HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ש"ח, נשארו בקרנות ונרשמו בחשבון העודף הכספי שלהן יצוין כי כשעו"ה מועסקים אצל שתי בעלויות לפחות וחברים הן באחת מקרנות ההשתלמות של ההסתדרות והן בקרן העל -יסודיים, הם מקבלים מכל אחת מהקרנות את כל זכויותיהם - גם אם הפרשותיהם המצטברות הן יותר מ- 150% .
משרה ביולי 2010 מסרה נציגת הייעוץ המשפטי של אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי "הזכות להפרשה לקרן השתלמות הינה כלפי כל מעסיק בנפרד, גם במקרה של היקף העסקה מעבר למותר"53 .
במהלך הביקורת, ביולי ובאוגוסט 2012 , הועלה הנושא לדיון בישיבות הדירקטוריון של החברות המנהלות.
החברות החליטו שבמקרים שבהם נצברו לעו"ה הפרשות בגין יותר מ- 150% משרה, גם חלק העובד וגם חלק המעביד העודף יוחזר לידי העמיתים.
תחולת יישום החלטה זו יהיה למפרע, מתחילת 2011 .
יצויין כי באמצע נובמבר 2012 .
שולמו כספים אלו לעו"ה הזכאים לכך משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ש"לדעת המשרד על הקרנות את העודף הכספי מעל ]למשרד החינוך [ להחזיר 150% משרה" וכי "בכוונתנו להסדיר נושא זה יחד עם משרד האוצר".
יצויין כי תשובת משרד החינוך אינה מתיישבת עם החלטת החברות המנהלות להעביר את העודפים לעו"ה ולא למעסיקים.
52 תקופת החיסכון שבגינה העמית יוצא לשנת השתלמות.
53 יותר מ- 140% למורה ו- 150% .
למנהל משרד החינוך 1135 .
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כ י בכוונתו "לערוך בדיקה בנוגע להחזר חלקם העודף של המעסיקים בהתייחס למורים המועסקים בלמעלה מ- 150% .
"משרה הזכות לקרן השתלמות מעוגנת בהסכמים הקיבוציים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך ומשרד האוצר לקבוע כללים ברורים בנוגע לחובת ההפרשות הכספיות עבור עו"ה המועסקים אצל יותר מבעלות אחת.
אישור הזכאות לשנת ותק שכרו הבסיסי של עו"ה נגזר מדרגתו (התואר האקדמי) וממספר שנות הוותק שלו בהוראה.
ההכרה בשנת ותק מזכה את העובד בתוספת שכר ובצבירת זכויות לקראת הפרישה לגמלאות.
הוותק של עו"ה מקודם באופן אוטומטי בכל תחילת שנת לימודים, דהיינו ב-1 בספטמבר של כל שנה.
הוותק המרבי שמזכה בתוספת שכר הוא 36 שנות ותק.
אם חלה הפסקה ברציפות העבודה, לא תובא תקופת ההפסקה במניין שנות הוותק.
לפי חוזר מנכ"ל משרד החינוך מ - 1972 , עו"ה שיצא לשנת השתלמות משנת הלימודים התשל"א ( 1971 ) ואילך יהיה זכאי להכרה בשנה זו כשנת ותק בהוראה.
ההסכם הקיבוצי לעובדי הוראה וחינוך קובע כי שנת ההשתלמות מוכרת כשנת ותק, ועל עו"ה שיצא לשנת השתלמות להמציא למעסיקו אישור מקרן ההשתלמות בתום השנה.
אישור על שנת השתלמות כשנת ותק ניתן לעו"ה על ידי קרן ההשתלמות לאחר שהשלים את תכנית הלימודים לאותה שנה, כפי שאישרה אותה הקרן, והעביר לה את האישורים הנדרשים.
במסמכי ההרשמה לשנת ההשתלמות מצוין הצורך בהגשת אישורי סיום לימודים בתום שנת ההשתלמות, כתנאי לקבלת אישור לשנת הוותק; כך גם באתר האינטרנט של החברות המנהלות ו"במדריך למשתלם".
בחודש האחרון של שנת ההשתלמות - חודש יוני, הקרנות שולחות תזכורת לעו"ה המשתלמים להעביר אליהן את האישורים הנדרשים על מנת לקבל אישור על שנת ותק.
קרנות ההסתדרות שולחות תזכורת נוספת כמה חודשים לאחר מכן.
משרד מבקר המדינה בדק את שיעור עו"ה שלא קיבלו אישור על שנת ותק בגין יציאתם לשנת השתלמות בשנים התשס"ב ( 2002 )- ( התשע"א 2011)54 .
הנתונים (במספרים מוחלטים ובאחוזים) מפורטים בטבלה שלהלן בחלוקה לפי קרנות ההשתלמות.
יצוין כי ייתכן שחלק מהעו"ה שלא קיבלו אישור ותק לא השלימו את מחויבויותיהם בשנת ההשתלמות ולכן אינם זכאים לאישור.
קרנות ההסתדרות קרן העל-יסודיים .
על שנת ותק עו"ה שלא קיבלו .
משתלמים שנת הלימודים .
8% 480 5,872 37% 579 1,577 התשס"ב .
7% 406 5,465 33% 503 1,529 התשס"ג .
8% 382 4,797 38% 509 1,331 התשס"ד .
9% 423 4,745 53% 689 1,310 התשס"ה .
9% 402 4,487 36% 446 1,226 התשס"ו .
10% 443 4,541 34% 420 1,248 התשס"ז .
9% 420 4,494 32% 384 1,214 התשס"ח .
9% 421 4,525 29% 315 1,103 התשס"ט .
9% 355 3,938 30% 321 1,062 התש"ע .
11% 386 3,543 33% 323 984 התשע"א .
54 התקופה שלגביה נעשתה הבדיקה היא מספטמבר 2001 ועד אוגוסט 2011 .
הנתונים נכונים לאפריל 2012.
משרד החינוך 1137 9% 4,118 46,407 36% 4,489 12,584 סה"כ .
הנתונים בטבלה מראים שמכלל כ- 59,000 עו"ה שהשתלמו בעשור האחרון, יותר מ- 8,500 עו"ה כ- 14.
5% - לא קיבלו מהקרנות אישור זכאות לשנת ותק: מן החוסכים בקרן העל - יסודיים לא קיבלו אישור כזה יותר משליש עו"ה, ומן החוסכים בקרנות ההסתדרות כ-9% .
לא קיבלו אישור שנת ותק משמשת רכיב לחישוב שכרם השוטף של עו"ה ולצבירת זכויות לקראת הפרישה לגמלאות.
מכאן שעו"ה שסיימו את שנת ההשתלמות אך לא העבירו את האישורים על כך לקרנות ו לכן לא קיבלו אישור זכאות לשנת ותק, נפגעים הן בשכרם השוטף והן בזכויות הפרישה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברות המנהלות, במיוחד על החברה המנהלת את קרן ההשתלמות העל-יסודיים, לפעול להקטנה ניכרת במספר עו"ה שלא קיבלו אישור ותק בגין שנת ההשתלמות.
קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי הן נוקטות מספר רב של צעדים כדי להבהיר לציבור המשתלמים שעליהם להמציא אישורי סיום לימודים בתום שנת ההשתלמות כתנאי לקבלת אישור על שנת ותק.
החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים מסרה בתשובתה ש"החברה תפעל לשיפור וליעול נושא זה".
הפרשות פנסיוניות לעו"ה בשנת השתלמות עובד הפורש לגמלאות מקבל גמלה חודשית (לפי תנאי זכאותו), המשולמת לו או לשאריו לאחר פטירתו (להלן - פנסיה).
הגמלה מחושבת בהתאמה לגובה שכרו ולתקופת עבודתו.
עובד בשירות המדינה ובגופים ציבוריים צובר את זכויות הפנסיה שלו באחד משני מסלולים: (א) חיסכון פנסיוני בקרנות הפנסיה: הן העובד והן המעביד מפרישים לקרנות הפנסיה אחוז מסוים משכרו החודשי של העובד.
זכויות העובד לפנסיה נגזרות מהסכומים שנצברו בקרנות (להלן - פנסיה צוברת); (ב) פנסיה הממומנת מתקציב המדינה או מתקציב הגוף הציבורי, ללא השתתפות העובד במימון רכישת הזכויות (להלן - פנסיה תקציבית).
עד שנות האלפיים הייתה הפנסיה התקציבית מסלול מרכזי לתשלום גמלאות בשירות המדינה.
ב- 1999 נחתם הסכם קיבוצי 55 בין הממשלה, הסתדרות העובדים ומעסיקים נוספים56, ששינה את שיטת הפנסיה מתקציבית לצוברת.
ההסכם קבע שעובדים חדשים ייקלטו בפנסיה צוברת, ואילו עובדים ותיקים ימשיכו במסלול הפנסיה התקציבית.
המועד לתחולת ההסכם לרוב דירוגי השכר נקבע לאפריל 2002 , ולעו"ה נקבע לספטמבר 2002 .
מהמועד הקובע, זכויותיהם הפנסיוניות של עובדים חדשים שנקלטו אצל מעסיקים שהיו שותפים להסכם הובטחו בקרנות הפנסיה או הגמל במסלול פנסיה צוברת.
55 הסכם קיבוצי מיום 3.
56 מעסיקיםשעד ההסכם היו עובדיהם במסלול של פנסיה תקציבית.
ביולי 2012 חסכו כ- 42,000 ,עו"ה של משרד החינוך במסלול של פנסיה תקציבית וכ- 58,000 עו"ה של משרד החינוך או של בעלויות חסכו במסלול של פנסיה צוברת.
תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), העוסק בין השאר בחובות ובזכויות של עובד הנמצא במסלול פנסיה תקציבית בתקופת חל"ת, קובע שתקופה זו "אינה נחשבת כתקופת שירות של העובד לעניין זכויות הקשורות בגמלה, בפיצויי פיטורין, בוותק בשרות או בדרגה".
עוד קובע התקשי"ר כי התקופה תובא בחשבון לצורכי גמלה וותק, "אם קיבל העובד רשות לרכוש זכ ות לגמלאות.
בעד תקופת החופשה", ולאחר ששילם 18.
5% מהמשכורות שהיו מגיעות לו אילו לא נעדר מעבודתו.
כאמור, שנת השתלמות מוגדרת כחל"ת.
כדי להבטיח את רציפות זכויות הפנסיה לעו"ה שיצא לשנת השתלמות, עיגנו הקרנות בתקנוניהן את עניין רציפות הזכויות וקבעו ש"הואיל ושנת השתלמות הוכרה כשנת וותק בהוראה וכן הוכרה כשנת וותק לשאת ]הקרן[ לפנסיה, ועל מנת להבטיח המשך זכות זו, מתחייבת הקופה בהוצאות הכרוכות ברכישת זכויות הפנסיה בגין אותה שנת השתלמות.
חישוב ההפרשות לפנסיה, לעני ן זה, יעשה על בסיס המשכורת המלאה לפיה מחושב מענק ההשתלמות ובהתייחס להיקף משרתו הממוצעת של העמית".
על פי תקנוני הקרנות, מאז הקמתן רכשו הקרנות זכויות פנסיה עבור עמיתיהן לפי המסלול שאליו שויכו העמיתים.
לעמיתים המבוטחים בפנסיה תקציבית הן שילמו את ערך זכויות הפנסיה לאוצר המדינה, ואילו לעמיתים המבוטחים בפנסיה צוברת הן שילמו לקרנות הפנסיה שבהן נצברו זכויותיהם של עו"ה ערב היציאה לשנת השתלמות.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים נקלעו קרנות ההשתלמות לגירעון אקטוארי עמוק שהלך והחריף.
עקב כך סוכם באפריל 1990 , על דעת נציגי משרד החינוך ונציגי משרד האוצר, כי "מימון רכישת ז כויות הפנסיה בקרנות ההשתלמות של עובדי הוראה בשנת השתלמות ואשר זכאים לפנסיה תקציבית מן המדינה - היא ע"ח האוצר.
ההתחשבנות בין הקרנות לבין המדינה בנושא רכישת הזכויות לפנסיה של אותם מורים היא באמצעות חוק התקציב, דהיינו ההתחשבנות היא תקציבית באמצעות אגף תקציבים באוצר".
ההסדר האמור (להלן - ההסדר מ- 1990 .
) לא עסק בעו"ה שאינם עובדי מדינה, ולא נקבע מועד לסיומו בהמשך להסדר מ - 1990 קבע ההסכם הקיבוצי לעובדי הוראה וחינוך משנת 1995 , המפרט את זכויות עו"ה בשנת ההשתלמות, כי עובדי משרד החינוך שיצאו לשנת השתלמות יקבלו זכויות פנסיה בגין שנה זו ממעבידם כאילו עבדו, ולגבי עובדים בבעלויות אחרות - קרן ההשתלמות "תרכוש עבורם את השנה בקרן הפנסיה בה הם חברים".
משרד מבקר המדינה בדק את התשלומים שהעבירו הקרנות בגין רכישת זכויות של עו"ה שהיו בשנת השתלמות.
מאז אפריל 1990 ועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , ובהתאם להסדר מ - 1990 , הקרנות רוכשות זכויות פנסיה רק עבור עו"ה המבוטחים בפנסיה צוברת - בין שהם מועסקים על ידי משרד החינוך ובין שהם מועסקים על ידי בעלויות.
אשר לזכויות הפנסיה של עו"ה המועסקים על ידי משרד החינוך והמבוטחים בפנסיה תקציבית, הרי שמאז ה הסדר מ - 1990 ועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 , הקרנות אינן רוכשות אותן, והן ממומנות על ידי משרד האוצר.
כך למשל, בשנת הלימודים התשע"א ( 2011 ) לא רכשו הקרנות זכויות של פנסיה תקציבית לעמיתיהם, וכספים אלו הסתכמו בכ -34 מיליון ש"ח, והסכום נרשם בחשבון העודף הכספי של החברות המנהלות.
יצוין כי כבר בשנת 1992 העיר משרד מבקר המדינה 57 כי "ויתור האוצר על תקבולים בגין רכישת זכויות פנסיה הוא בגדר סבסוד סמוי של הקרנות על ידי הממשלה, ובהתחשב בסכומים שבהם מדובר, מן הראוי שהחלטה עקרונית בעניין זה תתקבל במשרד האוצר בדרג המוסמך לכך וכ י הסכומים שהמדינה מוותרת עליהם יירשמו כהוצאה בתקציב הרגיל של משרד החינוך".
בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לדצמבר 2011 מפורטים מספר עו"ה הגמלאים והפעילים הזכאים לפנסיה תקציבית והחבות בגינם.
57 ,מבקר המדינהדוח איגודים ( 1992 ), לעיל הערה17.
חבות הממשלה לשנת 2011 הסתכמה בכ -140 מיליארד ש"ח בגין 107,000 )זכאים לפנסיה תקציבית (פעילים וגמלאים- גידול של 6.
יצוין כי נתונים אלה מייצגים רק את חלקו של מגזר ההוראה בחבות הממשלתית למסלול הפנסיה התקציבית, הנמצא בגירעון אקטוארי.
הגם שנתונים אלה אינם משויכים ישירות לקרנות, הם 1142 דוח שנתי63ג .
מצביעים על ה חשיבות שיש בבחינה מחודשת בעניין מימון זכויות הפנסיה התקציבית לעו"ה הנמצאים בשנת השתלמות על ידי משרד האוצר בשל הגירעון ההולך ומצטבר במסלול זה.
58 ההסדר מ - 1990 , שלפיו משרד האוצר הוא שיממן את רכישת זכויות הפנסיה של עו"ה בשנת השתלמות במסלול של פנסיה תקציבית, נקבע על רקע מצבן האקטוארי הקשה של הקרנות באותה עת.
מאז חלפו למעלה מ -20 שנה ומצב הקרנות השתפר, בייחוד מצבן של קרנות ההסתדרות, והן מציגות בדוחותיהן עודף כספי ניכר העומד על כ -3 מיליארד ש"ח.
למרות השינוי בנסיבות, לא נבחן ההסדר מחדש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר ומשרד החינוך לבחון מחדש את הסדר מימון הפנסיה התקציבית.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "בשים לב להערות שהועלו.
בכוונת משרד האוצר לבחון בשנית את נושא רכישת זכויות פנסיה תקציבית על ידי משרד האוצר".
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדי נה ש"המשרד רושם לעצמו שההוצאה בגין רכישת זכויות פנסיה למשתלמים תרשם כהוצאה בתקציב המשרד וכי יש "לבחון את סוגית רכישת הזכויות יחד עם משרד האוצר".
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו שהן מאמצות "את ההמלצה לבחון מחדש את רכישת זכויות הפנסיה של מורים בשנת השת למות".
עגור, החברה המנהלת של קרן העל -יסודיים, מסרה כי הדברים פחות רלוונטיים לקרן זו היות שרוב העמיתים בה אינם במסגרת של פנסיה תקציבית.
מענק היובל מענק היובל נהוג בשירות המדינה משנת 1989 .
התקשי"ר מפרט את תנאי הזכאות למענק, את סכומו, את חישוב תקופת הוותק ה נדרשת, ואת מועד התשלום.
המענק ניתן אחת לשנה לעובד שצבר ותק של 25 שנים בשירות הציבורי (כולל ותק בשירות צבאי), ושיעורו 60% מהשכר המשולב ומהתוספות לשכר שהן בסיס לערך שעה.
הוא משולם למרבית העובדים הזכאים בחודש ספטמבר של כל שנה ולעו"ה בחודש יוני של כל שנה.
באוגוסט ובספטמבר 1994 חתמה ממשלת ישראל על הסכמים קיבוציים עם ארגון המורים וההסתדרות המורים; לפיהם, החל משנת 1995 , ישולם בכל שנה לעו"ה בעל ותק מצטבר בהוראה של 30 שנה ויותר (לרבות ותק בשירות צבאי) מענק יובל בשיעור 60% מהמשכורת הקובעת לפנסיה ולפיצויי פיטורין, בהתאם לחלקיות משרתו באותה שנה.
יצוין כי מיוני 2008 הוותק הנדרש לעו"ה בשירות המדינה לקבלת מענק יובל הוא 25 .
שנה בהסכמים הקיבוציים גם נקבע כי הוראותיהם (לרבות מענק יובל) יחולו על עו"ה בשנת השתלמות.
ביולי 1995 הבהיר המשנה לממונה על השכר במשרד האוצר למנכ"ל הסתדר.
]השתלמות[ ות המורים ש"עובדי הוראה היוצאים לשנת שבתון ישולם להם בתקופת היותם בשבתון מענק יובל, אם היו זכאים לכך אילו עבדו בפועל באותה שנה בה יצאו לשבתון".
הוא הוסיף ואמר כי "הזכות למענק יובל בגין .
בטווח הארוך בעוד כעשור צפוי שהגרעון ילך ויפחת משרד החינוך 1143 .
העובד בשנת שבתון אינה מותנית בניכוי לקרן השתלמות לצורך שנת שבתון מרכיב מענק יובל מעובדים הזכאים לכך".
עד דצמבר 2002 שילמו הקרנות לעו"ה שהיו בשנת השתלמות והיו זכאים לכך את מענק היובל במועדו, ומשרד החינוך השיב להן את הסכום הכולל של המענק ששולם במסגרת התחשבנות 1144 דוח שנתי63ג .
זאת, מאחר שרכיב מענק היובל אינו כלול ברכיבי השכר שבגינם מופרש כסף לקרן.
בין השנים 2003 -2010 המשיכו הקרנות לשלם לעמיתים הזכאים את מענק היובל, אולם משרד החינוך לא החזיר לקרנות את מלוא התשלומים בגין מענק היובל ששולם.
דרשו הקרנות ממשרד החינוך לשלם את החוב שנוצר עד אותה עת בספטמבר 2009 העביר יו"ר קרנות ההסתדרות למשרד החינוך מכתב דרישה להחזר של כ -3.
35 מיליון ש"ח ששולמו כמענק יובל למורים שהשתלמו בשנת הלימודים התשס"ט ( 2009 .
), אך דרישתם לא נענתה חשב משרד החינוך ענה ליו"ר קרנות ההסתדרות ומנכ"לן כי "המדינה לא מממנת מענק יובל לעו"ה עובדי מדינה המצוי ים בשנת השתלמות, מעבר לשיעו ר ההפרשות המועברות לקרנות"59 .
הוא הוסיף כי בעקבות פניית הקרנות התנהל דיון בלשכת סגן הממונה על השכר במשרד האוצר, שבו נקבע כי אין שום סיבה לשנות מצב זה ולהיענות לבקשת מנהלי הקרנות.
משנת 2011 הפסיקו הקרנות לשלם את מענק היובל לעו"ה הנ מצאים בשנת השתלמות מאחר שמשרד החינוך לא העביר להן את הכספים.
על פי נתוני המנהל התפעולי של הקרנות, ביולי 2011 משרד החינוך היה חייב לשלוש הקרנות יותר מ-14 מיליון ש"ח בגין מענק היובל ששילמו למשתלמים, לפני תוספת עלויות ההצמדה60.
באוקטובר 2011 עתרה עובדת הור אה לבית הדין לעבודה 61 נגד משרד החינוך וקרן מו"ג, בתביעה לקבל את מענק היובל.
לטענתה, זכאותה למענק "אינה שנוייה במחלוקת", ו"השאלה מי אמור לממן את המענק איננה מעניינה של התובעת".
בכתב ההגנה מנובמבר 2011 טענה קרן מו"ג כי מאחר שמענק היובל אינו רכיב שעו"ה מפרישי ם ממנו כספים לקרן, הרי שהוא לא נכלל בתשלומים של הקרן לעו"ה המשתלמים דרכה.
עוד ציינה הקרן כי חובתו של משרד החינוך לשלם מענק יובל לעו"ה בשנת השתלמות נובעת מההסכם הקיבוצי משנת 1994 ומהנחייתו של הממונה על השכר במשרד האוצר במכתבו משנת 1995 , וכי בכל הנוגע לתשלום מענק היובל, קרן ההשתלמות "מהווה צינור תשלום בלבד".
משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו שב - 6.
11 הודיע מנהל תחום באגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר לחשב משרד החינוך כי בהמשך לדיונים , ואשר, ]השתלמות[ שהתקיימו בנושא "הוחלט כי עו"ה אשר שהה בשנת שבתון אלמלא שהה בשנת שבתון, היה זכאי לתשלום מענק יובל באותה שנת לימודים, יהיה זכאי לתשלום של מענק היובל עם שובו לעבודה משנת השבתון האמורה".
בסוף דצמבר 2011 ביקש משרד החינוך מבית המשפט למחוק את התביעה על הסף היות שבאותו חודש הוא שילם את המענק לתובעת.
בית הדין קיבל את בקשת המ שרד ומחק את התביעה.
בדצמבר 2011 הודיע מנהל תחום בכיר משכורות במשרד החינוך למנכ"ל קרנות ההסתדרות כי מענק היובל שולם לעו"ה המועסקים במשרד החינוך במשכורת דצמבר 2011 .
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר משרד החינוך כי עובדי המשרד ששהו בשנת השתלמות בשנת התשע"ב ( 2012 ) וחזרו לעבודתם קיבלו מענק יובל במשכורת .
בין הקרנות למשרד החינוך יש סעיפי התחשבנות נוספים 61 דמ"ר 11-10-33858 רוטר נ' מדינתישראל .
לגבי עו"ה שהועסקו בבעלויות ושהו בשנת השתלמות בשנים התשע"א והתשע"ב וחזרו לעבודה בבעלויות, שיפה משרד החינוך את הבעלויות בסכום המענק בספטמבר 2012 ובנובמבר 2012 , בהתאמה.
בעקבות זאת ציין המשרד כי הבעלוית אמורות לשלם לעו"ה.
משרד מבקר המדינה מעיר שמשרד החינוך העביר את הכספים המיועדים למענק היובל באיחור ניכר, של חצי שנה עד שנה ושלושה חודשים.
מתשובתו של משרד החינוך עולה כי המשרד לא וידא שעו"ה אכן קיבלו את המענק.
משרד מבקר המדינה השווה בין סכום מענק היובל ששילם משרד החינוך בדצמבר 2011 .
לבין סכום המענק שחישב המנהל התפעולי של הקרנות נמצא כי לפי התחשיב של המנהל התפעולי, 728 .
עו"ה היו זכאים לקבל מענק יובל הסכום המצטבר של המענק שהיו זכאים לו היה 2.
לעומת זאת משרד החינוך שילם בפועל לעו"ה אלו מענק בסכום מצטבר של 4.
מיליון ש"ח המשרד שילם ל -55 עו"ה נוספים סכום של 300,000 ש"ח, שלפי נתוני המנהל התפעולי לא היו זכאים לכך.
הפער בין התשלום ששילם בפועל משרד החינוך לעו"ה שהיו בשנת השתלמות בשנת הלימודים התשע"א ( 2011 ) בגין מענק היובל לבין חישובי המנהל התפעולי, לרבות מ ספר הזכאים למענק, הוא גדול, והנתונים מעלים תהיות לגבי אופן החישוב.
על חשב משרד החינוך ועל המנהל התפעולי של הקרנות לחזור ולבחון את גובה מענקי היובל ששולמו בשנים האחרונות ואת רשימת הזכאים כדי לוודא מי זכאי להם ובאילו סכומים מדובר.
במידת הצורך, עליהם לפעול לת יקון הטעויות שנעשו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על חשב משרד החינוך בשיתוף הקרנות להכין נוהל לקביעת הזכאות לגבי עובדים שיצאו להשתלמות, לחישוב ולאישור תשלומי מענק היובל של עו"ה.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ש"ידוע לנו עניין הפער בין התשלום בפועל לבין החישוב של מנהל התפעול של הקרן מאחר והתשלום מתבצע לפי שכרו בעת חזרתו לעבודה.
תבדק האפשרות לקביעת נוהל יחד עם מנהל התפעול של הקופות".
בתשובתן למשרד מבקר המדינה מסרו החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות כי הן "הנחו את המנהל התפעולי לשתף פעולה עם משרד החינוך בבחינת אופן התשלום של מענק יובל על מנת להבין את הפערים.
ולהשלימם במידת הצורך לרווחת עמיתי הקרנות".
בינואר 2012 פנו קרנות ההסתדרות למנכלי"ת משרד החינוך ולחשב שלו בדרישה שישלם את חובו בגין מענק יובל בסך 5.
7 מיליון ש"ח, לאחר קיזוז רכיבי התחשבנויות אחרים.
הקרנות דרשו את החוב לאלתר שאם לא כן, ייאלצו "לנקוט בכל האמצעים החוקיים.
בדיון בין נציגי משרד החינוך לנציגי הקרנות, מרץ 2012 , סוכם כי לגבי חובות העבר, "משרד החינוך ישפה את הקרנות עבור השנים בהם הקרן שילמה מענק יובל למורים ולא שופתה בגין זאת".
בספטמבר 2012 העביר משרד החינוך לשלוש החברות המנהלות מקדמה בסך 4.
2 מיליון ש"ח, שהם כ-50% "מהחוב המבוקש וישמש כמקדמה עד לסיום הליכי הביקורת של רואה החשבון".
מענק היובל הוא אחד מרכיבי השכר של עו"ה והוא מעוגן בהסכמים הקיבוציים.
אי-תשלומו במועד מהווה הפרה של זכויות עו"ה.
למרות ההוראות שנקבעו בעניין זה בהסכמים הקיבוציים, פגע משרד החינוך בזכויותיהם של עו"ה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך לוודא שכל עו"ה שהיו בשנת השתלמות, לרבות עובדי הבעלויות, יקבלו את מענק היובל, ומכאן ואילך יש להסדיר את תשלומו במועד.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על משרד החינוך לשלם לקרנות את כל חובותיו כדי למנוע פגיעה בהן ובזכויות העמיתים.
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי "על מנת למנוע פגיעה בעמיתי הקרנות ולחסוך בהתחשבנות מיותרת, הקרן נכונה להשיב על כנו את ההסדר לפיו הן תשלמנה את מענק היובל לעמיתיהן בשנת השתלמות ותקבלנה שיפוי מתאים ממשרד החינוך".
לדבריהן, "מתבקש לעגן את הסדרי התשלום והשיפוי באופן ברור ומפורש בהסכם מחייב".
תקצוב הבעלויות באמצעות משרד החינוך .
חלק מעו"ה במדינת ישראל מועסקים כאמור בבעלו יות, ומשרד החינוך מעביר לבעלויות תשלומים המיועדים בין השאר למשכורות.
המינהל לכלכלה ותקציבים במשרד החינוך (להלן - מינהל תקציבים) מפרסם מדי שנה חוברת המפרטת את סעיפי השתתפותו בתקציבי החינוך של הבעלויות ושל הרשויות המקומיות.
תחשיב שכר עו"ה המועבר לבעלויות באמצעות משרד החינוך כולל הפרשת מעביד לקרן ההשתלמות של העובד בשיעור של 8.
משכרו לפי מודל התקצוב של מינהל תקציבים לבתי ספר עיוניים וטכנולוגיים בחטיבה העליונה, עלות משרת הוראה כוללת את הפרשת המעביד לקרן ההשתלמות בשיעור של 8.
4% משכרו הקובע של עו"ה.
מינהל תקציבים מציין כי "כל הבעלויות (כולל רשתות) מקבלות את התקציב המיועד לתשלומי קרן ההשתלמות ובאחריותן להעביר תשלומים אלו לקרנות ההשתלמות".
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות הבעלויות בכל הנוגע לתקציב שהן מקבלות ממשרד החינוך, המיועד לתשלומי קרנות ההשתלמות.
כאמור, יש אלפי עו"ה שהבעלויות המעסיקות אותם אינן מפרישות כלל כספים עבורם לקרנות ההשתלמות62 .
אחרות מפרישות רק עבור חלק מעו"ה המועסקים בהן.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לא רק שיש בעלויות שאינן מפרישות לעו"ה המועסקים אצלן כספים לקרן השתלמות אלא שהן גם לא מחזירות למשרד החינוך את הסכום שקיבלו עבור ההפרשה לקרנות, והן משאירות את הכסף בידיהן.
ההסכמים הקיבוציים ותקנוני הקרנות מאפשרים לעו"ה שאינם רשאים להצטרף לקרן השתלמות לעו"ה בשל גילם (מעל 55 ), היקף משרתם (פחות משליש משרה) או מכל סיבה אחרת, להצטרף לקרנות במסלול מקוצר.
מסלול זה מיועד רק למשיכת הכספים בתום שש שנות חיסכון ויותר ולא ליציאה לשנת השתלמות.
אחוזי ההפרשה לחיסכון במסלול זה זהים להפרשות בקרן רגילה, דהיינו העמית מפקיד 2.
5% (להלן- המסלול המקוצר).
מבדיקת נתוני הקרנות עולה כי באפריל 2012 היו במסלול המקוצר בשלוש הקרנות 10,322 עו"ה.
כמו כן, יש כאמור בעלויות המפרישות את הכספים לעו"ה .
ראו לעיל בפרק על הזכאות לקרן השתלמות משרד החינוך 1149 .
המועסקים על ידן לקרנות רגילות63 , כלומר מדובר בהפרשת מעביד בשיעור של 7.
בלבד משרד החינוך מחשב את התקציב לבעלויות לגבי כלל עו"ה לפי הפרשה של 8.
4% משכר עו"ה לקרנות ההשתלמות.
במצב זה, בעלויות שמפרישות עבור עובדיהן רק 7.
5% מהשכר נהנות ממימון עודף של 0.
מסך שכרם של עו"ה אלה .
ראו לעיל בפרק על העברת כספי חיסכון לקרן השתלמות רגילה 1150 דוח שנתי63ג .
חלק מהבעלויות המעסיקות עו"ה בהיקף משרה של יותר מ- 150% מפרישות בגינם לקרנות ההשתלמות לפי %150 משרה בלבד 64 , על אף שמשרד החינוך מחשב את התקציב לאותן בעלויות במלוא שיעור העסקתם של עו"ה.
גם במקרים אלה נותרים ברשות הבעלות עודפי מימון מהתקציבים של משרד החינוך, בסך 8.
מיתרת שכר עו"ה מנהל המינהל לכלכלה ותקציבים במשרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה ש"משרד החינוך משתתף בשכר עו"ה בחטי בה העליונה לפי קריטריונים ומרכיבי עלות אופייניים לכל רכיב בעלות השכר.
יש רכיבים שבהם בתי הספר נמצאים מעל הממוצע ורכיבים שבהם הם מתחת לממוצע, ולכן היתרה ברכיב אחד מממנת חוסר ברכיב אחר.
לא נכון לדון ברכיב אחד בתוך עלות השכר מכיוון שאין אנו מממנים כל רכיב לפי ביצוע בפועל".
במצב הדברים הנוכחי התקציב שמעביר משרד החינוך לבעלויות כולל רכיב של הפרשת המעביד לקרנות ההשתלמות, שבמקרים רבים אינו מנוצל למטרה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מינהל תקציבים ועל חשבות משרד החינוך לבחון את התקציב לפי הדיווח בפועל בעניין ההפרשות לקרן ההשתלמות, לבצע התחשבנות עם הבעלויות בגין תשלומים שלא הועברו לזכות עו"ה ולבצע בקרות שוטפות לפיקוח ולבקרה על התנהלות הבעלויות65.
מוסדות ונושאי משרה בחברות המנהלות .
החברות המנהלות את קרנות ההשתלמות לעו"ה הן חברות מעורבות, אשר חצי או פחות מכוח ההצבעה באספותיהן הכלליות מצוי בידי המדינה (ראו בפרק המבוא).
על החברות חלות הוראות חוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות)66 , והוראות מסוימות מחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות)67 .
נוסף על חוקים אלו פועלות החברות מכוח מארג חוקים ותקנות הקשורים בתחומי פעילותן 68.
סעיף46 ,לחוק החברות קובע כי האורגנים של חברה הם האספה הכללית הדירקטוריון והמנהל הכללי של החברה (להלן - המנכ"ל), וכל מי שעל פי דין או מכוח התקנון רואים את פעולתו בעניין פלוני כפעולת החברה לאותו עניין.
אורגנים אלה מפורטים גם בתקנ וני החברות.
ככלל, האספה הכללית היא גוף המורכב .
ראו לעיל, בפרק על חישוב העודף הכספי 65 .
"ראו לעיל בפרק "הביקורת של משרד החינוך 66 הן הוראות חוק החברות בעניין חברה פרטית והן כמה הוראות מחוק החבר ות העוסקות בחברות ציבוריות ואשר הוחלו גם על חברות מנהלות של קופות גמל.
67 הוראות אלו מוחלות על החברות המנהלות מכוח סעיף 58 לחוק החברות הממשלתיות.
68 כגון חוק הפיקוח, תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד- 1964 , והנחיות הממונה על אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון.
מבעלי החברה, המפקח על פעילות הדירקטוריון; הדירקטוריון קובע את מדיניות החברה ומפקח על ביצועה; והמנכ"ל אחראי לביצוע המדיניות.
קיומם של כמה אורגנים מחייב הגדרה של חלוקת הסמכויות וקשרי הגומלין ביניהם כדי ליצור מער כת של איזונים ובלמים בין הרשויות השונות בחברה.
כל רשות עצמאית בתחומה וחייבת 1152 דוח שנתי63ג .
להפעיל שיקול דעת בהתאם לחובותיה, ואין רשות אחת נכנסת לתחומה של האחרת, למעט במצבים חריגים69.
רשות החברות הממשלתיות (להלן- רשות החברות או הרשות) הוקמה על פי חוק החברות הממשלתיות, ה קובע את תפקידיה.
משימותיה הן לתת ייעוץ לממשלה בעניינים הנוגעים לחברות, מעקב אחר פעילות החברות, מצבן הכספי ואישור הדוחות שהן מגישות לה.
כמו כן, לשם מילוי תפקידיה, לרשות החברות הסמכות לדרוש מידע מחברה מעורבת 70 או מדירקטור מטעם המדינה, וכן היא רשאית לבקש נתונים בענייני החברה, לעיין ברשומות ובמסמכיה.
לפי תקנוני החברות המנהלות, החברים בהן יהיו אלה שחתמו על תזכיר ההתאגדות של החברה, או שהתקבלו כחברים על ידי דירקטוריון החברה לפי בקשה בכתב (להלן - בעלי אמצעי השליטה).
תקנוני החברות המנהלות מפרטים מי הם בעלי אמצעי השליטה ומה הם אחוזי שליטתם בקרנות.
האספה הכללית (להלן- האספה) מורכבת מנציגים של בעלי אמצעי השליטה בחברה.
לכל בעל שליטה זכות הצבעה באספה בהתאם לאחוזי השליטה שלו.
להלן פירוט אחוזי השליטה וההצבעה של כל אחד מבעלי אמצעי השליטה בדיוני האספה, בחלוקה לחברות המנהלות: .
69 ,"יוסף גרוס, "תורת האורגניםחוק החברות החדש ( 2007 '), עמ121 .
ואילך 70 בכפוף לכך שיותר מרבע כוח ההצבעה באספה הכללית או הזכות למנות יותר מרבע ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה.
על פי תקנוני החברות, בעל אמצעי שליטה "יהיה רשאי להצביע בכל אסיפה של החברה, על ידי מי שנתמנה על ידו לדירקטור בחברה ואשר מונה על ידו לייצגו באותה אספה" (להלן - ייפוי כוח)71 .
71 בתקנון החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים זכות ההצבעה " אם בעצמו או על ידי בא כוח, בתנאי שבא הכוח יהיה מי שנתמנה על ידו למנהל בחברה".
חוק החברות הממשלתיות קובע שהשרים ימנו את בא כוח המדינה להשתתף ולהצביע באספה, והם רשאים לתת לו הוראות לגבי ההצבעה - לאחר התייעצות עם הרשות.
בכתב המינוי מטעם המדינה שמוסרים השרים לדירקטורים מצוין במפורש כי השר "ממנה אותך להיות דירקטור בחברה".
כתב המינוי מייעד אפוא לתפקיד דירקטור בלבד, ואין בו אזכור לסמכות אחרת, בכלל ז ה השתתפות והצבעה באספה הכללית.
על פי חוק החברות, סמכויות האספה כוללות בין השאר דיון בדוחות הכספיים, מינוי ואישור דירקטורים חיצוניים 72 , אישור תנאי כהונה והעסקה של דירקטורים ושינוי תקנון החברה.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלותן של האספות הכלליות בחברות המנהלות של שלוש הקרנות, את הנושאים שלגביהם התקבלו החלטות, את זהות המצביעים ואת סמכותם להשתתף בהצבעות אלה.
החברה המנהלת של קרן העל -יסודיים : נוסף על סמכויות האספה, כפי שהן מוגדרות בחוק החברות, תקנון החברה המנהלת של קרן העל- יסודיים קובע כי מינוי דירקטורים יאושר על ידי האספה הכללית.
בין החודשים ינואר-יוני 2012 ,התכנסו שש ישיבות של האספה הכללית של הקרן חמש מהן נערכו במשותף עם ישיבת הדירקטוריון.