HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משב רוח מכל כיוון שהוא מחדיר את רחף חומרי ההדברה וחומרי חיטוי הקרקע לבתי התושבים מדי יום ביומו.
תושבים במושב פנו פעמים רבות לפקחי רט"ג בגין רחף חומרי ההדברה והחשש מפני השפעותיהם ארוכות הטווח.
גם בסיור של נציגי משרד מבקר המדינה במושב במאי 2011 אפשר היה לחוש בריח העז של חומרי ההדברה באוויר.
עקב תכנון מיקום המשבצת החקלאית המעובדת סביב שטח המגורים ובגין אופי הגידולים המצריכים שימוש תדיר בחומרי הדברה נוצרה בעיה שיקשה לפתור אותה בלי לפגוע פגיעה כלכלית במתיישבים.
38 מ-58 תלונות ב- 1996 עד274 תלונות ב- 2010.
תצלום אוויר של מושב אחיטוב המוקף בחממות .
בתקנות הקיימות נקבעו מרווחים מינימליים בין שטחי הריסוס ובין בתי המגורים: על פי תקנות הרוקחים (הגבלת פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס), התשל"ט- 1979 , לא יפזר אדם רעל או כימיקל מכלי טיס מעל בית או במרחק של 120 מטרים ממנו; ריסוס מכלי טיס יתבצע רק אם מהירות הרוח לא תפחת מחמישה קמ"ש, והיא לא תישוב לכיוון בתי המגורים; השר להגנת הסביבה רשאי, לאחר התייעצות עם שרי הבריאות והחקלאות, להתיר ריסוס מן האוויר במרחק קטן יותר, לקבוע אזורים שבהם ייאסר הריסוס לחלוטין ולאסור לרסס מן האוויר חומרים מסוימים.
בשנת 2005 נכנסו לתוקף תקנות החומרים המסוכנים (שימוש בתכשירים ליד מבנים), התשס"ה - 2005 , הנוגעות להדברה מן הקרקע.
התקנות קובעות סייגים להדברה: מותר לפזר חומרי הדברה מן הדרגות הרעילות ביותר רק במרחק מינימלי של 50 מטרים מבתי המגורים, ואם הרוח נושבת לכיוון המבנים - יגדל המרווח המינימל י ל-100 מטרים; מותר לרסס בקרבת הבתים בחומרי ההדברה הפחות רעילים אם מהירות הרוח גדולה מחמישה קמ"ש.
עם זאת, אין בתקנה זו הגבלה הנוגעת לכיוון הרוח, אף אם היא נושבת לעבר בתי המגורים.
בתקנות מ - 2005 יש אזכור מפורש של חומר חיטוי קרקע מסוג אחד - הפורמלין - ואין בהן התייחסות לחומרי חיטוי קרקע אחרים שחלקם רעילים מאוד.
כך, למשל, בתוויות של שלושה מהתכשירים היותר רעילים נקבע כי "ספיגת התכשיר דרך העור עלולה להיות קטלנית.
נשימת אדי התכשיר עלולה להיות קטלנית.
חשיפה ממושכת עלולה לגרום נזק לריאות, לכבד, לכלי ות.
התכשיר גורם לגידולים ממאירים בחיות מעבדה".
התברר כי גם התקנות החדשות יחסית מ- 2005 נתנו מענה חלקי בלבד לבעיית הממשק בין מגורים לשטחים מרוססים, והמידע המצטבר על השפעת חומרי ההדברה על האדם חייב את שינוי "כללי המשחק".
לפיכך בינואר ובמאי 2011 הגיש מנהל א גף אגרואקולוגיה במשרד לשר להגנת הסביבה הצעה לעדכון התקנות בדבר ריסוסים מהאוויר ומהקרקע ובדבר חיטוי קרקע בקרבת מגורים, שקבעה, בין היתר, כי יש לעודד את השימוש בחומרים חלופיים וידידותיים לסביבה באמצעים המפורטים בהצעה ויש לשנות את תקנות הרוקחים לגבי החייץ בין ריסוסים מהאוויר ובין בתי מגורים.
השר להגנת הסביבה אימץ את ההצעה והורה לקדם את התקנת התקנות החדשות בתוך כחודשיים, קרי - עד יולי 2011 .
בפועל הדבר לא אירע המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה כי טרם הושלם תהליך ההתייעצות המקצועית והבדיקות המעבדתיות, והן יסתיימו ב מהלך שנת 2012 ,.
לדבריו התקנת התקנות החדשות תקודם על פי תוצאות התהליך.
תשובתו של המשרד מצביעה על פעילות שלא עלתה בקנה אחד עם לוח הזמנים המואץ שנקבע בהוראתו של השר דלעיל.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הערות מבקר המדינה בעניין השימוש של חקלאים בתכשירים לחיטוי קרקע, שרעילותם גבוהה מאוד, יזם משרד החקלאות נוהל חדש שעיקריו הם: הדברה בתכשירים לחיטוי קרקע תיעשה בידי מדבירים מורשים בלבד; לא תותר מכירת תכשירים כאלה לחקלאי יחיד; ההדברה תיעשה במרחק של יותר מ-100 מטרים מבתים ו-20 מטרים מכבישים.
עוד צייןמשרד החקלאות כי הוא מתכוון ליישם נוהל זה כבר מתקופת החיטוי הבאה - סתיו 2012 - .
ואחר כך להסב אותו מנוהל לתקנה 4.
גורם אחר אשר ראוי כי ייתן את הדעת על סוגיית השימוש בחומרי הדברה בסביבת מגורים הוא הרשות לתכנון במשרד החקלאות, הממונה על תכנון החקלאות וההתיישבות הכפרית ועל פיתוחן.
הרשות עוסקת בנושאים שונים, ובהם קידום של פרויקטים בתחום פיתוח הכפר, כגון פרוגרמות להתיישבות המתוכננת, וקידום תכניות אב ותכניות מתאר ליישובים.
סמכותה של רשות התכנון בעניין זה נקבעה, בין היתר, בהחלטות של מועצת מקרקעי ישראל 39.
39 'למשל, בהחלטה מס9 .
על הגדרת המושג נחלה המשרד להגנת הסביבה 497 .
ביישוב שיתופי חייבת באישור מוקדם של רשות התכנון, ולכן היא יכולה להשפיע על קביעת המרווחים בין הבתים המתוכננים ובין השטחים המעובדים.
התברר כי הרשות לתכנון אינה מעורבת כלל בסוגיה זו.
בשנים האחרונות הציעו פקחי רט"ג למנהל אגף אגרואקולוגיה פתרונות נוספים ל מיתון הקונפליקט, ובהם: לשקול לעודד גידולים המצריכים הדברה פחותה, כגון אבוקדו ודגנים, בקרבת המגורים; לשקול יצירת חיץ של גידולים אורגניים או גידולים המאפשרים שימוש בהדברה משולבת (ראו בהמשך הדברים); לשקול לקבוע מראש, באמצעות מוסדות התכנון של משרד הפנים ורשות התכנון במשרד החקלאות, את המרווחים והמגבלות המתאימים לשכנות בין בנייה למגורים חדשים ובין מטעים או גידולים קיימים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא פתוח לדיון בהצעות להפחתת סיכונים סביבתיים משימוש בחומרי הדברה, אולם הוא מעדיף לקדם פעילות רחבה להפחתת השימ וש בחומרים אלו, כגון שימוש בתנשמות ובבזים להדברת מכרסמים בחקלאות, וכי נעשית עבודה לעדכון התקנות בדבר הריסוסים בקרבת מבנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בראש ובראשונה יש למזער את הפגיעה בתושבים המתגוררים סמוך לשטחים מרוססים.
לפיכך יש לשקול את האפשרות לקבל החלטות מסדירות בנושא, בין היתר, על פי שני עיקרים: (א) שמירת בריאות הציבור; (ב) עקרון הזהירות המונעת, קרי - אם מדיניות או פעולות עלולות להזיק באופן חמור או בלתי הפיך, ובהיעדר מידע מדעי הקובע כי לא יתרחש נזק יש להימנע ככל האפשר מן הפעולות הללו.
על משרדי החקלאות והג נת הסביבה לבחון בהקדם את ההצעות המגוונות שעלו ולשקול יישום מהיר של ההצעות שיימצאו ראויות כדי להבטיח את בריאות הציבור ולמתן את הקונפליקט.
עם זאת בהתקנת תקנות לא סגי ללא אכיפה בצדן.
רישוי תכשירי ההדברה .
קיימות ארבע ועדות בין -משרדיות המייעצות וממליצות בענ יין השימוש בתכשירי ההדברה, ומנהלי האגפים במשרדי הממשלה הנוגעים בדבר הם המחליטים על רישוים: בצד יחידת השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות פועלת ועדה בין-משרדית הממליצה על השימוש בתכשירים בחקלאות הצמחית, ומנהלת השירותים להגנת הצומח היא המוסמכת לאשר את רישוים; בצד השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות פועלת ועדה בין-משרדית הממליצה על תכשירי הדברה לשימוש בסביבת בעלי חיים; בצד האגף ללחימה במזיקים במשרד להגנת הסביבה פועלת ועדה בין -משרדית העוסקת בתכשירי הדברה תברואיים הראויים לשימוש בסביבת האדם; ובצד אגף הרוק חות במשרד הבריאות פועלת ועדה הממליצה על תכשירים להדברת מזיקים לאדם.
בשלוש הוועדות הבין - משרדיות הראשונות דלעיל משתתפים נציגים של משרדי החקלאות, הגנת הסביבה והבריאות ונציגי משרדים אחרים כדי לשמור על עקביות ותיאום באימוץ התכשירים המותרים בכל המגזרים.
בדיקת הליכי הרישוי בוועדה הבין -משרדית הממליצה על רישוי התכשירים בחקלאות הצמחית, שהם מרבית התכשירים שבשימוש, העלתה כדלקמן: (א) בתקנות הגנת הצומח נקבע כי בראשות הוועדה הבין-משרדית יכהן נציג של משרד הבריאות; תעודת רישום של תכשיר הדברה תקפה במשך שלוש שנים ואחרי כן יש לחדשה; חל איסור מכירה של תכשיר שאין לו תעודת רישום תקפה.
הועלה כי חברי הוועדה הבין-משרדית דנים ברישוי של תכשירים חדשים וברוויזיה של תכשירים שבשימוש ואינם מעורבים באישור של החומרים ה"ותיקים" - שהם יותר מ-90% מהתכשירים- המתחדש מדי שלוש שנים.
הרישום המתחדש מטופל בידי חברת הוועדה העובדת במשרד החקלאות ומאושר בידי מנהלת השירותים להגנת הצומח.
לפעמים מקבלים חברי הוועדה מידע חדש על סיכונים הכרוכים בשימוש בתכשיר "ותיק" שלא היו ידועים במועד האישור הראשוני שלו.
לנוכח הדרתם של חברי הוועדה מהליך הרישוי מחדש, אירע שמידע זה לא בא לידי ביטוי בתוויות תכשירי ההדברה לאחר חידוש הרישיונות בידי נציגי משרד החקלאות.
להלן דוגמה: הוועדה הבין-משרדית דנה לאחרונה באישור של תכשיר חדש המכיל חומר פעיל אשר כבר ב- 1993 סווג בידי הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית( EPA ) כחומר העלול לסרט ן40 .
רק במהלך הדיונים על אישור התכשיר החדש התברר לחברי הוועדה הבין-משרדית כי בכמה תכשירי הדברה "ותיקים", אשר אושרו מדי שלוש שנים, נמצא אותו חומר פעיל, אך אין אזהרות מתאימות בתוויותיהם.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הדיון בחומר דלעיל המליצה הוועדה הבין -משרדית לרשום בתוויות של כל התכשירים המכילים את החומר האמור הערה לגבי סכנותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי אין להשלים עם מצב שבו רק כאשר הוועדה הבין -משרדית דנה ברישוי של תכשיר חדש ומתברר מידע על סכנותיו נעשה בירור לגבי תכשירים "ותיקים" המכילים חומר פעיל זהה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מתקבל מידע העלול להטיל ספק בבטיחות השימוש בתכשירים שכבר אושרו, מן הראוי שחידוש הרישוי של התכשירים הללו ייעשה על דעת כל חברי הוועדה הבין-משרדית.
(ב) כמה מנציגי משרדי הממשלה החברים בוועדה הבין -משרדית התריע ו במהלך הביקורת על כך שחברותם בוועדה היא רק חלק ממכלול עיסוקיהם במשרדים השונים, ולכן אין בידם זמן ראוי ללמוד ולהתכונן מראש לדיונים על אישור תכשירים חדשים, כמתחייב מהאחריות הכבדה המוטלת עליהם.
עוד אמרו הנציגים הללו כי במדינות מערביות נהוג שהחברות בוועדה מעין זו היא העיסוק היחיד של חבריה.
נוסף על כך, מאחר שחברי הוועדה דנים הן באישור של תכשירים חדשים והן ברוויזיה לגבי המשך השימוש בקבוצות של תכשירים "ותיקים" נוצר עומס עבודה רב ונגרם שיהוי בקבלת ההחלטות.
להלן דוגמה להשפעות הבריאותיות-סביבתיות של העומס המוטל על הוועדה: ביוני 2010 הודיעה הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית כי חל איסור להשתמש .
)פרופיזמיד (פרונאמיד המשרד להגנת הסביבה 499 .
בקבוצת תכשירי הדברה מסוימים41 בגין היותם מסוכנים לחקלאים: החומר מצטבר בגוף האדם, בסביבה ובחיות הבר ומוסע לכל העולם, כדוגמת ה- DDT , שהשימוש בו נשלל בעבר מאותן הסיבות.
על פי מסמכי השירותים להגנת הצומח, הוועדה הבין-משרדית מתכננת רוויזיה לגבי המשך השימוש בקבוצת חומרים זו.
נמצא שעד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , יותר משנה מאז שהתקבל המידע על סכנותיו של התכשיר, לא עשתה הוועדה הבין -משרדית רוויזיה בעניין והשימוש בחומר המסוכן נמשך.
משמעות הדברים היא שקיים פיגור ביישום הידע המצטבר בעולם בדבר סכנות התכשירים שבשימוש.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי אחת ל - 10-15 שנים נעשות בקהילה האירופית ובארצות הברית רוויזיות בדבר רעילות של תכשירים שבשימוש והשפעתם על הסביבה וכי זה פרק הזמן הנדרש לצבירת ידע חדש ולניתוחו.
לדבריו, כאשר מתקבל בארץ מידע חדש בארץ על סיכונים הכרוכים בשימוש בתכשיר "ותיק" אשר לא היו ידועים במועד האישור הראשוני, נעשית רוויזיה יסודית בידי הוועדה הבין -משרדית, ונעשים שינויים בתוויות של כל התכשירים המכילים את החומר הפעיל שלגביו הגיע המידע הח דש.
עוד השיב משרד החקלאות כי דיון בחומר האמור יתקיים באמצע שנת 2012 , דהיינו יותר משנתיים לאחר הודעת הסוכנות האמריקנית להגנת הסביבה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי הוא נמצא במצב כרוני של חוסר בכוח אדם והפתרון לכך הוא הרחבת מצבת כוח האדם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי לנוכח הנזקים שמחוללים התכשירים שהוצגו בשתי הדוגמאות דלעיל, ולנוכח התדירות הנמוכה של הרוויזיות בחומרי הדברה הנעשות בארצות הברית ובקהילה האירופית, פער של יותר משנתיים בין מועד הודעת הסוכנות האמריקנית להגנת הסביבה למועד הדיון המתוכנן של הוועדה הבין -משרדית - שרק בעקבותיו תתקבל ההחלטה הסופית של מנהלת השירותים להגנת הצומח - אינו סביר.
(ג) בצד הוועדה הבין -משרדית העוסקת בהיבט הטוקסיקולוגי של התכשירים לצומח פועלת ועדת יעילות, שבאחריות משרד החקלאות.
ועדה זו בוחנת את האפקטיביות של התכשירים לפני אישורם , בדרך כלל במשך שתי עונות גידול.
הועלה כי במועד ביצוע הביקורת, אפריל -ספטמבר 2011 , ביצעו יצרני תכשירי ההדברה את בדיקות היעילות בעצמם, ללא פיקוח של משרד החקלאות.
משרד החקלאות הסביר כי בעקבות ביקורת קודמת של מבקר המדינה הוא קלט עובד שתפקידו לפקח על הניסויים להוכחת יעילות התכשירים, אך בתקופת הביקורת הנוכחית הייתה המשרה פנויה עקב עזיבתו של העובד.
לדבריו, בנובמבר 2011 .
יתקיים מכרז לקליטת עובד חדש .
חומר על בסיס פחמימנים כלוריים 500 דוח שנתי62 .
תקנות החומרים המסוכנים מיועדות לסביבת האדם ותקנות הגנת הצומח מיועדות לסביבה החקלאית.
אולם תכשירי ההדברה לשני המגזרים שייכים לאותן משפחות כימיות ומכאן נגזרת חובת התיאום והעקביות בעניין השימוש בקבוצות התכשירים תוך התאמה לסביבת היישום (מבנים סגורים, חממות, שטח פתוח).
הועלה שלא תמיד נשמרת העקביות בשימוש וכי מתחייבות השלמות לתקנות הקיימות בנושאים אחדים: 1.
תכשירים רבים שרישומם בסמכות המשרד - מכירתם, רכישתם והשימוש בהם מוגבלים בדרך כלל למדבירים מורשים בעלי היתר רעלים מהמשרד.
אשר לתכשירים שמאשר משרד החקלאות - חוץ מתכשירים מעטים, מכירתם והשימוש בהם אינם מוגבלים, גם אם מדובר בתכשירים שבסיסם הכימי זהה בשתי הקבוצות.
לנוכח הגישה המקלה יותר של משרד החקלאות, כל אדם (אין הגדרה לחקלאי) יכול לרכוש תכשירי הדברה המיועדים לשימוש תברואי או חקלאי לצורך שימוש בביתו, גם אם הם נאסרו לשימוש תברואי, ואין גוף על הבוחן את סבירות קיומן של ההוראות השונות בעניינם של תכשירים זהים במגזרים שונים.
כבר לפני כעשור העיר מבקר המדינה למשרדי החקלאות והגנת הסביבה42 ,כי בשל ריבוי הרשויות המטפלות ברישוי תכשירי ההדברה ראוי לשקול לרכז את הטיפול בהם תחת קורת גג אחת כדי להבטיח אמות מידה אחידות לרישום התכשירים.
עמדת משרד החקלאות הייתה ועודנה שמוטב לאחד את הדיון הטוקסיקולוגי בוועדה בין -משרדית אחת, אך להשאיר מנגנוני רישום נפרדים במשרדי הממשלה בגין השונות במטרות ובאמצעי היישום.
משרדי הבריאות והגנת הסביבה מחייבים את ההצעה להקים מסגרת אחת לעניין זה.
בפועל מאז ועד היום לא השתנה דבר.
ב- 2007 הודיע המשרד על אי סור השימוש בשני חומרים פעילים (מקבוצת הזרחנים האורגניים) המיועדים להדברה תברואית ולהדברת בעלי חיים, למעט לצורך הדברת טרמיטים.
החלטתו נסמכה על מחקרים שהראו כי לחומרים אלה יש השפעה שלילית על נשים הרות, על בעלי חיים, על מי התהום ועל קרקעות.
באותה השנה הודיע ג ם מנהל השירותים הווטרינריים ליצרנים וליבואנים של תכשירי הדברה לווטרינריה כי בסוף שנת 2007 יפוג תוקפן של תעודות הרישום של התכשירים המכילים שני חומרים אלה, חוץ מתכשירים המיועדים לשימוש ישיר על צאן, וכי לאחר מועד זה שיווק תכשירים אלה ומכירתם יהיו אסורים.
השירותים להגנת הצומח אסרו את השימוש בשני החומרים גם בגינות ביתיות וציבוריות.
נציגי משרד הבריאות הסבירו לנציג משרד מבקר המדינה כי יש צורך לבחון מחדש אם השימוש בחומרי הדברה מקבוצת הזרחנים האורגניים בחקלאות עלול לסכן את בריאות הציבור וכי הוועדה הבין-משרדית מתכננ ת רוויזיה בעניין זה.
משמעות הדברים היא שמשרד הבריאות רואה בעייתיות בהמשך השימוש השכיח בתכשירים המבוססים על זרחנים אורגניים בחקלאות ושוקל את הגבלתו.
42 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 ), בפרק על הפיקוח על סחר בתוצרת חקלאית מן הצומח, עמ' 695.
בפועל אפשר לקנות תכשירים על בסיס חומרים אלה בחנויות של חומרי הדברה ואין בקרה על שיווקם לכל דכפין ולכל תכלית.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי בשליש הראשון של שנת 2012 תתקיים רוויזיה בעניינה של קבוצת חומרים זו, שחלקם מסווגים כבעלי "רעילות נמוכה".
בתוויות של תכשירי הדברה מסוימים נקבע כי אין להשתמש בהם ברוח כדי למנוע נזק אפשרי לגידולים סמוכים, ואילו בתקנ ות חומרים מסוכנים ליד מבנים נקבע כי תנאי לקיום הריסוס הוא רוח שמהירותה לפחות חמישה קמ"ש כדי להבטיח את מיהול החומר המתפזר באוויר.
יצוין כי החקלאים מעדיפים לרסס בהיעדר רוח כדי להבטיח את הישארות עיקר חומרי ההדברה בשטח המרוסס, והסתירה בין התקנות השונות מאפשרת להם לעשות זאת.
הן התקנות מכוח חוק הגנת הצומח והן התקנות מכוח חוק החומרים המסוכנים אינן מביאות בחשבון את טכנולוגיות פיזור חומרי ההדברה, כגון פיזור במפוח, בהמטרה ובטפטפות, אף על פי שיש להן השפעות כלכליות, סביבתיות ובריאותיות: הן משפיעות על כמות החומר שבשי מוש, על פוטנציאל הסעתו לסביבה ועל המרווחים הבטיחותיים מבתי מגורים.
תוויות חומרי ההדברה .
על פי תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), התשל"ז - 1977 , לאריזות של תכשירי הדברה תוצמד תווית ובה מידע רב על החומר, דרגת רעילותו, מטרתו, סכנותיו הסביבתיות, או פני השימוש בו, הציוד הנדרש ודרגת רעילותו האקוטית לאדם (להלן - התווית)43 .
עוד נקבע בתקנות כי על המשתמש בתכשיר לפעול אך ורק על סמך הוראות התווית, וחל איסור לאחסן ולמכור תכשיר שלא על פי הוראות התווית.
משרד מבקר המדינה בדק את התוויות של 40 תכשירי הדברה מהרע ילים ביותר המשמשים בחקלאות הצמחית והעלה כי יש ריבוי של הגדרות וניסוחים שאינם עקביים ולפיכך הם עלולים להכביד על החקלאים: אין עקביות בהגבלת השימוש בתכשירים מסוכנים מאוד - לעתים נרשם כי ההדברה צריכה להיעשות בידי מדבירים מוסמכים ולעתים בידי החקלאים עצמם; כמעט בכל התוויות אין התייחסות לעניין כמויות הסף המחייבות היתרי רעלים; נמצאו תוויות רבות מאוד שעוצבו בשונה מסטנדרט גרפי שאימץ משרד החקלאות בשנים האחרונות, ובהתחשב בכמות הרבה של התכשירים, חוסר האחידות במבנה הגרפ י של התוויות, בסימון הרעילות ובמיקום ההנחיות יכול לג רום לבעיית התמצאות ולטעויות בשימוש ברעלים; התוויות משופעות ב"אותיות קטנות", ואין הייררכיה גרפית של הכתוב על פי מידת חשיבותו.
כך, למשל, בתוויות אחדות מובלעות הנחיות לגבי מרחקי השימוש מבתי מגורים, והדבר עלול לגרום לאי-כיבודן.
כדוגמת התווית המצורפת לתרופות 502 דוח שנתי62 .
להלן דוגמה לתווית של תכשיר מדרגת הרעילות האקוטית הגבוהה ביותר.
בתווית אין סימון של גולגולת; אין התייחסות להתניית הרכישה והשימוש רק בידי מי שהוסמך לכך; הוראות הבטיחות זהות להוראות הניתנות בעניינו של חומר מדרגת הרעילות הנמוכה ביותר; ולא צוינה מגבלת מרחקי השימוש מבתי מגורים: לדעת משרד מבק ר המדינה, על משרד החקלאות לפעול להאחדת התוויות ולהביא לידי ביטוי גרפי בולט את השוני בין קבוצות החומרים וסכנותיהם.
כמו כן יש מקום להדגיש את המידע על שינויים בהוראות התווית למשתמשים, על פי החלטות הוועדה הבין -משרדית המתקבלות מפעם לפעם.
הדברה מ שולבת44 ,היא שילוב של הדברה כימית והדברה ביולוגית (למשל באמצעות עופות או חרקים שהם האויבים הטבעיים של המזיקים ליבולים), והיא מאפשרת לגרוע כמה מחומרי ההדברה הכימיים שנועדו להדביר את אותו מזיק.
יצוין כי ההדברה המשולבת אינה בגדר פתרון מוחלט בחקלאות, והשימוש בתכשירים רבים, כגון תכשירים לחיטוי קרקע ותכשירים כנגד מפגעים נוספים, יימשך בעתיד.
משרד החקלאות החליט כי משנת 2014 הוא יפסיק לתמוך בהדברה קונבנציונלית ויחל לתמוך בהדברה משולבת בלבד בעלות של כ-30 מיליון ש"ח.
44 Integrated Pest Management IPM- המשרד להגנת הסביבה 503 .
על פי המלצות של ועדת בדיקה שהוגשו למנכ"ל משרד החקלא ות ביוני 2010 , המשרד החליט לתמוך בחקלאים המיישמים הדברה משולבת בגידולי הפלפל ותות השדה באמצעות מענקים בסך 4 מיליון ש"ח לעונת הגידול 2010 -2011 .
אחד התנאים למתן המענקים הוא ניהול יומן הדברה בידי החקלאי או המרסס בפועל.
תנאי נוסף הוא שהשירותים להגנת הצומח יבצעו פיקוח ובקרה על הנעשה בשטחי הגידול הנתמכים, לרבות בדיקת יומן הריסוסים.
ההדברה המשולבת מצמצמת את השימוש בחומרי ההדברה, אולם בחקלאות הצמחית היא עדיין שולית: על פי נתוני הלמ"ס לשנת 2009 , שטח גידולי השדה בישראל 45 הוא כ -2.
14 ,מיליון דונם, ושטח המטעים לרבות פרי הדר, הוא כ -0.
לעומת זאת, שטח הגידולים המקבלים תמיכה ממשרד החקלאות בגין יישום הדברה משולבת הוא פחות מ - 100,000 דונם, ובשנת 2012 מתכנן משרד החקלאות להגדיל את התמיכה בגין השימוש בהדברה משולבת בשטח נוסף של 20,000 דונם.
מכאן שהמשימה העיקרית המוטלת על משרד החקלאות היא עדיין להפחית את ההדברה הכימית.
גם אגף אגרואקולוגיה במשרד ניסה לעודד את ההדברה המשולבת.
ב- 2008 הוא תמך במיזמים של הדברה משולבת בשטח של כ- 9,700 דונם בסך 750,000 .
ש"ח בשנים 2010 -2011 המשרד תכנן להוציא עוד8 מיליון ש"ח למטרה זו, בהמשך הוא צמצם את הסכום ל -1.
8 מיליון ש"ח, ולבסוף בוטלה היוזמה כליל בגין קיצוץ בתקציב האגף.
מלבד זאת המשרד תומך בהדברה ביולוגית באמצעות תנשמות ובזים, המייתרת את השימוש בחומרי הדברה נגד מכרסמים, וכן בהדברה באמצעים מכניים בשטחים נרחבים הרבה יותר.
מחסנים של חומרי הדברה .
אחסון של חומרי הדברה חייב להיעשות בצורה בטיחותית ומתוך ראייה סביבתית.
חומרי הדברה שאינם מאוחסנים כיאות עלולים לדלוף ולזהם את רצפת המחסן ואת הקרקע, להתלקח, להתפוצץ או להתפזר באוויר.
ככל שכמות החומרים גדלה וככל שהמחסנים סמוכים לריכוזי אוכלוסייה, הסיכונים גדלים.
חוק החומרים המסוכנים ותקנותיו וכן תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחומרי הדברה), התשכ"ד- 1964 , מורים על התנאים להחסנת חומרי הדברה.
אגף חומרים מסוכנים במשרד נותן רישוי למחסני הדברה ומפעיל את נציגיו במחוזות לבדיקת המחסנים הגדולים שבתחום כל מחוז.
יצוין כי גם מפקחים ממשרד התמ"ת בודקים את המחסנים לצורך חידוש רישוי עסק.
על פי נתוני אגף חומרים מסוכנים במשרד, ביולי 2011 היו262 מחסנים של חומרי הדברה לחקלאות או לתברואה בעלי היתרי רעלים (לרבות מחסנים לא פעילים).
מבין אלה ל-38 מחסנים (כ-15% ) היו היתרים שאושרו ללא התניות, קרי לא נמצאו ליקויים כלשהם בבדיקתם לעת חידוש ההיתר; ל-180 מחסנים (כ-68% ) .
גידולים בשטחי שדות גדולים כגון דגנים, כותנה ותפוחי אדמה 504 דוח שנתי62 .
אושרו ההיתרים בהתניות.
רוב מפעילי המחסנים שאישורם היה כרוך בהתניות נדרשו לבצע פעולות מעטות כדי לעמוד בכל תנאי ההיתר.
אלא שבדרך כלל גם ההתניות מביקורות קודמות לא קוימו והמשר ד לא נקט צעדים כלשהם; ב -37 מחסנים (כ-15% ) העסק אינו פעיל עוד; והיתרי הרעלים של שאר המחסנים (כ- 2% .
) בוטלו ביזמת המשרד במהלך הביקורת התברר כי בידי אגף חומרים מסוכנים לא נמצא נתון מדויק של מספר המחסנים לחומרי הדברה וכי הנתונים שהעביר האגף למשרד מבקר המדינה א ינם עולים בקנה אחד עם הנתונים שהעבירו פקחי רט"ג הבודקים מחסנים אלה: לפי נתוני פקחי רט"ג לשנת 2011 , במחוזות הצפון, חיפה, המרכז והדרום יש 367 מחסנים, ואילו על פי רישומי אגף חומרים מסוכנים יש כ -100 .
נציגי אגף חומרים מסוכנים במחוזות בודקים את המחסנים הגדולים בתחום מחוזותיהם, ופקחי רט"ג בודקים את המחסנים הבינוניים והקטנים כחלק מתהליך קבלה או חידוש של היתרי רעלים.
על פי הדוח השנתי של פקחי רט"ג לשנת 2010 ,125 )מחסנים (כמחצית מכל המחסנים המוכרים לאגף חומרים מסוכנים נבדקו לפני חידוש היתר רעלים.
25 מהם (כ-20% ,) לא הומלצו לחידוש ההיתר ובשבעה מחסנים (כ-5% ) נמצאו ליקויים קלים.
באותו דוח צוין כי במחסנים אלה נמצאו ליקויים מהעבר שלא תוקנו, ומתחייבת אכיפה לתיקון המעוות או לסגירתם.
בשנת 2009 :היה המצב דומה 128 מחסנים נבדקו ו -28 מהם (כ -21% ) לא הומלצו לחידוש היתר הרעלים.
בתקנות החומרים המסוכנים אין הוראות בדבר המרווחים המינימליים בין מחסני חומרי הדברה ובין מבנים.
אגף חומרים מסוכנים במשרד פרסם מפעם לפעם הנחיות לגבי מיקומם של מחסנים חקלאיים והמרחק המינימלי ביניהם ובין שימושי קרקע כגון מגורים, אולמות שמחה ותחנות דלק.
עם זאת בפועל ביישובים חקלאיים יש מחסנים של חומרי הדברה שהמרחק בינם ובין בתי המגורים קטן בהרבה מהקבוע בהנחיות, לפעמים כדי מטרים ספורים.
יתרה מכך, מדבריהם של פקחי רט"ג לנציג משרד מבקר המדינה עולה כי יש חנויות ומחסני הדברה הממוקמים בקומות קרקע של בתי מגורים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי ביוני 2011 פרסם מנכ"ל המשרד חוזר ובו "מדיניות מרחקי הפרדה במקורות סיכון נייחים".
במסמך זה נקבע, בין היתר, כי אתר לאחסון חומרי הדברה במשקל כולל של עד עשרה טון ימוקם 70 מטרים ממבנים.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי בכוונתו לקבו ע את המרחקים הנדרשים בהיתרי הרעלים שהוא נותן לחנויות ולמחסנים קטנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשקול לעגן את ההוראות המהותיות מחוזר המנכ"ל בתקנות החומרים המסוכנים ולקבוע מכוחן את המרווחים המינימליים בהיתרי הרעלים וברישוי העסקים של מחסני ההדברה.
המשרד להגנת הסביבה 505 .
דישון פירושו אספקה של יסודות מזינים לגידולים חקלאיים.
הדשנים מאפשרים לעבד קרקעות לא פוריות ולהפכן לשדות מניבים שנה אחר שנה, ולכן ב-40 השנים האחרונות גדל השימוש בדשן הכימי בעולם בכ-%70046 .
אפשר להשתמש בדשן ממקור אורגני, כגון הפרשות בעלי חיים וקומפוסט47 , וכן בדשנים כימיים סינתטיים שמיוצרים במפעלים לייצור כימיקלים.
אפשר להשתמש בחומרי הדישון הכימיים כמוצק, נוזל וגז (בדרך כלל אמוניה) בשיטות פיזור מגוונות המותאמות לגידולים.
כמו בנושא ההדברה, סוגיית הדישון מחייבת מציאת נתיב בר -קיימא שיאזן בין הצורך להשתמש בדשנים לייצור מזון ובין מניעת פגיעתם.
דשנים כימיים רבים מכילים תרכובות של חנקן, זרחן ואשלגן.
החנקן הוא חומר הזנה חיוני לצומח, אך תוצרי הלוואי שלו גורמים לנזקים קשים לסביבה ולבריאות: מקצת החנקן בדשן שאינו נצרך על ידי הגידול הצמחי מחלחל למי התהום בצורת חנקות48 , אשר נוכחותם במים הופכת אותם לרעל, ומקצת החנקן מתנדף ופוגע בשכבת האוזון.
הדשנים הכימיים הנוזליים קיימים ברמות רעילות שונות ומהווים סיכון בטיחותי למדשנים: שאיפה ממושכת של אמוניה אל -מימית, למשל, עלולה לגרום למוות.
נוסף על כך, עודפי דשן חנקני עלולים לזהם את התוצרת החקלאית שנועדה למאכל, בדומה לחומרי הדברה.
בישראל עיקר בעיית החנקות היא באקוויפר החוף הנמצא תחת שטחים חקלאיים המעובדים באינטנסיביות.
על פי נתוני רשות המים, בשנים 1997 -2007 פסל משרד הבריאות 219 ,קידוחים של מי שתייה104 מהם בגלל עודף חנקות שמקורן בפעילות חקלאית, בעיקר דישון והשקיה במי קולחין.
נפח המים שנפסלו עקב עודף חנקות היה כ -24 מלמ"ק לשנה.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה 49 , ההפסד הנגרם מדי שנה בשנה מאבדן מי שתייה אלה מסתכם בכ-45 מיליון ש"ח.
אפשר לצמצם את הנזק באמצעות טיוב מי הבארות או הפנ יית המים לשימוש חקלאי, אולם גם פעולות אלה כרוכות בהוצאות.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי ישראל היא מעצמת -על בכל הנוגע לשימוש מופחת בהשקיה ובדישון וכי ממשק הדישון בחקלאות הישראלית הוא בעיקר שילוב בין השקיה ודישון אשר יעילותו גבוהה.
כך נעשתה ישראל לאחת .
46 ,א' סקוטלסקימסדרונות אקולוגיים באזורים חקלאיים: עקרונות לתכנון ולממשק חקלאי ( 2010 .
) 47 הקומפוסט המשמש לדישון הוא תוצר יציב של פירוק חומר אורגני כגון זבל, גזם ופגרים.
תרכובת של חנקן 49 לפי העלות החלופית של הפקת מי שתייה מהתפלה בשיעור של0.
דולר למ"ק 506 דוח שנתי62 .
המדינות המובילות בעולם בשימוש מזערי בדשנים ביחס למדינות המשתמשות בשיטות השקיה של המטרה או הצפה.
חוקים אחדים עוסקים בהיבטים של דישון, כגון חוק המים, התשי"ט- 1959 , פקודת בריאות העם, 1940 , תקנות בריאות העם (איסור קיום מתקן דשן במערכת המים), התשמ"ז- 1987 , והחוק למניעת מפגעים, התשכ"א - 1961 .
בחוק המים נקבע כי למניעת זיהום המים ולהגנה על מקורות המים מפני זיהום רשאי השר להגנת הסביבה, לאחר התייעצות עם מועצת רשות המים הממשלתית, להתקין תקנות הקובעות, בין השאר, סייגים, איסורים, תנאים והוראות בדבר השי מוש בחומרים מסוימים או בשיטות מסוימות בתהליכי הייצור של גורם זיהום, הפעלתו והשימוש בו, לרבות עיבוד חקלאי ודישון.
לנוכח הקושי בפיקוח על הדישון בכל החלקות החקלאיות בארץ, בינואר 1996 יזם מנהל אגף אגרואקולוגיה הצעה שלפיה תיעשה אכיפה המתבססת על בדיקת כמות חומרי הדישון שכבר קיימים בקרקע, ולבעלי קרקעות שבהן יימצאו עודפי חומרי דישון מעל סף רצוי תישלח התראה, והדישון בקרקעות אלה יוגבל או ייאסר.
ברוח זו חיברו ראש אגף אגרואקולוגיה במשרד וראש אגף שירות ההדרכה והמקצוע50 במשרד החקלאות הצעה לתקנות שמטרתן להפחית את הזיהום מ דישון.
הצעת התקנות הועברה לידיעת מנכ"לית המשרד דאז בדצמבר 2003 .
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , לא התקינו השרים להגנת הסביבה תקנות הנוגעות לדישון.
המשרד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הצעת התקנות בדבר הדישון טרם הבשילה לכדי כתיבת תקנות הניתנות לאכיפה, ובהתחשב בסדרי העדיפויות של המשרד, במגבלות כוח האדם שלו וביוזמות החקיקה המרובות שהוא מקדם הוחלט לדחות את קידום התקנות מתכנית העבודה לשנת 2012 .
משרד החקלאות השיב כי הנושא נמצא בדיון מקצועי של מנהל אגף אגרואקולוגיה במשרד ומנהל שירות הדרכה ומקצוע במשרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נושא הדישון הוא בעל משמעות סביבתית ניכרת וראוי היה שבשמונה השנים שחלפו מראשית היזמה להסדרתו ב- 2003 ועד סיום הביקורת ב- 2011 תושלם התקנת התקנות בנושא חשוב זה.