HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובת משרד התחבורה הוא ציין כי ועדת המכרזים פועלת על פי אמות מידה מקובלות וסבירות ובהתאם לחוק חובת המכרזים וייעוץ משפטי; כי ציוני המפעיל הזוכה השתפרו באופן מהותי במהלך השנה האחרונה וכי המשרד מייחס חשיבות רבה לציוני הבקרה ומעלה בהדרגה את משקלם במכרזים.
משרד האוצר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 ציין כי: "ועדת המכרזים שוקדת על המדוכה בימים אלה על מנת לקבוע קריטריוני איכות נוספים, על מנת להביא לקבלת הצעות איכותיות יותר מבחינת השירות לנוסעים".
בתשובת המפעיל שזכה במכרז הוא ציין כי בחינה של ציוניו על פני זמן מראים כי למרות ההסתייגויות ציוניו משתפרים באופן מוחלט ובהשוואה למפעילים אחרים.
עוד ציין המפעיל כי הוא שכנע את הוועדה כי אין בהצעתו משום סיכון למשרד התחבורה על רמת ההפעלה וכי במכלול הפרמטרים כפי שהוגדרו במכרז הצעתו היא הטובה ביותר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי, זכייתו של המפעיל, על אף דירוגו הנמוך בנושא איכות השירות והתפעול ועל אף הצעת ההפסד שנתן במכרז, אינה עומדת בקנה אחד עם מטרת שיטת הדירוג והניקוד שמפעיל משרד התחבורה לעידוד המפעילים הראויים.
על כן, מן הראוי שמשרד התחבורה יבחן מחדש את המשקל שניתן לאיכות השירות לעומת המשקל שניתן למחיר המוצע.
השירות לנוסע בעיר מודיעין-מכבים -רעות .
בתחילת 1997 פרסם משרד התחבורה מכרז להפעלת הקווים בעיר מודיעין - מכבים-רעות (להלן - מודיעין).
בספטמבר אותה שנה החל מפעיל אשר זכה במכרז, להפעיל את הקווים (להלן - המפעיל הראשון).
בפברואר 2004 פרסם משרד התחבורה מכרז חדש להפעלת תח"צ באשכול מודיעין6 לתקופהשל שש שנים.
לאחר עתירה לבית המשפט זכה שוב המפעיל הראשון במכרז.
הסכם ההפעלה עימו נחתם באוקטובר 2005 לתקופה של שש שנים.
6 בקווים העירוניים והבין-עירוניים של העיר מודיעין.
נמצא, כי המפעיל הראשון דורג עם מספר התלונות הגבוה ביותר, במקום נמוך יחסית למפעילים האחרים לאורך מרבית תקופת הפעלת האשכול על ידו.
תושבי מודיעין לא היו מרוצים מהשירות שהמפעיל סיפק.
לאורך כל תקופת ההפעלה של אשכול מודיעין על ידו, הלכו וגברו תלונות התושבים.
התלונות נשלחו לעירייה, למשרד התחבורה, למפעיל הראשון ולמשרד מבקר המדינה.
בפברואר 2007 נכנס מפעיל אחר, בהסכמת משרד התחבורה (להלן - המפעיל השני) לנעליו של המפעיל הראשון.
המפעיל השני התחייב בפני משרד התחבורה להשקיע משאבים רבים ברכש ובציוד לרבות רכישה של 56 .
אוטובוסים בהסכם ההפעלה שנחתם בין המפעילים, צוין שהמפעיל השני הוא בעל היכולת הפיננסית, הניסיון והמומחיות, ברשותו כוח אדם מקצועי בהיקף המתאים, וכל ציוד אחר הנדרש להפעיל את קווי השירות באוטובוסים באשכול מודיעין, בהתאם לתנאי המכרז והסכם ההפעלה מ - 2005 .
המפעיל השני הצהיר שהוא מכיר את מפרטי הקווים וסוגי האוטובוסים הנדרשים ותדירות הפעלתם, הוא התחייב להעסיק כוח אדם ברמה המקצועית הנדרשת ובמספר הדרוש לשם ביצוע כל התחייבויותיו שבהסכם, לשאת באחריות כוללת ומלאה לכל הפעלת וניהול מערך הקווים באשכול וליטול על עצמו את מלוא התחייבויותיו של המפעיל הראשון בכל הקשור להסכם ההפעלה.
באוגוסט 2007 החל המפעיל השני להפעיל את קווי התח"צ בעיר מודיעין.
הביקורת העלתה כי, המפעי ל השני דורג במקום נמוך יחסית לשאר המפעילים לאורך כל השנה הראשונה להפעלת האשכול, ונמצאו ליקויים רבים בשירות שסופק, כמפורט להלן.
חוסר נהגים כשבועיים לאחר שהחל המפעיל השני לפעול במודיעין התברר כי חסרים לו 15 נהגים.
בעקבות זאת אישר לו משרד התחבורה לצמצם את ת דירות הנסיעות העירוניות והבין -עירוניות בשעות השפל בכדי לאפשר לו להפעיל את הקווים החיוניים.
הצמצום נקבע לתקופה מוגבלת, והמפעיל התחייב להחזיר את לוחות הזמנים שהוסכם עליהם אחרי פרק זמן של התארגנות.
הביקורת העלתה, כי משרד התחבורה לא פתר את בעיית התח"צ במודיעין: רק ב - 1.
07 הצליח המפעיל השני לגייס את כל הנהגים הנחוצים לו להפעלת אשכול מודיעין.
למרות זאת, הוא ביקש לדחות את הפעלת הקווים, במתכונת עליה התחייב במכרז, לתחילת ינואר 2008.
חוסר כלי רכב בינואר 2008 חלו תקלות חוזרות ונישנות בכלי הרכב שהמפעיל השני השתמש בהם.
בעקבות זאת נצפו 25% חריגות במהלך הנסיעות שביצע המפעיל ובכללם איחורים, חוסר עמידה בלוח זמנים ושימוש ברכב בין-עירוני בקווים העירוניים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1083 .
בפברואר 2008 בעקבות תקלה טכנית שנמצאה, הוריד המפעיל השני 15 אוטובוסים ממצבת האוטובוסים, הפחית את תדירות הנסיעות בקוו ים העירוניים בשעות העומס, ובמקביל התחייב בפני משרד התחבורה לספק כלי רכב חלופיים על מנת למזער את הפגיעה בתדירות הנסיעות בעיר.
רק לאחר כחודש הצליח לגייס כלי רכב חלופיים וגם הם לא התאימו לשירות העירוני.
בתשובת המפעיל השני למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 , הוא ציין, כי לאחר רכישת האוטובוסים התגלו בהם כשלים וליקויים בטיחותיים בגינם נאלץ להורידם מהכביש.
במקביל פעל המפעיל לשכירת אוטובוסים ולהתאמתם לשירות העירוני, דבר הכרוך באיתור אוטובוסים פנויים, צביעתם, שילוטם, ובהדרכת הנהגים, פעולות אשר מן הסתם כרוכות בזמן רב.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לכלול בתנאי המכרז תנאים שיאפשרו לו לוודא כי המפעיל ערוך לטיפול במצבים מעין אלו, בכדי למנוע מצב בו התח"צ של עיר שלמה נפגעת לאורך זמן.
הסעות תלמידים על הרשויות המקומיות מוטלת החובה לספק תחבורה לתלמידים שמתגוררים בתחומיהן כמפורט בתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט - 1959 .
חלק מהרשויות מפעילות הסעות תלמידים באמצעות התקשרות עם קבלנים וחלקן מפעילות הסעות בקווי תחבורה ציבורית המאושרים על ידי משרד התחבורה להסעות תלמידים בלבד, בתנאי שהותקנו באוטובוסים חגורות בטיחות, שצורף מלווה לאוטובוס ובתנאי שהנהגים עמדו בדרישות חוזר מנכ"ל7 .
המפעיל הראשון הפעיל במודיעין שישה קווי הסעות לתלמידים.
בפברואר 2007 התחייב המפעיל השני לקחת על עצמו את הפעלת קווי האשכול לכל דבר ועניין לרבות הסעות התלמידים, החל מיוני 2007 .
משרד התחבורה טען כ י בתקופת הפעלת הקווים על ידי המפעיל הראשון, הוא הפעיל את הסעות התלמידים לבתי הספר היסודיים בניגוד לחוק.
בין השאר טען משרד התחבורה כי הקווים הופעלו ללא הימצאות מלווה באוטובוס שתפקידו לשמור על בטיחותם של הילדים וכי את המלווים אמורה הייתה עיריית מודיעין לספק.
בעקבות זאת, ביולי 2007 , אסר משרד התחבורה על המפעיל השני להפעיל את הסעות התלמידים לבתי הספר היסודיים, והעביר את הסעת התלמידים לשירות העירוני הרגיל.
המפעיל הראשון השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי הציב מלווים לקווי התלמידים על חשבונו מאחר והעירייה נמנעה מלעשות כן.
עיריית מודיעין התנגדה להחלטת משרד התחבורה ועד מועד סיום הביקורת היא עומדת על דרישתה שהמפעיל השני ימלא את התחייבויותיו על פי ההסכם ויבצע את הסעות התלמידים.
משרד התחבורה התנגד להחזרת קווי התלמידים בטענה שתכנון הקווים בעיר מבוסס על שירות התח"צ לבתי הספר.
7 חוזר מנכ"ל משרד החינוך מס' ס"ד 10 (א) בעני ין הסעות תלמידים ועובדי הוראה למוסדות חינוך רשמיים מיום 1.
הבטיח משרד התחבורה לערוך סקרי נוסעים בדצמבר 2007 .
הספירה בוצעה לבסוף במאי 2008 .
בנובמבר 2007 טען המפעיל השני כי העברת התלמידים לנסיעות בקווי השירות פוגעת בהפעלה תקינה של כלל מערך הקווים לציבור ולכן הם מציעים שהסעות התלמידים יבוצעו באמצעות נסיעות מיוחדות כמקובל ברשויות המקומיות בארץ.
הסעות תלמידים לבתי הספר חייבות להתבצע בהתאם לתקנות ולחוזר מנכ"ל משרד החינוך.
לדעת הביקורת, שילוב הסעות תלמידים בתנאים הקיימים של שירותי התחבורה העירוניים בעיר מודיעין מכביד על משתמשי התח"צ ואינו מהווה בהכרח פתרון יעיל לתלמידים.
יתר על כן, דחיית ביצוע ספירת הנוסעים מספטמבר 2007 למאי 2008 דחתה את התאמת תדירות הקווים למספר הנוסעים בפועל ולא איפשרה את שיפור השירות.
על משרד התחבורה לבחון סוגיה זו ולהביא לפתרון בעיית הסעות התלמידים במודיעין.
תשתית התחבורה במודיעין 1.
תשתית מסופים, חניונים, מוסך, מפרצי חניה, רוחב כבישים מתאים, חניון לילה, ומרכז תחבורה, חיוניים להפעלת מערכת תח"צ מודרנית, אמינה ויעילה.
בספטמבר 1998 נכללו מרכז התחבורה, המסופים וחניון הלילה בתכנית מתאר מקומית לעיר מודיעין.
מרכז תחבורה: בשנת 2007 לקח על עצמו משרד התחבורה את האחריות לתכנן את מרכז התחבורה כאשר מימונו יתחלק בינו לבין העירייה.
עד למועד סיום הביקורת אין מרכז תחבורה בעיר.
מסוף: בעיר מודיעין אין מסוף קבוע, על כן הכשירה העירייה מסוף זמני לשימושו של המפעיל השני.
עד לסיום בנייתו השתמש המפ עיל השני בחניון הלילה של המפעיל הראשון.
חניון הלילה: קיים חניון לילה זמני במודיעין.
מתשובת המפעיל הראשון למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 עולה, כי היעדרו של מסוף בעיר מודיעין הקשה מאוד על הפעלת תח"צ בעיר ופגע בשירות לציבור.
קיומו של מסוף היה מפחית באחוזים ניכרים שוטטות אוטובוסים ברחבי העיר שלא לצורך, הפחתת זיהום אויר וכמובן הפחתה בסיכויים להיות מעורבים חלילה בתאונות דרכים.
מדוח "התאמת תשתיות לטובת תפעול תחבורה ציבורית במודיעין" מינואר 2008 :עולים הליקויים הבאים בתשתית התחבורה בעיר (א) מרכז תחבורה חדש: לא נותר מקום לעמדת קליטה לקווי קצה עירוניים במסוף, מיקום עמודי התמרורים בקרבת שפת המדרכה מקשה על כניסת האוטובוס לתחנה ואין ספסלי ישיבה או קירוי כמתחייב ברציף קליטה כך שלא נשמרת רמת השירות לנוסעים.
(ב) צמתי מפגש בין רחובות: פניות בזווית כהה, בשיפוע וברדיוס קטן מהנדרש מקשים במיוחד על רכב מסחרי ואוטובוסים.
עקב שימוש ברדיוס מינימלי משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1085 .
ומהירות נסיעה איטית, האוטובוסים נאלצים לחרוג מנתיב הנסיעה ולפלוש לנתיב נסיעה מקביל.
(ג) כיכרות: רדיוס לא מתאים במעגל תנועה לא מאפשר לאוטובוס לבצע נסיעה ללא עלייה על מעגל התנועה.
ברוב המקרים המעגל בנוי עם אבן שפה מונמכת אך לא תמיד בגובה מתאים כדי למנוע נזק רב לצמיגים.
ברוב מעגלי התנועה במודיעין עקב התכנון הגיאומטרי, השיפוע והצמחייה החורגת לעיתים מתחום הכיכר, נגרם נזק לכלי הרכב ולשולי הכיכר.
(ד) מפרצי התחנות: אורך המפרץ אמור להיות 15 מטר.
במספר רב של תחנות אוטובוס במודיעין אורך המפרץ קטן בהרבה ואינו מאפשר כניסת האוטובוס.
עקב כך, העלאה והורדת נוסעים מתבצעת בנתיב הנסיעה וכך נגרמת חסימת הנתיב וירידת הנוסעים לכביש כדי להגיע לאוטובוס.
מן האמור לעיל עולה, כי למרות שמודיעין היא עיר חדשה יחסית, לא הוכנו וממילא לא בוצעו תכניות מסודרות לפיתוח תשתית תחבורה בעיר כנדרש.
על משרד התחבורה לוודא שאכן ננקטים הצעדים הנדרשים לשיפור המצב.
טיפול העירייה בתשתיות התחבורה לשיפור השירות בעיר ביקש המפעיל השני בנובמבר 2007 מהעירייה להפעיל פקחים למניעת חניית רכבים פ רטיים במפרצי אוטובוס או במקומות המפריעים לתנועה, ולפעול להעתקת תחנות למיקום בטיחותי יותר וקירוין.
בדצמבר 2007 השיבה העירייה למפעיל כי בכל הנוגע לאכיפה ופיקוח יש לפנות למשטרה ובכל הנוגע לקירוי תחנות יש לפנות למשרד התחבורה.
בתשובת העירייה למבקר המדינה מנובמב ר 2008 צוין, כי "העירייה פעלה לחיקוק חוק עזר שאושר בימים אלה ויאפשר בעתיד פעולות אכיפה בתחום החניה".
יצויין כי אין בתשובת העירייה בכדי להוות פתרון לסוגיה.
אגד - אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ .
אגד היא המפעילה הגדולה ביותר בתחבורה הציבורית בארץ.
ב- 2007 הוא ביצע כ-60% מהנסיעות בקווי שירות בכל רחבי המדינה.
חברת אגד היא מונופול למתן שירותי הסעה בקווי שירות באוטובוסים.
עד תחילת 2005 לא ערך משרד התחבורה בקרה תפעולית על השירות באוטובוסים של אגד.
בדוח שנתי 48 של מבקר המדינה 8 נכתב: "כי לקראת קביעת תקנים לרמת השירות לפי צורכי הציבור ובניית מערכת תמיכה ותעריפי נסיעה על פי שיקולים חברתיים וכלכליים, ימונה צוות משותף לממשלה ולאגד שיכין תכנית להרחבה .
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 48 ( 1998 '), עמ617.
ולהתאמה של מערכות המידע הדרושות למטרה זו, הביקורת העלתה כי צוות כזה לא מונה".
הועלה כי עד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2008 .
לא מונה צוות כזה עוד הועלה כי לא נקבעו תקנים לרמת השירות כפי שהוחלט עוד בשנת 1996 .
אגד גם לא קבעה בנהליה מדדים לטיב השירות ולרמתו, וכן לא קבעה יעדים לשיפור השירות.
בקרה תפעולית על אגד .
במסגרת הרפורמה חתם משרד התחבורה ביולי 2003 חוזה למתן שירותי ייעוץ ובקרה תפעולית עם החברה לבקרה.
נמצא כי בהסכם הבקרה עם החברה לבקרה לא נקבעה בקרה על אגד.
בנובמבר 2005 הוחל בבקרה מדגמית על חלק מקווי אגד.
לפי דוח החברה לבקרה היא בדקה אצל המפעילים החדשים מדגם של 0.
4% נסיעות מכלל הפעילות שלהם.
אולם הבקרה על קווי אגד היא בהיקף של 0.
06% בלבד מכלל הפעילות של אגד - היקף נמוך בהרבה מזה של מפעילים חדשים, ואינה מייצגת את כלל הפעילות של אגד.
מתשובת משרד התחבורה עולה, כי משרד התחבורה הזמין מהחברה לבקרה בקרה תפעולית על קווי אגד באופן מצומצם משיקולים של תקציב ובכוונת משרד התחבורה להרחיב את מערך הבקרה כבר בשנת 2009.
מהבקרה שערכה החברה לבקרה על שלושה אשכולות קווים של אגד בתקופה נובמבר 2005- דצמבר 2007 עולה כי אגד חרגה מתנאי ההסכם במידה רבה בתחומים הבאים: אי -ביצוע נסיעות ואי -עמידה בלוח הזמנים; מפגעים וניקיון לקוי בתחנות מוצא; דיווח חסר למשרד התחבורה; ביצוע נסיעות בניגוד לתכנון; דיווח לקוי על מצב האוטובוסים; שילוט לקוי בתחנות; חוסר מידע לציבור.
מדוח החברה לבקרה למחצית השנייה של 2007 עולה כי רמת השירות באגד ירדה ברוב המדדים יחסית לשיפור שחל ברמת השירות של המפעילים החדשים לאותה התקופה.
מהשוואה שעשתה החברה לבקרה עם מפעילים חדשים עולה, כי אגד חורגת מתנאי הרישיון שניתנו לקווים שהיא מפעילה בהיקף העולה על החריגות אצל המפעילים החדשים.
אגד הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , כי היא חולקת לחלוטין על מסקנות החברה לבקרה וטוענת כי רמת השירות שלה השתפרה וממשיכה להשתפר.
בתשובת משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה מ-30 בנובמבר 2008 צויין, כי המשרד מסכים עם ממצאי החברה לבקרה והוסיף, כי היקף החריגות בקווים הנבדקים עולה על הממוצע בענף; עם זאת קיים שיפור בחלק מהפרמטרים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1087 .
בנוסף ציין המשרד כי הקווים המבוקרים אינם מייצגים את כלל הפעילות של אגד.
בנוגע לרמת השירות וההתנהלות של אגד עולים הליקויים הבאים: 1.
אי-איסוף נוסעים בתחנות: (א) אי-איסוף נוסעים הממתינים בתחנות הוא אחד הנושאים שעליהם מרבים להתלונן במחלקת פניות הציבור באגד.
חברת הבקרה התבקשה על ידי משרד התחבורה לבדוק כ-40 פרמטרים של פעילות מפעילי האוטובוסים, אך המשרד לא כלל את נושא אי-איסוף הנוסעים בתחנות.
יצוין כי משרד התחבורה מזמין ספירת נוסעים בקווים שונים מחברת סקירה חיצונית, אך אינו כולל בספירה את אלה שאינם נאספים ונשארים להמתין בתחנה.
משרד התחבורה ציין בתשובתו, כי ספירת הנוסעים שנשארים בתחנה, היא בדיקה מורכבת ויקרה.
בעניין זה התבססו עד היום על מידע המגיע מתלונות נוסעים.
עם זאת, במכרז החדש עם החברה לבקרה הוגדרה קבוצת בקרה שנועדה לבחון פרמטר זה.
בחודש נובמבר 2008 החל פיילוט לבדיקת אופן יישום בקרה בתחום זה.
(ב) משרד התחבורה קבע בהנחיות כי מנובמבר 2007 תרשם ברישיון הרכב הגבלה של עד עשרה נוסעים בעמידה בכל אוטובוס בין -עירוני.
התוצאה היא כי מספר האוטובוסים המתוכנן ליום בנסיעות בין-עירוניות, כפי שמופיע ברישיון הקו ובלוח הזמנים ערב פרסום ההנחיה, אינו הולם את הצרכים שהשתנו בחלק משעות היום.
משרד התחבורה לא בדק את העניין ולא פעל להתאים את רישיונות הקווים של אגד למספר האוטובוסים הנדרש עם הוצאת ההנחיה.
מתשובת משרד התחבורה עולה, כי המשרד החל בדין ודברים עם מפעילי התח"צ על תוספת נסיעות בעקבות ההחלטה.
כמו כן ציין כי הצטיידות באוטובוסים הינה תהליך ארוך שאורך למעלה משנה ובמקביל פעל המשרד לפתרון הבעיה באמצעות תכנון לוחות הזמנים ותגבורם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה שהצעדים האמורים לעיל היו צריכים להינקט לפני שינוי ההנחיה להגבלת מספר הנוסעים בעמידה.
משרד התחבורה הוסיף בתשובתו כי אם פעילויות אלה של המשרד לא יביאו לשיפור, המשרד ישקול שינוי ההנחיה והגדלת המספר המותר של הנוסעים המוסעים בעמידה.
: עמידה בלוחות זמנים מבדיקת התלונות באגד ובמשרד התחבורה עולה כי אי-עמידה בלוחות הזמנים היא התלונה הנפוצה ביותר.
על חשיבותה של העמי דה 1088 דוח שנתי59ב .
בלוחות הזמנים ועל אי עמידתו של אגד בהם התריע בית המשפט השלום 9 , ".
בלעדי הסדרים ברורים קיים החשש לתוהו ובוהו תחבורתי שיכלול פגיעה קשה בציבור הנוסעים.
מדובר בתופעה שפוגעת בכולם.
אך בעיקר פוגעת בחלשים, שאין להם אופציה אחרת (אם טכנית ואם פיננסית), ועליהם מן הראוי שבית המשפט יגן".
משרד מבקר המדינה בדק את עמידתו של אגד בלוח הזמנים המתוכנן בכמה קווים שנבחרו על פי היקף התלונות.
התקבלו ממערכת נצ"ר10 שבאגד נתונים הנוגעים לשבעה ימים בחודש מאי 2008 .
מהנתונים עלה כי בקו841 (קריית שמונה- תל אביב), לא היו נתונים על ביצוע הנסיעה בפועל בארבע נסיעות בקו, בשבעה מהימים שנבדקו.
הדבר מצביע לכאורה על אי-ביצוע ארבע נסיעות.
בשישה מקרים אחרים יצא האוטובוס לפני הזמן או אחר בין 6 ל-20 דקות.
חריגות נוספות מלוח הזמנים המתוכנן של קווי אגד התגלו גם בקווי אגד בחיפה ובירושלים.
הנתונים של אגד הצביעו על הקדמה ביציאת אוטובוסים או איחור של עד כחצי שעה.
התברר כי אף שלאגף התנועה באגד יש מידע על יציאת אוטובוסים מהתחנות ועל תנועתם לאורך הקו (ממערכת נצר ומדווחי נוכחות נהגים), אין הוא משווה אותו ללוח הזמנים המתוכנן.
אגד גם אינו מפיק דוחות מעקב תקופתיים אחר עמידה בלוח הזמנים וחריגות ממנו (כגון: איחורים, הקדמות ואי ביצוע נסיעות).
אגד בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 צרפה דוחות אחדים מאותה מערכת נצ"ר המציגים נתונים המתייחסים לקווים המוזכרים, בהם ניתן לראות כי רוב הנסיעות בוצעו בזמן.
עוד ציינה אגד כי האגודה מבצעת ביום כ-28 אלף נסיעות ולא ניתן לקיים דיון בכל חריגה מלוח הזמנים כאשר חלק הארי מהחריגות נובעות מאילוצי תנועה של אגד.
לדעת משרד מבקר המדינה על אגד לקיים בירור בכל מקרה של חריגה ניכרת מהמתוכנן ולנהל בקרה נאותה בעניין זה ולהפיק ממנו לקחים.
אי-ביצוע נסיעות: לפי בקשת משרד מבקר המדינה מסרה החברה לייעוץ כלכלי נתונים שקיבלה מאגד על מספר הנסיעות הנדרשות על פי הרישיון, מספר הנסיעות המתוכננות על ידי אגד, והנסיעות שבוצעו בפועל ל -12 שבועות מייצגים בשנת 2007 (שבוע אחד לכל חודש קלנדרי).
נמצא כי אגד ת כננה מלכתחילה 1,399 .
נסיעות פחות מהנדרש ברישיונות הקווים בשבועות אלה מנתוני משרד התחבורה עולה כי בפועל לא בוצעו 23,000 נסיעות לעומת הנדרש ברישיונות הקווים באותם 12 שבועות מייצגים בשנת 2007 וסה"כ לא בוצעו באותה שנה 98,090 .
9 תת (י -ם) 153/07 מדינת ישראל נ' אגד - אגודה שיתופית לתחבורה ציבורית בע"מ, מיום 13.
10 מערכת האוספת נתונים באמצעות מכשיר ניווט לוויני המותקן באוטובוסים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1089 .
אגד טענה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי באותן 12 שבועות ביצעה כשני מליון נסיעות.
עד ספטמבר 2008 מועד סיום הביקורת אגד העבירה למשרד התחבורה מספר מפות תנועה 11 בכל שנה.
מפות אלה לא כללו את השינויים באירועים מיוחדים, ובערבי חג.
אגף תח"צ במשרד התחבורה אינו פועל כדי להפיק לקחים מאי עמידת אגד בתנאי רישיונות הקווים ואינו מפעיל את סמכותו על פי תקנות התעבורה.
מתשובת אגד ומתשובת משרד התחבורה עולה כי משרד התחבורה אינו מעביר לאגד אישור מפות התנועה בהם מבקשת אגד לערוך שינויים בתכנון לוחות הזמנים.
בפועל אגד פועלת על פי שינויים הנעשים ביוזמתה, מצמצמת את השירות במספר קווים לצורך ביצוע הסעות לאירועים מיוחדים ובערבי חג ובכך פוגעת בשירות לכלל ציבור המשתמש באותם קווי שירות.
משרד התחבורה הסביר בתשובתו כי "לאור מחסור באמצעי בקרה אין בידינו להביא לפתרון שיטתי של בעיית אי ביצוע ללא שימוש בכלים הסכמיים - כלכליים".
מתשובת משרד התחבורה עולה כי המשרד אינו פועל מול אגד כגוף מתכנן ואינו מונע את הפגיעה בשירות לציבור הנוסעים.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם בכלים העומדים לרשות משרד התחבורה היה עליו לאכוף מתן שירות לנוסעי אגד כמו שנקבע בהסכמים עם אגד.
ספירת נוסעים באוטובוסים: בהסכם שנחתם בין המדינה לאגד ב- 2006 , נקבע כי על אגד להמציא, בין השאר, גם דוחות של ספירת נוסעים.
בהסכם לא נקבע באיזו תכיפות על אגד להמציא דוחות ספירות נוסעים, ומהו היקף הקווים הנדרש לבדיקה.
נמצא כי המערכת האוטומטית לספירת הנוסעים שהייתה מותקנת באוטובוסים יצאה מכלל שימוש לפני כחמש שנים, ואגד עדיין לא התקינה במקומה מערכת חדשה.
אגד הודיעה למשרד מבקר המדינה כי רכשה מערכת ספירת נוסעים חדשה ובמהלך 2008 -2009 יותקנו500 מערכות כאלה, אשר יספקו נתונים מדויקים בזמן אמת ויאפשרו תכנון תנועה מדויק יותר.
: " קווי "מהדרין משנת 1997 הופעלו כ -30 ,קווי תחבורה ציבורית מהם 23 קווים בין עירוניים, שהותאמו לצרכי הציבור החרדי (להלן- קווי מהדרין).
11 מפת תנועה- פירוט לוח זמנים, מסלולים, תחנות איסוף והורדה לפי קווים לתקופות מוגדרות.
על פי החלטת בג"צ 12 מ- 21.
08 הקים שר התחבורה רא"ל (מיל') שאול מופז במאי 2008 ועדה ממשלתית לבדיקת הסדרי ההסעה בתחבורה הציבורית בקווים המשמשים את המגזר החרדי.
הוועדה טרם סיימה את דיוניה.
משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוועדה עתידה לסיים את דיוניה עד סוף פברואר 2009.
מבדיקת23 קווי מהדרין בין-עירוניים שמשרד התחבורה אישר לאגד ללא מכרז עולה, כי רובם קווים בעלי תחנות איסוף והורדה רבים, בהיקף של 20-15 ,תחנות, בעיר המוצא ובעיר היעד.
בחלק מערים אלה כגון בצפת בבני-ברק ובאשדוד, פועלים מפעילי תחבורה ציבורית אחרים.
משרד מבקר המדינה העלה כי בערים שבהן אגד מפעיל גם קווי תחבורה עירונית עוצרים אותם הקווים הבין -עירוניים בתחנות איס וף והורדה מעטות בלבד באותן ערים.
לדוגמא: בקווי מהדרין מירושלים ומחיפה שבהם אגד הוא גם המפעיל העירוני - האוטובוס עוצר בתחנות בודדות בלבד.
פעילות אגד בערים בהם פועל מפעיל תח"צ אחר על פי מכרז פוגע לכאורה במפעיל האזורי ומשבש את מטרות הרפורמה בתח"צ.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לגבש כללים הקובעים את מיקום התחנות שבהן מותר למפעיל קו בין-עירוני לעצור בערים שבהן פועלים על פי מכרז מפעילי תח"צ אחרים.
: הגשת דיווחים על ידי אגד למשרד התחבורה על פי הסכם הסובסידיה מסוף 2005 שנכנס לתוקף ב- 1.
06 התחייב אגד לדווח על פעילותו למשרד התחבורה.
בנספח להסכם "דוחות תפעוליים וכספיים שיועברו ע"י אגד לממשלה" נקבע כי אגד מתחייב להמציא דוחות, מסמכים, מאזנים וכדומה.
במסגרת דיווחיו עליו להמציא דיווחים פיננסיים כגון דוחות כספיים רבעוניים ושנתיים וכן דוח תמציתי.
כמו כן עליו להעבי ר דוחות תפעוליים חודשיים וחצי שנתיים, בין היתר: סקירת מנכ"ל; דוח ביצוע מספר נסיעות בפועל לעומת מספר הנסיעות הקבוע ברישיון הקו; דוח ביצוע נסיעות בפועל הכולל פירוט זמני הנסיעות; שעות נהיגה; דוח בדבר שינויים וחריגות ממסלולים; דוחות ספירת נוסעים; ופירוט לוחות הזמנים.
חלק מדיווחים אלה משפיעים במישרין על רמת השירות לנוסע.
משרד התחבורה כתב לאגד מספר פעמים במהלך שנת 2006 וביקש לקבל דוחות מלאים במדיה מגנטית מתחילת שנת 2006.
מהביקורת עולה כי במהלך שנת 2006 היה הדיווח של אגד למשרד התחבורה חסר.
בשנת 2007 הוא השתפר, אך עדיין אינו מלא כפי שנדרש על ידי משרד התחבורה.
גם מהביקורת של החברה לבקרה על שלושה אשכולות קווים של אגד לשנים 2006 -2007 עולה כי הדיווחים היו חלקיים בלבד.
12 בג"ץ 746/07 רגן ואח' נ' משרד התחבורה ואח', תק-על 2008 (1 ,)666.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1091 .
אגד הודיעה בתשובתה מ - 30.
08 למשרד מבקר המדינה כי במהלך השנה סוכמו פרטי הדוחות הנדרשים, צורתם, היקפם וצורת הגשתם ומאז כל הדוחות נמסרים במלואם ובזמן.
: הטיפול בתלונות (א) הטיפול בפניות הציבור באגד הוא באחריות מנהל מחלקת פניות הציבור (להלן - מנהל פניות הציבור).
הוא מקבל כ- 30,000 פניות בשנה, כ -50% מהן תלונות, והשאר פניות, בקשות לשיפורים או לשינויים בקווי שירות וכו'.
להלן טבלת התפלגות סוגי התלונות המתקבלות: טבלת התפלגות התלונות .
החלק היחסי מסך התלונות נושא התלונה .
0% אי-עמידה בלוח הזמנים .
9% התנהגות לא הולמת .
3% נושאים אחרים מהטבלה עולה כי בנושאים של אי -עמידה בלוח הזמנים, אי -איסוף נוסעים, התנהגות לא הולמת ונהיגה פרועה התקבלו תלונות בהיקף ניכר.
מנהל פניות הציבור מעביר את דוחות הפעילות התקופתית של מחלקת פניות הציבור ליו"ר מזכירות אגד ולמנהלי אגפי התפעול.
מעיון בפרוטוקולים של מזכירות אגד לתקופה שבין ינואר 2007 לאוגוסט 2008 עולה כי הדוחות והממצאים שהועלו על ידי מנהל פניות הציבור לא נדונו במזכירות אגד, והיא גם לא עקבה אחר תיקון הליקויים שהועלו בהם.
גם במחלקת פניות הציבור לא התקבלו תגובותיה של ההנהלה לדוחות אלה.
מכאן עולה כי הנתונים וההמלצות של הממונה על פניות הציבור נותרו ברמת המלצות מבלי לנקוט בצעדים מחייבים לתיקון ליקויים שציבור הנוסעים מתלונן עליהם.
בתשובת אגד מנובמבר 2008 צוין כי אגף השיווק באגד מקיים מידי חודש ישיבה לדיון בתלונות הציבור בהן נבדק אופיין ובעיקר אם התלונות מצביעות על כשל שירות בנקודה כלשהי.
ממצאים אלו אם ישנם מועברים לטיפול מנהל אגף תפעול הרלוונטי עם המלצות לתיקון.
בתשובת משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה צוין כי אין בידי משרד התחבורה כלים סטטוטוריים באמצעותם ניתן לחייב את הנהלת אגד לטיפול נאות בתלונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לתת למזכירות אגד תמונת מצב של הנעשה בתחום, יש חשיבות רבה כי יומצא לה דוח תקופתי מרוכז שיפרט את מספר התלונות, את התפלגותן לפי נושאים עיקריים ובציון האמצעים שננקטו לטיפול בתלונות ולוודא כי ההמלצות בוצעו.
במקרים רבים מפנה מנהל פניות הציבור את התלונה לסניף הרלוונטי כדי לברר את פרטיה.
לדוגמה: באוקטובר 2007 הגיעו למחלקת תלונות הציבור126 תלונות על סניף אגד בתחנה המרכזית בירושלים והן הועברו לידי הנהלת הסניף לבירור ראשוני.
מחלקת פניות הציבור לא קיימה מעקב אחר קבלת תשובות מהנהלת הסניף בירושלים.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי מ תוך 126 התלונות שהתקבלו על סניף תחנה מרכזית בירושלים באוקטובר 2007 - ארבע תלונות עדיין היו פתוחות ביוני 2008 - לאחר235 יום.
ב-32 מהתלונות שהתקבלו באוקטובר 2007 על אותו סניף נמשך הטיפול למעלה מ-100 .
ימים לדעת משרד מבקר המדינה זמן הטיפול המתמשך בתלונות בסניף אגד בתחנה מרכזית בירושלים הוא ארוך במידה מרובה, דבר הפוגע ברמת השירות שניתן לציבור ואינו מאפשר שיפור בזמן סביר שיספק את הנוסעים.
תחנות מרכזיות תחנה מרכזית היא מרכז של תחבורה ציבורית שממנו יוצאים קווי אוטובוס עירוניים ובין-עירוניים.
יש ב תחנה מרכזית מרכז קניות, רציפים ומשרדים.
מספר האנשים העוברים בתחנות מרכזיות הוא רב יחסית - דבר המצריך אמצעי אבטחה ובקרת תנועה במשך כל היממה.
עד תכנית הרפורמה בתחבורה הציבורית היו מרבית התחנות המרכזיות בארץ בבעלות חברות הקשורות לאגד.
כיום גם מפעילים אחרים משתמשים ברציפים בתחנות מרכזיות.
בפקודת התעבורה נקבע כי מתקן תחבורתי חייב רישיון מאת המפקח על התעבורה.
בפקודה נאמר גם כי שר התחבורה יקבע תנאים למתן רישיון למתקן תחבורתי מתוך מגמה להבטיח שירות תקין, סדיר והוגן לנוסעים.
כמו כן, תחנה מרכזית וכן מסוף אוטובוסים טע ונים רישוי כמפורט בתוספת לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה - 1995 .
כדי לקבל אישור לרישיון עסק על מפעיל התחנה לעמוד בדרישות הרשות המקומית, המשטרה, כיבוי אש ועוד.
משרד התחבורה לא קבע, בתקנות ובהסכמים עם אגד, רמת שירות ותחזוקה להפעלת תחנות מרכזיות.
אגד מפעילה 21 תחנות מרכזיות.
אגד שכרה את התחנות, ולפי ההסכם שלה עם בעלי התחנות היא התחייבה להחזיק את המושכר במצב תקין ולתקן על חשבונה כל קלקול או אובדן.
אגד גם אחראית על ניקיונו של המושכר, שיפוצו וחידושו על חשבונה.
בהסכם התחרות שנחתם בשנת 2000 עם אגד נקבע כי על אגד לתת למפעילים החדשים, יחסית למספר הקווים שלהם, מקום בתחנות המרכזיות ובמסופים, וכי עליהם לשלם תמורת השימוש והאחזקה את החלק היחסי של עלות השימוש במתקן.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1093 .
תחזוקה וניקיון : נציגי משרד מבקר המדינה סיירו בארבע תחנות מרכזיות שאגד מפעילה: בצפת, בקרית שמונה , בעפולה ובבאר שבע.
נמצא כי המתקנים שבהן מיושנים, רמת התחזוקה והניקיון של התחנות ירודה, התחנות לא שופצו במשך תקופה ארוכה, ובחלקן המתקנים שבורים ולא מתוחזקים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו מ - 21.
08 כי נושא הטיפול בתחנות מרכזיות מוגדר בחוזה בין בעלי המתקנים לבין המפעילים השוכרים את הנכס.
אין למשרד התחבורה יכולת להתערב בהסכם כלכלי בין הגופים.
עם זאת, בשל חשיבות הנושא הוא בוחן דרכים לשיפור התחזוקה בתחנות המרכזיות ששייכות לגורם פרטי.
משרד התחבורה מקיים סדרה של דיונים מול בעלי התחנות והמפעילים על מנת ליצור מפרט מחייב לרמת השירות והמתקנים בתחנה.
נגישות לנכים : בתחנה המרכזית בצפת ובקרית שמונה אין נגישות לשירותים לנכים, וכדי להגיע לשירותים צריך לעלות או לרדת קומה שלמה במדרגות, ללא מעלית.