HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נכון לאותו המועד, עודכן המסמך חמש פעמים על ידי נציגי מינהל המחקר בבט"ל .
124 יצוין כי החישוב שבוצע מתייחס לתקציב ענפי הביטוח בלבד, ללא הוצאות הנהלה, וכן ללא אומדן לתשלומי קצבאות .
הממומנות במלואן מתקציב משרד האוצר.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
הדוחות הכספיים של המדינה משמשים ככלי למתן תמונה על מצבה הכלכלי של מדינת .
ישראל, וזאת באמצעות שיקוף לציבור ולמקבלי ההחלטות נתונים על הכנסות המדינה, .
ההתחייבויות לטווח הקצר והארוך, וכן המגמות והסיכונים הפיננסיים והכספיים העולים .
באמצעות מידע זה מתאפשר הליך של קביעת מדיניות וקבלת החלטות על .
ידי הדרג המדיני והמבצע.
על מנת שהליך קבלת ההחלטות יתבסס על מידע שלם ואמין, יש חשיבות רבה לשיקוף .
המידע בדוחות הכספיים, באופן מלא ומדויק, ובהתבסס על כללים חשבונאיים והנחות .
התחייבויות המדינה לטווח הזמן הארוך בשנת 2019 ,כוללות התחייבויות בתחומים שונים .
כזכויות עובדים ותשלומי פנסייה, אשר היקפן עומד על כ-830 מיליארד ש"ח, ומחויבויות .
של המדינה בגין אירועי ביטוח בענפים השונים אשר היקפן עומד על כ-887 מיליארד .
להתחייבויות ארוכות טווח אלה השלכות כספיות על ניהולה הפיננסי של המדינה .
בשגרה, ועל אחת כמה וכמה בתקופה הנוכחית של התמודדות המדינה עם משבר .
לפיכך נדרש לבצע חישובים אקטואריים המבוססים על שיטות חישוב, נתונים .
והנחות יסוד מעודכנים התוא מים את המציאות המשתנה, כשינוי בגיל הפרישה והתמותה .
של האוכלוסייה במדינה.
דוח הביקורת העלה כי על אף הצורך בבחינה אקטוארית מלאה ומקיפה של התחייבויות .
המדינה לטווח הזמן הארוך, השימוש בכלי זה עדיין אינו מספק, ונדרש לעדכנו ולטייבו.
נכון למועד סיום הביקורת נערכים תחשיבים אקטואריים בעיקר להתחייבויות המדינה בגין .
הפנסייה התקציבית ולהתחייבויות בט"ל.
עם זאת, אין אקטואר ממשלתי המייעץ לממשלה .
בהיבטים אקטואריים טרם קבלת החלטות בעלות השלכות תקציביות ארוכות טווח, ואין .
מדיניות אקטוארית אחידה ומקובלת בין הגורמים השונים.
על מנת שהדוחות הכספיים של המדינה ישקפו נאמנה את התחייבויותיה לטווח הזמן .
הארוך, על המדינה לעשות שימוש בכלים אקטואריים מקצועיים ועדכניים, ולהקפיד על .
אחידות באופן חישוב התחייבויות אלה על ידי הישויות השונות.
כמו כן, בשל החשיבות .
הרבה בשיקוף ההיבטים הכלכליים הנובעים מהחלטותיהם של מקבלי ההחלטות, חשוב .
כי גורם אקטוארי ממשלתי יחווה דעתו על משמעויות אלה והשלכותיהן ויערוך כימות, .
בהתבסס על הנחות יסוד מעודכנות, שלאחריו יוכל להציג חלופות וניתוחי רגישות .
לחלופות אלה, בטרם תתקבל החלטה.
מומלץ כי החשב הכללי, כגורם האמון על הדוחות הכספיים של המדינה ועל חישוב .
התחייבויותיה בתחום זכויות העובדים והפנסיות התקציביות, יוביל מגמה זו של יישום תקני .
אקטואריה מתקדמים, תוך ביצוע בקרה מקצועית של מומחה מתחום האקטואריה.
צעדים אלה תסייע להגברת האמינות והיכולת להיעזר בדוחות הכספיים לצורך היערכו ת .
הכרחית, ותדגיש את האחריותיות של הממשלה לקראת האתגרים הנכונים למדינה .
בשנים הקרובות ולטווח הזמן הארוך.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה מומלץ כי החשב הכללי, בשיתוף שר האוצר, יציגו לממשלה ולכנסת מדי שנה את הדוחות .
הכספיים, עם פרסומם, כדי שהמידע החיוני יוצג בפני מקבלי ההחלטות באופן מקיף .
מהלך זה עשוי לתרום גם להגברת האחריותיות Accountability) ,) של הממשלה .
לשפר את השימוש שהיא עושה במשאבים הציבוריים שהועמדו לרשותה ולייצר מצע לדיון .
חיוני בנושא הנכסים וההתחייבויות (ובפרט ארוכות הטווח שבהן) ולבחינה של האתגרים .
הכלכליים של המדינה לטווח הקצר ולטווח הארוך.
ענף הבנייה בישראל הוא מהענפים הגדולים והחשובים במשק.
סך ההשקעות בענף ב שנת 2018 .
היה כ-141 מיליארד ש"ח במחירים שוטפים, ובתחילת 2019 הועסקו בו כ- 272,000 .
2018 שווקו בישראל כ- 71,000 יחידות דיור.
הביקוש הטבעי, לנוכח הגידול באוכלוסייה והעלייה .
בתוחלת החיים, מתבטא בתוספת משקי בית, המ חייבת בנייה למגורים בהיקפים גדולים יותר, .
ועל כן צפוי גידול בפעילות ענף הבנייה למגורים.
הגידול הצפוי בבנ ייה למגורים ולתשתיות יחייב .
את הענף להיערך בכל הנוגע לכוח אדם מקצועי, חומרי חציבה, א שראי וזירוז תהליכי תכנון .
ורגולציה מצד השלטון המרכזי והשלטון המקומי.
התוצר הישיר של ענף הבנייה, הכולל רק את .
הערך המוסף הישיר של שירותי בנייה מכל הסוגים, ללא רכיבי תעשייה המותקנים במבנים, .
הסתכם בשנת 2018 ב-73.
8 מיליארד ש"ח במחירים שוטפים, שהם 5.
להלן בתרשים1 התפלגות ההשקעה המקומית הגולמית בבנייה, בסך כולל של כ -141 מיליארד .
ש"ח, לפי ייעוד, בשנת 2018: .
תרשים 1: ההשקעה המקומית הגולמית בבנייה, לפי ייעוד, 2018 .
(במיליארדיש"ח, במחירים שוטפים) .
המקור: התאחדות בוני הארץ 2 .
על פי נתונים שמסר המפקח על המכרות במשרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה באוגוסט .
2020 , ענף הבנייה צרך כ-52 מיליון טונות חומרי גלם ממחצבות בשנת2019 , ולפי תחזית הביקוש .
1 התאחדות בוני הארץ, ענף הבנייה והתשתיות: סקירת התפתחויות לשנת 2018 ותחזית לשנים 2019 – 2020 .
הטיפול בפסולת בניין לחומרי כרייה וחציבה בישראל של משרד האנרגייה מפברואר 2017 - הענף עתיד לצרוך כ-95 .
מיליון טונות חומרי גלם בשנת 20403 .
להלן בתרשים2 :תחזית הביקוש לחומרי גלם בענף הבנייה .
תרשים 2: תחזית הביקוש השנתי לצריכת חומרי גלם בענף הבנייה .
פסולת בניין נוצרת משאריות של חומרים המשמשים בבנייה חדשה, בשיפוץ של מבנים קיימים .
ובפיתוח תשתיות או כתוצאה של הריסת מבנים ותשתיות.
פסולת הבניי ן מורכבת מחומרים .
שונים, כגון בלוקים, בטון, אספלט, זפת ומוצריה, לבנים, מרצפות, קרמיקה, גבס, זכוכית ולוחות .
חומרים אלו ברובם אינרטיים (חומרים שאינם מגיבים לתהליכים כימיים) , אך מקצתם .
מסוכנים, רעילים ודליקים.
על פי הערכות המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס), ב-2019 נוצרו בישראל, כפועל .
יוצא מהפעולות האמורות, 6.
2 מיליון טונות פסולת בניין 4; מזה 014.
מיליון טונות (65% ) טופלו .
על פי דין באתרי פסולת מורשים5, ,שם הן הוטמנו או מוחזרו לחומרי בנייה והשאר, 2.
טונות (35%,) הושלכו בשטחים פתוחים 6 .
בדצמבר2011 העריך המשרד להג"ס כי עד אותו .
מועד הושלכו בשטחים הפתוחים יותר מ-100 מיליוני טונות פסולת בניין, שעלות הטיפול בה .
למשק גדולה מ-5 מיליארד ש"ח.
להלן בתרשימים 3 - 6 : נתונים על מקורות פסולת הבניין .
והתפלגותה לפי מחוזות ב -2019, שמסר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה; התפלגות .
3 ,מינהל אוצרות הטבע, משרד האנרגייהתחזית הביקוש לחומרי גלם , פברואר 2017 .
4 המשרד להג"ס מעריך כי בשנים2020 - 2040 ייווצרו כ-7.
8 מיליון טונותפסולת בניין מדי שנה.
5 "אתרים מורשים" הם אלה שלגביהם מתקיימים, על פי אתר המרשתת של המשרד להג"ס, תנאים אלה: (א) רישיון .
עסק בתוקף המתאים לסוג פעילותם ; (ב) תנאים ברישיון עסק בתוקף מטעם המשרד להג"ס.
של המשרד להג"ס, במאי 2020 היו38 אתרים ייעודיים לפסולת בניין (מיחזור או הטמנה) ועוד13 אתרים לפסולת .
מעורבת שגם הם מורשים לטפל בפסולת בניין.
6 שטחים פתוחים הם כל השטחים הבלתי מבונים ואלה שאין עבורם תוכנית בינוי מפורטת ומאושרת (אתר המשרד .
השטחים הפתוחים מעצבים את פני הארץ.
הם יוצרים מסגרת סביב המרקם הבנוי, המעניקה לו גבולות .
מוגדרים, ייחוד וזהות, מבדילה ומייחדת כל עיר או קבוצת ערים ונותנת להם דימוי וערך.
ערכי טבע, מגוון ביולוגי, .
מסדרונות אקולוגיים - כל אלה מתקיימים על פני מערך השטחים הפתוחים.
מכאן החשיבות הרבה בשמירת המרחב .
ורצף השטחים הפתוחים (אתר מינהל התכנון, https://www.
il/he/departments/iplan.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רב-שנתית לשנים 2008 - 2018 של הטיפול הקיים בפסולת בניין, שנכללה במצגת שהכין .
המשרד להג"ס בשנת 2018 (להלן- המצגת מ-2018 )7; ונתוני המשרד להג"ס על טיפול זה בשנת .
תרשים 3: כמויותפסולת הבניין בישראל, על פי מקורותיה, 2019 (בטונות ) .
המקור: המשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
7 "הסדרת הטיפול בפסולת הבנייה" (התשע"ט-2018.
הטיפול בפסולת בניין תרשים 4: כמויותפסולת הבניי ן, לפי מחוזות , 2019 (בטונות ) .
תרשים 5: התפלגות רב-שנתית ממוצעת של הטיפול בפסולת הבניין (בהיקף .
2 )מיליון טונות בשנה, 2008 - 2018 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 6: היקפי המיחזור, ההטמנה וההשלכה של פסולת בניין, 2019 .
לפסולת בניי ן שהושלכה באופן לא מוסדר ולא טופלה כראוי השפעות שליליות סביבתיות .
להלן בתרשים 7 :פירוט השפעות אלה .
הטיפול בפסולת בניין תרשים 7: השפעות שליליות של פסולת בניין שהושלכה באופן לא מוסדר ולא .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 :להלן תמונות של ערימות פסולת בניין שהושלכה בשטחים פתוחים ובמחצבה בדרום הארץ .
תמונות 1 ו-2: פסולת בניין שהושלכה בשטחים פתוחיםמדרום- מזרח .
שתי התמונות צולמו על ידי צוות הביקורת בשנת 2020 .
הטיפול בפסולת בניין תמונה 3: פסולת בניין שהושלכה במחצבת פיוניר מדרום-מזרח לבאר שבע8 .
צולם על ידי צוות הביקורת בשנת 2020 .
לעיתיםעלולות להיות להשלכת פסולת בניין באופן לא -מוסדר 9 :השלכות חמורות אף יותר עם .
התפתחות ענף הבנייה והמעבר לחומרי בנייה מתקדמים יותר, נוספו לפסולת זו חומרים מסוכנים .
כגון תוספים כימיים ואחרים לבטון ולבלוקים, חומרי צבע ומדללי צבע וחומרי איטום.
מגבירים את הסיכונים הנובעים מהשלכה לא - מבוקרת של הפסולת.
פסולת הבניי ן עלולה .
להכיל אזבסט, המסכן את שלום הציבור; מערומי פסולת בתוואי נחל, או בסמיכות אליו, עלולים .
לגרום לקשיים בניקוז הנחל או לגריפת פסולת בעת שיטפון ולזיהום מקורות מים ; מערומי פסולת .
בניין בסמוך לתשתיות כגון קווי צנרת, שוחות ביוב ותחנות שאיבה עלולים ליצור קושי בגישה .
לביצוע עבודות בתשתיות אלה ; מערומי פסולת בניין גדולים במקומות רגישים כגון שמורות טבע .
וצירי טיול יוצרים מפגע אס תטי 10 .
להלן תמונה של לוחות אזבסט שהושלכו בשטח פתוח בדרום .
8 בספטמבר2020 מסר המפקח על המכרות במשרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה כיפסולת הבניי ן שנזרקה .
במחצבת פיוניר מקשה על שיווק המחצבה לכריית חומרי גלם לשוק הבנייה והסלילה.
9 הכוונה היא לפסולת שאינה מובלת למתקן קצה המאושר על ידי המשרד להג"ס, אלא מושלכת שלא כחוק בשטחים .
הפתוחים או אפילו בצידי הדרכים.
10 ,אתר המשרד להג"סמדיניות מחוז דר ום לטיפול במערומי פסולת והוצאת צווי ניקוי, דצמבר 2018.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תמונה 4: לוחות אזבסט בשטח פתוח מדרום- מזרח לבאר שבע .
משרד מבקר המדינהבדק בעבר היבטים שונים הנוגעים ל פסולת בניי ן ופרסם את תוצאות .
בדיקותיו בארבעה דוחות: ב-2008 פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "הטיפולבפסולת בניי ן"11 (להלן- הדוח מ-2008) , .
שבמסגרתונבדק יישום החלטת ממשלה מ פברואר 2003 שהטילה על השר להגנת .
הסביבה "להסדיר את הטיפול בפסולת בניין ברחבי ישראל בתוך 3 שנים, ולא יאוחר מסוף .
ממצאי הדוחמ-2008 קבעו שבכמה תחומים בהחלטת הממשלה האמורה - .
כמו הוספת אתרי מיחזור והטמנה מוסדרים, הגדלת היקף המיחזור של פסולת בניין, שיפור .
הניקיון ברשות הרבים ואכיפה על משליכי פסולת בניין בשטחים פתוחים ובאתרים לא - .
מוסדרים - נעשו רק צעדים ראשונים, ובתחומים רבים אף טרם הוחל בטיפול, ולכן הנזקים .
ב-2013 פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "טיפול הרשויות המקומיות בפסולת בניין" 12 .
(להלן- הדוח מ-2013), ובו נכתב, בין היתר, כי בנגב ובאצבע הגליל פריסה מצומצמת של .
אתרי הטמנה ומ יחזור של פסולת בניי ן (להלן - אתרי קצה).
לכן נדרשים קבלני בנייה .
ושיפוצים לשנע את הפסולת למרחקים גדולים, התחרות בין האתרים מופחתת והטיפול .
בפסולת הבניין מתייקר.
מצב זה יוצר תמריץ להשלכת הפסולת בשטחים פתוחים ובצידי .
עוד נכתב בדוח מ -2013 כי רק ב -2010 הוציא משרד הפנים חוזר מנכ"ל שנושאו .
הסדרת הטיפול בפסולת בניין ובו נקבע כי כדי ליישם את החלטת הממשלה האמורה .
מפברואר 2003, על הרשויות המקומיות "לפעול לקידום תכניות אב לטיפול בפסולת בניין" .
בתחום שיפוטן; וכי בחוזר המנכ"ל האמור לא פורטו הנושאים שבהם תעסוק תוכנית האב, .
ומשרד הפנים לא הוציא הנחיות בנושא זה.
עוד נכתב בדוח, כי רוב הוועדות המקומיות .
11 מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב (2008,) 'בפרק "הטיפול בפסולת בניין", עמ589 - 613.
12 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2013, בפרק "טיפול הרשויות המקומיות בפסולת .
בניין", עמ' 363 - 398.
הטיפול בפסולת בניין לתכנון ולבנייה שנבדקו לא הקפידו על יישום ראוי של תקנות התכנון והבניה (בקשה .
להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות הבקשה להיתר), וחוזר מנכ"ל משרד .
הפנים13 , שלפיהם בעת בניית מבנה חדש או שינוי מבנה קיים, על הוועדה המקומית לפקח .
על פינויה כדין של פסולת הבניין 14.
ב-2014 "פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה15 .
(להלן- הדוח מ-2014), ובו צוין כי החלטות הממשלה, הוראות תקנות כספים ומשק 16 ושינויי .
חקיקה בדבר מ יחזור פסולת בניי ן והשבתה לשימוש לא השיגו את מטרתם.
בחומרים ממוחזרים במסגרת פרויקטים ממשלתיים אינו שיטתי, והמשרדים הנוגעים בדבר .
לא ניתחו את הכשלים שגרמו לכך.
עוד צוין בדוח מ -2014 כימשנת 2012 פעל המשרד .
להג"ס לאסדרת השימוש בפסולת בניין במסגרת פרויקטים ממשלתיים, באמצעות הצעת .
מחליטים17 , אולם במועד סיום הביקורתשעליה הסתמך הדוח מ -2014 .
היא טרם אושרה בשנת 2020 "פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "קידום תחום החציבה והכרייה בישראל18 .
(להלן- הדוח מ-2020 ), ובונכתב כי ב-2005 הורתה המועצה הארציתלתכנון ולבנייה (להלן .
- המועצה הארצית) להכין תוכנית מתאר ארצית (להלן - תמ"א ) לכרייה ולחציבה למשק .
הבנייה והסלילה - תמ"א 14ב, שתחליף תמ"א שקדמה לה: תמ"א 14 - תוכנית מתאר ארצית .
למשק הבנייה והסלילה, שאושרה בשנת 1998 .
במאי2010 הושלמה הכנת מסמך המדיניות של תמ"א14 ,בובספטמבר באותה שנה הוא .
במסמך המדיניות נקבע כי יש להקים גוף או מינהלה שמטרתם .
ניהול חומרי גלם ממוחזרים לצורכי בנייה וסלילה, וכי גוף זה יתבסס על הרחבת יעדי אגף .
פסולת בניין במשרד להג"ס ותפקידיו יהיו: (א) עידוד מחקר ופיתוח של כלים להטמעת .
חומרים ממוחזרים וחלופיים בענ פי הבנייה, הסלילה והתשתיות באמצעות מימון מחקר, .
פיתוח שינויי תקינה וקידומם, בשיתוף מוסדות תכנון וגופי פיתוח תשתית; (ב) עידוד מחקר .
ופיתוח של טכנולוגיות לבנייה ולסלילה שהן חסכוניות בחומרי גלם, והטמעתן בשיתוף גופי .
התשתית; (ג) עידוד מחקר ופיתוח של תכנון פרויקטים ובהם חיסכון בחומרי גלם, ניהולם .
וביצועם ; (ד) פיתוח כלים לחישובים מדויקים ותכנון של צריכת חומרי גלם, בשיתוף גופי .
התשתית, ויישום חובת מיחזור במ חצבות 19, בשיתוף המשרדלהג"ס והמפקח על המכרות .
בדוח מ- 2020 נכתב כי אף שחלפו כתשע שנים מאישור מסמך .
13 חוזר מנכ "ל 1/2010 , אוגוסט2010 .
14 ב-2016 בוטלו הוראות שונות בתקנות אלה, ובהן התקנה המתייחסת לפסולת בניין, ובמקומן נכנסו לתוקף תקנות .
התכנון והבנייה (רישוי בנייה), התשע"ו-2016 .
15 מבקר המדינה, דוח שנתי 65 א (התשע"ה -2014 ), בפרק "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה", עמ' 345 - .
5 בעניין העדפת שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים, מ- 2.
10 , נקבע כיבהתקשרויות לצורך הקמת .
תשתיות, הכוללות שימוש בחומרי מחצבה כחומר מילוי מובא, ואשר ניתן להשתמש בהן בחומרי בנייה ממוחזרים לפי .
המפרט הכללי הבין-משרד י - פרק 51 ובהתאם לתקן ישראלי 1886 , "מצע לרחבות ושדות תעופה", יכלול עורך .
המכרז בתנאים להשתתפות במכרז תנאי המחייב שימוש ב-20% לפחות מחומר המילוי כחומר בנייה ממוחזר.
18 מבקר המדינה, דוח שנתי 70א (התש"ף-2020) , בפרק "קידום תחום החציבה והכרייה בישראל", עמ' 663 - 731.
לעניין חובת המיחזור במחצבות, ראו בהמשך דוח זה .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המדיניות של תמ"א14 ב ועד מועד סיום הביקורתאז (מרץ 2019), טרם הוקםגוף שמטרתו .
ניהול חומרי גלם ממוחזרים - עצמאי או במסגרת המשרד להג"ס.
בחודשים ינואר 2020 - אוקטובר 2020 בדק משרד מבקר המדינהלסירוגין היבטים של ה טיפול .
הבדיקה נע שתה במשרד להג"ס.
בדיקות השלמה ובירורים נעשו ברשות .
מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), במשרד האנרג ייה, ברשות החברות הממשלתיות, במינהל .
התכנון שבמש רד הפנים (להלן - מינהל התכנון) וברשות הטבע והגנים.
ברגולציה על הטיפול בפסולת בניין, בנתונים הקיימים בנושא והאמורים לשמש תשומה לקבלת .
החלטות בו, במיחזור פסולת בניין ובפעילות האכיפה כלפי עברייני פסולת בניין שמבצע המשרד .
להג"ס בשיתוף משטרת ישראל וגורמים נוספים.
הביקורת בדקה באופן מיוחד את הסטטוס של .
היבטים שאליהם התייחס משרד מבקר המדינה בארבעת הדוחות הקודמים שפרסם בנושא, .
ובייחוד בדוח מ-2008 .
הסדרת הטיפול בפסולת בניי ן באמצעות .
המשרד להג"ס נושא באחריות לפיתוח מדיניות הגנת הסביבה ולקביעת תקנים וסדר קדימות .
המשרד פועל מכוח חוקים שונים ובהם: החוק למניעת מפגעים, התשכ"א-1961 ; חוק .
הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א -2011; חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 - על .
מנת לצמצם את מקורות הפגיעה, הזיהום והסיכון בתחומי הקרקע, המים, האוויר והים, ולקדם .
את שיקום נזקי העבר הסביבתיים.
הטיפול בפסולת בניין מוסדר בכמה חוקים ותקנות, ובהם: חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד-1984 .
(להלן- חוק שמירת הניקיון), העוסק בין היתר באיסור השלכת פסולת בניין ברשות הרבים, .
בצורך בהכרזה על אתרים מוסדרים 20 ובסדרי הוצאת צווים לשמירת הניקיון21 ;החוק למניעת .
מפגעים, התשכ"א -1961, והתקנות למניעת מפגעים (מניעת זיהום אויר וריח בלתי סבירים .
מאתרים לסילוק פסולת), התש "ן-1990 ;חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 ; ותקנות רישוי עסקים .
(תחנת מעבר לפסולת), התשנ"ח-1998 .
חוקשמירת הניקיון קובע כי "לא ישליך אדם פסולת, פסולת בנין או גרוטות רכב ברשות הרבים .
או מרשות הרבים לרשות היחיד, ולא ילכלך את רשות הרבים".
עוד נקבע ב ו כי "רשות מקומית .
20 ""אתר מוסדר- אתר שהרשות המקומית הכריזה עליו בהתאם לחוק שמירת הניקיון כאתר לסילוק פסולת בניין, .
שמפעילו קיבל רישיון עסק מטעם הרשות המקומית ושהוכר על ידי המשרד להג"ס.
21 צולשמירת הניקיון הוא צו שנותן מורשה במשרד להג"ס או ברשות המקומית לבעל שטח, לניקוי השטח מפסולת .
הטיפול בפסולת בניין תקבע בכפוף לכל דין, אתרים לסילוק או לריכוז וטיפול בפסולת בנין, גזם, צמיגים או גרוטות .
רכב, בין בתחומה ובין מחוצה לו בתאום עם הרשות המקומית הנוגעת בדבר; קביעה כאמור .
יכול שתיעשה במשותף בידי מספר רשויות מקומיות ויכול שתיעשה על פי הוראת השר לאיכות .
בחוק לא הוסדרה באופן מלא זהות הגורם האחראי לפינוי פסולת הבניין.
באתר המרשתת של המשרד להג"ס 22 נכתבבעבר: " הצטברות פסולת הבניין מתרחשת באזורים .
מצומצמים ובכמויות גדולות ולא רציפות .
גם בכך שונה פסולת הבניין מן האשפה הביתית, .
שהיווצרותה סדירה באזורים מאוכלסים.
מסיבה זו אין סבירות לפינוי פסולת בניין באופן סדיר, .
כפי שהדבר נעשה באשפה ביתית והפסולת מפונה בדרך כלל באופן עצמאי על ידי בעל אתר .
הבנייה או על ידי החברה שמבצעת את עבודות הבנייה".
על פי אתר זה, חוסר הסדירות בהיווצרותה של פסולת הבניין ופיזורה הרחב בשטחים שונים, .
האמצעים המיוחדים הנדרשים לפינויה והיעדר הוראות מחייבות בנושא הביאו למציאות ש בה .
"במהלך רוב ההיסטוריה, לא היה פתרון מסודר לפינוי פסולת הבניין.
לעיתים הייתה הפסולת .
מועברת למזבלות המיועדות לאשפה ביתית, אך במקרים השכיחים יותר, היא הייתה מושלכת .
בשטחים פתוחים ללא בקרה או טיפול".
עוד צוין באתר כי פסולת הבניין נותרה "כזרם הפסולת .
האחרון המשמעותי שטרם עבר הסדרה רגולטורית".
כבר בספטמבר 1997 כתבה מנהלת מינהל .
התכנון דאז למתכנני המחוזות במשרד כי "בהעדר פתרון מסודר לסילוקה, הפכה תופעת .
ההשלכה של פסולת בנין ועפר בשטחים פתוחים ולאורך דרכים וכבישים לבעיה מרכזית בטיפול .
להלן תיאור שרשרת הטיפול בפסולת הבניין כפי שהופיעה בתרשים שנכלל במצגת מ -2018 .
תרשים 8: שרשרת הטיפול בפסולת הבניין .
22 ציטוט זה הופיע באתר המשרד להג"ס במרץ2020 .
במהלך שנת2020 ,עבר אתר המשרד להג"ס לאתר הממשלה .
וחלקים ממנו, לרבות ציטוט זה, הושמטו.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בדברי ההסבר להצעת חוק מ- 2012 בנושא הטיפול בפסולת הבניין (ראו להלן) נכתב כיתהליך .
האיסוף והפינוי של פסולת הבניין והטיפול בה הוא מורכב וכולל משתתפים רבים, בהם .
התושבים, קבלני בנייה וקבלני שיפוצים, משנעי פסולת בניין, בעלי אתרי קצה והרשויות .
המקומיות, וכי "במצב הנוכחי, חלקים רבים ממערך זה אינם מוסדרים באופן מלא, והמעקב .
והבקרה על אופן הטיפול בפסולת הבניין לוקים בחסר"23.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר .
המדינה כי "שוק פסולת הבניין סובל מכשל עיקרי רגולטורי המוביל להשלכה פירטית של .
פסולת ועבריינות בקנה מידה שאינו סביר".
בשל היקפה ושכיחותה של השלכת פסולת הבניין במקומות לא -מוסדרים , ומאחר שמשרדי .
ממשלה רבים וגופים נוספים מעורבים בנושא זה ועלה הצורך בתיאום ביניהם, יזם המשרד להג"ס .
תוכנית מקיפה להסדרת הטיפול בפסולת בניין.
בפברואר 2003 אישרה הממשלה בהמשך .
להצעת המשרד את התוכנית ל"הסדרת הטיפול בפסולת בניין" (להלן - החלטת הממשלה .
מפברואר 2003 )24 והטילה על המשרד לתאם ולרכז את פעילות משרדי הממשלה בנושא .
בהחלטה נקבעו באופן מפורט הפעולות שעל המשרד להג"ס ועל משרדי הממשלה האחרים .
וגופים נוספים לנקוט בעניין הטיפול בפסולת בניין, במטרה לשנות את המצב הקיים בו חלק .
ניכר מפסולת הבניין מושלך שלא כחוק בשטחים פתוחים, וליצור תהליך מפוקח שבו מרבית .
הפסולת תמו חזר ושאריותיה יועברו לאתרי הטמנה מוסדרים.
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שנקט המשרד להג"ס בעניין אופן הטיפול בפסולת .
הבניין באמצעות שני מנגנונים עיקריים: הסדרת הרגולציה בנושא באמצעות תיקונים בחוק .
שמירת הניקיון; והליכי תכנון סטטוטורי המבוססים על חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
(להלן- חוק התכנון והבנייה), והתקנות שהותקנו מכוחו - בהיבטי הגנת הסביבה.
מהלכים להסדרת הרגולציה באמצעות החוק .
בהחלטת הממשלה מפברואר 2003 הוטל על השר להגנת הסביבה (להלן - השר להג" ס) .
"להסדיר את הטיפול בפסולת בניי ן ברחבי ישראל בתוך 3 שנים, ולא יאוחר מסוף שנת2005 , .
במטרה לנקות את השטחים המזוהמים בפסולת בניין".
ההחלטה כללה כמה מרכיבים: הנחיית .
הרשויות המקומיות בנושא הסדרת אתרי הטמנה ומיחזור; פיתוח שימושים לחומר ממוחזר .
בתשתיות ובתעשייה; ניקוי שטחים; והגברת האכיפה והענישה.
בדוח מ -2008 נכתבכי מרכיבים מהותיים בהחלטת הממשלה מפברואר 2003 לאבוצעו או .
שבוצעו באיחור: רמ"י והמשרד להג"ס לא פעלו בצורה מספקת כדי להביא לאישור ולהקצא ה .
של אתרים לפינוי פסולת בניין ולטיפול בה בפריסה ארצית, ובעיקר במרכז הארץ, שבו נעשות .
רוב עבודת הבינוי והתשתית; ו משרד הפנים טרם הנחה את הרשויות המקומיות בעניין הכנת .
23 הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 23 ) (פינוי פסולת בניין), התשע"ב-2012.
24 החלטה הממשלה2927 ( ", "הסדרת הטיפול בפסולת בניין 9.
הטיפול בפסולת בניין תוכניות לטיפול בפסולת בניין ולהקמ ת תחנות מעבר ואף לא הפיץ להן דוגמה מוצעת לחוק עזר .
בביקורת הנוכחית נמצא כי בעקבות הדוח מ-2008 החליטה הממשלה באוקטובר2008 להקים .
צוות בין-משרדי בראשות נציג משרד הפנים, בהשתתפות המשרד להג"ס ובהתייעצות עם נציגי .
השלטון המקומי, שיבחן את האפשרות וההשלכות של גביית אגרות לטיפול בהטמנה ומיחזור .
של פסולת בניין, במסגרת עבודות בנייה הדורשות היתר מהרשות המקומית וכן במסגרת עבודות .
בנייה ושיפוצים שאינן דורשות היתר, לרבות הצורך בהכנת חקיקה או חקיקת משנה בעניין זה .
(להלן - החלטת הממשלה מ-2008) .
בדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מנובמבר .
200925 בעניין הדוח מ-2008 (להלן - דוח המעקב) נכתב, כי מנכ"ל משרד הפנים הקים ועדה .
בשיתוף המרכז לשלטון מקומי לבחינת האפשרות ש הרשויות המקומיות י קבלו על יהן את .
הסמכות והאחריות לפנות למטמנות את פסולת הבניין הנוצרת בתחומן בעבודות בניין ושיפוץ, .
תמורת גביית אגרה מהבונה והמשפץ; וכי באוגוסט 2009 התקיים דיון של נציגי מרכז השלטון .
המקומי ופורום ה-1526 עםהיועץ המשפטי של משרד הפנים לצורך גיבוש חקיקה מתאימה.
המעקב גם צוין כי התקיימו דיונים בנושא בין משרד הפנים למשרד להג"ס, ובמהלכם גובשה .
הביקורת הנוכחית העלתה כי בהמשך להחלטת הממשלה מ -2008 , משנת2010 ועד מועד .
סיום ביקורת זו בנובמבר 2020 עדיין לא הושלמו ההליכים הנדרשים לקבלתה של הצעת .
חוק להסדרת נושא הטיפול בפסולת הבניין באמצעות תיקון לחוק שמירת הניקיון, וזאת .
בהתבסס על מודל שהציעו ב-2006 פורום ה-15 ועמותה מהחברה האזרחית.
זו היו שתי גרסאות עיקריות: גרסה ראשונה שניסה המשרד לקדם עד 2018 , המטילה על .
הרשות המקומית את האחריות לפינוי הפסולת; וגרסה שנייה שמקודמת מאמצע 2018 .
ואילך, המטילה על יצרן הפסולת את האחריות לפינויה באמצעות התחייבות שלו .
להתקשר עם אתר קצה לפינוי הפסולת שייצר.
הגרסה הראשונה של הצעת החוק מעגנת את אחריות הרשות המקומית לפנות פסולת בניין .
בתחומה ולהסדיר את המנגנון לביצוע הדבר, ומאפשרת לה לגבות אגרה עבור הפעלת .
בפברואר 2012 עברה בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון .
מס' 23 ) (פינוי פסולת בניין), התשע"ב -201227 (להלן- הצעת החוק מ -2012 ); בדברי .
"לאור המגבלות של אמצעי האכיפה והתרחבות התופעה של השלכת פסולת [ .
]בניין שלא באתרים מוסדרים, מוצע להרחיב את התייחסות החקיקה לנושא, כדי .
לתת כלים להתמודד ולמנוע את הבעיה כבר במקור.
25 משרד ראש הממשלה, אגף בכיר לביקורת המדינה, דוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת שרים .
לענייני ביקורת המדינה דוח מבקר המדינ ה 59 ,'א59 ,'ב58 'ב- מעקב 2, ירושלים (חשון תש"ע, נובמבר2009 .
26 פורום הערים העצמאיות הוא ארגון המאגד15 ערים בישראל שהן ערים עצמאיות, כלומר שאינן מקבלות מענקים .
מהממשלה כגון מענקי איזון או מענקי פיתוח.
27 הצעת החוק פורסמה ברשומות ב- 7.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 חובה על הרשויות המקומיות בחוק להציב כלי אצירה לפינוי פסולת בניין .
ולהפנותם לאתר מוסדר, בסמוך לאחר קבלת הודעה על הצורך בהצבה או .
בפינוי של כלי כאמור, מאדם המבצע עבודות בנייה אשר במהלכן נוצרת פסולת .
על פי הצעת החוק, המבקש לפנות פסולת בניין שהוא אחראי להיווצרותה, לא יפנה אותה .
בעצמו אלא ישלם אגרה לרשות המקומית על מנת שזו תפנה את הפסולת.
המקומית יחולו חובות שונות, ובכללן החובה לפנות את כל פסולת הבניין בתחום שיפוטה .
למפעלי מ יחזור, תחנות מעבר או אתרי סילוק.
כדי ליישם חובה זו על יה לקבוע הסדר .
לאיסוף ולפינוי של פסולת הבניין שבתחום שיפוטה - הסדר ש יחול על כל פסולת הבניין, .
בין שנוצרה במהלך שיפוצים, ובין שנוצרה במהלך עבודות בנייה המצריכות היתרי בנייה.
הצעת החוק מ -2012 עברה בקריאה ראשונה בכנסת ה - 18 , ועד התפזרו ת הכנסת .
באוקטובר 2012 נמשכו הדיונים בעניינה בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לקראת .
בדיונים אלה התגלעו מחלוקות עקרוניות סביב אופייה והיקפה של .
האחריות לפינוי פסולת הבניין שתוטל על הרשות המקומית וגובה האגרה שתגבה בגינה .
ביוני 2015 פירט מרכז הטיפול בפסולת בניין במשרד להג"ס במכתב לסמנכ"ל בכיר .
לשלטון מקומי במשרד את הסוגיות שנותרו במחלוקת עם משרד הפנים ואשר מונעות את .
הוספת חובת מיחזור: עמדת המשרד להג"ס הייתה כי יש לעגן בחוק את חובת .
המיחזור של פסולת הבניין; וכי בשנה הראשונה ליישום החוק שיעור חובת המיחזור .
יהיה 50% , ובכל שנה הוא יעלה ב-5% עד שיעור מיחזור מרבי של70% .
תבע שיעוגן בחוק מנגנון למתן פטור מחובת מיחזור במקרים מתאימים.
קביעת עבירות פליליות של רשות מקומית: משרד הפנים התנגד לבקשת המשרד .
להג"ס לקבוע במסגרת התיקון המוצע לחוק שתי הוראות שאי-מילוין ייחשב עבירה .
פלילית של רשות מקומית: (א) הצבת כלי אצירה לאחר שהודיע לה יצרן הפסולת על .
הצורך בכך; (ב) פינוי כלי אצירה שהתמלא .
קביעת סכום "ברירת מחדל" לתשלום עבור פינוי פסולת בניין: סוכם בין שני .
המשרדים כי המשרד להג"ס יודיע למשרד הפנים מהו הסכום שלדעתו יש לקבוע .
כסכום ברירת מחדל לתשלום עבור פינוי פסולת בניין, אשר ישמש רשויות שלא .
הספיקו או לא הצליחו לקבוע סכום בחוק עזר.
ביצועה של עבודה כלכלית מול מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים: עבודה .
זו נועדה לאמוד את העלות שהצעת החוק צפויה להשית על הרשות המקומית, ובפרט .
לעניין השתת חובת המיחזור של פסולת הבניין.
הכנת הנחיות לקביעת קריטריונים לאישור סכומי התשלום בידי רשויות .
מקומיות: מדובר בהנחיות שיבהירו את הפרמטרים לבחינת סכומי האגרות שבכוונת .
הרשויות לגבות בגין פינוי הפסולת, שיועברו לאישור משרד הפנים.