HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
73 ש"ח בשנת 2020 , שיעור הטמנת הפסולת העירונית .
בישראל, שהיא פסולת מעורבת, מכלל הפסולת העירונית בישראל, היה בשנת 2019 .
77% - גבוה בעשרות אחוזים משיעור ההטמנה הממוצע במדינותה- OECD (42% .
להלן בלוח6 נתוני הטמנת פסולת שנאספה ברשויות המקומיות בישראל בשנים2014 - 2019 , .
בתרשים4 תיאור המגמה של שיעור הטמנת הפסולת בישראל לעומת מדינות OECD בשנים אלה .
ובתרשים 5 תיאור השונות בשיעורי הטמנת הפסולת בישראל בשנת2019 במחוזות הגאוגרפיים .
לוח 6: הטמנת פסולת עירונית בישראל, 2014 - 2019 .
2014 2015 2016 2017 2018 2019 .
סה"כ הפסולת העירונית .
בישראל (טונות ) 4,955,262 5,081,651 5,261,411 5,434,653 5,658,206 5,790,647 .
)פסולת לנפש ליום (ק"ג 1.
(טונות) 4,054,054 4,112,909 4,188,841 4,217,051 4,310,997 4,433,349 .
שיעורההטמנה בישראל 82% 81% 80% 78% 76% 77% .
פסולת עירונית 18% 19% 20% 22% 24% 23% .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים תרשים 4 : שיעוריהטמנת פסולת עירונית בישראל לעומת המדינות החברות .
ב- OECD, 2014 - 2019 .
על פי נתוני הלשכה המרכזיתלסטטיסטיקה ועל פי נתוני ה - OECD .
תרשים 5: שיעוריהטמנת פסולת בישראל בחלוקה למחוזות גיאוגרפיים , .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תל-אביבירושלים חיפהמרכז צפוןדרום .
מהנתונים בלוח ובתרשים עולה כי הירידה בשיעור ההטמנה מסך הפסולת המופקת בין .
השנים 2014 ל-2019 הייתה מתונה בלבד 25 והסתכמה בכ -5%.
פסולת בישראל (77% ) כפולים כמעט מהשיעור ה ממוצע במדינות החברות ב - OECD .
(42% ( ), וגדולים כמעט פי שלושה מהשיעור הממוצע במדינות אירופה שבארגון28% .
עוד עלה כי שיעורי ההטמנה בישראל נעים בין 60% במחוז תל אביב עד 89% במחוז .
נתונים אלה מצביעים על כך שהמטרה שעמדה בבסיס קביעת היטל ההטמנה .
והגדלתו לאורך השנים ב- 987% לא התממשה בהפחתה משמעותית של שיעורי ההטמנה .
פעילות הקרן לשמירתהניקיון בתחום הפחתת .
הטמנת הפסולת כפי שעולה מהנתונים שהובאו בלוח 1 במבוא, כספי היטל ההטמנה הם מקור ההכנסה .
העיקרי של הקרן (בשנת 2020 הם היו 91.
להלן בתרשים6 ההכנסות .
השנתיות של הקרן מהיטל ההטמנה, ממועד תחילת הטלתו בשנת 2007 ועד שנת2020 .
25 ,לעניין זה ראו גם: המשרד להגנת הסביבהאסטרטגיה למשק פסולת בר קיימה 2021 - 2030 (דצמבר2020 ,) .
'עמ10 :, שם צוין"במדינת ישראל כ -80% מהפסולת מוטמנת, נתון שלא השתנה באופן משמעותי לפחות ב-20 השנים .
26 יצוין כי במסגרת תוכנית אסטרטגית לטיפול בפסולת משנת2018 נקבע יעד הטמנה של26% לשנת2030 ,.
בשנת 2020 , אושרה תוכנית אסטרטגית חדשה ובה עודכן יעד ההטמנה ל -20% לשנת2030 .
יותר מממוצע שיעור ההטמנה בפועל לשנת 2019 במדינות ה- OECD .
ראו להלן בפרק "תוכניות לטיפול בפסולת .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים תרשים 6: הכנסותהקרן מהיטל ההטמנה , 2007 - 202027 )(במיליוני ש"ח .
מהתרשים עולה כי בשנים 200828 עד2020 עלוהכנסות הקרן מהיטל ההטמנה בכ- .
נתונים אלה משקפים בעיקר את העלייה בתעריף היטל ההטמנה ואת .
הירידה המתונה בשיעורי ההטמנה.
החוק קבע כי כספי היטל ההטמנה שיתקבלו בקרן ישמשו לפיתוח, הקמה וייעול של .
אמצעים חלופיים להטמנת פסולת שפגיעתם בסביבה פחותה מזו של ההטמנה, ולעידוד .
השימוש בהם (להלן - מטרות פיתוח).
בתנאים שהוגדרו בחוק, ניתן להשתמש ביתרה .
שהצטברה מכספי היטל ההטמנה29 למטרות נוספות שנקבעו, ובכלל זה: שיקום אתרים .
לסילוק פסולת, טיפול במפגעי אסבסט, פעולות חינוך והסברה לשמירה על איכות נאותה .
של הסביבה וטיפול במפגעי פסולת וסיוע לרשויות מקומיות בטיפול בפ סולת (להלן - .
27 הכנסות שהתקבלו במזומן, לפי נתונים ממערכת מרכב"ה.
יצוין כי בדוחות הכספיים של הקרן הנתונים מוצגים על .
בסיס מצטבר ולא על בסיס מזומן, בהתאם לכללי הדיווח בדוחות כספיים.
28 הכנסות מהיטל ההטמנה החלו להתקבל במחצית השנייה של שנת2007.
29 עד35% מכספי היטל ההטמנה שהתקבלו באותה שנה, נכון לתקופת הביקורת, מכוח הוראת שעה מאוגוסט2013 .
שהעלתה את מגבלת המימון מ -25% עד לתקרה של 35% וכפי שהוארכה מעת לעת ועתידה לפקוע .
22 , אם לא תוארך פעם נוספת; חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה), התשע"ג-2013 וחוק שמירת הניקיון .
(הוראת שעה) (תיקון מס' 2 ), התשפ"א-2021 .
להלןבלוחות 7 ו-8 נתונים על פעילות הקרן בשנים2007 - 2019 , על פי המטרות שהוגדרו .
לוח 7 : ,התשלומים המצטברים מחשבון היטל ההטמנה 2007 - 201930 .
הסכום(במיליוני ש"ח) השיעור מתוך .
תשלומים למטרות פיתוח 1,048.
תשלומים למטרות נוספות 477.
סה"כ תשלומים מחשבון היטל ההטמנה 1,525.
7% מסך התשלומים שבוצעו בפועל מהקרן עד סוף שנת 2019 הם תשלומים שנועדו .
למטרות פיתוח, הקמה וייעול של אמצעים חלופיים להטמנת פסולת ולעידוד השימוש בהם , .
3% הם תשלומים למטרות הנוספות (חינוך והסברה, טיפול בפסולת, טיפול במפגעי .
אסבסט, שיקום אתרי פסולת).
לוח 8: ניצול תקבולי היטל ההטמנה, 2007 - 2019 .
תקבולים מהיטלההטמנה (במיליוני ש"ח) 4,135.
תשלומים מחשבון היטל ההטמנה ( ב מיליוני ש"ח) 1,525.
ניצול התקבולים (שיעור התשלומים מהתקבולים) 36.
מלוח8 עולה כיהיה ניצול חלקי של הכספים שהתקבלו בקרן לצורך הגשמת .
מטרותיה בתחום הטמנת הפסולת , וכי שיעור הביצוע המצטבר בחשבון היטל .
ההטמנה משנת 2007 עד ליום 31.
בלבד בהתאם להנחיית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשרד להג"ס משנת 2007 , תשלומי .
היטל ההטמנה מאתרי הטמנה הנמצאים באיו"ש ( אזור יהודה ושומרון) ישמשו לצורכי האזור .
להלן בלוח 9 נתונים על השימוש בתקבולים מהיטל הטמנה באיו"ש לעומת השימוש .
בתקבולים מאתרי הטמנת פסולת בתחומי הקו הירוק.
30 ב-2020 ניתנו באופן חד-פעמי מענקים בסך כ -198 מיליון ש"חבהתאם לחוק שמירת הניקיון (הוראת שעה - נגיף .
הקורונה החדש) (מענק לרשויות המקומיות), התש"ף-2020 .
לכן הלוח אינו כולל את נתוני שנה זו .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים לוח 9: התקבולים והתשלומים בחשבון היטל ההטמנה באיו"ש ובתחומי .
הקו הירוק, 2007 - 2019 .
תקבולים 2007 - 2019 )(במיליוני ש"ח 352.
תשלומים 2007 - 2019 )(במיליוני ש"ח 77.
שיעור תשלומים מתקבולים (שיעור הביצוע) 22% 38.
מהנתונים עולה כי שיעור הביצוע בתחומי איו"ש הוא כמחצית משיעור הביצוע .
בתחומי הקו הירוק (כ-22% לעומת כ-38% .
מומלץ כי הנהלת הקרן והמשרד להג"ס יבחנו את הסיבות לכך שבאיו"ש השימוש .
בכספי היטל ההטמנה למטרות שנקבעו בחוק שמירת הניקיון נמוך מהשימוש בכלל .
כספי ההיטל (שאף הוא שימוש חלקי) ויגבשו תוכנית למימוש היתרות .
משרד מבקר המדינה בדק את ביצוע התקציבים של פרויקטים בהיקף של יותר מ-6 מיליון .
ש"ח שאישרה הנהלת הקרן בשנת 2017 מחשבון היטל ההטמנה.
הנתונים, בלוח 10 להלן נכללים נתונים בגין תקציבים שאושרו ב -2017 עבור השנים .
2017 - 2021 והתשלומים בגינם באותה תקופה.
לוח10: ביצוע תקציבים של פרויקטים בהיקף של 6 מיליוני ש"ח ומעלה .
שאושרו בהנהלת הקרן ב- 2017 עבור פרויקטים שיועדו למטרות פיתוח .
ומטרות נוספות בתחום הטיפול בפסולת (ביצוע עד סוף שנת 2021 ) .
)(במיליוני ש"ח התשלומים .
שנת 2021) שיעור הביצוע .
קול קורא יחידות סביבתיות 60 37.
חשבונאית והנדסית 10 6.
תמיכה בריסוק גזם למטעים 6 6 - 100.
תוכניות אגף החינוך- .
העברה למשרד החינוך 10.
קול קוראחינוך סביבתי .
יחידה לטיפול בזיהום חוצה .
שיקום פארק אריאל שרון 10 - 10 0.
עידוד המיחזור והטיפול .
בפסולת (אשכולות בצפון) 79.
פינוי ומיון של פסולת .
ממוחזרת שאינה אריזות 65 2.
שדרות ועוטף עזה- קידום .
מיחזור והפחתת פסולת .
שדרות ועוטף עזה- אכיפה, .
הסרת פסולת אסבסט בגליל 9 4.
הוחזרה לקרן פרויקט זה .
הסרת פסולת אסבסט בגליל .
31 בחלק מהפרויקטים התקציב אושר לתקופה קצרה יותר.
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים הפרויקט התקציב .
בשכונות הערביות בירושלים 105.
הסרת גגות אסבסט בעוטף .
שימוש בגומי ממוחזר המופק .
עידוד השימוש בגומי ממוחזר 10.
יועצים לתוכניות סטטוטוריות .
למתקני השבת אנרגייה 6.
על פי נתוני המשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים עולה ששיעור הביצוע הממוצע של התקציבים הגדולים מ-6 מיליון ש"ח .
שהקצתה הקרן לפרויקטים בתחום הפחתת הטמנת הפסולת בישראל ב-2017 , ושיועדו .
לביצוע בשנים 2017 - 2021 , היה כ-34% .
ב-11 פרויקטיםשיעור הביצוע היה נמוך מ- .
50% ;ובגין 4 מה-11 לא בוצע תשלום כלל עד 31.
21 ;4 פרויקטים מבין ה-20 בוצעו .
נתונים אלה יש לראות על רקע העודף המצטבר בקרן, שנכון ל - 31.
בחלוף14 שנים מהטלת היטל ההטמנה, שנועד לעודד את ההפחתה של היקף הטמנת .
הפסולת בקרקע ואף שגובה ההיטל עלה במאות אחוזים בתקופה זו, נמצא כי ההטמנה .
היא עדיין השיטה הנפוצה בישראל לטיפול בפסולת בהשוואה לשיטות החלופיות .
והידידותיות יותר לסביבה (כגון מיחזור).
כן נמצא כי היקף הטמנת הפסולת העירונית .
בישראל גבוה כמעט פי שניים מהיקף ההטמנה במדינות ה- OECD .
הניקיון, אשר אחת ממטרותיה הראשיות היא לפעול להפחתת הטמנת הפסולת בישראל .
ולעודד את השימוש בשיטות החלופיות לטיפול בפסולת, נוצלו באופן חלקי ( 36.
על אף העלייה המתמדת בהכנסות הקרן.
על כן בשנת 2020 הצטברו בה כספים עודפים .
32 שיעור הביצוע חושב לאחר שהופחת מסך התקציב שאושר סכום של 4.
4 מיליון ש"ח, שהוחזרו לקרן בגין פרויקט .
ההיקף הגדול של הטמנת הפסולת בישראל(כ-4.
4 מיליון טונות פסולת עירונית בשנת .
2019 ) והניצול החלקי של כספי הקרן מחייבים התמודדות עם בעיות אפשריות אשר .
יכולות להסביר את המצב שנוצר, ובהן חוסר פעילות מספקת של הקרן; השקעת כספי .
הקרן בפרויקטים שאינם אפקטיביים להשגת המטרה; חסמים בהוצאה לפועל של .
פרויקטים שמתקצבת הקרן, שאינם מאפשרים את ניצולה האפקטיבי למימוש יעדיה .
בנושא; וחוסר אפקטיביות של מנגנון הטלת היטל ההטמנה לשם הפחתת הטמנת פסולת .
מומלץ כי המשרד להג"ס, שבמסגרתו מנוהלת הקרן, והנהלת הקרן יקיימו בחינה מקיפה .
כדי לרדת לשורש העניין בנוגע לגורמים שהביאו לידי ניצול חלקי בשיעור של 36.
כספיה והיווצרות העודף המצטבר הניכר של יותר מ-3.
2 מיליארד ש"ח, אשר מנעו ממנה .
כמו כן מומלץ לבחון את האפקטיביות של פעילות הקרן; את .
אפקטיביות מנגנון הטלת היטל ההטמנה כתמריץ שלילי להטמנת פסולת בקרקע ואת .
הסיבות לירידה המתונה בשיעור ההטמנה ב -14 השנים שחלפו מאז הוטל לראשונה היטל .
ההטמנה על פי חוק, וזאת בהינתן שהיה קיים לאורך שנים תקציב זמין לעניין.
בחינה זו, מומלץ כי המשרד להג"ס והנהלת הקרן יפעלו למימוש יתרות הקרן בדרך .
שתביא לצמצום הפסולת המוטמנת ולעמידה ביעדי הקמת הקרן.
יישקל הצורך בביצוע שינויים והתאמות בפעילות הקרן אשר באמצעותם ניתן יהיה לתמרץ .
את הרשויות המקומיות - יצרניות הפסולת העירונית - לצמצם את ההטמנה ולהגביר את .
השימוש בשיטות חלופיות לטיפול בפסולת ; יאושרו תקציבים לפרויקטים ברי מ ימוש .
ותתבצע בקרה שוטפת על התקדמותם בהתאם לאבני דרך מוגדרות וכן תישקל הגברת .
עוד מומלץ כי מתווה הפעולה יגובש בראי מוקדי הפסולת הקיימים .
במדינה ובהתאם לשיעורי ההטמנה של הרשויות המקומיות השונות.
התוכניות לטיפול בפסולת .
על פי נוהלי הקרן, על הנהלת הקרן להכין תוכנית פעולה רב -שנתית.
משאבים בקידום חלופות להטמנה ובצמצום הטמנת הפסולת בקרקע, יש בה כדי לחזק את .
יכולת המשרד להג"ס, בסיוע כספי הקרן, להשיג יעד זה.
בעשור האחרון יזם המשרד להג "ס .
כמה תוכניות רב -שנתיות בת חום הטיפול בפסולת לצורך קידומן באמצעות הקרן לשמירת .
להלן פירוט היוזמות: .
פרויקט הפרדה במקור של פסולת ביתית ברשויות .
בשנת 2010 פרסם המשרד להג"ס תוכנית סיוע לרשויות מקומיות אשר יקדימו לעבור להפרדת .
פסולת בבתי התושבים לשני זרמים - פסולת רטובה אורגנית ל פח חום ופסולת יבשה לפח ירוק .
- ולהעברתן בהובלה נפרדת למתקנים ייעודיים לטיפול בפסולת מופרדת.
מטרת התוכנית הי י תה להפחית את כמויות הפסולת המוטמנות בקרקע.
333 מיליון ש"ח ל-30 רשויות מקומיות לצורך השתתפות בעלויות הרכש וההתקשרויות שלהן .
במסגרת פרויקט ההפרדה במקור.
ב-2012 פרסם המשרד תוכנית סיוע נוספת בתחום הפרדת .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים הפסולת העירונית במקור, שבמסגרתה הקצתה הקרן ל-20 רשויות מקומיות154 מיליון ש"ח .
(להלן יחד - פרויקט ההפרדה במקור).
יצוין כי בדוח מבקר המדינה משנת 2016 על פרויקט ההפרדה במקור שלפסולת ביתית ברשויות .
המקומיות 33 נכתב כי לא הושגה בעקבות פרויקט זה התקדמות ממשית בהפחתת כמויות .
התוכנית האסטרטגית לטיפול בפסולת לשנים 2018 .
בדצמבר2017 אישר השר להגנת הסביבה תוכנית אסטרטגית לטיפול בפסולת לשנים .
2018 - 2030 שהכינו גורמי המקצוע במשרד (להלן - התוכנית האסטרטגית, או התוכנית .
התוכנית נועדה לצמצם את הטמנת הפסולת בקרקע ולהפחית זיהומים .
וסיכונים סביבתיים שנובעים מכך.
היעד שנקבע בה הוא צמצום ההטמנה עד שיעור של 26% .
בינואר2018 אישרה הנהלת הקרן מסגרת תקציב בסך 3.
99 מיליארד ש"ח לתוכנית אסטרטגית .
זו, המותנה ב"קיום מקורות תקציביים בעת היישום".
להלן בלוח 11 :פירוט סעיפי תקציב זה .
לוח 11: תקציב התוכנית האסטרטגית מ- 2018 .
הסעיף התקציב (במיליוני ש"ח) .
הקמת מתקני השבת אנרגייה 2,800 .
הקמת מתקני מיון 240 .
תמיכהבהליך המיון 150 .
הקמת מתקני טיפול ביולוגיים 400 .
מסגרת התקציב לתוכנית זו כללה: (א) הקמת שלושה מתקנים להשבת אנרגייה 34 בפריסה .
05 מיליארד ש"ח, והקרן תתמוך בעד85% מהעלות; (ב) הקמת .
שישה מתקני מיון חדשים ומתקדמים.
עלות כל מתקן כ-100 מיליון ש"ח, והקרן תתמוך בעד .
33 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2016 ), "פרויקט הפרדה במקור של פסולת ביתית ברשויות .
34 השבת אנרגייה היא, כאמור, שיטה לטיפול בפסולת, בה משתמשים בפסולת כאמצעי להפקת אנרגייה.
40% מכך וכן תתמוך בהליך המיון במתקנים קיימים ובמתקנים חדשים שיוקמו; (ג) הקמת .
ארבעה מתקני טיפ ול בחומר פריק ביולוגי.
עלות כל מתקן כ-250 מיליון ש"ח, והקרן תתמוך בעד .
מהעלות; (ד) תמיכה בהקמה ותפעול של אשכולות רשויות מקומיות לניהול פסולת אזורי .
להלן בלוח 12 נתונים על מקורות המימון של התוכנית האסטרטגית מ-2018 , שהכין אשכול .
שלטון מקומי, חינוך וקהילה במשרד להג"ס בינואר 2018: .
לוח12: המקורות למימון התוכנית האסטרטגית מ- 2018 )(במיליוני ש"ח .
יתרת הפתיחה של הקרן, 1.
,ההכנסות הצפויות2017 - 2030 4,938.
ההקצאות שאושרו בעבר ( 2,836.
סה"כ מקורות נטו 3,721.
עלותהתוכנית האסטרטגית שאושרה בהנהלת הקרן ( 3,990 ) .
מהנתונים עולה כי בעת אישור התקציב לתוכנית האסטרטגית נאמד הגירעון הצפוי של הקרן .
לשנת 2030 עם השלמת ביצוע התוכנית בכ-269 מיליוני ש"ח.
יצוין כיבמאי 2018 אישרה הנהלת .
הקרן את הגדלת מסגרת תקציב התוכנית האסטרטגית ב -150 מיליון ש"ח לתמיכה נוספת .
בהפעלת מתקני מיון לפסולת, כך שהגירעון של הקרן צפוי היה לגדול ולעמוד על 418.
ש"ח עם השלמת התוכנית בשנת 2030 .
אומנם בעת אישור התקציב לתוכנית האסטרטגית לטיפול בפסולת מ-2018 הוא הותנה .
בקיום מקורות תקציביים בעת היישום; אולם עולה כי הנהלת הקרן אישרה תקציב זה .
בנסיבות שבהן מלכתחילה הצפי להכנסות הקרן בשנים הרלוונטיות היה נמוך מהתקציב .
המאושר, ומכאן שהתוכנית אושרה ללא כיסוי תקציבי מלא למימושה, דבר שעלול היה .
לגרום לכך שלא תמומש במלואה או שתמומש תוך חריגה וגירעון תקציבי.
הגירעון במימון התוכנית התעדכן בהמשך אותה שנה לכ-419 מיליון ש"ח, עם אישור .
תוספת תקציבית לתוכנית.
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים מהפרוטוקולים של דיונ י הנהלת הקרן עולה שהיא לא דנה בגירעון הצפוי מאישור .
התוכנית האסטרטגית ובהשפעתו על מידת מימושה.
נוכח מחויבותו של משרד ממשלתי .
לפעול במסגרת התקציב שעומד לרשותו ולהתאים את פעילותו למסגרת התקציבית .
הצפויה, ראוי היה כי לפני אישור התקציב לתוכנית תדון הנהלת הקרן בהשלכות .
האפשריות של אישור תקציב גירעוני לתוכנית אסטרטגית ארוכת טווח על פעילות הקרן, .
ותתאים את החלטותיה בעניין בהתאם לצורך.
להלן בלוח 13 נתונים על הביצוע של התוכנית האסטרטגית נכון ליום 31.
לוח13: נתוני ביצוע התוכנית האסטרטגית מ- 2018 )(במיליוני ש"ח .
הקמת מתקני מיון 240 19.
תמיכה בהליך המיון 300 63.
ביולוגיים 400 _ _ 400 .
תמיכה באשכולות 400 _ _ 400 .
20 שולם על חשבון התקציב של התוכנית האסטרטגית מ-2018 .
4 מיליוני ש"ח, שהם כ -2% מתקציבה.
עוד עולה כי הת וכנית לא .
מומשה, למעט מימוש חלקי בתחום המיון.
אסטרטגיה למשק פסולת בר קיימה 2021 - 2030 .
באוגוסט2020 פנה מנכ"ל המשרד להג"ס ויו"ר הנהלת הקרן לחברי ההנהלה בדרישה לעצור .
את ההתקשרויות להקמת מתקני השבת אנרגייה שק ודמו בהמשך לתוכנית האסטרטגית מ- .
", וזאת עד קבלת "מידע כלכלי על המתקנים המתוכננים בישיבת הנהלה בעניין זה 35 .
35 ישיבת הנהלת הקרן באפריל2021.
הדגיש המנכ"ל : "משק הפסולת בישראל נמצא היום במשבר.
אם נמשיך במדיניות הקיימת, לא .
נוכל להשיג את היעד שקבעה הקרן ב-2017 ,26% הטמנה בלבד ב-2030.
הנוכחית מבוססת בעיקרה על השבת אנרגייה מפסולת.
מעט מדי הפרדה במקור ויותר מדי .
אם נמשיך במדיניות זו בתוספת גידול האוכלוסייה ועלייה ברמת החיים, נגיע .
לפיכך, נדרש שינוי מדיניות בטיפול בפסולת כשהחזון הוא כלכלה מעגלית .
- שימוש יעיל יותר במשאבים וצמצום כמות הפסולת המוטמנת תוך שאיפה למחזור מקסימאלי .
של חומרי הגלם, תוך צמצום ההשפעות הסביבתיות לאורך כל תהליך הטיפול בפסולת".
בדצמבר 2020 הוגש לשרה להגנת הסביבה מסמך "אסטרטגיה למשק פסולת בר קיימא .
2021 - 2030 , מעבר לכלכלה מעגלית בשנת 2050 " (להלן- התוכנית האסטרטגית החדשה) 36 , .
שהכינו גורמי מקצוע במשרד להג"ס בעקבות החלטתה להובילרפורמה מקיפה במשק הפסול ת .
תוך הצבת יעד של הפחתת הטמנת הפסולת ל-20% מסך הפסולת העירונית המופקתעד שנת .
2030 ; כפי שמוצגבתרשים 7 :להלן .
תרשים 7: יעדיהתוכנית האסטרטגית החדשה לשנת 2030 .
על פיהמשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
המשרד להג"ס סבר בעת הגשת התוכנית האסטרטגית החדשה כי החסרונות בשתי התוכניות .
הקודמות לטיפול בפסולת שהוכנו בעשור האחרון הם כדלקמן: (א) פרויקט ההפרדה במקור .
מ-2010 התמקד בהפרדה במקור של הפסולת האורגנית; (ב) התוכנית האסטרטגית מ -2018 .
התמקדה בהשבת אנרג ייה מפסולת על ידי שריפ תה, ו לא נתנה מענה שלם לטיפול בחומר .
האורגני, שהוא חלק הארי בהרכב הפסולת הישראלי.
לכן בגיבוש אסטרטגיה חדשה לטיפול .
בפסולת הביא המשרד בחשבון את המידע והתובנות שהצטברו מתהליכים קודמים, וזאת לצד .
התמקדות במעבר לכלכלה מעגלית כיעד ארוך טווח.
למימוש התוכנית האסטרטגית החדשה אישרה הקרן מסגרת תקציבית בסך 4,775 ,מיליוני ש"ח .
על פי הפירוט בלוח 14 :להלן .
36 התוכנית האסטרטגית החדשה פורסמה באפריל2021.
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים לוח 14: תקציב התוכנית האסטרטגית החדשה(במיליוני ש"ח ) .
להלן נתונים על המקורות למימון התוכנית: .
לוח 15 : המקורות למימון תקציבהתוכני ת האסטרטגית החדשה .
היתרה בקרן 37 ,בתוספת ההכנסות הצפויות2021 - 2030 6,448 .
יתרתההתחייבויות שניתנו ( 1,616 ) .
מימוש התוכנית האסטרטגית כרוך בתפיסת שטחים והקמת מתקנים לטיפול בפסולת ועל כן .
כפוף להליכי אישור של תוכניות מפורטות במוסדות התכנון.
לפיכך, נדרש תיאום בין התוכנית .
האסטרטגית לבין תוכניות מאושרות למקרקעין לפי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 .
רקע זה, בנובמבר 2021 הציג המשרד להג"ס למועצה הארצית לתכנון ולבנייה מתווה פעולה .
ליישום התוכנית האסטרטגית החדשה בטווחי הזמן הקצר, הבינוני והארוך.
הזמן הקצר והבינוני המדיניות לא תיושם עדיין במלואה, נוכח העובדה שיישום האסטרטגיה תלוי .
בהקמת מתקני תשתית אשר תכנונם והקמתם אורכים זמן, מתווה הפעולה שהציג המשרד .
להג"ס כלל פתרונות מוצעים להגדלת נפח הטמנה זמין.
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה סברה .
כי "לוחות הזמנים המוצעים במתווה הפעולה ליישום המדיניות אינם ריאליים, בין היתר בשים לב .
להליכים הסטטוטוריים ".
לפיכך הנחתה המועצה את המשרד להג"ס, בסיוע מינהל התכנון .
"לבחון את ההליכים הסטטוטוריים הנדרשים, ואת לוחות הזמנים הנדרשים לקידומם.
ליישם את המדינית המוצעת, במיוחד בטווח זמן קצר".
להלן תרשים מסכם ובו שלוש התוכניות המרכזיות לטיפול בפסולת עירונית שיזם המשרד להג"ס .
בשנים 2010 - 2020 : .
37 יתרה שמקורה בעודף התקציבי שהצטבר בקרן עד לסוף שנת2020 .
)הסכום (במיליוני ש"ח הסעיף .
1,876 הקמת מתקני מיון .
599 תמיכה בהפעלת מתקנים .
851 )הטמעה (תשתיות הפרדה במקור וקומפוסטציה ביתית .
249 פעולות חינוך והסברה .
תרשים8: ,התוכניות לטיפול בפסולת 2010 , 2018 ו- 2020 .
יצוין כי ה- OECD פרסם ב-2006 המלצות לאופן ניהול כספים ציבוריים למטרות סביבתיות38, .
:ובהן נקיטת צעדים שיבטיחו כי הפרויקטים המתוקצבים יועילו להגנה על הסביבה; בחירת הפרויקטים בהתאם לסדרי עדיפויות ובחינת עלות מול תועלת; בחינה תקופתית של ביצועי הפרויקטים הסביבתיים כדי להעריך אם הושגו המטרות .
שנקבעו ואם יש צורך להמשיך בביצוע הפרויקטים; שקיפות והנגשת המידע על הפרויקטים לציבור ולמי שאחראי לפיקוח עליהם; הבחנה ברורה בין פעילות וסמכות של קובעי המדיניות, אשר תפקידם להתוות מדיניות, .
לתכנן ולפקח, ובין ניהול שוטף ויישום תוכניות - תחומים אשר באחריותה של הנהלה בדרג .
באופן זה אפשר למנוע לחצים פוליטיים לקידום פרויקטים מסוימים.
המלצות ה- OECD היו בסיס למסמך המלצות פנימי שגיבש אשכול תכנון מדיניות ואסטרטגיה .
במשרד להג"ס לעניין שכלול פעולות הקרן לקראת גיבוש ה תוכנית האסטרטגית החדשה .
לטיפול בפסולת בשנת 2020 , ובהן הפרדת הקרן מהמשרדלהג"ס, קביעת תוכנית רב-שנתית .
הכוללת מדדי ביצוע והגברת שקיפות פעילות הקרן לציבור.
יצוין שמסמך ההמלצות הפנימי של אשכול תכנון מדיניות ואסטרטגיה, לרבות המלצות .
ה- OECD, לא נכלל בתוכנית האסטרטגית הסופית שאושרה בכל הנוגע לפעילות הקרן.
38 Recommendation of the Council on Good Practices for Public Environmental Expenditure Management, 8 June .
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב הכנת תוכנית אסטרטגית רב-שנתית לטיפול בפסולת .
בישראל וממליץ למשרד להגנת הסביבה לפעול ל יישומה, לנוכח שיעורי הטמנת הפסולת .
הגבוהים בישראל ( 77% ) ולנוכח הפער הגדול שעליו יש לגשר כדי לממש את יעד .
ההטמנה שנקבע בתוכנית האסטרטגית (20% עד שנת2030 ).
בהינתן אלה, מתחייב אף .
שהמשרד להג"ס יבחן את הסיכונים הפוטנציאליים העלולים לפגוע בהצלחת יישום .
התוכנית, יגבש מתווה פעולה מפורט וריאלי ליישומה ויטמיע הסדרי בקרה על התקדמותה .
מומלץ כי המשרד להג"ס יבחן הטמעה של עקרונות ה - OECD בכל הנוגע .
לשימוש בקרן לצורך קידום יעדי התוכנית האסטרטגית.
יצוין כי תוכנית אסטרטגית רב- .
שנתית מטבעה נועדה להבנות תהליכים ארוכי טווח; שינויים תכופים ומהותיים בה, כפי .
שנעשו בתוך שנתיים מאישור התוכנית האסטרטגית הקודמת לטיפול בפסולת מ-2018 , .
עלולים להוריד לטמיון השקעות וצעדים להשגת היעד שכבר בוצעו.
על כן, ובראייה צופה .
פני עת יד, מומלץ כי שינויים נוספים בתוכנית, אם יידרשו, יתבצעו בין היתר על סמך .
שקלול העלות מול התועלת בשינויים אלה והנעת כיווני פעולה חדשים והשלכות הדבר .
על מימוש יעדים ולוח הזמנים שנקבע להשגתם.
המבנה הארגוני לניהול הקרן .
כאמור, הקרן הוקמה כדי ליצור מסגרת כספית ייעודית לקידום מטרות סביבתיות שהוגדרו בחוק .
בהנהלת הקרן שבעה חברים, כולל מנכ"ל המשרד להג"ס, שהוא גם יו"ר הנהלת הקרן.
החלטותיה מיושמות באמצעות ועדת תמיכות וועדת מכרזים של הקרן, וכן על ידי האגף לטיפול .
בפסולת באשכול שלטון מקומי במשרד להג"ס.
אגף זה עוסק בנושאים הקשורים לטיפול .
בפסולת, ובהם מיחזור והשבה, מטמנות ותחנות מעבר.
הוא מקדם את הטיפול בנושא הפסולת .
באמצעות קידום חקיקה וקידום תוכניות מחוזיות וארציות להפחתה במקור של פסולת, מיחזור, .
הפקת אנרגייה מפסולת והטמנה.
האגף מכין קולות קוראים ומכרזים בנושאים שאישרה הנהלת .
הקרן ומוציא אותם לפועל לאחר אישור הוועדה הרלוונטית.
החלופות למבנה הארגוני לניהול כספי הקרן ולניהול .
בשנת 2016 ולאחר מכן שוב ב-2018 בחן המשרד להג"ס כמה חלופות למבנה ניהולי מיטבי של .
הקרן לשמירת הניקיון; זאת לנוכח הביצוע הנמוך בתקציבי הקרן, ובמטרה להגדיל את היכולת .
לבצע את החלטות הקרן ולסייע בקידום מימוש התוכנית האסטרטגית מ-2018 .
החלופות שבחן המשרד להג"ס היו: הקמת רשות סטטוטורית לניהול ענף הפסולת בישראל; .
הקמת חברה ממשלתית לניהול הפסולת בישראל; והפיכת האגף לטיפול בפסולת שבמשרד .
להג"ס ליחידת סמך שתקבל את כל הסמכויות לניהול משק הפסולת.
בביקורת עלה כי אף שהמשרד להג"ס בחן את המבנה הניהולי של הקרן אל מול .
החלופות המבניות ב-2016 , ולאחר מכן ב-2018 , לנוכח אי-מיצוי פעילות הקרן, תהליך זה .
לא הבשיל לכדי החלטה של הנהלת המשרד והנהלת הקרן לגבי המבנה המיטבי של .
באוגוסט 2021 , מועד סיום הביקורת, מסר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי באותו חודש .
התקיים דיון על חלופות לניהול הקרן בראשות מנכ"לית המשרד; וכי בדיון סוכם לפנות לחברה .
חיצונית כדי "שתבחן היבטים נוספים של החלופות (כלכליים וארגוניים) ובשילוב ההיבטים .
המשפטיים תומלץ חלופה נבחרת ויונח הבסיס ליישומה".
חלופות נוספות לניהול פעילות הקרן .
בנובמבר 2018 החליטה הנהלת הקרן להתקשר עם חברה מנהלת אשר תיבחר במכרז, כדי שזו .
תסייע בהוצאתן לפועל של החלטות הקרן כחלופה לביצוע פעולות אלה על ידי עובדי המשרד .
החלטה זו התקבלה במטרה "להגדיל את יכולת ביצוע החלטות הקרן, לסייע לרשויות .
המקומיות לממש את התקציבים שאושרו ולסייע בקידום התוכנית האסטרטגית לטיפול בפסולת .
לצורך כך אישרה הנהלת הקרן תקציב בסך 5 .
לקראת מאי 2020 , וטרם פרסום המכרז האמור, החליטה הנהלת הקרן לפעול להכרזה על .
החברה לשירותי איכות הסביבה בע"מ39 כזרוע ביצוע ליישום מטרות הקרן, זאת כחלופה (מלאה .
או חלקית) להסתייעות הקרן בחברה מנהלת שעליה הוחלט בנובמבר 2018 .
עניין הכרזת החברה לשירותי איכות הסביבה כזרוע ביצוע של הקרן לא קודם בסופו של דבר, .
לנוכח עמדת הלשכה המשפטית של המשרד להג"ס בדבר ניגוד עניינים פוטנציאלי של החברה, .
בין פעילותה כזרוע ביצוע של הקרן ובין פעילותה האחרת.
לנוכח שיעורי הטמנת הפסולת העירונית הגבוהים בישראל מצד אחד( 77% ), והניצול .
הנמוך של כספי הקרן מצד שני( 36.
9% ), מומלץ כי המשרד להג"ס ישלים את בחינת .
החלופות לניהול כספי הקרן ולניהול משק הפסולת בישראל, ויקבל החלטה בדבר .
החלופה המיטבית שתיתן את המענה המתאים ביותר לקידום יעיל של מטרות הקרן.
בבואו לבחור מבין החלופות מומלץ שהמשרד להג"ס יביא בחשבון גם את העקרונות .
שגיבש ה- OECD בנושא ניהול קרנות סביבתיות40 .
39 חברה ממשלתית המטפלת בכל הפסולות המסוכנות המיוצרות בישראל, ומספקת לתעשייה, מכוני המחקר, .
המעבדות ובעלי העסקים מגוון רחב של פתרונות ושירותים בתחום איכות הסביבה, ו בהם ניהול פסולות כולל, ייצוא .
פסולות, שירותי מעבדה אנליטית וניטור סביבתי ותעסוקתי.
40 ראו בפרק "אסטרטגיה למשק פסולת בר קיימה2021 - 2030.
הקרן לשמירת הניקיון- היבטים כספיים דיווחים על פעילות הקרן, בקרות ובחינת .
בחוק שמירת הניקיון, בתקנות שהותקנו על פיו ובנוהלי הקרן הוגדרו תהליכים המאפשרים בקרה .
על פעילות הקרן, שהיא מקור תקציבי נרחב לקידום נושאים סביבתיים המוגדרים בחוק.
בחינת האפקטיביות ופיתוח מדדי תוצאה .
בקרה ומעקב נועדו לשפר את יעילות הביצוע ולהבטיח עמידה ביעדים ובמטרות.
תוצאה מספקת כלי שיטתי ואפקטיבי להערכת מימוש המדיניות, מסייעת בתהליכ י קבלת .
ההחלטות ומאפשרת לשדרג את יכולות המעקב אחריהן והבקרה על ביצוען 41.
בהתאם לחוק42 , על הנהלת הקרן לדווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת על יישום .
מטרות הקרן אחת לשישה חודשים.
בביקורת נמצא כי הקרן אינה בודקת את אפקטיביות פעולותיה ואינה בודקת האם - ובאיזו .
מידה - הקצאת משאבי הקרן קידמה לאורך שנים את מטרותיה שנקבעו בחוק.
דוחות הפעילות לשנים 2018 - 2020 שהגישה הנהלת הקרן לוועדת הפנים והגנת הסביבה .
של הכנסת העלתה כי הם לא כללו מידע על תרומת המשאבים שהקרן השקיעה להשגת .
מומלץ כי הנהלת הקרן תבחן באופן שוטף את אפקטיביות פעילותה באמצעות קביעה, .
בעת הקצאת כספים לפרויקט, של מדדי תוצאה סביבתיים הנגזרים ממטרות הקרן .
שיאפשרו לה לעקוב אחר מידת הצלחתה בהשגת יעדיה.
בחינה כאמור תאפשר לה .
לשקול בקשות חדשות להקצאות מכספי הקרן, בין היתר בהתבסס על ניסיון העבר.
כן, מומלץ כי מידע זה ייכלל בדוחות החצי-שנתיים שעל הנהלת הקרן להגיש לוועדת .
הפנים והגנת הסביבה של הכנסת; דבר שיגביר את שקיפות פעילות הקרן ויאפשר בקרה .
אפקטיבית על אופן התנהלותה ועל יעילותה לצורך השגת מטרותיה.
כי הדיווחים לוועדת הפנים והגנת הס ביבה של הכנסת יכללו מידע על עמידה ביעדי .
התוכנית האסטרטגית החדשה שאושרה בשנת 2020 , לצורך בקרה של הוועדה אחר .
בהתאם לתקן חשבונאות ממשלתי43 , מגזר הוא "פעילות ניתנת להבחנה או קבוצת פעילויות .
ניתנות להבחנה של ישות, שלגביהן יהיה זה נאות לתת דיווח נפרד בדבר מידע כספי".