HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המיסים לבחון, בהתאם להמלצות הוועדה, עריכת בקרת איכות על השומות במקרים המתאימים ולתעד את החלטותיה.
העברת ידע ומידע לכל עובדי הרשות .
מערכת המס במדינת ישראל מסועפת, שינויי החקיקה והפסיקה תכופים, הפרשנות לחקיקה ולפסיקה רחבה , וההוראות המקצועיות בעניינים מהותיים ותפעוליים רבות מאוד .
כמו כן, הדינמיות הרבה בעולם העסקים והכלכלה המודרנית דורשת כל העת בחינה והתייחסות מחודשות של רשות המיסים.
כדי שכל עובדי הרשות יהיו מעודכנים בשינויי חקיקה ופסיקה ובמדיניות הרשות בנושאים השונים, יש חשיבות מרבית לקידום וייעול של התהליכים שבאמצעותם יגיע לכל עובד ועובד הידע המעודכן בתחום הרלוונטי לו.
חשיבות העברת הידע מתעצמת לנוכח העובדה שרשות המ יסים, ככל רשות מינהלית אחרת, כפופה לעקרון השוויון בהתנהלותה כלפי הנישומים.
ברשות המ יסים כמה דרכים להעברת ידע ומידע לעובדיה בתחומים השונים: .
חוזרים מקצועיים והוראות ביצוע .
החוזרים המקצועיים והוראות הביצוע שרשות המ יסים מפרסמת הם אמצעי חשוב המאפשר לה להביא לידיעת עובדיה ולידיעת ציבור הנישומים והמייצגים את עמדתה בסוגיות מקצועיות או תפעוליות, וכן עדכונים בנוגע לשינויי חקיקה ופסיקה וכל מידע רלוונטי אחר.
משרד האוצר - רשות המיסים בישראל |199 .
הוועדה ציינה כיבנושאים רבים שבהם יש אי -בהירות משפטית או מקצועית לא הוצאו הוראות ביצוע.
כמו כן, בנושאים שונים שבהם ניתנו פסקי דין עקרוניים לא הוצאו הנחיות המבהירות את המצב המשפטי לאור הפסיקה שניתנה.
הוועדה המליצה להאיץ את קצב הכנתם ופרסומם של הוראות הביצוע והחוזרים המקצועיים ולפעול לכך שקובצי ההנחיות במיסים העוסקים במערכי המס השונים יתעדכנו באופן תכוף ויכללו את כל ההנחיות היוצאות מטעם המטה.
הועלה כי המלצה זו לא יושמה, והרשות אינה מעדכנת את קובצי ההנחיות במיסים, שהם קובצי הפרשנות למדיניות המס בכללותה ולא רק לחוזרים שהוציאה בנושאים מסוימים.
עניין זה נובע גם מהעומס המוטל על החטיבה המקצועית13.
בתשובתה מסרה הרשות כי "משנת 2014 פורסמו כ -50 חוזרים מקצועיים בעקבות תיקוני חקיקה, פסיקה והתאמות שונות למצב המשתנה בכלכלה הישראלית והגלובלית והזרוע עוד נטויה, כמו כן מבוצעות הדרכות מקצועיות וימי עיון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות להשלים בהקדם את מיפוים של קובצי ההנחיות ולפרסם ק ובצי הנחיות מעודכ נים בכל מערכי המס - מס הכנסה, מע"ם ומיסוי מקרקעין - ולהשלים בהם הוראות חסרות.
תהליך הוצאת חוזר מקצועי נמשך זמן רב, ולפיכך כאשר מתעורר צורך דחוף בהוצאת הנחיה למשרדים, הסמנכ״ל הרלוונטי מוציא מכתב למנהלי המשרדים ובו הוא מנחה אותם בנוגע לדרך הפעולה בעניין מסוים ומוגדר.
יצוין כי הנחיות אלו הן על פי רוב הנחיות תפעוליות, אם כי לעיתים יוצאות גם הנחיות מקצועיות או משפטיות 14 .
הנחיות אלו מועלות על פי רוב לאתר האינטראמס בדף של החטיבה הרלוונטית15 , ולעיתים גם לאתר רשות המיסים ב מרשתת, לאחר אישור מנהל הרשות.
הוועדה המליצה לפעול לקידום בניית מערך ממוחשב שיכלול את כל הנחיות הסמנכ״ל המועברות למשרדים.
במערך המוצע ימוספרו ההנחיות וייבנה אינדקס מסודר, ברור וידידותי למשתמש.
הוועדה המליצה גם לרענן את הנוהל שעל פיו תועבר כל הנחיה של סמנכ״ל ללשכת מנהל הרשות לפני הפצתה, ולאחר אישור ו היא תפורסם ותועלה לאתר רשות המ יסים במרשתת.
בדיון בהנהלת הרשות על המלצות הוועדה להפקת לקחים הנחה מנהל הרשות את לשכתו להכין מכתב הנחיה לחתימתו בנושא זה, וזאת עד סוף יולי 2011 .
13 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017 '), "החלטות מיסוי מקדמיות", עמ116 .
14 למשל, הוצאת הנחיה בעקבות פסק הדין בעניין ורד פרי (הוצאות מטפלת); הנחיה בנושא חלוקת דיבידנד מרווחי שיערוך; הנחיה בנושא חישוב מס מאוחד או נפרד.
15 למשל, הנחיות של היועץ המשפטי לרשות המיסים יופיעו בדף של הלשכההמשפטית.
כן, הוא הנחה את סמנכ"ל משאבי אנוש דאז לבנות מערך ממוחשב במחשוב הפנימי (אתר האינטראמס), שבו ייקלטו ההנחיות, לרבות אינדקס מסודר, וגם זאת עד לאותו המועד.
הועלה כי חלק מהמלצות אלו לא יושמו , וברשות לא קיים מערך ממוחשב לקליטת ההנחיות, לרבות אינדקס מסודר, אלא הן מפורסמות בסדר כרונולוגי לכל מחלקה במסגרת האינטראמס.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות לבנות מערך ממוחשב הכולל אינדקס כאמור.
מערך כזה עשוי לתרום ליע ילות הטיפול בתיקים ולאחידות ההחלטות המתקבלות , וכן לעקביות בעריכת השומות במשרדים השונים בנוגע לאותן סוגיות מס.
שיתוף ידע בתוך יחידות השדה והמטה - פורומים .
שיתוף בידע הנצבר בתוך יחידות השדה והמטה מביא לידי הפריה הדדית של עובדי השומה והביקורת.
בעקבות התפתחות הטכנולוגיה ניתן כיום להשתמש באחד התוצרים של מהפכת ה מרשתת בשנים האחרונות - מערכת לניהול, הצגה ושיתוף של מידע (פורום) באתר האינטראמס - המאפשרת למשתמשים לשתף משתמשים אחרים במידע וידע אישיים באופן קל ונוח.
ברשות המ יסים מופעל ים כיום ארבעה פורומים: פורום לעניינים מקצועיים, פורום רכזי חולי ית תיאומי מס והחזרי מס (חוליה 17) , פורום חוליות שומה במיסוי מקרקעין ופורום רכזי חוליות מרכזיות - חברות ועצמאים.
כמו כן מתקיים תהליך הטמעה של פורומים נוספים: פורום מרכזי רשת ומודיעין, פורום גובים ראשיים במס הכנסה ומיסוי מקרקעין ופורום לאמרכלים ביחידות מס הכ נסה.
מטרת הפורומים היא לאפשר העברת מידע ושיתוף ידע בין עובדים בחלוקה לקבוצות או לנושאים בעלי עניין משותף , יצירת אחידות בטיפול בסוגיות מקצועיות, מתן תשובו ת מקצועיות מטעם ההנהלה בזמן אמת , והיזון חוזר מהשדה ב נוגע לבעיות מקצועיות ותפעוליות שיאפשר למטה לקבוע ת וכנית הדרכה מותאמת ולהכין הנחיות מקצועיות לפי הסוגיות המועלות.
הוועדה המליצה כי הרשות תפעל לקידום הקמת פורומים נוספים ותפעל גם למסד את ניהול הפורומים והליווי שלהם, בין היתר באמצעות מינוי גורם האחראי באופן בלעדי לקידום הנושא.
בדיון בהנהלת הרשות על המלצות הוועדה להפקת לקחים קבע מנהל הרשות כי על הסמנכ"ל לעניינים מקצועיים לקדם את הנושא של הקמת פורומים מקצועיים.
באוקטובר 2014 הוציא הסמנכ"ל דאז מכתב לפקידי השומה ובו הודיע שהוחלט על פתיחת פורום ממוחשב לעניינים מקצועיים לשימוש כל עובדי השומה, לשם העלאת סוגיות מקצועיות ולשיתוף ידע.
במכתבו ציין כי "במקום בו יעלו סוגיות שהמענה עליהן יצריך דיון רחב יותר, הן יופנו לצוות היגוי.
בשיתוף עם החטיבה המשפטית.
במקום בו ימצא לנכון, הסוגיה משרד האוצר - רשות המיסים בישראל |201 .
"וההתייחסות אליה יפורסמו לכלל הציבור במסגרת נייר עמדה או חוזר מקצועי (ההדגשה אינה במקור).
נמצא כי לא הוקם צוות היגוי כאמור.
בשנת 2017 התבקש צוות פנימי בחטיבה המקצועית לבחון את מידת הצלחתו של הפורום לעניינים מקצועיים.
הצוות ערך סקר בארבעה משרדי שומה16 שבו התבקשו עובדי השומה לענות על כמה שאלות הנוגעות לשימוש שלהם בפורום, ונערך ניתוח סטטיסטי של מידת השימוש בפורום בתקופות שונות.
להלן חלק מממצאי הצוות: 1.
הרוב המוחלט של משתתפי הסקר העידו כי הם מודעים לקיומו של הפורום ומשתמשים בו לקריאה לפי הצורך; חלקם משתמשים בו גם לצורך העשרת הידע שלהם.
אין מעקב אחר זמני התגובה בפורום.
מנהל הפורום פונה לפי הצורך למנהלי המחלקות השונים כדי לקבל מענה לסוגיות העולות בפורום.
זמן התגובה תלוי במידת שיתוף הפעולה של כל מנהל מחלקה, ולעיתים חולף זמן רב מזמן הפנייה עד זמן התגובה.
אשר ל שדרוג איכות המידע בפורום, בפורום האינפורמטיבי מפורסמים פרסומים רשמיים בלבד של עמדת החטיבה המקצועית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה לבדוק את השימוש בכל הפורומים המקצועיים, ולבחון גם את הצורך בהקמת צוות היגוי לבירור סוגיות עקרוניות העולות בפורומים או מקרים מסוימים שנדונו במשרדי השומה, למשל מקום שבו קיימת מחלוקת בין משרדי שומה בדבר יישום תהליך שומתי מסוים.
ניגוד עניינים של עובדי הרשות בנושא מתן הרצאות .
עובדי הרשות מעבירים מפעם לפעם הרצאות בלשכות המקצועיות (כמו לשכת רואי החשבון , לשכת יועצי המס ולשכת עורכי הדין).
להופעות עובדי הרשות בכנסים הנערכים מטעם הלשכות המקצועיות יש טעם מקצועי משום שבין היתר מטרתן היא להציג את עמדת הרשות לציבור המשתתפים.
את שכרם של עובדי הרשות עבור הופעות אלו משלמת הרשות.
את הקורסים או את הכנסים המקצועיים מר כזים בדרך כלל רואי חשבון או עורכי דין מהשוק הפרטי, המתמחים בתחום המ יסים, וכחלק מעבודת ם הם גם מייצג ים נישומים מול רשויות המס.
נוסף על כך, חלק מעובדי הרשות משמשים מרצים בתחום דיני המיסים גם במוסדות אקדמיים שונים, שלא במסגרת עבודתם ברשות, ועבודה זו מוגדרת ״עבודה פרטית״ .
, עכו ונצרת 202 |דוח שנתי 69א .
מצב דברים זה שבו עובד רשות המיסים המעוניין בהעסקתו כמרצה תלוי במייצג המרכז את הקורס או הכנס, ולעיתים אף כפוף לאותו מייצג ב אופן כזה או אחר, עלול להעמיד את עובד הרשות במצב של ניגוד עניינים בהתנהלותו מול אותו מייצג.
מצב זה מעלה חשש למתן הקלות ולמראית עין של אפליה מול מייצגים אחרים בטיפול בלקוחותיהם.
יוער כי עובדי הרשות המרצים במוסדות שונים חייבים, כמו כל עובדי המדינה, לבקש אישור לעבודה פרטית ולעמוד בכל הכללים שנקבעו בנושא ״עבודה פרטית, עבודה נוספת ופרקטיקה פרטית״, לפי פרק משנה 42.
4 לתקנון שירות המדינה (התקשי״ר ).
עם זאת, במסגרת בקשה לאישור עבודה פרטית לא נדרש העובד לציין פרטים העשויים להצביע על קיומם של יחסי תלות מהסוג האמור.
חטיבת משאבי אנוש ברשות מטפלת מדי שנה ביותר מ -100 בקשות לקבלה או חידוש של היתר לעבודה פרטית עבור עבודה במוסדות אקדמיים.
הוועדה ה מליצה להורות כי מי שמשמש מתרגל או מרצה במוסד אקדמי לא יוכל לטפל בתיק ש המייצג בו הוא מרכז הקורס או המרצה בקורס או מי שאחראי לשיבוץ המרצים בקורס.
לפיכך המליצה הוועדה להוסיף לטופס הבקשה לאישור עבודה פרטית עוד פרטים שיהיה על העובד למלא - זהות מרכז הקורס שבו הוא מבקש להרצות או המרצה בקורס שבו הוא משמש מתרגל, זהות הפונה בהצעה לשמש מרצה או מתרגל, זהות האחראי לשיבוץ המרצים או המתרגלים בקורסים.
הוועדה המליצה כי לעובדים המשמש ים מרצים במוסדות אקדמיים ייערך הסדר ניגוד עניינים, ובמסגרתו יתחייבו להימנע מלטפל בעניינים או תיקים הקשורים למייצגים כאמור או מיוצגים על ידם.
הועלה כי המלצה זו לא יושמה , וברשות אין נוהל המחייב כל עובד רשות המשמש גם מרצה במוסד אקדמי לחתום על הסדר ניגוד עניינים כאמור.
בדיון בהנהלת הרשות באפריל 2011 קבע מנהל הרשות כי באחריות סמנכ"ל משאבי אנוש לפעול ליישום המלצות הוועדה בנושא הרצאות הניתנות במוסדות אקדמיים ולהוציא הנחיות מתאימות לכל העובדים , וזאת עד ל סוף ספטמבר 2011.
בביקורת עלה כי המלצות הוועדה בעניין מתן הרצאות במוסדות אקדמיים לא יושמו.
באתר המרשתת של רשות המיסים אומנם קיים "קובץ נוהלי מינהל ומשאבי אנוש", שאחד מפרקיו עוסק ב"משמעת וטוהר המידות", אך אין בו התייחסות לכפיפות ולקשר תעסוקתי הנוצרים עם מייצגים במוסדות אקדמיים, וממילא לא נקבעו הנחיות ברורות בעניין ולא תוקן טופס הבקשה לעבודה פרטית.
בהיעדר מידע על קשרים תעסוקתיים עם מייצגים לא ניתן גם לערוך הסדרים מתאימים לניגוד עניינים.
הרשות ציינה בתשובתה : "כאשר יש בפנינו מידע קונקרטי לפיו עובד מרצה בקורס במוסד להשכלה גבוהה ובאותו מוסד, הגורם אשר אחראי על קבלת משרד האוצר - רשות המיסים בישראל |203 .
העובד כמרצה הינו מייצג נישומים, ניתנות לעובד הנחיות לפיהן הוא אינו רשאי לטפל בנישומים אשר מיוצגים על ידי אותו גורם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות להשלים את ההנחיות הנוגעות לכפיפות וקשר תעסוקתי עם מייצגים, לתיקון טופס הבקשה ולעריכת הסדרי ניגוד עניינים במקרים המתאימים.
שימור ההון האנושי ברשות המיסים .
הכשרת מפקח מס אורכת לפחות כשנה (כולל קורס מפקחים), ופעמים רבות מפקחי מס פורשים מהרשות לאחר פחות מחמש שנים בתפקיד.
ברבים מהמקרים פרישת עובדים גורמת לאובדן ידע רב שאינו מתועד ולבזבוז כספי ציבור שהוקדשו להכשרתם.
רשות המיסים כגוף מקצועי מעניקה ידע והיכרות מקצועית עם מערכת המס המבוקשים מאוד במגזר הפרטי.
בתחום המיסים קיימים פערי שכר גבוהים בין המקובל בשוק הפרטי למקובל במגזר הציבורי.
לדוגמה, מסקר שערכה חברת קודקס17 בנוגע לשכר עורכי דין בשנת2015 עולה כי עורך דין בתחום המיסוי בעל ותק של חמש עד שבע שנים משתכר בממוצע בשוק הפרטי בין 17,500 ל- 22,000 ש"ח בחודש.
על פי נת וני הממונה על השכר לאותה שנה18 ,השכר הממוצע של אקדמאים ברשות המיסים עומד על 15,461 .
ש"ח לחודש הוועדה להפקת לקחים, שכאמור הגישה בשנת 2011 את המלצותיה למנהל הרשות דאז, כללה בין שאר המלצותיה גם המלצה לשיפור תנאי השכר: "חברי הוועדה סבורים, כי ככל שהרשות מעוניינת שעובדים מקצועיים ואיכותיים ייוותרו ברשות לאורך זמן, ויראו בעבודה ברשות דרך חיים, ולא 'קרש ק פיצה' לשוק הפרטי, מוטלת על המערכת לתגמל את העובדים בהתאם.
מתן תגמול ראוי ישרת בראש ובראשונה את מערכת המס ואת האינטרס הציבורי".
יצוין כי גם בדוח של הצוות להגברת האכיפה והגבייה ומלחמה בהון השחור, שהוגש לשר האוצר בינואר 2013, הומלץ בין השאר כי הרשות ת קים צוות המשך לבחינת דרכים לגיוס עובדים מקצועיים לרשות ושימורם במערכת.
נמצא כי עדיין נבחנות ברשות הדרכים לשימור ההון האנושי.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה להשלים, בתיאום עם נציבות שירות המדינה, תוכנית רב -שנתית לשימור ההון האנושי ובה יגובשו יעדים מוגדרים כמו העלאת תוחלת השירות ברשות של בוגרי קורס מפקחים לפני פרישתם למגזר הפרטי ובניית מסלול התמחות מגוון לעובד ב כמה תפקידים כדי להפחית את שחיקתו בעבודה.
htm- results- survey- https://www.
il/Batch/VisitorEmails/salary .
18 ראו מצגת לשנת2015 באתר הממונה על השכר, עמ' 9 .
בתשובת ה מסרה הרשות כי "במהלך שנת 2017 התקיימה עבודת מטה , אשר בצעה ניתו]חברה פרטית[ .
בשיתוףח ואפיון של מרכיבי ההון האנושי ברשות המסים.
בעקבות עבודת מטה זו הוחלט על קידום יוזמות מרכזיות בתחום ההון האנושי ברשות המסים.
הנושאים מטופלים ומופיעים כחלק מתכנית העבודה של חטיבת מנהל ומשאבי אנוש לשנים הקרובות".
הפקת לקחים בתחום המכס .
בסיכום הדיון של הנהלת הרשות בהמלצות הוועדה באפריל 2011 ציין מנהל הרשות כי "הוועדה לא דנה במערך המכס.
על כן, מוטל על ראש מינהל המכס לבחון את המלצות הוועדה ולהעביר למנהל הרשות נייר עמדה כיצד ניתן ליישם את המלצות הוועדה גם במינהל המכס.
במסגרת זו, יש לבח ון גם את נהלי העבודה הקיימים ברוח המלצות הוועדה".
תאריך היעד להגשת נייר העמדה נקבע לסוף אוקטובר 2011.
הועלה כי הנחייתמנהל הרשות לא יושמה.
משרד האוצר - רשות המיסים בישראל |205 .
הוועדה להפקת לקחים הוקמה על רקע פרשה קשה של פגיעה בטוהר המידות ברשות המיסים, ובמטרה למנוע הישנות של מקרים כאלה בעתיד ולהשיב לרשות המיסים את אמון הציבור בה.
מצבור הליקויים שנחשפו בתפקוד הרשות בעת חקירת הפרשה זימן לקברניטי הרשות שעת כושר לערוך ברשות בדק בית אמיתי.
מן הביקורת עולה כי חלק ניכר מהמלצות הוועדה לא יושמו.
על הרשות לנהוג באחריות המצופה ממנה וכנדרש בכללי מ ינהל תקין ולפעול למניעת הישנותם של מקרים דומים; עליה לשוב ולבחון את המלצות הוועדה ולפעול ליישומן כדי לשפר את תפקודה בתחומים שנבדקו.
מערכת המס בישראל הי א הכלי הפיסקלי העיקרי שבאמצעותו הממשלה מממנת את פעילותה ואת הוצאותיה.
נוסף על כך, באמצעות מערכת המס הממשלה מיישמת את מדיניותה בנושאים שונים כמו צמצום אי השוויון; עידוד התעסוקה של קבוצות שונות בחברה הישראלית והכוונת התנהגויות של האזרחים (למשל, עידוד שימוש בכלי רכב מסוימים כדי להפחית את זיהום האוויר).
רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים או הרשות) היא גוף הביצוע המופקד על גביית המס; על בדיקה מדגמית של נישומים ועוסקים ועל איתור עברייני מס באמצעות פעולות חקירה ומודיעין.
רשות המיסים גם יוזמת תיקונים ותוספות לחוקי המס - לרוב על פי בחירת מנהל הרשות מתוך היוזמות לתיקוני חקיקה המונחות לפתחו (יוזמות של משרדי פקידי שומה, מטה הרשות, משרד האוצר, משרדי ממשלה אחרים, נציגי נישומים וכיו"ב).
המציאות הכלכלית המשתנה מחייבת התאמת המעטפת החוקית, הנורמטיבית והתפעולית של הרשות , וזו נעשית מפעם לפעם באמצעות ועדות מקצועיות פנימיות לטיפול בסוגיות מס מסוימות2 (להלן - הוועדות המקצועיות או הוועדות).
את הוועדות מקים מנהל הרשות, והוא ממנה אחד מעובדי הרשות לעמוד בראש הוועדה.
היוזמה להקמת הוועדה היא לעיתים חיצונית, לדוגמה ועדות מס שהוקמו ביוזמת משרד האוצר או משרד המשפטים.
חלק מהוועדות מוקמות לשם מציאת פתרונות לכשלים וליקויים ידועים מראש, וחלקן מוקמות לשם מיפוי ואיתור של ליקויים בתחום פעילות מסוים נוסף על אלה שכבר ידועים.
ועדות אלו אמורות לשמש כלי מועיל לאיתור כשלים ולקביעת מסקנות והמלצות מערכתיות הנוגעות לעיתים לכמה מערכים ברשות (מס הכנסה, מע"ם, מערך מיסוי מקרקעין ומכס).
במקרים רבים ועדות מקצועיות של הרשות מוקמות על פי כתב מינוי, שהוא מסמך היסוד של הוועדה.
כתב המינוי קובע את סמכויות הוועדה ואת הגבולות והמגבלות של מנדט פעילותה , ולעיתים גם את הגורמים שהוועדה אמורה לשמוע במהלך עבודתה.
הוועדה מגישה את המלצותיה לבעל התפקיד החתום על כתב המינוי (שר האוצר, מנהל הרשות, סמנכ"ל ברשות וכו ').
דוח הוועדה מכיל בדרך כלל את הממצאים שהוועדה ביססה עליהם את מסקנותיה ואת המלצותיה.
חלק מהוועדות המקצועיות מוגדרות ברשות המיסים "צוותי בחינה פרטניים".
הביקורת התייחסה גם לוועדות אלה, שהוקמו גם הן כדי לפתור ליקויים מקצועיים ותפעוליים מהותיים בהתנהלות הרשות.
להרכב הוועדה יש חשיבות רבה, משום שלצורך יישום המלצותיה נדרש שיתוף פעולה בין כמה גורמים ברשות ( כמו הלשכה המשפטית, חטיבת השומה, החטיבה המקצועית ויחידת שירות עיבודים ממוכנים [שע"ם] ) או מחוץ לרשות .
2 למשל ועדות שעסקו בקשר בין חשבונאות לדיני המס; ועדות בתחום מיסוי ענפים כלכליים מסוימים; ועדות שעסקו ברפורמות ארגוניות ברשות המסים ועוד.
משרד האוצר – רשות המיסים |159 .
(משרד האוצר ובפרט אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר; משרדי ממשלה אחרים וכן נציגים מגופים מאסדרים).
לאחר הגשת המלצות הוועדה מוקם לעיתים צוות ליישומן.
לתוצרי הוועדות חשיבות רבה לקביעת מדיניות מס ראויה ולביצועה בפועל.
במקרים מסוימים אי-יישום או עיכוב ביישום של המלצות ועדה מסוימת עלול להביא לפגיעה משמעותית בהכנסות המדינה מ מיסים.
בשנת 2016 הסתכמו הכנסות המדינה ממיסים ב-276.
6 מיליארד ש"ח ממיסים ישירים ו-132.
5 מיליארד ש"ח ממיסים עקיפים.
בחודשים ספטמבר-נובמבר 2017 בדקמשרד מבקר המדינה את הליכי העבודה ואת מימוש המלצותיהן של ועדות מקצוע יות ברשות וועדות מקצועיות בי ן- משרדיות.
הבדיקה נעשתה ברשות המ יסים.
במסגרת הביקורת נסקרו נתונים בנוגע לעשרות ועדות מקצועיות.
היעדר גורם מתכלל של מדיניות המס במשרד האוצר .
מדיניות המס של הממשלה היא מהיסודות המרכזיים בפעילות של הממשלה בשים לב ליעדי הממשלה האחרים כמו העלאת הצמיחה, צמצום אי-השוויון בין האזרחים וכיוצא באל ה.
הגוף המרכזי המופקד מטעם הממשלה על גיבוש מדיניות המס הוא משרד האוצר.
במשרד האוצר יש כמה גורמים המעורבים בחקיקת מס: לשכת השר, לשכת מנכ"ל המשרד, היועץ המשפטי של המשרד, אגף התקציבים, אגף הכלכלן הראשי ורשות המיסים.
קידום יוזמת המס למעשה חקיקה מוגמר מצריך שיתוף פעולה עם הגורמים האמורים לעיל, זאת בין היתר על מנת לשמר את מעמדו וסמכותו של משרד האוצר בכל הנוגע למדיניות הכלכלית של הממשלה.
מנגנון מתכלל במשרד האוצר יתרום ליצירת מדיניות מס כוללת וקוהרנטית ויאפשר תיעדוף ותזמון של יוזמות החקיקה בתחום ה מיסים בהתאם למדיניות המס שתיקבע.
במרבית המקרים רשות המיסים היא היוזמת את השינוי ים בתחום המס.
במקרים רבים מוקמות ועדות מקצוע יות במסגרת הרשות או כוועדות בי ן-משרדיות הנדרשות לעסוק בהיבטי מיסוי שונים ו בהשלכותיהם הרוחביות.
הוועדות המוקמות נדרשות לא אחת לבחון סוגיות בתחומי מדיניות המס ואת אופן 160 |דוח שנתי 69א .
שינויים במדיניות מס .
פעילות הרשות למימוש מדיניות זו בלי שדרך פעולתן של הוועדות ותיעדוף עבודתן נקבעים על ידי גורם מתכלל כאמור.
במסגרת החקיקה הפיסקלית, נדרש ים בדיקות וסקרים כדי לאמוד את ההשלכות הישירות והעקיפות של חקיקת מס מסוימת.
לדוגמה, העלאה או הורדה של מס מסוים עשויה להיתפס כצעד צודק מ הבחינה החברתית, אך קודם קבלת החלטה מעין זו ראוי לערוך מחקר משווה, כמו השוואה בין-לאומית של מערכות מיסוי והשפעתן על אי-השוויון במשק ועל שווקים חשובים במשק (למשל, השפעת שינוי במיסי מקרקעין על שוק הדיור).
בדיקות כאלו יכולות להיעשות באופן יעיל יותר באמצעות עבודת מטה משותפת של כל הגורמים הרלוונטיים.
באופן זה, גם ניתן יהיה לבחון מ די פעם בפעם את היעילות המשקית של פטורים והנחות הניתנים לחברות ומגזרים ספציפיים, ובכך ל שמש משקל נגד למעורבותם של שתדלנים וקבוצות אינטרסים חזקות.
בדוח מבקר המדינה מאוקטובר 2013 " בנושאהחלטות בתחום ה מיסים - תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה"3 ציין משרד מבקר המדינהכי "במשרד האוצר אין גוף שמרכז את ניתוח ההשפעות והתוצאות של החלטות מיסוי על מערכת המס והמשק, על חלוקת ההכנסות ועל משתנים כלכליים אחרים, ואת המעקב והבקרה אחריהן.
בהיעדר תהליכים אלו, ספק אם הממשלה יכולה לדעת אם החלטות מיסוי שהתקבלו אכן השיגו את יעדן ואילו השפעות היו להן על המשק והחברה.
במשרד האוצר יש כמה גופים העוסקים בגיבוש מדיניות המיסוי, לעיתים ללא כל תיאום ביניהם.
בהיעדר גוף מטה מתכלל שבו נצברים הידע והמומחיות בתחום המס, קשה לקיים תהליך תקין של קבלת החלטות, תכנון אסטרטגי לטווח ארוך והתאמת שינויים במיסים למדיניות הממשלה מתוך ראייה פיסקלית רחבה.
מן הראוי שגוף מתכלל אחד ירכז את המידע הרלוונטי מהגופים השונים, ינתחו ויכינו לדיוני הממשלה.
תהליך התכנון חייב לכלול גם מבט רב -שנתי, דהיינו עמידה רב -שנתית בתקרת הגירעון וביחס החוב הממשלתי לתוצר, תוך אפשרות לבחינה שנתית של הנתונים בפ ועל ובניית תחזית מתאימה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר על אי-תיקון הליקוי שבגללו, בהיעדר גורם מתכלל כאמור במשרד האוצר, נקבעים סדרי העדיפויות לביצוע שינויים במדיניות מס מסוימת או בפעילות הרשות "באופן מתגלגל" משנה לשנה ולא על פי תוכנית עבודה סדורה רב -שנתית.
מן הראוי כי דרכי הפעולה של ועדות בתחום מדיניות המס ייקבעו ב משרד האוצר, ודרכי הפעולה של ועדות בתחומים תפעוליים ייקבעו על ידי הרשות.
3 מבקר המדינה, דוח שנתי 64א (2013) ', עמ145 .
משרד האוצר – רשות המיסים |161 .
עבודתן, על ידי גורם .
ליקויים בפעילותן של ועדות מקצועיות ברשות המיסים וביישום המלצותיהן .
היעדר גורם מרכז של עבודת הוועדות בתוך רשות המיסים .
ברשות המיסים מוקמות ועדות מקצועיות באופן תדיר (כמה ועדות מדי שנה).
את הוועדות מקים מנהל הרשות או אחד מסגניו.
עבודתה של ועדה מקצועית נמשכת חודשים ולעיתים אף שנים.
בתקופה זו נעשים חילופי גברי בתפקידים שונים ברשות הרלוונטיים לעבודת הוועדה; חלק מחברי הוועדה עוברים לתפקידים אחרים ברשות וחלק פורשים מהרשות.
נמצא כי ברשות לא מ תקיים מעקב אחר עבודת הוועדות המקצועיות הפנימיות, החל ממינוין וכלה בהשלמת עבודתן, על ידי גורם מרכז בדרג המטה.
משרד מבקר המדינה סקר עשרות ועדות מקצועיות שהוקמו, או שהוצהר על הקמתן ברשות, על ידי גורם בכיר ברשות או מחוץ לרשות (למשל, ועדה בין- משרדית שעסקה גם בהיבטי מיסוי של נושא רוחבי מסוים).
הוועדות שנסקרו הוקמו או הוצהר על הקמתן בשנים 2007 - 2015.
להלן נתונים על נושאים שהוחלט להקים לגביהם ועדה מקצועית: לוח 1 : ועדות מקצועיות .
שם הוועדה או הצוות מועד מינוי הוועדה .
1 שיוך תיקים מאי 2015 .
2 בחינת שיטת "היפוך החיוב" במע"ם ינואר 2014 .
3 מיכוןההתנהלות בתחום מלכ"רים ומוסדות .
4 בחינת תכנוני מס וסגירת פרצות מיסוי בחוק .
מיסוי רווחי נפט יוני 2013 .
5 בחינת סעיף16(4 ) לפקודה יוני 2013 .
6 בחינת פעילות העוסקים בתחום הצימרים .
ודירות הנופש אוקטובר 2013 .
7 בחינת דרכי הטיפול ביהלומים - 2012 דצמבר2011 .
8 בחינת מיסוי חברות ארנק, חברות החזקה .
פרטיות ואופציות לעובדים נובמבר 2011 .
9 בחינת שיעור הפחת וההפחתה הקבועים .
בחקיקת המס יוני 2011 162 |דוח שנתי 69א שם הוועדה או הצוות מועד מינוי הוועדה 10 טופס6111 דצמבר2010 11 בחינת השלכות המיסוי של אימוץ תקני הדיווח הכספי הבין-לאומי ליישויות קטנות ובינוניות אוקטובר 2010 12 IFRS אוקטובר2010 13 בחינת מיסוי קיבוצים - (2012) מאי2010 14 בחינת אופן הפחתת נכסים בלתי מוחשיים ינואר 2010 15 הפקת לקחים בעקבות "פרשת רשות המיסים" מרץ 2009 16 בחינת מערך ניהול הספרים ברשות המיסים 2008 17 בחינת מענקים אישיים ומענקי אי-תחרות הוועדה לא הוקמה 18 בחינת בסיס דיווח לצורכי מס הוועדה לא הוקמה 19 בחינה מחדש שלהמדיניות הרוחבית בנושא פיקדונות בבתי אבות הוועדה לא הוקמה 20 קביעת פעולות החייבות בדיווח מע"ם הרשות לא איתרה אסמכתאות לגבי נושא זה 21 בחינת הסיווג והמיסוי של קבוצות כדורגל הוועדה לא הוקמה* 22 בחינת ענף חברות תעופה וסוכני נסיעות הרשות לא איתרה אסמכתאות לגבי נושא זה 23 בחינת דוחות סולו של חברות פעילות ועדה זו הופסקה 24 בחינת הסדר המס של קרן השקעות במקרקעין (reit) הוקמה ועדה.
הרשות לא מסרה פרטים פרט למצגת על פעילות הצוות בשנת 2013 25 תיקוני חקיקה חוק ההסדרים2015 - 2016 הוועדה לא הוקמה 26 תיקוני חקיקה חוק ההסדרים2017 - 2018 הוועדה לא הוקמה 27 בחינת שכר העידוד הוועדה הוקמה.
לא נמצא כתב המינוי 28 בחינת סיווגי מלכ"ר ומוסד כספי הרשות לא איתרה אסמכתאות לגבי נושא זה 29 בחינת מדיניות רוחבית בנושא מיסוי עסקאות הסדרי זיכיון של המדינה הוועדה לא הוקמה 30 בחינת דרכים לגיוס ולשימור עובדים מקצועיים הרשות לא איתרה אסמכתאות לגבי נושא זה 31 שיתופי פעולה בין מע"ם למס הכנסה הוועדה לא הוקמה משרד האוצר – רשות המיסים |163 .
שם הוועדה או הצוות מועד מינוי הוועדה 32 בחינת הליכי השומה הוועדה לא הוקמה 33 תכנון אסטרטגי בשומה הוועדה לא הוקמה 34 מודל סיכונים, ניהולסיכונים ו -BI הוועדהלא הוקמה 35 בחינת ההתמודדות עם תכנוני מס אגרסיביים הוועדה לא הוקמה 36 מיסוי עסקאות פינוי בינוי הוקם צוות בין-משרדי 37 החרגת פעילות יצוא גז טבעי מחוק עידוד השקעות הון הוועדה לא הוקמה 38 בחינת היבטי השימוש והמסחר בביטקוין הוקם צוות בין-משרדי 39 שינוי מודל עסקי הוועדה הוקמה.
לא נמצא כתב המינוי 40 בחינת שווי ממכר קניין רוחני בעסקאות בין- לאומיות הוועדה הוקמה.
לא נמצא כתב המינוי 41 תמ"א38 הוקם צוות בין-משרדי 42 בחינת הפרדת נכסים בעת גירושין הוועדה לא הוקמה 43 מיסוי דו-שלבי הוקמה הוועדה.
* הרשות ציינה כי פורסמה הנחיה מסוימת בעניין.
במשך השנים זיהתה הרשות נושאים שוטפים מהותיים בעבודתה המקצועית שקיימים בהם ליקויים מהותיים ושבגינם הוקמו או הייתה כוונה להקים ועדות או צוותי עבודה כמפורט לעיל.
מהלוח עולה כי לגבי כמחצית הנושאים לא הוקמה לבסוף הוועדה או שהרשות לא איתרה אסמכתאות לקיומה ולפעילותה.
בבחינת כלל הנושאים שהרשות ראתה צורך לבחון באמצעות ועדות - טרם הושלם הטיפול במרביתם, וזאת בשל הפסקת הטיפול בנושא בשלב מסוים4 .
ממצאים אלו מצביעים על כשלים בהליך קבלת ההחלטות ברשות בעניין הקמת ועדות, ועל הצורך לשוב ולבחון את אותם נושאים שבהם דנו הוועדות שפעילותן הופסקה.
מהיקף הנושאים והרפורמות שהיו אמורים להיות מטופלים במסגרת הוועדות ואשר הטיפול בהם הופסק בשלב מסוים משתמע שהרשות אינה מייחסת חשיבות מספקת לנושאים שעמדו בבסיס הקמתן.
4 בתשובת הרשות היא הסבירה בחלק מהמקרים את אי-השלמת פעילות הו ועדה בשל תיק וני חקיקה או בהסדרת הנושא בדרכים אחרות.
בפסק דין של בג" ץ הודגשה החשיבות של קיום תהליך קבלת ההחלטות: "תהליך קבלת ההחלטה על ידי מי שהוקנתה לו סמכות על פי חוק מן הראוי שיהיה מורכב, בדרך כלל, ממספר שלבים בסיסיים חיוניים, אשר הם הביטוי המוחשי להפעלת הסמכות המשפטית תוך התייחסות לנושא מוגדר, ואלו הם: איסוף וסיכום הנתונים (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם ישנן כאלה), בדיקת המשמעויות של הנתונים.
ולבסוף, סיכום ההחלטה המנומקת"5.
רשות המיסים ציינה בתשובתה על טיוטת דוח הביקורת ממאי 2018 (להלן - תשובת הרשות) : "בסיסי ההגדרה לעצם קיומה של 'ועדה' שונים בין ראי המבקר לראי הרשות.
אם בדיון מסוים ו/או בדוח כלשהו משתמשים בביטוי ועדה אין בהכרח הדבר מעיד על הקמת ועדה פורמלית".
מהלוח עולה כי בארבעה מקרים אין אסמכתאות של ממש ל תוצרי עבודתן של הוועדות.
התנהלות זו אינה עולה בקנה אחד עם כללי מ ינהל תקין.
מן הראוי כי כל ועדה או צוות שמונו ישבו על המדוכה, ינתחו את המצב הקיים ויציעו חלופות למצב הרצוי.
עבודת מטה זו תתבצע בהליך מוסדר שבו תתועד אותה עבודת מטה, יתקיימו דיונים בהמלצות ויתועדו וכיו"ב.
מצב שבו חלק ניכר מדוחות הוועדות אינו נדון ובסופו של דבר נגנז מהווה בזבוז משאבים והוא עלול לפגוע באמון הציבור ברשות.
כך, עולה חשש כי מחד גיסא הרשות מזהה ליקויים במערכת המס, ומאידך גיסא היא אינה פועלת לתיקונם בלוח זמנים סביר.
מן הראוי כי כל בחינה של נושא מקצועי שהרשות סברה כי הוא ראוי לבחינה תיעשה בעבודת מטה מסודרת.