HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תפקידן העיקרי של רשויות הכבאות, מלבד כיבוי אש, הוא להבטיח כי יתקיימו סידורי כבאות למניעת דלקות בתחומן.
"סידורי הכבאות מהווים את מערכת המניעה הפעילה לאירועי שריפה במבנה וכוללים מערכות כיבוי אש אקטיביות ומערכות אוטומטיות לשחרור חום ועשן.
רק פעולתן התקינה והאינטגרטיבית יכולה למנוע פגיעה קשה מאד בנפש ורכוש בעת אירוע שריפה"21.
יישומם של ההוראות והנהלים בנושא מניעת דלקות ובטיחות אש יכול למנוע שרפות עוד לפני פריצתן, ולעצור את התפשטותן.
בעקבות הביקורת שערך משרד מבקר המדינה על השרפה בכרמל 22 והליקויים שנמצאו במערך הכבאות בנוגע למניעת שרפות יער, בחן משרד מבקר המדינה בחודשים ינואר -יולי 2012 את פעולות המניעה בתחום כיבוי האש.
הביקורת נעשתה בנציבות הכבאות ובשבע רשויות כבאות ברחבי הארץ23 .
בביקורת נבדקו המערך למניעת דלקות ברשויות הכבאות, תפקודן והיער כותן למניעת דלקות במבנים המשמשים את הציבור כגון: בתי עסק (להלן - עסקים) ומוסדות.
דגש מיוחד הושם בבדיקה על סידורי המניעה בבניינים רבי קומות המשמשים למגורים או למשרדים.
נוסף על כך נשלח שאלון מקיף בנושא מניעת דלקות (להלן - השאלון) ל -24 רשויות הכבאות בארץ.
עוד פנה משרד מבקר המדינה לעשר הערים הגדולות בארץ כדי לקבל נתונים על מספר העסקים והבניינים רבי הקומות שבתחומן.
חלק מנתונים אלו הושוו לנתונים שהתקבלו בשאלון והממצאים שולבו בדוח זה.
ביקורת קודמת בנושא פורסמה בדוח מבקר המדינה בנושא כיבוי אש ומניעת דלקות משנת 200324 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 2003 בנושא מניעת דלקות).
הרקע לפעילותן של רשויות הכבאות בנושא מניעת דלקות .
בחוק נקבע כי על רשות כבאות לקיים סידורי כבאות במוסדות ובמפעלים, בין ציבוריים ובין פרטיים, וכן בבניינים גבוהים, לפקח על ציודם ולהתאים את סידורי הכבאות שבהם לסידורי הכבאות שנקבעו בתקנות רשות הכבאות.
שר הפנים קבע בתקנות את הכמויות והסוגים של ציוד, מתקנים וחומרים לכיבוי דלקות ושל אמצעי אזעקת דלקה ותקשורת (להלן - אמצעי כיבוי) שיוצבו ויוחזקו במצב תקין בכל .
20 ראו בעניין זה את דוח ועדת החקירה הממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור בראשות השופט בדימוס ורדימוס זיילר (ועדת זיילר) (דצמבר 2003 '), עמ188 (להלן- דוח זיילר).
21 מאמר מאת מר חיים תמם- ראש חטיבת בטיחות אש בנציבות בנושא מיצוי יתרונות הרישוי בבניינ ים רבי קומות, ביטאון מקצועי לרישוי עסקים, גיליון מס' 2, אפריל 2003 '.
22 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על השרפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות ( 2012 '), עמ313 ,359.
23 שירותי כבאות: תל-אביב, ירושלים, ראשון לציון, פתח -תקוה, נתניה, השרון, אשקלון.
24 דוח על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2003 ,) 'עמ87 .
ממצאי ביקורות קודמות של מבקר המדינה בנושא פורסמו גםבדוח שנתי 44 ( 1993 '), עמ574 ובדוח שנתי48 ( 1997 '), עמ544 .
מקרקעין או בסוגים מסוימים של מקרקעין 25.
בעל הנכס או המ חזיק בו חייבים להציב בהם אמצעי כיבוי שנדרשים על פי התקנות ולהחזיקם במצב תקין.
תקנות שירותי הכבאות (סמכויות מפקח כבאות ראשי), התשל"ב - 1972 , קבעו גם, כי למפקח כבאות ראשי או מי .
ראו לעניין זה תקנות שירותי הכבאות בנושאים שונים 582 דוח שנתי63ג .
שהוא הסמיכו, הסמכות להיכנס למקרקעין שבהם הותקנו אמצעי כיבוי, וכן לדרוש דין וחשבון בדבר הסידורים שנקבעו במוסדות ובמפעלים פרטיים וציבוריים המצויים בתחומה של רשות כבאות.
בתקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי), התשכ"ה- 1964 (להלן- תקנות ציוד כיבוי) נקבע, כי רשות הכבאות תקיים מזמן לזמן ביקורת במוסדות ובמפעלים, כדי לבדוק אם נעשו בהם סידורי כבאות נאותים.
יצוין כי גם על פי החוק החדש יעמדו בתוקף תקנות שירותי הכבאות שמחייבות את הצבתם של אמצעי כיבוי ואת תחזוקתם במצב תקין, עד התקנת תקנות חדשות לפי החוק החדש.
הגוף האחראי למניעת דלקות, לבטיחות אש וליישום החוק והתקנות ברשויות הכבאות הוא מדור מניעת דלקות (להלן - מנ"ד) שבראשו עומד ראש מדור (להלן - רמ"ד), ועובדים בו מפקחים למניעת דלקות (להלן - מפקח), שעברו קורס מפקחי מניעת דלקות בבית הספר לכבאות של נציבות הכבאות.
לדעת הנציבות26 , הניסיון והמחקר מלמדים שככל שאכיפת הנהלים, החוקים והתקנות נעשית באופן יסודי ומקצועי יותר, כן יורד שיעור הדלקות במבנים באופן ממשי.
כמו כן, סידורי בטיחות ואמצעי כיבוי כגון הפרדות לאגפי אש, סוג חומרי הבנייה שאושר להשתמש בהם בבניית המבנה, הגנה על מערכות טכניות בבניין וסידורי כבאות מתאימים שנעשו בזמן התכנון - יעכבו את התפשטות השרפה, וכוחות הכיבוי שיגיעו למקום יוכלו להשתלט על הדלקה במהירות וביעילות רבה.
על חשיבותה של אכיפת הנהלים והתקנות ניתן ללמוד גם מפסה"ד מדינת ישראל נגד גלעדי27 שדן באחריותם של עובדי מדור מניעת דלקות לשרפה שאירעה בפברואר 2000 , ובה נספו ארבע עובדות בסופרמרקט חביב בפתח תקווה.
בפסה"ד קבע בית המשפט, בין היתר, כי היעדרם של סידורי כבאות מתאימים כמו פתחי שחרור לחום ועשן, גלאי עשן ומתזים וכן ציוד כיבוי תקין - הביאו לידי התפשטות מהירה של השרפה והקשו על עבודת הכיבוי, החילוץ וה הצלה של הלכודים.
תפקידו המרכזי של מנ"ד 28 הוא לבדוק את התאמתם של סידורי הכבאות בכל המבנים, העסקים והנכסים למיניהם לתקנות ולהוראות הרלוונטיות בנושא בטיחות אש.
זאת - ללא קשר לשאלה אם העסק טעון רישיון עסק לפי צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי) , התשנ"ה- 1995 (להלן- צו רישוי עסקים).
פסק דין בעניין בית לנ"י29 מסכם את תפקיד מנ"ד כדלקמן: " לשון דברי החקיקה אינה מבחינה, בנוגע לחובתה של רשות הכבאות לוודא תקינותם ודיותם של סידורי הכבאות וציוד הכיבוי, בין עסק בעל רישיון לבין עסק שפועל ללא רישיון, וגם לא בין מבנה פרטי למבנה ציבורי.
תפקידה של רשות הכבאות על פי הדין הוא להבטיח מניעה וכיבוי יעילים של דליקות בכל תחום שיפוטה - וברור כי במידה שהרשות תפקח רק על חלק מהעסקים ומהמוסדות שבתחומה כפי שמוצע על ידה, היא תחטא לתפקיד זה" (ההדגשה במקור) 30 .
26 :אתר האינטרנט של הנציבות www.
27 ת"פ (נת') 03 / 2204 מדינת ישראל נ' גלעדי דרור, ע"מ 53-63 , פדאור05 (3 )178 ( 2005.
) 28 יש לו תפקיד נוסף- לבחון את סידורי הכבאות כחלק מבדיקת תכניות בנייה וקביעת התנאים להיתר הבנייה.
29 ( תאת"א) 2470 /01 סהר-ציון חברה לבטוח בע"מ נ' רשות הכבאות , סעיף 15 ( 2008 ), תק-מח 2004(4 ) 7277 ( 2004.
) 30 בשרפה נפגעו30 נשים משאיפת עשן, חמש נשים קפצו מן הקומות העליונות וחלקן אף נפגע באורח קשה, וכן נגרם נזק רב למקום.
מניעת דלקות בעסקים ובמוסדות .
קביעת רמות סיכון ותדירות עריכת הביקורת היקף העסקים, המוסדות והמבנים שבתחומה של כל רשות כבאות מושפע משיקולים כלכליים אזוריים כמו גודלה וצפיפותה של האוכלוסייה וסמיכות האזור למרכזים אחרים ולנתיבי תחבורה.
לפיכך עולה בהרבה מספר העסקים והמוסדות שבמרכז הארץ על זה שבפריפריה.
מספר זה נע בין אלפים ספורים בתחומן של רשויות כבאות מסוי מות (פתח תקווה והרצליה), עד עשרות אלפים בתחומן של רשויות כבאות אחרות בערים הגדולות (תל אביב וירושלים).
רמת סיכוני האש של העסקים, המוסדות והמבנים אינה אחידה, והיא נגזרת של פרמטרים שונים כגון סוג המבנה, מקומו, אופן השימוש בו, הימצאותם של חומרים דליקים, כימיקלים או חומרים מסוכנים אחרים בתוכו וסוג הבנייה.
כתוצאה מכך גם תדירות הביקורת והיקפה אינה אמורה להיות אחידה.
כך, למשל, לא דומה רמת הסיכון, התדירות והיקף הביקורת הדרושה למפעל לחומרים מסוכנים לזו של חנות מכולת או מספרה.
בתקנות לציוד כיבוי נקבע כי "רשות הכבאות תערוך מזמן לזמן ביקורת במוסדות ובמפעלים כדי לבדוק אם נעשו בהם סידורי כבאות נאותים".
נוהל מכ"ר 501 מדצמבר 2005 עוסק בקביעת תכניות העבודה של מדור מניעת דלקות (להלן - הנוהל).
לפיו תיקבע תכנית העבודה במנ"ד לפי סדר עדיפויות בהתאם למספר העסקים שבתחומה של רשות הכבאות ובהתחשב ברמת הסיכון של העסק, כדי להתמודד ביעילות המרבית עם עומס העבודה.
שיטת העבודה הנהוגה במנ"ד היא לרכז את המידע הקיים על אודות כל עסק, מוסד או נכס בתיק מניעה (להלן - תיק מניעה) ולנהלו באמצעות תכנת מחשב (להלן - מג'יק31 ).
לפי תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים) , התשל"ה- 1975 , רשויות הכבאות גובות אגרה בעבור ביקורת שנתית של מנ"ד בהתאם לגודל השטח המבוקר.
סיווג העסקים וסיכוניהם מחייב תיאום מערכתי.
אין זה סביר שכל רשות כיבוי תקבע דרגות סיכון לפי שיקוליה ללא בקרה של גוף מרכזי מקצועי.
ואכן כבר העירו על כ ך בדוח מבקר המדינה משנת 2003 בנושא מניעת דלקות: "אמות המידה לקביעת דרגת הסיכון לא נקבעו בנהלים מסודרים בידי הנציבות וגם לא הועלו על הכתב בידי האיגודים, ולכל מפקח ניתנה מידה רבה של שיקול דעת בקביעת דרגת הסיכון של הגופים שהוא מופקד על בדיקתם".
עוד צוין כי "כל האיגודים שנבדקו לא קבעו כללים לתדירות ביקורות המניעה שעליהם לעשות בכל גוף על פי סוגו או דרגת הסיכון שלו".
הנציבות ציינה אז, בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי "נדרש לסווג את רמת הסיכון - ניכנס לפעילות בנושא סיווג".
ואולם, בביקורת הנוכחית נמצא, כי חרף תשובת הנ ציבות האמורה וקביעתה בנוהל כי סדר העדיפות לביקורת מניעת דלקות ייקבע בהתאם לרמות הסיכון - עד מרץ 2012 לא גיבשה הנציבות הנחיות לקביעת רמות הסיכון של העסקים ולסיווגם בהתאם לכך.
מהתשובות של רשויות הכבאות לשאלון עולה, כי בפועל נקבעת רמת הסיכון באופן עצמאי לפי שיקול דעתם של בעלי התפקידים בשירותי הכבאות.
כתוצאה מכך גם תכנית העבודה ותדירות הביקורת נקבעות לפי רמות הסיכון השונות ללא יד מכוונת של הנציבות.
כך למשל נמצא, כי שירותי כבאות מסוימים קובעים את תכניות העבודה לפי גודלו של העסק, לעומת שירותי כבאות אחרים הקובעים זאת לפי .
בתכנה זו משתמשים ברוב שירותי הכבאות 584 דוח שנתי63ג .
מאפייני העסק (כגון: מהות העיסוק, מקומו, רמת הסיכון ועוד), או בעקבות דרישה של הרשות המקומית להמציא אישור כבאות על פי צו רישוי עסקים.
יוצא, אפוא, כי שני עסקים דומים במהותם, בגודלם וברמת הסיכון שלהם עשויים לקבל סיווג ברמת סיכון שונה ולעבור ביקורת של מנ"ד בתדירות שונה.
עם זאת, במהלך הביקורת במרץ 2012 , הנחתה הנציבות את רשויות הכבאות לסווג את המוסדות והעסקים לפי חמש רמות סיכון, בהתאם לתקן ישראלי 1596 למערכות אוטומטיות לכיבוי אש (המבוסס על תקן אמריקאי של מערכות כיבוי אש .
בהנחיית הנציבות נקבע, כי יש לקיים ביקורת שנתית במבנים המסווגים ברמת הסיכון הגבוהה ביותר (רמה 5 ) בלבד 33 .
עוד נקבע בהנחיה כי "ברשויות כבאות בהן קיים קושי לבצע ביקורת בכל העסקים במהלך השנה, נדרשת רשות הכבאות לקבוע את סדר העדיפויות לפיו יבוצעו הביקורות בעסקים, תוך מתן עדיפות לעסקים ברמות הסיכון הגבוהות".
ואולם, גם בהנחיה זו של הנציבות עדיין לא נקבעה תדירות הביקורת במבנים שסווגו ברמות סיכון 1-4 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על הרשות הארצית לכבאות והצלה לקבוע לצד רמת הסיכון גם את תדירות הביקורת הנדרשת, כדי שתדירות הביקורת בעסקים ובמבנים דומ ים ברחבי הארץ תהיה אחידה.
יודגש כי קביעת תדירות הביקורת בהתאם לרמת הסיכון היא תנאי הכרחי להקצאת כוח האדם הדרוש לקיום ביקורת למניעת דלקות בכל שירות כבאות (ראו להלן).
ולא פחות חשוב - מבחנה של ההנחיה הוא בעצם ביצועה הדקדקני ובבקרה על אופן ביצועה.
מיפוי העסקים והמוסדות שבתחום אחריותה של רשות הכבאות כאמור, חובתה של רשות הכבאות לוודא את תקינותם של סידורי הכבאות וציוד הכיבוי, בין אם זה עסק בעל רישיון, ובין אם זה עסק שאינו טעון רישיון לפי צו רישוי עסקים.
בעניין זה גם אין הבדל בין מבנה פרטי למבנה ציבורי.
תנאי הכרחי להכנת תכניות העבודה של מנ"ד הוא מיפוים של כל העסקים והמוסדות שבתחומה של רשות הכבאות וסיווגם בהתאם לרמות הסיכון שלהם.
המיפוי הוא כלי בסיסי הכרחי לקביעת תכנית עבודה שנתית ורב -שנתית תוך שקלולם של הסיכונים, ובהתאם לכך יש לקבוע את תדירות הבדיקה.
גם לפי הנוהל יש לקבוע את תכניות העבודה במנ"ד לפי סדר עדיפויות, בהתאם למספר העסקים שבתחום אחריותה של רשות הכבאות ובהתחשב ברמת הסיכון שלהם.
בביקורת של משרד מבקר המדינה נערכה השוואה 34 בין הנתונים הקיימים ברשויות הכבאות על אודות עסקים ומוסדות שבתחומן, ובין רישומי הארנונה בנוגע למספר העסקים והמוסדות (ללא בתי מגורים) שבאחריותן של אותן רשויות כבאות.
להלן נתוני ההשוואה בעשר הערים הגדולות בישראל35 נכון לסוף שנת 2011.
32 NFPA 25 - Water -Based Fire Protection Systems, 1992 Edition, National Fire Protection Association.
33 ברמה זו נכללים: בתי חולים, בתי אבות, בתי קולנוע, קניונים, בניינים רבי קומות שבהם שוכנים משרדים או מגורים ועוד.
34 משרד מבקר המדינה פנה לעשר הערים הגדולות בישראל וביקש לקבל נתונים ממחלקת הארנונה בנוגע למספר העסקים והמוסדות (ללא בתי מגורים) המצויים בשטחן, כדי לבדוק את הפערים שבין הנתונים בשירותי הכבאות ובין המצב בפועל כפי שעולה מרישומי הארנונה.
לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 586 דוח שנתי63ג .
תיקי מניעה מספר העסקים .
תיקי מניעה מספר תיקי .
רשות הכבאות מספר עסקים .
65% 19,509 10,360 29,869 ירושלים .
80% 42,118 10,604 52,722 תל אביב .
69% 15,278 6,918 22,196 חיפה .
48% 5,656 6,151 11,807 ראשון לציון .
63% 8,262 4,932 13,194 פתח תקווה .
58% 5,429 3,915 9,344 אשדוד .
62% 4,505 2,819 7,324 באר שבע .
46% 3,652 4,212 7,864 נתניה .
43% 3,313 4,340 7,653 חולון .
57% 4,341 3,340 7,681 בני ברק .
66% 112,063 57,591 169,654 סך הכול מההשוואה עולה כי קיים פער ניכר בין מספר תיקי המניעה ובין מספר העסקים והמוסדות לפי רישומי הארנונה.
מספרם של העסקים והמוסדות בעשר הערים הגדולות בארץ מסתכם ב - 169,654 , אך מדורי מניעת הדלקות בערים אלו מנהלים תיקי מניעה רק ל- 57,591 עסקים ומוסדות (בממוצע 34% ).
יוצא אפוא כי בממוצע ל-66% מכלל העסקים והמוסדות בעשר הערים הגדולות בארץ אין תיקי מניעה במדורי מניעת דלקות.
כך, למשל, בשירותי הכבאות של ירושלים ותל אביב אין תיקי מניעה לכ-65% ו-80% (בהתאמה) מהעסקים ומהמוסדות שבאחריותם.
בביקורת עלה, כי ל-19 מתוך24 ( מדורי מניעת דלקות %79)36 אין מידע בנוגע למספר העסקים והמוסדות הקיימים בתחום אחריותם.
עצם היעדר המידע בשירותי הכבאות על אודות העסקים והמוסדות שבתחומם הוא חמור.
על הרשות הארצית לכבאות והצלה, ועל מדורי מניעת דלקות למפות את כל העסקים והמוסדות שבתחומם ולסווגם לפי רמות סיכון.
לשם כך ניתן להיעזר במידע הקיים במחלקות הארנונה ברשויות המקומיות.
מיפוי זה ישמש בסיס לקביעת תכנית העבודה של מדורי מניעת דלקות ברחבי הארץ ולהקצאת המשאבים הדרושים לכך.
חלק מרשויות הכבאות (תל אביב, הרצליה ובני ברק) ציינו בתשובתן למשרד מבקר המדינה, כי בבסיס נתוני הארנונה נכללים גם עסקים שיש להם מספר תיקי ארנונה37 .
הנציבות מסרה בתשובתה מנובמבר 2012 , כי הועברה דרישה לרשויות .
לתל אביב, לירושלים ולגבעתיים היה מידע ממחלקת הארנונהרמת גן והרצליה הציגו נתונים לפי אומדן שלהם.
37 למשל- מפעל שיש לו שמונה תיקים ברישומי הארנונה, או בית אבות שיש לו שישה תיקים ברישומי הארנונה, ואילו ברשות הכבאות הם מסווגים כתיק מניעה אחד.
הכבאות לבצע מיפוי של העסקים בהתאם לרישומי הארנונה ולסווגם לפי רמות סיכון עוד מסרה הנציבות בתשובתה, כי בתחילת 2013 תשולב תכנה לניהול תיקי המניעה ("שלהבת"), ועם הפעלתה יפורסם נוהל חדש שיחליף את נוהל מכ"ר 501 .
הקיים 588 דוח שנתי63ג .
להלן מוצגת ההתפלגות של מספר ביקורות המניעה שקיימו 24 רשויות הכבאות שהשיבו על השאלון, ביחס למספר תיקי המניעה הפעילים 38 ומספר מפקחי מניעת הדלקות לשנת 2011.
314 3 68% 942 1,380 איו"ש .
612 7 92% 4,286 4,660 איילון .
972 2 89% 1,944 2,178 אילת .
337 11(3) 48% 3,704 7,728 אשקלון .
996 5 98% 4,980 5,092 באר שבע .
5 99% 2,697 2,736 בית שמש .
1,000 5 87% 5,001 5,751 בני ברק .
287 1(1) 63% 287 458 גבעתיים .
25 52% 6,087 11,771 גליל .
787 6 %101 (2) 4,724 4,687 גליל עליון .
3 67% 2,041 3,027 הרצליה .
5 84% 4,311 5,131 השרון .
1,057 4 95% 4,226 4,459 חדרה .
756 5 57% 3,781 6,600 חולון .
862 6 43% 5,171 11,890 חיפה .
985 3 97% 2,954 3,043 טבריה .
440 9 100% 3,956 3,956 יזרעאל .
370 8 29% 2,962 10,360 ירושלים .
1,343 2 42% 2,686 6,330 נתניה .
5 65% 4,817 7,462 פתח .
1,123 3 50% 3,368 6,697 ראשון .
667 5 %103(2) 3,334 3,249 רחובות .
317 2 30% 633 2,100 רמת גן .
228 18(4) 39% 4,098 10,604 תל אביב .
05 82,990 131,349 סה"כ .
1 בתקן של שירותי כבאות גבעתיים מתוקנן קצין מניעת דלקות אחד, ללא מפקחי מניעת דלקות, כנהוג בשאר שירותי הכבאות.
להבדיל מתיקים סגורים של עסקים שאינם קיימים עוד המשרד לביטחון הפנים 589 2 ברשויות הכבאות גליל עליון ורחובות עולה מספר הביקורות על מספר תיקי המניעה הפעילים כיוון שהביקורות כוללות גם עסקים שהתקיימה בהם ביקורת, אך הם נסגרו במהלך שנת 2011 , ולכן אינם נמנים עם מספר התיקים הפעילים.
3 תקן שירותי כבאות אשקלון כולל גם ארבעה מפקדי תחנות שמקיימים ביקורות מנ"ד נוסף על תפקידם השוטף.
4 ,תקן שירותי כבאות תל אביב כולל גם מפקח מניעת דלקות ייעודי לבדיקת ברזי כיבוי וחמישה קציני אזור המנהלים ומרכזים עבודת מטה נוסף על העבודה השוטפת.
מהטבלה עולים הבדלים רבים בין תפוקותיהם של מדורי מניעת הדלקות השונים.
עוד עולה כי מספר התיקים שבאחריותו של כל מפקח מניעת דלקות ברשויות השונות שונה אף הוא באופן ניכר.
בעוד שהממוצע הארצי הוא 624 תיקים למפקח- בכמה שירותי כבאות (תל אביב, ירושלים, רמת גן ואשקלון) ממוצע התיקים למפקח נמוך בהרבה.
לדעת משרד מבקר ה מדינה על הרשות הארצית לכבאות והצלה לבדוק את הסיבות לשוני הרב שבין המדורים, ולבחון כיצד ניתן לייעל את עבודתם.
הנציבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 , שכחלק מפעולות התיקון בעקבות הביקורת נקבע מפתח של מספר תיקים למפקח על פי רמת הסיכון של העסק.
לא חר קבלת התוצאות של מיפוי העסקים על פי רמות הסיכון שלהם, תיקבע תדירות הביקורת, ומהם תיגזר מכסת כוח האדם הנדרשת לביצוע המשימה.
הנציבות הוסיפה, כי עם כינון רשות הכבאות הארצית יהפוך מערך הביקורת והמניעה למערך ארצי בעל הוראות אחידות, והוא יידרש לעמוד בתפוקות שייקבעו על ידה.
עסק או מוסד שעבר בהצלחה את הביקורת של שירותי הכבאות אמור לקבל אישור מנ"ד על תקינות סידורי הכבאות.
הביקורת ניתחה נתונים של עשרה מדורים למניעת דלקות כפי שעולים מהתשובות לשאלון.
להלן דוגמאות מעשרה שירותי כבאות על אודות מספר העסקים שנבדקו על ידם ולא קיבלו אישורים על תקינות סידורי הכבאות שבהם, בשנים 2009 -2011 .
מהנתונים שבטבלה עולה כי למעט מנ"ד תל אביב, בכל יתר המדורים המוצגים לעיל מרבית העסקים שנבדקו לא קיבלו אישורי תקינות.
משרד מבקר המדינה רואה את תופעת היעדרם של אישורי תקינות לעסקים שנבדקו בחומרה רבה, ומדגיש את העובדה שהציבור עלול להיות חשוף לסכנה במקומות שאינם עומדים בסידורי הכבאות כנדרש.
על הרשות הארצית לכבאות והצלה והמשרד לבט"פ להיכנס בעובי הקורה של תופעה זו והתוצאות שעלולות לנבוע ממנה, לאלתר.
ביקורות חוזרות מדור מניעת דלקות גובה אגרה בעבור עריכת ביקורת שנתית, ועלותה נקבעת על פי שטח העסק.
אגרות אלה הן חלק חשוב ממקורות ההכנסה לתפעולן של רשויות הכיבוי.
אם נמצאים ליקויים הדורשים תיקון, אמורה להתקיים ביקורת חוזרת ללא תשלום נוסף.
בביקורת החוזרת אמור מפקח מניעת דלקות לבדוק אם תוקנו הליקויים שהצביע עליהם בביקורת השנתית.
מהתשובות לשאלון עולה, כי כל מדורי מניעת הדלקות קיימו ביקורות חוזרות רק בחלק מהעסקים שלא קיבלו אישור כבאות באותה שנה משום שנמצאו בהם ליקויים.
כך, למשל, בשירותי כבאות גליל עליון, בשנים 2010 ו- 2011 , נעשו16 ו- 18 ביקורות חוזרות בלבד בהתאמה, ואילו מספר תיקי המניעה שלא קיבלו אישור כבאות עמד על 4,178 ו- 4,190 בהתאמה (כחצי אחוז); בשירותי כבאות השרון נעשו בשנים 2010 ו- 2011 ,76 ו-59 ביקורות חוזרות בהתאמה, ואילו מספר תיקי המניעה שלא קיבלו אישור כבאות עמד על 3,367 ו- 3,389 בהתאמה (כ -2% ;) בשירותי כבאות בית שמש נעשו בשנים 2010 ו- 2011 ,87 ו-69 ביקורות חוזרות בהתאמה, ואילו מספר תיקי המניעה שלא קיבלו אישור כבאות עמד על 2,564 ו- 2,591 בהתאמה (כ -3% ); בשירותי כבאות אשקלון, בשנים 2009 - 2011 , לא נעשו ביקורות חוזרות.
הביקורת העלתה כי הנציבות לא קבעה כללי ם בנוגע לעריכת ביקורות חוזרות ולא הנחתה את מדורי מניעת הדלקות כיצד עליהן לפעול בעניין.
ואכן, מהביקורת עלה, כי במדורי מניעת דלקות רבים אין נוהל המגדיר את הכללים לביצוע ביקורת חוזרות.
מדורים שונים סיגלו לעצמם שיטות משלהם לעריכת ביקורות חוזרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות הארצית לכבאות והצלה להסדיר נושא זה ולקבוע נהלים לעריכת ביקורות חוזרות.
הנציבות מסרה בתשובתה מנובמבר 2012 , כי בתכנת "שלהבת" ישולב מנגנון התראה שיציין את תאריך הביקורת החוזרת הנדרשת לכל עסק.
עם כניסת תכנת שלהבת לפעולה יפורסם, כאמור, נוהל עב ודה חדש ובו נהלים חדשים לביקורות חוזרות.
אכיפה של סידורי כבאות על עסקים ומוסדות שאינם טעוני רישוי הגשת כתבי אישום והעמדתם לדין של מפרי חוק היא אחד הכלים לשמירת שלטון החוק בישראל ולאכיפתו.
ואולם, מהביקורת ומהשאלון עולה, כי אחד הנושאים הבעייתיים ביותר בתחום מניעת דלקות ובטיחות אש הוא היעדרה של יכולת מעשית לאכוף את דרישות שירותי הכבאות על עסקים ומוסדות שאינם טעונים רישוי עסקים.
בחוק נקבע כי "המפר סידורי כבאות שנקבעו לפי סעיף 4 , הנמנע מלהציב אמצעי כיבוי או המתרשל בהחזקתם התקינה.
או העובר על הוראה מהתקנות שהותקנו לפי חוק זה, דינו מאסר ששה חודשים או קנס".
בנוהל נקבע, לגבי מבנים שאינם טעוני 594 דוח שנתי63ג .
רישוי לפי צו רישוי עסקים, כי אם בעלי הנכס לא מילאו אחר דרישות החוק, תקנות שירותי הכבאות או דרישות שירותי הכבאות, על רשות הכבאות לאכוף בעצמה את דרישותיה באמצעות מתן התראות לבעל הנכס ולמחזיק בו והגשת כתבי אישום, ולהודיע לממונה על המחוז ולמשטרה על הפרות אלו.
כבר בדוח מבקר המדינה משנת 2003 'בנושא מניעת דלקות נכתב (עמ115 ), כי איגודי הכבאות "לא הוסמכו להגיש בעצמם כתבי אישום נגד עבריינים, ולא פנו ליועץ המשפטי לממשלה כדי לקבל הסמכה לעורכי דין מטעמם לשמש תובעים בעניין עברות על החוק או להביא להגברת האכיפה בדרך אחרת".
בתשובת הנציבות למשרד מבקר המדינה ממרץ 2003 נכתב כי "בימים אלה נעשית עבודה לנושא האכיפה של מינוי תובעים.
נושא מינוי תובעים נבחן בפרקליטות המדינה".
יצוין כי עוד ביוני 2001 פנתה הנציבות לרשויות הכבאות בארץ בעניין הסמכת תובעים להגשת כתבי אישום פליליים לפי דיני הכבאות.
בפנייה צוין, כי הנציבות פועלת לתגבור מערך התביעה הפלילית נגד חשודים בעברות על דיני הכבאות, באמצעות מינוי תובעים פליליים שיפעלו לצד רשויות הכבאות.
תובעים אלה אמורים להגיש כתבי אישום בשם מדינת ישראל נגד מפרי החוק.
הנציבות ביקשה מיושבי הראש וממפקדיהן של רשויות הכבאות לפעול לאיתור מועמדים לשמש תובעים פליליים.
ואולם, בביקורת הנוכחית נמצא, כי גם לאחר עשור עדיין לא מונו תובעים בשירותי הכבאות - בין מתוך שירותי הכבאות ובין מחוצה להם 39 , לצורך הגשת כתבי אישום נגד המפרים את סידורי הכבאות שנקבעו בידי רשות כבאות מכוח החוק.
משרד המשפטים ציין בתשובתו מ- 5.
12 למשרד מבקר המדינה כי "התובעים בכל הרשויות המקומיות בישראל .
לנהל הליכים פליליים בגין עבירות על חוק שירו תי הכבאות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מהחומר שברשותו לא עולה כי אפשרות זו הייתה על הפרק כפתרון כולל לסוגיית האכיפה בין הרשויות הנוגעות בדבר.
בפועל לא אכפו חלק ניכר משירותי הכבאות את דיני הכבאות על מפרי החוק, למרות קיומן של סמכויות סטטוטוריות על פי חוק שירותי הכבאות, בין השאר בשל אי -הסמכת תובעים במשך שנים רבות.
לא נמצא כי הדיונים בסוגיות המשפטיות והמעשיות הכרוכות בכך מוצו.
החוק החדש הרחיב את סמכויות האכיפה וכדי ליישמו כנדרש יש הכרח לפעול בנחישות לאכיפת הדין, ולנקוט בכל הפעולות הנדרשות לשם כך, כולל מינוי תובעים שיאכפו את הדין בעניין נקיטת אמצעי בטיחות אש והצלה ללא דיחוי נוסף.
הנציבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 , כי דרשה בעבר מרשויות הכבאות לפעול למינוי תובעים, ונעשו פניות בכתב ובעל פה, לרבות בכנסי מפקדים, אך בפועל, מפקדי האיגודים לא מינו תובעים.
39 "בית המשפט העליון הכיר בסמכותו של היועץ המשפטי לממשלה להסמיך כ"תובע , התשמ"ב]נוסח משולב[ כמשמעו בחוק סדר הדין הפלילי- 1982 גם עורך דין מהמגזר בג"ץ [ הפרטי 1783/00 חיפה כימיקלים בע"מ נ' היועץ המשפטי לממשלה ), פ"ד נז(3 )652 655 ( 2003 .
ואכן היועץ המשפטי לממשלה ]) הסמיך תובעים חיצוניים בתחומים שונים כגון דיני התכנון והבנייה ודיני איכות הסביבה.
הארצית לכבאות והצלה הם יפעלו למינוי תובעים כדי לאכוף את החוק על פי חוק הכבאות החדש.
מניעת דלקות ביישובים חקלאיים רשויות הכבאות אחראיות, מתוקף תפקידן, למניעת דלקות ולנקיטת אמצעים לבטיחות אש גם במבנים המצויים בשטחים חקלאיים40.
בשנים האחרונות רווחת התופעה של שימוש חורג בשטחים חקלאיים למטרות מסחריות41 , וכך הוקמו בהם גני אירועים, מחסנים ומיזמים מסחריים ועסקיים42 .
תופעה זו קשורה באופן ממשי לעניין של מניעת דלקות, שכן מלבד הצורך בהתקנת ציוד כיבוי לפי התקנות וההוראות של הנציבות, נדרשת גם התאמתם של ת שתיות המים וברזי הכיבוי לצרכים של צוותי הכיבוי בעת פעילות לכיבוי שרפה ומניעת התפשטותה.
אם תפרוץ שרפה במבנים שהוסבו לשימוש שונה מייעודם המקורי בלי שהותקן בהם ציוד כיבוי מתאים ותשתיות לאספקת מים וברזי כיבוי בסביבתם - האש עלולה לצאת מכלל שליטה ולסכן חיי אדם ורכוש.
הבעיה מחריפה באזורים שיש בהם יישובים חקלאיים רבים, כמו בתחום האחריות של שירותי כבאות נתניה, ובשלוש המועצות האזוריות לב השרון, חוף השרון ועמק חפר.
ממכתביו של רמ"ד מניעת דלקות של שירותי כבאות נתניה משנת 2009 בנושא הפיכת יישובי המועצה ל"אזורי תעשייה קטנים" עולה, כי ביישובים השייכים למועצות האזוריות האלו קיימים מחסנים בגדלים שונים שבהם מאוחסנים חומרים מסוכנים, ולחלקם הגדול אין ציוד כיבוי כנדרש, ואין להם אישור משירותי הכבאות.
יש ביניהם גם מחסנים ששירותי הכבאות אינם יודעים על קיומם כלל.
עוד עלה, כי בחלק מהיישובים "קיימת בעיה של תשתיות המים ספיקות ולחצים שלא יאפשרו כיבוי מהיר ויעיל של דלקה בעת הצורך".
רמ"ד נתניה הדגיש, כי "מחסנים הממוקמים בישובים ונמצאים ללא אישור משירותי הכבאות מהווים סכנה לשלום הציבור ועלולים להוביל לסכנה סביבתית ונפגעים במקרה של אירוע אמת".
בתחום האחריות של שירותי כבאות בית שמש מצויים עשרות יישובים חקלאיים וקיבוצים.
כבר בדוח מבקר המדינה משנת 2003 בנושא מניעת דלקות נמצא, כי ביישובים שבתחום המועצות האזוריות עמק לוד, חבל מודיעין, גזר ומטה יהודה, הנמצאות בתחומי האיגודים איילון ובית שמש, הוקמו מחסנים המשמשים לייעודים שונים.
רובם נבנו מחומרים קלים המיועדים לבנייה מהירה כגון פח ואסבסט.
חלקם שוכנים במבנים שנבנו ללא רישיון בנייה והוסבו למחסנים, ולעתים מאוחסנים בהם טובין העשויים מחומרים דליקים ומסוכנים.
המחסנים נבנו בתוך היישובים ולא באזורים שיוחדו לע סקים, ואין בהם אמצעי בטיחות כנדרש.
יתרה מזו, באותם יישובים אין תשתיות מספיקות לאספקת מים לצורכי כיבוי, וברובם אין דרכים המאפשרות גישה מהירה, כך שבעת דלקה הן מעמידות את צוות הכבאים ואת האנשים שבסביבה בסיכון גבוה.
מהתשובות לשאלון שמסרו שירותי כבאות בית שמש ב יולי 2012 עולה, כי לא חל שיפור במצב במהלך השנים, ועדיין "קיימת .
מבנים שהוקמו בשטחים חקלאיים אף אם מדובר בבנייה בדרך של שימוש חורג "שימוש חורג" בקרקע או בבניין מוגדר בחוק התכנון והבנייה: "השימוש בהם למטרה שלא הותר להשתמש בהם, הן במיוחד והן מהיותם באזור או בשטח מיוחד, לפי כל תכנית או תקנה אחרת שלפי חוק זה החלות על הקרקע או הבניין או לפי היתר על פי כל חוק הדן בתכנון ובבנייה".
41 ,איריס האן שימושים חורגים בשטחים החקלאיים הפתוחים , 2004 , המרכז למדיניות סביבתית - מכון ירושלים לחקר ישראל.
42 מבקר המדינה, דוחות ביקורת על השלטון המקומי, "טיפול מועצות אזוריות שבאזור השרון בגני אירועים שבתחומן " ( 2005 '), עמ 1 .
וכן דוחות על הביקורת בשלטון המקומי "מועצה מקומית כפר יונה - טיפול בהקמת גן אירועים והפעלתו" ( 2010 '), עמ 761 .
וכן דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2011 -2012 "המועצה האזורית גזר - רישוי עסקים", עמ' 415.
המשרד לביטחון הפנים 597 .
בעיה עם נושא תשתיות לצורכי כיבוי באזורים החקלאיים ששימשו בעבר ללולים וכיום משמשים לתעשייה, אחסנה ומלאכה".
דוגמה מוחשית לסכנה הנשקפת מהיעדרו של ציוד כיבוי תקין, היא השרפה שפרצה בשנת 2007 במתחם של מפעלים באחד הקיבוצים שבתחום האחריות של שירותי כבאות בית שמש.
לכיבוייה נדרש סיוע של כבאיות צבאיות ושל חניכי קורס קציני כבאות מבית הספר לכבאות.
לפי דוח 598 דוח שנתי63ג .
החקירה של השרפה, היא פרצה באחד העסקים במתחם ששימש מחסן, ובו אוחסנו בצפיפות מרובה משטחים של קרטונים וציוד.
האש התפשטה וכילתה את כל המתחם.