HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לבריאות הציבור וראש מדור אפידמיולגיה במפקדת קצין רפואה ראשי בצה"ל; רופא במחלקת הילדים במרכז הרפואי כרמל בחיפה; ורופא ביחידה למחלות זיהומיות בילדים במרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון בחולון.
המשקיפים בוועדה הם מנהל היחידה למחלות זיהומיות במרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון בחולון; סגנית מנהלת המעבדה המרכזית לנגיפים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר; סגנית הרופאה המחוזית תל אביב-יפו; וסגנית הרופאה המחוזית ירושלים.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עולה בקנה אחד עם עניין אחר שיש לו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא72 .
האיסור על ניגוד עניינים בין תפקידיו של עובד ציבור מקורו הן בעקרונות הצדק הטבעי, ההגינות ותום הלב73 , ולפיהם על עובד ציבור להימנע ממשוא פנים או משיקולים זרים, הן בחובותיו של עובד הציבור כלפי הציבור הנותן בו אמון, והן בכללי מינהל תקין.
כל חברי הוועדה המייעצת הם עובדי ציבור ועוסקים בתחומים שהוועדה ממליצה לגביהם, ועל כן עשויים להימצא בקשר עם יצרניות תרופות וחיסונים, שמוצריהם עולים לדיון בוועדה.
על פי כתב המינוי של הוועדה, הצהרה על ניגוד עניינים תינתן בתחילת כל ישיבה על ידי כל המשתתפים בה, כולל המוזמנים.
בביקורת עלה, שלא בכל הישיבות עלתה סוגיית ההצהרה של המשתתפים בהן בנוגע לחשש לניגוד עניינים, כפי שקבע כתב המינוי של הוועדה.
עוד עלה, שיו"ר הוועדה מבקש מחבריה להצהיר על חשש לניגוד עניינים רק כאשר ידוע לו על קשר של אחד מהחברים לאחת מיצרניות החיסונים, שאחד החיסונים שלה נדון באותה ישיבה.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2014 , כי הצהרה על ניגוד עניינים מתבצעת לפיהצורך, וכי לא ידוע לו על מקרה שבו נמצא אחד מחברי הוועדה בניגוד עניינים והוא לא הצהיר על כך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר הוועדה להעלות בתחילת כל ישיבה של הוועדה את סוגיית ניגוד העניינים, לבקש מהחברים שקיים חשש כזה לגביהם להצהיר על הימצאותם בניגוד ענייני ם, לברר אם אותם חברים יכולים להשתתף בדיון ובהצבעה, ולתעד זאת בסיכום הישיבה.
ריכוזיות בתחום החיסונים .
ההתנגדות לחיסונים קיימת מיום המצאתם, אך בשנים האחרונות היא הולכת ומתעצמת.
לתופעה הסברים רבים: תמורות חברתיות, שינוי בתפיסת האדם את עצמו, נגישות מוגברת למידע, חתירה תחת הממסד וסדר יום שונה של קבוצות שונות.
בפועל, יותר ויותר הורים מחליטים שלא לחסן את ילדיהם (בעיקר הורים במעמד סוציו -אקונומי גבוה), כולל בעת התפרצויות של מחלות שבעקבותיהן נקראת האוכלוסייה להתחסן.
הגורמים המופקדים כיום על מכלול הנושאים הנוגעים לחיסונים הם משרד הבריאות, באמצעות שירותי בריאות הציבור, האגף לאפידמיולוגיה הכפוף לראש השירות וכן הוועדה המייעצת (שכאמור, יותר ממחצית חבריה וכן ארבעת המשקיפים הם עובדי מערכת הבריאות הממשלתית), שכאמור מנחה גם היא את ראש השירות ואת הנהלת משרד הבריאות.
72 ,משרד מבקר המדינה דן בניגוד עניינים בכמה מדוחותיו האחרונים.
ראו, לדוגמה מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2008,) 'בפרק על "כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם", עמ98- 27.
73 עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, מאי 2006 .
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשרד מרכז אפוא בידיו את כלל הפעילות הנוגעת לחיסונים בישראל: הוא קובע את המדיניות בעניין זה וכן מחליט על שינויה אם הדבר נדרש; מרכז את הנתונים הנוגעים לתחלואה, ומחליט נגד אילו מחלות תחוסן האוכלוסייה; קובע לאחר המלצת הוועדה המייעצת אם להשתמש בישראל בחיסונים שעדיין אינם רשומים בארץ, ואפילו אינם רשומים כחיסוני שגרה בעולם (דוגמת החיסון נגד נגיף הפוליו); קובע אם החיסונים אכן נחוצים ואם תועלתם בנוגע למניעת מחלות בקרב אוכלוסיית היעד עולה על חסרונותיהם; מחליט בנוגע לשגרת החיסונים; בודק את יצרניות החיסונים; ויוזם מכרזים לרכישתם.
כמו כן, המשרד הוא שמרכז נתונים בנוגע לשיעור ההתחסנות, וכן מבצע בקרות וסקרים בעניין זה; מרכז את המידע בנוגע לתופעות הלוואי החריגות הנגרמות מהחיסונים; מספק לציבור ולרופאים מידע הקשור לחיסונים; קובע את הנתונים שיתפרסמו בעניין ואת מועד פרסומם; ומטפל בהתפרצויות של מחלות.
יצוין גם שהמשרד הוא שמעריך את טיב תפקודו בנוגע לכל אלה.
כאמור, קיים שוני מהותי בין מתן חיסונים ובין רפואה טיפולית (קורטיבית): חיסונים מכילים נגיפים או חיידקים - מוחלשים או מומתים, או נוגדנים להם, וניתנים לאדם בריא כדי למנוע מחלות, ואילו תרופות ניתנות לאדם חולה, כדי לרפא מחלות קיימות ולהיטיב את מצבו.
יש חשיבות לשיעור היענות גבוה של הציבור לקריאה להתחסן בעת התפרצות מחלות זיהומיות, דבר שלא קרה באירועים האחרונים של התפרצויות של מחלות כאלה (היענות נמוכה לקריאה להתחסן נגד שפעת החזירים בשנת 2009 וכן היענות נמוכה באזורים מסוימים לקריאה להתחסן נגד נגיף הפוליו בשנת 201374).
כמו כן, קיימות אוכלוסיו ת שבהן שיעור הילדים המחוסנים הוא נמוך לעומת הממוצע הארצי, וקיימת בהן סכנה להתפרצות מחלות.
לצורך הגברת שיעור ההיענות וההתחסנות של הציבור קיימת חשיבות רבה להעלאת אמון הציבור בנושא כה רגיש זה.
המשרד מסר בתשובתו כי הוא מכיר בצורך בשקיפות כאמצעי להגברת אמון הצ יבור כדי להגדיל את הכיסוי החיסוני ולשפר את איכות הטיפול.
אי לכך, תהליך בחינת הכנסת חיסון לסל הבריאות המתבצע על ידי הוועדה המייעצת שקוף וגלוי לציבור, וסיכומי הישיבות מפורסמים באתר המשרד; כמו כן ישנו מנגנון סינון נוסף להכנסת החיסונים לסל, באמצעות ועדת סל הבריאות (הכולל ביקורת ציבורית רחבה).
74 בתקופת מתן החיסון נגד נגיף הפוליו היו אתרי אינטרנט ובעיקר רשתות חברתיות מלאים בתיאוריות קשר בנוגע למבצע החיסון (משרד הבריאות משתמש בילדים כ"שפני ניסיונות" וכו').
כמו כן הייתה בתקופה זו אי - ודאות גדולה בנוגע לצורך להתחסן - דבר שהתבטא בשיעורים נמוכים של מתחסנים באזורים מסוימים, כגון תל אביב (ראו להלן).
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכיוון שהעלאת שיעור המתחסנים באוכלוסייה, הן בשגרה והן בעתות חירום (בעת התפרצויות של מחלות), היא יעד עליון של משרד הבריאות, על המשרד לפעול בשקיפות המרבית וליזום מהלכים שיגבירו את אמון הציבור במערך החיסונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שמשרד הבריאות יבחן את האפשרות לשינוי תבנית הפעולה הקיימת באופן שיצמצם את ריכוזיות משרד הבריאות בכלל הפעולות הנעשות בתחום החיסונים, ואף יבחן את שינוי הרכב הוועדה המייעצת, תוך מתן אפשרות לנציגים מקרב הציבור להיות שותפים, במידה זו אחרת, בהליכי קבלת ההחלטות, כדי שלא יהיה בה רוב לעובדי מערכת הבריאות הממשלתית; צעדים אלה עשויים להגביר את אמון הציבור במערך החיסונים.
יצוין כי מנהל היחידה למחלות זיהומיות לשעבר בבית החולים ביקור חולים בירושלים הגיש כבר ביולי 2012 הצעה ברוח זו ליו"ר הוועדה המייעצת, וציין בה שכדאי לבחון את דרכי הפעולה הנהוגות בקנדה ואוסטרליה בנוגע לאי -ריכוז כל הפעולות בידי משרד הבריאות.
ואולם לא נמצאו מסמכים המעידים כי משרד הבריאות בחן את ההצעה.
ילדים שאינם מחוסנים חשופים לסכנת הידבקות במחלות ועלולים להדביק בהן את חבריהם ואת בני משפחו תיהם, ואלה עלולים להדביק בהן אחרים - והדבר עלול לגרום לפריצתה של מגפה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להמשיך לבחון את המחסומים הארגוניים המקשים את מתן החיסונים ולפעול להסרתם, על מנת להעלות את שיעור המחוסנים ככל שניתן.
כדי להשיג מטרה זו על משרד הבריאות גם להגביר במידת האפשר את הגמישות בנוגע למתן החיסונים, ולהגביר את השקיפות על ידי מסירת מידע מלא ועדכני לציבור בעניין זה ולפעול בשיתוף פעולה עם ציבור המתחסנים, קופות החולים והאיגודים המקצועיים הרלוונטיים.
נוסף על כך, יש מקום שמשרד הבריאות יבחן את האפשרות לשינוי תבנית הפעולה הקיימת באופן שיצמצם את ריכוזיות משרד הבריאות בכלל הפעולות הנעשות בתחום החיסונים ואף יבחן את שינוי הרכב הוועדה המייעצת, תוך מתן אפשרות לנציגים מקרב הציבור להיות שותפים, במידה זו אחרת, בהליכי קבלת ההחלטות, כדי שלא יהיה בה רוב לעובדי מערכת הבריאות הממשלתית; כל אלו יסייעו בהגברת אמון הציבור בנוגע לחיסונים ול העלאת שיעור ההיענות לחיסון הן ברגיעה והן בעתות חירום (כולל בהתפרצויות).
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ( חיסון נגד נגיף הפפילומה האנושי HPV) .
בעת ביצוע הביקורת היו בשימוש בארץ ובעולם שני סוגים של חיסונים נגד נגיף הפפילומה האנושי (להלן - נגיף הפפילומה).
החיסון האחד הוא גרדסיל מתוצרת חברת MSD .
הגרמנית חיסון זה מגן מפני זנים מסוימים של הנגיף, הגורמים בין היתר לסרטן צוואר הרחם, למחלות ממאירות - סרטן העריה, סרטן הנרתיק וסרטן פי הטבעת - וכן ליבלות באיברי המין75 .
החיסון האחר הוא סרווריקס, מתוצרת חברת GSK הבריטית, המגן מפני חלק מהזנים שמגן מפניהם הגרדסיל וכן מפני זנים אחרים, אולם אינו מגן מפני יבלות באיברי המין.
ההליכים לאישור החיסון .
בשנת 2011 ביקש המשרד בפעם הראשונה מוועדת הסל לכלול בשנת 2012 את החיסון נגד נגיף הפפילומה בסל הבריאות, על פי המלצת הוועדה המייעצת לתת את החיסון לבנות בלבד בתחילת שנת הלימודים התשע"ב 76 .
ואולם ועדת הסל החליטה שלא לכלול את החיסון נגד הנגיף בסל בשנה זו.
לדברי מנכ"ל המשרד77 , ועדת הסל המליצה למשרד בסוף שנת 2011 .
לעשות כל מאמץ להוריד את מחיר החיסון, על מנת להקל את הכנסתו לסל באפריל 2011 , בד בבד עם הגשת הבקשה הראשונה לכלול את החיסון בסל, החליט המשרד לבחון פרסום מכרז לרכש של החיסון.
המשרד חשש שוועדת הסל לא תאשר את הכנסת החיסון לסל בשנה זו בגלל עלותו הגבוהה וסבר שבאמצעות המכרז הוא יוזיל את מחירו, דבר שיאפשר לכלול אותו בסל בשנה שלאחר מכן 78.
המשרד היה מודע להבדלים בין שנ י החיסונים בכל הנוגע להגנות שהם מספקים, ולכן החליט לפרסם מכרז בשני שלבים: בשלב הראשון בנוגע למחיר בלבד, כדי להגיע לרף מינימום ולהתקדם; בשלב השני לבחון כיצד ישוקלל מרכיב האיכות בחיסונים, במידה ששני החיסונים יעברו את סף המחיר.
ביוני 2011 דנה הוועדה המייעצת בדירוגן של ההצעות הנוגעות לשני החיסונים.
הוועדה סברה שאם יהיה מחיר שני החיסונים דומה, עדיף לרכוש את החיסון גרדסיל, מאחר שהוא מגן מפני מחלות שהחיסון סרווריקס אינו מגן מפניהן (ובהן יבלות באיברי המין).
ואולם אם יהיה החיסון גרדסיל יקר יותר מהחיסון סרווריקס, יש להביא בחשבון את פער המחירים בין שני החיסונים, לעומת תוספת ההגנה שיספק החיסון גרדסיל.
הוועדה ציינה כי יש להביא בחשבון בעניין זה בעיקר את יכולתו של החיסון גרדסיל להגן מפני יבלות באיברי המין, בשל שכיחותן הגבוהה באוכלוסיית היעד.
הוועדה המליצה למשרד לבצע לפני המכרז אומדנים של העלויות לעומת התועלות בנוגע למחלות הנוספות ששני החיסונים מגִנים מפניהן.
75 )יבלות באיברי המין (קונדילומה הן יבלות וירליות הנגרמות על ידי נגיף הפפילומה.
מדובר במחלה שכיחה - הן בקרב נשים והן בקרב גברים - ומידבקת מאוד.
במקרים נדירים (בסיכוי של 1:100,000 ) היבלות יכולות להתפתח לסרטן צוואר הרחם, סרטן פי הטבעת וסרטן באיברי המין הנשיים והגבריים.
החיסון גרדסיל יעיל ב - 100%-96% נגד שני הזנים של נגיף הפפילומה הגורמים ליבלות.
76 שנת הלימודים התשע"ב החלה בספטמבר 2011 והסתיימה באוגוסט 2012.
77 בישיבה של מועצת הבריאות בדצמבר 2012.
78 עלות החיסון סרווריקס שאינו מגן מפני יבלות באיברי המין, כפי שהוצגה לפני ועדת הסל בפעם הראשונה, הייתה עשרות מיליוני ש"ח.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מאחר שוועדת הסל לא אישרה את הכללת החיסון בסללשנת 2012 , פרסם המשרד בספטמבר 2012 מכרז סגור לאספקת חיסונים נגד נגיף הפפילומה 79 , על סמך ניתוח כלכלי שעשה באמצעות גוף חיצוני.
במכרז נקבע בין היתר שההתקשרות עם הספקים הזוכים תהיה לתקופה של שנה אחת ממועד כניסת ההזמנה לתוקף, ושיהיה אפשר להאריך את תקופת ההתקשרות בעוד שלוש שנים.
כמו כן נקבע במכרז המשקל שיינתן למרכיבים שונים80 בקביעת הדירוג הסופי של ההצעה, לרבות מניעת יבלות באיברי המין.
נוסף על כך צוין, כי המשרד יהיה רשאי לבטל את המכרז בכל שלב, בלי שיהיה עליו לשלם פיצויים בשל הביטול, וכי רכישת החיסונים תהיה על פי התקציבים שיאשרו לכך המשרד ומשרד האוצר, ועל פי מדיניות המשרד בנושא.
החיסון שזכה בנובמבר 2012 במכרז של משרד הבריאות היה סרווריקס81 (לפני המלצת ועדת הסללאותה שנה ).
בדצמבר 2012 , לאחר המכרז, הודיעה חברת MSD שמספקת את החיסון גרדסיל (שלא זכה במכרז), על הורדת מחירו.
ראש השירות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2013 כי שקלול המרכיבים שנקבעו במכרז העלה, שהמחיר שהוצע אחרי המכרז תמורת אספקת החיסון גרדסיל (היעיל, בין היתר, גם נגד יבלות באיברי המין) תואם את המחיר של החיסון סרווריקס.
בסוף 2012 ביקש המשרד שוב מוועדת הסל לכלול בשנת 2013 החיסון נגד נגיף הפפילומה בסל הבריאות.
ועדת הסל, שידעה שהחיסון סרווריקס זכה במכרז, ביקשה לדון בהכללת שני סוגי החיסונים הקיימים נגד הנגיף - סרווריקס וגרדסיל.
לאחר שני דיונים שקיימה הוועדה בדצמבר 2012 , היא המליצה לכלול את החיסון גרדסיל בסל הבריאות בשל יתרונותיו הרפואיים, והודעה על כך פורסמה בהמלצות הוועדה בחודש זה.
מועצת הבריאות82 דנה בדצמבר 2012 בהכנסת החיסון נגד נגיף הפפילומה לסל, שמעה את השתלשלות האירועים מפי יו"ר ועדת הסל ומנכ"ל משרד הבריאות שאמר בין השאר כי: "אני צריך עכשיו להתמודד עם הסיטואציה".
המועצה החליטה להעביר לממשלה את ]המנכ"ל[ .
אישורה לחיסון זה כחיסון למניעת סרטן צוואר הרחם, בלי להתייחס לסוג החיסון ולמאפייניו הממשלה החליטה על הכללת החיסון נגד נגיף הפפילומה בסל הבריאות כהחלטה עקרונית, שלא קבעה איזה סוג חיסון יש לרכוש 83 .
79 את המכרז פרסמה חברת "שראל- פתרונות לוגיסטיים ומוצרים לרפואה מתקדמת בע"מ", שהיא חברה בבעלות עמותת מנהלי בתי החולים הממשלתיים, הרוכשת עבור המשרד בין היתר את החיסונים.
80 74% ,למחיר החיסון 16% להתוויית החיסון למניעת יבלות באיברי המין ו -10% לחמישה מרכיבים אחרים.
81 יצוין כי לפי נתוני המשרד ירד מחירו של החיסון סרווריקס עקב המכרז בכשליש, ולכן הוא נבחר.
82 מועצת הבריאות הוקמה לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
תפקידי מועצת הבריאות הם בין היתר לייעץ לשר הבריאות, לקיים מעקב אחר ביצוע החוק, לבצע מחקרים וסקרים ולמסור לשר חוות דעת מקצועית.
מועצת הבריאות מאשרת את המלצות ועדת סל הבריאות.
83 החלטה מספר 5311 מ- 30.
12, בנושא הרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2013.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )יוצא שסוג החיסון שרכש המשרד (סרווריקס) לא היה סוג החיסון (גרדסיל שוועדת הסל המליצה לכלול בסל הבריאות.
משמעות הדבר היא שאף שנחסכו כמה מיליוני ש"ח - אוכלוסייה גדולה של בנות – שני שנתונים המונים יחד כ- 130,000 בנות- תקבל חיסון שאינו מונע יבלות באיברי המין (מחלה שכיחה, מידבקת ולעיתים מסוכנת).
בשל ההבדל בין החיסון סרווריקס שזכה במכרז ובין החיסון גרדסיל עליו המליצה ועדת הסל, ומכיוון שמחירו של הגרדסיל ירד, החליט מנכ"ל המשרד בפברואר 2013 שבשנת הלימודים התשע"ד 84 יינתן החיסו ן סרווריקס 85 , בשנת הלימודים התשע"ה86 יינתן החיסון גרדסיל, ובינואר 2015 תידרש ועדת החיסונים הארצית לדון שוב בסוגיה.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כילולא הליך המכרז, סביר שמחיר החיסון נגד נגיף הפפילומה לא היה יורד והחיסון לא היה נכנס לסל.
המשרד הוסיף כי לא ה יה ניתן לבטל את המכרז בלי לשאת בתוצאות הכרוכות בכך, ובהן הוצאה כספית ניכרת בעקבות תביעה משפטית שתגיש החברה שזכתה במכרז או מתן פיצוי לחברה זו.
בתשובתו מינואר 2014 ציין המשרד כי בחירת החיסון שלא זכה במכרז הייתה מרוקנת מתוכן את המכרז ופוגעת באמינותם של מכרזים עתידיים.
יש לציין כי גם במקרה של הכנסת החיסון נגד נגיף הרוטה לשגרת החיסונים87 , פרסם המשרד מכרז עוד לפני שהודיעה ועדת הסל על המלצתה לגבי הכללת החיסון בסל.
ועדת הסל מוסיפה לסל הבריאות טכנולוגיות חדשות, וחיסון חדש מוגדר טכנולוגיה כזאת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מנת למנוע הישנות מקרים בהם המשרד מבצע מכרז לרכש חיסון עוד לפני שהתקבלה החלטה של ועדת הסל בנוגע לאותו חיסון, עליו לקבוע מהו השילוב הנכון מבחינת לוחות זמנים ותהליכים, בין פעילות ועדת הסל ובין פעילות הרכש של המשרד.
מתן החיסון גרדסיל לגברים .
כל אדם או גוף, ציבורי או פרטי, יכולים להגיש בקשה לוועדת הסל לכלול בסל תרופה או חיסון88 .
בשנת 2013 הגישה חברת MSD לוועדת הסל בקשה לאשר את החיסון גרדסיל לכלל הגברים.
העניין נדון בוועדת הסל, וזו אישרה את מתן החיסון מינואר 2014 לגברים המקיימים יחסי מין עם גברים בלבד89.
אישור זה ניתן אף שהוועדה המייעצת המליצה בשנת 2011 ובשנת 2012 לתת חיסון זה לבנות בלבד, ובדיעבד נודע למשרד הבריאות שהוועדה המייעצת אפילו מתנגדת בשלב זה למתן החיסון רק לגברים המקיימים יחסי מין עם גברים, בנימוק של חוסר השפעה משמעותית על בריאות הציבור.
84 שנת הלימודים התשע"ד החלה באוגוסט 2013 ותסתיים באוגוסט 2014.
החיסון יינתן במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד 86 שנת הלימודים התשע"ה תחל באוגוסט 2014.
87 החיסון נגד נגיף הרוטה, הגורם לשלשולים קשים, הוכלל בחיסוני השגרה בשנת 2010.
על פי הוראות המשרד בנוגע לתהליך הרחבת סל הבריאות ולעבודת הוועדה הציבורית 89 עלות החיסון לשנה לאוכלוסייה זו הוא כ- 187,000 .
ש"ח 632 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי בעקבות מקרה זה, פרסם מנכ"ל משרד הבריאות בתחילת ינואר 2014 הנחייה, ולפיה יוגשו כל הבקשות להוספת חיסונים לסל הבריאות לבחינתה של הוועדה המייעצת.
רק לאחר המלצתה ואישורה, הם יעלו לדיון בוועדת הסל.
מועד הזכאות לקבלת החיסון .
המלצות ועדת הסל בנוגע להוספת טכנולוגיות חדשות לסל הבריאות מתקבלות בדצמבר מדי שנה, המימון לכך ניתן מחודש ינואר של השנה הבאה.
בעקבות פרסום המשרד בינואר 201390 ,על הכנסת החיסון נגד נגיף הפפילומה לשגרת החיסונים שיינתן לתלמידות כיתה ח פנו הורים של תלמידות כאלה, שהיו אמורות לסיים את הלימודים ביוני 2013 (בשנת הלימודים התשע"ג), למשרד הבריאות בשאלה היכן יוכלו בנותיהם לקבל את החיסון, אך לא קיבלו תשובה.
ההורים התלוננו בעניין זה לפני נציב קבילות הציבור לחוק ביטוח בריאות ממלכתי במשרד הבריאות.
לדברי המשרד, מאחר שוועדת הסל נותנת את המלצתה באמצע שנת הלימודים ומאחר שלמתן החיסון נדרשת היערכות לוגיסטית של כוח אדם והזמנת מלאי, ברור שלא ניתן להתחיל את מתן החיסון באמצע שנת הלימודים.
עם זאת, בעקבות התלונות האמורות החליט המשרד כי התלמידות שסיימו את לימודיהן בשנת הלימודים התשע"ג וזכאיות על פי ה חלטת ועדת הסל לקבל את החיסון, יהיו זכאיות לקבל אותו בלשכות הבריאות בשנת הלימודים שלאחר מכן, המתחילה בספטמבר 201391.
יידוע הורי התלמידות בדבר תכונותיו של החיסון .
כאמור, החיסון סרווריקס, שאמור להינתן הן לתלמידות שסיימו את לימודיהן בשנת הלימודים התשע"ג והן לתלמידות הלומדות בכיתה ח בשנת הלימודים התשע"ד (שני שנתונים של תלמידות), מגן מפני סרטן צוואר הרחם, אולם אינו מגן מפני יבלות באיברי המין (לעומת החיסון גרדסיל).
מבירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2013 עלה כי באותה עת לא היה בכוונת משרד הבריאות ל יידע את ההורים על שהחיסון שיינתן לבנותיהם במימון המדינה אינו תואם את החיסון שהמליצה עליו ועדת הסל, ועל כך שהחיסון אינו מגן מפני יבלות באיברי המין92.
, לעומת החיסון גרדסיל שעושה זאת .
90 'חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מס2/13 מינואר 2013.
91 יצוין כי מתחילת שנת הלימודים התשע"ד מקבלות כל תלמידות כיתה ח את החיסון בבתי הספר, על ידי שירותי הבריאות לתלמיד.
92 שיחה עם ראש שירותי בריאות הציבור ב- 28.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות הערת משרד מבקר המדינה שינה המשרד את כוונתו, ובאוקטובר 2013 פרסם המשרדדף מידע להורים, שבו הובהר כי החיסון שמיועד להינתן לתלמידות של שני השנתונים בשנת הלימודים התשע"ד, אינו מגן מפני יבלות באיברי המין.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי דף המידע לא פירט להורים מהן היבלות באיברי המין שמפניהן מגן החיסון גרדסיל, את השכיחות הגבוהה של המחלה, מה הסיכונים הכרוכים בה, אופן הקבלה של החיסון גרדסיל ועלות החיסון, ולפיכך לא היה להורים מידע מלא וזמין בעניין זה.
משרד מבקר המדינה גם מציין כי תלמידת כיתה ח בשנת הלימודים התשע"ד המעוניינת לקבל את החיסון גרדסיל נאלצת לרכשו בבית מרקחת בתשלום מלא, ולא במחיר מוזל באמצעות תכניות השב"ן של קופות החולים93.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי חוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 , היה על משרד הבריאות ליידע את הורי התלמידות בדבר תכונותיו של החיסון סרווריקס, בייחוד בהקשר לכך שאינו מספק הגנה מפני יבלות באיברי המין, וכן בדבר החלופה, כדי שההורים יחליטו אם לחסן את בנותיהם בחיסון שהמדינה מממנת או בחיסון שעליו המליצה ועדת הסל, המקנה גם הגנה מפני יבלות באיברי המין.
מהאמור לעיל עולה שעקב פתיחת המשרד בהליכי הרכש של החיסון נגד נגיף הפפילומה עוד לפני שא ושר החיסון בוועדת הסל, ניתן לשני שנתונים של בנות חיסון שונה מהחיסון שעליו המליצה ועדת הסל, שאינו מגן מפני יבלות באיברי המין (מחלה שכיחה, מידבקת ולעיתים מסוכנת).
על המשרד לקבוע מהו השילוב הנכון מבחינת לוחות זמנים ותהליכים בין פעילות ועדת הסל ובין פעילות הרכש של המשרד.
היעדר מערך לחיסוני מבוגרים .
השפעת חלק מהחיסונים הניתנים בגיל הילדות פגה לאחר כמה שנים.
לדוגמה, השפעת החיסון נגד טטנוס (צפדת) ודיפתריה (אסכרה) פגה לאחר עשר שנים, ושל החיסון נגד שעלת - לאחר חמש עד עשר שנים.
כמו כן, יש מחלות שעלולות להתפרץ אצל מבוגרים בעצמה רבה יותר מאשר אצל ילדים ולגרום להם לסיבוכים קשים ואף למוות, למשל מחלת השפעת.
זאת ועוד, יש מחלות שמתפרצות בעיקר אצל מבוגרים, למשל שלבקת חוגרת (הרפס זוסטר), הגורמת לדלקת מקומית בעצב תחושתי.
מחלה זו פורצת לעתים בעצמה רבה בגיל מבוגר, בשל ירידה ביעילות המערכת החיסונית עקב הזדקנות, לחץ או מתח.
המחלה מלווה בכאב שיכול להימשך .
93 בשנים בהן החיסון סרווריקס לא היה כלול בסל הבריאות, ניתן היה לרכוש את החיסון גרדסיל באמצעות תכניות השב"ן (שירותי בריאות נוספים) של קופות החולים במחיר מוזל.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שבועות עד שנים ואף יכולה לגרום לחוסר תחושה למגע, ולכן חשוב להתחסן נגדה.
חשוב מאוד אפוא שהמבוגרים יתחסנו בחיסונים שעליהם ממליץ המשרד.
משרד הבריאות מפרסם באתר האינטרנט שלו סוגים של חיסונים שמומלץ לבני 18 ומעלה להתחסן בהם.
חלק מהחיסונים מומלצים לכלל אוכלוסיית המבוגרים, וחלקם לקבוצות סיכון בלבד94 .
בלוח החיסונים למבוגרים שפרסם המשרד באוקטובר 2013 , הוא המליץ לכלל המבוגרים להתחסן נגד 11 מחלות: שפעת, דיפתריה (אסכרה), טטנוס (צפדת), שעלת, חצבת, חזרת, אדמת, אבעבועות רוח, המחלות שלהן גורם נגיף הפפילומה, המחלות שלהן גורם החיידק פנוימוקוקוס ושלבקת חוגרת (הרפס זוסטר).
לדוגמה, המשרד המליץ לבני 18 ומעלה לקבל בכל עשר שנים מקבלת החיסון הראשון חיסון משולב נגד טטנוס ודיפתריה, ולקבל שתי מנות95 של חיסון משולב נגד חצבת, חזרת ואדמת 96 .
למבוגרים הנכללים בקבוצות סיכון המליץ המשרד לקבל חיסונים נגד עוד חמש מחלות: דלקת כבד נגיפית A , דלקת כבד נגיפית B ,, מנינגוקוקוס שיתוק ילדים (פוליו) והמופילוס אינפלואנזה b97.
יש לציין כי בנוגע לחיסון המבוגרים, המשרד אינו נוקט את אותן פעולות שהוא נוקט בנוגע לחיסון הילדים.
ההבדלים בין החיסונים הניתנים לילדים ובין החיסונים הניתנים למבוגרים הם בעיקר בנוגע למימון שלהם ולהסדרת התשתיות לקבלתם.
מימון החיסונים : המשרד רוכש, מממן ומספק את כל החיסונים הניתנים לילדים; צה"ל רוכש, מממן ומספק את כל החיסונים הניתנים לחיילים; ומקומות העבודה המספקים שירותי בריאות או עוסקים בתחום הבריאות מספקים ומממנים את כל החיסונים הניתנים לצוותים הרפואיים (ראו להלן).
לעומת זאת, המדינה אינה מממנת את רוב חיסוני המבוגרים שעליהם ממליץ משרד הבריאות, ומימונם מוטל על המתחסנים עצמם, בין מימון עצמי ישיר ובין מימון עקיף, באמצעותם של שירותי הבריאות הנוספים (שב"ן)98 של הקופות.
יש לציין שחיסונים אלה הם בגדר רפואה מונעת, וכן הם משפרים את איכות החיים ש ל המחוסנים וחוסכים את העלויות הכרוכות באשפוז ובטיפול של מי שעלולים לחלות בשל אי-קבלת חיסון.
זאת ועוד, תשלום עבור חיסון (ואפילו רק השתתפות עצמית) עלול למנוע מאוכלוסיות דלות אמצעים את האפשרות להתחסן.
המשרד מסר בדצמבר 2013 כי החיסון נגד שפעת כלול בסל הבריאות, וכי הוא מתכנן לכלול גם את יתר החיסונים למבוגרים בסל הבריאות.
המשרד הוסיף כי בשלוש השנים האחרונות הגיש כאמור לוועדת סל הבריאות בקשות לכלול בסל הבריאות את החיסון נגד טטנוס, דיפתריה ושעלת לנשים הרות ולכלל האוכלוסייה לאחר פציעה, אולם ועדת הסל לא אישרה בקשות אלה.
בקבוצות סיכון נכללים בין היתר מבוגרים הסובלים ממחלות שונות ונוטלים תרופות מסוימות 95 .
בהפרש של ארבעה שבועות בין מנה למנה 96 למי שנולדו אחרי שנת 1957.
97 נוסף על כך, למבוגרים המשתייכים לקבוצת סיכון גבוהה במיוחד מומלץ לקבל חיסון נגד פנוימוקוקוס.
98 שירותים רפואיים שקופות החולים מציעות למבוטחיהן, נוסף על שירותי הבריאות הכלולים בסל השירותים הבסיסי המחויב על פי חוק.
קבלת השירותים הנוספים כרוכה בתשלום חודשי.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
הסדרת תשתית למתן החיסונים : החיסונים לילדים ניתנים במועדים מוגדרים ובמקומות קבועים מראש - בתחנות טיפת החלב ובבתי הספר, במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד; החיסונים לחיילים ניתנים ביום הגיוס וכן במשך השירות הצבאי.
לחיסוני המבוגרים לא קיימת תשתית מסודרת.
מבוגר שרוצה לקבל את החיסונים שעליהם המליץ המשרד, צריך לפנות ביזמתו לקופה שבה הוא מבוטח או למרפאות החיסונים של לשכות הבריאות.
יוצא שמגיל 2199 אין למעשה מערך חיסונים תומך במדינה, למעט עבור צוותים רפואיים במקומות עבודתם (ראו להלן).
משרד הבריאות מסר בינואר 2014 כי למתן חלק מהחיסונים קיימת תשתית מסודרת, כגון לחיסון נגד שפעת ונגד פנוימוקוקוס.
המשרד הוסיף שהוא דן בנושא הסדרת התשתית למתן חיסונים למבוגרים, ובין היתר בוחן את מתן האפשרות לרוקחים לחסן מבוגרים.
על משרד הבריאות לפעול להסדרת התשתית למתן כלל החיסונים למבוגרים.
פעילות הסברה בנוגע לחיסוני מבוגרים : הועלה שמשרד הבריאות, שאחראי למתן שירותי הרפואה המונעת, הסתפק במתן מידע על תכנית החיסונים למבוגרים באתר האינטרנט שלו.
אף שחשוב שהמבוגרים יחוסנו נגד המחלות שצוינו לעיל, המשרד והקופות אינם מקיימים פעילות הסברה בקרבם בנוגע לכל החיסונים המומלצים, ובכלל זה פירוט הגילים המומלצים לקבלת החיסונים ותדירות קבלתם (למעט בנוגע לחיסון נגד שפעת).
מידע על חיסוני מבוגרים : בביקורת עלה ש למשרד הבריאות אין מידע בנוגע לשיעור המבוגרים שחוסנו בכל אחד מהחיסונים שהמליץ עליהם המשרד, פרט לחיסונים נגד שפעת ונגד פנ וימוקוקוס100 .
שיעור המחוסנים נגד פנוימוקוקוס מהווה מדד איכות שבו נבחנות ומושוות קופות החולים101.
למי שאינו מתגייס לצבא 100 החיסון נגד החיידק פנוימוקוקוס, הגורם לדלקת ריאות, לדלקת קרום המוח, לדלקת אוזניים ולאלח דם, מומלץ למבוגרים בכל הגילים המצויים בקבוצות סיכון, ולכלל המבוגרים בני 65 .
ומעלה 101 תכנית המדדים מאפשרת בדיקה קבועה והשוואתית של איכות שירותי המניעה, האבחון, הטיפול והשיקום הניתנים על ידי קופות החולים.
פותחו כ -70 :מדדים בשישה תחומי רפואה מרכזיים סוכרת, לב וכלי דם, אסטמה, סקר סרטן, חיסונים ותחום הילדים - הנמדדים שגרתית עבור כל האוכלוסייה.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לרכז את המידע בדבר שיעור המבוגרים שחוסנו בחיסונים שהמליץ עליהם, ועל פי העולה ממידע זה לפעול להעלאת שיעור המבוגרים המתחסנים, לרבות באמצעות פעולות הסברה והסדרת התשתית לקבלת החיסונים, וכן לבחון את נושא המימון של החיסונים - כל זאת כדי למנוע מחלות, לשפר את איכות החיים ולחסוך את עלויות הטיפול במחלות שנגדן הומלץ להתחסן.
חיסון עובדי מערכת הבריאות .
עובדי מערכת הבריאות חשופים להידבקות במחלות, ובהן מחלות מידבקות קשות, והם עלולים להדביק את מטופליהם במחלות אלה.
הדבר מסוכן בייחוד כאשר עובדים אלה מטפלים בחולים בעלי מערכת חיסון חלשה (פגים וחולים אונקולוגיים למשל).