HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כדאיות הגשת הצעה למכרז זה או אחר; המכון מפעיל מאגר יועצים המייעצים ליצואנים כיצד להגיש הצעות מכרזים 52; המכון פתח ב - 2011 תכנית עבור יצואנים המייצאים לאפריקה שתכליתה איתור נציגים מקומיים ביבשת - אנשים בעלי ניסיון וקשרים שיכולים לסייע ליצואנים.
לאחר קבלת עדכון על זוכים ישראלים במכרזים, המכון מעדכן את הנספח המסחרי באותו מקום ומבקש ממנו שיסייע ליצואן לאתר קבלני משנה.
לדברי משרד הכלכלה והמכון, אין מודעות מספקת בקרב יצואנים לקיומם של מכרזים בין- לאומיים ולהיקפם העצום.
זאת ועוד, ליצואנים חסרים הכנה וייעוץ בהגשת הצעות למכרזים בין-לאומיים וכן ליווי עסקי בצעדיהם הראשונים בשוק היעד.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למרות העבודה המשותפת ורבת השנים, אין נהלים כתובים למישק העבודה בנושא זה בין המכון למשרד הכלכלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היקף הרכישות העצום של האו"ם, של המוס דות הפיננסיים ושל מדינות זרות טומן בחובו פוטנציאל עסקי רב ליצואנים ישראלים, אם כזוכים במכרזים ואם כקבלני משנה.
על משרד הכלכלה והמכון לסייע בהפחתת חסמים המונעים מיצואנים להציע הצעות למכרזים בין -לאומיים: להעלות את מודעותם של היצואנים למכרזים ואת חשיפתם אליהם ולפעול לגיבוש תכניות להכנת יצואנים להתמודדות עם מכרזים ולייעוץ ליצואנים השוקלים אם לגשת למכרזים אלה.
כמו כן על משרד הכלכלה והמכון להגדיר את חלוקת התפקידים ביניהם, ליצור מנגנון תיאום בין פעילויותיהם ולקבוע נוהלי עבודה למישק העבודה ביניהם.
משרד הכלכלה קיבל בתשובתו את הערת משרד מבקר המדינה לגבי הגברת התיאום עם מכון היצוא, אך ציין כי לדעתו אין צורך בנוהל ספציפי לפעילות זו.
התאחדות התעשיינים ציינה בתשובתה כי יש צורך להשתמש בכלים שיווקיים כדי להעלות את המודעות של היצואנים לאפשרות להשתתף במכרזים של ארגונים שמדינת ישראל חברה בהם, ויש לדאוג לליווי אישי של היצואנים בבואם להתמודד במכרזים.
לצורך כך יש להקצות משאבים מתאימים.
המשק הישראלי מאופיין בריכוזיות הולכת וגדלה גם ביצוא.
ב- 2013 כ-500 חברות בלבד ייצאו בהיקף של יותר מ-10 מיליון דולר לשנה והן חלשו על כ-85% .
מהיצוא במשק14 חברות מתוך ה-500 חלשו לבדן על כ-35% ,מהיצוא.
חלק מחברות אלו נמכרו, או שהיו בתהליכי מכירה לגופים זרים53.
בפברואר 2013 הציב הצוות הייעודי לקידום היצוא יעד של הכפלת מספר החברות המייצאות בהיקף של יותר מ-10 מיליון דולר בשנה (להלן- יצואנים המייצאים בהיקף משמעותי) מכ- .
כיצד להציג דברים, מה להדגיש ומה להצניע 53 ,משרד התמ"ת אסטרטגיה לעידוד הייצוא הישראלי - סיכום הדיונים של החטיבה הבינלאומית ( 19.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 500 חברות לכ - 1,000 חברות, בכל קבוצות הגודל (קטנות, בינוניות וגדולות), תוך מתן עדיפות לחברות בבעלות ישראלית.
בתכנית "כסף חכם" של משרד הכלכלה (ראו לעיל) קיים מסלול ייעודי (מתוך שלושה) שתכליתו השגת גידול של ממש בהיקף המכירות של יצואניות גדולות מאוד (שסך היצוא השנתי שלהן הוא בין 10 ל-50 מיליון דולר), להבדיל מהשגת גידול במספרן.
עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2015 , הסתיימו שני מקצים (מתוך ארבעה) של התכנית; למסלול הייעודי ליצואניות גדולות מאוד ניגשו שתי חברות בלבד בשני המקצים גם יחד.
פרט לכך, עד מועד סיום הביקורת לא נבנו תכניות שתכליתן להגשים את היעד של הכפלת מספר החברות המייצאות בהיקף משמעותי.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו כי הוא פתח בהליכים למשא ומתן להסכמי סחר חופשי עם כמה מדינות, התחיל במשא ומתן להסכם סחר חופשי עם פנמה ועומד לשדרג את הסכם הסחר עם קנדה.
עוד ציין המשרד כי תכנית "סין והודו" של משרד הכלכלה נועדה לסייע לחברות בעלות מחזור מכירות בהיקף של 200-15 מיליון ש"ח, שחלקן אף מייצאות בהיקף של למעלה מעשרה מיליון דולר.
מאז השקת התכנית באוקטובר 2013 השתתפו בה29 חברות המייצאות בהיקף של למעלה מעשרה מיליון דולר.
עוד הוסיף המשרד כי בתכנית "מאגדי תשתית" של משרד הכלכלה, המעודדת מאגדים של חברות קטנות וחברות המייצאות בהיקף משמעותי, השתתפה מאז השקתה בנובמבר 2014 ועד מועד סיום הביקורת חברה אחת המייצאת בהיקף של למעלה מעשרה מיליון דולר בהיקף משמעותי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי המסלול הייעודי בתכנית "כסף חכם" אינו מסייע בהגשמת היעד של הכפלת מספר היצואנים המייצא ים בהיקף משמעותי, מה גם שכנראה אין לו ביקוש.
שאר התכניות שהושקו אינן מצליחות להגיע ליעד של הכפלת מספר היצואנים המייצאים בהיקף משמעותי.
על משרד הכלכלה להידרש לסוגיית הגשמת יעד זה.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו כי אמנם מספר החברות שהגישו בקשות למסלול הייעודי של תכנית "כסף חכם" הוא מצומצם, אך מאחר שהתכנית חדשה מוקדם להסיק מסקנות לגבי יעילות הסיוע של מסלול זה.
משרד מבקר המדינה מבהיר כי מאחר שהיעד שהוצב הוא הכפלת מספר החברות המייצאות בהיקף משמעותי מכ -500 חברות לכ - 1,000 חברות, ומאחר שלמסלול הייעודי ליצואניות גדולות מאוד ניגשו שתי חברות בלבד, אפשר לקבוע כי המסלול הייעודי בתכנית "כסף חכם" אינו מסייע בהגשמת היעד.
יצואנים קטנים ויצואנים מתחילים .
משרד הכלכלה ומכון היצוא מגדירים "יצואן קטן" כיצואן המייצא בהיקף שבין חצי מיליון ל- 2 מיליון דולר בשנה, ו"יצואן מתחיל" כיצואן המייצא עד חצי מיליון דולר בשנה.
לדברי המכון, במועד סיום הביקורת מרבית היצואנים הם יצואנים קטנים ומתחילים.
במועד סיום הביקורת מכון היצוא שימש כתובת חשובה ליצואנים קטנים וליצואנים מתחילים.
היצואנים פונים בעיקר למנהלי הענפים הרלוונטיים להם וכן למרכז יצואנים מתחילים וקטנים במכון (להלן - המרכז).
המרכז הוקם ב- 1995 , ומספק ייעוץ ראשוני והכוונה של כלי הסיוע ליצואנים.
הוא מונה שני עובדים בלבד, ותקציבו לשנת 2014 היה 354 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כחצי מיליון ש"ח (לשם השוואה, תקציב המכון כולו באותה שנה היה כ-80 .
)מיליון ש"ח ב- 2014 קיים המרכז מפגשים אישיים עם כ-90 יצואנים והפנה יצואנים למנהלי ענפים או לקבלת שירותים אחרים במכון.
לדברי מכון היצוא, המרכז מפורסם בצורה מזערית.
עוד עולה כי ב- 2014 .
גובשו כמה כלי סיוע ליצואנים מתחילים וקטנים על פי ענפי היצוא 2.
המכון בונה כ -35 ביתנים ישראלים בשנה בתערוכות בין -לאומיות בחו"ל.
לתערוכות הללו חשיבות רבה משום שהן בסיס למכירות התחלתיות של היצואנים וכן חושפות אותם למגמות האחרונות באותו שוק.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בעבר יצואנים יכולים היו לבקש סבסוד להשתתפותם בתערוכות.
הסבסוד היה אחיד לכל היצואנים (ללא קשר לגודלם ), וניתן היה לקבלו פר תערוכה.
החל בינואר 2014 ניתן סבסוד להשתתפותם של יצואנים קטנים ובינוניים בתערוכות על פי אמות מידה כגון עלות התערוכה, פוטנציאל ענפי, סוג התערוכה 54 ונסיבות מיוחדות 55.
כך, ב - 2014 סובסדה השתתפותם של כ-400 .
המכון מארגן מפעם לפע ם משלחות עסקיות ליעדים שונים בחו"ל.
משלחות אלו הן משלחות ממלכתיות 56 או ענפיות 57 , והיצואנים המשתתפים בהן נפגשים עם חברות מקומיות גדולות ועם גורמי ממשל מקומיים בכירים.
חשיבותן העסקית של משלחות אלו ליצואנים גדולה, ועלות ההשתתפות בהן גבוהה למדיי.
מבדיקת משרד מבק ר המדינה עולה כי לעתים המכון מסבסד חלק קטן מעלויות הפעילות המשותפת בארץ היעד ובכך מוזיל את עלות השתתפותם של יצואנים קטנים שביקשו זאת.
ואולם, עד מועד סיום הביקורת אין נוהל סדור לסבסוד כאמור.
:יש כמה כלי סיוע שאינם ייעודיים ליצואנים קטנים ומתחילים, אך מסייעים גם להם מערך הנספחים, מרכז הסיוע ליצואנים במכון התקנים, קרן הסיוע לפרויקטים ומכרזים בין-לאומיים ותכנית "מאגדי תשתית" במשרד הכלכלה (ראו לעיל).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הבי קורת הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה מפתחת כמה כלי סיוע שיסייעו גם ליצואנים קטנים, וכי מינהל סחר חוץ והמכון מפתחים תכנית להפיכת תעשיין ליצואן באמצעות מתן מענק.
עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיים גיבושם של כלים אלו.
יש חשיבות גדולה לסיוע ליצואנים קטנים וליצואנים מתחילים, היות והם מהווים את מרבית היצואנים ופוטנציאל הגידול בהיקף היצוא שלהם הוא רב.
על המכון לפרסם בצורה נרחבת את מרכז יצואנים מתחילים וקטנים ולהסדיר בנוהל את סבסוד חלק מעלות הפעילות המשותפת במשלחות לטובת יצואנים קטנים.
בד בבד, על משרד הכלכ לה לזרז את פיתוחם של כלי הסיוע החדשים ליצואנים קטנים ומתחילים, וכן להקצות, בשיתוף המכון, את המשאבים המתאימים - כוח אדם ותקציב - כך שישקפו את החשיבות שגופים אלו מייחסים ליצואנים אלו.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הוא פועל רבות לסיוע לקהילת היצואנים, בעיקר באמצעות מערך הנספחים.
גם חלק מתכניות מערך הסיוע מאפשרות ליצואנים הקטנים לקבל תמיכה באמצעותן.
משרד הכלכלה הוסיף כי הוא מכיר בצורך לגבש תכנית סדורה לאותם יצואנים .
תערוכה חדשה, תערוכה במדינות ספציפיות ותערוכת דגל 55 נוהל סבסוד תערוכות של המכון, ינואר 2014.
משלחות הנלוות לשר מסוים או לנשיא המדינה 57 ,משלחות בתחום מסוים למשל משלחת בתחום המים.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 והסכים עם הערת המבקר לגבי תקציבו הזעום של מרכז יצואנים מתחילים וקטנים במכון.
הוא ציין עוד כי הוא אף התייחס לנושא כשנדרש לתקציב המוצע של המכון לשנת 2015.
המכון ציין בתשובתו כי הוא מקבל את המלצת המבקר להגדיל את חשיפת המרכז ואת מכלול השירותים שהמכון מספק ליצואנים הקטנים.
יצואנים במגזר המיעוטים .
לפי נתוני המכון, במועד סיום הביקורת יש כמה עשרות בודדות של יצואנים ממגזר המיעוטים.
לטענת הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי במשרד ראש הממשלה (להלן - הרשות לפיתוח כלכלי), מספר היצואנים בפועל גבוה הרבה יותר.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בסוף 2014 הוקמה לשכת מסחר ייעודית למגזר המיעוטים, אך היא מתקשה לתפקד כראוי בשל בעיות תקציביות.
הועלה כי הרשות לפיתוח כלכלי שואבת את המידע על צורכי יצואנים מהמגזר מכנסים מגזריים שהיא מקיימת מפעם לפעם ומהמכון.
המכון ציין בתשובתו כי הרשות לפיתוח כלכלי והמכון עובדים כיום על קמפיין תקשורתי שתכליתו להגיע לעוד יצואנים רלוונטיים במגזר.
הרשות לפיתוח כלכלי ציינה בתשובתה כי היא והמכון פועלים ללא לאות לייעול התכניות והכלים המוצעים ליצואנים.
לאחרונה החליטו שני הגופים לצאת בקמפיין לקידום היצוא במטרה להגיע לקהלים חדשים.
המכון והרשות פועלים ברוח המלצת מבקר המדינה בדבר הצורך ביצירת כלים חדשים המותאמים לעסקים מהמגזר כדי למצות את הפוטנציאל הטמון במגזר.
באשר לפעילות לשכת המסחר הייעודית, מדובר ביזמה פרטית של אנשי עסקים מהמגזר שפעלו להקמתה.
לממשלה אין קשר אפוא להקמת הלשכה ולתחומי פעילותה ואחריותה.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו כי הוא גיבש עם הרשות לפיתוח כלכלי מסלול ייעודי בתכנית "כסף חכם" לחברות ממגזר המיעוטים, אשר תנאיו קלים ונוחים יותר מאשר תנאי המסלולים הרגילים.
כך, למשל, אין צורך בסף יצוא מזערי והיקף הסיוע הניתן עומד על 75% מההוצאות המוכרות (לעומת סיוע של 50% מההוצאות המוכרות במסלולים הרגילים).
למסלול זה ניתן פרסום רב בעיתונות בשפה הערבית.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר נתונים ברורים ומהימנים על מספר היצואנים במגזר המיעוטים והיעדרה של לשכת מסחר מגזרית פעילה שיודעת מה הם צורכי היצואנים מקשים על מקבלי ההחלטות להתאים עבור יצואנים מהמגזר את כלי הסיוע הנדרשים והמתאימים להם.
על אף הסיוע כאמור, על משרד הכלכלה, מכון היצוא והרשות לפיתוח כלכלי לבצע בחינה מעמיקה של היקף היצואנים מהמגזר, לאפיין את הצרכים הייחודיים להם, ככל שישנם, להתאים להם כלי סיוע ולקבוע יעדים ומדדים לבחינת יעילותם של כלים אלו על מנת למצ ות את הפוטנציאל הטמון במגזר.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 סיכום .
היצוא הוא הקטר המניע את המשק הישראלי.
גופים שונים, ובראשם משרד הכלכלה ומכון היצוא, פיתחו כלי סיוע ליצואנים.
ואולם, חלק מכלי הסיוע אינם מפורסמים דיים, ולחלקם אין יעדים ומדדים.
לפני היצואנים ניצבים כמה חסמים המקשים עליהם לייצא, כגון קשיים בהשתתפות במכרזים בין-לאומיים ומחסור בביטוחים מפני סיכוני סחר חוץ.
סוגיות נוספות שטרם באו לידי פתרון מלא הן הריכוזיות הגדולה ביצוא וסיוע מצומצם למגזר היצואנים הקטנים והמתחילים.
על משרד הכלכלה, מכון היצוא, מכון התקנים ואשרא לשלב ידיים, לחלוק מידע ולעבוד בתיאום זה עם זה כדי לתת ערכת כלים טובה יותר לציבור היצואנים וכדי להפחית את חסמי היצוא ולפתור סוגיות שטרם טופלו בצורה משביעת רצון.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
לעסקים קטנים ובינוניים נודעת חשיבות רבה בהתפתחותן הכלכלית של מדינות, בייחוד בתקופות של מיתון, שכן הם נתפסים כיחידות דינמיות, חדשניות, בעלות יכולת תגובה מהירה וכושר הסתגלות לדרישות המשתנות של השווקים וכמקור ליצירת מקומות תעסוקה חדשים.
ההכרה בתרומתם הרבה של עסקים אלו למשק הניעה מדינות מתקדמות רבות לגבש מדיניות תמיכה בעסקים קטנים ובינוניים.
אמצעי התמיכה שניתנים הם, בין היתר, חקיקה מיוחדת להגנה על עסקים קטנים ובינוניים; בניית מערכת של ת מיכה ממשלתית המורכבת בעיקרה ממרכזי מידע, מיועצים ומחונכים מקצועיים; מתן הלוואות בתנאי אשראי נוחים; יצירת מסגרת לשיתוף פעולה בין בעלי העסקים במטרה לנצל את היתרונות הטמונים בגודלם, בייחוד בתחומי המחקר, הפיתוח והשיווק.
בשנת 2013 היו בישראל כ- 517,000 עסקים, מהם כ-%99 עסקים קטנים ובינוניים4 שבכל אחד מהם פחות מ -100 עובדים5.
במגזר העסקים הקטנים והבינוניים מועסקים כ -%70 מהעובדים במשק העסקי.
בכל אחת מהשנים 2013 -2011 נפתחו כ- 45,000 עסקים חדשים ונסגרו כ- 36,000 עסקים.
מרבית העסקים הקטנים והבינוניים הם בענף המסחר והשירותים, והשאר בתיירות, בינוי ותשתיות, חקלאות, תעשייה ותחומים נוספים.
כמחצית מהעסקים הקטנים והבינוניים נמצאים באזור תל אביב והמרכז, והשאר בצפון, בחיפה, בדרום ובירושלים בחלוקה דומה.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, פחות מ -30% מהעסקים הקטנים והבינוניים ממשיכים לשרוד יותר מחמש שנים אחרי הקמתם 6.
הבנק העולמי מדרג בכל שנה את מדינות העולם לפי מידת הידידותיות שלהן לעסקים.
במחקר שעשה הבנק העולמי בשנת 20147 הוא דירג 189 מדינות על פי התחומים האלה: פתיחת עסק, טיפול באישורי בנייה, חיבור לרשת החשמל, רישום בלשכת רישום מקרק עין, קבלת אשראי, הגנה על משקיעים, תשלום מסים, מסחר בין -לאומי, אכיפת חוזים וסגירת עסק (פשיטת רגל, הקפאת תהליכים וכד').
ישראל דורגה במחקר במקום ה -40 .
בבדיקה דומה שעשה הבנק בשנת 2009 דורגה ישראל במקום ה -30 .
בלוח שלהלן מוצגת השוואה של התחומים האמורים לעיל בדירוג של ישראל על פי הבנק בשנים 2009 ו- 2014.
4 92% מהעסקים בישראל מוגדרים כקטנים ו-7% .
כבינוניים 5 משרד הכלכלה מגדיר גודל עסקים בהתאם למספר מועסקים ומחזור.
עסק קטן מעסיק עד 25 עובדים והמחזור שלו עד25 מיליוןש"ח.
עסק בינוני מעסיק עד 100 עובדים והמחזור שלו לא עולה על 100 מיליוןש"ח.
6 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת 176/2014 , דמוגרפיה של עסקים- שרידות של עסקים 2011.
7 המחקר פורסם באתר האינטרנט.
org/rankings משרדהכלכלה 363 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח1 .
מידת הידידותיות של ישראל לעסקים- השוואה בין שני הדירוגים שנעשו .
התחום הדירוג בשנת 2009 הדירוג בשנת 2014 .
רישום בלשכת רישום מקרקעין 147 135 .
טיפול באישורי בנייה 120 121 .
מסחר בין-לאומי 9 12 .
הגנה על משקיעים 5 11 .
חיבור לרשת החשמל אין נתונים 109 .
סגירת עסק 39 24 מהלוח עולה כי לא זו בלבד שהמצב בישראל בתחום הסיוע והתמיכה לעסקים לא השתפר עם השנים, אלא שהוא אף החמיר.
עוד עולה מהלוח כי יש צורך בשיפור ניכר בתחומים מסוימים.
בדוח מבקר המדינה משנת 20058 נקבע כי מתן שירותים ממשלתיים לעסקים קטנים באמצעות כמה גופים שפועלים בלי תיאום ביניהם אינו יעיל.
לאחר פרסום הדוח החליטה הממשלה בשנת 20079 כי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה10 ושר האוצר ירכזו את התמיכה בעסקים קטנים ובינוניים ברשות פנים -ממשלתית אחת במשרד הכלכלה, וכך הוקמה בשנת 2009 הסוכנות.
הסוכנות מפעילה, בין היתר, מוקדי שטח המרכזים את שירותי הייעוץ המסובסדים של הסוכנות, ותכניות ייעודיות לעסקים קטנים ובינוניים.
הסוכנות אף משתתפת בוועדה המנהלת את קרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים.
במועד סיום הביקורת הועסקו בסוכנות 22 .
עובדים, ומנהלה היה מר רן קויתי בשנת 2014 הקצה משרד הכלכלה כ-150 .
מיליון ש"ח לעידוד העסקים הקטנים והבינוניים לשם השוואה יצוין שבשנת 2008 הקצה המשרד לנושא כ-47 מיליון ש"ח בלבד, וגם בשנים שקדמו לשנת 2008 .
הוא הקצה סכום דומה לנושא זה בחודשים פברואר-דצמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את הסיוע ל עסקים קטנים ובינוניים ואת ניהול קרן ההלוואות בערבות המדינה לעסקים קטנים ובינוניים .
הביקורת נעשתה במשרד הכלכלה, באגף החשכ"ל ובחברות שנתנו שירותים לסוכנות.
הביקורת כללה גם מעקב אחר תיקון ליקויים שנמצאו בדוח ביקורת קודם בנושא שפורסם בשנת 201111.
8 ,מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2005 '), "עידוד עסקים קטנים", עמ763.
9 'החלטת ממשלה מס 2190 מ- 12.
בעניין ייעול הסיוע לעסקים קטנים ומיקודו 10 ב- 14.
בדוח זה יכונה אפוא המשרד "משרד הכלכלה 11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 '), "סיוע לעסקים קטנים ובינוניים", עמ 1221.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
הפחתת החסמיםלהשתתפות במכרזי רכש .
מדינת ישראל היא הקניין הגדול ביותר במשק.
אף שמגזר העסקים הקטנים והבינוניים כולל כ-99% מהעסקים במשק, לאורך שנים סיפק מגזר זה רק חלק קטן ביותר מהטובין והשירותים שרכשה המדינה.
בשנת 2006 , הקים משרד הכלכלה את הוועדה לבחינת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי (להלן - הוועדה לבחינת חסמים) כדי לבחון מה הם החסמים המונעים את הנגישות של העסקים הקטנים והבינוניים למכ רזים ממשלתיים וכיצד אפשר להגדיל את נגישותם.
משרד הכלכלה ומשרד האוצר החליטו לאמץ בחקיקה חלק מהמלצות הוועדה, ואלו הן: קביעת תנאי סף רלוונטיים להתקשרות, הגבלת תנאי האשראי שהמדינה דורשת מהספקים, הקטנת העלות של מסמכי המכרז, קידום השימוש בסחר אלקטרוני והנהגת ערבות ביצוע פוחתת לפי החשיפה 12 של עורך המכרז.
לא אומצו המלצות הוועדה לגבי שימוש במסמכי מכרז13 , הסכמי התקשרות סטנדרטיים, גמישות בנוגע לדרישות לפיצוי על נזקים ולביטוח ומתן עדיפות להשתתפותם של עסקים קטנים ברכש גומלין 14 .
התיקונים שנעשו בעקבות קבלת המלצות הוועדה הוכנ סו לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנותיו.
בתשובה שמסר אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת החשכ"ל) צוין כי מסוף שנת 2013 מתבצעת עבודה מקיפה במשרד האוצר במטרה לנסח מסמכי מכרז סטנדרטיים לפי תחומי התקשרות ולפי סעיפי האחריות בהתקשרויות.
עוד מסר אגף החשכ"ל בתשובתו כי כדי לייעל את פעילות הרכש הממשלתית ולאפשר לעסקים נוספים להשתתף במכרזים שמפרסמים משרדי הממשלה בלי להגדיל באופן משמעותי את החשיפה כתוצאה מהתקשרויות אלו, הוקם צוות עבודה מיוחד בחשכ"ל.
הצוות בוחן את האפשרות לפ רסם הוראת תכ"ם חדשה אשר תכלול לראשונה רשימה של סוגי התקשרויות שבהן לא יחויבו המשתתפים במכרזים בדרישות ביטוח או שיוכלו להשתמש בתבנית ביטוח קבועה.
חוק חובת המכרזים15 קובע כי עורך המכרז16 לא יקבע תנאי סף שאינם מתחייבים מאופיו או ממהותו של המכרז.
עוד קובע החוק כי אם עורך המכרז קובע תנאי סף בנושאי ותק, ניסיון קודם, היקף המחזור הכספי או היקף הייצור או האספקה, המציבים דרישה מחמירה יותר מזו הכתובה בתוספת לחוק, או קובע תנאי הדורש ניסיון מוכח בעבודה עם עורך המכרז או עם גופים ציבוריים אחרים שהחוק חל עליהם, עליו לנמק א ת החלטתו במסמכי המכרז.
סעיף זה בחוק עשוי להקל על עסקים קטנים, בינוניים או חדשים את ההשתתפות במכרזים של גופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם17.
בתיקון לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 199318 , שנעשה בעקבות המלצות הוועדה תוקנו תקנות 15 ו-17, ונקבע בהן כי הודעות על מכרזים פומביים יפורסמו גם ברשת האינטרנט, וכי מסמכי המכרזים יסופקו ללא תשלום במשרד הגוף הציבורי וככל הניתן גם באינטרנט , או לחלופין תמורת תשלום לפי עלות הדפסתם.
12 ההפסד הכספי שעלול להיגרם למפרסם המכרז מחמת אי-התאמה בין היקף הערבות ובין היקף העבודה שטרם בוצעה.
המסמכים המשמשים להגשת הצעת המחיר של המשתתף במכרז הם בתשלום 14 בהקשר זה יצוי ן כי העדפה מתקנת כלפי עסקים קטנים במכרזים ממשלתיים מקובלת במדינות רבות.
בארצות הברית למשל יש חקיקה פדרלית המבטיחה 23% .
מסך הרכש לעסקים קטנים 15 'בתיקון מס19 מ- 27.
08 שנכנס לתוקפו ב- 27.
08 נוסף סעיף2 א לחוק.
16 המדינה, כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה.
יצוין שתיקון מס' 14 לחוק חל גם על תאגיד מקומי, אך נקבע כי התיקון ייכנס לתוקף רק עם התקנת תקנות לעניין עסקאות של תאגיד מקומי.
תקנות כאמור טרם הותקנו.
חוק חובת המכרזים אינו חל על רשויות מקומיות ואחדות מהגופים הציבוריים 18 התיקוןנכנס לתוקפו ב - 1.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מנגישים את המכרזים הממשלתיים לעסקים קטנים ובינוניים ואף מקלים עליהם את ההשתתפות בהם.
בנובמבר 2009 פורסמה הוראה זמנית מיוחדת של החשכ"ל (להלן- ההוראה הזמנית) בעניין שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזים ממשלתיים19 .
ברוח המלצות הוועדה לבחינת חסמים על פי ההוראה הזמנית, קודם לקיום מכרז או הליך תחרותי אחר להתקשרות תאסוף ועדת המכרזים מידע על הענף שבו מתקיים המכרז, תבדוק את היקף הפעילות בו, את מידת התחרות בו ואת מידת הרלוונטיות של שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרז.
בהחלטה שקיבלה הממשלה ביולי 2011 (להלן- החלטת הממשלה מ - 2011)20 נקבע שיש להגדיל את השתתפות העסקים הקטנים והבינוניים ברכש הממשלתי באמצעות הגברת שילובם במכרזים הממשלתיים לרכישת שירותים.
נקבע כי השילוב ייעשה באמצעות הסוכנות.
הממשלה החליטה להטיל על שר האוצר לקבוע, בתיאום עם שר הכלכלה, הוראות לביצוע הליכי בקרה ודיווח על מצב שילובם של עסקים קטנים ובינוניים במכרזים כאמור.
השרים החליטו על אופן עיגון ההוראות האמורות.
יצוין כי לסוכנות אין נתונים על סך הרכישות של הממשלה וגופים ציבוריים אחרים מעסקים קטנים ובינוניים, וכי היעדר נתונים כאמור מקשה על הסוכנות ועל מקבלי ההחלטות לקבוע מדיניות לעידוד רכישות ציבוריות מעסקים אלו.
על בסיס החלטת הממשלה מ- 2011 קבע החשכ"ל באוגוסט 2013 בהוראות תכ"ם21 כללים לשילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזים ממשלתיים אשר מבוססים על ההוראה הזמנית (להלן - הוראות החשכ"ל).
על פי ההוראה הזמנית של החשכ"ל, על ועדת המכרזים בכל משרד ממשלתי לבחון בטרם החלטה על יציאה למכרז את השאלות האלה : (א) האם ההתקשרות מתאימה לביצוע על ידי עסקים קטנים ובינוניים בלי לפגוע בתוצרים המבוקשים; (ב) האם היקף ההתקשרות אינו מהווה חסם להשתתפות עסקים קטנים ובינוניים, ואם כן, האם אפשר לצמצמו.
בהוראה הזמנית של החשכ"ל נקבע כי תוצאות הבחינה האמורה לעיל יובאו בפרוטוקול ועדת המכרזים של כל משרד.
ועדה זו אמורה לסייע לעורכי המכרז לנסח את מסמכי המכרז בהתאם להוראות החשכ"ל לפני פרסומו.
עוד נאמר בהוראות כי על חשבי המשרדים הממשלתיים להעביר למינהל הרכש בחשכ"ל אחת לחצי שנה דוח שבו יפורט יישום הוראות החשכ"ל על ידי ועדת המכרזים המשרדי ת.
הדיווח הנדרש בכללי החשכ"ל נועד לאיתור מקרים שבהם עדיין קיימים חסמים להשתתפות עסקים קטנים ובינוניים במכרזים של המשרדים הממשלתיים.
מינהל הרכש יקיים דיון אחת לחצי שנה בנושא הדוחות שהתקבלו ויפרסם את עיקרי הממצאים באתר האינטרנט של משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום הוראות החשכ"ל.
להלן מפורטים ממצאי הבדיקה.
בדוח הקודם של מבקר המדינה נאמר שהחשבים של משרדי הממשלה לא העבירו את הדיווחים על ביצוע ההוראה הזמנית למינהל הרכש כפי שנדרש בהוראות החשכ"ל.
הביקורת הנוכחית העלתה כי מינהל הרכש אינו עושה בקרה על ועדות המכרזים המשרדי ות כדי לבחון האם הן פועלות בהתאם להוראות החשכ"ל , וממילא אינו מפרסם באתר האינטרנט את עיקרי הממצאים.
יצוין כי בתחילת שנת 2014 פרסםמינהל הרכש נוסח פרוטוקול אחיד לוועדות מכרזים שנועד להגביר את ישימות ההוראה הזמנית, והוא מצוי בתהליך הטמעה.
19 'הוראה זמנית מס 7.
תוקף ההוראה הוארך ב- 5.
רכש ממשלתי מתייחס למשרדי ממשלה בלבד.
רכש ציבורי כולל בין היתר חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות, רשויות סטטוטוריות.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מינהל הרכש מסר בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כיהוא לא קיבל את הדוחות החצי- שנתיים מוועדות המכרזים של משרדי הממשלה על הפעילות למניעת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים.
המינהל הוסיף שבימים אלו הוא בוחן מחדש את מכלול הדיווחים השוטפים הנדרשים.
עוד מסר מינהל הרכש כי הוא החליט לשלב בהוראות תכ"ם מנגנון המסדיר הליך פנייה של הסוכנות אל ועדות המכרזים המשרדיות בשאלות בנוגע להתקשרויות.
מנגנון זה יאפשר לסוכנות להיות גורם מתריע בזמן אמת על חשש ליצירת חסם להשתתפות עסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי.
החשכ"ל מסר בתשובתו כי מינהל הרכ ש מבצע, בסיוע רשות המסים, אפיון של ספקי הממשלה על מנת לאמוד את שיעור הרכש מספקים שהם עסקים קטנים או בינוניים מתוך סך הרכש הממשלתי.
מינהל הרכש אף שוקד על ניתוח נתוני הרכש הממשלתי מספקים שהם עסקים קטנים ובינוניים.
עוד נמסר כי עד מאי 2015 התקבלו דיווחים של כ -10 משרדי ממשלה (מתוך 24 משרדים האמורים לדווח), ואיסוף הדיווחים עתיד להסתיים ביוני 2015 .
איתור חסמים במכרזים לרכש ציבורי 22: החלטת הממשלה מ - 2011 לקידום השתתפות עסקים קטנים ובינוניים במכרזים חלה רק על משרדי ממשלה ולא על גופים שהמדינה שותפה לניהולם, מתקצבת אותם או מפקחת על ניהולם, כגון רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות, קופות חולים ומוסדות להשכלה גבוהה.
נמצא כי הסוכנות אינה פועלת לאתר חסמים במכרזים שמפרסמים גופים ציבוריים ואינה מטפלת בהם, וגם לא פונה למאסדרים של הגופים הללו כדי לקדם את שילובם של עסקים קטנים ובינוניים במכרזיהם.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משרד הפנים, המאסדר של רשויות המקומיות, אינו פועל לאתר במכרזים של רשויות מקומיות חסמים להשתתפות של עסקים קטנים ובינוניים.
בתשובה שמסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 (להלן- תשובת משרד הפנים) צוין כי " רשויות מקומיות הן גופים שלטוניים עצמאים וכל רשות מקומית קובעת לעצמה את התנאים במכרזים אותם היא מפרסמת בהתאם לשיקול דעתה ולצרכיה.
הרשויות המקומיות פועלות בהתאם לתקנות העיריות (מכרזי ם) ולכללים שנקבעו בתקנות וכפוף לכל דין לרבות כללי המשפט המנהלי.
כחלק ממדיניות המשרד מבוצעות פעולות על מנת לבזר סמכויות לרשויות המקומיות, עם זאת וככל שי וצע למשרד הפנים לקחת חלק ביוזמה של הסוכנות, משרד הפנים באמצעות המינהל לשלטון מקומי יסייע לפי הצורך בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסוכנות לשקול , בשיתוף משרד הפנים כמאסדר של הרשויות המקומיות, קביעת כללים שוויוניים לקידום שילובם של עסקים קטנים ובינוניים במכרזי הרשויות המקומיות בלי לפגוע בשאיפתן לפעול ביעילות ובחיסכון, וזאת בדומה להחלטת הממשלה מ- 2011 והראות החשכ"ל בנוגע למשרדי ממשלה.
כמו כן על משרד הכלכלה והסוכנות לבחון את הדרך ליצור שיתוף פעולה עם המאסדרים האחראים על גופים המבצעים רכש ציבורי כדי לאתר ולהסיר חסמים המקשים על השתתפות עסקים קטנים ובינוניים במכרזים.
בהתאם לקביעת סרגלים עבור רשויות מקומיות וגופים ציבוריים אחרים, תוכל הסוכנות להרחיב את פעולותיה לאתר ולהתריע על מכרזים שבהם מופיעים חסמים.
באוגוסט 2014 התחילה הסוכנות לבחון, באמצעות חברה המספקת לה שירותי בקרה שבועית (להלן - חברת הבקרה), את המכרזים שפרסמו 24 .
משרדי הממשלה באתרי האינטרנט שלהם .
22 רכש ציבורי כולל רכישות של ארגונים המקבלים לפחות חלק מתקציבם ממקור ממשלתי או שהממשלה שותפה בניהולם כגון רשויות מקומיות, אוניברסיטאות, בתי חולים ממשלתיים וחברות ממשלתיות.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הבדיקה נועדה לאתר חסמים המונעים מעסקים קטנים ובינוניים להגיש הצעות למכרז או מקשים עליהם שלא לצורך.
על ח ברת הבקרה הוטל אפוא לבחון במכרזים המיועדים גם לעסקים קטנים ובינוניים אם קיימים חסמים כגון תנאי סף או דרישות המונעים מהם להשתתף בהם.