HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העדפת מועמדים בשל קרבת משפחה או קרבה פוליטית במינויים למשרות בגופים ציבוריים עלולה לפגוע בעקרונות הבסיסיים של שיטת המינויים בשירות הציבורי.
הראיה בדבר קיומו של מינוי פוליטי, מבוססת על ההלכה שנפסקה בבג"ץ ולפיה: "הראיה בדבר קיום מניע פוליטי-מפלגתי במינוי צריך ויהא בה כדי לעורר ספק מהותי בדבר השפעתו של מניע פסול זה.
מחד גיסא, לא די בתחושות, בהשערות והנחות בלבד, ומאידך גיסא, אין צורך בראיה מוכחת, שעל פי רוב היא אינה בנמצא ובדרך כלל אינה בהשגה.
די ביצירת ספק מהותי, שיסודו בחשד סביר וממשי בדבר קיומו של מניע פוליטי- מפלגתי פסול במינוי.
משהוכח ספק מהותי כזה, עובר נטל הראיה על בעל המינוי, ועליו להוכיח שאין במינוי משום מינוי פוליטי פסול"5.
ספק אם עובד שמונה למשרתו בשל קרבה משפחתית או פוליטית ולא בשל כישוריו הוא האדם המתאים ביותר למשרה, וייתכן שהוא אף אינו עומד בדרישותיה.
העסקת עובדים לא מתאימים בתאגיד עלולה לפגוע בתפקודו ולכן גם במי שנזקק לשירותיו.
מלבד זאת, מימון העסקתם של עובדים כאלה בשירות הציבורי עלול לפגוע בקופה הציבורית.
יתר על כן, הוא עלול ליצור קבוצות גדולות של עובדים קרובי משפחה בעמדות כוח, ודבר זה עלול לפגוע בתפקוד הארגון, בניהולו ובקופה הציבורית עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
העסקת קרובי משפחה רבים פוגעת גם בחובת הייצוג ההולם של קבוצות אוכלוסייה שאינן מיוצגות, החלה על גופים ציבוריים.
2 ראו בג"ץ 7381/86 מיקרו דף נ' חברת החשמל לישראל בע"מ, פ"ד מא( 2 )449 , 460-461 ; ע"א 294/91 חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום, פ"ד מו( 2 )464 ,492.
3 בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה ואח' נ' רשות שדות התעופה בישראל ואח' מובא מ"דינים ועוד".
4 ראו למשל דוחות מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), עמ501 , על סדרי קבלת עובדים באל על נתיבי אויר לישראל בע"מ, ובחח"י; וכן דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 '), עמ705 , על העסקת קרובי משפחה בהנהלת בתי המשפט.
5 ראו: בג"ץ 4566/90 ( דקל נ' שר האוצר ואח', פ"ד מה1 ) 28,37.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 11 .
נורמות מחייבות במשרדי ממשלה ובתאגידים סטטוטוריים מלבד נורמות היסוד הכלליות שפורטו לעיל בנוגע להעסקת עובדים בתאגידים ציבוריים, קיימים גם דינים מיוחדים וכן הוראות מינהל ונוהל שמסדירים את ההעסקה בכל אחד מהתאגידים.
כשהתאגידים הנבדקים היו יחידות במשרדי ממשלה, חלו עליהם חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 (להלן- חוק המינויים), התקנות והכללים שהותקנו על פיו והתקש"יר; כשמעמדם המשפטי היה תאגידים סטטוטוריים, קבעו החוקים שמכוחם נוסדו את סדרי העסקת עובדיהם.
בדרך כלל נקבע בחוק כי סדרי העסקתם של העובדים בתאגיד הסטטוטורי יהיו "כשל עובדי מדינה" או "מותאמים לאלה של עובדי מדינה בשינויים".
התקשי"ר, בשינויים המחויבים, אומץ בדרך כלל כנוהל עיקרי בתאגי דים סטטוטוריים, עם זאת ההוראות הספציפיות עשויות להיות שונות בכל תאגיד.
הן משרדי הממשלה והן תאגידים למיניהם חתמו על הסכמים קיבוציים ביניהם לבין עובדיהם והארגון היציג של העובדים.
ההסכמים הקיבוציים משתנים לעתים מתקופת הסכם אחת לאחרת, ויש הבדלים בין הסכמים שח תמו תאגידים שונים.
לפיכך הנורמות הקיבוציות המחייבות משתנות מתקופה לתקופה ומתאגיד לתאגיד, הכול כפי שנקבע בהסכם קיבוצי תקף.
,מבין הגופים שנבדקו, התאגיד היחיד שהיה בעת הביקורת תאגיד סטטוטורי הוא, כאמור רשות שדות התעופה.
סעיף 25 לחוק רשות שדות התעופה, קובעכי "סדרי קבלת העובדים לשירות הרשות ומנוייהם יהיו מותאמים לאלה של עובדי המדינה, בשינויים שתקבע הרשות באישור הממשלה".
בספטמבר 2005 פסק בג"ץ6 כי עיקרי הדינים החלים על עובדי מדינה יחולו על עובדי הרשות וכי על הרשות לגבש כללים חדשים לעניין מינוי עובדים, בהתאמה לכללים המעוגנים בחוק המינויים.
06 כ-30 שנה לאחר חקיקת חוק רשות שדות התעופה, הגישה רש"ת לממשלה את הנוהל שקבעה לעניין גיוס ובחירה של עובדים, וב- 12.
06 אישרה הממשלה (החלטה 4727 ) את הנוהל.
הנוהל תואם בעיקרו את הוראות התקשי"ר בתחום זה.
על פי חוק המינויים והתקשי"ר העסקת עובדים בשירות המדינה תיעשה על פי מכרז בדרגות הגבוהות (לפי התקשי"ר - במשרות מדרגה 18 ומעלה בדירוג המינהלי, במשרות מדרגה39 ומעלה בדירוג ההנדסאים והטכנאים ובכל דרגה ביתר הדירוגים המקצועיים).
חובת מכרז אינה חלה במשרות זוטרות בשירות המדי נה, בהן גיוס העובדים בעבר נעשה באמצעות לשכות עבודה לפי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט- 1959 .
שירות התעסוקה כפוף לנורמות ציבוריות ובהן איסור אפליה לרעה בשל גיל, מין, גזע, דת, לאום, ארץ מוצא, מוגבלות, השקפת עולם או חברות במפלגה.
באוגוסט 2004 , בביקורת של משרד מבקרהמדינה על מינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה 7 , נמצא כי עובדים למשרות אלה מתקבלים ללא מכרז וגיוס העובדים גם לא נעשה באמצעות לשכות התעסוקה.
בעקבות ביקורת זו תיקנה נציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ) את סעיף 11.
933 בתקשי"ר, ונקבעו בו העקר ונות לגיוס עובדים זוטרים: פומביות, שוויון הזדמנויות, ריבוי מועמדים, הליך מיון אובייקטיבי קבוע מראש וייצוג הולם לקבוצות אוכלוסייה, לפי סעיף 15 א לחוק המינויים.
לפי חוק המינויים ייקבעו סייגים למינוי עובד ביחידה, כשקיימים יחסי קרבה משפחתית בינו לבין עובד א חר באותה יחידה.
מכוח סמכותה לפי חוק המינויים קבעה ועדת שירות .
6 ראו בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה ואח' נ' רשות שדות התעופה בישראל ואח' מובא מ"דינים ועוד".
7 ראו דוח מיוחד של מבקר המדינה על מינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה (אוגוסט 2004.
המדינה סייגים למינוים של עובדים שיש להם קרובי משפחה בשירות המדינה לעבודה בשירות המדינה.
ועדת השירות קבעה את כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה), התשכ"ט- 1969 , (להלן- הכללים) ולפיהם לא ימונה אדם למשרה ביחידה מינהלית אם עובד באותה יחידה קרוב משפחה שלו8 ; וכן לא ימונה אדם למשרה במשרד ממשלתי אם ביחידה מינהלית אחרת במשרד זה עובד קרוב משפחה שלו, והמינוי עשוי להביא לידי יחסי כפיפות ביניהם.
איסור העסקת קרובים באותה היחידה במצב שאין ביניהם יחסי כפיפות אינו מוחלט ובכללים נקבעו סייגים לתחולתו.
איסור העסקת קרובים על פי הכללים שהובאו לעיל חל גם על עובדי תאגידים סטטוטוריים שלגביהם נקבע כי מעמדם יהיה, בשינויים המחויבים, כשל עובדי מדינה.
נורמות המחייבות חברות ממשלתיות בעת הביקורת היו שבעה מתוך שמונת התאגידים שנבדקו חברות ממשלתיות.
העסקת עובדיהם מוסדרת בחוק החברות הממשלתיות והתקנות שהותקנו על פיו, בהנחיות רשות החברות הממשלתיות הניתנות לחברות מעת לעת ובהוראות שנקבעו בנוהלי החברה.
גיוס פקידים בכירים : ביוני 1992 הוציאה הרשות חוזר ובו הנחיה לחברות הממשלתיות לקבוע נוהל כתוב שיסדיר את דרך הבחירה והמינוי של העובדים הבכירים.
על פי חוזר זה, על הדירקטוריון להחליט על הנוהל.
בהמשך יזמה הרשות חקיקת משנה לביסוס עקרונות אלה, ובאפריל 2005 קיבלו תוקף תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה- 2005 (להלן בדוח זה- תקנות פקידים בכירים).
הפקידים הבכירים שעליהם חלים הכללים הם: מנכ"ל, משנה וסגנים למנכ"ל, מנהלי האגפים, מנהל הכספים, המבקר הפנימי, מזכיר החברה ונושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניי ן זה השרים לאחר התייעצות עם הרשות.
הכללים לא הוחלו על נושאי תפקידים אחרים.
על פי תקנות פקידים בכירים, על דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע נוהל בדבר תנאי הכשירות ואופן הבחירה של פקידים בכירים.
באשר לאופן הבחירה נקבעו כמה עקרונות: פומביות והליך שוויוני ותחרותי; קביעה מראש של קריטריונים למיון המועמדים ואישור הדירקטוריון למינוי, לרבות תקינות הליכי האיתור והבחירה 9.
העסקת קרובי משפחה בחברות ממשלתיות: (א) על פי סעיף 32 לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), על הדירקטוריון לדון בכל עניי ן שהרשות דורשת להעמיד על סדר היום.
ב - 1991 דרש מנהל הרשות מהדירקטוריונים של כל החברות הממשלתיות להעלות על סדר יומם את עניי ן ההעסקה של קרובי משפחה בחברה.
מנהל הרשות הביע את עמדתו כי על החברות הממשלתיות להימנע מהעסקת קרובי משפחה בתפקידים שיש ביניהם יחסי כפיפות ישירים או עקיפים או בתפקידים אשר יחסי הגומלין ביניהם ע לולים לגרום לחשש לפגיעה בטוהר המידות.
הדירקטוריונים התבקשו לדון ולקבל החלטה שמחייבת את הנהלת החברה בנושא ההעסקה של קרובי משפחה.
8 ,"קרוב משפחה" על פי הכללים והתקשי"ר הוא בן זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד דודה, בן אח, בת אח, ב ן אחות, בת אחות, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות קרבה משפחתית חורגת או קרבה משפחתית הנוצרת עקב אימוץ.
9 הביקורת בשמונת התאגידים שצוינו לעיל לא עסקה במינוי מנכ"לים, אף שגם הם נכללים בהגדרת פקידים בכירים.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 13 .
ביולי 2003 פרסם משרד מבקר המדינה שני דוחות על סדרי קבלת עובדים באל על נתיבי אויר לישראל בע"מ ובחח"י10, ומהם התברר שהעסקה של קרובי משפחה היא תופעה נרחבת בחברות אלו.
בדוחות אלה קבע משרד מבקר המדינה כי "בהיעדר אסמכתאות על תהליך מסקנה מסתברת היא שקרבת המשפחה הייתה שיקול בהחלטות ]בחברות[ האיוש של משרות להעסיק לפחות חלק מאותם עובדים".
עם פרסום הדוחות האמורים פנה שר האוצר למנהל רשות החברות וביקש ליישם את התיקון לחוק החברות הממשלתיות מ - 2003 (סעיף32 [ ]א[3 ), שלפיו על דירקטוריון החברה ]א לקבוע את אופן בחירת עובדי החברה ואת תנאי כשירותם, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות.
ואכן, הרשות פעלה ושר האוצר התקין את "תקנות חברות ממשלתיות (כללים בדבר העסקת קרובי משפחה), התשס"ה - 2005 " (להלן בדוח זה - תקנות העסקת קרובים), שקיבלו תוקף באפריל 2005.
התקנות הנ"ל קובעות שחברה ממשלתית לא תקבל אדם לעבודה אם עובד באותה החברה קרוב משפחה שלו11 , המועסק בתפקיד בכיר כמשמעותו בחוק החברות הממשלתיות, או באחת מ-6 הדרגות הגבוהות בכל סולם שכר הנוהג בחברה, או כשהתפקיד המוצע הוא לתפקיד בכיר כאמור.
אולם איסור העסקת קרובים אינו מוחלט, ובתקנה 3 ,יש סייגים מצטברים לאיסור ואלו עיקריהם: החברה רשאית לקבל עובד, למרות האיסור, אם הוא המועמד המתאים ביותר למשרה ובלבד שבעת הגשת המועמ דות הוא הצהיר על קרבת המשפחה; הבחירה נעשתה בהליך פומבי, שוויוני ותחרותי; מנכ"ל החברה ויועצה המשפטי אישרו את תקינות ההליך והנימוקים לבחירה; ונמסר דיווח לדירקטוריון על הבחירה.
עם זאת תקנה 4 קובעת בהחלטיות וללא סייגים כי "לא יועסקו בחברה קרובי משפחה בתפקידים אשר יש ביניהם יחסי כפיפות ישירים או עקיפים או שקרבת המשפחה עלולה לעורר חשש לניגוד עניינים".
(ב) בחברות נהוגים כמה סולמות שכר, ובכל אחד מהם שש דרגות שכר גבוהות.
ביישום התקנות הנ"ל נהגו החברות לאסור העסקת קרובים רק בשש דרגות השכר הגבוהות ביותר בחברה.
במהלך הביקורת, בסוף אפריל 2006 , יזמה רשות החברות תיקון לתקנות, והבהירה כי הכוונה היא ל"אחת משש דרגות השכר הגבוהות בחברה בכל סולם שכר הנוהג בחברה".
התיקון קיבל תוקף בתחילת ינואר 2007 .
עוד לפני התיקון, הבהירה הרשות את עמדתה בעניין זה בחוזר שכר ותנאי עבודה 2005/5, מ- 30.
05 , ובו נקבע שהאיסור חל על שש דרגות השכר הגבוהות בכל סולם שכר הנהוג בחברה.
בתקנה 5 נקבע כי בדיווח לרשות החברות לפי סעיף25 לחוק החברות הממשלתיות, יפרט יו"ר הדירקטוריון את מספר קרובי המשפחה של עובדי החברה שנקלטו בשנה החולפת, את תפקידיהם בחברה, את קרבת המשפחה של כל אחד מהם לעובד בחברה, את תפקידו של קרוב המשפחה העובד בחברה וכן את המספר הכולל של קרובי המשפחה המועסקים בחברה.
כדי שהדיווח לרשות, לפי תקנה 5 , יהיה מדויק ואמין, על החברות הממשלתיות לדרוש מעובדיהן הצהרה בדבר קרובי משפחה המועסקים בחברה, וכן לדרוש מכל מועמד לעבודה להצהיר על קרוביו המועסקים בחברה.
הכללים שנקבעו בתקנות העסקת קרובים אינם חלים על קרובי משפחה שהיו מועסקים בחברה ערב כניסתם לתוקף (אפריל 2005 ), אולם במקום שאיסור העסקת קרובים הוא מוחלט- היכן .
11 הגדרת קרוב משפחה לפי התקנות הנ"ל זהה לזו של הכללים והתקשי"ר שהובאה בהערת שוליים 8 .
לעיל 14 דוח שנתי58א .
שיש יחסי כפיפות ישירים או עקיפים בין הקרובים, או שקרבת המשפחה עלולה לעורר חשש לניגוד עניינים - חלים הכללים.
(ג) להלן נתונים מרוכזים של העסקת קרובי משפחה בשמונת התאגידים שנבדקו, מעודכנים לדצמבר 2005: העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 15 שיעור העסקת קרובים בתאגיד (אחוזים) מספר הקרובים שנמצאו בביקורת מספר העובדים בתאגיד שם התאגיד 22 692 3,121 רשות שדות התעופה 13 220 1,730 חברת רכבת ישראל בע"מ 44 519 1,176 חברת נמל אשדוד בע"מ 25 248 988 חברת נמל חיפה בע"מ 15 724 4,966 חברת דואר ישראל בע"מ 27 3,551 13,222 חברת החשמל לישראל בע"מ 14 288 2,100 מקורות חברת המים בע"מ 6 23 381 חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ 23 6,265 27,684 סה"כ .
מהטבלה עולה כי בדצמבר 2005 הועסקו בשמונת התאגידים שנבדקו6,265 קרובי משפחה, מתוך כ -27,700 עובדים שהועסקו בהם.
ייתכן שהתמונה העולה מהנתונים אינה מלאה עקב הקושי לבדוק בכלים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה אם יש קרובי משפחה נוספים 12( .
רוב הקרובים3,551 ,) הועסקו בחח"י שיעורם מכלל העובדים בחברה הגיע ל-27% .
בנמל אשדוד היה מספר הקרובים 519 , ושיעורם מכלל העובדים בנמל הגיע ל-44% .
הנתונים והמסמכים שבידי משרד מבקר המדינה, מלמדים, שברוב התאגידים שנבדקו הייתה נטייה פסולה לתת למועמדים חדשים לעבודה שיש להם קרובי משפחה המועסקים בתאגיד עדיפות על פני מועמדים שאין להם קרובי משפחה (ראו להלן).
שיעורי העסקה גבוהים של קרובים, כפי שהועלו בביקורת, יוצרים בעיה מהותית.
שיעור גבוה של מינוי קרובי משפחה בגוף ציבורי אחד עלול, כאמור לעיל, להביא לידי יחסי כפיפות בין קרובים, תפקוד במצב של ניגודי עניינים ויצירת קבוצות גדולות של עובדים קרובי משפחה בעלי עמדות כוח, שיכולות לפגוע באפשרות לנהל בצורה תקינה ויעילה את הארגון.
העדפת העסקה של קרובים עלולה לפגוע בשוויון ההזדמנויות ומתוך שכך בייצוג ההולם בעבודה לקבוצות אוכלוסייה שאינן מיוצגות, ולפגוע באמון הציבור ברשויות, ומהווה מעילה בחובת הנאמנות של הרשויות כלפי הציבור.
12 יצוין כי בכמה מהתאגידים שנבדקו הועסקו קרובי משפחה בדרגה רחוקה יותר שלא הוגדרו קרובים בחיקוק, ולכן הם לא נמנו עם הקרובים שנזכרו לעיל.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 17 .
העסקת עובדים בתאגידים בתחומי התשתיות, התעבורה והתקשורת .
על פי סעיף 5 ,(א) לחוק רשות שדות התעופה, תפקידיה של הרשות הם בין היתר החזקה הפעלה, פיתוח וניהול של שדות התעופה המפורטים בתוספת לחוק; שמירת ביטחונם של שדות התעופה הללו ושל בני האדם, הטובין, כלי הטיס, המבנים, המתקנים והציוד שבהם.
בחוק רשות שדות התעופה (הוראת שעה), התש"ם- 1980 , נקבע כי הרשות תחזיק, תפתח ותנהל גם את מסופי המעבר היבשתיים, לרבות שלושה מסופים בגבול מצרים, שלושה בגבול ירדן ושניים בגבול שטחי הרשות הפלסטינית.
המקומות שדרכם נכנסים למדינה ויוצאים ממנה, ובכלל זה המעברים היבשתיים, רגישים במיוחד מבחינה ביטחונית ומבחינת שלום הציבור, הסדר הציבורי ופוטנציאל הפשיעה.
שדות התעופה ומעברי הגבול היבשתיים הם חלון הראווה של המדינה לתיירים ולעולים ואף לאזרחי המדינה ולתושביה.
פעילות לא תקינה של הרשות עקב גיוס כוח אדם לא מתאים עלולה אפוא לפגוע בשלומו ובביטחונו של הציבור ובתדמיתה של המדינה.
טיפולן של מועצת הרשות והנהלתה .
בישיבת מועצת הרשות שהתקיימה בסוף נובמבר 1999 העלה יו"ר המועצה דאז, מר צבי שלום13 (להלן- יו"ר המועצה), את נושא העסקתם של קרובי משפחה ברשות.
בעקבות דיונים שהתקיימו במועצה ובוועדת הכספים שלה החליטה המועצה בדצמבר 1999 להנחות את הנהלת הרשות "להגיע להסכם עם ועד העובדים, לצמצם עד למינימום את תופעת כניסת קרובי משפחה לעבודה ברשות".
כמו כן הנחה יו"ר המועצה את המבקר הפנימי של הרשות לבדוק את הנושא האמור.
בסוף פברואר 2000 הגיש המבקר הפנימי של הרשות, מר אוריאל רונד, למועצת הרשות דוח ביקורת בנושא.
על פי ממצאיו, סמוך למועד הגשת הדוח הועסקו ברשות 429 עובדים קבועים וארעיים (בלי להביא בחשבון את עובדי הביטחון) שיש להם קרובי משפחה ברשות, על פי הגדרת המונח בכללי שירות המדינה ובתקשי"ר (להלן - קרובי משפחה) 14.
00 היה מספר עובדי הרשות 3,162 , מהם 1,354 ,עובדים קבועים 430 עובדים ארעיים ו - 1,378 עובדי ביטחון.
מכאן ששיעור קרובי המשפחה בקרב העובדים הקבועים והארעיים היה 24% .
בנספח לדוח האמור הציג המבקר הפנימי רשימה של קבוצות עובדים המשתייכים למשפחות מסוימות.
המבקר הפנימי הדגיש כי התמונה העולה מהנתונים אינה מלאה עקב הקושי לאתר קרובי משפחה נוספים בכלים שעמדו לרשותו, וכי סביר להניח שברשות מועסקים עוד עובדים רבים שיש להם קרובי משפחה בה.
13 מר צבי שלום שימש יו"ר מועצת הרשות משנת 1999 ועד אמצע ספטמבר 2005.
במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה עשתה שוב הרשות בסוף שנת 2005 בדיקה מקיפה של קרובי משפחה שעבדו בה ב- 1.
הבדיקה העלתה כי באותה העת היו ברשות לפחות 575 קרובי משפחה בקרב העובדים הקבועים והארעיים (שאינם עובדי ביטחון), שהם כ-32% מהם.
הרשות ציינה כי לא היו בידיה נתונים מהימנים בדבר קרובי משפחה של עובדים שסיימו את עבודתם בה לפני שנת 2005 , ולכן סביר כי מספר קרובי המשפחה שהועסקו בה ב - 1.
00 היה אף גדול מ-575 .
ריבוי קרובי המשפחה שהועסקו ברשות מלמד שבקבלת עובדים לרשות ניתנה העדפה למועמדים שיש להם קרובי משפחה בה.
בדיון בוועדת הביקורת של מועצת הרשות (להלן - ועדת הביקורת) שהתקיים במרס 2000 ציין יו"ר המועצה כי "העסקת קרובי משפחה היא בגדר מחלה ממארת שעשויה להרוס בטווח הארוך את הרשות".
בדיון במועצה בנושא העסקת קרובי משפחה שהתקיים במאי 2000 שבה המועצה והנחתה את מנכ"ל הרשות דאז, מר אבי קוסטליץ, ליישם את החלטתה מדצמבר 1999 .
לצמצם את העסקת קרובי המשפחה ברשות בדיון נוסף שנערך בספטמבר 2000 הנחתה ועדת הביקורת את היועץ המשפטי של הרשות באותה העת, עורך דין גדי רובין, לנסח תצהיר בדבר קרובי משפחה המועסקים ברשות, שעליו יידרשו לחתום עובדים שייקלטו בעתיד ועובדים שנקלטו מ - 1.
לפי ההנחיה, נוסח התצהיר יהיה ברוח עקרונות התקשי"ר, ויצוינו בו בין היתר הגדרת המונח "קרובי משפחה", היחידות שנאסר להעסיק בהן קרובי משפחה ואמצעי אכיפה וסנקציות שיינקטו כלפי עובדים שימסרו תצהיר כוזב בנושא.
ועדת הביקורת הנחתה את הנהלת הרשות לדרוש בכל הדיונים עם ועד העובדים ברשות את הפסקת העסקתם של קרובי משפחה.
בדיון של מועצת הרשות שהתקיים ב- 4.
00 הודיע יו"ר מועצת הרשות כי נודע לו באקראי שהממונה על כוח האדם ברשות, מר שמעון טנצר, קלט את בנו בעבודה ברשות.
יו"ר המועצה ציין כי הוא זיהה שתי בעיות בעניין זה: האחת בעיה משמעתית - מר טנצר לא יישם את החלטות המועצה בעת שהיה חבר הנהלה; והאחרת - אין זה תקין שהאחראי לכוח האדם בארגון מקבל את בנו לעבודה בארגון.
בדיון האמור התקבלה הצעת החלטה שהציע יו"ר המועצה ועל פיה יטפל המנכ"ל בבעיה זו כבעברת משמעת.
00 , בעקבות דיון של מועצת הרשות בנושא העסקתם של קרובי משפחה ברשות, פנה הסמנכ"ל למינהל וארגון של הרשות לעו"ד יגאל חיות, הממונה על התביעה ועל המשמעת (להלן - הממונה על המשמעת) בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ).
בפנייה ביקש שיפתח בחקירה משמעתית נגד הממונה על כוח האדם בגין קליטת בנו בעבודה ברשות למרות הנחיית ההנהלה להפסיק לקלוט בה קרובי משפחה.
בחוות דעת שנתן הממונה על המשמעת בנש"מ ביום 16.
01 נאמר: "נראה כי העסקת קרובי משפחה ברשות היא בבחינת נוהג שיטה ומוסד הנהוגים מקדמת דנא".
הממונה על המשמעת ציין כי במסמכים שהיו לפניו לא נמצאה כל הוראה בכתב לממונה על כוח האדם ברשות האוסרת לקלוט ברשות קרובי משפחה, ולכן אי -אפשר לקבוע כי הממונה על כוח האדם "במתכוון, לא ביצע או סרב לבצע את החלטת הרשות ולא ניתן לייחס לו עבירת משמעת בהתנהגותו".
מנכ"ל הרשות, מר גבי אופיר, הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עמדת נציבות שירות המדינה, אשר ועדי העובדים נאחזו בה לא אחת, חיזקה עד מאוד את מעמד העובדים אל מול ההנהלה הבכירה וריפתה את ידיהן של מועצת הרשות והנהלתה הבכירה.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 19 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לאהיה מקום שהרשות תסתמך על עמדה זו בכל הנוגע להעסקת קרובי משפחה בה, שכן עמדה זו נגעה למקרה מסוים בלבד.
בנסיבות העניין עליה לקבל חוות דעת מהיועץ המשפטי שלה בנוגע לסוגיה המשפטית בכללותה.
אשר למקרה הנדון - היה עליה לשקול אפשרות השגה על עמדת הממונה על המשמעת ולהשיג בדרך של ערעור לפני נציב שירות המדינה או לפני היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) או לפני פרקליט המדינה, אך היא לא עשתה זאת.
מנכ"ל הרשות, מר גבי אופיר, הסביר למשרד מבקר המדינה כי ערעור לפני נציב שירות המדינה או לפני היועמ"ש על החלטת הממונה על המשמעת בנש"מ הוא מעשה מרחיק לכת.
מנכ"ל הרשות הוסיף כי חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג- 1963 , אינו קובע אפשרות ערעור כאמור, ואין זה סביר לצפות שהרשות תיזום הליך ערעור שלא לפי הוראות החוק שמכוחו הוגשה הקובלנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובה זו והפעולות שנקטו המנכ"ל והנהלת הרשות בכל הנוגע לתופעת קליטתם של קרובי משפחה ברשות מלמדות על חוסר נחרצותה של הנהלת הרשות בהתמודדות עם תופעת העסקתם של קרובי משפחה ובמלחמה בה.
אילו רצתה הנהלת הרשות למגר את התופעה, היא לא הייתה מקבלת את עמדת הממונה על המשמעת ורואה בה הכרעה נורמטיבית סופית.
ודאי שלא היה מקום לראות בעמדת הממונה על המשמעת במקרה מסוים נורמה מחייבת בשאלות שעל הפרק.
נמצא כי כמה מהחלטות מועצת הרשות בעניין העסקת קרובי משפחה, שהתקבלו עוד בשנת 2000 , לא יושמו או יושמו באיחור, וכי מקצתן יושמו רק בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה.
מנכ"ל הרשות, מר גבי אופיר, הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2006 :כדלקמן (א) מועצת הרשות וההנהלה הבכירה ביקשו לעקור מן השורש את התופעה של העסקת קרובי משפחה, אולם ועד העובדים של הרשות התנגד לכך בתקיפות, וכמה מעובדי ההנהלה לא מילאו את הוראותיהן.
בשנים 2001 -2005 פעלה הרשות להחלפת צמרת הניהול בחטיבה למינהל ולארגון משום שלא מילאה במלואן את הנחיות מועצת הרשות והנהלתה הבכירה לצמצום התופעה של העסקת קרובי משפחה.
(ב) דיני העבודה הגבילו עד מאוד את הרשות בבואה לשנות את הנהלים הנהוגים בה בנושא העסקתם של קרובי משפחה, בעיקר עקב הסכמים קיבוציים שחתמה עליהם.
(ג) מועצת הרשות הנחתה את הנהלת הרשות לשאת ולתת עם ועד העובדים כדי להגיע להסכם שיביא לידי צמצום קבלתם של קרובי משפחה לרשות וגיבוש נהלים חדשים בדב ר גיוס עובדים וקליטתם.
אולם ועד העובדים סירב בכל תוקף לקבל את החלטותיה של מועצת הרשות בטענה שכל שינוי בתחום העסקת קרובי משפחה ייחשב להפרה בוטה של ההסכם הקיבוצי ולפגיעה במצב הקיים, ואיים לנקוט סנקציות ארגוניות.
(ד) נוכח מרקם היחסים העדין שבין הנהלת הרשות וב ין עובדיה וכדי למנוע את סגירת שערי המדינה לפרקי זמן ארוכים, החליטה ההנהלה לנהוג בשיקול דעת ובאחריות ולא להיחפז בביצוען של פעולות שוועד העובדים עשוי לפרשן כפוגעניות.
יו"ר מועצת הרשות דאז, מר צבי שלום, חזר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2006 על כמה מההסברים שהעלה מנכ"ל הרשות והוסיף כדלקמן: (א) המבנה התאגידי שנקבע לרשות בחוק רשות שדות התעופה הוא מבנה מורכב שמקשה עליה לתפקד, מאחר ששר התחבורה הוא שממנה את המנכ"ל והוא שיכול לפטרו, ולמועצה אין כל סמכות ניהולית בנושא.
(ב) יו"ר מועצת הרשות הוא למעשה חבר מועצה מן המניין, ואין לו סמכויות מיוחדות שאין לחברי המועצה האחרים.
בעקבות החלטת המועצה מ - 1977 לאצול למנהל הרשות את כל סמכויות המועצה על פי חוק הדרושות לו למילוי תפקידו, הנהלת הרשות היא הגוף המנהל את הרשות, ואילו מועצת הרשות היא הגוף המתווה את מדיניות הרשות ומפקח על הנהלתה.
(ג) יש בעייתיות ביכולתה של מועצת הרשות לכפות את ביצוע החלטותיה, ובמסגרת מאמציו לשיפור האכיפה של ביצוען הוא קיבל מהיועץ המשפטי לשעבר של הרשות, עו"ד גדי רובין, על פי בקשתו, חוות דעת משפטית ולפיה חריגה מהחלטות המועצה היא עברת משמעת, ומנכ"ל הרשות הוא המוסמך לטפל בכך ועליו לפעול בעניין זה על פי הנחיות המועצה.
מהביקורת שערך משרד מבקר המדינה ומתשובות הרשות עולה כי מועצת הרשות והנהלתה לא פעלו בנחישות מספקת בכל הנוגע לטיפול בתופעת העסקתם של קרובי משפחה ברשות, ואפשרו לעובדים ולוועדי העובדים לעשות שימוש לרעה בכוחם במסגרת יחסי העבודה הקיבוציים.
הנהלת הרשות השלימה עם התופעה בנימוק שהיא נתונה לאילוצים הנובעים ממשפט העבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משפט העבודה הקיבוצי נועד להקנות לארגון העובדים מעמד הולם כלפי המעביד כדי להגן על ענייני העובדים כקבוצה, אולם הנתונים שנבדקו מלמדים כי מעמד זה נוצל להעדפת קרובי משפחה.
הימנעותה של הרשות מביצוע הפעולות הנדרשות, מתוך כניעה ללחצי העובדים ובטענה שרצתה למנוע את סגירת שערי המדינה והשבתת שדה התעופה, עשויה אולי לפתור בעיה זמנית לטווח הקצר, אולם בטווח הארוך היא מביאה לידי הנצחתה של נורמה פסולה, הפוגעת בציבור ובקופה הציבורית ונוגדת את תקנת הציבור, ולידי פגיעה במינהל תקין וטוהר מידות.
בכך הפרו מועצת הרשות והנהלתה את חובת נאמנותן כלפי הציבור.
באשר לטענת הרשות כי הסכמים קיבוציים צמצמו את הכלים שעמדו לרשותה - גם אם אכן כך הדבר, היה על הנהלת הרשות לפעול בתקיפות ובנחרצות בכל דרך כדי למנוע פגיעה כה קשה בסדרי מינהל תקין וביכולתה לנהל ולתפעל את רשות שדות התעופה.
באשר לטענת יו"ר מועצת הרשות דאז שמכיוון ששר התחבורה הוא שממנה ומפטר את מנכ"ל הרשות, אין למועצת הרשות סמכות ניהולית - אם אכן חוסר סמכות של יו"ר המועצה והמועצה לפטר את מנכ"ל הרשות הוא שמנע מהם להתמודד עם התופעה של העסקת קרובי משפחה - היה עליהם לפנות לשר ולגבש אתו דרך לפתרון הבעיה, אם בחקיקה ואם בדרך אחרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, העסקת קרובי משפחה רבים כל כך בגוף ציבורי פוגעת בסדרי מינהל תקין, ולכן היה על מועצת הרשות והנהלתה הבכירה לפעול ביתר שאת להפסקת התופעה הזו.
הרשות הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2000 -2005 היא נדרשה לפעול בכמה תחומים שדרשו משאבים כלכליים ואנושיים לא מבוטלים (היערכות לאירועי שנת 2000 , העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 21 .
פרויקט טרמינל3 והתמודדות עם המשבר הביטחוני -כלכלי שפקד את הרשות), ולצורך השגת יעדיה בתחומים אלה נדרש שיתוף פעולה מלא של עובדי הרשות.
עוד הסבירה הרשות כי כנאמן הציבור היה זה מחובתה לקבוע סדר עדיפויות למטרות שניצבו לפניה, והיא החליטה להעמיד את קידום הפרויקט הלאומי של טרמינל 3 ואת ההתמודדות עם המשבר הביטחוני -כלכלי בראש סדר העדיפויות שלה.
לדבריה, היא בחרה לטפל בנחרצות בתופעה של העסקת קרובי משפחה בשים לב למגבלות החלות עליה מכוח דיני העבודה, ועם זאת להימנע מחיכוכים עם ועדי העובדים, מתוך הבנה כי פעילות תקיפה למיגור התופעה תחייב עימות חזיתי עם ועדי העובדים ותסכל את השגת היעדים בתחומים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהרשות היא נאמן הציבור היה עליה להבטיח שהשגת יעדיה בתחומים האמורים לא תבוא על חשבון ההתמודדות עם בעיות של העסקת קרובי משפחה, והטיפול בפרויקט, חשוב ככל שיהיה, אין בו כדי להצדיק פגיעה בעקרונות ציבוריים ובערכים בסיסיים.
הטיפול בדוח המבקר הפנימי מ- 2003 .
03 הגיש המבקר הפנימי לוועדת הביקורת דוח ביקורת בנושא מתן קביעות בשנת 2002 ל-19 עובדים שעבדו 24 חודשים ברציפות, אף שהדבר נגד את החלטות המועצה.
מנכ"ל הרשות, מר גבי אופיר, הסביר למש רד מבקר המדינה כי ביוזמתו בדק המבקר הפנימי את הנושא.
הוא הוסיף וציין כי עוד בפברואר 2003 ,, לפני הוצאת דוח הביקורת הפנימית בנושא הוא החליט לקיים בקרה הדוקה על מתן קביעות לעובדים ארעיים, בעיקר על ידי התניית מתן הקביעות באישור המנכ"ל.
המבקר הפנימי של הרשות לא ציין בדוח למי מ-19 העובדים יש קרובי משפחה ברשות, אלא עסק בעיקר בתהליך שהביא לידי מתן הקביעות לעובדים הללו, שלא לפי החלטות המועצה ומדיניותה להגביל את מספר העובדים הקבועים ל- 1,150.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי לתשעה מ-19 ( העובדים האמורים47% ) יש קרובי משפחה ברשות ולחלקם יש יותר מקרוב משפחה אחד; שלושה מהם הם קרובי משפחה של יו"ר ועד העובדים הכללי, מר פנחס עידן - בנו, בתו ואחיינו.
מזכיר מועצת הרשות זימן את חברי ועדת הביקורת לישיבה ב- 29.
03 כדי לדון בכמה דוחות ביקורת ובהם הדוח האמור לעיל, אשר צורף להזמנה לדיון.
בפועל התכנסה ועדת הביקורת רק ב- 26.
03 , ויו"ר ועדת הביקורת, מר יום טוב צבע, לא כלל בסדר היום של הישיבה את הדיון בדוח הביקורת.
חברת מועצת הרשות, הגב' אורה גלעד, העלתה בישיבה את נושא דוח הביקורת ושאלה אם הוא ירד מסדר היום.
מתרשומת הדיון עולה כי יו"ר ועד ת הביקורת השיב: "הוא נדחה".
יו"ר ועדת הביקורת, מר יום טוב צבע, הסביר בתשובתו מ- 23.