HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רק באפריל 2014 הודיעה מנהלת המרכז כי ניתן לשלב אותם בטיפול ובהדרכה, אך טרם נקבע מועד לתחילת הטיפול.
בפועל, עברו כשבעה חודשים מהפניית ההורים והילדים לטיפול ועד לקבלת ההודעה כי פרטיהם יימסרו למטפלת המתאימה, כאשר במשך זמן זה חשיפת הילדים לדינמיקה האלימה בביתם ממשיכה, ללא מתן כלים מתאימים להתמודדות עם מצבי תסכול, כעס וחוסר אונים.
בתשובתה מנובמבר 2014 ציינה עיריית כפר סבא כי "במסגרת שירותי הרווחה בעיר כפר - סבא יש מספר מסגרות טיפוליות כפי שנכתב בדוח המבקר.
המסגרות אינן מתמחות בטיפול באלימות הורים כלפי ילדיהם באופן ספציפי.
יחד עם זאת הן מעניקות טיפול פרטני, משפחתי, והדרכה הורית ברמה מקצועית טובה".
בנוגע למקרה המצוין לעיל ציינה עירי ית כפר סבא כי ".
בעקבות העומס הרב של פניות לטיפול במרכז, לעיתים יש צורך בהמתנה כפי שהיה במקרה זה.
עם זאת חשוב לציין, כי בפרק זמן ההמתנה עד שהתחילו לקבל טיפול במרכז, לוותה המשפחה באופן אינטנסיבי ע"י העו"ס, תוך מעקב צמוד אחר מצב הקטינים.
דוגמאות אלו מלמדות על חסרים במענים טיפוליים זמינים לקטינים נפגעי אלימות פיזית, במסגרת שירותי הרווחה העירוניים.
על משרד הרווחה לפעול למתן מענה לחסרים אלו, שכן היעדר טיפול מתאים או המתנה ממושכת לקבלתו עלולים להחריף את הנזק שכבר נגרם לקטינים אלו.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי מענים שונים ניתנים באמצעות התכנית הלאומית לטיפול בילדים ונוער בסיכון (ראו לעיל), ובאמצעות מספר תכניות המצויות ברשויות המקומיות ומופעלות על ידן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי על אף חשיבותם של מענים אלו, הרי שכאמור בפועל הדבר תלוי בהיצע השירותים הקיים ברשות המקומית שבה מתגורר הקטין.
כמו כן, תיתכן המתנה לקבלת הטיפול, ולעתים הטיפול אינו בהכרח מותאם לצרכיו של הקטין שנפגע.
לכן עליו לפעול להבטחת מענה טיפולי מותאם וזמין גם לקטינים נפגעי עברות אלימות.
מערכת החינוך: השירות הפסיכו לוגי-החינוכי .
עוד גורם הנותן טיפול רגשי לקטינים הוא יחידות השירות הפסיכולוגי -החינוכי, הפועלות ברשויות המקומיות.
משרד החינוך נושא במימון חלק מהפעילות של השפ"חים, מנחה אותם מקצועית ומפקח על עבודתם באמצעות השירות הפסיכולוגי הייעוצי (להלן - שפ"י).
בשפ"ח 1166 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מועסקים פסיכולוגים חינוכיים, ש עבודתם כוללת הערכה פסיכולוגית וכן התערבויות פסיכולוגיות (טיפול, ייעוץ והדרכה) המיועדות לילדים במערכת החינוך.
הטיפולים יכולים להיות קצרי מועד או ארוכי טווח, פרטניים או קבוצתיים, על-פי צורכי הילד ועמדות ההורים.
השפ"ח יכול להעניק שירות פסיכולוגי חינוכי מורחב במימון ציבורי (ללא עלות) גם למי שמפנים אליו שירותי הרווחה ברשות המקומית, ובכלל זה לקטינים בסיכון (לרבות נפגעי תקיפה מינית או אלימות).
טיפול בנפגעי תקיפה מינית טיפול נפשי בקטינים נפגעי תקיפה מינית יכול להינתן רק בשפ"חים שבהם יש פסיכולוגים חינוכיים שהוכשרו לכך, וכן רק לילדים בני 18-3 הנמצאים במסגרת חינוכית ואשר נפגעו מינית על ידי קטינים שאינם בני משפחתם31.
להערכת שפ"י, בשנת הלימודים התשע"ג טופלו כ-185 ילדים כאלה ב-13 .
שפ"חים טיפול בנפגעי אלימות טיפול במסגרת השפ"ח ניתן גם לקטינים שנפגעו מאלימות, שלהם כאמור אין מענה טיפולי מותאם אחר בדומה למענה הניתן לנפגעי תקיפה מינית.
הבדיקה העלתה כי לשפ"י אין מנגנון מוסדר ואחיד לאיסוף מידע מ -261 השפ"חים המצויים ברחבי הארץ בדבר הקטינים המטופלים בהם, וממילא אין בידיו נתונים - ארציים או מחוזיים - בדבר מספר המטופלים בשפ"חים בכלל והמטופלים בגין אלימות בפרט.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי בהיעדר נתונים, אין אפשרות לבחון את היקף הטיפול שנותנים השפ"חים ולתת את הדעת על צרכים, קשיים וליקויים בעניין זה, ובכלל זה ליקויים הנוגעים למשך הטיפול ולמשך ההמתנה לקבלתו.
טיפול באמצעות מרפאות בריאות הנפש .
מערכת נוספת המטפלת בקטינים היא מערכת הבריאות.
בישראל יש כ -60 מרפאות ממשלתיות וציבוריות המעניקות שירותים, במימון ממשלתי, בתחום בריאות הנפש, וכמחציתן מטפלות גם בקטינים32 ,.
צוות המרפאה עשוי לכלול פסיכולוגים, פסיכיאטרים עו"סים ומרפאים בעיסוק, והטיפול הניתן בה הוא נפשי, תרופתי או שילוב של השניים.
ההפניה למרפאות הללו יכולה להיעשות באופן עצמאי או על ידי גורמי מקצוע (למשל, .
31 טיפול נפשי לא יינתן במקרים של התעללות ממושכת או התעללות בתוך המשפחה, וכן כאשר ההתערבות הטיפולית צפויה להימשך יותר משנת לימודים אחת.
32 על פי רוב בני18-6 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1167 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שירותי הרווחה ורופא המשפחה), שזיהו צורך באבחון או בהתערבות מסוג זה.
הטיפול במרפאות ניתן ללא תשלום.
לפי נתוני משרד הבריאות טופלו במרפאות אלו בשנת 2013 כ- 20,000 קטינים, ובהם נפגעי תקיפה מי נית או אלימות.
יודגש כי למשרד הבריאות אין נתונים על מספר הקטינים נפגעי תקיפה מינית א ו אלימות המטופלים במרפאות האמורות, שכן הקבלה לטיפול נעשית לפי התסמין הקליני של הקטין ולא לפי סוג הפגיעה בו.
( "קטין שהופנה למרפאה יגיע תחילה לפגישת היכרות, המכונה "אינטייק intake ), עם עובד מצוות המרפאה.
לאחר הפגישה תיקבע צורת הטיפול ולמטופל ייקבע מועד לתחילת הטיפול.
הבדיקה העלתה כי ההמתנה לתחילת הטיפול היא בדרך כלל ממושכת, למעט מקרים דחופים, שבהם ימתין המטופל לתחילת הטיפול כמה ימים.
לבקשת משרד מבקר המדינה ריכז משרד הבריאות נתונים בנוגע למשך ההמתנה לטיפול בשבע מרפאות ברחבי הארץ 33 , מהם עלה כי משך ההמתנה לטיפול בהן נמשך על פי רוב כמה חודשים (בין חודש לתשעה חודשים) וכי מספר הממתינים בכל המרפאות הסתכם בעשרות (בין 40 ל-200 ), כאשר בשלוש מהן היה מספר הממתינים גבוה מ-10034.
בארבע מן המרפאות35 נדרשה אף המתנה של עד כחודש ל"אינטייק".
מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם כי לדעת אנשי המקצוע עיכוב בטיפול כרוך בסיכון, וכי בעבור ילדים זמן ההמתנה מכריע במיוחד מפני שהוא עלול להשפיע גם על התפתחותם, והעלה אז כי למרות האמור משך ההמתנה לטיפול במרפאה במקומות רבי ם היה ממושך 36 .
מן הנתונים שצוינו לעיל עולה כי תמונת המצב בעניין זה עדיין עגומה.
טיפול באמצעות מטפלים הקשורים עם קופות החולים אפשרות נוספת לקבלת טיפול היא באמצעות מטפלים עצמאיים הקשורים עם קופות החולים.
מבדיקת זכויות המבוטחים בשלוש קופות החולים הגדולות37 עולה כי קבלת טיפול כזה כרוכה בהשתתפות עצמית לא מבוטלת של המבוטחים, בסכומים של 190-120 ש"ח למפגש, וכי מכסת הטיפולים המסובסדים קצובה ונעה בין 30 ל-60 .
אם השלים המבוטח את המכסה, הוא יכול להמשיך את הטיפול באופן פרטי אצל אותו מטפל בעלויות גבוהות יותר.
יצוין כי בשתיים מהקופות38 .
הזכאות לטיפולים מותנית בביטוח משלים .
33 ביישובים אום אל-פחם, באר שבע, ירושלים, מר'אר, נתניה, קריית גת ותל אביב-יפו.
הנתונים נוגעים לכלל הקטינים הנזקקים לשירותי בריאות הנפש, ולא בהכרח לנפגעי תקיפה מינית או אלימות, שכן כאמור במרפאות לא נעשה פילוח לפי סוג הפגיעה.
34 באום אל-פחם, מר'אר ונתניה.
35 בבאר שבע, ירושלים, נתניה ותל אביב-יפו.
36 מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010) ', עמ 562-561 .
שירותי בריאות כללית, מכבי שירותי בריאות וקופת חולים מאוחדת 38 .
שירותי בריאות כללית וקופת חולים מאוחדת 1168 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהאמור עולה שקטינים ממשפחות שידן אינה משגת יתקשו לקבל טיפול בדרך זו או ייתכן שייאלצו להפסיקו לפני השלמתו, בגין עלות כספית שהולכת וגדלה עם התקדמות הטיפול.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד הבריאות כי ביולי 2015 צפויה להתחיל הרפורמה בשירותי בריאות הנפש שמשמעותה הוספת מרפאות לבריאות הנפש, בפיזור ארצי, שתהיינה באחריות קופות החולים וכי "הרפורמה תהווה מענה בהגברת הנגישות והזמינות של טיפול.
כחלק מהמערך שנבנה, יפתחו גם מרפאות לטיפול בילדים ונוער".
קופות החולים, בתשובותיהן מאוקטובר ומנובמבר 2014 , התייחסו אף הן להרחבת המענים הצפויה באמצעות המרפאות שהן מקימות לקראת רפורמה זו.
מכלל האמור יוצא שלעומת קטינים נפגעי תקיפה מינית שלהם ניתן מענה ממשלתי מערכתי המאפשר להם לקבל טיפול ארוך טווח, לקטינים נפגעי אלימות לא ניתן מענה כזה, ובפועל הדבר תלוי בזמינות המענה המקומי וביכולת הכספית של משפחת הקטין.
יודגש כי היעדרם של מענים מותאמים וזמינים לקטינים נפגעים, משמעו לעתים החרפת הנזק שכבר נגרם להם.
על משרד הרווחה, בשיתוף משרד החינוך, משרד הבריאות והשלטון המקומי, לפעול להבטחת מענה טיפולי מותאם וזמין גם לקטינים נפגעי עברות אלימות.
משרד הרווחה ציין בתשובתו מנובמבר 2014 כי "בשיתוף עם המשרדים האחרים, ובהתאם לתכנית העבודה השנתית והתקציב העומד לרשותו בסעיף זה, יפעל לפיתוח והקמה של מרכזים לטיפול גם בנפגעי אלימות פיזית".
הכשרות לאיתור קטינים שנפגע ו .
כאמור, חובת הדיווח על עברות שעניינן פגיעה בקטינים מוטלת בין היתר על אנשי המקצוע, ובהם רופא, אח, עובד חינוך ועו"ס.
אחת הדרכים המרכזיות להגביר את יכולתם של אנשי המקצוע האמורים לאתר קטינים שנפגעו (בפרט כאשר הקטינים עצמם אינם חושפים את משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1169 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,הפגיעה אך התנהגותם מרמזת על כך), היא באמצעות הכשרה ייעודית לכך.
את נחיצותה של הכשרה כזאת ציינו גם ועדות מקצועיות שהקים משרד הרווחה39 .
מאחר שקטינים שוהים חלק ניכר מהיום במסגרות חינוכיות, ומאחר שנעשות להם בדיקות עִתיות במוסדות רפואיים (דוגמת מעקב בתחנות טיפת חלב ובדיקות אצל רופא ילדים) - יש למשרדי החינוך והבריאות תפקיד רב חשיבות בהכשרת עובדי המערכות שבאחריותם לאיתור קטינים בסיכון בכלל, וקטינים נפגעי עברות מין ואלימות בפרט.
הדבר נכון גם בנוגע למשרד הכלכלה, המופקד על מערכות המטפלות בילדים בגיל הרך, ובהן מעונות יום ומשפחתונים.
בביקורת נבדקו היבטים בפעולותיהם של המשרדים הללו לאיתור קטינים שנפגעו.
התפקיד החשוב ביותר באיתור קטינים שנפגעו מוטל על מערכת החינוך, מאחר שלא אחת רואים הילדים באיש החינוך גורם שניתן לבקש ממנו עזרה.
נוסף על כך, איש החינוך השוהה זמן ממושך בסביבת קטינים יכול לזהות סימנים לפגיעה בקטין, גם אם הקטין לא חשף אותה בעצמו.
כדי לזהות סימנים כאלו נדרשים ידע, מודעות ומיומנות באבחון.
הגורם המופקד במשרד החינוך בין היתר על איתור קטינים שנפגעו הוא שפ"י.
בשפ"י מועסקים אנשי מקצוע אשר מכשירים את עובדי מערכות החינוך לאתר קטינים כאלה, מלווים אותם בעבודתם ואחראים לפיתוח של תכניות בנושא ולהטמעתן 40 .
להלן פרטים על פעולות ההכשרה המרכזיות: הכשרות ליועצים חינוכיים .
יועץ חינוכי הוא עובד הוראה שפעילותו נוגעת לילדים בכל שכבות הגיל - מגיל הגן ועד גיל בית ספר התיכון.
תפקידיו של ה יועץ החינוכי הם בין היתר הפעלה של תכניות התערבות ומניעה (לרבות מניעה ואיתור התעללות פיזית ומינית), ובמתן הכשרה לצוותי חינוך המנחים תכניות אלה בכיתותיהם ותמיכה בהם41 .
אחד התנאים לקבלת רישיון קבוע לייעוץ חינוכי הוא שהיועץ יעבור הכשרה ייעודית הכוללת השתתפות בקורסים הכוללים בין היתר עבודה עם ילדים בסיכון, התמודדות עם מצבי משבר והנחיית צוותים חינוכיים בתחום התכנית "כישורי חיים" (ראו פירוט להלן), לרבות סוגיות מורכבות כמו הטרדה מינית ופגיעה מינית.
אולם, מנתוני משרד החינוך עלה כי בפועל מבין כ - 4,500 יועצים חינוכיים הפועלים כיום במערכת החינוך, רק כ- 2,700 עברו הכשרה כאמור42 .
39 דוגמת הוועדה הבין-משרדית בנושא "איתור קטינים הנמצאים במצבי סכנה והתוויית רשת ביטחון להגנה בקהילה" משנת 2010 .
בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2010 ( 2011,) 'עמ 285-282 .
40 פעולות נוספות כללו מתן קורסי הכשרה וימי עיון לצוותיםחינוכיים ולפסיכולוגים חינוכיים, כנס שנתי של חשיפה ולמידה בנושאים הקשורים למניעת הטרדה מינית ופגיעה מינית ופרסום חוברות הדרכה.
41 לפירוט נוסף בנוגע לעבודת היועץ החינוכי ראומבקר המדינה, דוח שנתי64 ג( 2014,) בפרק "הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים ", עמ' 942-913 .
חלקם קיבלו רישיון ייעוץ קבוע לפני שהכשרות אלו נקבעו כתנאי לכך 1170 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בהקשר זה יצוין כי בתכנית העבודה של שפ"י לשנת הלימודים התשע"ד נקבע בין היתר כי יש להכשיר אנשי חינוך, ובהם יועצים חינוכיים, הפועלים בכל שכבות הגיל ובכל המגזר ים לאיתור וזיהוי של ילדים בסיכון, אך לא נקבעו בה יעדים כמותיים בנוגע להכשרה זו.
מכיוון שחלק מן היועצים טרם עברו הכשרה זו כאמור, היה ניתן לצפות כי משרד החינוך יקבע תכנית הכשרה סדורה, ובה ייכללו פרטי היועצים שעליהם להשתתף בהכשרה ומועד קיומה.
ואולם נמצא כי משרד החינוך לא מיפה את היועצים שטרם עברו הכשרה זו, ולא קבע לגביהם תכנית הכשרה.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד החינוך כי "בכל המחוזות מתקיימים מדי שנה ימי עיון ולמידה ליועצי המחוז בתחום איתור מצוקה, פגיעה והתעללות בילדים.
לפיכך ניכר כי היעד מתוך תכנית העבודה של שפ"י לשנת תשע"ד, להכשרת כלל היועצים החינוכיים בתחום איתור ילדים בסיכון, בוצע במלואו".
עוד הוסיף כי "ימשיך להכשיר באופן שיטתי יועצים.
חדשים ויועצים ותיקים.
וזאת לצד ימי עיון וכנסים לכלל היועצים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לימי העיון האמורים יש חשיבות רבה.
ואולם כאמור, רק כ- 60% מהיועצים עברו את ההכשרה הייעודית, כך שהיעד בעניין זה טרם הושלם ועל משרד החינוך לוודא השלמתו.
הכשרות לעובדי הוראה באמצעות תכנית "כישורי חיים" מעובדי ההוראה מצופה להיות בעלי יכולת לזהות פגיעה בתלמידים ולהקנות לתלמידים כלים להתמודדות עם פגיעה כזאת.
התכנית המרכזית שקבע משרד החינוך בהקשר זה היא התכנית כישורי חיים.
לפי תכנית זו, המיועדת לתלמידי כיתות א'-י"ב, על מורי בתי הספר לפתח בקרב תלמידיהם בין היתר כישורים ומיומנויות להתמודדות עם מצבי חיים שגרתיים ועם מצבי סיכון, והיא כוללת נושאים שונים כדוגמת התנהגויות מיניות פוגעות, ניצול והתמודדות עם אלימות.
שיעורי כישורי חיים נכללים בתכנית הליבה, והם חובה בבתי הספר היסודיים והעל- יסודיים43 .
הפעלת התכנית כישורי חיים מוסדרת בחוזר מנכ"ל, הקובע בין היתר כי הפעלת התכנית מחייבת ליווי והדרכה קבועים של המורים על ידי יועץ בית הספר (ובכלל זה מתן סדנאות והרצאות מתאימות לכל צוות המורים ולמחנכי הכיתות).
תהליכי הבקרה על יישום התכנית מבוצעים בין היתר באמצעות שאלון דיווח שנתי הנמסר למנהלי בתי הספר ובאמצעות סקר מקוון הנשלח ליועצים החינוכיים.
הביקורת העלתה כי בידי שפ"י יש מידע חלקי בלבד בכל הנוגע ליישום התכנית.
43 לגני ילדים פותחה תכנית כישורי חיים המותאמת להם, הכוללת הדרכה לעובדיםבגני הילדים .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1171 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 1.
יישום התכנית באמצעות מנהלי בתי הספר כאמור, הבקרה על יישום התכנית נעשית בין היתר באמצעות שאלון דיווח שנתי הנמסר למנהלי בתי הספר.
הבדיקה העלתה כי רק כ-%6044 ממנהלי בתי הספר השיבו לשאלון זה , וכי על פי תשובותיהם, התכנית אינה מיושמת במלואה , בעיקר בבתי הספר העל -יסודיים, אף שזו תכנית חובה הנכללת בלימודי הליבה: בשנת הלימודים התשע"ב, כ- 19% (183 ) מבין971 מנהלי בתי ספר על -יסודיים שהשיבו לשאלון, ציינו כי התכנית כלל אינה מופעלת בבית הספר; ובשנת הלימודים התשע"ג השיבו כך כ- 17% (154 ) מבין920 .
מנהלים כאלה אשר לבתי הספר היסודיים, נמצא כי התכנית לא הופעלה בכ-%545 מבתי ספר אלו בשנת הלימודים התשע"ב ובכ-%346 מהם בשנת הלימודים התשע"ג.
בתשובתו מסר משרד החינוך כי בנוגע לבתי הספר העל-יסודיים "תעשה פניה מחודשת למפקחים.
על מנת שיוודאו את יישום התכנית".
יישום התכנית באמצעות היועצים החינוכיים א.
כאמור, שפ"י שולח לכל היועצים החינוכיים סקר מקוון, ובו שאלות בדבר הפעולות שעשה כל יועץ ליישום התכנית.
מנתוני שפ"י בנוגע לשנת הלימודים התשע"ג ע ולה כי רק כשליש מהיועצים ( 1,637 מבין כ- 4,500 )יועצים השיבו על השאלון, וגם אלו - באופן חלקי בלבד.
על פי חוזר המנכ"ל, אחת ממטרותיה של הדרכת היועץ החינוכי היא לפתח בקרב המורים יכולת התבוננות בתלמידים ואיתור התלמידים הזקוקים להתערבות פרטנית, בין היתר, באמצעות שלושה מפגשי הכ שרה בשנה לכל צוות המורים וכן מפגש חודשי, לכל הפחות, עם הצוותים החינוכיים .
בנוסף, מערכת החינוך מקדישה מדי שנה שבוע לפעילות ממוקדת של עבודה חינוכית נגד אלימות מינית, ובמהלכו מועברים באופן מרוכז תכנים בנושאים הנוגעים בין היתר לאיתור וזיהוי פגיעה מינית.
44 מנהלים של 2,617 מבין כ- 4,500 בתי הספר היסודיים והעל-יסודיים.
בתי ספר יסודיים שמנהליהם השיבו על שאלה זו 46 ב-47 מבין 1,655 .
בתי ספר יסודיים שמנהליהם השיבו על שאלה זו 1172 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מן התשובות שהתקבלו עולה כי הנחיות חוזר המנכ"ל בדבר ההדרכות שעל היועץ החינוכי לבצע לשם יישום התכנית, יושמו באופן חלקי בלבד.
למשל, הועלה כי 6% מבין היועצים שהשיבו על הסקר בשנת הלימודים התשע"ג ציינו כי לא ניתנה לצוות המורים הדרכה כלשהי, וכי רק 37% מהמשיבים ציינו כי ניתנה הדרכה לכל צוות המורים.
לגבי החובה לקיים מפגש חודשי לכל הפחות עם הצוותים החינוכיים, נמצא כי כ- 36% מבין היועצים שהשיבו לא עמדו בחובה זו47 .
אשר לחובה לקיים שבוע של פעילות ממוקדת בנושא "מערכת החינוך נגד אלימות מינית", נמצא כ- %32 מהמשיביםציינו כי בבית ספרם לא התקיימה פעילות כזאת48.
בתשובתו מנובמבר 2014 , הציג משרד החינוך נתונים מסקר שנת הלימודים התשע"ד שעובדו לאחרונה, המצביעים על שיפור ביישום תכנית כישורי חיים: על הסקר של שנה זו השיבו כמחצית מכלל היועצים (לעומת כשליש בשנת הלימודים התשע"ג), ומתוצאותיו עלה כי 41% מהיועצים קיימו הדרכה לכלל חדר המורים (לעומת37% בשנת הלימודים התשע"ג), וכי כ-27% מהיועצים דיווחו כי בבית ספרם לא התקיים שבוע של פעילות ממוקדת בנושא "מערכת החינוך נגד אלימות מינית" (לעומת כ-32% .
)בשנת הלימודים התשע"ג מכלל האמור יוצא כי אף שתכנית כישורי חיים היא תכנית חובה, האמורה להקנות לאנשי החינוך בין היתר כלים לאיתור קטינים נפגעים - אין למשרד החינוך תמונה מלאה בדבר יישומה ובדבר ניצול השעות שהוקצו לכך.
מכל מקום, גם מהנתונים החסרים שבידי משרד החינוך, ועל אף השיפור שחל בשנת הלימודים התשע"ד, עולה כי התכנית מיושמת באופן חלקי בלבד, וכי רבים מאנשי החינוך לא קיבלו את ההכשרות שהיו אמורים לקבל על פיה.
פעולות משרד הבריאות .
כאמור, גם למערכת הבריאות תפקיד חשוב בזיהוי ואיתור קטינים נפגעים ועל כן יש חשיבות לביצוע הכשרות בעניין זה גם לעובדיה.
במחקר שפורסם בשנת 2011 עלה כי חלק מהותי מהגורמים לקשיים ומגבלות של רופאים באיתור ילדים בסיכון ובדיווח עליהם נובע מהיעדר הכשרה מספקת לצוותים הרפואיים בתחום זה, ובכלל זה היעדר הכשרה בסיסית הקשורה לאבחון ולזיהוי ילדים נפגעים49 .
גם ההסתדרות הרפואית בישראל הדגישה בשנת 2013 את החשיבות שבהכשרת הצוותים, כדי שיוכלו לזהות סימני מצוקה ולאפשר נגישות לחשיפת דבר הפגיעה50 .
עובדימערכת הבריאות הרלוונטיים לקבלת הכשרות הם בעיקר רופאי ילדים ואחים וכן עו "סים הנוגעים בנושא, והגורם האחראי לביצוען הוא השירות הארצי לעבודה .
47 462 מבין 1,293 יועצים בבתי ספר יסודיים ועל -יסודיים (מהם 259 יועצים שהדריכו ארבע פעמים בשנה, ו-203 יועצים שהדריכו במקרים מזדמנים בלבד).
48 המדובר רק בבתי ספר על-יסודיים.
49 ,רמי בנבנישתי ומירב ידובניסיון, עמדות וצרכי הכשרה של רופאי ילדים בסוגיות של איתור, טיפול ודיווח על ילדים נפגעי הזנחה והתעללות ( 2011.
) 50 בנייר עמדה לקראת דיון בוועדה לזכויות הילד, בנושא זיהוי פגיעה מינית בקרב בני נוער.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1173 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סוציאלית שבמשרד הבריאות.
להלן פרטים בנוגע לכמה מפעולות ההכשרה המרכזיות שבוצעו בשנים 2008- 201451.
הכשרות לרופאי בתי החולים אחת ההכשרות המרכזיות שקיים משרד הבריאות52 הייתה קורסלרופאי ילדים ולרופאי נשים בבתי החולים - הכשרה לאיתור, זיהוי ותיעוד במקרי התעללות והזנחת קטינים .
הקורס הראשון התקיים בשנת 2008 והקורס השני - בשנת 2013 .
המטרה הייתה להקים קבוצת רופאים מומחים בפריסה ארצית שיהוו בסיס לפיתוח הידע והמומחיות בתחום ההתעללות בקטינים.
בשני הקורסים יחד הוכשרו 42 .
רופאים מבתי חולים ברחבי הארץ מנתוני משרד הבריאות עולה כי שבעה מבין הרופאים האמורים לא עסקו במועד סיום הביקורת בתחום ההתעללות בקטינים או אינם עובדים בב תי החולים.
בין רופאים אלו נכללו רופאים מבתי חולים בצפת, נצרת וטבריה.
בכך נפגמה הפריסה בכל הנוגע לצפון הארץ.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד הבריאות באשר להכשרות לרופאים כי לפני הקורס השני נלמדו לקחים ונדרשה התחייבות של בתי החולים להמשך העסקת הרופאים המועמדים לקורס, וכי "נראה כי בקרב מסיימי הקורס השני יש מחויבות גדולה יותר לעסוק בנושא".
עוד מסר כי "כעת הסתיים מיפוי של.
הרופאים העוסקים בנושא בכל בתי החולים בארץ ואנו עובדים על בניית מענה למסגרות בהן אין רופא ייעודי".
הכשרות לעו"סים בבתי החולים מנתוני משרד הבריאות ע ולה כי בשנת 2010 התקיים קורס הכשרה לעו"ס ים ממחלקות הילדים ומהמרכזים לרפואה דחופה בבתי החולים , לאיתור קטינים שנפגעו.
בקורס השתתפו 26 עו"סים.
נמצא כי לאחר קורס זה לא התקיימו עוד קורסי הכשרה לעו"סים, וכן לא תוכננו קורסים כאלו בעתיד.
לדעת משרד מבקר המדינה , נוכח תפקידו המרכזי של העו"ס בטיפול בקטינים נפגעים המגיעים לבתי החולים, ומכיוון שכבר עברו כארבע שנים מאז קיומו של הקורס הראשון - ראוי כי משרד הבריאות יקיים עוד קורסים לאיתור קטינים שנפגעו מעת לעת, באופן שגרתי.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בשנת 2015 .
מתוכנן קורס נוסף לעו"סים .
51 עוד קורסים בסיסיים וימי הכשרות התקיימו בשנים 2012 -2010 לאנשי צוות ממכונים להתפתחות הילד, לאנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש ולרופאי ילדים מקופות החולים.
הכשרות לאחים מבתי החולים נעשו בשנים 2011 ו- 2014 .
מלבד ההכשרות, משרד הבריאות מפתח לומדה בנושא התעללות בקטינים, המיועדת לכלל הצוותים ואנשי המקצוע במערכת הבריאות.
במימון משותף עם מכון חרוב 1174 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 היעדר הכשרות במזרח ירושלים מנתוני משרד הבריאות עולה כי בקורסי ההכשרה לא נכללו עובדים ממסגרות רפואיות המצויות במזרח ירושלים (רופאים, אחים ועו"סים).
כאמור לעיל, נמצא כי למרכז הגנה ירושלים כמעט לא מופנים קטינים מהאוכלוסייה הלא-יהודית ב עיר.
על כן לדעת משרד מבקר המדינה , יש משנה חשיבות לריכוז מאמצים לקיים הכשרות לעובדים מאזור זה.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי "החל משנת 2015 יזומנו צוותים רפואיים ממזרח ירושלים לכל תכניות ההכשרה של המשרד.
כמו כן, ניזום פגישות עבודה בין מרכז ההגנה לבין גורמי בריאות במזרח ירושלים לשיפור קשרי העבודה וההפניות המגיעות מאזור זה".
מיפוי הצרכים כדי שהשירות הארצי לעבודה סוציאלית יוכל להבטיח ככל שניתן פריסה ארצית של עובדים שהוכשרו באיתור קטינים שנפגעו וכן שימור של הידע וריענונו בקרב העובדים שכבר הוכשרו, נדרש לבצע מדי פעם בפעם מיפוי צרכים בתחומים אלה, ועל פיו תוצאותיו לבצע תכנון שנתי.
הביקורת העלתה כי השירות לא מיפה את הצרכים בתחומים אלה לשנים הבאות.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2014 כי "תכניות עבודה 2015 , יתבססו על הערכת צרכים ומיפוי שנעשה בהכשרות ותיבנה תכנית דו שנתית בהתאם".
גם עובדי מסגרות הטיפול בילדים בגיל הרך ( ילדים עד גיל 3 ) אחראים לשלומם של הילדים במשך חלק גדול של היום, ולכן חשוב להכשירם לאתר ילדים נפגעים .
להכשרתם של עובדים אלה אף יש משנה חשיבות, שכן יכולתם של ילדים בגיל הרך לחשוף בעצמם את דבר הפגיעה בהם מוגבלת יותר.
הגורם הממשלתי שבאחריותו לפקח על המסגרות לגיל הרך הוא האגף למעונות יום ומשפחתונים שבמשרד הכלכלה (להלן - האגף).
מנתונים שמסר האגף למשרד מבקר המדינה עולה כי בתכנית הלימודים למטפלות במעונות היום נכלל פרק הנוגע לזיהוי ילדים בסיכון (ובכלל זה ילדים נפגעי התעללות גופנית, התעללות מינית או הזנחה).
עוד עלה כי בשנים 2012 -2010 קיים האגף, באמצעות המועצה לשלום הילד, הדרכות בנושא לאנשי מקצוע (מטפלים, מנהלים ועוד) מהמעונות ומהמשפחתונים שהוא מכיר בהם .
המועצה לשלום הילד מסרה למשרד מבקר המדינה כי החלה לקיים הדרכות כאלה עוד בשנת 2007 , וממועד זה ועד שנת 2012 התקיימו כ-90 הדרכות לכ- 2,700 אנשי מקצוע.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1175 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בבדיקהלא נמצא שהאגף הגדיר לעצמו יעדים בדבר שימור הידע בתחום זה וריענונו, אף שעברו כמה שנים מאז הוחל בהדרכות.
משרד הכלכלה השיב בנובמבר 2014 כי הוא פועל, בשיתוף עם המועצה לשלום הילד, לגיבוש תכנית הכשרה עתידית ועדכנית בנושא, הכוללת יעדים בדבר שימור הידע וריענונו.
בישראל נפגעים מדי שנה בשנה אלפי ילדים ובני נוער מהתעללות מינית או פיזית, ולפגיעות אלה עלולה להיות השפעה ממושכת על היבטים שונים בחייהם של הנפגעים, עד כדי מניעת קיום אורח חיים תקין במשך שנים.
בקרב אנשי המקצוע קיימת תמימות דעים כי אי -מתן הטיפול הנדרש לקטין שנפגע או עיכוב במתן הטיפול יחמירו את הנזק שנוצר, ואילו טיפול מקיף וזמין יסייע לשיקומו של הקטין.
בעשור האחרון גברה המודעות לצורך בטיפול בקטינים, ולשם כך הוקמו מענים ממשלתיים חשובים: מרכזי הגנה - שבהם ניתן לקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות טיפול ראשוני, ומרכזי טיפול - שבהם ניתן לקטינים נפגעי תקיפה מינית טיפול ארוך טווח.
האחריות לפעילותם של מרכזי ההגנה והטיפול מופקדת בידי משרד הרווחה.
עם זאת, הביקורת העלתה כי למרות ההתקדמות הרבה שחלה בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות, עדיין קיימים חסרים ניכרים: על משרד הרווחה להשלים ללא דיחוי נוסף את הקמתם של שמונת מרכזי ההגנה כמתחייב מן החקיקה בנדון, על מנת להנגיש את המרכזים לתושבים רבים ככל האפשר.
כמו כן, על המשרד והגופים האחרים הנוגעים בדבר - ובהם משטרת ישראל, משרד הבריאות ומשרד החינוך - לפעול להגברת המודעות לקיומם של מרכזי ההגנה ולעדכון נוהליהם בעניין זה.
נוסף על כך, על משרד הרווחה להסדיר את תהליכי עבודת מרכזי ההגנה ואת הפיקוח עליהם וכן את הפיקוח על מרכזי הטיפול - כל זאת כדי להבטיח שיסופקו השירותים שמרכזים אלו מחויבים לספק .
בכל הנוגע למרכזי הטיפול, על המשרד גם להבטיח ללא דיחוי שיהיה להם מענה פסיכיאטרי זמין, שיהיה ניתן להסתייע בו במקרים המתאימים.
על משרד הרווחה, בשיתוף משרד החינוך, משרד הבריאות והשלטון המקומי, לפעול להבטחת מענה טיפולי ארוך טווח זמין ומותאם גם לקטינים נפגעי אלימות, בדומה לטיפול הניתן לקטינים נפגעי תקיפה מינית, שכן הטיפול הניתן כיום לקטינים נפגעי אלימות תלוי באפשרויות של הרשויות המקומיות שהקטינים מתגוררים בשטחי שיפוטן, ועלול להיות כרוך בהמתנה ולעתים גם בתשלום.
יצוין כי המתנה לטיפול עלולה להחריף את הנזק שכבר נגרם לאותם קטינים.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 למשרדי החינוך, הבריאות והכלכלה יש תפקיד חשוב בהכשרת העובדי ם הרלוונטיים במסגרות שבאחריותם לאתר קטינים שנפגעו.
בשנים האחרונות נקטו המשרדים הללו פעולות להכשרת עובדים אלה, ואולם בפעולות שננקטו עד כה אין די.
על כל משרד למפות את הצרכים בעניין זה בכלל מסגרותיו, ועל פי תוצאות המיפוי לקבוע תכנית עבודה ובה יעדים כמותיים לביצוע לשנים הבאות - הן בנוגע להכשרת עובדים שטרם הוכשרו והן בנוגע לשימור הידע וריענונו בקרב עובדים שכבר הוכשרו.
מדינה נמדדת בין השאר בטיפול בחלשים ובחסרי הישע שבה, ובכלל זה קטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות .
הביקורת העלתה כי למרות ההתקדמות הניכרת שחלה בטיפול בקטינים כאלה, עדיין קיימים חסרים ניכרים.
על הממשלה לפעול - באמצעות משרד הרווחה - להשלמת החסרים האמורים ולתיקון הליקויים שצוינו בדוח זה.