HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי אפוא, שאת הכנת תכניות המתאר והתכניות בעלות אופי מתארי ירכז מינהל התכנון שבמשרד הפנים, האחראי לספק למינהל ולמשרד השיכון בסיס מתארי להכנת תכניות מפורטות".
ועדת גדיש הייתה ערה לכך שהעברת כל האחריות לייזום ולתכנון תכניות המתאר המקומיות הכוללות למינהל התכנון נדרשת להתבצע בכמה שלבים, ולכך שיש לתאם את צמצום המעורבות של הגופים האחרים בתכנון תכניות מתאר מקומיות כוללות.
בעניין זה המליצה הוועדה כי "תכניות מתאר המקודמות היום על ידי ממ"י ייבחנו במשותף במגמה להשלים או להקפיא תכניות הנמצאות בשלבים מתקדמים ולהעביר לאחריות מינהל התכנון תכניות בשלבים מוקדמים".
בעקבות ההמלצה הכינו ממ"י ומינהל התכנון בינואר 2006 דוח מסכם "בנושא העברת תכנון יוזם ממינהל מקרקעי ישראל למשרד הפנים".
בדוח הומלץ כי תהליך העברת התכנון המתארי המקומי מממ"י למינהל התכנון ייעשה בהדרגה ובתוך כך ייקבעו התכניות שיועברו לטיפול מינהל התכנון ולוח הזמנים להעברתן.
נמצא כי לאחר שהחליטה הממשלה לאמץ את מסקנות דוח ועדת גדיש לא נעשה כל תיאום בין משרד השיכון ומינהל התכנון בדבר העברת האחריות על קדום הת כנון המתארי המקומי ממשרד השיכון למינהל התכנון.
משרד מבקר המדינה ריכז מידע שקיבל מהרשויות המקומיות, ממינהל התכנון, מלשכות התכנון, מממ"י וממשרד השיכון בנוגע לתכניות המתאר המקומיות הכוללות שכל אחד מהם מכין.
מהבדיקה עולה כי בשנת 2009 מקדם משרד השיכון (בדרך כלל בשיתוף ממ"י) 14 תכניות מתאר מקומיות כוללות.
יוצא אפוא כי במועד הביקורת, למעלה מארבע שנים מאז החליטה הממשלה שיאומצו מסקנות ועדת גדיש, עדיין מקדם משרד השיכון מספר גדול של תכניות מתאר מקומיות.
במגזר היהודי קידם משרד השיכון כ-40% מתכניות המתאר המקומיות שקידמו גורמים שלטוניים שאינם הרשויות המקומיות ( 14 תכניות56 לעומת23 .
)תכניות שמקדם משרד הפנים הביקורת העלתה כי שמונה מ -14 תכניות המתאר המקומיות שקידם משרד השיכון היו עדיין בשלבי תכנון טרום -סטטוטוריים (אור עקיבא, חצור הגלילית, יסוד המעלה, מטולה, מגדל, מצפה רמון, ערד וקצרין).
לצורך קבלת ההחלטה אם להעביר את האחריות לטיפול בתכניות המתאר המקומיות הכוללות למינהל התכנון יש לשקול אם מינהל התכנון יעסוק בעתיד בעדכון תכניות מתאר כוללות שהכין בעבר משרד השיכון.
מנהלת אגף בכיר תכנון ערים במשרד השיכון מסרה לעובדי משרד מבקר המדינה ביוני 2009 כי לדעתה הליכי העדכון של תכניות משמעותיות שהכין בעבר משרד השיכון (כמו תכנית המתאר המקומית של העיר מודיעין) ראוי כי יעשו בעתיד על ידי הגורם שתכנן מלכתחילה את העיר.
56 לא כולל שתי תכניות אחרות שמקדם משרד השיכון המיועדות ליישובים (מנחמיה וצור הדסה) הנכללים בשטח השיפוט של מועצה אזורית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם תאומץ הגישה האמורה עלול להתעורר קושי לרכז בע תיד את כל סוגיות התכנון המתארי בישראל בידי גורם אחד.
יישומה של החלטת הממשלה מותנה בכך שבידי מינהל התכנון יהיו הכלים שיאפשרו לו לרכז בידיו את הטיפול בתכניות המתאר המקומיות הכוללות.
במהלך הבדיקה שקיים משרד מבקר המדינה בנושא זה העלו ממ"י ומשרד השיכון טענות ולפיהן אחד הגורמים לכך שהעברת הטיפול בתכניות התעכב היה יכולתו המוגבלת של מינהל התכנון לקבל לטיפולו תכניות הנמצאות בשלבי טיפול מקדמיים ולהשלים את הכנתן.
בתשובתו של משרד השיכון מדצמבר 2008 את הטענה[ נאמר כלהלן: "אנו דוחים הצורך שמינהל התכנון לבדו ].
בדבר משרד [ ייזום ויכין תכניות מתאר.
משב"ש על פי מאפייני פעולותיו בישובי הפריפריה, נדרש על ידי הממשלה ]הבינוי והשיכון מעת לעת להכין מלאי תכנוני רחב היקף וזמין של יח"ד או לפעול נקודתית באזור או ישוב מוגדר, וכי הכנת תוכניות מתאר ע"י משב"ש הן כלי הכרחי לעמידה במשימה חיונית זו.
" בהצעתו של מינהל התכנון מאפריל 2009 בנוגע להצעת חוק ההסדרים במשק בשנים 2009 -2010 נאמר כי "יש לפעול להעברת התכנון המתארי, המקודם היום על ידי משב"ש, לאחריות מינהל התכנון במשרד הפנים בהתאם למסקנות ועדת גדיש והחלטת הממשלה בעקבותיה.
העברת התכנון המתארי מממ"י למינהל התכנון, שבוצעה בשנים האחרונות, הוכחה כיעילה ויש להרחיב את המהלך גם לתכניות המקודמות על ידי משב"ש".
תשובת משרד השיכון משקפת אי -הסכמה לעיקרון שאימצה הממשלה ולפיו האחריות לתכנון המתארי בכל המישורים (המישור הארצי, המחוזי והמקומי) תהיה בידי מינהל התכנון שבמשרד הפנים, ואילו האחריות על התכנון המפורט תהיה בידי ממ"י, משרד השיכון והרשויות המקומיות ומשרדי ממשלה אחרים, לפי העניין.
כל עוד לא קיבלה הממשלה החלטה אחרת, הרי שעל משרד השיכון לפעול לקידום העברת טיפולו בתכניות מתאר מקומיות למשרד הפנים.
ההמלצות של ועדת גדיש בעניין ריכוז האחריות בנושא התכנון המתארי המקומי אינן מיושמות על ידי משרד השיכון, וייתכן שיעברו שנים רבות עד שהאחריות לנושא תרוכז כולה בידי מינהל התכנון.
לפיכך העיר משרד מבקר המדינה למינהל התכנון ולמשרד השיכון כי עליהם לבחון פעולות להחשת הליך העברת האחריות למינהל התכנון, לרבות קבלת החלטות בדבר העברת חלק מהליכי התכנון שטרם הגיעו לשלבים הסטטוטוריים לאחריותו.
על שני המשרדים לסכם תכנית פרטנית בנושא זה.
הצורך 400 דוח שנתי60א .
ביישום החלטת הממשלה ראוי כי יובא בחשבון בעת תכנון התקציב ונושא כוח האדם של מינהל התכנון.
הכנת תכניות מתאר למושבות מגדל ומנחמיה להלן יובאו שתי דוגמאות לקידום תכניות מתאר ע"י משרד השיכון ועל פי יעדים שאינם עולים בקנה אחד עם עקרונות תכנוניים ארציים.
מדיניות התכנון הארצית נקבעת בתכניות המתאר הארציות והמחוזיות ובהחלטות המועצה הארצית.
הביקורת העלתה כי משרד השיכון מקדם שתי תכניות מתאר למושבות מגדל ומנחמיה; לפני שהתקבלה החלטת הממשלה בדבר ריכוז התכנון המתארי בידי מינהל התכנון החל המשרד בהכנת תכנית אב לשתי המושבות; לאחר קבלת החלטת הממשלה הוא החל בהכנת תכניות המתאר.
נמצא כי תכניות המתאר אינן מתיישבות עם המדיניות הארצית, כמפורט להלן.
המדיניות הארצית שנקבעה בתמ"א 35 נועדה להביא לחיזוק הגליל תוך הקפדה על פיתוח מאוזן המבטיח את חיזוק הערים וקידום איכות החיים בעיר בד בבד עם שמירה על רצף שטחים פתוחים ונוף המיועדים להישמר טבעיים.
העקרונות שעליהם מבוססת מדי ניות זו הם הקטנת הפערים החברתיים -כלכליים והשמירה על השטחים הפתוחים.
תמ"א 35 הגבילה את שיעור הרחבתם של היישובים הכפריים כדי לממש את המדיניות האמורה.
4 שלה נקבע כי "בישוב כפרי שאינו כלול בלוח2 , גודל האוכלוסייה לאחר הרחבה לא יעלה על פי 2.
2 ממספר הת ושבים ביישוב בשנת 1995 על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן-הלמ"ס) לשנה זו", אלא אם כן נקבע אחרת בתכנית מחוזית.
סוגיית האיזון בין הצורך לאכלס את הערים במחוז הצפון - קריית שמונה, צפת, מגדל העמק, טבריה ובית שאן - ובין אכלוס היישובים הכפריים מטרידה את הרשויות המקומיות ואת מוסדות התכנון הפועלים בצפון.
שני המגזרים מתחרים זה בזה בניסיון למשוך אוכלוסייה ליישוביהם; היישובים העירוניים בצפון מתקשים להגדיל את אוכלוסייתם ולמשוך אליהם אוכלוסייה מבוססת.
מנתוני הלמ"ס אפשר ללמוד שהאוכלוסייה בקריית שמונה, במגדל העמק, בטבריה ובבית שאן כמעט לא גדלה בין השנים 2006- 200057 .
גם בשינוי 9 של תכנית המתאר המחוזית למחוז הצפון תמ"מ 258 (להלן תמ"מ 2/9 ) נקבע כי יעדי התכנית הם, בין היתר, חיזוק הערים ושמירת השטחים הפתוחים.
עוד נקבעו בתכנית תנאים להרחבת שטחם של יישובים כפריים כדלהלן: הגדלת שטח היישוב ב -10% תאושר רק אם תתקיים בחינה תכנונית כוללת ובמסגרתה יובאו בחשבון גודל האוכלוסייה, תחזית גידולה ושיעור המיצוי של עתודות הקרקע בפועל.
57 השוואה בין האוכלוסייה בשנת 2000 לזו בשנת 2006 : מספר התושבים בקריית שמונה - 21,100 ו- 22,000 בהתאמה; במגדל העמק 23,900 ו- 24,700 ;בהתאמה בטבריה 39,400 ו- 40,100 בהתאמה, בבית שאן 15,700 ו- 16,400 .
בהתאמה 58 פורסמה למתן תוקף ב- 30.
המועצה הארצית קבעה בישיבתה מדצמבר 1999 ש"כמדיניות תכנון", עמדתה היא "שאין מקום להתיישבות בודדים לסוגיה, בא שר צורת התיישבות זו אינה תואמת את עקרונות התכנון שגובשו בשנים האחרונות ועלולה ליצור פיזור של נקודות ישוב קטנות".
המושבה מגדל היא מועצה מקומית השוכנת מצפון לטבריה, ובסוף שנת 2005 מנתה אוכלוסייתה 1,500 תושבים.
לפי תמ"א35 , אוכלוסייתה של המושבה לא תמנה יותר מ- 2,500 תושבים.
מהמסמכים שהגישו המתכננים למשרד השיכון עולה כי לפי התכניות המאושרות, ניתן לבנות בה 826 יחידות דיור נוספות המאפשרות קליטה של 3,000 .
תושבים נוספים במאי 2006 החל משרד השיכון להכין למושבה תכנית מתאר שמתבססת על ההנחה ולפיה אוכלוסיית היישוב תמנה 10,000 תושבים, שלא לפי הוראת תמ"א 35 ,.
בתכנית המתאר סומנו שטחים שהיישוב רשאי להוסיף לתחומו לצורכי פיתוח נוסף על השטחים שיועדו לכך בתכניות המאושרות ובתמ"מ 2/9 , יודגש כי מוטב היה שמשרד השיכון, והיישוב יתמקדו בהתמודדות עם הבעיות הכרוכות במימוש התכניות הקיימות ובמיצוי עתודות הקרקע, כשם שנקבע בהוראות תמ"מ 2/9.
בישיבה של ועדת ההיגוי בספטמבר 2006 שבה נידונה תכנית המתאר אמר נציג מינהל התכנון ש"הגידול של מגדל ליישוב בן 10,000 תושבים עלול לבוא על חשבון טבריה ולפגוע בה מאחר ואוכלוסיות חזקות יעברו למגדל.
תחומי פיתוח G ו-H שהוצעו בתכנית האב חורגים באופן משמעותי מתחום הפיתוח שנקבע ליישוב בתמ"מ 2/9.
" בשנת 2007 הפסיק משרד השיכון את הכנת התכנית למגדל משום שמשרד הפנים הקים ועדת חקירה השוקלת את צירוף היישוב לשטח השיפוט של המועצה האזורית עמק הירדן או של העיר טבריה.
בשנת 2006 החל משרד השיכון בהכנת תכנית מתאר למושבה מנחמייה השוכנת בנפת כינרת בעמק הירדן צפונית לעיר בית שאן, בשטח שיפוטה של המועצה האזורית בית שאן; בסוף שנת 2007 מנתה המושבה 1,000 תושבים.
לפי תמ"א 35 , אוכלוסייתה לא תמנה יותר מ- 2,700 .
תושבים בדצמבר 2007 החליטה וע דת ההיגוי שתכנית המתאר של המושבה תוכן בהתבסס על ההנחה שאוכלוסייתה תמנה 4,000 תושבים, שלא לפי הוראות תמ"א 35 .
זאת ועוד, לפי תכנית המתאר האמורה יוקמו על גדות הירדן כ-20 ,""חוות נחל ששטחה של כל אחת דונם עד שניים, שלא לפי החלטת המועצה הארצית שאסרה על הקמת חוות בודדים; עוד יש לציין כי בתכנית עצמה הוגדר האזור של ערוץ נהר הירדן כבעלת ערכיות נופית גבוהה מאוד.
התברר גם כי לישיבות ועדת ההיגוי המקדמת את תכנית המתאר של מנחמיה לא הוזמן נציג מינהל התכנון.
מהדוגמאות שצוינו לעיל אפשר ללמוד כי לעתים משרד השיכון קידם את תכניות המתאר על פי יעדים אשר אינם עולים בקנה אחד עם עקרונות תכנוניים ארציים.
בנוגע למצבים מעין אלה ציינה ועדת גדיש כי "התכניות המוגשות אינן תואמות את המגמות התכנוניות הקיימות, ומשאבים רבים מושקעים ביישוב חילוקי הדעות ובהתאמת התכניות בדיעבד".
ייזום תכנון מתארי מקומי כולל במצפה רמון לאחר החלטת הממשלה נמצא כי בשנת 2006 ,, כשנה לאחר שאימצה הממשלה את המלצות ועדת גדיש החלו משרד השיכון וממ"י בהכנת תכנית מתאר מקומית כוללת ליישוב מצפה רמון.
עוד נמצא כי מנהל מינהל התכנון הסכים בפברואר 2007 להקצות 600,000 ש"ח מהתקציב שהועמד לרשותו לממ"י לצורך קידום תכנית אב ותכנית מתאר למצפה רמון.
בתשובתו של ממ"י למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 נמסר כי "ממ"י ומשרד השיכון קידמו במצפה רמון בשנים שקדמו להחלטת הממשלה מס' תכניות לא מבוטל בתחומי התיירות, התעסוקה, המגורים, המסחר ומרכז אזרחי.
בו ועדה המחוזית החליטו, בשלב מסוים, כי לא ניתן יהיה להמשיך בקידום התכניות ללא ראיה כוללת סטטוטורית, ואכן נעשה סקר מקדים המהווה שלב ראשון בהכנת התכנית המתארית.
בשנת 2006 לא היה קיים במשרד הפנים מנגנון כזה שיצא עם הסקר מיד לתכנית מתאר וגם לא ניתן היה לאמוד את ה תקופה שעל המינהל ומשב"ש להמתין, לכן הוחלט שעל מנת לא לעכב את הפרויקטים החשובים להתפתחות מצפה רמון שנמצאים בשלבים מתקדמים, עדיף לקדם את התכנון המתארי ולכשיידרש, יועבר לאחריות משרד הפנים בניהול או במימון וניהול (מה שהתברר במשרד הפנים בהמשך שלא ניתן)".
נמצא כי התכניות המפורטות שמקדמים ממ"י ומשרד השיכון באזור מצפה רמון - "שפת המדבר", "רובע הבשמים" ו"הר גמל" חלות על שטחים בעלי רגישות נופית גבוהה.
בסקר שביצע משרד השיכון בנובמבר 2004 הומלץ לפתח את היישוב לצפון ולצפון מזרח ולא למערב, הואיל ופיתוח לצד מערב עלול לגרום לפגיעה בנוף שהוגדר "איכותי" ו"ייחודי" בלב המרחב המדברי; ואולם לפי רוב התכניות המפורטות שמקדמים ממ"י ומשרד השיכון ביישוב מומלץ לפתח את היישוב בצדו המערבי דווקא.
עוד נמצא כי נציג מינהל התכנון לא הוזמן לדיוני ועדות העבודה וההיגוי המכינות את התכנית.
הכנת תכ נית מתאר כוללת ליישוב מצפה רמון על ידי ממ"י ומשרד השיכון, שהוחל בה לאחר שהחליטה הממשלה לאמץ את המלצות ועדת גדיש לרכז את התכנון המתארי בידי מינהל התכנון, עלולה להביא למצב שאותו ביקשה הממשלה בהחלטתה למנוע: הגשת תכניות מתאר שאינן תואמות את המגמות התכנוניות לש מור על משאבי הקרקע שהוגדרו כשטחים בעלי רגישות נופית סביבתית גבוהה.
יש לשקול את העברת הכנת תכנית המתאר של מצפה רמון למינהל התכנון.
מדיניות "התכנון היוזם" ויישומה .
בשנים האחרונות אימץ מינהל התכנון את מדיניות "התכנון היוזם" שביסודה התפיסה שהמינהל פועל כגוף יוזם שמממש את יזמותיו באמצעות תכנון מתארי בכל המישורים ובכלל זה תכנון מתארי מקומי.
תפיסה זו שונה מהתפיסה שרווחה השלטון המקומי 403 .
בעבר ולפיה נהג מינהל התכנון כגוף מגיב.
מדיניות "התכנון היוזם" נועדה, בין היתר, להביא לריכוז של כל התכנון המתארי במסגרת מינהל התכנון בהתאם למסקנות ועדת גדיש .
לצורך ריכוז כל יזמות התכנון המתארי במינהל התכנון סיכמו בפברואר 2005 מינהל התכנון, ממ"י ואגף התקציבים במשרד האוצר תכנית תלת-שנתית (לשנים 2005 -2007 ) שכללה יעדים תכנוניים ספציפיים ולוח זמנים להשגתם (להלן - התכנית התלת-שנתית).
משרד מבקר המדינה בדק שני היבטים מרכזיים הנוגעים ליישום התכנית התלת- שנתית ולמדיניות "התכנון היוזם": האחד - ייזום ותקצוב של תכניות המתאר הכוללות בהתאם לתכנית התלת-שנתית; השני - הליך בחירת הרשויות שיוקצו להן המשאבים לקידום התכנון המתארי המקומי הכולל.
ייזום ותקצוב של תכניות מתאר כוללות בידי מינהל התכנון בתכנית התלת-שנתית נקבע בין היתר כלהלן: - "מינהל התכנון יפעל לאישור תכניות עבודה להכנה של לפחות 20 תכניות מתאר מקומיות חדשות במגזר היהודי; לפחות 15 תכניות חדשות למגזר הלא - יהודי; וכן 6 תכניות מתאר נושאיות/מסמכי מדיניות.
" נקבעשתכניות העבודה ולוח הזמנים יסוכמו עד מרץ 2005 , והליכי אישורן במוסדות התכנון יושלמו עד דצמבר 2007.
- מינהל התכנון ייזום את הכנת התכניות בשיתוף פעולה מלא עם ממ"י ועם משרד השיכון במסגרת ועדת ההיגוי ובשיתוף הרשויות המקומיות; התכניות יתבססו על מגמות תכנוניות עדכניות ועל בחינה של צורכי המשק עד לשנת 2030 .
- תקציב תכניות המתאר (ארציות, מחוזיות ומקומיות) בשנת 2005 יסתכם ב- 22.
9 מיליון ש"ח הוצאה מותנית בהכנסה).
בשנים 2006 ו- 2007 יסתכם התקציב לתכניות מתאר ב -6.
5 ,מיליון ש"ח בהתאמה.
נמצא כי משרד הפנים לא התחיל בשנים 2005 -2007 להכין תכניות מתאר מקומיות חדשות, וכי לא מומש הסיכום מפברואר 2005 בינו ובין משרד האוצר ולפיו התקציב יוקצה לתכנון של 35 ,תכניות מתאר מקומיות חדשות לפחות שיאושרו במוסדות התכנון עד דצמבר 2007 .
נמצא כי בשני ם 2005 ו- 2006 לא השתמש משרד הפנים ברוב התקציב שהוקצה לו לביצוע פעולות התכנון, לרבות תכנון מתארי מקומי: בשנת 2005 השתמש משרד הפנים רק בכ-23% מהתקציב שהוקצה לו להכנת תכניות מתאר (5.
9 מיליון ש"ח), ובשנת 2006 הוא הוציא כ-27% מהתקציב בלבד (1.
בשנת 2007 ניצל משרד הפנים יותר מ-%92 מהתקציב (יותר משלושה מיליון ש"ח מתקציב בסך כ-3.
עוד נמצא שהתקציב החלקי שנוצל לתכנון מתארי מקומי בשנים האלה הוקצה לקידום עבודות תכנון שהחלו עוד לפני שנת 2005 .
59 בשנים האלה היו סכומי ההעברות העיקריים ממשרד האוצר למשרד הפנים כ -7.
התברר שהתק ציבים שהוקצו לתכנון מתארי לא נקבעו על בסיס נתונים מפורטים בדבר עלויות הכנה של תכניות מתאר במישורים השונים.
רכז התקציבים לתכנון של משרד הפנים וממ"י במשרד האוצר הסביר למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 כי הסכומים שיועדו למימון תכניות מתאר מקומיות נקבעו על סמך נתונ י התקשרויות עם מתכננים שמסר לו משרד הפנים, אך הוא לא איתר את המסמך המפרט את הנתונים הללו.
נמצא כי בכל הליכי התכנון, הביצוע והדיווח הנוגעים לתקציב שיועד לתכנון לא נעשתה הבחנה בין הקצאת כספים לתכנון מקומי ובין הקצאה לתכנון מחוזי או ארצי.
למשרד הפנים לא היו נתונים מרוכזים על ניצול התקציב לפי סוגי תכניות המתאר ולפי הרשויות המקומיות שהתקציבים הוקצו להן.
משרד האוצר לא דרש ולא קיבל בכל שנה דיווח כספי מפורט על הסכומים שנוצלו לתכנון המתארי הארצי, מחוזי ומקומי.
ממילא הוא גם לא היה יכול לדעת אילו סכומים נוצלו להמשך התכנון של עבודות מתאר שתכנונן החל לפני שנת 2005 ואיזה סכום נוצל להתחלת תכנון תכניות מתאר חדשות.
רק ביולי 2007 מסר מינהל התכנון למשרד האוצר דיווח מפורט שאפשר ללמוד ממנו אם עמד ביעדים שנקבעו.
בדיווח נמסר שעד סוף שנת 2007 יוחל בהכנת13 .
בנובמבר 2007 דנו מנכ"ל משרד הפנים וסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר בתקציב הרב-שנתי של מינהל התכנון, ביעדים של מינהל התכנון ובצעדים המשלימים להשגתם בשנים 2008 -2010 ,.
בעקבות הישיבה סוכם, בין היתר כדלקמן: - במסגרת התקציב יינתנו למינהל התכנון עשר משרות נוספות בתקציב 2008 , ושבע- בתקציב לשנת 2009 כמו כן יחולו שינויים בכוח האדם במינהל התכנון ובלשכות התכנון המחוזיות בהתאם לסיכומים קודמים עם אגף התקציבים ועם נציבות שירות המדינה.
- מינהל התכנון ייזום לפחות 15 תכניות מתאר מקומיות חדשות; לגבי שבע מהן ייחתמו חוזים עם צוותי תכנון עד סוף שנת 2008 , ולשם כך יוקצבו חמישה מיליון ש"ח; עד סוף שנת 2009 ייחתמו חוזים עם צוותים לתכנון שמונה תכניות חדשות אחרות ולשם כך יוקצבו עוד חמישה מיליון ש"ח.
נמצא כי האגף לתכנון מקומי לא קיבל משרות תקן נוספות.
על פי הסבר אגף התקציבים במשרד האוצר, המשרות לא אושרו בשל עודף תקנים בכוח אדם במינהל התכנון.
בהחלטת הממשלה בנושא תכנית עבודה לעדכון תכניות המתאר ליישובי המגזר הערבי ממרס 2000 נקבע כי כל עובד במינהל התכנון ילווה שש-שבע תכניות מתאר מקומיות.
במועד הביקורת עסק האגף לתכנון מקומי באמצעות שני עובדים בהכנת כ-57 תכניות מתאר מקומיות60.
על כל עובד הוטל אפוא לטפל בכ-28 תכניות מתאר מקומיות - בערך פי ארבעה מהאמור בהחלטת הממשלה.
בתשובת משרד הפנים מינואר 2009 נכתב: "ראוי לציין גם, כי במצב של משאבים מוגבלים וחסרים, יש חשיבות גדולה בקביעת סדר עדיפות לפעילות.
בשנים 2005 - 2007 הקדיש האגף לתכנון מקומי את מרב המאמצים, במציאות של כוח אדם מצומצם, בקידום לאישור של עשרות תכניות המתאר שהיו בהכנה.
רשויות מקומיות ולשמונה יישובים שמשתייכים למועצה מקומית או אזורית השלטון המקומי 405 .
משהוחלט להקדיש מאמצים בייזום תכניות חדשות, הופנה חלק מכוח האדם באגף לעיסוק בהכנה ובקידום המכרזים - על חשבון קידום התכניות שבהכנה".
ממצאי פרק זה מעידים שהתכנית התלת -שנתית לקידום תכניות מתאר חדשות שסוכמה בין משרד הפנים למשרד האוצר כמעט שלא יושמה ונוצלו רק חלק מהתקציבים שהוקצו לקידום התכנון המתארי.
לפיכך נגרם עיכוב גדול הן בקידום התכנון המתארי המקומי והן בקידום המהלך לריכוז סמכויות התכנון המתארי בידי מינהל התכנון.
בחירת הרשויות שבהן תוכן תכניות מתאר לצורך יישום מדיניות "התכנון היוזם" והתכנית התלת -שנתית הכין האגף לתכנון מקומי רשימה של 17 רשויות מקומיות שבהן יקדם מינהל התכנון תכנית מתאר מקומית כוללת61 ויממן את הוצאות התכנון הנדרשות לשם כך (להלן - רשימת 17 הרשויות).
בתחילת שנת 2009 בחר מינהל התכנון במכרז סגור מתכננים להכנת תכניות מתאר ל-12 מהרשויות המקומיות.
במועד הבדיקה נמצא שבלשכת התכנון המחוזית מחוז מרכז ובלשכת התכנון מחוז תל אביב מתבצעים שלבי בחירה שונים של מתכננים להכנת תכניות מתאר לשלוש רשויות.
רשימת 17 הרשויות סוכמה בינואר 2008 לאחר שהאגף קיים דיונים עם מתכנני המחוזות במשרד הפנים, עם נציגי משרד השיכון ועם ממ"י; אשר לרשויות שהתעורר ספק בדבר הצורך להכין להן תכנית מתאר חדשה, נקבע כי תיעשה בהן בדיקה טרום-תכנונית 62 .
במצב שבו לעשרות רשויות מקומיות אין תכנית מתאר מקומית כוללת ועדכנית, חשוב מאוד לקבל מידע מלא ומדויק בדבר הצורך התכנוני בהכנת תכניות מתאר לרשויות המקומיות.
נמצא כי האגף לתכנון מקומי לא פנה לכלל הרשויות המקומיות או הוועדות המקומיות על מנת לקבל מהן מידע ולבחון בשיתוף עמן אם יש צורך בהכנת תכנית מתאר מקומית; במסגרת בחינה הנעשית ישירות מול נציגי הרשויות המקומיות ניתן היה לקבל מידע מפורט ועדכני בדבר קיומן של בעיות חברתיות, כלכליות, סביבתיות, תשתיתיות ותכנוניות ולבחון אם תכנית מתאר כוללת ועדכנית עשויה לסייע בהסדרתן.
ההסתפקות בקבלת חוות דעתם של מתכנני המחוזות של משרד הפנים ונציגי משרד השיכון וממ"י בלי בחינה ישירה של העניין ברשויות המקומיות הובילה לכך שבמספר מקרים לא היה בידי מינהל התכנון מידע מלא ומדויק לצורך קבלת החלטות; להלן יובאו דוגמאות: עיריית יקנעם עילית .
בין באמצעות האגף לתכנון מקומי ובין באמצעות לשכות התכנון המחוזית 62 בדיקה טרום-תכנונית היא בדיקה של מצב קיים, של תחזית אוכלוסייה לעומת תכניות תקפות ומתוכננות ושל בעיות אופייניות ליישוב.
בדוח המסכם63 ;נכללה המלצה להכין תכנית מתאר כוללת לעיריית יקנעם עילית בדוח אף נכתב כי בישיבה שהתקיימה במינהל התכנון ב - 1.
06 המליצו מינהל התכנון ואדריכל המחוז בממ"י כי תוכן תכנית מתאר ליקנעם עילית.
מינהל התכנון נימק את ההמלצה כלהלן: "שטחה הורחב לתוך תחום השיפוט של מ גידו לכיוון הסתיימה ]משרד הבינוי והשיכון[ מזרח ודר' מזרח.
הכנת תכנית אב ע"י משב"ש ב- 2003 .
ניתן לגזור ממנה תכנית מתאר ביולי 2007 אימצה ועדת המשנה לתכניות ונושאים עקרוניים של הוועדה המחוזית מחוז הצפון את תכנית האב של העיר יקנעם עילית.
בד בבד פנתה ועדת המשנה למשרדי הממשלה בבקשה להתחיל בהכנת תכנית מתאר.
נמצא כי עיריית יקנעם עילית לא נכללה ברשימת הרשויות המקומיות שהכין מינהל התכנון בינואר 2008 , וכי מתכנן מחוז הצפון במשרד הפנים ונציג משרד השיכון לא המליצו שהיא תיכלל ברשימה.
העיר צורפה לרשימת 17 היישובים רק לא חר שעיריית יקנעם עילית פנתה למנהל האגף לתכנון מקומי בבקשה לקדם עבורה תכנית מתאר כוללת.
עיריית מגדל העמק על תחום השיפוט של עיריית מגדל העמק לא חלה תכנית מתאר תקפה.
בשנים 2003 ו- 2004 הכין משרד השיכון תכנית אב המיועדת למגדל העמק, והיא הוצגה לוועדה המחוזית ב פברואר 2006 (ראו לעיל).
בתכנית פורטו מכלול בעיות סביבתיות ותשתיתיות בלא שצוינו הצעות לפתרונן.
מתכנן המחוז ונציג משרד השיכון לא המליצו להכין תכנית מתאר לעיר; מתכנן המחוז ציין שתכנית האב שמשרד השיכון מכין למגדל העמק בעייתית.
נמצא כי האגף לתכנון מקומי לא פנה לעיריית מגדל העמק בנוגע לאפשרות הכללתה ברשימת הרשויות שלהן תוכן תכנית מתאר מקומית כוללת, אף שאין לה תכנית תקפה, ואף שהיה בתכנית האב כדי ללמד על הצורך בהכנתה של תכנית זו.
המועצה האזורית ערבה תיכונה המועצה האזורית ערבה תיכונה כלולה ברשימת 17 היישובים שמינה ל התכנון החליט להכין להם תכנית מתאר מקומית כוללת בעקבות קבלת החלטה של הנהלת משרד הפנים ולפיה "משרד הפנים יסכם עם מינהל מקרקעי ישראל ומשרד השיכון את הדרך לממן את הכנת תכנית-".
]שלה[ האב למרות טעות משרד הפנים בדבר "כוח אדם ותקציבים מוגבלים" הוחלט על הכללתה ברשימת 17 היישובים ואף שלפני הכללתה ברשימה לא בוצעה בדיקה טרום-תכנונית כדי לברר אם אכן יש צורך להכין עבורה תכנית מתאר למועצה.
יצוין כי הכללת המועצה ברשימה אינה מתיישבת עם המדיניות הכוללת של מינהל התכנון ולפיה אין מקום לקדם תכניות מתאר למועצות האזוריות.
63 שסוכם בינואר 2006 "בין מינהל התכנון לממ"י בנושא העברת תפקיד "התכנון היוזם מממ"י למינהל התכנון.
לדעתמשרד מבקר המדינה, על מינהל התכנון היה לפנות לרשויות המקומיות ולבדוק בשיתוף עמן אם יש צורך להכין תכניות מתאר ליישוביהן כדי לקבל תמונה מלאה וכוללת בנושא היישובים שיש להכין עבורם תכנית מתאר עדכנית וכדי לקבוע סדר עדיפות בניצול המשאבים.
ההחלטה אם להכין תכנית מת אר לרשות צריכה להתבסס בראש ובראשונה על מסקנות בחינה מקצועית בנושא (הבדיקה הטרום-תכנונית).
ריכוז וניתוח של מידע כולל בתחום התכנון המתארי המקומי .
מינהל התכנון אחראי כאמור ל גיבוש המלצות ל קביעת מדיניות בתחום התכנון והבנייה ולמעקב אחר יישום המדיניות.
לצורך מיל וי תפקידיו בתחום התכנון המתארי המקומי ראוי שיהיה בידי מינהל התכנון מאגר מידע מקיף, שיספק את מרב הנתונים על מצאי התכניות הקיים במישור הארצי.
מידע מרוכז זה אמור לסייע בגיבוש סדרי עדיפויות בקידום תכניות מתאר במסגרת תכנית עבודה רב- שנתית.
התכנון המתארי המקומי - ריכוז נתונים והפקת מידע כדי שגופי המטה של משרד הפנים (מינהל התכנון ולשכת התכנון) האחראים לגיבוש המלצות המדיניות בתחום התכנון המתארי המקומי יוכלו לבצע בקרה בנושא התכנון הם זקוקים למאגר מידע שיהיה אפשר להשתמש בו להפקת דוחות כוללים במישור הארצי בעניין הליכ י התכנון ובעניין הטיפול בתכניות מתאר מקומיות ואישורן.
משרד מבקר המדינה בחן אם מינהל התכנון יכול לעבד מידע תכנוני במישור הארצי לצורך בחינה וניתוח של מגמות רב-שנתיות הנוגעות להליכי הטיפול בנושא.
מסוף שנות התשעים של המאה העשרים מופעלת בלשכות התכנון המחוזיות ובמינהל התכנון מערכת ממוחשבת לניהול מידע תכנוני הקרויה "מערכת המעקב והבקרה" (להלן - המערכת); במערכת מוזנים הנתונים על כל התכניות התקפות והתכניות שנמצאות בשלבים הסטטוטוריי ם השונים במוסדות התכנון של משרד הפנים, ובכלל זה ההוראות שנקבעו בתכנית, מטרותיה והתשריט הנלווה אליה, פרטי הישיבות שהתקיימו בעניינה והפרוטוקולים שלהן וכן חוות הדעת בעניינה.
באמצעות המערכת אפשר לעקוב אחר החלטות הוועדות השונות ולקבל מידע על שלב הטיפול בתכנית, על מקומו ושטחו של האזור שהיא חלה עליו ועל מספר יחידות הדיור הכלולות בה.
את המידע מזינים למחשב באופן שוטף מינהל התכנון, לשכות התכנון המחוזיות וועדות הערר המחוזיות.
תכנית מתאר כוללת מוגדרת במערכת "תכנית כלל יישובית".
לבקשת משרד מבקר המדינה נמסרו לו נתונים על התכניות שהוכנו בכלל הרשויות בארץ; השוואת מידע זה למידע המרוכז שקיבל משרד מבקר המדינה מהרשויות המקומיות העלתה כי לכאורה חסרה המערכת מידע רב על תכניות מתאר מקומיות כוללות.
אמנם מוזן במערכת מידע על תכניות מתאר כוללות רבות, אולם הן לא הוגדרו "תכניות כלל יישוביות" - רובן הוגדרו "תכניות מתאר מקומית" ולחלקן היו הגדרות אחרות ובהן 408 דוח שנתי60א .
"שמורת טבע" (כגון תכנית המתאר הכוללת של מועצה מקומית מטה יהודה) ו"תכנית מורכבת" (כגון תכנית המתאר הכוללת של עיריית ירושלים).
עם התכניות שהוגדרו "תכניות כלל יישוביות" נמנו גם תכניות מתאר חלקיות, תכניות מתאר כלל-יישוביות נושאיות ועוד.
הבדיקה העלתה שנבצר ממינהל התכנון להפיק ב אמצעות המערכת דוחות הנוגעים לתכניות המתאר המקומיות הכוללות במישור הארצי.
מדובר במידע כגון רשימת תכניות מתאר כוללות תקפות ורשימת יישובים שאין להם תכניות; גיול של כל התכניות הכוללות התקפות וניתוח נתוניהן במישור הארצי; ניתוח נתונים כוללים בדבר פרקי הזמן של הה ליכים הסטטוטוריי ם עד אישורן של תכניות מתאר מקומיות כוללות; ניתוח נתונים לפי סוגי רשויות מקומיות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים כי מינהל התכנון, שהוא גוף המטה הבכיר בתחום התכנון והבנייה, אמור להיות מסוגל להפיק בכל עת סיכום של מידע במישור הארצי כדי לבצע בקרה על תהליכי העבודה של לשכות התכנון השונות.
מידע זה אמור אף לשמש בסיס לקבלת החלטות ניהוליות, לגיבוש המלצות מדיניות, לקביעת תכניות עבודה ולהחלטה בנושא סדרי עדיפויות בתכנון.
כמו כן העיר משרד מבקר המדינה למינהל התכנון כי עליו להקפיד שהמידע המוזן למערכת יוג דר ויסווג באופן שיאפשר הפקת מידע בנוגע לתכניות מתאר כוללות.
מידע על שלבי הטיפול הטרום-סטטוטוריים ועל קידום תכניות אב 1.
למערכת המידע והבקרה מוזנים רק נתונים על שלבי הטיפול הסטטוטוריים בתכנית.
לשכות התכנון המחוזיות מזינות מידע על תכניות שהתקבלו בוועדות המחוזיות לאחר שהוועדות המקומיות המליצו עליהן.
יוצא אפוא כי אין למינהל התכנון מאגר מידע על פעולות ותשומות תכנוניות בשלבי העבודה המקדמיים של הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה ושל גופים אחרים (משרד השיכון, ממ"י ואחרים) בנוגע להכנת תכניות מתאר מקומיות כוללות.
כמו כן אין למינהל התכנון מאגר מידע על הליכי הטיפול בתכניות האב64 .
בספטמבר 2006 גובשה במשרד הפנים טיוטת הצעה "למימוש החלטת מינהל התכנון לתעד במערכת מעקב ובקרה את תכניות האב והמתאר לישובים".
התברר כי מינהל התכנון החל לקבץ נתונים לפי שמות יישובים גם בנוגע לתכניות מתאר בהכנה ולתכניות אב.
נתונים אלה היו אמורים להיות מרוכזים בקובץ פנימי ולשמש כלי עבודה נוסף לקידום התכנון המתארי.
נמצא כי בקובץ הפנימי חסרו נתונים רבים כגון נתונים על תכניות שקידמו רשויות מקומיות.
לדברי מנהל האגף לתכנון מקומי, מדובר ב"טיוטה ראשונה" של הנ תונים.