HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מציין כי בחלוף הזמן ניכר כי לא חל שינוי מהותי בהיקפי המו"פ במגזר האנרגייה, וזאת, בין היתר, בעקבות אי-יישום המלצות ועדת האנרגייה.
משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד המדע ומשרד האנרגייה יבחנו את המלצות הוועדה ואת תקפותן בחלוף השנים ויגבשו תוכנית לקידום המו"פ במגזר זה.
12 סעיף 15 936 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה כי תחום האנרגייה נמצא 2020 משרד המדע מסר למשרד מבקר המדינה במאי בעדיפות ומקודם כבר שנים באמצעות כלים שונים העומדים לרשותו.
עוד ציין היקף התקציב המושקע בתחומי האנרגייה עמד 2019 עד2011 המשרד כי בשנים מהתקציב המיועד לקידום המחקר והפיתוח במסגרת התוכניות 5%-על למעלה מ השונות שהמשרד מפעיל, לרבות הקמת מרכזי ידע, שיתוף פעולה עם מינהלת לתחליפי דלקים ותחבורה חכמה ושיתופי פעולה בין-לאומיים.
עוד ציין משרד המדע כי הקמת מרכז לאומי למו"פ אנרגייה היא נושא מורכב המצריך הקצאת משאבים, ומשמעותה הקמת מכון מחקר ממשלתי במישרין ובעקיפין, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם מדיניות הממשלה לצמצום מעורבותה הישירה במיזמים מעין אלו, ועל כן נדרשת בחינה מעמיקה של הגורמים האמונים על התחום.
עוד מסר משרד המדע כי נושא האנרגייה עדיין מטופל ע"י המולמו"פ ונמצא במסגרת התוכנית הרב-שנתית המתוקפת של המועצה.
משרד מבקר המדינה מציין כי הוא רואה בחיוב את הפעולות שציין משרד המדע לקידום מו"פ במגזר האנרגייה, אולם אין בכך כדי לשנות את היקפי ההשקעות הממשלתיות הנמוכים בו.
מגזר האנרגייה סובל מתת-השקעות במו"פ, ובמבחן התוצאה, נכון למועד סיום הביקורת אין תשתית מחקרית מספיקה בתחומי האנרגייה.
לעניין המלצת המולמו"פ להקמת מרכז לאומי למו"פ אנרגייה, ברי כי השנים שחלפו מיום שוועדת השרים 5 יישומה דורש בחינה מעמיקה, אך במשך דנה בהמלצה ומצאה כי יש מקום לבחון את יישומה לא חלה כל התקדמות.
לפיכך, יש לבחון את תקפות המלצה זו ובכפוף לכך לגבש דרכים לקידום הטיפול בה.
מינוי יושב ראש לוועדת האנרגייה חוק המולמו"פ קובע הסדרים למינוי חברי המולמו"פ ויו"ר המועצה.
בהתאם לחוק, חברי המולמו"פ, ובהם יו"ר המועצה, ימונו על ידי נשיא המדינה על פי המלצת הממשלה, שתינתן לאחר קבלת הצעת השר הממונה, אשר נדרש לשם כך להיוועץ עם גורמים מומחים.
ונכון למועד 2018 בדיקה שערך משרד מבקר המדינה העלתה כי החל מתחילת שנת סיום הביקורת, לא מתקיימת פעילות בוועדת האנרגייה של המולמו"פ, וזו לא מסרה המולמו"פ למשרד מבקר המדינה שהסיבה לאי-2019 התכנסה מאז.
בדצמבר ועזיבת יו"ר 2018 התכנסות ועדת האנרגייה היא עזיבת יו"ר הוועדה בתחילת שנת , אשר מנעה מינוי יו"ר חדש לוועדה על ידו.
משרד 2018 המולמו"פ במהלך שנת מדינת ישראל הייתה בתהליך מתמשך של 2019 מבקר המדינה מציין כי משנת מערכות בחירות חוזרות, וייתכן שהייתה לכך השפעה על איוש המשרות במולמו"פ החל בשנה זו.
מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה937 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה פורסם תהליך בחירת זוכה לביצוע סקר המשך2018 עוד מסרה המולמו"פ כי בשנת למו"פ במשק האנרגייה, הכולל גם את התעשייה, שאושר מבעוד מועד על ידי , אולם לאחרונה פורסם הסקר בשנית.
הסקר לא קודם בשנת משרד המדע מסר כי בשל אי-אישור תקציב המדינה לא נחתם הסכם עם 2020 הספק הזוכה.
משרד מבקר המדינה מציין כי פעילות זו אושרה מבעוד מועד על ידי הוועדה כשעדיין פעלה, אולם בהיעדר פעילות של ועדת האנרגייה במולמו"פ, אין גורם מתכלל המקדם את החשיבה האסטרטגית במו"פ בתחום האנרגייה.
פוגע בעבודת המועצה וועדותיה ומשבית 2018 היעדר יו"ר למולמו"פ משנת את הוועדה הלאומית לאנרגייה.
הפגיעה בפעילותה של ועדת האנרגייה מונעת תכנון וקידום המו"פ במגזר האנרגייה ומותירה את פעילות המו"פ בהיקפים נמוכים.
מן הראוי שמשרד המדע יפעל למינוי יו"ר למולמו"פ ולוועדה הלאומית לאנרגייה כדי שהוועדה תחזור לפעילות.
כי מינוי ועדות המשנה של 2020 משרד המדע מסר למשרד מבקר המדינה במאי המועצה אינו חובה, וכי היעדר ועדת משנה פעילה בתחום האנרגייה לא פגע בתחום.
כמו כן, בכוונת המשרד לפעול למינוי יו"ר המולמו"פ מייד עם כניסת השר לתפקידו.
תמיכות הממשלה במו"פ המו"פ היישומי מבוצע בעיקר מחוץ לאקדמיה (על פי רוב בתעשייה), והוא מוכוון לפתור סוגיות מדעיות ומחקריות ייעודיות לפיתוח מוצרים ומסחורם.
המו"פ : הרשות 16היישומי במגזר האנרגייה נתמך בעיקר על ידי שני גופים ממשלתיים הלאומית לחדשנות טכנולוגית במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה) והמדען הראשי במשרד האנרגייה.
ייתכן כי משרדים נוספים תומכים במחקר שעשוי לכלול גם מחקרים מתחום האנרגייה, אולם להערכתנו 16 היקפים אלה זניחים.
כך למשל, משרד מבקר המדינה בחן את תקציב המשרד להגנת הסביבה, ומצא כי מיליון ש"ח בלבד.
3- על כ 2017 ההוצאה של המדען הראשי במשרד זה עמדה בשנת חלק מצומצם מסכום זה נוגע למחקר בתחומי האנרגייה.
938 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינהמשרד הכלכלה והתעשייה הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית (להלן - רשות החדשנות או הרשות) הוקמה , לחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית 2015 , משנת7 'במסגרת תיקון מס (להלן החוק או חוק המו"פ).
בהתאם לכך, בראשית שנת 1984-בתעשייה, התשמ"ד הפכה לשכת המדען הראשי לרשות עצמאית, והיא החליפה הן את המדען 2016 הראשי במשרד הכלכלה והן את מרכז התעשייה הישראלית למחקר ופיתוח.
בראש הרשות עומד המדען הראשי של משרד הכלכלה.
תפקידי הרשות נגזרים ממטרות חוק המו"פ, ואלו הן: (א) יצירת מקומות עבודה בתעשייה וקליטת כוח אדם מדעי וטכנולוגי; (ב) יצירת תשואה עודפת למשק הישראלי; (ג) פיתוח תעשייה עתירת מדע; (ד) עידוד הצמיחה, הגדלת הפריון וקידום החדשנות הטכנולוגית בתעשייה בישראל, ובכלל זה בנגב ובגליל; (ה) שיפור מאזן התשלומים של המדינה על ידי ייצור וייצוא של מוצרים עתירי מדע.
לשם הגשמת מטרות החוק, על הרשות לפעול לעידוד, קידום, תמיכה וסיוע לחדשנות הטכנולוגית בתעשייה, ולפיתוח התשתיות הנדרשות לכך.
בידי הרשות כלי סיוע כגון מענקים, הלוואות, פטורים, הנחות, הקלות וערבויות.
עוד צוין בחוק כי לשם ביצוע תפקידיה רשאית הרשות ליזום, לנהל ולעשות שימוש במגוון האמצעים המפורטים בחוק המו"פ שיסייעו בידה לקדם את החדשנות הטכנולוגית בתעשייה, ברמה המקצועית הגבוהה ביותר, בקצב שמתאים לשוק, ביעילות המרבית ובגמישות הנדרשת.
רשות החדשנות פונה לקהלי היעד באמצעות קול קורא להגיש בקשות לסיוע במימון מו"פ, ומדי שנה מוגשות לרשות אלפי בקשות סיוע.
במסגרת הרשות פועלות שש זירות שונות, ולכל זירה מטרה אחרת: הזנק, חברות בצמיחה, חברתי ציבורי, תשתית טכנולוגית, מערך בין-לאומי וייצור מתקדם.
על פי הרשות, מרבית מסלולי התמיכה אינם מוגבלים לתחום טכנולוגי או עסקי מסוים, וזאת מתוך גישה ניטרלית שבה נוקטת הרשות.
17רשות החדשנות היא הזרוע המרכזית של הממשלה בקידום מו"פ (למעט ות"ת מסך 42%- מיליארד ש"ח, שהם כ 181.
6- עמד תקציב הרשות על כ 2016 בשנת .
6 ההוצאה הממשלתית על מו"פ (ללא ות"ת), ראו תרשים הועדה לתכנון ולתקצוב במועצה להשכלה גבוהה, אשר אמונה על תקצוב מוסדות ההשכלה הגבוהה.
7 2018 מיליארד ש"ח, ובשנת 1.
6 עמד תקציב הרשות על סך של 2017 בשנת 18 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה939 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה2016 , הוצאות משרדי הממשלה על מו"פ:6 תרשים על פי נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אחת ממטרותיה האסטרטגיות של הרשות, כפי שעולה מתוכנית החומש שלה, היא במגזר העסקי כולו.
הגדלת הפריון באמצעות חדשנות טכנולוגית בחינה של התפלגות ההשקעות של רשות החדשנות מצביעה על ריכוזיות גבוהה של מסך הסיוע 75%-, למעלה מ2018 עד2006 השקעות בענפי ההיי-טק.
כך, בשנים שהעניקה רשות החדשנות, התמקד בחברות המשתייכות לענפי ההיי-טק.
תרשים מציג את ההתפתחות במשקל ההשקעות של רשות החדשנות בענפי היי-טק מסך 7 .
כל השקעות רשות החדשנות בשנים אלו 940 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה שיעור השקעות רשות החדשנות בענפי ההיי-טק:7 תרשים מסך כל השקעותיה על פי נתוני רשות החדשנות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה שהשקעות הרשות מתרכזות בענפי ההיי-טק, וזאת אף שאחת ממטרותיה האסטרטגיות של הרשות היא לעודד חדשנות טכנולוגית במגזר העסקי כולו.
עולה אפוא חשש כי מקורות המימון הקיימים לא מופנים למגזרים אחרים במשק אשר יש להם השפעה מהותית על הפעילות הכלכלית של המשק ועל חיי היום-יום וזקוקים לסיוע ממשלתי על מנת לקדם פעילות מו"פ וחדשנות.
מגזר האנרגייה הוא דוגמה מובהקת למגזר בעל השפעות רבות על הפעילות הכלכלית במשק, על יוקר המחייה, בריאות הציבור, איכות הסביבה וכדומה.
אף על פי כן, מגזר זה מקבל נתח נמוך מהסיוע הממשלתי למו"פ, כפי שיפורט להלן.
היתרון היחסי של המשק הישראלי הוא בענפי ההיי-טק שהם קטר הצמיחה של המשק הישראלי ומובילים בחדשנות, ומכאן שפעילות הרשות לעידוד המו"פ בענפי .
19ההיי-טק חשובה, כפי שהשתקף גם בדוחות קודמים של משרד מבקר המדינה אולם יש חשיבות לקידום החדשנות והמו"פ גם בענפים אחרים, ולפיכך משרד מבקר המדינה בחן היבטים שונים בריכוזיות ההשקעות של רשות החדשנות.
), "הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי".
2020( א70 דוח שנתי מבקר המדינה, 19 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה941 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהיעילות השקעות רשות החדשנות א לחוק המו"פ קובע כי רשות החדשנות תפעל לקידום, תמיכה 5 כאמור, סעיף וסיוע לחדשנות הטכנולוגית בתעשייה.
עוד קובע החוק כי לשם ביצוע תפקידה רשאית הרשות ליזום, לנהל ולעשות שימוש במגוון אמצעים לצורך קידום החדשנות הטכנולוגית בתעשייה, זאת ברמה המקצועית הגבוהה ביותר, בקצב שמתאים לשוק, ביעילות המרבית ובגמישות הנדרשת.
מטרות החוק הן, בין היתר, עידוד הצמיחה והגדלת הפריון וקידום החדשנות הטכנולוגית בתעשייה בישראל.
(הוצאה בכל 20ישראל היא אחת משתי המדינות עם היקפי הוצאה לאומית למו"פ תחומי המחקר והפיתוח, כאחוז מהתוצר) הגבוהים ביותר בעולם המערבי.
בשנת מסך ההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי הוּצאה במגזר העסקי.
בשנה 88%-, כ2017 זו היקף המו"פ העסקי, לרבות מו"פ שבוצע בחברות עסקיות ביטחוניות, עמד מההוצאה למו"פ במגזר העסקי בשנה זו נעשו 94%- מיליארד ש"ח.
8 בחברות המשתייכות לענפי ההיי-טק (ראו תרשים פעילות המו"פ בענפי ההיי-טק:8 תרשים 2017 ,וביתר הענפים במגזר העסקיכותרת לא להדפסה 2017 ,: פעילות המו"פ בענפי ההיי-טק וביתר הענפים במגזר העסקי 8 תרשים מו"פ עסקי )כולל ביטחוני( מיליארד ש"ח 66.
5 מו"פ בענפי ההיי-טק (94% ) מיליארד ש"ח 62.
5 מו"פ ביתר הענפים (6%) מיליארד ש"ח 4 .
על פי נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה מסך 8%- היקף התמיכה הממשלתית למימון מו"פ עסקי עמד על כ 2017 בשנת מקורות המימון של מו"פ עסקי, ומתוכם שיעור המענקים של רשות החדשנות היה מסך המימון.
משקל השקעות המו"פ של רשות החדשנות בענפי ההיי-טק 1.
7% מסך המו"פ שבוצע בענפים אלה.
9% באותה שנה היה רק ההיי-טק מקבלות מימון בעיקר מהמגזר העסקי, ומיעוטן מקבלות סיוע ממשלתי.
פרטית וממשלתית בכלל התחומים.
20 942 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה של אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר קיימת תחליפיות21עוד יצויין כי עפ"י מחקר בין המימון הממשלתי למימון הפרטי, במיוחד בתקופות של גאות כלכלית, ועל כן ייתכן שיש צורך קטן יותר במימון ציבורי לענפי ההיי-טק בתקופות גאות ויש לבחון את דרך הקצאתו מחדש.
כאמור, לענפי ההיי-טק יש מקורות מימון פרטיים מגוונים ורבים, והם עיקר מקורות המימון שלהם.
במהלך הביקורת העלתה רשות החדשנות את הטענה כי לאורך חיי החברה רמת הסיכון אינה אחידה ולמעשה בשלבי החיים הראשונים של חברות טכנולוגיות קיימת רמת סיכון גבוהה במיוחד הגוררת קשיי מימון.
כמו כן, קיימים תחומים ותתי תחומים המתאפיינים ברמות סיכון גבוהות ובכשלי שוק הפוגעים אף הם במקורות המימון הפרטיים.
במקרים אלה, שבהם קיימים כשלי שוק, נדרשת מעורבות ממשלתית שתסייע לצמצם את החסמים.
במהלך הביקורת מסרה רשות החדשנות למשרד מבקר המדינה, כי בשונה מכל משקיע אחר, מדיניות הרשות היא הענקת סיוע למיזמים ברמת סיכון גבוהה יותר.
שפרסמה רשות החדשנות, זו ציינה כי "מטרתם 2019 כך, בדוח החדשנות לשנת של מענקי רשות החדשנות, כפי שעולה מחוק המו"פ ומחזון רשות החדשנות, היא לעודד מו"פ וחדשנות טכנולוגית בתעשייה.
הצדקה להשקעה ממשלתית במחקר ופיתוח היא במקרים שבהם קיים "כשל שוק".
כלומר מקרים שבהם השקעת הון צפויה לתת תשואה משמעותית למשק, אך שוק ההון הפרטי יימנע מלהשקיע בהם או ישקיע בהם בחסר.
זאת מכיוון שהשוק הפרטי אינו מתייחס לתשואה למשק (שאינה מתורגמת לרווח), ובשל נטיית השוק הפרטי להתמקד בתחומים מוכרים, שבהם הסיכון נמוך יחסית והתשואה היא קצרת טווח".
עוד ציינה הרשות בדוח כי "נתונים חדשים מראים כי בשונה משוק ההון הפרטי, מענקי רשות החדשנות מתמקדים בתחומים בהם קיים "כשל שוק" - תחומים חדשניים ומוכרים פחות, שהם לרוב בעלי סיכון גבוה ותשואה ארוכת טווח.
בתחומים אלה יש למענקי רשות החדשנות משקל משמעותי מסך ההשקעות ויכולת השפעה ניכרת על המתרחש בתחום".
, אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר.
2019 , סקירה כלכלית שבועית 21 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה943 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייההשקעות הרשות בחברות הזנק ברשות החדשנות פועלת זירת הזנק אשר מספקת מגוון כלים התומכים במיזמים חברות 213- העניקה הרשות תמיכות לכ2018 טכנולוגיים בתחילת דרכם.
נוסף על כך, הרשות מעניקה סיוע 400-הזנק בהיקף כולל של כ ממענקיה ניתנו 57%-לחברות הזנק גם בזירות האחרות.
על פי נתוני הרשות כ .
22לחברות הזנק, לחברות בינוניות ולפעילויות מו"פ בשלבים של טרום הזנק בדיקת משרד מבקר המדינה, המתבססת על נתוני הלמ"ס, העלתה כי משקל בלבד, 8%- על כ2016- עמד ב23השקעות הרשות מכל מקורות המימון לחברות הזנק בלבד מחברות ההזנק קיבלו מימון מרשות החדשנות.
13% ,2018 עד2016 ובשנים זמינות השקעות פרטיות בהיי-טק במקטעים רווי הסיכון באה לידי ביטוי גם בנתוני .
מהשוואה 24SEED-השקעות של קרנות הון סיכון בחברות הזנק המצויות בשלב ה עולה כי היקף השקעות הון סיכון בישראל OECD-בין-לאומית שערך ארגון ה מהתוצר, השיעור הגבוה ביותר 0.
27%- עומד על כSEED-בחברות הזנק בשלבי ה מממוצע המדינות (ללא ישראל) 12 מבין כל המדינות שהשתתפו בהשוואה - ופי בהשוואה.
גם בהשקעות הון סיכון בשלבים המתקדמים יותר, ישראל מדורגת שנייה .
9 מבין המדינות בהשוואה, ראו תרשים 34%- מיליון ש"ח לחברות הזנק, כ 589 העניקה הרשות סך כולל של 2018 על פי נתוני הלמ"ס בשנת 22 מתקציבה של הרשות בשנה זו.
יש לציין כי הלמ"ס ורשות החדשנות מגדירות באופן שונה את חברות .
Pre- Seed ההזנק, וכי הגדרות הרשות רחבות יותר וכוללות גם חברות בינוניות וחברות בשלב חברות הזנק הן חברות בתחילת דרכן ובהן הסיכון גבוה יותר.
הוא השלב הראשוני של מיזם ובעל סיכון גבוה SEED- שלב ה 24 944 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה*2017 , השקעות הון סיכון כאחוז מהתוצר:9 תרשים , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
OECD-על פי נתוני ה , פרט לנתון הנוגע למדינת ישראל אשר 2017 * כלל הנתונים בתרשים מתייחסים לשנת .
2016 , והנתון הנוגע ליפן אשר מתייחס לשנת2014 מתייחס לשנת יצויין כי הסיוע שמעניקה רשות החדשנות לחברות הזנק נמוך ביחס למקורות המימון מסך מקורות המימון 8%-הלא ממשלתיים של חברות אלה (מענקי הרשות הם כ לחברות הזנק).
השקעות הרשות בתחומים רוויי סיכון מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שבתחומים טכנולוגיים 2020 במאי המתאפיינים ברמת סיכון גבוהה, כגון מדעי החיים, האנרגייה והמזון, קיים כשל שוק בכל שלבי החיים של החברה, המצדיק תמיכתה בהם לא רק כחברות הזנק.
מוצגת התפלגות השקעות רשות החדשנות לפי תחומים בהשוואה 10 בתרשים להתפלגות הגיוסים בשוק ההון הפרטי באותם תחומים.
מהתרשים אפשר ללמוד איזה תחומים מתקשים לגייס הון בשוק הפרטי ועד כמה מענקי הרשות מוכוונים לתחומים אלה.
מהתרשים אפשר ללמוד שתחומי האנרגייה, מים סביבה וקיימות ותחומי החקלאות והמזון מתקשים לגייס הון בשווקים הפרטיים וזקוקים לסיוע אחוז מסך הגיוסים בשוק הפרטי היו מתחומי האנרגייה, מים סביבה 1-ממשלתי (כ אחוזים מסך השקעות רשות החדשנות הופנו לתחומים אלה).
4-וקיימות ורק כ עוד עולה מהתרשים כי הענפים אשר זוכים לנתח הגבוה ביותר מהמימון הפרטי הם ענפי התוכנה ומדעי החיים ורפואה.
האחרון זוהה על ידי רשות החדשנות כתחום רווי סיכון שיש בו כשלי שוק המצדיקים את מעורבותה.
לפי נתוני הרשות כמחצית מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה945 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה מחברות ההזנק החדשות שקמות בתחום פונות לקבלת סיוע מהרשות, דבר אשר עשוי להעיד כי קיימת בעיית מימון בתחום זה בשלבים הראשונים של חיי החברה.
עוד עולה מהתרשים כי לתחום מדעי החיים והרפואה הרשות מקצה משאבים רבים מתקציבה), ואילו לתחומי האנרגייה, המים הסביבה והקיימות ולתחומי 32%-(כ מתקציבה לתחומי 4%( החקלאות והמזון, הרשות מקצה מעט מאוד משאבים מתקציבה לתחומי חקלאות ומזון).
7%-האנרגייה ו התפלגות השקעות רשות החדשנות:10 תרשים 2018 ,לעומת ההון הפרטי, לפי מגזרים , רשות החדשנות.
הנתונים המופיעים בתרשים אינם 2019 מקור: דוח החדשנות לשנת , ומוצגים כך בדוח המקורי של הרשות.
100%-מסתכמים ל מוצג היחס בין 11 , בתרשים 10 כדי להשלים את התמונה המתקבלת מתרשים מענקי הרשות לגיוסי החברות בשוק הפרטי לפי תחום.
מהתרשים עולה כי ענפי האנרגייה, המים, הסביבה והקיימות נשענים על מענקי הרשות כמקור מימון מהותי אגורות מרשות החדשנות.
בענפי 40 ש"ח שגויס בשוק הפרטי, גויסו1 - על כל ש"ח שגויס 1 החקלאות והמזון התלות במענקי הרשות גבוהה עוד יותר, ועל כל ש"ח מרשות החדשנות.
ממצאים אלה מעידים כי בתחומים 2.
18 בשוק הפרטי גויסו אלה אכן קיימים כשלי שוק הפוגעים ביכולת הגיוס של חברות מהמגזר הפרטי, וכי נדרשת השקעה ממשלתית שתפצה על היעדר מקורות מימון.
כאמור, בתחומים בתחומי אנרגייה, מים, 4% אלה שיעור השקעות הרשות מתוך סך תקציבה עומד על .
10 בתחומי חקלאות ומזון, כמתואר לעיל בתרשים7%-סביבה וקיימות, ו כי תחום הרפואה והבריאות, אשר אותו זיהתה הרשות 11- ו10 עוד מראים תרשימים כתחום רווי בסיכון ודורש מעורבות ממשלתית, זוכה למענקים משמעותיים, בהשוואה 946 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה 2020 מתקציבה).
במאי 4%-לתחום האנרגייה שמקבל נתח קטן ממענקי הרשות (כ מסרה רשות החדשנות למשרד מבקר המדינה כי היקפי ההשקעות הנמוכים בתחום האנרגייה הם, בין היתר, תוצאה של ביקושים נמוכים למענקים מהרשות.
2018 , שיעור מענקי רשות החדשנות ביחס לשאר הגיוסים במשק:11 תרשים , רשות החדשנות.
2019 מקור: דוח החדשנות לשנת משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השקעותיה של הרשות בתחומים שבהם היא מזהה כשלי שוק, אולם מומלץ כי היא תבחן ותוודא כי השקעותיה מנותבות למקטעים שבהם כשל השוק הוא המהותי ביותר באותם תחומים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החדשנות לבחון אם תמהיל ההשקעות הנוכחי מניב ערך גבוה יותר לציבור בהשוואה לחלופות השקעה אחרות בענפים נוספים.
מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה947 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפערי פריון בין התעשיות ממטרות חוק המו"פ ומתפקידיה של רשות החדשנות עולה כי היא אמונה על עידוד הצמיחה והגדלת הפריון בתעשייה בישראל באמצעות עידוד מו"פ בתעשייה.
אחת ממטרותיה האסטרטגיות של הרשות, כפי שעולה מתוכנית החומש האסטרטגית שלה, היא הגדלת הפריון באמצעות חדשנות טכנולוגית במגזר העסקי כולו.
מתוכנית זו עולה כי הפריון נמוך ברוב ענפי המשק שאינם היי-טק, וכי "אם המגזר העסקי כולו לא ישקיע בחדשנות טכנולוגית, לא ניתן יהיה לבסס כלכלה חדשנית ודיגיטלית".
הרשות מציינת כי חלה ירידה בדירוג ישראל במדד המוכנות , 2022 עד2018 בתחזית20 , למקום2017 עד2013 בשנים11 ממקום25הטכנולוגית וכי משמעותו של היעדר שינוי היא הידרדרות במעמדה הגלובלי של ישראל.
מדידה של הפריון בענפי 26הלמ"ס מסווגת את הפריון לפי עוצמה טכנולוגית התעשייה השונים לפי עוצמה טכנולוגית מציגה פערים ניכרים בין הפריון בענפי 12 (הכוללת את ענפי ההיי-טק) לבין שאר התעשיות.
תרשים27התעשייה העילית להלן מציג את הערך המוסף הגולמי לשעת עבודה בתעשייה לפי עוצמה טכנולוגית ומראה כי בתעשייה העילית הפריון לשעת עבודה גבוה משמעותית משאר התעשיות.
משקלל תפוקות פטנטים, הוצאות מו"פ, ותשתית מחקר יחד Economist - מדד המוכנות הטכנולוגית של ה 25 .
, שירותים ממשלתיים דיגיטליים ומוכנות להגנת סייבר e-commerce עם גישה לאינטרנט מהיר, סביבת טכנולוגיה עילית, טכנולוגיה מעורבת עילית, טכנולוגיה מעורבת מסורתית, טכנולוגיה מסורתית.
26 טכנולוגיה עילית - ייצור תרופות קונבנציונליות ותרופות הומאופתיות, ייצור מחשבים, מכשור אלקטרוני 27 .
ואופטי, ייצור כלי טיס, חלליות וציוד נלווה 948 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה פריון לשעת עבודה לפי עוצמה טכנולוגית:12 תרשים (בדולר לשעת עבודה) פריון לשעת עבודה כותרת לא להדפסה: פריון לשעת עבודה לפי עוצמה טכנולוגית )בדולר לשעת עבודה( 12 תרשים 01020304050607080 תעשייה מעורבתתעשייה עילית תעשייה מעורבתתעשייה מסורתיתעילית מסורתית63.
9 מקור: תוכנית אסטרטגית לאומית לייצור מתקדם בתעשייה שפורסמה ע"י משרד הכלכלה .
OECD-, עיבודי אגף אסטרטגיה ותכנון מדיניות משרד הכלכלה לנתוני למ"ס ו2018 שנת , 2017 פערי הפריון והחדשנות משתקפים גם בעלות השכר למשרת מו"פ.
בשנת 383,000-השכר השנתי למשרת מו"פ בענפי ההיי-טק בתחום התעשייה עמד על כ ש"ח.
בענפי ההיי-טק בתחום השירותים השכר השנתי אף גבוה יותר ועמד על ש"ח.
מנגד, בשאר ענפי התעשייה השכר השנתי למשרת מו"פ עמד על 436,000-כ מהשכר השנתי למשרת מו"פ בהיי-טק בתחום התעשייה, 61%- ש"ח - כ234,000-כ .
13 מהשכר השנתי למשרת מו"פ במגזר העסקי כולו, ראו תרשים58%-וכ מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה949 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה , עלות השכר (אלפי ש"ח) למשרת מחקר ופיתוח:13 תרשים 2017 ,לפי ענפים מקור: הודעה לתקשורת של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בנושא ההוצאה למחקר ופיתוח .
2017 במגזר העסקי בשנת חיבר דוח בנושא מדיניות לעסקים קטנים ובינוניים ויזמות בישראל OECD-ארגון ה .
מן הדוח עולה כי יש מקום לשיפור התמיכה בחדשנות בעסקים בענפי 2016 התעשייה המסורתיים; שהתמיכה הציבורית במו"פ אקדמי נמוכה; ושיש לתעל את הכספים למחקר בתחומי עדיפות ארוכי טווח כגון אנרגייה.
עוד ציינו מחברי הדוח כי לתמיכה בחדשנות בענפים המסורתיים בישראל צפויה להיות תשואה גבוהה.
התוכנית האסטרטגית של רשות החדשנות מתייחסת לתעשיות המסורתיות, והיא כוללת, בין היתר, יעדים אסטרטגיים כגון "עידוד יזמות טכנולוגית איכותית בזיקה למגזרים מסורתיים.
"; "קידום שיתופי פעולה בין חברות עתירות ידע ובין חברות בענפים מסורתיים.
"; ו"יצירת אקוסיסטם ייצור מתקדם בפריפריה".
בשנים האחרונות הקימה הרשות את זירת הייצור המתקדם, אשר כוללת בין היתר מסלולי תמיכה למו"פ בתעשיית הייצור המסורתית, תעשיית הבנייה ותחומי המזון הבריא.
יש לראות בחיוב את פעולות הרשות להקמת מסלולי התמיכה הייעודיים לתעשייה המסורתית.
אולם משרד מבקר המדינה ממליץ כי הרשות תבחן גם אם היקפי תמיכה אלו מספיקים לקידום יתר התעשיות נוכח פערי הפריון והיקפי החדשנות הנמוכים בתעשיות אלה.
950 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינהתשואה על מחקר ופיתוח במגזר האנרגייה אחת ממטרות חוק המו"פ היא יצירת תשואה עודפת למשק הישראלי.
"תשואה עודפת" מוגדרת בחוק כ"הגדלת התועלת הכלכלית למשק הנובעת ממחקר ופיתוח או מפירותיהם, מעבר לתשואה שאמורה לצמוח למי שמעורב ישירות באותו מחקר ופיתוח".
ככלל, השקעות במו"פ עשויות להניב תשואה גבוהה מאוד, במיוחד בהשוואה להשקעות בהון פיזי, ונחשבות להשקעות כדאיות ביותר למגזר הפרטי והממשלתי.
השקעות מו"פ בתחום האנרגייה בפרט עשויות להיות כדאיות כיוון שמגזר האנרגייה משפיע על תחומים כגון יוקר המחייה, איכות הסביבה, בריאות הציבור וכדומה.
משרד האנרגייה האמריקאי העריך את שיעור התשואה השנתי במו"פ אנרגייה בכ- בממוצע, כאשר המשמעות היא שכל דולר שהושקע במו"פ אנרגייה הניב החזר 27% .
דולר במצטבר לאורך חיי המיזם11 של מסקר שערך המדען הראשי במשרד האנרגייה בקרב מיזמים בהם תמך עולה כי בהשקעות 14.
5 עמדה על יחס של2018 ההשקעות הפרטיות בשנת28תוספתיות בהשקעות בשלב החלוץ - כלומר כל שקל שהשקיע המדען 21.
3-בחברות הזנק ו ש"ח, ובחברות בשלב 14.
5 הראשי בחברות הזנק הניב תוספת השקעות פרטיות של הצביע 2014 ש"ח.
סקר קודם שערך המדען הראשי בשנת21.
3 החלוץ תוספת של בחברות ההזנק.
יש לסייג ממצאים אלה בכך שהאומדנים 4 על יחס תוספתיות של לא גובשו בכלים סטטיסטיים מקובלים, אולם הם בגדר אינדיקציה להשפעת הסיוע.
(להלן - המחקר) אשר אמד את התשואה על השקעות 29לשם השוואה, מחקר ישראלי בענפי 1.
3 בענפי המו"פ והתוכנה, ושל 1.
5 מו"פ, מצא תוספתיות ממוצעת של התעשייה.
המחקר אמד את התשואה על מו"פ בענפי התעשייה לפי עוצמה טכנולוגית.
לפי ש"ח מענק למו"פ בטכנולוגיה עילית (בעיקר ענפי היי-1 תוצאות המחקר, על כל ש"ח מענק למו"פ 1 ש"ח, ועל כל5.
7 טק) תוספת התוצר למשק נעה בין בטכנולוגיה מעורבת עילית (הסיווג הקרוב ביותר למגזר האנרגייה), תוספת התוצר ש"ח.
תוצאות המחקר ונתוני המדען הראשי, גם אם נעשו 11 עד7.
5-למשק היא כ במתודולוגיות שונות, עשויים להיות אינדיקציה לכך שהתוספתיות בענפי האנרגייה עשויה להיות גבוהה ואולי אף יותר מזו הקיימת בענפי ההיי-טק.
) היא מצב בו תמיכה ממשלתית מתמרצת את הפירמות להשקיע במו"פ עד לרמה Additionality ( תוספתיות 28 .
גבוהה מזו שהיו משקיעות לפי שיקוליהן בלבד .
2008 השפעת התמיכה הממשלתית במו"פ תעשייתי על המשק הישראלי, אפלייד 29 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה951 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה ש"ח1 תוספת התוצר למשק* בש"ח עבור כל:14 תרשים של השקעות מו"פ ממשלתיות,לפי עוצמה טכנולוגית, ***Blundell and bond לפי מודל גריליכס** ולפי מודל .
2008 מקור: השפעת התמיכה הממשלתית במו"פ תעשייתי על המשק הישראלי, אפלייד * תוספת התוצר מושפעת בין היתר מזליגה של מו"פ לחברות אחרות.
לפיכך, אפשר להסביר את תוספת התוצר הנמוכה יחסית בטכנולוגיה המסורתית בשל מיעוט חברות המבצעות מו"פ.
** מודל גריליכס משמש לאמידת פונקציית ייצור עם השקעות מו"פ.
המודל מניח שהתשואה על השקעות מו"פ נמשכת מספר שנים, ולפיכך מלאי הון המו"פ הוא המשפיע על התוצאות העסקיות של הפירמה.
במחקר עצמו, במודל זה עשו שימוש במלאי הון המו"פ.
*** לפי מודל זה, תוספת התוצר לחברה נמדדת ביחס להוצאות המו"פ של החברה.
מודלים מציעים גישה אחרת למדידת פונקציית הייצור.
במחקר Blundell and bond חלופיים כדוגמת עצמו, לפי מודל זה, עשו שימוש בהוצאות המו"פ.
על ההשקעות הממשלתיות במו"פ OECD -כפי שהוצג לעיל, מהשוואת נתוני ה , עולה כי קיים בישראל OECD -אנרגייה כאחוז מהתוצר בישראל מול ממוצע מדינות ה מיליון ש"ח בשנה.
לפיכך, לאור נתוני המחקר ונתוני 200-מחסור השקעות של כ 1.
1 מיליון עד 600-רשות החדשנות, מתקבל פער פוטנציאלי של תוצר בהיקף של כ מיליארד ש"ח בשנה.
הסכום עשוי להיות גבוה יותר, זאת כתלות בהיקף התחליפיות בין השקעות המגזר הממשלתי להשקעות המגזר העסקי בענפי ההיי-טק.
952 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה פיזור השקעותיה של רשות החדשנות מעבר לענפי היי-טק גם אל הענפים האחרים עשוי להגדיל את התשואה הפוטנציאלית למשק מהשקעות הרשות.
של ההשקעות הממשלתיות בתחום 30משרד מבקר המדינה מעריך כי הגדלה מיליון ש"ח 200 האנרגייה, מתוך תקציב הרשות לתמיכה במו"פ, בהיקף של מיליארד ש"ח בשנה.
1 מיליון עד600-עשויה להביא לתוספת תוצר של כ כי היא סבורה שהפער בין 2020 רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי נמוך משמעותית OECD-ההשקעות של ממשלת ישראל לבין השקעות של מדינות ה מיליון ש"ח, בהתחשב בהשקעה בכלל תחומי מגזר האנרגייה, ואם יש פער 200-מ כזה לא ברור שרשות החדשנות היא זו שמשקיעה בחסר בתחום.