HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הארץ, בין היתר בשל הסדרים מדיניים, שינויים ארגוניים ושינויים בתפיסות הפעלה, ובהשפעת .
לרוב צה"ל מימן את שינויי הפריסה מתקציב הביטחון, מתקציב שהתקבל .
בגין הסדרים מדיניים או מתקציב שקיבל משיווק הקרקעות שעליהן שכנו מחנות שפינה 132 .
לפינוי בסיס חיל הים, לאורך השנים נידונו לסירוגין במערכת הביטחון גרסאות שונות של שתי .
חלופות לביצועו (להלן - חלופות פינוי החוף או החלופות): העתקת הנמל הצבאי לשטח הנמל האזרחי: תמ"א 13 משנת2005 קבעה כי יש .
להעתיק את הנמל הצבאי לתא השטח הצפוני של הנמל האזרחי (להלן - חלופת .
ההעתקה)133 ,; זאת כדי לשחרר את קרקעות בסיס חיל הים לפיתוח תיירותי של העיר .
להפוך שטח זה למעגנה עירונית - אזור המיועד לעגינת כלי שיט המשמשים להובל ת .
נוסעים ותיירות, למטרות ספורט ימי ונופש ולהקמת אטרקציות תיירותיות.
מתוך אתר האינטרנט של משהב"ט .
132 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61א (2011 '), בפרק "השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה", עמ52.
133 תמ"א13 , הוראות התוכנית, ס' 21.
משהב"ט, משרד התיירות ועיריית אילת בהעתקת הנמל הצבאי לשטח הנמל האזרחי; וכי .
בדיונים שהתקיימו בשנת 2009 בנושאהתברר כי קיימים פערים ניכרים בין הדרישות .
התקציביות של משהב"ט לפינוי הבסיס הצבאי והעתקת הנמל ובין עמדתו של אג"ת בנוגע .
לעלויות אלה, ולכן חלופת ההעתקה לא קודמה אז.
התכנסות המתחם העליון של הבסיס לתוך המתחם התחתון: במסגרת בדיקת .
החלופות להעתקת הבסיס אשר נשקלו על ידי צה"ל, משהב"ט ועיריית אילת, הוצעה גם .
חלופת התכנסות המתחם העליון (המערבי) של הבסיס לתוך המתחם התחתון, המצוי .
בחלקו המזרחי של הבסיס, וכן לפנות רצועת חוף של כ-150 מטר בחלק זה של הבסיס .
לצרכים אזרחיים - כך שבסיס חיל הים על שני חלקיו יתכנס לשטח קטן יותר (להלן - .
חלופת ההתכנסות או ההתכנסות).
עיריית אילת הביעה את נכונותה להסתפק בצמצום .
שטח הבסיס במקום העתקה מלאה לשטח הנמל האזרחי.
בחלופה זו ביקשה העירייה .
להרחיב את שכונת שחמון - גנים ב', הסמוכה למתחם העליון (המערבי) של הבסיס, .
ולבנות בשטחו כשיתפנה יחידות דיור נוספות, כדלקמן: .
מפה 4: שטח בסיס חיל הים ותכנון הרחבת שכונת שחמון-גנים ב' .
המקור: עיריית אילת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשנים שחלפו מאז 2005 ,נעשו במערכת הביטחון ובגופים ממשלתיים נוספים עבודות מטה .
בדיקות וניסיונות לקדם את החלופות לפינוי הבסיס.
לאורך תקופה זו הציעו גורמים אלה גרסאות .
יישום שונות לשתי החלופות האמורות, וביצעו הערכות וסקרים שונים לגבי היתכנותן.
העמדות השונות ואי -ההכרעה ביניהן הן בין הגורמים המרכזיים לאי -קידום העניין מתחילת .
יצוין כי במהלך שנים אלה לא קיבלה הממשלה החלטות שקבעובמישרין .
הועלה כי החלופות השונות לפינוי בסיס חיל הים נדונו ונבחנו לסירוגין במהלך כ-15 ,שנים .
אולם לא הבשילו לכדי פעולה מעשית - בהתאם לתמ"א 13 .
חסם משמעותי שתרם לאי- .
מיצוי המהלך בעניין הוא החסם התקציבי ששב ועלה, זאת עקב העובדה שהמסקנה .
שעלתה באופן עקבי מבדיקות ההיתכנות שבוצעו בשנים אלה הייתה כי עלויות בניית .
בסיס חיל ים חדש, בין בחלופת ההעתקה ובין בחלופת ההתכנסות, לא יכוסו רק משיווק .
הקרקעות שיפונו במסגרת חלופות אלו.
בדיקת חלופות פינוי בסיס חיל הים במערכת הביטחון .
גורמים ב מערכת הביטחון עסקו בבחינת חלופות לפינוי בסיס חיל הים באילת וביצוע סקרי .
היתכנות בעניין, עוד בשלב אישורה של תמ"א 13 .
הועלה כי בשנים שחלפו מאז, כל אחד .
מהגורמים במערכת הביטחון - משהב"ט, אג"ת וחיל הים - גיבש עמדה משל עצמו, שלעיתים .
סתרה את עמדות הגופים האחרים, בעניין החלופה הרצויה לפינוי בסיס חיל הים, כמפורט להלן: עמדת משרד הביטחון: המשרד סבר כי מאחר שתוכנית המתאר של אילת מאפשרת .
בניית 200 יחידות דיור בשטח הבסיס העליון, ההכנסה מכך צפויה להניב רק כמהעשרות .
מיליוני ש"ח, ואילו פינוי המתחם העליון יעלה כמה מאות מיליוני שקלים.
כי חלופת ההעתקה עדיפה מאחר שיישום חלופת ההתכנסות בלבד לא יתרום הרבה לעיר .
אילת: היא לא יוצרת רצף אורבני ולא מפנה רצועת חוף משמעותית, ומשיווק הקרקע של .
המחנה העליון בלבד לא ניתן לממן את עלות ההתכנסות.
ההתכנסות כי מגבלות בטיחות בחלק העליון של הבסיס יגבילו את הבנייה האזרחית בו .
ב-2016 כתב מנכ"ל משהב"ט כי כדי לפנות רצועת חוף בבסיס חיל הים לטובת התיירות .
בעיר נדרש פינוי של כל הבסיס, העליון והתחתון, והעברתו לתוך מתחם הנמל האזרחי, .
ולשם כך יש להתניע מהלך בהובלת משרד התיירות שישולבו בו כלל הגורמים הרלבנטיים; .
זאת מכיוון שללא החלטה ברמה זו ותקצובה המהלך לא יצא לפועל.
משהב"ט מסיבות שונות את חלופת העתקת הבסיס אל תוך הנמל האזרחי והציג חלופת .
התכנסות אל שטח הבסיס הצבאי התחתון.
עמדת אגף התכנון (אג"ת) בצה"ל: אג"ת סבר ב -2016 כי יש להעדיף את חלופת .
ההעתקה, בהתאם לתמ"א 13 , שכן לעמדתו, בראייה התכנונית הקיימת יש עדיפות לפינוי .
השימושים הצבאיים מליבה האורבני והתיירותי של העיר אילת לנמל הקיים; עוד ציין כי .
עמדת צה"ל בעניין היא שקיימת היתכנות וקיים רצון לקידום העתקה מלא ה של מחנה חיל .
הים באילת בהתאם לתמ"א 13 .
, בכפוף למימון חיצוני מלא של המהלך עמדת חיל הים: חיל הים קיים בשנת 2016 ניתוח משל עצמו לגבי שלוש חלופות וקבע .
שתי הצעות לחלופת ההתכנסות והצעה לחלופת ההעתקה, לפי הניתוח המוצג להלן בלוח .
מהמקובץ עולה כי מאז כניסתה של תמ"א 13 לתוקף בשנת2005 , בחנו גורמים שונים .
במערכת הביטחון - משרד הביטחון, אג"ת וחיל הים - כל אחד בנפרד את החלופות לפינוי .
בסיס חיל הים באילת, וכל אחד מגורמים אלה נקט עמדה משלו בעניין.
בהחלטת הממשלה באוגוסט 2019 נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .
הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט וגורמים ממשלתיים נוספים, שתפעל בתוך שישה .
חודשים לבחינת תוכנית מפורטת בעניין134 .
במסגרת ועדה זו הציג משהב"ט עמדה .
מתכללת של המערכת בנושא135 .
עמדת רמ"י בנושא חלופות פינוי בסיס חיל הים .
באוקטובר 2016 הכינה רמ"י סקר היתכנות שפורטו בו שלוש חלופות לפינוי מתחם חיל הים .
באילת136 , כמפורט להלן בלוח4.
לוח6: הצעות רמ"י וניתוח חלופות לפינוי שטחי בסיס חיל הים .
העתקה מצומצמת חלופה 3 .
עיקרי החלופה העברת המתחם העליון .
מחדש של הבינוי בו העתקת המתחם .
והמתחם התחתון אל תא .
בתמ"א 13 (70 )דונם העתקת המתחם .
בתמ"א 13 , תוךהגדלת .
העלות 450 מיליון ש"ח עלות לא ידועה עלות לא ידועה .
משך הביצוע שלוש-ארבע שנים ארבע-חמש שנים ארבע-שמונה שנים .
אילת המתחם העליון כל שטח בסיס חיל הים כל שטח בסיס חיל הים .
134 בעניין זה ראו להלן, תת פרק בנושא "קידום פינוי בסיס חיל הים בתוכנית הרב- שנתית".
בעניין זה, ראו להלן .
136 מסמך "סקר היתכנות- בסיס חיל הים באילת מחוז דרום", רמ"י, אוקטובר 2016.
הרב-שנתית מאוגוסט 2019 , שבה נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .
הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט, משרד האוצר, מנהל רמ"י וגורמים נוספים, אשר תפעל .
תוך שישה חודשים לבחינת תוכנית מפורטת לפינוי של בסיס חיל הים 137.
ועדה זו הוקמה בהמשך .
להחלטת הממשלה ופעלה לגיבוש תוכנית פעולה בנושא.
באוגוסט 2020 כתבה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי נושא פינוי בסיס חיל הים מקודם .
זה כשנה על ידי ועדת היגוי בראשות משרד ראש הממשלה כגורם מתכלל מול משהב"ט, משרד .
האוצר, רמ"י, מינהל התכנון ועיריית אילת, וכי לאורך שנה זו התקיימו דיונים רצופים בעניין זה .
על מנת להגיע לפתרונות הנדרשים: תכנון הבסיס המתכנס, אומדן ההתכנסות, הגדרת .
השטחים המתפנים, אומדן ההכנסות מהם, בחינה הנדסית שלהם, חוות דעת מקדימה של מינהל .
התיכנון לתכנון המוצע על ידי עיריית אילת לשטח שיתפנה ועוד; כן ציינה העירייה כי החלופה .
המקודמת כיום היא של "התכנסות מרכזית", שבמסגרתה יתכנס הבסיס הצבאי שממערב .
לכביש 90 לשטח שממזרח לו, באופן שישחרר באופן מלא את כל שטח בסיס זה; וכן ישוחררו .
כ-8 דונמים בחלק הצפוני של שטח הבסיס המזרחי (בקו המים) ועוד כ-16 דונם בחלק הדרומי .
של שטח בסיס זה (בסך הכול ישוחררו בקו המים כ-24 דונם); וכי חלופת התכנסות זו הוצעה .
על ידי העירייה ומקובלת על כל הצדדים.
עוד ציינה העירייה כי היא מקדמת במקביל עם רמ"י .
תב"ע לשטחים שיתפנו במסגרת חלופה זו, ועל פי הערכה היא תאושר עד שנת 2022 ותשתלב .
עם לוח הזמנים לפינוים בפועל של שטחי הבסיס כאמור.
20 , בהמשך לפעילות ועדת ההיגוי, קיימה הוועדה לשמירה על הסביבה החופית .
(ולחו"ף) 138 דיון מקדים בנושא החלופות התכנוניות העקרוניות לפינוי שטחים בנמל הצבאי .
באילת, לשם הכוונת התכנון בנושא על ידי רמ"י, אגף התקציבים במשרד הא וצר ומערכת .
במסמך ההחלטה צוין, בין היתר, כי בשטחים שיפונו ממערב לכביש 90 יוקם רובע .
עירוני חדש, וכי בפני הוועדה הוצגו כמה חלופות למימוש השטחים המתפנים והתמהיל .
הפרוגרמתי הנדרש לצורך היתכנות כלכלית של פינוי המקטע הדרומי של הבסיס.
הוועדה מברכים על המהלך ורואים בחיוב את קידומה של התוכנית לפינוי חלק מהבסיס, ובכלל .
זה פתיחת המקטע הדרומי וחיזוק החיבור בין העיר וקו המים, וכי פינוי המרחב לטובת הציבור .
תואם למדיניות המאושרת, הבאה לידי ביטוי בתמ"א 13 , אשר "רואה בחופי הים נכס ציבורי .
ומעודדת חיבור העיר אל קו המים באזור זה".
הצעות אלה לצמצום הבסיס הצבאי ופתיחת קו .
המים לשימושים עירוניים מהוות, לעמדת הוועדה, "שיפור משמעותי" ביחס למצב הקיים בהיבט .
הציבורי, בתמורה לעיר אילת ובאפשרות להיטיב את הממשק בין העיר לים.
במסמך ההחלטה, כי הוצגו בפניה חלופות לבינוי ולשימושים בשטחים שיתפנו וכי היא רואה .
עדיפות ביצירת חלופה שתעמוד בעקרונות שפירטה בהחלטתה, ויש להביא לאישורה את .
התוכנית המפורטת בעניין שתוכן בהמשך תוך התייחסות גם להיבטים סביבתיים.
באוקטובר 2020 הוסיפה וכתבה עיריית אילת כי ועדת ההיגויהאמורה "כמעט והשלימה את .
עבודתה" וכי רמ"י, משרד האוצר ומשהב"ט הגיעו לאחרונה להסכמות בעניין התכנסות הבסיס .
ופינוי שטחים בו, והן מגובשות בימים אלה לכדי הסכם.
137 החלטת הממשלה4662 ( 4.
138 ועדה זו הוקמה מתוקף חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד - 2004.
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא "פעל בשנה .
האחרונה בצורה נמרצת בכדי לקדם את פינוי בסיס חיל הים.
המשרד קיים עשרות שעות של .
דיונים בנושא והביא להתקדמות משמעותית במשא ומתן המתנהל בין הצדדים לפינוי הבסיס.
פעלה בכדי לקרב בין הצדדים הנדרשים לחתום על הסיכום הנ"ל וכעת בעלי .
הסמכות נדרשים לממש את אחריותם בנושא".
צה"ל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי מאז התקבלה החלטת .
]תוכנית ההתכנסות בבסיס חיל הים הנמצאת[ ועדת ההיגוי הוא "פועל יחד עם משהב"ט לקידום .
ברמת בשלות גבוהה לסיכום, אך טרם נחתם הסכם עם משרד האוצר ורמ"י; צה"ל פועל .
בנחישות לקידום התוכנית ורואה בפרויקט זה פרויקט ערכי וחשוב ביותר".
רמ"י כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי בעקבות קבלתה .
של החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 קיימה ועדת ההיגוי כמה ישיבות בהשתתפות הגורמים .
באחת מהן, שהתקיימה באוקטובר 2020 , סוכם כי עלות המהלך הכולל .
התכנסות ופינוי בסיס חיל הים על פי החלופה שנבחרה "מוסכמת על הצדדים ומסתכמת ב -350 .
מיליון ש"ח ללא מע"מ" ונקבע, בין היתר, כי תהיה השתתפות עצמית של משהב"ט בעלות .
הפינוי; וכי משרד האוצר, רמ"י ומשהב"ט יסכמו אבני דרך ופריסת תשלומים "תוך התייחסות .
לסך העלות, קידום התכנון והשתתפות משהב"ט".
עוד כתבה רמ"י בתשובתה, כי בנובמבר 2020 .
התקיים דיון בין הצדדים בנושא, בראשותו של שר האוצר, ובו סוכם בין היתר, כי "חלוקת .
התקציב למימון הפרויקט תהיה באופן הבא: רמ"י - 33 ]אגף תקציבים[ ;מיליון ש"ח- 30 מיליון .
ש"ח, משהב"ט - 20 מש[ ;מיליון ש"ח ]רד רוה"מ- 13 מיליון ש"ח.
אופן וחלוקת ההשתתפות .
על ידי מ"מ מנכ"ל משרד רוה"מ ועל ידי שר ]כאמור[ במימון עלויות הפרויקט כפי שזו סוכמה .
האוצר - הינן מקובלות על רשות מקרקעי ישראל אשר פעלה ללא לאות למימושה.
התנגד משהב"ט לממש את החלטתו של שר האוצר, ומשכך ועל אף מאמציה של רשות מקרקעי .
להגיע להסכמות כמתבקש".
]עד למועד זה[ ישראל לא עלה בידה .
משרד הביטחון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 בין היתר, כי לאחר .
ההסכמות לגבי שווי שטחי הבסיס שיתפנו ושיעורי ההשתתפות של הגורמים הקשורים בעניין .
"התגלעו מחלוקות בין הצדדים ביחס לסוגיות הנוגעות בעיקרן לסיטואציה שבה רמ"י לא תשלים .
נכונה להשלים את המו"מ תוך ]מערכת הביטחון[ .
את קידום התב"ע על השטחים המתפנים .
הפרויקט בהתאם לסיכום אשר יושג" ופועלת כדי לקדם את התוכנית.
מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 , בין היתר, כי הוא השתתף .
בוועדת ההיגוי בנושא בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה והוועדה "גיבשה מסקנות .
משותפות"; וכי במסגרת דיוניה "הבהיר משרד הביטחון כי לא ניתן לכנס את בסיס חיל הים כולו .
לפיכך פעל מינהל התכנון.
על מנת לשחרר מקסימום שטח ובעיקר .
]וכן פעל[ מקסימום רצועת חוף לטובת שימושים אזרחיים, בדגש על שימושי תיירות, פנאי ובילוי .
על מנת להביא את עיקרי התוכנית המתגבשת להיוועצות מוקדמת.
זאת על מנת להגדיל את הוודאות לגבי היקף וסוג הפיתוח שיוותרו ברצועת החוף הדרומית .
שהסכים חיל הים לפנות".
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי שלב בחינת החלופות לביצוע ולמימון של הפרויקט: הקמת מינהלה בחברה הלאומית .
לדרכים144 אשר תרכז את כל ל המטלות הנוגעות למימוש ההחלטה, והקמת צוות היגוי .
בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה (להלן - צוות ההיגוי לרכבת) שיבחן, בתוך שלושה .
חודשים, שלוש חלופות מימון להקמת המיזם: (א) על בסיס הסכם בין -ממשלתי בין .
ממשלת ישראל וממשלה אחרת שיש לישראל אינטרסים כלכליים ואסטרטגיים משותפים .
עימה; (ב) בשיתוף הסקטור הפרטי; (ג) באמצעות מימון ממשלתי.
צוות ההיגוי לרכבת יגיש .
לשר התחבורה המלצה בדבר החלופה המימונית המועדפת, וזו תובא לאישור הממשלה .
על ידי שר התחבורה וראש הממשלה.
מסמך ממצאי בדיקת שלוש חלופות המימון והמלצות צוות ההיגוי בעניין (להלן - .
מסמך הצוות) הוגש בדצמבר 2014 לשר התחבורה, למשרדי ממשלה רלוונטיים .
ולחברת נתיבי ישראל; ואולם ממצאים אלו טרם הוגשו לממשלה לשם קיום דיון .
בנושא כנדרש על פי החלטת הממשלה.
במסמך הצוות צוין כי העלות הכוללת של הקמת קו הרכבת לאילת מוערכת בכ -30.
( מיליארד ש"ח לא כולל הקמת מרכז שליטה, מרכז תיקונים ואחסנה, מרכזי שירות .
ושדרוגים נוספים שעלולים להידרש); וכי נוסף על העלות האמורה, בתקופת ההפעלה .
תידרש על פי הערכות משרד האוצר סובסידיה לנוסעים בסך כחצי מיליארד ש"ח בשנה.
בעניין בחינת חלופות המימון צוין במסמך כי כל החלופות הן בעלות "היבטים תקציביים .
משמעותיים", אף אחת מהן לא מעבירה משמעותית את נטל המימון על תקציב המדינה .
ותקציב משרד התחבורה, ו"החשכ"ל יודע לגייס הון בעלות זולה יותר לטובת תקציב .
נוכח האמור המליץ הצוות, ]שיתוף הסקטור הפרטי[ המדינה מאשר עלות ההון באמצעות .
בהיבט ה מימוני, לחלק את המיזם לשניים: (א) השלמת התכנון, קידום זמינות והקמת .
המבנה התחתון (מצעים, מנהרות, גשרים, מעברי מים, עבודות עפר והנדסה אזרחית) .
ממקורות תקציביים; (ב) הקמת המבנה העליון (מסילות, מערכת איתות, תקשורת וחשמול) .
ואחזקת המבנה העליון והתחתון ממקורות תקציביים או חיצוניים.
שלב התכנון הסטטוטורי: הממשלה הטילה על שר הפנים להשלים את הליכי התכנון .
הסטטוטורי של כל מקטעי המיזם בלוח זמנים קצר, ולא יאוחר מסוף שנת 2012145 .
ב-2012 העביר משרד התחבורה את הטיפול בנושא יישום החלטת הממשלה בעניין המיזם .
לחברת נתיבי ישראל, אש ר פעלה, בין היתר, לקידום ביצוע תסקיר השפעתו על .
הסביבה146 ; אולם העיסוק הממשלתי במיזם הרכבת לא מוצה והוא הותנע מחדש שוב ביוני .
144 בסוף שנת2012 שונה שמה של חברה זו ל"נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ".
145 בעת שהתקבלה החלטת הממש לה פעל מינהל התכנון, הגורם האחראי לגיבוש מדיניות תכנון ארצית בנושאים .
שונים, במסגרת משרד הפנים.
ההחלטה קבעה כי אם לא ניתן יהיה לעמוד בלוחות הזמנים שנקבעו, כשתחליט .
הממשלה על חלופת המימון להקמת המסילה תיתן דעתה גם על לוח הזמנים העדכני להשלמת התכנון.
ההחלטה כי תכנון הרכבת יביא בחשבון את מדיניות הממשלה בנושא, ובכלל זה: לאפשר נסיעת רכבת הנוסעים .
קמ"ש; הפעלת הרכבת תתבסס על מערך מחושמל; המיזם יאפשר הובלת מטענים והסעת נוסעים .
146 על פי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 , ותקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס"ג -2003 , .
נדרש יזם במקרים מסוימים להגיש למוסדות התכנון "מסמך הסוקר את הקשר שבין תוכנית מוצעת לבין הסביבה .
שבה היא מיועדת להתבצע".
הנוסעים בתחום העיר; וחיבור רכבת המטענים אל נמל אילת.
עוד ציינה כי המחלוקת .
בעניין מיקום תחנת הנוסעים הסופית באילת נפתרה, אך יתר המחלוקות עדיין קיימות.
משרד התחבורה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , ביןהיתר, כי "עם .
כחלק מפרויקט ]הרכבת לאילת[ כניסתה לתפקיד, שרת התחבורה הכריזה על פרויקט .
הדגל שבכוונתה לקדם להשלמת מסילת ברזל מזרחית מקריית שמונה ועד אילת.
לציין כי במשך כ -3 שנים משרד התחבורה לא תוקצב לצורך המשך הליך התכנון .
הסטטוטורי, מה שגרם לעיכובים נוספ".
]של הפרויקט[ ים בהליך התכנון .
חברת נתיבי ישראל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי .
היא מייחסת חשיבות אסטרטגית גדולה בפיתוח הנגישות התחבורתית של אילת באמצעות .
קו רכבת, וכי היא "עובדת בימים אלו במרץ על סיום ההליכים הסטטוטוריים ובחודשים .
ה הקטע הצפוני (ב"ש ]וכי נכון למועד זה[ קרובים, תופקד התוכנית- דימונה) הופקד ופורסם .
אישור התוכנית, החברה ערוכה באופן מידי להמשך קידום התוכנית ]ועם[ להערות הציבור .
בלוחות זמנים מואצים".
מינהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוועדה המחוזית דרום החליטה .
בינואר 2013 על אישור ההנחיות לתסקיר לתוכנית מסילת הרכבת לאילת והגשת סקר .
חומרים מסוכנים (חומ"ס) בעניין וזאת "לאור הובלת חומ"ס אינטנסיבית בקו זה, כבר במצב .
הקיים במסילה הקיימת"; וכי ההליכים התמשכו עקב מחלוקת בין הוועדה המחוזית דרום .
לבין חברת נתיבי ישראל בעניי ן דרישתה של הוועדה להגיש סקר חומרים מסוכנים.
זה, שאותו הגישה נת"י (נתיבי ישראל) לראשונה בשנת 2018 ,, "הראה ממצאים מורכבים .
המחייבים נקיטת אמצעים להפחתת סיכונים", והחברה עדכנה אותו בשנת 2019 ; כדי לקדם .
את התוכנית החליטה הוועדה המחוזית לחלק אותה למקטעים תוך מתן עדיפות למקטע .
הצפוני של המסילה (מבאר שבע לרותם).
באמצע שנת 2019 החליטה הוועדה המחוזית .
להפקיד את התוכנית למקטע הצפוני בתנאים, ובאמצע שנת 2020 קיימה הוועדה דיון .
משלים בעניינו של סקר הסיכונים.
לאחר קבלת חוות דעת בעניין מהמשרד להג"ס פורסמה .
באוקטובר 2020 התוכנית להפקדה, והיא נמצאת כיום לקראת סוף תקופת ההפקדה.
בעניין המקטע הדרומי של המסילה ציין מינהל התכנון בתשובתו כי לאחר הגשת מסמכי .
התוכנית ותסקיר השפעה על הסביבה, נקבע צוות עבודה משותף בראשות לשכת התכנון, .
ובמהלך עבודתו עלו כמה סוגיות מהותיות שהיה צורך להסדירן, אולם מאחר שלא גובשו .
הסכמות לגבי כולן "התוכנית טרם נדונה בדיון להפקדה" והמינהל פועל להבאתה לדיון .
במהלך שנת העבודה הקרובה.
תמונה 8 : קטע כביש90 )ליד עין חצבה (נתיב אחד לכל כיוון .
מאפייניו של כביש 90 יוצרים בחלקים ממנו סכנות לנהגים שאינן מאפשרות להם מרווחי .
טעות, וכל סטייה קלה מהנתיב שבכביש עלולה להוביל לתאונה חזיתית שתוצאותיה .
להלן במפה 6 תוואי כביש90 ופירוט הסכנות העיקריות שבו ומשמעויותיהן151 , .
ונתונים על מספר התאונות שהתרחשו בו והנפגעים בהן152.
151 המידע על הסכנות בכביש מתוך מסמך מעודכן של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מינואר2020.
נתוני הנפגעים על פי נתוני הלמ"ס, שריכזה עמותת אור ירוק .
להלן במפה 7 פירוט הסכנות בקטע כביש90 שבין צומת הערבה לאילת (כ-180 ק"מ, ברובו .
הכביש חד-מסלולי לכל כיוון), וכן נתונים על מספר התאונות שהתרחשו בו והנפגעים בהן 153: .
מפה7: תוואי קטע צומת הערבה- אילת בכביש 90 , הסכנות שבו ותוצאותיהן .
המקור: מסמכים בעניין הסכנות והתאונות בקטע צומת הערבה -אילת בכביש 90 ותוצאותיהן, בעיבוד .
153 נתוני הנפגעים הם על פי נתוני הלמ"ס, שריכזה עמותת אור ירוק.
המידע על סכנות מקטע הכביש מתוך מסמך .
מעודכן של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מינואר 2020.
עלולה להחריף את הבעיה הבטיחותית בדרכים לאילת וממנה, שכן תנועת הנוסעים לעיר תוסט .
מדרך האוויר לרשת הכבישים, ולתנועה הנוספת תהיה השפעה שלילית על הבטיחות בכבישי .
האורך לאילת מדרום לבאר שבע - כבישים 31 ,25 ,90 ו-40 , שברובם חד-מסלוליים "ובחלקים .
מהם קיימות בעיות גיאומטריות.
לתוספת התנועה תהיה השפעה בטיחותית ואחרת גם מצפון .
במסמך הוע רך כי תוספת התנועה בכבישי האורך האמורים תביא עימה 40 תאונות .
דרכים נוספות בשנה וכ-90 בני אדם נוספים שייפגעו בכל רמות החומרה, וכי עלות התאונות .
שיתווספו נאמדת בכ-30 .
משרד התחבורה הוא המשרד האחראי מטעם הממשלה לניהול התשתית התחבורתית במדינה, .
ביבשה, באוויר ובים, לרבות המלחמה בתאונות הדרכים.
הוא מנוהל בעזרת אגפים, רשויות .
וחברות ממשלתיות, ואחראי לתכנון, פיתוח והסדרה של תשתיות ומערכות תחבורתיות משולבות .
אשר מקדמות את הניידות והלוגיסטיקה של אזרחי ישראל והבאים בשעריה ושל המשק .
הישראלי על כל מרכיביו ותורמות לצמיחה כלכלית וחברתית בישראל.
לתחום הבטיחות בדרכים .
אחראית מ -1997 הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים 158 , המנוהלת כיום כרשות עצמאית .
סטטוטורית הכפופה ישירות לשר התחבורה ומהווה זרוע מקבילה למשרד בתחום הבטיחות .
אף שדבר התרחשותן של כ- 2,480 תאונות, חלקןחמורות ורוב התאונות החמורות חזיתיות, .
לכל אורך כביש 90 בשנים2003 - 2020159, הסכנות הטמונות בו והצורך הניכר בשדרוגו .
ידועים זה שנים רבות לגורמים הנוגעים בדבר, לא נמצא כי בוצעו בצורה מספקת פעולות .
ומהלכים אופרטיביים שנועדו לטפל כראוי בסכנות שאליהן חשופים הנוסעים בכביש זה: בנובמבר 2018 , לאחר שבתוך שבועיים נהרגו 17 בני אדם בשלוש תאונות קטלניות .
שהתרחשו בכביש 90 , הכינה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מסמך בנושא ״ריבוי .
תאונות בדרך 90 ״ (להלן- המסמך מנובמבר 2018 ), שבו נבחנו מאפייני התאונות (שלא .
בצמתים) שהתרחשו בכביש זה בשנים 2013 - 2018 ותוצאותיהן בהשוואה לתאונות .
שהתרחשו בתקופה זו בקטעי דרכים בין-עירוניות אחרות (שלא בצמתים) עם נתיב אחד .
לכל כיוון, בעלי קו הפרדה מסומן בלבד.
להלן נתונים שפורטו במסמך מעודכן בעניין זה .
מינואר 2020 , שהכינה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, על הרוגי ם ופצועים ושיעור .
התאונות החזיתיות בכביש 90 בשנים 2019 - 2014 :, לפי מקטעים .
158 בשנת2006 חוקק חוק חדש- חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו - 2006 .
, ומכוחו פועלת הרשות כיום .
ולא היו הרוגים, ולדעתה יש לכך משמעות מבחינת הכדאיות הכלכלית בשדרוגו המלא של .
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר .
2020 , בין היתר, כי את בחינת תאונות הדרכים בכביש90 יש להשוות למספר התאונות .
בכבישים אחרים, ולא לבחון אותן רק בפני עצמן, ואת הצורך בשדרוגו של כביש זה יש .
לבחון כפי שבוחנים אם לשדרג כל כביש אחר במדינה, וזאת כדי שהתקציבים המוקצים .
לשיפור התשתיות יושקעו במקום שבו הם יביאו את התועלת הגדולה ביותר; וכי בהתאם .
לכך גם סוג השדרוג של כביש מסוים צריך להיבחן לעומת חלופות שונות של סוגי .
שדרוגים, לפי מידת יעילותם ועלותם.
עוד ציינה הרשות בתשובתה כי "שדרוג תשתיות .
אומנם יכול להפחית משמעותית את מספר התאונות בקטע דרך נתון ואת חומרתן, אך אין .
לראות בו אמצעי מספיק כדי למנוע אותן לחלוטין" וכי קיימים כאמור בכביש 90 גורמי סיכון .
המייחדים אותו לעומת כבישים במרכז הא רץ.
הרשות גם ציינה כי "בדרך 90 קיימים קטעי .
דרך חד מסלולים רגילים בהם המהירות המותרת היא 90 קמ"ש, זאת בניגוד להנחיות .
שקבע משרד התחבורה בשנת 2010 ולפיה בדרך חד-מסלולית רגילה המהירות המותרת .
תופחת ל-70 קמ"ש ובדרך חד- מסלולית ראשית בעלת רמת תכנון גבוהה ל-80 קמ"ש, או .
לחילופין שהדרך תשודרג ותוצב בה מפרדה קשיחה.
על בסיס הניסיון ממדינות אחרות .
ידוע לנו שהבדל של 10 קמ"ש במהירות המותרת יכול להביא להבדל משמעותי במספר .
הנפגעים" וייתכן שיש מקום לבחון את הפחתת המהירות המותרת בכביש 90.
לקבל אישור לקידום תכנון ראשוני לשדרוג כל תוואי כביש 90 , וכן לבחון בתקופת .
הביניים שעד השלמת ביצוע התוכנית הקמת הפרדות קשיחות במקטעים שונים של .
הכביש, ובטווח הקצר להציב בו הפרדות רכות 162 .
במסגרת תוכנית השדרוג יוצבו .
וישולבו לאור כו של הכביש תמרורי אזהרה בולטים, אמצעי בטיחות רכים ותאורה וכן .
יוקמו בו מפרצי חנייה בקטעי כביש ארוכים; .
לזרז את ביצועם של 17 פרויקטים של מוקדי סיכון ופניות שמאלה לאורך כביש90 , .
בהיקף של 170 מיליון ש"ח, שקידמה באותו מועד חברת נתיבי ישראל, ובכללם .
פרויקטים להקמ ת כיכרות, הסדרת כניסות ליישובים, הסדרה ורמזור של צמתים, .
התקנת מעקות בטיחות, טיפול באפיקי נחלים ובולענים באזור ים המלח ומעברים תת- .
קרקעיים של הולכי רגל.
בביקורת הועלה כי לא נמצא במשרד התחבורה פרוטוקול של ישיבה זו ולא נמצא כי .
ההחלטות שהתקבלו בה הופצו בכתובים למשתתפי הישיבה.
כללי המינהל התקין מחייבים רישום של פרוטוקולים מדויקים ואמינים בדיונים של גופים .
ציבוריים, ובייחוד כשבדיונים מתקבלות החלטות שיש להן השלכה כלכלית ניכרת; על .
הפרוטוקול לשקף תמונה של מה שהתרחש בדיון ולהכיל את עיקרי הדברים שנאמרו, .
המחלוקות שהתגלעו, ההחלטות שהתקבלו, הנימוקים להן, הצעדים האופרטיביים הנדרשים, .
על מי מוטל הביצוע ובאיזה לוח זמנים 163.
על משרד התחבורה להקפיד לבצע רישום מדויק ומפורט של דיונים כגון הדיון האמור .
בעניין שדרוג כביש 90 , ולהקפיד על הוצאת הנחיות לביצוע בהמשך להחלטות .
בהמשך להנחיית שר התחבורה מנובמבר 2018 השלימה חברת נתיבי ישראל במרץ2019 .
את הכנתה של תוכנית אסטרטגית לשדרוג כביש90 במלואו והצירים המזינים אותו.
מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2020 כי כבר בשנת2012 הכינה תכנון מפורט, לרבות .
הסדרה סטטוטורית, לצורך שדרוג קטע הכביש שבין צומת הערבה לקטורה, וכי על פי .
הערכתה פעולות הליכי התכנון וקבלת האישורים הסטטוטוריים לגבי תוואי הכביש במלואו .
וביצוע העבודות יימשכו לפחות כעשר שנים נוספות.
יצוין כי בינואר 2020 מסר משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה כי החברה הודיעה לו .
שהתכנון המפורט שהכינה ב-2012 לא ניתן ליישום מיידי ודורש ״רה-תכנון ובקרות חוזרות .
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי פעולה נוספת זו תימשך כשנתיים .
ביוני 2019 פנה משנה למנכ"ל משרד התחבורה למנכ״ל משרד ראש הממשלה וציין כי .
המשרד גיבש, באמצעות חברת נתיבי ישראל, תוכני ת אסטרטגית לשדרוג כביש 90 .
162 משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר2020 כי לאחר בדיקה עם לשכת מנכ"לית המשרד לא נמצאה .
אסמכתה כתובה להנחיה זו של המנכ"לית.
163 לעניין חשיבות הפרוטוקולים של דיונים קבע בג״ץ כי ״ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת .
הגילוי להתרוקן מתוכן של ממש".
ראו בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית ת"א, פ"ד נט ( 3 )817 (2004.
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי נכון למועד סיום הביקורת תוכנית העבודה הרב-שנתית (תוכנית החומש) של חברת נתיבי .
ישראל לשנים 2022 - 2026 טרם גובשה, ועל כן טרם הוכרעו סדרי העדיפויות בעניין שדרוג .
כביש 90 מצומת קטורה עד צומת הערבה.
בינואר 2020 כתב משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה כי החסם היחיד לביצוע שדרוג .
הקטע האמור בכביש 90 הוא תקציבי, והסרתו דורשת היענות של משרד האוצר, ועל כן .
אין באפשרותו להמשיך לקדם את ביצוע הדבר.
עיריית אילת כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כימאחר שכביש 90 הוא ציר .
התנועה הראשי אל העיר, ולנוכח סגירת שדה דב והעלייה החדה במספר המגיעים לעיר .
בכלי רכב פרטיים, יש חשיבות עליונה בהמשך שדרוג הכביש, הן בהיבט הבטיחותי והן .
בהיבט השירותי; שדרוג רמת השירות צריך לבוא לידי ביטוי בין היתר בהרחבת הכביש .
לרב-מסלולי , במהירות הנסיעה המותרת ובמעברי נחלים מתחת לכביש ולא עליו, על מנת .
שאירוע שיטפון לא יגרום לניתוק העיר עקב סגירת הכביש.
היא הדגישה את הכדאיות .
הכלכלית הנובעת מחיי אדם שניצלו לאורך השנים, אפס תאונות קשות ואפס הרוגים בקטע .
הכביש ששודרג והפך דו-מסלולי דו -נתיבי עם הפרדה.
לדברי העירייה, "כל הנושא נמצא .
מחוץ לתחום שליטתה והשפעתה של העיר אילת, למרות זאת הנהלת העירייה מנסה שוב .
ושוב להשפיע על המדינה לבצע את השדרוג הנוסף".
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הממשלה .
החליטה להטיל את האחריות לביצוע הסעיף בעניין שדרוג כביש 90 בהתאם להחלטה .
מאוגוסט 2019 "על משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
שקובע את סידרי העדיפויות .
בשדרוג כבישי ישראל ואת התוכנית הרב-שנתית של נתיבי ישראל.
ביישום סעיף זה, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מוזמן לפנות לוועדת ההיגוי בראשות .
מנכ"ל משרד ראש הממשלה, דבר שלא נעשה עד כה".