HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) להוספת מיטות אשפוז בכלל ומיטות פנימיות בפרט; המחלוקת בין משרדי הבריאות והאוצר בדבר הפתרונות הראויים למצוקת האשפוז, לרבות המחלוקת בדבר הצורך בהוספת מיטות; ולבסוף - הצעדים שאפשר לנקוט לשיפור תנאי האשפוז ולהפחתת אשפוזים במחלקות הפנימיות, מלבד הוספת מיטות, ואופן מימושם.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, בכמה בתי חולים כלליים ממשלתיים, בכמה בתי חולים של הכללית, במשרד האוצר ובקופות החולים: הכללית, מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית).
בירורים נעשו בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ).
עדכונים אחרונים נעשו בפברואר 2011 .
בשלבים הסופיים של הכנת דוח הביקורת הגישה ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) עתירה לבג"ץ בעניין, ובה התבקש בית המשפט להורות למשרד הבריאות להוסיף מיטות אשפוז במחלקות הפנימיות ובמחלקות לטיפול נמרץ באמצעות צו על תנאי.
העתירה טרם הוכרעה 30 .
לדברי פרקליטות המדינה, במהלך דיון בבג"ץ הר"י הסכימה לוותר על טענותיה בדבר הוספת מיטות אשפוז במחלקות הפנימיות, ולמעשה העתירה צומצמה לעניין הוספת מיטות אשפוז במחלקות טיפול נמרץ בלבד.
הזכות לקבל טיפול רפואי נאות בתנאים הולמים תוך שמירה על כבוד האדם וזכותו לפרטיות היא זכות בסיסית של כל אדם באשר הוא.
זכות זו הוכרה בחוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 , הקובע כי חולה וכל מי ש מבקש או מקבל טיפול רפואי "זכאי לקבל טיפול רפואי נאות, הן מבחינת הרמה המקצועית והאיכות הרפואית, והן מבחינת יחסי האנוש ".
עוד נקבע בחוק כי " כל עובד .
של המוסד הרפואי ישמרו על כבודו ועל פרטיותו של המטופל בכל שלבי הטיפול הרפואי".
להלן תרשים המציג את אחוזי התפוסה בכלל המחלקות ובמחלקות הפנימיות בשנים 1975 -2008 :לפי נתוני המשרד .
'ההסתדרות הרפואית בישראל נ' שר הבריאות ואח מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 187 מהתרשים עולה כי בארבעת העשורים האחרונים גדלו אחוזי התפוסה של כלל המיטות בבתי החולים הכלליים ושל המיטות במחלקות הפנימיות בבתי חולים אלו.
בתקופה זו היו אחוזי התפוסה של כלל המיטות 87%- 97% , ואחוזי התפוסה במחלקות הפנימיות היו 90%-103% .
אחוז התפוסה- תמונת מצב .
אחוז התפוסה בכלל מחלקות האשפוז בישראל לעומת אחוז התפוסה בעולם אחוז התפוסה הממוצע בבתי החולים במדינות ה- OECD31 הוא כ-75 .
לדעת אנשי מקצוע, אחוז התפוסה הרצוי הוא 85 שכן הוא מאפשר לצוותים הרפואיים לקלוט חולים רבים ולטפל בהם בעת הצורך ומאפשר מתן שירות טוב למאושפזים בתקופות של רגיעה.
במא י 2010 הודיע ארגון ה- OECD למשרד כי הנתון שמסר לו המשרד בעניין התפוסה בבתי החולים- 96% - גבוה מנתוני כל המדינות החברות בארגון וכי בקנדה, המדורגת אחרי ישראל בעניין זה, יש 89% ,תפוסה.
יש לציין כי אחוזי התפוסה נמדדים לפי תקן המיטות ואינם מביאים בחשבון את מספר המיטות בפועל 32.
מן האמור לעיל עולה שישראל נמצאת בתחתית הדירוג של מדינות ה - .
בעניין אחוז התפוסה בבתי החולים .
31 Organization for Economic Cooperation and Development - ארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.
בארגון חברות כ -30 מדינות, מרביתן מערביות, וישראל הצטרפה אליו בשנת 2010 .
32 בבתי חולים ציבוריים כגון הדסה קיימות מיטות מעבר לתקן אך בית החולים מתקנן בגינן כוח אדם.
משרד הבריאות סבור שאחוז התפוסה השנתי הממוצע הסביר הוא 85 .
לקביעת אחוז תפוסה רצוי משמעויות תקציביות (ראו בהמשך).
יש לציין כי בתכנית האשפוז לשני ם 1996 -2000 קבע משרד הבריאות אחוז תפוסה ראוי של 85% ובהתאם לכך אמד את מספר המיטות הרצוי שיש להוסיף בשנים אלו - כ- 2,800 מיטות.
בדיונים עם משרד האוצר הגיעו לפשרה על שינוי אחוז התפוסה ל-95% ובעקבות כך נקבע שיוסיפו 1,200 מיטות בלבד (ראו להלן בפרק "מחלוקת בין משרדי הבריאות והאוצר בדבר הוספת מיטות").
מכל מקום, מן הנתונים עולה שב - 2008 היה אחוז התפוסה של כלל המחלקות 96.
2 - גבוה מהאחוז הרצוי שקבעו שני המשרדים.
ב - 2009 היה אחוז התפוסה של המיטות בתקן במחלקות הפנימיות אף גבוה יותר - 99 .
משרד מבקר המדינה סבור כי מאחר שלקביעת אחוז תפוסה רצוי עשויות להיות משמעויות תקציביות 33 על משרד הבריאות ומשרד האוצר להגיע לידי הסכמה בנושא, ואם הם לא יגיעו להסכמה, יש להביא את הנושא להכרעת שרי הבריאות והאוצר או אף להכרעת הממשלה.
לאחר שתגובש הסכמה לגבי אחוז התפוסה הרצוי שיהיה בין 85% ל-95% , יש לנקוט צעדים אפקטיביים כדי להגיע ליעד זה בהקדם (בעניין פתרונות למצוקת האשפוז ראו בהמשך).
על המשרד לשקול לאשר חריגה מאחוזי התפוסה שסוכמו במקרים חריגים ובבתי חולים מסוימים, ולקבוע שעבור אשפוזים החורגים ממנה לא יקבלו בתי החולים תשלום מהקופות.
אחוז תפוסה גבוה במחלקות הפנימיות הנתון של אחוז תפוסה ממוצע שמפיק המשרד מדיווחי בתי החולים עלול להטעות משום שבפועל המחלקות הפנימיות בבתי החולים הכלליים עמוסות ביותר, ופעמים רבות נתוני התפוסה בהן גבוהים מנתוני התפוסה הממוצעים בכל המחלקות האחרות.
מנתוני המשרד עולה שהממוצע השנתי הוא 98% ובימים מסוימים גדל אחוז התפוסה עד ל- 150% ואף יותר והיה גבוה במידה ניכרת מהאחוזים הרצויים שקבעו הן משרד הבריאות והן משרד האוצר.
כך, למשל, על פי נתונים שריכז המשרד מ-28 בתי חולים, במרבית החודשים בין נובמבר 2009 ליוני 2010 הייתה התפוסה היומית ברוב המחלקות הפנימיות של בתי חולים גבוהה מ -%110 : ביוני 201034 , למשל, הייתה התפוסה באיכילוב %112 , בנהריה %116 , בלניאדו 130% , בהדסה עין -כרם 140% , ובשערי צדק 143% .
כמו כן במחלקות במרכז הרפואי ברזילי הייתה תפוסה גבוהה מ - 171% : במקום אשפוז של 38 חולים ב-38 המיטות שבתקן אושפזו בהן 65 חולים35 ,.
משמעות הדברים היא, בין היתר שהצוותים הרפואיים מטפלים בחולים רבים מהמתוכנן.
33 קביעת אחוז תפוסה רצוי מוסכם שהוא קטן מאחוז התפוסה הקיים עשויה לחייב תוספת של מיטות אשפוז על כל הכרוך בכך ובכלל זה הגדלת התקן של צוותים רפואיים וסיעודיים.
בחודש 35 על פי מכתב ששלחו מנהלי ארבע מחלקות פנימיות במרכז הרפואי ברזילי למנהל המרכז באפריל 2010.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 189 .
יש לציין כי הנתונים האמורים מחודש יוני 2010 מעידים כי בעיית התפוסה הגבוהה במחלקות הפנימיות כבר אינה אופיינית לחודשי החורף בלבד.
עומס במחלקה : נתוני התפוסה שמוסרים בתי החולים אינם משקפים את הפעילות היום-יומית המאומצת במחלקות - יש ימים שבהם רופאי מחלקה פנימית מקבלים לאשפוז 10-15 190 דוח שנתי61ב .
חולים ומשחררים מאשפוז מספר דומה של חולים36 .
כלומר יש תחלופה יומית של 15 חולים מ-38 החולים שבתקן (כ-40% .
) יש מדדים נוספים לק ביעת העומס במחלקות האשפוז, כגון "מדד סבב המיטות" ו"מדד עומס האשפוז".
"מדד סבב המיטות", למשל, מראה כמה חולים אושפזו באותה מיטה בשנה אחת, וגם בו נמצאת ישראל בתחתית הדירוג של מדינות ה- OECD.
בינואר 2011 , לאחר סיום הביקורת, הודיע ד"ר רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות, כי בכוונתו לפרסם חוזר מנכ"ל שמטרתו להביא להפחתה בחריגה באחוזי התפוסה היומית במחלקות הפנימיות העולים על 120% "ביחס לתקן ב- 2011 ", והעולים על 115% החל מהרבעון הראשון של שנת 2012, וכי במהלך שנת 2012 ייבחנו הדרכים להפחתה באחוזי התפוסה ל - 110% .
בחוזר יפורטו ה צעדים לצמצם חריגות מיעדים אלה.
מתקנות בריאות העם (רישום בתי חולים), התשכ"ו - 1966 (להלן- תקנות בריאות העם), אפשר ללמוד כי לבית חולים אסור לחרוג ממספר המיטות שנקבע בתעודת הרישום שלו, אלא אם כן מדובר בסטייה זמנית .
על משרד הבריאות ובתי החולים להקפיד על כך.
על המשרד לפרסם בהקדם חוזר בדבר הצעדים שיש לנקוט כדי להפחית את אחוזי התפוסה.
חישוב ומדידה של אחוז תפוסה הנתונים של אחוז תפוסה משמשים את המשרד לביטוי מצב האשפוז במחלקות האשפוז בבתי החולים, אך הם אינם משקפים פעילויות שונות, כדלקמן: 1.
נמצא כי עקב מצוקת האשפוז ב מחלקות משהים כמה מבתי החולים חולים בחדרי המיון (שם התפוסה מחושבת בנפרד) במשך כמה ימים עד שמתפנה מקום במחלקה הפנימית 37 .
מכאן שהמדידה במחלקה אינה מייצגת את העומס בפועל ואחוז התפוסה גבוה מן האחוז הנמדד במחלקה הפנימית (ראו גם בהמשך).
ביולי 2010 כתב מנהל המרכז ה רפואי הדסה הר הצופים למשרד מבקר המדינה שבמצב כזה "לחישוב התפוסה במחלקה עצמה אין משמעות של ממש".
חישובים חלופיים שעשה מרכז המחקר והמידע של הכנסת במאי 201038 לגבי אחוזי תפוסה בחודשים נובמבר 2009- מרס 2010 , המבוססים רק על נתוניהם של בתי החולים שדיווחו למשרד על אחוז התפוסה אצלם, הראו שאחוז התפוסה היה גבוה ב - 4%-8% מזה שפרסם המשרד.
כך, למשל, על פי נתוני המשרד, ב- 17.
10 היו אחוזי התפוסה במחלקות הפנימיות 102% ו- 104% בהתאמה, ואילו על פי החישוב של מרכז המחקר והמידע של הכנסת .
09 קיבלה מחלקה פנימית ב במרכז הרפואי הלל יפה בחדרה16 חולים ושחררה14.
37 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 60 ב( 2010), בפרק "חדרי מיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים - היעדר תקינה סדורה", עמ' 441.
38 ,שלי לוימצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות (מאי 2010 ), הכנסת, מרכז המחקר והמידע, עמ' 13.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 191 .
אחוזי התפוסה בימים אלו היו 110% ו- 112% בהתאמה, כלומר יש פער של עד 8% .
מן האמור לעיל עולה כי אחוזי התפוסה בפועל גבוהים מהנתונים שמציג המשרד.
המשך אשפוזם של חולים שהטיפול הרפואי בהם הסתיים במחלקות הפנימיות שנבדקו נמצא שעד 15% מן החולים הם חולים שהטיפול הרפואי בהם הסתיים א ך הם לא הועברו מן המחלקה הפנימית.
10 היו במחלקה פנימית ג בשיבא, שבה38 ,מיטות בתקן50 ,מאושפזים מהם שבעה חולים שהטיפול בהם במחלקה הסתיים.
המקומות שאליהם אמורים חולים אלו לעבור הם, בין השאר: מחלקה אחרת בבית החולים - מחלקת האם או מחלקה עמוסה פ חות; מוסד סיעודי המטפל בחולים מורכבים (חולים סיעודיים הסובלים מבעיה רפואית נוספת) ומוסד שיקומי, שהאחריות לשהיית החולים במוסדות אלה חלה על קופות החולים; או ביתם בקהילה, שבו יהיו נתונים לפיקוח ולהשגחה של מרפאות הקופות בקהילה ו/או היחידות לטיפולי בית.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות, לקופות החולים ולמנהלי בתי החולים לעשות את הדרוש כדי למנוע תופעה זו או לפחות לצמצמה ובכך להקל את העומס במחלקות הפנימיות.
חריגה מתנאי תעודת הרישום (רישוי) של בתי החולים .
על פי תקנות בריאות העם , כל בית חולים צריך לקבל תעודת רי שום ממנכ"ל המשרד.
בתעודת הרישום מפורטים המחלקות הפועלות בבית החולים ומספר המיטות שרשאי בית החולים להציב בכל מחלקה.
לעניין מתן האישור מתחשב המשרד, בין היתר, בשיעור המיטות לנפש באוכלוסייה ובצורכי האוכלוסייה באזורי הארץ השונים.
ב תקנות האמורות נקבע כי " לא יווספו בבית החולים, דרך קבע, מיטות מעל למספר המיטות שנקבע בתעודת הרישום ולא ישונה ייעודן".
]המשרד[ כי "בקשה לשינוי.
תוגש למנהל מתקנות בריאות העם אפשר ללמוד כי לבית החולים אסור לחרוג ממספר המיטות שנקבע בתעודת הרישום שלו, אלא אם כן מדובר בסטייה זמנית.
נמצא כי המשרד לא הגדיר מהי סטייה זמנית.
שינוי קבוע של מספר המיטות מחייב קבלת אישור ממנכ"ל המשרד.
בפועל בתי החולים חורגים ממספר המיטות שנקבע ב תעודות הרישום שלהם (כאמור אף ב -71% ) בלישמנכ"ל המשרד נתן את אישורו לכך, ובכמה מחלקות נוספו מיטות בכל מקום שבו הדבר התאפשר.
חריגות אלו נמשכות תקופות ממושכות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמשרד האוצר כי מדובר בתופעה חמורה, ולמעשה תעודות הרישום של בתי החולים הפכו לנייר חסר משמעות.
לפיכך יש לבחון אם יש צורך בעדכון הנתונים בתעודות הרישום של בתי החולים.
הועלה כי אחת לשנתיים מבצע המשרד בקרה בבתי החולים לצורך חידוש תעודות הרישום שלהם ובה נבדק, בין היתר, מספר המיטות במחלקה בפועל לעומת הרשום בתעודות הרישום.
אם נמצא שיש בבית חולים מחלקות שהתפוסה השנתית בהן גבוהה למדי ומחלקות שהתפוסה השנתית בהן נמוכה, מציע המשרד לבית ה חולים להסב את המיטות בתעודת הרישום מן המחלקות שבהן אחוזי תפוסה שנתיים נמוכים למחלקות שבהן אחוזי תפוסה גבוהים.
על פי נתוני מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 193 .
המשרד, ב - 2008 ,היו מחלקות אשפוז שאחוזי התפוסה בהן היו נמוכים.
למשל במחלקות עיניים, פה ולסת ואורולוגיה היו אחוזי התפוסה: 75 ,72.
מתשובת המשרד למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 194 דוח שנתי61ב .
2010 עולה כי בשנים 2006 -2010 הוסבו בבתי החולים הכלליים כ-390 ,מיטות כ-90 .
מהן הוסבו למיטות פנימיות לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לשקול הסבת מיטות גדולה יותר.
שיעור מיטות ל- 1,000 נפש .
מיטות האשפו ז בישראל נחלקות לארבעה סוגים עיקריים: מיטות לאשפוז כללי, לאשפוז פסיכיאטרי, לאשפוז ממושך ומיטות שיקום.
סך כל מיטות האשפוז : שיעור סך כל סוגי המיטות בישראל הוא כ -5.
לדעת משרד האוצר שיעור זה גבוה ביחס לרוב מדינות העולם המפותח.
מיטות לאשפ וז כללי: על פי פרסומי משרד הבריאות שיעור המיטות לאשפוז כללי בארץ ב - 2008 היה1.
שיעור הקשישים בישראל נמוך משמעותית לעומת מדינות ה - OECD , ואולם משרד הבריאות אינו מתקנן בנתוניו את גיל האוכלוסייה.
לבקשת משרד מבקר המדינה חישב משרד הבריאות את שיעור המיטות בישראל ובמדינות ה - OECD בהתחשב בשיעור הקשישים בארץ.
לפי חישוב זה שיעור המיטות בישראל עולה ל-2.
נתון זה ממקם את ישראל במקום ה- 27 מבין31 המדינות שנכללו בנתונים (ב-13 המדינות שבראש הרשימה היה השיעור בין 3.
ואולם יש לציין כי נתון דומה לישראל יש לנורבגיה (2.
1 ( ), אנגליה ואיטליה2.
) מנגד, משרד האוצר טוען כי מדינות שונות כוללות סוגי מיטות שונים בדיווחים שלהן על מיטות לאשפוז כללי, וכי משרד הבריאות אינו כולל בנתוני המיטות לאשפוז כללי, בין השאר, חלק מהמיטות לאשפוז ממושך שהן בעצם מיטות כלליות, ואין הוא כולל בנתוניו את מספר המיטות הפנימיות שבתי החולים מפעילים למעשה מעבר לרשום בתעודת הרישום (כולל בחלק מהמקרים שבהם הנהלות בתי חולים ציבוריים מתקננות צוות רפואי מלא למיטות המופעלות מעבר לרשום בתעודת הרישום); המשרד גם אינו מתחשב בעובדה שבארצות מערביות יש לאורך השנים ירידה בשיעור מיטות האשפוז ביחס לאוכלוסייה והנטייה אצלן היא לא להוסיף מיטות אשפוז40.
על משרדי הבריאות והאוצר להגיע להסכמה בדבר מדידת שיעור מיטות האשפוז הכלליות ל - 1,000 נפש ועליהם לבחון מחדש את התאמת הדיווחים להגדרות ארגון ה- OECD ולארגון הבריאות העולמי ( WHO.
39 מיטות אשפוז ועמדות ברישוי, משרד הבריאות, תחום מידע, ינואר 2010.
40 השוואות בינלאומיות ב מערכת הבריאות: ארצות OECD ,וישראל 1970 -2005 , ,משרד הבריאותהאגף לכלכלה וביטוח בריאות, 2007.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 195 .
כמו כן, על משרדי הבריאות והאוצר לקבוע יעד רצוי למספר המיטות הכלליות ל - 1,000 נפש בישראל.
עליהם לבחור במשותף את המדינות המערביות שמדווחות לארגונים אלה בדומה לדיווח של ישראל ולבחון את מצבה של ישראל יחסית למדינות אלה.
לנוכח המחלוקת המהותית בין שני המשרדים עליהם להגיע להסכמה בנושאים אלה, ואם הם לא יגיעו להסכמה, יש להביא נושאים אלה להכרעת שרי הבריאות והאוצר או אף להכרעת הממשלה.
: שיעור מזערי על פי תקנות בריאות העם, ה שיעור הארצי המרבי של מיטות כלליות ל- 1,000 נפש לא יהיה גבוה מ -2.
התקנות אינן קובעות מהו השיעור המזערי של מיטות האשפוז.
קביעת שיעור כזה ועמידה בו היו מונעות אולי את מצוקת האשפוז בשנים האחרונות או מפחיתות אותה.
בביקורת עלה שהמשרד קבע שיעור מיטות מזערי לאוכלוסייה של 1,000 נפש בתכניותיו להוספת מיטות אשפוז (ראו בהמשך), אולם שיעור זה אינו מקובל על משרד האוצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שמשרד הבריאות ומשרד האוצר יגיעו לידי הסכמה בדבר מדידת שיעור המיטות ל- 1,000 נפש, עליהם לשקול אם יש צורך לגבש שיעור מזערי מוסכם של מיטות ל- 1,000 נפש ואם יש צורך לעגן שיעור זה בתקנות בריאות העם.
נזקים הנגרמים מתנאי אשפוז שאינם הולמים .
בבדיקה נמצא כי עקב אחוזי התפוסה הגבוהים מאושפזים החולים בתנאים קשים.
להלן הפירוט: אשפוז חולים בצפיפות ומחוץ לחדרי האשפוז במחלקות פנימיות של בתי חולים כלליים רבים אושפזו חולים בתנאים קשים ולא הולמים.
בביקורות מדגמיות שעשה משרד מבקר המדינה בבתי חולים ממשלתיים ובבתי חולים של הכללית (איכילוב, שיבא, רמב"ם, ברזילי, מאיר, קפלן והשרון) בשנת 2010 נמצא כי בחדרי אשפוז שיועדו לשני חולים אושפזו שלושה חולים ואף ארבעה וכי בחדרי אשפוז שיועדו לשלושה חולים אושפזו חמישה חולים; חולים אושפזו במסדרונות ובחדרי אוכל מחלקתיים שאין בהם התקנים המאפשרים להתחבר למכשירים חיוניים ולחמצן 41 ; וגברים ונשים אושפזו באותו החדר ובמסדרונות סמוכים אלו לאלו בלי שנשמרה צנעת הפרט.
ההערכה היא שכ-300 חולים מאושפזים בכל יום שלא במיטות האשפוז בתקן.
נוסף על כך, חוליםרבים המתינו, כאמור, שעות רבות, ואף כמה ימים, בחדרי המיון עד העברתם למחלקות הפנימיות, ויש חולים ששוחררו לביתם לאחר פרקי זמן אלה בלא שהועברו כלל למחלקה פנימית.
על פי הוראות המשרד, חולים הסובלים מזיהומים, בהם חולים הסובלים מחיידקים עמידים כגון קלבסיאלה ( KPC) , צריכים להיות בבידוד.
על כן, אם בחדרם של חולים אלו יש מיטות נוספות .
41 עם זאת בכמה מבתי החולים שולבו במסדרונות ובחדרי אוכל תשתיות אשפוז כהתקנים לחמצן ושקעי חשמל למכשירים רפואיים.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 197 .
אי-אפשר לאשפז בהן חולים אחרים והצפיפות במחלקה הפנימית גוברת - הן בחדרי האשפוז והן במסדרונות ובחדרי האוכל, שהם שטחים ציבוריים.
מנכ"ל המשרד, ד"ר רוני גמזו, מסר למשרד מבקר המדינה כי הסיטואציה במחלקות הפנימיות אינה מתאימה לשנת 2010 והחוסר במערכת פוגע פגיעה של ממש בחולים.
לדבריו, מחקרים שנעשו בעולם מצאו שמתן רפואה בפרוזדורים של המחלקות פוגע באיכות הטיפול בחולים 42 , הוא מפחד לעשות מחקר על השלכות הטיפול בפרוזדורים של המחלקות בישראל.
מנכ"ל המשרד הוסיף כי "כל יום נפגעת איכות הטיפול בחולים, עד כדי איבוד חיים".
המשרד מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מפעולות של ועדות בדיקה במשרד43 עולה שהעומס בבתי החולים וחוסר המשרות והמשאבים גרמו למותם של חולים.
ביולי 2010 כתב מנהל המרכז הרפואי הממשלתי רמב"ם למשרד מבקר המדינה כי "עומס אשפוזי כזה עם תקנון כוח אדם משנות השבעים לא מאפשרים לתת לאזרחי מדינת ישראל את הטיפול הרפואי וההשגחה הסיעודית הראויה" (ראו גם בהמשך).
במועד זה כתב מנהל המרכז הרפואי הממשלתי ברזילי למשרד מבקר המדינה כי "ההתמודדות עם העומס במיון ובמחלקות הפני מיות הפכה לבעיה קבועה, מתמשכת ובמגמת החמרה!
חוסר שביעות הרצון של החולים ובני משפחותיהם מתבטא לא אחת בהתפרצויות אלימות 44 .
יש פגיעה משמעותית בשירות, ובאיכות הטיפול, לעתים עד כדי סיכון חיי אדם".
להלן תמונות המדגימות את תנאי האשפוז הקשים בשנת 2010 : .
42 :ראו גם Larsen BI, Skretting P.
, "Hall way patient - consequences or the quality of care and patient ibtegrity", Tdsskr Nor Laegeforen (Sep.
בין היתר, נאמר במחקר שהימצאותם של חולים במסדרונות פוגעת באיכות הטיפול בחולה, מגדילה סיכונים לטעויות, לתאונות ולזיהומים ומצמצמת את הזמן שמייחד הרופא לכל חולה.
הדבר פוגע בכל החולים ובעיקר בחולים במסדרונות.
43 ועדות שמוקמות לשם בדיקת תלונה של מטופל או נציגו או לשם בדיקת אירוע חריג הנוגע למתן טיפול רפואי.
44 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור", עמ' 42 ו-69.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 199 מיטה במסדרון מחלקה פנימית באיכילוב ובה חולה המסתייעת בבלון חמצן 200 דוח שנתי61ב מיטות במסדרון מחלקה פנימית ברמב"ם.
אחת החולות בשלבי שחרור מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 201 חדר אוכל במחלקה פנימית בברזילי, המלא במיטות אשפוז ארבעה חולים בחדר שתוכנן לשלושה בברזילי תנאי אשפוז אלו פוגעים בכבודם ובפרטיותם של החולים, וקיים חשש שבכמה מקרים אף בבריאותם.
: משך אשפוז ממוצע קצר טיפול רפואי בחולה כולל אבחון של מצבו הרפואי ואיזונו לאחר האירוע הבריאותי שעבר, ולכן בדרך כלל עליו לשהות בבית החולים כמה ימים.
הועלה כי עקב אחוזי התפוסה הגבוהים במחלקות ה פנימיות בישראל והצורך לפנות מיטות למאושפזים חדשים האשפוז בישראל אורך ימים מעטים.
לפי נתוני המשרד, משך האשפוז הממוצע במחלקות הפנימיות ב- 2008 ובמחצית הראשונה של 2009 היה4.
ימים לפי נתוני המשרד המתוקננים לפי גיל בשנת 2008 היה משך האשפוז הממוצע בכלל מיטות האשפוז 4.
נתון זה נמוך מנתוניהן של כל מדינות ה- OECD האחרות45 , שבשנת 2006 היה משך האשפוז הממוצע אצלן6.
כך, למשל בגרמניה ובשווייץ היה משך האשפוז הממוצע 7.
8 ימים, בבריטניה - 7.
2 ,ימים ובאיטליה - 6.
ימים מכאן שלפי נתוני המשרד, גם בתחום זה ישראל נמצאת בתחתית הדירוג של מדינות ה- OECD.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון מה המשמעות וההשפעות של משך אשפוז ממוצע הקצר במידה ניכרת ממשך האשפוז הממוצע המקובל בעולם המערבי, ולגבש מדיניות ודרכי פעולה בנדון.
: סיבות לאשפוזים חוזרים (א) על פי נתוני המשרד מ - 2008, כ- 20% מן האשפוזים בכלל המחלקות ובמחלקות הפנימיות היו אשפוזים חוזרים שנעשו בתוך 30 יום ממועד השחרור מבית החולים.
שיעור זה נשאר יציב מאז אמצע שנות התשעים של המאה העשרים.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 203 .
לדברי רופאים במחלקות פנימיות, כאשר האשפוז החוזר נעשה בתוך30 יום ממוע ד השחרור מבית החולים עולה חשש שזמן האשפוז הקצר לא אפשר לצוות הרפואי לטפל כראוי בבעיות הרפואיות שמהן סבל החולה.
חיזוק לדברים אלה הוצג במחקר שנעשה במרכז הרפואי הממשלתי אסף הרופא46 ובו נאמר, בין היתר, ש"ממצאי מחקרים מורים שניתן למנוע-%9 48% ,מהאשפוזים החוזרים שחרור מוקדם טרם ]בין היתר מ [ שנבעו החלמה".
גם בסיכום של מחקר שנעשה בבית חולים קפלן 47 נאמר כי לגבי 33% מן החולים שאושפזו אשפוזים חוזרים בתוך חודש ממועד האשפוז הקודם נמצאה "בעיה" 48 בטיפול באשפוז הראשון.
יש לציין כי אשפוז חוזר מהווה נטל כלכלי על מערכת הבריאות49.
46 'מיכל רסין ואח , "הגורמים המשפיעים על אשפוזים חוזרים במחלקות הפנימיות: השוואה בין תפיסות של חולים, בני משפחה וצוות מטפל", האחות בישראל , 180 ( 2009 ') עמ 40-44.
47 ttner, MD, "Early Uri Balla, MD, Stephen Malnick, MD, and Ami Scha Readmission to the Department of Medicine as a Screening Tool for Monitoring Quality of Care Problems", Medicine 87 (2008), pp.
חולים ששוחררו לאחר אשפוז ראשון%14 .
מהם אושפזו שנית 48 כך, למשל, נאמר כי משך האשפוז הראשון שלהם היה קצר "באופן לא פרופורציונלי", ומחציתם שוחררו לאחר שני ימי אשפוז.
49 על פי מסמך "האסטרטגיה של הכללית לשנת 2007 ", המשמעות הכלכלית של אשפוזים חוזרים בכללית מוערכת בכ- 250-300 .
מיליון ש"ח לשנה 204 דוח שנתי61ב .
מן האמור לעיל עולה חשש שמשך האשפוז הקצר הוא אחת הסיבות לאשפוזים חוזרים שכן הוא אינו מאפשר לבתי החולים לטפל תמיד כראוי בבעיות הרפואיות שמהן סובל החולה.
גם לדעת הכללית כמה מן האשפוזים החוזרים נובעים מן הטיפול הרפואי שניתן באשפוז הקודם.
לדברי הכללית, לעתים יש קשר שלילי בין שיעור האשפוזים החוזרים לזמן האשפוז הממוצע.
לדברי מנכ"ל מכבי, פרופ' אהוד קוקיה, אפשר למנוע כמחצית מהאשפוזים החוזרים.
(ב) אחת הסיבות לאשפוזים חוזרים היא היעדר קשר בין מערכות המידע של קופות החולים לבתי החולים.
הפעלת מערכת של "תיק אחוד - אשפוז וקהילה" תאפשר לרופא בית החולים לקרוא את מה שרשמו רופאי הקהילה בתיק החולה במשך שנים ולהפך.
הכללית מפעילה מערכת כזאת, אך ככל הידוע היא עושה זאת בבתי החולים שלה בלבד.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות להפעיל מערכת כזאת גם בבתי החולים שלו כדי להקטין את מספר האשפוזים החוזרים ולקצר את שהייתו של החולה בבית חולים50 .
)(ג יצוין כי כבר בשנים 1994 -1996 בחן המשרד את נושא האשפוזים החוזרים של חולים במחלקות פנימיות 51 .
במחקר שפורסם נכתב, בין היתר, כי החזרה לאשפוז במחלקות פנימיות היא תופעה בולטת בישראל.
עורכי המחקר המ ליצו להמשיך ולהעמיק בסוגיה כדי לצמצם את היקף התופעה ככל האפשר.
עד מועד סיום הביקורת לא ערך המשרד מחקר נוסף בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמשך שנים רבות שיעור האשפוזים החוזרים גבוה, והדבר נובע, בין היתר, מאשפוז קצר המונע טיפול ראוי בחולה, היה על המשרד לעשות בדיקה מערכתית כדי לברר מהן הסיבות לאשפוזים אלה.
תוצאותיה של בדיקה כזאת יכולות להביא לידי שיפור הטיפול הרפואי והמעטת אשפוזים חוזרים, וכך למנוע סבל מחולים ופגיעה בבריאותם ואף לגרום לחיסכון כספי.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי עבודות שנעשו בישראל בעניין האשפוזים החוזרים הראו כי שיעור האשפוזים החוזרים בישראל דומה לשיעורם במקומות הטובים בעולם 52 .
עם זאת הוא ציין כי הוא מודע לסוגיה זו והוסיף כי יבחן את האשפוזים החוזרים מן ההיבט של איכות הטיפול ויקבע דרכים לצמצם את תופעת "הדלת המסתובבת".
50 בעניין זה ראו גם בדוח זה בפרק "טיפול מרובה תרופות לקשישים", עמ' 137.
51 ציונה חקלאי, חוה קליין, שולמית גורדון (משרד הבריאות), נאוה ילין (הכללית), המחלקות הפנימיות בישראל, אשפוזים חוזרים ומאפייני אשפוז 1994 -1996 ( 1998.
המשרד לא מסר למשרד מבקר המדינה מסמכים התומכים בתשובתו מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 205 .
טיפול לא מיטבי בחולים מונשמים במחלקות פנימיות גידול במספר המונשמים: הועלה כי בשנים האחרונות הולך וגדל מספר החולים המונשמים 53 המאושפזים בבתי החולים, ולעתים מאושפזים בהם אף 800 חולים מונשמים.
המצב הרפואי של כמה מהם מצריך אשפוז במחלקות לטיפול נמרץ, אך בגלל המחסור במיטות לטיפול נמרץ הם מאושפזים במחלקות אחרות ובעיקר במחלקות פנימיות.
להערכת המשרד, בשנת 2010 .
היו חסרות מאות מיטות לטיפול נמרץ נמצא כי בינואר 2010 היו במחלקות לטיפול נמרץ כללי281 מיטות וכן 19 מיטות לטיפול נמרץ נשימתי54 .
המשרד הגדיר42 מיטות במחלקות הפנימיות בכל הארץ כמיטות "טיפול מוגבר" לצורך טיפול בחולים הזקוקים לאשפוז במחלקות טיפול נמרץ, אולם הוא לא הקצה לכך כוח אדם נוסף.
השגחה מיוחדת על חולה מונשם: כבר בשנת 1997 פרסם המשרד חוזר שעסק במחסור במיטות במחלקות לטיפול נמרץ55 .
על פי החוזר, על כל בתי החולים הכלליי ם להקצות אחיות להשגחה על חולים מונשמים על פי שיקולי הנהלת בית החולים ומצבם של החולים.
עוד נקבע בחוזר כי אם אין אפשרות להקצות כוח אדם סיעודי להשגחה על החולה המונשם, אפשר להסתפק בניטור אלקטרוני, ובלבד שאחות נמצאת ב"הישג יד מיידי" ושהאחות במחלקה מיומנת בקבלת התראות מכשירי הניטור ומבינה את משמעותן.
הועלה כי החוזר לא קבע תקן מיוחד של כוח אדם - הן של אחיות והן של עובדים אחרים כטכנאי הנשמה ופיזיותרפיסטים - עבור החולים המונשמים המאושפזים במחלקות הפנימיות, ובתי החולים מטפלים בהם באמצעות כוח האדם העומד לרשותם.
מאחר ש תקן האחיות במחלקות לטיפול נמרץ גבוה מתקן האחיות במחלקות הפנימיות 56 , החולים המונשמים שצריכים להתאשפז במחלקות לטיפול נמרץ ומאושפזים במחלקות הפנימיות אינם זוכים לטיפול שהיו אמורים לקבל במחלקות לטיפול נמרץ.
נוסף על כך, הטיפול בחולים מונשמים במחלקות הפנימיות יוצר עומס עבודה לצוותים הרפואיים, ועולה חשש שייפגע גם הטיפול הרפואי הניתן לשאר המאושפזים במחלקות אלה.
עקב מספרם הרב של החולים המונשמים, בכמה בתי חולים, בהם רמב"ם, הם אושפזו בחדרי אשפוז רגילים.
מנהלי מחלקות פנימיות מסרו למשרד מבקר המדינה כי יש חשש שטיפול בחולה מונשם שאינו נמצא במחלקה המיועדת לו יימצא רשלני משום שאינו נעשה לפי הסטנדרטים המקובלים.
53 חולים שאינם מסוגלים לנשום בכוחות עצמם ויש לסייע להם לנשום בעזרת מכשירים מתאימים.
54 ,ללא מיטות טיפול נמרץ ביניים.
המקור: נתוני המשרד מיטות אשפוז ועמדות ברישוי, ינואר 2010.
55 חוזר מינהל רפואה2/97.
56 הסכם קיבוצי מיוחד שנחתם בין הממשלה, הכללית והסתדרות מדיצינית הדסה ובין הסתדרות ה אחים והאחיות באפריל 1997 קובע, בין היתר, לגבי מחלקות חדשות שנוספו מאותה עת כי לכל אחת משבע המיטות הראשונות במחלקת טיפול נמרץ יש להקצות 3.
5 משרות של אחיות, ובמחלקות הפנימיות, לעומת זאת, יש להקצות רק 0.
85 משרת אחות לכל מיטה.
בכל מקום שכתוב בו אחיות הכוונה גם לאחים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות ולמשרד האוצר שעליהם לפעול לשינוי מצב זה, שבו חולים מונשמים אינם מקבלים את הטיפול המיטבי.
תקינת אחיות חדשה לחולים מונשמים: בעקבות עיצומים שנקטו האחים והאחיות במחלקות הפנימיות בבתי החולים בינואר 2011 , לאחר סיום הביקורת, התחייב משרד מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 207 .
האוצר לעדכן את תקינת כוח האדם הסיעודי המטפל בחולים המונשמים במחלקות הפנימיות בבתי החולים הממשלתיים, של הכללית ובהדסה באמצעות תוספת של כ-190 .
תקני אחיות משרד מבקר המדינה מעיר שנוכח תנאי האשפוז הקשים במחלקות הפנימיות יש ליישם בהקדם את ההסכם האמור.