HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "הסדרה ופיקוח בתחום הרוקחות 8 לבקשת משרד מבקר המדינה, מסרה מקרפ"ר רשימה של 22,528 מרשמים שנתנו פסיכיאטרים במהלך התקופה שבין ינואר 2015 לאפריל2016 ורשימה של 10,224 ניפוקים של תרופות במהלך תקופה זו.
9 יצוין כי ניפוק מרשם אינו מבטיח כי המטופל אכן נטל את התרופה.
הביקורת לא בדקה את שיעור נטילת התרופות שנופקו בפועל.
10 תרופות שלכל אחת מהן נרשמו מעל50 מרשמים בתקופה הנבדקת.
11 בנוהל אגף הרוקחות במשרד הבריאות בנושא "כללים לשיפור שימוש מושכל והיענות לטיפול התרופתי במטופלים שנרשמו עבורם תכשירי מרשם, באמצעות מידע שאינו מסחרי", מספר 137 מ- 5.
2015 צוין, כי "שימוש מושכל בתכשירים רפואיים (תרופות) הינו מטרה חשובה שמשרד הבריאות ואגף הרוקחות שמו כיעד חשוב לקדמו.
בעיית ההיענות לטיפול התרופתי הינה חובקת עולם ובעלת השלכות שליליות, ישירות ועקיפות, על בריאות המטופל, ותורמת לבזבוז ניכר במשאבי מערכת הבריאות".
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1699 .
תרשים3 : מרשמים שנרשמו על ידי פסיכיאטרים .
בתגובת צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי אי -נטילת תרופות שניתנו לחולים היא "תופעה רחבה ומשמעותית אשר קיימת במערכת הציבורית בכלל.
הדרך היעילה שיפור הקשר הטיפולי: מתן הסבר מפורט ]עם התופעה היא[ .
ביותר להתמודדות על הטיפול, וידוא כי המטופל הבין, מתן אפשרות לשאלות וכמובן ביסוס האמון בין המטופל למטפל.
יצוין כי קיים מנגנון נוסף במטרה לוודא נטילת הטיפול התרופתי.
בהמשך להמלצת טיוטת הדוח, תבחן אפשרות להוספת ]בב"י[ והוא באמצעות במערכת [ שדה להזנהCPR .
בדבר נטילת טיפול תרופתי, שיוזן במפגשי המעקב] לגבי[ הנתון ]וכי[ מייצג את החיילים אשר קיבלו מרשם ]ניפוק תרופות שלעיל לא ידוע ]אולם[ .
מפסיכיאטר צבאי ולא נופקה להם תרופה מבית המרקחת הצבאי האם החייל נטל את התרופות מבית מרקחת אחר - אזרחי".
תרופות אלו לא נופקו .
המטופלים מכל האמור לעיל עולה, כי במקרים רבים שבהם רשמו פסיכיאטרים בצה"ל תרופות לחיילים מטופלים, תרופות אלו לא נופקו בצה"ל, ומשכך גובר הסיכון כי הן לא נצרכו על ידי המטופלים, דבר העלול לפגוע בבריאותם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל האחריות שבה נושא צה"ל לבריאות חייליו, על מקרפ"ר לבחון את הגורמים לפערים בין מספר המרשמים שניתנו לחיילים לבין מספרם של אלו שמכוחם נופקו בפועל תרופות לחיילים.
כמו כן, על מקרפ"ר לפעול לשיפור ההיענות של חיילי צה"ל לטיפול תרופתי; לקבוע מדדים להיענות; להגדיר יעדים לצמצום התופעה ; ולהסדיר כללי בקרה ומעקב על ניפוק תרופות שנרשמו למטופלים, על מנת להקטין את הסיכון לכך שחיילי צה"ל אינם צורכים את התרופות שנרשמו להם.
בפרק זה עלו ליקויים ביכולת הפיקוח ו הבקרה על קיום הוראות גורמי ברה"ן; בנוסף לזאת נמצאו מקרים שבהם הנחיות גורמי ברה"ן לא קוימו או שלא היו ברורות דיין, ושמרכז ברה"ן לא קיים פיקוח ובקרה מספיקים לצורך תיקון המצב.
מטרתם של פיקוח ובקרה על קיום הוראות מרכז ברה"ן לוודא, כי הנחיות גורמי ברה"ן ימולאו, דבר שייטיב את הטיפול הנפשי בחיילי צה"ל.
על מרכז ברה"ן להסדיר את ההוראות הדרושות, ולקיים פיקוח יעיל על יישום הנחיות גורמי ברה"ן.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1701 .
הטיפול בפניותהציבור בנושא ברה"ן במקרפ"ר .
הגופים המטפלים בפניות הציבור בנושא ברה"ן במקרפ"ר .
בחוק זכויות החולה, התשנ"ו -1996 (להלן- חוק זכויות החולה) נקבע, כי "מנהל מוסד רפואי ימנה עובד שיהיה אחראי לזכויות המטופל שתפקידיו הם.
מתן ייעוץ קבלת תלונות של מטופלים, בדיקתן ]ו[ .
וסיוע למטופל בקשר למימוש זכויותיו והטיפול בהן".
בהוראת קרפ"ר ממרץ 2011 בנושא "זכויות החולה בצה"ל" (להלן- הוראת קרפ"ר "זכויות החולה") נקבע, כי "ראש מדור ארגון ובקרה בלשכת קצין רפואה ראשי מונה ע"י קרפ"ר כאחראי על זכויות המטופלים בחיל הרפואה.
מתן ייעוץ וסיוע למטופל בקשר למימוש זכויותיו על פי הוראה זו.
קבלת תלונות של מטופלים, בדיקתן והטיפול בהן".
בחיל הרפואה פועל מוקד "מקול הלב" המשמש כמרכז מידע ושירות רפואי של החיל.
כחלק ממוקד "מקול הלב" פועל מוקד תלונות ופניות חילי (להלן - מוקד פר"ח), שמטרתו לענות על הנדרש בחוק זכויות החולה.
של חיל הרפואה ]פר"ח[ על פי אתר האינטרנט של חיל הרפואה "מוקד הפניות מהווה גוף נותן שירות, ייעוץ, ומענה לפניות הציבור, בכל התחומים הקשורים לעשייה בחיל הרפואה.
המוקד נותן מענה לאוכלוסיות המשרתות בצה"ל ומי מטעמם - חובה, קבע, מילואים, פניות סגל, משפחות, בעלי עניין שונים כגון עורכי דין ואנשי ציבור.
המוקד נותן מענה לסוגי פניות רבות ונר חבות כגון.
פקודות והוראות הנוגעות בקשות ]ו[ .
לזכויות החייל בתחום הרפואה.
תלונות אודות יחס או טיפול רפואי לקוי למידע על פי חוק חופש המידע".
בנוסף לכך, בענף קליני שבמחלקת ברה"ן פועל מדור ייעוץ, פניות ואשפוזים (להלן - מדור ייעוץ, ראו גם בפרק בנושא עדכון הפק"א של מרכז ברה"ן).
מהביקורת עולה, כי בפועל תפקידי המדור הם, בין היתר, מתן מענה לפניות מצד גורמים צבאיים ואזרחיים ומענה לקבילות.
הפניות בנושא ברה"ן המגיעות למוקד פר"ח מופנות לטיפול מדור ייעוץ, אולם המדור אינו מהווה מו קד פניות ציבור ואינו אמור לקבלן ישירות.
בביקורת נמצא, כי מספר פניות הציבור בנושא ברה"ן המטופלות במדור ייעוץ גדול משמעותית ממספר הפניות בנושא ברה"ן שמפנה אליו מוקד פר"ח.
להלן בתרשים 4 נתונים של מקרפ"ר על מספר הפניות שהתקבלו במוקד פר"ח בנושא ברה"ן בהשוואה למספר הפניות בתחום ברה"ן שטופלו במדור ייעוץ: 1702 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 4 : פניות ציבור בנושא ברה"ן למוקד פר"ח ולמדור ייעוץ .
* במדור ייעוץ היו נתונים רק לגבי המחצית הראשונה של שנת 2014 .
הנתונים הוצגו כך תוך נקיטת גישה מקלה.
מנתונים אלה עולה, שלמדור ייעוץ מגיעות פניות ציבור בנושא ברה"ן שבחלקן הגדול אינן באמצעות מוקד פר"ח, שהוא המוקד הרשמי לקבלת פניות ציבור בחיל הרפואה.
הדבר מצביע על כך שבמקרפ"ר פועלים למעשה במקביל שני מוקדי פניות בנושא ברה"ן.
בביקורת נמצא, כי קיימים הבדלים בדרכי ההתקשרות של הפונים למוקד פר"ח ולמדור הייעוץ.
הפנייה למוקד פר"ח יכולה להיות בטלפון, בפקס, בדואר ובאמצעות פורום חיל הרפואה בצה"לנט12 .
דרכי ההתקשרות למוקד פר"ח מפורטות באיגרות לחייל ובאתר האינטרנט של חיל הרפואה.
לעומת זאת, דרכי ההתקשרות למדור הייעוץ אינן מפורסמות.
פניות למדור הייעוץ מתקבלות במגוון דרכי תקשורת: שיחות טלפון למדור, בפקס, בדואר אלקטרוני צה"לי (גם לגבי תלונות המופנות ממוקד פר"ח), בשיחות לטלפון האישי של רמ"ד הייעוץ ואף באמצעות "וואטסאפ".
הפניות נעשות על ידי גורמים שונים, ובהם חיילים, הורי חיילים ועורכי דין, הן ישירות והן באמצעות גורמים אחרים בצה"ל.
התקשרות באמצעות אתר חיל הרפואה ברשת הפנימית של צה"ל צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1703 .
בפניות הציבור בנושא .
למוקד פר"ח לבין אלו .
ייעוץ מן האמור לעיל עולה, כי במקרפ"ר קיים מוקד פר"ח לפניות ציבור בתחום הרפואה, שאמור להעביר פניות שהוא מקבל בנושא ברה"ן לטיפולו של מדור הייעוץ במרכז ברה"ן.
אולם, בפועל, הפך מדור הייעוץ במרכז ברה"ן למוקד נוסף לפניות ציבור בנושא ברה"ן, שאליו מגיעות ישירות פניות בנושא ברה"ן, שלא באמצעות מוקד פר"ח.
לא זו אף זו, התברר, כי היקף הפניות למדור ייעוץ גדול משמעותית מהפניות המגיעות למוקד פר"ח בנושא ברה"ן.
עם זאת עלה בביקורת, כי דרכי ההתקשרות למדור ייעוץ אינן מפורסמות ברבים, ורק לחלק מהפונים ידוע ות דרכי ההתקשרות למדור זה, שכאמור אינו המוקד המיועד לקבל פניות ציבור בתחום הרפואה ובכללו ברה"ן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב זה עלול לגרום לכך שהפונים למדור ייעוץ יקבלו טיפול מהיר יותר, שכן הם יצרו קשר במישרין עם מרכז ברה"ן.
באופן זה עלולה להיגרם פגיעה בשוויון בעת הטיפול בפניות הציבור בנושא ברה"ן בין אלו שפנו למוקד פר"ח לבין אלו שפנו במישרין למדור ייעוץ.
בתגובת צה"ל לטיוטת הדוח נמסר, כי "הערת המבקר מקובלת".
על מקרפ"ר למסד אפוא את הטיפול בפניות הציבור בתחום ברה"ן כך שהן ירוכזו באמצעות גורם אחד - מוקד פר"ח, כדי להבטיח שהטיפול בפניות כאלה יהיה שוויוני.
טיפול בפניות ציבור בנושא ברה"ן .
מיון וסיווג פניות ציבור : להלן בלוח 2 התפלגות פניות הציבור בנושאי ברה"ן במוקד פר"ח בשנים 2015 -2013 :לפי נתוני המוקד שנמסרו למשרד מבקר המדינה .
לוח 2 : התפלגות פניות הציבור במוקד פר"ח .
סוג הפנייה 2013 2014 2015 .
יחס מזלזל מצד גורמי ברה"ן 21 14 11 .
אי-הפניה לרופא מומחה 20 2 8 .
אי-קבלת המלצת רופא מומחה 4 5 7 .
בקשה לחוות דעת נוספת 10 22 19 .
ברה"ן אחר* 183 152 248 .
* כך מגדיר מוקד פר"ח פניות בנושאים שונים שאינן נכללות בסיווגים האחרים המפורטים בלוח.
בהשוואה לנתוני מוקד פר"ח, להלן בלוח 3 התפלגות הפניות בנושאי ברה"ן במדור ייעוץ בשנים 2015 -2013 :לפי נתוניו שהועברו למשרד מבקר המדינה .
לוח 3 : התפלגות פניות הציבור במדור ייעוץ .
סוג הפנייה* 2013 2014** 2015 .
פניות להתייעצות 247 230 85 .
פניות לבקשות בדיקה 380 192 559 .
פניות עריקים 371 186 472 .
* מהנתונים שנמסרו נוטרל טיפול המדור בקבילות, שאינן מטופלות במוקד פר"ח, ובבקשות לקבלת חומר, שאינן משויכות במוקד פר"ח לפניות בנושא ברה"ן.
** בדוח שנמסר נכתב כי הוא כולל נתונים רק לגבי המחצית הראשונה של שנת 2014.
מהשוואה בין הדיווחים על פניות למוקד פר"ח בנושא ברה"ן לבין הדיווחים על הפניות שטופלו במדור ייעוץ בנושא זה עולה, כי מיון וסיווג הפניות נעשה באופן שונה במוקד פר"ח ובמדור ייעוץ: שעה שבמדור ייעוץ מסווגות הפניות לשלושה סוגים (פניות להתייעצות, פניות לבקשות בדיקה ופניות עריקים), במוקד פר"ח נעשה המיון על פי אמות מיד ה אחרות המתייחסות בעיקר לפגיעה בפונים (כמו אי -קבלת המלצות רופא מומחה, אי-הפניה לרופא מומחה ויחס מזלזל מצד גורמי ברה"ן).
תיעוד וטיפול בפניות הציבור : בביקורת עלה, כי תמונת המצב העולה מדיווחי מדור הייעוץ על הטיפול בפניות אינה שלמה.
תיעוד הפניות נעשה בהתאם לדר כי התקשורת שבאמצעותן נשלחו: פניות בפקס נרשמות בגיליון המנוהל במדור; פניות ב"צה"לנט" מתויקות בתיקיות במחשב; פניות טלפוניות או באמצעות "וואטסאפ" אינן מתועדות במסודר.
כמו כן, מהמסמכים עולה, כי לא תועדו פניות במדור במחצית השנייה של שנת 2014 .
לעומת זאת, במוקד פר"ח, שהוא כאמור מוקד הפניות של חיל הרפואה, קיימים נוהלי הבטחת איכות שבהם נקבע אופן הטיפול בפניות, תיעודן וכן לוחות זמנים לטיפול בהן, שעה שבמדור הייעוץ לא קיימים כללים לגבי דרכי הטיפול בפניות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במדור ייעוץ, המקבל ממוקד פר"ח פניות בנושאי ברה"ן, לא קיימים כללים לגבי דרכי המיון, הסיווג, התיעוד והטיפול בפניות בדומה לאלה הקיימים במוקד פר"ח.
על מקרפ"ר לוודא , כי מדור ייעוץ יסווג את הפניות שהוא מקבל ממוקד פר"ח באופן דומה לסיווגן במוקד; זאת, על מנת להיטיב את מנגנון המעקב והבקרה.
בנוסף לכך, על מרכז ברה"ן לקבוע נהלים לטיפול בפניות המגיעות למדור ייעוץ, שיתייחסו גם לעדכון מוקד פר"ח לגבי פניות שהתקבלו במדור במישרין, ולוודא כי כל הפניות יתועדו כראוי.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1705 .
"הגדרת המונח "מידע רפואי .
בחוק זכויות החולה מוגדר "מידע רפואי" כ"מידע המתייחס באופן ישיר למצב בריאותו הגופני או הנפשי של מטופל או לטיפול הרפואי בו", ונקבע כי "מטפל או עובד מוסד רפואי, ישמרו בסוד כל מידע הנוגע למטופל, שיגיע אליהם תוך מילוי תפקידם או במהלך עבודתם".
בהוראת קרפ"ר "זכויות החולה" הוגדר "מידע רפואי" באופן זהה להגדרה בחוק זכויות החולה.
יודגש כי מידע רפואי כולל מידע לא רק מתחום הברה"ן.
בהוראת קרפ"ר ממרץ 1993 בדבר "כללים למסירת מידע רפואי למי שהמידע דרוש לו לצורך מילוי תפקידו על פי דין" נקבע, כי מידע רפואי הוא "נתונים על מצב בריאותו הגופני או הנפשי של אדם, בין שהם בכתב ובין שאינם בכתב, בין אם הם ממוכנים ובין שאינם ממוכנים".
בהוראת קרפ"ר מאוקטובר 2005 בעניין "העברת מידע מגורמי ברה"ן למפקדים ולגורמים חיצוניים אחרים" נקבע, כי מידע רפואי הוא "מידע המועבר לגורם ברה"ן בעל פה או בכתב , תוך כדי עבודתו והוא מן הדברים שלפי טיבם נמסרים לגורם ברה"ן, בדרך כלל, מתוך אמון שישמרם בסוד; לרבות מידע אנמנסטי [13] , ממצאי בדיקות, אבחנות, התייעצויות, מסקנות והמלצות לטיפול במטופל; למעט מידע שמותר להעבירו למפקד על טופס 102 (כגון: ימי מחלה, משמעויות צבאיות הנובעות מן האבחנות, פטורים והקלות, ללא ציון מידע רפואי)".
בהוראות קרפ"ר מפברואר 2016 בנושא "ניהול ואבטחת הרשומות הרפואיות ומאגרי מידע רפואיים" נקבע, כי מידע רפואי הוא "מידע המתייחס באופן ישיר למצב בריאותו הגופני או הנפשי של מטופל או לטיפול הרפואי בו, לרבו ת מידע רפואי שנאסף על ידי גורמים רפואיים מחוץ לחיל הרפואה, וכן פרטי המטפל או עצם ההזדקקות לגורם רפואי מטפל מסוים, ככל שיש בהן כדי ללמד באופן ישיר על מצבו של המטופל או הטיפול הרפואי בו כאמור" (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
הביקורת בדקה 15,957 הנחיות שנתנו גורמי ברה"ן לחיילים מטופלים, ואשר הועברו למפקדים ביחידות השדה שנבדקו, ונמצא כי 1,616 הנחיות (כ -10% ) כללו הפניה לחוות דעת רופא פסיכיאטר, כלומר כללו מידע על הזדקקות לגורם רפואי מטפל.
כמו כן, נמצא כי 687 הנחיות מתוך אותן 15,95 7 הנחיות כאמור (כ-4% ), כללו מידע בדבר מתן טיפול תרופתי לחיילים.
מידע זה כשלעצמו יכול ללמד על עצם הזדקקותם של המטופלים למטפל מסוים, ויש בו כדי ללמד על הטיפול הרפואי בהם.
13 היסטוריה רפואית - Anamne's: patient's account of his medical history , מתוך מילון The concise Oxford Dictionary ,1982.
בקרב גורמי מקרפ"ר משרד מבקר המדינה מעיר, כי ריבוי הגדרות שונות ל"מידע רפואי" עלול לגרום לחוסר בהירות בקרב גורמי מקרפ"ר בכלל ומרכז ברה"ן בפרט לגבי המידע הנכלל במסגרת המונח "מידע רפואי"; לגרום לחשיפת "מידע רפואי" למי שאינו רשאי לכך; ולפגוע בפרטיות של המטופלים.
בתגובת צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי "נדרשת בחינה פרטנית ומורכבת בכל .
לכן נדרש פירוט ולא ניתן להסתפק ]של מסירת מידע רפואי [ מקרה ומקרה בהגדרה אחידה בעניין מידע רפואי כקבוע בחוק זכויות החולה".
עוד נמסר, כי "על מנת לחדד את הנושא הרגיש, מחלקת ברה"ן ויועמ"ש מק רפ"ר יכינו טיוטה של הגדרת 'סודי רפואי' על פי חוק זכויות החולה אל מול עבודת גורמי הרפואה הצבאיים.
הטיוטה תוצג לקרפ"ר ועל פי החלטתו תופץ למפקדי צה"ל".
בהתייחסות רמ"ח ברה"ן לטיוטת הביקורת נמסר, כי ב"דצמבר הקרוב תופץ איגרת הבהרה וחידוד הנהלים בדבר שמירה על סודיות רפואית ועל החריגים לה בהתאם לפקודות הצבא".
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי על מקרפ"ר לקבוע הגדרה אחידה ל"מידע רפואי", התואמת את צורכי הצבא, ומתיישבת עם ההגדרה בחוק זכויות החולה, ולהשלים את הטיפול בנושא שמירת מידע זה ומניעת חשיפתו בפני מי שאינם רשאים לכך.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1707 .
הבקרה על עבודת גורמי ברה"ן .
בהוראת עבודה של מדור פסיכיאטריה בענף הקליני של מחלקת ברה"ן בנושא "הדרכה ובקרה לפסיכיאטרים" (להלן - הוראת העבודה) ממרץ 2014 נקבע "פרוט חניכה, הדרכה ובקרת איכות על מקצועיות הטיפול ואיכות הרשומה של פסיכיאטרים במערך".
בהוראת העבודה צוי ן כי "רמ"ד פסיכיאטריה יבצע את הבקרה באמצעות פורמט הבקרה" המצורף להוראת העבודה כנספח.
רמ"ד פסיכיאטריה מסר לצוות הביקורת ביוני 2016, כי "חלק הבקרה של אינו מיושם הלכה למעשה ואין עבודה של בקרות ]בהוראת העבודה[ הפסיכיאטרים על פי הפורמט בנוהל וכן לא קיים תיעוד של בקרות כאלו.
יש לציין כי בצה"ל לא קיים נוהל שבו רופאים מומחים עוברים בקרה".
יוצא אפוא, כי הבקרה על עבודת הפסיכיאטרים במרכז ברה"ן לא נעשתה כנדרש.
בפק"א ברה"ן נקבע כי תפקיד ענף קב"נים במחלקת ברה"ן "לפקח ולבצע בקרת איכות למרפאות ברה"ן בצה"ל ולעבודת הקב"ני ם ביחידות השונות".
בביקורת נמצא, כי בקרות על עבודת קב"נים נערכו במרכז ברה"ן בלי שהוסדרו בהוראות; וכי לא נערכה בקרה במיקו"ם וביחידה לת"ק.
במאי 2016 , בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה, הוציא מרכז ברה"ן הוראה בדבר "בקרת ברה"ן מקצועית".
בהוראה זו הוגדרה לראשונה החובה לקיים בקרה מקצועית לקב"נים (שאינם פסיכיאטרים); וכן נוספה לה הוראת העבודה לגבי פסיכיאטרים; ההוראה כוללת את כלל המסגרות שבמרכז ברה"ן, לרבות מיקו"ם הן לקב"נים והן [ והיחידה לת"ק, ונקבע בה, כי "בקרת ברה"ן מקצועית לפסיכי במסגרות השונות תבוצע מידי שנה על פי תכנית בקרה שנתית".
]אטרים בהתייחסות צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי "נכתבה הוראת מרכז ברה"ן, תוך כדי כל ]ו[ הביקורת ובעקבות המלצותיה, בכדי לשקף ולעגן את הנדרש בתחום הבקרה הקב"נים עברו בקרה על פי ההוראה.
בשנתיים האחרונות נע שו שינויים רבים בקרה על כל קב"ן מידי ]ובוצעה[ בתחום הביקורת במערך בריאות הנפש בצה"ל שנה".
הטיפול הנפשי שמעניקים הפסיכיאטרים והקב"נים הוא תהליך מקצועי מובהק, ומכאן החשיבות הרבה לתהליכי הבקרה עליו, האמורים לזהות תקלות ולהוביל לתהליכי שיפור נדרשים.
פרסום הורא ה מקצועית מקיפה בנושא בעקבות הביקורת מהווה צעד ראשון הנדרש כדי לתקן את הליקוי שהיה קיים בתחום זה.
על מרכז ברה"ן לוודא קיומה בפועל של בקרה יעילה על עבודת גורמי הברה"ן, על מנת להבטיח את איכות הטיפול שמרכז ברה"ן יעניק למטופליו בעתיד.
עדכון הפק"א של מרכז ברה"ן .
פק"א מוגדרת בצה"ל כ"מסמך ארגוני המפרט את ייעודה של מסגרת ארגונית, את תפקידה, את מעמדה ואת מסגרת הפעילות שלה.
פק"א ברה"ן משנת 2001 אינה מביאה לידי ביטוי שינויים ארגוניים שנעשו במרכז ברה"ן מאז פרסומה.
כך למשל, רמ"ד פסיכיאטריה אחראי בפועל לקיום בקרה מקצועית על פסיכיאטרים במערך ברה"ן, על אף שבפק"א ברה"ן אין אזכור לאחריותו זאת; תפקידי רמ"ד בקרת האשפוזים ותפקידי קצין הייעוץ והפניות, המופיעים בפק"א ברה"ן, אוחדו ונעשים בפועל על ידי רמ"ד ייעוץ פניות ואשפוזים (ראו לעיל - מדור ייעוץ).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח חשיבותה של הפק"א, בהיותה, לפי הגדרת צה"ל, האסמכתה החוקית לפעילותה של מסגרת צבאית, ונוכח הפער הקיים בין המבנה, הארגון והפעילות של מרכז ברה"ן ובין הפק"א של ו, האמורה להסדיר את פעילותו - על מקרפ"ר לעדכן את הפק"א של מרכז ברה"ן, כדי שהיא תשקף נכונה את תפקידיו ואת המבנה הארגוני שלו.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1709 .
שחרור מסיבות נפשיותלמלש"בים מהאוכלוסייה החרדית .
מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית, בדומה לכל המלש"בים, מזומנים מכוח חוק שירות ביטחון14 והתקנות שהותקנו מכוחו להתייצבות בלשכות הגיוס לצורך בדיקה רפואית ולבדיקה לשם קביעה של מידת התאמתם לתפקידים שונים בצבא.
במסגרת תהליכים אלה נכללות בדיקות רפואיות שונות, שלפי תוצאותיהן נקבע לכל מלש"ב כושרו הבריאותי המבוטא על ידי הפרופיל הרפואי וסעיפי הליקוי.
אלה העומדים בתנאים שנקבעו בחוק שירות ביטחון, מקבלים צו דחיית שירות.
בהוראת מרכז ברה"ן בנושא "קביעת סעיף ליקוי נפשי שמשמעותו אי-כשירות קבועה (פרופיל 21 ) או אי-כשירות ארעית (פרופיל 24 ) לשירות ביטחון" נקבעו גורמי ברה"ן המוסמכים לאשר המלצה על קביעת סעיף ליקוי נפשי, שמשמעותו אי -כשירות קבועה ואי -כשירות ארעית לשירות צבאי, ופורטו ההליך והקריטריונים המנחים לקביעת סעיפי ליקוי אלה15 .
קבלת פטור משירות צבאי מסיבות נפשיות מאפשרת למלש"ב להימנע מהחובות שמטיל עליו חוק שירות ביטחון16.
למשרד מבקר המדינה נמסר, כי בתקופה שבין מרץ ליולי 2014 נבדקו 1,094 מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית בלשכות הגיוס, וכי ל-607 (כ-55% )מהם הומלץ על פטור משירות מסיבות נפשיות.
ממסמך תכנית העבודה לשנת 2016 וסיכום שנת העבודה 2015 של מרכז ברה"ן עולה, כי בתקופה שבין ינואר לאוקטובר 2015 נבדקו 1,170 מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית בלשכות הגיוס, וכי ל-899 (כ-77% )מהם הומלץ על פטור מסיבות נפשיות.
להלן בתרשים 5 נתונים של אכ"א, שנמסרו למשרד מבקר המדינה על שיעורי מתן פטור מסיבות נפשיות למלש"בים מהאוכלוסייה החרדית בשנים 2011 -2007 :בהשוואה לשיעורי פטור אלה באותן שנים בכלל אוכלוסיית המלש"בים .
14 חוק שירות ביטחון חל על מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית.
למשך עשר שנים, בין שנת2002 לשנת2012 חל חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב -2002 (המכונה גם חוק טל).
תוקף החוק הוגבל לחמש שנים, שלאחריהן הוא הוארך בחמש שנים נוספות.
בג"ץ פסק בשנת 2012 , כי חוק טל אינו חוקתי.
על כן נקבע, כי הכנסת לא תוכל להאריך את תוקף החוק במתכונתו הנוכחית.
ראו בג"ץ 6427/02 , התנועה לאיכות השלטון נ' הכנסת, (ניתן ביום 11.
2006 ); בג"ץ 6298/07 , יהודה רסלר, רס"ן בדימוס נ' כנסת ישראל (ניתן ביום 21.
) 15 פרופיל נפשי21 )או סימול קשיי הסתגלות (קה"ס60 .
המהווים עילה לפטור משירות 16 בסעיף22 "אלא למלש [ .
ג לחוק שירות ביטחון נקבע, כי "לא יינתן צו דחיית שירות ב שמתקיימים בו כל אלה.
(]מהאוכלוסייה החרדית1 ) הוא לומד בישיבה גבוהה ציונית לימודים תורניים, באופן סדיר, בהיקף שלא יפחת מ-45 ( .
שעות בשבוע2 ) הוא לא עוסק בכל עיסוק נוסף על לימודיו בישיבה".
נפשיות גבוה פי שנים .
המלש"בים תרשים 5 : *שיעור פטור מסיבות נפשיות למלש"בים לפי שנות גיוס .
* הנתונים כוללים את חמשת שנתוני הגיוס האחרונים שמוצו (שנת לידה 1993 -1989 ) - היינו חלפו חמש שנים משנת הגיוס העיקרית (כך למשל, שנת גיוס 2011 מוצתה בשנת2016).
** הגדרת "אוכלוסייה חרדית" על פי מסמכי אכ"א.
מנתוני אכ"א עולה, כי שיעור המלש"בים מהאוכלוסייה החרדית שקיבלו פטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות גבוה פי שנים וחצי עד פי שלושה משיעור המלש"בים שקיבלו פטור משירות צבאי מסיבות אלה מתוך כלל אוכלוסיית המלש"בים.
להלן הפרטים: בשנת 2012 אותרה במרכז ברה"ן תופעה שמלש"בים מהאוכלוסייה החרדית קיבלו פטור משירות צבאי מסיבות נפשיות בשיעורים גבוהים יותר מאשר באוכלוסייה הכללית.
ביולי 2012 כתב רמ"ח ברה"ן דאז נייר מטה, ובו ציין כי "כבר היום כ -40% מכלל של מלש"בים [ הנשר בלשכות הגיוס הינו ברה"ני ]מהאוכלוסייה החרדית - חלקו נובע מתחלואת יתר בקרב המופנים לשירות, וחלקו מחוות דעת שאינן משקפות משפחה, מוסדות לימוד ואנשי מקצוע ]חוות דעת של[ נכונה את מצב המלש"ב כולל ]היא[ מהשוק הפרטי".
במסמך הודגש כי "הגדרת הבעיה עבור מחלקת ברה"ןניצול ברה"ן לצורך השתמטות רחבת היקף משירות, מתוך תלות הקב"ן במידע ]מרכז[ חיצוני ממערכת (חינוך ומשפחה) עוינת שירות".
כעבור חודש קבע רמ"ח ברה"ן דאז כי "ככלל המתגייסים מקרב החברה החרדית הינם בריאים בנפשם ואינם שונים בכך מהחברה הכללית".
קרפ"ר דאז ציין באותו חודש, כי הוא "סבור שלא מדובר בהכרח באוכלוסייה חולה יותר אך בהחלט קיימת אי ודאות בסוגית המוטיבציה".
בסוף יולי 2012 קיימה ראשת אכ"א דאז, אלוף (מיל') אורנה ברביבאי, דיון בנושא "תחקיר מתן פטור משירות למלש"בים מהאוכלוסייה החרדית בשל קשיים נפשיים".
בסיכום התחקיר ק בעה ראשת אכ"א, כי "מבחינה ערכית אין אנו יכולים לקבל כעובדה מוגמרת מצב בו מלש"בים מערימים קשיים כנגד המערכת הצבאית במטרה צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1711 .
נותר בעינו הסיכון כי .
ממשית לכך לקבל פטור משירות צבאי, ולכן מחובתנו לבצע את כלל הפעולות הנדרשות בכל המישורים על-מנת להבהיר לחברה הישראלית שאנו מתכוונים לממש את חוק שירו ת הביטחון ולאכוף אותו בקרב כלל האוכלוסיות המחויבות בגיוס" (ההדגשה במקור).
רמ"ח ברה"ן הציע באותו דיון "לבחון גיוסה של לטירונות שמשכה שבועיים ובה לאפשר למפקדים ולגורמי ]החרדית[ האוכלוסייה ברה"ן לעמוד על התאמתם של המתגייסים ולקבוע להם נתונים רפואיים וברה"ניים בהתאם".
רמ"ח ברה"ן דאז הצביע שוב בתחילת אוגוסט 2012 , כי "בכדי לממש את הנחיות חוק הגיוס השוויוני, ובהתחשב ביכולת ההערכה המקצועית הנמוכה יותר בעת מפגש בודד, קיים צורך ביצירת מנגנון מיון וגיוס דיפרנציאליים אשר ייתן מענה מקצועי טוב יותר ספציפית לאוכלוסייה זו ".
]החרדית[ משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף על פי שכבר בשנת 2012 קבעה ראשת אכ"א דאז, כי מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית "מערימים קשיים כנגד המערכת הצבאית במטרה לקבל פטור משירות צבאי", ועל אף הצעה לשיפור שהעלה רמ"ח ברה"ן דאז - לא נקט צה"ל צעדים משמעותיים כדי להתמודד עם תופעה זאת.
כך נותר בעינו הסיכון כי חלק מהמלש"בים מהאוכלוסייה החרדית מצליחים להשיג פטור מהחובות החלות עליהם מכוח חוק שירות ביטחון באמצעות ניצול אפיק הברה"ן, בלי שניתן לוודא כי קיימת הצדקה רפואית ממשית לכך.
ביוני 2016 נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם קרפ"ר, תא"ל ד"ר דודו דגן, בנושא זה.
בפגישה מסר קרפ"ר , בין השאר, כי "בתחומי רפואה אחרים, להבדיל מפסיכיאטריה, ניתן לבסס אבחנה רפואית על בסיס בדיקות גופניות שונות.
במקרה של האבחון הנפשי ההתבססות היא רק על מה שרואה המאבחן לנגד עיניו ועל פי מקצועיים אשר מביא הנבדק.
הקושי נובע מכך ]חוות דעת [ מסמכים וחוו"דים שהמלש"ב אשר אינו מעוניין להתגייס, רותם לעזרתו את הממסד כולו - משפחתו, מוריו ורופאיו.
במצב זה גורמי ברה"ן אינם יכולים להוכיח כי מדובר בהתחזות.
נדרש טיפול מערכתי מעמיק, התגייסות גורמי אכיפה ואכ"א וכן התארגנות מסודרת מול הרבנים הרלוונטיים, על מנת ליצור מערכת אוהדת ושיתוף פעולה המאפשרים גיוס לציין כי קרפ"ר תומך מאוד בביצוע הטירונות הייעודית, המאפשרת ]יש[ .
ברוח טובה זמן התבוננות מעמיק ומקצועי, המאפשר לגורמי המקצוע לקבל החלטה על הכשירות לגיוס".
ראש אכ"א דאז, אלוף חגי טופולנסקי, מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2016, ,בין השאר, כי לא היה מודע לנושא לפני פניית משרד מבקר המדינה אליו.
לדבריו "מהנתונים לפיהם שיעור מקבלי הפטור על רקע נפשי בקרב המלש"בים החרדים גבוה משמעותית מיתר המלש"בים, עולה שיש בעיה לאמת מחלות על רקע נפשי בקרב אותם מלש"בים חרדים.
פתרון שהוצע בזמנו לבעיה זו היה לקיים מעין טרום טירונות מקוצרת שבמהלכה תיבחן התאמת המלש"בים לגיוס.
זה לא התממש וראש אכ"א סבור שזה לא פתרון טוב.
כפתרון זמני מקבל ראש אכ"א את הצעת רמ"ח כי קב"ן חרדי יטפל בבדיקת מלש"בים חרדים ככל ]שהועלתה במהלך הדיון[ ברה"ן שניתן וכי קב"נים יוכשרו ל טפל במלש"בים חרדים.
כמו כן, ניתן בינתיים לפנות 1712 |דוח שנתי 67ב .
לסוגיה זו למשטרת ישראל כדי שיפתחו בחקירה בנוגע לפסיכיאטרים שמשתפים פעולה עם מלש"בים חרדים במתן אישורים לא נכונים לקיומן של בעיות נפשיות.
הפתרון המערכתי של גיוס מלש"בים בעלי פרופיל 21[17] דורש עבודת מטה והשקעה רבה- ראש אכ"א רואה בכך השקעה כדאית".
בהתייחסותו מאוקטובר 2016 של רמ"חברה"ן לשעבר לטיוטת הביקורת נמסר, כי "אכן כמות השחרורים מלשכות הגיוס של האוכלוסייה החרדית מסיבה נפשית, גדולה משמעותית מבכל אוכלוסיה אחרת, ויש בכך כדי לשקף - מעט תחלואה נוספת אולי, ומוטיבציה ירודה לשרת ודאי.
חוסר הרצון לשרת בצה"ל נתמך על ידי גורמי הסמכות בחברה זו - רבנים, הלך הרוח בציבור החרדי.
סוגיה זו ידועה ומוכרת לגורמי ברה"ן, ואף נעשו המון נסיונות מקומיים להתמודד עימה.
ניסיון כזה עלה בתוהו נוצרה וקובעה לאורך השנים ב עיה בבדיקתם הברה"נית של מלש"בים חרדים".
בהתייחסות צה"ל לטיוטת הביקורת נמסר, כי "גורמי הברה"ן.
עושים מלאכתם במסירות ובאופן מקצועי.
סוגיית גיוס החרדים הינה אתגר משמעותי לא רק בהיבט הברה"ני ולכן הנושא קשור להיבט הכללי של גיוס החרדים.
צה"ל בוחן מספר חלופות לשם טיוב המיון של החרדים ובכלל זאת ההיבט הברה"ני".
בהתייחסות של ראשת אכ"א לשעבר, אלוף (מיל') אורנה ברביבאי מאוקטובר 2016 לטיוטת הביקורת נמסר, כי "העיסוק בנושא זה אינו יכול להיות מנותק מההקש ר הלאומי והחברתי ולכן אני סבורה כי נכון שהמלצותיכם לא יופנו רק לצה"ל כדרג המבצע, אלא גם ואולי בעיקר לדרג המדיני הקובע את המדיניות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היכולת של מלש"בים להשיג פטור מהחובות החלות עליהם מכוח חוק שירות ביטחון מסיבות נפשיות ללא הצדקה רפואית לכך, מחייבת את צה"ל לפעול בשיתוף כל הגורמים הרלוונטים למציאת פתרון לסוגיה זו.
על צה"ל לחפש כלים נוספים שיאפשרו לגורמי ברה"ן לאבחן מקצועית את כשירותם הנפשית של מלש"בים מהאוכלוסייה החרדית, כך שפטורים משירות יינתנו רק למי שמצבו הרפואי אכן מצדיק זאת.
על ראש אכ"א לוודא , כי הנתונים בדבר שיעורי הפטור הנפשי הניתן למלש"בים מהאוכלוסייה החרדית וההצעות לפתרון הסוגיה יוצגו בפני הרמטכ"ל, ועל הרמטכ"ל לבחון אותם ולהציג את הסוגיה בפני שר הביטחון, מאחר שמדובר בתופעה ברמה הלאומית.
17 במהלך הדיון הועלה רעיון להקים מסלול שירות למלש"בים שסובלים מקשיים נפשיים שבמצב הקיים כיום מקבלים פטור משירות (פרופיל 21 נפשי), ובכך לצמצם את תופעת הפטור הנפשי בכלל צה"ל.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1713 .
מרכז ברה"ן נושא באחריות לבריאותם הנפשית של חיילי צה"ל; הוא קובע את כשירותם הנפשית לשירות צבאי, ומעניק להם טיפול נפשי במהלך שירותם.
חשיבות זמי נותו של הטיפול הנפשי הניתן לחיילי צה"ל גוברת עקב הסיכון הנובע, בין השאר, מנגישותם לנשק.
ממצאי דוח זה מעלים חשש כי הטיפול הנפשי בחיילי צה"ל נפגע: חיילים המתינו פרקי זמן ארוכים לפגישה עם גורמי ברה"ן; ביקורת ברה"ן יזומה לא נערכה כנדרש; תרופות שנרשמו לחיילים לא נופקו; ולא הוסדרו מדדי שירות ברורים והנחיות ברורות לטיפול.
כמו כן עלה חשש לפגיעה בשוויון בטיפול בפניות הציבור בנושא ברה"ן.