HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנושא מוסדר במפורט בפקודת שכר עידוד במערך אט"ל, שבה נקבע, בין השאר, כי שכר עידוד יינתן על פי עיסוקו בפועל של העובד, וכי תקרת הפרמיה בהפעלת שיטת שכר עידוד תעמוד על 33% .
משכרו של העובד, לעובדים ישירים מדיניות תקרות הפרמיה באט"ל מבחינה בין סוגי אוכלוסיות על פי העיקרון של "הקרבה התעסוקתית" לרצפת הייצור: עובדים ישירים, העוסקים במשימות ייצור ושיקום שבליבת העשייה, עשויים לקבל פרמיה המגיעה עד 33% משכרם; עובדי תפעול, העוסקים בסיוע ובתמיכה מובהקים במערכי ייצור, עשויים לקבל פרמיה המגיעה עד 25% משכרם; ועובדי תקורה, העוסקים בתפקידי מפקדה, מטה או מנהלה, עשויים לקבל פרמיה המגיעה עד 21% משכרם.
להלן יפורטו הממצאים שעלו בבדיקת פרמיות שכר עידוד שמקבלים האע"צים באט"ל.
שיטת שכר עידוד המבוססת על מדד אחד כאמור, בהוראה בנושא שכר עידוד נמנים מדדים החשובים להשגת יעדי הארגון שלפיהם נמדדת התייעלות העובדים, ובראשם: פריון העבודה (תפוקה) ושיפור האיכות.
עוד נמנים שם, בין היתר, שיפור השירות, הקטנת צריכת חומרים וחלקי חילוף ומניעת תאונות עבודה.
גם בפקודת שכר עידוד במערך אט"ל נקבע, כי ככלל, שיטות שכר עידוד יכללו )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 149 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מספר מדדים, שיאפשרו מדידה מקיפה של ביצועי העובדים, על כלל ההיבטים הקשורים לביצועים אלו; וכי ייכללו בהן גורמים מדידים המצביעים על שיפור האיכות.
בביקורת נמצא, כי בניגוד לאמור בפקודת שכר עידוד במערך אט"ל, במש"א שבבסיס תל השומר ובמר"ץ, שבהם מועסקים כ - 1,100 וכ-370 ,אע"צים בהתאמה, המהווים ביחד כ- 39% מכלל האע"צים העובדים תחת שיטות שכר עידוד באט"ל, נהוגות שיטות המתבססות על מדד אחד בלבד, מדד של תפוקה, בניגוד לקביעת אט"ל.
במצגת בנושא שכר עידוד, אשר הכין ענף שיטות באט"ל, לשם הצגת הנושא לראש אט"ל, אלוף קובי ברק, בינואר 2013 , במסגרת פגישת עבודה, צוין, בין השאר, כי בשיטת שכר עידוד הכוללת מדד אחד בלבד (להלן - שיטה חד-גורמית) לעובד יש תמריץ אחד בלבד: לעבוד מהר יותר.
מצב זה עלול במקרים מסוימים לבוא על חשבון איכות העבודה ועל חשבון הבטיחות בעבודה.
בעיה זו צוינה כאחד החסרונות של מנגנון שכר עידוד, וכבעיה עיקרית במש"א שבבסיס תל השומר: "בחצר תל השומר26 השיטה הינה חד-גורמית ולכן העובדים לא מתוגמלים על איכות העבודה, בטיחות בעבודה והיעדרות מהעבודה".
בעיה דומה צוינה שם גם ביחס למר"ץ.
ראשת מדור תכנון בענף ניהול הייצור במש"א שבתל השומר מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באפריל 2013 בנושא זה, כי יש חשיבות להוסיף מדד של בטיחות בעבודה (למניעת תאונות עבודה) לשיטת שכר העידוד הנהוגה, אך קשה מאוד להגיע להסכמות במועצות הייצור בעניין זה, אף שהדבר חשוב לא רק להנהלה אלא גם לעובדים עצמם, משום שמטרתו היא הגברת הבטיחות בעבודה.
בפגישה של נציגת משרד מבקר המדינה שנערכה במאי 2013 עם ראש ענף שיטות באט"ל הוא ציין לרעה את טיבה של שיטת שכר העידוד החד-גורמית הנהוגה במש"א, שאותה כינה "אנכרוניסטית", וציין כי התריע בנושא זה במכתב למשהב"ט.
סמנכ"ל וראש אמ"ש במשהב"ט, מר רוני מורנו, מסר לנציגת משרד מבקר המדינה במאי 2013 , כי כאשר אין הסכמה מקומית בנוגע לשינוי שיטת שכר העידוד, ניתן לפנות לוועדה לקשירת השכר לתפוקה, אך הגורמים המטפלים במש"א תל השומר לא פנו אליהם בנושא זה.
לעומת זאת, לדבריו, ביחידות אחרות הוכנסו לאחרונה מדדים נוספים: במרכז ציוד רפואי שבאט"ל וביא"א שבחה"א.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהגורמים המטפלים בנושא שכר עידוד במשהב"ט, במרכז תע"ץ ובאט"ל יפעלו לקדם את רענון השיטות המיושנות, ואת יישום פקודת שכר העידוד במערך אט"ל, באמצעות הכנסת מדדים נוספים, אשר יהלמו את יעדי אט"ל והיחידות הנוגעות לענ יין, וביניהם - מדדים הנוגעים לאיכות העבודה ולבטיחות בעבודה.
שכר עידוד לעובדי תקורה שיטות שכר עידוד מופעלות גם לגבי אע"צים שהם עובדי תקורה.
בהפעלת שיטות שכר עידוד לעובדי תקורה, העוסקים בתפקידי מפקדה, מטה ומנהלה, לא ניתן, למעשה, לחשב .
"שלושת מרכזי המש"א השונים מכונים "חצרות 150 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 את התפוקות וההתייעלות שלהם, ועל כן חישובי שכר העידוד לגביהם מבוססים על הישגים של קבוצות עבודה או של מפעלים, שעובדי התקורה משויכים אליהם.
בפועל, לעובדים אלו שיעור שכר העידוד החודשי כמעט שאינו משתנה, בשונה מהעובדים הישירים ששכרם מבטא באופן ישיר את הישגיהם בתקופה נתונה (אם כי, כאמור, תקרת שכר העידוד של עובדי התקורה נמוכה יותר מזו של העובדים הישירים).
הקושי הקיים בהפעלת שיטות שכר עידוד לעובדי תקורה צוין כבר בביקורת בנושא שכר עידוד, שערך ענף ביקורת באט"ל באפריל 2008 .
בהתייחס לביקורת זו קבע ראש מטה באט"ל ימשיך להתקיים בדגש ]שכר העידוד[ אט"ל דאז כי "מנגנון שכע"דלמגזר היצרני היות ובהפעלה נכונה מנגנון זה מסייע לשיפור היעילות והפריון באט"ל"; אולם "לטווח הארוך, ייבחן יישום מנגנון חלופי, לתמרוץ והנעת אוכלוסיית עובדי התקורה באט"ל" (ההדגשות במקור).
במסגרת הצגת נושא שכר העידוד לראש אט"ל בפגישת העבודה האמורה מינואר 2013 , צוין כפער "שימוש גורף בכלי שכר עידוד גם למצבים שבהם הוא אינו מתאים או כדאי", וכדוגמה הובא שם שכ ר עידוד לעובדי תקורה.
יוצא אפוא, כי כחמש שנים לאחר סיכומו האמור של ראש מטה אט"ל דאז בנושא זה, עדיין ממשיך להתקיים מנגנון שכר עידוד לעובדי תקורה באט"ל באותה מתכונת, והנושא עדיין מוצג כבעיה שיש לטפל בה.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי אט"ל תומך בהקטנת תלות המדדים שבשיטות שכר העידוד של עובדי התקורה בביצועי העובדים הישירים; כי כיום רק למש"א אין שיטות המותאמות ליעדי עובדי התקורה, אך בשבעה המרכזים הנותרים .
נהוגות שיטות שכר עידוד לעובדי התקורה בהתאם לביצועיהם.
יצוין, כי מבירור שערך משרד מבקר המדינה עם אט"ל בעקבות התייחסות זאת עולה, כי בחלק מהמרכזים מתבססות עדיין שיטות שכר העידוד של עובדי התקורה על הישגי העובדים הישירים בשיעורים של בין 30% ל-80%.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מרכזיותו של מש"א, הן במונחים של היקף האע"צים המועסקים בו (כ - 1,500 ,)אישוהן במונחים של עלויות שנתיות של תשלומי פרמיות שכר עידוד (כ-50 מיליוני ש"ח בשנה, שהם כ- 62% מהעלות השנתית של תשלומי שכר עידוד באט"ל), על אט"ל לשים דגש על קידום פיתוחן של שיטות תגמול, שאינן מתבססות על הישגי העובדים הישירים, גם לגבי עובדי התקורה במרכז זה.
האחידות בנושא שכר עידוד במרכזי אט"ל משרד מבקר המדינה השווה את שיעורי תקרות הפרמיות של אע"צים במרכזי אט"ל השונים, בחלוקה לפרמיות הניתנות לעובדים ישירים, לעובדי תפעול ולעובדי תקורה ומטה, לפי נתונים של אט"ל נכונים לינואר 2013 ועדכונם בהתייחסות צה"ל ממרץ 2014 .
מההשוואה עולה, כי קיימים הבדלים בין המרכזים השונים, לעתים ניכרים, בעניין תקרות שכר עידוד, הגם שמדובר באוכלוסיות שלהן אופי תעסוקה דומה.
החריגים הבולטים הם: במרכז מזון אין נהוגות כלל שיטות שכר עידוד לאע"צים, בניגוד למרכזים האחרים; במרכז דלק עובדי התפעול ועובדי התקורה אינם מקבלים כלל שכר עידוד, שעה שבמרכזים אחרים עובדי תפעול ותקורה מקבלים שכר עידוד בשיעורים שבין 11% ל- )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 151 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 25% ; ועובדי אחסנה במרכז תחמושת, הנכללים בקטגוריה של עובדי תפעול, אינם מקבלים שכר עידוד, שעה שבמרכזים אחרים עובדים כאלו מקבלים.
בפגישה שקיימה נציגת משרד מבקר המדינה במאי 2013 עםעשרה קציני אזרחים ותיקים באט"ל, העלו חלק מהקצינים את נושא חוסר האחידות בשכר עידוד באט"ל.
כך, למשל, קצין אזרחים ממר"ץ ציין, שכאשר עובדי תקורה יוצאים לקורסים או להשתלמויות, הם אינם מקבלים שכר עידוד; לעומתו ציינה קצינת אזרחים ממרכז תחמושת, שעובדי תקורה שלהם כן מקבלים שכר עידוד בתקופה שבה הם בקורס או בהשתלמות.
ואילו קצין האזרחים מבסיס של מר"ץ בחיפה ציין, כי אצלם בבסיס ישנם עובדים ששכר העידוד שלהם מחושב גם כרכיב פנסיוני, לעומת עובדים אחרים ששכר העידוד שלהם אינו חלק מן הפנסיה.
בהקשר זה יצוין, כי בהוראה בנושא שכר עידוד נקבע, כי שכר עידוד אינו שכר לכל דבר ועניין, ולפיכך לא ישולמו בגינו הפרשות סוציאליות כלשהן.
הבעייתיות שבהפעלת שיטות שכר עידוד שונות בקרב קבוצות עבודה בעלות מאפיינים דומים באט"ל צוינה כבר בפני ראש אט"ל בפגישת העבודה האמורה מינואר 2013 , כפער הדורש טיפול.
נאמר שם, כי אין אחידות בין שיטות שכר העידוד במרכזים עם דפוסי פעילות דומים, וקיים אי-שוויון בין המרכזים מבחינת תקרות הפרמיה, ומבחינת שיעור העובדים שעליהם מוחלת שיטת שכר עידוד.
בין כיווני הפעולה המרכזיים נמנית שם "אחידות שיטות שכר עידוד ככל שניתן".
שיטות שכר עידוד בצה"ל נועדו להניע ולתמרץ אע"צים להשגת מטרות המפעלים שבהם הם מועסקים.
מן הממצאים שהובאו לעיל עולה, כי בהפעלת שיטת שכר עידוד המבוססת על מדד אחד במש"א ת ל השומר ובמר"ץ שבאט"ל, ובשיטה הנהוגה ביחס לעובדי תקורה, בעיקר במש"א שבאט"ל, יש משום פגיעה ביכולת להעריך את יעילותן של השיטות, וכפועל יוצא מכך מוטלת בספק יכולתן להשיג את המטרות הגלומות בהפעלתן.
נוסף על כך, בשֹונּות הקיימת בין תקרות הפרמיות במרכזי אט"ל השונים יש משום פגיעה בשוויון בין עובדים בעלי מאפייני עבודה זהים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אט"ל, על מרכז תע"ץ ועל משהב"ט לערוך בחינה מקיפה והשוואתית של כלל שיטות שכר העידוד הנהוגות באט"ל, במטרה לשפר את יעילותן ואת השוויוניות בהפעלתן, וכדי להבטיח כי פעולותיהם תואמות לפקודות ולהוראות בנושאים אלה.
כל זאת תוך תיאום עם הממונה על השכר במשרד האוצר, המופקד על נושא שכר העידוד בשירות הציבורי בכללותו החל משנת 2010 .
מבנה מרכז תע"ץ בהתאם להוראת קבע של אג"ת מאפריל 2010 בנוגע לפקודות ארגון, פקודת ארגון היא מסמך ארגוני שבו נקבעים ייעוד, תפקידים, עקרונות ותפיסת הפעלה, כפיפות ומבנה ארגוני של יחידה בצה"ל; והיא תעודכן בכל שינוי של ייעוד, תפקידים, מבנה מרמת סא"ל ומעלה, כפיפות או פריסה.
בהתאם לפקודת הארגון שלו מאוקטובר 2006 , המבנה של 152 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מרכז תע"ץ כולל, בין השאר, מפקד מרכז בדרגת אל"ם; ענף ארגון ושכר, העוסק בגיבוש מדיניות ההעסקה המטכ"לית של אע"צים, בראשות קצין בתקן סא"ל, ובכפיפות ישירה לו שלושה מדורים; וכן מספר מדורים נוספים.
הלכה למעשה, בתקופת הביקורת היה מבנה המרכז שונה, ולא תאם את פקודת הארגון.
בפועל היו במרכז תע"ץ שלושה ענפים: א.
ענף ארגון ושכר, ובכפיפות ישירה לו שישה מדורים; ב.
ענף פרט, האחראי לביצוע המדיניות במכלול הנושאים הקשורים בפרט, ובכפיפות ישירה לו שלושה מדורים; ג.
ענף יועצים - מדובר בענף חדש, שיועד לטפל בהתקשרויות עם אע"צים או חברות כוח אדם שלא על בסיס יחסי עבודה; בענף זה שלושה מדורים.
במהלך השנים שחלפו מאז פרסום פקודת הארגון של מרכז תע"ץ חלו מספר שינויים בהיקף העבודה במרכז תע"ץ ובתהליכי העבודה שלו.
בין היתר, חל כאמור גידול בהיקף הקליטות של אזרחים בכלל (ובפרט על בסיס חוזה אישי): מ-56 אע"צים שנקלטו בשנת 2006 ל-292 אע"צים שנקלטו בשנת2012 .
כמו כן, חלו שינויים בתהליכי העבודה של מרכז תע"ץ אל מול אגפי המטכ"ל, הפיקודים המרחביים והזרועות, ובעיקרם העברת סמכויות טיפול ממרכז תע"ץ אליהם (תהליך המכונה "ביזור", וכך יכונה גם להלן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח אי -ההתאמה בין המבנה הארגוני של מרכז תע"ץ, כפי שנקבע בפקודת הארגון שלו, ובין מבנהו בפועל, וכן נוכח השינויים שחלו במשך השנים בהיקף העבודה במרכז ובאופיה, על אכ"א לבחון את סוגיית המבנה של המרכז, להציגו לאג"ת, להתאים את פקודת הארגון שלו למבנה שייקבע בסיכום עבודת המטה, וליישמה במרכז תע"ץ.
בהתייחסותו ממרץ 2014 ציין צה"ל, בין השאר, כי המבנה הסופי של מרכז תע"ץ יאופיין עד סוף שנת 2014 .
, ותושלם כתיבת פקודת הארגון שלו 2 .
איתור מועמדים לתפקידי אע"צים על פי ההסכם הקיבוצי, ועד העובדים רשאי להציע מועמדים למשרה פנויה מבין העובדים באותו מקום עבודה; ואם לא הציע - יוזמנו מועמדים מלשכת עבודה הפועלת על פי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט-1959 .
על פי נוהל של מרכז תע"ץ, איתור מועמדים לתפקידי אע"צים יתבצע "ברמת היחידה והסמכות"27 .
בביקורת נמצא, כי מנגנון איתור המועמדים כפי שהוא קבוע בהוראות ההסכם הקיבוצי אינו מתקיים כהלכתו.
בפועל, תהליך איתור מועמד נעשה ביזמת היחידה המבקשת לקלוט אע"צים, ובהתאם להרשאה פורמאלית ("אשרת קליטה") מהאגף במטכ"ל, מהפיקוד המרחבי או מהזרוע.
האיתור נעשה באמצעים שונים, כגון: פרסום מודעות באמצעי תקשורת, שיטת "חבר מביא חבר" (שיטה רווחת מאוד בחלק מן היחידות), פנייה לחיילים .
27 הכוונה היא ל"סמכות תגבורת", המוגדרתב"המילון למונחי צה"ל " שבהוצאת אג"ם-תוה"ד, התשנ"ח-1998 , כ"מסגרת ארגונית לאיגוד כוח-אדם (לרוב חילית), שתפקידה לקלוט כוח אדם מוכשר מאכ"א, לתגבר בו את כל המערך לפי כללי תנועה ולפי הנחיות שיבוץ, לשקוד על מיצוי הפוטנציאל (הכשרות וקידום) ולטפל בבעיות הפרט".
)צבא ההגנה לישראל (צה"ל 153 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משוחררים או אנשי קבע לשעבר.
כמו כן נמצא, כי קיימת שֹונּות בין היחידות, אגפי המטכ"ל, הפיקודים המרחביים והזרועות בנושא.
כך למשל, באיתור מועמדים לתפקידי אע"צים באט"ל נעשה שימוש רב בשיטת "חבר מביא חבר"; וביחידות שנבדקו בחמ"ן מרבית האע"צים מאותרים מקרב חיילים בשירות חובה, חיילים וקצינים בשירות קבע, ויועצים ("פרילנסרים") העובדים ביחידות אלו (על קליטת אע"צים לחמ"ן ראו בהמשך הפרק בהרחבה).
לדעת משרד מבקר המדינה, על אכ"א ומרכז תע"ץ לבחון את הנוהל בנושא איתור מועמדים לתפקידי אע"צים, המותיר מרחב שיקול דעת רב ואפשרות של שֹונּות בין היחידות, אגפי המטכ"ל, הפיקודים המרחביים והזרועות.
במסגרת זו ראוי לבחון קביעתו של מנגנון אחיד, המחייב פנייה לציבור הרחב עד כמה שניתן בנסיבות העניין, ובכפוף לחריגים, ובוודאי לפני השימוש בשיטה הרווחת ביחידות מסוימות של "חבר מביא חבר".
המשרות בשירות הציבורי הן משאב שיש להקצותו בשוויון ובפנייה רחבה לציבור כשיטה מועדפת, ההולמת יותר את עיקרון שוויון ההזדמנויות בעבודה, הנמנה עם עקרונותיו של כל מינהל ציבורי תקין.
קליטת עובדים חדשים מועמד לתפקיד אע"ץ, שנמצא מתאים על ידי היחידה - וצפוי להיקלט במסגרת ההסכם הקיבוצי - מופנה על ידי האגף במטה הכללי, הפיקוד המרחבי או הזרוע למדור קליטה במרכז תע"ץ, כדי שייבנה לו "פרופיל שכר", הנותן אמדן על השכר הצפוי למועמד אם ייקלט כאע"ץ.
אם פרופיל השכר השביע את רצונו של המועמד, מגישה היחידה - שוב, באמצעות האגף, הפיקוד המרחבי או הזרוע - בקשת העסקה למרכז תע"ץ, אשר אליה מצורפים מסמכים ואישורים רבים, ובין היתר: שאלון רפואי וויתור על סודיות רפואית, תעודות המעידות על הכשרות מקצועיות ועל השכלה.
מרכז תע"ץ בוחן את נתוני האיכות של המועמד והתאמתו לצורכי המערכת, ובמסגרת זו נבדקים, בין היתר, עברו הצבאי והאם קיים לו רישום פלילי.
לאחר בחינת הבקשה נותן ראש מרכז תע"ץ את החלטתו.
כאשר מדובר בקליטה על בסיס חוזה אישי לוקח גם משהב"ט חלק בתהליך הקליטה, ובין היתר בהתוויית השכר ואישורו.
את תהליך הקליטה מלווים בפועל גם קציני האזרחים ביחידה האמורה לקלוט את המועמד, הן מול המועמד והן מול גורמי המטה ואפילו מול מרכז תע"ץ עצמו.
התייחסות גורמי משאבי אנוש ומפקדים לתהליך הקליטה רובם המוחלט של גורמי משאבי אנוש, המטפלים באזרחים ביחידות מטה, של קציני אזרחים ביחידות ושל מפקדים, שאיתם נפגשה נציגת משרד מבקר המדינה, העלו טענות רבות כלפי תהליך הקליטה של אע"צים.
הם טענו, כי מדובר בתהליך ארוך ואף מתסכל ("סיזיפי"); ולעתים מועמדים מוותרים ופורשים תוך כדי התהליך.
כך למשל, לדבריהם, תהליך הקליטה כולל צורך למלא אינספור טפסים אשר צריכים לעבור בחינה של מספר בעלי תפקידים במרכז תע"ץ, וכאשר אחד מבעלי התפקידים נעדר מן העבודה - אין מי שיחליף אותו, ותהליך הקליטה מעוכב עד שובו.
ב תהליך קליטת אע"צים למ ערך הסייבר כאמור, בשנתיים האחרונות קלט חמ"ן אזרחים רבים למערך הסייבר על בסיס חוזים אישיים.
קצין האזרחים של אחת מיחידות חמ"ן (להלן - יחידה א') הציג בפני נציגי משרד מבקר המדינה מסמכים הכוללים סיכומים של הרמטכ"ל ושל סגן הרמטכ"ל לשעבר מסוף שנת 2011 ותחילת שנת 2012 , אשר מתייחסים, בין היתר, למתן עדיפות לקליטת כוח אדם איכותי למערך הסייבר בחמ"ן המכונה "תהליך האזרוח".
כך למשל, בסיכום ביקור של הרמטכ"ל רב-אלוף בנימין (בני) גנץ, ביחידה צוין, כי לאזרוח משרתי קבע או יועצים "יינתן מענה בטווח זמן מיידי וללא בירוקרטיה".
12 ביקר ראש מטה אכ"א ביחידה א'.
במסגרת ביקור זה ציינה היחידה בפניו, כי תהליך הקליטה הוא "ארוך ובירוקרטי מאוד, המקשה על השיח מול הפרט, אשר לעתים נרתע מהאופציה של האזרוח; הדבר מסכן את היכולת לשמר כ"א בגופי הסייבר".
הוצגו שתי נקודות תורפה עיקריות בתהליך: "תקופת בחינה ארוכה במרכז תע"ץ", ו"משהב"ט - עיכובים באישור דרגת השכר".
בעקבות כך, ראש מטה אכ"א הורה למרכז תע"ץ לתעדף את הטיפול באזרוח אנשי הסייבר בחמ"ן.
בביקורת עלה, כי עדיין נמשכים עיכובים רבים בתהליך האזרוח למערך הסייבר, וכי תהליך קליטה ממוצע של אע"ץ חדש נמשך כחצי שנה, ובמקרים מיוחדים - גם למעלה משנה.
תהליך הקליטה במרכז תע"ץ ראשת מדור קליטה בענף פרט שבמרכז תע"ץ מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי כעיקרון, תהליך קליטת מועמד במרכז תע"ץ אמור להימשך כחודש אם מדובר בהסכם קיבוצי, ואם בחוזה אישי - כחודש וחצי.
העיסוק שדורש משאבי זמן ארוכים פי כמה הוא אזרוח היועצים28 ,, שיצר עומס עבודה גדול מאוד נוסף על העבודה השוטפת הרגילה, והצריך הסדרתו באמצעות קביעתן של מכסות קליטה חודשיות.
העיסוק בהמרת יועצים לאזרחים צוין במסגרת כנס בנושא תכנית העבודה לשנת 2013 של מרכז תע"ץ, כראשון מבין הפרויקטים המרכזיים שבהם טיפל ענף פרט בשנת 2012 .
עוד צוין בהקשר זה בכנס האמור, כי במהלך השנה התברר כי תכנון כמות האע"צים שייקלטו לא תאם את דרישות השטח (נקלטו יותר אע"צים ממה שתוכנן); וכי תכנון היקף הטיפול ביועצים בו -זמנית לא עמד במבחן המציאות.
ראשת מדור קליטה מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי בנוסף לעומס העבודה שגדל והמורכבות שהתווספה לתהליך הקליטה, גם הגורמים המטפלים באע"צים באגפי המטה הכללי, בפיקודים המרחביים ובזרועות גורמים לעיכובים במקרים מסוימים בטיפול, משום שהם אינם בודקים כהלכה את בקשות הקליטה המוגשות אליהם - לעתים באופן לקוי - על ידי קציני האזרחים ביחידות, לפני שהם מעבירים אותן למרכז תע"ץ.
28 היועצים המתאזרחים עושים זאת על בסיס חוזה אישי סְכּומי, שגיבושו במשא ומתן עשוי להיות תהליך ארוך מאוד.
)צבא ההגנה לישראל (צה"ל 155 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מן הממצאים שהובאו לעיל עולה, כי משך זמן קליטת אע"צים הוא ממושך ביותר.
משך זמן קליטת אע"צים מתארך מאוד, במיוחד כאשר מדובר בקליטה על בסיס חוזים אישיים, כדוגמת אזרוח יועצים למערך הסייבר.
מן הראוי, שאכ"א יפעל לשיפור ולהאצה של תהליך הקליטה בכל הרמות שלו, החל מהפעילות ביחידות, המשך בבקרה של גורמי משאבי אנוש באגפי המטכ"ל, במטות הפיקודים המרחביים או הזרועות, וכלה בטיפול של מרכז תע"ץ בבקשות, כדי לטייב את תהליך הקליטה ולקצרו.
נוכח חשיבותו הלאומית והביטחונית של מערך הסייבר, ונוכח החשיבות שמקנים לו הדרגים הבכירים בצבא, על אכ"א ומרכז תע"ץ, בשיתוף חמ"ן, לפעול לקיצור משמעותי של משך הזמן לקליטת אע"צים למערך זה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי הקליטה של אע"צים חדשים אכן נמשכת זמן רב מדי; עם זאת, צה"ל פועל לקיצור תהליך הקליטה, ניתן כבר מענה חלקי, עיקר הקליטות מבוצעות כבר בטווח של חודש אחד, ונעשית פעילות אף לצמצום פרק זמן זה.
הטיפול בבקשות פרט של אע"צים כאמור, ענף פרט במרכז תע"ץ הוא הגוף האחראי לביצוע המדיניות של צה"ל בנוגע לאע"צים במכלול הנושאים הקשורים בפרט (להלן - בקשות פרט).
גם גורמי משאבי אנוש באגפי המטכ"ל, בפיקודים המרחביים ובזרועות מטפלים בבקשות פרט של אע"צים.
עד שנת 2012 הוגשו בקשות הפרט למרכז תע"ץ ישירות על ידי קציני האזרחים ביחידות, בלי שעברו בקרה על ידי הגורמים המטפלים באע"צים באגפי המטה הכללי, במטה הפיקוד המרחבי או הזרוע.
במחצית הראשונה של שנת 2012 ערכה מחלקת משאבים, תכנון ובקרה באכ"א עבודת מטה לבחינת תהליכי העבודה בטיפול באע"צים בתחומי הפרט.
העבודה הצביעה, בין היתר, על פערים במקצועיות קציני האזרחים ביחידות, המתבטאים בהגשת בקשות למרכז תע"ץ באופן לא מלא, ולעתים הבקשות אינן עונות על אמות מידה בסיסיות.
בעבודה הומלץ על תהליך של העברת סמכויות טיפול ממרכז תע"ץ לאגפי המטה הכללי, הפיקודים המרחביים והזרועות, בכפוף לכך שהטיפול בחריגים יישאר בסמכות מרכז תע"ץ.
במסגרת זאת, הוצע, כי בקשות מהיחידות יוגשו למרכז תע"ץ דרך האגף, הפיקוד המרחבי או הזרוע בלבד; האגף, הפיקוד המרחבי או הזרוע יוודאו את תקינות הבקשה, וימליצו על אישורה או ישללו אותה מראש (בכפוף לאפשרות ערעור למרכז תע"ץ).
במהלך שנת העבודה 2012 ,העביר מרכז תע"ץ חלק מסמכויותיו לאגפי המטכ"ל לפיקודים המרחביים ולזרועות במסגרת תהליך הביזור, והחל לעבוד מול ראשי המדורים המטפלים באזרחים באגפי המטכ"ל, בפיקודים המרחביים ובז רועות ולא מול קציני האזרחים ביחידות, כפי שהיה עד אותה עת.
עיכובים בטיפול בבקשות הפרט נמצא, כי גם לאחר הנהגת תהליך הביזור, קיימים עיכובים בטיפול בבקשות הפרט.
בפגישות ובשיחות שקיימה נציגת משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת עם גורמי הטיפול במשאבי אנוש ועם מפקדים, הלינו רובם על עיכובים וליקויים שונים 156 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 בטיפול, ובין היתר, כי לא נקבעה נורמה למשך זמן הטיפול בבקשות פרט של אע"צים; כי הטיפול בבקשות אלה הוא ממושך מאוד, בין היתר, בגלל מצוקת כוח אדם במרכז תע"ץ; וכי לעתים דורש מרכז תע"ץ שוב ושוב מסמכים שונים.
לדבריהם, בכל תחום יש במרכז תע"ץ רק בעל תפקיד אחד שמכיר את התחום על בוריו ויכול לענות על בעיות שצצות או לפתור אותן, וכאשר הוא נעדר מפאת מחלה, לימודים, חופשת לידה וכו' - הטיפול בבקשה המסוימת מתעכב, לעתים חודשים ארוכים.
עוד העלו קציני אזרחים טענות על ליקויים במענה המקצועי של מרכז תע"ץ לשאלות ולבקשות בנושאי פרט; כי המרכז אינו מבצע רענונים מקצועיים לקציני אזרחים; כי לעתים יש חוסר אחידות בהחלטות של מרכז תע"ץ בעניינים דומים; וכי תעריפים שונים וגובה של הטבות או זכויות שלהן אע"צים זכאים אינם מתעדכנים שנים רבות, למרות פניות בנושאים אלו למרכז תע"ץ.
הגורמים המטפלים במרכז תע"ץ התייחסו למשכי הטיפול בבקשות, והסכימו עם הטענות כי קיימים לעתים עיכובים בתהליכי טיפול שונים.
לטענתם, הגורם לכך הוא, בין היתר, פער בין תקני כוח האדם שנקבעו למרכז תע"ץ ובין הצרכים בפועל.
כך, למשל, בכנס האמור בנושא תכנית העבודה לשנת 2013 של מרכז תע"ץ, צוין, בין היתר, כי בענף פרט חסרה שכבה של קצונה זוטרה אשר יכולה להוביל עצמאית פרויקטים, לפקח על עבודת החיילים ולמלא את מקום ראש המדור בהיעדרו.
דבר זה גורם לצמצום היכולת לתת מענה בעת היעדרו של בעל התפקיד הבכיר, ולעומס יתר בקרב סגל הענף.
ראשת מדור פרט בענף פרט הצביעה בפני נציגת משרד מבקר המדינה על פערים במערכות הממוחשבות כגורמי עיכוב בעבודה, ובין היתר, קצב סריקה של מסמכים שאינו תואם את הצרכים.
נוסף על כך, הטילו גורמים שונים במרכז תע"ץ את האחריות לעיכוב הנגרם במקרים מסוימים לטיפול בבקשות על כתפי הגורמים המטפלים באע"צים ברמות השונות.
בראייתם, גורמים אלו לעתים אינם מקצועיים דיים, או שאינם נותנים את הקשב הראוי לטיפול באע"צים.
כתוצאה מכך, הם מגישים בקשות באופן שאינו מלא, ולעתים גם באיחור ניכר ובדיעבד.
כתוצאה מכך, מתעכב תהליך הטיפול וזכויות העובדים נפגעות.
ראשת ענף פרט במרכז תע"ץ מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי אחת ממטרותיו המרכזיות של תהליך הביזור הייתה, להעביר את האחריות לבדיקת תקינות הבקשות אל הגורמים המטפלים באגפי המטה הכללי, בפיקודים המרחביים או בזרועות, ולהסיר מן הגורמים המטפלים במרכז תע"ץ מטלה זו.
בפועל, חלק מן הגורמים המטפלים ברמות אלה אינם מממשים את האחריות שהוטלה עליהם.
בביקורת נבחנו מספר דוגמאות של בקשות פרט, שהטיפול בהן התעכב תקופות ארוכות.
להלן דוגמה המצביעה על כך שהאחריות לעיכובים הינה לעתים של הגורמים המטפלים באע"צים ברמות השונות, ולעתים של הגורמים המטפלים במרכז תע"ץ: ביוני 2012 הגיש קצין אזרחים חילי בקשה לתחום פרט במרכז תע"ץ להחזר הוצאות נסיעה עבור רופא המועסק כאע"ץ באחת מיחידות חיל הרפואה.
ההוצאות התבקשו בדיעבד, החל מפברואר 2012 .
לבקשה לא צורף הסבר, כנדרש בנוהל הגשת בקשה להחזר הוצאות נסיעה של מרכז תע"ץ, במקרה של בקשה המוגשת עבור תקופה קודמת ("רטרואקטיבית"), ומרכז תע"ץ לא ביקש זאת.
כשלושה חודשים לאחר מכן, בספטמבר 2012 , שלח קצין האזרחים תזכורת למרכז תע"ץ, וביקש לדעת מהו סטאטוס הטיפול בבקשה.
בתגובה, התבקש קצין האזרחים לצרף )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 157 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 חתימה חסרה שלו על טופס הבקשה, אולם לא עשה זאת עד דצמבר2012 , אף שקיבל תזכורת ממרכז תע"ץ.
משהשיב קצין האזרחים החילי למרכז תע"ץ, התברר, כי חסרו חתימות של העובד ומפקדיו על הטפסים.
העיכובים נמשכו בהתנהלות דומה של בקשות להבהרות נוספות מצד מרכז תע"ץ ובמענה איטי מצד הגורמים המטפלים ביחידה ובחיל.
רק באפריל 2013 , כעשרה חודשים מאז הגשת הבקשה למרכז תע"ץ, ביקש מרכז תע"ץ, כי יצורף תחקיר מהיחידה מאחר שהבקשה היא בדיעבד, עבור למעלה משנה אחורנית.
בשלב זה פנה קצין האזרחים החילי אל ראשת ענף פרט במרכז תע"ץ וכתב, בין היתר: "אבקש להתחשב בנסיבות בהן האע"צ מיואש מהמצב שנסחב שלא באשמתו, לבצע את ההזנה מיידית, ולהעביר תחקיר לאחר מכן".
התייחסות האע"צים למקצוע יות הגורמים המטפלים בהם בשאלון שהעביר משרד מבקר המדינה לאע"צים הם נשאלו מספר שאלות הנוגעות לאופן שבו הם תופסים את המקצועיות של הגורמים השונים האחראים לטיפול בהם ולמידת הסיוע שלהם בנושאים שונים.
האע"צים נשאלו: "עד כמה מרכז תע"ץ מסייע לפתרון בעיות הנוגעות למימוש זכויותיך כאע"ץ".
טווח הציונים הוגדר בין: 1 - לא מסייע כלל, ועד 5 - מסייע מאוד.
כ-70% מן המשיבים נתנו את הציון3 ומטה, ורק כ-30% מן המשיבים את הציונים4 ו-5 .
כמו כן נשאלו האע"צים עד כמה גורמי משאבי אנוש ביחידתם בקיאים בנושאים הקשורים לזכויות אזרחים.
טווח הציונים הוגדר בין: 1 - לא בקיאים כלל, ועד5 - בקיאים מאוד.
כ-60% נתנו את הציונים4- 5; ו -40% את הציון 3 ומטה.
כלומר, מתוצאות השאלונים עולה, כי מרבית האע"צים מעריכים את מידת הסיוע שהם מקבלים ממרכז תע"ץ כבינונית ומטה; ומרביתם מעריכים את בקיאות גורמי משאבי אנוש ביחידתם בנושאים הקשורים לזכויות אזרחים במידה רבה.
בשאלה אחרת נשאלו האע"צים: "עד כמה כל אחד מן הגורמים שלהלן דואג לשמירה על זכויותיך כאזרח עובד צה"ל".
נמנו מספר גורמים, ביניהם מרכז תע"ץ וגורמי כוח האדם ביחידה.
טווח הציונים הוגדר בין: 1 - לא מסייע כלל, ועד5 - .
מסייע מאוד בנוגע למרכז תע"ץ, כ-65% מן המשיבים נתנו את הציון 3 ומטה, ורק כ-35% מן הנשאלים - את הציונים 4 ו-5 .
אשר לגורמי כוח אדם ביחידה, כמחצית מן הנשאלים נתנו את הציונים 4 ו-5 , והמחצית האחרת- את הציונים 3 ומטה.
כלומר, מרבית האע"צים העריכו את מידת הסיוע של מרכז תע"ץ כבינונית ומטה; וכמחציתם העריכו את מידת הסיוע של גורמי כוח אדם ביחידה כבינונית ומטה.
מהאמור לעיל עולה, כי הן לפי גורמי מרכז תע"ץ והן לפי מפקדים וגורמי משאבי אנוש ברמות השונות, קיימים ליקויים שונים בתהליכי הטיפול בבקשות פרט של אע"צים, ובכלל זה עיכובים ממושכים וטיפול חסר בבקשות.
גם ההערכ ות של אע"צים לגבי הסיוע שהם מקבלים ממרכז תע"ץ בנוגע למימוש זכויותיהם, כפי שהן עולות מהעמדות שהובאו בשאלונים שהופצו ביניהם, הן ברובן בינוניות ומטה.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מכלול הטענות הנוגעות להתמשכות הטיפול בבקשות פרט ולליקויים בטיפול עצמו, על אכ"א ומרכז תע"ץ לבחון את תהליך הטיפול בבקשות פרט.
בכלל זה יש לבדוק את תוצאות תהליך הביזור, ובמידת הצורך - לבצע בו התאמות כדי לטייב את הטיפול בבקשות פרט.