HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי "בהצעת המחליטים אותה מקדם משרד הפנים, מפורט כי משימת שינוע החללים בכללותה תוטל על צה"ל, ובכלל זה: שינוע החללים מאתרי ההרס לתר"חים, מבתי החולים לתר"חים/לבתי העלמין, ומהתר"חים לקבורה בבתי העלמין.
על מנת לסגור את נושא שינוע החללים, תוכנן להתקיים דיון בראשות סגן ראש רח"ל על מנת לקדם לוחות [ נושא זה בהשתתפות חטיבת המבצעים בצה"ל, אך הדיון בוטל מטעמי לו"ז " (ההדגשה במקור).
]זמנים על משרד הפנים, במסגרת גיבוש הצעת מחליטים להסדרת הטיפול בחללים בחירום, להשלים, בשיתוף הגופים הרלוונטיים, את בחינת כלל משימות העברת החללים באירועי חירום בהתאם לתרחישים השונים .
בבחינה זו יש לקחת בחשבון את הפערים שעלו בדוח זה.
כמו כן יש להעריך את המשאבים שיידרשו כדי לעמוד במשימות אלו, ולקבוע מיהם הגופים שיהיו אחראים לביצוען, תוך בחינה של האמצעים העומדים לרשותם לצורך כך.
על הצעת המחליטים להתייחס למענה הנדרש להעברת חללים, ולהטיל אחריות על הגורמים הרלוונטיים.
17 האחריות לקבורת חללים בחירום תעבור ממשרד הפנים למשרד לשירותי דת.
זיהוי החללים זיהוי חללים בחירום .
חוסר ברופאים משפטיים .
ממסמכי הביקורת עלה, כי במקרים שבהם לא ניתן לזהות את החלל בזיהוי סוציאלי ונדרש זיהוי מדעי, הרופאים המשפטיים הם המוסמכים הבלעדיים לקבוע את זהות החלל, וזאת לאחר בחינת שלמותו ומהימנותו של כל המידע הנוגע לחלל.
מנתוני המרכז לרפואה משפטית עולה, כי במועד סיום הביקורת, יולי 2016 , היו במרכז תקנים לעשרה רופאים משפטיים.
בפועל היו שישה רופאים משפטיים ועוד שלושה רופאים בתהליכי התמחות30.
משרד מבקר המדינה בחן את פעילות משרד הבריאות בנוגע להיערכות המרכז לרפואה משפטית לאירועי חירום.
להלן הפרטים: ביוני 2013 מינה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בעז לב , ועדה להסדרת הטיפול בחללים בחירום וזיהוים , בראשות מנהל המרכז לרפואה משפטית , ואשר הורכבה ברובה מנציגי משרד הבריאות וכן מנציגי צה"ל, מ"י, משרד הפנים ומשרד הכלכלה.
ביולי 2015 פרסמה הוועדה נוהל בין-משרדי שהגדיר את תחומי הפעילות של הגופים המעורבים והממשקים ביני הם, ואת המשאבים הנדרשים לצורך הטיפול בחללים באירועי חירום (להלן - נוהל עבודה לזיהוי).
על פי הנוהל, מספר הרופאים המשפטיים שיידרשו לצורך זיהוי חללים באירוע רב-נפגעים הוא 50 , ועוד42 רופאים מתחומי התמחות שונים , אשר יקבלו הכשרה מתאימה ויסייעו במשימת הזיהוי בהיעדר רופאים משפטיים 31.
בינואר 2016 מסר מנהל המרכז לרפואה משפטית לצוות הביקורת, כי "גם בעתות , ]לרפואה משפטית[ שגרה יש ביקורת על איטיות הפקת חוות הדעת על ידי המכון זאת נוכח מיעוט הרופאים המשפטיים.
בהתרחש אירוע חירום, מספר החללים לזיהוי על ידי המכון יגדל משמעותית שכן העבודה השגרתית תימשך", כך שתהליכי הזיהוי יתמשכו.
זאת ועוד, הרופאים המשפטיים נדרשים גם בתהליכי הזיהוי של חללים צבאיים.
לפיכך, בתקופת לחימה שעלולה לגבות את חייהם של אזרחים ושל חיילי צה"ל, יגבר הצורך ברופאים משפטיים, דבר שיאריך עוד יותר את משך הזמן לזיהוי.
לעניין זה התייחסו בשיחות עם צוות הביקורת גם סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף, סגן ראש אח"ם במ"י וראש המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים, ומסרו, כי מיעוט הרופאים המשפטיים מהווה "צוואר בקבוק" משמעותי בתהליך הזיהוי.
יצוין, כי רק רופאים שסיימו את התמחותם ברפואה משפטית רשאים לאשר זיהוי 31 על פי הנוהל, "תהליך חישוב סדר הכוחות הנדרש מתבסס על פקטור מספר קווי העבודה או כמות מכשירים, פקטור מספר משמרות ליממה (שלוש משמרות ליממה) ותוספת של 20% רזרבה (צפויה שחיקת כוח אדם/אי התייצבות, מחלה וכו')".
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1781 .
במסגרת עבודת הוועדה ל הסדרת הטיפול ב חללים בחירום וזיהוים נקבע, כי כדי להתמודד עם הפער הנובע ממיעוט רופאים משפטיים, יכשיר משרד הבריאות רופאים מ תחומי התמחות שונ ים כך שיוכלו לעסוק בזיהוי חללים בחירום בדומה לרופאים המשפטיים.
בהתאם לכך, ביולי 2013 שלח עוזר מנהל המרכז לרפואה משפטית למשרד הכלכלה בקשה לאתר בעלי תפקידים ממקצועות הרפואה השונים (רופאים כלליים ומומחים ורופאים פתולוגים), שמתוכם יבחר המרכז 100 רופאים שיוכלו לס ייע בזיהוי חללים.
לאחר בחירתם אמור היה משרד הכלכלה לרשום רופאים אלה כמגויסי חוץ של משרד הבריאות לצורך גיוסם לצוותי זיהוי החללים במ"י בשעת חירום.
בנובמבר 2013 איתר משרד הכלכלה והתעשייה 57 רופאים כלליים, שעברו קודם לכן הכשרות במז"פ והיו רשומים כמגויסי חוץ של רשות פס"ח, ורשם אותם כמגויסי חוץ במרכז לרפואה משפטית.
מידע על כך נמסר ל גורמים שונים במרכז לרפואה משפטית ובאגף לשעת חירום במשרד הבריאות.
בספטמבר 2016 מסר משרד הבריאות בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי ההכשרה שעברו מגויסי החוץ מותאמת למז"פ, ומעולם לא עברו הכשרה מקצועית שתאפשר להם לשמש כרופאים משפטיים באירועי חירום.
מתשובות משרד הכלכלה והתעשייה, משרד הבריאות והמרכז לרפואה משפטית לממצאי הביקורת עולה, כי המרכז לרפואה משפטית לא פעל להכשרת מגויסי החוץ שנרשמו לטובתו למשימת זיהוי החללים.
להלן פירוט: בספטמבר 2016 מסר משרד הבריאות בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי "חובת ההכשרה.
הינה על ידי הגוף המקצועי אליו מרותקים מגויסי החוץ, קרי המכון לרפואה משפטית".
עוד מסר, כי "לא נמצאו עד מועד זה ספטמבר [2016 ] רופאים נוספים המתאימים להכשרה".
בספטמבר 2016 מסר משרד הכלכלה והתעשייה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי במסגרת ביקורות שערך המפקח הנפתי מטעמו במרכז לרפואה משפטית בשנים 2014 ו-2016 .
, נציגי המרכז לא העלו דרישה לרישום מגויסי חוץ או לביצוע הכשרות בנובמבר 2016 מסר עוזר מנהל המרכז לרפואה משפטית לצוות הביקורת, כי"בשנת 2014 כי הוצבו רופאים ]במרכז לרפואה משפטית [ עודכנה מנהלת משאבי אנוש כלליים לחירום עבור המכון, אך לצערנו מידע זה לא הועבר על ידה לידיעת הנהלת המכון.
]המרכז לרפואה משפטית [ הפעם הראשונה בה התוודעה הנהלת המכון לעובדה כי הרופאים המבוקשים אכן הוצבו, הייתה לאחר הבירור שנעשה על ידכם הנהלת המרכז לרפואה [ (משרד מבקר המדינה)".
עוד מסר, כי בעקבות כך "פעלה בנמרצות לקידום תכנית הכשרה לרופאים אלו.
נבנתה תכנית השתלמות ]משפטית ובחודש פברואר 2017 .
"מתוכננת להתקיים השתלמות דו יומית במכון לרופאים האלו 1782 |דוח שנתי 67ב .
ייעודו בחירום משרד מבקר המדינה מעיר למר כז לרפואה משפטית, כי התנהלותו הלקויה בנושא מגויסי החוץ גרמה לעיכוב משמעותי בהכשרתם למשימת זיהוי החללים.
בכל מקרה, היה על המרכז לרפואה משפטית להמשיך ולהתריע בפני האגף לשעת חירום במשרד הבריאות על הצורך במגויסי חוץ לחירום לאחר שאיתר זאת כפער, אשר עלול לגרום לצוואר בקבוק משמעותי בתהליכי זיהוי החללים באירוע רב-נפגעים, ולהוביל להתמשכותם שלא לצורך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות, כי אף על פי שהאגף לשעת חירום במשרד הבריאות היה מודע לכך שהכשרתם של מגויסי החוץ הקיימים אינה רלוונטית לתפקידם המיועד ולא תיתן מענה מספק למחסור הצפוי ברופאים משפטיים לצורך זיהוי חללים באירועי חירום, הוא לא פנה למרכז לרפואה משפטית לצורך קידום הכשרתם, ולא וידא כי הוא מסוגל למלא את ייעודו בחירום.
נוכח הפער בין מספר הרופאים המשפטיים הנדרש על פי המלצת הוועדה להסדרת זיהוי חללים בחירום , לבין מספר הרופאים המשפטיים הקיים, על האגף לשעת חירום במשרד הבריאות, בשיתוף עם המרכז לרפואה משפטית, לפעול בהקדם לצמצום הפער, וזאת באמצעות הכשרת מגויסי החוץ הקיימים למשימת הזיהוי, וקידום גיוסם והכשרתם של רופאים נוספים בהתאם לצורך.
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "רשות פס"ח התריעה ומתריעה באופן שוטף על פערי כוח אדם מקצועיים לתחום זיהוי החללים.
רשות פס"ח פעלה מול משרד הכלכלה על מנת שתסייע למשרד הבריאות בכוח אדם לתחום הרפואה המשפטית וכך קרה.
עד כה לא הושלם התהליך בתוך משרד הבריאות, כפי שעולה מממצאי הביקורת".
על רשות פס"ח לוודא כי גורמי משרד הבריאות פועלים להשלמת הפער ברופאים למשימת הזיהוי, ובמידת הצורך להתריע עליהם בפני שר הבריאות ושר הפנים.
אחת מהנחות העבודה של הוועדה להסדרת טיפול וזיהוי חללים בחירום הייתה, כי יש להבטיח "יכולת זיהוי מדעי בכל נקודת זמן של כ-500 .
"חלליםנוכח העובדה כי יכולת קליטת החללים במרכז לרפואה משפטית עומדת על כ-80 ,חלליםהמליצה הוועדה בנוהל העבודה לזיהוי שפרסמה כאמור ביולי 2015 על "הפעלת תר"ח לאומי מורחב על בסיס המרכז הלאומי לרפואה משפטית ועיבוי יכולותיו ותשתיותיו בהתאמה לתרחיש הייחוס ומתארי החירום השונים".
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1783 .
בביקורת עלה, כי היתרון בהפעלת התר"ח הלאומי במרכז לרפואה משפטית נובע מהימצאותם של כוח אדם מקצועי ואמצעים לזיהוי במרכז דרך קבע, בעיקר מכשיר ה-C.
ומעבדת הדנ"א הקיימים בו, אשר אינם ניתנים לניוד לשם הרחבת קיבולת המרכז לרפואה משפטית, החליטה הוועדה האמורה, כי בעת הצורך תקים רשות פס"ח, האחראית לתפעול התר"ח הלאומי, אוהל בחניון הציבורי הסמוך למרכז (במתחם אבו-כביר בתל אביב -יפו) אשר יחובר לתשתיות מים וביוב , ובו יתבצע תהליך הזיהוי.
עוד הוחלט על הכשרת עובדים ממקצועות הרפואה לחירום ועל רכש ציוד כדוגמת מכולות קירור להשהיית החללים, גנראטורים, עגלות ואלונקות.
הוועדה קבעה, כי רשות פס"ח תהיה אחראית לרכש ציוד שאינו רפואי , ולהכנת התשתיות והפעולות ההנדסיות הנדרשות לצורך הפעלת התר"ח הלאומי, ומשרד הבריאות יהיה אחראי לרכש ציוד רפואי.
בהתאם לכך, הגדיר משרד הבריאות מפרט של כלל הציוד הנדרש, והעריך את העלויות בכ-5.
2 "מיליון שח (מתוכם כ -3.
9 מיליון ש"ח עבור רכש ציוד רפואי).
ממסמכי הוועדה עולה, כי הקצאת התקציב הי יתה אמורה להיעשות במסגרת הצעת המל"ל.
ביולי 2015 מסר מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לראש אגף חירום במשרד הבריאות, כי לדעת משרד הפנים, על מנהל המרכז לרפואה משפטית או על האגף לשירותי חירום במשרד הבריאות להיות אחראי ל"הכנת תכניות לשטח מגרש החנייה והצגת מפרט/אפיון השטח והכנתו לחירום לשמש כתחנת ריכוז חללים לאומית" ולרכש אוהל מתאים.
יוצא אפוא, כי משרד הפנים לא קיבל את המלצת הוועדה שהשיתה עליו הוצאה תקציבית בסך 1.
3 מיליוןש"ח להכשרת התשתית להקמת התר"ח הלאומי.
באוגוסט 2015 פנה מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לסגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף בבקשה "להיות מעורב על מנת לקדם את הנושא הקמת [ ]תר"ח לאומישכן במצב העניינים הנוכחי אין מענה לטיפול בחללים במרכז הלאומי לרפואה משפטית באירוע חירום בשגרה.
כמו כן אין מענה לתחנת ריכוז חללים לאומית במרכז הלאומי לרפואה משפטית".
באוקטובר 2015 נערך דיון בראשות סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף בנושא "השמשת המכון לרפואה משפטית ב'אבו-כביר' כתר"ח לאומי", ובהשתתפות נציגי המרכז לרפואה משפטית, משרד הבריאות, משרד הפנים, רשות פס"ח, עיריית תל-אביב ורח"ל.
בדיון מסר ראש אגף החירום במשרד הבריאות, כי "משרד הבריאות בתחום אחריותו.
]הטיפול בחללים [ עוסק בבריאות החולים, ולכן אין נושא זה המשרד מוכן לסייע למשרד הפנים באפיון הדרישות המבצעיות להקמ ת מתקן שכזה".
בסיכום הדיון קבע סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף, כי "על משרדי הפנים והבריאות.
להגיש תכנית מפורטת לא יאוחר מה-1 [ בדצמבר2015 בו תוצג] .
32 בפגישת עבודה בין מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים ומנהל המרכז לרפואה משפטית ביולי 2015 , מסר מנהל המרכז לרפואה משפטית כי במרכז "מכשירC.
חדש אשר מקצר את תהליכי איסוף נתוני הזיהוי מהחללים בצורה משמעותית".
המדעי , וכן הפעולות ]לרפואה משפטית [ הפרוגרמה לתכנון האתר במשולב עם המכון הנדרשות כולל אמצעים להקמת אתר והפעלתו לרבות הערכת העלויות".
עד לאחר מועד סיום הביקורת, ינואר 2017 , לאהגישו משרדי הפנים והבריאו ת תכנית זו.
בינואר 2016 מסר מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לצוות הביקורת, כי בשל אי -הסכמות בין משרד הפנים למשרד הבריאות ונציגיו במרכז לרפואה משפטית, השמ שת המרכז לרפואה משפטית כתר"ח לאומי לא צלחה.
בביקורת עלה, כי רשות פס"ח החליטה להקים את התר"ח הלאומי באתר "היכל שלמה" בתל-אביב.
במאי 2016 מסרסגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף לצוות הביקורת, כי "רשות פס"ח היא האחראית להפעלת התר"ח הלאומי ועל כן לה נתונה סמכות ההחלטה על מיקומו.
למרות היתרונות הגלומים בהקמת התר"ח הלאומי בקרבת המרכז לרפואה משפטית.
רשות פס"ח החליטה להקים את התר"ח הלאומי בהיכל שלמה.
היכל שלמה מתאים לשמש כתר"ח לאומי מבחינת התשתיות הקיימות בו ונוכח מיקומו במרחק מה מאזור מגורים".
ביולי 2016 מסרה ראש תחום אשפוז, כוננות והנחלת ידע באגף לשעת חירום במשרד הבריאות לצוות הביקורת, כי משרד הבריאות אינו מודע לשינוי מיקומו של התר"ח הלאומי.
יוצא אפוא, שבמועד סיום הביקורת, תכנית משרד הפנים להקמת תר"ח לאומי ב"היכל שלמה" בתל אביב אינה מתואמת עם משרד הבריאות, האמור להפעיל את הרופאים המשפטיים בתר"ח ולטפל בתהליכי הזיהוי המדעי.
בספטמבר 2016 " מסר משרד הבריאות בתגובתו לממצאי הביקורת, כי בוצעה יחד עם המכון לרפואה משפטית ואופיינו ]לשעת חירום[ עבודה מקיפה של האגף כל הנדרש לפריסת תר"ח לאומי במתחם פריסה בחניון אבו כביר.
היכל שלמה מחייב ניוד מרובה של כח אדם, אמצעי מכשור ואמצעי קירור מתאימים, שבשל ביצוע עבודת המטה ללא גורמי משרד הבריאות אין ביכולתנו לומר באם אכן מתאים".
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "הוועדה שמינה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות אינה מחייבת את משרד הפנים לא בהיבט המקצועי ולא התקציבי.
לדעת הגורמים המקצועיים במש רד הפנים, החסרונות בהקמה של תר"ח בצמידות למרכז הלאומי לרפואה משפטית עולים על היתרונות הגלומים ממצב זה, הן בשל העובדה כי מדובר במבנה שאינו ממוגן, אינו מאפשר עבודה בתנאי מזג אוויר קשה לאורך זמן, נעדר תשתיות בסיסיות כגון מגרשי חנייה, תשתיות להקמת מבנה, כמו כן על פי תכניות עיריית תל-אביב מתוכננת העתקת המבנה מאבו כביר למקום אחר.
ל"היכל קבוצת שלמה" יתרונות רבים.
כלל הגורמים המקצועיים היו תמימי דעים כי המקום ראוי לשמש כתר"ח מרכזי גם באירוע חירום בשגרה".
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "נושא התר"ח הלאומי הוסדר ונחשב 'מבצעי'.
המתקן שנבחר על ידי פס"ח לצורך העניין הוא היכל 'שלמה'.
המתקן מצויד בכל האמצעים וכוח האדם הרלוונטיים לצורך ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1785 .
ביצוע המשימה ומתאים לשמשכתר"ח לאומי".
לסיכום מסר, כי במקביל להחלטה על הקמת התר"ח הלאומי ב מתקן 'היכל שלמה' "נמשך השיח בעניין הקמת אתר ייעודי אשר ישמש כתר"ח לאומי כחלק מהקומפלקס החדש של המכון לרפואה משפטית אשר עתיד להיבנות במתחם בית חולים 'אסף הרופא'".
גם משרד ראש הממשלה וגם משרד הפנים מסרו בנובמבר 2016 בתגובתם לממצאי הביקורת, כי ביוני 2016 נערך במתקן "היכל שלמה" תרגיל מסכם רחב היקף להקמה ותפעול תר"ח.
משרד הפנים התייחס לתרגיל כ"מוצלח ביותר".
בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי בתרגיל האמור "נטל חלק רופא משפטי מהמרכז הלאומי לרפואה משפטית כחלק ממערך הזיהוי בחירום, מנהל במרכז הלאומי לרפואה משפטית הוזמן אף הוא לתרגיל אך לצערנו למרות שזומן לא הגיע" (ההדגשה במקור).
בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי "בדיון שבוצע במל"ל , הציג משרד הפנים את תובנותיו מהקמת תר"ח ב'היכלי קבוצת שלמה' ועל כך שאין צורך להקים תר"ח לאומי.
סגן ראש המל"ל קיבל את עמדת משרד הפנים".
עוד מסר משרד הפנים, כי תר"ח זה מיועד "למקרה בו יהא אירוע רב- חללים, כאשר היקף החללים יהיה גדול מכפי היכולת של משטרת ישראל והמרכז ]'הקמת תר"ח באתר 'היכל שלמה[ .
הלאומי לרפואה משפטית לטפל בהיקף כזה הינה חלופה נכונה אשר יכולה לתת מענה לתחנת ריכוז חללים מרכזית במרכז הארץ שתיתן מענה לאירוע חירום בשגרה .
משרד הפנים הקצה אמצעים רבים ל"היכל קבוצת שלמה", כך שניתן יהיה להפעילו כתר"ח בקבועי זמן קצרים ביותר (מכולות קירור, גנרטור, לוח חשמל, עגלת תאורה, עגלות חללים, אלונקות וכו')" (ההדגשה במקור).
בפברואר 2017 מסר משרד ראש הממשלהבהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת , כי נושא התר"חים "מוסדר בהצעת ההחלטה ]של משרד הפנים [ בעניין הטיפול בחללים תוך התייחסות לתר"חים מקומיים ותר"חים מרחביים.
התר"ח הלאומי אינו אלא תר"ח מרחבי אשר יוגדר בהתאם לנסיבות הרלוונטיות כתר"ח לאומי, ולכן לא נדרשת הסדרה נפרדת בעניינו".
בהמשך להתייחסות משרד ראש הממשלה, מעיר משרד מבקר המדינה, כי גם בתר"ח מרחבי, עדיין יש צורך לוודא כי הוא יפעל ביעילות בעת הצורך.
לשם כך יש לערב את כל הגורמים המעורבים בהפעלתו.
ביצוע עבודת המטה ללא גורמי משרד הבריאות עלול לפגוע במימוש מטרת התר"ח לרכז ולזהות חללים באירוע חירום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד הבריאות, כי בכל תר"ח לזיהוי חללים אמורי ם לפעול מספר גורמים, ובהם רופאי המרכז לרפואה משפטית החיוניים לתהליך הזיהוי.
למרות זאת, משרד הבריאות לא השתלב בתכנית משרד הפנים להקמת התר"ח ב"היכל שלמה", והוא לא בחן אם האתר שבחר משרד הפנים מתאים לדרישותיו המקצועיות.
חוסר שיתוף הפעולה בין משרד הפנים ומשרד ה בריאות והיעדר המעורבות של המרכז לרפואה משפטית בתכנון ותרגול תר"ח זה, עלול ים לפגוע בתפקודו , וכתוצאה מכך לפגוע ביכולת זיהוי החללים בהתרחש אירוע רב -נפגעים בחירום ובשגרה.
נוכח זאת, ראוי שמשרד הפנים יפעל לגיבוש תכנית להפעלת התר"ח האמור באירוע רב-חללים, אשר תקדם את הקמתו.
על תכנית זו להיות מתואמת עם כלל הגורמים שיפעלו בתר"ח, ובכלל זאת עם משרד הבריאות שיוודא את שילובם של הרופאים המשפטיים שאמורים לפעול בו.
על משרד הפנים לוודא, כי עיקרי התכנית להפעלת תר"ח זה ותר"חים מרחביים נוספים תבוא לידי ביטוי בהצעת המחליטים.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1787 .
השונים (אסון המוני, .
רעידת אדמה) קבורת חללים בחירום .
הטיפול של רשות פס"ח בקבורת חללים בחירום .
אגף הקבורה במשרד לשירותי דת אחראי להנפקת רישיונות קבורה ליהודים ומחוסרי דת (כאלו שדתם אינה ידועה), לפיקוח על חברות הקדישא ולפיתוח בתי העלמין היהודים ברחבי הארץ33 .
האחריות לקבורתנפטרים שאינם יהודים מוטלת על משרד הפנים באמצעות האגף לעדות דתיות 34 .
בחירום, האחריות לקבורת כלל החללים מוטלת על רשות פס"ח מתוקף החלטה מספר 515.
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת כי פעל לקידום נושאים בתחום הקבורה " אל מול משרדי הממשלה שבידם הסמכות לעניין זה", ובכלל זאת איתר בשיתוף מינהל מקרקעי ישראל ולשכת התכנון שמונה אתרים לקבורת ארעי; פעל לקבלת סיוע מצה"ל לקבורת חללים אזרחיים בעת רעידת אדמה; ערך מספר מפגשים עם אגף עדות דתיות במשרד הפנים בנושא קבורת חללים לא יהודים בחירום, וקבע כי תהיה נציגות קבועה של האגף במרכז הפעלה פס"ח ובתר"ח מרחבי שיופעל; וקיים עבודת מטה להעברת האחריות לקבורת חללים בחירום למשרד לשירותי דת.
עם זאת, בביקורת עלו ליקויים בהיערכות רשות פס"ח לקבורת חללים בחירום.
ביולי2014 כתב מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לסגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף, כי "לתחום החללים האזרחיים אין תקציב ייעודי במשרד הפנים".
עוד כתב, כי נוכח העובדה שנושא הטיפול בחללים נמצא בטיפולו של עובד אחד בלבד (ראש ענף חללים בפס"ח), "ולאור המורכבות בנושא הקבורה וחוסר הידע בתחום זה, נושא זה עדיין נמצא בפער".
בכל תרגילי החירום הארציים שתורגל בהם מערך פס"ח ונבחן בהם הטיפול בחללים, נושא הקבורה לא תורגל.
יצוין, כי תרגילים אלו התבצעו בניהולה ובפיקוחה של רח"ל.
סגן בכיר לראש רח"ל וראש אגף היערכות לחירום, מר שאול אהרון, התייח ס לעניין זה ומסר ב נובמבר 2015 לצוות הביקורת, כי "תרגילים לבחינת היערכות העורף לחירום שהתבצעו במהלך השנים לא בחנו מעולם את נושא הקבורה, אלא תרגלו את תהליך הטיפול עד התר"ח".
עוד עלה בביקורת, כי גם רשות פס"ח לא תרגלה נושא זה בעצמה.
תפיסת ההפעלה שגיבשה רשות פס"ח בנושא קבורת חללים בחירום אינה נותנת מענה לתרחישים השונים (אסון המוני, מגיפה, מלחמה או רעידת אדמה), וממילא לא בחנה מהם האמצעים הנדרשים להתמודדות עמם, בכלל זאת כוח .
33 מאתר המשרד לשירותי דת במרשתת.
34 בעבר, המשרד לענייני דתות טיפל במתן שירותי דת לכל הדתות.
בינואר2004 ,משרד זה נסגר וסמכויותיו הועברו ל"רשות הארצית לשירותי דת" שהוכפפה למשרד ראש הממשלה.
בינואר 2008 הוקם המשרד לשירותי דת, אשר מופקד על מתן שירותי דת לציבור היהודי.
האחריות למתן שירותי דת לציבור שאינו יהודי הוטלה על משרד הפנים.
לריתוק כלי רכב וכלי .
צמ"ה אדם לקבורה, כלי רכב להעברת החללים, ציוד מכני הנדסי לחפירת הקברים, ציוד נדרש לקבורה, שטחי קבורה ומלאי חירום לציוד לקבורה.
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת, כי בשנים 2005 ו-2006 קיימה רשות פס"ח מספר דיונים עם רבנים, בהם חברי מועצת הרבנות הראשית לישראל ונציגי חברות קדישא.
בדיונים אלו גיבשה רשות פס"ח תפיסת הפעלה בנושא קבורת חללים בחירום.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות פס"ח, כי עד מועד סיום הביקורת היא לא בחנה את השלכות התרחישים השונים על נושא הקבורה מבחינת משאבים והנחיות ייחודיות לקבורה35 .
ממילא, ככל שרשות פס"ח גיבשה תפיסת הפעלה בנושא קבורת חללים בחירום, תפיסה זו לקתה בחסר.
רשות פס"ח, כגוף שהוכרז כרשות ייעודית במסגרת מל"ח, רשאית לנקוט, בשיתוף משרד הכלכלה, תהליכי הכרזה על גופים וארגונים כעל מפעלים חיוניים של הרשות הייעודית.
ריתוק של מפעל חיוני בחירום כולל ריתוק של כלי הרכב וכלי הציוד המכני ההנדסי (להלן - צמ"ה) השייכים לו.
ביולי 2016 מסר מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לצוות הביקורת, כי רשות פס"ח פעלה להכרזה על חמש חברות קדישא בלבד (מתוך 14 חברות הקדישא הגדולות)36 כעל "מפעלים חיוניים".
בביקורת לא נמצא כי רשות פס"ח פעלה לריתוק כלי רכב וכלי צמ"ה מעבר לכך.
לכן לא ניתן להבטיח כי לגופי הקבורה יהיו האמצעים הנדרשים לקבורת חללים בעת חיר ום.
בנוסף לכך, היא לא פעלה להכשרת מתנדבים ולרישום מגויסי חוץ לצורך ביצוע משימת הקבורה בחירום.
לרשות פס"ח ולמשרד לשירותי דת אין מידע בדבר מקומות הקבורה הזמינים בבתי העלמין השונים, היהודים ושאינם יהודים, ברחבי הארץ .
במרץ 2016 מסר סמנכ"ל בכיר במשרד לשירותי דת לצוות הביקורת בעניין זה, כי "אין גוף המרכז מידע בדבר קיבולת בתי העלמין הקיימים, כך שבחירום לא ניתן לדעת לאן להפנות את החללים".
בביקורת עלה, כי אין גורם אשר הוטלה עליו האחריות להעברת חללים שאינם יהודים לבתי העלמין ולקבורתם, כפי שהוטל על המשרד לשירותי דת בנוגע לחללים יהודים.
כמו כן, גופי הקבורה הרלוונטיים לא הוכרזו כמפעלים חיוניים.
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "אין הסדרה בחקיקה ראשית של הגופים המוסמכים לפעול בתחום הקבורה של לא יהודים (נפוץ בקרב עדות לא יהודיות כי משפחת הנפטר מטפלת בעצמה בקבורה).
רשות פס"ח קיימה מספר מפגשים עם אגף עדות לא יהודיות.
בנוהל הוגדר שתהיה נציגות קבועה של אגף עדות לא יהודיות במרכז הפעלה פס"ח ובתר"ח המרחבי שיופעל, לתיאום והסדרת קבורת חללים שאינם יהודים, בנוסף אנשי .
35 ,לדוגמה: אירוע מסוג פנדמיה (מגיפה) עשוי לחייב ציוד מיגון מיוחד וחיסונים לצוות הקבורה קבורה בעומק רב יותר ומילוי חלקת הקבר בסיד, נוכח הסיכונים התברואתיים.
36 בישראל פועלות למעלה מ-400 .
חברות קדישא ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1789 .
הדת ממגזר המיעוטים משתלבים בהשתלמויות ובתרגילים המתקיימים לנושא הטיפול בחללים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהתרחש אירוע רב-נפגעים כדוגמת רעידת אדמה, אין לסמוך על כך שכל משפחות הנפטרים הלא יהודים יטפלו עצמאית בקבורת יקיריהם .
על משרד הפנים לקבוע מיהם הגופים הביצועיים לקבורת חללים לא יהודים בחירום, ולהכריז עליהם, בשיתוף משרד הכ לכלה, כמפעלים חיוניים.
בשיתוף עמם עליו להכין תכנית מסדרת לביצוע הקבורה בפועל של חללים לא יהודים, ובכלל זאת ניתוב החללים לבתי העלמין, חפירת הקברים, העברת החללים לאתרי הקבורה, וטיפול מתאים באירועים המחייבים יישום הנחיות ייחודיות לקבורה.
עוד עלה בביקורת, כי משרד הפנים אינו עוסק בכך במסגרת עבודת המטה לגיבוש הצעת המחליטים להסדרת הטיפול בחללים בחירום.
בפברואר2017 ,מסר משרד ראש הממשלה בהתייחסות נוספת לממצאי הדוח כי "נושא הטיפול בקבורת חללים שאינם יהודים הוא באחריות משרד הפנים, שמעסיק נושא משרה ייעודי לתחום.
הע ובדה שנושא זה לא מהווה חלק מהצעת ההחלטה בעניין הטיפול בחללים לא גורעת מכך שמדובר בנושא מוסדר ולא בפער שדורש הסדרה".
בפברואר 2017 ,מסר בעניין זה משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הדוח כי "בנושא קבורת חללים שאינם יהודים, אין בנמצא גוף המהווה רגולטור לקבורה במגזר הלא יהודי ולפיכך אין התייחסות בהצעת המחליטים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים, כי הוא הגורם האחראי לקבורת חללים לא יהודים בחירום.
על אחריות זו לבוא לידי ביטוי בהצעת המחליטים להסדרת הטיפול בחללים.
על פי הנחיות רשות פס"ח בנושא תהליך הטיפול בחללים בר שות המקומית, חללים אשר זיהוים לא הושלם בתוך שבוע ממועד הבאתם לתר"ח, ייקברו בקבורת ארעי עד לזיהוים והבאתם לקבורת קבע.
בתכנית מתאר ארצית 4/19 /א' לסימון בתי קברות ארעיים, קבע מינהל התכנון במשרד האוצר שמונה אתרים ייעודיים לצורך זה ברחבי הארץ.
על פי התכנית, קבו רת ארעי היא "קבורה זמנית בקרקע, עד לזיהוי החלל ופינויו לקבורה קבועה".
במהלך שנת 2013 ערך המשרד לשירותי דת סקר של אתרי קבור ת הארעי במסגרת עבודת המטה לקבלת האחריות לקבורה בחירום.
מנתוני הסקר עולים הממצאים הבאים: א.
כלל האתרים אינם מוכנים לקבורת ארעי, ויש צורך בביצוע עבודות תשתית מקדימות על מנת שבשעת חירום יהיה ניתן להשתמש בהם.
מזוהים שאינם יהודים ב.
האתרים בעפולה, מורשה, גזר וחצרים קטנים ביחס לאוכלוסייה שאותה הם אמורים לשרת.
המשרד לשירותי דת המליץ לבחון להגדילם.
הנגישות לחלק מהאתרים (במחניים, עפולה וחצרים) לקויה, דבר שעלול להקשות על השימוש בהם בעת הצורך.
אתר אחד בתירוש מסומן ברשות העתיקות כאתר מוכרז37.
בסיכומי סקר אתרי הקבורה שערך כאמור המשרד לשירותי דת בשנת 2013 נקבע, כי יש למצוא מענה לקבורת ארעי לאוכלוסייה לא יהודית, כולל בערים "מעורבות".
זאת כפועל יוצא מהנחת המוצא של המשרד לשירותי דת, שעל פיה האתרים המיועדים לקבורת ארעי אמורים לשמש לקבורת חללים יהודים או כאלה שדתם אינה ידועה .
במועד סיום הביקורת אין היערכות של אף לא גוף אחד לקבורת ארעי של חללים לא מזוהים שאינם יהודים.
בעניין זה מסר לצוות הביקורת במאי 2016 מי שהיה בעבר סמנכ"ל בכיר במשרד לשירותי דת, וכיום הוא מנכ"ל הרבנות הראשית לישראל, כי ניתן לזהות חלל כלא יהודי גם אם זהותו האישית אינה ידועה38 .
לעומת זאת, בנובמבר 2016 מסר משרד הפניםבעניין זה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי " בקבורה ארעית לא ניתן לדעת את זהות הנקבר (יהודי/מוסלמי /נוצרי), ולכן לא הוגדר אתר ספציפי לקבורה ארעית לבני הדתות שאינם יהודיים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת, כי מינהל התכנון אשר ייעד אתרים לקבורת ארעי, לא קבע כי הם ישמשו לקבורת יהודים בלבד.
על משרד הפנים, בשיתוף המשרד לשירותי דת, לוודא כי קיים מענה מלא לקבורת ארעי של חללים לא יהודים.
על הצעת המחליטים לשקף זאת באמצעות הצבעה על הגורם האחראי לעניין זה, ובמידת הצורך, להקצות משאבים בהתאם.
37 באתר עתיקות מוכרז לא ניתן לבצע עבודות מסוימות, כגון קבורה, סלילה, בנייה, חציבה והקמת מתקנים, ללא היתר מרשות העתיקות.
על פי מיקום האירוע, סממני לבוש, החלל אינו נימול וכדומה ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1791 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים, כי אף שהאחריות לקבורת חללים בחירום הוטלה על רשות פס"ח, היא לא מיפתה את כלל הצרכים והמשאבים הנדרשים בתרחישים השונים, והותירה רבים מהפערים ללא טיפול.
ההיערכות הלקויה, כפי שעולה מממצאי הביקורת, עלולה לפגוע במאמצי קבורת החללים בחירום, דבר שעלול להוביל לפגיעה בכבוד המתים וברגשות המשפחות שיקיריהן נספו.
על כן, על משרד הפנים, במסגרת פעילותו לגיבוש הצעת מחליטים להסדרת הטיפול בחללים בחירום, לוודא כי קיים מענה מלא לקבורת חללים בחירום, יהודים ושאינם יהוד ים, ולהצביע על הגורמים הרלוונטיים למימוש המענה.
העברת האחריות לקבורת חללים יהודים בחירום ממשרד הפנים למשרד לשירותי דת .
החל משנת 2012 פעלו משרד הפנים, המשרד לשירותי דת והמל"ל להעביר את האחריות לקבורת חללים יהודים בחירום מרשות פס"ח למשרד לשירותי דת, וזאת מהנימוק שהמשרד לשירותי דת אחראי לקבורת חללים בשגרה.
במסגרת זו נערכו דיונים רבים בהשתתפות נציגי גופים אלה ומשרד האוצר.
לצורך בחינת המשמעויות של קבלת האחריות לטיפול בקבורת חללים בחירום וככלי עזר להגדרת הצרכים הנדרשים למתן שירותים אלו , ערך המשרד לשירותי דת בשנים 2013 ו-2014 עבודת מטה אשר ניתחה תרחישים שונים, תוך התייחסות למשך האירוע, למספר החללים, לפיזורם הגיאוגרפי ולהנחיות ייחודיות לקבורה, ונקבעו דרכי הפעולה המתאימות להתמודדות עם התרחישים השונים.