HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכח האחריות לטיפול באע"צים גם באגפי המטה הכללי, בפיקודיים המרחביים או בזרועות במסגרת הביזור, מן הראוי שבבדיקה זו ישולבו גם גורמי מטה אלו.
בהתייחסותו ממרץ 2014 ציין צה"ל, כי בחודשים האחרונים החל מרכז תע"ץ בתהליך של ביזור והתייעלות עד רמת היחידה בכל תחום שאין למרכז יתרון יחסי; מרכז תע"ץ עוסק בהקמת מוקד פניות טלפוני ממוכן ומתקדם מאוד, אשר יכול לטפל ישירות בפניות העובדים, תוך הגדרת אמת-מידה של מענה בתוך 48 שעות.
בראשות המוקד מונתה אע"צית מצטיינת, מתוך הבנה שהמערך זקוק לבעל תפקיד לאורך זמן; וכי למפקדת המוקד ניתנו סמכויות משמעותיות, השנייה במדרג לאחר ראש מרכז תע"ץ.
הכשרת הגורמים המקצועיים והמפקדים המטפלים באע"צים .
הכשרת כוח האדם המקצועי המטפל באע"צים כאמור, הגורמים המטפלים באע"צים ברמות השונות הם בעיקר גורמי משאבי אנוש במגוון של ידע וניסיון: חיילים וקצינים זוטרים בשירות חובה, קצינים ונגדים בשירות קבע ואזרחים עובדי צה"ל.
כן מטפלים באע"צים מפקדים ברמות שונות.
כאמור לעיל, לא אחת העלו גורמים מטפלים במרכז תע"ץ טענות כלפי המקצועיות של חלק מן הגורמים המטפלים באע"צים ברמות השונות.
הכשרתם של גורמי משאבי אנוש לטיפול באע"צים מתקיימת תוך כדי התפקיד, ובעיקר באמצעות תהליכי העברת תפקיד ביחידה ("חפיפה"), ואין מסגרת הכשרה רשמית לכך.
מפעם לפעם מתקיימות יוזמות מקומיות, של אגף במטה הכללי, פיקוד מרחבי, חיל או יחידה, להעברת ימי עיון או הכשרות קצרות לאוכלוסייה המטפלת באע"צים.
גם אוכלוסיית המפקדים, שאליה כפופים אע"צים, לומדת את מאפייני העבודה עם אע"צים תוך כדי התפקיד.
יצוין, כי בפקודת הארגון של מרכז תע"ץ לא נקבע כי על המרכז מוטל תפקיד של הכשרה או הדרכה של הגורמים המטפלים באע"צים.
בדצמבר 2011 הותנע במרכז תע"ץ מהלך לבחינת נושא הכשרת הגורמים המטפלים באע"צים ברמות השונות וכן במרכז עצמו.
ב"מסמך התנעה" של הנושא צוין, בין היתר, כי "מרכז תע"צ רואה לנכון לבנות ולמסד הכשרות ייעודיות לכל אחת מהאוכלוסיות הנ"ל תוך שיתוף ועזרה הדדית של הסמכויות והפיקודים".
בתחילת שנת 2012 הוציא מרכז תע"ץ מסמך פנימי בנושא "הכשרות במערך האזרחים בצה"ל", ובו צוינו מספר אפשרויות להכשרות לאוכלוסיות השונות, כגון: השתלמות קציני אזרחים חדשים, יום עיון למפקדים חדשים, הכשרה מקצועית במסגרת כיתה מאורגנת, והעשרות לאורך כל השנה; וכן ימי עיון לאזרחים לצורך העברת נורמות וערכים של הארגון.
במסמך הועלה גם נושא הכשרות מפקדים (ראו להלן).
כן הועלתה שם הצעה למיסוד פורמאלי של )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 159 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מקצוע מש"ק (מפקד שאינו קצין) אזרחים.
בינואר2012 פנה ראש מרכז תע"ץ לראש מדור חקר מקצועות באכ"א, ב"בקשה לפתיחת מקצוע מש"ק כ"א אזרחי", ובה ציין, כי "עולה צורך אקוטי בייחוד מקצוע לעיסוק בכ"א אזרחי.
מהות הטיפול הינה ייחודית ואינה דומה לעיסוקים המקבילים".
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , לא נבנתה כל תכנית הכשרה או הדרכה בסיסית בנושא הטיפול באע"צים לגורמי משאבי אנוש.
לדעת משרד מבקר המדינה, ר אוי שאכ"א יעסוק בהסדרת הנושא ויקדם אותו, הן נוכח מורכבות וייחודיות העיסוק באע"צים בצה"ל, והן נוכח הליקויים שהועלו בדוח זה בנוגע לטיפול בנושאי פרט של אע"צים.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי התחום המקצועי הכרוך בטיפול באזרחים הוא מורכב, סבוך ודורש התמחות ארוכה מאוד; כי בחודשים הקרובים יקים מרכז תע"ץ מדור הדרכה וביקורת, שבראשותו יעמוד אע"ץ ותיק ובעל יכולת בתחום הלמידה וההדרכה, אשר יבנה מן המסד את תפיסת ההדרכה וההכשרה; כי לצד ההדרכות וההכשרות עתיד מרכז תע"ץ לסיים במהלך רבעון ג' של שנת 2014 אתכתיבת התורה העוסקת בטיפול באע"צים; וכי מתבצעת עבודה מול בסיס ההכשרות לתחום כוח אדם בצה"ל, לשם הטמעת תחומי תוכן בנוגע לטיפול באע"צים בתוך השלמת קורס קציני שלישות.
הכשרת המפקדים של האע"צים על מפקדים מוטלת, מכוח תפקידם ומעמדם, אחריות כוללת וחשובה על הכפופים להם, ובכלל זה, על אע"צים המועסקים במסגרות שעליהן הם מפקדים.
במסגרת השאלונים שהפיץ משרד מבקר המדינה נשאלו מפקדים באט"ל ובחמ"ן האם עברו הכשרה ייעודית בנושא הטיפול באזרחים.
66 מפקדים ענו לשאלה זו ורק 20 מהם (כ-30% ) השיבו שעברו הכשרה כלשהי.
המפקדים נשאלו גם האם הם סבורים שיש להם כלים להתמודד עם ניהול נושא האע"צים בצבא.
טווח הציונים הוגדר בין 5 - יש כלים רבים, ל-1 - אין כלים כלל.
ממוצע הציונים היה סביב 3 .
מניתוח התשובות לשאלות עולה, כי ככלל, מפ קדים מעריכים באופן בינוני בלבד את הכלים הניתנים להם בתחום העסקת האע"צים הנתונים לפיקודם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הכשרת המפקדים בכל הקשור לטיפול באע"צים עשויה לתת כלים טובים יותר למפקדים, לשפר את כישוריהם בתחום הטיפול באע"צים ולטייב בכך את הטיפול באע"צים.
מן הראוי, שבמסגרת הסדרת תהליכי ההכשרה לגורמים המקצועיים המטפלים באע"צים על ידי אכ"א, תשולב גם מסגרת הכשרה למפקדים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי בחודשים האחרונים מגיע מרכז תע"ץ לכנסי מפקדים ומעביר ידע בנושא האע"צים, וכן מאפשר שיח פתוח בכל הקשור לנורמות ההעסקה ולשונות שבין אע"ץ ומשרת קבע.
עמדות אע"צים במספר נושאים כפי שעלו בתשובות לשאלונים .
להלן ניתוח של תשובות למספר שאלות מרכזיות נוספות שנכללו בשאלונים שהפיץ משרד מבקר המדינה לאע"צים, ובכלל זה, שאלות הנוגעות לראייתם של האזרחים את יחס המערכת הצבאית אליהם.
לשאלה: מתי השתתפת בסקר, בשאלונים או במחקר שערך גורם צבאי לגבי אע"צים, ענו כ-68% מן המשיבים, כי לא השתתפו מעולם בסקר או מחקר כאמור.
ניכרו הבדלים בין הסמכויות בנושא זה, כלהלן: באט"ל - כ-59% מן המשיבים לא השתתפו מעולם בסקר או מחקר; ואילו בחה"א - 91% מהמשיבים לא השתתפו מעולם בסקר או במחקר שערך גורם צבאי כלשהו בנושא אע"צים.
עוד נשאלו האע"צים: באיזו תדירות אתה נקרא לראיון אצל מפקדיך (ישיר או עקיף).
כ- 42% מן הנשאלים השיבו, כי הם נקראיםלראיון לפחות פעם בשנה; כ -17% השיבו, כי הם נקראים לראיון לפחות פעם אחת בשלוש שנים; כ-14% - ;לפני למעלה משלוש שנים וכ-27% - לא נקראו לראיון אף פעם.
כלומר, כ-40% מהמשיבים לא נקראו לראיון בשלוש השנים האחרונות.
גם כאן ניכרו הבדלים ניכרים בין הסמכויות, כלהלן: בחמ"ן - כ-74% השיבו כי הם נקראים לראיון לפחות פעם בשנה, ורק כ-10% השיבו כי לא נקראו לראיון אף פעם; בחה"א - כ-45% השיבו כי הם נקראים לראיון לפחות פעם בשנה, ואילו כ-26% השיבו כי לא נקראו אף פעם; ואילו באט"ל- כ-24.
5% בלבד השיבו כי הם נקראים לראיון לפחות פעם בשנה, ואילו כ-30% - כי לא נקראו לראיון אף פעם.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב כי צה"ל יהיה ער להלכי הרוח בקרב האע"צים, וחיוני כי המפקדים יראיינו את המועסקים ביחידתם לפחות פעם בשנה, כדי לעמוד מקרוב על מכלול הבעיות המעסיקות אותם בקשר לעבודתם בצבא, ועל נושאי פרט רלוונטיים, וכן כדי לתת להם משוב על עבודתם, תוך פירוט היבטים הראויים לשימור או לשיפור.
ההבדלים המשמעותיים בין הסמכויות בנושאים אלו, כפי שהשתקפו בניתוח השאלונים, ממחישים את הצורך בקביעת הנחיות אחידות לגביהם לכלל צה"ל.
על מרכז תע"ץ להסדיר נושאים אלו באופן אחיד ומחייב בכלל צה"ל.
באחת מהשאלות נשאלו האע"צים: עד כמה אתה שבע רצון מהתפקיד שאותו אתה מבצע טווח הציונים הוגדר בין 1- לא שבע רצון כלל, ל-5 - מאוד שבע רצון.
כ-78% מן הנשאלים נתנו את הציונים 4 ו-5 .
תוצאה זו תואמת את תוצאתה של שאלה אחרת: עד כמה אתה מרוצה באופן כללי מעבודתך כאזרח עובד צה"ל.
לשאלה זו הוגדר טווח ציונים שבין 1 - לא מרוצה כלל, ל-5 - מאוד מרוצה.
5% מן הנשאלים נתנו את הציונים4 ו-5.
לעומת מידת שביעות רצונם הגבוהה, יחסית, של האע"צים, מתפקידם ומעבודתם, ניכר כי הם פחות מרוצים מיחס המערכת הצבאית אליהם כאע"צים: באחת מהשאלות הם נשאלו: עד כמה צה"ל פועל לטיפוח אוכלוסיית האע"צים.
טווח הציונים הוגדר בין 1 - לא פועל כלל, ל-5 - פועל רבות.
כ-74% מן הנשאלים נתנו את הציון3 ומטה, מתוכם כ-39% - את )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 161 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 הציונים 1 ו-2 .
משרד מבקר המדינה מציין, כי מניתוח התשובות לשאלות האמורות עולה פער משמעותי בין מידת שביעות רצונם של אע"צים מתפקידיהם ומעבודתם ובין שביעות רצונם מטיפוח המערכת הצבאית אותם, מתגמולם על ידי המערכת והוקרתם.
שעה שאע"צים, ככלל, שבעי רצון במידה רבה מתפקידם ומעבודתם, הם מעריכים את יחס המערכת הצבאית אליהם כבינונית ומטה, ובמיוחד הם מעריכים באופן נמוך את התגמול וההוקרה המוענקים להם על ידי המערכת הצבאית.
מן הראוי, שאכ"א ומרכז תע"ץ יעמדו על הסיבות להערכה הנמוכה שנתנו אע"צים לאופן שבו המערכת מתייחסת אליהם ומתגמלת אותם.
זאת, על רקע הפער בין הערכה זו לבין מידת שביעות רצונם של אע"צים, ככלל, מתפקידם ומעבודתם.
מערך האע"צים בצה"ל הינו מערך מקצועי וחיוני המשולב בכלל מערכי כוח האדם בצבא, הן בשגרה והן בשעת חירום.
המסד הנורמטיבי המסדיר את ניהול המערך ואת הטיפול בפרט במסגרתו הו א מורכב וייחודי בצה"ל.
הוא נשען על הסכמי עבודה שגובשו במסגרת תהליכי משא ומתן כמקובל במשק האזרחי, ועם זאת, הוא מבוסס גם על פקודות, הוראות ונהלים, כמקובל בצה"ל.
נוסף על כך, במרבית המקרים מדובר בעובדים המתמידים באותו תפקיד במשך שנים רבות, ורבים מהם אף עובדים עד שהם פורשים לגמלאות.
בביקורת עלה, כי במערך האע"צים קיימים פערים במספר נושאים המשליכים במישרין על ניהולו ועל שמירת זכויות הפרט במסגרתו.
בולטים בהקשר זה: חלק ממכלול הנורמות הנוגעות להעסקת אע"צים אינן מעודכנות, ולא תמיד זמינות לגורמים המקצועיים המטפלים באע"צים; לא קיים מנגנון קבוע לקידום אע"צים לדרגה בכירה; קיימים ליקויים באופן שבו מופעלות בחלק ממרכזי אט"ל שיטות שכר עידוד, ובמקרים מסוימים יש בהם משום פגיעה בשוויון בין עובדים בעלי מאפייני עבודה זהים; קליטת אע"צים, ובמיוחד כאשר מדובר בקליטה על בסיס חוזים אישיים, כדוגמת אזרוח יועצים למערך הסייבר, שהינו מערך חיוני ביותר, נמשכת זמן ארוך מאוד; קיימים ליקויים שונים בתהליכי הטיפול בבקשות פרט של אע"צים, ובכלל זה עיכובים ממושכים וטיפול חסר בבקשות; ולא קיימת כל תכנית הכשרה או הדרכה בסיסית כלל-צה"לית בנושא הטיפול באע"צים לגורמי משאבי אנוש המטפלים בענייני האע"צים, או למפקדים של האע"צים.
בהתייחסות צה"ל לממצאי הביקורת צוין, כי דוח ביקורת זה מכיל ידע והערות "אשר לא רק שניתן ללמוד מהן, אלא מדובר בחובה מקצועית ראשונה במעלה ליישם את הדורש תיקון".
עוד צוין בהתייחסות צה"ל, כי מרכז תע"ץ היה ועודנו גוף מקצועי המטפל באע"צים בנאמנות רבה, "ועושה מאמצים כבירים לשמר את הסכמי העבודה ולפעול למען עיצוב דמותו של צה"ל כמעסיק הוגן והגון בעיני כלל האע"צים.
מתוך הבנה זאת פעלנו ונפעל על מנת לתקן את הדורש תיקון".
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מברך על גישה זאת.
במסגרת תהליך תיקון הליקויים הנדרש, סבור משרד מבקר המדינה, כי על אכ"א לבחון את הטיפול במערך האע"צים בכללותו, כדי להבטיח שבידי מרכז תע"ץ יש כלים ויכולות הולמים כדי לממש את יעדי המטכ"ל בכל הקשור למערך זה, ולנהל את המערך בפועל.
כמו כן, על אכ"א לוודא כי בידי הגורמים המקצועיים ברמות השונות יש כלים מקצועיים ראויים לשם טיפול באזרחים, וכי ניתנת להם הכשרה מתאימה לכך; ועליו לתת דגש לקיום עקרונות של שוויון הזדמנויות בעבודה ושקיפות מול האע"צים עצמם.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 13 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
בסיכום הרמטכ"ל לפורום מטכ"ל בנושא מערך המילואים, שהתקיים ביולי 2012 ,, נכתב כי למערך המילואים חשיבות מיוחדת "הן בשל מרכזיותו של המערך כמשלים היכולות הסדיר בשגרה, והן ]סדר הכוחות[ האופרטיביות ומאפשר אימון הסד"ככנדבך משמעותי ביכולת ההכרעה של צה"ל בחירום.
הדברים מקבלים משנה תוקף על רקע המצב האסטרטגי והאפשרות להגעה למלחמה רב-זירתית בעתיד" (ההדגשות במקור).
באפריל 2008 נכנס לתוקפוחוק שירות המילואים .
לפי החוק, מטרתו היא להגדיר את מבנה מערך המילואים של צה"ל, כשירותו ומטרותיו, וכן את המתו וה לקריאה לשירות מילואים, ואת חובותיו של חייל המילואים וזכויותיו.
חוק שירות המילואים מגדיר הלכה למעשה את אחריות צה"ל להבטיח את כשירות מערך המילואים: בחוק נקבע, כי "על צבא הגנה לישראל מוטלת החובה והאחריות להבטיח את רמת כשירות מערך המילואים והמשרתים בו באמצעות מתן הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיו ".
בהתאם לחוק, על הרמטכ"ל לקבוע "בפקודות הצבא את הכשירות הנדרשת ממערך המילואים לצורך היערכות לשעת חירום וכן מדדים לבחינת רמת הכשירות הנדרשת כאמור, לרבות התקופות המזעריות של שירות מילואים הנדרשות לשם שמירה על כשירות זו".
נוסף על כך, מגדיר החוק את אופן הפיקוח של הדרג המדיני ושל הכנסת על מימוש אחריות זאת.
כמו כן, נקבע בחוק המספר המרבי של ימי המילואים שאליהם ניתן לקרוא לאנשי מילואים בשגרה ואת התדירות שלהם, וככזה יש לו השפעה משמעותית על בניית תכניות האימונים של מערך המילואים ועל בניית כשירותו.
החוק גם עוסק בתגמול חיילי המילואים וההוקרה הניתנת להם, וכן בזכויות המגיעות להם מכוח החוק.
מבין נושאי החוק, דוח זה עוסק בעיקר בהיבטים הנוגעים לכשירות ולמוכנות של מערך המילואים של כוחות היבשה והדיווח והבקרה עליהן.
המילון למונחי צה"ל מגדיר "כשירות" כך: "הכושר הדרוש למלא משימה כלשהי או להגשים דבר -מה"; ומגדיר "מוכנות" כך: "היכולת של כוחות ושל יחידות לעמוד בהישגים נדרשים כדי למלא משימות שלשמן אומנו או להיערך לפעולה בלא עיכובים.
יכולת זאת כוללת גם הפעלת מערכות נשק וציוד כדי ל הפיק מהם ביצועים ותפוקות שלצרכיהן נועדו ויוצרו".
האחריות לכשירות היחידה ולמוכנותה לביצוע משימותיה מוטלת על מפקד היחידה.
מערך המילואים הוא מרכיב מרכזי בכוחות היבשה של צה"ל.
לפי הוראת הפיקוד העליון, ייעודה של זרוע היבשה הוא לבנות את כוחות השדה עד רמת הגיס ( כולל) ולקיימם בכשירות הנדרשת, לרבות כוחות המילואים.
בין תפקידיה של זרוע היבשה: לקבוע, לכתוב, לפרסם ולהטמיע את תפיסות היסוד ואת התורות הזרועיות להפעלת כוחות היבשה; להשתתף בתהליכי בניין הכוח המתבצעים במפקדה הכללית, ולהמליץ על צורכי בניין הכוח ליבשה; לתכנן, לפתח, להכשיר ולשבץ כוח אדם בשיוכי חילות השדה 4 בסדיר ובמילואים, בכלל צה"ל; לקבוע את רמת הכשירות הנדרשת בכוחות השדה; ולהכשיר את כוחות השדה ולאמנם.
עיקר כוחן של רוב האוגדות של צה"ל מבוסס על מערך המילואים.
האוגדה היא עוצבת היסוד בכוחות השדה של צה"ל.
היא כוללת באופן אורגני מערכי תמרון, מערך סיוע קרבי .
4 חילות הכפופים למפקד זרוע היבשה: חיל השריון; חיל התותחנים; חיל הרגלים והצנחנים; חיל ההנדסה; וחיל האיסוף הקרבי.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ומערך סיוע מנהלתי, והיא עשויה לקבל תחת פיקודה גופים נוספים למילוי משימה מסוימת.
המערך העיקרי באוגדה הוא מערך התמרון.
מלחמת לבנון השנייה, שהתרחשה בשנת 2006 , חשפה ליקויים משמעותיים בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה לבצע את משימותיו.
הביקורת הקודמת שערך משרד מבקר המדינה בצה"ל לאחר המלחמה, בדקה את המוכנות למלחמה של כוחות אלה.
נבדקו בה בעיקר אימון כוחות המילואים בשנים 2006 -2002 , ובכלל זה ביצוע אימונים לקראת מלחמה; קביעת הכשירויות הנדרשות לכוחות היבשה ומדדים לבדיקתן; והמוכנות של הימ"חים.
בביקורת הקודמת התברר, כי בשנים 2006 -2002 ,קיבל הדרג הצבאי הבכיר באישור הדרג המדיני, בעיקר בשל אילוצים תקציביים, החלטות שהביאו לצמצום ניכר בהיקף האימונים של מערך המילואים של כוחות היבשה ושל היחידות הלוחמות במערך הסדיר, לצמצום בתקנים ובמצבת כוח האדם העוסק בתחזוקת האפסניה והציוד בימ"חים, ולמחסור ניכר בחלק מהסוגים של ציוד הלחימה המבוקר (להלן - צל"ם).
החלטות אלה ואופן מימושן פגעו בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה ובמוכנותו למלחמה.
בשנים שחלפו מאז מלחמת לבנון השנייה השקיע צה"ל משאבים רבים ברכש ובהצטיידות בהיקפים ניכרים לשיפור הציוד האישי של חיילי המילואים ורמות המלאי לחירום ולמלחמה, והוסדרה מחזוריות האימון לכלל הכוחות ביבשה (הרחבה בנושאים אלה ראו בהמשך).
שנת 2012 הייתה השנה האחרונה במסגרת תכנית העבודה הרב-שנתית (להלן - תר"ש) "תפן" לשנים 2012 -2008 .
בתחילת שנת 2012 החל צה"ל לגבש תר"ש חדשה (תר"ש "עוז") במקביל לשיח עם ממשלת ישראל על המסגרת התקציבית לתר"ש זאת.
בעקבות המסגרת התקציבית שהועמדה לתקציב הביטחון, תר"ש "עוז" לא אושרה, ובמהלך שנת 2013 החל צה"ל לגבש תר"ש חדשה הנקראת "תעוזה".
לפי האמור ב הנחיות לתכנון תר"ש "תעוזה " ותכנית ה עבודה לשנת 2014 ]תקציבי[ , תכנון זה הושפע "מקיצוץ משמעותי ודרמטי המצוי עדיין בדיאלוג ובהערכת מצב מתמשכת ועיקר ה שינוי דרמטי בסדר העדיפות הלאומי".
עוד נאמר שם, כי במסגרת הכנת תר"ש "תעוזה" הנחה הרמטכ"ל על פינוי מקורות תקציביים להתעצמות, המחייב צמצום משמעותי בתקציב השוטף של הגופים; וכי על רקע זה הנחה אגף התכנון בצה"ל (להלן - אג"ת), כי ימומשו בשנים של תר"ש "תעוזה" מספר צעדים שעיקרם: קיצוץ שיאי כוח אדם (בשירות קבע, בשירות חובה, במילואים ובקרב אוכלוסיית אזרחים עובדי צה"ל), ירידה בסד"כ, הפחתה במרכיבי קיום שוטף ומהלכים נוספים.
על אף שתר"ש "תעוזה" טרם סוכמה עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2014 ,, צה"ל כבר החל לנקוט צעדים, אשר כללו בין השאר, עצירת אימוני יחידות מערך המילואים ביבשה וביטול זימונן לתעסוקה מבצעית (להלן - תע"ם) ולפעילות ביטחון שוטף (להלן - בט"ש).
בפברואר 2013 מינה הרמטכ"ל צוות "לבחינת מערך המילואים" בראשות מפקד מל"י ואוגדה 252 דאז, תא"ל רוני נומה (להלן- צוות מערך המילואים).
מטרת הצוות הייתה לבחון את הנושאים הבאים: "מערך המילואים בצה"ל והתאמתו לאתגרי העתיד"; "מבנה וארגון מערך המילואים לאור המציאות התקציבית"; "שותפות ושילוב אנשי מילואים מקצועיים בעלי רוח התנדבותית"; ו"היבטים נוספים על פי שיקול הצוות".
במקביל, מינה במרץ 2013 מפקד זרוע היבשה, אלוף גיא צור, את תא"ל נומה לראש צוות בנושא "מערך המילואים - זרוע היבשה", מינוי שהרחיב ופירט את נושאי הבחינה של הצוות מעבר למה שקבע הרמטכ"ל.
מסקנות סופיות של צוות מערך המילואים נכללו בדוח מסכם מ- 15.
13 התקיים דיון של פורום מטכ"ל בראשות הרמטכ"ל בנושא הדוח.
בסיכום הרמטכ"ל לדיון זה מ- 30.
14 נכתב, בין היתר, כי "ככלל, הרמטכ"למקבל את עבודתו של מפקד מל" י כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 15 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 תא"ל רוני נומה.
זו תתורגםלמסמך יישום שיאושר על ידי הרמטכ"ל על בסיס ההערות שעלו במהלך הדיון"; "מסמך היישום יתבסס על ההמלצות המעשיות המפורטות בעבודה, ולאחר שאלה ילובנו וינוסו במהלך שנת העבודה 2014 הוא יתוקף מחדש.
מסמך זה יהווה בסיס לכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה אותה נדרש לקבע כחלק מחוק המילואים במהלך עדכונו עוד השנה!
עוד נקבע בסיכום זה, כי סגן הרמטכ"ל יעקוב אחר ביצוע המלצות צוות מערך המילואים וירכז את הטיפול בתחום חשוב זה.
מסקנות הדוח המסכם של צוות מערך המילואים ודגשי הרמטכ"ל מסיכום הדיון בדוח המסכם של הצוות משולבים בהמשך דוח הביקורת לפי הקשרם של הדברים.
בחודשים ינואר 2013 עד מרץ 2014 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את הכשירות והמוכנות של מערך המילואים בכוחות היבשה למלחמה.
נתונים מסוימים עודכנו ביוני 2014 .
נבדקו בעיקר: אימון יחידות המילואים וחיילי המילואים של כוחות היבשה; היבטים במוכנות הימ"חים והכשירות האחזקתית ביחידות המילואים; היבטים בהגדרת הכשירות של מערך המילואים, מדידתה והדיווח עליה לדרג המדיני.
הביקורת נעשתה בעיקר במפקדת זרוע היבשה ובמל"י, הכפוף לה; באמ"ץ; באט"ל ובמפקדת קצין הרפואה הראשי (להלן - מקרפ"ר), הכפופה לו; במפקדות הפיקודים המרחביים - צפון, מרכז ודרום, ובאוגדות הכפופות להן; ובאכ"א.
בדיקות השלמה נעשו בלשכת שהב"ט, בלשכת הרמטכ"ל ובלשכת סגן הרמטכ"ל.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נ תונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
אימוני יחידות המילואים וחיילי המילואים של כוחות היבשה .
בסיכום דיון של פורום מטכ"ל מ- 16.
13 בראשות הרמטכ"ל, שדן במסקנות צוות מערך המילואים, קבע הרמטכ"ל, כי "מבחן העל של צה"ל הוא מבחן המוכנות לכל עימות שעלול לקרות , ומערך המילואים חייב להיות חלק ממשי ממוכנות זו ואינו יכול להיות מטופל כפרויקט"; וכי "בעידן המודרני סביבת הלחימה הופכת למורכב ת מבעבר, והמיומנות הנדרשת ממערך המילואים גוברת ומייצרת מצידו רף צפיות - הן ברמה המקצועית, הן ברמת התכנונים האופרטיביים והכשירות הנגזרת מהם, והן ברמת אימונים אותם הוא מבצע" (ההדגשות במקור).
בתורת האימונים ביבשה, שהוציאה זרוע היבשה, נקבע, כי מטרת האימונים של כוחות היבשה היא "לבנות, לשמר ולשפר את כשירות ומוכנות הכוחות (המרכיב האנושי) ללחימה, למימוש ייעודם המבצעי ולעמידה במשימות המוגדרות להם, בכל זמן נתון".
כן נקבע בתורת האימונים ביבשה, כי התבססותו של צה"ל על כוחות המילואים "מחייבת את הצבא לשמור את מקצועיות המערך, תוך התמודדות מתמדת 16 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 עם תהליכי השכחה המוגברים באוכלוסייה זאת, ותוך שמירה על עדכון מתמיד בידע ובמיומנות של המערך אל מול הדינמיות של מאפייני שדה הקרב במרכיביו השונים , מערכות ואמצעים, מאפייני אויב, מבנה וארגון).
]אמצעי לחימה[ (תכניות, אמל"ח מענה לצרכים אלה במסגרת אימונים בהיקפים נמוכים מהותית מאלה הקיימים במערך הסדיר מחייב שילוב של מרכיבים ארגוניים, כדוגמת תמיכה של בסיסי אימון ומערכי הדרכה ביחידות, לצד התאמה של מחזור ומופעי האימון למאפיינים הייחודיים של המערך".
בהתאם לתורת האימונים ביבשה, מתוך מטרת האימון נגזרים יעדי האימון הכלליים המכוונים להשגת שימור הכשירות והמוכנות ולשיפורן, ובכלל זה: להילחם בתהליכי השכחה; להקנות, לשפר ולחזק מיומנויות וידע; ליצור תחושת מסוגלות; לעדכן את הלוחם והיחידה בשינויים וחידושים שחלו; לגבש את היחידה, להעלות את רמת הלכידות ולהבטיח את תפקודה כמערכת; ליצור ידע ביחס לכשירות הפרט והמסגרת ומצב כשירותם, וביחס לתכניות המיועדות להם; ולהקנות מיומנויות לקיום למידה מבצעית אפקטיבית שתאפשר התאמה ופיתוח מענה למצבי הלחימה הבלתי צפויים והמשתנים.
להלן הגורמים העיקריים הכפופים לזרוע היבשה, אשר עוס קים באימון מערך המילואים של כוחות היבשה: מל"י מהווה, בהתאם לפקודת הארגון שלו, מתקן אימונים מרכזי לאימון מערכי המילואים והסדיר של יחידות היבשה.
עיקר המתאמנים במל"י הם כוחות מילואים.
תפקידיו כוללים: אימון באש לגדודי המילואים, אימון טקטי לדרג המפקדים לצורך שיפור הכשירות הטקטית 5 (להלן- אימון טקטי או אימון מפקדים), ביצוע תרגילים חטיבתיים לחטיבות המילואים, ותכנון וניהול תרגילי אוגדה.
המרכז לאימוני מפקדות (להלן - המרא"ם) מיועד לאמן ולתרגל את מפקדות החטיבה, האוגדה והגיס, בשירות סדיר ובמילואים, ולשמר את כשירותן למלחמה; ולהסב את המפקדות מרמת מפקדת הגדוד (להלן - מפג"ד) ועד מפקדת הגיס למערכת השליטה והבקרה (להלן - שו"ב) "צבא יבשה דיגיטלי" 6 (להלן- צי"ד).
עיקר המפקדות המתאמנות במרא"ם הן מפקדות של יחידות מילואים.
השינויים במחזוריות האימון והשפעת ם בחוק שירות המילואים נקבע, כי חייל מילואים ייקרא לשירות מילואים, בין השאר, להכשרה, לאימון ולתע"ם, וכן למטרת ארגון וניהול כוח אדם (להלן - כ"א).
בחוק נקבע, כאמור, גם המספר המרבי של ימי המילואים שאליהם ניתן לקרוא לאנשי מילואים בשגרה ואת תדירות הקריאה למילואים.
כך למשל, נקבע בחוק, כי "מספר הימים המרבי שבהם ישרת חייל מילואים בשירות מילואים לא יעלה, במהלך תקופה .
5 לפי הגדרה של זרוע היבשה, אימון טקטי הוא אימון שבו מתאמנים מפקדי יחידות ומטותיהם בשטח האימון ללא חייליהם.
האימון מאפשר למפקד לאמן את מטהו ואת המפקדים הכפופים לו בניתוח השטח, בהתאמת התכניות לשטח ובמתן פתרונות מקצ ועיים למצבים שונים.
בשריון, למשל, הדבר נעשה כאשר את הטנקים מדמים ג'יפים.
6 ,מערך של מערכות פיקוד ושליטה מבצעיות המקושרות באמצעות רשת נתונים משותפת המסוגלות לשתף מידע ולממש תהליך פיקוד ושליטה שלם, אינטגרטיבי ורציף.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 17 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 של שלוש שנים רצופות על 54 ימים - לגבי חייל מילואים שאינו קצין וממלא תפקיד שאינו פיקודי".
הכללים בחוק שירות המילואים ביחס ל מספר הימים המרבי שבהם ישרת חייל מילואים במהלך תקופה של שלוש שנים רצופות, השפיעו על עיצוב מודל האימונים למערך המילואים, על משך האימונים והתע"ם של חיילי המילואים, ועל תדירותם.
מודל האימונים למערך המילואים ביבשה עבר לאורך השנים שינויים רבים: עד שנת 1989 התאמנו גדודי חיל הרגלים (להלן- חי"ר) וגדודי חיל השריון (להלן - חש"ן) במערך המילואים ביבשה מדי שנה בשנה במשך שבועיים: בשבוע הראשון התאמנו המפקדים, ובשבוע השני נערך אימון מל א באש של כל היחידה (להלן - המודל החד-שנתי).
בשנת 1989 השתנה מודל האימונים למודל דו -שנתי, בעיקר בשל אילוצים תקציביים: אימון מפקדים במשך שבוע בשנה הראשונה ואימון מלא באש של כל היחידה במשך שבוע בשנה השנייה.
מודל זה, שצמצם את היקף האימונים בכ-50% , ננקט עד שנת 2002 , למעט בשנים 1994 ו- 1995 , שבהן נערכו אימונים על פי המודל החד-שנתי.
במאי 2004 הציג מפקד זרוע היבשה דאז למטה הכללי תכנית עבודה, שבין מרכיביה היה אימון מערך המילואים במחזוריות תלת-שנתית.
העיקרון המנחה במודל התלת - שנתי הוא ביצוע אימונים במחזוריות.
לדוגמה, ברמת הגדוד - תרגיל מלא באש בשנה הראשונה, אימון טקטי למפקדים בשנה השנייה והשתתפות של מפקדים בתרגיל חטיבתי בשנה השלישית; ברמת החטיבה - השתתפות מפקדת החטיבה באימון מפקדת האוגדה בשנה הראשונה, אימון מפקדת החטיבה בשנה השנייה ואימון מפקדת החטיבה ותרגיל חטיבתי בש נה השלישית.
במודל התלת -שנתי יש ירידה ניכרת בתדירות אימוני החיילים והמסגרות היחידתיות, אך נשמרת רציפות באימוני המפקדים בסוגי האימון השונים7.
מלחמת לבנון השנייה (יולי 2006 ) חשפה כאמור ליקויים בכשירות ובכוננות של מערך המילואים של כוחות היבשה, ותחקירים של צה"ל וכן הביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה שנעשו לאחר המלחמה, הצביעו על כך שצמצום האימונים פגע בכשירות היחידות.
תחקירים של צה"ל שנעשו בעקבות מבצע "עופרת יצוקה" 8 הצביעו על פערים בכשירות יחידות המילואים, בעיקר בכשירות בסיסית9 ובכשירות מבצעית10 למתארים מורכבים, ופערים במאפייני האימונים.
תחקירים אלה הובילו למסקנה, כי על צה"ל להגביר משמעותית ומיידית את "נפח האימונים בכלל, ובזרוע היבשה בפרט".
הדבר הביא את זרוע היבשה לגבש מחזוריות אימון חדשה (להלן - המודל התלת-שנתי החדש) שהוחל במימושה בשנת 2010, מחזוריות המותאמת גם לדרישות חוק שירות המילואים.
המודל התלת -שנתי החדש מפרט את מחזוריות האימון של מערך המילואים של כוחות היבשה מרמת הגדוד ועד רמת הגיס.
כך, למשל, חיילי גדוד שריון אמורים .
7 'ראו הערת שוליים מס2 .
8 מבצעשהתקיים ברצועת עזה מ - 27.
9 לפי תורת האימונים, "כשירות בסיסית" מתייחסת לתפקידים התקניים הבסיסיים של הגורם הנוגע - הפרט והמסגרת - והמגדירה את עמידתו בהם.
הגדרת הכשירות הבסיסית היא כללית ואינה מאופיינת על פי נסיבות מבצעיות.
10 לפי תורת האימונים, "כשירות מבצעית" מתייחסת לתפקידים התקניים המבצעיים המסוימים של הגורם הנוגע והמגדירה את מידת עמידתו בהם.
תפקידים אלה הם פיתוח תפקידיו הבסיסיים והתאמתם לסביבת מבצעים מסוימת, כמו מרחב פיקוד הצפון.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 להתאמן בשנה הראשונה אימון מלא באש 11 ; בשנה השנייה - אימון טקטי; ובשנה השלישית - אימון מלא באש או אימון טקטי.
כן נקבע במודל האימונים התלת-שנתי החדש, כי גדודי החי"ר הממוכן, גדודי החש"ן וגדודי הסיור (להלן - גדס"רים) יתאמנו אחת לשש שנים בגזרה האופרטיבית שלהם (גדודי החי"ר והגדס"רים אימון מלא ללא אש חיה או אימון מלא באש; גדוד חש"ן - אימון טקטי); משך כל אימון הוא חמישה ימים.
לגדודי הסיור, גדודי ההנדסה ויחידות המודיעין האוגדתיות נקבע שיתאמנו אחת לשלוש שנים אימון מורחב (כשבוע וחצי עד שבועיים), וזאת בשל הכשירויות הרבות הנדרשות מיחידות אלה.
נוסף לכך, לפי מודל האימונים התלת-שנתי החדש, אחת לשל וש שנים אמורות לבצע מרבית היחידות פעילות בט"ש במסגרת תע"ם במשך כ-25 ימים.