HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי אף על פי שלטענתו הוועדה פועלת לפי התקנון של המועצה וההוראות הכלולות בו, היא אינה עומדת גם בלוח הזמנים שנקבע בתקנון, ועליה להפיץ את סיכומי דיוניה סמוך למועד שבו הם התקיימו.
הוועדה העליונה החלטת הממשלה קובעת כי ועדת התדרים העליונה תהיה בראשות מנכ"ל משרד התקשורת וחבריה יהיו המנכ"לים של משרד רה"ם, משרד הביטחון, משרד האוצר, המשרד לביטחון הפנים או נציגיהם.
החלטת הממשלה קבעה שהחלטות ועדת התדרים יועברו לעיונם של חברי הוועדה העליונה.
חברי הוועדה העליונה יוכלו להעלות לדיון נושאים שנדונו בוועדת התדרים, ובכלל זה לערער על ההחלטות שהתקבלו.
נמצא כי במשך יותר מארבע השנים שעברו מאז החלטת הממשלה בשנת 2008 לא התכנסה הוועדה העליונה ולו פעם אחת, וממילא לא הסדירה את פעולתה, את עבודת המטה שלה, את אופן הדיווח מול ועדת התדרים, את הליך התכנסותה ואת אופן קבלת ההחלטות בה.
משרד התקשורת כתב בתשובתו כי במסגרת הכנת הנוהל להסדרת עבודתה של ועדת התדרים תישקל החלת הכללים גם על הוועדה העליונה.
המשרד הוסיף כי החלטת הממשלה נתנה תוקף למצב שהיה נהוג במועצה ולפיו המועצה המצומצמת התכנסה בעיקר כדי לדון במחלוקות שהתעוררו בוועדת התדרים.
לדבריו, אין הכרח שהוועדה העליונה תתכנס לדון בנושאים מהותיים שבהם דנה ועדת התדרים ולא התעוררה לגביהם מחלוקת בין חברי הוועדה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד רה"ם כ י לפי החלטת הממשלה "ועדת התדרים העליונה אמורה להתכנס כאשר אחד מחבריה מבקש זאת בהתאם 1468 דוח שנתי63ג .
לחומרים המופצים מוועדת תדרים.
לפיכך ועדת התדרים העליונה אינה אמורה להתכנס בשגרה".
באמור בתשובות של משרד התקשורת ושל משרד רה"ם יש כדי לאיין או לצמצם אחד מהתפקידים של הוועד ה העליונה המשתקפים בהחלטת הממשלה, שלפיה חברי הוועדה העליונה יוכלו לדון ביוזמתם בנושאים עקרוניים שנדונו בוועדת התדרים.
יוצא אפוא, שהוועדה העליונה אמורה להיות פסיבית ולהתכנס רק כדי לדון במחלוקות שמתעוררות בוועדת התדרים.
על סדר היום של ענף התקשורת בישראל עומ דות בעיות מהותיות הנוגעות ליישום החלטות הממשלה בנושא, למגמת הגידול בביקוש לתדרים, לצרכים הייחודיים של צרכני התדרים ולפינוי והקצאה מחדש של תדרים (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהוועדה העליונה תפעל כוועדה אקטיבית, תיזום דיונים בנושאים עקרוניים הקשורי ם להועדת תדרים ולהקצאתם.
לפיכך על המנכ"ל, שהוא יו"ר הוועדה העליונה, להסדיר את עבודת הוועדה העליונה, לתאם את עבודת הוועדה אל מול ועדת התדרים, ובמידת הצורך לבחון ולדון בנושאים שעלו בה ובהחלטות שקיבלה.
הקצאת התדרים הפקודה קובעת כי השימוש בתדרים ייעשה בהתאם להועדת התדר ולפי הקצאה שקבע גוף שהסמיכה הממשלה (החל מנובמבר 2008 - ועדת התדרים).
בפועל מרבית ההקצאות אינן נעשות על ידי ועדת התדרים.
יו"ר הוועדה מקצה את רוב התדרים שהועדו לשימוש אזרחי 15 , ונציג אגף התקשוב בצה"ל החבר בוועדה מקצה תדרים שהועדו לשימוש צבאי.
דרך פעולה זו מבוססת על דרך פעולתה של ועדת התדרים שפעלה במועצה.
ועדה זו החליטה בינואר 2003 לתת "תוקף פורמאלי לפרקטיקה הקיימת והמוסכמת מזה שנים", ולהסמיך את היו"ר שלה ואת נציג אגף התקשוב בצה"ל להפעיל את הסמכויות של הקצאת התדרים.
במרץ 2003 החליטה הוועדה להסמיך אתהיו"ר ואת נציג צה"ל גם להועיד תדרים בשעת חירום.
סמנכ"ל בכיר רישוי והנדסה במשרד התקשורת (להלן - סמנכ"ל הנדסה) טען שיש להסדיר באופן מפורש את הסמכתם של מנהל האגף ושל נציג צה"ל להקצות את התדרים.
לדעתו על פי שיטת המשפט המינהלי, ועדת התדרים, שהוסמכה על ידי הממשלה להקצות תדרים, אינה רשאית לאצול את סמכותה.
סמנכ"ל הנדסה פעל ביולי 2009 , בהיותו מנכ"ל בפועל, לעגן הסדרים אלו בהחלטת ממשלה, אך לבסוף הנושא לא הובא לדיון בממשלה.
בנושא זה פנה יו"ר ועדת התדרים ב - 12.
09 ללשכה המשפטית במשרד התקשורת וביקש שתבחן אם ועדת התדרים שפעלה במועצה, שהסמיכה את היו"ר ואת נציג אגף התקשוב בצה"ל להקצות את התדרים, פעלה בסמכות.
הוא ציין כי אם יימצא שהנוהג הקיים מתקיים שלא בסמכות, יש לפעול לעיגונו.
הלשכה המשפטית השיבה ב - 15.
09 כי החלטות אלו התקבלו על ידי ועדת התדרים שפעלה במועצה יותר משש שנים קודם לכן, והנסיבות לא השתנו מאז באופן שיכול להשפיע על תקפות ההחלטות שהתקבלו.
מנהל האגף שב ופנה ללשכה המשפטית בעניין זה, אך פניותיו נענו בתשובה דומה.
15 יו"ר הוועדה מקצה חלק מהתדרים במסגרת הרישיונות להפעלת ציוד אלחוטי, חלקם כלולים ברישיונות כלליים וחלקם בכתב הקצאה ייעודי.
הביקורת העלתה כי במשרד התקשורת לא הייתה חוות דעת משפטית שנתנה תוקף להחלטות שקיבלה ועדת התדרים שפעלה במועצה בשנת 2003 .
גם תשובת הייעוץ המשפטי, שלפיה הנסיבות לא השתנו באופן שיכול להשפיע על תקפות ההחלטות שהתקבלו, לא נתמכה בחוות דעת מקיפה המבהירה עמדה זו ולא הושתתה על דיון והחלטה בשיתוף הגורמים הנוגעים בדבר.
עוד העלתה הביקורת כי מאז התכנסה ועדת התדרים לראשונה ביו ני 2010 , לא עדכן יו"ר הוועדה את חבריה, ולא העלה לדיון את ההתנהלות בעניין סמכותה של הוועדה לאצול למי מחבריה את סמכות ההקצאה.
לדעת משרד מבקר המדינה מדובר בסוגיה עקרונית הקשורה לפעילותה של ועדת התדרים, ולכן על כל חברי הוועדה להיות מודעים לה ולהחליט אם הם נדרשים לפעול בנושא.
יצוין כי בדוח ביקורת של המבקר הפנימי במשרד התקשורת16 הוא המליץ שמשרד התקשורת יפעל להמצאת חוות דעת משפטית בעניין סמכויותיו של יו"ר ועדת התדרים להקצות תדרים.
עמדת צה"ל כפי שעולה מתשובתו למשרד מבקר המדינה מלמדת שההחלטות המתקבלות על ידי נציג אג ף התקשוב בוועדה בנוגע לשימוש בתדרים בצה"ל "אינם בגדר הועדה והקצאה של התדרים, כי אם חלוקה פנימית של תדרים, שהועדו לצורך צבאי והוקצו לצה"ל על ידי ועדת התדרים" (ההדגשה במקור).
צה"ל כתב כי ועדת התדרים מועידה תחומי תדרים ומקצה אותם עבור מערכת מסוימת בהקצאה אסטרטגית, בעוד שנציג אגף התקשוב בצה"ל קובע את החלוקה הפנימית של התדרים לשימושם של כוחות צבאיים שונים בהקצאה טקטית.
עם זאת הוסיף צה"ל כי ככל שתיערך בעתיד בחינה של הנושא, על הגורמים המקצועיים והמשפטיים בצה"ל להיות שותפים להליך.
תשובה זו אינה עולה בקנה אחד עם ההחלטה של ועדת התדרים שפעלה במועצה מינואר 2003 , שהסמיכה את נציג אגף התקשוב בצה"ל להפעיל את הסמכויות של הקצאת התדרים.
זאת ועוד: חלוקה פנימית של תדרים היא למעשה הקצאת תדרים, שכן לפי הפקודה הקצאה היא מתן אישור לשימוש בתדרים מסוימים לרבות מקום השימוש בהם ואפיון ה הספק המשודר.
בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה הכינה עורכת דין מהלשכה המשפטית של משרד התקשורת חוות דעת 17 , שבמסגרתה נבחנה בעיקר השאלה "האם בהפעילו את סמכות הקצאת התדרים לשימוש אזרחי, פעל יו"ר ועדת התדרים וסמנכ"ל בכיר ספקטרום וניהול תדרים במשרד התקשורת בסמכות".
המסקנה של חוות הדעת היא כי הסמכתם של יו"ר ועדת התדרים ושל חבר הוועדה נציג צה"ל להקצות תדרים "הינה כדין".
חוות הדעת מציינת כי בעשור האחרון נעשו לפחות שני ניסיונות לתקן את פקודת הטלגרף באופן שיבהיר את המצב המשפטי ואת סמכויות הועדת התדרים והוועדה העליונה, אולם הם לא הבשילו לכדי חוקים.
בנושא היבטי מינהל ותהליכי עבודה בלשכה המשפטית 17 .
יצוין כי היועצת המשפטית של המשרד הודיעה כי היא סומכת ידה על חוות הדעת משרד התקשורת 1471 .
חוות הדעת, מפאת חשיבות העניין נכון לנסות ולהשלים את מהלך החקיקה, ולעגן את סמכויות ההועדה וההקצאה של התדרים בחקיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהוכנה חוות דעת משפטית בנושא סמכות הקצאת התדרים לצורך מענה למשרד מבקר המדינה, על משרד התקשורת לדון בדרכים ליישום הקביעה שבחוות הדעת, שלפיה יש לעגן את סמכויות ההקצאה של התדרים בחקיקה.
הועדת התדרים והקצאתם לכוחות הביטחון בשנת 1993 ,תוקנה הפקודה כדי להסדיר את השימוש בספקטרום התדרים ולקבוע אגרות שיוטלו על המשתמשים בו.
לפי דברי ההסבר לתיקון הוחלט לפטור את כוחות הביטחון הן מחובת הרישוי והן מחובת התשלום בעבור התדרים.
במסגרת התיקון הוסף לפקודה סעיף 5 ד, ובו נקבע שהועדת התדרים והקצאתם לכוחות הביטחון ייעשו לפי "הדין והוראות המינהל" שהיו קיימים וחלו על כוחות הביטחון ב- 1.
עד מועד החלטת הממ שלה בנובמבר 2008 הגוף המוסמך להועדת התדרים ולהקצאתם היה המועצה שהוקמה עוד בשנת 1955 .
המועצה קבעה בתקנון שהיא תפעל לתיאום פעילותן של מערכות הקשר והאלקטרוניקה המשתלבות בטלקומוניקציה ולפתרון בעיות במערכות אלו.
כמו כן היא תמליץ על התקנת תקנות רדיו ותחליט על הק צאת תחומי תדרים בהתאם לתקנות הרדיו של ה-ITU ובהתחשב בכל אמנה אחרת הנוגעת לשימוש במערכות.
ועדת התדרים שפעלה במועצה הועידה תדרים והמליצה על מדיניות השימוש בתדרים ועל מתן רישיון.
הלשכה המשפטית במשרד התקשורת כתבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 כי "פעילותה של ה מועצה לקשר ואלקטרוניקה הוסדרה באמצעות התקנון.
במסגרת זו הוסדרה גם פעילות הספקטרום של כוחות הביטחון.
במהלך השנים הוקצה למערכת הביטחון חלק ניכר מספקטרום התדרים והשערתנו הינה כי סעיף 5 .
שהתקבלו לגביה]של המועצה[ ד(ב) נועד לשמר את החלטות ועדת התדרים לא ידוע לנו או לאגף הספקטרום על כללים נוספים או על הסדרה אחרת בעניין".
יוצא אפוא שתקנון המועצה הוא למעשה ההוראות שהסדירו ב - 1.
93 את הועדת התדרים והקצאתם.
צה"ל כתב בתשובתו מדצמבר 2012 כי סעיף 5 ד(ב) "הקפיא את המצב הקיים בעת חקיקתו, באופן בו תדרים אשר היו בשימוש צה"ל ערב כניסת החוק לתוקפו יוותרו בשימוש צה"ל, כאשר נציג צה"ל בוועדה יהיה רשאי לשנות את חלוקתם הפנימית בתוך צה"ל".
הדין וההוראות שהיו קיימים וחלו על צה"ל ב- 1.
93 הם תקנון המועצה, ולפיכך הועדת התדרים והקצאתם לכוחות הביטחון צריכים להיעשות בהתאם לו.
צה"ל הוסיף כי אם יוחלט לבחון ולהסדיר מחדש את הנושא, על הדבר להיעשות "בהובלת משרד התקשורת בשיתוף מלא של צה"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי התקנון של המועצה הסדיר את עבודת המועצה וועדותיה בעיקר בעניינים מנהליים, ואין בו התייחסות והוראות ייעודיות להועדה ולהקצאה של תדר ים למערכת הביטחון.
גם למשרד התקשורת ולצה"ל אין הוראות ייעודיות שחלו בשנת 1993 בעניין זה.
ראוי שהגורמים האחראים במשרדי התקשורת, הביטחון וביטחון הפנים יגבשו הוראות ברורות ורלוונטיות לעת הזאת, שיסדירו את ההועדה וההקצאה של התדרים לשימוש מערכת הביטחון.
בפרק זה הועלו ממצאי ביקורת הנוגעים לעבודת משרד התקשורת, לוועדת התדרים, לוועדה העליונה ולהסדרת פעולותיהן בתקנון ובנהלים.
הליקויים נוגעים לעיגון ההסדרה של האצלת הסמכויות שהוקנו לוועדת התדרים, להסדרת ההוראות החלות על כוחות הביטחון, לאופן קבלת ההחלטות בוועדה ולהשתתפות חבריה בישיבות.
בדבר הוועדה העליונה - היא לא התכנסה ולו פעם אחת לשם מילוי תפקידה.
לדעת משרד מבקר המדינה היות שהתדרים הם משאב חיוני במחסור והביקוש להם הולך וגובר, הגורמים שהממשלה הטילה עליהם את הטיפול בנושא צריכים לפעול לתיקון ליקויים אלו, כדי שהועדת התדרים והקצאתם ייעשו באופן יעיל ומיטבי.
המערכות הממוחשבות והשימוש במאגרי המידע .
ניהול התדרים בישראל הוא מורכב בשל הצורך בהועדת תדרים רבים לשירותי תקשורת באזור גאוגרפי מצומצם.
למשרדי הממשלה המשתמשים בתדרים נדרש מידע בדבר ההועדה וההקצאה של התדרים, ובכלל זה זהות המשתמשים בתדרים, מועד ההקצאה ותקופת תוקפה, התחום הגאוגרפי שבו מותר להשתמש בתדר, ייעודי השימוש וההספקים המותרים.
נוסף על כך נדרש משרד התקשורת והאגף להסתייע במערכות של עיבוד נתונים ממחושבות שיאפשרו תכנון, ניהול ושליטה מיטביים בכל הנוגע להועדת התדרים והקצאתם ולמתן הרישיונות לשימוש בציוד אלחוטי.
בנובמבר 2007 החליטה הממשלה18 להטיל על השר לבצע את כל הפעולות הנדרשות כך שעד סוף ספטמבר 2008 יוקם במשרד התקשורת מאגר הכולל מידע בדבר ההועדה וההקצאה של תדרים במדינה (להלן - המאגר), הגישה למאגר תתאפשר למשרדי הממשלה.
הנתונים במאגר יכללו את זהות המשתמשים בתדרים, את מועד ההקצאה ותקופת תוקפה, את התחום הגאוגרפ י המותר לשימוש ואת ייעודי השימוש וההספקים המותרים.
הגישה למאגר תתאפשר בכפוף לנוהל שיקבע השר (להלן - נוהל גישה למאגר).
הנוהל נועד להסדיר את אופן העיון במאגר, שמירת סודיות המידע, מיגונו ואבטחתו.
עוד הוחלט כי הוראות הנוהל ייקבעו בהסכמת שר הביטחון ולאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם השב"כ.
נמצא כי משרד התקשורת לא קיים את החלטת הממשלה, לא השלים את הקמת מאגר המידע עד סוף ספטמבר 2008 , וממילא לא הכין את נוהל הגישה למאגר (ראו להלן).
משרד התקשורת החל במיפוי תדרים לצורך הקמת מאגר נתונים בנובמבר 2007 .
מנהל האגף החל בעבודתו בספטמבר 2008 .
כעבור כשלושה חודשים הוא פנה לוועדת מכרזים ליועצים, סקרים ומחקרים במשרד התקשורת (להלן - ועדת היועצים) בבקשה להעסיק יו עץ להקמת המאגר.
כעבור שנה, בדצמבר 2009 , התקשר משרד התקשורת בהסכם עם יועץ, שבו נקבע לוח זמנים שעל פיו יפעל מאגר הנתונים באוקטובר 2010.
ההליכים במשרד נמשכו זמן רב, ורק כעבור יותר משנה מיום כניסתו של מנהל האגף לתפקידו התקשר המשרד עם היועץ.
בפועל המשרד החל להקים את המאגר לאחר יותר משנתיים מהמועד שבו הוחלט על הקמתו, ולאחר כשנה מהמועד שבו המאגר היה צריך להיות מוכן לפי החלטת הממשלה.
באפריל 2011 , כחמישה חודשים לאחר המועד שבו נקבע בהסכם עם היועץ שתושלם הקמת המאגר, פנה מנהל האגף לוועדת היועצים בבקשה שתאשר את הארכת תוקף ההסכם עד דצמבר 2011 .
מנהל האגף הסביר כי הקמת המאגר לא הסתיימה במועד שנקבע בהסכם בשל עיכובים שחלו במהלך העבודה - חלקם בשל משרד התקשורת, חלקם בשל היועץ באישור המשרד וחלקם בשל גורמים חיצוניים.
בין השאר התעכב משרד התקשורת בבחירת התכנה ליישום המאגר ובהחלטה על תצורת המאגר.
יצוין כי המאגר הממוחשב מושתת על יישום שהקים היועץ ועל בסיס נתונים שמקורו במערכות מחשוב אחרות שבשימוש האגף (ראו להלן).
ועדת היועצים אישרה את הארכת ההתקשרות כמבוקש, והנחתה את מנהל האגף לסיים את הפרויקט עד סוף שנת 2011.
בנובמבר 2011 אישרמנהל האגף כי הושגה אבן הדרך האחרונה בפרויקט של הקמת מאגר התדרים, וכי הושלמו ההתחייבויות של היועץ הכלולות בהסכם.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות הודעת מנהל האגף על השלמת הפיתוח והיישום שהקים היועץ עדיין לא הושלמה הכנת המאגר, כמפורט להלן: (א) בינואר 2012 הגיש היועץ למנהל האגף מסמך ובו פירט קשיים ובעיות שעלו בבדיקות במאגר.
היועץ מצא ליקויים בבסיס הנתונים של המאגר, שבגללם המשתמש במאגר אינו יכול להבין את המידע.
היועץ העלה שאין סדר ואחידות ברישום הגופים שהתדרים הועדו והוקצו להם, ולדעתו נדרש לבדוק את תוקפו של מידע רב, בעיקר של החלטות ועדת התדרים בדבר הקצאת תדרים ושל רישיונות זמניים שפג תוקפם.
היועץ אף המליץ למנהל האגף על אופן העדכון והטיוב של הנתונים ועל יישום תהליכים בתכנה שיסייעו לו להבטיח כי הנתונים במאגר יהיו מעודכנים ותקפים.
(ב) במהלך הביקורת הודיע ראש תחום רישוי אלחוטי מיוחד באגף לנציג משרד מבקר המדינה כי הבדיקות של תקפות המידע במערכת לא הסתיימו, ולפיכך אי- אפשר להסתמך על המידע המופק באמצעותה.
(ג) מנהל האגף מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הצורך בטיוב מאגר הנתונים ידוע לו, אך אין באגף משאבים שאפשר להקצות לכך.
(ד) משרד התקשורת כתב בתשובתו מנובמבר 2012 כי מאגר הנתונים משקף את המידע שמקורו במערכות המחשוב של האגף שבהן המידע אינו שלם או עדכני, ויש בו נתונים הדורשים טיוב.
המשרד הוסיף כי לדעתו אפשר להשתמש במאגר הנתונים וכי בכוונתו לפעול במקביל לטיוב הנתונים.
הביקורת העלתה כי ארבע שנים מאז החליטה הממשלה להקים את מאגר התדרים ויותר משלוש שנים לאחר המועד שנקבע בהחלטת הממשלה להפעלת המאגר, המידע המוצג בו חסר ואינו תקף.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התקשורת להחיש את סיום טיוב המידע במאגר.
הממשלה החליטה כי הגישה למאגר תתאפשר למשרדי הממשלה בכפוף לנוהל שיקבע השר לא יאוחר מסוף ספטמבר 2008 , בהסכמת שר הביטחון ולאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם השב"כ.
למרות הזמן הרב שחלף ממועד החלטת הממשלה, עד אוגוסט 2012 , .
מועד סיום הביקורת, לא הוכן נוהל גישה למאגר כפי שהורתה הממשלה משרד מבקר המדינה מעיר כי כל עוד לא נקבע הנוהל, לא יוכלו משרדי הממשלה להשתמש במאגר.
בתשובתו הודיע משרד התקשורת שהנוהל יוכן לא יאוחר מסוף הרבעון הראשון של שנת 2013 .
, ויוצג לגורמים שנקבעו בהחלטת הממשלה התמיכה במערכות המחשוב באגף ותחזוקתן משרד התקשורת באמצעות האגף מרכז את פעולות ועדת התדרים ואת פעולותיו למתן רישיונות, אישורי סוג19 ואישורי התאמה20 לשימוש בציוד אלחוטי.
לצורך כך מסתייע האגף בשתי מערכות ממוחשבות לעיבוד נתונים, מערכת טל ומערכת תדרנט (להלן - המערכות).
מערכת טל משמשת את האגף במשרד התקשורת לניהול המידע בדב ר ההועדות וההקצאות של התדרים, למתן רישיונות וחידושם ולגביית אגרות.
המערכת מושתתת על תכנה שפותחה עבור המשרד בסוף שנות השמונים של המאה העשרים, ועל מערך חמרה ששודרג, בחודש אוגוסט 2011.
משרד התקשורת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מערכת טל עדיין משמשת את האגף ומספקת חלק נכבד מצרכיו.
החמרה מתוחזקת בידי חברה חיצונית.
התשתיות (מערכת ההפעלה, בסיס הנתונים ותוכנות תשתית) והיישומים (אפליקציות) מתוחזקים בידי עובד האגף.
משרד התקשורת מרכז במערכת טל את פעולות ההועדה וההקצאה של התדרים, והמידע בה הוא בלעדי וייחודי.
לדעת משרד מבקר המדינה מצב שבו התחזוקה של מערכת מרכזית מתבססת רק על עובד אחד חושף את המשרד לסכנה שכן בהיעדר העובד ובמקרה של תקלה לא יוכל המשרד להמשיך ולנהל את מערך התדרים כנדרש.
על המשרד לדאוג בהקדם לגיבוי ולשירותי תמיכה ותחזוקה נוספים למערכת.
מערכת תדרנט נועדה במקור להחליף את מערכת טל.
המערכת מושתתת על חמרה שנרכשה בשנת 2003 ועל רכיבי תכנה שפותחו בין השנים 2004 ל- 2007 .
במועד הביקורת השתמש האגף במערכת להנפקת אישורים לשחרור ציוד אלחוטי מהמכס, להנפקת אישורי סוג ואישורי התאמה ולניהול רישיונות סחר.
19 תנאי מוקדם למתן רישיון לתחנה ולמכשיר טלגרף אלחוטי הוא אישור סוג בר-תוקף שנתן משרד התקשורת.
20 השר התקין צווי אי -תחולה לפקודה שבהם נקבעו תחומי תדר של פעילויות במסגרתם לא נדרש רישיון, אישור סוג ותשלום אגרה.
אישור התאמה הוא המסמך שבאמצעותו משרד התקשורת מאשר כי מכשיר מסוים פועל בפסי התדרים שהשר קבע כי הפקודה לא תחול עליהם.
פיתוח התכנה של ה מערכת לא הושלם כמתוכנן, בשל תקלות שלא אפשרו את המשך הפיתוח.
להלן פרטים על התמיכה והתחזוקה של המערכת והפעולות לפיתוחה ולשדרוגה.
(א) בדיון שקיימה ועדת ההיגוי למחשוב במשרד התקשורת ביוני 2011 , דיווח מנהל תחום תשתיות באגף כי במרץ 2010 סיכם מנהל האגף עם החברה שפיתחה את התכנה של מערכת תדרנט (להלן - חברת התכנה) על "הסכם היפרדות".
על פי ההסכם לא יימשך פיתוחם של יתר רכיבי התכנה שתוכננו, ומשרד התקשורת יחל לקבל מחברת התכנה שירותי תמיכה ותחזוקה לרכיבים שפיתוחם הסתיים.
מנהל תחום תשתיות ציין שההסכם האמור לא מומש במלואו, והוסיף ש"בהתחשב בעובדה שהמערכת משמשת להנפקת כ - 1,000 אישורים בחודש, קריסה של מערכת זו תהווה פגיעה חמורה בעבודת האגף, אציין כי עד נפתרו על ידי ואני מבצע גיבויים שוטפים".
]בתכנת המערכת[ היום התקלות נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הצליח משרד התקשורת להסדיר את קבלת שירותי התמיכה והתחזוקה מחברת התכנה או מגוף מקצועי אחר עבור התכנה שבלב מערכת תדרנט.
(ב) מנהל האגף וחשב משרד התקשורת פנו ליו"ר ועדת ההיגוי למחשוב בספטמבר 2011 כדי לקבל את אישור המשרד לשדרוג תכנת תדרנט.
הם הסבירו כי בהיעדר תמיכה לתכנה שבלב מערכות טל ותדרנט אי -אפשר לפתח קטעי תכנה נוספים הדרושים למשרד.
הם ציינו בעיקר את השינויים בתהליכים החשבונאיים והכספיים במערכת בכל הנוגע לגבייה של אגרת תדרים.
ועדת ההיגוי אישרה בנובמבר 2011 כי בשלב הראשון תיערך פנייה לקבלת הצעות למתן שירותים של מנתח מערכות בכיר, שילמד את צורכי המשרד ואת הקיים במערכת תדרנט ויגבש תכנית פיתוח מעודכנת למערכת בשלב השני יגויס צוות של שני מתכנתים ובודק תכנה שיפתחו את המערכת לפי התכנית.
מהבדיקה עולה כי עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 לא צלחו פעולות משרד התקשורת לגיוס של מנתח מערכות בכיר שיגבש את תכנית הפיתוח.
במועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 נשאר המשרד במצב שהיה בו בשנת 2007 .
, מועד בו הופסק פיתוח המערכת משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי עליו לפעול לשדרוג מערכת תדרנט.
עליו לפעול לפי נוהל מפת"ח21 ולהבטיח כי יוכל להסתמך על גוף מקצועי שיהיה אחר אי לתחזוקת התכנה ולתמיכה בה, ולביצוע שינויים ותוספות בתכנה לפי הצרכים העתידיים.
היערכות האגף להתאוששות מאסון אבטחת מערכת מידע ממוחשבת היא מכלול הפעולות והאמצעים הננקטים והמיושמים כדי להגן עליה מפני הרס, חשיפה ושינוי במזיד או בשוגג.
מטרת אבטחת המידע היא ש מירה על סודיות המידע והמערכות ושמירה על אמינותן, זמינותן ושרידותן של המערכות.
מכון התקנים הישראלי קבע תקנים בנושא אבטחת מערכות מידע ממוחשבות.
חשיבות יתר יש לאבטחת מידע בזמן אסון .
21 נוהלמפת"ח (מסגרת פיתוח ותחזוקה) הוא מתודולוגיה לפיתוח ותחז וקה של מערכות מידע ותשתיות המכיל מגוון שיטות וכלים .
הנוהל הוכרז על ידי ממשלת ישראל כנוהל מחייב לכל המערכות הממוחשבות הממשלתיות, הן מערכות המפותחות בתוך הארגון .
(Insourcing) והן מערכות הנבנות על ידי חברות חיצוניות (Outsourcing).
ובשעת חירום ויש להיערך למקרים כאלו, תוך הדגשה של פעולות גיבוי, תכנון חלופות ותכנון ההתאוששות הנדרשת לשם רצף במתן שירותים חיוניים לארגון.
המועצה המייעצת לביקורת ואבטחת מידע לאגף הבכיר לביקורת המדינה והביקורת הפנימית במשרד רה"ם, פרסמה בספטמבר 2005 , נהלי מסגרת לאבטחת מידע ובהם הנוהל "תכניות התאוששות מאסון" ( Disaster Recovery Planning - DRP ) (להלן- הנוהל).
מטרת הנוהל לסכל הפרעות לפעילות המשרדים, ולהגן על תהליכים קריטיים במשרדים המשתמשים במערכות מידע ממוחשבות מהשפעת כשלים רציניים או מקרי אסון.
בנוהל נקבע שעל משרד התקשורת למנות ועדת היגוי כדי שתכין תכנית להקמת מערך מחשוב חלופי במצב של אבדן או אי - זמינות של שירותים חיוניים שמסופקים במערך המחשוב.
על פי הנוהל, לשם הכנת תכנית להתאוששות מאסון על כל משרד להביא בחשבון את היערכות יחידותיו ואת הקשר בין המחשב המרכזי ליחידות אחרי הפגיעה.
במסגרת זו על המשרד להגדיר אתר חלופי כפתרון לתרחיש של אסון שלא יאפשר עוד להשתמש באתר הקבוע שהוא פועל בו.
באוקטובר 2010 פרצה שרפה במבנה שבו שוכנים משרדי האגף.
בעקבות השרפה נאלץ האגף לפנות את משרדיו, והושבת מעבודתו למשך כשבועיים.
כשנה לאחר מכן, באוקטובר 2011 , הופיעו מנהל האגף ומנהל תחום תשתיות לפני ועדת ההיגוי למחשוב וה סבירו כי הפסקת פעילות האגף בעקבות השרפה חידדה את הצורך בהקמת אתר חלופי שבו יוכל האגף לבצע את תפקידו אם לא יתאפשר להשתמש באתר הקבוע.
הם ציינו כי לצורך כך על המשרד לרכוש תשתית תקשורת וחמרה להפעלת מערכות המחשוב של האגף, ולהתקינה באתר החלופי לשעת חירום, שנקבע שיהיה בירושלים.
כמו כן נדרש לפתח תכנה במערכת תדרנט שתאפשר גיבוי של הנתונים, ולהחליט על אופן העברת הנתונים שגובו לאתר החלופי.
בתום הדיון אישרה ועדת ההיגוי למחשוב לפנות לחברות חיצוניות כדי לרכוש חמרה ותשתית תקשורת שיותקנו באתר חלופי בירושלים.
הוועדה ביקשה מהאגף לבחון את החלופות להעברת הנתונים לאתר החלופי.
החלופה הראשונה היא העברת הנתונים באופן ידני על גבי קלטות גיבוי, והחלופה השנייה היא גיבוי בזמן אמת ( online ).
מנהל תחום תשתיות העביר למנהל האגף באפריל 2012 הצעה להצגת החלופות האמורות, הכוללת אומדנים כספיים.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , מנהל האגף טרם פנה לוועדת ענ"א כדי שתבחר בחלופה הרצויה ותפעל ליישומה.
משרד התקשורת מסר למשרד מבקר המדינה כי בנובמבר 2012 .
, לאחר תום הביקורת, פנה מנהל האגף לוועדה עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 לא ביצע משרד התקשורת את הפעולות הדרושות להקמת אתר חלופי שישמש את האגף.
טרם נקבע מיקום האתר, לא נרכשו רכיבי החמרה הנדרשים להפעלתו, לא פותחה התכנה במערכת תדרנט שתאפשר לגבות נתונים, והמשרד לא קבע את דרך העדכון השוטף של המידע באתר החירום.
בתשובתו כתב משרד התקשורת כי "נוהל המסגרת לאבטחת מידע.
יובא לוועדת ההיגוי המשרדית למחשוב", והוסיף שיפעל בהקדם ליישום ההמלצות בנוגע להקמת אתר חלופי שישמש את האגף.
המידע שהאגף מטפל בו הוא בבחינת נכס בלעדי וחשוב שראוי שיהיה מוגן בכל עת.
הדרישה לאתר חירום חלופי מתחדדת נוכח השבתת הפעילות באגף עקב השרפה במבנה שבו שוכנים משרדיו.
לפיכך לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמשרד התקשורת יבטיח את פעילות האגף גם במצב שלא יתאפשר לו להשתמש באתר הקבוע שהוא פועל בו.
הממצאים שהועלו בפרק זה מעלים תמונה מדאיגה של מצב מערכות המידע החיוניות של האגף ושל התהליכים המתקיימים במשרד התקשורת בכל הנוגע לטיפול בהן.
נמצא כי משרד התקשורת משתמש במערכות מידע מיושנות, שהתמיכה בתכנה שלהן אינה מגובה בידי גוף מקצועי חיצוני.
המשרד אינו מקיים את החלטת הממשלה לגבי הסדרת השימוש במאגר נתונים הכולל פירוט בדבר הועדת התדרים והקצאתם, ולא הקים אתר חלופי שישמש את האגף כאשר לא יוכל להשתמש באתר הקבוע.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל משרד התקשורת להסדיר את השימוש במערכות המידע כדי שניהול התדרים יושתת על סביבת מחשוב יציבה ומאובטחת בעת שגרה ובשעת חירום.
ערכם החשבונאי והכלכלי של התדרים .
הערך החשבונאי בשנים האחרונות מבצעת ממשלת ישראל רפורמה מקיפה בחשבונאות הממשלתית, שעיקרה אימוץ הדרגתי של התקנים החשבונאיים הבין -לאומיים למגזר הציבורי.
מטרת רפורמה זו להעניק לציבור ולמקבלי ההחלטות מידע מלא ואמין על מצבה הכספי של ממשלת ישראל.
רישום מלא של כלל נכסי המדינה לפי כללי חשבונאות מקובלים הוא תנאי הכרחי לניהול נכון של נכסי המדינה.
באפריל 2012 פרסם אגף החשב הכללי במשרד האוצר את הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31.
11 (להלן- הדוחות הכספיים).
בהערה לדוחות על המצב הכספי נאמר כי "מצבת הנכסים המובאת בדוח אינה מייצגת את מכלול הנכסים של מדינת ישראל אלא את מקצתם בלבד.
לא כלולים עדיין נכסים רבים ששוויים או עלותם מהותיים ביותר.
ומרבית הנכסים הבלתי מוחשיים".
הדוחות הכספיים אינם כוללים מידע בדבר שוויים של התדרים.
אפשר למדוד את ערכם של נכסים בלתי מוחשיים בשני אופנים: על פי מודל העלות22 או על פי מודל ההערכה מחדש23.
תקן חשבונאות בין-לאומי 38 ( IAS 38 ) .
עוסק בנכסים בלתי מוחשיים, ומטרתו לקבוע את הטיפול החשבונאי בנכסים אלו לפי התקן, נכס בלתי מוחשי יוכר אך ורק אם מתקיימים מבחנים מובהקים.
התקן מגדיר כיצד יש למדוד את ערכם של נכסים אלו לצורך רישומם בדוחות הכספיים ומחייב מתן גילויים מוגדרים על אודותיהם.
כדי לבחון אם התדרים הם נכס בלתי מוחשי 24 פנה משרד האוצר ליועץ חיצוני שיחווה את דעתו בסוגיה.
ביולי 2012 התקבלה חוות דעתו של היועץ, וממנה עולה כי לפי התקנים החשבונאיים אפשר להגדיר את התדרים כנכס בלתי מוחשי.
אמנם קיים קושי במדידת ערכם, אך לדעת היועץ אין זה בלתי אפשרי.
היועץ המליץ לפנות לחשב משרד התקשורת לצורך הכנת מודל כלכלי, המשתמש בהנחות .
הצגת הנכס על פי עלותו בניכוי פחת שנצבר 23 .
)הצגת הנכס על פי שוויו ההוגן (אם אפשר לאמוד את שוויו ההוגן באופן מהימן 24 נכסים בלתי מוחשיים מוגדרים כנכסים לא כספיים, חסרי מהות פיזית, שאפשר לזהותם.
על החשב לתת את האומדן הטוב ביותר של מכלול התנאים הכלכליים שישררו במהלך השנים ועל פיהם לקבוע את שווי הנכס.
לפי הדוחות של ממשלת ישראל הכנסות המדינה כוללות תשלומי אגרות עבור הקצאת תדרים.
בדוח הכספי של משרד התקשורת לשנת 2011 הסתכמו ההכנסות מהאגרות באותה שנה בכ- 192.
4 מיליון ש"ח, ובשנת 2010 בכ- 152.
עם זאת יצוין כי האגרות אינן משולמות עבורכל 1486 דוח שנתי63ג .
התדרים המוקצים לשימוש, היות שכוחות הביטחון, שבעת הביקורת השתמשו במרבית התדרים שהוקצו לשימוש, פטורים לפי הפקודה מתשלום האגרה.
ביולי 2012 )כתב הסגן הבכיר לחשבת הכללית במשרד האוצר (החשבונאי הראשי למשרד מבקר המדינה כי על פי התקן הבין-לאומי נראה שהתדרים יכ ולים להיכלל בהגדרה של נכס בלתי מוחשי, אולם נדרשת עבודת מטה נוספת לצורך בניית מודל כלכלי מיטבי שעל פיו יהיה אפשר לבחון את שווי הנכס ולקבוע אם אפשר לרשום ולנהל אותו בדוחות הכספיים.
הוא הוסיף שעבודת המטה האמורה תבוצע בתיאום עם משרד התקשורת לקראת הכנת הדוחות הכספיים של שנת 2012.
בדצמבר 2012 כתב הסגן הבכיר לחשבת הכללית במשרד האוצר (החשבונאי הראשי) כי משרד האוצר יבחן את אופן הרישום של אגרות וביניהן אגרות תדרים.
לדבריו, יש לתת ביטוי לערכם של התדרים בדוחות הכספיים, אך לאור מורכבות הנושא ועבודת המטה הנדרשת אי-אפשר ל התחייב כי היישום יוחל בדוחות לשנת 2012 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי התקשורת והאוצר כי לאור חשיבות הנושא עליהם לתת ביטוי חשבונאי לערכם של התדרים בדוחות הכספיים של משרד התקשורת ובדוחות הכספיים המאוחדים לפי התוצאות של עבודת המטה.
היעילות הכלכלית בהקצאת התדרים ביולי 2008 נחתם חוזה בין ממשלת ישראל המיוצגת בידי המנכ"ל והחשב של משרד התקשורת ובין יועץ כלכלי (להלן - היועץ) כדי שייעץ למשרד בדבר תמחור אגרות להקצאת תדרים.