HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפני כל תהליך תכנון יש לבצע הערכת מצב המסייעת לארגון להבין מהם הנושאים שעליו לטפל בהם ו מאפשרת להנהלתו לבחון באופן מסודר את מטרות הארגון ויעדיו, את הדרך להשגתם ואת סדר העדיפויות שלו.
הערכת המצב מחייבת את הארגון לבצע תהליך של איסוף נתונים וניתוחם בשיתוף מעגלים רחבים מכמה תחומי פעילות בארגון ומחוצה לו31.
בביקורת עלה כי לאחר כניסתו של המנכ"ל המכהן פרופ' מור -יוסף לתפקיד בשנת 2012 החל בט"ל לפעול בנושא.
הוא הנחה את מינהל הגבייה להתחיל פיילוט בסניף יפו לפתיחת עצירות .
31 ,משרד ראש הממשלהמדריך התכנון הממשלתי, גרסה מעודכנת 4.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
החישובהפיילוט התחיל באוגוסט 2013 וניתן היה להסיק ממנו מסקנות כבר לקראת סוף 2014 .
נתונים על תפוקות ותשומות של מינהל הגבייה לצורך פתיחת עצירות החישוב כבר היו בידי אגף הנדסת ייצור בבט"ל 32 במרץ 2008 , והם חושבו מחדש לקראת סוף 2014 עם תחילת המשא ומתן עם משרד האוצר לתוספת התקנים.
בביקורת עלה כי עד אוגוסט 2015 (מועד סיום הביקורת), אף שכבר הסתיים הפיילוט בסניף יפו והיו בידי מינהל הגבייה נתונים עדכניים מאגף הנדסת ייצור, הוא לא גיבש על בסיסם תכנית עבודה שיטתית ומפורטת לטיפול במלאי החייבים ולאופן הפעולה שיאפשר לעצור את זרם החייבים החדשים הגדל והולך עקב אי- שליחת הודעות חוב.
מנכ"ל בט"ל מסר בתשובתו מנובמבר 2015 כי הם הכינו תכנית כוללת לביטול מנגנון עצירות החישוב.
כמו כן מסר למשרד מבקר המדינה בסוף ינואר 2016 כי "לאורך עשרות שנים לא טופלה באופן יסודי בעיית עצירות החישוב.
נכון למועד כתיבת נוסחו הכמעט סופי של הדוח ינואר [ 2016 , הביטוח הלאומי קבע בהחלטת מנהלה, תכנית ריאלית לפתיחת כל עצירות ] החישוב ושליחת הודעות חוב לכלל החייבים בדמי ביטוח, אותה החל ליישם זה מכבר.
כן נבקש להבהיר בדוח, כי תכנית זו, על כל שלביה, איננה מותנית בהקצאת משאבי כוח אדם נוספים, ועתידה להתבצע באופן מלא, תוך שלוש השנים הבאות וזאת, באופן המונע אבדן הכנסות נוסף, בגין התיישנות.
כי יש לפעול כבר בשלבים מוקדמים להסיר חסמים צפויים מול הוועדים.
עם זאת נחזור ונבהיר, כי בכוונתנו ליישם את התכנית גם ללא הסכמת הוועדים, עם כל המשמעויות הכרוכות בכך".
עוד הוסיף מנכ"ל בט"ל כי בתכנית נקבע ש"משנת 2018 יתחיל המוסד לשלוח הודעות שוטפות, כך שבשנה זו יופסק זרם החייבים החדשים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תכנית כאמור צריכה להפסיק לאלתר יצירת מעגל חייבים שאינם מודעים לחובותיהם, כך למשל, יש לשלוח הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (עוד בטרם יצירת החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות, כגון כאלו שלא התגייסו לצבא, מקבלי דמי אבטלה ועובדים בעבוד ות זמניות.
גם אגף התקציבים שבמשרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2016 למשרד מבקר המדינה כי "תוספת כוח האדם לצורך גביית דמי ביטוח מיועדת להרחבת הרשת באופן שוטף ולא רק עבור מבצע חד פעמי של גביית חובות עבר.
עמדתנו היא כי עד לסיום גביית חובות העבר בסוף שנת ]באופן שוטף[ אין לחכות להרחבת הרשת 2018 , אלא לגבות גם את חובות העבר וגם את החובת הנצברים במקביל".
יוער שבתכנית יש לקבוע בין היתר את המשאבים הנדרשים, לוחות זמנים ויעדי ביניים ; יש לקבוע נוהלי עבודה חדשים שימנעו מהחייבים הפוטנציאליים לצבור חובות, ויש לבצע התאמה של מערכת המחשוב לצורך זה - דבר שטרם נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה על בט"ל ואגף התקציבים לסכם לאלתר את הדרכים למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים.
32 אגף הנדסת ייצור עוסק בבניית מערכות למדידה ולתגמול של העובדים.
המוסד לביטוח לאומי 1651 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-קיזוז חובות מ תשלום גמלאות לחייבים .
סעיף 312 (ב) לחוק מאפשר לבט"ל לקזז חוב בדמי ביטוח מגמלאות המשולמות על ידו (קצבת ילדים, קצבת נכות מעבודה, קצבת זקנה ושאירים, קצבת ניידות ועוד).
עם הגשת בקשה לגמלה נפתח תיק במערכת הגמלאות ומבוצע חישו ב גמלה.
באותו המועד נבדק אם לזכאי לגמלה חוב בדמי ביטוח (ביקורת חוב).
אם נמצא חוב, נעשה קיזוז ממוכן על פי הקריטריונים של בט"ל ולפי ההוראות הקבועות בחוק.
לפי נתוני בט"ל נכון למרץ 2013 , שיעור הגבייה באמצעות קיזוזים מגמלאות עומד על 7.
2% מהגבייה מלא שכירים- 5.
4% מקוזזים מקצבת ילדים, 0.
מקצבת זקנה ושאירים והיתר מגמלאות אחרות על אף מנגנון הקיזוז עלה בביקורת שיעילותו חלקית בלבד.
מאחר שבט"ל מבצע עצירות החישוב ו אינו שולח הודעות חוב לחייבים, לא נרשם כלל במערכות בט"ל שקיים חוב של אותו חייב.
עקב כך, לא ניתן בביקורת חוב לאתר חובות של בעלי עצירות חישוב, ובט"ל משלם במקרים אלו את הגמלה מבלי לקזז את החוב בדמי ביטוח כנדרש ומקזז את החוב רק מאלו שבמערכות בט"ל כבר נרשם שהם בעלי חוב.
יוצא אפוא שלא רק שבט"ל אינו שולח הודעות חוב לחייבים בעצירות חישוב כדי לגבות דמי ביטוח כנדרש, אלא שבו זמנית הוא גם משלם להם גמלאות מבלי לקזז מהן את חובם בדמי הביטוח; דהיינו התנהלותו של בט"ל אינה אחידה.
מצד אחד יש מבוטחים בעלי חוב שאין נשלחת אליהם הודעת חוב והם מקבלים את הגמלה במלואה, ומצד אחר יש מבוטחים בעלי חוב שנשלחת אליהם הודעת חוב, ומכיוון שאין הם מסדירים את החוב הוא מקוזז מהגמלה שהם זכאים לה.
סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי פעולת הקיזוז מקצבאות היא פעולת אכיפה לכל דבר הנעשית בשלבים האחרונים של פעולות הגבייה, דהיינו אם היו פותחים עצירת חישוב בעת הגשת תביעה לקצבת ילדים הייתה תוצאתה שווה לזו של כל פעולה אחרת של הרחבת רשת.
אם הייתה נעשית הרחבת רשת כזאת היא הייתה בהכרח פוגעת במדדי הגבייה.
הסמנכ"ל ציין שעל פי המתווה שקבע המנכ"ל, במהלך 2018 יבוצע קיזוז מקצבאות ילדים לגבי כלל אוכלוסיית מדינת ישראל.
מנכ"ל בט"ל מסר בתשובתו מינואר 2016 כי לאחר חשיבה מחודשת הנחה לגבי מקבלי קצבאת ילדים לראשונה כי החל מינואר 2016 יתבצע קיזוז מיד ללא תלות והמתנה לתכ נית הרב -שנתית לפתיחת עצירות החישוב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על בט"ל להתנהל באופן אחיד ושוויוני מול כל החייבים.
לפני מועד תשלום גמלה, עליו לבחון אם רשום לזכאי לגמלה חוב בדמי ביטוח.
אם נמצא חוב עליו לקזזו מהגמלה על פי ה קריטריונים שנקבעו בנהליו , וזאת אם נעשתה עצירות חישוב אם לאו.
התנהלות אחידה מול החייבים תשקף יחס שוויוני והוגן לכלל המבוטחים.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תהליך קבלת החלטות בגין אי-חיוב אוכלוסיות חייבות .
על כל תחום פעילות בבט"ל מופקד מינהל שבראשו עומד סמנכ"ל.
הגוף המנהל והמבצע של בט"ל הוא כאמור המינהלה האמורה לקבל את ההחלטות הנוגעות לתפקודו.
הוצאת ההחלטות לפועל מצויה באחריות כל מינהל בתחומו.
אחריות סמנכ"ל הגבייה לאי -גיבוש חלופות בטרם קבלת החלטות יש לבצע עבודת מטה מסודרת שתביא לידי גיבושן של חלופות שיוצגו למקבלי ההחלטות לצורך קבלת החלטה מיטבית33 .
במסגרתה של עבודת המטה תיעשה הערכת מצב הכוללת איסוף נתונים וניתוחם, בחינה של המשאבים העומדים לרשות הארגון, חשיבה משותפת בנוגע למטרות ו ליעדים ובחינה מחודשת של סדרי העדיפויות.
ישנה חשיבות רבה להצגה ולבחינה של החלופות השונות במטרה לסייע בתהליך קבלת ההחלטות, בייחוד כאשר המשאבים העומדים לרשות הארגון מוגבלים.
בחלופות השונות יש לבחון את ההתמודדות עם האתגרים המרכזיים של הארגון תוך כדי דירוג החלופות על פי סדרי העדיפויות של מקבלי ההחלטות34.
תפקידו העיקרי של מינהל גבייה הוא גביית דמי ביטוח מחייבים.
ואמנם לאורך השנים סמנכ"ל הגבייה הוביל את בט"ל לשיפור הגבייה, במהלך תקופת כהונתו פותחו מערכות וערוצי תשלום מתקדמים אשר הביאו לגידול משמעותי ומתמשך בגביית דמי ביטוח וגם נוספו כ- 900,000 מבוטחים חדשים לרשת הגבייה.
אך לנוכח חומרת הבעיה, מספרם הגבוה של החייבים שאינם משלמים דמי ביט וח כנדרש וכן אבדן ההכנסות הניכר, היה על סמנכ"ל הגבייה לפעול גם במסגרת המשאבים הקיימים ולקדם פתרונות, ולו גם חלקיים, לפתיחת עצירות החישוב ולמניעת הצטברות חובות של חייבים חדשים.
למשל, ניתן היה להתמקד בגבייה בסניפים שעומס העבודה בהם קטן יותר מאחרים או בגבייה של חובות ישנים כדי למנוע שיהוי בדרישת החוב.
לכל הפחות, היה עליו לפעול למניעת היווצרות חובות באמצעות שליחת הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות או באמצעות "מבצעי גבייה" ופרסום בתקשורת לחייבים פוטנציאליים.
ניתן היה לנקוט דרכים אלה, בייחוד לנוכח הרחבת השימוש במוקד טלפוני חיצוני וההתפתחות הטכנולוגית הניכרת שמינהל הגבייה עבר בשנים האחרונות המאפשרת גבייה באמצעים טכנולוגיים מתקדמים כגון אינטרנט ואפליקציות סלולריות.
לחילופין, היה על סמנכ"ל הגבייה להציג למינהלה תכנית ריאלית הכוללת תוספת כוח אדם מצומצמת שתאפשר לכל הפחות לגבות את החובות הישנים בטרם יחלפו שנים רבות ומינהל הגבייה יתקשה בגבייתם.
בביקורת נמצא כי סמנכ"ל הגבייה לא קידם ולא יזם פתרונות מספקים, בתחום סמכותו ובמסגרת משאבי יחידתו, לפתיחת עצירות החישוב הן בנוגע למלאי החייבים הישנים הן בנוגע למניעת הצטברות חובות של חייבים חדשים.
הוא התנה כל פתרון בתוספת כוח אדם לצורך פתיחת עצירות החישוב .
זאת ועוד במקביל למחיקת חובות העבר בגין עצירות החישוב לאורך השנים, הוא לא פעל למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים.
33 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 '), "עבודת המטה של משרדי הממשלה", עמ191 ; דוח שנתי 64א ( 2013 ), "החלטות בתחום המסים - תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 145.
34 מדריך התכנון הממשלתי, גרסה 4.
) המוסד לביטוח לאומי 1653 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד יצוין כי דרישותיו של סמנכ"ל הגבייה לתוספת כוח אדם לפתיחת עצירות החישוב השתנו באופן ניכר לאורך השנים ובאופן לא עקבי.
בשנת 2000 הוא דרש תוספת של 500 עובדים עבור טיפול ב -2 מיליון מבוטחים חדשים.
בשנת 2004 הוא צמצם את דרישותיו לרבע ודרש רק115 תקנים נוספים עבור פתיחת עצירות החישוב.
בשנת 2008 הוא דרש 146 תקנים עבור טיפול בכ - 800,000 חייבים ובשנת 2014 עבור טיפול בכמיליון חייבים הוא מסר למינהלה שנדרשת תוספת של כ-240 תקנים.
יצוין כי ביוני 2015 אושרו כ-30 תקנים לפתיחת עצירות החישוב לשנים 2009 -2008 .
)(ראו להלן על רקע התפתחותו הטכנולוגית הניכרת של מינהל הגבייה, המאפשרת לגבות את החובות באופן יעיל יותר, תוך כדי שימוש בכלים טכנולוגיים ואוטומטיים וללא כל מעורבות של פקיד הגבייה (מוקד טלפוני חיצוני, אינטרנט ואפליקציות סלולריות), היה מצופה כי ייעשה שימוש רב יותר בכלים שכאלה גם לצורך פתיחת עצירות החישוב - דבר שלא נעשה.
בפגישתו עם נציגי משרד מבקר המדינה בתחילת ספטמבר 2015 מסר סמנכ"ל הגבייה כי ללא הסכמתם של ועדי העובדים הוא לא יכול היה לקדם פתרונות חלופיים לפתיחת עצירות החישוב.
הוא ציין שאינו נוהג להטיל משימות חדשות על העובדים אלא אם הדבר נ עשה בשיתוף פעולה עם הוועדים ובהסכמתם.
בתשובתו מנובמבר 2015 מסר סמנכ"ל הגבייה למשרד מבקר המדינה כי "פעל בהתאם לסמכותו ועשה כל שביכולתו על מנת להשיג את המטרה העומדת בפני מינהל הגבייה והיא העלאת שיעורי הגבייה לשיעורים המקסימליים האפשריים וזאת בשים לב למשאבים שעמדו בפני המינהל".
הנתונים להערכת היקף כוח האדם הנדרש שהציג היו בשיתוף גורמים נוספים בבט"ל כגון מינהל מחקר, אגף ארגון ושיטות ואגף המחשוב.
עוד ציין כי בחלק מהשנים הרלוונטיות הייתה הקפאה של קליטת כוח אדם בעקבות החלטת ממשלה.
האחריות למימוש בפועל של החוק בכל הנוגע לגבייה מחייבים מוטלת על כתפיו של סמנכ"ל הגבייה, אשר היה עליו עליו לממש אחריות זו באמצעות גיבוש תכנית עבודה סדורה תוך כדי מיצוי מקסימלי של המשאבים העומדים לרשותו.
לכן, ראוי היה שיעלה לפני המינהלה את הצורך בפתרון לפתיחת עצירות החישוב ויציג חלופות הן בנוגע להיקף כוח אדם מצומצם הן בנוגע למניעת הצטברות חובות של חייבים חדשים.
כמו כן היה עליו לעשות ככל שניתן היכן שלא נדרשת הסכמת ועדי העובדים ובמקביל היה עליו לפעול לקידום ההסכמות לגבי יתר הנושאים.
סמנכ"ל הגבייה לא עשה כן, והחובות שהצטברו משנת 2008 , חובות של מ אות אלפי חייבים, נאמדים כיום כאמור בכ -3 מיליארד ש"ח.
רק לאחר שנים של עצירות חישוב ולאחר תיקון ההתיישנות והחלתו על חובות העבר גיבש סמנכ"ל הגבייה תכנית עבודה לעצירות החישוב ומניעת היווצרות חובות לחייבים חדשים.
אחריות המינהלה סעיף 8 (ב) לחוק קובע כי המינהלה היא הרשות המבצעת והמנהלת של בט"ל.
לכן, עליה חלה האחריות להבטיח שלבט"ל יהיו מקורות המימון הנדרשים למימוש תכלית החוק וייעודו, ובכלל זה עליה לפעול לגביית דמי ביטוח כנדרש בחוק.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ניתן היה לצפות כי חברי מינהלה של ארגון בסדר גודל של בט"ל ידרשו שיוצגו להם חלופות שונות, שביצוען אפשרי באמצעות כוח האדם הקיים או תלוי בתוספת כוח אדם (אפילו חלקית או זמנית), המבוססות על ניתוח מעמיק של הנתונים ועל דרכי הפעולה האפשריות; והכול בטרם יחליטו על אי-שליחת הודעות חוב, על עצירות חישוב למאות אלפי חייבים ועל אבדן הכנסות של מיליארדי שקלים.
אם הייתה המינהלה סבורה כי ניתן לפתוח את עצירות החישוב בכפוף לכוח האדם הקיים, אזי היה עליה לקבל החלטות הנוגעות לנושא ולעקוב אחר יישומן.
אולם אם סברה המינהלה כי הפתרון הוא גיוס כוח אדם, היה עליה לפנות לוועדת הכספים של המועצה, האחראית לנושא זה, ולבקש הגדלת תקנים לצורך פתיחת עצירות החישוב.
על כל פנים, כאשר מתקבלת החלטה למחיקת חובות עבר, בד בבד על המינהלה לקבל החלטות אשר ימנעו הצטברות של חובות חדשים.
להלן פירוט של עיקרי ההחלטות שהתקבלו במינהלה משנת 2004 עד תיקון ההתיישנות ביולי 2014: 1.
בדצמבר 2004 כאמור הגיש סמנכ"ל הגבייה מסמך ובו נתונים ודרישה לתוספת כוח אדם של 115 תקנים נוספים.
מסמך זה נדון במינהלה בינואר 2005 במסגרת ההחלטה על הקפאת חובות עד ינואר 1999 .
בדיון זה הוחלטשמינהל המחקר ומינהל הגבייה שבבט"ל יבחנו את היקף החובות לשנים 2004 -1999 ויגישו תכנית עבודה שת יושם עד מאי 2005 .
במרץ 2005 הגיש מינהל המחקר למנכ"ל בט"ל דאז ולחברי המינהלה מסמך בנושא, ובו ציין כי נדרש לבצע ניסוי של שליחת הודעות חוב על תקופות ביטוח חסרות.
עוד ציין כי בשל גודל האוכלוסייה נדרשת המינהלה להחליט על היקף הניסוי, וזאת לפי המשאבים העומדים לרשות מינהל הגבייה.
נמצא כי עד פברואר 2008 ,, יותר משלוש שנים לאחר מועד ההחלטה המקורי לא נדון שוב הנושא במינהלה.
בעקבות הצעת חוק פרטית של הח"כ דאז רונית תירוש קיימה כאמור המינהלה בפברואר 2008 דיון בנושא התיישנות חובות.
מנכ"לית בט"ל דאז גב' אסתר דומיניסיני ביקשה ממינהל הגבייה להכין מסמך ובו תפולח אוכלוסיית החייבים בדמי ביטוח מינימליים, לפי היקף החובות ומספר שנות החוב.
במרץ 2008 התקיימו כמה דיונים במינהלה בנושא ובהם הביעו חבריה דעות שונות.
בסופו של דבר החליטה המינהלה להתנגד "להצעת ח"כ תירוש לחייב א ת המוסד לביטוח לאומי במשלוח הודעות לחייבים ולשמוט את החוב לחייב בכל מקרה שלא בוצע משלוח הודעה כאמור".
בסיכום הדיון צוין כי "הנושא מחייב היערכות מאסיבית של כוח אדם תקנים ותקציבים.
במקביל יתקיים מו"מ עם האוצר להיערכות למשלוח הודעות ותיערך פעילות הסברה תקשורתית להעלות הנושא למודעות הציבור".
המוסד לביטוח לאומי 1655 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עלה כי המינהלה לא דנה באף לא חלופה אחת לפתיחת עצירות החישוב במסגרת כוח האדם הקיים.
לא נמצאו מסמכים המעידים על דיונים שהתקיימו בנושא עם אגף התקציבים שבמשרד האוצר לצורך תוספת כוח אדם; מלבד ההחלטה להתנגד להצעת החוק הפרטית של ח"כ דאז רונית תירוש לא קיימה המינהלה דיוני המשך על תוצאות המשא ומתן עם משרד האוצר ועל מציאת פתרון לעצירות החישוב.
נמצא כי המינהלה לא פנתה לוועדת הכספים בבקשה לאשר תוספת כוח אדם לנושא זה, כפי שהיה עליה לעשות אם סברה שזהו אכן הפתרון הראוי35.
בתשובתה מנובמבר 2015 מסרה מנכ"לית בט"ל דאז גב' דומיניסיני למשרד מבקר המדינה כי הנושא עלה במינהלה בתקופת כהונתה מתוך הבנה כי יש למצוא לו מענה.
היא לא סברה כי יש למחוק חובות עבר, כפי שנעשה כמה פעמים בעבר, מהטעם שיש בכך מסר לא ראוי העלול לעודד אי-תשלום דמי ביטוח, וגם בגלל הנזק הכספי העלול להיגרם למוסד.
היא ציינה שנעשו על ידה כמה ניסיונות לפעול מול אגף התקציבים להשיג תוספת תקנים, אך הדבר לא צלח.
עוד ציינה כי דיונים תקציביים עם אגף התקציבים, ובעיקר דיונים בנושא תוספות כוח אדם, אינם מתועדים בדרך כלל, ולכן אין בנמצא מסמכים המעידים על דיונים בנושא הזה.
היא הוסיפה כי לא פנתה לוועדת הכספים של המועצה משום שדיונים מהסוג הזה מתקיימים עם אגף התקציבים.
רק לאחר כניסתו לתפקיד של המנכ"ל המכהן פרופ' שלמה מור-יוסף החל בט"ל לפעול באופן נמרץ יותר לפתיחת עצירות החישוב.
באוקטובר 2012 החליטה המינהלהעל מיפוי של האוכלוסייה בעלת עצירות חישוב ועל בדיקת היקף כוח האדם הנדרש לצורך הרחבת הרשת.
עוד החליטה המינהלה לקבוע נוהל משלוח הודעות, משנת 2013 , לכל אותם חייבים שלא קיבלו הודעה על קיומו של חוב בסמוך להיווצרותו.
נמצא כי על אף החלטת המינהלה להתחיל בשנת 2013 לשלוח הודעות חוב לא נעשה הדבר עד יולי 2015 , ואז נשלחו הודעות חוב רק באופן חלקי לגבי חובות שנוצרו בשנים 2009 -2008 .
כאמור, לפי תשובת בט"ל למשרד מבקר המדינה הודעות חוב של חייבים חדשים יישלחו רק משנת 2018.
יוצא אפוא כי הדיונים במינהלה בנושא עצירות החישוב לא הבי או לפתרונות כלשהם לפתיחת עצירות החישוב, ולאחר ההחלטה מינואר 2005 על מחיקת חובות עד 1999 לא החליטה המינהלה על שליחת הודעות חוב לחייבים חדשים כדי למנוע הצטברות חובות חדשים.
חברי המינהלה לא פעלו למציאת פתרון, ולו חלקי, לפתיחת עצירות החישוב; הם לא דרשו מסמנכ"ל הגבייה להציג חלופות לפתרון הבעיה ולא עקבו אחר יישום החלטותיהם.
רק ביוני 2015 , בתקופתו של המנכ"ל המכהן, לאחר כניסתו של תיקון ההתיישנות לתוקף, פנתה המינהלה לראשונה לוועדת הכספים בבקשה לאשר תוספת של 30 תקנים כדי לפתוח באופן חלקי בלבד את עצירות החישוב לשנים 2009-2008 .
35 לפי סעיף 25 לחוק, המועצה תדון בהצעת התקציב ותעביר אותה לאישורו של שר הרווחה בצירוף הערותיה והמלצותיה.
על פי תקנון המועצה, ועדת הכספים שלה אחראית לדון בהצעת התקציב של בט"ל, לרבות תוספת תקנים שהיא חלק בלתי נפרד מהתקציב , ולהעבירו לאישורם של שרי הרווחה והאוצר בצירוף הערותיה והמלצותיה.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתו ציין כאמור מנכ"ל בט"ל כי בתחילת נובמבר 2015 התקיים דיון במינהלה שעסק בטיוטת הדוח של משרד מבקר המדינה.
לפי הסיכום כאמור עד סוף 2018 יתווספו לרשת כל המבוטחים וייערכו קיזוזים מכל סוגי הגמלאות, למעט הבטחת הכנסה ונכות כללית.
משנת 2018 לא יהיועצירות חישוב, וכל החייבים החדשים יקבלו הודעות חוב בתוך 24 חודשים ממועד היווצרות החוב.
בסיכום צוין כי "משמעות צעדים אלה בראייה עתידית כפולה, ראשית, יבוצע תהליך גבייה אפקטיבי עבור כל חובות דמי ביטוח עתידיים, ושנית, ימנע באופן מוחלט כל מצב של התיישנות חובות דמי ביטוח" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למינהלה כי החלטתה צריכה לקבל ביטוי בתכנית עבודה מפורטת שתקבע בין היתר משאבים נדרשים, לוחות זמנים קצובים ויעדי ביניים, נוהלי עבודה חד שים שימנעו מהחייבים הפוטנציאליים לצבור חובות ולבצע התאמה של מערכת המחשוב לצורך זה - דבר שטרם נעשה.
אי-מעורבות המועצה עקב חוסר במידע .
המועצה היא כאמור הרשות העליונה של הבט"ל36 והיושב בראשה הוא שר הרווחה.
תפקידיה העיקריים של המועצה הם לייעץ למוסד והנהלתו ולפקח על פעולותיו, לדון בהצעת התקציב של המוסד ולהעבירו לאישורם של שר הרווחה ושר האוצר37 בצירוף הערותיה והמלצותיה.
המועצה פועלת באמצעות ועדות משנה כגון ועדת כספים.
בראשותה של ועדת הכספים מכהן מאז 2004 מר חזקיה ישראל, והיא דנה בין היתר בנושאי תקציב ותקינת כוחאדם.
אי-גילוי של עצירות החישוב בדין וחשבון כספי לצורך מילוי תפקידה של המועצה בכלל ושל ועדת הכספים בפרט מוגש למועצה דין וחשבון כספי הכולל דוח מינהלה המתאר את פעילות המוסד, דוח כספי מבוקר בידי רואי חשבון ודוח של האקטואר.
הדין וחשבון הכספי מספק מידע שימושי למקבלי ההחלטות ומציג את האופן שבו הארגון נושא במחויבויותיו הציבוריות הנוגעות למשאבים שהופקדו בידיו.
כמו כן, הדין וחשבון כספי צריך לשקף באופן נאות את מצבו הפיננסי של בט"ל, מכל הבחינות המהותיות ולפי תקני חשבונאות ממשלתיים של המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית ממשלתית38.
נמצא כי עד 2014 לא ניתן גילוי נאות בדין וחשבון הכספי של בט"ל על חייבים בעלי עצירות חישוב.
משכך, המשמעויות וההשלכות של עצירת החישוב כלל לא הובאו לדיון במועצה ולא נבחנו כנדרש בוועדת הכספים שלה.
36 לפי תקנות הביטוח הלאומי (מועצת המוסד), התשי"ח- 1958 , המועצה מונה 56 חברים ו היא מורכבת מנציגי הסתדרויות העובדים, מנציגי הממשלה, מנציגי מעסיקים וממומחים.
37 לפי סעיף22 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985, יועבר תקציב הבט"ל גם לאישורו של שר האוצר.
38 המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית ממשלתית היא ועדה מקצועית בחטיבת "חשבונאות בקרה ודיווח" ב אגף ה חשב ה כללי שבמשרד האוצר.
המוסד עוסק בכתיבת תקינה חשבונאית למגזר הממשלתי במטרה לשפר את טיב הדיווח הכספי בממשלה.
המוסד לביטוח לאומי 1657 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במהלך הביקורת, ובעקבות הערותיו של משרד מבקר המדינה, פנה ב ט"ל לרואי החשבון המבקרים לקבלת חוות דעת בנושא.
בתשובתם לבט"ל הסבירו רואי החשבון שלדעתם, אין לכלול את עצירות החישוב בדוח הכספי המבוקר על ידם מכיוון שבט"ל טרם שלח הודעות חוב.
לאחר פגישה של צוות הביקורת עם נציגים ממשרד רואי החשבון החליט בט"ל לכלול בדוח המינהלה לשנת 2014 התייחסות לחייבים בעלי עצירות חישוב ולציין כי "חובות נוספים אשר טרם הוכרו בדוחות הכספיים, משום שאינם ניתנים בשלב זה לאימות ו/או מתייחסים לאוכלוסיית חייבים שנכון למועד הדוח הסופי טרם הוחלט על ביצוע פעולות אקטיביות לגביית חובם".
לפי בט"ל, פסקה זו נוספה מתוך ההבנה בצורך להכליל בדוח המינהלה הערה הנוגעת לנושא עצירות החישוב.
היעדר דיונים במועצה בנושא עצירות החישוב על פי הכלים המרכזיים המצויים בידי המועצה לצורך פיקוח ובקרה על בט"ל, כגון הדוחות הכספיים, אמנם לא יכלה המועצה ללמוד על ההחלטות וההתנהלות בעניין עצירות החישוב, אך המידע על התנהלות בט"ל היה ידוע זה שנים לוועדת הכספים .
מר חזקיה ישראל, המכהן בתפקיד יו"ר ועדת כספים משנת 2004, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015: "ועדת הכספים בראשותי התייחסה לנושא הצורך בגביית חובות מיד לאחר היווצרותם, מידי שנה בשנה, לפחות מאז שנת התקציב 2005 !
התייחסות זו באה לידי ביטוי מידי שנה!
במסגרת 'הערות והמלצות של ועדת הכספים והשקעות לכל שרי הרווחה שהיו מאז, לחברי מועצת המוסד, המנכ"לים והמנהלות שכיהנו מאז'" .
בהתאם, ניתן היה לצפות כי ועדת הכספים תקיים דיונים אופרטיביים עם בעלי התפקידים הרלוונטיים בבט"ל, ובראש ובראשונה עם מינהל הגבייה, כדי להביא לידי פתרון סוגיה זו.
יו"ר ועדת הכספים של בט"ל מר חזקיה ישראל ציין בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2015 " כילמינהלת בט"ל אין סמכות להחליט שלא לגבות דמי ביטוח שכן זה נקבע בחוק".
הוא הוסיף כי "אמנם למינהלה יש אחריות ראשונית בנושא, אך גם המועצה הייתה צריכה לבצע בירור בנושא עצירות החישוב ולהבין את המשמעויות של עצירות החישוב".
בביקורת עלה כי סוגיה זו לא קיבלה כל ביטוי בדיונים אופרטיביים במועצה, ובייחוד בוועדת הכספים, שמר חזקיה ישראל הוא יושב ראשה, אף שלסוגיה זו השפעה ישירה על האיתנות הפיננסית של בט"ל.
הנושא נדון בפעם הראשונה בוועדת כספים בסוף יוני 2015 , לאחר שהמינהלה פנתה ביזמתה לוועדה לקבל תוספת תק נים.
גם מיוני 2015 עד מועד סיום הביקורת לא דנה ועדת הכספים בשאלה כיצד מעתה ואילך יישלחו לחייבים הודעות חוב בסמוך להיווצרות החוב כדי למנוע הצטברות של חובות עתידיים, או למצער לעדכן את החייבים הפוטנציאל יים על חובת תשלום דמי ביטוח, כנדרש בחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הכספים ליזום דיון בנושא כדי למצוא פתרון לעצירות החישוב ולהתניע מהלך לשליחת הודעות חוב לחייבים חדשים בסמוך להיווצרות החוב.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהאמור עולה כשל ניהולי מתמשך של שנים בהתמודדות בט"ל עם סוגיית עצירות החישוב.
אף שכבר בינואר 2005 החליטה המינהלה למחוק חובות ללא סמכות בחוק, בט"ל לא פעל באופן אקטיבי לעצור את הנוהג שלא לשלוח הודעות חוב לחייבים חדשים, והביא לידי כך שבספטמבר 2015 נמחקו חובות של מאות אלפי חייבים לשנים 2007 -1999 הנאמדים בכ-1.
לשנים 2015 -2008 הצטברו חובות חדשים של מאות אלפי חייבים, המוערכים בכ -3 .
מיליארד ש"ח אם לא יישלחו הודעות חוב לכ- 70,000 חייבים חדשים בשנה בסמוך להיווצרות החוב לא יקטע מעגל החייבים וימשיכו להצטבר חובות בהיקפים של מיליארדי שקלים.
על בט"ל להפסיק לאלתר דרך פעולה זו ולמצוא פתרון כולל לסוגיה.
כשל זה מונח לפתחם של חברי המינהלה, שלא דרשו מסמנכ"ל הגבייה להציג תכנית עבודה מפורטת הכוללת חלופות לפתרון, ולו חלקי למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים.
סמנכ"ל הגבייה מר יגאל ברזני, הממונה על תחום זה משנת 1997 , אמנם נקט פעולות שונות, אולם לא היה בהן כדי לתת מענה לבעיה ועל כן הכשל מונח גם לפתחו.
הוא התנה כל פתרון לפתיחת עצירות החישוב בתוספת כוח אדם, ולא נקט את הפעולות הנדרשות כמתחייב מאחריותו , ובהן כאלו ש היו עשויות להביא ולו לפיתרון חלקי אשר ימנע היווצרות חובות של חייבים חדשים.
היעדר בקרה על ניכוי מעסיקים .
החוק קובע שמעסיק חי יב לנכות מעובד תשלום דמי ביטוח, לפי מדרגות שכר39 , ולהעבירו לבט"ל בצירוף חלקו .
לפי נתוני בט "ל, נכון ליולי 2015 רשומיםכ- 252,000 מעסיקים פעילים.
כדי להבטיח את העברתם של תשלומי הביטוח כדין, בט"ל אמור לבצע בקרה אוטומטית באמצעות הפגשת קבצים וכן "בקרת שטח" שבה נבדק אם מעסיקים ניכו מהעובדים את דמי הביטוח כחוק.
היעדר ביקורת ניכויים בחברות ארנק .
מתוקף החוק עורך בט"ל ביקורות ניכויים אצל מעסיקים כדי לבדוק אם הם מנכים משכר העובדים דמי ביטוח על פי החוק, ואם הם מציינים בתלוש השכר את מלוא השכר שהם משלמים להם.
אם בביקורות הניכויים נמצא שהמעסיקים לא דיווחו לבט"ל על כל דמי הביטוח המתחייבים, הוא מחייב אותם בהפרש.
בשנת 2014 השלים בט"ל 3,647 ביקורות ניכויים שבעקבותיהן חויבו 3,494 ( מעסיקים96% ) לשלם הפרשים של דמי ביטוח בסכום של כ- 336 .
)מיליון ש"ח (כולל הפרשי הצמדה וקנסות .
39 עד שכר של60% ( מהשכר הממוצע במשק 5,556 ש"ח, מעודכן ל- 1.
15 )– חלקו של העובד 3.
5% וחלקו של המעסיק 3.
45% ; מעל 60% מהשכר הממוצע במשק ועד השכר המרבי לתשלום דמי ביטוח ( 43,240 ש"ח, מעודכן ל- 1.
, בהתאמה המוסד לביטוח לאומי 1659 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חברת ארנק היא חברת מעטים40 שהכנסתה , כולה או חלקה בשנת המס, מקורה בפעילות של בעל מניות בה כנושא משרה בפועל בחברה אחרת, או חברה שמתקיימים יחסי עובד-מעביד בין בעל המניות בה ובין מקבל השירותים 41 .
השיקול בהקמת חברת ארנק הוא לרוב שיקול של חיסכון במס42.
דוגמה לחברה שכזו היא כאשר אדם משמש מנכ"ל בפועל בחברה אחת ומקבל את משכורתו ממנה בצורת דמי ניהול המשולמים לחבר ה אחרת שבבעלותו (חברת הארנק).
הבעיה מתעוררת כאשר אדם זה מקבל בפועל סכומים גבוהים כדמי ניהול, אך השכר שהוא מקבל מחברת הארנק נמוך מגובה התקרה המרבית החייבת בדמי ביטוח , ויתרת דמי הניהול שהוא אינו מקבל כשכר מהווה השקעה בחברה שלו או משיכת דיבידנד הפטור מדמי ביטוח.
במצב כזה, הוא משלם דמי ביטוח רק עבור חלק מהכנסתו , אף שמהבחינה המהותית הוא אמור להיות חייב בדמי ביטוח מלאים על כל הכנסותיו.
נוהלי אגף ביקורת ניכויים של בט"ל מאפשרים למבקר, המבצע ביקורת ניכויים, לבדוק אם דמי הניהול שמנהלים מקבלים באמצעות חברות ארנק שבבעלותם חייבים בדמי ביטוח.
בדיקה זו נעשית לנוכח בחינת מעמדו של המנהל מהבחינה המשפטית תוך כדי בחינת יחסי עובד - מעביד.
בביקורת עלה כי בפועל אגף ביקורת ניכויים שבמינהל הגבייה אינו בוחן את שכר המנהלים בחברות המקבלים תגמול עבור עבודתם באמצעות חברות ארנק43 .
משרד מבקר המדינה בחן 35 חברות ציבוריות44 שבהן ערך בט"ל בשנת 2014 ביקורות ניכויים.
נמצא כי ב-10 מהחברות שולם שכר ל-19 נושאי משרה, באמצעות דמי ניהול לחברת ארנק בבעלותם, בסכום כולל של כ -70 ,מיליון ש"ח.