HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום בין משרדי הבריאות והאוצר בעניין תקציב משרד הבריאות לשנים 2014 -2013 נקבע כי לבסיס תקציב משרד הבריאות תינתן תוספת של25 מיליון ש"ח עבור תכנית ארצית לחיזוק ההסברה והמניעה בתחום בריאות השן לגיל הרך.
היות ששיעור הילדים המגיעים לטיפול ולבדיקה במסגרת התחנות לבריאות המשפחה (תחנות טיפת חלב) מגיע לכיסוי כמעט מלא של האוכלוסייה בשכבות גיל צעירות יותר, המליצה ועדת בריאות הפה והשיניים עוד ב- 200881 על קידום בריאות הפה דרך התחנות של טיפת חלב82 .
הוועדה המליצה על הכשרה ש ל 80% מאחיות בריאות הציבור בתחנות טיפת חלב בתחום קידום בריאות הפה והשיניים ועל העמקת הידע של רופאי המשפחה ורופאי הילדים בתחום התחלואה הדנטלית.
תכנית למניעת עששת: על פי המועצה הלאומית לבריאות הילד ופדיאטריה, אחת הסיבות לשכיחותה הרבה של העששת היא שרופאי הילדים אינם מפנים לרופא שיניים ואינם מדריכים את ההורים בתחום זה.
מדוח המועצה לשנים 2011 -2010 עולה כי בארה"ב קיימת תכנית עבודה לרפואת שיניים מונעת בילדים.
הנחת העבודה היא שבאמצעות מניעה נכונה ניתן להפחית את מחלות השיניים בכ-50% הן מבחינת שכיחותן והן מבחינת חומרתן.
אולם בארץ אין כיום תכנית רחבה ומקיפה למניעת מחלות שיניים.
המועצה המליצה לקיים הדרכות והשתלמויות לסטודנטים ולצוותים רפואיים; לקבוע מניעת מחלות שיניים כמדד איכות קופתי83, לפעול בקרב אוכלוסיות מוחלשות מבחינה סוציו-אקונומית ולשים דגש על הדרכת רופא הילדים, אשר נפגש עם הילדים בתדירות גבוהה, לשוחח עם האימהות באופן יזום על הצורך לשמור על בריאות שיני ילדיהן.
לדעת המועצה, אין חובה שכל הילדים הצעירים יגיעו .
Seow WK: "Biological mechanisms of early childhood caries", Community Dent Oral Epidemiol 1998; 26: suppll: 8 -27; "Reisine S, Douglass JM.
Psychological and behavioral issues in early childhood caries", Community Dent Oral Epidemiol 1998; 26:suppll: 32 -44: Gussy MG; Waters EG; Walsh O; Kilpatrick NM "Early childhood caries: current evidence for aetiology and prevention",.
; Journal of Paediatrics & Child Health, 2006 jan; 42 (1/2): 37 -43.
, "Mouradian Disparities in Ch ildren's Oral Health and Access to Dental Care", JAMA .
2000; 284:2625 -2631: Weintraub JA, "Prevention of early childhood caries: a public health perspective, Community Dent Oral Epidemiol 1998; 26:suppll:62 -66.
81 ,כאמורהיוזמה "לעתיד בריא 2020 " הוקמה בשנת 2005 על ידי משרד הבריאות כדי לגבש תכנית אב למדינת ישראל בתחום המניעה וקידום הבריאות.
זו הייתה אחת הוועדות שהתכנסה במסגרת היוזמה.
היא הורכבה מנציגי קופות החולים, נציגי משרד הבריאות וחברים חיצוניים, רובם מתחום בריאות השן.
82 בעניין פעילות תחנות טיפת חלב, ראו מבקר המדינה דוח שנתי 64( ג2014) , בפרק "המערך של תחנות טיפת חלב", עמ' 647.
83 משרד הבריאות מודד את פעילות ארבע קופות החולים ומשווה את איכות הטיפול שהן נותנות למבוטחיהן בתחומים שונים.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לבדיקה אצל רופא השיניים.
המועצה הקימה ועדה שתפקידה לנסח טיוטת חוזר בנושא מניעת מחלות שיניים ועששת בילדים צעיר ים ולנסח שאלות בנושא רפואת שיניים לילדים, מתוך כוונה להטמעתן בתוכנית ההתמחות ברפואת ילדים.
ביוני 2011 הגישה הוועדה למנכ"ל משרד הבריאות את המלצותיה, ובהן הצעה לחוזר מנכ"ל בנושא "מניעת תחלואת שיניים ועששת בילדים צעירים ( 6-0 )שנים- תפקידם של בעלי מקצועות בריאות לילדים"; והצעה לשאלות בנושא רפואת שיניים לילדים לבחינה בהתמחות ברפואת ילדים.
נכון למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 , המשרד הכין טיוטה של חוזר, אולם הוא לא פורסם כיוון שהתברר שלמשרד אין סמכות לתת הנחיות לדיקני הפקולטות לרפואה ולשאר העוסקים בהכשרת כוח אדם רלוונטי.
לדברי מנהל האגף לבריאות השן, המשרד בשיתוף יו"ר איגוד רופאי המשפחה ויו"ר איגוד רופאי הילדים שילבו בספר העוסק במניעה, המיועד לרופאי המשפחה ולרופאי הילדים, פרק העוסק במניעה ברפואת שיניים.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח שכיחות תופעת העששת בישראל ונזקיה החמורים בשל אי טיפול מוקדם, ראוי שמשרד הבריאות בשיתוף משרד החינוך יגבירו את מודעות ההורים, כמו גם הילדים, לצורך בשמירה על בריאות השיניים של הילדים.
על משרד הבריאות ומשרד החינוך לייזום פעולות לזימון כל הילדים, שנמצא בבדיקה כי עליהם לקבל טיפול למרפאות שיניים.
ראוי גם שמשרד הבריאות ישקול לאמץ תכניות שמנגישות טיפולים מונעים לילדים כמו איטום השיניים.
על המשרד גם להשלים את התכנית להכשרת הצוותים הרפואיים בהדרכה למניעה.
עליו לשקול בחיוב לקבוע את מניעת מחלות השיניים כמדד איכות בקופה ולפעול להטמעת החובה לבצע בדיקת שיניים בילדים על ידי רופאים .
מחלקות כירורגיית פה ולסתות בבתי החולים .
ב-14 בתי חולים כלליים בישראל קיים שירות כירורגיית פה ולסתות 84 .
חלק מהטיפולים הניתנים במחלקות לכירורגית פה ולסתות כלולים בסל הבריאות, ובהם הסרת גידולים מאזור הלסתות, טיפול בבלוטות רוק ועוד.
במחלקות מבוצעים גם טיפולים נוספים כגון שתלים וניתוחים שונים וכן טיפולי שיניים שגרתיים לחולים שמצבם הרפואי מחייב קבלתם במסגרת בית החולים, למשל חולי לב.
על פי נתוני המועצה המדעית של ההסתדרות לרפואת שיניים לשנת 2013 , בישראל יש153 ,מומחים בכירורגית פה ולסתות ובממוצע נוספים מדי שנה ששה מומחים חדשים.
כשליש מהמומחים עובדים בבתי החולים והשאר בקהילה.
על פי נתוני המועצה המדעית לשנת 2013 רוב המומחים מתרכזים במרכז הארץ, ולכן המענה בפריפריה - בדרום הארץ ובצפונה - לוקה בחסר.
84 איכילוב, אסף הרופא, בלינסון, וולפסון, מאיר, קפלן, שיבא, הדסה, זיו, כרמל, פוריה, רמב"ם, ברזילי וסורוקה.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 פערים במחלקות כירורגיית פה ולסתות .
אזור הדרום: ביולי 2013 נערך דיון במשרד הבריאות, ובוצוין כי בסורוקה אין מחלקת פה ולסתות אלא יחידה קטנה בלבד85 , ולכן גםאין בה כונן או תורן.
כתוצאה מכך כל אזור הדרום נסמך על המחלקה בבית חולים ברזילי ומחלקות בבתי חולים אחרים במרכז; נתונים אלו עלו גם מביקורת שעשה משרד הבריאות בספטמבר 2013 .
במרפאת פה ולסתות בבית החולים סורוקה בבאר שבעמביקורת זו עלה, בין השאר, כי אין במרפאה מכשיר רנטגן, מגוון הטיפולים מצומצם ואינו הולם מרכז רפואי גדול, אין תורן פה ולסתות במיון, ומעורבות רופאי פה ולסתות במהלך אשפוז חולי פה ולסתות זניחה.
אזורים אחרים: בארבעה מתוך 14 ,המרכזים הרפואייםשבהם קיים שירות כירורגיית פה ולסתות, קיים מחסור במומחים ובחלק ממרכזי הטראומה בארץ אין תורן 24 שעות.
נוסףעל כך יש צורך במחלקת פה ולסתות בארבעה בתי חולים נוספים: הלל יפה בחדרה, העמק בעפולה, הסקוטי בנצרת ו בית החולים לגליל בנהריה86.
תורנות במחלקות טראומה: בדיון זה צוין עוד כי בחלק ממרכזי הטראומה בארץ אין נוכחות תורן במשך 24 ,שעותולכן ניתוחי פה ולסתות בחירום מועברים למרכזים אחרים תוך טלטול החולים ויצירת עומס באותם מרכזים.
בדיון סוכם כי מנהל האגף לבריאות השן במשרד יגיש תכנית לפתיחת שירות לכירורגיית פה ולסתות בבתי חולים שאין בהם שירות הולם.
בדצמבר 2013 ביקש מנהל בית החולים הגליל המערבי בנהריה אישור לפתיחת יחידה לפה ולסתות.
ביולי 2014 אישר משרד הבריאות לבית החולים הסבת שלוש מיטות ממחלקת הכירורגיה בבית החולים לטובת מחלקת פה ולסתות.
מענה משרד הבריאות למצוקה - נוכח הפערים בשירות מחלקות פה ולסתות של בתי החולים: בספטמבר 2013 הגיש האגף לבריאות השן למנכ"ל משרד הבריאות דאז פרופ' רוני גמזו תכנית לפתיחת שירות לכירורגיית פה ולסתות בבתי החולים הכלליים שבהם אין "שירות הולם".
פרופ' גמזו קבע כי יש להתחיל בהקמת מרכזים נוספים, כלומר לפתוח מחלקות בבתי חולים שלא היו בהם מחלקות כאלה.
כמו כן בחודשים אוקטובר ונובמבר 2013 ,ביקש המנכ"ל דאז ממנהלי בתי החולים סורוקה הלל-יפה, העמק והסקוטי שיכינו תכנית לפתיחת יחידה לכירורגיית פה ולסתות בהיקף הנדרש.
בינואר 2014 הגיש בית החולים סורוקה תכנית למשרד הבריאות.
על פי התכנית בשלב ראשון יחוזק מערך הפה ולסתות בבית החולים ובהמשך יוקם מערך שיענה על הצורך ברפואת שיניים לילדים ובטיפולים לחולים בסיכון גבוה.
הביקורת העלתה כי עד ספטמבר 2014 לא הושלמו תכניות המשרד להקמה ולשיפור מחלקות פה ולסתות בבתי החולים.
משרות מומחה 86 תכנית לפתיחת שירות לכירורגיית פה ולסתות בבתי החולים הכלליים 4.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הכללית השיבה בנובמבר 2014 כי במהלך שנת 2014 פתח בית החולים סורוקה במהלך לשיפור היחידה לכירורגיית פה ולסתות, וכי בית החולים גייס מנהל יחידה חדש והחל בקניית ציוד להדמיה רנטגנית.
מנהל בית חולים הלל יפה כתב למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 כי הניסיון לכונן שירות של יחידת פה ולסתות בבית החולים לא צלח, ובתיאום עם הנהלת משרד הבריאות ובאישורה נסגר השירות וכי לדעתו אין צורך אובייקטיבי בשירות זה באזור.
מנהל האגף לבריאות השן במשרד כתב למשרד מבקר המדינה באותו החודש כי אמנם השירות בהלל יפה נסגר בתאום עם הנהלת המשרד, אולם לא ידוע לו על החלטה משרדית שלפיה אין צורך שם בשירות, וכי לדעתו יש צורך בכך, שכן החלופה של תושבי האזור היא המרכז הרפואי מאיר בכפר סבא או המרכז הרפואי רמב"ם בחיפה.
ה אגף לבריאות השן מצפה להיערכות מחודשת ולתכנית לפתיחה מחדש של שירות היחידה לפה ולסתות בהלל יפה.
בעקבות פניית משרד מבקר המדינה למנהל בית החולים הסקוטי, כתב מנהל בית החולים למשרד הבריאות באוגוסט 2014 כי בית החולים הכין תכנית עבודה להקמת יחידה לכירורגיית פה ולסתות והגישה לדירקטוריון בית החולים וכי בשל מחסור במקורות כספיים הוא מעוניין לדעת איזו תמיכה כספית ייתן המשרד ליחידה.
עד נובמבר 2014 הנושא לא הוסדר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו להשלים בהקדם, בשיתוף בתי החולים, את תכנית הפיתוח של המחלקות לכירורגיית פה ולסתות בבתי החולים, תוך הסדרת המחלוקת מול בית החולים הלל-יפה.
אין המדובר במענה מקומי וזמני אלא בתכנית לאומית לשירות הציבור - שכן זהו תפקידו של משרד הבריאות - גיבוש מדיניות בריאות לאומית ותכנון ארוך טווח.
בקרה על מכשירי קרינה .
צילומי שיניים משמשים את רופאי השינ יים לצורך אבחנה וקביעת הצורך בטיפול.
צילום שיניים מלווה בקרינה ברמה נמוכה כמו בצילומי רנטגן או בקרינה ברמה גבוהה כמו בצילומי שיניים פנורמיים 87 :.
במרפאות שיניים ובמכונים משתמשים בארבעה סוגי מכשירים .
T שיניים, מכשירים פנורמיים משולבים עם C.
, מכשירים פנורמיים ומכשירים דנטליים.
בשנת 2013 במדינת ישראל היו 7,808 :מכשירי קרינה עם רישיון על פי החלוקה הבאה 7,240 מכשירים דנטליים (צילום רנטגן) וכן413 מכשירים פנורמיים88 ,102 מכשירי.
T שיניים ו -53 מכשירים פנורמיים המשולבים ב-C.
צילומי שיניים פנורמיים שנעשי ם ללא הצדקה רפואית מזיקים למטופל .
צילומי שיניים נעשים בהיקפים ניכרים, למשל לפני טיפול אורתודנטי ולפני טיפולי שיניים מורכבים89 .
87 צילום פנורמי מאפשר שיקוף נרחב של מצב השיניים, הפה והלסתות.
צילומים אלו נחוצים, בין השאר, להתקנת שתלים ותותבות.
88 מבוססים על קרינת רנטגן.
למשל השתלות, טיפולי שורש ועוד 702 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 קובע כי מכשיר רנטגן יופעל רק אם עבר בדיקה בטיחותית וניתן רישיון להפעלתו.
היחידה הארצית לרישוי ופיקוח על מכשירי קרינה במשרד הבריאות (להלן - היחידה הארצית לקרינה) מופקדת על ביקורת במרפאות שיניים ובמכוני רנטגן ועל הנפקת רישיונות למכשירים.
במסגרת הביקורת של היחידה הארצית נבדקים בטיחות המבנה, תקינות ציוד הרנטגן, מנות הקרינה, ציוד להגנה מקרינה ועוד90 .
נוהל בדבר היתר הפעלה של מכון לצילומים פנורמיים ו -C.
שיניים ומרפאת שיניים תאגידית קובע כי בדיקה תקופתית של המכשיר תיערך בתדירות שתיקבע על ידי מנהל היחידה הארצית לקרינה91.
בקרות על שימוש במכשירי קרינה .
נוהל בריאות השן בדבר ניהול רפואי של מרפאות שיניים קובע92 כי אין לבצע תצלומי רנטגן שאינו למטרות של אבחנה או של טיפול רפואי וכי במידת הצורך יש לקבל תצלומי רנטגן מהרופא המטפל הקודם.
עוד קובע הנוהל כי כל תצלום רנטגן יישא תאריך ביצוע ושם המטופל.
נוהל בדבר מכונים לצילומי רנטגן דנטליים קובע כי המכון ינהל ר ישום לגבי כל נבדק או מצולם, שייכללו בו שם הרופא המפנה, שם הנבדק, סוגי הבדיקות או הצילומים, תאריך ביצוען ושם המבצע.
מבדיקת דוחות בקרה של היחידה הארצית לקרינה עולה כי בקרי היחידה אינם בודקים שצילומים במכונים לצילומי רנטגן נעשו רק על פי דרישת רופא, ומכאן שהמשרד אינו יודע אם המכונים מבצעים צילומים לפי צורך רפואי.
ביוני 2013 התקבלה תלונה ביחידה הארצית לקרינה על מכון דנטלי שמבצע צילומיC.
לפי דרישת אנשים גם ללא הפניה מרופא.
היחידה פנתה למכון והבהירה שאין לבצע צילום רנטגן ללא הפניית רופא.
הביקורת העלתה שהמשרד הסתפק בהודעה ולא בדק האם המכון ביצע צילומים ללא הפניית רופא, ואף לא ביצע ביקורת המשך לבדוק האם חל שיפור בפעילות המכון.
על מנת להבטיח את בריאות הציבור על משרד הבריאות לבחון אמצעי אכיפה שימנעו צילומים מיותרים שכרוכים בקרינה.
90 ראו בקובץ דוחות זה בפרק "בדיקות דימות מתקדמות", בתת-פרק "היעדר תפקיד רנטגנאי ראשי והיעדר תפקיד הממונה על הקרינה", עמ' 666-609 .
91 היחידה הארצית לרישוי ופיקוח על מכשירי קרינה.
תאריך עדכון אחרון: יולי 2013.
1 "הנחיות בדבר ניהול רפואי של מרפאות שיניים", סעיף 8 , מהדורה4 מ- 21.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 אי-תשלום אגרה .
צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (מכשירי קרינה לטיפול רפואי), התשכ"ח - 1968 קובע כי לא יפעיל אדם מכשיר אלא אם ניתן רישיון להפעלתו וכי בעד מתן רישיון שנתי תשולם אגרה93 .
האגרה זהה לכל סוג של מכשיר.
בשנת 2013 עמדה האגרה על סך375 .
ש"ח היחידה הארצית לקרינה מעריכה כי מדי שנה 18%-15% מבעלי הרישיונות אינם משלמים אגרות רישיון.
בחלק מהמקרים מדובר באי-תשלום שנמשך שנים רבות.
אף על פי כן, כדי להגן על בריאות הציבור, היחידה הארצית לקרינה בודקת את המכשירים פולטי הקרינה שהרופאים משתמשים בהם ונותנת להם רישיון.
להלן דוגמאות לרופאים שלא שילמו אגרה עבור מכשיר הקרינה שברשותם: 1.
רופא מסוים בעל מכשיר קרינה משנת 2004 .
רופא מסוים לא שילם אגרה עבור השנים 2007- 201494 .
רופא מסוים בעל מכשיר קרינה משנת 2005 .
רופא מסוים בעל מכשיר קרינה משנת 1996 ; 5.
רופא מסוים בעל מכשיר קרינה משנת 1991 , שכל אותן השנים שילם אגרת רישיון בעבור שנת 2011 .
בלבד בשנים 2012 -2011 פנתה היחידה הארצית לקרינה בבקשת עזרה למחלקה המשפטית במשרד הבריאות כיוון שלא היו בידיה כלים לאכיפת תשלום האגרה.
המחלקה המשפטית המליצה לא לחדש רישיון למי שלא משלם, כך שאם הוא ימשיך להפעיל את המכשיר ללא רישיון ניתן יהיה לפנות למשטרה בתלונה של עבירה על החוק.
מנהל היחידה טען כי מאחר שבריאות הציבור עומדת לנגד עיניו, הוא אינו מעוניין שהציבור ייחשף לקרינה ממכשיר שלא עבר את אישור היחידה, ועל כן המליץ להעביר את הטיפול בסרבני תשלום לעו"ד חיצוני ולשלם לו בהתאם לתוצאות הגבייה.
בארץ קיימים כ-7,800 מכשירי קרינה לטיפול רפואי, והיות שלפי ההערכה כ- 18%-15% מבעלי הרישיונות אינם משלמים בגינם אגרות רישיון שנתי, הרי שמדובר בהפסד הכנסה שנתי של כ -440,000 ש"ח למשרד הבריאות, סכום שליחידה הארצית לקרינה, כך על פי דבריה, אין כלים נאותים לאכיפת גבייתו.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתבה הכללית כיגם כאן בולטת ההפליה בין מרפאות קופות חולים, שלא יעלה על הדעת שלא ישלמו אגרה או יעמדו בהנחיית הרגולטור, ובין מרפאות פרטיות שרבות מהן נמנעות מתשלום אגרה.
על המשרד לקבוע סנקציות כנגד רופאים או בעלי רישיונות אחרים שאינם משלמים את אגרת הרישיון, כל זאת תוך שמירה על בריאות הציבור.
93 קובץ התקנות 2275 ,, ה' באלול תשכ"ח 29.
1968 ,, חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים תשי"ח- 1957 , צו בדבר שימוש במכשירי קרינה למטרות רפואיות, סעיפים6 ,8.
)(א 94 טרםהסתיים מועד תשלום האגרה עבור שנת 2014.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .
בקרות במרפאות שיניים .
בקרות של קופות חולים על ספקי השירות שלהן .
כבר משנת 2010 נוהל של משרד הבריאות מחייב את כל הקופות לקיים הליכי ב קרה ומעקב אחר איכות השירות של ספקים הקשורים עמם בהסכם למתן טיפולי שיניים לילדים, הן ב נוגע לרמתו המקצועית של הספק והן בנוגע לנגישותו וזמינותו של השירות95.
עם זאת, המשרד לא קבע תקן לתדירות הבקרות שהוא דורש מהקופות לבצע ובפועל תדירות הבקרות שונה מקופה לקופה.
כך מאוחדת מבצעת בקרות בודדות מדי שנה, ושאר הקופות עושות בקרות בתדירות גבוהה יותר.
רק בשנת 2014 גיבש המשרד חוזר מעודכן המתייחס לבקרות שעל קופות החולים לבצע; בינואר 2015 עדיין היההחוזר במעמד של "טיוטה".
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 כי כמו בכל שאר התחומים , האחריות לבקרות על ספקי השירותים, לרבות בנוגע לאיכות, לתדירות ו למקצועיות , חלה על הקופות.
עם זאת , נוכח הניסיון שהצטבר, בכוונת המשרד לעדכן במשך שנת 2015 חוזר משנת 2012 , שעניינו הדרישות המקצועיות מספקי שירותי רפואת שיניים.
בקרות של משרד הבריאות על מרפאות שיניים .
האגף לבריאות השן במשרד הבריאות עורך בקרות ייעודיות בארבע קופות החולים.
בשנת 2013 נערכו במסגרת בקרות אלה255 .
בקרות במרפאות של ספקי שירות של קופות החולים פקודת בריאות העם, 1940 ,קובעת כי שר הבריאות רשאי להתקין תקנות לרישום מרפאות לתנאים שיש לקיים בהן ולפיקוח עליהן, כשהגדרת מרפאה חלה גם על מקום המיועד להגשת שירותי רפואת שיניים.
תקנות בריאות העם (רישום מרפאות), התשמ"ז - 1987 פוטרות מרפאה המיועדת להגשת שירותי רפואת שיניים מחובת רישום.
במקביל מסדירה פקודת רופאי , התשל"ט]נוסח חדש[ השיניים- 1979 (להלן- פקודת רופאי השיניים), את העיסוק ברפואת שיניים.
בהתאם לפקודת רופאי השיניים מותר רק ל"מורשה לריפוי שיניים" לעסוק ברפואת שיניים.
סעיף 3 א' לפקודת רופאי השיניים מתיר לתאגידים "לפתוח, להחזיק או לנהל מרפאת שיניים", ובלבד שנתקבל רישיון לאותה מרפאה.
פקודת רופאי השיניים אף קובעת כי בסמכות שר הבריאות להתקין תקנות שבהן הוראות בדבר התנאים שיש לקיים במרפאות, מדדים לקביעת רופא שיניים אחראי, קיום נהלים להעסקת עוזרים מקצועיים ושינניות, דרכי פיקוח, ניהול רשומות, אגרות ועוד.
95 " שירותי רפואת השיניים לילדים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי - קווים מנחים לקביעת סטנדרט השירות", חוזר 12/10 מ- 12.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 )תקנות רופאי השיניים (מרפאות של תאגידים , התשנ"ג - 1993 קובעות כי תאגיד לא יפתח מרפאת שיניים, לא יחזיקה ולא ינהלה, אלא אם כן קיבל לגביה רישיון מאת מנכ"ל משרד הבריאות או מאת מי שמונה מטעמו ובהתאם לתנאיו.
לשכות הבריאות המחוזיות שבמשרד הבריאות מבצעות בקרות על מרפאות שיניים תאגידיות לצורך מתן רישיון או חידושו 96 .
כמו כן הן מבצעות בקרות על מרפאות שיניים שנותנות טיפולי שיניים לילדים במסגרת סל הבריאות.
על פי פקודת רופאי השיניים, שר הבריאות רשאי לבטל רישיון של רופא שיניים או להתלותו, או לתת לו נזיפה או התראה, אם נהג בדרך שאינה הולמת את מקצועו או גילה חוסר יכולת או רשלנות חמורה במילוי תפקידיו .
תקנות רופאי השיניים (מרפאות של תאגידים), התשנ"ג - 1993 קובעות כי מנכ"ל משרד הבריאות או מי שהוא מינה במקומו רשאי לבטל ר ישיון למרפאת תאגיד או להתלותו לתקופה שיקבע, אם במרפאה לא ניתנים שירותי ריפוי שיניים ברמה נאותה.
ליקויים באכיפה של נהלי המשרד על מרפאות השיניים שהקופות התקשרו עמן מהבקרות שמקיימות הלשכות המחוזיות במשרד עולים ליקויים משמעותיים בתפעול מרפאות השיניים, חלקם עד כדי סיכון המטופלים.
מבקרה של רופא השיניים המחוזי, מחוז דרום של המשרד, בפברואר 2013 במרפאת שיניים מסוימת עלו ליקויים חמורים: אי-רישום של הממצאים הרפואיים של מטופלים, המהווה הפרה של חוק זכויות החולה, התשנ"ו - 1996 , ועלול לסכן את בריאות המטופלים; תכניות טיפול לא מתאימות וטיפולים לקויים המצביעים לכאורה על חוסר ידע רפואי מספק; הרופא לא עובד עם סייעת בניגוד לנוהל בריאות השן, מצב העלול לגרום להעברת זיהומים; הרופא לא עבר קורס החייאה בסיסי בניגוד לנוהל בריאות השן, ערכת ההחייאה במרפאה מכילה אדרנלין שפג תוקפו ועוד.
בעקבות הממצאים החמורים נאסר על הרופא לקבל מטופלים חדשים, והוא זומן לשימוע אצל רופא המחוז.
בשימוע שערך לו משרד הבריאות התחייב הרופא לתקן את הליקויים.
עקב כך נערכו אצלו שתי ביקורות חוזרות ובשתיהן נמצא שלא כל הליקויים תוקנו.
הביקורת העלתה כי על אף הליקויים החמורים שנמצאו במרפאה ואף על פי שהרופא לא תיקן את כולם, המשרד לא נקט נגדו באמצעים כלשהם.
בביקורת של לשכת הבריאות במחוז חיפה מיולי 2013 במרפאת השיניים של ספק של הכללית נמצאו ליקויים חמורים: חלק מהתרופות לא היה בתוקף, לא נשמרת ההיגיינה של כלים כירורגיים ועוד.
כתשעה חודשים לאחר מכן, במאי 2014 , ביצע המשרד ביקורת נוספת שבה עלה כי מרבית הליקויים תוקנו.
מבקרה של לשכת הבריאות בירושלים בינואר 2013 במרפאת שיניים תאגידית מסוימת, שמספקת שירותים למבוטחי מאוחדת, עלו ליקויים חמורים.
בין השאר עלה כי צילומים פנורמיים בוצעו לכאורה ללא צורך; ערכת ההחייאה הייתה לא תקינה; לא הופעל מנגנון בקרה פנימי; הרופא האחראי אינו מקיים ישיבות צוות ולא דואג שיהיה מערך מובנה .
96 סעיפים10,9 לתקנות רופאי השיניים (מרפאות של תאגידים), התשנ"ג - 1993 קובעים כי רישיון למרפאת שיניים תאגידית יינתן לשלוש שנים, ולאחר מכן על התאגיד לבקש לחדשו.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 להשתלמויות.
עוד עלה כי על אף התראות חוזרות ונשנות של לשכת הבריאות, בחלק מהתיקים חסרים צילומי רנטגן והרשומה הטיפולית במרפאה איננה מספקת.
בעקבות הממצאים התקיים בלשכת הבריאות בירושלים שימוע לרופא השיניים הכללי שמטפל בילדים במרפאה בנוכחות הבעלים של מרפאת השיניים ושל המנהל הרפואי שלה.
רופאי המרפאה קיבלו על עצמם התחייבות לשנות את המצב ולתקן את הליקויים.
בשימוע הובהר לרופא השיניים של המרפאה שאם הליקויים לא יתוקנו ייפתח נגדו הליך משמעתי.
באפריל 2013 ערכה לשכת הבריאות במחוז ירושלים בקרה נוספת במרפאה, שממנה עלה כי מרבית הליקויים לא תוקנו.
בהמש ך לכך ביוני 2014 ביקשה רופאת השיניים המחוזית מהאגף להבטחת איכות במשרד לפתוח בהליך משמעתי נגד הרופא.
ביולי 2014 דיווח רופא השיניים של מחוז ירושלים במאוחדת לרופאת השיניים המחוזית כי מרפאה זו אינה נמצאת עוד בהסכם עם מאוחדת.
במשך שנה ערכה לשכת הבריאות בירושלים שלוש ביקורות במרפאת שיניים אצל ספק של לאומית בעקבות ממצאים חמורים שהועלו בבקרות.
במרפאה מועסקת רופאה לטיפול בילדים.
להלן הפרטים: מהביקורת של לאומית באוגוסט 2012 עלה כי דרוש שיפור באיכות הצילומים וכי יש לתעד ברשומות את כמות האלחוש שהרופא נותן.
בביקורת של המשרד מאפריל 2013 עלה כי רוב הליקויים שנמצאו בביקורת קודמת שנערכה בנובמבר 2012 לא תוקנ ו; למשל כמות מזרקי האלחוש אינה מאפשרת לבצע סטר יליזציה תקינה במעבר בין מטופלים; תכניות הטיפול אינן מלאות ומדויקות ועוד.
בתגובה לדוח השיב הרופא כי הוא תיקן את הליקויים.
למר ות זאת עלה בביקורת המשרד מאוגוסט 2013 כי אין אישור טכנאי מהשנה האחרונה על תקינות האוטוקלב97 ; חסר חומר לחיטוי מכשור לשימוש חוזר שלא ניתן לעיקור בחום ועוד.
בתגובתו לדוח השיב הרופא כי הוא תיקן את הטעון תיקון.
רק בביקורת חוזרת מינואר 2014 (יותר משנה מאז נתגלו הליקויים לראשונה) הועלה שמרבית הליקויים המשמעותיים תוקנו.
הביקורת העלתה כי אף שמדובר בספק של לאומית, היא לא דרשה מהמרפאה לתקן את הליקויים לאלתר.
משרד הבריאות לא דרש מלאומית לדווח לו על תיקון הליקויים.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתבה הכללית כיהיא נוהגת להפסיק שירות למבוטחיה במרפאה שקשורה עמה בהסכם ואינה מתקנת ליקויים, "אולם עדין אותם ליקויים שרירים וקיימים במרפאה שפועלת כמרפאה פרטית לכל דבר ועניין".
הדבר מדגיש שוב את היעדר ההיגיון ואת האכיפה המפלה בין מרפאות פרטיות לבין מרפאות של הקופות או של מרפאות שקשורות עם הקופות בהסכם.
לאומית השיבה בפברואר 2015 כי אם המשרד מעלה ליקוי כלשהו, עליו לאכוף את תיקונו או להתלות את רישיון הפעילות של הרופא, ללא קשר לפעילות הקשורה בסל הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפעלת מנגנון בקרה ללא מערכת אכיפה אינה יעילה.
על משרד הבריאות לוודא שמנגנוני הבקרה המופעלים על המרפאות הם תכליתיים .
מכשיר לביצוע עיקור של אביזרים משרד הבריאות 707 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ואפקטיביים.
במסגרת זו ראוי שהמשרד ישלב בנהליו כללים בנוגע לבקרה חוזרת במרפאה שנמצאו בה ליקויים, וכן דרישה שהקופות ידווחו לו על תיקון הליקויים שעלו בבקרה.
כאשר נמצאים ליקויים חמורים, ב יחוד בביקורות חוזרות, על ה משרד לנקוט אמצעים כנגד הרופא שחרג מהנהלים, בהתאם לסמכויות שניתנו לו בפקודת רופאי השיניים.
בחירת מדגם התיקים לבקרה לקביעת מדגם סטטיסטי דרושה בקרה מקצועית - מדגם שמתוצאותיו אפשר ללמוד על אודות אוכלוסיית הנבדקים כולה; אולם לא תמיד מתאפשר לבצע מדגם סטטיסטי, ובמקרים כאלו חשוב שהבדיקה תיעשה באובייקטיביות וללא הטיות.
נמצא כי בחלק מהבקרות צוות המרפאה הוא שבוחר את התיקים שייבדקו בביקורת, ובקרי המשרד אינם מעורבים בבחירתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מצב זה מעלה חשש מבחירה מוטה של התיקים, שבעטיה הביקורת לא תשקף נכונה את תפעול המרפאה.
על המשרד להנחות את הבקרים לבחור את התיקים שייבדקו.
היעדר פיקוח ובקרה על מרפאות שיניים פרטיות שלא התקשרו עם קופות החולים כאמור, רוב רובו של שוק רפואת השיניים הוא פרטי.
בניגוד לחובה המוטלת על בעל תאגיד לרפואת שיניים, על רופא שיניים שפותח מרפאה לא חלה חובה ליידע את משרד הבריאות על פתיחת המרפאה, ועל כן למשרד הבריאות אין מידע על אלפי מרפאות שיניים פרטיות.
יכולת הבקרה של המשרד על מרפאות פרטיות מצומצמת וכמעט בלתי אפשרית.
כמו כן גם בקרת עמיתים כמעט ואינה מתקיימת, וזאת בשל כך שרופאי שיניים פרטיים עובדים פעמים רבות במרפאותיהם לבדם או בצוות מצומצם.
יצוין כי במהלך השנים 2008 -2007 ואף קודם לכן ביקש משרד הבריאות להחיל ביקורת על מרפאות השיניים הפרטיות, ואף נערכו דיונים בנושא זה בין משרד הבריאות והר"ש.
משרד הבריאות הכין טיוטת תקנות בנושא רישום מרפאות; הר"ש טענה, בין השאר, כי אין זה חוקתי או מידתי לקבוע חובת רישום על המרפאות שבבעלות פרטית, שכן מדובר למעשה ב"רישום כפול", וכי יש להסתפק ברישיון המקצועי של רופא השיניים.
משרד המשפטים העלה סוגיות שיש להתמודד עמן.
מהדיונים עולה כי האגף לפיקוח על בריאות השן סבור כי יש צורך להחיל ביקורת על מרפאות השיניים הפרטיות.
חרף עמדת האגף לבריאות השן, בשנת 2010 החליט מנכ"ל משרד הבריאות דאז פרופ' רוני גמזו לא לקדם זאת.
הממצאים החמורים שעלו מבקרות משרד הבריאות על מרפאות שהקופות התקשרו עמן מעלים חשש כבד לכך שגם במרפאות השיניים הפרטיות שלא התקשרו עם קופות החולים יש ליקויים חמורים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 השיבה הכללית כי אפשר להניח שיש מרפאות פרטיות שהליקויים בהן חמורים פי כמה וכמה, וכי הפיקוח שמגיע כ"תופעת לוואי" 708 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לחתימה על הסכם ההתקשרות עם הכללית, מרתיע חלק מהרופאים להתקשר עמה כמרפאת הסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי נוכח הליקויים החמורים שעולים בביקורת של המשרד ושל הקופות על מרפאות הנותנות טיפולי שיניים, עולה חשש לקיומם של ליקויים גם אצל המרפאות הפרטיות שלא התקשרו עם קופות החולים.
העובדה שהשוק הפרטי של מרפאות השיניים מתנהל ללא כל בקרה ופיקוח מצד המשרד או מצד כל גורם אחר - עלולה להוות סיכון בריאותי לציבור.
ראוי אם כן שמשרד הבריאות יחיל מנגנוני פיקוח וביקורת על רופאי השיניים הפרטיים שלא התקשרו עם קופות החולים, כשלנגד עיניו בריאות הציבור.
טיפולי שיניים לנזקקים .
כאמור, כאשר נחקק החוק ב- 1994 הושאר תחום רפואת השיניים מחוצה לו.
עובדה זו אילצה את הציבור לממן בעצמו את ההוצאה לטיפולי שיניים.
משכך מי שידו אינה משגת נאלץ לוותר על טיפולי השיניים, אף אם אלו היו הכרחיים.
מדובר על כן באחת התוצאות של פערי ההכנסות ואי-השוויון בחברה הישראלית, אשר נוגעת לזכויות החברתיות של כל אדם, ובהן הזכות לבריאות.
דוח מ- 2013 שלמשרד הבריאות 98 הצביע על כך שההוצאה על רפואת שיניים היא כ-%26 מההוצאות של סל הבריאות המשפחתי .