HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הניתוח האמור נעשה על רקע סוגיות הטעונות טיפול, ובהן הקושי להגדיל את מספר המשתתפים באופן יציב ומשמעותי (מעבר ל- 10,000 משתתפים); הקושי להגדיר קהל פוטנציאלי של משתתפי הפרויקט; העלאת הערך המוסף של הפרויקט עבור המשתתפים; ובחינת האפשרות לקצר את משך התוכניות.
הניתוח האסטרטגי חילק את פעילותה של חברת מסע לשלוש זירות פעילות מובחנות: תוכניות ללימודי יהדות, תוכניות "אוניברסליות" לפיתוח מקצועי ואישי (פעילויות השכלה, קריירה ופיתוח אישי ברמה עולמית המתקיימות בישראל) ותוכניות שמחברות בין התרבות הישראלית לפיתוח המקצועי כבסיס לעידוד עלייה והקלת הקליטה בארץ.
שלוש זירות אלה נבחנו בפוטנציאל הצמיחה שלהן ובערך המוסף שחברת מסע יכולה לתרום בהן.
המסקנות העיקריות מהניתוח האמור היו שהמיקוד האסטרטגי של הפרויקט צריך להיות בתוכניות לפיתוח קריירה באמצעות כניסה לתוכניות עם מוצרים ייחודיים שלמדינת ישראל יתרון תחרותי בהם ולתוכניות קצרות של כמה שבועות, לרבות התמחות ופיתוח תוכניות לקהלים מכו וני עלייה.
בתוכניות ללימודי היהדות נמצא כי הפרויקט קרוב למיצוי.
על פי הניתוח האסטרטגי שעשתה, החלה חברת מסע להפעיל משנת הלימודים התשע"ו, באישור ועדת ההיגוי, תוכניות לפיתוח קריירה, לרבות תוכניות שבמסגרתן עבדו מהנדסים ומתכנתים משתתפי התוכנית בחברות ישראליות במשך שנתיים או פחות.
חלק מהתוכניות לפיתוח קריירה הן תוכניות ביניים קצרות (8 עד12 שבועות); נוסף על כך, הופעלו תוכניות לפיתוח מנהיגות עבור קהלים בעלי פוטנציאל עלייה גבוה, סטודנטים ומורים לאנגלית בבתי ספר.
להלן בתרשימים 4 ו-5 מוצגים בהתאמה מספר המשתתפים בפרו יקט והסיוע הכספי שניתן להם לצורך מימון ההשתתפות בפרויקט והשהייה בארץ בשנים 2013 עד2018 :, בחלוקה לפי סוגי תוכניות לימודי יהדות ; תוכניות לימודים אקדמיים לסטודנטים (לימודים במכינות קדם -אקדמיות, לימודים לתואר ראשון, לימודים ל תואר שני וכו'); תוכניות הכנה לעליי ה; תוכניות פיתוח קריירה (תוכניות התמחות, קידום ופיתוח מקצועי ים, הכשרה מקצועית ותוכניות הביניים); ותוכניות מנהיגות ותנועות נוער ( תוכניות שמטרתן לעצב רשת מנהיגים 306 |דוח שנתי 69ב .
מנהיגים אלה ימלאו עם שובם לארצות מוצאם תפקידים מובילים בארגוני מפתח בעולם היהודי).
תרשים 4 : ,התפלגות מספר המשתתפים, לפי סוג תוכנית תשע"ד עד תשע"ט ( 2013 עד 2018) .
תרשים 5 : ,התפלגות היקף המלגות והמענקים, לפי סוג תוכניתתשע"ד עד תשע"ט ( 2013 עד 2018) )(באלפי דולרים .
משרד ראש הממשלה |307 .
משני התרשימים עולה כי השינויים המשמעותיים חלו בתוכניות ללימודי יהדות ובתוכניות לפיתוח קריירה.
בשנים התשע"ד עד התשע"ט הוכפלו מספר המשתתפים בתוכניות לפיתוח קריירה וסכומי המלגות והמענקים שניתנו להם, וחלה ירידה קטנה במספר המשתתפים בתו כניות ללימודי יהדות ובתוכניות לפיתוח מנהיגות.
נוסף על כך, סכום המלגות באותן שנים למשתתפי התוכניות ללימודי יהדות ירד בכ -15% .
על אף הירידה בהיקף המלגות, מספר המשתתפים בתוכניות ללימודי יהדות הוא הגדול ביותר, ובתוכניות אלה הושקעו בשנת התשע"ח כ-22% מתקציב הפרויקט.
ועדת ההיגוי, שבה חברים בין היתר גם נציגים של משרדי ממשלה מלבד משרד רה"ם, כמו משרד האוצר, משרד החוץ ו משרד התפוצות, נועדה לשמש גורם העל שיקבע את המדיניות בנוגע לפרויקט באופן ענייני ושקוף.
בשנים האחרונות אישרה הוועדה חלק מהמלצות התוכנית האסטרטגית שגיבשה חברת מסע, כגון המלצות בנוגע לתוכניות ביניים קצרות, לתוכניות לפיתוח קריירה , לתוכניות להבאת סטודנטים ולהעסקת מורים לאנגלית בבתי ספר.
ואולם הוועדה לא דנה ולא קיבלה החלטות בכלל הנושאים המהותיים שהציגה חברת מסע הנוגעים לשינוי באסטרטגיית החברה ובמודל הפעלת הפרויקט (מבחינת מלגות ומימון).
בתשובתה מאוקטובר 2018 מסרה חברת מסע למשרד מבקר המדינה כי ועדת ההיגוי מורכבת מ -16 .
נציגים ובהיבט הזה יש קושי לנהל דיון עומק בוועדה לדברי החברה, השפעת נציגי הממשלה אינה מתממשת במהלך דיוני הוועדה אלא בהכנתם, וכן בעובדה שהחברה אינה יכולה להעלות נושא לדיון ב וועדה ללא אישור נציגי משרד רה"ם ונציגי הסוכנות.
נוסף על כך, החברה שקדה על גיבוש אסטרטגיה לפעילותה, תוך איתור הפערים ומיקודם, עם שותפי מחקר וייעוץ חיצוני בעת הצורך.
החברה ציינה כי שחקני הליבה, שהם גם הרוב המכריע של חברי ועדת ההיגוי, העירו ודנו על טיוטת האסטרטגיה והיא הובאה לוועדת ההיגוי, והוועדה קיבלה באופן אקטיבי החלטות הנגזרות ממנה.
בתשובותיו מנובמבר 2018 ומפברואר2019 מסר משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה כי ועדת ההיגוי אישרה את האסטרטגיה, אך ככל הנראה עקב ניסוח שגוי של פרוטוקול ועדת ההיגוי לא צוין הדבר.
משרד רה"ם הוסיף כי משנת 2018 משקפים הפרוטוקולים של ועדת ההיגוי ביתר בהירות את הדיונים שמקיימת הוועדה.
לדברי משרד רה"ם, השותפות לפרויקט התייחסו לתוכנית האסטרטגית כתוכנית מאושרת, ובהתאם לכך הוטמעו במהלך השנים תהליכים המעידים על אימוץ מסקנות התהליך שהוצג והדרכים להשגתו.
נוסף על כך, משרד רה"ם ציין כי בדיון שקיימה ועדת ההיגוי בנובמבר 2018 היא מינתה צוות משנה לדון באסטרטגיה של החברה לשנים הקרובות.
לפרויקט, והיא גם לא .
הסוכנות היהודית מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מאוקטובר 2018 כי ועדת ההיגוי נקטה פעולות ויישמה את המלצות הניתוח האסטרטגי, למשל שינוי מודל המלגות שהיה חלק מהתוכנית האסטרטגית, קבלת אחת מהמלצות הנוגעת לתוכניות הביניים ביוני 2015 ואישור פתיחת ההרשמה במרץ2018 .
נמצא כי ועדת ההיגוי לא אישרה באופן מפורש תוכנית אסטרטגית לפרויקט.
משרד מב קר המדינה מעיר כי אם התקבלו בוועדה החלטות הנוגעות לאישור האסטרטגיה , הן היו צריכות לקבל ביטוי בפרוטוקולים של דיוני הוועדה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ועדת ההיגוי כוללת גם נציגים של משרדי ממשלה, והמשמעו ת של מינוים לוועדת ההיגוי היא שיש לבחון ולהביא בחשבון את דעותיהם בנושאים האסטרטגיים.
ואולם נציגים אלה לא היו חלק מצוות המשנה האסטרטגי.
יתרה מזאת , הליך האישור של תוכנית אסטרטגית לפרויקט רב-שנתי שתקציבו מסתכם בכ- 200 מיליון ש"ח בשנה חייב להיות מפורש ולכלול התייחסות ברורה לכל המרכיבים המהותיים של התוכנית; ואולם דבר זה לא נעשה.
נמצא כי בשנים 2016 עד2018 סברו גורמים הנוגעים להובלה של פרויקט מסע, לרבות ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, כי טרם ניתן מענה על כלל השאלות האסטרטגיות ו המהותיות בדבר מטרות פרויקט מסע ויעדיו ובדבר דרכי הפעולה להשיגם.
בחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל, התשי"ג -1952, נקבעכי פרטי המעמד של הסוכנות היהודית ואופן שיתוף הפעולה שלה עם הממשלה ייקבעו באמנה שתיכרת ביניהן.
מכוח החוק נכרתה בשנת 1954 אמנה בין ממשלת ישראל ובין הסוכנות היהודית, ובשנת 1979 .
נכרתה אמנה חדשה שהחליפה את קודמתהבאמנה נקבע שתוקם ועדה לתיאום הפעולות בין הממשלה ובין הסוכנות היהודית (להלן - ועדת התיאום).
בנובמבר 2016 דנה ועדת התיאום, בהשתתפות ראש הממשלה, בפרויקט מסע.
ראש הממשלה העלה שאלות הנוגעות לאסטרטגיה של פרויקט מסע, לתפוקות של הפרויקט ולמידת האפקטיביות שלו.
כמו כן, ראש הממשלה ביקש להציג בפניו מדדים המעידים על אפקטיביות הפרויקט: כמה אנשים השתתפו בפרויקט וכמה מהמשתתפים נשארו בארץ לאחר סיומו; אם יש הלימה בין הגידול בהוצאה על הפרויקט במהלך השנים לבין מספר המשתתפים בו; ואם עלות ההשתתפות בפרויקט השתנתה לאורך השנים.
נושא נוסף שעלה באותו דיון של ועדת התיאום הוא המיקוד האסטרטגי של פרויקט מסע.
ראש הממשלה אמר כי לדעתו פרויקט מסע צריך להתמקד במשתתפים שמביאים את התועלת הגבוהה ביותר לישראל, וציין כי יש להתמקד בין השאר בהבאת מהנדסים, מתמטיקאים ומומחים לרובוטיקה לארץ.
ראש הממש לה הוסיף כי הממשלה מוכנה לתמרץ מהבחינה משרד ראש הממשלה |309 .
סברו גורמים הנוגעים .
נתניהו, כי טרם ניתן .
הכלכלית משתתפים כאלה, גם אם יהיה זה על חשבון תמריץ כלכלי למשתתפים אחרים וגם אם מספר המשתתפים בפרויקט יקטן ביותר מ-50% .
מהמשתתפים הקיימים נמצא כי בדיון ועדת התיאום ולאחריו לא ניתנו תשובות על השאלות שהעלה ראש הממשלה.
בפועל, שאלות יסוד שונות נותרו ללא מענה מפורט ומספק, ובכלל זה מהו היקף התמריצים שיינתנו; בהינתן מגבלה תקציבית מהי כמות המשתתפים שיש לשאוף אליה בנוגע לקבוצות שתועדפו, ועל כמה משתתפים אפשר לוותר בקבוצות שלא תועדפו; ומהם המדדים להערכת האפקטיביות של הפרויקט.
התייחסות מקצועית ומפורטת לעניינים האמורים אף לא הוצגה במסמכיהם של משרד רה"ם.
כמו כן, עניינים אלה גם לא עלו בדיוני ועדת ההיגוי ולא הובילו לדיון של הוועדה בנוגע ל אסטרטגיה של פרויקט מסע ומידת האפקטיביות שלו.
חברת מסע ציינה בתשובתה כי למיטב ידיעתה לא נקבע בסדר היום של ועדת התיאום דיון בעניין פרויקט מסע, ומשכך לא הוזמנו נציגיה לדיון.
לדבריה, לו היו בדיון, היו נציגיה משיבים על שאלות ראש הממשלה.
עוד ציינה החברה כי ראוי היה ששאלות אלה היו עולות בדיונים מסודרים מול הממשלה, אך אלה כמעט שאינם מתקיימים, וזאת על אף החלטת הממשלה ולפיה ועדת ההיגוי תדווח לממשלה מדי שנה על התקדמותו של הפרויקט.
משרד רה"ם והסוכנות היהודית מסרו בתשובתם כי ועדת ההיגוי קיבלה החלטות התואמות את הסוגיות שהעלה ראש הממשלה בדיון בוועדת התיאום, והן נותנות עליהן מענה.
לדוגמה, ביוני 2018 קיבלה ועדת ההיגוי החלטה המתייחסת לתוכניות ייעודיות התואמות את חזון ראש הממשלה בנוגע לפרויקט.
עוד הוסיף משרד רה"ם, כי לאחר הדיון שקיימה ועדת התיאום בסוף 2016 , עברה הסמכות לטיפול בפרויקט לאגף פנים, ובשנה זו, כלומר בשנת 2017 .
, לא התכנסה כאמור ועדת ההיגוי משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם התקבלו החלטות שנותנות מענה על שאלות שהעלה ראש הממשלה בדיון בוועדת התיאום , עדיין נותרו שאלות יסודיות שונות ללא מענה מפורט ומספק, לרבות משמעות הגידול בקבוצה אחת (פיתוח קריירה) והשפעתו על קבוצות אחרות, בהינתן מגבלה תקציבית.
בשנת2017 טיפל אגף פנים במשרד רה"ם בפרויקט מסע, ובתחילת2018 הועבר הטיפול בפרויקט למזכירות הממשלה (עוד על העברת האחריות על הפרויקט ראו בפרק "פיקוח ובקרה על פרויקט מסע").
בדצמבר 2017 כתב סגן מנהל אגף פנים (שהיה העובד הבכיר באגף באותה עת)9 ,מכתב לגורמים שונים במשרד רה"ם, ובהם מזכיר הממשלה והסוכנות היהודית ובו פירט את הקשיים המרכזיים בפרויקט מסע שעלו בעקבות עבודת מטה שנעשתה באגף במהלך 2017 .
בפנייתו העלה סגן מנהל האגף הצעות להתמודדות עם הקשיים האלה.
נוסף על כך ציין סגן מנהל האגף במכתבו את ההחלטה שקיבלו השותפות לפרויקט בפברואר 2017 ,ולפיה יפעלו הצדדים במגמה לגבש הסדר חדש להפעלת הפרויקט, שאם לא כן הוא ייסגר בסוף שנת הלימודים התשע"ח.
סגן מנהל האגף כתב כי מכיוון שבסופו של דבר לא הגיעו הצדדים להסכמות, הוא סבור שיש לסגור את הפרויקט, ולמצער יש להפסיק את תקצובו על ידי הממשלה (בנושא זה ראו להלן בפרק "ההסכם בין השותפות לפרויקט מסע").
בתגובתו מינואר 2018 על מכתבו של סגן מנהל האגף דחה מזכיר הממשלה את הצורך לתת מענה על השאלות העקרוניות שהעלה.
מזכיר הממשלה ציין במכתבו כי מעבר לסוגיה האסטרטגי ת של מבנה חברת מסע, יש סוגיות דחופות יותר כגון עיכוב ההרשמה של המועמדים לפרויקט לשנת הלימודים התשע"ט (ספטמבר 2018 - אוגוסט2019 ) וההשלכות של עיכוב זה.
יצוין כי התייחסותו של מזכיר הממשלה למכתבו של סגן מנהל האגף ניתנה ערב כניסתו של מזכיר הממשלה לתפקיד יו"ר ועדת ההיגוי ובטרם מילא תפקיד כלשהו בפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד רה"ם כי מכתבו של סגן מנהל אגף פנים חסר אסמכתאות לביסוס טענותיו (כגון אח וז המשתתפים שלהערכתו היו מגיעים גם ללא הפרויקט).
ראוי לציין כי אגף פנים ריכז את הטיפול המקצועי בפרויקט מיום הקמתו עד סוף שנת 2014 ובמהלך שנת 2017 ,.
מכתב זה נמסר למזכיר הממשלה ערב קבלת האחריות לפרויקט כאשר פתיחת ההרשמה לשנה הבאה מתעכבת במשך חודשים, תוך החלטה של סגן מנהל אגף פנים על סיום הפרויקט שהתקבלה לדבריו בחוסר סמכות ובחוסר סבירות.
נוסף על כך, למזכירות הממשלה לא הועברו מסמכים כלשהם על עבודה מקצועית שנעשתה באגף פנים במהלך שנת 2017 .
סגן מנהל האגף מסר בתשובתו כי ההחלטה ולפיה שנת הלימודים התשע"ט לא תיפתח וכ י הפרויקט ייסגר אלא אם כן יגיעו השותפות להסכמות בנוגע להפעלתו במסגרת הסכם חדש, אושרה על ידי חברי ועדת ההיגוי.
סגן מנהל האגף הוסיף כי מכתבו למזכיר הממשלה משקף החלטה זו.
חברת מסע מסרה בתשובתה כי בשנת 2017 היא פנתה לסגן מנהל האגף על מנת לדון בסוגיות הנוגעות להפסקת תוכניות מסוימות או לרמת תיעדוף .
9 ,סגן מנהל האגף מסר בתשובתו כי מילא את תפקיד מנהל האגף (המשמש כסמנכ"ל) בפועל ואילו משרד רה"ם מסר בתשובתו כי סגן מנהל האגף ניהל את האגף בלי שהוטל עליו תפקיד הסמנכ"ל ובלי שמונה לתפקיד בפועל.
משרד מבקר המדינה מבהיר כי אין בתואר המשרה כפי שיופיע בדוח זה משום הבעת עמדה כלשהי בנוגע לתואר תפקידו של סגן מנהל האגף.
משרד ראש הממשלה |311 .
בין התוכניות, אך פניותיה לא זכו למענה.
כמו כן, בשנת 2017 , השנה שאגף פנים טיפל בפרויקט, החליט משרד רה"ם שלא לכנס את ועדת ההיגוי, ותחת זאת התקיימו דיונים אסטרטגיים תוך התעלמות מוחלטת מהוועדה.
עם סיום טיפולו של האגף בפרוי קט נדרש פרק זמן לייצבו ולהחזירו למסלול.
בפועל, הקשיים לכאורה בפרויקט מסע שהציג סגן מנהל אגף פנים גם למזכיר הממשלה במסגרת "העברת המקל" ביניהם, לא זכו לבחינה ממשית במזכירות הממשלה, לא הובאו לדיון בוועדת ההיגוי ולא הובילו לגיבוש מסקנות והחלטות ניהוליות.
בדיון של ועדת ההיגוי בינואר 2018 העלה מנכ"ל משרד התפוצות מר דביר כהנא, המשמש חבר בוועדת ההיגוי, שאלות מהותיות בנוגע למיקוד האסטרטגי של פרויקט מסע.
הוא ביקש לבחון את המיקוד האסטרטגי של הפרויקט, לרבות קהל היעד שלו והתוצאה של הענקת כספי הסיוע למשתתפים, וציין כי העלה בעבר שאלה בדבר קהל היעד של הפרויקט וקיבל תשובה שאינה ברורה דייה.
המנכ"ל הוסיף כי לדעתו יש לחתור להבאת משתתפים "פחות משויכים" לישראל מקרב הצעירים היהודים בעולם, ובשלב ראשון יש להגדיר את המושג "פחות משויכים".
עוד הוסיף המנכ"ל כי יש מקום שמשרדי הממשלה עצ מם יבדקו את נושא האפקטיביות של כספי הסיוע בקרב המשתתפים.
הוא הוסיף: "יכול להיות שאנחנו מבזבזים פה הרבה משאבים ויכול להיות שאנחנו מאוד אפקטיביים, השאלה מה הכסף שלנו עושה.
זו שאלה קריטית לסוגיה".
הביקורת העלתה כי בדיון האמור של ועדת ההיגוי בינואר 2018 , וגם בשני הדיונים העוקבים לו, לא ניתנו תשובות לשאלות שהועלו על ידי מנכ"ל משרד התפוצות.
בדיון במרץ 2018 ציינהאומנם מנכ"לית חברת מסע כי השאיפה היא לערוך דיון אסטרטגי בישיבות ועדת ההיגוי הקרובות, אך הדבר לא נעשה גם בדיון של הוועדה ביוני 2018 .
רק בדיון הוועדה שהתקיים בנובמבר2018 אישרה הוועדה מינוי צוות לבחינת האסטרטגיה של הפרויקט והטילה עליו להציג לפניה מתווה סופי לבחינת אסטרטגיית הפרויקט לא יאוחר ממרץ 2019 .
משרד רה"ם מסר בתשובתו כי אחרי שנים רבות שבהן מופעל הפרויקט יש לבחון את הדרכים לשיפורו וייעולו - שיפור האסטרטגיה ושיפור מתן המענה בנוגע לקשיים בהפעלתו; כל זאת ייעשה תוך שיתוף פעולה בין השותפות לפרויקט.
מתווה הפעולה לשנים אלה ייבחן בידי הגורמים המקצועיים במשרד רה"ם ובידי השותפות לפרויקט.
עוד מסר כי ועדת ההיגוי התכנסה בנובמבר 2018 והחליטה למנ ות צוות משנה שידון בנושא התוכנית האסטרטגית של פרויקט מסע לשנים הקרובות.
הצוות ימסור את המלצותיו לאישור ועדת ההיגוי.
מנכ"ל משרד התפוצות חבר בצוות זה והערתו תילקח בחשבון.
חברת מסע 312 |דוח שנתי 69ב .
מסרה בתשובתה כי אסטרטגיית החברה לשנים 2018 עד2021 אמורה לעלות לדיון עם השותפות לפרויקט במהלך החודשים הקרובים.
על ועדת ההיגוי לדון בהקדם במטרות האסטרטגיות של הפרויקט, ולקבל החלטות המתמודדות עם השאלות והטענו ת שהעלו הגורמים השונים בשנים האחרונות ותוך התמודדות עם טענות הנוגעות למיקוד אסטרטגי לפרויקט.
חסר ביעדים מדידים להשגת אסטרטגיית פרויקט מסע .
על פי תורות ניהול מקובלות, קיומה של ת וכנית רב -שנתית טעון הגדרה של מטרותיה והצבתם של יעדים מדידים ליישומה.
קביעת היעדים נועדה לבדוק את האפקטיביות של התוכנית, ולבחון אם המשך הפעלתה מוצדק בהשוואה לחלופות הקיימות ומהם השיפורים והשינויים הנדרשים בה.
הערכת תוצאות היישום של הת וכנית מחייבת איסוף שיטתי של מידע מקיף ומהימן בנוגע לחלקיה השונים10.
משרד רה"ם פרסם לראשונה בשנת201011 את המדריך לתכנון ממשלתי שנועד לשמש בין היתר כלי תכנון לתוכניות ממשלתיות ייעודיות.
על פי המדריך, תוכנית ייעודית היא תו כנית המטפלת בסוגיה מוגדרת ומעורבים בה כמה שותפים מתוך הממשלה ומחוצה לה.
בהתאם לכך, כפרויקט הממומן בחציו על ידי ממשלת ישראל ומעורבים ביישומו משרדי ממשלה וגורמים מחוץ לממשלה, ניתן לראות בפרויקט מסע תוכנית ייעודית שההגדרות שנקבעו במדריך התכנון הממשלתי חלות עליו.
בתהליך גיבוש של תוכניות ייעודיות יש כמה שלבים, כמפורט במדריך, ובהם הגדרת הצורך בתוכנית והבניית התהליך לגיבוש ולעיצוב של פרטי התוכנית - תרגום המדיניות למטרות וקביעת יעדים וכן פעולות הנדרשות לצורך השגתם ומדדים לבחינת מידת השגתם.
קביעה מראש של יעדים לתוכ נית הניתנים למדידה ומידת העמידה בהם הן הבסיס לבחינת אפקטיביות של תוכנית ייעודית ולבחינת התועלות שהיא הצמיחה מול העלויות למימושה.
לפרויקט מסע לא נקבעו יעדים מדידים הנגזרים מתוכנית אסטרטגית מאושרת.
בשנת 2017 אומנם אישרה ועדת ההיגוי את מודל המלגות ואת עדכון תקנון מסע, אשר כלל גם הגדרה של תפוקות חינוכיות, ושני אלו הם ביטוי מסוים של אסטרטגיית הפרויקט.
ואולם מודל המלגות ותקנון מסע אינם תחליפים להגדרת יעדי הפרויקט, כפי שיפורט להלן.
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 ב(2012)" , תכנית קרב- ההובלה, הפיקוח והבקרה של משרד החינוך", עמ' 663 עד697.
11 ,משרד רה"ם, האגף לתכנון מדיניותמדריך התכנון הממשלתי, ירושלים, ספטמבר 2010.
משרד ראש הממשלה |313 .
מודל המלגות: בפברואר 2017 התבקשו חברי ועדת ההיגוי לאשר מודל מלגות ולאשר את הצעת התקציב של חברת מסע ואת תוכנית העבודה שלה לשנת הלימודים התשע"ח (2017 עד2018 ).
הצורך בעדכון מודל המלגות של החברה נוצר בשל שתי סיבות עיקריות: (א) היעדר הלימה בין נוסחת תשלום המלגות למשתתפים (נוסחה דיפרנציאלית) לבין הנוסחה שעל פיה הממשלה והסוכנות היהודית מתקצבות את פעילות החברה (סכום קבוע למשתתף על פי אורך שהייה בלבד).
אי-ההלימה התעצמה בשנים האחרונות בשל גידול ניכר במספר המשתתפים הזכאים למלגות גבוהות, דבר שיצר חריגות מהתקציב השנתי המאושר; (ב) הרצון לעדכן את גובה המלגות כדי שיתאימו לתוכנית האסטרטגית של חברת מסע ולמיקודים האסטרטגיים, בהיבטים של פרופיל משתמשים ושל סוגי תוכניות ובהיבט הגיאוגרפי.
לדוגמה, גובה המלגות והמענקים12 למשתתפים בתוכניות אקדמיות ובתוכניות לפיתוח קריירה עלה ואילו גובה המלגות והמענקים למשתתפים בתוכניות ללימודי יהדות ירד.
חברת מסע מסרה בתשובתה כי בהינתן קיצוץ תקציבי עשתה החברה עבודת מטה מקיפה לשינוי מודל המלגות באופן שיבטא את האסטרטגיה של הפרויקט.
עבודה זו נעשתה לאחר ששנתיים לפני כן ניתן לה ייעוץ אסטרטגי מטעם חברה שנשכרה לשם כך, ולאחר ניתוח רגישות בנושא המלגות.
במודל המלגות נקבע העיקרון שלפיו יפעלו לעידוד הבאת קהלים לתוכניות אקדמיות ולתוכניות לפיתוח קריירה , וכן להקטנת המלגות לאוכלוסיות שמושפעות פחות מהקטנת המלגות.
לדברי החברה, המודל הוא כלי מובהק המביא לידי ביטוי את המיקוד האסטרטגי ומימושו.
משרד רה"ם מסר בתשובתו כי במהלך השנים נעשו שינויים משמעותיים בפרויקט על מנת להביא לידי מקסום המטרות והיעדים, ובכלל זה אישור תוכניות ביניים ומיקוד קהלי יעד שונים וממדינות שונות.
מסוף שנת 2014 , ומתוך הבנה כי לפרויקט מסע חשיבות גבוהה, הניחה מזכירות הממשלה פעמים רבות על שולחן הממשלה ועל שולחנן של ועדות שרים את נושא פרויקט מסע והשינויים שנעשו בו.
בביקורת נמצא כי מודל המלגות מספק כלי מעשי לתיעדוף הקצאות משאבים (מלגות), אך כלי זה אינו תחליף להגדרת יעדים מדידים הנגזרים מאסטרטגיית הפרויקט שהציגה חברת מסע.
לכן, מודל זה אינו נותן מענה על שאלות הנוגעות ליעדים המספריים לשנים הקרובות בפילוח לסוגי תוכניות, וכן על שאלות הנוגעות לצמצום תוכניות בשל מגבלות תקציב, אם יש כאלה.
התפוקות החינוכיות של פרויקט מסע: בתקנון של חברת מסע שעודכן בשנת 2017 הוגדר שהחוויה החינוכית המעצבת של פרויקט מסע מושתתת על שלושה מעגלי תוכן: "ישראל כבית - חוויה אותנטית בישראל"; "לגלות .
12 מענקים ניתנים למשתתפים כתלות בסוג התוכנית, שיוך גיאוגרפי, גיל ומשך השהייה של המשתתף ומלגות ניתנות גם כתלות במצבו הכלכלי של המשתתף.
את העם: יהדות ועמיות"; וצמיחה והתפתחות אישית.
בכל אחד מ מעגלי התוכן החינוכיים הוגדרו 17 תפוקותחינוכיות , כגון "המשתתפים יחושו תחושת זיקה ושייכות למדינת ישראל כרכיב משמעותי בזהותם האישית", "המשתתפים יכירו אירועים היסטוריים ועכשוויים" ו"המשתתפים יכירו ויבינו הישגים פוליטיים, חברתיים כלכליים ותרבותיים במדינת ישראל".
חברת מסע שכרה את שירותיה של חברה להערכת תוכניות על מנת לעקוב אחר השגת התפוקות ואחר רמת שביעות הרצון של המשתתפים מהתוכניות השונות.
לצורך המחקר נקבעו מדדים להשגת התפוקות האלה: 70% או יותר ממשתתפיהן יביעו שביעות רצון גבוהה מהתוכנית שבה הם משתתפים; ותוכנית תיחשב כתוכנית שהשיגה תפוקה חינוכית כלשהי, אם התפוקה הושגה בקרב לפחות 60% ממשתתפיה.
חברת מסע מסרה בתשובתה כי 17 התפוקות החינוכיות בכל אחד ממעגלי התוכן הן המדדים המאפשרים לתאר את תהליך השינוי הכולל ואת התוצאה הרצויה.
משרד מבק ר המדינה מעיר כי 17 התפוקות האמורות הן הישגים חינוכיים-פדגוגיים של הפרויקט, וניתן באמצעותן למדוד את המרכיב החינוכי בפרויקט.
הישגים אלה אינם יעדים מדידים להשגת המטרות האסטרטגיות של פרויקט מסע.
בחינת האפקטיביות של פרויקט מסע .
בחינת אפקטיביות של תוכנית רב-שנתית נבחנת על בסיס עמידתה ביעדי ם שנקבעו להשגת מטרותיה.
חברת מסע עושה מחקרי הערכה באופן שוטף באמצעות חברות מחקר.
לדוגמה, בשנים 2015 עד2018 עשתה החברה מחקרים על בוגרי הפרויקט, לרבות מחקר שבו נבחנה השפעת הפרויקט בין השאר על השתלבות הבוגרים בתפקידי הנהגה במדינות מוצאם, על מידת הסבירות לנישואי תערובת בקרב הבוגרים בהשוואה לאחרים ועל שיעורי העלייה של הבוגרים לישראל.
מחקר נוסף נעשה על "הערכת התרומה הכלכלית של פרויקט מסע".
חברת מסע מסרה בתשובתה כי היא בוחנת באופן שיטתי ועקבי את האפקטיביות של פעולותיה.
לדבריה, מחקרים אלה נעשים בידי חברות מהמובילות בתחום, ולהערכתה יש בהם כדי ללמד באופן מובהק על השגת מטרות הפרויקט, וכפועל יוצא על האפקטיביות שלו.
החברה הוסיפה כי יש במחקרי ההערכה של הפרויקט אמירה מובהקת בעניין האפקטיביות של הפרויקט בנוגע למטרותיו - תוכניות ארוכות טווח בישראל מביאות לחיזוק הזהות היהודית, הקשר לקהילה והקשר למדינת ישראל, באופן ובשיעור שניתן ללמוד עליהם מהמחקרים.
משרד ראש הממשלה |315 .
כאמור, חברת מסע עושה מחקרי הערכה באופן שוטף באמצעות חברות מחקר שונות, ומבחינתה מחקרים אלה נועדו לבחון את האפקטיביות של הפרויקט בדרכים שונות.
מבלי לקבוע עמדה בדבר המתודולוגיה ששימשה את חברת מסע במחקרים לבדיקת האפקטיביות של הפרויקט, משרד מבקר המדינה מעיר כי באין יעדים מדידים להשגת האסטרטגיה, מוגבלת באופן ניכר התרומה של אותם מחקרי ההערכה .
על ועדת ההיגוי לקבוע מהם יעדי הפרויקט ולהתאים את מחקרי ההערכה ליעדים אלה.
בדוח משרד מבקר המדינה שפורסם באמצע 2017 (להלן- הדוח הקודם)13 הועלה כי משרד רה"ם נהג להסתמך על הבקרה העצמית שעשתה חברת מסע בכל הנוגע לאיכותן של מאות התוכניות החינוכיות.
בעניין זה נכתב בדוח הקודם כי בשל הפעלת ו הממושכת של הפרויקט ובשל הסכומים הגבוהים ששולמו לחברת מסע לצורך יישומו, גובר הצורך בבקרה מקיפה מטעמו של משרד רה"ם.
בביקורת הנוכחית הועלה כי משרד רה"ם לא תיקן ליקוי זה; הוא מסתפק בבדיקות האפקטיביות ש נעשות בידי חברת מסע, הוא לא בוחן בעצמו את האפקטיביות של הפרויקט, ואף לא מעלה בפני ועדת ההיגוי את הצורך בבדיקות הנדרשות ואת הצורך לבססן על יעדים מדידים שנקבעו מראש לפרויקט.
בתשובתו מאוקטובר 2018 למשרד מבקר המדינה מסרמנכ"ל משרד רה"ם לשעבר, שכיהן בשנת 2017 כיו"ר ועדת ההיגוי ולמשך שנה בלבד, כי בשנה זו החל משרד רה"ם במשא ומתן עם הסוכנות היהודית ועם חברת מסע במטרה לגבש קווים למתווה התקשרות חדש.
מטרות המשא ומתן היו בין היתר הגדרת הכיוונים האסטרטגיים של הפרויקט שמהם ייגזרו יעדים מתאימים.
אולם עד סוף 2017 לא צלח המשא ומתן, וממילא לא היה ניתן להגדיר את אופן בחינת האפקטיביות של הפרויקט.
על משרד רה"ם לוודא כי במחקרי הערכה שנעשים בנוגע לפרויקט מסע ייבחנו פרמטרים שלגביהם נקבעו יעדים מדידים, ובאופן זה ניתן יהיה לבחון ולהעריך את מידת האפקטיביות של הפרויקט.
13 מבקר המדינה, דוח שנתי 67ב (2017,) " שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית", עמ' 43.
תהליך תכנון פרויקט מסע החסר ביעדים למדידת העמידה במטרותיו פוגע באופן משמעותי ביכולת להסיק מסקנות בד בר האפקטיביות של הפרויקט.
כמו כן, קיים קושי יסודי שעה שפרויקט עתיר משאבים כגון זה פועל מזה שנים מבלי שנמדדה תרומתו במונחים של הישגים מול יעדים שהותוו מראש על ידי ועדת ההיגוי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה כי בפרוטוקול ועדת ההיגוי שהתכנסה בנובמבר 2018 צוין כי היא אישרה מינוי צוות לבחינת האסטרטגיה של הפרויקט.
הוועדה החליטה שצוות זה יציג לפניה מתווה סופי לבחינת אסטרטגיית הפרויקט לא יאוחר ממרץ 2019 .
נוסף על כך, הוועדה אישרה את תוכנית העבודה ותקציב הפעילות של מסע לשנים 2018 - 2019 .
בתוכנית זו קבעה החברה יעדים מדידים שנתיים ותלת-שנתיים בנוגע למספר המשתתפים בתוכנית וכן יעדים מדידים הנוגעים לחיזוק מנהיגות הקהילות היהודיות בתפוצות.
משרד ראש הממשלה |317 .
ההסכם בין השותפות לפרויקט מסע .
בשנת 2004 נחתם כאמור לראשונה ההסכם להפעלת פרויקט מסע.
בשנים 2007 ו-2016 עודכן ההסכם; ומאז2016 .
נחתם מדי שנה הסכם הארכה מקוצר בינואר 2017 התקבלה החלטת ממשלה14 ולפיה מנכ"ל משרד רה"ם יעמוד בראש ועדת ההיגוי מטעם הממשלה עד 2018 , וזאת לאור הסדר ניגוד עניינים של מזכיר הממשלה עקב אי -יכולתו לעסוק בגופים השייכים לסוכנות היהודית במשך שנה מתחילת תפקידו.
באותו החודש החליט מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר להחזיר את הטיפול בפרויקט מסע ל אגף פנים.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות משרד רה"ם לגיבוש טיוטת הסכם רב- שנתי ולעיגון התיקונים במ תכונת ההתקשרות, על פי עמדות מקצועיות של גורמים שונים במשרד רה"ם.
בחינה של הקשיים הנוגעים להסכם .
בסוף שנת 2016 ובמהלך שנת 2017 העלו סגן מנהל אגף פנים והיועצת המשפטית של משרד רה"ם, בפני גורמים שונים המעורבים בפרויקט, קשיים לכאורה במתכונת ההתקשרות ובעטיים את הצורך לערוך שינויים בהסכם המשולש.
להלן עיקרי הדברים שהעלו הסגן והיועצת המשפטית: 1.
כספי הסיוע למשתתפים ניתנ ים למארגנים ולא ישירות למשתתפים בתוכניות: מתן כספי הסיוע ישירות למארגנים עלול להוביל לשתי תוצאות לא רצויות ; האחת, עלייה בעלות הת וכניות עקב עלות מסוימת הכרוכה בהעברת הכספים , והאחרת היא היחלשות הזיקה בין המשתתף לבין הפרויקט.
שליטתה המוגבלת של חברת מסע בת וכניות: לרוב, הגופים המארגנים יוזמים תוכניות ופונים לחברת מסע לצורך הכרה בת וכניות כזכאיות למימון של פרויקט מסע.
תקצוב צולב של משתתפים: הממשלה והסוכנות היהודית מקצות לחברת מסע סכום מסוים עבור משתתף בתוכנית ארוכה (חמישה חודשים ומעלה) וסכום אחר להשתתפות בתוכנית קצרה יותר.
חברת מסע מקצה לגופים המארגנים סכומים שונים הנקבעים על פי משך התוכנית, מדינת המוצא של המשתתף ומצבו הכלכלי.
כך נוצר סבסוד צולב בין משתתפים שעלות השתתפותם גבוהה מהתקצוב של הממשלה והסוכנות היהודית ומשתתפים שעלות השתתפותם נמוכה יותר.
שיטת תקצוב זו הייתה אחת הסיבות .
14 החלטה2288 של הממשלה ה-34" ,יושב-ראש ועדת ההיגוי של פרויקט 'מסע' מטעם הממשלה - תיקון החלטת ממשלה" ( 13.
) 318 |דוח שנתי 69ב .
לגירעון בהיקף של מאות אלפי דולרים שנוצר בתקציב חברת מסע בשנת 2016 .
קושי זה תוקן חלקית בלבד בשנת הלימודים התשע"ח באמצ עות שינוי במודל המלגות.
על פי חברת מסע, גם המודל החדש הנשען על סבסוד צולב הוא מודל בעייתי, והוא מקשה על קבלת החלטות לצורך ניהול הפרויקט.
בתשובתו מסר משרד רה"ם כי מכתבו של סגן מנהל אגף פנים נשלח ב - 31.
17 , יממה אחת בלבד לפני העברת הפרויקט לטיפולו של מזכיר הממשלה.
סגן מנהל האגף הודיע לחברי ועדת ההיגוי ולגורמים במשרד רה"ם על סגירת הפרויקט מבלי שהייתה לו סמכות לכך, והוא העביר רשימת נושאים שדורשים מענה בטווח הזמן ה מיידי והקרוב; ההרשמה לשנת הלימודים התשע"ט ( 2018 עד2019 ) טרם החלה, וזאת למרות איחור של כמה חודשים בפתיחת ההרשמה; והעיכוב בהרשמה מנע את השתתפותם של כ-700 צעירים שנרשמו לפרויקט ואמורים היו להגיע לישראל בטווח הקרוב.
לפיכך, הנחה מזכיר הממשלה את כל הגורמים הרלו ונטיים לפתוח את ההרשמה לשנת הלימודים התשע"ט באותה המתכונת של שנת הלימודים התשע"ח תוך הארכת ההסכם הקיים לתקופה של שנה, על מנת שיוכל ללמוד את הטענות שהועלו נגד הפעלת הפרויקט ולגבש את דעתו בנושא.