HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פרסומי נש"מ, כפי שצוינו לעיל מדברות בעד עצמן ונכונים הדברים גם לעניין הנחייה ופעולות יזומות במסגרת הדרכה.
לעניין בקרה ופיקוח, לנש"מ מסיבות תקציביות והעדר כ"א אין יכולת לערוך בקרה ופיקוח כפי שהיה ראוי אולי, עם זאת במסגרת האפשר נש"מ עושה כל מאמץ להטמיע את נושא מניעת ניגוד העניינים במשרדי הממשלה ובטוחה כי יישום פרק משנה 13.
"יביא לתוצאות אליהם מצביע המבקר לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שבמשך שנים רבות לא הקפידו משרדי הממשלה על ההוראות המפורשות בתקשי"ר, כאמור, על נש"מ לפעול הן בתחומים הנורמטיביים, כגון פרסום הודעות, עדכון הוראות תקשי"ר, הדרכה, והן בתחומים היישומיים, כגון פעולות פיקוח ובקרה על הנעשה במשרדי ממשלה, במטרה להוציא את הכללים והנורמות בנושא ניגוד עניינים מהכוח אל הפועל.
להלן דוגמאות לאי הקפדה על הוראות התקשי"ר בעניין בחינת הדרישה להתחייבות העובדים שגויסו מבחוץ לפעול לפי הסדר בכתב למניעת ניגוד עניינים.
מנהל החטיבה הטכנית במחוז ירושלים מר יעקב אשכנזי גויס לשירות המדינה מהמגזר הפרטי; ב- 8.
99 מונה, במעמד של ממלא מקום, לתפקיד של סגן מנהל החטיבה הטכנית (ביצוע) במחוז ירושלים של משרד השיכון.
במכרז פומבי שהתקיים ב- 5.
נבחר מר אשכנזי לתפקיד האמור לאחר שנבחר במכרז פנימי ב - 1.
05 "מונה מר אשכנזי לתפקיד "מנהל החטיבה הטכנית במחוז ירושלים (להלן - מנהל החטיבה הטכנית).
על פי הגדרת תפקידו, מנהל החטיבה הטכנית מופקד על פעולות תכנון, הפעלה, ביצוע ומעקב הקשורות בפיתוח שטחים לבנייה למגורים, בבניית דירות ומוסדות ציבור ובפיתוח שטחים ציבוריים, וכל זאת במחוז ירושלים.
כמו כן הוא מופקד על ביצוע החלטות המשרד בתחומי בנייה, תשתיות ופיתוח במחוז, על פי ההנחיות של יחידת המטה של המשרד ובתיאום עמה.
אי-מילוי החובה למסור מידע מלא ומפורט : בשאלון אישי שמילא מנהל החטיבה הטכנית ב- 7.
99 , בטרם התחיל את עבודתו במשרד השיכון, הוא פירט את מקומות העבודה שבהם הועסק עד אז, כלהלן: חברה שבה כיהן בתפקידי ניהול ופיקוח בשנים 1980 -1986 ; חברה שבה כיהן בתפקיד מנהל (ביצוע) בשנים 1986 -1997 (להלן- חברה ג'); חברה שבה כיהן בתפקיד מנהל (תיאום וניהול) בשנים 1997 -1999 (להלן- חברה ד').
במסגרת הביקורת נבדקו במאגר של רשם החברות נתוני חברות ג' ו -ד' והועלה כדלקמן: חברה ג' היא חברה פעילה ותחום עיסוקה הוא "לנהל עסק של מהנדסים ומתכננים".
החברה נמצאת בבעלותם ובניהולם של האב והאח של מנהל החטיבה הטכנית.
אשר לחברה ד', על פי המידע שבמאגר, מנהל החטיבה הטכנית מחזיק ב -99% .
ממניות החברה ורשום כמנהלה במועד סיום הביקורת היא הייתה חברה פעילה ותחום עיסוקה הוא ניהול, תיאום ופיקוח בכל הקשור לעבודות בתחום ההנדסה האזרחית, ומשרדיה נמצאים בירושלים.
יצוין שמדובר בתחומי פעילות שבהם עוסק מנהל החטיבה בתפקידיו השלטוניים והמקצועיים במשרד השיכון.
מכאן, שעל פי המידע שבמאגר רשם החברות, בעת כהונתו בתפקידים שלטוניים במשרד השיכון, כפי שפורטו לעיל, היה מנהל החטיבה הטכנית גם בעליה ומנהלה של חברה פרטית (חברה ד').
'מנהל החטיבה הטכנית לא הודיע להנהלת המשרד כי הוא בעליה של חברה ד וכי חברה ג' היא בבעלות קרובי משפחתו, ולא מסר לה פרטים על חוג הלקוחות של חברות אלה, על הפרויקטים ההנדסיים שהן עסקו בהם, על קשרים עסקיים ומיזמים משותפים שיצרו עם חברות אחרות במגזר הפרטי ובמגזר הציבורי ועל התחייבויות קיימות ועתידיות שלהן.
מידע זה הוא בעל חשיבות רבה לעניין בחינת הצורך בהסדר למניעת מצבים של חשש לניגוד עניינים בעבודתו של מנהל ה חטיבה הטכנית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 27.
06 מסר מנהל החטיבה הטכנית, כי במועד קבלתו לעבודה במשרד השיכון הוא מסר את כל המידע על מקומות עבודתו הקודמים וגם את העובדה שהוא הבעלים של חברה ד'.
הוא ציין כי לא הסתיר שעבד בחברה ג' "וברור היה על פי שם החברה ש יש קשר ביני לבין בעלי החברה", וכי חברה ג' מעולם לא עבדה בשביל משרד השיכון ולמרות שפעמים מספר הועלה שמה כמועמדת לביצוע עבודה בשביל מחוז ירושלים, הוא הודיע שאי אפשר למסור לה עבודה משום שהוא קרוב משפחה של בעלי החברה.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 81 .
בבדיקת תיקו האישי של מנהל החטיבה הטכנית וב בדיקת מסמכי הלשכה המשפטית במשרד השיכון לא נמצאו מסמכים שמעידים כי העובד הודיע שהוא הבעלים והמנהל של חברה ד'.
גם לא נמצאו מסמכים המעידים כי דיווח על קשרי המשפחה שלו עם הבעלים והמנהלים של חברה ג', שבה הועסק בעבר.
מכל מקום, גם אם היה אפשר ללמוד על קשרי המשפחה בין מנהל החטיבה הטכנית ובין בעליה של חברה ג', לפי שם המשפחה הזהה של שניהם, היה ראוי שהיועצת המשפטית של המשרד תבדוק במה עוסקות החברות האמורות ומה הקשר של מנהל החטיבה הטכנית אליהן, אולם היא לא עשתה כן.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על היועצת המשפטית של המשרד לבחון את הצורך לעשות עם מנהל החטיבה הטכנית הסדר למניעת מצבים שיש בהם אפשרות לניגוד עניינים.
האיסור להיות חבר בהנהלת תאגיד ולעסוק בעבודה פרטית ללא היתר : כאמור התקשי"ר קובע כי "לא יהיה עובד חבר בהנהלת תאגיד .
אם יש בכך משום התנגשות אינטרסים עם עבודתו של העובד".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר מנהל החטיבה הטכנית, כי חברה ד' "הפסיקה פעילות בפועל בסוף מרץ 1999 ועסקה אך ורק בגביית חובות על עבודות מלפני תקופה זו וזאת עד סוף 1999 .
2000 ועד היום לא התקבלו תקבולים כל שהם.
החברה לא פעילה ולא נסגרה עקב טיפול מול רשויות המס שטרם הסתיים".
מתשובתו זו של מנהל החטיבה הטכנית אפשר להסיק, כי לפחות במשך כתשעה חודשים (אפריל-דצמבר 1999 ) הוא המשיך לעסוק בענייני החברה שבבעלותו בד בבד עם עבודתו במשרד השיכון; מכל מקום, היה על מנהל החטיבה הטכנית ליידע את היועצת המשפטית של המשרד כי חברה ד' אינה פעילה, אך "לא נסגרה עקב טיפול מול רשויות המס", ולהביא את העניין לבחינתה ולאישורה של היועצת המשפטית.
מינוי אקטואר לביטוח הלאומי לפי סעיף 24 לחוק הביטוח הלאומי, השר (שר העבודה והרווחה או שר הרווחה) ימנה את האקטואר של הביטוח הלאומי בהתייעצות עם מועצת הביטוח הלאומי.
00 מינה שר העבודה והרווחה דאז, ד"ר רענן כהן, מועמד שגויס מבחוץ לתפקיד אקטואר הביטוח הלאומי50.
האקטואר התחיל את עבודתו בביטוח הלאומי ב- 15.
בשאלון אישי שמילא האקטואר, טרם כניסתו לתפקיד, ובמכתב מ - 8.
01 אל מנכ"ל הביטוח הלאומי דאז, פרופ' י' שטסמן, הוא פירט את מקומות העבודה שבהם הועסק בעבר ואת קשריו "העסקיים הנוכחיים" והנושאים שעדיין נמצאים בטיפולו, ובהם: קופת חולים כללית (בנושא ביטוח סיעודי ועוד), המועצה להשכלה גבוהה (בנושא פנסיה תקציבית), משרד רואי חשבון (פרויקטים מיוחדים ובדיקת התחייבויות ביטוח חיים של חברות ביטוח), חברת קדישא .
50 המינוי נעשה לאחר שהתנועה למען איכות השל טון הגישה עתירה לבג"ץ בדבר הצורך למנות לאלתר אקטואר למוסד, כפי שנקבע בחוק הביטוח הלאומי.
ראו בג"ץ 4616/00 התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' שר העבודה והרווחה ואח', לא פורסם.
00 וניתן צו על תנאי המורה למשיב לתת טעם מדוע לא מינה אקטואר.
ת"א, משרדי עורכי דין (חוות דעת מומחה), קרן פנסיה מסוימת (חוות דעת מומחה), אגף שוק ההון ביטוח וחיסכון במשרד האוצר (פרויקטים מיוחדים בביטוח חיים).
הביקורת העלתה כי לביטוח הלאומי יש קשרי עבודה עם חלק מהגופים שציין האקטואר בשאלון האישי ובמכתבו האמור, ובהם: משרד רואי חשבון, קופת חולים כללית, חברת קדישא ת"א, קרן פנסיה.
לא נמצא כי נעשה הסדר בעניין הפסקת פעילות משרדו של האקטואר או העברת הבעלות עליו לגורם אחר, הסדר למניעת השתתפותו של האקטואר בתהליכי קבלת החלטות, ולמניעת הטיפול, במישרין או בעקיפין, בכל נושא הקשור בעיסוקיו הקודמים במגזר הפרטי, ובייחוד בנוגע ללקוחותיו ולשותפיו העסקיים בעבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסדר כאמור היה צריך להיעשות מיד לאחר ששר העבודה והרווחה דאז החליט למנות את המועמד מבחוץ לתפקיד אקטואר הביטוח הלאומי.
הדבר גם היה מאפשר מעקב ובקרה כדי לוודא שעבודתו הפרטית של האקטואר, אם אכן עסק בעבודה פרטית, הייתה בהתאם להוראות התקשי"ר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 ציין מנכ"ל הביטוח הלאומי, כי בעקבות ממצאי הביקורת ייבדק העניין בידי סמנכ"ל משאבי אנוש "ובמידה ויימצא כי אכן לא נערך הסדר למניעת ניגוד עניינים עם אקטואר הביטוח הלאומי, נפעל לעריכת הסדר באופן מיידי".
זמן קצר לאחר שהחל האקטואר בעבודתו בביטוח הלאומי כתבה אליו ב- 20.
01 סגנית היועצת המשפטית של הביטוח הלאומי דאז והבהירה לו כי אינו רשאי לעסוק בעבודה פרטית כלשהי מחוץ לתפקידו, אלא אם כן קיבל היתר לכך, "לפיכך, כדי שתוכל להמשיך לעסוק בעיסוקיך האמורים, עליך להגיש כמקובל בקשה לקבלת היתר לעבודה פרטית מאושרת על ידי הממונה".
עוד נאמר במכתב, כי על העובד לצרף לבקשתו פירוט של עיסוקיו במסגרת תפקידו בביטוח הלאומי כדי שיהיה אפשר לבדוק אם העבודה הפרטית איננה קושרת את העובד לגוף שיש לו קשר כספי, מסחרי או ענייני עם היחידה שבה הוא מועסק.
במענה למכתבה כתב לה האקטואר בפברואר 2002 , כי "הקשרים עם מוסדות אשר מחוץ לביטוח הלאומי תורמים לתפקידי כאקטואר (כמו כן חשוב לי אישית, שיהיו לי קשרים ועבודות, מחוץ לתפקידי במוסד, ובפרט לאחר פרישתי מתפקיד האקטואר, בע"ה אחרי גיל פרישה)" (ההדגשה לא במקור).
האקטואר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 כי עסק ב"עבודה פרטית באותה תקופה 2002 .
הפסקתי ולא עשיתי שום עבוד ]י[ה אחר 2002 (למרות שהיו הצעות)".
לא נמצאו מסמכים המעידים שהאקטואר קיבל היתר לעבודה פרטית.
כיוון שבמועד קבלתו לעבודה פירט האקטואר את הנושאים שהיו בטיפולו במקומות העבודה הקודמים שלו ועדיין לא סיים את הטיפול בהם, ועל פי הודאתו אף המשיך לעסוק בעבודה פרטית, קיים חשש שהוא היה במצב של ניגוד עניינים.
מינוי ממונה מחוזי (שמאות מקרקעין) במינהל מקרקעי ישראל עובד המועסק בתפקיד ממונה מחוזי (שמאות מקרקעין) במחוז הצפון בממ"י החל את עבודתו באוקטובר 2005 (להלן- השמאי המחוזי).
עם תפקידיו של השמאי המחוזי נמנים: סיוע כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 83 .
למנהלהמחוז ולמחלקות המחוזיות בייעוץ שמאי שוטף; סיוע ככל הנדרש בהנחיית מזמיני השומות; גורם מקצועי מקשר בין מזמיני השומות לבין שמאים נותני שירותים לממ"י.
לפני המכרז הפומבי שבו נבחר השמאי המחוזי הוא פנה לנציבות והודיע, כי בבעלותו ובניהולו משרד שמאות מקרקעין שתחומי העיסוק שלו כוללים ייעוץ וליווי בנושאי ממ"י, היטלי השבחה ומיסוי נדל"ן, איחוד וחלוקה של קרקע, תביעות פיצויים והפקעות, וכן ייעוץ בהשקעות ותכנון במקרקעין.
עם חוג לקוחותיו נמנים עורכי דין ויזמים פרטיים, ועדות תכנון מקומיות, חברות מקרקעין ובנייה.
על פי המסמכים, לאחר כניסתו לתפקיד טיפל השמאי המחוזי במשך חודשים אחדים בתיקים שהיו בטיפול משרדו הפרטי.
נמצא שלפני התחלת העסקתו בממ"י לא בחנו הגורמים הנוגעים בדבר בממ"י את הצורך בהתחייבות של השמאי המחוזי לפעול לפי הסדר כתוב למניעת מצבים של ניגוד עניינים וממילא לא עשו עמו הסדר מפורט לרבות בעניין סגירת משרדו או העברת הבעלות על משרדו לגורם אחר; הסדר להימנעותו מלהשתתף בתהליכי קבלת החלטות, להשתתפותו או לטיפולו בכל צורה אחרת, במישרין או בעקיפין, בכל נושא הקשור בעיסוקיו הקודמים בשוק הפרטי, ובייחוד בעניין קרובי משפחתו, כהגדרתם בתקשי"ר, ובעניין לקוחותיו ושותפיו העסקיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 הסביר מנכ"ל ממ"י, כי "באותם מקרים בהם מתקבלים עובדים מבחוץ ויש למינהל יסוד לחשוש לניגוד עניינים כגון עורכי דין, שמאים, מתכננים וכיו"ב המינהל עורך הסדרים למניעת ניגוד עניינים".
בעניין השמאי המחוזי הסביר מנהל ממ"י כי סיום עבודתו כשמאי פרטי הייתה נקודת המוצא לדיון בעניינו, ומשהוסדר נושא הטיפול בתיקים הפתוחים במשרדו לא היה עוד מקום להידרש לנושא משרדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בהסדרת הטיפול ב"תיקים הפתוחים", כדברי מנכ"ל ממ"י, כדי ל ייתר את הצורך בהסדר למניעת ניגוד עניינים עם השמאי המחוזי, שכן ההסדר צריך לכלול מגוון רחב של נושאים, כפי שפורטו לעיל, שיש בהם אפשרות לניגוד עניינים בין תפקידיו של השמאי המחוזי כעובד מדינה לבין זיקותיו ללקוחות של משרדו הפרטי, לחוג קרוביו ומכריו, אשר נוצרו טרם גיוסו לשירות המדינה.
פעולות למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים אגב שגרת העבודה .
על משרדי הממשלה לפעול בדרך שגרה למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בעבודתם של עובדי משרדיהם, ובייחוד מי שממלא תפקיד שלטוני וסטטוטורי, ולנקוט פעולות יזומות ושיטתיות, ובכללן: (א) לקבוע הוראות ונהלים מפורטים וייחודיים, לנקוט פעולות רענון והדרכה בנושאים הנוגעים למניעת ניגוד עניינים; (ב) לאסוף מידע ולעשות בירור כל אימת שמתקבלים מידע או תלונה אודות חשש לניגוד עניינים; (ג) לעשות הסדרים למניעת ניגוד עניינים ולאכפ ם; (ד) לבדוק בקשות למתן היתרים לעבודה פרטית ועוד.
האחריות לקביעת הפתרונות ולהוצאתם מהכוח אל הפועל בכלל שירות המדינה מוטלת על גופי מטה ממשלתיים - הנציבות ומשרד המשפטים.
במישור הפנים -משרדי, בכל משרד ממשלתי, הסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש והיועץ המשפטי של המשרד הם הדרגים הניהוליים העיקריים שבתוקף תפקידם מעורבים בנושאים הנוגעים למניעת ניגוד עניינים וזאת מבלי לגרוע מאחריותם הכללית של דרגי הניהול במשרד.
תפקידו של סמנכ"ל למשאבי אנוש של המשרד (להלן - האחראי) הוא לאסוף ולארגן מידע אודות המערכות הציבוריות והאישיות של העובד שהחיכוך ביניהן עלול, כאמור, להעמיד אותו במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים.
מתפקידו גם להטמיע את מערכת הנורמות הנוגעות לניגוד עניינים בשגרת העבודה של המשרד, בין היתר באמצעות פעולות הדרכה, רענון הוראות ונהלים, אכיפת ההוראות והנהלים וכן נקיטת צעדים מינהליים ומשמעתיים, במידת הצורך.
באחריות היועץ המשפטי של המשרד לבדוק את הנתונים שמעביר אליו האחראי ובמידת הצורך לעשות הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשיתוף המועמדים למשרה הפנויה או עובדי המשרד; על היועץ המשפטי לערב בעריכת ההסדר את הנציבות, ובמידת הצורך את היועץ המשפטי לממשלה.
קביעת הוראות ונהלים ייחודיים למשרדי הממשלה .
,מערכת הנורמות הנוגעת לאיסור מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בשירות המדינה כפי שתוארה לעיל, היא מערכת כללית משותפת לכל משרדי הממשלה.
לעתים יש צורך גם בהוראות ובנהלים ייחודיים הנוגעים לעניינים שבתחומי פעילותו של משרד מסוים ולסביבתו הארגונית.
היה ראוי שכל גוף שלטוני יבחן את הצורך בנהלים פרטניים, ובמידת הצורך יתרגם נורמות כלליות אלה לנהלים מפורטים וייחודיים שתואמים את משימותיו ואת סביבתו הארגונית.
במשרדים ובגופים שנבדקו אין הוראות ונהלים פנימיים מפו רטים בדבר מניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים אף על פי שבמילוי תפקידיהם העובדים עלולים להיות במצבים כאלה.
להלן דוגמאות: (א) משרד הבריאות מופקד על שירותי הבריאות במדינה ; עובדי המשרד וקרוביהם, כפי שמוגדרים בתקשי"ר, עשויים להיות בעלי עניין בקבלת השירותים הללו; הדבר בא לידי ביטוי בכך שהעובדים ומקורביהם של עובדי המשרד עשויים לקבל שירותים וטיפולים רפואיים מהמערכת הרפואית (בתי חולים, מרפאות) שבה משרתים עובדי מערכת הבריאות.
הצורך בנהלים ובהוראות האמורות נובע, בין היתר, גם משום שעובדים רבים במשרד הבריאות ובבתי חולים ממשלתיים, שהם בעלי הסמכה רפואית, עוסקים בעבודות פרטיות ובפרקטיקה פרטית ובכלל זה במרפאות פרטיות שבבעלותם; ויש עובדים החברים בעמותות שעוסקות בנושאים רפואיים.
עקב עבודתם ופעילותם זו, עובדים אלה של המשרד עלולים להימצא במצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
למר ות כל זאת אין במשרד נהלים והוראות פנימיות כאמור.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 85 .
משרד הבריאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא פועל בשיתוף עם הנציבות ועם משרד המשפטים "לחידוד הכללים בנושא פרקטיקה פרטית", וכי הוא שוקד על "גיבוש כללים אחידים לאיתור ניגודי עניינים וזאת לאחר תום איסוף המידע מבתי החולים והיחידות".
(ב) משרד השיכון מופקד על ייזום וביצוע של מדיניות הממשלה בתחומי השיכון והבנייה למגורים; עובדי המשרד ממלאים תפקידים שלטוניים בתחומים, כגון תכנון ושיווק של קרקע למגורים, מתן פתרונות דיור בשיכון הציבורי, סיוע כספי לזכאים באמצעות אישור הלוואות ומענקים, הפעלת פרויקט שיקום השכונות, ובשל כך עובדי המשרד או קרוביהם יכולים להיות בעלי עניין בפרויקטים או בתחומי פעילות בענף הבנייה והשיכון שבאחריות המשרד.
אף על פי כן במשרד השיכון אין נהלים והוראות פנימיות כאמור.
מנכ"ל משרד השיכון הודיע בנובמבר 2006 למשרד מבקר המדינה, בעקבות הביקורת, כי הוא מכין נוהל מפורט בנושא "תהליך קליטת עובדים חדשים, כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ותהליך פרישת עובדים מהשירות".
(ג) במשרד החקלאות אין הוראות ונהלים כאמור למרות העובדה שבקרב עובדיו יש רבים מההתיישבות החקלאית או בעלי משקים, ועל כן בעלי עניין 51 בפעילות חקלאית.
עם עובדים אלה נמנים בעלי תפקידים בכירים שבידיהם סמכויות סטטוטוריות בנושאי אכיפה, פיקוח ובקרה על הנעשה במגזר החקלאי.
על האמור לעיל אפשר ללמוד גם מתשובתו של מנהל מחוז גליל למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 , שבה ציין: "לא ידוע לי על קיום נוהל ברור במשרד החקלאות לבעלי תפקידים, או בעלי נחלות חקלאיות ו/או לבעלי תפקידים בכירים שהם גם בעלי נחלות חקלאיות".
משרד החקלאות הודיע למשרד מבקר המדינה בעקבות הביקורת, כי במהלך שנת 2005 נדרשה הנהלת המשרד לעניין ניגוד עניינים של עובדיה העוסקים בחקלאות.
מר י' ישי, מנכ"ל המשרד דאז, העלה על סדר היום את הצורך בהכנת נוהל למניעת ניגוד עניינים של עובדים שהם בעלי עניין בפעילות חקלאית ונבחנו חלופות אחדות.
במועד הביקורת אושר נוהל זמני ונשלח לעובדי המשרד.
המנכ"ל מינה צוות בראשות הסמנכ"לית למינהל שתפקידו לקבוע נוהל מפורט קבוע בנושא מניעת ניגוד עניינים, אולם הכנתו טרם הסתיימה.
(ד) בממ"י אין נהלים והוראות פנימיות כאמור אף על פי שהעובדים עוסקים בנושאי תכנון, שיווק ורגולציה של מקרקעין.
מנכ"ל ממ"י הודיע במכתבו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 כי "ממ"י קיים בזמנו, עוד לפני שנים, סדרה של דיונים עם נש"מ במגמה לבדוק אפשרות להחיל את הכללים של ניגוד עניינים הנוגעים להקצאת מקרקעין על עובדי המינהל ואו קרובי משפחתם.
51 בעלי משקים ונחלות חקלאיות, ובכלל זה קרובי משפחה שלהם שעוסקים בענפי חקלאות או שחברים בקיבוץ או במושב שיתופי העוסק בחקלאות.
בסיכום הדיונים הללו לא נמצאה דרך חוקית להגביל את עובדי המינהל מלהשתתף במכרזי קרקע ואכן אין הגבלה כזו".
לדעת משרד מבקר המדינה, על ממ"י לשקול הסדרת סוגיית השתתפות עובדיו במכרזי קרקע מטעם ממ"י באמצעות נהלים פני מיים מפורטים, כדי שהעובדים המטפלים במסגרת תפקידם בנושאי תכנון, שיווק ורגולציה של מקרקעין לא יקלעו למצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
(ה) במשרד המשפטים ובנש"מ אין נהלים והוראות פנימיות כאמור, אף כי גם עובדיהם עלולים להיקלע למצבים של חשש לניגוד עניינים בשגרת עבודתם.
יצוין כי לעובדים בכירים במשרד המשפטים יש סמכויות רבות בנושאי ייצוג משפטי של המדינה, ייעוץ משפטי, מתן חוות דעת, אכיפה ופיקוח ועוד, ובקרב עובדי המשרד יש אחדים שבני זוגם גם הם משפטנים שמייצגים גופים פרטיים וציבוריים בערכאות משפטיות או מייעצים לגופים אלה.
אשר לעובדי הנציבות, אלה מטפלים בעניינים של עובדי מדינה במשרדי הממשלה השונים, שהם קרובי משפחה של עובדי הנציבות, על פי הגדרות התקשי"ר, בנושאים כגון קידום בדרגות שכר, קביעת תנאי שירות, קביעת הליכי מכרזים למילוי משרות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 הודיע משרד המשפטים, כי "במשרדנו הועלה, באופן עצמאי, הצורך בעריכת נהלים שיסדירו את הטיפול בנושא ניגוד עניינים עוד במחצית שנת 2005 .
מנכ"ל המשרד והיועמ"ש יזמו שיפור בנושא ונקיטת פעילות מוגברת בנושא ביחס לעובדי המשרד.
דווקא המשרד היה המניע למהלך כלל ממשלתי ח שוב, כפי המסתבר, אכן היה מצב הטעון תיקון והנושא אכן טופל וקודם באופן משמעותי".
המשרד ציין בתשובתו, כי "באשר לקביעת כללים ייחודיים לציבור המשפטנים בשים לב לעובדה שסוגיית ניגוד עניינים יכולה ללבוש אין ספור צורות ובכל תחומי החיים איננו סבורים כי אמורים להיות כללים ספציפיים למשפטנים.
אנו סבורים כי הכללים הקיימים (בעיקר אלה הקבועים בתקשי"ר, בכללי האתיקה לעובדי מדינה, בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה ובכללי לשכת עורכי הדין) יש בהם כדי להסדיר קשת רחבה של מצבים בהם עלול להתעורר חשש לניגוד עניינים בעבודת עובדי המשרד, הפר קליטים והמשפטנים.
לא ניתן לדעתנו לקבוע נהלים נקודתיים וייחודיים שימנעו כל מצב של חשש לניגוד עניינים של כל עובד בכל אחד מהתפקידים במשרד".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 השיבה נש"מ, כי רשימה חלקית של נהלים והוראות בעניין מניעת מצבים של ניגוד עניינים מצביעה כי "אין חסר בכללים ונהלים, כנטען על ידי המבקר, לפחות ברמה כלל מערכתית של שירות המדינה.
מכל מקום, לא ניתן לטעמנו, בוודאי לא ברמה הנציבותית , לקבוע כללים ונהלים נקודתיים וייחודיים שיבטיחו כל סיטואציה אפשרית של ניגוד עניינים של כל עובד בכל אחד ממשרדי הממשלה.
עם זאת, יודגש כי אין פירושם של דברים שנש"מ אינה מאפשרת מרחב תמרון לאחראים במשרדים לפרסם נהלים נוספים נקודתיים לפי שיקול דעת, כדי לתת מענה לצרכים 'ייחודיים' כאלה או אחרים".
לדעת משרד מבקר המדינה על הנציבות לנקוט פעולות יזומות של פיקוח ובקרה על הטמעתן של ההוראות בשגרת עבודתם של העובדים במשרדי הממשלה.
ככלל, ההוראות המחייבות בענייניי רכש הן חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן - חוק המכרזים) ותקנות שהותקנו מכוחו, הוראות החשכ"ל והוראות התכ"מ.
כאמור לעיל כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 87 .
קיימת מערכת נורמות רחבה וכללים המסדירים את הטיפו ל במצבים בהם מתעורר חשש לניגוד עניינים.
מערכת זו חלה על כלל העובדים, ובהם גם על עובדים העוסקים ברכש.
כדי להימנע ממצבים של ניגוד עניינים, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שעובד שתפקידו לרכוש מוצרים ושירותים ייצג את האינטרסים של ארגונו בלבד.
עליו גם להקפיד שהרכישה תהיה לפי כללים ברורים.
החשב הכללי לא הכין נוהל בנוגע לכלל העובדים העוסקים ברכש, שבו ייקבעו הכללים בתחום.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחשב הכללי, האחראי על מימוש המדיניות התקציבית של הממשלה, ניהול כספי המדינה ועוד, יקבע כללים למניעת ניגוד ענייני ם בנוגע לעובדים העוסקים ברכש בכלל משרדי הממשלה, נוסף על הוראות התכ"ם החלות על חברי ועדות מכרזים.
בין הכללים מוצע לשקול חובה לחתום על הצהרה תקופתית בנוגע לזיקות שיש לעובד, לקרובי משפחתו או למכריו לספקים או לנותני השירותים הרלוונטיים לרכש של המשרד.
כמו כן יש לשקול התחייבות של העובד להודיע על כל שינוי במצבו, במצבם של קרובי משפחתו או במצבו של אדם אחר הפועל מטעמו, העלול לגרום חשש לניגוד עניינים בין מקום העבודה לבינו.
בכל מקרה שבו יעלה חשש לניגוד עניינים, יוכל העניין לבוא לבחינת היועץ המשפטי של המשרד, אשר יבדוק אם אכן קיים חשש כזה, ואילו צעדים יש לנקוט כדי להסדירו.
החשב הכללי, ד"ר זליכה, השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2006 , כי לאור הרגישות הרבה של נושא ניגוד העניינים בקרב עובדים העוסקים ברכש, הוא מאמץ את ההמלצה לקבוע כללי פעילות לכל העובדים העוסקים ברכש במשרדי הממשלה.
הוא הנחה את מנהל מינהל הרכש הממשלתי להכין הוראה בדבר מניעת ניגודי עניינים.
ההוראה תכלול כללי פעילות בנוגע לעובדים העוסקים ברכש, ובכלל זה גם הצהרה תקופתית על הזיקות שיש לעובד לספקים ולנותני שירותים של המשרד, והיועץ המשפטי ינחה את העובדים כיצד לנהוג בכל מקרה של חשש לניגוד עניינים.
ההנחיה תיכלל בהוראת תכ"ם המעגנת את עבודת ועדות המכרזים המשרדיות.
כמו כן תיעשה הבחנה בין דורשי רכש למבצעי רכש שתביא, ככל הנראה, להקטנת החשש לניגודי עניינים בתחום הרכש.
היעדר מידע והיעדר פעולות רענון והדרכה בנושאים הנוגעים לניגוד עניינים .
איסוף שיטתי של המידע אודות המערכות הציבוריות והאישיות של העובד, רענון תקופתי של הנחיות ונהלים בקרב עובדי המשרדים והדרכתם בנושאים הנוגעים למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים, בכל אלה יש כדי לתרום להעלאת ערנותם לנושאים האמורים ולשיפור יכולתם לזהות כאלה ולדווח עליהם להנהלת המשרד.
נמצא כי הנהלות המשרדים שנבדקו אינן מבקשות בתדירות קבועה את עובדי המשרדים להצהיר על הזיקות המשפחתיות, החברתיות, הכלכליות והאחרות שיש ביניהם ובין גורמים אחרים, אשר עלולות להעמידם במצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים אגב מילוי תפקידם, והעובדים אינם מתבקשים להצהיר על סכסוכים ועל דין ודברים שיש להם או לקרובי משפחה שלהם עם גופים או עם אנשים שהם מטפלים בהם במסגרת תפקידם.
בשנים 2000 -2005 לא קיימו הנהלות המשרדים שנבדקו, למעט הביטוח לאומי והנציבות, פעולות הדרכה של עובדים בשלבי קליטתם לעבודה במשרד, וגם לא במהלך עבודתם, בכל הנוגע למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי "בעקבות הערות הביקורת המשרד פרסם את כללי האתיקה לכל עובדיו.
בנוסף יפרסם המשרד חוזר לעניין חובת העובד להצהיר על זיקות משפחתיות, חברתיות כלכליות ואחרות".
מנכ"ל משרד השיכון ציין בתשובתו מנובמבר 2006 למשרד מבקר המדינה, כי "המשרד יוציא לעובדים הודעות על הצורך לחתימה על הצהרה כנדרש.
המשרד יפעל ביתר הקפדה על בדיקת עיסוקיו וקשריו האישיים מחוץ לתפקידו של המועמד להעסקה, וזאת, כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים, בין עבודתו בעבר לבין התפקיד שבו הוא אמור להיות מועסק.
המשרד יוציא הנחיות רענון והדרכה בנושא ויפעל להטמעתם".
מנכ"ל ממ"י הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אגף מינהל ומשאבי אנוש הפיץ בדואר האלקטרוני מזכר לכל עובדי ממ"י והעמיד אותם על הצורך להימנע ממצבים של ניגוד עניינים בזיקה לתפקיד שכל אחד ממלא.
עוד הסביר כי עם הקורסים השונים המועברים בממ"י יש קורס בנושא האתיקה בשירות המדינה ובנושא זה יתבקשו המרצים להרחיב.
משרד המשפטים הודיע בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי "המדובר בפעילות הנכונה לגבי כל תחום ולגבי כל מערכת נורמות.
המדובר בתחום שלרוב עובדינו ישנה מודעות מובנית אליו .
וכבר מתבצעת במשרדנו פעילות מסוימת של עדכון ורענון לגביו.
יחד עם זאת לאור ההערה בכוונתנו לנקוט מספר פעולות נוספות שיגבירו את המודעות לנושא ו לפרוצדורות הנוגעות אליו".
המשרד ציין כי עובד הנקלט במשרד מקבל חוברת המפרטת את זכויותיו וחובותיו בכלל זה בנושאי ניגוד עניינים.
כמו כן ציין המשרד כי "בשנים האחרונות הנהיג משרדנו קורס למשפטן המתחיל שבו נוטלים חלק כל המשפטנים והפרקליטים החדשים במשרד.
הרצאת המש נה למנכ"ל מתייחסת גם לאיסורים והכללים שבנוגע לניגודי עניינים והעסקת קרובי משפחה".
עם זאת, מקובל על המשרד שיש לעדכנה ולחדד את הכתוב בנושא ניגוד עניינים לנוכח השינויים וההתפתחויות בתחום זה.
סדרי מתן היתרים לעבודה פרטית .
בתקשי"ר נקבע, כי "עובד המדינה הממלא תפקיד מטעם המדינה ומקבל את שכרו מאוצר המדינה חייב להקדיש את כל תשומת לבו למילוי התפקיד שנתמנה לו.
עוד נקבע בתקשי"ר, כי עובד אינו רשאי לעבוד עבודה פרטית גם אם אינו משתכר ממנה, ואינו רשאי לעסוק בכל צורה שהיא בשום עסק, אם יש בכך משום ניגוד עניינים עם תפקידו או עם עבודתו בשירות או אם עלול להיווצר מצב כזה.
אם יש ספק אם קיים ניגוד כזה אם לאו תכריע הנציבות.
בתקשי"ר צוין בין היתר כי תנאי לאישור עבודה פרטית לעובד הוא שהעבודה אינה קשורה במישרין או בעקיפין בתפקידו של העובד.
אשר לחובה לקבל היתר לעבודה פרטית בוועדות רפואיות נקבע בתקשי"ר, "השתתפות בוועדות הרפואיות בתשלום בשעות העבודה הנהוגה - אסורה.
השתתפות בוועדות כאלו שלא בשעות העבודה הנהוגה טעונה היתר לעבודה פרטית".
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 89 .
נמצא כי רופאים שהועסקו בשיר ות המדינה השתתפו בוועדות רפואיות בידיעתו של משרד הבריאות.
מאחר שרופאים אלה לא ביקשו היתר לכך, לא נבחנה הסוגיה אם יש בעבודתם הפרטית האמורה ניגוד עניינים עם מילוי תפקידם בשירות המדינה, או אם עלול להיווצר מצב כזה.
להלן פרוט הממצאים: השתתפות רופאים בוועדות רפואיות ללא היתר לעבודה פרטית לפי מסמכי משרד הבריאות, בכל אחת מהשנים 2000 -2005 הועסקו כ -200 רופאים במוסדות של מערכת הבריאות הממשלתית (בתי חולים ממשלתיים, לשכות בריאות מחוזיות52 והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים) בוועדות רפואיות שונות, כגון: ועדה לקביעת פיצוי לנפגעי גזזת, ועדה לקביעת אחוזי נכות למוגבלים בניידות, ועדה לקביעת גודל רכב ועוד.
בוועדות אלה חברים גם רופאים שמועסקים בבתי חולים של קופת חולים כללית, בקופות חולים אחרות ועוד.
כאמור, הוראות התקשי"ר קובעות שאין עובד רשאי לעסוק בכל עבודה פרטית מחוץ לתפקידו אלא אם כן קיבל היתר לכך.
מבדיקת תיקיהם האישיים של 16 רופאים, מבין31 רופאים שהיו חברים בוועדות רפואיות וקיבלו בעד עבודתם בוועדות בשנים 2000 -2005 שכר של 200,000 ש"ח- 1,200,000 ש"ח כל אחד, עולה כי14 מהם לא הגישו בקשה לקבלת היתר .
לעבודה פרטית בגין חברותם בוועדות רפואיות וממילא לא קיבלו היתר.
במהלך הביקורת פנה53 ב- 6.