HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוצע שמשרד החקלאות ייטול חלק בייזום מתקנים לטיפול בפסולת, בתיאום עם רשויות .
התכנון, כדי לסייע בקידום הנושא.
קידום הרפורמה בלולים שאינם ביישובי הצפון .
שיעור הלולים שאינם ביישובי הצפון ביחס לכלל הלולים בישראל הוא כ-29% .
מגדלים כ-32% מכלל המטילות.
החלטות הממשלה התייחסו לכל הלולים בישראל (תוך מתן .
עדיפות בסכום המענקים, בקדימות לדיון בתוכניות הבנייה ובמתן מימון לפורשים מהענף לבעלי .
לולים ביישובי הצפון), וכך גם ההנחיות בתקנות רישוי עסקים ובאיגרות למגדלים.
משרד החקלאות מקדם את הרפורמה רק בלולים שביישובי הצפון.
המשימה שהוגדרה לצוות להסדרת הלולים, שפעל בשנת 2010 , ביחס ללולים ביישובים שאינם .
נמנים עם 26 יישובי הצפון (להלן - יישובים אחרים), הייתה להכין מסמך פרוגרמתי כולל ברמה .
הארצית בדבר הוצאת לולים מחוץ ליישובים, או לחלופין, בחינת האפשרות להשאיר חלק מהם .
לצורך כך ביצע הצוות מיפוי של פריסת לולי המטילות בארץ, נסקרו היישובים שבהם .
יש מספר גדול של מטילות ונבדקו בהם ההשפעות וההגבלות הסטטוטוריות ברמה המקומית .
והאזורית (ת וכניות מתאר מחוזיות ות וכניות מקומיות).
בעקבות זאת, הצוות גיבש פרוגרמה124 .
מנחה בדבר שינויים אפשריים במיקום לולי ההטלה ביישובים האחרים או בחינת האפשרות .
להשאיר את חלקם במקומם.
הצוות ציין כי בחלק מן היישובים לא ניתן יהיה למצוא פתרון לשדרוג משקי לולים קיימים באופן .
שיעמדו בסטנדרטים של הרפורמה בענף ההטלה, והדבר יחייב חשיבה על פתרונות יצירתיים.
הצוות ציין עבור כל יישוב את החלופות האפשריות להמשך הפעלת לולים שיעמדו בתנאים .
שקבע משרד החקלאות ובהן אלו: .
מסמך כולל המפרט גודל שטחים, שימושים וכדומה .
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה השארת הלולים במקומם : אם מתקיימים בחוות לולים קיימות תנאים פיזיים נאותים העומדים .
בסטנדרטים שבתקנות רישוי עסקים ובהנחיות משרד החקלאות , הלולים יוכלו להישאר .
במקומם, באותם מבנים או במבנים שיוקמו תחתיהם, על פי התנאים הבאים: הגדרת כלל .
הלולים ביישוב כ"חווה אחת", אשר תעמוד בכל התנאים הו וטרינר יים הנדרשים 125 ; התאמת .
הלולים לכללי הרפורמה, ובכלל זה היעדר בעלי כנף משלוחות אחרות ובגילים אחרים במרחק .
מינימלי של 300 מטר בתוך היישוב; .
הקמת חוות לולים חדשות בתוך קווי התיחום של היישובים : איתור שטח מתאים בתוך קווי .
התיחום של היישובים, בחלקות המיועדות למבני משק חקלאיים או בצמוד לדופן היישובים.
הקמת חוות לולים משותפות לכמה יישובים : הצטרפות של מגדלים ביישוב אחד לחווה .
קיימת או חדשה ביישוב סמוך או הקמת חווה במקום מרכזי עבור כמה יישובים, שבהם קיימת .
למרות החלופות המוצעות המליץ הצוות "לפנות את כל מבני לולי ההטלה הקיימים במרכז [ .
]הארץממקומם, וזאת כדי למנף את פיתוח הישובים ולשדרג את חזותם הכוללת"126 ,.
הצוות ציין כי ביישובים שבהם מס פר המטילות אינו עולה על 65,000 קיימתכאמור ה אפשרות, .
בתנאים מסוימים, ובכפוף לעמידה בתנאי הרפורמה, שהלולים ישודרגו במקומם ויוכנו תוכניות .
מפורטות לשינוי ייעוד הקרקע בהתאמה לצרכים החדשים של הלולים.
לגבי יישובים עם מכסות .
נמוכות במיוחד, הומלץ לאפשר למגדלים למכור את המכסות למגדלים אחרים.
הצוות כי היתרי הבנייה שיוצאו להקמת לולי הטלה חדשים יכללו תנאי המחייב את מבקשי .
ההיתר להרוס את הלולים הקיימים לא יאוחר מתום שנתיים מיום אכלוס לול הטלה חדש.
המועצה האזורית מטה יהודה, שבתחומה מצויים רוב לולי ההטלה שאינם ביישובי הצפון (139 .
לולים ובהם מאוכלסות כ-740,000 ,)מטילותקידמה, באמצעות סיוע כספי של המשרד, תוכנית .
מתאר מקומית להקמת מבנים חקלאיים ותיירות כפרית במטה יהודה 127 בחלק מיישובי המועצה.
התוכנית הצביעה על אזורים שבהם ניתן לקבל היתרי בנייה ללולי הטלה.
במטה יהודה שיש בהם לולי הטלה 128, לשישה יישובים129 איןפתרון ולא ניתן להוציא את הלולים .
מעבר לכך לא החל תהליך לפיתוח וקידום משטחי הטלה בתחומי המועצה .
125 ובכלל זה מרחק 50 מטר ממבני מגורים.
ניתן לתת הקלות מהמרחק המינימלי של 50 מטר ממבני מגורים, בתנאי .
שבעל הלול נקט אמצעים נוספים למניעת ריחות (מעבר למצוין ברפורמה), והוכיח שגם במרחק קטן יותר אין מטרדי .
ריח, וזאת לאחר שהגיש את התוכנית לאישור המשרד להג"ס לצורך קבלת הקלה כזו.
126 ,משרד החקלאות תוכנית להסדרת לולים במסגרת הרפורמה בענף ההטלה (2010) , כרך3 'חלק א', עמ105 .
127 תוכנית 0387068 - 151 , שפורסמה לציבור בנובמבר2019 .
128 אבן ספיראורה, אשתאול, בית מאיר, בית נקופה, בקוע, בר גיורא, גבעת יערים, גבעת ישעיהו, זכריה , כסלון, מחסיה, .
מטע, מסילת ציון, נווה מיכאל, נחם, נס הרים, עמינדב, צלפון, צפרירים, רמת רזיאל, שדות מיכה, תירוש ותרום.
129 ,אבן ספיר, אורה, בית נקופה, עמינדב צפרירים ושדות מיכה.
עלה כי בניגוד לתכנון הפרטני והתוכניות המפורטות שיש עבור הלולים ביישובי הצפון .
והפעילות שמקדם משרד החקלאות לשדרוג הלולים שם, ומלבד התוכני ת שקידמה .
המועצה האזורית מטה יהודה, לא המשרד ולא אף גורם אחר לא קידמו תוכניות למתחמים .
ביישובים אחרים שאליהם ניתן להעתיק את הלולים הישנים.
רובם של יישובים אלו .
ממוקמים במרכז הארץ, והמחסור בשטחים מתאימים במרכז הארץ להעתקת הלולים .
בנסיבות אלה נראה כי המגדלים ביישובים אלו לא יעמדו בלוחות .
הזמנים שנקבעו בשלבים הראשון והשני של איגרת השו"ט אשר מחייבים כי עד ספטמבר .
יעמדו כל הלולים בהוראות הדין במצב דברים זה כשליש מהלולים בישראל ייוותרו .
בשנים הקרובות ללא מענה וללא מתווה ישים של פתרון בטווח הנראה לעין, ולפיכך לא .
יוכלו לקבל היתרי אכלוס ולהמשיך לגדל מטילות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא פועל בכל חלקי הארץ לאכיפת דרישות השו"ט, .
להתייעלות בענף ההטלה, לשמירה על בריאות הציבור והמטילות ו למניעת מטרדים.
תקנות רישוי עסקים ודרישות השו"ט המבוססות עליהן מחייבות את כל הלולים בישראל.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון את מגבלות היישובים האחרים .
ולקבוע אם הלולים ביישובים אלה אכן יוסיפו להתקיים, או שאין מנוס מסגירתם, ואם .
יוחלט על סגירה לבחון מה תהיה המשמעות של צעד זה לגבי המגדלים.
שבהם יהיה ניתן לקדם בניית לולים שיעמדו בתנאים הנדרשים, מוצע שמשרד החקלאות .
ומשרד האוצר, בשיתוף הרשויות המקומיות הרלוונטיות, יכינו תוכנית מתאימה לשדרוג .
הלולים, שתבטיח שמירה על בריאות הציבור, מניעת מטרדים והתייעלות הייצור בענף.
גידול משותף בלולי ההטלה ביישובי הצפון .
בדוח הצוות המקצועי לבחינת רווחת המטילות במסגרת תוכנית לשדרוג לולי הטלה שפרסם .
09 (דוח רווחת המטילות), צוין כי פרנסתם העיקרית שלתושבי המועצות .
האזוריות מעלה יוסף, מרום הגליל והיישובים כפר יוב ל ומרגליות במועצה האזורית מבואות .
החרמון מבוססת על ההכנסות משלוחת הביצים וכי "לשלוחת ביצי המאכל בגליל אין תחליף .
מבחינת מרכזיותה וחשיבותה, והיא מהווה עוגן בסיסי לפרנסת תושבי יישובי הגליל ומרום .
הכרת המדינה בצורך לחזק את שלוחת ההטלה כחלק בסיסי ומרכזי ל קיום ההתיישבות בגליל .
התבטאה בחקיקת חוק הגליל , ולפיו ניתנה עדיפות ליצרני ם ביישובי הצפון בהגדלת מכסות .
הייצור , וזאת עד לשנת 2017 .
לפי החוק, כל תוספת למכסה הארצית לייצור ביצים תיווסף תחילה .
למגדלים ביישובי הצפון, עד שמכסת הייצור של כל לול תגיע ל-500,000 ביצי מאכל לשנה.
נקבע בחוק כי ביישובי הצפון תינתן ללול שמייצר 500,000 ביצים סובסידיה בשיעור של17% .
מעלות הייצור המחושבת.
סכום הסובסידיההממוצע המשולם למגדלים מסתכם ב-28,000 ש"ח .
בשנת 2017 תוקן החוק130 (להלן- התיקון לחוק הגליל), ותוקפ ו הוארך עד לשנת 2027 .
130 חוק הגליל (תיקון מס' 12) , התשע"ז-2017 , ס"ח2631 ', עמ624.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה בשנים 1996 עד2000 פעלההמדינה לחיזוק שלוחת ההטלה בגליל גם באמצעות החלטות .
ממשלה131 ולפיהן הוגדלו מכסות ההטלה בגליל, על ידי מעורבות המדינה בהעברת מכסות .
ייצור ממרכז הארץ ליישובי הצפון ועל ידי הקצאת מכסות חדשות למגדלים ביישובים אלו132.
סך תשלומי הסובסידיה ששילמה המדינה למגדלים ביישובי הצפון בשנת2020 היה כ-51.
להלן תרשים שיעור המגדלים המקבלים סובסידיה ביחס לכלל המגדלים .
תרשים 20 : שיעור המגדלים המקבלים סובסידיה לפי חוק הגליל וסך התשלום .
יש שלושה סוגי מגדלים של מטילות: מגדל פרטני הוא בעל מכסה משל עצמו המגדל מטילות .
מגדל ראשי מגדל את המטילות שבמכסתו ואת המטילות שבמכסות של אחרים .
בלול שבבעלותו (מכונה גם גידול משותף).
מגדל שותף מגדל את המטילות שבמכסתו בלול .
כאמור, בתיקון לחוק הגליל משנת 2017 נקבע כי החל מינואר2022 תינתן סובסידיה רק לבעל .
מכסה המתגורר מגורי קבע באחד מיישובי הצפון, ומייצר את הביצים בלול שלו או בלול של .
בעל מכסה אחרת (מגדל ראשי) באותו יישוב.
131 החלטת הממשלה838 ( ", "שיקום וביסוס קו העימות בצפון בעקבות מבצע ענבי זעם12.
96); החלטה 4829 , "תוכנית .
פיתוח ליישובי קו העימות צפון - המשך" (31.
99 ); החלטה1626 , "חיזוקם של ישובי קו העימות בצפון בתחום .
132 דוח רווחת המטילות , עמ' 11.
תרשים21: ,התפלגות מגדלי המטילות ביישובי הצפון, לפי סוגי מגדלים 2020 .
מהתרשים עולה כי מרבית המגדלים בצפון (62%) מגדלים את מכסתם באופן פרטני בלולים .
38% מהמגדלים הם שותפים בלולים ואינם נחשבים המגדלים הראשיים.
משכירים את מכסתם לבעלי לולים ואינם מעורבים כלל בגידול המטילות, וחלקם שותפים .
המעורבים בגידול המטילות ובניהול הלולים.
משכך, סביר להניח כי יש מגדלים שיש בא פשרותם .
להתאגד, לעמוד בכלל התנאים הנדרשים, ולגדל במשותף את המטילות שבמכסתם בלולים .
גדולים, כפי שנדרש במסגרת מימוש הרפורמה, מאחר שהם ממילא חלק מגידול משותף.
בהתאם להחלטת הממשלה מ-2007 , על משרדי החקלאות והאוצר, בהתייעצות עם המועצה .
לענף הלול, לגבש כללים לצמצום הגידול מחוץ ללול הבסיס133 , כלומר לצמצם את התופעה .
של גידול במשותף מחוץ לאותו יישוב.
זאת כדי לבלום את התופעה של בעלי מכסות שלמעשה .
משכירים את מכסתם תמורת תשלום במסווה של ״גידול משותף״ וכדי לשמור על הייצור .
עם זאת, הרפורמה מניעה את מגדלי הצפון לרכז לולים משפחתיים קטנים .
בחוות גידול משותפות ולסגור את לולי ההטלה הישנים והקטנים כדי לייעל את עלויות הייצור .
ולשפר את איכות החיים ביישובי הצפון.
133 לול הבסיס כהגדרתו בתקנותהמועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2007 ,) .
(שהיו בתוקף באותה עת), הוא לול המצוי במשקו של בעל המכסה או במשק אחר בתחום אותו יישוב .
134 ,משרד החקלאותדוח צוות ההיגוי לעדכון התוכנית לשדרוג ענף ההטלה (13.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה ההטבות שמעניקה הממשלה למגדלים ביישובי הצפון נועדו לעודד ולחזק את המגדלים ובני .
משפחותיהם באזור קו העימות ולסייע בצמצום הפערים בין הפריפריה למרכז הארץ.
אלה, שחלקן ניתנות באופן ישיר וחלקן עקיפות בדמות מכסות וקביעת מחיר הביצה, נקבעו כדי .
לסייע למגדלים הפעילים ולא כדי ליצור מקור הכנסה נוסף למי שאינם מגדלים בפועל.
הצורך בצמצום תופעת השכרת המכסות עלה בהחלטת הממשלה משנת 2007 .
מועצת הלול ציינה בתשובתה כי אינה מכירה תופעה של השכרת מכסות.
שבהם מספר השותפים קטן , ויש גידולים משותפים שבהם מספר השותפים גדול ובהכרח .
מעורבות השותפים בגידול קטנה יותר.
בביקורת נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, כ -14 שנים לאחר החלטת הממשלה מ-2007 , .
,משרד החקלאות לא גיבש כללים לצמצום הגידול מחוץ ללולי הבסיסהגם שתופעת .
השכרת המכסות צוינה גם בדוח צוות ההיגוי משנת 2014 .
עוד נמצא כי נתוני מועצת הלול .
באשר למגדלים במשותף אינם מבחינים בין מגדל השותף לגידול וזהו עיסוקו לבין מגדל .
גם למשרד החקלאות אין מידע בנושא.
לפיכך, לא ניתן לקבל תמונה .
מהימנה באשר להיקף תופעת השכרת המכסות.
כמו כן, למועצת הלול ולמשרד .
החקלאות אין נתונים בדבר מספר המגדלים בצפון שזהו עיסוקם היחיד, ואם לא יצליחו .
לשדרג את הלולים שברשותם, ייתקלו בקושי לפרנס את משפחותיהם.
מועצת הלול ציינה בתשובתה כי המגדלים מעוניינים בלולים קטנים של 10,000 - 20,000 מטילות .
כדי לשמר את המשק המשפחתי, ולעומת זאת הרפורמה מקדמת מעבר ללולים גדולים של .
מטילות אשר בהכרח מעורבות המגדלים בהם קטנהלדברי המועצה אין היגיון לצאת .
חוצץ נגד התופעה הנטענת של השכרת המכסות ומאידך לתמוך במעבר ללולים גדולים.
לשיטתה, משרד החקלאות מנסה לגשר על פני הפערים ולמצוא את נקודות האיזון הר אויות בין .
מומלץ כי משרד החקלאות ומועצת הלול יפעלו לאסוף את מלוא הנתונים הנדרשים כדי .
לקבל תמונה מדויקת על פילוח המגדלים ביישובי הצפון, ובין היתר נתונים על המגדלים .
שזהו מקור פרנסתם העיקרי ועל המגדלים העוסקים בפועל בחקלאות, לעומת אלה .
המשכירים את מכסותיהם ואינם שותפים לגידול המטילות באופן פעיל.
שייאספו, ובפרט לקראת יישומה של הרפורמה בשנים הקרובות, מומלץ כי המשרד יגבש .
כללים לצמצום תופעת השכרת מכסות הגידול, לצד עידוד גידול מטילות במשותף בלולים .
גדולים, כדי להבטיח שהשקעות המדינה בענף יגיעו לת ושבי הצפון שאכן עוסקים בפועל .
מועצת הלול ציינה בתשובתה כי נדרשת תוכנית מקיפה לשדרוג לולי ההטלה אשר תיתן מענה .
הן להיבטי התכנון והמחסור בשטחים פנויים להעברת הלולים אליהם, והן להיבטי התקציב .
הנדרש למימון בניית הלולים החדשים.
אם לא יימצאו דרכים להסרת שני חסמים אלו, לא תקודם .
תוכנית הרפורמה או לחלופין המגדלים יקרסו, והענף ייגרר למחסור, לחוסר יציבות באספקה .
משרד החקלאות ציין בתשובתו כילפי עמדתו יש לעודד מעבר לגידול משותף בלולים מודרניים .
בתחום יישוב המגורים של בעלי המכסות, למעט במקרים של מיעוט מגדלים, שבהם יתאפשר .
גידול בלולים ביישובים סמוכים .
כמו כן הוא ציין כי הוא פועל ליישום החלטת הממשלה משנת .
2021 לביטול התכנון בענף ההטלה.
יישום ההחלטה להפסקת משטר התכנון יסיר את החסמים .
לקידום הרפורמה בהיבטים התכנוניים והנורמטיביים.
מרבית לולי ההטלה בישראל אינם עומדים, זה עשרות שנים, בהוראות הדין שקבעו .
סטנדרטים מחייבים ללולים בישראל בהיבטי רישוי ותכנון ובנייה.
עולה בקנה אחד עם הצורך בשמירה על בריאות הציבור ומניעת מפגעים, בשיפור היעילות .
הכלכלית ורווחת העוף ו בפיתוח יישובי הצפון.
אי -ההסכמות עם ארגוני המגדלים הביאו .
לכך שהחלטות הממשלה מ השנים 2007 ,2010 ו-2021 , שנועדו להביא לשדרוג לולי .
עלה כי הודעת השו"ט על הפסקת מתן היתרי האכלוס, לצד .
השתתפות המדינה במימון התשתיות הנדרשות לבניית הלולים החדשים, הן המניע .
העיקרי להתחלת יישומה של הרפורמה.
עם זאת, עלה כי הרפורמה בנושא זה תושלם .
לכל המוקדם בשנת 2027 .
נוכח זאת, על משרד החקלאות לפעול להבטחת עמידתם של .
לולי ההטלה בישראל בהוראות הדין.
בד בבד על משרד החקלאות לתת את הדעת על .
היבטי התעסוקה והתכנון באזור הצפון בעקבות יישום הרפורמה ולשקוד עם כלל הגורמים .
הנוגעים בדבר, ובכללם מש רד האוצר, על מתן מענה מתאים לסוגיה זו, לרבות בהיבט .
התקנת תקנות בנושא רווחת ה מטילות .
בשנים האחרונות עלתה מודעות הציבור בעולם המערבי לנושא רווחת העופות עקב פעילותם .
של גופים חברתיים העוסקים במניעת צער בע"ח, בעיקר במדינות האיחוד האירופי.
חוקקההדירקטיבה האירופית 135, שעניינה שינוי שיטות גידול המטילות ושיכונן תוך התחשבות .
השינויים האלה כרוכים בהשקעות כספיות גבוהות, המייקרות באורח משמעותי את .
כאמור, שטח המחיה הנהוג בארץ בלולי הכלובים הישנים הוא 400 סמ"ר למטילה.
בישראל נורמה המחייבת להקצות למטילה שטח מינימלי כלשהו, אף שלפי הדירקטיבה .
האירופית, השטח המינימלי המחייב הוא 750 סמ"ר.
יצוין כי בהיתר אכלוס ללול שמעניקים .
השו"ט מחושב מספר המטילות שניתן לאכלס בלול לפי מינימום של 350 סמ"ר למטילה.
135 The Council of the European Union, Council directive 1999/74/EC - Laying down minimum standards .
for the protection of laying hens (19.
136 ,משרד החקלאותהתוכנית להסדרת לולים במסגרת הרפורמה בענף ההטלה: מסמך תכנוני כולל - הקמת .
חוות לולים חדשות מחוץ לישובי היעד , כרך 1 (7.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה החלטות הממשלה בדבר שדרוג לולי ההטלה לא התייחסו במישרין לסוגיית רווחת המטילות 137 , .
והיא עלתה במסגרת פעולות משרד החקלאות ליישומן.
מנכ"לית המשרד דאז הנחתה את .
הגורמים הרלוונטיים, לפני יותר מעשור, להמשיך לפעול לקידום הרפורמה בלא להכריע בסוגיית .
בעקבות פניות של ארגונים להגנת בעלי-חיים אל משרד החקלאות בעניין זה, .
מינתה המנכ"לית דאז בשנת 2009 אתצוות רווחת המטילות במסגרת הרפורמה.
בדוח הצוות לרווחת המטילות 138 נסקרו היתרונות והחסרונות של שיטות הגידול השונות בהיבטי .
איכות הביצים, בריאות ורווחת המטילות, מחיר הביצים, גובה ההשקעה הנדרשת למעבר ללולים .
מתאימים, היבטי הגנת הסביבה ועוד.
הצוות הגיע למסקנה כי שטח המחיה הנהוג בארץ, של .
350 - 450 סמ"ר למטילה, אינו הולם את צרכיה.
הצוות המליץ כי השטח לא יפחת מ-550 סמ"ר .
למטילה, כפי שנקבע בתקופת המעבר139 בדירקטיבה האירופית, וכי משרד החקלאות יקדם .
חקיקה שתאסור החזקת מטילות בשטח קטן יותר החל במועד שייקבע.
המדינה תתמוך בהקמת לולים שהתשתית שלהם תאפשר בעתיד הרחבה של השטח למטילה, .
כך שיעמוד על 750 סמ"ר, השטח המחייב משנת2012 לפי הדירקטיבה, ושהלולים יהיו מאובזרים .
במתקנים לרווחת המטילות.
בספטמבר 2009 עתרה עמותה לבג"ץ140 בדרישה שהרפורמה לא תקודם מבלי שתוסדר סוגיית .
בעתירה נטען כי חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 .
(להלן- חוק צער בעלי חיים), מסמיך141 את שר החקלאות להתקין תקנות לעניין תנאי ההחזקה .
של בע "ח, אך הדבר לא נעשה במשך שנים רבות.
בנובמבר 2009 הוציא בג"ץ צו ביניים, האוסר .
על שר החקלאות ומשרד האוצר להעביר תקציבים למגדלים לצורך ביצוע הרפורמה בענף .
ההטלה; לחתום על חוזים או להתחייב כלפי בעלי לולים המבקשים להשתתף ברפורמה; או .
לקדם במוסדות התכנון תוכניות מתאר שיזם משרד החקלאות שעניינה ביצוע הרפורמה, וזאת .
בעקבות זאתהניח משרד החקלאות במאי 2010 אתטיוטת תקנות צער בעלי חיים (הגנה על .
בעלי חיים) (גידול מטילות והחזקתן), התש"ע-2010 (להלן- טיוטת התקנות) על שולחן ועדת .
החינוך, התרבות והספורט של הכנסת (להלן - ועדת החינוך) לאישורה.
בטיוטת התקנות צוינו .
הדרישות הכלליות להחזקה ותפעול של לולים בנושאי ניקיון והיגיינה, בקרת אוורור, טמפרטורה .
ואור, תקינות הציוד ושלמותו, תברואת העופות, הזנתם והטיפול בהם, וכן הוגדרו סוגי הלולים .
בלולים קיימים נקבע שטח מינימלי מחייב של 550 סמ"ר למטילה(350 סמ"ר בתקופת .
137 נושא ההחלטה הראשונה משנת2007 הוא "עידוד התייעלות במשק היצור והשיווק בענף ביצי המאכל".
להחלטה נכתב כי ההחלטה נועדה "לשם התייעלות בממשק הייצור והשיווק, תוך הפנמת יתרונות לגודל, שמירה על .
איכות הסביבה, ושיפור התנאים התברואתיים, הווטרינריים ותנאי אחסון הביצים בלולים".
138 דוח רווחת המטילות , עמ' 5 - 6.
139 ממועד פרסום הדירקטיבה בשנת1999 ועד ינואר2012 .
140 בג"ץ7154/09 עמותת "אנונימוס" לזכויות בעלי חיים נ' שר החקלאות ופיתוח הכפר (פורסם במאגר ממוחשב, .
141 סעיף19 לחוקנוקט בלשון " השר.
להתקין תקנות לביצועו ולשם השגת מטרתו של חוק זה ".
כי אף שהחוק נוקט בלשון רשות, בפסיקה נקבע כי עצם העובדה שההסמכה שניתנה לרשות להתקין נורמה כללית .
נוקטת בלשון רשות, אין משמעה כי הרשות רשאית להימנע מהפעלת סמכותה זו מבלי להציג טעמים ענייניים לכך .
ראו בהקשר זה בג"ץ 297/82 ברגר ואח' נ' שר הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
10 הצו צומצם מעט, והתאפשר המשך הליכי תכנון מבלי שימומשו בפועל.
,)מעבר של חמש שנים ובלולי כלובים חדשים נקבעו תקנים נוספים בנוגע למרחקים בין .
הכלובים ולמערכות מזון ושתייה.
כמו כן, הוגדר התקן ל לול חדש מאובזר במתקנים לרווחת .
המטילות, כגון מוט לינה וקן הטלה, והתקן ללול נטול כלובים.
בין השנים 2010 - 2018 קיימה ועדת החינוך כמה דיונים בטיוטת התקנות.
את עמדתו בדיונים כי יש להתקין את התקנות רק אם יימצא מקור תקציבי ליישומן 143 .
2012144 החליטה הממשלה שיש להשלים את הליך התקנת התקנות בתוך60 ימים.
2013 התקבלה החלטת ממשלה משלימה145 להחלטה זו ונקבע בה, בין היתר, כי התקנות יובאו .
לאישור ועדת החינוך בתוך 45 יום.
בינואר2016 העביר משרד החקלאות לוועדה נוסח של .
התקנות שהוסכם על דעת כל גורמי הממשלה, ובו נקבעה חובת מעבר ללולים מאובזרים עם .
מרחב מינימלי של 750 סמ"ר למטילההחל מתום חמש שנים מהתקנתן 146 .
האוצר ומשרד החקלאות לא הגיעו להסכמה על המקור התקציבי למימוש הוראותיהן של .
מטעם זה, גם הפעם לא אישרה הוועדה את טיוטת התקנות147.
במרץ2017 ניתן פסק דין ולפיו בית המשפט החליט למחוק את העתירה נוכח העברת נוסח .
התקנות לאישור ועדת החינוך ומיצוי העתירה כלפי הממשלה.
בית המשפט ציין בפסק הדין כי .
הוא סבור שחוק צער בעלי חיים וה הגינות מצדיקים כי הנושא יוסדר בהקדם.
המשפט כי אין באי-אישור התקנות לפי שעה כדי למנוע מן המדינה לנקוט צעדי אכיפה בנושא .
צער בע"ח, או מגורמים אחרים שהחוק התיר להם לנקוט צעדים כאלה 148 .
באמרת אגב, כי הליכה בדרך זו עשויה לזרז את התקנת התקנות.
בישיבת ועדת החינוך בדצמבר 2018 ביקש יו"ר הוועדה כי משרד החקלאות יעביר בתוך30 יום .
מסמך המפרט את מדיניותו ביחס ליישום הרפורמה, ובכלל זה פרטים על לוחות הזמנים, אבני .
משרד האוצר התבקש לחוות את עמדתו המקצועית בשאלה אם, כאשר .
יהיה הסכם בין הצדדים, ניתן יהיה לחדש את ההבנות ביחס לתקצוב המדינה את בניית לולי .
גם המשרד להג"ס התבקש להעביר לוועדה מסמך באשר לעמדתו בדבר יישום .
יו"ר הוועדה קבע כי 30 יום ממועד הדיון ייקבע דיון המשך.
הדיונים בנושא בוועדת .
החינוך לא חודשו, עם ההחלטה על פיזור הכנסת ה-20 .
באוקטובר 2021 חודש העיסוק בנושא, והתקיים בוועדת החינוך דיון בנושא "ליקויים בתנאי .
אחזקה של תרנגולות מטילות" 149 .
בדיון ציין מנהל השו"ט (בפועל) כימשרד החקלאות מקדם .
תקנות חדשות ולפיהן כל הלולים החדשים שייבנו יהיו לולים ללא כלובים.
143 ראו, למשל, פרוטוקולים של ועדת החינוך התרבות והספורט בנושא תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים ) .
(גידול תרנגולות מטילות והחזקתן ) מ-1.
144 החלטת הממשלה5052" ,הסדרת ענף ביצי המאכל - היבטי רווחת בעלי חיים ועידוד התייעלות" (9.
145 החלטת הממשלה1083" ,הסדרת ענף ביצי המאכל - היבטים של רווחת בעלי חיים ועידוד התייעלות" ( 18.
146 ,להרחבה בדבר השתלשלות העניינים ראו מרכז המחקר והמידע של הכנסתהסדרת תנאי גידול התרנגולות .
המטילות בישראל ובמבט השוואתי (מרס 2019.
147 פרוטוקול ועדת החינוך מ-2.
148 לרבות ארגון למען בעליחיים כהגדרתו בחוק.
149 פרוטוקול ועדת החינוך מ- 18.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה מעבר בה ניתן יהיה לשכן את המטילות בלולי כלובים קיימים בשטח מחיה שלא יפחת מ-750 .
סמ"ר למטילה, עד לשדרוגם ללולים חדשים .
הליך התקנת תקנות שיבטיחו תנאי מחיה מינימליים לרווחת המטילות נמשך זה כעשור .
המצב הנוכחי מביא לכך שמרבית המטילות ( 76% ) ממשיכות להיות .
מוחזקות בתנאים שאינם עומדים בתקנים בין-לאומיים בסיסיים של שטח מחיה ראוי (כ - .
400 סמ"ר למטילה לעומת750 סמ"ר למטילה), ושמוסכם על כלל משרדי הממשלה .
שאין להם עוד מקום בישראל.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא הגיש את התקנות כמה פעמים לוועדת החינוך של .
הכנסת, אך תהליך החקיקה לא הסתיים בשל דרישת נציגי המגדלים לפיה שדרוג הלולים .
הנדרש לפי התקנות ימומן מתקציב המדינה.
התהליך התחדש לאחרונה ונדון שוב בוועדת .
החינוך, והמדיניות המקדמת מעבר ללולים חדשים באה לידי ביטוי גם בתיקון תקנות המועצה .
לענף הלול לשנת 2022 .
אי-התקנת התקנות מביא לחוסר ודאות רב -שנים בענף ההטלה, המקשה על המגדלים .
לתכנן כראוי את צעדיהם לעתיד, ובעיקר את ההשקעות שלהם בשדרוג הלולים.
נוכח העובדה שהכללים המחייבים לגבי מבני הלולים שיאושרו טרם נקבעו באופן רשמי, .
והם עלולים להשתנות לאחר שהמגדלים יוציאו ממון רב לטובת שדרוג הלולים 150 .
יצוין כי המגדלים עלולים להיחשבכבר כיום כמי שמפרים את הוראות חוק צער בעלי .
חיים, אף שהתקנות טרם הותקנו.
זאת בין היתר נוכח אמירות בית המשפט העליון לעניין .
היכולת לאכוף את רווחת המטילות גם במצב החוקי הנוכחי.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי אכלוס מטילות בשטח הקטן מ-350 סמ"ר למטילה נחשב .
כבר כיום להתעללות המנוגדת לחוק צער בעלי חיים , ללא צורך בתיקון התקנות.
הווטרינר יים אוכפים את חוק צער בעלי חיים ומונעים התעללות בגידול מטילות בכך שהם מונעים .
אכלוס מטילות בשטח הקטן מ-350 סמ"ר למטילה, אף שאין תקנות המחייבות זאת במפורש, .
וזאת בהתאם לאמור ב טיוטת התקנות שהוגשה לכנסת.
על משרד החקלאות, בשיתוף המשרד להג"ס ומשרד האוצר, להשלים את הליך התקנת .
התקנות, לצד קידום הרפורמה לשדרוג לולי ההטלה, שתאפשר ליישם את דרישות .
התקנות, בין היתר, בהיבטי שטח המחיה המינימלי הנדרש למטילות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא פועל להתקנת תקנות שיאסרו על בנייה של לולים .
חדשים עם כלובים, ובתום תקופת מעבר תיאסר גם החזקת מטילות בלולי כלובים שכבר נבנו.
למשל, הגדלת המרחב למטילה בלולי כלובים, ולאחר מכן ייאסר גידול מטילות בלולים מסוג זה .
רווחת המטילות בראייה לעתיד .
בהתאם לדירקטיבה האירופית, החל בינואר 2012 נאסר עלמדינות האיחוד האירופי להחזיק .
בלולי כלובים שמרחב המחיה בהם למטילה קטן מ-750 סמ"ר, ויותר מ-50% מהלולים במדינות .
האיחוד האירופי כיום הם לולי מעוף, חופש או אורגני.
כמו כן, נראה כי קיימת מגמה ברשתות .
שיווק מזון ובסופרמרקטים במדינות שונות במערב אירופה ובארצות הברית לפעול למעבר .
לשיווק ביצים שמקורן בלולים נטולי כלובים בלבד, וחלקם עושים זאת כבר כיום.
רשתות שיווק המזון הגדולות הן בבעלות מקומית, אך למגמה זו עשויות להיות השלכות בעתיד .
נקודת המוצא של צוות רווחת המטילות הייתה שיש לקבוע כללים בנושא תשתית מבני הלולים .
באופן שיוכלו להתאים בעתיד לדרישות האיחוד האירופי בנושא רווחת מטילות 152 .
הצוות צוין כי נראה שבעשור הקרוב ימשיכו ברוב מדינות העולם להשתמש בלולים הישנים.
זאת, הצוות המליץ להמשיך לעקוב אחר המחקר והפיתוח במדינות העולם ולבחון שוב את שיטות .
הגידול האופטימליות בעוד שנים אחדות.
כן המליץ הצוות כי משרד החקלאות והמועצה ייזמו .
מחקרים ותצפיות בנוגע לרווחת העוף ושיפורה בתנאים הייחודיים לארץ, וכן יעודדו וירחיבו את .
המחקרים בנושא רווחת העוף 153 .
גם בסעיף2 לטיוטת התקנות נכתב כי התקנות יותקנו "תוך .
בחינה מתמדת של הדרך הראויה וההולמת להחזקת תרנגולות מטילות בישראל".
בהקשר זה יצוין כי במכתב 154 של מנהלת הרשות לתכנון במשרד החקלאות ממאי2021 נכתב: .
"המדיניות של משרד ראש הממשלה ומשר ד האוצר הינה לתעדף לולי מעוף באופן מובהק .
ומסתמן כי ככל שיאושר מימון לבניית מבני הלולים עצמם, הוא יהיה עבור לולי מעוף בלבד ".
מוצע כי משרד החקלאות ימשיך לעקוב באופן עיתי אחר התפתחות הנושא בעולם ויוודא .
כי דרישותיו בדבר תנאי הגידול של מטילות ייקבעו בשים לב הן למקובל במדינות .
מתקדמות בעולם והן לתנאים הייחודיים לענף בישראל.
פעולה זו תבטיח כי המגדלים .
יפעלו בהתאם לחוק צער בעלי חיים ולסטנדרטים המקובלים כיום בעולם, ותיצור ודאות .
למגדלים בתכנון לולי ההטלה החדשים שייבנו במסגרת הרפורמה.
יובטח שהשקעות המגדלים וסיוע המדינה להקמת לולים חדשים יתבצעו בצורה מושכלת .
ומותאמת לסטנדרטים מתקדמים.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי אגף רווחת בעלי חיים בשו"ט נמצא בקשר עם מוסדות .
מובילים בעולם ועם מובילי דעה בנושאים הקשורים ברווחת בעלי חיים ובכלל זה רווחת מטילות.
המשרד הוסיף כי טיוטת התקנות שבכוונת ו להניח על שולחן ועדת החינוך תבטיח עמידה .
בתנאים המחמירים ביותר המקובלים כיום לרווחת המטילות.
151 דוח מרכז המידע, 2019.
152 דוח רווחת המטילות, עמ' 18.
154 מכתבה של מנהלת הרשות לתכנוןמ-12.
21 לקליניקה לצדק סביבתי והגנה על זכויות בעלי חיים.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה מחלות בלולי ההטלה .
כאמור, רוב לולי ההטלה במדינת ישראל הם לולים ישנים שהוקמו לפני עשרות רבות של שנים.
מרביתם מבנים ישנים, נמוכים וצפופים המצויים בלב היישובים שהם הוקמו בהם וצמודים לבתי .
לולים אלה אינם עומדים בדרישות שנקבעו בחיקוקים השונים המסדירים את הענף .
- דרישות שנועדו, בין היתר, למנוע הפצת מחלות בע"ח, פגיעה בבריאות הציבור וזיהום .
השפעת סוגי הלולים על מחלות ותמותה של .
הקשר הישיר בין תשתיות גידול המטילות לבין בריאות הציבור צוין במכתב מאת מנהל השו"ט .
(בפועל) דאז למגדלים מדצמבר 2017, ובו נכתב כי"בחלק גדול ממשקי ההטלה לביצי מאכל, .
התשתית, המבנים, הממשק ותפעול הלולים מהווים כיום סיכון לבריאות הציבור, לבריאות .
צפיפות רבה בלולים, רב-גילאיות, אי-שמירה על גהות ובטיחות ביולוגית .
וממשק לקוי, מהווים קרקע פורייה לשגשוג גורמי מחלה והתפרצות מחלות.
הנוכחיים יש קושי רב למנוע מגפות וכן לפקח ולשלוט בהן אם יתפרצו.
לדוגמה, מחלות הגורמות .
לסיכון בר יאות הציבור או לנזק כלכלי ניכר כגון מחלת ניוקאסל ושפעת עופות".