HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממשלתית בפעילות של אגד.
בלוח שלהלן מפורטים ההסכמים: .
40 תוכנית לקראת ביצוע מהלך של שינוי מבנה תאגידי, ינואר 2019 .
)"(המסמך מכונה גם "הספר הירוק .
41 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 64 א(2013) ', "הסכמי סובסידיה בין המדינה לאגד", עמ585 - 600.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 3: ההסכמים שנחתמו בין המדינה לבין אגד, 1996 - 2018 .
ההסכם מועד החתימה התוקף .
הסכם סובסידיה (להלן - הסכם 1996 ) פברואר1996 ינואר1996 עד סוף שנת2005 .
הסכם תחרות (להלן- הסכם 2000) מרץ2000 עד סוף שנת2008 .
הסכם סובסידיה (כולל גם עדכון של .
הסכם 2000 ) (להלן- הסכם 2005 ) דצמבר2005 ינואר2006 עדסוף שנת 2015 .
הסכם תחרות (להלן- הסכם 2010) יוני2010 ינואר2009 עד סוף שנת2020 .
הסכם ההפעלה נובמבר 2018 ינואר2016 עד סוף שנת2029 .
הסכמי הסובסידיה שנחתמו בין המדינה לבין אגד קבעו הסדרים שלפיהם תשתתף המדינה .
במימון שירותי התח"צ שאגד מספקת (סובסידיה ישירה לתעריפים) וכן תשלומים נוספים, ובהם .
סובסידיה ייעודית בגין הנחות לזכאים (המכונה גם "תמיכות"), מיגון אוטובוסים, קרן שיפורים 42 , .
סובסידיה להצטיידות ופיצויים בגין פרישת חברים ועובדים שכירים קבועים.
במסגרת הסכמי התחרות תשלומים שהמדינה תעביר לאגד בגין קווים שיוצאו מידי אגד לתחרות, .
וכן נקבעו מנגנוני התאמה שיעדכנו את תשלומי הסובסידיה בעקבות גריעת קווי שירות מאגד.
התשלומים מהמדינה מתווספים לגבייה של אגד מנוסעים, ואמורים להשלימה כך שיכסו את .
התרשים שלהלן מביא את סכומי התשלומים שהעבירה המדינה לאגד במהלך .
השנים, בסעיפי התשלום העיקריים, וכן את הכנסותיה של אגד מגבייה מהנוסעים: .
42 קרן ייעודית למימון פרויקטים לשיפור רמת השירו ת לנוסעים.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה תרשים 7: הכנסותיה של אגד, 2010 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני מת"ח ואגד, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הנתונים בתרשים מתייחסים לתשלומים בפועל שהועברו בכל שנה.
הממשלה לאגד תשלומים בגין הפרשים לשנים 2016 - 2018 , שבהן בהיעדר הסכם חתום .
על כן, מבין הסכומים שהועברו בפועל ב-2019, כ-224 מיליון ש"ח שולמו .
בגין שנת 2016, כ-303 מיליון ש"ח שולמו בגין שנת2017 וכ-205 מיליון ש"ח - בגין שנת 2018 .
בשנת2020 חלה ירידה הן בהכנסות ממכירת כרטיסים והן בהכנסות מסובסידיה ישירה .
לתעריפים, זאת לנוכח ירידה בפעילות בעקבות מגפת הקורונה.
הסובסידיה הישירה לתעריפים (המכונה גם "סובסידיה שוטפת" או "סובסידיה ישירה") היא .
הסעיף העיקרי בתשלומי המ דינה לאגד, ומטרתה להשלים את הפער שבין הכנסות אגד .
ממכירת כרטיסים לבין עלויות התפעול של קווי השירות.
נתוני הסובסידיה הישירה לתעריפים .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 המובאים בתרשים כוללים תמריץ בגין העלאת נוסעים (תמריץ תיקוף או תמריץ ולידציות), ונוכו .
מהם קנסות שהוטלו על אגד בגין אי -עמידה בר מת השירות שנקבעה בהסכמים, ותשלומים .
שאגד אמורה להפקיד בהתאם להסכם בקרן פרישה וגמלאות43 .
)(ראו להלן דיון בנושא .
עד החתימה על הסכם ההפעלה נקבעה הסובסידיה הישירה לתעריפים בגובה ההפרש בין .
ההוצאה התקנית שנקבעה לאגד בגין הפעלת קווי השירות שלה לבין ההכנסה התקנית שנבעה .
על פי מנגנון זה (מנגנון "עלות נטו"), סכום הסובסידיה היה קבוע בעיקרו ואגד היא .
שנשאה בסיכוני הביקוש, ובהסכמים נקבעו מנגנוני הגנה שגידרו את סיכוני הביקוש של אגד.
כאמור, בעקבות החתימה על הסכמי התחרות, במשך השנים הוצאו נתחים מקווי אגד לתחרות.
תהליך גריעת הקווים מאגד אמור להיות מלווה בהפחתה של הסובסידיה ששולמה לה בגין .
משרד מבקר המדינה העיר ב-2013 , בנושא מנגנוני התחשבנות והתאמה .
של הסובסידיה בעקבות הוצאת הקווים, שעל פי המנגנון שנקבע בהסכם 2000 ההפחתה .
בסובסידיה לא בוצעה במלואה 44 , ועל פי המנגנון שנקבע בהסכם2010 הסובסידיה לא פחתה .
כלל בעקבות גריעת הקווים45 .
בהתאם לתוכניות מת"ח בתחום שיפור התח"צ ביצעה המדינה בשנים האחרונות שינויים בענף .
התח"צ, שתכליתם להביא לשילוב מערכתי יעיל בין אמצעי התחבורה השונים ולאפשר לנוסעים .
להשתמש ברשת התח"צ בא ופן רציף, כך שלא יהיו תלויים במפעיל מסוים, וריבוי המפעילים .
בהקשר זה ננקטו כמה פעולות משולבות, ובהן: (א) הקמת מרכז שירות .
משותף לכלל המפעילים ("מסלקה") שאליו מוזרם המידע מהמפעילים בנוגע לטעינות .
כרטיסים, שימושים ועוד.
מרכז זה מאפשר הפעלת מנגנון של כרטוס משותף ותמיכה בכרטיס .
הרב-קו, ללא תלות במפעיל שהנפיק את הכרטיס או שבאמצעותו נטען חוזה הנסיעה; (ב) ביצוע .
רפורמה בתעריפים שנועדה להפוך אותם לפשוטים ומובנים, במטרה לתמרץ שימוש קבוע .
אחת הדוגמאות לתוצאות הפעולות שננקטו היא הסדרת מנגנונים המאפשרים לנוסע לעבור .
באופן חופשי מאמצעי תחבורה ציבורית אחד לאחר במשך 90 דקות מרגע התיקוף.
לתמוך בפעולות אלה ונוספות ולשפר את רמת השירות לנוסעים, נדרש ליצור מערכת הסכמית .
אחידה בין כלל המפעילים שתשקף זהות אינטרסים בינם ובין הממשלה.
כבר ב-2011 החל מת"ח ליישם מעבר לשיטת התחשבנות חדשה מול המפעילים התחרותיים, .
שבה סיכוני הביקוש מוטלים על המדינה ולא על המפעילים (מנגנון "עלות ברוטו").
לשיטה זו נקבעת בכל אשכול עלות הפעלה לק"מ נסועה, וזו מוכפלת בנסועה בפועל כדי לקבל .
את עלות ההפעלה באשכול.
לצורך חישוב הסובסידיה שהמפעיל זכאי לקבל מהמדינה מנוכה .
מעלות ההפעלה סכום התקבולים שגבה המפעיל ממכירת כרטיסים.
שמפרסם מת"ח, אחת מאמות המידה העיקריות לזכייה היא עלות ההפעלה לק"מ נסועה.
שעל פי מנגנון זה סיכוני הביקוש אינם מוטלים על המפעילים, ועלות ההפעלה המוכרת להם .
נקבעת בהתאם לק"מ נסועה בפועל, המנגנון כשלעצמו אינו מתמרץ את המפעילים להעלות .
המדינה מפקידה אף היא סכומי כסף בקרן פרישה וגמלאות, בנפרד מהתשלומים המועברים לאגד .
44 על פי מסמכי מת"ח, אף נוצר בסופו של דבר מצב שבו למרות העברת פעילות מאגד למפעילים אחרים, סך .
הסובסידיה ששולמה לאגד גדל.
45 דוח שנתי64 א(2013) , "הסכמיסובסידיה בין המדינה לאגד", עמ' 591 - 594.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה נוסעים לאוטובוסים, להקפיד על גבייה מהם ולשפר את השירות.
כדי להתמודד עם סוגיות אלה .
משלב מת"ח בהסכמים שלו עם המפעילים מנגנונים נוספים, ובהם תמריץ הוולידציות המוזכר .
לעיל ומנגנוני פיקוח על עמידה ביעדי גבייה וברמת שירות, וכן מטיל קנסות על אי-עמידה במדדי .
נושאים אלה יידונו בהרחבה בהמשך הדוח.
במסגרת הסכם ההפעלה עודכנה מתכונת ההתחשבנות עם אגד למנגנון "עלות ברוטו".
ההפעלה השנתית שנקבעה לאגד בהסכם היא 2,493.
5 מיליון ש"ח בבסיס ( ללא מרכיב .
בעת הוצאת קווי אגד לתחרות, לצורך חישוב תשלום הסובסידיה תקטן עלות .
ההפעלה בגובה מכפלת עלות ממוצעת לק"מ בהיקף הנסועה של הקווים שהועברו, וכך .
הסובסידיה שתשלם הממשלה לאגד אמורה לפחות.
ההיקף הכולל של ההסכם הוא כ-32.
מיליארד ש"ח המתפרסים על 14 שנים (כ-2.
3 ,מיליארד ש"ח בממוצע לשנה); על פי הערכות .
הפדיון מהנוסעים צפוי להיות כ -14 מיליארד ש"ח, וסך הסובסידיות של הממשלה - כ-18.
,על פי מסמכים שהכינו משרד התחבורה ומשרד האוצר לקראת החתימה על הסכם ההפעלה .
עלות ההפעלה של אגד גבוהה מעלויות המפעילים התחרותיים בכ -20% .
מיליארד ש"ח בשנה, ונובע בעיקר מכוח אדם עודף במינהלה ובמשק ומעלויות שכר גבוהות .
מהמקובל בענף, שמיוחסות לחברים.
אגד ציינה בתשובתה כי בשונה ממפעילים אחרים, שירותי המשק והמחשוב שלה ניתנים על ידי .
עובדי הח ברה, וכי מתוקף היותה חברה ותיקה הפועלת שנים רבות לפי הסכמים קיבוציים, .
עלויות השכר שלה גבוהות מאלה של המפעילים האחרים.
בהסכם ההפעלה נקבע כי עלות ההפעלה בבסיס לא תשתנה במהלך תקופת ההסכם, ולא .
נקבע מנגנון שלפיו עלות ההפעלה לק"מ נסועה תרד במשך השנים, עם ההתייעלות הצפויה .
עם הוצאת קווי שירות לתחרות יופחת מהתשלום שהמדינה משלמת לאגד המחיר .
הממוצע לק"מ במכפלת כמות הק"מ שהוצאה לתחרות.
כמו כן יופחתו ההוצאות המשתנות .
שלה, אך לא ההוצאות הקבועות, דבר אשר כשלעצמו יחייב את אגד להתייעל.
הסבירו למשרד מב קר המדינה במהלך הביקורת כי העודפים שייווצרו בעקבות ההתייעלות .
העתידית אמורים לשמש את אגד, בין היתר, לתשלומי פרישה לחברים ולעובדי דור א', והיא .
אמורה להשקיע אותם בקרן הפרישה והגמלאות.
משרד מבקר המדינה מצא כי עם ההתייעלות של אגד הוצאותיה יקטנו, ואילו הכנסותיה .
לא יקטנו בהתאם, ועל כן צפויים להישאר בידי אגד עודפים.
עודפים אלה אמורים לשמש .
למימון המשך ההתייעלות של אגד, נוסף על הפקדות של הממשלה ואגד בקרן פרישה .
וגמלאות המחויבות על פי ההסכם47.
השימוש בעודפים לא עוגן בהסכם ההפעלה .
46 מדובר בנתון תכנוני בלבד שעשוי להשתנות בשנים הקרובות .
מפעילי התח"צ, הפדיון מנוסעים לא צפוי להתקבל בהכרח מהנוסעים בקווי אגד אלא מנוסעים שירכשו הסדרי .
אחרים יוכלו לממשם בקווי אגד, ורכישת הסדרי הנסיעה לא תחושב בפדיון של אגד.
47 " ראו להלן בפרק בנושאתוכנית התייעלות ופרישת עובדים ותיקים".
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מת"ח כתב בתשובתו כי המודל הכלכלי שעליו מתבסס הסכם ההפעלה מניח שאגד תתייעל .
ותצמצם את עלויות ההפעלה, וכי מרבית העודפים הכספיים שייווצרו ישמשו למימון חלק ניכר .
מעלויות הפרישה, שהיא האמצעי העיקרי להתייעלות.
עוד כתב מת"ח כי אחד המניעים .
העיקריים של אגד להתייעל הוא התחייבותה למכור אחזקות למשקיע.
אגד כתבה בתשובתה כי הרווחים המצטברים לעודפים בחברה הם התמריץ העיקרי .
להתייעלותה, וכי מתן הנחיות לאגד בנוגע לשימוש בעודפים ירתיע משקיעים פוטנציאליים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר לוודא את יישום הסכם ההפעלה .
בכל הנוגע להתייעלותה של אגד וליכולתה להתחרות כשחקן שווה בין שווים בשוק גם .
באמצעות שימוש בעודפים המצטברים באגד.
הסכם ההפעלה נחתם בנובמבר 2018 , הוחלרטרואקטיבית מ תחילת 2016, והוא תקף עד סוף .
ההסכם קובע את "מפת הבסיס" לקווים שתפעיל אגד, שהנסועה בהם מסתכמת ב- 188.
ההסכם כולל הוצאה של כ -27% מקווי אגד לתחרות עד סוף 202948 , והוא .
קובע כי בתום תקופת ההסכם יוצאו כל קווי אגד להליכים תחרותיים.
עוד הוא כולל הסכמות .
לגבי עמידה ברמת שירות מינימלית; פרישת עובדים ותיקים ויישום תהליכי התייעלות; שינוי מבני .
הכולל את הפיכת אגד לחברה בע"מ ומכירת מחצית ממניותיה למשקיע פרטי; תשלום של 25% .
משווי החברה למדינה; והסדרת השימוש של מפעילים אחרים בתשתיות של אגד או אלה .
במסגרת ההסכם התחייבה המדינה לה עביר לאגד סובסידיות בגין הפעלת קווי .
השירות, סובסידיות לרכישת אוטובוסים חדשים, תשלומים לקרן פרישה וגמלאות ועוד.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב כי במסגרת הסכם ההפעלה שילבו משרדי התחבורה .
והאוצר סעיפים שונים המגלמים הפקת לקחים מההסכמים הקודמים.
עיכובים בחתימת הסכם ההפעלה והחלה .
הסכם הסובסידיה הקודם בין המדינה לבין אגד נחתם בסוף 2005 והיה תקף עד סוף2015 .
במהלך שנת2015 החלו מגעים בין נציגי הממשלה לבין אגד לחתימה על הסכם .
דיוני המשא ומתן התארכו, ובסופו של דבר הסכם ההפעלה נחתם בנובמבר 2018 והוחל .
2016 - תקופה של קרוב לשלוש שנים.
במהלך השנים הללו שילמה .
המדינה לאגד מקדמות שחושבו בהתאם להסכם 2005 , שכאמור תוקפו פג בסוף2015 , בניכוי .
סכום שעליו החליט מת"ח, ושהיה מבוסס על הרווח הממוצע של אגד לפני מס בשנים 2010 - .
עם החתימה על הסכם ההפעלה שילמה המדינה לאגד בדיעבד הפרשים בגין השנים .
, בהתאם לחישובים שנערכו על פי ההסכם .
48 נוסף על קווים שאמורים לצאת לתחרות על פי הסכמים קודמים.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה נציין כי גם ב-2013 ,העיר משרד מבקר המדינה כי התעכבה החתימה על הסכם תחרות חדש .
שהייתה אמורה להתבצע בסוף שנת 2008 , ובסופו של דבר נחתם הסכם חדש ביוני 2010 , כשנה .
וחצי לאחר המועד המקורי שנקבע49 .
אגד כתבה בתשובתה כי בפועל, בשנים2016 - 2018 פעלה לצמצום הוצאותיה במידה שתאפשר .
הפעלה תקינה של שירותי התח"צ, אף שהתשלומים שקיבלה מהמדינה קטנו בתקופה זו.
בעקבות העיכובים בחתימה על ההסכם, אגד התנהלה במשך כשלוש שנים בחוסר ודאות .
לגבי הכנסותיה הסופיות.
מצב כזה מקשה על התנהלותם של גופים עסקיים ומשפיע על .
רמת השירות שהם מספקים.
העיכוב בחתימה על ההסכם דחה בשלוש שנים את הוצאתן .
לפועל של תוכניות התייעלות שנדרשו באגד, דבר שעלול לגרור עימו הוצאות מיותרות .
מת"ח כתב בתשובתו כי המשא ומתן לחתימה על הסכם חדש עם אגד החל כשנה לפני תום .
תקופת ההסכם הקודם, והתארך מעבר למתוכנן בשל חילוקי דעות משמעותיים ועקרוניים בין .
הצדדים, אך הסתיים בהסכמת אגד לבצע מהלכים מרחיקי לכת מבחינתה.
פעילות ללא הסכם איננה מצב רצוי, אולם לעיתים יישום תהליכים משמעותיים בטווח הזמן .
הארוך דורש ויתור מסוים בטווח הזמן הקצר.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר להפיק לקחים מהעיכוב בחתימת .
ההסכם שנמשך שלוש שנים, ולפעול להיערכות מבעוד מועד לקראת הסכמים בתחום .
ניתוח פיננסי של פעילות אגד לאורך השנים .
הניתוח הפיננסי של אגד התבסס בעיקר על בחינת נתונים מהדוחות הכספיים שלה, אך נבחנו .
במסגרתו גם נתונים תפעוליים מסוימים שהתקבלו מאגד וממת"ח.
הניתוח מתייחס לשנים .
2010 - 2019 (להלן- התקופה הנסקרת), אלא אם כן צוינה תקופה אחרת.
היתר את השפעת הדחייה בחתימה על הסכם ההפעלה על הביצועים הפיננסיים של אגד, .
והתמקד בהיבטים הפיננסיים האלה: ניתוח רווחיות, איתנות פיננסית ונזילות.
49 דוח שנתי64 א(2013) ', "הסכמי סובסידיה בין המדינה לאגד", עמ595.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ניתוח רווחיות .
רמת רווחיות: רמת הרווחיות משקפת את יעילות החברה ונגזרת מיכולתה להפיק רווחים בהווה .
כאמור, הכנסות של חברות הפועלות בענף התחבורה מעוגנות בהסכמי הפעלה עם .
הממשלה, לכן הן מתאפיינות בהיעדר עונתיות ובדרך כלל ביציבות יחסית.
החברות בענף מושפעת בעיקר מטיב הניהול של הוצאותיהן.
התשואה על נכסים: אחד המדדים המקובלים לבחינת רווחיות חברה הוא מדד התשואה על .
נכסים (להלן - ROA)50 .
להלן להמחשה נתוניROA של אגד בשנים2012 - 2019 : .
תרשים 8: מגמו ת ברווחיות ה תפעולית של אגד (אחוזים מנכסים), .
על פי דוחות כספיים מאוחדים של אגד, בעיבוד משרד מבקרהמדינה.
50 ( תשואה על הנכסיםROA Return On Assets - ) היא מדד פיננסי שמסביר כמה שקלים של רווח תפעולי תפיק חברה .
מכל שקל שהושקע בנכסיה (מבנים, מכונות וכדומה).
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה מתרשים 8 עולה כי בשנים2015 - 2017 יחס התשואה על נכסים של אגד היה נמוך מהממוצע .
בתקופה שבין 2012 ל-2019 .
בשנת2018 , לאחר החתימהעל ההסכם, חלה עלייה חדה ביחס .
והוא היה גבוה פי שלושה מהממוצע בתקופה האמורה51.
ניתן לנתח את התשואה על נכסים כשילוב (מכפלה) של שני יחסים פיננסיים אחרים: רווח .
תפעולי לחלק להכנסות; הכנסות לחלק לנכסים.
היחס הראשון מאפשר לבחון את ההשפעה .
של אחוז הרווח התפעולי מהמכירות, המושפע גם מהוצאות הנהלה וכלליות והוצאות "בלתי .
עיון בדוחות הכספיים המאוחדים52 של אגד העלה כי בין2015 ל-2017 חלה ירידה בהכנסות .
ובהוצאות שלה וחלה ירידה ברווחיותה, שבאה לידי ביטוי בנתוני הרווחיות התפעולית 53 והרווחיות .
ירידה ביחס הרווח התפעולי להכנסותעשויה להעיד על חוסר יכולת של אגד לבצע .
התאמה מלאה של ההוצאות לירידה בהכנסות בתקופה זו ועל התלות של אגד בסובסידיה .
שהתקבלה בשנת 2018 , לרבות בגין שנים קודמות.
הירידה ברווחיות באה לידי ביטוי גם בנתוני .
51 כאמור בשנים 2016 - 2017 פעלה אגד ללא הסכם הפעלה בתוקף , והכנסותיה דווחו לפי מקדמות ותשלומים .
המבוססים על הסכמים קודמים בינה לבין הממשלה.
ב -2018 נחתם הסכם ההפעלה ודווחו הכנסות שהתקבלו .
אגד לא ביצעה דיווח מחדש בגין 2016 - 2017 ולא תיקנה את מספרי ההשוואה של שנים אלה בדוחות .
הכספיים לשנים 2018 - 2019.
52 דוח כספי מאוחד הוא דוח שמרכז את המצב הכספי ותוצאות הפעילות של כל החברות בקבוצת חברות שנמצאות .
בשליטת התאגיד המאחד את הדוחות הכספיים.
בהמשך פרק זה מובאים ניתוחים של נתוני דוחות סולו (ללא חברות .
אחרות בקבוצה) של אגד.
53 חושב הרווח התפעולי כשיעור מההכנסות.
רווח תפעולי הוא רווח לפני הוצאות או הכנסות מימון ולפני מיסים.
משקף את יכולת התאגיד להפיק במהלך העסקים הרגיל שלו רווח מתוך ההכנסות המתקבלות אצלו.
54 חושב הרווח לפני מס כשיעור מההכנסות.
רווח לפני מס משקף את תוצאות הפעילות של תאגיד, הכוללות רווח .
תפעולי, הוצאות והכנסות מימון אשר מתהוות לתאגיד במהלך העסקים.
רווח לפני מס הוא בסיס לחישוב המס החל .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 רווחיות EBITDA ביחס להכנסות החברה: מדד רווחיות EBITDA55 מסייע לשקף את רווחיות .
(E ) החברה מהפעילות העסקית שלה תוך נטרול הוצאות פחת(D) , הפחתות אחרות(A) , הוצאות .
המימון (I) ומיסים(T) .
בתקופה הנסקרת אגד הציגה ערך EBITDA ביחס להכנסות חיובי.
ה- EBITDA הנמוך ביותר היה ב-2016 , והגבוה ביותר- ב-2018 .
בשנים שבהן לא היה הסכם .
הפעלה בתוקף (2016 - 2017 ) היה שיעור ה- EBITDA מההכנסותנמוך ביחס לממוצע בתקופה .
הנסקרת, כפי שמובא בתרשים להלן: .
תרשים 9: מגמות ב שיעור EBITDA שנתימההכנסות של אגד , 2010 - 2019 .
על פי דוחות כספיים מאוחדים של אגד, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד התחבורה, משרד האוצר ואגד כי השפעות העיכוב .
בחתימת הסכם ההפעלה בין הממשלה לבין אגד באו לידי ביטוי בירידה במדדי הרווחיות .
המקובלים של אגד בגין השנים 2015 - 2017 , וביתר שאת בגין ש נת 2016 .
הכספיות של אגד בתקופה הנסקרת ממחישות את חוסר גמישותה לבצע התאמה מלאה .
של ההוצאות לירידה בהכנסות בשנים 2015 - 2017 ואתהשפעת הסובסידיה המוענקת .
לה מהממשלה , בין היתר למימון עלויותיה העודפות .
55 EBITDA - Earnings Before Interest Taxes Depreciations & Amortizati ons (רווחלפני ריבית, מיסים, פחת והפחתות ).
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה לנוכח ההשלכות התפעוליות האפשריות של השתהות בחתימה על הסכמי הפעלה, על .
משרד התחבורה ומשרד האוצר לחתום על הסכמים כאלה מבעוד מועד.
משרד מבקר המדינה לאגד לבחון פיתוח מנגנונים המאפשרים גמישות בביצוע צעדי .
התייעלות, על מנת להגיע לרווחיות יציבה בשוק תחרותי.
איתנות פיננסית בודקת את כושר ההישרדות של התאגיד, קרי יכולת החברה להמשיך .
בפעולותיה גם בטווח הארוך ולעמוד בשינויים בתנאי השוק והאשראי שלו.
נבחנת בשני קריטריונים עיקריים: (א) יחסי המינוף הפיננסי; (ב) יכולת החברה לשרת את החוב .
הפיננסי שלה, על ידי בחינת יחס כיסוי החוב ויחס כיסוי הריבית.
תוצאות הפעילות של תאגיד עסקי באות לידי ביטוי ברווחיותו, כפי שהוצג לעיל.
הפיננסית באה לידי ביטוי בעיקר, אך לא רק, בדוחות על המצב הכספי (מאזן) שמשקפים, נכון .
לסוף תקופת הדיווח, את היקף הנכסים של התאגיד ואת ההתחייבויות שנטל על עצמו.
בין הנכסים להתחייבויות מוגדר כהון עצמי56 .
כאשר היקף ההתחייבויות גדול מהיקף הנכסים .
משרד מבקר המדינה בחן היבטים של איתנות פיננסית באמצעות יחסים .
מינוף פיננסי: ניתן להציג את המינוף הפיננסי בכמה דרכים, ובכלל זה, כשיעור ההתחייבויות .
מהנכסים או שיעור הון עצמי לנכסים או לחלופין יחס נכסים להון או להתחייבויות.
הפיננסי משקף סיכוי וסיכון: ככל שדרגת המינוף גבוהה יותר, כך עשויה התשואה להון .
שהשקיעו בעלי המניות להיות גבוהה יותר.
אולם במקביל משקף המינוף הפיננסי את רמת .
הסיכון הפ יננסי המוטלת על התאגיד.
ככל שדרגת המינוף גבוהה יותר, כך גדל הסיכון .
שהתאגיד לא יוכל לשרת את ההתחייבויות שלו במהלך העסקים הרגיל.
חברות מסחריות ותעשייתיות הוא יחס נכסים להון שלא יעלה על 3 (כלומר יחס הון לנכסים לא .
יפחת מ-1/3 ויחס התחייבויות לנכסים לא יעלה על2/3 ).
במהלך התקופה הנסקרת היה לאגד .
יחס התחייבויות לנכסים גבוה מ-2/3 , גם לאחר שחלה בו ירידה הדרגתית, כפי שניתן לראות .
56 הון עצמי מייצג את זכויות הבעלים בנכסי החברה לאחר סילוק התחייבויות שלה.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 10: שיעורהמינוף הפיננסי (היחס בין התחייבויות לנכסים) של אגד, .
על פי דוחות כספיים מאוחדים של אגד, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בשנים 2012 - 2017 הייתה באגד רמת מינוף גבוההשנבעה מעודף התחייבויות על נכסים .
החתימה על הסכם ההפעלה ב -2018 חלה עלייה משמעותית בהיקף הנכסים ועלייה מתונה יותר .
בהיקף ההתחייבויות של אגד, וכפועל יוצא מכך חל שיפור ברמת המינוף הפיננסי, שבא לידי .
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה יחסי כיסוי: יחסי הכיסוי עוסקים בשאלות פרקטיות בנוגע ליכולת התאגיד לשרת את החוב .
יחסי כיסוי הם יחסים משלימים ליחסי מינוף המבוססים על הדוחות על המצב .
בחישוב יחסי כיסוי משלבים נתונים על פעילות התאגיד (רווח והפסד) ועל תזרים .
המזומנים שלו, נוסף על נתונים מהדוח על המצב הכספי.
יצוין כי חלק מהנתונים המשמשים .
לקביעת יחסי הכיסוי אינם מוצגים בדוחות הכספיים ולכן נדרש לחשב אותם.
משרד מבקר המדינה ליחסי כיסוי עיקריים של אגד, המבוססים על נתוני הדוחות הכספיים: .
תרשים 11: יחס התחייבויות פיננסיות , חוב פיננסי ל - EBITDA באגד*, .
מגמותעל פי דוחות כספיים של אגד, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* חוב והתחייבויות מתואמים למדד 31.
19 , EBITDA מתואם למדד הממוצע בשנת 2019 .
הירידה ביחסים הניכרת בתרשים מעידה על שיפור שחל ביחסי הכיסוי של אגד בשנים2017 - .
יצוין כי בין2016 ל-2017 הייתה ירידה של כ- 16.
4% בחוב הפיננסי, מה שעלול להצביע .
על קושי מסוים בגיוס חוב פיננסי חדש בעקבות התוצאות העסקיות לשנים 2015 - 2017 ובהיעדר .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הפרשים בין הרווח התפעולי (כשיעור מההכנסות) לבין הוצאות המימון ( כשיעור .
מההכנסות): במדד זה נבחנת יכולת החברה לממן את הוצאות המימון שלה באמצעות הרווח .
בתרשים להלן מובאים הרווח התפעולי והוצאות המימון באגד כשיעור .
מהכנסותיה משירותי תח"צ ומסובסידיה, בתקופה הנסקרת: .
תרשים 12 : יחס בין רווח תפעולי לבין הוצאות מימון, 2010 - 2019 .
מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2017 הפעילות השוטפת של אגד לא הניבה רווח מפעילות .
שוטפת המספיק לסילוק הוצאות המימון שלה.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה אשראי מתאגידים בנקאיים ואחרים: נטילת אשראי לטווח קצר חושפת את נוטל האשראי .
לסיכוני מחזור ויכולה להעיד על קושי בגיוס אשראי לטווח ארוך.
משרד מבקר המדינה ניתח את .
תמהיל האשראי לזמן קצר ולזמן ארוך ביחס לנכסים באגד בשנים 2012 - 2019 .
כי בשנים 2016 - 2017 חל גידול בהיקף האשראי הבנקאי לזמן קצר, ובמקביל חל קיטון בהיקף .
האשראי הבנקאי לזמן ארוך.
תרשים 13 : אשראי תאגידים בנקאיים ואחרים לזמן ארוך .
ולזמן קצר מתוך היקף הנכסים של אגד, 2012 - 2019* .
מגמות לפי הדוחות הכספיים של אגד, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* האשראי לזמן ארוך ולזמן קצר מוצגים בציר משני, שיעור האשראי לזמן קצר בתוך כלל האשראי מוצג .
אין להסיק על היקף האשראי מהתרשים.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד התחבורה, משרד האוצר ואגד כיבדיקת האיתנות .
הפיננסית של אגד בעשור האחרון העלתה ממצאים המעידים על חולשות בכמה היבטים .
של החברה במהלך התקופה.
בין 2012 ל-2019 המינוף הפיננסי של החברה היה גבוה .
יחסי הכיסוי של אגד היו נמוכים בעיקר בשנים 2015 - 2017 , בתקופה שבה .
חל עיכוב בחתימה על הסכם ההפעלה.
בתקופה זו ניכר גם מעבר מנטילת אשראי לזמן .
ארוך לנטילת אשראי לזמן קצר, אשר מעיד לכאורה על סיכון אשראי הולך וגובר שייחסו .
תאגידים בנקאיים לאגד בתקופה זו.
ב-2018 ,, לאחר החתימה על הסכם ההפעלה החדש .
השתפרו יחסי האיתנות הפיננסית של אגד וחלה ירידה בחוב הפיננסי לזמן קצר.
השיפור ביחסים הפיננסיים נבלם במקצת, אולם הם נשארו ברמות גבוהות ביחס לתקופה .
שקדמה לחתימה על הסכם ההפעלה, דבר המלמד על תלות של אגד בהסכם ייחודי .
שהיה לה עם המדינה עד 2015 .
עם זאת, בביקורת עלה כי בהסכם ההפעלה עם אגד לא .
נקבעו יעד י התייעלות, מלבד יעד כמותי לפרישת עובדים ותיקים.
אגד כתבה בתשובתה כי מבנה הסכם ההפעלה מחייב אותה לבצע צעדי התייעלות, וכי היא .
חברה פרטית אשר מתנהלת בצורה עסקית מתוך מטרה להשיא רווחים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאגד להציב יעדי התייעלות ולבנות תוכנית רב -שנתית .
לייצוב יחסי הכיסוי והמינוף הפיננסי שלה באופן שישפר את האיתנות הפיננסית ויאפשר .
היערכותה לתחרות בצורה מלאה.
עוד מומלץ כי משרד התחבורה יבחן את יעדי .
ההתייעלות שתגבש אגד ויבצע בקרה על מימושם, זאת על מנת לוודא כי החברה תשפר .
את איתנותה הפיננסית ותיערך לתחרות.
נזילות משקפת את יכולתה של החברה לעמוד בכל התחייבויותיה בזמן הקצר, במהלך העסקים .
ניתוח משתנים ממאזן החברה, בעיקר התחייבויות ונכסים שוטפים, וניתוח הדוח על .
תזרימי המזומנים בדוח הכספי, בעיקר התזרים מפעילות שוטפת, והצגתם באמצעות יחסים .
פיננסיים מאפשרים הצגה של רמת הנזילות בחברה.
משרד מבקר המדינה ניתח כמה יחסי נזילות .
מקובלים: היחס השוטף, יחס הנזילות המיידית ויחס תזרים המזומנים מפעילות שוטפת .
כמו כן בוצעה השוואה של תזרים המזומנים מפעילות שוטפת ליתרות .
מאזניות של מזומנים ונכסים שווי מזומנים.
יחס שוטף: מדד זה משמש לייצוג הנזילות הפיננסית של תאגיד, חוסנו הפיננסי ויכולתו לפרוע .
את התחייבויותיו לטווח זמן קצר מתוך נכסיו השוטפים.
היחס השוטף מחושב כשיעור הנכסים .
תאגיד שמתקיים בו יחס שוטף של 1 או יותר מסוגל לעמוד בהתחייבויותיו .
השוטפות, ואילו יחס הנמוך מ-1 עלול להצביע על קושי בפירעון ההתחייבויות.
השוטף של אגד היה מעט נמוך מ-1 בתקופה הנסקרת.
בין2015 ל-2017 חלה ירידה בערך היחס .
השוטף, כפי שניתן לראות בתרשים להלן: .
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה תרשים 14: היחס השוטףבאגד, 2010 - 2019 .
יצוין כי על פי נתוני משרד התחבורה57 , היחס השוטףבענף התח"צ לרוב נמוך מ -1 .
יחס נזילות מיידית: יחס זה מוגדר כיתרות מזומנים, שווי מזומנים והשקעות לזמן קצר ביחס .
יחס הנזילות המיידית יהיה בדרך כלל קטן מהיחס השוטף.
להלן מובאים מגמות השינוי ביחס הנזילות המיידית בתקופה הנסקרת והיחס המיידי הממוצע .
57 אגד אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ, סקירה - 2016 .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 15 : יחס הנזילות המיידית באגד, 2010 - 2019 .
מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2018 היה יחס הנזילות המיידית באגד נמוך באופן חריג ביחס .
לממוצע בתקופה הנסקרת.
יחס תזרים המזומנים מפעילות שוטפת להתחייבויות השוטפות: היחס בוחן את יכולת .
החברה לעמוד בהתחייבויותיה השוטפות מתוך הערכה למזומנים נוספים שתצבור בתקופה .
היחס משלב נתונים מדוחות על תזרים המזומנים ומהדוחות על המצב הכספי .
בתרשים להלן מוצגים שינויים ביחס תזרים המזומנים מפעילות שוטפת .
להתחייבויות השוטפות של אגד בתקופה הנסקרת: .
58 הנתונים המשמשים לחישוב ערך היחסים אינם מוצגים בדוחות הכספיים אלא מחושבים בהתבסס עליהם.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה תרשים 16: יחס תזריםהמזומנים להתחייבויות השוטפות באגד, 2010 - 2019 .
מהתרשים עולה כי גם ביחס תזרים המזומנים להתחייבויות השוטפות באגד חלה ירידה מתמשכת .
נרשם שיפור ניכר ביחס זה .
השוואה של תזרים המזומנים מפעילות שוטפת ליתרות מאזניות של מזומנים ונכסים .
שווי מזומנים: ההשוואה נועדה לבחון את זמינותם של אמצעים נזילים כדי לתמוך בתזרים .
בתרשים להלן מוצגים משתנים אלה באגד בתקופה הנסקרת.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 17: תזרים מזומנים מפעילות שוטפת .
ויתרות מזומנים ושווי מזומנים באגד, 2010 - 2019 .
מהתרשים עולה כי בשנים 2016 - 2018 חלה ירידה בתזרים המזומנים של אגד.
הכספיים ירידה זו מיוחסת בעיקר לתזרים מהממשלה לאגד, אשר היה נמוך בהשוואה לתקופות .
שבהן פעלה אגד במסגרת הסכמים מוסדרים.
תזרים המזומנים הנמוך בשנים 2016 - 2018 בא .
לידי ביטוי, בין היתר, ביתרות מזומנים, שווי מזומנים והשקעות לטווח קצר לשנים 2017 - 2018 .
משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד התחבורה, משרד האוצר ואגד כי ניכרת חולשה .
בנזילות אגד בעיקר בשנים 2015 - 2017, ובהיבטי נזילות מסוימים גם ב-2018 .
היחס השוטף היה נמוך מ-1 בכלשנה בתקופה .
2010 - 2019, וירידה חדה ביחס זה נרשמה בשנים 2016 - 2017 .
יחס הנזילות המיידית .
היה נמוך באופן חריג בשנים 2017 - 2018 .
אילו נמשכה מגמת הירידה של תזרים המזומנים .
מהשנים 2014 - 2017 גם בשנת2018 , אגד הייתה עלולה להיקלע למצב שלמחסור .
ביתרות המזומנים ושווי המזומנים ולפגיעה ביכולת החברה לסלק את התחייבויותיה .