HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי הערכת חברת נמלי ישראל והחלטתה להגביל את אחריות המבטח לא נתמכה בהערכה כמותית של ערך MPL לרכוש החברה בגין רעידות אדמה, לרבות נזקים הנובעים מפגיעת גלי צונמי.
חברת נמל חיפה בע"מ : פועלת מתוקף חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 .
ביולי 2009 ביצעה החברה עבודה להערכת תרחיש הייחוס לרעידות אדמה בנמל חיפה, אשר קיבלה ביטוי בנוהל החברה להיערכות לרעידות אדמה (עדכון מיום 12.
באוגוסט 2011 ביצעה חברת שמאות פרטית עבור חברת נמל חיפה שערוך רכוש לצורך ביטוח וכן קביעת שיעורי MPL שהתבססו על העבודה לתרחיש הי יחוס מיולי 2009 .
ערך הכינון של הרכוש שהתקבל בעבודה מאוגוסט 2011 הוא כ-2 .
מיליארד ש"ח ביטוח הרכוש של חברת נמל חיפה מפני רעידות אדמה כולל הגבלת האחריות של המבטח.
תחת הגבלה זו ביטחה החברה בביטוח "אש מורחב", לרבות כיסוי כנגד סיכוני רעידת אדמה, רכוש על בסיס ערך כינון של כ-2 מיליארד ש"ח הכולל ציוד מכני הנדסי (מנופים, עגורנים, מלגזות וציוד מכני נוסף), מבנים, תכולה, מלאי וציוד אלקטרוני.
אחריות המבטח לנזקי רעידת אדמה לרכוש ולנזק תוצאתי (שיפוי בגין הוצאות קבועות מוגדרות) הוגבלה במצטבר למיליארד ש"ח, כך ששיפוי בגין נזק תוצאתי יצמצם את הפיצוי המרבי עבור נזק לרכוש38 .
נמצא כי בשנים 2007 -2009 מדיניות הביטוח הכללית בחברת נמל חיפה לא נדונה בדירקטוריון החברה או בוועדותיו.
זאת למרות מכרז לבחירת חברת ביטוח שהתקיים בתקופה זו, ובניגוד לאמור בחוזר רשות החברות בנושא מדיניות הביטוח.
הפיקוח של הממשלה על יישום מדיניות הביטוח בגופים ממשלתיים .
אסון כגון רעידת אדמה, יש בו כדי לפגוע בתשתיות והשירותים החיוניים שבבעלות המדינה והוא בעל השלכות רוחביות על המשק כולו.
הממשלה, בשם המדינה, נדרשת לוודא כי הגופים הפועלים מטעמה פועלים לגדר את החשיפה שלהם באמצעות מדיניות ביטוח שהולמת את הסיכונים.
פעילות רשות החברות הממשלתיות בתחום הביטוח סעיף 54 ( לחוק החברות הממשלתיות מגדיר את תפקידי רשות החברות.
בס"ק5 ) נקבע כי הרשות תעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקי ה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים39( .
בס"ק6 ) נקבע כי הרשות תבדוק את הדוחות המוגשים לה מאת חברה ממשלתית ואת החומר שעליו הם מבוססים, ותעיר הערותיה עליהם לחברה ולשרים.
38 מתוך גבול אחריות מצטבר לרכוש ולנזק תוצאתי של מיליארד ש"ח, הוגבל ביטוח מפני נזק תוצאתי ל-540 מיליון ש"ח.
ומשכך, סך הרכוש המוגבל בגבול אחריות נע בין 460 מיליון ש"ח למיליארד ש"ח (כתלות בסך ה נזק התוצאתי שימומש), וחלקו בסך הרכוש המבוטח נע בין כ-23% לכ-50% .
שר האוצר והשר שנקבע לפי חוק זה כאחראי לענייני החברה הממשלתית 36 דוח ביקורת שנתי63א .
כאמור, רשות החברות פרסמה בשנת 1979 חוזר בנושא מדיניות הביטוח המטיל את האחריות בתחום הביטוח על דירקטוריון החברה הממשלתית.
החוזר כולל, בין היתר, המלצה להיעזר במומחי ביטוח בלתי תלויים.
נמצא כי רשות החברות אינה עוקבת אחר יישום החוזר.
כאמור, הביקורת העלתה ליקויים שונים בתחום הביטוח של חברות תשתית ממשלתיות חיוניות למשק.
מן הר אוי שהממשלה תפעל בכל האמצעים העומדים לרשותה, ובכלל זה באמצעות רשות החברות, על מנת להגביר את הפיקוח והבקרה על מדיניות הביטוח של החברות הממשלתיות בכלל, ושל חברות תשתית ממשלתיות חיוניות למשק בפרט.
בתשובה שמסרה במרץ 2012 סגנית בכירה למנהל רשות החברות נכתב כימאחר שלפי חוזר הרשות משנת 1979 , מוטלת על דירקטוריוני החברות האחריות לעניין מדיניות הביטוח בחברות, לא נקטה הרשות פעולות פיקוח ובקרה נוספות.
עוד נכתב כי משנת 2011 נוקטת הרשות כמה פעולות שנועדו לבחון את ההיערכות הביטוחית של החברות הממשלתיות ולהבטיח את נאותותה: (א) שותפות בצוות לבחינת היערכות פיננסית וביטוחית לרעידות אדמה; (ב) בדיקת הביטוחים של החברות הממשלתיות; (ג) שותפות בצוות מקצועי לבחינת הצורך בתיקון לתקנות תשלום פיצויים לעניין פיצוי גופים ציבוריים בעד נזק מלחמה ישיר.
בתשובה צוין כי: "עם סיום הבדי קות.
תשקול הרשות עדכון ההוראות לחברות בקשר עם ההיערכות הביטוחית שלהן להתמודדות עם נזקי מלחמה כוללת ורעידת אדמה הרסנית".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לתת דעתה לאירועים שבהם להחלטות הדירקטוריונים של החברות עשויות להיות השפעות על הקופה הציבורית והסתמכות עליה.
משכך על רשות החברות להפעיל את הכלים הקיימים בידה ולהגביר את הפיקוח גם על מדיניות הביטוח הננקטת בחברות השונות ולוודא שהחברות לא יקבלו החלטות שעשויה להיות להן השפעה על קופת המדינה בלי שיש בידן התחייבות בכתב לביסוס החלטות מסוג זה.
משרד החינוך - האגף לבינוי ולתקצוב האגף לבינוי ולתקצוב שבמינהל פיתוח מערכות חינוך במשרד החינוך אחראי להפעלתו ומימושו של תקציב הפיתוח במשרד.
בהחלטת ממשלה בנושא תכנית החומש לבניית כיתות לימוד בשנים 2007 -2011 נקבעה הקמתן של 8,000 כיתות לימוד בהיקף של כ-4.
64 מיליארד ש"ח, שת מומן בעיקר מתקציב המדינה (הקמת 4,370 כיתות) ומתקציב מפעל הפיס (הקמת 2,950 )כיתות40 .
העברת מענקים על ידי מפעל הפיס לרשויות המקומיות להקמת כיתות לימוד וגני ילדים מותנית בין היתר בחתימת הרשות המקומית על כתב התחייבות (מענקים).
בשנת 2011 עדכן מפעל הפיס את כתב ה התחייבות למענקים כך שנכללות בו הוראות ביטוח אשר יחולו על הרשויות המקומיות.
40 'החלטת ממשלה מס 1410 מ- 18.
680 כיתות נוספות יוקמו ממקורות חוץ - תקציביים.
בפועל תוקצבו כ- 3,000 כיתות מתקציב מפעל הפיס בשנים 2007 -2011 .
38 דוח ביקורת שנתי63א .
נמצא כי בשונה ממפעל הפיס, משרד החינוך אינו מתנה הקצאת כספים לרשויות המקומיות עבור הקמת כיתות לימוד וגני ילדים בביצוע ביטוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא מן הנמנע כי עם התממשות אירוע ביטוחי, ובפרט רעידת אדמה הרסנית, יפנו הרשויות המקומיות בקשות לשיקום והקמה מחדש של המבנים שלא בוטחו בכיסוי ביטוחי מתאים אל משרד החינוך.
משום כך על משרד החינוך לוודא שהרשויות המקומיות מבטחות באופן הולם את הרכוש שהוקם בתקציב זה.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הו א "עומד להתחיל, מעתה ואילך, להחתים את הרשויות המקומיות על כתב התחייבות.
משרד התחבורה - מינהל תיאום תשתיות ופיתוח תחבורתי מינהל תיאום תשתיות ופיתוח תחבורתי במשרד התחבורה אחראי לפיתוח תשתיות כבישים עירוניים ברשויות המקומיות 41 ולפיתוח כב ישים בין -עירוניים באמצעות החברה הלאומית לדרכים 42 .
תקציב ההרשאה להתחייב של משרד התחבורה לפיתוח כבישים עירוניים הוא כ -2 מיליארד ש "ח בכל אחת מהשנים 2011 ו- 2012 , והתקציב לפיתוח כבישים בין-עירוניים הוא כ -4.
4 מיליארד ש "ח לשנים 2011 ו- 2012 בהתאמה.
סך העלות ברוטו של נכסי התשתית הרשומים בסעיף רכוש קבוע (ובכלל זה כבישים ומחלפים) בדוחות הכספיים של משרד התחבורה לשנת 2010 הוא כ-81 מיליארד ש"ח.
מתברר כי אף שמתקציב משרד התחבורה ממומן פיתוח כבישים עירוניים וגשרים עבור הרשויות המקומיות בהיקף של מיליארדי ש" ח בשנה, המשרד אינו מתנה את העברת התקציבים לרשויות המקומיות בהתחייבותן להכליל את הפרויקטים המבוצעים ברשימת הנכסים המבוטחים.
בתשובת ממלא מקום מנכ"ל משרד התחבורה מאפריל 2012 (להלן- תשובת משרד התחבורה) צוין בין היתר: "תחום הביטוח הינו תחום מקצועי המחייב התמחות ספציפית המצויה במשרד האוצר וחברת הביטוח הממשלתית ענבל.
אנו סבורים כי דרישות הביטוח לכלל הגורמים הרלוונטיים, העוסקים בפיתוח תשתיות ציבוריות.
יוגדרו ע"י משרד האוצר וחברת ענבל בתאום עם משרדי הממשלה הרלוונטיים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי אף שתחום הביטוח אינו בתחום הליבה המקצועית של המשרד, אין הדבר פוטר אותו מאחריות לוודא כי קיים כיסוי ביטוחי הולם בגין הפרויקטים הממומנים מתקציבו.
עוד מתברר כי הסכם התפעול והמימון של החברה הלאומית לדרכים עם הממשלה אינו כולל התייחסות לתחום הביטוח ואינו מגדיר את אח ריות החברה הלאומית לדרכים בתחום זה.
בתשובת משרד התחבורה צוין בין היתר: "מאחר שמדובר בחברות ממשלתיות הפיקוח על יישום הדרישות יוטל בראש ובראשונה על רשות החברות הממשלתיות".
41 משרד התחבורה, באמצעות תקציב הפיתוח, מממן בין70% ל- 100% מהפרויקטים של הכבישים העירוניים ברשויות המקומיות.
42 פיתוח הכבישים הבין-עירוניים והמחלפים פרט לכביש 6 ולפרויקטים בשילוב המגזר הפרטי מעוגן בהסכם תפעול ומימון שנחתם בין ממשלת ישראל ובין החברה הלאומית לדרכים ביולי 2004 (להלן- הסכם תפעול ומימון).
40 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד מבקר המדינה מציין כי בלי להוריד מאחריות רשות החברות להגביר את הפיקוח והבקרה על מדיניות הביטוח של החברות הממשלתיות, גם על משרד התחבורה, האחראי לפרויקטים התחבורתיים ולהעברת כספים בגינם מתקציבו, ושותף בכיר בחתימה על הסכם התפעול והמימון, מוטלת האחריות לוודא כי בהסכמים מסוג זה יובא לידי ביטוי ההיבט הביטוחי.
בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי בעקבות הביקורת "תיבחן האפשרות לפרסם הוראת תכ"ם אשר תחזק את הפיקוח והבקרה על קיום ביטוחים במסגרת שחרור כספים לביצוע פרויקטים אשר באחריות הממשלה".
היערכות לביטוח מפני נזקי מלחמה וטרור .
קרן הפיצויים לכיסוי ביטוחי בעת מלחמה כוללת .
בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א- 1961 (להלן- חוק מס רכוש וקרן פיצויים או החוק), ובתקנות שהותקנו מכוחו נקבע המנגנון לפיצוי ניזוקים בעקבות אירועי מלחמה, טרור ונזקי בצורת באמצעות קרן הפיצויים.
קרן הפיצויים מנוהלת על ידי רשות המסים.
מקורות ההכנסה של קרן הפיצויים נקבעו בחוק ועברו שינויים אחדים בשנים האחרונות במסגרת תיקוני חקיקה, תקנות והוראות.
בתיקון לחוק משנת 198943 נקבע בס"ק 2 א(א) כי 10% ממס הרכוש הנגבה בכל שנה יהיו קרן מיוחדת לתשלום פיצויים בעד נזק 44 (להלן- קרן הפיצויים).
ב - 1991 , במהלך מלחמת המפרץ הראשונה, תוקנו תקנות מס רכוש וקרן פיצויי ם (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים), התשנ"א - 1991 (להלן- תקנות לעניין שיעור ההפרשה).
בסעיף 1 לתקנות נקבע כי "שיעור ההפרשה לקרן פיצויים לעניין סעיף 2 א לחוק יהיה %25"45 .
בתיקון לחוק משנת 199946 תוקן ס"ק 2 א(א) ונוסף עוד מקור הכנסה לקרן הפיצויים- %15 ממס רכישה47.
עוד נקבע בסעיף 3 לחוק כי "מס הרכוש על הקרקע יהיה בשיעור של0% ".
יצוין כי תיקון זה לחוק לא יחול על חובות העבר שימשיכו להיגבות.
מכאן שמקורות ההכנסה של קרן .
לחוק 44 סעיף35 לחוק מגדיר נזק כ"נזק מלחמה, נזק עקיף ונזק בצורת".
נזק מלחמה ונזק עקיף מוגדרים אף הם בסעיף 35 לחוק; נזק בצורת מוגדר בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק בצורת), התשכ"ה - 1964 ; שווי הנכס מוגדר בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזקי מלחמה ונזק עקיף), התשל"ג- 1973 (להלן- תקנות תשלום פיצויים) כ"סכום שהיה מתקבל בעד הנכס במכירה ממוכר ברצון לקונה ברצון ביום קרות הנזק".
45 בסעיף2 נקבעה תחולת התקנות לשנת המס 1991 .
91 הורחבה תחולת התקנות גם לשנת 1992 , ובתיקון מיום 29.
משמעות ביטול סעיף 2 היא ששיעור ההפרשה של25% ממס רכוש לקרן הפיצויים אינו מוגבל בזמן.
לחוק 47 כמשמעותו בסעיף9 לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ"ג - 1963.
הפיצויים נגזרים ברובם מהפרשות ממס רכישה, ובמקצתם מגביית מס רכוש מן העבר ומרווחי ההשקעות של הקרן.
היתרה הרש ומה בקרן הפיצויים לחודש אוגוסט 2011 הייתה כ-3.
42 דוח ביקורת שנתי63א .
אי-קיומם של נכסים מזוהים בגין קרן הפיצויים ס"ק 2 א(ג) לחוק קובע כי "כספי קרן הפיצויים שלא הוצאו יושקעו בדרך שיורה שר האוצר: רווחי ההשקעות יצורפו לקרן הפיצויים ויהיו חלק ממנה".
בדיקת משרד מבקר ה מדינה העלתה שכספי קרן הפיצויים אינם מושקעים בנכסים שאפשר לזהותם הנושאים את הרווחים האמורים ואשר ישמשו מקורות למימון הפיצויים שיינתנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול כספי קרן הפיצויים ללא ייחוסם לנכסים מזוהים אינו מותיר בידי המדינה מקור מימון מזוהה שיכול לשמש למימון פיצויים בגין נזקים הצפויים במלחמה כוללת על פי החוק.
על משרד האוצר לפעול למציאת כלים מתאימים על מנת להבטיח מקורות מימון מזוהים לתשלום פיצויים כמתחייב מהחוק.
כאמור לעיל, נמצא כי למרות תשובת החשכ"ל על דוח 58ב48 טרם נקבע שיעור היתרות הנזילות שעל החשכ"ל להחזיק בגין קרן הפיצויים.
כפי שנאמר גם לגבי הקרן הפנימית, ניהול מדיניות הנזילות של החשכ"ל צריך להיות מבוסס בין השאר גם על יתרת הנזילות הנדרשת לתרחישי אסון גדולים ועליה להיות חלק בלתי נפרד מחישוביו בעת ביצוע ניהול סיכונים.
מתברר כי סכ ומי הפיצויים ששולמו בשנים 2006 -2007 בעקבות מלחמת לבנון השנייה היו גבוהים במידה ניכרת מסכומי הפיצויים ששולמו בשנים קודמות והביאו לדלדול יתרת הקרן כפי שנרשמה בחשבות רשות המסים.
כך לדוגמה, ביולי 2006 , ערב מלחמת לבנון השנייה, הייתה היתרה בקרן כ -3.
בחודשים אוגוסט -דצמבר 2006 , בעקבות המלחמה, שולמו כ -3 מיליארד ש"ח 49 ובשנת 2007 שולמו עוד כ -700 מיליון ש"ח 50 .
יצוין כי אין זו הפעם הראשונה שמלחמה הביאה לדלדול יתרות הקרן שנרשמו בחשבות רשות המסים.
מבקר המדינה כבר העיר בדוח שנתי 4651 כי "פיצוי הניזוקים במלחמת המפרץ דלדל את הקרן שנועדה למתן פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזקי בצורת וחייב מימון תקציבי לכיסוי הגירעון שנוצר בה".
לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים דלעיל מצביעים על כך שספק אם יתרת הקרן, אשר באוגוסט 2011 הגיעה לכ-3.
4 מיליארד ש"ח, תספיק לפיצוי נזקים עקב התלקחות מלחמה כוללת שהיקפי הנזקים בה צפויים להיות גבוהים בהרבה מהנזקים לעורף במלחמות העבר.
ס"ק2 ,א(ב) לחוק קובע כי "שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לשנות את השיעור הקבוע בסעיף קטן (א); הודעה על כך תפורסם ברשומות".
48 בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
06 - 'ניהול כספי קרנות ופיקדונות", עמ164.
3 מיליארד ש"ח מהם בגין נזק עקיף.
50 יצוין כי בשנים 2004 ו- 2005 שולמו כ-163 וכ-54 .
מיליון ש"ח, בהתאמה 51 ,מבקר המדינהדוח שנתי 46 ( 1996 '), בפרק "פיצויים על נזקי מלחמה", עמ27.
בדצמבר 2006 , בעקבות מלחמת לבנון השנייה ודלדול יתרות הקרן כאמור, הודיע שר האוצר על שינוי ההפרשה לקרן הפיצויים ממס רכוש וממס רכישה כך שבשנת 2006 יעמוד השיעור על%8552.
הגדלת שיעור ההפרשה רטרואקטיבית מתחילת השנה הביאה לגידול חד-פעמי בהכנסות הקרן .
52 ,הודעה בדבר שינוי שיעור ההפרשה לקרן הפיצויים לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א- 1961 ,, כ"ג בכסלו התשס"ז14 בדצמבר 2006.
44 דוח ביקורת שנתי63א .
4 מיליארד ש"ח והעמידו את יתרת הקרןהרשומה בחשבות רשות המסים בסוף 2006 על כ-3 מיליארד ש"ח.
אגף החשכ"ל מסר בתשובתו כי עד תום שנת 2006 נרשמו הכנסות ממס רכוש ומס רכישה במלואן כהכנסות מדינה בתקציב המדינה.
במהלך 2007 שינה החשכ"ל את מנגנון הרישום החשבונאי.
עם שינוי שיטת הרישום שהנהיג החשכ"ל הועמ דה יתרת הקרן ברישומי רשות המסים בינואר 2007 על0 .
יצוין כי בינואר 2007 חזרו הכנסות הקרן לשיעורן הקודם - 25% ממס רכוש ו -15% ממס רכישה.
איפוס היתרה מתחילת 2007 , הירידה בשיעור ההפרשות והמשך תשלום הפיצויים בשנת 2007 בגין מלחמת לבנון השנייה העמידו את יתרת הקרן הרשומה בחשבות רשות המסים על ערכים שליליים, וכך ביולי 2007 הייתה יתרת הקרן כ-37.
מיליון ש"ח בסוף שנת 2007 הציג חשב רשות המסים דאז לאגף החשכ"ל את הבעייתיות שנוצרה בכיסוי מענים מידיים לפיצוי נוכח היתרות הנמוכות הקיימות בקרן, וביקש כי תוסדר העברת מימון ביניים שיאפשר מתן מענה מידי בקרות אירוע גדול.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעת שינוי שיטת הרישום על ידי החשכ"ל היה צריך משרד האוצר לחשב את היתרה שהייתה אמורה להיזקף לזכות הקרן על פי הוראות החוק, ולהגדיר תכנית פעולה שתאפשר לקרן לממש את ייעודה על פי החוק.
באי -הגדרת ת כנית פעולה בעת ביצוע איפוס היתרה היה משום פגיעה ביכולת לפצות ניזוקים באמצעות הקרן עקב התממשות מלחמה.
בינואר 2008 הגדילה רשות המסים את שיעור ההפרשה ממס רכישה לקרן הפיצויים ל-25% מהגבייה.
יצוין שהשינוי בשיעור ההפרשה לא גּובָה באישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת, כנדרש על פי ס"ק 2 .
א(ב) לחוק מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי השינוי האמור לעיל התבסס על חוות דעת משפטית ברשות המסים שהסתמכה על תקנות לעניין שיעור ההפרשה שנקבעו ב - 1991 .
יצוין שתקנות אלה קובעות את שיעור ההפרשה ממס רכוש בלבד ( 25% ), שכן ההפרשה לקרן הפיצויים ממס רכישה נקבעה רק בתיקון התשנ"ט- 1999 לחוק, ומכאן שבשנת 1991 היא לא הייתה קיימת.
על כן בעוד שס"ק 2 א לחוק קובע את שיעורי ההפרשה ממס רכישה וממס רכוש הרי התקנות מ- 1991 .
מתייחסות למס רכוש בלבד משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי ההחלטה על שינוי בשיעור ההפרשה של מס רכישה לקרן הפיצויים בשנת 2008 נעשתה באופן שאינו מתיישב עם הוראות החוק.
על הרשות היה לקבל את אישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת בהתאם להוראת סעיף 2 א לחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר ייזום תיקון של התקנות כך שכל שינוי בשיעורי ההפרשה יבוצע בהתאם לחוק ולתקנות.
בתשובתה של סגנית היועץ המשפטי ברשות המסים מ- 20.
12 (להלן- תשובת רשות המסים מ- 20.
12 ) צוין כי "לאור הערת המבקר תיבחן השאלה המשפטית שנית בין היתר מול היועץ המשפטי של משרד האוצר".
בדיון שהתקיים בוועדת הכספים של הכנסת ב - 29.
10 בנושא ההפרשות לקרן הפיצויים ביקש הממונה על התקציבים דאז במשרד האוצר, ד"ר אודי ניסן, להגדיל את שיעור ההפרשות לקרן משני סוגי המס ל-45% במקום25% .
הממונה דאז ציין בדיון, בין היתר: "קרן מס רכוש אמורה לממן הוצאות בעקבות מלחמה או עימות ביטחוני אחר.
הקרן הזאת התרוקנה במלחמת לבנון 46 דוח ביקורת שנתי63א .
התחלנו את השנה בכ -700 מיליון.
בגלל ההכנסות הגבוהות לעומת החזוי, בגלל שאנחנו עומדים במגבלת הגירעון, הרצון הוא להשתמש בהכנסות העודפות ולהגדיל את השיעור הזה - במקום 25 אחוז ל- 45 אחוז, מה שמאפש ר להעביר כ -800 מיליון שקל נוספים לקרן, ולהגדיל את הקרן.
בעקבות אישור ועדת הכספים הוגדלו ההפרשות לקרן הפיצויים ממס רכוש וממס רכישה ל-%4553 בגין שנת המס 2010 .
יצוין כי בינואר 2011 חזרו הכנסות הקרן לשיעורן הקודם- 25% .
ממס רכוש וממס רכישה להלן תרשים המתאר את התפתחות היתרה הרשומה בקרן הפיצויים והפעולות שבוצעו בקרן מדצמבר 2005 ועד אוגוסט 2011 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי השינויים בצבירת היתרות הרשומות בקרן שעשה משרד האוצר בשנים האחרונות התבססו בין היתר על תגובה בדיעבד לאירועי מלחמה, כדוגמת מלחמת לבנון השנייה ומלחמת המפרץ הראשונה, בין היתר בשל התממשות הכנסות גבוהות לעומת החזוי והכנסות עודפות שאפשרו את השינוי בשיעור ההפרשות לקרן בשנת 2010 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לא מן הנמנע שהתממשות מלחמה כוללת תלווה בירידה בהכנסות המדינה ובדרישות להגדיל את מסגרת התקציב.
משכך, על משרד האוצר להיערך בעוד מועד לביטוח מפני אירועי מלחמה כוללת, אם באמצעות הקרן ואם באמצעות רכישת ביטוחים מסחריים אחרים ככל שניתן.
בתשובתו ציין אגף החשכ"ל: "קרן הפיצויים הינה קרן לפיצוי בגין נזקים הנובעים מאירועי מלחמה וטרור.
תחום זה הינו מורכב ביותר מבחינה ביטוחית, בשל הקושי הקיים בהערכת ההסתברות והיקף הנזק שעשוי להיגרם כתוצאה מאירועים מסוג .
53 ,)תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים) (הוראת שעה התשע"א- 2010.
בשל כך, למיטב ידיעתנו לא ניתן להוציא את הסיכון מחוץ לממשלה באמצעות ביטוח".
48 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הקשיים שהוצגו בתשובת החשכ "ל ונוכח המידע שבידי משרד מבקר המדינה על אודות קיום של אפשרויות לביטוח כנגד סיכוני מלחמה וטרור בשוק הבין-לאומי, מן הראוי שהחשכ"ל יבצע עבודה מקיפה ומקצועית שבה יבחן בין היתר אפשרויות לשילוב המגזר הפרטי וחברות בין-לאומיות בהוצאת הסיכון מחוץ לממשלה, גם אם באו פן מוגבל, בהתאם לכדאיות כלכלית.
העבודה צריכה להיעשות כחלק מהצורך לבחון את מכלול האפשרויות על מנת להיערך מראש ולגדר את מרחב הסיכונים ככל האפשר.
יצוין כי הגדלת שיעור ההפרשה לקרן הפיצויים ל -45% בשנת 2010 בוצעה על ידי תיקון תקנה 1 לתקנות לעניין שיעור ההפרשה מ - 1991 , בעוד שכאמור התקנה קובעת את שיעור ההפרשה ממס רכוש בלבד (25% ), שכן ההפרשה לקרן הפיצויים ממס רכישה נקבעה רק בתיקון לחוק משנת 1999 ולכן היא לא הייתה קיימת ב- 1991 .
עוד נמצא, כי עד סיום הביקורת, ינואר 2012 , התיקון בשיעור ההפרשה לקרן הפיצויים בשנת 2010 לא פורסם ברשומות; זאת בניגוד לס"ק 2 א(ב) לחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אי -ההתאמות כאמור, מן הראוי שמשרד האוצר ייזום תיקון של התקנות כך שכל שינוי בשיעורי ההפרשה יבוצע בהתאם לחוק ולתקנות שיתוקנו.
בתשובת רשות המסים מ - 20.
12 צוין: "כעת נערכת בדיקה מול משרד המשפטים בנוגע לאופן פרסום התקנות".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הקרן אינה מכינה דוחות כספיים, וכי סעיפי ההוצאה של הקרן (לפיצוי בגין נזקים ישרים ונזקים עקיפים), סעיפי ההכנסה שלה (בעיקר הכנסות ממס רכישה, מס רכוש והכנסות מריבית) וכן יתרת הקרן, נרשמים על בסיס חודשי בדוח פנימי של חשבות רשות המסים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שקרן הפיצויים אינה מנהלת דוחות כספיים.
אי-קיומם של דוחות כספיים אינו מאפשר למקבלי ההחלטות ולציבור לקבל מידע מלא ואמין על פעילות הקרן ונכסיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הקרן להכין לאלתר דוחות כספיים מלאים על פי כללי החשבונאות המקובלים כדי להגדיל את השקיפות הנדרשת מגוף ציבורי המנהל כספים לצורכי הציבור בהיקף ניכר.
הדבר נחוץ שבעתיים נוכח השינויים כאמור במנגנון ההפרשות והשפעת המנגנון על הכנסות המדינה הפנויות.
בתשובתו ציין אגף החשכ"ל: "הקרן.
פועלת על בסיס מזומן ונמצאת בימים אלו בתהליך מיפוי סופי.
הצורך בדיווח כספי לקרן זו טרם נבחן והוגדר סופית, אולם לאור הערות המבקר, החשבונאי הראשי באגף החשב הכללי אכן יקיים בחינה זו".
פרויקט למחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה משרד האוצר 49 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים שהועלו לעיל בדבר השינויים שחלו בקרן הפיצויים והשימושים שהיא נדרשת לתת להם מענה על פי חוק, על החשכ"ל ורשות המסים לבצע עבודת מטה יסודית שתבחן את השינויים בהפרשות וביתרות הקרן על פי החוק ומטרות הקרן, ולפעול על מנת להתאים בין התקנות, החקיקה והיתרות הנדרשות בקרן.
50 דוח ביקורת שנתי63א .
ניהול סיכונים בקרן הפיצויים .
משרד מבקר המדינה התריע כבר בדוח שנתי 4655 , בביקורת שבוצעה בין היתר על הליכי חקיקה שקידמו גורמים ממשלתיים בעניין הפיצוי על נזקי מלחמת המפרץ, כי לא נבדקה יכולת הקרן להתמודד עם נזקי מלחמה בעתיד.
משרד מבקר המדינה קבע בדוח האמור לעיל: "מעיון במסמכים שליוו את הליכי החקיקה עולה, כי לא נעשתה הערכה של היקף הנזקים העלולים להיגרם עקב מלחמה בעתיד, שתהיה שונה מהמלחמות שהיו מוכרות בעבר, ולא נאמר דבר על מקורות המימון שיידרשו לכיסוי הנזקים ועל סדרי תקצובם.
לדעת מבקר המדינה, מן הראוי כי הגורמים העוסקים בחק יקה יביאו בחשבון, בעת גיבוש הצעת החוק, שיתכן שבעתיד ייווצר מצב שיחייב תשלום פיצויים בשיעורים שיטילו עול כבד מאוד על תקציב המדינה".
הביקורת הנוכחית העלתה כי אף שחלפו שש עשרה שנה מפרסום דוח 46 , משרד האוצר עדיין אינו מבצע ניהול סיכונים ליכולת הקרן לכיסוי נזקים עקב התממשות אירועי מלחמה ואינו עושה בדיקות מקצועיות ליכולתה להתמודד עם תרחישי ייחוס למלחמה עתידית ובהתחשב במאפייני ביטוח.
אין בידי משרד האוצר נתונים על אודות היתרות הנחוצות לצבירה בקרן על מנת שתוכל לעמוד בהתחייבויותיה לפיצוי נזקים על פי החוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הקרן תנוהל על פי עקרונות המקובלים בעולם הביטוח, ובכלל זה ביצוע ניהול סיכונים הכולל היערכות ביטוחית לתרחישי ייחוס לנזקי מלחמה, קביעת סכום היתרות הנדרש לצבירה בקרן לרבות רמת הנזילות הנדרשת, רכישת ביטוחי משנה בחו"ל, הסתייעות בשירותים מקצ ועיים של אקטואר ככל שניתן, הפקת כתבי כיסוי בהתאם לצורך, ותמרוץ התקנת אמצעים למניעת נזקים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הדמיון של פעילות הקרן לתחום הביטוח, על משרד האוצר להפעיל, באמצעות הכלים המצויים בידו, מנגנוני פיקוח על פעילות הקרן, כמקובל בתחום הביטוח.
היחלשות הזיקה הביטוחית בקרן הפיצויים .
הפעלת קרן ביטוחית הדדית כנגד סיכוני מלחמה וגביית פרמיות ביטוח יושמו עוד לפני קום המדינה במסגרת הקרן לביטוח נזקי מלחמה.
ב - 1951 חוקק חוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה, התשי"א - 1951 (להלן- חוק הארנונה), שהושתת בעיקרו ע ל רעיון הביטוח 56 .
בפסק דין שנתן השופט תאודור אור בשנת 199757 ,נאמר: "פיזור הנזק נעשה על ידי הטלת חובה על בעלי הנכסים לשלם ארנונה כאשר כספי הארנונה נועדו לשמש קרן מיוחדת לפיצוי נזקי מלחמה".
חוק הארנונה קבע את שיעורי הארנונה שיוטלו על בעלי נכסים בהתאם לסוג הנכ ס.
בוטל חוק הארנונה וחוקק חוק מס רכוש וקרן פיצויים .
56 דברי השופט ויתקון בע"א 450/59 "מנהל הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה נ' "אתא חברה לטכסטיל בע"מ, פ"ד יד 316 ,319.
57 רע"א 6904/97 ס' ת' ו' בקעות נ' מנהל מס רכוש וקרן פיצויים, פ"ד נב( 4 )1 .
מידת הזיקה הביטוחית של חוק מס רכוש וקרן פיצויים הוזכרה בפסקי דין של בית המשפט העליון ונבחנה בדוחות קודמים של מבקר המדינה.
כדברי השופט כהן58 : כולו או עיקרו חוק ביט]חוק הארנונה[ "בו בזמן שהחוק ההואוחי הוא, הרי החוק הוא חוק מעורב של ביטוח ומיסוי.
נמצא שבמס ]חוק מס רכוש וקרן פיצויים[ דנן הרכוש יש תערובת של מס ושל דמי ביטוח".
מבקר המדינה ציין בדוח 4059 כי "עד לתיקונו ב - 1981 , קבע חוק מס רכוש כי 20% ממס הרכוש על מקרקעין ו-40% מן המס על ציוד ומלאי יוקצולקרן לתשלום פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזקי בצורת.
הזכאות לפיצויים מן הקרן הייתה מותנית בכך, שעל הנכס שניזוק שולם מס רכוש.
החוק אפשר גם לבעליהם של נכסים שהיו פטורים מהמס לקבל פיצויים במקרה של נזק, וזאת בתנאי ששילמו במועד הקבוע בחוק, חלק מהמס שהיו חייבים בו אל מלא הפטור.
חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון מס' 20 ), התשמ"ט - 1989 , קבע.
כי 10% ממס הרכוש יופרשו לקרן הפיצויים.
הקרן שהופעלה מחדש שונה אפוא במהותה מזו שפעלה עד 1981 על בסיס של ביטוח".
יצוין שהקרן נוהגת לגבות פרמיות ביטוח באופן ישיר במספר מצומצם של נושאים: (א) עבור חפצים ביתיים בערך שמעל לערכי הפיצוי אשר להם יהיה זכאי ניזוק ללא צורך בתשלום פרמיה ועד לתקרת שווי כפי שנקבעו בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (חפצים ביתיים), התשל"ג- 1973 (להלן- תקנות חפצים ביתיים); (ב) בגין נכס חוץ-ישראלי בר ב יטוח; (ג) עבור כלי שיט המובילים דלק ובגין הדלק; (ד) בגין ספינות דיג בים סוף60 .
פרמיות אלה נגבות בשיעורים שונים על פי הנושאים הרלוונטיים.
בתחום הרכוש - בעלי דירות או בניינים או נכסים אחרים בהתאם לסעיף 9 לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ"ג - 1963 , שרכישתם מחויבת במס רכישה, ושוכרי דירות, שלא רכשו נכס בהתאם לסעיף 9 כאמור ולכן לא חויבו במס רכישה, זכאים לפיצוי בגין נזק לחפצים ביתיים ללא תשלום עד לגובה היתרה שנקבע בתקנות חפצים ביתיים.
מן האמור לעיל עולה שמידת הזיקה הביטוחית הקיימת בקרן הפיצויים כיום היא עקיפה וחלקית ב לבד.
זאת משום שגביית מס רכישה במעמד קניית הנכס אינה מבוססת על הערכת הפיצוי הנדרש בקרות נזק בזמן מלחמה והיא אינה דומה לתשלום שנתי של פרמיית ביטוח המבוססת ככל שניתן על גובה הסיכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לשקול ליזום שינוי חקיקה על מנת להעמיק א ת הזיקה הביטוחית בין מנגנון גביית התשלומים מהציבור ובין תשלומי הפיצויים בגין נזקי מלחמה.
הקרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות בע"מ (להלן- קנט) היא חברה ממשלתית בעלת רישיון מבטח 61 המבטחת ייצור חקלאי וחקלאים בישראל מפני נזקי טבע שונים בתחומי הצומח והחי.
בין היתר מבטחת החברה את מבוטחיה בגין נזקים .
58 ה"מ 134/65 מנהל מס רכוש וקרן פיצויים נ' טחנות הקמח, פ"ד יט( 2 )604 ,608 .
59 ,מבקר המדינהדוח שנתי 40 ( 1990 '), בפרק "פיצויים בגין נזקי מלחמה", עמ69.
60 ,)תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק) (נכס חוץ ישראלי התשמ"ב- 1982 ; תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה) (כלי שיט המובילים דלק), התשל"א - 1970 ; תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף), התשל"ב - 1972.
61 על פי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א- 1981.
52 דוח ביקורת שנתי63א .
שנגרמו כתוצאה מברד, קרה, סערה, שיטפון, שלג, אש וחום כבד וכן אסונות טבע שאינם מכוסים בביטוח נזקי טבע ובכללם נזקי מחלות ומזיקים.
יצוין כי קנט החלה בסוף 2009 למכור ביטוחי הכנסה בפלחה 62 כאשר פרמיות הביטוח מסובסדות על ידי החשב הכללי בשיעור שבין 40% ל-80%.
בדוח4163 הביעה מבקרת המדינה את דעתה בין היתר בנושא פיצוי בשל נזקי בצורת, וציינה כי "אם לא תשונה שיטת הפיצויים לשיטה המבוססת על ביטוח, ראוי תשקול תיקון בחוק, שיחזור ויבטל את ]נציבות מס הכנסה ומס רכוש[ שהנציבות קרן הפיצויים.
מאז 1981 אין מס רכוש חל על קרקע חקלאית.
בכך בוטל האלמנט הביטוחי, שהיה קודם לכן בהסדר הפיצויים.
פיצויי הבצורת - כמו גם הפיצויים בגין נזקי מלחמה - משולמים מקרן פיצויים, בה נצבר חלק מכספי הגבייה ממס רכוש על קרקע פנויה, שאינה חקלאית.