HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכומי פגישות שהתקיימו ברט"ג במאי וביולי 2012 בעניין בג"ץ עיר עמים, נכתב כי יועצת משפטית של רט"ג המליצה לרט"ג להקים יחידה למתן שירותי הדרכה באתר.
ביוני 2012 כתב מנהל הגן הלאומי למנכ"ל רט"ג כך: "ראוי כי למרחב ירושלים יכנס תקן של מרכז חינוך והסברה שיוכל לעסוק בבניית מערכי תוכן וקידום סיורים במרחב בדגש על סובב חומות ירושלים.
כיום בהעדר גוף זה , רמת ההתייחסות למערך התוכן אינה מספקת וזה ניכר בחשיפת רט"ג בשטח שנמצאת במגמת ירידה.
פוטנציאל השטח מחייב מרכז הדרכה שיספק שירותי הדרכה בכלל הגנים והשמורות במרחב וברוח ערכי רט"ג.
אין ספק שניהול נכון עשוי להפכו גם לכלכלי ומניב וזאת כתוספת לכדאיותו".
בדיון שהתקיים ברט"ג בינואר 2013 בנושא הדרכותיה בעיר דוד , צוין כי בשנת 2012 הדריכה רט"גבעיר דוד עשר קבוצות בלבד (באותה שנה הגיעו לעיר דוד כ- 400,000 )מבקרים.
עוד צוין בדיון כי לא נעשה פרסום לגבי ההדרכות שמבצעת רט"ג; כי אין מדריך של רט"ג המוצב בעיר דוד באופן קבוע , אלא בהזמנה מראש בלבד; וכי לרט"ג אין מדיניות לגבי סיורים בעיר דוד.
כל זאת בעת שהעמותה מפעילה מרכז הדרכה גדול בעיר דוד , ובו מדריכים זמינים בכל שעות הפעילות של האתר.
בשנת 2013 הכין מנהל הגן הלאומי תכנית לקידום ההדרכה של רט"ג בעיר דוד, ובשנת 2014 הציע להנהלת רט"ג לקבוע תעריף מיוחד ומוזל להדרכה מטעם רט"ג בעיר דוד.
בתשובת רט"ג נמסר כי היא נקטה כמה צעדים ליישום המלצת בג"ץ עיר עמים: היא אישרה תעריף מוזל לכניסה לעיר דוד ולקבלת הדרכה מטעמה באתר; היא שיווקה את ההדרכות באמצעות כלי השיווק הרגילים של ה; ומנהל הגן הלאומי יזם סיורי חינם בהדרכתו (בשנים 2015-2014 התקיימו שבעה סיורים).
ואולםמספר הנרשמים לסיורים היה במקרים רבים מועט, דבר שלא איפשר לקיים אותם.
רט"ג הוסיפה כי לאחר בדיקות שעשתה, היא החליטה שלא להקים מרכז הדרכה בגן לאומי סובב חומות.
זמינה לקבלת הדרכה מנהל הגן הלאומי מסר בתשובתו כי לדעתו, הקמת מרכז הדרכה באתר מטעם רט"ג הייתה מחוללת את השינוי הנדרש, ואולם הדבר לא אושר.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במרץ 2016 ,בעקבות תשובת רט"ג נמצא כי באתר האינטרנט של רט"ג ובמרכז המידע שלה מופנה הציבור המעוניין בהדרכה בעיר דוד לעמותה.
עוד נמצא כי במרכז המידע של עיר דוד, שמנהלת העמותה, לא ניתן להזמין סיורים שאינם בהדרכת העמותה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי בחלוף יותר משלוש שנים מפסיקת בג"ץ עיר עמים ובניגוד למומלץ בו , היא לא העמידה למבקרים בעיר דוד חלופה זמינה לקבלת הדרכה.
על רט"ג לאפשר, כנאמנה של הציבור וכרשות של המדינה, לכלל המבקרים בעיר דוד לקבל הדרכה מטעמה.
הניהול הכספי של עיר דוד .
לניהול אתר תיירותי היבטים כספיים, לרבות קביעת תקציב לתפעול ותקציב פיתוח.
רט"ג נדרשת כמנהלת האתר לפקח על הפעילות הכספית הנוגעת אליו ולקבוע תקציב לתפעולו ולפיתוחו.
בהסכם התפעול נקבע שהעמותה תהיה אחראית לגביית התשלום עבור הכניסה לאתר ולהוצאות הכרוכות בתפעול האתר.
לפי ההסכם , רט"ג והעמותה יקבעו את העלות השנתית המשוערת של תפעול האתר (להלן - העלות המשוערת).
אם יתברר בסוף שנת תפעול כי ההכנסות עלו על העלות המשוערת, יופנה העודף להשקעות באתר, על פי תכנית פיתוח שתכין רט"ג.
עוד נקבע בהסכם כי על העמותה לשאת בכל הוצאה בגין תפעול האתר העולה על ה עלות המשוערת.
כמו כן נקבע כי הכנסות העמותה מהמזנון, מחנות המזכרות ומההדרכות שהיא מקיימת - ייזקפו לזכותה, ולא ייחשבו כהכנסות עיר דוד.
להלן תמצית הדוחות שקיבלה רט"ג מהעמותה בדבר ההכנסות ו ההוצאות הנוגעות לעיר דוד ; הדוחות הם לגבי ה שנים 2014-2011 : .
לוח4 :ההכנסות וה הוצאות הנוגעות לעיר דוד , בשנים 2014 -2011 ( באלפיש"ח) .
הסעיף 2011 2012* 2013 2014 .
הכנסות 4,499 5,495 5,470 4,827 .
הוצאות 9,199 10,219 11,148 11,826 .
סה"כ גירעון תפעולי 4,700- 4,724- 5,678- 6,999- .
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 51 .
מהלוח עולה כי הגירעון השנתי שנוצר לפי דיווחי העמותה עקב התפעול השוטף של עיר דוד בשנים 2014-2011 גדל מדי שנה בשנה, וממילא לכאורה לא ה ניב האתר הכנסות, שלפי הסכם התפעול היה נדרש להשקיען בפיתוחו.
יצוין כי בכל שנה מאותן השנים עלו כלל ההכנסות השנתיות של העמותה מתיירות ב"ירושלים הקדומה" על הגירעון שנוצר לפי דיווחיה בגין תפעול עיר דוד.
ואולם אף שחלק מהכנסות אלו מקורן בפעילות העמותה בעיר דוד, נקבע בהסכם התפעול כי הן אינן נחשבות כהכנסות האתר, ועל כן הן לא הובאו בחשבון לצורך הפחתת הגירעון או מחיקתו.
קביעת "העלות המשוערת" .
בהסכם התפעול נקבע כאמור כי רט"ג והעמותה יקבעו את העלות המשוערת של תפעול האתר, והיא תעודכן מדי שנה בשנה "בהתאם להוצאות התפעוליות בפועל של השנה הקודמת".
עוד נקבע כי העמותה תהיה אחראית "לבי צוע תחזוקתו השוטפת של האתר התיירותי, לרבות ביצוע עבודות ניקיון, גינון, תחזוקת שימור ארכיאולוגי, טיפול באשפה וסילוקה, תחזוקת מערכות שתיה, ביוב ואינסטלציה, התקנה ותחזוקת מתקני הצללה, ספסלים ועוד, הכל כפי שיורה לו מנהל הגן ובהתאם לתוכניות התפעול והפיתוח".
14 כתב מנהל הגן הלאומי לחשב רט"ג, למנהל מרחב ירושלים ברט"ג ולמנהל מחוז מרכז בה: "חובתנו (מחר) לקבוע את עלות התפעול השנתית (הריאלית) של 2014 .
התהליך נמתח ונמרח, אולם השאיפה היא שעל בסיס הלקחים של התהליך הנוכחי - את היקף עלות התפעול השנתית של 2015 נבצע מבעוד מועד ואישורו לא יאוחר מדצמבר 2014" (ההדגשות במקור).
14 דנו נציגי רט"גונציגי העמותה במסמך בדבר "הצעת תקציב גן לאומי עיר דוד לשנת 2014"28 , שמסרה העמותה לרט"ג.
בסיכום הדיון נכתב כי תקציב 2014 אושר, אולם נדרש לבצע ל גבי חלק מסעיפי ההוצאות (שלא כומתו) בדיקות ולקבל תגובות של גורמים שונים.
מנהל הגן הלאומי מסר בתשובתו כי פעל לריכוז החומר החשבונאי וכי נפגש עם חשב רט"ג כמה פעמים, לשם ניתוח הנתונים שעלו בדוחות הכספיים שמסרה העמותה.
15 מסרה מנהלת הכספים של העמותה לרט"ג מסמך בדבר "הצעת תקציב גן לאומי עיר דוד לשנת 2015 ".
חשב רט"ג הודיע למשרד מבקר המדינהבמאי 2016 כי התקיימה פגישה בנושא, בהשתתפות מנהלת הכספים של העמותה , וכי סיכום שנת 2015 ותכנון לגבי שנת 2016 הוצגו למנהל הגן הלאומי ולמנהל מרחב ירושלים ברט"ג.
חשב רט"ג ציין כי סוכם שהשניים יגישו את תגובותיהם לעמותה לפני הצגה של תקציב 2016 .
ברט"ג הביקורת העלתה כי ממועד החתימה על הסכם התפעול ועד אוקטובר 2015 .
לא קבעה רט"ג את העלות המשוערת בתשובת רט"ג נמסר כי העלות המשוערת מגולמת בתקציב שמגישה העמותה לרט"ג בכל שנה, וכי התקציב מעודכן לפי הוצאות התפעול של השנה הקודמת.
הכוונה היא לאתר התיירותי עיר דוד, הנמצא בגן לאומי סובב חומות 52 | דוח שנתי 67א .
דיווחי העמותה בנוגע .
ובין לא בתשלום, ואין .
עצמאי בעניין זה משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי העלות המשוערת היא ביטוי כספי לתכנית התפעול שהיה על רט"ג להכין עם חתימת הסכם התפעול.
מתשובת רט"ג עולה כי בהיעדר עלות משוערת כנדרש בהסכם היא נסמכת על ההוצאות בפועל של העמותה.
ואולם נדרשת דרך פעולה הפוכה - על רט"ג כמנהלת האתר לקבוע את העלות המשוערת בתחילת שנה.
בהסכם התפעול נקבע כי רט"ג תהיה אחראית, באמצעות העמותה , לגביית דמי הכניסה לאתר.
לעניין חישוב ההכנסות מדמי הכניסה נקבע כי הוא יכלול גם הכנסות רעיוניות בגין מבצעים שיזמה רט"ג או ממינויים קבועים שמכרה29 .
חישוב ההכנס ות יכלול גם דמי כניסה שהייתה רט"ג אמורה לגבות מחיילים בגין הכניסה לאתר לשם השתתפות בפרויקטים החינוכיים שהיא יוזמת, גם אם היא בחרה שלא לגבות מהם את התשלום; החישוב ייעשה במקרה זה על פי דמי הכניסה המקובלים ברט"ג עבור חיילים בקבוצה מאורגנת מטעם צה"ל.
נמצא כי רט"ג מסתמכת על דיווחי העמותה בנוגע למספר המבקרים באתר, בין בתשלום ובין לא בתשלום, ואין לה מנגנון פיקוח עצמאי בעניין זה.
עוד נמצא כי העמותה מסרה לרט"ג בנוגע לשנה מסוימת כמה דיווחים, ובכל דיווח צוין מספר מבקרים אחר; רט"ג לא דרשה מן העמותה הסבר בנוגע לכך.
בעקבות הביקורת העמותה מצאה כי טעתה בדיווחיה.
העמותה מסרה בתשובתה כי היא מגישה לרט"ג דוחות כבקשתה וכי קיים פיקוח של רט"ג על העמותה, גם באמצעות מנהל הגן הלאומי.
העמותה מסרה עוד שלרט"ג הועברו מלוא הנתונים הנכונים והמדויקים על מספר המבקרים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי חישוב ההכנסות מהאתר נעשה על פי מספר המבקרים בו, ולכן עליה לקבוע מנגנון לפיקוח עצמאי על הנתונים בעניין זה.
בהסכם התפעול נקבע כי העמותה תמסור לרט"ג דוחות כספיים.
לגבי שנת 2012 :קיבלה רט"ג מהעמותה שלושה דוחות כספיים (א) בפברואר 2013 קיבלה דוח בדבר פרוט הכנסות והוצאות בגין תפעול אתר עיר דוד לשנים 2012-1998 (להלן- דוח פירוט 2012-1998 ;) ( ב) בנובמבר2013 קיבלה דוח בדבר הכנסות והוצאות אתר תיירותי עיר דוד לשנת 2012 ; ( ג) ביולי2014 קיבלה דוח בדבר ההכנסות ו ההוצאות של גן לאומי עיר דוד לשנת 2012 .
נוסף על כך קיבלה רט"ג ביולי 2014 דוחבדבר .
כלומר סכום ההכנסות יחושב כאילו שולם מחיר כניסה מלא ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 53 .
הכנסות והוצאות גן לאומי עיר דוד לשנת2013 .
באוגוסט2015 הציגה רט"גלמשרד מבקר המדינה את הדוח בדבר הכנסות והוצאות גן לאומי עיר דוד לשנת 201430.
לשניים מהדוחות צורפו חוות דעת מטעם רואה חשבון של העמותה.
רואה החשבון הצהיר באותן חוות דעת כי בדק דוחות אלה על פי תקני הביקורת המקובלים, ומלבד הערות מסוימו ת31, הדוחות משקפים באופן נאות, מכל הבחינות המהותיות, את הרשומות והאסמכתאות שעליהן התבססו.
דוחות כספיים לשנת 2 0 1 2 : בהסכם התפעול נקבע כי העמותה תציג למנהל הגן הלאומי או לנציג רט"ג בכל עת ש תידרש את כל החשבונות והמסמכים הנוגעים לתפעול האתר, ובכלל זה רישומי הקופה הרושמת ושוברי הכניסה, וכל מסמך אחר שתידרש להציג.
משרד מבקר המדינה השווה בין ההכנסות וההוצאות של האתר כפי שנרשמו בדוח פירוט 2012-1998 , ב דוח הכנסות והוצאות אתר תיירותי עיר דוד לשנת 2012 ( מנובמבר2013) ובדוח הכנסות והוצאות גן לאומי עיר דוד לשנת 2012 ( מיולי2014).
בלוח שלהלן מוצגים הנתונים לשנת 2012 כפי שהוצגו בשלושת הדוחות, באלפי ש"ח: .
לוח 5 : ההכנסות וההוצאות של עיר דוד לשנת 2012 ( , על פי שלושת הדוחותבאלפי ש"ח) .
2013) דוחבדבר הכנסות .
והוצאות אתר תיירותי .
(הוגש בנובמבר 2013) דוחבדבר הכנסות .
הכנסות מִ כניסות לאתר 5,348 5,349 5,495 .
הוצאות תפעול 5,222 5,457 5,388 .
הוצאות בגין כנס מחקרי עיר דוד - - 130 .
הוצאות מינהלת תיירות ומחלקת הזמנות 1,211 1,246 1,280 .
הוצאות שיווק 886 926 2,088 .
סה"כהוצאות 7,319 7,629 10,219 .
הגירעון מהפעלת האתר 1,97 1 - 2,28 0 - 4,72 4 - .
הדוח שהוצג היה מודפס על נייר מכתבים של העמותה ולא נשא את תאריך הכנתו 31 לגבי דוח פירוט 2012-1998 העיר רואה חשבון העמותה: "ייחוס ההכנסות וההוצאות לסעיפים השונים נעשה על ידי הנהלת העמותה.
ספרי הנהלת החשבונות של העמותה לשנת 2012 טרם בוקרו על ידינו".
לגבי דוח "הכנסות והוצאות גן לאומי עיר דוד לשנת 2012 " העיר רואה החשבון כי "ייחוס ההוצאות לסעיפים השונים נעשה על ידי הנהלת העמותה".
התפעול לשנת 2012 מהלוח עולה כי רט"ג קיבלה מהעמותה נתונים שונים לגבי הוצאות התפעול לשנת 2012 ,וכי הגירעון המוצג בדוח האחרון שהוגש (ביולי 2014 ) גדולבכ- 140% מן הגירעון שהוצג בדוח הראשון שהוגש (בפברואר 2013).
בתשובת רט"ג נכתב כיהדוח שהוגש בפברואר 2013 הוא דוח לא מבוקר, ולכן קיימים הבדלים בינו לבין הדוח שהוגש בנובמבר 2013 ; רט"ג ציינה כי ההבדלים בין הדוח שהוגש בנובמבר 2013 לדוח החתום שהוגש ביולי 2014 בסעיף הכנסות מכניסות לאתר נובעים מדרישות שהציגה לעמותה, ואילו הגידול בסעיפי ההוצאות יוחס להחלטות העמותה.
רט "ג הוסיפה כי יש להתייחס רק לדוח האחרון, מיולי 2014 , מאחר שדוח זה בוקר על ידי רואי חשבון.
רואה החשבון של העמותה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 : "נמסר לנו מהנהלת העמותה כי ההפרש בין הדוחות שהוגשו בפברואר ונובמבר 2013 בסך310 אש"ח נובע מהשלמת רישומים לשנת 2012 אשר בוצעו בין התאריכים הנ"ל.
הדוח לשנת 2012 , אשרהוגש ביולי 2014 , הוגש לרט"ג לבקשת העמותה במטרה לתקן את הדיווח הקודם.
בדוח זה נוספו הוצאות הסברה, כנס ותקורה שלא נכללו בדוחות קודמים".
ביולי 2013 פנה חשב רט"ג לעמותה וביקש הבהרותוהסברים לסעיפי ההוצאות השונים וכרטסות 32 של סעיפי הוצאות מסוימים (להלן - פניית החשב מיולי 2013 ).
בנובמבר2013 קיבל החשב אתתגובת העמותה על פנייתו.
בדיון שקיימו נציגי רט"ג עם מנהלת הכספים של העמותה ביולי 2014 (להלן- הדיון ביולי 2014 ) בענייןההבדלים בין הדוחות הכספיים השונים הנוגעים לשנת 2012, טענה מנהלת הכספים כי רט"ג "יורדת לפרטים אשר לא ישנו את מהות הדוח שבכל מקרה יצביע על גרעון תפעולי.
על פי הדוחות הגרעון התפעולי הינו גבוה (בין 5-6 לא ישנו מהותית]רט"ג[ מיליון ש"ח) כך שהתשובות לשאלת הרשות את התוצאה הסופית".
בהמשך הדיון ציינה מנהלת הכספים כי "היו כמה תתי מחלקות שהוחלט לנהלם בנפרד (כגון מחלקת הסברה ושיווק ומחלקת תפעול).
דוח הראשוני נתונים אלו הושמטו ובדיעבד לאחר בחינה מעמיקה ]ב[ .
"הוכנסו לדוח נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא קיבלה רט"ג מהעמותה חלק מהמסמכים שדרשה ממנה, לרבות הכרטסות , ואשר דרושים לה כדי לאמת את רישומי העמותה בדוחות הכספיים לגבי ייחוס ההוצאות שנרשמו לתפעול האתר.
רט"ג טענה בתשובתה כי קיבלה מהעמותה מסמכים כאמור, אך היא לא המציאה אותם למשרד מבקר המדינה.
כרטסת היא יומן של כל התנועות שנרשמו בכרטיס הנהלת חשבונות מיום יצירתו ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 55 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי במצבהדברים המתואר, שבו היא מסתמכת אך ורק על דיווחי העמותה, הן לגבי ההוצאות של האתר והן לגבי ההכנסות שלו, אין לה שום יכולת לפקח על ההכנסות וההוצאות כאמור.
ייחוס הוצאות לתפעול אתר עיר דוד א.
כאמור, נוסף על תפעול עיר דוד עוסקת העמותה בפעילות תיירותית שמכונה "תיירות ירושלים הקדומה"33.
ביוני2011 התקיימה פגישה בין מנהל הגן הלאומי לחשב ברט"ג בנושא הסדרי קופות ותשלומים בעיר דוד.
בפגישה סוכם : "לאחר גמר לימוד שלב ההכנסות באופן המלא והמפורט ביותר, ולאחר שתתקבל תמונת המצב הברורה, נעבור ללימוד סוגיית הוצאות התפעול.
בדיקה האם קיימת העמסת הוצאות שאינה רלוונטית לתפעול השוטף ובחינת יחס ההשתתפות בהוצאות התפעול מטעם רט"ג" - כל זאת נוכח מתכונת התפעול הנוכחית של האתר.
כפי שצוין לעיל, בדוחות הכספיים שהגישה העמותה לרט"ג הבהיר רואה החשבון של העמותה שייחוס ההוצאות וההכנסות בגין תפעול האתר נעשה על פי החלטת הנהלת העמותה.
בדוח פירוט 2012-1998 נכתב כי לגבי "הוצאות מנהלת והזמנות והוצאות פרסום ושיווק: בהתאם להערכת הנהלת העמותה, נלקח חלק יחסי מכלל ההוצאות של מחלקת התיירות ב ]עמותת[ .
הסכום כולל בעיקר הוצאות שכר, תקשורת, הוצאות משרדיות בדוחות לשנ ים 2012 ,2013 ו-2014 ציינה העמותה כי היא מייחסת 60% מהוצאות השיווק שלה , מהוצאות מינהלת התיירות ומהוצאות מחלקת ההזמנות ל תפעול האתר.
בפניית החשב מיולי 2013, ,שצוינה לעיל ביקש החשב לקבל מסמך המפרט את אופן החישוב שעל פיו יוחסו 60% מההוצאות של העמותה לתפעול האתר.
ב תגובת העמותה מנובמבר 2013 צוין שזו "הערכה.
לא בוצע חישוב מדוייק".
בדיון ביולי 2014 לגבי הדוחות הכספים לשנת 2012 צוין כי "ייחוס 60% מהוצאות המחלקות על האתר- מבוקש כי הייחוס יבחן מ[ למול יחס ההכנסות בעמותה.
לאחר בחינה של ינהלת הכספים של ייוחס בהתאם".
]רט"ג[ והעברת הנתונים לרשות]העמותה הביקורת העלתה כי רט"ג לא אכפה על העמותה את חובתה להציג אסמכתאות המעידות כי לתפעול האתר יוחסו אך ורק הוצאות שאכן נוגעות לתפעולו.
33 הפעלת מרכז מידע בהר הזיתים; פעילות אתגר ביער השלום בארמון הנציב; מיזם סינון העפר בגן לאומי עמק צורים; הפעלת מרכז הדרכה בירושלים; ביצוע פרויקטים חינוכיים לתלמידים ולחיילים; קיום אירועי תרבות; הפעלת המכון הגבוה ללימודי ירושלים (מגלי"ם).
תפעוליות של האתר מנהל הגן הלאומי מסר בתשובתו כי פעל לבדיקת ייחוס ההוצאות בדוחות העמותה שאין להכלילן בתפעול השוטף של האתר.
בתשובת רט"ג נמסר כי היא דרשה מהעמותה למסור לה את הנתונים המבוקשים.
רט"ג הוסיפה כי על פי נתוני העמותה, החישוב מתבסס על שיעור המבקרים באתר מבין המשתתפים בכלל פעילויות העמותה.
לדברי רט"ג, בעקבות הערת משרד מבקר המדינה היא פנתה שוב לעמותה, על מנת לקבל ממנה את הנתונים לגבי ייחוס ההוצאות.
במאי 2016 הודיע חשב רט"ג למשרד מבקר המדינה כי עדיין מתקיימים דיונים בין רט"ג לבין העמותה בנוגע לייחוס ההוצאות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי תלותה בקבלת נתונים מן העמותה מצביעה על התפרקותה מן האחריות המוטלת עליה לניהול הפעילות הכספית של אתר עיר דוד.
יתרה מכך, על רט"ג לבחון אם שיעור המבקרים באתר הוא המדד הרלוונטי לייחוס כל הוצאה, וזאת מאחר שההכנסות מסיורים והדרכות באתר משויכות על פי הסכם התפעול רק לעמותה.
בדוחות הכספיים של עיר דוד שמסרה העמותה לרט"ג ל גבי השנים 2012 , 2013 ו-2014 צויןכי העמותה מוסיפה על עלויות התפעול 15% בגין "תקורה", וזו הסתכמה באותן שנים בכ-1.
הביקורת העלתה כי רט"ג לא עשתה תחשיב בנוגע לתקורה; כמו כן, לא נמצאה בביקורת כל אסמכת א ולפיה הסכימה רט"ג להעמסת התקורה ולשיעורה.
למרות זאת, לא העירה רט"ג לעמותה בעניין זה.
בתשובת רט"ג נכתב כי "כחלק מהדוח על פעילות האתר, ישנן הוצאות הנהלה וכלליות של העמותה אשר משמשות שלא במישרין את פעילות התפעול.
על מנת להציג עלויות אלו בדוח הכספי הוחלט כי הוצאות אלו ירשמו כתקורה בשיעור של 15% מהוצאות התפעול שהינה כמקובל בתחום".
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי העמסת שיעורי תקורה טעונה ביצוע תחשיבים ותיעוד תהליך קבלת ההחלטה בעניין.
הסכמת רט"ג לגבי שיעור התקורה לא נעשתה בעקבות תהליך סדור של קבלת החלטות כנדרש.
רט"ג גם לא המציאה אסמכתאות לטענתה כי 15% .
הם שיעור התקורה המקובל בתחום ג.
מהדוח לשנת 2014 שהגישה העמותה לרט"ג עולה כי רט"ג הכירה בהוצאות של העמותה הנוגעות לפעילויות אחרות שלה כהוצאות תפעוליות של האתר.
להלן דוגמאות: ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 57 .
1) כאמור, בהסכם פיר וורן נקבע ש העמותה תשלם דמי שכירות לחברה.
בשנים 2014-2012 רשמה העמותה את תשלום דמי השכירות כהוצאה תפעולית של האתר (בשנת 2014 רשמהדמי שכירות בסך 236,000 ש"ח כהוצאה תפעולית של האתר).
בתשובת רט"ג נמסר כי היא אישרה הוצאה זו לאחר שהוצאה, וכי כמוה ככל הוצאה החיונית להחזקה באתר, כמו שכר דירה, ארנונה ומסים.
פיר וורן נמצא על ציר התיירות, וקיום המעבר החופשי בו למבקרים הוא חלק מהותי מתפעול האתר.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי ההוצאה האמורה אינה על פניה הוצאה תפעולית הנוגעת לאתר, אלא הוצאה פרטית של העמותה - שסוכם עליה עוד לפני החתימה על הסכם התפעול, ומטרתה שמירה על זכויות העמותה בפיר וורן.
2) העמותה מפעילה את מכון מגלי"ם - המכון הגבוה ללימודי ירושלים (להלן - המכון).
המכון עוסק במחקר בנושא ירושלים, ובכלל זה בהוצאה לאור של ספרי מחקר ; בקיום קורסים, השתלמויות, הרצאות, ימי עיון וכנסים למעוניינים להעמיק את ידיעותיהם בנושא; וכן בכתיבת תכניות לימוד למערכת החינוך בנושא.
משרד החינוך תומך בעמותה בגין פעילות המכון.
מהדוחות הכספיים שהגישה העמותה לרט"ג עולה כי בשנים 2012 ,2013 ו- 2014 רשמה העמותה הוצאות בסך 130,000 ,ש"ח 182,000 ש"ח ו- 196,000 ש"ח, בהתאמה, בגין כנסים שנתיים של המכון כהוצאות הקשורות לתפעול האתר.
הביקורת העלתה כי רט"ג לא העירה לעמותה על ש רשמה חלק מההוצאות של המכון כהוצאות תפעול האתר.
בתשובת העמותה נמסר כי אין מדובר בהוצאות למימון פעילות המכון אלא בהוצאות שהוצאו במסגרת כנס יוקרתי, אשר בו הוצגו הממצאים שהתגלו באתר, ואשר סייע רבות לשיווק האתר בארץ ובעולם.
בתשובת רט"ג נמסר כי היא נותנת חסות לכנס של המכון בדומה להכרתה בהוצאות הקשורות לכנסים אחרים אשר היא מממנת.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי לא הומצאו לה אסמכתאות לסכומים שנרשמו כהוצאות, ועל כן לא ניתן לבדוק את מהותה של כל הוצאה.
3) על פי דיווח העמותהלרשם העמותות בדצמבר 2013 , חברת בת של העמותה בנתה ב שנת 2009 שתי בקתות עץ בשטח הכניסה לאתר והיא מפעילה בהן חנות ומזנון.
לפי הסכם שנחתם בין העמותה לחברת הבת , 58 | דוח שנתי 67א .
השכירה העמותה את הבקתות לחברת הבת למטרת תפעול המזנון והחנות.
בהסכם התפעול נקבע כי כל ההכנסות מהמזנון ומהחנות יהיו של העמותה בלבד.
הביקורת העלתה כי רט"ג א יפשרה לעמותה להעמיס את הוצאות החשמל של החנות והמזנון על הוצאות התפעול של האתר.
בתשובת רט"ג נמסר כי לחנות אין מונה חשמל נפרד, וכי מנהל האתר פנה לעמותה בדרישה להתקין מונה נפרד.
רט"ג טענה כי על פי דיווחי העמותה, הוצאות החשמל של החנות הן זניחות ל עומת הוצאות התאורה באתר.
בתשובת העמותה נמסר כי מדובר בסכומים נמוכים, וכי בעקבות הביקורת הותקן מונה חשמל נפרד לחנות ולמזנון, ובאוגוסט 2016 הוא יחובר לרשת החשמל.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי גם לגבי הוצאות החשמל של החנות והמזנון אין בידיה מידע משלה, ולכן היא נאלצת להסתמך על דיווחי העמותה בעניין.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי היא לא חייבה את העמותה להפריד בין הוצאות התפעול של עיר דוד לבין הוצאות אחרות שהוציאה בגין פעילות תיירותית נרחבת שהיא מבצעת בעיר דוד ובירושלים.
מהמתואר לעיל עולה כי רט"ג לא פיקחה על ההתנהלות הכספית של העמותה ב עיר דוד ו על קיום הסכם התפעול: היא לא קבעה תקציב לתפעול האתר, על פי ה"עלות המשוערת"; לא דרשה מהעמותה ל דווח לה על כל ההכנסות , כפי שנקבע בהסכם התפעול; ואיפשרה לעמותה להעמיס על הוצאות תפעול האתר הוצאות לפי שיקול דעתה.
משרד מבקר המדינה רואה בהתנהלות זו של רט"ג מחדל , שבגללו לא התאפשר לה לפקח באופן ממשי על פעולותיה הכספיות של העמותה בנוגע לאתר.
רט"ג מסרה בתשובתה שהיא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה, ולפיה היה עליה לאכוף ביתר שאת את דרישותיה על העמותה.
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 59 .
באגן העיר העתיקה בירושלים קיימים אתרים המצויים במוקד ההתעניינות הציבורית, והם יעד לתיירות פנים וחוץ.
לפעולות הקשורות לאתרים אלו יש משמעויות מדיניות, ביטחוניות ופוליטיות.
באגן העיר העתיקה פועלות רשויות שונות, ובהן רמ"י, רט"ג, החברה ורשות העתיקות; באזור פועל ת גם עמותת אלע"ד, המפעילה בו מיזמים משגשגים, חלקם מכוח התקשרויות עם החברה ורט"ג.
נוכח ריבוי הגורמים הפועלים באזור והרגישות הרבה הנובעת ממאפייניו המיוחדים - יש חשיבות רבה לניהול מושכל, שקול ותקין של האתרים המצויים בו ולהסדרת התיאום בין הרשויות שצוינו לעיל.
מספר המבקרים באתרים המצוינים בדוח זה גדל מאוד בשנים האחרונות, בין היתר הודות למאמציה של העמותה.
הממצאים שהועלו בביקורת זו מלמדים כי דרך פעולתן של רמ"י, החברה ורט"ג איפשרה היווצרות זכויות חופפות של גורמים שונים באותן חלקות באותה עת; כי התקשרויות החברה ורט"ג עם העמותה לא הוסדרו לפי חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים; וכי הפיקוח של החברה, רט"ג ורשות העתיקות על מיזמים של העמותה הוא חלקי.
המחדל של כל אחת מרשויות אלה הביא למצב שבו בפועל הפכה העמותה לגורם מרכזי ביותר באזור זה, בלי שיתבצע לגביה פיקוח מהותי מטעם רשויות המדינה המופקדות על האזור ועל האתרים שבו.
התנהלותם של כלל הגורמים המעורבים: רמ"י, החברה ורט"ג, יצרה אי-בהירות בדבר הזכויות וההחזקות במקרקעין, שכאמור מצויים באזור רגיש ביותר, והביאו להחלשת מעמדן של החברה ורט"ג בשטחי עיר דוד, והעברתן לידי גוף פרטי ללא פיקוח הולם ובניגוד לכללי מינהל תקין, עד כדי התפרקות המדינה מסמכויותיה .
נוכח הממצאים החמורים העולים מביקורת זו, ובייחוד נוכח הרגישות המיוחדת של אתרים אלה, על רט"ג, החברה ורשות העתיקות, מתוקף היותן נאמנות הציבור, לבצע הפקת לקחים מדוח זה, לבחון את מכלול פעילותן באזור, להבטיח את התיאום ביניהן ולבצע פיקוח הולם על פעילות העמותה מטעמן באזור.
מיום הקמת המדינה עד סוף שנת 2015 נהרגו בתאונות דרכים בישראל למעלה מ- 32,000 בני אדם.
בשנת2015 נהרגו356 בני אדם, גידול של כ-11% לעומת שנת 2014 ושל כ -15% לעומת שנת 2013 .
העלות השנתית הכוללת של נזקי תאונות דרכים למשק הישראלי, כולל תאונות ללא נפגעים, הוערכה בשנת 2012 בכ-15 .
מיליארד ש"ח ביולי 2005 החליטה הממשלה לאשר את העקרונות של תכנית לאומית לבטיחות בדרכים שהוכנה על ידי ועדה שמונתה לשם כך (להלן - ועדת שיינין).
הממשלה החליטה כי שר התחבורה יהיה האחראי לבטיחות בדרכים, ובהתאם לכך הוא ייקרא "שר התחבורה והבטיחות בדרכים", וכי במקום הרשות שהייתה קיימת במשרד התחבורה תוקם רשות עצמאית אשר תפקד על הפעולות בתחומי הבטיחות בדרכים.
הרשות החלה לפעול על פי חוק הרשות בינואר 2007 .
בתחילה נקבע כי תוקפו של חוק הרשות יהיה חמש שנים.
בצו של שר התחבורה שהוצא במאי 2013 באישור הממשלה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת נקבע כי תוקף החוק יוארך בחמש שנים, עד סוף שנת 2017 .
תקציב משרד התחבורה בשנים2014 ו-2015 היה כ-10.
1 מיליארד ש"ח בהתאמה, והוא ביצע את מרביתו 7 .
תקציב הרשות בשנים האמורות היה כ-276 וכ-230 .
מיליון ש"ח בהתאמה משרד מבקר המדינה בדק פעמים מספר את נושא המאבק בתאונות הדרכים.
בביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה בחודשים אוגוסט 2015 - ינואר2016 את הפעילות של הרשות ופעולות של גופים אחריםשהרשות מסייעת להם במימון פעילויות בתחום המאבק בתאונות הדרכים .
הביקורת נעשתה ב רשות; בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה, בנת"י, במשטרה, במשרד החינוך, בלמ"ס וברשות החברות הממשלתיות.
המאבק בתאונות דרכים .
המאבק בתאונות הדרכים הוא משימה לאומית.
הגורמים העיקריים לתאונות דרכים הם שלושה : (א) ליקויים בתשתית הדרכים; (ב) אי-תקינות של כלי רכב; (ג) "הגורם האנושי" - אי-מיומנות או היסח דעת של נהגים ואי-ציות שלהם ושל הולכי רגל לחוקי התעבורה .
טיפול בגורמים אלה יכול להפחית את מספר התאונות ולהקטין את הנזק הנגרם מהן.
7 בנושא זה ראובדוח זה בפרק הכנת וביצוע התקציב לביצוע יעדי המשרד, עמ' 544-465.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 679 .
ועדת שיינין המליצה להציב את המאבק בדרכים כיעד לאומי .
צמצום מספרן של תאונות הדרכים והפחתת מספר הנפגעים בהן הוא תהליך מערכתי מתמשך, המצריך הקצאת משאבים לטווח ארוך וכן תיאום ושיתוף פעולה בין גופים שונים.
על הובלת ההתמודדות עם תאונות הדרכים מופקד שר התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן- שר התחבורה), האחראי גם על הרשות.
משרד התחבורה אחראי, בין היתר, להקמת תשתית הכבישים ולתחזוקתם באמצעות חברות ממשלתיות כגון נת"י, להתקנת תקנות, לייזום חקיקה, להכשרת נהגים, ולטיפול ברישוי נהגים וכלי רכב.
במאבק בתאונות דרכים שותפים גורמים נוספים שהרשות מסייעת במימון חלק מפעילותם, כגון המשטרה, הממונה על האכיפה; משרד החינוך, האחראי לחינוך תעבורתי; משרד האוצר והרשויות המקומיות, המעורבים במימון ובע ידוד של השקעות בבטיחות; משרד הבריאות; משרד המשפטים ומערכת בתי המשפט; וגופי חילוץ והצלה כגון מד"א.
מספר הנפגעים בתאונות דרכים והעלויות למשק .
למ"ס היא הגוף האחראי לסטטיסטיקה הרשמית של מדינת ישראל לפי פקודת , ]נוסח חדש[ הסטטיסטיקההתשל"ב -1972 , והיא הגוף היחיד המורשה לשלב נתונים מזוהים ממקורות מידע שונים ולהצליבם.
למ"ס אוספת ומעבדת נתונים במגוון נושאים ממקורות המידע העומדים לרשותה כגון: המשטרה, מרשם האוכלוסין, מרשם הנהגים, מרשם הרכב, בתי חולים, המוסד לביטוח לאומי, מד"א, נתוני נסועה8 וספירות תנועה.
למ"ס מפרסמת נ תונים שנתיים על תאונות דרכים עם נפגעים, המבוססים על קובץ המתקבל בכל חודש מהמשטרה (להלן - קובץ המשטרה), ומידע נוסף על תאונות הדרכים בישראל.
הרשות מממנת את עיבוד הנתונים בנושאים הנוגעים לבטיחות בדרכים.
מספר ההרוגים בתאונות הדרכים .
אחד היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה משנת 2005 היה הקטנת מספר ההרוגים בשנת 2015 , כך שלא יהיו יותר מ-300 הרוגים בשנה זו.
להלן בתרשים1 נתונים על מספר ההרוגים בתאונות מאז התקבלה החלטת הממשלה9 .
8 סך הקילומטרים שרכב נסע בתקופת זמן מסוימת (קילומטרז').
9 הנתונים כוללים את כל השטחים שהיו בריבונות ישראל, כדי לאפשר עקביות בהשוואת הנתונים לאורך השנים.
כאמור, למ"ס אינה כוללת את הנתונים על הנפגעים במחוז יהודה ושומרון.
תרשים 1 : מספר ההרוגיםבתאונות דרכים בשנים 2015 -2005 .
מהתרשים עולה כי בשנים 2015-2005 פחת בכ-23% מספר ההרוגים בתאונות הדרכים (יצוין כי בשנים 2012-2005 היה שיעור ההפחתה כ-38% .
) משנת2013 מספר ההרוגים עולה.
בשנת 2015 נהרגו 356 בני אדם בתאונות דרכים, גידול של 22% לעומת שנת2012.
משרד התחבורה ציין בתשובתו מיוני 2016 (להלן- תשובת משרד התחבורה) כי מדינת ישראל דורגה בשנת 2014 במקום השישי בעולם, במספר ההרוגים בתאונות דרכים ל - 100,000 תושבים.
הוא הדגיש כי שר התחבורה והמשרד פועלים במלוא המרץ להפחתת מספר הנפגעים בתאונות דרכים, וזאת באמצעות השקעת תקציבים, משאבים ומאמצים רבים.
מספר הפצועים בתאונות הדרכים .