HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוקרים מסכימים כי במקרים רבים הנגישות לזכויות חברתיות אינה מלאה, וכי פעמים רבות מי שנפגעים מכך הם דווקא אלו שזקוקים לה ן במיוחד, כגון חברי קבוצות מודרות וחלשות, בהם עניים, מהגרים, עולים חדשים ומיעוטים .
לדעת החוקרים, יש בכך כדי להביא לידי הגדלת הפערים בחברה23.
סעיף4 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע כי "כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו", וסעיף 11 לחוק יסוד זה קובע כי כל "רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את הזכויות שלפי חוק -יסוד זה".
בית המשפט העליון קבע כי הזכות החוקתית לכבוד נושאת .
19 ג' גל ומ' אייזנשטדט, "מבוא: נגישות לצדק חברתי בישראל", בתוך: ג' גל ומ' אייזנשטדט (עורכים), נגישות לצדק חברתי בישראל ( 2009 '), עמ17.
20 בג"ץ 142/70 שפירא נ' הוועד המחוזי של לשכת עורכי-הדין, ירושלים , פ"ד כה(1 )325 , 331 ( 1971.
) 21 ראו בג"ץ 1113/99 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' השר לענייני דתות, פ"ד נד( 2 )164 ,170 ( 2000.
) 22 עע"מ 8282/02 הוצאת עיתון "הארץ" בע"מ נ' מדינת ישראל- משרד מבקר המדינה, פ"ד נח(1 )465 ,471 ( 2003.
) 23 ג' גל ו מ' אייזנשטדט, "מבוא: נגישות לצדק חברתי בישראל", בתוך: ג' גל ומ' אייזנשטדט (עורכים), נגישות לצדק חברתי בישראל ( 2009 '), עמ 18-11.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחובה גם את הזכות החוקתית לקיום בכבוד, ולכן על המדינה לספק "רשת מגן" למעוטי היכולת בחברה24 .
הדבר מקבל משנה חשיבות בכל הנוגע לקצבאות קיום, אשר נועדו לסייע להבטחת קיומו הבסיסי של הזכאי ומימוש זכותו החוקתית לחיים בכבוד.
על כן ראוי שרשות ציבורית אשר בידיה הסמכות לתת זכות תנקוט פעולות שמטרתן הסרת חסמים העומדים בפני הזכאי כדי שיוכל לממש את זכויותיו, ובפרט כאשר מדובר בקצבאות קיום.
אולם בכך לא סגי, פעמים זכות שנותנת רשות ציבורית אחת כרוכה בזכות שנותנת רשות ציבורית אחרת 25 , ולכן ראוי ש רשות ציבורית שיש ברשותה מידע על זכות שנוצרה לזכאי ברשות אחרת תנקוט פעולות כדי ליידע את הזכאי.
מן הראוי גם שהמדינה תפעל בשיטתיות להנגשת מידע על זכויותיהם של אזרחיה26.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה כיצד פועלים המוסד לביטוח לאומי (בט"ל) - הגוף שמעניק את מרב ה זכויות החברתיות בישראל , משרד הבינוי וכמה עיריות27 .
למיצוי זכויותיהם של הזכאים כמו כן בדק משרד מבקר המדינה כיצד פועלים משרד הרווחה - בין היתר באמצעות העובדים הסוציאליים במחלקות הרווחה, המשרד לאזרחים ותיקים, משרד הבריאות - בין היתר באמצעות בתי החולים28 , שירותי בריאות כללית וקופת חולים מאוחדת להנגשת מידע לזכאים על זכויות חברתיות.
עוד נבדקו פעולות הממשלה להנגשת מידע לזכאים באמצעות האינטרנט, בין היתר באמצעות מטה התקשוב.
אי-מיצוי זכויות שמעניק בט"ל .
מחקרים במדינות רווחה בעולם העלו בעיה חמורה של אי-מיצוי זכויות בתחומים מגוונים כגון ביטוח אבטלה, הבטחת הכנסה וביטוח נפגעי עבודה 29.
בבדיקה שנעשתה במדינות ה- OECD נמצא כי שיעורי המיצוי של קצבאות סלקטיביות 30 ), דוגמת תכניות סעד (כגון הבטחת הכנסה וסיוע בדיור, הם כ- 80%-40% בלבד, ואילו בתכניות ביטוח אבטלה שיעורי המיצוי הם כ- %60-%8031.
אשר לישראל נכתב כי "במהלך השנים לא נעשה מאמץ שיטתי ועקבי להעריך .
24 בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי נ' שר האוצר, פ"ד ס( 3 )464 ( 2005 .
) 25 כך למשל כמה ממקבלי הקצבאות מהמוסד לביטוח לאו מי מקבלים הטבות מגופים ציבוריים אחרים (ראו להלן).
26 כמה מן הקצבאות ניתנות גם למי שאינם אזרחים, וכמה מהן, כגון דמי לידה, ניתנות גם למי שאינם תושבים, אולם לשם הנוחות יצוין בדוח זה המונח אזרח.
27 בעיריות חולון, עכו, באר שבע והרצליה נבדק נושא מתן הנחות בארנונה.
מרכז רפואי ע"ש חיים שיבא, מרכז רפואי תל אביב (איכילוב) ומרכז רפואי מאיר 29 ,"ג' גל, "על החשיבות של מיצוי זכויותביטחון סוציאלי 73 ( 2007 '), עמ5.
30 קצבאות הניתנות לחלק מהאוכלוסייה ומותנות במבחני משנה, כגון מבחן הכנסה, המיועדים לוודא שההכנסה והאמצעים הכלכליים של תובע הקצבה אינם גבוהים מרף שנקבע.
Pellizarri, Take -up of Welfare Benefits in OECD Countries, A Review of the Evidence , Paris (2004).
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 13 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 "את היקפה של תופעת אי המיצוי.
עם זאת, סביר להניח כי הבעיה קיימת גם בישראל32 (ראו להלן).
ככלל, בט"ל מעריך את שיעור המיצוי בשני שלבים .
בשלב הראשון נמדד שיעור המיצוי הוודאי באמצעות השוואה בין קבצים אשר במאגרי המידע שברשותו.
שיעור זה הוא היחס בין מקבלי הקצבה ובין סך הזכאים הפוטנציאליים.
זכאים פוטנציאליים שלא מיצו לכאורה את זכותם משתייכים ל"קבוצה המשלימה" (הפער בין סך הזכאים הפוטנציאליים ובין אלו שמיצו בוודאות את זכותם).
במקרים בהם אין בידי בט"ל את כל הנתונים הנדרשים להשלמת הבדיקה33, שלב זה הוא שלב ביניים בלבד.
בשלב השני מושלם המידע החסר באמצעות ריאיון טלפוני עם מדגם אקראי מאלה שלא מיצו לכאורה את זכותם, כדי לקבל מהמרואיינים את הנתונים החסרים שיאפשרו לקבוע ברמת סבירות גבוהה יותר את שיעור המיצוי בקרב "הקבוצה המשלימה", וכשארית, את האומדן של שיעור אי-המיצוי של הקצבה.
אי-מיצוי של גמלת מילואים ואי החזר של דמי ביטוח .
במהלך הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה מבט"ל נתונים לגבי אי -מיצוי זכויות בכמה קצבאות שאינן מותנות במבחן הכנסה34 וכל הנתונים לקביעת הזכאות להן מצויים בידי בט"ל.
גמלת מילואים: , התשנ"ה]נוסח משולב[ לפי חוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן- חוק בט"ל), מי ששירת שירות מילואים פעיל זכאי לגמלת מילואים בעד ימי שירותו.
בט"ל משלם את הגמלה מכספים שמעביר לו משרד הביטחון, לפי טופס 3010 שמקבל החייל מצה"ל בתום שירות המילואים.
על פי רוב חייל שהוא עובד שכיר מקבל מהמעסיק את התשלום בעד ימי השירות, והמעסיק מגיש תביעה להחזר התשלום מבט"ל.
לפי נתונים שהתבקש בט"ל להעביר למשרד מבקר המדינה, בשנים 2012 -2008 לא מיצו חיילי מילואים או מעסי קיהם את זכותם לקבל תשלום מבט"ל בעבור כמיליון ימי מילואים בכ- 435,000 ( תקופות מילואים%75 מהתקופות הן בין חצי יום35 ליומיים).
על פי חישוב של בט"ל לתגמול ממוצע על יום מילואים, בט"ל לא שילם בתקופה האמורה כ-670 מיליון ש"ח בעבור ימי מילואים שבוצעו36 .
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ומפברואר 2015 ציין צה"ל כי התשלום של בט"ל לחיילי המילואים הוא מידי, מתבסס על טופס 3010 .
בלבד ואינו תלוי בגורם כלשהו אשר לנתונים שקיבל משרד מבקר המדינה מבט"ל בדבר היקף אי-המיצוי של גמלת המילואים .
32 ג' גל, מ' שלו ומ' אייזנשטדט, "בזכות האוניברסליות?
מיצוי זכויות אוניב רסליות במערכת הביטחון הסוציאלי בישראל", בתוך: ג' גל ומ' אייזנשטדט (עורכים), נגישות לצדק חברתי בישראל ( 2009 '), עמ196.
33 לדוגמה, לבט"ל אין נתונים בדבר הכנסות מהון של כלל המבוטחים, ולכן כאשר הוא מעריך את שיעור המיצוי של קצבת הבטחת הכנסה הוא אינו יכול לכלול את בעלי ההכנסות מהון בקבוצה של מי שאינם זכאים לכאורה לקצבה.
קצבאות שקבלתן אינה תלויה בהכנסות המבוטח התובע את הקצבה 35 עד 1.
08 לא שילם בט"ל גמלה בעבור פחות מיום מילואים.
ממועד זה הוא משלם גמלה גם בעבור חצי יום מילואים.
36 יצוין כי הנתונים משנת 2012 אינם כוללים את מלוא התגמול על הפרשי השכר, ויש מקום להניח שהאומדן חסר.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ציין צה"ל, כי מכיוון שגמלת המילואי ם היא "חליף לשכר של חייל המילואים, כמות ימי ]שהתגמול בעבורם לכאורה לא נדרש על ידי משרתי המילואים או מעסיקיהם[ .
המילואים נראית על פניו תמוהה"; הוא הוסיף כי אינו מסכים עם בט"ל על נתונים אלה, ולטענתו הם חסרי בסיס .
עוד ציין צה"ל כי לפי חישוב שלו, התשלומים שה ועברו לבט"ל בעבור גמלת מילואים בשנים 2013-2009 תואמים לסכומים שהיה עליו להעביר לעניין זה למעט פער של 4 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה פעל להביא את צה"ל ובט"ל לבחון יחד את הנושא ולנסות ליישב את המחלוקת העובדתית שהתעוררה בעקבות ממצאי הביקורת.
עד ינואר 2015 הדבר לא צלח וזאת בשל טענות הדדיות בנוגע לחוסר מוכנות לשיתוף פעולה לצורך מיצוי תהליך הבדיקה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי המחלוקת המהותית בין צה"ל לבט"ל בכל הנוגע לשיעור אי-המיצוי של גמלת המילואים מעלה חשש ששיעור ניכר מגמלת המילואים אינו ממוצה על ידי הזכאים לכך או שיש בעיה בעניין אמינות מערכות המידע של הגופים ומידת התיאום ביניהם או ששתי הבעיות הללו קיימות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי בט"ל וצה"ל יבחנו במשותף ללא דיחוי את נתוני אי-המיצוי האמורים, ועל פי תוצאות הבחינה יגבשו פתרונות מתאימים, אם לטיוב בסיס המידע שברשותם ואם להגדלת שיעור המיצוי.
החזר דמי ביטוח לשכירים בשל גביית יתר: לפי חוק בט"ל, כל תושב ישראל בן 18 ומעלה חייב לשלם דמי ביטוחלאומי (להלן - דמי ביטוח)37 .
בעבור עובד שכיר מעביר מעסיקו לבט"ל דמי ביטוח המחושב ים על פי משכורתו.
תשלום דמי הביטוח לעובד שכיר מחולק לשתי מדרגות - %3.
5 מחלק ההכנסה שעד%60 מהשכר הממוצע במשק38 ו- %12 מחלק ההכנסה שמעל%60 מהשכר הממוצע במשק עד ההכנסה המרבית לתשלום דמי ביטוח39 .
עובדשכיר ה מועסק אצל כמה מעסיקים נדרש להצהיר לפני כל מעסיק על היותו מעסיק עיקרי או משני בעבורו.
אם העובד אינו ממציא למעסיק המשני אישור מבט"ל על תיאום דמי הביטוח, על המעסיק המשני לנכות שיעור מלא של דמי ביטוח מכל שכרו של העובד40 .
,אם הסכום שנוכה בפועל גבוה מסכום דמי הביטוח המתואמים יש ל עובד יתרת זכות בבט"ל בשווי ההפרש שבין שני הסכומים והוא זכאי לקבל החזר (להלן - החזר דמי ביטוח).
37 יש מבוטחים הפטורים מתשלום, כמפורט בחוק בט"ל.
דמי הביטוח כוללים גם את דמי ביטוח הבריאות, שבט"ל גובה מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994.
38 כ- 5,450 ש"ח בינואר 2014.
39 43,240 ש"ח בינואר 2014 .
40 ,)לפי תקנות הביטוח הלאומי (תשלום וניכוי דמי ביטוח משכר מבוטח העובד אצל מעבידים שונים התשנ"ז- 1997.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 15 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת נמצא כי בכל אחת מן השנים 2012 -2009 כ- 30,000 מבוטחים שכירים (בממוצע) שעבדו אצל יותר ממעסיק אחד41 והיו זכאים לתשלום מופחת של דמי ביטוח (%3.
5)42 ,לא מיצו את זכותם להחזר דמי הביטוח.
יודגש כי רוב השכירים הללו שייכים לשכבות החלשות באוכלוסייה43 .
,על פי אומדן בט"ל דמי הביטוח העודפים שנגבו מהם בארבע השנים האמורות מסתכמים בכ-80 מיליון ש"ח44.
גביית דמי ביטוח ממקבלי קצבת זקנה : לפי חוק בט"ל, מבוטח שהגיע לגיל שנקבע בחוק זה45 זכאי לקצבת זקנה (להלן - קצבת זקנה בגיל המוחלט).
לקצבת זקנה זכאי גם מבוטח לפני הגיל המוחלט ולאחר גיל הפרישה מעבודה 46 אם הכנסתו אינהגבוהה מן ההכנסה המרבית שנקבעה (להלן - קצבת זקנה בגיל המותנה).
עובדים שזכאים לקצבת זקנה הן בגיל המוחלט והן בגיל המותנה פטורים מתשלום דמי ביטוח מהכנסתם מעבודה.
בביקורת נמצא כי בכל אחת מן השנים 2012 -2009 כ- 13,000 שכירים בממוצע שקיבלו קצבת זקנה לא מיצו את זכותם לפטור מתשלום דמי ביטוח 47 .
על אף הפטור, בשנים האמורות גבה בט"ל משכירים אלו, על פי אומדנו, דמי ביטוח בשווי של כ-84.
שיעורי אי-המיצוי של קצבאות אבטלה ודמי לידה .
כאמור, בט"ל אומד את שיעור אי-המיצוי באמצעות השוואת קבצים ממאגרי המידע שלו וריאיון טלפוני, המאפשר בחינה מעמיקה יותר.
להלן פרטים על הקצבאות שלגביהן ביצע בט"ל אומדן כזה.
41 יצוין כי לכ-2% ממבוטחים אלה משולמת פנסיה מוקדמת והם גם עובדים או שהם מקבלים פנסיה מוקדמת משני מקורות או יותר.
לגבי מבוטחים אלה קיים במקרי ם מסוימים הסדר לתשלום מופחת של דמי ביטוח.
42 בבדיקה נבחנו שכירים המועסקים לפחות שלושה חודשים רצופים וחופפים אצל שני מעסיקים ויותר, שכירים המקבלים פנסיה מוקדמת נוסף על שכר עבודה ומקבלי פנסיה מוקדמת משני מקורות או יותר בפרק הזמן האמור.
43 שכן סך ההכנסות החודשיות שלהם אינו גבוה מ -60% מהשכר הממוצע במשק, ולכן הם זכאים לתשלום מופחת של דמי ביטוח.
לאחר ניכוי החזרי דמי ביטוח שניתנו למי שפנו לקבלת החזר 45 :במועד כתיבת הדוח70 שנים לגברים ו- 70-65 .
שנים לנשים, על פי מועד לידתן 46 גיל הפרישה של גברים הוא67 ושל נשים 62 , ובלבד שהן עומדות בתנאים נוספים המפורטים בחוק.
47 בבדיקה נבחנו רק מי שקיבלו קצבת זקנה במשך שנה שלמה לפחות, ולא כללה את אלו שקיבלו קצבת זקנה רק בחלק מהשנה ושילמו דמי ביטוח באותה עת.
ולכן מספר השכירים שמקבלים קצבת זקנה ומשלמים דמי ביטוח למרות שהם פטורים מהתשלום יכול להיות אף גבוה יותר.
48 יצוין כי אומדן זה אינו כולל כספים שבט"ל השיב עבור שנים אלה למעסיקים ששילמו בעבור שכירים שקיבלו קצבאות זקנה על מנת שאלו ישיבו בהתאם לעובד את הכספים שחייבים לו.
עוד יצוין כי לאחר יולי 2012 השיב בט"ל למעסיקים כאמור עבור שנים אלה כ -8.
מיליון ש"ח 16 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 : קצבת אבטלה לפי חוק בט"ל, מובטל בן 20-6749 שהשלים תקופת אכשרה זכאי לדמי אבטלה.
בבדיקה של מיצוי קצבת אבטלה שסיים בט"ל ביוני 2013 הוא מצא ש - 20,000 - 8,500 איש50 שהיו זכאים לכאורה לקצבת אבטלה בשנת 2011 לא מיצו את זכותם לקבלת קצבה.
שיעורם מכלל הזכאים לכאורה לקצבה היה 15%-6% .
להערכת בט"ל, אם מביאים בחשבון את השיעור המזערי של הזכאים לכאורה לקצבת אבטלה שלא מיצו את זכותם לקבלה - 6% - בשנת 2013 היה החוב של בט"ל לזכאים הללו כ-100 מיליון ש"ח לכל הפחות.
קצבת דמי לידה: לפי חוק בט"ל, אישה עובדת שילדה זכאית לקצבת דמי לידה בעד פרק הזמן שבו אין היא עובדת בשל ההיריון או הלידה51 .
את דמי הלידה אפשר לתבוע בתוך 12 חודשים ממועד הלידה .
בבדיקה של מיצוי הזכות לקבל דמי לידה שביצע בט "ל בשנת 2013 הוא מצאכי בשנת 2011 היהשיעור המיצוי של קצבה זו כ-96% .
משמעות הדבר היא כי בשנה זו כ- 5,000 נשים לא מיצו את זכותן לקבלת דמי לידה.
בט"ל ציין כי השכר הממוצע של הנשים שלא מיצו את זכותן היה נמוך במיוחד - כ- 2,700 ש"ח בחודש (לעומת 6,800 ש"ח- השכר הממוצע של אלו שמיצו את דמי הלידה).
החוב המוערך של בט"ל לנשים שהיו זכאיות לדמי לידה בשנת 2011 הוא כ-35 .
מיליון ש"ח לשם הערכת אי -המיצוי של קצבה זו ביצע בט"ל סקר טלפוני בקרב 500 יולדות שנדגמו באקראי מן הנשים שלא מיצו את דמי הלידה בשנת 2011; 320 מהןניאותו להשתתף בו.
מן הסקר עלה ש-285 מתוך320 היולדות שהשתתפו בסקר והיו זכאיות לכאורה לקצבה , על פי בדיקת בט"ל, לא הגישו תביעה לדמי לידה.
רוב מוחלט מ -285 היולדות הללו ( 94%) הסבירו שהן לא הגישו את התביעה משום שלא היו מודעות לזכאותן לקצבה, וכמה מהן כלל לא ידעו על קיומה של הקצבה.
49 במקרים מיוחדים גם בן 20-18.
50 11,500 איש (ההפרש בין 20,000 ל- 8,500 ) התפטרו מעבודתם, ולכן זכאותם לקצבה נדחתה בשלושה חודשים.
ייתכן שבפרק הזמן הזה הם מצאו עבודה.
נוסף על מענק לידה, המשולם ליולדת על פי דין אי-מיצוי של זכויות חברתיות 17 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבחינה מצומצמת וחלקית של שיעורי אי -המיצוי בארבעה מהתחומים שצוינו לעיל - גביית יתר של דמי ביטוח ממבוטחים שעבדו אצל יותר ממעסיק אחד , גביית יתר של דמי ביטוח ממקבלי קצבת זקנה שהועסקו כשכירים, קצבת אבטלה וקצבת דמי לידה - עולה כי זכויות כספיות בשווי של לפחות כ -300 מיליון ש"ח לא הועברו כנדרש לזכאים לכאורה.
אם כוללים בחישוב את נתוני אי-המיצוי של גמלת המילואים על פי הערכות בט"ל, אשר כאמור שנויות במחלוקת מול צה"ל, אזי שווי הזכויות הכספיות שלא הועברו כנדרש לזכאים לכאורה הוא כמיליארד ש"ח.
משמעות הדבר היא שרבים מאזרחי המדינה אינם מקבלים את הזכויות המגיעות להם.
אי-מיצוי זכויות פוגע בעיקר ב שכבות האוכלוסייה החלשות, שבעבורן קצבאות בט"ל הן מרכיב עיקרי בהכנסה וכלי להבטחת יכולתן לחיות בכבוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, חומרת הממצאים בתחומים האמורים, אשר ברובם כלל הנתונים לקביעת הזכאות מצוי ים בידי בט"ל והוא אינו נדרש להשלימם מגופים אחרים, מחייבת את בט"ל לבצע בחינה מעמיקה ומקיפה של הנתונים ולפעול למיצוי זכויותיהם של כלל הזכאים, ובייחוד בקרב שכבות האוכלוסייה החלשות.
ליקויים בפעולות להגדלת שיעור מיצוי הזכויות בבט"ל .
בשנת 2012 שילם בט"ל לכלל אזרחי המדינה כ-65.
5 מיליארדש"ח בעבור כ-120 קצבאות, מרביתן מכוח חוק בט"ל.
מלבד היותו גורם משלם המעניק בדרך זו זכויות חברתיות הנגזרות מהחוק, בט"ל רואה בהגדלת השיעור של מיצוי הזכויות את אחד מתפקידיו.
משנת 2005 הוא מציין זאת בדוח השנתי שלו, וכך גם בתכניות העבודה שלו לשנת 2009 ומשנת 2012 ואילך.
בשנת 2013 :הוא אף שילב זאת בחזון הארגון, שגיבש אז לראשונה"הביטוח הלאומי יפעל באופן יזום ביעילות ותוך גילוי רגישות לכבוד האדם, כך שכל מבוטחת ומבוטח יוכלו למצות את זכויותיהם".
יצוין כי בט"ל פועל בשנים האחרונות למיצוי זכויות המבוטחים על פי גישה יוזמת ופרואקטיבית: הוא פונה למבוטחים רבים כדי שיגישו תביעה; משלם למבוטחים, על פי נתוניו, יותר ממיליון תשלומים אוטומטיים בעבור הקצבאות השונות בלי לדרוש הגשת תביעה; ומקל הליכים ביורוקרטיים להגשת תביעות.
כמו כן בט"ל משקיע משאבים רבים בבניית כלים וטכנולוגיות שיאפשרו לו להגדיל את מספר הקצבאות המשולמות באופן אוטומטי.
משרד מבקר המד ינה רואה לנכון לציין לחיוב את פעילותו של בט"ל להג דלת שיעור מיצוי הזכויות.
עם זאת בביקורת נמצאו ליקויים בעניין זה.
להלן הפרטים: 18 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 היעדרטיפול שיטתי בעניין מיצוי הזכויות .
ככלל, טיפול שיטתי במיצוי זכויות מחייב שלושה שלבים עיקריים: בחינת היקף התופעה, זיהוי החסמים למיצוי הזכויות וגיבוש תכנית עבודה אופרטיבית שמטרתה הסרת החסמים למיצוי זכויות של הזכאים באופן סדור ולפי סדר עדיפויות.
בחינת היקף התופעה : שלב ראשון בטיפול שיטתי להגדלת שיעורי המיצוי של הקצבאות הוא מיפוי שיעורי המיצוי של הקצבאות השונות.
את המיפוי יכול לבצע מינהל המחקר והתכנון בבט"ל (להלן - מינהל המחקר), שאחראי לביצוע מחקרים בבט"ל ועוסק בתכנון ובהערכה של מדיניות חברתית-כלכלית, ובייחוד כזאת הנוגעת לפעילות בט"ל.
בביקורת עלה כי אף על פי שכבר בשנת 2005 סבר בט"ל כי מתפקידו לפעול להגדלת השיעור של מיצוי הזכויות, רק משנת 2008 החלמינהל המחקר לבצע מחקרים על היקף התופעה52, וגם זאת רק לגבי חמש קצבאות - ילדים, אבטלה, הבטחת הכנסה , זקנה ודמי לידה.
כמו כן בשנים 2013 -2011 ביצע מינהל המחקר כ-75 מחקרים, אולם רק אחד מהם עסק במדידת שיעור המיצוי 53 .
עוד נמצא כי עד שנת 2014 לא הכין בט"ל תכנית לבחינת היקף התופעה, ואף לא קבע בתכניות העבודה שלו ובתכניות העבודה של מינהל המחקר כי י יבחן שיעור המיצוי של קצבאות נוספות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי בשנת 2008 לא הייתה עדיין מתודולוגיה מגובשת לבדיקת הנושא, ולנוכח מורכבות הבדיקה העדיף מינהל המחקר להתמקד תחילה בקצבאות הגדולות בתקציב הביטוח הלאומי ובאלו שהסיכוי לחשב את שיעור המיצוי שלהן הוא גדול יותר בהיבט של זמינות הנתונים.
בט"ל הוסיף כי בשנה הקרובה הוא יתמקד במדידת המיצוי של קצבאות משמעותיות נוספות, כגון קצבת נכות כללית, קצבת נכות מעבודה וקצבת סיעוד, וכי לאחר שישלים את הבדיקות הללו יהיו בידיו שיעורי המיצוי של "כ-90% .
זיהוי החסמים וגיבוש דרכים להסרתם: כאמור, בשלב השני בתהליך קביעתו של שיעור המיצוי של קצבה מבצע מינהל המחקר ראיונות טלפוניים, המאפשרים גם לאתר את הסיבות לאי -המיצוי, כלומר את החסמים בהליך שגרמו למרואיין שלא לקבל את הזכות, למשל אי-הכרת הזכות, קשיים ביורוקרטיים או אי-ידיעת השפה .
בביקורת נמצא כי בט"ל לא פעל לאתר ולנתח את החסמים למיצוין של ארבע מתוך חמש הקצבאות שבחן מינהל המחקר, ולכן גם לא גיבש דרכים להסרתם54 .
כך לדוגמה בשנת 2009 בחן מינהל המחקר את שיעור המיצוי של קצבת הבטחת הכנסה, שהיא מקצבאות הקיום שנועד ו להבטיח כי לכל תושב במדינת ישראל הנקלע למצוקה .
52 המחקר בשנת 2009 נעשה בשיתוף חוקרים מבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית.
53 עדכון מחקר בדבר קצבת אבטלה בשנת 2012.
54 רק במחקר לגבי דמי לידה שביצע בט"ל באפריל 2014 נמצאה הסיבה המרכזית לאי-המיצוי - היעדר מודעות.
על כן בהודעה ליולדת בעת תשלום מענק הלידה הוסיף בט"ל מ שפט על האפשרות שהיא תהיה זכאית גם לדמי לידה.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 19 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 זמנית או ממושכת תהיה הכנסה מזערית שתאפשר קיום בסיסי בכבוד 55.
מהצלבת הנתונים שבמאגרי המידע שלו עלה כי שיעור המיצוי הוודאי של הקצבה הוא כ-40% בלבד.
יצוין כי הצלבת הנתונים היא שלב ביניים בלבד בבדיקת שיעורי המיצוי של קצבת הבטחת הכנסה מפני שהנתונים ממאגרי המידע שברשות בט"ל מספקים מידע חלקי.
כדי לאמוד את שיעור אי-המיצוי נדרש כאמור לבצע שלב שני, שבו יושלם המידע החסר לגבי 60% .
הנותרים שלא ידוע האם הם ממצים את הקצבה ואכן בתכניות העבודה שלו לשנים 2013 ו- 2014 קבע בט"לכי אחד מ יעדיו הוא "ניתוח הסיבות למיצוי הנמוך" של קצבת הבטחת הכנסה .
אף על פי כן עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014, הואלא עשה זאת, ולכן גם לא איתר את החסמים המונעים את מיצוי הקצבה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל על השיהוי הרב בניתוח הסיבות לשיעור הנמוך של מיצוי קצבת הבטחת הכנסה, הנחוצה להבטחת קיום בכבוד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי להערכת מינהל המחקר, השלב השני של הערכת שיעור המיצוי של קצבת הבטחת הכנסה יושלם בחודשים הקרובים.
תכנית עבודה: תכניות עבודה משמשות כלי עזר לארגונים בתהליך חשיבה אסטרטגית, המשקף את כלל הפעולות שהארגון מתכנן לבצע בתקופה הנדונה להשגת מטרותיו ויעדיו.
לפני כל תהליך תכנון יש לבצע הערכת מצב, המסייעת לארגון להבין מהם הנושאים שעליו לטפל בהם ומאפשרת להנהלת הארגון לבחון באופן מסודר את מטרות הארגון ויעדיו, את הדרך להשגתם ואת סדר העדיפויות שלו.
הערכת המצב מחייבת את הארגון לבצע תהליך של איסוף נתונים וניתוחם בשיתוף מעגלים רחבים מכמה תחומי פעילות בארגון ומחוצה לו56 .
לעניין זה יצוין כי ביוני 2014 הגישה הוועדה למלחמה בעוני בישראל (להלן - ועדת אלאלוף57) המלצות לשר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שר הרווחה) , בהן המלצה להק מת "מערך מחקרי אשר יספק מעקב שוטף אחר שיעור אי -מיצוי זכויות בתחומים מגוונים"58 .
הוועדה המליצה לעשות זאת בשני שלבים: בשלב הראשון "ליצור תשתית מחקרית[59] אשר תאפשר פרסום דוח שנתי על שיעורי אי -מיצוי של קצבאות שונות המופעלות על ידי המוסד לביטוח לאומי"; ובשלב השני לכלול בדוח השנתי האמור מידע על מיצוי זכויות בתחומים נוספים "ובמיוחד בתחום הדיור, הרשויות המקומיות הבריאות והחינוך".
קצבאות קיום נוספות הן מזונות, נכות כללית, זקנה ושאירים 56 ,משרד ראש הממשלהמדריך התכנון הממשלתי, גרסה מעודכנת 4.
) 57 ועדה בראשות מר אלי אלאלוף שמינה שר הרווחה בשנת 2013 .
מטרת העל של הוועדה הייתה לגבש המלצות לצמצום מספר העניים בישראל ולצמצום עומק העוני.
58 דוח הוועדה למלחמה בעוני בישראל, חלק2 : דוחות ועדות המשנה ( 2014 '), עמ66.
על יסוד המחקרים שביצע מינהל המחקר 20 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת נמצא כי אמנם תכניות העבודה השנתיות של בט"ל כוללות משימות ומיזמים ייעודיים בנושא מיצוי הזכויות , אך עד שנת 2014 לא התבססו המשימות והמיזמים הללו על ניתוח מוקדם של הנתונים לשם מיפוי שיטתי של הקצבאות ששיעורי המיצוי שלהן נמוכים וזיהוי החסמים למיצוין.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שארגון בסדר גודל כשל בט"ל, המעניק את מרב הזכויות החברתיות במדינה, יבצע כמה פעולות בטרם הכנת תכניות העבודה בנושא ליבה כגון מיצוי זכויות, למשל מיפוי הקצבאות ששיעורי המיצוי שלהן נמוכים, זיהוי החסמים למיצוין וניתוחם .
על בסיס ניתוח כזה אפשר לגבש תמונת מצב של מידת אי-מיצוי הזכויות , לתכנן את הפעולות הנדרשות לתיקון המצב, ולקבוע את סדר העדיפו יות של התחומים שיש לשפרם לנוכח המשאבים העומדים לרשות הארגון.
יצוין כי ביוני 2014 ,, במהלך הביקורת לקראת הכנת תכנית העבודה לשנת 2015 ,פנה היועץ למנכ"ל בט"ל למנהלי אגפים בבט"ל וביקש מהם להעריך, על פי ניסיונם, את מידת מיצוי הזכויות של כל גמלה שהם מטפלים בה, ולפרט את הפעולות הננקטות ואת אלו שמוצע לנקוט לגבי כל גמלה כדי להגדיל את שיעור מיצוי הזכויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת בט"ל להנחות את מינהל המחקר לשלב בקביעות בתכניות העבודה שלו מחקרים הבודקים את השיעורי ם של מיצוי הזכויות .
את ממצאי המחקרים יש לנתח, ובכלל זה לבחון מהם החסמים למיצוי הזכויות, ואחר כך יש להמליץ, בשיתוף הגורמים המקצועיים ב בט"ל, על פתרונות להסרת החסמים ועל דרכים להגדלת שיעורי המיצוי .
פעולות אלו נחוצות בעניינן של כלל הקצבאות, ובייחוד בעניינן של קצבאות המיועדות לסייע להבטחת קיום אנושי בכבוד, כגון קצבת הבטחת הכנסה, ועל בט"ל לשלבן בתכניות העבודה שלו על פי סדר עדיפויות שיקבע והמשאבים העומדים לרשותו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי הוא מס כים עם משרד מבקר המדינה בעניין הצורך לשלב בקביעות את נושא מיצוי הזכויות בתכניות העבודה של מינהל המחקר ובגיבוש המלצות מדיניות על בסיס ממצאי מחקרים מבוססים.
בט"ל הוסיף כי בתקופה האחרונה נערך מינהל המחקר ליישם את האמור מן הבחינה המחקרית והארגונית.
אי-הסרת חסמים ביורוקרטיים למיצוי זכויות .
במחקרים שבחנו את תופעת אי-מיצוי הזכויות הוצעו הסברים לשיעורי המיצוי הנמוכים של קצבאות.
בהסברים הודגש, בין היתר, כי מורכבות הליך הפנייה לקבלת הזכות משפיעה במידה ניכרת על נכונותם של זכאים לכאורה לפעול למיצוי זכותם60 .
60 ג' גל, "על החשיבות של מיצוי זכויות", ביטחון סוציאלי 73 ( 2007 '), עמ6.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 21 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מורכבות זו יכולה לבוא לידי ביטוי בעומס רב של כללים והנחיות למתן זכות שאינם נהירים לזכאי.
נוסף על כך, לעתים הרשות הציבורית המעניקה זכות דורשת מן הזכאי להמציא לשם אישור הזכות מידע ש כבר נמצא ברשותה או במאגרי המידע של גוף ציבורי אחר או מידע שאינו נחוץ כלל לקבלת החלטה בדבר הענקת הזכות.
לעתים גם נדרש זכאי להתייצב לפני כמה פקידים, במועדים שונים , כדי לקבל את הזכות.
כל אלו יוצרים נטל ביורוקרטי שמכביד על האזרח61 ועלוללגרום לו להתייאש ולוותר על מיצוי הזכות.
להלן פירוט פעולות להסרת החסמים הביורוקרטיים למיצוי הזכויות שמעניק בט "ל, כמה ננקטו באופן חלקי וכמה לא ננקטו כלל: אי-קבלת דיווח חודשי ממעסיקים על שכר המבוטחים סעיף 353 לחוקבט"ל קובע כי "מועד התשלום של דמי ביטוח יהיה לגבי עובד - היום ה-15 בחודש שאחרי תקופת התשלום".
על פי סעיף 8 (א) ל תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי"ד- 1954, במועד תשלום דמי הביטוח בעד העובדים על כל מע סיק להגיש לבט"ל דוח על השכר ששילם לכל אחד מהם בפרק הזמן שלגביו מוגש הדוח.
אי-דיווח חודשי: כבר בדוח מבקר המדינה משנת 200762 צוין כיאף שעל פי התקנות האמורות על מעסיק לדווח לבט"ל מדי חודש בחודשו על השכר ששילם לכל אחד מעובדיו (להלן - דיווח חודשי), בט"ל קבע כי בדוח שיגיש לו מעסיק בכל חודש (להלן - טופס 102 ) יצוין המספר הכולל של העובדים שהעסיק והשכר הכולל ששולם להם בלי פירוט השכר של כל אחד מהם.
בפועל בט"ל מקבל דיווח על שכרם החודשי של רבים מהעובדים במשק63 עד שנה וחצי ממועד תשלום השכר כיוון שהנתונים אינם מועברים אליו במישרין מהמעסיקים אלא מרשות המסים, המקבלת דיווח שנתי מן המעסיקים ובו פירוט חודשי העבודה של כל אחד מהעובדים ושכר ם השנתי (טופס 126)64 .
בדוח המבקר משנת 2007 הסביר בט"לכי מתכונת דיווח ז ו נקבעה לפני שנים רבות ונבעה ממגבלות טכניות שלא אפשרו למעסיקים לדווח לבט"ל דיווח שוטף על שכרו החודשי של כל עובד ולא אפשרו לבט"ל לקלוט נתונים חודשיים.
מבקר המדינה ציין בדוחות קודמים 65 כי בהיעדר דיווח חודשי מתקשה בט"ל לבקר כראוי את הדיווחים החודשיים של מעסיקים על שכר עובדיהם, לקבוע זכאות של מבוטחים לגמלאות , ולגבות ממע סיקים וממקבלי גמלאות דמי ביטוח בשיעורים הקבועים בחוק.
באפריל 2007 הגישה המועצה הלאומית לכלכלה לממשלה מסמך שכותרתו "אג'נדה כלכלית חברתית לישראל 2008- 2010"66,.
במסמך המליצה המועצה בין היתר, להקים תשתית מידע ראויה וזמינה על אודות הכנסות משקי הבית מכלל המקורות וציינה כי קיומה של תשתית כזאת הוא תנאי הכרחי ובסיסי לטיפול יעיל בבעיית העוני ולתקינות .
61 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 " ), בפרקהטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי", עמ' 39-3.