HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך, לפי הוראת תכ"ם בנושא פשרות שחלה על משרדי ממשלה נדרש אישורו של סגן החשכ"ל הממונה על פשרות במקרים שבהם משרד ממשלתי מבקש להתפשר בדרישת חוב מעל מיליון ש"ח.
הוראת התכ"ם האמורה מסדירה גם את האופן שעל החשבי ם של משרדי הממשלה השונים לדווח על הסכמי פשרה לסגני החשכ"ל הממונים עליהם.
כאמור, חשב בט"ל הוא עובד משרד האוצר והוא כפוף לחשכ"ל מהבחינה המקצועית.
בביקורת התברר כי אף שמדובר בנכסי מדינה, בט"ל לא נדרש להעביר לאישורו של אגף החשב הכללי לא את ההסכם עם חברה א ולא את ההסכם החדש עם חברות הביטוח.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 מסרה החשכ"ליתבמשרד האוצר כי ביולי 2015 , במהלך הביקורת, פנה חשב בט"ל ליועץ המשפטי של בט"ל כדי להסדיר את תהליך אישור הפשרות על פי הוראות החשכ"ל.
55 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 ,"), "אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים עמ' 183 .
"בדבר "פשרות במחלוקות כספיות שהמדינה צד להן 1174 |דוח שנתי 67ב .
ממצאי הביקורת שהופיעו בטיוטת דוח זה, העביר אגף החשב הכללי בינואר 2016 לחשב בט"ל הנחיה ולפיה, לעניין אישור פשרות, עליו לפעול על פי הוראת התכ"ם בנושא פשרות שחלה על משרדי ממשלה.
עוד מסרה כי החשב העביר את ההנחיה למנכ"ל בט"ל וליועץ המשפטי, והמנכ"ל הורה לפעול ליישום ההנחיה.
בהתאם לכך, בימים אלה מוכנות הנחיות מעודכנות המורות על הבאת פשרות בסכומים ניכרים שבט"ל צד להן לאישור ועדת הפשרות באגף החשב הכללי.
מן הראוי שהחשב הכללי במשרד האוצר יבטיח את העמקת מעורבותו באישור התקשרויות של בט"ל בהסכמי פשרה, דוגמת ההסכם עם חברה א וההסכם החדש עם חברות הביטוח57.
57 'מעורבות החשכ"ל לעניין ההסכם החדש עם חברות הביטוח נקבעה גם בהחלטת ממשלה מס 365 מיום 5.
המוסד לביטוח לאומי | 1175 .
חשש לניגוד עניינים של היועץ המשפטי בהליכי מכרז ובניתוב תיקי שיבוב למשרד עורכי דין חיצוני .
כאמור, לפי ההסדר למניעת ניגוד עניינים על היועץ המשפטי מוטלת האחריות לדווח לגורם הרלוונטי על כל עניין שבידיעתו העלול להעמידו במצב של ניגוד עניינים במסגרת מילוי תפקידו, אף אם לא נשאל לגביו במפורש.
נוסף על כך, נקבע כי כל אימת שיתעורר ספק בדבר סוגיות שלא נצפו מראש ועלולות להעמידו במצב של חשש לניגוד עניינים, עליו להיוועץ בגורם הרלוונטי ולפעול לפי הנחיותיו.
בשנת2013 התקשר בט"ל עם 29 משרדי עורכי דין שנבחרו במכרז לצורך קבלת שירותים משפטיים בתחום השיבוב, ובעיקר לצורך ייצוגו בתביעות שיבוב מול צדדים שלישיים (להלן - המכרז).
אחד המשרדים שזכה במכרז הוא משרד א שעורכת דין א ייסדה אותו והיא שותפה בו.
הבחירה במשרד א נעשתה לאחר שוועדת משנה מקצועית, שחבריה היו היועץ המשפטי, סגניתו ואשת אקדמיה, ראיינה את המועמדים, וכל אחד מהם נתן ציון על פי התרשמותו מהמועמד.
הציון המשוקלל של שלושת חברי הוועדה היה 20% .
מהציון הסופי שקיבל כל מועמד בפגישה שקיים משרד מבקר המדינה עם היועץ המשפטי באוגוסט 2015 מסר לו היועץ המשפטי כי הוא "מכיר את עו"ד א' שנים רבות", והיא הוזמנה לחתונת בנו ביוני 2014 והשתתפה בה58.
עוד מסר עו"ד רוזנצויג כי ביום שבו קיים ראיונות עם משרדי עורכי דין במסגרת המכרז למתן שירותים משפטיים בתחום השיבוב, הוא הודיע על היכרות מוקדמת עם עורכת דין א ועם משרדים אחרים שניגשו למכרז.
הוא ציין כי "בהיותו אחד מחברי צוות הבחירה", הוא לא הצביע לגביהם.
גם בתשובתו מינואר 2016 מסר היועץ המשפטי: "את עו"ד א' הכרתי כבר בשנות ה-90 ,]אחר[ , ובהמשך של בנק ]מסוים[ , עת שימשתי יועץ משפטי של בנק במסגרת תיקים שבהם עו"ד א' ייצגה מבטחי משנה בדרישות ובתביעות של הבנק מהם.
ואולם, למרות ההיכרות רבת השנים, ולמרות ההערכה המקצועית הרבה שאני רוחש לה, היחסים בינינו מעולם לא חרגו ממסגרת יחסים מקצועיים ולא נוצרו בינינו קשרים אישיים -חברתיים.
במסגרת מכרז 2013 לא הייתי חבר בוועדת המכרזים, אלא חבר בוועדת המשנה המקצועית שראיינה את המשרדים ראיון מקצועי.
מכיוון שלא הייתי חבר בוועדת המכרזים לא נדרשתי להצביע לגבי מי מהמועמדים.
כחבר בוועדת המשנה שראיינה את המועמדים, לא מצאתי טעם לשאול את עו"ד א' שאלות לאור היכרותי את יכולותיה המקצועיות והערכתי כלפיה, ולא מחשש לניגוד עניינים.
לאור זאת הודעתי שאני מכיר את המשרד ונתתי את הבמה לחבריה האחרים של הוועדה לשאול את השאלות".
58 יצוין כי מלבד עורך דין אחד נוסף לא הזמין עו"ד רוזנצויג לחתונת בנו עורכי דין נוספים שנתנו לבט"ל שירותים משפטיים בתחום השיבוב.
במכרז אולם נמצא שהיועץ המשפטי כן השתתף בתהליך בחירת משרד א בכך שנתן ציון למשרדה של עורכת דין א, ונתן את הציון המרבי; והכול, למרות היכרותו האישית והמקצועית ארוכת השנים אתה, המעלה חשש לניגוד עניינים במעורבותו בבחירה, ובלי שהתייעץ בעניין עם היועצת המשפטית של משרד הרווחה כנדרש בהסדר למניעת ניגוד עניינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 מסרה עורכת דין א כי ההחלטה להשתתף במכרז כלל לא הייתה קשורה להיכרותה עם עו"ד רוזנצויג שאותו הכירה כיועץ המשפטי של בנק מסוים כאשר הם טיפלו בתביעות שהבנק הגיש כנגד מבטחיו שאותם ייצג משרדה.
ההיכרות הקודמת עם עו"ד רוזנצויג הייתה על בסיס מקצועי בלבד.
בתשובתו מיוני 2016 מסר עו"ד רוזנצויגכי "מלכתחילה ועדת המשנה, במסגרת המכרז לקבלת שירותים משפטיים, נועדה להתרשם ממקצועיותם של המועמדים לאחר שאלו נבחנו והוערכו על -ידי גורם אקדמי חיצוני על-פי מסמכים בכתב, ולאחר שעמדו בתנאי הסף.
מדובר בוועדה שכלל איננה מחויבת על -פי דיני המכרזים, והיא משקפת את ההקפדה והשקיפות שננקטו בתהליך המכרזי.
יודגש שכל חברי ועדת המשנה נתנו את הציון המרבי למשרד א'".
ההיכרות המתוארת בין היועץ המשפטי לעורכת דין א מעלה חשש לניגוד עניינים בנוגע למעורבותו בבחירת משרד א במכרז.
על כן, היה מצופה ממנו לפעול על פי תנאי ההסדר למניעת ניגוד עניינים ולפנות ליועצת המשפטית של משרד הרווחה לקבלת הנחיות בדבר האופן שבו עליו לפעול בעניין המכרז; אולם הוא לא עשה כן.
חלוקת התיקים בין משרדי עורכי הדין נעשית באופן הזה: העובדים המינהליים בלשכה המשפטית של בט"ל מצרפים לכל תיק טופס הכולל את פרטיו, לרבות תיאור המקרה, סוג הגמלה שהמבוטח מקבל ושיע ורה וייפוי כוח המאפשר למשרד החיצוני לייצג את בט"ל.
הם מקצים קבוצות של תיקים למשרדים השונים בסבב מחזורי שוויוני ככל הניתן.
התיקים בצירוף הטופס וייפויי הכוח מועברים ליועץ המשפטי ובהיעדרו לסגניו, והם יכולים להסכים לחלוקת התיקים שקבעו העובדים המינהליים, ובהתאם לכך לחתום על ייפויי הכוח, או לשנותה ולקבוע שתיק מסוים יופנה לטיפולו של משרד עורכי דין אחר, ובהתאם לכך לחתום על ייפוי כוח רלוונטי.
נמצא כי היועץ המשפטי חתם על ייפויי הכוח במסגרת תהליך הקצאת התיקים למשרדי עורכי הדין ובכללם משרד א.
ההיכרות עם עורכת דין א מעלה חשש לניגוד עניינים גם בנוגע למעורבותו של היועץ המשפטי בחלוקת העבודה למשרד א.
על כן, היה מצופה ממנו לפעול על פי תנאי ההסדר למניעת ניגוד עניינים ולפנות ליועצת המשפטית של משרד הרווחה לקבלת הנחיות בדבר הדרך שבה עליו לפעול לעניין חלוקת העבודה למשרדי עורכי הדין; אולם הוא לא עשה כן.
המוסד לביטוח לאומי | 1177 .
בתשובתו מינואר 2016 מסר היועץ המשפטי: "חלוקת התיקים.
לא מעמידה אותי במצב של ניגוד עניינים" ו"שינויים בשיבוץ התיקים מתבצעים בנסיבות שבהן יש חשיבות לכך שמשרד עורכי דין מסוים יטפל בתיק מסוים (כגון במקרים שבהם מתעוררת סוגיה משפטית מורכבת).
גם התפלגות התיקים למשרדים השונים, וסכומי שכר הטרחה ששולמו למשרדים, מעידים על החלוקה המחזורית והשוויונית של התיקים בין המשרדים החיצוניים".
עוד מסר היועץ המשפטי כי הזמנתה של עורכת דין א לחתונת בנו "נעשתה על רקע ההיכרות המקצועית, ובהתאם לנורמה המקו בלת להזמין לאירועים מסוג זה קולגות לעבודה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עורכת דין א נתנה שירותים משפטיים ללשכה המשפטית של בט"ל.
יודגש כי החשש לניגוד עניינים שבגינו היה על היועץ המשפטי לפעול לפי ההסדר למניעת ניגוד עניינים מקורו בקיומה של ההיכרות האישית והמקצועית ארוכת השנים, והוא אינו מותנה בהשפעה המעשית של מעורבותו של היועץ המשפטי בניתוב התיקים, השפעה שמשרד מבקר המדינה לא בדק.
בט"ל הפסיד מאות מיליוני שקלים וממשיך להפסיד כספים האמורים להגיע בסופו של דבר לקופה הציבורית, וזאת משום שהוא אינו מממש את מלוא הפוטנציאל של זכותו לשיבוב בגין תיקי גמלאות רבים .
מצב זה מקורו גם בעובדה שתיקי גמלאות מתיישנים עוד בטרם בדק בט"ל אם יש לו זכות שיבוב בהם, כאשר הנהנות העיקריות מכך הן חברות הביטוח.
בט"ל גיבש הסכם חדש עם חברות הביטוח המייתר לשיטתו את הצורך בהתדיינויות משפטיות בתיקי תאונות דרכים, ומסדיר את מימוש זכותו לקבל את חלק הארי של כספי השיבוב המגיעים לו, תוך מתן הנחה משווי הגמלאות; אולם הוא לא בחן את כדאיותו הכלכלית של ההסכם האמור.
הסכם נוסף, חדשני וראשון מסוגו, כרת בט"ל עם חברה א.
מטרתו של ההסכם האמור ליישם את ה הסכם החדש עם חברות הביטוח ולהביא לידי סיום, באופן כולל, את הטיפול ברוב תביעות הביטוח שטרם נסגרו, וזאת בתמורה לתשלום סופי שתשלם חברה א לבט"ל - כ-61 .
מיליון ש"חבאופן פעולתם של מנכ"ל בט"ל, של היועץ המשפטי ושל חשב בט"ל דאז התגלו ליקויים קשים הנוגעים לגיבוש הה סכם ולאישורו .
המנכ"ל והחשב , כל אחד במסגרת אחריותו וסמכותו, הפעילו מנגנוני בקרה ופיקוח רופפים ש אפשרו ליועץ המשפטי, שהוא שומר הסף ונציג שלטון החוק בבט"ל, להוביל תהליכים לא תקינים וברמה מקצועית ירודה שאינם עולים בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
גיבוש ההסכם נעשה תוך ויתור מראש של בט"ל על זכויות לשיבוב שהיו לו כלפי חברה א, וזאת ללא כל תמורה ובלי שהציג למקבלי ההחלטות את הפרטים הנוגעים לוויתור האמור.
אשר להערכת שווי הגמלאות - לפי משרד מבקר המדינה, במועד החתימה על ההסכם ניתן היה להעריכו בכ-35 מיליון ש"ח.
ברקע הדברים ה תברר שהיועץ המשפטי פעל תוך חשש להימצאותו במצב של ניגוד עניינים הנובע מהיכרות אישית עם בעל השליטה ובנו, ופעולותיו מעוררות חשש גם לפגיעה בטוהר המידות.
כמו כן, החשב לא מימש את אחריותו המקצועית בנוגע להתקשרות עם חברה א והוא כשל בהפעלתה.
נוסף על כך, אף שמדובר בהסכם חדשני ולא שגרתי, מנכ"ל בט"ל אישר את ההסכם בלי שעמד על השלכותיו האפשריות.
דוח ביקורת זה מדגיש את הצורך שבט"ל יבחן ביסודיות את האופן שבו הוא מקבל החלטות ניהוליות ויטמיע שיטות עבודה ובקרה שימנעו מחדלים שמקורם בכשל של מנגנוני הבקרה והניהול.
בפקודת מטכ"ל בדבר "טיפול רפואי בחייל" (להלן - פ"מ "הטיפול הרפואי") נקבע, כי "חייל זכאי לטיפול רפואי ולשירותי בריאות מחיל הרפואה או ממי שפועל מטעמו".
בראש חר"פ עומד קרפ"ר בדרגת תא"ל.
חר"פ כפוף פיקודית למקרפ"ר, הכפופה לאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה שבמטכ"ל (להלן - אט"ל).
מרכז ברה"ן הוא חלק מחר"פ, ומהווה סמכות מקצועית וטיפולית ראשית בתחום ברה"ן בצה"ל.
תפקידי מרכז ברה"ן הוסדרו בפקודת ארגון (להלן - פק"א ברה"ן), והם לשאת באחריות לארגון ולתפעול מערך ברה"ן בצה"ל; לספק שירותי ברה"ן לחיילי צה"ל בשירות חובה, קבע ומילואים; לשאת באחריות לתיאום הפעילות וההנחיה המקצועית ב תחום בריאות הנפש בצה"ל; לפתח נוהלי עבודה, כלי מיון קליניים, שיטות לטיפול ואבחון קליניים; ועוד.
בראש מרכז ברה"ן עומד קצין בדרגת אל"ם (להלן - רמ"ח ברה"ן).
גורמי ברה"ן הפועלים בצה"ל כוללים הן עובדים סוציאליים ופסיכולוגים קליניים (כאמור, בדוח זה יכונו קב"נים) והן פסיכיאטרים.
מרכז ברה"ן כולל בין היתר את ענף קב"נים1 , ענף קליני, מכון ייעוץ לאנשי קבע ומשפחות (להלן - מיקו"ם) והיחידה לטיפול בתגובות קרב (להלן - היחידה לת"ק).
הענף הקליני וענף קב"נים מנחים מקצועית את הפסיכיאטרים בצה"ל ואת הקב"נים המוצבים ביחידות, בהתאמה.
חר"פ, ובכללו מרכז ברה"ן, מרכז את הרשומות הרפואיות של מטופליו במאגר מידע ממוחשב (להלן - מערכת CPR ).
הרשומות הרפואיות כוללות, בין השאר , תיעוד מפגשים עם גורמי חר"פ, מסמכים רפואיים (לרבות הפניות, חוות דעת , גיליונות אשפוז ועוד), ממצאי בדיקות, מרשמי תרופות והמלצות .
משרד מבקר המדינה רואה חשיבות רבה בעבודתו של מרכז ברה"ן ובטיפול הנפשי הניתן לחיילי צה"ל, בשל הסיכון הגלום בהיעדר טיפול מתאים.
חשיבות זמינותו של הטיפול הנפשי הניתן לחיילי צה"ל גוברת עקב הסיכון הנובע, בין השאר, מנגישותם לנשק.
בחודשים דצמבר 2015 עד יולי 2016 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת במערך ברה"ן בצה"ל.
הביקורת התמקדה בנושא הטיפול בפרט, ועסקה במספר נושאים בתחום זה: זמינות טיפול ברה"ן לחיילים הזקוקים לו; קיום הוראות בנושא ברה"ן על ידי מפקדי החיילים והבקרה של מרכז ברה"ן על קיום הוראות אלו; טיפול מקרפ"ר בפניות הציבור בנושא ברה"ן; והשמירה של גורמי ברה"ן ומפקדי החיילים המטופלים על סודיות רפואית.
חלק מהממצאים בנושא הטיפול בפרט מבוססים על ניתוח שעשה משרד מבקר המדינה בקובצי נתונים הנוגעים לטיפול של מרכז ברה"ן בחיילי צה"ל, אשר מסרה מקרפ"ר למשרד מבקר המדינה על פי בקשתו.
1 ענף קב"נים מכונה בפק"א ברה"ן "ענף האירגון, התורה וההדרכה".
המינוח הנהוג במרכז ברה"ן לענף זה בעת עריכת הביקורת הוא "ענף קב"נים".
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1689 .
סדרי הבקרה של מרכז ברה"ן על גורמי ברה"ן בצה"ל.
כמו כן נבדק נושא מתן שחרור מצה"ל על רקע נפשי למלש"בים מהאוכלוסיה החרדית.
הביקורת התקיימה במרכז ברה"ן ובמקרפ"ר; לצורך בדיקת תמונת המצב ביחידות השדה נערכו בדיקות בז"י, בגדוד של מערך ההגנה האווירית ובגדוד של חיל האיסוף הקרבי (כאמור, יחידות השדה שנבדקו).
בדיקות נוספות נערכו באכ"א.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם מספר נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת 1690 |דוח שנתי 67ב .
ברה"ן הזמינות של טיפול ברה"ן .
משך זמן ההמתנה לפגישה עם גורם ברה"ן .
הסדרת משך זמן המתנה לפגישה עם גורם ברה"ן .
פ"מ "הטיפול הרפואי" עוסקת בבדיקת חיילים על ידי "רופא מטפל" המוגדר כ"קצין ", ואולם אינה כוללת הוראות ]רופא יחידה[ רפואה האחראי לטיפול בחיילי היחידה לגבי בדיקת חיילים על ידי גורמי ברה"ן.
יצוין כי בפקודה זו נקבע, כי אם "ביקש החייל להיבדק על ידי רופא, לא ידחה הגור את ]במרפאה הצבאית [ ם המטפל הטיפול למועד העולה על 24 .
"שעות מהמועד שבו פנה החייל, אלא באישור הרופא כאמור, הכלל שנקבע בפ"מ "הטיפול הרפואי" לגבי פגישה עם רופא יחידה (עד 24 שעות המתנה) לא חל על משך ההמתנה של חייל לפגישה עם גורם ברה"ן2.
לגבי חייל הנמצא במצוקה נ פשית הודגש בפקודות הצורך בהתערבות מידית: בפקודת מטכ"ל בדבר "טיפול בחייל הנמצא במצוקה נפשית" (להלן - פ"מ "מצוקה נפשית") נקבע כי "אם התגלו אצל החייל ביטויי מצוקה נפשית.
יפעל המפקד כמפורט להלן: א.
יפנה את החייל לבדיקת קצין הרפואה היחידתי, למרפאה המרחבית או לגורם ברה"ן".
עם זאת, בביקורת עלה, כי בפ"מ "מצוקה נפשית" לא נקבעה תקופת ההמתנה המרבית לגבי הפניית חיילים שלא הוגדרו כסובלים ממצוקה נפשית לטיפול ברה"ן.
תקופת המתנה מירבית לא נקבעה גם בהוראת קרפ"ר "נוהל הפניית חיילים לטיפול גורמי בריאות הנפש (ברה"ן)" מפברואר 2009 (להלן- הוראת קרפ"ר הפניה לטיפול ברה"ן), שבה מוסדר אופן הפניית חיילים לטיפול גורמי ברה"ן.
בעניין זה הוציא מרכז ברה"ן ביוני 2016 איגרת למפקדים בנושא הפניית חייל לבדיקת קב"ן (להלן - איגרת מרכז ברה"ן), ונקבע בה כי "ברור.
כי על ההפניה להתבצע במועד מוקדם ככל הניתן", וכי "על המפקדים להקפיד על נוהל הפניית חייל לקב"ן.
אין למנוע מחייל את זכותו להיבדק על ידי גורם ברה"ן " (ההדגשה במקור).
יוצא אפוא, כי על אף החשיבות שמערך ברה"ן מייחס לקיצור תקופת ההמתנה לפגישה גם במקרים שבהם לא נקבע כי הח ייל נמצא במצוקה נפשית, לא קיימת במקרפ"ר או במרכז ברה"ן הוראה המסדירה את משך הזמן המרבי של תקופת ההמתנה לפגישה של חיילים עם כל אחד מגורמי ברה"ן.
2 משך ההמתנה של חייל ממועד בקשת פגישה עם גורם ברה"ן ועד למועד קיומה יכונה בדוח זה "תקופת המתנה".
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1691 .
יצוין, כי מנתונים מתוך דוח של מבקר המדינה האמריקני עולה, כי במערכת הבריאות של משרד ההגנה בארה"ב נקבעו כללים לגבי תקופת ההמתנה לפגישה עם גורמי ברה"ן3 , כלהלן בלוח1: .
לוח1 : כללים לתקופת המתנה לגורמי ברה"ן במשרד ההגנה של ארה"ב .
סוג מפגש חמור שגרתי בריאות מומחיות .
רפואית טיפול נפשי ראשוני, .
אך היא אינה דחופה ביקור לקידום .
או טיפול מונע פגישה .
תקופת המתנה יום אחד או .
פחות בתוך שבעה ימים בתוך 28 יום בתוך 28 יום .
בתגובת צה"ל מנובמבר 2016 (להלן- תגובת צה"ל) לטיוטת הביקורת נמסר, כי "כיום בפקודות הצבא אין התייחסות לפרק הזמן המירבי להמתנה של חייל המבקש בדיקת גורם ברה"ן נפעל להסדרת הנושא בהוראות ]ו[ .
הערת הביקורת מקובלת מרכז ברה"ן".
כמו כן צוין בתגובה, כי "בהתאם לפקודות הצבא טיפול על ידי גורם ברה"ן יינתן בהקדם ובהתאם לדחיפות המקרה.
במקרה של חייל הנמצא במצוקה נפשית המפקד יפנה את החייל לגורם ברה"ן באופן מיידי".
קביעת תקופ ת המתנה מרבית לפגישה עם גורם ברה"ן תסייע לשפר את הנגישות של חיילים לטיפול ברה"ן, ותגביל את תקופת ההמתנה לטיפול נפשי שהתארכותה עלולה להזיק למצבם.
המתנה בפועל לפגישה עם גורמי ברה"ן .
נתונים על מפגשים בין גורמי ברה"ן לבין מטופליהם מתועדים במערכת CPR .
נתונים על תאריכי הפנייה של חיילים בבקשה לפגוש גורם ברה"ן אינם מתועדים בקביעות אצל בעלי התפקיד ביחידותיהם, אולם במערכת ה-CPR נדרשים גורמי ברה"ן להזין את תאריך הפנייה של החייל4 .
בירור תאריך הפנייה על ידי הקב"ן מאפשר לו לקיים פיקוח על תקופת ההמתנה לפגישה.
3 :הנתונים מתוך דוח מבקר המדינה של ארה"ב United States Government Accountability Office (GAO), Report to Congressional Committees, DEFENSE HEALTH CARE, April 2016.
4 גורמי ברה"ן מזינים בדרך כלל את תאריך חוות הדעת של המפקד לקב"ן כתאריך פניית החייל.
משרד מבקר המדינה בדק על פי נתונים שהתקבלו ממקרפ"ר את תקופת ההמתנה לפגישה ראשונה עם גורמי ברה"ן בקרב חיילים מיחידות השדה שנבדקו5 .
מהבדיקה עלה, כי 3,691 חיילים, המהווים כ- 62.
6% מהחיילים שנבדקו, נפגשו עם גורמי ברה"ן עד שבעה ימים מיום כתיבת חוות הדעת של מפקדם; 863 חיילים, המהווים כ- 14.
6% ;מהחיילים שנבדקו, המתינו לבדיקה בין שבוע לשבועיים 372 חיילים, המהווים כ- 6.
3% מהחיילים שנבדקו, נפגשו עם גורם ברה"ן לאחר שהמתינו לבדיקה בין שבועיים לארבעה שבועות; 971 חיילים, המהווים כ- 16.
5% מכלל החיילים שנבדקו נפגשו עם גורם ברה"ן אחרי יותר מארבעה שבועות.
יצוין, כי לגבי 415 חיילים לא נתקבלו נתונים מלאים בשל מסד נתונים חסר או שגוי, ולכן לא ניתן היה לחשב את תקופת ההמתנה שלהם.
להלן הנתונים בתרשים 1: .
תרשים 1 : התפלגות תקופת ההמתנה של חיילים לטיפול ברה"ן .
5 לצורך הבדיקה קיבל משרד מבקר המדינה ממקרפ"ר ביולי2016 נתונים על כלל המפגשים של חיילי יחידות אלה עם גורמי ברה"ן, 15,957 מפגשים, בתקופה של כשנה וחצי (בין ינואר2015 למאי2016 ,).
משרד מבקר המדינה ניתח, מבין נתונים אלה את תקופת ההמתנה לפגישה ל- 5,897 המפגשים העוקבים לתאריך הפנייה המוזן במערכת CPR (להלן - מפגשים ראשונים).
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1693 .
יותר מ-16% מהחיילים שפנו לבדיקת גורם ברה"ן נאלצו להמתין מעל .
ארבעה שבועות לטיפול ברה"ן יוצא אפוא, שיותר מ-16% מהחיילים שפנו לבדיקת גורם ברה"ן נאלצו להמתין מעל ארבעה שבועות לטיפול ברה"ן.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהמתנה ארוכה לפגישה ראשונה עם גורם ברה"ן קיים פוטנציאל סיכון, הואיל והחייל הפונה לא נבדק בידי גורם מקצועי, וממילא מצבו הנפשי לא מאובחן; תקופת המתנה ארוכה אינה עולה בקנה אחד עם איגרת מרכז ברה"ן, שבה נאמר ש"על לגורם [ ההפניהברה ]"ןלהתבצע במועד מוקדם ככל הניתן".
בתגובת צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי מרכז ברה"ן פועל למתן שירות וטיפול מיטביים לחייל, וכי במסגרת הטיפול הנפשי "יש לעשות הבחנה בין טיפול רפואי הניתן במצבים של מחלה או דחיפות לבין טיפול רפואי הניתן לצורך חיזוק הפרט.
כך מאפייני הטיפול מגדירים דחיפויות שונות".
כמו כן נמסר, כי "טיפול רפואי ימשיך להיות זמין בטווח של עד ארבעה שבועות".
על מקרפ"ר להשלים את תהליך קביעת תקופת ההמתנה המרבית לפגישה לטיפול נפשי המבוקש על ידי החייל בהוראה מחייבת, תוך הבחנה בין סוגי הטיפול השונים הניתנים בידי מרכז ברה"ן, על מנת להקטין את פוטנציאל הסיכון הנובע מאי-אבחון של מצבו הנפשי.
קיומה של הנחיה כזו יאפשר גם לקיים בקרה אפקטיבית יותר על טיב השירות הניתן למטופלי מרכז ברה"ן.
הפניה לחוות דעת פסיכיאטרית .
כאמור, במערכת CPR מתועדים המפגשים של חיילי צה"ל עם גורמי חר"פ, וכן המלצותיהם לטיפול.
משרד מבקר המדינה בדק ברשומות מקרפ"ר האם מומשו ההפניות שנתנו רופאים צבאיים לחיילים לבדיקת רופאים פסיכיאטריים לצורך קבלת חוות דעת רפואית פסיכיאטרית.
הביקורת התבססה על קובץ שמסרה מקרפ"ר ובו 1,697 הפניות לגורמי ברה"ן, המתייחסות לתקופה שבין ינואר 2015 לאפריל2016 , מתוכן 1,467 היו הפניות לחוות דעת פסיכיאטרית.
בבדיקה נמצא, כי לגבי 585 הפניות מתוך אותן 1,467 הפניות(כ-40% )לא תועד במערכת CPR כי נערכה פגישה עוקבת עם פסיכיאטר לאחר ההפניה.
בהתייחסות של רמ"ח ברה"ן שהועברה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 נתגלתה]וכי[ אכן נבדקו]של פסיכיאטר[ נמסר, כי "כלל החיילים שהופנו לבדיקה ]בדיקת כלל הגורמים במערך[במהלך הביקורת שגיאה מיחשובית.
שבה הפנייה ל סומנה בטעות כהפניה לפסיכיאטר".
עוד נמסר בעניין]קב"נים ופסיכיאטרים[ ברה"ן זה, כי בכוונת מרכז ברה"ן לפעול לשיפור מערכות המידע, ולהפיץ איגרת בדבר שימוש נכון בהפניה לגורמי ברה"ן בקרב אנשי המקצוע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הואיל וגורמי מקרפ"ר הזינו באופן לא נכון הפניות לבדיקה פסיכיאטרית, ובמערכת CPR נמצאו נתונים שגויים, קיים קושי לוודא, כי כלל המטופלים שהופנו לבדיקת פסיכיאטר אכן טופלו כנדרש.
קיומם של נתונים שגויים אלו במערכת CPR מעיד על כך שמקרפ"ר לא קיימה פיקוח ובקרה מספקים על מימוש הפניות של רופאים צבאיים לבדיקת פסיכיאטרים.
על מקרפ"ר לוודא כי בעתיד יוזנו למערכת CPR ,נתונים נכונים וכי יינקטו פעולות בקרה נאותות לבחינת מימושן של הפניות כאמור.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1695 .
קיום ההנחיות של גורמי ברה"ן .
בקרה של גורמי ברה"ן על קיום הנחיותיהם .
על פי הוראת מרכז ברה"ן בנושא "מתן הקלה זמנית או פטור זמני מסיבה נפשית לחיילים בשירות חובה" ממרץ 2007 (להלן- הוראת קרפ"ר "מתן הקלה זמנית") "מצבו הנפשי של חייל מחייב לעתים מתן פטור זמני מביצוע מטלה צבאית, על מנת למנוע פגיעה בחייל.
התרשם הפסיכיאטר או הקב"ן המוסמך, כי יש מקום למתן פטור זמני מסיבה נפשית, יפרט את סוג ומשך ההקלה המומלצת.
אשר יופנה אל רופא היחידה ומפקד החייל" (להלן - הקלות זמניות).
בהוראת קרפ"ר ממאי 2008 בדבר "הסמכת קב"נים למתן הוראות בתחום בריאות הנפש (ברה"ן)" נקבע כי דינן של הנחיות קב"נים הוא "כדין הוראות רופא מומחה".
על פי הוראת מרכז ברה"ן ממאי 2006 בנושא "ניהול רשומת ברה"ן" (להלן- הוראת ברה"ן "ניהול רשומת ברה"ן"), "קצין ברה"ן6 יפתח רשומת ברה"ן לכל מטופל, החל מהמפגש הראשון.
הרישום ינוסח בבהירות עם סיום המפגש או במהלכו".
מטרת הוראה זו היא "לפרט נוהל קיום רשומת ברה"ן ואחזקתה", והיא קובעת כי תוכן הרישום יכלול גם את "תכנית ההתערבות/הטיפול.
פירוט מהלך ההתערבות/הטיפול ]שכאמור דינן כדין הוראת רופא מומחה [ לרבות ההמלצות וסטאטוס ביצוען " (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
משרד מבקר המדינה בדק את הבקרה שמקיימים גורמי ברה"ן על "סט אטוס ביצוען" של הנחיותיהם בידי המפקדים ביחידות השדה שנבדקו.
בביקורת נמצא, כי גורמי ברה"ן בז"י ובגד וד של חיל האיסוף הקרבי אינם מכירים את ההוראה בדבר מעקב אחר "סטאטוס ביצוען" של הנחיותיהם בידי המפקדים; ומשכך גם אינם מתעדים מעקב זה כנדרש.
תיעוד סטאטוס הביצוע של הנחיות גורמי ברה"ן נועד לאפשר לגורמי הברה"ן ביחידות ולמרכז ברה"ן פיקוח ובקרה על יישום הנחיות אלו, ובכך לשפר את שירותי ברה"ן הניתנים לחיילי צה"ל.
אי -תיעוד של המעקב אחר יישום ההנחיות על ידי גורמי ברה"ן פוגע ביכולת לקיים פיקוח ובקרה נאותים.
על מרכז ברה"ן לבחון את הוראת ברה"ן "ניהול רשומת ברה"ן", ולהגדיר באופן ברור ובמפורט כיצד יש לקיים את המעקב אחר "סטאטוס ביצוען" של הנחיות גורמי ברה"ן.
קב"ן או פסיכיאטר 1696 |דוח שנתי 67ב .
ליווי תומך לחייל על ידי מפקד .
בהוראת קרפ"ר "מתן הקלה זמנית" ממרץ 2007 מוגדרים הפטורים וההקלות על רקע נפשי שקב"ן רשאי להורות עליהן: "א.
פטור זמני מנשיאת נשק לצורך טיפול בחייל; ב.
אי כשירות זמנית לביצוע משימות אבטחה מחוץ ליחידה (אבט"ש); ג.
אי כשירות זמנית לביצוע משימות אבטחה ביחידה; ד.
אי כשירות זמנית לביצוע מטווחים; ה.
שמירה במשמרת ראשונה בלבד; ו.
אי כשירות זמנית לביצוע שמירת לילה; ז.
שינה של 7 שעות רצופות ביממה".
כאמו ר, מעמדה של הנחיית קב"ן למפקד הוא כשל הוראת רופא מומחה.
מנתוני מקרפ"ר שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה, כי מתוך 20,376 הנחיות שגורמי ברה"ן נתנו למפקדים בתקופה שבין ינואר 2015 לאפריל2016 , 11,570 (כ-57% ) היו הנחיות של "ליווי תומך לחייל ע"י מפקד".
בביקורת נמצא, כי הנחיה זו אינה כלולה בהוראת קרפ"ר "מתן הקלה זמנית", וממילא לא נקבעה המתכונת למימושה של הנחיה זאת על ידי המפקדים, ולהדרכתם בנושא "ליווי תומך".
להלן מוצגים הנתונים בתרשים 2: .
תרשים2 : הנחיות גורמי ברה"ן למפקדים .
בתגובת צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי "סגן הרמטכ"ל הנחה, כי תגובשנה הנחיות ברורות להמלצה 'ליווי תומך לחייל על ידי מפקד'".
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1697 .
"ליווי תומך לחייל", .
הנחיה זו מתוכן משרד מבקר המדינה מעיר, כי השימוש בהנחיה של "ליווי תומך לחייל", שאינה מוגדרת בהוראת קרפ"ר "מתן הקלה זמנית", בהיקף רב וללא כל הנחיה והכשרה מעשית למפקד, עלול לרוקן הנחיה זו מתוכן, ולהפוך אותה ל"אות מתה".
זאת ועוד, בהיעדר הנחיות ברורות וליווי מקצועי למפקדים לגבי מהות המושג "ליווי תומך לחייל", לא ניתן לבקר את פעולותיהם של המפקדים, ולוודא האם אכן ניתן ליווי כזה ומה טיבו.
על מרכז ברה"ן להסדיר בהוראה את הפעולות הנדרשות ממפקדי צה"ל בבואם לטפל בחייל שנזקק ל"ליווי תומך".
קביעת תדירות מזערית לביקורת ברה"ן יזומה: בב"י היא מפגש שיוזם גורם ברה"ן עם חייל מטופל כחלק מסדרת מפגשים המיועדת לבקרה על מצבו הנפשי.
בהוראת קרפ"ר בדבר "קיום ביקורת ברה"ן יזומה" הוגדרו "המקרים בהם יוחלט על אחר חיילים", ונקבע האופן שבו תיערך בב"י.
בהוראה נקבע, כי בב"י ]בב"י[ קיום "אודות חייל נחוצה, במקרים מסוימים, על מנת להבטיח כי יינתן לו טיפול רפואי נאות".
בהוראה מפורטים המקרים שבהם חייל נדרש לביקורת כזאת, כמו "עדות לאירוע פסיכוטי בעבר.
טיפול תרופתי פסיכוטי בהווה.
מי שבעברו ניסיון אובדני " ועוד.
בהוראה מפורטות גם דרכי הרישום והתיעוד ]פגיעה עצמית[ או ניסיון לפג"ע של חיילים שיש לזמנם לבב"י ועוד.
בביקורת עלה, כי לא קיימת הנחיה בדבר מהי התדירות המזערית לעריכת בב"י.
אי-קביעת תדירות מזערית לעריכת בב"י עלולה לגרום למצבים שבהם חיילים הזקוקים לבב"י לא יטופלו.
קביעת תדירות מזערית תאפשר למרכז ברה"ן לקיים בקרה, ולמנוע מצב שבו חיילים הזקוקים לטיפול לא יזכו לו, דבר העלול לפגוע במתן תמיכה וטיפול במועד.
על מרכז ברה"ן לשקול לקבוע תדירות מזערית לצורך עריכת בב"י.
קיום פגישות בב"י: משרד מבקר המדינה בדק את רשומות מקרפ"ר לגבי חיילים שנדרש לקיים להם בב"י.
בבדיקה עלה, כי במהלך התקופה שבין ינואר 2015 לאפריל2016 ניתנו 11,090 המלצות לבב"י ל- 5,582 חיילים, אולם ל -614 חיילים מתוכם (כ-11% .
), לא נערכה הבדיקה בפועל משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב זה עלול להיפגע הטיפול הנפשי בחיילים אלה.
על מרכז ברה"ן לבדוק את הסיבות לאי-קיום בדיקה זו, ולנקוט צעדים להקטנת שיעורי אי-קיומה.
בתגובת צה"ל לטיוטת הביקו מתקיימת ]וכי[ רת נמסר, כי "ההערה מקובלת צפוייה להסתיים עד סוף ]ש[ .
להסדרת הנושא]עבודת מטה[ בחודשים האחרונים דצמבר 2016.
ניפוק תרופותשנרשמו בידי פסיכיאטרים .
במסגרת הטיפול הנפשי רושמים פסיכיאטרים מרשמים לתרופות לחיילים מטופלים7 .
משרד מבקר המדינההשווה 8 בין מרשמי התרופות שנתנו פסיכיאטרים למטופליהם לבין התרופות שנופקו בפועל9 במהלך התקופה מינואר2015 לאפריל2016 לגבי55 התרופות הנפוצות 10, שנרשמו ב - 18,537 מרשמים ל - 4,683 חיילים11 .
להלן ממצאי ההשוואה: 1.
מתוך 18,537 מרשמים, ל -55 התרופות הנפוצות נופקו בפועל 8,778 מרשמים המהווים כ-47% מהמרשמים שניתנו (הנתונים בתרשים3.
נמצא כי ל - 4,019 חיילים מתוך 4,683 (כ-86% ) נרשמו יותר מרשמים מכפי שנופקו להם, מהם נמצאו 38 חיילים שלגביהם היה הפרש של 15 מרשמים או יותר בין מספר המרשמים שנרשמו להם לבין אלה שנופקו בפועל.