HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
5 מיליון אנשים באירופה .
סובלים מאלרגיה שנגרמה מאמברוסיה בעלות נזק שנתית של כ- 7.
554 אירו לחולה (לפי מידוד שביצעו עורכי המחקר, במחירי2015 ).
הטיפול הרפואי, העלות האדמיניסטרטיבית והפסד ימי העבודה.
השפעות חברתיות וכלכליות שליליות נוספות שלא נכללו באומדן הנזק שביצע משרד .
מבקר המדינה בשל הבדלי האומדנים הנובעים מהבדלי תכונות מיני אמברוסיה אחרים .
לעומת אמברוסיה מכונסת.
באומדן שביצע משרד מבקר המדינה ב -2021 על סמך נתונים אלה, בהתחשב בהערכות .
שבוצעו בעולם של עלות הנזק לבריאות האדם הנגרם מאמברוסיה לענתית, ולאחר .
מידוד למחירי ישראל והצמדה למחירי 2020 , הוערכה עלות הטיפול הרפואי השנתי .
באלרגיה הנגרמת מאמברוסיה בישראל בכ- 4,916 .
ש"ח לחולה מספר החולים בשנה .
בתרחיש של התפשטות מלאה שהוצג בעבודת המשרד להג"ס מ -2013 הוא34,695 , .
496 צמחים הגדלים בצורת עשב ואינם מעוצים אף שחלקם נראים כמו עצים או שיחים, והם מתקיימים באופן רגיל יותר .
497 Ambrosia artemisiifolia.
Ragweed species (Ambrosia spp.
) in Israel: distribution and allergenicity.
robiologiaE 35, 6-9542-018- https://doi.
1007/s10453 95 (2019).
, "Biological weed control to relieve millions from Ambrosia allergies in .
Europe at Commun 11, (2020), 1745 ,1- 15586-020-1467 https://doi.
ולכן תחשיב אומדן הנזק השנתי בשל ההשפעות השליליות של האמברוסיה המכונסת .
על בריאות האדם בישראל בהתפשטות מלאה עלול להגיע לכ -170 .
מהאמור לעיל עולה כי הן עבודת המשרד להג"ס מ- 2013 והןעבודת המשרד .
להג"ס ואחרים מ -2020 לגבי עלויות נזקי האמברוסיה המכונסת נעשו באופן חלקי .
על אף היות צמח זה המין הפולש היחיד המטופל מערכתית בישראל.
ההשפעה של האמברוסיה אינה מסתכמת בבריאות , ויש לה השפעה מזיקה גם .
על צמחיית הבר ועל גידולים חקלאיים הקשורים בתפוקת יבול נמוכה, וכן .
השפעות על בעלי חיים, על הסביבה ועל מגזרים כלכליים נוספים כמו תיירות 500 .
אולם העבודות מ- 2013 ומ- 2020 לא כללו אומדן של נזקים נוספים אלה.
המשרד להג"ס מ- 2013 העריכה את העלויות השנתיות של נזקי האמברוסיה בכ- .
30 מיליון ש "ח, והעבודה מ - 2020 העריכה את העלות השנתית של נזקי .
האמברוסיה עם עוד עשרה מיני צומח ב- 57 מיליון ש"ח.
מבקר המדינה לנזקי האמברוסיה על סמך מחקרים בעולם מוערך בכ-150 מיליון .
פער י העלויות והמתודולוגיה לעריכת אומדני הנזק בנושא האמברוסיה .
המכונסת ראוי ים לבחינה מחדש על ידי המשרד להג"ס.
הטרמיט הפור מוסי: הטרמיט נחשב כאמור אחד המינים הפולשים המסוכנים ביותר .
בעולם ונמנה עם רשימת ה -100, והוא כבר פלש לישראל.
בארצות הברית הוא גורם .
להפסדים של מיליארד דולר בשנה, ומסקר שנעשה שם ב -2002 עולה כי היחס ביןעלות .
תיקון הנזק למבנים שגרם הטרמיט לעלות הטיפול בו מוערך ב- 1:4 ; כלומר על כל סכום .
המושקע בטיפול בטרמיט יימנע נזק המוערך בפי ארבעה 501 .
במדינת לואיזיאנה הטרמיט .
הפורמוסי נחשב לחרק ההרסני ביותר 502, ונזקיו מוערכים בכ-500 מיליון דולר בשנה 503 ; .
ובהוואי הוא המזיק המשמעותי ביותר מ הבחינה הכלכלית 504 .
עבודת המשרד להג"ס מ - 2013 : לא בוצע אומדן נזקים או תחשיב עלות-תועלת .
עבור הטרמיט הפורמוסי.
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ - 2020 : לא בוצע אומדן נזקים או תחשיב .
עלות-תועלת עבור הטרמיט הפורמוסי.
501 Nan-Yao Su, "Novel Technologies for Subterranean Termite Control", Sociobiology 40(1) (2002), pp.
281510561_Novel_technologies_for_subterranean_termite_control https://www.
Dunn, Formosan Subterranean Termites in Louisiana (2005) , .
com/portals/communications/publications/agmag/archive/2001/spring/formosan .
louisiana-in- termites-n ubterraneas .
Ring, Integrated P est Management of Termites and Other Wood Attacking Organisms: A Louisiana Perspective .
(2005) ,-of- management-pest- https://www.
com/topics/environment/insects/termites/integrated .
perspective- louisiana-a-- organisms- attacking- wood-other-and- termites .
Tamashiro, "The Formosan subterranean termite in Hawaii", Household and Struc tural Pests .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי ג.
המותאמים לישראל) : הערכה כללית להיקף הנזק מהטרמיט שעשוי להיגרם .
בישראל נגזר מהערכות הנזק שנגרם בארצות הברית.
מוערך כי הרשויות בארצות .
הברית משקיעות 1 - 2 מיליארד דולר בניהול (ניטור וביעור) של מושבות הטרמיט .
הפורמוסי מדי שנה בשנה.
יצוין כי באזורים נרחבים בארצות הברית קיימת בנייה .
מרובת- עץ 505 לעומת בניית אבן בישראל.
כמו כן בשל תכונותיו של הטרמיט .
הפורמוסי, מלבד עלויות הנזקים שנגרמים לתשתיות הבתים, הוא מחולל נזק לעצים .
חיים ובכלל זה לחקלאות ולמערכות אקולוגיות הקימות גם בישראל.
בניו אורלינס הוערך בכ -300 מיליון דולר לשנה והתייחס לשטח של 906 קמ"ר .
ולאוכלוסייה של כ-384,000 איש.
שטחה של ישראל מתפרס על פני 22,770 ,קמ"ר .
ואוכלוסייתה מונה כ-9 מיליון איש- כך ששטח מדינת ישראל גדול פי כ -25 בצפיפות .
הטרמיט הפורמוסי התגלה באזור פתח תקווה- האזור הצפוף של ערי .
כמו כן באזורים שאליהם התפשט הטרמיט הפורמוסי יש מושבים .
וקיבוצים ומתנהלת גם חקלאות.
לפיכך מוערך כי פלישתו לאזור צפוף או לאזורי .
שולי הערים שם מתקיימת חקלאות עלולה לייצר נזקים בהיקפים המצוינים במחקרים .
מארה"ב, ואומדן הערכת הנזק ממין פולש זה בתרחיש קיצון עלול, בהתאמה, להגיע .
למאות מיליוני ש "ח 507 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי על אף עלויות הנזקים הכבדים הצפויים .
מהטרמיט הפורמוסי, וחרף העובדה כי הימצאותו בישראל ידועה משנת 2019 .
למשרד להג"ס, למשרד החקלאות ולרט"ג (שהיו שותפים לביצוע העבודה מ- .
2020) , לא נכלל מין מסוכן זה באומדן בהערכה כלכלית זו; בהערכה צוין רק .
בהערת שוליים כי הוא "המזיק ביותר בעולם המסב נזק לתשתיות, לרכוש .
עלויות הטיפול העתידיות מוערכות בעשרות מיליוני ש"ח".
מומלץ כי נוכח התפשטותו המהירה של הטרמיט הפורמוסי בישראל, המשרד .
להג"ס יוביל בשיתוף משרד החקלאות והרט"ג עבודה להערכת הנזקים .
לתשתיות ולחקלאות והערכת הטיפול בנזקים של הטרמיט הפורמוסי לרבות .
עלויות הביעור, עלויות שיקום התשתיות, עלויות הדרכת הרשויות והציבור .
ועלויות הקמת מנגנוני הסילוק.
מומלץ כי עבודה זו תתחשב בפיזור ובצפיפות .
של האוכלוסייה וכן בפגיעה בביטחון התזונתי בישראל עקב היתכנות הפגיעה .
כמו כן, על פי קצב התפשטותו בעולם והפוטנציאל שלו להתפשט .
לכל המדינה508 , מומלץ כי עבודה זו תיתן ביטוי לתרחישקיצון.
505 Orkin, Termite statistics, https://www.
com/pests/termites/termite -statistics .
506 423 אנשים לקמ"ר בניו-אורלינס לעומת 395 אנשים לקמ"ר בישראל בממוצע ובהערכה כללית, ללא התחשבות .
בשונות צפיפות המגורים באזורים השונים בארץ ובניו-אורלינס.
506 בית עץ הוא בדרך כלל עם2-3 קומות, ואולם גם בבנייה של עשרות קומות כפי שנהוג כיום הכוללת רכיבי פלסטיק .
ועץ, ישנה לטרמיט יכולת התבססות של הטרמיט לגובה של 30 קומות על אותו תא שטח.
edu/publication/MG064, Formosan Subterranean Termite B.
להלן בלוח16 ריכוז אומדן הנזק לגבי חמשת המינים הפולשים שלעיל: .
לוח 16 : אומדן הנזק ממינים פולשים לפי עבודות המשרד להג"ס מהשנים .
2013 ו- 2020 ולפי הערכת משרד מבקר המדינה (המבוססת על מחקרים .
בעולם המותאמים לישראל) .
לפי העבודות מ- 2013 ומ- 2020 אומדן הנזק לפי הערכת .
בעולם המותאמים לישראל) הפער בין .
האש 150,000 הנזק מ-10 מינים .
2020 697,000 לא כולל מלוא .
הפורמוסי אין לא כלול בהערכות מאות .
מחקרים בעולם מאות מיליוני .
מכונסת 57,440 הנזק מ - 11 מינים .
ואחרים מ - 2020 151,798 נזק בריאותי ללא .
וכלכליות שליליות פי 2.
המים 145 הנזק מ-5 מינים .
ואחרים מ-2020 980 - .
הנודדת 29,962 לפי עבודת המשרד .
למחירי 2020 49,568 - .
70,403 עלות הנזק בפועל .
על פי נתוני הערכות 2013 ו-2020 ונתוני ההשוואה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מהנתונים בלוח עולים פערים של מאות אחוזים בין עבודות המשרד להג"ס לאומדן הנזק .
שנעשו בישראל בשנים 2013 ו-2020 לגבי חמשת המינים הפולשים האמורים, לבין אומדן .
הנזק שהעריך משרד מבקר המדינה ב-2021 על בסיס מחקרים בין-לאומיים בעניין מינים .
פערים אלה ראויים לבחינה יסודית שכן הם מעלים ספק אם תמונת המצב בעניין .
אומדן הנזק הכולל ממינים פולשים, המתקבלת מעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 .
בהיקף של 473 מיליון ש"ח, שהיא העדכנית יותר, תואמת את חומרת הנזקים .
הפוטנציאליים ואת המשמעויות הכלכליות הנובעות מחדירה של מינים פולשים לישראל .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי אומנם הערכה בעבודה מ-2020 היא הנרחבת ביותר שנעשתה .
עד היום, אך המשרד מודע לכך שהערכה זו לא מבטאת מספיק את ההשפעות הסביבתיות, .
הבריאותיות והכלכליות על האזרחים ועל הרשויות בבואם להתמודד עם מין פולש שאינו מזיק .
מינים פולשים הם איום על כלכלת המדינה.
כדי להיערך למגוון תרחישים של התופעה .
וכדי להתמודד עם העלויות הגבוהות הכרוכות בטיפול בפלישה, בה תבססות .
ובהתפשטות, נדרש להכין מסמך הערכת סיכונים, המבוסס על הערכה כלכלית מקיפה .
- הערכה שתתבסס על מסדי נתונים מלאים, בהתאם למודלים, למחקרים ולשיטות .
שמקובלים בעולם ומבוססים על ניסיונן של מדינות אחרות בנושא.
סיכונים כזו, אין אפשרות לייצר תוכנית לניהול הסיכונים הנדרשת לצורך טיפול שיטתי .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי מנגנון הערכת הסיכונים וההערכות הכלכליות צריך להיקבע .
במסגרת חקיקתית ובהתאם לכך ייקבע המשרד האחראי.
לדבריו, כיום אין למשרד להג"ס .
סמכויות בחוק או כלים רגולטוריים כלשהם לביצוע תהליך של ה ערכת סיכונים לפלישת מינים .
פולשים הגורמים נזקים לסביבה.
לשם כך נדרשים: חקיקה, מערך מובנה של ניהול סיכונים, .
כוח אדם מקצועי ומשאבים, בדומה למערך הקיים ביחידה להגנת הצומח במשרד החקלאות.
כמו כן יש צורך במשאבים למניעת התבססות לאחר החדירה וביעור מינים פולשים שכבר .
התבססו (כגון נמלת האש הקטנה, שיטה כחלחלה, אמברוסיה ועוד).
מומלץ כי המשרד להג"ס יוביל, בד בבד עם קידום תוכנית פעולה אסטרטגית, הערכה .
עדכנית ומקיפה של סיכוני המינים הפולשים בישראל, ובמסגרתה הערכה כלכלית .
מקיפה של נזקי מינים אלה ואומדן עלות עבור אפיקי הפעולה.
באמצעות הערכה עדכנית .
זו יוכל המשרד לקבוע יעדים לניהול הסיכונים על פי סדרי העדיפויות שייקבעו ויפעל .
להטמעתם במערכות השונות לרבות מערכת בקרת המכס ככלי מניעה.
סיכונים זו תיעשה לאורם של אומדנים בין-לאומיים לביצוע הערכות סיכונים ועל מבחני .
עלות-תועלת לפתרונות אפשריים שייבחנו במסגרת ניהול הסיכונים.
המערכות האקולוגיות, המבוססות על מרכיבי המגוון הביולוגי, מספקות מוצרים, שירותים .
ותועלות לקיום האדם ולרווחתו.
תועלות אלה משוקללות במדד איכות החיים ובמדד .
החוסן הלאומי, והשווי שלהן בישראל הוערך על ידי חוקרים בכ-122 מיליארד ש"ח בשנה.
בשל מרכזיותם וחשיבותם של המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי בתחומי ה בריאות, .
הסביבה, התשתיות, החקלאות, ה חברה ו הכלכלה, נדרש להגן עליהם ולצמצם את .
ההשפעות השליליות המהותיות של כלל מחוללי הנזק ובכלל זה מינים פולשים.
החל"ט נקבע כי מינים אלה מזיקים למערכות האקולוגיות, ובכלל זה לתועלות שלהן .
לקיום האדם ולרווחתו, ואף עלולים להביא לקריסתן.
מדוח זה עולה כי במשך שנים ארוכות התבססו בישראל מאות ואף יותר מינים פולשים .
הגורמים נזקים לאדם ולסביבה לרבות נזקים כלכליים, וכי משרדי הממשלה הנדרשים .
להתמודד עם הבעיה אינם ערוכים לכך ואינם מנהלים את הסיכונים ואת אפיקי הפעולה .
הנדרשים למניעת הנזקים ולצמצומם.
עוד עולה מהדוח כי גופים רבים עוסקים בהיבטים .
שונים של השמירה על המגוון הביולוגי והטיפול במינים פולשים, ויש א-סימטריה בין .
האחריות בפועל הנגזרת מהכלים הנורמטיביים העומדים לרשות הגופים לבין הצרכים .
בהיעדר גוף מתכלל שתפקידו לנהל ולתעדף את הפעולות לשמירה על המגוון .
הביולוגי ולמניעה וצמצום של נזקי מינים פולשים, קיים קושי בתיאום ממשקי הפעולה בין .
הגופים הרבים, דבר שמעכב את הטיפול בבעיה; הקושי ניכר בעיקר במקרים שבהם .
היעדר תיאום בין הגופים הביא בין היתר לחסר באסדרה מחייבת שתקבע סמכויות ואפיקי .
פעולה למניעת כניסתם והתבססותם של מינים פולשים שאינם מזיקים לצומח ולחקלאות; .
להיעדר תוכנית פעולה אסטרטגית למניעת הפצתם; להיעדר הערכת סיכונים מבוססת .
הערכה כלכלית כבסיס לקבלת החלטות; להיעדר כלים אסדרתיים להטמעת ערכי .
השמירה על המגוון הביולוגי בקרב חברות ותאגידים אשר נסמכים על שירותי המערכת .
האקולוגית ברמה זו או אחרת; ולמצב שבו מדינת ישראל אינה עומדת בסטנדרטים .
הקיימים בעולם, שאליהם היא התחייבה, למניעה ולצמצום של נזקי מינים פולשים, ובהם .
יעדי אמנת CBD ,והיא אינה עומדת בהוראות מתוקף החלטות ממשלה אשר התקבלו .
יחד עם זאת, יצוין כי בשנים האחרונות נעשו מהלכים לקידום הטיפול במגוון .
הביולוגי וכן להעלאת המודעות הציבורית בעניין זה; ובהם הקביעה כי גופים מסוימים יהיו .
אחראים על ניטור המגוון הביולוגי וההחלטה על פרסום מדד המגוון הביולוגי.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מומלץ כי המשרד להג"ס ורט"ג, המשמשים מוקד למימוש יעדי מדינת ישראל במסגרת .
התחייבויות בין-לאומיות בנושא השמירה על המגוון הביולוגי וצמצום נזקי מינים פולשים, .
בשיתוף כלל המשרדים הממשלתיים והגורמים הרלוונטיים, יובילו מהלך לקביעת תיאום .
רב-מוסדי בין כלל הגורמים המעורבים וליצירת מסגרת מחייבת לשיתוף פעולה עבור כלל .
התחומים העלולים להינזק, ובכלל זה: אסדרת נורמות מחייבות; קביעת תוכנית פעולה .
אסטרטגית לחסימת חדירת מינים פולשים, להתמודדות אפקטיבית עם מינים פולשים .
ולצמצום הנזקים שנגרמו מהם, ויישומה לפי יעדים ומדדים להצלחה ; קביעת סדרי .
עדיפויות בנוגע לטיפול במינים פולשים הנסמכים על ביצוע הערכות כלכליות והערכות .
סיכונים וניטורן; יצירת מנגנון חירום למניעת כניסה והתפשטות של מינים פולשים .
מסוכנים; יצירת כלים אסדרתיים מחייבים לדיווח ולשיתוף תאגידים ציבוריים, ממשלתיים .
או פרטיים בכל הקשור לשמירה על המגוון הביולוגי; ריכוז וניהול של הידע הקיים בארץ .
וביצוע התאמות על פי הידע הקיים בעולם כבסיס לקבלת החלטות.
מאחר שהתופעה של פגיעה במגוון הביולוגי ושל התפשטות מינים פולשים מוגדרת .
כסיכון גדול ונזקיה הוערכו בסכומי עתק של בין כ-500 מיליון לשנה509 לכ-1.
ש"ח לשנה 510, על המשרד לבחון ממצאי דוח זה והמלצותיו והנדרש מהם ולפעול לתיקון .
מומלץ כי המשרד להג"ס י פעל להעלאת הנושא על סדר היום הציבורי, .
באמצעות ייזום פרסומים תקשורתיים שוטפים לציבור בעניין מינים פולשים חדשים, ובעניין .
הכללים, ההוראות, הסיכונים, הפעולות הנדרשות וההשפעות של הנושא.
כי המשרד יפעל לקידום נושא זה עם משרד החינוך באמצעות מיזמים חינוכיים לתלמידים.
509 ,המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ורשות הטבע והגניםהערכה כלכלית לכדאיות הטיפול במינים .
510 ,החברה להגנת הטבעמינים פולשים בישראל: תיאור הסיכונים והמלצות למדיניות מונעת (אפריל 2012.
הקרן לשמירת הניקיון (להלן גם - הקרן) הוקמה בשנת 1986 ,מתוקף חוק שמירת הניקיון .
התשמ"ד-1984 (להלן- חוק שמירת הניקיון או החוק).
מטרת הקרן היא לרכז אמצעים כספיים .
לשמירה על איכות נאותה של הסביבה , ובכלל זה ל שם קידום היעדים האלה: שמירה על .
הניקיון; טיפול בפסולת ומניעת השלכת פסולת ; מיחזור ; מניעת מפגעים; מניעת שילוט בלתי .
חוקי; מניעת עבירות לפי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג -1993; הגנה על הסביבה החופית .
כהגדרתה בחוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004 , למניעת פגיעה בה ולשיקומה; ויישום .
הוראות חוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק, התשע"א-2011 , וקידום מטרותיו2.
הקרן מנ והלת במסגרת המשרד להגנת הסביבה (להלן גם - המשרד להג"ס), ותקבוליה .
מנוהלים במערכת הכספים של המשרד בסעיף תקציבי מיוחד ונפרד.
על פי תקנות ייעודיות .
שהותקנו3 , בהנהלת הקרן שבעה חברים אשר ממנה השר להגנת הסביבה: שלושה נציגים של .
המשרד להג"ס, שני נציגים של משרד האוצר, שני נציגי ציבור ומנכ"ל המשרד להג"ס, שהוא .
הנהלת הקרן מוסמכת לפעול לקידום מטרות הקרן בהתאם לחוק שמירת .
הקרן כוללת ארבעה חשבונות: חשבון היטל הטמנה : בחשבון זה מנוהלים תקבולי הקרן מהיטל הטמנה אשר מוטל .
משנת 2007 על מפעילים של אתרי הטמנת פסולת 4 ; אלהלרוב משקללים את עלות ההיטל .
בסכום שהם גובים מיצרני הפסולת המשתמשים בשירותי ההטמנה.
היא שיטת הטיפול בפסולת בעלת ההשלכות הסביבתיות השליליות ביותר מבין השיטות .
,כספי היטל ההטמנה מיועדים לפיתוחלהקמה ו לייעול של אמצעים חלופיים .
להטמנת פסולת , שפגיעתם בסביבה פחותה מזו של ההטמנה , ולעידוד השימוש בהם .
חשבון כללי: חשבון זה נועד לכספים שמקורם בקנסות ובעיצומים המוטלים מכוח חוקים .
סביבתיים, ובהם חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג -1993 ,; חוק להסדרת הטיפול באריזות .
התשע"א-2011 ; וחוק הגנת הסביבה (פליטות והעברות לסביבה- חובת דיווח ומרשם), .
2 סעיף10 לחוק שמירת הניקיון.
3 תקנות שמירת הניקיון (קרן לשמירת הניקיון), התשמ"ו-1986 .
המשרד להגנת הסביבה, אשר נקרא במקור "המשרד .
לאיכות הסביבה", הוקם בשנת 1989 ,, כלומר לאחר חקיקת חוק שמירת הניקיון והתקנת תקנות אלה.
לפי החוק בניסוחו המקורי והתקנות, הסמכויות הנוגעות לקרן לשמירת הניקיון נתונות למשרד הפנים.
לקרוא את התקנות יחד עם הודעת יו"ר הכנסת כפי שפורסמה בילקוט הפרסומים מיום 16.
89 ,(י"פ התשמ"ט2690 ) .
"בדבר "הקמת המשרד לאיכות הסביבה והעברת סמכויות משר הפנים לשר לאיכות הסביבה .
4 'חוק שמירת הניקיון (תיקון מס9 ), התשס"ז-2007 שנכנס לתוקף ב- 1.
"בעניין השלכות אלה ראו להלן, בפרק "הטמנת פסולת בישראל .
בתנאים מסוימים שנקבעו בחוק, ניתן להשתמש ביתרה שהצטברה מכספי ההיטל למטרות נוספות שהוגדרו בחוק .
ראו פירוט להלן בפרק העוסק בפעילות הקרן לשמירת הניקיון בתחום הפחתת הטמנת הפסולת.
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים התשע"ב-2012 .
הכספים מיועדים למטרות הקבועות בסעיף 10 בחוק לשמירת הניקיון, כגון .
שמירה על איכות נאותה של הסביבה, הגנה על הסביבה החופית ויישום החוק למניעת .
מפגעי אסבסט ואבק מזיק, התשע"א-2011.
חשבון הפיקדון: תקבולי חשבון זה הם מעיצומים כספיים, קנסות ותשלומים בגין .
אי-עמידה ביעדים לפי חוק הפי קדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999 .
לעידוד המיחזור של מכלי משקה וכן ליתר המטרות הקבועות בסעיף 10 בחוק שמירת .
חשבון שקיות: חשבון זה מנוהל מינואר 2017 במסגרת הקרן בהתאם לחוק לצמצום .
השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות, התשע"ו -2016 .
תקבולי חשבון זה הם מתשלומים לפי .
החוק ובהם, היטל בעד מכירת שקיות כאמור, ונועדו לצמצום השימוש בשקיות אלה .
ולעידוד השימוש באמצעי נשיאה חליפיים.
ההכנסות הכוללות של הקרן לשנת 2020 הסתכמו ב- 594.
9 מיליוני ש"ח, והוצאותיה - ב- 553.
להלן בלוח 1 הרכב הכנסות הקרן לשנת 2020, בפילוח לפי סוגיחשבונות ; ובלוח .
2 הוצאות הקרן לשנת2020, בפילוח לפיסוגי ההוצאה: .
לוח 1: הרכב הכנסות הקרן, 2020 .
סוג החשבון הסכום (במיליוני ש"ח) השיעור מבין ההכנסות .
על פי הנתונים בדוח הכספי של הקרן לשנת2020.
בדומה למטרות החשבון הכללי .
ה | הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
לוח 2 : הוצאותהקרן , 2020 .
סוג ההוצאה הסכום (במיליוני ש"ח) השיעור מבין ההוצאות .
מלוח2 לעיל עולה כי יותרמ-92% מהוצאות הקרן הן תמיכותבגופים שונים 8 .
וכלליות הן שיעור מזערי מסך הוצאותיה (פחות מעשירית האחוז).
20 )העודף המצטבר של הקרן (יתרת נכסים בניכוי יתרת התחייבויות .
הסתכם בכ- 3,220 מיליוני ש"ח.
להלן בתרשים 1 העודף המצטבר של הקרןבהשוואה לתקציב המקורי של המשרד להגנת .
8 עיקר התמיכות הן ברשויות המקומיות.
בעניין זהראו להלן בפרק "תקצוב רשויות מקומיות מכספי הקרן".
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים תרשים 1: העודף המצטבר של הקרן נכון לסוף שנת 2020 בהשוואה לתקציב .
המקורי של המשרד להג"ס לשנת 2021 )(במיליוני ש"ח .
על פי הדוח הכספי של הקרן ואתר משרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי העודף המצטבר בקרן לסוף שנת 2020 היה פי 2.
תקציב זה כולל גם את תקציב הקרן לשנה זו בסך 750.
אשר על פי החוק לשמירת הניקיון מנוהל כ"משק סגור" אשר ניתן להשתמש בו למטרות הקרן .
כך, העודף המצטבר של הקרן נכון לסוף שנת 2020 גדול פי6 מהתקציבהשנתי של .
המשרד להג"ס ללא תקציב הקרן.
הקרן מבצעת את פעולותיה בדרך כלל על ידי פרסום קולות קוראים ומכרזים באמצעות ועדת .
המכרזים וועדת תמיכות של הקרן ובסיוע עובדי המשרד להג " ס וכן על ידי העברת כספים .
בחוק שמירת הניקיון נקבעו כמה חובות דיווח של השר להגנת הסביבה .
והנהלת הקרן לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת (להלן גם - הוועדה) על פעולות הקרן, .
כמו כן, תקנות שמירת הניקיון ( קרן לשמירת הניקיון), התשמ"ו -1986 .
(להלן- תקנות שמירת ניקיון או התקנות), קבעו חובת דיווח של הנהלת הקרן לשר המשרד .
להג"ס ולמנכ"ל (להלן ייקראו במאוחד - הדיווחים לוועדה, לשר ולמנכ"ל המשרד - דוח על .
פעילות הקרן או הדוח על הפעילות).
בחודשים פברואר עד אוגוסט 2021 ,בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בפעילות הקרן .
הביקורת התמקדה בניהול הקרן בכל הנוגע לשימוש בכספי היטל .
הטמנת הפסולת, נוכח העובדה שמדובר במקור התקבולים העיקרי שלה, אשר נועד למטרות .
מוגדרות על פי החוק בתחום הטיפול בפסולת 9 ,.
הביקורת בוצעה בהנהלת הקרן ובמשרד להג"ס .
ובדיקות השלמה בוצעו במשרד האוצר ובמרכז לשלטון מקומי.
נתונים כספיים כלליים של הקרן לשמירת הניקיון .
בהתאם לנוהלי הקרן, חשב המשרד להג" ס מכין בכל שנה דוח שנתי מבוקר.
נתונים מהדוחות הכספיים של הקרן לשנים2018 - 2020 : .
לוח 3 : ,תמצית נתונים מהדוחות הכספיים של הקרן 2018 - 2020 .
הסעיף בדוח הכספי 2018 2019 2020 .
*נכסים שוטפים נטו 2,587 2,027 1,525 .
* נכסים שוטפים בניכוי התחייבויות שוטפות (נכס שוטף הוא מזומן או נכס שניתן להמירו למזומן בשנה .
שלאחר מועד הדוח הכספי; התחייבות שוטפת היא התחייבות שאמורה להיפרע במהלך השנה .
שלאחר מועד הדוח הכספי).
מהנתונים לעיל עולה כי בשנת 2018 הקרן הוציאה 30.
4% מהכנסותיה באותה שנה, וב- .
מהכנסותיהב-2020 הקרן הוציאה כ-93% מהכנסותיה, אולם כ - .
198 מיליון ש"חמבין 553.
3 מיליוני ש"ח (כ - 35.
8% ) שהוציאה באותה שנה היו בגדר .
הוצאה חד -פעמית - מענקים שניתנו לרשויות מקומיות כדי לשפות אותן על ירידה .
בהכנסות בעקבות מתן הנחה בארנונה לעסקים בתקופת התפשטות נגיף הקורונה, כדי .
לא לפגוע ברמת השירות והתפקוד של הרשויות בנושא הפסולת10.
בהתאם לחוק שמירת הניקיון (הוראת שעה - נגיף הקורונה החדש) (מענק לרשויות .
המקומיות), התש"ף-202011 .
יצוין כי לטיפול הממשלתי בפסולת בישראל היבטים רחבים, ונושא זה אינו מתמצה בפעילות הקרן .
10 ,ראו בעניין זה: מבקר המדינהדוח מיוחד: התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה (2021 ), הפרק שעוסק .
ב"הנחות מארנונה לעסקים בתקופת משבר הקורונה".
11 כאמור, חלק הארי מהכנסות הקרן מקורו בהיטל הטמנה.
כך למשל, בשנת2020 היוו ההכנסות מהיטל ההטמנה .
מסך ההכנסות של הקרן .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים תקנות שמירת הניקיון קובעות כי כל יתרה מתקבולי הקרן בשנת תקציב פלונית שלא .
תנוצל, תועבר לתקציב הקרן של שנת התקציב שלאחריה.
בשל הניצול התקציבי החלקי .
של הקרן (פחות מ -40% ) בשנים הקודמות, העודף המצטבר שלה (עודף נכסים על .
התחייבויות) היה בסוף שנת 2020 כ-3.
כאמור, בהתאם לתיקון מס' 9 לחוק שמירת הניקיון, משנת2007 מוטל על כל מפעיל אתר .
לסילוק פסולת היטל הטמנה שמשולם לקרן.
הרציונל שביסוד הטלת ההיטל היה שהטמנת .
פסולת היא שיטה לטיפול בפסולת שפגיעתה בסביבה גדולה יותר מזו של השיטות החלופיות.
עם ההשפעות הסביבתיות של הטמנת פסולת ניתן למנות זיהום אוויר , זיהום קרקעות ומי תהום 12 , .
פליטת גזי חממה13 , מפגעי ריח ותפיסת קרקע שהינה משאב יקר .
תמונה 1: אתר הטמנת פסולת .
המקור: המשרד להגנת הסביבה14.
לעניין זה יצוין כי האיחוד האירופי קבע בשנת 2008 מדרגרצוי לשיטות הטיפול בפסולת 15: .
הטיפול המועדף הוא הפחתת ייצור הפסולת , והדרך ה כי פחות רצויה היא הטמנת הפסולת .
12 ( הצעת חוק הסדרים במשק המדינהתיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ,) .
התשס״ו-2006 , ה"ח הממשלה236 ', עמ298 ,317 ,318.
13 :לעניין השפעת פליטת גזי החממה על שינויי האקלים ראודוח מיוחד של מבקר המדינה (2021 ), "פעולות ממשלת .
ישראל והיערכותה למשבר האקלים", עמ' 34.
il/he/departments/guides/landfilling_in_israel?
15 Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council on waste and repealing certain Directives .
להלן בתרשים 2 שיטות הטיפול בפסולת לפי סדר העדיפות בנקיטתן מהבחינה .
תרשים 2: היר רכיית הטיפול בפסולת בהתאם להשפעה על הסביבה .
על פי נתוני Directive 2008/98/EC on waste (Waste framework directive) , בעיבוד משרד מבקר .
בדברי ההסבר להצעת החוק לתיקון מס' 9 לחוק שמירת הניקיון נכתב כי השיטה הנפוצה בעת .
התיקון (2006 ) לטיפול בפסולת בישראל היא הטמנתה בקרקע (כ -80% מהפסולת); וכי הסיבה .
לכך היא המחיר הנמוך של שיטה זו לעומת מחירי הטיפול בפסולת בשיטות חלופיות.
היטל ההטמנה נועדה להביא להפנמת העלויות הסביבתיות החיצוניות הנוצרות משימוש .
בהטמנה, ולעודד שימוש בשיטות חלופיות לטיפול בפסולת אשר צורכות פחות קרקע ופוגעות .
גובה היטל ההטמנה נקבע בחוק בהתאם לסוג הפסולת וסוג האתר לסילוק פסולת 17 , והוא .
להלן בלוח 4 תעריף היטל ההטמנה לשנת2020 על פי סוגי הפסולת וסוג .
16 ( הצעת חוק הסדרים במשק המדינהתיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב וה מדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ,) .
17 סוגי פסולת לדוגמה: פסולת יבשה, פסולת בניין, בוצה (תוצר לוואי של תהליך טיפול בשפכים).
לסילוק פסולת ישנם אתרים לסילוק פסולת המותאמים לסוגי פסולת מסוימים: אתר לסילוק פסולת יבשה ואתר .
לסילוק פסולת מעורבת (פסולת מוצקה המכילה מרכיבים אורגניים ואנאורגניים מעורבים כגון שאריות מזון ואריזות .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים לוח 4: גובהתעריף היטל ההטמנה , לפי סוגי פסולת וסוג האתר לסילוק .
סוג הפסולת סוג האתר המחיר לטונה (בש"ח) .
מעורבת או יבשה אתר לסילוק פסולת מעורבת 108.
יבשה אתר לסילוק פסולת יבשה 72.
בוצה אתר לסילוק פסולת מעורבת 144.
בוצה תעשייתית אתר לסילוק פסולת 48.
בניין אתר לסילוק פסולת 4.
שאריות מיון פסולת אתר לסילוק פסולת 108.
להלן בתרשים3 תיאור השינויים שחלו בשנים2007 - 2020 בגובה תעריף ההיטל בגין פסולת .
מעורבת19 או יבשה20 שמוטמנת באתר לסילוק פסולת מעורבת (להלן- פסולת מעורבת).
פסולת זה הוא הנפוץ ביותר להטמנה, והיה 74% מסך הפסולת שהוטמנה בשנת2020 .
תוספת ראשונה לחוק שמירת הניקיון .
19 פסולת מוצקה מכל מקור שהוא, לרבות ממשק בית, מבית עסק, מתעשייה או מחקלאות, המכילה מרכיבים אורגניים .
ואנאורגניים מעורבים, כגון שאריות מזון, אריזות פלסטיק או גזם, ואינה מכילה חומר מסוכן.
20 ,פסולת מוצקה מכל מקור שהוא, שאינה מכילה מרכיבים אורגניים מרקבוביים, כגון גרוטות, צמיגים או עץ מעובד .
ואינה מכילה פסולת בניין או חומר מסוכן.
תרשים 3: ,גובה תעריף היטל ההטמנה לפסולת מעורבת 2007 - 2020 .
מהתרשים עולה שבמהלך 14 השנים שחלפו מאז החלת היטל ההטמנה בחוק עלה גובה .
ההיטל על פסולת מעורבת ב- 987%21 .
להלן בלוח5 נתונים השוואתיים שהוצגו על ידי ה- OECD במסמך משנת2019 לעניין שיעור היטל .
ההטמנה במספר מדינות החברות בארגון22.
21 בעניין הנתונים על השינויים המזעריים שחלו מאידך גיסא בשיעורי הטמנת הפסולת בקרקע, ראו להלן בתת הפרק .
"מגמות של הטמנת פסולת בישראל ".
22 Waste Management and the Circular Economy in Selected OECD Countries - © OECD 2019 .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים לוח 5 : תעריף היטל ההטמנהבמספר מדינות החברות ב - OECD , 2013 .
מדינה תעריף היטל ההטמנה המרבי (אירו לטונה) .
עולה כי לפי מסמך ה- OECD משנת2019 תעריף היטל ההטמנה (נכון ל-2013 ) נע בין28.
מגמות של הטמנת פסולת בישראל .
כאמור, היטל ההטמנה נועד ליצירת תמריץ שלילי להטמנה ובכך להביא להפחתת השימוש .
בשיטה זו, ולצמצום נזקים סביבתיים כגון זיהום קרקע ופליטות גזים לא רצויות.
התיקון לחוק שמירת הניקיון בשנת 2007 , שמכוחו חלה החובה לשלם היטל על הטמנת פסולת .
בקרקע, שיעור הטמנת הפסולת בישראל עמד על כ-80%24 .
בשנים2007 - 2020 עלהבהדרגה .
תעריף ההיטל מ -10 ש"חלטונה פסולת מעורבת ל- 108.
73 ש"ח (ב- 987%) , וזאת כדי להגדיל .
את התמריץ השלילי להטמנת פסולת.
23 בהתבסס על שער חליפין ליום 31.
24 ( הצעת חוק הסדרים במשק המדינהתיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ,) .
התשס״ו-2006 , ה"ח הממשלה236 ', עמ298 ,317.
מהאמור לעילעולה כי למרות הגידול ההדר גתי של תעריף ההיטל מ-10 ש"חלטונה .
פסולת מעורבת בשנת 2007 ל- 108.