HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוצע כי משרד החוץ יבחן את הצורך בהתאמות במדיניותו, ולצורך כך ימפה וידרג את .
סוגי מקרי הסיוע ההומניטרי החריג שנדרשו בשנים האחרונות, יעריך את גובה המימון .
שנדרש במקרים אלו, יקבע תבחינים לזיהוי ולאיתור של מקרים הומניטריים קשים, וכן, .
יבחן אם יש מקום להגיש סיוע כספי מינימלי הנדרש במקרים אלו.
כל אפיקי המימון העצמי האפשריים, תוך קביעת מקור מימון למקרים הרלוונטיים.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו, כי הוא סבור שלמשרד החוץ אין את הכלים .
המתאימים כדי להחליט על סיוע כספי לישראלים במצוקה.
ע ם זאת, מתן סיוע בצורת הלוואה .
בהיקף מצומצם הוא כלי שמשרד החוץ יכול להשתמש בו וזאת רק לאחר קביעת שיטת הפעלה .
עוד מסר, כי תקציב למימון פעילות הסיוע לאזרחים שנקלעו לאירועי .
מצוקה חריגים בחו״ל הוא חלק מתקציב הפעילות של משרד החוץ אשר חלקו מיועד לחירום.
לעמדת אגף התקציבים, משרד החוץ נדרש לנהל את תקציב החירום אשר נותן מענה בין היתר .
לאזרחים במצוקה, כחלק מניהול התקציב שלו ובשים לב לסדר עדיפויותיו במהלך השנה .
החשכ"ל מסר בתשובתו, כי שאלת עלות וחיוב חילוץ הישראלים במצוקה היא שאלה ״ערכית״ .
שיש לתת עליה את הדעת.
לצורך הכנת תשתית לדיון החשב הכללי ממליץ לקיים תמחור נפרד .
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי הוא ייבחן בחיוב תקצוב מיוחד עבור פעילות קונסולרית.
לתקצוב חירום לאירוע רב נפגעים - הנושא יועלה וייבחן מול משרד האוצר, בבקשה לקבל .
תקצוב על חשבון חלק מהכנסות המדינה בגין פעולות קונסולריות - כחלק מהדיון הכולל, .
שייערך מול מל"ל וגופי ממשל רלוונטיים, בנושא "גבולות אחריות המדינה לאזרחיה בחו"ל" .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ארגון ומימון של טיסות לישראלים ששהו .
בחו"ל עם פרוץ מגפת הקורונה .
התפרצות מגפת הקורונה ברחבי העולם .
בינואר 2020 ,, בעקבות תחילת התפרצות מגפת הקורונה, המליץ משרד הבריאות למשרד החוץ .
בין היתר, שעובדיו יימנעו ממגע עם אנשים חולים ועם בעלי חיים ויקפידו על רחיצת ידיים במים .
מפברואר 2020 ואילך, בעקבות התפשטות הנגיף, החלו מדינות רבות, ובהן ישראל, לנקוט .
צעדים שונים כדי להתמודד עימו, בכלל זה באמצעות הטלת חובת בידוד על הנכנסים למדינה, .
סגירת גבולות יבשתיים, סגירת השמיים לתעבורה אווירית באופן מלא או חלקי, הטלת מגבלות .
על התעבורה הפנימית במדינה ואף הגבלת פעילותם של מערכים שונים - מערכי מסחר, מקומות .
בילוי, מקומות העבודה ועוד.
במדינות מסוימות הצעדים ננקטו באופן מיידי וללא התראה .
כאמור, החל בינואר 2020 פרסם משרד הבריאות כמה וכמה הודעות לציבור בדבר התפרצות .
נגיף הקורונה בסין, ובעקבות כך המליץ להימנע מנסיעה לעיר ווהן ולמחוז חוביי שבסין.
20 פרסם משרד הבריאות המלצה נוספת לאזרחים הישראלים לשקול את נחיצות הנסיעות .
למדינות נוספות: תאילנד, יפן, הונג-קונג, סינגפור, מקאו, דרום קוריאה וטייוון .
20 ,פרסם גם משרד החוץ הודעות לציבור ובהן המליץ לאזרחים ישראלים שלא לטוס לסין .
ולשוהים בסין הומלץ לחזור לישראל.
כמו כן באותו החודש פרסם משרד החוץ הודעה ובה המליץ .
לישראלים, עקב גידול ניכר במספר מקרי ההידבקות בנגיף הקורונה להימנע לחלוטין מנסיעה .
לדרום קוריאה, לתאילנד, ליפן ולאיטליה.
במרץ 2020 הרחיב משרד החוץ את האזהרה באופן .
שהיא הוחלה גם לגבי נסיעה לצרפת, לגרמניה, לשווייץ, לספרד ולאוסטרייה (להרחבה בעניין .
אזהרות המסע, ראו להלן בפרק בנושא - מידע לישראלים בחו"ל).
בהודעה שפרסם משרד החוץ במרץ 2020 הוא אף התריע שמדינות רבות הכריזו שלא יאפשרו .
לאזרחים זרים להיכנס בשעריהן והמליץ לכל מי שמתעתד לצאת לחו"ל או לנסוע למדינה זרה .
לבדוק מבעוד מועד אם תתאפשר כניסתו למדינת היעד ואם יש בה חובת בידוד במדינת היעד.
משרד החוץ הוסיף כי מדינות רבות צמצמו או ביטלו את הטיסות המתוכננות לצאת משטחן .
לישראל ולכן המליץ לכל אזרח ישראלי שמבקש לחזור לישראל, לבדוק אם הטיסה המיועדת .
תתקיים, ואם היא בוטלה - להזמין טיסה חלופית דרך יעדים שעדיין יש טיסות מהם לישראל.
בתקופת מגפת הקורונה מספר הטיסות הנכנסות לישראל והיוצאות ממנה פחת מכ-10,000 .
טיסות בינואר2020 לכ-180 טיסות במאי2020 .
להלן בתרשים10 יוצג מספר הטיסות היוצאות .
מישראל והנכנסות אליה בחודשים ינואר - אוגוסט 2020 .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 10: מספר הטיסות הנכנסות לישראל והיוצאות ממנה .
בחודשים ינואר- אוגוסט 2020 .
קיימת זהות כמעט מוחלטת בין מספר הטיסות הנכנסות והיוצאות .
על פי נתוני רש"ת בעיבוד משרד מבקר המדינה .
איגום המידע על הישראלים בחו"ל .
במרץ 2020 נסגרו גבולותיהן האוויריים שליותר מארבעים מדינות באסיה, באירופה ובאמריקה .
(להלן - סגירת השמיים).
התפשטות מגפת הקורונה וסגירת השמיים יצרו אירוע ייחודי שבו .
ישראלים רבים שמקום מושבם הקבוע בישראל נותרו בחו"ל ללא ודאות אם יוכלו לחזור לישראל .
ומתי, בה בעת שמגפת הקורונה המשיכה להתפשט ברחבי העולם.
בתרשים 11 להלן יוצג מספר .
המדינות שסגרו את השמיים ביבשות אירופה, אסיה ודרום אמריקה במרץ 2020 ,, לפי תאריכים .
לפי פרסומי המדינות השונות לגבי סגירת מעברי הגבול הבין -לאומיים שלהן (האוויריים .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 11: מספר המדינות הכולל שבהן נסגרו השמיים במרץ2020 .
)(ביבשות אירופה, אסיה ודרום אמריקה .
על פי נתוני חברת החדשות BBC בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בתחילת התפשטות מגפת הקורונה ברחבי העולם העריך משרד החוץ כי שהו בחו"ל כ-10,000 .
אזרחים ישראלים שמרכז חייהם בישראל וכן מאות אלפי אזרחים ישראלים שחיים בחו"ל דרך .
נסגרו השמיים בפרו, אחת המדינות שבהן היה ריכוז גדול של מטיילים ישראלים .
בעקבות זאת החלה המחלקה לישראלים בחו"ל לאסוף מידע מנציגויות ישראל באמריקה .
הלטינית לגבי חופש התנועה בתוך המדינות ואפשרויות היציאה מהן בטיסה או דרך היבשה.
20 פרסם האגף הקונסולרי ממשק מקוון באתר משרד החוץ ובדף המשרד ברשת .
חברתית, ובאמצעותו התבקשו להירשם ישראלים ששהו בדרום אמריקה והיו מעוניינים לחזור .
לישראל (להלן - הממשק).
כ-1,125 ,ישראלים נרשמו באמצעות הממשק.
יומיים לאחר פרסום הממשק הוטסו הישראלים מפרו לישראל בארבע טיסות27 .
27 23 מהישראלים נותרו על אדמת פרו ויצאו מהמדינה באמצעות טיסות חילוץ של מדינות אחרות דרך אירופה לישראל.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ב-21.
20 פרסם משרד החוץ הודעה ובה קרא שר החוץ דאז, לישראלים השוהים בחו"ל "לשוב .
ארצה כמה שיותר מהר", בהודעה נאמר עוד כי שר החוץ דאז הורה להנהלת המשרד לה יערך .
לביצוע ״תוכנית חרום לאומית לחילוץ ישראלים מחו״ל״ , שבמסגרתה ימופו באמצעות .
השגרירויות והקונסוליות בעולם ריכוזי הישראלים השוהים בחו״ל ומעוניינים לחזור ארצה , .
ובהתאם לביקוש ייקבעו יעדים, ויאורגנו טיסות מהם לישראל .
כמו כן נקבע, כי לשם ביצוע .
הטיסות תתבצע פנייה לשלוש חברות התעופה הישראליות (להלן - חברות התעופה) בבקשה .
לשלוח מטוסים ליעדים בהתאם לנתונים שנאספו במשרד החוץ.
הוא הוסיף כי מרכז המצב .
במשרד החוץ יפעיל מוקד לרישום בקשות של ישראלים לחזור לישראל.
כאמור, האגף הקונסולרי במשרד החוץ נערך להטסת הישראלים לישראל והחל לאסוף נתונים .
על הישראלים השוהים בחו"ל באמצעות שני כלים לאיסוף מידע שפרסם החל מ -19.
20 : סקר שפרסם האגף בקרב קונסולים בנציגויות ישראל בחו"ל ובו הם התבקשו להעריך את .
מספר הישראלים השוהים בכל מדינה שמבקשים לשוב לישראל, כדי להיערך לארגון .
טיסות לישראל באמצעות מיפוי של מוקדים שבהם קיים ריכוז של ישראלים.
ממשק מקוון המיועד לציבור הישראלי, שנועד לרכז מידע על המטיילים השוהים בחו"ל .
ומעוניינים לחזור לישראל.
בממשק ניתנה לפונים האפשרות למלא שאלון שכלל פרטים .
ליצירת קשר עימם, וכן הם התבקשו לציין את המדינה שבה הם שוהים.
דבר קיומו של הממשק המקוון לאיסוף מידע יתפרסם באתר המשרד במרשתת ובדף .
ברשת החברתית של משרד החוץ ונציגויות ישראל בחו"ל וכן בהודעות המשרד לתקשורת.
נמצא כי אף שבמועד סיום הביקורת הנציגויות המשיכו לפרסם באתריהן את המידע על .
הממשק, המשרד הסיר את הקישור לממשק מהעמוד הראשי של אתר המשרד ושל הדף .
שלו ברשת החברתית ב-8.
20, בעת שעדיין שהו בחו"ל יותר מאלף ישראלים שביקשו .
לאחר הסרת הממשק מהעמוד הראשי נדרשה היכרות עם אתר המשרד .
ופעולת חיפוש באתר כדי להיחשף לקיומו ולהיעזר בו בעת הצורך.
נמצא כי בחודשים מרץ עד מאי 2020 נרשמו באמצעות הממשק5,641 ישראלים, ועד יוני2020 .
חזרו לישראל4,135 מהם.
להלן בלוח5 יוצג מספר הנרשמים באמצעות הממשק בחודשים מרץ- .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל לוח 5: מספר הנרשמים באמצעות הממשק בחודשים מרץ- מאי .
החודש מספר הנרשמים מספר הנרשמים ששבו .
מרץ 5,080 3,843 1,237 .
סה"כ 5,641 4,135 1,506 .
מהנתונים בטבלה עולה כי בחודשים אפריל ומאי 2020 נרשמו באמצעות הממשק561 ,ישראלים .
וכי 292 מהם הגיעו ארצה.
מכאן שהממשק נותר כלי רלוונטי שבאמצעותו האגף הקונסולרי איגם .
מידע על מספר הישראלים בחו"ל שמעוניינים לחזור לישראל, אף שכאמור, הקישור אליו הוסר .
מהדף הראשי של האתר כבר בתחילת אפריל 2020 .
משרד מבקר המדינה בדק באתרי המרשתת של ארבעים נציגויות של משרד החוץ, שפועלות .
באירופה, באסיה ובאמריקה ונבחרו באקראי, את אופן פרסום הממשק לאיסוף מידע מהציבור .
על ישראלים השוהים במדינות השונות, וזאת מעבר לפרסום הכללי באתר משרד החוץ.
כי הממשק פורסם רק ב-18 (45% ) מתוך40 האתרים והחשבונות ברשתות החברתיות של .
עוד עלה, כי ב-16 מתוך18 המדינות האמורות אכןנרשמו באמצעות .
הממשק 1,157 אזרחים ישראלים ששהו בהן.
כמו כן, מבדיקת נתוני השאלון עלה כי20 נציגויות .
נוספות לא פרסמו את הממשק באתרים שלהן, ובסך הכול לפחות 42 נציגויות לא פרסמו את .
ניתן ללמוד על הקשר בין הפרסום החלקי של הממשק בנציגויות לכך שלישראלים רבי ם .
שביקשו לחזור לארץ לא נודע על הממשק מהדוגמאות שלהלן: נציגויות ישראל בפנמה, בקוסטה .
ריקה ובקולומביה לא פרסמו את הממשק באתרים שלהן ובמרץ 2020 נרשמו באמצעות הממשק .
66 ,ישראלים ממדינות אלה.
באותו חודש יצאו שתי טיסות חילוץ לקוסטה ריקה ולקולומביה .
והחזירו 237 ישראלים לישראל.
כלומר כ -170 ישראלים שלא נרשמו בממשק חזרו בטיסות אלה .
בהמשך, באפריל 2020 , נרשמו בשלוש המדינות הללו חמישה ישראלים נוספים .
באמצעות הממשק, וביוני 2020 יצאה טיסה מפנמה לישראל במימון פרטי ובה כ-200 ישראלים .
שקובצו משלוש המדינות.
גם בטיסה זו טסו ישראלים רבים בהרבה מאלה שנרשמו באמצעות .
יצוין כי יוזמות מקומיות שונות, שלחלקן היו שותפים גם עובדים בנציגויות ישראל, הביאו להקמת .
קבוצות ביישומים להעברת מסרים מיידיים ואליהן הצטרפו ישראלים שהיו מעוניינים בכך.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פרסום הממשק בידי גורם ישראלי רשמי הפך כלי מרכזי בתהליך איגום המידע על .
הישראלים ושמירת פרטי הקשר עימם.
נמצא כי פרסום הממשק בעמוד הראשי שבאתר .
המשרד בוצע עד תחילת אפריל 2020 , וכי לפחות42 מהנציגויות לא פרסמו את הממשק .
פרסום הממשק במקום בולט ונגיש בכל אתרי המשרד ובכלל הנציגויות .
ובחשבונותיהם ברשתות החברתיות, אפשר ש היה מאפשר למשרד החוץ לאסוף מידע .
מדויק יותר על מספר הישראלים שמעוניינים לחזור לישראל ועל אופן פריסתם בעולם.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעילות בעניין איסוף המידע והפנייה לישראלים .
בחו"ל בעת משבר הקורונה וממליץ כי משרד החוץ יוודא כי בעתיד הודעות מסוג זה .
יפורסמו במיקום ברור, בולט ונגיש בכל האתרים והחשבונות ברשתות החברתיות של .
המשרד וכלל הנציגויות, וזאת למשך כלל התקופה הרלוונטית, כדי לסייע לו לתכנן ולטייב .
את פעולות הסיוע במדינות השונות.
מימון וארגון של טיסות לישראלים .
מימון וארגון של הטיסות מפרו לישראל .
בית המשפט העליון עמד לא אחת על החשיבות של עקרון השוויון ועל השפעותיה השליליות .
של הפרתו על הפרט והחברה, בציינו כי: משמעותו של שוויון היא "יחס שווה אל בני אדם, אשר .
לא קיימים ביניהם הבדלים של ממש, שהם רלוונטיים לאותה מטרה" 28 .
לאחר סגירת השמיים בפרו ובמדינות נוספות בדרום אמריקה, התקבצו בפרו כאמור ישראלים .
רבים שהיו מעוניינים לחזור לישראל.
20 פנה משרד החוץ לאחת מחברות התעופה .
בבקשה שתסייע בהחזרת הישראלים, והחברה נעתרה לבקשתו29 .
החברה הודיעה למשרד החוץ .
שהשיגה מימון מגורמים עסקיים לשיגור שלושה מטוסים לפרו, אך מאחר שמספר הישראלים .
שביקשו לחזור לישראל היה גדול מתפוסת שלושת המטוסים, דרוש מטוס נוסף, ולא נמצא מימון .
נציג המל"ל פנה לחשכ"ל בבקשה להקצות סך של 350,000 ,דולר למימון הטיסה הרביעית .
והחשכ"ל אישר בקשה זו ובכך איפשר את יציאת המטוס הרביעי לפרו.
פרסם משרד החוץ הודעה לציבור ובה הודיע שאותה חברת תעופה משגרת ארבעה מטוסים .
לפרו, וכי השגרירות בפרו, האגף הקונסולרי וחדר המצב במשרד החוץ פועלים לקבלת .
האישורים משלטונות פרו כדי להעביר את כל הישראלים לעיר לימה ולאפשר נחיתה של .
28 בג"ץ953/87 פורז נ' ראש עיריית תל אביב - יפו (פורסם במאגר ממוחשב 23.
88 ); בג"ץ1067/08 עמותת "נוער .
כהלכה" נ ' משרד החינוך (פורסם במאגר ממוחשב 6.
29 אותה חברת תעופה היא החברה היחידה שבבעלותה מטוסים המותאמים לטיסות ארוכות טווח.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל סמוך למועד הטסת המטיילים מפרו לישראל פרסם משרד החוץ הודעה ובה צוין שעל פי .
הודעת שר החוץ דאז, טיסות החילוץ מפרו יהיו ללא תשלום.
זאת בניגוד ליתר הטיסות .
שבהן נגבה תשלום עבור כרטיסי הטיסה.
הודעה זו יצרה מטבע הדברים ציפייה שהטיסות לארץ יהיו ללא תשלום.
ואומנם, במרץ 2020 , .
לאחר שהתקיימו הטיסות מפרו, פנו אלפי ישראלים לחדר המצב של משרד החוץ ולמחלקה .
לישראלים בחו"ל וביקשו להטיס אותם לישראל.
רבים מהפונים הביעו תרעומת ותחושת אפליה .
על כך שבניגוד לטיסה מפרו, חברות התעופה גובות תשלום על הטיסות מיעדים אחרים.
כי בתשובות של כמה מהנציגויות על השאלון הן ציינו את הקשיים והטרוניות שעימן נאלצו .
להתמודד בעקבות החלטה זו.
הודעת משרד החוץ בעניין הטסת הישראלים מפרו ניתנה בטרם נעשתה בחינה רחבה של .
צרכי ההטסה של ישראלים השוהים בחו"ל ומעוניינים לשוב ארצה עקב התפשטות מגפת .
הקורונה ולפני שגובשה דרך פעולה אחידה לטיפול בכל הפניות של ישראלים בנושא.
בהיבט המימוני נמצא כי המדינה שילמה בעד טיסה אחת 350,000 דולר (כ-1.
ש"ח) ששיעורה כ-21% ( מכלל התקציב המסתכם ב -6 מיליוןש"ח) 30 שהוקצה .
להשתתפות בהטסתם ארצה של ישראלים ב-45 טיסות החילוץשאושרו .
להלן, עבור 45 טיסות החילוץ הנוספות נקבע מנגנון תשלום אחר, שיושם לגביהן באופן .
גם במצב חרום רצוי כי רשות מנהלית תבחן את דרך טיפולה בו, מנקודת מבט רחבה, .
תוך נתינת הדעת לאפשרות של התמשכות האירוע והתרחבותו.
יקבע הסדרי הטסה לכלל הישראלים בחו"ל בעתות חרום, בראיה שוויונית, לאחר בחינה .
משפטית, על מנת להימנע ממצב בו חלק מהישראלים ששהו בפרו הוטסו לישראל במימון .
הקופה הציבורית בעוד שלגבי ישראלים אחרים ששהו במדינות העולם באותה עת, לא .
נקבע הסדר דומה ואלו נשאו בעצמם בעלות טיסתם ארצה.
הליך ההתקשרות והמימון להטסת ישראלים .
בתקופת מגפת הקורונה .
חוק יסוד : הממשלה קובע כי הממשלה מוסמכת לעשות בשם המדינה, בכפוף לכל דין, כל .
פעולה שעשייתה אינה מוטלת בדין על רשות אחרת 31 .
30 מתקציב זה נוצלו בפועל כ-5 מיליון ש"ח.
31 סעיף32 לחוק יסוד הממשלה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 חוקנכסי המדינה, התשי"א -1951 .
, מסדיר את הסמכות הכללית לעשות עסקאות בנכסי המדינה .
לפי החוק, ייצוג המדינה בעסקאות ייעשה על ידי בעלי תפקידים שרשאים על פיו להתחייב בשם .
המדינה, ובהם שר האוצר, שר אחר או אדם שמונה על ידם לגבי סוגי עסקאות או סוגי נכסים .
לפי הוראות תכ"ם 32 , כאשר משרד ממשלתי עורך התקשרות, הכרוכה בהתחייבות .
בשם המדינה, ההתקשרות תעוגן במסמך התחייבות, אשר כולל את תנאי ההתקשרות בין .
ההתחייבות תינתן בכתב ותיחתם גם על ידי בעל זכות חתימה הכפוף לחשכ"ל.
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנות חובת המכרזים, .
התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות המכרזים) קובעים את עקרונות המכרז ולפיהם ישנה עדיפות .
לקי ום מכרז פומבי, ויש להקפיד על שקיפות, הוגנות ושוויון תוך הבטחת מירב היתרונות לגוף .
בתקנות המכרזים ניתנת אפשרות לפטור את ההתקשרות של גוף ציבורי ממכרז בתנאים .
דוגמאות לכך הן תקנה 3(2 ) לתקנות המכרזים שמאפשרת לקבל פטור ממכרז כאשר .
ההתקשרות דחופה, נדרשת למניעת נזק של ממש ויש להתחיל בביצועה בתוך שני ימי עבודה .
לכל היותר , ותקנה 3(28 ) לתקנות המכרזים שמאפשרת לקבל פטור ממכרז לגבי התקשרות .
בנסיבות מיוחדות ונדירות , המצדיקות עשייתה ללא מכרז.
20 הנחה שר החוץ דאז את משרדו להיערך להכנת תוכנית חירום לאומית .
להשבת כל הישראלים לישראל, ואף קרא לכל הישראלים המטיילים בחו"ל לשוב לארץ.
בהודעת משרד החוץ נכתב כי במרבית המדינות עדיין מתקיימות טיסות מסחריות וניתן להגיע .
דובר משרד החוץ פרסם בד בבד את קריאתם של שגרירי ישראל בעולם לאזרחים .
הישראלים להקדים ולעזוב את המדינה המארחת קודם שייכנס לתוקפו סגר ויבוטלו הטיסות .
באותו היום פנה משרד החוץ אל רש"ת33 וביקש שתפעל מול שלוש חברות התעופה הישראליות .
(להלן - חברות התעופה) כדי שיבצעו טיסות ליעדים שונים בעולם להחזרת ישראלים.
עדכנה את המל"ל, משרד התחבורה ורת"א בדבר הבקשה.
לבקשת משרד החוץ, ביום 22.
20 קיים מנהל נמל התעופה בן גוריון ברש"ת (להלן- מנהל .
נתב"ג), פגישה בהשתתפות נציגים של חברות התעופה ושל משרד החוץ, ובה הוחלט כיצד .
תארגן ותממן המדינה טיסות להשבת אזרחיה השוהים בחו"ל (להלן - טיסות חילוץ).
סיכמו הצדדים את הקריטריונים לביצוע הטיסות, תעריף מירבי לעלות כרטיסי הטיסה לכל נוסע .
ותקרה להשתתפות המדינה בעלות הטיסות.
בהתאם לסיכום זה החלו חברות התעופה לבצע .
20 , בעת שטיסות החילוץ היו בעיצומן ולאחר שנודע למשרד התחבורה כי אין למשרד .
החוץ מקור תקציבי לכי סוי העלויות של טיסות החילוץ, סיכם משרד התחבורה עם אגף .
התקציבים במשרד האוצר, על הקצאת תקציב של 6 מיליון ש"ח לסיוע ממשלתי למימון טיסות .
להחזרת ישראלים לישראל.
התקציב שהוקצה הוסט מתקציב שיועד ליישום החלטת הממשלה .
בנושא תוכנית רב-שנתית לפיתוח העיר אילת וחבל אילו ת.
שר התחבורה דאז, הנחה את רש"ת .
תקנון כספים ומשק שפרסם החשכ"ל .
33 רשות שדות התעופה היא תאגיד סטטוטורי ציבורי שהוקם מכוח חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ומנהל רת"א לפעול לסייע "לקיום הטיסות על פי קריטריונים ברורים כיוון שהתקציב מוגדר .
באותו היום הפיץ מנהל נתב"ג למל"ל, לרת"א, למשרד התחבורה, ולמשרד החוץ וחברות .
התעופה את התוכנית להטסת הישראלים ממדינות שונות ברחבי העולם.
בכתב של סיכום הפגישה שהתקיימה ב-22.
20 וכן הנחייה ולפיה מ-27.
בסבסוד המדינה מחייב קבלת אישור ממנהל רת"א (להלן - תוכנית החילוץ).
פילוח הטיסות שהוגדרו כטיסות חילוץ, לפי תאריכים: .
לוח 6: פילוח הטיסות שהוגדרו כטיסות חילוץ לפי תאריכים .
תאריך מספר טיסות שאושרו .
כטיסות חילוץ שיעורן מתוך כלל .
על פי נתוני רת"א בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בתחילת מאי 2020 התקבלה החלטת ממשלה34 שאישרה בדיעבד מימון של טיסות חילוץ ופינוי .
של נוסעים זרים מישראל (להלן - החלטת הממשלה).
בהחלטת הממשלה אושרה מסגרת .
תקציב של ששה מיליון ש"ח מתקציב משרד התחבורה, שנועדה לסייע בין היתר במימון טיסות .
חילוץ שהתקיימו בין 10.
20 עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי נציגי משרד התחבורה, .
החשכ"ל ואגף תקציבים במשרד האוצר (להלן - צוות היישום), יחליטו "על אופן הקצאת כספי .
בכפוף לקריטריונים מקצועיים שייקבעו ובהסכמת שר התחבורה .
והבטיחות בדרכים וייושמו באופן שוויוני".
להחלטת הממשלה שאישרה את מימון הטיסות בדיעבד וקבעה קריטריונים בנושא, צורפה חוות .
דעת משפטית מטעם היועצת המשפטית של משרד התחבורה (להלן - חוות הדעת המשפטית).
לחוות הדעת האמורה צורפו עמדות יועמ"ש משרד החוץ ויועמ"ש משרד האוצר אשר ציינו שאין .
מניעה משפטית להצעת ההחלטה ובה נקבע, כי סיוע למימון טיסות החילוץ אין משמעותו .
רכישת שירותים ולכן הוא אינו כפוף לחוק חובת המכרזים.
עוד נקבע בחוות הדעת כי הגם שקיים .
קושי בהסדרה המוצעת בהחלטת הממשלה שכן היא רטרואקטיבית, לצורך הקצאת מימון .
ממשלתי לפעולות שכבר בוצעו (טיסות החילוץ), בשל הנסיבות החריגות והייחודיות שחייבו .
34 החלטה 5060 מיום10.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פעולות בטווחי זמן מיידים לשם הבטחת בריאות ומניעת התפשטות המגיפה, הממשלה מוס מכת .
להחליט על כך מכוח סמכותה השיורית לפי חוק יסוד: הממשלה.
באוקטובר 2020 מסר נציגהחשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי ההליך התקין להזמנת שירות .
מחברות התעופה, ב אירוע חריג כדוגמת מגפת הקורונה, היה צריך להתבצע כך: ביצוע פעולות .
מראש על ידי הגורמים המוסמכים לכך בדין; אישור מקור מימון על ידי חשב המשרד; וביצוע .
ההתקשרות בהתאם לחוק חובת המכרזים ותקנותיו, להוראות התכ" ם, לחוק יסודות התקציב .
עוד מסר נציג ה חשכ"ל כי הגורמים שהיו מעורבים בקבלת החלטות .
ובהזמנת השירות מחברות התעופה - משרד התחבורה, משרד החוץ, רש"ת ורת"א - לא פנו .
מראש לחשכ"ל להסדרת הליך ההתקשרות להזמנת השירות.
חשב משרד התחבורה מסר בספטמבר 2020 למשרד מבקר המדינה כיההתחייבו יות עבור .
טיסות החילוץ הוצאו רק לאחר קבלת אישור צוות היישום שהוקם בעקבות החלטת הממשלה .
במאי 2020 , על עמידה בקריטריונים שנקבעו על ידיו ובדיקת דרישות התשלום של חברות .
מניתוח השתלשלות האירועים עולה כדלקמן: מנהל נתב"ג קבע עקרונות לקביעת גובה הסיוע של המדינה במימון הטיסות, וזאת .
בידיעת משרד החוץ ומשרד התחבורה.
עם זאת, לא נמצא כי הגורם המורשה על פי .
הוראות תכ"ם להתחייב למימון הסיוע בשם המדינה - החשכ"ל או נציגו - אישרו את .
ההתקשרות לפני ביצועה.
כמו כן, לא נמצא כי עקרונות אלה עוגנו בהסכם חתום.
מקור תקציבי הולם לפעולות אלה הוצג רק לאחר ביצוע 65% .
מהטיסות בפועל רכש השירותים מחברות התעופה בוצע ללא הליכי תיחור או הליכי פטור מתאימים .
כקבוע בחוק חובת המכרזים ותקנותיו, שנדרש גם בנסיבות של מגפת הקורונה ולנוכח .
הדחיפות שבביצוע התקשרות .
החלטת הממשלה שאישרה את התקציב למימון טיסות החילוץ ואת מנגנון התשלום .
בגינן, ניתנה כחודש וחצי לאחר שהסתיימו טיסות החילוץ, זאת על מנת לאפשר את .
חוות הדעת המשפטית שעליה נסמכת החלטת הממשלה .
בחנה את שאלת מימון הטיסות בדיעבד ואישרה את המסגרת למימון טיסות החילוץ .
מכוח סמכותה השיורית של הממשלה.
בתשובתה מנובמבר 2020 מסרה רת"א כי מאחר שהתקציב למימון טיסות החילוץ הושג לאחר .
שחלק מטיסות החילוץ כבר בוצעו, היה ברור לגורמי המקצוע כי להסדרת התשלום תידרש .
בהתאם לכך פעלה רת"א לקידום החלטת הממשלה מול הגורמים .
משרד התחבורה מסר בתשובתו מדצמבר 2020 כי הואנרתם למשימה הלאומית והעמיד את כל .
האמצעים הנדרשים למען סיוע לאזרחי המדינה ששהו ברחבי העולם לשוב לישראל עם פרוץ .
עוד מסר כי כיוון ש מדובר באירוע חריג בחומרתו וברמת אי-וודאות, נדרשו .
פתרונות מהירים וחריגים.
לדעתו, כאשר בוחנים את מבחן התוצאה, אכן היה נדרש לבצע חילוץ .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מגפת הקורונה המתפשטת בעולם וההחלטה לסייע במימון הטיסות של הישראלים לארץ .
חייבו את רשויות המדינה לפעול תוך פרקי זמן קצרים ובהלימה לפעולות שנקטו מדינות .
העולם כדי להתמודד עם מגפת הקורונה, אך אין די בכך כדי להחריג את ההתקשרות .
להבא, בכל התקשרות עתידית, על המשרדים להקפיד לפעול .
בהתאם לדין ולהסדיר קבלת פטור ממכרז כדין במקרים שבהם לא ניתן לערוך הליך .
תחרותי, נוכח הדחיפות או נוכח נסיבות מיוחדות אחרות.
ראוי כי בעת אירועי חי רום עתידיים שבהם מעורבים משרדי ממשלה בכלל ומשרד החוץ .
ומשרד התחבורה בפרט, הדורשים מענה מי ידי, כפי שאירע במגפת הקורונה , יקפידו .
המשרדים ככל הניתן, לעגן כנדרש את תנאיה של כל התקשרות, במסמך שייחתם על .
ידי הגורמים המקצועיים המוסמכים לכך.
כמו כן, על הגורמים המעורבים לפעול בהתאם .
לדין, לקבלת אישור החשכ"ל לביצוע התחייבויות כספיות בשם המדינה עובר להוצאת .
התחייבויות אלו, בפרט כלפי חברות וספקי שירותים.
אגף התקציבים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תקציב למימון סיוע לאזרחים שנקלעו .
לאירועי מצוקה חריגים בחו"ל נכלל בתקציב הפעילות של משרד החוץ שחלקו מיועד לחירום.
הוא הוסיף כי משרד החוץ נדרש לנהל תקציב חירום שנותן מענה לאזרחים במצוקה כחלק .
מניהול התקציב שלו, בשים לב לסדר העדיפויות במהלך השנה השוטפת, וכי לקראת דיוני .
תקציב המדינה הקרוב משרד החוץ נדרש להציג למשרד האוצר את דרישותיו התקציביות, .
ובמסגרתן הוא רשאי לתעדף את התקציב הייעודי לשעת חירום.
מומלץ כי משרד החוץ בשיתוף אגף התקציבים יבחנו יחד הקצאת תקציב חירום ייעודי .
למתן סיוע למקרי מצוקה חריגים רחבי היקף של ישראלים בחו"ל, באופן שיאפשר פעולת .
סיוע מהירה של המדינה בקרות אירועי חירום, ובדרך שתצמצם הסטת תקציבים מתוכניות .
מאושרות אחרות של המשרדים המעורבים 35 .
קריטריונים לאישור הטיסות כטיסות חילוץ .
בתוכנית החילוץ ממרץ 2020 הסכימו הצדדים על חמישה קריטריונים עקרוניים שאמורים היו .
להיבחן כתנאי להגדרתה של טיסה כטיסת חילוץ: משרד החוץ יגדיר את הצורך לקיים טיסת חילוץ בהיעדר אלטרנטיבה אחרת.
יש לבחון האם קיימת אלטרנטיבה מסחרית אחרת לחילוץ, לרבות הטסת נוסעים באמצעות .
חברה זרה לישראל או ליעד ביניים קרוב לשם מקיימות חברות ישראליות טיסות ישירות.
35 ראו גם מבקר המדינה, 68 ב רזרבות והוצאות שונות בתקציב המדינה - תקצוב, ניצול ושקיפות, עמוד 239 .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 יש לבחון קיומה של אפשרות לרכז את הישראלים בנקודה אחת בכל יעד, זאת כדי לחסוך .
במספר הטיסות ולצמצם את דילוגי הטיסות בין יעדים שונים.
יש לבחון את אופי הנוסעים הפונים לנציגויות בבקשה לחילוץ תוך הבחנה ברורה בין נוסעים .
בעלי אזרחות ישראלית אשר מרכז חייהם בישראל ובין נוסעים ישראלים שהם תושבים .
תילקח בחשבון עלות החילוץ ביחס למספר המבקשים והאלטרנטיבה שמולם.
כאמור, הקריטריונים שבתוכנית החילוץ גובשו ב-27.
20 ( , לאחר שכבר בוצעו חלק ניכר65%) .
מטיסות החילוץ, שהחלו לפעול כאמור ב -19.
20 , צוותהיישום החליט בהמשך מהם .
הקריטריונים שמגדירים טיסה כטיסת חילוץ וכתב כי ביסס אותם על הקריטריונים שבתוכנית .
בביקורת נמצא כי אין התאמה מלאה בין הקריטריונים להגדרת טיסה כטיסת חילוץ שנקבעו .
בתוכנית החילוץ, לבין הקריטריונים שנקבעו על ידי צוות היישום.
יצוין כי הקריטריונים של צוות .
היישום נקבעו לאחר שהסתיימו טיסות החילוץ.
להלן בלוח 7 תוצג השוואה בין הקריטריונים .
לוח 7: השוואת הקריטריונים ל קביעת טיסה כטיסת חילוץ .
(V ,= קייםX )= לא קיים .
קריטריון תוכנית החילוץ צוות היישום .
קיומה של טיסה חלופית מסחרית   .
אפשרות לריכוז הישראלים ביעד   .
מצוקה שלהישראלים ביעד   .
הבחנה ביןתושבי קבע בישראל .
לישראלים שמרכז חייהם בחו"ל   .
עלות החילוץ יחסית למספר הנוסעים .
שירותים רפואיים לא מספקים או .
פוטנציאל סכנה בגין מגפת הקורונה   .
צפי לסגירת השמיים   .
על פי תוכנית פעולה של רשות שדות התעופה; מסקנות צוות היישום בעיבוד משרד מבקר המדינה .
צוות היישום קבע שטיסות החילוץ שבוצעו בפועל ונכללות ברשימות ובנתונים שהוצגו לו הן .
טיסות שעומדות בקריטריונים שגובשו, ואישר את הטיסות שעליהן המליצה רת"א כטיסות חילוץ.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל הצוות הוסיף כי "קריטריונים אלו נבחנו ונמצאו סבירים, שקולים ושוויוניים" .
ככל שיידרשו טיסות חילוץ בעתיד, נדרש לקבל אישור מראש לביצוען, כדי להימנע מאישור .
מהשוואת הקריטריונים עולה כי אלה מהם שאושרו על ידי צוות היישום, לאחר ביצוע .
הטיסות בפועל, אינם מתיישבים במלואם עם ההסכמות שנקבעו בין נציגי משרדי .
הממשלה ובין חברות התעופה בתוכנית החילוץ.
שינוי בדיעבד של קריטריונים, הוא מצב .
שאינו רצוי, שכן הוא עלול ליצור פערים למול הגופים שהסתמכו על הקריטריונים .
המקוריים, והדבר מחייב את מקבלי ההחלטות לפעול בזהירות.
התאמת טיסות החילוץ שאושרו לקריטריונים .
חברות התעופה ביצעו 45 .
טיסות שאושרו כטיסות חילוץ בהתאם לתוכנית החילוץ המקורית .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי שלושה גורמים היו מעורבים באישור הטיסות: טיסות שהתקיימו עד 22.
20: משרד החוץ עמד בקשר עם חברות התעופה על מנת .
לקיים טיסות ליעדים שבהם נמצאים ישראלים במצוקה שמבקשים לחזור לישראל, ואישר .
טיסות שהתקיימו בין 22.
20 : משרד החוץ המליץ על יעדים מחו"ל לביצוע .