HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן דוגמאות: 1 ) מתקן משטרה צבאית טבריה- המחנה נטוש משנת 2003 ובמרכזו מבנה ישן בן שתי קומות בשטח בנוי של כ-640 מ"ר.
המחנה שוכן במרקם עירוני מפותח בלב שכונת מגורים ובה תצפית לכיוון הכנרת.
2 ) מחנה אבו גוש - כאמור, המחנה נטוש משנת 1993 ובו מבנה משטרה המיועד לשימור מתקופת המנדט הבריטי, וילה ומחסן בשטח בנוי כולל של כ - 2,650 מ"ר.
המחנה שוכן בלב הכפר אבו גוש, שמושך אליו מבקרים רבים, ובו תצפית לכיוון העמק.
3 ) מוצב נטוש בבקעת הירדן 86 שאינו מחובר למים ולחשמל.
ממסמכי צה"ל עולה כי במוצב הוקם ללא אישור צה"ל מרכז צפרות ואף נעשו בו שיפוצים.
היבטים סביבתיים87 לנטישת מחנות בהליך שאינו מתיישב עם פקודות הצבא, כמתואר לעיל, השפעה ישירה על היבטים סביבתיים רבים.
בביקורת נמצא כי בחלק גדול מהמחנות הנטושים הותירו היחידות שנטשו אותם מפגעים רבים כגון: חלקי ציוד מסוגים שונים, שברי נגרות, שברי זכוכיות, חוטי חשמל וארונות חשמל הרוסים; בחלק מהמחנות נותרו מצבורי פסולת מוצקה ונוזלית ופסולת בניין; במחנות מסוימים זוהמה הקרקע במזהמים מסוגים שונים, דוגמת דלקים וש מנים.
מפגעים אלה נמצאו גם בסיור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במרס 2010.
,רוב זיהומי הקרקע מקורם בדליפות ממכלי דלק וממכלים של חומרים מסוכנים בשמנים שנשפכו ובפסולת שהושלכה על הקרקע או הושלכה לתעלות ניקוז באופן לא מוסדר.
לזיהום הקרקע השפעות נרחבות מהבחינה הס ביבתית והבריאותית, .
לא עלה בידי מרכז בינוי להמציא למשרד מבקר המדינה את מועד נטישת המחנה 87 בעניין זה, ראו גם את הפרק "הטיפול של צה"ל בהגנה על הסביבה - מעקב מורחב", בדוח זה.
ובהן: זיהום מקורות מים, פגיעה בצומח, זיהום חללים תת -קרקעיים מתרכובות נדיפות, העלולות לגרום לבעיות נשימה לשוהים באזור זיהום הקרקע.
להלן שתי דוגמאות: משרד הביטחון 123 .
1 ) במחנה מש"א בית דגן פעל מרכז שיקום ואחזקה, שכלל מחלקה לציפוי ולגימור של מתכות ומחלקה לניקוי מנועים 88 .
סקר זיהום קרקע שביצע צה"ל במחנה בשנת 2001 קבע כי הפעילות במש"א ואופן הטיפול בשפכים גרמו לזיהום קרקע בשמנים, בדלקים ובמתכות כבדות (כרום, מנגן, ניקל, עופרת ואבץ).
ממ"י דרש מצה"ל לטהר את שטח המחנה קודם להחזרתו.
בשנים 2004 ו- 2007 ביצע צה"ל פעילות נוספת במחנה לניטור המזהמים בקרקע ובמי התהום, בשיתוף המשרד להגנת הסביבה ונציבות המים, ובכלל זה הזמין סקר בנושא מי תהום מחברה פרטית בשנת 2004 .
בסקר עלה, בין היתר, כי הקרקע מזוהמת במזהמים אורגניים, בתוצרי דלקים ובמתכות.
במי התהום התגלו שרידים של חלק מהזיהומים באופן הפוסל אותם לשתייה.
בסקר נוסף, שביצעה בשנת 2007 חברה פרטית אחרת בהזמנת צה"ל, נמצא כי לעומת הממצאים שהועלו בסקר הקודם חלה החמרה בזיהום שמקורו במזהמים אורגניים וחל שיפור בזיהום שמקורו במתכות.
בסקר צוין כי מדי חורף מי הגשמים מחדירים את הזיהום עמוק יותר לקרקע.
במכתב שהוציא המשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2009 לראש מינהל הגנת הסביבה באט"ל נקבע כי הזיהום נגרם עקב פעילות תעשייתית לא מוסדרת במש"א שחרגה מהסטנדרדים המקובלים.
במכתב הודגש כי "העדר הטיפול של צה"ל ומשרד הביטחון בזיהום במשך שנים רבות, למרות התראותינו החוזרות ונשנות, גורם להתפשטות הזיהום, להגברת הסיכון לציבור ולסביבה ולהגדלת העלויות העתידיות של השיקום".
בביקורת עלה כי על אף זיהום הקרקע החמור באחד האזורים המרכזיים והמאוכלסים במדינה, שהולך ומתפשט עם הזמן, ועל אף ההשפעות הסביבתיות והבריאותיות החמורות של ה זיהום, מעהב"ט לא פעלה לפתרון הסוגיה: היא לא הכינה הערכה של העלויות הנדרשות לטיהור הקרקע, לא קבעה מקור תקציבי לנושא ולמותר לציין כי לא הכינה תכנית לסילוק המפגע.
2 ) מחנה בסיס דלק אשדוד נטוש משנת 2006 .
נוכח מאפייני הפעילות בו, ובכלל זה אחסון והספקה של דלק ושמנים ליחידות הצבא, על פי הערכות צה"ל יש חשש לזיהום הקרקע במחנה.
אף על פי כן, מעהב"ט לא יזמה ביצוע סקר בנושא זיהום הקרקע במקום, כדי לאפיין את סוגי הזיהומים ואת היקפם, וממילא לא הכינה הערכה של עלות טיהור השטח ותכנית לסילוק המפגעים.
להלן תמונות הממחישות חלק מהמפגעים הסביבתיים במחנות: .
88 ,נוכח הכוונה להקטין את היקף המערך היצרני והלוגיסטי בצה"ל, סיכמו משהב"ט צה"ל ומשרד האוצר בשנת 1996 , בין היתר, כי יבוטל מש"א בית דגן, וכי חלק מפעילותו יועבר לבסיס תל השומר.
כאמור, המחנה ננטש בשנת 2001.
מתחם אגד ימ"חים בקסטינה משרד הביטחון 125 .
)מחנה ורד בבאר שבע (חלקי אסבסט .
מחנה בדרום הארץ 126 דוח שנתי61א .
היבטים כלכליים 1) על פי הערכת מעהב"ט, מאחר שמחנות נטושים אינם נדרשים עוד למטרה ביטחונית, המשך החזקתם בצה"ל נבח ן בעיקר מבחינת הכדאיות הכלכלית תוך השוואת עלויות החזקתם של מחנות אלה - ובעיקר סכומי הארנונה שמעהב"ט משלמת עבורם - ובין העלויות שצה"ל יידרש להשקיע בטיהור שטחי המחנות ובניקוים כדי לאפשר את החזרתם לממ"י.
כאמור, על פי הסיכום עם משרד האוצר שעליו דיווח את"ק במא י 2005, פינוי המחנות לקראת החזרתם לממ"י נועד להיות ממומן מהלוואת משרד האוצר, והחזרת הלוואה זו הייתה אמורה להתבצע בעיקר באמצעות החיסכון בארנונה89 .
על פי נתוני משהב"ט, בשנים 2004 -2007 , נוכח החזרת חלק מהמחנות, הוא חסך יותר מ -17 מיליון ש"ח בגין אי -תשלום הארנונה .
בשנים 2008 ו- 2009 הסתכמו תשלומי הארנונה של מעהב"ט בעד מחנות נטושים בכ-25 מיליון ש"ח בכל שנה, לעומת כ-36 מיליון ש"ח בשנת 2007 .
2 ) לעומת החסכונות הצפויים בשל אי-תשלום ארנונה בעד המחנות, מסתכמות עלויות הניקוי והטיהור של שטח המחנות, ובכלל זה פירוק והריסה של מבנים, טיהור קרקע ופינוי פסולת, בעשרות רבות של מיליוני ש"ח.
על פי אומדן ראשוני של מרכז בינוי, המעודכן לתחילת שנת 2010 , מסתכמת עלות הניקוי והטיהור של עשרות רבות של המחנות הנטושים בכ-70 .
89 על פי נתוני משהב"ט, הארנונה בעד מחנות נטושים לשנים 2004 -2009 הסתכמה בכ-173 .
)מיליון ש"ח (במחירים שוטפים משרד הביטחון 127 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הערכה זו חסרה, מאחר שאינה מתבססת על בחינה שיטתית של עלות הפינוי של כל אחד מהמחנות הנטושים, ובכלל זה זיהוי ומיפוי של מגוון המפגעים הנמצאים בהם ותמחור כלל העלויות הכרוכות בהסרתם.
בין היתר, בהערכה לא נכללו עלויות טיהור קרקע במחנות נטושים שזיהום הקרקע בהם משמעותי, דוגמת מחנה בית דגן ובסיס דלק אשדוד.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי הוא מבצע עבודת מטה להערכת משמעויות הפינוי והניקוי של שטחי המחנות הנטושים, וכי עבודה זו צפויה להסתיים בתחילת שנת 2011.
מהמצב שתואר לעיל אפשר ללמוד שלמעהב"ט אין תמריץ כלכלי ממ שי לפינוי מחנות נטושים, בייחוד נוכח העובדה שמעהב "ט אינה משלמת ארנונה בעד מרביתם, אך נדרשת להשקיע בהם השקעות ניכרות לצורך החזרת שטחם לממ"י.
3 ) אשר למחנות הנטושים שמעהב"ט משלמת בעדם ארנונה, ממסמכי מרכז בינוי עולה כי בשנים 2005 -2008 השקיע צה"ל סכומי כסף ניכרים בפירוק מבנים ובטיהור חלק ממחנות אלה, כדי להחזיר את שטחם לממ"י ולחסוך בתשלומי המסים.
עם זאת, צה"ל לא סיים את עבודות הפינוי של חלק מהמחנות, ולכן על אף ההשקעה בהכנות לפינוי המחנות הוא המשיך להחזיק בהם ולשלם מסים תמורתם.
לדוגמה, מתחם הובלה ומתחם אגד ימ"חים במחנה קסטינה נכלל בפרויקט החזרת 55 מחנות נטושים לממ"י שתואר לעיל.
מנתוני מרכז בינוי עולה כי בשנים 2005 - 2007 ,השקיע צה"ל כמיליון ש"ח בפירוק המבנים במתחם ובפינוים.
עם זאת הטיפול בפינוי המתחם לא הושלם נוכח מחסור בתקציב, באופן שהמתחם נותר בחזקת צה"ל, והוא המשיך לשאת בעלות תשלומי הארנונה עבורו.
על פי אומדן מרכז בינוי מדצמבר 2009 , נדרש תקציב נוסף של כמיליון ש"ח כדי לסיים את שיטוח המתחם ואת החזרתו לממ"י.
יצוין כי על פי נתונים שהעביר אמו"ן למשרד מבקר המדינה במרס 2010 , תשלומי הארנונה בגין המתחם כולו הסתכמו בשנים 0820 ו- 2009 בכ-10.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב שבו מעהב"ט משלמת מדי שנה בשנה ארנונה בסך של מיליוני ש"ח, כיוון שאין ביכולתה להקציב מיליון ש"ח להשלמת פינוי מחנה קסטינה, אינו סביר ומחייב תיקון מידי.
4 ) סיבה נוספת לעיכוב של מעהב"ט בהחזרת שטחי מחנות נטושים לממ"י היא הערכותיה לגבי אפשרויות לשיווק עתידי של הקרקעות שבהן נמצאים מחנות מסוימים, במסגרת תהליך שיווק המחנות שתואר בפרק הקודם, וקבלת תמורה בעד החזרת שטחם לממ"י.
לדוגמה, מחנה ורד שפונה ברובו91 על ידי צה"ל בשנת 2007 ; מחנה המשטרה הצבאית בטבריה ש צה"ל פינה בשנת 2003 ; ומתחם הובלה ואגד ימ"חים במחנה קסטינה שצה"ל פינה בשנת 2005 .
ממסמכי אג"ת עולה כי מעהב"ט מעכבת במשך שנים את החזרת שטחי מחנות אלה לממ"י כדי לקבל תמורה לשיווקם, אף על פי שהניסיונות לשווקם לא צלחו.
90 השטח הכולל של המתחם הוא בהיקף של מאות דונם, מהם פונו כמחצית.
אין בנתוני אמו"ן חלוקה בין ארנונה המשולמת עבור השטח שפונה ובין זו שמשולמת עבור השטח האחר.
91 על פי נתוני צה"ל, שטח המחנה מסתכם בכמה דונם מהם פונו כ-80% בשנת 2007.
בפקודת העבודה של צה"ל לשנת 2010 נקבע כי "מחנות בלתי מאוישים מהווים נטל כלכלי על צה"ל ופוגעים ביכולת המדינה לטייב את שימוש הקרקע הנמצאת במחסור".
עם זאת צוין, כי "במסגרת תר"ש תפן לא הוקצה תקציב מרכזי למימוש התכנית לפינוי המחנות הבלתי מאוישים".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה על הטיפול הכושל של צה "ל בתופעת המחנות הנטושים והפרוצים, הפרוסים בכל רחבי הארץ.
היקפה של התופעה הולך ומתרחב בשנים האחרונות, ועל מעהב "ט למצוא את הדרך להסדרת סוגיה זו.
נוסף על היותם של מחנות אלה נטע זר בסביבתם, יש בהם, כאמור, משום סכנה בטיחותית ומפגע סביבתי ותברואתי חמור, בעל השפעות מצטברות לטווח ארוך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בהתחשב בכך שלמחנות האמורים אין מטרה ביטחונית, שרובם נטושים במשך שנים רבות ושצה"ל ממשיך להחזיקם - הרי שהמצב הקיים גורם לפגיעה בלתי מידתית באינטרס הציבורי.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, בלי לגרוע מאחריות ו של צה"ל למצבם של המחנות הנטושים, נוכח השימוש שהוא עשה בעבר בשטחים אלה למטרות ביטחון המדינה, ונוכח המשאבים הניכרים שנדרשת מעהב"ט להשקיע בניקוים ובטיהורם על חשבון פעילות הביטחון, אמורה סוגיית החזרת שטחיהם לרשות ממ"י על כל המשתמע ממנה להיבחן על ידי כל הגורמים הנוגעים בדבר - בראש ובראשונה מנכ"ל משהב"ט וראש אג"ת, וכן גורמים בכירים בממ"י ובמשרד האוצר.
ראוי שגורמים אלה יפעלו בהקדם לגיבוש תכנית משותפת להחזרת שטחי המחנות הנטושים לרשות ממ"י, ובה יוגדר לוח זמנים מפורט, ייקבעו עלויות הניקוי והטיהור של הקרקעות ויוסדרו המקורות למימונן.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל משהב"ט וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי בחודשים האחרונים בוצעה עבודה רבה הן במעהב"ט והן עם ממ"י ובעקבות כך הוחזרו שטחיהם של עוד 13 מחנות.
לאחר שצה"ל ישלים את מיפוי המחנות "תושלם הכנת תכנית עבודה לטיפול במחנות הרלוונטיים ולהשבת המחנות לממ"י בתיאום עם ממ"י וגופים נוספים ככל וידרשו".
ניהול שטחי אש בצה"ל .
בהתאם לתקנות ההגנה, "מפקד צבאי רשאי להכריז בצו על שטח או מקום כל- שהם, כי הם שטח מסוגר לצורכיהם של התקנות האלה.
כל אדם הנכנס לתוך שטח או מקום כל -שהם או יוצא מתוכם .
ללא תעודת -היתר בכתב שהוצאה בידי המפקד הצבאי או בשמו - יאשם בעבירה על התקנות האלה".
על פי תקנות ההגנה, הפרת איסורים אלה היא עברה פלילית.
בהתבסס על תקנות ההגנה סוגר צה"ל שטחים לצורך אימון כוחותיו (להלן - שטחי אש92 )- רובם המוחלט במסגרת צו רמטכ"ל לסגירה קבועה של השטח, ומיעוטם - שטחים הנסגרים מעת לעת לתקופות קצובות על פי צווי אלוף.
בתחילת שנת 2010 הסתכמו השטחים שבחזקת צה"ל שהיו .
92 יש שני סוגים של שטחי אש: שטחים שבהם הותר שימוש באש חיה, ושטחים שבהם הותר להתאמן ללא אש חיה.
דוח זה עוסק בשני הסוגים.
סגורים על פי צווי רמטכ"ל בכ -7.
4 מיליון דונם 93, שהם כ -%33 משטח מדינת ישראל94 .
הרוב המוחלט של שטחי אש נסגר לפני עשרות שנים, ומרביתם - כ- 92% מהם- נמצאים באזור הנגב.
משרד מבקר המדינה בדק את הניהול והניצול של שטחי האש שנסגרו מכוח צו רמטכ"ל בגזרת דרום של צה"ל, ובכלל זה את הכלים לניהול שטחי האש ולבקרה על ניצולם, את אופן אישור השימוש בשטחי האש לצרכים אזרחיים בד בבד עם אימון כוחות צה"ל ואת התשתית הנורמטיבית לכך.
כמו כן, נבדקה עבודת המטה בצה"ל לגבי היקף השטחים הנדרש לאימון הכוחות בהווה ובעתיד, ובכלל זה הגורמים המשפיעים על יכולתו של צה"ל למצות באופן המיטבי את שטחי האש.
מעקב בצה"ל אחר ניצול שטחי אש .
תפקידיה של ז"י בנוש א שטחי אש מוגדרים בהוראת הפיקוד העליון שעניינה "הזרוע לבניין הכוח ביבשה" (להלן - הפ"ע).
בהתאם להפ"ע, בין תפקידי ז"י בשגרה ובחירום: לשאת באחריות מטה לאימונם של כוחות השדה ובאחריות הישירה לאימונים המתבצעים ביחידותיו, וכן לגבש, לסכם ולפרסם את גרף התעסוקה המבצעית השנתי לכוחות היבשה על פי הנחיות מטכ"ל (אגף המבצעים) ולגבש את תכנית האימונים השנתית לכוחות השדה95 .
עוד קובעת ההפ"ע כי ז"י תישא באחריות להקצאת שטחי אש ומטווחים ביבשה לכלל צה"ל (למעט מטווחי ניסויים) ובאחריות לתכנון, לפיתוח ולתחזוקה של שטחי האש והמטווחים לשימושי היבשה (למעט מטווחי ניסויים).
ז"י מקצה את שטחי האש לשימוש קבוע לפיקודים המרחביים, בין היתר, בהתאם לסדרי עדיפויות שהיא קובעת לאימונים ולהכשרות.
האחראי לתיאום, לתכנון ולהקצאה של שטחי אש בפד"ם לכלל צה"ל הוא מרכז תיאום שטחי אימונים (להלן - מתא"ם), השייך לענף אימונים באגף מבצעים של הפיקוד.
מרבית שטחי האש בפד"ם מוקצים ליחידות במרחב ונמצאים באחריותן.
יחידות שקיבלו לאחריותן שטחי אש רשאיות להתאמן בשטחיהן ללא תיאום עם המתא"ם.
לעומת זאת, יחידות אורחות רשאיות להתאמן בשטחי אש רק לאחר תיאום אתו.
חלק מהיחידות המתאמנות בשטחי האש, דוגמת יחידות ח"א, אינן כפופות לז"י.
האופן שבו יחידות אלה מנצלות את שטחי האש לא נבדק במסגרת ביקורת זו.
מערכת לניהול שטחי אש כאמור, מתא"ם אחראי לתיאום ולתכנון בנושא הקצאת שטחי אש ליחידות המתאמנות בשטחים שאינם בחזקתן 96 .
לשם כך, עד סוף שנת 0920 הפעיל מתא"ם מערכת ממוחשבת ובה מידע רב על סוגי האימונים של היחידות השונות, מועדיהם וכלל הפרטים הרלוונטיי ם ליחידות מתאמנות (להלן - המערכת לניהול שטחי אש).
אף כי המערכת לא אפשרה חיתוך נתונים או הפקת מידע סטטיסטי, .
על פי נתוני מחלקת תו"פ שנמסרו למשרד מבקר המדינה 94 לא כולל איו"ש.
שטחי האש באיו"ש מסתכמים בכ- 958,000 .
דונם 95 הדבר נעשה באמצעות הכנת גרף אימונים צה"לי שנתי, המשמש למעשה כלי תכנוני להקצאת שטחי האימונים לשנת עבודה.
96 יחידות שבחזקתן שטחי אש המתאמנות בשטחים שאינם באחריותן נדרשות אף הן לתאם את אימוניהן עם המתא"ם.
המידע שנאגר בה היה חיוני לביצוע תיאומים ולניהול שוטף של שטחי האש, והוא שימש את משרד הביטחון 133 .
,מתא"ם, את היחידות המתאמנות ואת גורמי התיאום האחרים, דוגמת רט"ג שחלק מהשטחים שבטיפולה חופפים לשטחי האש97 .
מפקדת מתא"ם מסרה למשרד מבקר המדינה במרס 2010 כי המערכת לניהול שטחי אש הוקמה לפני שנים רבות, ותפקודה בשנים האחרונות התאפיין בקשיים רבים.
עוד מסרה כי בדצמבר 2009 קרסה המערכת ורוב המידע שהיה בה אבד ואי-אפשר לשחזרו.
מפקדת מתא"ם התקשתה להעריך את משמעויות אבדן המידע, ובכלל זה את השפעתו על ניהול שטחי האש בפד"ם, אף שלטענתה מדובר במידע רב ערך.
יצוין כי על אף המשמעויות של קריסת המערכת, פד"ם לא ביצע כל תחקיר בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר שגרת גיבוי הנתונים במערכת לניהול שטחי אש הוא ליקוי חמור, בייחוד נוכח חשיבות נתונים אלה בכל הנוגע לניהול שטחים אלה, מחד, ונוכח קשיים בתפקוד המערכת בשנים האחרונות, מאידך.
מעקב ובקרהבנושא ניצול שטחי אש בהתאם להוראת קבע אג"ם שעניינה "סגירה קבועה של שטחים ביבשה בתחומי מדינת ישראל (צו סגירת רמטכ"ל)" (להלן - הק"ם), נדרשת ז"י לבדוק מדי פעם בפעם, בתיאום עם אג"ת, את מידת ניצול ם של השטחים שנסגרו ל טובת אימוני צה"ל.
עוד קובעת ההוראה כי אם יתברר שאין עוד צורך בשימוש בשטח מסוים לאימונים או לצורך אחר, תעביר ז"י המלצה לאג"ת לצמצום או לביטול הצו שהביא לסגירת השטח, ולאחר שאג"ת יבחן את הנושא הוא יגבש המלצה בעניינו ויעבירה לסגן הרמטכ"ל.
בביקורת עלה כי אין לז"י כלים לבחינת מידת הניצול של שטחי אש, וכי אי ן לה נהלים המפרטים את אמות המידה לבחינה שכזו.
כמו כן עלה כי אין לז"י כללים בנוגע לאופן גיבוש המלצה לאג"ת בשאלה אם יש מקום לצמצם או לבטל את הצו שהביא לסגירת שטח זה או אחר, אם התברר שאין עוד צורך בשטח.
זאת ועוד, אין בז"י מסד נתונים בנושא ניצול שטחי אש שיסייע בתכנון הקצאת השטחים בעתיד, בניהולם ובבקרה עליהם.
יצוין כי לפחות משנת 2005 לא העבירה ז"י לאג"ת כל מידע בנוגע לניצול שטחי האש.
כמו כן עלה בביקורת כי אף שכאמור נקבע בהק"ם שבדיקתה העתית של ז"י בנוגע לניצול שטחי אש אמורה להתבצע בתיאום עם אג"ת, אין אג"ת עוסק בתחום זה.
במרס 2010 מסר ענף אימונים ותשתיות בז"י למשרד מבקר המדינה כי אכן "ז"י אינה מנהלת מעקב אחר הניצול בפועל של שטחי אש", וכי "טרם סיכמה מנגנון או אמצעי לביצוע מעקב מעין זה והמעקב הינו אחר הקצאות בלבד".
עוד מסר כי להערכת הענף "מרבית שטחי האש מנוצלים לאימונים, ואף קיים בחלקם עומס רב, זאת לאחר הגברת האימונים אחרי מלחמת לבנון השנייה, ושינויים בפריסה המרחבית של חלק מיחידות הצבא בדרום".
97 כגון שטחים ששר הפנים הכריז שהם שמורות טבע, בהתאם לסמכותו המוגדרת בחוק הגנים הלאומיים.
יצוין כי על פי חוק זה "בשטח צבאי, האיסורים וההגבלות לפי חוק זה .
לא יחולו על צ בא-הגנה-לישראל או על שלוחה אחרת של מערכת הבטחון שאישר אותה שר הבטחון".
אשר להיעדר בקרה של אג"ת בנושא ניצול שטחי אש מסרה מחלקת תו"פ למשרד מבקר המדינה במרס 2010 כי "אג"ת האציל מסמכויותיו בתחום שטחי האש לז"י, האחראית על שטחים אלה ועל חלוקתם ליחידות השונות; בהתאם לכך, כלל עבודת המטה הקשורה לניצול שטחי האש ואופן השימוש בהם מצויה באחריות ז"י, הנעזרת לשם כך בפיקודים המרחביים ובח"א".
עוד מסרה כי משרד הביטחון 135 .
"עם זאת, בהתאם לצורך, מנחה אג"ת לקיים עמ"ט לשינוי השימוש ב שטח אש וזאת בהתאם לשינויי פריסה של יחידות במרחב".
משרד מבקר המדינה מעיר כי השטחים שממ"י הקצה לצה"ל לצורך אימון כוחותיו הם משאב מוגבל ויקר ערך, שבחלקו ניתן לשימוש לצרכים אזרחיים, דבר המחייב מעקב ובקרה מדוקדקים בכל הנוגע לניצול יעיל של שטחים אלה.
על כן נדרש צה"ל לוודא שהשטחים שהוא מחזיק בהם למילוי צרכיו בהווה ובעתיד98 .
אכן מנוצלים באופן המיטבי בנוגע לאמור לעיל ראוי להוסיף ולציין כי צה"ל אינו משלם לממ"י בעד השימוש בשטחי האש (בנושא זה ראו גם בפרק הבא), ומכאן שאין לו כל תמריץ כלכלי לייעל את ניצולם.
לפיכך חשוב מאוד להפעיל מערכות בקרה - בתוך מערכת הביטחון ומחוצה לה 99 - שמטרתן להביא לייעול בניצול השטחים.
אי-ביצוע בקרה כנדרש על ניצול שטחי אש, הן בז"י והן ברמה המטכ"לית של אג"ת, אינו מתיישב עם פקודות צה"ל ולקוי ביסודו.
גם העובדה שאג"ת, כגורם מטכ"לי, מאציל מסמכויותיו לגוף צבאי בתחום מסוים אך אינו עוקב אחר תפקודו של גוף זה בתחום האמור מלמדת על ליקוי בפעילותו.
יודגש כי הדברים מקבלים משנה חשיבות בהתחשב בכך שצה"ל היה ער במשך שנים רבות לאי -תקינות המצב, אולם לא נקט כל פעולה ממשית כדי לתקנו: כבר בשנת 1993 עמד משרד מבקר המדינה ע ל פגמים בבקרה של אג"ת ושל ז"י בנושא מידת הניצול של שטחי אש, ועל היעדר כלים לשליטה בשטחים אלה100 .
ממצאים דומים הועלו גם שנים לאחר מכן בדוח ביקורת של מבקר מערכת הביטחון מדצמבר 2002 בנושא "ניהול ורישום המקרקעין במערכת הביטחון", ובו הומלץ, בין היתר, "להגביר העניין של הגורמים המשתמשים הצה"ליים לשימוש מושכל יותר במקרקעין העומדים לרשותם: לבדוק באופן שוטף את מידת הצורך במקרקעין המוחזק, ואת אפשרות ניצולו באופן מיטבי"; ובדוח ביקורת שהכינה מחלקת הבקרה והמעקב במטכ"ל בדצמבר 2003 בנושא שטחי אש, ובו נקבע כי ז"י ואג"ת לא קיי מו בדיקה בנושא מידת הניצול של שטחי אש מעל חמש שנים, בניגוד להק"ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מעקב ובקרה בנושא ניצול שטחי האש של צה"ל חיוניים לקבלת החלטות בנוגע לנחיצותם לצה"ל, בטווח הקצר והארוך, נוכח הצורך ההולך וגובר בשטחים לשימוש אזרחי.
נוסף על כך, יש במעקב ובבקרה האמורים כדי להביא לשיפור בתכנון תכניות האימונים וההכשרות של צה"ל, תוך זיהוי שטחים שיש להם ביקוש רב לצורך ביצוע אימונים שאינם מנוצלים כהלכה (בנושא זה ראו גם בהמשך).
בנושא תכנון צורכי צה"ל בשטחי אש בעתיד ראו בהמשך 99 .
בנושא בקרה אזרחית על ניהול שטחי אש ראו בפרק הבא 100 ,בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 44 ( 1993 '), עמ 1079.
גורמים המשפיעים על יכולתו של צה"ל לנצל את שטחי האש .
צורכי פיתוח אזרחיים שטחי האש שבאחריות פד"ם משתרעים על פני כ -6.
9 מיליון דונם, ששיעורם כ- %48 משטח המדינה בדרום הארץ101 .
מדובר בשטחים פתוחים, שבחלק מהם יש תשתיות אזרחיות דוגמת כבלי תקשורת, קווי מים ומתקני מים, קווי חשמל, אנטנות סלולריות ומחצבות; וחלקם חופפים לשמורות טבע.
סגירת שטחים לצר כים ביטחוניים גורמת להגבלת השימושים בקרקע למטרות אזרחיות.
מדי שנה בשנה מגישים גורמים אזרחיים לצה"ל מאות רבות של בקשות לכניסה זמנית לשטחי אש למטרות שונות, כגון תחזוקה של תשתיות; שימושים חקלאיים דוגמת רעייה עונתית ועיבודים רב-שנתיים; כריית אבן ומחצבים; וכן מ עבר בשטח, לרוב לצורך טיולים.
שימושים אלה (להלן - שימוש משני) אינם גורעים משטחי האש, אלא אמורים להתבצע בגזרות מוגדרות ובלוחות זמנים המתואמים עם צה"ל, בד בבד ובמתואם עם השימוש שמתבצע בשטחים לצורך אימון כוחות צבא.
נוסף על כך, גורמים אזרחיים מגישים מדי פעם בפע ם לצה"ל בקשות לגריעה קבועה של קרקעות משטחי אש, בין היתר לצורך הקמת מתקני תשתית, שימוש חקלאי קבוע, הרחבת יישובים שכבר הוקמו או הקמת יישובים חדשים.
בהוראת משהב"ט שעניינה " הקצאת שטחי אימונים לצרכי צה"ל " נקבע, בין היתר, כי "הרשאה לשימוש משני בשטחי האימונים תהי ה על פי הסכם בין ממ"י לבין המורשה בשטח", וכי " תנאי ההרשאה לא יחרגו מהתנאים, אשר נקבעו ע"י נציגי צה"ל המוסמכים".
משרד מבקר המדינה בדק בצה"ל את תהליך הבדיקה והאישור של הבקשות המתקבלות מגורמים אזרחיים לשימוש משני בשטחי אש.
להלן יפורטו ממצאי הבדיקה: א.
אג"ת עוסק מטעם צה"ל באישורן או בדחייתן של בקשות מגורמים אזרחיים לשימוש משני בשטחי אש.
בתהליך בדיקת הבקשות נעזר אג"ת, לפי העניין, בגופי צה"ל שכוחותיהם מתאמנים בשטחי האש - ז"י, פד"ם, ח"א וגופים אחרים - הכול בניסיון למזער ככל הניתן את המחלוקות עם התכניות האזרחיות ולשמור על האינטרס הצבאי.
האחריות המוטלת על אג"ת בבואו לאשר או לדחות את הבקשות לשימוש משני כבדה במיוחד בשל היותו הגורם הבלעדי המקבל החלטות בנושא.
כגוף צבאי שמייצג את צה"ל, אמורות החלטותיו להתבסס בראש ובראשונה על הערכת האינטרסים הצבאיים, אך גם להתחשב ככל שניתן בצרכים אזרחיים, כפי שבאים לידי ביטוי בבקשות לשימוש משני.
כדי לאפשר לאג"ת להגיע להחלטה מידתית ומאוזנת חשוב מאוד שתתקיים תשתית נורמטיבית ברורה העוסקת במכלול הסוגיות הקשורות לבדיקת הבקשות לשימוש משני בשני תחומים עיקריים: 1 ) חלוקת האחריות והסמכויות בין גו רמי צה"ל העוסקים בבדיקת הבקשות ובהערכת הפגיעה באינטרס הצבאי שתיגרם אם יאושרו; 2 ) קביעת אמות מידה שעל פיהן גורמים אלה אמורים לבחון אם לאשר בקשות לשימוש משני, למשל: מידת ההתאמה של סוג השימוש המבוקש למאפייני האימונים שמתקיימים בשטח אש; אופן הערכת מידת הפגי עה באינטרס הצבאי; זיהוי ובחינה של חלופות .
101 על פי נתוני מחלקת תו"פ, כפי שנמסרו למשרד מבקר המדינה.
אפשריות לארגון מחדש של אימוני יחידות צה"ל אם תאושר הבקשה; ובחינת השימושים המשניים שאושרו בשטח המבוקש בהווה ובעבר.
על אף החשיבות של קיום תשתית נורמטיבית לבדיקת בקשות של גורמים אזרחיים לשימוש משני בשטחי אש, עלה בביקורת כי אין בצה"ל הוראות העוסקות במכלול הסוגיות הנוגעות לנושא זה, כמפורט לעיל.
עקב כך אין בצה"ל הגדרה סדורה של תפקידי הגופים הצבאיים ובעלי התפקיד בהם העוסקים בבדיקת הבקשות, ושל הגדרת סמכויותיהם וחלוקת האחריות ביניהם.
כמו כן, אין בצה"ל כללים בנוגע להליך בחינת הבקשות, לוחות זמנים לביצועו ואמות מידה שעל פיהן יש לקיימו.
כאמור, האחריות הפיקודית בנושא שטחי האש מוטלת על ז"י.
במרס 2010 מסר ענף אימונים ותשתיות בז"י למשרד מבקר המדינה כי אג"ת מעביר לז"י כל בקשה של גורם אזרחי לשימוש משני בשטחי אש, לקבלת עמדתה בנושא; ז"י בוחנת את הבקשות המתקבלות באופן פרטני בשיתוף הפיקוד הרלוונטי, היחידה בעלת שטח האש והסיירת הירוקה; לעתים הבקשות מוחזרות לאג"ת להשלמת פרטים או להבהרות; ראש חטיבת יבשה בזרוע מאשר כל עמדה שמעבירה ז"י לאג"ת; והעיסוק בבחינת הבקשות לשימושים משניים מתבצע בתדירות יום-יומית, בין השאר בשל מספרן הגדול של הבקשות.
במרס 2010 מסרה מחלקת תו"פ למשרד מבקר המדינה כי השיקולים שאג"ת מביא בחשבון בהתייחסותו לבקשות אזרחיות לשימושים משניים בשטחי אש הם סוג האימונים בשטח האש וסוג הבקשה.
עוד מסרה כי "כל בקשה לשימוש בשטח אש מופנית להתייחסות ז"י ומתא"ם הפיקוד הרלוונטי.
כל בקשה אשר נמצאת כי יש לה היתכנות למימוש, מופנית להתייחסות משהב"ט אשר במסגרתה נערך כתב התחייבות המהווה תנאי לכל כניסה ובצוע עבודות בשטחי האש".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין בהסברי מחלקת תו"פ כדי לשנות את העובדה שתהליך בח ינת הבקשות של גורמים אזרחיים לשימוש משני בשטחי אש מתקיים ללא מסגרת נורמטיבית ברורה ומחייבת, הקובעת אמות מידה אחידות ככל שניתן לקבלת ההחלטות על ידי בעלי התפקידים השונים.
היעדרן של אמות מידה כאמור עלול להקשות על הגורמים השונים בבואם לקבל החלטה מידתית המתחשבת בין היתר בצורכי האימונים של צה"ל מחד ובאינטרס האזרחי מאידך.
בהתייחסותו מאוקטובר 2010 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי "על מנת לשפר את תהליך הבדיקה, מבוצע בימים אלה הליך של כתיבת נוהל לבדיקת כלל התכניות האזרחיות המוגשות לצה"ל, ובכלל זה בקשות לביצוע שימושים אזרחיים משניים בשטחי אש, צפי לסיום הליך כתיבת הנוהל סוף שנת העבודה 2010 ".
עוד מסר צה"ל כי מערכת מידע גאוגרפי אחודה, אשר נמצאת בימים אלה בשלבי הקמה, תאפשר ניהול ובקרה בנושא תהליך בדיקת הבקשות האמורות, וכי מערכת זו צפויה לפעול בתחילת שנת 2011.
סמנכ"ל וראש אמו"ן הודיע למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי נוכח ממצאי הביקורת יבחן משהב"ט "האם וכיצד יש להעמיק הפיקוח והבקרה של משרד הביטחון על עמדות צה"ל בכל הנוגע למתן/סירוב הרשאות לשימוש בשטחי אש".
עוד עלה בביקורת כי באג"ת, בז"י ובפד"ם אין מסד נתונים רב-שנתי בנושא הבקשות לשימושים משניים וההיענות להן, שיסייע בבחינתן, בניהולן ובבקרה עליהן.
עקב כך המעקב אחר הבקשות הוא לעתים לקוי, כפי שעולה מהדוגמאות שלהלן: 1 ) באפריל 2008 העביר אג"ת להתייחסות פד"ם בקשת רט"ג לייעד משרד הביטחון 139 .
שטח לשמורת טבע נחל אפעה.
אף כי מפקדת מתא"ם השיבה לאג"ת כבר באותו חודש, חזר אג"ת על אותה הבקשה באוקטובר 2009 , וזאת ללא קשר לתשובת פד"ם.
2 ) בפברואר 2009 העביר אג"ת להתייחסות ז"י ופד"ם את בקשת רט"ג להרחיב את שמורת טבע נחל עשוש באופן שבתחומה ייכלל חלק משטחי האש של צה"ל.
אף כי פד"ם כתב לאג"ת 140 דוח שנתי61א .
תשובה בנושא כבר באותו החודש וז"י בתחילת מרס 2009 , חזר אג"ת על בקשה זו, ללא קשר לתשובות האמורות, באוקטובר 2009 .
אשר למשמעות היעדר מסד נתונים רב -שנתי בנושא בקשות לשימוש משני בשטחי אש מעיר משרד מבקר המדינה כי הדבר אינו מאפשר שימור ידע ויצירת זיכרון ארגוני שיסייעו לניהול הבקשות ולבקרה עליהן.
זאת ועוד, הדבר אינו מאפשר ניתוח בנושא התפתחויות רב -שנתיות בתחום הצרכים האזרחיים והשפעתן על פעילותו של צה"ל בשטחי האש בטווח הארוך.
ליקוי זה בולט נוכח היקפן הגדול של הבקשות המוגשות מדי שנה בשנה לצה"ל, ובייחוד נוכח הקונפליקט המ ובנה בין הצורך לסגור שטחים באופן מוחלט לצרכים צבאיים ובין הצורך ההולך וגובר בשטחים לשימושי קרקע לפעילות אזרחית.
פלישת גורמים בלתי מורשים כאמור, לפי תקנות ההגנה, על כל אדם הנמצא מחוץ לשטח שנסגר בצו על ידי מפקד צבאי נאסר להיכנס אליו, ועל כל אדם הנמצא בש טח הסגור נאסר לצאת ממנו בלא היתר מהמפקד הצבאי או מטעמו.
הפרת איסורים אלה היא עברה פלילית.
על אף האמור בתקנות ההגנה, ממסמכי צה"ל עולה תופעה רחבת היקף של פלישת גורמים בלתי מורשים לשטחי האש לצורך גנבת מתכות ורעיית עדרים.
שלדות רכב ישנות ומטרות ירי עשויות מתכת, המשמשות לאימוני ירי של הכוחות המתאמנים, הן יעדם העיקרי של גונבי המתכות.
אשר לעדרים הפולשים לשטחי האש, הימצאותם בשטחים אלה פוגעת בקיומם התקין של אימוני הכוחות.
נוסף על כך יש בשטחי האש תופעות אחרות כגון זריעה חד-שנתית על ידי פולשים, בנייה ארעית ואף בנייה קבועה.
הסיירת הירוקה היא המפקחת על שטחי האש ועל שטחי המקרקעין הצבאי לשם מניעת פלישה אליהם (לרבות פלישת עדרים) ולשם פינוי מסיגי גבול.
פקחי הסיירת מסיירים בשטחי האש כדי לאתר ולתפוס את העבריינים הפולשים לתחומם, ובכלל זה הם עוסקים בתפיסת כלים ובאחסונם ובהגשת תלונות בנושא למשטרה.