HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
6464/03 לשכת שמאי המקרקעין בישראל נ' משרד המשפטים (2004 ) .
)(פורסם במאגר ממוחשב .
80 עוד נקבע בתקנות כי עסקה שגורמי ביטחון מוסמכים קבעו כי היא מסווגת בסיווג ביטחון "שמור" ומעלה ניתן לבצע .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח ממועד העסקה הראשונה, בתנאים שאינם גרועים למזמין ביחס לעסקה הראשונה, ועסקאות .
המשך במסגרת פרויקט אחד עד לסיום הפרויקט; התקשרות שמתבצעת עם הספק היחיד .
בישראל של טובין או שירותים או עם בעל היכולת הטכנולוגית או מדעית לביצועם (להלן - ספק .
בשנים2017 - 2020 ביצע מפא"ת כמה מכרזים; התע"א ורפאל התמודדו בחלקם וזכו במכרזים .
בשנים אלו ביצע משהב"ט באמצעות מפא"ת מאות התקשרויות בפטור ממכרז עם .
מנתוני מפא"ת עולה כי בשנים 2017 - 2020 רוב מוחלט מההתקשרויות שלו עם התע"א .
ועם רפאל היו בפטור ממכרז.
ממסמכי מפא"ת עולה כי קיימות סיבות רבות לשימוש השכיח במפא"ת בפטור ממכרז, כגון .
מוקדי ידע ומתקני תשתית שהם יחידים במדינה ונמצאים בתעשיות מסוימות; מעבר ל"פיתוח .
מלא" לאחר השקעה רבה, הן של מפא"ת והן של תעשיות מסוימות, בפיתוח אבני בניין .
טכנולוגיות ומדגימים; ופרויקטי המשך שמזמין מפא"ת מחברות עמן ביצע בעבר פרויקטים באותו .
ראש הוועדה לבחירת מפתחים במפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי לעיתים מפא"ת מתקשר .
לביצוע הדגמה82 בפטור ממכרז עם כמה תעשיות, ולאחר מכן, נוכח תוצאות ההדגמה, מתבצעת .
התקשרות עם אחת מהן לביצוע הפרויקט או שנערך מכרז (בעניין התנאים שדורש משהב"ט .
בהליכים אלה, לרבות - השתתפות כספית גבוהה מצד התעשיות בהגעה למדגימים - ראו בפרק .
בנושא השתתפות של התעשיות הביטחוניות במימון פרויקטי פיתוח).
כמו כן בהתאם לצורך, .
מפא"ת נוהג לבצע הליך מקדמי של הפניית בקשות לקבלת מידע מהתעשיות השונות83, דבר .
שאינו מחייב אישור של ועדת המפתחים.
עוד מסר ראש הוועדה כי אין למפא"ת ריכוז נתונים .
בנוגע להיקפם של הליכים מקדמיים אלה.
יצוין בהקשר זה כי בדוח מבקר המדינה משנת 201884 צוין כי הוועדה לבחירת מפתחים במפא"ת .
מנהלת ידנית את נתוני המכרזים שהיא מקיימת, וכי לדברי מפא"ת היא צפויה להתחיל להשתמש .
ב"מודול מכרזים" בשנת 2018 .
מביקורת מעקב שנערכת בשנת 202185 עולה כיטרם מוכנו .
ההליכים המכרזיים שמנהל מפא"ת.
81 יצוין כי בהתאם לתקנות נדרש אישור של מנכ"ל משהב"ט להתקשרויות הנעשות בעילות פטור מסוימות .
ולהתקשרויות הנעשות בעילות פטור מסוימות שהן בהיקף כספי מסוים.
82 RFD - Request For Demonstrator .
בקשה להדגמה היא שלב בתהליך ייזום של פרויקט פיתוח או הצטיידות, ובו .
מתבקשת התעשייה להדגים למשהב"ט הלכה למעשה את פעולתה של טכנולוגיה או מערכת בסביבת פעולה שהוא .
83 Request For Information - RFI .
בקשה זו מאפשרת למשהב"ט לקבל מידע מספקיו בכמה נושאים, ובהם יכולות .
טכנולוגיות, עלות הפרויקט, זמן ביצועו, מורכבותו, והסיכונים הכרוכים בו.
שלב זה מתבצע בתהליך הייזום של .
פרויקטי פיתוח או הצטיידות כדי להעשיר את הידע הדרוש לגיבוש דרישות מפורטות לפיתוח ולרכש של מערכות .
84 ,מבקר המדינהדוח שנתי 69א (2018 .
"), "ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון .
85 ביקורת בנושא "ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב".
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי כמעט כל ההזמנות של משהב"ט .
מהתעשיות הביטחוניות מתבצעות במתווה של "ספק יחיד", ולכן גלומה בהן "פרמיית מונופול", .
שהיא משמעותית לעומת התקשרויות המבוצעות על בסיס מכרז.
סמנכ"ל השיווק של רפאל מסר למשרד מבקר המדינה כי התחרות בין התעשיות נעשית על ידי .
משהב"ט גם דרך דרישה להוזלת עלויות בהתקשרויות בפטור ממכרז כ"ספק יחיד" בעזרת .
שימוש במנוף של פנייה למתחרים.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי .
כשמשהב"ט מחליט לצאת לתחרות או שרק "מאיים" בתחרות - המחיר שדורשים הספקים יורד, .
ולעיתים באופן משמעותי.
תקנות המכרזים מאפשרות מרחב של שיקול דעת בידי משהב"ט אם להתקשר בדרך של .
מכרז (פומבי או סגור) או בדרך של פטור ממכרז, בהינתן העילות והתנאים המצוינים בהן.
נוכח העובדה שרוב מוחלט מהתקשרויותיו של משהב"ט נעשות בפטור ממכרז בהתאם .
לעילות הפטור שבתקנות - מומלץ כי מנכ"ל משהב"ט יקדם גיבוש של קווים מנחים לאופן .
הפעלת שיקול הדעת על ידי ועדת המפתחים בבחירת מתכונת ההתקשרות - מכרז פומבי, .
מכרז סגור או פטור ממכרז.
עוד מומלץ כי מפא"ת יקים מערכת מידע לניהול ההליכים .
התחרותיים שהוא מבצע, כדי שיוכל להציג תמונת מצב לגבי כלל ההתקשרויות שהוא .
מבצע באמצעות מכרזים והליכי תיחור אחרים, הסיבות לנקיטת הליך כזה או אחר, .
מפא"ת מסר בתגובתו על ממצאי הביקורת כי הצורך בהקמת מערכת מידע לניהול המכרזים .
ידוע, וכי הוא מתעתד להקימה.
מדיניות התע"א בנוגע לפעילותה בפרויקטי .
פיתוח למשהב"ט האסטרטגיה של התע"א בנוגע לפעילותה מול משהב"ט .
מטרות החברה ושיקולי פעולתה: בחוק החברות, התשנ"ט - 1999 (להלן- חוק החברות) , .
נקבע כי התכלית של חברה היא לפעול על פי שיקולים עסקיים להשאת רווחיה.
הממשלתיות נקבע כי חברה ממשלתית תפעל לפי השיקולים העסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול .
חברה לא-ממשלתית, זולת אם קבעה לה הממשלה שיקולי פעולה אחרים.
בתקנון ההתאגדות של התע"א נקבע כי בין מטרות החברה "לתכנן, לפתח, לייצר, לתקן, לשפץ, .
ולשכלל כל גופים, ציוד, מכשירים, כלים ואביזרים הקשורים למערכת הביטחון ולצרכיה".
בעניין זה, כי אחד מגורמי הסיכון שציינה התע"א בדוח התקופתי שלה ל- 31.
פעולה של חברה ממשלתית".
בסעיף זה ציינה החברה כי בהתאם לחוק החברות הממשלתיות .
רשאית ממשלת ישראל, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע לה שיקולי פעולה אחרים, .
אשר אינם בהכרח שיקולים עסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול חברה שאינה ממשלתית, וכי לא .
מן הנמנע שממשלת ישראל תנחה את החברה לפעול על פי ״שיקולים אחרים״.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח התוכנית האסטרטגית של החברה: בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי על דירקטוריון של .
חברה ממשלתית לקבוע, בין היתר , את המדיניות הכללית של החברה בתחום מטרותיה, ואת .
פעולותיה הפיננסיות; לקבוע מדי שנה את תוכנית הפעולה של החברה לאותה שנה ואת .
תוכניותיה לטווח הארוך; ולעקוב ברציפות אחרי הגשמת המדיניות, התוכניות והתקציבים של .
נוהלי התע"א נועדו לפרט בכתב את המדיניות, דרכי העבודה והתהליכים המינהליים הנוגעים .
" בנוהל של התע"א בנושאהתכנון האסטרטגי בחברה" נקבע כי התכנון האסטרטגי .
של החברה כפוף למדיניות הכללית הנקבעת על ידי הדירקטוריון בתחום מטרותיה ופעולותיה .
בסוף שנת 2018 אישר דירקטוריון החברה את התוכנית האסטרטגית שלה לשנים 2019 - 2030 .
בתוכנית נכתב כי אחדמערכי החברה הוא "ביטחון ישראל" , וכי התע"א תפעל " ללא פשרות .
כדי להמשיך מורשת מפוארת של מצוינות וחדשנות טכנולוגית למען ביטחון ישראל".
של פעילותה מול מעהב"ט נכתב בתוכנית, בין היתר, כי השוק בישראל מהווה עבור התע"א רק .
כחמישית מההכנסות; וכי הצלחתה של החברה בשוק המקומי היא הבסיס להצלחתה בשווקים .
בחו"ל, החשובים מאוד לקיומה.
יישום האסטרטגיה בתוכנית נחלק לשלושה טווחי פעילות: לשנת 2019 הכינה החברה תוכנית .
פעולה אופרטיבית; לשנים 2019 - 2023 הוגדרו יעדי-על ואבני דרך עיקריות; ולשנים שלאחר .
מכן ועד שנת 2030 הוגדרו יעדי-על בלבד.
תחומי הפעילות של החברה סווגו לחמש קטגוריות, .
ולכל אחת מהן נקבעו מדדים לשיעור הרווח התפעולי המינימלי, לרבות קטגוריה בשם "דרישות .
המשנה למנכ"ל התע"א מסר למשרד מבקר המדינה כי כל הפעילויות של החברה, לרבות .
פרויקטים שבהזמנת משהב"ט, מפולחות לפי הקטגוריות שנקבעו בתוכנית האסטרטגית; כי .
הרווחיות שנקבעה לכל קטגוריה לא נבחנת ברמת הפרויקט הבודד אלא ברמה של כלל .
הפרויקטים הנכללים בה; כי ייתכן שהרווחיות של פרויקט המ שויך לקטגוריה מסוימת תהיה .
שונה מהרווחיות שהוגדרה לאותה קטגוריה נוכח שיקולים עסקיים אחרים87.
בביקורת עלה כי התע"א הגדירה בתוכנית האסטרטגית שלה שיעור רווחיות תפעולית .
מינימלי מסוים להתקשרויות עתידיות ב תחומי פעילות "הנדרשים לצורך ביטחוני של .
משהב"ט" לעומת שיעור ים אחרים ביתר ההתקשרויות עם משהב"ט ועם לקוחות אחרים, .
בלי שביססה זאת על תחשיבים לבחינת שיעור הרווח התפעולי הנדרש שיאפשר שולי .
רווח מספיקים כדי שהחברה לא תפסיד במסגרת ביצוע פרויקטים אלו.
עוד עלה בביקורת כי לאחר אישור התוכנית האסטרטגית בסוף שנת 2018 , התקשרה .
התע"א בפרויקט מרכזי אחד (מבין עשרות הפרויקטים המרכזיים שנבדקו במהלך .
הביקורת) ברווחיות תפעולית חזויה במועד ההתקשרות שלא בהתאם לקביעה .
באסטרטגיה (רווחיות תפעולית מינימלית בשיעור מסוים.
86 על פי נוהל בנושא "עריכה, אישורופרסום של נהלים בחברה והטמעתם".
כגון: חדירה לשוק חדש או שמירה על שוק קיים .
לא נמצא כי התע"א הגדירה מנגנון בקרה לצורך וידוא כי שיעור הרווחיות המאושר באופן .
פרטני עבור כל פרויקט שבקטגורית "דרישות משהב"ט" אכן מביא לעמידה ביעד .
הרווחיות המצרפי המינימלי שנקבע עבור כל קטגוריה, כאמור.
מומלץ כי התע"א תבחן, על בסיס תחשיבים, את שיעור הרווח התפעולי המינימלי הנדרש .
בפרויקטי פיתוח עבור מעהב"ט, שיאפשר לה להגיע לרווח נקי בהתקשרויות איתו, ותעגן .
יעדים בתחום זה בתוכניתה האסטרטגית המתעדכנת.
כמו כן מומלץ כי ייקבעו כללים .
לאישור כל פרויקט גם בהתאם לקטגוריה אליה הוא שייך; וכן ייקבע מנגנון שיעריך את .
השפעת רווחיותו הצפויה של הפרויקט על הרווחיות הכללית של הקטגוריה כאמור.
מומלץ כי התע"א תבחן מיסוד מנגנון לאישור התקשרויות עם משהב"ט, בהיקף כספי .
שייקבע, אשר רווחיותן נמוכה משיעור הרווחיות המינימלי שנקבע באסטרטגיה של .
תוכניות העבודה של החטיבות בהתבסס על התוכנית האסטרטגית: בהמשך לאישור .
התוכנית האסטרטגית של התע"א בסוף שנת 2018 בדירקטוריון החברה, הוצגו לאישורו במרץ .
, בהתאם להנחייתו, התוכניות האסטרטגיות החטיבתיות והתוכניות העסקיות שלהן .
במצגות שהובאו לפניו הוצגה פעיל ות החטיבות בפילוח לקטגוריות שנקבעו בתוכנית .
האסטרטגית, לרבות בקטגוריית "דרישות משהב"ט".
יצוין כי גם בתוכנית האסטרטגית .
המעודכנת ברמת החטיבות, שדירקטוריון החברה אישר בספטמבר 2020 , חולקו קווי העסקים .
של החברה לאותן קטגוריות, לרבות קטגוריית "דרישות משהב"ט".
המשנה למנכ"ל התע"א מסר למשרד מבקר המדינה כי החלוקה לקטגוריות באסטרטגיה .
מיושמת בפועל, בין היתר, באמצעות הקצאה גדולה יותר של כספי מו"פ לקווי העסקים .
שמסווגים לקטגוריות מסוימות; כי היקף המו"פ המוקצה מאושר על ידי ארגון המו"פ גם בהלימה .
לאסטרטגיה; וכי מתקבלים דיווחים רבעוניים על יישום האסטרטגיה, כולל דיווח על הקצאת .
כספי מו"פ בפועל בהתאם לחלוקה לקטגוריות.
נמצא כי בשנים 2016 - 2020 מכירות של תע"א למשהב"ט בפרויקטי פיתוח מרכזיים .
בהיקף של עשרות אחוזים משויכות על ידי התע"א לקטגוריית "דרישות משהב"ט"; .
קטגוריה שכאמור קבעה לה רווחיות תפעולית בשיעור מינימלי מסוים.
ניהול פעילות השיווק של התע"א למעהב"ט .
נוכח החשיבות שמייחסת התע"א לקשריה עם צה"ל ומשהב"ט, כמתואר לעיל, החליט .
הדירקטוריון של החברה בפברואר 2018 כי יש לרכז את ניהול הפעילות מולם בידי סמנכ"ל .
בתוכנית האסטרטגית שאישר דירקטוריון התע"א בסוף שנת 2018 לשנים2019 - 2030 צוין כי .
האסטרטגיה השיווקית בתחום הצבאי תתבסס על חיזוק מעמד החברה בשוק הביתי בישראל .
כמנוף מרכזי להגדלת כלל מכירותיה, בין היתר באמצעות עבודת שטח בקרב מקבלי ההחלטות .
במשהב"ט, וכי לצורך חיזוק הקשרים עם מקבלי ההחלטות יש למסד "חזית אחת" לניהול הקשר .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח באפריל 2021 אישר דירקטוריון החברה מינוי של סמנכ"ל "אסטרטגיה וישראל ", ובין תפקידיו - .
תיאום רוחבי של פעולות התע"א מול מעהב"ט והובלת פעילות דסק ישראל מולה.
רווחיות בפרויקטי פיתוח עבור משהב"ט היקף פעילות הפיתוח של התע"א למשהב"ט: .
ממסמכי מפא"ת והתע"א עולה כי פרויקטי פיתוח שמבצעת התע"א בהזמנת משהב"ט כמתואר .
לעיל מתאפיינים במורכבות טכנולוגית גבוהה.
הסיכונים בפרויקטים מסוג זה הם גבוהים יותר .
בהשוואה לפרויקטים ש אינם כוללים מרכיבי פיתוח משמעותיים, ולכן יש סבירות גבוהה יותר .
שעלויותיהם יחרגו מהעלויות הצפויות ושרווחיות ם תיפגע.
מנתוני התע"א עולה כי הפרויקטים שהיא מבצעת למשהב"ט הם בעלי מרכיבי פיתוח .
גדולים יותר מאשר הפרויקטים ללקוחות זרים, ולפיכך הסיכונים לחריגה מהעלויות .
המתוכננות בפרויקטים אלה הם גבוהים יותר; מה שיכול להשפיע גם על הרווחיות שלהם .
יחסית לפרויקטים ללקוחות זרים.
בשנים 2016 - 2020 ההיקף השנתי הממוצע של ההכנסות מפרויקטי פיתוח מרכזיים של .
התע"א עבור משהב"ט ועבור לקוחות זרים היה מאות מיליוני דולר ומאות רבות של מיליוני .
משרד מבקר המדינה ערך ניתוח בנושאים הבאים: רווחיות בפרויקטי הפיתוח המרכזיים .
של תע"א למשהב"ט וללקוחות זרים, לרבות פרויקטי פיתוח הפסדיים, ורווחיות בפרויקטי .
פיתוח של רפאל למשהב"ט וללקוחות זרים; והעלה ממצאים בנושאים אלו.
בין היתר עלה כי חלק מסוים מפרויקטי הפיתוח המרכזיים שביצעה התע "א בשנים .
2016 - 2020 למשהב"ט הסתכמו בהפסד תפעולי.
זאת לעומת חלק קטן יותר .
מהפרויקטים שביצעה ללקוחות זרים.
נוכח המאפיינים של פרויקטי הפיתוח שבוצעו למשהב"ט, לרבות נתח הפיתוח הגדול בהם .
והסיכונים הכרוכים בהם, מומלץ כי התע"א תבחן את ההערכות שעשתה לגבי רווחיותם .
לפני אישורם ובכל שלבי ביצועם, בהתייחס בין היתר למידת הסיכון הטכנולוגי שלהם, .
בייחוד כשמדובר בפרויקטים שרווחיותם מלכתחילה צפויה להיות נמוכה; וכן מומלץ כי .
התע"א תגבש מתודולוגיה להערכת התועלת הצפויה מפרויקטים מסוג זה נוסף על .
הפוטנציאל לרווחיות, על מנת שתוכל להציג נתון זה לקראת אישורם על ידי הגורמים .
משהב"ט מסר בתגובתו על ממצאי הביקורת כי המודל העסקי של התעשיות הביטחוניות מושתת .
בין היתר על השימוש בפעילות מולו כעוגן וכמנוף עסקי לפעילות בחו"ל; כי מערכת יחסי .
הגומלין בין משהב"ט לתעשיות הביטחוניות היא מכלול שלם של פעילויות, ובהן: רכש, יצוא, .
שימור מוקדי ידע, מו"פ וקשרים בין-לאומיים, הקשורות ומניעות האחת את השנייה; ולפיכך לא .
נכון לדעתו לבחון רכיב אחד ולא את מכלול הפעילויות.
מורכבות הממשקים בין התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ובין משהב"ט מחדדת את .
הצורך ש ל התע"א לבחון את רווחיה בפרויקטי הפיתוח שהיא מבצעת למשהב"ט לצד .
בחינת התועלות הנוספות מפעילותה מולו.
ההשתתפות של התעשיות הביטחוניות במימון .
פרויקטי פיתוח למשהב"ט תנאים בהתקשרויות של התעשיות הביטחוניות עם משהב"ט בנוגע להשתתפותן במימון פרויקטי פיתוח .
מפא"ת פועל בכמה דרכים לקידום פרויקטים במימון משותף עם התעשיות הביטחוניות, ובהן: .
פנייה לתעשיות הביטחוניות להדגמות של אמל"ח שיפתחו בהתאם לדרישותיו ( RFD ), בין .
בהשתתפות חלקית שלו בעלויות ובין במימון מלא מצידן; וכן ביצוע מכרזים שבהם נקבע מחיר .
מרבי שאינו מכסה את מלוא עלויות הפרויקט, מתוך הכרה בכך שהתעשיות יישאו בחלק .
כפועל יוצא מכך, התעשיות הביטחוניות, ובהן התע"א, משתתפות ממקורותיהן במימון .
פרויקטי פי תוח למעהב"ט, הן באמצעות סכום מוגדר מראש שהתעשייה מתחייבת להשקיע .
לצורך מימון חלקי של המו"פ והן באמצעות מתן הנחות מסחריות (להלן - השתתפות של .
מפא"ת לא מרכז נתונים לגבי סכומי ההשתתפויות של התעשיות בפרויקטי הפיתוח שהן .
מבצעות, ואינו מנהל רישום של היקפ ן 88 .
התע"א אף היא אינה מנהלת רישום של סכומי .
מנתוני התע"א עולה כי כ-85% מההוצאה השנתית הממוצעת שלה על .
מו"פ עצמי במסגרת השתתפותה בפרויקטי פיתוח בשנים 2016 - 2020 הייתה עבור .
פרויקטי פיתוח למשהב"ט.
יצוין כי מנתוני רפאל עולה שכ-92% מהוצאותיה הרב-שנתיות .
על מו"פ עצמי בגין פרויקטי פיתוח היו בגין פרויקטים למשהב"ט.
בהמ"ב בנושא "עבודות פיתוח במימון משותף" נכתב כי "במטרה להשיג יתרונות כלכליים ", .
משהב"ט מבצע התקשרויות לעבודות פיתוח במימון משותף, בהן המשרד והמפתח, דהיינו .
התעשייה, חולקים במימון ההוצאות.
ההור אה קובעת בין היתר כי הבעלות על ידע הנוצר .
כתוצאה מפיתוח במימון משותף תתחלק בין הצדדים בהתאם לחלקו של כל צד במימון הפיתוח.
עוד נקבע בהוראה כי מתן הנחה מסחרית על ידי הספק או חריגה מסכום הזמנה במחיר קבוע .
לא ייחשבו השתתפות של הספק במימון לעניין הזכויות בידע.
88 מפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי יש בידיו נתונים לגבי ההזמנות שלו מתע"א בהתקשרויות בשיטת "החזר .
עלות", וכי גובה ההשתתפות בהתקשרויות בשיטת "מחיר קבוע" לא ידוע לו.
יצוין כי גם לגבי הנתונים שיש בידי .
מפא"ת לא מבוצע רישום מרוכז.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח יצוין כי רפאל מסרה בתגובתה על ממצאי הביקורת כי משהב"ט רשאי להעביר לצד שלישי ידע .
שפותח בהשתתפות התעשייה גם אם חלקו במימון היה מינימלי; וכי זליגת ידע מהחברה היא .
תמריץ שלילי עבורה להשקעה במו"פ, פוגעת לדעתה בתחרות במשק ויש לצמצמה.
בביקורת עלה כי משהב"ט לא קבע ב הוראות יו כללים בנוגע להיקף ההשתתפות ולגובה .
ההנחה המסחרית שהוא דורש מספקיו.
יצוין כי התעשיות הביטחוניות משתתפות בעלויות .
פיתוח בפרויקטים ל משהב"ט בסכומים ניכרים המסתכמים במאות מיליוני דולרים, .
במרץ 2019 כתב מנכ"ל התע"א דאז למנכ"ל משהב"ט דאז כי התע"א מבקשת לדון עם המשרד .
בכמה סוגיות כלכליות הנוגעות לממשק היומיומי בין החברה למשרד89 .
הוא קניין אסטרטגי ובלעדי של אמל"ח ושירותים ביטחוניים בישראל, ולכן ניתן לראות אותו .
כמונופסון 90, וחלה עליו חובה מיוחדת ואחריות מוגברת לקביעת תנא י התקשרות הוגנים .
המנכ"ל הוסיף כי ב"שנים האחרונות" חלה הרעה בתנאי המכרזים שעורך המשרד, .
כגון דרישה הולכת וגוברת מהתעשייה להשקעה במימון עצמי, דבר שגורם לפגיעה ניכרת .
ברווחיות; דרישה להגדרת נתח מסוים מתוך ההשקעה כהנחה מסחרית, דבר שגורם לשלילת .
זכויות על הידע המפותח; ודרישת המשרד לקבלת זכות שימוש בלתי מוגבלת בידע קודם של .
התע"א לרבות העברתו לצד שלישי, דבר שפוגע בקניין הרוחני של התע"א.
המנכ"ל כי קביעת תנאי התקשרות סבירים ומידתיים תגדיל הן את רווחי התע"א ואת היקף .
מנכ"ל התע"א ציין במכתבו שתי דוגמאות להתנהלות האמורה של משהב"ט.
בשנים 2017 - 2020 "ביצע מפא ת כמה מכרזים.
להלן ארבעה פרויקטים שנבדקו במהלך .
הביקורת, לגביהם בוצעו מכרזים שכללו בין היתר דרישות להשתתפות של התעשיות: .
:'פרויקט אבשנת 2017 ערך מפא"ת מכרז בנושא מדגים מסוים, ובו נקבע כי למשהב"ט .
שמורה הזכות להשתמש בכל מידע או נתון הקשור במענה למכרז ללא כל הגבלה וכן זכות .
להעברת הידע לצד שלישי, וכי המשרד יקצה לפרויקט תקציב קבוע וסופי, ואם החברה .
תחליט כי כדי לעמוד בדרישות המכרז עליה לממן חלק מהפעילות - היא תציג זאת כהנחה .
מסיכום דיון ועדת מפתחים של מפא"ת מיוני 2017 עולה כי האומדן91 של תכולת .
הפרויקט גבוה פי שניים מהתקציב שיקצה משהב"ט.
יצוין כי המכרז בוטל ומפא"ת החליט .
לפתח את המדגים בשתי תעשיות ביטחוניות בהתקשרויות במתווה של "ספק יחיד".
אשר לפניות משהב"ט לתעשיות לביצוע הדגמות (RFD ) יצוין כי הן הופנו בעת ובעונה אחת .
לכמה תעשיות; כי נדרשה בהן השתתפות מצד התעשיות - לרבות השתתפות בהיקף ניכר; .
וכי משהב"ט אינו מתחייב להתקשר עם אחת התעשיות לאחר ההדגמה להמשך פיתוח .
למכתב המנכ"ל צורף מכתב שכתב המשנה למנכ"ל וסמנכ"ל הכספים דאז, המפרט את הסוגיות האמורות .
מצב שוק שבו יש קונה אחד ומספר יצרנים המתחרים ביניהם.
מצב זה נותן לקונה שליטה למעשה על השוק .
91 בהמ"ב בנושא "תהליכי הוצאת בקשה להצעת מחיר ובחירת ספקים לרכש מוצרים, שירותים ועבודות אחזקה" נקבע .
כי לפני הוצאת מכרז, יכין הגוף הרוכש במעהב"ט אומדן מחיר לפריטים נשוא המכרז, וכי מחיר מקסימום ייקבע על .
"עוזרת בכירה לוועדה לבחירת מפתחים במפאת מסרה למשרד מבקר המדינה כי כאשר .
ה - RFD מחייב את התעשייה להשקיע מאמץ שאינו זניח, נוהג המשרד לממן באופן מלא .
או חלקי את עלות ה - RFD ; וכי התעשיות אינן מחויבות להגיש מענה ל- RFD .
מסר למשרד מבקר המדינה כי משהב"ט פועל בדרך זו במקרים מעטים בלבד, ו בהיקף .
כספי קטן יחסית ; כי הדבר נועד ל צמצום חוסר ודאות טכנולוגית ; וכי דרך פעולה זו .
אינה חריגה בשוק הביטחוני העולמי , מוכרת לתעשיות מפעילותן בעולם וידועה .
במינוח No Cost – No Commitment" .
:'פרויקט ב ביוני 2019 הוציא מפא"ת בקשה להצעת מחיר 92 (להלן- בל"מ) לתע"א, .
לאלביט ולרפאל לחימוש מסוים במחיר קבוע.
בבל"מ צוין מחיר הגג לתכולות הפיתוח, וכן .
נקבעו מחירי גג ומגבלות כלכליות לגבי שאר התכולות בהצעת המחיר.
באוגוסט 2019 קיימה התע"א דיון פנימי בראשות מנכ"ל התע"א דאז לאישור הצעת מחיר .
בסיכום הדיון נכתב כי דרישות הבל"מ מכתיבות תנאים "קשים", למשל .
מחיר הגג עבור הפיתוח, שהוא כ-50% מהעלות המינימלית שלו; ההתחייבות של משהב"ט .
להצטיידות היא עבור מספר קטן יחסית של יחידות; והתחייבות של התע"א למחיר של .
המערכת למשך שבע שנים.
מנכ"ל התע"א דאז אישר להגיש הצעה שמגלמת עלויות פיתוח .
ממקורות עצמיים של התע"א.
התע"א זכתה במכרז, ובדצמבר 2019 קיבלה הזמנה ראשונה .
יצוין כי סמנכ"ל השיווק של רפאל מסר למשרד מבקר המדינה כי נוכח דרישות .
משהב"ט החליטה רפאל שלא להגיש מענה לבל"מ.
:'פרויקט ג במאי 2017 הוציא מפא"ת לתע"א, לאלביט ולרפאל בל"מ בתחום מסוים במחיר .
בין התנאים שנקבעו בבל"מ: .
• הצעת המחיר לתכולת הבסיס של הפרויקט לא תעלה על סכום מסוים.
• במועד שבו הוצאה הבל"מ אין למשהב"ט "דרישה תקציבית" 93 לצורך הוצאת הזמנה .
למימוש הפרויקט; ולאחר קבלת ההצעות ובחירת ההצעה הטובה ביותר, יחליט .
המשרד אם לגייס מימון מגורם שישתתף בפרויקט, או לממן את הפרויקט בעצמו, אם .
• כל תוצרי ההתקשרות וכלל הידע הטכנולוגי יהיו בבעלות מלאה ובלעדית של המשרד.
באוקטובר 2017 כתב מנכ"ל התע"א דאז למנכ"ל משהב"ט דאז כי לאחרונה מתרבים .
המכרזים שבהם יש לתע"א קושי מהותי להתמודד עם דרישות משהב"ט בנושא ידע וקניין .
רוחני; כי הדרישות של משהב"ט "חורגות ממתחם הסבירות ואף הולכות ומקצינות .
ממכרז למכרז; כי במכרזים נכללו תנאים קיצונ ]ההדגשה במקור[ " יים נוספים כגון ציון .
מפורש של תקציב המשרד מול דרישות פיתוח שברור כי הן חורגות באופן ניכר מהתקציב, .
92 לפי המ"ב בנושא "תהליכי הוצאת בל"מ ובחירת ספקים לרכש מוצרים, שירותים ועבודות אחזקה" - הוצאת בקשה .
להצעת מחיר מתבצעת באמצעות מכרזים לסוגיהם השונים או על בסיס פטור ממכרז.
דרישה לשריין תקציב לביצוע פעילות מסוימת שיש לה כיסוי בתקציב משהב"ט .
94 מפא"ת מסר בעניין זה כי בהתאם להוראות משהב"ט נדרש ככל ל כי עם פרסום בל"מ יוקצה תקציב ייעודי .
להתקשרות, וכי במקרים חריגים מפורסם בל"מ ללא הקצאת תקציב להתקשרות באישור מנכ"ל משהב"ט ותוך .
פרסום גילוי נאות לכך במסמכי הבקשה; כפי שקרה בעניין פרויקט זה.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח מבלי שהדבר יבוא לידי ביטוי בזכויות בידע, או ציון שאין למשרד תקציב למימוש המכרז .
ושמורה לו הזכות לא לממש את המכרז, וזאת לאחר שהתע"א משקיעה סכומים ניכרים .
מנכ"ל התע"א סיכם וכתב כי התנאים האמורים פוגעים באופן מהותי .
בפברואר 2018 כתב מנכ"ל התע"א דאז לראש מפא"ת כי להערכת התע"א הסכום שנדרש .
להשקיע בפרויקט גדול בעשרות מיליוני דולר מהסכום המרבי שנקבע בבל"מ; כי סיכויי .
היצוא של מערכת מסוג זה מוגבלים ביותר, והסבירות להחזר ההשקעה עבור הזוכה נמוכה; .
וכי השקעה זו תבוא על חשבון השקעות אחרות בתחומים החשובים לתעשייה ולמעהב"ט.
בפברואר 2018 כתב גורם במפא"ת למנכ"ל התע"א דאז כי ללא ספק נדרשת השקעה של .
מו"פ עצמי בפרויקט, שבחלקה הגדול היא "תשתיתית וגנרית" ל כל מי שרוצה להיכנס .
לתחום האמור, והכוונה היא שבעקבות פרויקט זה יפותחו יישומים נוספים; וכי משהב"ט .
נוקט בשיטות שונות של מכרזים, והשיטה להגביל את סכום המכרז מקובלת היום במקומות .
לבקשת ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א כתב במאי 2018 נציג המחלקה המשפטית .
של התע"א התייחסות פנימית בנוגע להיבטים משפטיים משמעותיים שבמסמכי המכרז .
בהתייחסותו זו כתב בין היתר כי המכרז כולל תנאים בעייתיים ומקפחים .
ולפיהם - כל הידע הטכנולוגי והקניין הרוחני שייווצרו במסגרת הפרויקט יהיו בבעלות מלאה .
ובלעדית של משהב"ט; וזאת אף שהתע"א תישא בפועל בחלק ניכר ממימון הפרויקט נוכח .
המחיר המרבי שהציב משהב"ט בבל"מ.
הובא המענה לבל"מ לאישור ועדת הכספים ומו"פ של דירקטוריון התע"א .
הוועדה המליצה לדירקטוריון החברה לאשר את המענה שכלל השקעה מסוימת המתפרסת .
בהתייחס לתנאים הנוגעים לבעלות על הידע אמר מנכ"ל התע"א דאז .
בדיון כי משהב"ט "שינה פוזיציה מול התעשיות הביטחוניות", וכי מדובר בשימוש בכוח שיש .
באותו החודש אישר דירקטוריון התע"א את הצעת המחיר במענה לבל"מ.
לוועדת הכספים ומו"פ ולדירקטוריון ממאי 2018 נכתב בין היתר כי מדובר במכרז אסטרטגי; .
וכי יש לתחום זה פוטנציאל עסקי משמעותי.
ביוני 2019 התקיים דיון של ועדת המפתחים של מפא"ת.
מסיכום הדיון עולה בין היתר כי .
רפאל נתנה למשהב"ט הנחה משמעותית.
הוועדה אישרה את זכייתה של רפאל במכרז, .
כיוון שהצעתה הייתה "הטובה ביותר כלכ לית, טכנית וניהולית".
:'פרויקט דבדצמבר 2018 אישרה הוועדה לבחירת מפתחים במפא"ת יציאה למכרז לפיתוח .
ולהצטיידות ראשונית בתחום מסוים.
מסיכום הדיון של הוועדה עולה כי יש למעהב"ט הבנה .
טובה מאוד לגבי היכולות ואומדן המחירים של התעשיות בפרויקט; כי אומדן עלויות הפיתוח .
של הפרויקט עומד על סכום מסוים; כי המשרד מעריך שתהיה השתתפות עצמית .
משמעותית של התעשיות; כי יגביל את ההצעות בגין הפיתוח להנחה מרבית ולמחיר מרבי; .
וכי אומדן המחיר למשרד עבור הפיתוח הוא כשליש מאומדן עלויות הפיתוח.
הוציא מפא"ת לתע"א, לרפאל ולאלביט בל"מ לפרויקט ד' במחיר קבוע .
תנאי הסף שנקבעו בבל"מ כללו בין היתר את התנאים האלה: .
• התחייבות של המציע כי כל הידע המגולם ב"תקינה" שתפותח במסגרת הפרויקט, .
לרבות ידע קודם המשולב בתקינה זו , יהיה בבעלות משותפת של החברה ומשהב"ט, .
והאחרון יהיה רשאי לנהוג בו מנהג בעלים ולהעבירו לצד ג' כלשהו ובלבד שההעברה .
תהיה לצורך המשרד כמשתמש סופי 95 ; .
• המציע יצהיר כי שיעור ההנחה בהצעתו לגבי תכולת הבסיס אינו עולה על שיעור .
• מחיר הגג לתכולת הפיתוח שהוגדר ה במסמך הוא סכום מסוים (לאחר ההנחה)96 ; .
• המציע נדרש להגיש, בנוסף על הצעתו למימוש התוכנית, הצעת מחיר בתחום מסוים .
להוכחת יכולתו בתחום זה; .
• המציע מתחייב שלא למכור או להציע למכירה מערכת זהה או משופרת או " נגזרת" .
של המערכת נשוא ההסכם, על כל אחד ממרכיביה העיקריים, בלא שיקבל מראש .
מהמשרד אישור בכתב לכך.
במרץ 2019 כתב מנכ"ל התע"א דאז למנכ"ל משהב"ט דאז בנושא מכרזזה בין היתר כי התע"א .
השקיעה ב"שנים האחרונות" כסף רב ממקורותיה בפיתוח ובהדגמות של אבני בניין טכנולוגיות .
רלוונטיות למערכת, מתוך כוונה ברורה לתת מענה למכרז לכשיתפרסם; כי לתע"א יש יכולות .
טכנולוגיות וניהוליות מלאות לתת מענה שלם ומיטבי לדרישות המכרז; וכי למרות זאת הוא .
החליט שהתע"א לא תגיש הצעה למכרז ולא תתמודד בו נוכח דרישות "קיצוניות ובלתי סבירות" .
בעיקר מבחינה עסקית, כגון השקעה עצמית גבוהה, זכויות המשרד על הידע, לרבות ידע קודם .
והזכות להעברתו לצד ג', ודרישה להתחייבות שלא למכור את המערכת או את אחד מרכיביה .
העיקריים, תנאי השולל את היכולת להחזר ההשקעה 97.
בדצמבר2019 אישרה הוועדה לבחירת מפתחים, בתפקידה כוועדת מכרזיםכי חברת רפאל היא .
בסיכום הדיון נכתב בין היתר כי נוכח מרכזיות הפרויקט והפוטנציאל לייצוא רפאל .
נתנה למשהב"ט הנחה בשיעור המרבי.
יצוין כי לאחר המכרז התקיימה חליפת מכתבים בין אחת המתמודדות ובין משהב"ט, שבה עלו .
טענות מצידה לגבי תנאי המכרז, ובהם: מחיר גג שנקבע לתכולות הבסיס, כאשר בפועל העלות .
הריאלית גבוהה ממחיר זה, והגדרת הנחה מרבית בשיעור ניכר שיש בה "עידוד ברור למציעים .
ראש מפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי משהב"ט לא דורש מה תעשיות הביטחוניות .
להשקיע במו"פ, אלא שמפא"ת קובע לעיתים מחיר מרבי במכרז, שמשמעותו היא שהן צריכות .
להשקיע מהמו"פ העצמי שלהן; וכי ההחלטה על היקף ההשקעה במו"פ היא של התעשיות .
בלבד, בהתאם לשיקולים האסטרטגיים שלהן, לתוכניות העסקיות שלהן, ולצפי שלהן להחזר .
ראש מו"פ במפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי כ -40% מהמו"פ העצמי של .
95 מפא"ת מסר כי המטרה של דרישה זו היא לאפשר שילוב של מרכיבים מצד ג ' בתוך המערכת ("ארכיטקטורה .
יצוין כי הפרויקט כולל מרכיבים נוספים על מרכיב הפיתוח .
ההחמרה בעניין זה נוגעת להתייחסות בבל"מ גם לכל אחד ממרכיביה העיקריים של המערכת .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח התעשיות הגדולות מבוצע עבור הזמנות מפא"ת; ועם זאת אין למפא"ת סמכות לשלוט במו"פ .
העצמי של התעשיות, המושקע לפי האינטרסים הכלכליים של ה תעשייה.