HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ישראל מדורגת במקום הOECD- נקודות בממוצע ה487 נקודות, לעומת470 חברות27 המדינות36 מבין29- המדינות שהשתתפו במבחן, ורק במקום ה77 במדרג שהשתתפו בחלק זה של המבחן.
יצוין כי הנתונים מצביעים על כך שבין OECD-ה 9 קיימת ירידה (לא מובהקת) של 2018- לזה שנערך ב 2015-המבחן שנערך ב נקודות) בתחום אוריינות הקריאה.
470- נקודות ל479-נקודות (מ מניתוח הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) של תוצאות הבחינה עלה כי פיזור הציונים בישראל הוא הגדול בעולם, וכי בתחום אוריינות הקריאה (אך גם בשאר התחומים) קיימים פערים ניכרים בהישגים בין תלמידים דוברי עברית לתלמידים דוברי ערבית (לטובת דוברי העברית).
שיעור 144 כך לדוגמה, באוריינות קריאה הפער ביניהם עומד על לבחינה 2015- המתקשים בתחום זה בקרב דוברי הערבית עלה בין הבחינה ב .
13%- ב2018-ב עוד מצאה ראמ"ה כי ככל שהרקע החברתי-כלכלי של התלמידים גבוה יותר, כך 100- שלהלן, המצביע על פערים של כ8 הישגיהם גבוהים יותר, כמתואר בתרשים נקודות בציוני תלמידים בישראל בין תלמידים מרקע חברתי-כלכלי נמוך ובין צרפת לא השתתפה בחלק זה של המבחן.
27 64 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,OECD-.
האמור מאפיין גם את רוב מדינות ה28תלמידים מרקע חברתי-כלכלי גבוה אבל פיזור הציונים בקרב התלמידים בישראל בעלי רקע חברתי-כלכלי שונה גדול .
OECD-יותר מזה של ה 2018 ציוני תלמידי ישראל במבחן פיזה:8 תרשים על פי הרקע החברתי-כלכלי על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כמו כן, שיעור 2015( פערים אלה התרחבו לעומת מבחן פיזה הקודם המצטיינים גדול יותר ככל שהרקע החברתי-כלכלי גבוה יותר.
כך לדוגמה, ברקע הגבוה.
19% ברקע הנמוך ועל3% באוריינות קריאה שיעור זה עומד על ): מבחן נוסף שיכול להעיד על תוצרי מערכת PIAAC ( אינדיקציות ממבחן פיאא"ק החינוך הוא סקר מיומנויות הבוגרים, שהוא חלק מהתוכנית הבין-לאומית להערכת מדינות מרחבי 30-.
בסקר משתתפות יותר מ 29 OECD-כישורי בוגרים מטעם ה העולם.
בישראל הסקר נערך על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשיתוף ) 65 עד16 ראמ"ה.
הסקר מודד את רמת המיומנות של בני נוער ובוגרים (מגיל ואת מידת התאמתה לצורכי שוק העבודה, ונבחנים בו הישגים בשלושה תחומים: אוריינות קריאה, אוריינות מתמטית ופתרון בעיות בסביבה מתוקשבת.
מיומנויות אלה נרכשות לאורך כל החיים במגוון מסגרות, החל בסביבת הבית ובבית הספר וכלה במסגרות שונות המיועדות בעיקר לבוגרים כגון צה"ל, תוכניות להכשרת .
13 ', עמ 2018 תוצאות מפיזה 28 PIAAC - Programme for the International Assessment of Adult Competencies 29 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה65 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עובדים, מוסדות להשכלה גבוהה ורכישת מיומנות תוך כדי התנסות במקומות 2012- התבצע בשלושה סבבים - בשניםPIAAC עבודה.
המחזור הראשון של סקר לינואר 2014 : ישראל השתתפה בסבב השני, בין אפריל2017- ו2015-2014 ,2011 .
2023 - 2022 , ועתידה להשתתף גם בסקר שייערך בשנים2015 19 - 16 לפי תוצאות הסקר, הציונים הממוצעים בישראל בקרב נבחנים שגילם : באוריינות קריאה עמד הציון בישראל על OECD-נמוכים מהממוצע של מדינות ה , והציון הממוצע באוריינות מתמטית עמד על OECD- בממוצע ה270 , לעומת265 .
OECD- בממוצע ה261 , לעומת252 ,19 - 16 מוצג דירוג התוצאות בקרב נבחנים במדינות נבחרות, שגילם9 בתרשים .
30בבחינת המיומנות של פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת מיומנויות פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בקרב נבחנים :9 תרשים , לפי מדינות נבחרות19 - 16 במבחן פיאא"ק בני על פי תוצאות מבחני פיאא"ק, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בישראל 19 - 16 מהתרשים עולה כי הציון הממוצע בקרב נבחנים בשכבת הגילים .
OECD- בממוצע ה285 , לעומת280 בפתרון בעיות בסביבה מתוקשבת עמד על מדינות.
33 מתוך24 מיקומה של ישראל במבחן זה הוא : OECD - ניתוח נתוני פיאא"ק ממחולל הדוחות באתר ה 30 יצוין כי במסגרת המבחן נבחנו גם https://piaacdataexplorer.
org/ ide/idepiaac/ report.
18 חיילים שגילם 66 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מידת הצלחתם (ולמעשה, אי-הצלחתם) של תלמידי מערכת החינוך במבחנים הבין-לאומיים (שבהם כאמור כמעט שלא נבחנו תלמידי המגזר החרדי), בדגש על הפערים בין תלמידים שבאו מרקע כלכלי-חברתי גבוה לתלמידים מרקע כלכלי-חברתי נמוך, משקפת את הישגיות מערכת החינוך בישראל ובמידה רבה את הקושי של התלמידים לשלוט במיומנויות הנדרשות כדי להתמודד עם שוק העבודה המשתנה; היא מצביעה על הצורך שמשרד החינוך ישדרג את מיומנויותיהם ובכך ישפר את מוכנותם לשוק העבודה המשתנה.
שינוי זה מצריך בין השאר גיבוש מדיניות ותוכנית אסטרטגית קוהרנטית בשיתוף דרגים שונים במערכת החינוך, תוך היוועצות בגורמים רלוונטיים בתוך המשרד ומחוצה לו.
לכך יש להוסיף כי כעולה מדוח אקלים וסביבה פדגוגית לשנה"ל התשע"ט שערכה ראמ"ה, רבים מהתלמידים הלומדים בחט"ע (ונמצאים פסע לפני סיום לימודיהם והשתלבותם בשוק העבודה) חשים אף הם, כי בתיה"ס שבהם הם לומדים אינם ) ואינם נותנים להם כלים שיעזרו להם להשתלב בעולם 38%( מכשירים אותם לחיים ).
יצוין כי בקרב התלמידים דוברי העברית ובקרב התלמידים בשכבות 37%( העבודה שלהלן מוצגות 10 החברתיות-כלכליות הגבוהות השיעור גבוה יותר.
בתרשים עמדות התלמידים לפי המגזר והרמה החברתית-כלכלית שאליהם הם משתייכים.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה67 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עמדת תלמידי החט"ע בנוגע להסכמתם עם היבטים הנוגעים:10 תרשים 31לאופן שבו מכשיר אותם ביה"ס לחיים ונותן להם כלים לשוק העבודה בפריסה לפי מגזר בפריסה לפי רמה חברתית-כלכלית על פי נתוני ראמ"ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
לנוכח ממצאי דוח זה, כפי שיפורטו להלן, מודגש הצורך שמשרד החינוך יפעל לגיבוש מדיניותו אשר ממנה תיגזר תוכנית אסטרטגית, וכי המדיניות תוטמע בקרב כל הדרגים במערכת החינוך, תתמקד בהקניית המיומנויות הרלוונטיות, וממנה ייגזרו תוכניות לימוד מותאמות, דרכי הערכה של הישגי התלמידים, סדרי הפעלה חדשים, הכשרת צוותי ההוראה וסביבה לימודית פיזית וטכנולוגית התומכת בהקניית המיומנויות.
בהתבסס על דוח אקלים וסביבה פדגוגית לשנה"ל התשע"ט שערכה ראמ"ה ועל תשובות התלמידים לשנת 31 .
יצוין כי בשאלון שהופנה למורים נוסחו ההיגדים באופן הבא: "אני מרגיש שבית הספר נותן לי כלים 2019 שיעזרו לי להשתלב בעתיד בעולם העבודה"; "בית הספר מעודד את התלמידים ללמוד לימודים אקדמיים בהמשך דרכם באוניברסיטה, במכללה וכד'"; "אני מרגיש שבית הספר מעודד אותי להפיק מעצמי את המרב בתחומים שהם אינם לימודיים לדוגמא: ספורט, מוזיקה, וכד'".
68 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהפעולות הביקורת בפרק זה בדוח, המתמקד בהיערכות מערכת החינוך, בחן משרד מבקר המדינה כיצד נערך מטה משרד החינוך להתאמת מערכת 2020 - מרץ2019 בחודשים ינואר ולהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים לקראת 21-החינוך הישראלית למאה ה שוק העבודה המשתנה.
הבדיקה התמקדה בשלב החינוך העל-יסודי - בחטיבת : 32הביניים ובחטיבה העליונה.
התהליך לגיבוש מדיניות בנושא המיומנויות הנחוצות לתלמיד במאה ה 1 תכנון התהליך וניהולו, בהתבסס גם על לקחים מרפורמת הלמידה המשמעותית והפעולות שעשו יחידות המטה במסגרת זו.
התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי להקניית מיומנויות המאה ה 2 הביניים ובחטיבות העליונות, שילוב המיומנויות בתוכניות הלימודים, שיטות המוקנית 33המדידה וההערכה של התלמידים ומידת הגמישות הפדגוגית לבתיה"ס.
34הבדיקות נעשו במשרד החינוך: במטה המשרד - לרבות במזכירות הפדגוגית , באגף מחקר 36, במינהל הפדגוגי35(להלן - המזה"פ), באגף בכיר תכנון ואסטרטגיה , באגף א' לחינוך על-יסודי במינהל 37)ופיתוח, ניסויים ויוזמות (להלן - אגף מו"פ ראו גם בדוח זה פרק "הסביבה הלימודית בבתיה"ס העל -יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה 32 .
"21-ה גמישות פדגוגית היא "האפשרות הניתנת למוסדות חינוך לקבל החלטות ולפעול באופן עצמאי בסוגיות 33 פדגוגיות, כמו תוכנית לימודים, ארגון זמן, ארגון לומדים, שיטות ודרכי חינוך, הוראה, למידה והערכה ושימוש במשאבי כוח ההוראה לצורך מתן מענה לצרכים המקומיים הייחודיים".
המזה"פ היא 1956- המזה"פ היא גוף סטטוטורי הפועל מכוח תקנות חינוך ממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז 34 הסמכות הפדגוגית העליונה במשרד החינוך, האחראית להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד.
לכל מקצוע יש מפקח מרכז (מפמ"ר), הממונה על תוכניות הלימודים וחומרי הלימוד.
אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה כפוף ישירות למנכ"ל המשרד ועובד מול כל המינהלים והאגפים המקצועיים 35 במטה המשרד.
האגף אחראי לעיצוב התוכניות האסטרטגיות והשנתיות של המשרד ולפיתוח כלים לתכנון ולמדידה עבור רמות המטה, המחוזות ובתיה"ס.
המינהל הפדגוגי הוא הגוף האחראי במשרד החינוך לניהול מערך מוסדות החינוך, ובכלל זה תכנון, פיתוח 36 והקצאה של משאבים ושל כלים ואמצעים הנדרשים ליישום מדיניות המשרד.
אגף מו"פ מופקד על הכוונה, פיתוח, תיקוף והערכות ליישום של תוצרים בתחומי החינוך, בהתאמה 37 לצרכים אסטרטגיים ומערכתיים הנובעים ממדיניות המשרד.
אלו מתבצעים בשיתוף השדה, אגפי המשרד https://edu.
ראו היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה69 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , ובאגף הבחינות וכן במינהל תקשוב38)הפדגוגי (להלן - האגף לחינוך על-יסודי טכנולוגיה ומערכות מידע (להלן - מינהל התקשוב).
כן נערכו בדיקות בבתי ספר (להלן גם - בתי"ס) על-יסודיים ברחבי הארץ.
בדיקות השלמה נעשו במכוני מחקר שלהלן מוצגים המדרג 11 .
בתרשים40 ובמכון סאלד39להוראה, לרבות במכון מופ"ת והקשרים שבין יחידות מטה וגורמים בהם נעשתה הבדיקה.
האגף לחינוך על-יסודי אחראי לפעילות החינוכית בכל בתיה"ס העל-יסודיים ולתיאום מהלכים פדגוגיים 38 בהם עם אגפי הגיל האחרים ועם מינהלים ואגפים מקצועיים אחרים במשרד, וכן עם המחוזות ועם הבעלויות האחראיות לבתיה"ס העל-יסודיים.
בין היתר יש למכון מרכז 40 בחינות, שבו נכתבות בחינות הבגרות במקצועות העיוניים.
את שאלוני הבחינות כותבות ועדות מומחים בתיאום עם המפמ"רים.
70 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המדרג והקשרים בין יחידות משרד החינוך העיקריות בהן:11 תרשים ביצע משרד מבקר המדינה את בדיקתו היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה71 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עוד כללה הבדיקה הליך נרחב של שיתוף הציבור, אשר במסגרתו השתתפו כלל המפקחים המרכזים של תחומי הדעת (להלן - מפמ"רים) בבתיה"ס העל-יסודיים.
64-במסגרת זו הפנה משרד מבקר המדינה בקשה אחידה לקבלת מידע מ מהם (להלן - שאלון המפמ"רים).
במסגרת הליך שיתוף 58-תשובות התקבלו מ הציבור הפעיל משרד מבקר המדינה גם קבוצות מיקוד של רכזי מקצועות ושל .
41) בתי"ס על-יסודיים ממלכתיים (להלן - קבוצות מיקוד11-תלמידים ב נוסף על כך, במסגרת הבדיקה הפנה משרד מבקר המדינה שאלון לכלל מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים בכל המגזרים, בכל המחוזות ובכל סוגי הפיקוח (להלן - מנהלים, והשיבו עליו 1,961-.
השאלון נשלח ל 42)שאלון המנהלים או השאלון מכלל המנהלים).
עיבוד הנתונים שהתקבלו במסגרת שאלון 39%- מנהלים (כ757 .
43המנהלים וניתוחם נעשו באמצעות יועץ סטטיסטי גיבוש מדיניות משרדית מוסכמת להטמעת במערכת החינוך 21-מיומנויות המאה ה הטמעתן של המיומנויות הנחוצות לתלמידי מערכת החינוך לתפקוד מוצלח בחיים , ובכלל זה לשוק העבודה המשתנה, 21-האישיים, החברתיים והמקצועיים במאה ה הוא מהלך פדגוגי מורכב, המצריך שינוי מקיף שתכנונו וביצועו חורגים מתכנון העבודה השנתי השוטף.
לשם השגתו נדרשת מדיניות משרדית כוללת, קוהרנטית וארוכת טווח, שבמסגרתה יגבש מטה המשרד את הכיוון האסטרטגי הנדרש בטרם יוציא את המהלך מהכוח אל הפועל.
גיבושה של מדיניות כזו יבטיח עבודה סדורה של כל השותפים בשרשרת הביצוע, החל בתלמיד ובמורה דרך מנהל בית הספר .
44ומחוז המשרד וכלה ברשות המקומית יודגש כי שאלונים וראיונות, לרבות קבוצות מיקוד, הם כלים שגרתיים בעבודת הביקורת, מאחר שהם 41 מאפשרים לאסוף מידע מאוכלוסייה רחבה הרלוונטית לנושא הביקורת, אוכלוסייה שיתרונה המרכזי הוא במעורבות שלה ובהיכרות הרבה עם נושא הביקורת.
כן עולים מהשאלונים הקשיים של דרגי השטח - המנהלים והתלמידים - בנושאים שנבדקו.
מנהלי בתי ספר שש שנתיים (הכוללים חטיבות ביניים וחטיבות עליונות), מנהלי חטיבות ביניים ומנהלי 42 חטיבות עליונות.
סוגי הפיקוח הם אלו: ממלכתי-יהודי, ממלכתי-ערבי, ממלכתי-דתי וחרדי.
יובהר כי מנהלי החטיבות העליונות משמשים גם כסגני מנהלי בתיה"ס השש שנתיים.
המדגם מאפשר הסקת מסקנות ברמת ביטחון של 43 .
8% עם טעות דגימה של ).
2006( , מכון ון ליר ירושלים והוצאת הקיבוץ המאוחדלקראת מהפכה חינוכית דן ענבר (עורך), 44 72 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,לצורך תיקוף הכיוון האסטרטגי שייבחר למהלך ארוך הטווח של השינוי הפדגוגי ראוי שהמשרד ינקוט שלבים אחדים בתהליך התכנון והגיבוש של עקרונותיו יגבש תמונת מצב על התחום באמצעות איסוף 45ותוצריו, שבמסגרתם בין היתר וניתוחו; ייוועץ עם בעלי הידע והעניין ביחידותיו, במשרדי 46ידע ממגוון מקורות הממשלה, בגופים ציבוריים רלוונטיים ובקרב קבוצות באוכלוסייה שיושפעו מהמהלך.
בהתבסס על כל אלה, על המשרד לגבש את תפיסת העולם שבבסיס המהלך, את השפה המשקפת תפיסה זאת וכן תוכנית פעולה שתכלול מטרות, יעדים, מדדים, כלי ביצוע, משימות ומקורות תקציביים.
אשר לתהליכי ההיוועצות מועצות לאומיות לגיבוש מדיניות חינוך מוסכמת: בנוגע לכיוון האסטרטגי לשינוי פדגוגי, יצוין כי במדינות בעולם המובילות בתחום החינוך פועלות מועצות לאומיות לחינוך (להלן - מועצות חינוך), המשמשות מסגרת לשיתוף אנשי חינוך ואזרחים, כמומחים או כנציגיהם של בעלי עניין, בתהליכי תכנון וקבלת החלטות (ראו להלן).
למועצות אלה תפקיד מרכזי של יצירת ממשק בין בעלי עניין בתחום החינוך ובין רמות שונות של השלטון.
הן מאפשרות ללבן סוגיות שונות שעל הפרק ולהגדיל את ההסכמה בין קהילות וקבוצות שונות, ולהשפיע באופן זה על תכנון המדיניות בתחום החינוך ועל יישומה.
מועצה לאומית לחינוך יכולה לגבש תפיסה אסטרטגית עקרונית למדיניות חינוך לאומית, המוסכמת על מגוון בעלי עניין, מתמשכת ובלתי תלויה ולאפשר בכך, בין היתר, שמירה על רצף של תכנון ארוך טווח בתחום החינוך ועל יישומו, ללא תלות בחילופים של שרי חינוך ומנכ"לים של משרד החינוך.
למועצות החינוך תפקידים וסמכויות מגוונים המשתנים על פי אופייה של המדינה, מבנה הממשל ומערכת החינוך.
לעיתים יש להן מעמד סטטוטורי, ונתונות בידן סמכויות בתחום חינוך חובה המחייבות את מקבלי ההחלטות לקבל את עמדתן, מוצגות דוגמאות לסוגי מועצות חינוך 12 ולעיתים הן רק גוף מייעץ.
להלן בתרשים באירופה, בארה"ב ובקנדה.
, שהוציא האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, מדריך התכנון הממשלתי מתבסס על עקרונות 45 .
1( גרסה מעודכנת כגון מידע מגופי ממשל, פרסומים של מכוני מחקר, ספרי תקציב ושנתונים סטטיסטיים.
46 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה73 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה48, בארה"ב ובקנדה47 מועצות חינוך באירופה:12 תרשים על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המליץ כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך בישראל (להלן - ועדת 2005 בשנת , שבין היתר תייעץ בתכנון ובגיבוש 49דוברת) כי תוקם מועצה לאומית לחינוך מדיניות לטווח ארוך, תאשר כל שינוי מהותי במדיניות החינוך וכן את יעדי העל של מערכת החינוך ואת הגדרת הליבה המחייבת, ותשמש במה לדיון לאומי ולשיח ציבורי מתמשך בשאלות חינוך אקטואליות ובשאלות חינוך שיש להן השפעה בטווח הארוך.
בעקבות המלצת הוועדה הוגשו כמה הצעות חוק פרטיות להקמת מועצה ברוב מדינות אירופה.
47 ,)2013 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, (יוני ,מועצות לאומיות לחינוך - סקירה משווה אתי וייסבלאי, 48 .
3 - 2 'עמ לחוק חינוך ממלכתי יוקם ועד חינוך שתפקידו לייעץ לשר החינוך בכל הנוגע להפעלת 12 לפי סעיף 49 .
נקבעו סמכויותיו 14 סמכויותיו לפי חוק חינוך ממלכתי וחוק חינוך חובה, ובסעיף 74 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , שלא הגיעו לכדי חקיקה.
הצעת חוק ממשלתית בנושא הוגשה50לאומית לחינוך בשלהי כהונתו של שר החינוך דאז, ובהודעת משרד החינוך לקידומה 2014 בנובמבר צוין "שיתוף המועצה בגיבוש המדיניות של משרד החינוך לביסוס החינוך בישראל והבטחת היציבות בקידום ומתן ביטוי לכלל הדעות בחברה הישראלית".
הצעת החוק , ואולם הליכי החקיקה לא 2014 בנובמבר30-אושרה בידי ועדת השרים לחקיקה ב קודמו מאז.
על אף זאת, הצורך בהקמתה של מועצה לאומית לחינוך לא ירד מסדר .
51היום הציבורי חסרון קיומה של מועצה לאומית לחינוך כגוף מקצועי אסטרטגי, הכולל מגוון בעלי עניין ובעלי זיקות מתוך המערכת לצד נציגי האקדמיה, השלטון המקומי, התעשייה והכלכלה, לצד חסמים נוספים, הקשו מאוד על גיבוש מדיניות מוסכמת, אשר תבצע שינוי עמוק במערכת החינוך וניתן יהיה להטמיעה כנדרש על מנת לקדם את התאמת מערכת החינוך לשוק העבודה המשתנה.
מומלץ כי משרד החינוך יחדש את בחינת הנושא של הקמת מועצה לאומית לחינוך, לאור המתכונות הקיימות במדינות שונות בעולם, ולנוכח האתגר ארוך הטווח בביצוע שינוי עמוק במערכת החינוך לשם התאמתה לשוק העבודה המשתנה, לצד אתגרים נוספים הניצבים לפתחה, וישלים את גיבוש עמדתו בנושא.
השפעת רפורמת הלמידה המשמעותית והפקת הלקחים ממנה רפורמת הלמידה המשמעותית היא הרפורמה הפדגוגית המשמעותית ביותר שערך ולהקנות לתלמידים 21-המשרד עד כה במטרה להתאים את מערכת החינוך למאה ה .
הרפורמה החלה בשנת הלימודים 52את המיומנויות הדרושות להם בעת הזאת 2008- הגישה קבוצת חברי כנסת את הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשס"ח 2008 בפברואר 50 ,, של חה"כ רונית תירוש, סילבן שלום, מיכאל מלכיאור, דב חנין, אבישי ברוורמן, איתן כבל 3367/17 /(פ הגישו חברי כנסת הצעות חוק באותו עניין, אך 19- וה18 -יצחק לוי, אליהו גבאי וחנא סוייד).
בכנסת ה 757/18 /, פ2009-הן לא הועלו להצבעה במליאת הכנסת (הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשס"ט של חה"כ רונית תירוש, זבולון אורלב, אורית נוקד, דב חנין, נחמן שי וזאב בילסקי הונחה על שולחן של חה"כ דב חנין, 252/19 /, פ2013-; הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשע"ג 1.
הצעת חוק החינוך (תשתית 1.
13 -מוחמד ברכה, חנא סווייד ועפו אגבאריה הונחה על שולחן הכנסת ב , כללה בין השאר הצעה להקמת 2009 , שהגיש חה"כ זבולון אורלב באפריל 2009-לאומית), התשס"ט .
10 - 9 ', עממועצות לאומיות לחינוך - סקירה משווהמועצה לאומית לחינוך.
ראו מובאת בין היתר המלצה להקמת מועצה 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה כך למשל, במחקר המוצג ב 51 לאומית לחינוך שתוביל שינויים על בסיס מתווה תכנוני ארוך טווח, תוך שיתוף מגוון רחב של גורמים .
10 ', עמשםראו רלוונטיים.
), "קידום למידה משמעותית בבתי 2017( ג68 דוח שנתי ראו דוח של משרד מבקר המדינה על רפורמה זו: 52 .
815 - 753 '), עמקידום למידה משמעותיתהספר" (להלן - היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה75 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , ונועדה לחולל שינוי מהותי בתפיסת53)2014 - 2013( (להלן - שנה"ל) התשע"ד הלמידה ובדמות התלמיד, לשנות את ייעודו של המורה ולסייע לתלמידים לבנות עולם עשיר שתואם את התקופה וצרכיה.
ברפורמה זו, כמו ברפורמות דומות שנעשו בעולם, הגיע משרד החינוך להבנה כי מערכת החינוך אינה נדרשת יותר להתמקד רק בידע, אלא עליה לעודד ולפתח בקרב התלמידים יכולות של חשיבה, יצירה, לימוד עצמי ולימוד בצוות, ובד 54בבד לעודד חשיבה ביקורתית, יצירתית וחדשנית, התמודדות עם פתרון בעיות ושימוש בטכנולוגיות מידע כמיומנויות הנחוצות לתלמידים.
שינוי תפיסת הלמידה שהרפורמה נועדה לחולל אמור היה לאפשר הטמעה בקרב תלמידי מערכת החינוך של המיומנויות הנחוצות להם במציאות המשתנה, היוצרת את שוק העבודה העתידי.
משרד החינוך החל ליישם את רפורמת הלמידה המשמעותית בשנה"ל התשע"ה .
בתוכניות האסטרטגיות של 55) בכל בתי הספר בכל שלבי החינוך2015 - 2014( קבע המשרד את יישום2019 - 2017 ולשנים2016 - 2013 משרד החינוך לשנים הגדיר את 2014 .
חוזר מנכ"ל מאוגוסט56"1 הלמידה המשמעותית כמטרה "מספר התפיסה החינוכית של הלמידה המשמעותית ומטרותיה ואת תהליכי ההוראה, ההערכה והפיתוח המקצועי הנגזרים ממנה.
מחקר השוואתי, אשר לו היה שותף המדען הראשי של משרד החינוך, הצביע על , בצורך לחולל רפורמה דוגמת 2014 מדינות נוספות שהכירו עד לאותה עת, שנת מציג את העקרונות המרכזיים לשינוי 13 רפורמת הלמידה המשמעותית.
תרשים התפיסה הפדגוגית ברוח הלמידה המשמעותית בשש המדינות שהשתתפו במחקר.
)2014 " (אוגוסטמשהו טוב קורה עכשיו - אבני דרך בלמידה משמעותית מתוך חוזר מנכ"ל משרד החינוך " 54 .
לתוכנית אסטרטגית זו 2015 במסגרת עדכון מאפריל 56 76 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה עקרונות מרכזיים לשינוי התפיסה הפדגוגית:13 תרשים 57ברוח הלמידה המשמעותית בשש מדינות על פי נתוני המדען הראשי במשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
היעדים והאתגרים של רפורמות הלמידה המשמעותית בשש המדינות עמן יצאנו למחקר השוואתי משותף 57 (מצגת לדיון בהנהלת המשרד), לשכת המדען הראשי, משרד החינוך - ממצאי שלב המחקר הראשון ), בהתבסס על סיכום החלק הראשון של המחקר.
על אף התכנון, למחקר ההשוואתי לא היה 24.
המשך היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה77 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה בדיקת הפעולות שעשה משרד החינוך: 2017 דוח משרד מבקר המדינה משנת (להלן - הדוח הקודם) 58 לקידום רפורמת הלמידה המשמעותית2017 עד מחצית הצביעה על חסרים בביצוע מרכיבי התכנון שהיו דרושים להצלחתה.
בכלל זה, משרד החינוך לא דן ברפורמות דומות שנעשו בעולם ולא הפיק מהן את מסקנותיו, לא גיבש הסכמה בין כל בעלי העניין על מושגי היסוד של הרפורמה ולא יצר מסמך פעולה הקובע את מרכיביה, לרבות יעדים ומשימות לטווח הקצר ולטווח הארוך.
ליקויים משמעותיים נמצאו גם בדרכי ניהול הרפורמה והיערכות יחידות המטה להטמעתה בתחומי הדעת השונים, כמו גם במערך הקיים של מנגנוני ההטמעה ובאי-פיתוח מנגנונים חדשים.
כמו כן, לא גובשה תוכנית הכשרה מערכתית להוראה המקדמת למידה משמעותית ולא גובשו יוזמות לפיתוח מקצועי של מורים כדי להקנות להם דפוסי הוראה חדשים, הנדרשים לקידום יעדי הרפורמה.
בפועל, לא הביאה הרפורמה לשינויים בדפוסי הלימוד 2017 עד סיום הביקורת באוגוסט וההערכה המסורתיים.
ראמ"ה ערכה מחקר מלווה של יישום רפורמת הלמידה מחקר ההערכה של ראמ"ה: ) (להלן - מחקר 2017 - 2014( המשמעותית במהלך השנים התשע"ד - התשע"ז , לימדו 2018 .
הממצאים העיקריים של מחקר ההערכה, שפורסם במאי59)ההערכה כי רובם המכריע של המנהלים והמורים תומכים בעקרונות הרפורמה וסבורים שיש להמשיך וליישם אותה.
המחקר העלה כי קיימת מידה רבה של הפנמה של עקרונות הרפורמה והסכמה עימם.
עם זאת, מחקר ההערכה מצא קשיים מהותיים ביישום הרפורמה ובהם אלו: היעדר זמן מספיק למורים במסגרת העבודה השוטפת בביה"ס לתכנן, לפתח ולהעריך משימות משמעותיות של למידה-הערכה; מחסור בתשתיות פיזיות וטכנולוגיות הנדרשות להטמעת הרפורמה בבתיה"ס; היעדר פעולות פדגוגיות ושינויים פדגוגיים הנדרשים להטמעת הרפורמה בבתי"ס רבים; חוסר הבנה מספקת בקרב חלק ניכר מהמורים ומהמנהלים את המשמעות של למידה משמעותית ואת הדרך שבה יש ליישם אותה.
) לא נמצאו אינדיקציות 2017 - 2016( עוד נמצא במחקר, כי בתום שנה"ל התשע"ז לשיפור כולל במרבית מדדי התוצאה של הלמידה המשמעותית (כפי שהוגדרו ), שבה החל המשרד להפעיל 2014 - 2013( במחקר ההערכה) ביחס לשנה"ל התשע"ד את הרפורמה, בכל הנוגע לרלוונטיות הלימודים וערכם ללומד, מעורבות התלמיד .
קידום למידה משמעותית 58 -, למידה משמעותית: תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים בשנים תשע"ד ראמ"ה, משרד החינוך 59 )).
המחקר כלל מרכיבים כמותיים (כגון שאלונים לתלמידים, למורים ולמנהלי בתיה"ס 2018 (מאיתשע"ז ומרכיבים איכותניים (כגון ניתוח שאלות פתוחות, ראיונות עם בעלי תפקידים במטה המשרד, עם מנהלים, עם מורים ועם תלמידים וכן תצפיות בבתי"ס בכל שלבי הגיל).
מחקרי הערכה ייעודיים קודמים של .
2017 ובינואר 2016 הרפורמה פרסמה ראמ"ה במרץ 78 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בלימודים, היבטים רגשיים-מוטיבציוניים בלמידה, הפעלת אסטרטגיות למידה ועוד.
במבט כולל, נמצא כי ככל ששלב החינוך היה נמוך יותר דיווחו התלמידים והמורים בשכיחות גבוהה יותר על תהליכים של למידה משמעותית ועל קיומם של תנאים התומכים בה; מדיווחי המנהלים עלה שהרפורמה פחות מוטמעת בחטיבות הביניים, בעיקר בכל הנוגע לגמישות ולאוטונומיה בתפקידם ולקיומם של משאבים המאפשרים למידה משמעותית.
בביקורת זו נבדק בדיקה בקרב מפמ"רים ומנהלי בתי"ס וקבוצות מיקוד בבתי"ס: באמצעות שאלון המנהלים עד כמה רפורמת הלמידה המשמעותית הניחה תשתית להקניית סט של מיומנויות, שמידת הקונסנזוס המחקרי בדבר נחיצותם וחיוניותם גבוהה ביותר והוגדרו בשאלון כ"מיומנויות 21-לבוגר מערכת החינוך במאה ה הנדרשות" - חשיבה ביקורתית, יצירתיות וחדשנות, יכולת פתרון בעיות, שיתוף פעולה ועבודת צוות, למידה עצמית, הכוונה עצמית, ניהול מידע ואוריינות ); ונבדק בקרב המפמ"רים עד 21-טכנולוגית ודיגיטלית (להלן - מיומנויות המאה ה כמה השינויים שנעשו בעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית במקצוע שבאחריותם (בשיטות ההוראה, בהערכה, בתוכניות הלימודים ובסביבת הלימודים) יצרו תשתית במסגרתו (להלן - שאלון המפמ"רים).
להלן 21-להקניית מיומנויות המאה ה התפלגות תשובותיהם של מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים והתפלגות תשובותיהם של המפמ"רים: התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, :14 תרשים עד כמה רפורמת הלמידה המשמעותית יצרה תשתית להקניית ?
21-מיומנויות המאה ה המקור: שאלון המנהלים של משרד מבקר המדינה.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה79 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התפלגות תשובות המפמ"רים לשאלה, עד כמה השינויים:15 תרשים שנעשו בעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית במקצוע שבאחריותך במסגרתו?
21-יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה המקור: שאלון המפמ"רים של משרד מבקר המדינה.
עולה כי כמחצית ממנהלי בתיה"ס והמפמ"רים סברו כי 15- ו 14 מתרשימים השינויים שנעשו בבית ספרם, או במקצוע שבאחריותם, בעקבות רפורמת הלמידה במידה רבה או רבה 21-המשמעותית יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה מאוד.
ברם, המחצית האחרת של מנהלי בתיה"ס והמפמ"רים סבורים ששינויים במידה בינונית או פחות מכך.
21-אלה יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה במסגרת קבוצות המיקוד שנערכו עם רכזי מקצועות בבתי ספר, הם הביעו את עמדתם שממנה ניתן ללמוד כי לדעתם לרפורמת הלמידה המשמעותית הייתה השפעה מועטה.
כך למשל, רכזת היסטוריה בחטיבה עליונה התייחסה לאופן ההערכה של התלמידים וציינה שהיא נותרה כפי שהייתה - התייחסות מערכת החינוך לציון בבחינה בלבד, ללא התייחסות לאופן הלמידה ולרכישת מיומנויות למידה.
תהליך שיתוף הציבור שעשה משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שכחמש שנים מאז החל משרד החינוך ליישם את רפורמת הלמידה המשמעותית, סבורים כמחצית מבעלי התפקידים בחינוך העל-יסודי - המפמ"רים, מנהלי בתיה"ס ורכזי המקצוע בבתיה"ס - כי השפעת הרפורמה על קידום הקניית לתלמידי החינוך העל-יסודי לא הייתה רבה.
עמדות 21-מיומנויות המאה ה אלו תואמות במידה רבה את ממצאי מחקר ההערכה של ראמ"ה בכל הנוגע לקשיים המהותיים ביישום הרפורמה ולהיעדר תוצאות משמעותיות שלה.
80 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מרפורמת הלמידה המשמעותית לשיפור הטמעת המיומנויות הפקת לקחים משרד החינוך עמד על העובדה שאחד הגורמים המרכזיים במהלך שינוי המשכי: להצלחת רפורמה בחינוך הוא למידה מרפורמות קודמות ומלקחי יישומן.
על מנת שיוכל לבצע את השיפורים הנדרשים ברפורמת הלמידה המשמעותית באופן אפקטיבי ויגבש את השינויים הנדרשים למהלך אסטרטגי עדכני להקניית מיומנויות , היה עליו לערוך תהליך הפקת לקחים מיישום 21-הנחוצות לתלמידים במאה ה מרכיבי הרפורמה עד כה.