HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך יוצא איפוא כי אף אם התקיימה הכרזה לגבי מקרקעין כלשהם ובמסגרתם לא הוגשה התנגדות, עדיין פתוחה בשלב מא וחר יותר בפני מאן דהוא האפשרות להוכיח את זכותו במקרקעין האמורים במסגרת הליך הרישום הראשון או כהתנגדות לעבודות פיתוח ובנייה המבוצעות לטענתו על המקרקעין שלו".
הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש בגזרת יהודה מסר בעניין זה בדצמבר 2014 לצוות הביקורת, כי "היה ונגזר עלינו לקיים משטר מקרקעין פרימיטיבי התקוע בחקיקה העות'מאנית בת מאה וחמישים שנה במקום שיטת ההסדר יש למצות כל אפשרות לשדרג את הרישומים.
רישומים אלו יהוו גם מדרגה חשובה אם וכאשר יערך הסדר.
המדינה תוכל להעניק למשתמש היהודי או הערבי זכו ת חכירה רשומה בטאבו ולא כפי שמקובל כיום רישום בפנקסים פנימיים של הממונה או רשות מקרקעי ישראל.
המדינה תוכל להקצות מקרקעין ביתר ביטחון והגופים המקבלים, הפרט או החטיבה להתיישבות וכו' יוכלו לתכנן ביתר קלות וביטחון".
הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש בגזרת יהודה מסר עוד, כי "התליית ההסדר באזור (בהתאם לצו 291 .
) טעונה חשיבה מחדש על ידי ועדת מומחים מחוץ למינהל האזרחי שתורכב מאנשי מקצוע ממשרד המשפטים, מהשטח, ממודדים.
מאנשי אקדמיה וגם מאנשי המנהא"ז.
הנזקים לתושב ולמדינה, ליהודים ולערבים כאחד גדולים על המשוער" (ההדגשות במקור).
כפי שעלה, שאלת הסדר המקרקעין לאדמות המדינה נדונה כבר בשנות ה -90 על ידי ראש המנהא"ז ומנהל רשות מקרקעי ישראל.
מאז ועד ספטמבר 2015 לא חל שינוי מהותי במצב של הסדר אדמות המדינה באיו"ש, וההכרזות אינן מסתיימות בהסדר מקרקעין במנהא"ז, על כל ההשלכות המשתמעות מכך.
בהקשר זה כתב בדצמבר 1994 מנהל מינהל מקרקעי ישראל לראש המנהא"ז בנושא "רישום יו"ש בלשכת רישום מקרקעין", בין היתר, כלהלן: "קיים צורך ]א[הכרזות אדמות מדינה ב דחוף ברישום הכרזות המדינה לגבי אתרים מאוכלסים, בלשכת רישום המקרקעין.
רישום הכרזות המדינה יאפשר רישום זכויות המשתכנים (מגורים, מסחר ותעשיה).
כידוע לרישום חשיבות רבה ולכך השלכות במישורים שונים ובכלל זה, הבטחת הזכויות של רוכשי הנכסים, אפשרות העברת זכויות בנכסים, קבלת הלוואות כנגד שעבודי הנכסים וכיו"ב.
לאור חשיבות הנושא אנו מבקשים כי תשקול שוב את עמדתך ותורה על ביצוע הרישום כמבוקש".
בספטמבר 2002 כתב יועמ"ש איו"ש לסגן ראש המנהא"ז בנושא רישום אדמות מדינה מוכרזות באיו"ש כי "בטיפול בנושא הרישום יש לקחת בחשבון שני היבטים: ראשית, אין לזלזל בחשיבות רישום הזכויות במקרקעין בספרי הרישום, הן במישור המשפטי הטהור והן במישור המינהל הציבורי התקין; שנית, ההחלטה שנתקבלה בזמנו בדבר עצירת ההליכים החלטה של מדיניות היא, ולפיכך בחינתה מחדש חייבת להיעשות על ידי הדרגים המתאימים, תוך התייחסות למידת הרלוונטיות של השיקולים שעמדו ביסוד ההחלטה במציאות העכשווית" (ההדגשות במקור).
ביולי 2015 מסר שר הביטחון למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי ב - 22.
15 התקיים דיון ובו הוצגה פעילות הצוות לתחום אדמות המדינה ('קו כחול') ותהליכי קבלת ההחלטות הקשורות בפעילות הצוות.
במסגרת הדיון התייחס שר הביטחון לסוגית רישום ראשון של אדמות מדינה וקבע כי "הגם שהליך רישום ראשון יגביר את ההגנה על קביעותינו בעניין המקרקעין, הרי שלאור ההמלצות שהוצגו במהלך הדיון.
בשלב זה יש להמשיך בהכרזות על אדמות מדינה ולא בהליך רישום ראשון".
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 117 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,נוכח הבעייתיות הנובעת משיטת רישום זכויות המדינה במקרקעין שברשותה ראוי שמתפ"ש תבחן מפעם לפעם את סוגיית הסדרת המקרקעין באיו"ש על היתרונות והחסרונות הגלומים במצב הקיים ובחלופות האפשריות.
וזאת, במסגרת עבודת מטה מקיפה, שלמה ומעודכנת, בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם משהב"ט וצה"ל, ושתוצאת עבודה זו תוצג בפני שר הביטחון.
מן הראוי ששר הביטחון אף ישתף בנושא את שר המשפטים וגם את שר הבינוי והשיכון, כדי לבחון דרכים שיבטיחו ככל הניתן הסדרה מיטבית של רישום אדמות מדינה באופן שיצמצם את הפגיעה בזכויות הקניין של תושבי איו"ש, פלסטינים וישראלים, ואת הנזקים הכספיים העלולים להיגרם לקופת המדינה.
הצוות לתיחום אדמות מדינה באיו"ש (צוות "קו כחול") כפי שעלה, הנושא של תהליך ההכרזה נבדק במרוצת 1998 בלשכת יועמ"ש איו"ש דאז, כדי לגבש חוות דעת והמלצות לפתרון הבעיות שנבעו ממנו.
לפנייתו, כאמור, של יועמ"ש איו"ש לפצ"ר מאוקטובר 1998 צורפה חוות דעת משפטית שהוכנה בלשכת יועמ"ש איו"ש(להלן - חוות הדעת), אשר סקרה, בין היתר, את הסוגיות המשפטיות הנוגעות לבעיית אי-הדיוק של ההכרזות על אדמות מדינה.
באותה חוות דעת הוצעה דרך חלופית שנועדה להתמודד עם הבעיות הקיימות בנושא אי-הדיוקים בהכרזות ההיסטוריות על אדמות מדינה.
בין היתר צוין כלהלן: "בבסיס שיטת העבודה המוצעת עומדת ההנחה - שהיא הגיונית ואף הכרחית לנוכח המציאות העגומה אותה תיארנו לעיל - בדבר הצורך בבחינה חוזרת מעמיקה ככל הניתן, של להלן [ מעמד הקרקע ומצבה הפיזי, לשם קביעת גבול מדויק של אדמות המדינה- הפרשנות , ]לתחומי ההכרזות ההיסטורייםבטרם יוחל בביצוע הליכי תכנון לגבי אותו שטח, או במהלך ההליך התכנוני.
משמעות הדברים היא שבמסגרת הכנת תכניות לפיתוח הקרקע ייעשה מאמץ לתקן את הפגמים והעיוותים שנפלו במיפוי של אדמות מדינה מוכרזות, במגמה ליצור התאמה בין מעמד המקרקעין להלכה לבין מצבם למעשה" (ההדגשות במקור).
הדרך החלופית שהוצעה בחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש הייתה להקים צוות מקצועי יוסמך ליתן פרשנות לתחומי הכרזות ולקבוע את גבולם המדויק של המקרקעין ]ש[" "המוכרזים".
השיטה התבססה על ארבעה מרכיבים: עריכת "מפת מדידה מצבית35 של השטח שתשמש בסיס לתיחום גבולות המקרקעי ן בהתאם למצב התבליט והתכסית בשטח ומהווה תשתית לעריכת מפת התכנית שתחול על הקרקע"; בחינת ]ו[ .
"כלי פרשני ראשון במעלה תצלומי אוויר נכון למועד ההכרזה, נכון למועד הבדיקה ונכון לזמן ביניים ביניהם; בדיקה של מסמכי ההכרזה (לרבות מסמכי ערר על ההכרזה); וסיור בשטח ש"ייערך במידת הצורך, מקום בו מתעוררים ספקות באשר למיקומו של הגבול המדויק".
לאחר אותה בדיקה של יועמ"ש איו"ש ולאור חוות הדעת שלו, הקים המנהא"ז ביולי 1999 את צוות "קו כחול" אשר פועל באחריותה של יחידת הפיקוח.
צוות "קו כחול" נועד לבחון את ההכרזות של אדמות המדינה אשר נעשו בעבר (ההכרזות ההיסטוריות) כדי לוודא, כי קידום הליכים תכנוניים (אישור תכניות מתאר) והליכים קרקעיים (הקצאת מקרקעין) ייעשו אך ורק במקרקעין שהם בגדר רכוש ממשלתי.
מרכז הצוות הוא מנהל יחידת הפיקוח, או נציגו, וחברי הצוות הם: נציג הממונה, נציג לשכת התכנון , נציג קמ"ט רישום מקרקעין, נציג יועמ"ש .
35 ""מפה מצבית- מפה טופוגרפית (מפה ערוכה, בקנה מידה נקוב, המראה את התכסית, התבליט והתשתית הגאודטית בשטח קרקע, בגבולות אותה מפה) ללא תבליט, שנערכה על ידי מודד על פי תקנות מודדים (מדידות ומיפוי), התשנ"ח- 1998.
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 איו"ש, נציג קמ"ט מדידות ונציג תחום תשתית במנהא"ז.
שמונה מעובדי יחידת הפיקוח מבצעים את העבודה הטכנית שנעשית כהכנה לפעילות צוות "קו כחול" (להלן - עובדי צוות "קו כחול").
תפקיד עובדי צוות "קו כחול" הוא, בין היתר, לערוך את הבדיקות הטכניות של המפות שצורפו לתעודות ההכרזות ההיסטוריות36 עד לחתימת צוות"קו כחול " על מפת הכרזה מתוקנת, עיבוד הנתונים במערכות המידע הגיאוגרפיות של המנהא"ז והכנת תשתית לחוות דעת מקצועיות, הגשת תצהירים ועדויות מומחה לבתי המשפט.
הקמת צוות "קו כחול" נועדה, כאמור, לקיים בירור מחודש, ועל פי הצורך להצביע על התיקונים הנדרשים, בנוגע לתחומי ההכרזות על אדמות המדינה.
ברם, יש להדגיש כי אין בפעולות הבירור והתיקונים של מפות ההכרזה ההיסטוריות על ידי צוות "קו כחול " כדי לשנות את המצב המשפטי המהותי של רישום אדמות מדינה באיו"ש במסגרת הסדר מקרקעין ובאופן שיבטיח את סופיות התהליך, וזאת על כל המשמעויות הנובעות מכך.
בביקורת עלה, כי המנהא"ז לא קבע אמות מידה סדורות וכתובות לאופן ביצוע הפרשנות והבירור לגבולות ההכרזה ההיסטוריים ולקריטריונים שיש לבחון, במיוחד בכל הנוגע להוספת שטחים במפות ההכרזה המתוקנות.
אשר על כן, כתוצאה מהפרשנות שניתנה על ידי צוות "קו כחול", ייתכן שהורחב תחומן של אדמות המדינה מעבר לתחום ההכרזה ההיסטורית, בלי שצוות "קו כחול" ערך בירור מעמיק וממצה הנוגע לאפשרות קיומן של זכויות בעלים על הקרקע שנתווספה לגבול ההכרזה, ואשר מבוסס על הליך פומבי.
בעניין זה נכתב בחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש, כי "לעתים עשוי קו הגבול בין 'תוספת' להכרזה (המחייבת ביצוע נוהל אדמות סקר) לבין 'פרשנות' ההכרזה (שאינה מצריכה יישום נוהל זה) להיטשטש עד מאוד", ובשל כך על הצוות לקבל החלטות בנושא זה על פי קריטריונים מקצועיים.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015 , כי "אכן אין אמות מידה לגבול הפרשנות.
על פי ניסיון של למעלה מ -100 פרויקטים אין דרך לקבוע קריטריונים לגבי פרשנות.
כל פרשנות היא על פי המקרה הספציפי והמיוחד לה מהסיבה שבסיס המידע רחב ומורכב מאוד ואין פרויקט אחד הדומה למשנהו".
בביקורת לא נמצאו סימוכין לעבודת המטה ולתהליך קבלת ההחלטות במנהא"ז אשר הובילו לאימוץ דרך הפעולה ונוהל צוות "קו כחול", כעולה מחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש שהוגשה בשנת 1998 , לרבות בנוגע לפרשנות שהצוות נותן לגבולות ההכרזה.
יתרה מכך, לא נמצא כי במרוצת כ -15 השנים שחלפו מאז החליט המנהא"ז לנקוט דרך פעולה זו, ערך המנהא"ז תהליך של הפקת לקחים בנושא, שהיה יכול להוביל לבדיקה מחודשת שתיקח בחשבון את התוצרים של הפקת הלקחים.
ביולי 2015 מסר שר הביטחון למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כ י ב - 22.
15 התקיים דיון בו הוצגה פעילות הצוות לתחום אדמות המדינה ("קו כחול").
שר הביטחון סיכם, כי "הליך בדיקת 'צוות קו כחול' ובדיקת גבולות הכרזות אדמות המדינה שבוצע הינו הליך הכרחי ויש להמשיך ולבצע אותו".
בסיכום הדיון האמור הדגיש שר הביטחון, כי " יש להקפיד הקפדה יתירה על עבודת הצוות שהכרחי שתעשה בקפדנות ובדייקנות על מנת למנוע טעויות שחווינו בעבר" (ההדגשה במקור).
36 הבדיקות הטכניות כוללות, בין הי תר, התאמת המפות שצורפו לתעודות ההכרזות ההיסטוריות למפות ולתצלומי אוויר עדכניים והשוואתם לתצלומי אוויר מתקופות שונות.
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 119 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "משרד מבקר המדינה סבור, שמאחר שלתוצאות העבודה של צוות "קו כחול נודעות משמעויות כבדות משקל בתחום המשפטי והכלכלי הנוגעות לזכויות התושבים באיו"ש, ישראל ים ופלסטינים, הרי שראוי שצוות "קו כחול" יגבש אמות מידה שיאושרו על ידי הרמות הבכירות, וכי המנהא"ז יבחן באופן שוטף את הדברים ויקיים תהליך של הפקת לקחים ממצה בנוגע לבעיות המתגלות כתוצאה מעבודת הצוות, במטרה לבחון דרכים נוספות לשיפור עבודת הצוות והסדרת מעמד המדינה בקרקעות שנוספות לתחומי ההכרזות.
ביולי 2015 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "סוגיית עבודת צוות 'קו כחול' נידונה בימים אלו בבית המשפט העליון, במסגרת תיק בג"ץ 7986/14 , במקום - מתכננים למען זכויות תכנון נגד שר הביטחון.
פסיקת בית המשפט העליון בעתירה זאת עשויה להשפיע על המשך עבודת הצוות ועל אופן הסדרת הנושא בכללותו".
כפי שעלה, נוהלי העבודה של צוות "קו כחול" אינם קובעים, כי הצוות יעשה את עבודתו ברמת דיוק גבוהה כפי שהיא נדרשת ממפות מדידה לצורכי הסדר מקרקעין ורישום הזכויות בספרי המקרקעין.
משכך, עובדי צוות "קו כחול " אינם נדרשים לעמוד בדרישות מקצועיות של מודדים מוסמכים, ואינם מחויבים בשימוש בעזרי מיפוי ומדידה מתקדמים.
באפריל 2005 ]לתכנון[ ו/או הרשאה]תב"ע[ הנחה ראש המנהא"ז דאז, כי "לא תוצג תכנית ולא תקודם, אלא אם עברה ]לראש המנהא"ז[ לרמ"אבדיקה צוות קו כחול".
בעקבות ההנחיה, החלו עובדי הצוות לבחון את המעמד של כל מקרקעין באיו"ש שעליהם יש כוונה לתכנן תב"ע חדשה, ובהתאם לממצאי הבחינה הם עורכים מפת הכרזה מתוקנת בנוגע לשטחים הרלוונטיים.
ממסמכי המנהא"ז עלה, כי בין ממצאי הבחינות שערך צוות "קו כחול " בנוגע לחלק מתעודות ההכרזות ההיסטוריות נאמר כי בתחומי הכרזות אלו נכללו מקרקעין בבעלות פרטית, רובם של פלסטינים, אשר על חלקים מהם נבנו במהלך השנים, בתחומי תכניות מתאר מאושרות של יישובים ישראליים, מבנים ובתי מגורים שמספרם נאמד על ידי המנהא"ז במאות עד אלפי יחידות דיור 37.
בעקבות הממצאים שהעלה צוות "קו כחול" ובהתאם לנוהל העבודה של הצוות, חותם הממונה על מפות הכרזה מתוקנות, שמהן, בין היתר, נגרעו גם בתי מגורים מתחום השיפוט של הרשות המקומית שאליה הם היו שייכים טרם חתימת הממונה על מפות הכרזה מתוקנות, שנבנו על מקרקעין שבבעלות פרטית.
הממונה מפיץ את המפות המתוקנות, בין היתר, למהנדסי המועצות אשר בתחומן היישוב שבו השתנו גבולות ההכרזה, ודואג לתיקון מפות הסכמי ההרשאה לגופים המיישבים בהתאם.
כתוצאה מכך, המנהא"ז, באמצעות הממונה, חדל מלאשר לרוכשים להשלים את תהליכי רישום הזכויות שלהם על אותם נכסים, והוא אף אינו מאשר להם לממש את זכויות הבנייה הקיימות עליהם על פי התב"ע המאושרת.
יש לציין, כי מצב דברים זה פוגע בסחירותם של הנכסים ובשווי הזכויות שלהם, היות שבין היתר לא ניתן להעביר את רישום הזכויות בהם לאחרים.
כלומר, ממצאי הצוות מצביעים, כי כתוצאה מהטעויות בסימון מפות ההכרזה ההיסטוריות נפגעו זכויות הקניין של בעלי מקרקעין פרטיים, שעל חלקם נבנו ואוכלסו יישובים ישראליים באיו"ש ללא תמורה לבעלי הקרקע או ללא קבלת רשות מהם.
כעת, עם תיקון הטעויות שנעשו, נפגעת זכות הקניין של תושבים ישראליים, שבתום לב רכשו בתים או זכויות .
37 דוגמאות: בעיר מודיעין עילית נגרעו235 מבנים (רוב המבנים בנויים על בסיס תב"ע מאושרת כדין), רובם מבנים בבנייה רוויה המכילים מספר רב של יחידות דיור כל אחד וחלקם מבני ציבור.
וביישוב תפוח נגרעו 24 .
בתים פרטיים הבנויים אף הם על בסיס תב"ע מאושרת כדין 120 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במקרקעין באותם שטחים שבתחומי היישובים הישראליים, שנגרעו מגבולות ההכרזה ההיסטוריים.
במאי 2015 מסרה המועצה המקומית קרני שומרון למשרד מבקר המדינה בתגובה לממצאי הביקורת, כי "לפני כ-5 שנים.
הוצאו כ-16 בתים בנויים מתוך הקו הכחול, ובכךלמעשה גרמו נזק אדיר למשפחות אלו.
הן אינן יכולות למכור או להעביר את הזכויות בנכס.
לא יכולות לקבל היתר לשינויים ועוד.
מצב חסר היגיון ובעייתי המעמיד את המועצה חשופה בפני תביעות ענק מצד התושבים.
גריעת הבתים ממפת הרשות אף פותחת פתח לאי תשלומי ארנונה, אספקת שרותי איסוף אשפה וכד'".
לממצאי צוות "קו כחול" משמעויות רבות בתחומים מדיניים, משפטיים וכלכליים בכלל, ובנוגע לזכויותיהם של פלסטינים וישראלים באיו"ש בפרט, ומשמעויות אלו ידועות זה שנים רבות למתפ"ש ולמנהא"ז.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי חרף זאת, מתפ"ש והמנהא"ז לא טיפלו בנושא זה כראוי, ולא גיבשו, בנפרד או במשותף, דרכים כיצד לטפל בכל המשמעויות הנובעות מכך.
בכך למעשה מונצח המצב הקיים, והוא אף מחריף.
להלן פירוט חלקי של אירועים ומקרים בנוגע לממצאי צוות "קו כחול": במאי 2011 התקיים במחוז יהודה והשומרון של רשות מקרקעי ישראל דיון בנושא "בתים שנגרעו מתוך אדמות מדינה בעקבות החלטות צוות קו כחול".
בדיון ציין יועמ"ש איו"ש את החשיבות בגיבוש מסמך משפטי, המחייב אישור של משרד המשפטים, בנוגע לסוגיה של גריעת מקרקעין מתחום אדמות מדינה בעקבות ממצאי צוות "קו כחול".
בדיון הוחלט, כי יועמ"ש איו"ש יעלה את הסוגיה האמורה בפני משרד המשפטים לאחר קבלת עמדתו של ראש המנהא"ז.
באוגוסט 2011 קיים רת"ח תשתית דיון בסוגיה האמורה כדי "לגבש המלצות שיועברו לרמ"א בכל הקשור להתייחסות המערכת למקרים אלה".
רת"ח תשתית ציין בדיון, ]לראש המנהא"ז[ כי "לבתים אלה נשמט באחת בסיס הבעלות על הקרקע והמשמעות הינה כי לא יוכלו בעתיד לבצע כל שינוי, על כל המשתמע מכך".
בעקבות הדיון פנה רת"ח תשתית לנציג יועמ"ש איו"ש וביקשו להציג בפניו חוות דעת בנושא שבנדון בתוך "חודשיים ימים".
יש לציין, כי בדצמבר 2011 כתבה נציגת הממונה לרת"ח תשתית ול עוזר ראש המנהא"ז בעניין גריעת בתים מתחום ההכרזה ההיסטורית של אדמות מדינה בתחום השיפוט של היישוב אדם כתוצאה מממצאי צוות "קו כחול", כלהלן: "למרות פניות מ - 25.
11 עדיין לא התקיים דיון בסוגיה זו, יתרה מזאת, גם כאשר נקבע דיון הוא נדחה מסיבות לא ברורות.
בינתיים המצוקה קיימת וכעת יש 3 פניות של חוכרים הממתינים לקבלת תכניות בנייה.
אין צורך להזכיר כי החוכרים מילאו את כל דרישות הממונה".
בביקורת עלה, כי רק באפריל 2014 , שנתיים וחצי לאחר בקשתו של רת"ח תשתית, העביר יועמ"ש איו"ש לאישור הפצ"ר טיוטה של חוות דעת ש ערך בנושא גריעת שטחים בעקבות ממצאי צוות "קו כחול", וכי עד לאישורה של הטיוטה "מדיניות יועמ"ש איו"ש היא להציע פתרונות אפשריים לכל מקרה פרטני".
במאי 2014 מסר ראש המחלקה האזרחית במתפ"ש לצוות הביקורת, כי "המשמעות להחרגת בתי תושבים (לעיתים שכונות שלמות.
) מתחום יישובים ישראליים עקב קביעת צוות כחול על היותם על אדמות פרטיות היא בעיה.
למרות שיש טיוטת חוות דעת של יועמ"ש איו"ש, המפקדים והדרג המדיני לא נתנו את הדעת על מכלול המשמעויות מהקביעות של צוות קו כחול".
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 121 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדצמבר 2014 סמוך למועד סיום הביקורת ויותר משלוש שנים מאז ביקש רת"ח תשתית מיועמ"ש איו"ש להכין חוות דעת בנושא המשמעויות של גריעת בתים בעקבות ממצאי צוות מערכת [ "קו כחול", העביר יועמ"ש איו"ש, "על דעת הפצ"ר ועל דעת יועמ"ש מעהב"ט ", חוות דעת בנושא "מעמדם המשפטי של המבנים שנגרעו מאדמות מדינה לאחר ]הביטחון בדיקות של הצו ות לתיחום אדמות מדינה" (להלן - חוות הדעת החדשה) למשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ).
יועמ"ש איו"ש ציין בחוות הדעת החדשה, כי "נוכח מורכבותה ורגישותה של חוות דעת זו, נבקש להעבירה לעיונך ולערוך דיון בעניין טרם העברתה ליועמ"ש לממשלה".
בחוות הדעת החדשה הציע יועמ"ש איו "ש, בין היתר, שלוש חלופות כיצד להתייחס לנושא הנדון.
יועמ"ש איו"ש ציין בחוות הדעת החדשה, כי "לאור מעמדה המיוחד של זכות הקניין של הפרט לפי המשפט הבינלאומי ההומניטארי, יש לנהוג בהקפדה יתרה טרם פגיעה בזכות הקניין של הפרט מעתה והלאה".
עוד ציין יועמ"ש איו"ש, כי חוות הדעת החדשה "נועדה להעלות אל פני השטח את הסוגיה שבנדון.
ברי כי חוות דעת זו הינה תחילת התהליך לאיתור פתרון לסוגיה הסבוכה שבנדון ולא סופו".
ביוני 2015 מסר משרד הבינוי והשיכון למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "במהלך השנים הושקעו ע"י המשרד כס פים בתכנון ובפיתוח יישובים עירוניים וכפריים יו"ש את מדיניות בחינת מעמד הקרקע ]א[ביו"ש.
בשנים האחרונות שינה המינהל האזרחי ב תוך שהוא בודק מחדש מקרקעין שהוקצו בעבר למשרד או לגורמים מיישבים אחרים.
ביישוב 'תפוח' בו בנה המשרד בתים בבניה תקציבית בשנות ה-90 הוחלט לאחרונה לגרוע כ - 20 .
"בתים מאוכלסים, המצויים על קרקעות המדינה לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המשמעויות החשובות הנובעות מממצאי צוות "קו כחול" הנוגעות לקניין הפרטי של ישראלים ופלסטינים באיו"ש, מן הראוי שהיועמ"ש לממשלה יתערב בנושא זה בהקדם כדי להבטיח את מיצוי ה בדיקה הנדרשת, וכדי לגבש מסקנות והמלצות בנושא בשיתוף הגורמים המעורבים - מתאם פעולות הממשלה בשטחים וראש המנהא"ז, וכן הדרגים הבכירים במשהב"ט ובמשרד המשפטים - במטרה לגבש ולקבוע את דרכי הפעולה הנדרשות לפתרון הבעיה.
באוגוסט 2015 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "לאחרונה קיימה המשנה ליועמ"ש (ייעוץ) דיון עקרוני ראשון בנושא, בהתבסס על חוות הדעת של יועמ"ש איו"ש".
כמו כן, נמסר כי "ביום 19.
15 הורה ראש הממשלה על הקמת צוות מקצועי לצורך גיבוש מתווה להסדרת מבנים ושכונות בישובים יהודיים ביהודה ושומרון שהוקמו תוך מעורבות של הרשויות".
אי-פרסום מפות ההכרזה לידיעת הציבור כבוד השופט יצחק זמיר 38 ,קבע, כי "אבן פינה בדיני המינהל הציבורי שהרשות המינהלית בהיותה נאמן הציבור, חייבת לנהוג בהגינות", כן נקבע כי "חובת ההגינות היא גם מקור החובה לגלות מידע מהותי לפי העניין הנדון.
חובה זאת מוטלת, בראש ובראשונה, על הרשות המינהלית כלפי האזרח".
38 ראו בג"ץ 164/97 קונטרם בע"מ נ' משרד האוצר, פ"ד נב( 1 )289 319 ,323 ( 1998.
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יש לציין, כי בחוות הדעת החדשה של יועמ"ש איו"ש נקבע, בין היתר, כי "תקנה 46 לתקנות האג קובעת.
כי יש לכבד זכויות ברכוש הפרטי, וכי לא ניתן להחרים רכוש פרטי.
למרות החובה לכבד את רכוש הפרט, ולהימנע מפגיעה בקניינו, המשפט הבינלאומי מכיר באפשרות לפגוע בזכויות הקניין של הפרט באז ור הנתון לתפיסה לוחמתית, וזאת על פי הדין המקומי על פי כללי הדין ]הפגיעה בזכות הקניין [ טרם כניסת הכובש לשטח.
לא די לה שתיעשה המקומי, אלא חייבת היא לעלות בקנה אחד עם כללי המשפט המנהלי הישראלי ועם כללי המשפט הבינלאומי, שעניינם תפיסה לוחמתית".
מפסיקת בג"ץ האמורה ומחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש עולה, כי מטעמים של חובת ההגינות של רשות שלטונית כלפי התושבים ועל פי כללי הדין הבין-לאומי והמשפט המינהלי הישראלי, על המנהא"ז ליידע בפרטים את כל מי שתוצאת עבודת צוות "קו כחול" רלוונטית לגביו, ולאפשר לו להשמיע את טיעוניו, וז את כדי לצמצם עד כמה שניתן את הפגיעה בזכויות התושבים באיו"ש - פלסטינים וישראלים.
בביקורת עלה, כי המנהא"ז מעביר את מפות ההכרזה המתוקנות לידיעת הרשויות המקומיות באיו"ש, אך אינו מביא את דבר התיקונים שנעשו בגבולות ההכרזה על אדמות מדינה לידיעת כל מי שהתיקונים רל וונטיים לגביו.
לדעת משרד מבקר המדינה על המנהא"ז, שהוא הגוף באיו"ש המופקד על ניהול ענייני המקרקעין ועל חוקי התכנון והבנייה באיו"ש, לפרסם ברבים מידע מהותי הנוגע לקניינו של הפרט.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז, כי במצב דברים זה יש משום פגיעה בחובת ההגינות מצד הרשות המינהלית האחראית באיו"ש.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי שכל תיקון מהותי בסימון גבולות ההכרזה ילווה בהליך פומבי.
יש לציין, כי נושא זה נדון בשנים עברו במנהא"ז, אך לא חל שינוי במצב הדברים.
כפי שעלה, בפברואר 2014 סיכם ראש המנהא"ז בנושא הנדון, כי "הקו וים הכחולים, לאחר חתימתם יועברו רק למועצות, בדיוק כפי שבוצע עד היום".
כלומר, הסיכום של ראש המנהא"ז משמעו, כי מפות ההכרזה המתוקנות תימסרנה לרשויות המקומיות באיו"ש בלבד, וכי המנהא"ז לא ייזום פרסום מידע זה.
כפי שעלה ממסמכי המנהא"ז, בשנת 2014 התגלו מקרים אחדים, שבהם החלה בנייה בהתאם לתכניות בניין עיר בתוקף גם על מקרקעין שצוות "קו כחול" מצא, כי הם כוללים שטחים שאינם בגדר אדמות מדינה, וכי עבודות הבינוי באותם מקרקעין מתקיימות על פי התכנון המקורי שקדם לעבודת צוות "קו כחול".
משמעות הדבר היא, כי רשויות האזור עלולות להיחשף עקב כך לתביעות כספיות כתוצאה מנקיטת צעדים משפטיים מצד מי שימצא עצמו נפגע עקב הפגיעה ברכושו הפרטי.
בדצמבר 2014 דיווח נציג הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש לצוות הביקורת בנוגע לפעולות בינוי בשטחים שנגרעו מגבולות ההכרזה על אדמות מדינה ואשר החלו לאחר שנחתמה מפת ההכרזה המתוקנת, כי מדובר במספר יישובים שהקימה ההסתדרות הציונית העולמית (ראו הרחבה בהמשך).
על חומרת הדברים ניתן לעמוד ממסמך פנימי שבו צוין, בין היתר, כלהלן: "הקמת בינוי זה מחוץ לאדמות המדינה כפי פרשנותם המדויקת, על ידי הצוות המקצועי והמוסמך הוא צוות 'קו כחול', אינה תואמת את העקרונות המשפטיים היסודיים נוכח הספק הממשי במצבם הקנייני של המקרקעין עליהם נבנה הבינוי.
יתר על כן, פעולה זו חושפת את מקים הבינוי לסיכון משפטי ממשי וחמור מכך, חושפת את רשויות האזור לתביעות כספיות בהיקפים משמעותיים העלולים לעלו ת כדי מיליוני ש"ח.
זאת, נוכח הידיעה הברורה, כי מדובר ככל הנראה באדמות שאינן אדמות מדינה והמחדל במניעת המשך הבנייה שם".
עוד צוין במסמך, כי "המשך קידום הליכי תכנון והקצאת קרקעות באותם שטחים אשר הרשות אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 123 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היתה מודעת כי אינם מהווים עוד אדמות מדינה נוכח עבודת צוות 'קו כחול' עומדת בניגוד לחובותיה.
יתרה מכך, יהיה קושי של ממש להגן על רשויות האזור שעה שלמרות מודעותן למצב הקרקעי.
לא מנעו את המשך הבניה במקרקעין פרטיים שטרם נבנו " (ההדגשות במקור).
באוגוסט 2015 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי בג"ץ [ ,"בתגובת המדינה לעתירה זו 7986/14 שהוגשה ביום ] 29/4/15 , נכתב כי מכאן ואילך יפורסמו תוצרי עבודת 'צוות קו כחול' ברבים, בדומה לאופן שבו מתפרסים צווים שמוציא מפקד האזור".
]מתפרסמים[ בספטמבר 2015 מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "שאלת פרסום מפות ההכרזה לידיעת הציבור נדונה אך לאחרונה ע"י כלל הגורמים העוסקים בנושא במנהא"ז, במתפ"ש, ביועמ"ש איו"ש, במשהב "ט ובמשרד המשפטים, וזאת לאור בג"צ 7986/14 (בג"צ העוסק בקו הכחול ליישוב עלי).
במסגרת הטיפול בנושא, סוכם ואושר נוהל לפרסום מפות הקו הכחול, כולל הסדרת אופן הגשת השגות על המפה".
בדצמבר 2015 מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בעניין זה, כי "לפני מספר חודשים פורסמה לציבור מפת 'קו כחול'.
בימים אלה אנו מטפלים בתרגום לערבית של נוסח הודעת הפרסום הסופי ועם סיום התרגום נפעל לפרסומן של 7 המפות הנותרות שנח תמו וטרם פורסמו".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמפות ההכרזה המתוקנות של צוות "קו כחול" עלולות לגרום לפגיעות משמעותיות בזכויותיהם של ישראלים ופלסטינים באיו"ש ולנזקים כספיים גדולים למדינת ישראל, על המנהא"ז להפעיל את השינוי במדיניות שעליה סוכם בבג"ץ ולהודיע לכל מי שתיקון המפות רלוונטי לגביו את המידע המהותי הנוגע להחלטה, על מנת לאפשר לו לתקוף את ההחלטה בערכאות.
שיטות עבודה ונהלים של צוות "קו כחול" תב"ע מאושרת היא תכנית המשמשת כבסיס החוקי להכנת תכנון מפורט, המשמש בסיס להוצאת היתר בנייה שמכוחו מוקמים מבנים ותשתיות בהשקעה של משאבים רבים.
כדי שמלאכת התכנון והביצוע יעמדו בהוראות התב"ע ובהלימה לבעלות על הקרקע, קיימת חשיבות גבוהה לכך שהתב"ע תתבסס על מפת מדידה שנערכה על ידי מודד מוסמך, דבר המבטיח את רמת הדיוק בה, כפי שדורש חוק תכנון ערים, הקובע ש"טרם הכנתה של תכנית תכנון כלשהי תוכן מפה טופוגרפית בסיסית" המחייבת חתימה של מודד מוסמך.
באפריל 2005 ]לתכנון[ ו/או הרשאה]תב"ע[ הנחה ראש המנהא"ז דאז, כי "לא תוצג תכנית ולא תקודם, אלא אם עברה בדיקת צוות קו כחול".
בעקבות ]לראש המנהא"ז [ לרמ"א ההנחיה, החלו עובדי הצוות לבחון את המעמד של כל מקרקעין באיו"ש שעליהם יש כוונה לתכנן תב"ע חדשה, ובהתאם לממצאי הבחינה הם עורכים מפת הכרזה מתוקנת בנוגע לשטחים הרלוונטיים.
החלטת ראש המנהא"ז שהורה לבדוק כל תכנית או הרשאה לתכנון תוקפה על ידי משרד המשפטים בפברואר 2011 .
במרץ 2014 אישר מתאם פעולות הממשלה בשטחים קריטריונים למקרים בהם נדרשת בדיקת צוות "קו כחול" "מתוך ראיה מקצועית הנותנת מענה לחובת הרשויות בבדיקה מקצועית של בעלויות המקרקעין מחד גיסא ומתן הקלות בהתאם ל'שכל הישר' מאידך גיסא".
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כאמור, תעודות ההכרזה על מקרקעין הן, בין היתר, הבסיס לכלל ההליכים התכנוניים בנוגע למקרקעין (קידום תכניות תכנון).
כלומר, מפות ההכרזה המתוקנות שערך צוות "קו כחול" משמשות בסיס להכנת תב"עות המוגשות לאישור מוסדות התכנון באיו"ש.
ברם, מפות ההכרזה המתוקנות אינן מפות המבוססות על מפות מדידה מצביות כפי שהומלץ, כאמור, בחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש.
כלומר הן אינן ערוכות וחתומות על ידי מודד מוסמך, ועובדי צוות "קו כחול" אינם נדרשים, כאמור, לעמוד בדרישות מקצועיות של מודדים מוסמכים, ואינם מחויבים בשימוש בעזרי מיפוי ומדידה מתקדמים המתאימים למטרת רישום מוסדר.
יוצא מכך, שאישור תב"עות על ידי מוסדות התכנון באיו"ש בהסתמך על מפות ההכרזה, נעשה על בסיס מפות שאינן עומדות ברמת הדיוק הנדרשת ממפת מדידה.
בעניין זה מסר בספטמבר 2014 קמ"ט מדידות לצוות הביקורת, כי "המפה המשמשת רקע חייבת בחתימה של מודד מוסמך.