HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכ-20 מועמדים שאיתרה החברה בפנייה ישירה שלושה נחשבו מועמדים מובילים .
אלה נשלחו לאבחון, ולפי תוצאות הבחינות ראיינו יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל את שני הראשונים: העובד שנבחר בסופו של תהליך ההשמה (להלן- עובד ב') ומועמד נוסף.
לא נמצאו מסמכים בעניין ההתקשרות עם חברת ההשמה ב' לאיוש משרה בכירה ב' ולא נמצאו מסמכים שבהם רשומים שמות המועמדים אשר איתרה החברה והסיבות לפסילתם בהליך המיון השני.
בישיבת ועדת כספים ומאזן מיום 18.
05 החליטה הוועדה להמליץ לדירקטוריון למנות את המועמד הנוסף למשרה בכירה ב' .
כן המליצה הוועדה לקבוע כי אם מכל סיבה שהיא לא תסתייע העסקתו, יוכל מנכ"ל החברה לפנות מיד ובלי לקבל אישור נוסף מהדירקטוריון ל עובד ב' , המועמד שהגיע למקום השני בסוף הליך האיתור והאבחון, ולמנותו לתפקיד זה.
באותו היום אישר הדירקטוריון פה אחד את ההמלצה.
יצוין כי בדיווח לדירקטוריון לא צוין כי היו שני סבבי איתור וכי הקריטריונים שונו בהליך האיתור.
חברת נמל אשדוד בע"מ 441 .
בישיבת ועדת כספים ומאזן מ- 28.
05 דיווח המנכ"ל כי פנה למועמדהנוסף , המועמד המועדף למשרה זו, אך זה השיב בשלילה.
לפיכך ובשל הצורך לאייש את התפקיד מיד סיכמה החברה עם עובד ב' על מינויו למשרה בכירה ב' .
באוגוסט 2005 פרסמה החברה מודעה לאיתור מועמד למשרה בכירה ג' .
המועמדים התבקשו לפנות לחברת ההשמה ב'.
בחברה לא נמצאו מסמכים בעניין ההתקשרות עם חברת ההשמה ב'.
מנכ"ל החברה סיכם במסמך ששיגר אל חברי הדירקטוריון ב- 16.
לפי המסמך, נענו למודעה 340 מועמדים, בוצעבהם סינון ראשוני על פי קורות חייהם, ונבחרו 22 מועמדים פוטנציאליים להמשך התהליך.
חברת ההשמה ראיינה אותם בטלפון.
19 מהם נמצאו מתאימים לתפקיד.
המנכ"ל בחן את נתוניהם וזימן את כולם לר יאיון אישי.
לאחר הריאיון הוא החליט להעביר לאב חון שישה מועמדים.
לא נמצאו סיכומי הראיונות הללו.
אף לא נמצאה רשימה מרוכזת של כל המועמדים שניגשו למכרז ובה הסיבות לפסילת מועמדים או לקבלתם בכל שלב משלבי הביניים של הליך המיון.
יודגש שנוהלי החברה מחייבים תיעוד של הליכי המיון.
לפימבחני ההתאמה , ההמלצה בנוגע לשני מועמדים, מהם אישה אחת, נטתה לחיוב, בנוגע למועמד אחד הייתה ההמלצה בינונית, ובנוגע לשלושה מהמועמדים, מהם המועמד שנבחר (להלן-עובד ג') , ההמלצה נטתה לשלילה.
ההמלצה בעניינו תוקנה לאחר מכן ל "בינוני", לאחר שנמחקו כמה מנקודות החולשה שנכללו בדוח הראשון.
חברת ההשמה ב' הסבירה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 הועברה בטעות לחברה בטרם ]'עובד ג [ .
: "חוות הדעת של נבדקה ובוקרה על ידי המנהלת המקצועית של המכון.
שעל פי הנוהל עברה וביקרה כל תיק בטרם שליחתו לחברה".
בתום הליכי המיון החליט מנכ"ל החברה לבחור את עובד ג' למשרה בכירה ג' בהתבסס על ניסיונו העשיר בתחום, על המלצות, על תוצאות האבחון ועל התרשמותו האישית של המנכ"ל כי ביכולתו לבצע את התפקיד המורכב.
בישיבת דירקטוריון מ- 5.
05 השיב המנכ"ל לשאלת חבר דירקטוריון אם נבחר המועמד הטוב ביותר בהליך הפומבי כדלקמן: "למועמדת אחת.
]בתחום[ היא עצמה התלבטה לגבי רצונה להגיע לכאן ודרשה שכר גבוה.
הוחלט לשלוח אותה לאבחון, אך נראה כי אינה מציגה רצון אמיתי.
התפקיד הזה הוא תפקיד מורכב .
שני המועמדים הסופיים לא עבדו מעולם ]'במשרה בכירה ג[.
ולא התמודדו עם גופים כאלה גדולים כמו של הנמל".
באותה ישיבה שאלה חברת הדירקטוריון אם המועמדת שדרשה שכר גבוה מן השכר שצוין בפנייה הסירה בשל כך את מועמדותה.
שאלה זו נותרה ללא מענה.
בתום הישיבה אישר הדירקטוריון פה אחד את מינויו של עובד ג' למשרה בכירה ג'.
הביקורת העלתה כי שלא כדיווח המנכ"ל, שימשה המועמדת ארבע שנים בקירוב בתפקיד סמנכ"ל בתחום וכשמונה שנים מנהלת בתחום.
06 הסבירהמנכ"ל כי הגיעה מועמדת אחת לשלב הסופי, אבל התרשמותו האישית הייתה כי על אף כישוריה האישיים יקשה עליה להתמודד עם התפקיד בהשוואה לעובד ג', ומשום כך אין מתקיימות במקרה זה הוראות החוק 442 דוח שנתי 60א .
עוד ציין המנכ"ל כי מועמדת זו הציגה דרישות שכר גבוהות מדי.
לפי מבחני ההתאמה, המועמדת בעלת כישורים טובים מאלה של המועמד הנבחר.
בחברה לא נמצאו מסמכים שמהם אפשר ללמוד מדוע הסיק המנכ"ל כי יקשה עליה להתמודד עם התפ קיד.
אף לא נמצא ה הוכחה לסירובה לקבל את המשרה בשל תנאי השכר.
משרד מבקר המדינה העיר לדירקטוריון כי על פי תקנות החברות הממשלתיות ונוהל איוש בכירים, על חברי הדירקטוריון לבדוק את תקינות הליך המיון ואת הנימוקים לניפוי מועמדים או לבחירתם ב כל שלבי המיון, ועליו לתת את דעתו גם לחוק שיווי זכויות האישה, התשי"א- 1951, והוראות נוהלאיוש בכירים המחייבים מתן עדיפות למינוי אישה כאשר לשני המינים כישורים דומים.
יש לציין כי חשוב שהדיווח של המנכ"ל לדירקטוריון יהיה מדויק , שכן חברי הדירקטוריון נסמכים עליו בבואם לאשר את המיון.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה , כי בד בבד עם הליכי המיון למשר ה בכירה ג' נחקר עובד ג' במחלקת החקירות של נציבות שירות המדינה בחשד לניצול מעמד, להעסקת קרובי משפחה, לאי -קיום הוראות ולהתנהגות שאינה הולמת עובד מדינה.
לא נמצאו במשרדי החברה מסמכים המעידים כי החברה שאלה את עובד ג' בדבר הליכים פליליים או משמעתיים אשר התנהלו נגדו בעבר או בעת המיון.
גם עובד ג' עצמו לא מצא לנכון לדווח על החקירה המשמעתית אשר התנהלה נגדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתנהלותו זו של עובד ג' יש טעם לפגם.
לא נמצאו הנחיות או נהלים מטעם הרשות המחייבים את החברות הממשלתיות לבדוק לפני קבלת מועמד למשרה בכירה, אם התנהלו נגדו הליכים פליליים או משמעתיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תפרסם הנחיות או נהלים המחייבים מועמד למשרה בכירה לדווח על הליכים פליליים או משמעתיים שהתנהלו נגדו וכיוצא בזה.
משרה בכירה ד' : במסמך של לשכת המנכ"ל (ללא תאריך) פורטו תנאי הסף ל משרה בכירה ד' ואלו, בין היתר, התנאים הנדרשים : בעל תואר ראשון בתחום וחבר בלשכה מקצועית עשר שנים לפחות; תואר במינהל עסקים או בתחום דומה - יתרון; ניסיון של חמש שנים לפחות (בישראל) בעבודה עם תאגידים כמו החברה; ניסיון של שלוש שנים לפחות בתפקיד בכיר בתאגיד בתחום המקצוע הנדרש.
05 נקבע כי יועץ חיצוני יהיה ממלא מקום במשרה בכירה ד' שלושה עד ארבעה חודשים, עד איתור עובד שכיר לחברה.
כחמישה חודשים לאחר מכן, בישיבה ב- 18.
05 , הוחלט להתחיללאתר עובד למשרה זו בסיועו של היועץ החיצוני.
חברת נמל אשדוד בע"מ 443 .
05 ומפרוטוקול ישיבת דירקטוריון מ- 12.
06 עולים הנתונים האלה: כל המועמדים ל משרה בכירה ד' הגיעו באמצעות פנייה ישירה אליהם; היועץ החיצוני ראיין שישה מועמדים, והמועמדת שנבחרה לא הייתה אחת מהם.
בתום הראיונות של ח היועץ החיצוני ליו"ר הדירקטוריון ולמנכ"ל החברה טבלה מסכמת על המועמדים אשר ראיין ; ארבעה מהם נשלחו לאבחון.
כמה חודשים לאחר מכן נשלחו שלושה מועמדים נוספים לאבחון.
יצוין כי לא נמצאו מסמכים המלמדים על דרך איתורם של שלושת הנבחנים הנוספים.
יוטעם כי כללי מינהל תקינים מחייבים שמשרה בכירה תאויש באמצעות פנייה למועמדים רבים ככל האפשר כדי להבטיח כי הטובים והמוכשרים ביותר יתקבלו לעבודה וכדי לתת לכל המועמדים האפשריים הזדמנות שווה.
בתיקי החברה לא נמצאו מסמכיםבעניין האיתור: לא ברור מי פנה ישירות למועמדים, כיצד אותרו, כמה אותרו ; לא נרשמו שמותיהם והנימוקים לקבלתם או לפסילתם; לא ברור מי ניהל את המשך הליך האיתור לאחר שהציע היועץ החיצוני את ששת המועמדים ומה היו הנימוקים לבחירת המועמדים בכל שלב משלבי הביניים.
היעדר המסמכים אינו מתיישב עם נוהל איוש בכירים ועם כללי מינהל תקין.
בישיבת דירקטוריון מ- 12.
06 הודיעה יו"ר הדירקטוריון כי בתום שלב האבחון שוחחה עם הממליצים של שתי המועמדות והיא ממליצה למנות אחת מהן.
בתום הישיבה אישר הדירקטוריון פה אחד את המינוי.
בישיבת דירקטוריון שנערכה בתחילת יוני 2006 ביקש מנכ"ל החברה מהדירקטוריון אישור לסיים את העסקתה של המועמדת האמורה, וב- 30.
06 אישר הדירקטוריון את בקשתו.
באותה ישיבה הודיעה יו"ר הדירקטוריון: "לגבי איתור .
]'עובד למשרה בכירה ד [ חדש וקריטריונים לבחירה, קיבלנו החלטה בכתב בוועדת כוח אדם.
אני רוצה להדגיש שקיבלנו את ההחלטה בכתב כי לא רצינו להטריח, ובגלל המגבלות שיש לנו בוועדת כוח אדם".
בישיבה הודיעו מזכיר החברה ויו"ר הדירקטוריון כי ועדת כוח אדם של הדירקטוריון החליטה על מינוי מועמד מסוים (עובד ד') למשרה בכירה ד' על פי הקריטריונים אשר לפיהם מונתה המועמדת האמורה לעיל (להלן - המועמדת היוצאת) תוך כדי אפשרות לסטות מאותם קריטריונים אם יהיה למועמד ניסיון בתחומי פעילות הקשורים לחברה.
לפרוטוקול צורפה כנספח החלטה מיום 11.
06 מאת ועדת כוח אדם ומינהל , אולם במשרדי החברה לא נמצא פרוטוקול מישיבת ועדת כוח אדם ומינהל של הדירקטוריון שבו התקבלה ההחלטה.
ועדת כוח אדם ומינהל קיבלה ללא דיון מוקדם החלטות בדבר שינוי תנאי הסף ומינוי עובד למשרה בכירה ד' באמצעות פנייה ישירה לאדם מסוים.
מן הראוי כי החלט ות כה מהותי ות יתקבלו בפורום של כל חברי הדירקטוריון לאחר דיון נרחב ומעמיק בנושא.
להחלטת ועדת כוח אדם ומינהל דלעיל צורף מסמך שבו הסביר המנכ"ל כי כמה חודשים לפני כן הסתיים תהליך איתור ארוך, והסיכוי כי מצאי המועמדים למשרה השתנה מהותית קטן ביותר.
עוד הסביר המנכ"ל כי החברה נזקקה למינוי עובד ד' למשרה בכירה ד' בדחיפות, והליך מחודש לפי הנוהל לא יאפשר זאת.
לכן מן הראוי לפנות ל מועמדים פנייה ישירה.
נמצא כי בתקופת הביניים שבין עזיבת המועמדת היוצאת לכניסת עובד ד' לתפקיד - כשלושה חודשים - מילא יועץ חיצוני את מקום המועמדת היוצאת.
יצוין כי ההליך הקודם קוים ללא פרסום פומבי ולא העלה מספר גדול של מועמדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה מקום לקיים בסבב השני הליך פומבי.
בישיבת הדירקטוריון מ - 30.
06 הודיעה יו"ר הדירקטוריון כי היא ממליצה למנות את עובד ד' למשרה בכירה ד' .
יו"ר הדירקטוריון הוסיפה כי המינוי הוא בהמלצתו של היועץ המשפטי החיצוני של החברה בגלל היכרות עם המועמד ולאחר פגישה אשר קיימו עמ ו היא והמנכ"ל.
בישיבה הודיעה יו"ר הדירקטוריון כי עובד ד' אינו עומד בכמה קריטריונים אשר נקבעו בעת בחירת המועמדת היוצאת.
נמצא כי למועמד ד' למשרה בכירה ד' לא היו ותק של עשר שנים בלשכה מקצועית וניסיון של שלוש שנים לפחות בתפקיד בכיר בתאגיד בתחום המקצוע כנדרש .
הוא אף לא עבר מבחן התאמה, כנדרש על פי נוהל מינוי בכירים.
06 (יום לאחר החלטת ועדת כח אדם מיום 11.
06 הנ"ל) בישיבת דירקטוריון כבר המליצה יו"ר הדירקטוריון למנות את עובד ד' למשרה בכירה ד' לאחר שנפגשו אתו המנכ"ל והיו"ר.
תמוה שהמינוי הובא לאישור הדירקטוריון יום לאחר הגמשת הקריטריונים לבחירת עובד למשרה בכירה ד'.
משרה בכירה ה' : ב- 26.
05 הביא המנכ"ל לאישור הדירקטוריון את מועמדותו של עובד ה' למשרה בכירה ה'.
לפי דיווחו של המנכ"ל עובד ה' קיבל ציון חיובי במבחני ההתאמה.
המנכ"ל ציין כי פנו למועמדים פנייה ישירה, והיו שני ים אשר נמצאו לא מתאימים.
עוד ציין המנכ"ל כי לפי תוצאות הבדיקה של עובד ה' , יהיה מיותר להמשיך לחפש אנשים נוספים.
אחת מחברי הדירקטוריון התנגדה למינוי בנימוק שלא הובאו קורות החיים של המועמדים לעיון חברי הדירקטוריון, בניגוד להחלטתו מ- 5.
05 ,שקורות החיים של המועמדים לתפקידים מרכזיים יובאו לידיעת חברי הדירקטוריון זמן סביר מראש.
בתום הישיבה אישר הדירקטוריון - בהתנגדות חברת דירקטוריון אחת ובהימנעות חברת דירקטוריון אחרת - את המינוי.
בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים הנוגעים לשלבי האיתור שעניינם תיאור הליך ההשמה, פירוט דרישות הסף, מספר ה מועמדים שאליהם פנתה החברה, ניהול ההליך, המועמדים שהגישו את מועמדותם לתפקיד, מספר המועמדים שנבחנו, בחינת ההתאמה לתפקיד, תוצאותיה והנימוקים לבחירה.
החברה פעלה בניגוד לנוהלאיוש בכירים בחברה המחייב כי פנייה ישירה למועמד תיעשה בשילוב פרסום מודעה בעיתון או פנייה לחברת השמה לאיתור מועמדים פוטנציאליים.
משרד מבקר המדינה העיר לדירקטוריון כי באישור המינוי לא נתן את דעתו לתקינות הליך האיתור, ובכלל זה לקיום הליך שוויוני ותחרותי, לקריטריונים קבועים מראש ולנימוקים למיון שנעשה בשלב י הביניים של הליך הבחירה, כנדרש בתקנות החברות הממשלתיות.
משרה בכירה ו' : באוגוסט 2005 נבחןעובד ו' למשרה בכירה ו' בחברת ההשמה ב', וב - 15.
05 דיווח המנכ"ל לוועדת הכספים של הדירקטוריון על בחירתו למשרה.
המנכ"ל ציין כי מכיוון שאין מדובר בדרג בכיר לא נדרש אישור הוועדה, ודי בדיווח לה.
יוטעם כי על פי נוהל איוש בכירים, משרה זו נחשבת בכירה.
לפיכך היה צורך לקיים את ההליך המתאים ועל הדירקטוריון היה לאשר את המינוי.
החברה הסבירה בתשובתה כי היא נשענה בהליך מינוי זה בין היתר גם על הליכי המיון הפומבי למשרה בכירה ב' ובחרה גם מועמדים מאלה שהתמודדו על משרה זו וגם מועמדים מתוך רשות הנמלים, בהתאם לחובה שהטילה עליה רשות החברות הממשלתיות.
ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שתנאי הסף למשרה בכירה ו' נמוכים יותר מתנאי הסף למשרה בכירה ב' היה ראוי לפרסם מודעה נפרדת כדי שמועמדים מתאימים נוספים יוכלו להגיש את הצעותיהם.
הביקורת העלתה כי אין בחברה מסמכים הנוגעים להליך בחירתו של עובד ו' , למעט מבחן ההערכה של חברת ההשמה מאוגוסט 2005 .
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי בנוגע לתפקיד זה אין מסמכים המפרטים את תנאי הסף.
משרד מבקר המדינה העיר לדירקטוריון כי לא מילא את הוראות הדין, המחייבות כי לפני מתן אישור למינוי ייתן את דעתו לתקינות הליך האיתור.
הביקורת העלתה ליקויים של ממש בהליכי הגיוס של העובדים הבכירים בחברה אשר נקלטו בה מאז הקמתה, חלקם נוצרו בראשית דרכה, בעת שפעלה ללא תשתית ניהולית נאותה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולרשות החברות הממשלתיות, כי החברה בחרה מועמדים בהליך בלתי תקין שפגע בעקרונות השוויון, התחרות ההוגנת והשקיפות .
על דירקטוריון החברה ועל הרשות לדון 446 דוח שנתי 60א .
בממצאים ולנקוט את ה פעולות המתחייבות כדי למנוע את הישנות הליקויים.
בתי הסוהר בצה"ל נקבעו בצו של שר הביטחון, והם פועלים על פי תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים), התשמ"ז- 1987 (להלן- תקנות בתי סוהר צבאיים), שהתקין שר הביטחון בתוקף סמכותו לפי חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי).
קצין המשטרה הצבאית הראשי (להלן - קמצ"ר) נושא, בין השאר, באחריות להפעלת מחנות מעצר, בתי סוהר צבאיים ומחנות שבויים ולאחזקתם (בתקופת הביקורת שימש בתפקיד תא"ל רוני בני).
במפקדת קמצ"ר (להלן - מקמצ"ר) פועל ענף כליאה, ובראשו קצין בדרגת סא"ל.
ראש ענף כליאה אחראי לפיקוח על מתקני הכליאה בצה"ל בעת שגרה, כדי לוודא את ביצוע תקנות בתי סוהר צבאיים ואת ההוראות המקצועיות של קמצ"ר.
בצה"ל שני בסיסי כליאה: בסיס כליאה394 בצריפין (להלן- כלא 4 ); ובסיס כליאה 396 בסמוך לעתלית (להלן- כלא 6 ).
ייעוד בסיסי הכליאה הוא לשאת באחריות לחיילים הנמצאים בבסיסי הכליאה (עצירים, חבושים ואסירים 5 ) תוך מגמה לבחון את התאמתם להמשך השירות הצבאי, ותפקידם הוא להחזיק ולטפל בכלואים בהתאם לתקנות בתי סוהר צבאיים.
בראש כל אחד משני בסיסי הכליאה עומד קצין בדרגת סא"ל ולידו פועל מטה.
הכלואים בכל בסיס כליאה מאורגנים בפלוגות כליאה.
בכלא 4 היו בתקופת ה ביקורת חמש פלוגות לכלואים: ארבע - לכלואים גברים ופלוגה לנשים כלואות; ובכלא 6 היו שלוש פלוגות, אחת מהן לקצינים.
סגל כוח האדם בכל פלוגה כולל מדריכי כלואים (להלן - מד"כים), סמלים וקצינים: מפקדי מחלקות (להלן - מ"מים) ומפקדי פלוגות (להלן - מ"פים).
סגלי הפלוגות אמורים לטפל בכלואים, להעסיקם ולחנכם, בהתאם לפקודות.
לפי נתוני מקמצ"ר, מספר הכלואים בשני בסיסי הכליאה גדל משנת 2005 עד לשנת 2007 בכ-10% : מ- 14,400 ל- 16,000 .
קמצ"ר מייחס גידול זה לגיוס לצה"ל של בעלי נתוני איכות נמוכים ובעלי רישום פלילי, שבעבר לא גויסו לצה"ל.
לפי נתונים אלה, הייתה אמנם בשנת 2008 ירידה של כ- 6.
7% במספר הכלואים בשני בסיסי הכליאה, שעמד על 14,919 כלואים, אולם הייתה עלייה של 14.
4% במצבה הממוצעת היומית של כלואים בשני בסיסי הכליאה - מ-848 כלואים ליום בשנת 2007 ל-970 כלואים ביום בשנת 2008 .
מצבת הכלואים היומית בשני בסיסי הכליאה עמדה לעתים על למעלה מ- 1,000 .
כלואים61% מהעברות שבגינן ריצו חיילים עונש בשני בסיסי הכליאה היו עברות של היעדרות מהשירות בלי רשות; 14% ;היו עברות משמעת 6% - עברות של סמים; 5% - עברות של השתמטות ו-14% עברות מסוג אחר, כגון גניבות ועברות תנועה.
באוגוסט 1997 השתלטה קבוצה של כלואים בכלא6 על הסגל של אחת מהפלוגות בכלא ותפסה בני ערובה.
בעקבות אירוע זה מונתה ועדת חקירה (להלן - ועדת עשהאל6 ), ולאחריה מונתה בשנת 1999 ועדה מטכ"לית לגיבוש מדיניות הכליאה בצה"ל (להלן - ועדת דקל7).
רוב ההמלצות של שתי הוועדות יושמו.
בעקבות אחת מההמלצות של ועדת דקל החל לפעול בשני בסיסי הכליאה מערך הנקרא "גורמי חזרה לשירות תקין" (להלן - מערך גחל"ת), שייעודו העיקרי הוא להחזיר את הכלואים לשירות תקין בצה"ל בתום ריצוי העונש ולצמצם את תופעת הכליאה החוזרת (רצידיביזם).
בנוסף לשני בסיסי הכליאה, קיימים בצה"ל 10 ,חדרי משמר של המשטרה הצבאית שבהם נכלאים, בעיקר, חיילים שנידונו לעונש מחבוש שאינו עולה על 28 יום וחיילים שהוצאה נגדם פקודת מעצר של עד 48 שעות.
בשנת 2008 נכלאו בחדרי משמר אלה 8,476 כלואים לעומת 6,296 בשנת 2007 - עלייה של כ-35% .
כמו כן קיימים בשש יחידות בצה"ל חדרי משמר, שמקומם נקבע על ידי מפקד פיקוד מרחבי או מפקד זרוע, כל אחד במסגרת היחידות הכפופות לו, והם פועלים באחריות מפקד הבסיס שבו נמצא חדר המשמר.
חדר משמר נוסף נמצא ביחידת מיטב (יחידה שהוקמה מאיחוד של מינהל הגיוס עם בסיס קליטה ומיון), המשמש בדרך כלל לכליאת חיילים המסרבים לקבל את החלטת הצבא בדבר שיבוצם, והם מועברים לאחר 48 שעות לבסיס כליאה.
בנוסף לכך, קיימים שלושה תאי מעצר .
5 ראו הערת שוליים מספר1.
6 'ראו הערת שוליים מס2.
ליד בתי הדין הצבאיים, שבהם מוחזקים כלואים בזמן ההמתנה לדיון המשפטי בעניינם ועד להחזרתם לבסיסי הכליאה.
בחודשים אפריל 2008 עד מרס 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול בכלואים בשני בסיסי הכליאה, בחדרי המשמר של המשטרה הצבאית ובתאי המעצר ליד בתי הדין הצבאיים.
נבדקו בעיקר תנאי הכליאה, הטיפול הרפואי, שירותי הסניגוריה הצבאית, כבילת כלואים באזיקים וכן פעילות מערך גח ל"ת.
הביקורת נערכה באגף כוח אדם במטכ"ל (להלן - אכ"א), במקמצ"ר, במפקדת הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - מפצ"ר); בכלא 4 ובכלא6 ; בשני חדרי משמר של המשטרה הצבאית ובחדר המשמר ביחידת מיטב; וכן בשני תאי מעצר שליד בתי הדין הצבאיים.
ביקורת קודמת בנושא בתי סוהר צבאיים ע רך משרד מבקר המדינה בשנת 19948 .
במהלך הביקורת הפיץ משרד מבקר המדינה שאלון ל -275 כלואים בשני בסיסי הכליאה, שאותו החזירו כולם.
המדגם כלל 160 כלואים בכלא 4 ו-115 כלואים בכלא 6 מבין הכלואים ששהו בכלא ביום שבו הועברו השאלונים, אשר נבחרו על פי רשימת מספרים אקרא ית.
השאלון נועד לבדוק הלכי רוח בקרב הכלואים בנושאים שונים ובמיוחד בנושאים שבהם התייחסות הכלואים היא הכלי העיקרי ללמוד על המצב בתחומים אלה.
השאלון התייחס לשבעה נושאים: הטיפול הרפואי, כבילת הכלואים באזיקים, הקשר בין הכלואים לבין הסניגורים הצבאיים שלהם, המזון ותנאי התברואה, פעילות חינוך, יחס מפקדים ותנאי הכליאה והמגורים.
טיוטה של דוח ביקורת זה הועברה להתייחסות צה"ל ב - 4.
09 והתבקשה קבלת ההתייחסות עד ה - 17.
09 , דהיינו כחודש וחצי לאחר העברת טיוטת הדוח להתייחסות.
בפועל, העביר צה"ל את התייחסותו לממצאי ביקורת זאת ב- 19.
09 , כחודשיים לאחר המועד שבו התבקש להעביר את ההתייחסות למשרד מבקר המדינה וכשלושה חודשים וחצי לאחר תאריך העברת טיוטת הדוח להתייחסותו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אין כל הצדקה להתנהלות זאת של צה"ל, וכי היא גרמה לפגיעה של ממש בעבודת משרד מבקר המדינה.
על צה"ל לפעול שמצבים כאלה לא יישנו.
ארגון לפי המילון למונחי צה"ל9 , פקודת ארגון (להלן- פק"א) היא מסמך ארגוני המפרט את ייעודה של מסגרת ארגונית, את תפקידה, את מעמדה ואת מסגרת הפעילות שלה.
נמצא, כי קיימות אי-התאמות בין הפק"א המשותפת של שני בסי סי הכליאה מספטמבר 1992 והפק"א של מקמצ"ר, המעודכנת לשנת 2006 , לבין המצב בפועל.
כך, למשל, מערך גחל"ת אינו נזכר כלל בפק"א של מקמצ"ר ובפק"א של בסיסי הכליאה, ואין בהן כל ביטוי למערך זה ולתפקידיו (בנושא מערך גחל"ת, ראו בהמשך).
כמו כן, ארגון הפלוגות בשני בסיסי הכ ליאה אינו תואם את המבנה הארגוני, כפי שהוא מופיע בפקודות הארגון של בסיסי הכליאה.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 46 ( 1996 '), "בתי סוהר צבאיים", עמ881 .
9 המילון למונחי צה"ל, אג"ם-תוה"ד, התשנ"ח - 1998.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 , בין השאר, כי מתקיים תהליך עבודה לאישור הפק"א של מקמצ"ר ולהתאמתה לפק"א של בסיסי הכליאה, וכי עד סוף שנת 2009 תועבר ההצעה של הפק"א המעודכנת של מקמצ"ר לאישור אגף התכנון במטה הכללי (אג"ת).
סגלי כוח האדם בכלא4 ובכלא6 .
א לפי נתוני מקמצ"ר, במצבות סגל כוח האדם בכלא 4 ובכלא6 היו בתקופת הביקורת 287 ו-227 איש, בהתאמה.
מצבות כוח האדם תאמו בדרך כלל לתקנים של סגלי כוח האדם בשני בסיסי הכליאה.
עם זאת, ראש ענף כליאה במקמצ"ר הצביע בפני אכ"א במרס 2008 , כי היחס בין מספר המ"מים לבין מספר הכלואים עומד על 1:145 בכלא6 , ועל1:74 בכלא4 - והוא גבוה יותר מהיחס בין מספר המ"מים לבין מספר הטירונים, שקבעה מפקדת זרוע היבשה - 1:60 .
בהמלצות ועדת עשהאל, שחקרה כאמור את האירוע של תפיסת בני ערובה בכלא 6 , נאמר, בין היתר, כי ניסיונם של המד"כים מועט עקב גילם הצעיר וחלקם לא מספיק בוגרים כדי להתמודד עם הכלואים.
גם ועדת דקל, שהוקמה, כאמור, אחרי ועדת עשהאל, לגיבוש מדיניות הכליאה בצה"ל, ציינה, כי מערך הכליאה בצה"ל סובל ממחסור בכוח אדם פיקודי-מקצועי, הן מבחינה כמותית והן מבחינת התאמתו לתפקיד, וכי למצב זה השלכות מהותיות על מערך הכליאה.
ועדת דקל המליצה, בין השאר, לאזרח חלק מהתפקידים במערך הכליאה בצה"ל כדי להביא למשך תפקוד ארוך יותר בתפקידים אלו, כ ך שניצול הידע והניסיון שנצבר יהיה מרבי.
מבדיקת המצבות של סגלי כוח האדם בכלא 4 ובכלא6 התברר, כי כל המד"כים וכל הסמלים הם חוגרים בשירות חובה ורק חלק קטן מהקצינים הם בשירות קבע, והמצב הבסיסי בעניין זה לא השתנה בהשוואה למצב שהיה בעת שוועדות עשהאל ודקל בדקו את מערך הכליאה.
נמצא, כי אף על פי שהרמטכ"ל קבע בדצמבר 1999 , כי ראוי ליישם את המלצות ועדת דקל, ההמלצה בדבר אזרוח חלק מהתפקידים במערך הכליאה לא יושמה.
בשאלון שהפיץ משרד מבקר המדינה בקרב 275 ,כלואים בשני בסיסי הכליאה נכללו מספר שאלות בנוגע ליחס המפקדים: אופן ט יפולם של המפקדים בבעיות שמתעוררות, והפעלת אלימות כלפי הכלואים.
בסוף השאלון ניתנה לכלואים האפשרות להתייחס לכל נושא לפי רצונם (להלן - "שאלה פתוחה").
מניתוח תשובות הכלואים עולה, כי כ-81% מבין272 הכלואים בשני בסיסי הכליאה ענו שסגלי בסיסי הכליאה לא הפעילו כלפיהם אלימות.
עם זאת, ב"שאלה הפתוחה" בנוגע ליחס המפקדים כלפי הכלואים, 62.
8% מבין86 הכלואים בכלא4 ו- 39.
7% מבין63 הכלואים בכלא6 ,, שהשיבו על שאלה זאת, העלו טענות, לעתים קשות לגבי היחס של הסגל כלפיהם.
להלן דוג מאות מדברי הכלואים מתוך השאלונים שמולאו: 1 ) "יש לי להוסיף שמתנהגים אלנו בזלזול כאילו אנחנו לא בני אדם.
לפעמים בצעקות ולפעמים באלימות ואם אנחנו מנסים להרים טיפה את הקול אז לוקחים אותנו לאגף במקום שאף אחד לא רואה ולא שומע ואז מכים אותנו.
אני מקווה 70 דוח שנתי60א .
בשמי ובשם כל החיילים הכלואים לעזור לנו אני מבקש בכל לשון של בקשה לעזור לנו"; 2 .
) "אין מתייחסים אלינו בהרבה מקרים כאל בני אדם פשוטו כמשמעו אנחנו נמצאים (רובנו) בכלא צבאי במדינת ישראל ולא אסירים ביטחוניים של צבא איראן"; 3 ) "לפעמים הדיבור של הסגל כלפי הכלואים מזלזל.
הם עושים דברים לא חוקיים לפעמים ודברים שכואב לראות ולשמוע ואין אף אחד שישמע ויעזור כי אנחנו בסך הכול כלואים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי סגלי כוח האדם בבסיסי הכליאה מבצעים משימה מורכבת וקשה להתמודדות.
גילם הצעיר של אנשי הסגל וחוסר ניסיונם המצטבר עלולים להשליך על ההתמודדות היום -יומית של סגל כוח האדם מול הכלואים.
מן הראוי, שאכ"א ומקמצ"ר יבחנו אם ניתן לשלב לסגלי כוח האדם של בסיסי הכליאה כוח אדם בוגר יותר, וכן לבחון אם תכניות ההכשרה והחניכה של סגלי כוח האדם, ובמיוחד של המד"כים, נותנות מ ענה למורכבות המשימה המוטלת עליהם.
עניין זה מקבל משנה תוקף נוכח הממצאים שעלו מהשאלונים בנוגע ליחס המפקדים כלפי הכלואים, עניין המחייב בפני עצמו בדיקה ובירור יסודיים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 , בין השאר, כי יימשך שיבוץ המד"כים בבסיסי הכליאה בהתבסס על חיילים בשירות חובה.
עם זאת, עד סוף חודש נובמבר 2009 תתבצע בחינה של ההתאמה בין הכשרת המד"כים לבין המורכבות של משימתם.
צה"ל הוסיף בהתייחס לתלונות הכלואים, כי כלל התלונות נבדקות והמקרים מתוחקרים על ידי סגלי בסיסי הכליאה, ובמידת הצורך גם על ידי מקמצ"ר.
קבלה ושחרור של כלואים בבסיסי הכליאה .
ליקויים באסמכתה לכליאה לפי תקנות בתי סוהר צבאיים, מפקד בית הסוהר חייב לקבל כל אדם שנשלח להיכלא בבית הסוהר, ואשר יש לגביו פסק דין, פסק או פקודת מעצר, שלפיהם יש להחזיקו בבית הסוהר (להלן - אסמכתה לכליאה).
הוראה של קמצ"ר, המפרטת את נוהל הקבלה והשחרור של כלואים בבסיסי הכליאה, קובעת, בין היתר, כי בסיס הכליאה לא יקבל חייל שהגיע עם ליקוי באסמכתה לכליאה.
בפועל, סגל הקבלה בבסיס הכליאה שגילה ליקוי באסמכתה לכליאה, פונה למדור הדין המשמעתי במפצ"ר ומבקש את הנחיותיו בדבר המשך הטיפול בקבלת הכלוא.
לפי נתונים שמסר מדור הדין המשמעתי במפצ"ר למשרד מבקר המדינה, במהלך שנת 2008 התקבלו אצלו כ - 1,700 .
פניות לבירור חוקיות הליך הדין המשמעתי בפסקים (החלטות שניתנו בדין משמעתי) שנגעו למחבוש, החליט המדור לבטל את הפסק ב -282 מקרים, וב -286 פסקים נוספים המתיק המדור את עונשי המחבוש של החיילים.
בתשעה מקרים אחרים, שבהם סיימו הכלואים לרצות את עונשם, הורה המדור לפצות את החיילים על ימי מחבוש שריצו בפועל בגין ליקוי בהליך המשמעתי, שהתגלה כתוצאה מתלונה של הכלוא.
משרד מבקר מדינה העיר, כ י תשעת המקרים דלעיל חמורים, כיוון שמדובר בשלילת חירות שלא כדין, והם מחייבים בדיקה ותחקור כדי למנוע הישנות מקרים כאלה.
נוסף לכך, ראוי שאכ"א יבחן את הסיבות שהביאו להיווצרות מצב מדאיג זה שבו קיימים מקרים רבים שבהם נמצאו ליקויים בחוקיות הליך הדין המשמעתי בפסקי ם שהוטל בהם עונש מחבוש.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי ראש מדור הדין המשמעתי במפצ"ר יערוך ניתוח של הבעיות שחוזרות על עצמן ויפיץ מנשר עם דגשים לגורמים הרלוונטיים, וכי פעילות זאת צפויה להסתיים בספטמבר 2009 .
צה"ל הוסיף, כי בתחילת ינ ואר 2009 נכנסה לתוקפה רפורמה מקיפה בכללי הדין המשמעתי בצה"ל, ובמסגרתה אוגדו כלל הפקודות העוסקות בנושא הדין המשמעתי לפקודה אחת, במטרה לפשט ככל הניתן את הליכי הדין המשמעתי, ולהתאימם לצורכי המשמעת ולדרישות הדין.
בנוסף לזאת, חויב כל קצין לעבור השתלמות מיוחדת ט רם העלאה בדרגה במטרה לחזק את הידע המקצועי של קציני השיפוט.
פיקדונות הכלואים הוראת קמצ"ר בנושא "פיקדונות כלואים וחפצים מותרים להחזקה בידי כלואים" מפרטת את החפצים המותרים להחזקה בידי הכלואים ואת אופן הטיפול בפיקדונות של הכלואים.
ביקורות שערכה מקמצ"ר בש ני בסיסי הכליאה בשנת 2008 הצביעו על כך שרישום הפיקדונות איננו מתבצע כנדרש.
כך, למשל, נמצאו מקרים שבהם חלק מהפריטים שהופקדו לא נרשמו בטופס הפיקדון, או שהרישומים לא תיארו במדויק את הפריטים שהופקדו.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי מקמצ"ר ערכה לסגלים של בסיסי הכליאה רענון של הפקודה בנושא הטיפול בפיקדונות הכלואים.
כמו כן, אכ"א ערך בחודשים יולי ואוגוסט 2009 ביקורת יזומה בשני בסיסי הכליאה כדי לבדוק שהליקויים שהועלו בדוח הביקורת בנושא זה תוקנו.
תנאי הכליאה והמחיה של הכלואים בכלא 4 ובכלא6 .
תשתית פיזית שני בסיסי הכליאה נמצאים במתקנים ישנים.
כלא 6 , למשל, הוא מבנה מתקופת המנדט הבריטי ששימש בחלקו כמחנה מעצר עבור הבריטים, ובחלקו כאורוות סוסים, ובמהלך השנים נעשו בו שינויים והתאמות לייעודו החדש.
התשתית הפיזית בשני בסיסי הכליאה אינה נותנת מענה סביר לחיילים הכלואים.
כך, למשל, בכלא 4 תשתית הביוב מיושנת מאוד, דבר שגורם לסתימות ולהצפות רבות, המחייבות טיפול כמעט מדי יום ביומו.
מערכת החשמל אינה עומדת בעומס וגורמת להפסקות חשמל רבות.
בשל בעיות במערכת החשמל לא ניתן להתקין מזגנים בחלק מכיתות הלימוד ובתאי הכלואים, והשהייה בהם קשה במיוחד בחודשי הקיץ.
בעיה דומה 72 דוח שנתי60א .
מקמצ"ר ומפקדי שני בסיסי הכליאה פעלו באמצעים העומדים לרשותם לשיפור התשתית הפיזית בבסיסי הכליאה, אולם אין בזה כדי לפתור את הבעיות הבסיסיות בתשתית הפיזית בשני בסיסי הכליאה.
אחד מחדרי השירותים בכלא 6 התייחסות לתשתית הפיזית של בסיסי הכליאה עלתה כבר בשנת 1997 במסגרת ועדת עשהאל לחקירת האירועים שהיו בכלא 6 , וכן במסגרת ועדת דקל משנת 1999 .