HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לתגובתה צירפה רשות הגז מסמכים לפיהם הנחתה את נתג"ז, החל מיוני 2012 , להטמיע את מערכת ההולכה במערכת המידע הגאוגרפי (GIS ) של הרשויות המקומיות שבתחומן עוברת מערכת ההולכה.
יצוין כי למרבית הרשויות המקומיות כלל לא הייתה מערכת GIS .
באותה עת זאת ועוד, על פי תקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), התשס"ז- 2006 (להלן - תקנות תכנית העבודה) 71 , כדי להניח רשת חלוקה על בעל הרישיון להגיש תכנית עבודה לרשות הרישוי המחוזית למתקני גז טבעי (להלן - רשות הרישוי), בצירוף הערותיהם של כל גופי התשתית והגופים הציבוריים שנושא אחריותם נמצא בתחום רשת החלוקה 72 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי קבלת הערות מגופים שונים נמשכת זמן רב, ככל הנראה בשל חוסר היכרות של הגופים עם תשתיות גז טבעי וחוסר מודעות מספקת לחשיבות הנושא: הליך קבלת אישור מחברת נתיבי ישראל נמשך כשנתיים, וטרם הסתיים.
הליך קבלת אישור מאיגוד .
71 ק"ת 6543 'התשס"ז, עמ358.
72 מדובר במספר רב של גופים וביניהם חברת נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ, חברת החשמל, בזק, רשות המים והביוב, רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים ורשויות מקומיות.
לאחר אישור תכנית העבודה על ידי רשות הרישוי ניתן להגיש לרשות בקשה להיתר בנייה.
משרד האנרגיה והמים 279 .
ערים אזור באר-שבע (שירותי כבאות) (להלן - שירותי הכבאות) נמשך כשנה וחצי, ואף הוא טרם הסתיים.
יתרה מזאת, כשבעה חודשים לאחר שבעל הרישיון המציא את המסמכים המבוקשים על ידי שירותי הכבאות, הוא התבקש על ידם להמציא מסמכים נוספים, אחרים, שלא התבקש להמציאם בראשונה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי תקנות תכנית העבודה, אם הגוף הנוגע בדבר לא העיר את הערותיו בתוך 30 יום ממועד קבלת תכנית העבודה- תוגש תכנית העבודה לרשות הרישוי ללא הערות, אולם התקנות אינן מסדירות את המצב המתואר לעיל, שבו הגוף הנוגע בדבר מטפל בתכנית העבודה, אך הטיפול נמשך זמן רב.
בתגובתם מפברואר 2013 למשרד מבקר המדינה טענו שירותי הכבאות כי היעדר הנחיות של נציבות כבאות והצלה בנושא הגז הטבעי, נושא חדש בישראל, מנע טיפול מ תאים בתכניות העבודה.
לאחר פרסום הנחיות מתאימות באוגוסט 2012 .
טופלו התכניות ורובן אושרו בתגובתה מפברואר 2013 למשרד מבקר המדינה טענה חברת נתיבי ישראל כי ההליך מול בעל הרישיון אכן נמשך עד כה כשנתיים, אך זאת מאחר שלא קודם כנדרש על ידי בעל הרישיון.
לטענתה, החברה לא עיכבה את מתן ההערות או היתר העבודה, והיא העמידה צוות מקצועי מלא כדי לאפשר בדיקה מהירה ויעילה של התכניות.
מהביקורת עולה כי על אף מאמציה של רשות הגז עדיין עומדים כמה חסמים בפני בעלי הרישיונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות הגז להגביר את התיאום ואת שיתוף הפעולה עם גופים אחרים, ולפי הצורך גם לקדם תיקוני חקיקה או, לכל הפחות, נהלים פנימיים שיבטיחו צמצום חסמים אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, צמצום החסמים יאיץ את הצטרפותם של צרכני גז נוספים לרשת החלוקה.
פעילות נתג"ז בתחום שיועד לבעלי רישיונות החלוקה סעיף 2 לחוקהגז קובע קביעה עקרונית, ולפיה "הולכה" היא "העברת גז טבעי בלחץ גבוה דרך קווי צינורות", ו"חלוקה" היא "העברת גז טבעי בלחץ נמוך דרך קווי צינורות".
הבחנה זו מקבלת משנה תוקף נוכח סעיף 8 לחוק הגז, הקובע כי לא יינתן רישיון חלוקה למי שהוא בעל רישיון הולכה, בעל שליט ה בו, וחברה שבעל רישיון הולכה שולט בה.
מטרת קביעה זו היא, כפי שנאמר בדברי ההסבר להצעת חוק הגז 73 , מניעת ריכוזיות בענף וניגוד עניינים.
על פי סעיף 16 לרישיון הקמה והפעלה של מערכת ההולכה שניתן לנתג"ז (להלן- הרישיון), נתג"ז "תספק את שירותיה לצרכנים.
ולמי שמבקש לצרוך גז בלחץ גבוה".
סעיפים 51-52 לרישיון נמצאים בפרק "תנאים לאספקת שירותים".
על פי סעיף51 לרישיון, "החברה תספק את שירותיה בהתאם להוראות החוק ותחבר ספקים, צרכנים, ומי שמבקש לצרוך גז בלחץ גבוה או לקבל שירותים מהחברה בלחץ גבוה.
על פי סעיף 52 ,לרישיון"על אף האמור בסעיף 51 , החברה תהיה רשאית לחבר רק צרכנים שביקושם יעלה על 2,000 מטר מעוקב לשעה ו-12 מיליון מטר מעוקב לשנה לחיבור ספציפי" (להלן- סף הצריכה המזערי).
מלשון סעיף52 עולה כי הוא נועד להוסיף עוד תנאי לאספקת שירותים על ידי נתג"ז, מעבר לתנאי הבסיסי ש ל לחץ הגז, והוא היקף הצריכה של הצרכן המבקש להתחבר למערכת ההולכה.
על אף האמור לעיל, טענו נתג"ז ורשות הגז בפני משרד מבקר המדינה כי סעיף 52 דווקא מרחיב את היקף השירותים הניתנים על ידי נתג"ז, כך שהחברה רשאית לספק גם גז בלחץ נמוך, ובלבד שהיקף הצריכה של הצרכן עולה על סף הצריכה המזערי.
לטענתם, הפרשנות האמורה מבוססת, בין היתר, על הגדרת המונח "מערכת הולכה" בחוק הגז - "קווי צינורות להולכה של גז טבעי בלחץ גבוה.
לרבות מיתקנים להפחתת הלחץ ללחץ נמוך לצורך חיבור רשת חלוקה או מיתקן גז של אחר אליהם.
" וכן על האמור בסעיף 51 לרישיון ולפיו ניתן לחבר גם "מי שמבקש.
לקבל שירותים מהחברה בלחץ גבוה", דהיינו שירותים הכוללים, בין היתר, הולכת גז במערכת ההולכה מנקודת ההתחברות של הספק ועד לנקודת ההתחברות של הצרכן.
מפרסומים שונים של רשות הגז, לרבות באתר האינטרנט שלה, עולה כי היא מקבלת פרשנות זו, המאפשרת עקרונית אספקת גז בלחץ נמוך על ידי נתג"ז לצרכנים שצריכתם עולה על סף הצריכה המזערי.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2009 -2011 סיפקה נתג"ז גז בלחץ נמוך לכמה מפעלים74 ולמפעל אחד- גם בכמות נמוכה מסף הצריכה המזערי.
כל זאת בטרם נפרסה רשת החלוקה באזוריהם.
ההסכמים עם אותם מפעלים נחתמו לתקופה ארוכה, של 6-15 שנים, עם אופציה להארכה בשנתיים - חמש שנים.
בהסכמים אלו לא קיים סעיף המאפשר למפעל להשתחרר מההסכם כשרשת החלוקה תיפרס באזורו, וניתן יהיה להתקשר עם בעל רישיון חלוקה.
עוד עולה מהבדיקה כי התערי ף לצרכן רשת החלוקה (מרכיב הזרמה בפועל) נמוך יותר מהתעריף לצרכן מערכת ההולכה (מרכיב קיבולת קבוע + מרכיב הזרמה בפועל).
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 טענה נתג"ז כי במקרה של צרכנים הזקוקים לגז גם בלחץ גבוה וגם בלחץ נמוך, אין היגיון כלכלי בכך שהם יידרשו להתחבר במקביל גם לרשת החלוקה, ולכן יש לאפשר לנתג"ז לספק להם גז בלחצים שונים.
כן טענה נתג"ז שהסכמים מסחריים בתחום התשתיות מאופיינים בתקופות זמן ארוכות, וזאת לנוכח היקף ההשקעות ומשך הפרויקטים.
נתג"ז הוסיפה וטענה כי מבחינה מעשית בעל רישיון חלוקה לא יקים תשתית חדשה למפעל שמחובר כבר לתשתית קיימת, והעברת מקטעי תשתית בין נתג"ז לבעל הרישיון אינה אפשרית מבחינה תפעולית ואופרטיבית.
בתגובתה טענה רשות הגז כי חוק הגז מאפשר לחבר את מערכת ההולכה לצרכנים הדורשים גז בלחץ נמוך, דבר המשתקף מסעיף 37 (א) לחוק הגז, אשר מחייב את בעל רישיון ההולכה להקים גם "מיתקן הפחתת לחץ אם הדבר דרוש", בנקודות המעבר ממערכת ההולכה לרשות החלוקה או למתקן גז של צרכן.
רשות הגז הוסיפה וטענה כי מקור החפיפה בין נתג"ז לבעלי הרישיונות הוא בקיומם של צרכני ענק הצורכים גז בלחץ נמוך וכן בעובדה כי נתג"ז קיימת מ- 2004 , ואילו רישיון חלוקה ראשון ניתן רק ב - 2009 .
לטענתה, חפיפה זו עומדת להיעלם בקרוב היות שכל הצרכנים שיכולים להתחבר לרשת החלוקה ואשר באזורם נבחר בעל רישיון, יתחברו לרשת החלוקה.
עוד טענה רשות הגז כי קביעת כללי הבחנה חד-חד-ערכיים בין הולכה לחלוקה עלולה לגרום לחוסר יעילות בפעילותם של בעלי הרישיונות.
בעל רישיון שיוכל לחבר צרכנים מעל לרף ההתחברות למערכת ההולכה יתייעל ויציע שירותים לצרכנים שתכננו תחילה להתחבר למערכת ההולכה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפי תשובת נתג"ז, כאשר היא מחברת צרכן למערכת ההולכה היא מצמצמת, הלכה למעשה, את היקף הפעילות העתידית של בעלי רישיונות החלוקה.
יש מפעלים שנתג"ז מספקת להם גז גם בלחץ גבוה וגם בלחץ נמוך משרד האנרגיה והמים 281 .
לפי חוק הגז ודברי ההסבר להצעת החוק, יש חשיבות רבה להבחנה העקרונית והמעשית בין מערכת ההולכה ומפעילה לרשת החלוקה ומפעיליה.
כשנתג"ז מספקת במישרין לצרכנים גז בלחץ נמוך או בכמות נמוכה מסף הצריכה המזערי, נוצרת חפיפה בין תחום הפעילות שלה לתחום הפעילות של בעלי רישיונות החלוקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, חפיפה זו אינה עולה בקנה אחד עם ההבחנה, על פי חוק, בין מערכת ההולכה לרשת החלוקה, עם מתן רישיון הולכה בלעדי לנתג"ז ועם חלוקת המדינה לשישה אזורי רישיונות חלוקה.
על רשות הגז להידרש לנושא זה ולקבוע באופן ברור מה הם תחומי הפעילות של נתג"ז ושל זכייני בעלי הרישיונות.
לחלופין, על רשות הגז לבחון אם המודל הקיים של מתן רישיון הולכה אחד לחברה הממשלתית, נתג"ז, וכמה רישיונות חלוקה, הוא המודל הרצוי לפיתוח משק הגז הטבעי, הנמצא בתחילת דרכו, וזאת בהתאם לתכלית החקיקה.
היעדר קביעה ברורה בנושא עלול להוביל לזליגה של פעילות נתג"ז לתחום הפעילות של בעלי הרישיונות ובכך ביסוסם כספקי גז בלחץ נמוך עלול להיפגע ועקב כך התשלום בגין צריכת גז לצרכנים עלול להתייקר.
עידוד המעבר לשימוש בגז טבעי החלטת הממשלה ממאי 200975 קובעת, בין היתר, כי יש לסייע לצרכני רשת החלוקה 76 במימון עלויות החיבור לרשת באמצעות תמיכה שיעניק משרד התמ"ת בהיקף של עד120 מיליון ש"ח.
התמיכה תינתן עם הצגת הוצאות שהוצאו בפועל על החיבור לרשת החלוקה והסבת המערכות הפנימיות של מתקני הלקוח לשימוש בגז טבעי.
לצורך כך הוטל על מנכ"ל משרד התמ"ת, לקבוע עד ליולי 2009 בתיאום עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר ועם מנהל רשות הגז הטבעי, הוראת מנכ"ל בנושא התמיכה.
בדצמבר 2010 , כשנה וחצי אחרי קבלת ההחלטה, פורסמה הוראת מנכ"ל משרד התמ"ת בנושא77.
על פי ההוראה, ס כום הסיוע לכל חברה יהיה 250,000 ש"ח וההחלטה על מתן הסיוע תתקבל בידי ועדה למתן תמיכה כלכלית למימון עלויות חיבור והסבה למערכת חלוקת גז טבעי (להלן - ועדת הסיוע).
בראש הוועדה יעמוד מנהל מרכז ההשקעות, וחבריה הנוספים יהיו הכלכלן הראשי של מרכז ההשקעות, נציג רשות הגז, נציג אגף התקציבים במשרד האוצר, ונציג החשבות של משרד התמ"ת.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בפועל, ההחלטות התקבלו על ידי ועדה הכוללת את מנהל מרכז ההשקעות (יו"ר), הכלכלן הראשי של מרכז ההשקעות ונציג רשות הגז בלבד.
בתגובתו טען משרד התמ"ת כי "מסיבות שונות נציגי משרד האוצר ונציג החשבות של משרד [ ]התמ"ת נעדרו מהישיבה היחידה שנערכה, אולם הם שותפים מלאים ומעורבים בביצוע התכנית".
75 'החלטת ממשלה מס175, מ- 12.
, בעניין הסדרת משק הגז הטבעי 76 תמיכה תינתן לצרכן גז טבעי הצורך יותר מ- 100,000 מ"ק גז טבעי בשנה (צרכן בינוני או צרכן גדול).
5 , בעניין סיוע במימון עלויות חיבור למערכת חלוקת הגז הטבעי ובמימון עלויות הסבת מערכות פנימיות לשימוש בגז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שמנכ"ל משרד התמ"ת הורה כי ההחלטה על מתן סיוע לצרכנים תתקבל בהשתתפות נציגי משרד האוצר וחשבות משרד התמ"ת, י ש לפעול לפי הוראתו, כל עוד לא שונתה או הוחלפה בהוראה תקפה אחרת.
השתתפותם של נציגי משרד האוצר נחוצה לגיבוי תקציבי של החלטות המתקבלות בוועדת הסיוע בטרם מתן אישורים לחברות.
במועד סיום הביקורת, הסיוע של משרד התמ"ת הוא הכלי הכלכלי היחיד ששימש את המדינה לעודד חברות המעוניינות בכך להתחבר לרשת חלוקת הגז הטבעי.
אף שהתאחדות התעשיינים, מרכז ההשקעות ורשות הגז פרסמו בעבר באמצעי התקשורת ובכנסים מקצועיים את האפשרות לקבל מענק ממרכז ההשקעות, עד סוף 2012 ;הוגשו רק חמש בקשות למענק הוועדה אישרה ארבע מהן.
על פי חישוב רשות הגז, סכום המענק הוא רק כ-6% מהסכום שעל החברות להשקיע כדי להתחבר לרשת החלוקה ולהסב את מתקניהן לשימוש בגז טבעי78 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הוועדה המאשרת את מתן המענקים התכנסה במאי 2012 , וביוני אותה שנה נשלחו אישורי סיוע לחברות.
אולם במועד סיום הביקורת, שבעה חודשים לאחר מתן אישורי סיוע לחברות, טרם העביר משרד האוצר את הכספים המובטחים לחברות אלה.
הועברו הכספים לארבע החברות בתגובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 מסרה רשות הגז כי במרץ צפויה ועדת הסיוע להתכנס כדי לדון בארבע בקשות נוספות לתמיכה.
משרד התמ "ת מסר בתגובתו כי ההיענו ת המצומצמת של החברות לקבלת המענק נובעת מפריסה חלקית של רשת החלוקה וממחסור בגז טבעי.
בינואר 2013 החל משרד התמ"ת לבחון שינויים אפשריים בתכניות השונות אשר יניעו יותר צרכנים להסב את מתקניהם לשימוש ב גז טבעי וינגישו את רשת החלוקה לצרכנים הנמצאים באזורי תעשי יה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור ההיענות המצומצמת לקבלת מענק ממרכז ההשקעות, על המדינה לבחון בהקדם דרכים נוספות לעודד צרכנים לעבור לשימוש בגז.
בד בבד, על משרד האוצר להקפיד לבעביר את כספי הסיוע לצרכני רשת החלוקה בזמן, ולהתנות את ההעברה באישורים המתאימים.
הגז הטבעי בתעשייה על פי תחזית הביקושים של משרד האנרגיה מ- 2011 , תחנות כוח ליצירת חשמל יצרכו בשנים הקרובות בשיא הביקוש כ-80% מהגז הטבעי המסופק למשק.
על פי אותה תחזית, חלקה של התעשייה בצריכה הכוללת של גז טבעי עתיד לגדול מ-16% ב- 2010 ל-31% ב- 2020 , ועד 2040 צפויה עלייה שנתית ממוצעת של כ- 8.
7% בצריכת הגז בתעשייה לעומת עלייה שנתית ממוצעת של כ- 4.
בצריכת הגז לייצור חשמל התרשים שלהלן מתאר את הביקוש של המגזרים השונים לגז טבעי בשנים 2011 -2040 , כפי שהציגה רשות הגז ב- 2011.
78 עלות ההתחברות למערכת החלוקה על פי מסמך רשות הגז שכותרתו "גז טבעי - מדריך מעשי", היא כ-4.
מיליון ש"ח משרד האנרגיה והמים 283 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רשות הגז הכינה את תחזית הביקושים בלי שקיבלה את תגובתו של משרד התמ"ת, ועל בסיס ההנחה שגז טבעי משמש בעיקר מקור אנרגיה.
זאת ועוד, ועדת צמח הגדירה ב- 2012 את השימושים של הגז הטבעי בתעשייה ואת היקפם, גזרה מכך מסקנות שונות ואף הגדילה את תחזית השימוש בגז בתעשייה כחומר גלם לעומת התחזית מ- 2011 , אף זאת בלי התייחסותו של משרד התמ"ת.
רק בנובמבר 2012 , כחודשיים לאחר פרסום מסקנותיה של ועדת צמח, העביר משרד התמ"ת למשרד האנרגיה מכתב מפורט העוסק בהרחבה בסוגיות הנוגעות למשק הגז ו לתעשייה .
עד מועד סיום הביקורת לא בדק משרד התמ" ת את השימושים של גז טבעי כחומר גלם בתעשייה ואת מגוון התעשיות שניתן לפתח על בסיס חומר גלם זה.
רק בסוף 2012 החל המשרד בבדיקה מעמיקה של הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוסר מעורבותו של משרד התמ"ת בעניין שימושיו של הגז הטבעי בתעשייה עלול לפגוע בניצול מיטבי של המשאב, לגרום להגברת הזיהום הסביבתי, לעיכוב ואף למניעה של פיתוח תעשייה המבוססת על גז טבעי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת, בשיתוף הגופים האחראים לפיתוח משק הגז, ליזום הכנת תכנית לאומית לפיתוח שימושים שונים בגז, תוך ניהול נכון של משאב זה ומתוך התחשבות בצורכי המשק בדורות הבאים, ולפעול ליישומה של תכנית זו.
תכנית לפיתוח השימושים בגז תאפשר את פריסת רשת החלוקה בדרך שתתאים גם לצרכים העתידיים ותמנע הוספת טלאי על טלאי לרשת ברבות השנים.
הגז הטבעי הוא משאב טבע ששימושיו רבים ומגוונים: ייצור חשמל, הפקת אנרגיה לתעשייה, חומר גלם בתעשייה והנעת כלי רכב.
מאגרי הגז הטבעי שהתגלו בשנים האחרונות במים הכלכליים של מדינת ישראל מחוללים שינוי במשק האנרגיה הישראלי, אולם ההתבססות על גז טבעי בשיעורים גבוהים מצד אחד, וחוסר ההצלחה בגיוון מקורות אנרגיה מצד אחר, חושפים את משק ה אנרגיה לסיכונים רבים ומצמצמים את היכולת להתמודד עם תקלות בעתות משבר.
על אף הישגי משרד האנרגיה בפיתוח משק הגז ובניהול פרויקטים רחבי היקף בפרקי זמן קצרים, היעדר ראייה אסטרטגית מצד משרדי הממשלה הנוגעים בדבר הביא לנקיטת צעדים חלקיים וקצרי טווח לפיתוח משק הגז, ובסופו של דבר צעדים אלה גרמו למשבר בגז בשנים 2011 -2012 .
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , היה משק הגז הטבעי נתון במשבר והחל בתהליך של יציאה ממנו כמה חודשים לאחר מכן, עם הזרמת הגז מ"תמר" וחיבורו של המצוף הימי.
המחסור בגז גרר שימוש בדלקי גיבוי מזהמים לייצור חש מל, שעלותם גבוהה במיליארדי שקלים לעומת החלופה של שימוש בגז.
מעבר מפעלים מרכזיים במשק הישראלי לשימוש בגז טבעי והדרישה הגדלה והולכת עקב כך למשאב, מחייבים השקעה מצד המדינה בניהול המאגרים ובייצור מנגנון להערכה תקופתית שלהם.
על משרד האנרגיה לגבש מדיניות ארוכת טווח בנוגע לשימושים בגז טבעי ואסדרה ברורה של משק הגז הטבעי הנותנות מענה הולם לצורכי המשק הישראלי, תוך שמירה על האינטרסים הסביבתיים והכלכליים של מדינת ישראל, ובשיתוף המשרד להגנת הסביבה, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד התמ"ת.
נוכח העובדה שמשק הגז ממומן ומופ על בעיקר על ידי המגזר הפרטי, על משרד האנרגיה להגביר את הפיקוח על היזמים, כדי להבטיח שעתודות הגז במאגרים ינוצלו בצורה מאוזנת, תוך הפעלת פיקוח מתאים על המונופול שנוצר בתחום זה.
על משרד האנרגיה ומשרד הפנים לסיים בהקדם את הכנת התמ"א לחיבור מאגרי הגז למערכת הה ולכה כדי לשפר את אמינות אספקת הגז ולהגדיל את יתירות מקורות האספקה.
על משרד האנרגיה לפעול לצמצום החסמים שעוד נותרו, המעכבים את פריסת רשת החלוקה.
על הממשלה לבחון דרכים נוספות לעידוד צרכנים לשימוש בגז טבעי, כגון הגברת המודעות הציבורית לנושא וחיזוק ההסדרה הקשורה לשימוש בגז.
שירות יעיל של התחבורה הציבורית באוטובוסים (להלן - תח"צ) חיוני למהלך החיים הסדיר במדינה ולתפקודו התקין של המשק.
מנקודת ראות ציבורית ראוי להעדיף על פני כלי רכב פרטיים את התח"צ, משום שהיא מביאה לידי הפחתת העומס בכבישים וזיהום האוויר.
משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 503 .
ב- 1999 יזם משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) תכנית להחזרת הנוסעים לקווי האוטובוסים, וזאת עקב ירידה מתמשכת במספר הנוסעים במטרופולין תל אביב, דהיינו אזור המרכז עד נתניה ועמק חפר בצפון, אשדוד בדרום ומודיעין במזרח.
תל אביב -יפו משמשת מרכז שרוב התנועה מתנקזת אליו.
ב - 2004 נסעו בתחבורה הציבורית (להלן - תח"צ) במטרופולין תל אביב כ- 900,000 נוסעים ביום, לעומת כ- 950,000 ב- 1994; וזאת אף שאוכלוסיית המטרופולין גדלה מ -2.
מספר הנסיעות באוטובוסים לאדם ירד באותה תקופה ב-25% , מ-0.
בחודשים מרץ-נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את הארגון מחדש בתחבורה הציבורית במטרופ ולין תל אביב (להלן - הארגון מחדש או הפרוייקט).
הביקורת נעשתה במשרד התחבורה, בחברת נתיבי איילון בע"מ (להלן - נת"א או החברה), במשרד האוצר, בדן חברה לתחבורה ציבורית בע"מ (להלן - חברת דן), בקואופרטיב אגד (להלן - אגד), בעיריית תל אביב-יפו, בעיריית רמת גן ובמשטר ת ישראל.
הקמת מינהל תחבורה ציבורית בנת"א ומסירת ביצוע הארגון מחדש לנת"א .
הממשלה החליטה באוגוסט 1997 להטיל על שר התחבורה לפעול לארגון מחדש של התחבורה הציבורית בכל אחד מהמטרופולינים תל אביב, ירושלים וחיפה, ולשם כך להקים מינהלת לתחבורה ציבורית במשרד התחבורה, בראשות ראש אגף תחבורה ציבורית במשרד, שתהיה אחראית לתכנון התחבורה הציבורית ולקידום התחרות בענף.
לשם ביצוע תפקידיה של המינהלת הוטל על המשרד להתקשר בחוזים ארוכי טווח עם גופים במגזר הפרטי בעלי יכולות בתחומי תכנון התחבורה הציבורית והבקרה הפיננסית וההנדסית.
הביקורת העלתה כי משרד התחבורה הקים בשנת 1999 אגף לתחבורה הציבורית לתכנון הארגון מחדש בתחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב בחברת נת"א, ולא במשרד התחבורה כפי שקבעה החלטת הממשלה.
באותה שנה מסר המשרד לידי נת"א את עבודת התכנון והיישום של פרויקט הארגון מחדש, אף ש לפי מסמכי היסוד של חברת נת"א, ניהול תחבורה ציבורית אינו בתחום פעילותה, ועד 1999 היא לא עסקה בתחום.
שנים מימן משרד התחבורה את פעילותו של מינהל תח"צ נת"א ציינה בתשובתה כי "אכן, לחברה לא היה ניסיון קודם בתכנון תחבורה ציבורית, אך לצורך טיפול בסוגיו ת אלה הוקם מינהל חדש שהעסיק עובדים אשר התמחו בתחום תכנון התחבורה הציבורית.
האגף התקשר בחוזים עם משרדי התכנון המובילים בתחום התחבורה הציבורית בארץ".
בין התפקידים העיקריים שנקבעו למינהל תח"צ בעת הקמתו, היו איסוף נתונים וריכוז מידע על הביקוש לתח"צ לפי מוצ א ויעד.
בא בעת בשנת 1999 נת"ע- נתיבי תחבורה 504 דוח שנתי64א .
שם הדוח: שם הדוח: ארגון מחדש בתחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
עירוניים להסעת המונים בע"מ (להלן- נת"ע), חברה ממשלתית בבעלות מלאה של הממשלה, הפועלת בתחום התחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב, עסקה בסקרים ובמאגרי מידע.
בין היתר, נת"ע הזמינה מיועץ חיצוני מודל ביקוש וחיזוי הביק וש לנסיעות.
במקביל, הוקם בנת"ע צוות תכנון תחבורה שריכז בסיסי נתונים לצורכי תכנון והקים מאגר מידע על מערכת התחבורה במטרופולין תל אביב.
מאגר המידע כלל נתונים חברתיים-כלכליים של האוכלוסייה, נתונים על שימושי קרקע שיש בהם כדי להשפיע על הביקוש לתחבורה ציבורית4 , נתונים על הרגלי נסיעה, נתונים פיזיים על מתקני תחבורה וכן נתונים סטטיסטיים שונים.
באוקטובר 2011 , בתום תהליכי התכנון של הארגון מחדש בגוש המרכזי 5 , החליט משרד התחבורה להעביר את תכנון התח"צ לאחריותה של נת "ע, וההחלטה יושמה בסוף אותה שנה.
נת"א מסרה בתשובתה לביקור ת כי משרד התחבורה החליט שלא לבצע את הפעימה השלישית 6 בקווי האוטובוסים עד להקמת מערכת הסעת המונים במטרופולין ת"א, והעביר את תכנון הפעימה השלישית לאחריות נת"ע.
מהאמור לעיל ובכלל זה מתשובת נת"א ומשרד התחבורה עולה כי לא היה לה יתרון על פני חברה אחרת העוסקת בתכנון ובביצוע של פרויקטים בתחום תשתית התחבורה.
משרד התחבורה הקים ב- 1999 אגף חדש בנת"א שעסק בתחום איסוף מידע על קווי אוטובוסים, ביצוע סקרים ותכנון תחבורה - פעולות שנת"ע ביצעה גם היא באותה עת.
נת"א ציינה בתשובתה ממרץ 2013 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת נת"א) כי פרויקט הארגון מחדש של התח"צ היה רק אחד מן הפרויקטים והנושאים שבהם עסק המינהל באותן שנים, ביניהם רפורמה בתעריפים במטרופולין תל אביב; תכנון מערכות הקווים המשלימות לקו האדום של הרכבת הקלה המתוככננת, ותכנון מערכות קווים משלימות לקווי המתע"ן 7 במטרופולין; תחזו קת מערכת התחבורה הציבורית של המטרופולין והמשך פיתוחה; טיפול בהתאמה ופיתוח מצלמות אכיפה בנת"צים 8; טיפול בכל הקשור לפיתוח פרויקטי ה - BRT9 .
במטרופולין תל אביב וצירי העדפה לאוטובוסים אלה 3 .
מינהל תח"צ הגיש למשרד התחבורה לאישור תכנית עבודה שנתית ואומדן של התקציב השנתי הנדרש לו.
התקציב אושר בתחילת כל שנה.
בין משרד התחבורה ובין החברה לא נחתם הסכם שכולל את תכנון הארגון מחדש וביצועו.
בהיעדר הסכם לא נקבעו מועד סיום ההתקשרות בין שני הגופים, תחומי האחריות של ה חברה, פרטים בנוגע למימון הפרויקט, חובת הדיווח של מינהל תח"צ למשרד התחבורה ותדירותו.
נוסף על כך לא קבע משרד .
4 בכלל זה: הקמת מבני משרדים בשכונות מגורים; הקמת מרכזי קניות והקמת אזורי מגורים ובהם רבי-קומות.
5 הגוש המרכזי - חלק מרכזי במטר ופולין תל אביב וכולל את הערים תל אביב -יפו, רמת גן, גבעתיים, בני ברק, חולון ובת ים.
6 נקבע שהארגון מחדש יבוצע בשלושה שלבים, וכל שלב כונה "פעימה".
הפעימה הראשונה בוצעה ב- 23.
10 וכללה שינוי בתשעה קווי אוטובוס בת"א.
הפעימה השנייה בוצעה ב- 1.
11 וכללה שינוי ב-44 קווים.
הפעימה השלישית המתוכננת כוללת שינוי בקווים המטרופוליניים המקשרים בין הגושים העירוניים והגוש המרכזי.
הקווים נעים לרוב על צירים ראשיים במסלול ישר ככל האפשר.
7 'מערכת תחבורה עתירת נוסעים במטרופולין תל אביב.
בנושא זה ראו דוח זה עמ667 בנושא "נת"ע - נתיבי תחבורה עירונייים להסעת המונים בע"מ, הערכות להקמת הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב.
נתיבי תחבורה ציבורית 9 מהווה חלק ממערכת עתירת נוסעים הכוללת רכבת פרברים, רכבת קלה ואוטובוסים מהירים הנעים על ציר העדפה.
משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 505 .
התחבורה מראש לוח זמנים ואבני דרך לתכנון הפרויקט ולביצועו.
חברת נת"א הסבירה למשרד מבקר המדינה כי אף שלא נחתם הסכם, "כל הנושאים שלעיל היו מוסדרים וברורים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד התחבורה להסדיר בהסכם מחייב את נושאי העבודות המועברים למנהל תח"צ בנת"א, את תחומי האחריות של נת"א בנושאים שמועברים אל מנהל תח"צ ולקבוע את תקופת הפעילות של נת"א בתחום זה.
תהליך תכנון הארגון מחדש 1 .
תכנון הפרויקט נע שה בשנים 2001 -2004 .
במהלך שנים אלו הוקמה תשתית תכנון שכללה מערכת מידע על כל הקווים הפועלים בגוש דן, בוצע סקר נוסעים (בשנים 2002 - 2003 ) ונבנה "מודל הצבות" לבחינת חלופות לפרויקט.
בעזרת כלים אלו תוכננה רשת קווים חדשה למטרופולין תל אביב.
בדצמבר 2004 הגישה החברה תכנית ארגון מחדש למשרד התחבורה.
במשך שנים לא החליט משרד התחבורה על ביצוע הרפורמה שהוגשה, ובשנת 2008 הזמין המינהל סקר נוסעים חדש לצורך עדכון הסקר משנת 2002 .
במרץ 2009 הגישה החברה למשרד התחבורה תכנית מעודכנת לארגון מחדש של התח"צ במטרופולין תל אביב.
כמו כן, בינואר 2010 הגישה חברת ייעוץ בריטית לנת"א דוח בנושא "תכנית לארגון מחדש לתחבורה צבורית - דוח יישום".
משרד התחבורה הסביר כי הכנת תכנית הארגון מחדש הסתיימה למעשה עוד בשנת 2004 , ואולם הצעת החלוקה "הגיאוגרפית" שהועברה למפעילי התחבורה הציבורית הביאה לחילוקי דעות מהותיים בין המפעילים לבין המשרד.
לאור האמור, היה צורך לחלק את מערך הקווים בצורה שונה מההצעה "הגיאוגרפית", עקב כך הועברו בפעם נוספת הערות המפעילים והרשויות המקומיות לתכנית, ובסופו של דבר נמשך זמן רב.
נת"א ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי התקבלו הערות רבות על התכנית שהוצעה בדצמבר 2004 , בעיקר מחברת דן, אך גם מאגד ומהרשויות המקומיות.
בשנים אלה קיים מינהל תח"צ עשרות פגישות בשנה עם גופים אלה וקיבל מהם הערות.
גם חברת דן בתשובתה למשרד מבקר המדינה הבהירה כי לאחר חתימת הסכם סובסידיה ב- 2007 "משרד התחבורה תכנן מחדש במשך שנים באמצעות מומחי תחבורה רבים והגיע הסכם הסובסידיה עם חב' דן ב[ לתכנית אחרת ממה שהיה ידוע בעת חתימת ההסכם- 2007- .
"]ראו להלן מהאמור עולה כי תכנית הארגון מחדש הסתיימה למעשה עוד בשנת 2004 , אבל תהליך קבלת ההחלטה על ביצוע הארגון מחדש נמשך כחמש שנים.
כתוצ אה מעיכוב בקבלת ההחלטה היה צורך בעדכון סקר הנוסעים ובעדכון התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה תקין כי עיבוד של תכנית ארגון מחדש שהוגשה ב- 2004 .
כאמור יימשך שנים בלי שתתקבל החלטה בדבר ביצועה עם כניסתו של ח"כ ישראל כץ לתפקיד שר התחבורה בינואר 2010 , הוא ה ורה להתחיל בביצוע הפרויקט בתוך חצי שנה, דהיינו עד יולי 2010.
על פי דו"ח מעודכן של נת"א משנת 2009 , שהוגש למשרד התחבורה, הפרויקט נועד לשפר את מבנה מערכת הקווים במטרופולין תל אביב, כדי להגביר את השימוש בתח"צ.
הדו"ח הציע מערכת קווים היררכית המפרידה בין קווים ראשיים למקומיים.
הקווים הראשיים ייסעו בין גושים עירוניים ויעברו ברחובות עורקיים, במסלולים ישרים ובתדירות גבוהה.
הקווים המקומיים (להלן - קווי הזנה) ישמשו בעיקר את השכונות ויקשרו אותן למערכת הראשית ולמרכזי הפעילות העירוניים.
השירות בקווים הראשיים ייעשה בע יקר באמצעות אוטובוסים גדולים, לעומת שימוש בסוגים שונים של כלי רכב, לרבות מיניבוסים, בקווים המקומיים.
העקרונות שהנחו את מתכנני רשת הקווים כללו מערכת פשוטה יותר מהמערכת שפעלה אז, המבוססת על מספר מצומצם של קווים הנוסעים במסלולים ראשיים ישרים; מערכת קווים היררכית המורכבת מסוגי קווים שונים שיותאמו לצורכיהם של הנוסעים ויביאו לידי קיצור זמני הנסיעה מדלת לדלת באמצעות נסיעה מהירה ותדירה יותר בקווים הראשיים; צמצום החשיפה למטרדים סביבתיים באמצעות הוצאת קווים ראשיים מרחובות שכונתיים; התאמה לשינויים שחלו במטרופולין תל אביב עם הקמתם של מבני משרדים בשכונות מגורים, של מרכזי קניות ושל אזורי מגורים רבי קומות והצורך של משתמשי התח"צ לנוע ביניהם; קישור מערכת קווי האוטובוסים למערכות עתירות נוסעים - קווי חברת רכבת ישראל בע"מ (להלן- רכבת ישראל) וקווי המתע"ן לכשתופעל בשנת 2018 על פי התכנית.
בתכנית לארגון מחדש משנת 2004 ובעדכון לתכנית משנת 2009 שהוגש למשרד התחבורה בוצע ניתוח "מרוויחים-מפסידים".
המתכננים בדקו את מספר הנוסעים הממוצע לשעה בין כל זוג אזורים ואת השינוי בזמן הנסיעה מדלת לדלת בין כל זוג אזורים בהשוואה למצב הקיים.
בסיכומה של הבדיקה הם ציינו כי מספר הנוסעים המרוויחים מהתכנית גדול במידה ניכרת ממספר המפסידים.
עם זאת, הם טענו כי נשאר מספר לא מבוטל של מפסידים.
מנתוני מנהל תח"צ עולה כי הוא ידע כבר בשנת 2004 שחלק מציבור הנוסעים ייפגע פגיעה של ממש עקב הארגון מחדש בתח"צ במטרופולין תל אביב.
למרות זאת לא הגביל משרד התחבורה את מידת הפגיעה באותם האזורים שמתכנני הארגון מחדש צפו כי תהיה בהם ירידה ברמת השירות.
מדדים לבחינת השפעתו של השינוי במערכת קווי האוטובוסים לפי עורכי הדוח המסכם משנת 2009 , נבחנו יתרונותיה של המערכת המוצעת וחסרונותיה בהשוואה למצב הקיים.
הבחינה נעשתה באמצעות כמה מדדים הנוגעים בין היתר למספר הקווים; זמן הנסיעה "מדלת לדלת"; מספר המעברים; ידידותיות המערכת ("בהירות" ו"ישירות" - ראו להלן); כיסוי וזמינות (ראו להלן); נגישותם של מוקדי תעסוקה בכלל ונגישותם לאוכלוסיות ברמה חברתית-כלכלית נמוכה בפרט; הקטנת החשיפה לרעש ולזיהום אוויר; תשומות המערכת; והקישוריות לרכבת ישראל.
להלן תוצאות הבחינה: 1.