HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדוחות של קציני מינהלה אזוריים ושל מפכ"ל המשרד עולה כי ישנם קציני המינהלה אינם מודעים לעילות החוקיות המצדיקות לנקוט הליכי פיטורים כנגד ה עמ"ז, ולעתים אינם מודעים לשלבים הנדרשים לקיום ההליך גופו.
החובות האתיות המוטלות על עובדי משרד החוץ אגודות בקוד אתי המובא במלואו בתקנון.
החובות הכלולות בסעיף "טוהר המידות" שבקוד האתי מטילות על עובד המשרד, בין היתר, להתנהג באופן הולם ונאות כלפי כפיפים ולהימנע מדברים וממעשים שיש בהם ממד של דעה קדומה, של גזענות ושל הטרדה מינית.
לשפת המקום הקוד האתי קובע כי אופי העבודה במשרד החוץ, ובמיוחד בנציגויות בחו"ל, מחייב את העובד לעבודה בצוות ולשיתוף פעולה הדוק עם עמיתיו.
עבודת הצוות במשרד החוץ היא ערובה חשובה להשגת יעדיו ויש להבטיח שילוב כל דרגי העבודה במשרד בתהליך קבלת ההחלטות והידברות מתמדת בין ההנהלה לעובדים ובקרב העובדים עצמם.
הקוד האתי מתייחס להתנהגותם ולהתנהלותם הראויה של השליחים, ואינו מטיל חובות אתיות המותאמות לתנאי העסקתם של העובדים המקומיים.
ראוי אפוא כי ייבחן מעמדו המשפטי של הקוד כלפי העובדים המקומיים, ובמידת האפשר הוא יוחל גם עליהם.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשגרירויות בפריס ובבריסל עלה כי הנציגויות לא תרגמו את הקוד האתי לשפת המקום.
ככל שהקוד האתי יוחל גם על העמ"ז - על המשרד לוודא תרגומו של הקוד לשפת המקום ולפרסומו בקרבם.
העסקת העובדים המקומיים הזרים בנציגויות ותנאיה .
המסגרת המינהלית של העסקת העמ"ז בנציגויות .
הנציגויות מעסיקות את העמ"ז במגוון תפקידים מינהליים ומקצועיים, לרבות בתפקידי ליבה ייצוגיים, ובפרט בתחומי הדיפלומטיה הציבורית והכלכלית, בהסתמך על השכלתם, כישורי השפה והכרת התרבות המקומית.
בשנת 2016 העסיקו הנציגויות 1,915 עמ"ז, שהם כ -%58 מכלל העובדים המקומיים שהועסקו בנציגויות באותה עת15.
העסקתם במעמד של עובדים מקומיים מוחרגת מחוק המינויים, ועל פי הוראות השות"ש - לא חל עליה הדין הישראלי כלל, הגם שהיא נעשית בשטח הנציגויות ועל ידן.
על פי תקנון שירות החוץ, על העסקת העמ"ז חל הדין המקומי שבמדינת השירות.
איתור עמ"ז וגיוסם - המועמדים למשרות העמ"ז מתקבלים לעבודה לאחר ריאיון בנציגות.
במשרד הכלכלה יש נוהל לגיוס עמ"ז למשרות פנויות בתחומי הפעילות של הנספחות, הקובע שיש לבצע את התהליך כדלקמן: למפות ולנתח את צורכי הנספחות בנוגע למשאבי האנוש הקיימים; להגדיר תנאי סף לתפקידים נצרכים; לפרסם משרות פנויות הכוללות דרישות תפ קיד מפורטות; לקבל קורות חיים של פונים ולבחור מהם את המתאימים לתנאי הסף; לקיים ראיונות טלפוניים עם המועמדים לתפקיד המוצע ולאחריו ראיונות פרונטליים, הכוללים התרשמות מביצוע מטלה באחד מתחומי העיסוק של התפקיד.
כעזר לגיוס עובדים מיטבי, משרד הכלכלה התקשר עם חברה פרטית (חברת תיל אינטרנשיונל מערכות מומחה בע"מ), וזו מספקת לו הדרכה מקצועית בנוגע למיון עובדים ולסינונם, ומקיימת מבחנים ממוחשבים ואישיותיים למועמדים בשלבי הגיוס המתקדמים.
במדריך לגיוס ולקליטת עובדים מקומיים בנספחויות המסחריות, שהכינה החברה הפרטית, נכתב שאחת ממטרות הליכי המיון והסינון של המועמדים היא לנבא את התאמתו של המועמד לתפקיד ולנציגות מבחינת מאפייני אישיותו, כישוריו המקצועיים וצרכיו התעסוקתיים.
ממסמכי משרד הכלכלה עולה כי בשנת 2016 העסיקו44 נספחויות כלכליות-מסחריות 165 עובדים מקומיים, שעברו תהליכי איתור, גיוס, מיון וסינון.
הנתונים כוללים את העובדים המקומיים המועסקים במשלחות משרד הביטחון 584 |דוח שנתי 67ב .
המשרד בנציגויות ובין .
הציבורית למשרד החוץ אין נוהל לגיוס עמ"ז.
אף תקנון שירות החוץ אינו קובע הוראות מיוחדות לעניין זה, וכל נציגות מגייסת עמ"ז על פי שיקוליה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי עליו לבחון את החלתם של נוהלי גיוס העובדים לנספחויות הכלכליות -מסחריות על י תר היחידות בנציגויות, בשינויים המחויבים.
בדרך זו יגדיל המשרד את סיכויי התאמתו של מועמד למשרת עמ"ז לדרישות התפקיד שהוא נדרש למלא ולאופי העבודה בנציגות, ויקדם את בחירת הראויים ביותר מקרב המועמדים לתפקיד.
הגדרת תפקידי העמ"ז בחוזה ההעסקה: על פי תקנון שירות החוץ, חטיבת מש"א חו"ל מופקדת על תיקנון משרות העמ"ז בנציגויות ועל איושן.
משרות העמ"ז מחולקות לשלוש קבוצות תפקידים, המדורגות בהתאם לרמת ההשכלה של מאייש המשרה, ולכל אחת מהמשרות נקבעו תיאור תפקיד, כישורי חובה נדרשים לתפקיד (תנאי סף) וכישורי יתרון.
רק לחלק מתפקידי העמ"ז קבע אגף מש"א תנאי סף, ובחוזי ההעסקה שבין הנציגויות ובין העמ"ז אין תיאור תפקיד.
החוזים גם לא מפנים להגדרת התפקיד בתקנון, ולעובד לא נמסר מידע כתוב ברור בנוגע לציפיות הנציגות מתפקודו.
לנוכח זאת, ראוי שמשרד החוץ יכלול בחוזי ההעסקה של העובדים המקומיים את תיאור התפקיד הייעודי שהם ימלאו בהלימה לתפקידים המפורטים בתקנון.
הכשרת העמ"ז ותדרוכם השוטף: תקנון שירות החוץ קובע הוראות מפורטות לגבי הדרכת השליחים והכשרתם לשם שיפור תפקודם המקצועי והאישי.
חטיבת ההדרכה באגף מש"א מופקדת על מערך הקורסים והלומדות לשליחים ולחלק מהעמ"י היוצאים לשירות בנציגויות בחו"ל.
התקנון אינו מחייב מתן הכשרה והשתלמויות מקצועיות לעמ"ז.
לעובדים לא ניתן מידע לגבי הזכויות המוקנות להם להשתלם על חשבון הנציגויות מכוח הוראות הדין והנוהג המקומי.
חלק מה עמ"ז גם אינם מקבלים תדרוכים מקצועיים שוטפים.
בדוח ביקורת פנים מיולי 2014 על תפקוד השגרירות בפריס נכתב כי השליחים אינם מעבירים מסרים והנחיות שקיבלו מהמטה לידיעת העובדים המקומיים.
יתר על כן, בכנס בדצמבר 2014 שבו השתתפו עמ"ז מנציגויות שונות נאמר, כי יש נתק בין שליחי המשרד בנציגויות ובין העמ"ז העוסקים בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית.
בסיכום ישיבת מנהלי אגף תקשורת והסברה מאותה עת נכתב, כי "על השליחים להעביר את הנקודות לשיחה המועברות אליהם לעמ"זי הסברה בקונסטלציה כלשהי, על מנת שאלה יעשו בהן שימוש".
בדצמבר 2016 כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי מטבע הסוגיות שבהן הוא עוסק, "קיימים מקרים מסוימים בהם.
מופץ המידע במערכת המסווגת לשליחי המשרד.
והשליחים הם המחליטים והמנחים האם וכיצד לפעול בהקשר למידע זה, בתיאום עם מטה המשרד".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ שעליו לפעול לחיזוק הקשר בין השליחים ו בין העובדים המקומיים ולקבוע הנחיות בנוגע למסרים ולמידע מהמטה שעל השליחים להעביר לידיעת העובדים המקומיים, ובפרט ב תחומי ההסברה, התרבות והמדע.
תקופת העסקה: תקנון שירות החוץ אינו מגביל את תקופת העסקת העמ"ז, אולם ניתן ל קבוע בעניין זה תנאים בחוזה העבודה, אם הם אינם חורגים מעילות סיום ההעסקה הקבועות בהוראות הדין המקומי, לאחר תום תקופת הניסיון ותקופת ההעסקה הזמנית.
בפברואר2014 דיווחה קצינת המינהלה האזורית במזרח אירופה כי היא ביקשה מקציני המינהלה ומהיועצים המשפטיים בנציגויו ת המצויות במרחב הגאוגרפי שבאחריותה לבחון באיזה אופן ניתן להגביל את תקופת ההעסקה של העמ"ז על פי החוקים המקומיים.
יצוין כי בחינה דומה לא התקיימה במרחבים נוספים.
ראוי שאגף מש"א, אגף כספים ואגף משפט ינחו את הנציגויות לערוך בדיקה מעמיקה בנושא זה.
ממסמכי המשרד עולה כי העסקת העמ"ז תורמת לזיכרון הארגוני של עבודת הנציגויות.
עם זאת, פעמים רבות העסקת עמ"ז לתקופה בלתי מוגבלת אינה מועילה לנציגויות, ואף עלולה לפגום ביעילות פעילותן.
בנסיבות שבהן אירעו שינויים בנפח העבודה, בסוג העבודה, בתכניות העבודה או ביעדי הפעילות, לא תמיד הצליחו העמ"ז להסתגל לעבודה חלופית או להתאים את תפקודם לשינויים.
בעקבות הסכם שנחתם בין ממשלת ישראל ובין הממשלה הפדרלית הרוסית במרץ 2008 הופטרו אזרחי רוסיה מהצורך לקבל אשרת ביקור בארץ מנציגויות ישראל ברוסיה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה ביוני 2013 במדור הקונסולרי בשגרירות במוסקבה עלה כי בעקבות ההסכם האמור ירד נפח העבודה בנציגות במידה ניכרת, וכבר לא היה צורך בהעסקת רוב העמ"ז במקום.
עם זאת, העמ"ז היו עובדות ותיקות שהנציגות נמנעה מלסיים את העסקתן.
בבדיקת משרד מבקר המדינה ביוני 2016 בשגרירות בבריסל עלה כי חלק מהעמ"ז הוותיקים אינם נגישים לעבודה במרשתת ובכלי המדיה החדשה, וחלקם אף סירבו לקבל הכשרה ייעודית בנושא זה.
הממצאים מלמדים כי העסקה בלתי מוגבלת של עמ"ז, ללא התנייתה בתפקוד מקצועי ראוי המותאם לצרכיה המשתנים של הנציגות, עלולה לפגוע בפעילותה לאורך זמן.
ממסמכי המשרד עולה כי הנציגויות מעוניינות לגייס עמ"ז בעלי ניסיון מקצועי בתחומם.
עוד עולה שהנציגויות מעוניינות להאריך את תקופת העסקתם של עמ"ז מועילים המצטיינים בתפקודם המקצועי ובהתנהלותם האישית, אך אין להן הכלים לעשות זאת.
מסלולי הקידום המקצועיים שהנציגויות מציעות לעמ"ז מוגבלים מטבעם, מאחר שמשרות הניהול הבכירות ביותר מיועדות לאיוש בידי השליחים.
באוקטובר 2013 הכין צוות מאגף כספים ואגף מש"א דוח בנושא מבנה שכר העמ"ז בנציגויות, והמליץ על שני דגמים חלופיים של העסקה דיפרנציאלית, האמורים לתחום את תקופת ההתקשרות החוזית.
האחת - התקשרות תלוית הישגים מוכחים: הנציגות תתקשר בחוזה בכירים עם עובדים שהצטיינו בתפקידם במשך יותר מעשר שנות עבודה.
בדגם זה הנציגות תגרום לפרישתם של עובדים לא יעילים.
השנייה - התקשרות עם עובדים לת פקידים ייעודיים בחוזה מיוחד, שיגדיר מראש את פרק הזמן של העסקת העמ"ז בתמורה לתנאי שכר משופרים.
האמור לעיל מדגיש את הצורך במציאות דרכים לשינוי מבנה העסקת העמ"ז.
ראוי שהנהלת המשרד תשקול דגמים חלופיים לדגם הקיים, שיענו על הצרכים התפקודיים והתפעוליים של הנציגויות, כדי שניתן יהיה לגייס לעבודה בנציגויות מועמדים בעלי רמת השכלה גבוהה וניסיון מקצועי בתחומם ולשמר אותם כעובדי הנציגות לאורך זמן, על פי הצורך.
תנאי השכר והתשלומים הנלווים .
על פי נוהלי משרד החוץ, תנאי השכר של העמ"ז נקבעים בכפוף לחוק הקיים במדינות השירות ול תנאי שוק העבודה המקומי, בדגש על תנאי ההעסקה המקובלים במגזר הציבורי בכל מדינה ומדינה.
התקנון קובע כי בנוגע לתנאי השכר "המטרה העיקרית היא להיות מעבידים הוגנים"; וכי עדכון השכר יתבסס על נתונים כלכליים אובייקטיביים, ויהיה תואם מצד אחד לחוק המקומי ומהצד האחר למגבלות התקציב העומד לרשות המשרד.
את השכר ותנאי השירות של העמ"ז קובעת ועדת שכר עמ"ז, שהיא ועדה פנים-משרדית בראשות סגן חשבת המשרד, המורכבת מנציגי אגף מש"א, אגף מינהל וארגון ואגף הכספים (להלן - ועדת שכר העמ"ז).
הרגולציה על העסקת העמ"ז הוטלה בשות"ש על ועדת חו"ל, אולם ועדת חו"ל אינה עוקבת אחר אופן העסקת העמ"ז ואינה מקיימת פיקוח ובקרה על תנאי שכרם ועל תנאי עבודתם בנציגויות.
בפועל ועדת שכר העמ"ז קובעת את השכר ותנאי השירות של העמ"ז, אך אינה מעדכנת את תנאי שכרם בתדירות הנדרשת על פי תנודות השכר בשוק העבודה המקומי והעלייה ביוקר המחיה במדינות השירות.
הנדרשות להלן כמה דוגמאות: א.
ממסמכי אגף הכספים במשרד עולה כי שכר העמ"ז מתעדכן באמצעו ת מנגנון מקומי הנקבע בצו ממשלתי, אולם לא תמיד ולא בכל המקומות מתפרסם צו ממשלתי בעקבות עלייה באינפלציה וביוקר המחיה.
בנובמבר 2015 דיווחה קצינת המינהלה האזורית באפריקה ובמדינות הפריפריה לגורמי המטה, כי שכר העמ"ז בשגרירות ברבת עמון אינו מתעדכן בהתאם להעלאת השכר במגזר הציבורי בירדן.
בפברואר 2016 היא כתבה על התנהלות השגרירות בלואנדה, כי מאז העדכון האחרון של שכר העמ"ז בשנת 2014 חל פיחות של כ -50% בשערהמטבע המקומי ביחס לדולר, אך הממשלה המקומית נמנעה מלהכריז על כך.
אם כן, מחירי מוצרי הצריכה עלו "בעשרות ומאות אחוזים" בלי שיהיה לכך ביטוי במנגנון עליית השכר.
יצוין כי בפברואר 2016 העיר מפכ"ל המשרד לראשי אגף מינהל וארגון, אגף מש"א ואגף הכספים שלא להיצמד להורא ות החוק המקומי "לחומרה", אלא לפרש את הוראותיו באופן שמקל עם העמ"ז.
בעניין זה כתב המפכ"ל כדלקמן: "יש להשוות את שכרם, התשלומים והתנאים הנלווים, לא רק לחוק המקומי אלא גם לנהוג בשגרירויות אחרות ובשוק העבודה בכלל, ולא לבטל תוספות ולהרע את תנאיהם".
גם בסיכום ישי בת הוועדה לעדכון שכר עמ"ז מפברואר 2016 נכתב, כי בכנס השגרירים טענו ראשי נציגויות וקציני מינהלה אזוריים שבסיסי שכר העמ"ז הקיימים אינם מתאימים לתנאים הקיימים במדינות מסוימות, והדבר מקשה על גיוס עובדים איכותיים ועל מניעת פרישה מוקדמת של עובדים שהועסקו באותה עת בנציגויות.
בעקבות זאת נכתב בסיכום מפי יו"ר הוועדה: "הנושא ייבחן בעתיד.
במסגרת הוועדה לעדכון שכר עמ"ז".
עד מועד תום הביקורת לא נעשתה עבודת מטה בנוגע לקביעת בסיס השכר של העמ"ז ולהתאמות הנדרשות.
אי לכך, על הנהלת המשרד להורות לנציגויות לעדכן באופן תדיר את אגף הכספים במשרד בעניין השינויים הנדרשים בתנאי השכר לפי אמות המידה המצוינות בהנחיות המפכ"ל מפברואר 2016 .
תקנון שירות החוץ קובע כי סולם השכר של העמ"ז בנציגויות ברחבי העולם, פרט לארצות הברית, הוא בן שלוש רמות, המתייחסות לקבוצות העסקה שונות שאליהן מסווגים תפקידי העובדים: רמה א' - קבוצה 100 (תחזוקן, שליח, עובד ניקיון, טבח הבית וראש הנציגות); רמה ב' - קבוצה 200 (נהג, מנהל לשכת ראש נציגות, מזכיר, מזכיר המחלקה הכלכלית ורכז חשבונות); ורמה ג' - קבוצה 300 (עוזר מינהלה, רכז קונסולרי בכיר, עוזר קונסולרי, רכז הסברה בכיר, עוזר הסברה/קצין עיתונות, עוזר תרבות, עוזר כלכלי, מתורגמן ועוזר ייעודי).
כל אחת מרמות השכר מחולקת לדרגות מ-1 עד10.
סולם הדרגות אינו עונה על צורכי הנציגויות.
ממסמכי המשרד עולה כי עמ"ז בעלי השכלה אקדמית שויכו לקבוצה 300 , בלי קשר להגדרת התפקיד, ומעת שיוכם לקבוצה זו הם יתוגמלו בגין שנות ותק בלבד.
ביולי2016 דיווח סגן החשבת לנציגויות כי ביקורת כספים שהייתה באחת הנציגויות ה עלתה מצב של "חוסר הלימה משמעותי" בין חוזה העבודה של העמ"ז ובין דרישות החוק המקומי בנוגע לתנאי העסקה בסיסיים, כגון מכסת ימי החופשה וימי המחלה השנתיים, חישוב שעות נוספות והפרשות סוציאליות.
בנציגות אחרת נמצאו חוזי עבודה שלא התאימו לסוג ההעסקה של עובדי משק הבית של ראש הנציגות.
מדיווחי סגן חשבת המשרד עולה כי ישנן נציגויות שאינן פועלות על פי הדין המקומי בנוגע לתשלומים הנלווים לשכר העבודה ולהטבות הסוציאליות המגיעות לעובדים.
להלן הפרטים: תשלום בגין עבודה בשעות נוספות : שבוע העבודה בנציגויות מסתכם ב-42.
עבודה בשעות החורגות מהסך האמור מזכה בתשלום נוסף, בהתאם לחוקי מדינות השירות.
על פי נוהלי המשרד, התשלום עבור שעות עבודה נוספות לעובדי הנציגות מוגבל במכסה מסוימת, שלא ניתן לחרוג ממנה אלא במקרים יוצאי דופן, המצריכים אישור מיוחד של גורמי המטה.
בעניין זה קובעת הנחיה מפורשת של הנהלת המשרד כי לא תשולם תמורה בגין עבודה מהבית.
על פי דיווח סגן החשבת מאוגוסט 2015 , ביקורת כספים באחת הנציגויות העלתה כי מחישובי השכר החודשי לעמ"ז, אשר עשה רואה חשבון מקומי, נעדרו רכיבי התשלום בגין שעות עבודה נוספות.
ממצאי ביקורת הכספים העלו כי "קצין המנהלה החליט על דעת עצמו שעלויות השעות הנוספות המשולמות על פי החוק גבוהות מדי, ולכן בחר לחשב אותן בנפרד", על פי הדין הישראלי.
בדצמבר 2015 דיווח סגן החשבת כי עובדי משק בית שהועסקו בבתי השרד של כמה ראשי נציגויות בחו"ל "הועסקו הרבה מעבר לשעות תקן המשרה ולא קיבלו על כך תמורה".
ביקורת הכספים שנעשתה בנושא זה אף העלתה כי באחת הנציגויות "לא רק שהועסקו שתי עובדות משק בית.
בעשרות שעות נוספות בחודש ללא תשלום תמורה, אלא שבאחד החודשים הן הועסקו 14 ימים ברציפות, ללא מתן יום חופשה שבועי".
בנציגות אחרת שילם קצין מינהלה שכר חודשי קבוע לשני עובדי משק בית, ללא תיעוד של שעות העבודה, ימי חופשה ומחלה, שעות תקן ושעות נוספות.
מדוחות של קציני מינהלה אזוריים עולה כי העמ"ז המועסקים במדורים הקונסולריים בנציגויות מסוימות נדרשים לטפל בסיוע לאזרחים ישראלים הנקלעים למצוקה במדינות השירות, בסופי שבוע ומחוץ לשעות העבודה, ללא תמורה.
שהעובדים זכאים להן ד.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשגרירות בפריס אף עלה כי על אף הנחיות המשרד, עמ"ז נדרש לבצע עבודה מביתו גם בסופי שבוע, אך לא קיבל על כך תשלום בגין שעות נוספות.
נוהלי המשרד אוסרים העסקת עובדים מקומיים בשעות החורגות ממסגרת יום העבודה, אולם נציגויות המתקשות ליישם נהלים אלה מעסיקות בפועל עובדים בשעות נוספות, ללא תמורה.
לנוכח זאת מעיר משרד מבקר המדינה להנהלת המשרד כי עליה לבחון את היקף התופעה בראי צורכי הנציגויות, ולקבוע נהלים המותאמים לכך.
על כל פנים, על המשרד למנוע מצב ים שבהם עובדים מקומיים לא יקבלו תמורה עבור שעות עבודתם.
ניכויי מס והפרשות סוציאליות: הנציגויות אינן נדרשות על פי נוהלי המשרד לנכות מסים משכרו של עמ"ז, אלא אם כן החוק המקומי מחייב זאת.
החובה להפריש משכר העובד לרשויות המס המקומיות משתנה ממדינה למדינה.
ישנן מדינות המטילות על המעסיק את חובת ניכוי המס במקור, וישנן מדינות המטילות את האחריות לתשלומי המסים על העובד.
במאי 2015 כתב סגן חשבת המשרד לקציני המינהלה בנציגויות, כי באחת מהן חייב החוק נציגויות דיפלומטיות זרות לנכות את תשלומי המס משכר העובד.
ואולם, קצין המינהלה באותה נציגות לא ציית לחוק המקומי בנושא זה, והעמ"ז חויב לשלם לרשויות המס סכומים נכבדים שלא היו ברשותו.
סגן החשבת את [ הוסיף כי "מצב שבו הנציגות לא עובדת על פי החוק המקומי חושפת אותנו משפטית וכספית, ומעמידה את הנציגות באור מאוד לא מחמיא ]מדינת ישראל בעיני הרשויות".
אי לכך, "יש ללמוד היטב את חוקי ההעסקה המקומיים ולהיעזר ביועץ המשפטי של הנציגות וברואה חשבון מקצועי כדי לוודא שאנחנו על קרקע יציבה".
יצוין כי יש נציגויות שצברו חובות כבדים מאחר שלא הפרישו במשך שנים לקרנות מתאימות את ה הפרשות הסוציאליות שהעובדים ז כאים להן.
מדוחות של אגף הכספים עולה כי במהלך שנת 2014 נאלצו כמה נציגויות לשלם פיצויים לעמ"ז שלא הופרשו משכרם סכומים שהמעסיק חייב להפרישם על פי הדין המקומי.
עוד בדוח שפורסם בשנת 2009 ,העיר משרד מבקר המדינה לשגרירות בזאגרב כי עליה לנכות משכר העובדים את תשלומי המסים ולהפריש את התשלומים הסוציאליים עבורם כנדרש בחוק המקומי זאת גם לאור הוראת התקנון הקובעת ש"המטרה העיקרית היא להיות מעבידים הוגנים", הן כלפי העובדים והן כלפי מדינות השירות16 .
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (2008 '), עמ 690-661.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר למשרד החוץ כי עליו לוודא שבכלל הנציגויות יישמו את הוראות הדין המקומי בכל הקשור לניכויי מס והפרשות סוציאליות משכר העמ"ז.
העסקת העובדים המקומייםהישראלים בנציגויות ותנאיה .
גיוס, קבלה וקליטה של עמ"י בנציגויות .
חוק המינויים מתווה את דרך המלך לכניסה לשירות המדינה, וקובע הוראות בדבר גיוס עובדים ואיוש משרות בשירות המדינה.
חוק זה מסדיר גם את החרגתם מתחולתו של עובדים בשירותים, במפעלים או ביחידות שלגביהם התקבלה החלטת ממשלה לאחר התייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת, אשר פורסמה בהודעה ברשומות.
החלטת הממשלה מיולי 1959 קובעת כי על משרות בנציגויות בחו"ל לא יחולו הוראות חוק המינויים בנוגע ל"כל אדם המתקבל במעמד של עובד מקומי".
החל בשנת 1978 נקבעו הסדרים מינהליים להעסקת עמ"י בנציגויות 17.
ההס דרים האמורים עוגנו בשות"ש ועודכנו בשנים 1992 ו-201018 , והם מהווים את תוכנו של חוזה העבודה בין הנציגויות ובין העמ"י.
כאמור, בשנים 2016-2015 החל צוות ההסדרה בראשות נציב שירות המדינה לגבש נוהל חדש להעסקת העמ"י, שנועד להיות מעוגן בהחלטת ממשלה, הכולל הוראות בדבר איתור, גיוס ומיון של מועמדים למשרות עמ"י.
טרם הסתיימה עבודת הצוות איתור מועמדים פוטנציאליים לאיוש משרות עמ"י בנציגויות - שלא בתפקידי אבטחה - נעשה עד שנת 2017 באמצעים אקראיים ולא שיוויוניים, הכוללים פרסום בעל פה בקרב עובדי משרד החוץ וחוגי מכריהם או על בסיס היכרות אישית מוקדמת של השליחים עם המועמדים.
לא פעם פרסמו הנציגויות באופן מזדמן ברשתות החברתיות ובאתרים מסוימים במרשתת את דבר קיומן של משרות פנויות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ ולמשרד ראש הממשלה בעבר על ליקויים בנושא זה19 , אך הםלא תוקנו 20.
בסיכום ההמלצות מאפריל2005 של צוות בין-משרדי, שהוקם בין היתר לצורך יישום דוח מבקר המדינה בנוגע לתקינות המינויים בשירות המדינה21 , נכתב כי יש לקבוע כללים לקיום הליך שוויוני, הוגן ושקוף ככל הניתן לבחירת מועמדים לתפקידי עמ"י.
המלצת הצוות הנזכר, שאישרו נציב שירות המדינה דאז והיועץ המשפטי לממשלה דאז, הייתה על דעת משרד החוץ, והוא אמור היה להכין באותה עת טיוטת הצעה .
17 ,נש"םהודעה מס' לח/ 121 ""תנאי שירות בחוץ לארץ, נספח א' "הוראות בדבר מעמדם ותנאי עבודתם של אזרחים ישראליים המועסקים על ידי נציגויות ישראל בחוץ-לארץ", 25.
1978 18 נש"ם, הודעה מס' נב/38 "תנאי שירות בחוץ לארץ- עובד מקומי ישראלי (עמ"י)", 28.
1992 ; נש"ם הודעה מס' שע/ 23 בנושא"עדכונים בתנאי שירות בחוץ-לארץ - עובד מקומי ישראלי (עמ"י)", 3.
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51ב (2001 '), עמ499.
20 ,מבקר המדינהדוח ביקורת לשכת הקשר נתיב (2013.
) 21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 ב(2005 '), עמ249.
עמ"י בנציגויות לנוהל בחירת מועמדים.
בספטמבר 2006 שלחה נש"ם ליועץ המשפטי של משרד החוץ תזכורת בעניין זה, שבה נכתב כי "עריכת נוהל לבחירה וסינון של מועמדים לתפקיד עמ"י אשר יבטיח הליך שוויוני והוגן, מתעכב יתר על המידה באופן לא מוסבר".
עד מועד תום הביקורת לא גיבש משרד החוץ נוהל לבחירה ולסינון של מועמדים למשרות עמ"י בנציגויות.
מבקר המדינה רואה בחומרה את ההשתהות הניכרת ביישום המלצות הדוח משנת 2005.
נמצא כי במחצית 2016 פרסם משרד החוץ באתר המשרד במרשתת מודעת "דרושים" לעמ"י לתפקידי אדמיניסטרציה בנציגויות בחו"ל.
עד אוגוסט אותה שנה השיבו למשרד החוץ כ -600 פונים המעוניינים להג יש את מועמדותם למילוי התפקידים האמורים.
אולם, הטיפול במיון ובסינון המועמדים על ידי אגף מש"א הופסק, בין היתר, בשל העלות הגבוהה של תהליך המיון על ידי חברה חיצונית.
תקנון שירות החוץ קובע כי מועמד לאייש משרת עמ"י בנציגות יופיע לריאיון בפני ועדה המורכבת מקצין המינהלה, מהממונה הישיר ומעובד נוסף, שיתמנה על ידי ראש הנציגות (להלן - ועדת הקבלה).
ועדת הקבלה תקבע את התאמת המועמד לתפקיד, והחלטותיה יירשמו בפרוטוקול מפורט, שהעתק ממנו יועבר למש"א חו"ל.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בעשרות תיקים של עובדים מקומיים בנציגויות בלונדון, בפריס ובבריסל ביוני 2016 עלה שלא בכולם היו פרוטוקולים של ועדות קבלה.
בתיקים שבהם נמצאו פרוטוקולים, לא היו רשומים קריטריונים בעניין הכשירות למילוי המשרה המוצעת ולא תבחינים אובייקטיביים כלשהם בין המועמדים, לרבות גיליון ציונים בנוגע לפרמטרים שנבדקו.
לפיכך לא ניתן היה ללמוד באיזו דרך החליטה הוועדה על כשירותם של המועמד ים ומדוע המועמד שנבחר היה עדיף ממועמדים אחרים, ככל שהיו.
יוער כי בספטמבר 2016 העסיקו ארבע נציגויות בחו"ל - במיאמי, במוסקבה, בוושינגטון ובטורונטו - ילדי עובדי משרד החוץ במשרות עמ"י.
המשרד הסביר בתשובתו כי מדובר במקרים חריגים שאושרו "לאחר בחינת הדברים ובהתאם לצרכי הנציגויות".
מן הממצאים עולה כי דרך הסינון הקיימת של מועמדים למשרות עמ"י אינה משקפת הליך שוויוני, הוגן ושקוף, שאותו נדרשות הנציגויות לקיים מכוח עקרונות המשפט המינהלי ולאור החלטות נש"ם.
ובנהלים בתגובתם על ממצאי הביקורת כתבו משרד החוץ ונציב שירות המדינה כי טיוטת נוהל העסקת העמ"י מסדירה את עניין האיתור, הגיוס והמיון של מועמדים למשרות העמ"י בנציגויות.
נדרש אפוא שהמשרד יאמץ לאלתר הליך שוויוני, הוגן ושקוף לגיוס העמ"י בנציגויות, כדי למנוע מצבים של העדפה פסולה או של מועמדים מקורבים.
תקנון שירות החוץ קובע כי כל עובד זכאי לקבל "את כל המידע על מה שמגיע לו ועל מה שלא מגיע לו, על זכויותיו ועל חובותיו", וכי "המערכת המנהלית/כספית חייבת להיות שקופה לכל העובדים".
מתלונות שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי כאשר זומנו מועמדים למשרות עמ"י ל קבלת מידע ב אגף מש"א הם לא קיבלו הדמיית שכר מלאה ועדכנית.
על אגף מש"א להסדיר את תהליך ההתקשרות עם העמ"י ולוודא כי המידע הנדרש יימסר להם במלואו טרם גיוסם.
השות"ש, תקנון שירות החוץ והודעות נש"ם כוללים הוראות בדבר משך תקופת עבודתם של עמ"י וכן מגבלות להעסקתם.
תקופת העסקתם של עמ"י קצובה לפרק זמן של שנה אחת, עם אפשרות להארכתה לארבע תקופות קצובות נוספות, ובלבד שעמ"י לא יועסק לאחר חמש שנות שהייה בחו"ל ובנוגע לעמ"י הלומד רפואה, שבע שנות שהייה בחו"ל.
הגבלת תקופת העסקה זו של עמ"י מצוינת כתנאי בחוזה, ובו נכתב כי העסקתם מוגבלת בזמן ולא תוארך מעבר לקבוע בשות"ש.
נמצא כי משרד החוץ ומשרדי ממשלה נוספים, בהם משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הכלכלה, האריכו את תקופת העסקתם של עמ"י מעבר לתקופה המרבית שנקבעה לכך בהוראות ובנהלים.
ביולי 2016 העסיקו משרד החוץ ומשרד הביטחון 35 עמ"י מעבר לתקופת העסקה של חמש שנים.
בין השנים 2016-2014 אישרה ועדת חו"ל להאריך את העסקתם של שמונה עמ"י במשלחות הכלכליות מעבר לחמש שנים.
יצוין כי כ -50% מהארכות של משרד החוץ מעבר לחמש שנים אושרו לעובדות מכוח חוק עבודת נשים.
בינואר2013 הודיע מנהל מש"א חו"ל לקציני המינהלה בנציגויות, כי אחת הסיבות להגבלה זו לחמש שנים היא הכלל של המוסד לביטוח לאומי המתייחס 594 |דוח שנתי 67ב .
לתקופת תושבותו של אזרח ישראלי השוהה ב חו"ל22 .
הוא הוסיף כי המוסד לביטוח לאומי שינה את התייחסותו לתקופת שהות של אזרחים ישראלים בחו"ל כגורם בשמירת התושבות הישראלית, והוא מעמיד אותה על עשר שנות שהייה בחו"ל לכל היותר, ובלבד שיתקיים לגביהם "מבחן תושבות".
בפברואר 2015 סוכם בין משרד החוץ ובין המוסד לביטוח לאומי, כי בדיקת תושבות של עמ"י לאחר שהייה של חמש שנים בחו"ל תאפשר קבלת אישור תושבות לתקופה כוללת של 10 .
שנים לכל היותר בדצמבר 2016 השיב הביטוח הלאומי והסביר למשרד מבקר המדינה כי תקופת התושבות של אזרח ישראלי השוהה בחו"ל לא שונתה ובהתאם לנוהל של המוסד לביטוח לאומי מ-2011 , ניתנה סמכות למנהלי תחום ביטוח וגביה במוסד לביטוח לאומי לאשר בקשות של מעסיקים שונים בהם משרד החוץ, לבטח מועסקים בחו"ל מעבר לחמש שנים לתקופות קצובות בנות שנה אחת ועד לתקופה כוללת של 10 .
שנים שינויים אלה של המוסד לביטוח לאומי אינם באים ל ידי ביטוי בהוראות השכר, בתקנון שירות החוץ ובהודעות נש"ם בנוגע לתקופת עבודתם המרבית של עמ"י.
בתגובתו הסביר המשרד כי הארכת העסקת עמ"י מעבר לחמש שנים היא חריגה וקשורה בשמירה על זכויותיהן של עובדות בהיריון על פי חוק עבודת נשים.
לפי המשרד, הארכת תקופות העסקה נוספות אושרה לגבי מספר קטן של עובדים בשל קשיים לגייס עמ"י בנציגויות מסוימות.
משרד הביטחון כתב בתשובתו מדצמבר 2016 כי הוא פועל לסיים את העסקתם של עמ"י מעבר לחמש שנים, ומצמצם את העסקת העמ"י בשנה החמישית.
עוד משרד החוץ כתב בתשובתו כי משך תקופת העסקת עמ"י יוסדר על ידי צוות ההסדרה.
ואכן, בטיוטת נוהל העסקת עמ"י של צוות ההסדרה הוגבלה העסקת עמ"י לתקופה של ארבע שנים עם אפשרות להאריך תקופה זו בשנה נוספת "מטעמים ארגוניים הנוגעים לאופי התפקיד" באופן שתקופת העסקתו המרבית של עמ"י לא תעלה על חמש שנים.
יצוין כי ביולי 2016 התקבלה תלונה של חבר כנסת במשרד מבקר המדינה, על שעמ"י מועסקים בנציגויות בחו"ל בשנה החמישית והשישית.
חבר כנסת זה הביע חשש שהדבר יגרום לרבים מהם לרדת מהארץ ולהתיישב באותן ארצות שבהן עבדו מספר שנים בשליחות המדינה.
22 עובד ישראל המועסק בחו"ל מבוטח על ידי הביטוח הלאומי לתקופה שאינ ה עולה על חמש שנים בהם שהה בחו"ל ברציפות, וניתן להאריך את תקופת הביטוח באישור מיוחד.
בשנת 2016 הועסקו 222 עמ"י בני זוג של שליחים, שהם כ-27% מכלל העמ"י .
שהועסקו באותה עת בנציגויות בחו"ל.
העסקת בני זוג של שליחים במשרות עמ"י בנציגויות מעוררת כמה קשיים סוגיית העסקת עמ"י מעבר לשנה החמישית מעלה שאל ות משפטיות וערכיות.
ראוי שלאחר שצוות ההסדרה ישלים את עבודתו ויפרסם את נוהל העסקת עמ"י, יישקל אם ניתן יהיה להאריך את תקופת העסקת עמ"י מעבר לשנה החמישית.
כמו כן ראוי שלאחר פרסום נוהל העסקת עמ"י ישולבו הוראותיו בתקנון שירות החוץ ובחוזי העסקת עמ"י.
העסקת בני זוג של שליחים במשרות עמ"י .
ממסמכי משרדי החוץ, האוצר ונש"ם עולה כי מסגרת ההעסקה של העמ"י נוצרה בעבר מהצורך ליצור מקומות תעסוקה לבני זוג של שליחים.
לאורך השנים התרחבה מסגרת ההעסקה של העמ"י, וכיום מרביתם אינם בני זוג של שליחים, אלא עובדים מקצועיים המגויסים בארץ לתפקידים במדינות שירות.
בשנת 2016 הועסקו222 עמ"י בני זוג של שליחים, שהם כ -27% מכלל העמ"י שהועסקו באותה עת בנציגויות בחו"ל.
הביקורת העלתה כי העסקת בני זוג של שליחים במשרות עמ"י בנציגויות (להלן - עמ"י בני זוג) מעוררת כמה קשיים.
:ועדת ברגר הבחינה בין שלוש קבוצות עיקריות של עמ"י לעניין תנאי ההעסקה עמ"י מזדמן, שעל העסקתו חלה מלכתחילה החלטת הממשלה משנת 1959 ; עמ"י בן זוג חד-פעמי; ועמ"י בן זוג רב -פעמי, הצפוי לצאת לשליחויות רבות.
ועדת ברגר המליצה לנציב שירות המדינה לשפר את תנאי העסקתו של עמ"י בן זוג רב-פעמי ו"להתחשב בתקופת שירותו הקודם לצורך שיבוצו, קידומו וחלק מההטבות המוענקות להם", אולם ההמלצה לא נבדקה ולא יושמה.