HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רמ"י הוסיפה בתשובתה כי בנפת ראשון לציון בוצעו חילופי מפקחים בתכיפות רבה מדי וללא חפיפה הולמת כנדרש, דבר שהקשה על המפקחים להכיר את הנפה; חלק מהמפקחים העידו על עצמם שלא הכירו את תחום הטיפול בעודפי עפר, ולכן ביצעו רק את ההנחיות של הממונה עליהם; המפקחים לא זיהו נכונה את החריגות מההרשאות שניתנו; המפקח שהיה צריך להכין תביעה משפטית נגד החברה לא עשה זאת ולא עדכן על כך את הממונה עליו; וכי עד למועד תשובת רמ"י, אוקטובר 2015 , לא ניתנה התייחסות נכונה של המפקחים ומנהלם להכנת התיק המשפטי בעניין פעילות החברה במתחם, והדבר גרם לעיכובים בהכנת התיק.
התוצאה של כל אלה: כשלים בניהול ובתפקוד של מחוז המרכז דאז ומרחב השמירה מרכז-תל אביב דהיום שבאו לידי ביטוי באי -עצירת העבודה, אי -הגשת תלונות למשטרה, אי-סילוק המחזיק מה שטח ואי-הגשת תביעה.
רשות מקרקעי ישראל 1805 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לארבעת מפקחי רמ"י הנוגעים בדבר (מפקחים א', ב', ג', ד'), לממונה המחוזי דאז ולממונה המחוזי (בפועל) דהיום על מתן הרשאות לחברה בחוסר סמכות, על אי-ביצוע פיקוח ראוי, על העלמת עין מהמתרחש במתחם ועל חריגה מכללי מינהל תקין.
בנוגע לממונה המחוזי דאז, אשר, כעולה מתשובת רמ"י, ניהל את הטיפול בנושא באופן אישי הן במגעים עם החברה והן מול המחלקות במחוז המרכז של רמ"י - מכלול הפעולות החריגות שנקט, לרבות הדרת העירייה ממעורבות בנושא, קבלת החלטות על מתן הרשאות לפינוי עודפי עפר בלי שהיו לפניו חישובי הכמויות כנדרש, המרת גנבת חול בעסקה עם המדינה וקביעת תנאים מקִלים לחברה מעבר למה שהיא ביקשה, מעלה חשש כי אין מדובר כאן בחוסר תקינות בלבד, אלא בחשש לפגיעה בטוהר המידות.
רק באמצע אוקטובר 2015 , כמעט שנה לאחר יציאתה של החברה מהמתחם, קיבלה רמ"י תכנית מדידה טופוגרפית כבסיס לחישוב כמות החול שנכרתה והתמלוגים המגיעים למדינה, אולם היא לא השלימה את איסוף מלוא הראיות להגשת תביעה נגד החברה31.
נזק ניכר נוסף שגרמה הכרייה הבלתי חוקית, וטרם נאמד, הוא הצורך במילוי פני הקרקע שנכרו והידוק של מצעים הדרושים לביסוס בנייה חדשה במתחם, המיועד לבינוי עירוני בעתיד (במקום תוואי הרכבת).
לשם השוואה, ב שכונה המתוכננת במרכז נתניה קיים בור בעומק של כ -30 מ' ובנפח של כ - 500,000 מ"ק, שנוצר מכרייה בלתי חוקית שנעשתה בשטח ב משך שנים.
ב שנת 2009 אמדו גורמים מקצועיים את העלות של מילוי הבור בנתניה לצורך בינוי מעליו בכ-24.
על פי חישוב של משרד מבקר המדינה, הנזק המצטבר למדינה מהכרייה במתחם בראשון לציון במחירי 2015 , הן מאי-תשלום התמלוגים, הן מאי תשלום מיסים בגין מכירת החול והן מעלות מילוי הבור שנפער, עולה בהרבה על 40 מיליון ש"ח32.
תפקודה של הסיירת הירוקה .
מפקחי הסיירת הירוקה נותנים שירותים למשרדי ממשלה אחדים והם הוסמכו בידי משרדים אלה לפעול על פי הסמכויות שיש למפקחי אותם משרדים.
הטיפול בכרייה ובחציבה בלתי חוקיות הוא אחד היעדים המוצהרים של הסיירת הירוקה.
מפקחי הסיירת הירוקה ידעו על הכרייה שלא כדין שבוצעה במתחם במשך שנים רבות, אך במטה הסיירת לא נמצאו מסמכים .
31 המודד מטעם רמ"י חישב כי נכרו כ- 500,000 מ"ק של חול.
אולם, המדידה היא של המצב הקיים ואינה מביאה בחשבון כי חלק מהחפירות מולאו בעפר מאיכות נחותה שהובא מחוץ למתחם כדי להסתיר את הכרייה.
לכן, סביר להניח כי כמות החול החסר גדולה בהרבה ממה שחושב.
32 התמלוגים מכריית 500,000 מ"ק הם לפחות12.
5 מיליון ש"ח (בהנחת תמלוגים של25 ש"ח למ"ק); לכך יש להוסיף מיסים ישירים ועקיפים ששיעורם נקבע לפי מחיר מכירה של כ-90 ש"ח למ"ק של חול; ובנוסף, עלות המילוי של הבור היא כ-26 מיליון ש"ח (בהנחת התאמה לצורת הבור בנתניה).
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ודוחות פיקוח בנושא זה33 .
מכאן שגם הסיירת הירוקה לא פעלה לעצירת הכרייה שלא כדין שבוצעה במתחם ולא מיצתה את סמכויותיה.
בתשובה שמסרה הסיירת הירוקה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 נכתבכי מפקחיה ביקרו במתחם כמה פעמים עם מפקחי רמ"י, לבקשתם של מפקחים אלה, וכי הממונה המחוזי (בפועל ) ביקש ממנהל מחוז המרכז בסיירת הירוקה להגביר את הפיקוח במקום.
לטענת הסיירת הירוקה, מאחר שמדובר במתחם הנמצא בתוך העיר, הטיפול בכרייה הבלתי חוקית שנעשית בו מוטל על מפקחי רמ"י והעירייה, ועל הסיירת הירוקה היה לסייע לגורמי הפיקוח אלה על פי בקשתם בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר לסיירת הירוקה כי מדובר בכרייה בלתי חוקית רחבת היקף וממושכת, אשר רמ"י לא פעלה כראוי להפסקתה.
למפקחי הסיירת היה ידוע על כרייה זו, ולכן מן הראוי היה שיגלו מעורבות בעניין, ויקדמו את הטיפול בנושא בין אם בעצמם ובין אם בפנייה לגופי פיקוח נוספים, לרבות הגשת תלונות במשטרה.
רמ"י פועלת כנאמנה של הציבור, ועל מנהליה ועובדיה מוטל למלא את תפקידם באופן מקצועי ואחראי.
בנושא כריית החול הבלתי חוק ית במתחם עלו בביקורת ליקויים ניכרים בדרך פעולתה של רמ"י: אף שמפקחים של רמ"י מצאו כי החברה שפעלה במתחם ביצעה כרייה בלתי חוקית בשטח נרחב ובעומק רב, לא זו בלבד שרמ"י לא פינתה את החברה מהמתחם ולא תבעה אותה, היא אף האריכה לחברה את ההרשאות מדי פעם בפעם; ההרשאות לחברה ניתנו פעמים רבות בהחלטות יחיד של מפקחים או של הממונים עליהם, שלא כנדרש בנוהלי רמ"י; ההרשאות שניתנו לחברה היו לפרקי זמן ארוכים יותר מפרקי הזמן שביקשה החברה; על פי הערכת רמ"י, החברה הייתה אמורה לעבוד במתחם שבעה חודשים, אולם בפועל היא פעלה בו כשבע שנים, ללא הפרעה מצד רמ"י; גם כשהתברר בשנת 2012 שאין עוד צורך בעבודות העפר לשם הקמת המסילה- אפשרה רמ"י לחברה לפעול במתחם עוד שנתיים; במקום להטיל עיצומים על החברה בגין כרייה שלא כדין, הועלתה במרחב המרכז של רמ"י הצעה שנועדה להכשיר את מעשי החברה ולתת לה מעמד של ספ קית חול, בפטור ממכרז; אף שהחברה לא שילמה למדינה את מלוא התמלוגים עבור כריית החול וגרמה נזקים בשטח ששיעורם המצטבר לפחות 40 מיליון ש"ח, וסביר להניח שהשיעור גדול בהרבה- עד מועד סיום הביקורת לא נקטה רמ"י פעולות משפטיות להשבת כספי הציבור.
33 כך למשל בעקבות סירובו של מפקח ד' לבדוק את המתחם עד דצמבר 2014 , הממונה המחוזי (בפועל) ביקש מהסיירת הירוקה להגביר את פעילותה שם.
רשות מקרקעי ישראל 1807 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהממצאים עולה התנהלות העומדת בניגוד לנוהלי רמ"י ולכללי מינהל תקין; הישנותן של הפעולות המתוארות לעיל היא ליקוי של ממש בתפקודה של רמ"י.
בחלק מהממצאים הנוגעים לגורם אחד אף עולה החשש לפגיעה בטוהר המידות.
גם "שומרי הסף" במחוז המרכז בעבר ובמרחב השמירה מרכז-תל אביב בהווה כשלו בפיקוח על העבודות במתחם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רמ"י לבצע בדק בית מעמיק בנוגע לתפקוד עובדיה בפרשייה זו.
גם מפקחי הסיירת הירוקה לא פעלו למניעת החריגות.
נוסף על כך אי-ביצוע הליכי אכיפה, כשנה לאחר שהחברה יצאה מהמתחם, יש בו כדי לפגוע באמון הציבור בגורמי האכיפה, בי כולת ההרתעה ובשלטון החוק.
על רמ"י לנקוט פעולות למיסוד חילופי מידע עם הרשויות המקומיות כאשר הדבר נדרש, ובכלל זה במקרים של כריית חול בלתי חוקית.
חוסר התיאום בין רמ"י לעירייה לגבי הכרייה הבלתי חוקית במתחם אפשר לחברה לבקש לסירוגין הרשאות מרמ"י והיתרי בנייה מהו ועדה המקומית ולהפר בקביעות את דרישות האישורים - וזאת בלי שיוטלו עליה עיצומים.
העירייה, בשונה מרמ"י, אמנם פעלה כראוי כאשר הוציאה לחברה צווי הפסקת עבודה לרוב ואף הגישה נגדה תביעות בשל העברות שביצעה החברה בשבע שנות פעילותה במתחם.
ואולם העירייה לא פעלה להפסקת פעילותה של החברה לאחר פקיעת תוקף היתר הבנייה בשנת 2013 , ובכך אפשרה לה להמשיך בכרייה הבלתי חוקית.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
דיני הירושה עוסקים בהעברת עיזבונו של נפטר ליורשיו.
חוק הירושה קובע כי במותו של אדם עובר עיזבונו ליורשיו, ואין ניתן לחלק את העיזבון של המנוח אלא לאחר קבלת צו ירושה המצהיר על זהותם של היורשים ועל חלקם בעיזבון בהיעדר צוואה, או קבלת צו קיום צוואה המקנה לה תוקף משפטי מחייב .
עריכת צוואה מאפשרת לכל אדם לממש את זכותו לצוות על אופן הורשת זכויותיו.
זכות זו מעוגנת גם בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
בעניין זה קבע בית המשפט העליון1: "מכירים אנו בזכותו של אדם-ואדם הוא כל אחד מאתנו -לשלוט על חלוקת נכסיו לאחר-מות, וכי על פיו יישק דבר.
רצונו של האדם הוא מכבוד האדם (רצונ ו של אדם כבודו).
נשמור על כבוד המת והוא כבוד החי".
המפגש של האזרח עם הטיפול בענייני ירושה מגיע פעמים רבות בשלב רגיש בחייו.
הוצאת צו ירושה או צו קיום צוואה נדרשת לשם קביעת זהות היורשים וחלוקת העיזבון ביניהם , וכן לביצוע פעולות ברכושו של המנוח כמו פעילות בחשבון הבנק, עסקאות נדל"ן ורכב.
לכל בקשה לצו עשויות להיות השלכות על כמה יורשים על פי דין או זוכים על פי הצוואה ועל גורמים נוספים הנוגעים בדבר (צדדים לעסקאות ברכוש המנוח, נושים וכדומה).
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מדי שנה מתים יותר מ- 40,000 בניאדם במדינת ישראל2 .
בשנים 2012- 2014 הוגשו במדינת ישראל כ- 110,0003 בקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה, דהיינו כ- 36,600 בקשות בממוצע בכל שנה4.
עד 1998 נדונו והוכרעו בקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה בבתי המשפט.
כדי להפחית את העומס בבתי המשפט ולזרז את הטיפול בבקשות התקבל בשנת 1998 תיקון לחוק5 , ובו הוסמכו האפוטרופוס הכללי6 .
וסגניו לעסוק בענייני ירושות וצוואות לפי חוק הירושה, שר המשפטים ממונה על ביצועו והאפוטרופוס הכללי הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.
כל אחד מסגניו של האפוטרופוס הכללי הוא רשם לענייני ירושה שתפקידיו העיקריים הם מתן צו ירושה וצו קיום צוואה , אישור עשיית צוואה בפניו, קבלת צוואה להפקדה ומינוי מנהל עיזבון.
ככלל, מדובר בעניינים שהטיפול בהם אינו כרוך במורכבות מיוחדת או בהכרעה במחלוקות.
במקרים אחרים הסמכות נתונה בידי בית המשפט.
לשכות הרשם לענייני ירושה הן יחידות באגף האפוטרופוס הכללי שבמשרד המשפטים.
בכל לשכה פועלים רשם, מנהלת לשכה ועובדי לשכה.
באגף האפוטרופוס הכללי פועלים גם פרקליטים המשמשים בין היתר באי כוח של היועץ המשפטי לממשלה שעמדתם נדרשת בכל בקשה.
הלשכות פרוסות ברחבי הארץ - בבאר שבע, בתל אביב, בירושלים, בחיפה ובנצרת.
1 ע"א 1212/91 קרן לב"י נ' בינשטוק, פ"די מח( 3 )705 ,731 ( 1994.
) 2 הירחון הסטטיסטי לישראל- יוני 2015 , 13.
הנתונים אינם כוללים מקרי מוות שלתושבים ישראלים השוהים בחו"ל ושל תיירים או עובדים זרים הנפטרים בארץ.
כמו כן, אין הם כוללים נתונים של מי שאינם תושבי ישראל שנפטרו בחו"ל והניחו נכסים בישראל, שגם לגביהם ניתנה סמכות ליתן צו ירושה וצו קיום צוואה.
3 הנתונים כוללים את כלל הערכאות המוסמכות להעניק צו ירושה או צו קיום צוואה, למעט בתי הדין הנוצריים.
4 ניתן להניח כי הפער בין מספר הנפטרים מדי שנה למספר הבקשות הממוצע מקורו בין היתר בעובדה שחלק מהנפטרים לא הותירו עיזבון, למשל קטינים או חסרי יכולת כלכלית.
5 'חוק הירושה (תיקון מס7 לחוק), התשנ"ח- 1998.
בהמשך שונה לתיקון מס' 9.
6 האפוטרופוס הכללי מופקד על ניהולם של נכסים עזובים ועל עניינים נוספים שנקבעו על פי דין או החלטת ממשלה.
את האפוטרופוס הכללי ממנה שר המשפטים, והוא פועל בתוך משרד המשפטים.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חוק הירושה קובע כי גם בית דין דתי7 , שהייתה לו סמכות שיפוט בענייני המעמד האישי של המנוח, מוסמך לתת צו ירושה וצו קיום צוואה בתנאי שכל הצדדים הנוגעים בדבר הסכימו לכך בכתב.
בדומה לרשם, בית דין דתי הוא רשות וניתן לעשות צוואה בפניו.
יצוין כי ככלל, הוראות הדין החלות על הרשם לענייני ירושה חלות גם על בית דין דתי, בשינויים שנקבעו.
בעבור שירותיהם של הרשם לענייני ירושה או של בית הדין הדתי ובעבור פעולותיהם יש לשלם אגרות שנקבעו בתקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה), התשנ"ח- 1998 (להלן - תקנות האגרות), ובתקנות הירושה (אגרות בתי הדין הדתיים), התשנ"ט- 1999 (להלן- תקנות אגרות בתי הדין).
בחודשים מרץ-אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לטיפול בענייני ירושות וצוואות.
הבדיקות נעשו במשרד המשפטים - באגף האפוטרופוס הכללי ובלשכות הרשם לענייני ירושה ברחבי הארץ - וכן בבתי הדין הרבניים בירושלים, בתל אביב ובחיפה.
בדיקות השלמה נעשו בהנהלת בתי המשפט ובהנהלות בתי הדין הדרוזיים והשרעיים.
פעילותם של הרשם לענייני ירושה ושל בתי הדין הדתיים .
הטיפול בבקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה המוגשות לרשם לענייני ירושה ולבתי הדין הדתיים כרוך בכמה שלבים, חלקם מינהליים וחלקם מהותיים.
להלן בתרשים 1 תיאור שלבי תהליך הטיפול של הרשם לענייני ירושה בבקשות: .
7 בית דין דתי הוא בית דין רבני, בית דין שרעי, בית דין דרוזיובית דין של עדה נוצרית.
בישראל 12 ,בתי דין רבניים אזוריים 8 ,בתי דין שרעיים אזוריים 2 בתי דין דרוזיים אזוריים ו -11 .
ערכאות דיוניות בבתי דין נוצריים 1098 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 1 .
תהליך הטיפול בבקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה המוגשות לרשם לענייני ירושה .
לפי הוראות הדין ונוהלי האפוטרופוס הכללי * בקשה תקינה היא בקשה שהוגשה על פי הכללים שנקבעו בתקנות הירושה, כמפורט להלן.
** בכרבע מהמקרים ב"כ היועמ"ש דורש מהמבקש פרטים נוספים לצורך גיבוש עמדתו.
*** ב"כ היועמ"ש מעוניין להיות צד לבקשה ולהביע את עמדתו (לצורך הגנה על קטינים, חסויים, צדדים שאינם מיוצגים או אינטרסים ציבוריים, כפי שיפורט בהמשך) או אינו מעוניין להיות צד לבקשה.
**** בידי ה רשם לענייני ירושה נתונה גם סמכות כללית להעברת תיק לבית המשפט , לפי שיקול דעתו.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לפי הוראות הדין, תהליך הטיפול בבתי הדין הדתיים דומה לתהליך המתקיים ברשם לענייני ירושה, פרט לכך שבית הדין הדתי מוסמך לדון גם במקרים שהרשם אינו מוסמך לדון בהם, ובלבד שקיימת הסכמה של הצדדים הנוגעים בדבר.
לטיפול מהיר ויעיל בבקשות חשיבות רבה ולו השלכות על הציבור הרחב.
לדוגמה, כאשר בני זוג מנהלים חשבון בנק משותף והם לא חתמו על סעיף "היוותרות בחיים" 8, או כאשר הם מנהלים חשבונות בנק נפרדים, כאשר אחד מהם יילך לעולמו לא יוכל בן הזוג למשוך כספים מן החשבון המשותף או החשבון של בן זוגו לפי העניין, עד הוצאת צו ירושה או צו קיום צוואה; יצוין ש בשנים 2014-2012 התקבלועשרות תלונות בנציבות תלונות הציבור של משרד מבקר המדינה וביחידה לפניות הציבור שבמשרד המשפטים , שרובן נמצאו מוצדקות או שעניינן תוקן במהלך בירור התלונה, בדבר עיכובים בשלבים השונים של הטיפול בבקשות.
למשל, התקבלו תלונות של בני זוג של מנוחים שלא חתמו על סעיף היוותרות בחיים, ובשל העיכוב שחל בשלבי הטיפול השונים בבקשותיהם הם התקשו לעמוד בנטל הוצאותיהם השוטפות.
באחת התלונות אף צוין שבן הזוג שנותר בחיים נאלץ לקחת הלוואה מהבנק בשל העיכוב בהוצאת הצו.
נתונים על הבקשות המוגשות לרשם לענייני ירושה ולבתי הדין הדתיים .
להלן בתרשימים 2 ו-3 נתונים על בקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה ועל בקשות אחרות9 , שהוגשו בלשכות הרשם, ועל התפלגות סוגי הבקשות לפי לשכות בשנים- 2014 2012: .
8 סעיף זה מופיע בטופס פתיחת חשבון משותף, ובו נקבע כי לאחר פטירת אחד השותפים רשאי השותף האחר להמשיך לפעול בחשבון.
הסעיף חל על מערכת היחסים שבין השותפים בחשבון ובין הבנק, ואין בכוחו להעביר את הבעלות בכספים לשותף שנותר בחיים.
מטרת הסעיף להימנע מהקפאת החשבון בעקבות פטירה של אחד השותפים ולאפשר לשותף שנותר בחיים לבצע פעילות שגרתית ושוטפת בחשבון עד הוצאת צו ירושה או צו קיום צוואה, לפי העניין.
בקשות למינוי מנהל עיזבון, לתיקון צו, להגשת התנגדות למתן צו, לתיקון טעות סופר ועוד 1100 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 2 .
נתונים על מספר הבקשות שהוגשו בלשכות הרשם בשנים 2014 -2012 .
המקור: נתוני האפוטרופוס הכללי תרשים 3 .
התפלגות סוגי הבקשות שהוגשו ללשכות הרשם לענייני ירושה בשנים 2014 -2012 .
על פי נתוני האפוטרופוס הכללי משרד המשפטים 1101 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
להלן בלוח1 ובתרשים4 נתונים על היקפי הפעילות בבתי הדין הדתיים ברחבי הארץ ועל התפלגות הפעילות בשנים 2012- 2014: .
נתונים על מספר הבקשות שהוגשו בבתי הדין הדתיים בשנים 2014 - 2012 .
בית דין צו ירושה צו קיום צוואה עשיית צוואה .
רבני 10,542 3,045 959 .
סה"כ 14,101 3,587 1,284 .
על פי נתוני בתי הדין הרבניים, השרעיים והדרוזיים תרשים 4 .
התפלגות הפעילות בבתי הדין הדתיים בשנים 2014 -2012 .
על פי נתוני בתי הדין הרבניים, השרעיים והדרוזיים .
כאמור על פי חוק הירושה, בית דין דתי הוא בית דין רבני, בית דין שרעי, בית דין דרוזי ובית דין של עדה נוצרית.
עם זאת, נמצא כי על אף הוראות הדין המחייבות זאת, אין מתקיימים ממשקי עבודה בין בתי הדין הנוצריים ובין לשכות הרשם.
על אף האמור, הביקורת לא עסקה בפעילותם של בתי הדין הנוצריים משום שממשרד המשפטים נמסר שבתי הדין הנוצריים הם גופים פרטיים הכפופים להנהגה עולמית או מקומית של זרים.
לכן, משרד המשפטים אינו מפקח על בתי דין אלה, בשונה משאר בתי הדין הדתיים.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בין היתר, המדינה גם אינה מסדירה את סדרי הדין הנהוגים בהם ואת נוהלי העבודה שלהם, והיא אינה מתערבת בתהליכי מינוי הדיינים שלהם10 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לבחון דרכים ליצור ממשק עבודה עם בתי הדין הנוצריים כדי לקיים את הוראות הדין וכדי למנוע תקלות העשויות להיגרם מהיעדרו של ממשק כזה.
בתשובתו מנובמבר 2015 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי האפוטרופוס הכללי פנה אליו בעניין זה, והמשרד החל לפעול להסדרת ממשק עבודה מול בתי הדין הנוצריים.
תהליך הטיפול של הרשם לענייני ירושה ושל בתי הדין הדתיים בבקשות .
לטיפול בבקשות שלושה שלבים מרכזיים: השלב הראשון - הגשת בקשה, קליטתה ובדיקת תקינותה; השלב השני - פרסום דבר הגשת הבקשה בעיתון והעברתה לב"כ היועמ"ש לקבלת עמדתו.
שלב זה הוא השלב המהותי מבין השלושה; השלב השלישי - מתן צווים בידי הרשם לענייני ירושה או בידי בית הדין הדתי.
במקרים מסוימים המפורטים בדין הרשם אינו נותן צו ומעביר את הבקשה לטיפול בית המשפט.
האפוטרופוס הכללי לא קבע מדדי זמן ברורים בדבר משך הזמן לטיפול בבקשה.
מנתוני האפוטרופוס הכללי עולה כי משך זמן הטיפול בבקשות שהוגשו בחודשים אוגוסט 2014- יולי 201511, מיום הגשתן ועד ליום סגירתן, כולל פרק הזמן שבו השלים המבקש פרטים ככל שהתבקש12 ,הוא בממוצע 107 יום: הטיפול ב -%44 מהבקשות נמשך עד שלושה חודשים; ב- 46% מהבקשות- בין שלושה לשישה חודשים, וב - 10% מהבקשות- מעל ש ישה חודשים.
היו בקשות שמשך זמן הטיפול בהן אף הגיע ל-515 ימים.
התפלגות משך הטיפול בבקשות לפי לשכות, על פי מספר ימי הטיפול הממוצע בכל בקשה, היא כדלהלן: תל אביב - 123 יום, חיפה ונצרת - 96 יום, ירושלים - 84 יום ובאר שבע - 61 יום.
10 בג"ץ 3250/05 , 3238/06 סלימאן נ' הארכיבישוף בולוס סייאח (פורסם במאגר ממוחשב, 23.
) 11 החל ממועד זה נדרשו הלשכות להקליד כל בקשה המוגשת ביום בו הוגשה, כמפורט להלן.
טרם דרישה זו הבקשות המתינו בלשכות עד להקלדתן למערכת הממוחשבת פרק זמן שבין ימים בודדים ועד לחודשיים ואף יותר במחוז תל-אביב ולכן הנתונים בתקופה זו אינם משקפים את משך הטיפול הנכון.
הנתונים המוצגים הם של בקשות לצו ירושה או צו קיום צווא ה בכל הלשכות שהוגשו בתאריכים האמורים, וניתנה בהם החלטה של מתן צו או העברה לבית המשפט ואשר משך הטיפול בתיק עלה על 14 יום (שזהו מינימום הימים שיש להמתין בשל פרסום דבר הגשת הבקשה בעיתון).
12 לפי נתוני האפוטרופוס הכללי משך הזמן הממוצע שבו הבקשה התעכבה אצל המבקש עמד על כ - 12 .
ימים משרד המשפטים 1103 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החישוב דלעיל נעשה בנוגע לכ - 30,000 בקשות שהוגשו בכל הלשכות והטיפול בהן הסתיים עד ליולי 2015 .
ואולם משרד מבקר המדינה מעיר כי יש עוד כ - 3,000 בקשות שהוגשו בתקופה האמורה והטיפול בהן טרם הסתיים.
גם בהנחה שהטיפול בבקשות אלה הסתיים בסוף שנת 2015 , משךהטיפול הממוצע בכל הבקשות שהוגשו מאוגוסט 2014 הוא כ-120 .
יום בתשובתו מנובמבר 2015 מסר האפוטרופוס הכללי למשרד מבקר המדינה כי נקבעו קריטריונים לחלק משלבי הטיפול בבקשות, למשל משך הזמן להקלדת הבקשות ולמתן תגובה על ידי ב"כ היועמ"ש.
עוד ציין כי במסגרת הנוהל החדש נקבעו גם לוחות זמנים לטיפול בשלבים השונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האפוטרופוס הכללי לדאוג להטמעת הנוהל החדש בקרב עובדי לשכות הרשם, ובייחוד את נושא לוחות הזמנים לטיפול בבקשות, כדי לשפר את השירות הניתן לציבור וכדי שישמש בידי ההנהלה כלי לניהול עבודת הלשכות ומעקב אחר עשייתן.
השלב הראשון - הגשת בקשה, קליטתה ובדיקת תקינותה את הבקשות לרשם לענייני ירושה ניתן להגיש באמצעות שליחה בדואר, במסירה אישית, באמצעות תיבת שירות המצויה בחלק מהלשכות ובהגשה מקוונת13 .
בשלב הראשון, מזכירות הרשם בוחנת אם הבקשה כוללת את כל הפרטים הנדרשים בטופס הייעודי ואם צורפו אליה המסמכים שנקבעו בתקנות הירושה: תעודת פטירה או הצהרת מוות, צוואה מקורית14 (בבקשה לצו קיום צוואה), הודעות ליורשים על דבר הגשת הבקשה, אישור על תשלום האגרה והוצאות הפרסום וייפוי כוח ( אם המבקש מיוצג).
כמו כן, המזכירות בודקת אם אין מופיע במרשם הארצי רישום בדבר הגשת בקשה קודמת בקשר לאותו עיזבון .
כל בקשה מוקלדת במערכת הממוחשבת ונסרקת לתוכה.
רק לאחר רישום הבקשה במחשב ניתן להתחיל לבחון אותה מהבחינה המהותית, דהיינו דבר הגשת הבקשה נשלח לפרסום בעיתון יומי וברשומות15 .
, ובו זמנית הבקשה מועברת לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש 1.
מנתוני האפוטרופוס הכללי עולה כי מאוגוסט 2014 עד יולי 2015 נדרשו כ- 5,000 מבקשים להשלים מסמכים אולהגיש מחדש את הבקשות, מכיוון שהן לא הוגשו על פי תקנות הירושה; מדובר בכ -15% של השלמות ביחס למספר הבקשות שהוגשו בתקופה זו (כ- 34,000 .
13 בתיקון לתקנות האגרות נקבע כי מיום 7.
15 תינתן הנחה של15% מגובה האגרה למי שיגיש את הבקשה באופן מקוון (תקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה) (תיקון), התשע"ה - 2015 , ק"ת 7511.
) 14 אם המבקש אינו מחזיק בצוואה מקורית, עליו לצרף גם בקשהלהתיר את הוכחת הצוואה בהעתק או באופן אחר או החלטה שנתן בית המשפט בבקשה כאמור; במקרה שהופקדה או נמסרה צוואה לרשם לענייני ירושה, יציין זאת המבקש בבקשתו ויצרף העתק ממנה.
15 העיתון הרשמי של מדינת ישראל שבו מתפרסמים נוסח החקיקה בישראל והודעות רשמיות שונות שנקבע לגביהן שיפורסמו.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדיקת תקינותה של בקשה מבעודמועד, ובנוכחות המוסר אותה, יכולה למנוע עיכובים בשלב קליטתה.
אולם נמצא כי בלשכות הרשם בתל אביב ובירושלים המטפלות בכ- 64% מן הבקשות, הבקשות המוגשות במסירה אישית בשעות קבלת קהל אינן נבדקות בידי המזכירות בנוכחות המוסר.
לעומת זאת, בלשכות הרשם בחיפה, בנצרת ובבאר שבע המזכירות בודקת את תקינות הבקשה בנוכחות המוסר ומצביעה בין היתר על מסמכים חסרים.
בתשובתו מסר האפוטרופוס הכללי כי בעבר בדקה הלשכה בתל אביב את תקינותן של הבקשות בעת המסירה, אך בשל הזמן הרב שנדרש להקדיש לכל פונה, שגרר אחריו ביקורת מהציבור שהמתין לתורו, ובשל מגבלות כוח האדם בלשכת הרשם, הדבר התברר כלא מעשי.
מאחר שמנובמבר 2015 חויבו מבקשים המיוצגים באמצעות עורך דין להגיש את בקשותיהם באופן מקוון 16 , יערוך האפוטרופוס הכללי בשנת 2016 בחינה נוספת בדבר האפשרות והצורך בבדיקת תקינות הבקשה בעת המסירה, דהיינו במקרים שמבקשים שאינם מיוצגים מגישים בקשה בשעות קבלת קהל.
האפוטרופוס הכללי סבור כי הפתרון הוא בעידוד הגשת בקשות באופן מקוון המאפשר בקרה על מילוי כל השדות והגשת כל הצרופות.
ממרץ 2014 ניתן להגיש בקשות לצו ירושה באופן מקוון ומנובמבר 2014 ניתן גם להגיש בקשות לצו קיום צוואה באופן זה.
במרץ 2014 החלה לשכת הרשם בתל אביב לשלוח את הבקשות שלא הוגשו באופן מקוון לסריקה בחברה חיצונית וביוני 2014 להקלדה בחברה חיצונית נוספת.
נוסף לכך, ביולי 2014 הנחה האפוטרופוס הכללי את כל לשכות הרשם לבצע קליטה ראשונית של הבקשות שלא הוגשו באופן מקוון (הזנת מס' תעודת זהות ומועד הגשת הבקשה ואופן הגשתה) בו ביום שהבקשה מוגשת ללשכת הרשם.
לשכת הרשם לענייני ירושה בתל אביב הסבירה למשרד מבקר המדינה כי טיפול המזכירות בבקשות המוגשות באופן ידני מבוצע באופן הזה: שם המנוח ומספר תיק הבקשה מוקלדים במערכת הממוחשבת בתוך יומיים לכל היותר.
לאחר מכן, המזכירות בודקת את תקינות הבקשה, ובדיקה זו אורכת כמה שבועות.
אם הבקשה תקינה, היא מועברת לחברה החיצונית לצורך הקלדתה ופעולה זו אורכת כשבועיים, וכשבוע נוסף נדרש לסריקת הבקשה בידי החברה החיצונית הנוספת.
רק לאחר שהבקשה נסרקת לתוך המערכת הממוחשבת היא מועברת לב"כ היועמ"ש לקבלת עמדתו.
מכאן, הטיפול המקדמי של מזכירות לשכת הרשם בתל אביב בבקשה המוגשת באופן ידני אורך כחודש וחצי לפחות עד תחילת הטיפול המהותי, דהיינו העברת דבר הגשת הבקשה לפרסום בעיתון ולקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש; וזאת על אף שילוב חבר ות חיצוניות ל צורך הקלדת הבקשות וסריקתן ולמרות האפשרות להגיש בקשות באופן מקוון.
מציאות שבה הטיפול באלפי בקשות נמשך זמן כה רב, כבר בשלב הראשוני, איננה סבירה ואינה עולה בקנה אחד עם החובה לפעול ביעילות.
למשל, לנציבות תלונות הציבור הוגשה תלונה בנוגע לבקשה לצו ירושה, שהתקבלה ב- 2.
14 בלשכת הרשם לענייני ירושה בתל אביב.
הבקשה הוקלדה רק ביום 5.
16 תקנות הירושה (תיקון), התשע"ה- 2014 , ק"ת 7434 , 5.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ונמצאה תקינה ב- 11.
, דהיינו הטיפול המהותי בבקשה החל רק כחודשיים לאחר הגשתה האפוטרופוס הכללי מסר בתשובתו כי ב עקבות מקרה זה, ודומים לו, הוא הפיץ ביולי 2014 לכל לשכות הרשם את ההנחיה בדבר קליטה ראשונית של הבקשה בו ביום שהיא מוגשת, כדי להימנע ממצב שבקשות שהוגשו אינן מוזנות למערכת הממוחשבת במשך ימים רבים.
האפוטרופוס הכללי הוסיף בתשובתו כי בשנת 2015 הממוצע הארצי של משך זמן הטיפול המקדמי בבקשות, בניכוי משך הזמן שבו המתין הרשם לענייני ירושה להשלמות מן המבקש עמד על כ-19 ;יום משך זמן הטיפול המקדמי בבקשות במחוז תל אביב עמד על 29 .
יום עוד מסר האפוטרופוס כי הבקשות המוגשות באופן מקוון אינן נשלחות לסריקה ולהקלדה, ובסמוך להגשתן נבדקת תקינותן.
חובת ההגשה המקוונת צפויה להביא לידי קיצור ניכר בזמני הטיפול בשלב זה, ועיקר משאבי מזכירות הרשם יופנו לבדיקת תקינות הבקשות המוגשות בשעות קבלת קהל.
ההגשה המקוונת, ההנחיה בדבר קליטת הבקשות במערכת הממוחשבת ביום הגשתן וההתקשרות עם חברות חיצוניות לצורך סריקת הבקשות והקלדתן נועדו להביא לידי קיצור זמני הטיפול בבקשות ולהשבחת השירות הניתן לציבור.
האפוטרופוס הכללי ציין כי במהלך השנים לא תוקצבו לשכות הרשם לענייני ירושה בכוח אדם נוסף, וזאת על אף הגידול המובהק בהיקפי פעילותן.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי שגם לאחר שנעשו הפעולות האמורות, עליו לקיים בקרה על משך זמן קליטת הבקשות ובדיקת תקינותן בלשכות הרשם ולנתח את הסיבות לעיכובים בשלב הזה, שכן הם גורמים לפגיעה ברמת השירות הניתן לציבור.
על האפוטרופוס הכללי לשאוף לכך כי הטיפול המקדמי בבקשה , שכל מטרתו לבדוק אם ניתן בכלל לטפל בה, יארך ימים אחדים לכל היותר.
השלב השני - פרסום דבר הגשת בקשה בעיתון וברשומות והעברה לב"כ היועמ"ש פרסום דבר הגשת הבקשות המוגשות לרשם לענייני ירושה : חוק הירושה קובע כי הרשם לענייני ירושה יפרסם ברבים את דבר הגשת בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה.
בתקנות הירושה נקבע כי בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה תפורסם בעיתון יומי אחד וכן ברשומות .
עוד נקבע כי, ככלל, הוצאות הפרסום יחולו על המבקש.