HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אף שהתנגדויות עיריית אור יהודה להקמת השוק הסיטוני בשטחה נדונו אצל הגורמים הרלוונטיים בוועדות התכנון ונדחו כדין, ואף שעוד בינואר 2007 אושרה התוכנית להקמת השוק במסובים, ביולי2014 - שבע שנים מאוחר יותר, ולאחר משא ומתן שנמשך שנה וחצי- הודיע ראש העירייה ליו"ר ועדת המכרזים כי הוא מתנגד להקמת השוק בשטח המוניציפלי של העירייה.
באוקטובר2014 כתבו מנכ"ל משרד החקלאות וסגן בכיר לחשכ"ל אל מנכ"ל משרד רה"ם כי בפגישה בראשותו ביולי 2014 הוצגה בפניו "התנגדותו הבוטה והשערורייתית של ראש עיריית אור יהודה להקמת השוק בשטחו", וזאת אף שקיימת תב"ע מאושרת ואף שטענות העירייה נדונו ונדחו בעבר על ידי מוסדות התכנון.
עוד כתבו כי בפגישה זו סוכם כי משרד הפנים יפעל להשגת שיתוף הפעולה של העירייה, ואם לא יצליח בכך, יציג את עמדתו ביחס להסבת השטח ל"שטח גלילי" 64 בהקדם האפשרי, אך מאז לא הושגה שום התקדמות בנושא.
הם הוסיפו כי אף שמסמכי המכרז להקמת השוק מוכנים אי אפשר לפרסמו, וביקשו כי מנכ"ל משרד רה"ם יפעל עם הגורמים הרלוונטיים לשחרור החסמים להקמת השוק, בין אם בהשגת שיתוף הפעולה של העירייה ובין אם בהסבת השטח לשטח גלילי.
בספטמבר 2014 פנה משרד מבקר המדינה למשרד האוצר בבקשה לקבל עדכון על התקדמות הטיפול בהתנגדות העירייה להקמת הפרויקט בשטחה.
משרד האוצר השיב כי בשנה וחצי החולפות התקיימו פגישות רבות בין נציגי ועדת המכרזים לנציגי העירייה ובהן נדונו לעומק פרטי המכרז ודרישות העירייה, "ולפיכך עמדתה הנחרצת של העירייה הפתיעה וציערה אותנו מאוד".
משרד האוצר הסביר כ י הסכמת העירייה נדרשת משום ששטח השוק המיועד בתחומה ולכן היא שצריכה לתת את היתרי הבנייה להקמתו ולספק את התשתיות עבורו (מים, ביוב וכו').
עוד הוסיף כי הציע לפני יותר משנה להפוך את השטח המיועד לשוק לשטח גלילי, אך משרד הפנים התנגד לכך, וכי אילולא התנגדות העיריי ה כבר היה אפשר לפרסם את המכרז.
מנכ"ל משרד הפנים כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 כי לאחר שלא צלחו הניסיונות לשכנע את ראש העירייה להסכים להקמת השוק בהתאם לתכנית, נבדקו הצעות למקומות אחרים, אך הם נמצאו לא מתאימים.
בין היתר עלתה הצעה להפוך את השטח לגלילי.
עוד כתב כי הפיכת השטח לגלילי היא צעד חריג שעומד בסתירה למדיניות משרד הפנים, שפועל לצירוף שטחים גליליים לרשויות מקומיות סמוכות, וכי הקמת השוק על שטח גלילי תעורר סוגיות קשות ומורכבות אשר לגורם .
64 שטח גלילי הוא אזור שאינו מצוי בתחום שיפוטה של שום רשות מקומית.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1323 .
האחראי לתקציב ולפיתוח.
הוא הוסיף כי הפיכת השטח לגלילי מחייבת הליך ש ל ועדת חקירה לגבולות 65 , וזו תתקשה להמליץ על כך, מאחר שהעירייה זקוקה לשטחים לפיתוח ולמבני ציבור ואין מקום לגרוע ממנה שטחים, ובפרט שטח זה, שצורף אליה בהתאם להחלטת שר הפנים בהסתמך על המלצות ועדת חקירה לגבולות.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2018 כי באשר לעמדתו העקרונית ביחס לשטחים גליליים, מדיניותו היא לצמצם שטחים אלה ולפעול לשיוכם לרשויות מקומיות.
בישיבת ועדת המכרזים בנובמבר 2014 היא דנה בנושא המגעים עם העירייה והמשמעויות של הסבת השטח שיועד לשוק לשטח גלילי, או העברתו לרשות מקומית אחרת.
חברת השוק הציגה באותה הפגישה חלופות שבחנה למיקום השוק.
הוועדה החליטה להמשיך בבחינת החלופות, בד בבד עם המשך קידום הקמת השוק במיקומו המקורי באור יהודה.
על הליך בחינת החלופות ראו להלן.
בינואר 2015 כתב סגן בכיר לחשכ"ל אל מנכ"ל משרד רה"ם : "לנוכח התנגדותו העקרונית של ראש העירייה להקמת השוק בשטח המיועד.
והצהרותיו כי לא יחתום על היתרי בנייה לפרויקט, השהינו את פרסום המכרז כבר למעלה מחצי שנה".
הוא הוסיף כי נבחנו אתרים חלופיים להקמת השוק אך אף אחד מהם לא נמצא מתאים, וביקש לקיים דיון דחוף בנושא כדי לקדמו, לנוכח הקושי "להשאיר את המתמודדים שעברו את שלב המיון המוקדם ללא פרסום המכרז והסדרת הנושא".
רק באוקטובר 2015 , לאחר נתק של יותר משנה בין נציגי הממשלה לעיריית אור יהודה, ולאחר שנבחרה ראשת עירייה חדשה, חודשו המגעים עם העירייה.
מנובמבר2015 עד פברו אר 2016 התקיימו כמה פגישות בין נציגי ועדת המכרזים, חברת השוק והעירייה.
בפגישות דנו הצדדים בקשיים שהעלתה העירייה בנוגע לפעילות השוק ובהצעות לפתרונם.
בין היתר טענה העירייה כי פעילות השוק בין תשע בערב לשש בבוקר תיצור עומסי תחבורה, מפגעי ריח ורעש, סוגיות תפעול (למשל חניה ופינוי אשפה) ובעיות פשיעה.
הפגישה האחרונה בין הצדדים התקיימה בפברואר 2016 , והשתתפו בה גם נציגי משרד התחבורה.
בפגישה נדונו פתרונות תחבורה לכניסה לשוק וליציאה ממנו, אך הצדדים לא הגיעו להסכמות בעניין זה.
בתרשים 9 להלן מוצגים השלבים במשא ומתן בין נציגי הממשלה לבין העירייה בנושא הקמת השוק, בין פברואר 2013 לפברואר2016.
65 על פי סעיף8 ,)לפקודת העיריות (נוסח חדששר הפנים רשאי לצוות לקיים חקירה בדבר תחום העירייה על ידי ועדת חקירה , ולאחר עיון בתסקיר הוועדה הוא רשאי, לפי שיקול דעתו, לשנות את התחום, להרחיבו או לצמצמו.
תרשים 9 : שלבי המשא ומתן בין נציגי הממשלה לעיריית אור יהודה על הקמת השוק הסיטוני מהתרשים עולה שבמשך כשלוש שנים, לסירוגין, התקיים משא ומתן בין נציגי הממשלה לבין העירייה בנושא הקמת השוק הסיטוני, אך הצדדים לא הגיעו להסכמות.
משרד מבקר המדינה מעיר לגורמים הרלוונטיים כי התמשכות המשא ומתן אינה סבירה, והעיכוב הניכר ביישום הפרויקט אינו עולה בקנה אחד עם קידום האינטרס הציבורי שהם אמונים עליו.
אגף החשב הכללי במשרד האוצר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2018 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) כי ועדת המכרזים עשתה כל שביכולתה כדי להגיע להסכמות עם העירייה, אך התנגדויותיה של זו הובילו למבוי סתום, וראש העירייה הודיע בכתב כי לא יקום שוק סיטוני באור יהודה.
עוד כתב כי לאורך כל התקופה פנתה ועדת המכרזים לגורמים הרלוונטיים בממשלה שיכולים לסייע בהתמודדות עם התנגדות העירייה, כגון משרד הפנים, משרד רה"ם ומשרד החקלאות, אך ללא הועיל.
מיד עם בחירת ראשת עירייה חדשה חידשה הוועדה את מאמציה ו נפגשה עם גורמים בעירייה, אך דרישות העירייה היו בלתי ישימות.
עובדות אלו הובילו למבוי סתום בפעילות ועדת המכרזים, ולפיכך בדיון אצל מנכ"ל משרד רה"ם ביולי 2016 ( סוכם על ביטול ההליך המכרזיראו להלן).
עיריית אור יהודה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי באוקטובר 2015 , משחודשו מגעיה עם הממשלה, הנחתה ראשת העירייה את הנהלתה ואת המנגנון המקצועי לבחון את הנושא מחדש.
לאחר מכן התקיימו פגישות בין חברת השוק לנציגי העירייה, שבהן הבהירו האחרונים כי חרף האינטרס הציבורי הכללי הגלום בהקמת השוק, לא ניתן להתעלם מהקשיים והמפגעים הרבים שהקמתו עלולה לייצר, ובכך להביא לפגיעה ישירה באיכות החיים של תושבי העיר.
בין היתר ביקשה העירייה לוודא כי יתקיימו התנאים למניעת מפגעים סביבתיים, רעש ועומס תחבורתי.
העירייה הוסיפה בתשובתה כי לא העלתה דרישות כספיות חריגות, אלא דרישות משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1325 .
הנובעות באופן ישיר מהצורך לבצע שינויים בשל הקמת השוק, כגון שינויים תחבורתיים, וכי נציגיה והעומדת בראשה התנהלו בצורה לגיטימית ומקובלת ובכוונה להבטיח כי הקמת השוק לא תפגע באיכות חייהם של תושבי העיר.
משרד החקלאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2018 כי פעל רבות לקידום הקמת השוק הסיטוני, היה חבר פעיל בוועדת המכרזים, הנחה את חברת השוק ופיקח על פעילותה.
המשרד הוסיף כי לאחר שעיריית אור יהודה " נמצאה כבלתי משתפת פעולה" הוחלט לבטל את המכרז, וכי המשרד שקל את כל האפשרויות והנחה את חברת השוק לבצע סקירה של שטחים אופציונליים, לרבות מתחם השוק הקיים.
העדר הסכמות בעניין החלופה של הרחבת השוק הקיים במתחם צריפין .
16 קיימה ועדת המכרזים ישיבה בנושא "דיון בעתיד הפרויקט", ודנה בין היתר באומדן העדכני של העלות הכוללת של פרויקט השוק במתחם מסובים, לרבות עלות הקמתו והעלויות הנוספות הנגזרות מדרישות התוכנית (למשל עבודות ניקוז מים ופיתוח אדריכלי נופי) ומדרישות העירייה (למשל שינויי תחבורה).
להלן לוח 2 : אומדן עלות הקמת השוק החדש במתחם מסובים* (במיליוני ש"ח) .
עלות הקמת השוק (בינוי ופיתוח) 250 עד300 .
עלויות הנובעותמדרישות התוכנית (למשל ניקוז מים ופיתוח נופי) 220 עד240 .
)עלויות הנובעות מדרישות העירייה (למשל שינויי תחבורה 80 עד130 .
* על פי פרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים מיום 7.
על פי סיכום הדיון, עמדת אגף התקציבים הייתה: "בהינתן העלויות האלו של הפרויקט קשה לראות איך ניתן לממן אותו, זאת במיוחד לאור עמדת מנכ"ל משרד החקלאות אשר בודק חלופות אחרות להקמת השוק במקום אור יהודה".
מנכ"ל חברת השוק אמר בדיון כי העבודות הנדרשות מתוקף התב"ע יב וצעו בכל מקרה, "בין אם לרכבת הקלה או בין אם בפרויקט אחר", ולכן אין זה נכון להעמיס את עלותן על הפרויקט.
נציגת משרד רה"ם בדיון ציינה כי למעט דרישות העירייה, כל שאר הנתונים היו ידועים במועד ההחלטה על הקמת השוק, וכי ההחלטה על הקמתו התקבלה בממשלה, ולכן כל החלטה על ביטול הפרויקט צריכה להתקבל בממשלה.
יו"ר ועדת 1326 |דוח שנתי 69ב .
המכרזים ציין בדיון כי מדובר בשתי החלטות: האחת על עצם הקמת השוק, שהיא בהתאם להחלטת הממשלה ולכן ביטולה דורש החלטת ממשלה, והשנייה על ביטול המכרז.
בדיון נקבע כי ההחלטה על ביטול המכרז תתקבל לאחר ישיבה אצל מנכ"ל משרד רה"ם.
16 התקיים דיון על הפרויקט בראשות מנכ"ל משרד רה"ם.
בדיון הציג משרד החקלאות את סטטוס הפרויקט ונדונו שתי חלופות לקידומו: (א) התקדמות במתווה המקורי, במתחם מסובים, בהתאם לתב"ע המאושרת; (ב) הרחבת השוק בצריפין ושדרוגו.
נקבע כי יש לקדם את שתי החלופות במקביל כדי להבטיח שהפרויקט יצא לדרך במהירות האפשרית, וכי "משרדי החקלאות והאוצר יְתַקפו, במהלך השבועיים הקרובים, את האומדנים שהיו בסיס להחלטה על הקמת השוק הסיטוני, לרבות אומדן התועלות למשק והכדאיות הכלכלית של הפרויקט".
עוד נקבע כי משרד החקלאות יבחן לעו מק את החלופה של מתחם צריפין ויעדכן, בתוך חודשיים, בתוצאות הבירור לגבי מידת ההתאמה של החלופה והזמינות שלה, וכי ההחלטה על ביטול המכרז תתקבל לאחר שתתבהר מידת ההיתכנות של החלופה כאמור.
לא נמצא כי משרדי החקלאות והאוצר תיקפו באותה העת את האומדנים של התועלות למשק ואת הכדאיות הכלכלית של הפרויקט.
16 התקיים דיון נוסף בראשות מנכ"ל משרד רה"ם, ובו עדכן משרד החקלאות כי בעלי הקרקע במתחם צריפין הביעו נכונות עקרונית לשדרוג השוק הקיים בהתאם לדרישות המדינה, וכי מדובר בפרויקט על שטח קטן יותר ובעלות נמוכה יותר לעומת הקמת השוק במתחם מסובים.
יו"ר ועדת המכרזים ציין בדיון כי "קידום חלופה כזו, ככל שתכלול תשלום לבעלי השוק, יחייב הליך של פטור ממכרז, וכעומק ההתחייבות שתידרש מהיזם, כך עומק הקושי בפטור ממכרז".
מנכ"ל משרד החקלאות ויו"ר ועדת המכרזים הבהירו באותו הדיון כי נוכח הזמן הרב שחלף מתחילת הליך המכרז, ומאחר שלא מסתמן פתרון שיאפשר לקדם את הפרויקט, יש לכנס בהקדם את ועדת המכרזים ולקבל החלטה על ביטול המכרז.
מנכ"ל משרד רה"ם סיכם את הדיון כדלקמן: (א) יש הסכמה על חשיבותו של שוק סיטוני בישראל, הן לצרכנים הן לחקלאים; (ב) יוקם צוות בראשות מנכ"ל משרד החקלאות ובשיתוף אגף התקציבים וחברת השוק שיפעל לקידום הפרויקט במתכונת החדשה שהוצעה כאמור; (ג) אגף החשכ"ל יעמיד לרשות הצוות את הידע שצבר בנושא ויסייע בקידום הפרויקט.
16 התקיימה הישיבה האחרונה של ועדת המכרזים ובה החליטה על ביטול המכרז, וב - 7.
16 היא פרסמה הודעה למשתתפים בהליך המיון המוקדם על ביטול הליך המיון המוקדם לקראת המכרז להקמת השוק בשיטת B.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1327 .
בינואר 2017 ( פרסמה חברת השוק פנייה מוקדמת לקבלת מידע R.
I ) בדבר קיום שטח מסחר מתאים להקמת השוק ולתפעולו (להלן - הפנייה למידע).
הדרישות בפנייה היו בין היתר: שטח של 70 עד150 דונם בין גבולות כבישים מסוימים 66 , זמינות מיידית לבניית השוק (בכפוף להיתר בנייה), קרבה לעורקי תנועה בין-עירוניים דו -מסלוליים ונגישות לתנועת כלי רכב כבדים.
החברה קיבלה ארבע הצעות משיבים לפנייה, ומהן רק הצעה אחת - של החברה שבבעלותה שטח השוק הקיים בצריפין - עמדה בקריטריונים שנקבעו.
הפנייה למידע הייתה חלק מהליך בחינה רחב יותר שביצעה החברה בין אוגוסט 2014 למרץ2017 לאיתור קרקע חלופית להקמת השוק.
החברה בחנה 16 קרקעות (מהן12 בבעלות המדינה ו-4 ,)בבעלות פרטית כאמור על פי הקריטריונים האלו: מיקום, התאמה פיזית, זמינות סטטוטורית ותמיכת הרשות המקומית הרלוונטית.
במרץ 2017 כתבה החברה לסמנכ"ל החטיבה לאסטרטגיה כי הקמת השוק במתחם צריפין היא החלופה בעלת ההיתכנות הגבוהה ביותר לאור גודל השטח, תב"ע זמינה לביצוע מיידי של הפרויקט, מיקום מתאים בסמיכות לצירי תנועה, קיום תשתיות מוכנות במתחם, רצון בעלי הקרקע להקים את השוק בשטחם וניסיונם בתחום וקשר הדוק עם הסיטונאים וגיוסם לפרויקט.
בד בבד עם בחינה מעמיקה של החלופה להקמת השוק במת חם צריפין, ביקש בשנת 2017 משרד החקלאות מחברת ייעוץ חיצונית לבחון אפשרות לגיבוש זירת מסחר וירטואלית במקטע הסיטוני בענף הפירות והירקות בישראל.
במסקנות חברת הייעוץ שהוגשו למשרד נכתב, בין היתר, כי המודל שנמצא מתאים לשוק המקומי הוא זירת מסחר וירטואלית הכוללת גם תשתית לוגיסטית פיזית (מרלו"ג), וכי זירת המסחר הווירטואלית תצטרך לרכוש נתח שוק משמעותי ביותר כדי להצדיק את המודל מהבחינה הכלכלית.
כמו כן תידרש מעורבות ממשלתית, בין היתר בהשקעה כספית בהקמת השוק ובתחום חינוך השוק (למשל למיסוד מנגנון חוזים ארוכי טווח).
במרץ 2017 החליטה הממשלה67 (להלן- ההחלטה משנת 2017 ) לתקן את החלטותיה משנת 2010 ומשנת2014 , ולהאריך בפעם השנייה את מימון פעילותה של החברה.
בהחלטה האמורה נקבע כי המועד להפעלת השוק יידחה לדצמבר 2020 - שלוש שנים לאחר המועד שנקבע בהחלטה משנת 2014 (שהיה דצמבר2017), וכשמונה שנים לאחר המועד המקורי להפעלת השוק (שהיה אוקטובר 2012 .
66 בין גבולות הכבישים531 ,מצפון431 מדרום וכביש6 ממזרח, או בצמידות אליהם.
67 'החלטת ממשלה מס2557 מיום 9.
17 בנושא הארכה שנייה למימון פעילותה של חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ - תיקון החלטות ממשלה.
בחודשים אפריל עד יולי2017 התקיימו כמה פגישות בנושא הקמת השוק החדש במתחם צריפין בהשתתפות נציגי משרד החקלאות, אגף התקציבים, אגף החשכ"ל וחברת השוק.
17 הציגה חברת השוק את מתווה ההתקשרות הפיננסי המוצע להקמת השוק בצריפין.
נציגת אגף החשכ"ל הדגישה כי "המתווה המשפטי לא סגור ואין הסכמה כרגע באם ניתן להתקשר עם היזם בפטור ממכרז"; נציגת אגף התקציבים ציינה: "אבן דרך קריטית שביסודות הפרויקט היא הבחינה האם יש לפרויקט תועלת משקית ואם כן מה היא", ואמרה שהנושא מחייב בדיקה מעמיקה.
אלה היו ההחלטות בדיון (להלן - סיכום הדיון): (א) חברת השוק תקדם עם נציגי המחלקה המשפטית במשרדי החקלאות והאוצר את המתווה המשפטי למימוש ההתקשרות; (ב) החברה תבחן את התועלות המשקיות של שוק סיטוני מודרני לאור שינויי המגמות במסחר בפירות וירקות.
17 כתב מנכ"ל משרד החקלאות לסגן בכירלחשכ"ל ולסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר בעניין סיכום הדיון כאמור, כי הוא מפנה אותם להחלטת הממשלה על הקמת השוק ונימוקיה וכן ל"עשרות המצגות וחוות הדעת שמסבירות את התועלות שבהקמת שוק סיטוני".
עוד כתב כי הורה לחברת השוק לא לבצע את סעיף (ב) לסיכום הדיון וכי הוא ממתין להחלטתם בנוגע לקידום הפרויקט.
עולה אפוא כי ביולי 2017 התעוררה מחלוקת בין משרד החקלאות לאגף התקציבים במשרד האוצר לגבי הצורך בביצוע בחינה כלכלית נוספת לכדאיות הקמת השוק והתועלות שלו.
יוזכר כי עוד במרץ 2016 קבע מנכ"ל משרד רה"ם כי על משרדי החקלאות והאוצר לתקף, בתוך שבועיים, את האומדנים שהיו בסיס להחלטה על הקמת השוק הסיטוני, לרבות אומדן התועלות למשק והכדאיות הכלכלית של הפרויקט - דבר שלא נעשה.
אגף החשכ"ל במשרד האוצר כתב בתשובתו כי חטיבת המשרדים הכלכליים באגף החשב הכללי, בשיתוף הלשכה המשפטית במשרד האוצר, סייעה למשרד החקלאות ולחברת השוק הסיטוני בבחינת אופן ההתקשרות להקמת השוק בצריפין.
עם זאת, ולאורך כל הדרך, הבהירו נציגי אגף החשכ"ל כי על משרד החקלאות וחברת השוק לדאוג למקור תקציבי לפרויקט ולאשר את תקציב ההתקשרות מול אגף התקציבים במשרד האוצר.
משרד החקלאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בסקירה של שטחים אפשריים שביצעה חברת השוק נמצא מתחם השוק הקיים מתאים - הגם שפחות ממתחם מסובים והוחלט לנסות לקדמו.
הוא הוסיף כי לאחר דיונים רבים עם נציגי משרד האוצר וניתוחים הנדסיים וכלכליים שבוצעו באמצעות חברת השוק ומצאו כי יש היתכנות להקמת השוק באתר הקיים בצריפין, סירב משרד האוצר לשתף פעולה בתקצוב הנושא.
לכן החליט מנכ"ל משרד החקלאות כי אין מקום להמשיך לקדם את הנושא בשלב זה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1329 .
אגף התקציבים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר2018 כי במהלך שנת 2017, כ-16 שנים לאחר ההחלטה להקים שוק סיטוני, ולאחר כישלון הקמת השוק במסובים, מצא משרד האוצר כי יש ערך במחשבה מחודשת על הפרויקט, לאור השינויים הטכנולוגיים שחלו במשק מאז.
הוא ציין כי לאחר שולחן עגול שקיים המשרד, בשיתוף משרד החקלאות ובנוכחות חקלאים, סיטונאים וגורמים רלוונטיים נוספים, הוחלט בשלב ראשון לפרסם קול קורא לפלטפורמות דיגיטליות אשר יפעלו לצמצום פערי התיווך.
בתשובה נוספת מינואר 2019 הוסיף אגף התקציבים כי משרדי האוצר והחקלאות החליטו במשותף, לאחר מספר דיונים בחודשים מרץ עד יוני 2018 :, על מתווה פעולה הכולל את הצעדים הבאים (א) סגירת חברת השוק, אשר פעילותה הנוכחית מביאה לדעתם לבזבוז מיותר של כספי ציבור; (ב) מציאת פתרונות להקמת שוק סיטוני אשר לא יהיה גרעוני בטווח הארוך; (ג) תקצוב מידי של פתרונות דיגיטליים כחלופת ביניים אפשרית עד להקמתו של שוק סיטוני.
ההחלטה על סגירת חברת השוק בשל אי מימוש המטרה שלשמה הוקמה .
על פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 , הממשלה רשאית להביא לפירוק מרצון של חברה ממשלתית אם ראתה אחת מאלה: (א) מטרות החברה הושגו או שהשגתן אינה אפשרית כלל או אינה אפשרית בחיסכון וביעילות; (ב) מטרות החברה הוטלו על רשות שהוקמה בחוק או על חברה ממשלתית אחרת; (ג) מן הרצוי שמטרות החברה יבוצעו על ידי גוף שאינו חברה ממשלתית.
הצעה להחליט לפי סעיף זה תוגש לממשלה לאחר התייעצות עם רשות החברות ועם דירקטוריון החברה.
בינואר 2018 כתב מנכ"ל משרד החקלאות לסמנכ"ל החטיבה לאסטרטגיה כי בהנחיית שר החקלאות הוא מבקש לפעול לסגירת חברת השוק בהקדם האפשרי.
עוד כתב: "אין באמור לעיל כדי לפגוע במאמצים להקמת שוק סיטוני, שלאחר ובמקביל לסגירת החברה, ימשיך להיות מקודם על ידך".
באפריל 2018 כתב סמנכ"ל החטיבה לאסטרטגיה לחברת השוק כי בהתאם להנחיית המנכ"ל והשר הוא מבקש להכין תוכנית לסגירת החברה בלוח זמנים שלא יחרוג משנת התקציב 2018 .
עוד כתב כי בשבע השנים שחלפו מיום הקמתה לא הצליחה החברה לממש את מטרתה המרכזית - הקמת השוק הסיטוני, וכי כיום מתקיימים דיונים בסיוע החברה לבחינת חלופת שיקום השוק הקיים.
כן כתב כי לאור ך השנים תוקצבה החברה בעשרות מיליוני שקלים, ולאחר שנת התקציב 2018 לא יתקצב עוד המשרד את פעילותה.
בלוח 3 להלן מוצגת עלות הפעילות של חברת השוק בשנים 2011 עד2017.
לוח 3 : הוצאות הפעילות של חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ 2011 עד 2017 ), (במיליוני ש"ח .
שנה 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 סך הכול .
*)שירותים מקצועיים (יועצים חיצוניים 0.
)אחר (הוצאות משרד, פרסום ואירוח 0.
* לרבותהוצאות של כ -2 מיליון ש"ח להפעלת סקר מחירים בשוק הסיטוני בשנים2015 עד2017.
מהלוח עולה כי העלות הכוללת של פעילות חברת השוק בשנים2011 עד 2017 הסתכמה בכ-19.
מיליוני ש"ח משרד החקלאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי חלק גדול מהמשאבים שהושקעו בחברה היו עבור הפעלת יועצים שונים, הכנת תוכניות הנדסיות וכן הכנת ה"כרך התפעולי" במכרז להקמת השוק, כדי שיוכלו "לצאת לפועל" אם יהיה תקציב.
במאי 2018 כתבה דירקטורית חברת השוק לשר החקלאותכי במרץ 2017 התקבלה החלטת ממשלה להאריך את פעילות החברה עד סוף שנת2020 , ובהתאם לכך קידמה החברה את הקמת השוק ואף השלימה את הכנת המתווה התכנוני, הפיננסי והתפעולי של השוק החדש; לפיכך לא ברור לחברה מהם שינויי הנסיבות שחלו ושהביאו להנחיה לפעול לסגירתה.
עוד כתבה כי דירקטוריון החברה קיים ב - 25.
18 ישיבה דחופה בנושא וכי "החברה מצרה על כך שלאחר 7 ,שנים של פעילות ובמרחק קצר מהמטרה לאחר שהחברה קידמה את הקמת השוק הסיטוני החדש לשלב המעשי בו היו אמורים להיחתם חוזים והתקשרויות עם המגזר הפרטי, הוחלט על סגירתה וההפסד הוא לצ יבור כולו " (ההדגשה במקור).
כן כתבה כי אם הממשלה תמצא לנכון לשנות את החלטתה מחודש מרץ 2017 , "תפעל החברה, כמובן, בהתאם להחלטה שתתקבל ובכפוף לכל דין".
18 "שלח שר החקלאות מכתב לשר האוצר בנושא "השוק הסיטוני ובו הדגיש את החשיבות ה"גדולה עד מאוד" של הקמת ש וק סיטוני שיענה על כלל האתגרים העומדים בפני החקלאות הישראלית, שכן ככל שהמקטע הסיטוני יגדל כך יוזלו מחירי הפירות והירקות לצרכנים והחקלאים יוכלו להתפרנס בכבוד.
שר החקלאות ביקש משר האוצר להיפגש עימו בהקדם כדי לקבל החלטה על המשך קידום הפרויקט.
18 שלח שר החקלאות מכתב נוסף לשר האוצר באותו הנושא ובו כתב בין היתר כי אגף התקציבים מתנגד להקמת השוק, ולכן בכוונתו להביא לממשלה הצעה לפירוק חברת השוק והוא מבקש את הסכמתו לכך.
18 השיבה סגנית הממונה על התקציבים במשרד האוצר לשר החקלאות כי בישיבה עם מנכ"ל משרדו מ- 5.
18 סוכם כי משרד החקלאות משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1331 .
יגבש פלטפורמה למסחר דיגיטלי אשר תאפשר הן את התועלות המצויות בשוק הסיטוני והן ממשק טכנולוגי הצופה פני עתיד.
לצד זה תתוקן החלטת הממשלה המורה על הקמת השוק הסיטוני בהתאם.
עולה אפוא כי אף שבמרץ 2017 החליטה הממשלה להאריך את פעילותה של חברת השוק ולדחות את מועד הקמת השוק לדצמבר 2020 , פחות משנה לאחר מכן- בינואר 2018 - הנחה משרד החקלאות את חברת השוק לפעול לסגירתה בהקדם האפשרי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד החקלאות חרג מסמכותו בכך שהנחה את חברת השוק לפעול לסגירתה בלא החלטת ממשלה על סגירת החברה, כנדרש על פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975.
משרד החקלאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מאחר ש"לא הייתה הצדקה להמשיך ולממן חברה ממשלתית ללא תוחלת", ביקש השר לקדם את תהליך סגירתה בתיאום עימה ועם רשות החברות.
פעילות זו החלה בהנחיית השר, ובוצע הליך מורכב של הכנת החלטת ממשלה, תכנון העברת התקשרויות ובחינות משפטיות מול כל הגורמים לקידום ההחלטה.
עוד הסביר כי המשרד החליט לפעול לקידום סגירת חברת השוק, אך את ההחלטה הסופית על הסגירה תקבל הממשלה, כפי שנדרש, וכל זאת לאחר הכנה מורכבת והסכמות משפטיות ומקצועיות עם רשות החברות, משרד האוצר, רמ"י ומשרד המשפטים, שיבואו לידי ביטוי בנוסח החלטה מוסכם.
בתרשים10 להלן מוצגת השתלשלות העניינים בפרויקט מהחלטת הממשלה ב-2001 להקים שוק סיטוני ועד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2018.
תרשים 10 : השתלשלות העניינים בפרויקט הקמת השוק הסיטוני משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1333 .
עוד ב-2001 החליטה הממשלה לפעול להקמת שוק סיטוני חדש, מודרני ואיכותי לתוצרת חקלאית למטרופולין תל אביב במתחם מסובים, כדי לקדם את התחרות ואת היעילות בשיווק התוצרת החקלאית, לצמצם את פער התיווך ולהביא לעלייה באיכות התוצרת, לרווחת הצרכנים והחקלאים.
הממשלה אף תיק פה החלטה זו בשלוש החלטות נוספות: ההחלטה מאוקטובר 2010 על הקמת חברת השוק, וההחלטות מאפריל 2014 וממרץ2017 .
על הארכת פעילותה במועד סיום הביקורת, 17 שנים לאחר החלטת הממשלה מ-2001 לפעול להקמת שוק סיטוני חדש, טרם הוקם השוק.
השוק הסיטוני פועל כיום במתחם זמני שה וקם בצריפין ב -2006 , בתנאים של מחסור בשטחי אחסנה, צפיפות וחוסר יעילות, הגורמים בין היתר לרמת פחתים גבוהה של תוצרת חקלאית טרייה.
בסופו של יום לא הושגה אף לא מטרה אחת ממטרות השוק הסיטוני שהגדירה הממשלה: לא קודמה התחרות ולא הוגברה יעילות מערכות שיווק התוצרת הח קלאית בארץ; לא חל שינוי בפערי התיווך; לא הוגבר הפיקוח על המסחר בתוצרת חקלאית; לא הוקמה מערכת מסחר סיטוני הוגנת ויעילה במוצרים צמחיים לתועלת המגדלים, הסוחרים והצרכנים; לא הוכח שמקוימים התקנים לשיווק ולהחזקה של תוצרת חקלאית, למען עלייה באיכות התוצרת ושמירה על בריאות הציבור.
בשל אי הקמת השוק החדש, לא עודד השימוש בו ולא עודדה הפיכתו לנגיש.
העובדות שנפרשו בפרק זה בדבר הטיפול בהקמת השוק הסיטוני ב -17 השנים האחרונות משקפות שורה של חולשות מקצועיות ותפקודיות בפעולת הממשלה, והתוצאה היא שמהבחינה המעשית מצב הדברים בשנת 2018 דומה למצבם ב-2001 .
הטיפול הממשלתי רב השנים בנושא זה התאפיין בהתנהלות איטית שגבלה לעיתים בגרירת רגליים; בפעולה לא החלטית וקושי להכריע בסוגיות כלכליות ומשפטיות של הפרויקט; בהחלפת נתיבי היישום אחת לכמה שנים בשל חוסר יכולת להוציא לפועל החלטות; בחוסר יכולת להתמודד עם סירוב של רשות מקומית לפעול ליישום החלטת הממשלה, דבר שהוביל לסיכול היכולת ליישמה; בחוסר יכולת למצות את פעולותיה של חברה ממשלתית שהוקמה ליישום החלטת הממשלה, עד כדי החלטה על פירוקה וסגירתה; ובהוצאת משאבים ניכרים שרובם ירדו לטמיון.
מנכ"ל משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 כי עידוד התחרות בשוק הפירות והירקות, צמצום פערי התיווך והורדת יוקר המחיה הם מיעדיו המרכזיים של משרד החקלאות וכי המשרד פעל ופועל במגוון רחב של חזיתות לטיפול בשורש הבעיה, כדי להביא לפתרון אמיתי ובר קיימה (ההדגשה במקור).
אשר לשוק הסיטוני כתב מנכ"ל משרד החקלאות בתשובתו כי עם כניסתו לתפקיד הגדיר את הקמת השוק כמשימה מרכזית וכך נהג.
התקיימו בלשכתו ישיבות רבות והושקע מאמץ ניכר מצידו ומצד המשרד בבניית שוק סיטוני גדול ומודרני אשר יכול לצמצם את התלות של החקלאים ברשתות השיווק ולהגדיל את המקטע הסיטוני, בדגש על השוק המרכזי בצריפין.
מנכ"ל משרד החקלאות הוסיף בתשובתו כי לצערו "אגף התקציבים במשרד האוצר לא הצליח לראות עין בעין את מדיניות משרד החקלאות והממשלה, וטען כי המדיניות שלו היא הנכונה, קרי, הקמת זירת מסחר דיגיטלית בלבד, היא הראויה מבחינת ההשקעה התקציבית של המדינה".
המנכ"ל ציין כי בתוכניות של חברת השוק, זירת מסחר דיגיטלית שולבה כחלק מהפרויקט.
עוד כתב כי "משרד האוצר החליט שאין זה נכון להשקיע את התקציבים למרות כל הדיונים והעבודות שנעשו (וכפי שמתבצע היום בעולם כולו) ואין מקום להקים שוק סיטוני מודרני אשר ישלב מסחר קונבנציונלי ומסחר דיגיטלי".
הוא ציין כי משרד החקלאות מפרסם דוח שבועי על מחירי פירות וירקות נבחרים כדי שהצרכנים יוכלו לעקוב אחר המחיר המומלץ, וכן פיתח יישומון (אפליקציה) שבו ניתן לראות בכל יום את המחיר הסיטוני של פירות וירקות.
שר החקלאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 כי עמדתו זהה לעמדת מנכ"ל משרדו שהובאה לעיל.
משרד החקלאות כתב בתשובתו כי פועלו הרב לקידום שדרוג השוק הסיטוני אינו מתקדם בשל היעדר תקציב מהאוצר, למרות דיונים רבים עם משרד האוצר על אגפיו השונים.
הוא הוסיף כי למרות זאת יפעל יו"ר מועצת הצמחים באמצעות המועצה לקידום נושא השוק, בתלות בתקציב עתידי לנושא.
עם זאת המשרד מקדם כיוונים נוספים, על ידי פיתוח חלופות של שווקים סיטוניים דיגיטליים ועוד.
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב בתשובתו כי בחודש האחרון עובדים גורמי המקצוע במשרדי החקלאות והאוצר על תיקון החלטת הממשלה הנוגעת להקמת השוק הסיטוני, תוך ביטול החברה הממשלתית, לצורך מימוש מטרות החברה באמצעות משרד החקלאות עצמו.
עוד ציין כי ביוני 2018 סוכם בישיבה עם משרד החקלאות כי תגובש פלטפורמה למסחר דיגיטלי אשר תאפשר הן את התועלות המצויות בשוק סיטוני והן ממשק טכנולוגי הצופה פני עתיד, וכי "הקול הקורא לפלטפורמה נמצא בשלבי גיבוש".
כמו כן כתב אגף התקציבים בתשובתו כי משרדי החקלאות והאוצר פעלו רבות בשנים האחרונות להוזלת יוקר המחיה באמצעים של עידוד התחרות - הן בתוצרת הטרייה, למשל בפתיחת מכסות פטורות ממכס של מגוון ירקות בחגי תשרי ובפסח, והן בתוצרת מן החי, באמצעות הפחתת מכסים ופתיחת מכסות בענפי הבשר, הדגים והגבינות.
חלק מצעדים אלו היו בהמשך להמלצות ועדת קדמי.
עוד ציין כי משרדי האוצר והחקלאות גיבשו תוכנית חדשה של תמיכות לענף הצומח בסכום כולל של 160 מיליון ש"ח, הכוללת תמיכה לחקלאים חדשים, מיכון חוסך כוח אדם, עידוד התאגדות לייצוא, שוקי איכרים ועוד.
מועצת הצמחים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי "חמור מאוד שהמדינה לא רואה חשיבות בהקמת שוק סיטוני לתוצרת בהיקף של כ-2 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1335 .
מיליון טון ירקות, פירות, פרחים, תבלינים, ובנוסף לכך בשר, דגים ועוד".
עוד כתבה כי הקמת שוק סיטוני אמורה להוריד את פערי התיווך ולהביא למסחר הוגן כפי שמקובל במדינות רבות בעולם.
שוק כזה חייב להיות מודרני ולכלול תשתיות ותנאים להצגת התוצרת, דרכי גישה נוחות ובתי קירור ואחסנה נאותים לתוצרת טרייה.
השוק אמור גם לתת מענה לאריזה וכן לספק מידע שוטף לכל הנוגעים בדבר, כך שיתאפשרו עיבוד והפצ ה של מידע בגין מחירים וכמויות לצורך קבלת החלטות במסחר הוגן.