HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ייתכן כי בחירתה של השרה לעיין בתוצאת בדיק ה כזאת, גם אם מדובר בעיון שטחי בלבד, ולציין לפני עובדי הלשכה כי אחת העובדות ביצעה את הבדיקה ונמצאה דוברת אמת, הביאה חלק מעובדי הלשכה לידי מחשבה כי כדי להפיס את דעתה של השרה ולהוכיח לה כי מקור ההדלפה אינו בהם - יש לבצע בדיקות גלאי שקר פרטיות.
נוכח ממצאי הביקורת המתוארים לעיל ונוכח האפשרות לפגיעה חמורה בזכותם של עובדי מדינה לפרטיות - יש מקום שהיועמ"ש ונציב שירות המדינה יחדדו את הנחיותיהם בנושא בדיקות גלאי שקר, לרבות ההנחיות לגבי ביצוע בדיקות כאלה ביוזמה של העובדים במקרים של הדלפות ושל משברי אמון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 21.
16 מסר היועמ"ש כי הנחייתו בעניין "קובעת רשימה סגורה וברורה של מקרים בהם רשויות המדינה יכולות לעשות שימוש בבדיקת פוליגרף, ואת התנאים לכך".
היועמ"ש הוסיף כי בכוונתו לחדד הנחיה זו.
משרד התרבות והספורט | 1123 .
בבדיקת דרך פעולתה של לשכת שרת התרבות והספורט עלו שני נושאים עקרוניים שיש להסדיר אותם ולחדד את ההנחיות בעניינם.
הנושא האחד הוא שימוש של עובדים בדוא"ל פרטי לצורכי עבודה.
שימוש כזה עלול לפגוע בביטחון המידע המועבר באמצעות דוא"ל כאמור, לפגוע ביכולת של משרדי הממשלה לתעד את פעולותיהם וגם לפגוע ביכולת של גורמי ביקורת חיצוניים, כמו משרד מבקר המדינה והחשב הכללי, לפקח על הפעולות.
על גנז המדינה ונש"ם, האחראים להסדר ת נושא ניהול המידע במשרדי הממשלה , לקבוע בהקדם הנחיות מחייבות בסוגיית ניהול הדוא"ל הארגוני, ובפרט הנחיות המחייבות להשתמש בדוא"ל כאמור ולא בדוא"ל פרטי לצורכי עבודה.
הנושא השני הוא ביצוע בדיק ות גלאי שקר ביוזמתם של עובדים המועסקים בלשכת שר ת התרבות והספורט במשרות אמון, בלי ש השרה נקטה עמדה נחרצת דייה על מנת להניא אותם מלעשות זאת.
מכיוון שביצוע בדיקות כאמור עלול לגרום לפגיעה חמורה בזכותם של עובדי מדינה לפרטיות - יש מקום שהיועמ"ש ונציב שירות המדינה יחדדו את הנחיותיהם בנושא , לרבות את ההנחיות לגבי ביצוע בדיקות פרטיות ביוזמה של העובדים במקרים של הדלפות ושל משברי אמון.
הסביבה ומשאבי הטבע אינם מכירים בגבולות מדיניים מכל סוג שהוא.
זיהומי מים ואוויר, חומרים מסוכנים, בעלי חיים מזיקים, צמחים פולשים וכדומה יוצרים מפגעים סביבתיים שאינם מתחשבים בתנועותיהם ובהשפעתם בגבולות בין מדינות או אוכלוסיות.
זיהום מים הוא המפגע הסביבתי החמור ביותר בין מדינת ישראל לשטחי יהודה ושומרון (להלן - יו"ש), בשל העובדה שהוא מסכן את מקור המים הטבעיים החשוב ביותר שלה - אקוות ההר4 .
מי התהום של אקוות ההר, המשתרעת מבאר שבע בדרום ועד למורדות הכרמל בצפון, משמשים את כל האוכלוסייה באזור, הן הישראלית הן הפלסטינית5 .
אקוות ההר מספקת כ-20% מצריכת המים במדינת ישראל, וחשיבותה נובעת הן מכמות המים השפירים בה והן מאיכותם הטובה יחסית.
אף שבשנים האחרונות בנתה ישראל מתקני התפלת מי ים המספקים את מרבית תצרוכת המים הביתית בישראל, אי-אפשר מן הבחינה המעשית לאגור את מי ההתפלה, ובמצב חירום ללא מי התהום עלולה ישראל להימצא במצוקת מים קשה.
לפי רשות המ ים, השנים 2015-2013 היו שנות בצורת, וב-2015 הייתה הבצורת החמורה ביותר זה70 .
שנה רוב שטח אקוות ההר - הנחשבת לאקווה ראשית שבה הנזק אינו ניתן לתיקון - רגיש לזיהום6.
גודלו של אזור ההזנה של האקווה7 הוא כ-1,800 קמ"ר, והוא נמצא רובו ככולו ממזרח ל"קו הירוק" - קו שביתת הנשק 19498 (להלן- הקו הירוק) בשטחי יו"ש.
ואולם, רוב אזורי האגירה9 ,הנביעה והשאיבה של האקווה נמצאים ממערב לקו הירוק10.
4 ,אקווה, המכונה גם אקוויפר, היא מאגר של מי תהוםשמופקים על פי רוב באמצעות קידוחים משכבות קרקע נושאות מים.
נורית קליאוט, "זיהום סביבתי חוצה גבולות ושיתוף פעולה חוצה גבולות בנושאי סביבה: ישראל, ארצות ערב והרשות הפלשתינית", דוח למועצה הלאומית לאיכות הסביבה הוועדה לשיתוף פעולה אזורי, אוניברסיטת חיפה (מהדורה מתוקנת , ינואר 2003 '), עמ3.
5 אקוות ההרמורכבת משלושה אגנים: אקוות ההר המזרחי, אקוות שכם גלבוע ואקוות ירקון- תנינים, המספקת את כמות המים הגדולה ביותר, כ-350-300 מיליון מטר קוב בשנה (להלן - מלמ"ש) ומשמשת בעיקר את תושבי מדינת ישראל.
6 ,אריאל כהןניטור נחלי יהודה ושומרון, הערכת מצב על בסיס ממצאי הדיגום בשנים 2015-2014 , רשותהטבע והגנים , המשרד להגנת הסביבה והמינהל האזרחי יו"ש קמ "ט איכות הסביבה (2016 ) (להלן- דוח ניטור נחלים, 2016 '), עמ8.
7 השטח שבו מי גשמים מחלחלים מפני השטח לתת-הקרקע.
8 קו שביתת הנשק שנקבע בהסכמי שביתת הנשק מ-1949 בין ישראל לשכנותיה לאחר מלחמת העצמאות.
נקראים גם אזורי הכליאה 10 חיים גבירצמן, "המאבק הישראלי-פלסטיני על המים: העמדה הישראלית מרכז בגין סאדאת (בס"א) למחקרים אסטרטגיים", עיונים בביטחון המזרח התיכון 94 (נובמבר, 2012).
מפה 1 : שלושת אגני אקוות ההר, הקו הירוק וקו פרשת המים .
מקור: רשות המים, סוגיית המים בין ישראל לפלסטינים (2009)11 .
11 ,עיבוד על פי חיים גבירצמןמשאבי המים בישראל: פרקים בהידרולוגיה ובמדעי הסביבה, ירושלים: יד יצחק בן צבי (2002 .
) זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1493 .
תרשים 1 : חתך תלת-ממדי של אקוו ת ההר באזור הרי יהודה .
מקור: רשות המים, סוגיית המים בין ישראל לפלסטינים (2009)12.
מקור הזיהום העיקרי של אקוות ההר הוא מי שפכים לא מטופלים, ביתיים ותעשייתיים.
מרבית השפכים ביו"ש אינם עוברים טיפול נאות להסרת המזהמים, והם מוזרמים לנחלים או לבורות ספיגה.
על פי רט"ג, חלק גדול מנחלי יהודה ושומרון משמשים צינור ביוב להזרמת שפכים.
השפכים, הכוללים שפכים סניטריים ותעשייתיים, מוזרמים לנחלים, מחלחלים לתוך הקרקע ומזהמים את המעיינות ואת מי התהום.
מקור זיהום נוסף וחמור הוא מאות אתרי פסולת לא מוסדרים באזור יו"ש, שתשטיפיהם המזוהמים מחלחלים למי התהום13.
זיהום מי התהום והנחלים מסכן את האוכלוסייה ואת הסביבה בשלושה היבטים עיקריים: (א) הפחתת כמות המים הזמינים לשימוש האוכלוסייה החיה באזור; .
13 אתרי הפסולת הלא מוסדרים ביו"ש יוצרים בעיה סביבתית קשה הדורשת בדיקה נפרדת.
מפאת קוצר היריעה דוח זה לא יעסוק בה בהרחבה.
(ב) פגיעה בבריאות הציבור ובאיכות חייו עקב מפגעים תברואתיים ומטרדים סביבתיים14 ; (ג) פגיעה במערכות אקולוגיות 15.
,לפי דוח ניטור נחלים2016 ,שכתבה רט"גביו"ש, אזור ההזנה של האקווה, חיו נכון לשנת 2015 כ-3.
25 מיליון תושבים, פלסטינים וישראלים, והשפכים של כ-2.
5 מיליון תושבים מתוכם (כ-77% ) אינםמטופלים כראוי להסרת המזהמים.
כמות השפכים הנוצרת ביו"ש, נכון לשנת 2015 ,הוערכה ב-90 מלמ"ש, והיא גדלה בהתמדה, בעיקר עקב הגידול באוכלוסייה.
כמות זו גבוהה בכ -19 "מלמש (27% ) מכמות השפכים שנוצרה ביו"ש בשנת 201216.
מערך איסוף השפכים והטיפול בהם וכן מערכות ניצול מי שפכים מטופלים (להלן - קולחים) ביו"ש מפגרים במידה רבה בהשוואה למצב במדינת ישראל.
מרבית הערים והכפרים הפלסטיניים מסלקים את השפכים לסביבה, ללא טיפול בסיסי, תוך כדי פגיעה קשה בשטחים הפתוחים בכלל ובאקולוגיה של הנחלים בפרט.
בהתיישבות הישראלית ביו"ש חל שיפור במהלך העשור האחרון, אולם יש מקומות רבים שבהם אין טיפול בשפכים כלל או שהטיפול בהם ירוד17 .
השבת הקולחים ביו"שלצורכי השקיה חקלאית ונוי מצומצמת וקיימת כמעט רק בקרב האוכלוסייה היהודית בבקעת הירדן ובגוש עציון 18.
הנחלים העיקריים שבהם זורמים שפכים ביו"ש ושחוצים את הקו הירוק הם: נחל הקישון (שפכי ג'נין); נחל חדרה (שפכי כפרים פלסטיניים); נחל שכם / אלכסנדר (שפכי הערים שכם, טול כרם והסביבה); נחל שילה (שפכי אריאל וסלפית); נחל מודיעים (שפכי רמאללה); נחל חברון (שפכי העיר חברון, קריית ארבע והסביבה); נחל קדרון (שפכי מזרח ירושלים, בית סאחור ועובידיה).
לנחל מכמש המתחבר לוואדי קלט זורמים הקולחים מהמתקן לטיפול בשפכים באל-בירה19.
הנחליםהחוצים את הקו הירוק בין ישראל ליו"ש, ש אליהם מסולקים שפכים בנפחים העולים על 1 מלמ"שהם: נחל קדרון (11 ,)מלמ"שנחל חברון (6.
8 ,)מלמ"ש נחל שכם (4.
6 מלמ"ש) ונחל מודיעים (2.
לנחל מכמש מסולקים קולחים, ממט"ש אל-בירה, בנפח המוערך ב -1.
כמו מחלות מעיים ומטרדי יתושים וריח 15 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ8.
תהליך הטיפול בשפכים במכוני הטיהור האינטנסיביים מתחלק לשלושה שלבים עיקריים שלפיהם נקבעת איכות הקולחים: טיפול ראשוני - טיפול מכני הכולל סינון גס של השפכים, שיקוע גרוסת (חלקיקים כבדים) ושיקוע ראשוני הכולל הרחקת חלק מהמוצקים המרחפים והחומר האורגני; טיפול ש ניוני - טיפול ביולוגי שבמהלכו מפורק החומר האורגני בשפכים, מורחקים המוצקים המרחפים, וכן מתבצעים שיקוע של הבוצה (המכילה בעיקר את החיידקים המפרקים) וחיטוי הקולחים לצורך סילוק מיקרואורגניזמים פתוגנים (מעבירי מחלות); טיפול שלישוני - יכול לכלול אחד או יותר מהתהליכים הבאים: סילוק חנקן בתהליך ביולוגי, סילוק זרחן בתהליך ביולוגי או על ידי כימיקלים, סינון נוסף של מוצקים מרחפים, חיטוי.
לאחר הטיפול השניוני או השלישוני השפכים יכולים לשמש להשקיה חקלאית.
19 ,רשות המיםשפכי יהודה ושומרון: תמונת מצב (דצמבר, 2015) (להלן- מסמך רשות המים, 2015 '), עמ3.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1495 .
הזרימות הארוכות ביותר של שפכים תועדו בנחלים חברון (כ -43.
6 )ק"מ, קדרון (כ-23 ק"מ) ושכם (כ-7 ק"מ).
השפכים הגולמיים בנחלים שכם , חברון ומודיעים זורמים על פני שטח אזורי המילוי של אקוות ההר, ו מהווים פוטנציאל זיהום גבוה למי התהום, נוסף על הסיכון התברואתי.
עומס המזהמים הגבוה ביותר נמדד בשפכי נחל חברון בשל הכמויות וריכוזי המזהמים הגבוהים.
לאזור יו"ש כמה מאפיינים ייחודיים המשפיעים על המ צב הסביבתי: רגישות הידרולוגית גבוהה לזיהום מי תהום, היעדר גבולות ברורים, קיטוע חריף של השטח והיעדר רצף טריטוריאלי מדיני, צפיפות אוכלוסין גבוהה בצד הפלסטיני והבדלים ניכרים ברמת החיים וביכולת הניהול הסביבתי בין הפלסטינים לבין הישראלים20.
מקור נוסף לזיהום מים חוצה הקו הירוק הוא זיהום הים ונחלים באזור רצועת עזה משפכים לא מטופלים ומפסולת מוצקה.
עשרות אלפי קוב של שפכים לא מטופלים או מטופלים חלקית מוזרמים מדי יום אל הוואדיות ברצועה ודרך מי התהום מגיעים אל הים התיכון סמוך לחופי אשקלון.
ככלל, בעוד ההתמודדות עם מפגעים סביבתיים בתוך גבולותיה של מדינה מתבצעת באמצעים שונים כגון חקיקה ואכיפה של חוקים סביבתיים, שימוש בכלים כלכליים ופיתוח תשתיות מתאימות, הרי שההתמודדות עם מפגעים חוצי גבולות בין מדינות או ישויות שונות מצריכה שימוש באמנות ובהסכמים בינלאומיים, ומעוררת קשיים מסוגים שונים.
קשיים אלה מתגברים כאשר המדינות השותפות להסכם נבדלות ביכולות הניהול הסביבתי שלהן על רקע הבדלים ביכולות הכלכליות, ברמת הניהול, ביכולתה והשפעתה של החברה האזרחית, בתשתית החוקתית הסביבתית, ברמת הטכנולוגיה, המחקר וברמת כוח האדם המקצועי21.
הקושי והמורכבות מתעצמים עוד יותר כאשר האוכלוסיות משני צדי הגבול נתונות גם בסכסוך מתמשך וקשה, כפי שקיים בין ישראל לחלק משכנותיה, ועל אחת כמה וכמה כאשר מעמדו הבינלאומי של חלק מהשטח והריבונות עליו טרם נקבעו סופית, כגון במקרה של ישראל והפלסטינים.
בין ישראל לפלסטינים קיים סכסוך ארוך שנים, ששורשיו בסוף המאה התשע עשרה, עת החלה ההתיישבות היהודית המתחדשת בארץ ישראל.
במהלך מלחמת ששת הימים, בשנת 1967 , כבשה ישראל את שטחי יו"ש ורצועת עזה והנהיגה בהם משטר צבאי.
בשנת 2005 יצאה ישראל משטחי רצועת עזה, ומשנת 2006 שולטת בה תנועת החמאס הפלסטינית.
ישראל היא מקור ההספקה הראשי של מים וחשמל לפלסטינים הן ביו"ש והן ברצועת עזה.
בשנת 1993 נחתם ההסכם הרשמי הראשון בין ישראל לפלסטינים מתוך סדרת הסכמים המכונים "הסכמי אוסלו", שכותרתו "הצהרת העקרונות בדבר הסדרי ביניים של ממשל עצמי".
בעקבותיו נחתם ב-1994 "הסכםקהיר", והוקמה הרשות הלאומית הפלסטינית (להלן - הרש"פ).
בשנת 1995 נחתם "הסכם הביניים אודות הגדה .
20 יצחק מאיר, "כיצד יש לטפל במפגעים הסביבתיים הנגרמים מהמציאות הגיאופוליטית ביהודה ושומרון", אקולוגיה וסביבה 6(4) (דצמבר, 2015.
) 21 ,ניצן לויניהול סביבתי חוצה גבולות בתנאי אי-שוויוניות , חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית בירושלים (2009) (להלן- לוי), עמ' 5.
שיתוף פעולה בנושא המערבית ורצועת עזה", המכונה גם "אוסלו ב'", שעוגנו בו ההסכמות ה עיקריות בין ישראל לפלסטינים בנושא המים והביוב (להלן - הסכם הביניים).
בהסכם הביניים הוסכם על הקמה של ועדת המים המשותפת הקבועה ( Joint Water Committee - JWC ; להלן- ועדת המים המשותפת), שתפקידה לטפל בכל הנושאים הקשורים למים וביוב באזור יו"ש.
הוסכם כי כל הקמת תשתית מים או ביוב ביו"ש, הן על ידי הצד הישראלי ו הן על ידי הצד הפלסטיני, מצריכה את אישור הוועדה המשותפת.
כמו כן הוקמו צוותי פיקוח ואכיפה משותפים, שאינם פעילים כיום.
בהסכמי אוסלו נקבע כי אזור יו"ש יחולק מהבחינה השלטונית לשלושה סוגי שטחים: שטחי A - שבהם חלה שליטה ביטחונית ואזרחית של הרשות הפלסטינית (כ-18% ;)מהשטחשטחי B - שבהם חלו ת שליטה אזרחית פלסטינית ושליטה ביטחונית ישראלית (כ -22% ;)מהשטחשטחי C - שבהם חלה שליטה אזרחית וביטחונית ישראלית מלאה (כ-60% .
מפה 2 : חלוקת יו"ש לשטחי B ,A ו-C .
ניהול סביבתי מחייב שיתוף פעולה בין גורמי השליטה השונים בשטח הרלוונטי המצב הגאופוליטי והסכסוך המדיני המתמשך בין ישראל לפלסטינים, פיצול השליטה בשטח ותפיסת הזמניות של המצב, מקשים על הגורמים הרלוונטיים לטפל באופן יסודי וארוך טווח במפגעים סביבתיים ולקיים שיתוף פעולה בנושא.
ההגנה על מקורות מי התהום המשותפים לכלל האוכלוסייה באזור, הפסקת זיהום הנחלים ושמירה על בריאות הציבור הן אתגר של ממש הניצב לפתחה של מדינת ישראל.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1497 .
מפה3 :אגני ניקוז מזוהמים חוצי הקו הירוק22 .
הגופים הממשלתיים העיקריים האחראים על נושא זיהומי מים חוצי הקו הירוק הם: המינהל האזרחי (להלן - המנהא"ז), מפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - מתפ"ש), רשות המים במשרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים (להלן - רשות המים) והמשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס).
22 :מתוך Itay Fischhendler, Shlomi Dinar, and David Katz , “The Politics of Unilateral Environmentalism: Cooperation and Conflict over Water Management along the Israeli -Palestinian Border” , Global Environmental Politics 11(February , 2011) .
המנהא"ז כפוף למתפ"ש, שבראשה עומד מתאם הפעולות בשטחים, קצין צה"ל בדרגת אלוף (להלן - המתאם).
ייעוד המתפ"ש הוא, בין היתר, ליישם את מדיניות הממשלה ביו"ש ולקדמה בתחומים אזרחיים, בתיאום עם משרדי הממשלה, עם צה"ל ועם גורמי הביטחון בשגרה ובחירום, ולשמש סמכות אזרחית להתיישבות הישראלית ביו"ש בתחומי התכנון והתשתית.
במנהא"ז הגורם האחראי על נושא הגנת הסביבה הוא קצין מטה איכות הסביבה (להלן - קמ"ט סביבה), המונחה מקצועית על ידי המשרד להג"ס.
כמה מתפקידיו הם: שמירה והגנה על הסביבה בתחום זיהום מקורות מים; תיאום וקישור בנושאי איכות סביבה עם העמיתים הפלסטינים ועם העמיתים במשרדים להגנת הסביבה באזורים שכנים; קידום מיזמים ותשתיות תומכות סביבה מול הקהילה הבינלאומית.
המשרד להג"ס אמון על מניעת זיהום מים ועל אכיפה נגד זיהום מים מכוח חוק המים, התשי"ט-1959 (להלן- חוק המים), וכן על שמירת ערכי הטבע והנוף, בשטחי מדינת ישראל.
רשות המים פועלת לשמור על מקורות המים הטבעיים ולשקם אותם במידת הצורך, ולאפשר שירותי מים וביוב איכותיים ואמינים.
במסגרת הרשות פועל המינהל לפיתוח תשתיות ביוב, האחראי למדיניות תכנון תשתיות ביוב ולהקמתן וכן לטיפול בשפכים.
גופים נוספים העוסקים בנושא הם רשויות מקומיות משני צדי הקו הירוק, איגודי הערים לאיכות הסביבה ביהודה ובשומרון וארגונים סביבתיים לא ממשלתיים23 .
בחודשים פברואר-אוקטובר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול הגופים הממשלתיים בישראל בזיהומי מים החוצים את הקו הירוק, בנושאים האלה: חסמים בפני טיפול ושימוש חוזר בשפכים שמקורם ביישובים פלסטיניים; זיהום נחל קדרון משפכי ירושלים וסביבתה; זיהום בשרון - נחל אלכסנדר ונחל שכם; זיה ום נחל חברון; זיהום הנחלים מכמש, פרת ומעיין קלט מקולחי המט"ש באל-בירה; וזיהום הים והנחלים משפכי רצועת עזה.
הביקורת נעשתה במתפ"ש ובמנהא "ז, ברשות המים ובמשרד להג"ס.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הביטחון, במועצה לביטחון לאומי במשרד ראש הממשלה (להלן - המל"ל), בצה"ל, במשרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים (להלן - משרד התשתיות), במשרד הבריאות, ברשות הטבע והגנים הלאומיים (להלן - רט"ג), בחברת הגיחון בע"מ (להלן - הגיחון), בוועדה המחוזית לתכנון ובניה ירושלים (להלן - הוועדה המחוזית), בחברת החשמל לישראל (להלן - חח"י), במשרד לשיתוף פעולה אזורי (להלן - המשרד לשת"פ אזורי) ובאיגודי ערים לאיכות הסביבה יהודה ושומרון.
23 למעט עמותת "ירוק עכשיו" שמרכז פעילותה ביו"ש, ארגוני סביבה אחרים ממעטים לעסוק בזיהומים סביבתיים החוצים את הקו הירוק בשל קשיי הנגישות לשטחי יו"ש ועזה.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1499 .
המסגרת הנורמטיבית להגנת הסביבה ביו"ש .
אזור יו"ש מוגדר לפי המשפט הבינלאומי שטח הנתון לתפיסה לוחמתית.
דיני התפיסה הלוחמתית מוסדרים בעיקר בתקנות האג מ-190724 ובאמנת ז'נבה הרביעית25 מ-1949 .
כללים אלו נועדו להסדיר את השליטה הזמנית של מדינה בשטח שנתפס במלחמה, עד אשר יוכרע עתידו של השטח - בהסדר בין הצדדים, בנסיגה או בכל דרך אחרת26 .
הדין החל ביו"ש נשען על מגוון מקורות משפטיים החל בדין העות'מאני, דרך הדין מתקופת המנדט הבריטי, הדין מתקופת השלטון הירדני ועד תחיקת הביטחון לאחר כניסתו של צה"ל לאזור, המתוקנת בהתאם לצרכים הביטחוניים והאזרחיים העולים מפעם לפעם.
נוסף על כל אלה, חלים ביו"ש גם המשפט הבינלאומי, המשפט הישראלי בחלקו האקס-טריטוריאלי ובעקיפין המשפט המינהלי הישראלי.
הדין הבינלאומי הסביבתי .
בשנים האחרונות גוברת ההכרה בין מדינות העולם כי נדרש שיתוף פעולה גלובלי כדי לטפל בבעיות סביבתיות עולמיות בצורה היעילה ביותר.
הדין הבינלאומי הסביבתי מורכב מהוראות המעוגנות באמנות ובהסכמים בינלאומיים המתייחסים לעקרונות סביבתיים.
שתיים מן האמנות שישראל צד להן הן: (א) אמנת וינה להגנה על שכבת האוזון מ-1985; )(ב אמנת ברצלונה להגנה על הסביבה הימית ואזורי החוף של הים התיכון מ-1995 .
מלבד הוראות אלה, שואב הדין הסביבתי הבינלאומי גם כללים מהמשפט הבינלאומי המנהגי ומפסקי דין של טריבונלים בינלאומיים.
בהתייחס לשטחים המוחזקים בתפיסה לוחמתית, המשפט הבינלאומי מספק את העקרונות הכלליים שלאורם יש להתנהל בנושאים סביבתיים.
שני העקרונות המנחים בעניין זה הם27: (א) חובת הכובששלא לבצע שינויים יסודיים בשטח תוך כדי שמירת האינטרסים של האוכלוסייה בשטח הכבוש; (ב) שמירה על זכויות היסוד של האוכלוסייה הכבושה.
24 אמנה בדבר הדינים והמנהגים של מלחמה ביבשה, לרבות תקנות בנושא דיני המלחמה ביבשה ומנהגיה.
25 אמנת ז'נבה בדבר הגנת אזרחים בימי מלחמה.
ישראל הפקידה את כתב האישור ב-1951.
26 "להבדיל מיוש, מאז יציאת ישראל מרצועת עזה ב-2005 , מעמדה של המדינה בעניין שטח זה על פי המשפט הבינלאומי שונה מהותית ממעמדה כלפי אזור יו"ש.
27 לפי אמנת ז'נבה הרביעית.
בשנות השבעים לפי תשובתו של צה"ל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 , המפקד הצבאי ביו"ש28 פועל ברוח האמור באותן אמנות במקרים המתאימים, אף כי עמדתה הרשמית של מדינת ישראל היא שתחולתן של האמנות שהיא צד להן מוגבלת לתחומי שטחה הריבוני בלבד והן אינן חלות ישירות ביו"ש29.
המשפט הבינלאומי ההומניטרי מאפשר להחיל נורמות של הגנה על הסביבה בעיקר במצבים שבהם אינה מתנהלת לחימה בפועל כגון במצב של כיבוש ארוך טווח30 .
עקרון 23 להכרזת ריו מ-199231 קובע כי "יש להגן על הסביבה ועל משאבי הטבע של עמים מדוכאים, נשלטים או כבושים".
עקרונות נוספים באותה הכרזה קובעים כי "שלום, פיתוח והגנת הסביבה תלויים זה בזה ואי -אפשר להפרידם ", וכי "מדינות יפתרו את כל מחלוקות הסביבה שלהן בדרכי שלום, תוך שימוש באמצעים הולמים ובהתאם למגילת האו"ם"32.
עקרונות המשפט הבינלאומי תומכים, אם כן, בחשיבה חוצת גבולות בתחום הסביבתי: הנושאים הסביבתיים מורכבים ומחייבים חשיבה ארוכת טווח, ולכן צדדים יריבים החפצים לגבור על מכשולים ועל מפגעים סביבתיים חייבים לפעול יחד בהבנה שפעולות חד-צדדיות לא ישיגו פתרון לטווח הארוך.
בשל אופיים הגלובלי והניטרלי לכאורה, עשויים נושאים אלה לגשר בין יריבים33.
המשפט הבינלאומי מצדיק חקיקת חוקים לשמירה על איכות הסביבה ועל איכות חייהם של התושבים על ידי הכובש, למשל הצורך למניעת זיהום מקורות מים ואוויר.
בית המשפט העליון הצדיק מגמה זו כבר בשנות השבעים בקובעו כי "חובתו של המחזיק כלפי האוכלוסייה האזרחית אפילו מחייבת אותו לשנות מן החוקים, שכן צרכי החברה משתנים במרוצת הזמן"34.
אלוף פיקוד המרכז בצה"ל 29 גישתה הדומה של המדינה לגבי תחולת אמנת ז'נבה הרביעית ביו"ש משתקפת, בין היתר, בבג"ץ 2056/04 'מועצת הכפר בית סוריק ואח' נ' ממשלת ישראל ואח.
30 אזור יו"ש נתון במשטר צבאי ממושך של מדינת ישראל מאז 1967, בנסיבות שבהן ברוב הזמן אין לחימה בפועל, ולכן נטען כי יש להקנות משקל יתר להגנה על הסביבה, אגב צמצום שיקולי הצורך הצבאי לפגיעה בסביבה.
ראו שחר שדה ושרה אוסצקי-לזר, סביבה ושלום: תיאוריה, פוליטיקה, אקטיביזם ומה שביניהם, מכון ון ליר בירושלים (2009) (להלן - שדה ואוסצקי- לזר), עמ' 13; ,מרכז קונקורד לחקר קליטת המשפט הבנ"ל בישראל, המכללה למינהלהאם רק הקו ירוק?
ההגנה על הסביבה בשטחים שמעבר לקו הירוק: ניתוח משפטי, עמ' 8.
31 :ראו The Rio Declaration on Environment and Development (1992) .
32 בעקבות ועידתמדריד באוקטובר 1991 , במסגרת השיחות הרב-צדדיות בין ישראל למדינות ערב, הוקמה קבוצת עבודה אזורית בנושא איכות הסביבה שהולידה, בשנת 1994 , את "קוד בחריין להתנהגות בנושאי איכות הסביבה במזרח התיכון".
ברוח הצהרת ריו, הוכר בקוד הצורך "להוריש לדורות הבאים באזור סביבה בטוחה, יציבה ובריאה, יחד עם פירות הפיתוח הכלכלי", ונכתב בו, בין היתר, כי "שלום צודק ובר-קיימא באזור, פיתוח והגנה על הסביבה, הנם תהליכים בלתי נפרדים התלויים זה בזה".
עם קריסת תהליך השלום בין ישראל לרש"פ בשנים שלאחר מכן הפך קוד זה ללא ישים.
33 כפי שנעשה בסכסוך הסביבתי-מדיני ארוך השנים על השימוש במימי הנילוס בין עשר מדינות השוכנות על גדות הנילוס ותלויות בו לקיומן.
"יוזמת אגן הנילוס" לסיום הסכסוך הובילה להסכם ב-2007 ועם הזמן הפכה לכלי לדו-שיח בין המדינות ובין האנשים, החורג מנושא המים.
ראו שדה ואוסצקי-לזר, עמ' 12.
34 בג"ץ337/71 אלג'מעיה אלמסיחיה ללאראצ'י אלמקדסה נ' שר הבטחון, פ"ד כו( 1), 574.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1501 .
בהתאם למגבלות שחלות על פי הדין הבינלאומי, הדין החל ביו"ש הוא הדין שהיה קיים לפני כניסת צה"ל לאזור ב-1967 ,ככלל הדין הירדני, בתוספת השינויים שנערכו בדין באמצעות תחיקת הביטחון של ימינו.
בעל הסמכות בשטח התפוס הוא מפקד הכוח הצבאי, ולא מדינת האם שמטעמה הוא פועל, והוא בא בנעלי הריבון ששלט בשטח ערב תפיסתו.
אלוף פיקוד המרכז בצה"ל נחשב למפקד הצבאי העליון באזור, והוא זה שמחזיק בסמכויות בשטח, בכפוף למגבלות שבדיני התפיסה הלוחמתית.
מכוח סמכותו פועלים כל הכוחות בשטח.
בשטחי מדינת ישראל הריבונית, קיימים למעלה מ-300 חיקוקים (חוקים וחקיקת משנה) סביבתיים במגוון תחומים, ואילו ביו"ש קיימת חקיקה סביבתית בתחומים מעטים על פי החוק הירדני35 ומתוקף כמה צווי אלוף פיקוד מרכז בודדים בלבד36 .
בשטחיA ו-B, שהם כ-40% מכלל איו"ש, אין לישראל סמכות לפקח על הנעשה בתחום הסביבתי, והשטח הרלוונטי הנתון למרותה הוא שטח C .
שטחC מחולק מבחינת החקיקה הצבאית לשניים: 1.
שטחי התיישבות ישראלית: בשטחים אלה חל תקנון המועצות המקומיות שהוא הלכה למעשה מערכת חקיקה של צווי אלוף פיקוד מרכז.
היקף החקיקה הסביבתית בשטחי ההתיישבות הישראלית הוא הנרחב ביותר מכלל החקיקה המוחלת בשטח C :.
מכוח תקנון המועצות המקומיות מּוחלים בשטח זה לדוגמה סימן א1 לחוק המים, התשי"ט -1959; חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג-1993; ,חוק שמירת הנקיוןהתשמ"ד-1984 (להלן– חוק שמירת הנקיון); חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999 .
כאשר החקיקה הישראלית בתחומי ישראל הריבונית מתעדכנת, מתעדכנים אוטומטית החוקים שאומצו בתקנון.
תחולת החקיקה הסביבתית בשטח C היאפרסונלית ואקס -טריטוריאלית לגבי עבירות מסוימות, כלומר האזרחים הישראלים מחויבים גם כלפי חלק מהדינים הסביבתיים החלים בתחומי ישראל הריבונית.
סימן א1 לחוק המים קובע איסור על זיהום מים: "(א) חייב אדם 37 להימנע מכל פעולה המזהמת מים או עלולה לגרום לזיהום מים, במישרין או בעקיפין, מיד או לאחר זמן; ואין נפקא מינה אם היה מקור המים מזוהם לפני אותה פעולה ואם לאו.
(ב) לא ישליך אדם ולא יזרים לתוך מקור מים או בקרבתו חומרים נוזלים, מוצקים או גזיים, ולא יניח אותם בו או בקרבתו".
שטחים שאינם שטחי התיישבות ישראלית: בשטחים האלה חלה חקיקה צבאית רגילה שאינה מתעדכנת אוטומטית בעקבות עדכונים בדין החל בתחומי ישראל הריבונית.
לדוגמה, בשטחים אלה חלים הצו בדבר שמירת הניקיון והצו בדבר חומרים מסוכנים.
35 'לדוגמה, חוק בריאות הציבור, מס43 לשנת1966 ; 'חוק המלאכות והתעשיות, מס16 לשנת 1953.
36 עמיחי דנינו ואילה פורגס-לונדנר, מחקר משפטי: החקיקה הסביבתית באזור יהודה ושומרון, אוניברסיטת בר אילן ו"ירוק עכשיו", (מרץ 2014 ,) 'עמ10.
37 ""אדם- משמעו גם תאגיד או רשות שלטונית.
החוקים הסביבתיים העיקריים שחלים בישראל ואינם חלים כיום ביו"ש הם: חוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית - סמכויות פקחים), התשס"ח-2008 ; חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 ; ,חוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיקהתשע"א- 2011 ; ,חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות התשע"ב-2012 ; חוק הגנת הסביבה (פליטות והעברות לסביבה - חובות דיווח ומרשם), התשע"ב-2012 ; ,חוק הקרינה הבלתי מייננתהתשס"ו-2006 .
הגורם האחראי על התאמת חוקי מדינת ישראל לצורך החלתם על תושבים ועל שטחים ביו"ש, בהתאם להחלטת המנהא"ז ומשרדי הממשלה הרלוונטיים, הוא היועץ המשפטי (להלן - יועמ"ש) של יו"ש.
הביקורת העלתה כי מדי שנה מכין יועמ"ש יו"ש את התשתית המשפטית ואת ההתאמות הנדרשות לצורך החלה ביו"ש של חוק סביבתי אחד לכל היותר, וגם החוקים האלה חלים רובם ככולם על ההתיישבות הישראלית בלבד ולא על כלל שטחי C .
שבשליטת ישראלכמו כן, הוא אינו פועל על פי תכנית רב - שנתית סדורה לפי סדרי עדיפויות ולוחות זמנים להחלת החקיקה הסביבתית בשטחי יו"ש.
צה"ל מסר בתשובתו כי קציני יועמ"ש יו"ש פועלים בתחום החקיקה, ובכלל זה החקיקה הסביבתית, על פי תכנית עבודה סדורה שנקבעת על ידי סגן שר הביטחון.
הוא הסביר כי לא נקבעת תכנית רב -שנתית מהטעם שצורכי האזור משתנים תדיר, ויש לבחון בזמן אמת את הצורך בתיקוני חקיקה ולקבוע את סדרי העדיפויות לקידומם.
הוא הוסיף כי חלק ניכר מהחוקים הסביבתיים בישראל חדשים יחסית, ואופן יישומם נלמד עדיין.
יועמ"ש יו"ש מסר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2016 , כי קצב החלת החקיקה הסביבתית ביו"ש נגזר גם ממצבת כוח האדם במדור האזרחי-כלכלי ביחידת יועמ"ש יו"ש, המונה ארבעה קצינים בלבד, בשעה שהליך החקיקה ביו"ש הוא מורכב ומצריך השקעת משאבים רבים וכן מעורבות מצד גורמים שונים.
משרד מבקר המדינה מציין כי אין בטעמים אלה כדי לשלול את הצורך בתכנית רב-שנתית הקובעת לוחות זמנים ברורים וסבירים להחלת החקיקה הסביבתית הנחוצה לאזור יו"ש, מתוך התחשבות בלקחים הנלמדים מיישום החוקים במדינת ישראל.
בדיון בוועדת המשנה לעניינים אזרחיים וביטחוניים ביו"ש של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת מיוני 2016 בנושא "מפגעי איכות הסביבה ביו"ש", שנזכר לעיל, ציין יו"ר הוועדה, ח"כ מוטי יוגב, כי תוצאות החלת החקיקה הסביבתית ביו"ש אינן משביעות רצון, והציע כי המשרד להג"ס יסייע ליועמ"ש יו"ש בנושא זה.
כמו כן, הוא קרא לשר הביטחון להחיל באמצעות צווי אלוף את כל החקיקה הסביבתית הישראלית על שטחי C .
צה"ל הבהיר בתשובתו כי לפי המשפט הבינלאומי, בשטח הנתון לתפיסה לוחמתית יש לכבד את החקיקה הקיימת ולהותיר אותה על כנה במידת האפשר; יש לבצע שינויים בריסון מחשש שתועלה טענה שהחלת החקיקה עולה לכדי סיפוח בפועל של השטח.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1503 .
מנכ"ל איגוד ערים לאיכות הסביבה - יהודה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי אי-החלת החוקים הסביבתיים על כלל שטחי C היא בעיהקשה המאפשרת לבצע עבירות סביבתיות בשטחים הפתוחים (שפיכות פסולת, שפכים, הקמת מתקנים, מלאכות מזהמות ועוד).
הוא הוסיף כי גם חוקי הסביבה הקיימים בשטחי C מכוח צווים מתוקף החוק הירדני אינם נאכפים די הצורך38 .
לדבריו, לבעיית הפער החקיקתי מתווסף גם קיטוע גאוגרפי, מינהלי ואכיפתי היוצר "גן עדן למזהמים" בשטחי C שאינם בתחומי שיפוט הרשויותהמקומיות הישראליות, ואף בתוך שטחי השיפוט של המועצות האזוריות בשטחים הפתוחים שבין היישובים.