HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב-1989 עוגנה התכנית בחוק הניו-זילנדי, ומאז לכל ילד או נער ומשפחתו ישנה הזכות לקיים את התכנית לפני שאנשי המקצוע מקבלים החלטות גורליות לגביהם.
התכנית קבוצת דיון משפחתית (להלן - קד"ם) מוגדרת כהליך חלופי, והיא מיושמת בישראל מאז יוני 2000 .
היא נועדה להשלים את ההליך המשפטי של בני נוער שנפתחו להם תיקי פ"א ליבת התכנית היא מפגש שמשתתפים בו הנער הפוגע, בני משפחתו ותומכיו, נפגע העברה 440 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ותומכיו ואנשי מקצוע.
מטרת המפגש היא לדון בדרכים להתמודד עם הפגיעה ועם תוצאותיה העתידיות, ולהסכים על תכנית לפיצוי הנפגע ולמניעת עברות של הקטין בעתיד51.
,המטרות העיקריות של קד"ם הן אלה: מניעת תיוגם של בני נוער עוברי חוק כעבריינים והוצאתם ממעגל העבריינות בהקדם האפשרי; מניעת עברות נוספות; נטילת אחריות על ידי הקטין ותיקון הנזק שנגרם לנפגע; מעורבות המשפחה בשיקום; פיצוי הנפגע והגנה על זכויותיו; שיפור האמון ושיתוף הפעולה עם אנשי המקצוע.
קד"ם מבוססת על שתי גישות עיקריות: (1) גישת כוחות המשפחה ואחריותה, הרואה במשפחה המורחבת - הביולוגית, החוקית, החברתית והפסיכולוגית - אחראית לשמירה על הילד ורואה חשיבות בהחזרת אחריות זו מן המדינה אל המשפחה; (2) גישת הצדק המאחה מציעה מסגרת שתעניק הן לנפגע והן לפוגע שליטה מסוימת על התהליך, מעצם היותם שותפים אקטיביים בגיבוש תכנית האיחוי.
זוהי גישה שאינה מחפשת דרך להעניש את הקטין שביצע את העברה, אלא מבקשת שהוא יתקן את הנזקים שגרם וייטול אחריות למעשיו.
לפי גישה זו, על התיקון, השיקום והאיחוי לחזור לידיהם של הצדדים המעורבים בעניין: הפוגע, הנפגע והקהילה שבה הם חיים.
ביוני 2000 הוחל כאמור בהפעלת תכנית ניסיונית של קד"ם.
ועדת היגוי וצוות הפעלה שכללו את נציגי שירות המבחן לנוער, משטרת ישראל, המשרד לבט"פ, משרד המשפטים ונציגי שתי עמותות העוסקות בבני נוער ובענייני חברה ליוו את הפעלתה (להלן - ועדת ההיגוי).
בשנת 2004 , לאחר סיכום ממצאי מחקר הערכה שהצביע על שביעות רצון ועל השפעות חיוביות של קד"ם, הוחלט להפעיל את התכנית כחלק משגרת הטיפול בקטינים ולהרחיבה לכל הארץ.
ההפניה לקד"ם נעשית בידי קצין המבחן, בתיאום עם קצין נוער מהמשטרה.
ההחלטה על ההפניה נעשית על פי תבחינים שקבעה ועדת ההיגוי.
התבחינים העיקריים הם הודאת הקטין באשמה, נטילת אחריות על העברה והבעת רצון להשתתף בתהליך.
ההפניה מועברת למתאם קד"ם, שמופקד על עבודת ההכנה לקראת המפגש ועל הנחייתו בפועל.
במקביל, המשטרה פונה לנפגע העברה ומבקשת את הסכמתו להעברת פרטיו למתאם, מאחר שקיום המפגש מותנה בהסכמתו.
מפגש קד"ם בנוי משלושה חלקים: (1 ) מפגש שמשתתפים בו כאמור הנפגע ותומכיו, הפוגע ומשפחתו המורחבת ותומכיו, קצין מבחן לנוער, קצין משטרה ואנשי מקצוע נוספים לפי הצורך.
במפגש דנים בעברה ובהשלכותיה.
אנשי המקצוע מציינים את מצבו של הקטין ואת הדאגות הנובעות מתפקודו, ונפגע העברה מעלה את ציפיותיו לתיקון הפגיעה בו; (2 ) בניית תכנית התיקון לנפגע והטיפול בפוגע; (3 ) הסכמת כל המשתתפים על פרטי התכנית.
קצין המבחן לנוער נדרש לעקוב ולפקח על ביצוע התכנית.
ביצוע התכנית במלואה מהווה שיקול מרכזי ומכריע בכל החלטה לגבי המשך ההליך הפלילי בעניינו של הקטין.
ככלל, לא יוחלט על העמדתו לדין אלא אם מוצדק לעשות כן מנימוקים מיוחדים.
התבחינים להשתתפות בקד "ם כוללים כאמור את הודאת הפוגע בביצוע המעשה ואת הסכמתו של הנפגע לקיום התהליך.
תבחין מחייב נוסף הוא מעורבות ההורים או תומכים מהמשפחה המורחבת, האמורים לסייע בבניית תכנית לפיצוי הנפגע ולשיקום הקטין הפוגע.
מכאן שבהיעדר תמיכה משפחתית, התהליך נועד מראש לכישלון.
51 הבדלי התפיסה בין הגישה העונשית לגישת קד"ם באים לידי ביטוי גם בשפת המינוחים: בגישה העונשית רווח השימוש במונחים עברה, חשוד, נאשם ונפגע עברה, ואילו בגישת קד"ם רווח השימוש במינוחים חלופיים כמו פגיעה, פוגע, נפגע.
המשרד לביטחון הפנים 441 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשטרה מסרה בתשובתה כי התבחינים להשתתפות בתכנית קד"ם לא נקבעו על ידיה, אלא על ידי ועדת ההיגוי.
כן מסרה שהם עברו שינויים גדולים במהלך יישום התכנית, והם ימשיכו להיבחן.
משרד המשפטים ומשרד הרווחה כתבו בתשובותיהם כי בנוהל שגובש נקבע כי קיום התהליך מותנה בהסכמת נפגע העברה לקיומו, גם אם בהיעדרו.
אם הנפגע לא יסכים לעצם קיום התהליך - התהליך לא יתקיים; ייתכן שנפגע עברה יבחר שלא להשתתף בתהליך עצמו, אך ייתן את הסכמתו לקיום התהליך בלעדיו.
בתרשימים שלהלן פרטים על מספרי תיקי פ"א שנפתחו בשנים 2012 -2011 ועל ההפניות לתכנית קד"ם באותן שנים, וכן השוואה בין נתונים על ההפניות לקד "ם בשנת 2012 ובין נתונים על מספר הקטינים שהתחילו את התהליך ומספר הקטינים שסיימו אותו.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מן התרשימים עולה שהתכנית נותנת מענה רק לחלק קטן מאוד של קטינים שעברו על החוק: בשנת 2011 הופנו אליה רק כ- 2.
3% ,קטינים שנפתחו להם תיקי פ"א ובשנת 2012 כ- 5.
עוד עולה שב - 2012 כ- 41% בלבד מבין אלה שהופנו לקד"ם התחילו בפועל את התהליך, ורק כ- 28% סיימו אותו.
חלקם מתוך סך כל תיקי פ"א היה מזערי - 2.
3% מהקטינים שנפתחו להם תיקי פ"א התחילו את התהליך, ורק 1.
מובילים יחד למען הנוער .
מובילים יחד למען הנוער (להלן - מיל"ה) היא תכנית משותפת למשטרה, למשרד הרווחה, למשרד החינוך ולגורמים נוספים, שבה משתלב הקטין בקבוצה אשר מסייעת לו לאמץ ולשמר דפוסי התנהגות נורמטיביים.
מיל"ה גובשה במחוז דרום של המשטרה, בשיתוף שירות המבחן לנוער, והופעלה בדרום הארץ במשך כ-11 שנים.
בשנת2012 החליט מפכ"ל המשטרה להרחיב את המיזם לכל תחנות המשטרה.
מיל"ה משלבת פעילויות העשרה חווייתיות, לימודיות ותרבותיות עם פעילויות של תרומה לקהילה ומעורבות חברתית.
מטרות התכנית לסייע לנוער בסיכון ונוער שעבר על החוק לשמר דפוסי התנהגות נורמטיביים, לשלבם בחיי חברה תקינים, למנוע ביצוע עברות בעתיד ולחזק ולהעמיק את אמון הציבור והנוער במשטרה וברשויות אכיפת החוק.
מיל"ה מיועדת הן לקטינים המצויים בסיכון והן לקטינים עוברי חוק, בעיקר בשלבים המוקדמים של הפשיעה, לאוכלוסיות בכל המגזרים.
המשרד לביטחון הפנים 443 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכנית מיל"ה היא תכנית מניעה במהותה, המיועדת הן לקטינים המצויים בסיכון והן לקטינים עוברי חוק, והיא אינה מוגדרת כהליך חלופי להליך הפלילי או לחלק ממנו.
חשיבותה אינה מוטלת בספק, אך אין בה מענה מלא לדרישות המוצגות באמנה ובתיקון 16 .
לחוק הנוער בתשובתה כתבה המשטרה, כי נושא הטיפול והשיקום של קטינים החשודים לכאורה בפלילים, מובל בידי שירות המבחן לנוער.
היא הוסיפה כי מתקיים שיתוף פעולה רציף בין המשטרה לבין שירות המבחן לנוער, שמטרתו לפתח הליכים חלופיים חדשים ולהרחיב את יישומם של הליכים קיימים.
משרד מבקר המדינה מברך את המשטרה על הצעדים שהיא נוקטת כדי להסיט את הטיפול בקטינים מן הנתיב הקונבנציונלי, ברוח העיקרון המקדם מסלולי שיקום על פני ענישה; אך עם זאת הוא סבור שעליה להמשיך ולאתר תכניות חלופיות עבור קטינים שעברו על החוק, כדי להגדיל באופן ניכר את מספר הקטינים היכולים להשתתף בהן.
משרד מבקר המדינה הכין דוח זה, העוסק בטיפול בקטינים במערכת אכיפת החוק, במסגרת מימוש מדיניותו זו.
מדוח זה עולה תמונת מצב עגומה בכל הקשור ליישום ולהטמעה של הוראות הדין הרלוונטיות העוסקות בזכויות קטינים בהליך הפלילי.
האמנה הבין -לאומית לזכויות הילד מעמידה את הילד כישות ב עלת זכויות מהותיות, ולא רק כאובייקט הראוי להגנה.
מערכת השיפוט, הענישה והטיפול הנהוגה בישראל מנסה לאזן בין הצורך להגן על זכויותיהם של הקטינים, למנוע את הידרדרותם לעבריינות ולספק להם את מרב הסיכויים לשיקום ולהשתלבות בחברה ובין הצורך להגן על ביטחון הציבור.
תי קון 14 לחוק הנוער משקף את התפיסה החדשה לגבי הטיפול בקטינים, השואבת מערכי האמנה, וכן מהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
ראוי שהממשלה תפעל ליישום האמנה הבין-לאומית לזכויות הילד ובכלל זה תקנה לגורם ממשלתי כלשהו כלים שיאפשרו לו להתמקד בצורכי הילדים ולבחון את האינטרסים שלהם בראייה כוללנית.
עליו יהיה לרכז בשיטתיות את המידע על פעילותם של מנגנונים לשיתוף פעולה בין גופים ממשלתיים ב נושא הילדים, את התקציבים הממשלתיים המיועדים להם ולרכז ולנתח את כל המידע הנצבר בעניינם.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממצאי דוח זה מעידים שההוראות בתיקון 14 לחוק הנוער לא הוטמעו דיין בעבודת משטרת ישראל, ונמצאו מקרים רבים שבהם זכויות הקטינים הופרו בעת חקירתם במשטרה.
במרבית תיקי המעצרים חסר מידע לגבי טיב הטיפול בקטין ולא ברור אם הוא נעשה בהתאם להוראות הדין.
במצב זה לא ניתן לקיים פיקוח ובקרה על תיקי החקירות.
משטרת ישראל נדרשת לפעול לאלתר בהתאם לתיקון 14 לחוק הנוער, ולהטמיע את הוראותיו בכל תחנות המשטרה.
עליה לוודא שבכל המקרים תתבצע הודעה להורים; שחקירת הקטינים תתבצע בנוכחות הורה או קרוב אחר; שההודעה לקטינים על זכויותיהם תהיה מלאה ומובנת להם; שחקירתם תהיה בשעות היום ולא בלילה, ותיעשה בידי חוקר נוער.
אף שהמשטרה עשתה כברת דרך בכל הקשור להליכים הננקטים נגד קטינים, עליה לעשות בדק בית מחודש, לפעול לכך שתיקי המעצרים יכילו מידע מלא על פרטי החקירה, לרבות הקביעה באיזה שלב הקטין הוגדר כעצור, לרענן את ההנחיות ולוודא שהתפיסה הגלומה בתיקון 14 .
לחוק הוטמעה בכל תחנות המשטרה ושזכויות הקטינים נשמרות משטרת ישראל מפעילה הליכים חלופיים להליך הפלילי, שמטרתם העיקרית היא הסטת הטיפול בקטין ממסלול ענישה למסלול שיקום.
ממצאי הדוח מצביעים על כך שהתכניות הקיימות - קד"ם ומיל"ה - מטפלות במספר קטן מאוד של קטינים.
על המשטרה להמשיך וליזום תכניות חלופיות רחבות שיתאימו לכמה שיותר קטינים, כדי שמספר הקטינים שישתתפו בהן יגדל באופן ניכר.
בעת שהמשטרה מפעילה את סמכויותיה בשמירה על ביטחון הציבור, היא פועלת בשם המדינה וכפופה למרות הממשלה.
עם תפקידיה המסורתיים של המשטרה נמנים שמירה על הסדר הציבורי ועל ביטחון הנפש והרכוש, מניעת עברות והעמדת עבריינים לדין.
מספרם של השוטרים בישראל והיקף המשימות המוטלות על המשטרה, עשויים להשפיע גם על יכולתם 448 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 של גופיםרבים לבצע משימות מסוימות או לקיים אירועים שבהם נדרש סיוע של המשטרה, והמשטרה אינה יכולה להיענות לבקשות הסיוע של אותם גופים.
בעקבות כך גובש הסדר ולפיו המשטרה תגבה תשלום עבור הקצאת שוטרים מן המניין למילוי תפקידים כאלה.
פ, התשל"א ]נוסח חדש [ קודת המשטרה - 1971 (להלן- פקודת המשטרה) מסדירה את התפקידים והסמכויות של המשטרה והשוטרים.
בפקודה נקבע כי המשטרה תעסוק בין השאר בקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
עוד נקבע כי שוטר לא יעסוק בעבודה או במשרה חוץ מתפקידיו, אלא אם המפקח הכללי של המשטרה (להלן - המפכ"ל) התיר לו זאת במפורש בכתב.
חוק המשטרה, התשס"ו - 2006 (להלן- החוק), מקנה למשטרה בנסיבות מסוימות סמכות להקצות שוטרים בתשלום לבקשת גורם חיצוני לשתי מטרות: להבטחת הסדר הציבורי ושלום הציבור באירוע או בפעולה 2, ולשם סיוע לרשויות ולגופים ציבוריים 3 בהפעלת סמכויות אכיפה וגבייה הנתונות להם על פי דין.
לפי החוק, ראש אגף המבצעים במשטרה (להלן - אג"ם) נושא באחריות המקצועית כגורם מטה להקצאת שוטרים בתשלום ולהפעלתם המבצעית.
בחוק נקבע כי שר המשטרה (כיום השר לביטחון הפנים; להלן - השר), יורה כיצד לייעד את התשלומ ים שמתווספים לתקציב המשטרה עבור התשלום לשוטרים שהועסקו, באופן שיכסו את הוצאות המשטרה וישמשו לתשלום שכרם ולרווחת כלל השוטרים ובני משפחותיהם.
הוראות אלה נקבעו ב תקנות המשטרה (העסקת שוטרים באירוע), התשל"ו - 1975 (להלן- התקנות).
בפקודת המטה הארצי (להלן - פקודת מטא"ר) נקבעו תבחינים להעסקת שוטרים בתשלום.
בין היתר נקבע בה כי המשטרה רשאית להקצות שוטרים בתשלום, בכפוף למגבלות שנקבעו בדין, לאירועים הבאים: עבודות בדרך או סגירת כביש, ליווי מטען חורג בכביש, אירוע תרבות, אירוע בידור, אירוע באזור בילוי מגודר, אירוע ספורט, יר יד או פסטיבל, וכן אירוע חריג שאינו נמנה עם האירועים שפורטו, לפי שיקול דעת של קצין משטרה מוסמך.
נוהל אג"ם במשטרה "עקרונות הפעלת הסיור" (להלן - הנוהל), נועד להשלים את הוראות החוק ופקודת מטא"ר, להתוות את אופן קביעת מספר השוטרים שיוקצו לאירוע, לקבוע הליך לאישור העסקת שוטרים בתשלום וכן לקבוע את התנאים ואת הכישורים הנדרשים משוטר לשם עבודה בתשלום.
הקצאת שוטרים למשימה תמורת תשלום נעשית לאחר שגורם חיצוני מפנה בקשה למשטרה ולאחר בחינתה ואישורה.
המבקשים הם הנושאים בנטל התשלום למשטרה עבור הקצאת השוטרים, והמשטרה משלמת לשוטרים את השכר המגיע להם עבור ביצוע המשימה.
בשנת 2011 הוקצו בנוסף על תפקידם במשטרה כ - 7,400 שוטרים לאירועים של גופים פרטיים ולסיוע לגופים ציבוריים, ועבור השירות חייבה המשטרה גופים אלה בכ -67 .
מיליון ש"ח בשנת 2012 הועסקו כ- 8,400 שוטרים בתשלום והמשטרה חייבהאת הגופים בכ -94 מיליון ש"ח.
יצוין כי בדצמבר 2011 עדכנה המשטרה את התעריף לשעת עבודה של שוטר והוא עלה בכ -28% .
בלוח 1 נתונים על חיובי המשטרה עבור העסקת שוטרים על ידי משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגופים חיצוניים נוספים בשנים 2012 -2011 .
2 לרבות אירועים ביוזמת גורם פרטי שיש לציבור עניין מיוחד שהסדר ושלום הציבור יישמרו בהם.
המנויים בתוספת השנייה לחוק המשרד לביטחון הפנים 449 .
:שם הדוח הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לוח 1 חיובי המשטרה עבור העסקת שוטרים בתשלום בשנים 2012 -2011 )(באלפי ש"ח .
גורם מזמין 2011 2012 .
משרדי ממשלה 6,035 7,631 .
רשויות מקומיות 7,492 10,772 .
גופים נוספים 53,656 75,708 .
המקור: חשבות המשטרה .
בחודשים מרץ-אוגוסט 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים להעסקת שוטרים בתשלום.
הבדיקה נעשתה במשטרה - במטה הארצי ובמחוזות ירושלים, תל אביב והדרום.
בדיקות השלמה נעשו במוסד לביטוח לאומי ובהתאחדות לכדורגל.
הבסיס הנורמטיבי להעסקת שוטרים בתשלום .
החוק קובע כי קצין משטרה שהוסמך בידי ראש אג"ם (להלן - הקצין המוסמך), רשאי להקצות שוטרים בתשלום לאירוע או לפעולה אם התבקש לכך ומצא כי קיים חשש לפגיעה בסדר הציבורי או בשלום הציבור , וכי האירוע או הפעולה חוקיים ועומדים בתבחינים הקבועים בפקודת המשטר ה, בחוק והוראות כל די ן.
על הקצין המוסמך לבחון בין השאר: את האפשרות לנקוט חלופות אחרות לצורך אבטחת שלום הציבור; את מאפייניהם הפרטיים או הציבוריים של האירוע או הפעולה, לרבות ייעודם לציבור מסוים או למטרות רווח; ואת ההשלכות על פעילות המשטרה ועל השוטרים.
אם החליט הקצין המוסמך כי נד רשת הקצאת שוטרים בתשלום, עליו לקבוע את מספרם בהתאם ל תבחינים שבנוהלי המשטר ה.
הקצין המוסמך הורשה בחוק להקצות שוטרים בתשלום גם לבקשת רשויות וגופים ציבוריים המנויים בחוק, לשם סיוע בהפעלת סמכויות אכיפה וגבייה הנתונות להם על פי הדין.
החוק קובע כי לא יוקצו שוטרים בתשלום לאירוע ממלכתי בעל חשיבות לאומית, לאספה או לתהלוכה 4, וכןלמשמרת מחאה או להפגנה בעל ות אופי מדיני או ציבורי.
כמו כן החוק אוסר להקצות שוטרים בתשלום לצורך משימה שלא נדרשת בה הפעלה של סמכויות שוטר.
החוק מאפשר לגורם המזמין לבקש עיון חוזר בהחלטת הקצין המוסמך בפני מפקד המחוז או סגנו, ואלה רשאים לאשר את ההחלטה, לשנותה או לבטלה.
הגורם המזמין רשאי לערער על החלטת מפקד המחוז או סגנו בפני ועדת ערר שבראשה יעמוד ראש אג"ם.
בפקודת מטא"ר קבע המפכ"ל תבחינים להעסקת שוטרים בתשלום.
בין היתר נקבע כי על גורם האחראי לאירוע להגיש בקשה בכתב להקצאת שוטרים לקצין מוסמך בתחנת המשטרה .
4 לפי פקודת המשטרה, אספה היא "חמישים איש או יותר שהתקהלו כדי לשמוע נאום או הרצאה על נושא בעל עניין מדיני, או שהתקהלו כדי לדון בנושא כזה" ואילו תהלוכה היא "חמישים איש או יותר המהלכים יחד או המתקהלים כדי להלך יחד ממקום למקום, בין שהם בתנועה ממש ובין שלאו, בין שהם ערוכים בצורה כלשהי ובין שלאו".
שם הדוח: הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שבתחום אחריותה הוא מבקש לקיים את האירוע.
המפכ"ל קבע הנחיות בנוגע לאופן הטיפול בבקשה וקבלת ההחלטה, וכן לאופן הטיפול בערעורים על ההחלטה.
נוהל אג"ם קובע כי החלטת ה קצין המוסמך להקצות שוטרים ב תשלום לאירוע ת תבסס בין היתר על כוח האדם העומד לרשותו, ועל אופי האירוע.
על הקצין אף לשקול למשל אם די בסדרנים ו במאבטחים למילוי התפקיד, ואם עשויה להיגרם פגיעה בתדמית המשטרה.
בנוהל נקבע כי גוף ציבורי 5 המבקש להקצות לו שוטרים בתשלום לצורך שאיננו מהווה הפעלת סמכות אכיפה או גבייה, יגיש בקשה לקצין המוסמך שתיבחן בהתאם ל הוראות בנוהל להקצאת שוטרים באירוע.
עוד מנחה הנוהל כי הקצין המוסמך יסתמך בהחלטתו בין היתר על הערכת מצב ועל פקודת היערכות לאירוע שתכלול טבלת כוחות, משימות ואמצעים הנדרשים לאירוע.
על פי השנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנת 2012 , בעבודתה טיפלה המשטרה בעברות הפוגעות בסדר הציבורי ובמוסר, בעברות כנגד חיי אדם וגוף האדם, בחשיפה 6 , בפשיעה, במעשי בריונות ובתגובה לפניות אזרחים.
עם העברות הכלולות באירועי התגובה נמנות פגיעה בסדר הציבורי ואלימות.
יש להדגיש כי הנוהל קובע ש"בכל מקרה ל א יוקצו שוטרים בתשלום למשימות בילוש, לחימה בפשיעה ואבטחה כנגד אירועים של פעילות חבלנית עוינת או משימה אחרת שהיא ממשימות הליבה של המשטרה".
הוראות החוק, פקודת מטא"ר והנוהל מותירות בידי המשטרה שיקול דעת רחב בכל הנוגע להחלטה אם להקצות שוטרים בתשלום לאירוע א ו לשם סיוע לרשויות ולגופים ציבוריים בהפעלת סמכויות האכיפה והגבייה שבידיהם, וכן בנוגע להחלטה בדבר מספר השוטרים בתשלום שי ש להקצות.
לקבלת החלטות בנושאים אלה מורכבות, בעייתיות וקשיים הנובעים מכך שלמשטרה הסמכות מחד להקצות שוטרים בתשלום ולהחליט מה יהיה מספרם, ומאידך כפועל יוצא מהחלטה זו משולמת לשוטרים שהוקצו תוספת תשלום לשכרם.
בשנת 1998 דן בג"ץ7 בעתירה שהגישה חברה שהפיקה פסטיבל באילת ובהנהלתו היו חברים גופי ציבור וממשלה.
המשטרה דרשה שיועסקו בפסטיבל 88 ,שוטרים בתפקידים שונים מתוכם 78 במימון חברת ההפקה.
החברה סברה כי הדרישה אינה ראויה הן מן הבחינה העקרונית והן מן הבחינה המעשית, והתנגדה לתשלום הנדרש.
בעקבות פגישה בין נציגי החברה והמשטרה הפחיתה המשטרה את הדרישה ל -59 שוטרים בתשלום.
לאחר הגשת העתירה, ועוד בטרם התקיים בה דיון, החליטה המשטרה להסתפק ב-50 שוטרים, ובסופו של יום דרשה מהחברה תשלום עבור 38 .
שוטרים בלבד פסק הדין של בג"ץ עסק בקשיים הנובעים מדרישת המשטרה לקבל תשלום עבור שירותי משטרה לשמירה על הסדר הציבורי ועל שלום הציבור, שירותים המהווים חלק מתפקידיה על פי דין ואמורים להיעשות ללא תשלום.
בגץ קבע כי " כי אחד מתפקידיה הקלאסיים של המשטרה הוא לשמור על הסדר הציבורי ועל חייו, על שלומו ועל רכושו של הפרט.
מה לה למשטרה שדורשת היא שכר עבור שירותיה?
הרי חייבת היא ממילא לספק שירותים אלה, שכן לכך נוצרה?
ואילו אם אין תכלית השירות נגזרת מתוך הסדר הציבורי ושלום הציבור - .
הנמנה עם הגופים המפורטים בתוספת השנייה לחוק 6 .
עברות שאין בהן מתלוננים 7 בג"ץ 5009/97 חברת מולטימדיה בע"מ נ' משטרת ישראל , פ"ד נב( 3 ,)679 ( 1998 ,) בהרכב השופטים חשין, קדמי וזמיר.
העתירה התקבלה בדעת רוב, כנגד דעת המיעוט של השופט זמיר, שסבר כי למרות אי -תקינות ההליך שקדם להחלטה, אין מקום להתערבות בהחלטתה האחרונה של המשטרה, משום שלא נפל בה פגם משפטי המצדיק את פסילתה.
עם זאת כל השופטים היו תמימי דעים באשר לבעייתיות שבאספקת שירותי שיטור בתשלום.
המשרד לביטחון הפנים 451 .
:שם הדוח הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 או, אין קשר אמיץ בין התכלית לבין תפקידה של המשטרה - אסורה היא המשטרה לספק את השירות; ואם תעשה כן, תחרוג מגדרי תפקידה וסמכותה.
בין כך ובין כך: המשטרה פועלת - ואמורה לפעול - בתחום המשפט הציבורי, ותשלום שכר עבור שירותיה, לכאורה, אינו כלל במקומו.
אכן, טרם הגיענו להפרטתה של המשטרה.
יש לקוות כי אף לא נגיע לכך".
בית המשפט הציע אמות מידה שלפיהן יש להבחין בין אירוע או פעולה שהמשטרה מוסמכת להקצות לטובתם את שירותיה תמורת תשלום, לבין אלה הנכללים בפעילותה הקלאסית של המשטרה ויש להעסיק בהם שוטרים במהלך תפקידם הרגיל ללא תמורה נוספת.
לוח 2 מפרט את התבחינים עליהם עמד בית המשפט: לוח 2 תבחינים לפי בג"ץ להקצאת שוטרים בתשלום לאירוע או פעולה .
העסקת שוטרים בתשלום הפעלת שוטרים בתפקיד .
הפרט יוזם את האירוע או הפעולה אירוע או פעולה הנכפים על הפרט .
גוון האירוע או הפעולה פרטי אירוע פתוח לכלל הציבור .
אירועים למטרות עסק או למען רווח אירועים שאינם למטרות עסק או למען רווח .
הקצאת השוטרים לאירוע או לפעולה מכבידים .
על המשטרה ועל משאביה, (בין היתר אירועים .
או פעולות החוזרים ונשנים לעתים מזומנות) אירוע או פעולה שאינם מכבידים על המשטרה .
ועל משאביה (א) בית המשפט עמד על כך ש"השאלה אם ראוי, ועד כמה ראוי, להרשות למשטרה לגבות תשלום בעד שירותיה, היא שאלה מורכבת מבחינה עקרונית וחשובה מבחינה מעשית.
גופים רבים, ציבוריים ופרטיים, נזקקים לשירותיה של המשטרה לצורך ביצוע משימות מסוימות וקיום אירועים מיוחדים.
האפשרות של המשטרה לגבות תשלום בעבור שירותים כאלה עשויה להשליך על הנכונות של המשטרה להיענות לבקשות של גופים שונים לקבלת שירותיה.
כפועל יוצא, היא עשויה להשליך גם על עצם האפשרות של גופים אלה לבצע משימות מסוימות או לקיים אירועים מיוחדים".
(ב) באשר לתשלום עבור השירותים שמספקת המשטרה, העיר בית המשפט כי מלכתחילה לא נועד התשלום אלא כדי לאפשר למשטרה לשמור על הסדר ועל שלום הציבור באירועים בתחום ה"פריפרי", ובלי שהפעילות תפגע במשאביה המצומצמים .
בית המשפט עמד על כך שבמשך הזמן נתעצמה והלכה חשיבותו של שכר השירות, עד שחרגה מתחומיה הראשונים והמצומצמים והפכה תוספת שכר לשוטרים - להיטיב את מצבם הכספי.
בית המשפט הוסיף כי אין זה אלא דרך הטבע שהמשטרה תבקש לתגמל את אנשיה ככל שתוכל, ואולם רצון לגיטימי זה עלול להביא לשיבוש בשיקול הדעת באשר לקביעת מספר השוטרים הנדרשים לפעילות זו או אחרת.
"כאשר בעל הסמכות יודע כי עלות העסקתם של השוטרים תיפול אך על בעל האירוע ולא תכביד על תקציב המשטרה; וכי בה-בעת תביא העסקתם של שוטרים במשימה פלונית לשיפור מצבם הכספי; עלול להתעורר חשש כי שיקול דעתו המקצועי ייפגם, וכי הערכת מספר השוטרים הנדרש לאותה משימה תיטה להרחבה.
אולם המצב אליו קולעים אנו אותם ]את בעלי הסמכות[ הוא מצב בלתי נסבל מעיקרו.
מצויים הם במצב של ניגוד-עניינים מתמיד, וממילא מסתכנים הם שמא יחול שיבוש בשיקול דעתם.
אין לנו אלא לחזור ולומר, כי התופעה הנגלית לעינינו - שוטר המבצע עבודת-שיטור בשכר בצד עבודתו הרגילה כשוטר - הינה מעצם טיבה תופעה זרה בעבודתה של המשטרה.
ובערבנו פעילות -שיטור רגילה בפעילות תמורת-שכר, עשינו לעירוב מין -בשאינו -מינו.
ועירוב מין -בשאינו -מינו - ידענו מכבר - אינו מביא לטוב".
שם הדוח: הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ג בג"ץ העיר כי מצב הדברים שבו עבור חלק משירותי המשטרה הנדרשים באירוע יכולה המשטרה לדרוש תשלום, ואילו עבור חלק אחר היא נדרשת להקצות שוטרים בתפקיד ללא תשלום, מעלה קושי נוסף.
"השימוש התדיר במוסד של שירות -בשכר ]בתשלום[ ,הביאה כמסתבר, לטשטוש הגבול בין פעילותה הגרעינית של המשטרה לבין פעילותה הפריפרית .
]במסגרת הוראות החוק [ עד שבע לי-הסמכות מאחדים את שני סוגי הפעילויות אל -תחת קורת-גג אחת ואין הם עוד מבחינים בין הפעילות האחת לבין הפעילות האחרת ".
יצוין כי פסק הדין בעתירה השפיע על נוסח התיקון לחו ק8 ועל קביעת התבחינים לסוגי האירועים שניתן להעסיק בהם שוטרים בתשלום.
לעניין הקצאת שוטרים בתשלום לאירוע או פעולה נקבעו תבחינים בחוק ובפקודת מטא"ר, ואולם משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לעניין הקצאה של שוטרים בתשלום לסיוע בהפעלת סמכויות אכיפה וגבייה טרם נקבעו על ידה תבחינים כלשהם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כתבה המשטרה (להלן- תשובת המשטרה) כי "לגבי ההעסקה לשם סיוע לגופים ציבוריים בהפעלת סמכויותיהם המחוקק נמנע מלקבוע תבחינים או תנאים מגבילים, ודומה שכוונת המחוקק הייתה דווקא לא להגביל או להתוות תבחינים להפעלת שיקול הדעת של המשטרה מתי ובאלו מקרים ראוי ונכון להקצות שוטרים בתשלום ומתי לא".
המשטרה הוסיפה כי עניין זה "צריך להיות נתון לבחינה ולשקילה בידי המפקד הטריטוריאלי הנוגע בבואו לנהל את המשימות שעל הפרק ואת כוח האדם המשטרתי המוקצה לכך".
המשטרה הוסיפה ומסרה שבהפעלת שוטרים לטובת גופי ציבור, עיקר שיקול הדעת שלה איננו נוגע לשאלה אם להקצות שו טרים בתשלום (בהנחה ששאלת הסמכות הובררה) אלא מתי וכמה שוטרים להקצות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בפני מפקד טריטוריאלי הבא להחליט על אופן הסיוע המשטרתי קיימות כמה אפשרויות, והבחירה בהקצאת שוטרים בתשלום אינה מובנת מאליה ומצריכה מעורבות של גורמי מטה והנחיות מטעמם.
לפיכך המשטרה מחויבת לקבוע לעצמה תבחינים שמטרתם העיקרית לוודא שההחלטה להיענות לבקשתו של גוף ציבורי להקצות לו שוטרים בתשלום מתבססת על בחינה של סמכות אותו גוף על פי הוראות הדין לקבל את השירות, ושהפעולה אינה פעולת ליבה כפי שהוגדרה בפקודת המשטרה.
כאמור, בחוק נקבע כי ראש אג"ם במשטרה נושא באחריות המקצועית כגורם מטה להקצאת שוטרים בתשלום ולהפעלתם המבצעית.
אג"ם נועד לסייע למפכ"ל המשטרה לפקד על יחידות המשטרה בתחומים שבאחריותו ולפקח עליהן.
8 דברי ההסבר בהצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון מס' 22 ) (העסקת שוטרים בשכר), התשס"ז- 2007.
המשרד לביטחון הפנים 453 .
:שם הדוח הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באג"ם פועלת חטיבת אבטחה שנועדה בין היתר להנחות את הגופים העוסקים באבטחה ולקבוע את תפיסת האבטחה ובכלל זה את האמצעים הדרושים לכך.
החטיבה מנחה גם בנושאי אבטחת מתקני ספורט ואירועי ספורט.
קצין מדור אירועי ספורט (להלן - קמ"ד ספורט) מרכז את הפיקוח בחטיבה על אירועי הספורט, ומאשרם לצורך תשלום לשוטרים שהוקצו עבורם.
מחלקת סיור ושי טור (להלן - מס"ר) נועדה להנחות את מערך הסיור במשטרה.
המחלקה מרכזת באג"ם את הטיפול בהעסקת שוטרים בתשלום, והיא גם אחראית להכנה של נוהל הקצאת שוטרים בתשלום, הנספח לנוהל הפעלת הסיור, ולעדכונו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מס"ר אינה ממלאת את תפקידה בריכוז הטיפול בהיבטים השונים של הקצאת שוטרים בתשלום, כגון ניתוח המידע הקיים במשטרה, עיבודו, ותרגומו לדוחות ניהוליים שוטפים.
במצב זה אין לראש אג"ם תמונה כוללת שמאפשרת לפקח באופן סדור ועקבי על מכלול ההיבטים של העסקת שוטרים בתשלום ועל הקצאתם בידי יחידות המשטרה בהתאם ל הוראות החוק והפסיקה בעניין זה.
בהיעדר גורם מתכלל לנושא זה, למשטרה אין אפוא דוחות שוטפים של כל הנתונים על העסקת השוטרים בתשלום, על אופן הקצאתם, על אופי האירועים והפעולות שאליהם הוקצו ועל מהות הסיוע בהפעלת סמכויות אכיפה וגבייה.
המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מס"ר מקיימת הליך של בקרה מקצועית על פעילותן של היחידות על פי נוהל.
הבקרות מופצות לגורמי האג"ם ולעיונו של ראש אג"ם.
המשטרה הוסיפה לגבי היעדר דוחות תקופתיים כי במערכותיה הממוחשבות קיימים כל הנתונים הנדרשים.
לפי המשטרה אחריותו של ראש אג"ם להגדיר מ יהו קצין מוסמך אינה גורעת מאחריותם המבצעית של המפקדים ה"טריטוריאליים" ברמת המחוז, המרחב והתחנה.
בתשובת המשטרה נכתב עוד כי "סוגיות כמו 'קבלת תמונה עדכנית וסדורה' וקבלת 'מידע ונתונים על הגורמים והגופים המזמינים את שירותי המשטרה ועל אירועים משולבים בהם מופעלים שוטרים בתפקיד לצד שוטרים שהוקצו בתשלום' יכולות בהכרח להחשב במסגרת האחריות המבצעית -פיקודית של הגורם הפיקודי הטריטוריאלי הרלוונטי, ואין הכרח לראות נושאים אלה, ככל שהם קשורים למהלך העניינים השוטף והרגיל, ככלולים באחריותו של ראש אג"ם כגורם מקצועי המנחה ברמת המטה בלבד" (ההדגשות במקור).
בתשובה צוין כי מדי שבוע מתקיימת הערכת מצב בראשות ראש אג"ם שבה מוצגת תמונת מצב מבצעית הכוללת אירועים גדולים שיוצבו בהם שוטרים בתשלום.
נדרש שבפני ראש אג"ם, הנושא לפי החוק באחריות המקצועית כגורם מטה להקצאת שוטרים בתשלום ולהפעלתם המבצעית, תהיה תמונת מצב עדכנית וסדורה על העסקת השוטרים בתשלום.