HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת הנוכחית מסר משרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה כי במסגרת תוכנית העבודה .
של משרד האנרגייה לשנת 2020 הוא מקדם תיקון לפקודת המכרות המתייחס לפקודה כולה, .
לרבות הפרק של שיקום מחצבות .
התיקון יקודם באופן נפרד ויסדיר את פעולות הקרן.
נוכח חשיבות הנושא והשפעותיו הסביבתיות, משרד מבקר המדינה שב וממליץ למשרדי .
הממשלה ולגופים בעלי הסמכויות בתחום שיקום המחצבות שנציגיהם חברים בהנהלת .
הקרן כי יפעלו, במסגרת התיקון האמור לפקודת המכרות או במסגרת אחרת, לאסדרת .
כלל הסמכויות שהם מבקשים שהקרן תפעיל כדי לקדם את תחום שיקום המחצבות.
חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע החדש קובע כי תפקידה של רט"ג הוא "לטפל בכל עני י ני .
שמורות הטבע והגנים הלאומיים ולקדם את ענייניהם, וכן להגן על ערכי הטבע והמורשת, לפקח .
על שמירתם ולטפח אותם"; זאת לרבות: (א ) איתור שטחים ואתרים לצורך הקמת שמורות טבע .
וגנים לאומיים; ( ב) ייזום ותכנון הקמת שמו רות טבע וגנים לאומיים; (ג) הקמה, ניהול, תחזוקה .
וטיפוח שמורות טבע וגנים לאומיים; (ד) שימור ושיקום ערכי טבע בשמורות טבע ובגנים לאומיים .
ומחוץ להם; (ה) וכן פיקוח על שמורות טבע ו גנים לאומיים ועל ערכי טבע ומורשת, לרבות פיקוח .
בעניין עבירות על החוקים שבתוספת לחוק 44 .
לצורך ביצוע תפקידים אלה , מקנה חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע החדש סמכות לרט"ג .
לבצע כל פעולה הדרושה למילוי תפקידיה ואשר יש בה כדי לקדם את מטרות החוק, ובכלל זה: .
(א ) פעולות לשימור ולשיקום ערכי טבע, נוף ומורשת; ( ב) פעו לות פיתוח וטיפוח, הסדרת דרכים, .
הקמת מבנים ומתקנים, ניהולם, הסדרתם והפעלתם; (ג) קיום והפעלת פיקוח, " לרבות לגבי .
ביצוע ומניעת עבירות לפי חוק זה".
רט"ג רשאית על פי חוק זה גם ליזום, לתכנן ולנהל גנים .
בתחום רשות מקומית, על פי בקשתה או בהסכמתה לפי המקרה 45.
פקודת המכרות מסרה לידי רשות שמורות הטבע (כאמור, אשר יחד עם רשות הגנים הלאומיים .
הפכה לימים לרט"ג) את הסמכות לתכנן את שיקום המחצבה ואף לבצעו בפועל במקרים שבהם .
בעל המחצבה לא מבצע את פעולות השיקום או לא מסיים אותן במועד שנקבע46 .
1973 , השנהשבה עו גנה סמכות זו באמצעות תיקון פקודת המכרות, המשרד להג"ס לא היה .
43 הדוח מ-2000, עמ' 585 .
לחוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע החדש .
46 סעיפים116 (ב) ו-118 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות קיים עדיין, ורשות שמורות הטבע הייתה במשך שנים הגוף העיקרי במדינת ישראל האחראי על .
סמכותה של רט"ג לתכנן ולשקם מחצבות לפי פקודת המכרות משתלבת היטב בתפקידה .
האמור בעניין שימור ושיקום ערכי טבע בשמורות טבע ומחו ץ להן47 ובסמכויותיה לפי חוק הגנים .
הלאומיים ושמורות הטבע החדש, ומשלימה אותן.
מעצם כך שתפקידה העיקרי של רט"ג הוא .
כאמור הקמה, ניהול ותחזוקה של אתרי טבע, וכן שימור ושיקום ערכי טבע, יש בידיה גם הידע .
הנדרש והיכולת לעסוק בשיקום מחצבות, כאשר מדובר בשיקום למטרות ציבוריות (כגון פארק, .
אזור ספורט ונופש, פעילות תיירותית וקהילתית ושטח ציבורי פתוח).
לרט"ג נציגות בהנהלת הקרן.
לפי דוחות פעילות הקרן לשנים 2014 - 820148, מתוך 90 .
פרויקטים לשיקום מחצבות שבוצעו , רט"ג הייתה מעורבת ב-16 (18% ) מתוכם, כמת ואר .
תרשים 7: פרויקטים לשיקום מחצבותש בה ם הייתה רט"ג מעורבת , .
מקור: הקרן, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יצוין כי בפועל עסקו הקרן ורט"ג בשנים אלה בפרויקטים מעטים יותר: מאחר שהליך שיקום .
מחצבות (תכנון וביצוע) נמשך בדרך כלל שנים מספר ומאחר שהקרן מדווחת בדוחות .
האמורים, שמהם הופקו נתונים אלו, על הפרויקטים שבהם היא עוסקת בכל שנה, יש .
פרויקטים המוצגים בדוחות אלה יותר מפעם אחת בשל משכם.
) לחוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע החדש .
48 "ראו "דוח הקרן לשיקום מחצבות- דוחות פעילות לכל אחת מהשנים 2014 - 2018 .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מנתונים שמסרה הקרן למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנים2009 - 2018 היא עסקה .
בתכנון ובניהול של 97 ( פרויקטים לשיקום מחצבות7 מהפרויקטים בוצעו בפועל על ידי .
בעלי מחצבות), ובהם 13 .
פרויקטים בתחום הגנים ההלאומיים ושמורות טבע, בשיתוף רט"ג יצוין כי כבר בדוח מ-2000 העלהמשרד מבקר המדינה כי "בניגוד להוראות פקודת המכרות, .
במקרים שבהם בעלי מחצבה או מפעיליה לא שיקמו בעצמם את המחצבות, לא הרש ות .
לשמירת הטבע טיפלה בשיקום אלא הקרן, וזאת אף על פי שלרשות יש מנגנון וכוח אדם .
המאפשרים לה לטפל בשיקום.
יתר על כן, הרשות, שלה נציג בהנהלת הקרן, אף לא .
פנתה למפקח או להנהלת הקרן בדרישה שהטיפול בשיקום המחצבות יימסר לידיה"49 .
מהנתונים דלעיל שמסרה הקרן עולה כי הדבר נמשך גם כיום .
בשנים 2009 - 2018 , .
שבמהלכן טיפלה הקרן ב -97 מחצבות, התמקדה פעילותה של רט"ג בתחום שיקום .
המחצבות ב-13 מחצבות, וייעוד הקרקע ות שעליהן הן פעלו הוסב לגן לאומי או לשמורת .
כל זאת אף על פי שרט"ג הוסמכה לעסוק בשיקום מחצבות ללא קשר לי יעוד החדש .
של הקרקעות שעליהן פעלו המחצבות.
תפקידה המרכזי של רט"ג לפי חוק הגנים .
הלאומיים ושמורות הטבע החדש הוא שימור ערכי טבע ושיקומם, הן בשמורות טבע והן .
המנגנון, הידע וכוח האדם שיש לרט"ג מכוח עיסוקה בת חומים שבאחריותה .
יכולים לשמש אותה גם לטיפול בשיקום מחצבות בכלל אזורי הארץ ולאו דווקא במחצבות .
שייעוד הקרקע שלהן הוסב לגן לאומי או לשמורת טבע.
זאת ועוד, גם באותם פרויקטים .
שבהם הייתה רט"ג מעורבת, לרוב היא לא הובילה את השיקום אלא מילאה בו תפקיד .
משני ושיתפה פעולה עם הקרן שניהלה את הפרויקט בעצמה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2020 כתבה רט"ג כי פעילותה בתחום שיקום .
המחצבות "אכן מתמקדת באותן מחצבות החלות בתחומי שמורות וגנים.
פקודת המכרות אכן מתבצעים בימים אלו.
במסגרת מהלכים אלו גובשה הצעה לתיקון סעיפי .
פועלה של הקרן ורט"ג והתאמתם לפרקטיקה הנהוגה כיום".
מומלץ כי עד שתתוקן כאמור פקודת המכרות תפעל רט"ג למימוש סמכויותיה בהתאם .
לחוק ותגלה מעורבות נרחבת בשיקום המחצבות .
מעורבות נרחבת של רט"ג תתרום .
לחיזוק הצביון הסביבתי ולהדגשת שמירתם של ערכי טבע בהליכי שיקום המחצבות.
49 הדוחמ-2000 ', עמ583 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות סדר הפעולות הנוהג בשיקום מחצבות לעומת האמור .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי סדר הפעולות בנושא שיקום מחצבות המפורט בפקודת .
המכרות וכן זהות הגורמים המבצעים או תו שונים, מ ן ה בחינות המהותית ו הפרוצדורלית, מ ן .
הפרקטיקה הנוהגת המשתקפת בנוהלי הקרן, כמפורט להלן: .
כאמור פקודת המכרות (להלן - הפקודה) קובעת כי אם בעל ה מחצבה החליט לבצע בעצמו את .
פעולת השיקום הוא רשאי לעשות כן בתנאי שפעולות השיקום יהיו בהתאם להוראות חוק התכנון .
והבנייה והתוכניות מכוחו, ובתנאי שיתחיל ב פעולות השיקום בתוך שלו שה חודשים ממועד .
הודעתו כי הוא מעוניין בביצוע השיקום.
כמו כן, נקבע בפקודה כי אם לא חלה על השטח תוכנית .
לפי חוק התכנון והבנייה, המפקח על המכרות אחראי על הכנת תוכנית שיקום למחצבה.
הכרזה על שיקום מחצבה של הקרן קובע סדר פעולות מפורט יותר להכרזה על מחצבה כטעונת .
שיקום כמתואר להלן בתרשים 8 : .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 8: סדר פעולות להכרזה על מחצבה כטעונת שיקום לפני נוהלי הקרן .
* יצוין כי בנוהל של הקרן לשיקום מחצבות לא נעשה שימוש במונח זהה למונח שבפקודת המכרות, .
שכן מצוין בו שהקרן ממליצה לפני המפקח על המכרות להכריז על המחצבה "כנטושה" בעוד שהמונח .
על פי הפקודה הוא "כטעונת שיקום".
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות מתרשים 8 עולה כי הגורמים המבצעים את הפעולות לשיקום המחצבות על פי הפרקטיקה .
הנוהגת שונים מאלו שנקבעו בפקודה: פעולות אלה מבוצעות בפועל על ידי הקרן, ולא על ידי .
המפקח על המכרות ורט"ג כנקבע בפקודה.
יצוין כי הפרקטיקה הנוהגת כוללת שלבים נוספים על המפורט בפקודה, שאינם סותרים אותה, .
כמו קבלה של הסכמת בעל הקרקע והרשות המקומית שבשטחה שוכנת המחצבה לתוכנית .
השיקום - הסכמה שבלעדיה לא תקדם הקרן תוכנית שיקום.
זאת ועוד, בית המשפט המחוזי בירושלים עמד על הגורמים שהביאו לקיומה של פרקטיקה נוהגת .
זו, והתייחס לעובדה שהקרן מקיימת מכרזים לבחירת גורם משקם עוד לפני הפנייה לבעל .
המחצבה, זאת אף שעניין זה אינו מוסדר בדין.
בית המשפט ציין כי: (א) כדי להחליט אם ברצונו .
לממש את זכות הקדימה לבצע את השיקום, על בעל המחצבה לדעת מהו סכום החזר ההוצאות .
שיקבל מהקרן עבור הביצוע ; (ב) הרט"ג, שהיא גוף סטטוטורי, אינה מבצעת את השיקום .
בעצמה, אלא באמצעות גורמים מקצועיים בתחום זה, ובהיותה רשות סטטוטורית חלה עליה .
חובת קיום מכרז; (ג) הקרן אשר מעוניינת לבצע את עבודות שיקום המחצבה תתקשה לדעת .
מהו הסכום שתהיה מוכנה לשלם לבעל המחצבה עבור השיקום, בלא שתוציא מכרז לביצוע .
העבודות, שבאמצעותו תוכל לבחור את ההצעה הזולה ביותר ; (ד) כל עוד לא הודיע בעל .
המחצבה על סירובו לממש את זכות הקדימה שלו לשיקום המחצבה (בתוך המועד הקבוע לכך .
בפקודה ), הקרן אינה יכולה להתחייב למסור את עבודות השיקום לזוכה במכרז, מאחר ש אם .
תעשה כן היא תפגע בזכות הקדימה של בעל המחצבה 50.
מהאמור לעיל עולה כי אילוצים (בעיקר תכנוניים) וחובות המוטלות על הקרן מכוח דיני .
מכרזים, וכן סוגיות קניינ יות, הם הגורמים לסדר הפעולות בפרקטיקה.
התיקון לפקודת המכרות שמקדם משרד האנרגייה או במסגרת אחרת יפעלו ה משרד .
במסגרת זו מוצע לבחון את הפרקטיקות הנוהגות שאימצה הקרן .
במהלך השנים, בין היתר, לעומת פרקטיקות הנהוגות ברחבי העולם (ראו להלן ).
פערים בתחום שיקום מחצבות במבט בין- לאומי משווה .
כאמור, בישראל נפוצה חציבה של מחצבים לענף הבנייה, כמו חול, חצץ, פוספטים, וחרסית, .
אולם במדינות רבות ב עולם מבוצעות באופן רציף פעולות הקשורות בכרייה, חציבה וזיקוק .
מהאדמה של מינרלים מכל הסוגים שגובות מחיר סביבתי ונופי משמעותי.
פרק זה יסקור היבטים .
מסוימים במסגרות המשפטיות ב כמה מדינות (בעיקר מערביות) ובארגונים בי ן-לאומיים 51, .
המסדירות את תחום שיקום המכרות והמחצבות, ויציג כמה תובנות ביחס לנהוג בעניין זה .
50 "עתם (ירושלים) 269/07 , התאחדות קבלני התשתיות ומפעילי הצמ"ה נ' הרשות לשמירת הטבע והגנים .
הלאומיים (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
מרבית המדינות שנבדקו לצורך בחינת היבטים אלו הן מדינות מפותחות: אירלנד, ארה"ב, ספרד, פורטוגל וקנדה .
כמו כן הובאה דוגמה מאינדונזיה ונבחנו סטנדרטים של האיחוד האירופי והבנק העולמי.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 9: היבטים בין-לאומיים בשיקום מחצבות .
מדינות בעולם נוקטות שיטות שונות, ומאסדרות בכלים משפטיים שונים וברמה משתנה של .
פירוט את העיסוק בענף המכרות והמחצבות , כדי להתמודד עם הנזקים הסביבתיים שגורמות .
יש מדינותש מחילות חובות שונות על כל סוגי הכרייה והחציבה, ואחרות מפתחות .
דרכי התמודדות עם נזקים סביבתיים ומתמקדות ב שיקום מכרות מסוגים מסוימים (למשל, מכרות .
עתיקים נטושים או מכרות פחם).
יצוין כי אסדרת נושא שיקום המחצבות והמכרות אינה קיימת .
במדינות מפותחות בלבד, אלא גם במדינות מתפתחות באסיה, באפריקה ו בדרום אמריקה 53.
הביקורת העלתה כיבמדינ ות בעולם מוסדר נושא שיקומם של מכרות ומחצבות לעיתים קרובות .
בכמה רבדים משפטיים, ועקב כך שיקום המחצבות מטופל בחלקו ברמה הלאומית ובחלקו .
ברמה המקומית (בפרובינציה, במחוז או ברשות המקומית).
כאשר לרשות המקומית או האזורית .
במדינה מסוימת יש תפקיד מרכזי וסמכויות נרחב ות בנושא , הן יוצקות במקרים רבים תוכן .
קונקרטי לעקרונות המוסדרים במערכת המשפט ה עיקרית של אותה מדינה 54 .
בייחוד במדינות גדולות, כגון ארצות הברית (להלן - ארה"ב), קנדה, ספרד וגרמניה, שבהן יש .
מערכת משפטית מרכזית ומערכת משפטית מקומית (מדינתית, פרובינציאלית ומחוזית - לפי .
המקרה) שאף היא דומיננטית.
52 לעיתים קרובות החוק במדינות שונות אינומבחין בין מכרה למחצבה.
יצוין בעניין זה כי גם פקודת המכרות מגדירה .
מכרה כאתר שכולל מחצבה (בישראל מחצבה מוגדרת סוג של מכרה; המכרה מוגדר לפי המחצב המצוי בו ).
הדוגמאות מהעולם שבפרק זה כוללות אסדרה לגבי מכרות ומחצבות גם יחד, ובלבד שהנורמה שבנידון עוסקת .
בשיקום קרקע וסביבה אשר ניזוקו עקב אותה כרייה או חציבה.
53 לסקירת דיני מכרות במגוון מדינות ראו: .
" The International Comparative Legal Guide to : Mining Law 2019" (6th edition) .
54 בישראל פורמלית אין לרשות המקומית תפקיד מוגדר בשיקום מחצבות, למעט התאמת תוכנית השיקום לדיני התכנון .
והבנייה ולתוכניות הסטטוטוריות שנקבעו מכוחם, ועל הנושא מופקדים שלושה גורמים בלבד: המפקח על המכרות, .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות לפיכך נראה כי אין נורמות אחידות המקובלות במדינות בעולם בתחום זה.
עם זאת, קיימים בכמה .
מדינות כמה עקרונות אסדרתיים דומים, שניתן ללמוד מהם על אופן התמודדותן של מדינות .
אלה עם נזקים שנגרמים מ מכרות ו ממחצבות.
יצוין כי המונחים האופייניים ל ענף המכרות .
והמחצבות אינם אחידים בעולם: לעיתים מונחים שונים משמשים כמילים נרדפות, ולעיתים מילים .
זהות משמשות למטרות שונות.
למשל, מחצבה מוגדרת באונטריו שבקנדה - אדמה או אדמה .
מתחת מים ש ממנה נחפר מחצב ואשר לא עברה שיקום55 - ואילו בישראל מחצבה מוגדרת .
בהתאם לסוג המחצב המופק ממנה.
חובה פוזיטיבית בדין לשיקום אתר מחצבה .
חובה פוזיטיבית לשיקום מחצבה או מכרה היא דבר מקובל ביות ר במסגרת המשפטית של .
החובה מוטלת בדרך כלל על בעל המחצבה או המכרה56, אולם קיימת גם אחריות .
של הרשויות המוסמכות הרלוונטיות לעניין לנקוט פעולות אקטיביות כמו בחינת תוכניות שיקום, .
העברת הנחיות והערות לבעל המחצבה, ביצוע בקרה ופיקוח ובמקרים מסוימים אף הטלת .
סנקציות - כל אלו כדי להבטיח את קיום חובתו של בעל המחצבה או המכרה לשקמם.
כמה דוגמאות בעניין זה מ ן העולם: .
המדינה חובה פוזיטיבית לשיקום מכרות ומחצבות .
קנדה קנדה היא פדרציה המורכבת מ-13 ( תחומי שיפוט10 פרובינציות ו-3 .
לפי החוק הקנדי, הן השלטון הפדרלי המרכזי והן השלטון הפרובינציאלי .
אחראים לחקיקה בתחום המכרות, והפעילות בתחום כפופה לחובות הנובעות .
משתי מערכות משפט אלו.
מרבית החקיקה בתחום נתונה בפועל בסמכות .
הפרובינציה, ותחומים ספציפיים הם ברמה הפדרלית.
פרובינציה של Ontario : חוק המחצבים של אונטריו משנת .
1990 קובע חובה על כל בעל היתר או רישיון לשקם מחצבה .
באופן רציף ותוך זמן סביר, זאת בהתאם לתקנות, לתוכנית .
השיקום ולתנאי הרישיון או ההיתר (לפי המקרה), לשביעות .
רצון שר המחצבים הטבעיים והיערות של אונטריו57 .
55 ראו Aggregate Resources Act, R.
8 (להלן- חוק המחצבים של אונטריו), שבו מוגדרת מחצבה .
"land or land under water from which consolidated aggregate is being or has been excavated, and that has not .
been rehabilitated, but does not mean land or land under water excavated for a building or structure on the .
excavation site or in relation to which an order has been made under subsection (3)".
56 "בעל מחצבה" יכול להיות מוגדר באופן נרחב ולכלול את בעל הרישיון לכרייה או לחציבה, את מנהל האתר או את .
57 ראו סעיף1 (הגדרת שיקום) וכן סעיף48 :בחוק המחצבים של אונטריו, שבו מוקמת חובת שיקום, ולפיה .
Every licensee and every permittee shall perform progressive rehabilitation and final rehabilitation on the site in .
accordance with this Act, the regulations, the site plan and the conditions of the license or permit to the satisfaction .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המדינה חובה פוזיטיבית לשיקום מכרות ומחצבות .
פרובינציה של British Columbia: חוק מקומי משנת2017 .
(להלן- חוק שיקום המכרות של BC)58 קובע כי לא תתבצע .
שום עבודה באתר מכרה ללא הגשת תוכנית שיקום מאושרת .
על ידי המפקח על המכרות הראשי 59 (להלן- ה-MCI )60 .
קובע עוד כי פני הקרקע יעברו שיקום ( reclamation)61 כך .
שיאפשרו שימוש בהתאם לייעוד שקבע ה-MCI62.
אירלנד לפי חוק אירי משנת 2017 (להלן- חוק המינרלים האירי) 63, לבעל רישיון כרייה .
או למועמד לקבלת רישיון כרייה אסור לנטוש את המכרה אלא בהסכמת .
השר 64 , ואחרי שבעל הרישיון הוכיח לו כי לא נותרו סוגיות פתוחות הנוגעות .
לשיקום או להיבטים סביבתיים 65 , עוד קובע חוק זה כי השר (לאחר היוועצות עם .
שר הדיור, התכנון, הקהילה והשלטון המקומי) רשאי להורות בצו לייעד את .
השטח של מכרה שננטש והקרקע שסמוכה לו לשיקום, במקרים האלה: (א) .
השיקום חיוני להבטחת בריאותם או בטיחותם של הציבור או של בעלי החיים, .
או להתמודדות עם נזקים סביבתיים ניכרים; (ב) השיקום הוא מורכב בשל זיהום .
הקרקע, קיום חומרים מסוכנים, סכנה ליציבות הקרקע וקושי במבנה הבעלות .
על הקרקע; (ג) נראה לא סביר כי השטחים האמורים ישוקמו בתקופת זמן .
סבירה על ידי המחזיק בקרקע.
ספרד צו מלכותי שעניינו טיפול בפסולת של מכרות ומחצבות ושיקום הסביבה .
המושפעת מפעילות כרייה משנת 2009 (להלן- צו שיקום המחצבות של ספרד) .
מטיל חובה על הבעלים של האתר או על החוכר של זכות הכרייה לבצע עבודות .
שיקום באזור טבע המושפע מעבודות כרייה מכל הסוגים וכן מ שירותים ומתקנים .
הצמודים למכרה, וזאת בהתאם ל תנאים הקבועים בצו.
עוד מחויבים הם לניהול .
פסולת הכרייה הנוצרת מפעילות המכרה, מתוך התמקדות בהפחתתה , בטיפול .
58 :שם החוק Health, Safety and Reclamation Code for Mines in British Columbia משנת2017 .
Chief Inspector of Mines .
60 ה-CIM הוא גורם הממונה על ידי שר האנרגייה והמכרות של British Columbia , או כל גורם שממנה ה-CIM לפעול .
ה-CIM ממנה ועדה מייעצת שתסייע לו בביצוע תפקידיו, לרבות בתחום אישור תוכניות שיקום.
61 " המילה המקורית בחוק היא reclamation ,", שמשמעותה היא גם שיקוםהתאוששות, השבחה, הכשרה.
62 חוק שיקום המכרות שלBC , פרק10 , סעיף 10.
63 שמו של החוק במקור הוא Minerals Development Act 2017 .
המונח מינרלים מוגדר בחוק זה ככל חומר המצוי באופן .
טבעי באדמה לרבות מים, נפט אבן, חצץ, חול וחמר.
64 הכוונה לשר התקשורת, האקלים והגנת הסביבה האירי.
לחוק המינרלים האירי .
66 סעיף2 :בצו שיקום המחצבות של ספרד.
Real Decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de .
protección y rehabilitación del espacio afecta do por actividades mineras .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות המדינה חובה פוזיטיבית לשיקום מכרות ומחצבות .
פורטוגל החל בשנת 1990 קיימת חובה על חברות כרייה לבצע שיקום סביבתי67 בהתאם .
לסביבה ולנוף האזוריים על פי תו כנית שיקום שאישרו בעבר הרשויות 68 .
חדש משנת 2015 שערך רפורמה בתחום הכרייה בפורטוגל (להלן- חוק .
המשאבים הגיאולוגיים של פורטוגל) 69 מחייב נקיטתאמצעי ם להגנה על .
הסביבה ולשיקום ( recuperação ) שלהנוף הן בשלב חיפוש המשאבים והן .
לאחר סיום פעולות הכרייה.
כמו כן, גילוי וניצול של משאבים גיאולוגיים וכן .
נטישת מכרה מחייבים נקיטת אמצעי הגנה על הסביבה ושיקום של ה נוף, כולל .
אלה הכלולים בתוכניות שאי שרו ר שויות מוסמכות 70 .
בדין הישראליאין חובה פוזיטיבית לשקם מחצבות.
על פי פקודת המכרות , המפקח על המכרות .
רשאי כאמור להודיע לבעל המחצבה שאתר המחצבה טעון שיקום, בעל המחצבה יכול להודיע .
שרצונו לבצע את השיקום, ואם לא עשה כן או שלא סיים את פעולות השיקום בתוך הזמן שקבע .
המפקח - תהיה כאמור רט"ג רשאית לבצע את פעולות השיקום, והמפקח יהיה רשאי לדרוש .
מבעל מחצבה את החזרת הסכומים ששילמה לו הקרן לצורך ביצוע השיקום 71 .
ההליכים הנהוגים בישראל מכוח חוק התכנון והבנייה לא מעוגנת החובה לשקם מחצבות, אלא .
רק חובה להסדיר את שטח המחצבה 72.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הקרן כי היא סבורה ש"ההסדר הישראלי.
פתרון לפיו מחד, תושט חבות על בעל מחצבה לשקם ומאידך, לא ינתנו בידיו הכלים המימוניים .
או המקצועיים לעשות זאת".
67 ראו סעיפים12 (5), ו-24d :ב .
BASE LAW: Decree -Law No.
90/90 - General Regime of Revelation and Utilization of Geological Resources .
יצוין כי חוק נוסף בפורטוגל מסדיר את שיקום המכרות הנטושים, ראו: .
198 -A / 2001 - Reabilitação ambiental de áreas mineiras degradadas .
68 ראו: The International Comparative Legal Guide to: Mining Law 2019, 6th edition, p.
69 מדובר בחוק לאומי משנת2015 שערך רפורמה בתחום הכרייה ואשר מניח את המסגרת המשפטיתלאסדרת גילוי .
משאבים גיאולוגיים וניצולם.
שם החוק בפורטוגל הוא: .
º 54/2015 - Bases do regime jurídico da revelação e do aproveitamento dos recursos geológicos existentes .
no território nacional, incluindo os localizados no espaço marítimo nacional .
70 חוק המשאבים הגיאולוגיים של פורטוגל, סעיפים 10 ,21 ,24 ו-29 .
71 בחוזי ההתקשרות לכרייה ולחציבה שמפרסמת רמ"י יש חובה לבצע "הסדרה של השטח".
בנוסח קבוע שממנו עולה כי מדובר רק בהסדרה ראשונית של הקרקע כדי למנוע מטרדים ולפנות את המתקנים .
והמבנים ששימשו במהלך תקופת החציבה.
ראו בעניין זה מסמכי מכרזים שונים לכרייה ולחציבה המפורסמים באתר .
רמ"י, שבהם מובאים חוזי התקשרות לכרייה ולחציבה.
72 הכוונה לפעולות לטיפול במפגעי בטיחות ולהסדרה נופית של השטח במהלך הכרייה והחציבה ובסיומן.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מצב הדברים המתואר הוא שהדין בישראל אינו מטיל על גורם כלשהו חובה פוזיטיבית .
לביצוע השיקום של מחצבה נטושה.
המפקח על המכרות רש אי להכריז על מחצבה .
כטעונת שיקום, אך אינו חייב לעשות זאת, ובפועל הוא עושה כן רק אחרי שהוכנה תוכנית .
שיקום והקרן הוציאה מכרז לביצוע פעולות השיקום; בעל המחצבה אינו חייב לבצע את .
השיקום; וגם רט"ג אינה חייבת לעשות כן.
מצב דברים זה גורם לכך שביותר מ -800 .
מחצבות נטושות פעולות השיקום אינן מבוצעות שנים רבות, והרוב המכריע של מחצבות .
תכנון השיקום כחלק בלתי נפרד מתוכניות .
אחד העקרונות המשותפים למרבית המדינות שנבדקו הוא ש שיקום מחצבות כפוף לחובת תכנון, .
בדיקה ואישור של תוכנית לשיקום המחצבה, עוד בשלב הגשת הבקשה לרישיון, היתר או זיכיון .
לכרייה ; במרבית המקרים עמידה בחובה זו היא תנאי לקבלת רישיון, היתר או זיכיון.
לתוכנית, היא כפופה לא אחת לעקרונות שנקבעו בחוק ל גבי מאפייניו והיקפו של השיקום.
תוכנית השיקום כפופה אפוא לאישורה של הרשות המוסמכת בשלב בדיקת הבקשה לרישיון, .
להיתר או לזיכיון (בהתאם למקרה).
יתרה מכך, לא אחת ת וכנית השיקום מוגשת כחלק בלתי נפרד מתכנון סביבתי נרחב יותר .
שנכלל בתו כנית הכרייה, שמטרתו לצמצם את נזקיה.
התכנון הסביבתי מטופל לפני תחילת .
העבודות, במסגרת הליך הטיפול בבקשה לרישיון כרייה.
לא אחת, ת וכניות השיקום נעשות .
זאת ועוד, נושא שיקום הקרקע קשור באופן הדוק לתחום הטיפול בפסולת של .
מחצבות ומכרות בטפל 73 הנוצרים בהפקה של המחצבים מהקרקע.
להלן כמה דוגמאות מהנהוג .
בעולם בעניין הגשתן מראש של תוכניות לשיקום קרקע: .
המדינה השיקום כחלק מתוכניות הכרייה במדינות שונות .
אירלנד לפי חוק המינרלים האירי, בעל רישיון כרייה או מועמד לקבלת רישיון כזה לא .
יורשו לבצע פעולות כרייה, אלא בהסכמת השר 74 אשר יבחן אם בעל הרישיון .
מחזיק בתוכנית לשיקום הקרקע, והוא רשאי להוסיף תנאים בדבר שיקום ראוי של .
הקרקע, שיהיו חלק בלתי נפרד מתנאי הרישיון.
לפי חוק זה, מטרת התוכנית היא .
לספק שיקום ארוך- טווח ולאפשר את תחזוקתו.
על השר לעשות מאמץ להיוועץ עם .
בעלי עניין כמו תושבים ובעלי עסקים באזור, הרשות המקומית ובעלי הקרקע בעת .
73 בתוכנית מתאר ארצית (תמ"א) 14 ,בסעיף 3 מוגדר "טפל" - שכבות סלע, קרקע ואבן שאין בהן שימוש, ויש לסלקן .
כדי לאפשר הפקת חומר הגלם.
74 שר התקשורת, האקלים והגנת הסביבה האירי.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות המדינה השיקום כחלק מתוכניות הכרייה במדינות שונות .
בחינת תוכנית השיקום, והוא מחויב בהגשת דוח שנתי לבית המחוקקים, ובו מידע .
על אתרי שיקום ועל מידת התקדמותן של תוכניות השיקום 75 .
ארצות הברית בחוק האמריקני, לשלטון הפדרלי המרכזי וגם לשלטון המדינתי אחריות בתחום .
המסגרת הנורמטיבית כוללת אפוא חוקים פדרליים, מדינתיים .
ומקומיים, וכן רגולציה, צווים ופסיקות של בתי המשפט.
מכרה או על מחצבה משתנה בהתאם למיקומו הגיאוגרפי וסוגו.
באדמות ציבור פדרליות שבבעלות ארה"ב חל בעיקר החוק הפדרלי.
ומכרות השוכנים בקרקעות פרטיות כפופים בעיקר לדיני חוזים ולדין האזרחי שהוא .
היבטים סביבתיים של מחצבות כפופים הן לדין מדינתי והן לדין .
ברמה הפדרלית, קיימת בארה "ב גישה הרואה בשיקום מכרה עניין המצריך תכנון .
מראש, חלק אינהרנטי משלב הרישוי של המכרה, וחלק מתכנון סביבתי לצמצום .
כך למשל, חוק פדרלי לעניין מכרות הממוקמים מעל פני .
השטח (להלן - החוק הפדרלי בנושא מכרות), ואשר מתמקד במכרות פחם מסוג .
זה, כולל פרק נרחב העוסק בניהול השפעותיה הסביבתיות של כריית פחם , ובו סעיף .
המחייב כל מועמד להגיש יחד עם בקשת רישיון הכרייה גם תוכנית שיקום .
( reclamation plan ) למכרה77 .
עוד קובע חוק זה כי תוכנית השיקום תכלול מידע רב .
על מצב הקרקע לפני הכרייה, על השפעות הכרייה עליה, על האפשרות לשקמה, .
על ייעודים מוצעים לשימוש בקרקע לאחר הכרייה, על הטכניקות ההנדסיות שבהן .
יבוצעו הכרייה והשיקום שאחריה וכדומה78 .
החוק אף מחייב כי כל אחת ממדינות .
ארה"ב תגבש חקיקה בתחום כריית פחם מעל פני הקרקע ושיקומה לאחריה, .
שתכלול הטלת סנקציות פליליות בגין הפרת חיקוקים אלו.
ספרד אישור תו כנית השיקום יינתן ביחד עם ההיתר, הרישיון או הזיכיון לכרייה.
רישיון או זיכיון מחויב לנקוט את כל האמצעים לצמצום השפעותיהן השליליות של .
העבודות במכרה על הסביבה ועל בריאות הציבור.
אמצעים אלו יתבססו על עקרון .
הטכניקה המיטבית הזמינה 79.
כדי לצמצם את ההשפעות השליליות למינימום וכדי .
להימנע מדחיית השיקום לשלבים מאוחרים, יש להכין תוכנית שיקום מראש אשר .
תהיה מתואמת עם תוכנית הכרייה, ולבצע את השיקום בד בבד וככל האפשר .
75 חוק המינרלים האירי, סעיפים 34 ו-136 .
76 לסקירה על אודות דיני מכרות בארה"ב ראו: .
The International Co mparative Legal Guide to: Mining Law 2019, 6th edition, pg.
77 החוק הפדרלי הוא: .
Surface Mining Control and Reclamation Act of 1977 (US Code - Title 30, Chapter 25) .
ההשפעות הסביבתיות של מכרות פחם מעל פני הקרקע, קובע סעיף 507 את התנאים להגשת בקשה לרישיון .
כרייה, לרבות דרישה להציג תוכנית שיקום, כדלקמן:" Each applicant for a permit shall be required to submit to .
the regulatory authority as part of the permit application a reclamation plan which shall meet the requirements .
78 לפירוט הדרישות שתוכנית השיקום צריכה לענות עליהן, ראו סעיף508 .
בחוק הפדרלי בנושא מכרות .
79 עקרון ה- Best Available Technique (BAT ) .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המדינה השיקום כחלק מתוכניות הכרייה במדינות שונות .
סמוך למועד סיום ניצול מקטע של קרקע.
עבודות שיקום בסוף חיי המכרה יאושרו .
בספרד רק במקרים מיוחדים ומנימוקים מיוחדים80.
אוסטרליה כרייה וחציבה מוסדרות באוסטרליה ברמה הפדרלית וברמה המדינתית, ועל כן כל .
אחת מהמדינות באוסטרליה איסדרה בנפרד את הרגולציה לחיפוש ו להפקת .
עם זאת, ניתן לומר באופן כללי שתנאי רישיון או תנאי זיכיון .
לכרייה כוללים דרישה לשיקומו הסביבתי של האתר 81 .
מדינת South Australia ), שבה חובה לקבל מראש (לפני התחלת פעולות הכרייה .
את אישור הרשות המוסמכת לתוכנית הגנה סביבתית ושיקום האזור שתּוכָן .
בהתאם להנחיות מפורטות שפרסמה הרשות עבור כל החברות הפועלות בענף .
אינדונזיה83 באינדונזיה קיימת חקיקה משנת2010 המסדירה את נושא שיקום המכרות .
וסגירתם (להלן - חוק המכרות האינדונזי) 84 .
חוק זה מטיל על המחזיק ברישיון .
כרייה חובה לבצע שיקום ( reclamation ) ופעולות נוספות לאחר תקופת הכרייה, הן .
במכרות פתוחים על פני הקרקע והן במכרות תת-קרקעיים.
פעולות כרייה וחציבה ( exploration ), בעל הרישיון מחויב להגיש יחד עם תוכנית .
העבודה של המכרה גם תוכנית שיקום שתבוסס על נתונים אודות הסביבה החיה .
ועל הצומח באזור, מידע שיהיה מתועד ומאושר על ידי הגוף הרלוונטי להגנה .
על מחזיק הרישיון להגיש לאישור הרשות הרלוונטית 85 תוכנית שיקום .
שתתאים לחוקים ולכללים בנושא ולהגישה.
התוכנית תהיה לתקופה של חמש .
שנים ותכלול מידע על ייעוד הקרקע והשימוש בה לפני הכרייה ואחריה, שלבי .
השיקום, וכן קריטריונים ומדדי הצלחה הכוללים גידול צמחייה מחדש.
השיקום המאושרת עשויה להשתנות ותעודכן אם יחולו שינויים בשיטת הכרייה, .
בגיל המכרה, בשימוש הקרקע ובייעודה או אם הרשות הרלוונטית שינתה את .
המסמכים הנוגעים לסביבה החיה 86.
בצו שיקום המחצבות של ספרד .
81 :ראו The International Comparative Legal Guide to: Mining Law 2019, 6th edition, p.