HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העובדה שלמפקדת מג"ב "עוטף ירושלים" חסרים עשרות שוטרים, כאמור, משפיעה על טיב המענה המבצעי וזאת במיוחד כאשר הקמת המכשול טרם הושלמה.
על המשטרה, שקיבלה את האחריות ל"עוטף ירושלים", לוודא שהטיפול במשימות המבצעיות ייעשה באמצעות כוח האדם הדרוש.
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , בנוגע לסדר הכוחות בגזרת "עוטף ירושלים", כי "עוטף ירושלים יקבל עדיפות גבוהה בהקצאות הגיוסים הקרובים במטרה להשלים את הפערים".
הוראות פתיחה באש במסגרת הביטחון השוטף בגזרת "עוטף ירושלים" על צה"ל והמשטרה להתמודד פעמים רבות עם אירועים של ירי, השלכת מטעני חבלה ובקבוקי תבערה, יידוי אבנים וגרימת נזקים למכשול - לגדרות ולחומות - משני צדיו.
כאמור, בהתאם להחלטת הממשלה החל מאפריל 78 דוח שנתי59א .
2006 המשטרה אחראית לביטחון הפנים ולסדר הציבורי בגזרת "עוטף ירושלים" ואילו צה"ל ממשיך לשאת באחריות כוללת למתרחש בצד המזרחי של המכשול - באיו"ש ובאזור מרחב התפר.
בביקורת עלה, כי קיימים הבדלים בין הוראות הפתיחה באש של צה"ל לבין הוראות הפתיחה באש של המשטרה, אשר יוצרים קשיים מבצעיים חמורים לשוטרי מג"ב.
בהוראות הפתיחה באש של צה"ל נקבע בעניין פיזור הפרת סדר ופגיעה בגדר, כי אם האמצעים הקבועים לפיזור הפרות סדר לא הועילו, ניתן לפתוח באש - ירי אזהרה באוויר, ירי של תחמושת גומי וירי "אש חיה בבודדת לעבר רגליו של מי שזוהה כמסית או כמפר סדר מרכזי" - הכל לפי נסיבות האירוע המפורטות בהוראות הפתיחה באש.
לעומת זאת, הוראות הפתיחה באש של המשטרה מאפשרות לשוטר מג"ב לפתוח באש בשני מצבים בלבד: לצורך הגנה עצמית בעת תקיפה המעמידה את חייו של אדם בסכנת פגיעה ממשית ומיידית, ולשם מעצר חשודים בביצוע פשע מסוכן היוצר סיכון ממשי לשלמות גופו של אדם.
כלומר, לשוטרי מג"ב אין סמכות לפתוח באש על מי שזוהה כמסית או כמפ ר סדר מרכזי הגורם לפגיעה ממשית במכשול בגזרת "עוטף ירושלים" או על מי שמהווה איום ממשי לפריצת הגדר.
מן המסמכים בצה"ל ובמשטרה עולה, כי עד ינואר 2008 , הוראות הפתיחה באש שלפיהן פעלו שוטרי מג"ב בגזרת "עוטף ירושלים" לא איפשרו להם להתמודד ביעילות נגד מי שמבקשים לפגוע במכשול, וכי מאז קיבלה המשטרה את האחריות לביטחון הפנים בגזרת "עוטף ירושלים" חלה עלייה תלולה בכמות הפגיעות במכשול.
לטענת צה"ל והמשטרה, הדבר גרם לנזקים למכשול בהיקף של מיליוני ש"ח בשנה, ועקב זאת גם התאפשרה במקרים רבים חדירת פלסטינים שאינם מורשים להיכנס לי שראל, וכך התעצמה בעיית השוהים הבלתי חוקיים (שב"חים).
ביולי 2006 הגישה המשטרה בקשה לפרקליט המדינה לשינוי הוראות הפתיחה באש באופן שיתאימו להוראות צה"ל בעניין זה.
היועצת המשפטית במשטרה, נצ"ם איילת אלישר, הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 , כי פרקליטות המדינה עדיין לא אישרה את השינויים שביקשה המשטרה בהוראות הפתיחה באש.
המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) במשרד המשפטים, מר שי ניצן, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי ב- 29.
08 אישר היועץ המשפטי לממשלה, מר מני מזוז, את הוראות הפתיחה באש החדשות למשטרה והודעה על כך נמסרה מיידית למפקד מחוז ירושלים.
עוד הוא הודיע, כי "משך הטיפול הארוך יחסית בנושא נבע מטעמים ענייניים, היינו מהצורך לקיים עבודת מטה מקיפה ובדיקות חוזרות של סוגיות בעייתיות שונות שהתעוררו במהלך הטיפול".
08 אישר מפכ"ל המשטרה, רב-ניצב דודי כהן, את הוראות הפתיחה באש החדשות.
המפכ"ל הורה לקציני מג"ב והמשטרה לקיים פעולות הדרכה בקרב שוטרים בעניין ההוראות החדשות ולבצע בנדון "פיילוט" לתקופה של שלושה חודשים שבסיומו יידון הנושא אצל מפקד מחוז ירושלים.
עוד הורה המפכ"ל, כי בתום שלושה חודשים נוספים יתקיים בעניין הוראות הפתיחה באש דיון סטטוס בראשות המפכ"ל, "שכן מדובר במהלך מיוחד וייחודי של הרחבת הוראות הפתיחה באש".
להגנה על שלמות המכשול ולמניעת חדירות ונזקים למכשול קיימת חשיבות רבה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי נוכח העובדה שהנושא עלה לדיון פעמים רבות בצה"ל, במשטרה ובמשרד המשפטים, ראוי היה להסדיר את הנושא בדחיפות רבה יותר, חרף מורכבותו, ולא להותיר את הבעיה המבצעית לפתחם של הגורמים בשטח במשך קרוב לשנתיים.
כעת, משאושרו ההוראות, על המשטרה להמשיך ולפעול פעילות שוטפת 79 .
להטמעתן באופן מבוקר בקרב כל כוחותיה בשטח כדי להבטיח שהן מיושמות כלשונן וכרוחן.
מרכיב מרכזי בהיערכות של מדינת ישראל בגזרת מרחב התפר הם המעברים המוקמים לאורכו והמיועדים למעבר הולכי רגל, כלי רכב וסחורות.
למעברים נודעת חשיבות רבה בעניין השמירה על מרקם החיים של האוכלוסייה משני צדי המכשול בתחומים כמו בריאות, חינוך, תעסוקה, קשרי משפחה, מסחר וחקלאות.
בנוסף לכך, לפעילות המעברים השלכות משמעותיות להשגת יעדי המכשול בתחומי הביטחון והאבטחה, ומטרתם זיהוי ומעצר של גורמי פח"ע ומניעת מעבר של מי שאינם מורשים לעבור.
במעברים פועלים כוחות ביטחון רבים ונציגי משרדים ממשלתיים ומופעל בהם ציוד יקר ערך.
כפי שאירע מספר פעמים בעבר, המעברים מהווים יעד לפגיעה על ידי גורמי פח"ע.
צוות משרד מבקר המדינה, שבחן את תכנית המל"ל בנוגע למעברים ב"עוטף ירושלים" ואת יישומה בפועל, סייר במרוצת אוגוסט 2007 ב-12 .
"מעברים בגזרת "עוטף ירושלים מהסיורים ומהמסמכים שאסף צוות הביקורת בעניין המעברים עלו הממצאים הבאים: 1 .
אי-השלמת ההקמה של המעברים על פי תכנית המל"ל, יש להקים ב"עוטף ירושלים" 13 מעברים של קבע: שניים למעבר סחורות, שלושה למעבר כלי רכב בלבד, ארבעה למעבר הולכי רגל בלבד וארבעה מעברים להולכי רגל ולכ לי רכב.
כאמור, במועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , טרם הושלמו כל העבודות בשלושה מעברי קבע.
בנוסף לכך, פועלים ב"עוטף ירושלים" 21 ,שערים חקלאיים שבהם מתאפשר מעבר לפרקי זמן מוגבלים ומתואמים מראש לצורכי עיבוד חקלאי.
בעתיד מתוכננים להיפתח בגזרת "עוטף ירושלים" עוד חמישה שערים חקלאיים.
העבודות במכשול, לרבות במעברים הופסקו, בין היתר בגין עיכובים שהיו תלויים בהקצאת כספים שאושרו כבר בתקציב התכנית.
משרד מבקר המדינה מציין, כי משמעות הדבר היא, בין היתר, פגיעה במרקם החיים של התושבים והמשך הסיכון לחיי החיילים, השוטרים והמאבטחים האזרחיים הפועלים במעברים.
לוח זמנים לאזרוח המעברים תכנית המל"ל מפברואר 2005 ,כללה המלצה לסיים את בניית המכשול מוקדם ככל האפשר תוך הותרת פתחים במקומות המיועדים למעברים, קביעת תכנית מדורגת לסגירת המעברים והקמת מפקדת מעברים אחודה; לפי התכנית, התהליך יושלם בתוך שנה וחצי וכל המעברים החדשים יועברו לאחריות המשטרה בקיץ 2005 ויתר המעברים יועברו בקיץ 2006 ; העיקרון המנחה באותה תכנית הוא טיפול של אזרחים ישראלים בעוברים ושבים במעברים ולא של אנשי ביטחון לובשי מדים, דבר שיביא להקטנת נקודות החיכוך ביניהם.
ממלא מקום ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, החליט בינואר 2006 , בהתאם להמלצת המל"ל, כי עד סוף מרס 2006 "תעבור האחריות הכוללת למעברים ב"עוטף ירושלים למשטרה; בשלב הראשון תוכפפנה למשטרה חיילות שתפעלנה את אמצעי האיסוף 80 דוח שנתי59א .
(תצפיתניות) וכן חיילי המשטרה הצבאית שיבצעו את הבידוק במעברים, וזאת עד להשלמת התכנית לאזרוח המעברים, כפי שנקבע בתכנית המל"ל, כאמור עד קיץ 2006.
באפריל 2006 סיכם מנכ"ל משרד התמ"ת, מר רענן דינור (בעת ששר התמ"ת, מר אהוד אולמרט, התמנה כשר המופקד על ענייני ירושלים), כי עקב העלות הגבוהה של אזרוח המעברים יש לערוך בדיקה נוספת של חלופות להפעלת המעברים.
בהתאם להחלטת מנכ"ל משרד התמ"ת על עריכת בדיקה נוספת של חלופות להפעלת המעברים, המליצה המל"ל ביולי 2006 בנוגע לאזרוח מעברים ב"עוטף ירושלים", כי "נדרש להקפיא את תכנית ומכרז לאזרוח של מאבטחי מג"ב במעברי העוטף שהינם הוצאה כספית גדולה העלולה לטרפד את מהלך האזרוח המלא לתקופה ארוכה ולא תניב את התוצאה המבוקשת".
לאור האמור לעיל, בנובמבר 2006 סיכם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בעניין אזרוח המעברים, כי לא יאוזרח בשלב זה הבידוק במעברים, וכי בשל חוסר המשאבים "אין אזרוח מלא ב- 2007 , המשטרה תממשאת מכרזי אזרוח המאבטחים ותהיה ערוכה לכך שישנה כוונה (לא החלטה) לעבור לאזרוח מלא ב- 1.
" נכון למועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , המעברים ב"עוטף ירושלים" פועלים, אך הם טרם אוזרחו במלואם בהתאם להמלצת המל"ל, שאושרה על ידי ממלא מקום ראש הממשלה, כאמור: המשטרה אחראית לתפעולם, חיילי המשטרה הצבאית אחראים לבידוק במעברים וחיילות מאיישות את תפקיד התצפיתניות.
המשטרה אזרחה רק את מערך האבטחה במעברי "עוטף ירושלים" וגם זאת חלקית בלבד, שכן בהתאם למסמכים במשטרה קיים ביחידת המעברים פער מבצעי של מאבטחים (כ-14% ) (בעניין זה ראו גם להלן).
משרד מבקר המדינה מציין, כי השארת החיילים במשימות הבידוק אינה עולה בקנה אחד עם המלצת המל"ל שאושרה, וגורמת לכך שחיילים ולא אזרחים, הם המקבלים את פני האוכלוסייה העוברת במעברים.
בנוסף לכך, עלה בביקורת, כי הצבת חיילים במעברים, שעה שמפקדי המעברים הם קציני משטרה, גרמה לעתים לבעיות פיקוד ושליטה המשפיעות על הפעילות המבצעית.
משהב"ט הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "אזרוח חלקי של המעבר לטעמנו הינו מהלך מוטעה ויש לבצע אזרוח מלא של המעברים (ולא של אבטחה בלבד).
אנו ממליצים כי התקציב המיועד לאבטחה יופנה לאזרוח מלא של המעברים".
המשרד לביטחון הפנים הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "המשרד לביטחון הפנים, בשיתוף ובסיוע של מינהלת המעברים, החל בהכנת המכרזים הנדרשים לשם אזרוח המעברים".
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "האזרוח יתבצע על ידי מינהלת המעברים של משרד הביטחון", וכי "טווח הזמן לתחילת האזרוח - המחצית השנייה של שנת 2008.
" מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר רענן דינור, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי המל"ל "המליץ על אזרוחם של המעברים אולם נמנע מלקבוע לוח זמנים לכך.
היה ברור, כי (א) אין בשלות לאזרוח מעברים הן מבחינה פיזית והן מבחינה מבצעית.
(ב) למשטרת ירושלים אין הסד"כ המתאים להפעיל את המעברים באופן בו הופעלו על ידי הצבא.
לאור האמור לעיל סוכם, כי בשלב זה ימשיכו שוטרי המשטרה הצבאית לבצע הבידוק במעברים ובמקביל תימשך עבודת ה מטה לאזרוחם.
הגם שמשימת אזרוח המאבטחים איננה הפעולה העיקרית והמהותית של האזרוח, הרי שהיא עדיין כלולה בתכנית בין המשטרה לצה"ל לטובת ביצוע אזרוח ]עבודת מטה[ האזרוח.
נכון להיום מתבצע עמ"ט פעילות שוטפת 81 .
המעברים בעוטף ירושלים באמצעות מינהלת המעברים הקיימת במשהב"ט אשר ביצעה הלכה למעשה אזרוחם של 6 .
"מעברים שר הפנים, מר מאיר שטרית, הודיע למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כלהלן: "אנו עומדים תוקם רשות הגירה בראשות ראש מינהל האוכלוסין, אשר תהיה ]שעל פיה[ לבצע רפורמה אחראית על כל מעברי הגבול כך שהבאים והיוצאים משערי הארץ ייתקלו באזרח (במקום בשוטר) שיהיה עובד רשות ההגירה.
אני מקווה שהרפורמה תושלם בשנת 2009 .
עם השלמת הרפורמה הבעיות העולות מהביקורת יבואו על פתרונן".
משרד מבקר המדינה מציין כלהלן: תכנית המל"ל מפברואר 2005 הציבה לוח זמנים לאזרוח המעברים.
כאמור, המל"ל המליצה, כי כל המעברים החדשים יועברו לאחריות המשטרה בקיץ 2005 ויתר המעברים יועברו בקיץ 2006 .
אף שהמלצת המל"ל לאזרח את המעברים אומצה, כאמור לעיל, הרי שבמועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , מתבצע הבידוק במעברים על ידי חיילי המשטרה הצבאית ולא על ידי אזרחים.
מטרת האזרוח היא שצה"ל לא יה יה מעורב במשימה של בידוק אוכלוסייה במעברים ושהדבר יביא לאחידות הגופים הפועלים במעברים.
אזרוח המעברים, שעליו הוחלט זה מכבר, כרוך בהחלטות עקרוניות של תקצוב ותכנון.
מן הראוי, אפוא, שמשרד ראש הממשלה, משרד האוצר והמשטרה יתנו דעתם להסדרת הנושא בדחיפות.
ליקויים בתפעול המעברים א.
הגדרת המעברים בהחלטת ועדת השרים חלק מהמעברים ב"עוטף ירושלים" נמצאים בשטח ישראל וחלקם נמצאים באיו"ש.
המעברים בין ישראל לבין איו"ש לא הוכרזו כמעברי גבול, כאמור בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 , והחקיקה הרלוונטית לגביהם היא חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק היישום) וכן תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945 .
חוק היישום קובע, כי שר הפנים, בהסכמת שר הביטחון והשר לביטחון הפנים, רשאי לקבוע בצו נקודות בדיקה לעוברים ב ין איו"ש לישראל ובין ישראל לאיו"ש ולאחר אותה קביעה תיאסר כניסה לשני היעדים ויציאה מהם, אלא דרך אחת מנקודות הבדיקה שנקבעו.
בהחלטת ועדת השרים מדצמבר 2005 (להלן- החלטה ב/43 ), שעניינה "האחריות לאבטחת המעברים", נקבע, כי "מעבר פנימי" הוא "מקום המשמש נקודת מעבר על פי דין לאזור יהודה ושומרון ו/או חבל עזה", וכי באחריות משרד הפנים לקבוע בצו את נקודות הבדיקה לכניסה לישראל מאיו"ש וליוצאים מישראל לאיו"ש בהתאם לחוק היישום.
משרד מבקר המדינה מציין, כי חוק היישום נוקט את המונח "נקודת בדיקה" שעה שבהחלטה ב/43 נעשה שימוש במונ ח "נקודת מעבר", שאינו מופיע בחוק היישום.
שני המונחים מתייחסים למעשה למעברים שבין איו"ש לבין ישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש במונחים שונים לגבי אותו עניין עלול לגרום לפרשנויות מוטעות ביחס לכוונת המחוקק והממשלה.
לפיכך, ראוי להבהיר עניין זה בהחלטת הממשלה באופן שתתאים למונחים הקבועים בחוק.
הכרזת המעברים כנקודות בדיקה 82 דוח שנתי59א .
כאמור, בהחלטה ב/ 43 מדצמבר 2005 נקבע, כי באחריות משרד הפנים לקבוע בצו את נקודות הבדיקה לנכנסים לישראל מאיו"ש וליוצאים מישראל לאיו"ש בהתאם לחוק היישום.
כל עוד לא נקבעו המעברים כנקודות בדיק ה, כאמור, לא ניתן היה לחייב שכניסה מאיו"ש לישראל ויציאה מישראל לאיו"ש תתבצע רק דרך מעברים אלה.
בביקורת עלה, כי באוגוסט 2006 פנה בעניין זה השר לביטחון הפנים, מר אבי דיכטר, אל שר הפנים, מר רוני בר-און, וביקשו להכריז בדחיפות על מעברי "עוטף ירושלים" כנקודות בדיקה לפי חוק היישום, כדי שניתן יהיה לחייב כניסה מאיו"ש לישראל ויציאה מישראל לאיו"ש רק דרך נקודות בדיקה אלה.
שר הפנים קבע את המעברים כנקודות בדיקה בצו שתחילתו רק ב- 1.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בנוסף לכך, עקב אי -קביעת המעברים כנקודות בדיקה התעוררו שתי בעיות מהותיות כלהלן: 1 ) סמכויות המאבטחים האזרחיים במעברים: במסגרת חוק היישום נקבעו גם סמכויותיהם של המאבטחים האזרחיים המוצבים במעברים, תוך הפניה לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה- 2005 (להלן- חוק הסמכויות).
חוק היישום קובע, בין היתר, את סמכויות הבדיקה והחיפוש של בודק לגבי כל אדם הנכנס לישראל מאיו"ש או היוצא מישראל לאיו"ש.
חוק היישום וחוק הסמכויות מפרטים את סמכויות הבודקים והמאבטחים בהיותם בנקודות בדיקה שנקבעו, כמפורט לעיל.
בהתאם לחוק היישום ומתוקף סמכותו לפי חוק הסמכויות, הסמיך השר לביטחון הפנים, מר אבי דיכטר, באפריל 2007 את כל המאבטחים הפועלים במעברים בין ישראל לאיו"ש לשמש כמאבטחים לפי הגדרתם בחוק הסמכויות, ואולם באותו מועד המעברים טרם נקבעו כנקודות בדיקה, כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כיוון שעד 1.
08 לא קבע שר הפנים את המעברים ב"עוטף ירוש לים" כנקודות בדיקה, כאמור בחוק היישום, הרי שלכאורה לא הייתה לבודקים ולמאבטחים במעברים סמכות לבצע חיפוש, בהתאם לאישור כאמור בחוק הסמכויות, ולא היה בסמכותם למנוע מעבר של אלה המסרבים לביצוע חיפוש בגופם ובכליהם.
2 ) בקרת כניסה ויציאה במעברים : בין המשטרה לבין מ שרד הפנים התעוררה מחלוקת לגבי זהות הגוף האחראי לבצע את ביקורות הכניסה והיציאה במעברים.
מהמסמכים עלה, כי המשטרה, המבצעת כיום משימה זו, סבורה שהאחריות לכך מוטלת על משרד הפנים.
המשטרה פנתה אפוא למשרד הפנים בדרישה כי יהיה אחראי לכך, אך משרד הפנים סירב בנימוק שהמשרד אינו מעורב כלל בתפעול או בהנחיה בנוגע למעברים הפנימיים.
מהמסמכים במשטרה מינואר 2008 עולה כי "כפועל יוצא מזה, לא ברור מי מאייש את המעברים, מי אחראי על ההדרכה, את מי מדריכים וכדומה".
מחלוקת זו בין המשטרה לבין משרד הפנים יכולה הייתה לבוא על פתרונה אם שר הפנים היה קובע את המעברים בגזרת "עוטף ירושלים" כנקודות בדיקה, כאמור בחוק היישום.
או אז היה שר הפנים אחראי לפרק שעניינו המעבר דרך נקודות בדיקה בין ישראל לאיו"ש, כאמור בחוק היישום.
גם בעניין מתן היתר מעבר לתושבי איו"ש בשערים החקלאיים בגזרת "עוטף ירושלים" התעוררה מחלוקת בין המשטרה לבין משרד הפנים לגבי זהות הגוף האחראי לבצע את ביקורות הכניסה והיציאה במעברים.
יש לציין, כי בהחלטה ב/ 43 נקבע, כי משרד הפנים אחראי לביצוע ביקורת כניסה ויציאה במעברים הפנימיים שייקבעו כתחנות גבול על פי צו פעילות שוטפת 83 .
יתרה מכך, אם המ עבר נמצא בשטח איו"ש, הרי שלא מדובר בכניסה לישראל.
מבדיקה שערך צוות משרד מבקר המדינה במעברים במועד ביצוע הביקורת עלה, כי אין גורם המנחה מקצועית בנוגע למתן היתרי מעבר, ובפועל המשטרה היא שמתירה את המעבר.
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "על משרד הפנים לממש את אחריותו כגוף מנחה ולאפשר כתיבת חוקת מעבר, פעולה שתאפשר למשטרת ישראל להיערך במעברי העוטף".
]לבידוק תעודות[ להפעלת מערכת שר הפנים, מר מאיר שטרית, הודיע למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כלהלן: "בעקבות החלטת הממשלה בחודש אפריל 2008 ,שהתקבלה ביוזמתי אנו עומדים לבצע רפורמה שהוחלט עליה בעבר פעמים אחדות ולצערי לא בוצעה עקב התנגדות משרד הפנים.
על פי הרפורמה המוצעת תוקם רשות הגירה בראשות ראש מינהל האוכלוסין, אשר תהיה אחראית על כל מעברי הגבול כך שהבאים והיוצאים משערי הארץ יתקלו באזרח (ולא בשוטר) שיהיה עובד רשות ההגירה כמקובל בעולם.
עם השלמת הרפורמה, הבעיות העולות מהביקורת יבואו על פתרונן על פי המלצות המבקר".
שר הפנים ציין, כי הוא מקווה שהרפורמה תושלם בשנת 2009 וכי יפעל "להוצאת צו לקביעת נקודות הבדיקה כמוצע על ידי המבקר כבר בחודש הקרוב".
ביולי 2008 , סמוך למ ועד סיכום הביקורת, שלח משרד הפנים למשרד מבקר המדינה עותק של צו לפי חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ו- 1996 , שבו קבע שר הפנים את המעברים כנקודות בדיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התמשכות התהליך שהיה כרוך בקביעת שר הפנים את המעברים כנקודות בדיקה על פי הצו, כאמור, גרמה לליקויים שפורטו בפרק הנ"ל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי משקבע שר הפנים את המעברים בגזרת "עוטף ירושלים" כנקודות בדיקה, כאמור בחוק היישום, יש להשלים את ת יקון הליקוי בנושא בקרת הכניסה ובקרת היציאה במעברים, כאמור.
הטיפול הביטחוני בנוסע בהחלטה ב/ 43 נקבע, בין היתר, כי המשטרה תהיה גורם מנחה האחראי להנחיה מקצועית בתחום האבטחה הפיזית במעברים ולטיפול הביטחוני במטען וכן תהיה גורם מבצע לעניין האבטחה במעברים הפנימיים שלגביהם נקבעה אחריותה; השב"כ יהיה גורם מנחה האחראי להנחיה מקצועית בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע; והמטה ללוחמה בטרור שבמל"ל (להלן - מטה לוט"ר) יהיה ה"גורם המסדיר".
בביקורת עלה, כי המשטרה מתנגדת לכך שהשב"כ יהיה אחראי להנחיה המקצועית במעברים ב"עוטף ירושלים" בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע, ולכן אינה מיישמת את ההנחיות שהשב"כ קובע.
לדעת המשטרה, כל עוד המעברים לא אוזרחו ופועלים בהם חיילים יש להתייחס אליהם כאל מחסום ולא כאל מעבר, ולכן אין צורך בהנחיה מקצועית של השב"כ.
לטענת השב"כ, החל מאפריל 2006 , המועד שבו קיבלההמשטרה את האחריות ל"עוטף ירושלים", התממש התנאי המאפשר את יישום החלטה ב/43 במעברים, ולכן מאותה עת אחראי השב"כ להנחיה 84 דוח שנתי59א .
המקצועית בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע.
גם המל"ל, בהיותה ה"גורם המסדיר", כאמור בהחלטה ב/ 43 , קבעה במרס 2006 , כי "מעברים שהועברו מצה"ל לגורם אחר .
נכנסים לקטגוריה של הנחיית טיפול ביטחוני בנוסע באחריות שב"כ".
ראש השב"כ, מר יובל דיסקין, פנה בעניין זה ביולי 2006 אל השר לביטחון הפנים, מר אבי דיכטר, וכתב, כי כתוצאה מסירוב המשטרה לקבל את הנחיות השב"כ במעברי "עוטף ירושלים", "נמשך המצב הנוכחי.
במצב דברים זה מהווים המעברים בעוטף ירושלים פרצה ביטחונית".
השב"כ הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "חרף פנייתו של ראש השב"כ לשר לביטחון הפנים מיום 5.
06 טרם הוסדרה הסוגייה.
אנו מצטרפים לקריאה להסדיר העניין בהקדם האפשרי".
המל"ל הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כי "נעשו פניות רבות בכתב ובע"פ של מטה לוט"ר למשטרה והמשרד לביטחון הפנים לאפשר את מימוש האחריות של השב"כ במעברי עוטף ירושלים.
חרף זאת, המשטרה ממאנת ליישם את הנחיות השב"כ בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע".
עוד הודיעה המל"ל, כי לאחרונה הגישה לראש הממשלה דוח של מטה לוט"ר העוסק "בעמידת הגופים בהחלטות ממשלה בנושאי הלחימה בטרור" ובו המלצה "לדרוש מהמשרד האחראי ליישם את החלטת הממשלה".
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "עם אזרוח המעברים ינחה השב"כ ב/[ את הטיפול הביטחוני בנוסע בהתאם להחלטת הממשלה 43 .
בשלב ] זה משטרת ישראל עושה ככל שביכולתה לבידוק אדם וכבודתו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על ראש הממשלה ועל השר לביטחון הפנים ליישב בדחיפות את המחלוקת בין השב"כ למשטרה בעניין הטיפול הביטחוני בנוסע במעברי "עוטף ירושלים".
פיקוד ושליטה ריבוי גופים - במועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 ", במעברים בגזרת "עוטף ירושלים פועלים גופים רבים: מפקד של כל מעבר הוא קצין משטרה; המשטרה אחראית לתפעול ולהנחיה בתחום האבטחה; שוטרי מג"ב ומאבטחים של חברות פרטיות מבצעים את משימות האבטחה; חיילי צה"ל (מהמשטרה הצבאית) מבצעים בידוק של העוברי ם; וקציני צה"ל וחיילים המשרתים במעברים מטעם מינהלת התיאום והקישור של המינהל האזרחי באיו"ש (להלן - המת"ק) מטפלים בבקשות של האוכלוסייה הפלסטינית והם כפופים למפקד המינהל האזרחי באיו"ש.
מצב זה של ריבוי הגופים המתפעלים את המעברים צפוי להימשך עד להשלמת התכנית לאזרוח המעברים, כפי שהמליצה, כאמור, המל"ל בתכניתה.
בנוסף לכך, פועלים במעברים נציגים של משרדי ממשלה המטפלים בענייני מיסוי וחקלאות, ובמעבר עטרות פועל מטעם עיריית ירושלים והחברה למתנ"סים המינהל הקהילתי "עוטף ירושלים" (להלן - המינהל הקהילתי) ופועלות בה גם שלוחות של משרדי ממשלה אחדים.
בביקורת עלה, כי העובדה שגופים רבים פועלים במעברים בגזרת "עוטף ירושלים" גורמת לעתים לבעיות של פיקוד ושליטה.
להלן דוגמה: במסמך שהכינה מחלקת המעברים במשטרה בנושא סטטוס ופערים במעברי "עוטף ירושלים" מספטמבר 2007 עולה, כי קיים "פער באחידו ת הפיקוד והניהול עקב ערב רב של כוחות: משטרה, מג"ב, צה"ל, מאבטחים אזרחיים".
בעניין הפיקוד והשליטה על הגופים הרבים הפועלים במעברים הודיעה המשטרה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "אזרוח המעברים ייתן מענה לריבוי גופים הפועלים במעברי העוטף.
ויאפשר למשטרה להנחות גוף מבצעי אחד.
בהתאם למתבצע בקו התפר באיו"ש ובעוטף עזה".
פיקוד משטרה על חיילים - בביקורת עלה, כי על פי מסמך ההבנות מקצה צה"ל למשטרה מאות חיילים וחיילות למשימות של בידוק במעברים ותצפיות והללו כפופים לפיקוד המשטרה.
בחוות דעת של הפרקליט הצבאי הראשי מאפריל 2006 , נכתב בעניין הכפפת חיילי צה"ל לפיקוד המשטרה, כי "לאור ההסדרים הממצים הקיימים בחוק שירות ביטחון לעניין העברת גופים שאינם צה"ל, אין זה ברור כלל ועיקר כי ניתן יהיה ]תחת פיקוד[ חיילים לשירות ת"פ להשאיר חיילים בשירות צבאי ת"פ משטרת ישראל שלא בדרך הקבועה ב חוק שירות ביטחון".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפעלתם של חיילי צה"ל תחת פיקוד המשטרה לתכלית האמורה אינה מעוגנת בתשתית חוקית הולמת.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעניין דומה של הפעלת שוטרי מג"ב תחת פיקוד צה"ל ושל חיילי צה"ל תחת פיקוד מג"ב בשטחי מדינת ישראל 10 .
עוד מציין משרד מבקר המדינה, כי מכוח הוראות חוק יסוד: הצבא, הדרג הפיקודי העליון בצבא הוא הרמטכ"ל, ומשום כך ספק אם הכפפת חיילים במישרין לפיקוד של משטרה מתיישבת עם האמור בחוק היסוד11 ,.
על גורמי צה"ל לבחון את הסדרת הנושא בתיקוני חקיקה כדי להסיר ספק בשאלות חוקתיות אלה, הכרוכות בהפעלת סמכויות שלטוניות על ידי חיילי צה"ל כלפי אוכלוסייה אזרחית, כעולה מדוח זה.
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "הקושי הנובע מהפעלה קבועה של חיילים תחת פיקוד משטרתי עלה בחוות דעת הפצ"ר.
הפתרון לבעיה הוא לאזרח את ניהול המעבר".
עוד הודיעה המשטרה בעניין זה, כי הכפיפות של חיילי צה"ל לפיקוד המשטרה היא "להפעלה מבצעית בלבד", וכי "הכפיפות הפיקודית והכפיפות לדין הצבאי, הייתה ונותרה בידי צה"ל".
צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה באפריל 2008 בעניין הפעלת חיילים תחת פיקוד המשטרה, כי "הנושא מצוי בע בודת מטה בפרקליטות הצבאית, הנוגעת לבחינת הצורך להסדרת נושא זה מבחינה משפטית".
באוגוסט 2008 עדכן צה"ל בנושא האמור, כי "נערכה פנייה למשרד המשפטים על מנת שיכריע האם נדרשת הסדרה של הנושא בחקיקה או שמא ניתן להסתפק בהסדרה חוקית אחרת".
כוח אדם 1 ) פערי סד"כ: ממסמך של המשטרה מאוגוסט 2008 עולה, כי קיים פער מבצעי של%14 .
בסדר הכוחות של המאבטחים האזרחיים .
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57( א 2006 '), בפרק על "כוחות מג"ב תחת פיקוד צה"ל", עמ84 .
11 בעניין זה ראו גם בדוח מבקר המדינה על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007 '), עמ62 , שם נכתב, בין היתר, כלהלן: "בתקופת המלחמה סיכמו ביניהם בעל-פה מפקד פיקוד העורף ומפקד המחוז הצפוני של המשטר ה, כי האחריות לפיקוד ולשליטה לא תועבר מהמשטרה לפיקוד העורף, וכי כוחות פיקוד העורף במחוז צפון יהיו כפופים למחוז הצפוני של המשטרה.
זאת, לכאורה, שלא בהתאם לחקיקה הקיימת".
כאמור, קיים פער בשוטרי מג"ב לטיפול במשימות המבצעיות של גזרת "עוטף ירושלים".
בנוסף לכך, קיים במעברים פער של כ-71% בסדר הכוחות של שוטרים ("כחולים").
בפגישה שערך צוות הביקורת עם קצין האג"ם של יחידת המעברים ביולי 2007 נמסר, כי המחסור בשוטרים פוגע ביכולת הפיקוח של היחידה על ביצוע הנחיותיה בכל המעברים.
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "במהלך 2008 צפוי שכמות השוטרים תגדל משמעותית".
עוד הודיעה המשטרה בסוף אוגוסט 2008 , כי הפער בכוח אדם של שוטרים ("כחולים") "אכן קיים ופוגע באופן ממשי בפעילות המבצעית".
2 ) פערים בהכשרה: הכשרת חיילים ושוטרים הפועלים במעברים: כאמור, במסמך ההבנות נקבע, כי צה"ל אחראי להקצאת חיילים עבור המשטרה למשימות של בידוק במעברים ולתצפיות בגז רת "עוטף ירושלים" וכן להכשרתם.
ממסמכי המשטרה עולה, כי רמת ההכשרה של חיילי המשטרה הצבאית לא עמדה בדרישות מחלקת המעברים במשטרה, שנקבעה, כאמור, כאחראית להנחיה המקצועית בתחום האבטחה.
לדוגמה: בביקורת של היחידה הארצית לביקורת במשטרה שנערכה בפברואר 2007 במעברי "עוטף ירושלים" עלה, כי "בודקי משטרה צבאית הינם לא מקצועיים ולא ממלאים את משימותיהם באופן מקצועי ומעמיק".
יש לציין, כי רמת ההכשרה של החיילים מצביעה על ליקוי בשיתוף הפעולה בין צה"ל לבין המשטרה בתחום זה.
עוד עלה, כי גם רמת ההכשרה של שוטרי מג"ב העוסקים במשימות בתחום האבטחה לא עמדה בדרישות.
הכשרת שוטרי יחידת המעברים : יחידת המעברים במשטרה אחראית לפיקוד ולשליטה במעברים בגזרת "עוטף ירושלים" ותפקידיה הם: ניהול ותפעול המעבר, שמירת הסדר הציבורי ומתן מענה ראשוני לאירועים, אבטחת המעברים ואחריות מבצעית לבידוק ביטחוני ולבקרת עוברים שמבצעים בפועל חיילי צה"ל.
נכון למועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , שירתו ביחידת המעברים מספר שוטרים אשר מילאו בעבר תפקידים אחרים במשטרה בתחומים כמו סיור וחקירות.
בביקורת לא נמצא, כי המשטרה הכשירה שוטרים אלה לפני הצבתם לתפקידם החדש במעברים, כפי שהיה צריך לעשות על פי קביעתה.
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 בעניין הפערים בהכשרה של כוח האדם במעברים, כי ההכשרה של החיילים אינה מספקת, ולכן היא פועלת לשיפור הידע שלהם, וכי עבור השוטרים נבנית תכנית הדרכה והכשרה על פי ייעוד התפקיד להשלמת פערי ידע מקצועיים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העובדות שתוארו בפרק לעיל מצביעות על בעיה משמעותית, הן של מחסור בכוח אדם במשטרה והן של פערים בהכשרת חיילים ושוטרים הפועלים במעברים.
במצב דברים זה לא ניתן לבצע ביעילות ובאופן מיטבי את המשימות המבצעיות שנועדו לשמור על חיי אדם.
על המשטרה לבחון כיצד להשלים את פערי הסד"כ האמורים, ועל המשטרה וצה"ל להתאים בדחיפות את רמת ההכשרה של כוח האדם במעברים לדרישות של מחלקת המעברים במשטרה, המהווה את הגורם המנחה בתחום זה, בהתאם להחלטת הממשלה.
תשתיות בניית המעברים ב"עוטף ירושלים" היא באחריות צה"ל.
לאחר שהמשטרה קיבלה מצה"ל את המעברים לאחריותה, העלתה המשטרה בעיות רבות הקשורות לתכנון המעברים ועמדה על היעדר מרכיבים בתחום הבינוי, התשתיות וההצטיידות, שלתפיסתה חיוניים לביצוע המשימות במעברים.
בביקורת עלה, כי נדרש לשדרג חלק מהמעברים על פי מפרט שקבעה מחלקת האבטחה של המשטרה.
צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה באפריל 2008 , כי "תכנון המעברים בוצע בצורה מתואמת בשיתוף כלל הגורמים המקצועיים בנושא מעברים: משטרת ישראל/מחוז ירושלים, מינהלת המעברים במשהב"ט, שב"כ ואף יעוץ מגורמים מקצועיים ברשות שדות התעופה"; שיקולים של סדר כוחות, לוח זמנים של הקמת המעברים והתקציב "חייבו הקמת מעברים בתצורה מבצעית.