HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם קיימת כדאיות כזו, מוצע לממן את השלוחה מתקציב הפיתוח הכללי של הרכבת, וזאת בתנאי שיובטח שההובלה תוסט ממשאיות לרכבת.
כמו כן בדוח הומלץ להקים מסועים, והובא לדוגמה המסוע המעלה אשלג ממפעלי ים המלח בסדום לתחנת הרכבת צפע, החוסך את ההשקעה הגדולה בהקמת מסילה.
21 הנחיות לבדיקת כדאיות הפרויקטים התחבורתיים שהוציאו משרד התחבורה ומשרד האוצר בשנת 2006 ועודכנו בשנת 2012.
חברת רכבת ישראל בע"מ 783 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 עד מועד סיום הביקורת לא החליטו משרד התחבורה, משרד האוצר והרכבת על מדיניות המימון של שלוחות הרכבת למפעלים שהם לקוחות פוטנציאליים של הרכבת.
בתשובת אגף התקציבים נמסר כי "תכנית הפיתוח החדשה של רכבת ישראל שעתידה להיחתם בחודשים הקרובים תכלול תקציב ייעודי להקמת מסופים ושלוחות מטענים בהיקף של כ-200 מיליון ש"ח.
הקמת המסופים והשלוחות יותנו בבדיקת כדאיות כלכלית בהתאם לנוהל פר"ת.
עם זאת, אנו סבורים כי אין לממן באו פן מלא הקמת שלוחות למפעלים פרטיים, שכן השלוחות מיועדות לשרת בראש ובראשונה באופן ישיר את המפעל.
עם זאת, ייתכן שיש מקרים מיוחדים שבהם יש לשקול מימון חלקי של שלוחות למפעלים פרטיים, וזאת בהיקף המשקף את התועלות המשקיות הנובעות מהמהלך".
לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת שלוחות למפעילים ואתרים חיונית למשק ועשויה לעודד הובלת מטענים ברכבת ולתרום לירידת הנסועה של משאיות בכבישים.
על הרכבת, משרד התחבורה ומשרד האוצר לגבש מדיניות ואמות מידה ברורות ולבנות תכנית מפורטת להקמת מסועים ושלוחות של הרכבת למפעלים.
תעריפי הובלת מטענים ברכבת .
הרכבת מתקשרת עם לקוחות לשם הובלת מטענים, חלקם לקוחות סופיים וחלקם חברות השירות כמתואר לעיל.
החוזים ביניהם נחתמים לאחר קיום משא ומתן.
רוב ההובלות של הרכבת הן בתנאים מיוחדים מכוח תקנה 20(3 )(א) לתקנות מסילות הברזל הממשלתיות (סמכויות המנהל הכללי), 193822, אשר תעריפי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו- 1996, אינם חלים עליהן ולכן תעריפי ההובלה נקבעים על ידי הרכבת.
בשנת 2009 הוקמה ברכבת ועדה עליונה להובלה בתנאים מיוחדים בראשות המנכ"ל ; חברי הוועדה הם סמנכ "ל מטענים, היועץ המשפטי, סמנכ"ל כלכלה וכספים ומנהלת אגף כלכלה ברכבת.
תפקידי הוועדה הם בעיקר לבחון ולאשר את תנאי ההתקשרות עם הלקוחות, וב הם תעריפי הובלת המטענים, תנאי התשלום, תקופת ההתקשרות, ההנחות, האשראי והערבויות.
התעריפים נקבעים ע ל ידי הוועדה בהתאם להמלצ ות של נציגי האגף לפיתוח עסקי ושל אגף כלכלה.
התמחור ללקוח נעשה בצורה פרטנית עבור כל שירות הובלה.
ברכבת הוכן נוהל להתוויית ההתקשרות עם הלקוחות להובלת מטענים, להסדרת עבודת הוועדה ולבקרה על ההתקשרויות.
הנוהל עודכן לאחרונה בשנת 2012.
חלק מהתכניות להגדלת היקף הובלת המטענים ברכבת עסקו בתעריפי ההובלה, ובהן צוין, בין היתר, כי הובלה ברכבת מחייבת פריקה וטעינה על ידי משאיות, המייקרות את ההובלה וגורמות ללקוחות רבים לוותר עליה; סובסידיה ייעודית להובלת מטענים ברכבת אמורה לגלם את יתרונותיה ולאפשר מחירי הובלה נמוכים יותר ללקוחות; יש לנסות לעודד הובלת חומ"ס ברכבת גם על ידי סובסידיה מוגדלת.
22 תקנה זו קובעת כי המנכ"ל רשאי להתקשר בחוזה להובלת טובין בכמות מסוימת ובתקופה מסוימת ולקבוע בו תנאים מיוחדים להובלתם ואת התשלומים בעד ההובלה.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 1.
בתחילת פברואר 2014 העלתה הרכבת, בתיאום עם משרד האוצר ולאחר דיון בוועדת הכספים של הכנסת, את תעריפי הובלת המכולות ב-12%, בשתי פעימות.
העלאה הראשונה ב -7% בחודש פברואר, והשנייה ב -5% .
, בחודש אוגוסט ההעלאה נבעה מהערכה מחדש של עלות התשומות כיוון שהעלאת המחירים האחרונה נעשתה בשנת 2007 , כפי שנמסר בישיבה של ועדת הכספים של הכנסת שדנה בנושא בינואר 2014 .
כמתואר לעיל, הרכבת מתקשרת עם חברות השירות ומעניקה להן מדי פעם בפעם הנחות בתעריפי הובלת מטענים.
באוגוסט 2014 העניקה הרכבת הנחה של5% בתעריף הובלת מטענים לנוכח המצב הביטחוני עקב מבצע צוק איתן.
כדי לעודד הובלת מכולות מלאות בקו אשדוד-חיפה, נתנה הרכבת בנובמבר 2014 הנחה מיוחדת בשיעור של 15% על הובלת מכולות חוזרות מלאות מאשדוד לחיפה.
לרכבת אין מידע לגבי המחירים שגובות חברות השירות מהלקוחות ואם ההנחות שהיא העניקה לחברות השירות הועברו במלואן או לפחות בשיעורים משמעותיים ללקוח הסופי.
הרכבת ציינה בתשובתה כי "החל מההחלטה על ההנחה ובנוסף לפעולות שיווק ושינוי מדיניות, ברבעון הראשון של 2015 ניכרת עליה מהותית של למעלה מ -40% בהכנסות ובכמויות".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת לבחון דרכים כדי לוודא שההנחה שהיא נותנת לחברות השירות תגיע ללקוחות הסופיים.
בדצמבר 2012 הגיש המכון לתכנון מחקר תחבורה23 (להלן- מת"ת) למשרד התחבורה ולמשרד האוצר תוצאות בדיקה בנושא "החיסכון למשק ברשת הדרכים מצמצום תנועת המשאיות כתוצאה מהגדלה אפשרית של תפוקת הרכבת בענף המטענים בטווח הקצר".
הבדיקה התבססה על הגדלת תפוקת ענף המטענים ברכבת ב-40% על פי הפילוג של סוגי המטען ותחנות המוצא והיעד ב שנת 2010 .
לדעת עורכי הבדיקה, בהתבסס על מקדמי נוהל פר"ת, החיסכון השנתי למשק מהקטנת מספר המשאיות עקב הגדלת הובלת המטענים ברכבת ב -40% יסתכם ב -53 מיליון ש "ח לשנה.
סכום זה מורכב מחיסכון בהפחתת תאונות הדרכים, מצמצום תחזוקת הדרכים, מקיצור זמני הנסיעה של נהגים ומצמצום פליטת המזהמים של משאיות.
מהבדיקה יוצא כי התועלת החיצונית מהסטת ההובלה ממשאיות לרכבת היא 0.
הובלת מטענים ברכבת, כמו הובלת נוסעים, מקבלת סובסידיה מתקציב המדינה.
ביוני 2014 חתמוהממשלה והרכבת על הסכם מסגרת לפיתוח ולהפעלת הרכבת (להלן - "ההסכם").
ההסכם הסדיר את היחסים ביניהן בכל הנוגע להתחייבויות הרכבת לפעול למימוש מדיניות הממשלה בתחום התחבורה השוטפת ברכבת וההוצאה לפועל של תכניות הפיתוח.
כנגד עמידתה בהתחייבויות אלו תשלם המדינה לרכבת תשלומי סובסידיה.
23 חברה העוסקת בעבודות בת חום תכנון התחבורה, בתחזיות תנועה, בבדיקות כדאיות, בתכנון תחבורה ציבורית ובכלכלת תחבורה.
עבודות החברה בעלות אופי יישומי ומחקרי.
חברת רכבת ישראל בע"מ 785 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הרכבתבהסכם להגביר את השימוש ברכבת לצורך הובלת המטענים.
תוקף ההסכם הוא משנת 2013 ועד סוף שנת 202024 .
הסובסידיה למטענים הוגדרה בהסכם משנת 2014 כמכפלת טונה-ק"מ בסכום הקבוע לאותה שנה בהתאם לטבלה הכלולה בהסכם, בניכוי סכום הפחת השנתי ובתוספת מע"ם.
אם ירד סך היקף ההובלה בשנה מסוימת מתחת להיקף מסוים (978 מיליון טונה-ק"מ25 ) המדינה תבוא בדברים עם הרכבת בנוגע להתאמות נדרשות במנגנון הסובסידיה למטענים.
לפי הטבלה, סכום הסובסידיה לטונה-ק"מ הולך וקטן: מ- 0.
154 ש"ח בשנת 2013 ל- 0.
110 ש"ח בשנת 2020 (סכומים אלו תואמים אתתוצאות המחקר של מת"ת שלעיל).
בהסכם התחייבה הרכבת להסיע נוסעים ברמה מיטבית ונקבעו מדדי שירות כגון דיוק, צפיפות, תחזוקה, ניקיון וסדר, מידע לציבור ותפקוד בעקבות תקלות שירות.
גם לגבי רמת התפעול נקבעו מדדים כגון זמינות הצי הנייד וזמינות המסילה.
לגבי תחום המטענים לא נדרשה הרכבת להתחייבויות ולא נקבעו מדדי שירות בסיסיים; הלקוחות הם שבוחרים את היקף הביקוש בהתאם למחיר והשירות שהם מקבלים.
כפי שתואר לעיל, עד שנת 2013 היו מדדי איכות השירות של הרכבת בעניין הובלת מטענים נמוכים מאוד, בשנים 2012 -2011 הרכבת אף נקנסה (ראו לוח1 ) על פי הסכם ה סובסידיה כי לא עמדה בהיקף ההובלה המזערי.
התנהלות זו לא אפשרה ניצול יעיל של משאב לאומי (מסילות הרכבת והציוד הנלווה) שנמצא בשימוש בלעדי של הרכבת.
משרד התחבורה, הרכבת ואגף התקציבים מסרו בתשובתם כי לדעתם אין צורך שהמדינה תקבע מדדי איכות לתחום המטענים משום שתחום זה פועל תחת סטנדרטים עסקיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת ומשרדי התחבורה והאוצר לשקול לקבוע מדדי איכות בסיסיים להובלת מטענים ברכבת.
הקמת חברת בת להובלת מטענים .
עבודת מטה להקמת חברת הבת ביוני 2009 כתב מנכ"ל הרכבת לשר התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - שר התחבורה): "קיים פוטנציאל להגדיל את נתח הובלת המטענים ברכבת.
רק ביצוע שינוי מהותי בניהול תחום המטענים יוכל להוביל למיצוי פוטנציאל ההובלות".
כמו כן הוא ציין כי הרכבת תבחן את קידום הנושא באמצעות חברת בת.
בשנת 2010 ביקשההרכבת לבחון את הצורך בשינוי .
24 אם יונפקו אג"ח של החברה עד 31.
16 , תוכל המדינה להאריך את ההסכם.
ואכן בהסכם כלולה הרשאה לחברה לגייס עד 2 מיליארד ש"ח באמצעותהנפקת אג"ח לציבור עד סוף 2016 .
לטובת מימון תכניות הפיתוח שלה 25 לפי תכנית אב למטענים מיוני 2014 , בשנת 2012 הובילה הרכבת כמיליארד טונה במונחי טונה- ק"מ.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבנההרכבת וזאת כדי להתמקד בליבת הפעילות שלה, שהיא הסעת נוסעים.
לשם כך פנתה לחברת ייעוץ26.
בישיבת דירקטוריון הרכבת מפברואר 2011 בראשותו של מראורי יוגב ובהשתתפות מנכ"ל הרכבת דאז מר יצחק הראל, הציגה חברת הייעוץ תכנית עסקית להקמת חברת הבת.
בתכנית צוין כי קיימות בעיות בשיטת העבודה הנוכחית של הרכבת, ואלה הבעיות העיקריות: (א) .
מבנה עלויות בעייתי (עלויות קבועות גבוהות גוררות הפסד תפעולי בשנים שבהן הרכבת אינה משנעת כמויות מספקות); (ב) היעדר תמחור אופטימלי; (ג) רמת שירות ירודה.
כמו כן בתכנית נכתב כי הקמת חברת הבת היא אחד היעדים האסטרטגיים המרכזיים שגיבשה הרכבת.
בהמשך עסקה התכנית בין היתר באיתור המודל המתאים להפעלת חברת ה בת, העקרונות התפעוליים שלה והמישקים בינה ובין חברת האם.
באותה ישיבה צוין כי בשלב הראשון החברה שתוקם תהיה חברת בת ממשלתית, ובשלב השני, תוך שנה, תמכור הרכבת את השליטה למשקיע פרטי אסטרטגי (מכירה של 51% ממניות חברת הבת המוחזקות בידי הרכבת).
על פי מסמכי חברת הייעוץ, הומלץ להפריט את חברת הבת מפני שהמגזר הפרטי יכול לנהל היטב עסקים המשלבים את שירותי ההובלה המשלימים לרכבת, וכן מפני שחברה פרטית יכולה להחליט החלטות ולהתמודד מול מתחרים באופן גמיש יותר וכן להיות רווחית יותר.
הביקורת העלתה כי דירקטוריון הרכבת לא ביקש מחברת הייעוץ להציג לפניו את היתרונות ואת הכדאיות הכלכלית של חברת הבת מול חלופות אחרות, כגון שמירת המבנה הארגוני הנוכחי ו מציאת פתרונות לבעיות הקיימות, או איתור מודלים חלופיים להפעלת חברות השירות .
הצורך בהצגת היתרונות והכדאיות הכלכלית מתחזק יותר כיוון שבשנתיים האחרונות, עוד לפני הקמת חברת הבת, שיפרה הרכבת את תפקוד חטיבת המטענים.
כמו כן, בבדיקה נמצא כי הדירקטוריון לא ביקש מחברת הייעוץ להציג את ההשפעה של חברת הבת על הרכבת בפרט ועל המשק בכלל, וכי חברת הייעוץ בחנה בעיקר את המבנה ואת הרווחיות של חברת הבת.
בסיכום ישיבה שקיים הדירקטוריון בפברואר 2011 הוא המליץ לממשלה לקדם את העקרונות להקמת חברת בת למטענים.
חודש לאחר מכן דנה ועדת הפיתוח של הדירקטוריון בתכנית העסקית של הקמת חברת הבת שהכינה חברת הייעוץ.
לפי התכנית, תאריך היעד להקמת חברת הבת היה אוקטובר 2011.
בהמשך הכינה חברת הייעוץ עבודות נוספ ות שדנו בהקמת חברת הבת וכללו בין היתר עלויות ורווחיות של חברת הבת, מדיניות התמחור, השיפור הצפוי לשירות, מודל הפעילות, העקרונות התפעוליים, העקרונות הפיננסיים, המבנה הארגוני, הסובסידיה, התמריצים והמסופים.
עוד כללו העבודות מישק בין הרכבת לחברת הבת בתחומי עובדי התפעול, ההנהלה והמטה, המסילה, הקרונות והקטרים.
בישיבה שקיים הדירקטוריון במרץ 2012 הוא אישר להקים שלוש חברות בת: האחת תעסוק בתחום המטענים, ומטרתה האסטרטגית תהיה להגדיל את היקף הובלת המטענים ברכבת ולקבוע פרטים ותנאים להקמתה; החברה השנייה תיתן שירותי תחזוקה לרכבת; החברה השלישית תפתח במישור העסקי והמסחרי את מתחמי הרכבת27.
26 כפי שמתואר בדברי ההסבר להצעת מחליטים לממשלה שהגישו שר התחבורה ושר האוצר במרץ 2012 בעניין הקמת שתי חברות בת ממשלתיות (ראו להלן).
27 בתום משא ומתן בין משרד התחבורה, משרד האוצר, ההסתדרות, החברה והעובדים הוסכם כי באותו שלב לא תוקם חברת שירותי התחזוקה ברכבת.
חברת רכבת ישראל בע"מ 787 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 החלטת הממשלה ב- 2.
12 אישרהועדת השרים לענייני חברה וכלכלה "שינוי מבני בחברת רכבת ישראל בע"מ - הקמת שתי חברות בת ממשלתיות", וב- 12.
12 החלטה זו קיבלה תוקף שלהחלטת ממשלה28 .
הממשלה אישרה לרכבת להקים שתיחברות בנות בבעלות מלאה של הרכבת לא יאוחר מ-60 יום ממועד ההחלטה .
עיקר י התנאים להקמת חברת הבת, בהתאם להחלטת הממשלה, הם: (א) חברת הבת תהיה חברה פרטית מוגבלת במניות; (ב) מטרות חברת הבת הן להוביל מטענים באמצעות קרונות הרכבת שבבעלותה או בבעלות תאגידים אחרים, ולשם כך להשקיע ולפתח תשתיות ייעודיות להובלת מטענים, לרבות תחבורתיות; (ג) חברת הבת תהיה רשאית לבצע כל פעולה הדרושה לה להוצאה לפועל של המטרות דלעיל, לרבות שירותים משלימים להובלת מטענים עד יעדם הסופי; (ד) מימון פעילות חברת הבת ייעשה ממקורותיה העצמיים, מגיוס הון והלוואות וממקורות שתעמיד הרכבת ; (ה) מספר חברי הדירקטוריון של חברת הבת לא יפחת מחמישה ולא יעלה על שבעה29; (ו) בתפקיד יו"ר דירקטוריון חברת הבת יכהן מנכ"ל הרכבת; (ז) השר האחראי יהיה שר התחבורה; (ח) לוועדת השרים לענייני הפרטה תובא, לא יאוחר מ- 1.
13 , החלטה שעניינה הפרטת 51% מאחזקות הרכבת בחברת הבת; (ט) יוקם צוות בין-משרדי משותף למשרדי התחבורה, האוצר והמשפטים שיבחן את עקרונות האסדרה הנדרשת לפעילות חברות הבת30 .
הצוות יגיש את המלצותיו לשר האוצר ולשר התחבורה בתוך 60 יום ממועד החלטה זו.
שר האוצר ושר התחבורה ישלימו את הליכי החקיקה וחקיקת המשנה הנדרשים עד 1.
משרד התחבורה ומשרד האוצר נדרשו להציג לוועדת השרים באופן שלם ומלא, בדברי ההסבר להצעת המחליטים, את כלל המידע והנתונים הנדרשים לשם קבלת ההחלטה והמתווה הנבחר לה.
מידע זה היה אמור לכלול, בין היתר, את בחינת החלופות והתאמתן ל הגדלת הובלת המטענים ברכבת; הערכה בדבר היתכנות של כל חלופה; התועלת הצפויה מהקמת חברת הבת; השפעת כל חלופה על הרכבת בפרט ו על הכלכלה והמשק בכלל; משמעות המכירה בעתיד של רוב מניות חברת הבת לגורם פרטי והעברת הובלת המטענים ברכבת לידיים פרטיות.
הביקורת העלתה כי בדברי ההסבר להצעת המחליטים שה וגשה מטעם מ שרד האוצר ו משרד התחבורה במרץ 2012 לממשלהלא הובא מידע על המשמעויות הכלכליות והביצועיות של ההחלטה , ההשלכות האפשריות על תחומים אחרים, החלופות להצעה, הזיקה בין ההצעה ובין יעדי הממשלה והיבטים ביצועיים.
הקמת חברת הבת בהמשך להחלטת הממשלה להקים את חברת הבת, דירקטוריון הרכבת אישר בישיבתו באפריל 2012 למנות שלושה דירקטורים מטעם הרכבת לדירקטורים בחברת הבת.
כמו כן, הנהלת הרכבת והעובדים חתמו בנובמבר אותה שנה על הסכם רפורמה ברכבת, והקמת חברת הבת .
28 /החלטה חכ268 והחלטת ממשלה מספר 4546.
29 הרכב הדירקטוריון יהיה כדלהלן: מנכ"ל החברה, שני סמנכ"לים מהחברה, עובד משרד האוצר, עובד משרד התחבורה ושני אנשי ציבור.
30 הצוות יכלול נציגים של משרד התחבורה, אגף התקציבים, רשות החברות הממשלתיות והיועץ המשפטי לממשלה.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 היא אחד השינויים הכלולים בה.
הסכ ם הרפורמה האמור כלל גם הקמת חברת בת נוספת לפיתוח נדל"ני ברציפים והוצאה של 30% מעבודות התחזוקהלמיקור חוץ.
עבור שינויים אלו הסכים משרד האוצר להעניק לכ- 2,400 עובדי הרכבת מענקי חתימה של עד 40,000 ש"ח לכל עובד ותוספת שכר של עד 25% בהתחשב בוותק שלהם ולפי התקדמות בהפרטה.
רק ביולי 2014 ,יותר משנתיים לאחר החלטת הממשלה, נרשמה חברת הבת של הרכבת ברשם החברות תחת השם "רכבת ישראל מטענים בע"מ".
כל המניות נרשמו על שם הרכבת.
עוד נמצא כי תהליך מינוי ארבעה דירקטורים על ידי משרדי האוצר והתחבורה ארך כשנתיים, עד מאי 2014 .
יצוין כי במהלך התקופה הזאת התקיימו בחירות לכנסת.
הביקורת העלתה כי רשות החברות הממשלתיות לא דיווחה לממשלה, כפי שהיה ראוי לעשות, על אי-מימוש החלטת הממשלה ועל הסיבות לכך.
בחודש מרץ 2015 המליצה ועדת האיתור שמינה דירקטוריון הרכבת לבחור מועמד למנכ"ל חברת הבת.
באפריל 2015 הועברה החלטת הדירקטוריון לרשות החברות לבחינת הליך האישור ולהעברת המועמדות לוועדה לבדיקת מינויים31 .
ולאישור השרים במאי 2015 מסרה רשות החברות הממשלתיות למשרד מבקר המדינה כי היא העבירה את המועמדות לבחינת הוועדה לבדיקת מינויים.
השלכות הקמת חברת הבת על חברות השירות ועל התחרות בענף על פי החלטת הממשלה, בסמכותה של חברת הבת לספק ללקוחות הסופיים את כל השירותים שתמצא לנכון, כולל הובלת מטענים במשאיות למפעליהם.
כמו כן, על פי תכניות היועץ, הרכבת תסב לחברת הבת את החוזים עם כל הלקוחות ותתחייב שלא להתחרות מול חברת הבת.
במועד הביקורת הרכבת עבדה עם ארבע חברות שירות אשר מספקות ללקוחות הסופיים שירותים משלימים .
יכולת חברת הבת לספק שירותים משלימים ללקוחות הסופיים עלולה ליצור מצב שבו חברת הבת תיתן את כל שירותי ההובלה והשירותים הלוגיסטיים המשלימים בעצמה.
כך יהיה לחברת הבת יתרון ניכר מול חברות שירות אחרות, דבר ש עלול ליצור ריכוזיות ולפגוע בתחרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לפני הפעלת חברת הבת, על משרד התחבורה, הרכבת ומשרד האוצר לבחון את החלופות השונות להפעלת חברת הבת תוך בחינת השלכותיה של כל חלופה על התחרות בענף ובהתייעצות עם רשות ההגבלים העסקיים.
ההחלטה צריכה ליצור איזון בין האינטרסים של הרכבת, חברת הבת והאינטרסים של כלל המשק.
בתשובה שמסרה רשות ההגבלים העסקיים למשרד מבקר המדינה במאי 2015 צוין כי "אין בידי הממונה לשלול אפשרות שהקמת חברת בת למטענים בשליטת הרכבת עלולה, לכאורה, .
31 הוועדה לבדיקת מינויים בחברות ממשלתיות פועלת מכוח סעיף18 ,ב לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה- 1975 , לבדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון או מנהל כללי בחברה ממשלתית.
בוועדה מכהנים, בין היתר, איש ציבור ונציג של רשות החברות הממשלתיות.
חברת רכבת ישראל בע"מ 789 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 להביא לפגיעה בתחרות בענף.
בפרט, אין לשלול אפשרות שהקמת חברת בת למטענים תביא לפגיעה בתחרות הקיימת היום על אספקת שירותים משלימים ללקוחות הרוכשים שירותי הובלת מטענים ברכבת".
עוד ציינה הרשות בתשובתה כי "לנוכח האמור, וכחלק מהתפקיד שנטל על עצמו הממונה לייעץ למשרדי הממשלה בנוגע להשפעות מהלכים שלהם על התחרות במקרים המתאימים, בכוונת הממונה לבוא בדברים עם משרדי האוצר והתחבורה במטרה לסייע בניתוח השלכות הקמת חברת הבת למטענים על התחרות, כמו גם בהשלכות הפרטתה של חברת הבת (ככל שתוקם)".
אגף התקציבים מסר בתשובתו כי הסוגיה האמורה תיבחן בתקופה הקרובה על ידי הגורמים הרלוונטיים.
השלכות הפרטה עתידית של חברת ה בת כאמור בהחלטת הממשלה מאפריל 2012 ,שנה לאחר הקמת חברת הבת, תפריט הרכבת 51% מאחזקותיה בה.
יצוין כי בדצמבר 2012 החליטהועדת השרים לענייני חברה וכלכלה 32, ובעקבותיה החליטה הממשלה33 באותו חודש, לתקן את ההחלטה הקודמת בעניין שינוי מבני ברכבת.
בתיקון נקבע לגבי ההפרטה של חברת הבת כי תבוא "בתקופה של 10 שנים ממועד קבלת החלטה זו, שיעור אחזקות חברת הרכבת בחברת המטענים לא יפחת מ-49% ".
מכאן יוצא כי שיעור אחזקות הרכבת בחברת הבת בעשר השנים הראשונות יכול להיות גדול מ- 49% , ואפילו להגיע ל - 100% .
עם זאת נוסח התיקון מאפשרלרכבת למכור לאחר 10 שנים את כל מניותיה בחברת הבת.
לקראת מכירת חלק מחברת הבת בשוק הפרטי, על הרכבת להסדיר כמה תחומים, בהם כללים להעברת כספים, נכסים, זכויות וחובות בינה ובין חברת הבת וכן עקרונות מנחים למחירים עבור השימוש של חברת הבת בשירותי הרכבת (חברת האם).
כאמור לרכבת יש חוזים להובלת מטענים עם 12 לקוחות (כולל 4 חברות השירות) .
עם הקמת חברת הבת, הרכבת אמורה להסב חוזים אלה לחברת הבת.
יש לציין כי רוב החוזים חתומים ישירות עם לקוחות בתחום שבו הרכבת מגייסת בעצמה את לקוחותיה (מחצבים, חול ואשפה), וחלקם הם לזמן ארוך.
לכן בעת הפרטת חברת הבת כל החוזים החתומים יועברו לחברה פרטית שתיהנה מכל החוזים הקיימים ברכבת זה שנים.
בכל התכניות להגדלת הובלת המטענים ברכבת, הובלת חול ואשפה צפויה לגדול בהיקף הגדול ביותר.
בתחום זה הרכבת מתקשרת ישירות עם הלקוחות הסופיים ולמשקיע הפרטי לכאורה אין יתרון עליה.
הפרטת חברת הבת והאפשרות להפעיל שירותים משלימים ללקוחותיה עלולה לגרום לכך שרק לה תהיה נגישות למשאב הלאומי - מסילות הרכבת.
חשוב לציין כי לא נמצאה במסמכים של הרכבת ושל משרד התחבורה התייחסות להשפעה של העברת השימוש במסילות לחברה פרטית בבלעדיות על התחרות במשק.
33 החלטת ממשלה מספר 5307.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הפרטת חברת הבת והשימוש הבלעדי להובלת המטענים במסילות הרכבת, בציוד הנלווה ובשירותים שהיא תקבל מהרכבת, עלולים להקנות לחברת הבת כוח בלתי סביר מול מתחריה.
לכן לפני מכירת מניות חברת הבת, על משרד האוצר ומשרד התחבורה לבחון ביסודיות עם רשות ההגבלים העסקיים את השלכות ההפרטה, החיוביות והשליליות, על התחרות בענף ועל התועלת המשקית המקרו-כלכלית.
אסדרה בהובלת מטענים ברכבת .
הרכבת כפופה ל אסדרה שלטונית ולפיקוח במגוון רחב של תחומי פעילותה באמצעות מכשירים רגולטוריים מגוונים כגון חוקים, תקנות, תקנים, נהלים והנחיות.
החקיקה העיקרית בתחום היא פקודת , ]נוסח חדש[ מסילות הברזלהתשל "ב- 1972 (להלן- הפקודה) והתקנות שהותקנו על פיה.
הפקודה עוסקת בפעילות התעבורה במסילות ובכלל זה סמכויות שר התחבורה, בהן מינוי מנהל מסילות הברזל וסמכויותיו34 .
עד מועד סיום הביקורת תחום הבטיחות של הובלת מטענים ברכבת מתנהל רק על פי הוראות פנימיות של הרכבת, מלבד ה אסדרה של הובלת חומ"ס באמצעות חוק החומרים המסוכנים והתקנות שהוצאו מכוחו.
באמצע שנת 2008 הוקם אגף רישוי מסילתי במשרד התחבורה במטרה לבנות מנגנון פיקוח על רכבת ישראל ו על המסילות בארץ.
בתחום המטענים לא הייתה אסדרה ב טיב השירות ללקוח, בדיוק רכבות המשא, בבטיחות, בנוהלי דיווח ועוד.
באוגוסט 2014 הוציאאגף בכיר רכבות שבמשרד התחבור ה בתיאום עם הרכבת, המשרד להגנת הסביבה וחברת ייעוץ בין-לאומית , טיוטת הוראות אסדרה בנוגע להובלת המטענים ברכבת בדגש על הבטיחות.
ההנחיות דנות בתכנון שינוע מטענים ברכבת (כגון תכנון היסעים של רכבות משא, תכנון עריכת רכבות משא ותכנון שינוע מטען חורג), תפעול השינוע (כגון קליטת מטען ומסירתו, בדיקת רכב ות משא וטיפול בנזקים), הנחיות שינוע חומ"ס ודיווח למאסדר.
לאחר התייחסות הרכבת להוראות, הודיע מנהל אגף בכיר רכבות בספטמבר 2014 למנכ"ל הרכבת כי ההנחיות ייכנסו לתוקף ב- 1.
במועד סיום הביקורת מסרו נציגי משרד התחבורה כי הה נחיות בשלבי גיבוש והטמעה, כולל מנגנון הפיקוח והבקרה עליהן.
במועד הביקורת המצב החוקתי הוא כי ההחלטות וההוראות של החוק מחייבות שינוי מבני מקיף באגף האסדרה במשרד התחבורה, הכולל הרחבת סמכויות בתחום המסיל ות.
עדכון הפקודה עבר בקריאה ראשונה.
התקנות שלעיל יובאו לאישור לאחר תיקון הפקודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, בתיאום עם הרכבת, לקדם את הוצאת הוראות האסדרה של משרד התחבורה בנוגע להובלת מטענים ברכבת וזאת כדי לקבוע גבולות אחריות וסמכות ברורים בין גורמי הממשלה המאסדרים ובין הרכבת.
34 ,בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "השירות לנוסע", עמ' 1206.
חברת רכבת ישראל בע"מ 791 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
חברת רכבת ישראל מובילה חומרי גלם, מוצרי צריכה ומוצרי יצוא ויבוא.
להובלת המטענים ברכבת השלכות על כלל המשק ועל ענף התחבורה בפרט, ובהן הגודש בדרכים, עלויות פיתוח ותחזוקה של מערכת ה כבישים, בטיחות בדרכים, איכות הסביבה, מקומות תעסוקה ופיזור האוכלוסייה.
ממצאי הביקורת מצביעים כי במשך שנים רבות הובלת המטענים ברכבת לא קיבלה עדיפות גבוהה בפעולות של הרכבת ושל משרד התחבורה והבטיחות בדרכים: תכניות לקידום הנושא לא קודמו, התקציבים שהופנו היו ק טנים מאוד, איכות השירות ללקוחות הייתה נמוכה, תפעול ההובלה לא היה יעיל ולקוחות הרכבת היו מעטים ביחס לכלל משתמשי הובלת המטענים בישראל .
כמו כן, שיתוף הפעולה והתיאום בין הרכבת ובין גופים ממשלתיים, כגון חברות הנמלים , חברת נמלי ישראל ומשרד הפנים, לא היו משביעי רצון.
נוסף על כך לא נעשתה עבודת מטה מקיפה דייה בנוגע להשלכות הקמת חברת הבת והפרטתה העתידית, אשר עלולות לתת לחברה פרטית עדיפות בשימוש במסילות הרכבת ולפגוע בתחרות.
לאור היתרונות ש יש להובלת מטענים ברכבת, מן הראוי שהממשלה תיתן את דעתה לנושא ללא דיחוי ותפנה את המשאבים הדרושים, התכנוניים והכספיים, למטרה זו .
על משרד התחבורה, כאחראי לצמצום הגודש בכבישים ולשיפור הבטיחות בדרכים, לקדם את הובלת מטענים ברכבת, בשיתוף הרכבת, משרד האוצר, משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה, חנ"י וחברות הנמלים ולהגיע לפתרונות מערכתיים רחבי-היקף לטווח ארוך.
רשות שדות התעופה הוקמה על פי חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז- 1977.
לפי חוק רש"ת תפקידיה הם בין היתר להחזיק את שדות התעופה שנקבעו בתוספת לחוק, להפעילם, לפתחם ולנהלם, לבצע בהם פעולות תכנון ובנייה ולתת בהם שירותים נלווים על פי הקבוע ב סעיף 5 לחוק; תפקיד נוסף של רש"ת הוא לתכנן ולהקים שדה תעופה לפי תכנית אב של שדות תעופה שיתכנן משרד התחבורה.
רש"ת מתפעלת כמה שדות תעופה המשמשים בעיקר לטיסות פנים -ארציות.
לחלק משדות אלה שימושים נוספים כגון טיסות ספורטיביות, לימוד טיס וטיסות חקלאיות.
עם שדות התעופה הפנים-ארציים נמנים שדות התעופה אילת, עובדה, הרצלייה, חיפה, ראש פינה ושדה דב.
רשות התעופה האזרחית הוקמה על פי חוק רשות התעופה האזרחית, התשס"ה- 2005 (להלן- חוק רת"א) .
רת"א מוגדר ת כרשות מקצועית במשרד התחבורה האחראית לענייני התעופה האזרחית, לפי הוראות חוק רת"א ולפי דיני הטיס, כפי שהם מוגדרים בחוק.
תפקידי רת"א הם בין היתר לקבוע ולהבטיח את קיומם של סדרי תעופה פנים -ארציים, להעניק רישיונות, היתרים ואישורים בתחום התעופה האזרחית לפי דיני הטיס, ובכלל זה לשדות תעופה ולמנחתים,וליזום מחקרים בתחום התעופה האזרחית ולייעץ לשר התחבורה בכל עניין הנוגע לתפקידיה.
לתעופה האזרחית חשיבות גדולה כאמצעי תחבורה עיקרי בין ישראל למדינות אחרות, וככלי חשוב לחיבור מהיר ויעיל של הפריפריה למרכז הארץ באמצעות טיסות פנים-ארציות.
שדות התעופה הפנים-ארציים הם תשתית לאומית חשובה המאפשרת למדינה להכשיר אנשי תעופה במקצועות השונים, והם משמשים גם בסיס לפעילויות שונות שלא ניתן לספקן באמצעות תשתיות אחרות.
למרות חשיבותה של התעופה האזרחית, מספרם של שדות התעופה הפעילים המשמשים לתעופה האזרחית נמצא במגמת ירידה .
חשוב לציין כי בניגוד לרוב המדינות בעולם, המרחב האווירי של ישראל משמש בעיקר לצרכים צבאיים, עובדה המחייבת את התאמת שימושי התעופה האזרחית למגבלות שמציבה מערכת הביטחון.
בחודשים אוגוסט 2014 - מרץ 2015 בדק משרד מבקר המדינה את התכנון, את הפיתוח ואת התחזוקה של שדות התעופה הפנים-ארציים ושל המנחתים.
הבדיקה נעשתה ברש "ת, בשדות התעופה הפנים-ארציים, ברת"א ובמשרדי התחבורה והאוצר.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תכנון ורישוי של שדות תעופה פנים-ארציים .
תכנית אב לשדות תעופה תכנית אב אמורה להתוות את אסטרטגיית הפיתוח ואת היעדים של התחום, לשקף את המגמות והחזון ולקבוע את העקרונות שעל פיהם ייקבע המשך הפיתוח.
תכנית אב לפיתוח מערכות תעופה אמורה לכלול את היעדים ואת הצרכים בתחום, את רשימת שדות התעופה שייתנו מענה לצרכים אלה ואת היקף התשתיות הנדרשות בכל שדה תעופה.
כמו כן, על תכנית האב להתאים את השירותים הנלווים לדרישות וצרכים עתידיים.
תכנית האב נועדה לנתח ולבחון את כיווני ההתפתחות הרצויים של מערכות התעופה בארץ.
בתעופה הפנים-ארצית הדבר בא לידי ביטוי בעיקר בנוגע לתושבי הפריפריה והעיר אילת, המסתמכים על התעופה כאמצעי המשמש עורק תשתיתי, תחבורתי וכלכלי בקיומם היום יומי, בפרנסה ובשירותים הכלליים.
כבר בשנת 2008 עסקה ועדת בודינגר4 גם בצורך להכין תכנית אב כדי לזהות ולהתוות קווים מנחים שיתנו מענה לצורכי התעופה הבין -לאומית והפנים -ארצית לכמה עשורים קדימה.
הוועדה המליצה כי בהכנת תכנית אב לחמשת העשורים הבאים, יש להתייחס למצב הגבולות ולאיומים הנוכחיים כמצב מתמשך ולתכנן בהתאם את פוטנציאל ה תנועות האוויריות.
עוד המליצה הוועדה כי הדוח שלה יכול לשמש בסיס ליצירת קווים מנחים לתכנית אב לטווח הארוך.