HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בינואר 2006 הוקם צוות בין-משרדי שתפקידיו היו: "אפיון הדרישות המקצו עיות ממערכת משרד ממוחשב רוחבי ואחיד לכל משרדי הממשלה"; בחינת מערכות המדף15 , המספקות פתרונות לדרישות שיוגדרו במסמכי האפיון על ידי הצוות הטכנולוגי בחשכ"ל; ו"בחינת החיסכון במשאבים לעומת המצב הקיים והתועלות מהקמת מערכת רוחבית".
עוד מסר החשכ"ל כי "מימוש פרויקט סע"ר הוגדר כיעד בעדיפות עליונה, במסגרת תוכנית העבודה השנתית של היחידה למערכות מידע, באגף החשב הכללי - לשנת 2007 .
היוזמה לפרויקט סע"ר והובלתו באגף החשב הכללי, נובעת מתוך המודעות הגבוהה לצורך החיוני של הקמת תשתית טכנולוגית רוחבית לניהול המשרד הממוחשב, בהמשך להערות והמלצות דוח ביקורת 54 .
14 הוראת שעה תכ"ם- ספר מינהל משקי, פרק 3.
מערכת מוכנה המסופקת כמות שהיא לכלל הלקוחות 226 דוח שנתי57ב .
גניזת רשומות של חברות ממשלתיות .
חברה ממשלתית מוגדרת בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 .
החלטה על פירוק חברה כזאת או על מכירת מניות שהממשלה מחזיקה נועדו, בין היתר, לתרום להתייעלות המשק16.
חוק הארכיונים חל גם על חברות ממשלתיות שהממשלה, באישור ועדת החינוך של הכנסת, הכריזה עליהן כעל מוסד של המדינה לעניין חוק הארכיונים.
גנזך המדינה מופקד על הקשר עם החברות הממשלתיות שהחוק חל עליהן.
המעקב העלה שבעת הפרטת חברות ממשלתיות לא מועבר לגנזך חומר ארכיוני של החברות.
עקב כך מידע חשוב עובר לידיים פרטיות ויש חשש שלא יהיה אפשר לאתרו.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח מצב זה ומשום שלא כל החברות הממשלתיות הן מוסדות מדינה, על הגנז לגבש מדיניות ולקבוע דרכי פעולה, לרבות הכרזה על החברות הממשלתיות כמוסדות מדינה לעניין החוק, כדי להחיל את הפיקוח שלו עליהן, פעולה שיזם ב- 2003 .
הגנז דאז ואשר לא הסתיימה .
המשאבים העומדים לרשות גנז המדינה .
בביקורת הקודמת נאמר כי ביולי 2002 הגיש הגנז דאז, ד"ר טוביה פרילינג, תכנית אב לפיתוח מערך הארכיונים בישראל ולעדכון התחיקה בתחום ניהול הרשומות במשרדי הממשלה ובגנזך.
עד מועד סיום הביקורת הקודמת לא חלה התקדמות בביצוע תכנית האב.
בעניין זה מסר הגנז דאז למשרד מבקר המדינה בתשובתו משנת 2003 ש"יש מחדל ממדרגה ראשונה ואין תשובה לשאלה מה קורה עם כל החומר הממוחשב במדינה"; "בהיעדר סטנדרטים אחידים ותקינה, ישנן בכל משרד כמה סביבות מחשוב"; "אין בגנזך מערכת אשר תשדרג את החומר מדור לדור, ואם לא יפעלו עכשיו הרי שכולו יהפוך להיות חומר מת (כמו שקרה לחומר משנות ה-70.
") בנובמבר 2004 התפטר הגנז דאז בנימוק שאינו רוצה להיות שותף, כדבריו, למחדל החמור בגנזך.
לעיתונות הודיע הגנז שבמשרד ראש הממשלה לא הועמדו לרשותו משאבים לביצוע התכנית שהצ יע17.
באוקטובר 2005 מונה ד"ר יהושע פרוינדליך (להלן - הגנז הנוכחי) לתפקיד הגנז.
הן הגנז הנוכחי הן קודמו טענו כי חוק הארכיונים מיושן ויש צורך להתאימו לעידן הטכנולוגי, וכי יש מקום לשקול עדכון החוק בכל הנוגע לכללי השימור והביעור של החומר הארכיוני הניירי והאלקטרוני.
במסמכים של הגנזך העוסקים בדרישות הגנזך לשנים 2006 ו- 2007 נאמר שמוטל על הלשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה עומס רב ועל כן היא אינה מתפנה לטפל במהירות .
16 דוח שנתי52 ב של מבקר המדינה( 2001 '), עמ327.
04 , וגם באתר האינטרנט שנצפה ב- 25.
tsscript=item&path=22&id=645211&page=#section2 משרד ראש הממשלה 227 .
הנדרשת בסוגיות משפטיות הנוגעות לעבודת הגנזך.
עוד נאמר במסמכים האמורים שעקב כך מתעכב ביצוע פרויקטים חשובים, ושהגנזך ביקש מהנהלת משרד ראש הממשלה לאייש משרת יועץ משפטי, שיופקד, בין היתר, על הצעת שינויים חיוניים בחקיקה כדי להתאימה לשינויים שחלו בעקבות המהפכה הטכנולוגית של ימינו.
עד מועד סיום המעקב לא הייתה התקדמות בעדכון החקיקה.
בסוף שנת 2004 נבחר במכרז ראש תחום טכנולוגיות שינהל את יחידת המחשוב בגנזך, שהוחל בהקמתה (להלן - המנמ"ר).
בתחילת שנת 2005 החל המנמ"ר למלא את תפקידו, ואולם בסוף אותה שנה הוא התפטר.
הגנז ביקש מגורמים במשרד ראש הממשלה ובחשכ"ל לסייע לו באיוש משרת המנמ"ר כדי לקדם את נושא שימור הרשומות האלקטרוניות.
כמו כן ביקש הגנז לקבל תקציבים עבור פרויקטים בנושא ניהול הרשומות האלקטרוניות.
ואולם עד מועד סיום המעקב לא אוישו המשרות האמורות.
באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה מצוינים דברי הגנזך באשר לחשיבות שימורן של רשומות אלקטרוניות 18 .
הגנזך תרגם חלקים מתקן הארכיון הלאומי הבריטי, המבוסס על התקן הבין -לאומי לניהול רשומות אלקטרוניות.
בשנת 2005 הציג הגנזך באתר האינטרנט טיוטות של התקן המתורגם והזמין את הגולשים להעיר בעניינן.
במועד הביקורת נמצא כי הטיוטות באתר לא עודכנו יותר משנה.
לדעת משרד מבקר המדינה אין לראות במתכונת הנוכחית של הצגת טיוטות תחליף הולם לגיבוש הנחיות מחייבות על ידי הגנז ולייזום שינויים בחוק הארכיונים.
המצב הקיים של האתר רחוק מחזון "ממשל זמין": לגנזך אין אתר עצמאי, ואין שירות לאספקת חומר ארכיוני ממוחשב - שירות שארכיונים רבים בעולם מספקים ללקוחותיהם כדבר שבשגרה.
יתר על כן, באתר מצוינים נתונים שאינם מעודכנים.
בתשובתו מסר הגנז כי "בשבועות הבאים יעלה לאוויר" אתר אינטרנט של הגנזך ובו תכנים רלוונטיים והנחיות לגניזת רשומות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעידן מהפיכת המידע והסביבה הדיגיטלית, חסרה יחידת הגנזך ידע מקצועי הולם ומשאבים שיאפשרו לגנז להפעיל כיאות את הסמכויות שהחוק הפקיד בידיו.
היה ראוי שהגנז יכין הנחיות בנושא ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן עבור הגופים שלפי חוק הארכיונים ותקנותיו הוא אמור להנחותם, ושהוא יפעל לשדרוג מיומנויות המחשוב של עובדי הגנזך הנוגעים בדבר.
על הגנז להיערך להכנת תשתית ארגונית ופיזית מתאימה לקליטת מסמכים ורשומות אלקטרוניות מן הגופים הממשלתיים לשם גניזתם ברמה הטכנולוגית המתבקשת.
היערכות מתאימה מחייבת קביעת מדיניות, דרכי פעולה וסדרי עדיפויות בהתבסס על המשאבים שיועמדו למטרה זו.
il/PMO/PM+Office/Departments/Electronic+records.
בתשובתו מסר הגנזך שעדיין לא הכין כלים לניהול רשומות אלקטרוניות בגופים הממשלתיים ולהעברתן אליו לשם שמירתן לצמיתות.
בתשובתו מסר מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר רענן דינור, שהנחה את הסמנכ"ל הבכיר למינהל ולמשאבי אנוש, מר אמנון בן-עמי (להלן - סמנכ"ל המשרד), לבחון את כל ממצאי המעקב ולהכין תכנית פעולה אשר תיכלל כבר בשנת 2007 במסגרת תכנית העבודה של משרד ראש הממשלה.
עוד מסר ש"הוקמה ועדת היגוי בראשותו של סמנכ"ל המשרד".
הגדרת תפקיד האחראים לרשומות בגופים הממשלתיים .
התקשי"ר קובע כי "הא חראי לרשומות במשרד יערוך הוראות נוהל לעבודת הרשומות ביחידות שבפיקוחו, ישמש מרכז הוועדה לביעור חומר ארכיוני, ויפעל לביעור חומר שאין עוד צורך בהחזקתו.
כמו כן הוא ידאג להפקדה בגנזך המדינה של חומר ארכיוני, שערכו המינהלי או המשפטי או המחקרי יצדיק את שמירתו בגנזך".
ועדה בנש"מ, שמונתה כדי לבחון מערכת ניהול הרשומות במוסדות המדינה, קבעה בהמלצותיה שהגישה ב- 2000 ,לנציב שירות המדינה כי "היערכות מתאימה של משרדי הממשלה והסתייעות באנשי מקצוע בתחום המחשוב והמידע מחייבים להכשיר את האחראים לרשומות להבין את הטכנולוגיות ולהקנו ת להם את הידע המתאים".
בתשובתה משנת 2003 למשרד מבקר המדינה בעקבות הדוח הקודם, מסרה נש"מ כי הכינה בתיאום עם הגנז "מודל לתפקוד" מנהלי הרשומות, וכי הושם בו דגש מיוחד בנושאי מחשוב ומערכות מידע.
עוד מסרה כי התפקיד של מנהלי הרשומות דורג ברמה גבוהה יותר בדירוג המח"ר - רמת ממונה במקום רמת מרכז.
משרד ראש הממשלה השיב בעניין הדוח הקודם כי ]המתייחסים לשמירת רשומות[ "בימים אלה מסתיים הליך ניסוח המודל להגדרת התפקידים במתכונתם החדשה.
לאחר אישור הנציבות יוגדר המודל כתקן חדש הנדרש ]ההדגשה במקור[ .
"למשרדי הממשלה המעקב העלה שאף שעברו יותר משלוש שנים מאז הביקורת הקודמת טרם הושלמה הגדרת תפקידם של מנהלי הרשומות.
נש"מ השיבה כי מדיניותה היא תפקוד למנהלי רשומות שהציגה במאי ]ה[ "ליישם את מודל 2003 .
אך אין מדובר ב"שינוי תיאור תפקיד גרידא.
אלא על הגדרת תפקיד חדש שאמור להיגזר משינויי חקיקה".
לדעת משרד מבקר המדינה היה ראוי שהגנזך ונש"מ יפעלו לזרז את התהליך ולסיימו.
 ,הקושי לנהל ולשמר רשומות אלקטרוניות הנוצרות על ידי גופים ממשלתיים והחובה להבטיח גישה אליהן הם אתגר המחייב היערכות מתאימה.
הקשיים בהתמודדות עם משימה זו גוברים ככל שמ תרחשים שינויים טכנולוגיים תכופים בתוכנה, בחומרה ובמערכות האחסון של המידע האלקטרוני.
לנוכח מספרם ההולך וגדל של המסמכים, הנתונים החשובים והרשומות הנוצרים ומנוהלים במחשב, הולך וגובר הצורך שהגנזך והגופים הממשלתיים יתמודדו בלא דיחוי עם האתגר שתופעה זו מציבה.
משרד ראש הממשלה 229 .
המעקב העלה כי גנזך המדינה והגורמים המופקדים על יחידת הגנזך במשרד ראש הממשלה המעיטו בחשיבות הנושא ולא פעלו בנחישות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם.
טרם נבחנו חלופות לפעולה וטרם נעשתה הערכה של המשאבים הדרושים להסדרת הנושא ואף לא ננקטו מהלכים ממשיים להתמודד ות עמו.
המעקב העלה שהייתה הזנחה מתמשכת בכל הנוגע לשימור רשומות אלקטרוניות.
הליקויים המהותיים שהעלתה הביקורת הקודמת עומדים בעינם.
לנוכח ההתפתחויות התכופות החלות בתחום טכנולוגיית המידע נדרשת היערכות להשגת גישה אל כמות עצומה של רשומות ממשלתיות חשובות.
בלעדיה עלול מידע ממלכתי רב לרדת לטמיון.
יש במצב המתואר כדי לגרום פגיעה ממשית הן בהשגת מטרותיהם של חוקים כדוגמת חוק הארכיונים וחוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , הן בחקר ההיסטוריה של העם והמדינה.
ואכן, במועד סיום המעקב מסר משרד ראש הממשלה שקיבל כמה החלטות המעידות לדבריו שהוא "רואה חשיבות רבה בקידום הנושא ויפעל ככל יכולתו לקדמו כנדרש".
התמודדות עם הבעיות שהעלה דוח זה תתאפשר ביתר קלות ככל שיוקדם הטיפול בהן וככל שתפותח התשתית הנדרשת לטיפול ברשומות אלקטרוניות ולשימורן.
התמודדות זו מחייבת פעולה מערכתית ושיתוף פעולה בין-משרדי במסגרת תכנית מקיפה.
באוקטובר 2003 החליטה הממשלה "לפעול לשי נויו ולארגונו מחדש של מבנה שירותי הדת בישראל, במגמה לייעלם ולשפרם, בדרך של העברת יחידות המשרד לענייני דתות למשרדים אחרים תוך שמירה על המשכיות מתן שירותי הדת.
המשרד לענייני דתות יבוטל עד ליום 31.
בהתאם להחלטה זו הועברו בינואר 2004 ( למשרד ראש הממשלה להלן - משרד רה"מ) אגף המועצות הדתיות, מחלקת הקבורה והרבנות הראשית לישראל.
יתר יחידות המשרד לענייני דתות (להלן - משרד הדתות) הועברו למשרדים אחרים.
בינואר 2005 הוקמה רשות ארצית לשירותי דת (להלן - הרשות הארצית), הפועלת כיום כיחידת סמך במשרד רה"מ שתפקידה לפקח על פעילות המועצות הדתיות, על ניהול כוח האדם שלהן ועל תקציבן.
בראש הרשות עומד מנכ"ל (להלן - מנהל שירותי הדת), הממונה על 39 עובדים, שמרביתם עברו עם פירוקו של משרד הדתות אל משרד רה"מ.
תקציבה של הרשות לשנת 2005 היה 15.
בדצמבר 2004 החליטה הממשלה למ נות את מר מאיר שפיגלר למנהל שירותי הדת במשרד רה"מ.
המועצות הדתיות עוסקות בעיקר בעניינים אלה: פיקוח על הכשרות ועל השחיטה, מתן שירותי רבנות ועריכת נישואין, הקמת עירוב, הקמה והפעלה של מקוואות, מתן שי רותי קבו רה, פעולות תרבות תורנית ותמיכה במ וסדות דת.
ענייני ה מועצות הדתיות מנוהלים על פי חוק שירותי הדת היהודיים [ נוסחמשו, התשל"א ]לב- 1971 (להלן- חוק שירותי הדת), וה תקנות שהותקנו על פיו.
לאחר פירוקו של משרד הדתות ראש הממשלה הוא הממונה על ביצוע החוק.
משרד ראש הממשלה 201 .
בעת קבלת ההחלטה (אוקטובר 2003 ) פעלו בארץ 134 מועצות דתיות 2 והועסקובהן כ - 6,000 עובדים וגמלאים, ובהם רבני שכונות, משגיחי כשרות, בלני ות, עובדי חברה קדישא, עובדי מינהל ואנשי תחזוקה.
40% מתקציב המועצות, בניכוי ההכנסות העצמיות, מממנת הממשלה מתקציב משרד רה"מ ו- 60% ממנו מ ממנות הרשויות המקומיות.
חלקו של משרד רה"מ בתקציבן של המוע צות הדתיות ל שנת 2004 היה כ-143 מיליון ש"ח, לשנת 2005 כ-141 מיליון ש"ח ולשנת 2006 כ-137 מיליון ש"ח.
בשנת 2004 נקלעו מועצות דתיות רבות למשבר כספי חמור, שהחל עוד בשנים שקדמו לה, והן חדלו לשלם משכורות לעובדיהן, חלקן אף לזמן ממושך.
במהלך ה שנים בדק משרד מבקר המד ינה כמ ה פעמים את תפקודן של מועצות דתיות 3 .
במרוצת השנים קיבל משרד מבקר המדינה תל ונות רבות שעניינן תפקודן של מועצות דתיות.
בחודשים אפריל 2005 - אפריל 2006 בדקמשרד מבקר המדינה במשרד רה"מ את הניסיונו ת לרפורמה במערך שירותי הדת, את חידוש הרכבן של המועצות הדתיו ת ומינוי ממונים, את הפיקוח על המועצות ואת הטיפול בהקמת חברות קדישא ליד ארבע מועצות דתיות: אשדוד, יהוד, קריית שמונה והמועצה הדתית האזורית כפר הרא"ה - עמק חפר.
בירורי השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה, במוסד לביטוח לאומי ובמועצות דתיות אחדות.
רפורמה במערך שירותי הדת .
בהחלטת הממשלה האמורה מאוקטובר 2003 הוחלט "לפרק את כל המועצות הדתיות ולבסס את מתן שירותי הדת על השירותים המוניציפאליים, תוך שמירה על המשכיות מתן שירותי דת מתאימים לאוכלוסיי ה.
למנות צוות בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בהשתתפות נציגי המשרד לענייני להלן [ דתות, משרד המשפטים ומשרד האוצר - , ]הצוות אשר ימליץ לממשלה, תוך 60 יום, על הדרך המתאימה לסגירה מיידית של67 מועצות דתיות ואיחודן עם מועצות דתיות אחרות, ויגבש תכנית פעולה לביצוע האמור לעיל".
בעקבות החלטת הממשלה התקשר משרד רה"מ עם חברה לייעוץ ארגוני (להלן - החברה).
החברה התבקשה להציג למשרד רה"מ הצעה שתכלול בין היתר חלופות למתן שירותי דת.
עבודתה שולבה מאוחר יותר בפעילות הצוות.
בדברי הרקע להצעה נאמר: "א.
נושא תפקודן של המועצות הדתיות נבדק במהלך העשור הקודם על ידי משרד מבקרת המדינה וקיבל את ביטויו בדוחות ביקורת, שהצביעו על ליקויים רבים.
עקב הסוגיות העקרוניות שעלו בדוח מבקרת המדינה, מינתה ממשלת ישראל ועדה ממלכתית בראשות מר חיים צדוק, לבחינת תפקודן של המועצות הדתיות ושירותי הדת היהודית בישראל.
הועדה סיכמה את מסקנותיה בדו"ח, המוכר כ'דוח ועדת צדוק', שפורסם ב- 1993 .
בעקבות דוח ועדת צדוק, פרסמה מבקרת המדינה בדוח מס' 46 (משנת 1996) פרק נרחב ובו מתחה ביקורת נוקבת על תפקודן של המועצות הדתיות, והיתה שותפה לדעה לגבי הבעיה המרכזית בדוח צדוק, והיא הצורך בקביעת סל תקנים, כבסיס לתקצוב מספק ושוויוני של שירותי הדת.
ממשלת ישראל ככלל ומשרדי הדתות והאוצר בפרט, נמנעו מליישם את המלצות דוח ועדת צדוק ואת המלצות .
2 לאחר פירוק המועצה הדתית חוף עזה באוגוסט 2005 נותרו133 .
מועצות 3 ראו למשלדוח על הביקורת במועצות דת יות ( 1997 ,)שכלל ביקורת על המועצות הדתיות ראש העין, עפולה ואשקלון; דוח על המועצה הדתית ראשון לציון ב דוח שנתי 48 ( 1998 '), עמ277 ; דוח על המועצה הדתית ירושלים ב דוח שנתי 50ב ( 2000 '), עמ330 ; דוח שנתי51ב ( 2001 ,) 'עמ453 , ודוח על המועצה הדתית ירוחם בדוח שנתי 53ב, עמ' 517.
מבקרת המדינה לאורך שנים, ולכל משרד היו הסיבות ה'טובות' לאי-העשייה".
במסמך שהגישה החברה באפריל 2005 למנכ"ל משרד רה"מ הומלץ על הקמת36 או53 מועצות דתיות מרחביו ת למתן שירותי דת, במקום 134 המועצות הדתיות.
במסמך נותחו בעיות עקרוניות שהמועצות הדתיות מתמודדות אתן כמו חלוקת התקצוב בין משרד רה"מ לבין הרשויות המקומיות והועלו הצעות לפתרונות.
בשנת 2004 ,לא שילמו מרבית המועצות הדתיות משכורות לעובדיהן במשך חודשים ועקב כך הושבתו שירותי הדת בכמה מהן.
באמצע 2004 הגישה הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות הפקידים, עובדי המינהל והשירותים תביעה לבית הדין הארצי לעבודה נגד חבר המועצות הדתיות, מדינת ישראל, מרכז השלטון המקומי ומרכז המועצות האזוריות בעניין אי-תשלום שכרם של עובדי מ ועצות דתיות.
בית הדין החליט בספטמבר 2004 שמשרד רה"מ יעביר למועצות הדתיות כספים לצורך תשלום חובן לעובדיהן בשל המשכורות שלא שילמו להם4 .
החובות בגין שכר העובדים נטו הסתכמו עד 30.
בחודשים יולי עד דצמבר 2004 העביר משרד האוצר למשרד רה"מ תקציב לתשלום מרבית החוב.
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת קיימה כמה דיונים בנושא "קריסת שירותי הדת במדינת ישראל".
בדיון שהתקיים בסוף יוני 2004 נכחו בין היתר ראש הממשלה דאז מר אריאל שרון ומנכ"ל משרד רה"מ דאז מר אילן כהן.
ראש הממשלה עסק בדבריו במצוקתן הכספית של המועצות הדתיות ובארגון המחודש של שירותי הדת.
לדבריו "בהתאם להחלטת הממשלה מס' 900 , מקיים צוות בראשות מנכ"ל משרדי, דיונים בעניין שינויו וארגונו של מערך שירותי הדת בישראל.
במסגרת עבודת הצוות נבחנות מספר סוגיות חשובות.
הגדרתו של סל שירותי דת, משמע, הגדרת היקף השירותים הדתיים שהמדינה צריכה לספק לאזרחי ישראל היהודים.
בחינת מודלים חלופיים לאספקת שירות י הדת האמורים.
בין החלופות נבחנות האפשרויות לספק את השירותי ם במסגרת המערכת המוניציפאלית, או באמצעות מועצות דתיות מרחביות.
עבודת המטה בעניין זה נמצאת בעיצומה, במגמה למצוא את המסגרת המתאימה ביותר לאספקת השירותים הללו.
הדבר הזה יסתיים בחודש ספטמבר".
בדיון הועלו גם בעיית הקיצוץ בתקציב של המועצות הדתיות בשיעור של כ -40% בשנים 2001 עד 2004 ואי-תשלום חובותיהן של הרשויות המקומיות למועצות הדתיות.
מנכ"ל משרד רה"מ ציין כי רק לאחר שיוחלט באיזו מתכונת ינוהלו שירותי הדת ומה ייכלל בסל השירותים ניתן יהיה לחשב את התקציב.
עוד הודיע המנכ"ל כי משרד האוצר הקציב כסף לביצוע תכניות הבראה במועצות הדתיות.
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בפברואר 2005 הודיע מנכ"ל משרד רה"מ: "סיימנו את הרפורמה והיא תוצג בפני הממשלה בתוך כשלושה שבועות, אחרי שנעבור את נציגי הרבנות, נציגי האוצר וכו'.
בתשובתו מנובמבר 2005 למשרד מבקר המדינה הודיע מנהל שירותי הדת, מר שפיגלר, כי "הליך הכנת הרפורמה בשרותי הדת הסתיים והוא ממתין לאישור הממשלה ב שלב ראשון, ולאישור הכנסת לתיקוני החקיקה הנגזרים מן הרפורמה בשלב שני".
הביקורת העלתה כי למרות החלטת הממשלה מאוקטובר 2003 על פירוק כל המועצות הדתיות וההודעות של ראש הממשלה דאז והמנכ"ל דאז בכנסת, ואף .
4 סק 1003/04 הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות המעו"ף נ' חבר המועצות הדתיות.
משרד ראש הממשלה 203 .
שהתכנית לצמצם את מספר המועצות הדתיות במידה ניכרת הייתה מגובשת כבר בתחילת 2005 , ביוני 2006 .
טרם נעשו צעדים ליישום התכנית .
הפיקוח על המועצות הדתיות .
משרד הדתות ואחריו הרשות הארצית יזמו ביצוע ביקורת במועצות הדתיות באמצעות רואי חשבון שאת שירותיהם רכשו.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד טיפלו משרד הדתות והרשות הארצית בממצאי הביקורות שנעשו בשנים האחרונות.
: דוח ביקורת מינהלית וכספית במועצות הדתיות בשנת 2002 עשה אגף פיקוח ובקרה במשרד הדתות ביקורת על פעילותן המינהלית והכספית של58 מ- 134 המועצות הדתיות בשנת 2001 .
הביקורת נעשתה באמצעות 17 משרדי רואי חשבון בעלות של כ -3 מיליון ש"ח .
ארבעה משרדי רואי חשבון נוספים מונו למרכזים מקצועיים ופיקחו מהבחינה המקצועית על עבודת הביקורת של רואי החשבון המבקרים.
הביקורת של רואי החשבון העלתה כי ב -8 מבין58 המועצות שנבדקו לא נמצאו דוחות כספיים או שבנתונים שנכללו בדוחותיהן לא היה אפשר להשתמש.
עוד הועלה שב -39 מ-50 ( המועצות הדתיות שדוחותיהן הכספיים נבדקו78% ) הגירעון השוטף לשנת 2001 היה כ-19 מיליון ש"ח, והגירעון המצטבר של34 (68% ) היה כ-54 .
מיליון ש"ח בסיכום הדוח שכתב מנהל אגף פיקוח ובקרה במרס 2003 נאמר בין היתר כי "חלק ניכר מהדוחות הכספיים נערכו שלא על פי כללי הדיווח המחייבים.
המשמעות הינה שהדוחות הכספיים השנתיים אינם משקפים את מצבן הכספי של אותן מועצות ואת תוצאות פעולותיהן הכספיות.
עריכת הדוחות על פי ההנחיות הייתה מורה על כך שהמצב הכספי של מרבית המועצות שנבדקו גרוע מזה שהוצג על ידן בדוחות הכספיים".
עוד נאמר כי "הצגה נכונה של הנתונים הכספיים והטמעת הצורך בשיפור מיידי של מערך הדיווח הכספי יאפשר למשרד לענייני דתות לאתר את הבעיות הכספיות של המועצות וכן את החריגות בביצוע התקציב ובעיקר במצבת כוח אדם ובהוצאות על שכר, ובכך לאפשר גיבוש פתרונות ותוכניות הבראה שיאפשרו צמצום בעלויות תוך שמירה על רמת השירות לאזרח.
עריכת מעקב רציף אחר תיקון מערך הדיווח הכספי על ידי המועצות הדתיות, מחייב להמשיך את תהליך הביקורת ואף להרחיבו על כלל המועצות".
מנהל אגף פיקוח ובקרה ציין שהגירעונות של המועצות הדתיות שנבדקו נגרמו בין היתר מהסיבות האלה: רשויות מקומיות לא העבירו למועצות דתיות את מלוא חלקן בתקציב; מועצות חרגו מתקן המשרות שאושר; מועצות שילמו שכר ותשלומים נלווים גבוהים מהמתחייב על פי תקן השכר; מועצות העניקו תמיכות שלא על פי הנוהל להענקתן.
הרשות הארצית מסרה בתשובתה כי משרד רה"מ פעל לכלול בתקציב ל- 2006 סך של70 מיליון ש"ח לביצוע תכניות הבראה למועצות הדתיות, וכי עיקר פעילות הרשות ב - 2006 .
תתמקד ביישום תכניות ההבראה 2.
בשנת 2003 מינה מנכ"ל משרד הדתות דאז, הרב אליהו בן דהן, את ראש אגף פיקוח ובקרה ואת המבקר הפנימי לוועדה לבדיקת עשר מועצות דתיות.
על הוועדה הוטל לבדוק את פעילותן של המועצות ולהעריך את יכולתן להמשיך ולתת שירותי דת.
ועדת הבדיקה הגישה את ממצאיה על כל מועצה דתית לאחר סיום הבדיקה בה.
עד נובמבר 2005 לא נבדק אם תוקנו הליקויים שהועלו הן בביקורות של רואי החשבון לגבי 58 המועצות הדתיות והן על ידי ועדת הבדיקה האמורה.
מהאמור לעיל עולה שמשרד הדתות השקיע משאבים ניכרים במנגנוני פיקוח ובקרה, אולם לא פעל מתוך מחויבות לאימוץ מסקנות הביקורת ולהוצאתן אל הפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה היה על משרד הדתות לקבוע לוח זמנים לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות העולות מהביקורות ולעקוב אחר ביצוען.
כמו כן היה עליו להסתייע בדוחות הביקורת לאיתור הגורמים למשבר הכספי במועצות הדתיות, להתריע עליהם מבעוד מועד לפני הממשלה ולגבש תכניות הבראה.
בעקבות ההחלטה האמורה של בית הדין הארצי לעבודה לפיה על משרד רה"מ לשלם למועצות הדתיות כספים לשם תשלום חובות עבר לעובדים, היה צורך לרכז את הנתונים הבסיסיים של שכר העובדים כדי לחשב את החוב.
המשרד התקשר לצורך כך עם רואה חשבון, והוא ליקט מהמועצות הדתיות את הנתונים ליום 30.
אף שמתפקידו של המשרד לקיים פיקוח כספי שוטף על פעילותן הכס פית של המועצות הדתיות, לא היו בידיו הנתונים האמורים, ולכן הוא נזקק לשירותיו של רואה החשבון.
בתקנות שירותי הדת היהודיים (ניהול מועצות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות שירותי הדת), נקבע בהוראת שעה כי "לא חודש הרכב המועצה הדתית בהתאם להוראות החוק ולא מונו למועצה ממונים.
יהיה מזכיר המועצה אחראי לביטחונה של קופת המועצה.
המחאות או פקודות תשלום לחובת קופת המועצה שעניינן תשלום שכר, גמלאות, תפעול מקוואות וכן תשלומים חיוניים נוספים שאישר המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה או מי מטעמו, ייחתמו בידי מזכיר המועצה באישור רואה חשבון שמינה המנהל הכללי האמור, הכל כאמור עד לחידוש הרכבה של המועצה או מינוי ממונים למועצה".
ביוני 2004 חתם משרד רה"מ על חוזים לשנה עם ארבעה משרדים של רואי חשבון ומינה אותם לרואי חשבון מלווים ל -86 מועצות דתיות.
עד יוני 2005 שילם משרד רה"מ לרואי החשבון כ -2 מיליון ש"ח.
הוטל עליהם לאשר בכל חודש את תשלום שכרם של העובדים בסכום שלא יעלה על סכום השכר הממוצע במשק ויתבסס על השכר ששולם לעובדים באפריל 2004 , אולם משרד רה"מ לא דרש מרואי החשבון לבדוק אם העובד נכח בעבודה ומה השכר שהוא זכאי לו ועניין זה לא נבדק.
רואי החשבון איתרו 224 עובדים שמשרותיהם לא נכללו בתקן.
נוסף על כך הם העלו חשדות לאי-סדרים בחלק מהמועצות הדתיות.
בספטמבר 2004 כתב אחד מרואי החשבון למר מאיר שפיגלר, ששימש אז יועץ ראש הממשלה לענייני דתות, על חשדות לאי סדרים בכמה מועצות דתיות בעיקר בנוגע לשימוש בכספים ובתשלומי שכר לעובדיהן.
להלן דוגמאות: (1 ) הכנסותיהם של שני מקוואות לא הועברו לחשבון המועצה המתחזקת אותם, אלא לכיסיהם של הבלנים.
(2 ) עובדים קיבלו דמי אחזקת רכב אף שלא היה להם כלי רכב או רישיון רכב.
(3 ) חלק מהעובדים קיבלו שכר אף שלא באו לעבודה.
הגזבר באחת המועצות לא הפקיד את הכנסות המועצה בחשבון הבנק שלה5 ) יו"ר ועד העובדים באחת המועצות טען שהמועצה שינתה את הדרגות בתלושי השכר של העובדים משרד ראש הממשלה 205 .
כדי להעלות את משכורותיהם6 ) הדרגות בתלושי השכר של עובדים ברבות מהמועצות הדתיות לא תאמו את הדרגות בתקן משרד הדתות.
( 7 ) ברוב המועצות יש עובדים שאינם נכללים בתקן כוח האדם של משרד הדתות.
בינואר 2005 פנה סגן היועצת המשפטית של משרד רה"מ עו"ד איל ינון למנהל הרשות הארצית בעניין החשדות לאי -סדרים באותן מועצות דתיות.
מנהל הרשות התבקש לפעול בדחיפות לבירור החשדות ולע דכן את משרד רה"מ בהקדם בדבר תוצאות הבירור.
באותו חודש השיב מנהל הרשות כי "הנתונים אודות חשדות לכאורה לאי סדרים בחלק מהמועצות הדתיות הובאו לידיעתי על ידי רו"ח המלווים אותן.
כפועל יוצא מכך הם הונחו על ידי.
להקפיא אישורי כל פעילות כספית הנוגעת לעניין עד לסיום בדיקת הממצאים והוצאת דו"ח הנחיות והמלצות".
משרד מבקר המדינה העלה שמשרד רה"מ והרשות הארצית לא פעלו לוודא שהליקויים שהעלו רואי החשבון יתוקנו.
המועצות הדתיות נתונות גם לביקורתם של המבקרים הפנימיים של הרשויות המקומיות.
בשנים 1999 -2005 נעשו ביקורות בין הי תר בירושלים, בשלומי, בקריית מוצקין ובצפת.
דוחות הביקורת הפנימית היו יכולים לספק לרשות הארצית מידע נוסף על המתרחש במועצות הדתיות ולשפר את הבקרה עליהן, אולם כמעט לא נעשה בהם שימוש.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהרשות הארצית תבקש מכל רשות מקומית להמציא לה באופן שוטף כל דוח על ביקורת פנימית שנעשתה במועצה דתית ותפעל לוודא שהליקויים יתוקנו.
04 ]דתית[ לתקנות שירותי הדת היהודיים נקבע כי "ראש מועצה וסגן ראש מועצה יכהנו בלא שכר".
עוד נקבע, כי מועצה תהא רשאית למנות לה מנהל בשכר, ושכרו יהיה בהתאם לסולם שיקבע שר הדתות (להלן - השר); המנהל יתמנה במכרז פומבי שגם דרכיו ופרטיו ייקבעו על ידי השר.
בפברואר 2005 , לפני שעלה בידי השר לקבוע את דרכי פרסום המכרז, שונו התקנות ונקבע, כי ראש מועצה יהיה זכאי לשכר בהתאם לשכר של ממונה שהוא בעל סמכות הכרעה כאמור בחוק.
סולם השכר של ממונה וראש מועצה נקבע כחודש לאחר מכן5.
)(א בחודשים יוני-דצמבר 2004 עשה רואה החשבון של עיריית באר שבע ביקורת במועצה הדתית באר שבע בעקבות תלונות על תפקודה.
מנהל שירותי הדת היה שותף ליוזמה לבצע את הביקורת.
מן הדוח של רואה החשבון עולים הממצאים האלה: בישיבת המועצה הדתית במאי 2004 נבחר מר יעקב אסור ליו"ר מועצה.
מהדוח עולה שכדי לעקוף את ההוראה בדבר כהונה בלא שכר, קיבל יו"ר המועצה בחודשים יולי עד אוקטובר 2004 שכר חודשי בסך כ- 23,000 ש"ח ברוטו כמנכ"ל חברה קדישא, ובסך הכול כ- 92,000 ש"ח.
עוד עולה מהדוח שהיו"ר מחזיק ברכב צמוד אף שאינו זכאי לו.
לפי הדוח לא הוצג לרואה החשבון פרוטוקול של ישיבת המועצה הדתית שבה אושרה רכישת הרכב.
בדוח גם צוין כי לא הוקמה ועדת מכרזים, והמועצה התקשרה עם היועץ המשפטי שלה בלי שקיימה מכרז למשרה זו ושילמה לו שכר גבוה בכ - 2,000 ש"ח משכר קודמ ו; כמו כן לא קיימה המועצה מכרזים להתקשרות עם חברה לשירותי תקשורת לפרסום הנרשמים לנישואין, .
5 הוראות שירותי הדת היהודיים (שכר של ממונה בעל סמכות הכרעה ושל ראש מועצה דתית), התשס"ה- 2005.
לרכישת מחשבים ומצלמות במעגל סגור בסך של 104,000 ש"ח ולמינוי היו"ר למנכ"ל חברה קדישא.
רואה החשבון המליץ להפסיק לאלתר את תשלום השכר ליו"ר ולדרוש ממנו כי יחזיר את המשכורות שקיבל מהמועצה; וכן למכור את הרכב הצמוד שהועמד לרשותו.
עוד המליץ להקים במועצה ועדת כספים, ועדת מכרזים, ועדת ביקורת וועדת תמיכות.
בתגובתו של היו"ר על הדוח נאמר כי בכוונתו לפעול למימוש המלצות רואה החשבון ולשיפור תפקודה של המועצה הדתית.
ברשות הארצית לא נמצא ו מסמכים המעידים שהדוח האמור נדון או שנעשה מעקב אחר יישום ההמלצות שהובאו בו.
רק בדצמבר 2005 , לאחר סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה, ביקשה הרשות הארצית מראש המועצה הדתית באר שבע להודיע לה מה נעשה ליישום המלצותיו של רואה החשבון.
יועץ משפטי ברשות פנה ליו"ר המועצה במרס 2006 והודיעו שאינו זכאי לשכר, אך עד יוני 2006 .
לא החזיר היו"ר את השכר ששולם לו שלא כדין בתשובתה של המועצה הדתית למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2005 הוסבר, כי בתקופה שבה נאסר לשלם שכר ליו"ר מועצה דתית לא היה ניתן להותיר את המועצה הדתית ואת בית העלמין לל א מנהל.
לדבריה, "אין זה בגדר הסביר שניהולה של המועצה הדתית, במשרה מלאה יעשה בלא שכר" ועל כן המינוי היה "לתקופת ביניים, עד אשר יתבהר מצב הדברים העובדתי והמשפטי, וניתן יהיה לצאת במכרז למינוי מנהל בשכר".
(ב) ביולי 2005 קיבל משרד מבקר המדינה תלונה של חבר הכנסת דאז רשף חן בעניין העסקתו של מר אפרים אליהו כמנכ"ל המועצה הדתית טירת כרמל, לכאורה בניגוד לכללי המינהל התקין.
בתלונה נאמר שהמנכ"ל הוא אביו של חבר מועצת העיר מטעם המפד"ל.
חבר הכנסת גם הגיש לראש הממשלה דאז שאילתה בנושא.
במענה לשאילתה שנתן השר המתאם בין הממשלה לכנסת דאז נמסר שהמנכ"ל מונה לתפקיד על ידי המועצה הדתית הנבחרת ב- 2.
04 , והוא זכאי לשכר של 9,500 ש"ח ברוטו החל מפברואר 2005 לפי טבלת השכר שאישרו ראש הממשלה ושר האוצר.