HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך, למשל, במטה על"א יש ארבעה מחוזות גאוגרפיים (מרכז, צפון, דרום ותל אביב -ירושלים -יהודה ושומרון ) ושלושה מחוזות למגזר הלא יהודי (מחוז צפון ומחוז מרכז בחברה הערבית ו מחוז המגזר הבדואי).
חלוקה זאת שונה מהחלוקה של מחוזות משרד החינוך: שישה מחוזות גאוגרפיים (מרכז, תל אביב, חיפה, צפון, דרום וירושלים-מנח"י) ושני מחוזות למגזרים ייחודיים באוכלוסייה (התיישבותי וחרדי) 78 .
גם חלוקת היישובים בין המחוזות שונה בשני הגופים.
דוח הפקת לקחים של המשרד לבט"פ מנובמבר 2010 עמד על ההתפתחות המשובשת של מטה על"א וציין כי ועדת ההיגוי הלאומית לא הגדירה מראש, עוד משלב מיסוד התכנית, את מבנה מטה על"א בשל מחלוקת שהתגלעה בין בעלי התפקידים בתכנית.
בדוח סטטוס מיולי 2012 ציין מנהל מחוז מרכז בחברה הערבית כי השוני בין הפריסה הגאוגרפית של מחוזות על"א ובין הפריסה של מחוזות המשרדים האחרים מקשה על מנהלי מחוזות על"א לשלוט מן הבחינה הארגונית והמקצועית ברשויות שבאחריותם.
כך, לדוגמה, רשויות מחוז מרכז של החברה הערבית בעל"א פרוסות על פני שלושה מחוזות של משרד החינוך (מרכז, צפון וחיפה), והדבר מקשה על מנהל המחוז לבצע פיקוח ובקרה עליהן ועלול להקשות עליו לתאם ולשתף פעולה עם בעלי התפקידים המקבילים לו במחוזות משרד החינוך.
מנהל מחוז מרכז בחברה הערבית המליץ לבחון את חלוקת הרשויות מחדש, על פי הפריסה הגאוגרפית שלהן ופריסת המחוזות הנהוגה במשרדי הממשלה.
למרות זאת נמצא כי במסגרת ארגון יחידותיו לא התאים מטה על"א גם את חלוקת מחוזותיו לצורכי הדרגים המחוזיים של המשרדים השותפים לתכנית על"א.
בכלל זה לא דן בהצעתו של מנהל מחוז מרכז בחברה הערבית לשינוי חלוקת המחוזות לשם טיוב תהליכי התיאום ושיתוף הפעולה עם משרד החינוך ועם משרדי ממשלה אחרים במחוזות, ואף לא גיבש פתרון אחר לכך.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ כי המבנה הארגוני של על"א, שעל פיו מחולקת הארץ למחוזות, אכן כרוך בקשיים הנוגעים לקשרי העבודה עם בעלי תפקיד ים ממשרדי ממשלה אחרים ובייחוד עם בעלי התפקידים במחוזות משרד החינוך.
עם זאת הוא ציין כי מטה על"א לא יוכל להתאים את עצמו לפריסת המחוזות של משרד החינוך מפני שמנהלי המחוזות נדרשים לקיים קשרי עבודה גם עם בעלי תפקידים במשרדים אחרים ו במשטרה, שפריסתם הגאוגרפית שונה מזו של משרד החינוך ושל תכנית על"א.
לפיכך אי-אפשר לקבל את הצעתו של מנהל מחוז מרכז בחברה הערבית.
מינהל חברה ונוער מקיים מחוז למגזר הערבי 854 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר שלנוכח הקשיים הניכרים בשיתוף הפעולה עם משרד החינוך, הנובעים מהשונות בפריסה הגאוגרפית של מחוזות תכנית על"א ומחוזות משרד החינוך, ולנוכח היותו של משרד החינוך גורם מרכזי בתכנית על"א, ראוי שמטה על"א ישוב וישקול להתאים את מחוזותיו לאלה של משרד החינוך.
לחלופין ראוי לשקול למנות מנהל מחוז בכיר שירכז את עבודת מנהל המחוז מול המחוז של משרד החינוך כדי לייעל את שיתוף הפעולה בין הגופים.
שיתופי פעולה ברשות המקומית : (א) כינוס ועדות היישוב: לפי המתווה, על ועדת החינוך לקדם אקלים חינוכי מיטבי במוסדות החינוך של הרשות, לגבש את דרכי הרשות להתמודדות עם תופעות האלימות, לאתר את הבעיות והצרכים בתחום זה, ולגבש מנגנונים לתיאום ולשיתוף פעולה בין הגורמים השונים בקהילה העוסקים בהתמודדות עם האלימות במערכת החינוך.
מלבד בעלי תפקידים מהרשות ונציגים של הקהילה המשתתפים בישיבות הוועדה, יש לזמן אליהן גם את המפקחים המחוזיים של משרד החינוך (או נציג מטעמם), שהם כאמור הגורמים המקצועיים האחראים במחוז על תחום החינוך.
ועדת החינוך אמורה להתכנס אחת לרבעון.
על מנהל התכנית, האחראי ליישומה ברשויות ולתיאום הנדרש לשם כך, להגיש בכל שנה למטה על"א שני דוחות סטטוס שבהם מצוינים מועדי כינוס הוועדות ולצרף את הפרוטוקולים שלהן.
מטה על"א משתמש בתהליך זה לבקרת פעילות הוועדות.
משרד מבקר המדינה בדק את השתתפות המפקחים המחוז יים בישיבות ועדות החינוך ברשויות מחוז מרכז ומחוז צפון.
נמצא כי בכמה מהרשויות שבתחומי המחוזות שנבדקו לא הגיעו נציגי משרד החינוך לדיוני הוועדות למרות שזומנו לדיון: במחוז מרכז - לפי דוחות הסטטוס, רק ב-2 מתוך16 רשויות נרשמה נוכחות המפקחים של משרד החינוך או מי מטעמו בישיבות הוועדות; ב -6 רשויות לא הגיעו המפקחים של משרד החינוך לדיונים; ב-3 ,רשויות לא התכנסו הוועדות כלל ולדוחות סטטוס של ישיבות ועדות החינוך ב-5 רשויות לא צורפו פרוטוקולים של דיוני הוועדות, ולכן אין לדעת אם נציגי משרד החינוך השתתפו בהם.
גם במחוז צפון לא הגיעו המפקחים לדיוני הוועדות למרות שזומנו להשתתף בהן: לפי דוחות הסטטוס, רק ב-2 מתוך18 רשויות נרשמה נוכחות המפקחים של משרד החינוך או מי מטעמם בישיבות הוועדות; ב -8 רשויות לא הגיעו המפקחים של משרד החינוך לדיונים; ב-2 רשויות לא התכנסו הוועדות כלל; ולדוחות הסטטוס של ישיבות ועדות החינוך ב-6 ,רשויות לא צורפו פרוטוקולים של דיוני הוועדות ולכן אין לדעת אם נציגי משרד החינוך השתתפו בהם.
מכאן שרוב ועדות החינוך לא יכלו להסתייע בנציגי משרד החינוך, שהם הגורמים המקצועיים האחראים לתחום החינוך בתכנית על"א, לשם קידום אקל ים חינוכי מיטבי וגיבוש תכניות למניעת אלימות.
(ב) המתווה קבע גם כי על הרשויות לקבוע את מועדי כינוס הוועדות מראש בתחילת השנה כדי לאפשר לנציגים מחוץ ליישוב - מיחידת הפיקוח המחוזי וממטה על"א - להשתתף בהן.
על יסוד קביעה זו, דורש מטה על"א מהרשויות להגיש בסוף כל שנה תכנית עבודה שנתית לשנה הבאה, המפרטת את המועדים שבהם עתידות להתכנס ועדות היישוב, את תכניות על"א שמתכנן היישוב ליישם ואת התקציב הנדרש לביצוען.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה בדק את תכניות העבודה של רשויות מחוז מרכז לשנת 2013 ומצא כי7 מתוך18 רשויות שהגישו תכנית עבודה שנתית לא פירטו את מועדי כינוס ועדות היישוב.
משרד מבקר המדינה סבור כי על מנת להבטיח את כינוסן של הוועדות על מטה על"א לוודא שכל הרשויות יפרטו בתכניות העבודה השנתיות שלהן את מועדי כינוס הוועדות, ולהעביר את תכניות היישוב ולוחות הזמנים לכינוס הוועדות לנציגי המ שרדים הנוגעים בדבר כדי שיוכלו להיערך מראש להשתתפות בדיוניהן.
בתשובתו מסר שפ"י כי ניכרת שונות רבה בין הרשויות המקומיות בעניין שיתופי הפעולה בין גורמי משרד החינוך לנציגי על"א, וכי מידת שיתוף הפעולה נובעת מגורמים רבים, כגון תרבות שיתופי הפעולה ברשות המקומית, מקום המפקחים בוועדות היישובים השונות וניסיון העבר בקיום שיתופי פעולה עם על"א.
שפ"י ציין כי ברשויות רבות מתקיים שיתוף פעולה התורם לעשייה, ומספרן עלה בשנה שלאחר גיבוש המתווה.
הוא הוסיף כי השונות במידת שיתוף הפעולה נלמדת על ידי המטות, ונעשים מהלכים רבים לקידום השותפות , בהם ההחלטה שמדריך אח"מ יוכל לייצג את המפקח בוועדת החינוך ברשות בשל עומס העבודה של המפקח והרשויות הרבות שבאחריותו.
מחוז מרכז של משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנה"ל התשע"ג התקיימו שיח ופגישות בין המפקחת המתאמת של המחוז ובין מנהלת מחוז מרכז של על"א כדי להגביר את שיתוף הפעולה ביניהן.
נוסף על כך, הוצג לפני ועדת האקלים המחוזית מודל עבודה מוצלח של שיתוף פעולה בתחום החינוך בכפר סבא שמוצע ליישמו ברשויות אחרות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות משרד החינוך לטיוב שיתופי הפעולה בין גורמיו לנציגי על"א ברשויות המקומיות.
עם זאת ראוי שיזמה זו של משרד החינוך, המתוכננת לשנה"ל הנוכחית (התשע"ד) וכרוכה בין היתר בשינוי תהליכי העבודה של מדריכי אח"מ והמפקחים במחוזות מול בעלי התפקידים בתכנית על"א, תיקבע גם במתווה של משרד החינוך ומטה על"א ותוטמע בתהליכי העבודה של מחוזות על"א והרשויות המקומיות.
יוער כי רוב הדוגמאות לשיתופי פעולה טובים ברשויות מקומיות שהציגו המפקחים המחוזיים למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת היו נקודתיות, והמטות של משרד החינוך ותכנית על"א לא נסמכו עליהן ליצירת תהליך כולל של לימוד משותף והפקת לקחים.
התאמת תכניות ההתערבות של על"א לגיל הרך : במתווה סוכם להוסיף על תכנית ההתערבות "אילנות" (ראו להלן), שעד אותו המועד הייתה התכנית היחידה של על"א לגיל הרך, שתי תכניות התערבות המיועדות לגיל זה: תכנית "התקשרות" ותכנית "ללמוד לחיות ביחד".
עוד סוכם במתווה כי משרד החינוך יגדיר את אופן יישומן של תכניות אלה ויקבע אילו תכניות ייתנו מענה לערים שונות ולגנים בעלי צרכים שונים.
ואולם משרד החינוך לא הגדיר את אופן יישומן של תכניות אלה ולא קבע אילו תכניות ייתנו מענה לרשויות שונות ולגנים בעלי צרכים שונים.
מלבד זאת, הוא לא קבע עם מטה על"א מנגנונים לפיקוח ולבקרה על יישום תכניות ההתערבות של על"א לגיל הרך ואת המדדים להערכתן.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שפ"י מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כיתפיסת משרד החינוך מדגישה את הצורך במתן מרחב מקצועי לאנשי החינוך ברשויות, וקיומם של מנגנונים לפיקוח ולבקרה על יישום תכניות עלול לפגוע בעצמאותן של הרשויות בבחירת התכניות ולהפחית מן האחריות המוטלת עליהן.
לדבריו, ברשויות מתכנס צוות בין-מקצועי לתכנון תכנית ההתערבות, ששותפים בו מפקחי משרד החינוך ונציגי אגף החינוך ברשות המקומית, לרבות מנהל השירות הפסיכולוגי החינוכי.
כדי שהרשויות המקומיות ישתמשו בתקציב שמקצה להן תכנית על"א גם לגיל הרך, פורט במתווה מפתח שלפיו רשויות שתכנית על"א מקציבה להן יותר מ -1.
3 מיליון ש"ח בשנה מחויבות להקצות חלק מתקציב זה לתכניות מניעה בגני הילדים, ושאר הרשויות צריכות לבחון אם יש מקום לאיגום משאבים לעניין זה.
שפ"י הוסיף כי בשנתיים האחרונות הוא הכשיר אנשי מקצוע בתכניות על"א לגיל הרך כדי לקדם את יישומן ברשויות.
יוער שגם לשיטת משרד החינוך, שלפיה יש להעניק לרשויות המקומיות את האפשרות לבחור את התכניות ולהתאימן לצורכיהן, ראוי למצוא דרך שתקנה לו יותר בקרה על פעולותיהן כדי להבטיח ככל האפשר את יישומן של התכניות על פי המתווה.
שיתוף פעולה בתחום החינוך הבלתי פורמלי והסדרתו .
כאמור, מינהל חברה ונוער במשרד החינוך אחראי מן הבחינה המקצועית לקידום החינוך הבלתי פורמלי הן במוסדות החינוך והן במסגרות לחינוך בלתי פורמלי ברשות המקומית, כגון מתנ"סים ומועדוניות.
המינהל מגבש מגוון תכניות חינוכיות -חברתיות -קהילתיות -ערכיות ומציע אותן לרשויות המקומיות כדי שיפעילו אותן בתחומן.
תכנית על"א ברשויות המקומיות נשענת על תשתיות הנוגעות לעשייה של מינהל חברה ונוער ופועלת להשגת מטרות העולות בקנה אחד עם מטרותיו: חיזוק התשתית הקהילתית ברשות והענקת כלים להתמודדות עם אלימות לאנשי המקצוע הפועלים בה.
ועדת הפנאי של על"א ברשות אמורה לגבש תכנית להרחבת מעגל המשתתפים בתכניות החינוך הבלתי פורמלי לצורך התמודדות עם אירועי אלימות וסיכון.
(א) באפריל 2013 סיים מטה על"א לגבש מסמך עקרונות לתחום החינוך הבלתי פורמלי, המפרט את תפיסתו ואת תכניותיו בתחום זה.
במסמך פורטו שש תכניות ליבה בתחום החינוך הבלתי פורמלי: (1 ) הכשרת מדריכי חינוך בלתי פורמלי (להלן- מדריכי נוער) להתמודדות עם אירועי אלימות שמתרחשים במסגרות החינוך הבלתי פורמלי; (2 ) תמיכה במיזמים של נערים מנהיגים בקהילה המקדמים פעולות למען המאבק באלימות; (3 ) "תכנית מניעה מבוססת ספורט" - הפעלת קבוצת ספורט בליווי מדריך שבפעילותה תשולב הקניית מיומנויות חברתיות השוללות אלימות; (4 ) ""מגרשים מוארים- מימון העסקתם של מדריכי ספורט במגרשים הציבוריים בשעות הערב והלילה; (5 ) הרחבת שעות הפעילות במועדונים ובמוקדי נוער קהילתיים באמצעות מימון שעות נוספות של מדריכים ורכזים; (6 ) ""קיץ בטוח- מימון הפעלתם של מוקדי פעילות וסדנאות בחופשת הקיץ ותגבור מערך המדריכים במוקדי הפעילות (להלן - מסמך העקרונות לתחום החינוך הבלתי פורמלי).
משרד מבקר המדינה מעיר כי מסמך העקרונות לתחום החינוך הבלתי פורמלי לא נתן פתרונות לכל הבעיות שהועלו בדיוני מטה על"א, ובכללן בעיות הנוגעות לתכניות המיועדות לתלמידים הערבים (ראו להלן) ומחסור בתשתיות או בכוח אדם ליישום תכניות הליבה בתחום זה.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ב הרשות מעסיקה מדריכי נוער הכפופים לה מן הבחינה המינהלית ולמינהל חברה ונוער מן הבחינה המקצועית.
מטה על"א סבור כי למדריכי הנוער האלה יש פוטנציאל גדול לשמש "סוכני מניעה", על יסוד הקשר שלהם עם הצעירים והמעמד המיוחד שהם זוכים לו, וכך להפיץ מסרים המקדמים התנהגויות שאינן אלימות, ולהביא לידי הגברת חשיפתם של בני הנוער לתכנית והעלאת שיעור השתתפותם בתכניות החינוך הבלתי פורמלי של על"א.
במסמך העקרונות לתחום החינוך הבלתי פורמלי קבע מטה על"א תכנית ליבה שתכליתה מתן הכשרה וכלים למדריכי נוער להתמודדות עם אלימות וסיכון במסגרות הפנאי.
תכנית ליבה נוספת מיועדת למימון שעות עבודה נוספות של מדריכי נוער כדי להאריך את שעות הפעילות של מועדוני הנוער, המשמשים מסגרת לקליטת נוער בשעות הפנאי.
עלה כי מטה על"א הכין תכנית הכשרה למדריכי הנוער ללא שיתוף מינהל חברה ונוער.
עוד עלה שכמה ממדריכי הנוער שהועסקו בתכנית על"א לא הודרכו לפעול על פי עקרונות התכנית.
יצוין כי סוגיית החשיפה של בני הנוער לתכנית על"א נבדקה במחקר הערכה שעשה המשרד לבט"פ באמצעות שלוש מדידות מינואר 2011 עד אפריל 2013 .
בדוח המסכם, שפורסם ביוני 2013 (להלן- מחקר הערכה מסכם), נכתב כי ברשויות המשתתפות בתכנית לא חל שינוי במידת החשיפה של בני הנוער לתכנית בכל תקופת המחקר, והיא נשארה נמוכה עד בינונית.
ביישובי החברה הערבית נמצאה אף ירידה בשיעור בני הנוער המכירים את התכנית.
ישנה חשיבות להיעזרות בכל בעלי התפקידים שיש להם אינטראקציה עם בני הנוער להגברת חשיפתם לתכנית והשתתפותם בה.
לפיכך על מטה על"א להכין תכנית הכשרה למדריכי הנוער בשיתוף מינהל חברה ונוער כדי להגביר את חשיפת התלמידים לתכנית על"א.
(ג) במאי 2013 הגישו משרד החינוךומטה על"א למנכ"לית משרד החינוך טיוטה למתווה מתוקן, שבהכנתו השתתף גם מינהל חברה ונוער (להלן - הטיוטה המתוקנת).
הטיוטה המתוקנת עסקה, בין היתר, בפעולות ובמנגנונים המשותפים לתכנית על"א ולמינהל חברה ונוער, ונקבע בה כי: תפקיד מדריך המוגנות יורחב, והוא ישתתף בדיוני ועדת החינוך החברתי, המתכנסת בבתיה"ס העל -יסודיים ועוסקת בשילוב תלמידים בתכניות לחינוך בלתי פורמלי; תכנית על"א תשתתף במימון תכניות התנדבות ומנהיגות שבתחום אחריותו של המינהל ויש להן קשר ישיר לצמצום האלימות והתנהגויות אנטי-חברתיות; משרד החינוך ומטה על"א יכי נו תכנית הכשרה משותפת למדריכי החינוך הבלתי פורמלי ברשות לשם טיוב התמודדותם עם האלימות במסגרות החינוך הבלתי פורמלי.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , טרם אושרה הטיוטה המתוקנת.
ואולם הטיוטה המתוקנת אינה מסדירה נושאים מרכזיים בתחום החינוך הבלתי פורמלי: היא אינ ה מגדירה תכניות ליבה לתחום החינוך הבלתי פורמלי ואינה כוללת מאגר תכניות לתחום זה; היא אינה קובעת את חלוקת העבודה בין על"א ובין משרד החינוך לגבי ארגון פעילויות נוער בחופשת הקיץ; היא אינה עוסקת בתכניות התערבות לילדים ולבני נוער ביישובים שלא מתקיימת בהם התשתית לפעילות בתחום החינוך הבלתי פורמלי לאחר שעות הלימודים בבתיה"ס; והיא אינה מציעה כלים ליישום התכנית ברשויות חלשות שחסרות בהן תשתיות לפעילות פנאי.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוסף על כך, הטיוטה המתוקנת אינה מגדירה מנגנוני פיקוח ובקרה למעקב אחר יישום התכניות וכלי מדידה והערכה לתכניות על"א שבתחומי החינוך.
זאת ועוד, המינהל למד"ט לא שותף גם בגיבוש מתווה מתוקן זה, ואף בו לא ניתן ביטוי להימנעות ממצבי סיכון באינטרנט.
המשרד לבט"פ טען בתשובתו כי יש להבחין בין המונח "פנאי" למונח "חינוך בלתי פורמלי": המונח "חינוך בלתי פורמלי" כולל תכניות ופעילויות המבוצעות בשעות הלימודים ונתונות לאחריות מינהל חברה ונוער, כגון שיעורי של"ח וחינוך חברתי, ואילו המונח "פנאי" נוגע בעיקר לפרק הזמן העומד לרשות התלמידים לאחר שעות הלימודים.
לדבריו, תפקיד תכנית על"א הוא לתמוך בארגון כלל הגורמים הנוגעים בדבר ברשות המקומית כדי לאפשר לכמה שיותר בני נוער לבלות את שעות הפנאי, ובכלל זה את החופשות, בזירות שיש בהן נוכחות של מבוגר משמעותי.
לפיכך, לתפיסתו, מתן המענה לשעות הפנאי מוטל בעיקר על כתפי הרשויות המקומיות ולא על מינהל חברה ונוער במשרד החינוך.
עוד מסר המשרד לבט"פ כי הוא מתקצב את הרשויות על פי גודלן, וברשויות רבות לא די בסכומים אלה להקמת תשתיות פיזיות לפנאי ולמילוי המחסור בכוח אדם בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
המינהל לחברה ונוער מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שהוא, שפ"י, מטה על"א ומנהלי יחידות הנוער ברשויות מפעילים יישום ניסיוני (פיילוט) משותף במחוז דרום, ובמהלך שנה"ל התשע"ד יופקו לקחים לשם הטמעתו בכל המחוזות.
משרד מבקר המדינה שב ומטעים שמינהל חברה ונוער במשרד החינוך אחראי לחינוך הערכי- חברתי-קהילתי של תלמידים, ובמטרותיו מושם דגש ברצף של אחריות מבוקר עד ערב ובפעילויות החינוכיות הבלתי פורמליות, המתבצעות לאחר שעות הלימודים ובחופשת הקיץ במסגרות וולונטריו ת שונות בתחומי הרשות המקומית.
לפיכך המינהל אחראי מן הבחינה המקצועית גם לבעלי תפקידים ברשויות המבצעים את פעילויות הפנאי לילדים ולנוער, כגון מנהל יחידת הנוער ברשות ומדריכי נוער.
עמדת המשר ד לבט"פ שלפיה תחום הפנאי, המתייחס לדעתו בעיקר לפרק הזמן העומד לרשות התלמידים לאחר שעות הלימודים, ולפיכך לא מצוי באחריות מינהל חברה ונוער, לא באה לידי ביטוי במסמכי מטה על"א, המשתמש במונחים "פנאי" ו"חינוך בלתי פורמלי" כמונחים נרדפים.
הבחנה זו אינה קיימת גם בפרוטוקולים של ועדת ההיגוי המצומצמת, במתווה ההסכמות עם משרד החינוך ובטיוטה המתוקנת שלו.
עוד יוער כי עמדת המשרד לבט"פ בתשובתו משקפת את גישתו של מטה על"א בעבר, לפני גיבוש המתווה במאי 2012 , לגבי תחום החינוך הפורמלי בביה"ס, שלפיה מתפקידו לנקוט פעולות בתחומים שלדעתו לא טופלו כראוי על ידי משרד החינוך.
דוח הפקת הלקחים מנובמבר 2010 העלה שגישה זו של מטה על"א גרמה לקשיים, עיכבה את שיתופי הפעולה עם משרד החינוך ואת יישום התכנית ונתפסה, בין היתר, כחדירה לתחומי העשייה שלו79.
79 דוח הפקת הלקחים מנובמבר 2010 ', עמ24 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה סבור כי על המשרד לבט"פ לדון עם המשרדים השותפים לתכנית, לרבות משרד החינוך, בהבחנה שלו בין תחום "הפנאי" ל"חינוך הבלתי פורמלי", ולגבש אתם תפיסה מקצועית מוסכמת בנושא.
נוסף על כך, בגיבוש הסופי של הטיוטה המתוקנת על מטה על"א ומשרד החינוך להסדיר את כל התכניות והמרכיבים הנוגעים לחינוך הבלתי פורמ לי, לרבות אלה שבאחריות המינהל למד"ט בתחום הגלישה הבטוחה, ולשתף בתהליך גם את מש"מ, שישמש נציג הרשויות המקומיות.
אשר לרשויות החלשות, משרד מבקר המדינה סבור כי לא מצופה ממטה על"א להקים תשתיות פיזיות ל פעילות פנאי של תלמידים או להשלים מחסור בכוח אדם של החינוך הבלתי פורמלי , אולם עליו לבחון עם משרדי הממשלה האחרים ומש"מ אילו כלים המשרתים את מטרות היסוד של התכנית אפשר להעמיד לרשות הרשויות להעסקת תלמידים לאחר שעות הלימודים בבתיה"ס.
בשנת 2013 שאף מנהל תכנית על"א ליצור מן התכנית מסגרת "מתכללת המתמחה בתחום מניעת האלימ ות ומהווה את הפלטפורמה הנכונה לגיבוש מדיניות ולהתמודדות עם אתגרים מרכזיים הקשורים בתחום זה"80 .
ואולם הטיוטה המתוקנת ממאי 2013 לא ביטאה תפיסה שלפיה יש לגייס שותפים בעלי זיקה להתמודדות המערכתית למניעת אלימות של תלמידים, הנסמכת על התשתיות של הרשויות המקומיות, ולמנף פעילות בין -משרדית ורב - תחומית על פי עקרונות תכנית על"א.
להלן דוגמה מתחום הפנאי: מרכז השלטון המקומי (להלן - מש"מ) הוא גוף המאגד את הרשויות המקומיות בישראל.
תפקידו העיקרי הוא לייצג את הרשויות לפני הכנסת וגורמי ממשלה שונים.
נוסף על כך, הוא מנחה את הרשויות המקומיות בתחומי פעילותן השונים ומעניק להן ייעוץ מקצועי.
משרד ראש הממשלה מקדם עם מש"מ מודל לאומי שיגדיר את אחריות המדינה בתחום אוכלוסיית הצעירים (גילאי 35-18 ) (להלן- המודל הלאומי).
בד בבד פועל מש"מ ליצירת רצף חינוכי בין אוכלוסיית בני הנוער ובין אוכלוסיית הצעירים.
באוגוסט 2013 התכנסו במשרד החינוך מנכ"לית המשרד, נציגים של מינהל חברה ונוער, נציגי מש"מ ונציגיהן של מחלקות החינוך של הרשויות לפגישה שנועדה להציג את עמדות הצדדים בדבר המודל הלאומי והמיזמים הנלווים לו.
בפגישה הוצגו, בין היתר, שני צרכים עיקריים: (1 ) הקמת מסד נתונים על יסוד מחקר משותף שיציג את דפוסי פעילות הנוער ברשויות המקומיות; (2 ) בחינת הקמתה של ועדה בין-משרדית לקידום תחום הנוער בראשות משרד ראש הממשלה.
היזמה של משרד ראש הממשלה ומש"מ, המשקפת ניסיון לקידום מדיניות לאומית בתחום הנוער ברשויות המקומיות, מתקיימת לצד תהליך שמבצע מטה על"א להכנת תכניות התערבות בתחום הפנאי לרשויות לשם הקניית דפוסי התנהגות נורמטיביים לבני נוער ומניעת אלימות של קבוצת אוכלוסייה זו.
80 ,מטה על"אמבוא למתווה הפנימי של תחום הפנאי ( 3.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,ואולם למרות תפקידו המרכזי של מטה על"א בקידום החינוך הבלתי פורמלי לרבות שיתופי הפעולה בין משרדי הממ שלה לגופים העוסקים בעיצוב דפוסי התנהגות של בני נוער ברשויות, נציגיו לא זומנו לפגישה אצל מנכ"לית משרד החינוך.
מנגד מטה על"א לא שיתף את מש"מ בגיבוש הטיוטה המתוקנת, שנעשה עם משרד החינוך, אף על פי שהיא עוסקת גם בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
מכאן שכל גורם פעל בנפר ד מול משרד החינוך להסדרת פעילות הנוער ברשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה סבור כי יש להסדיר ולהגדיר את חלוקת התפקידים בין כל הגורמים העוסקים במניעה של אלימות והתנהגות אנטי -חברתית - מטה על"א, משרד החינוך ומש"מ - ואת שיתופי הפעולה ביניהם.
מהלך זה יסייע גם לאיגום משאבים בפעילויות אלה ברשות המקומית.
מכל האמור לעיל עולה כי בשנת 2012 , לאחר כמה שנים שבהן מחלוקות בין מטה על"א למשרד החינוך עיכבו את יישומה של תכנית על"א בתחומי החינוך, החלו שני הגופים לגבש מתווה לשיתוף פעולה, שהוא תנאי הכרחי לביצוע התכנית ולהשגת יעדיה.
בשנת 2013 ,הם אף שיפרו את המתווה וגיבשו לו טיוטה מתוקנת המרחיבה ומעלה את דרג האחראים לביצועו במשרד החינוך (ראש מינהל חברה ונוער ומנהלת שפ"י).
עם זאת, על מטות שני המשרדים להשלים את גיבוש הטיוטה המתוקנת, לכלול בה את כל המרכיבים ההכרחיים לביצוע תכנית על"א ולהשגת יעדיה ולגבש פתרונות לבעיות שהתגלו בה.
את הנוסח הסופי של המתווה החדש עליהם להציג לפני הנהלות המשרדים לשם אישורה.
שיפור שיתוף הפעולה והרחבתו יסייעו גם לעשות את תכנית על"א לגורם מרכזי בהתמודדות עם אלימות של ילדים ובני נוער.
התאמת תכנית על"א לחברה הערבית .
1 ברשויות החברה הערבית מתרחשים אירועי אלימות רבים של תלמידים בבתיה"ס, מקצתם בעלי מאפיינים ייחודיים לרשויות אלה .
נושא זה בא לידי ביטוי במיפוי שביצעו הרשויות עם כניסתן לתכנית על"א בשנים 2012 -2011 , שבו, בין היתר, הן הגדירו את הבעיות שהעלו ועדות החינוך והפנאי והציגו את הפתרונות שהציעו הוועדות.
הבעיות השכיחות שהעלו הרשויות הערביות בתחום החינוך הן: (א) ריבוי גילויי אלימות של מורים כלפי תלמידים ושל תלמידים כלפי תלמידים אחרים , ואולם אירועים אלה אינם מדווחים לגורמים האחראים במשרד החינוך וברשות; (ב) תחושת מוגנות נמוכה בקרב התלמידים, המורים והנהל ות בתיה"ס; (ג) שוטטות מרובה של תלמידים מקרב הנוער מחוץ לכיתה בשעות הלימודים; (ד) ונדליזם חמור במוסדות החינוך בשעות הלימודים ולאחריהן; (ה) ההורים והמורים חסרי כלים וסמכות להתמודדות עם ילדיהם/תלמידיהם; (ו) בעיות במבנים הפיזיים בבתיה"ס ומתקנים לא ראויים לשימוש, שפוגעים באקלים החינוכי של בתיה"ס.
בפברואר 2012 , כחמש שנים לאחר תחילת יישומה של תכנית על"א, התכנסה ועדת ההיגוי המצומצמת לדיון ראשון באלימות בחברה הערבית ובדרכי ההתמודדות עמה.
בדיון השתתפו נציגי הנהלת מטה על"א, נציגי המשרדים השותפים לתכנית ונציגי המשטרה.
נציגי המשטרה ומשרדי החינוך והרווחה הציגו בו את האלימות בחברה הערבית מנקודת ראותם ואת דרכי ההתמודדות שלהם עמה.
הוועדה החליטה, בין היתר, כי מטה על"א יבנה מודל עבודה ייחודי משרד החינוך 861 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לחברה הערבית בסיוע יועץ מקצועי שיגויס למטה (להלן- המודל) ויבצע יישום ניסיוני שלו (פיילוט).
באפריל 2012 ציין מנהל התכנית לפני סמנכ"ל המשרד לבט"פ כי ברשויות של החברה הערבית אותרו בעיות אלימות ייחודיות, המצריכות פיתוח מענים חדשים שאינם קיימים במלאי התכניות של המשרדים המשתתפים בתכנית.
במאי 2012 ציין מנהל התכנית בישיבת מטה על"א כי החל מהלך לבניית המודל בעזרת יועץ מקצועי.
ביולי 2012 גיבש מטה על"א מסמך העוסק, בין היתר, בניתוח יכולת היישום של תכנית על"א ברשויות קטנות בחברה הערבית81.
במסמך הומלץ, בין היתר, לבטל כמה מתחומי הליבה של תכנית על"א ברשויות אלה, ולמקד את המאמצים בשני תחומים בלבד: אכיפה וחינוך בלתי פורמלי.
באוגוסט 2012 הקצה מנהל התכנית תקציב של 50,000 ש"חליישום ניסיוני של המודל בעיר טמרה, והיועץ החל לבצע תצפיות בעיר.
יצוין שטמרה נמצאת במחוז צפון של על"א, ומתגוררים בה כ- 30,000 תושבים.
מטה על"א לא השלים את היישום הניסיוני בטמרה, ולכן לא היה אפשר להפיק ממנו לקחים ולהסיק מסקנות לגבי התאמת המודל לרשויות אחרות של החברה הערבית.
בתכנית העבודה השנתית לשנת 2013 "הציע מנהל תחום החברה הערבית בעל א, האחראי לרשויות החברה הערבית במטה על"א, משימות שלתפיסתו יש לבצע כדי להתאים את תכנית על"א למאפיינים התרבותיים הייחודיים של רשויות החברה הערבית, בהן מיפוי צרכים ייחודיים בכל רשויות החברה הערבית המשתתפות בתכנית והכנת תכניות המותאמות לצרכים הייחודיים של כל רשות.
על פי הצעתו, יש להפנות את מרב התקציב שמקצה התכנית לרשות לגיבוי ולחיזוק של תחום פעולה מסוים, כגון תחום האכיפה, במשך תקופה מוגבלת, ובתום התקופה יש לשוב וליישם את התכנית בכל חמשת תחומי הפעילות שלה.
יצוין כי במועצה המקומית מגאר גובש מודל ייחודי לתחום החינ וך.
על פי מודל זה, יצרה הרשות פורום לקידום תכניות מניעה בבתיה"ס, ששותפים בו נציגיהם של מחלקת החינוך ברשות, שפ"י, התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון, המשטרה ותכנית על"א.
הפורום בנה סל תכניות מניעה והסברה לצמצום התנהגויות סיכון, לעידוד התנהגות בטוחה, למניעת אלימות לסוגיה ולהבנת החוק וכיבודו.
סל התכניות הוצע לבתיה"ס ברשות, וכל בי"ס הורשה לבחור את התכניות המותאמות לצרכיו ולשבצן בתכנית הלימודים השנתית שלו.
בפורום התבצע גם תהליך של איגום משאבים במימון התכניות המוצעות לבתיה"ס ותיאום בין הגופים השותפים למניעת כפילויות (להלן - מודל מגאר).
ביוני 2013 הציג מנהל תחום החברה הערבית את מרכיבי מודל מגאר לפני מנהלי תכניות על"א ברשויות החברה הערבית במחוז צפון, וביולי באותה השנה הוא הציג זאת לפני מנהל תכנית על"א.
באוגוסט 2013 נועד מנהל תחום החברה הערבית עם צוות הביקורת וצייןכי בכוונתו לקדם את יישום המודל בשאר רשויות החברה הערבית שבאחריותו.
מרכיבי מודל מגאר הוצגו גם לפני מטה על"א, אולם הוא לא דן בתהליך יישומו ברשויות המקומיות של החברה הערבית.
81 רשויות שמתגוררים בהן פחות מ- 10,000 תושבים מקבלים תקציב נמוך מעל"א (תקציב על"א המאושר לרשות נסמך על מספר התושבים בה).
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא שבמועד הביקורת עדיין ניכרו קשיים ביישום תכנית על"א ברשויות החברה הערבית.
כך, למשל, מחקר ההערכה המסכם מיוני 2013 הראה כרסום באמון ברשויות , עלייה בהיפגעות מאלימות ונסיגה בתחושת הביטחון ברשות.
הקשיים הללו מצטרפים לקשיים ביישום כמה מתכניות הליבה ברשויות אלו במשך כל המחקר.
מכל האמור לעיל עולה שמטה על"א לא השלים את היישום הניסיוני של המודל, שנועד לגבש מתכ ונת ייחודית לתכנית ב רשויות קטנות של החברה הערבית, לא החל לבנות מודל שיתאים ליישום תכנית על"א ברשויות ערביות גדולות ולא הציג תכניות המותאמות לצורכי החברה הערבית בתחום החינוך.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו מנובמבר 2013 כי אכן לא הושלם תהליך התאמתו של מודל תכנית על"א לרשויות החברה הערבית, וטרם התקבלה החלטה לגבי חלוקת המשאבים בתחומים השונים.
לדבריו, משימה זו מורכבת מאוד, בין היתר בשל היעדר תשתיות ברשויות אלה וסוגיות נוספות הנוגעות ליחסים בין הרשויות ובין המשרד לבט"פ.