HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכח חשיבות הנושא, מוצע כי כל הגורמים השונים השותפים לו - מערך הסייבר הלאומי, מטה ישראל דיגיטלית ועיריית חיפה - יפעלו לקידומו, במטרה לתת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי473 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | מענה לכלל האתגרים הניצבים בתחום זה לפני עיריית חיפה, ולפני הרשויות המקומיות בכלל.
כמו כן, במטרה לתת מענה לקשיים המשפטיים שעלו, והיות שמדובר בקשיים שעלולים לעמוד גם מול רשויות מקומיות אחרות, מוצע כי אלו יובאו גם לפני הלשכה המשפטית במשרד הפנים, שתוכל לבחון את הסוגיה באופן רוחבי ולחוות דעתה.
סיכום בשילוב טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות יש כדי לפתח את המרחב העירוני, להביא להתייעלות תפעולית וכלכלית של הרשות ולשפר את השירות הניתן לתושבים.
לצד זאת, השימוש בטכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות מעמיד אתגרים משמעותיים, ובעיקר בתחומי הגנת הפרטיות והגנת הסייבר.
תמונת המצב העולה מדוח זה מלמדת על צורך בתכלול ובתמיכה מקצועית ותשתיתית לשלטון המקומי ליישום טכנולוגיות מתקדמות; על קושי ביישום החלטות הממשלה הנוגעות ליצירת מודל לעיר דיגיטלית ולעיר חכמה מוגנת סייבר; ועל קשיים מצד הרשויות המקומיות במימוש פרויקטים דיגיטליים.
תמונה זו מחייבת חשיבה ממשלתית בדבר המעורבות הנדרשת מצד השלטון המרכזי, ובכלל זה בחינה של כמה היבטים: העמדת גורם מתכלל אשר יבטיח כי הטמעת הטכנולוגיות המתקדמות ברשויות המקומיות תיעשה באופן מושכל, מתוך ראייה כוללת ורחבה, תיאום, שיתוף פעולה ואיגום משאבים; הקמת גוף מרכזי לניהול הדיגיטציה והתקשוב ברשויות מקומיות, אשר יסייע ביצירת פלטפורמות ארציות לשימוש כלל הרשויות המקומיות, תוך יצירת סטנדרטיזציה וניצול יתרון הגודל; ביצוע הערכת סיכונים כוללת בתחומי הגנת הפרטיות והגנת הסייבר שתסייע בגיבוש מדיניות לצמצום הסיכונים וניהולם; וגיבוש תוכנית אסטרטגית לאומית לדיגיטציה בשלטון המקומי.
תהליך חשיבה זה ראוי שיעשה בשיתוף מרכז השלטון המקומי.
במסגרת תהליך החשיבה יש לתת את הדעת למערכת היחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי ולמורכבות העומדת בבסיס הרצון לשמר את עצמאות השלטון המקומי 474 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מצד אחד ובין הצורך להתוות מדיניות וסטנדרטים אחידים מצד השלטון המרכזי מצד שני.
הצורך בהתוויית חזון, יעדים וכיווני פעולה מרכזיים שיקבעו לאן מועדות פניהן של המדינה והרשויות המקומיות בתחום זה, מתחדד נוכח שטחה הקטן של מדינת ישראל וההערכה כי אוכלוסייתה צפויה להכפיל ואף לשלש את עצמה בעשורים הבאים, נוכח הפערים בין הרשויות המקומיות ונוכח חשיבות מיצוי התועלות הקיימות בתחום זה לצמצום פערים וחיזוק הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, לחיזוק הממשקים בין השלטון המרכזי והשלטון המקומי, ולהנעת תהליכים מחוללי שינוי, התפתחות וצמיחה לאורך זמן.
מבוא (להלן - החוק או החוק למניעת הטרדה 1998-החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח מינית), נחקק לפני כעשרים שנים ונועד להוקיע את ההטרדה המינית בכל הקשר שהוא ולגבי כל אדם ולהגביר את המודעות הציבורית לחומרת התופעה ולחשיבות כיבוד הזולת.
מטרת החוק היא להגן על ערכים חשובים כמו כבוד האדם, חירותו, פרטיותו והזכות לשוויון בין המינים.
שר המשפטים הוא השר הממונה על ביצוע החוק, והוא רשאי, באישור הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת (להלן - ועדת הכנסת לקידום מעמד האישה), להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
עד לחקיקת החוק למניעת הטרדה מינית נושא ההטרדה המינית טופל בחוק שוויון (להלן - חוק שוויון הזדמנויות בעבודה), 1988-ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח ולפיו נאסרו אפליה על רקע מיני ופגיעה בתנאי העבודה של מתלוננים ומתלוננות על הטרדה מינית.
חוק שוויון הזדמנויות בעבודה עוסק רק ביחסי עבודה, והוא מטפל בתוצאות השליליות של ההטרדה המינית במסגרת העבודה בלבד, ולא בהטרדה עצמה ובדרכים למניעתה.
מעשה ההטרדה עצמו לא נאסר לפי חוק זה ולא נחשב לעבירה פלילית או לעוולה נזיקית המצדיקה פיצוי.
בדברי ההסבר להצעת החוק למניעת הטרדה מינית נכתב: "הטרדה מינית.
פוגעת בכבודו העצמי ובכבודו החברתי של המוטרד.
הטרדה מינית שוללת את האוטונומיה של המוטרד ואת שליטתו בגופו ומיניותו.
וכן מפלה אותו לרעה לעומת אנשים אחרים.
הטרדה מינית כלפי נשים גורמת להשפלתן ביחס למינן או למיניותן ומקשה עליהן להשתלב כחברות שוות בעולם העבודה וביתר תחומי החיים ובכך היא פוגעת בשוויונן".
החוק למניעת הטרדה מינית קובע אילו התנהגויות יכולות להוות הטרדה מינית אסורה, כדי להורות לציבור כיצד אין להתנהג ולהבהיר שהתנהגויות אלה עלולות להוביל לתביעה וענישה.
החוק מתמודד עם התנהגויות המהוות הטרדה מינית בשלושה מסלולים משפטיים: (א) המסלול הפלילי, הקובע שההתנהגות היא עבירה פלילית שניתן להגיש בגינה כתב אישום.
(ב) המסלול האזרחי, הקובע שההתנהגות היא עוולה נזיקית ומאפשר לנפגעת להגיש נגד התובע תביעה אזרחית לפיצוי כספי.
(ג) מסלול דיני העבודה והדין המשמעתי.
118 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה החוק קובע כי מעסיק חייב לנקוט אמצעים סבירים, בנסיבות העניין, כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, על ידי עובדו, או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, ולטפל בכל מקרה כאמור.
"מסגרת יחסי עבודה" הוגדרה בחוק כ"מקום העבודה, מקום אחר שבו מתנהלת פעילות מטעם המעסיק, תוך כדי העבודה, או תוך ניצול מרות ביחסי העבודה בכל מקום שהוא".
בתקנות למניעת (להלן - התקנות או התקנות למניעת 1998-הטרדה מינית (חובות מעסיק), התשנ"ח הטרדה מינית) נקבע כי על מעסיק למנות אחראי שנושא בתפקידים לפי החוק והתקנות, ובהם: קבלת תלונות ובירורן.
קודם חקיקת החוק תופעת ההטרדות המיניות הייתה נפוצה וכמעט מובנת מאליה.
הדבר מנע את פיתוח המודעות לכך שהיא מזיקה ופוגענית ועם זאת - ניתנת .
הוועדה לביקורת המדינה ביקשה ממשרד מבקר המדינה להכין חוות 1לריסון , הסוקרת ]נוסח משולב[ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 21 דעת לפי סעיף שנים מחקיקת החוק החברה 20 את יישום החוק למניעת הטרדה מינית.
כעבור הישראלית אינה מצויה במקום שבו הייתה קודם חקיקתו.
תהליכים חברתיים שונים התחוללו בארץ ובחו"ל, ואף שבעבר במקרים רבים התייחסו לנושא בקלות ראש והטרדה מינית נחשבה דבר של מה בכך, הרי שהיום ציבור גדול מפגין רגישות רבה יותר למעשי הטרדה מינית.
גברה גם המודעות הציבורית להטרדה המינית כתופעה, למשמעויותיה ולקשר שלה לשאר סוגי האלימות והאפליה נגד נשים, ולפגיעתה .
2בכבוד האדם שינוי התודעה היסודי בנוגע לחומרת ההתנהגויות המהוות הטרדה מינית בא לידי ביטוי בפסקי הדין של בתי הדין לעבודה.
במהלך השנים התנהגויות שבעבר לא היה , וכן ניכרת 3ברור כי הן עולות כדי הטרדה מינית הוכרו בבתי הדין כהטרדה מינית מגמת עלייה בסכומי הפיצויים ללא הוכחת נזק שנפסקו לנפגעות ולנפגעים.
שינויים אלו הביאו בתורם לעלייה במודעות הציבור להטרדה מינית.
בהכנת חוות דעת זו ניתנה הדעת להבחנה בין הממשקים של עובדי ציבור בינם לבין עצמם ובין הממשקים שלהם עם האוכלוסייה הכללית המקבלת את שירותיהם.
המניעה של מעשי הטרדה מינית בין עובדי הציבור עצמם והטיפול בהם מוסדרים בחקיקה או במנגנוני טיפול פנימיים, ואילו בכל הנוגע לאחריות למניעת מעשי הטרדה מינית בממשק שבין עובדי הציבור ובין האוכלוסייה הכללית ולטיפול בהם האסדרה מוגבלת וטעונה שיפור.
אורית קמיר, "איזו מין הטרדה: האם הטרדה מינית היא פגיעה בשוויון או בכבוד האדם?
317 '), עמ 1998( כטמשפטים משפט אורית קמיר, "החוק הישראלי למניעת הטרדה מינית - איפה אנחנו במלאת לו עשור", 2 .
)2008( 9 טועסקים (פורסם במאגר ממוחשב, זמיר נ' מדינת ישראל (ארצי) 14587-05-16 ראו לדוגמה: ע"ע 3 .
18 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי119 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | טיפול עובדי ציבור בהטרדות מיניות לפי מעגלי האוכלוסייה: 1 תרשים פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה בין היתר את הנושאים 2019 עד מאי 2018 בחודשים מרץ האלה: הטמעת החוק במגזר הציבורי; יישום החוק במגזר העבודה הפרטי; יוזמות והתארגנויות לאכיפת החוק.
בד בבד בדק משרד מבקר המדינה גם את הטיפול בהטרדות מיניות במשרד הבריאות ובמשרד החינוך - שני משרדי ממשלה המעניקים שירותים לאוכלוסייה נרחבת.
הביקורת נעשתה במשרד המשפטים, בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה או בשמו הקודם משרד התמ"ת) וברשות לקידום מעמד האישה שבמשרד לשוויון חברתי.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה), במכון התקנים, בצה"ל, במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר 120 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה (להלן - שב"ס).
משרד מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות שעסקו בטיפול בהטרדות .
4מיניות בגופים שונים: צה"ל, הרשויות המקומיות והמוסדות להשכלה גבוהה בדברי ההסבר להצעת החוק למניעת הטרדה מינית נכתב כי הטרדה מינית פוגעת באנשים רבים ובייחוד בנשים.
ככלל בחוות דעת זו ידובר על מוטרדות ומתלוננות (להוציא מערכת החינוך, שבה שיעור ההטרדות המיניות של בנים ובנות דומה), אך בכל מקום שנכתב בלשון נקבה, הכוונה היא לבני שני המינים.
שני חלקים לחוות הדעת.
בחלקה הראשון נבחנים המסלולים המשפטיים הקבועים בחוק, המענים שהם מציעים לנפגעות והחסמים העומדים בפניהן בכל מסלול.
בחלקה השני עוסקת חוות הדעת בשתי מערכות מדינתיות הנוגעות לחיי היומיום של אוכלוסייה נרחבת: הראשונה, הממשקים המתקיימים במערכת הבריאות, בין היתר בין אנשי הצוות הרפואי ובין מטופלות ומטופלים.
השנייה, הממשקים המתקיימים במערכת החינוך, בין היתר בין עובדי הוראה ובין תלמידים.
דוחות על הביקורת ), "הטיפול של צה"ל בהטרדות מיניות"; 2006( א57 דוח שנתי מבקר המדינה, 4 ), "טיפול 2013( ג63 דוח שנתי), "הטיפול במשמעת השלטון המקומי"; 2009( בשלטון המקומי המוסדות להשכלה גבוהה בהטרדות מיניות".
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי121 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | חלק ראשון יישום החוק למניעת הטרדה מינית נתונים על תופעת ההטרדות המיניות ההתייחסות להטרדות מיניות כאל תופעה, ולא כאל מעשים מעטים וחריגים, עומדת בבסיס החוק למניעת הטרדה מינית.
עקב ההכרה בשכיחותה של תופעה זו ובצורך במניעתה, החוק קובע חובות על המעסיק לביצוע פעולות למניעת הטרדה מינית במקום העבודה ולטיפול בתלונות.
האחריות שממנה נגזרות חובות אלו נרחבת מהאחריות החלה על הפוגע כלפי הנפגע, בדרך כלל, בדין הפלילי והאזרחי.
אף שהחוק נועד להתמודד עם תופעה חברתית נפוצה, נמצא כי במהלך השנים שעברו מאז נחקק לא נעשו די פעולות סדורות לאיסוף מידע לצורך מעקב אחר היקף התופעה במגזרים שונים ובחברה בכלל.
חסרים אפוא נתונים היכולים לספק הערכה מבוססת בדבר השינויים שחלו במהלך השנים במאפייני התופעה ובהיקפה ובדבר האפקטיביות של הוראות החוק.
מידע על מניעת הטרדות מיניות ועל הטיפול בהן נאסף בידי "איגוד מרכזי הסיוע .
האיגוד 5)לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית בישראל" (להלן - איגוד מרכזי הסיוע פועל לשינוי חברתי, להשגת זכויות ושיפור השירותים לנפגעי תקיפה מינית .
להלן יובאו נתונים שנאספו בידי גופים שונים במהלך 6ולצמצום התופעה בישראל השנים ולאחריהם הנתונים שנאספו בידי איגוד מרכזי הסיוע.
להלן פרטים על המחקרים והסקרים הכלליים שנעשו במשך השנים א.
מבצעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה "סקר ביטחון אישי" 2014 משנת בהזמנת המשרד לביטחון הפנים ובמימונו.
מטרותיו העיקריות של הסקר הן לספק אומדן סטטיסטי של היפגעות אוכלוסיית ישראל מפשיעה נגד הפרט, נגד רכוש משק הבית ונגד ילדי משק הבית.
הסקר בוחן את הדיווחים על ארבע סוגי עבירות: גניבה, אלימות או איום באלימות, עבירות מקוונות כארגון גג של תשעה מרכזי סיוע אזוריים.
מרכזי הסיוע האזוריים 1990 האיגוד הוקם בשנת 5 ,פועלים ברמה הפרטנית, להענקת סיוע נפשי וליווי לנפגעות תקיפה מינית, וברמה המקומית להסברה והעלאת המודעות לנושא.
המרכזים האזוריים והאיגוד מהווים גוף ידע, הכוונה וליווי לפונות ולפונים אליהם.
שנה לחוק למניעת הטרדה מינית - הדוח השנתי של איגוד מרכזי 20 - מציאות מטרידה 6 .
)2018( הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית 122 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה והטרדה מינית.
אוכלוסיית הסקר היא האוכלוסייה הקבועה של מדינת ומעלה במשקי הבית.
הסקר משלים את מדידת ההיפגעות 20 ישראל, בני מהעבריינות המדווחת למשטרה משום שהוא סוקר גם את הפגיעות שאינן מדווחות למשטרה.
להלן תוצאות סקרי הביטחון האישי בנוגע להיפגעות מעבירת הטרדה מינית לאורך השנים: 2018 - 2014 ,דיווחים על היפגעות מעבירת הטרדה מינית: 2 תרשים על פי נתוני סקרי הביטחון האישי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
לכל אורך השנים העבירה ששיעור הדיווח עליה למשטרה הוא הנמוך ביותר מבין העבירות הנסקרות היא עבירת ההטרדה המינית.
מהסקרים עולה כי מנפגעי הטרדה מינית אינם מגישים תלונות למשטרה.
98% לבין 95% בין 121,000 , נמצא כי 2018 , שפורסם בשנת 2017 בסקר הביטחון האישי לשנת נשים, 96,000 מהאוכלוסייה בגילאים אלה), בהם 2.
2%- ומעלה (כ 20 בני מהנשים שהוטרדו נפגעו 30.
כ 2017 נפגעו בשנת במקום עבודתן.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הביצוע העקבי, שנה אחר שנה, של הסקר, המאפשר לזהות מגמות ולהסיק מסקנות מעשיות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי123 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | .
בעשר שנים לאחר חקיקת החוק למניעת הטרדה מינית נערך מחקר שניתח את כל תיקי ההטרדה המינית בבתי המשפט ובבתי הדין המשמעתיים .
אחד 7) תיקים; להלן - מחקר העשור 430-הפועלים במגזר הציבורי (כ המאפיינים שהמחקר בחן היה מגזרי העבודה של המתלוננות ומגזרי העבודה של המשיבים (הנאשמים בתיקים הפליליים והנתבעים בתיקים האזרחיים).
אלו תוצאות המחקר: השוואה בין מגזרי העבודה של המתלוננות לאלה של המשיבים: 3 תרשים מגזרי העבודה של המתלוננות 24% 11% 5% 12%48%25% 10% 12%17%36%מגזרי העבודה של המשיבים .
על פי נתוני מחקר העשור, בעיבוד משרד מבקר המדינה מהתיקים 69%- ממצא מובהק שעלה מן המחקר הוא כי מרבית ההטרדות (כ במאגר) נעשו בהקשר של עבודה משותפת של המתלוננת ושל מי שנטען שהטריד.
ממצא מובהק נוסף הוא שקטינות, חיילות, פקידות בתפקידים זוטרים, שוטרות, עובדות מטבח, עובדות בתי אבות ומנקות התלוננו על הטרדות מיניות יותר מפקידות בדרג הבינוני ובדרג הגבוה, מורות, עובדות סוציאליות, עורכות דין ורופאות.
אורית קמיר ואח', "החוק למניעת הטרדה מינית במערכות המשפט והמשמעת: נתונים מן העשור 7 .
)2014( '"המשפט" ברשת: זכויות אדם בהראשון" 124 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מן הנתונים עולה כי מתלוננות מהמגזר הציבורי ובעיקר מגופי הביטחון התלוננו יותר מעובדות במגזר הפרטי.
נתון זה יכול להצביע על מודעות גבוהה יותר לחוק או על תמיכה גדולה ) 64%-יותר בהגשת תלונה במגזר הציבורי.
מרבית המשיבים (כ השתייכו למגזר הציבורי, ובלטו בחלקם משיבים העובדים בגופי ביטחון, ואחריהם משיבים השייכים לתחומי החינוך, הבריאות והסיעוד.
שיעור המשיבים מהמגזר הציבורי גדול משיעור המתלוננות ממגזר זה, ומכאן שגם אזרחיות שאינן עובדות השירות הציבורי (מטופלות, תלמידות וכיו"ב) התלוננו על משיבים מהמגזר הציבורי.
השיעור הגבוה של הטרדות מיניות שנעשו בהקשר של עבודה משותפת יכול להצביע על כך שמקום העבודה הוא הסביבה המועדת ביותר להטרדה מינית (כפי שיפורט בהמשך).
נתוני הסקרים של המשרד לביטחון הפנים בעניין פגיעות מהטרדות מיניות מספקים תמונה חלקית לגבי התופעה של הטרדה מינית: הסקר נערך באוריינטציה פלילית, והנסקרים נשאלים על עבירות שונות כנגדם, וייתכן כי נשאלות שחוו הטרדה מינית לא ידעו שמדובר בעבירה פלילית.
גם מספר ההליכים המשפטיים אינו משקף את תמונת המצב המלאה של תופעת ההטרדות המיניות, משום שיש מוטרדות שאינן פונות להליכים משפטיים (בבית המשפט או בבתי הדין המשמעתיים) ובוחרות להתלונן במקום העבודה או שאינן מתלוננות כלל.
נוסף על המחקר והסקרים שצוינו לעיל, כמה משרדי ממשלה וגופים ציבוריים 2 .
ערכו מחקרים ואספו נתונים הקשורים לתחומי הפעילות שלהם.
אגף המשמעת בנש"ם הוא הגוף המטפל בתלונות נציבות שירות המדינה: על הטרדה מינית בידי עובדי מדינה.
המידע שנאסף בנש"ם כולל את מספר התלונות שהתקבלו ממשרדי הממשלה, מרשויות שלטוניות ומגופים ממשלתיים שונים.
ראו להלן את מספר התיקים שנפתחו בנש"ם לאורך השנים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי125 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | 2018 - 2015 ,תיקי הטרדה מינית שנפתחו בנש"ם: 4 תרשים על פי נתוני נש"ם, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אם החליט אגף המשמעת כי יש לנהל הליך משמעתי, הוא יבחר באחת משתי דרכי טיפול - האחת, הגשת קובלנה משמעתית נגד המטריד, שתידון בבית הדין המשמעתי של עובדי המדינה.
השנייה, השבת התלונה לטיפול משמעתי פנימי במשרד הממשלתי עם המלצה (שאינה מחייבת) לגבי 404 הטיפול המשמעתי הנדרש.
נש"ם העבירה לצוות הביקורת נתונים לגבי 198 .
בעקבות תלונה על הטרדה מינית 2018 - 2015 תיקים שנפתחו בשנים תיקים ניתן לדעת כיצד הסתיים 206 מתיקים אלה עודם פתוחים, ולגבי הטיפול בהם.
אמצעי המשמעת שבידי נש"ם קבועים בחוק שירות המדינה (משמעת), (להלן - חוק המשמעת).
להלן הפרטים על אופן סיום הטיפול 1963-התשכ"ג בתיקי הטרדה מינית שנפתחו בנש"ם.
2018 - 2015 ,תוצאות הטיפול המשמעתי בידי נש"ם: 1 לוח תוצאות ההליךמספר התיקים תיקים 92 - התיק נסגר חוסר ראיות 23 חוסר אשמה 39 פרישה והתפטרות 7 המתלוננת לא שיתפה פעולה 6 126 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינהתוצאות ההליךמספר התיקים תלונה אנונימית 5 התיישנות 3 נפתח בטעות 2 אינו עובד מדינה 3 חוסר סמכות 1 נסגר ללא פירוט עילת הסגירה 3 8 תיקים 12 - התיק הועבר לבית הדין למשמעת פיטורים 5 הפקעת משכורת 4 פסילה מתפקיד 1 גזר הדין לא פורט 2 תיקים 102 - ננקט הליך משמעתי פנימי במשרד הממשלתי פיטורים מחמת אי-התאמה 5 הערה 9 התראה 10 נזיפה 15 שיחת הבהרה 8 )טופל במשרד (אין פרטים נוספים 47 המשרד החליט שלא לנזוף 8 .
על פי נתוני נש"ם, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הנתונים עולה כי עילת סגירת התיקים השכיחה ביותר בידי נש"ם היא היעדר אשמה, ולאחריה - היעדר ראיות מספיקות.
מהתיקים אין לנש"ם מידע על אופן הטיפול בתיק, 30%- נמצא כי לגבי כ מהתיקים שנש"ם החזירה למשרד הממשלתי לטיפול משמעתי 46%-ולגבי כ פנימי - היא לא עודכנה לגבי סיום הטיפול בתיק.
בכל התיקים שבהם ניתן גזר דין נרשמה נזיפה חמורה ובחלק מהתיקים הושת יותר מעונש אחד.
הטבלה מציינת את העונש החמור ביותר שהוטל על המשיב 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי127 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | .
ב התפרסמו נתונים מסקרי ניטור רמת 2018 בפברואר מערכת החינוך: האלימות בבתי הספר על פי דיווחי תלמידים.
את הסקר עורכת הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) אחת לשנתיים.
בשנת בתי ספר בחינוך 448- תלמידים מכיתות ד'-י"א ב 24,145 השתתפו בו 2017 .
הסקר 9)הממלכתי, הממלכתי-דתי והערבי (בכלל זה הדרוזי והבדואי בדק אירועי אלימות ובכלל זה אלימות מינית בחודש שקדם למועד הסקר.
התלמידים נשאלו על חלק מההתנהגויות המהוות הטרדה מינית לפי החוק למניעת הטרדה מינית ובעיקר על התנהגויות המהוות מעשים מגונים.
מהתלמידים דיווחו על פגיעה מהתנהגות 13%- מנתוני הסקר עלה כי כ המהווה הטרדה מינית לפי החוק.
ראו את פירוט הנתונים בלוח שלהלן: 2017 ,)דיווחי התלמידים על אלימות מינית של תלמידים (באחוזים: 2 לוח לא נכללו בסקר בתי הספר של החינוך המיוחד, בתי ספר חרדיים ובתי ספר במזרח ירושלים.
9 128 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה .
המקור: סקר ראמ"ה מהתלמידים 4% אשר להטרדות מיניות בידי צוות בית הספר, בממוצע דיווחו על 2% דיווחו על הערות שיש בהן כוונות מיניות, ובממוצע נגיעות בעלות אופי מיני או במקומות אינטימיים.
ראו את פירוט הנתונים בלוח שלהלן: דיווחי התלמידים על אלימות מינית של אנשי צוות בבתי הספר (באחוזים): 3 לוח המקור: סקר ראמ"ה.
תלמידים דיווחו במסגרת השאלון 1,560 - כ2017 מן הנתונים עולה כי בשנת תלמידים מבתי הספר 1,200 -על הטרדה מינית של אנשי צוות, מתוכם כ דוברי הערבית.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך להגביר את הפעולות להעלאת המודעות להטרדות מיניות בידי תלמידים ובידי אנשי הצוות בייחוד בבתי הספר דוברי הערבית.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי129 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | ראו בתרשים שלהלן את השוואת מספרי אירועי האלימות המינית שעליהם והתלונות על הטרדה מינית של ילדים 2017 דווח בסקר ראמ"ה בשנת שהוגשו בשנה זו למשטרה: דיווחים על הטרדות מיניות בסקרי ראמ"ה: 5 תרשים 2017 ,ותלונות קטינים למשטרה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2017 על פי סקר ראמ"ה ונתוני המשטרה לשנת הסקרים במערכת החינוך מלמדים כי תופעת הפגיעה המינית ובתוכה ההטרדה המינית של ילדים בתוך מוסדות החינוך היא לכאורה נפוצה לאין שיעור לעומת מספר התלונות המגיעות .
אשר לנתוני המשטרה - מבין כלל התלונות, 10לטיפול המשטרה ) היו על מעשים שהתרחשו במסגרת מוסדות חינוך.
8%- (כ33 נתונים אלו עשויים ללמד כי הטרדות מיניות של ילדים מחוץ למוסדות החינוך נפוצות הרבה יותר מן ההטרדות בתוך המוסדות.
מסר בתגובתו 11 האגף הבכיר למשמעת ולטוהר המידות במשרד החינוך כי הוא ער לדלות המחקרים שנערכו בעת האחרונה בנושא של 2019 מיולי , שאינה כלולה בסקרי ראמ"ה.
2016 יודגש כי מספר התלונות למשטרה כוללות את שנת 10 .
, והוא כפוף להנחיות אגף המשמעת בנש"ם 2013 האגף הוקם בשנת 11 130 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה הטרדות מיניות וכי ישמח לקדם מחקר אמפירי, בשיתוף פעולה של כלל הגורמים הנוגעים בדבר, לשם יצירת ידע מחקרי עכשווי על תחום הפגיעות המיניות של עובדי ההוראה בתלמידים בכלל והטרדה מינית בפרט.
הנתונים מעלים חשש כי ממצאי הסקרים לגבי הטרדות של תלמידים בין כותלי בתי הספר מציגים תמונה חלקית ביותר של אירועי ההטרדה, וכי מספר הקטינים שהוטרדו מינית מחוץ למסגרות החינוך הפורמליות גדול בהרבה.
נתונים אלה מלמדים על הצורך לבחון אם נדרשות התייחסות והיערכות נפרדות להתמודדות עם ההטרדות מחוץ למוסדות החינוך.
מערכת הבריאות בישראל מורכבת ממכלול מוסדות: מערכת הבריאות: מטה משרד הבריאות הוא המאסדר, המנחה והמפקח על מגוון מוסדות הבריאות בארץ.
נוסף עליו פזורות ברחבי הארץ לשכות הבריאות, הנותנות מענה לאוכלוסייה המקומית, ועובדיהן הם עובדי משרד הבריאות.
נוסף על כך פועלות ארבע קופות חולים, שהן תאגידים רפואיים ללא מטרות רווח, והן מעניקות שירות לאזרחי המדינה על פי חוק בריאות ממלכתי, .
חלק מבתי החולים הם ממשלתיים, ועובדיהם הם עובדי 1994-התשנ"ד משרד הבריאות.
שאר בתי החולים הם בבעלות קופות החולים או בבעלות פרטית או בבעלות רשות מקומית.
הטרדות מיניות במערכת הבריאות עלולות להתרחש בין עובדי משרד הבריאות, הטרדות של נשות צוות רפואי בידי מטופלים וגם הטרדות של מטופלות בידי מטפלים.
תלונות על הטרדה מינית 55 התקבלו במשרד הבריאות 2017 - 2015 בשנים של מטופלים ומטופלות בידי אנשי הצוות הרפואי, ובארבע קופות החולים - תלונות.
247 במשרד הבריאות לא הוכן סקר מקיף שממפה ומפלח את תופעת הפגיעות המיניות במערכת הבריאות על כל רבדיה על .
12מנת לאמוד את ממדיה ראו הרחבה בעניין זה בפרק "הטרדות מיניות במערכת הבריאות".
12 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי131 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | (1 ) , בדיון בוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת בנושא 9.
16 ביום פגיעות מיניות במטופלות במערכת הבריאות, הוצג סקר שערכה עמותה הפועלת למען צדק חברתי ולמימוש זכויות נשים.
הסקר בחן את התקיימותן של שבע התנהגויות המהוות הטרדה מינית וכן אונס 99- נשים ענו על השאלון בשפה העברית ו 175 .
במהלך טיפול רפואי נשים ענו על השאלון בשפה הערבית.
אלו תוצאות הסקר: דיווחים על פגיעה מינית במהלך טיפול רפואי: 6 תרשים דוברות ערביתדוברות עברית על פי נתוני סקר העמותה הפועלת למען צדק חברתי ולמימוש זכויות נשים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהמשיבות דיווחו 10%- נוסף על מספר הנפגעות המופיע בתרשים, כ נשים (כ- 20 .
על חוויה שלילית בעלת גוון מיני שלא הופיעה בשאלון מהמדווחות על פגיעה מינית) פנו לגורם מטפל.
21% בדיון עמדה הוועדה על הצורך שמשרד הבריאות יכיר בחיוניות עריכתו של סקר לאומי אשר יאמוד את ממדי התופעה של פגיעות מיניות במערכת הבריאות.
במועד סיום הביקורת טרם נעשה סקר כזה.
132 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה התפרסם מחקר אשר בדק את החשיפה של נשים בצוותים 2015 בשנת) 2( .
13הרפואיים (רופאות ואחיות) להטרדות מיניות של מטופלים ומלוויהם רופאות, אחיות ונשות כוח 434 במסגרת המחקר הופצו שאלונים בקרב משתתפות השיבו כי 411 .
עזר רפואי בשלושה בתי חולים במרכז הארץ נחשפו להטרדות מיניות של מטופלים ומלוויהם.
אלו תוצאות המחקר: חשיפת נשות צוות רפואי להטרדות מיניות של מטופלים ומלוויהם : 4 לוח 14)(באחוזים על פי נתוני המחקר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מן הנתונים עולה כי הטרדות מיניות של נשות צוות רפואי בידי מטופלים ומלוויהם עלולות לקרות לכל אחת מנשות הצוות הרפואי, אך קיימת שונות בסוג ההתנהגות השכיח כלפי כל בעלת תפקיד.
לדוגמה: רופאות יסבלו יותר מבעלות תפקיד אחרות מאמירות בעלות אופי מיני.
ואילו נשות כוח עזר יסבלו יותר מבעלות תפקיד אחרות ממגע מיני לא רצוי.
מעט משתתפות במחקר (לא צוין מספר מדויק) ציינו כי קיבלו הדרכה בנושא החוק למניעת הטרדה מינית והדרכים להתמודדות עם ההטרדה.
Iliya Kagan RN PhD at al .
"Sexual Harassment by patients: the difference experience of female 13 .
doctors , nurses and nurse aides", Medicine and law vol.
העמודה המסכמת מציגה את אחוז חשיפת סך כל נשות הצוות הרפואי להטרדות מיניות לסוגיהן 14 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי133 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | הפיצה קרן פרטית (חל"צ) שהוקמה כדי לשפר את השירות 2017 בשנת) 3( והטיפול שנשים מקבלות במערכת הבריאות שאלון במרשתת, ובו נשים ממגוון גילאים ומגזרים.
מטרת השאלון הייתה 6,508 השתתפו 16% .
לזהות צרכים ורצונות של נשים בנוגע לבדיקה הגינקולוגית מהנשאלות העידו כי במהלך בדיקה גינקולוגית שמעו לפחות פעם אחת הערה או שאלה שנתפסו בעיניהן לא ראויות.
הוראות החוק אוסרות על הצעות חוזרות בעלות אופי מיני והתייחסויות חוזרות לאדם המתמקדות במיניותו, אם אותו אדם הראה למטריד כי אינו מעונין בהצעות או בהתייחסויות האמורות.
בנוגע לטיפול רפואי החוק אף קובע כי לא נדרש שהמטופלות יראו למטרידים כי אינן מעוניינות בהצעות או בהתייחסויות האמורות הנאמרות תוך ניצול תלותו של המטופל במטפל כדי שההתנהגות תיחשב להטרדה.
שאלון זה, גם אם אין בו ממצאים מובהקים לגבי הטרדות מיניות, מלמד על המורכבות של יחסי מטופלות ומטפלים במערכת הבריאות.
מהסקרים והמחקרים המעטים שנעשו בארץ עולה תמונה ולפיה במערכת הבריאות רווחות גם הטרדות של נשות צוות רפואי בידי מטופלים וגם הטרדות של מטופלות בידי מטפלים.
כאמור, למשרד הבריאות אין נתונים מלאים על היקף ההטרדות.
מוצע כי משרד הבריאות יבצע מחקר מקיף במטרה להעריך את היקף תופעת הפגיעות המיניות במערכת הבריאות לגווניה.
בדיקה כזו תסייע בקבלת החלטות על הדרכים לטיפול בנושא.
134 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה .
8- מיליון גברים וכ 2- (כ15 מיליון עובדים 3.
8-בישראל כשוק העבודה: ).
בירור משמעתי של 6%- עובדי המדינה (כ 230,000 -מיליון נשים), בהם כ הטרדות מיניות בידי עובדי המדינה נעשה בנש"ם, ואולם לגבי העובדים מהעובדים, לרוב לא ניתן לדעת אם תלונותיהם 94% במגזר הפרטי, שהם מטופלות, ולא תמיד ניתן לפקח על איכות הטיפול בהן.
משרד העבודה הוא הגוף הממשלתי האחראי לאכיפת דיני העבודה ולאסדרת מגזר העבודה הפרטי.
המשרד ערך סקרים נקודתיים הנוגעים לפעילותו.
(1 ) פרסם 2012 בשנתמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים: משרד התמ"ת דאז תוצאות סקר שערכה מחלקת המחקר שלו בשנים לבחינת היקף תופעת ההטרדות המיניות בקרב נשים 2011 - 2010 .
תחילה נעשה סקר טלפוני, שפנה ל16בשוק העבודה מהן ענו כי בשנה שבה נערך 220-) ו5%( נשים 2,130 על הסקר ענו הסקר חוו בעבודתן התנהגות המהווה, על פי החוק, הטרדה מינית.