HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המכנה המשותף לחקירות פליליות כלכליות אלה הוא שימוש אינטנסיבי בנש"מים, בין בעצמם ובין באמצעות אנשי קש מטעמם, לביצוע פעולותיהם באין מפריע29 .
במהלך12 שנות קיומה של יחידת הפיקוח על נש"מים30 , הוגשו21 כתבי אישום בלבד כנגד נש"מים בגין מעורבות בפעילות פלילית, זאת על אף שהמידע המודיעיני שבידי רשויות האכיפה מצביע על מעורבות גדולה בהרבה של נש "מים בפעילות עבריינית 31.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במערכת הרגולטורית הקיימת כיום, ובהיעדר פיקוח ואכיפה בתחום מצד רשויות החוק, נותני שירותי המטבע מהווים כר נרחב לפעולות הלבנת הון בידי ארגוני פשיעה ועברייני פשיעה חמורה.
אזלת היד בטיפול גורמי האכיפה בחדירת גורמי פשיעה לתחום הנש"מים .
מהביקורת עלה כי התופעה הנרחבת של ארגוני פשיעה, המקיימים את פעילותם הפיננסית באמצעות נש"מים, ידועה לרשויות הפיקוח והאכיפה זה זמן רב, אולם אלה לא התוו אסטרטגיית טיפול באיום חדירת הפשיעה לתחום נש"מים: .
27 הנתונים נכונים לאפריל 2014 , תקופת הדגימה מתייחסת לשנים 2014 -2007 .
28 מתוך נייר עמדה של אגף שוק ההון, ביטחון וחסכון במשרד האוצר בנושא: הצעה לשינוי מבנה הפיקוח על נותני שירותי מטבע מ- 14.
"נייר עמדה רשות המסים "העברת רגולציה של נותני שרותי מטבע לרשות המסים 30 מאז שנת 2003 .
ועד מועד סיום הביקורת 31 דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע, פברואר 2015.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 כבר בשנת 2007 הציפה הוועדה המתמדת את פוטנציאל האיום שטמון בנש"מים כגוף מחולל פשיעה המלבין הון בהיקפים עצומים ומהווה את צינור החמצן של ארגוני הפשיעה, אולם לא השכילה להוביל פעולה למיגורם.
בפרוטוקול הוועדה המתמדת מיום 9.
10 ( ציין המשנה לפרקליט המדינה פלילי): "ככלל, ולפי התמונה כפי שאני רואה אותה, כוחות המשימה אינם מטפלים באופן ממצה בנותני שירות מטבע.
יש לתת עדיפות מרכזית לטיפול משולב ולמיצוי החקירה של הנש"ם משום שלאחר זה מאוחר מידי"; ב ]מעבר לשלב הגלוי בחקירה [ הפרוץ- 27.
09 ציין המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים: "זו פעם נוספת שאנו רואים כי נותני שירות מטבע הם כלי מאוד ברור בידי ארגוני הפשיעה.
חייבים להסתכל על זה מערכתית ולטפל בעניין זה".
באותו דיון ציין ראש אח"מ: "הוחלט שזה יעלה ככוח משימה שישי".
ראש הרשות לאיסור הלבנת הון הוסיף: "החשיבה נכונה"; ב- 30.
09 ציין המשנה לפרקליט המדינה (פלילי): "יש שני כוחות משימה שלמעשה אינם פועלים: נותני שירות מטבע ושחיתות שלטונית"; ב- 17.
09 ציינה פרקליטת מחוז ת"א - מיסוי וכלכלה: "בזמנו הוחלט על כוח משימה שישי לנושא נש"ם.
" ראש אח"מ ענה: "נושא הע יסוק של הכוח השישי עדיין רלוונטי ולא ישונה".
10 הוחלט שכוח המשימה השישי ייועד לטיפול במלביני הון ולא לטיפול בנש"מים.
מהביקורת עלה כי אף על פי שנושא כוח משימה נוסף לטיפול באיום הנש"מים עלה מספר פעמים בוועדה המתמדת, ולמרות ההחלטה של ראש אח"מ כי יוקם כוח כזה, הכוח לא הוקם.
מהביקורת עלה כי היקף וחומרת פעילות הנש "מים בקרב גורמי פשיעה, והיותו גורם מרכזי להלבנת הון של ארגוני הפשיעה, היו ידועים היטב למקבלי ההחלטות בוועדה המתמדת.
אף על פי כן, עד למועד סיום הביקורת לא ניתן מענה מערכתי לטיפול באיום זה.
לדעת משר ד מבקר המדינה, התמודדות עם האיום במסגרת פעילות כוח משימה שנאבק בתופעה, הייתה תורמת משמעותית לצמצום היקפי הלבנת ההון ומשפיעה גם על היקף הפשיעה.
ניתן היה לצפות מהוועדה המתמדת, שהטיפול בתופעת הנש "מים יקבל מקום ראוי של התמודדות באיום אסטרטגי הלכה למעשה ולא רק הצהרתית.
גם הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי32 וגם הצוות בראשות ראש רשות המסים והממונה על התקציבים במשרד האוצר, שהוקם במטרה לבחון פעולות נדרשות לשם העמקת גביית מסים בישראל וטיפול ב"הון השחור" 33 , עסקו בתופעה זו ובצורך האקוטי לטיפול הדחוף בה.
מהביקורת עלה כי על אף שתופעת חדירת ארגוני הפשיעה לתחום הנש"מים והצורך הדחוף במיגורה הועלו והוצפו בפורמים שונים של רשויות הפיקוח והאכיפה, פיקוח המדינה על הנש"מים הוזנח לאורך שנים, ונכון למועד סיום הביקורת עדיין אינו נעשה כראוי.
13 החליטה הממשלה להקים ועדה לבחינת צמצום ההון השחור והלבנת ההון באמצעות הגבלה וצמצום השימוש במזומן ובאמצעי תשלום אחרים.
דוח הוועדה הוגש ב- 17.
33 הצוות הגיש את מסקנותיו בתחילת שנת 2013.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 83 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ב- 26.
15 פרסם משרד האוצר , להע רות הציבור, את תזכיר חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים חוץ מוסדיים), התשע"ה - 2015, שנועד ליישם את המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נש"מים (להלן: "הצעת החוק ").
15 החליטה הממשלה לאשר עקרונית את הצעת החוק, ולהסמיך את ועדת השרים לענייני חקי קה לאשר, על דעת הממשלה, את נוסח הצעת החוק שתוגש לכנסת.
15 אישרה הכנסת בקריאה ראשונה את הצעת החוק בנושא.
מטרת החוק המוצע לקבוע רגולטור פיננסי אשר יסדיר את ענף נותני שירותי המטבע ואת ענף האשראי החוץ מוסדי.
מוצע כי הרגולטור יפקח על ענף נותני שירותי המטבע וענף האשראי החוץ מוסדי, באופן שיביא מחד לפיתוחם וליצירת חלופה הולמת למערכת הבנקאית בתחום מתן השירותים הפיננסיים, ומאידך ימנע מגורמי פשיעה וגורמים עבריינים מלעשות שימוש בענפים אלה למטרות שאינן כשרות34.
הרשות לאיסור הלבנת הון בהתייחסותה מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציינה כי היא הביעה במספר רב של פעמים ובפורומים שונים את עמדתה ולפיה יש להסדיר את ענף נותני שירותי ה מטבע בהתאם לסטנדרטים בין -לאומיים ולהגביר את האכיפה בתחום, שכן מדובר "בסקטור הנמצא בסיכון גבוה לניצול לרעה למטרות הלבנת הון ומימון טרור".
והיא הפנתה לכך שהצעת החוק האמורה כוללת רגולציה מקיפה על הנש"מים.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 צוין, כי עם חקיקתו של החוק בעניין נש"מים יינתן מענה מקיף, בין היתר לליקויים בתחום עליהם מצביעה הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, השלמת הליך החקיקה בהקדם האפשרי תוכל לסייע להסדיר את ענף נותני שירותי המטבע ובכך תאפשר לייעל ולשפר את המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה והמאורגנת.
פעילות הנש"מים תורמת למשק הישראלי בכך שהיא יכולה לשמש חלופה לשירותים שמספקת המערכת הבנקאית.
עם זאת, הנש"מים מהווים נקודת תורפה במאמץ הלחימה הכלכלית בהלבנת הון בארגוני פשיעה ובקרב עברייני פשיעה חמורה.
ארגוני פשיעה ועבריינים זיהו את הית רונות הטמונים בנש "מים כמקור הכנסה וכמנגנון להלבנת הון, והפכו להיות מעורבים משמעותית בפעילות נש"מים בהיקפי עסקאות המוערכים בעשרות ומאות מיליוני דולרים35.
בשנים האחרונות חודדה ההבנה בקרב גורמי אכיפת החוק כי היעדר הסדרה אפקטיבית בענף נותני שירותי המטבע מושך ל תוכו ארגוני פשיעה וגורמים עברייניים.
אלו פועלים באמצעות נותני שירותי המטבע לקידום פעילותם העבריינית, להלבנת הון והעלמת מס36.
34 תזכיר חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים חוץ מוסדיים), התשע"ה- 2015.
35 מתוך נייר עמדה של המשרד לביטחון הפנים "הטיפול המערכתי בנותני שירותי מטבע", ירושלים 2014.
36 מתוך דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע, פברואר 2015.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ממשלת ישראל הודיעה זה מכבר על כוונתה להשתתף במלחמה העולמית בהלבנת הון באמצעות חסימת מקורות המימון של ארגוני הפשיעה ועברייני הפשיעה החמורה.
מטרה זו לא תתאפשר ללא רישום כל נותני שירותי המטבע בארץ, והקמה, תפעול וניהול של המרשם; וכן ביצוע ביקורות פיקוח ואכיפת הוראות החוק לאיסור הלבנת הון על הגופים המפוקחים.
חובת דיווח לכלל תושבי המדינה .
בדוח מבקר המדינה בנושא המאבק בהון השחור37 ,הצביע מבקר המדינה על כך ש"אחד הפתרונות הנהוגים בעולם להתמודדות עם תופעת ההון השחור הוא החלת חובת דיווח על כלל תושבי המדינה ".
מבקר המדינה ציין בדוח זה, כי לדעתו הנהגת חוב ת דיווח כללית שכזו עשויה להביא, בין השאר, לצמצום ההכנסות הבלתי מדווחות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בהחלת חובת דיווח כללית גם כדי לסייע במאבק הכלכלי בפשיעה המאורגנת ובפשיעה החמורה.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 צוין כי החלת חובת דיווח כללית כמוצע כרוכה בפגיעה בפרטיות אזרחי ותושבי המדינה, ויש לאזן בין פגיעה זו לבין תכלית המאבק בהון השחור ובפשיעה.
כאמור, ארגוני פשיעה עוסקים בתחומי עבריינות מגוונים ובתחומי פעילות חוקיים ומטרתם השגת רווח כספי גדול.
בקרב כלל גורמי האכיפה בישראל קיימת הכרה כי הדרך האפקטיבית למלחמה בארגוני הפשע היא דרך שיתוק פעילותם הפיננסית, כפי שמופיע בהחלטת הממשלה למאבק בפשיעה, במסמכי ועדת ההיגוי וגופי האכיפה השונים.
האמצעי החשוב והמוביל לשיתוק פעילותם העבריינית והפיננסית הינו חילוט רכושם ששימש לביצוע עברות והופק מהן.
לצורך חילוט, תופסת המשטרה נכסים שונים אשר היו ברשות חשודים.
אם וכאשר הנאשם מורשע, בית המשפט מחלט את רכושו בהתאם להוראות החוק.
החוק לאיסור הלבנת הון קובע את הוראות החילוט לגבי רכוש של אדם שהורשע בעברת הלבנת הון בהתאם לחוק זה.
התוספת הראשונה לחוק קובעת את סוגי העברות שבגינן ניתן להרשיע בעבירת הלבנת הון, וכוללת, בין היתר, עברות לפי החוק למאבק בארגוני פשיעה, עברות של הוצאת חשבוניות פיקטיביות לפי חוק מס ערך מוסף, התשל"ו - 1975 (להלן- חוק , התשל"ג ]נוסח חדש [ מע"מ) ועברות לפי פקודת הסמים המסוכנים - 1973 (להלן- פקודת הסמים המסוכנים).
הליכי חילוט מתאפשרים גם מכוח חוקים נוספים.
החוק למאבק בארגוני פשיעה, חוק מע"מ, ופקודת הסמים המסוכנים מגדירים את העברות על פי חוקים אלה, ואת הליכי החילוט החלים .
37 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65א 2014, "רשות המסים בישראל - המאבק בהון השחור".
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 85 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ,על רכוש של אדם שהורשע בעברות שהחוקים מתייחסים אליהם.
בנוסף לכך, חוק העונשין התשל"ז- 1977 .
, קובע הסדרי חילוט הנוגעים לעברות שונות כמפורט בחוק כאמור לעיל, לפי הערכות גורמים שונים במשרד המשפטים38 , היקףכספי הפשיעה בישראל עומד על כ-15-10 מיליארד ש"ח בשנה39 .
בהתאם לנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 מהפרקליטות, סך הרכוש שחולט מעבריינים בתיקים שהסתיימו בשנים 2012- 2015 עומד על כ-263 מיליון ש"ח40 .
מנתוני המשטרה לגבי תפיסות רכוש לצורכי חילוט עולה, כי שעה שבשנת 2008 תפסה המשטרה רכוש בהיקף של כ-20 מיליון ש"ח, היקף הרכוש שנתפס בשנת 2014 עמד על כ- 440 .
מיליון ש"ח מהביקורת עלה כי אמנם לאורך השנים נרשמה עלייה ניכרת בהיקף תפיסת הרכוש על ידי המשטרה, עם זאת מדובר בהיקפים נמוכים ביותר ביחס להיקף כספי הפשיעה ולרכוש הקיים בידי ארגוני הפשיעה או הקשור לפשיעה החמורה.
היעדר סנכרון בין נתוני המשטרה והפרקליטות בנוגע לנתוני תפיסת רכוש לחילוט .
משרד מבקר המדינה ביקש מהמשטרה ומהפרקליטות (אכיפה כלכלית) נתונים לגבי תפיסות רכוש של המשטרה לצורך חילוט41.
מהביקורת עלה, כי ככלל קיימת בעיה של היעדר סנכרון בין נתוניהמשטר ה לבין נתוני הפרקליטות לגבי הסכומים שתפסה המשטרה לצורכי חילוט.
כל גוף אוסף ומרכז את הנתונים ומנהל עבור עצמו את המידע.
אין נוהל או הליך עבודה מסודר של העברת מידע בין הגופים ובין המערכות המחשוביות שלהם.
העברת נתונים בין המשטרה לפרקליטות נעשית ללא מחויבות או עיגון כלשהו בנוהלי העבודה בין הגופים.
כתוצאה מכך נוצר פער משמעותי בין נתוני התפיסות שבידי הגופים.
בתגובת המשטרה מדצמבר 2015 לטיוטת הדוח ובתגובתהפרקליטות מדצמבר 2015 לטיוטת הדוח, מסכימים המשטרה והפרקליטות כי קיים שוני בין נתוני היקף תפיסות הרכוש לחילוט שבידי המשטרה לבין הנתונים שבידי הפרקליטות והצביעו על סיבות אפשריות לפערים אלה (מערכות מידע לא מסונכרנות, השלבים השונים בהם מודדים את הנתונים ובסיסי מדידה שונים).
עם זאת, מציינים במשטרה ובפרקליטות כי קיים שיתוף פעולה בן שני הגופים וכי הם נמצאים בתהליך מואץ של פיתוח מערכת למאגר נתונים משותף.
40 בהתאם לנתונים האמורים, נשלל מהעבריינים רכוש נוסף בסך של כ -155 מילון ש"ח בעיקול בגין שומות מס וכ-26 .
מיליון ש"ח בקנסות 41 הנתונים מהמשטרה ממדור תקיפה כלכלית והנתונים מ הפרקליטות הם מהמחלקה הכלכלית שבפרקליטות .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 :, נכתב כי"נוכח פערי המידע הקיימים.
מתקיים תהליך של הקמת מאגר מידע משותף לפרקליטות, למשטרה ולאפוטרופוס הכללי בעניין רכוש תפוס ומחולט" .
לדעת משרד מבקר המדינה על המשטרה והפרקליטות למסד את שיתוף הפעולה ביניהן בכל הנוגע לתפיסות רכוש וחילוטו: יש ליצור נוהל עבודה משותף ומחייב שיקבע הגדרות משותפות לגבי מהו רכוש הראוי לתפיסה, ובכך ליצור אחידות בין הגוף ה"תופס" רכוש לבין הגוף המגיש כתבי אישום בגין אותן תפיסות.
כמו כן ראוי שתוקם מערכת ממוחשבת שתסנכרן בין מאגרי המידע של המשטרה ושל הפרקליטות בכל הנוגע לתפיסות וחילוט רכוש.
אמדן שווי רכוש שנתפס .
הרכוש הנתפס לצורכי חילוט כולל נכסים מגוונים כגון: דירות, עסקים חיים, כלי רכב ובעלי חיים.
במבחן המציאות, הזמן החולף בין שלב התפיסה, הנעשה על ידי המשטרה, ועד החילוט הסופי של הרכוש באמצעות צו בית משפט ומימוש הרכוש על ידי מכירתו, הינו ארוך מאוד עד כדי שנים רבות.
בנוסף להתמשכות ההליכים על פני ציר הזמן, במקרים רבים קיימים צדדים שלישיים הטוענים לזכות בנכס כמו נושים, בני משפחה ורשויות שונות של המדינה.
מהביקורת עלה, כי את הרכוש שנתפס רושמת המשטרה לפי שוויו ביום התפיסה.
הפרקליטות מגישה כתבי אישום בהתבסס על השווי שרשמה המשטרה או שווי השוק ביום הגשת כתב האישום.
בעת מימוש הרכוש בפועל, לאחר קבלת צו בית משפט המורה על החילוט הסופי, שווי השוק של הרכוש שונה, והוא מגלם בתוכו את גורם הזמן והשפעותיו.
כתוצאה מכך במקרים רבים נוצר מצב שבו ערך הרכוש שנרשם בעת התפיסה ובכתב התביעה מנותק לחלוטין מערכו בעת המכירה, ואינו משקף את הערך שהתקבל בסופו של התהליך.
למציאות זו ישנן השלכות על תכנון לקוי של מדיניות תקצוב גופי האכיפה הניזונים מכספי החילוט (ראו בהמשך בפרק - ניהול כספי החילוט ותקצוב גופי האכיפה), הואיל ולא ניתן לאמוד את השווי הכספי של הרכוש שיתקבל בסופו של התהליך.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לשקף נכונה את ערכי הרכוש המיועד לחילוט, יש לייצר אמדנים שיהוו מקדמי ביטחון המותאמים לרכוש שנתפס ושאותו מבקשים לחלט, כפי שנהוג במערכות פיננסיות.
יש להתחשב בכלל ההיבטים הרלוונטיים כמו: דירת יחיד, נכסים משועבדים לגופים אחרים, נכסים שלגביהם יש "טוענים לזכות", מזומן, נכסים נזילים, נכסים שקשה לממשם, הוצאות אחזקת נכסים, בלאי וירידת ערך וכן את סיכוני המטבע.
צעדים אלה נחוצים במטרה לאמוד את השווי האמתי של הרכוש המיועד לחילוט, ובכך לצמצם את השונות בין נתוני שווי הרכוש בזמן תפיסתו לבין שוויו בזמן החילוט בפועל.
הדבר הכרחי לצורך הערכת אמדני עתודות כספים לשנים הקרובות שעורכת מועצת החילוט למטרת תכנון ותקצוב גופי האכיפה הניזונים מהרכוש המחולט לטווח ארוך (ראו בהמשך בפרק - ניהול כספי החילוט ותקצוב גופי האכיפה).
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 87 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 אופן קביעת יעדי התפיסות ל חילוט במשטרה .
המשטרה קובעת לכל אחת מיחידותיה יעדים שנתיים לפי תחומי מדידה שונים (הגשת כתבי אישום, מעצר עד תום ההליכים, עברות משפיעות42 ועוד).
כחלק מהטמעת חשיבות המלחמה הכלכלית בארגוני הפשיעה בפרט ובפשיעה בכלל, החל משנת 2012 הוסיפה המשטרה תפיסת רכוש בעל פוטנציאל ממשי לחילוט כאחד היעדים בו נדרשות יחידות המשטרה לעמוד (להלן - שנת הבסיס).
אגף התכנון והארגון מרכז את עבודת המטה והתכנון של המשטר ה בהיבט ארגוני ומשאבי בראייה טקטית ואסטרטגית , והוא אחראי, בין היתר, על תרגום מדיניות הפיקוד להישגים מדידים הלכה למעשה במערכת המדידה.
מהביקורת עלה, כי ככל שמדובר ביעדי החילוט43 , אגף התכנון והארגון במשטרה לא ערך עבודת מטה ותכנון לצורך קביעת היעדים.
לשאלת משרד מבקר המדינה לגבי אופן קביעת היעד הראשוני לחילוט בשנת 2012 , מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי הפרמטרים לקביעת שיעורו של יעד החילוט התבססו על הישגי היחידות בשנים שעברו, ועל בחינת פוטנציאל החילוט הגלום בפעילות היחידה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאו במשטרה פרוטוקולים או כל מסמך אחר להליך עבודה שנעשה בנושא קביעת יעד ראשוני לתפיסת רכוש בעל פוטנציאל ממשי לחילוט ליחידות המשטרה השונות.
משרד מבקר המדינה בדק את תפיסות הרכוש לחילוט של המשטרה בארבע השנים שקדמו לשנת הבסיס.
בשנת 2008 תפסה המשטרה22 מיליוןש"ח; בשנת 2009 תפסה המשטרה 103 מיליון ש"ח; בשנת 2010 תפסה המשטרה 140 מיליון ש"ח; בשנת 2011 תפסה המשטרה 138 מיליון ש"ח.
יעד החילוט שקבעה המשטרה עבור שנת 2012 עמד על 154 מיליון ש"ח.
יודגש כי באף שנה מהשנים הקודמות לשנת הבסיס לא הושג יעד בשיעור שנקבע עבור שנת הבסיס, והיעד שנקבע עבור שנת הבסיס גבוה ב-50% מממוצע התפיסות בשנים הקודמות.
מהביקורת עלה, כי יעד החילוט לשנת הבסיס לא נקבע לאחר הליך סדור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה על היעד ר תכנית סדורה ומחושבת לקביעת יעדי חילוט.
הדבר מקבל משנה תוקף נוכח העובדה שבשנים העוקבות יעדי החילוט התבססו על יעד שנת הבסיס שלא ברור על סמך מה נקבע, והשפעתו השליכה לשנים הבאות כפי שיובהר להלן.
בשנת 2013 קבעה המשטרה יעדי חילוט זהים ליעדי החילוט לשנת 2012 " במטרה לאפשר לכלל היחידות לקבל את מירב התנאים שיביאו להצלחת היחידה בעמידה ביעדי החילוט.
42 העברות המשפיעות כוללות חמש עברות מרכזיות: סחר בינ"ל בסמים, עברות רכוש, כנופיות סד"ח (סחיטת דמי חסות), יעדי אמל"ח (אמצעי לחימה) וזרים.
43 כשהמשטרה קובעת יעדי חילוט הכוונה היא יעדי תפיסה לצורך חילוט.
החילוט מתבצע בפועל רק בתום ההליך המשפטי ובהתאם לקביעת בית המשפט.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ויודגש כי המלצה זו חלה הן על בקשות יחידות להורדת היעד שנקבע להן והן לעניין העלאת היעד ליחידות שעמדו ביעדי 2012 ".
אולם עיון בנתונים מראה, כי בשנת 2012 עמדו תפיסות המשטרה על 140% .
מהיעד שנקבע מהביקורת עלה, כי לא רק שתפיסות המשטרה בשנת 2012 עמדו ביעד שנקבע לשנה זו, אלא אף עלו עליו ב - 40% .
אף על פי כן, קבעה המשטרה עבור שנת 2013 יעד חילוט זהה ליעד החילוט שנקבע לשנת 2012 , המשקף פחות מהתפיסות בפועל לשנה זו.
בשנת 2014 החליטה המשטרה על יעד חילוט הגבוה ב -20% מהיעד עבור שנת 2013 .
לא נמצאו סימוכין לעבודת מטה אסטרטגית לאופן קביעת היעד.
בפועל עמדו תפיסות המשטרה בשנה זו על 225% .
מהיעד שנקבע להלן סיכום פירוט יעדי החילוט שקבעה המשטרה לשנים 2014 -2012 , ותפיסת המשטרה בפועל (במיליוני ש"ח)44: .
נתוני התפיסות לצורכי חילוט של המשטרה, לשנים 2014 -2012 .
יעד תפיסה 154 158 191 .
תפיסה בפועל 216 213 424 .
עמידה ביעדים 140% 135% 222% .
מקור: על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לגבי שנת 2015 , מניתוח נתוני תפיסות הימ"רים (יחידותמרכזיות) והיחידות הארציות של המשטרה ברבעון הראשון של שנת 2015 עולה, כי רוב היחידות המרכזיות של המשטרה עמדו ב- 100% ואף יותר מהיעד השנתי שנקבע להם כבר ברבעון הראשון של השנה.
היחידות הארציות של המשטרה עמדו כולן במעל ל-50% מהיעד השנתי שנקבע להן , כבר ברבעון הראשון של השנה.
44 הנתונים על פי מערכת מפנה- מערכת המדידה המשטרתית שנכנסה לפעולה בשנת 2012.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 89 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תרשים2 .
תפיסות 2013 - יעד מול ביצועבאלפי ש"ח .
המועד שבו עמדו היחידות המשטרה השונות ביעד השנתי שנקבע לשנת 2013 .
יחידה יחב"ל יאח"ה היח' .
מועד עמידה ביעד לא עמדו ספט' מאי דצמ' נוב' אוקט' יולי נוב' לא עמדו .
מקור: על פי נתוני המשטרה והפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה 90 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תרשים3 .
תפיסות 2014 - יעד מול ביצוע באלפי ש"ח .
המועד שבו עמדו היחידות המשטרה השונות ביעד השנתי שנקבע לשנת 2014 .
מועד עמידה ביעד מאי יולי ינואר יולי נוב' מרץ יולי אפריל יולי .
מקור: על פי נתוני המשטרה והפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 91 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תרשים4 .
תפיסות 2015 - ,ביצוע לרבעון הראשון ביחס ליעד השנתי באלפי ש"ח שיעור עמידת יחידות המשטרה השונות ביעד שנקבע להן לרבעון הראשון לשנת 2015 .
עד לחודש מרץ- 2015 65% 58% 62% 100% 98% 44% 2% 98% 311% .
מקור: על פי נתוני המשטרה והפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים עולה, כי התפיסות בפועל של המשטרה עולות באופן ניכר על היעד שנקבע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הגדרת יעדים נמוכים מהתפיסות בפועל בשנים קודמות, אינה מספקת אתגר ממשי ליחידות המשטרה להגביר את התפיסות לצורך חילוט, ובכך להילחם מלחמה כלכלית אפקטיבית בפשיעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה להגדיר יעדי תפיסה לחילוט לאחר עבודת מטה ותכנון כמקובל לגבי יעדים בתחומים אחרים במשטרה.
משטרת ישראל בהתייחסותה לטיוטת דוח הביקורת ציינה כי בעקבות הפקת לקחים בנוגע לקביעת יעדים לשנת 2015 , היא ערכה עבודת מטה ותכנון יחד עם אג"ת בנוגע לגיבוש ההמלצה על יעדי תפיסות לחילוט לשנת העבודה 2016 .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 חילוט בתביעות משטרתיות .
חטיבת התביעות המשטרתיות היא חטיבה במשטרה, הכפופה ללשכת המפכ"ל, ועוסקת במערך התביעה במשטר ה.
החטיב ה מונה כ -500 .
איש בפריסה ארצית 90% מהתביעה הפלילית במדינת ישראל נעשית במערך התביעה המשטרתית45 .
משרד מבקר המדינה בדק ומצא כי במערך התביעה המשטרתית אין תיעוד וממילא איןמעקב או ניתוח של סכומי התפיסות לעומת סכומי החילוט בפועל בסופו של תהליך התביעה, בכל הנוגע לתביעות שתובעת המשטרה .
משכך, המשטרה אינה יודעת למדוד את אפקטיביות התפיסות ואת יעילות התביעה.
יצוין כי חטיבת התביעות המשטרתיות נמדדת על פי משך הטיפול בתיק.
חילוט אינו נכלל בתחומי המדידה של החטיבה.
משכך אין מוטיבציה לחטיבת התביעות לחלט במחיר התמשכות הליכי התביעה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאור החלטת הממשלה למאבק בפשיעה ולאור הכרת המשטרה באפקטיביות המלחמה הכלכלית בפשיעה באמצעות חילוט כספי פשיעה, ולנוכח היקף התביעות הפליליות המתנהלות במערך התביעה המשטרתית, היה מצופה מהמשטרה לק יים מעקב וניתוח של סכומי התפיסות לעומת סכומי החילוט בפועל בסופו של תהליך התביעה לצורך הפקת לקחים וייעול התהליך.
ניהול כספי החילוט ותקצוב גופי האכיפה .
קרן החילוט ומועצת החילוט החוק לאיסור הלבנת הון קובע, שעל רכוש שחולט לפי חוק זה יחולו הוראות סעיפים 36 געד 36 י לפקודת הסמים המסוכנים.
סעיף 36 ח (א) לפקודת הסמים המסוכנים קובע, כי רכוש שחולט על פי החלטת בית משפט או תמורתו יועבר לאפוטרופוס הכללי ויופקד על ידיו בקרן (להלן - קרן החילוט).
סעיף 36 ח (ב) לפקודת הסמים המסוכנים קובע שניתן לעשות שימוש ברכוש הקרן רק למטר ות המנויות בסעיף, ובכללן ביצוע תפקידי המשטרה על פי הפקודה והחוק לאיסור הלבנת הון; כן נקבע שדרכי הנהלת הקרן שהוקמה לפי סעיף קטן (א), ודרך חלוקתם של נכסי הקרן ייקבעו בתקנות.
תקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים שחולטו) התש"ן - 1990 (להלן - תקנות הסמים המסוכנים) קובעות שתוקם מועצה להכוונת פעולות הקרן על פי תקנות אלה לעניין נכס שהופקד בקרן בהתאם לחוק לאיסור הלבנת הון (להלן - מועצת החילוט).
מועצת החילוט מונתה בתחילת שנת 2012 והתכנסה לראשונה במרץ 2012 .
עד הקמת מועצת החילוט פעלה, על פי החלטת היועץ המשפטי לממשלה, ועדה זמנית כדי לייעץ לאפוטרופוס הכללי בנוגע לחלוקת כספים שחולטו לפי החוק לאיסור הלבנת הון.
להלן יתרות הסכומים בקרן החילוט בסוף כל שנה ( 31 לדצמבר) משנת 2010 עד שנת 201446 : .
45 10% הנותרים נעשים בידיהפרקליטות.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 93 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תרשים5 .
נכסי קרן החילוט בש"ח על פני השנים 2014 -2010 .
מקור: על פינתוני האפוטרופוס הכללי, קרן החילוט, בעיבוד משרד מבקר המדינה תרשים 6 .
תשלומים מהקרן לגופים המתוקצבים לשנים 2015 -2011 )(בש"ח .
מקור: על פי מועצת החילוט, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מבוסס על נתוני מאזן בוחן של הקרן 94 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תהליכי אישור תקציבים במועצת החילוט תקצוב מול מימוש נוהל מועצת החילוט מסדיר את אופן עבודתה של המועצה, סמכויותיה ותפקידיה וכן את ממשקי העבודה שבין המועצה והגופים המתוקצבים ואת הליך אישור התקציבים.
הגופים המתוקצבים מעבירים למועצה בקשה רב -שנתית (עבור ארבע שנים), ובה פירוט התקציב הנדרש להם עבור כל שנה לצורך המ לחמה הכלכלית בפשיעה (להלן - תר"ש תקופתי).
התקציב המבוקש במסגרת התר"ש התקופתי מהווה מסגרת כוללת.
בכל שנה, מגישים הגופים בקשה שנתית במסגרת התר"ש, ובה מפורטים התקציבים המבוקשים לאותה שנה, והשינויים המבוקשים ביחס לתכנון שבתר"ש.
בתר"ש עבור השנים 2011 -2007 , עמדה מסגרת התקציב עבור הגופים המתוקצבים על סך: 156,939,000 ש"ח.
סה"כ הניצול עמד על 109,241,000 ש"ח, המהווים 70% ממסגרת התקציב.
המשטרה מימשה 73% מהתקציב שאושר לה.
יש לציין כי כ-67% מסך התקציב המבוקש יועד למשטרה; רשות המסים מימשה 15% מהתקציב שאושר לה; ואילו הרשו ת לאיסור הלבנת הון מימשה את מלוא התקציב שביקשה ואושר לה.
בתר"ש עבור השנים 2015 -2012 , עמדה מסגרת התקציב עבור הגופים המתוקצבים על סך 193,097,000 ש"ח.
סה"כ הניצול עמד על 135,821,000 ש"ח, המהווים 70% ממסגרת התקציב.
המשטרה מימשה 75% מהתקציב שאושר לה.
רשות המסים מימשה 41% מהתקציב שאושר לה, ואילו הרשות לאיסור הלבנת הון מימשה 62% מהתקציב אותו ביקשה ושאושר לה.
עוד יצוין כי אומדן כספי החילוט (לרבות יתרת הפתיחה בקופת קרן החילוט) עבור השנים 2012 -2015 עמד על הערכה של 216,226,000 ש"ח.
בקשות הגופים המתוקצבים היוו אפוא כ-90% .
מאומדן כספי החילוט הצפויים בקרן בדיון מועצת החילוט מ- 5.
14 בנוגע לבקשות התקציב של הגופים לשנת 2014 ציין רואה החשבון של הקרן לגבי בקשת התקצוב של המשטרה: "יש לכם עודף של 9 מיליון ש"ח שלא ניצלתם".
יו"ר המועצה הוסיפה: "כשעברתי על הבקשות בהשוואה לתר"ש הבחנתי בכך שיש תת ניצול גדול בנושא של טכנולוגיות ומצד שני, בבקשה לתקציב שנת 2014 אתם מבקשים יותר ממה שביקשתם עד כה והרבה מעבר למה שהוכחתם שאתם מסוגלים לממש ולנצל".
בדיון מועצת החילוט מ - 8.
15 נשאל נציג רשות המסים לגבי צפי הביצוע לשנת 2015 , והשיב: "איך אפשר לדעת מה זה יעד ריאלי?
אנו נשאף להוציא את מלוא הסכום שיאושר".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי נכון לסוף חודש אוקטובר 2015 ניצלה הרשות27% .
מהתקציב שאושר לה לבקשתה באותו דיון הסבירה רשות המסים שהוצאות הדלק שאושרו לה על ידי מועצת החילוט היו גבוהות מדי, והרשות הורידה את הסכום מיזמתה.
באותו דיון ביקשה רשות המסים תקצוב עבור פרויקט QV (פרויקט מחשובי).
חבר המועצה ציין: "שנה שעברה.
ביקשתם 250 אלף ש"ח, היום מבקשים500 אלף ש"ח.
מפריע לי ששנה אחת אתם על ביצוע של 20 אלף ש"ח והיום מבקשים500 אלף ש"ח".
רשות המסים ביקשה גם תקצוב עבור "רכש ייעודי לטובת המחשב".
חברת המועצה ציינה: "אבל יש כסף שלא נוצל.
מדוע אתם מציינים בבקשה שלא נשאר כסף לרכישה?
" נציג רשות המסים השיב: "כי הציוד מתיישן בכל שנה.
לא באנו לסחוט את הקרן, אנו מבקשים רק מה שצריך".
לגבי המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 95 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תקצוב הדרכה העיר חבר המועצה: "הדרכה קפצתם מ-50 ל-100 אלף ש"ח, כשביצעתם23 .
"אלף ש"ח מהביקורת עלה, כי הגופים המתוקצבים נוהגים לבקש הקצבות המהוות את מרבית הסכום העומד לרשות הקרן, כשבפועל הם מממשים רק חלק מהתקציב שאושר להם.