HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שנקר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי "כל מרצה ימלא הצהרת ימי מחלה מיד עם חזרתו לעבודה וימסור אותה למזכירת המחלקה בה מלמד.
המזכירה תציין על גבי ההצהרות 1458 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: מעקב אחר תיקון ליקויים בשנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 את תאריך קבלתן ותעבירן במרוכז אחת לחודש למנהל האקדמי, אשר ימנה אחראי על העברת הטפסים במרוכז לחשבת השכר".
בדוח הקודם נכתב כי "לדעת משרד מבקר המדינה, יש לדרוש ממרצים לדווח על היעדרותם מיד לאחריה ללא קשר לדיווח ההצהרתי על אי-ניצול ימי מחלה בתום כל סמסטר.
יצוין כי מזכירות החוגים והמזכירות האקדמית אינן שומרות רישומי ביטול שיעורים, כך שאי -אפשר לאמת את הצהרותיהם של המרצים בהשוואה לרישומים כאלה.
בתשובת שנקר למשרד מבקר המדינה נאמר כי הוא מקבל את עמדת משרד מבקר המדינה, והוא 'יחייב את כל חברי הסגל האקדמי לדווח בכתב על כל היעדרות מיד עם התהוותה'.
שנקר הודיע ג ם ש'הפיקוח על היעדרות משיעורים ועל קבלת הדיווחים בהתאם יוטלו על מזכירויות החוגים'".
(א) במעקב עלה, כי בספטמבר 2004 , בעקבות ממצאי הדוח הקודם, הוציאו ראש המינהל האקדמי ומנכ"ל שנקר "נוהל דיווח היעדרות ואיחורים למורים ומרצים" ובו נאמר בין היתר: "באחריות המזכיר ה של כל חוג לדווח בסוף כל חודש על ההיעדרות ו-או איחורים מעל 1/4 שעה של מרצים וחברי סגל .
יש לדווח מהו סוג ההיעדרות: חופשת לידה, מילואים או מחלה בצירוף אישורים.
כל היעדרות אחרת תקוזז מן השכר.
]לאחראית מערכות וסגל[ הדיווח יעשה ישירותלחשבת [ אשר תדווח את ריכוז ההיעדרויות שתקזז את ההיעדרויות מן השכר.
מרצים שנעדרים ומבקשים להחזיר שעות בסיום ]השכר הסמסטר חייבים לדווח על ההיעדרות ולקבל את אישור המנהל האקדמי.
האחריות על תשלומים מיותרים למרצים שייעדרו או יאחרו תחול על ראש החוג" (ההדגשה במקור).
עוד עלה בבדיקת המעקב, כי בקובץ נהלים שמוציא ראש המינהל האקדמי בכל שנה נכתב בפרק "היעדרות מרצה משיעור" כי "על היעדרות לא צפויה (כגון: מחלה וכד') יש להודיע למזכירות המחלקה ולאחראית מערכות וסגל מוקדם ככל האפשר, כדי שניתן יהיה ליידע את הסטודנטים.
בהתאם להוראות, אין להיעדר משיעורים.
אלא אם נתקבל אישור בכתב מראש המחלקה.
כל היעדרות חייבת להיות מדווחת למנהל האקדמי.
בכל מקרה, את השיעור החסר נדרש המרצה להחזיר תוך תיאום מראש עם אחראית מערכות וסגל.
דוח היעדרות יועבר מדי חודש לידיעת ראשי המחלקה הרלוונטיים".
(ב) בדוח שהגיש המבקר הפנימי במרס 2005 "בנושא "שכר מרצים ומורים בבית הספר הוא נדרש, בין היתר, לנושא ההיעדרויות והאיחורים של מרצים ומורים, וציין כי "רוב המרצים מדווחים על נוכחותם על דרך השלילה, כלומר, הם מדווחים על היעדרות צפויה ולא על נוכחות בפועל.
הבקרה על השלמת שיעורים חסרים כתוצאה מהיעדרות לוקה בחסר ואינה מתבצעת במערכת הכלים הקיימים במערכת".
המבקר הפנימי המליץ בדוח שלו כי "הנהלת המוסד תשקול הנהגת דווח חיובי על נוכחות בפועל לגבי הסגל האקדמי הקבוע וכן מורים מן החוץ.
לחילופין, ממליצה]הפנימית[ הביקורת לשפר את תהליך הבקרה הקיים ע"י לצורך סגירת המעגל" ]המחייב[ שימוש בדוח הנוכחות בפועל של מערכת 46 (ההדגשה במקור).
ועדת הביקורת של שנקר דנה בדוח באפריל 2005 והחליטה כי "יש להגביר את הבקרה בתחום ההיעדרויות והאיחורים של מרצים ומורים".
לא נמצא כי הוועד המנהל של שנקר דן בנושא למרות חשיבותו והמלצות המבקר וועדת הביקורת.
46 "באותו דוח ציין מבקר הפנים כי החל בשנת הלימודים התשסה ( 2004 -2005 ) הוכנסה לשימוש בשנקר מערכת ניהול ממוחשבת "מכלול 2000 " המפיקה דוחות המאפשרים לתמוך בבקרה ובמעקב אחר הנוכחות בפועל.
ניתן להפיק לכל מרצה דוח נוכחות בחתך חודשי או בחתך סמסטריאלי, לאחר שהמערכת עודכנה בהיעדרויות שדווחו על ידי מזכירת החוג .
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1459 .
)(ג במעקב עלה, כי ההוראות והנהלים שפורסמו בנושא אינם מקוימים; מזכירות החוגים, האמורות לדווח לאחראית למערכות סגל ולמינהל האקדמי על כל היעדרות של מרצה ועל איחורים של רבע שעה, חדלו לעשות זאת עם עזיבתו של המזכיר האקדמי הקודם בנובמבר 2006 .
"אחראית מערכות הסגל" בשנקר מסרה למשרד מבקר המדינה, כי רק החוג לתעשייה וניהול מדווח לה על היעדרויות המורים, והיא עוקבת אחר הדיווחים ומוודאת שהמרצים בחוג זה ישלימו את השיעורים החסרים.
כן עלה, כי מזכירות החוגים והמינהל האקדמי אינ ם משתמשים במערכת הממוחשבת הקיימת בשנקר לצורך מעקב ובקרה אחר נוכחות המורים והיעדרויותיהם.
מהאמור לעיל עולה כי בניגוד לכתוב בתגובה ששלח שנקר בזמנו על ממצאי הדוח הקודם, לא תוקנו עדיין הליקויים שהועלו בו, והמצב של היעדר פיקוח ובקרה על היעדרויות המורים ממשיך ו מתקיים: לא נעשה אימות של הצהרותיהם על ימי המחלה; חברי הסגל האקדמי אינם מדווחים בכתב על היעדרותם מיד לאחריה; אין דיווח על ההיעדרויות למזכירות האקדמית, וזו אינה מרכזת נתונים בנושא ואינה מטפלת בו כלל; וגם לראשי החוגים בשנקר לא נמסרים נתונים על היעדרויות של המורים במחלקתם.
שנקר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי "חוזה ההתקשרות עם סגל המורים מבהיר בצורה חד משמעית כי על המורה הנעדר משנקר להשלים כל שיעור שהחסיר.
הדרישה מופיעה גם בקובץ הנהלים שכל מורה מקבל יחד עם החוזה".
שנקר ציין בתשובתו כי אכן לא כל המחלקות מדווחות למערכת הממוחשבת על היעדרות המורה, וכי הוא יקפיד לבצע רישום במערכת הממוחשבת של היעדרויות המורים של יתר המחלקות בבית הספר.
המעקב העלה גם כי היעדרויות ואיחורים חוזרים ונשנים של מורים לא אוזכרו בתיקיהם האישיים של אותם מורים.
להלן דוגמה: מורה במחלקה לעיצוב ט קסטיל הרבתה להיעדר מהשיעורים, ולפעמים הגיעה לשיעורים באיחור רב.
היו תלונות רבות של סטודנטים על כך, ואז החליטה ראש המחלקה לנהל רישום נוכחות של המורה, ומצאה כי בסמסטר א' של שנת הלימודים התשס"ח היא איחרה או נעדרה 12 פעמים.
במכתב שנשלח לאותה מורה בפברואר 2008 ציינה ראש המחלקה כי היא לא הציגה לה אישור רפואי לשום היעדרות, פעמים רבות גם לא הודיעה מראש על היעדרויותיה ואיחוריה, ונודע לה על כך מהסטודנטים רק לאחר תחילת השיעור.
ראש המחלקה ציינה כי המורה לא החזירה ולו שיעור אחד שהחסירה וגם לא מילאה את שאר חובותיה כלפי המחלקה והסטודנטים.
המעקב העלה כי אף שראש המחלקה, המתאמת האקדמית במחלקה ומזכירת החוג ידעו על האירועים האמורים ואף תיעדו אותם, הן לא מצאו לנכון להביאם לידיעת דיקן הפקולטה, המזכיר האקדמי, המועצה האקדמית, הנשיא והמנכ"ל של שנקר.
כמו כן, המכתבים בנושא ההיעדרויות לא תויקו בתיקה האישי של המורה.
(ד) המעקב העלה כי אי -הדיווח גרם גם לכך שמורה שילדה ונעדרה על כן מעבודתה המשיכה לקבל משכורת לאחר הלידה, משום שהמידע על הלידה לא הובא לידיעת חשבת השכר.
שם הדוח: מעקב אחר תיקון ליקויים בשנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 לדעת משרד מבקר המדינה, הרישום הלקוי של היעדרויות המורים, היעדר הפיקוח על הדיווח עליהם לגורמים המוסמכים והיעדר המעקב אחר השלמת השיעורים החסרים, מעידים על תפקוד בלתי תקין של שנקר בעניין זה.
שנקר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא יקפיד שכל ההיעדרויות הבלתי מוצדקות יתויקו בתיק האישי של חבר הסגל, והיעדרות מוצדקת תיבחן על ידי המנהל האקדמי על מנת להשלים את השיעורים החסרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שנקר לקבוע בנוהל את הפעולות שיש לבצע במקרה של איחורים והיעדרויות של מורים וחובת התיעוד של המידע וההתכתבויות בנושא בתיקו האישי של המורה.
על שנקר להביא בהקדם את הנוהל לידיעת כל הנוגעים בדבר במוסד ולאכוף את ביצועו המלא.
הפרשה בגין ימי מחלה שלא נוצלו במאזן שנקר : בדוח הקודם צוין, כי מביאור למאזן של שנקר ליום 30.
01 עולה כי שנקר הפריש כספים בגין ימי מחלה שלא נוצלו רק בעבור עובדים שהגיעו לגיל 55 בשל אי-ודאות בנוגע למתן פיצוי זה לעובדים שטרם הגיעו לאותו גיל, הואיל וייתכן שאלה ינצלו את ימי המחלה או יצאו לפרישה מוקדמת ולא יהיו זכאים למענק פרישה זה.
בדוח נכתב עוד כי "מאחר שבדרך כלל עובדים מנצלים זכות זו, על המוסד לקבוע את אומדן ההתחייבויות המצטברת עבור ימי מחלה שלא נוצלו לגבי כל העובדים ולהפריש בגינה את הסכומים המתאימים".
בתשובתו דאז למבקר המדינה הודיע שנקר כי "לאור המלצת המבקר יופרש בעתיד תקציב לימי מחלה שלא נוצלו גם לעובדים מתחת לגיל 55.
" המעקב העלה כי שנקר ממשיך להפריש כספים בגין ימי מחלה שלא נוצלו רק בעבור עובדים שהגיעו לגיל 55 .
שנה שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 , כי סוגיית הפרשות לימי חופשה לעובדים גם מתחת לגיל 55 .
תועבר לחוות דעת של משרד רואה החשבון של שנקר 3.
הפרשות בגין זכויות עובדים במאזני המוסדות להשכלה גבוהה : בדוח מבקר המדינה משנת 2009 צוין כי בניגוד לכללי חשבונאות מקובלים, רוב האוניברסיטאות אינן רושמות במאזניהן את כל התחייבויותיהן העתידיות בגין זכויות עובדים שהצטברו במשך השנים, ובכלל זאת התחייבויותיהן בגין ימי מחלה שלא נוצלו.
עוד צוין כי ות"ת לא פעלה כמתחייב ממעמדה ומסמכותה כדי להביא לכך שהדוחות הכספיים ייערכו כהלכה.
עוד נכתב בדוח כי "באוגוסט 2007 .
להנחות את ות"ת להורות למוסדות להשכלה גבוהה ולמכללות האקדמיות המתוקצבות לפרסם דוחות כספיים מבוקרים ולערוך אותם בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים החל משנת הלימודים התשס"ח" (עמ' 37.
) המעקב העלה כי החלטה זו יושמה על ידי ות"ת באיחור של שנתיים ואף זאת חלקית בלבד (ראו להלן).
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1461 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הסביר אגף החשכ"ל, המופקד מטעם משרד האוצר על הנושא החשבונאי, כי הוא פנה מספר פעמים לוות"ת ולאחרונה בנובמבר 2009 , לצורך קבלת עדכון על ביצוע החלטת הממשלה, וכי הוא "עוקב ופועל בכלים העומדים לרשותו על מנת שהמוסדות להשכלה גבוהה יפרסמו דוחות כספיים על פי כללי החשבונאות".
לדעת משרד מבקר המדינה, עיכוב של שנתיים בביצוע החלטת הממשלה אינו סביר ומעיד על כך שהן ות"ת והן אגף החשכ"ל לא פעלו בנחישות מספקת ולא הקפידו שההחלטה תיושם במועד.
ממסמכי ות"ת עולה, כי היא גיבשה בנובמבר 2009 "הנחיות בדבר כללי חשבונאות ודיווח כספי על ידי מוסדות להשכלה גבוהה בישראל" שתחולתן החל מ- 1.
09 , דהיינו החל משנת הלימודים התש"ע.
מעיון בהנחיות אלה עולה כי הן כוללות אמנם הוראה ולפיה יש לרשום במאזני המוסדות את רוב התחייבויותיה ם העתידיות בגין זכויות עובדים שהצטברו במשך השנים, אולם חלק מהזכויות לא יירשמו עדיין כנדרש: התחייבויות המוסד בגין ימי מחלה שלא נוצלו יחושבו ויירשמו רק בעבור עובדים שמלאו להם 55 שנה; המחויבות האקטוארית בגין פנסיה תקציבית תוצג במאזן רק לאחר שיושג "הסדר כולל למימון המחויבות האקטוארית של המוסדות בגין פנסיה תקציבית".
עד אז תוצג המחויבות בביאורים למאזנים בלבד; התחייבויות המוסדות בגין הזכות לחופשת שבתון לא תירשם כלל בדוח הכספי.
במכתבה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 הודיעה ות"ת, בין היתר, כי לדעתה "אין צורך ליצור הפרשה בגין ימי מחלה שנצברו ולא נוצלו עבור עובדים מתחת לגיל 55 אין]ו[ .
מקום ליצירת הפרשה חשבונאית בגין חופשת השבתון".
אשר לפנסיה התקציבית טענה ות"ת כי עד תחילת שנת 2011, המועד בו יאושרו הדוחות הכספיים של המוסדות להשכלה גבוהה לשנת התש"ע, יסתיימו הדיונים באשר להסדר למימון המחויבות האקטוארית של האוניברסיטאות.
"כאשר ייוודעו תוצאות הדיונים ישוקף חלק מההפרשות בהן יישאו כהתחייבות מוחלטת]לשנת התש"ע[ האוניברסיטאות בגוף הדוחות הכספיים".
ות"ת ציינה גם כי הוועדה המקצועית שגיבשה את כללי הדיווח תמשיך לפעול "לבחינת יישום הכללים ופיתרון סוגיות שיתעוררו ולבטח שיתעוררו בשנים הראשונות ליישום הכללים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התוצאה של יישום הוראה זו היא שמאזניהם של המוסדות עדיין לא יציגו אל נכון את מצבם הכספי, במיוחד בכל הנוגע למחויבות האקטוארית בגין הפנסיה התקציבית.
כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על ות"ת ועל הוועדה המקצועית האמורה לחזור ולבחון את עמדתן מתוך ראייה רחבה של הנורמות המקובלות במישור זה במגזר המוסדות להשכלה גבוהה בעולם המערבי וכן במגזרים אחרים, ולבחון מחדש את עמדתן יחד עם לשכת רואי חשבון בישראל או עם המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות.
נוסף על כך - על ות"ת להודיע למוסדות להשכלה גבוהה כי אם לא יושג כצפוי ההסדר האמור למימון התחייבויותיהם האקטואריות עד תחילת שנת 2011 , יהיה עליהם לרשום במאזניהם התחייבויות אלה במלואן כבר בדוח הכספי לשנת התש"ע; הכול כדי לשקף אל נכון את מצבן הכספי.
שם הדוח: מעקב אחר תיקון ליקויים בשנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 על שנקר להימנע מהקטנת מכסת שעות ההוראה המביאה לידי העסקת מורים מן החוץ בהיקף נרחב, הוצאות מיותרות ופגיעה ברמה האקדמית של המוסד.
על שנקר להימנע גם מתשלום גמול תפ קיד והענקת דרגות אקדמיות לצורכי שכר, בניגוד לכללי מל"ג והנחיותיה ולסעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
מהליקויים שהועלו בביקורת המעקב על ניהול התיקים האישיים של העובדים והמעקב אחר ימי מחלה והיעדרויות עולה, כי בשנקר אין עדיין בקרה מלאה ויעילה בעניינים אלה.
נושא ניהול כוח האדם (משאבי אנוש) בשנקר על היבטיו הרבים אינו מטופל זה שנים רבות, כמקובל, על ידי אחראי שרוב זמנו מוקדש לנושא חשוב ומורכב זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב הגידול הניכר שחל במספר העובדים בשנקר המונה כיום כ -670 עובדים (חברי סגל אקדמי, מורים מן החוץ ועובד ים טכניים ומינהליים) והליקויים החמורים שהועלו בביקורת זו בנוגע לטיפול של שנקר בנושאי כוח אדם - על מוסדות שנקר לבחון בהקדם את האפשרות להעסיק מנהל משאבי אנוש כדי להביא לידי שיפור הניהול של נושא חשוב זה.
שנקר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא מינה מנהלת משאבי אנוש שהחלה כבר את עבודתה בשנקר בנובמבר 2009 , שתרכז ותטפל במכלול הנושאים הקשורים למשאבי אנוש בשנקר.
ביקורת מעקב מקיפה זו שעשה מבקר המדינה בשנקר העלתה, שחלק מהליקויים שהועלו בדוחות הביקורת הקודמים מ - 2002 ומ- 2003 תוקנו, חלק אחר נמצא בתהליכי תיקון, אולם עדיין נותרו ליקויים רבים ששנקר טרם תיקן.
כמו כן עלו בביקורת זו ליקויים נוספים.
בדוחות הביקורת הקודמים ובדוח זה עלו ליקויים גם בנוגע למל"ג ולוות"ת, חלק מהם כבר תוקנו ואחרים טרם תוקנו.
ביקורת זו נעשתה בנוסף לביקורת אחרת שעשה משרד מבקר המדינה בנושא "היבטים בפעילות שנקר", ואשר ממצאיה מתפרסמים גם הם במסגרת דוח שנתי זה.
חשיבותה של ביקורת מעקב היא בצורך לוודא שהגופים המבוקרים אכן תיקנו את הליקויים, ושהביקורת הקודמת הניעה אותם לנהוג על פי החוק ועל פי סדרי מינהל תקינים, והביאה לשיפור פעולתם ולחיסכון בכספי ציבור.
לכן ממליץ משרד מבקר המדינה למל"ג, לוות"ת ולכל המוסדות להשכלה גבוהה, כי יבחנו את הליקויים שעלו בדוח זה ויפיקו לקחים מתאימים גם לגבי התיקונים הנדרשים במוסדותיהם בתחומים שבהם עוסק דוח זה, וגם באורח כללי לגבי הטיפול בממצאי דוחות ביקורת העוסקים במוסדותיהם.
על שנקר להבטיח שהוא נוהג על פי כל המתחייב ובמלוא הזהירות המתבקשת בתחום הבטיחות בכלל ובתחום החומרים המסוכנים בפרט, ויפה שעה אחת קודם; בכך הוא יגן על שלום העובדים, התלמידים וכל המצויים בשטחו וכן תימנע פגיעה אפשרית לסביבה.
על הגופים המפקחים ומבקרים את תח ום הבטיחות - וביניהם המשרד להגנת הסביבה ומשרד התמ"ת - למלא את תפקידם באופן הדוק ולוודא שהנחיותיהם מיושמות, ולנקוט את האמצעים העומדים לרשותם כדי לאכוף זאת.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1463 .
סוגיית הבטיחות של סטודנטים בשנקר, שהועלתה בדוח זה (חוסר הבהירות באשר למשרד הממשלתי האחראי לטיפול בתא ונות סטודנטים), נוגעת לכל הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה, ובנוסף לזאת, היא נוגעת גם לתלמידים הלומדים בכיתות ההמשך - כיתות י"ג-י"ד (טכנאים והנדסאים).
נוכח המחלוקת בין עמדת משרד החינוך לבין עמדת משרד התמ"ת נדרש שמל"ג, משרד החינוך ומשרד התמ"ת יכינו עבודת מטה שת לבן את הסוגיה ושתושג עמדה מוסכמת.
באוגוסט 2010 ,ייכנסו לתוקפן התקנות החדשות שנוספו לחוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 , הנוגעות למוסדות להשכלה גבוהה, ובכך יוחל למעשה החוק עליהם.
משרד מבקר ה מדינה ממליץ למוסדות להשכלה גבוהה ובהם שנקר, להיערך לקראת החוק והתקנות כבר עתה: ללמוד את משמעויותיהן, לגבש נהלי רכש והתקשרויות מתאימים ולמסד תהליכי רכש אשר יהלמו את החוק ואת התקנות החדשות.
סוגיית שעות ההוראה הפחותות מהנדרש של חברי סגל אקדמי במוסדות להשכלה גבוהה, ובכללם מכללות, וכתוצאה מכך הגדלת מספר המורים מן החוץ, ידועה זה זמן רב למל"ג ולוות"ת.
ההשלכה מכך כמובן היא גידול בהוצאה על השכר של המוסדות, וחשש לפגיעה ברמה האקדמית.
ממצאי דוח זה מלמדים, כי תופעה בלתי תקינה זו קיימת זה שנים רבות גם בשנקר.
משרד מבקר ה מדינה קורא למל"ג ולוות"ת להסדירה, ולמצער לפעול לצמצומה בהקדם.
על שנקר לפעול על פי המתחייב ולהסדיר את הנושא בביתו: עליו להקפיד לקיים את הנחיות ות"ת הנוגעות להיקף ההוראה של חברי הסגל האקדמי, ולהעסיק מורים מן החוץ בשיעור המותר על פי הוראותיה.
עליו להימנע מלש לם לחברי הסגל האקדמי תוספת גמול תפקיד שאינם זכאים לה, ולחדול מלהעניק להם דרגות אקדמיות לצורכי שכר באופן שאינו עולה בקנה אחד עם הנחיות ות"ת וחוק יסודות התקציב.
על ממ"י, עיריית רמת גן ושנקר לעשות מאמץ משותף ולהביא לידי סיום את המחלוקת בעניין הסדרת השימוש שעושה שנקר בקרקעות ותשלום דמי החכירה בגינן שנמשכת כבר שנים רבות.
מכיוון שהמאמצים שעשו עד כה לא צלחו, עליהם למצוא מתכונת ליישוב המחלוקת אשר תהיה מקובלת על הצדדים ותביא לפתרון המיוחל.
על מוסדות שנקר לבחון בהקדם את הסיבות לכך, שחלק מהליקויים שצוינו בדוחות הביקורת הקודמים על שנקר מהשנים 2002 ו- 2003 לא תוקנו כאמור במשך שנים רבות, אף ששנקר התחייב כלפי משרד מבקר המדינה לתקן חלק מליקויים אלה.
עליהם לנקוט צעדים ליישום ההמלצות ולתיקון הליקויים.
על מל"ג וות"ת לוודא גם הן את תיקונם בהקדם של הליקויים האמורים על ידי שנקר, ועליהן לתקן כמובן גם את הליקויים שבאחריותן, ולנקוט את הצעדים הדרושים למניעת הישנותם.
עליהן לפעול בנחישות גם כלפי מוסדות להשכלה גבוהה אחרים שאינם מצייתים להנחיותיהן ומגדילים, כדוגמת שנקר, את הוצאות השכר שלהם בניגוד לחוק יסודות התקציב.
שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב (להלן - שנקר או בית הספר) השוכן ברמת גן נוסד ביזמת ממשלת ישראל, לפי החלטת הוועידה הכלכלית הבין -לאומית הראשונה שהתקיימה בירושלים בשנת 1968 , ובה נקבע כי יש להקים מוסד להשכלה גבוהה אשר ימלא את הצורך בהוראה, במחקר, בפיתוח ובהכשרה של עתודה מקצועית אקדמית לתעשיית הטקסטיל.
שמו המקורי של בית הספר היה "בית הספר הגבוה על שם שנקר".
שנקר פתח את שעריו בשנת 1970 , ובשנת 1977 קיבל הכרה אקדמית מהמועצה להשכלה גבוהה (להלן- מל"ג)7 .
שנקר מאוגד כחברה מוגבלת בערבות, בלי הון מניות.
7 מל"ג היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה במדינה; את חבריה ממנה נשיא המדינה על פי הצעת הממשלה, ובראשה עומד שר החינוך.
מל"ג פועלת כגוף עצמאי שמטרתו להסדיר את נושא ההשכלה הגבוהה ולפקח עליה בלי מעורבות ישירה של הממשלה.
הקמת מל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 .
תפקידיה העיקריים הם הכרה במוסדות כמוסדות להשכלה גבוהה; הסמכתם להעניק תארים אקדמיים שהיא מכירה בהם; בחינת תכניות לימוד חדשות שהמוסדות מגישים לאישורה; גיבוש הצעות לשיתוף פעולה בין מוסדות, לפיתוח תחומי מחקר והוראה ולהקמת מוסדות נוספים; ומתן רישיון לשלוחו ת של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל לפעול בישראל.
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עד תחילתשנות התשעים של המאה העשרים עסק שנקר בעיקר בתחום הטקסטיל והאפנה, ולמדו בו כמה מאות סטודנטים.
בית הספר התפתח מאוד מאמצע שנות התשעים במספר הסטודנטים הלומדים בו, במגוון מסלולי הלימוד שהוא מציע וכן בפיתוח הפיזי של הקמפוס שלו.
בשנת הלימודים התשס"ט ( 2009- 2008)8 היו קיימים בשתי הפקולטות של שנקר - הפקולטה לעיצוב והפקולטה להנדסה - 11 "חוגי לימוד.
שנקר מוסמך להעניק תואר "בוגר במגוון מקצועות ובהם: עיצוב טקסטיל, עיצוב אפנה, עיצוב תעשייתי ותקשורת חזותית, ותואר "בוגר במדעים" בין היתר בהנדסת פלסטיקה, הנדסת אלקטרוניקה, הנדס ת תכנה והנדסת תעשייה וניהול.
מוסדותיו של שנקר הם חבר הנאמנים, הוועד המנהל, המועצה האקדמית והנשיא.
קובע את תפקידיהם של מוסדותיו ואת הרכבם בשנת הלימודים התשס"ט למדו בשנקר כ - 2,000 סטודנטים במסלולים אקדמיים וכ -500 סטודנטים במסלול הנדסאים; כמו כןלמדו בשנקר כ - 1,000 תלמידים במסגרת לימודי-חוץ.
צוות העובדים כלל באותה שנה כ-110 אנשי סגל אקדמי קבוע, כ-400 מורים מן החוץ וכ- 160 .
אנשי סגל טכני ומינהלי קבוע המוסדות המנהלים של שנקר 1.
חבר הנאמנים - הגוף בעל הסמכות העליונה בשנקר.
תקנון שנקר קובע את תפקידיו, ובהם להתוות את מדיניות בית הספר ולפקח על יישומה ולמנות את הנשיא ואת ועדת הביקורת.
לפי תקנון שנקר, בחבר הנאמנים יהיו 60 חברים לפחות, והוא יכלול נציגים מישראל ומחו"ל וכן נציגים מחברי סגל בית הספר.
בשנת 2009 היו בחבר הנאמנים כ-130 .
הוועד המנהל - תפקידי הוועד המנהל קבועים בתקנון בית הספר, ועיקרם: פיקוח על יישום המדיניות שקבע חבר הנאמנים, התוויית דרך הניהול השוטף של בית הספר ובקרה על ביצועה ומינוי ועדת הכספים.
חברי הוועד המנהל הם נציגי חבר הנאמנים אשר נבחרו על ידם ובעלי תפקידים בכירים בשנקר, בהם הנשיא.
בתקנון שנקר נקבע כי מספר החברים בוועד המנהל לא יפחת מ-16 חברים ולא יעלה על20 .
חבר הנאמנים הוא שבוחר את יו"ר הוועד בשנת 2009 היו בוועד המנהל13 .
המועצה האקדמית של שנקר - הסמכות האקדמית בבית הספר שתפקידה לקבוע את מדיניותו בתחום האקדמי.
חברי ם בה חברי סגל ההוראה של בית הספר ואנשי אקדמיה בכירים ממוסדות אחרים.
נשיא שנקר מכהן כיו"ר המועצה האקדמית.
על פי התקנון, הנשיא גם "יעמוד בראש ביה"ס וינהלו בפועל, בהתאם למדיניות -על שנקבעה על ידי חבר הנאמנים".
נשיא שנקר - מתמנה כאמור בידי חבר הנאמנים לתקופה של ארבע שנים; משנת 1994 ועד מועד סיום הביקורת, במשך כ-16 .
שנה, מכהן פרופ' אמוץ וינברג כנשיא שנקר בתקופתו הגדיל בית הספר את מספר הסטודנטים הלומדים בו ממאות ספורות ליותר מ- 2,000 סטודנטים והרחיב את מקצועות הלימוד שלהם הוא רשאי להעניק תואר אקדמי.
בית הספר הפך בתקופתו ממוסד אקדמי המתמקד בתחום הטקסטיל למוסד מוביל בתחום העיצוב בכלל ובשילוב טכנולוגיות שהן בחזית הטכנולוגיה בפרט; תחומי הלימוד בבית הספר התרחבו והם כוללים גם מקצועות הנדסיים מתקדמים אחרים העונים על צורכי שוק העבודה.
שנת הלימודים מתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר 9 התקנון שבתוקף הוא ממאי 2008.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1357 .
מהדוחות הכספיים של שנקר עולה שהכנסותיו לשנת הלימודים התשס"ח ( 2007 -2008 ) היו כ-82 מיליון ש"ח, ועיקרם- כ-46 מיליון ש"ח (כ-56% ) היו הקצבות הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת)10, וכ -20 מיליון ש"ח (כ -%24 ) היו תשלומי שכר לימוד ונלוות.
הוצאותיו של שנקר בשנה זו היו כ-88 מיליון ש"ח, ועיקרם- כ- 57 מיליון ש"ח (כ -65% ) היו הוצאות שכר ונלוות, וכמעט 7 מיליון ש"ח (כ -8% ) היו הוצאות שוטפות.
להלן נתונים מן הדוחות הכספיים על ההכנסות וההוצאות של שנקר בשנות הלימודים התשס"ה-התשס"ח ( 2008- 2004)11 (הסכומים הנקובים הם באלפי שקלים): .
התשס"ה התשס"ו התשס"ז התשס"ח פירוט .
% סכום % סכום % סכום % סכום .
63 44,911 57 45,819 58 49,069 56 45,943 הקצבות מהוועדה לתכנון .
27 19,177 23 18,422 24 19,833 24 20,208 שכר לימוד ונלוות .
3 2,443 3 2,482 2 1,741 2 1,499 תרומות .
1 964 2 1,335 1 1,184 1 812 )הכנסות מימון (נטו .
6 4,290 6 4,918 6 5,235 6 4,936 הכנסות מהמדור ללימודי-חוץ .
- - 9 6,853 9 7,694 11 9,034 הכנסות מבית הספר להנדסאים .
- 13 - - - 56 - - הכנסות ממימוש נכסים .
100 71,798 100 79,829 100 84,812 100 82,432 סך הכנסות .
68 48,483 63 50,692 62 52,781* 65 57,032 הוצאות שכר ונלוות .
5 3,679 5 3,693 4 3,745* 5 4,167 רכישת ציוד מדעי, ספרים .
13 9,071 10 8,041 10 8,215* 8 6,694 הוצאות שוטפות .
5 4,008 4 3,468 7 5,966* 5 5,021 הוצאות אחזקה .
4 2,841 4 2,837 3 2,584 2 2,131 סיוע לסטודנטים .
5 3,602 5 4,310 5 4,362 5 4,113 הוצאות המדור ללימודי-חוץ .
- - 9 6,769 9 7,120 10 8,853 הוצאות בית הספר להנדסאים .
100 71,684 100 79,810 100 84,773 100 88,011 סך הוצאות .
114 19 39 ( 5,579) עודף (גירעון) הכנסות .
10 ביוני 1977 ;החליטה הממשלה לסמוך את ידה על כינונה של ות"ת כוועדת משנה של מל"ג בוות"ת שבעה חברים: ארבעה פרופסורים הנמנים עם הסגל האקדמי של האוניברסיטאות, שני אנשי ציבור מתחומי הכלכלה, העסקים או התעשייה, ואיש סגל בכיר מאחת המכללות האקדמיות המתוקצבות.
בין יתר תפקידיה ות"ת מציעה לממשלה את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח להשכלה הגבוהה, בהתחשב בצורכי החברה והמדינה.
כמו כן ות"ת מסייעת ומיי עצת למל"ג בדיוניה בעניין פתיחת מוסדות חדשים להשכלה גבוהה ובעניין אישור יחידות ותכניות חדשות במוסדות קיימים.
הדוחות הכספיים ערוכים לפי שנת לימודים אקדמית 1358 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 * .
על פי דוחות כספיים לשנת התשס"ח .
להלן תרשים התפלגות מקורות ההכנסות של שנקר לשנת התשס"ח: .
מנתוני ההכנסות וההוצאות של שנקר לשנים התשס"ה -התשס"ח עולה כי פרט לשנת התשס"ח, שבה היה לשנקר עודף הוצאות מהכנסות בסך 5.
5 מיליון ש"ח וזכויות העובדים הופרשו בדוחות הכספיים, בתום יתר השנים היה לשנקר עודף קל של הכנסות מהוצאות (בין כ- 20,000 ש"ח לכ- 110,000 ש"ח).
יצוין כי בדוחות רואה החשבון המבקר לשנים אלה צוין כי הדוחות הכספיים אינם כוללים את מלוא ההפרשות לזכויות עובדים כ- 200,000 ( ש"ח לשנת התשס"ז 2006 -2007 ), כ- 150,000 ש"ח לשנת התשס"ו ( 2005 -2006 ), וכ- 450,000 ( ש"ח לשנת התשס"ה 2004 -2005 ); חישוב שעשה משרד מבקר המדינה המכליל התחייבויות אלה מצביע על תוצאות הפוכות במאזן לשנים האמורות: עודף הוצאות מהכנסות באותן שנים (כ - 161,000 ש"ח בשנת התשס"ז, כ- 131,000 ש"ח בשנת התשס"ו וכ- 336,000 .
)ש"ח בשנת התשס"ה תלונות על תפקוד שנקר בשנת 2007 התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות על פעולות בל תי תקינות ואי -סדרים לכאורה בנושאים שונים הנוגעים לתפקוד שנקר ועל אופן תפקודו של נשיא בית הספר, פרופ' אמוץ וינברג (להלן - הנשיא).
התלונות התבססו, בין היתר, על ממצאי דוח ביקורת מיוחד שהוגש באוקטובר 2006 על ידי מבקר הפנים של שנקר, רו"ח יהודה עזרא (להלן- מבקר הפנים), לבקשת חבר הנאמנים של בית הספר, שעסק בניהול האקדמי והמינהלי של שנקר (להלן - דוח הביקורת או דוח מבקר הפנים).
הדוח כלל ממצאים מהותיים בנושאים אלו וכן בנוגע לתפקוד הנשיא.
בנובמבר 2007 , בעקבות פניות של חברים במוסדות שנקר למל"ג ולמשרד מבקר המדינה בעניין פעולות בלתי תקינות לכאורה שבוצעו בשנקר, מינה מנכ"ל מל "ג וות"ת את רו"ח שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1359 .
איריס שטרק לבודקת (להלן- הבודקת מטעם מל"ג) לבחינת פעולות שנקר.
הוטל על הבודקת לבחון בין היתר את הממצאים שעלו מדוח הביקורת, את יישום ההמלצות וכן חריגות מהנחיות, כללים והחלטות של מל"ג וות"ת.
במאי 2008 הגישה הבודקת מטעם מל"ג ממצאי ביניים, ובאפריל 2009 הגישה את טיוטת דוח הבדיקה בנושא, והיא הועברה לשנקר לקבלת תגובתו.
את תשובתו המלאה על טיוטת דוח הבדיקה העביר שנקר למל"ג בסוף אוקטובר 2009 .
בתגובתו התנגד שנקר בתוקף למרבית הממצאים והמסקנות בטיוטת הדוח.
בתחילת פברואר 2010 החלה הבודקת להעביר למל"ג חלקים מרכזיים מדוח הבדיקה הסופי בעניין שנקר, וב - 17.
הבודקת ציינה בדוח הסופי כי היא אינה מקבלת את תגובות שנקר על ממצאי טיוטת הדוח ופירטה בהרחבה את הנימוקים והאסמכתאות לאי -קבלתן, ובכך היא הותירה למעשה את הממצאים בטיוטת הדוח על כנם.
10 העביר מנכ"ל מל"ג וות"ת ליו"ר חבר הנאמנים, ליו"ר הוועד המנהל ולנשיא שנקר את הדוח הסופי12 .
פעולות משרד מבקר המדינה בחודשים מאי 2008 - אוגוסט 2009 ,לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה בשנקר, בין היתר את הנושאים האלה: הטיפול בממצאי דוח הביקורת, משך תקופת כהונתו של הנשיא, הליכי סיום עבודתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש, העסקת היועץ המשפטי של בית הספר וקשרי הנשיא עמו, תרומה כספית מקרן תרומות מסוימת (פרטים להלן), הקמת חברה לפיתוח מוצרים ("שנטק"), רישום פרוטוקולים, הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר והפיקוח של מל"ג וות"ת על פעילות שנקר.
משרד מבקר המדינה גם ביצע מעקב אחר תיקון הליקויים שהובאו בנושאים שבהם דן בדוחותיו הקודמים על שנקר משנת 200213 ומשנת 200314 , ואלו הם: מינוי צוות לתיקון ליקויים, בטיחות, הסדרת השימוש בקרקעות, ניהול הרכש והרכוש הקבוע ונושאי כוח אדם.
ביקורת השלמה בנושאים אלה נעשתה במשרד להגנת הסביבה, במינהל מקרקעי ישראל במל"ג ובוות"ת.
ממצאי המעקב יובאו להלן בפרק נפרד15.
דוח הביקורת של מבקר הפנים .
במאי 2006 הטיל כאמור חבר הנאמנים של שנקר על מבקר הפנים לבצע "ביקורת עומק מיוחדת".