HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנתונים שהתקבלו מהשירות שבמשרד הרווחה ומהסבריה של מנהלת השירות למשרד מבקר המדינה עלה ש -33 מהם היו מיועדים להוסטלים שכבר התקיים מכרז לגביהם - 21 מיועדים להוסטל שעבר "מכרז עתידי" (ראו להלן).
תשעה נוספים הם ילדים של קבוצת הורים המבקשת לבנות ביזמתה בית לבניהם (ראו להלן).
לגבי ארבעה נוספים הסבירה מנהלת השירות שהם בודקים עם גוף מפעיל שזכה במכרז את האפשרות לפתוח עוד מסגרת שבה יוכלו להיקלט.
15 ממתינים אחרים מחכים, על פי בקשתם, להוסטל שיפתח בידי גוף מפעיל מסוים ובאזור מסוים.
שבעה מהם מיועדים להשתלב בהוסטל הפועל בירושלים שהגוף המפעיל אותו נמצא בהליכים לרכישת מבנה שיאפשר להגדיל את מספר דייריו.
לגבי אחד מארבעת הנותרים - נבחנת מידת התאמתו לאגף השיקום שבמשרד הרווחה, אחר צריך לעבור איזון תרופתי לפני השמתו, ולשתי הנותרות לא היה לשירות כל פתרון באותו מועד.
יצוין שהשיטה של יציאה למכרז להוסטל לאחר שהתקבצו ממתינים בעלי צרכים דומים מחייבת פתיחת הוסטל בתוך כמה חודשים, והדבר מאלץ את הגוף הניגש למכרז להציע מבנה זמני שהותאם תוך זמן קצר לצורכיהם של האוטיסטים.
לא פעם נאלצים להחליף מבנה זמני ולנייד את הדיירים הגר ים בו תוך פגיעה באיכות חייהם.
לפיכך הציעו הגופים המפעילים לקיים מתכונת שונה של מכרז, ובו יינתן לגוף המפעיל די זמן להיערך ולהציע מבנה קבע עתידי להוסטל, בד בבד עם קבלת הבטחתו של משרד הרווחה לשריין תקציב למימון הדיירים שיופנו על ידו (להלן - מכסות) בעת פתיחתו (להלן - מכרז עתידי).
לאחרונה אכן יצא משרד הרווחה במכרז עתידי להפעלת מסגרת חוץ -ביתית לילדים, למתבגרים ולבוגרים שעל רצף האוטיזם בתל אביב, ובאפריל 2011 נבחר המפעיל של ההוסטל שהיה המציע היחיד שנגש למכרז.
המתכונת של מכרזים עתידיים מחייבת את משרד הרווחה להיערך ב צורה שתבטיח מתן פתרונות לביקוש השוטף לדיור חוץ-ביתי במסגרת התקציב הקיים, אך גם תאפשר למשרד להתחייב כי לכשיפתח הוסטל בעתיד יהיה באפשרותה להקצות מכסות לאכלוסו.
מתכונת זאת מחייבת תכנון רב-שנתי מוקדם ומיפוי של צרכים עתידיים, וכן תיאום עם משרד האוצר שיאשר למשרד הרווחה תקצוב של מכסות עתידיות.
כבר בסוף שנת 2008 התקיים דיון בראשותו של מנכ"ל משרד הרווחה שדן ב"פריסת מענים לאוכלוסיית האוטיסטים", ובו הועלה הצורך בהכנת תכנית חומש בנושא.
ואולם רק באוקטובר 2010 ,, כשנתיים לאחר מכן פנה המשרד לגוף חיצוני שיכין תחזית לדיור חו ץ-ביתי לאוטיסטים שתתבסס על המגמות בדפוסי השימוש הקיימים בשנים האחרונות.
במועד סיום הביקורת, כשנתיים ושמונה חודשים לאחר שהועלה הצורך בהכנת תכנית החומש - טרם היה בידי המשרד דוח מסכם בנושא.
דפוס שונה לבניית הוסטל, שאף הוא דורש הקצאת מכסות עתידיות לאכלוסו, הוא התארגנות של קבוצת הורים המבקשים לבנות לילדיהם בית לחיים, ופנו לשם כך למשרד הרווחה בבקשה להקצאת מכסות למימון אכלוסו.
הועלה שהקמת הוסטל בדרך זו טרם יושמה בפועל, וההתארגנות נמצאת עדיין בהליכים.
זאת הן משום שקבוצת ההורים צריכה לאתר קרקע לבנייה, והן משום שהקמת הוסטל בדרך זו מחייבת קביעת כללים מקדימים בידי משרד הרווחה, אך אלה טרם גובשו (למשל - כיצד תועבר הבעלות על הדירה אם דייר עזב או נפטר).
מאחר שמשרד הרווחה נדרש להיערך במתכונת שונה לשם הקמת דיור חוץ-ביתי, ראוי שהמשרד יפעל לקדם את גיבושה של תוכנית החומש בנושא, כדי שיוכל להיערך למתן פתרונות לטווח הארוך.
בתשובתו מנובמבר 2011 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הוצעו למנכ"ל משרד הרווחה כמה כלים תקציביים שניתן להשתמש בהם להקמת המסגרות העתידיות, ובכלל זה הקצאת הרשאה להתחייב בגין התקשרות עתידית.
בתשובתו מסר משרד הרווח ה שהוא פועל לקביעת תכנית רב -שנתית לפיתוח פתרונות חוץ ביתיים לאוטיסטים.
היקפה ומימושה של התכנית תלויים בהשגת הסכמה של שני המשרדים בנוגע לתמונת המצב הקיימת ולתחזיות העתידיות בדבר גידול אוכלוסיית היעד ובהרשאות להתחייב שיקבל ממשרד האוצר.
לשם כך ערך המשרד סקר מ קיף הכולל אומדן צרכים 39 , והוא הועבר למשרד האוצר כדי שתמונת המצב העולה ממנו תשמש בסיס למשא ומתן בנוגע להיערכות העתידית בנושא.
רישוי ההוסטלים והפיקוח עליהם : (א) על פי חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 והתקנות שהותקנו מכוחו, לא יהיה אדם בעלים של מעון ולא ינהל אדם מעון שיש בו יותר משני חוסים - אלא אם קיבל רישיון לכך משר הרווחה, ולא יפתח אדם מעון כל עוד לא ניתן הרישיון.
מנתונים שמסר השירות שבמשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 הועלה של-23 (68% ) מתוך34 ההוסטלים שהיו באחריות השירות לא היה רישיון תקף.
39 הוכן בידי מאיירס-ג'וינט - מכון ברוקדייל, 23.
()ב כאמור, מתן שירותים באמצעות התקשרות עם גופים חיצוניים מחייב את המשרד להקפיד בפיקוח שוטף ושיטתי על נותני השירותים כדי לבחון את טיב הטיפול הניתן ואת ניצולו הנאות והמיטבי של התקציב שהוקצה לאותו נושא.
הועלה, כי בשונה מההיערכות לפיקוח על מעונות היום השיקומיים של השירות לטיפול באדם עם אוטיזם, שאף שם הועלו בעיות ברישוי ובפיקוח - בנוגע להוסטלים הוציא השירות קובץ נהלים המסדיר את הנושאים הקשורים להפעלתם.
בהם: קיום שיגרת סדר יום, בקרה ושליטה במסגרת, איתור, מיון, גיוס וקליטת עובדים.
ואולם, בבירור שהתקיים עם מנהלת השירות שבמשרד הרווחה ומפירוט הנושאים שעל המפקח לדווח בתום כל בקרה בהוסטל הועלה שאין פיקוח מספק על יישום הנהלים: הפיקוח המחוזי אינו בודק באופן מסודר ושיטתי אם כוח האדם המקצועי שמפעיל המעון התחייב להעסיקו בחוזה שחתם עם משרד הרווחה (בהתאם לסוג ההוסטל שאותו הוא מפעיל), אכן מועסק בפועל, ואם יש לו כישורים מתאימים לכך.
בקובץ הנהלים נקבע שיש לקיים פיקוח על הוסטל בתדירות של אחת לחודשיים עד חודשיים וחצי, דהיינו כחמש-שש פעמים בשנה.
מנתונים שמסר השירות במשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 הועלה כי תדירות הפיקוח בשנת 2010 לא התקיימה כנדרש ב-26 (76% ) הוסטלים מתוך ה-34 ( שבאחריות השירות.
בשניים מהם6% ) לא הייתה בקרה כלל; בעשרה (29% ) הוסטלים אחרים נעשה פיקוח רק פעם או פעמיים באותה שנה, וב-14 (41% ) הוסטלים נוספים שלוש עד ארבע פעמים באותה שנה.
(ג) לבקשת חשבת משרד הרווחה ערך משרד רואי חשבון חיצוני למשרד בקרת תקני שכר באחד מהגופים המפעילים של הדיור החוץ - ביתי.
יצוין שבמועד הביקורת הפעיל גוף זה 16 (47% ) הוסטלים מתוך ה- 34 שפעלו.
בדוח שהגיש משרד רואי החשבון באמצע שנת 2010 הוא הצביע על כך שהגוף המפעיל מעסיק כמה משרות מעל התקן, ולכן נגרמות לו הוצאות שכר גבוהות מהתקן שנקבע בידי משרד הרווחה; כמו כן צוין שם שהגוף המפעיל משלם לעובדיו (בעיקר למטפלים) שכר נמוך מתקן השכר שנקבע בידי משרד הרווחה.
באוגוסט 2010 ביקש הגוף המפעיל ארכה של 30 .
יום כדי שיוכל לבדוק את הנתונים במועד סיום הביקורת, שנה לאחר מכן, הועלה שמשרד הרווחה טרם טיפל בממצאי דוח רואי החשבון.
מנהלת השירות במשרד הרווחה הסבירה למשרד מבקר המדינה שהגורמים המקצועיים במשרד הרווחה רוצים לקיים ישיבה נוספת לצורך בחינת הממצאים.
בתשובתו מאוקטובר 2011 מסר הגוף המפעיל למשרד מבקר המדינה כי הוא מנוהל בידי הורי האוטיסטים עצמם, וכל ההחלטות מתקבלות ע"י ההורים, לרבות אלו הנוגעות לגביית תשלומים נוספים ותשלומי שכר לעובדים.
לטענת אותו גוף, אין למשרד הרווחה או לכל גוף אחר מנדט לומר להורים לקחת סיכון בטיפול בילדיהם או להפחית מרמת החיים שהם מעוניינים להעניק לה ם.
כדי להבטיח משרד הרווחה והשירותים החברתיים 937 .
טיפול מיטבי לשוהים בהוסטלים הם מחזיקים משרות מעל התקן, ולכן הוצאות השכר שלהם גבוהות מהתקן, והם נאלצים לשלם לעובדיהם שכר הנמוך מהתקן שנקבע על ידי משרד הרווחה.
לטענתם הפתרון הוא להעלות את התעריף שמשרד הרווחה משלם, והדבר יאפשר להתאים את שכר המטפלים לתקן.
כאמור, משרד הרווחה משלם לגוף מפעיל שזכה במכרז להפעלת הוסטל עבור כל דייר בהתאם לתעריף שהתחייב לשלם לו בחוזה שנחתם ביניהם.
ולפיכך משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הרווחה לוודא שהגוף המפעיל ישלם לעובדיו בהתאם להתחייבות שעליה חתם בעת שהתקשר בחוזה עם משרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד שהבקרה החיצונית נועדה לאתר גם עיוותי שכר.
כאשר ממצאיה הצביעו על אפשרות של עיוותים בנושא רגיש כמו שכר עובדים - היה על משרד הרווחה לבדוק את העניין בדחיפות, סמוך להעלאת הממצאים, ולא לדחותו לשנה מאוחר יותר.
כמו כן ראוי שהפיקוח על ההוסטלים ייעשה כנדרש בנוהל השירות, ושהמשרד יפעל לרישוי ההוסטלים כנדרש בחוק.
גביית תשלומי הורים בידי גופים המפעילים הוסטלים : באפריל 2007 אימץ מנכ"ל משרד הרווחה דאז את המלצותיה של ועדה פנים -משרדית מינואר 2007 שעסקו בגביית תשלומי הורים לאוטיסטים במסגרות חוץ -ביתיות.
לפי אותן המלצות נדרשו הגופים המפעילים דיור חוץ -ביתי שגבו באותה עת תשלומים מהורים, להפסיק את הגבייה באופן הדרגתי בתוך פרק זמן של 24 חודשים, כך שבתום אותה תקופה ישלמו ההורים רק תשלומים וולונטריים.
יצוין כי בנובמבר 2008 פנה אחד הגופים המפעילים למשרד הרווחה וביקש לדחות את מועד הפחתת תשלומי ההורים.
בעקבות בקשתו הנחה מנכ"ל המשרד בדצמבר 2008 לדחות את תחולת ביצוע ההנחיה, והגוף המפעיל התבקש להגיש לשירות שבמשרד הרווחה עד מרץ 2009 תכנית לביצוע הפחתת התשלומים בשנים 2010 -2011 .
ביולי 2010 השיב הגוף המפעיל כי תשלומי ההורים יופחתו במהלך השנתיים הקרובות בהדרגה, והוא נערך לביטולם המוחלט החל בינואר 2012 הועלה שבמועד הביקורת עדיין גבו שני גופים מפעילים (מתוך תשעה שהפעילו את 34 ההוסטלים שבאחריות השירות) תשלומים מהורים.
אחד מהם הפעיל 16 (47% ) הוסטלים שבהם שהו מחצית ( 360 ) מהדיירים שאכלסו באותו מועד את 34 ההוסטלים; הגוף השני הפעיל הוסטל אחד ששהו בו 18 .
דיירים עוד הועלה שמפקחות השירות שבמשרד הרווחה לא קיימו בקרה שוטפת ושיטתית על גביית תשלומי ההורים בידי שני הגופים המפעילים.
במועד הביקורת אף לא היו בידי השירות נתונים על גובה הסכומים שגבו אותם גופים מההורים, וממילא הוא לא בדק אם הסכומים שגבו אכן הופחתו בהדרגה.
לבקשת משרד מבקר המדינה, ביולי 2011 רכזה מנהלת השירות מידע בנוגע לגביית תשלומי הורים בידי אותם שני גופים.
מהנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עלה שגוף אחד שהפעיל 16 הוסטלים שבהם שהו360 דיירים, גבה מבני 18 ומעלה, שהם יותר ממחצית דייריו, כ- 1,200 ש"ח מדי חודש; הגוף השני גבה 400 ש"ח לחודש מדיירים עד גיל18 , ומבני18 ומעלה גבה850 .
ש"ח לחודש מן הראוי היה שהפיקוח של השירות במשרד הרווחה יעקוב ויבדוק באופן שוטף וקפדני במשך השנים אם אכן הופחתו התשלומים כנדרש, ויבטיח שמסוף שנת 2011 .
הוא יבוטל לחלוטין משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת נבנה דוח מפורט שינחה את מפקחי השירות בבקרה על ההוסטלים, לרבות בדיקה שהגופים המפעילים אכן הפסיקו לגבות תשלומי הורים, ושנוספו מפקחים לשירות כך שהפיקוח ייעשה כנדרש בנוהל ובהתאם להנחיית המנכ"ל.
עוד ציין המשרד שבנובמבר 2011 היו ל -90% מההוסטלים רישיונות תקפים ול -10% הנותרים יאושרו רישיונות במועד קרוב.
פעולות משרד הבריאות בטיפול באוטיסטים .
על הטיפול בלוקים באוטיזם במשרד הבריאו ת מופקדת המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים (להלן - המחלקה לטפול בילדים אוטיסטים או המחלקה במשרד הבריאות או המחלקה) הפועלת באגף לבריאות הנפש (להלן - ברה"ן) במינהל רפואה שבמשרד הבריאות.
מחלקה זו נועדה לקדם ילדים מלידתם ועד גיל 18 שאובחנו כמצויים בספקטרום האוטיסט י.
תפקידה לטפל בכל הקשור למתן סל בריאות מקדם - קביעת זכאות, גיבוש מדיניות וסטנדרטים, טיפול בבעיות שעלו, קיום פיקוח ובקרה ותיאום עם משרדי הרווחה והחינוך ועם המל"ל.
כמו כן היא מפקחת על מתן סל קופו"ח בשיתוף עם "האגף לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים" (להלן - האגף לפיקוח על קופו"ח) שבמשרד הבריאות.
במועד הביקורת ביולי 2011 ,כלל כוח האדם של המחלקה את מנהלת המחלקה פסיכולוג קליני בחצי משרה הממלא תפקיד של עוזר המנהלת, צוות בקרה ומזכירה.
מלבד מחלקה זו פועלת במינהל רפואה שבמשרד הבריאות גם המחלקה להתפתחות הילד העוסקת, בין השאר, בפיתוח שירותים, קביעת מדיניות וביצוע פיקוח ובקרה בנושאים הקשורים לאבחון ולטיפול בילדים הסובלים מליקויים התפתחותיים וביניהם גם הלוקים באוטיזם.
בדיון שהתקיים באפריל 2011 בראשותו של מנכ"ל משרד הבריאות הוחלט כי כל האחריות לטיפול בילד האוטי סט תרוכז בידי מחלקה ייעודית באגף לברה"ן.
בעקבות דיון זה הוציא ראש מינהל רפואה במשרד הבריאות באוגוסט 2011 מסמך ובו נאמר כי בשל כפילויות בטיפול ואי-בהירות בנוגע לתחומי הטיפול של המחלקה בברה"ן והמחלקה להתפתחות הילד סוכם, על דעת המנכ"ל, כי החל בחודש אוגוסט 2011 ירוכז כל הטיפול בידי המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים הכפופה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 939 .
המחלקה להתפתחות הילד תמשיך לקחת חלק בבקרות ובקביעת מדיניות מקצועית בתיאום עם מנהלת המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים.
הגורם האחראי לביצוע אבחון משולב לפי התוספת השנייה של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, בפרק הדן בשירותים שעל קופו"ח לתת בתחום של התפתחות הילד נקבע, בין השאר, שהשירותים יכללו אבחון וטיפול על ידי צוות רב-מקצועי בילדים עד גיל תשע 40 .
שירותי קופו"ח בתחום התפתחות הילד ניתנים בידי המכונים להתפתחות הילד ויחידות התפתחותיות שקיבלו הכרה של משרד הבריאות, חלקם מופעלים בידי משרד הבריאות וחלקם בידי קופו"ח.
כאמור, ביוני 2007 הוציא מנכ"ל משרד הבריאות חוזר ובו נקבעו כללים לביצוע אבחון משולב שעל פיו ייקבע אם אדם אכן לוקה באוטיזם.
ממסמכי משרד הבריאות עלה כי הייתה אי-בהירות בנוגע לגורם שאמור לבצע את האבחון המשולב לגילאי שש ומעלה: המכונים להתפתחות הילד או המרפאות לבריאות הנפש של משרד הבריאות.
בשל כך נשלחו למשרד הבריאות תלונות של הורים על שלא נעשה לילדיהם אבחון משולב על ידי המכונים להתפתחות הילד.
בנובמבר 2010 הבהיר ראש מינהל רפואה לקופו"ח כי בהתאם לסעיף20()(א7 ) בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי שהוחל ב - 1.
09 , האחריות על מכלול הטיפול ההתפתחותי בילדים בספקטרום האוטיסטי, משלב האבחון ואילך, חלה על קופו"ח ללא קשר לגיל.
הנחייתו של ראש מינהל רפואה קבעה למעשה שאבחונם של כל הילדים עד גיל 18 יעשו בידי המכונים להתפתחות הילד.
ואולם ממסמך שמסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 עלה, שגם לאחר מתן ההנחיה עדיין יש הורים שנתקלים בקשיים בבואם לבצע אבחון משולב במכונים להתפתחות הילד.
מן הראוי שמשרד הבריאות יעקוב אחר ביצוע הנחיותיו, הלכה למעשה, כדי להימנע מהערמת קשיים על ההורים והילדים הזקוקים לאבחון.
משרד הבריאות, בתשובתו מנובמבר 2011 , מסר למשרד מבקר המדינה כי לאחר שדן והבהיר את העניין עם קופו"ח הוסדר נושא האבחון.
המקרים הבודדים שבהם המשפחות נתקלות בקשיים מועברים מיידית לטיפול נציבות קבילות הציבור שבמשרד.
עם זאת יוציא ראש מינהל רפואה שבמשרד הנחיה חוזרת לקופו"ח כדי לרענן את ההנחיות.
40 סעיף20()(א1 ) בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד- 1994.
סל בריאות מקדם כאמור, בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי וחוק מעונות יום שיקומיים ולהודעה המוסכמת מטעם הצדדים לעתירה אשר הוגשה לבית המשפט העליון 41 (להלן- ההודעה המוסכמת), אחראי משרד הבריאות למתן סל בריאות מקדם לילדים עד גיל שבע הלוקים באוטיזם.
במעונות יום שיקומיים שבהם שוהים פעוטות עד גיל שלוש עוגנה הזכאות לקבלת סל בריאות מקדם בחוק מעונות יום שיקומיים ובתקנות שהותקנו מכוחו.
שם נקבע שפעוטות בעלי מוגבלות שהושמו במעונות יום שיקומיים זכאים לארבע ש"ש של טיפולים פארה -רפואיים, ולפעוט בעל מוגבלות הלוקה באוטיזם יוסיפו עשרה טיפולים שבועיים ייעודיים ישירים, דהיינו סך הכו ל 14 ש"ש.
הסל ממומן בחלקו בידי קופו"ח, והשאר ממומן בידי משרד הבריאות42.
לילדים אוטיסטים בני שלוש עד שבע שנים השוהים בגנים טיפוליים של ה חינוך המיוחד שבאחריות משרד החינוך, הזכאות לקבלת סל בריאות מקדם נקבעה בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, ועוגנה בהסדרים שנקבעו בהודעה המוסכמת.
לפי הסדרים אלו נדרשים הורי הילדים לשלם השתתפות עצמית בעלות של 552 ש"ח לחודש בלבד, וכל השאר ממומן בידי משרד הבריאות.
יצוין כי ילדים השוהים בגנים טיפוליים זכאים לשירותים גם לפי חוק החינוך המיוחד, נוסף על זכאותם לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
התקציב למימון של סל הבריאות המקדם הגיע בשנת 2010 לכ-49 .
מיליון ש"ח המימון החודשי של סל הבריאות המקדם לפעוט במעון יום שיקומי עמ ד במועד הביקורת על 3,726 ש"ח- מהם מימן משרד הבריאות 2,500 ש"ח וקופו"ח 1,226 ש"ח.
המימון החודשי של הסל לפעוט בגנים הטיפוליים עמד על 3,612 ש"ח בחודש, מהם מימן משרד הבריאות 3,060 ש"ח והשאר- 552 ש"ח לחודש נגבה כאמור מהמשפחות כהשתתפות עצמית.
יצוין שבמעונות היום השיקומיים ניתן סל הבריאות המקדם בידי הגופים המפעילים את המעונות, בעוד שבגנים הטיפוליים ניתן השירות על ידי עמותות הנכנסות לגנים ומספקות את הטיפולים באמצעות אנשי מקצוע המועסקים על ידן (להלן - נותני שירות).
מספרם של הילדים שקיבלו את הסל : כאמור, תנאי הכר חי ובסיסי לתהליך של תכנון ותקצוב מסודר הוא איסוף מרוכז ושיטתי של נתונים עדכניים ואמינים העשויים לתרום לייעול ולשיפור הערכות למתן השירותים.
41 בג"ץ 8377/05 'העמותה לילדים בסיכון נ' שר הבריאות ואח.
42 תקנה 19 בתקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס"ח- 2008 וכן תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים), התשס"ח- 2007.
במועד הביקורת ביולי 2011 לא היו בידי המחלקה שבמשרד הבריאות נתונים מלאים על מספר הילדים עד גיל שבע שאובחנו כלוקים באוטיזם, שהם יכולים להיות זכאים פוטנציאלים לקבלת הסל.
הועלה שהמחלקה אינה יוזמת איתור של כל האוטיסטים הזכאים לסל הבריאות המקדם, אלא מטפלת רק במימון הסל לאותם הילדים שנותני השירות דיווחו לה שהם מקבלים אותו באמצעותם.
משרד הבריאות מאשר תשלום לנותן השירות בעבור כל ילד שדווח עליו באופן פרטני, לאחר שווידא שהילד קיבל הכרה מטעמו, ושהתשלום בעבור הילד עומד במסגרת המכסות והתקציב שהוקצו לסל הבריאות המקדם.
מנתוני משרד הבריאות עולה כי נכון לחודש יולי 2011 מימן משרד הבריאות סל בריאות מקדם ל- 1,443 ילדים43 ,252 ( מהם%17 ) היו במעונות יום שיקומיים ו - 1,191 (%83 ) .
בגנים (א) קשיים במתן הסל לילדים בגני תקשורת שהם באחריות משרד החינוך: במסמכים מנובמבר 2010 ומפברואר 2011 העלתה מנהלת המחלקה במשרד הבריאות בפני מנכ"ל משרד הבריאות וראש מינהל רפואה, את חוסר שיתוף הפעולה מצד משרד החינוך בנוגע ל הסדרת כניסתם של נותני השירות לגני התקשורת המיועדים לאוטיסטים.
היא דיווחה להם כי בחלק מהגנים אין מאשרים כניסה לנותני השירות לצורך מתן סל הבריאות המקדם.
יצוין כי עוד בספטמבר 2009 פנה צוות הבקרה של המחלקה במשרד הבריאות אל מנהלת האגף לחינוך מיוחד דאז במשרד החי נוך וביקש ממנה רשימה מעודכנת של גני התקשורת שפעלו אז.
ואולם, עד מועד סיום הביקורת לא הועברה רשימה זו לידי המחלקה במשרד הבריאות.
מהשוואת הנתונים שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 לנתוני צוות הבקרה שבמשרד הבריאות הועלה, כי ב-65 (37% ) מ- 178 כיתותגן לאוטיסטים (גן טיפולי) לא ניתן סל בריאות מקדם לילדים.
על פי נתוני משרד החינוך שהו בכיתות אלו 433 (35% ) מ - 1,222 ילדי הגן שהושמו בגני התקשורת המיועדים לאוטיסטים.
מאחר שאין בידי משרד החינוך נתונים על ילדים אוטיסטים ששובצו במסגרות החינוך המיוחד המטפלות בלקויות אחרות (כגון פיגור), סביר להניח שמספר האוטיסטים הזכאים לסל בריאות מקדם ואינם מקבלים אותו גדול אף יותר.
43 ,הנתונים מתבססים על דרישות התשלום של הגופים נותני השירות ממשרד הבריאות ולכן ייתכן שבאותו מועד הנתונים אינם משקפים באופן מלא את כל הילדים מקבלי הסל, משום שיש ילדים שטרם הועברה בעבורם דרישת תשלום או שהטיפול בתשלום בעבורם טרם הסתיים.
יצוין שמשרד הבריאות אישר לכמה נותני שירות לתת את סל הבריאות המקדם במסגרות שהם מפעילים בעצמם ואינם באחריותם של משרדי הרווחה או החינוך (להלן - מסגרת חוץ -גנית).
מנתוני משרד הבריאות הועלה כי ביולי 2011 פעלו ברחבי הארץ שמונה מסגרות חוץ-גניות בלבד, וטופלו בהן כ -160 ילדים שרובם היו מעל גיל שלוש.
שתי מסגרות פעלו בדרום הארץ, שתיים בצפון, שתיים במרכז ושתיים בירושלים.
מסגרות אלו נתנו מענה לחלק מהילדים שלא קיבלו את סל הבריאות המקדם בגני התקשורת שהוזכרו לעיל או בגנים טיפוליים אחרים, או פעוטות שלא שהו במעונות יום שיקומיים ייעודיים לאוטיסטים (ראו להלן).
יוער שבמרץ 2011 החלו משרדי הבריאות והחינוך לקיים דיונים משותפים שנועדו לגבש נהלים משותפים לשיתוף פעולה שוטף ביניהם להסדרת מתן סל הבריאות המקדם במסגרות של משרד החינוך.
במועד סיום הביקורת עדיין נמצא הנושא בשלב הדיונים, וטרם גובש מסמך מסכם.
משרדי החינוך והבריאות, בתשובתם מנובמבר 2011 , מסרו למשרד מבקר המדינה שהם פועלים במשותף להוציא נוהל שיסדיר את מתן סל הבריאות המקדם.
משרד ה חינוך הוסיף שהוא העביר למשרד הבריאות את הנתונים שנדרשו על ידו, והוא ישמח להעביר כל נתון נוסף שיידרש.
(ב) התניה של משרד הבריאות לפיה יינתן הסל במסגרת ייעודית: מההוראות הרלוונטיות לנושא, לרבות בחוק מעונות יום שיקומיים, בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי ובהודעה המוסכמת המסדירים את מתן הסל בגנים טיפוליים עולה, כי לכל אוטיסט שהושם במעון יום שיקומי או בגן טיפולי מוקנית זכות לסל בריאות מקדם.
הועלה כי משרד הבריאות מתנה את מתן סל הבריאות המקדם בכך שילד הלוקה באוטיזם ישהה במסגרת ייעודית שיהיו בה לפחות ארבעה אוטיסטים.
ממסמכי משרד הרווחה עולה שהיו כמה פניות של השירות במשרד הרווחה למשרד הבריאות לתיקון ההנחיה האמורה, אך הן לא נענו.
בפברואר 2011 פנה סמנכ"ל בכיר (לשירותי שיקום) במשרד הרווחה אל ראש מינהל רפואה והתריע בפניו על העוול שנגרם לפעוטות אוטיסטים שהושמו במעון י ום שיקומי רב -נכותי בשל אותה ההתניה.
הוא הסביר שבדרך כלל מופנים פעוטות הלוקים באוטיזם למעון רב -נכותי בשל אילוצים כמו בעיית מרחק או חוסר מקום במעון ייעודי לאוטיסטים.
מנהלת המחלקה במשרד הבריאות השיבה במאי 2011 לפנייה האמורה וציינה שההתניה נועדה להבטיח שינתנו לילד כל הטיפולים הנדרשים, אך כאשר במסגרת יש פחות מארבעה אוטיסטים, בדרך כלל אין באפשרותה לגייס כוח אדם במידה הנדרשת לכך.
היא הוסיפה כי במקרים חריגים המחלקה מאשרת את מתן הסל גם כשיש פחות מארבעה אוטיסטים.
מנתונים שמסר השירות במשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה בי וני 2011 ועל פי הסברי המפקחת הארצית של השירות עלה שבסוף מאי 2011 היו שישה פעוטות שהושמו במעונות יום שיקומיים רב-נכותיים, אך בשל ההתניה האמורה לא קיבלו את סל הבריאות המקדם.
יצוין שלמסגרת אחת שבה היו שלושה פעוטות אוטיסטים מתוך השישה הצטרף ביוני 2011 פעוט נוסף, ומשרד הרווחה החל בהליכים כלפי משרד הבריאות להסדרת מתן הסל במסגרת זו.
כמו כן יצוין שכל אותם ילדים אוטיסטים ששובצו במערכת החינוך המיוחד במסגרות המיועדות ללקויות אחרות, ולמשרד החינוך אין נתונים על היקפם, ייתכן שגם הם נמצאים במסגרות שיש בהן פחות מארבעה אוטיסטים.
לפיכך, בהתאם להתניה האמורה אף הם לא יוכלו לקבל את סל הבריאות המקדם, אלא אם כן הם נעזרים במסגרות החוץ -גניות (שכאמור נתנו ביולי 2011 שירות לכ-160 .
)ילדים בלבד (ג) ילדים הלוקים באוטיזם שהושמו במסגרות רגילות : יש ילדים אוטיסטים שרמת תפקודם מאפשרת את השמתם במסגרות רגילות.
לפי נתוני השירות שבמשרד הרווחה שהו ביוני 2011 24 פעוטות במעון רגיל וקבלו ממשרד הרווחה סייעת שתלווה אותם במעון.
בבדיקה שנעשתה במחלקה במשרד הבריאות ביולי 2011 הועלה שרק שניים מהם קיבלו סל בריאות מקדם, ו -22 הנותרים לא קיבלו אותו.
על פי נתוני משרד החינוך מיוני 2011 , בשנת הלימודים התשע"א שולבו 132 תלמידים אוטיסטים בגנים רגילים; ילדים אלו אינם זוכים לסל בריאות מקדם אלא אם כן הם מקבלים אותו באמצעות המסגרות החוץ-גניות, אך כאמור פעלו ביולי 2011 רק שמונה מסגרות כאלו שנתנו שירות לכ-160 .
ילדים בלבד בתשובתו של משרד הבריאות נמסר למשרד מבקר המדינה שלא קיימת בעיה במתן סל בריאות מקדם כיוון שמשרדי החינוך והרווחה מעבירים נתונים לעמותות נותנות השירות.
לדעת משרד מבקר המדינה אין זה ראוי שבמתן סל הבריאות המקדם יסתמך משרד הבריאות רק על מספר הפניות לתשלום שהפנו אליו נותני השירות.
עליו לייזום את האיסוף והריכוז של נתונים מלאים שישקפו את פוטנציאל הזכאים לסל בריאות מקדם, כדי שיוכל להיערך ולהבטיח את מתן הסל לכל הזכאים לו.
כמו כן אין זה ראוי שהזכאות לקבלת הסל תותנה בתנאים מגבילים מעבר לאלו שנקבעו בחוק ובהסדרים שנלוו אליו.
משרד הבריאות הוא זה שמאשר את פעולתן של מסגרות חוץ -גניות לאותם ילדים זכאים שלא קבלו את הסל במעונות יום שיקומיים או בגנים טיפוליים.
לפיכך - מן הראוי שהוא ירכז נתונים, ימפה את הצרכים ויזום הקמת מסגרות חוץ-גניות בכמות ובפריסה ארצית בהתאם לכך.
יצוין שאף משרד החינוך מסר בתשובתו שהוא תומך בעמדה שעל משרד הבריאות לרכז את הנתונים האמורים, והוסיף שהוא יעשה הכול כדי להנפיק את הנתונים 944 דוח שנתי62 .
שברשותו שיידרשו להקמת מאגר נתונים משותף שיקיף את כל האוכלוסייה הזקוקה לשירותים בארץ.
משרד הבריאות מסר שהוא מחויב לתת סל בריאות מקדם לילדי ם במעונות יום שיקומיים, בגני תקשורת ובמסגרות חוץ -גניות המעסיקים כוח אדם מקצועי המאפשר לתת להם את כל סל הבריאות המקדם.
כן הוסיף שהקריטריון שנקבע בנהליו שהסל יינתן רק במסגרות שיש בהן לפחות ארבעה ילדים הלוקים באוטיזם נדון בפורומים מקצועיים של המשרד ופורסם בחו זר מינהל רפואה שלו.
לדבריו נועד קריטריון זה להבטיח את איכות הטיפול, משום שמסגרת שבה יש מספר קטן יותר של ילדים הלוקים באוטיזם אינה מאפשרת העסקת כוח אדם כנדרש ומתן טיפול על פי סטנדרטים מקצועיים.
לדעתו אפשר למצוא פתרון לילדים השוהים במסגרת כזאת במסגרות הקרובות למסגרת שבה הם שוהים, במסגרות חוץ -גניות או לקבל טיפול על פי חוק דהיינו לאפשר להם לקבל את סל קופו"ח באמצעותן.
משרד הבריאות הוסיף שבמקרים חריגים הוא מאשר את מתן הסל גם כשיש פחות מארבעה אוטיסטים.
אשר לילדים הנמצאים במסגרות רגילות - הם זכאים לקבל סל קופו"ח באמצעות קופו"ח והטיפול בהם משלב גם תגבור מטעם משרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר שאף כי הקריטריון האמור נדון בפורומים מקצועיים של משרד הבריאות ופורסם בחוזר מינהל רפואה של המשרד, אין זכר להתניה כזאת בנוגע לזכותם של האוטיסטים בחוק מעונות יום שיקומיים.
על פניו אין ההתניה האמורה מתיישבת עם קביעת החוק המקנה לכל אוטיסט שהושם במעון יום שיקומי זכות לא מותנית לסל בריאות מקדם.
התניה זו אף אינה כלולה בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי ובהודעה המוסכמת המסדירות את מתן הסל בגנים טיפוליים.
עדות לקשיים שההתניה האמורה גורמת עולה ממכתבי משרד הרווחה שהופנו למשרד הבריאות שהוזכרו לעיל.
עוד יוער שהפתרון שהוזכר בתשובתו של משרד הבריאות שילד שאינו מקבל סל בריאות מקדם זכאי לקבל סל קופ"ח, אינו פתרון מספק כלל ועיקר, שכן סל קופ"ח כולל רק שלוש ש"ש, ואילו סל הבריאות המקדם שהילד זכאי לו כולל 14 ש"ש.
גם התגבור הניתן בידי משרד הרווחה לילדים הנמצאים במסגרות רגילות אינו שווה ערך לשעות הטיפול שבמסגרת סל בריאות מקדם שנמנע מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה - אם סבור משרד הבריאות שההתניה נחוצה והיא מחויבת המציאות, עליו לפעול לאימוצה באמצעות שינוי ההסדר ים הקבועים בהוראות החוק הרלוונטיות, אך עד אז עליו לפעול בהתאם להוראות הקיימות.
כשלים בהבטחת מתן הסל במלואו : בחוק מעונות יום שיקומיים, בתקנות שהותקנו מכוחו ובהנחיות, נהלים וחוזרים שהוציא משרד הבריאות מפעם לפעם נקבעו כללים ועקרונות למתן סל הבריאות המקדם הנוגעים, בין השאר, לסוג כוח האדם שיועסק, היקפו ומיומנותו; סוג הטיפולים שינתנו וחלוקת שעות הטיפול בין בעלי המקצוע השונים.
נוהל מעודכן בנושא "אמות מידה לטיפול בריאותי מקדם לילדים המאובחנים ברצף האוטיסטי" (להלן - נוהל אמות מידה חדש) פורסם לאחרונה באפריל 2011 בידי משרד הבריאות.
נוהל זה נועד, בין השאר, להגדיר כללים בתחום מתן הסל שיאפשרו לקיים עליו בקרה שיטתית.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 945 .
)(א אי-חתימת חוזים עם נותני השירות : כדי לחייב את נותני השירות להעניק רמה נאותה של השירותים שבסל, ולתת בידי משרד הבריאות את כל הכלים הנדרשים להבטיח זאת, יש צורך במתן ביטוי מפורט והולם לכך בחוזה שייחתם44 .
בין המשרד ובין נותני השירות כאמור, משרד הרווחה התקשר בחוזים עם הגופים המפעילים את מעונות היום השיקומיים הייעודיים שזכו במכרז, והחוזים מסדירים את דרכי הפעלתם של המעונות ואת השירותים הניתנים בהם.
לעומת זאת לא דאג משרד הבריאות לקיים את ההליכים הנדרשים לצורך התקשרות בחוזה עם נותני השירות (ובהם גם הגופים המפעילים), כדי להסדיר את כל הנושאים הקשורים במתן סל הבריאות המקדם, ובכללם התשלום שלו לנותני השירות בעבור מתן הסל.
הצורך בהסדרה כדין של ההתקשרות עם נותני השירות עלה עוד באוגוסט 2008 , בדיון שבו השתתפו נציגי האגף לתכנון, תקצוב ותמחור במשרד הבריאות, ראש מינהל רפואה ונציגי האגף לברה"ן.