HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר עבודת מטה שארכה למעלה משנה הודיע נציב שירות המדינה, מר שמואל הולנדר ב- 10.
01 לשר האוצר דאז, ח"כ סילבן שלום, כי הוועדה לא הצליחה לגב ש כללים בעניין תשלומי ההסתגלות לעובד שהוטלה עליו תקופת צינון בגלל בעיות סבוכות שהתעוררו בה.
בהחלטה כל/38 של ועדת השרים לענייני כלכלה מיום 11.
2002 ,הוחלט לבטל את הוועדה ובמקומה הוקמה ועדה ציבורית בראשות מר שמואל הולנדר, לקביעת אמות מידה להענקת תשלומי הסתגלות (להלן - הוועדה לקביעת אמות מידה).
הוועדה לקביעת אמות מידה קבעה בנובמבר 2002 , שאין לשלם דמי הסתגלות מאחר שעקרונות המוסר והמינהל התקין מחייבים את עובדי השירות הציבורי לקבל על עצמם מידה מסוימת של הגבלות בנוגע לעבודתם לאחר הפרישה מן השירות, ואין הצדקה לכרוך קיום עקרון יסוד זה בתשלום פיצוי כלשהו.
יצוין כי לאחרונה הוגשה הצעת חוק פרטית בעניין זה37 - "תיקון- פיצוי בשל איסור קבלת זכות", שלפיה יוכל פורש לקבל תשלום חודשי בשיעור של שבעים אחוז משכרו החודשי ערב פרישתו.
מן התשלום יופחת כל תשלום המשתלם לו מקופת המעביד לשעבר; במועד סיום הביקורת נדונה ההצעה במשרד המשפטים, בנש"מ ובמשרד האוצר.
: האכיפה הפלילית כאמור, בחוק הצינון נקבעה סנקציה פלילית: לפי סעיף 8 לחוק, העובר על הוראה שבסעיפים2 עד6 או בהוראה שניתנה לו לפי סעיף4 א (ב), דינו קנס או מאסר עד שישה חודשים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מעולם לא הוגש כתב אישום פלילי בגין הפרת חוק הצינון, ובלשונה של פרקליטת מחוז תל -אביב (פלילי) דאז בעניינו של קצין רכש שפרש מצה"ל ולא פנה לוועדת היתרים: "חשוב לציין כי מעולם לא הוגש כתב אישום על הסעיף הנ"ל וכלל איננו בטוחים ש.
צריך להיות הראשון שעומד לדין על כך במדינה ישראל, גם אם יש ראיות ברורות שעבר עבירה.
יתרה מזאת, נשאלה השאלה החשובה מכל, האם רב סרן זה צריך להיות הראשון לתת את הדין על עבירה שבכירים וחשובים ממנו בצבא, במשרד הביטחון ובמשרדים ממשלתיים רבים אחרים (כמו למשל משרד האוצר) עושים כמעשי שגרה (יש לכך דוגמאות אינספור, ידועות יותר או ידועות פחות)?
יצוין כי החל משנת 1999 החלה במשרד המשפטים עבודת מטה שמטרתה קביעת סנקציה משמעתית למי שעבר עברה לפי חוק הצינון.
ביולי 2005 הוגשה לכנסת הצעת חוק ממשלתית לכנסת - "הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 12 ), התשס"ה- 2005 ".
במסגרת תיקון חוק שירות המדינה (משמעת) הוצע להוסיף שעברה על חוק הצינון תיחשב עברת משמעת, ולבית הדין למשמעת תהיה סמכות, אף שהעובד כבר פרש מהשירות, להורות למי שהורשע בעברה על הוראות חוק הצינון, להשיב לאוצר את שווי הטבות הפרישה שקיבל - כולן או חלקן.
במועד סיום הביקורת טרם אושרה הצעת החוק.
תיקון זה התקבל בכנסת בקריאה ראשונה.
37 הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תיקון -פיצוי בשל איסור קבלת זכות), התשס"ז- 2007 - /פ 2360/17 מיום 19.
07 , שהוג שה על ידי חברי הכנסת יורם מרציאנו ורוברט אילטוב.
מן האמור לעיל נובע שעבודת המטה בנש"מ, במשרד המשפטים ובמשרד האוצר הגיעה בתום אותו מועד למבוי סתום.
המשרדים הללו לא הצליחו להסכים על אמצעים להגברת האפקטיביות של החוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי דוח זה מצביעים על הצורך ביזמה חדשה ונמרצת לבחינת שינויים נדרשים בחוק ובתקשי"ר ולבחינת עמדת המדינה לגבי תשלום פיצוי לפורש בגין תקופת הצינון.
כמו כן יש לנקוט פעולות להטמעת החוק בקרב עובדי הציבור ולאכיפתו.
 מעבר עובדים בין הסקטור הציבורי לסקטור הפרטי שכיח ומועיל, ואולם יש לדאוג בקפידה כי הוא ייעשה בלי פגיעה בטוהר המידות או אף מראית עין של פגיעה בו, ויימנעו מצבים של ניגוד עניינים.
חופש העיסוק של פורשים מהשירות הציבורי הוגבל בשל כך באמצעות חקיקת חוק הצינון ופסיקת ועדת ההיתרים.
ממצאי דוח זה מצביעים על פער ניכר בין הנורמות שהחוק ופסיקת ועדת ההיתרים משקפים לבין המתרחש בגופים שנבדקו; במרבית הגופים שנבדקו (למעט הרשות לניירות ערך) - משרד האוצר, רשות המסים, משרד התקשורת ומינהל מקרקעי ישראל - שוררת תרבות ארגונית לקויה המעודדת אי-ציות לחוק: רק מיעוט קטן מבין הפורשים מתייחס אליו ובוחן את תחולתו לגביו, ורק מקצת הפורשים מגיעים לוועדת ההיתרים.
מרבית הפורשים משירות המדינה מן הגופים שנבדקו התעלמו מן החוק, חלקם בעצימת עין של הממונים עליהם או אף בעידודם.
ממצאי הדוח מצביעים על אי -שוויון בהגבלות המוטלות על כל עובדי הציבור בעניין תקופת הצינון לעומת ההגבלות המוטלות על עובדי הרשות לניירות ערך בעניין זה.
שומרי הסף של שירות המדינה - סמנכ"לים למשאבי אנוש, הלשכות המשפטיות ואף נציבות שירות המדינה - לא פעלו די ליישום החוק, ול עתים אף התעלמו מפסיקות ועדת ההיתרים.
עובדים בכירים פעלו בדרכים שאינן עולות בקנה אחד עם הוראות החוק או עם פסיקות ועדת ההיתרים.
רק אלו שצייתו להוראות החוק כלשונו שילמו את המחיר - תקופת צינון שבה היו מנועים מלעבוד במקום העבודה המיועד ולהתפרנס ממנו.
גם עובדי המדינה נתנו יד להפרת החוק במקרים אלה: א.
כשנענו לפניותיהם של פורשים שייצגו גופים או בני אדם בעניינים שבהם טיפלו בהיותם עובדי השירות; ב.
אם היו כפופים לעובדים שפרשו ונענו לפניותיהם - כאשר אלה פנו אליהם בבקשה להעניק זכות להם או לצורך עסקם.
תמונת המצב מצביעה ע ל זילות החוק: מיעוט שומר חוק נושא בעלויות חוק הצינון, ואילו נגד מי שאינם מצייתים לו, אין מופעלת סנקציה כלשהי מחמת אזלת ידם של שומרי הסף.
לנוכח ממצאי הדוח, מן הראוי ששומרי הסף והממונים על עובדים בשירות המדינה יפעלו, כל אחד בהתאם לסמכויותיו, כדי לתקן את הליק ויים שהועלו בדוח זה ובראש ובראשונה כדי לשרש את התרבות הארגונית הקלוקלת המעודדת אי-ציות לחוק.
חוק שירות הציבור- הגבלות לאחר פרישה (חוק הצינון) 75 .
ראוי ששר המשפטים, המופקד על ביצוע חוק הצינון, בשיתוף עם נציבות שירות המדינה, המופקדת על קביעת הוראות התקשי"ר, ישקלו שינויים בחוק ובהוראות התקשי"ר, לרבות שינויים ברוח דוח זה.
עליית היהודים מאתיופיה החלה בסוף שנות השבעים של המאה העשרים, ובשנת 1983 הגיע מספרם לכ- 4,000 ,.
העולים עשו דרכם לישראל בדרכים עקלקלות דרך מחנות פליטים בסודן השלטון המקומי 1453 .
ורבים מהם מצאו את מותם בדרך זו.
העלתם המאורגנת ארצה החלה בנובמבר 1984 , ובסוף שנת 2006 מנתה אוכלוסיית יוצאי אתיופיה בישראל כ - 110,5006 נפש.
עלייתם וקליטתם בישראל לוותה בקשיים אובייקטיבים רבים שהציבו את העולים בפני מבחנים קשים.
הקשיים הרבים שעמדו בפני יוצאי אתיופיה בעת עלייתם ארצה, וחבלי הקליטה שהם חוו בניסיונותיהם להשתלב בחברה הישראלית לא שברו את רוחם.
בני העדה ומנהיגיהם פועלים ללא לאות במטרה להשתלב בחברה הישראלית, וחלק מהם אף הצליח בכך בצורה מעוררת כבוד שיכולה להוות דוגמה לכוחם של אמונה ורצון עז לגבור על כל קושי.
אוכלוסיית העולים מאתיופיה7 מתמודדת עם אתגר קשה: השתלבות בחברה הישראלית השונה ממנה שוני רב בתרבותה, במנהגיה ובמבנה המשפחתי.
העולים גם לא נחשפו בארץ מוצאם לאמצעים טכנולוגיים מתקדמים ולאמצעי תקשורת הקיימים בישראל.
מפגשם של העולים מאתיופיה עם עולם תרבותי וטכנולוגי כה שונה מעולמם מצריך התמודדות נפשית קשה עם השינויים הקיצוניים באורח החיים, ומביא לשינויים רבים בכל תחומי החיים ומעל לכול במסגרת התא המשפחתי.
אוכלוסיית העולים מאתיופיה מאופיינת בהטרוגניות תרבותית רבה: העולים הגיעו מאזורים שונים באתיופיה - חלקם מאזורים עירוניים וחלקם מאזורים כפריים נידחים.
הם נחשפו לתרבויות שונות ולרמות שונות של התפתחות טכנולוגית, וגם שפתם אינה אחידה - חלקם דובר אמהרית וחלקם טיגרית.
הם משייכים את עצמם לקבוצות התייחסות שונות, שמנהגיהן שונים.
העולים החדשים שעלו לישראל בעשרות השנים האחרונות נעזרים לצורך התערותם בחברה הישראלית באוכלוסיות שעלו לישראל שנים רבות קודם לכן מארצות מוצאם, ושאליהן הם יכולים לשייך את עצמם מ בחינה תרבותית ולהיעזר בהם בהתערותם בארץ.
לאוכלוסייה שעלתה מאתיופיה בעשרים השנים האחרונות חסרה קבוצת התייחסות כזו, והליכי התערותה בארץ, מעבר לקליטה הפיזית, הוטלו על הגורמים הממלכתיים במדינה ועל הרשויות המקומיות; גורמי טיפול אלה נעזרים במשאבי המגזר השלישי8 למתן המענה הדרוש.
בתקנות עבודה סוציאלית (להלן - תע"ס)9 עמד משרד הרווחה על הקשיים והמשברים של עולים שחל שינוי במבנה משפחתם כתוצאה מצורכי ההסתגלות של היחיד לחברה החדשה.
המעמסה המוטלת על כתפיו של כל אחד מבני המשפחה לצורך הסתגלותו ומילוי תפקידיו כרוכה בשינוי הי חסים והתפקידים של הבעל והאישה, ההורים והילדים.
דווקא בעת שבה נדרשת תמיכת המשפחה, מצטמצמת יכולתה לספק תמיכה זו בשל מעמסת היתר המוטלת על כתפיה.
העולים מאתיופיה נקלטו בארץ במרכזי קליטה בחסות הסוכנות היהודית והמשרד לקליטת העלייה (להלן - משרד הקליטה).
לאחר תקופת שהות במרכזי הקליטה לצורך לימוד השפה העברית והסתגלות לתנאי הארץ, הם הופנו לרכישת דירות למגורים במימון ממלכתי.
מנתוני משרד הקליטה לסוף שנת 2006 עולה כי הם מרוכזים בעיקר בשבע ערים במרכז ובדרום .
6 לפי נתוני המשרד לקליטת עלייה.
האוכלוסייה כוללת כ- 34,500 .
ילדי עולים שנולדו בישראל 7 המושגים "עולים מאתיופיה" או "יוצאי אתיופיה" מתייחסים בדוח זה לעולים מאתיופיה ולילדיהם שנולדו בישראל.
8 נוהגים לחלק את הארגונים במדינה מודרנית לשלושה מגזרים : 1 ;.
המגזר העסקי לרבות חברות עסקיות, הן ציבוריות והן פרטיות; 3 .
המגזר השלישי- ארגונים פרטיים הפועלים ללא כוונת רווח, שיש בהם רכיב של התנדבות ותרומה לקהילה, והם אינם נשלטים בידי גורם חיצוני כלשהו.
9 התע"ס מאגד את ההנחיות וההו ראות למתן שירותי סעד שהוציא מנכ"ל משרד הרווחה, והוא כולל הנחיות והוראות לעובדים סוציאליים ולרשויות המקומיות בעניין אופן הטיפול בסוגים שונים של נזקקּות.
הארץ10, ובהן אשדוד ונתניה, ומתגוררים בשכונות שאוכלוסייתן ממעמד סוציו-אקונומי נמוך.
שיעור האבטלה בקרב העולים מאתיופיה גבוה מאוד, ורבים מהם מתקשים לקיים את משפחותיהם11 ,.
בעת המעבר ממרכזי העולים אל דירותיהם מועבר הטיפול בעולים מאתיופיה בתחום הרווחה, אל אגפי הרווחה המקומיים ביישוביהם בפיקוח משרד הרווחה.
במקביל המשיך משרד הקליטה לפעול בתחומים מסוימים של פעילות רווחה.
לפי נתוני משרד הקליטה מנתה אוכלוסיית יוצאי אתיופיה בסוף שנת 2006 כ- 110,500 ,נפש מהם כ- 34,500 ילידי הארץ.
כ-50% מאוכלוסיית יוצאי אתיופיה היו קטינים עד גיל19, וכ- %10 מהם היו בני55 ומעלה12 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים ינואר עד אוקטובר 2007 את נושא הטיפול באוכלוסייה נזקקת מקרב העולים מאתיופיה.
בביקורת נבדקה היערכותן של עיריית אשדוד ועיריית נתניה לטיפול בעולים תוך התמקדות בשלושה תחומים: נפגעּות מחמת אלימות במשפחה, הטיפול בזקנים והמאבק בצריכת סמים ומשקאות אלכוהוליי ם בקרב בני נוער וצעירים.
הבדיקה נעשתה באגפי הרווחה שבשתי העיריות ובמוקדים העירוניים לקליטת עולים מאתיופיה.
כמו כן נעשתה בדיקה ברמה הממשלתית: נבדקה ההיערכות של משרד הרווחה, של משרד הקליטה ושל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול (להלן - הרשות למלחמה בסמים) לטיפול באוכלוסייה זו.
תיאום בין הגורמים העוסקים בטיפול באוכלוסיית יוצאי אתיופיה .
המענה לצורכי אוכלוסיות העולים מאתיופיה בתחום הרווחה ניתן במישור הממלכתי על ידי משרד הרווחה, האחראי לארגון מחלקת הרווחה ("לשכת הסעד") ברשויות המקומיות; משרד הקליטה, כמי שמפעיל ברשויות המקומיות מוקדים לקליטת העולים; והרשות למלחמה בסמים, בהתאם לקבוע בחוק הרשות למלחמה בסמים, התשמ"ח- 1988 .
כמו כן שותפים במתן המענה לצורכי אוכלוסיית העולים מאתיופיה ארגוני המגזר השלישי, המקיימים פעילויות ופרויקטים בהיקף כספי ניכר.
פעולתם המשותפת של הגופים הממלכתיים וגופי המגזר השלישי מחייבת רמת תיאום גבוהה.
עיקר הנטל של הטיפול בנזקקים מקרב יוצאי אתיופיה נופל על כתפי הרשויות המקומיות המטפלות בנזקקים מקרב יוצאי אתיופיה המתגוררים בתחומן.
עיריית אשדוד כתבה בתשובתה מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, כי "קליטת עול י אתיופיה הינה משימה לאומית קשה ומורכבת, והרשות המקומית תתקשה לבצע בשלמות את התפקידים המוטלים עליה בתחום זה (ואת אלה שנאלצה לקחת על עצמה, מתוקף מחויבותה כלפי התושבים המתגוררים בעיר, כתוצאה מהעדר פעולה של משרדי הממשלה), מבלי שתקבל את הסיוע הנדרש מרשויות המדינה".
10 על פי נתוני משרד הקליטה, אגף בכיר למערכות מידע, נכון ל - 31.
06 מספר העולים מאתיופיה המתגוררים בנתניה, בבאר שבע ובאשדוד הוא הגדול ביותר.
בארבע ערים אחרות מתגוררים כ - 5,000 ומעלה עולים מאתיופיה (אשקלון, חדרה, ראשון לציון ורחובות), וב -17 יישובים נוספים מתגוררים בין 1,000 ל- 5,000 .
עולים מאתיופיה 11 ,"שלמה וברברה סבירסקי, "היהודים יוצאי אתיופיה בישראלמידע על שוויון 11 ( 2002 '), עמ 1-38 .
על פי נתוני בנק ישראל שעור האבטלה בקרב העולים מאתיופיה הגיע ל- 13.
באוכלוסייה הכללית 12 הנתונים בדבר שעוריהאוכלוסייה על פי גיל נלקחו מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
עיריית נתניה כתבה בתשובתה מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, כי "היקף המשימות שהוטלו על הרשות המקומית שקיים בה הריכוז הגבוה ביותר בארץ לבני העדה האתיופית ( 13,000 נפש) חרג מעבר לכל היגיון מול היקף המשאבים הדל והמצומצם שהוקצה ע"י משרדי ממשלה, וביניהם משרד אל ראש ]ראש העיר [ הרווחה.
פניות חוזרות של רה"ע הממשלה, משרדי ממשלה לא נענו".
המנכ"לית דאז של משרד הקליטה תיארה בדצמבר 2005 את חוסר התיאום בין גורמי הטיפול13 משתפים פעולה ורבים הארגונים ]משרד הקליטה [ : "רבים הארגונים עמם אנו והעמותות הפועלים באופן עצמאי בשטח.
לעתים נדמה כי אין מחסור בתקציב לפעול אך קיים מחסור בתיאום ואיגום".
גם המפקחת הארצית על נושא קליטת עלייה במשרד הרווחה עמדה בהסבריה למשרד מבקר המדינה על חסרונו של גוף שיתאם בין כל הגורמים ויציג תכנית מערכתית כוללת.
יישום החלטות ממשלה בקשר לתיאום הטיפול ברמה הממלכתית 1.
בדצמבר 1999 החליטה הממשלה14 להקים ועדה בין-משרדית בראשות השרה לקליטת העלייה.
בהחלטה נקבע כי "הוועדה תתאם את פעילות המשרדים השונים על מנת לייעל את הטיפול בבני העדה האתיופית ולהביא לאיגום כל המשאבים המוקדשים לעדה.
הוועדה תורכב מנציגי המשרדים הבאים: משרד הקליטה, משרד ראש הממשלה, החינוך, הבינוי והשיכון, האוצר, הבריאות, הפנים, המדע, התרבות והספורט, עניני דתות, העבודה והרווחה, צה"ל, יועץ ראש הממשלה, לענייני חברה ורווחה, ראשי רשויות מקומיות, נציגי העדה וגופים ציבוריים - הסוכנות היהודית, הג'וינט, התאחדות התעשיינים, ארגוני מעסיקים, ארגוני עובדים ואחרים.
הוועדה תדווח לממשלה אחת לרבעון, על פעולותיה לשיפור תנאי קליטתם של בני העדה האתיופית".
נמצא כי במשך כשבע שנים לא יישמה הממשלה את החלטתה בדבר הקמת הוועדה הבין-משרדית שתתאם בין המשרדים השונים העוסקים בטי פול בעולים מאתיופיה.
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה כי היעדרו של גוף מתאם, כפי שקבעה הממשלה, פוגע ביכולת לתכנן ולייעל את הפעולות ואת השימוש במשאבים למען קהילת העולים מאתיופיה.
במרס 2007 החליטה הממשלה15 להקים ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה ובהשתתפות המנהלים הכלליים של משרדי הקליטה, הרווחה, החינוך, הבינוי והשיכון והמשפטים וכן הממונה על התקציבים או מנכ"ל משרד האוצר ונציגי הסוכנות היהודית, ארגון הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, הג'וינט, מרכז השלטון המקומי וועד הפעולה של העדה האתיופית.
זאת לצורך גיבוש תכנית מקיפה לסיוע בקליטת העולים מאתיופיה ושילובם בחברה הישראלית.
בעקבות החלטת הממשלה הוקמה במרס 2007 ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה (להלן - הוועדה הבין-משרדית) לגיבוש תכנית לטיפול בעולים מאתיופיה.
הוועדה קיימה כמה דיונים וגיבשה תכנית שיישומה מותנה באישור הממשלה ובהקצאת מקורות מימון ליישומה.
במועד סיום הביקורת טרם אושרה ותוקצבה התכנית .
13 נאום המנכ"לית בכנס חברה ותרבות "העולים מאתיופיה בחברה הישראלית" מ- 14.
05 14 'החלטת ממשלה מס700 מ- 9.
15 'החלטת ממשלה מס 1457 מ- 22.
ממשרד ראש הממשלה נמסר כי בינואר 2008 תובא ההחלטה בנושא לאישור הממשלה.
ניסיון תיאום בידי גורם לא ממלכתי בהיעדר גורם ממלכתי שיתאם בין כל הגורמים המטפלים בעולים מאתיופיה, יזם ארגון הג'וינט בשנת 1995 את הקמתה של "הוועדה הבין-ארגונית לתיאום הפעולות לקידום בני נוער יוצאי אתיופיה בסיכון" שהורכבה מגורמים ממלכתיים ומגורמים מתנדבים המעורבים בעבודה עם נוער יוצא אתיופיה בסיכון.
בשנת 1998 הציגה הוועדה תכנית אסטרטגית בשם "רשת ביטחון" שנועדה לייעל את מערך השירותים המסייע ברשות המקומית לבני נוער בסיכון 16 .
התכנית שואפת להביא בני נוער יוצאי אתיופיה בסיכון לטיפול מערכתי וממוקד באמצעות תיאום בין השירותים השונים, מתן מענה ההולם את הצרכים הייחודיים והפיכת השירותים לנגישים יותר.
התכנית הופעלה לניסיון בשנים 1999 -2002 בשלושה יישובים שבהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה (רחובות, רמלה וחדרה).
ממצאי מחקר מלמדים כי התכנית השיגה את מרב יעדיה17.
שלושת היישובים שבהם פעלה התכנית החליטו לאמצה ואף להרחיבה למ גזרים נוספים של אוכלוסיות נוער.
אולם נמצא כי על אף הישגיה הופסק יישומה בשנת 2002 .
מי שהיה מנהל תכנית "רשת ביטחון" בג'וינט הסביר למשרד מבקר המדינה, כי התכנית הופסקה מאחר שלא נמצא גורם ממלכתי המוכן לקחת על עצמו את ניהולה ויישומה.
בתיקי משרד הרווחה ומשרד הקליטה לא נמצאו מסמכים המצביעים על כך שהתקיימה בחינה של התכנית האמורה או סיכומי דיונים שהתקיימו במטרה לבחון את האפשרויות ליישמה, וזאת למרות שמשרדים אלה וגופים ממלכתיים נוספים היו שותפים להכנתה.
מהאמור לעיל עולה כי לא קיים תיאום נאות בין גורמי הטיפול הממלכתיים והמקומיים, ובינם לבין ארגוני המגזר השלישי התורמים שירותים לעולים מאתיופיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה ולמשרד הקליטה כי מספר הרב של הגורמים המעורבים בטיפול ביוצאי אתיופיה והיקף הפעילות של גופי המגזר השלישי בנוגע לקהילת העולים מאתיופיה מחייב רמת תיאום גבוהה אותה ניתן יהיה להבטיח, בין היתר, על ידי קיום דיונים עתיים קבועים בהשתתפות נציגי הגופים מהמגזר השלישי, ונציגי השלטון המרכזי והמקומי.
משרד הקליטה הודיע בראשית ינואר 2008 למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת: "אחת מההמלצות העיקריות של הוועדה הבינמשרדית בראשות מנכ"ל רוה"מ היא שהמשרד לקליטת העלייה יהווה הגורם המתכלל את פעילות המשרדים כולם ואף יבנה מנגנון תקציבי וחשבי מיוחד כדי לשדרג את יכולתו לעבוד באופן אפקטיבי".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהחלטת הממשלה משנת 1999 להניח אתהתשתית לתהליכי תכנון, תיאום וביצוע של קליטת העולים .
16 "רשת ביטחון" היא תכנית אסטרטגית לטיפול מערכתיבבני נוער בסיכון ביזמת אשלים ג'וינט ישראל ועל"ם.
17 מחקר הערכה על התכנית, מכון ברוקדייל, שורק ושות' ( 2003.
) השלטון המקומי 1457 .
מאתיופיה והטיפול בהם, ובכלל זה הטיפול בנזקקים מקרבם והסיוע הנדרש לרשויות המקומיות לצורך הטיפול, לא יושמה במשך יותר משבע שנים, דבר שפגע בטיפול לקליטת אוכלוסייה זו.
מידע על האוכלוסייה הנזקקת .
מדיניות הטיפול ודרכי הטיפול באוכלוסיות נזקקים מתבססות על הגדרת צורכיהן ועל הכרת דרכי התנהגותן.
למידה של הצרכים ודרכי ההתנהגות של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה הייחודית היא תנאי בסיסי להצלחת הטיפול בה.
בתע"ס נקבע כי "משרד הרווחה מנהל מאגר מידע ארצי של כלל הלקוחות של המחלקה לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות.
המאגר משמש בין היתר לעיבוד מידע על היקף האוכלוסייה וצרכיה ולשילוב נתונים עם מאגרי מידע נוספים לצורך קבלת החלטות וקביעת מדיניות לגבי שירותים מקומיים וארציים לפי אוכלוסיית היעד".
הנתונים מתקבלים מדיווחים שוטפים של הרשויות המקומיות בנוגע לכל תיק טיפול שמנהלות לשכות הרווחה.
בשנת 1998 פרסם משרד הרווחה נתונים ראשונים מניתוח של מאגר נתוני יסוד הנוגע למשפחות עם ילדים שהיו בטיפול המחלקות לשירותים חברתיים בשנת 1996 .
בניתוח הנתונים נכללו גם ממצאים הנוגעים לעולים מאתיופיה.
במבוא למסמך הוסבר כי הוא נועד להציע דרכי שימוש במידע שבמאגר לצורכי תכנון שירותים וקביעת מדיניות.
בביקורת נמצא כי במהלך השנים הבאות לא עיבד משרד הרווחה את מכלול הדיווחים שקיבל בהתאם להוראות התע"ס בקשר לעולים מאתיופיה שטופלו בלשכות הרווחה, וממילא לא ניתח נתונים אלה לצ ורך קבלת החלטות וקביעת מדיניות.
רק בשנת 2006 קיים המשרד מיפוי של הפעולות לשירותים חברתיים ב- 22 רשויות מקומיות; המידע נוצל לצורך עבודת הוועדה הבין-משרדית האמורה 18 .
משרד הקליטה יזם ומימן סקר במשקי הבית של יוצאי אתיופיה במטרה לאסוף מידע בתחומים שונים לצורך תכנון שירותים ותכניות התערבות במטרה לשפר את השירותים הניתנים לקהילה.
בשנים 2003- 2000 נערך סקר בבתי העולים בשבע רשויות מקומיות 19 , לרבות אשדוד ונתניה, שכלל בין היתר, מאפיינים דמוגרפיים ונתוני תעסוקה, חינוך ורווחה.
במבוא לסקר הוגדרו השימושים האפשריים בנתוניו כגון: תכנון סדרי קדימויות, קביעת יעדים וגיוס משאבים; בניית תכניות ייעודיות ואיתור אוכלוסיות יעד; יישום תכניות; ומעקב אחר שיפור המצב הכללי של האוכלוסייה, או של קבוצות המשתתפות בתכניות מסוימות.
ממצאי הסקר נשלחו לגורמים המטפלים בעולים מאתיופיה ולרשויות מקומיות.
במשרד הרווחה ובמשרד הקליטה לא נמצאו אסמכתות המצביעות על כך שנתוני הסקר נדונו בפורום הנהלה או על כך שנעשה בהם שימוש לקביעת מדיניות הטיפול בעולים מאתיופיה.
18 ,"בנושא העדר השימוש במאגר הנתונים ראו גם פרק "טיפול רשויות מקומיות בנערות במצוקה בדוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי חלק א' ( 2006 '), עמ91.
19 ,יהודית קינג ורווית אפרתימפקד יוצאי אתיופיה, ג'וינט - מכון ברוקדייל, ירושלים.
(פרסום נפרד לכל אחת משבע הרשויות המקומיות שנבדקו).
משרד הקליטה הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הסקר היווה את הבסיס לידע על הקהילה ביישוב המסוים ועל פיו כוונו הפעולות.
נמצא, כי עד לשנת 2006 לא יזם משרד הרווחה סקרים או מחקרי שטח לבחינת מצב אוכלוסיית העולים יוצאי אתיופיה ולאיתור תחומי הנזקקות ושיעורי הנזקקים.
יודגש בעניין זה כי סקר שמבצע משרד הרווחה אמור לתת מענה לצרכים קונקרטיי ם של המשרד במידע, הנובעים מתחומי הפעילות שלו ושל רשויות הסעד הפועלות ברמת השלטון המקומי.
לפיכך במשך שנים לאחר שנקלטו מרבית העולים מאתיופיה בארץ, חסרו למשרד נתונים עדכניים מרוכזים ורלוונטיים ואפיון של הקבוצות השונות מקרב אוכלוסייה זו.
מדובר במידע בסיסי הנדרש לקביעת מדיניות טיפול באוכלוסייה נזקקת בעלת מאפיינים ייחודיים ובנתונים לקביעת כלי הטיפול, כוח האדם הנדרש למשימה וכישוריו.
בשנת 2006 יזם משרד הרווחה סקר ב-22 מחלקות לשירותים חברתיים ביישובים שבהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה וב -16 מוקדים עירוניים לקליטת עולים מאת יופיה (להלן - מוקדי קליטה).
המידע שנאסף בסקר עּובד על ידי מכון ברוקדייל, ונערך מיפוי של יוצאי אתיופיה ושל השירותים הניתנים להם במחלקות לשירותים חברתיים.
על סמך ממצאי ביניים של סקר זה גיבש משרד הרווחה תכנית שהוגשה לוועדה הבין-משרדית כמפורט להלן.
באשדוד יזם משרד הקליטה ביצוע סקר נוסף שבוצע בשנת 2004 ופורסם במאי 2006 , שאף הוא הועבר לעירייה, וכותרתו "מעקב אחר עולי אתיופיה באשדוד: השוואה בין שנת 2004 לשנת 2002"20 .
מטרתו של סקר זה הייתה לבדוק את השינויים בתחומי חיים מרכזיים מאז נערך המפקד שנתיים קודם לכן.
בשתי הערים שנבדקו לא הובאו ממצאי הסקרים של משרד הקליטה 21 לדיון במועצת העירייה או בוועדת הקליטה של העירייה.
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה כי היה מקום שממצאי הסקרים ומסקנותיהם יעמדו בבסיס תהליכי קבלת ההחלטות של הנהלת העירייה בדבר קביעת המדיניות ותכנון העבודה וקביעת סדרי העדיפויות.
אשר לדרג הביצוע, מסרה עיריית נתניה למשרד מבקר המדינה כי נתוני הסקר של משרד הקליטה מּוכרים לגורמי הרווחה והטיפול, וכי הם היוו בסיס לגיבוש תכניות למתן המענה.
אגף הרווחה בעיריית אשדוד לא עשה שימוש בנתוני הסקרים, שכן לטענתו נמצאו בסקר הראשון "ליקויים שונים באופן איסוף הנתונים".
מדיניות הטיפול של משרד הרווחה .
מנתוני הסקר של משרד הרווחה משנת 2006 עולה כי כ-65% מכלל יוצאי אתיופיה מּוכרים במחלקות לשירותים חברתיים; 23% מהעולים מאתיופיה המוכרים במחלקות לשירותים .
20 ,יהודית קינג ואסף שרוןמעקב אחר עולי אתיופיה באשדוד: השוואה בין שנת 2004 לשנת 2002 , מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, ירושלי ם (מאי 2006.
) 21 הסקר הראשון של משרד הקליטה שנעשה בשתי הערים והסקר הנוסף שנעשה באשדוד בשנת 2004.
חברתיים עלו לפני שנת 1990 ,35% עלו בין השנים 1990 ל- 1999 ו-42% עלו החל משנת 2000 .
קליטת אוכלוסיית העולים מאתיופיה והצורך במתן טיפול סוציאלי וסעד חומרי לחלק כה גדול מאוכלוסייה זו מחייבים את משרד הרווחה לבחון מפעם לפעם את אופן הטיפול בעולים, את היערכותו לטיפול בעולים הנזקקים ואת אופן הגשת שירותי הרווחה ברשויות המקומיות שבתחומן הם מתגוררים.
עוד מחויב המשרד לקיים מפעם לפעם דיונים בדבר אופן הטיפול בעולים מאתיופיה, שבהם תיבחן מידת התאמתה של הגישה הטיפולית הקיימת לצורכי אוכלוסייה זו.
מהסברי מנהל האגף לשירותים אישיים וחברתיים והמפקחת הארצית על קליטת עלייה במשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה עולה, כי במשך שנים נקט משרד הרווחה גישה של טיפול סוציאלי אחיד לכל אוכלוסיות הנזקקים לפי סוגי הנזקקות (להלן - מדיניות הטיפול האחיד).
בהתאם לכך גם נקבעו בדרך כלל ההקצאות התקציביות לכלל העולים, בלא שיוחד תקציב לטיפול בעולים מאתיופיה.
גישה זו נסמכה, לדבריהם, על המקובל בשירותי הרווחה של מדינות מערב אירופה, שאף הן התמודדו עם טיפול במהגרים מרקע תרבותי שונה.
למול מדיניות טיפול זו התפתחה מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים גישה מקצועית שונה השמה דגש על ה"רגישות התרבותית"22.
מראשית שנות ה - 2000 החל משרד הרווחה במחקרי הערכה של תוכניות רגישות תרבות לטיפול בעולים מאתיופיה.
בתשובתו מדצמבר 2007 הצביע משרד הרווחה על כך שבשנת 2004 יזם המשרד בשיתוף עם הג'וינט בדיקה של מערך שירותי הרווחה, וממצאי הבדיקה פורסמו בספר23 .
בספר מוצג סיכום של הפקת לקחים מתכניות רווחה שהופעלו בקרב עולים בישראל בשנים 2000 ו- 2001 .
בספר הובאו שתי המלצות לשיפור אפקטיביות הפעולה של שירותי הרווחה בקרב עולים חדשים המתבססות על שינוי שיתמקד בשתי מגמות עיקריות: "אימוץ מדיניות ארוכת טווח המדגישה שילוב בין ותיקים לעולים" ו"אימוץ מדיניות רב-תרבותית הרגישה לצרכים של מגוון אוכלוסיות עולים".
כמו כן הצביע משרד הרווחה על כך שביוני 2006 הוגש לממשלת ישראל דוח של "הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה"24 .
הדוח נועד להוות תכנית אסטרטגית לשנים 2006 -2010 למען שיפור רווחתם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה.
הדוח דן, בין השאר, בקבוצות מיעוט תרבותיות בישראל ובהן מגזר העולים, ומציע לפתח מודלים חדשים של התערבות רגישת תרבות.
בדצמבר 2006 פרסמה המפקחת הארצית בנושא קליטת עלייה במשרד הרווחה (להלן - המפקחת הארצית) מסמך בשם "הטיפול בעולים יוצאי אתיופיה במסגרת שירותי הרווחה", ובו קבעה כי "העולים יוצאי אתיופיה מטופלים .
ללא הבדל בינם לבין שאר אוכלוסיות המשרד.
חשוב לציין, כי לא תמיד שרות זה מתאים לצרכי אוכלוסיות העולים, ובמיוחד קיים קושי עצום בתקשורת בין העובדים לבין העולים.
לאור מצב זה קיימת מגמה לפיתוח תכניות ייחודיות, בהן ניתן דגש למקומם של עובדים בני העדה.
כמו כן נערכות תוכניות הכשרה לחלק ממשתתפי הקורסים בבית הספר המרכזי, או ברשויות הקולטות".
22 גישה המתמקדת בקבלה חיובית של כוחות, ערכים, אמונות תקוות ושאיפות של הקבוצה התרבותית שחבריה נזקקים לסיוע השירותים הסוציאליים.
הגישה מחייבת את המטפל שבא מתרבות אחרת ללמוד את התרבות, הערכים והנורמות של קבוצה תרבותית זו.
23 ,עדנה בוסטין לנצל את ההזדמנות מערכת הרווחה וקליטת העלייה, משרד הרווחה וג'וינט ישראל, 2004.
24 ,הלל שמידדין וחשבון הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון , מרס 2006.
הציעה, בין היתר, לבנות מערכי התערבות רגישי תרבות, ולייעד תקנים מיוחדים למטפלים שהם אנשי מקצוע מבני העדה, דוברי השפה.
ביוני 2007 הגיש מנכ"ל משרד הרווחה לוועדה הבין -משרדית מסמך בשם "מגמות וכיווני פעולה להתערבות, בקרב יוצאי אתיופיה, המוכרים לשירותי הרווחה", שהציג את עקרונות העבודה המרכזיים שמשרד הרווחה מבקש ליישם: מיקוד התכניות והמשאבים הקיימים עבור יוצאי אתיופיה, איגומם והתאמתם לצורכי אוכלוסיות היעד השונות שיוגדרו בהתאם לקווים שהציעה המפקחת הארצית.
המסמך שימש את הוועדה הבין-משרדית בגיבוש תכנית לטיפול בעולים מאתיופיה, כאמור לעיל.
כאמור, תכנית זו שגיבשה הוועדה הבין -משרדית טרם אושרה ותוקצבה על ידי הממשלה עד מועד סיום הביקורת.
בשנת 2004 גובשה במשרד הרווחה הערכה מחקרית בדבר אימוץ מדיניות רגישת תרבות.
הערכה מחקרית זו גובשה לכדי מדיניות מערכתית רק בסוף שנת 2006 .
נכון למועד סיום הביקורת טרם יושמה מדיניות זו מערכתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת משרד הרווחה לקיים מדי תקופה ניתוח והערכה של מדיניות הטיפול שבחר לאמץ לעניין אוכלוסיית העולים מאתיופיה ולסכם את תוצאות הליך זה במסמך מדיניות, שיופץ לכלל הרשויות המקומיות שבהן מתגוררים העולים.