HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם אף ששכרם החודשי הכולל גבוה מהשכר הקובע, ולכן מצריך לכאורה לכלול אותם ב"דוח שיאני השכר" - הם אינם נכללים בדוח.
להלן שתי דוגמאות מהלל יפה כמקרה בוחן הממחיש את היעדר השקיפות האמור: עובד מינהלה בכיר: בשנת 2015 הסתכם שכרו החודשי הממוצע של עובד מינהלה בכיר בהלל יפה בכ -75,000 ש"ח: כ -50,000 ש"ח מבית החולים וכ -25,000 ש"ח מתאגיד הבריאות.
היות שהשכר שקיבל העובד מתאגיד הבריאות היה נמוך מהשכר הקובע, לא ייכלל עובד זה בדוח שיאני השכר לשנת 201579.
רופא מומחה בכיר: בשנת 2014 הסתכם שכרו החודשי הממוצע שלרופא מומחה בכיר במחלקה מסוימת, מעבודתו בבית החולים ובתאגיד, בכ-48,000 ש"ח.
רופא זה אינו מצוין בדוח שיאני השכר, היות שמשכורתו החודשית הממוצעת מעבודתו רק בתאגיד הייתה בשנה זו כ-24,000 .
ש"ח, סכום הנמוך מהשכר הקובע יצוין כי שכרם של רופאים המועסקים בשירותי בריאות כללית, ובכלל זה בבתי החולים שבבעלותה , מצוין במלואו ( השכר מעבודתם בקופת החולים ו השכר מעבודתם בבית החולים) בדוח שיאני השכר, שכן משכורתם אינה מפוצלת בין שני גופים.
77 ראו באתר דוח הממונה על השכר- "דוח שירות המדינה": http://hsgs.
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009) " , בפרקתאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 465-399.
79 עד למועד סיום הביקורת טרם פורסם דוח שיאני השכר לשנת2015.
בשל האופן שבו מוצגים הדוחות נוצרת תמונה מעוותת של שיאני השכר במערכת הבריאות: אין שקיפות מלאה בנוגע לשכרם של כל הרופאים והעובדים האחרים במערכת הבריאות, ובייחוד בנוגע לשכר של אלו שלכאורה היו אמורים להיכלל בדוחות הממונה על השכר אך לא נכללים בהם.
לעומת זאת, שכרם של רופאים המועסקים בשירותי בריאות כללית נחשב שכר שהתקבל ממקור אחד, ולכן אם הוא גבוה מהשכר הקובע ייכללו רופאים אלה בדוח שיאני השכר.
יועץ בכיר לממונה על השכר והסכמי עבודה מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2016, כידוח מעודכן של שיאני השכר, שיכלול את שכר העובדים המלא מכל מקורות ההכנסה המפוקחים, נמצא בהכנה.
היועץ לא ציין מתי על פי המשוער תסתיים הכנת הדוח המעודכן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כתב משרד הבריאות כי מערכות המידע של החשבות שלו אינן מחוברות למערכות המידע של תאגידי הבריאות, ועקב כך המידע על שכר עובדי התאגיד אינו זמין לחשבות.
משרד הבריאות הוסיף כי אין שקיפות של המידע המלא של המרכזים הרפואיים הממשלתיים בפני החשבות.
עקרון השקיפות כלפי הציבור הוא עיקרון מחייב, והחשיבות של העמידה בו היא רבה.
פעולותיו של הממונה על השכר להנגיש את המידע לציבור ראויות ונכונות, אולם על המידע להיות מלא ולשקף נאמנה את השכר הכולל של כל הרופאים ובעלי התפקידים האחרים במערכת הציבורית.
היעדר מידע מלא לא רק שגורם ליצירת תמונה מעוותת, אלא גם לאי-שוויון בין אלה שנכללים בדוח שיאני השכר, לעומת עמיתיהם שלכאורה אמורים אף הם להיכלל בו, אך נהנים מכשל טכני שפוטר אותם מכך.
כמו כן, היעדר מידע מלא עלול כאמור לפגום בקבלת ההחלטות ש ל משרדי הבריאות והאוצר בנוגע למדיניות שתינקט בנושא השכר במערכת הבריאות.
על הממונה על השכר לפעול לפרסום נתונים מלאים על השכר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כתב הממונה על השכר כי יפעל לכך שהדוחות השנתיים שהאגף מפרסם יכללו נתונים על השכר הן בבתי החולים והן בתאגידי הבריאות .
דוח זה מתמקד בסוגיות ובליקויים הנוגעים למרכז הרפואי הכללי-ממשלתי הלל יפה בחדרה וכן במשרד הבריאות כגוף המאסדר של מערכת הבריאות.
עם זאת, חלק מה סוגיות נוגעות גם למרכזים רפואיים כלליים -ממשלתיים אחרים, שכן דפוס הפעילות בהלל יפה דומה לדפוס הפעילות במרכזים אחרים.
על כן יש לתקן את הליקויים האמורים באופן מערכתי, בכל הגופים הרלוונטיים.
בביקורת עלו ליקויים הנוגעים לתפקוד של ועדת הביקורת של הלל יפה, אף שהיא אמורה להיות אחד מ שומרי הסף המרכזיים במרכז הרפואי, ועדת הביקורת לא פעלה כראוי למילוי תפקידה: היא מיעטה מאוד להתכנס ולא דנה בנושאים מהותיים שבאחריותה.
כמו כן עלו ליקויים בנוגע לשומרי סף בהלל יפה - היועץ המשפטי, מנהל הכספים והמבקר הפנימי.
בשל ליקויים אלה עלולה להיפגע יכולתם של שומרי הסף האמורים למלא את תפקידם.
ליקויים אחרים עלו לגבי קבלת תרומות של חברות מסחריות שאינן עוסקות באספקת תרופות וציוד רפואי וכן בנוגע למימון של נסיעות רופאים ומנהלי בתי חולים לחו"ל.
אשר לתכניות הבינוי והפיתוח, עלה שלמ שרד הבריאות אין תכנית אב רב -שנתית לבינוי ופיתוח של המרכזים הרפואיים הכלליים- ממשלתיים, וכי הוא אינו מעורב בקביעת סדרי העדיפויות בנוגע ל בינוי ופיתוח במרכזים אלה.
כמו כן, עדיין אין שקיפות ראויה בכל הנוגע לשכר הכולל של העובדים במרכזים הרפואיים הממשלתיים.
על הנ הלת הלל יפה ומשרדי הבריאות, האוצר והמשפטים לפעול לתיקון הליקויים כל אחד בתחומו .
כמו כן נוכח הליקויים שעלו בדוח זה בנוגע לפעילות ועדת הביקורת בתאגיד הבריאות בהלל יפה שפועל כעמותה ובנוגע לשומרי סף במרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים, ראוי כי לשם היעילות מחד והצורך בראייה כוללת מאידך, משרדי הבריאות והאוצר יבחנו מחדש את המבנה הארגוני המאולץ שבו במרכזים רפואיים יש כפילויות של שומרי סף - בעלי תפקידים לאותו התחום, כדוגמת מנהל כספים ומבקר פנימי, שהוא עובד מסוים בבית החולים ועובד אחר בתאגיד הבריאות, וישקלו לשנותו בהתאם לתוצאות הבחינה.
קיום ממשל תאגידי, שמירה על האתיקה ועל טוהר המידות והיעדר ניגודי עניינים - כל אלה הם לב לבה של מערכת ציבורית תקינה, והדברים מקבלים משנה תוקף כשמדובר במערכת הבריאות, שהאזרח נזקק לשירותיה בשעת חולשתו.
על כן ראוי שמשרד הבריאות יקבע כללים מתא ימים להסדרת פעילותם של המרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים.
בסוף שנת 2015 היו בישראל כ -2.
8 מיליון ילדים עד גיל 172 .
בשנת 2016 נולדו כ- 181,000 תינוקות.
קצב ההתפתחות של כל ילד שונה, אולם בתהליכי ההתפתחות של כ-%10 מהילדים חל עיכוב ניכר3 ;%10 מהילדים עד גיל שש עברו אבחון כלשהו בתחום התפתחות הילד, ו- 40-30 ( 4%-3% ) מכל 1,000 ילדים עד גיל זה קיבלו טיפול בתחום התפתחות הילד4 .
במסגרת מערך ייעודי בתחום התפתחות הילד כלולים תחומים אלה5 : הפרעות בתקשורת- ילדים על רצף האוטיזם6 ; איחור התפתחותי כללי- עיכוב בכמה תחומים וחשד ללקות אינטלקטואלית; לקויות התפתחותיות שמקורן בבעיות נירולוגיות, כרומוזומליות, גנטיות, מומים במערכת העצבים, שיתוק מוחין וזיהומים תוך-רחמיים; איחור שפתי, בהבעה, בהבנה או ביכולת השיח; הפרעת קשב ופעלתנות -יתר בגיל הגן ( ADHD) ; בעיות התנהגות המלוות באיחור התפתחותי ניכר; תפקוד מוטורי נמוך המפריע לתפקוד היומיומי; פגים שנולדו עד השבוע ה-32 או שמשקלם היה נמוך מ-1.
5 ק"ג או שיש להם גורמי סיכון משמעותי; ילדים בסיכון לאיחור התפתחותי - עקב היסטוריה משפחתית, חשיפה לסמים ואלכוהול בתקופת ההיריון ועוד; פגיעה באיברי חוש המלווה בפגיעה התפתחותית.
ניתן לחלק את הפרעות ההתפתחות בילדים לשתי קבוצות: (א) הפרעות התפתחות "סומאטיות", שמקורן בפגיעה אנטומית ותפקודית במערכת העצבים או בשרירים או באיברי החו ש, והן מצריכות טיפול אינטנסיבי (למשל שיתוק מוחין, פיגור שכלי, אוטיזם); (ב) הפרעות התפתחות שאינן "סומאטיות" - בהן אין פגיעה מוכחת במערכת העצבים ולרוב הן קלות יותר (קשיים בדיבור, קשיים במוטוריקה עדינה, סרבול בהליכה ועוד).
איתור מוקדם של ילדים עם הפרעות התפתחות מאפשר התערבות טיפולית מוקדמת המגדילה את סיכוייהם לשילוב מהיר וטוב יותר בחינוך הרגיל ובחברה.
התערבות מוקדמת - מתן גרייה חושית מכוונת ותרגול תפקודים לקויים , בתקופה שבה מתפתחים המרכזים המוחיים האחראים לתפקודים מוטוריים, שפתיים, חשיבתיים ותפיסתיים7 היא קריטית מבחינת התפתחות הילד, כי היא עשויה לצמצם פערים עתידיים ולחסוך השקעה בתכניות שיקום וטיפול.
האפשרות להשפיע על מסלול .
2 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לקט נתונים לרגל יום הילד הבינלאומי2016 , 15.
אתר משרד הבריאות, המחלקה להתפתחות הילד 4 המרכז למחקר ומידע בכנסת, "המענה הציבורי לילדים בגיל הרך בישראל- תמונת מצב" (יולי 2015 .
) 5 מתוך נייר עמדה של החברה הישראלית לרפואת ילדים התפתחותית והאיגוד הישראלי לרפואת ילדים, "הפניית ילדים לאבחון וטיפול במערך התפתחות הילד" (ספטמבר 2015 ).
מבוסס על ה- DSM-V ועל ICD-10 .
6 אוטיזם– המכונה גם הפרעה אוטיסטית הוא לקות הפוגעת ביכולת לקלוט מסרים מהזול ת ולפתח קשרים הדדים באופן תקין.
מידת החומרה משתנה מאדם לאדם ולכן קיימת קשת רחבה של הפרעות אוטיסטיות (הספקטרום האוטיסטי) .
Autistic Spectrum Disorders (ASD) 7 אירית ויזל, מרגלית נבון, "מחקר מעקב של אוכלוסיית ילדים שטופלו במרכז ההתפתחותי לגיל הרך - כפר סבא בשנים 1988-1980 ,"בתוך: סוגיות בחינוך מיוחד ובשיקום 16 ,2 (2001 '), עמ 36-27 .
נפש התפתחות הילד מצטמצמת במהלך גדילתו, בין השאר עקב הירידה בגמישות של המוח8.
למשל, אבחון ילדים על רצף האוטיזם, טיפול בהם ומתן הדרכה ותמ יכה להורים בהקדם האפשרי, עשויים להביא לשיפור ולמיצוי יכולות הילד ואף לאפשר לחלקם להשתלב בחברה ובמעגל העבודה.
מחקרים ואנליזות שעשו כלכלנים מובילי ם9 מעידים כי ההשקעה הטובה ביותר בהתפתחות הכלכלית של מדינה ושל מגזר פרטי היא בהתפתחות תקינה של ילדים בגיל הרך, ש כן הדבר עשוי לצמצם קשיים הקשורים ישירות בעוני, בעבריינות, באלימות ובבעיות בריאות כגון מחלות נפש.
מגוון של בעלי מקצוע בתחום הרפואה והפרה-רפואה מאבחנים הפרעות התפתחות ומטפלים בהן: רופאים מומחים לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד (להלן גם - רופא מומחה); מטפלים פרה -רפואיים - קלינאי תקשורת, פיזיותרפיסטים ומרפאים בעיסוק; פסיכולוגים; עובדים סוציאליים.
כמו כן מטפלים בתחומים אלה גם מטפלים רגשיים באמנויות (כגון אומנות חזותית, מחול ותנועה, מוזיקה, דרמה, פסיכודרמה וביבליותרפיה).
האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד 10 קובעת בסעיף 23 " כיהמדינות החברות מכירות בזכותו של ילד שכושרו הנפשי או הגופני לקוי ליהנות מחיים מלאים והוגנים בתנאים המבטיחים כבוד, מקדמים עצמאות ומקילים על השתתפותו הפעילה בחיי הקהילה".
עוד נקבע כי "המדינות החברות מכירות בזכותו של ילד הלוקה בכושרו לטיפול מיוחד וידאגו, במסגרת המשאבים הזמינים, להעניק לילד ולאחראים לטיפול בו, את הסיוע המבוקש המתאים למצב הילד ולתנאי קיומם של ההורים ושל אנשים אחרים המטפלים בילד.
מתוך הכרה בדרישות מיוחדות של ילד הלוקה בכושרו יינתן הסיוע המוענק בהתאם לס"ק 2 חינם כל אימת שאפשר, תוך התחשבות במשאביהם הפיננסיים של ההורים או אחרים המטפלים בילד.
סיוע כאמור יתוכנן באופן שיבטיח לילד הלוק ה בכושרו קבלת חינוך, וגישה אפקטיבית לשירותי בריאות, שיקום, הכשרה לתעסוקה והזדמנויות בילוי, בדרך העשויה להוביל להשתלבות הילד בחברה ולהתפתחותו האישית המלאה, לרבות תרבותית ורוחנית, במידה המירבית".
בג"ץ קבע כי "חזקה כי קיימת התאמה בין חוקי המדינה לבין נורמות ה משפט הבינלאומי שמדינת ישראל מחויבת להן.
לפי חזקה זאת יתפרשו דינים, ככל שהדבר ניתן, כעולים בקנה אחד עם נורמות אלה"11.
כמהמשרדי ממשלה אחראים ל פיתוח המדיניות ולאבחונים ולטיפולים הפרה - רפואיים לילדים עם הפרעות התפתחות : משרד הבריאות, משרד החינוך ומשרד העבודה, הר ווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
במינהל רפואה במשרד הבריאות פועלת המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו (להלן - המחלקה להתפתחות הילד), והיא עוסקת בקביעת המדיניות והגישה המקצועית לילדים עם .
8 ,"לידיה גביס, רענן רז, "בסיס הידע של רופאי ילדים בישראל בתחום התפתחות הילדהרפואה , 149 (ינואר2010 '), עמ14.
9 פרנק אוברקלייד, "שלומות בגיל הרך- העסק של כולנו", עט השדה (ינואר 2010 ), גיליון4 ', עמ 19.
10 כתבי אמנה1038 , כרך31 'ע221 , שאושררה על-ידי ישראל בשנת 1991.
11 בג"ץ 2599/00 יתד-עמותת הורים לילדי תסמונת דאון נ' משרד החינוך , פ"ד נו(5) 834 (2002.
) 392 |דוח שנתי 67ב .
הפרעות התפתחות ובבקרה על מכונים להתפתחות הילד (להלן גם - מכונים) ויחידות להתפתחות הילד (להלן גם - יחידות).
טיפולים נותנים גם עמותות, רשויות מקומיות, מתנ"סים, מכונים פרטיים ועוד.
בחודשים פברואר-ספטמבר 2016 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת על נושא הטיפולים הפרה -רפואיים לילדים עם בעיות התפתחות .
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: פעילות המכונים והיחידות להתפתחות הילד; זמני המתנה לאבחונים ולטיפולים; טיפולים הניתנים במוסדות החינוך המיוחד (להלן - חנ"ם), במעונות היום השיקומיים ובמסגרת טיפול בריאותי מקדם (להלן - טב"ם), הניתן לילדים על רצף האוטיזם; ניצול סל הטיפולים על פי חו ק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות); הממשק בין מטפלים בחנ "ם למטפלים במערכת הבריאות; והמחסור בכוח האדם בתחומים פרה-רפואיים ורפואיים.
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות, במשרד החינוך, במשרד הרווחה ובארבע קופות החולים (להלן גם - קופות).
בדיקות השלמה נעשו במועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג).
סלי השירותים הייעודיים לאבחונים ולטיפולים לילדים עם הפרעות התפתחות .
ילדים עם הפרעות התפתחות זכאים לסלי שירותים ייעודי ים בהתאם לגילם, לסוג הליקוי, ולמסגרות שבהן הם שוהים: 1.
סל האבחונים והטיפולים על פי חוקביטוח בריאות (להלן - סל השירותים מכוח חוק ביטוח בריאות) : לפי חוק ביטוח בריאות, האחריות לאספקת שירותי האבחון והטיפול לילדים עם הפרעות התפתחות מוטלת על קופות החולים; הזכאות לטיפולים מכוח חוק זה משתנה על פי הגיל (3-0 ,6-3 ,9-6 ,18-9 ) ועל פי צורך רפואי: א.
שירותי אבחון על פי חוק ביטוח בריאות: קופות החולים מחויבות באבחון ילדים עד גיל 1812 .
משרד הבריאותהסמיך את הגופים הרשאים לספק שירותי אבחון: מכון להתפתחות הילד, יחידה להתפתחות הילד או עובד בעל "תעודת הכרה במעמד", שעומד בתנאים שקבע המשרד.
חוק מעונות יום שיקומי ים, התש"ס -2000 (להלן- חוק מעונות יום שיקומיים) קובע כי אבחון של פעוט עם עיכוב התפתחותי ניכר ייעשה באמצעות צוות .
12 לפי סעיף 20 ( )(א1 ) לתוספת השנייה יינתנו שירותי אבחון עד גיל9 על ידי צוות רב מקצועי (רופא בעל מומחיות בנירולוגיית ילדים והתפתחות הילד; פסיכולוג; פיזיותרפיסט; עובד סוציאלי; קלינאי תקשורת; ומרפא בעיסוק).
על פי סעיף (3 ) לאחר גיל 9 ועד גיל 18 יינתן אבחון רפואי בלבד.
רב-מקצועי במכון מוכר להתפתחות הילד (שקיבל הכרה על ידי משרד הבריאות).
שירותי אבחון יינתנו רק לפי אישור שנתן רופא, מומחה לנירולוגיית ילדים ו להתפתח ות הילד של קופת החולים.
על פי חוזר משרד הבריאות בנושא מתן השירותים בתחום התפתחות הילד (להלן - חוזר בנושא מתן השירותים בתחום התפתחות הילד)13 , ילדים עד גיל ארבע עם חשד לעיכוב התפתחותי יופנו לאבחון במכון מוכר להתפתחות הילד; ילדים בני ארבע עד תשע שאין להם הפרעה סומאטית או מורכבת יוכלו לעבור אבחון על ידי גורם רפואי מוסמך14 גם שלא במסגרת מכון או יחידה מוכרים.
זיהוי הצורך בביצוע אבחון לאיתור בעיות התפתחות אצל ילדים יכול להתבצע ביוזמת ההורים, בעקבות מעקב בטיפת חלב, בהפניית רופאי ילדים בקופות החולים, ביוזמת צוותים חינוכיים במערכת החינוך (מעונות יום, גני ילדים או בתי ספר) או בעקבות תכניות לאיתור מוקדם שמפעילות יחידות להתפתחות הילד.
שירותי טיפול פרה-רפואי על פי סל השירותים מכוח חוק ביטוח בריאות : קופות החולים מחויבות במתן שירותי טיפול פרה-רפואיים בתחום התפתחות הילד במקצועות פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וקלינאות תקשורת מכוח התוספת השנייה15 :כלהלן 1.
ילדים מיום לידתם עד גיל שלוש: בהתאם לצורך לפי שיקול דעת רפואי מקצועי של רופא מומחה מטעם ה קופה ללא הגבלה במספר הטיפולים; 2.
ילדים בני שלוש עד שש: בהתאם לצורך ולפי שיקול דעת מקצועי של רופא מומחה מטעם הקופה עד 27 טיפולים לשנה למקצוע ועד 54 ;טיפולים לשנה בכל המקצועות יחד 3.
ילדים בני שש עד תשע: בהתאם לצורך ולפי שיקול דעת מקצועי של רופא מומחה שעובד/מטעם הקופה עד תשעה טיפולים לשנה למקצוע ועד 18 ;טיפולים לשנה בכל המקצועות יחד 4.
ילדים שיש להם הפרעות סומאטיות: זכאים לקבלת טיפולים עד גיל 18 ;בהתאם לצורך ללא הגבלה 5.
ילדים על רצף האוטיזם: זכאים לשלושה טיפולים בשבוע על ידי צוות רב-מקצועי עד גיל 18 (למעט ילדים עד גיל שבע שמקבלים סל טב"ם כפי שיפורט בהמשך).
13 חוזר מינהל רפואה 19/2013 , "מתן השירותים בתחום התפת חות הילד על ידי קופות החולים" (יולי 2013 .
) 14 על פי החוזר, גורם רפואי מוסמך הוא רופא מומחה בנירולוגיית ילדים והתפתחות הילד או רופא ילדים עם נסיון עבודה של שלוש שנים לפחות בהיקף של חצי משרה לפחות במכון מוכר.
15 התוספת השנייה- סל השירותים המגיעים לכל תושב והמבוסס על השירותים שניתנו על ידי הכללית במועד חקיקת חוק ביטוח בריאות.
בנוסף, במסגרת שירותי הבריאות הנוספים (להלן - שב"ן) נותנות הקופות טיפולים נוספים מעבר לסל השירותים מכוח חוק ביטוח בריאות16.
סל השירותים על פי חוק מעונות יום שיקומיים : החוק מסדיר את קיומן של מסגרות לילדים בני שישה חודשים עד שלוש שנים שמשולמת בעדם גמלת ילד נכה17 או שעומדים בתנאי סעיף 2(2 ) לחוק זה18 .
ילדים אלה זכאים בין היתר לטיפול ולחינוך לפי סל השירותים לפעוט עם מוגבלות במעון יום שיקומי, ובין היתר לטיפולים פרה-רפואיים מסוג פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וקלינאות תקשורת.
חוק מעונות יום שיקומיים קובע גם שהטיפולים הקבועים בחוק ביטוח בריאות לפעוט השוהה במעון יום שיקומי יינתנו במעון במימון קופת החולים שבה הפעוט רשום.
משמע שילדים אלו אינם זכאים, בנוסף לטיפולים הניתנים במעונות, לטיפולים נוספים בקופות מכוח חוק ביטוח בריאות, בניגוד לפעוטות שאינם שוהים במעונות יום שיקומיים.
על פי תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס"ח –2008 (להלן- תקנות סל שירותים במעונות יום שיקומיים), סל השירותים לפעוט עם מוגבלות כולל ארבע שעות של טיפולים פרה-רפואיים לשבוע, מהן שלוש שעות של טיפולים פרטניים ושעה אחת להדרכות ולעבודת צוות19 .
ביולי2016 שהו כ- 2,600 פעוטות ב-113 מעונות יום שיקומיים (לפעוטות על רצף האוטיזם, מחלות כרוניות, נכות פיזית, לקות שמיעה, לקות ראייה ועוד).
משרדי הרווחה והבריאות אמונים על רישוי ופיקוח של מעונות היום השיקומיים.
סל השירותים הפרה-רפואיים במערכת החינוך המיוחד (גני ילדים ובתי ספר): חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח-1988 (להלן- חוק חנ"ם), נועד לקדם ולפתח את כישוריו ויכולתו של הילד עם הצרכים המיוחדים, לתקן ולשפר את תפקודו הגופני, השכלי, הנפשי וההתנהגותי, להקנות לו ידע, מיומנות והרגלים ולסגל לו התנהגות מקובלת בחברה, כדי להקל את שילובו בה ובמעגל העבודה.
במסגרת מערכת החינוך פועלת גם מערכת החינוך המיוחד מכוח חוק חנ"ם, והיא כוללת גנים לחינוך מיוחד; בתי ספר לחינוך מיוחד; כיתות לחינוך מיוחד בבתי ספר רגילים; ושילוב ילדים הזקוקים לחינוך מיוחד בגנים ובכיתות רגילות .
16 "למשל בשב ן של הכללית בגילאים 10-3 ניתן לקבל עד 45 טיפולים נוספים בשנה בריפוי בעיסוק, קלינאי תקשורת ופיזיותרפיה .
בגילאים 18-10 ניתן לקבלעד 30 .
טיפולים נוספים בשנה 17 , התשנ"ה ]נוסח משולב [ לפי סימן ו' בפרק ט לחוק הביטוח הלאומי -1995 , או על פי הסכם כאמור בסעיף 9 .
לאותו חוק 18 ;ילד בגילאי שנה עד שלוש שנים ומתקיים בו אחד מאלה: פיגור שכלי; עיכוב התפתחותי ניכר לקות ראיה בשתי עיניו; לקות שמיעה בשתי אוזניו; פגיעה נירולוגית המתבטאת בלקות מוטורית קשה בשתי גפיים לפחות ; עקב מוגבלותו הניכרת ונסיבותיו המשפחתיות נדרשת השמתו למניעת פגיעה משמעותית בהתפתחותו.
19 לפי סעיף 19 א' לתקנות סל שירותים במעונות יום שיקומיים, עדכון עלויות טיפולים פרה - רפואיים נעשה באמצעות ועדת תעריפים בין משרדית של משרדי הבריאות והאוצר ועומד נכון למועד הביקורת על כ- 1,400 ש"ח.
בנוסף ניתנים תכנית חינוכית, הזנה, האכלה ועוד בעלות של 6,490 .
ש"חבנוסף, לפעוט על רצף האוטיזם שנמצא במעון יום שיקומי ניתן סל טב"ם הכולל 14 .
שעות, מהן עשר שעות וחצי של טיפולים ישירים ושלוש וחצי שעות של הדרכות ועבודת צוות משרד הבריאות |395 .
במסגרת החינוך הרגיל (להלן- שילוב).
לכ-10% מהתלמידים במדינת ישראל יש צרכים מיוחדים20 .
חוק חנ"ם קובע כי המדינה אחראית למתן חינוך מיוחד חינם, ובכלל זה לטיפולי פיזיותרפיה, ריפוי בדיבור וריפוי בעיסוק וטיפולים בתחומי מקצועות נוספים, הכול לפי צרכיו של הילד.
על פי חוק חנ"ם, ועדת השמה היא הקובעת אם ילד זכאי לחינוך מיוחד ומהי המסגרת המתאימה לצרכיו (בית ספר לחינוך מיוחד; כיתה לחינוך מיוחדת בבית ספר רגיל או שילוב בכיתה רגילה).
משרד החינוך קבע את הדרך ליישום מתן השירותים הפרה-רפואיים לתלמידים על פי חוק חנ"ם באמצעות סל שעות לשירותי החינוך המיוחד (להלן - סל שח"ם).
סל שח"ם אינו גורע מסל השירותים לו זכאי הילד לקבל בנוסף מקופת החולים בה הוא חבר מכוח חוק ביטוח בריאות21 .
בשנת הלימודים התשע"ד22 (2013-2014) למדו בחינוך המיוחד ובשילוב בחינוך הרגיל כ- 186,000 ,תלמידיםמהם ילדים עם הפרעות התפתחות23 .
סל טיפול בריאותי מקדם: חלק מגני הילדים במערכת חנ"ם הם גני תקשורת המיועדים לתלמידים שאובחנו על רצף האוטיזם (להלן - גני תקשורת) וחלק ממעונות היום השיקומיים מיועדים לפעוטות שאובחנו על רצף האוטיזם (להלן - מעונות יום שיקומיים לאוטיזם).
על פי התוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות24 , משרד הבריאות אחראי לממן ספקי שירות שבוחרות הרשויות המקומיות אשר נותנים סל טיפול בריאותי מקדם (טב"ם) הן בגני התקשורת (לבני שלוש-שבע) והן במעונות יום שיקומיים לאוטיזם (לבני חצי שנה עד שלוש)25 .
סל טב"ם בגני התקשורת ובמעונות היום השיקומיים לאוטיזם כולל 14 שעות טיפול לשבוע, מהן 10.
5 שעות של טיפול פרטני, קבוצתי או הדרכת הורים וכן - 3.
5 שעות של תשומות עקיפות כגון ישיבות והדרכה מקצועית למטפלים.
ילדים עד גיל שבע על רצף האוטיזם המממשים את זכאותם לטב"ם בהתאם להוראות התוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות, אינם זכאים לטיפולים בתחום התפתחות הילד מטעם קופות החולים מכוח התוספת השנייה לחוק (ילדים על רצף האוטיזם אשר אינם מקבלים טב"ם זכאים לקבל את שלושת הטיפולים לשבוע באמצעות קופות החולים, כאמור בתוספת השנייה).
20 לפי סעיף 1 א לחוק חנ"ם – ילד עם צרכים מיוחדים הינו אדם בגיל 3 עד21 עם לקות משמעותית שבשלה מוגבלת יכולתו להתנהגות מסתגלת והוא נזקק לחינוך מיוחד.
21 על פי סעיף 22 "לחוק חנ ם, החוק מוסיף על האמור בכל חוק אחר ולא גורע ממנו ושירותי הבריאות הניתנים לפיו אינם שירותי בריאות לעניין סעיף 3 .
(א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי 22 שנת לימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט.
23 המועצה הלאומית לשלום הילד, "ילדים בישראל שנתון2015.
" 24 התוספת השלישית כוללת את השירותים שסיפק משרד הבריאות במועד חקיקת חוק ביטוח בריאות.
ייתכנו מקרים שבהם יינתן הטב"ם במסגרות "חוץ גניות" גם לילדים המשולבים בחינוך הרגיל 396 |דוח שנתי 67ב .
בתחום זה צורך באיגום משאבים בשל פיצול בין הגורמים המעניקים טיפולים .
כעולה מהממצאים שיובאו בדוח זה, האחריות למתן טיפולים פרה-רפואיים לילדים מפוצלת בין כמה גורמים: משרד הבריאות, קופות החולים, יחידות ומכונים להתפתחות הילד בבעלויות שונות (למשל של עמותות או של רשויות מקומיות), משרד החינוך, משרד הרווחה, עמותות, רשויות מקומיות ומטפלים פרטיים.
נקודות התורפה של מתכונת טיפולים כזאת ה ן הממשקים שבין הגורמים, הפגיעה ברצף הטיפולי שנדרש והבירוקרטיה שעל משפחות הילדים המבקשים לממש את זכאותם להתמודד אתה.
כפועל יוצא מכך, כפי שיפורט גם בהמשך, לא כל הילדים מקבלים את מלוא הטיפולים הפרה-רפואיים שהם זכאים לקבל ממגוון סלי השירותים .
ממצאי הביקורת שעל ו בדוח מצביעים על פגיעה ממשית באספקת שירותי התפתחות הילד הנגרמת כתוצאה מפיצול האחריות בתחום זה: הקופות חותמות על הסכמים עם יחידות ומכונים רק בנוגע למתן חלק מהשירותים, ואת חלקם הן מעניקות בעצמן, דבר המאלץ את ההורים לפצל את הטיפולים לילדיהם בין כמה ספקי שירות, וממילא פוגע בטיפול; יחידות ומכונים נקלעים למצוקה כלכלית ונסגרים, דבר הגורם לצמצום הנגישות והזמינות של השירותים; בגלל זמני המתנה לקבלת טיפולים, איפשר משרד הבריאות לפנות לטיפולים פרטיים ולקבל החזרים כספיים מהקופות.
ה דבר יוצר אי -שוויון באפשרויות הטיפול בין ילדיהם של הורים אלה ובין ילדים להורים שאינם בעלי אמצעים; העברת המידע בין הגורמים המטפלים לוקה בחסר, דבר הפוגע בהשגת מטרות הטיפול; הילדים שזקוקים לטיפולים אינם מקבלים אותם בשעות הבוקר והצהריים בעת שהותם בסביבה אליה הם רגילים במסגרות החינוך ובשעות בהם הם עירניים, לא מכוח חוק חנ"ם ולא מכוח חוק ביטוח בריאות; הילדים אינם מקבלים את הטיפולים בקופות בשל חסמים שונים; אין פיקוח ובקרה על הטיפולים הפרה -רפואיים בחנ"ם; אין ראייה כוללת של משרד הבריאות לגבי המחסור במטפלים פרה-רפואיים הן במערכת הבריאות, הן לתלמידים במשרד ה חינוך בחנ"ם ובשילוב והן לפעוטות במעונות היום השיקומיים של משרד הרווחה.
בשנת 2015 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק פרטית - "הרשות לגיל הרך", שנועדה בין היתר להסדיר את הטיפול בילדים בגיל הרך (עד גיל שש), ובכלל זה לתאם את הטיפול בהם בין כלל גורמי הטיפול, בכל הקשור לרצף החינוכי, הרפואי והסוציאלי.
לפי הצעת החוק, הרשות תקבע את מדיניות הטיפול בילדים בגיל הרך ותקדם שיתוף פעולה בין גורמי הטיפול, לשם אבחון מוקדם של קשיים בהתפתחות תינוקות, פעוטות וילדים והפנייתם לטיפול הנדרש בזמן אמת.
ההצעה התקבלה בקריאה טרומית, וביוני ובאוגוסט 2016 .
דנה בה ועדת העבודה והרווחה של הכנסת משרד החינוך מסר בנובמבר 2016 כיליבת הע בודה במערכת החינוך מתמקדת בקידום מיומנויות וכישורים לימודיים, חברתיים ורגשיים.
משרד החינוך הוסיף כי כדי לנהל סדר יום שעיקרו לימודי-חינוכי, צריך לשמור על איזון ולוודא שהטיפולים לא ימלאו את כל סדר היום.
משרד הבריאות מסר בדצמבר2016 כי נוכח היעדר מכסות ברורות של שעות טיפול לילדים בחנ"ם, קיים חשש שטיפולים שיינתנו בשעות הבוקר מכוח חוק ביטוח בריאות באמצעות עמותות י בואו על חשבון שעות טיפול שלהן זכאים התלמידים מכוח חוק חנ"ם.
יצוין כי בשנים האחרונות נעשו כמה ניסיונות לאיגום משאבים בין קופות החולים למשרד החינוך.
למשל, עמותה מסוימת 26 מפעילה במימון קופות החולים מערך משלים למתן טיפולים פרה-רפואיים לילדים על רצף האוטיזם בני 7 עד18 (גילים שבהם הילדים אינם זכאים לקבל טב"ם) אשר מתקשים לממש את זכאותם לשירותים פרה- רפואיים בשל חוסר במטפלים מתאימים ובשל קשיי נגישות.
המערך המשלים פועל בבתי ספר לאחר שעות הלימודים, והוא נוסף על השעות הטיפ וליות של משרד החינוך.
הטיפולים הניתנים במסגרת המערך המשלים כוללים טיפולים על ידי קלינאי תקשורת, מרפאים בעיסוק, פסיכולוגים ועובדים סוציאלים וכן הדרכת הורים ומטפלים.
מתכונת זו מאפשרת שיתו ף פעולה בין כל הצוותים הטיפוליים.
הניסיון להפעלת המערך המשלים נעשה בעידוד המחלקה לאוטיזם במשרד הבריאות, שהדגישה את היתרונות בהנגשת הטיפול וציינה כי אין מניעה שספקי השירות בקופות החולים ייתנו את הטיפולים במוסדות החינוך ולא רק במרפאות.
משרד הבריאות מסר בדצמ בר 2016 כי הפעלת המערך המשלים מתרחבת לעוד מקומות, באמצעות עמותות נוספות, וכי יש כוונה לתת טיפול במסגרתו גם לילדים על רצף האוטיזם המשולבים בחינוך הרגיל.
קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) מסרה בדצמבר 2016 כי הפעלת המערך המשלים מקשה לבצע בקרות, בשל ההפרדה בין הטיפולים הניתנים מתוקף חוק חנ"ם ו הטיפולים הניתנים מתוקף סל השירותים מכוח חוק ביטוח בריאות.
נזקי הפיצול, כפי שעלו בביקורת וכפי שיפורט להלן, מחייבים את משרדי הבריאות, החינוך והרווחה, את קופות החולים ואת יתר הגורמים המספקים שירותים לשקול לאגם את המשאבים המיועדים לטיפולים הפרה -רפואיים - הן אלו הניתנים על פי סל השירותים מכוח חוק ביטוח בריאות במימון קופות החולים, הן אלו הניתנים במעונות היום מכוח חוק מעונות יום שיקומיים במימון הקופות, והן אלו שנותן משרד החינוך מכוח חוק חנ"ם.
איגום המשאבים - מתן מירב הטיפולים האפ שריים במסגרות החינוכיות בשעות פעילותן - יאפשר ראייה כוללת של מלוא המשאבים המיועדים לטיפולים פרה-רפואיים לילדים עם הפרעות התפתחות; הקצאה יעילה ושוויונית של המשאבים ומיצוים; שמירת הרצף הטיפולי והקלת הנטל הבירוקרטי שמוטל על הילדים והוריהם עקב פיצול הטיפולים בין גורמים שונים.
על משרדי החינוך והבריאות לבחון ניסיון זה ולשקול להרחיבו גם למסגרות אחרות של החנ"ם.
על המשרדים האמורים לוודא כי הטיפולים הפרה-רפואיים שיינתנו במסגרות החינוכיות מכוח חוק ביטוח בריאות, לא יהיו במקום טיפולים מכוח חוק החנ"ם ולהסדיר את הבקרות על הטיפולים.
26 שהיא ספקית שירותשל משרד הבריאות למ תן טב"ם לילדים על רצף האוטיזם.
אי-ניצול סל הטיפולים הרפואיים והפרה-רפואיים בידי ילדים הזקוקים להם .
תמונת מצב של ניצול הזכאות לסל הטיפולים .
מבקר המדינה הדגיש בדוח קודם בנושא אי -מיצוי זכויות חברתיות, את החשיבות שבהנגשת הזכויות החברתיות ומיצוין.
בדוח נכתב כי הבטחת הצדק החברתי אינה תלויה רק בעצם קיומן של זכויות חברתיות בחוקים ובתקנות, אלא גם במימושן ובהענקתן לכלל הזכאים להן.
בחברה צודקת, המושתתת על ערכי הצדק והשוויון, השאיפה היא כי הדרך למיצוי הזכויות תהיה פתוחה ונגישה לכול.