HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתאם להחלטת ממשלה1754 מיום 31.
16 , החל מאוגוסט2016 .
פועל המינהל במסגרת משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים 68 ראוהפ (מרכז) 55875 -11-12 טללי שמחה בע"מ נ' רשם החברות רשות התאגידים (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
פסק הדין עסק בחברה אך הדין לגבי עמותה זהה, שכן הסמכות נובעת מאותם סעיפים.
החיסכון והיעילות משרד הפנים אינו מיידע את רשם העמותות בביקורות שערך.
רשם העמותות גם אינו מקבל באופן סדיר מידע על ביקורות שביצעו רשויות מקומיות בעמותות נתמכות.
בממצאי הביקורות הבודדות שהועברו אליו הוא טיפל באותו הליך שבו מטופלת תלונה, כפי שהוא נוהג בממצאי הביקורות שערך החשכ"ל.
משרד המשפטים פרקליטות המדינה - באוגוסט 2015 פנה ראש רשות התאגידים לפרקליטות המדינה ליצירת ממשק עבודה מסודר להעברת מידע רלוונטי מהפרקליטות, ולאפשר קבלת העתקים מכתבי אישום המוגשים נגד עמותה או נושאי משרה בה בקשר לפעילותם בעמותה.
במאי 2016 השיבה הפרקליטות לראש רשות התאגידים כי מדובר בסוגיה מורכבת המעלה קשיים משפטיים, והיא בוחנת את הסוגיה ביחס לכלל הגופים המעוניינים בקבלת מידע כאמור מהפרקליטות.
עד להסדרת הנושא, על הגופים הזכאים למידע מן המרשם הפלילי לפנות למשטרה לקבלתו.
מאז פניית ראש הרשות חלפה יותר משנה אולם הסוגיה טרם הוכרעה וראוי להכריע בנושא בהקדם.
בתשובת הפרקליטות מנובמבר 2016 נמסר כי עבודת המטה עדיין מתבצעת ופרקליט המדינה צפוי לפרסם הנחיה בנושא בחודשים הקרובים.
כאמור, בפברואר 2016 פנה ראש רשות התאגידים למשרד ראש הממשלה בבקשה לקיים דיון משותף לצורך התנעת מהלך לתיאום הרגולציה בתחום העמותות מול רשויות המדינה הרלוונטיות.
ביולי 2016 נערכה ישיבה ראשונה במשרד ראש הממשלה בנושא בהשתתפות גורמים רלוונטיים, וסוכם שיתמקדו ברגולטורים רוחביים בלבד.
לישיבה נוספת שנקבעה במשרד ראש הממשלה לפברואר 2017 זומנונציגי רשות התאגידים, החשכ"ל ורשות המסים .
מן המקובץ עולה החשיבות שביצירת והעמקת הממשקים בין הרשם לבין רשויות ציבוריות רלוונטיות.
יצוין כי גם רשות התאגידים הכירה בחשיבות הממשקים הפורמליים ופנתה בעניין זה למשרד ראש הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות שעליו להמשיך לפעול ליצירה ולשיפור ממשקי העבודה עם הרשויות הרלוונטיות בכלים המצויים בידיו, ולא להתמקד רק ברגולטורים הרוחביים .
הדבר הכרחי לשיפור הפיקוח והבקרה על עמותות, ולהגברת החיסכון והיעילות בהקצאת משאבי רשם העמותות וגופים נוספים בביצוע עבודתם.
הטיפול בתלונות והשירות לציבור .
אחד מששת היעדים בתכנית העבודה של משרד המשפטים לשנת 2016 היה שיפור השירות לציבור.
גם בחוברת ההנחיות להתנהלות עמותות נכתב כי "כחלק מתפקידה פועלת רשות התאגידים באופן תדיר לשיפור איכות הרגולציה על פעילות התאגידים בישראל ולהתאימה לסוג התאגיד ולמאפייניו ואיכות השירות לציבור לקוחות הרשות, על גווניו ומאפייניו השונים".
למשרדי רשם העמותות מוגשות מדי שנה מאות תלונות - מרביתן כנגד עמותות.
תלונות מוגשות גם כנגד פעולות ומחדלים של עובדי הרשם וכנגד הבודקים.
התלונות מוגשות על ידי הציבור הרחב, עמותות, משרדי ממשלה וגופים שונים.
חוק העמותות אינו קובע במפורש כי לרשם יש סמכות לטפל בתלונות על עמותות.
לשיטת הרשם, סמכות ו לברר תלונות נגזרת מסמכות ו לפקח על העמותות ובירור התלונות לא נעשה כ שירות לפונה אלא כאמצעי נוסף לפיקוח על העמותות .
תכלית בירור התלונות היא לבדוק אם העמותות פועלות על פי הוראות החוק וכללי המינהל התקין, לנוכח התלונות המצביעות על אי תקינות בהתנהלותן.
בנוהל בדיקה וטיפול בתלונות שהכין רשם העמותות ביולי2012 (להלן- נוהל טיפול בתלונות), לא מצ וין זמן טיפול כולל לתלונה , אולם על פי הנחיות המפורסמות באתר המרשתת של רשות התאגידים הזמן המוקצב לטיפול הוא בין 21 ימי עבודה ל-6 חודשים (כ-180 )ימים - כפוף להיקף הבדיקה הנדרש, לרבות מול המתלונן, העמותה וגורמים רלוונטיים נוספים.
בין ינואר 2013 ליולי2016 הוגשו לרשם העמותות 2,280 :תלונות על עמותות.
לוח 4 : תלונות שהוגשו על עמותות בין ינואר 2013 ליולי 2016 .
שנה תלונות שנפתחו תלונות שנסגרו משך הזמן הממוצע .
2013 644 548 אין נתונים .
2014 837 765 332 יום .
2015 453 1,082 261 יום .
2016 )(עד יולי 346 372 אין נתונים .
המקור: נתוני רשם העמותות 888 |דוח שנתי 67ב .
הרשם (עד 180 יום) מהלוח עולה כי משך הזמן הממוצע לטיפול בתלונה כנגד עמותה גבוה בהרבה מזמן הטיפול שפרסם הרשם (עד 180 יום).
בשנים 2015-2014 ארך הטיפול ב-18 תלונות יותר מ -3 שנים וב-571 תלונות נמשך הטיפול בין שנה ל -3 שנים.
ב יולי 2016 נותרו פתוחות במערכת הרשם 409 תלונות: תלונה אחת מ-2007 , תלונה אחת מ-2012 ,7 תלונות מ-2013 ,32 תלונות משנת2014 ,106 תלונות משנת2015 והיתר מ -2016 .
רשות התאגידים השיבה כי פרק הזמן של180 יום נועד רק לתת הערכה למשך הזמן הצפוי לטיפול בתלונה, והאמור באתר יתוקן בהתאם.
כמו כן ביוני 2016 , במהלךהביקורת, החל מהלך רוחבי של צמצום זמני הטיפול בתלונות, ובמסגרת זו נעשה מאמץ מרוכז לסגירת תלונות ישנות.
כיום קיימות תשע תלונות בלבד שבדיקתן החלה לפני 2016 , המוקדמת שבהן מאמצע2015 .
החל מינואר2017 צפוי משך זמן הטיפול בתלונות לעמוד על כחצי שנה והרשם יפעל להפחיתו אף יותר.
נוהל טיפול בתלונות מפרט את שלבי הטיפול בתלונות ואת לוחות הזמנים לכל שלב, כדלקמן: גיבוש עמדה ראשונית ופנייה בכתב לעמותה 21-14 יום; משלוח תזכורות - 30 יום ממשלוח מכתב לעמותה; בחינת תשובות העמותה והשלמת בירור - 14 יום מקבלת תגובת העמותה; גיבוש המ מצאים והכנת דוח תוצאות בדיקה - בתוך 7 .
ימים מהשלמת הבירור מול העמותה בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הרשם אינו עומד בלוחות הזמנים לאורך שלבי הטיפול בתלונות, כפי שפורטו בנוהל טיפול בתלונות.
עוד נמצא שהרשם אינו מקפיד בחלק מן המקרים על לוחות הזמנים שקצב לעמותה לתגובה .
יוער כי כבר בשנת 2012 כתב מבקר הפנים של משרד המשפטים בדוח "רשם העמותות - מחלקת תלונות וחקירות", שהטיפול בתלונות אורך במקרים רבים זמן רב, וכי אחת הסיבות היא חוסר הקפדה על לוחות הזמנים בשלבי הטיפול השונים.
הביקורת העירה כי המתלוננים נפגעים מהטיפול הלקוי בתלונתם, וכי התנהלות לא תקינה של עמותות נמשכת זמן רב מבלי שהדבר מטופל.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי הרשם יפעל עוד לקיצור משך הטיפול בתלונות.
הרשות הוסיפה שנוהל טיפול בתלונות הוא נוהל פנימי שנועד להכווין את העובדים למצב הרצוי אך לפונה אין זכות קנו יה לעריכת בדיקה בעקבות תלונתו.
מכל מקום הטיפול בתלונות השתפר מאז שנת 2012 , שבה נערך שינוי ארגוני ונקבעו נוהלי עבודה חדשים לטיפול בתלונות.
עוד נמסר כי המערכת החדשה צפויה לתת מענה גם לנושא המעקב אחר טיפול בתלונות.
המדינה הגיעו תלונות .
מעמיק יותר או פניות .
דחופות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולרשות התאגידים כי גם אם בירור התלונות על ידי הרשם נועד רק לצורך פיקוח על העמותות, על הרשם מוטלת חובה להשיב לפונים אליו תוך פרק זמן סביר, כמו כל רשות ציבורית אחרת המקבלת פניות מהציבור.
נוסף על כך, כאשר מתקבלת תלונה שעניינה פגיעה במישרין במתלונן כתוצאה מהתנהלות עמותה כלפיו, על הרשם לבדוק זאת ולהשיב למתלונן לאחר בדיקתו.
על רשם העמותות לבחון אילו צעדים נוספים ראוי לנקוט כדי לפעול לשיפור הטיפול בתלונות ולעמידה בלוחות הזמנים שנקבעו.
בנוסף, עד שתוטמע המערכת החדשה יש למצוא דרך שתסייע לרשם לעקוב אחר הטיפול בפניות ובתלונות , לאתר בזמן קצר פניות ותלונות שלא טופלו, ולוודא כי הטיפול מתבצע בהתאם לנוהל טיפול בתלונות.
לדברים יש חשיבות הן בהיבט השירות הן בהיבט הפיקוח, שכן פעמים רבות התלונות מצביעות על התנהלות לא תקינה של עמותות.
יצירת קשר עם משרדי רשם העמותות .
ניתן לפנות לרשם העמותות באמצעות דואר אלקטרוני, פקס -מייל, טלפון ודואר.
רק לצורך הגשת בקשה לקבלת אישור על ניהול תקין אפשר להגיע למשרדי הרשם בשעות קבלת קהל.
בכל מקרה אי אפשר ליצור קשר טלפוני ישיר עם עובדי הרשם, וכדי לשוחח עם העובד המטפל בעמותה או לקבוע פגישה א תו יש ליצור קשר דרך המוקד ולהסביר את הצורך, ואם שוכנעו עובדי הרשם כי אכן הצורך קיים הם יוצרים קשר עם הפונה.
המוקד הטלפוני של משרד המשפטים, הפועל גם עבור רשם העמותות, מאויש על ידי סטודנטים, והוא נותן מענה לפניות במגוון נושאים - לרבות סטטוס טיפול, ש אלות כלליות בנוגע להתנהלות עמותות, טיפול בבקשות לעיון בתיק עמותה, משלוח שוברי תשלום ועוד.
על פי כללי המוקד, פנייה בדואר אלקטרוני או בפקס תיענה בתוך 48 שעות ממועד קבלתה.
גם על פניות שהועברו לטיפול עובדי החטיבה ברשם יש להשיב בתוך 48 שעות.
בשנים 2014 ו-2015 טופלו כ-97% מסך כל הפניות במוקד וכ-3% הועברו לטיפול הגורם המקצועי אצל הרשם.
יצוין כי כ -65% מן הפניותנעשו באמצעות שיחות טלפון וכ-35% באמצעות הודעות דואר אלקטרוני.
למשרד מבקר המדינה הגיעו תלונות על קושי רב ליצור קשר עם עובדי רשם העמותות לצורך בירורים למיניהם בקשר לתיקים המטופלים על ידם , הן לצורך קבלת סטטוס טיפול והן באשר לסוגיות מורכבות יותר המצריכות בירור מעמיק יותר או פניות דחופות.
מעיון אקראי בכמאה הודעות דואר אלקטרוני למוקד הטלפוני במהלך 2015 נמצאוכמה מקרים שבהם פונים למוקד שביקשו לשוחח טלפונית עם עובד הרשם המטפל בעניינם התקשו לקבל מענה.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי היא סבורה שמדיניותה בכל הנוגע למענה לציבור נכונה ומאזנת באופן ראוי בין כל ההיבטים הרלוונטיים, ובהם - כמות הפניות, הצורך במתן מענה שוויוני ובמניעת תופעה של "מאכערים" ועוד.
כמו כן עובדי הרשם יוזמים בעצמם קשר עם הפונים כאשר הם סבורים כי יש צורך בכך.
ברי כי קיומו של מוקד טלפוני נועד לייעל ולשפר את השירות לציבור ובה בעת לפנות את זמנם של גורמי המקצוע לבצע את עבודתם השוטפת.
עם זאת על הרשם לבחון את הדרך המתאימה לאפשר לפונים נגישות קלה יותר לעובדיו במקרים המתאימים, גם א ם בתיווך המוקד, כדי לקצר ולייעל את הטיפול הנדרש.
קבלת קהל ומשלוח דיווחים .
לרשות התאגידים חמישה מחוזות שבהם מקבלים קהל.
עיקר קבלת הקהל מתקיימת בנושאי משכונות, מיעוטה בנושא חברות ומיעוט קטן עוד יותר בנושא עמותות.
יצוין כי עיקר הקשר של העמותות עם רשם העמותות נמצא ברישום העמותה, בשליחת דיווחים שנתיים ודיווחים על שינויים בעמותה ובבקשות לקבלת אישור על ניהול תקין.
בביקורת נמצא כי אין אפשרות להגיש טופסי דיווח לרשם העמותות באופן מקוון כפי שקיימת ברשם החברות, ורובם נשלחים באמצעות הדואר.
עד להטמעת המערכת החדשה ראוי שרשם העמותות יפעל למצוא דרך לייעול תהליך הגשת המסמכים במטרה לשפר את העבודה ואת השירות לציבור.
רשות התאגיד ים מסרה כי היא פועלת זה מכבר כדי לאפשר הגשת מסמכים באופן מקוון והדבר יתאפשר עם כניסת המערכת החדשה.
במקביל יזמה הרשות הצעת חוק69 , .
שעברה בקריאה ראשונה, לעניין הגשה מקוונת של מסמכים לעמותות ולחל"ץ .
הטיפול בהודעות דואר אלקטרוני ובפקסים .
הודעות הדואר האלקטרוני והפקסים הממוחשבים הנשלחים לרשם העמותות מנותבים למוקד הטלפוני ומשם מועברים ליחידת הדואר של רשות התאגידים.
היות שמערכת המחשוב של רשם העמותות אינה תומכת בקבלת הודעות דואר אלקטרוני ופקסים יחידת הדואר מדפיסה אותם ומעבירה אותם להמשך טיפול בחטיבות.
עובדי החטיבה ר ושמים בתמצית במערכת הרשם את נושא ההודעה או הפקס כדי שיקבלו ביטוי במערכת הרשם.
לאחר שהגורם המתאים בחטיבה מסיים את הטיפול בהודעות הדואר האלקטרוני או הפקס שהודפסו, הוא מעביר אותן לסריקה.
סריקת המסמכים מבוצעת על ידי חברה חיצונית שנבחרה במכרז.
69 'הצעת חוק העמותות (תיקון מס16 ) התשע"ז-2016.
נמצא כי תהליך הס ריקה אורך כשבועיים, ובמקרים רבים אף חודש ויותר.
לפיכך, נוצר מצב שבו עובד הרשם מקבל פנייה של עמותה (בדואר, בפקס, או בדואר אלקטרוני), שולח לעמותה מכתב תשובה, ומעביר את הפנייה והתשובה לסריקה.
פעמים רבות העמותה מגיבה שנית בטרם הסתיים הליך הסריקה, ועובד הרשם אינו יכול להשיב לה מאחר שהחומרים אינם בפניו ועליו להמתין לסיום הסריקה.
מצב דברים זה אינו סביר ועל הרשם לפעול לתיקונו בהקדם.
רשות התאגידים מסרה כי פעלה בשנת 2016 מול חברת הסריקה כדי לשפר את ההליך אך האפשרות לשינויים מוגבלת לנוכח תנאי ההתקשרות החוזית עם חברה זו.
המערכת החדשה צפויה לתת מענה גם בעניין זה.
הממשלה החליטה ב-200870 להסמיך את ראש רשות התאגידים לפעול להקמת מאגר מידע שישמש מקור מידע לפעילותם של אלכ"רים, ובשלב ראשון עמותות.
נקבע כי המאגר ירכז מידע עדכני המצוי בידי משרדי ממשלה וגורמים נוספים אשר יש להם נגיעה לפעילות העמותות.
עוד נקבעו הנתונים שייכללו במתכונת הבסיסית של המאגר.
בעקבות החלטת הממשלה החל ביולי 2010 לפעול מאגר מידע על אלכ"רים הנקרא "גיידסטאר".
המאגר נועד להגביר את השקיפות והנגישות למידע על אודות ארגונים אלו הפועלים בישראל.
השירות באתר גיידסטאר ניתן חינם, ומוצג בו מידע מתוך מאגרי רשם העמותות על אודות כל העמותות בישראל, לצד מידע נוסף שאותו בחרו העמותות להעלות לאתר.
המיזם הושק ביולי 2010 .
ומופעל על ידי חל"ץ באתר גיידסטאר נכתב כי המטרה בהקמתו היא בראש ובראשונה ליצור שקיפות ציבורית בהתנהלות העמותות בישראל, כך ש כל מי שיש לו עניין בעמותות: תורמים, מתנדבים, ספקים ולקוחות, יכולים לגלוש ולמצוא מידע רשמי שדווח לרשם העמותות על אודות צורת ההתנהלות של כל עמותה פעילה בישראל.
בביקורת נמצא כי המאגר אינו כולל חלק מהנתונים והמידע שנקבעו בהחלטת הממשלה, כגון תקנון העמותה, פרוטוקולים, קיומן של תרומ ות המאפשרות זיכוי מס על פי סעיף 46 והמלצות ועדת ביקורת.
עוד נמצא כי פירוט התמיכות הכספיות שקיבלה העמותה ממשרדי הממשלה אינו מעודכן והוא כולל נתונים עד לשנת 2012 בלבד.
באתר גם לא היה מידע מעודכן בדבר סכומים שהתקבלו בעמותות מהוועדה הציבורית לקביעת ייעודם של עיזבונות71, ובעקבות הביקורת המידע עודכן.
70 'החלטה מס 3190 מ- 24.
08 - בחלק ד' של ההחלטה שכותרתה "יחסי הממשלה, החברה האזרחית והמגזר העסקי התורם להשגת מטרות ציבוריות".
71 ועדה ציבורית שהוקמה בהחלטת ממשלה, שתפקידה להקצות כספי עיזבונות לטובת המדינה שלא נקבע להם ייעוד מסוים, בהתאם לקריטריונים שנקבעו.
היעדר נתונים עדכניים .
באתר גיידסטאר, כגון .
האתר הביקורת העלתה עוד שאפשרויות החיפוש באתר הן בסיסיות ואינן מאפשרות למשל חיפוש עמותות בעלות אישור על ניהול תקין.
מרשות התאגידים נמסר כי באתר גיידסטאר קיים מידע רב, חלקו לא נדרש בהחלטת הממשלה.
כמו כן אפשר להזמין באמצעות המרשתת בתשלום סביר את תיק העמותה ובו מידע רחב בהרבה מזה שנקבע בהחלטת הממשלה.
אשר לנתונים הקיימים ברשויות אחרות, כגון החשכ"ל ורשות המסים, האחריות להעברת המידע מוטלת עליהם.
הרשם פעל לקבל את המידע האמור, ובמסגרת תכנית העבודה שלו לשנת 2017 נקבעו משימות הכוללות את הפיתוחים הנדרשים לצורך הצגת המידע באתר.
היעדר נתונים עדכניים באתר גיידסטאר, כגון פירוט התמיכות שאותן קיבלו העמותות, חוטא לעקרון השקיפות הציבורית שעמד בבסיס החלטת הממשלה והקמת האתר.
על רשם העמותות לפעול להרחבת המידע המצוי באתר גיידסטאר ולעדכונו.
כן עליו לפעול לקידום האפשרות לביצוע חיתוכ ים מתקדמים באתר לצורך קבלת מידע מגוון יותר על עמותות.
הפקת דוחות ונתונים ממערכות המחשוב .
עובדי הרשם מסתייעים בעבודתם בשתי מערכות מחשוב, שאינן מקושרות זו לזו.
האחת מערכת ה"דוקסנטר" - מערכת רשומות אלקטרוניות שבה מנוהלים תיקי העמותות ואליה נסרקים כל מסמכי רשם העמותות הנוגעים לעמותות מסוימות, ובהם מסמכי העמותה, התכתבויות בכל ערוצי התקשורת, תלונות, מתן אישור על ניהול תקין וביקורות עומק.
כאמור סריקת המסמכים מבוצעת על ידי חברה חיצונית.
לאחר הסריקה מועבר החומר הקשיח לגנזך.
המערכת השנייה נועדה לניהול המידע והנתונים על העמותות.
במערכת זו נמצא מסד הנתונים של הרשם ובה מתועדות הפעולות שנעשו בנוגע לעמותה, אינדיקציות בדבר חומרים שהתקבלו ונשלחו, משימות שנפתחו ונתונים כלליים על כל עמותה ועמותה.
מערכת הרשם אינה כוללת דואר נכנס בכל ערוץ תקשורת שהוא, אלא רק מסמכי word .
כל יתר המסמכים נסרקים למערכת הדוקסנטר בתשובתה ציינה רשות התאגידים בהתייחס לליקויים במגוון נושאים שעלו בדוח זה כי הם יתוקנו עם הטמעת מערכת המחשוב החדשה, שפיתוחה יחל בשנת 2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המש פטים שעליו לזרז את ההליכים הקשורים למערכת החדשה אולם עד להטמעת המערכת בשלמותה מוטלת על הרשם חובה לטפל בליקויים שעלו לעיל ולתת להם מענה, ולו זמני, בכלים העומדים לרשותו כיום.
דברים אלו אמורים במיוחד בנושאים הקשורים להפקת דוחות ונתונים ממערכות המחשוב כמפורט להלן.
הפקת דוחות BI : ,כאמור לעיל מערכת BI מאפשרת להפיק דוחות והתראות לצורך קבלת החלטות ניהוליות.
במהלך הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה מרשם העמותות להמציא לו דוחות סטטיסטיים מתוך מערכת הרשם, ובכלל זה זמני טיפול בבקשות, משך הטיפול בביקורות עומק, עמותות שלא עברו ביקורות עומק מעולם, רשימת עמותות המצויות בתהליך של תיקון ליקויים, נתונים הקשורים באגרות שירות , מספר הבקשות להחזר אגרות בשנה, רשימת העמותות שהחלו בהליך מחיקה וההליך הופסק.
לפי דברי רשם העמותות המערכת מוגבלת בהוצאת דוחות ודוחות רבים אינם תקינים, לפיכך רצוי להסתמך על דוחות הפרמיות (המשמשים לקביעת שכר העידוד לעובדי הרשם) בלבד, שכן רק הם מתוחזקים ומנוהלים כראוי.
ברי כי מסד נתונים המאפשר לקבל מידע על היקף הפעילות של הארגון וביצוע ניתוחים סטטיסטיים על פעילותו הוא כלי ניהולי בעל חשיבות עליונה.
על רשם העמותות לפעול להזנת כל השדות והנתונים הקיימים במערכת על ידי עובדי הרשם, כדי שיהיה אפשר לייצר דוחות מהימנים.
:סריקת מסמכים למערכת הדוקסנטר במהלך הביקורת עיינו נציגי משרד מבקר המדינה במאות תיקי עמותות הסרוקים במערכת הדוקסנטר.
העיון בתיקים חשף מספר רב של טעויות סריקה של מסמכים, דבר המקשה ומסרבל מאוד את העבודה.
כך למשל, מתוך 80 תיקי פירוק עמותות התגלו טעויות סריקה ביותר ממחצית התיקים .
מרבית הטעויות הן של סריקת מסמכים מהשנים האחרונות תחת תאריך ישן שגוי המקשה על איתורם; טעויות אחרות שהתגלו: סריקת מסמכים לתיקים לא נכונים; סריקת מסמכים תחת כותרת שאינה מתאימה לתוכנם; סריקת מסמכים רבים בקובץ אחד, או מסמכים שלא נסרקו כלל וחסרים בתיק העמותה .
כמו כן נמצאו מקרים של סריקת מסמכים חסויים, כגון תלונות או טיוטות של דוחות ביקורת , באופן המאפשר לכל מאן דהוא המבקש את תיק העמותה לקבלם.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי היא פעלה בשנה האחרונה מול חברת הסריקה כדי לשפר את הליך הסריקה אולם האפשרות לשינויים מוגבלת לנוכח ההתקשרות החוזית עם חברה זו.
הרשות הוסיפה שבמערכת החדשה הליך הסריקה יתייתר.
דברים ברוח זו לעניין המערכת החדשה נמסרו גם בתשובת האגף למערכות מידע.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות כי בתשובתו אין מענה לטעויות הסריקה הרבות הקיימות במערכת ולא לאמצעים שנקט לצמצום התופעה.
מחשוב המידע בנושא אגרות: בהתאם להוראות הדין, רשם העמותות גובה שני סוגי אגרות שנתיות וכן אגרות בגין מתן שירותים.
בדוח שהכין המבקר הפנימי של משרד המשפטים מאפריל 2014 נמצא כי תשלום אגרות שירות אינו מוזן למערכת "תאנה ", שהיא מערכת לניהול מרוכז של נתוני הגבי יה המסייעת לעקוב אחר האגרות ש צריכות להתקבל וששולמו בפועל.
האגרה אף לא נרשמת במערכת הרשם אלא נסרקת למערכת הדוקסנטר בלבד.
כתוצאה מכך אין ברשם העמותות נתונים כגון כמה שירותים ניתנו, כמה אגרות שולמו, אילו סכומים שולמו ועבור אילו עמותות.
אגף מערכות מידע התייחס לדוח וציין כי תיקון המצב האמור דורש "עבודה המוערכת בלפחות ארבעה חודשי אדם" , וכי בימים אל ו מוקמת מערכת מידע חדשה, שתעלה תחילה ברשם המשכונות ובהמשך ברשם העמותות ותפתור את כל הליקויים שהועלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות כי חלפו שנתיים מאז תשובת אגף מערכות מידע לביקורת הפנים, ותשובתו נותרה בעינה מבלי שנעשה דבר.
מערכת מעקב אחר משימות: במהלך הביקורת נבדקו מאות תיקי עמותות, ובין היתר נמצאו עשרות מקרים שבהם התמהמה רשם העמותות במתן תשובה לפניות שהועברו אליו, או בקידום תהליכים שתחת אחריותו.
נמצאו מקרים רבים של עיכובים בתהליך הטיפול של הרשם, שפורטו לעיל, בין השאר בבקשות לרישום ולשינויים, במתן אישורים על ניהול תקין, בהליך הטיפול בביקורות עומק ובטיפול בתלונות.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי שיפור יכולת המעקב באמצעות המערכת הקיימת ידרוש השקעה לא סבירה, והמערכת החדשה צפויה לתת מענה גם בעניין זה.
עוד מסרה כי מנהלי החטיבות הונחו לבצע מעקב הדוק יותר אחר עמידה בזמני הטיפול, מהלך שכבר הוחל בו קודם לכן בכל הנוגע לביקורות עומק ותלונות.
יוער כי המעקב אחר המשימות במערכת הממוחשבת של הרשם אינו כולל התרעה מחשובית אוטומטית על עיכוב בטיפול, והוא מוטל על עובדי הרשם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הוספת התרעות למערכת הקיימת חיונית לקיום בקרה על פעילות הרשם ולמעקב אחר ביצוע הפעולות שהוא נד רש להן, והיא תסייע בצמצום הטעויות והעיכובים הרבים והממושכים בטיפול הרשם.
מערכת ממוחשבת הכוללת מסד נתונים תקף מאפשרת ניהול תיקים, יצירת משימות, מעקב ובקרה על פעולות המשתמשים בה והפקת מידע ונתונים סטטיסטיים מדויקים ואמינים.
לפיכך, עד להטמעת המערכת החדשה רשות התאגידים נדרשת לבחון את הדרכים לשיפור המידע והדוחות הניתנים להפקה מהמערכות הקיימות, כדי לסייע בהשגת יעדי ה רשם ולייעל את עבודת הפיקוח והבקרה.
אמנם לפי דברי הרשם אפיון המערכת החדשה החל, אולם מ אגף מערכות מידע נמסר כי הקמת המערכת מתוכננת לשנים 2018-2017 ומכאן שעדיין אין לדעת מתי היא תהיה מוכנה לשימוש מלא.
בעשורים האחרונים גדל באופן ניכר מספר ארגוני המגזר האזרחי הפועלים בישראל, ובכלל זה עמותות וחברות לתועלת הציבור, ולהם תפקיד מרכזי בחברה הישראלית ובפעילות הכלכלית של המשק הישראלי.
ככלל מימון מרבית הפעילויות של ארגונים אלו מתקבל מכספי ציבור, אך הציבור לרוב איננו מקבל מידע על התנהלותם ופעילות ם.
לציבור אין גם את כלים ויכולות להתארגן לשם הבטחת קיום מטרות יהם, ועל כן קיים אינטרס ציבורי גדול בפיקוח עליהם.
כדי להבטיח כי העמותות וחברות לתועלת הציבור מתנהלות בהתאם להוראות הדין ובהתאם לתקנו נן ולמטרותיהן יצר המחוקק מנגנון פיקוח ממשלתי באמצעות רשם העמותות.
בדוח זה עלו ממצאים כבדי משקל ולפיהם כ - 20,000 עמותות, שהן יותר ממחצית מן העמותות הרשומות, אינן מדווחות לרשם העמותות, ולרשם אין כל מידע על פעילותן ואופן התנהלותן; הרשם כמעט אינו נוקט פעולות לגביית אגרות שלא שולמו; נוסח האישור על ניהול תקין שמנפיק הרשם מלמד רק על הגשת מסמכים ואינו משקף אם התנהלות העמותה תקינה ובהתאם לחוק; האישור על ניהול תקין ניתן לעתים לעמותות המתנהלות באופן בעייתי מבלי שהדבר משתקף בתוכן האישור; הרשם אינו משתמש באופן מיטבי בכלים שבידיו לצורך פיקוח ובקרה על עמותות - כך פחת באופן ניכר מספר ביקורות העומק שהוא עורך והן נמשכות זמן רב; הרשם אינו מתואם מספיק עם גופים אחרים המפעילים אף הם פיקוח על עמותות או שיש בידיהם מידע רלוונטי לגבי עמותות העשוי לסייע בידו.
ארגוני המגזר האזרחי מקבלים מדי שנה עשרות מיליארדי שקלים מ כספי ציבור, והם מקיימים פעילות ענפה במגוון תחומים חברתיים לטובת הציבור.
על רשם העמותות לפעול לכך שהאישור על ניהול תקין ישקף את הדרישות המצוינות בהחלטת הממשלה - שהעמותה עומדת בהוראות החוק; עליו לחזק ולייעל את מערך האכיפה והבקרה על עמותות, ולשפר את ממשקי שית וף הפעולה והעברת המידע בינו לבין יתר הגורמים העוסקים בפיקוח ובבקרה על עמותות.
את זאת עליו לעשות כדי להבטיח כי כספי הציבור ישמשו למטרה שלשמה יועדו, וכי פעילות העמותות תתנהל לטובת הציבור הנזקק לה.
במשך שנים רבות נקברו נפטרים בישראל רק בבתי עלמין דתיים, כל אחד על פי דתו ואמונתו.
חסרי עדה דתית מוכרת או של מי שדתם הייתה שנויה במחלוקת נקברו לפי הסדרים מקומיים עם חברות הקבורה (ראו להלן).
נפטרים יהודיים נקברו בבתי עלמין שפעלו על פי מנהגי היהדות האורתודוכסית, בהתאם לחוק שירותי הדת , התשל"א]נוסח משולב[ היהודיים-1971 (להלן- חוק שירותי הדת) ותקנותיו.
קבורת נפטרים בבתי קברות הפועלים על פי מנהגים אלה עוררה לעתים מחלוקות שונות, כאשר בני משפחתם של הנפטרים ביקשו לסטות מהם, מאחר שראו בהם פגיעה בחופש הדת ובחופש מדת.
האחריות לקבורת יהודים מוטלת על המשרד לשירותי דת, ואת הקבורה בפועל מבצעים גופים שקיבלו רישיון לכך מהמשרד לשירותי דת כגון חברות קדישא, מועצות דתיות, תאגידים עירוניים ועוד (להלן - חברות קבורה).
קבורת בני עדות ודתות אחרות אינה מוסדרת בחוק, והאחריות לקבורתם היא בידי משרד הפנים.
בשנת 1996 נחקק חוקהזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו -1996 (להלן- חוק הקבורה האזרחית או החוק), הקובע כי כל אדם זכאי להיקבר בבית עלמין אזרחי חלופי בדרך מכובדת באופן התואם את השקפת עולמו אם בחר בכך3 .
כך עיגנה המדינה את זכותו של הפרט להיקבר על פי השקפתו, בין בטקס דתי ובין בטקס אחר.
החוק מאפשר קבורה אזרחית של יהודים, בני עדה דתית מוכרת אחרת, חסרי עדה דתית מוכרת או מי שדתם שנויה במחלוקת, החפצים להיקבר על פי השקפת עולמם.
לפי החוק, האחריות לקבורה האזרחית הוטלה על השר לשירותי דת, לרבות האחריות לקביעת מקומם של בתי העלמין האזרחיים, למתן רישיון לתאגידים לענייני קבורה (להלן - תאגידי קבורה) שינהלו את בתי העלמין לקבורה אזרחית ולקביעת נוהלי הקבורה בהם.
סמכויות ביצוע נוספות הרלוונטיות ליישום חוקים אלה מבוזרות בעיקר בין הגופים הממשלתיים והציבוריים האלה: רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), האחראית להקצאות הקרקע לבתי העלמין; מינהל התכנון והוועדות המחוזיות והמקומיות לתכנון ובנייה, האחראים לייעד קרקעות לבתי עלמין, ובכלל זה לשינוי ייעוד קרקע לקבורה ולקביעת הוראות תכנוניות; והרשויות המקומיות שבתחום שיפוטן נמצאים בתי העלמין.
אשר למימון הקבורה - הוראות חוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה]נוסח משולב[-1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), ותקנותיו קובעות כי לתושבי ישראל מוקנית הזכות להיקבר ללא תשלום.
המוסד לביטוח הלאומי (להלן - הביטוח הלאומי) הוא המממן את הקבורה, באמצעות תשלום של הוצאות יום הקבורה (דמי קבורה4) לגופי הקבורה5, .
המפעילים את בתי העלמין על פי חוק שירותי הדת וחוק הקבורה האזרחית .
3 חוק הקבורה האזרחית, סעיף2.
4 על פי מסמך של הרשות הארצית לשירותי דת מנובמבר2006 בנושא "רענון הוראות והנחיות בניהול בתי עלמין", "דמי הקבורה" כוללים את התשלום עבור העברת הנפטר מבית החולים לבית הלוויות הנמצא בתחום השיפוט של היישוב שבו התגורר הנפטר, וכן תשלום עבור טהרה, תכריכים פשוטים, כריית קבר, בניית דפנות הבור, כיסוי ושילוט.
5 בדוח זה- שם כולל לחברות קבורה ותאגידי קבורה.
המשרד לשירותי דת |797 .
המדינה מממנת באופן חלקי את גופי הקבורה לצורך הקמה ופיתוח של בתי העלמין; מקורות המימון למטרה זו הם, בדרך כלל, הכספים שמקורם במכירת חלקות קבר לחיים 6 ומכירת מקומות קבורה בחלקות חריגות, כגון חלקות בבתי עלמין סגורים או פעילים, שהותרה הגבייה בגינן.
יצוין כי לפי דוח שנתי של המשרד לשירותי דת, 30%-25% ;מהנפטרים נקברים בחלקת קבר שרכשו עוד בחייהם תעריפי חלקות קבר לחיים מתפרסמים בכל שנה בילקוט הפרסומים, והתעריפים המעודכנים לפברואר 2016 היו בין 3,577 ש"ח בפרדס חנה לבין 14,520 ש"ח בתל אביב, בירושלים ובחיפה.
מבקר המדינה נדרש בעבר לנושא הקבורה, ובכלל זה לנושא הקבורה האזרחית 7 .
בדוח משנת2010 צוין כי "בחלוף שלוש עשרה שנים מחקיקת חוק שבו מוכרת זכותו של אדם לקבורה אזרחית חלופית, משתרך יישומו בקצב איטי במיוחד.
אפשר להניח שאי-מימוש החוק בהיקף הנדרש והעדר היצע של מקומות לקבורה אזר חית הגבירו את הביקוש לה ביישובים חקלאיים".
עוד צוין כי כך הפכה הקבורה האזרחית לעסק מסחרי ב-11 יישובים חקלאיים - שמכרו חלקות קבר תמורת תשלום גבוה מהתעריפים שנקבעו בתקנות, ועשו זאת ללא רישיון, ללא אישור רמ"י ושלא כחוק.
בחודשים מרץ-אוקטובר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של משרדי הממשלה ורשויות אחרות הנוגעים בדבר להבטחת מיצוי זכותם של אזרחי המדינה לקבורה אזרחית.
הבדיקות נעשו במשרד לשירותי דת, ברמ"י, במוסד לביטוח לאומי, במשרד הפנים ובמינהל התכנון.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים , במשרד האוצר, במשרד הביטחון , בצה"ל, במועצת בתי העלמין ברקת ובוועדה המקומית לתכנון ובנייה חבל מודיעין.
כמו כן נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי חברות קדישא ותאגידי קבורה.
אדם רשאי לרכוש חלקת קבר בעבור עצמו או בעבור בן זוגו או הורהו 7 ,ראו: משרד מבקר המדינהדוח שנתי 59 'ב(2009 ), בפרק "שירותי קבורה ליהודים ומצוקת הקבורה בגוש דן", עמ' 1007; ו דוח שנתי 60'ב (2010 ), בפרק "קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים", עמ' 383.
פעולות לא מספקות להסדרת הקבורה האזרחית .
אי-הכרזה על בתי עלמין אזרחיים .
בדרך כלל, עם פטירתו של תושב ישראל קרוביו יוצרים קשר עם חברת קבורה במקום מגוריו לצורך קבורתו.
בהתאם לחוק הביטוח הלאומי ו לתקנות הביטוח הלאומי (דמי קבורה), התשל"ו-1976 , הביטוח הלאומי משלם לחברת הקבורה8 את הוצאות הקבורה.
על פי חוק שירותי הדת ותקנותיו, חברת הקבורה לא תדרוש ולא תגבה עבור שירותי הקבורה כל סכום זולת הסכום שהותר לגבותו לפי תקנות דמי קבורה.