HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום הדוח מיולי 2003 המליץ מבקר המדינה כי דירקטוריון חח"י יכין מסמך שבו תיקבע מדיניות החברה בדבר סדרי הקבלה של עובדים.
מדיניות זו תסייע לחברה לאייש את המשרות שלה בעובדים בעלי הכישורים המתאימים ביותר לתפקידים המוצעים ותיתן שוויון הזדמנויות לכל הציבור.
הביקורת העלתה שהדירקטוריון וועדותיו דנו בנושא והחליטו כמה החלטות בעניין, אך כמו שמפורט בדוח זה - לא היה שינוי של ממש בפעולות החברה בנדון.
בישיבה של ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון (להלן- ועדת כוח אדם) שהתקיימה ב- 22.
04 ,אימצה הוועדה את הוראת השעה הראשונה (ראו לעיל), עם כמה תיקונים והחליטה כי אחת לארבעה חודשים היא תקבל דיווח על מספר העובדים שהתקבלו לחברה וכמה מהם הם קרובי משפחה של עובדיה.
מאז מדווחת החברה לוועדה כאמור.
בישיבה של ועדת כוח אדם שהתקיימה ב- 26.
06 ובישיבות אחרות אמרו יו"ר הדירקטוריון דאז וחברים בוועדה כי הם סבורים שאת הנתונים על עובדים במשרות חלקיות - מוקדנים, העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 79 .
שומרים ומאבטחים - יש לקזז מהנתונים על קרובי מ שפחה שהתקבלו לחברה .
נציג רשות החברות הממשלתיות הבהיר באותה הישיבה כי תקנות העסקת קרובים אינן מבדילות בין סוגי העובדים ובין סוגי המשרות - משרה מלאה או חלקית.
יו"ר הדירקטוריון דאז הודיע בתשובתו מ- 30.
07 למשרד מבקר המדינה כי יש לעשות אבחנה בין עובדים קרובי משפחה במשרות חלקיות ובמשרות מלאות ולדווח על כך בנפרד.
מינואר 2006 מדווחת החברה לדירקטוריון הן על מספר הקרובים שנקלטו בחברה בכל סוגי המשרות והן על מספר הקרובים שנקלטו בחברה בניכוי מספר המוקדנים, השומרים והמאבטחים.
לפי מסמך של החברה ממאי 2006 ,180 (כ-30%) מ-604 עובדים שהתקבלו למשרות חלקיות בתפקידים האמורים מתחילת שנת 2002 עד אפריל2006 הועברו בפרק הזמן הזה למשרות מלאות בתפקידים אחרים (בתקן של עובד ארעי).
הביקורת העלתה כי ל-112 ( מהעובדים שהועברו למשרות מלאות62% ) יש קרובי משפחה המועסקים בחברה.
מרבית העובדים (61% ) הועברו לתפקידי פקידים- תפקידים שבדרך כלל לאחר זמן מה אפשר לקבל בהם קביעות.
לעובדים שהתקבלו למשרה חלקית ועברו למשרות מלאות סלולה הדרך לעבור למשרה שאפשר לקבל בה קב יעות.
לפיכך חשוב להקפיד שקליטתם תיעשה מלכתחילה על פי תקנות העסקת קרובים ונוהלי החברה.
האחוז הגבוה של קרובי משפחה שהועברו ממשרות חלקיות למשרות מלאות מלמד שקרבת המשפחה השפיעה השפעה מהותית על קבלת ההחלטה להעבירם לתפקיד שבו פוטנציאל הקידום בחברה גדול יותר.
על פי דיווח של מנהל אמ"א לוועדת כוח האדם באפריל 2006 , במחצית השנייה של שנת 2005 היה שיעורם של קרובי המשפחה מכלל העובדים שהתקבלו לחברה28% , בעוד שמיוני 2004 עד מאי 2005 היה שיעורם 13% .
לוועדה דווח שהעלייה בשיעור הקרובים שהתקבלו לחברה קשורה קשר ישיר לשינוי של הוראות השעה שעשתה החברה ב- 1.
05 , ובו הועברה הסמכות לאשר את קליטתם של קרובי משפחה שאינם בדרגות בכירות ממנהל אמ"א למנהלי המכ"אות.
כאמור לעיל, ביולי 2006 החזירה החברה למנהל אמ"א את הסמכות לאשר את קליטתם של קרובי משפחה בחברה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מ- 28.
07 כי על פי נתוניה, מאז שונו הוראות השעה ביולי 2006 חלה ירידה בשיעור קרובי המשפחה שהתקבלו לחברה.
בהיעדר יו"ר קבוע לדירקטוריון בסוף שנת 2006 ובתחילת שנת 2007 שימש מר משה גביש יו"ר בישיבות הדירקטוריון (להלן - היו"ר בישיבות הדירקטוריון), והוא הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ב- 25.
07 כי "מאז פורסם דו"ח מבקר המדינה בנושא העסקת קרובי משפחה.
ראה הדירקטוריון מחובתו לפעול להטמעת הביקורת ולעקירת התופעות השליליות שעלו בדו"ח מן השורש.
עם זאת, ראוי לציין כי הדירקטוריון לא הצליח לטפל באופן מלא בכל התופעות הלא רצויות".
היו"ר בישיבות הדירקטוריון הוסיף כי "רק עבודה על פי נהלים ברורים ומחייבים, ואכיפת נהלים אלה ע"י הנהלת החברה, תבטיח הימנעות ממצבי ניגוד עניינים בכל הקשור לעובדים ולקרוביהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הדירקטוריון להגביר את הפיקוח והבקרה על סדרי ההעסקה של העובדים.
ממצאי הביקורת מעידים כי בתקופה שנבדקה לא נעשה בחח"י שינוי של ממש ביישום העקרונות של שוויון הזדמנויות בתעסוקה, תחרות הוגנת וייצוג הולם לכלל האוכלוסייה, ונמשכה התופעה של יחסי כפיפות בין קרובי משפחה ושל עבודת קרובי משפחה במצבים שעלול להיווצר בהם ניגוד עניינים.
יש לראות מצב זה בחומרה, שכן מדובר בביקורת חוזרת לאחר שבעקבות דוח מבקר המדינה מיולי 2003 ,ובהודעותיה לבג"ץ קיבלה עליה חח"י לפעול על פי העקרונות האמורים ונוסף על כך, הותקנו בינתיים תקנות העסקת קרובים.
פניות שר התשתיות הלאומיות לחח"י בענייני העסקת עובדים וטיפול חח"י בהן .
בשנת 2001 הפיצה רשות החברות הממשלתיות חוזר שעניינו רענון וריכוז של הנחיות לגבי מינוי מנכ"ל, מנכ"ל בפועל, עובדים בכירים, עובדים אחרים ויועצים חיצוניים.
בהנחיות הללו בין היתר היא הביאה לידיעת חברי הדירקטוריון וה יועצים המשפטיים של החברות הממשלתיות את החלטת הממשלה מס' 1081 מנובמבר 1985 , המורה לרשות החברות הממשלתיות ולחברות הממשלתיות עצמן להימנע מקבלת עובדים על פי שיקולים פוליטיים- מפלגתיים ולהקפיד לקבל עובדים על פי שיקולים ענייניים ומקצועיים בלבד.
באוקטובר 2004 פרסם היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) הנחיה 55 שעניינה "הגבלות על טיפול בפניות חברי גוף בוחר56 על-ידי נבחרי ציבור" (להלן - הנחיית היועמ"ש או ההנחיה).
בהנחיה נכתב כי "השפעה של חברי גוף בוחר על נבחרי ציבור מטעם אותה מפלגה היא פעולה לגיטימית, ככל שהיא משמשת לקיד ום אינטרסים ציבוריים -פוליטיים.
ברם, בעת האחרונה, עולה חשש כי כלי לגיטימי זה הפך בידי חברי גוף בוחר.
אמצעי לקידום אינטרסים זרים - אינטרסים פרטיים של חברי גוף בוחר ושל קרוביהם ומקורביהם - באופן המציב את נבחרי הציבור בדילמות קשות בתחום של טוהר המידות, עד כדי חשד לביצוע עבירות פליליות.
בכוחו של חבר גוף בוחר להשפיע על עתידו הפוליטי של אדם החפץ להיבחר.
במצב זה, כוחה של קבוצת חברים בגוף בוחר - פעמים גם כוחו של חבר בודד בעל כוח אלקטוראלי - להשפיע על בחירתו של אדם מסוים למשרה ציבורית מטעם המפלגה, היא משמעותית.
התלות של חברי הכנסת והשרים בחברי הגוף הבוחר מעצבת את ייחודה של הסיטואציה אליה מתייחסת הנחיה זו.
תופעות מעין אלה יכול שיתקיימו גם כאשר אין מדובר בחבר פורמאלי בגוף בוחר.
לפיכך, יש לראות גם במי שמחזיק בהשפעה של ממש על חברי גוף בוחר, כאילו הוא חבר בגוף בוחר".
עוד נאמר בהנחיה כי "טיפול של נבחר הציבור בפנייתו של חבר גוף בוחר, כהגדרתו לעיל, מעלה חשש לניגוד עניינים, לשיקולים זרים, ולמשוא פנים ואפליה".
אחד מדפוסי ההתנהגות שאינם לגיטימיים, על פי ההנחיה, הוא פניות של חברי גוף בוחר לקידום אינטרסים עסקיים - כלכליים ובהם "מציאת פתרונות תעסוקה לחבר הגוף הבוחר או לקרובי משפחתו או מכריו.
55 הנחיית היועמ"ש מספר 1.
56 חבר גוף בוחר לפי ההנחיה הוא בין היתר חבר בגוף שאחד מתפקידיו הוא לבחור מועמדים לכנסת או לכהונת ראש הממשלה, שר או סגן שר וכן בעל השפעה של ממש על בחירת מועמדים כאמור, אף בהיעדר גוף בוחר פורמלי.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 81 .
מאחר שהאינטרס הכלכלי יוצר ניגוד עניינים משמעותי יותר אצל נבחר הציבור, בנושאים בהם הפגיעה באינטרס הציבורי מהותית יותר, ובמקרים רבים גם בעלת סממנים של שחיתות".
היועמ"ש קבע גם הנחיות לפעולה, ולפיהן כדי לצמצם את החששות כאמור "על נבחר ציבור, עובד לשכתו או מנכ"ל המשרד שקבלו פנייה של חבר גוף בוחר של מפלגתם העוסקת בעניין אישי או עסקי-כלכלי, שלהם או של אחר, לפעול כדלקמן: ( 1 ) פנייה של חבר גוף בוחר העוסקת בעניין אישי שלו, או של בן משפחתו - א.
מקום שנושא הפניה אינו עניין שבסמכותו הסטאטוטורית הבלעדית של השר, או מקום שהשר או סגן השר אינם נוהגים דרך כלל לטפל בעניינים כאלה, תוחזר הפניה לפונה תוך ציון כי השר, או סגן השר, אינם רשאים לטפל בפנייה מעין זו, ובאפשרות הפונה לפנות לגורמים המקצועיים הרלוונטיים בדרך המקובלת.
(2 ,) פנייה של חבר גוף בוחר, העוסקת בעניינו של אדם אחר, או גוף אחר, לשר או סגן השר לא תטופל.
במקרה זה יש להשיב לפונה, כי על האדם או הגוף שבשמו פנה, לפנות במישרין לגורם הרלוונטי".
ללשכת שר התשתיות הלאומיות, מר בנימין בן אליעזר (להלן - השר)57 , הגיעו ומגיעות פניות מגורמים שונים, בהם חברי גוף בוחר כהגדרתם בהנחיית היועמ"ש ואזרחים מן השורה, בבקשה שהשר יעזור להם במגוון נושאים.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בלשכת השר ובחח"י נמצאו כ-100 פניות שהפנו השר או מנהלת לשכתו לחח"י בשנים 2006- 2005 בענייני כוח אדם של חח"י 58 .
רוב הפניות נחתמו בידי מנהלת לשכת השר ונשלחו למנהל אמ"א59 .
חח"י התבקשה לסייע במידת האפשר לקדם עניינים שנדונו במכתבים: מתן קביעות לעובדים במעמד ארעי שעמדו לפני פיטורים מהחברה; קבלת עובדים לחח"י; קידום עובדים בתפקיד בתוך החברה.
לפניות צורפו לעתים מכתבים ששלחו לשר אישים בעלי תפקידים פוליטיים, ובכלל זה חברי גוף בוחר כהגדרתם בהנחיית היועמ"ש, שביקשו את עזרת השר לשם קידום עניינו של קרוב משפחתם או של אדם אחר.
כמו כן צורפו פניות של עובדים או מועמדים פוטנציאליים לעבודה בחח"י.
השר הודיע למשרד מבקר המדינה באמצעות בא כוחו ב - 20.
07 (להלן- תשובת השר) כי "מפלגת העבודה אליה משתייך השר.
בוחרת את נציגיה לכנסת באמצעות 'פריימריס' המתקיימים בקרב כל חברי המפלגה בארץ.
תפקיד מרכז מפלגה של מפלגת העבודה הצטמצם בבחירות האחרונות לאישור רשימת השרי ם שהובאו לאישורו על -ידי יו"ר המפלגה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חברי מרכז המפלגה הם חברי גוף בוחר, על פי ההגדרה שבהנחיה, וכי יש להם השפעה רבה בהיותם הגורם המאשר את רשימת השרים.
07 באמצעות בא כוחו השיב שר התשתיות למשרד מבקר המדינה כי "כידוע, שרי הממשלה פועלים במשטר של 'דואליות נורמטיבית': הם פועלים ועוסקים בראש ובראשונה במישור הפוליטי, שהרי מעמדם הפוליטי הביא אותם לתפקיד בו הם מכהנים.
בה בעת הם פועלים במישור המיניסטריאלי, בו הם אמורים להבטיח ביצוע מיטבי של התפקיד אותו הם ממלאים במשרד הממשלתי עליו הם מופקדים" (ההדגשות במקור).
השר הוסיף כי מגיעות ללשכתו בכל יום פניות רבות מאוד של אזרחים בנושאים רבים ומגוונים.
57 מר בנימין בן אליעזר כיהן בתפקיד שר התשתיות הלאומיות ב- 10.
05 (בממשלה ה- 30 ) והחל לכהן שוב בתפקיד ב- 4.
), המכהנת במועד הביקורת 58 על מעורבות השר בעניין קבלת עובד בתש"ן ראו להלן, בפרק על תש"ן, מינויים של עובדים בכירים.
59 נמצאו גם מכתבים מעטים ששלחו השר או מנהלת לשכתו למנכ"ל חח"י או לבעל תפקיד אחר בחברה.
לא מבוטל מהפניות הן בענייני תעסוקה, ורובן אינן נוגעות לחח"י.
השר הוסיף כי פניות האזרחים אליו נעשות בתוקף היותו איש ציבור ונב חר ציבור, הרואה בו כתובת טבעית לפניות; לשכת השר תפקדה ביחס לפניות "אך כצינור המפנה ומזרים את הבקשות אל יעודן כי נוהל העבודה שהנהיג השר ביחס לפניות אזרחים, הונהג על ידו בתום לב ]ו[ .
מבקרי המדינה התריעו בעבר בדוחותיהם60 על נגע של מינויי עובדים למשרות במשרדי הממשלה ובתאגידים מטעמים מפלגתיים ולא ענייניים, והגדירו מינויים אלה מינויים פוליטיים61.
בדוח מבקר המדינה62 פורטו הנזקים הנובעים ממינויים פוליטיים: "במינוי פוליטי מועדפים שיקולים מפלגתיים על פני שיקולים ענייניים, ובכך נפגעת 'מהותו' של השירות הציבורי, ועלולה להיפגע איכותו המקצועית.
עוד פוגע מינוי שכזה בעקרון השוויון בין המועמדים לאייש משרה, שהוא ערך יסוד בחברתנו".
בדוח על מינויים פוליטיים ועל מינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה מאוגוסט 2004 '(עמ15 ) כתב מבקר המדינה כי אין מקום למעורבות של שר ואנשי לשכתו במינוי עובדים במשרד.
15 מכ-100 הפניות שהפנו השר או מנהלת לשכתו לחח"י, על פי ממצאי משרד מבקר המדינה, הופנו לאחר שחברי מרכז מפלגת העבודה, שהיא מפלגתו של השר 63 , פנו לשר בבקשה שיסייע לקדם עניינים הנוגעים להם, לבני משפחתם או לאנשים אחרים.
בתשובות לרוב הפניות האלה הודיעה החברה ללשכת השר כי אין באפשרותה להיענות להן, בעיקר מכיוון שהיא מצמצמת מאוד את מצבת העובדים המועסקים בעבודות הקמה של מתקנים עקב הקפאת פרויקטים; בנוגע לפניות אחדות היא הודיעה ללשכת השר שהנושא בבירור או בטיפול; ואילו לפניות בנוגע לעובדים ז' ו -ח' נענתה חח"י, כמפורט: (א) (1) עובד ז' התחיל לעבוד באפריל 2005 .
באחת מיחידות החברה, בתפקיד פועל העובד הוא חבר מרכז מפלגת העבודה ויו"ר של אחד מסניפי המפלגה.
בטופס הזמנת העובד כתב מנהל מכ"א כי המועמד "מקורב לשר התשתיות".
השר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אין להוציא מכלל אפשרות כי העובד עצמו העלה בפני אותם הגורמים בחברת חשמל את הטענה כי הוא 'מקורב' לשר".
העובד השיב למשרד מבקר המדינה באמצעות בא כוחו ב- 29.
, כי במהלך קליטתו לעבודה בחח"י לא נאמר דבר בעניין קשריו עם השר לפי מסמך של החברה מ- 7.
", פנה עובד ז' ללשכת השר "בטענה כי קיימת בעיה בשכרו ב- 8.
05 הודיע מנהל אמ"א למנהלת לשכת השר כי בעקבות פנייתה לחח"י בדקה החברה את טענתו של העובד והמציא לה את תוצאות הבדיקה.
העובד ציין בתשובתו כי פנייתו ללשכת השר נעשתה "לאור השכר הנמוך.
על מנת לבחון אפשרות לקבל העלאה בשכר".
07 כתב העובד כי העובדה שהוא חבר מרכז מפלגה אינה צריכה לשמש לו לרועץ כאשר הוא מעוניין "להסתייע בשר ו/או במי מטעמו באופן גלוי בנוגע לעניין קיומי ובסיסי".
עוד הסביר העובד למבקר המדינה כי לפני קבלתו לעבודה היה במצוקה כלכלית ואישית קשה, וכי פנה לכל מי שיכול היה לעזור לו במציאת תעסוקה, כולל השר.
השר מסר למבקר המדינה .
60 ראו למשל דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה( 2005 '), עמ 671; דוח ביקורת על מינויים פוליטיים ועל מינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה (אוגוסט 2004 '), עמ8-9 ;דוח שנתי 52 א של מבקר המדינה( 2001 '), עמ 283 -314 ; דוח שנתי48 של מבקר המדינה ( 1998 '), עמ 871-918 .
61 בעניין דרך ההוכחה להיותו של מינוי מסוים מינוי פוליטי ראו לעיל בפרק המבוא לדוח זה, בג"ץ 4566/90 'דקל נ' שר האוצר ואח, פ"ד מה( 1 )28.
62 ראודוח שנתי 52א, עמ' 313.
יתר הפניות היו בעניינם של אנשים שבביקורת לא נמצא קשר ביניהם ובין השר העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 83 .
כי ידע על המצוקה של עובד ז' וכי טיפולו בעניינו לא היה שונה מהטיפול שנותנת לשכתו לכל הפונים, ללא קשר לזיהויו הפוליטי.
(2) בסוף ספטמבר 2005 התקבל עובד ח' לאחד ממחוזות החברה, לתפקיד פקיד.
עובד ח' הוא חבר מרכז מפלגת העבודה.
על מסמך קורות החיים שלו כתב מנהל אגף לוגיסטיקה ונכסים דאז "בקשתו של שרנו, ראה האם יש באפשרותך לסייע.
אולי בהסכם/חוזה מיוחד לתקופה מסוימת".
במסמך אחר נכתב שהעובד נקלט על פי הוראת מנכ"ל החברה דאז, מר יעקב רזון.
מנהל אגף לוגיסטיקה דאז הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מ - 13.
07 שהמנכ"ל דאז אמר לו שלשכת השר פנתה אליו בנושא.
מקורות החיים של עובד ח' ומתשובת השר עולה, שעובד ח' היה בעבר סגן ראש עירייה וכן מילא שורה של תפקידים אחרים, ובהם עוזר של השר.
עובד ח' הועסק בחח"י עד תחילת מאי 2006 .
באותו חודש כתב מנהל אמ"א למנהלת לשכת השר בעניין "בקשה להארכת תקופת העסקה" של העובד, כי הוא בדק את הנושא באופן אישי וכי העסקתו של עובד ח' הסתיימה עקב אי-השתלבותו בעבודה.
(ב) להלן דוגמאות למקרים שבהם נמצאה מעורבות מטעם השר, אולם הבקשות לא נענו בעיקרן בידי חח"י: (1) ב- 23.
05 כתבה מנהלת לשכת השר למנהל אמ"א שהיא מעבירה לעיונו את בקשתו של עובד חח"י (להלן - עובד ט') לבחון אפשרות שיקבל קביעות בחברה.
מנהלת לשכת השר צירפה למכתבה מכתב שכתב לשר חבר מרכז מפלגת העבודה, מזכיר באחד מסניפי המפלגה, ולפיו הבטיח לו השר כי יטפל בנושא מתן קביעות לעובד.
החברה ענתה למנהלת לשכת השר ב- 12.
05 כי היקפי העבודה באגף בו מועסק עובד ט' מצטמצמים וכי "האגף נדרש לשחרר מאות עובדים".
06 פנתה שוב מנהלת לשכת השר למנהל אמ"א, העבירה לו מכתב שכתב העובד לשר וביקשה שיסייע במידת האפשר.
06 כי בשל צמצומים בהיקף העבודות לא תוכל להיענות לפנייה.
06 פנתה מנהלת לשכת השר למנהל אמ"א בעניין עובד החברה (להלן- עובד י').
מנהלת הלשכה כתבה כי השר פנה בעבר לחברה בעניין זה "אך טרם נתקבלה תשובה".
היא צרפה מכתב ששלח מר בנימין בן אליעזר ב - 9.
06 , בהיותו חבר כנסת, לחבר מרכז מפלגת העבודה, מזכיר אחד מסניפי המפלגה, ולפיו הוא פנה בעניינו של עובד י' למנכ"ל החברה דאז ולסמנכ"ל דאז, ושניהם ציינו לפניו שפנייתו הגיעה אליהם באיחור וכי העובד סיים את עבודתו בחברה.
מר בנימין בן אליעזר הוסיף כי הוא פנה אליהם שנית וביקש לבחון אפשרות לקלוט את עובד י' בחברה, וכי הם לא דחו את פנייתו והבטיחו לחזור אליו.
כן צרפה מסמך שבו כתב לה חבר המרכז "אבקש את טיפולך האישי, מבחינה פוליטית חשוב לי מאוד".
06 כתבה סגנית מנהל אמ"א למנהלת לשכת השר - עם העתק לחבר המרכז האמור - כי פנייתה נבדקה "באופן יסודי" וכי העובד פוטר עם סיום חוזהו, והוסיפה: "אנו מוכנים לשקול קליטתו מחדש כעובד ארעי לאחר תקופת צינון בת שנה, בהתאם לתוכניות העבודה שיהיו בתוקף".
סגנית מנהל אמ"א הודיעה בתשובתה מ- 4.
07 למשרד מבקר המדינה כי יש מקרים נוספים שבהם נכתב לעובדים שפוטרו בתום תקופת חוזם כי החברה מוכנה לשקול את קליטתם מחדש לאחר שנה.
06 פנתה מנהלת לשכת השר למנהל אמ"א בעניין עובד חח"י (להלן- עובד יא').
בפנייה נכתב כי עובד יא' מבקש לקבל תפקיד של סגן מנהל מחלקה או כל תפקיד ניהולי אחר.
לפנייה צורף מכתב שהפנה לשר אביו של העובד, שהוא חבר מרכז מפלגת העבודה, ובו נכתב "לבקשתך הנני מעביר את קורות החיים של בני.
תפקיד רלוונטי שעומד כרגע על הפרק הוא סגן מנהל.
סגנית מנהל אמ"א ענתה למנהלת לשכת 84 דוח שנתי58א .
06 כי פנייתה נבחנה וכי למשרה שצוינה בפנייתה פורסם מכרז, ועובד יא' מוזמן להציג את מועמדותו.
המקרים דלעיל מצביעים על מעורבות מטעם שר התשתיות הלאומיות ברמה הפרטנית בקידום ענייני העסקה של חברי גוף בוחר ושל קרובים או מקורבים לחברי גוף בוחר - במישרין או בעקיפין.
זאת בניגוד להנחיה מפורשת של היועמ"ש בנדון.
השר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כחלק מפעילותו הציבורית במשך שנים רבות הוא מסייע לאזרחי מדינת ישראל ככל האפשר.
לדבריו, הוא הנחה את מנהלת לשכתו לטפל באותו האופן בפניות של אזרחים מן השורה ובפ ניות של אזרחים הקשורים במישרין או בעקיפין לחברי גוף בוחר כהגדרתם בהנחיית היועמ"ש.
השר אמר כי הפניות של מנהלת לשכתו נעשו באופן נאות, שוויוני וענייני; הן הופנו בגלוי לגורמים המקצועיים בחח"י; הוא או מנהלת לשכתו לא התערבו בשיקול דעתם המקצועי של עובדי חח"י בנדו ן; והוא לא ניהל מעקב אחר הבקשות שהועברו על ידי לשכתו, לא ביקש מחח"י לדווח ללשכתו על תפקידים פנויים "ולא הכתיב תכתיב כלשהו לחח"י".
השר הוסיף ואמר כי העברת הבקשות נעשתה רק בידי מנהלת לשכתו, "כאשר השר באופן אישי עסוק, רובו ככולו, בענייני משרדו, והוא לא טיפל כלל בכל אותן בקשות" (ההדגשה במקור).
מנהלת לשכת השר הודיעה באמצעות בא כוחה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 29.
07 כי היא טיפלה בכל הפניות שהגיעו ללשכה באופן שוויוני ובמקצועיות לטובת ציבור אזרחי המדינה, וכי היא ראתה את יכולתה לסייע לאזרחים "כשליחות וכערך עליון".
מנהלת הלשכה הוסיפה כי כל הפניות שנשלחו לחח"י נחתמו בסיומת סטנדרטית ואחידה, "שנרשמה לשם הנימוס בלבד וכדי לצאת ידי חובה", ובה ביקשה כי החברה תסייע במידת האפשר.
לדבריה, "פסילת בקשה ו/או הימנעות מטיפול בה דווקא מאחר והפונה הנו חבר מפלגה או אישיות מוכרת אחרת הייתה לוקה ונגועה באפליה פסולה".
משרד מבקר המדינה מעיר שהפניית הפניות לחח"י בעקבות בקשה של חבר גוף בוחר נעשתה בניגוד להנחיה מפורשת של היועמ"ש.
נוכח ריבוי הפניות מטעם השר לחח"י בנוגע לעניינים פרטניים של העסקת עובדים, העיר משרד מבקר המדינה לשר כי ראוי שהשר או מי שפועל מטעמו יימנעו מפניות לחח"י בעניינים אלה.
החברה תלויה בהחלטות של השר בעניינים רבים, ואם יפנה אליה בעניינים פרטניים של העסקת עובדים, היא עלולה לפעול שלא על פי העקרונות של שוויון הזדמנויות, תחרות הוגנת ושקיפות כלפי כל המועמדים האפשריים לעבודה בחברה.
השר הודיע בתשובתו כי "הנורמה בדבר נושא קבלת פניות למשרדי הממשלה והטיפול בהם אינה ברורה דיה והיא לא הוסדרה באופן מלא על ידי היועץ המשפטי לממשלה, ואף בהנחיות לגבי נושא זה.
לא נקבעה התייחסות מקיפה ]על ידי היועמ"ש לממשלה [ השונות שניתנו ומלאה כנדרש".
לדעת השר, כפי שעולה מתשובתו, המסקנה המתבקשת היא כי "לא נפל פגם כלשהוא" בפעילותו ובפעילותה של מנהלת לשכתו.
המשנה ליועמ"ש לממשלה ענה למשרד מבקר המדינה ב- 22.
07 והודיע כי עמדתו היא על דעת היועמ"ש (להלן - תשובת המשנה ליועמ"ש).
המשנה ליועמ"ש כתב כי הוא שותף "לעמדה לפיה ראוי שהשר או מי מטעמו יימנעו ככלל מפניות לחברה הממשלתית בעניינים פרטניים של העסקת עובדים.
וכי זו היא אף המדיניות המשפטית הנוהגת, הנובעת מעקרונות העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 85 .
כלליים הבאים למנוע חשש מפעולה של החברה הממשלתית משיקולים בלתי רלוונטיים, שלא לפי עקרונות של שוויון הזד מנויות, תחרות הוגנת ושקיפות.
על פי עמדה זו, חל איסור מוחלט על השר לפנות לגופים הקשורים למשרדו בעניינים פרטניים של עובדים או של מועמדים בנושאי כוח אדם.
ההבחנה צריכה להיעשות בין פניה והתערבות בעניינו של אדם פלוני, עליה חל איסור מוחלט, לבין מקרים בהם השר פונה לגוף בענייני העסקת עובדים באופן כללי, בהיבטים של מדיניות, אשר כלל אינם נכנסים לגדר האיסור והם לגיטימיים64 .
" בתשובת המשנה ליועמ"ש נאמר עוד כי העמדה האמורה קיבלה ביטוי גם בהנחיית היועמ"ש בעניין ההגבלות הנוגעות לטיפול בפניות של חברי גוף בוחר וכי "ההנחיה מהווה ביטוי קונקרטי לכלל האוסר על טיפול של שר בענייני עובדים פרטניים.
יחד עם זאת, ההנחיה אינה ממצה את שלל המקרים הנכנסים לגדר האיסור הכללי, אשר חל על מקרים נוספים, אף כאשר הרקע לפניה אינו חברות בגוף בוחר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח עמדת המשנה ליועמ"ש בתשובתו למשרד מבקר המדינה שלפיה "האיסור.
חל על טיפול בעניינים פרטניים של אנשים מסוימים.
אין לקבוע לאיסור זה חריגים" (ההדגשה בקו במקור), מן הראוי שהיועמ"ש יוציא הודעת רענון או הנחיה מעודכנת בנושא.
לפי פרוטוקול של ישיבת ועדת הדירקטוריון של חח"י לענייני ארגון כוח אדם ונהלים מ- 22.
0465 , אמר המנכ"ל דאז מר יעקב רזון ".
חשוב שגם השרים, חברי הכנסת יפסיקו ללחוץ על חברת החשמל, לגבי קבלת עובדים הקשורים אליהם".
במהלך הביקורת הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה במכתבה מ - 5.
07 כי מעורבות גורמי חוץ בענייני קליטת עובדים מוכרת לה היטב וכי "ברור לכל כי מעורבות שר/חבר כנסת/חבר דירקטוריון כזה או שכן חלק מן ]של קבלת עובדים [ אחר בקליטת עובד, מהוה אבן נגף לשינויים בתהליכים התהליכים הינם ערכיים".
מן הראוי שהדירקטוריון וההנהלה הפעילה של חח"י יבהירו במפורש כי על בעלי התפקידים בחברה להקפיד שהטיפול בפניות של גורמים מחוץ לחברה בנוגע לענייני עובדים ייעשה ללא משוא פנים ובלי קשר לזהות הפונה, תוך הקפדה על העקרונות של מתן שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת ותוך תיעוד מלא של התהליך.
מן הראוי גם שרשות החברות הממשלתיות תנחה את החברות הממשלתיות לפעול בדרך זו בעניינים אלה.
רשות החברות הממשלתיות הודיעה ב- 14.
07 בתשובתה למשרד מבקר המדינה שהיא תנחה את החברה לפעול לפי עקרונות של מתן שוויון הזדמנויות, תחרות הוגנת ושקיפות בכל הנוגע לתהליך קליטת עובדים ולטיפול בפניות של גורמים מחוץ לחברה בנושא.
העברה של מסמכים בענייני העסקת עובדים לגנזך המדינה על פי הוראות נוהל שהוציאה מזכירות הממשלה, על סמך חוק הארכיונים, התשט"ו- 1955 , עם סיום כהונתו של שר, על לשכתו לסגור את התיקים שניהלה בתקופת כהונתו, להפסיק .
64 כדוגמה לפנייה לגיטימית הציג היועמ"ש פנייה של השר למנכ"ל חח"י בעניין יישום של החלטת הממשלה בנושא של העסקת בני מיעוטים.
באותה העת לא היה מר בנימין בן אליעזר שר התשתיות הלאומיות 86 דוח שנתי58א .
לתייק בהם ולהפקידם בגנזך המדינה.
כאמור, בביקורת נבדקו שתי תקופות כהונה נפרדות של מר בנימין בן אליעזר בתפקיד שר התשתיות הלאומיות.
משרד מבקר המדינה פנה לגנזך המדינה וביקש לעיין בתיקי לשכת השר שעניינם העסקת עובדים בחברות ממשלתיות מתקופת הכהונה הקודמת שלו כשר התשתיות הלאומיות, ינואר- נובמבר 2005 .
בבדיקת התיקים שהיואמורים להכיל מסמכים בנושא האמור, על פי תיאור תכולתם, לא נמצאו מסמכים כאלה (נמצאו בהם מסמכים בנושאים אחרים).
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר המסמכים בתיקים האמורים מעלה חשש שלשכת השר לא הקפידה להעביר לגנזך המדינה מסמכים שהיה עליה להפקיד בו על פי חוק הארכיונים והוראות הנוהל כאמור.
מנהלת הלשכה הודיעה בתשובתה כי עם עזיבת השר את משרד התשתיות בנובמבר 2005 , היא עודכנה כי "צוות עובדות הלשכה פעל להעברת המסמכים לגנזך המדינה, כמקובל בנהלים הנוגעים לכך".
מנהלת הלשכה הוסיפה בתשובתה מ- 22.
07 כי "היא הנחתה את הגורמים כבעבר להעביר את החומר מלשכת השר לגנזך" וכי לא ברור לה מדוע מייחסים לה ביקורת בעניין זה.
השר כתב בתשובתו שהוא הנחה את עובדי משרדו להקפיד על כל הוראת חיקוק באשר היא, קלה כחמורה, וכי נוכח הערת משרד מבקר המדינה הוא חזר והבהיר לעובדי לשכתו את חשיבות הדברים.
מעורבות שר התשתיות הלאומיות, מר בנימין בן אליעזר, או מי שפועל מטעמו בקידום פרטני של עניינים הנוגעים להעסקת עובדים מסוימים בחח"י, ובייחוד כאשר יש לו אינטרס אישי או פוליטי בעניין, עלולה לפגוע בחובת הנאמנות שלו כלפי הציבור.
בהנחייתו בעניין הטיפול בפניות של חברי גוף בוחר כתב היועמ"ש כי קיים חשש שחברי גוף בוחר מנצלים את השפעתם על נבחרי ציבור לקידום אינטרסים זרים, ומציבים את נבחרי הציבור לפני דילמות קשות בתחום של טוהר המידות.
היועמ"ש קבע בהנחיה זו כי פניות של חברי גוף בוחר, כגון אלה שצוינו בדוח זה, לא יטופלו.
מן הראוי שתצא מטעם היועמ"ש הודעת רענון או הנחיה המשקפת את עמדתו, שלפיה חל איסור מוחלט על שר או על מי שפועל מטעמו לטפל בעניינים פרטניים של אנשים הפונים אליו במסגרת תפקידו.
כן ראוי כי היועמ"ש ייתן דעתו להתנהלות השר ולשכתו בנוגע לפניות אליהם, וייבחן אותה בשים לב להנחיות היועץ.
על הדירקטוריון, ההנהלה הפעילה ובעלי התפקידים בחח"י להקפיד שהטיפול בפניות של גורמים מחוץ לחברה בענייני העסקת עובדים ייעשה ללא משוא פנים ובלי קשר לזהות הפונה, תוך הקפדה על העקרונות של מתן שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת ותוך תיעוד מלא של התהליך.
מ ן הראוי גם שרשות החברות הממשלתיות תנחה את החברות הממשלתיות לפעול בדרך זו בעניינים אלה.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 87 .
מקורות חברת המים בע"מ .
מקורות חברת המים בע"מ (להלן - מקורות או החברה) היא חברה ממשלתית לפי חוק החברות הממשלתיות.
על פי חוק זה, השר האחראי לענייני החברה הוא שר התשתיות הלאומיות.
תפקידיה העיקריים של החברה הם להקים מתקנים של מפעלי מים להשקיה ולשתייה, להפעילם, לנהלם ולתחזקם.
בסוף שנת 2005 העסיקה מקורות כ- 2,100 ,)עובדים בשלושה מרחבים (צפון, מרכז ודרום בחבל הירדן (יחידה האחראית למפעל המים הארצי), באגף הביצוע וביחידות המטה (להלן - המרחבים).
כ - 1,700 מהם היו עובדים קבועים, והיתר - עובדים בתקופת ניסיון ועובדים זמניים-יומיים (להלן - עובדים זמניים או ארעיים).
יחידת משאבי אנוש במקורות, הכפופה לסמנכ"ל ארגון ומינהל (להלן - סמנכ"ל לאר"מ), היא המטפלת בנושאים הקשורים בכוח אדם.
סגני מנהלי המרחבים הם האחראים לטיפול בנושא כוח האדם במרחבים, והם כפופים בתחום זה ליחידת משאבי אנוש.
תנאי העבודה של העובדים, חובותיהם וזכויותיהם נקבעו בהסכם קיבוצי מיוחד (להלן- ההסכם הקיבו צי), שנחתם בינואר 1991 "בין מקורות ו"שירותים חשמליים מכניים בע"מ (שח"מ)66 .
ובין ההסתדרות הכללית והמזכירות הארצית של ארגון עובדי מקורות בהסכם הקיבוצי נקבע כיצד יאוישו משרות בדרג שאינו בכיר: "א.
ככלל, איוש משרות בדרג האחר יעשה במכרז לעובדי ה ]הדרג שאינו בכיר [ חברה בהתאם לכישוריו של המועמד לדרישות המשרה כפי שיסוכמו בין ההנהלה למזכירות הארצית אשר תשתף את נציג הגוף הנוגע לעניין.
הגיעו החברה ונציגות העובדים להסכמה במשא ומתן בדבר העובד המתאים לאיוש המשרה הפנויה תאויש המשרה ע"י אותו עובד.
בהעדר הסכמה כאמור יפורסם מכרז לעובדי החברה לאיוש המשרה הפנויה.
כאשר במכרז פנימי לא נמצא מועמד מתאים מבין עובדי החברה ו/או לא הוגשה מועמדות כלל, ניתן לקלוט עובדים ע"י פרסום מודעה בעיתונות או באמצעות שירות התעסוקה.
ניתן לאייש המשרות ללא מכרז ובהסכמה עם הועד.
בקליטת עובדים מחוץ לחברה תינתן העדפה לקבלת בני עובדים אולם לא יועסק בן משפחה של עובד מקרבה ראשונה באותה יחידה".
(א) בהסכם הקיבוצי הסכימה אפוא הנהלת החברה כי בעת חיפוש עובדים מחוץ לחברה תינתן עדיפות לקבלת בני עובדים (דוגמאות להעדפת בני עובדים ראו להלן).
66 חברה בת של מקורות.
02 החליטה הממשלה לעשות שינוי מבני במקורות ובין היתר להקים בה אגף ביצוע ולהשאיל עובדי שח"מ לאגף הביצוע.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 89 .
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מ - 31.
06 כי "התאמת מועמדים נעשית ללא כל קשר לקרבה משפחתית".