HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוגש לסנט האוניברסיטה העברית בירושלים בדצמבר 2015 .
39 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66ג בנושא "פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה".
במגזר הציבורי ובמגזר .
ממנה אפיון ההפליה באספקת מוצרים ושירותים ובכניסה למקומות ציבוריים בישראל - האיכותני והכמותי - והשלכותיה על הפרט מלמדים כי להפליה בישראל פנים רבות: היא מבוזרת ונפרסת על פני מגוון רחב של שירותים, מוצרים ומקומות ציבוריים, במגזר הציבורי ובמגזר הפרטי, וקבוצות מוגנות רבות נפגעות ממנה.
בישראל לא קיים מאגר נתונים שאוסף מידע באופן שיטתי על מופעי הפליה במוצרים ובשירותים.
הנתונים הכמותיים על ה הפליה בשירותים ובמוצרים המתרחשת בארץ מצומצמים, והבדיקות הכמותיות המעטות שקיימות מלמדות כי מופעי ההפליה נפוצים למדי .
אנשים שהופלו לרעה ניצבים מול חסמים כבדי משקל שמונעים הגשת תלונות (ראה להלן), הגשת תביעה או מסירת עדות .
מכאן שמספר מקרי ההפליה שאירעו בפועל גבוה בהרבה ממספר האירועים המתועדים.
מחקר ופיתוח הידע על הפליה בשירותים ובמוצרים .
משרד מבקר המדינה ערך בדיקה השוואתית בנושא פיתוח הידע40 על הפליה בשירותים ובמוצרים במדינות מערביות, ומצא כי ברבות מהן קיימים גופים לאומיים המופקדים על נושא זה: א.
הדירקטיבה האירופית מ-2004 בדבר יישום עקרון השוויון בין גברים לנשים באספקת מוצרים ושירותים41 והדירקטיבה האירופית מ-2000 ליישום עקרון היחס השווה בין בני אדם בלי הפליה על בסיס גזעי או אתני42 - שתי תקנות העוסקות בקידום השוויון ומניעת ההפליה בשירותים (להלן - הדירקטיבות האירופיות) - מחייבות את כל המדינות החברות באיחוד האירופי לדאוג לקיומו של גוף לקידום שוויון מגדרי, גזעי ואתני, ניתוחו, ניטורו ותמיכה בו.
הגוף יידרש להיות בעל סמכות לערוך סקרים בנושאי הפליה ולפרסם דוחות והמלצות בכל נושא הקשור להפליה על בסיס מגדרי, גזעי ואתני, ולפעול באופן עצמאי ובלתי תלוי.
40 פיתוח ידע כולל איסוף נתונים כמותיים ואיכותניים באופן שיטתי, עריכת מחקר, סקרים והדרכות.
41 :ראו Implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services , COUNCIL DIRECTIVE 2004/113/EC, of 13 December 2004 - article 12(2).
42 :ראו Implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin , COUNCIL DIRECTIVE 2000/43/EC , of 29 June 2000, article 13.
מחקר השוואתי רחב היקף בנושא גופים מקדמי שוויון, שבדק 48 גופים כאלה ב -27 ממדינות האיחוד האירופי ובשלוש ממדינות EFTA43 ,(שווייץ נורבגיה ואיסלנד)44, קבע כי בפועל לרוב המדינות שנבדקו יש לפחות גוף מקדם שוויון אחד שבסמכותו לקיים סקרים ומחקרים, לפרסם דוחות ולהמליץ המלצות בנושאים הקשורים לסוגי ההפליה המנויים בדירקטיבות.
בארצות הברית קיימת נציבות זכויות האזרח והיא ממונה על פרסום מידע בנושאי זכויות האזרח שבאחריותה, העלאת מודעות לנושאים אלה, הגנה על זכויות ואכיפתן, והיא מפרסמת מחקרים ודוחות על מגוון רחב של נושאים בתחום זכויות האזרח, לרבות ממצאים והמלצות לקובעי המדיניות.
מכאן שמדינות המערב מייחסות חשיבות לפיתוח הידע על ההפליה בשירותים ומוצרים, והן מקדמות את הנושא באמצעות הסמכת גופים לאומיים לפיתוח הידע באמצעות לימוד הנושא, טיפול בו והעלאתו לסדר היום הציבורי.
משרד מבקר המדינה בדק את סמכויותיהן שלנציבות שוויון בעבודה ונציבות שוויון אנשים עם מוגבלויות (להלן - נציבויות השוויון) ושל רשות מעמד האישה בארץ, בכל הקשור לפיתוח ידע בנושאי שוויון ומניעת הפליה.
חוק שוויון הזדמנויות בעבודה קובע שתחומי פעילותה ש ל נציבות שוויון בעבודה מקיפים בין השאר עריכת מחקר , איסוף מידע וטיפוח תודעה ציבורית בנושאים שבאחריותה, באמצעות חינוך, הדרכה והסברה .
לצורך ביצוע תפקידיה היא רשאית לדרוש מגוף מבוקר כל מידע המצוי ברשותו ובתחום סמכותו, אם הוא נוגע לתחומי פעולתה ואם הוא דרוש לה לצורך ביצוע תפקידיה .
היא מחויבת להגיש דוח פעילות שנתי לשר הכלכלה והתעשייה ולכלול בו מידע כמותי ואיכותני, לרבות מידע על כל הפניות שהגיעו אליה, פילוחים לפי קבוצות מוגנות, לפי מין הפונים ולפי מאפיינים מגדריים בתעסוקה.
ניתוחי הנתונים שבדוחות חשובים, שכן הם חוש פים את טיב הפניות לנציבות שוויון בעבודה ומגמות של הפליה, אם יש כאלה.
נציבות שוויון אנשים עם מוגבלות פועלת למניעת הפליה ולקידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות כאזרחים שווי זכויות .
לשם השגת מטרות אלו עליה לאסוף נתונים ומידע (לרבות מידע כמותי) ולפרסמם, לארגן כנסים וימי עיון, להפיץ ולערוך חומרי הסברה וספרים, וליזום שיתוף פעולה עם גורמים רלוונטיים.
חוק רשות מעמד האישה קובע כי על רשות מעמד האישה לרכז מידע ונתונים בנושא וליזום מחקרים בתחומי פעולתה.
היא רשאית לדרוש מגוף .
43 European Free Trade Association (EFTA ) - איגוד הסחר החופשי האירופי של מדינות אירופיות שאינן חברות באיחוד האירופי, אשר הוקם ב-1960 .
האיגוד מסדיר יחסי סחר חופשי עם האיחוד 44 :ראו Study on Equality Bodies set up under Directives 2000/43/EC, 2004/113/EC and 2006/54/EC - SYNTHESIS REPORT , by Margit Ammer, Niall Crowley, Barbara Liegl, Elisabeth Holzleithner, Katrin Wladasch, Kutsal Yesilkagit, October 2010 .
השונים מבוקר מידע המצוי בתחום סמכותו, אם הוא נוגע לתחומי פעולתה ודרוש לה לצורך ביצוע תפקידיה.
עולה אפוא כי בתחומי ההפליה אשר המאבק בהם מטופל ומקודם על ידי גוף ייעודי, גוף זה מפעיל סמכויות מסוימות שהוענקו לו לאיסוף נתונים ופיתוח ידע כלל-ארצי על מופעי הפליה המצויים בתחום סמכותו.
ואולם אין בישראל גוף רשמי, או כל גורם אחר, שנתונה בידיו הסמכות לפתח ידע לאומי בנושא ההפליה באספקת שירותים ומוצרים.
לפיכך גם אין כל ניטור של מופעי ההפליה השונים, אין מאגר נתונים קבוע לקיבוץ שיטתי של מידע על מופעי ההפליה, לא נערך מחקר עקיב של התופעה ואין מתפרסם מידע על היקפה ועל מאפייניה.
בתשובת נציבות שוויון בעבודה למשרד מבקר המדינה מ - 27.
16 , נכתב כי היא משתמשת בכלי מחקר כגון סקרים, ומשתפת פעולה עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשם הפקת ממצאים כמותיים על הפליה בשוק העבודה.
עוד מסרה כי כלי המחקר שפיתחה מעלים את המודעות הציבורית לתחומי עיסוקה ו לקידום העשייה בהם, וכי היא מייחסת חשיבות רבה לקיומו של גורם, בדמותה של הנציבות, אשר יפתח ידע לאומי גם בנושא הפליה באספקת שירותים ומוצרים.
פיתוח הידע במשרדי הממשלה .
להלן פרטים על ההליכים שמתקיימים במשרדי החינוך, הבריאות והתחבורה לפיתוח הידע על הפליה בשירותים ובמוצרים.
למשרדי הממשלה האלה נקודות מגע רבות מאוד עם האזרחים, ולפיכך עשויים להתגלות בפעילותם השוטפת מקרים מייצגים של הפליה לסוגיה.
בבג"ץ עמנואל נקבע כי משרד החינוך מופקד על בתי הספר ואחראי לדרכי התנהלותם, ומכאן שעליו להבטיח קיום מדיני ות שוויונית במוסדות החינוך שבאחריותו, לפקח על יישום מדיניות זו כחלק מאחריות הפיקוח הכללית שלו, ולוודא שהיא אכן ממומשת.
לדרישת נציגי הביקורת לקבל מידע ונתונים על תופעות של הפליה במוסדות חינוך שבאחריותו ועל פעולות שננקטו בנושאים אלה, ענה משרד החינוך: " לנו כמ שרד החינוך אין יותר מידי פרטים בנושא רוחב חשוב זה".
לבקשת נציגי הביקורת לקבל נתונים כמותיים על תלונות בגין הפליה שהתקבלו במשרד החינוך משנת 2012 עד מחצית 2016 , השיבה לשכת היועצת המשפטית של משרד החינוך ב - 22.
16 : "לצערנו קיימת בעיה לספק נתון מסוג זה".
16 נמסרולנציגי הביקורת מאגף פניות ותלונות הציבור וקו פתוח לתלמידים במשרד החינוך נתונים כמותיים חלקיים בדבר תלונות על הפליה, כדלקמן: ב-2012 נרשמו11 תלונות, ב-2013 - 22 תלונות, ב-2014 - 14 תלונות, ב-2015 - 18 תלונות ובמחצית הראשונה של 2016 נרשמו6 .
תלונות האגף הוסיף לנתונים אלה הסתייגות ולפיה " מדובר בנתונים הקיימים באגף לפניות ותלונות הציבור בלבד.
תלונות מתקבלות ישירות גם בלשכות השר, המנכ"לית, מנהלי המחוזות, יחידות המשרד השונות ועוד.
לנו אין כל נתונים על תלונות אלה".
לשכת המדען הראשי הפועלת במשרד החינוך אחראית, בין השאר, לסייע בקביעת מדיניות ובקבלת החלטות על בסיס ידע מדעי.
היא מוציאה לפועל מחקרים רבים, ובהם פרויקט "מדד הגזענות".
בתשובתה מיוני 2016 הודיעה לשכת המדען הראשי למשרד מבקר המדינה כי מטרת הפרויקט היא פיתוח שאלון שיאפשר למחנך של כיתה או להנהלת בית ספר לבחון את עומק התופעה והיקפה ולגזור מכך את דרכי הפעולה החינוכית להתמודדות עמה.
היא הוסיפה הסתייגות ולפיה " השימוש במילה 'מדד' עלול להטעות, שכן הכוונה היא שהשאלון יהווה כלי עבודה פנים בית ספרי, שהשימוש בו לא יהיה חובה, וכי בכל מקרה לא ייאגרו נתונים באופן מרכזי על ידי משרד החינוך".
גם ראמ"ה, שריכזה כאמור נתונים מסקרי אקלים בית ספרי, הסבירה כי הנתונים שהיא אוספת משמשים את השירות הפסיכולוגי הייעוצי של כל בית ספר לשם בניית תכניות פנימיות או חידוד הדגשים בתכניות קיימות.
הביקורת העלתה אפוא שמשרד החינוך אינו מרכז את התלונות בגין הפליה, אינו מבצע מעקב יזום אחרי מופעי ההפליה במסגרות שבאחריותו ואינו מפתח את הידע בתחום זה.
גם כשעסקו בנושא לשכת המדען הראשי וראמ"ה, לא נעשה שימוש בנתונים שנאספו לצורך גזירת מסקנות מעשיות וגיבוש מענה משרדי לתופעה, והנתונים נותרו לשימוש למט רות בית ספריות מצומצמות בלבד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיום 27.
16 מסרמשרד החינוך כי מלכתחילה לא נועד פרויקט "מדד הגזענות" לסייע בניטור היק פן של תופעות גזענות והפליה, וכי הטיפול במופעי הפליה במערכת החינוך הוא טיפול תגובתי ממוקד ונקודתי.
עוד מסר כי עריכת סקרים אינ ה תהליך מקובל במשרד החינוך , וטרם נבנתה מערכת ממוחשבת לצורך איסוף מידע על מופעי ה הפליה, אך תיבחן אפשרות ריכוזו של המידע במאגר אחיד, אם כי משיקולי עלות-תועלת ייתכן שדרושה לשם כך רשות ממשלתית מתכללת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי לנוכח חובתו ואחריותו להבטיח מערכת חינוך שוויונית, ולנוכח הימשכותן של תופעות ההפליה במוסדות חינוך שונים, עליו להרחיב ולקדם את הליכי פיתוחו של הידע על הפליה בנושאים שבאחריותו, ליזום סקרים ומחקרים שיעסקו בהיבטים שונים של הנושא, לרכז ולנתח מידע על תלונות וכל תיעוד אחר בנושא - על מנת לאתר את מוקדי ההפליה הבעייתיים, להוביל טיפול מערכתי בהם ולמלא את חובת הפיקוח החלה עליו.
ב-2013 הוקם במשרד הבריאות "מרכז הידע הארצי " לנושא האי-שוויון, והוא עוסק בצמצום פערים ב שירותי הבריאות ופועל לעיצוב מדיניות, קידום צעדים רגולטוריים ופיתוח תמריצים לארגוני הבריאות בתחום קידום השוויון.
המרכז משמש בסיס ידע ונועד לאפשר זיהוי וניטור פערים בשירותי בריאות, באופן אחיד ולאורך זמן, בקרב קבוצות שונות באוכלוסייה הישראלית.
עוד פועל במשרד הבריאו ת "אגף המידע" , ה שותף בתכנון מערך המידע בתחום הבריאות והקמת ו ונועד לסייע למקבלי ההחלטות במערכת הבריאות בקביעת המדיניות.
תפקידיו של אגף המידע כוללים ניהול ואיסוף מידע אמין, בקרה שוטפת על המידע, מיפויו, תחקורו והפצתו , איתור חריגים ומענה על שאילתות, והוא מפרסם מחקרים מקצועיים בנושאים מגוונים.
חרף קיומם של אגף המידע ומרכז הידע הארצי, גופים המצוידים בכלים מקצועיים המתאימים לאיסוף נתונים ולפיתוח הידע, משרד הבריאות אינו אוסף נתונים על מופעי הפליה בשירותים שבתחומי אחריותו ואינו יוזם פיתוח ידע בנושא.
עוד העלתה הביקור ת כי תלונות שהתקבלו אצל גורמים שונים במערכת הבריאות לא קובצו במאגר תלונות אחד.
במצב זה, לא עלה בידי משרד הבריאות להציג נתונים כמותיים על מספר התלונות בגין הפליה שבתחומי אחריותו.
מחלקת תלונות הציבור במשרד התחבורה מפרסמת מדי שנה נתונים על תלונו ת המגיעות אליה.
המחלקה היא חלק מאגף הביקורת הפנימית ותלונות הציבור (להלן - אגף הביקורת), שגם מנחה את ה יחידות המקצועיות במשרד התחבורה באופן הטיפול המקצועי בתלונות הציבור.
דוח אגף התלונות במשרד התחבורה משנת 2012 מתאר את קשיי האגף להציג נתונים על תלונות הציבו ר שהתקבלו במשרד התחבורה, לנוכח ריבוי האמצעים הזמינים למתלונן לפנות אל המשרד ולהביע דעה או טרוניה על פעולותיו .
עוד הוא מציין את היעדרה של מערכת מידע מרכזית ממוחשבת לטיפול בתלונות הציבור, ואת חוסר האפשרות לקבל תמונה כוללת על התפלגות התלונות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שגם ב -2016 לא היו בידיו של משרד התחבורה נתונים כמותיים על התלונות בגין הפליה בשירותי ו השונים המשרד.
בפועל, התלונות התקבלו באופן מבוזר: חלקן הגיעו לאגף הביקורת, חלקן ליחידות המקצועיות השונות וחלקן לרשויות הפועלות באחריות משרד התחבורה.
יוער שלחלק מהיחידות המקצועיות יש מערכות מידע נפרדות שאינן מאפשרות כלל קיבוץ מידע ונתונים במערכת אחת.
השוויון באופן פוזיטיבי .
וההסברה בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כתב אגף הביקורת כי המערכת הממוחשבת שלו לטיפול בתלונות ציבור הוחלפה באוקטובר 2016 במערכת חדשה אשר בשנת 2017 תוטמע בהדרגה ביחידות המשרד הרלוונטיות.
הוא הוסיף כי הרשות הארצית לתחבורה ציבורית תמשיך לפעול במקביל אליו באמצעות המערכת הנפרדת שלה, אך בין המערכות יפותחו ממשקים ממוחשבים.
בביקורת התברר אפוא שמשרדי החינוך, הבריאות והתחבורה – משרדי ממשלה שהממשק שלהם עם האזרחים רחב - אינם מרכזים נתונים באופן שיטתי וקבוע ואינם דואגים לפיתוח ידע על הפליה בשירותיהם ובמוצריהם.
בדוח למיגור הגזענות כבר נכתב כי "בהעדר חובה נורמטיבית, המשרדים אינם אוספים נתונים לגבי תלונות בגין גזענות ואפליה".
יוער כי הגם ששר המשפטים ממונה על ביצועו של חוק איסור הפליה, משרד המשפטים לא פעל לאיסוף שיטתי של נתוני תלונות ופניות כלליות ומקצועיות בנושאי הפליה ואי-שוויון.
פיתוח ידע הוא תנאי הכרחי להגברת נראותה של תופעת ההפליה באספקת שירותים ומוצרים.
פיתוח ידע שוטף ומתמשך מקדם את השוויון באופן פוזיטיבי - לא רק על דרך מניעת ההפליה; הוא מעודד הנכחה של הנושא והעמקה של השיח הציבורי והתקשורתי ב ו, מעלה את מודעות הציבור לסוגי התנהגות מפלים ומקדם את החינוך וההסברה.
זאת ועוד , פיתוח ידע מקנה למקבלי ההחלטות כלים לגיבוש מדיניות ומאבק בהפליה.
לפיכך, בשלב הראשון על כל משרד ממשלה לאסוף נתונים ולרכזם, לערוך מחקרים וסקרים ולפתח ידע בתחום אחריותו, כדי שיהיה אפשר למפות את המקומות שמתקיימת בהם פגיעה מוגברת בקבוצות מוגנות , ועל בסיס מיפוי זה לגבש מדיניות מושכלת ומיטבית למיגור התופעה.
בשלב השני על משרד המשפטים להיוועץ בגורמים המקצועיים הרלוונטיים בו וברשויות ציבוריות אחרות באשר לאופן המיטבי לכינון מאגר ידע לאומי בנושא ההפליה, לפעול לכינונו ולפיתוחו השוטף.
פעולותיהם של משרדי הממשלה למיגור תופעות מערכתיות של ההפליה .
המסגרת הנורמטיבית לפעולה של הרשות למניעת הפליה .
בג"ץ ציין בעבר ש"כל רשות בישראל - ובראשן מדינת ישראל, רשויותיה ועובדיה - חייבת לנהוג בשוויון בין הפרטים השונים במדינה" (להלן – בג"ץ קעדאן)45 .
חובה זו אינה מוגבלת לפעולות הישירות שהרשות מבצעת אלא היא מקיפה גם פעולות שגורם שלישי מבצע עבורה, והרשות הממשלתית אינה יכולה להשתחרר מחובת ה החוקית לנהוג בשוויון על ידי שימוש בגוף שלישי הנוקט מדיניות מפלה.
שופט בית המשפט העליון לשעבר יצחק זמיר, בהתייחסו במאמר שכתב לסוגיית ההפליה וההתמודדות עמה, קבע שהמשפט אינו יכול להתגבר בכוחות עצמו על דעות קדומות כלפי קבוצות כמיעוטים דתיים או לאומיים, ולא יכול לבדו למנוע הפלייתן; מיגורה של תופעת ההפליה מחייב, נוסף על מערכת המשפט, שיתוף מגזרים נוספים בחברה בהתמודדות עם הגורמים המזינים את ההפליה.
יתר על כן, השוויון אינו אינטרס של הקבוצה המופלית בלבד והמאבק בהפליה צריך להיות אפוא מאבקה של החברה כולה .
לשם כך יש להפעיל באופן שיטתי ומאורגן מערכת של חינוך והסברה בגנות ההפליה.
חובה זו מוטלת בראש ובראשונה על גופים ממשלתיים וגופים ציבוריים אחרים46 .
בבג"ץ עמנואל נידונו סמכויות האכיפה של משרד החינוך, לרבות הסמכות לבטל את רישיונו של בית הספר.
בית המ שפט העליון קבע כי חרף היותה סמכות שברשות, "כלל ידוע הוא כי על הרשות להפעיל את סמכותה באופן סביר, ובית-משפט זה קבע בעבר כי 'סמכות הרשות הופכת לסמכות שבחובה, כאשר הנסיבות העובדתיות הן כאלה שערכי היסוד של השיטה החוקתית והמשפטית שלנו הופכים את אי -הפעלתה של הסמ כות לבלתי סבירה באופן היורד לשורשו של עניין'.
אין להשלים עם תהליך הדרגתי של ריפוי הפגם, ועל משרד החינוך לנקוט באמצעים אפקטיביים וחד-משמעיים למיגור האפליה .
]הדגשה במקור[ "והחזרתו של המוסד לתלם האיזון החוקתי 2.
בדברי המבוא להצעת חוק איסור הפליה צוין כי החוק הוא ביטוי במישור המשפט הפנימי להתחייבויותיה של ישראל במישור הבין-לאומי מכוח אמנות בין-לאומיות שונות, לרבות ההתחייבות לנקוט אמצעים תחיקתיים כדי לתת תוקף לזכויות שהוכרו באותן האמנות, והתחייבויות אחרות, כמפורט להלן: .
45 בג"ץ 6698/95 קעדאן נ' מנהל מקרקעי ישראל, נד (1 )258 (2000) .
זמיר "שוויון זכויות כלפי ערבים בישראל", משפט וממשל ט, תשס"ו, עמ' 14.
האמנה לביעור הגזענות מחייבת את המדינות החברות בה שלא לנהוג בהפליה גזעית , ולערוב לזכותו של כל אדם לשוויון לפני החוק ולהנאה מזכויותיו האזרחיות, הכלכליות, הסוציאליות והתרבויות, ולגישה לכל מקום או שירות המיועדים לשימושו של הציבור הרחב, לרבות בתחבורה, מלונות ומקומות בילוי.
על מנת להבטיח את מימוש הזכויות הללו התחייבו המדינות להבטיח לכל אדם תרופות יעילות נגד מעשי הפליה גזעית, באמצעות בתי המשפט ומוסדות מדינה מוסמכים אחרים.
זאת ועוד, המדינות מחויבות גם לאמץ אמצעים מידיים ויעילים למאבק בהפליה הגזעית , בעיקר בתחומי ההוראה, החינוך והמידע.
אמנת ביטול ההפליה נגד נשים קובעת כי על ה מדינות החתומות עליה לנקוט את כל האמצעים המתאימים לביטול הפליה נגד נשים בתחו מים רבים, לרבות בתחומי החינוך, הבריאות והתרבות.
האמנה בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, הקובעת שורה ארוכה של זכויות, קובעת גם שחוקי המדינות יאסרו כל הפליה ויבטיחו לכל בני האדם הגנה שווה ויעילה מפניה.
המדינות החברות באמנה מתחייבות בה לזמן לאדם שזכויותיו נפגעו אמצעים יעילים למלחמה בתופעה - גם אם הפגיעה נעשתה בסמכות רשמית.
אמצעים אלה ייקבעו בידי הרשויות מוסמכות - השיפוטיות, המינהליות או המחוקקות.
האמנה בדבר זכויות של אנשים עם מוגבלויות קובעת אמות מידה בין- לאומיות לזכויות אזרחיות וחברתיות של אנשים עם מוגבלות, ומחייבת את המדינות ל ייעד גורם מרכז פנים -ממשלתי לקידום וניטור נושאים הנוגעים ליישומן של זכויות כאלה.
עוד היא מחייבת את המדינות לשקול הקמת מנגנון תיאום ממשלתי לקידום פעילויות בתחום זה47 .
בשנת2012 החליטה ממשלת ישראל , שנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות היא שתהיה גורם המרכז הפנים-ממשלתי ליישום האמנה, לרבות הסעיפים העוסקים באי- הפליה בשירותים ובכניסה למקומות ציבוריים, ותפקח על יישומה.
נמצא כי אמנם ניתנו לנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות סמכויות פיקוח ואכיפה , המאפשר ות לה לפעול כ"אחראית -על" מול רשויות ציבוריות, אולם לא כן בכל הנוגע למניעת הפליה באספקת שירותים ומוצרים מכוח האמנות האחרות.
ההתחייבויות הביצועיות לא נמסרו לשום גוף ביצועי שיפעיל וממילא לא תורגמו לסמכויות ביצוע .
47 ( ,האמנה Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD , התקבלה באו"ם בדצמבר 2006 ואושררה בישראל בשנת2012 .
התחייבויותיה במישור .
הבין-לאומי בתחום האמור לעיל מלמד שהתחייבויותיה הבין-לאומיות של ישראל בתחום מניעתה של הפליה מקיפות גם התחייבויות ביצועיות, לרבות התחייבות להעמיד סעדים אפקטיביים לנפגעי הפליה ולנקוט אמצעי אכיפה או אמצעים אחרים.
אמצעי אכיפה ואמצעים אחרים עליה לנקוט גם על מנת להגן ב יעילות על הזכויות שמקנות אותן אמנות בין-לאומיות לקבוצות המוגנות השונות .
ואולם התמודדותם של משרדי המשפטים, החינוך והבריאות עם תופעות רחבות היקף של הפליה, כפי שהתברר בביקורת, מעוררים ספק אשר לאופן שבו מקיימת ישראל את התחייבויותיה במישור הבין-לאומי בתחום.
משרד המשפטים - הדרת נשים מן המרחב הציבורי .
בינואר 2012 , לאחר שרבו דיווחים על תופעות שונות של הפליית נשים ובעיקר הדרתן מן המרחב הציבורי, לעתים בלוויית אלימות מילולית ופיזית, מינה היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) צוות משרדי בנושא הדרת נשים.
על הצוות הוטל לבחון את ההיבטים המשפטיים של הביטויים העיקריים של התופעה ולגבש המלצות לטיפול בהם, במישור הפלילי ובמישור המינהלי (להלן - צוות הדרת נשים).
במרץ 2013 פרסם הצוות את מסקנותיו, והמלצותיו אומצו במלואן בידי היועמ"ש במאי 2013 .
היועמ"ש, לצד אימוץ המלצותיו של צוות הדרת נשים, החליט לקדם תיקון לחוק איסור הפליה ויסודו איסור פלילי על הטרדת אדם בדרך של ביזוי או השפלה על רקע גזע, דת, לאום, ארץ מוצא, מין, נטייה מינית, השקפה, השתייכות מפלגתית, מעמד אישי וכיוצא באלה, הטרדה שמטרתה למנוע ממנו גישה לשירות ציבורי או שימוש בו או כדי לפגוע בתנאים שיקבל בהם שירות זה.
עד אוגוסט 2016 לא הושלמו ההליכים לתיקון החוק.
דוח צוות הדרת נשים עסק בהרחבה בעקרון השוויון ובחוק איסור הפליה, ודן לעומק בחובתה של הרשות הציבורית לפעול באופן אקטיבי למניעת הפליה וקידום השוויון.
צוין בו כי "הנחת המוצא הינה כי רשות ציבורית אמונה על קידום זכויות האדם וההגנה עליהן.
לפיכך, חובתה הבסיסית היא לא רק להימנע מפגיעה בזכויות הפרט, אלא גם לפעול, הן בתפקידה כגורם מסדיר והן בתפקידה כבעלת סמכויות פיקוח ואכיפה, על מנת להבטיח כי פגיעה כאמור אינה מתרחשת בתחומי פעילותה.
על כל אחת מהרשויות הציבוריות הנוגעות בדבר לפעול באופן מהיר, יעיל ונחרץ להפסקתם של ביטויי ההפרדה וההפליה בתחום אחריותה או השפעתה.
חובה זו חלה בעצמה זהה על הרשות הציבורית בכובעה הרגולטורי כאשר ההפרדה היא תוצאה של פעולתם של גופים פרטיים הפועלים מכוח זיכיון או רישיון מאת המדינה.
על הרשות הציבורית להפעיל את מלוא האמצעים החוקיים העומדים לרשותה כגורם מפקח ומאסדר כדי להביא להפסקתה של כל צורת הפליה".
בעקבות הדוח של צוות הדרת נשים התקבלה במרץ 2014 החלטת ממשלה 48 .
שעיקרה מניעת הדרת נשים במרחב הציבורי בהחלטה נכתב כי " תופעת הדרת הנשים במרחב הציבורי היא תופעה חמורה המתאפיינת בהפלייתן של נשים באשר הן נשים המחייבת פעולה ממשלתית אקטיבית לביעורה.
זאת מאחר שתופעה זו אינה עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון שהוא מעקרונותיה המכוננים של מדינת ישראל, ואף אינה עולה בקנה אחד עם מחויבויותיה הבינלאומיות של מדינת ישראל לפעול במגוון אמצעים למניעתה של הפליה מגדרית".
צוות הדרת נשים בחן אתחוקיות ן של שש תופעות של הדרת הנשים מן המרחב הציבורי49 המתקיימות בתחומי אחריותם של שישה משרדי ממשלה, ובדק אם יש להפרדה המתקיימ ת בו בין נשים לגברים הצדקה עניינית הנובעת מאופי השירות הציבורי.
במסקנותיו קבע צוות הדרת נשים כי על כל אח ד ממשרדי הממשלה שנבדקו לפעול במהירות, ביעילות ובנחרצות להפסקת ביטויי ההפרדה וההפליה בתחום אחריותם או השפעתם, לרבות בתפקידם כמאסדר כשההפרדה היא תו לדת פעולתם של גופים פ רטיים שהמשרדים מפקחים עליהם.
המשנה ליועמ"ש (ייעוץ) (להלן - המשנה) מופקדת על יישום הדוח של צוות הדרת נשים מינואר 2014.
משרד מבקר המדינה מצייןלחיוב את שיתוף הפעולה בין המשרד לשירותי דת ובין משרד המשפטים, שפעלו באופן יזום למיגור תופעות של הפרדה מגדרית בבתי עלמין.
הבדיקה העלתה כי המשרד לשירותי דת ערך בבתי העלמין ביקורות, רובן ביקורות פתע, בדק מידית תלונות שהובאו לפניו, והפיץ בהתאם הנחיות לחברה קדי שא.
משרד המשפטים הציב דרישות בכל הקשור לאיכות הביקורות של המשרד לשירותי דת וקיים בקרה על פעילותו - לשם מיגור הפליה בתחום סמכותו.
מנגד, העלתה הביקורת שהפעולות שנקט משרד המשפטים ביחס למופעים אחרים של הדרת נשים לא היו כה נחרצות, והסתכמו בעיקר בבירורים נקודתיים שנערכו כל אימת שהתקבלה תלונה או התפרסם אירוע ממין העניין בתקשורת.
פעולותיו של משרד המשפטים מול משרדי הממשלה הסתכמו רובן בבקשה לבירור התלונות או הפרסומים על הדרת נשים המצויה לכאורה בתחום אחריותם .
במקרים אלה הביא משרד המשפטים את אירועי ההפליה לידיעת המשרד הממשלתי הרלוונטי ודרש את תגובתו, אך לא ערך את הבירור בעצמו.
בתשובת משרד המשפטים נמסר כי הטיפול בתופעה הוא באחריותם של משרדי הממשלה השונים, במסגרת תפקידם הרגולטורי מול הגופים שהמשרדים .
48 'החלטת ממשלה מס1526.
49 שש התופעות: הפרדה בין נשים לגברים בבתי העלמין ובבתי ההספד - באחריות המשרד לשירותי דת; הפרדה בטקסים ואירועים ממלכתיים או בחסות המדינה; הפרדה בקופות החולים - באחריות משרד הבריאות; הפרדה בתחבורה הציבורית - באחריות משרד התחבורה; הצבת שילוט רחוב המפנה נשים למדרכות נפרדות ושלטי צניעות - באחריות משרד הפנים והרשויות המקומיות; אי -השמעת נשים בתחנת רדיו "קול ברמה" - באחריות משרד התקשורת.
מפקחים עליהם ובתחומים הנתונים לאסדרתם.
משרד המשפטים קובע, מגדיר ומפרש את הנורמה המשפטית בנושא עבור הממשלה ומתפקד כגורם מתכלל בעל ראיית רוחב משפטית, הפועל להכוונת משרדי הממשלה.
ואולם הניטור השוטף של מניעת הדרת נשים צריך להיעשות בידי משרדי הממשלה , ולא מתפקידו של משרד המשפטים לפקח על משרדי הממשלה ולהחליפם בתפקידם.
נושא הדרת הנשים מטופל במשרד המשפטים "נוסף על תפקיד" וללא תקן ייעודי שהוקצה לכך.
במרבית המקרים שבהם העביר את התלונות למשרד הממשלתי הרלוונטי , זה נעשה בשיתוף פעולה מלא וביצירת ממשק עבודה משותף, אך לפעמים ניתן מענה נקודתי בלבד, ולא ניכר רצון המשרד הממשלתי ל"שילוב זרועות" ולמ עורבות יוזמת ואקטיבית.
אף שרוב ההמלצות של צוות הדרת נשים זכו ליישום מלא, ישנם מופעי הדרת נשים שחוזרים ונשנים וכרוכים במאבק מתמשך ובקושי שטרם נפתר.
יוער כי משרד המשפטים אכן אינו מחליף את המשרדים הממשלתיים בתפקידם הרגולטורי, והם נדרשים לקיים בקרות יזומות, לה פעיל את סמכויותיהם, לפקח ולבצע פעולות אכיפה למיגור התופעה.
עם זאת, משרד המשפטים, אשר השר העומד בראשו ממונה על ביצוע חוק איסור הפליה, נדרש להנחות את משרדי הממשלה השונים, להגביר את הפיקוח עליהם כדי לוודא שהפעולות הנדרשות אכן מבוצעות, ולדרוש מהם דיווח שוטף על אופן פעולתם - זאת, מתוקף אחריותו והיותו גורם מתכלל שמוטלת עליו הכוונת משרדי הממשלה השונים, ולאור החלטת הממשלה בנושא מניעתה של הדרת נשים, המחייבת "פעולה ממשלתית אקטיבית".
במרץ2015 , לקראת ישיבת ממשלה, דיווח משרד המשפטים על פעולותיו למיגורה של הדרת הנשים.
בדיווח הודגמו פניות למשרדי הממשלה השונים בעניין.
נמצא כי כשהובאו לידיעת משרד המשפטים מופעי הדרת נשים, הסתכם טיפולו בפנייה למשרד הרלוונטי בבקשה לקבל את תגובתו.
במקרים אחרים הוא הרחיב את פעילותו לגופים ציבוריים נוספים בהם התקיימו מקרים של הדרת נשים, כגון צה" ל ומוסדות חרדיים להשכלה גבוהה.
אולם בפועל, תופעת הדרת הנשים עדיין מתקיימת.
במכתבה של המשנה לשרת המשפטים ולשרה לשוויון חברתי מ - 25.
2015 , היא התריעה כי "בתקופה האחרונה אנו צופים בהתרחבות איטית אך מתמידה של מופעי הדרת הנשים במרחב הציבורי לספירות ולתחומי חיי ם חדשים ומגוונים.
קשה יהיה להתעלם מממדיה של תופעה זו.
כמה היא מקיפה וזולגת במהירות מדאיגה לעוד ועוד הקשרים בספירה הציבורית.
מקרים אחרונים אלה מהווים רק קצה הקרחון בתופעה שיטתית של הדרת נשים במרחב הציבורי בישראל, המתרחשת פעמים רבות גם בתוך תחומי פעילו תה של הממשלה, ובניגוד גמור להחלטת הממשלה שהתקבלה בנושא".
המשנה הוסיפה כי "נדרשת מאוד גם התגייסות הממשלה ומעורבות שריה, אשר בכוחם לקבל משרד המשפטים |933 .
משרדי הממשלה החלטות אשר יביאו לצמצום משמעותי בממדי התופעה.
אני נתקלת לא אחת בתופעות של הדרת נשים במרחב הציבורי, אשר לעיתים מתרחשות בת חום אחריותו של משרד ממשלתי כזה או אחר, ולעיתים אף בעידודו או בתמיכתו.
בחלק מהמקרים נדרשת התגייסות אקטיבית של השר הרלוונטי, על מנת לפעול כנגד תופעה נפסדת זו במכלול תחומי פעילות המשרד".
ממכתבה של המשנה עולה כי במבחן התוצאה, אין די בפעולות שנקטו משרד המשפטים ומשרדי הממשלה האחרים למיגור הדרת הנשים, וכי היכולת לפעול למיגורה באופן יזום תלויה לא אחת בדרג המדיני וברצונם של השרים למעורבות יוזמת ופעילה.
הממצאים בסוגיה זו של הדרת נשים מעוררים ספק אם הפעולות שנעשו בתחום זה ענו במלואן על החובה שחלה על הרשויות הממשלתיות, לרבות החובה הנובעת מן ההתחייבויות במישור הבין-לאומי ומהחלטת הממשלה בנושא הדרת נשים.
היעדרן של פעולות מערכתיות יזומות ויעילות למניעת הפליה נגד נשים, לצד דלות האמצעים והסעדים היעילים למיגור התופעה וההימנעות מהפעלתן של סמכויות האכיפה הקיימות – כל אלה משקפים התמודדות רפה ופסיבית של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ומחייבות נקיטת גישה חדשה.
משרד המשפטים כתב בתשובתו כי הדרת הנשים היא תופעה חמורה אשר מופעיה מתרחבים והולכים, תופעה שמיגורה טעון טיפול ממשלתי עיקש ואקטיבי.
הוא הוסיף כי הסמכויות הקונקרטיות למניעת התופעה מוקנות למשרדי הממשלה מול הגורמים המפוקחים בידיהם, וכי ההתנהלות הרפה והפסיבית שתוארה לעיל נובעת בעיקרה מהימנעותן של הרשויות הציבוריות הרלוונטיות להפעיל את סמכויותיהן הקונקרטיות למניעתה.