HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת המוקד הטלפוני פועל באגף שיקום נכים מוקד רוקחים.
על פי תפיסת ההפעלה של היחידה לשירותים רפואיים, פנייה של נכה צה"ל לקבלת תרופה, הכלולה בכרטיס התרופות הקבוע שלו, מנותבת למוקד הרוקחים, והמוקד מכין מרשם ומעבירו לרופא המחוזי, לקבלת אישורו.
לאחר שהתקבל אישור הרופא, מועבר המרשם לחברה שעימה התקשר משהב"ט לצורך אספקת התרופות לנכי צה "ל (להלן - ספק התרופות).
לנכי צה "ל ניתנת האפשרות לבחור את אופן קבלת התרופות מספק התרופות - בביתם או בבית מרקחת.
76 נטילה של כמה תרופות בעת ובעונה אחת שעלולה לגרום להיווצרות מצבים לא רצויים, כגון ביטול השפעה של אחת התרופות והגברת הריכוז של אחת התרופות בגוף, באופן שעלול לגרום לרעילות או להגברת תופעות הלוואי של התרופה.
השירותים הרפואיים לנכי צה"ל | 2277 .
נכה צה"ל המקבל מרופא מומחה ה מלצה לקבלת תרופה חדשה מעביר את ההמלצה ישירות לרופא המחוזי לצורך קבלת מרשם 77 ולא באמצעות מוקד הרוקחים.
לאחר שהרופא המחוזי מאשר את המרשם ומנפיק אותו, המרשם מועבר לספק התרופות.
בביקורת עלה כי בעקבות כך, נכי צה"ל המקבלים תרופה חדשה לביתם אינם בקשר עם רוקח שאמור לתת להם מידע על תופעות לוואי, על האופן המיטבי לנטילת התרופה ועוד.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שיקום נכים כי עליו לבחון את תהליך אישור המרשם לתרופה חדשה והנפקתה ולוודא שרוקח מטעם האגף ייצור קשר עם נכי צה"ל ו ימסור להם את כל המידע הנדרש לגבי התרופה החדשה.
אגף שיקום נכים ציין בתגובתו כי נכי צה"ל רשאים להתייעץ עם רוקח במוקד הטלפוני של האגף, וכי נוסף על כך עומדת לפניהם האפשרות להתייעץ עם רוקח מטעם ספק התרופות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שיקום נכים כי לא ראוי להעביר לנכי צה"ל את מלוא האחריות לקבל מרוקח מידע בעניין תרופה חדשה.
מצופה מהאגף להקפיד כי כל נכה צה"ל יקבל באופן יזום הנחיות ברורות לגבי אופן נטילת התרופה ותופעות הלוואי, בייחוד כשמדובר בתרופה שנוטל נכה צה"ל לראשונה.
הוראת אגף שיקום נכים העוסקת ב נסיעת נכה צה"ל קטוע גפיים (תחתונות) להתקנת תותבות בחו"ל (להלן - הוראת התותבות) מפרטת מי הם קטועי הרגליים הזכאים לנסוע לחו"ל לשם התקנת תותבות ובאיזו תדירות.
לשאר נכי צה"ל מתקינים תותבות בארץ.
על פי נתוני האגף מיולי 2018 , האגף מטפל ב-636 נכי צה "ל שהם קטועי רגליים, ולחלק ניכר מהם מתבצעת התקנת התותבות בארץ.
החל באפריל 2016 פועל באגף רופא מוסמך ראשי הממונה על נושא התותבות78 (להלן- הרופא הראשי לעניין תותבות).
עמדתם של סמנכ"ל וראש אגף שיקום נכים והרופא הראשי לעניין תותבות היא כי בעבר אכן הייתה הצדקה לשלוח נכי צה"ל מסוימים להתקנת תותבות בחו"ל, שכן רמת הידע להתקנת תותבות בארץ הייתה נמוכה מזו שבחו"ל, אולם עם השנים הגורמים בארץ שעוסקים בתחום צברו ידע בנושא התקנת תותבות שאינו נופל מהידע שנצבר בעולם.
החברות מחו"ל המייצרות והמתקי נות תותבות .
77 את המרשם הראשון מנפיק תמיד הרופא המחוזי.
מרשמי המשך מונפקים כאמור על ידי מוקד הרוקחים ומאושרים על ידי הרופא המחוזי.
78 רופא מוסמך ראשי לעניין תותבות משמש גם ערכאת ערעור על החלטותיהם של רופאים מרחביים בנושא תותבות ופרוסטטיקה.
מגיעות לארץ, מקיימות הרצאות ומכשירות רופאים, פיזיותרפיסטים ובתי מלאכה שעוסקים בהתקנת תותבות.
הרופא הראשי לעניין תותבות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי ממילא על פי הוראת התותבות , נכה צה"ל שהתקין תותבות בחו"ל ונמצא שהן אינן מתאימות, יופנה להתאמת תותבות חדשות בארץ.
כמו כן, אם נעשו בחו"ל שני ניסיונות להתקנת תותבות עבור נכה צה"ל והן לא נמצאו מתאימות, תיבחן האפשרות שהוא לא ייסע בעתיד לחו"ל לשם התקנת תותבות.
על פי נתוני אגף שיקום נכים, בשנת 2017 טסו17 נכי צה"ל לחו"ל להתקנת תותבות.
עלות התקנת התותבות בחו"ל עבורם הסתכמה ביותר מ -3 .
מיליון ש"ח נוסף על עלות התותבות עצמן 79, הוציא האגף יותר מ - 570,000 ש"ח על בתי מלון ועל כלי רכב שכורים, וכן יותר מ- 380,000 ש"ח על טיסות.
כלומר, העלות הנוספת מעבר לעלות התותבות עצמן הסתכמה בשנת 2017 בכמעט מיליון ש"ח, ושיעורה כ-25% מסך ההוצאות על התקנת תותבות בחו"ל.
אגף שיקום נכים פועל בהתאם להוראת התותבות אשר חלה עליו במשך שנים רבות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף כי נוכח עמדתם של סמנכ"ל וראש אגף שיקום נכים והרופא הראשי לעניין תותבות ומאחר שמדובר בכספי ציבור שמטרתם להעניק שירותים רפואיי ם לכלל נכי צה"ל, יש מקום לבחון, בשיתוף ארגון נכי צה"ל, אם גם כיום יש עדיין צורך לשלוח נכי צה"ל מסוימים להתקנת תותבות בחו"ל ובאילו מקרים, ולעדכן את הוראת התותבות בהתאם.
79 גם התקנתן של תותבות בארץ כרוכה בעלות מסוימת (לרוב, עלות התקנת תותבות בארץ זולה מעלות התקנת תותבת זהה בחו"ל) ולכן במסגרת הדוח תיבחן רק תוספת העלות - טיסה ושהייה בחו"ל.
השירותים הרפואיים לנכי צה"ל | 2279 .
אגף שיקום נכים רואה את ייעודו כגוף ממלכתי שמבטא כבוד, הוקרה ומחויבות לכ- 57,00 0 נכי צה"ל שבטיפולו, והוא שואף להעניק להם שירות מקצועי, מהיר ואנושי.
השירותים הרפואיים שניתנים לנכי צה "ל לשם טיפול בנכות המוכרת שלהם הם חלק מסל שירותים מקיף שמעניק האגף לנכי צה"ל, והם נדבך חשוב בשיקומם ובשילובם המיטבי במשפחה, בחברה ובשוק התעסוקה.
עם השנים גדלה אוכלוסיית נכי צה"ל ואף הזדקנה, והדבר גורם לגידול בהיקף השירותים הרפואיים הנדרשים להם.
דוח זה העלה כי נוצר משבר עמוק בתחום השירותים הרפואיים באגף שיקום נכים, בעיקר בשל מחסור ניכר ברופאים מחוזיים ובשל העומס המוטל עליהם, עד כדי פגיעה ברמת השירות הניתנת לנכי צה "ל.
עוד העלה דוח זה כי האגף אינו מפקח באופן מספק על רמת השירות שגורמים רפואיים חיצוניים מעניקים לנכי צה "ל ועל חברות סיעוד המספקות מלווים, והדבר עלול להביא לפגיעה בשירות הרפואי הניתן לנכי צה "ל ובעקבות כך לפגוע בסיכויי נכי צה"ל להשתקם.
יתרה מזו, הדבר עלול לגרום לפגיעה ב נכי צה"ל ש מוגבלים בתפקוד היומיומי וזקוקים לליווי ולסכן את בריאותם הפיזית והנפשית.
כמו כן, דוח זה העלה ליקויים בפעילות אגף שיקום נכים והביטוח הלאומי בנוגע להסדרת אופן הטיפול בכפל תשלומים, שחלקם עלולים להביא לבזבוז משאבים וחלקם אף עלולים לפגוע בזכויות נכי צה"ל.
חלק מהליקויים שהעלה דוח זה אף קיבלו ביטוי בסקר שבוצע עבור משרד מבקר המדינה.
נוכח הליקויים המשמעותיים העולים מממצאי דוח זה, על משהב"ט לבחון בראייה כוללת את סוגיית השירותים הרפואיים הניתנים לנכי צה"ל ולקדם בהקדם האפשרי פתרון כולל למשבר העמוק והמתמשך בסוגיית הרופאים המחוזיים.
כמו כן, על אגף שיקום נכים לוודא שנמנעים בזבוז משאבים אפשרי ופגיעה בנכי צה "ל, זאת בין היתר באמצעות הסדרת הנושאים הרלוונטיים הן באגף עצמו והן בשיתוף הביטוח לאומי וארגון נכי צה"ל.
ישראל מחזיקה באזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש או האזור) בדרך של "תפיסה לוחמתית" .
המשמעויות המשפטיות של מצב זה הן, בין היתר, שהמשפט הישראלי אינו חל על שטחי איו"ש7 ושהמשטר המשפטי החל באיו"ש נקבע על ידי כללי המשפט הבין-לאומי הפומבי 8 ,.
לפי דיני התפיסה הלוחמתית צה"ל, בהיותו "חליף הריבון", אוצר בידיו את כלל סמכויות החקיקה, השיפוט והביצוע ו נושא באחריות הביטחונית והצבאית הכוללת באיו"ש, לרבות אכיפת חוק וסדר, לשם שמירה על הביטחון ועל הסדר הציבורי.
במנשר שפרסם מפקד כוחות צה"ל באיו"ש ביוני 1967 נקבע כי "המשפט שהיה קיים באזור ביום כ"ח באייר תשכ"ז (7 ביוני 1967 יום כינונו של שלטון צה"ל[ ) יעמוד בתוקפו, עד כמה שאין בו]באזורמשום סתירה למנשר זה או לכל מנשר וב]מפקד כוחות צה"ל באיו"ש[ או צו, שיינתנו על ידישינויים הנובעים מכינונו של שלטון צבא הגנה לישראל באזור"9.
החל ביוני1967 מפקד פיקוד המרכז (להלן- פקמ"ז), שהוא מפקד כוחות צה"ל באיו"ש, מחוקק צווים צבאיים המכונים "תחיקת הביטחון", שהם צווים בעלי אופי פלילי, ביטחוני ואזרחי המתווספים למערכת החקיקה ולדינים החל ים באיו"ש.
על מנת לאכוף את החוק החל באזור חוקק צה"ל את הצו בדבר הוראות ביטחון (יהודה והשומרון) (מס' 378 ), התש"ל -1970 , שמכוחו כוננו בתי המשפט הצבאיים באיו"ש (להלן - בתי המשפט ).
10 נכנס לתוקף הצו (יהודה ]נוסח משולב [ בדבר הוראות ביטחון והשומרון) (מס' 1651 ), התש"ע-2009 (להלן- הצו בדבר הוראות ביטחון).
הצו בא במקום כמה צווים, ובהם הצו בדבר הוראות ביטחון (מס' 378 ), התש"ל - 1970 .
הצובדבר הוראות ביטחון מקנה לבתי המשפט הצבאיים באיו"ש סמכות למעצר ו לשפיטה של נאשמים בעבירות שהוגדרו בתחיקת הביטחון ובדין.
עצמאות שיקול הדעת השיפוטית של בתי משפט אלה עוגנה בסעיף 8 .
לצו ככלל הדיונים בבתי המשפט הם פומביים ופתוחים לציבור, ובכל דיון נוכח מתורגמן המתרגם בו-זמנית את הדיון מערבית לעברית ולהפך.
יחידת בתי המשפט ה צבאיים באיו"ש (להלן - יבמ"ש) היא יחידה צבאית האחראית לאכוף חוק ו סדר על ידי שיפוט של נאשמים פלסטינים בביצוע עבירות ביטחוניות ופליליות תוך הבטחת הליך הוגן וקיום משפט צדק.
מטה יבמ"ש ממוקם במחנה עופר באיו"ש.
במועד סיום הביקורת (אפריל 2018 ) שירתו ביבמ"ש כ-175 .
קצינים וחיילים בשירות סדיר שופטי בתי המשפט הם קצינים בסדיר ובמיל ואים, וכולם בעלי השכלה משפטית וניסיון משפטי של חמש שנים לפחות.
חלק גדול משופטי המילואים .
על ישראלי המבצע עבירה באיו"ש תחול סמכות שיפוט מקבילה של בתי המשפט בישראל 8 ראו בג"ץ 1661/05 המועצה האזורית חוף עזה נ' כנסת ישראל, פ"ד נט( 2 ,)481 (2005.
) 9 'מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (יהודה והשומרון) (מס2 ), התשכ"ז-1967 , קובע כי למפקד כוחות צה"ל באיו"ש הועברו כל סמכויות השלטון, החקיקה, המינוי והמינהל הנוגעות לאיו"ש או לתושביו, והוא נושא באחריות הביטחונית והצבאית הכוללת באיו"ש.
הם עורכי דין בעיסוקם הרגיל, משפטנים מן האקדמיה, שופטים בדימוס ורשמים10 .
ממערכת המשפט האזרחית בישראלהשופטים נבחרים על ידי ועדה סטטוטורית למינוי שופטים (להלן - הוועדה למינוי שופטים) וממונים לתפקידם על ידי מפקד פקמ"ז, וכולם עומדים באותם תנאי הכשירות החלים על מינוי שופטים במערכת המשפט הכללית של מדינת ישראל.
לפי הוראות הצו בדבר ועדות עררים (יהודה והשומרון) (מס' 172 ,)התשכ"ח -1967 , נגיד ועדותהעררים צריך להיות בעל הכשרה משפטית.
בפועל חברי ועדות העררים מתמנים מקרב שופטי בתי המשפט הצבאיים.
יבמ"ש מפעילה באיו"ש את בית המשפט הצבאי שומרון השוכן במחנה סאלם ואת בית המשפט הצבאי יהודה השוכן במחנה עופר.
במחנה עופר פועלים גם בית המשפט הצבאי לנוער, ב ית המשפט הצבאי המינהלי ה דן במעצרים מינהליים ובית המשפט הצבאי לערעורים.
בראש כל אחד מבתי המשפט עומד נשיא בדרגת סגן אלוף.
יצוין כי על פסקי דין החלטותיהם של בתי המשפט באיו"ש ניתן להגיש ערעור לבית המשפט הצבאי לערעורים שבראשו עומד מפקד יבמ"ש שהוא קצין צה"ל בסדיר בדרגת אל"ם.
על פסקי הדין של בית המשפט הצבאי לערעורים ניתן להגיש עתירה לבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק.
כמו כן פועלות במחנה עופר ועדות עררים, שבראשן עומד נגיד ועדות עררים המקיימות ביקורת שיפוטית על החלטות מינהליות שהתקבלו על ידי המפקד הצבאי (מפקד פקמ"ז) או מי שהוסמך על ידו, בעיקר בתחום המקרקעין.
על פי נתוני בתי המשפט הצבאיים באיו"ש בשנת 2016 נפתחו 12,138 תיקים לצורך דיון משפטי, כ-30% יותר ממספר התיקים שנפתחו בשנת2013 .
משנת200411 נעשתה פעילות רבה על מנת לבסס את עקרון העצמאות ואי - התלות של בתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
פעילות זו כללה את הפרדת מערכת בתי המשפט מהפרקליטות הצבאית וארגונה כיחידה עצמאית - יחידת בתי המשפט הצבאיים באיו"ש, שהוכפפה על פי הוראת הרמטכ"ל לראש הרשות השופטת בצה"ל - נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.
צה"ל הסביר למשרד מבקר המדינה כי צעד זה יישם, הלכה למעשה את עקרון הפרדת הרשויות בין הרשות השופטת לרשות המבצעת.
כמו כן, מוסדה דרך בחירת השופטים בהליך מובנה המקביל לדרך בחירת השופטים במערכות השיפוטיות האחרות במדינה.
בחודשים פברואר 2017 עדאפריל 2018 עשהמשרד מבקר המדינה ביקורת על בתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
בביקורת נבדקו, בין היתר, עדכון הוראות צה"ל .
כפי שמסר נשיא בית הדין הצבאי לערעורים 11 עד אפריל2004 .
הייתה יבמ"ש כפופה לפרקליטות הצבאית פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2345 .
העוסקות בהסדרה ארגונית של התנהלות בתי המשפט, מצב הבינוי והאבטחה של בתי המשפט, מערכת המחשוב שלהם ומעמד ועדת עררים.
הביקורת נעשתה בצה"ל: ביבמ"ש, ביחידת בתי הדין הצבאיים (להלן - יבד"ץ12 ) במפקדת הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - מפצ"ר או הפרקליטות הצבאית), במחלקת היועץ המשפטי לאיו"ש (להלן - יועמ"ש איו"ש) , בפרקליטות איו"ש, באגף התכנון (להלן - אג"ת), באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ובאגף התקשוב וההגנה בסביבה רשתית (בסב"ר) (להלן - אגף התקשוב).
בדיקות השלמה נעשו במפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - מתפ"ש); במינהל האזרחי באיו"ש (להלן - המנהא"ז); ובמשרד המשפטים .
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם כמה נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 נוסח[ .
אי הצגת נתונים אלה בדוח זה אינה מונעת את הבנת מהות הביקורת]משולב .
12 בתי הדין הצבאיים פועלים כיחי דה בצה"ל.
בראש יחידת בתי הדין הצבאיים עומד נשיא בית הדין הצבאי לערעורים, שהוא שופט בדרגת אלוף.
עודכנה עד מועד סיום .
יחידת בתי המשפט הצבאיים באיו"ש - אי-עדכון הוראות .
הכפיפות הארגונית של יבמ"ש - אי-עדכון הוראת הפיקוד העליון .
על פי חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו -1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי), הוראות הפיקוד העליון (להלן - הפ"עות, וביחיד - הפ"ע) הן הוראות שמוציא הרמטכ"ל, באישור שר הביטחון, בנוגע לעקרונות של ארגון הצבא למינהל, למשטר ולמשמעת שבו ולהבטחת פעילותו התקינה.
לפי חוק השיפוט הצבאי, פקודות מטכ"ל הן פקודות כלליות שמוציא הרמטכ"ל בלי ששר הביטחון נדרש לאשרן, ובהן נקבעים פרטים בנושאים העקרוניים שנקבעו בהפ"עות.
חוק השיפוט הצבאי קובע כי הפ"ע מצויה ברובד הנורמטיבי העליון של פקודות הצבא ואחריה פקודת מטכ"ל וכי "מקום שבו קיימת סתירה בין הוראות הפיקוד העליון לבין פקודות המטה הכללי או פקודה כללית אחרת - עדיפה הוראת הפיקוד העליון; מקום שבו קיימת סתירה בין פקודת המטה הכללי לבין פקודה כללית אחרת - עדיפה פקודת המטה הכללי".
הפ"ע בנושא "מטכ"ל - אגף התכנון (אג"ת)" קובעת כי תפקידי אג"ת כוללים, בין היתר, "הכנת פקודות בנושא ארגון הצבא ובנושאים הקשורים לעקרונות ארגון צה"ל, לרבות הוראות הפיקוד העליון".
על פי פקודת מטכ"ל בנושא "פרסומי מזכירות הפיקוד העליון", הפ"ע נשארת בתוקף כל עוד לא מתפרסם עדכון המשנה אותה או מבטלה.
כאמור עד אפריל 2004 הייתה יבמ"ש כפופה לפרקליטות הצבאית, וממועד זה היא פועלת בכפיפות לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים על פי הוראת הרמטכ"ל.
בביקורת עלה כי הגם שהשינוי בכפיפות יבמ"ש ליבד"ץ בוצעה בשנת 2004 הרישהפ"ע יבד"ץ עודכנה בנוגע לשינוי זה רק בדצמבר 2017 , בחלוף13 שנים וחצי, ואילו הפ"ע מפצ"ר לא תוקנה עד מועד סיום הביקורת.
היעדר עדכון של פקודות בכלל ושל הפ"עות בפרט ואי-התאמתן למצב בשטח במשך פרק זמן כה ארוך, יש בהם משום פגיעה בכללי מינהל תקין והם משקפים חוסר סדר ארגוני.
עוד עלה כי הנוסח של הפ"ע יבד"ץ העדכנית שפורסמה באתר צה"ל במרשתת לא תאם את נוסח ההפ"ע הרשמית.
בתשובה שמסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 (להלן- תשובת צה"ל) נכתב כי הפרקליטות סיימה לאחרונה לגבש הצעה לעדכון ההפ"ע והיא הועברה לאג"ת באוקטובר 2018 .
עוד מסר צה"ל כי הוא יפעל לתיקון הנוסח של הפ"ע יבד"ץ המופיע במרשתת.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2347 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי עליו לפרסם בהקדם את העדכונים להפ"ע יבד"ץ ולהפ"ע מפצ"ר כך ששתי ההוראות ישקפו נכונה את תפקידי יבד"ץ ומפצ"ר ואת הכפיפות של יבמ"ש לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים.
אי-פרסום פקודת ארגון ליבמ"ש .
פקודת ארגון (להלן - פק"א) היא מסמך ארגוני שמפרסם אג"ת, המפרט את הייעוד, התפקיד ים, עקרונות תפיסת ההפעלה, הכפיפות והמבנה הארגוני של יחידה בצה"ל .
בהוראת קבע אג"ת בנושא "הגדרות וכללים לכתיבת/פרסום פקודות ארגון" נכתב כי הפק"א היא האסמכתה החוקית של פעילות המסגרת הארגונית מרגע הקמתה ועד לביטולה, והיא תקפה רק לאחר אישור הגורם המוסמך.
עוד נכתב בהוראה זו כי תפורסם פק"א לכל יחידה בצה"ל עד שנה מיום הקמתה, וכי מחלקת ארגון באג"ת אמונה על פרסום הפק"א.
על פי פק"א מפקדת הפרקליטות הצבאית (להלן - פק"א מפצ"ר), ממאי 1997 .
הסדרת פעילותה פורטה בפק"א של מפצ"ר בעקבות הנחיית הרמטכ"ל פרסם אג"ת במרץ 2004 פקודה להעברת יבמ"ש מכפיפות מפצ"ר לכפיפות נשיא בית הדין הצבאי לערעורים (להלן - הפקודה).
הפקודה קובעת כי החל ב- 1.
04 תוגדר יבמ"ש כיחידת רישום עצמאית בעלת פק"א משלה.
על פי הפקודה, על מחלקת ארגון באג"ת לפרסם עד אפריל 2004 טיוטת פק"א ליבמ"ש ולהעבירה לסבב התייחסויות.
יצוין כי מאז פרסומה של הפקודה חלו ביבמ"ש שינויים רבים, בין היתר במבנה הארגוני שלה, בהיקף פעילות ה וב תקינת כוח האדם שלה.
כך לדוגמה בוטל בית משפט צבאי באזור חבל עזה והוקם בית משפט צבאי לנוער.
בביקורת עלה כי עד מועד סיום הביקורת טרם פרסם אג "ת פק"א ליבמ"ש, למרות הפקודה ממרץ 2004.
משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי לפק"א חשיבות ארגונית רבה לתכנון, לניהול, לפיקוח ולבקרה בכל הנוגע למילוי ייעודן של המסגרות הארגוניות תוך מיצוי מיטבי של המשאבים העומדים לרשותן.
היעדר פק"א ליבמ"ש, שהיא כיום מסגרת ארג ונית נפרדת, במשך תקופה ארוכה הוא בניגוד להוראות צה"ל ובניגוד לכללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר ליבמ"ש כי היה עליה ליזום כתיבת פק"א בסמוך לפרסום הפקודה.
צה"ל מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת על העיכוב הניכר בפרסום הפק"א ליבמ"ש וכי פק"א ליבמ"ש פורסמה באוקטובר 2018 .
התנהלות בתי המשפט הצבאיים באיו"ש .
אתיקה מקצועית לשופטים .
, התשמ"ד]נוסח משולב[ חוק בתי המשפט-1984, החל בישראלקובע כי נשיא בית המשפט העליון רשאי להתקין כללי אתיקה לשופטים בישראל בהסכמת חבר שופטי בית המשפט העליון ולאחר התייעצות עם שר המשפטים.
מכוח הסמכה זו חתמה במאי 2007 נשיאת בית המשפט העליון דאז השופטת דורית בייניש על כללי אתיקה לשופטים13 (להלן- כללי האתיקה), ומאז הם חלי ם על השופטים המכהנים במערכת השיפוט האזרחית בישראל.
במבוא לכללים אלה נכתב כי "תכליתם של כללי האתיקה לשופטים היא להדריך את שופטי ישראל בדרכם ובאורחותיהם".
אף שחוק בתי המשפט אינו חל באיו"ש, הצורך בהסדרת כללי האתיקה לשופטים קיים גם בבתי המשפט באיו"ש נוכח היותם של רבים מהשופטים המכהנים בהם שופטים בשירות מילואים, שעובדים בחייהם האזרחיים במקומות עבודה שהממשק בינם לבין כס השיפוט עשוי לזמן להם דילמות רבות מתחום האתיקה המקצועית.
בביקורת עלה כי עד מרץ 2018 ,פעלו בתי המשפט באיו"ש ללא קוד אתי כדוגמת כללי האתיקה, ובכלל זה כללים המסדירים את הקשר המותר בין השופטים ובין התביעה.
באוגוסט 2008 הורה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים דאז לנשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים דאז לנסח כללי אתיקה לשופטים עם הדגש הייחודי לשופטי יבמ"ש במילואים באיו"ש.
תאריך גמר הביצוע של הוראה זו נקבע ל- 25.
ממסמכי ה ביקורת עלה כי בשנת 2014 עסקה יבמ"ש בניסיון לגבש קוד אתי לשופטים הצבאיים באיו"ש, אשר ינחה אותם כיצד עליהם לנהוג במצבים שונים המעלים דילמות מקצועיות או מוסריות בעבודתם ובנקודות ההשקה של מלאכת השפיטה עם פעילותם בחייהם האזרחיים והחברתיים.
במסמך שכתב במרץ 2014 נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים אל"ם נתנאל בנישו בנושא אתיקה שיפוטית צו ין כי "כהונת שופט הינה ייחודית ונובעות ממנה מחויבויות אישיות רבות, הן בעשיית הדין והן בחייו הפרטיים של השופט כשאינו על כס השיפוט.
לעתים קרובות, החובות האתיות החלות על שופט, אינן עולות בקנה אחד עם עיסוק בעריכת דין.
מעמדם הדואלי של השופטים במילואים - כעורכי דין בחיים האזרחיים וכשופטים במילואים - יוצר בעיות אתיות לא קלות, .
13 כללי אתיקה לשופטים, התשס"ז -2007 .
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2349 .
שכן התנהלות שהינה לגיטימית לעורך דין, עלולה להיות פסולה כשהיא נעשית בידי שופט".
רק במרץ 2018 , במהלך הביקורת, פרסם נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים לשופטי יבמ"ש את "נוהל מס' 4 - כללי אתיקה לשופטי בתי המשפט הצבאיים באיו"ש".
בנוהל הנחה נשיא ביהמ"ש כי על השופטים בבתי המשפט הצבאיים, בשירות סדיר ובשירות מילואים יחולו, בשינויים המחויבים, העקרונות הקבועים בכללי האתיקה לשופטים.
עוד הודיע נשיא ביהמ"ש על מינוי ועדה לענייני אתיקה שאליה יוכלו לפנות השופטים בכל שאלה "כללית או קונקרטית" בנוגע לענייני אתיקה.
בתשובת צה"ל נכתב כי "לאחר שעורכי הביקורת הפנו את שימת הלב לכך, החיל נשיא בית המשפט הצבאי לערעורים באיו"ש את כללי האתיקה לשופטים גם על שופטי יבמ"ש, בשינויים המחוייבים".
בהינתן שתכליתו של קוד אתי עבור שופטים צבאיים ביבמ"ש היא לקבוע מסגרת של כללים שנועדו להתוות אורחות התנהגות ולהציע דרכים להתמודדות עם דילמות אתיות בעבודתם, היעדר של קוד אתי לאורך תקופה כה ארוכה עלול היה לפגוע באמון הציבור ואף במעמד השופטים ובתי המשפט הצבאיים ובתדמיתם.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את החלטת נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים על החלת העקרונות הקבועים בכללי האתיקה לשופטים, בשינויים המתחייבים, על השופטים בבתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
נוכח החלטה זו, ראוי כי יינקטו פעולות להטמעת כללים אלה בקרב שופטי בתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
הפרדה בין השופטים ובין באי בתי המשפט .
במחנה עופר ובמחנה סאלם משרתים חיילים, קצינים ושופטים של יבמ "ש המייצגים את הרשות השופטת, וכן נציגי התביעה הצבאית, הכוללת את חיילי פרקליטות איו"ש (פרקליטים וחיילים) המייצגים את הרשות המבצעת האחראית להגשת כתבי אישום וניהול הליכים משפטיים נגד נאשמים ועצורים שהועמדו לדין.
יצוין כי משרדי בית המשפט ולשכות השופטים שוכנים בקבוצת יבילים נפרדת ממשרדי התביעה, וכי גם חדרי הסנגורים שוכנים במתחמים הניהוליים של בתי המשפט.
ביולי 2014 אישר ענף בינוי באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל) אפיון להקמת מבנה קבע לבית המשפט במחנה עופר (להלן - מסמך האפיון).
במסמך זה נקבע כי הקשר הקיים בין מכלול (מתחם) יבמ"ש למכלול הפרקליטות הוא "קשר בלתי רצוי", ונקבע כי "מכלול הפרקליטות יהיה נפרד 2350 |דוח שנתי 69ב .
וממודר ממכלול יבמ"ש".
במסמך האפיון נקבע עוד כי לשכות השופטים תמוקמנה באזור סטרילי, תוך גישה ישירה לאולמות המשפט ".
בעניין שרעבי נגד מדינת ישראל14 קבע הנשיא מאיר שמגר כי "יש חשיבות רבה בהקפדה על מראית פניה של עשיית הצדק, היינו: לא די בכך, לעתים, שהשופט שלם עם עצמו ויודע אל נכון, כי הוא ישקול את הדברים לגופם.
עליו לתת גם את הדעת להתרשמותו של בעל דין זה או אחר במהלך המשפט או באירועים הסובבים אותו כדי למנוע התרשמות מוטעית וערעור אמונו של בעל דין באובייקטיביות ההחלטית מצד השופט".
בביקורת עלה כי לתובעים, ולסנגורים של עצורים ונאשמים פ לסטינים קיימת גישה חופשית ללשכות השופטים, והם יכולים להיכנס אליהן באין מפריע, דבר הנוגד את התפיסה הרווחת בבתי המשפט בישראל - הפרדה בין השופטים ובין באי בית המשפט, בין היתר כדי להגן על שלומם וביטחונם של השופטים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים לפיו קיימת גישה חופשית ללשכות השופטים בבתי המשפט בעופר ובסאלם עלול לסכן את ביטחונם של השופטים וליצור מראית עין של קשר שאינו רצוי בין השופטים לתובעים ובין השופטים לסנגורים, העלול לפגוע באמון הציבור בבית המשפט.
בתשובת צה"ל נכתב כי "המצב הקיים הוא תוצאה של תכנון בתי המשפט לפני שנים רבות ובטרם הופרדה היחידה מהפרקליטות הצבאית.
עם זאת, נשמרת הפרדה עניינית מלאה בין התביעה הצבאית והסניגוריה לבין בתי המשפט הצבאיים, בכל הקשור לעבודתם של אלה.
נמנענו מלהקים גדר מטעמי נראות".
צה"ל הוסיף בתשובתו וציין כי " בעקבות הערות המבקרים במהלך הביקורת פתחנו בטיפול להזמנת קודנים ללשכות השופטים, באופן שיחזק את ההפרדה ואת היבטי הביטחון".
ליקויים בתחום הבינוי והנראות של בתי המשפט .
כאמור, צה"ל מחזיק את שטחי איו"ש בתפיסה לוחמתית.
במסמכי הפרקליטות הצבאית נקבע, בין היתר, כי "אם בשליטה לטווח זמן קצר יש חובה להבטיח בעיקר צרכים בסיסים, שליטה ממושכת יותר מחייבת אף סיוע הקמה, בשחזור, או אף בפיתוח של תשתיות שונות".
14 ע"פ 184/85 זאב שרעבי נ' מדינת ישראלפ"ד לט ( 1 '), עמ446 ,447.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2351 .
נראות המבנים של בתי המשפט: במאי 2010 התקיים דיון בראשות סגן ראש המינהל האזרחי דאז (להלן - סגן רמ"א) בנוגע לבינוי ביהמ"ש לערעורים.
בדיון זה ציין סגן רמ"א כי הקמת מבנה קבע לבית המשפט בעופר "חשובה בהקשרי האוכלוסייה [ תדמית צה"ל למולהפלסטינית ] והגורמים הבינלאומיים".
עוד ציין כי ראוי שהמנהא"ז ישתתף בתקצוב פרויקט זה.
במצגת שהכינה יבמ"ש בשנת 2011 " צוין כי המצב המצוי בבתי המשפט הצבאיים באיו"ש הינו : בתי משפט השוכנים במבנים יבילים בעלי אורך חיים מוגבל, חלקם בתהליך התפוררות ואחזקתם השוטפת ברמה סבירה עולה כסף רב.
מדובר במבנים שנועדו מלכתחילה להיות זמניים, ואינם מתאימים לפעילות קבע ממושכת.
ראוי היה שבתי המשפט ישכנו בתוך מבנים ראויים, שמכבדים את המערכת, ומעוררים כבוד בקרב הבאים בשעריהם.
הפתרון המתבקש: מבנה קבע מכובד".
עוד צוין במצגת כי "בתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
מהווים סמל שלטוני ראשון במעלה לקיומו של שלטון החוק, ומשמשים חלון ראווה של השלטון הישראלי באיו"ש בקרב אוכלוסייה שאינה מכירה בלגיטימיות של שלטון ישראל באזור ".
עוד צוין כי "פעילות בתי המשפט באיו"ש זוכה לחשיפה ציבורית גוברת והולכת באמצעות לשכת עורכי הדין, ועדת חוץ ובטחון של הכנסת, גורמים בין לאומיים שונים ותקשורת ישראלית וזרה [ו] פעילות זו נמצאת במרכז תשומת הלב של ארגוני זכויות אדם מרחבי העולם, בין היתר, בעקבות ביקורים של גורמים בין- לאומיים ושל גורמי תקשורת שונים המסקרים דיונים משפטיים בתיקים רגישים בעלי פרופיל ציבורי גבוה".
על פי הוראות משרד הביטחון בנושא התקשרויות לעבודת בינוי, גופים צבאיים יעבירו לאט"ל רשימת דרישות בנושא בינוי המותאמת לצרכים שאיתרו.
על פי ההוראה, לאחר אישור תוכנית העבודה יבצע אט"ל "איפיון, תכנון וביצוע בליווי מנהל הפרויקט שימונה באגף ההנדסה והבינוי".
ביולי 2014 אישר ענף בינוי באט"ל את מסמך האפיון בנושא "הקמת מבנה קבע לבתי משפט הצבאיים במחנה עופר" .
במסמך האפיון נקבע כי תכנון מבנה הקבע אמור להביא בחשבון "את נושא נראות ומכובדות המבנה, כולל מתחם כניסה ועיצוב אולמות המשפט".
במאי 2017 מסרנשיא בית הדין הצבאי לערעורים ומפקד יבד"ץ האלוף דורון פיילס לצוות הביקורת כי "הגם [ש] מחנה ]מחנות[ בתי המשפט בעופר ובסאלם מסודרים ונקיים, אין זה ראוי שבתי המשפט ישכנו במבנים יבילים.
המצב הנוכחי גורם לנזק תדמיתי לבתי המשפט הצבאיים באיו"ש".
עוד הוא מסר כי "לפני כ-3 שנים הייתה כוונה להעביר את בתי המשפט למבני קבע ואף התקבל תקציב לתכנון ראשוני.
הנושא לא קודם היות ואומדן העלות לביצועו היה גבוה מאוד", וכי "תיקון המצב מהווה מבחינת נו מטרה אסטרטגית ".
במרץ 2018 כתבה רמ"ד תכנון באג"ת לעוזר רח"ט התכנון כי "יחידת בתי המשפט במחנה עופר נמצאת בתשתיות זמניות, שאינן מאפשרות הרחבת המענה בהתאם לגידול הסד"כ ולצרכי היחידה.
במסגרת דיוני ת"ע 2018 , קבע עבור היחידה]מבנה[ הוצג הצורך בהסדרת מענה".
וגורמים בין-לאומיים .
יוצא אפוא שעד מועד סיום הביקורת לא חל כל שינוי מהותי במצב המבנים של בתי המשפט באיו"ש, והם היו ממוקמים במבנים יבילים זמניים ועל בסיס תשתיות זמניות.
המבנים והתשתיות הללו אינם תואמים את צורכי יחידת יבמ"ש בהיבט הבינוי וכן בהיבט הנראות בעיני האוכלוסייה המקומית וגורמים בין-לאומיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי נוכח השנים הרבות בהן מתנהלים בתי המשפט הצבאיים באיו"ש בתשתיות זמניות המתבססות על מבנים יבילים ונוכח הליקויים הקיימים בנראות אשר אינם הולמים בתי משפט המהווים סמל שלטוני, עולה חשש לפגיעה בתדמית צה"ל ומדינת ישראל בהיבט הנראות בעיני האוכלוסייה המקומית וגורמים בין -לאומיים.
בתשובה שמסרה מתפ"ש למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2018 (להלן- תשובת מתפ"ש) נכתב כי הם פועלים למתן מענה לשיפור נראות בתי המשפט.
בתשובת צה"ל נכתב כי "פריסת בתי המשפט השתנתה מעת לעת, כתוצאה מן ההסכמים המדיניים.
בשיקולי אותו הזמן ובמשאבים שהוקצו לכך, שוכנו בתי המשפט במבנים שאולי היו הפתרון המיטבי באותה העת, והזמני התקבע.
אך מובן הוא כי לא ראוי שבתי המשפט ישכנו במבנים יבילים שאינם הולמים את מעמדם.
אף במישור הפונקציונלי-בהיבטי התחזוקה והאבטחה, הדבר דורש תיקון.
חודשה עבודת המטה שנועדה לבחון בניית מבנה קבע לבתי המשפט ובאשור הרמטכ"ל מתמודד הפרויקט במסגרת תוכנית העבודה לשנת 2019 ".
עם זאת נכתב בתשובת צה"ל כי "כרגע נושא זה אינו בעדיפות בתר"ש 'גדעון' [15].
" משרד מבקר המדינה מעיר כי על צה"ל לבחון, בשיתוף המנהא"ז, דרכים לשיפור הנראות והשירות הניתן לקהל בתשתיות הקיימות, על פי סדרי עדיפויותיו.