HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2016 השיב רכז משרדי המטה באג"ת ללמ"ס כי יוקצו לה כ-20 מיליון ש"ח תוספות תקציב לשנת 2016 .
לצרכים שונים שפורטו בתשובתו 2.
באוגוסט 2017 כתב הסטטיסטיקן הלאומי לראש לשכת ראש הממשלה וביקש סיוע במימוש תוכניות העבודה של הלמ"ס.
במכתב פורטו האתגרים .
16 סכום זה לא כלל בקשות נוספותלשנים 2016 - 2018 בסך של כ-68 מיליון ש"ח עבור תקציב מפקד האוכלוסין ותקציב עבור מפקד החקלאות.
העומדים לפני הלמ"ס, ובהם שימוש בתשתיות טכנולוגיות מעודכנות וכן פורטו במכתב דרישות למידע סטטיסטי של משרדי הממשלה ושל גופים בין-לאומיים שישראל מחויבת להעביר להם נתונים בהתאם להסכמים רשמיים.
לשם דוגמה צוין במכתב כי בעבר נדרשה הלמ"ס לערוך שבעה סקרי עסקים, ואילו כיום היא נדרשת לערוך 40 סקרים כאלה.
במכתבו טען הסטטיסטיקן הלאומי כי בשנים האחרונות חלו קיצוצים במצבת כוח האדם של הלמ"ס ולכן היא מתקשה לעמוד בדרישות ממנה.
בנספח למכתבו פירט הסטטיסטיקן הלאומי 34 פרויקטים שלגישתו הלמ"ס מחויבת לבצע וכן את משאבי כוח האדם הדרושים לצורך זה; עם זאת, באשר לרוב הפרויקטים לא ציין הסטטיסטיקן מהו מקור המחויבות.
על פי המכתב, דרושה ללמ"ס תוספת גדולה ביותר של משרות ביחס למ שרות הקיימות - 89 משרות, שהן13% .
ממשרות כוח האדם שלה בין הפרויקטים שציין הסטטיסטיקן הלאומי היו חמישה פרויקטים שהלמ"ס נדרשה לבצע מתוקף החלטות ממשלה שהתקבלו בשנים 2002 - 2015 (ראו להלן דוגמאות לפרויקטים כאלה); תשעה פרויקטים נדרשה הלמ"ס לבצע על פי דרישות של ארגונים בין-לאומיים; שלושה פרויקטים היה עליה לבצע כדי לשפר את מערכות המידע שלה ובנוגע לארבעה פרויקטים נוספים צוין רק שהמחויבות נובעת מפקודת הסטטיסטיקה, בלי לפרט מאיזה סעיף בפקודה נובעת המחויבות.
בלוח שלהלן מפורטים ה פרויקטים המתוכננים לביצוע או להשלמת ביצוע בלמ"ס , נכון ליולי 2018.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2143 .
לוח4 : ,פרויקטים מתוכננים לביצוע או פרויקטים שיש להשלים בלמ"ס יולי 201817 .
שם הפרויקט המקור המחייב לביצוע הפרויקט פירוט הצורך בפרויקט .
מרשם עסקים החלטה שהתקבלה אצל מנכ "ל משרד רה"ם18 .
מדידה שוטפת של הפעילות הכלכלית במשק .
מדדים דיגיטליים דרישות הארגון הבין-לאומי OECD , שעימו חתמה .
הממשלה על הסכם; החלטות ממשלה מס' 1046 .
13 ומס' 2494 מיום 19.
אספקתמידע חיוני לצורך בחינת מוכנותם של .
עסקים בישראל להתמודד עם איומים ביטחוניים .
מחזוריים דרישת האו"ם וארגון OECD ,שעימו חתמה .
יצירת כלי ניתוח המאפשר השוואה בין-לאומית .
של היבטים כלכליים במשק.
תשומה - תפוקה דרישה האו"ם ליצירת כלי דיווח לארגון OECD , .
שעימו חתמה הממשלה על הסכם הקמת מאגר מידע על קשרי גומלין בין ענפי .
המשק, לצורך הרחבה של מערכת החשבונות .
סקר הרגלי נסיעה החלטת ממשלה19 על פי דרישות ארגון בין- .
לאומי, שעימו חתמה על הסכם.
יצירת בסיס מידע הנדרש לצורך גיבוש מדיניות .
תחבורה וגיבוש מדדי איכות חיים.
כלכלה החלטת הלמ"ס לשדרוג מערכת נתוני מאקרו- .
כלכלה של המשק; פקודת הסטטיסטיקה.
שדרוג מערכת המידע באמצעות מערכת .
מתקדמת, שתאפשר חישוב מדויק ואיכותי יותר .
של נתוני התמ"ג והצמיחה במשק.
מערכת סחר חוץ החלטת הלמ"ס לשדרוג מערכת נתוני סחר חוץ; .
שדרוג מערכת המידע באמצעות מערכות .
מתקדמות, שיאפשרו דיוק ומידע רבים יותר בכל .
הנוגע לפעילות סחר החוץ של ישראל.
בין-לאומיים חדשים דרישות גופים בין-לאומיים , ובהם ארגון OECD .
שעימם חתמה הממשלה על הסכם עמידה בדרישות בין-לאומיות ליישום מדריכים .
חדשים להכנת חשבונות לאומיים.
המדינות היחידות שלא עומדת בדרישות אלה.
בגלובליזציה דרישות גופים בין-לאומיים ובהם ארגון OECD .
וקרן המטבע הבינלאומי שעימם חתמה .
יצירת כלי מדידה של הפעילות הכלכלית של .
חברות רב-לאומיות כחלק מהתמ"ג של המשק.
סקר 20PIAAC דרישת ארגון OECD שעימו חתמה הממשלה על .
כלי מרכזי ב מדידת רמת החינוך וכן הכישורים .
והמיומנויות של קבוצות באוכלוסייה.
בין-לאומי , והיעדרו יפגע ביכולת ההשוואה בין .
17 על פי מידע שהעבירה הלמ"ס למשרד מבקר המדינה ב- 28.
18 החלטת מנכ"ל משרד רה"ם דאזעל הקמת מרשם עסקים בלמ "ס מ- 22.
19 החלטת ממשלה מספר 2494 אפריל2015.
20 Program for the International Assessment of Adult Competencies .
תוכנית בין -לאומית זו, שכללה 38 מדינות ב-2017 ונערכה בחסות ארגון OECD , בודקת את הכישורים הבסיסיים של מבוגרים ברחבי העולם הנחוצים לתפקוד מוצלח בחברה הגלובלית במאה ה -21.
gov/surveys/piaac 2144 |דוח שנתי 69ב שם הפרויקט המקור המחייב לביצוע הפרויקט פירוט הצורך בפרויקט סקר על אנשים עם מוגבלות החלטת ממשלה מ-2002.
יישום החלטת ממשלה שלא בוצעה עד כה (ראו פירוט להלן בדוח).
סקר תקצוב זמן החלטת הממשלה על בסיס דרישות ארגון בין- לאומי שעימו חתמה על הסכם.
כלי למדידת חלוקת הזמן של משקי בית (ראו פירוט להלן בדוח).
עוני רב-ממדי החלטת ממשלה מ-2015.
פיתוח מפקד מנהלי החלטת הלמ"ס לעבור ממפקד באמצעות סוקרים למפקד המתבסס על מאגרי נתונים של גופים ציבוריים, בהתאם להמלצות האו"ם ולדרישות דיווח שמוביל האיחוד האירופי ליישום החל מ-2024.
צמצום וייעולעלויות של איסוף נתוני ם על האוכלוסייה וצמצום נטל ההשבה, המושת על האוכלוסייה שלא לצורך; מתן מענה ל ירידה בשיתוף הפעולה של האוכלוסייה; עמידה בדרישות דיווח בין-לאומיות .
מערכת אוכלוסייה פקודת הסטטיסטיקה; דרישות ארגונים בין- לאומיים שעימם חתמה הממשלה על הסכם.
מערכת דמוגרפית המשמשת תשתית לסטטיסטיקה כלכלית וחברתית שתתעדכן בכל יום.
חיונית לצורך ניהול החברה והמדינה ולחישוב מדדים כלכליים -חברתיים לנפש, על פי דרישת דיווח בין-לאומית.
סטטיסטיקה של בריאות פקודת הסטטיסטיקה; החלטת ממשלה על תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר-קיימא ; דרישות דיווח של ארגונים בין-לאומיים .
יצירת נתונים לצורך תכנון מדיניות בריאות, היערכות להזדקנות ה אוכלוסייה ועוד, בהתאם לדרישת דיווח בי ן-לאומיות .
הנגשת מידע (מחקר) חלק מהחובה לספק מידע למשתמשים (על פי סעיף 3 (1 )) לפקודת הסטטיסטיקה.
הנגשת מידע שבידי הלמ"ס לציבור.
מדדי SDG החלטת האו"ם מ-2015.
הכללתנתונים בדוקים על ישראל בפרסומים של ארגונים בין-לאומיים.
מדדי רשויות מקומיות פקודת הסטטיסטיקה.
הרחבת בסיסי המידע ברמת פירוט של רשויות מקומיות.
הגנת הסייבר פקודת הסטטיסטיקה, חוק הגנת הפרטיות, תשמ"א-1981.
הגנה על מערכת המידע של הלמ"ס בפניאירועי אבטחת מידע.
איכות מערכת הסטטיסטיקה הרשמית פקודת הסטטיסטיקה.
ללא פעולה זו, הסטטיסטיקה הרשמית של ישראל אינה מתואמת, אינה מוכוונת צרכים, ואינה מונחית מבחינה מתודולוגית ומקצועית .
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2145 .
בינואר2018 כתבהסטטיסטיקן הלאומי למנכ"ל משרד רה"ם דאז מכתב, ובו פירט דוגמאות למשימות המוטלות על הלמ"ס.
במכתב ציין הסטטיסטיקן כי ללמ"ס דרושות 100 משרות חדשות וכ -75 מיליון ש"ח לבסיס התקציב שלה כדי שתוכל למלא את תפקידיה וביקש את התערבותו של מנכ"ל משרד רה"ם כדי להגיע לסיכום תקציבי עם אג"ת לשנה זו.
הסטטיסטיקן הוסיף כי "הלמ"ס היא יחידת סמך של משרד רה"ם ולכן זו חובת המשרד לפתור את הבעיות שאני מעלה במכתבי זה".
בעקבות מכתבו של הסטטיסטיקן הלאומי כינס מנכ"ל משרד רה"ם דאז דיון בנושא הפערים שהועלו במכתבו של הסטטיסטיקן ולאחר הדיון מסר הסטטיסטיקן למשרד רה"ם כי הוא נמצא במגעים מתקדמים מול מנכ"ל משרד האוצר והממונה על התקציבים במשרד האוצר בנושא הפערים ולכן אין צורך בהתערבותם.
בפברואר2018 כתב הסטטיסטיקן הלאומי לממונה על התקציבים במשרד האוצר, מר שאול מרידור, על תוספות התקציב שהלמ"ס מבקשת לש נים 2018 - 2019 , וציין: "איננו מסוגלים יותר להתגבר על הפערים העצומים בין הדרישות מאתנו בארץ ובעולם ליצירת סטטיסטיקה רשמית לבין התשומות העומדות לרשות הארגון בתקציב ובכוח אדם".
הסטטיסטיקן הלאומי ציין סקרים מרכזיים שעל הלמ"ס לבצע כדי לעמוד בהחלטות הממשלה ובתקנים סטטיסטיים בין -לאומיים, הטעונים תקצוב מלא או חלקי לצורך ביצועם - המסתכם לכ-140 משרות וכ-150 מיליוןש"ח במהלך שנתיים.
בעקבות מכתבו של הסטטיסטיקן הלאומי נערכה פגישה בינו ובין ראש אג"ת במרץ 2018 .
לאחר הפגישה נערכו דיונים בין רכז משרדי מטה באג"ת ובין הלמ"ס, ואלה הסתיימו כאמור רק בדצמבר 2018 .
משרד רה"ם מסר כי באוקטובר 2018 לאחר שהמגעים עם האוצר עלו על שרטון כונסה פגישה בראשות ראש המועצה הלאומית לכלכלה שדנה בבקשת הלמ"ס לתקצוב מפקד האוכלוסין.
על פי המכתבים האמורים, באוגוסט 2017 נדרשה תוספת של 89 משרות, שהן 13% מתקן כוח האדם של הלמ"ס.
במהלך כחצי שנה, בין אוגוסט 2017 לינואר2018 , גדלה דרישתהלמ"ס לתוספת כוח אדם ב -11 משרות נוספות; בין ינואר לפברואר 2018 היא גדלה ב-40 משרות נוספות.
בסך הכול עמדה דרישתה האחרונה של הלמ"ס על תוספת של 140 משרות, שהן 20% מתקן כוח האדם שלה.
משרד מבקר המדינה מעיר ללמ"ס כי הגידול במספר המשרות הנדרשות על פי פניות הסטטיסטיקן הלאומי אינו מוסבר.
היעדרו של הסבר מפורט לעניין הגידול בדרישות כוח האדם עלול לעורר ספק באשר לבחינות שנעשו לעניין ההתאמה בין הצרכים למילוי המשימות ובין הדרישות שמציגה הלמ"ס.
הלמ"ס צרפה לתשובתה תוכנית רב -שנתית משנת 2018 שבה מפורטים כלל הפערים הקיימים בכל תחומי הסטטיסטיקה הרשמית בין מחויבויותיה לביצוע 2146 |דוח שנתי 69ב .
פעולות סטטיסטיות ובין המשאבים העומדים לרשותה תוך פירוט מלא של המשאבים הדרושים לה והצגת תעדוף לפי חשיבות ודחיפות.
הלמ"ס העבירה קובץ זה לכלל הגורמים הרלוונטיים ובהם אג"ת ומשרד רה"ם אולם לטענתה אג"ת ומשרד רה"ם לא פעלו למתן מענה ארוך טווח לבעיות אלה.
יתר על כן אג"ת הבהיר ללמ"ס באופן חד-משמעי כי כל דיון בנושאי תקציב יעסוק בשנים 2018 - 2019 .
בלבד משרד מבקר המדינה מעיר ללמ"ס כי התוכנית שצורפה לתשובתה אינה תוכנית המפרטת באופן מלא את כל המחויבויות המוטלות על הלמ"ס, אלא רק פעולות חדשות שהלמ"ס נדרשת לבצע בשנים 2018 - 2019 תוך קביעת סדר עדיפויות לביצוע פעולות בשנים אלה, ואין בה אזכור למקור המחויבות לגבי כל הפעולות הסטטיסטיות שצוינו בה.
נוסף על כך, בנוגע לשנים 2020 ואילך, צוינו בה מעט מאוד פעולות סטטיסטיות.
ממילא תוכנית כזו אינה יכולה לשמש כלי מספק לשם קבלת החלטות בדבר הפעולות שהלמ"ס תידרש לבצע והמשאבים שהיא נדרשת להם.
אג"ת מסר בתשובתו כי על גוף ממשלתי לתעדף את משימותיו ולבצען על פי תקציבו, ובמקרים שבהם עולה דרישה מגוף ממשלתי שלישי לביצוע פעולה סטטיסטית, על הגוף המבקש להעמיד את התקציב הנדרש לצורך ביצועה.
אג"ת הוסיף כי לאחר שלמ"ס התבקשה להציג את כלל צרכיה, בינואר 2018 היא הציגה לאג"ת תעדוף של המשימות השונות.
עלות המשימות בעדיפות ראשונה לשנת 2018 הייתה כ-55 מיליון ש"ח ולשנת2019 - כ-46 ,מיליון ש"ח גידול של כ-25% ו-21% ביחס לבסיס התקציב, בהתאמה כאשר שיעור הגידול של תקציב המדינה בשנים אלה עמד על 4.
לאחר בחינת כל הצרכים, בתחילת דצמבר 2018 נחתם כאמור הסיכום התקציבי לתגבור תקציב הלמ"ס בסך של כ -43 מיליוני ש"ח בשנת2018 .
מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז השיב בנובמבר2018 כי כאשר הובא לפניו צורך ספציפי לביצוע מפקד החקלאות גובש מתווה תקציבי שאיפשר את ביצוע המפקד.
הוא הוסיף כי, ככלל, אי אפשר לתת מענה לכל צורך תקציבי שמעלים גופים בממשלה ל אור המשאבים המוגבלים והצורך לשמור על אחריות תקציבית, לפיכך מצופה ממנהלי היחידות ליזום מהלכי התייעלות ושימוש בכלים דיגיטליים.
 משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2147 .
לאורך שנים וכן תציג .
ביסוד עבודת הלמ"ס במהלך השנים אפשר לזהות כמה חולשות המחייבות פעולת תיקון.
בראש ובראשונה, הלמ"ס אינה מסוגלת למלא שורה של משימות שהחובה לבצען מעוגנת בהוראות מחייבות, כמו החלטות ממשלה והסכמים בין -לאומיים.
נוסף על כך, במהלך השנים הולך ומעמיק הפער בין הדרישות ה מועברות ללמ"ס בתחום הסטטיסטיקה הלאומית ובין היכולת שלה לעמוד בהן.
הלמ"ס מצידה שבה ודרשה לקבל את האמצעים למילוי המשימות ההולכות ומתרבות, ואולם דרישות אלה לא נשענו על תוכנית ועל ניתוח שיטתיים הנדרשים לקבלת החלטות.
בפניותיה של הלמ"ס לא נמצא ציון המקור המחייב לביצוען; ניתוח סדור ומפורט של צרכים, המבהיר את הקשר בין האמצעים הדרושים ובין המשימות; ותוכנית יישום מפורטת, הכוללת לוח זמנים, תקציב ותפוקות.
משרד רה"ם ואג"ת לא דנו עם הלמ"ס על היקף הפער הזה ולא קידמו תוכנית לטווח ארו ך להתמודדות עימו בעבודת הלמ"ס.
על הלמ"ס למפות את כל הפעולות הסטטיסטיות המוטלות עליה ולציין בנוגע לכל אחת מהן מהו מקור מחויבותה לביצוע; מהם המשאבים הקיימים והדרושים לביצועה; ומהי דחיפות הביצוע.
על סמך מיפוי זה, על הלמ"ס לגבש תוכנית רב -שנתית מפורטת, הכוללת את האמצעים הדרושים ליישומה, את לוחות זמנ ים לביצוע המשימות ואת התפוקות הצפויות.
תוכנית זו צריכה להביא בחשבון גם את יכולת הביצוע הארגונית.
על אג"ת לקדם יחד עם הלמ"ס את התוכנית הרב -שנתית.
תוכנית זו תאפשר ללמ"ס לתכנן את עבודתה לאורך כמה שנים וכן תציב לפני הממשלה את מכלול הפעולות שעליה לבצע ואת הפער בין המשאבים הנדרשים למשאבים העומדים לרשותה, כך שתתקבל החלטה מודעת בנוגע למחויבויות המוטלות על הלמ"ס.
אם ביצוע התוכנית כרוך בתוספת משאבים גדולה מאוד ביחס לתקציב הלמ"ס יש מקום להביא את התוכנית לפני הממשלה לצורך קבלת החלטה אם לאשרה, וכפועל יוצא מהאישור - באיזו מידה לתקצבה.
על משרד רה"ם, שהלמ"ס היא יחידת סמך תחת אחריותו, לסייע בקידום גיבושה של התוכנית הרב-שנתית ולאחר מכן לקדם גם את יישומה.
אי-ביצוע פרויקטים הנדרשים על פי החלטות הממשלה .
סקר על אנשים עם מוגבלויות .
בדוח מבקר המדינה שפורסם באפריל 200221 נכתב שאין במדינה מסד נתונים כולל ומרוכז בנוגע לאנשים עם מוגבלות החיים בה.
כך, למשל, אין מידע על הצרכים המיוחדים של אותם אנשים ועל הפער בין הצרכים ובין מילויים, ורשויות המדינה מסתמכות על אומדנים ועל נתונים חלקיים.
עוד נכתב שיש חשיבות לערוך סקר מקיף שיאתר את כל האנשים עם מוגבלות החיים במדינה ויאפשר לתכנן את הפעולות לטיפול בהם תוך קביעת סדרי עדיפויות לביצוען.
בעקבות דוח מבקר המדינה החליטה הממשלה במארס 2002 שהלמ"ס תכין סקר על אנשים עם מוגבלות בשיתוף משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד העבודה והרווחה, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים והמוסד לביטוח לאומי .
בהחלטה לא נקבע מי הגורם שיממן את הסקר.
על פי מסמכי הלמ"ס, הניסיון בעולם מלמד שלסקרים על אנשים עם מוגבלות יש שתי מטרות עיקריות: לאמוד את חלקה של אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות באוכלוסייה לפי תכונותיהם (תכונות דמוגרפיות, תכונו ת חברתיות -כלכליות, ופיזור גיאוגרפי) ; ולחקור את צורכיהם של אותם אנשים, את עמדותיהם ו את איכות חייהם בתחומי חיים שונים (בריאות, תעסוקה, דיור, קשרים חברתיים).
הועלה כי במשך כ-15 שנים ממועד החלטת הממשלה ועד למועד סיום הביקורת, לא הכינה הלמ"ס את הסקר על אנשים עם מוגבלות, כנדרש ממנה על פי החלטת הממשלה.
בשנים אלה פעלה הלמ"ס לגיבוש מתוד ולוגיה לביצוע הסקר , ולדבריה הסקר לא בוצע כיוון שלא נמצא מקור תקציבי למימונו .
ואולם על פי מסמכי הלמ"ס היא לא העלתה את הצורך לתקצב את הסקר בדיוני התקציב עם אג"ת בשנים 2016 - 2017 .
באוגוסט 2017 העלה הסטטיסטיקן הלאומי את הצורך לתקצב את הסקר במכתביו האמורים למנכ"ל משרד רה"ם דאז ול ראש לשכת ראש הממשלה, ורק בפברואר 2018 .
הציגה זאת הלמ"ס לפני אג"ת, ככל הנראה לראשונה מדברים שמסרו הלמ"ס ואג"ת למשרד מבקר המדינה עולה מחלוקת בשאלה אם יש מקום להקצות ללמ"ס משאבים לביצוע הסקר האמור: על פי עמדת למ"ס, כדי לבצע את הסקר יש להקצות לכך משאבים נוספים; על פי עמדת אג"ת, הממשלה יכולה להטיל על משרד ממשלתי או יחידת סמך לבצע פעולות ללא הקצאה של משאבים נוספים ועליהם לבצע זאת במסגרת משאביהם.
כך, למשל, הם יוכלו להתייעל , לערוך שינוי ב סדרי העדיפויות וכן לנסות לגייס .
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52 ב(2002" ,) שילוב אנשים בעלי מוגבלות בחברה ובעבודה", עמ' 139.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2149 .
משאבים תוספתיים, בין שממשרדי ממשלה ובין שבאמצע ות תקצוב תוספתי , נוסף על הסיכומים הקיימים עם משרד האוצר.
על הלמ"ס לקדם ולבצע את הסקר על אנשים עם מוגבלויות כפי שנדרש ממנה בהחלטת הממשלה.
לצורך כך עליה לאתר מקור תקציבי לביצוע הסקר, בין שמתוך תקציבה ובין שבאמצעות מקור תקציבי אחר.
אם תמצא כי אין ביכולתה לבצע את הסקר בשל היעדר מקור תקציבי, עליה להודיע על כך לממשלה.
מדד העוני מבוסס על מדידת ההכנסות הכספיות של משק בית ביחס לגודלו.
בשנת 2010 המליצה ועדה ממלכתית לפיתוח מדדי עוני נוספים להרחיב את מדידת שיעורי העוני, ולכלול במדידה גם הכנסות של משק בית בגין הטבות והנחות כספיות הניתנות לה ( כמו הטבות מס) .
ועדה בראשות ה סטטיסטיקן הממשלתי דאז גיבשה מתודולוגיה לפיתוח מדד עוני רחב, אולם התברר כי היא לא ישימה.
על פי המלצות ועדה ציבורית למלחמה בעוני משנת 201422 , הרחבת מדד העוני עשויה לשפר מאוד את המידע שיש לממשלה על משאביהם של משקי הבית ולהבהיר את ההבדלים בין משקי בית שונים; לאפשר מעקב טוב יותר אחר האפקטיביות של הסיוע שהמדינה מעניקה למשפחות עניות; ולהציג את הצורך בהגדלת הסיוע23 .
באוגוסט2015 החליטה הממשלה24 שהלמ"ס תגבש מדד עוני רחב מזה שגיבשה בעבר, ובו יובאו בחשבון גם הערך של הטבות והנחות כספיות כאמור.
בהחלטת הממשלה לא נקבע לוח הזמנים לגיבוש מדד העוני.
על פי מסמכי הלמ"ס, גם היא לא קבעה לוח זמנים לגיבוש המדד.
הועלה שרק לאחר סיום הביקורת, יותר משלוש שנים ממועד החלט ת הממשלה, השלימה הלמ"ס את יישום השלב הראשון הדרוש לגיבוש מדד העוני הרחב - קביעת מתודולוגיה לגיבוש המדד.
בתשובתה לביקורת מסרה הלמ"ס כי אף שלא הוקצה כוח אדם ייעודי לנושא החלה הלמ"ס לפתח נושא זה, וממצאים ראשוניים הוצגו לפני אג"ת וארגון OECD .
הלמ"ס הוסיפה כי אושר תקן נוסף לטובת המשך הטיפול בנושא זה החל מינואר 2019 ובסוף2019 ישתלבו נתונים של מדד העוני החדש בקובצי הנתונים של סקר הוצאות משק הבית ובקבצים המופקים ללקוחות הלמ"ס.
22 את הוועדה מינה ב -2013 שר הרווחה והשירותים החברתיים דאז.
בראש הוועדה עמד אלי אלאלוף ומונו לוועדה 50 חבריםנציגי משרדי ממשלה ושלטון מקומי וכן אנשי אקדמיה ונציגי עמותות.
23 דוחהוועדה למלחמה בעוני בישראל , יוני 2014.
24 'החלטת ממשלה מס361 מאוגוסט 2015.
על הסטטיסטיקן הלאומי לקבוע לוח זמנים מפורט לקידום ביצוע מדד העוני הרחב, ולוודא שהגורמים המקצועיים בלמ"ס פועלים על פיו.
מתודולוגיה לסקר תקצוב זמן .
באפריל 2015 החליטה הממשלה25 לאמץ החלטה של ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד רה"ם דאז26 ולגבשמערכת מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן בכמה תחומים, לרבות איכות תעסוקה, בריאות, דיור וחינוך.
מערכת מדדים כזו עשויה לאפשר למקבלי החלטות לפעול בהתאם לתמונת מצב מהימנה המבטאת, בין היתר, את השינויים באיכות החיים של התושבים לאורך זמן27.
בכלל זאת החליטה הממשלהלהטיל על הסטטיסטיקן הלאומי להיערך לביצוע סקרים חדשים ולהקים צוות לגיבוש מתודולוגיה לביצוע סקר תקצוב זמן.
על פי מסמכי הלמ"ס, סקר תקצוב זמן מאפשר לאמוד את היקף התעסוקה שלא בשוק העבודה; למדוד את הרווחה ואיכות החיים של הפרט; וכן למדוד את האי-שוויון המגדרי.
עוד החליטה הממשלה כי הצוות לגיבוש המתודולוגיה יציג לוועדת ההיגוי ולמשרד האוצר בתוך 180 יום מתודולוגיה מפורטת והצעה למימון הסקר.
בפברואר 2016 סיימה הלמ"ס לגבש את המתודולוגיה לביצוע הסקר והעבירה את המלצתה למועצה הלאומית לכלכלה.
נציג המועצה העביר את המלצתו לאג"ת לממן את ביצוע הסקר, ואג"ת סרב לממן את ביצוע הסקר בשל סדרי עדיפויות לתקצוב צרכים אחרים של הלמ"ס.
ראשת תחום תקציב ב למ"ס מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא הגישה למועצה הלאומית לכלכלה ולמשרד האוצר, שהיו בין חברי ועדת ההיגוי, הצעות מספר ל מימון הסקר ולביצועו גם ביולי 2017.
לדברי המשנה לסטטיסטיקן הלאומי וראשת תחום התקציב בלמ"ס, הגופים האמורים דחו את ההצעות שהוגשו וממילא היא לא נכללה בדיוני התקציב מול אג"ת .
בתשובתה מנובמבר 2018 מסרה המועצה הלאומית לכלכלה כי על אף החשיבות שהמועצה רואה בקיום הסקר, היא לא השתכנעה שיש מקום לתת לנושא זה עדיפות מיוחדת בהשוואה לנושאים אחרים שעמדו באותה עת במוקד דיוני התקציב בין הלמ"ס למשרד האוצר.
בתשובתה לביקורת מסרה הלמ"ס כי ההצעה לביצוע הסקר הוצגה כמה פעמים לפני אג"ת, אך הבקשה נדחתה בטענה שסקר זה לא עמד בראש סדרי העדיפויות בשקלול עם נושאים כמו מפקד האוכלוסין ומפקד החקלאות.
כפועל יוצא ובהיעדר משאבים לביצוע הסקר, הנושא נגנז.
אג"ת השיב בינואר 2019 כי במהלך הדיונים על תוספות תקציב לשנים 2019-2018 , הלמ"ס עצמה לא תיעדפה בעדיפות ראשונה הקצאת משאבים לסקר תקצוב זמן.
25 'החלטת ממשלה מס2494 מיום 19.
26 'החלטת ממשלה מס5255 , דצמבר2012.
27 ממשלת ישראל, מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי, מרץ 2016.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2151 .
יוצא אפוא שהלמ"ס יישמה החלטת הממשלה והציגה לוועדת ההיגוי ולמשרד האוצר מתודולוגיה והצעה למימון הסקר, אולם גם כשלוש שנים מאוחר יותר הסקר לא בוצע כיוון שלא נמצא לכך מימון.
על הלמ"ס לדווח לממשלה כי הסקר אינו מבוצע בשל היעדר תקציב.
אי-עמידה בחלק מדרישות ארגון OECD בנושאים החיוניים לקובעי המדיניות בארץ ובעולם .
ממשלת ישראל חתומה על הסכמים עם גופים בין -לאומיים, ובמסגרתם התחייבה בין השאר לספק להם מידע סטטיסטי בתחומים שונים.
לצורך זה נדרשת הלמ"ס להפיק את המידע ולמסרו לגופים בין-לאומיים, כמו ארגון OECD28 ,קרן המטבע הבינלאומי (IMF ), הבנק העולמי וסוכנויותהאו"ם.
ביוני 2010 חתמו ממשלת ישראל וארגון OECD על הסכם הצטרפות של ישראל לארגון כחברה.
בכך קיבלה על עצמה הממשלה התחייבויות הנובעות מחברותה, לרבות ההתחייבויות שבסעיפים 2 ו-3 לאמנת OECD .
לפי סעיפים אלה, חברות הארגון מתחייבות בין השאר למסור לו מידע הנחוץ לו לשם השגת מטרותיו, לערוך מחקרים ולהשתתף בפרויקטים מוסכמים, ולשתף פעולה במקרים שבהם נדרשת פעולה מתואמת עם חברות הארגון29.
ממסמכי הלמ"ס עולה כי הלמ"ס לא סיפקה לארגון OECD חלק מהנתונים המאקרו -כלכליים החיוניים לארגון על פי בקשתו.
נתונים אלה מפורטים להלן: א.
הכנסה וח יסכון של משקי הבית : מנהלת אגף מאקרו -כלכלה בלמ"ס מסרה למשרד מבקר המדינה כי הלמ"ס נדרשת לדווח ל- OECD נתונים על רצף של החשבונות הלאומיים: חשבון הייצור, חשבון ההכנסה, חשבון החיסכון, חשבון הון וחשבון פיננסי.
חשבונות מאקרו- כלכליים אלה בנוגע לחמשת המגזרים במשק (חברות לא פיננסיות, חברות פיננסיות30 , המגזר הממשלתי, משקי הבית ומלכרי"ם המשרתים .
28 הארגון לשיתוף פעולה כלכלי ופיתוח ( OECD) מאגד30 מדינות דמוקרטיות , בעלות ערכים משותפים, המנהלות כלכלות שוק חופשי .
מדינות אלה משתפות פעולה לנוכח האתגרים הכלכליים, החברתיים והסביבתיים המאפיינים את כלכלת העולם בעידן הגלובליזציה.
OECD משמשכמקור לנתונים סטטיסטיים, כלכליים וחברתיים הנחשבים למהימנים ולחשובים בעולם בנושאים כמו חשבונאות לאומית, חינוך, בריאות וסביבה.
29 ההסכם בין ממשלת ישראל לארגון OECD מיום 11.
30 החברות הפיננסיות כוללותבין היתר את הבנק המרכזי, מוסדות המקבלים פיקדונות חוץ מהבנק המרכזי, קרנות כספיות, קרנות לא כספיות, מתווכים פיננסים אחרים (למעט חברות ביטוח וקרנות פנסיה), ומוסדות עזר פיננסי.
משקי בית) משקפים את התהליכים הכלכליים במשק ואת תפקודם של המגזרים השונים וקשרי הגומלין ביניהם.
החשבונות מספקים מידע חשוב על תהליך חלוקת ההכנסות במשק, על פעילות החברות הפיננסיות, על הרכב החיסכון, על מקורות המימון במשק על ערך הנכסים ועל ההתחייבויות לפי מגזר.
מנהלת אגף מאקרו הוסיפה כי הלמ"ס אינה מדווחת כיום ל- OECD על חשבון ההון , החיסכון וההכנסה הפנויה במגזרים אלה: חברות פיננסיות, חברות לא פיננסיות ומשקי בית.
השלמת הנתונים על חשבונות אלה תאפשר לעמוד הן בדרישות הבי ן-לאומיות והן בדרישות של גורמים שונים בארץ (כמו בנק ישראל ומשרד האוצר), בעיקר בהקשר של חשבונות משקי הבית.
במענה לשאלון מפורט ששלח ארגון OECD ,ללמ"ס שאלון האוסף את מגוון הנתונים של רצף החשבונות האמורים בחמשת המגזרים, דיווחה הלמ"ס מעט נתונים על ישראל.
פרט לחשיבות הנתון עצמו, הנתונים משמשים גם לחישוב אינדיקטורים שונים, כגון שיעור החיסכון מההכנסה פנויה ושיעור הוצאות דיור מ ההכנסה פנויה.
מנהלת אגף מאקרו ציינה כי רוב מדינות OECD (21 )מדינות מדווחות על הנתונים של הכנסה וחסכון של משקי הבית אחת לרבעון, ואילו ישראל אינה מדווחת על נתונים אלו אף לא אחת לשנה .
על פי OECD , החסר בנתונים על הכנסה פנויה של משקי בית הוא נקודת חולשה שאינה מאפשרת להשוות את הנתונים של ישראל לנתונים של מדינות אחרות בארגון.
ערך מוסף לפי ענף (מפורט) : הערך המוסף מודד את התוספת לערך הכלכלי הנוצרת על ידי תהליך הייצור.
סך כל הערך המוסף של היצרניים המקומיים בתוספת מיסים נטו 31 הואהתוצר המקומי הגולמי.
לנתונים מפורטים , רבעוניים ושנתיים, על הערך המוסף במחירים שוטפים וקבועים נודעת חשיבות רבה בניתוחים כלכלי ים ובמחקרים , ונתונים אל ה דורשים הן קובעי המדיניות בארץ (בנק ישראל, משרדי ממשלה) והן הגופים הבי ן-לאומיים.
נתוני הערך המוסף המפורטים ברמת ענף כלכלי משמשים לחישוב נתוני הפריון (עבודה, הון וכולל) ברמת הענף, נתונים שכיום מעוררים עניין רב.
נכון להיום לישראל אין חישוב מפורט ברמת הענף של הערך המוסף, באופן שוטף בתדירות רבעונית, כך שאי אפשר לעמוד בדרישות ה- OECD.
ערך מוסף של חברות רב -לאומיות : ערך מוסף של חברות רב- לאומיות הוא תרומתן של החברות לכלכלת ישראל .
נתון זה חשוב לקובעי המדיניות במשרד האוצר, במשרד הכלכלה ו לחוקרים כדי לקבוע את עמדתם בנוגע להסכמים בילטרליים בין מדינות ; להחליט איזה סוג חברות לעודד ולהחליט איזה ענפים לעודד.
24 ממדינות ה- OECD מדווחות על נתון זה, אולם כיום ישראל אינה מדווחת עליו.
31 מיסים נטו- מיסים על יבוא בניכוי תמיכות ליצוא ובתוספת מע"מ לא מוחזר (או מיסים דומים).
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2153 .
משרד מבקר המדינה ביקש לאמוד את מידת ההיענות של הלמ"ס לבקשות לנתונים או מידע של ארגונים בין-לאומיים.
מנתוני הלמ"ס עולה כי בשנת 2017 היא קיבלה 443 בקשות לנתונים או מידע וענתה על כ -95% מהם (420 .
)בקשות על פי הלמ"ס קיים קושי לכמת את כמות המידע שמועבר או שחסר לארגונים הבין -לאומיים וזאת בשל כך שכל שאלון מכיל מספר רב של גיליונות עם מאות נתונים ואין משמעות לספירת הפריטים מבלי לדעת מה משמעות כל פריט, ואולם ישנם מקרים שהמענה של הלמ"ס חלקי, ולעיתים חסר בו מידע מהותי.
הלמ"ס מסרה בתשובת ה כי היא רואה חשיבות רבה בהעברת המידע לארגונים הבין -לאומיים.
אומנם היא אינה מעבירה את מלוא הנתונים הנדרשים על ידי ארגון OECD בנושאים החיוניים לקובעי המדיניות בארץ ובעולם אך נתונים חיוניים רבים מועברים לארגון.
הלמ"ס הוסיפה כי עבור הפקת הנתונים שהיא לא סיפקה לארגון OECD ,היא ביקשה כוח אדם נוסף ועם קבלתו ניתן יהיה להאיץ את פיתוח הנתונים הנדרשים.
במקביל היא החלה לפעול להשגת נתונים על ההון הפיננסי של משקי הבית בישראל.
הלמ"ס אינה מעבירה את מלוא הנתונים שדורש ארגון OECD בנושאים החיוניים לקובעי המדיניות בארץ ובעולם.
נדרש אפוא גם לבחון אם לאור האמור מקיימת ישראל את מחויבויותיה על פי ההסכמים שחתמה עם הארגון ואת ההשלכות הנובעות מכך.
נ וסף על כך, על הלמ"ס לכלול בתוכנית רב -שנתית מפורטת גם את המחויבויות כלפי ארגון OECD ולאתר מקור תקציבי ליישומן או לדווח לממשלה על הצורך בתקצובן.
מפקד של ענף החקלאות32 נועד לגבש תמונה כוללת על מבנה המשק החקלאי בארץ, ותוצאותיו נדרשות לשם שיפור הסטטיסטיקה הממשלתית על החקלאות בישראל, לרבות מספר החקלאים הפעילים בארץ בחלוקה לפי ענפים והיקף השטחים החקלאיים לכל אחד מסוגי הגידולי ם33 .
על חשיבות ק יום מפקד החקלאות אין חולק.
מפקד החקלאות נועד לספק "נקודת עוגן" מהימנה לנתונים שוטפים בתחום זה, ועל בסיסו אפשר לאסוף נתונים כוללים על כל .
32 במפקד נאספים נתונים מכל האוכלוסייה הנבדקת, ובסקר - רק ממדגם מייצג של פרטים שנבחרו בצורה מקרית.
33 'הדוח הקודם, עמ231 .
ואילך 2154 |דוח שנתי 69ב .
המגזרים בענף חקלאות, במטרה לקבל תמונה מקיפה על מבנה הענף בישראל ועל גודלו.
בדוח הקודם של מבקר המדינה צוין שמפקד החקלאות נעשה בישראל לאחרונה בשנת 1981 , ומאז לא נעשה מפקד נוסף, ועקב כך המידע שהלמ"ס מפרסמת, המבוסס על קובצי נתונים שהיא מקבלת ולא על מפקד, לעיתים איננו מדויק.
מבקר המדינה אף ציין בדוח שארגון המזון והחקלאות של האו"ם ממליץ לערוך מפקד חקלאות אחת לעשור.
עוד נכתב בדוח כי נושא מפקד החקלאות משקף קושי יסודי ומשמעותי של הלמ"ס ו של מוסדות המדינה הנוגעים בדבר להתחיל בביצועו של פרויקט סטטיסטי רחב היקף בתוך פרק זמן סביר מאז התקבלה החלטה בעניינו.
מהדוח הקודם עלה שכבר בינואר 2012 קיבלו משרדי האוצר והחקלאות והלמ"ס החלטות עקרוניות לעריכת המפקד, והם גיבשו טיוטת סיכום תקציבי לביצוע המפקד על ידי הלמ"ס, והקצו לה לשם כך חמישה מיליון ש"ח.