HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מתשובת יו"ר הדירקטוריון ומבדיקת התיעוד שהמציא המפעל למשרד מבקר המדינה, עולה כי המפעל לא התחייב לפני ארגון WLA לגבי המתכונת למימוש ההחלטות שקיבל בעניין אחריות חברתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון המפעל לבחון את הנושא ואת היבטיו השונים ולפעול לפי ממצאי בדיקה זו בעניין המשרה האמורה.
באותו חודש ביקש היו"ר את חוות דעתו של היועץ המשפטי החיצוני של המפעל בעניין מינוי "ממונה על אחריות חברתית".
היועץ המשפטי כתב בחוות הדעת שמסר למזכיר המפעל: "נמסר לי על ידי יו"ר הדירקטוריון.
כי נתקבלה החלטה ב - WLA שמפעל הפיס הצטרף אליה, הקוראת לחברות בארגון לנקוט ב הליכים מתאימים כדי לקיים עקרונות להימורים אחראיים ולפעול לבניית מנגנון של CSR [ [CORPORATE SOCIAL 1006 דוח שנתי57ב .
לצורך השוואה יצוין כי בהתאם לעקרונות יסוד וכללי מינהל בשירות המדינה כפי שפורסמו על ידי נציבות שירות המדינה, זכותו של מנהל כללי למנות בלשכתו, לפי שיקול דעתו, יועץ במסגרת משרת אמון הפטורה מחובת מכרז.
בנסיבות אלה, מן הראוי להעלות לאישור הדירקטוריון את המינוי האמור".
היועץ המשפטי לא התייחס בחוות הדעת לעצם היות התפקיד האמור "משרת אמון", ואף לא נדרש כראוי לשאלה אם יש מקום שבעל התפקיד האמור יוגדר "יועץ", אף שאלה השאלות המרכזיות שהיה עליו לברר בנושא זה.
כאמור, אין במפעל פירוט של התפקידים המוגדרים "משרות אמון" וכל המשתמע מכך מבחינת הפעולות שעל המפעל לבצע לאיוש תפקידים אלה.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה באוקטובר 2006 העלה היו"ר שוב את נושא מינוי הממונה על אחריות חברתית.
הוא הציג לדירקטוריון מסמך ובו תיאור התפקיד, פירט את תנאי השכר וציין כי מדובר בתפקיד בהיקף של חצי משרה, וכי הוא מקווה שעוזרת ב' תסכים לקבל את המינוי וכי תנאי העסקתה יועברו לאישורו של הממונה על השכר 75 .
על פי מסמך תיאור התפקיד, "הממונה על אחריות חברתית" אמור, בין היתר, לדאוג שהמפעל יעודד רק הימורים חוקיים; ישתף פעולה עם כל הגופים - הממשלה, גופים אזרחיים, עמותות, חוקרים ומומחים וכלל החברה - על מנת לחלוק מידע, לפתח מחקרים בתחום, לעודד משחקים אחראיים ולעודד הבנה טובה יותר של ההשפעה החברתית של הימורים.
כמו כן על הממונה להבטיח שהמפעל ישמור את חוקי המדינה ויקיים הימורים אחראיים.
הדירקטוריון אישר את בקשתו של היו"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, מתיאור התפקיד שהוגש לדירקטוריון נראה כי מדובר בתפקיד מקצועי לכל דבר ועניין.
נוסף על כך אין בתיאור התפקיד אלמנטים המלמדים שמשרה זו תוגדר "משרת אמון".
המועמדת לתפקיד "הממונה על אחריות חברתית" היא כאמור עוזרת ב'.
לדעת משרד מבקר המדינה, סמיכות הזמנים שבין פעולותיו של היו"ר להנהגת התפקיד החדש, ובין המועד שבו עזבה את תפקידה, מעוררת חשש שהיו"ר יצר את התפקיד עבור עוזרת ב' כדי למצ וא לה משרה במפעל - על חשבון הקופה הציבורית.
רק בעקבות הביקורת השלים היועץ המשפטי של המפעל חוות דעת המרחיבה את חוות דעתו מאוגוסט 2006 בעניין היות התפקיד "הממונה על אחריות חברתית" "משרת אמון".
בדצמבר 2006 העביר היועץ המשפטי של המפעל את חוות הדעת למשרד מבקרהמדינה.
לפי חוות הדעת, התפקיד "מחייב יחסי אמון אישיים בין יו"ר הדירקטוריון של מפעל הפיס לבין נושא משרה.
זאת נלמד ממהותו של התפקיד, שהנושא בו משמש הלכה למעשה מעין בודק פנימי לכל המהלכים ]הממונה על אחריות חברתית [ של מפעל הפיס.
כך, במסגרת תפקידו נחשף העסקיים של מפעל הפיס, לאסטרטגית העבודה, לסודות מסחריים ובעצם לכל מידע הקיים בידי מפעל הפיס לגבי פעילותו בעבר, בהווה ובעתיד".
בתשובת המפעל נכתב כי "אכן מדובר בתפקיד מקצועי.
אך הדרישה למקצועיות לשם מילויו אינה עומדת בסתירה לדרישה, כי ישרור אמון אישי ומלא בין יו"ר המפעל לבין נציב האחריות .
75 הממונה על השכר אינו מאשר הגדרת תפקיד או את הצורך בו ואת אופן בחירת המועמד אלא אם התנאים בהסכם העבודה תואמים את ההוראות.
זאת, בין היתר, בשל רמת חשיפה גבוהה של בעל התפקיד לסודות עסקיים של .
לכן ברור היה למפעל, כי לא דרוש לשם איוש התפקיד הליך של מכרז או קבלת ]המפעל[ הצעות".
עוד כתב המפעל בתשובתו כי אין קשר "בין ההחלטה למנות נציב אחריות חברתית את משרתה כעוזרת היו"ר.
בהיותה פנויה לקבלת התפקיד, ניתן ]'עוזרת ב[ לבין עזיבתה של למשרה האמורה, אשר הולמת את כישוריה ומקצועיותה, כמו גם ]'עוזרת ב[ היה למנות את את האמון השורר בינה לבין יו"ר מפעל הפיס, שהתבטא במשרתה הקודמת".
בינואר 2007 כתב הממונה על השכרלמפעל: "הריני להודיעכם כי אין בסמכותנו לאשר או שלא לאשר את הגדרת התפקיד המוצעת לממונה על אחריות חברתית (סמכות שנמצאת בידי הדירקטוריון).
לאור זאת, אישור רמת השכר לתפקיד המוצע אינה מהווה אישור להגדרת התפקיד".
לדעת משרד מבקר המדינה, הסברי המפעל אינם מפיגים את החשש שתפקיד ה"ממונה על אחריות חברתית" נועד בעצם לשמש "סידור עבודה" לעוזרת ב'.
מאחר שמדובר בתפקיד חדש במפעל, היה על היו"ר להנחות את היועץ המשפטי להשלים את חוות דעתו ולהידרש במישרין לשאלה מה הוא ההליך הראוי לבחירת מועמד לתפקיד זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על היו"ר למסור לדירקטוריון מלכתחילה את כל הפרטים הדרושים להחלטתו בעניין התפקיד ובעניין המועמדת לתפקיד.
נוכח הגדרות התפקיד, לא היה הדירקטוריון צריך לאשר את המינוי בתור "משרת אמון", אלא לדרוש בדיקה שבה ייקבע אם לשם איוש התפקיד דרוש הליך של מכרז או של קבלת הצעות.
על הדירקטוריון לבחון את הנושא מחדש, גם נוכח הספקות בעניין מחויבותו בדבר אופן מימוש העקרונות שקבע ארגון WLA , ובכלל זה לבחון אם אכן דרוש למנות לשם כך עובד מיוחד או שמא עובד שהמפעל כבר מעסיקו יכול למלאו לצד תפקידיו האחרים.
חברותו של יו"ר הדירקטוריון בדירקטוריונים אחרים 1.
בהסכם העבודה האישי שחתם היו"ר, מר שמעון כצנלסון, ביוני 2003 עם המפעל נקבע כי "בתקופת כהונתו בחברה לא יהיה היו"ר רשאי לעסוק בכל עבודה אחרת בשכר, או למלא כל תפקיד אחר, אלא אם אישר זאת הדירקטוריון במפורש".
(א) באוגוסט 2003 דיווח היו"ר לד ירקטוריון המפעל שהוא עומד להתמנות לדירקטור חיצוני בדירקטוריון של חברה ג', אך לא ביקש את אישורו כנדרש בהסכם העבודה שלו.
בדצמבר 2003 החל יו"ר הדירקטוריון לשמש דירקטור בחברה זו.
היו"ר מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל גמול על השתתפות בישיבות הדירקטוריון של חברה ג'.
(ב) באפריל 2006 דיווח היו"ר לדירקטוריון המפעל כי "ביקשו ממני להיות דירקטור העוסקת בתחום הנדל"ן]'בחברה א[76 .
"ונתתי את הסכמתי לדעת משרד מבקר המדינה, מטרתה של קבלת אישור הדירקטוריון היא לוודא שהחברות בדירקטוריון האחר לא תפגע בעבודתו של היו"ר במפעל ו לא תגרום .
76 בעניין פעילותה של חברה א' ושל חברת האם שלה ראו להלן.
לניגוד עניינים בין תפקידיו.
על היו"ר לבקש מהדירקטוריון אישור מפורש למינויו לתפקידים האמורים, כנדרש בהסכם העבודה שלו, ולא להסתפק בדיווח.
באוגוסט 2006 ,, בעקבות הביקורת, הביא היו"ר את תפקידיו האמורים לאישור הדירקטוריון בדיעבד.
בישיבת הדירקטוריון אמר היו"ר: "דיווחתי לדירקטוריון שאני משמש כדירקטור בשתי חברות: חברה ג' וחברה א' ועפ"י ייעוץ משפטי שקיבלתי נאמר לי שלא צריך לאשר.
מתברר שכן הייתי צריך לאשר ולא רק לדווח לכם כפי שעשיתי ולכן אבקש אישור והסכמה לתפקידים הנ"ל".
היו"ר ציין כי אחיו הוא הן אחד מבעליה של חברה א', והן שותף בחברה ב', ולא ]'לחברה ב[ שהיא חברת האם של חברה א'.
היו"ר הוסיף: "לי, כמובן, אין שום קשר אחרת.
יתרה מכך, לפי מיטב ידיעתי, מה שבדקתי פה במפעל הפיס, אין למפעל שום קשר, לא ".
הדירקטוריון אישר את תפקידיו האחרים ]'חברה א[ ולא עם]'חברה ב[ עםשל היו"ר.
חברה א' עוסקת באיתור, ייזום ופיתוח הזדמנויות בתחום הנדל"ן בפולין ובהונגריה.
היא רשומה בתור חברה ציבורית בהולנד.
חברה ב' היא אחת מבעלי המניות של חברה א'.
חברה ב' עוסקת בנדל"ן בארץ ובחו"ל.
היא מנהלת ומבצעת פרויקטים נדל"ניים בארץ, מפקחת עליהם ומתקשרת עם בעלי קרקעות, יזמים וגופים ומוסדות ציבוריים בהסכמים למתן שירותים.
אחיו של יו"ר דירקטוריון מפעל הפיס הוא המנכ"ל לשעבר של חברה ב' ובמועד סיום הביקורת שימש מנכ"ל חברה א'.
יצוין שחברה א' היא חברת נדל"ן בחו"ל, הקשורה לחברה ב', שהיא חברת נדל"ן ישראלית המתקשרת כאמור עם גופים ומוסדות ציבוריים בארץ לשם מתן שירותי ניהול, פיקוח וביצוע בכל הנוגע לפרויקטים של נדל"ן.
המפעל תומך ברשויות מקומיות בארץ כדי שיפעלו, בין היתר, להקמת מבנים, למשל בתי ספר, למען הציבור.
עוד בשנת 2004 , בדוח מבקר המדינה על מפעל הפיס 77 שעסק במי נוי בעלי תפקידים במפעל למשרות בגופים אחרים, כתב משרד מבקר המדינה כי "כדי להבטיח מינהל תקין וטוהר מידות, מן הראוי לקיים, קודם מינוים של עובדים ובעלי תפקידים בגוף ציבורי (לרבות גוף דו-מהותי) לתפקידים מחוץ לגוף, בדיקה של חשש לניגוד עניינים.
מן הראוי לבדוק את החשש לניגוד עניינים כלהלן: על העובד או בעל התפקיד שקיבל את הצעת המינוי (להלן - המועמד) לדווח בכתב לגורמים המוסמכים (כגון המנכ"ל, היו"ר או הדירקטוריון), פרק זמן סביר לפני המינוי, על הצעת המינוי שקיבל, ולפרוס לפניהם מידע מפורט על הגוף שבו הוצע לו המינוי, ו בכלל זה -מבנה הגוף (חברות בנות, חברות אחיות, אשכול החברות שהוא משתייך אליו וכיו"ב), תחומי פעילותו, בעליו, מנהליו, הפרויקטים שהוא משתתף בהם וכן הקשרים הקיימים והפוטנציאליים בין הגוף שהוא עובד בו לבין הגוף שבו הוצע לו המינוי.
על הגורמים המוסמכים לבדוק את המיד ע ובמידת הצורך לאסוף מידע משלים.
עליהם לדון בעניין ולקבוע, באופן מנומק, אם המינוי עלול ליצור ניגוד עניינים.
אם יקבע שיש חשש לניגוד עניינים, עליהם להחליט אם החשש מונע את המינוי כליל, או שניתן להתיר את המינוי בתנאים שהמועמד יידרש לעמוד בהם.
המועמד לא יסכים ל הצעת המינוי בטרם יקבעו הגורמים המוסמכים את עמדתם".
ביולי 2004 , בעקבות הדוח האמור של משרד מבקר המדינה, העביר מזכיר המפעל לחברי הנהלת המפעל תזכורת בעניין החובות וההגבלות שיחולו עליהם אם יקבלו הצעה למלא תפקיד .
77 דוחות על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה, 2004 ', עמ5.
המזכיר ציין במכתבו כי אין "בתזכירזה כדי לגרוע מהוראות הסכם העסקה בין החברה לבין חבר ההנהלה והוא בא להוסיף עליהם.
כמו כן אין בתזכיר זה משום פגיעה בהוראות חוק החברות בדבר החובה הכללית להימנע מלהימצא במצב של ניגוד ענינים והוא בא להוסיף על הוראות חוק החברות".
(א) הביקורת העלתה כי באפריל 2006, כשדיווח היו"ר לראשונה על חברותו בדירקטוריון של חברה א', הוא לא פעל על פי העקרונות שנקבעו בדוח האמור של משרד מבקר המדינה, אף שעקרונות אלה אומצו בהנהלת המפעל בתור הנחיות לביצוע.
כאמור, היו"ר הסתפק בדיווח לדירקטוריון כי התבקש לשמש חבר דירקטוריון בחברה א' וכי הוא נתן את הסכמתו לכך; הוא לא דיווח על קשריה של חברה א' עם חברה ב', ואף לא ציין שאחיו שימש בעבר מנכ"ל חברה ב' בעבר ומשמש בהווה מנכ"ל חברה א'.
הוא גם לא פירט בפני הדירקטוריון את מבנה החברה ואת תחומי פעילותה, ואף לא את קשריה של חברה ב' עם גופים ציבוריים, כנדרש.
רק באוגוסט 2006 ,, בעקבות הביקורת, הביא כאמור היו"ר לאישור הדירקטוריון בדיעבד, את מועמדותו לדירקטור בחברה א', וציין כי אחיו הוא אחד הבעלים של חברה א' ושותף בחברה ב', שהיא חברת האם של חברה א'.
על פי תמליל הישיבה, היו"ר לא פירט את עיסוקיה של חברה ב' באר ץ ולא ציין שהיא מתקשרת עם גופים ציבוריים, אלא מסר לדירקטוריון כי וידא שלמפעל הפיס אין שום קשר עם שתי החברות.
בדצמבר 2006 , בעקבות טיוטת דוח מבקר המדינה, הביא היו"ר לאישור (בדיעבד) בפעם השלישית את מועמדותו בתור דירקטור בחברה א', וציין כי לחברה א' "אין שום פעילות בישראל ומכאן לא יכול להיות לה קשר למוסדות חברה [ היא אחד מהבעלים של]'שחברה ב[ עובדה]ה[ .
וגופים ציבוריים בישראל אין לה כל רלוונטיות לענייננו".
הדירקטוריון אישר בדיעבד את בקשתו של ]'א היו"ר.
(ב) גם דירקטוריון המפעל לא פעל על פי העקרונות שקבע משרד מבקר המדינה בדוח משנת 2004 , אף שהנהלת המפעל אימצה אותם כהנחיה לביצוע.
לאחר שקיבל הדירקטוריון את דיווח היו"ר באפריל 2006 , הוא לא בדק את המידע שמסר היו"ר ולא קבע אם המינוי עלול ליצור ניגוד עניינים בין תפקידיו של היו"ר.
אין זה מן הנמנע כי לו נעשתה בדיקה מסודרת של החשש לניגוד עניינים, היה הדירקטוריון מוצא כי אין חשש לניגוד עניינים או קובע תנאים למינוי והסדרים למניעת ניגוד עניינים, אולם כאמור הבדיקה לא נעשתה כלל, ובכך יש טעם לפגם.
רק בדצמבר 2006 הביא היו"ר לידיעת הדירקטוריון את מלוא הפרטים על חברה ב', על תחומי פעילותה ועל קשריה עם גופים ציבוריים.
חברי הדירקטוריון נתנו ליו"ר פה אחד את הסכמתם למינוי.
הביקורת העלתה כי גם לאחר שהיו"ר הציג שוב את הנושא לפני הדירקטוריון, לא בדק הדירקטוריון את הצהרתו של היו"ר בעניין חברה א' ולא בדק אם לחברה ב' יש קשרי גומלין עם גופים ציבורי ים ואם המינוי עלול לגרום להיווצרות ניגוד עניינים, ואישר את בקשתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הדירקטוריון לשוב ולבדוק את התפקידים האמורים של היו"ר על פי העקרונות שנקבעו בדוח מבקר המדינה משנת 2004 בעניין אופן בדיקת מינוי בעלי תפקידים במפעל למשרות בגוף אחר.
כ ן עליו 1010 דוח שנתי57ב .
לדרוש מהיו"ר למסור לו את כל הפרטים הדרושים לבדיקה האמורה, ובכלל זה להודיע לו אם הוא מקבל שכר כלשהו עבור מילוי תפקידים אלה.
על המפעל לפעול למימוש העקרונות שנקבעו בעניין בדוח מבקר המדינה האמור ואומצו בהנהלת המפעל בתור הנחיות לביצוע.
עבודות פרטיות של עובדי המפעל באפריל 2006 ביקש משרד מבקר המדינה מהמפעל להמציא לו רשימה מפורטת של כל העבודות הפרטיות (להלן - העבודות הנוספות) של עובדים ושל נושאי משרה במפעל שדווחו ואושרו, ושל הגורמים במפעל שאישרו את העבודות הנוספות.
המפעל התבקש לצרף לתשובתו את נוהל המפעל בנושא, ואם אין נוהל כזה - לפרט את הקריטריונים לבחינת בקשה לעבודה נוספת ולאישורה.
מתשובת המפעל עולה כי למפעל אין נוהל בנושא הליך אישור עבודה פרטית.
עוד עולה כי שבעה עובדים במפעל, רובם עובדים בכירים, עוסקים בעבודה נוספת מתוקף אישורים שנתן להם המנכ"ל.
מקצת האיש ורים שפג תוקפם חודשו רק במהלך הביקורת.
בתשובה שכתב המפעל למשרד מבקר המדינה באפריל 2006 נאמר כי "הנחייה בדבר איסור עבודה נוספת מצויינת בנוסח הסטנדרטי העדכני של ההסכמים האישיים: .
כל עוד מתקיימים יחסי עובד-מעביד בין הצדדים, לא יהיה העובד רשאי לעבוד בכל עבו דה אחרת או לעסוק בכל עיסוק אחר.
והכל בין בתמורה ובין שלא בתמורה, אלא אם כן העובד קיבל על כך אישור בכתב ומראש ממנכ"ל החברה.
כמו כן, היא מצוינת בסעיף 91 .
:בהסכם הקיבוצי התקף עובד קבוע המועסק במפעל במשרה מלאה אינו רשאי לעסוק בשום עבודה נוספת בשכר, אלא אם קיבל רשות מוקדמת בכתב לכך מאת המפעל".
עוד ציין המפעל כי הקריטריונים שהבקשות שהוגשו בעבר נשקלו על פיהם הם היעדר תחרות, היקף משרה מצומצם ומניעת פגיעה בעבודה.
בדצמבר 2006 כתב המפעל למשרד מבקר המדינה כי "המנכ"ל ערך בירור בטרם מתן האישור ושלל את אופציית ניגוד העניינים בין העבודה הנוספת לבין עבודתם במפעל.
כל שבעת האישורים ניתנו ספציפית על-ידי המנכ"ל לאחר שבחן את הנושא מקרוב ווידא כי אכן הנהלים הראויים בנוגע לעבודה נוספת מתקיימים.
היעדר ניגוד עניינים של עובד המפעל, בין עבודתו לבין עיסוקו הנוסף, הינו אינטרס מובהק קודם כל של המפעל".
המפעל לא צירף לתשובתו מסמכים המעידים שתהליך אישור העבודה הנוספת לעובדי המפעל האמורים בוצע במלואו על פי העקרונות שקבע משרד מבקר המדינה בדוח משנת 2004 ושהנהלת המפעל אימצה בתור הנחיה לביצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל להשלים את הבד יקות הדרושות בעניין עבודותיהם הפרטיות של עובדי המפעל, לפרסם בהקדם נוהל פנימי בנושא הליך אישור עבודה פרטית ולהביאו לידיעת כל עובדי המפעל, וכן לבצע בדיקות תקופתיות כדי לוודא שההוראות בנושא מיושמות.
תקן עובדי המפעל הביקורת העלתה כי אין למפעל תקן כוח אדם מפורט, אלא רשימה של מצבת העובדים בכל חטיבה או אגף שבה מפורטים רק תפקידו של כל עובד והיקף המשרה שלו.
בהצעות התקציב לכל אחת מהשנים 2003 -2006 צוין רק מספר העובדים המתוכנן, ולפעמים גם מספרם בפועל בכל חטיבה או אגף, בסעיף "שכר ומבנה כוח אדם", בלא פירוט נוסף.
זאת ועוד, לא בכל שנה הושווה מספר העובדים בכל יחידה למספרם בשנה הקודמת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקבוע ולהביא לאישור הדירקטוריון תקן כוח אדם מפורט, הכולל בין היתר את הנתונים האלה: המבנה הארגוני של המפעל; רשימת התפקידים ותחומי העיסוק שכל תפקיד כולל; תיאור התפקיד; מתח הדרגות שלו; הכפיפות הארגונית של בעל התפקיד; "משרות האמון" במפעל78 .
נוסף על כך על המפעל להביא לאישור הדירקטוריון בכל שנה את שיא כוח האדם ולהציג לו נתונים מפורטים על מצבת העובדים בפועל.
ממצאי הביקורת דלעיל מעלים ליקויים בתפקודו של המפעל בהיבטי ם הנוגעים לניהול כוח אדם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל להקפיד שפעולותיו הנוגעות לתחום ניהול כוח האדם על היבטיו השונים יעלו בקנה אחד עם נורמות התנהגות ציבוריות, לתת לפעולותיו בתחום האמור ביטוי ראוי בנהליו ולנקוט את הצעדים הדרושים ליישומם.
מפקח-על על הה גרלות .
המפעל מייחס חשיבות רבה לתדמית ציבורית מהוגנת בעיני לקוחותיו.
כדי לשמור על חוקיותן ותקינותן של הגרלות הפיס, הן מתקיימות על פי תהליך מוגדר ומבוקר ובנוכחות חברי ועדה מפקחת.
על פי הנוהל, בוועדה המפקחת על ההגרלות חברים רואה חשבון, נציגי ציבור ונציגי המפעל.
ל וועדה אחרי ות כוללת לנהל כל הגרלה ולוודא שתוצאותיה תקינות.
תפקידה גם לפקח על חוקיות מהלך ההגרלה.
נוסף על הוועדה המפקחת על ההגרלות המפעל מתקשר גם עם עורך דין חיצוני כדי שישמש מפקח-על על ניהול ההגרלות ועל תקינותן.
מפקח זה אינו משתתף באופן פעיל בהגרלות ובניהולן.
באוקטובר 2003 הודיע עורך הדין ששימש באותה עת מפקח -על על ניהול ההגרלות ועל תקינותן למנכ"ל המפעל כי ברצונו להפסיק את ההסכם בינו ובין המפעל משום שהוא אינו מוכן להיענות לבקשת המפעל להפחית משכרו ולקצץ בהיקף שעות הפיקוח של משרדו על ההגרלות.
הפסקת ההסכם נכנסה לתוקף בדצמבר 2003.
78 ראודוח שנתי 55 ב' של מבקר המדינה ( 2006 '), עמ 39 , בפרק "העסקה ותקינת כוח אדם במשרדי ממשלה".
בנובמבר 2003 העביר המנכ"ל לוועדה לבחירת יועצים ומומחים במפעל, שהוא עומד בראשה, בקשה להתקשרות עם עורך דין חדש (להלן עורך הדין, או מפקח-העל) כדי שישמש מפקח-על.
לקראת הדיון שעמדה הוועדה לקיים בעניין ביקשה מנהלת האגף להתקשרויות רכש ומ כרזים מן המזכיר למסור לה מסמכים המפרטים "את ההליך שהוביל לבחירתו של " כדי שהיא תוכל לציין זאת בפרוטוקול הוועדה.
המזכיר השיב לה כי ]עורך הדין[ עורך דין עלו כמה שמות בעניין התפקיד, ולבסוף נבחר עורך הדין.
מנהלת האגף מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא פנתה למזכיר מאחר שהוא שמרכז את העבודה המשפטית במפעל.
בנובמבר 2003 החליטה הוועדה לבחירת יועצים ומומחים לאשר את ההתקשרות עם עורך הדין לתקופה של 12 חודשים בשכר חודשי קבוע של 4,000 דולר, לא כולל מע"מ.
בוועדה ע[ הציג המנכ"ל את הבקשה והסביר כי לאחר "הניסיון הכושל לנהל מו"מ עם ורך הדין , ובקשתו להפסיק את ההתקשרות, נעשתה פנייה למספר ]שכר הטרחה [ להפחתת ]הקודם משרדי עו"ד לביצוע השירותים למתן שירותי פיקוח ובקרה על הגרלות".
עוד ציין המנכ"ל כי השכר החודשי שהוצע לעורך הדין נמוך ב- 2,500 דולר מהשכר ששולם לעורך הדין הקודם ששימש בתפקיד.
ביולי 2006 הסביר המזכיר למשרד מבקר המדינה, כי השיקול הכלכלי לא היה השיקול היחיד בבחירה בעורך הדין לתפקיד, וכי הגורמים הנוגעים בדבר במפעל הביאו בחשבון, בין היתר, גם את היותו דמות המוכרת לציבור.
המזכיר לא התייחס בהסבריו לשאלה מדוע לא הוצעו לוועדה עורכי דין נוספ ים, העשויים גם הם להיות דמויות ציבוריות, אף שציין כאמור כי נעשתה בדיקה כזאת.
בדצמבר 2006 מפקח[ כתב המזכיר למשרד מבקר המדינה כי "לעו"ד- היה יתרון משמעותי על כל עו"ד אחר שכן הוא עצמו מהווה דמות שיווקית המשדרת ]העל אמון בציבור הרחב".
בתשובת המפעל נכתב כי "במשמפקח [ א ומתן שנוהל עם עוה"ד-, הסכים האחרון לבצע ]העל את התפקיד בשכר הנמוך ב-40% משכרו של המפקח הקודם.
במחיר נמוך זה קיבל המפעל הן מפקח[ מענה לתפקיד מפקח העל והן ערך מוסף שיווקי.
יוזם ההתקשרות העיקרי עם עו"ד- היה המזכיר ואילו המנכ"ל הציג את הנושא בפני ]העלהוועדה המתאימה.
למרות זאת, אף אם המנכ"ל היה זה שיזם את ההתקשרות, לא ברורה הטענה, כי יש בכך טעם לפגם.
האם לא מתבקש, כי יוזם התקשרות כלשהי יציגה בפני הוועדה המתאימה?
משרד מבקר המדינה העלה כי חוץ מהסקירה הלקונית שכאמור מסר המנכ"ל לוועדה בעל פה בנובמבר 2003, הוא לא הציג לוועדה נתונים על הליך הפנייה למועמדים אחרים ועל אופן קבלת ההחלטה לבחור בעורך הדין למפקח-על.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלפיקוח על ההגרלות במפעל ולזהותו של מפקח העל נודעת חשיבות רבה מבחינה ציבורית ותדמיתית, ונוכח סדרי עבודתה של הוועדה לבחירת יועצים ומומחים במפעל 79 , היה על המנכ"ל לפרט לפני הוועדה את הליך בחירתו של מפקח-העל.
מהאמור לעיל עולה כי את ההתקשרות של המפעל עם עורך הדין יזם המנכ"ל.
הוא שהעביר את הבקשה בנושא לוועדה לבחירת יועצים ומומחים, והוא שהציג את הנושא לוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש טעם לפגם בכך שהמנכ"ל, .
79 את ממצאי הביקורת לגבי טיפול המפעל בהעסקת מומחים ויועצים חיצוניים ראו דוחות מבקר המדינה לביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יוני 2002 '), עמ 645.
,שכאמור יזם את ההתקשרות, הוא שהציג את הבקשה לוועדת יועצים ומומחים ששימש היו"ר שלה ואשר היה שותף להחלטתה לאשר את ההתקשרות.
בנובמבר 2004 אישרה ועדת יועצים ומומחים, ובראשה המנכ"ל, להאריך את ההתקשרות עם עורך הדין בשנה, עד 31.
הת וספת להסכם נחתמה רק בפברואר 2005.
בסוף דצמבר 2005 חתמה הוועדה על עוד הארכה של ההתקשרות עם עורך הדין עד 31.
על פי סעיף4 מפקח[ בהסכם, "עו"ד- ישמש כמפקח ]העל-על על ניהול וביצוע ההגרלות יבצע את הפיקוח על ההגרלות באופן שוטף לפי שיקול ]ו[ .
מטעם המפעלדעתו, ובהתייעצות מפקח[ .
שוטפת עם מנכ"ל המפעל, או מי מטעמו- לא ייטול חלק פעיל בביצוע ובניהול ]העל נוכח אישית בהגרלות, אך הוא רשאי לשלוח ]עורך הדין[ ההגרלות גופן.
ככלל, יהיה עו"ד במקומו אחד משלושה עורכי-הדין העובדים במשרדו".
מפקח[ עוד נקבע בהסכם כי "עו"ד- ידווח ליו"ר המפעל וכן למנכ"ל המפעל ו/או למי ]העל שהוא ימנה לכך מטעמו, כל אימת שנתגלה ליקוי בתקינות ההגרלות או בנהלים לפיהם מבוצעות ההגרלות או באופן בו מוחזק ומבוקר ציוד ההגרלות, או בהיבטים האחרים של ההגרלות, מבחינת התאמתן לתכניות ההגרלות.
לבקשת המפעל ובמעורך [ ידת הצורך, עו"ד יגיש דו"חות לגבי עבודתו השוטפת (כולל ממלאי מקומו.
]הדין בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצאו דיווחים על נוכחותו של מפקח -העל או ממלאי מקומו בהגרלות המפעל.
רק בעקבות הערות משרד מבקר המדינה ביקש המפעל ממפקח-העל להמציא לו דיווח על מועדי הנוכחות שלו ושל ממלאי מקומו בכל ההגרלות שהתקיימו בתקופת העסקתו במפעל.
באוגוסט 2006 מסר מפקח-העל למנהל אגף זכיות והגרלות במפעל רשימת נוכחות שלו ושל נציגיו בהגרלות ה"לוטו" וה"אקסטרא"80 בלבד, בתקופה שבין 2.
מהדיווח עולה כי בין 2.
05 התקיימו בסך הכול 1,443 "הגרלות "לוטו ו"אקסטרא"; מפקח-העל נכח ב -14 מההגרלות, ונציגיו נכחו ב-41 הגרלות.
(בסך הכול נכחו הוא או נציגיו ב-55 הגרלות, שהן 3.
81% "בלבד מכל הגרלות ה"לוטו וה"אקסטרא" שקיים המפעל באותה תקופה); מתחילת 2006 ועד 1.
06 נכחו מפקח-העל או נצ יגיו ב-11 מהגרלות ה"לוטו" וב-54 מהגרלות ה"אקסטרא", ובסך הכול ב -65 ( 3.
84% ) מ - 1,694 מכל הגרלות ה"לוטו" וה"אקסטרא" שקיים המפעל באותה תקופה.
הביקורת העלתה כי לפני שביקש המפעל מעורך הדין שימסור לו דיווח על נוכחותו או על נוכחותם של נציגיו - בעקבות הביקורת - לא יזם המפעל כל פנייה לעורך הדין מאז דצמבר 2003 על מנת לקבל ממנו דוחות על עבודתו השוטפת בתור מפקח-העל; גם כשפנה המפעל בעקבות הביקורת אל עורך הדין בבקשה שימסור לו דיווח על נוכחותו בהגרלות, מסר לו עורך הדין דיווח חלקי בלבד, שכלל מידע רק על הגרלות ה"לוטו" וה"אקסטרא" שהתקיימו מיולי 2005 .
בלבד בדצמבר 2006 מסר עורך הדין למשרד מבקר המדינה: "משרדי אינו נוהג לשמור מעבר ל-30 ימים (בניגוד להגרלות 'לוטו' ו-'אקסטרא') דוחות נוכחות לעניין ההגרלות המכונות 'פיס 777 ,' '123 ', 'צאנס' ואחרות, נוכח ריבוי ההגרלות והעומס הרב הכרוך בשמירת טפסים כה רבים .
שניים מששת סוגי ההגרלות שמקיים המפעל 1014 דוח שנתי57ב .
מחד גיסא, ולאור הנחתי כי 30 ימים הינם זמן די והותר לברורים כאלה ואחרים הנוגעים הנוגעת ]המפעל[ לאחת מן ההגרלות שפוקחו ובוקרו על ידי אנשי משרדי.
נוכח הערת לשמירת התרשומות, הודעתי כי אדאג לשמור את כל דוחות הנוכחות.
מעתה והלאה במשך תקופה של 24 .
"חודשים הביקורת העלתה כי במשרדיהם של היו"ר ושל המנכ"ל ובאגף זכיות והגרלות לא נמצאו כל דיווחים שמסר עורך הדין במהלך כל תקופת העסקתו על ליקויים כלשהם שנמצאו בתקינות ההגרלות, בנהלים שההגרלות מתקיימות לפיהם, באופן החזקת ציוד ההגרלות, או בהיבטים האחרים של ההגרלות הנוגעים להתאמתן לתכניות ההגרלות, כמפורט בהסכם ההתקשרות עם עורך הדין.
מהאמור לעיל עולה כי המפעל כלל לא פיקח על העסקתו של עורך הדין.
בתשובתו מדצמבר 2006 כתב עורך הדין למשרד מבקר המדינה כי על פי ההסכם שנחתם בינו ובין המפעל "'לבקשת המפעל במידת הצורך' אגיש דוחות לגבי עבודתי השוטפת.
עד ביצוע הביקורת נשוא דוח זה, לא התבקשתי להמציא 'למפעל הפיס' דוח לגבי עבודתי.
כך גם בכל ונוכח מקצוענות ומקצועיות עורכי ההגרלות, לא התגלו ]המפעל[ תקופת עבודתי בשירות תקלות כמבואר בהסכם, אשר הצריכו המצאת דוח לידי המנכ"ל או מי מטעמו".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הפיקוח למפעל מבחינה ציבורית ומבחינה תדמיתית ונוכח גובה השכר שהמפעל משלם למפקח -העל, על המפעל לקיים בקרה צמודה על אופן מילוי התפקיד; בין היתר, על המפעל לנהל מעקב אחר נוכחותו של מפקח-העל או נציגיו בהגרלות למינ יהן.
לשם כך אל למפעל להסתמך רק על דיווחי הנוכחות של מפקח-העל, אלא לנהל בעצמו מעקב בעניין זה.
כאמור, ההתקשרות עם מפקח -העל נעשתה בהסתמך על המוניטין הציבוריים שלו.
ראוי שהמפעל ידרוש ממפקח-העל כי הוא או נציגיו יהיו נוכחים ככל האפשר בהגרלות, וכי יקיים את מה שנק בע בהסכם ההתקשרות עמו, ויהיה נוכח אישית ברוב ההגרלות ורק במקרים היוצאים מן הכלל ייעזר בעובדים ממשרדו.
על המפעל לדרוש ולהקפיד לקבל ממפקח -העל דיווח שוטף שכתב על התנהלות ההגרלות שהתקיימו בנוכחותו או בנוכחות נציגים מטעמו.
אם אין למפקח -העל הערות בדבר ליקויים בהתנהלות ההגרלות, יש מקום שגם דיווחים כאלה יימסרו בכתב.
בתשובת המפעל נכתב כי המפעל "קיבל לתשומת ליבו את הערות הביקורת בנושא דיווח על נוכחות המפקח בהגרלות הרגילות.
כמו -כן, ביקש המפעל מהמפקח לשמור תיעוד גם לגבי נוכחות בהגרלות רגילות לתקופה של 24 חודשים לפחות.
כך גם, הורה מנכ"ל המפעל למנהל אגף זכיות והגרלות, לערוך מעקב על נוכחות המפקח על ההגרלות.
אם נוכחות המפקח לפי הדו"ח שיומצא למנכ"ל, תהא לדעת המנכ"ל נמוכה, יתערב המפעל בשיקול הדעת של המפקח ויורה לו להגדיל את תדירות הופעותיו.
עוד יצויין בהקשר זה, כי מנכ"ל המפעל החליט לאמץ את עמדת הביקורת ולקבל דו"ח שוטף על מהלך כל הגרלה בה נכח המפקח, לרבות הגרלות בהן לא היו ליקויים".
הבקרה על השימוש במבנים .
לפי נתוני המפעל, בשנים 1989 -2005 נבנו במימונו יותר מ-760 מבנים לשימושים שונים ברחבי הארץ 81.
בהתאם לתזכיר ההתאגדות של המפע ל ולפי נהליו הוא אמור להקפיד שהשימוש במבנים הללו יהיה על פי הייעוד שנקבע להם, ולכן הוא מעגן בהסכמים שהוא חותם עם הרשויות המקומיות שבתחומיהן מוקמים המבנים את האמצעים שיוכל לנקוט נגדן אם ישתמשו במבנה שלא על פי הייעוד שנקבע לו, או לא ישתמשו בו כלל, בלי לקבל את אישורו (להלן - חריגות בשימוש).
האמצעים כוללים, בין היתר, החזר של המענק שנתן המפעל לרשות המקומית לשם הקמת המבנה ואי-העברת מענקים נוספים לרשות; וקיזוז של המענק מכספים שהרשות המקומית תהיה זכאית לקבלם ממשרד האוצר (ובכלל זה מהחשב הכללי), ממשרד הפנים ומגופים נוספים.
בחודשים מרס ואפריל 2006 ,ובאוגוסט אותה שנה בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין היבטים שונים בבקרה של המפעל על חריגות בשימוש במבנים שמימן את הקמתם ואת הצעדים שנקט כדי למנוע או להפסיק חריגות כאלה.
בדיקה פרטנית נעשתה לגבי חריגה בשימוש במבנה של מוסד סיעודי שהקים המפעל בבית שאן.
הביקורת נעשתה באגף לבקרת מבנים ותשתיות במפעל (להלן - האגף לבקרת מבנים) וביחידות נוספות במפעל.
בדיקות השלמה נעשו בעיריית בית שאן, במשרד הבריאות ובאיגוד ערים אזור יזרעאל שירותי כבאות והצלה.
הפעולות למניעת חריגה בשימוש במבנים .
במפעל פועל אגף לבקרת מבנים ותשתיות, ומנהל האגף כפוף למנכ"ל.
בנוהל לבקרת מבנים ותשתיות פיס (להלן - נוהל לבקרת מבנים) נקבע כי על האגף לבדוק רשימה של מבנים שתיקבע על פי תכנית העבודה השנתית שיאשר המנכ"ל ותילקח מרשימה של כל מבני הפיס "הפעילים", ולא תכלול מבנים שכבר נב דקו בבדיקות קודמות.