HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, האמנה שנחתמה בין ממשלת ישראל לקק"ל קבעה כי מפ"ק אחראי להכשרת המקרקעים ולייעורם, וכי עליו להכין אחת לשנה, בתיאום עם שר החקלאות, תכנית לפיתוח מקרקעי ישראל וייעורם ולהגישה לממשלה ולקק"ל.
האמנה גם קבעה כאמור כי תפקידי המועצה הם לקבוע את מדיניות הפיתוח, לפי תכנית הפיתוח החקלאית של שר החקלאות; לאשר את הצעת התקציב של מפ"ק; ולפקח על פעולותיו ועל אופן ביצועה את האמנה.
עוד נקבע באמנה כי שר החקלאות יוסיף להיות הממונה על ביצוע פקודת היערות, באמצעות מפ"ק.
שר החקלאות אמור אפוא לממש את סמכויותיו באמצעות מפ"ק והמועצה.
כדי לבצע זאת על השר לבצע פיקוח שוטף וסדור על קק"ל, ועל המועצה לתפקד תפקוד מלא.
ממסמכים שנבחנו במהלך ביקורת המעקב עולה, כי גם הליכי הדיווח והפיקוח המתקיימים בין משרד החקלאות וקק"ל לוקים בחוסר.
)(א בסקירה שהגישה לשכת היועץ המשפטי במשרד החקלאות ביוני 2009 צוין בין היתר כי לרוב לא בוצע פיקוח של הממשלה על קק"ל בנוגע להכשרת מקרקעים וייעורם.
(ב) בסיכום הדיון בתכנית עבודה שנתית הנוגעת ל"ממשק יער 2012 " של קק"ל, צוין בין היתר כי התכנית הוכנה בעיקר לפי היכולת לבצעה, ולא לפי הדרוש לטיפול מיטבי ביער.
כמו כן צוין בסיכום, הצורך להציג דוח שיכלול השוואה בין תכנית העבודה לביצועה בפועל, נושאים שהתווספו לתכנית, עניינים שהוחל בביצועם, ועניינים שביצועם נדחה לשנה הבאה.
(ג) בפניית היועץ המשפטי של משרד החקלאות ופקיד היערות לשרת החקלאות דאז מאפריל 2012, צוין בין היתר כי קק"ל מחליטה בעצמה על היקף התקציב שתקצה לנושא הייעור.
לדברי הפונים, בשנים האחרונות צומצם כוח האדם בקק"ל המטפל בנושא הייעור, ונפגעה מאוד איכותו המקצועית.
(ד) בפנייה של פקיד היערות ליערן הראשי של קק"ל ממרץ 2013 בנוגע לתכנית העבודה לשנה זו, ציין פקיד היערות בין היתר כי מרחב מרכז עמד, על פי ההערכה, ב-55% מהיעדים שנקבעו לו בתכנית העבודה לשנת 2012 , וכי מרחב הדרום עמד ב-60% מיעדים אלה.
פקיד היערות הוסיף כי בתכנית לשנת 2013 מתוכנן קיצוץ של כ-50% בתקציב העומד לרשות אגף הייעור.
לדברי הפקיד, נוכח אי-השלמת ביצועה של תכנית העבודה בכל שנה, על קק"ל לקבוע מראש סדר עדיפויות בנוגע לביצוע התכנית (בפועל התברר כי שיעור הביצוע בכל הארץ הגיע ל-48% ובמרחב מרכז- ל-31% .
)בלבד קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי תכניות העבודה השנתיות של ה מובאות לדיון לפני פקיד היערות בתחילת כל שנה , וכי העבודה ביערות הקק"ל לפי תכניות אלה מתחילה רק לאחר שמשרד החקלאות אישר אותן.
לדברי קק"ל היא זכאית בהתאם להנחיות האמנה, להחזר ההוצאות שהוציאה על הטיפול בשטחי הייעור שאינם בבעלותה ובדעתה לדרוש השבת סכומים אלה.
עוד ציינה קק"ל בתשובתה כי תכניות הנטיעה שלה מובאות לאישור ועדת המעקב והבקרה בראשות המשרד להגנת הסביבה, שהוקמה מכוח השינויים שהוספו לתכנית מתאר ארצית ליער ולייעור מספר 22 )(ראו להלן.
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה הנוספת מינואר2014 ציינה קק"ל כי בשנת2013 חל שיפור ניכר בהיקף הביצוע ביחס לתכנון ונכון לסוף הרבעון השלישי בשנת 2013 עמד היקף הביצוע על64% , כאשר לדעתה לאחר בדיקת נתוני שנת 2013 כולה, יצביעו הנתונים על אחוזי ביצוע שנתיים של כ- 80%.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל על פי הנוהל שקבע היועץ המשפטי לממשלה במאי 2000, וכיקק"ל מגישה את תכנית הכריתות השנתית שלה ביערות מדי שנה בשנה לאישורו של פקיד היערות הממשלתי.
לאחר אישור התכנית, ועל פי הנקבע בה, קק"ל מוסמכת לתת רישיונות כריתה.
משרד החקלאות הוסיף כי הוא מסכים שהפיקוח והבקרה על מדיניות הייעור של קק"ל אינם מספקים ובפברואר 2012 הכין פקיד היערות מסמך המציין בין היתר כי תכנית העבודה של קק"ל מתייחסת רק לכריתות עצים ביער ואינה כוללת פירוט לגבי פעולות נטיעה חדשות או חלופיות לכריתה, התכנית הינה חד- שנתית ואינה משקפת מדיניות ארוכת טווח לטיפול ביער והיא אינה כוללת סדרי עדיפויות לפעילות ממשק ביער.
משרד החקלאות הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בסיום כל שנה מוגש דוח "תכנון מול ביצוע" אשר מציג תמונת מצב של פערים גדולים בין התכנון המקורי לביצוע בפועל ולפקיד היערות הממשלתי אין כלים להתמודד עם הפערים שמוצגים לו והם נותרים בגדר ידיעה בלבד.
כן הוסיף משרד החקלאות כי בוועדת המעקב הבוחנת את תכניות הנטיעה יש לו רק נציג אחד ואין למשרד יכולת להשפיע ברמת המדיניות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד החקלאות מאשר לקק"ל תכנית עבודה אשר אינה כוללת נתונים כספיים; כי הגשת תכניות הנטיעה של קק"ל לאישור ועדת המעקב אינה תחליף לפיקוח שוטף ויעיל של משרד החקלאות; וכי במצב דברים זה מערך העבודה הקיים חסר את התשתית שתאפשר לשר החקלאות לממש את אחריותו בכל הנוגע לפיקוח על הייעור.
נוסף על כך, יש לבצע שינוי יסודי בנוגע לשני נושאים מרכזיים - אי-פעילות ה של המועצה ו היעדר סדרי דיווח ופיקוח שוטפים.
)(א בנובמבר 1995 אישרה הממשלה תכנית מתאר ארצית ליער ולייעור מספר22 (להלן- תמ"א 22 ).
6 מיליון דונם של שטחי יער- יער קיים ושטח המיועד לייעור, ופירטה את הסוגים של היערות11 .
כן קבעה תמ"א22 בין השאר כי פעולות הייעור יבוצעו בלי לפגוע בנוף המגוון של הארץ ו במרחב הפתוח, וכי היער ישמש גם מחסה ומפלט לבעלי חיים.
בתמ"א 22 צוין כי אין בה כדי למנוע ייעודעוד שטחים לייעור, לפי הוראות חוק התכנון והבנייה.
תמ"א 22 קובעת כי "ליער נטע אדם מוצע, יער פארק מוצע, יער טבעי לטיפוח, יער טבעי לשימור, יער פארק חופי ונטיעות בגדות נחלים, יוכנו תכניות מפורטות אשר יקבעו את ייעודי הקרקע, השימושים וחלוקתם בהתאם לתכנית זו, את הפעילות היערנית המתוכננת, דרכי הגישה אל היער, הדרכים ביער, והפירוט המדויק של גבולות השטח".
עוד קובעת תמ"א 22 כי .
11 יער טבעי לטיפוח, יער טבעי לשימור, יער פארק קיים, יער פארק מוצע, יער פארק חופי, נטיעות בגדות נחלים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1049 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שרטוטים של תכנית מתאר מקומית או מפורטת ייערכו בקנה מידה של 1:10,000 או בקנה מידה מפורט יותר (קנה המידה של שרטוט בתמ"א הוא 1:50,000 )ויוגשו לאישור ועדות התכנון והבנייה.
לפני שנת 2000 לא נהג משרד הפנים לדרוש מקק"ל להפקיד תכניות ייעור מפורטות, על פי דרישות תמ"א 22 , אלא רק תכניות שעניינן בינוי, סלילת כבישים וכיוצא בזה.
עמדת משרד הפנים הייתה כי אם כוונת קק"ל היא לנטיעות בלבד, אין צורך בהפקדת תכניות מפורטות, משום שהדרישה להפקיד תכניות כאלה היא רק בנוגע לפעולות הטעונות היתר, כגון בניית מתקני ספורט ונופש והקמת מחנות נוער, ואילו נטיעה אינה פעולה הטעונה היתר.
(ב) בשנת 2000 עתרו אגודת אדם טבע ודין- אגודה ישראלית להגנת הסביבה ואחרים, לבית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק (בג"ץ) נגד שר הפנים, מינהל התכנון במשרד הפנים, מינהל מקרקעי ישראל, שר החקלאות וקק"ל12 .
העותרים טענו בין היתר כי קק"ל פועלת לייעור שטחים נרחבים ללא הפקדת תכניות מפורטות וללא אישורן בידי ועדות התכנון והבנייה, כנדרש בתמ"א 22.
באוגוסט2001 ניתן פסק דין של בג"ץ בנוגע לעתירה, ובו נקבע כי פעולתה של קק"ל הייתה "שלא כדין ובניגוד לדין", לא הופקדה ולו תכנית מפורטת]יום מתן פסק הדין[ וכי "עד היום אחת שעניינה ייעודי הקרקע, השימושים וחלוקתם בהתאם לתכנית תמ"א 22 , ופעילות יערנית מתוכננת (למעט תכניות שעניינן בינוי, סלילת דרכים וכיו"ב) והכל כהוראת סעיף 5 ב לתמ"א 22 .
" בג"ץ קבעשעל קק"ל להפסיק כל פעילות הקשורה ביער עד להכנת תכניות מפורטות בעניין, אולם קבע שהחלטתו זו תיכנס לתוקף שישה חודשים אחרי מתן פסק הדין.
בג"ץ דחה בעניין זה הצעה של המדינה להקציב שלוש עד חמש שנים להכנת תכניות מפורטות, ועד אז להמשיך בפעולות הייעור כרגיל .
לטענתו, אי-אפשר לראות בפרק זמן של שלוש עד חמש שנים "פרק זמן סביר ממועד אישור התמ"א", מכיוון שעד תום פרק זמן זה יעברו 11 שנים מאישור תכנית המתאר.
בג"ץ הוסיף כי יש להניח שבתוך ששת החודשים שהקציב יהיה אפשר ליזום תיקון לתמ"א 22 ולקבוע בה הוראת מעבר אשר תביא בחשבון את הקשיים הנלווים להכנתה של תכנית מפורטת, את הזמן הרב הנדרש להכנתה ואת השאיפה כי פעולות הייעור יבוצעו על פי תכנית כזאת.
(ג) בעקבות פסיקת בית המשפט העליון באוגוסט 2001 גיבשה ועדה המורכבת מעורכי תמ"א 22 'הצעה להוראות מעבר "תכנית מתאר ארצית ליער ולייעור (שינוי מס2 ) מספר תמ"א 22/2 ".
ההצעה הייתה כי תכניות מפורטות יוכנו בתוך שלוש שנים, וכי עד לאישורן, ולא יותר משלוש שנים לאחר אישור ההצעה, תותר פעילות לשימור ולשיקום של הצמחייה הקיימת.
כמו כן נקבע כי ביער נטע אדם מוצע, ביער פארק מוצע, ביער פארק חופי ובנטיעות בגדות נחלים, מותר יהיה בתקופה של שלוש שנים טרם אישור תכניות מפורטות לבצע פעילות של חידוש יערות שניטעו בפועל טרם אישורה של התכנית הנדונה והמצריכים חידוש , וכן ביצוע פעילות יערנית של נטיעות בשטח שלא יעלה על 15% מתוך אותו סוג יער באותו תחום יער ובשטח שלא יעלה על 25% מתוך אותו סוג יער באותו תחום יער במרחב התכנון של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה דרום.
בישיבת ועדת ההיגוי של תמ"א 22 מ-6.
02 סוכם על הגשת ההצעה להוראות המעבר לאישור המועצה הארצית לתכנון ו לבנייה, בכפוף להקמת ועדת מעקב ובקרה מקצועית (להלן - ועדת המעקב).
עוד סוכם כי על קק"ל יהיה להביא לאישורה של ועדת המעקב את כל תכניות הנטיעה השנתיות, וכן להגיש לוועדה דוח על היקף הנטיעות שבוצעו על פי האישור ודוח על התקדמות הכנת התכניות המפורטות, שיש להכינן על .
12 בג"ץ288/00 אדם טבעודין ואח' נ' שר הפנים ואח' , פ"ד נה(5 )673 (2001.
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פי הוראות תמ"א22.
03 ,אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה את הוראות המעבר והן אושרו בממשלה ב- 9.
בתשובתה של קק"ל מספטמבר2003, שנכללה בדוח הביקורת משנת 2004, נמסר כי היא נרתמה במרץ להכנה של התכניות המפורטות.
לדבריה, כבר אושרו 11 תכניות, ו-145 תכניות אחרות נמצאו בשלבים שונים של ההליך הסטטוטורי.
(ד) בדוח הביקורת משנת 2004 צוין כי באוקטובר2003 ,, כשנתיים לאחר פסיקת בג"ץ היה הליך הכנתן של התכניות המפורטות בעיצומו.
ועדת המעקב, שהוקמה כדי לאפשר לקק"ל להמשיך בחלק מעבודות הייעור בתקופת המעבר, טרם החלה באותו מועד בבדיקת תכניות הנטיעה השנתיות של קק"ל.
(ה) יו"ר קק"ל דאז הודיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ביוני 2004 כי70 צוותים של קק"ל עוסקים בהכנתן של 153 תכניות, וכי הסדרתו של עניין זה נמצאת בשלב מתקדם.
היו"ר הוסיף כי הוא מקווה שקק"ל תסיים להכין את התכניות בתוך שלוש שנים, כפי שנקבע בפסיקת בג"ץ.
(ו) בפברואר 2007 אישרה ועדת השרים לענייני פנים ושירותים להאריך את תקופת המעבר בעוד שלוש שנים, וכן קבעה כי בתום מועד זה יהיה אפשר להאריך את התקופה עוד פעמיים - שלוש שנים בכל פעם, "בהתאם לצורך" ועל פי שיקול דעתה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
בהוראת המעבר מפברואר 2007 התירה הממשלה לבצע במרחבי התכנון שבאחריותן של הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה דרום וצפון, פעילות נטיעות.
ההיתר ניתן בתנאי שהעצים שיינטעו יהיו מאותו סוג של העצים שמצויים ביער, ובתנאי שהנטיעות ייעשו בשטח השווה ללא יותר מ-50% .
משטח היער ההיתר ניתן לאחר שוועדת המעקב בחנה את תכנית הנטיעות ונימקה את הצורך בהרחבת שטח הנטיעה.
כמו כן נקבע בהוראת המעבר כי תכנית נטיעות המוגשת לאישור ועדת המעקב, תוגש גם לוועדה המקומית שבתחומה יבוצעו הנטיעות.
(ז) באוקטובר 2010 פנתה קק"ל למינהל התכנון במשרד הפנים בבקשה להאריך את תקופת המעבר בעוד שלוש שנים.
נציג קק"ל דיווח למועצה הארצית לתכנון ולבנייה כי קק"ל מקדמת כ-200 תכניות מפורטות ליער, הנוגעות לכשליש מהשטח שחלה עליו תמ"א 22.
הנציג הוסיף כי כ-65 תכניותאושרו, וכי יתר התכניות נמצאות בהליכי תכנון.
בנובמבר 2010 אישרה המועצה הארצית את הארכת תקופת המעבר עד25.
)(ח בפברואר 2013 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייהלהאריך את תקופת המעבר עד לשנת 2016 .
נציג קק"ל דיווח כי עד למועד ישיבת המועצה אושרו כמחצית התכניות, וכי שאר התכניות נמצאות בהליכי תכנון.
משרד הפנים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה האריכה את תוקף הוראת המעבר רק לאחר שהוצגו לפניה הפעולות הננקטות לאישור תכניות מפורטות ליער ולאחר שבחנה אותן.
משרד הפנים הוסיף כי המועצה הארצית נתנה את דעתה לכמות התכניות שנדרש להכין ולאשר והחליטה להאריך את הזמן שהוקצב לאישור התכניות.
לדברי משרד הפנים, מינהל התכנון שוקד על הסדרת נושא זה, במסגרת גיבושה של תמ"א אשר תאחד תכניות מתאר ארציות רבות ככל הניתן ותשמש כלי עיקרי להקצאת שטחים לשימושים ציבוריים עתידיים.
החברה להגנת הטבע הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי לדעתה משך הזמן שחלף מאז פסיקת הבג"ץ אינו סביר, וכי תקופת המעבר הוארכה דיה.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שהיא מכינה תכניות מתאר מפורטות ליערות.
קק"ל ציינה כי עד אוקטובר 2013 אושרו110 ( תכניות מתאר 54% מכלל התכניות משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1051 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנדרשות).
עם זאת, מדובר בהליך מורכב אשר לא ניתן להשלימו בן לילה, ונוכח מורכבות זו יש לשבחה על פעילותה הנמרצת לקידומו.
בתשובתה הנוספת מינואר 2014 ציינה קק"ל כי היא סיימה את הכנתן של 178 תכניות מפורטות המהוות כ-87% מכלל התכניות ביחס לכלל שטחי תמ"א 22 .
עוד ציינה קק"ל כי חשוב ביותר לאבחן בין שלב ההכנה וההגשה של תכנית מפורטת ליער לבין שלב הדיון והאישור של תכנית מפורטת כזו שהוכנה והוגשה למוסדות התכנון אשר לגביה חלה האחריות על מוסדות התכנון.
הנתונים המפורטים לעיל מלמדים לדעת קק"ל כי היא עומדת באופן מוצלח ביותר בכל העניינים שבתחום אחריותה, בכל הנוגע להכנת תכניות מפורטות למקרקעי תמ"א 22 .
עוד הוסיפה קק"ל בתשובתה כי חלק מהתכניות המפורטות שטרם הוגשו מתייחס לשטחי יער קיים אשר אין חובה להגיש תכניות מפורטות לגביהם.
תקופת המעבר שנקבעה בעקבות פסיקת בג"ץ לשלוש שנים , הוארכה עד ל -15 שנים ממועד פסיקת הבג"ץ ב- 2001 - ובסך הכול עברו 21 שנים ממועד אישור תמ"א 22 .
הארכה זו של תקופת המעבר נעשתה אף שבג"ץ ראה אפילו ב -11 שנים ממועד אישור התמ"א - פרק זמן שאינו סביר.
לדעת משרד מבקר המדינה , אין מקום לאשר עוד הארכה להשלמת ההכנה של התכניות המפורטות, מכיוון שמתן ההארכה האחרונה משמעותה דחייה של 15 שנים בביצוע החלטת בג"ץ.
כאמור ביוני2002 החליטה ועדת ההיגוי של תמ"א 22 על הקמת ועדת המעקב, וכן קבעה שעל קק"ל יהיה להביא לאישורה של ועדת המעקב את כל תכניות הנטיעה השנתיות ולהגיש לה דוח חצי שנתי על היקף הנטיעות שבוצעו על פי האישור.
בפברואר 2007 אישרה ועדת השרים לענייני פנים ושירותים את הארכתן של הוראות המעבר בתשע שנים בסך הכול, "בהתאם לצורך" ועל פי שיקול דעתה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה13.
במכתב ליו"ר ועדת המעקב מפברואר2013 התריעו נציג רשות הטבע והגנים ונציג החברה להגנת הטבע בוועדה, שקק"ל ציינה בדוחות השנתיים שלה כי ביצעה בשנתיים האחרונות נטיעות ועבודות ייעור אחרות בשטח של כ-27,000 דונם, אף שוועדת המעקב לא התכנסה לדיון מנובמבר 2011 ולא עמדה על הגשת תכניות עבודה בנוגע לביצוע הנטיעות, כנדרש בהחלטת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
הכותבים ביקשו לכנס את ועדת המעקב בד חיפות, בין היתר כדי לדון בעבודות הייעור ובנטיעות אשר בוצעו בחמש השנים האחרונות בשטחים המיועדים ליער לפי תמ"א 22 ובשטחים שלא אושרה בעניינם תכנית מפורטת, וכן כדי לדון בהרחבה בתכניות הנטיעה לשנים הבאות.
עוד הדגישו הכותבים את החשיבות בשמירה מיטבית על המגוון הביולוגי והנופי, כנדרש בהוראות תמ"א 22.
החברה להגנת הטבע הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי למרות דרישת נציגה בוועדת המעקב, טרם נמסרו לה הנתונים לגבי נטיעות קק"ל בתקופת המעבר ולגבי תכניות הנטיעה לעתיד.
החברה הוסיפה כי טרם התקיים בוועדה דיון עקרוני בנושא פעולות ייעור בשטחים רגישים, כמו שטחי ב ת ה, שטחי לס ושטחי חולות.
החברה הוסיפה כי פעולות ייעור בהיקפים נרחבים ובשטחים רגישים מקודמות, אף שהדבר אינו עולה בקנה אחד עם הכרעותיו העקרוניות של בית המשפט, שהן לדברי החברה "כאות מתה בכל הנוגע לייעור בצפון הנגב".
13 :ראו התייחסות לעבודת ועדת המעקב גם בפרק"היבטים בפעילות הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים", עמ' 1513.
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 רשותהטבע והגנים הלאומיים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 שהיא סבורה כי יש מקום לשיפור ניכר בעבודת ועדת המעקב.
המשרד להגנת הסביבה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי ועדת המעקב סיירה בדצמבר 2011 ביער ברקתובאוקטובר 2012 בכרמל, כדי להחליט על תכניות הנטיעה בשטחים אלה.
המשרד להגנת הסביבה הוסיף כי התכנסותה האחרונה של הוועדה הייתה ביולי 2013 .
,לדברי המשרד שנציגו משמש כיו"ר ועדת המעקב הוא ביקש מקק"ל דוח על ביצוע החלטות הוועדה ונמסר לו מקק"ל שהדוח נמצא בהכנה.
עולה אפוא כי ועדת המעקב לא הקפידה די הצורך לבצע פיקוח אפקטיבי על הפעילות של קק"ל.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 כי היא פועלת בהתאם להוראות תמ"א 22 , לרבות שינויים שנוספו לתמ"א ואושרו במהלך השנים.
ככל שמדובר בתכניות המוגשות על פי הוראות המעבר, אלה מוגשות לוועדת המעקב כנדרש בשינוי מס' 2 של התמ"א; ככל שמדובר בתכניות מפורטות שאושרו, מועברות תכניות אלה לוועדה המקצועית שנקבעה לכך ובהתאם להוראות תמ"א 22.
בתשובה נוספת של המשרד להגנת הסביבה מינואר2014 ציין המשרד כי ועדת המעקב פועלת לביצוע תפקידיה על פי הוראות התמ"א.
עוד ציין המשרד להגנת הסביבה כי נכון לינואר 2014 לא התקבלה תגובת קק"ל לבקשת יו"ר ועדת המעקב ממרץ2013 לקבל ממנה דוח בנושא סטטוס ביצוע התכניות שאושרו בשטח וכי נערכו פניות חוזרות ונשנות לקבלת הנתונים וכן הוגשה בקשה לקק"ל לקבלת תכניות נטיעה לשנת 2014 .
לדברי המשרד להגנת הסביבה קק"ל השיבה כי תכניות הנטיעה המפורטות לשנת 2014 יהיו מוכנות להגשה לוועדת המעקב רק בקיץ 2014 .
לדעת משרד מבקר המדינה ככל שוועדת המעקב נתקלת בקשיים בביצוע תפקידה עליה לדווח על כך למועצה הארצית לתכנון ובנייה שממנה קיבלה את המינוי למילוי משימותיה.
בג"ץ קבע כי עבודות ייעור ועבודות הכשרת קרקע לייעור שונות בתכלית מעבודות חקלאיות, נוכח ההשפעה הרבה שיש להן על פני הקרקע, ולפיכך הן אינן פטורות כולן מהחובה לקבל היתר בנייה לפני ביצוען, הגם שיש פעילויות יער שאינן נדרשות להיתר.
על פי בג"ץ, נטיעתו של יער ועבודות ההכנה לנטיעת יער טעונות היתר בנייה על פי סעיף 145 לחוק התכנון והבנייה והתקנות שהותקנו על פיו14.
אף שמפסק דינו של בג"ץ עולה כינטיעתו של יער טעונה היתר בני יה, לא עמדו הגופים הנוגעים בדבר ובכלל זה משרד הפנים ומשרד החקלאות על המצאת היתר כזה לפני ביצוען של נטיעות יער.
14 בג"ץ288/00 'אדם טבע ודין ואח' נ' שר הפנים ואח, פ"ד נה(5 )673 ,709 (2001 .
) משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1053 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אכרזה על שמורות יער .
פקודת היערות קובעת כי שר החקלאות מוסמך, באכרזה שתפורסם ברשומות, להעמיד כל אדמות יער שאינן רכוש פרטי להשגחתה ולהנהלתה של הממשלה, ומשהתפרסמה אכרזה כזאת יחולו הוראות פקודת היערות על כל אדמות היער המפורטות בה.
אכרזה על שמורת יער אמורה להגן מפני ייזום תכניות בי נוי ופיתוח שאינן תואמות לתכנית שהתקבלה ולסייע בשמירה על ערכי טבע מוגנים.
תמ"א22 הגדירה כאמור כ-1.
6 מיליון דונם של שטחי יער, מהם כ-1.
3 מיליון דונם של יער קיים, וכ-300,000 דונם המיועדים לייעור.
על פי נתוני קק"ל, השטח הכולל של שמורות היער בישראל שעליהן הכריזו שרי החקלאות הוא 528,000 דונם (ב-343 .
בדוח הביקורת משנת2004 צוין שלא נמצא כי שרי החקלאות שקלו משנת1982 להפעיל אתהסמכות שניתנה להם בפקודת היערות, ולהכריז על עוד שטחים שנכללו בתמ"א 22 - .
שטחי יער בתשובתו של משרד החקלאות מאוקטובר 2003 , שנכללה בדוח הביקורת משנת2004, נמסר כי שר החקלאות הורה לאתר שטחים חדשים הראויים לאכרזה כשמורות יער.
בדיון הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת מיוני2004 הודיע שר החקלאות דאז ח"כ ישראל כץ כי: "בעקבות הדיון כאן, אני הבהרתי ואני בהחלט יאיץ את נושא הכרזת שמורות היער".
בדוחבנוגע לתיקון הליקויים שצוינו בדוח הביקורת משנת 2004, שנכלל בהערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה ממאי 200815 , הודיע משרד החקלאות כי הוחלט להמליץ לשר החקלאות להכריז על "שטחי יער כשמורות יער".
מהמסמכים עלו הפרטים האלה : (א) בנובמבר 2007 הכין מנהל אגף הייעור בקק"ל דאז מצגת למנכ"לית משרד החקלאות דאז ולמנהל מפ"ק דאז, בנושא "עדכון שמורות יער בישראל".
במצגת צוינו הממצאים שנכללו בדוח הביקורת משנת 2004 , וכן צוינו הסיבות לאי-עדכון האכרזה על שמורות היער, ובכלל זה "ייעוד אכרזות גנים לאומיים, שמורות טבע ושמורות נוף בשטחי שמורות יער.
העברת הייעור לידי קק"ל בעוד הסמכות נותרה אצל שר החקלאות כך שאף יער שניטע מאז האמנה לא הוכרז".
עוד ציין מנהל אגף הייעור כי שמורות היער המוגדרות כוללות שטחים המשמשים לייעודים אחרים, ובהם 406 ,שטחים המשמשים גנים לאומיים, שמורות טבע ושמורות נוף בהיקף של כ-207,000 ,דונם בסך הכול, וכן שטחים בנויים, שטחים המיועדים לפיתוח ובינוי שטחי עיבוד חקלאי ושטחי מרעה.
לדברי מנהל אגף הייעור, יש להכין תכנית מפורטת שבה יוכרז על שטחים המיועדים לייעור, לאחר שתיעשה בדיקה אם הם אינם משמשים כבר לייעודים אחרים.
עלות הפרויקט נאמדה בכ-2.
5 מיליון ש"ח, ולוח הזמנים לביצועונאמד בכארבע שנים.
(ב) בעקבות תמונת המצב שהוצגה, ולפיה אכרזת שמורות היער אינה מעודכנת, התקיימה בנובמבר 2007 ישיבה בהשתתפות מנכ"לית משרד החקלאות דאז ומנהל מפ"ק דאז.
בישיבה סוכם כי תבוטל האכרזה על כל שמורות היער הקיימות, ובד בבד יוכרז מחדש על שמורות יער שנכללו באכרזה הקודמת , אשר לגביהן קיימת תכנית מאושרת או תכנית המצויה בהליכי תכנון ואישור.
עלות הפרויקט נאמדה בכחצי מיליון ש"ח.
15 'ראו הערת שוליים מס9.
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ג מנתוני משרד החקלאות עולה כי בשנת 2009 הוכרזו ארבע שמורות יער, בשטח כולל של כ-25,000 .
דונם (ד) ממסמך שכותרתו "סיכום וועדת שמורות יער 20.
2013 " עולה כי ועדה בין-משרדית שתפקידה לבחון בקשות לאכרזה על שמורות יער ולביטול אכרזה כזאת, המליצה לשר החקלאות להכריז על שטח של 139,000 דונם שייועד ליערות חדשים.
המסמךאינו מציין את שמותיהם של המשתתפים בדיון וכן פרטים אחרים, אלא רק את ההמלצה.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי משנת 2009 עד אוקטובר2013 הוכרזו19 שמורות יער בשטח כולל של כ-160,000 דונם, וכי בשנת 2012 הוחל בביצוע השלב הראשון של פרויקט לעדכון מלא של שמור ות היער.
משרד החקלאות הוסיף כי הוא שיישא בעלות הפרויקט - 500,000 ש"ח.
לדברי משרד החקלאות, סיום הפרויקט ואכרזת שמורות היער צפויים להיות באפריל 2014 , וכי באכרזה ייכללו כ-70 .
שמורות יער חדשות רשות הטבע והגנים הלאומיים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי חשוב להסדיר את נושא האכרזה על שמורות היער, על מנת שלא ליצור התנגשות עם שמורות טבע וגנים לאומיים.
הרשות ציינה שעל מנת לקבל תמונה שלמה בעניין זה, היא ממליצה לבחון את כלל שמורות היער שהוכרזו.
מן האמור לעיל עולה כי תהליך האכרזה על שטחי יער נוספים כשמורות יער מתקדם באטיות, אף שעוד בנובמבר 2007 סוכם כאמור על אכרזה מחדש של שמורות יער , בעלות של כחצי מיליון ש"ח.
משרד מבקר המדינה ממליץ לשר החקלאות לקדם תהליך זה.
בסיכום דוח הביקורת משנת 2004 צוין בין היתר כי את מדיניות הייעור בישראל הייתה אמורה לקבוע מועצה משותפת לממשלה ולקק"ל, בדומה להסדרה הקיימת בנוגע לשמורות הטבע ולגנים הלאומיים.
ואולם המועצה, שבה היה אמור להינתן ביטוי לגישות שונות בנוגע למדיניות הייעור, לא הוקמה, וקק" ל היא שקובעת למעשה את מדיניות הייעור.
בדבר יש פגיעה בשקיפותו של תהליך קבלת ההחלטות בנוגע למדיניות הייעור , וממילא ביכולתו של הציבור להשפיע על מדיניות זו.
השקיפות בנוגע למדיניות הייעור ויכולתו של הציבור להשפיע בעניין זה נפגעו גם משום שחלק מן הפעילות היערנית עדיין נעשית על פי הוראות מעבר, ולא על פי תכניות מפורטות.
במועד סיום המעקב, יולי 2013 , לא תוקנו הליקויים כנדרש בשלושה נושאים עיקריים: 1.
הקמת מועצה משותפת לממשלה ולקק"ל לקביעת מדיניות הייעור; 2 .
חקיקת חוק יער במתכונת דומה לחוק הגנים הלאומיים ; 3.
נטיעות יעראך ורק על פי תכניות מפורטות, כנקבע בתמ"א 22.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1055 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התשתיתשעל פיה מ נהל משרד החקלאות את הפעילות הקשורה ליערות בישראל , היא אפוא חסרה ולקויה.
הדבר מחייב את שר החקלאות לנקוט פעולות לקידום חוק היער; להקמת מועצה משותפת למדינת ישראל ולקק"ל; להסדרה וחיזוק של הפיקוח שמבצע משרד החקלאות על עבודת קק"ל בנושא זה ; ולהסדרת נטיעות יער חדשות על פי תכניות מפורטות.
יש מקום לקדם גם את שיתוף הפעולה והתיאום בין הרשויות השונות העוסקות בטיפול ביער.
עניין זה ראוי שייבחן גם בקשר לאירועי סופת השלג בחודש דצמבר 2013 .
מזון מן החי כולל בשר בקר, בשר צאן, בשר חזיר ובשר עוף, וכן דגי מאכל, חלב, ביצים ודבש.
הפיקוח על המזון מן החי נעשה על ידי משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) ומשרד הבריאות, וכן על ידי הרשויות המקומיות, באמצעות וטרינרים שהן מעסיקות לשם כך (להלן - וטרינרים רשותיים).
הפיקוח על המזון נועד להבטיח שהמזון שהציבור צורך יהיה בטוח מפני גורמי סיכון מיקרוביולוגיים וכימיים 4 .
על פי משרד הבריאות5 , איכות ירודה של מזון היא אחת הסיבות העיקריות לתחלואה ולתמותה במדינות העולם השלישי.
השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה (להלן - השירותים הווטרינריים) הם יחידת סמך במשרד החקלאות.
תפקידי השירותים הווטרינריים הם בין היתר פיקוח על המזון מן החי, פיקוח על הטיפול במחלות של בעלי חיים ובמחלות שיכולות לעבור מבעלי חיים לבני אדם, ייעוץ למשרד הבריאות ב נוגע לרישום תרופות וטרינריות, מתן רישיון לרופאים וטרינריים ופיקוח בנושא צער בעלי חיים.
על פי נתוני השירותים הווטרינריים6 , הופקו משחיטה בישראל בשנת 2011 כ-435 מיליון ק"ג עוף פטם וכ -100 מיליון ק"ג עוף הודו, כמו כן נשחטו כ - 104,000 ראשי בקר, כ - 115,000 ראשי צא ן וכ- 195,000 חזירים.
נוסף על כך, באותה שנה יובאו לישראל כ-69 מיליון ק"ג בשר בקר קפוא, כ-1.
7 מיליון ק"ג בשר צאן קפוא וכ-1.
מיליון ק"ג בשר עגל חלב קפוא על פי השירותים הווטרינריים7 , מקומה של ישראל במסלול נדידת העופות השנתית והרוחות הנושבות בה מגבירים את פגיעותה בכל הנוגע למחלות שמקורן בבעלי חיים, מכיוון שהרוחות והעופות הנודדים מעבירים גורמי מחלה מהארצות השכנות.
בארצות אלה אין לעתים שירותים וטרינריים ברמה הנדרשת, ולעתים הן אינן מוסרות דיווח על מצב התחלואה בהן שמקורה בבעלי חיים או מוסרות דיווח לקוי .
הרחבת הסחר עם המדינות השכנות , ובכלל זה מעבר אנשים וסחורות בין ישראל ובין הרשות הפלסטינית, מחייבת אפוא לייחד תשומת לב לפיקוח על המזון, כדי למנוע את התפרצותן של מחלות שמקורן בבעלי חיים.
שרשרת הפיקוח על המזון מן החי מתחילה בשדה, שממנו מפיקים את תערובת המזון שניתנת לחיות המשק שמשמשות למאכל, ונמשכת עד לשיווקו של המזון לצרכנים.
לשרשרת הפיקוח שותפים שלושה גופים: משרד החקלאות, משרד הבריאות והרשויות המקומיות.
משרד החקלאות, באמצעות השירותים הווטרינריים, אחראי ככלל לביצוע השלבים הראשונים של הפיקוח.
על משרד זה לוודא שבמזון שניתן לחיות המשק אין שאריות של חומרים ביולוגיים וכימיים, שעשויים לעבור לאחר מכן לאדם הצורך את הבשר, החלב והביצים; להבטיח תנאי .
4 גורמי סיכון ביולוגיים הם בין היתר חיידקים ווירוסים; גורמי סיכון כימיים הם בין היתר מתכות ותרופות.
5 אתר משרד הבריאות- בריאות הסביבה, פיקוח על עסקי מזון: .
il/ Subjects/ Enviromental_Health/Food/Pages http:// .
6 ,משרד החקלאות ופיתוח הכפרהשירותים הווטרינריים ובריאות המקנה - דו"ח השירותים הווטרינריים לשנת 2011 .
שם 1006 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גידול הולמים לבעלי החיים ברפתות, בלולים, בברכות הדגים ובמכלאות; לפקח על בתי המטבחיים, המשחטות ובתי הנחירה; ולהבטיח העברה תקינה של המזון ליישובים.
כמו כן אחראי המשרד ליבוא וליצוא של כמה סוגי מזון וכן של בעלי חיים המשמשים למאכל.
משרד הבריאות אחראי בעיקר לביצוע השלבים האחרונים של הפיקוח.