HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממשלה החליטה ש במסגרת התכנית הניסי ונית ייקבעו הסדרי גיוס והשמה של עו "ז בענף הסיעוד , אשר יצמ צמו את האפשרות לגביית דמי תיווך שלא כחוק.
מאז החלטת הממשלה ועד אוקטובר 2013 פנתה רשות האוכלוסין לשלוש מדינות - הפיליפינים, סרי לנקה ונפאל בדבר אפשרות לשיתוף פעולה בדרך של הסכם לשם העסקת עו"ז בענף הסיעוד.
דיונים שקיימו החברים בצוות הבין-משרדי עם מדינות אלה לא הבשילו לכלל הסכם, גם בשל המורכבות המיוחדת של העסקה בענף הסיעוד: המטפל נכנס לביתו של אדם סיעודי על מנת לטפל בו, הוא זקוק להכשרה מתאימה ויש לוודא שכישוריו תואמים את צורכי המעסיק.
רשות האוכלוסין הטילה ספק בטיב הכשרת העובדים במדינות המוצא שלהם נוכח דרישות ההכשרה בארץ.
ביוני 2014 דיווחה המדינה במסגרת תגובתה לעתירות שהוגשו נגדה ושנדונו בבג"ץ58 על הצעדים לקידום יישום הסכם בילטרלי בענף הסיעוד וצמצום השימוש בדמי תיווך.
בסוף אותו החודש כתב בג"ץ בהחלטתו בעתירות האמורות: "עתירות אלה - שעניינן המשאלה .
54 ההסכם עם תאילנד נחתם בדצמבר 2010, ההסכם עם בולגריה נחתם בדצמבר 2011 וההסכם עם מולדובה נחתם באוקטובר 2012.
55 תשלום שמותר לגבותו או לקבלו ממבקש עבודה לפי הוראות סעיף69ה לחוק זה.
56 'החלטה מס 3453 מיולי 2011.
57 הצוותהבין-משרדי הוקם בהתאם להחלטת ממשלה מס' 752 מ- 14.
עם חברי הצוות נמנו בין היתר, נציגי רשות האוכלוסין, משרד החוץ, משרד האוצר, משרד הכלכלה, משרד הבריאות ומשרד המשפטים.
58 בג"ץ 2405/06 קו לעובד נ' מנהל יחידת הסמך לעובדים זרים -משרד התעשי יה, המסחר והתעסוקה וממשלת ישראל; בג"ץ 1193/07 קו לעובד נ' שר הפנים; בג"ץ 2768/07 , מכון קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי בישראל נגד ממשלת ישראל ( פורסם במאגר ממוחשב, 29.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 כי מעובדים זרים לא ייגבו דמי תיווך גבוהים שלא כדין וכי לא ייכנסו לישראל בלא הבטחת זכויותיהם גם בהקשר זה - תלויות ועומדות זמן רב, לרבות מאז מתן הצוים על תנאי.
העתירות מתמקדות כיום במיוחד בתחום הסיעוד.
המשיבים מדווחים על התקדמות בשני מסלולים - ניסוי הסכמי מול נפאל וסרילנקה, ודיאלוג עם הפיליפינים כדי לקדם הסכמה.
טענת העותרים היא כי אף שיש מאמץ מצד גורמי המדינה, הקצב אינו משביע רצון.
אין חולק כי הנושא שהעלו העתירות חשוב.
לטעמנו יש מקום להותרת העתירות תלויות ועומדות, תוך הבעת עמדה מצדנו כי הנושא ראוי להסדרה ולסיום וכי ראוי להחיש את הקצב".
בשנים 2013 -2012 הובאו לפני רשות האוכלוסין מידע ונתונים בדבר השימוש שנעשה בגבייה בלתי חוקית של דמי תיווך לשם הבאת עו"ז בסיעוד לארץ באותן שנים.
באוקטובר 2013 כתב קונסול ישראל בניו דלהי (להלן - הקונסול) לרשות האוכלוסין על תשלומי דמי תיווך לחברות ישראליות והודיות.
הוא ציין כי מדובר בתופעה קשה, מושחתת ומבישה, שבה מנוצלים אנשים מיואשים המוכנים לשלם ולהתחייב בפני גורמים לא חוקיים כדי להבטיח את עתיד ילדיהם; עובדי הסיעוד מהודו, שרובם אנשים קשי יום, משלמים סכומי עתק על מנת שתינתן להם הזדמנות לצאת לעבוד בסיעוד בישראל; מרביתם נאלצים לעבוד בישראל כשנה עד שנתיים רק כדי להשיב את ההלוואות הנלקחות בשוק האפור.
רשות האוכלוסין השיבה לקונסול באוקטובר 2013 כי העיכובים בקביעת הסדר בילטרלי נובעים בין השאר מהיעדר מנגנונים משותפים שימנעו את המשך תופעת השחיתות גם כאשר הגיוס ייעשה על ידי הגורמים הממשלתיים.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בעניין זה, כי במקרים שבהם נמצאים מסמכים מזויפים, לא מותרת הגעת העובדים לישראל, וכאשר יש מידע על "הפרות פרטניות של לשכות פרטיות ישראליות", הרשות חוקרת אותו.
גם ביוני 2014 כתב הקונסול לרשות האוכלוסין על כך שאזרחים מסרי לנקה דיווחו לו כי עובדים המעוניינים לעבוד בישראל נדרשים לשלם לחברות פרטיות מקומיות אלפי דולר אמריקני.
הקונסול כתב למשרד מבקר המדינה כי עו"ז בענף הסיעוד ששבו מישראל דיווחו לו שסכומים אלה מגיעים עד 15,000$ .
הוא ציין כי חברות סיעוד מקומיות ועמן שותפים בארץ גובים סכומים אלה כתנאי ל"שידוך" בין המעסיק הישראלי לעובד, וציין כי חתימה על הסכם בילטרלי ו"שידוך" העובד והמעסיק בידי המדינות עתידים למנוע תופעה קשה זו.
בסקר שעשתה עמותת קו לעובד ב - 201359 שבוהשתתפו 727 עו"ז בעלי אשרת עבודה אשר הגיעו לישראל בשנים 2013 -2007 , עלה שעו"ז בענף הסיעוד משלמים דמי תיווך גבוהים.
מהסקר עלה למשל, כי לעובדים שהגיעו לישראל בשנת 2010 נדרשו בממוצע18 .
חודשי עבודה לשם החזרת חוב בגין תשלום דמי תיווך 46% מהנשאלים שהגיעובשנת 2013 מסרו כי שילמו 75% מדמי התיווך לאחר הגעתם לישראל .
עד מועד סיום הביקורת, שלוש שנים ממועד החלטת הממשלה האמורה, ועל רקע הקשיים שתוארו לעיל, טרם הושלמה התכנית הניסיונית לגיוסם של 300 עו"ז בענף הסיעוד באמצעות התקשרות בהסכם בילטרלי עם מדינות המוצא של העו"ז.
59 ,עמותת קו לעובד"כסף שחור, עבודה שחורה, גביית דמי תיווך ממהגרי עבודה בישראל ", 2013.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה כי הוכנה טיוטה למתווה להבאת71 עו"ז מסרי לנקה במסגרת הסכם בילטרלי, והיא צופה שעובדים אלה יגיעו לארץ לקראת סוף שנת 2014 .
רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה כי חלה התקדמות משמעותית בהגעה להסכם מול שתי מדינות מוצא לביצוע הפיילוט, וכי היא צופה שהגעתם של 100 עובדים משתי המדינות הללו תחל רק ב- 2015 .
בענף הסיעוד מועסקים רוב העו"ז בישראל- 40,000 .
גברים ונשיםהעסקת העובדים באמצעות הסכם בילטרלי עם מדינות המוצא שלהם נועדה בין היתר למנוע תופעה ידועה של גביית דמי תיווך וניצול העו"ז.
במשך שלוש שנים מאז החליטה הממשלה על התקשרות באמצעות הסכם זה היא לא יישמה את החלטתה: לא הושלמה תכנית ניסיונית להבאת 300 עובדים, ופיילוט שמקדמת רשות האוכלוסין כולל רק כמה עשרות עו"ז.
בשלוש השנים האלה, על פי מידע שקיבלה הרשות, נדרשו זרים שביקשו לעבוד בישראל לשלם דמי תיווך גבוהים שלא כדין.
לדעת משרד מבקר המדינה מידע זה מעלה חשש ממשי שעדיין קיימת בישראל תשתית להעסקת עו"ז בענף הסיעוד בתנאי עבדות או ניצול, וזאת כאמור בשל התלות הנוצרת בין מי שמשלם את דמי התיווך ובין מעסיקו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב זה דורש פעולות תיקון מהירות ופעולות נחרצות נגד גביית דמי תיווך שלא כדין מזרים שמעוניינים לעבוד בישראל.
רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה שהיא פועלת בנחישות, בשיתוף משרדי הממשלה הרלוונטיים, לחתימה על הסכמים נוספים ולהרחבת מעגל המדינות אשר עמן מוסדר נושא הבאת העובדים הזרים.
זאת, חרף לחצים כבדים המופעלים עליה במטרה למנוע ולטרפד את הצלחתם של ההסכמים .
עוד השיבה כי ה מדינה החלה ביישום ההסכמים הבילטרליים רק לפני כארבע שנים ושנושא זה נמצא עדיין בשלבי התהוות, גיבוש, לימוד ושיפור .
כמ ו כן השיבה הרשות כי היא סבורה שגורמי הממשלה הרלוונטיים ערים למאמצים, לקשיים ולהתקדמות בגיבוש הסכם בילטרלי בענף הסיעוד בנושא זה, כיוון שהם שותפים לצוות הבין-משרדי, ולכן אין צורך להציג את הקשיים לפני הממשלה.
מסיכומי הדיונים שקיים הצוות הבין -משרדי עולה, שלא עלו בהם הקשיים בהשלמת התכנית הניסיונית.
ככל שמתקשים רשות האוכלוסין והצוות הבין- משרדי (שמונה לשם קידום הסכמים בילטרליים) להשלים את המשימות שהוטלו עליהם, מוטל על מנכ"ל הרשות להציג את הקשיים לפני שר הפנים, ועל השר להביאם לפני הממשלה לשם מציאת פתרונות.
מינהל שירות למעסיקים ברשות האוכלוסין אחראי לקבל בקשות של לשכות פרטיות לגיוס עו"ז מחו"ל לענף החקלאות, להזמנת העובדים ולווידוא הגעתם לארץ.
לאחר שהחקלאים מגישים בקשה לקבלת עובד זר באמצעות לשכה פרטית, פועל המינהל באופן הזה: הוא בודק משרד הפנים 1135 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 את הבקשות ומעביר אותן למדינות המוצא לצורך קבלת פרטי מועמד לעבודה בישראל וחוזה עבודה חתום בידי המועמד; מקבל חוזה עבודה חתום בידי המעסיק ומכתב התחייבות מהלשכה הפרטית לפעול בהתאם לתנאי ההיתר שנתנה לה רשות האוכלוסין; מעביר את חוזה העבודה החתום לקונסוליה הישראלית במדינות המוצא; מקבל רשימות של עובדים שעתידים להגיע לארץ ופרטי הטיסות שלהם מהקונסוליות; מקבל את העו"ז בשדה התעופה.
)ימי עבודה (כתשעה שבועות 1.
עובד זר בענף החקלאות אשר סיים תקופת העסקה חוקית מרבית בישראל, רשאי לשהות במדינה במשך תקופה נוספת של עד 60 יום, לצורך התארגנות ליציאת ו מהמדינה בלבד (הוא אינו רשאי לעבוד בתקופה זו).
לפי נוהלי הרשות, רק לאחר יציאתו את הארץ רשאי החקלאי להגיש לרשות האוכלוסין, באמצעות לשכה פרטית, בקשה לגיוס עובד זר מחו"ל.
הדבר נועד למנוע מצב שבו מספר העו"ז השוהים בארץ יעלה על המכסה המרבית המאושרת.
יוצא שמעסיק של עובד זר בחקלאות נדרש להמתין לפחות תשעה שבועות מתום תקופת העסקתו של העובד ועד לקבלת עובד חדש; אם העובד היוצא מנצל את מלוא ימי השהייה בישראל שעומדים לרשותו לצורך התארגנות, נדרש המעסיק להמתין 17 שבועות (כארבעה חודשים) עד להבאת עובד זר חדש (להלן - הליך ההבאה).
ענף החקלאות מתאפיין בעונתיות, ועקב כך בתנודות בהיקף העבודה הנדרש במהלך השנה.
מחסור בעובדים עלול לגרום להשמדה של סחורה חקלאית שאינה נאספת ומשווקת בזמן ולפגיעה בהכנסתם של החקלאים וביכולתם לשרוד כלכלית.
בפגישה שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל 60 ועם חקלאים הם טענו כי ההגבלה האמורה פוגעת בהם כיוון שהעבודה בענף היא עונתית בחלקה ולכן יש חשיבות לקבלת עובד חדש במהירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות האוכלוסין לפעול למציאת פתרון שיאפשר לחקלאי להתחיל את תהליך הבאת העובד הזר עוד לפני יציאת העובד הזר הקודם מהארץ.
רשות האוכלוסין פירטה בתשובתה את מכלול הסיבות למשך הזמן הנדרש להבאת עו"ז מחו"ל, לרבות בדיקות רפואיות ומתן זמן סביר לעובד להיפרד ממשפחתו.
כמו כן ציינה גורמים אקסוגניים לעיכוב בהבאת העובדים, כמו שביתות של חברות תעופ ה, שינויים בממשל במדינות זרות והמצב הביטחוני בישראל.
הרשות גם ציינה כי על פי נהליה, ניתן לנייד עו"ז בין משקים שונים, בתנאים שנקבעו בנהלים, וכך ניתן מענה לצרכים משתנים של חקלאים בעו"ז במהלך תקופות שונות בשנה.
עוד השיבה הרשות שהיא תשקול את האפשרות להקדים את מועד ההזמנה של עו"ז מחו"ל עבור חקלאי שעובדו הוותיק שוהה בישראל בתקופת התארגנות ליציאה.
60 התאחדות חקלאי ישראל היא עמותה, שבין מטרותיה לעצב מדיניות לאומית המעודדת חקלאות בת קיימה; לפעול לייצוב הענף ולהגן על הכנסתם של העוסקים בו; לפעול לחיזוק חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות ולעידוד השקעות החוסכות כוח אדם תוך העמדת מקורות למימון הון חוזר.
מתוך תקנון העמותה באתר האינטרנט של העמותה .
il ההתאחדות אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 1136 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 2.
לשם קיצור משך ההליך להבאת עו"ז מחו"ל קבע מינהל שירות למעסיקים ברשות בתכנית העבודה לשנת 2013 יעד של35 ימי עבודה בלבד.
על פי שתי תלונות שקיבל משרד מבקר המדינה מיו"ר התאחדות החקלאים החדשה בישראל61 עלה שהליך ההבאה ארך בשנת 2013 לפחות ארבעה חודשים.
רשות האוכלוסין לא עמדה אפוא ביעד שהציבה לשנת 2013.
ב- 2013 קיבלה רשות האוכלוסין מלשכות פרטיות 4,345 בקשות לגיוסם של 6,029 עו"ז בחקלאות.
התברר שהאופן שבו מרכזת רשות האוכלוסין את המידע בדבר הטיפול בבקשות אינו מאפשר בחינה שיטתית של משך זמן הטיפול השכיח או הממוצע בבקשות.
במצב הקיים כדי לדעת כמה זמן אורך, ככלל, הטיפול בבקשות כאלה, יש לבחון פרטנית וידנית את המסמכים שבידי הרשות על כל חקלאי ולאתר במערכת הממוחשבת את המידע על כל אחד מעובדיו, לרבות מועדי כניסתו לישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, רק ריכוז המידע הפרטני במאגר מידע אחד כולל עשוי לאפשר בחינה של משך הטיפול בכלל הבקשות וכן את הטענות בדבר התמשכות הטיפול.
רשות האוכלוסין לא הפעילה כלי ניהולי בסיסי זה ולפיכך לא הייתה יכולה לטפל בבקשות ביעילות.
על רשות האוכלוסין לפעול לכך שבידי מינהל שירות למעסיקים יהיה כלי עבודה ממוחשב שבו ירוכזו הנתונים הפרטניים על הטיפול בהליכי הה באה.
באופן זה ניתן יהיה לנתח ביעילות את משך ההליכים המתקיימים לצורך נקיטת פעולות לקיצורם.
רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 שהיא החלה בהקמת מערכת ממוחשבת לניהול הנתונים האמורים, והיא צפויה לפעול במרץ 2015.
על פיתקנות הכניסה לישראל, התשל" ד- 1974 , תוקפה של אשרתהעבודה יפקע עם תום המועד שנקבע באשרה כתקופת תוקפה .
רשות האוכלוסין קבעה כי אשרת העבודה הניתנת לעובד הזר היא ממועד הוצאתה ועד סוף אותה שנה קלנדרית, וכך גם ההיתר להעסקת עובד זר הניתן למעסיק בענפי החקלאות והבנייה.
לקראת תחילת שנה חדשה יש להאריך את תוקפם של המסמכים האלה.
משרד החקלאות מעביר לרשות האוכלוסין בכל שנה המלצה על מספר העו"ז שיש לאפשר לכל אחד מהחקלאים להעסיק (להלן - ההקצאות לחקלאים).
את ההקצאות לחקלאים מפרסמת רשות האוכלוסין באינטרנט.
חקלאי שמעסיק עובד זר נדרש לעשות אחת לשנה הליך "איזון תיקים" מול הרשות, שנועד לוודא שהחקלאי מעסיק עו"ז כדין, וכי הוא עמד בכל חובותיו לרשות, לרבות תשלומי אגרות62 .
רק לאחר שהושלם הליך זה מאריכה הרשות את תוקפם של אשרות העבודה לעו"ז ושל ההיתרים להעסקתם.
61 עמותה רשומה החברה באיגוד לשכות המסחר.
עמותה זו מייצגת 500 חברים אשר עוסקים בגידול וייצוא פרחים וצמחי נוי, מתוך אתר האינטרנט של לשכת המסחר www.
העמותה אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 62 על פי חוק עובדים זריםמעסיק בענף החקלאות המבקש להעסיק עובד זר נדרש לשלם תשלומים בהם אגרת בקשה עבור כל עובד זר שהוא מבקש להעסיק ואגרה שנתית בגין ההיתר שניתן לו להעסקת עובד זר.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 נמצא שמשרד החקלאות העביר לרשות האוכלוסין את המידע בדבר ההקצאות לחקלאים רק חמישה ימים לפני תום השנה.
הרשות פרסמה זאת ב - 1.
13 ודרשה מחקלאים לסיים את הליך איזון התיקים תוך חודשיים; בשנת 2014 העביר משרד החקלאות את ההקצאותתשעה ימים לפני תום השנה, והרשות פרסמה זאת כעבור יומיים ודרשה מהחקלאים לפנות אליה לביצוע איזון תיקים רק לאחר סוף ינואר 2014.
העברת רשימת ההקצאות לחקלאים על ידי משרד החקלאות רק בימים האחרונים של השנה הקלנדרית גורמת בהכרח למצב שבו החקלאים נדרשים לעשות איזון תיקים רק לאחר שפקעו היתרי ההעסקה שלהם ואשרות העבודה של העו"ז.
כתוצאה מכך אולצו אלפי עו"ז להפר את החוק האוסר עליהם לשהות בישראל ללא אשרה בשל עיכוב בפעולותיו של משרד החקלאות, ואלפי חקלאים אולצו להפר את החוק המחייב אותם להעסיק עו"ז תחת היתר בתוקף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החקלאות להעביר את הנתונים על ההקצאות לחקלאים לרשות האוכלוסין במועד מוקדם מספיק, אשר יאפשר את סיום הליך איזון התיקים והנפקת ההיתרים והאשרות לפני תום השנה.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי הוא יבחן אפשרות לשנות את מועד העברת הנתונים על ההקצאות לרשות האוכלוסין, כך שתימנע הפרת החוק.
רשות האוכלוסין השיבה שהיא יזמה דיונים שבהם ייבחן מעבר לשיטה חלופית להקצאת עו"ז בענף החקלאות.
על פי נוהלי רשות האוכלוסין, חקלאים שלא הסדירו את תשלום מלוא האגרות ולא סיימו הליך איזון תיקים עבור השנה החדשה עד המועד האחרון שקבעה הרשות, לא יוכלו להמשיך להעסיק עו"ז באותה שנה.
הרשות אף הדגישה כי לא יינתנו הארכות נוספות לשם תשלום האגרות ואיזון התיקים, והה קצאה לעובדים לשנה החדשה עבור חקלאים אלה תתבטל מאליה, והם לא יהיו רשאים להעסיק עו"ז.
התברר שהרשות לא אכפה נוהל זה עד סוף 2013.
13 פרסמה רשות האוכלוסין לחקלאים את קובץ ההקצאות לחקלאים בציון מועד אחרון לתשלום האגרות - סוף פברואר 2013 .
נמצא שלאחר מועד זה אישר מנכ"ל הרשות שלוש הארכות נוספות, האחרונה שבהן עד סוף יוני 2013 .
ביולי 2013 התריעו עובדי רשות האוכלוסין שבגלל ההארכות שניתנות, חלק מהמעסיקים דוחים את תשלום האגרות.
למרות מתן ההארכות, באמצע אוגוסט 2013 היו180 חקלאים שהעסיקו מאות עו"ז ושטרם הסדירו את חובותיהם.
הרשות קיבלה פניות מרוב המעסיקים האלה, אולם היא לא בחנה את בקשותיהם באופן פרטני, אלא נתנה להם כאמור הארכה נוספת, גורפת, לתשלום האגרה.
באמצע אוגוסט 2013 התריע ראש מינהל שירות למעסיקים לפני מנכ"ל רשות האוכלוסין שמדי שנה בשנה חקלאים רבים אינם עומדים בלוח הזמנים שמפרסמת הרשות להשלמת איזון התיקים, והרשות בתגובה מאריכה שוב ושוב את המועד האחרון לכך.
עוד טען ראש המינהל כי הארכות אלה משבשות את פעולות האכיפה כנגד המעסיקים.
בתשובה הנחתה עוזרת המנכ"ל להוציא מכתב התראה לחקלאים ובו הארכה נוספת להסדיר את התשלומים והבהרה שזו התראה אחרונה לפני ביטולי ההיתרים.
התברר כי בתחילת אוקטובר 2013 היו133 חקלאים שלא סיימו את הליך איזון התיקים ואשר העסיקו מאות עו"ז, בלי לקבל היתר להעסקתם.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 יוצא אפוא ש במרבית השנה, במשך כעשרה חודשים, העסיקו יותר ממאה חקלאים מאות עו"ז ללא היתר תקף להעסקתם, כנדרש בחוק.
רשות האוכלוסין לא נקטה כל פעולה נגדם.
אדרבה, היא האריכה שוב ושוב את פרק הזמן שניתן להם להשלמת הליך איזון התיקים לשם קבלת היתרים להעסקת עו"ז.
לדעת משרד מבקר המדינה, דפוס הפעולה המתואר לעיל של רשות האוכלוסין פגע בסדרי העסקת העו"ז בענף ו פגע ביכולת לקיים אכיפה נאותה בקרב מעסיקי עו"ז.
בכך היה משום מסר של הרשות למעסיקי עו"ז המעודד הפרת הדין.
רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה שב - 2014 היא ביצעה פעילות גבייה אינטנסיבית; היא החליטה שלא לחדש את ההיתרים להעסקת עו"ז ל-66 חקלאים כיוון שלא שילמו את האגרה.
על מנכ"ל הרשות להבטיח שייקבע לוח זמנים ברור וסביר לקיום חובות החקלאים בתחום העסקת העו"ז ולוודא שיינקטו סנקציות כלפי המפרים את הוראות הדין.
המעסיקים בענף הבנייה הם כאמור תאגידים.
בשנת 2013 פעלו בישראל33 תאגידים והם העסיקו כ- 6,700 עו"ז.
בשנים 2014 -2012 ניתן היה להביא עו"ז בענף הבנייה רק באמצעות הסכמים בילטרליים שנחתמו עם ממשלות בולגריה ומולדובה.
בהסכם עם ממשלת בולגריה נקבע שעל המועמדים לעבודה בישראל להציג מסמכים רשמיים שיעידו על ניסיונם והכשרתם בענף הבנייה.
בסוף יוני 2012 העבירהרשות האוכלוסין את משימת הבחינה של כישורי המועמדים להתאחדות בוני הארץ 63 (להלן גם - ההתאחדות), שהיא הגוף היציג של עובדי ענף הבנייה בישראל.
בעקבות זאת בחנה ההתאחדות מועמדים לענף הבנייה עבור רשות האוכלוסין באתרים שהקימה במדינות המוצא שלהם.
נמצא כי רשות האוכלוסין לא עיגנה בהסכם כתוב, כנדרש, את שיתוף הפעולה שלה עם ההתאחדות לביצוע מבחנים של מועמדים מבולגריה בשנים 2013 -2012 .
לקראת סוף שנת 2012 התגלעו חילוקי דעות בנוגע לעריכת המבחנים.
כתוצאה מכך נעצרה הבאת עו"ז לענף הבנייה ב - 2013 , והיא חודשה רק באוקטובר אותה שנה.
על פי תכנית העבודה של רשות האוכלוסין לשנת 2013 , בשנה זו היו אמורים להגיע לישראל אלפי עובדים, אולם הובאו 500 עובדים בלבד.
כדי להתמודד עם המחסור בעו"ז בענף הבנייה נקטה .
63 התאחדות בוני הארץ (התאחדות הקבלנים והבונים בישראל לשעבר) היא הארגון היציג היחיד של העוסקים בבנייה, בתשתיות, בפיתוח ובמכלול עבודות ההנדסה הבנאיות האחרות.
ההתאחדות פועלת לקידום ענף הבנייה והתשתיות בישראל ולשמירת האינטרסים והזכויות של כלל הקבלנים והבונים בישראל.
מתוך אתר האינטרנט של ההתאחדות, www.
il , יוני 2014 ; ההתאחדות אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ משרד הפנים 1139 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הרשות כמה פעולות, ובהן הארכת תוקפם ש ל רישיונות העבודה של עו"ז בענף.
על אף הפעולות האלה, מספר העו"ז בענף הבנייה בשנת 2013 היה קטן בכ- 1,000 עובדים מהמכסה שקבעה הממשלה.
התאחדות בוני הארץ השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי היא נרתמה לסייע בהתנדבות לביצוע הליך הגיוס והמיון של העובדים במדינות שעמן קיים הסכם בילטרלי, וכי היא לא נושאת באחריות לעיכוב בהבאת עו"ז.
בדצמבר 2013 הועברה האחריות למיון המועמדים הזרים בענף הבנייה למשרד הבינוי, והוא התקשר לצורך זה בהסכם עם התאחדות בוני הארץ.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי חוזה ברור ומפורט בכתב עשוי למנוע או להקטין אי-הבנות , שבעקבותיהן חל עיכוב בהבאת עו"ז לענף הבנייה.
עיגון ההתקשרות בהסכם כתוב נדרש אף מטעמי מינהל תקין ושקיפות ולצורך מתן אפשרות לגורמי ביקורת פנימיים וחיצוניים לבדוק את ההתקשרות ואת מתן השירות.
על מנכ"ל רשות האוכלוסין להקפיד שהסתייע ות הרשות בגוף חיצוני תיעשה רק לאחר שייקבעו בחוזה התנאים לכך.
קביעת מכסות של עובדים זרים .
החל מ- 2005 קבעו ממשלות ישראל את נושא הפחתת היקף העסקת עו"ז כעקרון יסוד של המדיניות הכלכלית-חברתית, כיוון שלהעסקתם נודעת השפעה על תעסוקת ישראלים: לגידול במספר העו"ז יש השפעה על תעסוקת ישראלים, לרבות בדרך של גידול בשיעור האבטלה בקרב עובדים ישראלים בעלי השכלה נמוכה ופגיעה בשכרם; העסקת עו"ז גם עלולה לגרום לעיכוב בהתייעלות, בתיעוש ובביצוע השקעות הון בענפים עתירי עו"ז.
בשנים 2014 -2007 מינתה הממשלה כמה ועדות ציבוריות שעסקו בהשפעה שיש להעסקת עו"ז על המשק הישראלי ועל העובדים הישראלים64 .
מדוחות שהגישו הוועדות לממשלה עלה כי העסקת עו"ז פוגעת באפשרויות התעסוקה ובשכר של ישראלים לא מיומנים, מעכבת הטמעת טכנולוגיות חדשות ומעודדת פעילויות כלכליות שלמשק אין יתרונות יחסיים בקיומן; השפעות אלה תקפות הן בטווח הקצר והן בטווח הארוך.
הוועדות המליצו לממשלה לפעול להפחתת מספרם של העובדים הזרים בענפים השונים.
בנושא השפעת כוח העבודה של זרים על המשק בישראל נכתב כי רמת החיים הגבוהה יחסית בישראל יוצרת ביקוש רב בקרב אזרחים של מדינות מתפתחות לעבוד בה, א ולם יש בכך כדי לפגוע בעובדים מקומיים: כי בענפים שבהם קיים מיכון נרחב, הזמינות של כוח עבודה זול מאטה את פיתוח ההון ומשום כך פוגעת בפריון.
64 בספטמבר 2007 הגישה הוועדה לעיצוב מדיניות בנושא עובדים לא ישראלים, בראשות המשנה דאז לנגיד בנק ישראל פרופ' צבי אקשטיין, את המלצותיה למשרד האוצר ; בינואר 2010 הוגש לשר האוצר דוח הוועדה לעידוד תעסוקת ישראלים והקטנת מספר העובדים הזרים בחקלאות בראשותו של פרופ' אקשטיין; בספטמבר 2011 הגיש הצוות לגיבוש צעדים שיביאו להקלת נטל המחיה בי שראל בראשות פרופ' מנו אל טרכטנברג לראש הממשלה המלצות גם בנוגע לנושא העובדים הזרים והשפעתם על המשק הישראלי ; ביוני 2014 הגישה הוועדה למלחמה בעוני בישראל בראשות מר אלי אלאלוף את המלצותיה לשר הרווחה והשירותים החברתיים.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בספטמבר 2007 הוגשו לממשלה המלצות ועדה בין -משרדית בנושא תעסוקת עובדים לא ישראלים בראשות המשנה דאז לנגיד בנק ישראל פרופ' צבי אקשטיין (להלן - ועדת אקשטיין).
הומלץ לצמצם את מספר העו"ז החוקיים בישראל בענפי הבנייה והחקלאות ולהתיר העסקתם רק במקרים שבהם התועלת החברתית והכלכלית מהעסקתם תעלה על הפגיעה באפשרויות התעסוקה ובשכר של ישראלים; לעודד השתלבות ישראלים בחקלאות; להטמיע טכנולוגיות שיחליפו עובדים.
הוועדה ציינה כי אימוץ כל המלצותיה ויישומן במהלך ארוך טווח, בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר ותוך הפגנת נחישות של הממשלה ודרגי הביצוע , הם תנאי להרחבת התעסוקה של ישראלים וצמצום ממדי העוני.
באוגוסט 2008 אימצה הממשלה את המלצות ועדת אקשטיין 65 .
בעקבות זאת החליטה הממשלה בשנים 2013 -2008 להגביל אתמספר העו"ז שרשאים לעבוד בישראל, ומדי פעם בפעם קבעה מה הן המכסות המרביות המותרות להעסקת עו"ז בענפי החקלאות והבנייה.
הממשלה לא הגבילה את מספר העו"ז בענף הסיעוד.
בתקנון הממשלה מפורטים סדרי עבודתה של הממשלה.
בתקנון הממשלה ה-3166 נקבע שעל הצעה המוגשת לדיון חברי הממשלה ולאישורם לכלול את המרכיבים האלה: רקע כללי שבו יובהר הצורך בקבלת החלטה; המניעים והנסיבות שהביאו ליזמה; נתונים כלכליים והשפעה על משק המדינה.
בהצעות שיש בהן היבט כלכלי יובאו נתונים כלכליים, לרבות נתונים מספריים, נתונים השוואתיים וכן צפי להשפעות על משק המדינה וכלכלתה; חלופות להצעת ההחלטה וכן עמדת שרים שההצעה נוגעת לתחום סמכותם.
תקנון עבודת הממשלה ה -32 ותקנון עבודת הממשלה ה -3367 כללו הוראות זהות להוראות תקנון הממשלה ה -31 למעט השמטת החובה לפרט את החלופות להצעת ההחלטה.
מהתקנונים עולה כי השר יוזם ההצעה אחראי למלא אחר דרישות אלה.
בג"ץ68 קבע כי על רשות ציבורית בבואה להחליט החלטה לדאוג שכל הנתונים הנוגעים לעניין יהיו לנגד עיניה.
עוד נקבע כי תהליך קבלת החלטות מן הראוי שיכלול כמה שלבים חיוניים בסיסיים: איסוף נתונים, סיכומם (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם יש כאלה) ובדיקת משמעותם, ולבסוף סיכום ההחלטה המנומקת.
תהליך כגון זה מבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, כי תיעשה בחינה הוגנת של כל טענה וכי תגובש החלטה שניתן להעביר בשבט הביקורת המשפטית והציבורית.
החלטות הממשלה והמידע שהובא לפניה69 .
ההצעות להחלטת הממשלה בדבר המכסות לעו"ז בענף החקלאות ובענף הבנייה לשנים 2014 - 2012 נדונו בוועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (להלן - הקבינט החברתי-כלכלי).
החלטות קודמות נדונו בישיבות הממשלה.
65 'החלטת ממשלה מס 3996 מאוגוסט 2008.
66 תקנון עבודת הממשלה ה -31 , שכיהנה ממאי 2006 ועד מרץ 2009 .
67 הממשלה ה-32 כיהנה ממרץ 2009 ועד מרץ 2013 .
התקנון לעבודתה אושר באוגוסט 2012 ; תקנון עבודת הממשלה ה-33 שמכהנת ממרץ 2013 אושר באפריל 2013 .
68 ראו דברי נשיא בית המשפט העליון דאז, השופט מאיר שמגר, בבג"ץ 297/82 ברגר נ' שר הפנים פ"ד ל"ז (3 '), עמ29 ,49.
69 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2002 '), "עבודת המטה במשרדי ממשלה", עמ 49 ; דוח שנתי55ב ( 2004 '), "עבודת המטה של משרדי הממשלה", עמ 203-191 ; דוח שנתי 62ב ( 2012 '), "תהליך הכנתו ועדכונו של תקציב המדינה", עמ 131-125 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מזכיר הממשלה אחראי לביצוע פעולות שונות בעבודתה השוטפת של הממשלה, ובהן הכנת סדר היום והכנת חומר רקע וחומר נלווה לישיבות הממשלה ולוועדותיה.
במסגרת זו הוא נדרש לוודא שכל הצעה להחלטה המוגשת לדיון חברי הממשלה ולאישורם תכיל את כל הפרטים האמורים שנקבעו בתקנון הממשלה.
משרד מבקר המדינה בדק אילו נתונים ומידע היו לפני הממשלה ואילו חוות דעת הוגשו לה בטרם התקבלו החלטות בנוגע למכסת העו"ז בענפי החקלאות והבנייה.
מכסת העובדים הזרים בענף החקלאות ב- 2012 הועסקו בענף החקלאות כ - 73,000 עובדים, מהם 54% ,עובדים ישראלים 32% עובדים זרים ו -%14 עובדים פלסטינים מאזור יהודה ושומרון 70 .
חקלאי המעוניין להעסיק עובד זר נדרש למסור למשרד החקלאות נתונים על המשק החקלאי שלו, לרבות נתונים כספיים.
על סמך הנתונים האלה ממליץ המשרד לרשות האוכלוסין כמה היתרים להעסקת עו"ז ניתן להקצות לכל חקלאי בהתחשב במכסה הכוללת שקבעה הממשלה.
במאי 2009 החליטה הממשלה להפחית את מספר העו"ז בענף החקלאות בהדרגה (להלן - המתווה הפוחת): בשנת 2010 - 26,000 עו"ז, בשנת 2011 - 24,500 עו"ז, בשנת 2012 - 23,000 עו"ז, בשנת 2013 - 21,500 עו"ז, ובשנת 2014 - 20,000 עו"ז.
כמו כן התחייבה המדינה לתת מענקים לחקלאים לשם רכישת מיכון שמחליף כוח אדם בסך 30 מיליון ש"ח ולהקצות 45 .
מיליון ש"ח לשם עידוד העסקת ישראלים בחקלאות בשנת 2012 מצא מבקר המדינה71 כי המיכון שרכש משרד החקלאות בהתאם להחלטה ממאי 2009 וההסכם עם ההתאחדות לא הביא לחיסכון של ממש בכוחאדם, וכי משרד החקלאות לא כרך את מתן המענקים בוויתור בפועל על העסקת עו"ז.
כמו כן נמצא שמשרד החקלאות העניק רק לחלק קטן מהמעסיקים מענקים להעסקתם של עובדים ישראלים.
בשנים שלאחר ההחלטה ממאי 2009 החליטה הממשלה החלטות שמשמעותן נסיגה מהמתווה הפוחת: במרץ 2011 היא הגדילה את המכסה לכל אחת מהשנים 2014 -2011 ; במרץ 2012 היא הגדילה עוד את המכסה לשנת 2012 ; בנובמבר 2012 היא הגדילה עוד את המכסה לשנת 2013 ; ובדצמבר 2013 היא הגדילה עוד את המכסה המתוכננת ל- 201472 .
יוצא אפוא שבכל שנה הגדילה הממשלה את המכסה שקבעה רק כשנה קודם לכן.