HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במחקרים צוין כי היעדרה של תח"ץ או נגישות מועטה שלה ביישובים הערביים הם בין הגורמים התורמים לשיעורי התעסוקה הנמוכים של האוכלוסייה הערבית, ולעתים עד כדי ניתוקה משוק התעסוקה87 .
על כן כל פתרון בתחום התעסוקה חייב לכלול שינויים מרחיקי לכת שיביאו לשיפור משמעותי בתח"ץ.
המלצה דומה ניתנה גם על ידי ה- OECD ונכללה בדוח שהגישה ועדת אקשטיין וכן בהחלטות הממשלה השונות.
היישובים הערביים בישראל סבלו במשך שנים מהיעדר כמעט מוחלט של תח"ץ מוסדרת.
בדוח שנתי של הרשות לפיתוח כלכלי לשנת 2009 צוין כי מרבית קווי האוטובוסים עוברים רק בצירים הראשיים, ובמרבית היישובים ה ערביים אין כלל תחבורה פנימית.
עוד צוין בדוח האמור כי ב-60 (כ-40% ) מ-147 היישובים הערביים אין כלל תח"ץ, וכי ב-62 (כ-42% ) מהם יש תח"ץ, אך השירות מוגדר כ"רמה נמוכה".
כלומר, כ -82% מהיישובים הערביים לא קיבלו בשנת 2009 שירותי תח"ץ או קיבלו שירותי תח"ץ מצומצמים.
גם במועד סיום הביקורת נגישות תח"ץ ביישובים הערביים אינה מספקת, הן מבחינת פריסת הקווים והן מבחינת גובה הסבסוד של תעריפי הנסיעות באוטובוסים.
בהתאם לנתוני משרד התחבורה מנובמבר 2015 , במועד זה ל - 12% .
מהיישובים הערביים המוכרים עדיין אין שירות של תח"ץ משרד התחבור ה הוא הממונה הארצי על תכנון תח"ץ, והוא נעזר בין היתר במינהלת התחבורה הציבורית לצורך תכנון קווי תח"ץ חדשים או שינוי בקווים קיימים וכן לצורך ביצוע סקרים להערכת הכדאיות של הפעלת קווי תח"ץ.
עוד יצוין כי משרד התחבורה מקיים קשר עם השלטון המקומי, כגורם המייצג את צורכי התושבים.
משרד מבקר המדינה בחן דוגמה לפעולות משרד התחבורה לקידום התח"ץ כפי שבאו לידי ביטוי בעיר רהט - אשר תוקצבה תחילה במסגרת תכנית 12 היישובים ובהמשך במסגרת תכנית בדואים דרום.
בתכניות אלו נקבע כי משרד התחבורה יפעל לשיפור הנגישות התחבורתית בעיר, בין היתר על ידי הפעלה של קווי תח"ץ עירוניים ובין - עירוניים וחיבורם לצירי תנועה מרכזיים ולמוקדים כלכליים ועסקיים.
הבדיקה העלתה כי עדיין יש פערים משמעותיים בעיר זו , המשפיעים על יכולתה של האוכלוסייה בה להשתלב בשוק התעסוקה.
להלן פירוט: חלק ממוקדי התעסוקה המרכזיים של רהט הם אזורי תעשייה הנמצאים בעיר או הסמוכים לה - אזור התעשייה עידן הנגב ואזורי תעשייה בערים השכנות: קריית גת, שדרות, אופקים ונתיבות.
כמו כן, ניתן להניח שבערים אלה יש מקומות תעסוקה נוספים שבהם יכולים להשתלב תושבי רהט.
הועלה כי באפריל 2013 ובינואר 2014 פנו נציגי עיריית רהט למשרד התחבורה בבקשה להסדיר את הפעלתו של קו אוטובוס שיחבר בין העיר רהט לאזור התעשייה עידן הנגב.
עוד הועלה כי גורמים אחרים הנוגעים לעניין פנו גם הם בשנת 2014 למשרד התחבורה בבקשה דומה.
87 בסקר שעשה משרד הכלכלה עלה כי 18.
6% מאוכלוסיית המדגם (גברים ונשים ערבים אקדמאיים) נאלצו לוותר על הצעת עבודה עקב מיעוט בתח"ץ, וכי כ -10% נאלצו לעזוב מקום עבודה מסיבה זו: גלי ליס גינסבורג, משרד הכלכלה, מינהל מחקר וכלכלה, תעסוקת אקדמאים ערבים בישראל: סקר ייעודי - מאפייני הסדרי התחבורה בין מקום מושבם של האקדמאים הערבים בישראל למקומות העבודה שלהם, דו"ח 3 (אוגוסט 2013 '), עמ 19-18 .
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 51 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יתרה מזו, בינואר 2014 פנה מנהל לשכת התעסוקה בעיר רהט לראש העירייה וציין את הקושי של תושבי העיר להשתלב בעבודות שמצא להם שירות התעסוקה בערים קריית גת, קריית מלאכי, שדרות ונתיבות.
מנהל לשכת התעסוקה טען כי קשיים אלו נובעים מהיעדר תח"ץ סדירה בין העיר רהט ליישובים אלו, וכי הסדרת קווי תח"ץ כאמור תסייע לשירות התעסוקה להגדיל את מספר התושבים המעוניינים לעבוד ולצמצום ממדי האבטלה בו.
מכתב זה הועבר למשרד התחבורה בפברואר 2014 .
ושוב בספטמבר שנה זו הבדיקה העלתה כי במועד סיום הביקורת, ועל אף תמימות הדעים של כל הנוגעים בדבר כי הפעלת הקווים תסייע להנגשת מוקדי תעסוקה לתושבי רהט, משרד התחבורה עדיין לא הסדיר את הפעלתו של שום קו מהקווים המבוקשים.
עוד הועלה כי עיריית רהט ביקשה במועדים שצוינו לעיל להגביר את תדירותם של קווי אוטובוסים שונים, ואולם במועד סיום הביקורת טרם נענו בקשות אלו.
שעות נסיעה ותדירות נסיעותיו של קו אוטובוס שאינן מותאמות לשעות עבודתו של התושב אינן מאפשרות את השימוש בקו זה.
מסיבה זו ביקשה עיריית רהט להתאים את תדירותם של חלק מקווי האוטובוס לשעות העבודה של תושבי העיר.
העירייה פנתה למשרד התחבורה בעניין זה בדצמבר 2013, בינואר 2014 ושוב במרץ 2015.
הבדיקה העלתה כי במועד סיום הביקורת טרם הוסדר הנושא בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציין משרד התחבורה כי בתקציב שנת 2016 ישופר שירות התח"ץ ברהט, יתווספו כמה קווים חדשים ויתוגברו כמה קווים קיימים.
מהאמור לעיל עולה כי על אף חשיבותה של התח"ץ בכל הנוגע לשילוב בתעסוקה, ואף שמשרד התחבורה פעל ליישום החלטות הממשלה שצוינו לעיל בדבר שיפור והסדרה של תח"ץ ביישובים הערביים, נותרו פערים משמעותיים, המשפיעים על יכולתה של האוכלוסייה הערבית להשתלב בשוק התעסוקה.
יתרה מזו, הבדיקה העלתה כי כאשר עיריית רהט פנתה אל משרד התחבורה וציינה לפניו את הצורך בשיפור התח"ץ בעיר, בקשותיה לא נענו.
עוד יודגש כי משרד התחבורה אמנם ניצל את התקציב שניתן לו במסגרת התכניות הרב-שנתיות שצוינו לעיל, אך עולה כי לא די בכך, ויש צורך בהוספת קווים ובהגברת תדירותם של קווים קיימים.
מקור תקציבי אפשרי ל שיפור נוסף של התח"ץ ביישובים הערביים יכול היה להיות באמצעות הסטה של חלק מתקציב התכניות הרב-שנתיות, אשר לא נוצל מסיבות שונות.
אי-הפעלת מערך היסעים הסדרת מערך התח"ץ כרוכה בביצוע הליך תכנוני ובהקמת התשתיות התומכות בתח"ץ כאשר הדבר נדרש.
מכיוון שההליך התכנוני והקמת תשתיות כאמור עלולים להימשך זמן רב, ניתן 52 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להפעיל מערך היסעים מקומי כפתרון ביניים גמיש ומידי לבעיית שירותי התח"ץ, לשם הסעת העובדים המתגוררים ביישוב מסוים למקומות עבודתם.
במסגרת תכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית החליטה ה ממשלה כי אחת הדרכים להגדלת שיעור התעסוקה שלה היא גיבוש תכנית לעידוד הביקוש לעובדים בני האוכלוסייה הערבית, ובמסגרתה משרד הכלכלה יפעל לסייע במימון הסעות עובדים מיישובים ערביים למקומות תעסוקה.
משרד הכלכלה העריך כי התקציב שיידרש לסבסוד ההסעות הוא 50 מיליון ש"ח לארבע שנים.
נמצא כי אף שבינואר 2012 התקבלההחלטה בדבר גיבוש מערך היסעים שנועד לאפשר פתרון תחבורתי מהיר לבעיית שירותי התח"ץ ביישובים הערביים, במועד סיום הביקורת טרם הסדירו משרדי התחבורה והכלכלה את הפעלתו של מערך זה.
חסם תעסוקה לנשים: מעונות יום ומשפחתונים לילדים בני שלוש ומטה האגף למעונות יום במשרד הכלכלה מופקד על הרישוי, הפיקוח והסבסוד של מעונות יום ומשפחתונים לילדים בני שלוש ומטה 88 .
האגף אחראי בפועל לפעילותם של מעונות יום ומשפחתונים מוכרים, ואשר ניתן לקבל סבסוד של שכר הלימוד בהם.
מחסור במסגרות בטוחות ומסובסדות לילדים בני שלוש ומטה הוא בבחינת חסם עבור נשים מהאוכלוסייה הערבית שלהן ילדים קטנים המנסות להשתלב בתעסוקה.
גידול לא מספק בשימוש במעונות יום ו במשפחתונים ביישובים ערביים 1.
ועדת אקשטיין וועדת טרכטנברג זיהו חסם זה, וחלק מהמלצותיהן יושמו בהחלטות הממשלה השונות, ונועדו להביא להגדלה ניכרת של השימוש במעונות יום ובמשפחתונים ביישובים ערביים.
בהחלטות הממשלה הוקצו לנושא כ -220 מיליון ש"ח, כתוספת לכספים המוקצים לבנייה ולסבסוד השוטפים של כלל מעונות היום בישראל, ובכללם מעונות היום הנמצאים ביישובים ערביים.
יש כמה דרכים להגברת השימוש במעונות יום ולהתאמתו של שימוש זה לצורך התעסוקתי: הקמת מעונות יום חדשים; הסבת מעונות יום פרטיים קיימים למעונות יום מוכרים; ומתן עדיפות לילדיהן של אימהות עובדות במסגרת הקבלה למעונות יום.
88 מעונות יום: מבנים ייעודיים העומדים בתנאי בטיחות, תפוסה וכוח אדם, המופעלים על ידי ארגונים ובאמצעות צוות מטפל בעל השכלה מתאימה; משפחתונים: מסגרות המיועדות לחמישה ילדים לכל היותר, המתקיימות בביתה של מנהלת המשפחתון.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 53 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי רק 12.
6% מהמעונות שהוכרו בישראלבשנים 2014 -2010 ( נמצאים ביישובים ערביים, וכי רק שניים 7.
7% ) מהמעונות שהוקמו במימון ממשלתי בתקופה זו נמצאים ביישובים אלה.
במועד סיום הביקורת היצע מעונות היום 89 לילדים בני שלוש ומטה ביישובים ערביים קטן ביותר בהשוואה ליישובים יהודים: רק 4.
4% ממעונות היום נמצאו ביישובים ערביים; רק 4.
5% מהילדים שטופלו במעונות היום היו מקרב האוכלוסייה הערבית; ושיעור דומה מהתקציב לסבסוד מעונות הוקצה למעונות ביישובים הערביים - כל זאת אף שילדים ערבים בני שלוש ומטה הם כ-%23.
5 מכלל הילדים בקבוצת גיל זו90 .
גם משקלול מספר הילדים הנמצאים במשפחתונים ובמעונות גם יחד עולה כי רק 11.
5% מהילדים במסגרות אלה הם מהאוכלוסייה הערבית.
עוד עולה כי רק לכ - 10% מכ- 120,000 ילדים ערבים בגילים הרלוונטיים יש כיום מקום במעונות היום ובמשפחתונים, לעומת לכ- 23% .
ועדת טרכטנברג המליצה על שינוי מנגנוןהסבסוד לילדי נשים ערביות העובדות במשרה חלקית וקבעה מדדי תפוקה ולפיהם בשנת הלימודים התשע"ג יינתן סבסוד עבור כ- 1,100 ילדים, וכי בכל שנה יגדל מספר הילדים שיינתן עבורם סבסוד- עד לכ- 7,000 ילדים בשנת 2015 .
בהחלטת הממשלה בדבר תכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית, שהתקבלה בעקבות דוח הוועדה, נקבע כי "נוכח שיעורי התעסוקה הנמוכים במיוחד של בנות האוכלוסייה הערבית לעומת יתר קבוצות האוכלוסייה בישראל, ולנוכח שיעור השימוש הנמוך במיוחד של האוכלוסייה הערבית במערך מעונות היום המסובסד", יש לתקן את התנאים למתן תמיכות ולמתן עדיפות ב קבלה, כדי שיוכלו לעמוד בהם אימהות מהאוכלוסייה הערבית העובדות במשרה חלקית.
נמצא כי עד שנת התשע"ה זכו לסבסוד בשנה לא יותר מ- 2,679 ילדים ערבים שאמם עבדה במשרה חלקית - דהיינו כ - 40% מהיעד שקבעה ועדת טרכטנברג.
גם מסע פרסום בנושא של סבסוד ילדי אימהות ערביות העובדות במשרה חלקית, שהוחלט עליו בנובמבר 2012 , לא יצא אל הפועל, ושירות התעסוקה - גוף העוסק בסיוע בשילוב בעבודה - לא היה ער לאפשרות לקבלת סבסוד במקרים אלה.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי יפעל להצגת הכלים לגופים הרלוונטיים.
89 הכוונה למעונות יום שמשרד הכלכלה מכיר בהם, והם בעלי סמל מוסד.
הנתונים מתייחסים למעונות ביישובים ערביים, ואינם כוללים מעונות ביישובים מעורבים העשויים לשרת גם הם את האוכלוסייה הערבית.
90 ,הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל 2014 , לוח2.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
לפי חישובים כלליים שעשה משרד מבקר המדינה, על פי מנגנון התקצוב .
הנוכחי ובהנחה שיישומו יימשך בקצב הנוכחי, עדיין צפוי להיות פער גדול .
בין מספר הילדים הערבים שישולבו במעונות יום ובמשפחתונים עד שנת .
2020 ובין מספר הילדים היהודים שישולבו בהם (כ- 12% ,מהילדים הערבים .
)מהילדים היהודים הדבר משפיע על מספר הנשים .
הערביות שלהן ילדים קטנים שיוכלו להשתלב בשוק התעסוקה.
גורמים המעכבים את הקמתם של מעונות יום ביישובים ערביים האגף למעונות יום עוסק בשנים האחרונות ביתר שאת בנושא בניית מעונות יום חדשים, הרחבת מעונות קיימים והסבת מבנים למעונות, והוקצו לו לשם כך תקציבים נכבדים 91 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש כמה גורמים עיקריים המעכבים את בנייתם של מעונות יום חדשים ביישובים ערביים: 1.
חסמים תכנוניים : ביישובים ערביים רבים יש קשיים תכנוניים המונעים הנפקת היתר בנייה למבנה של מעון יום.
קשיים אלה מקור ם בין היתר בהיעדרן של תכניות מתאר כוללות ועדכניות ושל תכניות מפורטות ברוב היישובים הערבים וכן ממיעוט הקרקע המוקצה לצורכי ציבור ביישובים אלה.
חסמים מקצועיים וחוסר במשאבים : לרשויות מקומיות ערביות רבות יש תזרים מזומנים מוגבל ומשאבי כוח אדם מצומצמים, ולעתים קרובות מחלקות ההנדסה בהן חסרות ניסיון או מתמחות רק בעבודה מול משרדי התחבורה והחינוך.
כמו כן, לרשויות ערביות רבות יש היכרות מועטה עם שיטת הקולות הקוראים שמוציאה הממשלה, ואין בהן צוות המיומן בהגשת בקשות באמצעות מערכת המחשוב המתאימה ("המרכבה").
נוסף על כך, לרשו יות ערביות יש נגישות מועטה לתקציבי תמיכות שמציעה המדינה ולתקציבי מדינה בכלל.
אי-הנגשת המנגנונים של תקצוב הבנייה של מעונות יום ליישובים הערביים : א.
האגף למעונות יום שבמשרד הכלכלה קבע החל בשנת 2011 שני מנגנונים לתקצוב הבנייה של מעונות יום - המנגנון הראשון היה של תמיכות ממשלתיות (להלן - מנגנון התמיכות), ובמסגרתו התחייבה המדינה לתקצב את רוב עלות הבנייה של מעון היום והטילה על הרשות המקומית שבתחום שיפוטה יוקם המעון לתקצב את היתר (מצ'ינג).
עם הזמן התברר כי מנגנון התמיכות מסורבל וקשה ליישום, וכי בשנים 2013 -2011 נוצלו במסגרתו רק 7% מהתקציב הכולל שהוקצה לבניית המעונות ונבנו רק 4% .
מכלל המעונות שתוקצבו בשנים אלה נוכח זאת החליט משרד הכלכלה על קביעת מנגנון חדש לתקצוב הבנייה של מעונות יום, ובאוגוסט 2014 הוא פרסם נוהל חדש לתקצוב של תכנון מעונות יום, של בנייתם או של הסבתם 92 (להלן- הנוהל החדש).
על פי הנוהל החדש, יש לרשות מקומית אפשרות לבקש תקציב בשלושה מסלולים: (א) מסלול תקצוב התכנון של .
91 30 מיליון ש"ח על פי החלטת ממשלה602 מיולי 2009 , ומיליארד ש"ח על פני שש שנים על פי החלטת ממשלה 4088 מינואר 2012.
של מנכ"ל משרד הכלכלה פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 55 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מעונות יום- כאשר לרשות אין תכניות מוכנות להקמת מעונות יום (ועל כן אינה יכולה לזכות בתקצוב לבנייתם המידית), והיא מבקשת תקציב להכנת מאגר של תכניות כאלה (להלן - מסלול תכנון); (ב) מסלול מעבר מהמנגנון הקודם - כאשר רשות שאושרו לה תמיכות לפי מנגנון התמיכות מבקשת להסב את זכאותה לקבלת תקציב לפי המנגנון החדש ואף לקבל תקציב נוסף במסגרתו (להלן - מסלול מעבר); (ג) מסלול תקצוב לשם בניית מעון יום או הסבת מבנה למעון יום - כאשר רשות מבקשת לקבל תקציב לשם בנייה או הסבה כאמור (להלן - מסלול בינוי); אחד מתנאי הסף לקבלת תקציב זה הוא הצגת היתר בנייה תקף.
חלקים מהתקציב במסלול הבינוי שוריינו לקבוצות שונות (ליישובים ערביים - 20% , ליישובים חרדיים - 10% , ליישובים אחרים באשכולות סוציו-אקונומיים 4-1 - 10% ולמגזר הכללי- 60% ,) ובכל קבוצה הכלל המנחה הוא "כל הקודם זוכה".
המנגנון החדש אמור להיות פשוט יותר ליישום מאשר המנגנון הקודם.
תקציב שנת 2014 למנגנון החדש חולק בסוף אותה שנה, ובמועד סיום הביקורת אושר תקציב שנת 2015 למסלול מעבר בלבד93.
בביקורת עלה כי האגף למעונות יום לא התאים די הצורך את שני מנגנוני התקצוב שקבע בנושא בניית מעונות יום לצרכים ולחסמים הייחודיים של היישובים הערביים שהוצגו לעיל, ועל כן יעילותם ביישובים אלה הייתה מוגבלת ביותר: רק 7.
7% מהמעונות שהוקמו במימון ממשלתי בתקופה שבה היה מנגנון התמיכות בתוקף נמצאו ביישובים ערביים; ובמועד סיום הביקורת עדיין לא קיבלה שום רשות מקומית ערבית תקציב במסלול הבינוי לשנת 2014 לפי הנוהל החדש, אף ש -33 רשויות ערביות הגישו בקשות לקבלת תקציב במסגרת מסלול זה.
יודגש כי הכספים העודפים ששוריינו לרשויות המקומיות הערביות במסלול הבינוי ולבסוף לא הוקצו להן הועברו על פי הנוהל החדש לרשויות שאינן ערביות.
רוב הבקשות שהגישו רשויות ערביות לתקצוב בנייתם של מעונות יום נדחו בנימוק שלא היה להן היתר בנייה מתאים, וזאת בין היתר עקב הקשיים התכנוניים שהוצגו לעיל.
לגבי התקציב שהוקצה במסלול המעבר לשנת 2014 - לרשויות הערביות הוקצו %11 ממנו94 , ולגבי התקציב שהוקצה למסלולהתכנון - המתאים במיוחד לרשויות הערביות בשל החסמים שהוצגו לעיל - הוקצו לרשויות הערביות 42% ממנו.
בסך הכול, הוקצו ליישובים הערביים רק 13% מהתקציב הכולל בסך205 מיליון ש"ח שהוקצה בשנת 2014 בשלושת המסלולים יחד.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו מנובמבר 2015 כי השלמת ההק צאה התקציבית למסלול הבינוי והתכנון לשנת 2015 צפויה להתבצע בשבועות הקרובים.
עוד ציין המשרד כי בשנת 2015 יוקצו יותר מ -20% מהתקציב הכולל לשנה זו לבניית מעונות יום ביישובים ערביים, באופן שסך ההקצאה לבנייתם לשנים 2015 -2014 תהיה20% לפחות מההקצאה הכוללת לשנים אלה.
משרד הכלכלה הוסיף כי הוא סיכם עם משרד האוצר על שריון 25% מהתקציב לבינוי לשנת 2016 ליישובים ערביים, והדבר עוגן בהמשך בהחלטת הממשלה מדצמבר 2015.
93 בין היתר בשל העיכוב באישור תקציב המדינה לשנה זו.
הכוונה לתקציב שהוקצה, נוסף על התקציב שכבר אושר לפי מנגנון התמיכות 56 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ב.
לנוכח הקשיים התכנוניים, לשם מימוש עקרון השוויון המהותי וכדי לעמוד לפחות במכסה שהוקצתה ליישובים הערביים במסלול הבינוי (20% )מהתקציב- היה מקום להנגיש את המסלול ליישובים אלה, כדי להגדיל את סיכוייהם ליהנות ממנו.
(1) למשל, היה מקום לפעול להכרת הצרכים של הרשויות הערביות והקשיים שעמם הן מתמודדות ולשתף אותן בתהליך הכנת הנוהל החדש.
ועדת אקשטיין המליצה כבר בשנת 2010 למפות אתהביקוש הפוטנציאלי והמחסור במעונות ובמשפחתונים וכן לבצע סקר ברשויות מקומיות על מנת למפות צרכים והעדפות, למשל לגבי שעות הפעילות ומקומם של המעונות והמשפחתונים.
נמצא כי עבודת המטה שביצע האגף למעונות יום, שעל בסיסה גובש הנוהל, הייתה לקויה.
לדוגמה, האגף למעונות יום אמנם מיפה את הצורך במעונות ביישובים ערביים במסגרת ההיערכות לנוהל החדש, אך עשה זאת באיחור ולא כלל מיפוי של קיומן של מסגרות פרטיות ביישובים אלה , דבר העשוי להפחית את הביקוש למעונות חדשים.
נוסף על כך, האגף לא ביצע סקר צרכים והעדפות ביישובים הערביים.
זאת ו עוד, בעת גיבוש הנוהל החדש לא קיים משרד הכלכלה פגישות התייעצות עם רשויות מקומיות ערביות או עם ארגוני מגזר שלישי בעניינם; ובהליך ההתייעצות שקיים המשרד עם מרכז השלטון המקומי ניתן ביטוי חלקי ביותר לרשויות ערביות.
(2) בנוהל החדש היה מקום להבהיר לרשויות הערביות את מ גוון האפשרויות הגלומות בנוהל, כגון האפשרות לבקש דיון של ועדת חריגים בהיעדר היתר בנייה למעון יום או האפשרות להסב מבנה שכור למעון.
בביקורת עלה כי בהודעה שמסר משרד הכלכלה לרשויות המקומיות עם פרסום הנוהל החדש לא הודגשו ההוראות שהיו עשויות להקל על הרשויות המקומיות הערביות, וכי המשרד לא הוציא פנייה מיוחדת לרשויות אלה.
אמנם האגף קיים כנס הסברה לגבי הנוהל החדש, אך הוא יועד לכלל הרשויות המקומיות במדינה, ולמשרד הכלכלה אין מידע על מספר הרשויות הערביות שנכחו בו.
בפועל, רק אחת מהבקשות שהוגשו לוועדת החריגים בשל היעדר היתר בנייה הייתה של רשות מקומית ערבית.
(3) דרך אחרת להקל על רשויות מקומיות המתקשות להיות שותפות לחלוקת המשאבים הציבוריים היא למנות עובד שלו תפקיד ייעודי לסייע להן בכך, להנגיש להן את המידע הדרוש ולפתור בעיות שמתעוררות.
מינוי עובד כזה דרוש בייחוד ביישובים הערביים, שלהם יש חסמים וצרכים ייחודיים, והדבר אף נעשה בעניינים אחרים, למשל במשרד התחבורה.
בעניין הנוהל החדש, עובד כאמור היה יכול למנוע למשל מרשויות מקומיות ערביות שאינן יכולות כלל לקבל היתר בנייה להגיש בקשה במסלול הבינוי או לפחות להנחות רשויות אלה להגיש את הבקשה לוועדת חריגים.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 57 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי אף שהמנגנון שנקבע בנוהל החדש היה אמור להיות פשוט יותר מהמנגנון הקודם, התקשו רשויות מקומיות ערביות רבות בהבנת ההקלות הניתנות במסגרתו, בהבנת תהליך העבודה שהן נדרשות לו לפיו ובהבנת ההיבטים הטכניים של הגשת הבקשות במערכת "מרכבה".
האגף למעונות יום הכיר בצורך להקצות עובד ייעודי לטיפול ברשויות מקומיות ערביות, אך במועד סיום הביקורת טרם הוקצה עובד כזה.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי הוא מבצע עבודת מטה לבחינת דרכים לייעול תהליך ההקצאה באופן שיאפשר לרשויות מקומיות, בייחוד ביישובים ערביים, למצות את הפוטנציאל הגלום בו.
מן האמור לעיל עולה כי על אף המלצות הוועדות הממשלתיות, החלטות הממשלה השונות וגיבוש הנוהל החדש לתקצוב בינוי מעונות יום, השימוש של האוכלוסייה ביישובים הערביים במעונות יום ובמשפחתונים לילדים בני שלוש ומטה עודנו מועט ביותר לעומת שאר האוכלוסייה, וכי גם היצע מעונות היום המוכרים ביישובים אלה קטן מאוד ובשנים האחרונות חל שיפור מזערי בתחום זה.
דווקא המקומות הזקוקים ביותר למסגרות אלה נהנים מהן אפוא במידה המועטה ביותר, ועקב כך מדיניות הממשלה בנושא הגברת שילובן של נשים ערביות בתעסוקה, שוויון ההזדמנויות לנשים ערביות וצמצום הפערים, אינה מתגשמת.
משרד מבקר המדינה סבור כי נוכח זאת, על משרד הכלכלה להגביר את קצב היישום של המלצות הוועדות ושל החלטות הממשלה השונות הנוגעות לנושא.
כמו כן, נוכח נתוני התקצוב לשנת 2014 לפי הנוהל החדש, על משרד הכלכלה גם לבחון את התאמתו של הנוהל החדש לצורכיהם הייחודיים של היישובים הערביים והנגשתו להם, כדי לאפשר גם ליישובים אלה ליהנות מהתקציבים הגדולים המוקצים להקמת מעונות יום.
האוכלוסייה הערבית שיעורה כחמישית מכלל האוכלוסייה בגיל העבודה.
ואולם עקב חסמים רבים ומורכבים ש יעור התעסוקה באוכלוסייה זו, איכות התעסוקה שלה והכנסתה ממנה נמוכים במידה ניכרת מאלה של האוכלוסייה היהודית, ושיעורי העוני בקרבה גדולים בהרבה.
בשם העיקרון החוקתי של שוויון ונוכח תועלות חברתיות וכלכליות הצפויות משילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה, על המדינה ל שקוד על צמצום הפערים בין אוכלוסייה זו ובין כלל אוכלוסיית ישראל, והיא החלה לפעול לכך משנת 2010 במסגרת כמה תכניות רב-שנתיות.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממצאי ביקורת זו מלמדים שנוכח הקשיים ביישום התכניות הרב-שנתיות ובניצול תקציבן, ללא תכנית אסטרטגית ארוכת טווח הפערים הגדולים אינם צפויי ם להצטמצם דיים.
כמו כן, שירות התעסוקה אינו נותן מענה הולם לצרכים של דורשי עבודה מהחברה הערבית, אוכלוסיית הרווחה הערבית מקבלת מענה תעסוקתי חלקי ביותר, ומרכזי ההכוון התעסוקתי (ריאן) טרם השכילו ליצור שיתוף פעולה סדיר עם כל הגורמים הרלוונטיים.
גם במגזר הציבורי - לרבות שירות המדינה, החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים - תמונת המצב לגבי שילוב עובדים מהאוכלוסייה הערבית עגומה ביותר.
לגבי כלים התומכים בתעסוקה, עלה בביקורת כי התחבורה הציבורית ליישובים ערביים עודנה לקויה, והיצע מעונות היום לילדים בני שלוש ומטה ביישובים אלה קטן ביותר.
כדי לתת מענה אמיתי, מקיף ורציף לבעיית הפערים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית בתחום התעסוקה, ראוי כי משרד הכלכלה, המופקד על תחום התעסוקה, והרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי, יקדמו, בשיתוף נציגי החברה הערבית, את ה כנתה של תכנית אסטרטגית ארוכת טווח ומקיפה לצמצום הפערים.
תכנית זו ראוי שתבטיח מחויבות תקציבית רב -שנתית של ממשלות ישראל לקידום השוויון בין אזרחי המדינה ולצמצום הפערים הניכרים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית ותאפשר - גם אם יידרשו לכך שנים לא מעטות - שיפור בר-קיימה בתנאי חייה של האוכלוסייה הערבית.
על הגופים הציבוריים המופקדים על קידום שירותים לשילוב בתעסוקה וכלים תומכי תעסוקה לאוכלוסייה הערבית - ובהם משרד הכלכלה, שירות התעסוקה, משרד הרווחה, משרד התחבורה והרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי - לייחד תשומת לב לטיפול באוכלוסייה זו, גם במסגרת יישום החלטת הממשלה מדצמבר 2015 , כדי לוודא שיתוקנו הליקויים שצוינו בדוח זה.
דוח זה עסק בתחום התעסוקה, אולם לתחום זיקות לנושאים נלווים כמו השכלה, עידוד יזמות עסקית והקמת אזורי תעשייה.
טיפול מערכתי כולל בתח ום זה בדגש על שילוב משמעותי של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה יביא לידי ביטוי לא רק את העיקרון החוקתי של השוויון, אלא גם יתרום להמשך הצמיחה הכלכלית של מדינת ישראל.
4 ,"מתוך המלצות "הוועדה הציבורית לבחינה מחדש של סיוע המדינה למוסדות ציבור מאי 2006.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מדי שנה מעניקים משרדי הממשלה תמיכה כספית למוסדות שונים שאינם מוסדות המדינה, הפועלים לקידום מטרות של חינוך, תרבות, שירותי דת, מדע, אמנות, שירותי רווחה, בריאות ספורט וכד'.
תמיכות אלה חיוניות לפעילותם של גופים רבים המספקים שירותים חשובים לאוכלוסיית המדינה.
התמיכה הממשלתית השנתית הממוצעת שאושרה לכלל מוסדות הציבור בשנים 2011- 2014 הסתכמה בכ-2.
בסעיף 3א בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985, נקבע כי "הוצאות הממשלה לצורך תמיכה במוסדות ציבור ייקבעו בכל סעיף תקציב 6 בסכום כולל לכל סוג של מוסדות ציבור", וכי הסכום שייקבע בסעיף הרלוונטי "יחולק בין מוסדות ציבור הנמנים עם אותו סוג לפי מבחנים שוויוניים".
עוד נקבע בחוק כי הממונה על סעיף התקציב 7 יקבע, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש לממשלה), את מבחני התמיכה, וכי מבחנים אלה יפורסמו ברשומות.
המשרד התומך נדרש לפקח על קיום הפעילות הנתמכת; ואגף החשב הכללי (להלן גם - החשכ"ל) מפעיל מערך ביקורת מרכזי על הגופים הנתמכים.
מאוגוסט 2014 עד אוקטובר 2015 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור בשנים 2014 -2011 ;.
הביקורת נעשתה במשרדים אלה: הביטחון החינוך; החוץ; הרווחה והשירותים החברתיים; התרבות והספורט; המשרד לשירותי דת; האוצר והמשפטים.
בחוק יסודות התקציב נקבע כי שר האוצר, בהתייעצות עם היועמ"ש לממשלה, יקבע נוהל להגשת בקשות של מוסדות ציבור לקבלת תמיכה מתקציב המדינה8 .
וכן לדיון בבקשות אלה בנוהל שקבע שר האוצר9 הוא הסדיר, בין היתר, את המועדים להגשת הבקשות לתמיכה; את אופן הגשת הבקשה לתמיכה; את הנהלים הנוגעים להקמתה ולפעילותה של ועדת התמיכות המשרדית שאמורה לדון בבקשות לתמיכה (להלן - ועדת התמיכות); ואת הפיקוח על מתן התמיכות.
5 לפי נתונים שאגף תקציבים במשרד האוצר מסר בפברואר 2015 .
למשרד מבקר המדינה 6 .
סעיף בחוק התקציב השנתי הקובע את ההוצאות של המשרד הממשלתי 7 .
מכוח סמכותו על פי חוק יסודות התקציב 9 נוהל שר האוצר הוא משנת 1992 , אולם תוקן באופן משמעותי במרץ 2013 .
תיקון נוסף נעשה בנוהל בנובמבר 2014.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 111 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בבג"ץ תיאטרון ארצי לנוער 10 נקבע כבר בשנת 1997 כי הדרישה בדבר קיום מבחנים שוויוניים, הנכללת בסעיף 3א לחוק יסודות התקציב , היא דרישה משולשת : דרישה אחת מתייחסת לעצם קיומם ולהיקפם של מבחנים לחלוקת תקציב התמיכה.
דרישה שנייה היא שהמבחנים יהיו מבחנים של ממש, שיסדירו את חלוקת הסכום לפי אמות מידה ברורות וידועות, ולא מבחנים מדומים שיאפשרו את חלוקת הסכום לפי שיקול דעת סובייקטיבי.
הדרישה השלישית מתייחסת לתכלית המבחנים: לקיים את עקרון השוויון בחלוקת כספי התמיכה בין הגופים.
אשר לדרישה שאמות המידה שלפיהן יחולקו כספי התמיכה יהיו כמותיות, ברורות ומדידות, בג"ץ קבע בהחלטתו האמורה כי מבחני התמיכה "צריכים לאפשר הערכה אובייקטיבית, במידה סבירה, של המועמדים לתמיכה, זה לעומת זה.
מבחנים הם היפוכו של שיקול-דעת רחב, שלעתים קוראים לו שיקול-דעת סובייקטיבי.
המבחנים, כמו הנחיות מינהליות בדרך - כלל, אמורים להקטין את היסוד הסובייקטיבי ולהגדיל את היסוד האובייקטיבי.
יש בהם כדי לעשות את ההחלטה צפויה יותר, וכן גם שוויונית יותר, ולאפשר בדיעבד ביקורת יעילה יותר על ההחלטה.
התכלית של סעיף זה היא לחסל את התופעה, שהייתה ידועה בשם כספים ייחודיים, ולפיה היה שר יכול לתת תמיכות מתקציב משרדו לפי שיקול דעת סובייקטיבי, באופן בלתי מבוקר[11].
" הנחיית היועמ"ש לממשלה מאוגוסט 2009 בנושא תמיכות המדינה במוסדות ציבורלפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב (להלן - הנחיית היועמ"ש לממשלה) מרכזת את העקרונות והכללים בעניין חלוקת התמיכות ובסוגיית ניסוח מבחני תמיכה.
בהנחיה זו נקבע, למשל, כי מבחן תמיכה יכלול תנאי סף למתן תמיכה למוסדות ציבור לפי התקנה התקציבית הרלוונטית, וכן אמות מידה כמותיות ומדידות לחלוקת סכום התמיכה באופן שוויוני בין מוסדות הציבור השונים שביקשו תמיכה.
בהנחיית היועמ"ש לממשלה הודגש כי ראוי להעניק משקל מועט יחסית לאמות מידה סובייקטיביות, כגון: מקצועיות, איכות והערכה כללית.