HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל החוץ למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , ביןהשאר, כי "מסרי ההסברה שהוכנו מבעוד מועד והופצו במהלך "עופרת יצוקה" ע"י משה"ח ]משרד החוץ [מיועדים בעיקרם לכלל קהלי היעד בעולם.
נגישותה של מדינת ישראל ובכלל זה משה"ח לציבור וקהלי היעד בעולם הערבי הינה מצומצמת.
בשל כך הותאמו המסרים לקהלי היעד הערביים ע" י הדוברים עצמם בארץ ובנציגויות בעולם הערבי לפני ובמהלך העבודה עם נציגי התקשורת הערבית".
במהלך מבצע "עופרת יצוקה" גבר מאוד הביקוש לראיונות בתקשורת הערבית, וממלא מקום ראש המחלקה העניק לתקשורת ערבית כ-200 ראיונות בערבית ספרותית, תוך תיאום יו ם-יומי ושוטף עם דובר רא ש הממשלה לתקשורת זרה, עם דובר משרד החוץ ועם ראש " דסק לתקשורת ערבית" בתחום תב"ל שבחטיבת דו"ץ.
במסמך לסיכום תפקידו של ממלא מקום ראש המחלקה לתקשורת ערבית מפברואר 2009 נכתב, בין השאר, כי "בדרגים של משרד [ הבכירים ביותרהחוץ ] אין הבנה אמיתית לגבי חשיבות התקשורתהערבית וההשפעה העצומה שיש לה על המו"מ עם הפלסטינים".
התיאום וקשרי הגומלין בין משרד החוץ לבין חטיבת דו"ץ בתחום ההסברה בערבית לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו אחד מיעדי תחום תב" ל שבחטיבת דו"ץ, הכולל כאמור גם את " דסק תקשורת ערבית", הוא "שמירה על קשר רציף עם כלי התקשורת העולמיים, במטרה לספק תמונה אמינה של צה"ל בכל פניותיהם הקשורות לצה"ל".
במאי 2008 פורסם נוהל עבודה משותף בין חטיבת דו"ץ לבין אגף התקשורת של משרד החוץ, אשר מפרט, בין היתר, את יחסי הגומלין בין שני הגופים בנושא התקשורת הבין-לאומית, לרבות בתחום התקשורת הערבית.
במסמך של חטיבת דו"ץ מיולי 2008 גם סוכם נושא שהייתו של נציג תחום תב"ל שבחטיבת דו"ץ, על פי הצורך, במשרד החוץ.
ממסמכי חטיבת דו"ץ ומהתייחסות מנכ"ל משרד החוץ לממצאי הביקורתעולה, כי בתקופה שלאחר מלחמת לבנון השנייה ועד למועד מבצע "עופרת יצוקה" התהדקו והשתפרו הקשר והתיאום בין תחום תב" ל של חטיבת דו" ץ לבין המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ.
במהלך מבצע " עופרת יצוקה" התקיים שיתוף פעולה בין גורמים אלה, שבמסגרתו הוצב לראשונה נציג של תחום תב"ל מחטיבת דו"ץ במשרד החוץ.
במהלך מבצע " עופרת יצוקה" נעשתה הפעילות של חטיבת דו"ץ מול כלי התקשורת דוברי הערבית בארץ ובעולם באמצעות שלושה ערוצים: ראיונות של קצינים בצה"ל דוברי ערבית לכלי התקשורת הערביים (כ-330 ראיונות); העברת מסרים וחומרי הסברה לפרשנים ולמערכות תקשורת בערבית; העלאת קטעי וידאו לאינטרנט והעברת מסרים יזומים לציבור הערבי.
יצוין, כי ראש ה"דסק לתקשורת ערבית" בחטיבת דו"ץ, סרן אביחי אדרעי, הופיע בתקופת המבצע בכ-290 ראיונות בכלי התקשורת הערביים בארץ ובעולם בערבית ספרותית , וממסמכי הביקורת ניכרת תרומתו להסברה הממלכתית בשפה הערבית בתקופה זו.
ממלא מקום מנהל המחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ , שמילא את התפקיד בתקופת מבצע "עופרת יצוקה", מסר במרס 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי "ההסברה של דו"ץ בערבית הייתה טובה מאוד, אבל זה מאוד תלוי באדם המסביר וכעת יש שם קצין מצוין.
הוא נתפס בעולם הערבי כדובר ממשלת ישראל בגלל המדים ולמרות המדים - אבל הוא עובד לבד, אין דור המשך וחייבים ליצור המשכיות".
בהקשר זה יוער, כי סוגיית המשמעות של הופעת דובר לובש מדים במהלך המבצע , הנתפס בקרב קהלי יעד ערביים כמייצג את מדינת ישראל ולא רק את צה" ל, וסוגיית הכשרת דור המשך לדוברים בשפה הערבית, טרם נבחנו עד מו עד סיום ביקורת המעקב במסגרת תחקיר משותף לגופי ההסברה בראשות מנהל מטה ההסברה הלאומי.
שיתוף פעולה נוסף בין משרד החוץ לבין חטיבת דו"ץ נעשה בתחום הפקת ערכת הסברה לקהלי היעד.
חטיב ת דו"ץ העבירה למשרד החוץ לקראת תום המבצע "חומרים תומכי מסר" שנאגרו מראש או שהצטברו במהלכו (תמונות, סרטים, חומר רקע למבצע) וכ-600 עותקים של ערכת הסברה בשפה האנגלית.
חומרי הסברה אלה כוונו מלכתחילה לקהלי היעד הבין-לאומי ים בארה"ב, באירופה ובדרום מזרח אסיה ולא לקהלי היעד הערביים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ למשרד מבקר המדי נה ביולי 2009, כי"ערכת ההסברה שהכינה חטיבת דו" ץ בתום המבצע הייתה בעיקרה ערכה שכללה עזרים ויזואליים 'תומכי מסר ' שמקורותיה צבאיים , ולכן לדעת המשרד נכון היה שהערכה תוכן על ידי חטיבת דו"ץ ותועבר לשימושם של משרד החוץ וגורמים נוספים במטה ההסברה הלאומי .
מה גם שה משאבים שעומדים לרשות צה"ל אפשרו את הפקת הערכה בזמן קצר הרבה יותר, לעומת הזמן שהיה נדרש לו הופקה ערכה זו במשרד החוץ או במטה ההסברה הלאומי".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שלמשרד החוץ אחריות ישירה להסברת חוץ של מדינת ישראל ומאחר שערכת ההסברה שהכינה חטיבת 236 דוח שנתי60א .
דו"ץ הייתה מיועדת להסבר ת עמדותיה של מדינת ישראל בזירה הבי ן- לאומית, הרי שעל משרד החוץ היה להוביל את הכנת הנושאים והתכנים המוצגים בערכה הזאת, להוסיף תכנים אזרחיים רלוונטיים במידת הצורך, לתרגמם גם לשפה הערבית ולהתאימם גם לקהלי היעד בשפה זו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח היחלשות המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ, כפי שבאה לביטוי גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה", המשיכה חטיבת דו" ץ, כברירת מחדל, למלא חלל בנושאי הסברת חוץ, שהם בתחום אחריותו של משרד החוץ.
אמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל .
סעיף 3(3 ,) בחוק רשות השידור התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק רשות השידור), קובע, כי בין תפקידיה של הרשות " לקיים שידורים בשפה הערבית לצרכיה של האוכלוסייה הדוברת ערבית ושידורים לקידום ההבנה והשלום עם המדינות השכנות, בהתאם למגמות היסוד של המדינה".
רשות השידור מפעילה שני גופי שידור המשדרים בערבית: רשת ד' של קול ישראל והטלוויזיה הישראלית בערבית, המשדרת בערוץ 33 .
כבר בביקורת שערך משרדמבקר המדינה בשנת 200210 נכלל פרק בנוגע לשידור בשפה הערבית של רשות השידור, ובו הוצבע על צמצום חמור ביכולות של גופי השידור של הרשות בערבית בתוכן, בהיקף ובעוצמה לשדר לאוכלוסייה דוברת השפה הערבית.
זאת, על אף צורכי ההסברה המתעצמים ובהשוואה לפיתוח המואץ של התקשורת במדינות ערב.
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בשנת 200711 עלתה שוב תמונת המצב העגומה בתחום השידורים של מדינת ישראל בערבית, שאף החמירה עוד מאז הביקורת משנת 2002 .
כך, למשל, נאמר שם, בין השאר: "שידורי הרדיו בערבית כמעט אינם עוברים את גבולות מדינת ישראל, אינם נקלטים היטב בחלק מהיישובים הערביים.
המשדרים עובדים בהספק מופחת כתוצאה מזקנה והמשדר הגדול נסגר בהוראת שרי איכות הסביבה.
הטלוויזיה בערבית משדרת ארבע שעות ביום ומופצת בלוויין אירופי ובמשדר אחד בצפון הארץ, כשעה וחצי בממוצע כל יום".
משרד מבקר המדינה העיר שם על "חובת רשות השידור לבחון את הצורך בשידור גם לעולם הערבי בשוק רווי תקשורת וערוצים, להיערך בהתאם".
סוגיית אמצעי השידור של רשות השידור בשפה הערבית א.
שידורי הרדיו בערבית בביקורת המעקב נמצא, כי לא חל שיפור משמעותי במצב שידורי הרדיו בערבית מאז הביקורות הקודמות.
הסיבה העיקרית להיעדרו של קול ישראל ברשת ד' בערבית כמעט לחלוטין מעל גלי האתר ולשיעורי ההאזנה הנמוכים לו בישראל ועוד פחות מכך במדינות ערב השכנות, נעוצה במגבלות הטכניות של עוצמת השידורים.
10 'ראו הערת שוליים מס2 ', שם עמ 27-28.
11 'ראו הערת שוליים מס1.
עד שנת 2005 שימשו את רשת ד' שני משדרים רבי -עוצמה (בעוצמה כוללת של 1,200 )קילוואטליד ה יישוב "צורן".
באותה שנה קיבלה ממשלת ישראל החלטה להשבית משדרים אלה בשל בעיות הנוגעות להגנה על איכות הסביבה, אך בד בבד לא נקבעה שום חלופה הולמת להמשך השידורים בשפה הערבית באמצעות משדר חזק אחר.
שני המשדרים שנותרו בשימוש רשות השידור - האחד בצפון הארץ והשני בדרומה, מצליחים בקושי להגיע בטווח השידור לאזורי האוכלוסייה הדוברת את השפה הערבית בישראל, לא כל שכן לאזורי איו"ש, לרצועת עזה, למדינות ערב השכנות ולמדינות רחוקות מהן.
בכך נפגע ת יכולת ההסברה הלאומית של המדינה לקהלי היעד ברצועת עזה, במרחבי איו"ש ודרום לבנון בפרט, ולקהלי היעד בכל לבנון, בסוריה, בירדן, במצרים ואף מעבר להם בכלל.
בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורתמסר מנכ" ל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, למשרד מבקר המדינה, כי רשות השידור הרחיבה את מערך המשדרים של רשת ד' .
לפני כשנה הופעלו שני משדרי רדיו אשר נועדו לאפשר קליטת השידורים באזורי ריכוז אוכלוסייה דוברת ערבית: משדר אחד, בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד, הותקן בצפון והוא יועתק בעוד כשלושה חודשים לתחנת משדרי ם חדשה המוקמת באזור אחר בצפון .
המשדר השני , בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד, הותקן בדרום.
כמו כן, לקראת סוף שנת 2009 יופעל משדרנוסף בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד באזור אחר בדרום , והוא מיועד לאפשר קליטת שידורי רשת ב' באיו"ש.
מנכ"ל רשות השידור הוסיף, כי מאז הורתה ממשלת ישראל על הסרת שני המשדרים רבי -העוצמה של רשת ד' ליד היישוב "צורן" , לא הצביעה הממשלה על מקור מימון להקמת משדרים חלופיים, וכי מתנהלים דיונים להקצאת קרקע חלופית.
שידורי הטלוויזיה בערבית באוגוסט 2001 'החליטה ממשלת ישראל (החלטה מס593 ) להרחיב את שידורי הטלוויזיה בערבית ובאנגלית, שיועברו באמצעות שידור לווייני פתוח (קרי, לא מקודד ושניתן לקליטה חופשית) וכן באמצעות הכבלים ושידורים ישירים בלוויין (בעגה המקצועית - שידורי D.
בהחלטת הממשלה דלעיל נאמר, כי קהל היעד לצפייה ב" ערוץ המזרח-התיכון" שיוקם הוא אזרחי מדינת ישראל ואוכלוסיית מדינות המזרח התיכון.
הממשלה קבעה בהחלטתה דאז תקציב חד - פעמי בסך של 5 "מיליון שח, שיועדו לחכירת מקטעי לוויין, ושמקורם בחלוקה שווה בין משרדי ראש הממשלה, האוצר, הביטחון והחוץ.
מנהל הטלוויזיה בערבית דאז, מר שלמה גנור, מסר במרס 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הפעלת ה של תחנת שידור טלוויזיה ממלכתית בשפה הערבית באמצעות לוויין ביוני 2002 נעשתה בלי שקדם לכך תכנון מדוקדק ומפורט שנתן מענה הולם להיקף השידורים, התכנים, התחזוקה ושאר היבטים הנוגעים להפעלה מורכבת, תקינה וסדירה של שידור מורכב כזה במשך 24 .
שעות ביממהלדבריו, מצוקת תקציב, היעדר כוח-אדם מקצועי מתאים, והיעדר כמות נאותה וראויה של חומרי שידור בשפה הערבית גרמו לכך שבשנת 2005 , כשלוש שנים לאחר לידתו ולאחר תהליך גסיסה ארוך, מוזגו שידורי ערוץ זה עם שידורי ערוץ 33.
הוא הוסיף כי מסיבות תקציביות הועברו בשנת 2006 השידורים מהלוויין האירופאי 238 דוח שנתי60א .
" HOTBIRD 3 " ללוויין "עמוס"12 .
מאותה העת ואילך חדלו שידורי הטלוויזיה הישראלית בשפה הערבית להגיע לתפוצה רחבה של קהלי יעד דוברי השפה הערבית בעולם.
בביקורת לא נמצ או מסמכים המעידים על כך שנערכה בדיקה ברשות השידור לניתוח תהליכי הקמתו והסרתו של ערוץ "המזרח-התיכון" בשנים 2002 -2005 ,ולהפקת לקחים מכך.
משרד מבקר המדינה מצביע על החיוניות של הפקת לקחים אלה כבסיס לכל החלטה שתתקבל בעניין זה בעתיד.
ניסיונות לקדם את הטיפול באמצעי השידור בערבית בהחלטת הממשלה על הקמת מערך הסבר ה לאומי מיולי 2007 '(החלטה מס 1936) נאמר בנוגעל"אמצעי השידור הישראלים לעולם הערבי": "להטיל על השר הממונה על רשות השידור להציע לממשלה תוך 30 יום הצעה להגדלת טווח השידור של קול ישראל בערבית ולשדרוג משמעותי של טווח השידור של שידורי הטלוויזיה בערבית".
כמו כן סוכם שם, כי " תוצג תכנית להרחבה משמעותית של רשות השידור בטלוויזיה בשפה הערבית".
באוגוסט 2007 "הוציאה לשכת מנכל רשות השידור נייר מטה שכותרתו "שידורי רשות השידור בערבית".
נאמר בו, כי במסגרת הרפורמה במכלול תחומי הרשות (מטרות, תכנים, מבנה ארגוני, הסכמי שכר, והתנהלות כספית) נכלל גם המענה בתחום השידור בערבית, וכי הפתרון להחדרת השידור הישראלי בקרב האוכלוסייה הערבית, הן בארץ, הן בארצות השכנות והן במרחב המזרח התיכון הוא משולב: הארכת שעות השידור בטלוויזיה, העשרת התכנים והגברתם של השידורים, ובעיקר - שיפור מערכי ההפצה של הרדיו ושל הטלוויזיה, הן במדינת ישראל והן מעבר לגבול.
ההוצאה הנדרשת להשגת מטרות אלה היא כ-100 "מיליון ש ח, בפריסה על פני שנתיים-שלוש.
בספטמבר 2007 דנה הממשלה ברפורמה ברשות השידור ובתכנית לשיקום השידורים בשפה הערבית ברשות השידור.
בהחלטת הממשלה מס' 2373 ממועד זה נאמר, כי בהמשך להחלטת הממשלה מיולי 2007 : "1 .
השר הממונה על ביצוע חוק ]רשות[ השידור יפנה לרשות השידור על מנת שתפעל לקיום הוראות סעיף 3(3 ) (לחוק רשות השידור, התשכ"ה- 1965, ולהלן - החוק) בדבר קיום שידורים ברמה נאותה ורמת טכנולוגיה אפקטיבית לאוכלוסייה ד וברת הערבית, בארץ ובמדינות השכנות.
השר הממונהעל ביצוע החוק יפנה לרשות השידור כדי שתגבש תוך 30 יום תכנית להוצאתם אל הפועל שלשידורים כאמור בסעיף 1 לעיל בשפה הערבית ברדיו ובטלוויזיה, עד24 שעות שידורביממה .
לאחר אישור התכנית על ידי מליאת רשות השידור יציגה השר לממשלה, וכן יציג פירוט של האמצעים הדרושים לביצועה במסגרת תקציב רשות השידור ובמסגרת הרפורמה בשידור הציבורי".
בתום ישיבת הממשלה דלעיל הוציא מזכיר הממשלה הודעה לתקשורת בנוגע לשיקום השידורים בערבית ברשות השידור, ובה נאמר, בין השאר: "שידורים אמינים המייצגים עמדה שונה אודות מדינת ישראל מזו המשודרת על ידי התחנות הערביות .
12 ( "השידורים באמצעות הלוויין האירופאי נותבו לתפוצה שכללה "חתימה "FOOT PRINT" ) מאירופה ועד מרכז אסיה, כלומר למרבית המדינות דוברות ערבית.
הזרות, הם בעלי חשיבות אסטרטגית, והיעדרם או חוסרהאפקטיביות שלהם במצב הקיים פוגעים במעמדה של מדינת ישראל.
כפועל יוצא מכך, ובהמשך לדיון שניהלה הממשלה בנושא הצורך במערך ההסברה החדש (החלטה מס' 1936 מיום 8.
07 ,) מתבקש שינוי המצב הקיים ונקיטת צעדים ובטכנולוגיה הולמת, שיאפשרו לרשות למלא את תפקידה בכל הקשור לשידורים לאוכלוסייה דוברת הערבית, לפי סעיף 3(3 .
") לחוק באוקטובר 2007 "פנה יור רשות השידור דאז, מר משה גביש, לשר האוצר דאז, מר רוני בראון, לשר הרווחה, שכיהן גם כשר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, ולשר התשתיות ויו"ר ועדת השרים למיעוטים דאז, מר בנימין בן אליעזר, בנוגע ל" שידורים בערבית" וצירף החלטה של מליאת רשות השידור מאוקטובר 2007 בנושא זה.
בהחלטה זאת, נאמר, בין השאר: "בהיעדר קרי [ אמצעים בתחום זה- מצד אחד, ]בתחום השידורים בערבית ברדיו ובטלוויזיה וחשיפה הולכת וגוברת למאות ערוצים שחלקם עוינים מצד שני, סבורה הרשות, כי יש חשיבות עצומה לשדרוג מערך השידורים בערבית.
האוכלוסייה הערבית המהווה למעלה מ -20% מאוכלוסיית ישראל אינה מקבלת שידו ר ציבורי הולם בשפתה שישקף את צורכיה ואת תרבותה".
מר גביש הוסיף במכתבו, כי חשוב לראות את ההידרדרות במעמד שידורי הרדיו והטלוויזיה הישראלית בערבית, וכי החלטת הממשלה מספטמבר 2007 לאזכתה לכל גיבוי תקציבי, ולפיכך לא נראה כי תהיה אפשרות בזמן הנראה לעין לשפר את המצב.
במרס 2008 פנתה יו"ר ועדת המשנה לענייני חוץ והסברה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת דאז , תא"ל (מיל') עמירה דותן, לראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, בנושא השידורים בשפה הערבית.
במכתבה ציינה, בין השאר, כי בהחלטת הממשלה מספטמבר 2007 נקבע שתגובש תכנית לשיקום ה שידורים בשפה הערבית , אך להחלטה לא צורפו אמצעים לביצוע.
לפיכך, היא ביקשה להקים לאלתר צוות שיכלול נציגים ממשרד ראש הממשלה, ממשרד האוצר, ממשרד החוץ, נציג השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור ונציגות מרשות השידור, אשר יגיש בתוך חודשיים דוח ובו פתרון לבעיית השידורים בערבית ; על הפתרון לכלול תקציבים, אמצעים טכנולוגיים והקצאת כוח אדם.
באפריל 2008 "השיב מנכל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, ליו"ר ועדת המשנה, תא"ל (מיל') עמירה דותן , כלהלן: " אנו שותפים להבחנה, כי השידורים בערבית מהווים מטרה חשובה.
משרד האוצר מצוי בעיצומו של טיפול בכלל נושאי רשות השידור במטרה לייצב את הרשות.
לאחר טיפול תשתית זה ועל בסיסו ניגש לעסוק גם בנושא השידורים בערבית.
כפועל יוצא מכך, אינני ממליץ לעת עתה על הקמת צוות לטיפול בנושא השידורים בערבית".
ביוני 2008 פנה מנהל מטה ההסברה הלאומי, מר ירדןותיקאי, לשר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, בנושא "הסברה לאוכלוסיות ערביות - תפקוד רשות השידור" , וביקש את חוות דעתו בנוגע לקידום הנושא בהתאם להחלטת הממשלה.
ראש מטה ההסברה הלאומי דאז, מר יעקב גלנטי, ומנהל מטה ההסברה הלאומי מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2008, כיהשר הרצוג מסר למטה ההסברה הלאומי את עמדתו, ולפיה קודם כל צריך לדון בעתידה של הרשות.
בפברואר 2009 נפגשו השר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, ויו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש , עם נציגי משרד מבקר המדינה בנושא השידורים בערבית.
השר הרצוג ציין במהלך הפגישה, בין השאר, כי איננו מקיימים תחרות אמיתית מול תחנת "אלג'זירה" שהיא כלי דרמטי מאוד, וכי חיוני 240 דוח שנתי60א .
להקים מערך של שידור בלוויין ובאינטרנט לעולם הערבי, והזכיר הצעות קודמות לשיפור הנושא ובהן הצעה להקים תחנת "'אלג'זירה' ישראלית".
השר גם התייחס לבעיית השידורים בשפה הערבית ברדיו ולקשיים בקליטתם, וציין שאפילו בתחומי מדינת ישראל יש קושי בקליטה איכותית של השידורים, לא כל שכן בארצות ערב.
לדבריו, אין סיכוי שיהיה שידור הולם בערבית, אלא אם כן הממשלה תאשר את הרפורמה המקיפה ברשות השידור.
יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, מסר באותה פגישה, בין השאר, כי "הרשות אינה עונה כיום על דרישות חוק רשות השידור בנוגע לשידור בערבית.
רשת ד' לא נשמעת בבקה אל ע'רביה ובאופן גרוע בעזה".
לדבריו, "אם תהיה , אם לא תהיה רפורמה יש ]לשינוי[ רפורמה יש סיכויסיכוי שאפילו ערוץ 1 .
"ייסגר במרס 2009 מסר סגן מנהל הטלוויזיה בערבית בפועל לנציגי משרד מבקר המדינה, כי לאור ההסכמים החדשים ברשות השידור, יש כוונה להתחיל בחודש מאי 2009 ,בתכנית שידורים בשפה הערבית שתכלול 24 שעות שידור משך שבעה ימים בשבוע, והתכניות יכללו מהדו רות חדשות, הפקות חדשות וישנות ושידורים חוזרים משך כל שעות היממה.
בעניין זה מסר מנכ"ל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, בהתייחסותו מיולי 2009 ,לממצאי הביקורת כי אמנם לוח שידורים זה הורחב לאחרונה, וכולל יותר שעות שידור, " אולם עקב מצבה הפיננסי של הרשות, מורכב לוח השידורים בעיקר משידורי אקטואליה ושידורים חוזרים רבים".
לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, שלא לזרז את הטיפול לשיפור השידור הממלכתי בערבית במקביל ליישום הרפורמה ברשות השידור, אלא רק "לאחר טיפול תשתית זה ועל בסיסו", ועמדת השר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, כי נושא השידור הממלכתי בשפה הערבית יטופל רק לאחר שהממשלה תאשר את הרפורמה הכוללת ברשות השידור , אינן עולות בקנה אחד עם הדחיפות המובעת בנושא בהחלטות הממשלה מיולי 2007 ומספטמבר 2007, ועם הנזק המתמשך בתחום חיוני זה, בדגש על הדרוש בו ברמה הלאומית בעת חירום.
בהתייחסות השר יצחק הרצוג מיולי 2009 לממצאי הביקורת נאמר, בין השאר : "עם כניסתי לכהונתי הובהר לי, כי רשות השידור נמצאת על עברי פי פחת וכי היא בעצם נמצאת במצב של חדלות פירעון.
אי לכך, ברור שהיה צורך קודם כל להציל אותה.
נושאים רבים ובכללם נושא השידורים בערבית היו מוקפאים.
המצב הסטיכי הזה חייב לקדם רפורמה מרחיקת לכת ברשות השידור בכל הרמות כתנאי להבראתה.
מאליו יובן, שלא ניתן היה לקדם נושא פרטני כמו השידורים בערבית, ללא קידום המכלול כולו ו/או ללא מימון מיוחד של גורם ממלכתי לנושא [ ההדגשה במקור] .
אשר על כן, בכל מהלך שנת 2008 הקדשתי מאמצים אדירים, ביחד עם יו"ר רשות השידור, מר משה גביש והנהלת הרשות.
להגיע להסכמות על הרפורמה ול צאת לדרך חדשה.
נחתמו במרץ 2009 (אחרי הבחירות וערב כינון הממשלה) הסכמי פרישה.
שמהווים את הבסיס לרפורמה.
השלב הבא הוא הסכמי שכר חדשים וגיוס הון נוסף.
כדי לממן את התכנית שלה ביחד עם האוצר.
זאת הסיבה שבגינה מסרה הרשות למשרדכם כפי שפורט בטיוטה, כי מסתמן סוף סוף אור בקצה המנהרה לכיוון גיבוש תכנית מערכתית כוללת בתחום השידורים בערבית".
"מנכל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה מיולי 2009 , בין השאר : "כמנכ"ל רה"מ ]ראש הממשלה [ קיימתי מעקב אחר קידומה של הרפורמה ברשות לרבות סוגיות שעניינן תיקון החקיקה, הסכם הבראה ושינויים מבניים - סוגיית השידורים בערבית, אז גם היום, אינה ניתנת להפרדה בדרך כל שהיא משאלת התנהלותו של השידור הציבורי בכללותו.
לגופו של עניין, אם רוצים לקדם באופן ראוי השידורים בערבית כחלק מהשידור הציבורי, אין צורך בוועדה נוספת או צוות בין משרדי כפי שהוצע ע"י גב' דותן, אלא ליישם ולקדם הרפורמה ברשות השידור - מצב העניינים במועד בו השבתי לחברת הכנסת [ אפריל 2008].
" ביולי 2009 "מסר מנכל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי " רשות השידור אינה יכולה במצבה הנוכחי להעמיד את התקציבים הנדרשים על מנת לשפר את פעילות אמצעי הש ידור בערבית.
כפי שהשיב השר הרצוג, בהיותו השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור וכפי שציין מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור - ראשית לכל יש לבצע הרפורמה ברשות השידור.
כאמור, ללא הרפורמה, לא תוכל רשות השידור לשפר ולהרחיב את שידוריה בשפה הערבית".
משרד מבקר המדינה ער למצוקה הקשה רבת-השנים שבה נתונה רשות השידור, לרבות בתחומי השידור בשפה הערבית ברדיו ובטלוויזיה, ולצורך לממש רפורמה מקיפה בכלל מסגרותיה, שיביא לקידום הטיפול היסודי ארוך הטווח בכל הדרוש גם לשיפור בתחום השידור בשפה הערבית.
אולם היות שההסברה היא מהמרכיבים המרכזיים במאמץ הלאומי בעת חירום להשגת התכלית האסטרטגית המדינית -ביטחונית, והיות שלהסברה הממלכתית בערבית ולאמצעי השידור הממלכתיים בשפה זו משקל חשוב ביותר לעניין זה, לא ניתן להשלים עם המצב שנוצר כמתואר לעיל, שהוא בלתי פתיר לכאורה.
על כן, לצד הטיפול ארוך הטווח דלעיל, מצביע משרד מבקר המדינה, שראוי לייחד לאמצעי השידור בערבית ברדיו ובטלוויזיה פתרונות ייעודיים לעת חירום, ללא התניה בפתרונות הכוללים של רשות השידור.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שרשות השידור הי יתה מכינה ומפעילה באופן מיטבי, בעוצמת השידור ים ובתכניהם, את שידורי מדינת ישראל בשפה הערבית ברדיו לקהלי היעד דוברי השפה הערבית , לקראת מבצע " עופרת יצוקה", במהלכו ובעקבותיו.
לפיכך, ממליץ משרד מבקר המדינה לשר ההסברה והתפוצות, מר יולי יואל אדלשטיין, אשר מכהן גם בתפקיד השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, להנחות את רשות השידור לנתח ולגבש בדחיפות את צורכי החירום המיוחדים בתחומי השידור בשפה הערבית , שלהם היא עשויה להידרש בתוך זמן קצר , ולהביאם בהקדם לדיון חוזר ב ממשלה, לצורך מתן פתרון ישים בנושא זה.
לסיכום פרק זה בנושא אמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל מעיר משרד מבקר המדינה על המחדל המתמשך בכל הקשור לשידורי המדינה בשפה הערבית לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש וכן לתושבי מדינות ערב השכנות ולכלל העולם הערבי.
קהלי היעד החשובים הללו חשופים לחלוטין בחזית ההסברה לתעמולה מתמשכת של שידורי התחנות הערביות במרחב כ ולו, שעה שמדינת ישראל אינה פועלת למעשה בחזית קריטית זו באמצעות השידור הממלכתי בשפה הערבית בטלוויזיה וברדיו.
גם ערביי ישראל חשופים לתעמולה מוכוונת אנטי - ישראלית בשידורי רשתות טלוויזיה ערביות בלוויין, ובראשן תחנת "אלג'זירה", כמו גם לשידורי החמאס וחזבאללה.
ביט וי חריף לכך הומחש גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה ובעקבותיו.
חיוני אפוא, שהממשלה באמצעות המשרדים המופקדים על הנושא, כל אחד בתחומו, ובראשם משרד ראש הממשלה, שבמסגרתו מטה ההסברה הלאומי, ומשרד ההסברה והתפוצות, יפעלו להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית הן לעולם הערבי, הן לתושבי רצועת עזה ואיו"ש והן לדוברי השפה הערבית בישראל.
בהתייחסות ו של שר ההסברה והתפוצות , מר יולי יואל אדלשטיין, מיולי 2009 לממצאי הביקורת צוין : "1.
המשרד רושם לעצמו את הערות המבקר בעניין הליקויים בתכנון ההסברה לקהלי יעד דוברי ערבית בכלל והשידור לעולם הערבי בפרט.
בכוונתי כשר ההסברה והתפוצות, ומתוקף סמכותי כשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, ליזום ולהוביל מהלך שיביא 'להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית'.
משרד ההסברה והתפוצות יבחן את נושא ההסברה לעולם הערבי ויציגו בפני הגורמים הרלוונטיים, לרבות דיון חוזר בממשלה.
משרד ההסברה והתפוצות יפעל לקדם את ההסברה בערבית, בהינתן המשאבים הנחוצים, או בכפוף לקבלת תקציבים נאותים מתקציב המדינה" (ההדגשה במקור).
קצב האירועים המהיר ורציפותם התקשורתית מחייב ים את גופי ההסברה להיערכות מיוחדת, לשם מעקב אחר תוכן שידורי אמצעי התקשורת האלקטרונית הזרה והישראלית בצורה מקצועית ורציפה (להלן - תקשוב).
התקשוב מאפשר למערכת ההסברה לאסוף מידע מגוון, כגון: כוונות, מגמ ות, דיווחים והערכה על המצב ההסברתי בכל נקודת זמן.
מאמצי התקשוב כוללים גם מעק ב רציף אחר המשודר באמצעי התקשורת בשפה הערבית.
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בשנת 200213 העיר משרד מבקר המדינה על כך, שגופי ההסברה מפעילים מערכי תקשוב כל אחד לעצמו, מצב הגורם לכפילויות ולבזבוז במשאבים, והמליץ למצות את יכולות גופי התקשוב במשותף ובמתואם .
בביקורת נוספת של משרד מבקר המדינה בשנת 200714 בנושא התברר, כי לא חל שינוי במצב ארגון .
התקשוב, כמתואר לעיל, ומשרד מבקר המדינה המליץ שם " להקים ללא דיחוי מרכז תקשוב לאומי אשר ימצה כהלכה את המאמץ הלאומי במישור חשוב זה ויחסוך משאבים רבים".
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 נאמר, בין השאר: "לבחון את ריכוז כל מרכזי התקשוב הקיימים במשרדי הממשלה וגופי הביצוע תחת מרכז תקשוב אחד בלבד, שישמש מרכז תקשוב לאומי לכלל הגורמים העוסקים בהסברה של מדינת ישראל.
מטה ההסברה יהיה אחראי על מרכז התקשוב הלאומי.
עם מינויו של ראש מטה ההסברה הלאומי, ימנה ראש המטה פרויקטור בתחום הארגון והתקשורת, שיגבש תוך 6 חודשים תכנית עבודהלשם בחינת המלצה זו".
בביקורת המעקב עלה, כי טרם חל השינוי המיוחל, ובגופים השונים נותרו מרכזי תקשוב נפרדים , מצב שמאפיין גם את התקשוב בשפה הערבית , כלהלן: א.
במשרד ראש הממשלה מתבצע תקשוב גם בשפה הערבית, תוך שיתוף פעולה עם משרד החוץ , שמתבטא בהעברת תוצרים הדדית ; ב.
משרד החוץ מקיים תקשוב, באמצעות חברה פרטית ששכר לצורך זה, המפעילה מרכז תקשוב ומעבירה את תוצריו לשימוש משרד החוץ וחטיבת דו" ץ; ג.
במשרד הביטחון מקבל דובר המשרד ממתפ"ש תוצרי תקשוב מתורגמים מהשפה ה ערבית; ד.
התקשוב במשטרת ישראל אינו כולל ניטור קבוע אחר המתפרסם לצורכי ההסברה שלה בשפה הערבית, ופעולה כזו התבצעה כמאמץ מיוחד רק במהלך מבצע "עופרת יצוקה".
לצד דרכי התקשוב בגופי ההסברה בשפה הערבית כמתואר לעיל, פועלת בצה"ל יחידה, אשר לה אחריות כוללת לאיסוף מידע ממקורות גלויים מכלל אמצעי תקשורת ההמונים - ברדיו, בטלוויזיה, באינטרנט, בעיתונות ובכתבי עת.
גם "מרכז המידע למודיעין וטרור", הפועל במסגרת עמותת המרכז למורשת המודיעין, מקיים תקשוב לתקשורת בשפה הערבית, ותוצריו , המפורסמים באינטרנט, משרתים גם את גורמי מערך ההסברה הלאומי.
מנהל מטה ההסברה הלאומי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי הנחה את הממונה על יחידת התקשוב במשרד ראש הממשלה לקיים בדיקה בנושא פיזור התק שוב והדרכים לשילובו, כמוגדר בהחלטת הממשלה דלעיל.
משרד מבקר המדינה ממליץ לקיים במסגרת הבדיקה דלעיל בחינה מיוחדת גם לנושא התקשוב בשפה הערבית, כחלק חשוב ממאמץ התקשוב הלאומי המשותף, כך שימוצה כהלכה וישרת את כל גופי ההסברה, שלחלקם אין יכולות מקצועיות לקיים תקשוב קבוע בשפה זו.
במסגרת זאת ראוי לבדוק כיצד ניתן לשלב גם את פעולות התקשוב בערבית הנעשות בצה"ל וב"מרכז המידע למודיעין וטרור".
הסברה בערבית ברשת האינטרנט .
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 " נכלל גם פרק בנושא ההסברה במרחב האינטרנט", ובו נאמר, בין השאר, כי ב"מישור הבינלאומי קיים צורך להגביר את ההימצאות הפיזית של גורמי ההסברה ברשת האינטרנט".
לשם כך "יוקם פורום 244 דוח שנתי60א .
אינטרנט בראשות ראש מטה ההסברה הלאומי, אשר יכלול את כל גורמי ההסברה הממשלתיים והביטחוניים, במטרה לפעול יחד בזירה האינטרנטית בצורה מתואמת, אשר תענה על האתגר הקיים בתחום".
עוד נאמר שם, כי "ראש מטה ההסברה הלאומי ימנה נציג קבוע מטעמו, אשר יתאם את ההסברה ברשת האינטרנט יחד עם המאמצים הנעשים בתחום זה במשרד החוץ ובדובר צה"ל.
נציג זה יפעל למימוש החלטות פורום האינטרנט כאמור לעיל.
בנוסף לכך , תיערך עבודת מטה תוך 60 יום ממינויראש מטה ההסברה, אשר תאמוד את המשאבים הדרושים להוספת שפות זרות לאתרים ממשלתיים או רשמיים של מדינת ישראל, ובהתאם לעבודה זו ימליץ מטה ההסברה על תגבור השפות".
משרד החוץ מפעיל בקביעות אתר אינטרנט המיועד להסברה בשפה הערבית.
כמו כן, מתורגם בקביעות לערבית אתר משר ד ראש הממשלה באינטרנט.
גם רשות השידור מפעילה אתר באינטרנט בשפה הערבית.
על הפוטנציאל הגדול הגלום באינטרנט ככלי להסברה ניתן ללמוד, בין היתר, מדברי יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, לנציגי משרד מבקר המדינה מפברואר 2009 .