HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לגבי ספינות הדיג, יש להקפיד לדרוש מהעוסקים גם הוצאה של חשבונית ממוחשבת על כל תדלוק, כפי שנקבע בהוראות הנוהל של רשות המסים בנוגע לדרישת ההישבון בגין הסדר הסולר.
שימוש בחשבוניות פיקטיביות4 .
על פי סעיף3 א(ו) לצו ההישבון, יש לשלם את ההישבון לעוסק בתוך30 ימים מקבלת הבקשה.
ואולם "אם מי שהמנהל הסמיכו לכך או משטרת ישראל החלו בחקירת חשד ביצוע עבירה על החוק בידי המבקש - יינתן ההישבון בתוך 180 יום מקבלת הבקשה".
עולה מכאן שאם עוסק שהגיש בקשה להישבון נחקר בידי משטרת ישראל או אחת מיחידות החקירה של רשות המסים בחשד לשימוש בחשבוניות פיקטיביות, יש אפשרות לעכב את מתן ההישבון עד 180 ימים.
זאתכדי לבדוק במשך תקופה זו את המסמכים והחשבוניות של העוסק ולוודא שהוא אינו משתמש בחשבוניות פיקטיביות גם לצורך קבלת ההישבון.
כאמור, לכל כלי רכב המזכה בהישבון נקבעה בעניין זה תקרת צריכה.
כאשר עוסק אינו מפעיל את כל כלי הרכב שלו, או מפעיל אותם באופן חלקי, משמעות הדבר היא שהוא אינו מנצל את מלוא הזכאות שלו לקבל הישבון.
עוסק כזה המבקש לדווח על צריכה בגובה של תקרת הצריכה, אף שלא הגיע אליה, עלול ל גבות את הדיווח בחשבוניות מס פיקטיביות.
4 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007 ), בפרק על "ההתמודדות עם תופעת החשבוניות הפיקטיביות", עמ' 301-295 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה הועלו מקרים שבהם המשיכו עוסקים וחברות לקבל את מלוא היש בון הסולר, אף שכבר נפתחו בעניינם חקירות והוגשו נגדם כתבי אישום בגין שימוש בחשבוניות פיקטיביות.
רשות המסים לא פעלה כדי לעכב את ההישבון לעוסקים ולחברות האמורים, כדי לבחון את המסמכים ששימשו אותם להוכחת זכאותם להישבון.
עוסק שנכלל בהסדר הסולר קיבל על פי דרישתו, שנכללה בדוחות התקופתיים שהגיש, הישבון בסך 95,963 ש"ח בשנת2010 , בסך93,020 ש"ח בשנת2011 ובסך90,714 ש"ח בשנת2012 .
בביקורת חשבונות שעשה משרד מע"ם האזורי באוקטובר2013 בנוגע לעוסק זה, התברר כי הוא הגיש חשבוניות מס תקינות רק לגבי חלק מהרכישות שעליהן דיווח, ואילו לגבי יתר הרכישות הוא הגיש חשבוניות פיקטיביות.
כחלק מהליך האכיפה חויב העוסק בסכום של 152,908 ש"ח בגין קבלת הישבון בהסתמך על חשבוניות פיקטיביות.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אף שהעוסק האמור הגיש חשבוניות פיקטיביות, הוא המשיך לקבל עד למועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה, נובמבר 2014 , ,החזרים בגין הסדר הסולר.
יוצא שעוסק זה, שנתפס בשימוש בחשבוניות פיקטיביות ממשיך לקבל הישבון על פי דיווחיו כל זאת בלי שנבחן אם הוא ממשיך להשתמש בחשבוניות פיקטיביות לשם קבלת ההישבון.
במקרה אחר סיים משרד שומה לחקירות מס הכנסה בחיפה באוגוסט 2014 חקירה בעניינה של חברה מסוימת.
בחקירה נמצא כי החברה דרשה בגין צריכת סולר בשנים 2010 ו-2011 הישבון סולר בסכום של כ -3.
2 מיליון ש"ח, באמצעות שימוש בחשבוניות פיקטיביות.
כמו כן דרשה החברה הישבון סולר לשנת 2012 בסכום של כ- 1.
מיליון ש"ח והשתמשה גם במקרה זה בחשבוניות פיקטיביות בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אף שהתקיימה חקירה בנוגע לחברה, ואף שהוגש נגדה כתב אישום בגין הגשת חשבוניות פיקטיביות בין היתר לשם קבלת הישבון סולר, היא המשיכה לקבל הישבון.
לדוגמה, בשנת 2013 קיבלה החברה הישבון בסכום של כ- 2.
7 מיליון ש"ח, ובשנת2014 , עד לאוקטובר, בסכום של כ-1.
רשות המסים לא עיכבה את מתן ההישבון, כדי לבחון אם החברה ממשיכה להשתמש לשם קבלתו בחשבוניות פיקטיביות.
השימוש בחשבוניות פיקטיביות הפך לתופעה בכל הענפים הכלכליים במשק, ובעיקר בענפי: שירותי הניקיון, האבטחה, כוח האדם, הבנייה והדלק.
בדוח קודם של מבקר המדינה (שצוין לעיל) צוין שהשימוש בחשבוניות פיקטיביות והסחר בהן גורמים למדינה נזק של מיליארדי ש"ח בשנה.
בדוח מבקר המדינה 64א5 צוין כי חובת הדיווח המקוון חלה רקעל מי שמחזור עסקיו השנתי הוא יותר מ-2.
לכן מי שמחזורו קטן מהרף שנקבעלא ייכלל בעוסקים שיש לבדוק את הדיווח שהם מוסרים באמצעות מערכת הדיווח המקוונת.
כמו כן צוין בדוח האמור כי רוב העוסקים שמערכת הסולר סיווגה את הדיווחים שלהם כחריגים אינם נבדקים.
5 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), בפרק על "פעילות המערכת החדשה לאיתור חשבוניות פיקטיביות", עמ' 206-191.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 נוסף על כך, חובת הדיווח המקוון אינה כוללת חובת דיווח על חשבוניות או קבלות שמונפקות באמצעות מערכות התדלוק הממוחשבות.
לפיכך גם אם מונפקת חשבונית מס ללקוח קבוע עבור אספקת דלק חודשית, אם סכום העסקה ללא מע"ם קטן מ-5,000 ש"ח, העוסק אינו חייב לדווח בנפרד על חשבונית זו במערכת המקוונת.
לפיכך המערכת המקוונת של רשות המסים אינה אפקטיבית בכל הנוגע לאיתור חשבוניות פיקטיביות שנעשה בהן שימוש בענף הדלק.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה : "במצב הקיים לא יכול משרד מע"ם לעכב החזרי בלו.
נפעל להנחות את המשרדים לעקוב אחר עוסקים להם נערכה ביקורת ונתגלו ממצאים על מנת למנוע את התופעה המתוארת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לעכב באופן מיידי הישבון למי שנחקר בחשד להגשת חשבוניות פיקטיביות או למי שמשרד מע"ם אזורי בודק לגביו אם השתמש בחשבוניות פיקטיביות.
במרבית המקרים אם העוסק יקבל את הכסף ויסגור את עסקו, תתקשה רשות המסים לגבות בחזרה את הכסף ששילמה.
על רשות המסים ליצור מנגנון שיאפשר העברת מידע ממשרדי מע"ם האזוריים או ממשרדי החקירות ליחידת הסולר, כדי לאתר מקרים שבהם עוסקים מגישים חשבוניות פיקטיביות כדי לקבל באמצעותן הישבון במסגרת הסדר הסולר.
כמו כן, על רשות המסים לבחון דרך לאיתור חשבוניות פיקטיביות בענף הדלק באמצעות מערכת הדיווח המקוון.
בקרה לקויה של מערכת הסולר .
רשות המסים מנהלת את מערכת המס באמצעות מערכת ממוחשבת, העוקבת אחר החיובים, הזיכויים והיתרות של כל נישום.
במערכת נרשמות כל הפעולות הכספיות הקשורות לנישום - החיובים שנזקפים לו והתשלומים ששילם.
שיוך התשלום של נישום או עוסק נעשה באופן אוטומטי, על פי סוג התשלום .
כך יכול עובד רשות המסים לבדוק לגבי כל נישום אם הוא נמצא ביתרת חובה בשל חוב שיש לגבות ממנו או ביתרת זכות בשל הישבון שהוא זכאי לו.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי מערכת הסולר מאפשרת ליצור חיוב לעוסק, אך התשלום נעשה באמצעות שובר תשלום ידני בבנק הדואר ומופקד בחשבון מרכזי של רשות המסים.
חשבונו של עוסק ששילם את חובו אינו מזוכה במערכת הסולר, אלא מזוכה באמצעות פקודת יומן ידנית.
כלומר, כאשר עוסק קיבל הישבון שלא היה זכאי לו, המערכת מאפשרת לרשום לו חיוב בגין ההישבון השגוי, אולם אינה מאפשרת לקלוט את התשלום בגין אותו חיוב ולאפסו.
יצוין כי קיים קושי רב לפקח על פקודות יומן ידניות ולאמת אותן.
עם הפעלת הסדר הסולר, שלחה יחידת החשבות ברשות המסים שוברים ידניים מיוחדים למשרדי מע"ם והנחתה אותם להש תמש בהם לביצוע התשלומים הקשורים להסדר הסולר.
ההנחיה חייבה את משרדי מע"ם לרשום בשני חלקי השובר, באופן ברור ומלא, את פרטי העוסק ואת הסכום לתשלום ולציין על גבי השובר את המילים "הסדר הסולר".
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 הביקורת העלתה כי משרדי מע"ם לא הקפידו לקיים את ההנחיה שלפיה על הנתונים המצוינים בשוברי התשלום הידניים להיות מלאים וברורים דיים.
עקב כך לא הצליחה לפעמים יחידת החשבות לשייך תשלומים של עוסקים לחשבונם במערכת הממוחשבת ולזכות את החשבון.
כאשר נרשם לעוסק חיוב ולא נרשם תשלום בגינו, פועלת רשות המסים לקזז את החיוב מתשלומים המגיעים לעוסק.
מאחר שעוסק משלם לרשות המסים את החובות הקשורים להסדר הסולר באמצעות שובר ידני, ייתכן שהתשלום לא ייקלט והחוב יקוזז מהתשלומים שיגיעו לו בהמשך - כלומר העוסק ישלם את חובו לרשות המסים פעמיים.
כאמור, משרד מבקר המדינה בדק57 ,תיקים של עוסקים שמסרו למשרדי מע"ם בעכו בחדרה ובאשדוד דיווחים על צריכת הסולר שלהם.
בבדיקה נמצא כי 28 מהעוסקים קיבלו הישבון בסכומים הגבוהים מהמגיע להם, ומשרד מע"ם האזורי חייב אותם להחזיר את הסכומים שקיבלו ביתר.
עובדי יחידת הסולר מבצעים גם הם ביקורות שוטפות בבתי עסק של עוסקים בענף התעשייה.
עובדים אלה מבצעים מדי פעם בפעם בבתי העסק של עוסקים שכלולים בהסדר הסולר בדיקות הנוגעות להסדר זה.
בבדיקות אלה התברר כי חוץ מ-28 העוסקים שחויבו על ידי משרדי מע"ם להחזיר סכומים שקיבלו ביתר, קיבלו עוד 40 עוסקים הישבון ביתר, והיחידה קבעה להם חיובים לתשלום והוציאה להם שוברי תשלום.
החיובים שנקבעו לכל עוסק היו בסכומים של בין אלפי ש"ח למאות אלפי ש"ח.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אף שכל העוסקים ששולם להם הישבון ביתר קיבלו שוברים לתשלום, לא נמצא במערכת הסולר עדכון שהתשלומים אכן נפרעו.
למעשה, לאחר התראות ודרישות להחזר שלא נענו, גבתה רשות המסים את הסכומים המגיעים לה באמצעות קיזוז מההישבון שהגיע לעוסקים בתקופות מאוחרות יותר.
חלק מהחיובים היו בסכומים גבוהים, והקיזוז בגינם נמשך לעתים אף יותר משנה.
לגבי חלק מהמקרים שנבדקו, לא סיימה רשות המסים לגבות את החיובים, והיא עדיין מקזזת אותם מההישבון.
על פי נתוני רשות המסים, עד סוף שנת 2013 קוזזו מההישבון כ-1.
עוד הועלה שמערכת האכיפה הממוחשבת של רשות המסים אינה מתעדכנת בשינויים במערכת הסולר הנוגעים למצב החשבון של העוסקים, וממילא לא ניתנת במערכת זו הרשאה לעיקול נכסיהם, ולא ניתן לנקוט נגדם את אמצעי האכיפה המצוינים בפקודת המסים (גביה).
עקב כך גם לא ניתן להכין רשימות של עוסקים שיש להם חובות לרשות המסים שמקורם בהסדר הסולר, כפי שנהוג לגבי חייבים בתחומים אחרים שמטפלת בהם רשות המסים, ולאכוף על החייבים לשלם חובות אלה, במסגרת האכיפה השוטפת עליהם לשלם את כלל חובותיהם.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בינואר 2015 החלה לפעול במע"ם מערכת הנהלת חשבונות, וכי על מנת שלא יפעלו שתי מערכות מקבילות של הנהלת חשבונות, תקושר מערכת הנהלת החשבונות זו למערכת הנהלת החשבונות של מערכת הסולר.
עם זאת ציינה רשות המסים כי "גם אם יהיו מרכיבים מתאימים במודל של מע"ם, הדרך להנהלת חשבונות בהסדר הסולר תהיה עדיין ארוכה".
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 לדעתמשרד מבקר המדינה, מערכת בקרה ורישום ידנית אינה יכולה להיות תחליף לתשלום באמצעות שובר ממוחשב, מכיוון שאינה יכולה להבטיח בדיקה כוללת ומדויקת בנוגע לתשלום.
נוסף על כך, רישום ידני מגביר את הסיכון לאי-זיכוי חשבונו של העוסק בתשלום ששילם.
לפיכך על רשות המסים לפעול באופן מידי לשיפור ולעדכון של המערכת הממוחשבת, כך שתוכל לקלוט חיובים וזיכויים שמקורם בהסדר הסולר, הן כדי שיהיה אפשר לנקוט נגד החייבים אמצעי אכיפה כאשר הדבר נדרש, והן על מנת שלא יווצר מצב של גביית יתר ופגיעה בזכות הנישום, אשר כבר שילם את השובר הידני.
על פי צו ההישבון, כדי לקבל את ההישבון בגין הסדר הסולר, על הרישיון של כלי הרכב או של ציוד אחר המשמש לעבודה ועל אגרת הרישוי ששולמה בעבורם להיות בתוקף בתקופה שלגביה מבוקש ההישבון.
על פי צו ההישבון והנחיות רשות המסים לקבלת הישבון, עוסק יכול להגיש בקשה להישבון למפרע, לתקופה של עד שנה מיום הזכאות להישבון.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בכל יום נעשה במערכת הממוחשבת עדכון של תוקף רישיונות הרכב.
עם זאת, כאשר עוסק מבקש הישבון בגין הסדר הסולר, נעשית בדיקה ממוחשבת לגבי תוקף הרישיון שהיה לו ביום בקשת ההישבון, ולא בתקופת הדיווח.
במצב כזה עוסק עלול לקבל הישבון סולר לתקופה הקודמת ליום הבקשה, אף שלא היו לו בה רישיון ואגרת רכב בתוקף.
ואכן, נמצאו מקרים שבהם אישרה הבדיקה הממוחשבת הישבון כזה.
בדומה לכך, אם בתקופה שלגביה הגיש העוסק בקשה להישבון היו לו רישיון ואגרת רכב בתוקף, אך ביום שבו הגיש את הבקשה לא היו לו רישיון ואגרה כאמור, לא תאשר המערכת הממוחשבת את ההישבון, אף שבתקופה שלגביה הוא מבוקש היו הרישיון והאגרה בתוקף.
עוד נמצא כי הבעיה שתוארה לעיל קיימת גם לגבי רישיונות לציוד מכני הנדסי, דהיינו טרקטורים וכלי רכב כבדים אחרים, וכן לגבי רישיונות להובלה, המתעדכנים בכל חודש.
להלן שתי דוגמאות למתן הישבון בגין כלי רכב שהרישיון שלהם והאגרה בעבורם לא היו בתוקף: א.
בנובמבר 2012 עשתה יחידת הסולר ביקורת בחברה מסוימת.
בביקורת נבדקו ספרי החברה, ונמצא כי החברה תבעה הישבון סולר לחודשים יולי-אוגוסט 2012 בגין כלי רכב שלא שולמה עבורם אגרת הרישוי, וגם לא היה להם רישיון רכב תקף.
בעקבות הביקורת חויבה החברה בסכום של 24,885 .
באפריל 2014 עשה משרד מע"ם באשדוד ביקורת חשבונות בחברה מסוימת, בעניין הישבון הסולר שהיא קיבלה.
בביקורת התברר כי לאחד מכלי הרכב שבגינו קיבלה החברה הישבון לא היה רישיון רכב בתוקף מ-8.
בעקבות הביקורת חויבה החברה בסכום של 7,135 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לפעול כדי שבמערכת הממוחשבת ייכלל מידע לגבי תוקף רישיונות הרכב בתקופה שלגביה נדרש ההישבון.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מקיימת דיונים עם עובדי משרד התחבורה למציאת פתרון לבעיה, וכי הנושא יוסדר בקרוב.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 5.
יש כמה מסלולים לדיווח: א.
דיווח שמוסרים יצרני הדלק, באמצעות התקן תדלוק ממוחשב.
דיווח באמצעות מייצגים.
דיווח באתר האינטרנט של רשות המסים.
דיווח באמצעות טופס בקשה לקבלת הישבון, שנמצא בתחנות מע"ם האזוריות וביחידת הסולר.
כאמור לעיל, הבקרה היחידה שמפעילה רשות המסים לגבי תשלום ההישבון היא בקרה באמצעות המערכת הממוחשבת.
בבקרה זו נבדק אם שולמה אגרת הרכב, אם רישיון הרכב תקף, ואם מבקש ההישבון לא חרג ממכסת הצריכה שנקבעה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי המערכת הממוחשבת אינה מגבילה את מספר הדרישות להישבון שיכול להגיש עוסק מסוים בנוגע לכלי רכב מסוים בדיווח התקופתי שהוא מוסר, כל עוד לא חרג מתקרת הצריכה שנקבעה.
עוסק שהגיש אפוא כמה פעמים בקשה להישבון ולא חרג מתקרת הצריכה המאושרת, יקבל הישבון כפול ואף יותר מכך.
חברה מסוימת שנכללת בהסדר הסולר דרשה הישבון בגין שימוש במשאיות ובציוד מכני הנדסי וכן בגין הפעלת מתקן לייצור אספלט.
בבדיקה פנימית שעשה חשב החברה התברר לו כי עובד הנהלת החשבונות של החברה הקליד את דרישת ההישבון לחודשים ינואר-פברואר 2012 ,שלוש פעמים בלי שהדבר יתגלהוכי עקב כך קיבלה החברה הישבון שלוש פעמים.
חשב החברה דיווח ליחידת הסולר על התקלה, והחברה חויבה בסכום של 94,814 .
יחידת הסולר עשתה במרץ 2014 ביקורת אצל עוסק.
בביקורת התברר כי מינואר 2007 ועד לסוף שנת2013 :מסר העוסק דיווחים כפולים על צריכת הסולר שלו באמצעות המערכת הממוחשבת של שע"ם וכן באמצעות דיווח ישיר של חברת הדלק שסיפקה לו את הסולר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להפעיל אמצעי בקרה כדי למנוע, ככל הניתן, את האפשרות לדיווחים כפולים בגין אותו כלי רכב.
על פי הנחיית המטה של הנהלת מע"ם, על תחנות מע"ם האזוריות לכלול בביקורות שהן מבצעות מדי שנה בשנה כמה בדיקות של תיקי עוסקים שנכללים בהסדר הסולר.
על פי ההנחיות לשנת 2013 , על כל מבקר חשבונות במשרד מע"ם אזורי לכלולבביקורת שהוא מבצע בשנה זו בדיקות של ארבעה תיקים של עוסקים שנכללים בהסדר הסולר.
בהנחיות אלה גם נקבע כי יש לפתוח תיק ביקורת נפרד לכל עוסק כזה, וכי הביקורת צריכה להתבצע בנוגע 292 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 לתקופה של לפחות שלוש שנים.
כמו כן נקבע בהנחיות כי על מבקר החשבונות לבדוק את הזכאות של הנישום להישבון בגין כלי הרכב שמצוינים בדוח שהגיש ואת השימוש בפועל של הנישום בכלי רכב אלה; להשוות בין כמות הסולר שנצרכה על פי הדרישה להישבון ובין הרישום בספרי העוסק; ולבדוק את תקינות החשבוניות בעבור רכישת הסולר.
היחידה הכלכלית מכינה מדי שנה בשנה רשימה של עוסקים שכלולים בהסדר הסולר, ואשר היחס שבין היקף הוצאות הסולר שלהם על פי דיווחיהם ובין מחזור העסקאות שלהם אינו סביר.
משרדי מע"ם האזוריים מקבלים, באמצעות המחשב, את הרשימה שהיחידה הכלכלית מכינה.
המשרדים האמורים מונחים לבחור את העוסקים שתיעשה עליהם ביקורת מבין העוסקים שכבר מצויים בתהליך של ביקורת או מהרשימה שמוסרת היחידה הכלכלית.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי הביקורת של משרדי מע"ם האזוריים לגבי תיקי עוסקים שכלולים בהסדר הסולר לוקה בחסר.
בניתוח של נתוני הביצוע של כל משרדי מע"ם האזוריים לשנת 2013 , עולה כי המשרדים היו אמורים לבצע בשנה זו ביקורת חשבונות לגבי תיקיהם של 505 עוסקים, אולם ביצעו ביקורת רק לגבי תיקיהם של377 (כ-75% ) מהם.
ביקורת חשבונות לגבי תיקי עוסקים חשובה לגילוי של דיווחים שאינם נכונים, בייחוד במצב שבו נבדק רק מספר מועט מאוד של עוסקים.
הימנעותם של משרדי מע"ם מלמלא אחר ההנחיות ומלבצע את כמות הבדיקות הנדרשת גורמת לאיבוד ההרתעה של רשות המסים כלפי ציבור העוסקים.
יש סיכוי גבוה שברשימות שמוסרת היחידה הכלכלית למשרדי מע"ם נכללים עוסקים שסך ההוצאות שלהם על סולר גבוה יחסית לכלל ההוצאות שלהם ואף עולה לעתים על סך המחזור הכספי שלהם - כלומר עוסקים שהדיווח שמסרו היה לקוי.
משרד מבקר המדינה בדק במשרדי מע"ם בעכו, בחדרה ובאשדוד 57 תיקי עוסקים שנכללים בהסדר הסולר, שנעשתה לגביהם ביקורת חשבונות בשנים 2012 ו-2013 .
נמצא כי רק תשעה מתיקים אלה היו מהרשימה שמסרה היחידה הכלכלית.
המשמעות היא שמשרדי מע"ם אינם מממשים את הפוטנציאל הרב הגלום בביקורת לגבי תיקי עוסקים שהדיווחים שהם מוסרים הם חריגים, ולעתים אף חריגים ביותר (ראו להלן).
דיווחים של עוסקים בדבר צריכת הסולר שלהם יכולים ללמד על ההיקף הכללי של פעילותם.
משום כך יכולים משרדי מע"ם להסתייע בדיווחים אלו בעת בדיקת אמינות הדיווחים של העוסקים על סך העסקאות שלהם.
בבדיקת משרד מבקר המדינה במשרדי מע"ם שצוינו לעיל נמצא כי המשרדים אינם מנצלים כלי זה בעת בדיקת אמינות הדיווחים כאמור.
יתרה מכך, נמצאו מקרים שבהם בדק משרד מע"ם דיווח של עוסק לגבי הסולר שצרך ומצא ליקויים בדיווח, אולם הדבר לא הניע אותו לבצע בדיקה מעמיקה יותר בתיק הדיווח של העוסק גם לגבי עסקאות מע"ם שעשה.
מכיוון שהדיווחים שמוסר העוסק על הוצאותיו הם שוטפים, ניתן להניח שמציאת ליקויים בדיווח על צריכת סולר מרמזת גם על ליקויים בדיווח על עסקאות מע"ם, כגון שימוש בחשבוניות פיקטיביות.
להלן דוגמה בעניין זה: באוגוסט 2013 עשה משרד מע"ם בעכו ביקורת חשבונות בעניין הישבון סולר שקיבל עוסק מסוים.
בביקורת החשבונות התברר כי בשנים 2013 -2011 דרש העוסק הישבון בסכום עודף של 87,134 ש"ח, ובעקבות כך חייב משרד מע"ם את העוסק להשיב סכום זה.
משרד מבקר המדינה בדק ומצא כי בשנת 2012 דיווח עוסק זה על רכישת סולר בסכום של 13.
2 מיליון ש"ח, אף שהמחזור הכספי שלו הסתכם ב-8.
דהיינו העוסק דיווח על הוצאה בגין סולר בסכום הגבוה ב-4.
8 מיליון ש"ח (כ-57% ) מכלל משרד האוצר 293 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 המחזור שלו.
הדיווח הלקוי של עוסק זה לא הניע את משרד מע"ם בעכו לבצע בדיקה גם לגבי עסקאות מע"ם של העוסק.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בכל תיק בו מבוצעת ביקורת בנושא מע"ם והעוסק כלול בהסדר הסולר, יש חובה לערוך ביקורת גם בנושא זה".
רשות המסים הוסיפה כי "בשנת 2014 בוצעו473 ביקורות מתוך497 ביקורות המהוות95% מהתוכנית.
כידוע קיימת מצוקת כוח אדם של מבקרי חשבונות.
אוכלוסיית העוסקים הפעילים במע"ם כוללת למעלה מ -500,000 עוסקים ומספר הביקורות המלאות המבוצעות עומד על כ-4,000 .
"בלבד על הנהלת רשות המסים לפקח על משרדי מע"ם האזוריים ולוודא שהם פועלים על פי הנחיותיה ועומדים במכסת התיקים שנקבעה להם בתכנית העבודה.
כמו כן, על הנהלת רשות המסים להנחות את משרדי מע"ם האזוריים כי כאשר הם מעלים ליקויים בדיווח של עוסק לגבי כמות הסולר שצרך, עליהם לבדוק גם את דיווחיו בנוגע לעסקאות מע"ם שעשה, זאת בעיקר כאשר קיימת אי-התאמה ניכרת בין הוצאות הסולר של העסק על פי הדיווח ובין סך המחזור שלו.
נוסף על כך, על היחידה הכלכלית לעקוב אחר מידת השימוש ותוצאות הטיפול של משרדי מע"ם האזוריים ברשימות שהיא מוסרת להם, כדי לעמוד על מידת התועלת המופקת מהרשימות.
על משרדי מע"ם האזוריים להשתמש באופן מושכל יותר ברשימות שמוסרת היחידה הכלכלית.
עוסק שקיבל הישבון אמור אפוא לכלול מדי שנה בשנה את סכום ההישבון בדוחותיו השנתיים לרשות המסים, ועל הרשות לבדוק אם אכן כך נעשה.
הכללת הישבון הסולר בחשבונם של הנישומים לצורכי מס הכנסה יכולה להיעשות באמצעות הפחתת סכום ההישבון מסך הוצאות הסולר שנרשמות או באמצעות הוספת ההישבון לסך ההכנסה.
פוטנציאל החיוב במס הכנסה בשנת 2013 בגין ההישבון מסתכם ב- 2.
משרד מבקר המדינה העלה כי חטיבת השומה ברשות המסים לא נערכה ליישום הסדר הסולר ולא הכינה חוזר, הנחיות או הוראות ביצוע שידריכו את משרדי השומה כיצד לנהוג בנוגע לנישומים שקיבלו הישבון סולר .
כאמור, החלת הסדר הסולר הייתה בספטמבר 2005 , אולם רק משנת 2010 כללה חטיבת השומה בתכנית העבודה בתחום השומה את פרטיהם של הנישומים שקיבלו הישבון סולר בסכומים גבוהים (על פי הרשימה שהתקבלה מהיחידה הכלכלית.
ראו להלן), והנחתה את משרדי השומה כי "יש לבדוק אם הישבון זה נלקח בחשבון בדוחות שהוגשו למס הכנסה".
עוד עלה כי בשנים האחרונות, במסגרת הכנת תכנית העבודה בתחום השומה, מכינה היחידה הכלכלית רשימות של 20 ,הנישומים שקיבלו את סכומי ההישבון הגבוהים ביותר על פי הרישומים של כל משרד שומה - כדי שבדיקה לגבי חלקם תיכלל בתכניות העבודה 294 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 בתחום השומה.
מדובר בנישומים שכל אחד מהם קיבל הישבון של כמה מיליוני ש"ח בכל שנה בגין הסדר הסולר.
היחידה הכלכלית מוסרת את הרשימות ליחידת תפעול שומה במטה מס הכנסה, וזו מוסרת אותן למשרדי השומה, לשם הכללתם של נישומים המצוינים בהן בבדיקות השומה.
התברר כי מאחר שהתיקים לא הוגדרו תיקי חובה, משרדי השומה מטפלים בהם על פי סדרי העדיפויות שהם קובעים, בהתחשב במגבלות כוח האדם, גודל התיק, חשיבותו ועוד.
על פי נתוני רשות המסים, בשנים 2014 -2012 נכלל הטיפול ב -288 תיקי נישומים בתכניות ה עבודה בתחום השומה, אך בפועל טופלו רק 79 מהם.
עוד נמצא כי גם כאשר טופלו תיקי נישומים במסגרת יישום תכניות העבודה האמורות , לא בדקו רוב מפקחי המס אם הנישומים דיווחו על הכנסתם בגין הישבון הסולר.
נוסף על כך, משרדי השומה לא היו מודעים למידע שהיה מצוי במערכת הממוחשבת והיה יכול לסייע להם לבדוק שומות של נישומים בענפים שבהם הוצאות הסולר הן מרכיב מרכזי בכלל ההוצאות, ולבחון אם הנישומים דיווחו על הוצאה סבירה לעומת הכנסתם.
רשות המסים לא קבעה הנחיות לנישומים ולמייצגים בנוגע לאופן שבו עליהם לדווח למס הכנסה על ההישבון שקיבלו בגין הסדר הסולר.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בהיעדר הנחיות, בדוחות השנתיים שהגישו מרבית הנישומים לא דווח בנפרד על כל הכנסה שנוצרה להם בגין הישבון הסולר, או שלא דווח כלל על ההכנסות בגין ההישבון.
רק ב-24 מבין136 תיקים שנבדקו נכלל דיווח נפרד על ההישבוןבגין הסדר הסולר.
זאת ועוד, מרבית הנישומים דיווחו על סך הוצאות הסולר או כללו הוצאות אלה עם הוצאות אחרות בסעיף אחד.
לפיכך לא היה ניתן לדעת אם הנישומים כללו את הישבון הסולר (חלקו או כולו) בדוח השנתי שהגישו.
בעניין זה יצוין כי החל משנת 2014 , בעקבות יזמה מקומית, מנחה משרד השומה בחדרה את הנישומים והמייצגים שנהנים מההישבון בגין הסדר הסולר, לציין בדוח השנתי שהם מגישים את ההישבון בנפרד.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בטופס 6111 - המהווה נספח לדוחות השנתיים המוגשים לרשות המסים ובו מפורטים סעיפי הדוחות הכספיים (דו"ח רווח והפסד, מאזן ודו"ח התאמה לצורכי מס) התווספו משנת המס 2013 ואילך, שדות בהם יש לדווח על 'החזר בלו על דלק' בסעיפי דוח רווח והפסד (בעלויות ייצור/הוצאות מכירה/הוצאות הנהלה וכלליות).
דברי הסבר לטופס 6111 לשנת המס2013 ואילך פורסמו ביום 28.
" ,משרד מבקר המדינה מעיר שהביקורת העלתה כי למרות ההנחיות החדשות רוב הנישומים אינם מקפידים למלא את הסעיף הנוגע להכנסות שנוצרו בגין הסדר הסולר כנדרש, וכי משרדי השומה אינם דורשים מהנישומים לתקן את הדוחות.
עוד נמצא כי חלק מהנישומים שדיווחו על ההישבון שקיבלו בגין הסדר הסולר, ציינו בדוחות שהגישו למס הכנסה סכומי הישבון נמוכים מהסכומים שקיבלו בפועל.
להלן פירוט: משרד מבקר המדינה בדק 136 תיקי נישומים הנכללים בהסדר הסולר.
התיקים היו מצויים במשרדי השומה בעכו, ברחובות, בחדרה ובאשקלון.
כאמור, נמצא כי רק 24 מהנישומים ציינו בנפרד בדוח השנתי שהגישו את ההישבון שקיבלו בגין הסדר הסולר.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 בבדיקה שנעשתה לגבי24 הנישומים האמורים, נמצא כי12 מהם דיווחו על סכומים נמוכים מהסכומים שקיבלו בפועל, לעתים אף בעשרות ובמאות אלפי ש"ח.
הביקורת העלתה כי חלק מהנישומים שדיווחו על סכום נמוך של הישבון מהסכום שקיבלו בפועל, עשו זאת בעקבות קיזוז חוב שהיה להם לרשות המסים מההישבון.
במקרים כאלה דיווחו הנישומים רק על הסכום שנכנס לחשבונם לאחר הקיזוז, ולא על מלוא הסכום לפני הקיזוז.
בכל המקרים האלה לא השוו משרדי השומה את סכום ההישבון שדיווח עליו הנישום לסכום ההישבון המלא שקיבל.
מכיוון שעל פי נתוני רשות המסים, היא מקזזת בכל שנה סכום של כ-300 מיליון ש"ח מסכומי ההישבון - הפסד המס הפוטנציאלי של הרשות עקב דיווחים שבהם מפחיתים הנישומים את הסכומים שקוזזו מהם, הוא גדול.
מראשית שנת 2006 , כמה חודשים לאחר החלת הסדר הסולר, ועד לדצמבר 2014 קיזזה רשות המסים סכום של1.
93 מיליארד ש"ח מהישבון הסולר שקיבלו עוסקים, בגין חובות שהיו להם לרשות.
בבדיקת תיקיהם של136 הנישומים שהוזכרו לעיל, נמצא כי נעשו הסדרי שומות עם17 .
מהםהועלה כי רק לגבי אחד מהנישומים שנעשו עמם הסדרים, בדק מפקח המס אם הוא דיווח על הסכומים שקיבל על פי הסדר הסולר.
לגבי יתר 16 הנישומים, לא בדקו משרדי השומה אם הם דיווחו על הסכומים שקיבלו על פי הסדר הסולר.
בנימוקים לשומה לא ציינו מפקחי המס כי בדקו בשאילתת המחשב הייעודית את הסכום שקיבל הנישום כהישבון, וכי הביאו זאת בחשבון בעת קביעת השומה.
בבדיקת הדוח השנתי של נישומים מתברר לעתים כי הם זכאים להחזרי מס הכנסה.
על פי הנחיות רשות המסים, אם סכום החזר המס שזכאי לו נישום גבוה מסכום מסוים, על משרד השומה לבצע לפני אישור ההחזר בדיקה כללית של הדיווחים של הנישום, כדי לבחון את סבירות הדיווח שלו כי הוא זכאי להחזר מס.
בבדיקת משרד מבקר המדינה התברר כי משרדי השומה אישרו החזרים ל-12 נישומים בסכומים שהגיעו עד למאות אלפי ש"ח לכל נישום, בלי שבדקו אם הנישומים דיווחו על הישבון הסולר שקיבלו.
חלק מהנישומים שמשרדי השומה אישרו להם החזרי מס, על פי הדוח השנתי, קיבלו הישבון על פי הסדר הסולר בסכומים של כמה מיליוני ש"ח בכל שנה.
עוד עלה כי מרבית מפקחי המס משתמשים בשאילתתמידע מסוימת כדי לקבל מידע על הכנסות של נישומים.
נמצא כי בשאילתה לא מוצג סכום ההישבון, אלא רק כמות הליטרים שבגינם דרש הנישום את ההישבון.
נתון זה חסר משמעות עבור מפקח המס, מכיוון שהוא אינו יכול ללמוד ממנו מהו סכום ההישבון שקיבל הנישום בפועל ולהשוות אותו לדיווח של הנישום על הסכום שקיבל.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי קביעת האפשרות להציג את סכומי ההישבון בשאילתת המידע נכללת בתכנית העבודה של שע"ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להנחות את הנישומים והמייצגים כיצד לדווח על הישבון הסולר שקיבלו ולתקן את הדוחות השגויים שהגישו.
כמו כן, על הרשות לפרסם הוראות ביצוע שינחו את משרדי השומה כיצד לטפל בנישומים שנכללים בהסדר הסולר, לוודא שמשרדי השומה משתמשים בשאילתות המתאימות לקבלת מידע על הישבון הסולר לנישומים ולתקן את שאילתת המידע שצוינה לעיל, כדי שיוצג בה סכום ההישבון.
נוסף על כך, על הרשות לוודא שמשרדי השומה משתמשים במידע שמו סרת להם היחידה הכלכלית.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - הסדרי סולר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 .
בעקבות ההתפתחויות במשק האנרגיה והמעבר לשימוש באנרגיה חלופית, חלה ירידה במחירי הנפט בעולם.
כפי שתואר לעיל, הסדר הסולר יצר כמה בעיות המקשות על רשות המסים, כגון דיווחים כוזבים, שנועדו להשיג סכום הישבון מרבי, ובקשות להישבון בגין כלים שאינם פעילים.
כך גם, מטרת הפטור היתה, בין היתר, כפי שצויין בפסיקת בית המשפט העליון6 , לקדם יעדים כלכליים וחברתיים.
כמו כן, קביעת תקרות באופן מוצע הביא לכך שלעומת עוסקים שמקבלים הישבון בסכומים גבוהים, יש עוסקים שהתקרות הממוצעות להישבון שנקבעו להם אינן משקפות את ההוצאות שלהם בגין סולר.