HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביטויים אלה נוטלים מהספורט את סממניו התרבותיים, העממיים, המלכדים והאוניברסליים, והופכים את מגרשי הספורט לזירות של חוסר סובלנות, שנאה, קוטביות חברתית ופגיעה במיעוטים.
חוק איסור אלימות בספורט א וסר על אמירת מילים, השמעת צלילים או נהמות והתבטאות חזותית שיש בהם משום איום, השפלה, ביזוי וגילוי איבה, עוינות ואלימות כלפי אדם או ציבור, והכול בשל צבע עור או השתייכות לגזע, לדת או למוצא לאומי-אתני, במהלך אירוע ספורט (להלן - התבטאות גזענית).
נוסף על כך, תקנוני המשמעת של ההתאחדות לכדורגל ושל איגוד הכדורסל קובעים, בין היתר, שהתבטאות גזענית היא עברת משמעת שבגינה יועמדו לדין הפרט או הקבוצה.
פעולות המשרד והמועצה כנגד גזענות בשנים הראשונות לפעילותה, 2010 ו- 2011 , שבה המועצה ודנה בהיקף של גילויי הגזענות באירועי הספורט ובטיפול בהם.
הדוברים הדגישו את הצורך לנקוט צעדים דרסטיים לנוכח קריאות גזעניות וביטויי גזענות אחרים, לרבות הפסקת המשחק, כדי ליצור אפקט הרתעה.
נוסף על האמור בחוק לאיסור אלימות בספורט, בכללי ההתנהגות למנ יעת אלימות בספורט שפרסם המשרד ביוני 2012 נקבע: "אסורה התבטאות גזענית או התבטאות אחרת שיש בה משום איום, השפלה או אלימות".
למרות זאת העירו בעלי תפקידים מהמשרד, ממשרד המשפטים ומהפרקליטות שכללי ההתנהגות הקיימים אינם מגדירים באופן מספק את הגבולות והאיסורים הנוגעים לגילויי האלימות והגזענות ויש להחמיר את הסנקציות בגינם.
כך עלה, בין היתר, ב דיון מפכ"ל מפברואר 2013 שבו נטלו חלק גם נציגי מינהל הספורט, הפרקליטות וההתאחדות לכדורגל.
ראש מינהל הספורט ציין, כי "יש לגבש כללי התנהגות מוגדרים מראש בנוגע לאוהדים ולקריאות ביציעים".
המשנה לפרקליט המדינה ציין, שיש "לנקוט בצעדים של הפסקת משחקים בהם יש קריאות גזעניות ואלימות, כהנחיה של ההתאחדות לכדורגל ".
בסיכום הדיון ציין המפכ"ל, כי "למשטרה, להתאחדות ]של המשחק [ לשופטים לכדורגל, לפרקליטות ולמועצה יש עניין משותף במאבק בתופעת האלימות והגזענות בספורט ובמיגורה ויש לעשות מעשה", ורק עבודה רב-מערכתית משותפת תביא להישגים רצויים.
הוא הוסיף כי המשטרה נותנת עדיפות גבוהה לנושא.
גם היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש לממשלה) קיים בפברואר 2013 דיון בנושא המאבק בגזענות בספורט בהשתתפות המפכ"ל, פרקליט המדינה מנכ"לית משרד משרד התרבות והספורט 581 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 התרבות והספורט ונציגים בכירים נוספים של הגופים.
הדיון התקיים בעקבות התפרצות קשה של גילויי שנאה וגזענות מצד חלק מאוהדיה של קבוצת הכדורגל בית"ר ירושלים בשל צירופם של שני שחקנים מוסלמים לקבוצה (להלן - סיכום היועמ"ש לממשלה).
כלל המשתתפים הסכימו שיש צורך לשלב את הכוחות של כלל גורמי האכיפה עם המשרדים הנוגעים בדבר וגופי הספורט כדי לעקור מן השורש כל גילוי גזענות או אלימות בספורט.
גופי האכיפה נקראו להשתמש בנחישות בכלי האכיפה הקיימים - המשפטיים, הפלילים והמנהליים.
לצדם נקראו גופי הספורט להשתמש במכלול הכלים המשמעתיים שבסמכותם ובמקרי קיצון של הפרות סדר או תופעות גזענות להפסיק את אירוע הספורט.
נוסף על כך הוחלט על שינוי חקיקה ככל שייד רש, ועל בחינת השימוש בתמריצים לעידוד פעילות ספורטיבית המקדמת סובלנות ומתן ייצוג לכלל המגזרים בחברה.
ואולם, המשרד לא הוביל ולא תיכלל עם המשטרה, הפרקליטות ומשרד המשפטים, ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל, עבודת מטה לקידום המתווה שהציע היועמ"ש לממשלה להתמודדות עם גילוי הגזענות לרבות הוספת אמצעים משמעתיים על ביטויי גזענות במצבי קיצון במהלך משחק בהתאם לסיכום של היועמ"ש לממשלה (ראו להלן).
מספר גופים מרכזים מידע, אוספים נתונים ויוזמים סקרים בנוגע להיקף של גילויי הגזענות ואירועי האלימות; אחד הגופים האלו היא הקרן החדשה לישראל (להלן - הקרן) שמנסה להתמודד עם גזענות ואלימות בספורט על בסיס מיפוי ומדידה של התופעה.
מאפריל 2003 החלה הקרן לנהל "דוח הגינות" בליגת העל ובליגה השנייה בכדורגל31 בתיאום עם ההתאחדות לכדורגל.
מדד ההגינות מסתמך על דיווחי משקיפים מטעם הקרן הצופים מדי שבוע במשחקי ליגת העל בכדורגל, ובוחנים ביטויים חריגים של גזענות ואלימות.
הדוח לסיכום עונת הכדורגל 2014 -2013 הראה עלייה בכל הקשור לאלימות ביציעים לצד ירידה (16% ) בביטויי הגזענות.
הקרן יזמה פרויקטים נוספים שנועדו לקדם ערכים של סובלנות ודו-קיום סביב הכדורגל 32.
הביקורת העלתה שלרשות משרד התרבות והספורט או לרשות גוף שלטוני אחר אין מאגר נתונים של כלל אירועי האלימות וביטויי הגזענות בספורט.
לפיכך אין הם יכולים לקבל תמונת מצב מלאה ומעודכנת על סוגי האירועים והעברות, דרגת חומרתם, מקומם על פי הליגות וענפי הספורט, ובכך נפגעת יכולתם לקבל החלטות מושכלות ולהפיק לקחים אופרטיביים.
המועצה למניעת אלימות קיבלה נתונים של דוח ההגינות של הקרן ודנה בהם, וביוני 2014 אף יזמה, לראשונה, איסוף נתונים על א ירועים מהגופים שיש להם מידע חלקי בנושא - המשטרה, התאחדות הכדורגל ואיגוד הכדורסל והקרן.
ואולם התהליך היה חד -פעמי, ומאז לא המשיכה באיסוף הנתונים באותה מתכונת או במתכונת אחרת.
בהיעדר מאגר נתונים על כלל אירועי האלימות בספורט בכל הליגות ובענפי הספורט השונים, בח ן משרד מבקר המדינה את מספר אירועי האלימות על פי הליגות השונות .
"בתכנית "בועטים את הגזענות והאלימות מהמגרשים 32 אירועים חברתיים ביישובי פריפריה ומיעוטים לשם יצירת היכרות בין ילדים ונוער מרקע שונה סביב משחק הכדורגל.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 :בכדורגל בשלוש עונות ספורט 2014 -2012 .
, לפי נתונים שמסרה ההתאחדות לכדורגל הנתונים נוגעים למספר עברות של אירועי אלימות פיזית ומילולית שבגינם נתן בית הדין המשמעתי של ההתאחדות לכדורגל פסק דין מרשיע: מתרשים 5 עולה, כי בעונות הספורט 2014 -2011 קיימת מגמת עליה במספר פסקי הדין באירועי אלימות שניתנו בכל הליגות (למעט בליגות המקצועניות בעונת 2013 -2012 ).
רובם (כ- 85% ) ניתנו בליגות החובבים (כ- 44% מהם בליגות הנמוכות וכ- 56% בליגות הנוער).
בולטת העלייה החריפה (כ- 65% ) במספר פסקי הדין שניתנו בעונה 2013- 2014 ,בליגות המקצועניות 71 בסך הכול לעומת 43 פסקי דין שניתנו בעונה 2013 -2012 .
משרד התרבות והספורט מסר בתשובתו ממאי 2015 , כיהוא שותף לדעת המבקר שכדי "לייצר מנגנון תקין שיעיד על תהליכים של ירידה באלימות במגרשי הספורט יש תחילה לייצר מאגר מידע מרכזי".
עוד מסר המשרד, כי לדעתו על המאגר לכלול את הפריטים הבאים על פי קריטריונים אחידים: דוחות השיפוט 33 מכל האיגודים, מכל הליגות ולכל שכבות הגיל; דיווחים שוטפים של המשטרה שבהם ירוכזו תלונות על אירועים אלימים, דרך הטיפול בהם והתקדמות תיק החקירה (אם נפתח); דוחות קבועים של מנהלי אירועי ספורט; דיווחים שוטפים מהפרקליטות ובתי המשפט שבהם ירוכזו תיקים פתוחים על אירועי אלימות בספורט, הטיפול בהם והתקדמות התיק.
המשרד הוסיף, כי עד כה המשטרה לא שיתפה אתו פעולה ליצירת מאגר כאמור.
המשרד מסר בת שובתו מיולי .
33 על שופט במשחק למלא דוח שיפוט ולהעבירו להתאחדות או לאיגוד הספורט של הענף.
בדוח השיפוט מצוינים, בין היתר, אירועי אלימות שאירעו במשחק, הן של שחקנים והן של קהל האוהדים.
משרד התרבות והספורט 583 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 2015 כי לאחרונה נפגשו נציגיו עם נציגי המשרד לבט"פ בנוגע לבניית מדד לאלימות בספורט.
בתשובה שמסרה ההתאחדות לכדורגל למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת ההתאחדות) צוין כי מנהל אגף ליגות החובבים עוקב מדי שבוע אחר אירועי אלימות חריגים בליגות אל ה באמצעות קריאת דוחות שיפוט על אירועים חריגים וביקורים שהוא עורך מדי שבוע במשחקים.
מנהל האגף גם משתתף בישיבות עם המשטרה לפני קיום משחקים רגישים.
ההתאחדות הוסיפה, שהיא מקיימת כנסים בנושא.
כמו כן ציינה שביקשה מבתי הדין המשמעתיים שלה להחמיר את הענישה במקרי אלימות בליגות החובבים.
המשטרה מסרה בתשובתה כי את המעקב אחר האירועים במאות המשחקים, לרבות אלה שבליגות החובבים, צריכים לקיים ההתאחדויות והאיגודים.
היא הוסיפה, כי כל אירוע של אלימות המגיע לידיעתה נחקר ונבדק, וזאת גם הודות לשיתוף פעולה בנושא עם מינהל כדוגמת ריכוז הנתונים ביוני [ הספורט 2014 .
לפיכך, ביולי ] 2015 , לקראת עונת הספורט 2016 -2015 היא תפיץ מסמך שמטרתו להדגיש את החשיבות של הזרמת הדיווחים אליה מכל הגורמים בשטח על כלל אירועי האלימות בספורט.
בלי להכריע בין הגרסאות בנוגע למידת שיתוף הפעולה המתקיים עד כה, מעיר משרד מבקר המדינה שעל כל הגופים הנוגעים בדבר שהם שותפים במועצה, לשתף פעולה עם משרד התרבות והספורט והמועצה ליצירת מאגר נתונים על אירועי האלימות בספורט.
מאגר שישמש בסיס מהימן לקבלת החלטות ולהערכת היעדים שיושגו בהתמודדות עם תופעת האלימות בספורט.
על המשרד, בסיוע כל הגופים, להוביל לגיבוש מתכונת מתאימה של המאגר והפעלתו.
כבר בשנת 2009 זיהו המשרד והמועצה את הצורך בתמיכה תקציבית לעמותות, לרבות ארגוני אוהדים, ולמוסדות ציבור שמקיימים פעילויות למניעת אלימות וגזענות בספורט, נוסף על הצורך באיגום משאבים.
בפברואר 2014 ,פרסם המשרד, בתיאום עם המועצה מבחן תמיכה תקציבית והקצה לפעילות זו 700,000 ש"ח34 שנועדו לתמיכה בארגוני אוהדים ובמוסדות ציבור 35 ולסייע להם בביצוע פרויקטים ייעודיים למאבק בגזענות ובאלימות בספורט.
ל משל - מפגשים בין קבוצות אוהדים המכוונים למאבק בגזענות, פעילות חינוכית לילדים ובני נוער ובקרב ספורטאים.
בסוף שנת 2014 אישר המשרד לראשונה תמיכות בסכום של כ - 580,000 ש"ח.
בפועל אושרו התמיכות לשני ארגוני אוהדים בלבד, ולחמש עמותות העוסקות בקידום ערכים בספורט.
משרד התרבות והספורט מסר בתשובתו, כי השימוש במנגנון התמיכה מאפשר איגום משאבים של המדינה והמגזר הפרטי לפרויקטים איכותיים למניעת אלימות וגזענות בספורט.
לדעתו, מספר הגופים שניתן היה לתמוך בהם במסגרת תנאי הסף של מבחני התמיכה היה קטן מהמצופה.
המשרד הוסיף שהקשר בין המועצה לגופים של המגזר .
מיליון ש"ח המוקצים לתחום של מניעת אלימות בספורט 35 ;על פי מבחן תמיכה, מוסד ציבור הוא, בין היתר: ארגון של שחקני ספורט; איגוד ספורט התאחדות ספורט או מוסד ציבור אחר שבין מטרותיו, כפי שהן מופיעות בתקנון ההתאגדות שלו, מניעת גזענות ואלימות בספורט או עידוד יחסי הבנה בחברה הישראלית בתחום הספורט; מוסד שקיים בשנתיים שלפני הבקשה לפחות פרויקט ייעודי אחד בשנה; מוסד שאינו פועל באופן גזעני או אלים באירועי ספורט.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 השלישי העוסקים בתחום מניעת אלימות וגזענות מתקיים במגוון דרכים, ובכללם- זימון נציגים של עמותות לישיבות המועצה וביקורים של יו"ר המועצה בפרויקטים שמבצעות העמותות.
משרד מבקר המדינה מציין, כי יש לראות בחיוב את הפעולות שעושים המועצה והמשרד לחיזוק הקשר עם גופים פרטיים ועמותות מהמגזר השלישי העוסקים במניעת אלימות בספורט.
עם זאת, מכל האמור לעיל עולה שהמשרד לא נקט פעולות ארוכות טווח של תכלול, למידה, תכנון ופיתוח תכניות להגברת המודעות הציבורית לעלייה בגילויי הגזענות והאלימות בספורט והתוויית הכלים להתמודדות אתה.
לפיכך עליו, בסיוע המועצה, לפתח ולקדם גם יזמות בין-משרדיות, בין -מגזריות ורב -תחומיות בנושאים אלו תוך התבססות על מחקרים ומודלים שפותחו בחו"ל.
עליו לנקוט פעולות להגדלת מספר ארגוני האוהדים והעמותות מהחברה האזרחית שיפעילו בסיועו התקציבי פרויקטי ם חינוכיים שיביאו לידי מניעת אלימות וגזענות בספורט והקניית ערכים ספורטיביים.
פעולות המשטרה נגד התבטאויות גזעניות על פי פקודת היערכות אג"ם, החל בעונת הספורט 2011 -2010 נחשבת אלימות מילולית הכוללת התבטאות גזענית לאירוע חריג המחייב את מפקד הכוח המשטרתי להוציא דוח סיכום משחק ולערוך תחקיר מבצעי סמוך לסיום האירוע ולהעבירו למדור אירועי ספורט באג"ם.
גם בפקודת היערכות אח"ם נקבע, כי מעונת הספורט 2012 -2011 יש לפעול על פי הוראות החוק כל אימת שנשמעות קריאות גזעניות או נראות תנועות מגונות באירוע ספורט, תוך תיעוד, לרבות תיעוד חזותי, של דברי ההסתה להתבטאות גזענית.
המועצה, ועדת צור, השר לבט"פ וועדת הכנסת הדגישו בשנים האחרונות את הצורך לנקוט צעדים מחמירים כלפי החשודים בהתבטאויות גזעניות ולתת עדיפות להעמדתם לדין, כדי למנוע תופעות אלה.
גורמים אלה העירו על כך שההתמודדות של מערכת אכיפת החוק עם התבטאויות גזעניות לוקה בחסר.
בדיון המפכ"ל בפברואר 2012 ,ציין יו"ר המועצה דאזכי העובדה ש"נפתח תיק אחד בלבד בחשד לקריאות גזעניות " (ההדגשה במקור) מצביעה על כך "שפעילות המשטרה אל מול התבטאויות גזעניות באירועי ספורט לוקה בחסר ויכולה להיעשות בצורה טובה הרבה יותר".
יו"ר המועצה דרש מהמשטרה לנקוט צעדים חריפים יותר כלפי התבטאויות גזעניות, תוך שימוש במצלמות, שוטרים סמויים ומעצר מידי של ראשי הקוראים.
באותו דיון ציינו הדוברים מטעם המשטרה והפרקליטות שאכן אין פותחים די תיקי חקירה בעברות של התבטאויות גזעניות, והדבר טעון שיפור.
פרקליטת מחוז ירושלים הוסיפה, כי לצורך המלחמה בהתבטאויות הגזעניות צריך לבנות תיקים איכותיים כדי ליצור הרתעה.
מפכ"ל המשטרה קבע, בין היתר, כי יש לבחון סיווג משחקי כדורגל רגישים מראש, גם על סמך הפוטנציאל לקריאות גזעניות, ו"במשחקים אלה המשטרה תיכנס להיערכות מיוחדת, לרבות שוטרים סמויים, אמצעי תיעוד וכיו"ב על מנת לספק מענה מבצעי מהיר ונחוש לאירועים ולייצר תיקי חקירה איכותיים".
המפכ"ל קבע גם שראש אג"ם וראש אח"ם אחראים למיפוי המשחקים האלה ולהבטחת ההיערכות המיוחדת לקראתם.
כשנה וחצי לאחר מכן שב ועלה הצורך להגביר את הפעילות בתחום זה בדיון שהתקיים בחטיבת האבטחה באג"ם ביוני 2013 שהשתתפו בו גם נציגי ההתאחדות לכדורגל, איגוד משרד התרבות והספורט 585 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הכדורסל ומשרד התרבות והספורט.
נציג ההתאחדות ונציג המשרד ציינו, כי המשטרה אינה עושה די בנושא הגזענות באירועי הספורט.
נציג משטרת מחוז תל אביב ציין, כי ההתבטאויות הגזעניות קורות ביציעים והשוטרים אינם נמצאים שם.
בפקודת ההיערכות לעונת הספורט 2014 -2013 נקבע, שעל כל יחידת משטרה שבתחומה משחקות קבוצות הליגות המקצועניות להכין פקודת מבצע בהתאם למדדי הרגישות, לרבות תרחישים ותגובות לטיפול בהתבטאויות גזעניות של אדם יחיד או של יציע שלם.
את פקודת המבצע עליהן להעביר לחטיבת האבטחה.
ואולם, אף שהמשטרה הציבה את הטיפול בגזענות כיעד מרכזי, היא לא גיבשה תכנית פעולה לריכוז מכלול המשימות והמדדים להתמודדות עם התופעה, הן במישור המבצעי והן במישור החקירה: היא לא גיבשה עם המשרד, ההתאחדות לכדורגל והגורמים הנוגעים בדבר, תכנית אסטרטגית משותפת שתביא לידי נקיטת פעולות נגד התבטאויות גזעניות ברוח הסיכום של היועמ"ש לממשלה (בין היתר); היא גם לא מיפתה את משחקי הכדורגל המועדים להתבטאויות גזעניות; המשטרה גם לא נערכה באופן מיוחד למשחקים אלה, לרבות הצבת שוטרים סמויים, שימוש באמצעי התיעוד הקיימים באצטדיונים (כגון מערכת מצלמות שיכולה לאתר תנועות חשודות, הפרות סדר, קטטות ומעשי ונדליזם), כדי ליזום ולמצות חקירות נגד צופים המתבטאים באופן גזעני או מסיתים לכך במגרשי הספורט.
אף שמפקדי המשטרה שבו והעירו בדיונים שונים שהתבטאויות גזעניות ביציעים חוצות מגזרים, אין לכך ביטוי בדיווחים של מפקדי הכוח המשטרתי למדור רישוי על אירועים חריגים, בניגוד לפקודת ההיערכות המגדירות אותם ככאלה.
חטיבת האבטחה גם לא ריכזה את הדיווחים המעטים על ביטויי גזענות, ויחידות המשטרה לא ערכו תחקיר מבצעי ולא הפיקו לקחים סמוך לסיום האירועים.
להלן לוח המרכז את טיפול המשטרה בהתבטאויות גזעניות בעונות הספורט 2011 - 2014: .
לוח 1 תיקי חקירה של התבטאויות גזעניות .
עונת ספורט מספר תיקי חקירה מספר כתבי אישום על .
2014 -2013 4 1 מיעוטם הבולט של תיקי החקירה וכתבי האישום בשל התבטאויות גזעניות בכל העונות משקף חולשה מהותית ועשייה בלתי -מספקת של כל מערך האכיפה המשטרתי - המבצעי והחקירתי כאחד.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי מדיניות התביעה בנדון הועברה ליחידות השטח במהלך השנים, ויחידות החקירה והתביעה בוחנות באופן מקצועי כל מקרה לגופו על פי חומר הראיות.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי מספר תיקי החקירה וכתבי האישום המועטים עומדים ביחס הפוך להיקפם של גילויי הגזענות ביציעים, וספק אם המשטרה, כמובילה של מערך האכיפה, נקטה עד כה בכל האמצעים העומדים לרשותה כדי ליישם את המדיניות של "אפס סובלנות" בנושא.
לאחר כשש וחצי שנים מאז חוקק החוק, ועל אף העובדה שהמפכ"ל, ראש אח"ם, המשנה לפרקליט המדינה והיועמ"ש לממשלה הדגישו שיש לתת עדיפות לחקירה ולתביעה של התבטאויות גזעניות - המעיטה המשטרה בטיפול אכיפתי והרתעתי בתופעות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על המשטרה ליישם את נהליה ולפעול ביתר שאת נגד ההתבטאויות הגזעניות.
עליה לשקול גם את האפשרות של שיתוף פעולה עם גורמים חוץ -משטרתיים שיכולים לסייע לה בכך, כמשקיפי ההתאחדות ואף משקיפי הקרן או התקשורת.
המשטרה מסרה בתשובתה ממאי 2015 , כי לקראת עונת הספורט הבאה מתוכננת עבודת מטה בין[ לגיבוש תכנית -.
במסגרת זאת היא תפנה לדוברות ]משרדית להתמודדות עם גזענות המשטרה לשתף פעולה ע ם דוברות ההתאחדות לכדורגל ומשרד התרבות והספורט כדי "לדברר את הנושא בכלי התקשורת".
פעולות ההתאחדות לכדורגל נגד התבטאויות גזעניות ההתאחדות לכדורגל אחראית לפיתוח ענף הכדורגל בישראל ולניהולו.
קובץ תקנונים של ההתאחדות מסדיר, בין היתר, את התחרויות שהיא מנהלת ואת מוסדות השיפוט המשמעתיים.
בכלל זה עליה להתאים את הדינים המסדירים את ענף הכדורגל לחוקים ולתקנות בין-לאומיים.
מטרות ההתאחדות, על פי תקנון היסוד שלה, כוללות פיתוח של ערכי תרבות ומוסר בקרב קבוצות הכדורגל החברות בה והספורטאים שלהן, וכן חינוך הציבור בישראל לאתיקה ולרוח ספורטיבית ו".
איסור על כל פעילות שיש בה אפליה על רקע גזע, צבע עור, שפה, דת או מוצא אתני".
עוד קובע תקנון היסוד, שההתאחדות היא חברה בהתאחדות הבין -לאומית לכדורגל (פיפ"א), ובכך היא מחויבת גם לכל הוראה בחוקה, בתקנונים, בנהלים, בהחלטות ובהסדרים של פ יפ"א ושל האיגוד האירופי לכדורגל (אופ"א) ולהתאמתם לתקנוניה.
אגף הליגות המקצועניות בהתאחדות אחראי, בין היתר, להליך הנפקת רישיון הקבוצות להשתתפות בתחרויות אופ"א.
קבוצות המבקשות להשתתף בתחרויות בין-לאומיות מגישות את תכניותיהן לאגף זה, ותפקידו לוודא שהן עומדות בדרישות אופ"א.
כמו כן - על פי תיקון בתקנון היסוד מדצמבר 2013 "בנושא "העברת זכויות של קבוצה- מי שמבקש לרכוש קבוצה מתחייב לצרף לבקשתו תכנית למניעת אלימות בעבור אותה קבוצה.
ההתאחדות לכדורגל מקיימת תכניות חינוכיות ופרויקטים להתמודדות עם אלימות וגזענות במשחקי כדורגל בליגות המקצועניות, בליגות החובבניות ובליגות הילדים והנוער.
בעונת הספורט 2013 - 2014 :קיימה ההתאחדות תכניות אלה (א) תחרות הקבוצה ההוגנת הכוללת הגשת תכנית פעולה של הקבוצה למניעת אלימות; (ב) פרויקט "הכרטיס הירוק" בליגות לילדים ונוער שנועד לעודד את השחקנים לבצע פעולה חיובית במסגרת הפעילות הספורטיבית; (ג) פרויקט "כדורגל לכולם" שאחת ממטרותיו היא להקנות לשחקנים הילדים ערכים חינוכיים וחברתיים על ידי הפגשת קבוצות של ילדים מהחברה היהודית ומהחברה הערבית; (ד) כנס "אין לי ארץ אחרת", שהפגיש בין קבוצת הכדורגל של בית"ר ירושלים לקבוצת הכדורגל בני סכנין ועסק בנושא דו-קיום בכדורגל.
(ה) אגף הנוער של ההתאחדות מבצע פעילות גישור ופאנלים בנושא הוגנות בספורט עם דמויות ספורטיביות ושופטי כדורגל בקרב ילדים ובני נוער; (ו) במסגרת פעילות משרד התרבות והספורט 587 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בנבחרות הלאומיות מחייבת ההתאחדות את השחקנים והמאמנים להשתתף בפעולות ובקמפיינים למאבק באלימות ובגזענות; (ז) ההתאחדות קבעה בתקנון כי על הנהלות הקבוצות למנות איש קשר האחראי לקשר עם אוהדי הקבוצה ולשיפור הקשר אתם (ראו להלן).
נוסף על כך, החל במרץ 2015 , )"לאחר מועד סיום הביקורת, מוענק פרס "מגן הנשיא" (הניתן במשחק "הסופר קאפ בתום עונת המשחקים (להלן - פרס מגן הנשיא).
הן פיפ"א והן אופ"א הציבו כיעד את המאבק חסר הפשרות בגזענות - "אפס סובלנות לגזענות".
לפי תפיסת ארגונים אלה יש לנקוט פעולות בכמה מישורים - חינוך, מניעה וסנקציה ממשית36:, כדלקמן א.
חינוך ומניעה: במאי 2013 קבעה פיפ"א שעל כל מארגן ומנהל תחרות לקבוע תכנית פעולה להתמודדות עם התבטאויות גזעניות שמשקף את כוונתם להילחם בהתבטאויות אלה לצורותיהן.
עוד נקבע, שכדי למנוע התבטאויות גזעניות יש למנות בקובץ של תקנון התחרות גורם רשמי שיהיה נוכח בזמן אירוע הספורט ויוכל לזהות מבעוד מועד מעשים שיש בהם פוטנציאל להתבטאויות גזעניות או אפליה.
זאת - כדי להפחית את הלחץ המוטל על שופט המשחק ולהקל על השגת הראיות שיש להציג לגופים המשפטיים לשם קבלת החלטות37.
אופ"א קבע ביוני 2013 שחינוך באמצעות קמפיינים ובאמצעות תכניות חינוכיות הוא צעד הכרחי למאבק בהתבטאויות גזעניות38 .
משום כך הוא מחייב כל התאחדות או קבוצה לקיים תכניות חינוכיות למניעת גזענות ולדרוש את קיומן גם בארגוני אוהדים; להנחות את המאמנים ואת השחקנים להוביל מאבק בגזענות לרבות יציאה בהצהרות פומביות נגדן; נוסף על כך הוא מחייב קבוצות המבקשות רישיון להשתתף בתחרויותיו לעמוד בקריטריונים נוספים.
אחד מהם מחייב את הקבוצה להכין תכנית נגד אלימות, אפליה וגזענות המתבססת על "תכנית עשר הפעולות" של אופ"א.
על פי תכנית זו, על הקבוצה לקיים את התנ אים הבאים: להכין תצהיר שלפיו היא דוחה התבטאויות גזעניות במהלך משחק ותנקוט פעולות חמורות כנגד אלו שיפרו את הכללים בנושא; להפיץ בקרב אוהדיה מסמך בנושא זה שיפורסם בכל משחק במקום קבוע ובולט; להוציא בכל משחק הודעת גינוי פומבית כנגד כל ההתבטאויות הגזעניות שהיו ב ו; להתנות מכירת מנויים בכך שבעליהם לא ייטלו חלק בפעילות אלימה וגזענית; לנקוט פעולות ענישה נגד שחקנים שייטלו חלק בפעילויות אלימות וגזעניות; ליצור אסטרטגיה משותפת לסדרנים ולשוטרים להתמודדות עם התבטאויות גזעניות; למחוק מיד כתובות נאצה במתקני הקבוצה; לעבוד בשיתוף פעולה עם כל גורם בנושא התבטאויות גזעניות; לפתח תכניות פעולה אפקטיביות; להכין תכנית רב-שלבית להעלאת המודעות ולמיגור הפעולות האלימות והגזעניות.
כל קבוצת כדורגל ישראלית המבקשת להשתתף בתחרויות אופ"א מתחייבת, בהליך הרישוי המתבצע באמצעות ההתאחדות, ליישם, בין היתר, את "תכנית עשר הפעולות" לשם קבלת הרישיון.
36 FIFA Congress 2013, "Resolution on the Fight against Racism and Discrimination" מ- 31.
13" ; Regulations Target Racism and Match -Fixing ", פורסם ב - 6.
13 ; וגם " Referees Empowered to Act against Racism" מ- 2.
37 FIFA Congress 2013, "Resolution on the Fight against Racism and Discrimination" מ- 31.
38 " הודעת אופ"א בנושא Regulations Target Racism and Ma tch-Fixing " מ- 6.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ואולם הביקורת העלתה, כי ההתאחדות לכדורגל אינה מחייבת את כלל הקבוצות לקבוע תכנית חינוכיות להתמודדות עם התבטאויות גזעניות (למעט, כאמור בעת העברת הזכויות על הקבוצה); אינה מחייבת ככלל (למעט, כאמור, פעולות במסגרת נבחרת ישראל) את המאמנים ואת השחקנים להירתם לפעילות פומבית נגד גזענות ואף אינה דורשת מארגוני אוהדים לנקוט פעולות נגד תופעה זאת.
אשר לקבוצות שקיבלו באמצעות ההתאחדות רישיון להשתתף בתחרויות של אופ"א -ההתאחדות אינה מוודאת שהן אכן מיישמות את מרכיבי "תכנית עשר הפעולות", ההתאחדות אינה בודקת שהנהלות הקבוצות נוקטות פעולות חמורות נגד אוהדים שמפרים את הכללים; אין היא אוכפת על הקבוצות את החובה לפרסם הודעות גינוי פומביות להתבטאויות גזעניות בכל משחק, על אף שהקבוצות אינן עושות זאת.
ההתאחדות מסרה בתשובתה ביולי 2015 למבקר המדינה כי במסגרת אחריותה לפיתוח ענף הכדורגל בישראל ולניהולו היא אינה מוסמכת להתערב בניהול הפנימי של הקבוצות וביחסי הנהלות הקבוצה עם המאמנים והשחקנים שהם עובדים של הקבוצות.
מחובתן של הנהלות הקבוצות לפעול בדרך הטובה ביותר כדי להילחם בתופעות האלימות והגזענות.
ההתאחדות הוסיפה שהיא הגיעה להסדר שיתוף פעולה עם הקרן החדשה לישראל ובו היא מספקת למשקיפים של הקרן כרטיסי כניסה למשחקים בליגת העל והם בוחנים ביטויי אלימות, גזענות והסתה לצד אירועים חיוביים כמו השתקת קריאות גזענ יות ועידוד ספורטיבי במשחקים.
את ממצאי המשקיפים מפרסמת הקרן בדוחות תקופתיים.
יצוין כי נוסף על כך בעונת הספורט 2015 -2014 גיבשה הקרן החדשה לישראל מדד מיוחד לבדיקת השיח האלים והג זעני המתקיים בדפי הבית של הקבוצות ובדפי האוהדים ברשת החברתית "פייסבוק" וכן לפסילה ומחיקה של התבטאויות בשיח על ידי הנהלות הקבוצות.
כמו כן נבחנו פעילויות חיוביות של הקבוצות ושל האוהדים בדפים אלה בפייסבוק.
הקבוצות שקיבלו את הציון המשוקלל השלילי ביותר על פי מדד זה הן (מהציון השלילי ביותר): בית"ר ירושלים, מכבי ת"א, מכבי חיפה, בני יהודה, הפועל באר שבע.
את הציון החיובי ביותר קיבלה הפועל חיפה ואחריה מכבי פתח תקווה.
ככלל, ציינה הקרן כי "לאורך העונה ניתן היה לזהות התעלמות כמעט מלאה של הנהלות הקבוצות ועמותות האוהדים משיח אלים בדפים הרשמיים".
משרד התרבות והספורט 589 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר שעל ההתאחדות לכדורגל, כארגון הגג של ענף הכדורגל בישראל, להשתמש בכל הכלים החינוכיים והמניעתיים העומדים לרשותה ואף לפתח כלים נוספים כדי להתמודד עם גזענות בכלל תחרויות הכדורגל בזירה המקומית.
מן הראוי שהיא תשקול ל החמיר את הסטנדרטים הנדרשים מהקבוצות ולחייב בביצוע "תכנית עשר הפעולות" את כל הקבוצות הישראליות ולא רק את אלה שקיבלו רישיון להשתתף בתחרויות של אופ"א.
על ההתאחדות, בין היתר, לעקוב אחר פעולות של הנהלות הקבוצות נגד התבטאויות גזעניות של אוהדים (למשל בדומה לפעולו ת של הקרן החדשה לישראל) ולוודא כי ההנהלות אכן פועלות בתחום זה ברוח תקנון היסוד של ההתאחדות, העוסק בפיתוח ערכי תרבות ומוסר בקרב קבוצות הכדורגל החברות בה והספורטאים שלה.
על ההתאחדות להניע את הנהלות הקבוצות לקדם פעולות בתחום זה במסגרת פעילותה להטמעת כללי האתיקה המקצועית לבעלי עניין בספורט (ראו להלן), לשתף פעולה עם מינהלת הליגה ובמידת הצורך אף לבחון גיבוש סנקציות נוספות (כסנקציות כספיות) כנגד הנהלות המתעלמות לחלוטין מביטויי גזענות של אוהדיהן.
אכיפה וענישה: המועצה המבצעת של אופ"א קבעה ביולי 2009 קווים מנחים להטלת סנקציות ממשיות להתמודדות עם התבטאויות גזעניות של הקהל במגרשים בשלושה צעדים: (א) כאשר נחשף השופט להתבטאויות גזעניות של קהל הצופים, עליו לעצור את המשחק ולבקש להודיע לקהל באמצעות מערכת הכריזה להפסיקן מיד; (ב) אם הקהל ממשיך להשמיע התבטאויות גזעניות, על השופט לעצור את המשחק למשך עשר דקות לכל היותר, להורות לקבוצות להיכנס לחדר ההלבשה ולהודיע שוב לקהל שעליו לחדול מהתבטאויות אלה; (ג) אם ההתבטאויות נמשכות על השופט להפסיק את המשחק לגמרי.
אופ"א ציין שהוא רואה חשיבות רבה באכיפת התקנה.
ביוני 2013 החמיר אופ"א את העונשים המשמעתיים על ביטויי גזענות כלפי קבוצות, שחקנים ובעלי תפקידים, לרבות השעיה של קבוצות ושחקנים מעשרה משחקים בגין התנהגות שיש בה ביטויי גזענות; סגירת יציעים ואי-מתן כניסה לאוהדים; וקנס של 50,000 אירו.
במאי 2013 קבע פיפ"א דרכי ענישה להתבטאויות גזעניות: אם אינן חמורות הקבוצה תיענש באזהרה, בקנס או במשחק ללא קהל; אם הן חוזרות או חמורות, יינקטו עונשים של הורדת נקודות לקבוצה והוצאתה מהתחרות.
ההנחיות של אופ"א ופיפ"א במישור של אכיפת האיסור על התבטאויות גזעניות במשחקים המחייבות את ההתאחדות לכדורגל, מצטרפות לה חלטות המועצה ולהחלטות המשנה לפרקליט המדינה מ - 2012 וכן לסיכום היועמ"ש לממשלה מפברואר 2013 .
לפיהן על ההתאחדות לכדורגל להנחות את שופטי המשחקים להפסיק משחקים שיש בהם התבטאויות גזעניות ואירועי אלימות.
יו"ר ההתאחדות דאז אף ציין בסיכום הדיון מ - 2012 עם המפכ"ל, שבמ שחקי הכדורגל בארץ יש ליישם את הכלל שלפיו יש להפסיק מיד משחק עקב קריאות גזעניות "של יציעים שלמים" ולהרחיק את יושבי היציעים.
הוא קבע שעל ההתאחדות והמשטרה להיערך ליישום הכלל כבר בעונת הספורט 2014 -2013 .