HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תוצאות המתקבלות ממצאי פליטה אלה משמשים כנתוני קלט למודל הישראלי לחיזוי זהום האויר" 37 .
להמלצה בדבר שיפור אומדני הפליטה הלאומיים ניתן ביטוי בשלוש התכניות הלאומיות שהוכנו, ובהן התכנית הלאומית השלישית שאישרה הממשלה באוגוסט 2013 ,אך לא נעשתה בהן ההבחנה הנדרשת בין מקורות הפליטה.
אחד היעדים שנקבעו בתכניות האמורות לצמצום זיהום האוויר בישראל היה "בניה והרחבה של בסיס מידע למזהמי האוויר הקבועים בתוספת הראשונה לחוק, בין השאר באמצעות ביצוע ניטור ודיגום בסביבה, ביצוע מחקרים ובניית מצאי פליטות".
אגף איכות אוויר ושינוי אקלים במשרד להג"ס הכין תכנית לביצוע דגימות.
במסמך מאוקטובר 2010 שכותרתו "תכנית דיגום סביבתית שנתית" נכתב כי על פי הספרות המקצועית38 ,כדי לקבל ממוצע שנתי של ריכוז חומרים מסוימים ולקבוע להם תקנים שנתיים, כגון ערכי סביבה וערכי התרעה, יש לבצע 52 דגימותבשנה, כלומר פעם בשבוע.
ואולם במסמך נקבע כי "הבדיקות תערכנה אחת לשבועיים (כל 15 יום) כלומר 26 פעמים בשנה".
37 ועדת מומחים ציבורית בנושא מצב איכות האויר בישראל (תכנית לאומית- חוק אויר נקי), דוח הוועדה (מרץ 2011.
) 38 TA-Luft - ;מסמך גרמני ובו הנחיות טכניות לשמירת איכות האוויר EPA - הסוכנות האמריקנית להגנת הסביבה, פדרלי וקליפורני.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס לא עמד אף ביעד המופחת שקבע לעצמו ובשנים 2011 ו- 2012 נעשו דגימות מעטות למדי, ולכן אי -אפשר להסיק מהן מסקנות ברורות ולראות מגמות בריכוזי המזהמים השונים.
בתחום התחבורה הבעיה חמורה במיוחד: בשנת 2011 בוצעו רק שתי דגימות 39 שלמזהמים שמקורם מתחבורה, ובשנת 2012 בוצעו שלוש דגימות כאלה.
לפיכך לא הייתה למשרד להג"ס יכולת לקבוע ערכי סביבה שנתיים למזהמים שחסרים להם ערכים אלה ולבחון עמידה בערכי סביבה או ערכי יעד שנתיים (ראו להלן).
משמעות הדבר היא כי עדיין אין תמונה מלאה ומבוססת די הצורך לגבי איכות האוויר באזורים השונים במדינה.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הסיבה למיעוט הדגימות היא היעדר תקציב.
לדברי המשרד, בשנת 2013 הוקצו לעניין זה כ-4 מיליון ש"ח, ואילו לביצוען של 26 דגימות דרושים כ-19 מיליון ש"ח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הוסיף המשרד להג"ס כי "ניטור ודיגום סביבתי הו א תנאי הכרחי לשמירה על איכות האוויר, הסביבה, ובריאות הציבור.
כיום אין פתרון תקציבי לנושא, ועמדת המשרד היא כי יש לתת מענה תקציבי קבוע וארוך טווח".
המשרד עדיין לא מסר נתונים על ביצוע בדיקות בשנת 2013 .
עבודת המטה המקצועית שסוכמה לצורך הכנת התכנית הלאומית ע סקה רבות בצורך להרחיב את מערך הניטור של המזהמים.
נושא זה נכלל אף בהצעת ההחלטה שהוגשה לממשלה בסוף שנת 2011 .
מצב שבו הדגימות המעטות שנעשו אינן יכולות לשמש בסיס לחישוב ממוצעים שנתיים לצורך קביעת הערכים ומעקב אחר העמידה בהם הוא בעייתי ומשקף פער יסודי אל מול הה מלצות המקצועיות שהגישו המומחים בנושא זה.
אי-עמידת המשרד להג"ס ביעדים המופחתים שקבע בעצמו משקפת גם כן את הבעייתיות האמורה.
נוכח חשיבות הנושא והשפעותיו על בריאות הציבור ורווחתו, על המשרד להג"ס לבחון את הדרכים לייעול תחנות הניטור התחבורתיות ולהרחבת פריסתן, ול נקוט את הצעדים הנדרשים לצורך כך ולצורך ביצוע דגימות בתדירות גבוהה יותר כדי שיהיו בידיו נתונים מהימנים לביצוע תפקידו על פי חוק.
קביעת ערכי סביבה לכלל המזהמים .
על פי סעיף 6 ,לחוק אוויר נקיהשר להג"ס היה צריך לקבוע ערכים מרביים לנוכחותו באוויר של כל אחד מ-28 המזהמים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק בפרקי זמן נתונים- ערכי יעד, ערכי סביבה וערכי התרעה.
בסעיף 3 לחוק האמור נקבע כי "לא יגרום אדם לזיהום אוויר חזק או בלתי סביר", וכי זיהום אוויר כזה הוא, בין השאר, חריגה מערכי הסביבה.
על פי סעיף 63 לחוק, דינו של העובר על איסור זה שנתיים מאסר או קנס.
החוק קובע גם כי על השר לבחון מפעם לפעם, ולפחות אחת לחמש שנים, את הצורך בעדכון ערכי איכות האוויר שקבע.
39 הכוונה לסבב של בדיקות- סדרה של בדיקות המבוצעות באותו פרק זמן בכל המקומות בארץ שעליהם החליט המשרד להג"ס.
המשרד להגנת הסביבה 1085 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,ועדת המומחים הציבורית המליצה לנקוט מגוון אמצעים לצמצום הפליטות של תחמוצות חנקן חומר חלקיקי ומבשרי האוזון, שהם תחמוצות חנקן40 ותרכובות אורגניות נדיפות41 , ובייחוד פליטות שמקורן בפעילות אנושית, בין היתר במגזר התחבורה.
המלצה זו נכללה גם בתכנית הלאומית הראשונה.
מזהמי אוויר נוספים מקבוצת המתכות שבהם עסקה הוועדה הציבורית הם עופרת, ונדיום, ניקל, כרום, כספית, ארסן וקדמיום.
בתכנית הלאומי ת הראשונה צוין שיש למקד את מרב המאמצים בצמצום הפליטות של המזהמים האלה: חלקיקים נשימתיים, חלקיקים נשימתיים עדינים, אוזון, תחמוצות חנקן ותרכובות אורגניות נדיפות (בנזן, 1,3 בוטדיאן), גפרית דו-חמצנית, עופרת וכספית.
כמו כן הומלץ בתכנית להרחיב את מערך הניטור והדגימות של מרביתם.
במאי 2011 ,)התקין השר להג"ס דאז את תקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) (הוראת שעה התשע"א- 2011 (להלן- תקנות אוויר נקי), וקבע בהן ערכי איכות אוויר קצרי טווח (יממה או שעה) וערכים ארוכי טווח (שנ ה) למזהמים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק.
משרד מבקר המדינה בחן את ערכי הסביבה של המזהמים האמורים כפי שנקבעו בתקנות, את נתוני המדידות שלהם במשרד להג"ס ומסמכים נוספים בנושא42 :והעלה את הממצאים האלה 1 .
למזהם1,3 בוטדיאן, הנפלט במידה ניכרת מכלי רכב, ולמזהם כספית - המופיעים בתוספת הראשונה לחוק - טרם נקבעו ערכי סביבה 43 .
כל עוד מצב זה יימשך, פליטה מוגברת של המזהמים הללו לא תיחשב הפרה של החוק ואי-אפשר להטיל בגינה עונש.
יצוין כי בכמה מהבדיקות שעשה המשרד להג"ס בשנת 2011 בירושלים ובתל אביב נמצאו ריכוזים גבוהים מערך היעד היממתי של 1,3 בוטדיאן.
עוד יצוין כי באתר האינטרנט של משרד הבריאות מפורסמת רשימה של גורמים המוכרים כמסרטנים לבני אדם, המבוססת על רשימה מעודכנת מטעם ארגון הבריאות העולמי, ובה נכלל גם 1,3 בוטדיאן44 .
שאיפה שלו יכולה לגרום לגירוי בעיניים, במערות האף, בגרון ובריאות.
חשיפה לריכוזים גבוהים יכולה לגרום להופעת מחלת לוקמיה.
מחקרים אפידמיולוגיים מדווחים על הקשר בין חשיפה ל -1,3 .
בוטדיאן ובין מחלות לב וכלי דם במאי 2013 אישרה ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת תיקון לתקנות אוויר נקי, שלפיו עודכנו ערכי סביבה של כמה מזהמים וערך יעד של מזהם אחד.
מאחר שבאותה העת לא יכול היה המשרד להג"ס להביא לאישור הוועדה ערכי סביבה של 1,3 בוטדיאן וכספית, הוארך תוקף הערכים האחרים של מזהמים אלה עד מרץ 2016 .
כאמור, מזהמים אלו נכללו בתכנית הלאומית הראשונה ברשימת המזהמים שיש למקד בהם את מרב המאמצים לצמצום הפליטות.
כמו כן הומלץ בתכנית להרחיב את מערך הניטור והדגימות של המזהמים הללו.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי "תדירות הניטור והדיגום שנעשתה בארץ עד היום לא מאפשרת את אפיון הריכוזים הסביבתיים ל-1,3 "בוטדיאן וכספית, וכי הוא "התחייב .
40 חנקן חד-חמצני, חנקן דו -חמצני ועוד.
41 1,3 בוטדיאן, בנזן, בנזו-א-פירן, פורמלדהיד , טטראכלורואתילן, 2,1 .
דיכלורואתאן ועוד 42 ,ראו גם מעין חייםנסיגה מחוק אוויר נקי?
דו"ח מעקב: שנתיים לחוק אוויר נקי, הקואליציה לבריאות הציבור (ינואר 2013 .
למזהמים אלה לא נקבעו ערכי סביבה גם במדינות המפותחות בעולם 44 מוגדר על ידי הסוכנות הבין-לאומית לח קר הסרטן ( (IARC והסוכנות האמריקנית להגנת הסביבה (ה- EPA ) כמסרטן.
ראוהתכנית הלאומית , פרק 2.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להמשיך ולפעול ולעשות את כל המאמצים להביא לקביעת ערכי סב יבה ל -1,3 בוטידיאן וכספית בהקדם".
לשמונה מזהמים - בנזן, קדמיום, ארסן, כרום, ניקל, בנזו -א-פירן, טטראכלורואתילן ו-2,1 דיכלורואתאן- לא נקבעו בתקנות אוויר נקי ערכי סביבה קצרי טווח אלא רק ערכי סביבה ארוכי טווח.
לפיכך ועקב עלותן הגבוהה של הדגימות הנדרשות לבחינת עמידה בערכים ארוכי טווח לא מתאפשרת בדיקת עמידתם של מזהמים אלה בערכי הסביבה.
יצוין כי בכל הבדיקות שעשה המשרד להג"ס בירושלים ובתל אביב בשנים 2011 ו- 2012 נמצאו חריגות גבוהות מערך היעד היממתי של בנזו -א-פירן ופורמלדהיד 45 .
אמנם מדובר כאמור בדגימות מעטות, שאי-אפשר ללמוד מהן על מגמות בריכוזי חומרים אלה, אך החריגות שנמצאו מעידות על חשיבות קביעתם של ערכי סביבה בעבורם.
גם חומרים אלה מוכרים כגורמים מסרטנים לבני אדם.
השפעות נוספות של חשיפה לחומרים אלה הן בעיות בדרכי הנשימה והפרעות נירולוגיות כמו בעיות ראייה, כאב ראש, סחרחורת ובחילה.
נוסף על כך, בבדיקות שעשה המשרד להג"ס בתל אביב בשנת 2012 נמצאו חריגות מערך היעד היממתי של ניקל.
תוקפם של הערכים של שניים משמונת המזהמים האמורים - קדמיום ובנזן - הוארך גם הוא על ידי ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת עד מרץ 2016 .
בנזן נכלל כ אמור בתכנית הלאומית הראשונה ברשימת המזהמים שיש למקד בהם את מרב המאמצים לצמצום הפליטות.
כמו כן הומלץ בתכנית להרחיב את מערך הניטור והדגימות שלו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "ימשיך לבחון את הידע המדעי בעולם, מעת לעת ולכל הפחות אחת ל-5 שנים ויפעל לעדכון ערכי הסביבה ככל שיעלה הצורך בכך".
לשמונה מזהמים אחרים- אוזון, טריכלורואתילן, סטירן, פורמלדהיד, פחמן חד-חמצני, תחמוצות חנקן, מלחי גפרה וונדיום - נקבעו בתקנות אוויר נקי ערכי סביבה קצרי טווח בלבד, ולא נקבעו להם ערכי סביבה ארוכי טווח, המ שקפים במדויק יותר את השפעת שישה ממזהמים אלה46 על בריאות הציבור, בשל מיעוטן של המדידות הנעשות.
יצוין כי גם מזהמים אלה נכללו בתכנית הלאומית הראשונה ברשימת המזהמים שיש למקד בהם את מרב המאמצים לצמצום הפליטות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד להג"ס כי למזהמים אלה "אין תקינה עולמית ואין מדידות קבילות.
כאמור לעיל המשרד ימשיך לבחון את הידע המדעי בעולם מעת לעת, ויפעל לעדכון ערכי הסביבה ככל שיעלה הצורך בכך".
בעניין ערכי הסביבה של הפורמלדהיד ראו להלן 46 יוצאי דופן בעניין זה הם אוזון ופחמן חד-חמצני.
המשרד להגנת הסביבה 1087 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהאמור לעיל עולה כי למרות החשיבות הרבה של קביעת ערכי איכות אוויר לכל המזהמים המצוינים בחוק, עד אוקטובר 2013 , יותר מחמש שנים מאז נחקק החוק וכשלוש שנים מאז מועד תחילתו, לא קבע המשרד להג"ס ערכי סביבה למזהמים לא מעטים, בהם כאלה שריכוזים גבוהים שלהם באוויר נמצאו בבדיקות שונות שעשה המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל ההשפעות השליליות של הימצאות מזהמים אלה באוויר על בריאות הציבור, וכדי למלא את דרישות החוק, על המשרד להג"ס להמשיך לעקוב אחר ההתפתחויות בעולם כדי להביא בהקדם האפשרי, אפילו לפני מרץ 2016 , לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ערכי סביבה קצרי טווח וארוכי טווח למזהמים שייקבעו להם ערכים אלה במדינות המפותחות בעולם.
ניטור מזהמי אוויר ודגימתם הם כאמור האמצעי העיקרי לאיסוף מידע לגבי מזהמי אוויר.
בשל חשיבות העניין הוקצב בתכנית הלאומית הראשונה סכום ניכר (208 מיליון ש"ח למשך עשר שנות התכנית) להרחבת מערך הניטור ולביצוען של דגימות סביבתיות, בייחוד דגימות מזהמים שאין להם ניטור רציף.
בתכנית שאושרה באוגוסט 2013 צומצמה מאוד ההקצבה לפעולות חשובות אלו, והיא שולבה בסעיף רחב שנקרא כאמור "הפחתת זיהום אוויר מתעשייה והרחבה של בסיס הידע לגבי זיהום האוויר בישראל לרבות בעניין מקורות פליטה של VOC ממשקי בית".
לסעיף זה הוקצב סך של 46.
5 מיליון ש"ח בלבד למשך חמש שנים47 , ולא צוין בו מה הסכום המוקצב מתוכו להרחבת מערך הניטור ולביצוען של דגימות סביבתיות.
המשרד להג"ס הודיע למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי עדיין לא נקבע איך יחולקו ההקצבות של סעיף זה וכי "תקצוב חלקי שיאפשר לבצע דיגומים סביבתיים יאפשר תחילת תהליך להשלמת הידע החסר אך לא באופן מלא".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הוסיף המשרד שהוא "מסכים כי יש צורך בהרחבה וייעול של הניטור והדיגום וימשיך לפעול לשם כך.
יחד עם זאת, עמידה בכל יעדי הניטור איננה אפשרית בתקציב הנתון ויש צורך בתעדוף" (ההדגשה במקור).
חוק אוויר נקי מחייב קביעת יעדים מפורטים להפחתת מזהמים באוויר.
מערך הניטור משמש כלי יסודי לבניית בסיס המידע לגבי מזהמי האוויר המפורטים בתוספת הראשונה לחוק, ובלעדיו לא יתאפשר לעקוב אחר מכלול הפעילות הנעשית בתחום זה, להעריכה ולהתריע מפני מזהמים המסכנים את בריאות הציבור.
נושא זה אף נקבע כיעד חשוב בתכנית הלאומית הראשונה.
תקצוב חלקי מאוד של פעולות אלה בתכנית שאושרה, כלומר הקצאת סכום שאינו גבוה מ- 20% מהסכום שהוקצב לכך בתכנית המקורית, מאריך את פרק הזמן שבו יושלם המידע הדרוש להשגת יעד חשוב זה.
על המשרד להג"ס לבחון נקיטה של הפעולות הדרושות כדי שמערך הניטור והדגימות יורחב כנדרש לשם ביצוע תפקידו.
לעיל 1088 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
פרסום נתוני איכות אוויר .
על פי החוק, אחד מתפקידיו של הממונה על המערך הארצי לניטור אוויר הוא לפרסם באופן סדיר נתונים על איכות האוויר ותחזית של איכות האוויר, על בסיס הנתונים שהתקבלו מהמערך הארצי, באתר האינטרנט של המשרד להג"ס ובדרך נוספת שיקבע, הנגישה לציבור ללא תשלום.
לפיכך מתפרסמים באתר האינטרנט של המשרד להג"ס נתונים שונים על איכות האוויר - דוחות תקופתיים (חודשיים ושנתיים) ונתוני ם בזמן אמת.
כמו כן הציבור יכול להתעדכן בתחזית איכות האוויר באמצעות קו טלפון חינמי.
הביקורת העלתה כי בדוחות החודשיים על איכות האוויר המפורסמים באתר מופיעים נתונים מספריים של תוצאות ניטור המזהמים ופירוט של עיקרי הממצאים, אך אין בהם הסברים של המשמעויות הנובעות מממצאים אלה בשפה נהירה לכלל הציבור.
יתר על כן, בדוחות השנתיים על איכות האוויר המפורסמים באתר מופיעים נתונים מספריים בלבד, והם אינם כוללים הסברים או מסקנות העולות מהנתונים בדבר איכות האוויר.
על כן ספק אם הציבור הרחב שאינו בקיא בתחום יכול להסיק בעצמו מסקנו ת בעלות ערך כלשהו מן הנתונים שמפרסם המשרד.
עוד עולה כי הדוחות השנתיים אינם מתפרסמים באתר באופן סדיר, כנדרש בחוק, אלא באיחור ניכר, ולכן המידע המתפרסם לציבור אינו מעודכן.
לדוגמה, את נתוני איכות האוויר לשנת 2010 , שנכללו בדוח לשנה זו, פרסם המשרד להג"ס רק בדצמבר 2012 ; דוחות לשנים 2011 ו- 2012 , שבהם ריכוז המידע על נתוני איכות האוויר בשנים אלה, טרם פורסמו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לנקוט בהקדם את כל הפעולות הדרושות כדי שהדוחות השנתיים על איכות האוויר יתפרסמו באופן סדיר וסמוך מאוד לתקופה הנסקרת.
נוסף ע ל כך, עליו להציג את נתוני הדוחות התקופתיים באופן שהציבור יוכל להבינם ואת המשמעויות הנובעות מהם ואף יוכל להשתמש בהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "מקבל את הערת המבקר ויבחן דרך להנגיש את המידע הנ"ל והמשמעויות הנובעות ממנו לציבור.
עם ההקמה וההפעלה של המערך הארצי, תתאפשר הנפקת דוחות שנתיים בזמן קצר יותר".
תכניות תחבורה של רשויות מקומיות .
כאמור, במדידות ובבדיקות שעשה המשרד להג"ס במרוצת השנים נמצא שזיהום האוויר הגבוה ביותר נמדד במטרופולינים הגדולות - גוש דן וירושלים - והוא נובע בעיקר מתחבורה.
עד שנת 2008 לא עוגנו בחקיקה הסמכויות והתפקידים של הרשויות המקומיות בכל הקשור לצמצום זיהום האוויר בתחומן באמצעות תכניות להסדרת התחבורה.
גם למשרד להג"ס לא הוענקו בחוק סמכויות ותפקידים בתחום זה.
במאי 2007 החליטה הממשלה, בין היתר, כי "מנכ"ל משרד הת חבורה והבטיחות בדרכים, בשיתוף עם נציגי המשרד לביטחון פנים, משרד האוצר ומשרד המשפטים ובתיאום עם עיריית תל-אביב-יפו יגיש עד 1.
2007 תכנית מוסכמת בעניין הגבלת כניסת כלי רכב דיזל שגילם מעל חמש שנים למרכז תל-אביב- המשרד להגנת הסביבה 1089 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יפו.
התכנית תכלול התייחסות נפרדת לתחבורה ציבורית".
בהחלטה לא הייתה כל התייחסות למעורבות של המשרד להג"ס בנושא, אולם ממכתב שכתב ביוני 2011 השר להג"ס דאז לשר התחבורה, חבר הכנסת ישראל כץ, עולה כי עיריית תל אביב-יפו החלה בהכנת תכנית קודם להחלטת הממשלה האמורה, וכי משנת 2005 ליווה המשרד להג"ס את עיריית תל אביב-יפו "בהכנת תכנית אסטרטגית לצמצום זיהום האוויר בתחומי העיר בתמיכה מקצועית ובתמיכה כספית".
הועלה כי התכניות האמורות לא הוגשו לממשלה בשל מחלוקת בין עיריית תל אביב-יפו ובין משרד התחבורה (ראו להלן).
בשנת 2008 נחקקו שני חוקים הנוגעים לתפקידן של רשויות מקומי ות בעניין צמצום זיהום האוויר בתחומן: בפברואר 2008 'נחקק חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס 84 ,) התשס"ח- 200848 (להלן- תיקון 2008 ), שהעניק לרשויות מקומיות סמכות, בתנאים מסוימים, להכין וליישם תכניות להסדרת התנועה בתחומן לשם צמצום זיהום האוויר; ביולי 2008 נחקק כאמור חוק אוויר נקי, שקבע אף הוא הוראות49 בדבר קביעת הסדרי תחבורה על ידי רשויות מקומיות לשם הפחתת זיהום האוויר בתחומן.
בחוקים הללו הוענקו סמכויות גם לשר להג"ס ולמשרדו, כפי שיפורט להלן.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים אחדים של יישום תיקון 2008 וחוק אוויר נקי הנוגעים להכנת תכניות על ידי רשויות מקומיות לשם הפחתת זיהום אוויר מתחבורה בתחומן.
הכנת תכניות ביזמת רשויות מקומיות .
לפי סעיף 77)א(א-(יב) לפקודת התעבורה, שהוסף בתיקון 2008 , רשות מקומית שמתגוררים בה יותר מ- 30,000 תושבים רשאית להכין הצעה לתכנית רב-שנתית לניהול ולהסדרה של התחבורה בתחומה לשם צמצום זיהום האוויר.
בהצעה יש לכלול יעדים לצמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה בתחום הרשות המקומית, אמצעים שבכוונת הרשות המקומית לנקוט לשם עמידה ביעדים וחוות דעת מקצועיות, ערוכות בידי מומחה, בעניין ההשפעה הצפויה של התכנית.
הצעה לתכנית תוכן לאחר התייעצות עם המפקח על התעבורה שבמשרד התחבורה, ראש אגף איכות אוויר במשרד להג"ס, המנהל הכללי של משרד הפנים וקצין משטרה.
הרשות המקומית תמסור לגורמים אלה טיוטת הצעה לתכנית, והם רשאים למסור את המלצותיהם לגביה בתוך 60 יום ממועד המסירה; לא מסר מי מהגורמים את המלצותיו במועד האמור, יראו בו כמי שהמליץ לאשר את התכנית כפי שנמסרה בטיוטת ההצעה לתכנית.
עוד נקבע כי הרשות המקומית תמסור לרשויות המקומיות הגובלות בה או סמוכות לה את טיוטת ההצעה לתכנית לעיונן, ואם התכנית נוגעת לתחום במטרופולין50 - גם לרשויות המקומיות הכלולות בו.
48 'חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס84 ,) התשס"ח- 2008 , ס"ח208.
49 ההוראות נכנסו לתוקף בינואר 2011.
50 אזור שבו כמה רשויות מקומיות הגובלות זו בזו או רשויות מקומיות סמוכות המקיימות ביניהן זיקה עירונית, ששר התחבורה ושר הפנים קבעו, לאחר התייעצות עם השר להג"ס, את גבולותיו בהודעה שפורסמה ברשומות.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הרשות המקומית צריכה לדון בתכנית ובהערות שהוגשו לה, לרבות הערות הציבור, לאחר שפורסמה הצעת התכנית עם הערות הגורמים המפורטים לעיל, והיא יכולה לאשרה או לאשרה בשינויים.
תכנית שתאשר מועצת הרשות (להלן - התכנית המאושרת) תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ותהיה תקפה למשך חמש שנים מיום אישורה.
בסעיף 77 א(יד) לפקודת התעבורה נקבע כי רשויות מקומיות במטרופולין או רשויות מקומיות הסמוכות זו לזו או גובלות זו בזו רשאיות להכין יחד הצעה לתכנית לצמצום זיהום האוויר הנובע בעיקרו מתחבורה בשטחן.
הצעה כזאת טעו נה אישור של כל אחת מהמועצות של הרשויות המקומיות האמורות, ושר הפנים יקבע הוראות לעניין דרכי הדיון בהערות להצעה.
המשרד להג"ס בודק כאמור את איכות האוויר בישראל על בסיס מידע המתקבל בתחנות ניטור הפרוסות ברחבי המדינה.
בדוחות שהפיק המשרד במרוצת השנים, שפורסמו לציבור משנת 1998 , צוינו המקומות שנמדד בהם זיהום אוויר גבוה.
לפי דוחות אלה, זיהום האוויר הגבוה ביותר נמדד בגוש דן ובירושלים, והוא נבע בעיקר מתחבורה.
מעיון בתיקי המשרד להג"ס ומשרד התחבורה עולה כי למרות המידע האמור אף לא רשות מקומית אחת, גם לא מגוש דן ומאזור ירושלים, הגישה ביזמתה לעיונם הצעה לתכנית תחבורה לצמצום זיהום האוויר בתחומה.
יצוין כי אף שעיריית תל אביב-יפו החלה כאמור בהכנת תכנית תחבורה לצמצום זיהום האוויר עוד לפני שנת 2007 , ועיריית ירושלים, לדבריה, מקדמת זה שנים תכניות תחבורה שצמצום זיהום האוויר הוא מרכיב מרכזי בהן, עיריות אלה לא מצאו לנכון להגיש ביזמתן למשרד להג"ס ולמשרד התחבורה הצעה לתכנית תחבורה לצמצום זיהום האוויר בתחומן בעקבות תיקון 2008.
הכנת תכניות בעקבות דרישת המשרד להג"ס .
סעיף 77 א(יג) לפקודת התעבורה, שהוסף בתיקון 2008 והיה בתוקף עד ינואר 2011 (ראו להלן), הקנה לראש האגף לאיכות אוויר במשרד להג"ס סמכות להורות לרשות מקומית שמתגוררים בה יותר מ - 100,000 תושבים להכין תכנית לשם צמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה בתחומה (להלן גם - תכנית תחבורה), ובלבד שהתייעץ לפני כן עם מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים.
הוראה כזאת תינתן אם ראה ראש האגף כי לאורך זמן נמדד בתחום הרשות המקומית זיהום אוויר הנובע בעיקרו מתחבורה שהוא חזק או בלתי סביר, לפי החוק למניעת מפגעים, או שהוא יוצר חשש מפגיעה חמורה בבריאות הציבור או בסביבה.
על הרשות המקומית להכין את התכנית על פי הכללים וההוראות המפורטים בפקודת התעבורה.
אם ראה ראש האגף כי הזיהום נובע בעיקרו מתחבורה בתחום רשות מקומית הגובלת ברשות המקומית האמורה או סמוכה לה, יורה לרשות המקומית שבה נמצא מקור הזיהום להכין תכנית לשם צמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה.
תכנית מאושרת שניתנה הוראה להכינה לפי סעיף זה תובא לאישורו של השר להג"ס בתוך שישה חודשים מיום מתן ההוראה, ולאחר אישורה תפעל הרשות על פיה.
אמנם סעיף77 א(יג) לפקודת התעבורה הטיל על השר להג"ס ועל ראש האגף לאיכות אוויר במשרדו אחריות בעניין זה והעניק להם סמכויות, אך הוא לא קבע את הצעדים וההליכים שיש לנקוט ולא הקנה להם כלים שיאפשרו להם לאכוף את החלטותיהם והוראותיהם בנושא.
המשרד להגנת הסביבה 1091 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החלטות והוראות כאלה אינן דבר שבשגרה, אולם בשל חשיבות הנושא מן הראוי היה שעם כניסתו של הסעיף האמור לתוקף יעגן המשרד להג"ס בנוהל עבודה תהליך מסודר שבו יפעיל המשרד את סמכותו להורות לרשות מקומית להכין תכנית תחבורה כאשר הדבר נדרש וינהל מעקב מסודר אחר יישומה.
הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס לא הכין נוהל עבודה בנושא, וממילא לא עוגן בכתובים הליך מסודר שיבהיר לכל אחד מנושאי המשרה ובעלי התפקידים במשרד מה נדרש ממנו לעשות ומתי.
בין היתר, לא הובהרה חלוקת התפקידים בין השר, מנכ"ל המשרד וראש האגף לאיכות אוויר, ולא נקבעה דרך העבודה עם הרשויות המקומיות.
כמו כן לא הובהר כיצד על המשרד לעקוב אחר ביצוע הוראותיו לרשויות המקומיות.
בנובמבר 2009 פנה השר להג"ס דאז לראשיהן של חמש ערים- ירושלים, תל אביב- יפו, רמת גן, חולון ופתח תקווה - והודיע להם כי כאמור בסעיף 77 ,א(יג) לפקודת התעבורה העיריות שבראשן הם עומדים נדרשות להכין תכניות לשם צמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה בתחומן "וזאת לצורך הגנה על בריאות הציבור והסביבה".
ביולי 2010 פנה השר באותו עניין גם לראש עיריית בני ברק.
במכתביו לראשי הערים האמורים הודיע להם השר כי "צמצום זיהום האוויר במדינת ישראל, ובמרכזי אוכלוסייה בפרט, עומד בראש סדר העדיפויות של המשרד להגנת הסביבה", וכי ממצאי ניטור האוויר שנעשה במרוצת השנים "מצביעים על חריגות חוזרות מתקני הסביבה שמקור".
עוד הודיע ]הערים[ ן מתחבורה בתחום השר כי העיריות נדרשות להגיש את תכניותיהן לאישורו "תוך שישה חודשים מקבלת "]ו[הוראת ראש אגף איכות אוויר במשרד (ההדגשות במקור).
ממכתביו האמורים של השר להג"ס עולה כי ראש אגף איכות אוויר במשרדו היה אמור לפנות לרשויות המקומיות הנזכרות ולהורות להן, על פי הסמכות שהוקנתה לו במפורש בפקודת התעבורה, להכין תכניות תחבורה להפחתת זיהום האוויר בתחומן.
ואולם בבדיקה בתיקי המשרד להג"ס נמצאה פנייה כזאת לרשות מקומית אחת בלבד (בני ברק), ואף לא נמצאו מסמכים המעידים שראש האגף דאז התייעץ, כנדרש בע ניין זה, עם מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים.
יצוין כי משרד הפנים הודיע למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי "לא עסק כלל בנושא שבנדון".
כמו כן לא נמצאו מסמכים המסבירים מדוע לא דרש המשרד להג"ס מרשויות נוספות במטרופולין גוש דן שנמדד בהן זיהום אוויר גבוה (גבעתיים , ראשון לציון ובת ים) להכין תכנית להסדרת התחבורה בתחומן.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי בפועל אף לא אחת מהרשויות המקומיות האמורות הגישה תכנית תחבורה לאישור השר להג"ס בתוך שישה חודשים ממועד שליחת מכתביו האמורים51 , ולא נמצא כל מסמך המעיד שבתקופה זו נקט המשרד להג"ס צעד כלשהו בעניין זה.
אמנם ביולי 2010 נקט המשרד להג"ס יזמה לקידום הנושא (ראו להלן), אך רק ביוני 2012 , כשנתיים וחצי לאחר שליחתם של מכתבי השר, הועברה לעיונו של המשרד להג"ס תכנית ראשונה (של עיריית תל אביב -יפו), וגם זאת רק בעקבות פעולות שנקט המשרד לאחר כניסתו של חוק אוויר נקי לתוקף (ראו להלן).
תכנית נוספת (של עיריית ירושלים) הועברה למשרד להג"ס באוגוסט 2012 , ויתר התכניות שהכינו רשויות מקומיות בגוש דן הוגשו למשרד רק בשנת 2013 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 טענה עיריית תל אביב -יפו כי תכניתה האסטרטגית לצמצום זיהום האוויר שק יבלה באוקטובר 2006 "אישור עקרוני של המשרד להגנת הסביבה, בכפוף למספר תיקונים והשלמות" היא "המענה לדרישת המשרד להגנת הסביבה כפי שהועברה בשנת 2009 .
" משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית תל אביב-יפו כי תשובה זו אינה מתיישבת עם העובדה שהמשרד להג"ס מצא לנכון לפנות אלי ה בשנת 2009 בדרישה להכין תכנית תחבורה לצמצום זיהום האוויר בתחומה, על פי המתווה שנקבע בפקודת התעבורה, ולא הסתפק בתכנית שקיבלה אישור עקרוני בשנת 2006 .
משרד מבקר המדינה מעיר גם למשרד להג"ס כי לנוכח היותו של גוש דן מטרופולין תחבורתית אחת, ספק אם היה מקום לפנו ת רק לכמה מהרשויות המקומיות בו ולחייבן בהכנת תכנית תחבורה, ולפטור למעשה את הרשויות האחרות במטרופולין מהחובות ומהעלויות הכרוכות בכך.
כדי לסייע לרשויות המקומיות בהכנת התכניות ולעודד רשויות שמתגוררים בהן יותר מ- 30,000 תושבים להכין תכניות ביזמתן, ביולי 2010 הפיץ המשרד להג"ס "קול קורא עבור סיוע לרשויות מקומיות להכנת תכנית תחבורתית לצמצום זיהום האוויר" בתחומן.
בקול קורא ציין המשרד כי בשנת 2010 הוא מקציב לנושא מיליון ש"ח, שיתחלקו בין הרשויות המקומיות שיהיו זכאיות לתמיכה, ופירט, בין היתר, את תנאי הסף (כלליים ומקצועיים) ואת אמות המידה לקבלתה.
עוד צוין כי התשלום הראשון בשיעור של 30% מהתמיכה יותנה בהצגת פירוט הנושאים העיקריים שייכללו בתכנית למשרד להג"ס בתוך חודשיים ממועד אישור התמיכה, וכי התשלום השני בשיעור של 70% מהתמיכה יועבר לאחר ביצוען של שתי פעולות מתחייבות בתוך שנה ממועד פרסום הקול קורא, דהיינו עד יולי 2011 : אישור "דוח מסכם של התכנית" בידי מועצת הרשות המקומית והגשת התכנית למשרד להג"ס.
ממסמכים שהמציא המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה עולה כי תשע ערים ביקשו תמיכה כספית להכנת תכניות תחבורה לצמצום זיהום האוויר: חמש מהן נדרשו כאמור להכין תכניות למטרה זו52 , וארבע מהן- נצרת, בית שמש, נתניה וראשון לציון - לא נדרשו לכך.
לאחר מיון שעשה המשרד להג"ס בספטמבר 2010 , הוחלט להעניק לשש ערים תמיכות כספיות להכנת התכניות להפחתת זיהום אוויר מתחבורה.
עד אוקטובר 2013 העביר המשרד להג"ס לערים האמורות סך כולל של .
51 התקופה שנקבעה בסעיף 77 ()א(יג3 .
) לפקודת התעבורה 52 לדברי המשרד להג"ס, "עיריית תל -אביב-יפו קיבלה תמיכה מהמשרד בהיקף של 360 אש"ח לצורך הכנת התכנית כמה שנים לפני פרסום הקול הקורא במסגרת מיזם משותף".
המשרד להגנת הסביבה 1093 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כ- 355,000 ש"ח.
בלוח שלהלן מפורטים התמיכות שאושרו לערים והסכומים שקיבלו בפועל (באלפי ש"ח): לוח 5 תמיכות כספיות להכנת תכניות להפחתת זיהום אוויר מתחבורה .
העיר התמיכה שאושרה הסכום שהועבר שיעור הסכום שהועבר .
* ביולי 2013 ,הודיע המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי עיריית בית שמש זכתה בתמיכה אולם בשלב מאוחר יותר היא החליטה לוותר על הכנת תכנית תחבורה להפחתת זיהום אוויר בתחומה, ולכן התמיכה לא מומשה.
הביקורת העלתה כי אף שעל פי תנאי הקול קורא עד יולי 2011 היו הרשויות המקומיות שזכו בתמיכות אמורות להגיש למשרד להג"ס דוח מסכם של התכניות לאחר אישורו בידי מועצותיהן, לא דרש מהן המשרד לעמוד בתנאי זה, בין היתר מכיוון שרק בתחילת שנת 2012 הנחה אותן כיצד להכין תכניות (ראו להלן), ועד אוקטובר 2013 אישרה רק מועצה אחת (מועצת עיריית פתח תקווה) דוח מסכם של התכנית.