HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לוח 5: הפער בין נתוני רשות האוכלוסין לרשות ההסדרה בנוגע למקום מגוריהם .
ולמספרם של התושבים הבדואים בנגב (באלפים) .
נתוני רשות האוכלוסין נתוני רשות ההסדרה .
שבע הרשויות ה מקומיות 20 הבדואיות .
הגדולות 151 62% 105 43% .
שתיהמועצות האזוריות 21 11 5% 34 14% .
הפזורה 80 33% 103 43% .
סה"כ 242 100% 242 100% .
על פי נתוני רשות האוכלוסין ורשות ההסדרה שהתקבלו ב-2018 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנתוני הלוח עולה כי בנוגע לכלל אוכלוסיית הבדואים בנגב המונה כ - 242,000 ,איש .
ישנם פערים גדולים בין נתוני רישום המגורים של הבדואים שבידי רשות ההסדרה לבין .
הנתונים המצויים ברשות האוכלוסין.
כך לדוגמה, על פי נתוני רשות האוכלוסין, מספר .
הבדואים המתגוררים בשבע הרשויות המקומיות גדול ב - 46,000 ממספר הבדואים .
הרשומים ברשות ההסדרה.
לעומת זאת, נתוני רשות ההסדרה מעלים פער של כ - 23,000 .
בדואים במועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר ועוד פער של כ - 23,000 בדואים בפזורה .
שמחוץ לשטחי הקו הכחול של היישובים לעומת מספרם הרשום ברשות האוכלוסין.
השונות בנתונים קיימת גם במשרדי הממשלה, המעניקים תמיכות לרשויות המקומיות על פי .
נתוני האוכלוסין הרשומים בכל משרד ממשלתי.
בתרשים 7 להלן מוצגים נתונים עלמספר .
תושבי הפזורה הרשומים במועצה האזורית אל -קסום או מיוחסים אליה בשנים 2015 - 2016 .
רהט, כסייפה, ערערה בנגב, תל שבע, לקייה, חורה ושגב שלום .
21 המועצות האזוריות נווהמדבר ואל קסום.
| 69 | | היבטי משילות בנגב תרשים 7: מספר תושבי הפזורה במועצה האזורית אל-קסום (הרשומים או המיוחסים), .
לפי מקור הרישום או האומדן, 2015 - 2016 .
על פי נתוני משרדי הממשלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ועדות לחלוקת הכנסות מנכסים מניבים בין היישובים בנגב: השונות .
בנתונים קיימת גם בוועדות החקירה של משרד הפנים לבחינת שינויים בחלוקת הכנסות .
מנכסים מניבים בנגב (בעיקר בסיסי צבא), שנסמכו על אומדנים עתידיים של רשות ההסדרה, .
שנערכו ב פברואר 2017 .
לדוגמה, דוח הוועדה לחלוקת הכנסות מהמועצה המקומית .
תעשייתית רמת חובב, שהוגש למנכ"ל משרד הפנים ביוני 2018 , אמד את סך המתגוררים .
בשתי המועצות האזוריות אל-קסום ונווה -מדבר בכ - 51,000 איש22 ( 24,600 באל-קסום ו - 26,500 .
תקנה 6 לתקנות מרשם האוכלוסין ( רישום מען), התשל"ד - 1974 ( להלן- התקנות), קובעת: .
"הודעה על המען של שבט בדוי המשתרע על שטח רחב, תכלול את שם השבט הבדוי המצוין .
בטור א' בתוספת השלישית, את שם הנפה המצוין לצדו בטור ב' ואת שם המחוז לפי טור ג'".
השונות בנתוני הרישום של מגורי הבדואים בנגב נובעת בין השאר מהעובדה שבמרשם .
האוכלוסין קיים סימול ייחודי, המאפשר לאוכלוסייה הבדואית בנגב להירשם בסימול יישוב .
"שבט", שבניגוד ליישוב המעוגן אינו תחום בהכרח במרחב.
לדוגמה, שבט מסעודין אל - .
עזאזמה פרוס מבאר שבע ועד למצפה רמון, מרחב של עשרות קילומטרים.
2017, כ- 80,000 תושבים (לכאורה, תושבי הפזורה כאמור לעיל) רשומים במרשם האוכלוסין .
על פי סימול היישוב "שבט".
22 בדוח זה לא פורטה דרך עריכת האומדן של רשות הבדואים, אולם בדוח של ועדת חקירה אחרת, בנוגע לחלוקת .
ההכנסות מבסיס נבטים, צוין למשל לגבי אומדן תושבי אל-קסום - 24,600 נפש: "מדובר על מספרי אוכלוסייה .
המיועדת להתאכלס ביישובי המועצה האזורית בהתאם לנתוני הרשות להסדרה" .
| 70 | כמו כן, מרבית שינויי הכתובות באוכלוסייה הבדואית ב דרום הם של אנשים ששינו את .
כתובתם מהסימול "שבט", שחסר ציון גיאוגרפי במרשם, ליישובי הקבע.
"שבט" ליישוב נרשם כשינוי כתובת, אף שבפועל לא התבצע שינוי במיקומו הגיאוגרפי של .
התושב, והשינוי הוא מ ינהלי לצורך שיוך מוניציפלי.
בשנים האחרונות השינויים בעיקרם הם .
לשמות היישובים החדשים במועצ ות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום.
במצגת של נציגת מועצת אל -קסום, שהוכנה בשנת 2017 לקראת דיון בוועדת הכספים של .
הכנסת, פורטו סיבות אפשריות נוספות ל רישום הנהוג של מען האזרח על פי שיוכו השבטי גם .
ביישובים מוכרים: חשש לאיבוד זכויות בתביעות בעלות; חשש משלילת אזרחות23 ;אי-הסכמה .
עם השם הרשמי שניתן ליישוב ; פערים בגובה הטבת המס בין הרשויות המקומיות הבדואיות; .
תהליך מסורבל לשינוי מען ליישוב של מועצה אזורית לעומת שינוי מען ליישוב קבע 24 ; והרצון .
להשתייך ליישוב מסוים לצורך קבלת זכות הצבעה באותו יישוב בבחירות המקומיות.
בפברואר 2020 פנה משרד מבקר המדינה לרשות האוכלוסין בבקשה לקבל נתוניםמעודכנים .
לגבי מספר התושבים הרשומים ביישובים הבדואיים, כולל האנשים שחיים בפזורה.
רשות האוכלוסין מאותו חודש עולה כי לרשות האוכלוסין אין אומדן להיקף האנשים החיים .
בפזורה, והיא אינה מנהלת א ומדנים לגבי אוכלוסיות מסוימות.
הרשות ציינה בתשובתה כי .
"בידי הרשות הסמכות והחובה עפ"י חוק המרשם, לנהל את רישומי התושבים.
ביכולתנו להעריך כמות תושבים באזור מסוים, אלא עפ"י הרישום בלבד".
רשות האוכלוסין על מספר התושבים שמענם הרשום במרשם האוכלוסין הוא ביישוב בדואי .
בנגב, נכון לפברואר 2020 .
לוח6: ,מספר התושבים הרשומים ביישובים הבדואיים ובמועצות בנגב .
שגב שלום 11,031 סעווה 1,876 .
סה"כ ביישובים 169,179 .
על פי נתוני רשות האוכלוסין, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
23 ראו בעניין זה דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנושא "תעודות זהות ורישיון לישיבת קבע בקרב .
האזרחים הבדואים בנגב" ( 8.
24 תהליך שינוי הכתובת למתגורר בתחומי המועצה האזורית הוא כפול: ראשית יש לשנות את הכתובת במזכירות .
היישוב, ולאחר מכן במועצה האזורית.
| 71 | | היבטי משילות בנגב כאמור, דוח הוועדה לחלוקת הכנסות אמד את סך המתגוררים בשתי המועצות האזוריות .
אל-קסום ונווה מדבר בכ- 51,000 ( איש 24,600 באל-קסום ו - 26,500 בנווה מדבר).
הלוח עולה כי נתוני רשות האוכלוסין מפברואר 2020 לגבי מספר התושבים הרשומים .
במועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום נמוכים משמעותית מנתוני הוועדה לחלוקת .
הכנסות מ המועצה המקומית תעשייתית רמת חובב.
כך, במועצת נווה מדבר רשומים .
8,287 תושבים, לעומת 26,500 תושבים לפי נתוני הוועדה, ובמועצת אל-קסום רשומים .
12,723 תושבים, לעומת 24,600 .
תושבים על פי נתוני הוועדה .
משרד מבקר המדינה מציין כי בהיעדר נתונים מלאים המשקפים את מספר התושבים .
הגרים פיזית בתחומי השיפוט של כל אחד מהיישובים, ההחלטות בכל מה שקשור .
לתקצוב רשויות, לתכנון התשתיות ביישוב וכיוצא באלו לא יהיו מבוססות דיין וככל .
שייושמו יביאו לפגיעה בכל התחומים הרלוונטיים - חינוך, רווחה, בריאות, תחבורה .
הואיל ותקציבי משרדי הממשלה בכלל ומשרד הפנים בפרט מחולקי ם בין הרשויות המקומיות .
לפי מספר התושבים שבמרשם האוכלוסין, כלל הפערים שצוינו לעיל (בין מספר התושבים .
הרשומים ברשות מקומית - עירייה או מועצה מקומית, למעט מועצה אזורית - מסוימת לבין .
מספר מקבלי השירותים בפועל מאותה רשות) פוגעים ביכולת התפקוד של הרשויות .
הבדואיות, כפי שיפורט להלן: .
תכנון שירותים מוניציפליים: חוסר יכולת להכין תוכניות אב ותוכניות אסטרטגיות .
וחוסר יכולת לתכנן שירותים מוניציפליים בצורה מושכלת.
תכנון היקף כוח האדם וגיוסו: כוח האדם הנדרש לטיפול בשירותים הניתנים .
לתושבים הוא חסר, היות שהוא מבוסס על המבנה הארגוני ברשויות ורשימות התושבים הלא - .
תקצוב חסר: הרשויות המקומיות אינן מתוקצבות עבור אלו שכתובתם "שבט", אשר אינם .
משויכים לכאורה לשום רשות מקומית (ראו על כך בהמשך בפרק הדן במענקי האיזון).
כתוצאה מכך קיימת הקצאה שגויה של משאבים בקרב הרשויות המקומיות הבדואיות - לרעת .
המועצות האזוריות ולטובת שאר הרשויות המקומיות (עירייה אחת ושש מועצות מקומיות) - .
הקצאה שאינה מביאה בחשבון את אלה שכתובתם שונה ממגוריהם בפועל במרחב.
שבין גודל האוכלוסייה שנסמכת על שירותיהן של כל אחת מהמועצות האזוריות לבין מספר .
התושבים הרשומים בהן מוביל לתקצוב חסר ולדיונים חוזרים ונשנים עם משרדי הממשלה .
בנושא הקצאות הכספים המיועדים למועצות האזורי ות.
פער זה גדול לעומת הפער המקביל .
כך לדוגמה, בדצמבר 2015 קיבלה ממשלת ישראל את החלטה922 בדבר "פעילות הממשלה .
לפיתוח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים בשנים 2016 - 2020 ".
בהחלטה זו תוקצבו 25 הרשויות .
הערביות במענק פיתוח רב-שנתי הנסמך על נתוני האוכלוסין שלהם 26 .
25 'על פי "נוהל הקצאת תקציב תגבור מענקי פיתוח לרשויות בחברה הערבית במסגרת החלטת ממשלה מס922 .
26 הנתונים להלן מבוססים על מצגת שהוגשה לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת באוקטובר 2017 על ידי .
מנהלת הפיתוח הכלכלי במועצה האזורית אל-קסום.
| 72 | האזוריות נווה מדבר ואל-קסום, המעניקות שירותים לעשרות אלפי תושבים, תוקצבה במענק .
938 מיליון ש"ח, סכום הזהה למענק שקיבלו רשויות שמספר תושביהן עומד על כ- 3,000 .
" :רשות ההסדרה ציינה בתשובתהלרשות הבדואים אין רישום כתובות של הבדואים.
הכינה סקר ואומדן של מספר הנפשות האמיתי בכל ישוב לפי כמות המבנים ולא לפי הרישום .
בפועל במרשם האוכלוסין, שכן תושבים רבים משאירים את כתובת השבט במקום לרשום את .
אציין בעניין זה כי הרשות קידמה עם רשות האוכלוסין הצעה לביטול הרישום .
לפי השבט ומעבר לרישום בכתובת המגורים.
התקנה ממתינה לחתימת שר הפנים .
לחלוקת הכנסות ]של משרד הפנים[ קיבלה את האומדן שהכינה רשות הבדואים המתייחס .
למצב הקיים בפועל לעומת הרישום בכתובות המגורים במרשם האוכלוסין לגבי אל קסום ונווה .
יש לפעול באמצעות המועצות ומשרד הפנים ולחייב את התושבים לשנות את כתובתם .
לכתובת האמיתית בתוך הישובים ".
משרד הפנים ציין בתשובתו: "יצוין כי לאחר הדוח מיוני 2018 שהוזכר בהערה, פורסם דוח .
נוסף של הוועדה בעניין שהוגש בפברואר 2020 .
דוח ועדת החקירה הציג שתי חלופות– האחת .
בהתאם לנתוני מרשם האוכלוסין, והשנייה בהתאם למסקנות צוות אשר ביקש לאמוד את .
שיעור התושבים המתגוררים בפועל ברשויות המקומיות הבדואיות בהתאם להחלטת ממשלה .
יצוין כי הלשכה המשפטית הצביעה בפני הגורמים הנוגעים בעניין עלהבעייתיות .
והקשיים המשפטיים של חלופה ב' שביקשה להסתמך על אומדן שיעור התושבים כפי שהוצע .
המלצת מנכ"ל משרד הפנים, אשר התקבלה בסופו של יום על ידי השר .
ואומצה בצו חלוקת ההכנסות, הייתה לאמץ את שיעור חלוקת ההכנסות שהומלץ על ידי .
הוועדה בהתאם לחלופה המבוססת על נתוני מרשם האוכלוסין בלבד".
עוד ציין משרד הפנים בתשובתו, כי "נתוני רשות האוכלוסין הם הנתונים שנקבעו ומהווים את .
המרשם הרשמי של מדינת ישראל.
לפיכך, על גורמי המדינה לפעול בהתאם לנתוני המרשם.
לצורך קבלת החלטה בהתאם למאפיינים ולתחומי הסמכות והפעולה הנוגעים לכל גורם".
כן ציין משרד הפנים כי "סוגית ביטול המצב החוקי הקיים לפיו ניתן לבצע רישום של תושבים .
במסגרת 'שבט' הינה סוגיה מורכבת שחורגת מטבע הדברים על רקע השלכותיה , מתחום .
סמכותו ואחריותו הפורמלית של משרד הפנים, אלא דורשת בחינה בראיה ממשלתית רחבה .
תוך התייחסות למורכבות הנוגעת לשינוי האמור וליכולת יישומו".
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה מינואר 2021 " כילעניין בחינת המשך רישום מעמד 'שבט' - .
רשות האוכלוסין וההגירה העבירה למחלקת ייעוץ וחקיקה נוסח מוצע לתיקון התקנות, ובימים .
אלה מצויים הגופים בשלבי ליבון הנוסח והסמכויות".
עוד מסרה רשות האוכלוסין בתשובתה בנוגע לפערי הנתונים בין רשות האוכלוסין וההגירה .
ובין הרשות להסדרת הבדואים בנגב והמועצות המקומיות: "נתוני התושבים במרשם מתבססים .
על בקשות הרישום, ובהעדר בקשות כאמור לא ניתן לבצע שינויים / עדכונים, בעוד נתוני .
המועצות המקומיות מתבססים על בקשותיהם להיכלל כתושבי המועצה.
בהמשך להערות המבקר, החליטה רשות האוכלוסין כי בעת מילוי הבקשה .
להיכלל כתושב המועצה המקומית, יחויב התושב גם למלא טופס של בקשה לשינוי מען של .
בקשות אלה יועברו במרוכז באופן עית י מהמועצות ללשכות הרשות, ועל .
כדוגמת ר'ג'ר ומיעיליא מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 73 | | היבטי משילות בנגב בסיסן יבוצעו שינויי המען.
יישום ההחלטה יביא בעתיד לבסיס נתונים אחיד, ויצמצם את הפער .
מומלץ כי משרד הפנים, רשות האוכלוסין, הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות .
הרלוונטיות, משרד החינוך, משרד הרווחה, הלמ"ס וגופים ממלכתיים אחרים יכוננו מנגנון .
להסדרת הרישום אצל כל גוף של התושבים הבדואים ש מקבלים ממנו שירותים בכל .
יישוב , על פי יעדי הגופים השונים, באופן שכל גוף ינהל רישום של התושבים שמקבלים .
זאת כדי להקצות בצורה מיטבית את התקציבים בין הרשויות השונות וכדי .
לטייב את השירותים הניתנים לאוכלוסייה הבדואית בנגב.
עוד מומלץ כי משרד הפנים ורשות האוכלוסין יבחנו את המשך רישום מעמד ה"שבט" .
למול רישום לפי מקום מגוריו של התושב כמקובל לגבי כלל תושבי ישראל .
לטייב את הנתונים הנוגעים למספר התושבים הגרים בתחומי השיפוט של כל אחד .
הענקת אזרחות לתושבי קבע בנגב .
בדיון שנערך בוועדת הפנים של הכנסת בדצמבר 2015 עלה כי במגזר הבדואי בנגב קיימת .
תופעה של מעמד "תושבות קבע28 ".
בעבר אנשים בעלי רישיון לישיבתקבע ואזרחים ישראלים .
החזיקו בסוג זהה של תעודת זהות, ולא היה רשום בתעודת הזהות אם נושא התעודה הוא אזרח .
או רק בעל רישיון לישיבת קבע.
לכן במשך שנים רבות היו אנשים בעלי תעודת זהות שלא .
ידעו כי אינם רשומים כאזרחים .
למעשה, רק כשביקשו להנפיק דרכון בדק משרד הפנים את .
תופעה זו נובעת מליקויים במפקד שהתקיים בשנות החמישים, שנערך בפרק זמן .
קצר בתנאי אי -הוודאות ששררו בראשית המדינה.
עוד התברר שבמקרים מסוימים 29 נשללת .
אזרחות של אדם כאשר מתברר שהייתה טעות רישומית, והאיש היה רשום כאזרח בש ל טעות.
בדיון זה ציינה נציגת רשות האוכלוסין: "אם מתברר לנו שהסב התפקד לפני שנת 1952 , והוא .
זכאי לאזרחות, אנחנו מאזרחים את כל המשפחה".
בלוח 7 להלן מוצגים נתוני רשות האוכלוסין עלמספר בעלי הרישיון לישיבת קבע בנפות באר .
שבע ואשקלון, שרובם ככולם משתייכים לאוכלוסייה הבדואית30 .
28 משמעות מעמד של תושב קבע בישראל היא היכולת לשהות בארץ וליהנות כמעט מכל הזכויות להן זכאי אזרח .
ישראלי, החל מתנאים סוציאליים במלואם, דרך ביטוחים מלאים בקופות החולים, ועד לזכויות שונות במוסד לביטוח .
ההבדל היחיד בין תושב קבע בישראל לבין אזרח ישראלי היא זכות ההצבעה בבחירות לכנסת ישראל שיש .
משרד הפנים לא ידע לספק נתונים באשר להיקפם .
30 בעלי לאום ערבי ודת מוסלמית.
| 74 | לוח 7: "בעלי רישיון לישיבת קבע" בנפותבאר שבע ואשקלון .
לפי רישום מקום מגוריהם (י ישובים מעל 100 )תושבים, ינואר 2019 .
מסעודין אל-עזאזמה 601 .
)אבו רוביעה (שבט 156 .
המקור: רשות האוכלוסין.
מנתוני הלוח עולה כי ביישובי הבדואים בנגב רשומים במרשם התושבים 4,519 בדואים .
בסיווג "תושבי קבע" ולא כאזרחי המדינה.
מומלץ כי רשות האוכלוסין תבחן את רישומם של "תושבי הקבע".
רישום בעלי זכות בחירה בבחירות לרשויות המקומיות .
היעדר הסדרה של רישום כלל התושבים במועצות האזוריות הבדואיות במרשם האוכלוסין .
פוגע בזכות לבחור בבחירות המוניציפליות, כמתואר להלן.
על פי סעיף 143 לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-1958 , אדם שיום הולדתו .
ה-17 חל לא יאוחר מיום הבחירות למועצה זכאי להיכלל בפנקס הבוחרים לאזור המועצה "אם .
היה רשום הוא ומענו במרשם האוכלוסין כתושב של אזור המועצה.
במרשם האוכלוסין של יישוב בלבד".
בספטמבר 2016 הוגשה עתירה לבית המשפט המחוזי בבאר שבע בשבתו כבית משפט .
לעניינים מינהליים 31 מטעם כ - 5,000 תושבים שהתגוררו בתחום המועצה האזורית אל -קסום .
הם קבלו על כך שלא נכללו בפנקס הבוחרים של המועצה האזורית .
31 )עת"מ (ב"ש 56484 -08-16 סלאמה אלאטרש נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
| 75 | | היבטי משילות בנגב (להלן - "המועצה ") 32 .
בפסק הדין צוין שנציגי המועצה הצביעו על כך שבתחום המועצה התגוררו .
כ- 24,000 תושבים באותה עת, ואילו סך הרשומים בפנקס הבוחרים למועצה היה 3,097 .
בשטחה של המועצה, המשתרעת על פני אזור נרחב, ללא רצף טריטוריאלי, מצויים שבעה .
יישובים, וביניהם "תחום עודף" (כפי שהוגדר על ידי בית המשפט בעתירה האמורה לעיל), .
שאינו נכלל ביישוב מיישובי המועצה.
נוסף על כך, בין היישובים קיימים שטחים גליליים 33 , .
מחוץ ל"קו הכחול" של המועצה.
כאמור לעיל, המועצה מעניקה שירותים גם לתושבים המצויים .
באותם שטחים גליליים, שאינם בתחומה, ואלו אינם זכאים להשתתף בבחירות למועצה.
נפסק כי בנסיבות המיוחדות של עיתוי הדיון - זמן קצר לפני הבחירות הראשונות למועצה, .
שנועדו להתקיים ב- 29.
16 - יש לקבל את העתירהולאפשר השתתפות בבחירות אך ורק .
לעותרים המתגוררים בתוך תחומי המועצה (השטחים המסומנים בקו הכחול ), ומענם בתעודת .
הזהות נעשה לפי שיוך שבטי, אך הודגש כי פסק הדין חל אך ורק על העותרים, ואין לייחס לו .
עם זאת, בית המשפט קבע כי הפירוש הנכון לסעיף 144 לצו הוא כנטען על .
ידי משרד הפנים, שלפיו אי-רישום מען במרשם האוכלוסין בתחומי המועצה עלול לגרום לכך .
שתושבים המתגוררים בתחום המועצה לא ייכללו בפנקס הבוחרים.
יצוין כי לאחר הגשת העתירה השתנה המצב המשפטי , באופן שאד ם ש נ מצא שאינו כלול .
בפנקס בוחרים של רשות מקומית כלשהי יכול לפנות לשר הפנים, ויש לו זכות לעתור לבית .
המשפט לעניינים מ ינהליים נגד החלטת השר (ראו סעיפים 18(ב) ו -20 (ד) לחוק הרשויות .
המקומיות (בחירות) , שחלים על בחירות למועצה אזורית מכוח סעיף 143 א לצו המועצות .
המקומיות (מועצות אזוריות) ) .
משרד הפנים ציין בתשובתו כי "השינוי שנערך לעניין פנקס הבוחרים בסעיף 143 א לצו לא .
שינה את המצב המשפטי, ולפיו, המבחן להיכללות בפנקס הבוחרים הוא הרישום במרשם .
האוכלוסין - ולא מבחן אחר", וכי בית המשפט העליון ביטל את פסק הדין האמור לעיל 34.
עלה כי מספר בעלי זכות הבחירה במועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר בבחירות .
המוניציפליות שנערכו באוקטובר 2018 עמד על 10,156 איש35 ,ואילו בבחירות שנערכו .
בשנים 6201 - 7201 היו רשומים רק 5,520 איש36 .
מדובר בגידול של 84% במספר בעלי .
זכות הבחירה בפרק זמן של פחות משנתיים.
הגידול האמור נובע בעיקר מרישום חלק .
מתושבי הפזורה כתושבי המועצות האזוריות.
32 העותרים ביקשו כי בית המשפט יורה למשרד הפנים ולוועדת הבחירות לאשר את החלטת המועצה לרשום את .
העותרים בפנקס הבוחרים.
33 "שטח גלילי" הוא אזור שאינו מצוי בתחוםשיפוטה של שום רשות מקומית.
35 6,341 איש במועצה האזורית אל-קסום ו - 3,815 .
36 3,320 בעלי זכות בחירה בבחירות למועצה האזורית אל-קסום, שנערכו באפריל 2017, ו- 2,112 בעלי זכות בחירה .
בבחירות למועצה האזורית נווה מדבר, שנערכו בנובמבר 2016 .
| 76 | קשיים בביצוע בדיקת התושבות .
המוסד לביטוח לאומי מעניק זכויות סוציאליות 37 ל"תושב ישראל" שעומד בתנאי הזכאות .
חוק הביטוח הלאומי אינו מגדיר במפורש מיהו תושב ישראל, ואולם פסיקת .
בתי המשפט לאורך השנים קבעה מבחנים לתושבות ותנאים המעידים שמרכז החיים של אותו .
אם כן, על רשות האוכלוסין מוטל לבצע בדיקת תושבות, דהיינו ביצוע .
בדיקות וחקירות שונות, כדי לוודא כי אכן מרכז החיים של כל דורש תושבות הוא בישראל.
אם יתברר כי אכן מתקיימים כלל התנאים שנקבעו, יהיה זכאי אותו דורש תושבות לכלל .
ההטבות המגיעות לתושב ישראל, ובכללן קבלת קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה הועלה כי בכל הנוגע ל מגזר הבדואי אין בידי רשות .
האוכלוסין הכלים המתאימים והמשאבים הנדרשים כדי לבצע בירור יסודי של כל דרישה .
לשיוך מוניציפלי של מי שרשום כ"שבט" או לשינוי מקום מגורים.
האוכלוסין, פעמים רבות נעשה שימוש במסמכים ואישורים מזויפים כדי להוכיח מגורים .
בישראל, כגון חוזי שכירות פיקטיביים ונתוני צריכת מים וחשמל מזויפים.
האוכלוסין מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 כי גם כאשר מזמנים את .
בעלי הנכס להעיד, הם לרוב מתחמקים מלהגיע לריאיון, ולפיכך רשות האוכלוסין .
נאלצת לבצע בירור טלפוני, אשר אינו מהווה ראיה מספקת בבית המשפט כדי לבטל .
עוד מסרו נציגי רשות האוכלוסין כי כאשר יש חשש לחריגות מתוך ידיעות שהגיעו אליהם, הם .
ממעטים לבצע חקירות שטח בכפרים הבדואים מחשש לביטחונם האישי של החוקרים וכי .
במרבית המקרים הם מסתמכים על חקירות והחלטות הבט" ל.
עם זאת, אף הבט"ל, כאמור .
לעיל, מתמודד עם קשיים בביצוען של חקירות מסוג זה.
במכתב בדואר אלקטרוני שנשלח ב- 12.
18 מרשות האוכלוסין למנהל החקירות של הבט"ל .
במחוז דרום נכתב, בין השאר, כי "כחלק מבדיקת הזכאות לקבלת מעמד בישראל נבחנת .
מידת הימצאותם, דהיינו קיום מרכז חיים בישראל.
בדיקות אלו נעשות באמצעים דלים .
ומיושנים, ללא כלי עבודה אשר עימם נוכל להתמודד כאשר מוגשות עתירות לבתי המשפט .
מבדיקתנו עולה כי ישנם אזרחים ישראלים, תושבי קבע ותושבים ארעיים רבים, .
המתגוררים בשטחי הרשות, והנהנים מכל הזכויות ואין דרך לעצור את התופעה.
מגיעים ללשכתנו ומגישים בקשות לאיחוד משפחות עם תושבי האזור, ואח"כ מבקשים לרשום .
את הנולדים, כולל נולדים מאשה שניה ושלישית, כאשר כולן תושבות שטחים והם לא גרים .
אנו לא יכולים לסרב למי שהמציא את המסמכים הנדרשים (הרוב מפוברק), .
הופיע לראיון, רשם את ילדיו לבית ספר בארץ ואף אחד לא טורח לעדכן את תנועותי ו .
במעברים ולתעד זאת כראיה".
הבט"ל מסר בתשובתו מיום 20.
21 כי "רק מרגע שרשות האוכלוסין מעניקה למבקש, את .
אחד מסוגי האשרה המהווים תנאי סף לתושבות על פי חוק הביטוח הלאומי, הביטוח הלאומי .
רשאי להחליט, לעניין חוק הביטוח הלאומי.
אם מרכז חייו של בעל האשרה אכן בישראל, .
ולשם כך נקבעו כללים וקריטריונים אשר נבחנים על ידי הביטוח הלאומי לאורך כל חייו של .
בדרך כלל באמצעות תשלום של קצבאות כספיות, כגון הבטחת הכנסה, זקנה, נכות, אבטלה, ילדים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 77 | | היבטי משילות בנגב בעל האשרה.
אימוץ ההמלצה כאמור, יעביר את כובד האחריות למתן האשרה על כתפי .
הביטוח הלאומי, בעוד שאין עניין זה בתחום סמכותו ותפקידו".
מומלץ כי הבט"ל ורשות האוכלוסין ימסדו הליכי בחינה יסודיים ומבוססים לדריש ות .
תושבות מצד האוכלוסייה הבדואית ויפעלו להקצאת משאבים, כוחות חקירה וליווי .
כן מומלץ למסד הליכי בחינה למול מאגרי מידע נוספים שבידי רשויות המדינה .
או הרשויות המקומיות, כגון נתונים על חיבורים חוקיים למים ולחשמל, ובמידת הצורך .
להסדיר את הליכי שיתוף הידע הנדרש לצורך קיום הליכי בדיקה מיטביים.
שטחי הרשות הפלסטינית בהר חברון משקיפים לאזור צפון הנגב, ועיקר המעבר בין אזורים .
אלו מתבצע דרך שלושה מעברי גבול יבשתיים, המופעלים על ידי רשות המעברים היבשתיים, .
יחידת סמך של משרד הביטחון: (א) מעבר תרקומיא: נמצא על כביש 35 מזרחית .
לתרקומיא, ועוברים בו כלי רכב, סחורות ופלסטינים בעלי היתר; (ב) מעבר מיתר: בדרום .
הר חברון, סמוך ליישוב מיתר, ועוברים בו כלי רכב, סחורות ופלסטינים בעלי היתר; .
(ג) מעבר מצודת יהודה: ממוקם בדרום הר חברון, סמוך ליישוב בית יתיר, ועוברים בו .
כלי רכב שבבעלותם של בעלי תעודת זהות כחולה.
על פי נתוני רשות המעברים היבשתיים, יש גידול ניכר בהיקף הולכי הרגל העוברים במעברים, .
ובשנת 2017 עברו כ -15 מיליון הולכי רגל בכל המעברים, לעומת 12.
גידול זה מגביר את העומסים במעברים אלו ומקשה על בקרה נאותה של היוצאים והשבים ועל .
כבר בדוח קודם של מבקר המדינה 38 נכתב כי "לאורך השנים חל גידול ניכר בהיקף .
הכניסות של הולכי רגל.
בלי שחל גידול במספר המעברים או שינוי בתשתיות המשמשות .
הועלה כי במעברים אלו לא מתבצע כלל מעקב אחר יציאות של תושבים מישראל לאזור .
יהודה ושומרון ורישום שלהן, וכי כניסות לישראל נרשמות רק באופן חלקי.
קיים קושי לבדוק תושבות של אנשים המבקשים להירשם כתושבי ישראל ולקבל את .
ההטבות מכוח רישום זה.
יצוין כי בעבר פעלה במעברים מערכת מידע, והוזנו בה רישומים חלקיים, אולם השימוש .
במערכת זו הופסק בפברואר 2017 .
גם בדוח 39 מבקר המדינה הנזכר נכתב כי "בשנת 2006 .
החליט הקבינט הביטחוני.
שנועדה לשמש כמערכת אחודה שתאפשר .
קיום ובקרה אמינה, מהירה ומדויקת על כל התנועות במעברים ורישומם.
שהגופים לא העבירו את חלקם במימון עלות פיתוח המערכת, הופסק פיתוחה".
38 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67 ב(2017 )" , פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה ושומרון- ממצאי מעקב", .
| 78 | נוסף על הבעיה המתוארת של היעדר הבקרה והרישום במעברים היבשתיים הרשמיים, הרי .
שלדברי נציגת רשות האוכלוסין, יש מעברים פתוחים בלתי חוקיים, שבהן מתבצעת תנועה .
לא -מבוטלת של הולכי רגל לשני הכיוונים, והדבר ידוע זה שנים.
סוגיה זו הועלתה גם בדוח .
מבקר המדינה האמור40 ,שבו נכתב כי "בנוסף לכך, קיומן של פרצות בגדר 'קו התפר ' מאפשר .
חדירה לשטחי ישראל ללא בקרה".
מצב הדברים המתואר לעיל מעלה חשש שישנם תושבים מהאוכלוסייה הבדואית הגרים .
בפועל בשטחי יהודה ושומרון ואולם נהנים מהטבות המוענקות להם, ובפרט קצבאות .
מהביטוח הלאומי, מתוקף היותם רשומים כמי שמתגוררים בנגב , והדבר מביא לאובדן .
]שוהה בלתי חוקי [ רשות ההסדרה מסרה בתשובתה כי "מהמעברים מגיעים אלפי שב"חים .
שגרים ביישובי הבדואים ועובדים בישראל.
נשים פלשתיניות מדרום הר חברון גם הן עוברות .
במעבר ועוברות לגור עם הבעל בישוב הבדואי ובהמשך יולדות בבית החולים סורוקה ורושמות .
רשות המעברים היבשתיים שבמשרד הביטחון (להלן - רמי"ם) מסרה בתשובתה מיום 6.
כי "בכלל מעברי הולכי הרגל שבאחריות רמי"ם מופעלת כיום מערכת בקרת כניסות אשר .
הינה באחריות מנהא"ז .
מערכת זאת, מבצעת רישומי כניסה ובקרת היתרים ]המינהל האזרחי[ .
בהתאם למדיניות, לא מתבצעים תהליכי בדיקה ורישום בעת חזרת פלסטינים .
כמופיע בדו"ח, רמי"ם ]הרשות הפלסטינית [ והרש"פ ]אזור יהודה ושומרון [ לשטחי איו"ש .
הפעילה בעבר, כמעט באופן בלעדי, במשך רישום עוברים [ מספר שנים את מערכת רעו"ת .
עבור בדיקת נוסעים אשר עוברים ]ותנועותבמעברי הרכב.
והשימוש בה הופסק בשל סיבות .
בפועל, נבדקו באמצעות מערכת רעו"ת כ-1% מכלל העוברים במעברי הרכב, כך .
שרוב מוחלט של העוברים לא נבדק וכניסתו לא נרשמה.
כיום, מתבצע תהליך מול משרד .
הפנים / רשות ההגירה והאוכלוסין באמצעות הוועדה להעברת מידע באגף התקשוב .
(משהב"ט) לקבלת הרשאה עבור חלק מעובדי רמי"ם למערכת מרשם האוכלוסין.
במערכת מרשם האוכלוסין יאפשר אבחון יעיל יותר של אזרחים ישראלים במעברי הרכב, אם .
כי לא באופן גורף אלא נקודתית בלבד.
השימוש במערכת יאפשר את אבחון אזרחותם של .
הנבדקים אך ללא רישום בפועל של מעברם.
אנו סבורים כי במסגרת פיתוחה של מערכת .
חדשה לאבחון מעמדם של העוברים במעברי הרכב ו /או רישום כניסתם/יציאתם, חייב להינתן .
פתרון לצרכים המבצעיים והתפעוליים של רמי"ם.
אין היום טכנולוגיה מוכרת המאפשרת זיהוי .
של כלל נוסעים בתוך הרכב באופן מהיר וחד ערכי אשר ימנע עומסי תנועה בצירים המובילים .
אל המעברים כתוצאה מתהליך הבדיקה והרישום".
מומלץ כי רשות המעברים היבשתיים תשלים פיתוח מערכת מידע מקוונת לרישום כניסו ת .
ויציאות של כלל העובדים במעברים, ובפרט בכל הנוגע למעבר תושבים מהאוכלוסייה .
הבדואית, לשם מעקב ובקרה אחר נתוני המעברים של תושבים אלו לשטחי יהודה .
עוד מומלץ כי המוסד לביטוח לאומי ורשות האוכלוסין יבצעו בחינה עיתית .
וסדורה של נתוני המעבר לשם בחינת מעמדם בהתאם למקום מגוריהם בפועל.
| 79 | | היבטי משילות בנגב הבט"ל מסר בתשובתו כי "אנו מסכימים להמלצת המבקר באופן כזה שיתבצע רישום כניסות .
ויציאות בכלל המעברים לשטחי יהודה ושומרון, שכן בעיה זהה קיימת למשל גם בשטחי מזרח .
במידה ורשות המעברים היבשתיים תבצע רישום כאמור, הביטוח הלאומי יפעל .
לקבלת המידע, בהיותו מידע חיונ י להחלטותיו בדבר מעמדו של התושב, זכויותיו וחובותיו .
חלוקת הכנסות ארנונה שלא-ממגורים מבסיסי .
על פי סעיף 9 ב (ב) לפקודת העיריות, "השר רשאי, בהסכמת שר האוצר ולאחר עיון בתסקיר .
של ועדת חקירה שמינה השר לעני ין זה (בסעיף זה - ועדת החקירה לחלוקת הכנסות), להכריז .
בצו, כי אזור המצוי בתחום רשות מקומית, אחת או יותר, שלא נכלל בו שטח המיועד בתוכנית .
למגורים בלבד ואשר תחומו יוגדר בצו, יהיה אזור שבו ההכנסות מארנונה כללית, או ההכנסות .
מארנונה כללית יחד עם ההכנסות מהיטלי השבחה או מאחד או יותר מתשלומי החובה, יחולקו .
בין הרשות המקומית שבתחומה מצוי אותו אזור לבין רשות מקומית, אחת או יותר, הסמוכה .
]ההדגשה אינה במקור[ לרשות המקומית האמורה או הגובלת בה (בסעיף זה- אזור חלוקת .
הכנסות), הכל כפי שנקבע בצו".
ועדות חקירה : במהלך השנים 2013 - 2014 פעלו שלוש ועדות חקירה לשינוי גבולות .
וחלוקת הכנסות באזור הדרום (להלן - הוועדות הגיאוגרפיות): ועדת רזין, שעסקה .
בחלוקת הכנסות מאזורים מניבי הכנסות ברמת הנגב; ועדת פתאל, שבחנה שיוך שטחים .
גליליים מניבים באזור הדרום וחלוקת הכנסות מהם לרשו יות מקומיות גובלות וסמוכות .
(ובכללן רשויות בדואיות); וועדת ולרשטיין, שבחנה את חלוקת ההכנסות מאזור מישור .
רותם בין המועצה האזורית תמר ובין עיריית דימונה ועיריית ערד.
צווים ליישום המלצות ועדות החקירה: בשנת 2014 חתם שר הפנים על צווים .
ליישום המלצות הוועדות האמור ות לעיל.
צווים אלו נכנסו לתוקף ביום 1.