HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך למשל שובץ עובד ששימש מרכז בכיר רכש נכסים ולוגיסטיקה, ללא השכלה גבוהה, לתפקיד ראש תחום כספים, מינהל ומשאבי אנוש המחייב תואר ראשון באחד מהתחומים האלה: כלכלה, מנהל עסקים או חשבונאות; שתי עובדות ותיקות ששימשו כמזכירות, ללא השכלה גבוהה, שובצו לתפקיד מרכז בכיר עסקות מיוחדות, המחייב תואר ראשון באחד מן התחומים: מדעי החברה, כלכלה, מנהל עסקים או גיאוגרפיה; ולתפקיד מרכז ב כיר תכנון המחייב תואר ראשון באדריכלות, גיאוגרפיה, הנדסה אזרחית או תכנון עיר.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציינה רמ"י כי יש רצון של מנהלים לפתח ולטפח את עובדי רמ"י ולאפשר לעובדים שהוכיחו את עצמם במהלך השנים להתקדם גם אם אין להם את ההשכלה הפורמאלית הדרושה על הנייר.
לדעת משרד מבקר המדינה ניסיון מקצועי אכן יכול להוות תחליף להשכלה, אולם בתנאי שהעובד עסק באותו תחום במשך תקופה המאפשרת ללמוד אותו לעומקו, שאם לא כן העובד יחסר הן את ההשכלה והן את הידע המעשי הרלוונטיים, ובמצב כזה הוא לא יתאים לתפקיד.
רובדים לפי ההסכם, עובדי רמ"י ידורגו בדירוג ייעודי - "דירוג רשות מקרקעין".
הדירוג מוצג באמצעות טבלת המרה בשירות המדינה לדרגות - רובדים, כאשר לכל תפקיד נקבע הרובד המתאים לו.
המדובר בטבלת שכר ייחודית, המחולקת לשבעה טווחי שכר: מהגבול התחתון של רובד 1 , עם שכר מינימאלי של 5,500 ש"ח עד הגבול העליון של רובד 7 - בשכר מקסימאלי של 15,580 .
ש"ח מבדיקת רשימת התפקידים ברמ"י נמצא כי מרביתם סווגו ברובדים גבוהים יותר מהרובד המתאים להם על פי הטבלה שצורפה להסכם.
כך למשל עובד שכיהן בתפקיד מנהל מדור מכרזים, שהרובד המתאים לדרגתו הוא 2 , שובץ לתפקיד מרכז בכיר מכרזים שסווג ברובד 4 , אף שעל פי חוות הדעת של מחלקת משאבי אנוש מדובר במשרה זהה.
עובד אחר ששימש בתפקיד סגן ממונה מחוזי לפיקוח, שהרובד המתאים לדרגתו הוא 4 , שובץ לתפקיד סגן מנהל מרחב שמירת קרקע אשר סווג ברובד 6 , אף שעל פי חוות הדעת של מחלקת משאבי אנוש מדובר במשרה זהה.
באופן זה עובד ששובץ לתפקיד זהה או דומה לתפקיד שמילא לפני הרפורמה, קודם בדרגה אחת עד שתיים.
כך זכו העובדים לגידול בשכרם הרבה מעבר למגיע להם במסגרת ההסכם הקיבוצי.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הרפורמה אפשרה פרישת עובדים, גיוס עובדים מקצועיים ושיבוץ מחדש של העובדים שנותרו ברמ"י.
מהלכים אלו נועדו לטייב את כוח האדם ברמ"י בתמורה להעלאת השכר.
בפועל רמ"י לא ניצלה את הרפורמה לטיוב כוח האדם: עובדים מונו לתפקידים המשויכים לרובדים גבוהים יותר מהרובדים המקבילים בתפקידם הקודם, בלי שהיו להם ההכשרה, הניסיון או ההשכלה המתאימים לכך.
מבדיקה של רשימת התפקידים הנוספים שביקשה רמ"י מאגף התקציבים באוצר נמצא כי 26 מתוך165 הן משרות שבהן מנהלי לשכה קודמו לתפקידים מקצועיים, וזאת בניגוד למתווה המקורי, שלפיו רמי הייתה אמורה לגייס עובדים מקצועיים כגון כלכלנים, עורכי דין ושמאים.
משרד מבקר המדינה מציין כי בחוק הוענקו למנהל רמ"י סמכויות נרחבות כדי לאפשר לו גמישות ניהולית.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הליקויים שהועלו בדוח מן הראוי ששר הבינוי והשיכון ישקול האם יש צורך בקביעת מנגנוני "איזונים ובלמים" לסמכויות נרחבות וחריגות אלה.
חוזים אישיים - לעובדים הבכירים לפי סעיף 16.
414 לתקשי"ר, אדם אשר נציב שירות המדינה קבע כי עבודתו חיונית למדינה ואין אפשרות להעסיקו במסגרת תנאי העבודה או השכר המקובלים בשירות, יועסק על פי חוזה מיוחד.
על פי ההסכם הקיבוצי ממאי 2011 רמ"י תעסיק עד 32 עובדים בחו זים אישיים לא כולל מנהל רמ"י.
נמנים עמם עובדים בתפקידים האלה: סמנכ"לים, מנהלי חטיבות, מנהלי אגפים, עוזר למנהל רמ"י, מודדים ואדריכלים.
מספר זה לא כולל את העובדים המועסקים בחוזים אישיים כיום אשר אינם ברשימת הבכירים האמורה.
הללו יכנסו לרשימה זמנית כמכסה זמנית מתכלה.
על פי ההסכם המעודכן עלה מספר העובדים שיועסקו בחוזים אישיים ל-47 .
עם עובדים אלה נמנו סמנכ"ל, מנהל חטיבה, מנהל אגף בכיר, מנהל מרחב, המתכנן של המרחב העסקי, המנהל של מחלקת מיפוי ומדידות במרחב עסקי, המנהל של המרכז לרישום עירוני, היועץ המשפטי לרמ"י וסגנו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי התקשי"ר החוזה המיוחד נועד להעסקת עובדים חיוניים למדינה, אולם בפועל העניק המנהל הנוכחי חוזים מיוחדים12 לכל המנהלים הבכירים ברמ"י.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציינה רמ"י כי הכוונה היתה לאפשר גיוס והעסקה של כוח אדם מקצועי, כגון אדריכלים, מתכנני ערים, מהנדסים אזרחיים ועוד כלומר מדובר בחוזי מומחים.
12 בעניין זה דוח מבקר המדינה 63 'ג- "העסקת עובדים בשירות הציבורי באמצעות חוזים מיוחדים", 8.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי רשימת העובדים שקבלו חוזים מיוחדים כוללת את מנהלי החטיבות, מנהלי אגף בכיר, ומנהלי מרחב וסגניהם, שאינם בהכרח אדריכלים, מהנדסים אזרחיים או מתכנני ער ים וחלקם אף ללא השכלה אקדמית כלל.
בפועל, על פי התקן הסופי של התפקידים שנקבע ביוני 2013 , תעסיק רמ"י 52 עובדים בחוזים אישיים, 20 משרות יותר ממה שנקבע במכסה שאושרה בהסכם ממאי 2011 .
חלק מהתפקידים הנוספים הללו נוצרו בשל העובדה שהרשות לא צמצמה את מספר המרחבים מששה לארבעה, כנדרש במתווה המקורי, ומהעובדה שבמבנה חטיבת השירות נכללו חמישה מרחבים.
חלק מהתפקידים הנוספים הועברו מדירוג לפי רובד 7 בטבלה להעסקה לפי חוזה אישי, וחלקם לא נכללו כלל במבנה רמ"י שאושר בהסכם.
הסיבות להנהגת חוזים אישיים הן רבות.
בין היתר נועדו החוזים האישיים לאפשר גמישות ניהולית בגיוס מנהלים טובים והחלפתם באחרים במקרה הצורך.
אולם עלותם של חוזים אלו גבוהה יחסית לעלות השכר המקובלת בשירות הציבורי.
במקרה הנדון עדכון מבנה רמ"י הביא להגדלה ניכרת במספר המנהלים הבכירים ועמם רבו גם חוזי הבכירים - עובדה שהשפיעה גם היא על עלות הרפורמה.
הליך שיבוץ העובדים לתפקידים השונים וקביעת המשרות בחוזים אישיים נעשו שלא על פי ההסכם אלא על פי המתווה המעודכן, שאושר בדיעבד.
פיתוח האחריות לפיתוח התשתיות הציבוריות בתחומי הרשויות המקומיות (להלן - הפיתוח) מוטלת על פי חוק על הרשויות המקומיות וממומנת מאגרות והיטלים שהרשויות על פי חוקי העזר.
אולם לא תמיד יכולות הרשויות לממן את פיתוח התשתיות או לנהל את ביצוע הפיתוח, ולאור זאת נהגו רמ"י ומשהב"ש להתקשר עמן בהסכמים, שלפיהם חברות מנהלות שיועסקו על ידי רמ"י או על ידי משהב"ש יבצעו בעבורם א ת עבודות הפיתוח.
לדעת ועדת גדיש השיטה האמורה אינה השיטה המיטבית, מאחר שהיא חושפת את רמ"י ואת משהב"ש לחיכוך עם הרשויות המקומיות בנוגע להיקף ולאיכות הפיתוח.
הוועדה המליצה על כן כי האחריות לביצוע הפיתוח של התשתיות העירוניות בפרויקטים של רמ"י ומשהב"ש תועבר בהד רגה ובמידת האפשר לרשויות המקומיות.
עוד ציינה הוועדה כי רמ"י ומשהב"ש עוסקים לעתים במקביל בפיתוח בשטח שיפוט של רשות מקומית אחת, דבר שעלול לגרום לחיכוכים ביניהן.
כדי למנוע זאת יש לבצע חלוקה גיאוגרפית של שטחים בין שני הגופים.
על פי החלוקה המוצעת יהיה משהב"ש אחראי לפיתוח באזורי עדיפות לאומית, ביישובים חדשים, בפרויקטים להתחדשות עירונית ובפרויקטים לזכאים ולאוכלוסיות מיוחדות.
אשר לפרויקטים הנמצאים בשלבי ביצוע שונים - תיבחן העברתם למשהב"ש.
המלצת הוועדה אושרה כאמור בשנת 2005 על ידי הממשלה בהחלטה 3759 .
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה (החלטה 2214 ) כי החל מינואר 2008 הפיתוח ייעשה על ידי רשויות מקומיות באשכולות 10-8 (רשויות חזקות יותר על פי דירוג הלמ"ס) או על ידי יזמים פרטיים, אולם אם מדובר בפרויקטים למגורים שהיקפם מעל 500 יחידות דיור או פרויקטים שבתחומם 10% מהיקף יחידות הדיו ר ברשות המקומית או פרויקטים לתעסוקה שהיקפם מעל 50,000 מ"ר או כאלה שבתחומם15% משטחי התעסוקה ברשות המקומית או ברשויות מקומיות השייכות לאשכולות 7-1 )(רשויות חלשות יותר על פי דירוג הלמ"ס - 344 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 "יבוצע הפיתוח על ידי רמ"י או משהב"ש.
בפרויקטים במגזר הבדואי, במחנות צה ל או בפרויקטים הקשורים לחברות ממשלתיות ולמשרדי ממשלה - תבצע רמ"י את הפיתוח.
במאי 2009 החליטה הממשלה כי עד ליום 31.
09 תועברנה פעילויות הפיתוח מרמ"י לרשויות המקומיות, לרשויות סטטוטוריות העוסקות בפיתוח ולמגזר הפרטי.
במקרים שבהם תידרש מעורבות ממשלתית, כפי שייקבע על ידי ועדת פרויקטים עליונה13 , יבוצע הפיתוח על ידי משהב"ש או משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
על בסיס החלטה זו תוקן החוק, ובהתאם נקבעה לרמ"י רשימת תפקידים שאינה כוללת פעילויות פיתוח.
ביולי 2010 החליטה הממשלה לאפשר למועצת מקרקעי ישראל 14 (להלן- המועצה) לק בוע את הכללים ואת התעריפים לגבייה על ידי רמ"י במסגרת שיווק מתחמים שעיקרם בנייה, ואת הוצאות הפיתוח עבור רשויות מקומיות המבצעות את הפיתוח.
בתקופה שבין השנים 2011-2009 התקיימו ישיבות משותפות לרמ"י, משהב"ש ומשרד האוצר שבהן נדונה העברת פעילויות הפיתוח למשהב"ש.
באוגוסט 2010 נחתם הסכם בין רמ"י למשהב"ש, ולפיו למעט 64 פרויקטים שלא יועברו בשל מורכבותם או בשל הימצאותם בשלב ביצוע מתקדם - יועברו כלל הפרויקטים המנוהלים כיום ברמ"י למשהב"ש.
פרויקטים חדשים יהיו טעונים אישור ועדת פרויקטים עליונה.
בינואר 2011 נערכה ישיבה נוספת באגף התקציבים במשרד האוצר בהשתתפות נציגי האוצר, משהב"ש ורמ"י.
בישיבה ציין המשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר כי הנושא של העברת הפיתוח למשהב"ש נמצא גבוה ברמת סדרי העדיפויות בתכניות העבודה של כל המשרדים, וכי יש לבצעה בהקדם.
מכל האמור לעיל, מצטיירת תמונה ברורה, שלפיה הממשלה החליטה על העברת פעולות הפיתוח מרמ"י, דבר שמצא את ביטויו בתיקון החוק, בהחלטות ובדיונים המשותפים לרמ"י, למשהב"ש ולמשרד האוצר.
בתקופה שבין השנים 2011 -2009 קיבלה המועצה מספר החלטות בנוגע להסדרה של העברת פעילות הפיתוח.
על פי החלטות אלה במקרה שלרשות המקומית אין היכולת ההנדסית לביצוע עבודת הפיתוח, תקבע ועדת פרויקטים עליונה אם רמ"י או משהב"ש יבצעו אותה; במקרה שלרשות המקומית אין אפשרות להפעיל את חוקי העזר שלה כדי לממן את תקציב הפיתוח, רמ"י תסייע לה באמצעות גביית הוצאות הפיתוח ישירות מהיזמים, והעבודות יבוצעו על ידי הרשות המקומית.
יוצא אפוא שהמועצה אפשרה מעורבות של רמ"י בפיתוח בניגוד להחלטת הממשלה.
מבדיקת רשימת הפרויקטים לפיתוח בשנים 2014 -2013 נמצא כי רמ"י מעורבת בפיתוח ב -31 פרויקטים, וב -16 מהם אף מבצעת את הפיתוח עצמו באמצעות חברות מנהלות המועסקות על ידה.
בתשובת רמ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 :היא ציינה "ההתקשרות של ממ"י עם החברות המנהלות על הארכותיה הסתיימה במהלך שנת 2009 .
נכון להיום למעט פרויקטים .
13 ועדה בין-משרדית בראשות מנהל המינהל, שחבר ים בה המשנה לממונה על התקציבים באוצר, מנכ"ל משהב"ש וסגן החשב הכללי, ובפרויקטים הקשורים למשרד התיירות או למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה - יוזמנו אליה גם המנכ"לים של המשרדים האלה.
14 הוקמה על פי חוק מינהל מקרקעי ישראל תש"ך - 1960 .
היא קובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה ינוהלו מקרקעי ישראל והיא המפקחת על פעולתה של רשות מקרקעי ישראל והאחראית לאישור תקציבה.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שנותרו בידי הרשות בהתאם לסיכום מאוגוסט 2010 רשות מקרקעי ישראל איננה חותמת על חוזי פיתוח ת שתיות ואינה חשופה מול הרשויות המקומיות והיזמים לתביעות משפטיות.
מעורבותה של רשות מקרקעי ישראל נותרה מעורבות פיננסית ובקרתית בלבד.
ולא למעורבות זו כיוונה ועדת גדיש או הממשלה כשהמליצה על העברת הפיתוח מרמ"י לרשויות המקומיות.
" משרד מבקר המדינה מעיר כי השיטה החדשה שבה נוהגת רמ"י - חיוב היזמים בהוצאות פיתוח בפועל וביצוע הפיתוח על ידי הרשות המקומית, מחייבת את רמ"י לחתום על הסכם מול הרשות מחד גיסא, והופכת את רמ"י למעין חברה מנהלת מאידך גיסא.
גם במצב זה רמ"י עדיין מעורבת בתחום הפיתוח.
בתשובת משהב"ש למשרד מבקר המ דינה באוקטובר 2013 הוא ציין כי ב - 16.
13 נחתם הסכם בין מנהל רמ"י למנכ"ל משהב"ש, המסדיר את העברת האתרים שאינם מפותחים על ידי רשויות מקומיות לפיתוח על ידי משהב"ש, על פי החלטות הממשלה.
עוד צוין כי סיכום זה צפוי להביא להעברת פרויקטים מרמ"י למשהב"ש וכי יש בו כד י להצביע על התקדמות ביישום הרפורמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי ההסכם מספטמבר 2013 , הגורם המפתח ייקבע בעת הפקדת התכניות וכי עד למועד ההפקדה רמ"י תבדוק אלו פרויקטים היא תעביר לרשות המקומית, אולם הסכם דומה נחתם בין השתיים כבר בשנת 2010 .
והוא לא יושם הענקת בעלות לחוכרים כאמור, שלוש הוועדות שהוקמו לבחינת ניהול המקרקעין בישראל המליצו לשחרר את רמ"י מעומס הניהול השוטף של חוזי החכירה במקרקעין 15 , באמצעות רפורמה יסודית בתחום המקרקעין שייעודה העברת קרקעות למגורים בדרך של הקניית בעלות לבעלי זכויות החכירה בחוזה מהוון16 (להלן- חוכרים).
על פי חוק מקרקעי ישראל, תש"ך- 1960 , תועבר לבעלות קרקע עירונית17 בלבד, בהיקף של 400,000 - 800,000 ( דונם4% מקרקעות המדינה) עד אוגוסט 2014 ו- 400,000 דונם נוספים יועברו עד 2019 .
בהתאם תוקן גם החוק, ולפיו רמ"י תפעל להקניית בעלות על קרקעות לב עלי זכויות חכירה בחוזה מהוון בקרקע עירונית למטרות מגורים או תעסוקה.
הקניית הבעלות הוגבלה לקרקע ששטחה אינו עולה על 16 דונם, ומעבר לכך הדבר טעון באישור של מועצת מקרקעי ישראל.
המרת הזכויות לא תכלול מקרקעין המיועדים לצורכי ציבור, לתשתיות לאומיות, למחנות צבא לשטחי אש וכיו"ב וכמו כן לא תכלול שטחים פתוחים או שטחים חקלאיים.
תוטל הגבלה על הקניית הבעלות לזרים18 ללא אישור מועצת מקרקעי ישראל, באמצעות רישום הערת אזהרה בלשכת הרישום.
קרקע, כל הבנוי עליה וכל דבר המחובר אליה חיבור של קבע 16 )חוזה חכירה שדמי החכירה (תשלום שנתי בגין שימוש במקרקעין בהתאם למטרת ההקצאה בעבור יתרת תקופת החכירה שנקבעה בו - שולמו מראש.
קרקע שייעודה לפי תכנית הוא למגורים או לתעסוקה 18 על פי ההגדרה בהחלטה 1148 של מועצת מקרקעי ישראל 346 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במאי 2009 החליטה הממשלה כי יש לקבוע כללים להקניית בעלות במקרקעין עירוני למטרת מגורים או ל מטרת תעסוקה על פי חוזה חכירה מהוון.
כללים אלו נקבעו על ידי המועצה בדצמבר 2009 ', בהחלטה מס 1185 .
רמ"י העריכה כי יש כמיליון נכסים במלאי הנכסים המועמדים להקניית בעלות.
נכון לדצמבר 2013 הוקנתה בעלות על כ- 300,000 נכסים ויש להשלים את הקניית הבעלות על 700,00 0 ,נכסים נוספים על פי החלוקה שלהלן: .
כלל הנכסים מתוכם נכסים הרשומים בלשכת .
נכסים בניהול חברות משכנות 127,000 - .
נכסים בבעלות קק"ל 311,000 231,000 .
נכסים חריגים 156,000 - .
נכסים בתמורה 101,000 58,000 .
נכסים ללא תמורה 161,000 81,000 .
סה"כ 700,000 370,000 יוצא אפוא כי ניתן להקנות בעלות על 139,000 נכסים מ - 700,000 הנכסים: על 81,000 נכסים ללא עיכובים נראים לעין, ועל כ- 58,000 .
בתמורה להלן חסמים המעכבים את העברת הבעלות: 1.
נכסים בניהול חברות משכנות : האחריות לרישום דירות בבניה רוויה מוטלת על חברות משכנות19 .
לצורך הרישום חברות אלה בדרך כלל גובות תשלום מהרוכשים שלהן.
עד לרישום הזכויות נוהגות החברות המשכנות לנהל רישום פנימי.
רמ"י מנהלת מעקב אחר תהליכי הרישום של החברות, ומדרבנת אותן לרשום בלשכת הרישום את ה זכויות בדירות שנבנו על אדמות שבניהולן, אולם בפועל היא לא הצליחה לחייבן לעשות כן.
בשנים 2011 -2010 פעלה רמ"י לעודד את החברות המשכנות לרשום את החוכרים של הדירות שבניהולן כבעלים ללא צורך באישורה.
בתחילת 2012 שינתה רמ"י את המדיניות והחליטה לבצע אימות נתונים ולהשוות את הנתונים שברשותה עם אלו הקיימים אצל החברות המשכנות, כדי לאפשר להן לבצע את העברת הבעלות לחוכרים ללא צורך בקבלת אישורה.
היא פנתה לחברות המשכנות מספר פעמים בבקשה לקבלת את רשימת הנכסים המצויים ברשותן ואת פרטיהם, קרי שם חוכר, גוש וחלקה.
למבקר המדינה השיבו רק חלק מהחברות המשכנות באוקטובר 2013 .
מהתשובות עולה כי הן מסרו את המידע המבוקש על ידי רמ"י אולם אופן הגשתו לא התאים למתכונת או למערכת המחשב של רמ"י.
19 גוף המאכלס/משכן את הבניין והמלווה את החוכר ממועד רכישת זכות חכירה דרך הפנייתו לרשות עד לרישום החכירה בלשכת מרשם המקרקעין.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יוצא אפוא כי עד מועד סיום הביקורת לא הצליחה רמ"י לקבל מהחברות המשכנות פרטים של הנכסים שנבנו על ידן, על מנת שתוכל לעדכן את ספר הנכסים אצלה, דבר שהיה מאפשר לה להקנות בעלות לחוכרי הדירות.
: נכסים בבעלות קק"ל בקונגרס הציוני החמישי, בדצמבר 1901 , התקבלה החלטה על ייסוד קק"ל שתפעל לרכישת קרקעות בארץ ישראל בשם העם היהודי ולמענו.
בשנת 1953 נחקק חוק קרן קיימתלישראל, התש"ד - 1953 , ובאמצעותו נרשמה קק"ל כחברה ישראלית.
בחוק מקרקעי ישראל, תש"ך- 1960 , סעיף2 , נקבע כי "העברת בעלות במקרקעי הקרן הקיימת לישראל לא תיעשה אלא באישורה.
" בשנת 1961 נחתמה האמנה בין מדינת ישראל לקק"ל - תשכ"ב- 1961 , אשר על פי הוראותיה פעלה הקרן לרכישת קרקעות, כשהיא מונחה בידי העיקרון היסודי שלפיו המקרקעין לא יימכרו, אלא יישארו בבעלות העם ויימסרו בחכירה בלבד.
על פי האמנה המקרקעין בבעלות קק"ל ייחכרו בלבד וינוהלו לפי המדיניות הקרקעית שתיקבע על ידי מועצת מקרקעי ישראל ובכפיפות לתזכיר ולתקנות ההתאגדות של קק"ל.
אם יש צורך לסטות מעקרונות המדיניות הקרקעית של קק"ל - תידרש לכך הסכמת קק"ל.
תוקף האמנה יחודש אוטומטית כל חמש שנים לאורך כל הדורות, אלא אם אחד הצדדים יראה צורך בשינויים בה.
בשנת 2005 המליצה ועדת גדיש לממשלה לנהל משא ומתן עם קק"ל על העברת הבעלות בקרקעות קק"ל שתשווקנה בעתיד.
בשנים 2008 -2006 נוהל משא ומתן בין רמ"י לקק"ל ובהשתתפות הממונה על התקציבים באוצר, אולם דיונים אלו לא הניבו הסכם כולל לפתרון הבעיה.
באפריל 2009 מינה ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, צוות בין-משרדי לניהול משא ומתן עם קק"ל.
בצוות שבו השתתפו מנהל רמ"י דאז, הממונה על התקציבים באוצר, ומנהל רשות החברות הממשלתיות נעשה מאמץ להגיע להסדר עם קק"ל, שיאפשר העברת בעלות על קרקעות עירוניות מהוונות לידי חוכריהן.
בסוף חודש מאי 2009 :הושג הסכם בין הצדדים.
לפי הסכם זה יישמרו האינטרסים של קק"ל היקף הבעלות של ק ק"ל על קרקעותיה - 13% ממקרקעי ישראל - לא ישתנה; בתמורה לקרקעותיה בערים תקבל קק"ל אדמות חילופיות בנגב; הקרקעות שתעביר קק"ל לא יהיו חקלאיות, ויכללו בהן קרקעות לבנייה, לתעשייה, למסחר, לתיירות וקרקעות ביישובים הקהילתיים.
הקרקעות שתעביר ממ"י לקק"ל אינן מיועדות לפיתוח, אינן מקרקעי ייעוד או יערות לעתיד לבוא; שיווק קרקעות בחוזי מכר יבוצע גם אף הוא באמצעות חילופים; המדינה תשלם לקק"ל את השווי הכספי של המקרקעין המועברים על ידה, בניכוי שווי המקרקעין שקק"ל מקבלת ובניכוי התמורה שכבר שולמה עבורן על ידי רוכשי הזכויות בהן.
תוקם ועדת תיאום, שחבריה יהיו שלושה נציגי ממשלה, שלושה נציגי קק"ל וכן יו"ר המועצה - השר הממונה, וממלא מקומו יהיה יו"ר קק"ל.
לוועדה תהיה הסמכות לדון בנושאים פרטניים הנוגעים לקק"ל וכן בנושאים שיו"ר המועצה ויו"ר קק"ל יסכימו כי יש לדון בהם.
ביוני 2009 אישרו דירקטוריון קק"ל והאסיפה הכללית של קק"ל את ההסכם, אולם באוגוסט באותה שנה בעקבות עתירות לבית המשפט המחוזי20 , ניתן צו מניעה על יישומו של ההסכם עד לדיון בעתירות האמורות.
העתירות התבססו על הטענות האלה: החלטת הדירקטוריון מהווה חריגה מסמכות, מאחר שהיא נוגדת את הוראות תזכיר קק"ל ואת עקרון הברזל ולפיו "הארץ לא תימכר לצמיתות"; אחת מחברות האסיפה נמנעה בטעות במקום להתנגד; ההצבעה אמורה .
20 בש"א (י רושלים) 8096/09 'אורי בנק נ' הקרן הקיימת לישראל ואח , תק -מח 2009(2 ,) 10611 ).
ובש"א (ירושלים 8333/09 צופיה דימנט-יוסף נ' הקרן הקיימת לישראל ואח' , תק- מח 2009(3 ,) 3446 ',עמ 3456 .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הייתה להיות חשאית ולא גלויה; כדי לשנות את הוראות התזכיר יש צורך ברוב של75% אם רוצים לאמץ את ההסכם העוסק בחילופין של קרקעות לא מבונות; בפני הדירקטוריון בטרם קיבל את החלטתו, לא הוצג כל המידע הדרוש בכל הנוגע להיבטיה הכלכליים של העסקה.
במועד סיום הביקורת טרם הושלמו ההליכים לאישור ההסכם על קק"ל.
מבקר המדינה מעיר כי ביצוע הרפורמה ללא חתימה על הסכם עם קק"ל אינו מאפשר העברת בעלות בכ - 311,000 יחידות ד יור, שמהוות כארבעים אחוז מכלל היקף יחידות הדיור, 700,000 .
במספר, שנותרו להקניית בעלות כדי לצמצם גם את החיכוך עם החוכרים של נכסי קק"ל, החליטה הנהלת רמ"י באוגוסט 2012 לאפשר לחוכרי הנכסים המהוונים בבעלות קק"ל ליהנות מההטבות הגלומות בהעברת הבעלות.
אף שהבעלות על הנכסים המהוונים לא תועבר עד לקבלת האישור מקק"ל, יינתן לחוכרים אישור הפוטר מחתימת רמ"י בעת הגשת בקשה להיתר בנייה לוועדה מקומית.
רמ"י, מצדה, תוותר על קבלת דמי היתר ותשלח לחוכרים הזכאים לבעלות אישור לוועדה המקומית.
אולם בינתיים, כל עוד הנכסים בבעלות קק"ל מנוהלים על ידי רמ"י, עליה להמשיך ולטפל בהם, להאריך את תוקף החוזים, לטפל בבקשות לקבלת משכנתא ולהעברת זכויות.
גם לגבי נכסים אלו מבצעת רמ"י אימות של נתונים, באמצעות השוואת הנתונים המצויים ברשותה עם אלו הרשומים בלשכת הרישום - פעולות שגוזלות ממנה משאבים וזמן.
רמ"י אמנם ביקשה לצמצם את החיכוך עם החוכרים בנוגע לקבלת אישור להיתר בנייה, אולם בכל הנוגע לשאר הנושאים כגון קבלת משכנתא, העברת זכויות, הארכת תוקף החוזה ועוד - רמ"י עדיין מחויבת לתת להם שירות, עובדה המטילה עומס כבד על עובדיה.
נכסים חריגים : נכסים אלו נמצאים בכל מרכיבי הטבלה, המדובר בנכסים שלא ניתן להקנות עליהם בעלות, בין השאר מאחר שהחוכרים נתונים בהליכים משפטיים מול רמ"י בדבר עלות ההיוון.
נכסים בתמורה : במקרקעין בבנייה נמוכה על פי חוזה חכירה מהוון במרכז הארץ, ששטחו עולה על 280 מ"ר, ובמקרקעין באזורי עדיפות לאומית 21 , ששטחו עולה על3 ,דונם או בנכס מקרקעין למטרת תעסוקה על פי חוזה חכירה מהוון באזור עדיפות לאומית ששטחו עולה על 10 דונם- הקניית הבעלות כפופה לתמורה.
ישנם חוכרים שאינם מעוניינים לשלם בעבור הבעלות, ועל כן הם מסרבים להצעת רמ"י לקבלת בעלות על נכסיהם.
להלן תוכניות העבודה להקניית בעלות בנכסים לשנים 2011 -10/2013 לעומת הביצוע בפועל: .
הקניית בעלות לפי תכנית .
עבודה הקניית בעלות בפועל פער .
2011 47,000 25,388 21,612 .
2012 50,000 29,694 20,306 .
21 אזורי עדיפות לאומית כפי שנקבעו בהחלטות ממשלה משרד הבינוי והשיכון 349 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2013 51,000 32,500 18,500 .
יוצא אפוא שרמ"י אינה עומדת בתכניתהעבודה.
להלן הסיבות לעיכובים בהעברת הבעלות: 1.
המשא והמתן עם העובדים התמשך כארבע שנים, משנת 2009 עד מאי 2013 : רמ"י החלה לפעול רק במרץ 2013 .
במהלך המשא ומתן התעכבה העברת הנכסים ורמ"י לא עמדה בתכנית העבודה.
: כתובות החוכרים לפי החוק, רמ"י תשלח לכל חוכר של נכס מקרקעין שהקניית הבעלות בו פטורה מתשלום הודעה בדואר רשום על כוונתה להקנות לו בעלות בנכס ללא תמורה.
הסכים החוכר בכתב להקניית הבעלות או לא הודיע לרמ"י על התנגדותו להקנייה בתוך 60 ימים מיום משלוח ההודעה- תגיש רמ"י ללשכת הרישום בקשה לרישום הבעלות.
רמ"י שלחה הודעות מעין אלו באגרות אל החוכרים, אולם מתכנית העבודה שלה לשנת 2013 עולה כי כ- 20% מהאגרות מוחזרות בלי שהגיעו ליעדן.
חלקן בשל כתובות שגויות, בעיה הנובעת בין השאר ממערכת מידע מיושנת המשמשת את רמ"י22 .
קביעת רשימת היישובי ם באזורי עדיפות לאומית: לפי החלטת המועצה 1185 מפברואר 2010 , השומה לקביעת התמורה שבגינה תוקנה בעלות לחוכרים, תלויה במיקום הנכס ובהשתייכותו לרשימת היישובים באזורי עדיפות לאומית.
אזורי העדיפות הלאומית ייקבעו על ידי משהב"ש תוך חצי שנה.
רק בינואר 2012 סיים משהב"ש להכין את המסמך בדבר "קביעת אזורי עדיפות לאומית לעניין מתן הטבות בתחום הבינוי ושיכון".
באותו חודש אימצה הנהלת רמ"י את הרשימה האמורה לעניין קביעת אזורי עדיפות בהקצאת מקרקעי ישראל.
עד מועד זה הוציאה רמ"י אגרות רק לישובים שאין לגביהם מחלוקת, וזאת כדי להימנע מביטול אגרות שנשלחו לחוכרים ביישובים שלא נכללו ברשימת אזורי העדיפות - כפי שאכן קרה.
: הכנת טבלאות שומה לפי החוק, רמ"י תשלח הודעה לכל חוכר שהקניית הבעלות לו כפופה לתשלום על כוונתה להקנות לו בעלות בכפוף לתשלום.
על פי החלטת המועצה "ערך הקרקע של הנכס שגודלו אינו עולה על 1,000 מ"ר יקבע על פי טבלאות ערכי קרקע שיקבעו על ידי המינהל לצורך ביצוע החלטה זו.
22 בעניין זה ראו דוח מבקר המדינה, "ניהול מערכת המידע", מינהל מקרקעי ישראל, דוח 61 ,'ב מאי 2011.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 רמ"י החלה להכין טבלאות שומה בתחילת 2010 , אולם רק במאי 2012 סיימה להכין את רובן.
עד מועד זה לא ניתן היה להקנות בעלות לחוכר מקרקעין החייב בתשלום.
: תיאום בין ספרי רמ"י וספרי לשכת הרישום על פי חוק המקרקעין, שכירות של למעלה מחמש שנים מחייבת רישום בלשכת הרישום.
אשר על כן חוזי החכירה אשר ברמ"י חייבים רישום בלשכת הרישום, בתוספת הערה המעידה כי החכירה מהוונת, שכן על פי החוק רק מקרקעין מהוונים זכאים להקניית בעלות.
לצורך הקניית בעלות לחוכרים אמורה רמ"י לזהות את חוזי החכירה המהוונים לפי הנתונים בספר הנכסים שלה.
התברר כי הנתונים בספר הנכסים של רמ"י אינם מעודכנים, וכי היא נזקקה לבצע תיאום עם הנתונים המצויים בלשכת הרישום.
לשכת הרישום שלחה לרמ"י את הנתונים שבידיה במנות קצובות ורמ"י השוותה אותם לרישומים בספר הנכסים שלה.
מבקר המדינה מעיר כי במהלך ביצוע ההקבלות והתיאום בין הנתונים נמצאו ביניהם פערים גדולים.
הטיפול בסגירת הפערים התמשך מאוד, לעתים עד כדי מחצית השנה, ותרם לעיכוב בהקניית הבעלות23 .
בתשובתלשכת הרישום למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2013 היא ציינה: "טבעי שבמהלך בניית מסד הנתונים יתגלו פערים לא רק בשמות החוכרים (שכן ספרי המינהל לעתים הפסיקו להתעדכן לאחר הרישום של החכירה בפנקסי המקרקעין) אלא גם בפרטי זיהוי הנכס (למשל עקב רישומי פרצלציות לאחר רישום החכירות).
מעבר לכך, בחלק מן המקרים כמצוין בדוח, נמצאו גם פערים בין נתוני ההיוון הרשומים בפנקסי המקרקעין לבין אלה הרשומים בספרי המינהל".
יתר על כן "רישום בפנקסי המקרקעין אינם מתעדכנים בעצמם, אלא בכפוף לבקשות לרישום המוגשות ללשכות הרישום".
משרד מבקר המדינה מ עיר כי רישום הנכסים בבעלות החוכרים היא הפעולה המיטבית לשם צמצום הביורוקרטיה והקטנת החיכוך עם החוכרים.
לכן על רמ"י לרכז משאבים לתקופה מוגדרת ולמקדם בנושא זה על מנת לסיים את רישום הבעלות על הנכסים.
התיעוד ברמ"י ובמשרד האוצר .
"עקרון השקיפות הוא אחד מעמודי התווך להבטחת תקינות פעולתו של המינהל הציבורי.
שקיפות מאפשרת פיקוח ובקרה שבאמצעותם ניתן לבדוק אם פעל המינהל כראוי.
23 גם בנושא זה ראו דוח מבקר המדינה, "ניהול מערכת המידע", מינהל מקרקעי ישראל, דוח 61 ב', מאי 2011.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תקינים מחייבים גוף ציבורי לרשום פרוטוקול המשקף את עיקרי הדיון בעניינים מהותיים ואת ההחלטות שקיבל.
הביקורת העלתה כי רמ"י והממונה על השכר במשרד האוצר לא התנהלו על פי סדרי מינהל תקינים.
כך למשל אין בנמצא ברמ"י תיעוד של דיוני ועדה לבחינת הרפורמה, שמונתה על ידי מנהל רמ"י; אין בנמצא תיעוד לדיונים עם היועץ המשפטי ועם נציגי האוצר בכל הנוגע ליישום הרפורמה או למהלכים להוצאת פעולות השירות למיקור חוץ.
במקביל גם באגף הממונה על השכר במשרד האוצר לא נמצאו פרוטוקולים או מסמכים אחרים המשקפים את המשא והמתן עם העובדים ואת ההחלטות שהתקבלו.
ניירות עבודה הכרחיים כמו תחשיב לעלות הרפורמה לא נמצאו בזמן אמת ונערכו בדיעבד לבקשת משרד מבקר המדינה.
מצב התיעוד ברמ"י ובמשרד האוצר חמור עוד יותר בכל הנוגע לשמירת מסמכים הקשורים לנושא מסוים, במצב שבו הפקידים האחראים לנושא זה מתחלפים לבקרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -רישום פרוטוקולים בישיבות פוגע בשקיפות המוסד ואף בהתנהלותו.
הוא אינו מאפשר לימוד של הנושא הנדון ומעקב אחריו, בייחוד כאשר הפקידים שמונו לנהל את התחום הם חדשים, ואין להם מידע וניסיון עבר המאפשרים זאת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציין הממונה על השכר באוצר כי הוא מודע לבעיה הכרוכה בהשגת חומר, במצב בו הפקידים האמונים עליו מתחלפים, וכי הוא מחויב לשיפור נושא זה.