HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פרטי תעודות המשלוח אינם מוזנים לבסיס הנתונים, למעט חלק מהן שמוצאות בגינן חשבוניות מס חודשיות מרוכזות המתקבלות במסוף מכמה ספקים על פי הסדר שערכה אתם תחנת המכס והמע"ם אילת (להלן - התחנה או תחנת אילת).
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות להגדיל את היקף הזנת פרטי חשבוניות המס לבסיס המידע, וכן לבחון את האפשרות למצוא שיטה שתקל את ביצוע הדבר, כגון שימוש בברקוד.
הזנת הנתונים תאפשר איתור ליקויים רבים יותר, תגביר את הפיקוח על דיווחי העוסקים על עסקאות שחייבות במע"ם בשיעור אפס ותמנע ניצול לרעה של ההטבות שמקנה חוק אס"ח אילת.
על פי הוראות תקנות אס"ח אילת, מע"ם בשיעור אפס יחול על מכירת טובין בידי עוסק שאינו תושב אזור אילת לעוסק תושב אזור אילת לצורך עסקו באזור זה בתנאי שהוצאה חשבונית בהתאם לחוק מע"ם ושהטובין הובלו בצירוף חשבונית.
התברר משיחות עם עובדי הרשות, כי מפעם לפעם עוסקים ומובילים מבקשים להחתים חשבוניות מס בלי שהטובין מצויים בכלי ההובלה.
באופן זה, והיה אם החשבונית תוחתם, הם יהיו זכאים לדווח על העסקאות כחייבות במע"ם בשיעור אפס, בלי שהטובין הרלבנטיים הועברו לאס"ח אילת.
על פי חוות הדעת של הלשכה המשפטית באגף המכס מדצמבר 1997 , הגשת חשבונית מס להחתמה בידי פקיד המכס במסוף הכניסה בזמן שהטובין שאליהם היא מתייחסת אינם נמצאים בכלי ההובלה אינה עב רה פלילית.
בשולי חוות הדעת נכתב שהלשכה המשפטית תציע תיקון חקיקה כדי שההפרה האמורה תיחשב עברה פלילית.
גובה המכס אילת לשעבר, מר יעקב אוסטר, פנה עוד בספטמבר 1997 ובינואר 1998 להנהלת המכס בעניין זה, אולם עד מועד סיום הביקורת, בנובמבר 2009 , הרשות לא יזמה הצעה לתיקון החוק.
מסוף הכניסה לאילת פועל 24 .
שעות ביממה בימי חול וסגור בימי מנוחה אולם אף שלפי הוראות אס"ח אילת אין להפעילו בסופי שבוע, הרשות מאפשרת הכנסת טובין לאס"ח אילת בימי שבת וחג, באמצעות הסדר שבו מוביל הטובין מטלפן ממסוף הכניסה הלא מאויש לעמדת המכס בטאבה, הפועלת גם בשבתות ובחגים.
פקיד המכס ממלא לכך טופס, לרוב בלי להופיע במסוף הכניסה.
על המוביל לגשת בתחילת השבוע למסוף הכניסה ולהחתים את חשבונית המס בהסתמך על הדיווח הטלפוני.
משרד מבקר המדינה בדק את רשימת הטובין שדווח עליהם שהוכנסו לאס"ח אילת בסופי השבוע ומצא שרובם הם מוצרים חיוניים, כגון דלק ומוצרי מזון.
אולם דווח שהוכנסו גם מוצרים אחרים, כגון מוצרי קוסמטיקה, צעצועים, ציוד לאופנועים, צמיגים, בגדים ועוד.
כך עוסק או מוביל יכולים לעקוף בסופי שבוע את הביקורת של מסוף הכניסה ולנצל לרעה את ההקלות של חוק אס"ח אילת: לדווח על עסקאות חייבות במע"ם בשיעור אפס בגין אספקת טובין לאס"ח אילת מבלי שהטובין הוכנסו בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לבצע מפעם לפעם בדיקות פתע לעוסקים ולמובילים גם בשבתות ובחגים, כדי לוודא שההקלה אינה מנוצלת לרעה.
הוצאת טובין בסעיף 16 (ב) לחוק אס"ח אילת נקבע כי טובין שהוצאו מאזור אילת למקום אחר בישראל בלי ששולמו המסים או הוחזרו הטבות המס ייחשבו לטובין מוברחים ויחולו עליהם הוראות פקודת המכס החלות על טובין מוברחים, גם אם ההטבות ניתנו שלא במסגרת יבוא.
על פי הוראות אס"ח אילת יותקנו בכל המסופים שלטים המורים על דרכי פעולת המסופים והמעבר בהם.
השלטים יהיו כתובים בשפות עברית, ערבית ואנגלית לפחות ובאותיות קלות לקריאה.
נמצא כי מסוף היציאה מאילת אינו מאויש כלל ; ולשם איתור הברחות מוקמים מחסומי פתע ביציאות מאזור אילת על ידי יחידת היס"ם (יחידת סמים מכס) ונערכת גם פעילות בעקבות מידע מודיעיני.
יחידת היס"ם תופסת טובין מוברחים לאחר שכלי הרכב עובר את מחסום משמר הגבול הנמצא סמוך למסוף היציאה מאילת לכיוון צפון, אף על פי שהוא עדיין נמצא בתחום אס"ח אילת.
אף אין שילוט ברור, כנדרש בהוראות, ואין שילוט וסימון של המקום שהוצאת הטובין ממנו היא בגדר הברחה על פי פקודת המכס, בדומה לשילוט ולסימון במסלולים האדום והירוק בנקודות הכניסה לארץ.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי "הועבר תקציב של מיליון ש"ח במטרה להעביר את מסוף אס"ח אילת כ -3 ק"מ צפונית למחסום הקיים וכן יינתן מענה לכל השילוט והסימון במקום".
תיקוני חקיקה נדרשים בחוק אס"ח אילת כמפורט לעיל, ההטבות במע "ם לפי חוק אס"ח אילת אינן חלות על טובין המפורטים בתוספת השנייה לחוק.
להלן הבעיות המתעוררות מכך: משרד האוצר 249 .
מרבית הטובין שבתוספת השנייה נכללו בה עוד בשנת 1985 .
כיוםנמכרים בחנויות באזור אילת מוצרי מותרות שאינם נכללים בתוספת השנייה ולכן לא מוטל עליהם מע "ם, לדוגמה: אופנועי ים, סירות, יאכטות וטרקטורוני ם.
מוצרים אלה נרכשים על ידי תושבי אס"ח אילת בפטור ממע"ם, ולאחר זמן מה חלקם מועברים לתושבים מחוץ לאזור אילת.
תחנת אילת משקיעה מאמצים רבים לצורך התחקות אחרי הברחות טרקטורונים ואופנועי ים לצפון.
מבדיקות שעשתה התחנה בשנת 2005 עולה כי יותר מ-50% .
מהמוצרים הללו הוברחו לצפון על כן, היה על הרשות לשקול יזמת תיקון לתוספת השנייה במטרה להגביל את סוגי הטובין שמכירתם באילת בידי תושב האזור תהיה פטורה ממע"ם; היא עשתה זאת במאוחר, כמפורט להלן.
גובה המכס אילת לשעבר, מר יעקב אוסטר, ביקש לעדכן את התוספת השנייה לחוק לפני שנים רבות.
אולם רק בשנת 2007 החליטה הממשלה10 להורות לשר האוצר להגיש לאישור ועדת הכספים של הכנסת עדכון והרחבה של התוספת השנייה לחוק אס"ח אילת ולהוסיף לה מוצרים שיהיו חייבים במע "ם, כגון אופנועי ים וטרקטורונים.
העדכון אושר בהחלטת הממשלה ב - 2007 ונועד להיות מוגש לאישור ועדת הכספים של הכנסת בשנת 2008 , אולם הוגש לה רק במרס 2009 .
ועד מועד סיום הביקורת טרם נדון בה 2.
סעיף20 ג לתקנות אס"ח איל ת מעניק פטור ממס קנייה על מכירת בירה מייצור מקומי באס"ח אילת, נוסף על הפטור ממע"ם.
ביוני 2006 המליצה חטיבת התכנון והכלכלה של הרשות לבטל את הפטור ממס הקנייה על הבירה מכמה סיבות: אין פטור ממס הקנייה באילת על שום מוצר אחר; לשתיית בירה עשויות להיות השפעות שליליות ואין כל עניין לעודד את קנייתה בכל מקום בארץ לרבות באילת.
מס הקנייה הקצוב המוטל על הבירה החל מיום 9.
לפי הנתונים שקיבל משרד מבקר המדינה מחטיבת התכנון והכלכלה, סכום המס המרבי המשוער הנגרע בשנה מקופת המדינה בשל הפטור ממס הקנייה על בירה באילת הוא כ-23 .
בסעיף21 לתקנות אס"ח אילת נקבע כי מי שמביא עמו מאזור אילת למקום אחר בישראל טובין בכמות לא מסחרית, שערכם הכולל אינו עולה על 30 ש"ח, יהא פטור ממסים עקיפים וממע"ם על אותם טובין.
סעיף זה הופך את כל תושבי ישראל הקונים טובין באילת - ובכלל זה דלק - בסכום של יותר מ-30 ש"ח, ולוקחים אותם למקום אחר בישראל לחייבים במע "ם.
אם לא שולם המע "ם, הטובין נחשבים למוברחים.
הנהלת הרשות הציעה לתקן גם עניינים אלה באיחור ניכר וגם הצעה זו הונחה על שולחן ועדת הכספים, במרס 2009 .
הוצע לבטל את הפטור ממס קניה על בירה מייצור מקומי הנמכרת באילת.
כמו כן הוצע לקבוע שיהיה מותר להוציא מאס"ח אילת לאזור אחר בישראל טובין שנועדו לשימוש עצמי בלא קביעת הערך המרבי של הטובין.
עד למועד סיום הביקורת לא חל שינוי.
התברר כי תחנת אילת מחייבת באופן גורף בתשלום מע"ם בשיעור רגיל על מכירת כרטיסי חיוג לטלפונים הנקנים באזור אילת, אף על פי שאינם כלולים בתוספת השנייה לחוק וייתכן גם שחלק מערכם הכספי נצרך באזור אילת.
10 החלטה מספר 2258 מיום 12.
07 היה שיעור המס על הבירה40% , אך לא פחות מ-1.
ש"ח לליטר 250 דוח שנתי60ב .
לדעת משרד מבקר המדינה היה על משרד האוצר ועל הרשות ליזום זה כבר תיקון של התוספת השנייה לחוק, בנוגע למכלול העניינים לעיל, כדי למנוע ניצול לרעה של ההטבות שמעניק חוק אס"ח אילת, וכדי למנוע פגיעה ביוצאים מאילת צפונה.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה צוין כי תיקון לתקנות אס"ח אילת מונח על שולחן ועדת הכספים של הכנסת והוא כולל שינוי של הכללים בדרך שתפשט אותם ותקל את אכיפתם, לרבות איסור על ניכוי מע "ם תשומות מאופנועי ים וטרקטורונים לאחר שהתגלה כי הם מועברים החוצה מאילת.
בחינת הצורך בשינוי שיטת המע"ם בחוק אס"ח אילת ועדה שהוקמה בדצמבר 1993 מטעם מינהל הכנסות המדינה שבמשרד האוצר המליצה שעל כל עסקאותיו של עוסק תושב אזור אילת המבוצעות באס"ח אילת, חוץ מעסקאות בטובין שנכללו בתוספת השנייה לחוק, יחול מע"ם בשיעור אפס - ולא פטור ממע"ם כנהוג כיום.
לפי ההמלצה, על טובין או שירותים שעוסק מאס"ח אילת ירכוש מחוץ לאזור אילת יחול מע"ם בשיעור הרגיל, אולם העוסק יוכל לקבל החזר של המע"ם ששילם (מס תשומות) על רכישות אלו.
היתרונות של שינוי השיטה הם אלה 12 : (א) הרחבת השליטה והביקורת של הרשות - באמצעות מעקב על הדרישות להחזר מס התשומות שיגישו כ - 5,400 עוסקים תושבי אזור אילת בלבד, ולא בדיקת דיווחים של כל העוסקים בישראל כמו היום.
(ב) שיפור בעבודת השומה והביקורת - חוסר ההפרדה בטופס הדיווח החודשי או הדו-חודשי למע "ם הנהוג כיום בדיווחי העוסקים (כמפורט להלן) יוצר קשיים במיקוד הדיווחים על מכירות שחייבות במע"ם בשיעור אפס לאס"ח אילת, בבחירת העוסקים שיבוקרו וכן בביקורת עצמה.
(ג) מניעת שוני בהטבות שחלות על מכירת טובין בידי עוסק שאינו תושב אזור אילת לעוסק תושב אזור אילת, לצורך עסקו באילת לבין ההטבות שחלות על מתן שירותים - כיום יש עדיפות למכירת טובין; לעומת זאת, נותני שירותים מהצפון חייבים לפתוח סניף לשם רישום באילת, כדי שלא ישולם מע"ם על שירותים שהם נותנים באס"ח אילת.
יצוין כי כל עוסק מהצפון שנרשם באילת נדרש כיום לנהל פנקסים בנפרד ולהוכיח קיום ממשי של עסק (ד) הפשטת מערכת המס - חוק מע "ם הוא חוק פשוט ביסודו.
השיטה הנוכחית פוגעת בפשטות זו.
בדוח שנתי 46 של מבקר המדינה13 צוין כי הרשות מסרה כי בדעתה לפעול ליישום המלצות הוועדה האמורה בנוגע לתיקון החוק וכן לשנות את שיטת הפטור ממע"ם באס"ח אילת לחיוב במע"ם בשיעור אפס.
בדוח שנתי 48 של מבקר המדינה14 צוין כי הרשות מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא העבירה את המלצות הוועדה למשרד האוצר, אך שר האוצר לא אימץ אותן.
12 ראו חטיבת התכנון והכלכלה ברשות המסים (יוני 2006) , בפרק "איזור סחר חפשי באילת - המלצות לשינויים בחוק מע"ם".
13 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 46 ( 1996 ,) בפרק "פיקוח אגף המכס ומע"ם על אזור סחר חפשי באילת", עמ' 49.
14 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 48 ( 1998 ), בפרק המביא ממצאי מעקב בנושא "פיקוח אגף המכס ומע"ם על אזור סחר חפשי באילת", עמ' 80.
ביוני 2006 פרסמה חטיבת התכנון והכלכלה של הרשות סיכום שנתי ל- 2005 , ובו ציינה, בפרק "איזור סחר חפשי אילת - המלצות לשינויים בחוק מע"ם", כי השיטה של מתן פטור ממע"ם פוגעת מאוד ביעילות מערכת המס ומקשה עליה לאכוף את הוראות החוק.
היא המליצה לעבור לשיטת חיוב במע "ם בשיעור אפס.
פקידת השומה אילת הגב' שולה הרשקו, ציינה בפגישה שקיימה עם עובדי משרד מבקר המדינה ביום 16.
09 , כי לדעתה שינוי שיטת המע"ם באס"ח אילת יתרום להגברת הפיקוח של הרשות.
נמצא כי בשנים האחרונות לא התקיימו דיונים במשרד האוצר ובר שות על שינוי שיטת החיוב במע"ם בחוק אס"ח אילת.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד האוצר ועל הרשות לבחון ביסודיות את האפשרות לשנות את שיטת החיוב במע "ם שנקבעה בחוק אס"ח אילת, לשיטת מע"ם בשיעור אפס.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה, בין השאר, כי השינוי המוצע בחוק ישפר באופן משמעותי את יכולת הבקרה על העסקאות באס"ח אילת.
עוד צוין כי במסגרת המעבר לדיווחים מקוונים במע"ם, תוגבר הלכה למעשה האכיפה על כל מה שקשור לעוסקים באילת.
ביצוע ביקורות על ידי תחנות המע"ם 1.
מכירת טובין או מתן שירותי ם באס"ח אילת בידי עוסק תושב אזור אילת, המיועדים לצריכה באזור או לשימוש בו, פטורים כאמור ממע"ם.
לפיכך, במרבית המקרים עוסק תושב אזור אילת אינו רשאי לנכות מע"ם ששילם על רכישותיו (מס תשומות), כי הן שימשו לעסקה הפטורה ממע "ם.
עוסקים משאר חלקי הארץ המוכרים טובין ושירותים מסוי מים לאס"ח אילת רשאים לדווח על עסקאות אלו כחייבות במע"ם בשיעור אפס.
בטופס הדיווח התקופתי הנהוג (החודשי או הדו-חודשי), שממלאים עוסקים בכלל לרשויות המע"ם, מכירות הפטורות ממע "ם ומכירות החייבות במע "ם בשיעור אפס מדווחות יחד, ללא הפרדה בין מרכיביהן השונים.
הדבר מקשה על הרשות לקיים פיקוח ובקרה על העוסקים.
לדוגמה בביקורות שערכה תחנת המכס והמע"ם אילת התגלו מפעם לפעם עוסקים מחוץ לאזור אילת שדיווחו על מכירות לאס"ח אילת כחייבות במע"ם בשיעור אפס, אף שעל פי הדין הם היו חייבים לדווח על העסקאות הללו כחייבות במע"ם בשיעור רגיל (לדוגמה: סניף של רשת ארצית שלא נרשם כעוסק באילת).
בנוסף לכך, בתכנית העבודה השנתית של הרשות יש התייחסות כללית בלבד לבדיקת עוסקים המדווחים על עסקאות החייבות במע"ם בשיעור אפס ועל עסקאות פטורות ממע"ם; אין בה התייחסות מיוחדת לבדיקת עוסקים המדווחים על עסקא ות החייבות במע"ם בשיעור אפס בגין מכירות מוצרים ומתן שירותים לאס"ח אילת.
לדעת משרד מבקר המדינה דיווח מפורט בידי העוסקים היה יכול ליצור הרתעה ולמנוע דיווחים מעין אלה.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 צוין כי לא ניתן לאבחן תיקים שבהם המכירות בשיעור אפס הן מכירות לעוסקים באילת.
תכנית העבודה של מחלקת ביקורת המע"ם ברשות כוללת ענפים ונושאים שנבחרים לאחר עבודה משותפת עם חטיבת התכנון והכלכלה, ויצוין כי נושא עסקאות בשיעור אפס עולה בה מפעם לפעם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל זמן שלא שונתה שיטת החיוב במע"ם באס"ח אילת, על הרשות לשקול לחייב את כל העוסקים המדווחים על עסקאות פטורות ועל עסקאות החייבות במע"ם בשיעור אפס להגיש דוח שנתי שיפרט את הרכב העסקאות הפטורות ממע"ם ואת הרכב העסקאות החייבות במע "ם בשיעור אפס.
עסקאות אלו ידווחו על פי מקורן: מכוח חוק אס"ח אילת, מכ ירות ליצוא, מכירת פירות וירקות, מתן שירותי תיירות לתיירים מחו"ל, מסחר ביהלומים ועוד.
דיווח כזה יגביר את הפיקוח, וכן את איכות בדיקות ההצלבה עם דיווחים ממקורות אחרים על עסקאות אלו.
חלק מתיקי הביקורת בתחנות המע"ם האזוריות עוסקים בעסקאות החייבות במע"ם בשיעו ר אפס שנעשו ללא הטבעת החותמת "אזור סחר חפשי אילת" על החשבונית על ידי פקיד המכס במסוף הכניסה לאילת.
מממצאי הביקורת של משרד מבקר המדינה עולה כי במקרים כאלה נהגו חלק מהתחנות אלה, בשיתוף גובה המכס אילת, להטיל על העוסקים קנס הנקרא "שומת קנס".
הם בדרך כלל חייבו את העוסקים ב-25% מהמס החל על העסקאות.
נמצא כי לשומת הקנס אין בסיס חוקי.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי אכן הוצאו שומות בשיעור נמוך של 25% "מהשומות המקוריות, כחלק מתהליך של "פשרה ולא כ"שומת קנס", במקרים שבהם התברר שהסחורה סופקה לעוסק תושב אילת וכי אי-ההחתמה הייתה בתום לב.
עוד ציינה הרשות בתשובתה כי הסוגיה תיבחן עם גובה המכס אילת ועם הלשכה המשפטית, לשם קבלת החלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לקבוע הנחיות אחידות לגבי טיפול בעוסקים המדווחים על עסקאות החייבות במע"ם בשיעור אפס ללא הטבעת החותמת על החשבונית, כדי שהטיפול בהם יהיה שוויוני.
יש חברות הנותנות שירותי סליקה של כרטיסי אשראי, שלא הקימו יחידת עסק ממשית באזור אילת.
רוב השירות שלהן ניתן באמצעות כוח אדם, משרדים וציוד המצויים מחוץ לאילת.
כלומר, רוב השירות ניתן מחוץ לאילת, ולכן הפט ור ממע"ם לפי סעיף 5 .
ה לחוק אס"ח אילת אינו חל עליהןהגובה הראשית בתחנת אילת ציינה בפגישה שקיימה עם עובדי משרד מבקר המדינה, ביום 17.
09, כי מדובר באישור ייחודי שניתן לחברות אלה עוד בתחילת הפעלתו של חוק אס"ח אילת.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לגבש מדיניותאחידה ושוויונית כלפי כל העוסקים שנותנים שירות באס"ח אילת אך לא הקימו בה יחידת עסק ממשית.
אם הרשות מעוניינת להיטיב עם חברות כרטיסי האשראי, עליה לעשות זאת באמצעות תיקון תקנה 20 א לתקנות אס"ח אילת והוספת השירות שהן נותנות לרשימת השירותים שחל עליהם מע "ם בשיעור אפס.
פקיד השומה אילת פקיד השומה אילת אחראי לתחום העיר אילת וליישובים בערבה, עד הק"מ ה - 101 .
על פי תקנות אס"ח אילת, עוסק תושב אזור אילת שיש לו עסק גם מחוץ לאזור זה, וכן עוסק תושב אזור אילת הרשום כאחד עם עוסק שיש לו עסק מחוץ לאילת, ינהלו פנקסים ורשומות ויג ישו דוחות לגבי העסק באזור אילת בנפרד מהעסק שמחוץ לאזור זה.
מי שפתח עסק באילת שהוא סניף של עסק ארצי נדרש גם הוא לדווח ולנהל פנקסים בנפרד.
זאת ועוד, עוסק תושב אזור אילת שהעסק שלו הוא סניף של עסק ארצי חייב לפתוח תיק ניכויים נפרד בפקיד השומה אילת עבור העובדים המועסקים בסניף באילת.
כאמור, חוק אס"ח אילת מעניק הטבות במס הכנסה למעסיק תושב אילת המשלם הכנסת עבודה לעובדו בעד עבודה המתבצעת בתחום העיר אילת.
המעסיק יהא זכאי להטבה לשם הקטנת העלויות.
יש פיתוי גדול לנצל את ההטבות במס הכנסה הניתנות כאמור למעסיקים תושבי אי לת המשלמים הכנסת עבודה לעובדיהם, ונדרשת הרתעה בהתאם.
בביקורות שעשה משרד פקיד השומה אילת התגלו מקרים שהכנסות עבודה ששולמו לעובדים בכירים בחברות ארציות יוחסו לסניף בעיר אילת, אף על פי שהעובדים עבדו בצפון.
גם סגן פקיד השומה אילת ציין בפגישה שקיים עם עובדי משרד מבקר המדינה, ביולי 2009 , כי קיימים תיקי נישומים בתחום הניכויים שיש בהם פוטנציאל לגביית מס, אך אין לרשותו כוח אדם לטפל בהם.
פקידת השומה אילת, גב' שולה הרשקו, ציינה בפגישות שקיימה עם עובדי משרד מבקר המדינה כי קיים אצלה מחסור בכוח אדם, וקיימים קשיים באיו ש תפקידים של מפקחי חברות ומפקחי ניכויים.
עובדה זו פוגעת ביכולתו של משרד השומה אילת לערוך שומות לחברות ושומות ניכויים, ובייחוד בעניין הטבות המס למעסיקים באס"ח אילת.
כמו כן, היא ציינה כי אין לה תקנים לעובדי ביקורת ניהול פנקסים, ולכן ובניגוד למקובל ברשות אין נעשות ביקורות יזומות בתחום זה.
פקידת השומה ציינה כי במשרדה יש עובד אחד בלבד האחראי לביקורת ניהול הפנקסים, נוסף על תפקידו כאחראי לתחום המודיעין.
עוד ציינה כי שיעור התקבולים שאינם נרשמים באס"ח אילת גבוה מהשיעור הממוצע בשאר היישובים.
על פי סעיף 150 א לפקודת מס הכנסה, מי שערך לנישום שומה לפי מיטב השפיטה לא ידון בהשגה עליה.
במצב הקיים, במשרד השומה אילת לא מתבצע כיום דיון בהשגה על ידי מפקח אחר, כפי שמקובל במשרדי שומה אחרים, וקיים חשש לפגיעה בזכות זו של הנישום.
ביקורות ניהול הפנקסים באס"ח אילת מבוצעות על ידי הקצאת צוותי ביקורת ממשרדי שומה אחרים ברחבי הארץ.
ב- 2007 וב- 2008 נשלחו רק תשעה ושבעה צוותים בהתאמה, לביצוע ביקורות כאלה.
מנתונים שמסרה פקידת השומה אילת בדבר ביקורות ניהול הפנקסים שנעשו מינואר 2008 עד יוני 2009 עולה כי שיעור 254 דוח שנתי60ב .
התיקים שנמצאו בהם ליקויים בניהול הפנקסים באילת היה 20.
8% , לעומת ממוצע ארצי של 8.
גם מנתונים שהתקבלו מהנהלת הרשות עולה כי במשרד השומה אילת שיעור העסקים שנמצא שאינם מנהלים פנקסים ושיעור הליקויים המהותיים שנמצאו בביקורות ניהול הפנקסים הם מהגבוהים בארץ.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי קיים מחסור עצום בעובדי שומה בכל הארץ המקבל ביטוי גם בפקיד השומה אילת.
לפני שנה הקים מנהל הרשות הנוכחי ועדה שהתבקשה לבחון ולהמליץ בעניין מערך ניהול הפנקסים בעתיד.
דוח הוועדה יוגש להנהלת הרשות וכל החלטה שתתקבל תתייחס גם לצורכי פקיד השומה אילת.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד האוצר ועל הרשות לבצע הערכה מחודשת של הבקרה והפיקוח על אס"ח אילת.
רבים ממקרי הניצול לרעה של חוק אס"ח אילת היו יכולים להימנע על ידי ביצוע ביקורות יזומות בבתי העסק ועל ידי הידוק הפיקוח של הרשות.
עיקרו של פיקוח זה מוטל על משרד פקיד השומה אילת, שכן הוא מטפל גם בעוסקים שמרבית עסקאותיהם פטורות ממע "ם ושמשום כך רשויות המע "ם אינן מייחדות משאבים לפיקוח עליהם.
באילת, שבה החוק מעניק הטבות ופטורים ממס, יש לפעול להגברת הפיקוח והבקרה על העוסקים, כדי להגדיל את סכומי מס ההכנסה הנגבים.
החזר המע"ם לתיירים נועד לעודד תיירות נכנסת לישראל ולהגדיל את כמות המוצרים שהם קונים בארץ.
כדי להשיג מטרה זו, על הרשות לפעול למניעת ניגוד העניינים המובנה בשיטת החזר המע "ם לתיירים ולקבוע נוהלי בקרה ופיקוח נאותים כדי למנוע ניצול לרעה של ההסדר.
על הרשות ומשרד התיירות לקיים שיתוף פעולה הדוק למניעת פגיעה בתיירים הזכאים ליהנות מההסדר.
חוק אס"ח אילת מעניק הטבות מס לתושבי האזור ולמתארחים בו, והטבות אלה תרמו להתפתחותו.
על משרד האוצר והרשות להגביר את הפיקוח והבקרה ולהיערך כראוי למניעת האפשרויות לניצול לרעה של החוק.
עליהם גם לבחון את הצורך בשינוי שיטת המע "ם בחוק אס"ח אילת ובייזום הצעות שיביאו לפישוט ביצוע חוק אס"ח אילת והתקנות שהותקנו לפיו.
מן הראוי גם שהרשות תבחן אם לרשות משרד השומה אילת עומדים המשאבים והכלים הדרושים לביצוע תפקידיו.
בפקודת מס הכנסה התשכ"א]נוסח חדש[- 1961 (להלן- הפקודה), נקבע כי גם השתכרות או רווח מכל מקור שלא נכלל בה במפורש, אך גם לא נקבע במפורש כי ניתן עליו פטור, הינו מקור החייב במס הכנסה.
על פי ההנחיות המקצועיות של רשות המסים בישראל (להלן - הרשות או רשות המסים), גם הכנסה בלתי חוקית הינה הכנסה החייבת במס הכנסה, ובאופן דומה "עסקה" החייבת במס ערך מוסף.
בגישה זו נקטו בתי המשפט בישראל, ואף קבעו כי יש לראות בהכנסה מפעילות פלילית הכנסה החייבת במס3.
קיימת הסכמה רחבה ש"תקיפה כלכלית" היא כלי חשוב למלחמה נגד עבריינים.
הכוונה ליכולת של רשויות האכיפה לשים יד על הרווח מעסקות הנעשות אגב פעילות פלילית ולמסותו, ובכך לפגוע במבצעיהן ובתמריץ לעבור עברות שיש להן נגיעה כלכלית, וכן למנוע את האפשרות לשימוש חוזר בכספים אלה למימון עסקות לפעילות עבריינית.
הימנעות מהטלת מס על פעילות בלתי חוקית לא רק תסטה מעיקרון השוויון והצדק של מדיניות פיסקלית נכונה, אלא אף תגרום לחוטא שיצא נשכר.
על פי הערכת משרד המשפטים, כלכלת הפשע מוערכת ב כ-20 מיליארד ש"ח בשנה4.
בחודשים ינואר-ספטמבר 2009 לסירוגיןבדק משרד מבקר המדינה את פעולותיה של רשות המסים בתחום מיסוי הכנסות בלתי חוקיות.
הביקורת נערכה בהנהלת רשות המסים5, במשרדים אזוריים של מס הכנסה ובמשרדים אזוריים של מע"מ .
בירורי השלמה נעשו במשרד האוצר (באגף התקציבים, באגף הממונה על השכר, ובמינהל הכנסות המדינה), במשטרת ישראל , במשרד המשפטים וברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור (להלן - הראה"ה).
3 בפסק דין פרומקין (עמ"ה 13/82 ) נקבע כי אין לראות בחילוט הנכסים שהושגו בעברה, הוצאה המאפסת את ההכנסה החייבת.
פסק הדין עסק בתשלומי שוחד, וקבע כי תשלומי השוחד הם הכנסה בלתי חוקית החייבת במס, גם אם יידרש מקבל השוחד להשיבה למדינה.
4 על פי דוח של משרד המשפטים משנת 2004 .
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59 ב ( 2009,) 'בנושא "המאבק בארגוני הפשיעה", עמ9.
5 במסגרת הביקורת נערכו פגישות עם מנהל הרשות ופגישות נפרדות עם שישה סמנכ"לים (מנהלי חטיבת חקירות ומודיעין, חטיבת שומה וביקורת, חטיבת תכנון וכלכלה, החטיבה המקצועית, חטיבת אכיפת הגביה והיועץ המשפטי של הרשות).
הליכי מיסוי הכנסות בלתי חוקיות .
היערכות הרשות ליישום החלטות הממשלה בדצמבר 2003 החליטה המ משלה כי יש צורך בהתגייסות לאומית כוללת כדי להתמודד עם הפשיעה המאורגנת.
בעקבות החלטת הממשלה האמורה הוגדר המאבק בפשיעה החמורה כאחד מיעדי רשויות המס.
על פי החלטות הממשלה מינואר 2006 בנושא המאבק בפשיעה המאורגנת, הוקמה ועדה מתמדת6 להכוונת הפעילות המבצעית והמודי עינית של גופי האכיפה הרלוונטיים ובכללם רשות המסים.
בדיון שהתקיים בוועדה המתמדת בפברואר 2008 הוחלטשכל גוף י פרט את צרכיו בתחום החקיקה למאבק בפשיעה החמורה .
במהלך שנת 2009 נערכודיונים בין הרשות לבין אגף התקציבים במשרד האוצר, לשם הקמת יחידה ייעודית לטיפול בפשיעה המאורגנת.
בדיונים אלה נדונה הקצאת תקנים לטיפול במישור הפלילי בלבד .
לא נדונו דרכים לטיפול במישור האזרחי.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה ציינה הרשות: "בתחום מס הכנסה נתקבלה החלטה במשרד האוצר להקים יחידה למאבק בפשיעה המאורגנת אשר תרכז את העבודה והטיפול בתחום זה במישור הפלילי.
הטיפול האזרחי ירוכז ביחידה אזרחית אחת אשר תעבוד בתיאום מלא עם היחידה שתוקם.
בעניין מכס ומע"מ, בימים אלו מתקיים משא ומתן בשלבים מתקדמים עם ועד עובדי מכס ומע"מ, אשר לאחריו כל עובדי חקירות מכס ומע"מ יטפלו בתיקים הללו, במקביל לעבודת החקירות השגרתית".
ככלל, ב תכנית העבודה השנתית של הרשות (להלן - התכנית) מנויים קריטריונים לבחירת תיקים לביקורת ולשומה וסדר העדיפויות בביצוע ן.
הועלה כי בתכניות העבודה של הרשות לא הייתה התייחסות לעריכת ביקורת במישור האזרחי על עסקים בלתי חוקיים המזוהים עם גורמים עברייניים (להלן - עסקים בלתי חוקיים).
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ל תרום את חלקה ליישומן של החלטות הממשלה למלחמה בפשיעה החמורה.
ביטוי לכך צריך להיות בין השאר ב גיבוש תכנית עבודה שתפרט את התחומים שיש לטפל בהם (הימורים בלתי חוקיים, סחר בסמים, סחר בנשים וכו') , במגמה לחזק את המאבק בפשיעה, גם במישור האזרחי ולא רק במישור הפלילי.
ניכוי הוצאות במיסוי עסקים בלתי חוקיים ארגון ה - OECD7 , שישראל מעוניינת להצטרף אליו, דורש שהאיסור לנכות לצרכי מס הוצאות שוחד ששולמו לפקיד ציבור זר יופיע במפורש בחקיקה.
6 גוף שהוקם בשנת 2006 על פי החלטות הממשלה שתוארו לעיל, לשם הכוונת הפעילות האופרטיבית נגד ארגוני הפשיעה , בראשות ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה ובהשתתפות נציגי גופים אחרים, ובכללם רשות המסים.
7 Organization for Economic Co -operation and Development - ארגון לפיתוח משרד האוצר 221 .
דרישה זו תוקן בנובמבר 2009 סעיף32 לפקודה, כך שהובהר כי תשלומים, בין שניתנו בכסף ובין שניתנו בשווה כסף, שיש יסוד סביר להניח שנתינתם מהווה עברה לפי כל דין, אינם מותרים בניכוי לצרכי מס.
עם זאת, הוצאות חוקיות בעסק בלתי חוקי מותרות בניכוי.
עמדת הלשכה המשפטית של הרשות , כפי שהובעה במכתבה מפברואר 2009 למשרד מבקר המדינה, היא שלעניין מס הכנסה יש למסות את הרווח הכלכלי, ולפיכך "לעיתים נלקחות בחשבון הוצאות אף אם הנישום אינו מציג קבלות".
לעומת זאת, בהיבט מע"מ "אסור להתחשב בתשומות כאשר אין בידי העוסק חשבוניות או שהחשבוניות אינן אותנטיות".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תשנה את גישתה כלפי ניכוי הוצאות מעין אלה, ושזו תעוגן ב הנחיה ברורה המפרטת אילו סוגי הוצאות מותרות בניכוי בעת עריכת שומה של עסק בלתי חוקי או של עסק שחלק מהכנסותיו הן בלתי חוקיות.
היעדר אחזור מידע מתקדם : בדוח של משרד המשפטים8 צוין כי "יש חשיבות רבה לפיתוח מערכת ייחודית לכריית נתונים, שתאפשר יישום מודלים של אינטליגנציה מלאכותית לצורך יצירת תמונה קוהרנטית על ארגוני פשיעה או הלבנת הון על בסיס אוסף גדול של נתונים ופריטי מידע נקודתיים".
בשנת 2007 ,הוכן ברשות אפיון למערכת מידע חדשה שאמורה לאפשר שימוש יעיל במידע הנאגר בה, אולם לא היה לכך המשך.
מידע חסר במערכת המחשב הקיימת : חלק מהידיעות המתקבלות ברשות אינן מוזנות כיום למאגר הממוחשב של הרשות.
כך, לדוגמה מערכת הקשרים בין אנשים או תאגידים קשורים, שיכול ה להגיע לכדי עשרות קשרים, אינה מתועדת במחשב אלא רשומה מילולית בקלסרים.
היעדר מאגר מידע ממוחשב שלם מקשה על שיתוף הידע, מסרבל את עבודת היחידות, ומונע קבלת תמונת מודיעין שלמה שתוכל לשרת גם את פקידי השומה בבוחרם תיקים לתכנית העבודה.
היעדרסיווג מודיעיני לעובדים רלוונטיים במס הכנסה : לצורך עריכת שומות לגורמים עברייניים נדרש לעתים מידע מ המשטר ה.
חלק מהמידע הרלוונטי הינו מסווג מסיבות שונות: חשש לביטחון המקור; חשש משיבוש של הליך אכיפה קיים; מגבלות שנקבעו בחיקוק .
לרוב עובדי מחלקת החקירות של מס הכנסה אין סיווג מודיעיני מתאים, ולכן נמנעת לעתי ם המשטרה מלהעביר מידע לרשות (בעניין הנוהל להעברת מידע מהמשטרה לרשות - ראו בהמשך).
היעדר סיווג "ענפי " כלכלי: פעילות הרשות מתבססת על סיווג של ענפים כלכליים שמקורו בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
8 במרס 2004 הפיץ משרד המשפטים בקרב המשרדים הנוגעים בדבר תכנית אסטרטגית "למלחמה בפירות הפשיעה המאורגנת", שנועדה להשלים את תכנית הפעולה של המשטרה והמשרד לביטחו ן פנים.
התייחסות על פי קריטריונים שקובעת הרשות.
הפעילות הכלכלית הבלתי חוקית אינה מסווגת כענף כלכלי, ולכן העוסקים בה אינם נתפשים כישות לצורך פעילויות הרשות, כגון: איסוף מידע ועיבודו; בניית תכנית עבודה ענפית; קביעת יעדי המיסוי הישיר והעקיף הכולל של הענף.
כפועל יוצא לא נערכים מבצעי ביקורת או גבייה אצל מי שעוסק בפעילו ת האמורה.
בעניין זה פנה משרד מבקר המדינה ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ובתשובת המבקרת הפנימית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מנובמבר 2009 היא ציינה כי "בעבר, רשות המסים באמצעות היחידה הכלכלית פנתה ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה לקבוע סיווג לענפים מיוחדים הנדרשים לצרכי ביקורת.
הלשכה נענתה לפנייתה של הרשות וקבעה או אישרה ענפים מיוחדים אלו כחלק מהסיווג.
במידה ורשות המסים רואה חשיבות בהפרדת פעילויות לא חוקיות בענפים מיוחדים, הייתה אמורה להיות פנייה אלינו בנושא, וכאמור למיטב ידיעתי לא נערכה פנייה כזו".
גמישות טיפול במידע המודיעיני : לשם מיצוי מידע נדרשת לעתים פעילות מהירה.
לדוגמה, בתי קזינו ומכוני ליווי מחליפים את כתובותיהם חדשות לבקרים.