HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך, למשל, צוין בהנחיות החשכ"ל, כי על צה"ל להצליב את פרטי הגמלאים המקבלים קצבה עם העובדים ומקבלי הגמלה במשהב"ט, בתעש, ברפאל, עם אזרחים עובדי צה"ל, עם מנהלת הגמלאות באוצר, עם נציבות שירות המדינה ועם גופים נוספים בנוגע לגמלאים אשר עברו להיות עובדי מדינה.
הצלבה יזומה של נתונים תבוצע לפחות פעם בשנה וכל גוף ידווח לחשכ"ל על ביצוע ההמלצה וממצאיה.
הסגן הבכיר לחשכ"ל הורה במכתבו גם, כי הנתונים ירוכזו במשרד הרלוונטי והנושא יהיה חלק מנוהלי הביקורת הפנימית והחיצונית בארגון.
9 לפי סעיף68 לחוק שירות הקבע (גימלאות) אדם שמסר במזיד לאדם המחליט בעניין זכויותיו לפי חוק זה ידיעה כוזבת באותו עניין, דינו מאסר שישה חודשים.
ע וד קובע הסעיף, כי אדם אשר במרמה או ביודעין, על ידי העלמת פרטים שיש להם חשיבות לענ יין, גרם למתן גמלה או להגדלתה, דינו מאסר שנתיים.
10 מנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר אחראית ביחד עם החשכ"ל לביצוע חוק שירות המדינה , התש"ל ]נוסח משולב [ )(גמלאות- 1970 , שנועד להבטיח תש לום פנסיה תקציבית לעובדי המדינה.
ניכוי חובות - גמלאי שלא נוכה מקצבתו כמחויב בגין הכנסה מקופה ציבורית או גמלאות כפל, יבוצע הניכוי בדיעבד בגין כל התקופה תוך חיובו בהצמדה ובריבית.
ריכוז מידע - במשרד המשלם גמלאות יהיה מאגר מידע ממוחשב של כלל העובדים והגמלאים, אשר עובדים בגופים ציבוריים או מקבלים גמלה בגין עבודה בגוף ציבורי.
מאגר מידע זה יאפשר אימות ביצוע הדיווח של הגמלאים והמשרדים.
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה במופ"ת ובשלוש התעשיו ת הביטחוניות הממשלתיות עלו הממצאים הבאים: א.
במעמד פרישתם מקבלים פורשי צה"ל ממופ"ת חוברת הדרכה על נושא התעסוקה בקופה הציבורית וחובת הדיווח על כך; ראש מחלקת (להלן - רמ"ח) מופ"ת שולחת אגרת בכל שנה לפורשי צה"ל, המזכירה להם את חובתם לדווח על עבודה בקופה ציבור ית, נוסף לתזכורת חצי -שנתית שמקבלים גמלאי צה"ל בתלוש הקצבה שלהם.
במופ"ת קיים מאגר ממוחשב המבוסס על הדיווחים של גמלאי צה"ל ובו שמות הגמלאים בחלוקה לבין המדווחים על עבודה בגוף המוגדר כקופה ציבורית ולבין כאלה המדווחים שאינם עובדים בגוף המוגדר ככזה.
בשנת 2005 הועברו למופ"ת קובצי נתונים ממנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר, ונעשו במופ"ת בדיקות שונות לגבי הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית וגמלאות כפל בנוגע לכל האנשים שפרטיהם הועברו בקבצים.
במהלך בדיקות אלה הועבר מידע מלא למנהלת הגמלאות.
במהלך שנת 2005 גם פנתה מופ"ת לגופים ציבוריים גדולים, לרבות התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, וביקשה לקבל נתונים לצורך הצלבתם, אך חלק מגופים אלה כלל לא הגיבו וחלקם סירבו למסור פרטים על עובדיהם.
בביקורת נמצא, כי מאז שנת 2005 לא הועברו למופ"ת קבצים נוספים ממנהלת הגמלאות.
עוד נמצא, כי מופ"ת אינה עורכת הצלבת נתונים עם התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ועם נציבות שירות המדינה לגבי פורשי צה"ל העובדים בתעשיות אלה או במשרדי הממשלה; וכן לא פנתה לאגף החשכ"ל כדי לבדוק את סוגיית אי-ההיענות של גופים ציבוריים להעביר לה נתונים, כפי שנקבע בהנחיות החשכ"ל.
יצוין, כי כיוון שמופ"ת אינה מבצעת הצלבות נתונים היא אינה יכולה לוודא, כי מאגר הנתונים הממוחשב שברשותה כולל את כלל הגמלאים אשר עובדים בגופים שהוגדרו כקופה ציבורית, כנדרש בהנחיות החשכ"ל.
בבדיקה שנעשתה אצל הסמנכ"לים למשאבי אנוש בכל שלוש התעשיות הביטחוניות שנבדקו - רפאל, תעש ותע"א - התברר, כי בשלושתן לא קוימו הנחיות החשכ"ל בכל הנוגע לחובת הדיווח בקליטת עובד.
משרד מבקר המדינה השווה את דיווחיהם למופ"ת, על מקום ומועד תחילת העסקתם, של 57 גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי חברה בשלוש התעשיות הביטחוניות שנבדקו וחייבים בהפחתת גמל תם בשל עבודה בקופה ציבורית, לרישומי מעסיקיהם לגבי נתונים אלו (נכון לדצמבר 2006 ).
נמצא, כי 14 (כ-24% ) מגמלאי צה"ל אלה לא דיווחו כלל למופ"ת על העסקתם בקופה ציבורית או שלא דיווחו כי היו מועסקים בקופה ציבורית בחלק מהתקופה (תשעה מתע"א, ארבעה מרפאל ואחד מתעש) וכתוצאה מכך לא הופחתה גמלתם כנדרש.
כך, לדוגמה, גמלאי צה"ל, שהתחיל לעבוד ברפאל בינואר 1993 , דיווח למת"ש על העסקתו בקופה ציבורית רק במרס 2003 , כעשר שנים לאחר שהחל לעבוד באותה חברה כעובד החברה; במקרה אחר, גמלאי צה"ל המועסק בתע"א מיוני 2003 לא דיווח למופ"ת (או למת"ש) על העסקתו בקופה ציבורית עד מועד הביקורת בדצמבר 2006 , במשך כשלוש שנים וחצי (פרטיהם של הגמלאים הועברו למופ"ת ולתעשיות הביטחוניות הרלוונטיות).
בהתייחסויותיהם לטיוטת דוח הביקורת מסרו חמישה מבין 14 הגמלאים למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת דיווחו למופ"ת על העסקתם בקופה ציבורית בתקופות שלגביהן פעילות שוטפת 103 .
נמצא, כי לא הופחתה גמלתם בשל הכנסה מקופה ציבורית כנדרש; שישה גמלאים נוספים מסרו למשרד מבקר המדינה, כי בכוונתם לפנות למופ"ת להסדרת הנושא; ושלושה גמלאים ציינו בתגובתם שאמנם לא הופחתה גמלתם כאמור, אולם לדעתם גם אין ל בצע הפחתה מגמלתם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הקצינים הפורשים עצמם לא פעלו בהתאם לדינים המחייבים אותם, ואילו מופ"ת והתעשיות הביטחוניות הממשלתיות לא ביצעו את הנחיות החשכ"ל בכל הנוגע להצלבת נתונים כנדרש ולחובת הדיווח בעת קליטת עובד, ולא יזמו פעולה אחרת כדי לגלות מקרים כגון אלה .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מופ"ת ועל התעשיות הביטחוניות הממשלתיות לממש את הנחיות החשכ"ל, הרלוונטיות לכל אחת מהן.
על מופ"ת לבדוק את המקרים שהעלה משרד מבקר המדינה, ואם יימצא שאכן חלה חובת הפחתת גמלה שלא קוימה, עליה לפעול לגביית החובות שנ וצרו עקב כך, לרבות חיוב בהצמדה ובריבית, כאמור בהנחיות החשכ"ל מדצמבר 2003 .
בהתייחסותה מיוני 2008 לממצאי הביקורת, מסרה תעש למשרד מבקר המדינה, כי הודיעה לצה"ל בינואר 2005 , שלא תוכל להיעתר לבקשתו להעביר פרטי העסקה של עובדים נוכח חוות דעת של הייעוץ המשפטי שלה, כי הבקשה "נטולת בסיס חוקי מתאים".
בהתייחסותה לממצאי הביקורת מיולי 2008 הביעה רפאל עמדה דומה, ולפיה קיים קושי מעשי בהעברת שמותיהם ונתוניהם האישיים של הגמלאים העובדים ברפאל לצה"ל מטעמים של הגנת הפרטיות.
רפאל הוסיפה, כי יש למצוא פתרון משפטי לבעיה זו ורק לאחר מכן היא תוכל לשקול ולאמץ את ההנחיות בדבר הצלבת נתונים.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי מפצ"ר הבהירה לא אחת, כי לראש ענף תכנון שכר וגמלאות במופ"ת, המשמשת גם בתפקיד הסטטוטורי של "ממונה על תשלום הגמלאות", נתונות לפי חוק שירות הקבע (גמלאות) סמכויות של ועדת חקירה, המאפשרות לה לדרוש מידע הדרוש לה על עובדים בגופים ציבוריים.
לעצם ביצוע הצלבת הנתונים, הוסיף צה"ל בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי נוכח העובדה שקיימים גופים רבים המוגדרים כקופה ציבורית, אין באפשרות מופ"ת לפנות לכל הגופים האלה.
לטענת צה"ל, מן הראו י שמנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר תרכז את הנתונים מהקופות הציבוריות השונות ותפעל להצלבת הנתונים, כיוון שהיא הגוף אשר יש לו סמכות לקבלת מידע ויש לה נגישות לגופים שהוגדרו כקופה ציבורית.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מופ"ת לממש את הסמכויות הנתונות לה לפי חוק שירות הקבע (גמלאות), כפי שהבהירה לה מפצ"ר לא אחת, ולדרוש מהתעשיות הביטחוניות הממשלתיות את המידע הדרוש לה על גמלאי צה"ל המועסקים אצלן לצורך הצלבת הנתונים, כנדרש בהנחיות החשכ"ל.
בביקורת במופ"ת נמצא, כי החשכ"ל ומנהלת הגמלאות הכפופה לו לא ביצעו במופ"ת בדיקה כדי לוודא את ביצוע הנחיות החשכ"ל האמורות מדצמבר 2003 .
יצוין, כי בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה, בפרק על מנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר (להלן- הדוח על מנהלת הגמלאות)11 , נאמר, כי מן הראוי שהחשכ"ל ומנהלת הגמלאות יבצעו בהקדם ביקורות שיטתיות במערכת הביטחון בנושא הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית.
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב, כרך ראשון ( 2008 '), עמ183.
כי עליהם לקבוע הסדרים לעריכת השוואות נתונים שוטפות בין מנהלת הגמלאות לבין גופים במערכת הביטחון לגבי כפל קצבאות והשתכרות מקופה ציבורית.
העסקת גמלאי צה"ל כיועצים וכעובדי חברות כוח אדם במכתבו דלעיל מדצמבר 2003, שנשלח למשהב"ט, לתע"א, לרפאל ולתעש, ציין הסגן הבכיר לחשכ"ל, כי "מאפשרים לפורשים לחזור לעבוד במעמד יועצים אף כאשר מהות העבודה איננה יעוץ מזדמן, כי אם בפועל העסקת עובד במשרה מלאה".
כאמור, רוב גמלאי צה"ל המועסקים בתע"א, בתעש וברפאל, מועסקים כעובדי חברות כוח אדם וכיועצים מסוגים שונים.
משמעות השוני בין צורות ההעסקה בנוגע להפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית, היא שהפחתה זו חלה רק על גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי חברה בגופים המוגדרים כקופה ציבורית, ואינה חלה על המועסקים באמצעות חברות כוח אדם או כיועצים.
מנוהלי התעשיות ה ביטחוניות הממשלתיות ניתן ללמוד על ההבדלים שבין עובדים קבועים לבין יועצים.
כך, למשל, בנוהל של התעש מאוקטובר 2004 נכתב: "העסקת יועצים עפ"י הוראה זו, תאושר רק בנושא מוגדר ולתקופת זמן קצובה, על פי סוג המומחיות הספציפית של היועץ, ובלבד שלא מדובר בתפקידים הכלולים במבנה הארגוני של החברה ושלא יהיו יחסי עובד מעביד בין היועץ לתעש".
בטיוטה לעדכון נוהל זה מיוני 2006 צוין, כי אם ניתנים שירותי הייעוץ על ידי יחיד באופן אישי (במישרין או באמצעות חברה), היקף שעות הייעוץ לא יעלה על 1,000 שעות בשנה.
אם היקף ההעסקה המתוכנן עולה על 1,000 ,שעות בשנה מנכ"ל תעש או הסמנכ"ל למשאבי אנוש מוסמכים לקבוע, כי העסקתו תובא לאישור ועדת היועצים.
בנוהל בנושא "הזמנת שירותי יעוץ" של רפאל נכתב, כי "שירותי ייעוץ הינם שירותים הקשורים בהתמחויות מיוחדות שלא ניתן לקבלן מגורמים בתוך רפאל".
עוד נכתב בנוהל, כי "היועץ מועסק בנושא מוגדר ולתקופת זמן קצובה, תוך הקפדה שבהסכם ובאופן העסקתו לא יהיו מרכיבים אשר על פי טיבם ומהותם עלולים להצביע על יחסי עובד-מעביד עם רפאל".
מבדיקת היקף השעות שבהן הועסקו גמלאי צה"ל שאינם עובדי חברה בשלוש התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ע ולה, כי מרביתם הועסקו בהיקף שעות של משרה מלאה, או שמתכונת העסקתם דומה מאוד לעבודת עובדי החברה.
להלן דוגמאות: מעיון ב -46 הסכמי ההעסקה של גמלאי צה"ל שהועסקו ברפאל כעובדי חברת כוח אדם מסוימת בשנים 2003 -2006 , עולה, כי כולם הועסקו בהיקף שעות הזהה להיקף שעות של משרה מלאה.
מעיון בתפקידים שממלאים העובדים עולה, כי מרביתם ממלאים תפקידי ניהול, כמו: מנהלי פרויקטים ומנהלי שיווק.
מעיון בנתונים שהמציאה התע"א לגבי היקף שעות ההעסקה של גמלאי צה"ל המועסקים על ידיה כיועצים עולה, כי כמחציתם מועסקים בהיקף שעות הדומה להיקף שעות של משרה מלאה ויותר.
כך, לדוגמה, הועסק גמלאי צה"ל מסוים בשנים 2005 ו- 2006 בהיקף שעות של 2,297 ו- 2,444 שעות שנתיות, בהתאמה.
מצב דומה מבחינת היקף שעות ההעסקה של היועצים נמצא בתעש.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי חוזי ההתקשרות עם גמלאי צה"ל ברפאל, בתע"א ובתעש, באמצעות חברות כוח אדם וכיועצים, מצביעים על כך שמתכונת העסקתם דומה מאוד להעסקת עובדי החברה וחלקם אף משמשים בתפקידי ניהול.
במתכונת העסקה זאת נותנות רפאל, תע"א ותעש יד לעקיפת החובה בהפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית של אותם גמלאים.
נוסף לכך, במצב זה נוצרת למעשה אפליה לעניין זה בין גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי החברות בגופים האמורים המוגדרים כקופה ציבורית וחייבים בהפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית, פעילות שוטפת 105 .
לבין אלה המועסקים באותם גופים בצורות העסקה אחרות, המאפשרות להם להימנע מהפחתה זו, אך במתכונת העסקה הדומה לזו של עובדי החברות.
יצוין, כי מקרים דומים קיימים גם בקרב גמלאי שירות המדינה.
בדוח על מנהלת הגמלאות שפורסם בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה12 נאמר, כי למנהלת הגמלאות ולחשכ"ל ידוע על מקרים שבהם גמלאים של שירות המדינה עוקפים את הוראות החוק בעניין הפחתת קצבתם בגין השתכרות מאוצר המדינה או מקופות ציבוריות.
הדבר נעשה באמצעות העסקתם כעובדי חברות כוח אדם, באמצעות עבודה כעצמאיים או באמצעות חברות שהקימו, המקבלות מקופות ציבוריות תשלומים שאינם נחשבים משכורת, כנגד חשבוניות.
אף על פי כן, נאמר בדוח, לא פעלו המנהלת והחשכ"ל למניעת מקרים אלה.
ב תשובת המנהלת לדוח נאמר, כי בהחלטת ממשלה מספטמבר 2003 הוטל על הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר לנהל משא ומתן עם הסתדרות העובדים הכללית החדשה כדי לתקן את חוק שירות המדינה , התש"ל]נוסח משולב[ )(גמלאות- 1970 , באופן שתופעת עקיפת החוק תבוא על פתרונה.
עוד ציינה מנהלת הגמלאות בתשובתה, כי למיטב ידיעתה עדיין לא הושלם תהליך ניהולו של משא ומתן כאמור.
08 נפגשו ביוזמתם מר אילן בירן, יו"ר דירקטוריון רפאל, מר אבנר רז, יו"ר דירקטוריון התעש, ומר יצחק ניסן, מנכ"ל התע"א, עם נציגי משרד מבקר המדינה.
בפגישה מסרו ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, בין השאר, כי העסקת גמלאי צה"ל בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות חיונית לתעשיות אלה, בעיקר בתחומי ניהול פרויקטים ושיווק; בגלל הצורך לשלם עבור הכנסה מקופה ציבורית קשה מאוד להביא גמלאי צה"ל לעבודה בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות כעובדי חברה, ואין להן ברירה אלא להעסיקם כיועצים או כעובדי חברות כוח אדם.
הם הוסיפו, כי התעשיות הביטחוניות הלא ממשלתיות מתחרות בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות, והמצב שבו לגמלאי צה"ל העובדים בתעשיות הלא ממשלתיות אין מפחיתים את הגמלה עבור הכנסה מקופה ציבורית, נותן להן יתרון ומקשה על התעשיות הביטחוניות הממשלתיות.
עוד טענו ראשי התעשיות הביטחוניות, כי לדעתם יש מקום להוציא את התעשיות הביטחוניות הממשלתיות מתחולת ההגדרה של הקופה הציבורית, כדי לאפשר להן להמשיך ולהעסיק גמלאי צה"ל.
הם ציינו, כי ללא תיקון המצב, כמוצע על ידיהם, פרסום דוח זה יגרום להם לנזק גדול בכך שגמלאי צה"ל העובדים אצלם כיועצים וכעובדי כוח אדם יעזבו ואחרים לא יבואו במקומם.
08 כתבו שלושת יושבי ראש הדירקטוריונים של התע"א, רפאל והתעש והמנכ"לים של שלוש התעשיות הללו למר רוני בר-און, שר האוצר, ולמר אהוד ברק, שר הביטחון, מכתב בנושא "ניכוי 'קופה ציבורית' - העסקת פורשי צה"ל בתעשיות הביטחוניות".
במכתבם הם חזרו על עיקרי הטענות שהעלו בפני משרד מבקר המדינה ב - 6.
ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ציינו, כי במהלך השנים האחרונות הועלתה סוגיה זו פעמים אין ספור הן בפניו ת בכתב והן במסגרת סקירות, פגישות ודיונים אשר נערכו עם הרשויות השונות, ואולם עד עתה ללא הואיל.
במכתבם ציינו ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות: "אנו בדעה, כי הגיעה העת לעשות מעשה ולשנות את מצב הדברים.
בקשתנו היא, כי יוקם צוות משותף של משרד האוצר ומשרד הביטחו ן, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יבחן את הסוגיה ויגבש מענה הולם".
להלן עיקרי ההתייחסויות שנמסרו למשרד מבקר המדינה בחודשים יוני ויולי 2008 בנושא זה: .
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב, כרך ראשון ( 2008 '), עמ180.
תעש מסרה, כי ככלל היא מעדיפה לקלוט כוח אדם כעובדי החברה, אולם לפעמים היא נאלצת להיענות לבקשת העובד ולהעסיקו בדרך חלופית, אחרת הוא יפנה לחברה מתחרה, ציבורית או פרטית, ותעש תפסיד מכך ומיכולתה לממש הצלחות עסקיות.
התע"א מסרה, כי אופציית ההתקשרות עם גמלאי צה"ל כיועצים עצמאיים או באמצעות חברות בבעלותם עולה בכל אותם מקרים שבהם נדרשים מומחים בתחומים ייחודיים לקידום עסקי התע"א, והיועץ לא היה מעוניין בשום פנים ואופן להיות עובד התע"א.
רפאל ציינה, כי היא חולקת על הטענה שהעסקת חלק מהגמלאים כיועצים וכעובדי חברות כוח אדם נועדה לעקוף את חובת הפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית.
לטענתה, היא מעדיפה ככלל לקלוט כוח אדם לשירותיה כעובדי חברה, אולם לעתים מתעורר הצורך להיענות לבקשותיהם של עובדים חיוניים ולהעסיקם בדרכים חלופיות.
אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון שבמשהב"ט מסר, כי מנכ"ל משהב"ט, מר פינחס בוכריס, העלה את הנושא לדיון אצל שר הביטחון, אשר הנחה לקיים עבודת מטה עם משרד האוצר ונציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות כדי לבחון את הסוגיה ולגבש מענה הולם.
עוד הנחה שר הביטחון לבחון אפשרות לפטור מהפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית גם קציני צה"ל אשר עוברים למערכת החינוך ולרשת המתנ"סים בשל החשיבות המיוחדת שרואה שר הביטחון בהמשך תרומתם של קצינים איכותיים למערכות אלה.
החשכ"ל במשרד האוצר, מר שוקי אורן, מסר, כי הוא מתנגד לאפשרות שהועלתה של הוצאת התעשיות הביטחוניות הממשלתיות מהגדרת "גוף מתוקצב", כיוון שהגדרה זאת כוללת משמעויות נוספות על פי חוק, מלבד החלת הקופה הציבורית, ולכן אין מקום לפטור ממנה את התעשיות הביטחוניות הממשלתיות.
עם זאת, החשכ"ל שותף לעמדתם של ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, כי יש להקים צוות משותף של משרד האוצר ומשהב"ט, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יגבש מענה הולם לסוגיה, תוך בחינת הייחודיות של התעשיות הביטחוניות הממשלתיות והשוק בו הן פועלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת צוות משותף כאמור הוא דבר ראוי שיש לעשותו בהקדם.
עם זאת, כל זמן שהתעשיות הביטחוניות הממשלתיות מוגדרות כקופות ציבוריות וכל עוד לא ניתן פתרון חוקי אחר, יש לקיים את הוראות חוק שירות הקבע (גימלאות) בעניין הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית כלשונו וכרוחו, ולא לתת יד ליצירת מסלולים עוקפים לחובת הפחתת גמלה זאת.
סדרי הבדיקה בנוגע לעמידת קצינים פורשי צה"ל במגבלות חוק הצינון ובאיסור על ניגוד עניינים .
עבודה בחופשת פרישה חוק הצינון נועד לקיים תכלית מרכזית והיא השמירה על טוהר המידות וחיזוק אמון הציבור במערכת השלטונית.
החוק חל גם על חיילי צה"ל והוראות הצבא אף כוללות הוראות נוספות בעניין זה.
בדברי ההסבר להצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ח - פעילות שוטפת 107 .
196813, שעל בסיסה נחקק חוק הצינון, נ אמר שמטרת הצעת החוק היא למנוע תופעות שליליות בשירות הציבור הכרוכות בניצול קשרים אישיים שרכש עובד הציבור בתוקף תפקידו לפני פרישתו 14 .
בהצעת החוק מוסבר, כי כל עוד עובד הציבור נמצא בשירות יש בניצול קשרים אלה למטרות אישיות משום פגיעה בכללי המשמעת, ויש בידי מעביד ו - המדינה - אמצעי הרתעה וענישה מתאימים.
אולם, אין המצב דומה לאחר פרישתו של העובד.
העובד עשוי לעשות שימוש בקשריו עם מוסדות ציבור, שרכש במילוי תפקידו, לטובת מעסיקיו או לקוחותיו החדשים.
הוא גם עשוי לעבוד בעסקים שהיו נתונים לטיפולו בהיותו עובד ציבור, ויש למנוע שאפשרות זו תשפיע עליו בשעת מתן החלטה בעת היותו עדיין עובד ציבור.
ההגבלות העיקריות שנקבעו בחוק הצינון הן הגבלות בעניין ייצוג ואיסור עבודה וקבלת טובת הנאה ממי שעובד הציבור טיפל בענייניו בזמן היותו עובד ציבור.
כמו כן, נקבעו התקופות שבהן חלות מגבלות אלה (להלן - תקופת הצינון).
חוק הצינון הסמיך את שר המשפטים להקים ועדה של שלושה שבראשה עומד שופט של בית משפט מחוזי, אשר מוסמכת, בין היתר, לקצר את תקופת הצינון, לגבי חלק מההגבלות שנקבעו בחוק הצינון (להלן - ועדת ההיתרים).
לפני קבלת ההחלטה לגבי הפורש מצה"ל חייבת ועדת ה היתרים לתת לנציג צה"ל להשמיע את דבריו לעניין הבקשה של הפורש משירות.
חוק שירות הקבע (גימלאות) מאפשר לחייל בשירות קבע לפרוש משירות ביוזמתו או ביוזמת הצבא ולקבל קצבת פרישה.
צה"ל מאפשר לקצין הפורש לצאת לחופשת פרישה בתשלום לפני פרישתו, וזאת לצורך חיפוש עבודה, קליטה בעבודה, הכשרה מקצועית או לימודים, לפי צורכי הקצין.
לפי פקודות הצבא, מגבלות חוק הצינון חלות גם על קציני צה"ל המבקשים לעבוד במהלך חופשת הפרישה, ועל כן חלקם פונים לוועדת ההיתרים גם במהלך תקופה זו.
בעניין זה קיימות שתי פקודות מטכ"ל רלוונטיות: האחת, שעניינה "השתתפות חיילים בעסקים פרטיים" קובעת, כי חייל בשירות קבע הנמצא בחופשת פרישה רשאי לעסוק בעבודה פרטית אך ורק אם קיבל היתר לכך מאת ראש מחלקת פרישה שבאמ"ש15 .
אישור זה כפוף למגבלות הקיימות בחוק הצינון, והתנאים למתן אישור לחייל כוללים גם עמידה בעקרונות אלו.
השנייה, פקודת מטכ"ל שעניינה איסור על ניגוד עניינים קובעת, כי חייל לא ישמש בתפקיד ולא ישתתף בפעילות צבאית שבמסגרתה הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים.
כמו כן קובעת הפקודה, כי לא יינתן לחייל היתר לעבודה פרטית, אם ביצוע העבודה הפרטית עלול להביא את החייל למצב של ניגוד עניינים.
בפקודת מטכ"ל זו הוגדרו שמונה מצבים שכל אחד מהם נחשב למצב של ניגוד עניינים, כגון: חייל המועסק על ידי גוף אזרחי ולחייל או ליחידתו יש קשרי עבודה עם אותו גוף; החייל מנהל משא ומתן עם גוף אזרחי בנוגע להעסקתו על ידי אותו גוף לאחר שחרורו, ולחייל או ליחידתו יש קשרי עבודה עם הגוף הזה; נסיבות אישיות של החייל גורמות לכך שעלול להתעורר חשש, אף למראית עין, שהחייל יודרך בביצוע הפעילות גם משיקולים שאינם שיקולים ענייניים טהורים.
בפועל, על מנת לקבל היתר לעבודה פרטית בחופשת הפרישה, על הפורש המבקש לקבל את ההיתר למלא במינהל הפרישה במופ"ת טופס "בקשה להיתר עבודה" (להלן - טופס הבקשה).
טופס הבקשה מכיל שאלות שונות הנוגעות לקשר בין תפקידו ויחידתו בצה"ל לבין החברה בה הוא מבקש לעבוד.
ראש מינהל הפרישה במופ"ת, קצינה בדרגת סא"ל, בודקת את הטופס .
13 הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ח- 1968 , ה"ח772.
14 מהותית, איסורי חוק הצינון הם סוג מיוחד של האיסור להימצא בניגוד עניינים, ותכליתם למנוע מצבים כאלה או חשש למצבים כאלה בנסיבות של פרישה מהשירות הציבורי.
תפקיד זה הוחלף כאמור בתפקיד ראש מחלקת מופ"ת 108 דוח שנתי59א .
וממליצה לרמ"ח מופ"ת אם להיענות לבקשה ולתת היתר לעבודה פרטית, אם לסרב לבקשה, או אם להתייעץ עם מפצ"ר.
לפי נתוני מינהל פרישה במופ"ת, בשנת 2005 פרשו מצה"ל 580 קצינים בדרגות רס"ן ומעלה.
200 מהם (כ-%34 ) הגישו למינהל פרישה235 בקשות16 להיתר עבודה בזמן חופשת הפרישה.
מתוך סך הבקשות אושרו 204 (כ-87% ,)17 בקשות (כ-7% ,) אושרו עם מגבלות וב-14 בקשות (כ -6% ) לא אישר מינהל הפרישה לפורש לעבוד במקום שביקש (בתשע בקשות מתוכן פנה הפורש לוועדת ההיתרים).
יצוין, כי לפי נתוני מפצ"ר, בשנים 2005 - 2007 פנו לוועדת ההיתרים בסך הכל33 קצינים בבקשות לקצר את תקופת הצינון17.
ב-24 מתוך33 ( המקרים73% ) הסכים צה"ל או לא התנגד לבקשת הפורש, ובתשעה מקרים נוספים (27% .
) התנגד צה"ל לעמדת הפורש להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בנוגע לתהליך הטיפול בבקשה לקבלת היתר עבודה פרטית במופ"ת בתקופת הביקורת: א.
טופס הבקשה לא התייחס כלל לאיסור על ניגוד עניינים, ואינו כולל שאלות שמטרתן לחשוף ניגוד ענייניים אפשרי בין תפקידו בצה"ל והיותו חייל לבין מקום עבודתו המיועד.
במסמך של מפצ"ר ממרס 2007 בנושא "הצעה לביטול חובת קבלת היתר לעבודה פרטית בעת חופשת פרישה" צוין, כי הלכה למעשה ניתנים ההיתרים לעבודה פרטית בהתאם לשיקול אחד ויחיד - הוראות חוק הצינון, שכאמור מהווה נגזרת מסוימת של מכלול איסורי ניגוד העניינים.
כמו כן, אף שבטופס הבקשה מתבקש המבקש להצהיר בחתימתו כי תודרך על ידי מחלקת פרישה בנוגע להוראות חוק הצינון, הוא לא נדרש לעשות כן בנוגע לתדרוך בנושא האיסור על הימצאות בניגוד עניינים.
כאמור, הוראות חוק הצינון חלות גם על קציני צה"ל הנמצאים בחופשת פרישה או חופשה צבורה הצמודה לה (להלן - חופשה צמודה) ומבקשים לעבוד במקום עבודה אזרחי.
המסמך האמור של מפצ"ר ממרס 2007 הצביע על קושי בבירור העובדות והנתונים הנחוצים לבחינת שאלת תחולתו של חוק הצינון על הפורשים בעת מתן היתר לעבודה פרטית על ידי מופ"ת, הואיל ומילוי טופס הבקשה נעשה ללא תצהיר ואת הטופס בודקת קצינה שאיננה משפטנית.
זאת לעומת הנדרש בבקשה מוועדת ההיתרים, שבה הקצין מאמת את כל העובדות המובאות על ידיו בבקשת ההיתר בתצהיר, מתקבלת חוות דעת של צה"ל בדבר הבקשה, וההכרעה בבקשה נעשית על ידי ועדת ההיתרים, שבראשה עומד שופט מחוזי.
בסוף ינואר 2008 , במהלך הביקורת, פרסם מינהל הפרישה שבמופ"ת הוראת עבודה בעניין דיווח על עבודה פרטית בחופשת פרישה, בהתבסס על הצעה של מפצ"ר ממרס 2007 .
ההוראה קובעת, כי בעת קליטתו במינהל הפרישה שבמופ"ת יקבל הפורש תמצית של הוראות חוק הצינון ויאשר זאת בחתימתו; מי שמעוניין לעבוד בעת שחלה עליו תקופת צינון נדרש לפנות לוועדת ההיתרים.
בכל מקרה של ספק בתחולת חוק הצינון, קובעת ההוראה, כי הפורש יכול לפנות למ חלקת הייעוץ והחקיקה במפצ"ר לקבלת עמדה משפטית מקדמית הרלוונטית לגביו.
כמו כן נקבע בהוראה, כי קודם להתחלת העבודה על הפורש להגיש טופס דיווח על עבודה פרטית ובו הוא נדרש לפרט את הממשקים בין מקום העבודה המיועד לבין צה"ל ומשהב"ט, ולהצהיר כי עיסוקו המיועד אינו עומד בסתירה להוראות חוק הצינון או פקודות הצבא בנושא ניגוד עניינים והגבלת פעילות מפלגתית ומדינית (פוליטית).
לפי הוראת העבודה האמורה, כל טופס דיווח על עבודה פרטית ייבדק על ידי מינהל הפרישה שבמופ"ת לצורכי בקרה ולא לצורכי מתן היתר.
טופסי דיווח על עבודה פרטית של פורשים .
חלק מהפורשים הגישו מספר בקשות להיתר עבודה במקומות שונים 17 שבעה קצינים נוספים פנו לועדת ההיתרים לקבלת אישור בנושא אחר הקבוע החוק הצינון.
בדרגת אל"ם ומעלה יועברו לבחינת מפצ"ר.
כל מקרה שיעורר ספק בעמידת העיסוק של פורשים בדרגות נמוכות יותר במגבלות חוק הצינון יועבר אף הוא לבחינת מפצ"ר.
אם יימצא כי העיסוק מנוגד לחוק הצינון, תימסר לפורש הודעה על כך מטעם מינהל הפרישה.
בהתאם לאמור לעיל, פרסמה רמ"ח מופ"ת היתר עבודה פרטית כללי, המתיר לכל המוצבים במינהל הפרישה בחופשת התארגנות, חופשת פרישה וחופשה צמודה, לעסוק בעבודה פרטית בתנאים שפורטו לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם לאחר השינוי מינואר 2008 שנעשה במופ"ת ובמפצ"ר בנושא העבודה הפרטית במהלך חופשת הפרישה והחופשה הצמודה, בדיקת טופסי הדיווח של הפורשים לצורך בקרה בנוגע לעמידת הפורש במגבלות חוק הצינון נעשות על ידי ראש מינהל הפרישה במופ"ת ורמ"ח מופ"ת ולא על ידי גורם משפטי חיצוני.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף על פי שבתהליך החדש בדיקת טופסי הדיווח על עבודה פ רטית נעשית לצורכי בקרה ולא לצורכי מתן היתר, מן הראוי שגם טופסי הדיווח של פורשים בדרגות רס"ן וסא"ל, המהווים את חלק הארי באוכלוסיית הפורשים, יועברו לבדיקה של מפצ"ר.
כמו כן, ראוי שצה"ל יתאים את פקודות המטכ"ל הרלוונטיות לתהליך החדש של הטיפול בפורשי צה"ל המעוני ינים לעבוד בזמן חופשת הפרישה והחופשה הצמודה לה.
זאת, כדי להסדיר מבחינה נורמטיבית את הקרקע שעליה שעונים השינויים החדשים בתהליך.
בהתייחסו לממצאי הביקורת מיולי 2008 ,מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי בעתיד הקרוב לכשיאויש תפקיד של יועץ משפטי למופ"ת, הוא יסייע בבדיקת דיווחיהם של קצינים בדרגות רס"ן וסא"ל.
עמידה במגבלות חוק הצינון ומניעת חשש לניגוד עניינים בהעסקת ראש מטה פרויקט "הטנק הטורקי" במשהב"ט משרד מבקר המדינה בדק את העסקתו של קצין בכיר במילואים כיועץ למנכ"ל משהב"ט באחד הפרויקטים הגדולים ביותר של משהב"ט בשנים האחרונות.
מקרה זה נבדק לעומקו כדי לבחון את טיפולו של משהב"ט באכיפת מגבלות חוק הצינון ומניעת היווצרות מצב של ניגוד עניינים בהעסקת הקצין הבכיר.
במרס 2002 נחתם הסכם בין תעש לבין ממשלת טורקיה, שבו התחייבה תעש להשביח טנקים עבור הצבא הטורקי (להלן - פרויקט " הטנק הטורקי" או הפרויקט).
קבלן המשנה העיקרי בפרויקט היא חברת "אלביט" (להלן - אלביט).
בעקבות חילוקי דעות מקצועיים בין תעש לבין אלביט, שהשפיעו על קצב התקדמות הפרויקט, החליט מנכ"ל משהב"ט דאז, אלוף (מיל') עמוס ירון, באמצע שנת 2003 , בהסכמתן של תעש ואלביט, להקים מטה תכנית לפרויקט (להלן - מטה הפרויקט).
מטרתו של מטה הפרויקט הייתה לפקח על הפרויקט, לבקר את התקדמותו, לכוון את הגורמים המעורבים במידת הצורך ולסייע להצלחתו.
התקשרותו הראשונית של משהב"ט עם ראש מטה הפרויקט לתפקיד ראש מטה הפרויקט נשכרו שירותיו של תא"ל דוד אנגל (להלן - רמ"ט הפרויקט), כדי שישמש כיועץ מיוחד למנכ"ל משהב"ט ובמסגרת זו יפקח על הפרויקט.
רמ"ט הפרויקט שימש 110 דוח שנתי59א .
מאז דצמבר 1999 בתפקיד ראש מנת"ק במשהב"ט, כקצין בשירות קבע בדרגת תא"ל, תפקיד שבו היה אחראי לפיתוח ולייצור טנק "המרכבה", ובמסגרת זו עבד גם עם התעש יות הביטחוניות.
במאי 2003 יצא רמ"ט הפרויקט לחופשת פרישה עד לשחרורו משירות סדיר בצה"ל בדצמבר 2003 .
בפברואר 2003 פנה רמ"ט הפרויקט למחלקת פרישה בצה"ל בבקשה לקבל היתר לעבודה פרטית בעת חופשת הפרישה, שבה ביקש לשמש ראש מטה פרויקט "הטנק הטורקי" במשהב"ט החל ממאי 2003 .
, מועד יציאתו לחופשת הפרישה נמצא, כי לבקשת מנכ"ל משהב"ט דאז, אלוף (מיל') עמוס ירון, החל רמ"ט הפרויקט לעבוד בפרויקט כיועץ כבר בתחילת מאי 2003 , אף שלא ניתן לו באותו מועד היתר עבודה פרטית מצה"ל, וכמו כן לא נחתם באותו מועד חוזה בין משהב"ט לבינו, בהיעדר האי שורים המשפטיים הנדרשים הן מצה"ל והן ממשהב"ט.
ביוני 2003 פנתה היועצת המשפטית למערכת הביטחון דאז, עו"ד צביה גרוס, אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט אזרחי) ובו כתבה, בין היתר, כי בניהול הפרויקט על ידי שתי התעשיות (תעש ואלביט) נתגלעו חילוקי דעות אשר מאיימים ע ל המשכו, וכי להפסקת הפרויקט יש השלכות אסטרטגיות -גיאופוליטיות והיבטי ביטחון לאומי בעלי חשיבות רבה, כנובע מיחסי ישראל -טורקיה ; נוכח המצב, הוצע רמ "ט הפרויקט והתקבל על ידי התעשיות כיועץ מתאם של המדינה, כמגשר ובורר ללא פניות בחילוקי הדעות ביניהן.