HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפגישה שנערכה בספטמבר 2012 בין נציגי משרד מבקר המדינה לבין יו"ר הדירקטוריון דאז לא הייתה פה ]בעניין התשלום למנהל החטיבה [ ציין האחרון, כי "ההחלטה בדירקטוריון אחד".
כאמור מהמסמכים עולה, כי בפרוטוקול ישיבת הדירקטוריון אין כל אזכור לקיומה של הצבעה בנושא, ושמות הדירקטורים שהתנגדו להחלטה לא צוינו בו; סיכום יו"ר הדירקטוריון היה עמום, ולא תאם כלל לעמדות דירקטורים א' ו-ב', כפי שהוצגו בישיבה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה ראוי לנסח את החלטת הדירקטוריון בבהירות, ולהדגיש את שמות הדירקטורים שהתנגדו להחלטה.
בעקבות החלטת הדירקטוריון נחתמו ההסכם השני והסכם עם מנהל החטיבה (הסכם הרווחים).
כאמור, למנהל החטיבה שולם סכום של כ-2.
2 מיליון ש"ח בגין רווחי החטיבה לשנים 2006 רותם תעשיות בע"מ 1901 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ו- 2007 .
יצוין, כי התשלום למנהל החטי בה ניתן אף שלא הייתה לכך כל התחייבות חוזית מוקדמת של רותם.
מהדוחות הכספיים של רותם עולה, כי מסכום התקבול של המוניטין קוזז סכום של כ -2.
סכום זה הוצג במאזן כ -" ברווחי החטיבה ]מנהל החטיבה [ "השתתפות אחרים לציוד בטיחות.
ממאזני רותם עולה, כי לאחר תשלום הרווחים למנהל החטיבה, ערך הנטו של המוניטין של החטיבה לציוד בטיחות עמד על כ-1.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בישיבת הדירקטוריון לא הוצג בפני הדירקטורים סכום הפיצוי שאותו ציפה מנהל החטיבה לקבל, והמתווה אושר על ידי הדירקטוריון ללא מידע חיוני זה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההחלטה לשתף את מנהל החטיבה ברווחים בסכום המהווה כ- 65% מערך המוניטין של החטיבה לציוד בטיחות היא מהותית, והייתה צריכה להתקבל לאחר הצגה ברורה יותר של הנתונים לדירקטוריון: סכום הרווחים המחולקים; העובדה שלא הייתה כל התחייבות חוזית לחלוקת רווחים; וקיומו של הסכם שאף סותר את חובתה של רותם לחלוקת רווחים (הסכם הייעוץ).
כמו כן, נדרשה רותם להקפיד הקפדת יתר על ניסוח ברור של החלטות הדירקטוריון, בעיקר בנושאים מהותיים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף עמדת היועץ המשפטי של החברה, כי אין מקו ם לחלוקת רווחים למנהל החטיבה בגין התקופה שבה היה עובד קמ"ג (שנת 2006 ), שולם למנהל החטיבה בגין תקופה זו סכום של כ-0.
97 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים.
כאמור, הצגת העסקה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לא כללה מידע בדבר התשלום למנהל החטיבה.
בשיחה בין עורך הביקורת לבין מנכ"ל רותם (ספטמבר 2012 ) ציין המנכ"ל בעניין זה, כי מנהל החטיבה "היה כל העסק וכך הוא עד היום.
אם היה הולך הייתה התמוטטות של העסק.
היו ויכוחים לא קלים אתו - הוא הפסיד בזה שפרש מקמ"ג בן 50 כי בגיל55 נתנו פרישה מוקדמת.
הוא ויתר על כך ודרש את הרווח - זו הייתה הפשרה".
מדברי מנכ"ל רותם עולה, כי ההחלטה לשלם למנהל החטיבה את חלקו ברווחי רותם באה לפצות על הפסד כספי שנגרם לו בשל פרישתו המוקדמת מקמ"ג.
נוכח האמור לעיל מעיר משרד מבקר המדינה, כי תהליך קבלת ההחלטות בעניין חלוקת הרווחים למנהל החטיבה היה לקוי: בפני הדירקטוריון לא הוצג מידע מלא לגבי המשמעות הכספית של ההחלטה; ההחלטה הסופית הייתה עמומה, וקיים שוני מהותי בין עמדת חלק מהדירקטורים לבין תוצאות הדיון; ההחלטה התקבלה בניגוד לעמדת היועץ המשפטי.
התנהלות זו הסבה לרותם, לכאורה, נזק כספי של מעל ל-2 .
10 ההפרש בין סכום המוניטין, שעמד על כ -3.
4 מיליון ש"ח, לבין חלקו של המנכ"ל ברווחי החטיבה, שהסתכם בכ-2.
מיליון ש"ח 1902 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רותם מכרה את החטיבה לציוד בטיחות על בסיס הערכת שווי שלא הייתה מעודכנת לעת המכירה, היות שבתקופת הזמן שחלפה בין הערכת השווי לבין המכירה, שיפרה החטיבה לציוד בטיחות את ביצועיה העסקיים.
על כן עולה חשש, כי רותם קיבלה תמורה לא ראויה מהמכירה.
בעת המכירה הסכימה רותם לשלם למנהל החטיבה, שהיה אחד מרוכשי הפעילות, סכום של כ-2.
2 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים, על אף שהדבר לא עוגן בהסכם מלכתחילה.
אמנם מכירת החטיבה למנהל החטיבה הובאה להתייחסות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אך נושא חלוקת הרווחים למנהל החטיבה לא הובא להתייחסותה; התשלום בגין חלוקת הרווחים קוזז מהתמורה שהתקבלה מהמכירה.
כמו כן עלה, כי תהליכי קבלת ההחלטות בדירקטוריון רותם בנוגע למכירת הפעילות לקו בחסר, בעיקר בכל הנוגע להצגת מידע חסר לדירקטוריון לפני קבלת החלטות.
התקשרויות עם רותם בטיחות ההתקשרות עם משרד החקלאות 1 .
07 נחתם הסכם בין משרד החקלאות לבין קמ"ג.
בהסכם הוסדרה הקמתו של מרכז לשעת חירום של המכון לשירותים וטרינריים תוך קבלת שירותי הקמה, רכש, ייעוץ בנושא רכש, אחסנה, תמיכה ותחזוקה למוצרים מקמ"ג.
באותו מועד התקשרה קמ"ג עם רותם בהסכם הקובע, כי רותם תבצע עבור קמ"ג את התחייבויותיה המנויות בהסכם בעניין הקמת המרכז לשעת חירום.
כמו כן התחייבה קמ"ג החק[ להעביר לרותם את "מלוא התמורה המשולמת לה ע"י המשרד".
]לאות כאמור, בתחילת 2008 .
הועברה פעילות החטיבה לציוד בטיחות ברותם לרותם בטיחות מהביקורת ע ולה, כי ההתקשרות של קמ"ג עם משרד החקלאות, וההתקשרות של רותם עם קמ"ג בעניין המרכז לשעת חירום היו לכאורה מלאכותיות, ובסופו של דבר נעשו לתועלתה של רותם בטיחות: לקמ"ג ולרותם אין כל תרומה תפעולית לפעילות זו, ובפועל ההתקשרות היא בין רותם בטיחות לבין משרד החקלאות, כאשר קמ"ג מהווה "צינור" להעברת כספים.
מהמסמכים עלה, כי מאז חתימת ההסכם ( 2.
07 ) ועד סוף אוגוסט 2011 , חייבה רותם בטיחות את קמ"ג, וקמ"ג חייבה את משרד החקלאות בסכו ם כולל של כ -12.
5 מיליון ש"ח (הסכומים כוללים מע"מ).
בחוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים) נקבע, כי "המדינה, כל תאגיד ממשלתי.
לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על -פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
רותם תעשיות בע"מ 1903 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי חוק חובת המכרזים, התקשרות בין משרד החקלאות לבין רותם בטיחות, לו נעשתה ביניהם, הייתה מחייבת קיומו של מכרז.
פעולותיהן של קמ"ג, רותם ומשרד החקלאות יצרו מצב שיש בו לכאורה משום עקיפה של חוק חובת המכרזים.
מהביקורת עולה, כי קמ"ג גבתה מרותם בטיחות עמלה בגין העסקות שביצעה רותם בטיחות עם משרד החקלאות.
הפרטים סוכמו במכתב ממאי 2009 בנושא ההתקשרות עם משרד החקלאות, ובו נקבע, כי קמ"ג זכאית לעמלה כלהלן: 2% .
מהרכישה הראשונית של משרד החקלאות 1% .
בגין רכישת מוצרים אחרים 2% .
בגין חיובי תקורה, שטח אחסון, דמי ניהול וארנונה לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שלקמ"ג אין כל תרומה לעסקה עם משרד החקלאות פרט להיותה צד פורמלי בה, אזי העמלה מהווה מעין "דמי תיווך", כדי לקיים עסקה ללא מכרז.
משרד מבקר המדינה רואה זאת בחומרה.
נוכח זאת העיר משרד מבקר המדינה, כי על קמ"ג להפסיק את ההתקשרות המלאכותית עם משרד החקלאות, ועל משרד החקלאות לפרסם מכרז לניהול מחסן החירום לאלתר.
בתגובת משרד החקלאות לטיוטת הביקורת, ממרץ 2013 , צוין בעניין זה, כי בדצמבר 2012 .
הסתיימה ההתקשרות שלו עם קמ"ג דמי ניהול וארנונה 1 .
כאמור, רותם מפעילה את פארק רותם.
מנהלת פארק רותם גובה מדייריו דמי ניהול לצורך תחזוקת הפארק.
בהתאם להסכם בין רותם לבין עיריית דימונה, מנהלת פארק רותם גובה גם ארנונה מדיירי הפארק, ואילו התשלום לעיריית דימונה נעשה במרוכז.
בביקורת עלה, כי בין רותם לבין רותם בטיחות לא קיים הסכם דמי ניהול חתום.
בדוח פעילות שהוגש לדירקטוריון רותם ביוני 2009 צוין בנושא רותם בטיחות, כי "לאחר בדיקת השוק החליט מנכ"ל רותם בטיחות להמשיך את פעילות החברה בפארק.
החברה חתמה על הסכם עם מבני תעשייה.
בימים הקרובים ייחתם הסכם דמי ניהול עם מנהלת הפארק".
לעורך הביקורת נמסרה טיוטת הסכם דמי ניהול, שממנה עולה, כי רותם בטיחות מחויבת לשלם סך של 4.
5 ש"ח למ"ר בגין דמי ניהול.
מבדיקת החיובים שבהם מחויבת רותם בטיחות בגין דמי ניהול עולה, כי היא מחזיקה בשטח של 3,143 .
מ"ר בתגובת רותם צוין, כי "בשנת 2011 נחתם הסכם דמי ניהול.
בכל הנוגע לפעילות של רותם בטיחות בפארק רותם".
מהסכם דמי הניהול, שנמסר למשרד מבקר המדינה במאי 2013 עולה, כי הוא אינו נושא תאריך.
על ההסכם מופיע רישום של משלוח בפקס ב- 18.
שם הדוח: רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר, כי על רותם להקפיד על הליכי חתימת הס כמים ותיוקם, כדי למנוע ספק בדבר קיומם ובדבר מועד תקפותם.
גביית הארנונה בפארק נעשית על פי היטל ארנונה שמחליטה עיריית דימונה להטיל בתחום שיפוטה.
בשנת 2009 , עם הקמת רותם בטיחות, נתגלעו בינה ובין רותם חילוקי דעות בעניין גובה דמי הארנונה שבהם יש לחייב את רותם בטיחות.
חילוקי הדעות נבעו משינויים בסיווג הפעילות בנכסים המשמשים את רותם בטיחות מסיווג של "מו"פ" (מחקר ופיתוח) לסיווג של "משרדים, שירותים ומסחר".
בפרוטוקול ועדת היגוי פארק רותם מאוקטובר 2010 צוין, כי "רותם בטיחות הודיעה להנהלת הפארק כי אינה מקבלת את דרישת תשלום הארנונה לשנת 2009 וזאת מכיוון שעד לשנת 2008 חויבה בתעריף של מו"פ או תעשיה ואילו עתה היא מחויבת בתעריף גבוה יותר של מסחר ושירותים.
כך גם נהגה החברה בקשר לדרישת התשלום שהוצאה לה עבור הארנונה לשנת 2010 החיוב לפי התעריף החדש מעלה את התשלום]וכי[ .
"ש"ח לשנה ממכתבו של מנהל פארק רותם למנכ"ל רותם ממאי 2011 עולה, כי בינו לבין מנהל הכספים של רותם בטיחות נערכו כמה שיחות בנושא תשלום הארנונה, ובהן הוצע לרותם בטיחות לשלם ארנונה בהתאם לתעריף "משרדים, מסחר ושירותים" על "סה"כ המטרים שרותם חתומה מ ( ]בעלי הנכס[ ול 2373 " מ"ר)".
עם זאת ציין מנהל הפארק, כיאנו יודעים כי רותם בטיחות מחזיקה בלפחות עוד 800 מ"ר באופן לא פורמאלי, שלא חתמה עם " ]בעלי הנכס[ .
)(ההדגשה במקור בפרוטוקול ועדת היגוי פארק רותם מאוגוסט 2011 צוין, כי "מאז שנת 2009 מתקיימים דיונים עם חברת רותם בטיחות לגבי הארנונה, בשל אי הסכמה של רותם בטיחות לשלם תעריף שהוא כמעט כפול מהתעריף ששולם קודם.
הצעת פשרה על -סך כ - 141,000 הועברה לרותם בטיחות ולאחר סדרת דיונים הסכימה החברה לשלם סכום זה בניכוי של 8,000 קיומן של מעבדות בשטח המושכר, לגביה [ ש"ח עקב תעריף הארנונה נמוך ]ן יותר".
בישיבה זו (אוגוסט 2011 ) אישרה ועדת ההיגוי חיוב של רותם בטיחות בארנונה על פי שטח של 2,373 מ"ר, בסכום של כ- 131,000 .
ש"ח בביקורת עלה, כי מנהלת הפארק אישרה שלא לגבות מרותם בטיחות ארנונה בגין שטחים שהיא תופסת.
יצוין, כי בגין שטחים אלה גובה הנהלת הפארק דמי ניהול.
סכום הארנונה שעליו ויתרה הנהלת הפארק עומד על כ- 46,000 .
ש"ח בשנה משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאה כל עילה לזכאות רותם בטיחות להנחה בארנונה.
באין עילה חוקית למתן הנחה או פטור מתשלום ארנונה, על רותם לפעול לגביית ארנונה מרותם בטיחות כמקובל בפארק רותם.
רותם תעשיות בע"מ 1905 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רותם מכרה את החטיבה לציוד בטיחות ליזמים פרטיים.
בביקורת עלה, כי מחיר המכירה של החטיבה לא עודכן בהתאם לנתונים שהיו ידועים בעת המכירה, על אף שניכר היה, כי ביצועי החטיבה השתפרו עד אותה עת באופן בולט, כך שקיים חשש שהיה נמוך מערכה.
בנוסף לכך, שילמה רותם למנהל החטיבה סכומים משמעותיים על אף שלא הייתה מחויבת לכך.
התוצאה בפועל הייתה מכירה של החטיבה בתמורה מזערית.
כמו כן, בסמוך למכירת החטיבה לציוד בטיחות התקשרה קמ"ג בהסכם עם משרד החקלאות להקמת מרכז לשעת חירום.
בביקורת עלה, כי מיד לאחר מכן העבירה קמ"ג את ההסכם לביצוע, כפי שהוא, לרותם, באמצעות החטיבה לציוד בטיחות, אשר נמכרה בתוך זמן קצר לרותם בטיחות.
בתוך כחודש עבר החוזה מקמ"ג לרותם וממנה לרותם בטיחות, דבר שבפועל אפשר לרותם בטיחות ולמשרד החקלאות להימנע ממכרז כדין.
מאז תחילת פעילותה של רותם בטיחות מתנהלת הפעילות של רותם מולה ללא הסדרה ראויה: הסכמים לא נחתמו כמתחייב, וארנונה לא נגבתה כנדרש.
מהתמונה הכוללת העולה מן הביקורת בעניין הפרטת החטיבה לציוד בטיחות עולה, כי רותם ויתרה ויתורים רבים בהתקשרויותיה עם הבעלים של חברת רותם בטיחות, ובייחוד עם מנהל החטיבה, בנושאים רבים ובסכומי כסף משמעותיים, בלי שהייתה לה מחויבות חוזית לכך.
רותם מהווה את הזרוע השיווקית של קמ"ג.
כמו כן, רותם עוסקת בפעילות עסקית עצמאית.
בביקורת עלה, כי פעולות עסקיות של רותם, ובהן רכישתו והפעלתו של מפעל הכימיה ופעילות חטיבת שרביט, הסבו לרותם הפסדים.
בביקורת עלה חשש, כי רותם מכרה את פעילות החטיבה לציוד בטיחות במחיר הנמוך מערכה; וכן עלה כי רותם שילמה למנהל החטיבה סכום של כ-2.
2 מיליון ש"ח בגין חלוקת רווחים על אף שהדבר לא עוגן בהסכם מלכתחילה.
עוד עלה, כי קמ"ג העבירה לרותם וממנ ה לרותם בטיחות חוזה עם משרד החקלאות להפעלת מחסן חירום, לכאורה באופן שסייע למשרד החקלאות ולרותם בטיחות להימנע מקיום מכרז כנדרש.
כעולה בביקורת, רותם עשתה פעולות ללא קבלת אישור הדירקטוריון וללא ידיעתו.
הדבר נוגד את כללי המנהל התקין.
על דירקטוריון רותם להגביר את הפיקוח על פעילותה של החברה.
מימון נסיעות שר לחו"ל 381 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
שרי ממשלה נוסעים לחו"ל במסגרת תפקידם לצורך קידום ענייני המשרד שבראשו הם עומדים ומתוקף היותם חלק מהממשלה ומייצגיה.
ההוצאות העיקריות שבהן כרוכה נסיעה בתפקיד הן הוצאות טיסה, לינה ואירוח, אבטחה .
ככלל הנסיעות בתפקיד של השרים נחלקות לשניים: נסיעות הממומנות מתקציב המדינה באמצעות המשרדים הרלוונטיים; ונסיעות הממומנות - במלואן או בחלקן - במימון גורמים חיצוניים כמו מדינות מזמינות, גופים וארגונים בין-לאומיים, ארגוניים יהודיים בתפוצות, אנשים פרטיים וגופים עסקיים.
במרץ 2011 החל משרד מבקר המדינה לבדוק היבטים הנוגעים למימון נסיעות לחו"ל של מר בנימין נתניהו, ראש הממשלה הנוכחי וראש הממשלה בשנים 1999 -1996 , שבוצעו בתקופה שבה כיהן בתפקיד שר האוצר - ממרץ 2003 ועד אוגוסט 2005.
בעקבות בקשת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת הרחיב משרד מבקר המדינה את הביקורת ועסק גם בנסיעות לחו"ל בתפקיד של שרים וסגני שרים.
הביקורת נעשתה בחודשים מאי 2011 - מאי 2012 ועסקה בעיקרה בנסיעות שמומנו במלואן או בחלקן בידי גורם חיצוני שאינו ממשלתי, ובחלקה בהיבטים הקשורים במימון ממשלתי.
הבדיקה נעשתה לגבי השנים 2003 -2011 , שבהן כיהנו הממשלות ה -30, ה -31 וה-32 .
דוח הביקורת בעניין זה פורסם במסגרת דוח שנתי 64ג משנת 2014.
אולם עקב בדיקה שקיים היועץ המשפטי לממשלה בנושא, נבצר באותה עת ממשרד מבקר המדינה למסור למר נתניהו את החומר אשר שימש בסיס לאמירות הביקורת.
לפיכך לא הייתה בידי מר נתניהו האפשרות להגיב על הממצאים שהעלתה הביקורת בהתאם לדין ולפסיקה, והדבר עיכב את המשך הטיפול בדוח וכפועל יוצא מכך את פרסומו.
14 הודיע היועץ המשפטי לממשלה למבקר המדינה כי "לא נמצא שיש מקום לפתוח בחקירה בחשד לביצוע עבירה פלילית מצידו של מר נתניהו", ובשל כך הסתיימה בדיקתו בעניינים אלה, ואין מניעה להעביר למר נתניהו את החומר הנוגע לטיוטת הדוח.
סמוך לאחר הודעת היועץ המשפטי לממשלה העביר משרד מבקר המדינה לבא כוחו של מר נתניהו את החומר הנוגע לטיוטת הדוח, התבקשה תגובתו ונסללה הדרך להכנת דוח ביקורת זה.
בביקורת זו בדק משרד מבקר המדינה היבטי ם שונים הנוגעים למימון נסיעות מר נתניהו לחו"ל עת כיהן בתפקיד שר האוצר.
הבדיקה עסקה בעיקר בנסיעותיו בתפקיד במימון (מלא או חלקי) של גורמים חיצוניים ובמימון נסיעות של רעייתו וילדיו כאשר הצטרפו אליו לנסיעות אלה.
הביקורת בוצעה במזכירות הממשלה, במשרד ראש הממשלה ובמשרד האוצר.
בירורי השלמה נעשו בוועדה למתן היתרים הפועלת ליד מבקר המדינה, בהתאם לכללים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים, ובוועדת המתנות שמינה שר המשפטים לעניין ביצוע תקנות שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1980 .
בירורים נוספים נעשו בחברת הנסיעות איילה נסיעות ותיירות בע"מ, לאחר שמר נתניהו נתן הסכמתו להעברת כל המידע הנוגע אליו ולבני משפחתו מחברה זו, שאינה גוף הכפוף לביקורתו של מבקר המדינה.
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה פנה לבא כוחו של מר נתניהו כדי שיאשר את הנתונים שהיו בידי משרד מבקר המדינה וישלים את הנתונים החסרים.
בביקורת בעניין נסיעות שרים נעשתה פנייה דומה לשרים נוספים שנסיעותיהם נבדקו.
נוסף על כך נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם מר נתניהו ובאי כוחו.
הביקורת מבוססת אפוא גם על המידע שמסרו הוא ובאי כוחו בפגישות אלה.
באי כוחו של מר נתניהו הדגישו את הקושי שיש, מטבע הדברים, במתן מענה על כל השאלות נוכח פרק הזמן שחלף מאז מועד הנסיעות.
מר נתניהו, באמצעות באי כוחו, השיב על טיוטת דוח הביקורת בכתב בינואר ובנובמבר 2015 וכן בעל פה בפגישת שימוע, לבקשתו, עם מבקר המדינה ונציגי משרדו בינואר 2016 .
נוסף על כך ערך משרד מבקר המדינה במסגרת ביקורת זו ביקורת מעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח נסיעות שרים בעניין אישור הממשלה לנסיעות שרים לחו"ל ובעניין קביעת הנחיות על ידי היועץ המשפטי לממשלה בנושא מימון נסיעות אלה.
המסד הנורמטיבי בתחום מימון נסיעות שרים לחו"ל על ידי גורמים חיצוניים .
מימון של נסיעת שר לחו"ל על ידי גורם חיצוני שאינו ממשלתי עלול להציבו במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, ועלול ליצור מחויבות בלתי ראויה שלו למממן.
מצבים מעין אלה עלולים להשפיע על שיקול הדעת של השר לטובת האינטרסים הישירים או העקיפים של הגורם המממן, ולמצער לעורר חשש כי יש השפעה כזו, הפוגעת בטוהר המידות ובסדרי מינהל תקין.
הדבר עלול להביא גם לפגיעה באמון הציבור ברשויות השלטון.
כדי למנוע מצבים כגון אלה נקבעו במשך השנים חוקים, תקנות, הוראות, כללים והנחיות לשם יצירת מנגנוני בקרה ופיקוח שיאפשרו להתמודד עם סוגיה זו, כמפורט להלן: .
בחוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם- 1979 (להלן- חוק המתנות), מוגדר עובד ציבור כמי שנושא משרה או תפקיד מטעם המדינה.
בשל כך שרים הם עובדי ציבור לעניין חוק זה4 .
מתנה מוגדרת בחוק המתנות "הקניית נכס שלא בתמורה או מתן שרות או טובת הנאה אחרת שלא בתמורה"5" .
החוק קובע כי ניתנה לעובד הציבור באשר הוא עובד הציבור מתנה - בין בישראל ובין בחו"ל, בין שניתנה לו עצמו ובין שניתנה לבן זוגו החי עמו או לילדו הסמוך על .
4 'גם בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 1.
00 ההתייחסות לשרים היא כאל עובדי ציבור.
ברם אין קביעה כללית ולפיה כלל דיני עובדי ציבור חלים על שרים.
לחוק המתנות מימון נסיעות שר לחו"ל 383 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שולחנו- ועובד הציבור לא סירב לקבלה ולא החזירה לנותנה לאלתר, תקום המתנה לקניין המדינה; ובמתנה שאין בה קניין חייב עובד הציבור לשלם לאוצר המדינה את שוויה "6 .
,הוראות חוק המתנות נועדו למנוע מצב שבו לעובד הציבור יהיה עניין מיוחד בנותן המתנה ואף למנוע את הרושם שהמתנה ניתנת כדי לשאת פנים או שהיא עלולה לגרום לכך7 .
אם קיבל עובד ציבור מתנה שהחוק חל עליה, הוא חייב להודיע על כך לגורם המתאים במשרדו, ועליו לנהוג בה בדרך שנקבע ה בתקנות שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1980 (להלן- תקנות המתנות).
לפי תקנות המתנות ימנה שר המשפטים ועדה של שלושה חברים בראשות שופט שלה הסמכות להחליט על הקניית מתנה לעובד הציבור או על שחרורו מתשלום שווייה, אם ראתה שאין בעצם קבלת המתנה משום פגיעה בטוהר המידות 8 .
בהתאם לתקנות המתנות רשאי עובד הציבור לפנות לוועדת המתנות ולבקש היתר להקנות לו מתנה שקיבל בעצמו או שקיבל בן זוגו או ילדו.
עוד קובעות התקנות כי בכל משרד ממשלתי תמונה ועדה לטיפול במתנות שקיבל עובד או נושא משרה במשרד9.
לדעת משרד מבקר המדינה מימון חיצוני של נסיעת שר או של בני משפחתו לחו"ל עשוי להוות מתנה כהגדרתה בחוק המתנות, בשל היותו קבלת שירות או טובת הנאה שלא בתמורה10 .
לכן נדרשים השרים לפנות לוועדת המתנות לבקש היתר להקנות להם כמתנה מימון שאינו ממשלתי לנסיעותיהם לחו"ל.
הכלל שלפיו אישי ציבור, ובכללם שרים, חייבים להקפיד שלא ייווצר ניגוד עניינים - ואף חשש לניגוד עניינים - בין תפקידיהם ובין ענייניהם האישיים הוא כלל יסוד במינהל הציבורי.
כדי לגבש נורמות בנושא החליטה הממשלה 11 על הקמת ועדה ציבורית שתעסוק בסוגיית מניעת ניגוד עניינים בפעילותם של שרים וסגני שרים (להלן - ועדת אשר).
דוח ועדת אשר12 קבע את המסגרת הנורמטיבית להגנה על עקרון היסוד בדבר מניעת ניגוד עניינים (ואף חשש לניגוד עניינים) בנוגע למילוי תפקידיהם של השרים וסגני השרים בהמליצו על כללים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים (להלן - הכללים למניעת ניגוד .
לחוק המתנות 7 'הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 1.
05 , בעניין קבלת הזמנות וכרטיסים למופעים ולאירועים.
8 תקנות המתנות, תקנה4 .
)(א 10 ראו בעניין זה את החלטת ועדת האתיקה של הכנסת מ- 12.
02 בעניין מימון נסיעות לחו"ל של חברי הכנסת.
ההחלטה קובעת כי "מימון נסיעה לחו"ל לחבר הכנסת יכול להיחשב כמתן הנאה חומרית.
שמטרתו להשפיע על שיקול דעתו של חבר הכנסת במהלך פעילותו ולעתים אף כמתנה האסורה לפי חוק שירות הציבור (מתנות)".
11 'החלטה מס778 מיום 3.
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עניינים), ואלה קיבלו תוקף מחייב בהחלטת הממשלה ותוקנו במשך השנים מכוח החלטות ממשלה נוספות13.
הכללים למניעת ניגוד עניינים קובעים הוראות שתכליתן למנוע מצבים של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידם של השרים ושל סגני השרים ובין ענייניהם האישיים.
לפי הכללים, שר ינהג במסגרת מילוי תפקידיו בלא משוא פנים ובהגינות כלפי הכול, ובלא שיהיה לו עניין אישי בהחלטותיו או בפעולותיו אף למראית עין14; מחובתו של השר לנהל את ענייניו באופן שלא ייווצר ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כשר ובין ענייניו האישיים15 .
עניין אישי מוגדר בכללים גם כעניין אישי של קרוב של השר.
כמו כן, שר לא יקבל שכר או טובת הנאה זולת שכרו שמשלמת לו המדינה16, וכן לא יעסוק תמורת תשלום בהשמעת נאומים או הרצאות וכיו"ב17.
בכללים למניעת ניגוד עניינים נקבע שמבקר המדינה ימנה ועדה של שלושה חברים בראשות שופט או שופט בדימוס שתבחן בקשות של שרים לקבלת היתר אישי לאי -קיום כלל מהכללים18 .
הוועדה למתן היתרים רשאית לסרב לבקשות שרים לקבלת היתר אישי, לתת היתר או לתת היתר בתנאים מסוימים, אם הדבר נראה לה מוצדק בנסיבות המקרה ותקין מהבחינה הציבורית.
יצוין שעם הקמת ממשלה חדשה או בעת מינוי של שר או של סגן שר מביא מבקר המדינה את הכללים לידיעת השרים וסגני השרים ומציין לפניהם כי באפשרותם לבקש מהוועדה היתר אישי לאי-קיום כלל מכללים אלה.
מימון נסיעת שר או קר ובו (כהגדרת הכללים) לחו"ל על ידי גורם חיצוני שאינו ממשלתי באופן מלא או חלקי עשוי להיחשב טובת הנאה או להביא למצב של ניגוד עניינים לפי כללים אלה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, נדרש ששר יפנה לוועדה למתן היתרים על מנת שתבחן אם ניתן לתת לו היתר למימון כאמור לנסיעה.
מימון קצובות שהייה ולינה בשהות בחו"ל .
ארגון הנסיעות לחו"ל של עובדי מדינה נעשה בכפוף לשתי הוראות תכ"ם: הוראה 13.
1 - טיסות ושירותים נלווים לנסיעות בתפקיד לחו"ל, והוראה 13.
2 - נסיעות לחו"ל- קצובות שהייה ולינה, החזרי הוצאות ומיסוי.
הוראות התכ"ם אינן חלות על שרים.
ועדת הכספים של הכנסת מוסמכת לדון בעניין תנאי שירות של שרים.
13 'ראו החלטת ועדת שרים לתיאום, מינהל וביקורת המדינה מס 2801/(תמ61 ), שקיבלה תוקף ב- 28.
פורסם בי"פ התשס"ג 1139 -1136 , מיום 16.
מימון נסיעות שר לחו"ל 385 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נסיעות מר נתניהו לחו"ל בתקופת היותו שר האוצר .
בתקופת כהונתו של מר נתניהו כשר האוצר כעשרה גופים - ממשלות זרות, הבונדס, גופים ציבוריים, אנשי עסקים ואנשים פרטיים - מימנו נסיעות לחו"ל בתפקיד או את הוצאות הטיסה או השהייה בחו"ל של מר נתניהו, רעייתו וילדיו.
בפגישת שימוע שקיימו מבקר המדינה ונציגי משרדו לבקשת מר נתניהו ובאי כוחו בינואר 2016 , טען מר נתניהו כי מבחינתו אין מדובר במימון פרטי או של אנשי עסקים, אלא במימון של הארגון המזמין.
הארגון המזמין אחראי למימון גם אם בפועל התשלום נעשה בידי גורם אחר.
מר נתניהו טען כי לא ידע מי שילם בפועל.
בתקופת היותו שר האוצר טס מר נתניהו 15 טיסות לחו"ל שעליהן דווח למזכירות הממשלה כנסיעות בתפקיד.
רק 7 מהן היו במימון משרד האוצר, והיתר - יותר ממחצית הנסיעות בתפקיד - מומנו בידי גורם חיצוני: 1.
5 טיסות19 היו במימוןממשלה זרה, 2 טיסות היו במימון ארגונים יהודיים, 3.
5 טיסות במימון הבונדס (מספר זה אינו כולל נסיעות שבהן מימן הבונדס רק את הוצאות השהייה ואף לא נסיעה פרטית במימון הבונדס - ראו להלן) וטיסה אחת במימון ארגון בין-לאומי אחר.
יו"ר ועדת המתנות מסר ב- 30.
11 למשרד מבקר המדינה כי בתקופת כהונתו של מר נתניהו כשר האוצר, "עד כמה שמצאה ידי לא פנה שום שר ו/או סגן שר בבקשה לאישור נסיעתו לחו"ל".
מהביקורת עלה כי מר נתניהו נסע לחו"ל במימון חיצוני בלי לדווח על כך לוועדת המתנות כדי שתקבע אם אין בקבלת מימון זה משום קבלת טובת הנאה אסורה.
יצוין כי כך נהגו גם שרים אחרים באותה תקופה .
כמו כן, לפחות בחלק מנסיעות מר נתניהו לחו"ל בתפקיד, ובכלל זה בנסיעות אשר הטיסות בהן מומנו על ידי משרד האוצר, שהותו של מר נתניהו בחו"ל מומנה על ידי גורמים חיצוניים.
לדעת משרד מבקר המדינה אין זה ראוי שבנסיעות של שר לחו"ל בתפקיד שבהן הממשלה מממנת את הטיסה, גורם חיצוני יממן את שהות השר בחו"ל.
מימון חיצוני שאינו ממשלתי לנסיעות בתפקיד של מר נתניהו ובני משפחתו .
להלן פירוט נסיעות מר נתניהו בתפקיד ובני משפחה שנלוו אליו, במימון חיצוני שאינו ממשלתי, בתקופת היותו שר האוצר לפי הסדר הכרונולוגי של הנסיעות שנבדקו: .
טיסה הכוונה לטיסה שמומנה רק בחלקה ולא בשלמותה 386 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח 1 .
מר נתניהו המממן החיצוני .
ולמלווה) הבונדס22 הבונדס .
04 7,489 דולר הבונדס ארגון א' .
20 במידע המצוי בידי משרד מבקר המדינה אין פרטים מלאים או אסמכתאות בדבר הגורם שמימן את ההוצאות הנלוות לטיסות כגון הוצאות עבור רכב, לינה ואירוח בנסיעות מר נתניהו, לרבות נסיעות בני משפחתו.
בהיעדר מידע לא ניתן לדעת מי הגורם שמימן הוצאות אלה באותם מקרים.
שהיו קטינים באותה עת 22 .
ראו הגדרה להלן מימון נסיעות שר לחו"ל 387 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יעד הטיסה תאריכי .
הזוג נתניהו) ארגון זר .
דולר הבונדס מימן את .
הזוג נתניהו) הבונדס הבונדס השהות של בני .
ארגון אקדמי בתחום הכלכלי בהולנד 24 .
מכון מחקר בארצות הברית 388 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יעד הטיסה תאריכי .
נתניהו) מוסד חינוכי .
דולר ארגון ב' הבונדס, .
05 1,375 דולר הבונדס, .
אי-בחינת הזיקות של מר נתניהו לגורמים המממנים .