HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יובהר כי משרד החינוך 52התלמידים בשום שלב משלבי הלימודים בבתיה"ס מנסה להעריך את מידת השימוש באמצעים דיגיטליים בדרכים שונות )ראו להלן), אך אינו מעריך את רמת המיומנויות הדיגיטליות.
בשל כך אין בידי משרד החינוך מידע על אודות הרמה של המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במערכת החינוך.
מצב זה אינו מאפשר לקבל תמונת מצב על רמת המיומנויות של תלמידי ישראל, ולכן אין תשתית עובדתית מספקת לגיבוש החלטות מדיניות בנושא, לרבות בנוגע לצורך בצמצום פערים.
European Commission, Digital Education at School in Europe )2019( 48 יש מדינות שמבצעות מבחנים ארציים לבחינת מיומנויות דיגיטליות בבתי"ס יסודיים (אוסטרייה 49 ,ונורווגיה).
רבע מהמדינות מבצעות מבחנים מסוג זה בחטיבות הביניים (צ'כיה, דנמרק, אסטוניה, יוון צרפת, קרואטיה, קפריסין, לטבייה, מלטה, אוסטרייה, נורווגיה, סרביה), וכחצי מהמדינות בחטיבות העליונות.
il/cloud/ home/ tikshuv/ Pages/ pituch_ oryanut_ digitalit.
aspx 50 ובהן: תפעול אמצעי קצה וניהול קבצי מידע; התנהלות לימודית בסביבה מקוונת; כתיבה בסביבה דיגיטלית 51 ,ועריכת מידע חזותי; טיפול במידע מחקרי והצגתו; יצירה וביקורתיות בכלי מולטימדיה; שיתופיות תקשורת ומדיה חברתית בסביבה הדיגיטלית; אוריינות, אתיקה ומוגנות אישית בסביבה הדיגיטלית; אוריינות מידע בסביבה הדיגיטלית.
למעט תלמידים הלומדים במגמת מדעי המחשב, תכנון ותכנות מערכות וכיוצא באלו.
יש לציין כי תלמידי 52 במבחן אי-פירלס, המודד הישגים בקריאה בסביבה ממוחשבת.
ממוצע 2016-כיתות ד' בישראל השתתפו ב ההישגים של תלמידי כיתה ד' בישראל היה נמוך במעט מממוצע כלל המדינות שהשתתפו במבחן.
260 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון דרכים לבחינת רמת המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים בכל שכבות הגיל, שתיתן תמונת מצב ארצית, שבהתאם לה ניתן יהיה לגבש תשתית לגיבוש מדיניות להעלאת רמת המיומנויות הדיגיטליות בקרב תלמידים.
(להלן - 2020 משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר תשובת משרד החינוך) כי הוא מסכים עם המלצה זו.
הקניה של מיומנויות דיגיטליות בקרב התלמידים הדגישה הנציבות האירופית 53בתוכנית הפעולה לחינוך דיגיטלי של האיחוד האירופי כי כדי שבוגר מערכת חינוך יהיה בעל מיומנויות דיגיטליות מספקות למאה , עליו להיות בעל יכולת לנתח ולנהל מידע ונתונים מאמצעים דיגיטליים 21-ה ומהאינטרנט, לייצר תוכן דיגיטלי, לפתור בעיות בסביבה ממוחשבת ועוד.
מחקרי הערכה שביצעה ראמ"ה, שאלון המנהלים שהפנה משרד מבקר המדינה לכלל מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים )ראו להלן) ומיפוי של הופעת מיומנויות דיגיטליות בתוכניות הלימודים שביצע משרד החינוך מצביעים על פערים בהקניה של מיומנויות דיגיטליות במערכת החינוך, כפי שמפורט להלן: במאי ממצאי מחקר ההערכה של ראמ"ה על הטמעת הרפורמה של למידה משמעותית: פרסמה ראמ"ה מחקר הערכה על הטמעת רפורמת הלמידה המשמעותית במערכת 2018 .
המחקר בדק, בין היתר, את הנושא של54)החינוך (להלן - מחקר למידה משמעותית "עידוד לאוריינות אינטרנט", שהיה חלק מהרפורמה, ומלמד אף הוא על הקניית אוריינות דיגיטלית במערכת החינוך.
במחקר נבדקו היבטים של אוריינות אינטרנט ובהם באיזו מידה המורים פועלים בדרכים האלה: מעודדים את התלמידים לגבש עמדה אישית ולחשוב אם החומר שמוצאים באינטרנט תואם את המוסר ואת הערכים של התלמידים; מלמדים את התלמידים איך מבחינים בין עובדות לבין דעות בחומר שמוצאים באינטרנט; מלמדים את התלמידים איך בודקים עד כמה החומר שמוצאים באינטרנט אמין; מדגימים לתלמידים איך מנהלים שיחה משמעותית ובעלת ערך בעולם הווירטואלי.
במחקר גיבשה ראמ"ה מדד משוקלל של עידוד לאוריינות אינטרנט, כמוצג להלן: European Commission, Education and Training, Digital Education Action Plan - Digital competences 53 .
and technology in education -"למידה משמעותית": תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים בשנים תשע"ד ראמ"ה, משרד החינוך, 54 .
)2018 (מאיתשע"ז - דו"ח מחקר הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים261 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מדד "עידוד לאוריינות אינטרנט", על פי שקלול תשובות:13 תרשים )2017 - 2014( התלמידים להיגדים בנושא זה בשנים התשע"ה - התשע"ז בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מחקר למידה משמעותית, על פי נתוני ראמ"ה, נתוני מחקר למידה משמעותית של ראמ"ה בנוגע לעידוד לאוריינות אינטרנט, שהוא מרכיב חשוב באוריינות הדיגיטלית של התלמידים, מצביעים על כך שבשנת התשע"ז רק למחצית מתלמידי החינוך היסודי ולמיעוט מתלמידי החינוך העל-יסודי )חט"ב וחט"ע) הוקנתה אוריינות אינטרנט, וכי שיעור התלמידים בחט"ע שאוריינות זו הוקנתה להם היה נמוך משיעור התלמידים הללו בחט"ב.
עוד עולה כי הייתה עלייה מינורית בהקניית אוריינות אינטרנט בין שנת התשע"ה לשנת התשע"ז.
המשמעות היא שמערכת החינוך אינה 21-משלבת מספיק את אוריינות האינטרנט - מרכיב מרכזי בחיים במאה ה - בתוכניות הלימודים.
מדדי יעילות וצמיחה בית ספרית - נתוני אקלים וסביבה פדגוגית )מיצ"ב אקלים): .
המחקר בדק, בין היתר, את 55 פרסמה ראמ"ה את מיצ"ב האקלים2019 בדצמבר ) 2016 - 2015( הנושא "שימוש בתקשוב לצורכי למידה" בין שנה"ל התשע"ו ).
במחקר גיבשה ראמ"ה מדד משוקלל של אופן 2019 - 2018( לשנה"ל התשע"ט השימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות (להלן - המדד המשוקלל).
המדד בחן באיזו מידה התלמידים בביה"ס היסודי, בחט"ב ובחט"ע השתמשו במחשב לצורכי , ]WORD[ חיפוש מידע באינטרנט; עיבוד מידע והצגתו במחשב (למשל, וורד , הכנת מצגת וכד'); לימוד ותרגול באתרים לימודיים (למשל, ]EXCEL[ אקסל ).
2019 (דצמברמדדי יעילות וצמיחה בית ספרית - נתוני אקלים וסביבה פדגוגית ראמ"ה, משרד החינוך, 55 262 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה פתרון תרגילים במקצועות שונים באמצעות מחשב); וביצוע משימות של היבחנות באמצעות המחשב.
להלן תרשים שמציג את דיווחי התלמידים על אופן השימוש שלהם במחשב לצורכי למידה והיבחנות.
דיווחי התלמידים על אופן השימוש במחשב לצורכי למידה :14 תרשים )2019 - 2015( והיבחנות: נתוני המדד המשוקלל התשע"ו-התשע"ט מדדי יעילות וצמיחה בית ספרית - נתוני אקלים וסביבה פדגוגית על פי נתוני ראמ"ה, ), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 דצמבר) מהתרשים עולה כי שיעור המשתמשים במחשב לצורכי למידה והיבחנות נע לאורך השנים ובשכבות הגיל השונות, וכי חלה עלייה קלה בשיעור 50% סביב זה בכל הגילים לאורך השנים.
ככלל, שיעור המשתמשים במחשב לצורכי למידה והיבחנות נמוך יותר ככל ששכבת הגיל גבוהה יותר.
המשמעות היא שתלמידים רבים אינם עושים שימוש מספק במחשב לצורכי למידה והיבחנות, דבר העלול לפגוע בהשתלבותם בשוק העבודה לאחר סיום הלימודים.
לשימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות קיימת חשיבות רבה בתקופת משבר הקורונה, שבמסגרתה גובר הצורך בפיתוח מיומנויות ויכולות של למידה מרחוק.
במסגרת הבדיקה הפנה משרד מבקר המדינה שאלון מנהלים בבתי"ס על-יסודיים: .
56) מנהלים) (להלן - שאלון המנהלים 1,961( שאלון לכלל מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים מכלל המנהלים).
עיבוד הנתונים שהתקבלו במסגרת 39%- מנהלים (כ 757 השיבו עליו מנהלי בתי"ס שש שנתיים (הכוללים חט"ב וחט"ע), מנהלי חט"ב ומנהלי חט"ע.
56 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים263 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
להלן בתרשימים57שאלון המנהלים וניתוחם נעשה באמצעות יועץ סטטיסטי חיצוני הבאים מוצגות תשובות המנהלים לשאלה באיזו מידה מקנה בית ספרם לתלמידים את המיומנויות אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית וניהול מידע.
תשובת המנהלים לשאלה באיזו מידה מקנה בית ספרם :15 תרשים לתלמידים את המיומנות אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית על פי נתוני שאלון המנהלים.
תשובת המנהלים לשאלה באיזו מידה מקנה בית ספרם :16 תרשים לתלמידים את המיומנות ניהול מידע על פי נתוני שאלון המנהלים.
95% מאגר מוחות - מכון מחקר וייעוץ בינתחומי בע"מ.
המדגם מאפשר הסקת מסקנות ברמת ביטחון של 57 .
) (ביחס לאומדנים השונים 2.
8% עם טעות דגימה של 264 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהמנהלים סברו שבית ספרם מקנה את 40%-מהתרשימים עולה שכ המיומנויות של ניהול מידע ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית במידה רבה סברו שבית ספרם מקנה אותן ברמה 40%-או במידה רבה מאוד, וקרוב ל ציינו שבית ספרם מקנה מיומנויות אלה במידה מועטה או 20%-בינונית.
כ שכלל אינו מקנה אותן.
Education במסגרת תוכנית מיפוי ההקניה של מיומנויות דיגיטליות בתוכניות הלימוד: , שמטרתה להטמיע בקרב התלמידים ידע, מיומנויות וערכים שיידרשו OECD - של ה 2030 בעתיד, ובכלל זה להקנות להם מיומנויות המתאימות לשוק העבודה המשתנה, הנחה את המדינות השותפות לבצע מיפוי לתוכניות הלימודים שלהן.
במסגרת OECD-ה Education המיפוי היה עליהן לבחון את הופעתן של המיומנויות שהוגדרו בתוכנית .
בהתאם 58 מקצועות לימוד12-.
את המיפוי היה על המדינות לבצע בנוגע ל2030 12-, משרד החינוך ביצע מיפוי של תוכניות הלימודים ב 59 OECD-להנחיות ה .
60מקצועות בחט"ב במטרה לבחון באיזו מידה המיומנויות האלה מופיעות בהן ), אוריינות ICT( בין המיומנויות שנבדקו היו אוריינות טכנולוגיות מידע ותקשורת .
61) ואוריינות מדיהData Literacy( מידע מקצועות הלימוד בהתאם להנחיות 12 המיפוי שביצע משרד החינוך על ) לא הופיעה ICT) הראה כי אוריינות טכנולוגית מידע ותקשורתOECD-ה מפריטי התוכן שבתוכנית הלימודים של מקצועות אלה, אוריינות 46%-ב מפריטי התוכן שבתוכנית הלימודים, ואוריינות 54%-מידע לא הופיעה ב מהן.
מכאן שהמיומנויות הדיגיטליות האלה 55%-מדיה לא הופיעה ב אינן משולבות מספיק בתוכניות הלימודים, מצב שעלול לפגוע במיצוי הפוטנציאל של התלמידים להשתלבות מיטבית במערכת ההשכלה הגבוהה ובשוק העבודה.
משרד החינוך אוסף נתונים הנוגעים לתקשוב השימוש בתכנים דיגיטליים לימודיים: בתיה"ס ובהם נתונים בנוגע למספר בתיה"ס שמשתתפים בתוכנית התקשוב, מספר בין היתר במקצועות ביולוגיה, כימיה, פיזיקה, טכנולוגיה, מדעי כדור הארץ ומתמטיקה.
18 ( בתוכניות הלימודים בישראל - הנחיות OECD Education 2030 פרויקט מיפוי מיומנויות המתווה 59 ראו גם במקבץ דוחות זה, הדוח "היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה", בפרק "גיבוש מדיניות 60 .
" במערכת החינוך 21-משרדית מוסכמת להטמעת מיומנויות המאה ה יכולת לחשוב באופן ביקורתי, לנתח, להעריך ולהגיב על המידע המגיע מאמצעי התקשורת, כולל רשתות 61 שימוש בידע, מיומנויות, עמדותחברתיות ואתרי חדשות, כדי לקבל החלטות מושכלות ואתיות; מתוך (ללא תאריך במסמך OECD Education 2030 - וערכים כדי לפתח כשירויות ובאמצעותן לפעול בעולם המקור).
הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים265 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הכיתות המתוקשבות הממוצע בכל בי"ס ושיעור השימוש של תלמידים בתכנים דיגיטליים לימודיים (להלן - תכנים דיגיטליים).
התכנים הדיגיטליים מאפשרים .
ראו להלן את הפילוח של שיעור 21-לקדם אוריינות דיגיטלית המתאימה למאה ה בבתיה"ס שהשתתפו בתוכנית 2018 התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי בשנת בתי"ס) על פי קובץ נתוני התקשוב של 5,000- בתי"ס מתוך כ 1,808( התקשוב .
62) (להלן - קובץ נתוני התקשוב2019 משרד החינוך מיולי שיעור התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי בבתיה"ס :17 תרשים 2018 ,שהשתתפו בתוכנית התקשוב על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מבתיה"ס שהשתתפו בתוכנית התקשוב שיעור 32% מהתרשים עולה שבקרב .
שיעור מוגבר 50%-התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי לימודי נמוך מ ומעלה) התקיים רק בכשליש מבתיה"ס 80%) של משתמשים בתוכן דיגיטלי שהשתתפו בתוכנית התקשוב.
הפער הדיגיטלי במגזר היהודי-חרדי והערבי פער דיגיטלי כאמור מתבטא באי-שוויון בין קבוצות על בסיס הנגישות לטכנולוגיה, .
הפער הדיגיטלי בישראל 63יכולות השימוש בה, העמדות כלפיה ומגוון השימושים בה בישראל PIAAC בסקר5 לאחוזון95 גדול מאוד.
לדוגמה, הפער בין ציוני אחוזון .
100% - יובהר כי לגבי חלק מבתיה"ס אין נתונים בקובץ התקשוב, ולכן המספרים אינם מסתכמים ל 62 .
1 ', עמגישה חדשנית למדידת הפער הדיגיטלי 63 266 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה (ראו לעיל).
הפער מתבטא בעיקר באוכלוסיותOECD-הוא הגדול ביותר במדינות ה הערבית והחרדית, שבהן רמות השימוש הדיגיטלי והאוריינות הדיגיטלית נמוכות במיוחד.
עוסק כאמור בהרחבה בתשתיות התקשוב 64הדוח בנושא הסביבה הלימודית במערכת החינוך, ובין היתר בפער בתשתיות במגזרים החרדי והערבי.
בדוח זה צוין כי בתיה"ס בחינוך החרדי ממעטים להשתתף בתוכנית התקשוב שמוביל משרד החינוך, וכי שיעורן של הכיתות המתוקשבות בבתי"ס אלו נמוך ביותר (כשני אחוזים מהכיתות).
נתונים אלו מצטרפים להיבטים נוספים שעליהם הצביע מבקר המדינה זה מכבר, ולפיהם קיים פער משמעותי בין החינוך במגזר החרדי לבין זה הניתן .
עוד צוין כי שיעור הכיתות המתוקשבות 65למגזרים אחרים בחברה הישראלית במגזר הערבי נמוך מהשיעור במגזר היהודי-ממלכתי ובמגזר היהודי הממלכתי- דתי.
משרד החינוך מסר בתשובותיו לדוח זה ולדוח בנושא הסביבה הלימודית שכחלק מהפקת הלקחים וקידום כל נושא הלמידה מרחוק "בצל הקורונה", נערך המשרד להשלים את הפערים שנצברו לאורך עשור ואף מעבר לכך.
במסגרת זאת הקצה מיליארד ש"ח לשם הפיכת מערכת החינוך לדיגיטלית.
2 המשרד משרד החינוך בתשובותיו לגבי המגזר החרדי כי היה מודע לפערים הללו לאורך כל השנים, אולם בהיעדר תקציבים מתאימים לא ניתן היה לקדם את הטיפול בכך.
עם זאת, לאור הגברת המודעות לפערים אלה ובזכות תקצוב תוכנית מקיפה לטיפול , משולב הטיפול במגזר החרדי בכל תחומי 66בלמידה מרחוק בצל משבר הקורונה התוכנית, ובכלל זה צירוף מאות בתי"ס לתוכנית התקשוב ותגבור משמעותי של אמצעי קצה לתלמידים - הן במחשבים ניידים והן במסגרת תוכנית עם טלפונים סלולריים המותאמים לצורכי המגזר החרדי.
עוד מסר משרד החינוך כי הוא מגבש תוכנית מקיפה נוספת, שמטרתה להרחיב עוד יותר את רמת התקשוב במגזר החרדי "מקצה לקצה" - החל בהצטיידות ובתשתיות תקשורת, דרך בניית תכנים ותוכניות וכלה בהפעלת מערך תומכים ומטמיעים.
כאמור, המדד אופן השימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות - המגזר הערבי: המשוקלל שגיבשה ראמ"ה במיצ"ב האקלים בנוגע לאופן השימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות בחן את ההיבטים (היגדים) האלה: המידה שבה תלמידים משתמשים במחשב לצורכי חיפוש מידע באינטרנט; עיבוד מידע והצגתו במחשב ראו בהרחבה במקבץ דוחות זה, הדוח "הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית 64 .
"21-מיומנויות המאה ה .
1067 ') "החינוך החרדי והפיקוח עליו", עמ 2020( ב70 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 65 , "היערכות מערכת החינוך לשנה"ל תשפ"א במסגרת ההתמודדות עם נגיף הקורונה 295 החלטת הממשלה 66 ).
בין השאר נקבע בהחלטה שיועמדו תקציבים למשרד החינוך לצורך תשתית ללמידה 2.
20 ( "החדש מרחוק, הכוללת, בין השאר, את תקשוב מוסדות החינוך.
הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים267 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה ,(למשל, וורד, אקסל, הכנת מצגת וכד'); לימוד ותרגול באתרים לימודיים (למשל פתרון תרגילים במקצועות שונים באמצעות המחשב); וביצוע משימות של היבחנות באמצעות המחשב.
התרשים שלהלן מציג את דיווחי התלמידים על אופן השימוש שלהם במחשב לצורכי למידה והיבחנות.
שיעור התלמידים המביעים הסכמה עם היגדים בנוגע :18 תרשים לשימוש במחשב לצורכי למידה והיבחנות, לפי מגזר שפה ושכבת גיל, )2018 - 2017( התשע"ח ), בעיבוד משרד מבקר 2019 (דצמברמדדי יעילות וצמיחה בית ספריתעל פי נתוני ראמ"ה, המדינה.
מהתרשים עולה שבכיתות ה'-ו' דוברי הערבית עושים שימוש רב יותר במחשב לצורכי למידה והיבחנות לעומת דוברי עברית, ואילו מכיתה ז' שיעורם יורד משמעותית והוא נמוך ברובו משיעור דוברי העברית.
בשלב חט"ע )כיתות י'-י"א) הפער בין דוברי הערבית שעושים שימוש במחשב ובין בנוגע 13%- בנוגע לחיפוש מידע באינטרנט ו21% דוברי העברית מגיע לכדי לעיבוד מידע והצגתו במחשב.
משמעות הדבר שהפער הדיגיטלי בין המגזר הערבי למגזר היהודי קיים בעיקר ככל שעולים בשלבי הלימוד.
מומלץ שמשרד החינוך יבחן את הסיבות לפער זה וכיצד ניתן לצמצמו.
בתשובת משרד החינוך הוא ציין כי הסיבה שהחל מכיתה ז' שיעור דוברי הערבית המשתמשים במחשב יורד משמעותית והוא נמוך משיעור דוברי העברית, היא כי 268 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה רוב בתיה"ס בחטיבות העליונות ובתיכונים אינם בתוכנית התקשוב, לרוב אין להם תשתיות, המורים לא קיבלו הדרכות והשתלמויות ואין להם תכנים דיגיטליים, וכי לא צוידו באמצעים הנדרשים.
2012-חטיבות הביניים שנכנסו לתוכנית התקשוב ב המשרד הוסיף שכל עוד בתי"ס על-יסודיים לא נכנסים לתוכנית התקשוב הלאומית ולא מקבלים את המשאבים הנדרשים, הפער ילך ויגדל.
להערכת המשרד, 2020 ההצטיידות של בתיה"ס במגזר הערבי בתשתיות תקשוב, שהחלה באוגוסט בעקבות משבר הקורונה, צפויה לצמצם את הפערים הקיימים.
דרך נוספת לבחון את הפער הדיגיטלי היא באמצעות השימוש בתכנים דיגיטליים: בחינה של נתוני השימוש בתכנים הדיגיטליים.
להלן הפילוח של שיעור התלמידים בבתיה"ס שהשתתפו בתוכנית התקשוב, לפי 2018 שהשתמשו בתוכן דיגיטלי בשנת .
67מגזר, על פי קובץ נתוני התקשוב שיעור התלמידים שהשתמשו בתוכן דיגיטלי בבתיה"ס :19 תרשים 2018 ,שהשתתפו בתוכנית התקשוב, לפי מגזר על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בקרב בתיה"ס שהשתתפו בתוכנית התקשוב, שיעור ומעלה) בתוכן דיגיטלי גבוה יותר במגזר 80%) בתיה"ס שבהם שימוש מוגבר היהודי ממלכתי.
בתשובת משרד החינוך הוא ציין כי בתי"ס מהמגזר החרדי הנכללים בתוכנית .
100% - יובהר כי לגבי חלק מבתיה"ס אין נתונים בקובץ התקשוב, ולכן המספרים אינם מסתכמים ל 67 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים269 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התקשוב עושים שימוש בתכנים דיגיטליים, אולם הכלים הקיימים במשרד אינם מאפשרים למדוד את מידת השימוש בהם, מפני שהתכנים נלמדים שלא באמצעות האינטרנט.
עוד ציין המשרד שהוא מקדם הקמת פורטל תכני לימוד מתוקשבים המתאימים לתוכנית הלימודים במגזר החרדי ולצרכיו.
התרשים שלהלן מראה את התפלגות ממוצע הכניסות החודשי לתלמיד לתכנים בבתיה"ס שהשתתפו בתוכנית התקשוב, לפי מגזר, על פי 2018 הדיגיטליים בשנת .
68קובץ נתוני התקשוב התפלגות ממוצע הכניסות החודשי לתלמיד לתכנים :20 תרשים 2018 ,הדיגיטליים בבתי"ס שהשתתפו בתוכנית התקשוב, לפי מגזר על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בכל המגזרים, ללא יוצא מן הכלל, ממוצע הכניסות החודשי לתלמיד לתכנים דיגיטליים הוא נמוך, וברוב בתיה"ס הוא עומד על כניסות בחודש.
במגזר הערבי שיעור בתיה"ס שבהם ממוצע הכניסות 1 - 0 .
הוא הגבוה ביותר1 - 0 הוא בכל הנוגע למגזר היהודי-חרדי חשוב לציין שרובם של בתיה"ס החרדיים אינם משתתפים בתוכנית התקשוב כלל.
מנהל אגף תשתיות תקשוב במשרד החינוך ציין בפני צוות הביקורת כי הוא מעריך שבבתי"ס חרדיים רבים אין תשתיות תקשוב, .
100% - יובהר כי לגבי חלק מבתיה"ס אין נתונים בקובץ התקשוב, ולכן המספרים אינם מסתכמים ל 68 270 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה לא נהוג בהם לעבוד עם האינטרנט ואין בהם עבודה עם התכנים הדיגיטליים ששאר מערכת החינוך עובדת איתם.
הוא הדגיש כי חשוב להתאים תכנים ייעודיים מתוך 2018 בפלטפורמות שונות למגזר החרדי.
קובץ נתוני התקשוב מצביע כי בשנת בתי"ס חרדיים, אין למשרד החינוך נתונים על השימוש בתכנים דיגיטליים 1,496 .
) בתי"ס1,311( מהם87%-ב חשוב לציין את ההבדל החברתי-תרבותי בין מגזרים בנוגע לשימוש במחשב 2016 ובאינטרנט.
מחקר של המכון הישראלי לדמוקרטיה הצביע על כך שבשנים מהיהודים 80% ) במחשב, לעומת 20+ מהחרדים (בני 54% השתמשו 2017 - מהחרדים, מחצית משיעור43%-הלא-חרדים.
באינטרנט השתמשו בשנים אלה כ .
מחקר נוסף בעניין זה מסביר כי 69)88%( המשתמשים היהודים הלא-חרדים בתחילה הייתה התנגדות גורפת לשימוש במחשב ובאינטרנט במשקי בית, במוסדות חינוך ובמקומות עבודה במגזר היהודי-חרדי.
בהמשך הייתה בחינה של השימושים המועילים שניתן היה להפיק מהשימוש במחשב ובאינטרנט, ולאחריהם הותרו .
70שימושים מוגבלים בהם מהאמור עולה כי המידה שבה מוקנות המיומנויות הדיגיטליות לכלל התלמידים במערכת החינוך אינה מיטבית.
שיעור ניכר מתלמידי ישראל, ובפרט במגזרים הערבי והיהודי-חרדי, אינם רוכשים במסגרת הלימודים מיומנויות דיגיטליות, שהן קריטיות להשתלבות מוצלחת בשוק העבודה המשתנה.
בתשובת משרד החינוך הוא ציין כי תוכניות ההצטיידות הן במגזר הערבי והן במגזר החרדי יביאו לצמצום הפערים הדיגיטליים בין מגזרים אלו למגזר היהודי ממלכתי ככל שמדובר בנושא הציוד וההצטיידות כחסם בנושא.
עוד ציין משרד החינוך שנוכח ההתמודדות עם נגיף הקורונה, כלל בתיה"ס עברו בלית ברירה ללמידה מרחוק, לאור המציאות אשר נכפתה על כולם.
הקורונה מהווה הזדמנות לשיפור, ולכן המהלכים הרבים הנעשים בתקופה האחרונה "בצל הקורונה" יסייעו בצמצום הפערים.
לעניין השימוש בתכנים דיגיטליים ציין משרד החינוך כי התבצעה בדיקה , ולבתיה"ס אשר מיעטו להשתמש בתכנים הדיגיטליים ניתן טיפול פרטני 2019-ב על ידי מדריכים ייעודיים שפעלו מול רכז התקשוב בביה"ס ומול צוותי ההוראה בהתאם.
2018( שנתון החברה החרדית בישראל המכון הישראלי לדמוקרטיה, 69 , (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מינהל מחקר וכלכלהשימוש במחשב במגזר החרדי אסף מלחי, 70 .
)2009 מאי הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים271 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מומלץ כי משרד החינוך יבחן דרכים להגביר את הטמעת המיומנויות הדיגיטליות בתוכניות הלימודים בקרב כלל אוכלוסיית התלמידים.
בכלל זה, מוצע לקבוע מדדי ביצוע לנושא זה ולהעריך את התפוקות באמצעות בחינה ארצית, כפי שנהוג במדינות אחרות, וכן בדרך של יצירת מדדים למידת השימוש ולטיב השימוש של התלמידים בתשתיות דיגיטליות.
בפרט על משרד החינוך לשים דגש על צמצום הפער הדיגיטלי במגזר הערבי והיהודי- חרדי.
בנוגע למגזר היהודי-חרדי מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הדרך שבה ניתן לשפר את הקניית המיומנויות הדיגיטליות בקרב מגזר זה, בשיתוף הגורמים המתאימים במגזר, תוך התייחסות לשוני התרבותי שבינו ובין שאר המגזרים.
הקניית מיומנויות דיגיטליות למורים , 21-אחד התנאים ההכרחיים להתאמת מערכת החינוך לאתגרי העתיד של המאה ה ובכלל זה לשוק העבודה המשתנה, הוא יכולת הצוותים הפדגוגיים להתאים את עצמם לתמורות המתרחשות ולהסתגל לשינויים בשיטות ההוראה והלמידה.
71גדול במיוחד כשמדובר ביישומי מחשב ואינטרנט , המורים צריכים לדעת לשלב טכנולוגיות 72לפי מחקר של הנציבות האירופית דיגיטליות בהוראה ובלמידה ולהיות מסוגלים להשתמש בהן בצורה אפקטיבית.
כמעט המדינות שהשתתפו במחקר מעורבים הדרגים הבכירים 43-בכל מערכות החינוך ב בפיתוח מקצועי מתמשך של מורים בתחום החינוך הדיגיטלי.
כך למשל בכמה מדינות באירופה - בולגריה, קרואטיה, איטליה, הונגריה, פולין, בריטניה (אנגליה) ומונטנגרו - פיתוח כזה הוא חלק מיוזמות לאומיות המתמקדות בהיבטים שונים של דיגיטליזציה בחברה.
בתשע מדינות (צרפת, ליטא, אוסטרייה, רומניה, סלובניה, בריטניה - וויילס וסקוטלנד, מונטנגרו וצפון מקדוניה) המסגרות להקניית מיומנות זו למורים הן חובה.
חלק מהמדינות פיתחו כלים למיפוי מלא של הכישורים החיוניים למורים, כולל אלה הקשורים לשימוש פדגוגי בטכנולוגיות שמטרתן לסייע למורים להעריך את רמת יכולתם הדיגיטלית ובכך להגדיר את צורכי ההתפתחות שלהם.
חלקן אף פיתחו כלים להערכה עצמית של היכולת הדיגיטלית של המורים.
כמעט בשני שלישים ממערכות החינוך במדינות שהשתתפו במחקר סייעו רשויות החינוך בהקמת למורים.
הרשויות של צרפת, קרואטיה, אוסטרייה, סלובניה, 73רשתות שיתופיות .
66 ', עמהתאמת מערכת החינוך 71 European Commission, Digital Education at School in Europe ) August 2019(, p .
72 מפגשים חברתיים בין אנשים ובעלי עסקים מרקעים שונים, במטרה ליצור רשתות חברתיות שיובילו 73 .
לשיתופי פעולה ויפתחו הזדמנויות חדשות 272 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה אנגליה וויילס הקימו רשתות המיועדות במיוחד לחינוך דיגיטלי.
קהילות דיגיטליות של מורים מספקות גישה לסוגים שונים של תמיכה, כגון משאבי למידה דיגיטלית, ובכלל זאת משאבי חינוך פתוחים והזדמנויות לפיתוח מקצועי באופן לא-רשמי.
בביקורת נמצא כי משרד החינוך פועל להנגשת קורסים מקוונים למורים בתחומי דעת שונים, ובהם קורסים להקניית אוריינות דיגיטלית.
למשל, לפי 42 נתוני משרד החינוך, בפורטל עובדי ההוראה של משרד החינוך התקיימו - תקשוב" בתקופה ינואר 21-קורסים מקוונים בנושא "אוריינות המאה ה .
במרחב הפדגוגי האינטרנטי של עובדי ההוראה במשרד 2020 - אוגוסט2016 החינוך יש מגוון קורסים מקוונים למורים בנושא למידה מתוקשבת.
נוסף קורסים מקוונים המוכרים למיקרו- 101 הועלו 74 IL על כך, באתר קמפוס קרדיטציה )לגמול השתלמות) - רובם עוסקים בתחומי דעת שונים ולא בהקניית אוריינות דיגיטלית.
עם זאת, על אף ריבוי הקורסים המקוונים בתחומי דעת שונים בכלל וקורסים להקניית מיומנויות דיגיטליות בפרט, רמת הכשרתם הדיגיטלית של המורים אינה מיטבית, כפי שעולה מהמחקרים שלהלן.
) הוא מחקר Teaching and Learning International Survey( TALIS :מחקר טאליס בין-לאומי שבודק נושאים הנוגעים לעבודת המורה ולסביבה הלימודית בבתיה"ס אחת לחמש שנים OECD-(להלן - מחקר טאליס).
מחקר זה נערך על ידי ה , ובו משתתפים מורים ומנהלים בשכבות לימוד שונות.
ישראל 2008 החל משנת .
המטרה המרכזית של מחקר טאליס היא 2018- ו2013 השתתפה במחקר בשנים לספק מידע השוואתי ושימושי שיוכל לסייע למדינות לבחון את מדיניות החינוך שלהן, ללמוד מגישות חדשניות שקיימות בעולם ולהגדיר את התחומים הרלוונטיים לעיצוב ולקידום מקצוע ההוראה במדינה.
מחקר טאליס בודק בין היתר את תחושת המסוגלות של המורים לשימוש בטכנולוגיה דיגיטלית ובתקשוב.
הממצאים של , המתייחס 2018 מחקר טאליס רוכזו על ידי ראמ"ה.
להלן נתונים מהמחקר של שנת .
75)למורים ולתלמידים בכיתות ז'-ט' (חט"ב להלן שיעור המורים שדיווחו על תחושת מסוגלות בסיוע לתלמידים ללמוד באמצעות שימוש בטכנולוגיה דיגיטלית ושיעור המורים שציינו כי שימוש בתקשוב לצורכי הוראה נכלל בתוכנית הכשרתם להוראה או בהשכלתם הפורמלית.
מיזם לאומי ללמידה דיגיטלית המכיל קורסים מקוונים לשלבי לימוד שונים.
)2019 (יוניסקר ההוראה והלמידה הבין-לאומי - ממצאים עיקריים: מבט ישראלי ראמ"ה, 75 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים273 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור המורים שדיווחו על תחושת מסוגלות בסיוע לתלמידים:21 תרשים ללמוד באמצעות שימוש בטכנולוגיה דיגיטלית, וכי שימוש בתקשוב לצורכי 2018 ,הוראה נכלל בתוכנית הכשרתם להוראה או בהשכלתם הפורמלית , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2018 ,על פי נתוני ראמ"ה למחקר טאליס מהתרשים עולה כי מבחינת תחושת המסוגלות של המורים בסיוע לתלמידים ללמוד באמצעות שימוש בטכנולוגיה דיגיטלית, ישראל נמצאת בפער גדול .
עוד עולה כי ישראל נמצאת מעל ממוצע OECD- אחוזים מממוצע ה15 של מבחינת שיעור המורים שציינו כי הוכשרו לשימוש בתקשוב לצורכי OECD-ה מהמורים בישראל מעידים כי לא עברו הכשרה כזו.
יודגש כי נשאלו מורים ומנהלים 2018 במחקר הלמידה המשמעותית של ראמ"ה שפורסם במאי של בתי"ס יסודיים ועל-יסודיים באיזו מידה הם מסכימים להיגד "השתלמתי בהוראה בסביבה מתוקשבת כלומר, הוראה באמצעות מחשב ואינטרנט".
274 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה שיעור המורים שהביעו הסכמה עם ההיגד "השתלמתי:22 תרשים בהוראה בסביבה מתוקשבת כלומר, הוראה באמצעות מחשב ואינטרנט" )2017 - 2016( ), התשע"ז2015 - 2014( בכל אחת מהשנים התשע"ה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מחקר למידה משמעותיתעל פי נתוני ראמ"ה, מהתרשים עולה כי ככל ששלב הלימוד מתקדם יותר, שיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת קטן.
בשלבי היסודי וחט"ב ניתן לראות ירידה בשיעור המורים שציינו שהשתלמו בהוראה בסביבה מתוקשבת בין שנת התשע"ה להתשע"ז, אך בחט"ע נראית עלייה קלה בין שנים אלה.
מהמורים בכל שלבי הלימוד ציינו בשנת התשע"ז כי לא עברו 40%-ככלל, כ השתלמות בהוראה בסביבה מתוקשבת.
רמת מיומנויות דיגיטליות גבוהה של מורים היא תנאי הכרחי לשיפור המיומנויות הדיגיטליות של התלמידים במהלך לימודיהם בביה"ס.