HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עניין המפלגות הוסדר כבר בשנת 199227 , אולם במועד סיום הביקורת נמצא כי טרם בוצעההסדרה ייעודית בעניינם של ארגוני עובדים או מעבידים.
להיעדר פיקוח אפקטיבי על אגודות עות'מאניות שהן ארגוני עובדים או מעבידים עשויות להיות השלכות ומשמעויות מאחר שמדובר בפעילות ייחודית, משמעותית ורחבת היקף, המחייבת פיקוח ממשי בתחום זה.
בשנת2006 התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות שעלה מהן חשש לאי-סדרים בפעילות אגודה שהיא ארגון עובדים, לרבות חשש להיעלמות מיליוני ש"ח מקופתה ומקופתם של גופים שבשליטתה.
מבקר המדינה דאז הפעיל ביקורת על האגודה בהתאם לסמכותו לפי סעיף 9(9 ) לחוק מבקר המדינה , התשי"ח ]נוסח משולב [-1958 (להלן- חוק מבקר המדינה), וממצאי הביקורת פורסמו בשנת 201228 .
לנוכח ממצאי הביקורת בוצעה חקירת משטרה בנושא, ובחקירה נחשפה פרשה חמורה של מעילות בסך של כ-13 מיליון ש"ח מכספיהן של האגודה ושל עמותה הקשורה אליה, שבוצעו בשנים 2005-1998 .
את המעילות ביצעו בעלי תפקידים לשעבר בגופים אלה, ובהם יו"ר האגודה לשעבר.
הוועדה לענייני ביקורת המדינה דנה, בישיבה באוקטובר 200729, בנושא ההגנה על חושפי שחיתויות בעת שבחנה את טענתה של עובדת כי פוטרה מ ארגון עובדים עקב חשיפת שחיתות.
בישיבה נאמר כי שלא כעמותות וחברות לתועלת הציבור, אגודות עות'מאניות אינן מחויבות בביקורת פנימית על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב -1992 .
עוד נאמר בישיבה כי לפי חוק מבקר המדינה , נציב תלונות הציבור אינו מוסמך לברר תלונות על ארגוני עובדים, ועל כן גם נבצר ממבקר המדינה להוציא צו הגנה לחושף שחיתות בגופים אלו.
27 במסגרתחוק המפלגות, התשנ"ב -1992.
הוועדה נאמר כי היא רואה בחיוב אתהצעת מבקר המדינה לתקן את סעיף 36 בחוק מבקר המדינהבאופן ש סמכות נציב תלונות הציבור תורחב ותוחל גם על ארגוני עובדים , וכי היא מבקשת לפעול לתיקון חוק הביקורת הפנימית באופן שתהיה חובת מינוי מבקרים פנימיים גם באגודות עות'מאניות.
במועד סיום הביקורת שני החוקים האמורים עדיין לא תוקנו .
להלן דוגמאות לפניות שהתקבלו בנוגע לאגודות עות'מאניות שהן ארגוני עובדים או מעבידים, שמהן עלה כי למתלוננים ולציבור הרחב לא ברור מיהו המשרד הממשלתי שאמור לפקח על האגודות.
מהתלונות עלה שרוב הפניות הופנו לרשם העמותות, והוא העביר אותן אל משרד הפנים.
בדצמבר 2008 הוגשה לראש רשות התאגידים ולמבקר המדינה תלונה ולפיה יו"ר ארגון עובדים השתתף ב תעמולת בחירות אסורה בכך ש הביע במכתב רשמי תמיכה במועמד בבחירות מקדימות.
סגנית ראש רשות התאגידים השיבה ל מתלונן כי אין לרשם העמותות סמכויות לפיקוח על ארגון העובדים.
בדצמבר 2011 הגיש בעליה של חברת שמירה לנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה תלונה על אגודה עות'מאנית שהיא ארגון מעבידים.
בתלונה נאמר: "הנני נאלץ לפנות אליך לאחר שהנני נתקל בכשל רציני במערכות משרדי הממשלה - משרדי הפנים והמשפטים ולאחר מסע ארוך ומייגע בין משרדים אלו כאשר יד ימין לא יודעת מיד שמאל וכל משרד מפנה אותי למשרד האחר".
התברר שבפסק דין בנושא נקבע כי חברת השמירה לא שילמה דמי חבר לאגודה העות'מאנית.
בעלי חברת השמירה ניסו לברר מיהו הארגון שגובה מאות אלפי ש"ח מחברות השמירה, ואיזה פיקוח מופעל עליו ועל הכספים שהוא גובה, אולם לא הצליחו לקבל כל תשובה.
המתלונן צירף לתלונתו אישור ניכוי מס במקור ואישור לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים משנת 2010 ולפיו אין במרשמי רשות המסים תיק של האגודה העות'מאנית, וכן אישור משנת 2011 ולפיו האגודה רשומה אבל אין לה אישור לניהול ספרים.
מאחר שנציבות תלונות הציבור אינה מוסמכת לברר תלונות על ארגוני מעבידים, היא הנחתה את המתלונן להגיש את תלונתו לממונה המחוזי במשרד הפנים.
ביוני 2015 פנה לרשם העמותות אדם פרטי בבקשה לפעול לסגירתה של אגודה שהיא ארגון עובדים, ולחלופין להשית עליה כללי ניהול תקין.
על פי הנטען בתלונה, מצב חשבון האגודה אינו ידוע ואינו מדווח לעובדים , האגודה לא מדווחת לעובדים על אופן ניהולה והיא פועלת בחוסר שקיפות.
הרשם הפנה את המתלונן אל הממונה המחוזי במשרד הפנים.
יצוין כי בשנת 2012 פרסמה סגנית ראש רשות התאגידיםהנחיה לעובדי הרשם ולפיה אם יפנו אליהם בנוגע לאגודות יש להשיב לפונה שהממונים במחוזות משרד הפנים הם המטפלים בעניינן של ה אגודות.
החסר בפיקוח אפקטיבי על אגודות עות 'מאניות משמעותי אף יותר לגבי אגודות שהן ארגוני מעבידים או עובדים מאחר והן עדיין פטורות מהוראות חוק העמותות ומוסדרות רק בחוק העות'מאני משנת 1909 .
ראוי שמשרד המשפטים ומשרד הפנים יבחנו את קידום הסדרת הנושא בחקיקה.
היעדר פיקוח על נכסי אגודות בעת פירוק .
בחוק העות'מאני וכן בחוק העמותות לא נקבע הסדר לעניין פירוק אגודות עות'מאניות וחלוקת נכסי האגודה בעת פירוקה, ועל כן לרשם העמותות אין סמכות להגיש בקשה לפירוק אגודה עות'מאנית, וסמכותו מוגבלת למחיקת אגודה בהתאם לחוק העמותות.
יצוין כי צו של שרת המשפטים30 מקנה לרשם ההקדשותאת ה סמכות לפנות לבית המשפט ולבקש פירוק של אגודה עות'מאנית.
בהתאם לפסיקה, בעת מתן הצו מוחלים על האגודה העקרונות של פירוק תאגיד ללא כוונת רווח, וניתן לבקש להעביר את נכסיה לתאגידים ללא כוונת רווח בעלי מטרות דומות.
ממכתב של אגף בכיר לתאגידים עירוניים במשרד הפנים מנובמבר 2010 אל המשנה למנכ"ל עולה כי הקושי העיקרי בעניינן של האגודות הוא נושא הנכסים שבבעלותן והחשש שתתבצע פלישה לנכסיהן שאינם בשימוש או שתועבר בעלות על נכסים אלה שלא כדין.
להלן יוצגו שתי דוגמאות הנוגעות להעברה שלא כדין של נכסי אגודות.
באוגוסט2005 , לאחרשהתברר כי חברי אגודה מנסים לרשום נכס של האגודה על שמם, פנתה מנהלת מחלקת פירוקים ברשות התאגידים אל היועץ המשפטי לממשלה בבקשה שיחווה בדחיפות את דעתו לעניין המשך הטיפול המשפטי באגודה.
לדברי מנהלת המחלקה, האסיפה הכללית של האגודה החליטה במאי 2003 לתקן את התקנון באופן שייקבע בו כי אם תפורק האגודה תחליט אסיפת חברי האגודה מה ייעשה ברכושה.
בספטמבר 2003 החליטה האסיפה הכללית להעביר את נכסיה לשני חבריה הנותרים, תוך פירוק האגודה כאיגוד מקרקעין.
מנהלת המחלקה הדגישה כי אף שמדובר בהברחת נכסים מהאגודה לכיסם הפרטי של חבריה, אין לרשם העמותות סמכות לטפל בנושא, והממונה המחוזי במשרד הפנים הוא המוסמך לעשות כן.
מנהלת מחלקת פירוקים ציינה כי פנתה בינואר 2005 ,אל הממונה המחוזי בבקשה שיפעיל את סמכותו לטפל בנושא והוא העביר את פנייתה ללשכה המשפטית במשרד הפנים.
במכתבה של הלשכה המשפטית אל מנהלת המחלקה מיוני 2005 נאמר כי היא לא מצאה שמשרד הפנים מוסמך לפעול בנושא האגודות ועל כן היא פנתה אל מחלקת ייעוץ וחקיקה כדי לברר מי מוסמך לטפל בנושא זה.
30 צושהוצא לפי סעיף 380 (א) לפקודת החברות.
במכתב של מחלקת ייעוץ וחקיקה מספטמבר 2005 אל היועץ המשפטי לממשלה נאמר כי "שוחחנו עם הלשכה המשפטית במשרד הפנים, אשר הסכימה לקבל את הנושא לטיפולה, ובלבד שתקבל סיוע מרשם העמותות".
ואכן, משרד הפנים הגיש עתירה למתן פסק דין הצהרתי נגד החלטת האסיפה הכללית של האגודה.
בית המשפט פסק31 כיהחלטה זו - הקובעת כי נכסי האגודה יועברו עם פירוקה לחבריה - בטלה ומבוטלת, והוציא צו מניעה קבוע האוסר על האגודה וחבריה להעביר את נכס המקרקעין שבבעלות האגודה לידי החברים שנותרו או לידי מי מטעמם.
בית המשפט קבע כי אף שהחוק העות'מאני אינו קובע איסור מפורש בדבר הענקת רכוש האגודה לחבריה (שלא כחוק העמותות), יש להחיל איסור זה גם עליהן בהתחשב בהנחת היסוד ולפיה אגודות לא הוקמו לשם הפקת רווח.
כמו כן קבע בית המשפט כי "שעה שנציג משרד הפנים, שהינו הגורם המופקד על ביצוע החוק.
נוכח לדעת כי מתרחשת פעילות בלתי חוקית כלשהי בקרב אגודה מסויימת, הרי שלא זו בלבד שזכותו לפנות לערכאות בבקשה לסעד מתאים, אלא שחובתו לעשות כן".
נמצא כי רק בספטמבר 2016 כתשע שנים לאחר שניתן פסק הדין ניתן צו של שרת המשפטים לצורך פירוק האגודה.
ביולי2001 הגישה עיריית פתח תקווה בקשה לפירוק אגודה 32 על מנת שניתן יהיה להתחקות אחר רכושה לנוכח החשש להעלמת נכסיה.
התברר שהאגודה החזיקה ב -999 מ- 1,000 המניות של חברה שהקימו חברי האגודה.
האגודה העבירה אל החברה את נכס המקרקעין שהיה בבעלותה, והחברה העבירה בשנת 1974 ללא תמורה את נכס המקרקעין לקרוביו של מנהל החברה (שהיה גם חבר האגודה), ואלה מכרו אותו לצדדים שלישיים בשנת 1996 .
בית המשפט המחוזי הוציא צו לפירוק האגודה, ולאחר מכן מינה מפרק.
במאי 2008 העבירה מנהלת מחלקת פירוקים ברשות התאגידים את הנושא לטיפול היועץ המשפטי במשרד הפנים לנוכח העובדה שהמפרק שמונה לא פעל להגשת תביעה נגד מנהל החברה ולא הגיש למחלקת פירוקים מסמכים בעניין פירוק האגודה.
טיפולו הדחוף של היועץ המשפטי במשרד הפנים התבקש לנוכח העובדה כי מועד ההתיישנות של הגשת תביעות נגד חברי האגודה קרב.
ביולי 2008 פנה היועץ המשפטי של משרד הפנים אל פרקליטות מחוז תל אביב בבקשה כי יפעלו להגשת תביעה נגד מנהל האגודה בשל הברחת נכס שלה.
רשות התאגידים הסבירה בתשובתה כי מאחר שאין לרשם העמותות סמכות לפקח על אגודות, ניתן לפנות בבקשה לקבלת צו של שרת המשפטים המקנה סמכות לפנות לבית המשפט ולבקש פירוק של אגודה רק במקרים חריגים ועל כן לא ניתן להשתמש בצו זה כדבר שבשגרה.
31 ה"פ (ת"א) 1145/05 מדינת ישראל - משרד הפנים נ' בית אולפנה לאימון מורים פורסם [ ,במאגר ממוחשב 6.
07] 32 פש"ר(ת"א) 1637/01 עיריית פתח תקוה נ' אגודת נחלת יוסף קליין והרב בן ציון צביק .
]טרם פורסם[ 998 |דוח שנתי 67ב .
כדי למנוע הברח ות של נכסי אגוד ות לידי חבריה ושימוש בנכס י אגודות למטרות פרטיות נדרש משרד המשפטים לה כין הסדר לעניין חלוקת נכסי האגודה בעת פירוקה .
היעדר פיקוח על אגודות מרובות חברים .
בתאגיד ש בו חברים רבים, שלכל אחד מהם חלק קטן בבעלות על התאגיד, אין בכוחו של כל אחד מהחברים לשלוט באופן אפקטיבי על ניהולו, ומנהלי התאגיד שולטים בו כראות עיניהם , ו גובר החשש כי מנהלי התאגיד יעדיפו לפעול לקידום מטרותיהם האישיות ולא לקידום מטרות התאגיד (להלן - בעיית הנציג).
באגודות מרובות חברים "בעיית הנציג" מחריפה.
חוק החברות, התשנ"ט -1999 , מאפשר לבעלי המניות או לדירקטורים הנמצאים בעמדת מיעוט להגיש תביעה נגזרת 33 בשם החברה ולטובתה אם החברה נמנעת מלפעול לפי האינטרסים שלה.
לבתי המשפט הוגשו בקשות לאישור הגשת תביעה נגזרת בשם ארגון עובדים שהוא אגודה34 ובשם שתי קופות חולים שהן אגודות35, ונקבע כי יש להחיל את הדין הקיים לגבי תביעות נגזרות בחברות גם על אגודות עות'מאני ות ולאפשר לחברי האגודה להגיש תביעה נגזרת בשמה כאשר האורגנים המוסמכים שלה נמנעים מלעשות כן.
בעיית הנציג מדגישה את הצורך החיוני בפיקוח על כלל האגודות, ובפרט על האגודות מרובות החברים, כדי שקול המיעוט יישמע וכדי להבטיח שלא ייעשה שימוש לא ראוי בנכסיהן של אגודות אלה.
33 תביעה נגזרת מוגדרת בחוק החברות כ"תובענה שהגיש תובע בשם חברה בשל עילת תביעה שלה", ולכן, על המבקש לתבוע בשם החברה בתביעה נגזרת מוטל הנטל להראות כי הופרה זכות של החברה וכי נתקיימו תנאים המצדיקים שהוא יתבע בשמה .
34 )בש"א (ת"א 11745/00 שמעון שטרית נ' אריסון השקעות בע"מ , פ"מ תשס"ב (1 )110 (2002 ).
וכן - ע"א 9491/04 שמעון שטרית נ' אריסון השקעות בע"מ פורסם במאגר [ ממוחשב, 23.
] 35 תנ"ג(ת"א) 9167-02-14 נבוכוהני נ' שירותי בריאות כללית ; תנ"ג 46222 -03-14 'אהרון נ מכבי שירותי בריאות פורסם [ ,במאגר ממוחשב 11.
יצוין כי הוגש ערעור על ההחלטה] משרד הפנים |999 .
ציבורי המליצה כי רק .
לפי סעיף 9(2 ) לפקודה וכן הכרה לפי סעיף 46 לפקודה.
גופים אחרים, כגון אגודות עות'מאניות , יידרשו להתאגד בהתאם .
לכך היעדר פיקוח על הטבות במס לאגודות .
סעיף 46 (א) לפקודת מס הכנסה (להלן- סעיף 46 ), קובע כי אדם או חברה יזוכו מהמס שהם חייבים בו בגין סכומי כסף שתרמו למוסד ציבורי36 שקבע לעניין זה שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.
האישור לפי סעיף 46 ניתן בדרך כלל לתקופה של עד שלוש שנים, זאת למעט מוסדות ציבור שלגביהם הונפק עד סוף שנת 1991 אישור זיכוי ממס שאינו מוגבל בזמן.
לגבי מוסדות אלה נקבע בשנת 2012 בהוראת מעבר 37 כי תוקף האישורים יפוג בהדרגה בשנים 4201-8201 , לפי שנת קבלת האישור.
לפי חוזר מס הכנסה "קוים מנחים להחלת סעיף 46 לפקודת מס הכנסה" (להלן - חוזר מס הכנסה) בעת בחינת בקשה להכרה כמוסד ציבורי לעניין תרומות לפי סעיף 46 , על מחלקת מלכ"רים לבדוק אם למוסד יש אישור ניהול תקין (לשנה שבה מוגשת הבקשה) מאת הרשם הרלוונטי.
הוועדה לקביעת מוסד ציבורי לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה פרסמה את ממצאיה בדוח במאי 201438 ,.
הוועדה המליצה כי רק גופים המאוגדים כעמותה חברה לתועלת הציבור, הקדש ציבורי רשום ותאגיד שהוקם בחוק (תאגיד סטטוטורי) יוכלו לקבל הטבות לפי סעיף 9(2 ) לפקודה וכן הכרה לפי סעיף46 לפקודה.
גופים אחרים, כגון אגודות עות'מאניות 39 , יידרשו להתאגד בהתאם לכך, ויינתן להן פרק זמן של שנתיים לביצוע ההתאגדות כנדרש.
ממסמכי רשות המסים עולה ששר האוצר החליט לאמץ את עיקר ההמלצות, ובהתאם לכך היא פרסמה בספטמבר 2015 אתחוזר מס הכנסה ואולם בחוזר זה אין התייחסות להמלצת הוועדה האמורה.
יצוין כי אגף התקציבים במשרד האוצר כתב בתשובתו מנובמבר 2016 שהוא תמך בעמדת הוועדה הציבורית בנוגע לגופים ש ראוי כי יוגדרו כמוסדות ציבור לפי סעיף 9(2) וסעיף 46 .
לפקודה מנתוני רשות המסים עולה כי ביוני 2016 פעלו שמונה אגודות עות'מאניות הרשומות כמוסדות ציבור - אגודה אחת שהאישור שלה כבר לא היה בתוקף, ושבע אגודות בעלות אישור בתוקף לפי סעיף 46, המקנה לתורמים להן זכאות להטבות מס.
יצוין כי אחת האגודות שיש לה אישור בתוקף נרשמה כעמותה כבר בשנת 1999 אך ממשיכה לקבל אישור כאגודה עות'מאנית.
36 מוסד ציבורי כהגדרתו בסעיף9(2 .
) לפקודת מס הכנסהסעיף 46 לפקודת מס הכנסהקובע כי מי שתרם למוסד ציבורי או לכמה מוסדות ציבוריים סכום כולל של 180 ש"ח ומעלה(לינואר 2016) זכאי לזיכוי ממס הכנסה לאותה השנה בשיעור 35% מסך התרומה .
התרומה מוכרת לצורכי מס אם ניתנה למוסד ציבורי שקיבל אישור לפי סעיף 46 - מוסד ללא מטרת רווח המקדם מטרות ציבוריות.
37 סעיף6 '(ב), (ג) לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס194 ), התשע"ב-2012 .
38 :ראו קישור לדוח http://mof.
il/Committees/PublicInstituteCommittee/PublicInstituteCommittee_Report.
הוועדה המליצה להחריג קופות חולים ומוסדות להשכלה גבוהה מדרישת ההתאגדות 1000 |דוח שנתי 67ב .
רבות מאוד, ובהן כמה .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים שעליה לפעול לתיקון פקודת מס הכנסה באופן שהיא תשקף את המלצת דוח הוועדה הציבורית בדבר הגופים שיוגדרו כמוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודה, ובכך יתומרצו האגודות להתאגד בהתאם להגדרות התאגידיות המקובלות.
אגודות עות'מאניות רבות מאוד, ובהן כמה מהגופים הגדולים במשק, המנהלות פעילויות בהיקפים כוללים של מ יליארדי ש"ח, פועלות זה עשרות שנים בלי שמשרד הפנים מקיים כל פעילות ממשית לפיקוח עליהן.
מצב זה הוא בגדר ליקוי של ממש ברגולציה הממשלתית, הגורם להיווצרות כשלים, כגון היעדר סמכות לברר תלונות על אגודות והעברת מתלונן ממשרד למשרד, ואף עלול להביא לביצוע עבירות פליליות כגון מעילות40 וניסיונותלהברחת נכסים מהאגודות לידיים פרטיות.
לפיכך יש חשיבות רבה להסדרת המצב החוקי באמצעות אימוץ הסדר משפטי שיאפשר פיקוח ראוי על גופים אלה ובאמצעות הקצאת משאבים הולמת ליישומו של ההסדר.
על הנהלות משרד י הפנים והמשפטים לעשות כן לאלתר.
ניסיונות להסדרת הטיפול באגודות העות'מאניות .
ביולי 2008 התקיימה ישיבה בהשתתפות המנכ"ל ים (דאז) של משרד הפנים ומשרד המשפטים, ובה הוחלט על הקמת ועדה בין-משרדית לבחינת הפיקוח על אגודות עות'מאניות.
בדיון נאמר כי "כיום, האחריות הינה על משרד הפנים.
לאור המצב החוקי והעדר סמכויות פיקוח מהותיות, אין ביכולת של המשרד לקיים פיקוח אמיתי על התנהלותם של האגו דות.
משרד הפנים אינו אמון על פיקוח של גופים מעין אלו והינו מבקש להעבירם לאחריות רשות התאגידים במשרד המשפטים".
על פי כתב המינוי מיולי 2008 הוטל על ועדה שכללה נציגים של שני המשרדים לבחון, בין היתר, את הדרכים לצמצום מספר האגודות ולקבוע מיהו הגוף הממשלתי שראוי להטיל עליו את סמכויות הפיקוח על האגודות.
הוועדה נדרשה להגיש את המלצותיה בנושא בתוך ש ישה חודשים.
מיולי 2008 הוטל על ועדה שכללה נציגים של שני המשרדים .
לבחון, בין היתר, את הדרכים לצמצום מספר האגודות ולקבוע מיהו הגוף הממשלתי שראוי להטיל עליו את סמכויות הפיקוח על האגודות.
הוועדה התכנסה רק פעם אחת בדצמבר 2008 , וממילא לא הגישה המלצות בישיבתה הראשונה של הוועדה, שהתקיימה בדצמבר 2008, הוגדר תפקיד הוועדה כמפורט להלן: "להציע פתרון משפטי לאגודות שלא נרשמו כעמותות וכן לנכסים שבבעלותן ע"י תיקון חקיקה ו/או עדכון נוהלי תמיכה של המדינה, לבדוק ההשלכות של הטלת פיקוח עליהן מבחינת תקציב ודרישות כ"א, ולהציג לדרג המחליט המלצות בהתאם".
כמו כן הוחלט בישיבה האמורה כי החלטות הוועדה יתבססו על מידע בנוגע לאגודות עות'מאניות ( ובכלל זה מידע על מספר האגודות הפעילות, על מספר האגודות הנתמכות או המקבלות הטבות ציבוריות, ועל היקף פעילותן, נכסיהן וסוג פעילותן), וכי תפקיד איסוף המידע האמור יוטל על משרד הפנים.
נמצא כי הוועדה התכנסה רק פעם אחת בדצמבר 2008 , וממילא לא הגישה המלצות לא למנכ"ל משרד המשפטים ולא למנכ"ל משרד הפנים, זאת על אף שהיא נדרשה להגיש את המלצותיה בתוך ש ישה חודשים ממועד מינויה.
יצוין כי משנת 2010 פנתה התנועה למען איכות השלטון בישראל כמה פעמים למשרדי המשפטים, הפנים והאוצר בבקשה להסדיר את סוגיית האגודות העות'מאניות, והפנייה האחרונה בוצעה באוגוסט 2016 .
התנועהקיבלה תשובות סותרות ממשרד המשפטים וממשרד הפנים בעניין פעילותה של הוועדה הבין- משרדית - משרד המשפטים השיב לתנועה כי עבודת הוועדה הופסקה, שכן היא לא קיבלה ממשרד הפנים את המידע שביקשה, ואילו משרד הפנים השיב לתנועה כי "לא ידוע לנו על ועדה בין -משרדית שאמורה היית ה לבחון את הנושא"41 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי המשפטים והפנים שההודעות הסותרות בעניין הוועדה הבין -משרדית יכולות ללמד על כך ש הם אינם מייחסים חשיבות להסדרת הנושא .
עקב כך ב סוף שנת 2016 עדיין לא גובשו הדרכים לצמצום מספר האגודות ולא הוחלט מי הוא ה גוף הממשלתי שעליו יוטלו סמכויות הפיקוח על האגודות.
ביוני 2010 החליט סמנכ"ל משרד הפנים כי עד שהטיפול באגודות יועבר לאחריות רשות התאגידים, הגורם ב הנהלת המשרד שיהיה אחראי לתחום יהיה מנהל אגף בכיר לתאגידים עירוניים, והוא יכין תכנית ל איתור ול מיפוי של האגודות בסיוע חברה חיצונית42 .
41 המקור: תשובת התנועה למען איכות השלטון בישראל למשרד מבקר המדינה מ- 21.
42 המקור: מכתב היועץ המשפטי של משרד הפנים אל מנהלת אגף ביקורת פנים מ- 2.
כעבור חודש, ביולי 2010 , התקיימה פגישה בהשתתפות מנהל אגף בכיר לתאגידים עירוניים במשרד הפנים ונציגי רשות התאגידים.
מפרוטוקול הפגישה43 עולהכי משרד הפנים מעוניין להתחיל בתהליך מיפוי הנתונים כבסיס להמשך עבודת הוועדה.
הוחלט כי נציגי הרשם יגישו למשרד הפנים את הנתונים שברשותם הנוגעים לאגודות, ונציגי משרד הפנים ירכזו את המידע הנמצא בידי המחוזות ולאחר מכן יפעלו לקבל תקציב לקידום הפרויקט למיפוי האגודות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים על שבמועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר שהתקיימה הפגישה האמורה, עדיין לא חלה כל התקדמות בטיפולו של משרד הפנים באיסוף, באיתור ובמיפוי של המידע הנדרש על האגודות.
היועץ המשפטי של משרד הפנים עסק במשך השנים לא אחת בנושא האגודות להלן דוגמאות לפניותיו: א.
באוגוסט 2010 כתב היועץ המשפטי של משרד הפנים אל מנכ"ל המשרד דאז כי המשרד לא ביצע ולו תיעוד מזערי של מכלול האגודות שהוקמו ונרשמו במשך השנים.
לסיכום ציין היועץ המשפטי כי " לאור הקשיים בהמשך התנהלות שבה המשרד אינו מפעיל את סמכויות הפיקוח כנדרש ומנגד הקשיים ואי קידום ההליכים להעברת הסמכויות לגוף שלטוני אחר, ראיתי לנכון להעלות את הסוגיה בפניך ולבקש את הנחייתך".
היועץ המשפטי של משרד הפנים כתב בינואר 2011 למנהלת האגף לביקורת פנים כי "לאור הבעייתיות בטיפול בפיקוח על אגודות עות'מאניות, הן לאור החוסר במערך החוקי הקיים, והן לאור אי קיום המשאבים הנדרשים למשרד הפנים וביתר שאת, לאור היותנו מדברים בתחום מקצועי הנוגע לפיקוח על תאגידים הנמצא באחריות וסמכות משרד המשפטים לגבי יתר סוגי התאגידים, הועלתה הצעה על ידינו לפעול להעברת הטיפול באגודות העות'מאניות לאחריות רשות התאגידים במשרד המשפטים".
ממכתב נוסף של היועץ המשפטי של משרד הפנים אל מנכ"ל המשרד מאוגוסט 2011 עולה כי משרד הפנים החל באיסוף המידע על האגודות, אולם הטיפול לא התקדם, בין היתר מאחר שהמידע הקיים היה לקוי וחסר ולא אִ פשר לבצע את עבודת המיפוי באופן שדרש משרד המשפטים.
באוגוסט2011 פנה מנכ"ל משרד הפנים אל מנכ"ל משרד המשפטים וביקש כי יתערב בקידו ם העברת הטיפול באגודות לרשות התאגידים.
לדבריו, "רשות התאגידים הינה הגוף הראוי לרכז את הטיפול בכל סוגי התאגידים כולל אגודות עות'מאניות וזאת לאור היותה בעלת הכלים, הידע, הניסיון והיכולת המקצועית .
43 בישיבה נסקר המצב הקיים, שבו אין רישום מדויק של האגודות הקיימות; אגודות רבות נמחקו בהליך שביצעו עורכי דין חיצוניים, אולם ההליך לא הושלם; תיקי אגודות שנמחקו נמצאים בגנזך המדינה ; תיקי האגודות שהליך מחיקתן הופסק נסרקו למערכת המחשוב של רשם העמותות; תיקים שהיו בידי מחוז דרום של משרד הפנים נותרו במחוז ולא נמחקו; תיקי ארגוני עובדים או מעבידים נותרו בידי המחוזות; לא ניתן לאתר חלק מתיקי האגודות ; שריפה במחוז מרכז כילתה חלק מהתיקים.
העות'מאניות ועיבודו לקיים פיקוח וביקורת כדי להבטיח את התנהלותן בהתאם לנורמות המחייבות".
מתגובת מנכ"ל משרד המשפטים מאוקטובר 2011 עולה כי לצורך המשך עבודת הוועדה נדרשה עבודת מיפוי של האגודות הקיימות, ועד המועד האמור לא התקבל כל תוצר של המיפוי.
הוא הוסיף כי קבלת המידע היא תנאי בסיסי והכרחי לצורך המשך הדיון באופן הטיפול המשפטי והמעשי בסוגיית האגודות, שכן ההחלטות אמורות להתבסס על מידע עדכני, ואילו המידע שעמד באותה עת לרשות הוועדה הוא חלקי בלבד.
גם האגף הבכיר לתאגידים עירוניים במשרד הפנים עסק במשך השנים בנושא האגודות העות'מאניות, ולהלן יוצגו דוגמאות לאופן טיפולו בנושא: א.
בנובמבר 2010 שלח אגף בכ יר לתאגידים עירוניים אל המשנה למנכ"ל משרד הפנים מכתב בדבר האופן שבו על משרד הפנים להיערך לכך שתועבר אל משרד המשפטים האחריות לאסדרת הפיקוח על האגודות, וכן צוין במכתב שעל המשרד להיערך להקצאת משאבים לצורך כך.
אולם במכתב לא פורטו שלבי ההיערכות והתקציבים הדרושים לכך.
במאי 2012 פנה מנהל אגף בכיר לתאגידים עירוניים אל המשנה למנכ"ל משרד הפנים ועדכן אותו כי נדרש תקציב של כמיליון ש"ח לביצוע פרויקט מיפוי של כ-350 אגודות.
באוגוסט2012 נשלחה אל אגף תקציבים במשרד האוצר דרישת תקציב למימון הפרויקט.
אגף התקציבים הסכים לשלם מחצית מהסכום בתנאי שמשרד הפנים ישלם את המחצית הנותרת, אולם משרד הפנים השיב לו כי אינו יכול להקצות ממקורותיו תקציב לפרויקט זה.
במרץ 2013 עדכן מנהל המינהל לשלטון מקומי את המשנה למנכ"ל משרד הפנים כי משרד האוצר חזר בו מדרישתו המקורית ודורש כי משרד הפנים ישלם את מלוא הסכום.
אגף תקציבים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התקיימו כמה דיונים תקציביים עם משרד הפנים, אך דרישת המשרד לא הועלתה ולא הוצגה במסגרת סדרי העדיפויות שלו, וכי הוקצה למשרד תקציב גמיש בהתאם לסדר העדיפויות שלו.
ממסמך " מצע לדיון" שהוכן במשרד המשפטים בשנת 2014 עולה כי "העברת הפיקוח על אגודות עות 'מאניות לרשות התאגידים במשרד המשפטים מותנית בקיומו של הסדר משפטי מותאם שיאפשר פיקוח ראוי על גופים אלו ובהקצאת משאבים הולמת, לאחר מיצוי מהלך איסוף המידע ביחס לאגודות העות'מאניות ועיבודו".
למימון ביצועה האמור לעיל מלמד שבמשך השנים לא מעט גורמים עמדו על הצורך בהסדרה של סוגיית האגודות העות'מאניות, ואף על פי כן לא חלה כל התקדמות בהסדרת הסוגיה ובנושא הפיקוח על האגודות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי המשפטים והפנים כי לא סביר שאגודות עות'מאניות ימשיכו לפעול ללא כל חובת דיווח ופיקוח אפקטיבי, בפרט שכמה מן האגודות העות'מאניות הפעילות כיום הן ארגונים מרכזיים במשק הישראלי.
מה גם שבכל עת יש חשש שייגרמו נזקים בגין מצב זה, והראיה לכך היא שבמשך השנים נחשפו פרשיות המלמדות על כשלים בפיקוח על פעילותן של אגודות שונות.
יתרה מזו, אף שהמשרדים מסכימים כי אי -הסדרת הפיקוח על האגודות משקפת כשל רגולטורי מתמשך, טיפולם בנושא מתמהמה יתר על המידה .
אגף התקציבים הסביר בתשובתו כי הוא מייחס חשיבות לביטול מוסד האגודות העות'מאניות ולהעברת תחום האחריות לרשם התאגידים, וכי יפעל להסדרת הנושא בהתאם לחוק ובמסגרת סמכותו.
האגף הוסיף כי המצב המשפטי הקיים המאפשר לאגודות העות'מאניות לפעול ללא חובות דיווח ובחוסר שקיפות "יוצר עיוותים רבים במגזר השלישי המשליכים גם על המגזר העסקי.
חוסר הפיקוח על האגודות מפחית את התחרות במגזרים שונים בהם פועלות אגודות במקביל לחברות פרטיות (לדוגמא - מתן שירותים רפואיים) ופוגע בתחרותיות במשק".
משרד הפנים ציין בתשובתו כי הוא ער לצורך בשינוי במערך הפיקוח על האגודות, וכי הוא פעל במשך השנים להעברת תחום זה לטיפול משרד המשפטים ורשות התאגידים.
עוד מסר המשרד כי שר הפנים הנוכחי תומך בהעברת התחום לאחריות משרד המשפטים, וכי הם מחכים לקבלת עמדת שרת המשפטים ומשרדה בעניין זה.
רשות התאגידים ציינה בתשובתה כי העברת האחריות על האגודות העות'מאניות למשרד המשפטים בלא הסדר חקיקתי שיקנה לה את הסמכויות, הכלים המשפטיים המתאימים ושאר המשאבים הנדרשים להסדרת הנושא, לא תהיה אפקטיבית ולא תוכל לספק מענה לליקויים הברורים בתחום.
על שר י הפנים והמשפטים בשיתוף משרד האוצר לגבש תכנית להעברת האחריות לנושא האגודות ממשרד הפנים למשרד המשפטים כדי שרשות התאגידים המפקחת על רוב התאגידים הקיימים בישראל תפקח גם על האגודות העות'מאניות.
יש לכלול בתכנית הסדרת סמכויות, לוח זמנים מחייב ולקבוע במסגרתה את התקציב שיידרש למימון ביצועה .
כמו כן יש לקבוע מפורשות בתכנית את הגורם האחראי לביצוע כל אחד ממרכיב יה.
בשנים 2015-2007 הוגשו תשע הצעות חוק פרטיות שניסו להסדיר את נושא .
הפיקוח על האגודות, אולם שום הצעה מהצעות אלה לא הגיעה לשלב הקריאה הטרומית ניסיונות להסדרה באמצעות חקיקה .
בית המשפט העליון התייחס בעקיפין לכך שראוי שאגודות עות 'מאניות יוסבו לעמותות לפי סעיף 68 לחוק44 .
גםמבקר המדינה העיר כבר בשנת 2012 כי החוק העות'מאני מיושן ואינו מסדיר כראוי את ניהול הכספים של האגודות ואת הפיקוח על פעילותן45.
להלן יוצגו כמה דוגמאות לניסיונות להסדרת נושא הפיקוח על האגודות באמצעות חקיקה: 1.
בשנים 2015-2007 הוגשו תשע הצעות חוק פרטיות שניסו להסדיר את נושא הפיקוח על האגודות, אולם שום הצעה מהצעות אלה לא הגיעה לשלב הקריאה הטרומית.
אשר לאחת מהצעות החוק האמורות46, בה הוצע להעביר לרשות התאגידים את סמכות הפיקוח על האגודות , התברר כי שר הפנים דאז התנגד להעברת הסמכויות, וועדת השרים דחתה את הדיון בהצעת החוק47.
בנובמבר 2014 מחלקתייעוץ וחקיקה הכינה עבור ועדת השרים לחקיקה חוות דעת בעניין אחת מהצעות החוק הפרטיות48.
בחוות הדעת האמורהנאמר כי "אין הצדקה להמשך קיומן של אגודות עות 'מאניות ככאלה.
אין לקשור את נושא הסדרת פעילותן של האגודות והפיקוח עליהן לחקיקתו של חוק עמותות חדש.
הדברים אינם כרוכים זה בזה.
יש לחתור לחדילת קיומם של תאגידים מסוג אגודות עות 'מאניות בטווח זמן קצר יותר, ובלבד שתתאפשר תקופת היערכות מתאימה לאגודות ולרשם".
משנת2014 מנסה משרד המשפטים להסדיר את נושא האגודות באמצעות חוק העמותות החדש, כמפורט להלן: א.
בשנת 2014 התקיימו דיונים49 בנושאחוק העמותות החדש, ונאמר בהם כי על פי ההסדר המתגבש אין מקום להמשך קיומן של האגודות העות'מאניות, והן יידרשו להירשם כעמותות, וָלא - הן יפורקו.
עוד נאמר בדיונים כי החוק החדש יקבע תמריצים חיוביים ושליליים לצורך כך.
ממסמך של משרד המשפטים משנת 2014 עולה כי מטרת ההסדר המוצע היא להביא לכך ש לאחר תקופת מעבר לא יהיו עוד אגודות עות 'מאניות.
"עם זאת, כרוכה בו עדיין הכרעה באשר לאגודות שזכו בעבר לפטור מרישום כעמותה.
הכרעה כי גופים אלא לא יוחרגו מחובת הרישום, תאפשר את ביטולו של החוק העות 'מאני על אגודות והסדרה מלאה ושלמה של התחום.
במישור הרעיוני, דווקא בשל היקפי פעילותן הציבורית וממדי .
44 ע"א 10419/03 תומר דור נ' רמת הדר כפר שיתופי להתיישבות (פורסם במאגר ממוחשב, 5.
לעיל 46 הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התשע"ה -2015 ,'מס 286/20.
47 המקור: מכתב היועץ המשפטי של משרד הפנים אל מנכ"לית המשרד מ- 10.
48 הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התשע" ד-2014 ', מס 2498/19.
49 מסמך של משרד המשפטים מ- 25.
14 : חוק עמותות חדש- השולחן העגול הממשקי - דיון 7 - .
המודל שבבסיס חוק העמותות החדש וסוגיות נוספות לדיון 1006 |דוח שנתי 67ב .