HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מפרוטוקול ישיבה שנערכה באפריל 2012 , בהשתתפות נציגים ממשרדי הרווחה והבריאות, מישיבות הוועדה הבין-משרדית, וכפי שנמסר מנציגי המחלקה לשיקום נכי נפש, עולה כי בפועל קיים מחסור במסגרות דיור ייעודיות לאוכלוס יית נכי נפש בעלי הנמכה קוגניטיבית, מחסור שהיקפו אינו ידוע למשרדים.
בהיעדר פתרונות ייעודיים לנכים אלה, הם משולבים במוסדות לטיפול במוגבלות שכלית התפתחותית של משרד הרווחה, שאינם ייעודיים לצרכיהם ואינם ערוכים לטיפול במורכבותם הנפשית והקוגניטיבית.
45 לפי מסמך "מערך משותף לאדם עם פגיעות קוגניטיביות ומחלות נפש" שניסח פרופסור מרדכי שני ממכון גרטנר לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות.
46 מכון גרטנר- חברה לתועלת הציבור המהווה מסגרת מחקרית לאומית לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות בישראל.
47 עמותה בזכות- המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות.
48 הפתרון כלל שבע דירות לוויין ל-6 ,דיירים בכל דירה10 מעונות דיור ל-15 ,דיירים בכל מעון ומסגרת אשפוזית לעשרה חוסים בקירוב.
49 טיוטת נוהל מאוק טובר 2013 , "סטנדרטים ונהלים להפעלת בית לחיים לחוסים בתחלואה כפולה".
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי הוא מקדם פרסום מכרז וסטנדרטים חדשים למתן שירות לאוכלוסייה זו, אולם המשרד לא צירף לתשובתו לוח זמנים לפרסום המכרז.
משרד הרווחה השיב בדצמבר 2015 כי נכי נפש בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית או הנמכה קוגניטיבית משובצים במוסדות של משרד הרווחה, וכי לא צלחו ניסיונותיו לפעול בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות לקידום תהליכי תכנון והקמה של יחידות משותפות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והרווחה לקדם פתרונות מגורים לאוכלוסיית נכי הנפש הסובלת גם ממוגבלות שכלית התפתחותית , תוך קביעת לוחות זמנים סדורים למימושם.
מסגרות לנכי נפש תשושים -קשישים וצעירים לפי נתוני משרד הבריאות, בשנת 2014 קיבלו שירותי דיור במסגרות השיקום314 גברים ונשים נכי נפש תשושים קשישים50 (נשים מגיל62 , גברים מגיל67 ).
על פי אומדן של המשרד, בשנת 2020 ישהו במסגרות שונות כ-430 נכי נפש תשושים קשישים (יש גם נכי נפש תשושים צעירים).
פעמים רבות מחלתם הנפשית של נכי הנפש הקשישים נמצאת בנסיגה והם לא שהו באשפוז פסיכיאטרי שנים רבות.
רוב נכי הנפש מתגוררים בהוסטלים51 ,בקהילה תומכת52, בדירת ספק53 או בביתם הפרטי, ומקבלים שירותי שיקום.
ואולם עם התגברות התשישות הם נזקקים יותר ויותר לעזרה פיזית, ולכן המסגרת שהתגוררו בה אינה מתאימה להם עוד.
אחד המענים שמתאימים לאוכלוסייה זו הוא בתי אבות ברישוי משרד הרווחה ובפיקוחו.
הלשכות לשירותים חברתיים של משרד הרווחה ברשויות המקומיות אמורות לסייע במציאת בתי אבות מתאימים.
ביוני 2009 פרסםמשרד הרווחה הנחיה למנהלי "מדור לזקן" ברשויות המקומיות בעניין קריטריונים להפניית דיירים נכי נפש לבתי אבות: קשישים המתפקדים כעצמאיים או תשושים; בעלי יכולת הסתגלות חברתית לבתי האבות; שאינם אלימים, אינם מסכנים את עצמם ואת סביבתם ואינם מפריעים לסביבתם; ושבשנה הקודמת להפנייתם לבית האבות לא אושפזו אשפוז פסיכיאטרי שעלה על 90 .
יום משרד הבריאות מסר כי בניגוד להנחיית משרד הרווחה מיוני 2009, המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות54 אינן מפנות נכי נפש לבתי אבות, מחמת הרקע הפסיכיאטרי בעברם , הגם שנכי הנפש עומדים בקריטריונים שקבע 55 משרד הרווחה, וממילא רוב בתי האבות אינם ערוכים לקלוט אותם ולטפל בהם.
50 על פי הגדרת משרד הרווחה - "תשוש" - זקן הזקוק לטיפול אישי ולסיוע בפעולות היומיום, עקב ירידה במצבו התפקודי.
51 "הוסטל" - מסגרת דיור במבנה אחד ל-30 .
משתקמים לכל היותר מתוך מכרז לרכש שירותי שיקום בדיור לנכי נפש בקהילה 73/2015 .
52 "קהילהתומכת" - מסגרת דיור ל- 15 משתקמים לכל היותר במבנה מרכזי ועוד מספר שלוחות של מבני מגורים המיועדים לתת שירות לעד 30 או עד 60 משתקמים נוספים.
מתוך מכרז לרכש שירותי שיקום בדיור לנכי נפש בקהילה 73/2015 .
53 ""דירת סּפק- דיור מוגן בדירה שבבעלות יזם המספק שירותי דיור לנכי נפש.
54 בהתאם לחוק שירותי הסעד, התשי"ח-1958 , ולתקנות ארגון לשכת סעד (תפקיד המנהל וועדת הסעד)- התשכ"ד-1963 , מנהל לשכת הסעד אחראי למתן טיפול סוציאלי והגשת סעד בהתאם לנהלים.
בביצוע תפקידו יהיה המנהל כפוף לפיקוחם המקצועי של מפקחי משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
55 הבעיה הועלתה גם בדיון מטה של משרדי הרווחה והבריאות בפברואר2015.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 במהלך הביקורת מסרו משרד הבריאות ויזמים כי הם מתקשים להעביר נכי נפש תשושים מהוסטלים לבתי אבות, אשר בפועל מקבלים אחוז קטן מן הפונים.
רמת ההיענות של משרד הרווחה לפונים המבקשים לעבור לבתי אבות בעלי הסכם עם משרד הרווחה נמוכה מאוד, אף על פי שגורמים מקצועיים במשרד הבריאות סבורים כי בגיל זקנה פוחתים במידה רבה האינטנסיביות והתסמינים הפעילים של מחלת הנפש.
עוד מסר משרד הבריאות כי קיים מחסור במסגרות דיור מתאימות.
בישיבת מטה משותפת שקיימו משרדי הבריאות והרווחה בפברואר 2015 , סוכם כי משרד הרווחה יבחן אפשרות להגדיל את מספר נכי הנפש, קשישים וצעירים, שמחלתם הנפשית אינה פעילה ויתקבלו לבתי אבות; והמחלקה לשיקום נכי נפש במשרד הבריאות והשירות לזקן במשרד הרווחה יבצעו עבודת מטה, יבחנו במקביל את הרחבת שיעורם של נכי נפש שיתקבלו לבתי אבות, ויביאו את מסקנותיהם למנכ"לי המשרדים עד אפריל 2015.
עד סיום הביקורת הנוכחית (ספטמבר 2015 ) לא סיפקו משרדי הבריאות והרווחה פתרון לצורך במסגרות דיור לנכי נפש תשושים, לא החלו בעבודת מטה ובבחינה משותפת של הרחבת ק בלתם של נכי הנפש המתאימים לבתי אבות, ולא החלו בהנעת תהליך המכרז המשותף עם משרד הרווחה, להקמת מסגרות משותפות לנכי נפש קשישים בעלי בעיות נפשיות שאינם מתקבלים לבתי אבות.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי במסגרת מכרז הדיור החדש56 , הוא מבקש לפתוח חמישה הוסטלים לנכי נפש בעלי תחלואה גופנית, רובם גם תשושים המוגבלים בתפקוד, ויפעל לכתיבת נוהל משותף בידי נציגי שני המשרדים , שיסדיר את קבלתם של נכי נפש מזדקנים הזקוקים לבית אבות.
ובעניינם של נכי נפש צעירים תשושים הזקוקים לטיפולים רפואיים שאינם ניתנים בהוסטלים לתחלואה גופנית, משרד הבריאות יבחן הקצאת משאבים כספיים וכוח אדם מקצועי המתאימים למימוש הפתרונות שיגובשו וישלים את התיאום עם משרד הרווחה.
משרד הרווחה השיב בדצמבר 2015 כי הוא מטפל בנכי הנפש הקשישים, הנמצאים בבתי אבות ומחלת הנפש אינה התחלואה העיקרית שלהם ולא היו מאושפזים אשפוז פסיכיאטרי בשנה האחרונה.
ואולם רוב בתי האבות הפועלים כיום אינם ערוכים לקלוט נכי נפש ולטפל בהם.
לאור הגידול במספר הקשישים נכי הנפש שמחלתם אינה פעילה המופנים לבתי אבות, משרד הרווחה יפעל להגדלת התקציב בתחום, כדי לתת מענה הולם לאוכלוסייה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הרווחה והבריאות כי עליהם לסיים את עבודת המטה, ולהגיע לסיכום על מסגרות עבור נכי נפש תשושים, קשישים וצעירים, שמחלתם הנפשית בנסיגה.
56 בשנת2014 פרסם המשרד לראשונה מכרז למתן שירותי שיקום בדיור.
ואולם בשל עתירות מנהליות שהגישו יזמים, משתקמים ומשפחות, משך המשרד את המכרז ופרסמו מחדש בנובמבר 2015.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 מסגרות לתחלואה כפולה - נכות נפשית והתמכרויות לאלכוהול וסמים 1.
היעדר מסגרות ייעודיות לאחר גמילה : יש קשר מובהק בין תחלואה נפשית ובין התמכרות לסמים ולאלכוהול.
מחקר57 מגלה כי%47 מחולי הסכיזופרניה ו- 56% מהחולים בהפרעה דו -קוטבית (מאניה דפרסיה) יתמכרו לסמים או לאלכוהול (מחלת נפש בלוויית התמכרות לסמים או אלכוהול תיקרא להלן - תחלואה כפולה).
שיקום נכי נפש הסובלים מתחלואה כפולה טעון מסגרות ייעודיות, בעלות כלים להתמודדות עם מצבים מורכבים אלה.
יתר על כן, כפי שמסרו מומחים, בשילובם במסגרות לא מתאימות, הסובלים מתחלואה הכפולה עלולים להוות גורם שלילי שיעודד נכי נפש אחרים לצרוך סמים ואלכוהול.
לכן חשוב להפריד את המסגרות המיועדות לאוכלוסייה זו מן המסגרות לשאר האוכלוסייה.
במהלך הביקורת לא הציג משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה נתונים על היקף האוכלוסייה הסובלת מתחלואה כפולה, לא מיפה את המסגרות שאוכלוסייה זו שוהה בהן, ולכן לא היה בכוחו להצביע על נכי הנפש השוהים במקומות שאינם מתאימים להם.
עוד נמצא כי המשרד לא הכין מסגרות חלופיות ייעודיות לאוכלוסייה זו, ואין לו תכנית סדורה להשלמת הפערים במסגרות החסרות.
משמעות הדבר היא שנכי נפש בעלי תחלואה כפולה עלולים שלא לקבל את מסגרת השיקום המתאימה להם והעשויה לסייע הן בנושא התמכרותם הן בשיקום הנכות הנפשית.
רק אחר סיום הביקורת, בינואר 2016 , השיב משרד הבריאות כייש בידיו נתונים על נכי נפש בעלי התמכרות לחומרים פסיכו -אקטיביים הנמצאים במסגרות השיקום שאינן מתאימות להם.
על סמך זאת הוחלט להקים ולפתח מסגרות ייעודיות נוספות, בפריסה ארצית.
הצורך בחצי שנת המתנה מן הגמילה עד הכניסה למסגרת שיקום : המשרד קבע שנכי נפש שסיימו תהליך גמילה מסמים או מאלכוהול יידרשו להמתין חצי שנה ללא התמכרות לפני שיקבלו אישור לשירותי שיקום בדיור.
ואולם התברר שהמחלקה לשיקום נכי נפש במשרד לא קבעה תכנית לליווי נכי הנפש שזה עתה נגמלו בתקופת ביניים זו, ואינה מספקת להם מסגרות לשהייה זמנית.
לדעת מומחים, בתקופה זאת הנגמל נזקק במיוחד לתמיכה שתחזקו, ואם דווקא אז הוא נותר ללא מסגרת תומכת, הוא עלול לחזור להתמכרותו והמאמצים שהשקיעו הוא והצוות המקצועי עלולים לרדת לטמיון.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי בנוהל החדש, שפורסם במסגרת מכרז הדיור החדש, נדרש פרק המתנה של חודש אחד בלבד.
, Trends in dual diagnosis of severe mental illness and .
substance use disorders, 1996 -2010, Israel.
00 משרד הבריאות 599 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי לאחר מיפוי מספרם של נכי הנפש הסובלים מתחלואה כפולה ומקום מגוריהם, עליו לקבוע את הצרכים ואת המשאבים והתקציב הנדרשים, ולפעול לפתיחת הוסטלים ייעודיים בהתאם.
כן עליו לבחון אפשרויות לשירותי דיור מתאימים לתקופת ההמתנה הנדרשת מנכי נפש שנגמלים מההתמכרות.
מסגרות לנכי נפש בעלי נכו יות גופניות שונות בקרב אוכלוסיית נכי הנפש יש הסובלים גם מנכויות אחרות (עיוורון, חרשות, ונכויות גופנית אחרות), הזקוקים למסגרות ייעודיות או למסגרות המשלבות שיקום לנכות הנפשית ולנכות הגופנית.
מדובר בפתרונות שמספקים שני משרדים שונים: משרד הבריאות מספק פתרונות לנכי נפש ומשרד הרווחה - לנכים בעלי מגבלות גופניות.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כייפעל לתיאום הנושא עם משרד הרווחה .
משרד הרווחה השיב בדצמבר 2015 כי מחובתו של משרד הבריאות לספק פתרונות לבעלי נכות נפשית וגופנית המקבלים שירותי דיור על פי החוק לשיקום נכי נפש (מלבד הדרכה שיקומית לנכי נפש עיוורים שמספק משרד הרווחה) .
נמצא כי משרדי הבריאות והרווחה לא ביצעו מיפוי ולא בדקו אם יש לנכים בעלי מגבלות גופניות ונפשיות פתרונות דיור מתאימים, לא הסדירו פתרונות מגורים במסגרות השיקום המתאימות הן לשיקומם הנפשי והן לנכות הגופנית, ולא בחנו את הצורך בפתיחת מסגרות ייעודיות אחרות לדיור ולשיקום.
היעדר עבודת מטה במשרד לקראת סגירת ן של מסגרות דיור מסוג הוסטל והעברת נכי הנפש לקהילות תומכות במרץ 2015 ,כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי לטובת איכות חייו של המשתקם פתח בתהליך של שינוי מבני בשירותי הדיור לנכי הנפש, תהליך הצפוי להימשך עד שנת 2019 , ובמהלכו בכוונתו לצמצם מגורים בהוסטלים ולהרחיב מגורים בדירות במסגרת קהילות תומכות (דירה מרכזית ובה גם צוות שנותן שירות לדירות סמוכות).
עוד מסר המשרד כי במסגרת מכרז הדיור החדש, שיישומו יחל במהלך שנת 2016, יוסיף מסגרות ייחודיות58 ובכוונתו להגדיל את מספרן של "קהילות תומכות" מ-22 ל-70 .
58 מבין105 הוסטלים בקירוב הקיימים כיום, המשרד מתעתד לסגור77 .
המשרד יוסיף על שתי המסגרות הקיימות (ובכל מסגרת 30 )מקומות שש מסגרות חדשות לתחלואה כפולה ; חמש מסגרות חדשות לתחלואה פיזית נוסף על השמונה הקיימות; שתי מסגרות ל הפרעות אכילה נוסף על השתיים הקיימות; מסגרת אחת חדשה ל צעירים בגילאי 30-18 נוסף על התשע הקיימות; ותישאר מסגרת דיור אחת לנפגעות תקיפה מינית.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 נמצא כי נוכח השינויים הנכבדים שמתכננת המחלקה לשיקום נכי נפש, ובטרם קבלת ההחלטה להעביר נכי נפש ממסגרות דיור מסוג הוסטל לקהילות תומכות, לא נערכה במשרד הבריאות עבודת מטה סדורה, ולא התקבלו החלטות ברמה של הנהלת המשרד.
למשל, המחלקה לא מיפתה את נכי הנפש על פי המסגרות הייעודיות הייחודיות הנדרשות להם.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי המעבר מהוסטל במבנה אחד לקהילות תומכות נעשה בהדרגה, על סמך מסקנות של פיילוט שנערך בשנים שקדמו לפרסום מכרז הדיור, וכי יבחן את התהליך באמצעות מחקר שילווה את שירות הקהילה התומכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת המכרז לשירותי דיור שפרסם המשרד מחדש, ולפני שת חליט על סגירת הוסטלים, היה על המחלקה לשיקום נכי נפש לערוך עבודת מטה שתמפה את צורכי הדיור של אוכלוסיית נכי הנפש, על מנת לספק להם מענה הולם.
מן הראוי גם שת ציג את התכנית לפני הנהלת המשרד , לשם קבלת אישורה.
היעדר מסגרות לאוכלוסיות שאינן זכאיות לסל שיקום כאמור, על פי חוק שיקום נכי נפש, לסל שיקום זכאי נכה נפש שמלאו לו 18 שנה ונכותו הנפשית 40% לפחות.
ואולם יש נכי נפש שאינם מתאימים להגדרה זו, ויש גם פגועי ראש שאינם מוגדרים כנכי נפש אך זקוקים גם הם לפתרונות מגורים.
בביקורת נמצאו ליקויים גם במציאת פתרונות מגורים לאוכלוסיות אלה.
פגועי ראש קשים ופגועי ראש אלימים פגיעת ראש קשה גורמת נזק מוחי המאופיין בליקויים מוטוריים, קוגניטיביים, התנהגותיים ורגשיים, ובליקויי תקשורת.
הקשיים הרבים באים לידי ביטוי בתפקוד היומיומי, באינטראקציה עם המשפחה והסביבה הקרובה, ובחוסר יכולת להשתלב במסגרות רגילות, תעסוקתיות או חברתיות.
לפי אומדן משרדי הבריאות והרווחה משנת 2012 , במדינת ישראל יש כ-2,000 פגועי ראש.
הם אינם נחשבים לנכי נפש, והאחריות להם בידי משרד הרווחה59 .
200 מביניהם הם בעלי הפרעות התנהגות קשות וחלקם אינם יכולים לחיות בקרב משפחותיהם (להלן - פגועי ראש קשים).
עוד יש בהם 50 שנפגעובאונה המצחית של המוח, פגיעה שביטוייה הם חוסר עכבות, אימפולסיביות, התנהגות בלתי הולמת, עבריינית ומינית פוגענית, והם אלימים מאוד (להלן - פגועי ראש אלימים).
פגועי הראש האלימים מסכנים מאוד את עצמם ואת סביבתם הקרובה וזקוקים לדיור סגור, לכוח אדם מתאים, ולמצלמות מעקב לשם ניטור התנהגותם.
הואיל ופגועי הראש אינם מוגדרים כנכי נפש, ההשגחה הקפדנית, הליווי והתמיכה של צוות רב-מקצועי הנדרשים לפגועי הראש האלימים, אינם קיימים במסגרות אגף השיקום במשרד הרווחה ואף לא במסגרות הדיור של חוק שיקום נכי נפש.
סוגיית הטיפול בפגועי הראש האלימים נדונה פעמים רבות משנת 2004 ,בוועדות שונות של משרדי הרווחה והבריאות, ואף נפתחה מסגרת ייעודית ניסיונית, שנסגרה בשל חוסר התאמתה .
גם משרד הביטחון הקים מערכת ייעודית לטיפול בנפגעי ראש משרד הבריאות 601 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 לטיפול בפגועי הראש האלימים .
בכך נמנע פתרון גם משאר פגועי הראש.
בשנת 2011 המליצו מומחים מהמחלקה לשיקום נכי נפש על הקמת מסגרות לכל הרצף הטיפולי.
לגבי 50 פגועי הראש האלימים, הומלץ שלא להציע שיקום ל -25 החולים האלימיםיותר, בגלל העלות הגבוהה, ובמקום זאת לאשפזם באשפוז מתאים, ולהציע מסגרות שיקום מתוגברות ל -25 פגועי הראש האלימים פחות.
כן הומלץ להקים מעונות יום והוסטלים ייעודיים ל-200 פגועי הראש הקשים60.
נמצא כילמרות הזמן הרב שחלף מאז שזיהו משרדי הרווחה והבריאות את הצורך בהקמת מסגרות דיור לפגועי ראש אלימים, בשנת 2004, והגם שאותה אוכלוסייה עלולה ל סכן את עצמה ו את ה סובבים אותה, גם כעבור 11 שנים (במועד סיום הביקורת בספטמבר 2015 ) איןאף לא מסגרת דיור ייעודית אחת המופעלת בידי משרד הבריאות או משרד הרווחה 61 .
לפיכך לא ניתן מענה הולם לפגועי הראש האלימים, שפעמים רבות מגיעים לאשפוז בבתי חולים פסיכיאטריים , שאף הם אינם ערוכים למלא את צורכיהם.
משרד הרווחה השיב בדצמבר 2015 כי בדוח הוועדה הבין-משרדית משנת 2004 , הוסכמה אחריותם המשותפת של משרדי הבריאות והרווחה לפגועי ראש פוסט-טראומטיים.
על פי החלטת שרי הרווחה והבריאות , שני המשרדים נותנים לפגועי ראש שירותים פרטניים ייחודיים (חליפה אישית), על פי צורכיהם הייחודיים.
משרד הרווחה ומשרד הבריאות מסרו כי נושא הקמתו של דיור מוגן לפגועי ראש טרם מומש בגלל העלויות הגבוהות.
משרד הבריאות ייבחן שוב עם משרד הרווחה הקמת מסגרות ייעודיות לאוכלוסייה זו , וכדי להגיע לפתרונות מותאמים יש להתוות מדיניות בין-משרדית שתגדיר יעדים ותקצוב.
על משרדי הרווחה והבריאות לבחון דרך למתן מענה ייחודי ראוי לצורכיהם של פגועי הראש השונים, בהתאם להמלצות המקצועיות.
בשל צורכיהם המיוחדים האמורים, מתבקשת הפרדתם של פגועי הראש האלימים מבעלי פגיעות אחרות, הפרדה שתשים קץ להיעדרן הממושך והבלתי תקין של מסג רות ייעודיות לכלל פגועי הראש.
נכי נפש הזקוקים ל"מגורים טיפוליים "62 .
על פי נתוני אגף ברה"נ מיוני 2015, כ-1,000 נכי נפש קשים, שהיו מאושפזים שנים רבות ורמתם השכלית או התפקודית נפגעה באופן בלתי הפיך, אינם מתאימים למסגרות השיקום בדיור הפועלות כיום אך מתאימים לדיור במגורים טיפוליים ייעודיים 63.
כ-600 מהם שוהים במגורים טיפוליים בשטחי בתי חולים פסיכיאטריים או בקהילה, וכ-400 שוהים במסגרות .
60 ההמלצות הציפו בעיה משפטית, כימספר לא קטן מפגועי הראש האלימים אינם נכי נפש, אינם רוצים להתאשפז ואין כיום שום דרך חוקית לאשפזם בכפייה, אלא באמצעות פנייה לבית משפט.
61 במועד הביקורת פועל מרכז יום אחד בלבד לנפגעי ראש (שאינו מסגרת דיור), בכפר סבא, והוא מטפל ב-24 נפגעי ראש.
משרד הרווחה מסרבדצמבר 2015 כי הוא פועל להגדלת מספר המשתקמים בו ל-36 וכי יפרסם בשנת2016 .
מכרז להפעלת מרכז יום נוסף לנפגעי ראש 62 ""מגורים טיפוליים- מסגרות ייעודיות לנכי נפש שאינם טעונים אשפוז פסיכיאטרי אך גם אינם מתאימים לשיקום בקהילה.
63 הצורך בפתרון לאוכלוסייה זו הועלה בישיבת המועצה הארצית מ- 1.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 שאינן מתאימות למצבם הנפשי והגופני: כ-200 מאושפזים במחלקות אשפוז בבתי חולים פסיכיאטריים וכ-200 )חיים בקהילה (במסגרות השיקום או בבתיהם.
נמצא כי למשרד הבריאות אין תכנית מתאימה למאפיינים הייחודיים של נכי נפש קשים המאושפזים ללא הצדקה במחלקות אשפוז בבתי חולים פסיכיאטרים, ולאלה המתגוררים בהוסטלים או בבתיהם ועלולים לסכן את עצמם ואת סביבתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולאגף ברה"נ כי עליהם לאמוד את מספר נכי הנפש הזקוקים למגורים טיפוליים ואת מאפייניהם, ולגבש תכנית סדורה שתיתן להם מענה מתאים.
עליהם לוודא את מספר נכי הנפש השוהים במגורים טיפוליים בתחומיהם של בתי חולים פסיכיאטריים ומתאימים למסגרות ייעודיות בקהילה, וליזום הקמת מסגרות כאלה בק הילה, שתשתיתן תתאים לטיפול באוכלוסייה זו.
עליהם להגדיר את הצרכים התקציביים של התכנית, לפעול להקצאת התקציבים על פי סדרי עדיפות שיקבעו, ולקבוע לוח זמנים ליישומה.
מדובר בסוגיה מקצועית, אתית ומוסרית, המחייבת התייחסות ותקצוב מתאימים לטיפול באוכלוסייה חלשה זו.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כיכתב סטנדרט חדש לשירות המונגש ו מותאם לאוכלוסייה זו, שירות מסוג "קהילה משקמת", אשר נמצא בשלבי תקצוב והכנת מכרז.
על המחלקה לשיקום נכי נפש ועל אגף ברה"נ, בשיתוף עם המועצה הארצית ומשרד הרווחה, להעריך את היקפה של כל אחת מהאוכלוסיות המורכבות, למפות את פיזורן הגיאוגרפי, לקבוע מדיניות לגבי סוגי המגורים המיועדים להן, ולגבש תכנית למילוי צרכים אלה.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי על מנת לקדם מודלים מותאמים ומקצועיים לאוכלוסיות בעלות תחלואה מורכבת, יש להבטיח את הרחבת היקף המשאבים.
המשרד פועל לפיתוח פתרונות לאוכלוסיות השונות, תוך כדי לימוד מאפייניהן השונים, ויפעל למפות אוכלוסיות אלה לשם פיתוח שירותי שיקום והתאמתם.
ליקויים בהקניית סמכויות לוועדת ההכרעה הבין-משרדית (משרדי בריאות ורווחה) אצל חלק מנכי הנפש אי אפשר לקבוע בוודאות את פגיעתם המדויקת - נכות נפשית, נכויות ומוגבלויות אחרות או צירופיהן השונים.
לא אחת אין מוצאים לקבוצת חולים זו מסגרת קיימת ההולמת את צרכיהם, ונדרש להתאים להם מענה ייחודי ואישי, כגון שילוב של שירות מסל שיקום נכי הנפש של משרד הבריאות ושירות של משרד הרווחה.
עוד לפני שנחקק חוק שיקום נכי נפש, בשנת 1996 הקימו לצורך זה משרדי הבריאות והרווחה, ועדת הכרעה בין-משרדית (להלן - ועדת ההכרעה הבין-משרדית), שחבריה אנשי משרד הבריאות והרווחה, שתחליט על דרכי הטיפול ועל סוג המסגרת המתאימה למקרים המובאים לפניה, ועל פיה יפעלו המשרדים.
נתוניה של ועדת ההכרעה הבין-משרדית מלמדים שהיא מטפלת ב-200-150 .
פניות בשנה ועדת ההכרעה הבין-משרדית לא הוקמ ה כוועדה סטטוטורית, החלטותיה אינן מחייבות את המשרדים, ולא הוקצה לה תקציב ייעודי.
לפיכך, תקציב הטיפול בחולה המטופל בשירות ברה"נ הוא של משרד הבריאות, ותקציב הטיפול בחולה המטופל במסגרת שירותי רווחה הוא משרד הבריאות 603 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 .
של משרד הרווחה כבר בשנת 1996 פנתה הוועדה בעניין זה להנהלת משרד הבריאות, וטענה כי מן הראוי שתוענק לה סמכות חוקית סטטוטורית, כדי שיהיה תוקף מחייב להמלצותיה.
גם מסיכום דיון של מטות משרדי הבריאות והרווחה מפברואר 2015 עולה כי המשרדים מודעים לכך שבהפעלת הוועדה ללא הסדרת תקציב וסמכות, "יכולתה מוגבלת והיא חסרת גמישות".
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב הקיים, כשוועדת ההכרעה הבין-משרדית פועלת ללא סמכות מחייבת וללא תקציב ייעודי, אין באפשרותם של משרדי הבריאות והרווחה לספק את המענה הייחודי האישי המתאים לאוכלוסיות הסובלות מנכויות שונות.
נמצא, כי רק בפברואר 2015 סיכמו משרדי הבריאות והרווחה על הצורך באיגום משאבים משני המשרדים , לשם התגמשות והתייעלות.
באוגוסט 2015 (סמוך למועד סיום הביקורת) הציעו נציגי משרדי הבריאות והרווחה מודלים של פתרונות לאוכלוסיות שוועדת ההכרעה מטפלת בהן.
הוצע לפתוח תקנה תקציבית מיוחדת ולקבוע, באמצעות מכרז, מפעיל ארצי שיספק את סל השירותים בהתאם לקביעת ועדת ההכרעה הבין-משרדית.
משרד מבקר המדינה מעיר לשרי הבריאות והרווחה כי עליהם לגבש את הדרך שהחלטותיה של ועדת ההכרעה הבין -משרדית יחייבו בה את משרדיהם, בייזום שינויי חקיקה או שינויי תקנות, או בהחלטו ת פנים -משרדיות.
כן ראוי שמשרדי הבריאות והרווחה, בשיתוף משרד האוצר, יפעלו למימוש ההחלטות שקיבלו לאיגום המשאבים, כך שיתאפשר לוועדת ההכרעה לפעול ביעילות ולממש פתרון משולב ומערכתי לאוכלוסיות הנדונות.
משרד הרווחה ומשרד הבריאות השיבו זה בדצמבר 2015 וזה בינואר 2016 , כי הםפועלים בשיתוף פעולה להגדרת מעמדה של ועדת ההכרעה הבין -משרדית כוועדה סטטוטורית וקביעת התקציב הייעודי לפתרונות עליהם הוועדה תחליט.
עוד ציינו כי הוו עדה מגבשת בימים אלה מדיניות למימוש פתרון מערכתי משולב של אוכלוסיות מורכבות בעלות מצבים רב-נכותיים.
ליקויים בהפעלת ועדות סל שיקום, ועדות מעקב וועדות ערר .
מיעוט ועדות סל שיקום ראשונות כבר בביקורת השלישית משנת 2007 צייןמבקר המדינה כי מאמצע מרץ 2006 עד סוף יולי 2006 לא שלח משרד הבריאות נכי נפש לוועדות סל השיקום האזוריות, לטענתו משום שהתקציב לא אפשר לשקם נכי נפש נוספים64 .
64 בג"ץ4015/06 'עמותת בזכות ואח' נ' מדינת ישראל ואח - נכי נפש שהצטרפו לעתירה של עמותת "בזכות" (המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות) ואחרים, הצהירו שהפסקת הפעילות של ועדות סל השיקום הזיקה להם מאוד.
אחד העותרים הצהיר כי ניסה לשים קץ לחייו, ואחר הצהיר כי לא שוחרר מבית החולים אלא נותר מאושפז אף על פי שמצבו הקליני לא הצדיק זאת.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 בביקורת הנוכחית נמצא כי המחלקה לשיקום נכי נפש לא נערכה בכוח אדם מתאים לקיומן של ועדות סל שיקום בתדירות מספקת, ולא נערכה לגידול הצפוי במספר הפונים לוועדות.
בעקבות הרפורמה הביטוחית מיולי 2015 , שהעבירה ממשרד הבריאות לקופות החולים את האחריות המימונית לאשפוזים הפסיכיאטריים, עולה חשש שבשל האינטרס הכלכלי יגבירו קופות החולים את העברתם של נכי הנפש מאשפוז, הנזקף לחשבונן, לשיקום, הנזקף לחשבון המשרד.
בתשובתו מינואר 2016 אישר משרדהבריאות כי הרפורמה האיצה מאוד את הגידול במספר הפניות לוועדות השיקום, וכי לקופות החולים יש כיום תמריץ כלכלי ומקצועי להפנות לוועדות השיקום, לאור הצמצום בימי אשפוז ולטובת שיקום.
בדיון על הקושי בהפעלת ועדות סל שיקום, שהתקיים במשרד הבריאות באפריל 2015 , הורה מנכ"ל המשרד דאז כי "אין לצמצם את ועדות סל השיקום, ודאי לא ערב הרפורמה בבריאות הנפש".
ואולם בהמשך, בניגוד להוראת המנכ"ל ולמרות הסכנות והנזקים הצפויים מכך, ממונת שיקום ארצית הנחתה את רכזות סל השיקום במחוזות, לצמצם את מספר ההתכנסויות של ועדות הסל לשש ועדות בחודש לכל היותר (בעבר התכנסו כ-12-10 ועדות סל שיקום בחודש) ולשמונה משתקמים לכל היותר בכל ועדה (במקום כ-12 )משתקמים.
לפיכך התארכו התורים לוועדות, עד כדי חודשים65 .
צמצום מספר ועדות השיקום נומק בכך שכוח האדם הקיים אינו מאפשר לתת את השירות הראוי לנכי הנפש לאחר הופעתם לפני הוועדה.
ואולם עקב צמצום מספרן של ועדות סל השיקום, התארכו תורי ההמתנה להן.
הנחיית ממונת שיקום ארצית, לצמצם את מספר הוועדות בניגוד להנחיית המנכ"ל, אינה תקינה.
עקב העיכוב בהתכנסויות ועדות הסל, שירותי שיקום ניתנים לעיתים על ידי היזמים ללא אישורן של ועדות סל שיקום.
במקרים כאלה, ועדות השיקום נאלצות לאשר בדיעבד את השירותים שכבר ניתנו, ובכך נפגעים סדרי מינהל תקין.
ואילו שירותים חדשים שיש לספק למשתקמים - עקב העיכוב בהתכנסות הוועדות ניתנים באיחור רב, הפוגע במשתקמים הזכאים להם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המשרד ולמחלקה לשיקום נכי נפש כי עליהם להידבר, על מנת למצוא פתרון לעומס שהוטל על הוועדות בעקבות הרפורמה.
על הנהלת המשרד ועל המחלקה לשיקום נכי נפש לפעול למניעת עיכובים בהחלטות על סל השיקום המוענק לנכי נפש, שכן זו הכבדה מיותרת על איכות חייו של נכה הנפש, אשר ממילא שרוי במצוקה.
לשם כך, על המחלקה לשיקום נכי נפש להתאים ככל האפשר את מספר הוועדות שהיא מפעילה למספר הפונים אליהן.
אם מתעורר קושי בכך, עליה להביא את הבעיה לפני הנהלת המשרד, כדי שתחפש פתרון למצוקה זו.
65 ממונת שיקום ארצית במשרד כתבה למשרד מבקר המדינה ביולי2015 כי במרכז הארץ התהווה תור של 50 נכי נפש בקירוב; באשדוד אין מתקיימות ועדות בגלל היעדרמקום פיזי; בחיפה נוצרו תורים, וועדות מעקב בוטלו כמעט לגמרי.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 היערכות לשינוי מיקומן של ועדות סל שיקום בעקבות הרפורמה הביטוחית עד הרפורמה הביטוחית (יולי 2015 ) התכנסו ועדות הסל בבתי חולים פסיכיאטריים או בלשכות הבריאות המחוזיות של משרד הבריאות, אתרים שניתן בהם הטיפול לנכי הנפש.
לאחר הרפורמה הועברו האחריות המימונית והטיפול האמבולטורי מתחנות לבריאות הנפש של משרד הבריאות למרפאות ברה"נ שבקופות החולים, והועברה אליהן גם החובה להכין את נכי הנפש לוועדות סל שיקום66.
נמצא כי המחלקה לשיקום נכי נפש לא הנחתה את רכזות סל השיקום לקיים ועדות סל שיקום גם במרפאות ברה"נ שבקופות החולים, שהוקמו בעקבות הרפורמה הביטוחית, והוועדות ממשיכות להתכנס בבתי החולים הפסיכיאטריים או בלשכות הבריאות המחוזיות של המשרד.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי פעלעם קופות החולים להגברת התיאום לקיום ועדות.
על המחלקה לשיקום נכי נפש במשרד הבריאות להנחות את רכזות סל שיקום, לקיים ועדות סל שיקום גם במרפאות ברה"ן שהקימו קופות החולים במסגרת הרפורמה הביטוחית, בפריסה גאוגרפית מתאימה לאוכלוסיית הנזקקים להן.
ליקויים בהרכב החברים בוועדות סל השיקום ונוכחות דלה של המשתקמים חוק שיקום נכי נפש קובע כי ועדת סל שיקום אזורית תמנה שלושה חברים, שניים לפחות עובדים מקצועיים67 והשלישי (היו"ר) עובד מדינה.
ניגוד עניינים מוסדי של חברי ועדת סל שיקום .
ניגוד עניינים מוסדי הוא ניגוד עניינים הנוצר כשעובד ציבור ממלא יותר מתפקיד ציבורי אחד, בשני גופים ציבוריים שונים, הפועלים באופן עצמאי זה מזה, וחלק מהנושאים שבטיפולו במסגרת תפקידיו השונים חופפים זה את זה, כך שבמסגרת אחד מתפקידיו הציבוריים בכוחו .