HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להערכת רספ"ן, בשל אי-התאמת הנמל לגודל האניות יהיה צורך בהזנת כלל המטענים בעלות של כ -300 מיליון דולר לשנה משנת 2015 .
ואילך קבלת החלטות על הקמת נמלים חדשים על פי הערכות של חנ"י, העיכוב בהקמת הנמלים החדשים עלול לגרום להארכת זמני השהייה וההמתנה של אניות בנמלים, ובעקבות זאת - לייקור העלות הכוללת של ייבוא סחורות וייצואן.
את העלויות האלה צפויים לשלם היצואנים והיבואנים הישראלים, ובהמשך - הצרכנים, והן עלולות לפגוע ביכולת התחרות של יצואני ישראל בעולם.
על פי ניתוחים שעשו כלכלנים בהזמנת חנ"י, העלויות למשק הישראלי בעקבות דחיית הקמתו של הנמל הראשון נאמדות בשנת 2018 בכ-23 מיליון ש"ח, וככל שתידחה שנת ההקמה, כך העלות השנתית צפויה לגדול בקצב הולך וגובר.
למשל, בשנת 2020 העלות השנתית צפויה להסתכם בכ-360 מיליון ש"ח.
הדירקטוריון של חנ"י הנחה בינואר 2009 את הנהלת החברה כי כל עוד לא התקבלה החלטת השרים בדבר מיק ומו של המסוף הראשון תמשיך החברה בתכנון שני הנמלים ובביצוע ההיערכות לפיתוחם בד בבד.
כדי לעמוד בהחלטת הממשלה עשתה חנ"י שינויים ארגוניים פנימיים: הקימה את מינהלת המסופים העתידיים, שתפקידה לטפל בתכנון הנמלים החדשים ובפיקוח על בנייתם, ומינתה סמנכ"ל ובצדו מטה מקצועי לתכנית נמלי העתיד.
כמו כן התקשרה חנ"י עם יועצים בתחומים שונים.
עד מועד סיום הביקורת השקיעה חנ"י מתקציב הפיתוח שלה סכום מצטבר של חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1293 .
כ-240 מיליון ש"ח בפיתוח הנמלים העתידיים; רובו בתכנון ומקצתו בעבודות ימיות מקדימות לנמל הדרום.
יש גורמים הטוענים כי התייעלות בעבודת הנמלים הקיימים וביצוע שינויים ברציפיהם עשויים להגדיל את קיבולתם ולדחות את הצורך בהקמת נמלים חדשים.
למשל, חברת נמל אשדוד טוענת כי תכנית האב אינה מביאה בחשבון אפשרויות להרחבת נפח הטיפול במכולות במסגרת הרציפים הקיימים בנמל אשדוד.
חברת נמל אשדוד הכינה מסמך ובו היא מציגה אפשרות להסב, בהשקעה נמוכה יחסית, רציף המשמש כיום למטען כללי ולתפזורת בנמל אשדוד (רציף 21 )בנמל היובל לרציף מכולות.
לטענתה, הדבר אפשרי בעקבות הירידה המתמשכת הנצפית בהיקפי המטען הכללי.
על פי ניתוחים המוצגים במס מך, אם הדבר ייושם, יוכלו הרציפים הקיימים בנמלי אשדוד וחיפה לספק את הנדרש בעקבות הגידול במטעני המכולות עד שנת 2028 לפחות.
עוד הוסיפה חברת נמל אשדוד בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 (להלן- תשובת חברת נמל אשדוד) כי לדעתה יש מקום לשקול את הסבת רציף 21 לרציף מכולות שיקלוט אניות גדולות שקיבולתן עד 12,000 TEU ולייעל את העבודה ברציפי המכולות הקיימים בטרם מקימים נמל חדש.
חנ"י הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי עמדתה המקצועית היא שכל פתרון מלבד בניית הנמלים החדשים יסב נזק חמור למשק הנמלי הלאומי.
בתקופת הביקורת עשו משרד התחבורה ואגף התקציבים בדיקות נוספות שמטרתן להעריך מהו המועד המיטבי להקמת נמל נוסף.
הבדיקות הללו מתבססות על המודל שפיתחה חנ"י וכוללות ניתוחי רגישות נוספים על אלה שביצעה חנ"י בנוגע למשתנים שונים המשפיעים על תוצאת המודל.
בין היתר הניחו הבדיקות כי מחצית מרציף 21 בנמל היובל יוסב לרציף מכולות.
המסקנה היא שהגידול הצפוי במטענים מצדיק הקמת נמל נוסף בשנים 2021 -2024 .
אשר לצורך במסוף נוסף עקב הגידול הצפוי בקיבולת האניות, שני המשרדים טרם הגיעו למסקנות חד-משמעיות, אבל נמצא כי ניתן לבצע התאמות בחלקים מהנמלים הקיימים באופן שיוכלו להתאים גם לכניסת אניות שקיבולתן 8,000 TEU ולדחות לפי שעה את הקמתם של רציפים חדשים גדולים יותר.
אגף התקציבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "משרדי האוצר והתחבורה בוחנים מזה מספר חודשים במשותף את נושא המועד הנאות לפיתוח מסוף המכולות הבא כולל השלכות דחיית מועד זה.
בהקשר זה נבחנת עמדתם של גורמים שונים ובכללם חנ"י.
הנושא נבחן לאור הצורך העתידי בפיתוח הנמלים ושנות היעד האופטימליות לפיתוח הרציפים הנוספים, בין השאר בהיבטים של קצב הגידול הצפוי בתנועת המטענים ובגודל האניות, כל זאת בהמשך להחל טת הממשלה בנושא.
המשרדים טרם גיבשו עמדה סופית בעניין.
בכל מקרה, השלמת תהליך התכנון הסטטוטורי הינה היעד המרכזי אליו יש לשאוף בשלב זה, עד אשר יוכרע לגבי מיקום ומאפייני הרציף העתידי".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר ולמשרד התחבורה באוקטובר 2011 כי עבודת מטה זו צריכה הייתה להיעשות כתשומה להחלטת הממשלה, וכי על הממשלה, ובייחוד על משרד האוצר ומשרד התחבורה, לבחון לעומקן את טענות כל הצדדים הנוגעים בדבר לגבי חיוניות הקמת הנמלים החדשים ולקבל החלטות שיקדמו את הקמתם במועד הנדרש או לשנות את החלטת הממשלה משנת 2007 ולהביא להפסקת הפרויקט או לדחייתו.
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2011 , נדרשה שוב הממשלה לנושא והחליטה להמשיך ולקדם את פיתוח נמלי הים בישראל 14 .
במסגרת זו הוחלט להאיץ את קידומן של תכניות מתאר ארציות מפורטות לנמל המפרץ ולנמל הדרום על מנת להשלים את הליכי אישורן מוקדם ככל הניתן.
כמו כן החליטה הממשלה להטיל על ועדת מנכ"לים להסרת חסמים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה לפעול להאצת הליכי התכנון וההכנות לביצוע של מסופי הנמל.
תכנון סטטוטורי ומחלוקות עם גופים ממשלתיים השטחים הפנויים בחופי הים התיכון של מדינת ישראל מוגבלים ביות ר, ויש קונפליקטים רבים בין שימושיהם השונים.
כיוון שאין חלופות המספקות מענה מיטבי לכל אחד ואחד משימושי החוף, נדרשות הכרעות לפתרון הקונפליקטים, מתוך ראייה כוללת, בין מגוון צורכיהם של המשתמשים בחופי הים, ובכללם צורכי הפיתוח של הנמלים.
התכנון הסטטוטורי של הנמ לים החדשים טרם הושלם.
יש תכנית מתאר ארצית (להלן - תמ"א) לחופי הים התיכון 15 , שמטרתה לקבוע את ייעודי הקרקע לצורך ניהול המשאבים הטבעיים, שימורם, פיתוחם וניצולם לשימושים שונים, ובכלל זה לנמלים.
תכנית זו היא ברמת פירוט נמוכה: היא מסתפקת בציון מיקומם של הנמלים לא ורך חופי הים התיכון.
תכניות מתאר ארציות מפורטות יותר נמצאות כיום בשלבי הכנה ואישור: בנמל אשדוד - יש תמ"א מאושרת לנמל הקיים הכוללת גם תכנית להרחבת הנמל לכיוון צפון, כפי שהייתה מתוכננת בעת אישור תכנית זו.
התכנית הכללית של נמל הדרום אושרה ברמת תמ"א במוסדות התכנון וכן אושרה בממשלה.
התכנית המפורטת נמצאת בשלבי הכנה, וחנ"י צופה שתאושר במוסדות התכנון בשנת 2012 .
בנוגע לנמל חיפה - חנ"י טרם סיימה להכין תמ"א לנמל הקיים, חוץ מרציף כרמל א' - שעבורו אושרה תמ"א נקודתית.
הכנת תכנית המתאר הארצית של נמל המפרץ עדיין נמצאת בראשית דרכה.
בין חנ"י ובין גופים שונים, רובם ממשלתיים או עירוניים, עדיין יש מחלוקות רבות שלא יושבו.
חלק מהמחלוקות הללו מעכבות את תכניות פיתוח המסופים החדשים.
להלן דוגמאות: בנמל הדרום: 1 .
בבעלות חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן- חח"י) שתי חטיבות קרקע סמוך לנמל אשדוד: תחנת הכוח אשכול, שלה מתקנים ימיים ויבשתיים מצפון -מערב לנמל הקיים, ואתר רוגוזין, שנרכש על ידי חח"י לצורך .
14 'החלטת ממשלה מס 3986.
15 /תמ"א13 /ים תיכון- תכנית מתאר ארצית חלקית לחופים: חוף הים התיכון.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1295 .
פיתוח רציף נוסף באשדוד משפיע על יחידות הייצור הקיימות ועל פיתוח התחנה הפחמית: הוא מחייב לבצע שינויים במתקני חח"י.
רק במאי 2011 נחתם הסכם ראשוני בין חנ"י ובין חח"י בנוגע לעבודות מקדימות שתבצע חח"י לצורך פעולות פינוי עתידיות והעתקת תשתיות של תחנת הכוח אשכול.
כדי להקים נמל עבודה לצורך הקמת נמל הדרום, יש לעבור בשטח של חברת נמל אשדוד.
חנ"י טרם קיבלה אישור ממשרד האוצר וממשרד התחב ורה להתחיל לבנות את נמל העבודה.
בידי חנ"י יש מסמכי מכרז מוכנים והיתר לבניית נמל עבודה שניתן כשנה לפני מועד סיום הביקורת והוא תקף לשנתיים בלבד.
דחיית העבודות מחייבת את חנ"י לפנות למוסדות התכנון שוב ושוב כדי להאריך את תוקפו של ההיתר.
בשטחים שמצפון לנמל המתוכנן יש מתקנים ביטחוניים ושטחי אש פעילים, ולכן יש למצוא פתרונות שיאפשרו את העבודה בנמל בצד שטחי האש.
חנ"י ומשרד הביטחון הצליחו לאחרונה להגיע להסכמות לגבי פתרונות מתאימים, אך עד כה טרם נחתמו בנושא הסכמים מחייבים, ולא גובשו נוהלי עבודה משותפים.
בנמל חיפה יש מחסור ניכר בשטחי תפעול סמוך לקו החוף מכיוון שבסמוך לנמל יש מתקנים רבים השייכים לגופים שונים, חלקם ממשלתיים.
חנ"י ניהלה משא ומתן עם משרד הביטחון ועם חברת תשתיות נפט ואנרגיה (להלן - תש"ן)16 לרכישת השטחים שבידיהם כדי שישמשו שטחי עורף תפעולי עבור נמל המפרץ, אך עד כה לא הצליחה להגיע להסכם עמם.
היעדר שטחי עורף תפעולי עלול לפגוע בכדאיות הכלכלית של הקמת נמל נוסף בחיפה.
נחל קישון נשפך לים במפרץ חיפה.
יש כוונה לשמר את נופי הנחל ולפתח סביבו פאר ק במסגרת תכנית אב לנחל שיזמה רשות נחל הקישון 17 ואישרה הממשלה.
עיקר הקונפליקט עם חנ"י מתמקד ברוחב רצועת הפארק הנוגסת בשטחי תפעול פוטנציאליים של הנמל המוחזקים כיום בידי חנ"י.
בהחלטה של מועצת מקרקעי ישראל מיולי 201018 שאישרה עקרונות להסכם מקרקעין בין חנ"י ובין ממשלת ישראל הוחרג שטח הפארק מן ההחלטה בשל המחלוקת.
הוחלט כי צוות בראשות מנהל מינהל מקרקעי ישראל ובהשתתפות מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, מנכ"ל משרד התחבורה, יו"ר קק"ל, נציג משרד האוצר ונציג חנ"י יבחן את הסוגיה ויביא את מסקנותיו לאישור השרים ומועצת מקרקעי ישראל בתוך 30 ,יום.
נציגי חנ"י מסרו למשרד מבקר המדינה כי צוות זה אכן התכנס כמה פעמים אולם טרם הגיש את מסקנותיו ואף לא תיעד את דיוניו.
מכיוון מזרח משיק לתחום הנמל שדה התעופה בחיפה, המשמש כיום לטיסות פנימיות.
בשנים האחרונות התקיימו דיונים בין משרדי הממשלה בש אלה אם להרחיב את שדה התעופה לשם הסבתו לשדה תעופה בין-לאומי או להעתיקו למקום אחר.
להחלטה זו השפעות על בניית הנמל החדש.
במאי 2011 התקיים דיון בראשות מנכ"ל משרד התחבורה ובהשתתפות נציגים של הגופים הנוגעים בדבר והוחלט להמליץ לשר התחבורה ששדה התעופה יישאר במקומו הנוכחי ומסלולו הראשי יוארך ב- 316 מ', כדי לאפשר את הגדלת מספר הנוסעים בטיסות ליעדים הקרובים למדינת ישראל וכדי לשפר את הבטיחות.
נציגי חנ"י מסרו למשרד מבקר המדינה כי השינויים הללו לא יגבילו את היכולת להקים את נמל המפרץ ולהפעילו.
החלטת שר התחבורה בעניין טרם התקבלה.
תש"ן היא חברה ממשלתית 17 את רשות נחל הקישון הקים השר להגנת הסביבה, והיא מופקדת על אזור זה של הנחל.
18 'החלטה מס 1199 מיום 5.
,משרד מבקר המדינה כבר העיר כי חוסר ההכרעה במחלוקות בין משרד האוצר משרד התשתיות הלאומיות, משרד התחבורה, עיריית חיפה, חנ"י ותש"ן עיכבה עד כה את פיתוח תשתית האחסון וההזרמה של דלקים, את פיתוח תשתיות נמלי הים והתעופה ואת פיתוח המרחב העירוני של חיפה.
19 אגף התקציבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "משרדי האוצר והתחבורה סייעו לחנ"י להגיע להסכם רב-צדדי הצפוי להיחתם בקרוב, בו יועברו לרשות חנ"י שטחי עורף נרחבים במתחם ביה"ס הטכני של חיל האוויר, ובכך תיפתר בעיית המחסור בשטחי עורף נמלי בחיפה.
הסכם זה נעשה בשיתוף פעולה , מערכת הביטחון, חנ"י ומשרדי התחבורה ]מינהל מקרקעי ישראל [ בין ממ"י והאוצר".
יש כמה מנגנונים ליישוב סכסוכים בין גופים ממשלתיים, הן בחקיקה הן בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה: א.
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה שעניינה "יישוב סכסוכים בעניינים אזרחיים בין חברה ממשלתית לבין גוף ממשלתי" 20 , חברה ממשלתית שלא עולה בידה ליישב סכסוך בינה ובין המדינה, בינה ובין תאגיד שהוקם על פי דין או בינה ובין חברה ממשלתית אחרת צריכה להודיע על כך למנהל רשות החברות לפני שתגיש תביעה משפטית בנושא.
מנהל רשות החברות שקיבל הודעה כאמור צריך לפעול ליישוב הסכסוך בדרך של משא ומתן, תיווך, מתן חוות דעת של צד שלישי מוסכם על הצדדים (ובכלל זה היועץ המשפטי לממשלה), ועדה מוסכמת על הצדדים או בדרך אחרת לפי נסיבות העניין.
אם הטיפול האמור לא הסתיים בהסדר מוסכם בין הצדדים בתוך פרק זמן סביר, על מנהל רשות הח ברות להפנות את הסכסוך לטיפול היועץ המשפטי לממשלה, וזה יפעל ליישוב הסכסוך בדרך שימצא לנכון לפי נסיבות העניין.
בהתכתבויות בין חח"י ובין היועץ המשפטי לממשלה בנושא מחלוקת בין חנ"י ובין חח"י באזור נמל חיפה כתבה חח"י כי בעבר היא הפנתה את הסוגיה לרשות החברות, אך סגן מנהל הרשות ענה לה כי לרשות אין עניין להיכנס לנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממשלה להפעיל את סמכותה, באמצעות זרועותיה השונות, ולהביא לפתרון המחלוקות הקיימות בין חנ"י ובין גופים ממשלתיים אחרים.
במקרים שבהם הדבר נחוץ, עליה לקבל החלטות לגבי שימושי הקר קע השונים בחופים מתוך ראייה כוללת של צורכי המשק.
פרק ח' 3 לחוק החברות הממשלתיות 21 עוסק ביישוב סכסוכים בין חברות תשתית ממשלתיות.
בפרק זה נקבע שיש להקים ועדה, אחת או יותר, שתפקידה לפסוק בסכסוכים בין חברות תשתית (להלן - הוועדה ליישוב סכסוכים) בעניינים האלה: תיאום לגבי עבודות תשתית; היקפן של עבודות תשתית; לוחות הזמנים לביצוען; התשלום הנדרש בעד ביצוען; תיאום לגבי מעבר בשטחים המוחזקים בידי חברת תשתית; סכסוך אחר המעכב או העלול לעכב עבודות תשתית.
19 ,ראו מבקר המדינה קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב, בפרק "התחרות ותשתית היבוא במשק הדלק", עמ' 233-253 .
1202 משנת 1985 אשר עודכנה בשנת 2003.
21 'חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס24 ), התשס"ח- 2008.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1297 .
התשתית שהפרק חל עליהן נמנות חנ"י, חברות הנמל, חח"י ותש"ן.
חוק החברות הממשלתיות מעניק לוועדה ליישוב סכסוכים את הסמכות הבלעדית לדון ולפסוק בסכסוכים מסוג זה (למעט סייגים מסוימים) וקובע כי היא תתכנס אחת לשבועיים לפחות, אם עליה להכריע בעניין סכסוכים בין חברות תשתית.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב: "חברות ממשלתיות או חברות בת ממשלתיות האמונות על פיתוח פרויקטים של תשתית.
נדרשות לתאם את תכניות הפיתוח שלהן ואת ביצוען עם חברות ממשלתיות נוספות האמונות על תשתיות שונות.
לעתים קרובות מחייב התאום העתקה, הגנה או פעולה אחרת בתשתית כדי לשמר את מצבה הקיים ולאפשר את מימוש הפרויקט.
התיא ומים בין חברות התשתית השונות נערכים בשלבים השונים של תכנון וביצוע פרויקטי פיתוח, ולעתים קרובות.
הם גורם מעכב ביישום הפרויקט, הן בשל עיכובים בלוחות הזמנים במתן התייחסות לפניות של צד למשנהו, הן בשל חילוקי דעות בין הצדדים הנוגעים לסבירות הדרישות המועלות על ידי חברות התשתית השונות והן בשל קושי בתיאום מועד ומשך ביצוע הפעולות הנדרשות בתשתית.
הקמת ועדת בוררות כאמור תאפשר לחברות התשתית לסיים את הסכסוך ביניהן במהירות וביעילות, לטובת קידום פרויקטי התשתית ותכניות הפיתוח של חברות אלה".
נמצא כי למרות דרישות החוק ל א הקימה רשות החברות ועדה ליישוב סכסוכים בענייני תשתיות, ולפיכך לא הייתה לחנ"י, וכן לחברות ממשלתיות אחרות, כתובת לבקשות לטיפול במחלוקות שבינה ובין חברות ממשלתיות אחרות בסוגיות הנוגעות לתשתית.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות כי עליה לקיים ללא דיחוי את הוראות פרק ח'3 לחוק החברות הממשלתיות ולהקים ועדה ליישוב סכסוכים בין חברות תשתית ממשלתיות.
הוועדה הבין-משרדית לפיתוח נמלי ישראל בהתאם להחלטת הממשלה משנת 2007 , הוקמה בשנת 2007 ועדה בין-משרדית לפיתוח נמלי ישראל (להלן - הוועדה הבין -משרדית).
על פי החלטת הממשלה, בראשות הוועדה יעמוד מנכ"ל משרד התחבורה וישתתפו בה גם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, מנכ"ל משרד הביטחון, מנכ"ל משרד הפנים, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מנהל רשות החברות, נציג משרד התיירות, נציג משרד ראש הממשלה ומנהל רספ"ן.
בהחלטה נקבע כי הוועדה תסייע למשרד התחבורה לרכז את עבודת המטה של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר כדי לקדם את ביצוע תכניות הפיתוח לנמלי אשדוד וחיפה ותלווה את התכניות הסטטוטוריות לפיתוח הנמלים במוסדות התכנון.
בישיבתה הראשונה שהתקיימה ביולי 2007 החליטה הוועדה להקים עשר ועדות משנה במגוון נושאים מקצועיים; ועדות אלו יתכנסו באורח סדיר כדי לדון בקונפליקטים הקיימים וכדי לקדם פתרונות מתאימים לקונפליקטים ולחסמים.
כמו כן הוחלט שהוועדה הבין-משרדית תתכנס פעם בחודש.
נמצא כי הוועדה הבין -משרדית התכנסה שבע פעמים בלבד: שלוש פעמים בשנת 2007 , פעם אחת בשנת 2008 ושלוש פעמים בשנת 2009 .
כלומר, זה כשנתיים לא התכנסה הוועדה כלל.
כמו כן לא נמצאו במשרד התחבורה שלושה פרוטוקולים מדיוני הוועדה בשנת 2009 .
ועדת המשנה שהוקמה לצורך טיפול בסוגיית יחסי העבודה - הסוגיה העיקרית המעכבת את מימוש תכניות הפיתוח - לא התכנסה כלל.
הוועדה לא ביצעה אפוא את המוטל עליה בעניין ריכוז עבודת המטה וליווי התכניות הסטטוטוריות לצורך קידום פיתוח הנמלים.
רציף קישון מזרח בנמל חיפה .
רשות הנמלים ובהמשך חנ"י הקימו את רציף קישון מזרח בנמל חיפה למטען כללי ולתפזורת אחרי שהקמתו אושרה ערב הרפורמה בנמלים.
השטח שעליו הוקם הרציף נכלל בשטח התפעולי שהוקצה לחברת נמל חיפה ("שטח צהוב").
לפי הסברי חנ"י, את ההחלטה על כך קיבלו משרד האוצר ורשות החברות במהלך המשא ומתן על הרפורמה בנמלים, ואת חלוקת הנכסים של רשות הנמלים, לרבות רציף קישון מזרח, קבעו השרים.
הקמת חלקו העיקרי של הרציף הסתיימה בשנת 2009 , והקמת חלקו הנותר- בשנת 2011 .
עלות ההקמה הסתכמה בכ-190 מיליון ש"ח.
לפי הסברי חנ"י למשרד מבקר המדינה, חברת נמל חיפה אינה צריכה לפרוק ולטעון ברציף מטענים כלליים ותפזורת בשלב זה.
חברת נמל חיפה כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2011 (להלן- תשובת חברת נמל חיפה) כי תעלת הכניסה לרציף צרה מכדי לאפשר את כניסתן של אניות גדולות למטען כללי ולתפזורת, שהרציף תוכנן לקליטתן.
חנ"י כתבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 : "רציף קישון מזרח והתע לה תוכננו בדיוק לגודל האניות הקיימות והמתאימות לפעילות ברציף".
עם סיום הקמת הרציף החליטה חנ"י שהרציף יוכל לשמש לה בעתיד נמל עבודה לצורך הקמת נמל המפרץ.
חנ"י הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי שימוש ברציף כנמל עבודה יחסוך למשק עשרות מיליוני שקלים, ולכן מחצית מרציף קישון מזרח יועד לנמל עבודה לבניית המסוף העתידי.
עוד כתבה חנ"י כי עד אז, הרציף מיועד לפעילויות ימיות קצרות מועד בשיתוף חברת נמל חיפה.
לשם כך הגיעה חנ"י בשנת 2009 להסכם עם חברת נמל חיפה שהיא לא תמסור את הרציף לידי חברת נמל חיפה, אלא תשלם לה תמורתו 15 ,מיליון ש"ח בשנה.
לעת עתה חנ"י משכירה חלקים מהרציף לגופים אחרים.
הכנסותיה מפעילות זו הסתכמו, למועד סיום הביקורת, בכ-1.
מיליון ש"ח בשנה חברת נמל חיפה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא רואה ברציף פוטנציאל להעלאת הכנסותיה במידה ניכרת, בין היתר ב מסגרת מיזמים נמליים תפעוליים הקשורים לפעילות חברות להפקת גז טבעי.
חנ"י הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לאחרונה נחתם הסכם מעודכן עם חברת נמל חיפה לעשות שימוש ביניים ברציף ולהפחית את תשלומי חנ"י בנושא.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1299 .
במועד סיום הביקורת עדיין לא יצאו הפרויקטים הללו אל הפועל; הנכס, שהושקעו בו משאבים רבים, נותר ללא שימוש של ממש; ואין כוונה להשתמש בו לייעודו המקורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חנ"י ועל חברת נמל חיפה לבחון ללא דיחוי דרכים לניצול יעיל של הנכס.
מדובר בהשקעה של כ-190 מיליון ש"ח שניתן היה לעמוד עליה מראש, וגם היה ניתן אולי למנוע אותה אם לחברת נמל חיפה אין צורך ברציף קישון מזרח.
השער החדש בנמל אשדוד .
חנ"י החלה בשנת 2006 בהקמת מבנה שער חדש בנמל אשדוד על שטח של כ- 120 דונם בעלות של כ-130 .
)מיליון ש"ח (סכום זה אינו כולל את עלות הקרקע השער כולל 14 נתיבי כניסה ו -18 נתיבי יציאה, ומשולבות בו מערכות מכשור ואוטומציה מתקדמות.
כמו כן כולל השער מתחם תפעולי ובניין משרדים בשטח של כ- 3,000 מ"ר.
את תכנון השער החלה רשות הנמלים באמצע שנות התשעים של המאה העשרים כחלק מפרויקט נמל היובל, ואת בנייתו החלה חנ"י לאחר הקמתה.
הבנייה הסתיימה בשנת 2009 .
מודל ההפעלה של הנמלים בארץ נקבע במסגרת הרפורמה בנמלים וקיבל ביטוי בחוק הספנות והנמלים וכן בהחלטת הממשלה בדבר "חיזוק מודל ה- Land Lord "בנמלי ישראל 22 מאוגוסט 200823 .
על פי מודל זה, תשתיות משותפות בנמלים אינן ניתנות רק למפעיל מסוים, אלא אמורות לעמוד לרש ות כלל המפעילים, ובתשתיות האלה נכללים גם שערי הנמל.
השער החדש נמצא ב"שטח לבן", כלומר בשטח שנועד מלכתחילה להישאר בחזקתה של חנ"י ולשמש תשתית משותפת לכלל המשתמשים בשירותי הנמל, ולא להיות מוחכר לחברת הנמל.
בפועל, חברת נמל אשדוד (להלן בפרק זה - חברת הנמל) הייתה מעורבת בתהליך הקמת השער ואף ביקשה מפעם לפעם לבצע בו שינויים ושיפורים, מתוך התחייבות בכתב לשאת בעלותם המלאה.
מאוקטובר 2010 חברת נמל אשדוד מפעילה את השער באופן מלא (ראו להלן).
התשלום בעד העברת השער על פי חוק הספנות והנמלים, התמורה שתשלם חברת נמל לחנ"י בעב ור נכסים מסוג זה אמורה להיקבע בהסכם בין שתי החברות, והסכם זה יובא לאישור השרים.
ממסמכים של חנ"י מספטמבר 2009 עולה שהיא אומדת את החזר ההשקעה השנתי עבור השער בכ-13 מיליון ש"ח, לרבות רכיב הקרקע שאותו היא אומדת בסכום של כ-4 .
מיליון ש"ח עד שנת 2009 נוהלו מגעים בין חנ"י ובין חברת נמל אשדוד בעניין אופן הפעלת השער ובעניין התשלומים שחברת הנמל אמורה לשלם בגינו לחנ"י.
22 החלטה 4002 מיום 24.
23 להרחבה בעניין מודל Land Lord ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 ,) '"הרפורמה בנמלי הים", עמ 1101 -1104 .
פעלו גם לבחירת שמאי מוסכם שיקבע את התשלום הראוי עבור המקרקעין באפריל 2009 החלה חברת נמל אשדוד לטעון כי היא אינה חייבת לשלם דמי שימוש כלשהם עבור השער החדש, שכן השער הוא "תשתית משותפת" שבאחריות חנ"י.
באותה עת גיבשו משרד התחבורה, משרד האוצר, רספ"ן ורשות החברות רפורמה בתעריפי הנמלים (להלן - הרפורמה בתעריפים).
השרים אישרו את הרפורמה באפריל 2010 , והיא נכנסה לתוקף באוקטובר 2010.
09 התקיים דיון בהשתתפות מנכ"ל חנ"י מר שלמה ברימן, מנכ"ל חברת נמל אשדוד מר שוקי סגיס, מנהל רספ"ן רב -חובל (ר/ח) יגאל מאור, סגן מנהל רשות החברות דאז ונציגים נוספים מרספ"ן, מחנ"י ומחברת נמל אשדוד.
על התרשומת של הדיון חתום מנהל רספ"ן, ועולה ממנה כי סוכם בין הצדדים: "עם כניסת הרפורמה בתעריפים לתוקף יכללו דמי השימוש המשתנים 24 שישולמו על- ידי חברת נמל אשדוד לחנ"י את התשלום הכולל עבור שער הנמל החדש המצוי בשטח הלבן אשר ביום הסכם זה הוערך על ידי רספ"ן בכ-6 מיליון₪ ".
כמו ]לשנה[ כן נקבע כי כלל זה יהיה תקף גם אם בעתיד תשתנה ההערכה בדבר שווייה של זכות השימוש בשער החדש.
כלומר, אם יתברר בשלב כלשהו ששווייה של זכות השימוש בשער עולה על ההערכה של רספ"ן באותה פגישה, הדבר לא יביא להעלאה כלשהי בסכום דמי השימוש המשתנים המשולמים לחנ"י.
באותו דיון סוכם גם שחברת נמל אשדוד תתחיל לעשות שימוש מלא בשער החדש רק לאחר קבלת הסכמת חנ"י לכך ולאחר חתימת הסכם בין הצדדים.
שני הצדדים התחייבו לפעול לחתימת ההסכם עד 20.
11 נחתם הסכם רטרואקטיבי בין חנ"י ובין חברת נמל אשדוד (ראו להלן).
במשרד התחבורה וברספ"ן לא נמצאו מסמכים המפרטים איך נקבע שחברת נמל אשדוד תשלם לחנ"י בגין השער דמי שימוש בסך 6 מיליון ש"ח בשנה.
עמדתה של חנ"י - כפי שהוצגה במכתבי מנכ"ל החברה לרשות החברות באוקטובר 2009 ולשרים במאי 2010 - הייתה שבהתאם לחוק, העמדת נכס לשימוש חברת נמל צריכה להיות בתמורה לתשלום דמי שימוש ראויים.
העמדת נכס לרשות חברת נמל ללא תמורה או בתמורה שאינה משקפת את ערכו הריאלי של הנכס, משמעה פגיעה במשאביה של חנ"י (המיועדים לפיתוח משק הנמלים הלאומי) ופגיעה בתחרות ובעקרונות השוויון בין התאגידים הנמליים.
יתרה מזו, לטענת חנ"י, להחלטה להעביר את השער לידי חברת נמל אשדוד ללא תמורה ראויה צפויות להיות השלכות רוחב: היא תהיה בחזקת תקדים לפרויקטים עתידיים, וכך תחשוף את חנ"י לדרישות של חברות נמל ושל תאגידים אחרים הפועלים בתחומי הנמלים להעמיד לרשותם מתקנים דומים ללא תמורה מלאה.
הדבר עלול להיות בעייתי במיוחד בכל הנוגע לתאגידים הנמצאים בבעלות פרטית, ויש לתת את הדעת גם על כוונת המדינה להעביר חלק מהבעלות על חברות הנמל הקיימות לידיים פרטיות.
09 התקיימה ישיבה בעניין ההסכם בהשתתפות מנכ"ל משרד התחבורה דאז מר יעקב גנות, מנהל רספ"ן ר/ח יגאל מאור, יו"ר דירקטוריון חנ"י דאז מר .
24 דמי השימוש נקבעו במסגרת הרפורמה בתעריפים בצו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש משתנים ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים), התשס"ה- 2005.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1301 .
יפתח רון טל, מנכ"ל חנ"י מר שלמה ברימן, מנכ"ל חברת נמל אשדוד מר שוקי סגיס ונציגים מרשות החברות ומאגף ה תקציבים.
בישיבה קבע מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי נוסח "ההסכם החתום" על ידי מנהל רספ"ן מ- 15.
09 מוסכם עליו, וכי "ההסכם" ייכנס לתוקף כלשונו.
אשר לבניין המשרדים קבע מנכ"ל משרד התחבורה כי יועבר שטח של 1,000 מ"ר לחברת נמל אשדוד, והיתרה תישאר בינתיים בידי חנ"י (ראו להלן).
אגף התקציבים הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עריכת החשבון בין חנ"י ובין חברת נמל אשדוד לגבי התשלום בגין שער הכניסה תואמת את המודל הפיננסי של הרפורמה בתעריפים ונעשתה בהנחיית מנכ"ל משרד התחבורה ובהסכמת משרד האוצר.
הנושא נדון במסגרת הליך המשא ומתן לקידום הרפורמה בתעריפים, וההכרעה בנושא זה הייתה אחד המרכיבים שאפשרו את יישום רפורמה זו.
רספ"ן הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "סיכום עלויות השער ודמי השימוש בעבורו שימשו כגורם ויסות אחרון לעלויות הנמל בשעה שהנהלת חברת הנמל הסירה את התנגדויותיה השונות לרפורמה בתעריפים".
על פי ניתוחים שביצעה חנ"י, הפעלת השער מייעלת את השרשרת הלוגיסטית בנמל ומביאה לחיסכון תפעולי ניכר לחברת נמל אשדוד בזכות מערכות מתוחכמות ששולבו בו.
במערכות המתוחכמות: מערכות תקשורת וזיהוי מתקדמות היוצרות קשר בין מערך השער ובין המערך התפעו לי של המכולות וכך מקצרות את זמן מעבר כלי הרכב וכן מתקנים לשקילת משאיות המאפשרים ביצוע כמה פעילויות תחת קורת גג אחת.
מערכות אלה צפויות להביא לחיסכון בכוח אדם ובהוצאות הביטחון ולהגביר את ניצולת הציוד והמנופים.
מנגד, חברת נמל אשדוד טענה כי תפעול השער החדש לא יביא לחיסכון בכוח אדם, אלא יהיה כרוך בתוספת עובדי קבלן ובתוספת עלויות תפעול ותחזוקה.
אגף תכנון כלכלי במשרד התחבורה הכין בדצמבר 2009 - אחרי שכבר התקבלה ההחלטה על העברת השער ללא תמורה ישירה - מסמך המנתח את עמדות הצדדים, ובו המסקנה כי "חברת הנמל נהנית מהפעלת השער, אף בהנחות שמרניות".
לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי מינהל תקין מחייבים שהכרעה בנושא נכס יקר כגון שער הכניסה לנמל והתשלום בגינו תתקבל מראש, בהליך מסודר ומחושב, מתוך בחינת החלופות לגבי הגורם שיפעיל את השער, ומתוך תיעוד ההחלטה במסמכים מפורטים המסבירים את כל התחשיבים הרלוונטיים, ולא לאחר מעשה ומתוך חשיפה ללחצים, כשבחירת החלופה המיטבית אינה מובטחת.
העברת השער לחברת נמל אשדוד בדיון שהתקיים בנושא השער בדירקטוריון חנ"י בפברואר 2010 ציין יו"ר הדירקטוריון דאז, מר יפתח רון טל, כי הבעיות המרכזיות הנוגעות לשער נגרמו בשל יציאת הפרויקט לדרך לפני שנחתם הסכם בעניינו עם חברת נמל אשדוד.
במסגרת הפקת הלקחים מהסוגיה החליט דירקטוריון חנ"י כי בעתיד לא תתחיל החברה פרויקט בהיעדר הסכם עם החברה שעבורה הוא נבנה.
באותה ישיבה החליט הדירקטוריון לאשר להנהלה להשלים את מסירת השער החדש באשדוד על פי העקרונות שעליהם החליט מנכ"ל משרד התחבורה, אבל הדגיש את ההתניה כי השער לא יימסר ללא הסכם חתום בין החברות.
הביקורת העלתה כי ביוני 2010 העבירה חנ"י את השער לידי חברת נמל אשדוד לצורך הפעלה חלקית, אף שטרם נחתם הסכם בין שתי החברות.
מאוקטובר 2010 חברת נמל אשדוד מפעילה את השער באופן מלא בלי שתנאי ההעברה וחלוקת האחריות בין החברות מוסדרים בהסכם.
לפיכך התחזוקה השוטפת של הציוד ושל המבנים, תחזוקת התשתיות, הטיפול בנזקים וכדומה - כל אלה נותרו באחריות חנ"י, ואילו חברת נמל אשדוד היא המפעילה את השער והנהנית ממנו באופן כמעט בלעדי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה חנ"י: " חברת נמלי ישראל החליטה להעביר את המבנה לשימוש חברת נמל אשדוד לפני החתימה הסופית כדי להבטיח תחזוקה נאותה של הבניין בפרט והשער בכלל, ולמנוע נזקים והפסדים לכסף הציבורי.
" מנכ"ל משרד התחבורה לשעבר כתב כי "לא יעלה על הדעת, כי מתקן אשר הושקעו בו עשרות רבות של מיליונים, לצורך טיוב עבודת הנמל וצרכים ביטחוניים ובטיחותיים רבי משמעות, יוותר כאבן שאין לה הופכין וימתין לאישורים טכניים מצד גורמים אשר ממילא היו שותפים בכל תהליך קבלת ההחלטות".
11 , לאחר סיום הביקו רת, נחתם הסכם מותנה בין חנ"י לחברת נמל אשדוד להעברת מתחם השער החדש (להלן גם - ההסכם הרטרואקטיבי).
בהסכם הרטרואקטיבי נקבע שמועד מסירת החזקה הוא ב - 1.
10 (כשנה לפני מועד חתימת ההסכם), ועל כן חברת הנמל אחראית לתשלום כל התשלומים השוטפים ולתחזוקה השוטפת מיום זה ואילך.
רספ"ן הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת ליישום הלקחים בנושא השער באשדוד, בעיקר בעניין הצורך בחתימת הסכם מראש: לו נחתם היה חוסך שעות רבות של דיונים שנועדו לפתרון המחלוקות.