HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת בדק משרד מבקר במדינה אם התקיימה עבודת מטה להפעלת שר"פ ואם זו עולה בקנה אחד עם מדיניות משרד הבריאות ומשרד האוצר, ונבחנו בה כל ההשפעות של הפעלת שר"פ על מערכת הבריאות האזורית והלאומית.
בה בעת יודגש, כי משרד מבקר המדינה אינו נוקט עמדה באשר להפעלת ש ר"פ בבית חולים זה.
עולה כי לעניין ניהול מערכת הבריאות הלאומית הפעלת שר"פ תחזק את הרפואה הפרטית, שלא לפי מדיניות משרדי הבריאות והאוצר.
יתר על כן, הפעלתו עלולה ליצור תקדים ולהביא לדרישות להקים בתי חולים דומים גם באזורים אחרים, שיעצימו את הפגיעה בבתי החולים הציבוריים שבסביבה.
נוסף על השאלה העקרונית בדבר ההיתר להפעלתו של שר"פ בבית החולים באשדוד, שבה עסק כאמור בג"ץ, היה ראוי, כאמור, לבחון גם אם וכיצד מתן היתר, ישפיע על המערכת הרפואית הממשלתית הציבורית, ובייחוד על בתי החולים הקרובים לו (קפלן ברחובות וברזילי באשקל ון) ועל בתי החולים אסף הרופא בבאר יעקב וולפסון בחולון.
לא נמצאו ניירות עמדה בנדון.
131 בג"ץ 2114/12 האגודה לזכויות האזרח נ' ממשלת ישראל (נבו), 2012 .
העתירה נדחתה באוגוסט 2012.
132 כוונת המדינה לאפשר הפעלת שר"פ בבית החולים פורסמה בפעם הראשונה באוקטובר 2007 בשלב הטרום-מרכזי, כאשר המדינה פרסמה בקשה לקבלת מידע לצורך בחינת קיומם של מתמודדים פוטנציאליים.
תמהיל המיטות שאושר לבית החולים : משרד הבריאות קבע תמהיל מסוים של סוגי מיטות ומחלקות נדרשות בבית החולים, ובהן טיפול נמרץ, פנימיות, ילדים, נשים, כירורגיה כללית, אורתופדיה, ע יניים, וכן אף, אוזן וגרון.
ואולם בתנאי המכרז נכלל גם סעיף המעניק עדיפות משרד הבריאות 715 .
,למציע שימיר מיטות כירורגיות, מעבר למינימום נדרש, למיטות שבמחסור לאומי כמו במחלקות פנימיות ובמחלקות לטיפול נמרץ.
כאמור, אסותא הייתה המציע היחיד וזכתה במכרז.
אסותא לא קיבלה ניקוד בגין המרת מיטות.
בינואר 2013 השיב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הוא קבע את תמהיל המיטות, וניתנה אפשרות למשתתפים במכרז להגדיל את מספר המיטות בפגיה, בטיפול נמרץ על חשבון מיטות אחרות.
בשלב סיום המכרז הובהר כי למעשה יש רק הצעה אחת ו"במצב כזה הגיוני מנקודת ההשקפה של המציע לא להגדיל את מספר המיטות שעלות אחזקתן גבוהה מאוד.
הרעיון שעמד אחרי עצם קיום אפשרות זו הייתה התקווה שמספר המציעים יתחרו ביניהם בבניית ההצעה (מיטות כאלה אמורות לזכות את המציע בתוספת ניקוד ולשפר סיכוייו במכרז).
ברגע שהובהר שיש רק מציע אחד לא הייתה יותר משמעות לשינויים כאלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעבודת המטה ראוי היה להביא בחשבון כי באין זוכה במכרז, הקמת בית החולים כממשלתי הייתה מאפשרת לתת תמהיל מיטות שיאפשר למלא באופן טוב יותר את הצרכים הלאומיים, משמע פחות מיטות כירורגיות ויותר מיטות שבמחסור לא ומי, כאמור.
הבחירה באופציה של מפעיל שאינו ממשלתי סביר שתביא לכך שהמפעיל הפרטי יסדיר את תמהיל המיטות בבית החולים באופן שישיא לו את התמורה הכספית הגבוהה ביותר.
תמהיל כזה מוטה בדרך כלל לטובת יותר מיטות כירורגיות ופחות מיטות לפנימיות, טיפול נמרץ ופגיות, שהן כיום מיטות במחסור לאומי, כאמור.
שיעור המענק : מסיכום דיון של מפגש שהתקיים במרץ 2011 בין ועדת המכרזים ובין אסותא מרכזים רפואיים בע"מ עולה כי לפני היציאה למכרז הכינה המדינה אומדן עלויות לפרויקט, בהתבסס על הפרוגרמה שפורסמה במכרז.
אומדן זה, בסך 650 ,מיליון ש"ח שימש את המדינה לקביעת סכום המענק, ששיעורו 487.
5 מיליון ש"ח (כ- 75% מעלויות ההקמה המוערכות של בית החולים).
אסותא הגישה בהצעתה אומדן לעלות הקמת בית החולים (בינוי והצטיידות) בסך של כ-550 .
מיליון ש"ח סמנכ"ל בכיר וראש המינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה במשרד הבריאות (להלן - סמנכ"ל לבינוי) וחבר ועדת המכרזים, בדק את אומדן אסותא לעלות הקמת בית החולים באשדוד וקבע באפריל 2011 כי אומדן זה נמוך באופן משמעותי מהאומדן שנקבע בדרישות שצוינו במכרז ואף אינו סביר.
לכן הוא הציע למנות יועץ חיצוני שיבדוק אומדן זה.
יו"ר הוועדה החליט שאין מקום למנות יועץ חיצוני עקב הזמן הרב שיידרש לו ללמוד את הנושא ולהכין חוות דעת בעניינו.
לאחר שהתקיימה הצבעה בנושא הוחלט לדחות את הצעתו של הסמנכ"ל לבינוי ברוב קולות.
משרד מבקר המדינה מציין כי לפי האומדן שבהצעת אסותא אשדוד בע"מ לבניית בית החול ים, המדינה נתנה מענק ההקמה ששיעורו כ -89% .
סוג בית החולים : חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002 ), התשס"ב- 2002 (להלן- חוק ההסדרים), מגדיר "בית חולים ציבורי כללי" כלהלן: בית חולים 716 דוח שנתי63ג .
ממשלתי כללי, בית חולים שבבעלות קופת חולים, בית חולים כללי שהוא תאגיד שהוא מוסד ציבורי כמשמעותו בסעיף 9 לפקודת מס הכנסה; לעניין זה 'בית חולים ממשלתי' - לרבות פעילות המתבצעת בו בידי תאגיד בריאות".
יוצא שהגדרת בית חולים כציבורי נקבעת בהתאם לשאלת הבעלות על בית החולים .
בית החולים שיוקם באשדוד יהיה בבעלות חברת אסותא אשדוד, שהיא חברה ייחודית שהוקמה לצורך הקמת בית החולים.
עם זאת, המדינה הצהירה בתשובתה לבית המשפט העליון לגבי העתירה האמורה133 כי מבחינת מהות השירותים שיינתנו בבית חולים זה הוא יהיה בית חולים ציבורי, שכן רוב רובם של השירותים בו יינתנו במימון ציבורי (סל השירותים הבסיסי שנקבע לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ללא תוספת תשלום על ידי המבוטח), ויהיה בו חדר מיון, המיועד לתת טיפול רפואי דחוף.
מכאן עולה כי אין התאמה בין האמור בחוק ההסדרים לבין המהות המתוכננת של בית החולים שיוקם באשדוד - האם הוא בית חולים ציבורי או פרטי.
ראוי להסדיר סוגיה זו שיש לה השפעות רחבות היקף על בית החולים מבחינת תחולתן של הוראות מסדירות.
משרד האוצר השיב בינואר 2013 , כי סיווג בית החולים אינו רק נגזרת של הבעלות.
מדובר בבית חולים בבעלות פרטית שעיקר הפעיל ות בו היא אספקת שירותי בריאות ציבוריים במימון ציבורי.
קרי, רובם הגדול של השירותים הרפואיים שיסופקו בבית החולים הם במסגרת סל הבריאות.
לקראת הפעלתו של בית החולים באשדוד יפעלו משרדי הבריאות והאוצר לתקן את חוק ההסדרים, ובכלל זה שינוי הגדרה של בית חולים ציבורי כללי, כך שתתאים לבית החולים באשדוד.
גם משרד הבריאות הבהיר בינואר 2013 , כי מבחינתו מדובר בבית חולים ציבורי המפעיל חדר מיון ופועל בצורה מלאה לפי הוראותיו.
 ,לסיכום בחוק בית החולים אשדוד נכללים סעיפים המייתרים תהליכים חשובים במתן האישור להקמת בית החולים, כ מו בדיקה אם ההקמה וההפעלה השוטפת של בית החולים לא יטילו מעמסה על ההוצאה הציבורית לבריאות.
בשנת 2010 ,, כשמונה שנים לאחר חקיקת החוק הסכימה המדינה לתת מענק בסך כ - 487.
5 ,מיליון ש"ח ליזם שיתכנן יקים, יתחזק ויפעיל את בית החולים, בלא שנמצא תיעוד על כך שהתקיימה עבודת מטה סדורה להצדקת הצורך במענק כה גדול לרבות דיון בממשלה או עם שר הבריאות .
במועד סיום הביקורת, כעשר שנים לאחר שנחקק החוק, עדיין לא הוקם בית החולים האמור.
תהליכי קבלת ההחלטות בנוגע לאופן הקמתו והפעלתו של בית החולים באשדוד על השפעותיו האזוריות לא היו תקיני ם - בייחוד נוכח כובד הסוגיות ונוכח המשאבים הרבים הכרוכים בהחלטה.
133 תשובת המדינה לעתירה - בג"ץ 2114/12 'האגודה לזכויות האזרח נ ממשלת ישראל (נבו), 2012.
בהתחשב בתנאים המיוחדים של המכרז שהתגבש, וכאמור האפשרות להפעיל שר"פ בבית החולים, הגדלת סכום המענק הנדרש עד לכחצי מיליארד ש"ח, העלות הצפויה של הקמתו, והשפעות העתידיות על בתי החולים בסביבה (בעיקר ברזילי וקפלן), ובהתחשב באפשרות שהמדינה גם תשתתף בתקציבו של בית החולים, על פי האמור בחוק, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי היה עליו לפעול לגיבוש הצעה לשינוי החקיקה, בין בכוחות עצמו ובין אם באמצעות הבאת הנושא להכרעת הממשלה; לחלופין, היה עליו לפעול על פי הוראות החוק.
מגמות בשימוש ברפואה במערכת הפרטית: לרפואה במערכת הפרטית יתרונות רבים, כמו יעילות תפעולית, האפשרות לבחור רופא, תנאי מלונאות משופרים וזמני המתנה קצרים לביצוע פרוצדורות רפואיות.
הרפואה במערכת הפרטית גם מקדמת תחרות והתייעלות.
בה בעת לרפואה במערכת הפרטית, שהיקפה גדל מאוד בשנים האחרונות, יש גם השפעות על הרפואה במערכת הציבורית, בכלל זה חשש לפגיעה בערכי השוויון וסינון מטופלים.
יש גם חשש לפעילות רפואית עודפת ועוד.
מדובר בסוגיה מהותית שהשפעתה הולכת ומתעצמת.
במצב זה מתבקשת נקיטת צעדים של קביעת כלי מדיניות וכלי בקרה.
ותוך נקיטת צעדים לחיזוק כושר התחרות הנאותה של הרפואה במערכת הציבורית.
מקורות המימון העיקריים של הרפואה במערכת הפרטית הם מכספי תכניות השב"ן, במיוחד מסעיף בחירת רופא.
הרפואה במערכת הפרטית שואבת משאבים מהרפואה במערכת הציבורית, בעיקר מ בתי החולים הממשלתיים, ממשלתיים -עירוניים ושל הכללית.
בכלל זה היא משפיעה על הרפואה במערכת הציבורית בייחוד בסוגיות הנוגעות למשיכת כוח אדם רפואי העובד גם בבתי החולים הפרטיים, מגדילה את ההוצאה הפרטית על בריאות ומשפיעה על הכשרת דור רופאי העתיד ועל עיצוב פני מערכת הבריאות.
במצב הדברים כיום קיימים תמריצים רבים, שגורמים לחולים לבחור לקבל שירותים במערכת הרפואה הפרטית.
כך למשל, האפשרות לבחור רופא, האפשרות לקצר את זמני ההמתנה לביצוע פרוצדורה רפואית, האפשרות לבחור אביזר, תנאי מלונאות משופרים והיצע גדול של ביטוחים מסחריים פרטיים.
משרד הבריאות קבע כמטרה את חיזוק אופייה הציבורי של מערכת הבריאות וקבע כמה יעדים להשגת מטרה זו.
אשר על כן, ראוי לנקוט צעדים תפעוליים ולהפעיל כמה כלי התערבות כדי להשיג יעדים אלה, תוך ביצוע עבודת מטה מקיפה ויסודית בנושא יחסי הגומלין בין בתי החולים הפרטיים לממשלתיים, ממשלתיים -עירוניים ושל הכללית.
לכל אחד מהצעדים התפעוליים וכלי ההתערבות האמורים יש יתרונות וחסרונות וכן יש להן השפעות חברתיות-כלכליות -ציבוריות ניכרות.
עוד עולה הצורך כי משרד הבריאות יבדוק אם הגידול בביקוש ובהוצאות לשירותי הרפואה במערכת הפרטית אכן מביאים לשיפור במצב הבריאות של הציבור; לשון אחר, יש לברר אם כל שקל נוסף המושקע בבריאות החולה יעיל יותר כשהוא מושקע ברפואה במערכת הציבורית או ברפואה במערכת הפרטית.
בדיקה זו נועדה לאמוד את תרומת הרפואה במערכת הפרטית למערכת הבריאות ולגבש תפיסה לגבי דר כי פיתוחה של הרפואה במערכת הפרטית או לריסון הביקושים לשירותיה בעתיד.
ראוי כי משרדי הבריאות והאוצר יבצעו עבודת מטה משותפת שבמסגרתה יבחנו את יתרונות הפעילות של בתי החולים הפרטיים לעומת חסרונותיהם וינסו לגבש את מימדי הפעילות האופטימאליי ם שלהם בישראל, תוך קביע ת היעדים והאיזונים הנדרשים מהמערכת הרפואית הציבורית כדי שהיא תפעל באופן המיטבי.
ראוי לקבוע את המדיניות בתחום, את מכלול כלי הבקרה ותכנית פעולה כדי שהיחס בין הרפואה במערכת הפרטית, ובייחוד פעילות בתי החולים הפרטיים, ובין הרפואה במערכת הציבורית, ובייחוד בתי הח ולים הממשלתיים, ממשלתיים-עירוניים או של הכללית, יהיה היחס המיטבי.
תיירות רפואית : ראוי שמשרד הבריאות יסדיר את סוגיית התיירות הרפואית בבתי החולים הציבוריים והפרטיים.
יש לתת את הדעת לסוגיית השוויון, וכן להשפעות על כוח האדם הרפואי והסיעודי.
היבטים נוספים לב דיקה, פיקוח ובקרה : יש חשש כי פעולות כירורגיות מבוצעות על אף שאין בהכרח צורך רפואי בהן, לכן נדרש לבצע בקרה על הצורך בניתוח.
ראוי שמשרד הבריאות יבדוק אם היקפם של ניתוחים בתחומים מסוימים, המבוצעים בבתי החולים הפרטיים, דומה לזה של בתי החולים הממשלתיים, ממשלתיי ם-עירוניים או של הכללית, והאם הם עולים בקנה אחד עם המקובל בספרות הרפואית העדכנית.
כן יברר אם מתבצעים ניתוחים רבים או מעטים מהנדרש, ובמידת הצורך - יפעל לאיזון התופעה.
תורים ארוכים הם אחד הגורמים היוצרים תמריץ לפניית מבוטחים אל בתי החולים הפרטיים.
על משרד הב ריאות להסדיר סוגיה זו, לקבל מידע עדכני על מציאות של תורים ארוכים, לקבוע אמות מידה לזמני ההמתנה ומחירים ריאליים לניתוחים כדי שמחירים נמוכים מדי לא ישמשו תמריץ ליצירת תורים.
בביקורת עלה כי יש מנהלי מחלקות בבתי החולים הממשלתיים המצמצמים את היקף משרתם כדי להתפנות לעבוד בפרקטיקה פרטית.
עבודה של מנהל מחלקה במשרה חלקית עלולה להביא לידי אי-הכרה של המועצה המדעית במחלקה כמתאימה להתמחות.
סוגיה זו היא כבדת משקל, וראוי שמשרד הבריאות, נש"ם והר"י ידונו בה ויגבשו מדיניות ברורה בעניינה.
תהליכי בקרה ומדדי איכות : במועד סיום ה ביקורת עדיין אין לציבור מידע על איכות תוצאות הפעילות הרפואית בבתי החולים הציבוריים והפרטיים, אף שמידע זה חיוני לצורך השוואה בין מוסדות רפואיים שונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות יגבש מדדי איכות לפעילות הרפואית בבתי החולים, שבמסגרתם יובאו בחשבון גילו של החולה, מצבו הרפואי וחומרת מחלתו.
כדי להבטיח את בטיחות החולים המנותחים בבתי החולים הציבוריים והפרטיים, יש להקפיד שעומס העבודה המוטל על הרופאים המועסקים בהם יהיה מתקבל על הדעת.
על משרד הבריאות לשקול לקבוע את שעות העבודה המותרות לרופא ולבחון אם יש מקום להגביל את היקפן בעבודות נוספות.
כמו כן, יש לבחון הפעלה של תהליכי בקרה על שעות הפעילות של מנתחים, מרדימים ואחיות חדר ניתוח בבתי החולים הפרטיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי קופות החולים ידרשו מבתי החולים הפרטיים לדווח להן על כל סיבוך כתוצאה מניתוח בחולה המבוטח בקופה.
מן הראוי שהכללית, מאוחדת ולאומית ישקלו לכלול בהסכמים שלהן עם בתי החולים הפרטיים הפחתת מחיר בגין סיבוכים רפואיים או מנגנון התחשבנות שונה, שלא יעודד את בתי החולים הפרטיים להפנות חולים עם סיבוכים קלים לבית חולים ציבורי, אלא יוסיפו ויטפלו בהם וישמרו על רצף הטיפול.
ראוי כי משרד הבריאות יבחן את הסוגיות הרלוונטיות וינחה את הקופות בנדון.
כפל הביטוח בין תכניות השב"ן והביטוחים המסחריים הפרטיים : ראוי שמשרדי הבריאות והאוצר ישתפו פעולה בהקדם כדי לצמצם תופעה זו, הגורמת להגדלת ההוצאה הלאומית לבריאות בלא לשפר את בריאותה של האוכלוסייה.
הקמת בית החולים באשדוד: בביקורת עלה כי תהליכי קבלת ההחלטות להקמת בית החולים באשדוד, כבית חולים ציבורי שתותר בו הפעלת שירותי רפואה פרטית במגבלות מסוימות, לא כללו עבודת מטה סדורה הקובעת את הסכום המרבי שהמדינה תקצה למימוש הקמתו במכרז מול עלות הקמתו כבית חולים ממשלתי.
אם סבר משרד האוצר כי מדיניות הממשלה אינה תואמת עוד את הוראות החוק, היה עליו לפעול לגיבוש הצעה לשינוי החקיקה בין בכוחות עצמו ובין אם באמצעות הבאת הנושא להכרעת הממשלה.
לחלופין, היה עליו לפעול על פי הוראות החוק.
מבנ ה מערכת הבריאות : למשרד הבריאות יש כמה תפקידים: לייצר ולספק שירותי בריאות - בחלקם באמצעות בתי חולים ממשלתיים שבבעלותו, לגבש מדיניות בריאות, לתאם ולפקח על מערכת הבריאות, כולל על בתי החולים שבבעלותו.
במציאות זו מובנה מצב של ניגוד עניינים.
גם שלוש קופות חולים מחזיקות בבתי חולים פרטיים, והאחת גם בבתי חולים ציבוריים.
נוצרת כאן ריכוזיות יתר של מערכת הבריאות וכן קשרי בעלות המחייבים בחינה.
על משרדי הבריאות והאוצר לתת דעתם למבנה הבלתי משוכלל של מערכת הבריאות.
נוכח סוגיות אלה מתחייבת עבודת מטה מקיפה, של משרדי הבריאות והאוצר שתבחן את השינויים שחלו בפרק הזמן הארוך שעבר מאז חקיקתו של החוק, בייחוד לנוכח המגמות המסתמנות במערכת הבריאות הציבורית והפרטית, המשפיעות על הכלכלה וגורמות להגדלת ההוצאה הלאומית והפרטית לבריאות; כל זאת תוך שימור ואף חיזוק הרפואה במערכת הציבורית, שהיא לב לבה של הרפואה בישראל .
ראוי לערוך דיון ציבורי בכלל הסוגיות אף בדרג הממשלה והכנסת.
בכלל זה יש מקום לשקול הקמת ועדה ציבורית, בשיתוף נציגי ציבור מתחום הבריאות, ואחרים שתוכל להתעמק בסוגיות ותגבש המלצות בנדון.
,השימוש השגור במונח "פריפריה" מתייחס להיבט הגאוגרפי בדרך כלל ונעשה לצורך הבחנה בין מרכז הארץ לאזורים מרוחקים 12 .
המונח במשמעו זה טומן בחובו השלכות בנושאים שונים, בין היתר, קשיי נגישות לשירותים שהמדינה נותנת לתושביה, כמו שירותי בריאות, השכלה, תרבות, תעסוקה ומסחר, וקושי לנצל ביעילות רבה את השירותים השונים.
השירותים הם שירותים בסיסיים המשפיעים בא ופן מהותי על רמת החיים ועל שגרת היום יום - ובפריפריה הם נגישים הרבה פחות.
הנגישות אינה קשורה רק למרחק פיזי מהמרכז, אלא היא נמדדת גם ביכולת לגשר על מרחק כזה ועל רמת איכות השירות הן במובן התשתיתי-אזורי והן מבחינת הפרט ואמצעיו.
המונח "פריפריה" רחב 13 והוא חורג מעבר להיבט הגאוגרפי.
הוא כולל גם את ההיבט הכלכלי-חברתי; גם במרכז הארץ יימצאו מקומות המאופיינים באוכלוסייה שמעמדה הסוציו-אקונומי נמוך והיא צורכת פחות שירותים, גם שירותי בריאות, אף שהיא זכאית לקבלם באופן שווה.
השימוש המועט בשירותי בריאות משפיע על נתוני הבריאות של האוכלוסייה האמורה, על פריון העבודה במשק, על אבדן ימי עבודה ועל הירידה בתוצר.
אוכלוסיית הפריפריה בדרום הארץ ובצפונה מנתה בסוף 2010 כ-2.
4 מיליון תושבים, כ - 870,000 מהם משתייכים למגזר הערבי.
אוכלוסייה זו צעירה מאוכלוסיית מרכז הארץ, רבים ממנה משתייכים למעמד סוציו -אקונומי נמוך ונתוני הבריאות שלה נמוכים 14 .
נושא הפערים החברתיים (לרבות אי-השוויון) עומד במרכז סדר היום החברתי, וסוגיית הפערים בתחום הבריאות עלתה לסדר היום כמה וכמה פעמים בשנים האחרונות בדוחות השנתיים שפרסם .
התפתחויות שונות כגון התפתחות תעבורתית יכולה לשנות מצב זה 13 ,הפריפריה מציינת בדרך כלל את השוליים הנמוכים, לפי הגדרת עניינים זו או אחרת של משתנה רלוונטי אחד או יותר.
14 נתונים כמותוחלת חיים קצרה יותר ותמו תה (כללית ותינוקות) גבוהה יותר.
דוחות אלה עסקו במחסור ב כוח אדם רפואי 15 , במצוקת האשפוז בבתי החולים הכלליים16 , בצורך להקצות .
15 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "כוח אדם רפואי וסיעודי- תמונת מצב", עמ' 355.
16 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 169.
משאבים כספיים לפריפריה במסגרת נוסחת הקצאת המקורות (קפיטציה)17 , בפעילות המועטה של יחידות לביקורי בית של קופות החולים18 ובהיעדר מקומות שיקום רפואי לקשישים 19.
הנושא נדון גם בכנסת בוועדת העבודה, ה רווחה והבריאות.
בשנים האחרונות נקטו משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) וקופות החולים (להלן גם - הקופות) צעדים לצמצום אי -השוויון הקיים בתחום הבריאות בין הפריפריה למרכז.
המשרד אף קבע שצמצום הפערים הוא אחד מהיעדים החשובים ביותר של מערכת הבריאות לשנים 2011 -2012 , .
והטמיע אותו בתכנית העבודה של אגפיו גם גופים אחרים (כמו רשויות מקומיות בפריפריה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל) משקיעים משאבים לצמצום הפערים.
כמו כן, באוקטובר 2012 ציין לחיוב ארגון ה- .
OECD פעולות שונות שהמשרד נוקט לצמצום הפערים20.
בחודשים פברואר -יולי 2012 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא שירותי הבריאות הניתנים בפריפריה לעומת אלה הניתנים במרכז הארץ.
הביקורת התמקדה באזורי פריפריה מובהקים בדרום ובצפון - כל היישובים הממוקמים צפונית לחיפה ומזרחית לה והיישובים באזור באר שבע ובדרום הארץ.
אזורי הפריפריה שנבדקו כוללים גם את מחוזות דרום וצפון של ארבע קופות החולים - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) - המפעילות שירותי בריאות בקהילה ומתקשרות בהסכמים כלכליים עם כל בת י החולים בפריפריה.
נבדקו בעיקר הנושאים הבאים: התשתיות לאספקת שירותי הבריאות בפריפריה לעומת המרכז, קשיים בהפעלתם של בתי החולים הממשלתיים ושל בתי החולים של הכללית בפריפריה, כוח אדם רפואי וסיעודי, נתוני הבריאות, פעילות לצמצום הפערים, מוקדים רפואיים בפריפריה והכללת הפריפריה במקורות הכספיים של הקופות.
הביקורת נערכה במשרד ובארבע הקופות.
הביקורת כללה את בתי החולים הכלליים בפריפריה: הממשלתיים - המרכז הרפואי לגליל המערבי (להלן - נהרייה), המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה, פוריה בטבריה (להלן - פוריה), המרכז הרפואי זיו בצפת (להלן - זיו) והמרכז הרפואי הממשלתי ברזילי באשקלון (להלן - בית החולים ברזילי או ברזילי)21 ; ושל הכללית- המרכז הרפואי העמק בעפולה (להלן - העמק), המרכז הרפואי סורוקה בבאר שבע (להלן - סורוקה) והמרכז הרפואי יוספטל .
17 ,ראו מבקר המדינה דוח שנ תי 62 ( 2012 ) חלק ראשון, בפרק "חלוקת המקורות הכספיים בין הקופות - מעקב מורחב", עמ' 427.
18 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 ), בפרק "הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
19 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ,) חלק ראשון בפרק " שיקום רפואי לקשישים", עמ' 283.
OECD REVIE WS OF HEALTH CARE QUALITY : Israel, Executive Summary, Assessment and Recommendations, October 2012.
21 :למרות מיקומו מצפון לבאר שבע נכלל ברזילי בביקורת, בעיקר מהסיבות האלה משרד הבריאות הגדיר אותו כבית חולים פריפריאלי; מיקומו מציב אותו בקו עימות ביטחוני; וקיומן של תלונות הנוגעות לתשתיותיו הפיזיות הישנות ולמחסור הקשה בכוח אדם.
באילת (להלן - בית החולים יוספטל או יוספטל) 22.
הס ברים ומידע התקבלו מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל, מרשויות מקומיות בפריפריה ומאנשי אקדמיה.
22 לעומת שאר בתי החולים בפריפריה בית החולים יוספטל הממוקם בקצה הארץ הוא ייחודי בגלל הבעיות המיוחדות שלו, ובעיקר מפאת היותו בית חולים קטן במיוחד ( 65 .
)מיטות 818 דוח שנתי63ג .
נתוני בריאות בפריפריה .
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), קובע כי ביטוח הבריאות יושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית.
לכן, יש לשאוף לשוויון בשירותי הבריאות הניתנים בפריפריה ובמרכז.
להלן הממצאים שהעלתה הביקורת בנושא: הבדלים בנתוני הבריאות : הבדיקה העלתה שתוחלת החיים של תושבי הפריפריה קצרה יותר והתמותה (כללית ותינוקות) גבוהה יותר.
בפריפריה נרשמים יותר מקרי מוות ממחלות הניתנות לטיפול.
תושבי הפריפריה נוטים לחלות יותר בסוכרת.
הם ממעטים לעשות בדיקות מונעות כמו בדיקה לגילוי מומים מולדים ובדיקות מי שפיר.
הם ממעטים בפעילות גופנית, מעשנים יותר וסובלים מהשמנה.
שביעות רצונם ממצבם הבריאותי נמוכה הרבה יותר מבמרכז23.
להלן כמה דוגמאות להבדלים מרכזיים בנתוני הבריאות: תוחלת החיים : בשנת 2009 עמד הממוצע הארצי של תוחלת החיים בישראל על כ-81.
באותה שנה הייתה תוחלת החיים במחוזות מרכז ותל אביב 79.
5 שנה, בהתאמה, ואילו במחוזות צפון ודרום היא הייתה77.
התמותה הכללית : סך כל שיעורי הת מותה המתוקננים ל - 100,000 נפש בישראל בממוצע השנים 2006 -2008 היה567 .
במחוזות דרום וצפון שיעור התמותה היה 610 ו-620 , בהתאמה, ואילו במחוזות מרכז ותל אביב25 היה שיעור התמותה 525 ו-557 .
, בהתאמה תמותת תינוקות : בשנת 2009 עמד שיעור תמותת התינוקות בישראל על כארבעה מקרי מוות לאלף לידות חי.
באותה שנה עמד שיעור זה במחוזות מרכז ותל אביב על 5.
8 , בהתאמה; לעומת שיעור הרבה יותר גבוה במחוזות דרום וצפון - 8.
מקרי מוות שניתן למנוע : לדעת המשרד יש מקרי מוות שונים מיותר מ- 30 מחלות (כמו סוגי סרטן שונים, מוותבלידה, זיהומים, סוכרת, אפילפסיה וניתוחי שבר) שניתן היה למנוע אותם ( Mortality Amenable ) לו החולה היה מקבל טיפול רפואי זמין ומיטבי.
בשנת 2012 הציג המשרד נתונים על מקרי מוות כאלה בשנים .
23 תוחלת חיים: משרד הבריאות, אי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו ( 2010 '), עמ 34 ; תמותה כללית : הלמ"ס, שיעורי תמותה מתוקננים לגיל, לפי מחוז מגורים ממוצע 2008- 2006 ; תמותת תינוקות : משרד הבריאות, אי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו ( 2010 '), עמ 41 ; מקרי מוות ברי מניעה : משרד הבריאות, .
Amenable to Health Care Mortality , נחמה גולדברגר, ציונה חקלאי, מרץ 2012 ; סוכרת: הלמ"ס, לוח 11 , סקר בריאות 2009 ; בדיקות מונעות : שימוש בבדיקות גנטיות ובדיקות הדמיה לאבחון טרום לידתי על ידי נשים הרות בישראל - דוח מסכם, מ שרד הבריאות, המרכז הלאומי לבקרת מחלות ( 2011 ;) פעילות גופנית : הלמ"ס, לוח 25 , סקר בריאות 2009 ;עישון: הלמ"ס, לוח 24 , מעשנים כיום לפי מין ותכונות דמוגרפיות חברתיות, סקר בריאות 2009 ; השמנה: הלמ"ס, לוח 11 , ,מדווחים על השמנת יתר לפי מין ותכונות דמוגרפיות חברתיות סקר בריאות 2009 ; שביעות רצון - הלמ"ס, לוח 11 ,24 ו-25 , סקר בריאות 2009.
24 ,משרד הבריאותאי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו ( 2010 '), עמ34.
25 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שיעורי תמותה מתוקננים לגיל, לפי מחוז מגורים ממוצע 2006 -2008 .
26 ,משרד הבריאותאי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו ( 2010 '), עמ41.
מהנתונים עלה כי במחוזות צפון ודרום נרשם ממוצע של81 מקרי מוות ל- 100,000 איש, ואילו במחוזות מרכז ותל אביב נרשמו66 מקרים כאלה27.
27 ,משרד הבריאות Mortality Amenable to Care , נחמה גולדברגר, ציונה חקלאי, מרץ 2012.
לפי התפיסה של ארגון הבריאות העולמי המקובלת גם בישראל, הבדלים במאפיינים גנטיים (כמו נישואי קרובים) ופערים בהשכלה, בהכנסה ובתרבות משפיעים גם הם על פערים בריאותיים.
לכן, אי -אפשר להטיל את האחריות לאי -השוויון ולצמצומו על המשרד לבדו.
עם זאת, פעילות מניעה מוגברת, הגדלת מספר השירותים, שדרוגם והנגשתם מסייעים בצמצום הפערים; מאחר שאת הפעולות האלה עושה מערכת הבריאות, הן מצויות בתחום אחריותו של המשרד.
מחסור בתשתיות רפואיות בפריפריה .
התשתיות הרפואיות שנבדקו בביקורת זו הן: מיטות אשפוז כלליות בבתי החולים הכלליים (לאשפוז רגיל), מיטות אשפוז בבתי חולים לשיקום גריאטרי ולשיקום כללי28 וטכנולוגיות רפואיות כמו מכשור רפואי מיוחד לבדיקות ולטיפולים.
כל תשתית טומנת בחובה היבט כספי ניכר שיש לתקצבו; ראשית נדרשת הוצא ה כספית חד-פעמית לבנייה או לשיפוץ תשתיות ולרכישת הציוד והטכנולוגיות.
לאחר מכן נדרשת הוצאה כספית שוטפת לאחזקה ולמימון כוח האדם המועסק.
עיקר ההוצאה הוא מימון שוטף של כוח האדם הרפואי, הסיעודי והטכנולוגי לאורך השנים.
הקופות מספקות שירותים רפואיים יום יומיים ב קהילה - במרפאות שלהן או במרפאות של רופאים עצמאים המספקים להן שירותים רפואיים.
הקופות שולחות לבתי החולים השונים (כלליים, פסיכיאטריים ואחרים) את החולים הזקוקים לטיפול רפואי שאינו ניתן בקהילה.
בתי החולים נותנים את השירותים הרפואיים במסגרות של אשפוז ואשפוז יום, במחלקות לרפואה דחופה (חדרי מיון) ובמרפאות שונות - בין השאר באמצעות טכנולוגיות ומכשור רפואי.
על סמך נתוני המשרד, ערך משרד מבקר המדינה השוואה בין המרכז לפריפריה בנוגע לנתונים של כלל מיטות האשפוז הכלליות ושל כלל מיטות האשפוז בבתי חולים לשיקום גריאטרי ולשיקום כללי.
הבדיקה העלתה שבפריפריה יש פחות מיטות אשפוז כאלה.
מיטות אשפוז הנתון של שיעור מיטות אשפוז ל - 1,000 נפש כשהוא משוקלל לגיל האוכלוסייה ולנתוני התחלואה באזור מסוים, מעיד אם יש כמות מספיקה של מיטות אשפוז באותו אזור.
מיטת אשפוז משמעה גם הקצאת כוח אדם רפוא י, סיעודי ואחר לטיפול בחולה.
אם כמות מיטות האשפוז לא מספיקה ויש יותר חולים הזקוקים לאשפוז, מוצבות מיטות נוספות במחלקות האשפוז הקיימות ונתוני האשפוז מגיעים ליותר מ-100 אחוזי תפוסה.
במצב כזה, מאושפזים באותו מקום בצפיפות .
28 מיטות אשפוז כלליות לצורך אשפוז רגיל יש רק בבתי החולים הכלליים.
מיטות אשפוז אחרות, לצרכים כמו שיקום גריאטרי, יש בעיקר בבתי חולים שיקומיים או סיעודיים.
יותר חולים, לעתים גם במסדרונות המחלקהובמטבחונים, ומטפל בהם אותו היקף כוח אדם שתוכנן מלכתחילה לטפל בפחות חולים.
מיטות אשפוז בבתי חולים כלליים : 1 .
בשנת 2009 עמד השיעור הארצי של מיטות אשפוז ל- 1,000 נפש על כ-2 .
נתון זה נמוך מהשיעור הממוצע במדינות החברות בארגון 822 דוח שנתי63ג .
בשנת 2010 עמד ה שיעור על כ -1.
לטענתו של משרד האוצר, משרד הבריאות לא כלל בחישוביו כמה פרמטרים; למשל, הפערים באחוז הקשישים באוכלוסייה שבישראל לעומת אחוז הקשישים במדינות ה - OECD .
מתשובת משרד האוצר מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה עלה שלאחר שהוא ביצע את ההתאמות הנדרשות בנתוני ם, שיעור המיטות ל - 1,000 נפש בישראל קרוב למקובל בכמה מהמדינות המתקדמות ביותר באירופה.
אשר לשיעור המיטות במחוזות השונים, לפי נתוני המשרד לשנת 2010 עמד שיעור זה במחוז תל אביב על2.
97 ,; לעומת זאת במחוזות דרום וצפון עמד השיעור על 1.
מדובר אפוא בכמות קטנה במיוחד של מיטות אשפוז במחוזות צפון ודרום ולאורך שנים רבות.
יש לציין שבין הפריפריה למרכז קיימת שונות, לעתים גבוהה, בגיל ובתחלואה.
יוצא אפוא שהתמונה העולה מנתוני המשרד אינה מדויקת (ראו להלן בפרק "היעדר מידע רפואי לאומי עדכני הדרוש לקבלת החלטות במשרד").
נושא מצוקת האשפוז כבר נבדק בעבר בדוח הביקורת שפרסם משרד מבקר המדינה במאי 201131 .
הדוח הציג את התכנית של משרד הבריאות משנת 2005 , ולפיה יש להוסיף 3,646 מיטות אשפוז עד שנת 2015 בבתי החולים הקיימים ובבתי חולים חדשים שייבנו.
יצוין כי משרד האוצר טען בפני משרד מבקר המדינה שאין צורך בהוספת מיטות אשפוז, אלא דרושים צעדי ייעול במערכת הבריאות, ובעיקר במערך האשפוז.
משרד מבקר המדינה העיר למשרדי הבריאות והאוצר שעליהם להגיע להסכמה בדבר שיעור מיטות האשפוז הדרוש ל - 1,000 .