HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יו"ר המזה"פ לשעבר התייחס גם למצב שנוצר בעקבות חוזר מנכ"ל מספטמבר 2009 , אשר בו התיר משרד החינוך ללמד תנ"ך, וכן מקצועות אחרים, לפחות שנתיים מתוך שלוש שנות הלימודים בחטיבת הביניים, והסביר שבעקבות זאת יש כיתות שלא לומדות בשנים מסוימות כלל את המקצוע.
באפריל 2011 התקיים בהנהלת משרד החינוך דיון בנושא מקצוע התנ"ך בהשתתפות שר החינוך, המנכ"ל לשעבר, יו"ר המזה"פ לשעבר ובעלי תפקידים נוספים.
בדיון נקבע בין השאר כי ייעשה סקר בקרב המורים לתנ"ך כדי לברר כמה מהם מלמדים ללא תעודת הוראה במקצוע; יו"ר המזה"פ לשעבר ידון עם הנהלת הטלוויזיה החינוכית לגבי הפקת תכניות העוסקות בתנ"ך; המנכ"ל לשעבר יקיים פגישה עם גורמים במועצה להשכלה גבוהה כדי לבחון כיצד ניתן לעודד את לימודי מדעי הרוח, בדגש על לימודי התנ"ך; תיבחן האפשרות לחזק את לימודי התנ"ך בהכשרת מורים לבתי הספר היסודיים; והדרג המקצועי במשרד יקיים דיון בנוגע להוספת בחינה בתנ"ך בקרב תלמידים בכיתות ה' או ו'.
יצוין כי בהצעת התקציב לשנים 2009 -2010 נאמר כי בתוך שנה יונהגו בחינות בקיאות וידע במקצוע התנ"ך לשם חיזוק התרבות והמורשת, הן בחינוך היסודי והן בחטיבות הביניים.
משרד החינוך דיווח למשרד מבקר המדינה על פעולות שנקט בעקבות הדיון האמור: הסמנכ"ל ומנהל המינהל לכוח אדם בהוראה, תיאום ובקרה העביר למנכ"ל .
23 בבתי ספר על-יסודיים יש ללמד לפחות שש שעות, על פני שלוש שנים.
24 )(א איריס יניב, מניכור לדיאלוג: הוראת התנ"ך בחינוך הממלכתי העל -יסודי, חיבור לשם קבלת תואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת חיפה, הפקולטה לחינוך, החוג להוראה, הדרכה ולמידה ( 2010 '), חלק שלישי: ממצאי המחקר, עמ48 ; (ב) חוזר הפיקוח על הוראת התנ"ך בחינוך הממלכתי (התשס"ד).
המשרד לשעבר נתונים על עו"ה במקצוע התנ"ך; הסמנכ"לית ומנהלת המינהל להכשרה ולפיתוח מקצועי של עובדי הוראה הודיעה למנכ"ל על האפשרות לקיים תכנית "להרחבת הסמכה והתמקצעות של מורים כוללים בחינוך היסודי"; לא התקיימה פגישה עם המועצה להשכלה גבוהה, כפי שנקבע.
המשרד הסביר כי הדבר נובע מפרישתו של מנכ"ל המשרד לשעבר.
במכתב של יו"ר המזה"פ למשרד מבקר המדינה מינואר 1052 דוח שנתי63ג .
2013 נאמר כי הועלו הסתייגויות מקיום מבחן נוסף בתנ"ך ומתנהלים דיונים פנימיים לגיבוש עמדה ולבדיקת חלופות.
ביוני 2011 העבירה הטלוויזיה החינוכית הצעה לתכנית טלוויזיה ונתונים על עלותה, אולם לדבריה, משרד החינוך לא הגיב.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 נאמר כי הוא נקט כמה פעולות לשם הגדלת מספר התלמידים שנבחנים בתנ"ך ברמה מוגברת, לרבות עריכת שינויים בתכנית הלימודים והשתלמויות למורים.
הטלוויזיה החינוכית השיבה בינואר 2013 כי בשנתיים האחרו נות כמעט ולא הופקו תכניות חדשות, עקב בעיות תקציביות.
מהאמור לעיל עולה כי מרבית ההחלטות שהתקבלו בישיבה באפריל 2011 לא הבשילו לכלל פעולה של ממש.
על משרד החינוך לשוב לגבש דרכי פעולה להשגת היעד שקבע - להגדיל את מספר התלמידים הלומדים תנ"ך ברמה מוגברת - ולפעול ליישומן.
הספרות היא מקצוע חובה בכל שלבי החינוך, מבית הספר היסודי ועד לסיום לימודי התלמיד בכיתה י"ב.
בבית הספר היסודי נלמד המקצוע במסגרת חינוך לשוני: עברית - שפה, ספרות ותרבות, ולספרות יוחד מקום מרכזי; יש ללמדו בכיתה א' בהיקף של שש שעות שבועיות, ובכיתות ב' -ו' - שלוש שעות שבועיות.
באיגרת ששלח מנכ"ל המשרד דאז למורים ולמורות לספרות ביולי 2007 נכתב כי הספרות מעשירה את השפה, ומפתחת את היצירתיות והדמיון.
במסמך של המזכירות הפדגוגית משנת 2007 נכתב כי הוראת ספרות משולבת בטיפוח מתמיד של כישוריהם האורייניים של ה תלמידים, לרבות הבנת הנקרא והעשרת אוצר המילים, וכן שיפור כלי ההבעה בכתב ובעל פה; מחקרים מצביעים על הקשר שבין קריאה חופשית ובין הישגים לימודיים.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 הוא כתב כי הפיקוח על הוראת הספרות רואה חשיבות רבה בהגדלת מספר התלמידים הבוחרים ללמוד ספרות ברמה של ארבע או חמש יח"ל; לשם כך הוא נקט כמה פעולות, ובעיקר השתלמויות למורים המלמדים ספרות ברמה מוגברת והקצאת תקציבים לבתי ספר המתחילים ללמד ספרות ברמה מוגברת בשנת הלימודים התשע"ב.
על משרד החינוך לבדוק כבר במהלך שנת הלימודים הת שע"ג אם הפעולות שנקט השיגו את יעדן להגדיל את מספר התלמידים הלומדים ספרות ברמה מוגברת.
הקצאת משאבים לתגבור לימוד המקצועות ההומניים בחטיבה העליונה .
באפריל 2011 התקיים דיון בהשתתפות מנכ"ל המשרד לשעבר, סמנכ"לית בכירה ומנהלת המינהל הפדגוגי, יו"ר המזה"פ לשעבר ומנהל מינהל כלכלה ותקציבים, ובו הוחלט לתגבר את לימוד 1054 דוח שנתי63ג .
המקצועות הלימוד ההומניים - תנ"ך בחינוך הממלכתי, וכן היסטוריה וספרות בחינוך הממלכתי והממ"ד, ב-50 .
בתי ספר בכל מקצוע בפברואר 2013 כתבה יו"ר המזה"פ למשרד מבקר המדינה על תוצאות יישום ההחלטה האמורה: 27 בתי ספר קיבלו תקציב נוסף לתגבור הלימודים במקצוע הספרות; 10 ;בתי ספר קיבלו תקציב נוסף לתגבור הלימודים במקצוע ההיסטוריה 7 .
בתי ספר קיבלו תקציב נוסף לתגבור הלימודים מקצוע התנ"ך יוצא אפוא כי ההחלטה לתגבר את הלימודים בכל אחד מהמקצועות האמורים ב-50 בתי ספר יושמה במידה חלקית.
בקרה על ניצול ימי הלימוד ושעות הלימוד במקצועות ההומניים .
ההוראה בבית הספר באה לידי ביטוי בהוראה של תחומי הדעת השונים ובפעילויות חברתיות.
יום הלימודים מורכב משעות לימוד, שהן משאב זמן בעל חשיבות רבה וקשר ישיר עם ההישגים הלימודיים.
את תכניות הל ימודים בנה משרד החינוך על פי ימי הלימוד המחייבים ושעות הלימוד שבהם.
אי -ניצול של הימים האלה במלואם ושל שעות ההוראה שבהם פוגם בלמידה.
משרד החינוך מקצה חלק ניכר מתקציבו לחינוך הרשמי, שבו בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים.
את עיקר המשאבים הוא מקצה עבור שעות לימוד שניתנות לכל בית ספר (שעות שבועיות).
גם תכנית הלימודים שקבע המשרד ושכרם של עו"ה מוגדרים בשעות לימוד.
משרד החינוך שם לו למטרה לשפר את ניצול שעות הלימוד בבתי ספר: במסגרת תכנית העבודה שלו לשנים 2009 -2012 הוא קבע כיעד ניצול מרבי של זמן ההוראה המוקצה (ימי לימו ד ושעות לימוד) והתמקדות במקצועות הליבה וחיזוקם.
משרד החינוך מצא כי אחוז גבוה משעות ההוראה במערכת החינוך אינן מנוצלות להוראה וללמידה של תחומי הדעת בשל אבדן ימי לימוד רבים, וזאת מסיבות שונות, ביניהן ריבוי של פעילויות שאינן הוראה ולמידה של תחומי דעת במשך יום הלימודים בבית הספר, ותכנון מערך לוח הבחינות הבית-ספרי.
ניצול ימי הלימוד המחייבים .
באוגוסט 2009 ציין שר החינוך בישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת כי שיפור ההישגים הלימודיים כרוך בניצול מרבי של זמן הלימוד; 20% מימי הלימוד במערכת אינם מנוצלים; זמן השיעורים אינו מנוצל מסיבות שונות, לרבות "בעיות של משמעת".
בישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט ממרץ 2010 אמר מנכ"ל המשרד לשעבר כי ב שנת הלימודים התש"ע החל המשרד לאכוף את הוראותיו בנושא ניצול ימי משרד החינוך 1055 .
הלימוד בבתי הספר הוא ציין כי מנהלי בתי הספר הם שאמורים להיות אחראים לניצול ימי הלימוד ושעות הלימוד ולמסור דיווח 1056 דוח שנתי63ג .
בעניין למפקחים, והמפקחים נדרשים לדווח למנהל המחוז .
המנכ"ל הוסיף כי הטמעת ההוראות האלה דורשת זמן, ובכל אופן - יותר משנת לימודים אחת .
המשרד קבע כי אחת המשימות המרכזיות לשם השגת יעד זה היא הנחיית מוסדות החינוך לנצל באופן מרבי את זמן הלימוד בחינוך היסודי והעל -יסודי.
באוקטובר 2009 פרסם משרד החינוך חוזר מיוחד למנהלי בתי הספר שנועד לשפר את ניצול זמן הלימוד באותה שנה: "ימי לימוד המחייבים - שנת הלימודים תש"ע" (להלן - חוזר ימי לימוד מחייבים).
מטרת החוזר הייתה להסדיר מסגרת זמן מְרַּבית לקיום פעילויות חינוכיות חוץ -כיתתיות באופן שיאפשר ניצול יעיל של זמן הלימוד.
בחוזר נכתב כי קיום תכניות הלימודים ושעות הלימוד המחייבות וכן ניצול הימים בצורה יעילה נמצאים באחריותו של מנהל בית הספר, בליווי ובפיקוח של המפקח הכולל25.
בחוזר נקבעו ההוראות האלה: פרק הזמן המרבי שייועד לפעילויות שאינן הוראה בתחומי הדעת ומבוצעות בבית הספר או מחוץ לו לא יעלה על 10% מימי הלימוד בשנה.
בכיתות א'-י"א חובה ללמד לפחות 90% משעות ההוראה שנקבעו על פי תכנית הליבה, בכיתה י"ב חובה ללמד 85% משעות אלה; אין לקצר א ת יום הלימודים ולשחרר תלמידים לצורך הכנה לקראת בחינה.
בחוזר נקבע גם מספר ימי החופשה המותרים לפני בחינות בגרות, וכן פורט מספר ימי הלימוד המחייבים בכל אחד משלבי החינוך (יסודי, חטיבת ביניים וחטיבה עליונה), לאחר ניכוי ימי חופשה וימי פעילויות חוץ-כיתתיות.
ביוני 2010 הוציא משרד החינוך חוזר דומה לקראת שנת הלימודים התשע"א וצוין בו כי הוא חל רק על שנה זו.
בחוזר נקבע כי הלימודים בחטיבות העליונות יתקיימו עד 20.
11 ', וכי בכיתות י -י"ב יתקיימו הלימודים עד 15.
11 כסדרם, על פי מערכת השעות הרגילה, ומ - 16.
11 יתקיימו הלימ ודים על פי מערכות חלופיות שייבנו מראש בשני מסלולים: עבור תלמידים הניגשים לבחינות הבגרות תיבנה מערכת שתותאם למועדי בחינות הבגרות, והם יחויבו בתקופה זו להשתתף בשיעורים שייקבעו במערכת החדשה, לרבות שיעורי תגבור ושיעורי הכנה לבחינות הבגרות; ועבור תלמידים שאינם ניגשים לבחינות הבגרות תיבנה מערכת לימודים שונה, ואף הם יחויבו להשתתף בכל השיעורים שייקבעו בה.
לקראת שנת הלימודים התשע"ב לא פרסם משרד החינוך חוזר דומה.
לקראת שנת הלימודים התשע"ג הוא פרסם מסמך 26 ובו כמה מההוראות שנכללו בחוזר ימי לימוד מחייבים, למשל ההוראה שפ רק הזמן המרבי לפעילויות שאינן הוראה בתחומי הדעת והמבוצעות בבית הספר או מחוצה לו לא יעלה על 10% מימי הלימוד בשנה; ושבכיתות ז'-י"ב יש ללמד לפחות 90% משעות ההוראה שנקבעו בתכנית הליבה.
25 בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956, הוגדרו תפקידיו של המפקח הכולל, ובהם אישור של הוראות משרד החינוך במוסד ווידוא ביצוע ן, לרבות ביצוע תכניות לימוד והקצאת שעות; קיום הערכה ובקרה על המוסד; "הדרכה והכוונה של מנהל המוסד בתכנון משאבים, אי גומם והקצאתם לשם השגתם של יעדים חינוכיים וארגוניים".
26 )"מארז תכנון, ניהול והיערכות לקראת שנת הלימודים" (מתנ"ה - מסמך שהפיץ המינהל הפדגוגי ושפורטו בו מטרותיה ויעדיה של התכנית האסטרטגית של משרד החינוך לשנים 2009 -2012 .
כמו כן פורטו הנחיות להטמעת היעדים, המשימות לבתי הספר וסל המשאבים למימוש המשימות.
בפגישות שקיים צוות הבדיקה של משרד מבקר המדינה עם המפמ"רים של המקצועות ת נ"ך, ספרות והיסטוריה בחינוך הממלכתי עלה כי ימי לימוד אינם מתקיימים כנדרש בחוזרים.
(א) המפמ"רית להיסטוריה בחינוך הממלכתי מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי בפועל שנת הלימודים בחטיבה העליונה מסתיימת הרבה לפני20 ביוני; מספר שעות הלימוד מצטמצם עוד יותר בשל ריבוי פעילויות חברתיות בבית הספר.
לדבריה, מורים בחטיבה העליונה מדווחים על אבדן גדול של שעות לימוד, אולם אין בידיה נתונים כמותיים.
(ב) המפמ"רית לתנ"ך בחינוך הממלכתי מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 שבפועל מלמדים בחטיבה העליונה כ - 70%-80% מסך כל שעות הלימוד האפשריות במהלך השנה; בכיתה י' אחרי חג הפסח כל מערכת הלימודים משתבשת.
(א) בסוף שנת 2007 כתב המפמ"ר לספרות אל יו"ר המזה"פ לשעבר שאין הלימה בין תכנית הלימודים בחטיבת הביניים לבין מספר השעות בפועל המוקדשות למקצוע זה; הדבר נובע לא רק מעומס יתר בתכנית וממחסו ר אובייקטיבי בשעות הניתנות לבתי הספר, אלא בעיקר מהעובדה שמנהלים רבים מעבירים שעות ספרות לפעילויות אחרות בבית הספר.
הוא ציין כי הדבר פוגע קשות ביכולת האוריינית של התלמידים, וכי המורים אינם מספיקים ללמד את תכנית הלימודים המלאה בספרות.
המפמ"ר מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 כי הדברים האלה נכונים גם לשנת 2012 .
לגבי החטיבות העליונות כתב כי "מנהלים רבים מקצצים בשעות הלימוד ומאלצים את המורים 'לדחוס את החומר' באמצעות הרצאות, סיכומים מודפסים ומרתונים".
(ב) במאי 2010 כתב המפמ"ר לספרות אל יו"ר המזה"פ דאז כי בפועלכ-40% מהשעות בספרות אינן מנוצלות ללימוד ספרות אלא לפעילויות חברתיות, או שהן מתבטלות בשל מחלות מורים, ימי חופשה לפני בחינות ועוד; מצב זה מקשה על קיום תהליכי הוראה-למידה משמעותיים בבית הספר.
בתשובה למבקר המדינה כתב המפמ"ר לספרות באוגוסט 2012 כי שני מכתביו האמורים מבוססים על שיחות עם מדריכות ומורות להוראת ספרות, ואין אפשרות לערוב לכך שהנאמר בהם הוא נכון ומדויק; סוגיית אי -ניצולן המרבי של שעות ההוראה בבית הספר אינה ייחודית למקצוע הספרות.
דברי המפמ"ר לספרות בסוגיית ניצול שעות הלימוד במקצוע וההערכות שהעלה בדבר שיעור שעות הלימוד הנלמדות בפועל מעלים את החשש שקיימת בעיה יסודית, שמקשה במידה מסוימת את לימוד מקצוע הספרות לפי תכנית הלימודים שנקבעה למקצוע.
התברר כי במסגרת הבקרה שעושה המשרד בחטיבות העליונות (בנוגע לבקרה זו - ראו להלן) לא נבדקת כלל מידת הניצול של ימי הלימ וד.
מדברים שמסר למשרד מבקר המדינה מנהל אגף הבחינות במינהל הפדגוגי, שאחראי גם למערך הבקרות, עולה כי הבקרה לא עסקה בנושא זה.
הוא ציין כי מנהלי בתי הספר העל-יסודיים הם בעלי חופש פעולה לקבל החלטות הקשורות גם ללוח שנת הלימודים בחטיבות העליונות.
בחוזר ימי לימוד מחייבים קבע המשרד את אחריותו של מערך הפיקוח לוודא שימי הלימוד ינוצלו בצורה יעילה: הניצול הוא באחריותו של מנהל בית הספר, והמפקח הכולל נדרש ללוותו ולפקח על כך.
משרד מבקר המדינה ביקש מהמחוזות מרכז, צפון, חיפה ודרום של משרד החינוך נתונים על מידת יישום הוראות חוזר ימי הלימוד המחייבים בבתי הספר.
)(א על פי דברים שכתב מחוז חיפה למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 , אין בידיו נתונים כאלה.
(ב) מפקחת מחוז מרכז מסרה ביולי 2012 כי מנהלת המחוז שוחחה על כך עם כלל המפקחים במחוז בתחילת שנת הלימודים התשע"ב, והנחתה אותם לרענן את הוראות החוזרים ולבדוק את מידת יישומם; כל מפקח בודק זאת עם מנהלי בתי הספר שבתחום פיקוחו; מנהלי בתי ספר אשר ביקשו לחרוג מההוראות נדרשו להגיש בקשה מנומקת; הנהלת המחוז לא קיבלה דיווחים ממפקחים על חריגה מההוראות.
(ג) מחוז צפון מסר ביולי 2012 כי מבדיקה שקיים עם ה מפקחים על המגזר היהודי הממלכתי ועם המפקח על המגזר הערבי עולה כי בתי הספר אינם חורגים מהוראות חוזרי המנכ"ל, אך לא היו בידיו נתונים על מספר ימי הלימוד בפועל בכל בית ספר.
(ד) סגן מנהלת מחוז דרום מסר בספטמבר 2012 כי המחוז בודק את יישום הוראות חוזר המנכ"ל באמצעות הפיקוח הכולל.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 צוין כי במחוז חיפה מתקיימים ימי לימודים מחייבים כנדרש בחוזר המנכ"ל.
כל חריגה מהוראות החוזר מותנית באישור הפיקוח, מראש ובכתב; במחוז צפון לא התקבל דיווח מהמפקחים במחוז על חריגה מהוראות חוזר המנכ"ל בשנות הלימודים התשע"א והתשע"ב.
הוא הוסיף כי תיבחן סוגיית הניצול של ימי הלימוד, בין השאר באמצעות קבוצות מיקוד של עו"ה, ובעקבות המידע שיופק יוחלט על הפעולות הנדרשות.
עולה אפוא שככלל, אין בידי משרד החינוך מידע כולל הנגזר מבקרה שיטתית על בתי הספר בדבר מידת הניצול של ימי לימוד מלאים לצורך הוראה.
יצוין גם כי על משרד החינוך לתת דעתו לפערים המסתמנים בין תשובתו האמורה בנוגע למחוזות צפון וחיפה ובין דיווחי המפמ"רים למקצועות ההומניים.
מאחר שהמידע בדבר מידת הניצול של ימי הלימוד הוא הכרחי לשם אכיפת הוראות חוזרי ימ י הלימוד המחייבים, ויש לו השלכות גם על הוראת המקצועות ההומניים, יש מקום כי המינהל הפדגוגי יערוך שינויים בבקרה שנעשית בחטיבות העליונות, ובכך יאפשר מעקב אחר ניצול ימי הלימוד בהן.
כמו כן מוטל על המזה"פ לקיים בחינה ממשית אשר לטענות של המפמ"רים וההערכות של ראשי משרד החינוך, ובמידת הצורך להביא את ממצאי בדיקתה לפני הנהלת המשרד, לשם גיבוש תכנית פעולה לשיפור ניצולם של ימי הלימוד.
בקרה על ניצול שעות הלימוד בחטיבות הביניים .
חוזר מנכ"ל תכנית היסוד (הליבה) לחטיבות הביניים בחינוך העל -יסודי מאפריל 2009 מגדיר את מבנה תכני ת היסוד ואת מספר השעות המחייב לכל אשכול מקצועות ולכל תחום דעת בכיתות ז' -ט'.
לפי הוראות החוזר יש בתכנית היסוד ארבעה אשכולות, אשר בהם אשכול "ליבה חינוכית אקדמית", שכולל מקצועות רוח וחברה (תנ"ך, היסטוריה, ספרות וגאוגרפיה).
משרד החינוך קבע כי את שעות הלימוד של המקצועות תנ"ך וספרות באשכול האמור יש ללמד לפחות שנתיים מתוך שלוש שנות הלימוד בחטיבת הביניים, רצוי ברציפות, או ללמדן בכל שנה בסמסטר אחד באופן מרוכז.
למשל, יש ללמד שש שעות תנ"ך בסך הכול במהלך הלימודים בכיתות ז'-ט', שש שעות היסטוריה ושש שעות ספרות.
המינהל ה פדגוגי, בראשות סמנכ"לית בכירה, מופקד על שיפור ההישגים הלימודיים והחינוכיים ועל בקרת ההישגים הערכיים, הלימודיים והחברתיים.
כדי לבחון באיזו מידה מנצלים בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים את שעות הלימוד משרד החינוך 1061 .
שמקצה להם משרד החינוך, עושה המינהל הפדגוגי בקרה על ניצולשעות התקן בבתי הספר בחינוך הרגיל (להלן - בקרת התקן) 27 .
ממצאי בקרת התקן הם למעשה מקור המידע היחיד שעמד לרשות המשרד על ניצול שעות הלימוד האלה עד לשנת .
27 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "ניצול שעות לימוד בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים", עמ' 742 .
הבקרה נערכת בבתי ספר בחינוך הרגיל ולא בחינוך המיוחד.
בבקרה נבדקים עניינים מינהליים ופדגוגיים באמצעות מסירת שאלונים למנהלי בתי הספר וניתוחם; בין היתר נבדק נושא ניצול שעות הלימוד בבתי הספר בהשוואה להוראות המשרד.
התברר כי בכל הנוגע לחטיבות הביניים, נעשתה בקרת התקן בשנים האחרונות באופן חלקי בלבד 28: בשנות הלימודים התשס"ז -התשס"ט לא נכללו בה חטיבות ביניים; בשנת התש"ע נכללו בה 64 חטיבות ביניים (שהן כ-10% מכלל חטיבות הביניים בחינוך הרשמי); בשנת התשע"א לא נעשתה בקרה כלל; ובשנת הלימודים התשע"ב היא נערכה ב-163 חטיבות ביניים (כ-25% .
) בשנת הלימודים התשע"ב החל משרד החינוך להטמיע בבתי הספר מערכת ממוחשבת חדשה, שמנהל בית הספר נדרש להזין בה את מערכת השעות של המוסד, המכילה מידע על עו"ה ועל המקצוע שהוא מלמד במונחי שעות שבועיות.
חשוב לקיים בקרה שיטתית ורחבה על ניצול שעות הלימוד בחטיבות הביניים, לרבות שעות הלימוד במקצועות ההומניים, בעיקר לאור היעדים שהציב לעצמו משרד החינוך בתחום זה.
על המשרד להקפיד ולקיים את הבקרה בתחום זה (בדומה לפעילותו בשנת הלימודים התשע"ב), תוך הקפדה שיטתית הן על שיעור משמעותי של מוסדות הנכללים בבקרה והן על רציפות הבקרות לאורך השנים.
בקרה על ניצול שעות הלימוד בחטיבות העליונות .
תכנית הלימודים המחייב ת בחטיבה העליונה מעוגנת בחוזר מיוחד שהוציא המשרד בשנת 1977 .
לפי ההנחיות של האגף לחינוך על-יסודי במינהל הפדגוגי, על בתי הספר ללמד שש שעות בשבוע בכל אחד מהמקצועות תנ"ך, ספרות ועברית בסך הכול במהלך הלימודים בכיתות י'-י"ב; כן עליהם ללמד שבע שעות בשבוע היסטוריה.
את המידע בדבר מידת הניצול של תקציב משרד החינוך לשם קיום שעות לימוד בחטיבות העליונות מרכז משרד החינוך באמצעות בקרה בחטיבות העליונות שנעשית באמצעות קבלן.
על פי מסמכי המשרד, הוא ביקש באמצעות בקרה זו להשוות את דיווחי בתי הספר על שעות הלימוד למספר השעות שהם נדרשים ללמד בתכנית הלימודים המחייבת.
המשרד גם קבע שבמהלך שנת לימודים יתקיימו 180 .
)בקרות בבתי הספר (לרבות בקרות חוזרות נמצא כי בשנת הלימודים התשס"ט לא עשה המשרד בקרה על החטיבות העליונות; בשנת הלימודים התש"ע נכללו בבקרה 40 חטיבות עליונות מ - 1,405 חטיבות בסך ה כול בחינוך הרגיל (3% ,), וריכוז ממצאיה לא כלל נתונים על ניצול שעות הלימוד לפי מקצוע הוראה אלא על מספר השעות הכולל שבית הספר ניצל בהשוואה לתקציב הכולל שהועבר אליו; הבקרה לשנת הלימודים התשע"א כללה 250 ( חטיבות עליונות 18% ;) .
28 ,בכל הנוגע לבתי הספר היסודיים נעשתה בקרת התקן בשנות הלימודים התשס"ז- התשס"ט בכ- 300-400 בתי ספר בשנה (כ-22% מכ- 1,300 בתי ספר יסודיים בחינוך הרשמי); בשנת התש"ע השתתפו בה רק 65 בתי ספר יסודיים (שהם כ-5% מכלל בתי הספר היסודיים בחינוך הרשמי); בשנת התשע"א לא נעשתה בקרה כלל, ובשנת הלימודים התשע"ב היא נעשתה ב -410 בתי ספר יסודיים (כ-25%.
בנתונים מרוכזים לשנת התשע"א על100 מהחטיבות שנבדקו מוצג מספר השעות שנלמדו בכל מקצוע ובכל שכבת גיל, אך לא נערכה השוואה לשעות בתכנית הלימודים המחייבת.
יוצא, אפוא, שלמשרד החינוך אין מידע על מידת ניצול השעות בחטיבות העליונות.
בתשובת משרד החינוך הוצגו מגבלות הבקרה, אשר אינן מאפשרות, לדבריו, לבדוק את מידת הניצול של שעות הלימוד כאמור.
לדוגמה, יש ללמד תנ"ך בהיקף של שש שעות בשבוע בסך הכול בכיתות י' -י"ב, אך ניתן ללמדן במשך שנתיים בלבד, ובלבד שיישמר ההיקף הכולל של השעות בכל שלוש שנות הלימוד; מאחר שבכל שנה נדגמים בבקרה רק חלק מבתי הספר, והבקרה מציגה "צ ילום מצב" בית-ספרי הנכון למועד עריכתה, לא ניתן להשוות בין סך השעות המחויבות לבין סך השעות שנלמדות בפועל.
מתשובת הקבלן שביצע עבור משרד החינוך את הבקרה בשנים התש"ע-התשע"א למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 עולה, כי משרד החינוך לא הגדיר לפניו את הצורך להשוות את סך השעות במקצועות הלימוד לסך השעות הנדרשות.
בידי משרד החינוך אין, אפוא, מידע בדבר ניצול שעות הלימוד במקצועות הלימוד השונים, לרבות המקצועות ההומניים, בחטיבות העליונות.
הצורך במידע כזה גובר בשל החשש שהעלה המשרד עצמו בדבר ניצול חלקי בלבד של ימי הלימוד בבתי ספר אלה.
על המינהל הפדגוגי לבצע שיפור בכלי הבקרה שברשותו, כדי להבטיח שתוצג לפני הנהלת המשרד ויחידותיו תמונת מצב שנתית שמשקפת את מידת ניצול שעות הלימוד וימי הלימוד המלאים בבתי הספר.
על מחוזות המשרד לפעול לתיקון המצב באותם מוסדות שנמצא בהם תת-ניצול של שעות הלימוד או של ימי הלימוד.
באופן זה ניתן יהיה לאורך זמן להבטיח ניצול מיטבי של משאבי המשרד.
התאמה בין מקצוע ההכשרה של עובד ההוראה ובין מקצוע ההוראה שהוא מלמד, במקצועות ההומניים29 .
כדי להבטיח את איכות ההוראה בבתי הספר קבע משרד החינוך הנחיות בחוזרי המנכ"ל בנוג ע להכשרה המזערית הנדרשת מעו"ה.
ככלל, נדרש מועמד להוראה לרכוש השכלה מקצועית בתחום הדעת של מקצוע ההוראה שהוא מעוניין ללמד, וכן ללמוד לימודים פדגוגיים לקראת קבלת תעודת הוראה.
את ההשכלה המקצועית יכול המועמד לרכוש במכללה להכשרת עו"ה, במוסד להשכלה גבוהה או במוסד מקביל בחו"ל שהלימודים בו והתואר שהוא מעניק מוכרים על ידי משרד החינוך.
עבודה בהוראה מחייבת התמחות בהוראה במשך שנה.
אם עו"ה הוא בעל השכלה אקדמית ותעודת הוראה וסיים התמחות בהוראה בהצלחה, ינפיק לו המשרד רישיון לעסוק בהוראה.
משרד החינוך קבע הנחיות מחייבותבנוגע להכשרה הנדרשת מעו"ה בחינוך העל-יסודי: חוזר מנכ"ל מיוחד מדצמבר 1996 מפרט את ההכשרה המקצועית והפדגוגית הנדרשת ממורה בחינוך העל-יסודי במקצועות העיוניים.
29 בעניין זה ראו גם בדוח זה בפרק "היבטים בניהול כוח האדם בהוראה במערכת החינוך", עמ' 971.
במהלך שנת 2009 החל מינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך לפתח את מערכת "זיקות מקצוע", שהוטמעו בה כללים שקבעו גורמים שונים במשרד, לרבות המזכירות הפדגוגית, בדבר המקצועות שיוכל ללמד עו"ה שהוכשר במקצוע מסוים.
מערכת זו נועדה להציג קשר בין הכשרת עו"ה למקצועות שהוא מלמד ולקבוע, בהינתן מקצוע הכשרה מסוים, מה הם המקצועות שהוא רשאי ללמד ובאילו שלבי חינוך ניתן לשבץ אותו.
המערכת מאפשרת ליצור האחדה של כמה 1066 דוח שנתי63ג .
מקצועות הוראה תחת תחום דעת אחד וכן להתאים בין מקצוע ההכשרה למקצוע ההוראה שהוא מיועד לו, לפי שלב החינוך שבית הספר נמצא בו.
(א) בתרשים3 מוצגים נתוני משרד החינוך על שיעור עו"ה שלימדו בחטיבות הביניים בחינוך הרשמי בשנת הלימודים התשע"ב את המקצועות שנבדקו, בהם ספרות, היסטוריה ועברית, לשון והבעה, בלא שקיבלו הכשרה מתאימה ללמד את מקצוע ההוראה שלימדו30.
בתרשים4 מוצגים נתונים כאמור על עו"ה בחטיבות העליונות בשנת הלימודים התשע"ב: .
30 הכשרה מתאימה- על פי כללים שקבע משרד החינוך בדבר המקצועות ש רשאי ללמד עו"ה שהוכשר במקצוע מסוים , ולפי הנתונים הקיימים במ אגרי המידע של המשרד.
מקצועות ההוראה שנבדקו נבחרו משום שהם נכללים בתכנית הליבה בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים ו הם מקצועות חובה בחטיבה העליונה , וכן משום שהם נכללים במערכת זיקות מקצוע.
הנתונים כוללים עו"ה בחינוך הרגיל (ולא בחינוך המיוחד).
משרד החינוך 1067 מתרשימים3 ו-4 עולה שכ -40% מעו"ה שלימדו אזרחות, גאוגרפיה, היסטוריה, ספרות וכן עברית, לשון והבעה לא הוכשרו ללמד מקצועות אלה.
(ב) מהנתונים האמורים עולים פערים בין בתי הספר בחינוך העל-יסודי (חטיבות ביניים וחטיבות עליונות) שבפיקוח הממלכתי-יהודי, בתי הספר שבפיקוח הממלכתי -ערבי ובתי הספר שבפיקוח הממ" ד.
במקצועות היסטוריה, ספרות וכן עברית, לשון והבעה, שיעור המורים שלא הוכשרו לתפקידם גבוה במיוחד בבתי ספר שבפיקוח הממ"ד (כ - 50%-60% ,) ושיעורם בבתי ספר בפיקוח הממלכתי -יהודי הוא הנמוך מבין שלושת המגזרים במקצועות ההומניים באופן יחסי, ונע בין 30% ל-40%.
יוצא, אפו א, כי בכל הנוגע למקצועות ההומניים, רוב המורים בפיקוח הממ"ד לא הוכשרו לתפקידם, וכמוהם גם 30%-45% מהמורים בפיקוח הממלכתי-יהודי ובפיקוח הממלכתי -ערבי.
משרד החינוך השיב בנובמבר 2012 כי המזכירות הפדגוגית רואה חשיבות רבה בבחינה מעמיקה של סוגיית הידע וההכשרה של מו רים שנדרשים ללמד את המקצועות השונים; "על בסיס זיהוי החסר במורים תפעל המזכירות הפדגוגית בשיתוף יחידות אחרות במשרד לעידוד צעירים לפנות למסלולי הכשרה להוראה במקצועות הנדרשים"; בתוך כך "אמורה להינתן גמישות מבחינת מקצועות הלימוד שמהווים תנאי לקבלת רישיון הוראה בתחומי דעת שונים"; יש צורך להסדיר מערך מובנה של "הרחבת הסמכה", כך שמי שלמד מקצוע מסוים לתואר אקדמי ואף קיבל בו תעודת הוראה יוכל, בהינתן השתלמות מסוימת והוכחת יכולת הוראה, לקבל הסמכה לתחום אחר.
תשובתו של משרד החינוך מלמדת על דרכי פעולה אפשריות לשם השגת התאמה בין מקצוע ההוראה של המורה לתחום הכשרתו; על פי מסמכי המשרד, דרכי פעולה אלה לא גובשו לכלל תכנית פעולה שקיבלה את אישור הנהלת המשרד.
אם סבורה הנהלת משרד החינוך שיש לנקוט דרכי פעולה אלה, עליה לקבל החלטה בנושא, לוודא שתוכן תכנית עבודה מפורטת ולפעול לביצועה.
מדיניות משרד החינוך בנוגע למקצועות ההומניים דוגלת בהתמקדות במקצועות הליבה ובחיזוקם, וכן בהגדלת מספר הזכאים לתעודת בגרות הכוללת לימוד מקצועות ממדעי הרוח ברמה מוגברת.
נתוני המשרד מעידים על ירידת קרנם של מקצועות אלה: בעשור האחרון, ועוד לפני כן, קטן והולך שיעור תלמידי החטיבות העליונות הבוחרים ללומדם ברמה של חמש יח"ל.
מצב זה עשוי לנבוע מגורמים שונים אשר לא נבחנו במסגרת דוח ביקורת זה.
עם זאת הועלו ליקויים בנוגע למידע המצוי בידי משרד החינוך בדבר מידת ניצול שעות הלימוד, ליקויים בנוגע לעבודת המטה של המשרד, וליקויים בנוגע למידת ההתאמה בין תחום הכשרתו של מורה למקצוע הומני ובין המקצוע שהוא מלמד.
לאור הממצאים שהועלו בדוח זה, על הנהלת משרד החינוך ליזום בדיקה מקיפה אשר לחולשות המסתמנות בקשר להוראת המקצועות ההומניים, וזאת במטרה לקדם פעולות לחיזוקה וביסוסה של הוראת המק צועות ההומניים במערכת הלימודים.
עוד עליה לוודא כי תוכן תכנית פעולה לשיפור הניצול של ימי הלימוד ושעות הלימוד, וכן לבצע שינויים בכלי הבקרה שבידי המשרד כדי להבטיח שתוצג לפני הנהלת המשרד ויחידותיו תמונת מצב שנתית שמשקפת את מידת ניצול שעות הלימוד וימי הלימוד המלאים בבתי הספר.
בשנת 2012 למדו במערכת החינוך ביש ראל יותר מ -1.
9 מיליון תלמידים; כ - 160,000 מהם הוגדרו על ידי משרד החינוך (להלן- המשרד), ילדים בעלי צרכים מיוחדים9.
כ- 73,000 מהתלמידים האלה למדו בבתי ספר לחינוך מיוחד ובכיתות חינוך מיוחד בבתי ספר רגילים (להלן - מסגרות לחינוך מיוחד), וכ - 87,000 תלמידים שולבו בחינוך הרגיל.
,חוק חינוך מיוחד התשמ"ח- 1988 (להלן- חוק חינוך מיוחד או החוק), עיגן את זכותם המשפטית של ילדים בעלי צרכים מיוחדים לקבל שירותי חינוך מיוחד וקבע כי ילד בעל צרכים מיוחדים זכאי לחינוך מיוחד חינם במוסד לחינוך מיוחד באזור מגוריו.
ילד בעל צרכים מי וחדים, על פי החוק, הוא "אדם בגיל שלוש עד עשרים ואחת, עם לקות משמעותית, שבשלה מוגבלת יכולתו להתנהגות מסתגלת והוא נזקק לחינוך מיוחד"; חינוך מיוחד, על פי החוק, הוא "הוראה, לימוד וטיפול שיטתיים הניתנים לפי חוק זה לילד בעל צרכים מיוחדים, לרבות טיפולי פיזיותרפיה, ריפוי בדיבור, ריפוי בעיסוק וטיפולים בתחומי מקצועות נוספים שייקבעו ולרבות שירותים נלווים, הכול לפי צרכיו של הילד בעל הצרכים המיוחדים".
אשר לשילוב תלמידים בעלי צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל (להלן - שילוב), הוגדר תלמיד משולב בחוק חינוך מיוחד כילד בעל צרכים מיוחדים הזכאי לחינוך חינם לפי סעיף 6 (א) לחוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 , אשר ועדת שילוב10 "החליטה על זכאותו לתוספת של הוראה ולימוד ולשירותים מיוחדים.
8 טיפולים נלווי רפואה כגון טיפולים ביצירה ובהבעה וכן כלים לניתוח התנהגות הם כלים שעשויים לסייע לתלמיד ולצוות החינוכי להתמודד עם לקויות אלה.
9 " המונחצרכים מיוחדים " מציין סוגי לקויות שונים.