HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, משהחליטה הנהלת המשרד להג"ס לאשר נוהל ואף קבעה לוח זמנים להטמעתו, המועד שנקבע לכך מחייב, ואי-ביצועו חייב אישור מראש שלה.
מכל מקום, על המשרד להג"ס לפעול ללא דיחוי להטמעת נוהל שייתן ביטוי ברור למדיניות המשרד בכל הנוגע להליכי אכיפה שיש לנקוט בהתאם לחומרת העברות והחריגות, וינחה בבירור את המחוזות כיצד לפעול.
בד בבד על המשרד להשלים את פעולותיו לאישור נוהל הפיקוח, כך שיינתן מענה ראוי לכל סוגי האכיפה.
א לעניין האכיפה בתחום זיהום האוויר קבע המשרד להג"ס נוהל מיוחד המסדיר את הליך הטלת העיצומים (ראו להלן).
הנוהל מתמקד בעיקר בפעולותיו של הממונה (מנהל אגף איכות אוויר במשרד), המטיל בפועל את העיצומים, וממעט לעסוק בפעולותיו ובמערכת שיקוליו של המחוז, שאמור להחליט אם להמליץ לפני הממונה על הטלת עיצומים אם לאו.
כמו כן הנוהל אינו דן בהליכי האכיפה הנוספים שיש לנקוט במקרים שבהם מופר חוק אוויר נקי, בייחוד בתחום של מקורות פליטה נייחים.
המשרד להגנת הסביבה 757 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מנתוניהמשרד להג"ס על העברת תיקים לחקירה פלילית ו על עיצומים כספיים שהוטלו בכל אחד ממחוזות המשרד עולה גם כי קיימים הבדלים ניכרים בדרכי טיפולם של המחוזות בבעלי מקורות פליטה נייחים המפרים את החוק (ראו להלן).
מכאן כי אין למשרד הנחיות ברורות המחייבות את כל המחוזות בתחום מקורות הפליטה הנייחים , וכל מחוז פועל לפ י שיקוליו.
בפברואר 2011 הכין המשרד להג"ס מסמך, ובו פירט את סוגי ההפרות של החוק על ידי בעלי מקורות פליטה נייחים ואת האמצעים שיש לנקוט לגבי כל אחד מסוגי ההפרות, הן במקרים של הפרה ראשונה והן במקרים של הפרות חוזרות.
בין היתר פורטו במסמך הפרות החוק אשר בגינן יש להטיל עיצום כספי, ההפרות שבגינן יש להטיל עיצום כספי כפול, וההפרות שבגינן יש לנקוט הליך פלילי.
עד אוקטובר 2014 לא עוגן המסמך האמור כנוהל, ואף לא הועבר כהנחיה המחייבת את כל הגורמים במשרד העוסקים בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו לגבש בהקדם , בהמשך לחוק אוויר נקי, מדיניות ברורה לעניין הטיפול באלה המפרים את החוק ובהם בעלי מקורות פליטה נייחים, לפרט אמות מידה ולוחות זמנים להפעלת אמצעי האכיפה השונים נגדם; ולעגנם בנוהל משרדי או בהנחיה המחייבת את כל הגורמים העוסקים בנושא במשרד.
על פי אתר האינטרנט של המשרד להג"ס, אשכול האכיפה במשרד אמור לתת, באמצעות אגף תיאום אכיפה, "ליווי מקצועי ומשפטי של פעולות האכיפה המנהלית והפלילית".
ממכתב שהעביר סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה למנהלי המחוזות במרץ 2012 עולה כי האשכול מפקח על "ביצוע ועמידה כמתחייב בנוהל אכיפה", ועוקב אחר יישום הנוהל.
פיקוח ומעקב יעילים כאמור ניתן לעשות כאשר בידי האשכול מידע מלא ואמין על כל המפגעים הסביבתיים שאבחנו בעלי התפקידים השונים במשרד.
לשם כך פותחו כאמור על ידי המשרד מערכות מחשוב ובהן מערכת "מעוף", שבהן יש להזין את כל המידע הרלוונטי בנושא.
בנוהל האכיפה נעשית הבחנה בין שלושה סוגי מפגעים: א.
מפגע סביבתי קל - מפגע סביבתי שאין בו סיכון מידי לסביבה או הפרה טכנית פשוטה, המצדיקים דחייה בהפעלת ההליך המינהלי הקבוע בנוהל; ב.
מפגע סביבתי - פגיעה בסביבה או סטייה מתקן או דרישה סביבתית שיש בהן הפרה של החוק (להלן גם מפגע רגיל); ג.
מפגע סביבתי חמור - מפגע שיש בו חשש מפגיעה חמורה בחיי אדם או בסביבה.
כאמור הנוהל לא התייחס להיבט הכמותי של עצמת המפגעים.
על פי הנוהל יש חובה להזין במערכת "מעוף" רק את המפגע הקל, אך לפי הסבריו של סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 , חובה להזין במערכת זו כל מפגע שאותר.
מסיכום הדיון של פורום ההנהלה ממאי 2013 הועלה שגם מנכ"לית המשרד לשעבר ציינה בדיון כי "כל הפרה סביבתית משמעותית חייבת להירשם במעוף.
גם אם המחוז מסדיר את המפגע ללא אכיפה חייב להיות רישום ותיעוד של הנתונים".
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מסיכום הדיון האמור גם עולה כיסמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה ומנהלת אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להג"ס דיווחו לפורום ההנהלה כי לא כל המפגעים מוזנים כנדרש במערכת, ובין היתר לא הוזנו חרי גות שהתגלו במפעלים מסוג A .
הביקורת העלתה כי נכון לאוקטובר 2014 לא השתנה מצב זה, ומחוזות המשרד עדיין מזינים למערכת "מעוף" רק חלק מהמפגעים שהם מאתרים.
דברים דומים מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 הסמנכ"ל הבכיר לפיקוח ואכיפה .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ל הג"ס כי עקב ההזנה החלקית של המפגעים במערכת "מעוף", הנהלת המשרד ויחידות המטה שלו אינן מקבלות מידע מלא על כל המפגעים שאיתרו המחוזות.
לפיכך הנהלת המשרד אינה יכולה להיות מודעת למספרם האמתי של המפגעים הסביבתיים שמאתרים המחוזות, ונפגמת יכולתה לקבל החלטות מיטביות בתחומי הפעילות השונים והגנה על הסביבה בכלל ובתחום זיהום האוויר ממקורות נייחים בפרט.
גם אשכול האכיפה אינו יכול לקיים מעקב ו פיקוח יעילים על פעולות האכיפה שנוקטים המחוזות בעקבות איתור מפגעים, וגם אינו יכול לוודא כי הן נעשות על פי הנדרש בנוהל האכיפה.
על המשר ד להג"ס להקפיד על כך שהנהלת המשרד ויחידות המטה שלו, ובפרט אשכול האכיפה, יקבלו באופן שוטף מידע מלא על כל המפגעים הסביבתיים שאיתרו מחוזות המשרד כדי שניתן יהיה לקיים בעניין זה מעקב ופיקוח סדירים ויעילים.
בתשובה נוספת של המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 (להלן- התשובה הנוספת) הודיע המשרד להג"ס כי "יפעל להטמעת חשיבות הזנת המידע למערכת ]''מעוף[ בקרב עובדי המשרד אשר כחלק משגרת עבודתם צריכים להזין נתונים אודות המפעלים המפוקחים".
בנוהל אכיפת מפגעים חמורים של המשרד להג"ס נקבע כי במקרים שבהם מנהל המחוז הגדיר מפגע כמפגע חמור, יש לדווח על כך לכמה גורמים, ובהם סמנכ"ל בכיר לפיקוח ולאכיפה.
בנוהל נקבעו אמות מידה כלליות לקביעת מפגע חמור, אך כאמור לא נקבעו עבורן מדדים כמותיים.
בנוהל הוגדרו גם אבני דרך שלביצוען נקבעו פרקי זמן קצרים מאוד.
לדוגמה, יש להעביר בקשת חקירה לגופי החקירה המשרדיים בתוך שישה ימים מיום גילוי המפגע.
משמעות הדבר היא שכאשר מדובר במפגע חמור עומד לרשות המחוז זמן קצר יותר להסדירו בהליך מינהלי מאשר כשמדובר במפגע קל (אז יש לו שבעה חודשים להסדירו) או אף במפגע רגיל (ארבעה חודשים להסדירו).
להלן בלוח 9 נתוניםשקיבל משרד מבקר המדינה מאשכול אכיפה במשרד להג"ס על מפגעים בתחום זיהום האוויר, שרשמו וסיווגו המחוזות בשנים 2014 -2012 .
כאמור מדובר בנתונים חלקיים, שכן לא כל המפגעים מוזנים במערכת המידע הנגישה לאשכול האכיפה ומדּווחים לו: .
,*נתונים על מפגעי זיהום האווירלפי מחוזות, ינואר 2012 - מרץ 2014 .
מחוז מפגע קל מפגע רגיל מפגע חמור סה"כ .
דרום 4 16 0 20 המשרד להגנת הסביבה 759 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חיפה 0 19 0 19 .
סך הכול 4 106 0 110 .
* הנתונים כוללים רק מפגעים שסווגו מלכתחילה כ"מפגעים בתחוםזיהום אוויר", ואינם כוללים מפגעים שסווגו כ"חריגה מתנאי רישיון עסק" שיכולים גם הם להיות מפגעים בתחום האוויר.
מהלוח עולה כי מינואר 2012 עד מרץ 2014 לא דיווחו המחוזות על מפגעים כמפגעים חמורים בכלל.
יצוין כי בתקופה זו לא דיווחו המחוזות גם על מפגעים חמורים בתחו מים אחרים, וכי לא נעשה בנוהל אכיפת מפגעים חמורים שום שימוש באותו פרק זמן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו לבחון אם בפרק הזמן האמור היו מפגעים חמורים, ובכלל זה מפגעים בתחום זיהום האוויר, ואם כן -לבחון לעומק את הסיבות להימנעותם של המחוזות מלדווח על מפגעים אלה כמפגעים חמורים ולנקוט צעדים למניעת הישנותו של ליקוי זה בעתיד.
בתשובתו הנוספת למשרד מבקר המדינה ציין המשרד להג"ס כי "עד כה מחוזות המשרד לא עשו שימוש בנוהל עבירות חמורות", וכי אין בידיו "מידע כי ההפרות אכן דרשו את השימוש בנוהל עבירות חמורות ובכל מקרה תיבחן הדרך להטמיע את הנוהל בצורה טובה יותר בקרב המחוזות".
במכתב למשרד מבקר המדינה מינואר 2015 מסר המשרד להג"ס כי כדי להשיג מידע כזה נדרשת "בדיקה מקיפה של אירועים אשר התרחשו בשנים האחרונות והתחקות אחר נסיבות ואופי המפגעים לגופם כך שבשלב זה, גם בשל קשיים לדעת בוודאות האם היו אירועים שדרשו טיפול ]ו[במערכות הממוחשבות, אין באפשרות בצורה זו".
עוד כתב המשרד להג"ס כי בעקבות הביקורת הוחלט לקיים דיון עם הגורמים הרלוונטיים במשרד בנושא השימוש בנוהל אכיפת מפגעים חמורים ולהמשיך לפעול בנושא כדי לשפר את מה שנדרש.
מהאמור לעיל עולה אפוא כי המשרד להג"ס אינו יכול לשלול קיומם של אירועים שדרשו טיפול לפי נוהל אכיפת מפגעים חמורים אשר התרחשו בשנים האחרונות.
בנוהל האכיפה של המשרד להג"ס הוגדרו אבני דרך לטיפול במפגעים במסגרת ההליך המינהלי וההליך הפלילי, ונקבעו פרקי זמן לביצוע כל אחת מהן.
להליך המינהלי הוגדרו שלוש אבני דרך, ובנוהל נקבע כי ביצוען הכולל צריך להסתיים בתוך שבעה חודשים לכל היותר.
להליך הפלילי הוגדרו ש בע אבני דרך, ופרקי הזמן שנקבעו לביצוען הם בין שבועיים לשלושה חודשים.
עוד נקבע בנוהל כי יחידה המבקשת לקבל ארכה תגיש "בקשה מפורטת ומנומקת ממנהל היחידה.
מנתונים על כל סוגי המפגעים שהעביר אשכול אכיפה למשרד מבקר המדינה עולה כי בפרק הזמן ינואר 2012 - אוקטובר 2014 ,חרגובידיעת האשכול , כל יחידות המשרד העוסקות בטיפול במפגעים (המחוזות, אגף ים וחופים, 760 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשטרה הירוקה) מלוחות הזמנים שנקבעו כאמור בעניין זה בנוהל34 .
בחלק לא קטן מהמקרים היו אף חריגות ניכרות מאוד: המשטרה הירוקה - עד 919 ימים למקרה; מחוז דרום - עד 618 ימים; אגף ים וחופים - עד 445 ;ימים מחוז ירושלים - עד 441 ימים; מחוז חיפה- עד 383 ימים; מחוז מרכז- עד 269 ימים; מחוז תל אביב- עד 258 .
ימים על המשרד להג"ס לבחון את הסיבות לחריגות הניכרות הרבות מלוחות הזמנים לטיפול במפגעים שקבע, לנתח אותן ולנקוט צעדים למניעתן.
הליכים פליליים ככלל מחוזות המשרד המאתרים מפגעים סביבתיים מעדיפים לנקוט בעניינם הליכים מינהליים, ואף נוהגים לבקש ארכות לשם ביצועם.
בתשובתו הנוספת למ שרד מבקר המדינה הסביר המשרד להג"ס כי "בכל הקשור לחוק אוויר נקי, לעתים הבחירה בהליך המינהלי מצליחה יותר מהשימוש בהליך הפלילי".
אולם לדעת משרד מבקר המדינה נקיטת פעולות אכיפה במישור הפלילי (להלן - תיקי חקירה), לפחות מעת לעת ובמקרים המתאימים, עשויה ללמד על התמודדות נחושה של המשרד להג"ס כנגד מפרי חוק אוויר נקי.
במאי 2013 קיימה הנהלת המשרד דיון שעסק בפעילות האכיפה של המשרד בנושאים שבאחריותו.
בעניין זה הועלו בדיון כמה בעיות, ובהן היעדר הלימה בין מושאי התלונות העיקריים של אזרחים למוקד הסביבה שבמשרד ובין פילוח תיקי החקירה במשרד; והיעדר הלימה בין הנושאים המטופלים במסגרת תהליכי האכיפה ובין המפגעים הסביבתיים שמגלמים את הסיכון הסביבתי הרב ביותר או המפגעים שהם המטרד הרב ביותר עבור האזרחים.
השר להג"ס שכיהן במועד הביקורת, ח"כ עמיר פרץ, שנכח בדיון, קיבל את "הצורך במיקוד פעילות האכיפה למפגעים החמורים ביותר", וקבע כי "נושאי המיקוד לפעילות האכיפה בשנת 2013 .
"יהיו זיהום אוויר וחומרים מסוכנים 1.
במהלך הביקורת המציא המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה נתונים על תיקי חקירה שנפתחו בשנים 2013 -2012 , בין היתר בתחום זיהום האוויר.
הנתונים לא כללופירוט בדבר מקורות הפליטה של אותם מפגעים (פליטות מוקדיות ממקורות נייחים, פליטות אחרות ממקורות נייחים ושרפות).
בלוח 10 שלהלן מוצגים נתונים מספריים על מפגעים שנרשמו בשנים 2013 -2012 , על כל תיקי החקירה שפתחה המשטרה הירוקה באותן שנים ועל התלונות שהתקבלו35.
לצד נתונים כלליים אלה נרשמו הנתונים בתחום זיהום האוויר.
לאשכול האכיפה אין נתונים על חריגות מלוחות זמנים לפי התחומים השונים של המפגעים 35 ישנם מקרים שבהם מתקבלות תלונות רבות על אותו מפגע.
המשרד להגנת הסביבה 761 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח10 .
,מפגעים, תיקי חקירה ותלונות 2013 -2012 .
מפגעים תיקי חקירה תלונות .
* חמישה תיקי חקירה שבהם זיהום אוויר הוא העברה המרכזית, ושישה תיקים שבהם הוא עברה משנית.
** חמישה תיקי חקירה שבהם זיהום אוויר הוא העברה המרכזית, ותיק אחד שבו הוא עברה משנית.
מהלוח עולה כי שיעור התלונות בתחום זיהום האוויר מסך כל התלונות על מפגעים סביבתיים שקיבל המשרד להג"ס בשנת 2013 היה 20% , עובדה המעידה על החשיבות שמייחס הציבור לנושא זה.
שיעור המפגעים שנרשמו במשרד בתחום זיהום האוויר מסך כל המפגעים שנרשמו באותן שנים היה נמוך יותר, והסתכם בפחות מ - 12% .
שיעור תיקי החקירה שנפתחו בתחום זיהום אוויר מכלל תיקי החקירה שנפתחו בשנים אלה היה נמוך אף יותר - פחות מ-8% .
עוד עולה מהלוח כי למרות הנחייתו של השר להג"ס לא מיקד המשרדבשנת 2013 את פעילות האכיפה שלו בתחום זיהום האוויר, ושיעור התיקים שפתח בתחום זה בשנה זו אף היה נמוך יותר משיעורם בשנת 2012 .
בתשובתוהנוספת למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא מודע "למורכבות הנושא ולצורך בשיפור פעילות האכיפה בתחום זה, המשרד מכשיר את אנשי המקצוע במחוזות על מנת שיוכלו לבצע בצורה טובה יותר את פעילות האכיפה".
בלוח11 שלהלן מוצגים נתונים שמסרה המשטרה הירוקה למשרד מבקר המדינה על תיקי חקירה בנושא זיהום אוויר שנפתחו בפרק הזמן ינואר 2012 - מרץ 2014 , לפי מחוזות המשרד להג"ס: 762 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח11 .
פתיחת תיקי חקירה בגין זיהום אוויר, לפי מחוזות , ינואר 2012 - מרץ 2014 .
בגין זיהום אוויר שנפתחו שיעור התיקים שנפתחו בכל .
מחוז מכלל התיקים שנפתחו .
0 באוגוסט 2014 ביקש משרד מבקר המדינה ממחוז חיפה וממחוז דרום של המשרד להג"ס (להלן - שני המחוזות) פירוט של המפגעים הסביבתיים שהם איתרו בתחום זיהום האוויר ושל ההליכים שנקטו בעניינם בשנים 2014 -2012 .
להלן בלוח 12 :הנתונים שהעבירו המחוזות .
הליכי אכיפה בגין מפגעי זיהום האוויר במחוזות חיפה ודרום, 2014 - 2012* .
הליך מינהלי הליך פלילי סה"כ הליך מינהלי .
חיפה דרום חיפה דרום חיפה דרום .
2012 6 11 7 0 13 11 .
סך הכול 13 72 11 2 24 74 .
* בשנת 2014 רקהחודשים ינואר -מרץ.
המשרד להגנת הסביבה 763 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מלוחות 11 ו-12 עולהשכ- 33% מתיקי החקירה של המשרד להג"ס מינואר 2012 עד מרץ 2014 נפתחו במחוז חיפה, ואילו שיעור התיקים שנפתחו במחוז דרום היה נמוך מכך בהרבה ( 12.
5% בלבד); זאת בשים לב לעובדה ששיעור העסקים המוסדרים סביבתית במחוז חיפה הוא כ - 13.
5% מכלל העסקים המוס דרים סביבתית בארץ, ובמחוז דרום - כ- 19% (ראו לוח1 לעיל).
בפרק הזמן שנבדק, מחוז דרום טיפל אמנם במקרים רבים שבהם אותרו מפגעים סביבתיים בתחום זיהום האוויר, אך ברובם הגדול בחר לטפל במסגרת הליך מינהלי, ורק שניים מהם החליט להעביר להליך פלילי.
לעומת זאת מחוז חיפה טיפל אמנם בפחות מקרים, אך החליט להעביר שיעור ניכר מהם (כ- 46% ) .
להליך פלילימאחר שבשני המחוזות קיימים מפעלים הפולטים מזהמים רבים לאוויר, יש בנתונים האמורים כדי להצביע על שונּות לא מוסברת באופן טיפולם של המחוזות האלה בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לבחון ביסודיות את הסיבות לפערי נתוני הטיפול בין שני המחוזות, לוודא שכל אחד מהם פועל בהתאם למדיניות שהתווה המשרד בעניין אופן הטיפול במפגעים סביבתיים בכלל, ובהתאם להנחיה האמורה של השר להג"ס בפרט, וכן להוציא הנחיות ברורות למחוזות בתחום חשוב זה.
עיצומים כספיים סעיף 50 לחוק אוויר נקי מקנה לממונה סמכות להודיע למי שהפר הוראה מן ההוראות שנקבעו בסעיף 53 לחוק זה על כוונתו להטיל עליו עיצום כספי.
במועד סיום הביקורת היה סכום העיצום המרבי (לעברות החמורות יותר) כ- 460,000 ש"ח, ובמקרה של ביצוע הפרה על ידי תאג יד - כ- 915,000 ש"ח.
ניתן להטיל עיצום כספי על פי החוק בין היתר בשל אלה: התקנה, הפעלה או החזקה של מקור פליטה טעון היתר או שימוש בו בלא היתר פליטה או בניגוד לתנאיו; ביצוע שינוי הפעלה משמעותי במקור פליטה ללא אישור הממונה; אי -קיום הוראות לגבי הקמה או הפעלה של תחנות ניטור אוויר; ואי-קיום הוראות לנקוט אמצעים סבירים ולמנוע זיהום אוויר חריג.
עיצומים כספיים בסכומים גדולים יותר נקבעו בחוק בגין הפרה נמשכת או הפרה חוזרת.
מי שנמסרה לו הודעה כאמור רשאי להגיש טענותיו לממונה לעניין הכוונה להטיל עליו את העיצום ולעניין שיעורו, והממונה יחליט - אחרי ששקל את הטענות שהוגשו לו - אם להטיל על המפר עי צום כספי בסכום הנקוב בהודעה או בסכום נמוך יותר או לבטלו כליל.
בשנים 2012 ו- 2013 הטיל אגף איכות אוויר, ביזמת המחוזות, על בעלי מקורות פליטה שישה עיצומים כספיים (שלושה בכל שנה) בסכום כולל של כ-3 מיליון ש"ח: שני עיצומים הוטלו במחוז חיפה36, שניים במחוז הצפון, אחד במחוז המרכז ואחד בירושלים (על התחנה המרכזית בירושלים 37 ).
במחוז תל אביב ובמחוז דרום כלל לא הוטלו עיצומים.
36 שני העיצומים במחוז חיפה היו בגין אי-הגשת בקשה להיתר פליטה, והם הוטלו לא על ידי המחוז, כי אם על ידי אגף איכות אוויר שבמטה המשרד המטפל בנושא ההיתרים.
37 ,לפרטים על מקרה זה ראו מבקר המדינה דוח על הביקורת בשלטון המקומי בשנת 2014 , 'עמ 707-665 .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהעיצומים הוטלו בגין שרפת פסולת, שניים בגין אי-הגשת בקשה להיתר פליטה, ואחד בגין חריגה מתקני איכות אוויר במתחם העלאת נוסעים.
עד מועד סיום הביקורת רק אחד העיצומים שולם, באופן חלקי בלבד, ובעניין עיצום נוסף נקבע הסדר תשלומים שיחל בינואר 2015 .
מהנתונים דלעיל עולה כי המחוזות ממעטים ליזום שימוש בהליך הטלת עיצומים כספיים, ויש מחוזות שלא השתמשו בו כלל; גם במקרים שבהם הוחלט להשתמש בהליך זה לא הוקפד להשלימו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי הסמכות להטיל עיצום כספי נועדה, בין היתר, לשמש גורם הרתעה של ממש נגד מפרי חוק.
על כן, על הנהלת המשרד להידרש לנושא, לבחון מדוע המחוזות ממעטים ליזום הטלת עיצום כספי ולהנחותם להשתמש באמצעי אכיפה מרתיע זה במקרים המתאימים.
בתשובתו הנוספת למשרד מבקר המדינה ציין המשרד להג"ס כי להערכתו "סכומי העיצומים גבוהים ולעתים נלקח עניין זה בחשבון בבואם של מנהלי המחוזות להפעיל שיקול דעת האם להטיל עיצום", ולכן הוחלט ליזום תיקון חקיקה בנושא ש"יגרום לייעול וטיוב השימוש בכלי העיצומים הכספיים ויקודם בהתאם לסדר העדיפויות לקידום החקיקה הסביבתית".
בידי המשרד להג"ס כלים מגוונים להשתמש בהם כלפי מי שהפר את חוק אוויר נקי.
מממצאי הביקורת עולים ספקות לגבי יעילות ומועילות השימוש שעושה המשרד בכלים אלה: מספר המקרים המועבר לטיפול פלילי נמוך מאוד, וגם מספר העיצומים הכספיים שהוטלו מועט.
נוסף על כך מהנתונים עולה שונּות רבה בין המחוזות התעשייתיים הגדולים (דרום וחיפה) בהפעלת הליכים מינהליים ופליליים כלפי מפרי חוק, עובדה המעלה חשש כי מופעלת מדיניות שונה בנושא ממחוז למחוז.
כמו כן, עקב הזנה חלקית של מפגעים למערכת המחשוב של המשרד אי - אפשר לקיים מעקב ופיקוח יעילים על פעולות האכיפה שנוקטים המחוזות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לבחון ביסודיות את הנושא על היבטיו השונים ולנקוט את הפעולות הדרושות כדי שמדיניותו והוראותיו בעניין זה יבוצעו כראוי על ידי המחוזות.
הפיקוח של מחוז דרום על מפעלים ועל עסקים .
נהלים ותכניות עבודה את הפיקוח על עמידת מפעלים בתנאים הסביבתיים הנדרשים מהם מבצעים במחוז דרום של המשרד להג"ס (להלן בפרק זה - המחוז) הרכזים והמפקחים בתחומים השונים, כל אחד בתחומו, ובהם רכזי איכות האוויר.
הרכזים מקיימים מפעם לפעם סיורי פיקוח במפעלים המשרד להגנת הסביבה 765 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 השונים ומלווים את עובדי החברה הפרטית ששכר המשרד להג"ס לשם ביצוע דיגומי הפתע בארובות המפעלים.
בשנת 2013 הקים המחוז צוות ייעודי (להלן - צוות תעשייה), העורך במפעלים סיורים מכוללים (אינטגרטיביים).
בסיורים אלה נבדקים כל התחומים הסביבתיים - פסולת, רעלים (חומרים מסוכנים), שפכים ואוויר.
עם זאת, הרכזים בתחומים השונים ממשיכים לקיים גם הם סיורים, בייחוד במסגרת הליכי הרישוי ובמסגרת המעקב אחר בעיות וליקויים שאותרו בסיורים קודמים.
נהלים לשם עריכת סיורים וביצוע דיגומים באופן יעיל ומסודר, וכדי לקיים רמה מרבית של אחידות בטיפול בנושא, נדרש לנסח נוהלי עבודה.
מצד אחד, על נהלים אלה להתבסס על הנחיה כללית של הגורמים המקצועיים שבמטה המשרד להג"ס; מן הצד האחר, עליהם לבטא באופן מפורט את הייחודיות של המחוז ואת צרכיו.
מאחר שהמחוז פועל במסגרת הכללית של המשרד צריכים הנהלים לזכות לאישור הגורמים המקצועיים במטה המשרד, או לכל הפחות להיות מובאים לידיעתם.
על נהלים כאלה לחייב את כל הצוותים העוסקים בנושא ולכלול, בין היתר, את התחומים הללו: סדרי עדיפויות לעריכת סיורים ולביצוע דיגומים ותדירותם; היערכות מוקדמת לסיורים ולדיגומים; סדרי ההתקשרות עם המפעלים השונים לשם כך; פירוט הפעולות שיש לבצע במסגרת הסיורים והדיגומים; סדרי הרישום; תיעוד ותיוק של תוצאות הסיורים וסדרי המעקב אחר תיקון הליקויים שנמצאו בהם.
הביקורת העלתה כי המחוז לא הכין נהלים מפורטים בעניין זה.
אמנם צוות התעשייה גיבש בדצמבר 2013 , לאחר עבודת שטח של חצי שנה, טיוטות של כמה נהלים והן משמשות אותו בעבודתו, אך טיוטות אלה לא גובשו לכדי נהלים ואינן מחייבות את יתר הצוותים.
עוד עלה מן הביקורת כי טיוטות הנהלים שהכין צוות התעשייה לא התייחסו בבירור לאופן תיעוד החומר שנאסף ולתיוקו.
בהיעדר הנחיה ברורה נמצא כי לא הייתה אחידות בטיפול בעניין זה: חלק מהתכתובות עם המפעלים תויקו בקלסרים, חלקן הוזנו למערכת "מעוף" וחלקן הו זנו למחשבים האישיים של העובדים.
לעתים הועברו ממצאי הסיור לרכזים הייעודיים להמשך טיפולם, וגם הם לא פעלו בצורה אחידה.
מעיון במכתבים שכתב המחוז למפעלים בעקבות הסיורים שערך אי-אפשר לדעת מתי מדובר במסמך מקורי שנשלח למפעל ומתי מדובר במכתב שהוכן אך לא נשלח.
לדוגמה, בתיקיית אחד המפעלים נמצא מכתב של המחוז מיוני 2013 , ובו הוא מתנצל על שליחת סיכום הסיור ארבעה חודשים לאחר קיומו, אך סיכום הסיור עצמו לא נמצא בתיקיית המפעל ואף לא בתיקיות אחרות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד להג"ס כי "ההנחיה לחברי [ צוות ]התעשייה כיום היא לסמן מסמכים לא סופיים במילה ' draft"' " , וכי במקביל, נעשית עבודה במטה המשרד לגיבוש נהלים כלל משרדיים בתחום הפיקוח, אשר ישולבו ויחליפו על פי הצורך את טיוטות נהלי עבודת הצוות".
יצוין גם כי במהלך הביקורת עודכנו טיוטות הנהלים האמורות של צוות התעשייה, וכיום מובהר בהם כי "יש להזין את דוחות סיכום הסיור ב'מעוף '".
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, עד שיגובשו נהלים כלל-משרדיים בתחום הפיקוח על המחוז לקבוע נהלים מפורטים שיחייבו את כל הצוותים במחוז המקיימים סיורים במפעלים.
בנהלים אלה יפורטו כל שלבי העבודה עם המפעלים, ויינתן גם דגש מיוחד לאופן תיעוד המסמכים ולתיוקם, כך שניתן יהיה לקיים מעקב ובקרה ראויים על הטיפול בנושא.
תכניות עבודה כדי שהמחוז יוכל לממש את ייעודו וכדי שיוכל לבצע את משימת הפיקוח על המפעלים שבתחומו באופן סדור ושיטתי, על הנהלת המחוז לקבוע תכניות פיקוח שנתיות ורב-שנתיות שישקפו את המטרות ואת היעדים שהגדירה הנהלת המשרד בתחום זה.
בתכניות אלה יובהר במפורש לאילו ממטרות המשרד ומיעדיו הן מתייחסות, וניתן להגדיר בהן גם את יעדי המחוז.
בתכניות העבודה צריכים להיכלל נושאי הפיקוח, סדר העדיפויות לביצועם, כוח האדם הנחוץ לשם כך וכן ערכים מדידים לבדיקת תוצאות העבודה ויעילותה.
הביקורת העלתה שהמחוז אינו נוהג להכין תכניות פיקוח שנתיות לעריכת סיורים וביצוע דיגומים על ידי כל צוותי העובדים העוסקים בכך, וממילא אינו מגבש גם תכניות רב -שנתיות בנושא.
בשל כך אי -אפשר לדעת אם עמד המחוז במשימות הכלליות שלו בתחום חשוב זה, מי מהצוותים ביצע את המוטל עליו ומי לא.
יצוין כי צוות תעשייה אמנם מכין תכנית עבודה שאותה מגיש המחוז להנהלת המשרד, אך מאחר שישנם שינויים רבים בביצוע עקב בעיות בלתי צפויות, הצוות נוהג לעדכן את התכנית על סמך הביצוע הלכה למעשה.
לפיכך גם לגבי צוות זה אי - אפשר לבחון את המשימות שביצע לאורה של תכנית פיקוח סדורה ומחייבת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המחוז לפעול ללא דיחוי להכנת תכניות פיקוח מפורטות לביצוע הסיורים.
כמו כן עליו להקפיד על כך שבתום כל שנה יגיש למחוז כל אחד מהצוותים דוחות ביצוע, כדי שיוכל לבחון את מידת עמידתם בתכניות, להסיק מסקנות ולקבל החלטות בהתאם.
קיום הסיורים והטיפול בממצאיהם מדוחות ע ל קיומם של סיורי פיקוח שהעביר המחוז למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2011 ערך187 סיורים במפעלים, ובשנת 2012 - 185 סיורים.
רק14 ו-15 ,מהם, בהתאמה סווגו בדוחות כסיורים בעניין "רישיון עסק" או "איכות אוויר".
בשנת 2013 , עם הצטרפותו של צוות תעשייה, קיים המחוז לד בריו 220 סיורים, ו -132 "מהם סווגו במערכת "מעוף כסיורים בעניין "רישיון עסק" או "איכות אוויר".
משרד מבקר המדינה בחן את עבודתו של צוות התעשייה, שביצע 72 סיורי פיקוח בשנת 2013 , והיה אמור לבצע120 סיורים בשנת 2014 :.
על פי טיוטות הנהלים שהכין כאמור צוות התעשייה, ושמשמשות לו בעבודתו, בתוך 14 .
יום מיום הסיור במפעל על המחוז לשלוח למפעל דוח סיכום ובו פירוט דרישותיו המשרד להגנת הסביבה 767 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( בביקורת נמצאו עשרה מקרים 14% מכלל הסיורים), שבהם העביר המחוז את דוחות הסיכום להתייחסות המפעלים באיחור של בין שבעה ימים לשלושה חודשים.
בדוחות הסיכום שמעביר המחוז למפעלים הם נדרשים להסיר מפגעים, לבצע תיקונים שונים ולהגיש לו מסמכים שונים ואסמכתאות לתיקון הליקויים - והכול בתוך פרק זמן שנקבע בדוחות אלה.
יש חשיבות רבה לכך שהמחוז יקפיד על כך שהמפעלים יבצעו את הנדרש מהם ושיעבירו לו דיווחים בנושא על פי לוח הזמנים שקבע להם.
הביקורת העלתה מקרה שבו הגיב מפעל לדוח סיכום שנשלח אליו רק לאחר שלושה חודשים, אולם מאחר שדוח הסיכום האמור לא נמצא בתיקי המחוז אי-אפשר לדעת מתי התבקש המפעל להגיב , ואם עמד בלוח הזמנים שנקבע לו38.
בשני מקרים נוספים לא הגיבו המפעלים כלל לדוחות הסיכום שנשלחו אליהם ולא נמצאו מסמכים המצביעים על כך שהמחוז נקט בעניינם צעדים כלשהם עקב כך : במקרה אחד לא קבע המחוז כלל מועד למסירת התגובה , ובמקרה השני קבע המחוז כמה מועדים למילוי הדרישות השונות.
רק במהלך הביקורת, כשנה אחרי שנשלחו דוחות הסיכום למפעלים, קיים המחוז סיורים חוזרים במפעלים האמורים ווידא כי הם ביצעו את הנדרש מהם בדוחות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי אי-נקיטת פעולה כלשהי בעניינו של מפעל שלא השיב לממצאי דוח סיור פיקוח ולדרישה לתיקון מפגעים שונים שנמצאו בסיור, או שלא הגיב במועד שנקבע לו, פוגעת בכושר ההרתעה של המשרד כלפי מפעלים מפרי חוק, וכפועל יוצא מכך הם עלולים להמשיך להסב נזקים לסביבה.
עוד לפני גיבוש טיוטת הנהלים נהג המחוז להודיע למפעל שהעביר תגובה אם התגובה מקובלת עליו אם לאו.
בטיוטת הנהלים עוגן עניין זה, ונקבע בה כי המחוז אמור להודיע למפעל בתוך 14 יום מיום קבלת תגובתו אם הוא מקבל את האסמכתאות שהגיש המפעל לתיקון הליקויים שנמצאו בסיור או שהוא אינו מקבלן, ובמידת הצורך לדרוש מן המפעל אסמכתאות נוספות.
נמצא כי בחמישה מקרים העביר המחוז למפעלים הודעות באיחור ניכר של כשישה שבועות עד כחצי שנה מיום קבלת תגובתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי כל השתהות מצדו במתן מענה למפעלים, ובייחוד השתהות של כמה חודשים, פוגעת ביעילותם של הסיורים.
כמו כן עלולה ההשתהות ליצור רושם כי המחוז אינו מתייחס בכובד ראש לתגובותיהם של המפעלים בכלל ולצורך לתקן את הליקויים שהתגלו בסיורים בפרט.
על המשרד להג"ס להסדיר את טיפולו בעניין זה, כדי שיוכל להשיב למפעלים בתוך פרק זמן סביר וקצר.
38 יצוין כי על פי דוח סיכום הסיור שהעביר המפעל למשרד מבקר המדינה (הדוח לא נמצא כאמור במשרדי המחוז) המפעל הגיב בזמן שנקבע לו.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 4.
לעתים דורש המחוז ממפעל לתקן ליקוי או מפגע מסוים שנמצא בסיור.