HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
: העסקת יועץ בתחום המחשוב בביקורת עלה שהחברה העסיקה את היועץ א', שהוזכר לעיל, משנת 1998 ואילך, בלי שנחתם עמו חוזה העסקה ובלי שהוגדרו מטרות ההתקשרות והמסגרת הכספית של העסקתו.
על פי דוח שהכינה החברה, מ- 1998 ועד סיום הביקורת ביוני 2006 , הסתכמו התשלומים ליועץ בכ -1.
25 מיליון ש"ח (כ - 14,000 ש"ח לחודש).
החברה ציינה בתשובתה כי העסיקה את היועץ א' על פי הסכם בעל פה; כמו כן ציינה החברה שעד שנת 2004 העסיקה אותו בקביעות50 שעות בחודש, ונוסף על כך עבד עבור החברה בעבודות אחרות, על פי דרישתה; משנת 2004 ואילך, לאחר שמר אלקסלסי מונה ליו"ר הדירקטוריון, הוכפלו שעות עבודתו של היועץ והוא הועסק 100 שעות בחודש באופן קבוע, ובנוסף עבד עבור החברה בפרויקטים ועבודות אחרות, על פי דרישתה.
בפרק הזמן הזה שילמה לו החברה 257 ש"ח בשעה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת, באוקטובר 2006 חתמה עם יועץ א' על הסכם, ועל פיו תקבל ממנו שירותי ייעוץ וליווי בכל הנוגע לתוכן הטכנולוגי של מערכות המחשוב שלה, לרבות פרויקטים ועבודות אחרות.
בהסכם נקבע שהיועץ יעבוד, בסך הכל, 100 שעות בחודש ויקבל250 ש"ח לשעת עבודה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי כאשר העסיקה את יועץ א' במשך שנים ללא חוזה העסקה המוגבל בזמן ומגדיר את תנאי עבודתו ואת חובותיו, חרגה מסדרי המינהל התקין.
ממסמכים שהכי ן מנכ"ל החברה לשעבר, מר קורפל, לקראת בניית תוכנית עבודה לשנת 2006 ומשיחות עמו, עלה שהוא ביקש לסיים את ההתקשרות עם יועץ א' כיוון שלא חשב שעבודתו נחוצה לחברה.
לטענת מר קורפל, היו"ר מר אלקסלסי סירב לבקשתו ועמד על כך שיועץ א' יוסיף לייעץ לו ולחברה.
משרד מבקר ה מדינה העיר לחברה - מבלי להיכנס לשאלת הצורך האמיתי בהעסקתו - כי העסקת היועץ א' למרות התנגדותו של מנכ"ל החברה מר קורפל מחדדת את בעיית חלוקת הסמכויות בין היו"ר למנכ"ל.
העסקת יועץ בתחום המחשוב, מערכות S A P: ב- 2005 התקשרה החברה עם יועץ ב' כדי לקבל ממנו ייעוץ בעניין פרויקט הנעשה עבור אחת הרשויות המקומיות.
ב- 2005 הסתכמה ההתקשרות עם היועץ ב' בכ- 35,000 ש"ח.
הביקורת העלתה שההתקשרות עם יועץ ב' נעשתה ללא הסכם חתום.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי כאשר העסיקה את יועץ ב' ללא חוזה העסקה המוגבל בזמן ומגדיר את תנאי עבודתו ואת חובותיו, חרגה מסדרי המינהל התקין.
הביקורת העלתה שלחברה אין נוהל המסדיר קבלת עובדים.
לטענת החברה, עובדים מתקבלים לעבודה באמצעות מכרז פנימי, הנעשה על פי הסכם קיבוצי שחתמה החברה עם הסתדרות הפקידים וועד עובדי החברה ב- 1982 .
בסעיף א' להסכם נקבע כי "סדר קבלת עובדים למעט בעלי התפקידים הבאים: מנכ"ל, סמנכ"ל, גזבר מזכירת מנכ"ל יהיה עפ"י מכרז פנימי שיפורסם בסניפי החברה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שההסכם הקיבוצי האמור אינו מסדיר את גיוס כוח האדם שמחוץ לחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחברה נ תונה בבעלות המדינה ובבעלות מרכז השלטון המקומי, ראוי שתעגן בנהלים את ההליכים לקליטת עובדים, לרבות עובדים המועסקים מחוצה לה.
ראוי שהליכים אלה יהיו שוויוניים ופומביים ושיבטיחו שהאדם המתאים ביותר למשרה ייבחר.
כך תפעל החברה על פי סדרי המינהל התקין.
קבלת עובדים בביקורת נמצאו מקרים שבהם התקבלו עובדים לחברה שלא באמצעות תהליך בחירה או מיון, אלא בזכות קשריהם עם הנהלת החברה; מקצתם אף היו קרובי משפחה של ראשי רשויות מקומיות.
להלן דוגמאות: (א) עובדת א': עובדת א' התקבלה לעבודה בחברה שלא בעקבות מכרז או הליך שוויוני אחר למיון ובחירת מועמד לתפקיד.
העובדת הועסקה בחברה בחודשים נובמבר 2004- פברואר 2006 .
בכתב העסקתה, שנחתם בנובמבר 2004 צוין כי על פי בקשתה של עיריית כרמיאל היא תשמש מתאמת המיכון של העירייה.
עיריית כרמיאל היא זו שנשאה במימון שכרה, במסגרת התקשרותה עם החברה.
הביקורת העלתה כי עובדת א' היא קרובת משפחה של ראש עירייה מסוימת (שאינה עיריית כרמיאל).
היו"ר אמר למשרד מבקר המדינה כי את עובדת א' קיבל לחברה מנהל חטיבת שירותי לקוחות - מר יאיר לייפר.
מר לייפר טען בתשובתו כי קרוב משפחתה של העובדת א', שמר לייפר הכיר לפני כן, פנה אליו וביקש ממנו לקבל אותה לחברה.
מאחר שלא נענה לבקשתו ומאחר שהוא שב וביקש זאת ממנו, הפנה מר לייפר את הבקשה ליו"ר הדירקטוריון.
לטענתו, לאחר כמה ימים הורה לו היו "ר לקלוט את העובדת א '.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הכחיש היו"ר טענה זו.
(ב) עובד ב': עובד ב' התקבל לעבודה בחברה שלא בעקבות מכרז או הליך שוויוני אחר למיון ובחירת מועמד לתפקיד.
העובד הועסק בחברה בחודשים ינואר -דצמבר 2005 .
בחוזה העסקתו צוין שהוא ישמש איש שיווק ושיועסק בחברת קומפלוט 1983 בע"מ18 (להלן - קומפלוט; ראו גם להלן בעניין העסקת עובדים בקומפלוט).
הביקורת העלתה כי העובד ב' הוא קרוב משפחה של ראש עירייה כלשהי.
18 חברת קומפלוט היא חברה בת של החברה והיא נתונה בבעלותה המלאה.
קומפלוט עוסקת בתחום מערכות מחשוב עירוניות והנדסיות.
בתשובות החברה ובשיחות שקיים משרד מבקר המדינה עם היו "ר הוא טען שאת עובד ב' קיבל לחברה מר יאיר לייפר.
מר לייפר טען בתשובתו כי העובד ב' פנה אליו בשעתו וביקש להיקלט בחברה.
הוא דחה את בקשתו ואמר לו שהחברה נתונה בתהליך הבראה ומצמצמת את כוח האדם שלה.
לאחר שעובד ב' פנה אליו שוב ונדחה שוב, הפנה מר לייפר את הבקשה ליו"ר הדירקטוריון.
לטענת מר לייפר, לאחר כמה ימים הורה לו היו "ר לקלוט אותו.
(ג) עובד ג': עובד ג' התקבל לעבודה בחברה שלא בעקבות מכרז או הליך שוויוני אחר למיון ובחירת מועמד לתפקיד.
העובד הועסק בחברה בחודשים יולי 2004- דצמבר 2005 .
בחוזה העסקתו נקבע שיעבוד בחטיבת שירותי לקוחות ויעסוק באיסוף ובקליטה של נתוני תמרורים בראשון לציון.
החברה הסבירה בתשובתה כי מדובר במשימה זמנית, שאינה דורשת הכשרה מקצועית מיוחדת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה באפריל 2007 טען עובד ג' כי התקבל לעבודה בחברה לאחר שהעביר ליו"ר הדירקטוריון את קורות החיים שלו באמצעות ידיד משותף.
מר לייפר, ששימש מנהל חטיבת שירותי לקוחות כאשר התקבל עובד ג' לחברה, טען בתשובתו כי קיבל הנחיה מפורשת מיו"ר הדירקטוריון לקלוט את עובד ג '.
גם מנהל משאבי אנוש לשעבר אמר למשרד מבקר המדינה כי היו"ר הוא שהורה לקלוט אותו בחברה.
היו "ר אמר למשרד מבקר המדינה כי אינו יודע כיצד התקבל העובד ג' לחברה.
מעיון בתיקו האישי של עובד ג' עולה כי כאשר הועסק בחברה היא שילמה לו 16,000 ש"ח בחודש.
הביקורת העלתה כי באותה עת העסיקה החברה עובדים נוספים באותו תפקיד, אך שכרם היה נמוך מאוד לעומת שכרו של העובד ג'.
כך לדוגמה: שלושה עובדים שהחלו לעבוד בחברה במרס ובאפריל 2004 הועסקו באותו תפקיד, אך הרוויחו23 ש"ח בשעה, כלומר כ - 4,000 .
ש"ח בחודש (ד) עובד ד': עובד ד' התקבל לעבודה בחברה שלא בעקבות מכרז או הליך שוויוני אחר למיון ובחירת מועמד לתפקיד.
העובד הועסק באגף השיווק של החברה מספטמבר 2005 עד פברואר 2006 .
כשנקלט העובד בחברה בספטמבר 2005 פנה מנהל משאבי אנוש לשעבר ליו"ר הדירקטוריון כדי שזה ינחה אותו בנוגע לתנאי ההעסקה של העובד.
היו"ר אמר למשרד מבקר המדינה כי הוא עצמו "הביא" את העובד ד' אל החברה.
בתשובתה הוסיפה החברה כי היו"ר קיבל פניה אישית מעובד ד' מתוקף ההיכרות בין הוריו לבין היו"ר אולם בפועל היו"ר לא היה מעורב בתהליך הקבלה עצמו, שבו עבר העובד אבחון והתאמה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שתהליך קליטת העובדים שלעיל אינו שוויוני ואינו עולה בקנה אחד עם סדרי המינהל התקין.
העסקת עובדים של רשויות מקומיות באמצעות החברה הביקורת העלתה שלעתים הרשויות המקומיות משתמשות בחברה לצורך העסקה עקיפה של עובדים.
החברה אינה מפקחת על העובדים האלה, ולעתים אין להם כל קשר לפעילויות שלה.
להלן דוגמה: עובד ה': עובד ה ' מועסק בחברה מנובמבר 2000 ואילך, והוא משמש מתאם המיכון בעיריית קריית מוצקין.
את שכרו מממנת עיריית קריית מוצקין.
עובד ה' הוא קרוב משפחה של ראש עירייה לשעבר.
בביקורת עלה שבפועל עובד ה ' מוצב בלשכה של ראש עיריית קריית מוצקין ואינו מטפל במערכות המחשוב שהחברה מפעילה בעירייה זו.
במאי 2006 , בעקבות ממצאי הביקורת שוחח מנהל אגף עיריות של החברה עם עובד ה'.
בסיכום השיחה צוין שעובד ה ' מטפל בתכנות שאינן משל החברה ותומך במשתמשים בחמרה ובתכנות לניהול משרד.
כמו כן צוין בסיכום כי העובד ה' משמש "כאיש המחשבים והטכנולוגיה של לשכת ראש העיר.
במסגרת תפקידו דאג להקמת מערכת מעקב פניות תושבים עבור ראש העיר.
המערכת פותחה באמצעות גורם חיצוני".
בשיחה זו ציין עובד ה ' כי "הקשר עם החברה יחסית מצומצם מאחר שכל כולו מתמקד בעבודה בשירות העירייה".
בתשובתה ציינה החברה שהיא פועלת על פי דרישות הלקוח, דהיינו הרשות המקומית; את משימותיו של עובד ה' קובעת הרשות המקומית מפעם לפעם, ושכרו כלול בהסכם ההתקשרות השנתי שעשתה החברה עם הרשות המקומית כדי לספק לה שירותי מחשוב.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי כאשר היא מעסיקה עובדים ברשויות מקומיות ומאפשרת להן לממן את שכרם, היא עלולה לסייע לרשויות לעקוף את החוק הקובע כי חובה למנות את עובדי הרשות באמצעות מכרז פומבי19 .
העסקת עובדים בדרך זו יוצרת רושם מטעה, שכן העובד מועסק במשרה שהיא לכאורה בגדר שירותים שהחברה מספקת לרשות המקומית, אך בפועל אינה כזו.
החברה היא אמנם המעביד הפורמאלי אולם אין ביניהם קשר של ממש.
גם החברה נתונה במעין "מלכוד" במקרים כאלה, שכן האינטרס המובהק שלה הוא לשמור על לקוחותיה, ולשם כך עליה לשמור על יחסים טובים עם ראשי הרשויות המקומיות; על כן היא עלולה להיקלע למצבים שבהם עליה לרצות את לקוחותיה ולהיענות לדרישותיהם להעסיק עובדים שבהם הם מעוניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להתקין כללים מסודרים לקבלת עובדים חדשים לחברה, הן עובדים שהח ברה מממנת את משכורתם והן עובדים שהרשויות המקומיות מממנות את משכורתם בהסכמי התקשרות עם החברה.
אל לחברה להעסיק עובדים שאינם תורמים לה תרומה ישירה, ואל לה להעסיק עובדים אם אינה יכולה לפקח על עבודתם.
אם החברה מעסיקה עובדים שלמעשה עובדים עבור מעסיק אחר, הדבר אינו עולה בקנה אחד עם מטרתה של החברה - לקדם את המחשוב ברשויות המקומיות.
כמו כן יש מקום כי משרד הפנים יחווה דעתו באשר לדרך פעולתן האמורה של הרשויות המקומיות בתחום העסקת עובדים בתחום המחשוב.
העסקת עובדים באמצעות קומפלוט בדצמבר 2001 חתמה החברה על הסכם קיבוצי מיוחד עם הסתדרות העובדים החדשה, הסתדרות הפקידים, עובדי המינהל והשירותים וועד עובדי החברה (להלן - ההסכם הקיבוצי).
פרק ג' בהסכם עוסק בעובדי קומפלוט.
בין היתר נקבע בפרק זה כי ממאי 2002 ואילך .
19 סעיף170 (ב) בפקודת העיריות (נוסח חדש) קובע כי לא יתמנה אדם לעובד עיריה אלא לאחר שראש העירייה או מי שהסמיך לכך הכריז על המשרה בפומבי.
בתקנות העיריות (מכרזים לקבלת עובדים), התש"ם- 1979 .
, נקבעו הליכי קבלת העובדים השלטון המקומי 1513 .
"החברה לא תשתמש, במישרין או בעקיפין, בעבודתם של עובדי חברת הבת- קומפלוט 1983 .
"בע"מ המועסקים בתחומים בהם פועלת החברה לאוטומציה הביקורת העלתה שעל אף ההסכם הקיבוצי ניצלה החברה את קומפלוט כדי להעסיק עובדים בחברה עצמה או בתחומים שהחברה פועלת בהם.
העסקת העובדים באמצעות קומפלוט איפשרה לחברה להעסיקם בתנאים שקבעה היא, שלא על פי הסכמים קיבוציים שהיא מחויבת להם.
בהחלטת הממשלה שפורסמה במרס 1978 "נקבע שהחברה היא "קופה ציבורית20 לעניין סעיף 35 בחוק שירות המדינה (גמלאות) (נוסח משולב), התש"ל - 1970 .
החברה היא גם "קופה ציבורית נוספת" לעניין סעיף 33 בחוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאונוסח [ )ת , התשמ"ה]משולב- 1985 .
הסדר זה חל גם על מי שמקבל קצבת פרישה מרשות מקומית, מכוח חוקת העבודה לעובדים ברשויות המקומיות בישראל.
משמעות הדבר היא שכשאדם הזכאי לקצבת פרישה מכוח אחד החוקים האמורים מקבל משכורת מהחברה - תופחת קצבת הפרישה שלו בשיעור הקבוע בחוק.
הביקורת העלתה שהחברה העסיקה עובדים באמצעות קומפלוט ומשום כך הם לא היו כפופים לחובה החוקית לדווח למשלם קצבת הפרישה שהם מקבלים משכורת מ"קופה ציבורית".
: ' עובדת ו עובדת ו' מועסקת בחברה מאפריל 2004 .
לפני כן שימשה חשבת שכר ומנהלת כוח אדם במועצה המקומית גן יבנה, וכן שימשה מזכירת היו "ר, מר משה אלקסלסי, כאשר כיהן כראש המועצה.
היו"ר הוא שהביאה לחברה לשמש מנהלת לשכתו לאחר שסיימה לעבוד בגן יבנה.
תפקידה הוגדר בהסכם הקיבוצי כתפקיד אמון אישי, ולכן הוא פטור ממכרז פנימי.
כתב העסקתה, שנחתם באפריל 2004, קבע שהיא תהיה מנהלת הלשכה של היו "ר.
נוסף על תפקיד זה שימשה עובדת ו' גם רכזת כוח האדם בחברה.
למעשה, מאז פרש מנהל משאבי אנוש לשעבר, היא שימשה מנהלת בפועל של תחום משאבי אנוש בחברה והייתה כפופה לסמנכ"ל הכספים.
בדצמבר 2005 סיימה החברה להעסיק את עובדת ו' בקומפלוט, ומינואר 2006 ואילך העסיקה אותה בתפקיד זה בחברה עצמה.
עובדת ו' אמרה למשרד מבקר המדינה כי הועברה מקומפלוט לחברה עצמה כדי שתוכל להתמודד במכרז הפנימי לבחירת מנהל משאבי אנוש לחברה, שכן רק עובדי החברה זכאים להציע את מועמדותם לתפקיד.
עובדת ו' זכאית לקצבת פרישה ממקום עבודתה הקודם - מועצת גן יבנה.
כיוון שלא נקבע שקומפלוט היא "קופה ציבורית", הועסקה עובדת ו' בחברת קומפלוט ולא בחברה עצמה וכך יכלו החברה והעובדת לעקוף את הוראות החוק באשר לחובה החוקית לדווח למשלם קצבת הפרישה שהעובדת מקבלת משכורת מ"קופה ציבורית".
בינואר 2006 נבחרה עובדת ו' במכרז פנימי למנהלת משאבי אנוש של החברה; בד בבד הוסיפה העובדת לשמש מנהלת הלשכה של היו "ר.
לדעת משרד מבקר המדינה לא ראוי שעובד אחד יועסק גם במשרת אמון וגם במשרה מקצועית - ביצועית.
יש להפריד בין שני התפקידים.
20 הודעה בדבר קופות ציבוריות, י"פ התשל"ח 1448.
החברה הודיעה בתשובתה כי בעקבות הביקורת הפסיקה עובדת ו' לשמש מנהלת הלשכה של היו"ר, וכעת היא משמשת מנהלת משאבי אנוש בלבד.
: ' עובד ז עובד ז' משמש מבקר החברה מאפריל 2002 ואילך.
בחוזה העסקתו צוין שהוא יועסק בקומפלוט.
העובד זכאי לקצבת פרישה בשל היותו גמלאי של צה"ל.
הביקורת העלתה שכדי לעקוף את הוראות החוק הועסק עובד ז' בקומפלוט ולא בחברה עצמה.
בפברואר 2006 סיימה החברה להעסיק את עובד ז ' בקומפלוט והחלה להעסיק אותו בחברה עצמה באותו תפקיד.
כמו כן החליטה החברה לשדרג את מעמדו של המבקר ולמנותו כראש אגף, להגדיל את שכרו ב -50% ולגלם את שווי הטבת הרכב ה צמוד שברשותו.
במעשים אלה התכוונה החברה למנוע את הפגיעה הצפויה בהכנסותיו של עובד ז' בשל הצורך להפחית את קצבתו כאמור.
החברה ציינה בתשובתה כי "בשעתו התקבלה החלטה לשפר את תנאיו של מבקר החברה, אולם בסופו של דבר החלטה זו לא יצאה אל הפועל".
החברה טענה בתשובתה כי היא פעלה על פי חוות דעת משפטית, ולפיה ההתחייבות שבהסכם הקיבוצי לא חלה על עובדים שעובדים גם בקומפלוט וגם בחברה, אלא רק על כאלה שעובדים אך ורק בחברה.
העובדים בהם מדובר, עבדו בחברה וגם בקומפלוט והנהלת החברה קיבלה החלטה היכן להעסיקם בהתאם למטרותיה.
לחברה חופש הפעולה להחליט היכן למקם את העובדים על פי שיקוליה גם אם השיקול העיקרי שלה היה הרצון שלא לפגוע בזכויות הפנסיה של העובדים.
לדעת משרד מבקר המדינה חוות הדעת האמורה אינה עולה בקנה אחד עם ההסכם הקיבוצי, הקובע קביעה חד -משמעית שהחברה לא תשתמש בעובדי קומפלוט, במישרין או בעקיפין, בתחומים שבהם היא פועלת.
יתר על כן, פעולה זו אינה ראויה, שכן כל בעלי החברה הם גופים ציבוריים, ובפעולה זו הם נותנים יד לעקיפת הוראות המחוקק.
הירידה החדה בהכנסות החברה מוכיחה שיש לשווק את שירותיה במרץ כדי לשמור על הלקוחות שלה וכדי לשכנע אחרים להצטרף אליה.
הצורך לשווק את החברה נעשה דחוף עוד יותר לנוכח ההנחיה שנתן מנכ"ל משרד הפנים במרס 2006 , ולפיה הרשויות המקומיות חייבות לעשות מכרז בתחום מערכות המידע העירוניות.
גם החברה הכירה בצורך לשווק את עצמה, וזהו אחד מיעדיה בתכנית העבודה לשנת 2006 .
בדוח הקודם צוין שבאוגוסט 1999 פעלו ביחידת השיווק הארצית של החברה רק שלושה עובדים, וכי היחידה הייתה כפופה לסמנכ"ל שירותי לקוחות.
עוד צוין שחברת ייעוץ שהעסיקה החברה המליצה לה לארגן מחדש את מערך השיווק שלה כדי שהאחראי לשיווק יהיה מופקד על נושא השיווק בחברה כ ולה וינחה בעניין את חטיבת שירותי לקוחות ואת יחידותיה.
כמו כן המליצה חברת הייעוץ להכפיף את מערך השיווק ישירות למנכ"ל.
הביקורת העלתה אז שהחברה לא יישמה את ההמלצות של חברת הייעוץ.
בתשובה שנתנה למשרד מבקר המדינה במרס 2004 הודיעה החברה כי במסגרת הארגון המחודש שהיא עושה היא מקימה יחידת שיווק שתספק את כל צורכי השיווק של החברה.
בעקבות הביקורת הקודמת הקימה החברה בפברואר 2005 את האגף לשיווק.
באפריל 2005 גייסה החברה עובד המומחה בנושא ומינתה אותו לראש האגף.
משיחות עם עובד זה עלה השלטון המקומי 1515 .
שהוא הציע תכנית לעיצוב מחודש של אגף השיווק, לרבות קביעת מבנה ארגוני והצבת יעדי שיווק, אבל הנהלת החברה כלל לא דנה בתכניתו, והחברה הוסיפה לפעול בלי תכנית שיווק.
החליטה החברה לפרק את אגף השיווק ולפטר את עובדיו החברה מסרה בתשובתה כי מאחר שאגף השיווק לא הצליח לחדור לשווקים חדשים, היא החליטה לבדוק אם הוא נחוץ.
היא קבעה כי יש להתמקד בהגדלת היקף המכירות של מוצרי החברה ושל שירותי המחשוב שהיא נותנת.
החברה הוסיפה כי בינואר 2007 החליטה להקים חטיבת מכירות כדי להגדיל את היקף המכירות.
הנוהל קבע שהדירקטוריון הוא שיקבע את המבנה הארגוני של החברה.
ואו לם הביקורת העלתה שההחלטה להקים את אגף השיווק וההחלטה לפרקו לא הוצגו לדירקטוריון, והוא ממילא לא אישר אותן.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שמאחר שאין לה יחידה מקצועית שתפקידה העיקרי הוא לקבוע את האסטרטגיה השיווקית של החברה ואת יעדיה השיווקיים על פי תכנית עבודה מאושרת, היא מחמיצה את היכולת להתמודד בהצלחה בתחרות העסקית מול החברות האחרות הפועלות בשוק.
מאחר שהנהלת החברה לא מצאה לנכון להעלות לפני הדירקטוריון את ההחלטה לפרק את אגף השיווק, לא היה הדירקטוריון יכול לערער על ההחלטה ולוודא שתחום השיווק יטופל כראוי.
משרד מבקר המדינה סבור כי ראוי שהמצב האמור לפיו פעילותה העסקית של החברה נעשית ללא יחידה מקצועית שתפקידה העיקרי הוא לקבוע את האסטרטגיה שיווקית ואת היעדים שיווקיים על פי תכנית עבודה מאושרת - יובא לדיון ובחינה של הדירקטוריון, שכן המדובר בנושא עקרוני ומהותי אשר עשויות להיות לו השלכות על התוצאות העסקיות של החברה.
 החברה לאוטומציה במינהל השלטון המקומי בע"מ הוקמה בשנת 1967 כדי לקדם את המחשוב ברשויות המקומיות.
החברה היא חברה מעורבת, כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות.
למרכז השלטון המקומי הזכות למנות יותר ממחצית הדירקטורים של החברה, ובידיו גם יותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות; ולמדינה הזכות למנות את יתר הדירקטורים.
הממצאים שהועלו בדוח זה מצביעים על כמה ליקויים יסודיים בניהול החברה.
מן ראוי שהחברה ובעליה ינקטו את הפעולות הדרושות לתיקון ליקויים אלה.
להלן פירוט הפעולות העי קריות אשר לדעת משרד מבקר המדינה יש בהן כדי להביא לשיפור עבודת החברה בתחום העסקי ולהבטחת תקינות פעילותה.
על הממשלה לעקוב אחר הפעולות הנעשות ליישום ההחלטה שקיבלה בשנת 2001 בעניין הפרטת החברה; וכל עוד לא הושלם תהליך ההפרטה, על שר האוצר ושר הפנים לפעול למינוי דירקטורים מטעם המדינה על מנת להבטיח שהממשלה תוכל לפקח כראוי על פעילות החברה.
על חברי הדירקטוריון לוודא בעתיד שהחברה מעבירה לידיהם את כל המידע הרלוונטי האמור לשמש אותם בבואם למלא את תפקידם.
תהליכי קבלת ההחלטות של הדירקטוריון והחברה בעניין פרויקט ההסבה היו לקויים וחסרו תהליך ראוי של 1516 דוח שנתי58ב .
ריכוז המידע הרלוונטי וניתוחו על ידי הדירקטוריון ומנכ"ל החברה.
ראוי שהדירקטוריון והחברה יפיקו מכך לקחים לקראת ביצועם של פרויקטים אחרים בעתיד.
בחילופים התדירים של מנכ"לי החברה יש כדי לפגוע בה.
על דירקטוריון החברה לפעול לכך שבחברה יכהן מנכ"ל במשך פרק זמן שיאפשר הובלה ויישום של מהלכים ניהוליים ועסקיים ממשיים.
נוכח העובדה שכבר אין לחברה שליטה בלעדית בתחום המחשוב של הרשויות המקומיות ונוכח התחרות המתגברת בתחום זה, על בעלי המניות של החברה ועל הנהלתה לבחון מחדש את יעדי החברה ואת תחומי פעילותה ולהתאים אותם לשוק התחרותי והמתקדם.
יש מקום שהחברה תקיים סקר שביעות רצון בקרב לקוחותיה על מנת לשפר את יכולת התחרות שלה.
הדבר נדרש בעיקר עקב השינויים שחלו לאחרונה בסביבה שבה פועלת החברה.
על החברה לעגן את תהליכי קבלת ההחלטות בדבר הענקת הנחות וזיכויים בנהלים כתובים אשר יבטיחו פעולה מבוקרת, המתבססת בין היתר על פרמטרים עסקיים.
בתחום קבלת עובדים יש מקום שהחברה תקיים בדק בית ותנקוט את הפעולות הדרושות על מנת להבטיח כי גיוס עובדים לחברה יושתת בעתיד על הליכי מיון ובחירה שוויוניים ושקופים.
הטיפול בקטינים העוברים על החוק נתון בידי כמה גופים ממלכתיים, ובהם יחידות הנוער במשטרה, שירות המבחן לנוער ובתי המשפט לנוער.
הגופים האלה אמורים לפעול כמערכת ולקיים ביניהם קשרי גומלין המצריכים שיתוף פעולה ותיאום.
שירות המבחן לנוער (להלן - שירות המבחן או השירות) הוא שירות ממלכתי הפועל במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה או המשרד).
קציני המבחן העובדים בשירות הם עובדים סוציאליים בהכשרתם העוסקים באבחון מצבם של קטינים העוברים על החוק, בטיפול פסיכו -סוציאלי בהם ובפיקוח עליהם.
מטרת השירות היא לסי יע למערכת אכיפת החוק לפעול לא רק באמצעות ענישה אלא גם באמצעות התאמה של דרכי טיפול פרטניות לקטין ובאמצעות שיקומו, כדי למנוע חזרה על ההתנהגות העבריינית וכדי להפחית את שיעורי הפשיעה.
סמכויותיו ותפקידיו של שירות המבחן הוגדרו בחוקים ובתקנות, ואלה העיקריים שבהם: חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל"א - 1971 (להלן- חוק הנוער), והתקנות , התשכ"ט]נוסח חדש[ שהותקנו על פיו; פקודת המבחן- 1969 (להלן- פקודת המבחן); תקנות העמדת עבריינים במבחן (שירותי מבחן), התשי"ט- 1959 (להלן- תקנות העמדת עבריינים במבחן); חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו - 1996 (להלן- חוק המעצרים).
פקודת המבחן עוסקת, בין היתר, בעבריינים שהחליט בית המשפט להעמידם במבחן.
תקנות העמדת עבריינים במבחן מסדירות את הפעולות המינהליות הנוגעות לצו המבחן וקובעות את המבנה הארגוני של השירות ואת תחומי האחריות של בעלי התפקידים בו.
בהתאם לתקנות, שר הרווחה ממנה קצין מבחן ראשי (להלן - מנהלת שירות המבחן), קציני מבחן מחוזיים וקציני מבחן לנוער5.
המשטרה מפנה לטיפולו של שירות המבחן קטינים בני 12-18 החשודים שעברו עבירות פליליות לאחר שחקרה אותם6 .
בשנת 2006 הופנו לשירות המבחן כ- 22,000 קטינים שהיו מעורבים בכ- 37,000 אירועים פליליים.
על פי נוהלי השירות7 , קטין שהופנה לשירות, על קצין המבחן לערוך בעניינו חקירה פסיכו-סוציאלית (להלן - חקירה).
לשם ביצוע החקירה עליו להכיר את הקטין ואת סביבתו באמצעות שיחות עמו ועם הוריו ובאמצעות איסוף מידע על מצבו האישי, על יחסיו עם בני משפחתו, על תפקודו בבית הספר או במקום העבודה וכו'.
ואלה מטרות החקירה: למצוא את הסיבות שהביאו את הקטין לביצוע העבירה, לאבחן את מצבו, להעריך את צרכיו ולבחור את דרכי הטיפול המתאימות לו; להמליץ למשטרה או לפרקליטות על המשך הטיפול בתיק החקירה: סגירת התיק או העמדת הקטין לדין8 .
ההחלטה הסופית בעניין גורל תיק החקירה נתונה בידי המשטרה או בידי פרקליטות המדינה, אולם לחוות הדעת של קצין המבחן יש משקל רב בשיקולים הקודמים לקבלתה.
בתי המשפט לנוער דנים בעבירות שעברו קטינים אשר הוחלט להעמידם לדין; אם קבע בית המשפט שהקטין עבר את העבירה, על שירות המבחן להגיש תסקיר בעניינו, הכולל מידע על מצבו והמלצה בדבר דרכי הטיפול המתאימות לו או העונש שראוי לתת לו.
קציני המבחן מכינים תסקירים על בני נוער גם בעת מעצרם, בהתאם לחוק ועל פי בקשות של בתי המשפט.
מלבד זה, הם מפקחים על קטינים ומטפלים בהם על פי צווים של בית המשפט, ובהם קטינים שהחליט בית המשפט להעמידם במבחן כאחת מדרכי הטיפול בהם.
בחודשים אפריל-אוגוסט 2007 בדק משרד מבקר המדינה את דרכי הטיפול של שירות המבחן בקטינים העוברים על החוק, ואלה הנושאים שנבדקו: דרכי הטיפול בקטינים לפני שהוגש כתב האישום נגדם - הגשת חוות דעת למשטרה והמשך הטיפול באלה הזקוקים לכך; דרכי הטיפול בקטינים שהחליט בית המשפט להעמידם במבחן; סדרי קביעת תקנים של קציני מבחן בשירות ואיושם; שינויים ארגוניים שנעשו בשירות.
הביקורת נעשתה באמצעות בדיקת מדגם של 150 תיקי קטינים שטופלו בשירות.
מלבד זה, נעשתה בדיקה בהנהלת שירות המבחן ובאגף משאבי .
5 על פי החוק לתיקון דיני ראיות (הגנת ילדים), התשט"ו- 1955 , מינה שר המשפטים כמה מקציני המבחן לשמש גם חוקרים של ילדים שטרם מלאו להם 14 , שנפגעו מאלימות הוריהם או מעבירות מין, היו עדים להן או שהם חשודים שעברו עבירות כאלה.
6 בחוק הנוער נקבע כי "נתגלה בחקירה פלילית, כי קיים יסוד להעמיד לדין קטין, תודיע על כך המשטרה לקצין מבחן".
7 נוהל חקירה פסיכו-סוציאלית.
8 כמתחייב מחוק הנוער, אין להעמיד לדין קטין שטרם מלאו לו13 שנים, אלא לאחר התייעצות עם קצין מבחן.
בנוהלי חטיבת החקירות של המשטרה ושירות המבחן נקבע שנדרשת המלצה של קצין מבחן גם כשמדובר בקטינים בני יותר מ-13.
בדיקות השלמה נעשו בסנגוריה הציבורית ובאגף התקציבים שבמשרד האוצר.
דוח קודם של מבקר המדינה על שירות המבחן לנוער פורסם בשנת 20019 (להלן- הביקורת הקודמת).
דרכי הטיפול של שירות המבחן בקטינים החשודים שעברו עבירה .
סדרי החקירה הפסיכו-סוציאלית והכנת חוות דעת למשטרה המדינה קבעה בחקיקה הליכי חקירה טיפול ושפיטה ייחודיים לקטינים העוברים על החוק, שנועדו להגן עליהם ולהסדיר את דרכי הטיפול בהם.
הגישה המונחת ביסוד החקיקה והמנחה את דרכי פעולתם של הגופים הממלכתיים העוסקים במניעת עבריינות נוער ובטיפול בעבריינים צעירים מניחה שעבירה על החוק בגיל זה יש שהיא מבטאת קושי של מתבגר לפתח זהות אישית ולהתאים את עצמו לנורמות החברתיות, ויש שביצוע העבירה הוא ביטוי של קריאה לעזרה.
לפיכך הטיפול בקטין ושיקומו, בייחוד בשלבים הראשונים, יכולים למנוע אותו מלהידרדר לחיי פשע ולאפשר לו להשתלב בחברה.
משום כך הטיפול של שירות המבחן בקטינים החשודים שעברו עבירה פלילית אמור להתחיל עוד לפני העמדתם לדין כדי לאתר מוקדם ככל האפשר קטינים הזקוקים לטיפול.
משרד מבקר המדינה בדק את דרכי הטיפול של שירות המבחן בהפניות ששלחה המשטרה, באמצעות מדגם של 150 תיקי קטינים בשירות המבחן10 .
תיק של קטין בשירות כולל את כל ההפניות ששלחה המשטרה בגין תיקי חקירה שפתחה לקטין.
בכל תיק של קטין נבדק אופן הטיפול בו בעקבות ההפניה הראשונה שבגינה הופנה הקטין לשירות כדי שזה יגיש חוות דעת בעניינו למשטרה 11 , ואופן הטיפול בו בעקבות הפניה נוספת בגין תיק פלילי שפרטיו היו במדגם שהכינה המשטרה (להלן - הפניית המדגם) 12.
בסך הכול נבדק הטיפול ב -235 הפניות13, ואלה הנושאים שנבדקו: הזמנת הקטין לשירות המבחן כדי לערוך חקירה פסיכו- סוציאלית וכדי לקבוע אם הוא זקוק להמשך טיפול; שליחת חוות הדעת למשטרה; הטיפול שהוצע לקטינים הזקוקים לכך ויישום תכנית הטיפול; הטיפול של קציני המבחן בקטינים על פי צווי מבחן.
להלן הממצאים שהועלו: 1.
: קבלת הפניות מהמשטרה על פי נוהלי שירות המבחן והמשטרה, שיתוף הפעולה בין שירות המבחן ובין המשטרה הוא אבן יסוד בטיפול המשטרה בקטינים, במגמה .
9 ראודוח שנתי 51 ב של מבקר המדינה ( 2001 '), עמ 79-92.
10 את המדגם הכין מדור מחקר אסטרטגי וסטטיסטיקה במשטרה.
במדגם נכללו 230 קטינים שהמשטרה פתחה להם תיק פלילי אשר מועד סיום הטיפול בו (סגור או נדון) היה בשנים 2005 - 2006 .
בפועל נבדקו בשירות המבחן150 תיקי קטינים.
לא נבדקו תיקי קטינים שאמנם נכללו במדגם אולם נפתחו להם תיקי חקירה אחרים לאחר שהסתיים הטיפול בתיק המדגם, והטיפול בתיקים אלה טרם הסתיים (תיקים ששירות המבחן מטפל בהם טיפול שוטף).
מלבד זה, לא נבדקו תיקים שתיק המדגם בהם היה התיק הפלילי היחיד שנפתח לקטין והמשטרה לא העבירה הפניה בגינו אל שירות המבחן.
11 חוות דעת למשטרה נדרשת בתיקים פליליים, תיקי אי -תביעה מסוג פשע ותיקי אי -תביעה בעבירות סמים.
12 ב-44 תיקים הפניית המדגם הייתה ההפניה הראשונה של הקטין אל שירות המבחן.
לפיכך בתיקים אלה נבדק הטיפול בעקבות הפנייה ראשונה בלבד.
13 145 הפניותראשונות ו -90 הפניות המדגם .
למנוע את תיוגם כעבריינים ולהוציאם בהקדם האפשרי ממעגל ההתנהגות הפלילית.
בהתאם, המשטרה מפנה את הקטין לשירות המבחן עוד קודם שהיא מחליטה אם להעמידו לדין.
בהנחיות המשטרה 14 נקבע כי עם חקירתו באזהרה של קטין מעל גיל 12 שנים החשוד בפלילים תעביר יחידת הנוער טופס "הפניית קטין" לשירות המבחן15.
נמצא כי בין המועד ששלחה בו המשטרה16 אל השירות טופס הפניה של הקטין ובין המועד שקיבל בו השירות את ההפניה עבר זמן רב.
מבדיקת 223 הפניות שצוינו עליהן שני המועדים האמורים עלה כי ב-87 ( מהן 39% ) התקבלו ההפניות בשירות המבחן בין 15 ל-136 :יום לאחר המועד שנשלחו בו61 הפניות- בין 15 ל-29 ,יום21 הפניות- בין 30 ל-59 יום וחמש הפניות יותר מ-60 יום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי פערי זמן אלה חורגים מהנהלים, ועל שירות המבחן והמשטרה לבדוק את הסיבות להם.