HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פיקוד העורף ועל משרד הבריאותכאחד, ושני הגופים פועלים לפיהן75 .
תקנותההתגוננות קובעות, בין השאר, את הדרישה להימצאותם של מרחבים מוגנים במוסדות בריאות.
על אף ההסכמות עלה, כי המעבדות לבריאות הציבור אינן עומדות בדרישות של תקנות ההתגוננות האזרחית הנוגעות להן, והן אינן ממוגנות כנדרש, ולכן אם ייפגעו - לא יוכלו להעניק שירות ראוי.
נוסף על כך התברר לדוגמה, שבמרחבים המוגנים במעבדה בתל אביב ובמקלט הקטן בבאר שבע אין די מקום להכיל את כל העובדים.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד, כי הוא ומחלקת אוכלוסייה בפיקוד העורף יקדמו מדיניות התגוננות למעבדות כחלק ממדיניות פרטנית למערך הרפואה בקהילה.
בבדיקה עלה כי אין בידי משרד הבריאות רשימה שמפרטת את מצב המיגון של המעבדות לבריאות הציבור ורמת עמידתן בתקנות ההתגוננות, וזאת לדבריו בשל היעדר תקציב ייעודי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף לשעת חירום במשרד למפות את מצב המיגון של המעבדות לבריאות הציבור כדי לעמוד על הפערים שבין מצבן כיום ובין הדרישות שבתקנות ההתגוננות.
במהלך גיבוש התכנית לחידוש התשתיות הפיזיות של המעבדות עליו להביא בחשבון גם פערים אלו.
כמו כן ראוי שהמשרד והרשות העליונה לאשפוז 76 יכינו תכנית גיבוי למעבדות שעלולות להפסיק את פעילותן בשעת חירום.
במסגרת זו יש לשקול גם תרגול של אופן קבלת הדגימות בשעת חירום, שיגור התוצאות ופיענוחן וכדו' .
הצורך במעבדה לאומית אחת לבריאות הציבור .
זה שנים רבות שהמשרד מתכנן לרכז את פעילות המעבדות לבריאות הציבור במעבדה לאומית אחת (להלן גם - מלב"ץ), כדי לאפשר, בין השאר, שליטה מרכזית על תחומי המינהל, ניצול מיטבי של איגום המשאבים, גיבוש מבנה ארגוני מתאים יותר ושיפור הידע המקצועי והמומחיות בתחומי המחקר והפיתוח של ענף המעבדות הרפואיות.
מעבדה לאומית אחת תוכל לתת מענה גם למצבי חירום, כגון המוכנות הלאומית לאירועי חירום חריגים ומסוכנים בעקבות חשיפה לחומרים ביולוגיים או כימיים.
בשנים 2007 -2001 מינה המשרד חמש ועדות שעסקו בהיבטים שונים של נושא זה.
כל הוועדות המליצו על שינוי מבני וארגוני שמלבד יתרונותיו האחרים יסייע לחסוך בהוצאות הנהלה ובהוצאות כלליות ויצמצם את הוצאות החזקת הציוד.
ההמלצה העיקרית של הוועדה האחרונה משנת 200777 הייתה לארגן מחדש את הפעילות של חמש המעבדות הקיימות, לאחד את רוב פעילותן במעבדה מרכזית אחת ולהשאיר את .
75 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63ג (2013) ," בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 717.
ועדה בראשות בכירים במערכת הבריאות שתפקידה להכין את מערכת הבריאות לעתות חירום 77 "ועדת ההיגוי לתכנון הקמה של המעבדה הלאומיתלבריאות הציבור".
את הוועדה , בראשות ד"ר אמיר מאיר, מינה בדצמבר 2006 .
מנכ"ל משרד הבריאות דאז פרופ' אבי ישראלי משרד הבריאות 681 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המעבדות בחיפה ובבאר שבע כמעבדות פריפריה שיעסקו רק בתחום המזון והמים.
הוועדה המליצה שהמלב"ץ יקום בקמפוס שיבא והעריכה את עלות הקמתו בכ-200 מיליון ש"ח.
בין היתרונות שמנו הוועדות בהקמת המלב"ץ: תוספת של 30 עובדים מקצועיים שהעסקתם תמומן על חשבון כ-30 משרות של כוח אדם מינהלי שכבר לא יהיה בו צורך; יכולת לתכנן תכנון ארוך טווח של המבנה הארגוני והתשתיות, ובכך להקל על גיוס אנשי מקצוע מובילים ולאפשר סיעור מוחות מקצועי; מתן תגובות מידיות בעת הצורך; גיבוי מקצועי באירועי חירום וביצוע מחקרים.
הוועדה גם המליצה כאמור להעביר את ביצוע הבדיקות המיקרוביולוגיות למי השתייה למעבדות פרטיות.
ההמלצות כללו תכנית פעולה ליישום ההמלצות עד שנת 2011.
בדיון שהתקיים ביולי2007 בהנהלת המשרד ציין המנכ"ל דאז, פרופ' אבי ישראלי, כי הוא "רוצה לאמץ את הדוח כולו" וכי ישלח מכתבים לשר הבריאות ולאגף התקציבים באוצר בנוגע לנושא זה.
בדיון שהתקיים באוקטובר באותה שנה הגיב שר הבריאות דאז, מר יעקב בן-יזרי על המלצות הוועדה והדגיש, כי "ריכוז המשאבים תחת קורת גג אחת יאפשר מתן מענה מיטבי בתחום בריאות הציבור".
בסיכום הישיבה נקבע שיינתן מענה לבעיות שהועלו ו"נמשיך לעקֹב בקפידה אחר עבודת הוועדה ונקיים מפגשים נוספים במידת הצורך".
מהתיעוד שנעשה במשרד עולה כי לא התקבלה החלטה ברורה וחד-משמעית לאמץ את המלצו ת הוועדה.
מסוף 2007 ועד סיום הביקורת (נובמבר2015 ) עסק המשרד באופן מסוים בנושא, והמנכ"ל דאז, מר אבי ישראלי מסר בתשובתו מנובמבר 2015 , כי פנה בכתב בעניין זה לשר הבריאות דאז מר יעקב בן-יזרי ולמשרד האוצר, וכמו כן התקיימו דיונים במשרד בנוגע לעלויות הכרוכות בהקמת המלב"ץ.
בפועל לא הניבו פעולות אלו כל שינוי, ועד מועד סיום הביקורת בנובמבר 2015 לא השתנה המבנה הארגוני של מעבדות בריאות הציבור.
מצד שני, המשרד גם לא החליט לבטל את תפיסתו בדבר הצורך באיחוד המעבדות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות שהותרת המצב על כנו מסוף שנת 2007 .
משאירה את עתיד המעבדות לבריאות הציבור לוט בערפל המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2015 , שהקמת המלב"ץ "כרוכה בהקצאת משאבים גדולה שלא נמצא לה מקור מתאים".
במהלך הביקורת מינה ראש שירותי בריאות הציבור ועדה לארגון מחדש של המעבדות לבריאות הציבור שתציע חלופות למבנה ארגוני חדש של חמש המעבדות לבריאות הציבור, וקבע דיון עם הוועדה לסוף ינואר 2016.
יש לראות בחומרה את התנהלות משרד הבריאות בעניין זה: בחמש עשרה השנים האחרונות מינה שש ועדות, חמש מהן המליצו על שינוי ארגוני של המע בדות לבריאות הציבור, והאחרונה (בשנת 2007 ) המליצה, כאמור, על הקמת מעבדה מרכזית אחת.
שינוי ארגוני לא בוצע, המצב התשתיתי והפיזי של המעבדות הוא בכי רע, ובמהלך הביקורת מינה המשרד ועדה נוספת78.
78 ,ראו גם מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011- התשע"ב, "ועדות בשירות המדינה", עמ' 11 , בדוח נסקרו ליקויים שעלו בבדיקת פעילותן של תשע ועדות והפעולות שנקטו משרדי הממשלה ליישום המלצותיהן.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, המשרד אינו יכול להיתלות בטענה של מחסור במשאבים.
עקב מרכזיותן של המעבדות לבריאות הציבור והאחריות הרבה המוטלת עליהן בהבטחת בריאות הציבור - ראוי שהמשרד יעריך את העלות הנדרשת ליישום ההמלצות, יקבע סדרי עדיפויות לפעילויות המתחייבות מיישומן, יגבש תכנית עבודה מדורגת המלווה בהערכת תקציב תואמת ויגישה למנכ"ל המש רד.
ראוי גם שמנכ"ל משרד הבריאות ייכנס לעובי הקורה בנוגע למבנה הארגוני הראוי של המעבדות שיביא לידי אפקטיביות מיטבית שלהן.
ולחלופין - אם המשרד סבור שאין מקום לאיחוד המעבדות, עליו לקבוע זאת באופן חד -משמעי וללוות זאת בפעולות הכרחיות - לאתר את הליקויים והחולשות במבנה הארגוני הקיים ולגבש תכנית שתיתן לכך מענה הולם.
מוצרי המזון עלולים לפגוע בבריאות הצרכנים במקרים של תקלה בתהליך ייצורם, או שלא נשמרו כראוי, א ו שהוכנסו בהם רכיבים שאינם ראויים, או שהם מכילים רכיבים וחיידקים שנמצאו מסוכנים לבני אדם .
החשש מהסכנות הקשורות לצריכת מזון והצורך בהגברת הפיקוח על ייצורם וייבואם הביאה גם ל ידי עלייה במודעות הציבור לסכנות אלו, והיא התחזקה בעיקר לאחר "פרשת רמדיה" שנחשפה בנובמבר 2003 והייתה אבן דרך בהעלאת מודעות הציבור לחשיבות הפיקוח על המזון.
האסדרה בתחום הפיקוח על מוצרי המזון ועל בדיקות המזון אינה יעילה: הפיקוח נעשה בידי גורמים רבים ו בשל כך יש ריבוי תקנות, צווים ודרישות של גורמי פיקוח שונים המגדילים את הוצאות יצרני המזון והיבואנים וגורמים להתייקרות המזון.
המעבדות לבריאות הציבור של משרד הבריאות פועלות באופן מבוזר ולא יעיל, ללא מיצוי של המשאבים שלהן וללא ראייה מערכתית כוללת.
הן פועלות גם ללא הסמכה של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.
למשרד אין תכנית לחידוש המעבדות ולהצטיידותן והן סובלות ממחסור בכוח אדם מקצועי ומאבדן מוקדי ידע.
גם בהיבט הבריאותי עלו ליקויים: (א) המשרד מתיר, בניגוד למדינות מערביות, מכירת מזון הנגוע בחיידקים מסוכנים כמו סלמונלה וקמפילובקטר; (ב) ישנם רכיבים וחיידקים מסוכנים במזון שמעבדות בריאות הציבור אינן יכולות לבדוק אותם והמשרד לא נתן לכך מענה; (ג) למוצרי מזון מסוימים יש תקנים אך הם לא עודכנו, ולאחרים לא נקבע תקן כלל.
הפיקוח של משרד הבריאות על המזון אינו יעיל, והוא גורם להכבדת הנטל הבירוקרטי ולהתייקרות המזון; למשל, המשרד אינו מפקח על כך ששחרור מזון מיובא מהנמלים ייעשה בתוך פרקי הזמן שנקבעו, ולכן מתארכת תקופת האחסנה; היקף המזון שהוגדר רגיש ומ חייב התייחסות מיוחדת בפיקוח עליו, גדול במידה ניכרת מזה שבמדינות המערב המפותחות; אגרות מרובות מוטלות על ספקי מזון בשל התקנה המחייבת תשלום אגרה במעבר של מזון בכל רשות מקומית.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עלמשרדי הממשלה הנוגעים בדבר - משרדי הבריאות, החקלאות, הכלכלה והאוצר - לפעול בנחישות יתרה כדי שתושבי ישראל יזכו למזון שאיכותו אינה מוטלת בספק.
על משרד הבריאות להקטין את נטל הבירוקרטיה ולהקל על היצרנים והיבואנים, ולוודא כי המעבדות לבריאות הציבור יפעלו בסמכות, ביעילות, במקצועיות ומתוך שיפור מתמיד.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהממשלה תבחן בחיוב את הצורך במרכוז סמכויות הבקרה והפיקוח על המזון בידי גוף אחד, למשל - הקמת רשות מזון לאומית.
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד הבריאות 547 .
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
משרד הבריאות מפעיל מערך פיקוח ובקרה על הפעילות הרפואית של כלל בתי החולים בארץ, לרבות בתי החולים הציבוריים .
הדסה, כמו שאר בתי החולים הציבוריים, כפופה לרגולציה (אסדרה) של המדינה (משרד הבריאות) בהיבט הרפואי, ולכן היא מחויבת בין היתר להפעיל חדר מיון, לקיים הסכמי שכר קיבוציים ולפעול בכפוף למחירים שקובעת המדינה .
אולם בעוד 11 בתי החולים הממשלתייםמקבלים סיוע תקציבי מהמדינה בכל שנה, ושמונת בתי החולים של הכללית יכולים לקבל תמיכה מהקופה, שבעצמה מקבלת תמיכות מהממשלה, בתי חולים ציבוריים דוגמת הדסה אינם זכאים לתמיכה ישירה מתקציב המדינה; הניהול התקציבי והכספי שלהם הוא באחריותם, והמקורות התקציביים שלהם הם תשלומי קופות החולים עבור השירותים שמבוטחיהן מקבלים אצלם, וכן מקורות אחרים, לרבות תרומות ואשראי בנקאי.
פעילותם דומה אפוא לזו של בתי החולים הממשלתיים ושל בתי החולים של הכללית, אם כי הם פועלים בסביבה עסקית שונה.
ההסתדרות המדיצינית הדסה כוללת את בית החולים הדסה עין כרם ואת בית החולים הדסה הר הצופים בירושלים.
המרכז הרפואי הוקם בידי ארגון נשות הדסה13 .
המרכז הרפואי מאוגד כחברה ל תועלת הציבור (חל"ץ)14.
חברי החל"ץ הם ארגון סיוע רפואי של הדסה ובעלי תפקידים בארגון נשות הדסה.
ארגון נשות הדסה הוא הבעלים של הדסה, וחלק מחברי הדירקטוריון ממונים על ידו 15.
הדסהוהאוניברסיטה העברית בירושלים משתפות פעולה בהפעלת חמישה מוסדות רפואיים אקדמיים: ארבעה נמצאים בתחומי המרכז הרפואי הדסה עין כרם: בית הספר לרפואה, בית הספר ל סיעוד, בית הספר לרפואת שיניים ובית הספר לבריאות הציבור; והחמישי - בית הספר לריפוי בעיסוק, בהדסה הר הצופים .
נוסף על כך, בית הספר לרוקחות של האוניברסיטה העברית הוא חלק מהפקולטה לרפואה, ואף הוא נמצא בתחומי הדסה עין כרם.
המרכז הרפואי הדסה הוא בית חולים שלישוני -אוניברסיטאי 16 ומרכז-על לטראומה 17 .
במרכז הרפואי 1,149 מיטות אשפוז, ומועסקים בו עובדים בכ- 5,000 :משרות800 ,רופאים 2,200 ,אחיות500 אנשי מקצועותפרא-רפואיים ו- 1,500 עובדימינהל ומשק.
מחזור הפעילות השנתי של המרכז הרפואי קרוב לשני מיליארד ש"ח, והמרכז מעניק שר"פ, וכן שירותים הכלולים בסל שירותי הבריאות.
החל בשנת 2003 חל גידול עקבי בגירעון המצטבר של המרכז הרפואי הדסה, ובסוף שנת 2012 הוא הגיע לכ-%67 מהמחזור.
מתחילת שנת 2014 היה המרכז הרפואי בהקפאת הליכים18 בעקבות משבר כלכלי -תקציבי עמוק שאליו נקלע - גירעון מצטבר של כ -1.
13 בית החולים הדסה הר הצופים הוקם ב- 1939 ובית החולים הדסה עין כרם הוקם ב- 1961 .
15 ,על פי הסכם ההבראהבדירקטוריון חברים תשעה, כולל היו"ר; ארבעה מהם ממונים בידי ארגון נשות הדסה, ארבעה בידי ועדה ציבורית, והיו"ר ממונה בהסכמת ארגון נשות הדסה ונציגי המדינה.
16 בית חולים הפועל בשיתוף פעולה עם בית ספר לרפואה של אוניברסיטה, ומשמש את בית הספר לרפואה במסגרת ההוראה הקלינית - פעילות שבה הסטודנטים לרפואה צופים ומשתתפים בעבודה מעשית בבית החולים בהדרכת רופאים מסגל בית החולים.
17 משרד הבריאות הגדיר שישה "מרכזי-על" לטראומה בפריסה ארצית, שבין השאר כוללים יחידה לנוירוכירורגיה (המרכז הרפואי רמב"ם, המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא, הדסה, המרכז הרפואי רבין, המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי והמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה).
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בפברואר 2014 מינתה שרת הבריאות דאז ח"כ יעל גרמן צוות בראשות מר אבי גבאי לבחינת משבר הדסה ולגיבוש המלצות למניעת משברים עתידיים בבתי החולים הציבוריים המצויים בבעלות פרטית.
באפריל 2014 הגישהצוות את המלצותיו.
על פי הדוח כמה גורמים חברו יחד והביאו את המרכז הרפואי הדסה למשבר אשר איים על המשך קיומו.
להלן הגורמים: (א) משרדי הבריאות והאוצר לא יצרו מנגנוני סיוע, פיקוח ובקרה פיננסית זהים לכלל בתי החולים הכלליים בישראל, ובייחוד ל בתי החולים הפרטיים שמחויבים במתן שירות ציבורי, דוגמת הדסה.
מנגנונים אלה דרושים בד בבד עם האסדרה ההדוקה של ההיבטים הרפואיים בבתי החולים.
כמו כן, לא היה מעקב פיננסי שוטף אחר המתרחש בהיבטים הניהוליים -כלכליים בבתי החולים הללו; (ב) ההסתדרות המדיצינית הדסה , הבעלים של המרכז הרפואי, עסקו בגיוס כספי תרומות בהיקפים עצומים והזרמתם לבית החולים, אך לא ניווטו נכונה את בית החולים.
גם כאשר הכירו בכך שקיימת בעיה כלכלית של ממש, המשיכו לפעול במנגנונים שמשקפים ממשל תאגידי לקוי, שאינו מתאים לארגון ציבורי המספק שירות חיוני לבריאות הציבור במאה ה -21 .
מתן הנחות גבוהות באופן ניכר מהממוצע לקופות החולים היה חלק מבעיות הניהול ; (ג) לחברי הדירקטוריון ו ליושבי הראש שלו, ובראשם הדירקטורים הישראלים, לא הי יתה יכולת השפעה מהותית על ניהול בית החולים, בשל מבנה הממשל התאגידי; (ד) הנהלות הדסה, שיצרו לאורך השנים איכות רפואית ומצוינות מחקרית, פעלו לבניית מרכז רפואי מודרני וחדיש, אך בד בבד ניהלו ארגון ניהולי וכלכלי חלש ולא גמיש, שלא היה מסוגל להתמודד במהירות וביעילות עם השינויים שחלו במערכת הבריאות בשנים האחרונות; (ה) ועדי העובדים (למעט ועד האחיות) הביאו במשך השנים לגידול ניכר בכוח האדם ולתוספות ועליות שכר החורגות מן המקובל לפי ההסכמים הציבוריים של שאר עובדי מערכת הבריאות, ובזמן המשבר לא התגייסו למאמץ לצמצ ום ההוצאות ; (ו) ההנהלה שכיהנה עד אמצע שנת 2014 עסקה לא מעט בהאשמות ו בהסתכלות אחורה , ולא עשתה די כדי להנהיג את העובדים והרופאים, לחבר אותם לחזון משותף ולרתום אותם למהלך החילוץ; (ז) לאופן ניהול השר"פ משקל רב בבעיות הניהול של הדסה, שכן נוצר "עיוות מבני אשר פוגע במוטיבציות הניהוליות": מדובר במנגנון שחלק מהרופאים והמנהלים הבכירים בבית החולים הפעילו לטובתם האישית תוך יצירת עיוותים תפעוליים, שירותיים וכלכליים.
בתחילת יולי 2014 אישרה ועדת הכספים של הכנסת, בהתאם להסכם ההבראה19 שגובשעל בסיס הסדר הנושים שאושר בידי בית המשפט, סיוע שבע -שנתי של כ-1.
4 מיליארד ש"ח למרכז הרפואי הדסה (ההסכם נחתם ביוני 2014 , תקופת ההבראה שהוגדרה בו הייתה מ - 1.
20 , וכמחצית מהסיוע ניתנה בשנה הראשונה20) .
מטרת הסכם ההבראה להביא את המרכז הרפואי לאיזון תקציבי בר-קיימה באמצעות צמצום של ממש בהוצאות כוח אדם וגידול בהכנסות, ובאמצעות תמיכה של המדינה ושל ארגון נשות הדסה.
בהסכם נקבע שעל המרכז הרפואי לבצע שינויים מהותיים בפעילותו, ובהם: שינויים בממשל התאגידי ובהם שינוי הרכב הדירקטוריון, כך שלארגון נשות הדסה לא יהיה עוד רוב בהרכב, ותגבר השפעתה של המדינה על מינוי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל; הסדרת פעילות השר"פ במרכז הרפואי; התייעלות על ידי הקטנת ההוצאות והגדלת ההכנסות; וצמצום מספר המשרות.
לצורך מעקב אחר ביצוע הסכם ההבראה מינתה הממשלה חשב מלווה (ממשרד רואי חשבון פרטי).
כמו כן, ועדת השלושה, הכוללת נציגים בכירים של משרדי הבריאות והאוצר (אגף החשב הכללי ואגף התקציבים), עוקבת אחר מימוש הסכם ההבראה.
הסכם שנערך בין ממשלת ישראל, בין הדסה ובין ארגון נשות הדסה 20 סעיף27 להסכם ההבראה קובע כי כנגד הסיוע הכספי של המדינה, בית החולים וארגון נשות הדסה יעבירו למדינה את כל הנכסים שאינם משמשים את בית החולים לפעילותו השוטפת בסך שלא יפחת מ-150 .
מיליון ש"ח משרד הבריאות 549 .
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הסכם ההבראה נבנה באופן המבטיח שתזרים המזומנים של הדסה יהיה מאוזן עד לסוף שנת 2020 .
בסוף שנה זו תופסק תמיכת המדינה בהדסה בסך כ-100 מיליון ש"ח בשנה, תופסק תמיכת ארגון נשות הדסה בפעילות השוטפת של בית החולים בסך כ-70 מיליון ש"ח בשנה (19 מיליון דולר בשנה) וכן תועבר למדינה הכנסה מהשכרת נכסים בסך כ-10 מיליון ש"ח בשנה (הנכסים יועברו לידי המדינה).
דהיינו, החל משנת 2021 יצטמצמו הכנסות בית החולים בכ-180 מיליון ש"ח לשנה לפחות.
נוסף על כך, בשנים שלאחר סיום הסכם ההבראה יידרש בית החולים להחזיר הלוואה שנלקחה מהעובדים בסך כ-120 מיליון ש"ח והלוואה בסך100 .
מיליון ש"ח שהתקבלה מהמדינה בינואר 2015 החליט מבקר המדינה להחיל את הביקורת על ההסתדרות המדיצינית הדסה לפי סעיף 9(8 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 ]נוסח משולב[21.
בחודשים פברואר -אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה חלק מהמרכיבים הנוגעים למשבר בהדסה, את השינויים שחלו בהם, וכיצד הם עתידים להשפיע על האיתנות העתידית של הדסה, ואלו הם: עיכוב במינוי מנכ"ל על פי הסכם ההבראה; שר"פ; גירעון המרכז הרפואי; פיקוח משרדי הבריאות והאוצר על מצבם של בתי חולים ציבוריים; הסכמי עבודה בהדסה; והשיהוי במעבר מבניין האשפוז הישן למגדל החדש.
הסכם ההבראה עסק בנושאים נוספים שאותם לא בדק משרד מבקר המדינה.
הבדיקה נעשתה בהדסה, במשרד הבריאות ובמשרד האוצר.
בדיקות השלמה נעשו בשלוש קופות חולים - הכללית, לאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) וקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת).
עיכוב במינוי מנכ"ל על פי הסכם ההבראה .
היציבות וההמשכיות של הניהול הכרחיות להתנהלותו התקינה של הארגון, ובמצב של משבר הן חיוניות להבטחת הישרדותו.
הנהלת הארגון מנהיגה ומובילה אותו להשגת מטרתו ויעדיו, תוך שימוש במשאביו - המשאבים האנושיים, המשאבים הפיננסיים והמשאבים החומריים .
המנכ"ל הוא המנהל את הארגון בפועל, בהתאם למדיניות הדירקטוריון; עליו מוטלת האחריות להגשמת מטרות הארגון, והוא המקבל את ההחלטות השוטפות עבור הארגון ומוביל את הניהול השוטף שלו.
הנעת העובדים היא מרכיב חיוני בתפקידי המנכ"ל והיא הכרחית להצלחת פעילות הארגון.
משבר בארגון יוצר אי -ודאות וחששות רבים אצל העובדים, וכך קרה גם בהדסה.
שיתוף העובדים במידה הראויה בתהליך ההבראה הוא חיוני להצלחתו.
יצוין כי את עובדי הדסה מייצגים שישה ועדים - ארבעה ועדי רופאים 22 , ועד האחיות וועד עובדי המינהל והמשק (מנמ"ש).
22 ועד הרופאים המנהלים, ועד הרופאים הבכירים, ועד הרופאים הצעירים וועד רופאי השיניים .
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משנת 2001 ועדסוף שנת 2011 , כיהן כמנכ"ל הדסהפרופ' שלמה מור יוסף.
מאז ועד מועד סיום הביקורת, במשך ארבע שנים , כיהנו בהדסה בפועל חמישה מנכ"לים: (א) מנובמבר 2011 עד ינואר 2013 פרופ' אהוד קוקיה; (ב) מינואר עד יוני 2013 גב' אסתר דומיניסיני23 .
ופרופ' יובל וייס היו שותפים בניהול המרכז הרפואי (ממלאי מקום); (ג) מיוני 2013 עד יוני 2014 פרופ' אביגדור קפלן; (ד) החל ביוני 2014 , תחילתיישום הסכם ההבראה, פרופ' תמר פרץ, ממלאת מקום מנכ"ל24.
הסכם ההבראה קובע כי יו"ר הדירקטוריון ימונה באישור הדירקטוריון, על פי המלצת ארגון נשות הדסה ובהסכמת נציגי המדינה, בתוך 60 ,ימים ממועד כניסתו לתוקף של הסכם ההבראה קרי ב- 24.
יום ממינוי היו"ר יפעלו הצדדים לגיבוש הסכם למינוי מנכ"ל קבוע עוד קובע ההסכם כי הדירקטוריון ימנה ועדת איתור, וזו תמליץ לו לפחות על שני מועמדים למשרת מנכ"ל.
לאחר אישור נציגי המדינה (מנכ"לי משרדי הבריאות והאוצר) יובאו שמות המועמדים לאישור הדירקטוריון.
בביקורת עלה כי רק בסוף נובמבר 2014 , באיחור של חודשיים, מונה יו"ר דירקטוריון.
ועדת איתור לבחירת מנכ"ל מונתה בדצמבר 2014 , וכעבור שלושה חודשים, במרץ 2015 , הגישה לנציגי המדינה את המלצתה על שני מועמדים.
לדברי מנכ"ל משרד האוצר, נציגי המדינה זימנו לאחר מכן מועמד אחד לריאיון, אולם הוא לא הגיע אליו ולא השיב אם הוא רואה את עצמו מועמד לתפקיד, והמועמד השני הסיר את מועמדותו.
שר הבריאות ח"כ יעקב ליצמן, שמונה במאי 2015 (לתפקיד סגן שר בתחילת כהונתו), העלה את שמו של פרופ' זאב רוטשטיין, מנהל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא דאז כמועמד.
ביוני 2015 המליצה ועדת האיתור על מועמדותו של פרופ' רוטשטיין למשרת מנכ"ל הדסה.
ועדת האיתור כתבה למנכ"לי משרדי הבריאות והאוצר כי לאור דחיפות העניין, מינויו של פרופ' רוטשטיין יובא לאישור דירקטוריון הדסה באותו יום בכפוף לאישור נציגי המדינה ומתוך הנחה "כי נוכח הדחיפות והתמשכות התהליך עד כה - תהליך האישור הפנים-ממשלתי יסתיים כבר בימים הקרובים, ולא יאוחר מה-21 ביוני 2015"25.
'נוכח תובענה המתנהלת נגד פרופ רוטשטיין בבית הדין המשמעתי לעובדי המדינה, נדרשה מעורבותו של היועץ המשפטי לממשלה, והוא אישר בסוף אוגוסט 2015 למנותו למנכ"ל הדסה, בכפוף לאישור הגורמים המוסמכים.
פרופ' זאב רוטשטיין נכנס לתפקידו בתחילת 2016.
23 גב' אסתר דומיניסיניניהלה את המרכז הרפואי נוסף על תפקידה כיו"ר מועצת המנהלים.
24 מן הראוי לציין כי באותה תקופה חלו גם חילופים תכופים של יו"ר הדירקטוריון, שכן משנת 2010 כיהנוארבעה יושבי ראש: (א) מיוני 2010 עד דצמבר 2011 ;מר יוסי רוזן (ב) מדצמבר 2011 עדאוקטובר 2013 ;גב' אסתר דומיניסיני (ג) מאוקטובר 2013 עד נובמבר 2014 ;מר אבי בלשניקוב כממלא מקום (ד) החל בנובמבר 2014 - .
גם דירקטוריון הדסה פנה לנציגי המדינה בבקשה להחיש את אישור המינוי של מנכ"ל קבוע משרד הבריאות 551 .
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במשך פחות מארבע שנים כיהנו בפועל בהדסה חמישה מנכ"לים, שלושה מהם כממלאי מקום, לעתים גם חלק ניכר מההנהלה הוחלף.
לא זו בלבד, אלא שמיוני 2014 , יותר משנה ורבע מחתימת הסכם ההבראה, המרכז הרפואי התנהל ללא מנכ"ל במינוי של קבע.
יש לציין כי רואי החשבון של הדסה כללו בחוות דעתם על הדוחות הכספיים לשנת 2014 הערת "עסקחי"26.
בין הסיבות לכך, הם ציינו כי במועד אישור הדוחות הכספיים, ספטמבר 2015 , מינויו של מ נכ"ל כפי שנקבע בהסכם ההבראה עד יין לא הושלם, והדבר מעלה , בין היתר, ספקות של ממש ביכולתו של בית החולים להמשיך לפעול כעסק חי.
בביאור להערה נכתב כי בית החולים מתמודד עם אתגרים מתמשכים, ובהם שיפור בממשל התאגידי והניהולי (ראו להלן בפרק "גירעון הדסה").
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והאוצר כי תחלופה כה תכופה של מנכ"ל בארגון גדול ומורכב כמו הדסה, ולע תים גם תחלופה של חלק ניכר מההנהלה , וכן היעדר מנכ"ל במינוי קבע - יש להם השפעות שליליות והם פוגעים בארגון כולו.
על אף מחויבות ההנהלה הנוכחית של המרכז הרפואי (בעת תקופת הביקורת) ליישומו המלא של הסכם ההבראה, ארעיותה פוגעת ביכולתה למלא את תפקידה באופן מיטבי.
תחלופה גבוהה פוגמת בהעברה מסודרת של מידע מההנהלה היוצאת לזו הנכנסת, ועקב כך נפגע הזיכרון הארגוני.
זאת ועוד, כדי ש מנהל הארגון יוכל להוביל את ביצוע ההסכם ולרתום אליו את הנהלת הארגון ועובדיו, נדרשת הגדרה ברורה ונחרצת של מעמדו.
ביצוע הסכם ההבראה מחייב אוסף של פעולות שעל ההנהלה לנקוט , ושעלולות לעורר התנגדויות של העובדים - חלקן שינויים מהותיים בתהליכי העבודה וחלקן עלול לפגוע בתנאי העבודה של עובדים; מנכ"ל זמני שמעמדו אינו ברור יתקשה להוביל ולהניע את העובדים להשגת יעדי הסכם ההבראה.
כמו כן, קיימים קשיים בניהול הנובעים, בין היתר, מחוסר שיתוף פעולה של ועדי העובדים עם ההנהלה, מאחר שהם רואים בה הנהלה זמנית שתוחלף, ואתה גם השינויים שיידרשו לערוך .
גורמים רגולטוריים המלווים את יישום הסכם ההבראה טוענים כי ל חוסר האמון בין ועדי העובדים להנהלות המתחלפות יש חלק בכך שיישום ההסכם מתקדם באטיות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתב אגף החשב הכללי במשרד האוצר שיכולת היישום של הסכם ההבראה נפגמה גם בשל התנהלות הדירקטוריון, בהובלת היו"ר, הפועל זה תקופה ממושכת במטרה להביא לאלתר לסיום כהונתה של מ"מ המנכ"ל, לרבות בתקופות שבהן מצבו הכספי של בית החולים היה חמור במיוחד.
זאת ועוד, הדירקטוריון פעל תוך שהוא מתערב בניהול השוטף של ענייני בית החולים, כולל מתן הנחיות לחברי הנהלה וניהול קשר שוטף עם ועדי העובדים, מנהלי מחלקות ועובדי בית החולים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2016 , כתב דירקטוריון הדסה כיסיום כהונתה של מ"מ המנכ"ל נעשה בהתאם להסכם ההבראה ונוכח ההחלטה למנות את פרופ' רוטשטיין למנכ"ל קבוע.
עוד הוסיף הדירקטוריון כי בית החולים פעל כדין, באופן שעולה בקנה אחד עם הוראות הסכם ההבראה, ובמסגרת סמכויותיו, אחריותו ומחויבותו.
ההחלטות שקיבל הדירקטוריון, אשר אליהן מתייחסת החשבת הכללית, התקבלו בתהליך סדור וענייני, לאחר סדרת דיונים מעמיקים שנמשכו על פני תקופה ארוכה, ובשקיפות כלפי ועדת הביקורת החיצונית של הדסה וכלפי נציגי המדינה הרלבנטיים.
"נציגי המדינה" בהקשר זה, כהגדרתם .
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהסכם ההבראה, הם מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"ל משרד הבריאות, אשר כאמור, הדירקטוריון עדכן אותם ופעל מולם בשקיפות ובתיאום.
חוק החברות, התשנ"ט- 1999 קובע את סמכויות הדירקטוריון ותפקידיו- מתווה מדיניות הארגון ומפקח על ביצוע תפקידי המנהל הכללי ופעולותיו, ובכלל זה - קובע את תכניות הפעולה שלו, עקרונות מימונן וסדרי העדיפויות ביניהן.
בלי להיכנס לשאלה האם חרג הדירקטוריון מתפקידיו אלו והפר את האיזון הנדרש בין תפקיד הדירקטוריון לתפקיד ההנהלה, ראוי לפעול בעניין זה בכיוון צופה פני עתיד - על משרד הבריאות, משרד האוצר ודירקטוריון הדסה לפעול בשיתוף פעולה לכניסה מוצלחת, יציבה ויעילה של המנכ"ל החדש להדסה .
אין זה סביר שבתקופה כה קריטית למרכז הרפואי הדסה, ובמשך זמן כה ארוך, הוא התנהל ללא מנכ"ל קבוע; הדבר השפיע על יציבותו הכלכלית הרעועה ועל היכולת להביא ליישום מוצלח של הסכם ההבראה ולאיתנות כלכלית .
ליקויים בשירותי רפואה פרטית (שר"פ) .
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק או חוק ביטוח בריאות), קובע כי עקרונות היסוד שעליהם יושתת ביטוח הבריאות הם צדק, שוויון ועזרה הדדית.
מקורות המימון של מערכת הבריאות בישראל הם ציבוריים ופרטיים, ובכלל זה כספי תרומות.
מקורות המימון הציבוריים הם תקציב המדינה ותשלומי דמי ביטוח בריאות למוסד לביטוח הלאומי.
המימון הפרטי נחלק לשלושה סוגים: תשלום עבור שירותי בריאות נוספים (להלן - שב"ן) של קופות החולים (כולל השתתפות עצמית), תשלומים עבור שירותים שאינם כלולים בחוק וביטוחי בריאות פרטיים.
בשנים 2014 -2012 הסתכם המימון הפרטי של מערכת הבריאות בישראל בממוצע ב כ-39% .
מההוצאה הלאומית על בריאות לנוכח האפשרות שניתנה למבוטח במסגרת השר"פ לבחור את הרופא המנתח ואף ליהנות מזמן המתנה קצר יותר לניתוח מאשר במערכת הציבורית - בשנים האחרונות חל גידול ניכר בצריכת שירותי בריאות במערכת הפרטית במימון השב"ן , ובעקבות כך חל גידול בפעילות הפרטית בבתי החולים הציבוריים ובבתי החולים הפרטיים.
שר"פ פועל עשרות שנים בבתי החולים הציבוריים.
שר"פ הופעל גם בבתי החולים הממשלתיים משנת 1997 , אולם הופסק באוגוסט 2002 בעקבות חוות דעתו של הי ועץ המשפטי לממשלה שניתנה בפברואר 200227 , וכיום ניתן לבחור רופא רק בבתי חולים ציבוריים במסגרת השר"פ או בבתי חולים פרטיים.