HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2 מיליון ש"ח הם29% מתקורת המכון עבור הוצאות ההנהלה בשנת 2016 (29%*14.
משרד הכלכלה והתעשייה |329 .
מימנה שקיבלו נציגי משרד מבקר המדינה מאדם ששימש בשנים הרלוונטיות חבר בוועד הפועל של המכון ובוועדת הכספים של הוועד הפועל, עולה כי ההעמסה המיוחדת לא הובאה מעולם לידיעת הגופים ולאישורם.
לאי-הידיעה של הוועד הפועל - עד אשר הדבר צוין בדוח זה - ניתן ביטוי גם בתשובת מנכ"ל משרד הכלכלה ממאי 2017, שבה הודיע כי נציגי המשרד בוועד הפועל יוודאו שהנושא יידון וייבדק בו, או באחת מוועדותיו המתאימות לטיפול בסוגיה, כגון ועדת הביקורת של הוועד הפועל.
לוח 3 : הוצאות ההנהלהבשנים 2016 -2011 שהועמסו על אגף תקינה (באלפי ש"ח) .
2011 2012 2013 2014 2015 2016 סה"כ .
העמסה בפועל 4,007 5,717 5,714 6,012 6,951 4,196 32,597 .
העמסה לפי שיעור משרות כ"א 553 1,614 1,429 1,374 1,139 713 6,822 .
העמסת יתר 3,454 4,103 4,285 4,638 5,812 3,483 25,775 .
סכום מימון תקינה בונושא מכון .
התקנים לפי הסכם התקצוב 3,000 5,000 3,000 3,000 3,600 3,300 20,900 .
מהנתונים שמסר המכון, המוצגים בלוח 3 ,עולה כי העמסת היתר המצטברת על עלות התקינה מאז שנת 2011 היאיותר מ-25 .
מיליון ש"חעולה חשש שהמכון הביא לידי הגדלה מכוונת של עלויות התקינה שהמדינה מימנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הכלכלה והאוצר כי עליהם להגביר את הפיקוח והבקרה על הוצאות התקינה ולבדוק את שיעורן של עלויות תקורה שהועמסו על עלות התקינה במהלך השנים.
עליהם לבחון מחדש את יישום המפתח להעמסת עלויות התקורה, ולקבוע נורמה בדבר התקורות שמשרד הכלכלה יכיר בהן.
מכון התקנים מסר בתגובתו במאי 2017 למשרד מבקר המדינה כי אינו רואה בהסכם בינו לבין משרדי הכלכלה והאוצר משום הסכם לתמיכה תקציבית, אלא הסכם להזמנת שירותים מהמכון על ידי משרדי הכלכלה והאוצר, במחיר שקבע הספק.
המכון הוא ספק של משרד הכלכלה, וממילא קביעת המחיר לעבודת התקינה היא באחריותו ובסמכותו.
המשרדים אינם מממנים את פעילות התקינה במכון, אלא רוכשים שירותי הכנה ועדכון של תקנים מסוימים בלבד, שאותם הם מעוניינים לקדם, בתשלום מוסכם מראש לכל תקן ותקן.
לפיכך המכון רואה במסמך דרישות המימון השנתי שהוא שולח הצעת מחיר לעיבוד התקנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי תגובתו אינה עולה בקנה אחד עם ממצאי הביקורת ועם הסכמי התקצוב שעליהם חתם עם משרדי הכלכלה והאוצר.
מהם עולה שהסכם התקצוב נועד להעמיד מימון ממשלתי לפעילות תקינה שתכליתה לממש את מדיניות הממשלה להגברת התחרותיות במשק על ידי הסרת חסמי סחר, מדיניות שבאה לידי ביטוי בשורה של החלטות ממשלה שקבעו יעדים שעל שר הכלכלה לממש.
לדוגמה: (א) תקצוב התקינה כולל תמיכה תקציבית במכון התקנים ובאמצעותה סיוע במימון השתתפות נציגי ם מהתעשייה הישראלית בתקינה הבין-לאומית18 .
)(ב הסכם התקצוב קובע כי את סכומי התקצוב שלא הועברו למכון בשנה השוטפת יוכל המכון לקבל בשנה שלאחריה בניכוי ש יעור הפחתת העודפים 19 שקבעההממשלה, אם קבעה, בהסכמי התקצוב .
תנאי זה דומה לתנאים הכלולים בהסכמי תקצוב לפעילות של משרדי ממשלה וגופים מתוקצבים אחרים.
עוד קובע הסכם התקצוב כי "הסכם זה מהווה מענה סופי לדרישות משרד הכלכלה והתעשייה ומכון התקנים לעניין תקציב התקינה לשנת 2016.
" המכון מסר בנוגע לשיטת ההתחשבנותבינו ובין משרד הכלכלה שתעריף העלויות לשעת רכז נקבע על ידי המכון בשנת 2010 וכלל בתוכו גם את תקורות המטה.
תקורות המטה הביאו בחשבון, כי מנכ"ל המכון וגורמי מטה נוספים נדרשים לטפל בנושאים הקשורים בתקינה, בהיקף העולה על שיעור עובדי אגף התקינה מכלל עובדי המכון.
כך למשל, כל תקן, ללא יוצא מן הכלל, חייב על פי סעיף 28 לכללי התקנים - באישורו של מנכ"ל המכון.
עוד מסר המכון כי התחשיב המתואר של "תעריף עלויות לשעת רכז" נבחן בשנת 2010 על ידי רואה חשבון חיצוני שנשלח לבצע ביקורת על תחשיבי המכון מטעם משרד הכלכלה.
כל הנתונים ואופן ביצוע התחשיב הוצגו לרואה החשבון במלואם .
רואה החשבון החיצוני אישר את התחשיב, והמכון לא נדרש לשנותו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו מיוני 2017 למשרד מבקר המדינה כי אינו מכיר את "ההעמסה המיוחדת" של עלויות ההנהלה שלא לפי המפתח האחיד.
המשרד מעביר כספים למכון לפי תפוקה ועל פי שעות עבודתם של הרכזים.
המשרד ציין כי יבחן את אופן התקצוב והתמחור של שעת עבודת הרכזים.
לדבריו, פעילותו של אגף התקינה במכון ממומנת ברובה בידי משרדי הכלכלה והאוצר , ו חלק מהתקציב השנתי מיועד לפעולות שאינן כתיבת תקנים , כגון תמיכה בהשתתפות נציגים מהתעשייה הישראלית בפעילות תקינה בחו"ל.
ההסכם עם המכון מוגדר כהסכם תקצוב ולא כהסכם רכישת שירותים.
בהסכם זה קובעים הצדדים את היקף תכנית העבודה השנתית.
המכון בונה את התכנית המוצעת במסמך הבסיס לפי מדיניות הממשלה ומגיש אותה לאישורו של משרד הכלכלה , והממונה על התקינה יכול לדרוש שינויים.
עוד מסר משרד הכלכלה בתגובתו כי נציגיו בוועד הפועל יוודאו שנושא "ההעמסה המיוחדת" יידון וייבדק בוועד הפועל או באחת מ וועדותיו המתאימות לטיפול בסוגיה זו, כגון ועדת הביקורת.
18 :ראו באתר המכון https://portal.
il/heb/standardization/internationalstandard 19 עודפים הם סכומי תקציב מדינה שלא נוצלו בשנה שוטפת.
הממשלה יכולה להחליט להעביר עודפים אלו במלואם או בחלקם לשנה שלאחריה.
משרד הכלכלה והתעשייה |331 .
למדינה מחיר כרצונו סגנית הממונה על התקציבים במשרד האוצר מסרה בתשובתה ממאי 2017 למשרד מבקר המדינה (להלן - תגובת משרד האוצר) כי משרדי הכלכלה והאוצר מממנים את עיקר פעילות התקינה במכון התקנים.
לאחר בחינ ת הסכם התקצוב המוצע וקבלת התייחסותו המקצועית של מינהל התקינה במשרד הכלכלה והתעשייה, רק אז מועבר ההסכם להתייחסות משרד האוצר , והוא מתמקד בבחינת סדרי העדיפויות שמבטא ההסכם וכן בעלותו התקציבית הכוללת.
מכון התקנים נושא בחלק מסוים של מימון פעילות התקינה, כדי לצמצם את המוטיבציה לבצע העמסות אשר ייקרו את עלותה של פעילות התקינה.
ואולם בעקבות הערה זו של משרד מבקר המדינה, לקראת החתימה על הסכם תקצוב התקינה הבא יתבקש מינהל התקינה לבחון את הסוגיה, לרבות את עניין ההעמסות.
משרד מבקר המדינה שולל את עמדת מכון התקנים, הרואה עצמו כספק הרשאי להציע למדינה מחיר כרצונו , הגם שהוא בעל הסמכות הבלעדית לגבש תקינה.
הדבר אף אינו עולה בקנה אחד עם ההסכמים בנושא תקציב התקינה, ולפיהם בין היתר על המכון להשתתף במימון חלק מעלות התקינה.
מכון התקנים ממלא תפקיד ציבורי, וכפועל יוצא מכך הוא משמש נאמן הציבור בביצוע תפקידו, וחלות עליו חובות מתחום המשפט הציבורי.
העמסתן של עלויות התקורה באופן שרירותי נוסף על מחולל ההעמסה האחיד 20 , ללא יידועם וללא אישורם של הוועד הפועל של המכון וועדת הכספים של הוועד הפועל, וללא ידיעת משרד הכלכלה ומשרד האוצר, אינה ראויה ונוגדת כללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל מכון התקנים ולוועד הפועל של המכון כי עליהם לוודא שדרישות המכון מאת ממשלת ישראל למימון פעילות התקינה יתבססו על תמחיר מוסכם וגלוי שמושתת על מכלול הנתונים הרלוונטיים.
על הוועד הפועל להידרש לעובדה כי הנהלת המכון ביצעה העמסת יתר ולא דיווחה לו על כך.
חתימת הסכ ם תקצוב לקראת סוף שנת הכספים: משרד הכלכלה ומשרד האוצר מאשרים את הסכום שמועבר למכון כתמיכה בתקינה.
משרד מבקר המדינה בדק את המועדים שמשרדי הכלכלה והאוצר אישרו בהם את תקציב התקינה בשנים 2016-2013.
לוח4: תאריכיהחתימה על הסכם תקצוב עבור מכון התקנים .
שנת התקציב 2016 2015 2014 2013 .
( בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים שנבדקו 2016-2013 ) הגיש המכון למשרדי הכלכלה והאוצר את מסמך הבסיס לאחר תחילת שנת הכספים, ובמהלך השנה נערכו דיונים על התקנים שייכללו בתכנית העבודה ועל עלות הכנתם.
כ-3,000 תקנים וולונטריים.
ברבות מן המדינות המתועשות .
יש כ-10,000 נמצא כי חתימתו של ההסכם לתקצובם של הליכי התקינה בידי משרדי הכלכלה והאוצר ומכון התקנים נעשית לאחר תחילת שנת הכספים, ובשלוש מארבע השנים האחרונות - לקראת סוף השנה.
במהלך השנה, עד מועד חתימת ההסכם, "מסמך הבסיס" משמש למכון כתכנית עבודה, בלי תקציב מוסכם.
עוד נמצא כי בחלק מהשנים לא העביר משרד הכלכלה במהלך השנה תשלום חלקי עבור אותו חלק מהעבודה שבו צע קודם החתימה על הסכם התקצוב.
בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב) , נקבע כי תאגיד שהוקם על פי חוק והממשלה משתתפת בתקציבו יגיש את תקציבו לאישורו של שר האוצר לא יאוחר מ-30 יום לפני תחילת השנה.
על המכון לפעול בהתאם לחוק יסודות התקציב ולהגיש למשרדי הכלכלה והאוצר את מסמך הבסיס פרק זמן ראוי לפני תחילת שנת הכספים, כדי שהמשא ומתן על פרטי המסמך יסתיים לפני תחילת שנת הכספים.
זאת ועוד, על מנת שפעילות התקינה תתנהל לפי תקציב ידוע ומוסכם מראש, על שלושת הגופים לשקול את הכנתו של מסמך בסיס קבוע, שיעודכן לפני תחילתה של כל שנת כספים.
אגף התקציבים שבמשרד האוצר הציג בדצמבר 2016 לוועדת הכלכלה של הכנסת הצעה להכנת תקציב רב-שנתי להוצאות התקינה.
לפי ההצעה התקציב יכלול את סכום ההשתתפות של הממשלה בהוצאות התקינה ואת תכנית העבודה של אגף התקינה.
במועד סיום הביקורת טרם חתמו המכון ומשרדי האוצר והכלכלה על הסכם תקצוב במתכונת המוצעת.
משרד האוצר מסר בתגובתו כי על מנת למנוע חתימה מאוחרת על הסכם מימונה של פעילות התקינה, במחצית השנייה של השנה עתיד להיחתם עם המכון הסכם רב-שנתי לתקצוב תקינה אשר יאפשר למכון לתכנן את עבודתו באופן מיטבי.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי הוכן סיכום תקציבי לארבע שנים שאמור לפתור את הבעייתיות המוזכרת בסעיף זה .
הסיכום הועבר למכון התקנים, ובמועד סיום הביקורת טרם התקבלה הסכמתו (בשל מחלוקות בסוגיות שונות), ולפיכך נמנעה החתימה על הסכם התקצוב.
דברים דומים מסר גם המכון בתגובתו.
תקינה וולונטרית : המהפכה הדיגיטלית מקיפה שימוש נרחב בטלפונים חכמים ובתשתיות אינטרנט מהיר, כלכלת יישומים ומחקר בטכנולוגיות עתידיות ומתפתחות.
שינויים אלה מובלים בעיקר על ידי חדשנות טכנולוגית ושיווק, ומחייבים את ישראל לפתח או לאמץ תקנים בתחומים אלה21 .
אימוץ תקנים אחידים בנושאים אלה אינו מחובתו של היצרן (תקנים וולונטריים) אך הוא משכלל את הכלכלה, מונע שימוש בטכנולוגיות שונות שאינן תואמות זו את זו ומגדיל את התועלת לצרכן.
21 ראו יוזמת האיחוד האירופי בנושא תקינה דיגיטלית .
Digital economy & society; http://europa.
eu/european -union/topics/digital -economy -society_en משרד הכלכלה והתעשייה |333 .
משרד הכלכלה ומכון התקנים ערים לנושא, ובהסכםהרב-שנתי עם מכון התקנים למימונן של פעולות התקינה יש הקצאה לקידום תקינה וול ונטרית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה כי לאור החשיבות הרבה שבכתיבת תקנים וולונטריים בתחומים רבים בישראל 22 , יש מקום לשקול מתן ביטויים מתאימים לחשיבות זו בחלוקת מימון התקינה בין סוגי הפעילות והתקינה השונים.
על הערת משרד מבקר המדינה למשרד האוצר בדצמבר 2016 ,במהלך הביקורת השיב משרד האוצר כי בהסכם הרב-שנתי למימון הכנת תקנים יוקצה מימון גם לפעילות תקינה שאינה מחייבת (וולונטרית).
אימוץ תקינה בין-לאומית .
ועדת טרכטנברג23 קבעה בדוח שלה: "מדיניות התקינה מגבילה לעיתים את החשיפה של המשק ליבוא מתחרה גם בדרך של יצירת תקנים מקוריים הנבדלים מהתקנים במשקים גדולים אחרים.
החל משנת 2007 מבצע מכון התקנים, בהתאם להוראת חוק שנחקקה בעניין זה ו בהנחיית משרדי הממשלה, תהליך של החלפת תקנים רשמיים מקוריים בתקנים בין-לאומיים מאומצים.
עם זאת, תקני ם רשמיים ומחייבים רבים ובכללם רוב התקנים בתחום המזון, הם עדיין תקנים ישראליים מקוריים".
רק בשנת 2011 החל מכון התקנים ברפורמה להמרתם בתקנים בין-לאומיים.
בינואר 2012 החליטה הממשלה24 ליישם את המלצות ועדת טרכטנברג להקלת הנטל הכלכלי המוטל על אזרחי מדינת ישראל באמצעות עידוד התחרות, לרבות ממקורות ייבוא, הפחתת הבירוקרטיה והגברת הסחר הבי ן-לאומי של ישראל.
בהחלטתה קבעה הממשלה כי משרד התעשייה המסחר והתעסוקה (היום משרד הכלכלה והתעשייה), הממונה על התקציבים במשרד ה אוצר ומכון התקנים יגבשו יחד תכנית להחלפת התקנים הישראליים שיש להציג לגביהם אישור תקן רשמי לפי צו ייבוא חופשי, בתקנים בין -לאומיים, כך שעד יום 31.
12 יהיו כל התקנים הרשמיים תקנים בין-לאומיים או תקנים הנוהגים במדינות מפותחות ובעלות שווקים משמעותיים.
22 בישראל יש כיום כ-3,000 תקנים וולונטריים.
ברבות מן המדינות המתועשות יש כ -10,000.
23 בעקבות המחאה הציבורית על יוקר המחיה בקיץ 2011 , באוגוסט2011 מינהראש הממשלה אז בנימין נתניהו ועדה לשינוי חברתי -כלכלי בראשות הפרופסור מנואל טרכטנברג (ועדת טרכטנברג), והטיל עליה לבחון ולהציע פתרונות למצוקת יוקר המחיה.
24 החלטה 4191 של הממשלה ה-32" : הגברת התחרותיות והפחתת יוקר המחיה " (29.
בדוח מבקר המדינה 65א25 (להלן- הדוח הקודם) מצא המבקר כי בסוף ינואר 2014 , כשנה אחרי תאריך היעד שקבעה הממשלה לאימוץ תקנים בין -לאומיים במקום תקנים רשמיים ישראליים, "רק כ-30% מכלל התקנים המאומצים אומצו כלשונם, והיתר אומצו עם שינויים ותוספות הייחודיים לישראל להלן[ - שינויים לאומיים או ]סטייה לאומית.
בכל הנוגע לתקנים רשמיים בתחום המזון - התקנים עודם תקנים ישראליים מקוריים".
בספטמבר 2014 החליטה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (הקבינט החברתי כלכלי)26 כי הדרישות הטכניות המוטלות על ייבוא או ייצור של טובין, לפי צו ייבוא חפשי או לפי כל דין אחר, יותאמו למקובל בשווקים משמעותיים בעולם, אלא אם כן קיימים תנאים ייחודיים למדינת ישראל.
באוקטובר אותה שנה אישרה הממשלה 27 את החלטת ועדת השרים והחליטה גם להטיל על שר הכלכלה לפעול להתאמת התקנים הרשמיים הקיימים בישראל לתקינה הבי ן-לאומית, כמפורט בחוק התקנים, להשלים התאמה זו עד ליום 31.
15 ,ולוודא שסטיות לאומיות28 ,בתקנים אלהאם נמצאו הכרחיות, לא יתקיימו אלא בהתאם לעילות להכרזה על רשמיות של תקן רשמי לפי סעיף 8 לחוק29.
עוד נקבעבהחלטת הממשלה מינואר 201230 על הקמתה של ועדה בראשות מנהל מינהל סחר חוץ, שחבריה יהיו נציגי ם של משרדי הממשלה הרלוונטיים (להלן - ועדת סחר חוץ).
על הוועדה הוטל לגבש כללים להאחדה והתאמה לדרישות תקינה בין- לאומיות של תקנים בעלי תוקף מחייב על פי דין אשר לא הוכרזו כתקנים רשמיים לפי החוק, ושל כל אישור או תנאי אחר שאינם בדבר התאמה לתקן רשמי, הכלולים בצו ייבוא חופשי, על מנת שדרישות ותנאים בתחום הייבוא לישראל יאפשרו י יבוא נרחב בעלויות מינימליות.
כן הוחלט כי המלצות הוועדה יפורסמו באתר האינטרנט של משרד הכלכלה עד אפריל 2012.
תוך כדי פעילותה של ועדת סחר חוץ הוקמה ועדה אח רת, "הוועדה להגברת התחרות והסרת החסמים בתחום הייבוא" (להלן - הוועדה להגברת התחרות), והיא השתמשה בחומרים שאספה ועדת סחר חוץ.
הוועדה להגברת התחרות הגישה את מסקנותיה לממשלה בנובמבר 2014 .
המסקנות כללו בין היתר המלצה על התאמת הדרישות הטכניות של הייבוא לדרישות מקובלות .
25 מבקר המדינה, דוח שנתי 65א (2014 '), "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ433.
27 החלטה2118 של הממשלה ה-33 "הפחתת הנטל הרגולטורי- דיון בהחלטת ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה מס.
) 28 שינויים לאומיים בנוסח התקן הייחודיים לישראל.
מקצת השינויים הכרחיים, למשל כדי לעמוד בהוראות חוק ישראלי.
29 ( :אלה העילות להכרזת תקן ישראלי כתקן רשמיא) שמירה על בריאות הציבור; ( ב) שמירה על בטיחות הציבור; (ג) הגנה על איכות הסביבה; ( ד) הספקת מידע, כאשר לא קיים מידע, או מנגנון חלופי העשוי להקנות הגנה לצרכן; תקן שיוכרז לפי פסקה זו, לרבות הוראה בו, יהיה תקן להספקת מידע בלבד; (ה) הבטחת תאימות או חלופיות של מוצרים; (ו) מניעת נזק כלכלי משמעותי העלול להיגרם לצרכן עקב שימוש במערכות, בחומרים או במוצרים המשמשים בבנייה, הגלויים לעין או שאינם גלויים לעין.
משרד הכלכלה והתעשייה |335 .
במדינות מתקדמות בעלות שוק משמעותי; צמצום הדרישות לעמידת הטובין בתקנים רשמיים או בתקנים ישראליים מחייבים; וביטולן של דרישות אחרות שאינן מותאמות לתקינה הבין -לאומית.
בדצמבר 201431 אימצה הממשלה את המלצות הו ועדה וקבעה בין היתר כי על משרד הכלכלה והמשרדים המקבילים להגיש בתוך שישה חודשים תכנית משותפת לביצוע החלטת הממשלה.
בהחלטת הממשלה מאפריל 201632 נקבע כי בשל נחיצותו של הליך ברור אחד לאכרזת תקנים רשמיים, כדי לאפשר שיח עקבי עם משרדי ממשלה ורשויות בעלי סמכות לעניין מהותו של מוצר או תהליך ייצורו, אזי כל מקום שחוק התקנים מחייב הסכמת השר לגבי תקן שבתחום סמכותו, או שנדרשת התייעצות עם שר אחר או משרד אחר לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה בקשר עם אכרזה, תיקון, החלפה, שינוי או ביטול של תקן רשמי, יחולו הוראות אלו: על כל שר או רשות מוסמכת (א) להנחות את מנכ"ל משרדם או הרש ות המוסמכת לפי העניין להשיב על פניית הממונה שהופנתה אליו לצורך התייעצות מקצועית רלוונטית, בתוך 90 ימים מן היום שפניית הממונה נמסרה לו, בצירוף העתק לשר המוסמך; (ב) שר מוסמך יוכל להאריך את תקופת מתן תשובתו המקצועית של המנכ"ל ב-90 ימים אם ראה כי הנושא מחייב בירור מקצועי נוסף, והודעה על כך נמסרה בכתב לממונה על התקינה33.
מועד סיום הביקורת, ינואר 2017 , היובישראל 3,428 תקנים, 492 מהםתקנים רשמיים.
בכ-95% מהתקנים הרשמייםנעשו שינויים לאומיים, ולגבי כמחצית מהתקנים הרשמיים טרם בחן הממונה על התקינה אם יש הכרח בשינויים הלאומיים שנעשו בהם.
בתחום המזון, מכלל 206 התקנים הרשמיים ו התקנים המחייבים34, כ-%25 הם תקנים מקוריים35 וברוב השאר נעשו שינויים לאומיים.
שינויים לאומיים בתקנים רשמיים .
ועדת המשנה לנושא יוקר המחיה והתחרותיות, שפעלה בוועדת טרכטנברג, ניתחה את השינויים שחלו ביוקר המחיה בישראל והסיקה שאחד הגורמים ליוקר המחיה הוא היעדר חשיפה אפקטיבית לתחרות בין-לאומית במגזרים שונים במשק, ובכלל זה חסמים רבים לייבוא.
כ-19% מן התוצר הלאומי קשורים למוצרי צריכה ומזון, ועל .
31 החלטה2318 של הממשלה ה-33 ""הגברת התחרות וייעול תהליך האסדרה בתחום היבוא ( 11.
) 32 החלטה1366 של הממשלה ה-34 "ייעול הרגולציה בדבר אכרזת תקנים רשמיים" ( 03.
) 33 'הסדר זה עוגן בתיקון עקיף לחוק (מס12 ) במסגרת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשע"ז-2016 , ס"ח49 ,178-177 .
חלק מתקני המזון הם רשמיים וחלקם מחייבים.
תקן עשוי להיות בה בעת גם רשמי גם מחייב משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי 142 תקני מזון הם רשמיים ויש עוד שמונה תקנים רשמיים שמצויים בתחום המשיק בין התחום הכללי לתחום המזון, כגון אריזות למזון.
35 תקן מקוריהוא תקן ישראלי ייחודי שאינו נהוג במדינות אחרות.
חלקם חלים תקנים רשמיים.
לפיכך, שינויים לאומיים בתקנים רשמיים עשויים להוות חסם של ממש לייבוא ( non-tariff barrier.
) הממונה על התקינה מרכז את הפעילות להכרזת תקן כרשמי.
כדי שיוכל לבחון את מכלול התקנים ולאתר תקנים רשמיים שאינם תקנים בין-לאומיים הוא זקוק לרשימת תקנים שנעשו בהם שינויים לאומיים, והנימוקים לצורך בשינויים אלה.
בשנת 2014 הכינה מחלקת הממונה על התקינה רשימה של תקנים רשמיים ושל השינויים הלאומיים שנעשו בהם.
הרשימה כללה כ-300 תקנים ופירוט של השינויים הלאומיים שנעשו בכל תקן.
השינויים סווגו בחמש קטגוריות: אזכור של חקיקה ישראלית; הפניה לדרישות רשות; הפניה או דרישת התאמה לצו הגנת הצרכן (סימון טובין), התשמ"ג-1983 ; פרקטיקה הנהוגה בארץ ששינויה ידרוש זמן רב; שינויים אחרים בתקן.
הרשימה מוינה גם לפי הליכי הייבוא השונים שעובר המוצר המיובא העומד בכל תקן.
בשנת 2014 פעלה מחלקת הממונה על התקינה גם לביטול רשמיותם של 41 תקנים ולטיפול בהכרזת רשמיותם של22 תקנים36.
בשנים-6201 5201 סייםמשרד הכלכלה את הטיפול ב-62 תקנים והכריז על רשמיותם של 8 תקנים37.
מיולי2015 מחלקת הממונה בודקת את נחיצותם של שינויים לאומיים בתקנים הנשלחים אליה מהמכון במסגרת תהליך התקינה גם באמצעות הבאת חלקם לפני ועדת האימוץ38 שכוננה בתיקון לחוק התקנים משנת201339.
ראו להלן בפרק "הבאת תקנים לוועדת האימוץ".
המכון מסר בתשובתו כי זה שנים מספר נכללים בדוח על תהליך הכנתו של כל תקן השינויים העיקריים בהשוואה לתקן הבין-לאומי והנימוקים לשינויים אלה.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו מיוני 2017 למשרד מבקר המדינה כי המכון לא מסר נימוקים לסטייה לאומית שנכללה בתקן אלא בחלק מהתקנים שהעביר אליו.
36 טיפול בהכרזת רשמיות, לרבות הכרזה על תקן חדש, שינוי נוסח של תקן (המתחייב משינוי בכמה סעיפים בו) והכנת גיליונות תיקון לסעיפים בתקן.
37 המספר כולל תקנים שנערך בהם תיקון לסעיף באמצעות גיליון תיקון ותקניםשבנוסחם נעשה שינוי מקיף באמצעות רוויזיה.
38 תפקידה לבחון את השינוי בתקן הבין-לאומי שהשר נדרש לאשרו כתקן רשמי , וכן האם נדרש השינוי האמור בשל התאמות לשוק הישראלי ותנאיו.
39 סמכותו של שר הכלכלה למנות את ועדת האימוץ, הרכבה וסמכויותיה נקבעו בחוק התקנים (תיקון מס' 10 ), התשע"ד -2013 , ס"ח 4 , כפי שתוקן בתיקון עקיף במסגרת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשע"ז- 2016 , ס"ח49 ,177-178.
משרד הכלכלה והתעשייה |337 .
בינואר 2017 לא הייתה בידי משרד הכלכלה רשימה .
מלאה של התקנים בלוויית הנימוקים לכל שינוי לאומי והחלטה לגבי ההכרח בקיומם הביקורת העלתה כי רק בשנת 2015 החל משרד הכלכלה לקבל ממכון התקנים את הנימוקים שקבעו חברי ועדות התקינה במכון להכללת שינוי לאומי בתקן.
עד סיום הביקורת בינואר 2017 לא הייתה בידי משרד הכלכלה רשימה מלאה של התקנים בלוויית הנימוקים לכל שינוי לאומי והחלטה לגבי ההכרח בקיומם כעילה להכרזה על תקן רשמי.
לפיכך התקשתה מחלקת הממונה לפקח על פעולות המכון במסגרת מימוש החלטת הממשלה מ -2012 על אימוץ תקנים בין-לאומיים.
בלי נימוקי הכרחיות וסדר קדימויות יתקשה הממונה לקבוע את התקנים הר שמיים שנעשו בהם שינויים לאומיים שעל המכון לבחון מדי שנה, לדעתו.
הדבר חמור שבעתיים משום שהממונה אחראי למימונן של פעולות התקינה של המכון ולתכנית העבודה שלו.
עוד העלתה הביקורת כי בשלוש השנים 2016-2014 לא ניתח הממונה על התקינה את השפעתם של תקנים רשמיים שנעשו בהם שינויים לאומיים על המשק ועל יוקר המחיה, ולא קבע סדר קדימות של התקנים שיש להתאימם לתקנים בין-לאומיים.
אף על פי כן קיבל הממונה על התקינה ממכון התקנים רשימת תקנים רשמיים שהמכון היה מעוניין להכניסם לתכנית עבודתו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי הוא בוחן את השפעתם על המשק של התקנים הרשמיים שנעשו בהם שינויים לאומיים, באמצעות התייעצויות ציבוריות הנערכות בכל שינוי של תקן רשמי - עם נציגי הצרכנים, היבואנים, היצרנים ומשרדי הממשלה שממין העניין.
בכך מתאפשר לכל מגזר לבטא את עמדתו ולהגיש את הערותיו לעניין התקן והשינויים בו.
עוד מסר משרד הכלכלה כי הממונה על התקינה החל בתכנית העבודה שלו בשנת 2017 פרויקט תלת -שנתי לאיתור, זיהוי ומיון של השינויים הלאומיים שנעשו בכל התקנים הרשמיים ולבדיקת הכרחיות קיומם (להלן - פרויקט ניתוח השינויים הלאומיים).
ואילו התקנים שכבר הועברו לממונה על התקינה ונמצאים בשלבים שונים של עבודה אך קודם הבאתם לפני ועדת האימוץ, אלה מוינו לפי סדרי עדיפות שקבע הממונה, כגון מתן קדימות לתקנים כלליים המשפיעים על כמה תקנים.
המכון מסר בתגובתו כי תכנית העבודה נקבעת בכל שנה, בשיתוף משרד הכלכלה ועל פי דרישותיו כלקוח, ובכפוף לאישור ועדות התקינה המרכזיות, שהן ועדות ציבוריות.
התכנית נוגעת לעדכון תקנים רשמיים ומחייבים, בעקבות עדכונו של התקן הזר שהם מאמצים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה שהתייעצות עם הציבור ו עם גורמי ממשלה אחרים אינה תחליף לרשימה מלאה של התקנים בלוויית הנימוקים לכל שינוי לאומי, והחלטה על הכרח קיומם כעילה להכרזה על תקן רשמי.
בהם, ואין בידו רשימת .
תקנים אלה הטיפול בתקנים מחייבים .
לחלק מהתקנים הוולונטריים יש הפניה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה בתחומים שונים שבאחריות משרדי הממשלה, ולפיכך, אף על פי שאינם רשמיים, התקנים הללו מחייבים את הציבור (להלן - תקנים מחייבים).
הפיקוח על העמידה בהם נעשה בידי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים , אך בחלק מהמקרים מכון התקנים הוא הגוף הבודק בפועל את העמידה ב דרישות המשרדים השונות.
לקביעת מפרטים מחייבים והוראות באמצעות תקנות ונהלים של משרדי הממשלה יש השפעה זהה לחובת העמידה בתקנים רשמיים כפי שמוגדר בחוק התקנים.
להלן דוגמה לתק נים מחייבים: משרד התשתיות הלאומיות , האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה) התקין משנת 2004 כ-15 תקנות שעניינן שיפור היעילות האנרגטית של מכשירי חשמל וחובת ציון הסימון האנרגטי שלהם.
תקנות אלו קובעות לפי אילו תקנים תיבדק היעילות האנרגטית של המוצרים הנדונים40 .
במועד סיום הביקורת, ינואר 7201 , היו בישראל361 תקנים מחייבים41.
לאחר החלטת הממשלה על אימוץ תקנים בין-לאומיים, היה על משרד הכלכלה והמכון לבחון אם התקנים המחייבים מתאימים לתקנים בין-לאומיים, ובמידת הצורך לפעול לשינוים, בתיאום עם המשרד האחראי.
הביקורת העלתה כי לאחר החלטת הממשלה משנת 2012 , להתאיםאת התקנים המקומיים לתקנים הבין-לאומיים, ערך המכון סקר, כדי להכין רשימת תקנים מחייבים על גבי גיליון נתונים אלקטרוני , ורק כעבור שלוש שנים מקבלת החלטת הממשלה, בשנת 2015, החל המכון לעדכן את מערכת המחשוב של אגף התקינה.
המכון לא סרק את כל התקנים כדי לאתר את התקנים המחייבים, אלא הוסיף במערכת המחשוב את המאפיין "מחייב" באופן הדרגתי, כשתקן נכנס לתכנית העבודה השנתית של האגף.
כאשר שלח המכון את התקן למשרד הכלכלה, הוא לא צירוף לו פירוט של החקיקה ההופכת את התקן למחייב.
גם משרד הכלכלה לא איתר את כל התקנים המחייבים והחוקים , התקנות וההוראות המחייבים עמידה בהם, ואין בידו רשימת תקנים אלה.
משרד הכלכלה טרם החל בבחינת השינויים הלאומיים שנעשו בהם ומידת הכרחיותם והשפעתם על המשק.
המכון מסר בתגובתו כי ביוזמתו סקר את כל החקיקה כבר ב-2012 ובאותה שנה החל לטפל בתקנים מחייבים.
רשימת התקנים המחייבים מוחשבה במערכות המכון, ביוזמת המכון, רק בשנת 2015 .
במערכת מפורטים החוקים והתקנות שעל בסיסם התקן הישראלי מחייב, אך הוא לא התבקש להעביר רשימה זו לשום גורם עד פברואר 2017 ,שאז התבקש להעבירה ליחידת הממונה על התקינה, וכך עשה.
עוד מסר המכון כי בשנת 2017 יערוךסקר חדש של .
40 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 67 א(2016) , "מכון התקנים- סדרי מינהל וליקויים בפעילותו", עמ' 891-890.
חלק מהתקנים המחייבים הם גם רשמיים משרד הכלכלה והתעשייה |339 .
התקנים המאוזכרים בחקיקה, ועל בסיס זה תיקבע תכניתהעבודה הארבע- שנתית לתקנים מחייבים.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי הממונה על התקינה ניסה בשנת 2015 לקבל ממשרדי הממשלה מידע, כדי לערוך רשימת מוצרים ותהליכי ייצור של מוצרים שחלים עליהם תקנים רשמיים , במקביל ל שרים הממונים על אותם מוצרים ותהליכי ייצור .
מנכ״ל משרד הכלכלה פנה למנכ״לים של משרדי ממשלה אחרים בבקשה לציין תקנים רשמיים שבסמכות השרים הממונים עליהם ובאחריותם, אך רוב מוחלט של משרדי הממשלה לא התייחסו לפנייתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי דרוש מאגר מידע שיחזיק את רשימת התקנים המחייבים והחוקים והתקנות המחייבים עמידה בהם , לשם גיבוש תכנית עבודה מסודרת לבחינת התאמתם של תקנים מחייבים לתקנים בין-לאומיים ולקביעת סדר עדיפויות.
על משרד הכלכלה ליזום את איתור התקנים המחייבים ואת הטיפול בבחינת נחיצותם של השינויים הלאומיים שנעשו בהם.
מנהל היחידה לחוקיות היבוא במשרד הכלכלה מסר בפגישה במרץ 2017 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי בפברואר 2017 ביקש ממכון התקנים את רשימת התקנים המחייבים ואת פירוט החקיקה המציינת אותם.
המכון אמור היה לגבש את הנתונים עד אפריל 2017.
כאמור, לחלק מהתקנים הוולונטריים יש הפניה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה בתחומים שונים שבאחריות משרדי הממשלה, והפיקוח על העמידה בהם נעשה בידי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים.
יש לציין כי משרד הכלכלה שותף לכמה שינויים מבורכים בהתאמתם של תקנים ישראליים לתקנים בין- לאומיים בנושאים שהוועדה להגברת התחרות התייחסה אליהם42.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כיהממונה על התקינה אינו אחראי לאכיפת תקינה שקיבלה מעמד מחייב מכוח אזכורה בחוקים ותקנות שבסמכותם של משרדי ממשלה אחרים.
משרדים ממונים אל ה הם האחראים לבחינת השפעתם של תקנים מחייבים מסוג זה על המשק.
במשרד הכלכלה פועל ממונה על חוקיות היבוא, שמכוח החלטת הממשלה בוחן את השפעתם של תקנים אלה על היבוא ובהחלטת ממשלה אף הוטלה על המשרדים השונים החובה ליידע את משרד הכלכלה על שינויים ודרישות בנושאים אלה.
42 למשל תיקון חוק רישוי רכב של משרד התחבורה, קביעת תקנות לחוק ציוד רפואי ותיקון חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (תמרוקים) של משרד הבריאות קודמו והוטמעו בהם השינויים שנוגעים להסרת חסמי יבוא ומעבר לייבוא המבוסס על הצהרת יבואן, והם הותאמו לדרישות בינ"ל ופיקוח בשווקים, והרפורמה ביבוא מזון רגיל (שאינו רגיש).
לאישור שר הכלכלה לדעת משרד מבקר המדינה לא תמיד יעיל הסדר זה, המעביר את האחריות לאכיפת תקנים מחייבים מן הממונה על התקינה למשרד ממשלתי אחר, שהתקן נזכר בחקיקה כלשהי שבאחריותו (ראו לדוגמה להלן, בתת-הפרק על תקינה בתחום הבטון) .