HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה העלה שהסנט לא ביקש שיוגש לו דיווח על יישום ההמלצות האמורות ואף לא קיבל דיווח כזה.
בדצמבר 2010 כתבה האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה כי "ככלל בוצעו שרק סגן הרקטור יוכל לאשר קבלת תלמידים [ ההמלצות בנושא תנאי הקבלה , הקפדה על רמת האנגלית ]שאינם עומדים בתנאי הקבלה המוצהרים , הימנעות אך לא באותה מכסה שבתכניות [ מהפעלת תוכניות בכספי תרומות, לימודי השלמה והמשך לימודים לדוקטורט.
ההמלצה לגבי ועדות בדיקה תקופתיות ]הרגילות מתוכננת להתחיל לקראת סוף שנת 2011 .
ההמלצות לגבי בקרה שההוראה בתוכניות הללו לא תבוא על - חשבון מכסת ההוראה הרגילה, ולגבי השוואת רמת הציונים לתוכניות הרגילות .
בדצמבר 2011 הודיעה האוניברסיטה כי היא "עומדת בפני בדיקה עדכנית של יישום ההמלצות, לצורך דיון בוועדת תואר שני אוניברסיטאית ולאחר מכן לדיווח בסנאט".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לפעול בהקדם ליישום כל המלצות הוועדה והחלטות הסנט בנושא ולהפסיק לאלתר הוראה של אנשי סגל בתכניות הלימודים החוץ -תקציביות על חשבון מכסת שעות ההוראה הרגילות שלהם.
עליה לבדוק גם את תכניות הלימודים החוץ - תקציביות במינהל עסקים שהחלו לפעול קודם שהותקנה הוראת ההנהלה בעניין אישור תכניות לימודים.
שימוש בתשתיות פיזיות של האוניברסיטה .
תכניות הלימודים החוץ -תקציביות נעזרות בתשתיות מינהליות של האוניברסיטה ומתקיימות במבנים שלה שנבנו מכספי מדינה או מתרומות שניתנו למטרות ציבוריות.
האוניברסיטה אף שיפצה באיכות מיוחדת קומה שלמה בבניין בית הספר למינהל עסקים ע"ש רקנאטי לשימוש לה"ב; הכניסה לקומה זו אינה אפשרית לכלל הסטודנטים, והיא מתבצעת באמצעות כרטיס אישי המונפק רק לתלמידי לה"ב.
חלק מהלימודים בתכנית החוץ-תקציבית מינהל עסקים למנהלים מתקיימים בקומה זו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האו ניברסיטה כי תכניות חוץ -תקציביות אינן חורגות מהמטרה המרכזית שלה, שהיא הקניית השכלה גבוהה איכותית בהיקף רחב תוך שמירה על רמה אקדמית ראויה, וכי היא "רואה את חובתה למצות את המשאבים העומדים לרשותה ובכלל זה המשאבים הפיזיים כגון כיתות".
עוד טענה האוניברסיטה כי הת כניות החוץ -תקציביות תמכו בקיומן של תכניות הלימודים הציבוריות, שכן ההכנסות מהן אפשרו "הרחבת הבינוי ושיפוץ בנייני הפקולטות בהן התקיימו התכניות".
מוסדות להשכלה גבוהה 1393 .
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם ההכנסות מהתכניות החוץ-תקציביות מסייעות לאוניברסיטה ואולי אף תורמות לתחזוקת התשתיות הפ יזיות שלה, אולם השימוש בתשתיות ציבוריות לצורך תכניות לימודים אלה מחייב בחינה עקרונית של הנושא אשר בסופה ייקבע המותר והאסור בתחום זה.
בנושא זה ראוי כי ייקבעו עקרונות מנחים שינחו את האוניברסיטאות בבואן להשתמש בתשתיות לצורך הפעלת תכניות לימודים חוץ -תקציביות.
על מל"ג וות"ת לבחון את הנושא על היבטיו השונים ולהנחות את האוניברסיטאות שמקיימות תכניות חוץ -תקציביות ותכניות לימודים לאוכלוסיות ייעודיות בהתאם.
מתן מלגות לתלמידי תכניות הלימודים החוץ-תקציביות .
תכניות הלימודים החוץ-תקציביות לתואר שני מאופיינות כאמור, בין ה יתר, בשכר לימוד גבוה בהרבה בהשוואה לשכר הלימוד בתכניות הלימודים הרגילות המתוקצבות על ידי ות"ת.
בחלק גדול מהתכניות הוא עשוי להגיע לעשרות אלפי ש"ח לשנה, ובאחדות (כמו תכניות מסוימות במינהל עסקים למנהלים ותכניות לימודים בשיתוף אוניברסיטאות בחו"ל) הוא עשוי אף ל הגיע ליותר מ- 120,000 .
ש"ח לשנה האוניברסיטה היא מוסד ציבורי שחלק ניכר מהתשתיות הפיזיות והאנושיות בו ממומן כאמור מכספי מדינה ומתרומות שניתנו למטרות ציבוריות.
יצוין שבאתר האינטרנט של האוניברסיטה נאמר כי לצד יעדי ההוראה והמחקר קבעה האוניברסיטה גם יעדים חברתי ים שכוללים, בין היתר, שאיפה לתרום להקטנת פערים חברתיים ופתיחת הזדמנות להשכלה גבוהה ומוביליות חברתית למגזרים שונים באוכלוסייה.
יעדים כאלה ניתן להשיג, בין היתר, באמצעות מלגות והלוואות לתלמידים מוכשרים משכבות חלשות.
הביקורת העלתה כי בעוד שסטודנטים הלומדים בתכ ניות הלימודים הרגילות יכולים לקבל מהאוניברסיטה מלגות על פי אמות מידה שהיא קבעה, ברוב התכניות החוץ -תקציביות היא אינה מעניקה מלגות או הלוואות לתלמידים 41 .
לדבריה, מתן מלגות כאמור היה מחייב אותה להעלות אף יותר את שכר הלימוד בתכניות אלה.
41 בתכנית חוץ -תקציבית אחת לתואר שני במדע המדינה במנהיגות ציבורית ופוליטית ניתנו מלגות לסטודנטים במימון גופים חיצוניים לאוניברסיטה.
,לדעת משרד מבקר המדינה באם תמשיך האוניברסיטה, באישור מל"ג וות"ת, להפעיל תכניות חוץ-תקציביות ולגבות מהלומדים בהן שכר לימוד גבוה מהרגיל, עליה לבחון את הנגישות שיש לכלל השכבות באוכלוסייה לתכניות אלה, וזאת לאור שכר הלימוד הגבוה הנדרש ממשתתפי התכניות הללו.
על יסוד בחינה זו עליה לבחון העמדת מלגות או קביעת שכר לימוד מופחת לסטודנטים גם בתכניות אלה, וזאת כדי למנוע מצב שבו רק תלמידים משכבות אוכלוסייה מבוססות יוכלו ללמוד בהן.
 מממצאי הדוח מצביעים על ליקויים מהותיים הנוגעים להפעלת תכניות לימודים חוץ-תקציביות באוניברסיטת תל -אביב.
על האוני ברסיטה לפעול לתיקונם, ובכלל זה לתקן את הוראות ההנהלה שלה ולהתאימן להנחיות ות"ת.
על מל"ג וות"ת ומוסדות האוניברסיטה לבחון את ההצדקה לקיומה של כל תכנית לימודים חוץ-תקציבית שמפעילה האוניברסיטה ולהנהגת תנאי קבלה מקלים בה, וכן לבחון האם אין בתנאי קבלה אלה הפליה לטובה של הסטודנטים הלומדים בתכניות אלה לעומת הסטודנטים הלומדים בתכניות הלימודים הרגילות.
תכניות לימודים מיוחדות באוניברסיטת בר-אילן .
אוניברסיטת בר-אילן (להלן בפרק זה גם - האוניברסיטה) הפעילה בשנת הלימודים התש"ע 30 :תכניות מיוחדות 26 תכניות לימודים לתואר ראשון ושני שיועדו לאוכלוסיות ייעודיות שונות (להלן - תכניות ייעודיות) ו -4 תכניות לימודים חוץ - תקציביות לתואר שני: 1 .
חמש מהתכניות הייעודיות באוניברסיטה הופעלו במסגרת המדור לזרועות הביטחון שבמינהל המכינות והמכללות של האוניברסיטה: "מורשה", "ניצבים", "משאבי אנוש", "מלט"ק" ו"יריחו" 42 .
פרט לשתיים מהתכניות, שפועלות על פי התקשרות חוזית בין משרד הביטחון לאוניברסיטה, פתוחות שלוש התכניות הנותרות לציבור הרחב, וכ - 15%-20% מהתלמידים בהן אינם נמנים עם כוחות הביטחון.
42 ארבע התכניות הראשונות הן תכניות לימודים לתואר ראשון בחוג המשולב במדעי החברה.
תכנית "יריחו" היא תכנית לימודים לתואר ראשון ראש י בלימודי המזרח התיכון ותואר משני בערבית.
מוסדות להשכלה גבוהה 1395 .
21 מהתכניות הייעודיות הופעלו במסגרת מחלקות הלימוד ה רגילות של האוניברסיטה, 6 מהן במסגרת המחלקה למדע המדינה: שלוש תכניות שגיוס הסטודנטים להן נעשה על ידי צה"ל43 ; תכנית "משרדי ממשלה" (תכנית לימודים לתואר שני בממשל ומדיניות ציבורית); תכנית "ביקורת" (תכנית לימודים לתואר שני בממשל ומדיניות ציבורית ותעודה נוספת בהתמחות בביקורת פנימית); תכנית לימודים לתואר שני בממשל ומדיניות ציבורית והתמחות בניהול כספי44.
ארבע תכניות לימודים חוץ -תקציביות: שתי תכניות לימודים לתואר שני במינהל עסקים (מינהל עסקים למנהלים ומינהל עסקים בינלאומי), תכנית לימודים לתואר שני בחשבונאות ותכנית לימודים לתואר שני למנהלים בניהול ולוגיסטיקה.
על פי הדוחות הכספיים של האוניברסיטה לשנת התש"ע הסתכמו הכנסותיה מתכניות הלימודים לאוכלוסיות ייעודיות ותכניות לימודים חוץ-תקציביות בכ - 135.
קבלת אישור מל"ג להפעלת התכניות .
כאמור, בתחילת נובמבר 0420 דנה מל"ג בתכניות הלימודים הייעודיות 45 והחליטה, בין היתר, כי לפני פתיחתן על המוסדות להשכלה גבוהה לקבל את אישורה "להפעילן והסמכה להעניק עבורן תואר אקדמי" וכי עליהם להתאים את התכניות הקיימות להוראות ההחלטה46 .
נמצא כי האוניברסיטה לא ביקשה אישור ממל"ג להפעלתרוב התכניות הייעודיות שלה שהיו קיימות עוד לפני החלטת מל"ג.
גם לאחר החלטת מל"ג לא ביקשה האוניברסיטה את אישורה להמשך הפעלת התכניות הייעודיות הקיימות, שלגביהן נדרש אישור כזה.
לא זו אף זו, לאחר ההחלטה פתחה האוניברסיטה ללא אישור שלוש תכניות לימודים חדשות לאוכלוסיות ייעודיות: תכנית יריחו שנפתחה באוקטובר 2006 , תכנית משרדי הממשלה שנפתחה באוקטובר 2007 ותכנית מלט"ק שנפתחה באוקטובר 2008.
43 ""אתגר- תכנית לימודים לתואר ראשון במדע המדינה; "בני חיל" - תכנית לימודים לתואר שני במדע המדינה במסלול צבא ואסטרטגיה; "צבר" - תכנית לימודים לתואר שני במדע המדינה במסלול ממשל ומדיניות ציבורית.
44 הביקורת התמקדהבתכניות הלימודים שהופעלו במחלקה למדע המדינה.
45 דיון זה היה בהמשך לדיונים קודמים בנושא זה שקיימה מל"ג ביוני 2001 , יולי 2003 ומאי 2004 .
46 מכאן ניתן ללמוד כי תכניות קיימות שתנאיהן שונים מתנאי התכניות הרגילות המקבילות להן טעונות אישור של מל"ג.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי משהחליטה מל"ג שיש לצמצם את מספר התכניות הייעודיות ושתכניות לימודים אלה מחייבות את אישורה לפני פ תיחתן, החלטה שהופצה כמקובל לכל האוניברסיטאות, היה עליה להקפיד על ביצוע ההחלטה ולבקש את אישור מל"ג להמשך הפעלת תכניות לימודים קיימות שתנאיהן שונים מתנאי התכניות הרגילות ואת אישורה לפתיחת שלוש תכניות הלימודים דלעיל.
על מל"ג לשקול את תגובתה כלפי האוניברסיטה, שלא נהגה בהתאם להחלטתה.
משרד מבקר המדינה ביקש לדעת איזה מידע בעניין תכניות הלימודים המיוחדות שמפעילה האוניברסיטה קיים במל"ג, לכן פנה אליה באוגוסט 2010 , הציג לפניה רשימה של עשר תכניות ייעודיות שהפעילה האוניברסיטה (מתוך26 התכניות האמורות), וביקש לברר אם נתנה לאוניברסיטה אישור להפעלתן.
הביקורת העלתה כי בידי מל"ג לא היה מידע זה 47 ולכן פנתה לאוניברסיטה וביקשה אותו ממנה.
מתשובת האוניברסיטה למל"ג מספטמבר 2010 עולה כי רק שלוש מתוך עשר תכניות הלימודים האמורות קיבלו את אישורה (מורשה, ניצבים ותכנית לתואר שני בחשבונאות 48 ).
מבדיקת משרד מבקר המדינה גם עולה כי האוניברסיטה ממשיכה להפעיל את תכנית מורשה אף שניתן לה אישור להפעילה למחזור אחד בלבד.
לא נמצא שהאוניברסיטה פנתה שוב למל"ג לחדש את תוקף האישור שניתן לה.
עוד עלה כי מל"ג לא ניהלה כל מעקב אחר הפעלת התכנית כדי לוודא ש היא אינה נמשכת מעבר למסגרת שנקבעה (מחזור אחד בלבד).
במכתבה למל"ג מספטמבר 2010 כתבה האוניברסיטה כי "בזמנו נדרש אישור מל"ג כיוון שזאת היתה תכנית סגורה שנלמדה.
כיום זאת תכנית שמתקיימת בקמפוס ופתוחה לכלל המועמדים".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניבר סיטה כי הגבלת מספר הלומדים בתכנית שאינם משתייכים לזרועות הביטחון ל-25% מעידה על כך שאין מדובר בתכנית לימודים רגילה הפתוחה לכלל המועמדים.
47 לעניין זה ראו לעיל בפרק "החלטות מל"ג וות"ת וטיפולן בתכניות הלימודים המיוחדות", עמ' 1362.
48 התכנית לתואר שני בחשבונאות קיבלה אישור כללי (ולא פרטני) במסגרת "מתווה האוטונומיה".
עוד בנושא זה ראו להלן.
מוסדות להשכלה גבוהה 1397 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על האוניברסיטה לקבל ממל"ג אישור עבור כל תכנית שהיא מפעילה (מחוץ לקמפוס או בתוך הקמפוס) אש ר אינה פתוחה לכלל המועמדים ולכן אינה יכולה להיחשב תכנית רגילה.
על מל"ג להבהיר לכל המוסדות, ובהם האוניברסיטה, את חובתם לקבל את אישורה להפעלת תכניות לימודים לאוכלוסיות ייעודיות, גם אלו הפתוחות בשיעור מוגבל לכלל המועמדים.
עליה להקפיד כי יהיה ברשותה בכל עת כל המידע בדבר תכניות הלימודים המיוחדות שמפעילים המוסדות בכלל, ובדבר תכניות הלימודים שאושרו על ידה בפרט.
ספי קבלת תלמידים בתכניות המיוחדות49 .
משרד מבקר המדינה העלה כי האוניברסיטה קבעה לתכניות מיוחדות ספי קבלה נמוכים מספי הקבלה לתכניות הלימודים הרגילות ואף נמוכים מספי הקבלה שקבעה מל"ג בנושא זה בלי שקיבלה אישור מראש ממל"ג לעשות זאת, כנדרש.
לא נמצא שהדבר נעשה כדי לקדם אוכלוסיות חלשות מהבחינה הכלכלית-חברתית ולא נמצאה כל אסמכתה המצביעה על כך שבאוניברסיטה התקיים דיון יסודי בעניין זה.
תקנון הסנט של הא וניברסיטה משנת 1998 קובע כי ניתן לקבל כתלמידים ללימודי תואר שני מועמדים חסרי תואר ראשון50 .
בתקנון נכתב כי "במקרים יוצאים לקבל כתלמיד מועמד שאין ]לתואר שני של האוניברסיטה[ מן הכלל, תוכל הוועדה בידו תעודת הסמכה אוניברסיטאית אם קיימות עדויות לבקיאותו ולפעילותו המקצועית ברמה שוות ערך להשכלה אקדמית של בעלי תואר ראשון".
עוד נאמר בתקנון כי קבלתו של מועמד כזה תהיה לשנה אחת בלבד והמשך לימודיו ייקבע על ידי הוועדה, על פי הישגיו בלימודים וחוות דעתו של ראש המחלקה.
בהנחיות הכלליות של מל"ג למוסד המבקש לפתוח תכנית לימודים אקדמית, שנקבעו בשנת 2005 ומחייבות את כל המוסדות להשכלה גבוהה, נכתב בין היתר לגבי תנאי קבלת תלמידים: "בתכניות לתואר שני - לא יתקבלו ללימודים לתואר שני מי שאינם בעלי תואר ראשון.
תנאי קבלה נוספים ייקבעו על ידי המוסד".
49 בעניין זה ראו בפרק "החלטות מל"ג וות"ת וטיפולן בתכניות הלימודים המיוחדות", עמ' 1360.
הקביעה מתייחסת באופן כללי לכל תכניות הלימודים שמפעילה האוניברסיטה 1398 דוח שנתי62 .
הביקורת העלתה כי מל"ג וות"ת לא פיקחו עלהאוניברסיטאות בעניין זה ולא נקטו צעדים כלשהם כדי לוודא שהם מבצעים את ההנחיה האמורה.
עוד עלה כי על אף הנחיית מל"ג דלעיל, לא שינתה האוניברסיטה את תקנון הסנט שלה ולא התאימה אותו לדרישות הקבלה ללימודי תואר שני שקבעה מל"ג.
בביקורת אף עלה כי ראשי תכניות הלימודים החוץ- תקציביות במחלקה למינהל עסקים באוניברסיטה פנו כמה פעמים לוועדה לתואר שני של האוניברסיטה בבקשה שתאשר קבלת מועמדים לתכניות אלה אף שהם חסרי תואר ראשון.
נמצא כי הוועדה בדרך כלל אישרה את הבקשות בניגוד להנחיות מל"ג והתנתה את קבלת המועמדים האלה רק בלימוד של כמה קורסי השלמה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה כי "מאחר שמדובר בהנחיות כלליות של מל"ג בלבד, אשר נכתבו לראשונה בשנת 2005 , האוניברסיטה לא ראתה בהן דין מחייב ומוחלט, אלא קווים מנחים לפעולה, אשר אינם באים לבטל פתח שהיה קיים בתקנונה עשרות שנים לאישור מועמדים ללא תואר ראשון, במקרים חריגים וספורים בלבד".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי למל"ג סמכות על פי דין בתחומים האמורים וכי על האוניברסיטה לציית להנחיותיה, שהיו ידועות לה בלי קשר למתכונת שבה פורסמו.
משרד מבקר המדינה מעיר גם למל"ג כי עליה לעשות כל הנחוץ כדי שהנחיותיה יפורסמו כהלכה ולא ניתן יהיה, ולו בדוחק, להטיל בהן ספק, וכן לבחון את אופן פעילותם של כל המוסדות להשכלה גבוהה, ובהם אוניברסיטת בר-אילן, ואת התאמת פעילותם להנחיות אלה.
משרד מבקר המדינה מצא כי סף הקבלה שקבעה האוניברסיטה עבור מועמדים לכמה תכניות ייעודיות ותכניות חוץ -תקציביות היה נמוך מסף הקבלה שקבעה עבור מועמדים לתכניות הרגילות וזאת בלי לקבל לכך אישור ממל"ג ומוות"ת.
להלן דוגמאות: (א) בתכנית הלימודים החוץ -תקציבית EMBA (מינהל עסקים למנהלים) לא דורשת האוניברסיטה מהמועמדים לעבור בחינת GMA T (בחינה במתמטיקה ואנגלית הנדרשת ממועמדים לתכניות לימודים במינהל עסקים בארה"ב), בעוד שבתכניות הלימודים הרגילות של האוניברסיטה במינהל עסקים בחינה זו משמשת למיון מועמדים.
(ב) בתכנית החוץ-תקציבית לתואר שני בניהול ולוגיסטיקה למנהלים סף הקבלה הנדרש מהמועמדים הוא ציון 76 בלבד בתואר הראשון, בעוד שבתכנית הרגילה סף הקבלה הנדרש מהמועמדים הוא ציון 85 .
)(ג בשנת הלימודים התש"ע פתחה האוניברסיטה תכנית לימודים חוץ-תקציבית חדשה לתואר שני בחשבונאות שאליה התקבלו 115 ;תלמידים16 ( מהם13% ) התקבלו אף שציוני התואר הראשון שלהם ה יו נמוכים מ -76 שהוא סף הקבלה המזערי שנקבע על ידי האוניברסיטה ללימודי תואר שני כלשהו.
הביקורת העלתה כי ועדת ההיגוי והמעקב של אחת מהתכניות החוץ - תקציביות, שבסמכותה לקבל כחריגים מועמדים שהציון המשוקלל שלהם נמוך מוסדות להשכלה גבוהה 1399 .
מסף הקבלה, אינה מורכבת רק מנציגי האוניברסיטה א לא גם מנציגי משרד הביטחון, שבכל הקשור לשמירה על הרמה האקדמית והשוויוניות האינטרס שלו אינו זהה בהכרח לאינטרס של האוניברסיטה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה האוניברסיטה כי "אין קשר בין תנאי קבלה לבין רמה אקדמית של תכנית" וכי קיים אצלה "נוהג" ולפיו בתכניות ייעודיות לתואר ראשון קיימת "הנחת קולקטיב", דהיינו מועמדים ללימודים ממקום עבודה מסוים המגישים את מועמדותם לתכניות אלה באופן מאורגן נהנים מהקלה של עד 10% בסף הקבלה לעומת סף הקבלה ליחידים בתכנית זהה או מקבילה; שכן לסטודנטים שהם חלק מקבוצה מאורגנת, המספקת סביב ה תומכת בלימודים וחברות הדדית בין חברי הקבוצה, יש סיכוי גבוה יותר להצלחה מאשר לסטודנטים יחידים.
עוד הסבירה האוניברסיטה כי בכך היא גם מקיימת את "עקרון העל של הנגשת ההשכלה הגבוהה לאנשים מבוגרים עובדים".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי כמוסד להשכלה גבוהה היא מחויבת לפעול על פי חוק זכויות הסטודנט ועל פי חוק מל"ג והכללים, ההוראות וההנחיות שנקבעו כדין על ידי מל"ג, והיא אינה יכולה להנהיג תנאי קבלה מיוחדים ללא אישורה של מל"ג.
כמו כן, על הגורמים המוסמכים באוניברסיטה (הסנט ו/או הוועדה המרכזת) לבחון את תנאי הקבלה המקלים הנהוגים בתכניות המיוחדות ולבחון אם הם עולים בקנה אחד עם הוראות חוק זכויות הסטודנט, ומכל מקום יש לקבל את אישור מל"ג לכך.
התקשרויות לצורך הפעלת תכניות ייעודיות .
התקשרויות עם צה"ל, משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון 1.
במסמך בשם "עקרונות התאגדות מוסדות להשכלה גבוהה שהם אוניברסיטאות (כולל הטכניון ומכון ויצמן למדע)" (להלן - מסמך גרוסמן)51 , שאושר על ידי מל"ג במרץ 2004 , נקבע כי התאגיד (האוניברסיטה) לא יקבל כספי מדינה במישרין או בעקיפין מכל גורם שהוא, לרבות משרדי ממשלה, למעט הקצבות ות"ת.
עוד נקבע במסמך כי התקש רות שבה יוכל לקבל התאגיד כספי מדינה מהגורמים האמורים תותר אם התאגיד ייתן להם שירותים מוגדרים שאינם הוראה אקדמית לקראת תארים אקדמיים כאשר ות"ת "תוכל לאשר מראש לתאגיד המתוקצב על ידה התקשרות.
למתן שירותים להוראה אקדמית לקראת תארים אקדמיים, בנסיבות חריגות ועל פי שיקול דעתה".
עוד נקבע במסמך כי "התאגיד ימסור דיווח על התקשרויות ותרומות כאמור לות"ת".
51 מסמך שהכינה ועדה בראשות יו"ר ות"ת דאז, פרופ' שלמה גרוסמן.
המסמך גובש על סמך המתווה של המלצות ועדה ציבורית לבחינת המבנה הארגוני של המוסדות להשכלה גבוהה, שמונתה על פי החלטת הממשלה בינואר 1997 .
האוניברסיטאות התחייבו לפני ות"ת ולפני משרד האוצר ליישם עד ינואר 2005 .
את עקרונות המסמך 1400 דוח שנתי62 .
נמצא כי מאז אישרה מל"ג את מסמך גרוסמן החלה האוניברסיטה להפעיל שלוש תכניות ייעודיות על סמך התקשרויות שלה עם משרד ראש הממשלה ועם משרד הביטחון בלי שדיווחה לוות"ת ולמות ר לציין שלא קיבלה לכך את אישורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה האוניברסיטה כי היא פועלת על פי הנחיות ות"ת לתקצוב אשר "קובעות שתשלום ממשרדי ממשלה המממן שכר לימוד של סטודנטים המועסקים בהם, אינו טעון אישור".
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי לא ייתכן מצב שבו קיימת סתירה בין מסמך גרוסמן, שאושר כאמור על ידי מל"ג, לבין הנחיותיה לתקצוב, ולכן עליה לפעול בדחיפות להבהרה מפורשת בדבר הנורמות המחייבות בנושא.
לאחר שיוכרע הדבר, עליה להנחות את האוניברסיטאות כיצד עליהן לפעול מכאן ולהבא.
כללי מינהל תקין מחייבים גופים ציבוריים לעגן בהסכמים בכתב התקשרויות עסקיות בעלות השלכות כספיות שהם מבצעים, בין היתר כדי למנוע מחלוקות בין הצדדים לגבי ההתחייבויות והזכויות של כל אחד מהם בהתקשרות.
נמצא כי לא נחתם בין האוניברסיטה לבין צה"ל או משרד הביטחון הסכם המעגן את חובותיהם וזכויותיהם ש ל כל אחד מהצדדים בהתקשרות להפעלת תכנית חוץ-תקציבית מסוימת ובכלל זה בדבר התמורה שתקבל האוניברסיטה בגין הפעלת התכנית והתנאים המפורטים לקבלת תמורה זאת.
עוד נמצא כי בהיעדר הסכם מפורט כאמור התגלעו בשנת 2010 חילוקי דעות בין הצדדים בנוגע לדרישת האוניברסיטה לקבל מצה"ל או ממשרד הביטחון מיליון ש"ח המגיעים לה לטענתה בגין שנות הלימודים התשס"ח-התש"ע.
במועד סיום הביקורת טרם יושבו חילוקי הדעות כאמור.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי היא "תעמוד להבא על עריכת הסכם כתוב גם בהתקשרויות מעין אלו".
צה"ל הודיע בתש ובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי התכנית הוקפאה וכי "באשר לחילוקי הדעות בין הצדדים בנוגע להתחשבנות הכספית, הנושא בטיפול הגורמים התקציביים בצה"ל ובמשהב"ט".
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג ולוות"ת כי עליהן להפיק גם הן את הלקחים הנדרשים מאירוע זה ולהנחות את האוניברסיטאות לעגן בהסכמים את התקשרויותיהן להפעלת תכניות לימודים מיוחדות עבור גורמים שונים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1401 .
התקשרות עם לשכת המבקרים הפנימיים בשנת הלימודים התשנ"ט החלה האוניברסיטה להפעיל תכנית לימודים לתואר שני בביקורת פנימית וציבורית (ללא תזה) "מוסמך למדעי המדינה - ממשל ומדיניות ציבורית" (להלן - התכנית לביקורת).
בוגרי התכנית מקבלים, נוסף על התואר, תעודה בהתמחות בביקורת פנימית וציבורית.
האוניברסיטה אינה מפרסמת פרטים על התכנית, והפרסום לה נעשה רק על ידי לשכת המבקרים הפנימיים (להלן - הלשכה).
בהסכמים שנחתמו מדי שנה בשנה בין האוניברסיטה לבין הלשכה נקבע ובני עובדים יירשמו אך ורק ]של האוניברסיטה[ כי "כל הסטודנטים למעט עובדים דרך לשכת המבקרים הפנימיים".
בהסכמים האמורים התחייבה הלשכה להעביר לאוניברסיטה בגין כל סטודנט שילמד בתכנית את סכום שכר הלימוד שהאוניברסיטה גובה מסטודנטים "רגילים" בתוספת חלק מהתשלומים הנלווים אליו 52 .
במועד הביקורת עמד שכר הלימוד השנתי לתואר שני במוסדות המתוקצבים על ידי ות"ת, ובהם אוניברסיטת בר-אילן, על סך 13,226 ש"ח (כולל דמי רווחה ושמירה) בתוספת של כ -360 ש"ח בגין תשלומים נלווים עבור דמי פנייה.
הביקורת העלתה כ י שכר הלימוד שהלשכה גובה מסטודנטים הלומדים בתכנית לביקורת גבוה יותר: על פי פרסום של הלשכה באתר האינטרנט שלה, שכר הלימוד השנתי שהיא גובה מהסטודנטים הלומדים בתכנית הוא 14,900 ש"ח- דהיינו כ- 1,700 ש"ח יותר מהתשלום שהיא מעבירה לאוניברסיטה עבור שכר הלימוד של כל סטודנט הלומד בתכנית.
לדברי הלשכה היא גובה את שכר הלימוד האמור שכן "היא נושאת בנטל ההוצאות של פרסום התכנית, רישום וגביית התשלומים מהסטודנטים הנרשמים ללימודים אלו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על ות"ת לבחון ולאשר את דרך ההפעלה האמורה של התכנית לביקורת.
במסגרת הבחינה יש לתת את הדעת למצב שבו עקב קיומו של גורם נוסף, מלבד האוניברסיטה, שבאמצעותו מבוצעת ההרשמה לתכנית נדרשים הסטודנטים הלומדים בתכנית לשלם סכומים גבוהים משכר הלימוד הרגיל שנקבע ללימודי תואר שני, אף על פי שהתכנית מתוקצבת על ידי ות"ת; זאת מאחר שעולה חשש שמא יש בכך פגיעה באינטרס הציבורי של נגישות להשכלה גבוהה שאמור להיות מושג באמצעות שכר לימוד נמוך ככל הניתן.
דמי רווחה ושמירה 1402 דוח שנתי62 .
גביית שכר לימוד מיוחד בתכניות ייעודיות .
משנות החמישים של המאה העשרים נקבע שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה על ידי ועדות ציבוריות שהקימו שרי החינוך53 .
החלטותיהן של ועדות אלה מחייבות אך ורק את המוסדות המתוקצבים על ידי המדינה ואינן חלות על המוסדות הפרטיים להשכלה גבוהה (שאינם נתמכים מהקופה הציבורית).
כמו כן אין החלטות אלה חלות על לימודי התואר השלישי ולימודי תעודה.
בדוחות של הוועדות השונות נקבע, בין היתר, כי סטודנטים אזרחי חו"ל, או סטודנטים ישראלים המקבלים מימון מלא או חלקי במסגרת הסכמי שכר בין עובדים לבין מעבידים או במסגרת אחרת של מימון מוסדי, ממשלתי, ציבורי או אחר, ישלמו שכר לימוד הגבוה ב-25% משכר הלימוד שישלמו יתר הסטודנטים (להלן- שכר לימוד מוסדי).
משרד מ בקר המדינה העלה כי בכמה תכניות ייעודיות שקיימה האוניברסיטה היא גבתה ישירות מהסטודנטים שכר לימוד מוסדי אף שהסטודנטים לא הצהירו כי שכר הלימוד שלהם ממומן, ולו באופן חלקי, על ידי מעסיקיהם או על ידי גורם אחר.
האוניברסיטה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי גבתה שכר לימוד כאמור מאחר שלמיטב ידיעתה המשתתפים בתכניות אלה מקבלים השתתפות בשכר הלימוד ממקומות עבודתם, וכי הם נהנים מתנאים מיוחדים - זוכים לליווי מינהלי צמוד, לומדים בכיתה קבועה ובימים קבועים ורצופים, נבחנים במועדים קבועים במהלך כל הלימודים, ומשתתפים בקורסים מתוקשבי ם54 מיוחדים.
עוד טענה האוניברסיטה כי היא מסבירה למועמדים "בצורה ברורה ומפורשת שהלימודים בתכנית כרוכים בתשלום שכר לימוד מוסדי".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי על פי ההחלטות שנקבעו, התנאי היחידי לגביית שכר לימוד מוסדי מסטודנטים בתכניות לימודים מסוימות, הוא קבלת השתתפות בשכר הלימוד ממקומות עבודתם או מגורם אחר.
אשר על כן, על האוניברסיטה לוודא כי שכר לימוד מוסדי ייגבה מסטודנטים רק לאחר קבלת אישור חתום ולפיו הסטודנט מקבל מימון ללימודים ממעבידו או במסגרת אחרת של מימון מוסדי, ממשלתי או ציבורי.
על ות"ת להנחות א ת האוניברסיטאות לפעול בהתאם להוראות ולגבות שכר לימוד מוסדי רק על סמך אסמכתה מתאימה בעניין זה, ולוודא כי הנחיותיה מקוימות.
53 הוועדות הציבוריות האחרונות שדנו בנושא שכר הלימוד היו ועדה בראשות השופט יעקב מלץ ז"ל שהגישה את הדוח שלה בשנת 1996 וועדה בראשות השופט אליהו וינוגרד שהגישה את הדוח שלה בשנת 2001.
54 קורס מתוקשב הוא קורס שמרבית השיעורים בו אינם פרונטליים, חומר הלימוד נמצא ברשת האינטרנט, והתלמיד קורא את החומר, מקבל עבודות ותרגילים להכנה עצמית ושולח עבודות למרצה באמצעות רשת האינטרנט.
מוסדות להשכלה גבוהה 1403 .
העסקת מורים בתכניות לימודים חוץ-תקציביות .
לרמתם, דרגתם וכישוריהם של מורים בתכניות הלימודים השונות יש השפעה לא מבוטלת על רמתן המקצועית של התכניות, ולכן מצאה לנכון מל"ג, בהנחיות השונות שהיא מעבירה מפעם לפעם למוסדות, להתייחס לעניינים אלה.
באפריל 1999 קבעה מל"ג כי כל המורים בתכניות לתואר שני יהיו חברי סגל אקדמי בכיר (מדרגת מרצה) בעלי תואר שלישי לפחות ומחציתם מדרגת מרצה בכיר ומעלה.
ביולי 2003 קבעה מל"ג כי "במקרים מיוחדים (כחריג) יוכלו ללמד בתכנית מורים בודדים בעלי מוניטין בתחומם, שלתחום התמחותם זיקה ברורה לתכנית הלימודים והם אינם בעלי תואר שלישי".
בשנת הלימודים התש"ע פתחה האוניברסיטה תכנית לימודים חוץ-תקציבית חדשה ללימודי תואר שני בחשבונ אות (להלן - התכנית לחשבונאות).
לדברי האוניברסיטה, על מנת לעמוד ביעד התכנית "נדרש היה לשבץ מורים שצברו ניסיון מעשי ומומחיות בתכני הלימוד".
בביקורת עלה כי האוניברסיטה לא קיימה את הנחיות מל"ג האמורות, שכן רק 8 מ-21 המורים שלימדו בתכנית באותה עת (כ-38% ) היו בעלי תואר שלישי.
האוניברסיטה לא ביקשה את אישור מל"ג לחריגה זאת מהנחיותיה.
בהנחיותיה השונות התייחסה מל"ג גם לצורת ההעסקה של המורים: באפריל 1999 קבעה מל"ג כי "בכל תכנית לימודים צריך שיהיה לפחות פרופסור אחד שמשרתו העיקרית היא במוסד; הוראת שני שלישים לפחות מתכנית הלימודים לתואר שני תהיה על ידי מורים שמשרתם העיקרית היא במוסד".
ביולי 2003 קבעה מל"ג כי "לפחות שני שליש ממספר הקורסים הניתנים בתכנית יילמדו על ידי מורים המועסקים במוסד במשרה תקנית בהיקף של 75% .
"משרה ומעלה הפעלת תכניות הלימודים הרגילות לתארים השונים של האוניברסיטה וכן הפעלת רוב תכניות הלימודים המיוחדות (חוץ -תקציביות וייעודיות) נעשות, בדומה ליתר האוניברסיטאות, באמצעות עובדים המקבלים שכר ישירות מן האוניברסיטה - חברי סגל אקדמי (בכיר וזוטר) וסגל מינהלי המועסקים באוניברסיטה במשרות תקניות ומורים שמשרתם אינ ה תקנית המלמדים בתכניות שונות כ"מורים מן החוץ".
נמצא כי לצורך הפעלת תכניות לימודים חוץ-תקציביות בתחום החשבונאות ומינהל העסקים בחרה האוניברסיטה לנקוט צורת העסקה אחרת של עובדים, והתקשרה עם גופים חיצוניים במטרה לקבל מהם, תמורת תשלום שנקבע, "שירותי הוראה": (א) בספטמבר 2009 חתמה האוניברסיטה על הסכם עם רו"ח מסוים (להלן- רואה החשבון) להפעלת התכנית לחשבונאות האמורה.
בהסכם נקבע כי רואה החשבון יהיה המרכז המקצועי של התכנית, יעסיק על חשבונו אנשי מקצוע, ויהיה אחראי בלעדית "לביצוע ברמה מעולה" של ההרצאות, התרגולים הפרונ טליים, הכתיבה והבדיקה של תרגילים ומבחנים, פרסום התכנית ושיווקה, וכל פעולות המינהלה הדרושות להפעלת התכנית.
בהסכם נקבעה חלוקת ההכנסות מהפעלת התכנית, וצוין כי היא נקבעה "על בסיס ובין ]רואה החשבון[ כך שלא מתקיימים יחסי עובד ומעביד בין האוניברסיטה לבין 1404 דוח שנתי62 .
האוניבררואה [ , והתמורה שמקבל ]שהוא יעסיק [ סיטה לבין מי מאנשי המקצוע באופן זה הינה גבוהה ממשכורת שהייתה משתלמת לו במקרה של יחסי ]החשבון עבודה".
האוניברסיטה שילמה בשנת הלימודים התש"ע שני תשלומים לרואה החשבון עבור ריכוז מקצועי של התכנית ועבור העסקת המורים: בפברואר 2010 - כ-1.
03 מיליון ש"ח (כולל מע"ם) בגין סמסטר א', וביולי 2010 - כ- 950,000 .
'ש"ח בגין סמסטר ב נמצא כי ההסכם שחתמה האוניברסיטה עם רואה החשבון אינו עולה בקנה אחד עם הנחיות מל"ג האמורות, שכן אין בו כל התייחסות להיקף משרתם באוניברסיטה של המורים בתכנית, ולא נק בע בו שלפחות שני שלישים מהם יועסקו על ידי האוניברסיטה במשרה תקנית.
מעיון ברשימת מורי התכנית עולה כי בפועל אף אחד מהם אינו מועסק על ידי האוניברסיטה במשרה תקנית.