HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
177 ברכישת קבורת מכפלה, משפחת הנפטר תרכוש את חלקת הקבר העליונה או שחברת הקבורה תהיה רשאית לקבור בה נפטר אחר.
178 ,תש"טהשתוקנו מכוח חוק תקציבי השירותים הדתיים היהודיים -1949.
179 מנציגי החברות ייפוי כוח לייצג את כל החברות שאינן מיוצגות.
לאחד מדינת ישראל -177 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל בא כוחה של ח"ק תימנים ירושלים מסר בתגובתו מפברואר 2019 על ממצאי הביקורת כי החברה דרשה, בפגישה שיזמה עם נציגי המשרד ומנהל מועצת בתי העלמין בפברואר 2018 ,לערך למנות נציג מטעמה לחבר בהנהלת המועצה, אך בקשתה נדחתה על הסף ללא נימוק.
נציגי ח"ק קטנות בירושלים מסרו בתשובתם כי ביקשו להיות חברים במועצה אך בקשתם נדחתה על הסף.
בעת שמספר חברי המועצה היה גדול גרם מנהל המועצה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי ולכן בשנים האחרונות לא מונו חברי מועצה חדשים, וכי ועדת ההיגוי הדבר לסרבול בעבודתה, .
היא הגוף הפועל במקום המועצה והנהלתה .
עיריית ירושלים מסרה בתשובתה כי מועצת בתי העלמין חדלה מלפעול במתכונתה המלאה בשנות התשעים של המאה העשרים, זאת בשל אינטרסים זרים, פוליטיזציה וריבוי ח"ק בהנהלת המועצה.
היא הוסיפה כי בשל כך הפסיקה את השתתפותה בתקציב המועצה.
מועצה במתכונת הרחבה, ולכן גובש ההסכם בינה העירייה ציינה כי היא מתנגדת להקמת ה ובין מועצת בתי העלמין ונציגי שלוש ח"ק הגדולות.
גם המועצה בירושלים הלינה בתגובתה, המשותפת למשרד, על ממצאי הביקורת מפברואר 2019 על מספר חברי המועצה, וציינה כי בהרכב זה לא יכלה לקבל החלטות; היא הוסיפה כי ההיקף הכספי ה נדרש לניהול מועצה בהרכב רחב אינו מתאים לתקציבה המוגבל.
לדעתה התקנות (בסעיף 3 ב) אינן מחייבות שכל החברות ישתתפו במועצה, ולכן ניתן להסתפק בנציגיהן.
עוד ציינה כי כל החברות מיוצגות באמצעות ייפוי כוח חתום שנמסר לאחת מח"ק.
משרד מבקר המדינה מציין כי ועדת ההיגוי יכולה לפעול לצד המועצה אך אינה יכולה לשמש תחליף למועצה, לנוכח העובדה שהחובה להקמת המועצה נקבעה בתקנות.
אומנם סעיף 3 ,ב לתקנות המועצה מאפשר פתרון למצב ביניים שבין שני ההרכבים באופן שהמועצה תמשיך לתפקד לצורך מילוי מטלותיה השוטפות, אך איננו מאפשר למועצה לפעול בהרכב חסר במשך כעשרים שנה.
נוכח העמדות שהציגו עיריית ירושלים, המועצה וח"ק הגדולות בדבר האפקטיביות הפחותה של מועצה נרחבת מדי, ראוי שהמשרד יבחן סוגיה זו ויקבע את ההרכב הרצוי של המועצה, וכי השר יפעל למינוי חבריה.
הקצאת קבורת שדה בירושלים .
סעיף 2 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע כי אין פוגעים בחייו, בגופו או בכבודו של אדם באשר הוא אדם.
מכאן שמוטלת על המדינה חובה לכבד את האדם גם בחייו וגם במותו, כפי שנקבע בכמה מפסיקות בג"ץ, לרבות זו של השופט ד' חשין180 : "מקובל עליי כי עיקרון השוויון ואיסור ההפליה חלים, ככלל, לא רק על החיים, אלא גם ביחס למתים.
כשם שאין להפלות בין אדם חי לרעהו, בהיעדר שוני רלוונטי ביניהם, כך אין להפלות בין מת למת, בין שלד לשלד .
180 בג"ץ 52/06 חברת אלאקסא לפיתוח נכסי ההקדש המוסלמי בא"י נגד Simon Wiesenthal Center Museum Corp.
) מדינת ישראל -178 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל ובין עצם לעצם" 181.
יצוין כי בתקנות הזכות לקבורה חלופית 182 נקבע, בין היתר, כי "אופן הקבורה, מקום הקברים, קביעת הצורה של החלקות ותחזוקתן, כל אלה ייעשו באופן שוויוני המבטיח שמירה על כבוד האדם וכבוד המת".
גופי הקבורה הפועלים על פי רישיון מטעם המשרד לשירותי דת מספקים לציבור היהודי שירותי קבורה, על פי חוק שירותי הדת.
גופי הקבורה הפועלים בירושלים מספקים, בדרך כלל, שירותי קבורה לקהילה מוגדרת אחת או יותר בעיר; את מרבית שירותי הקבורה מספקת גחש"א קהילת ירושלים.
מחד גיסא, בירושלים שיעור גדול יחסית של אוכלוסייה חרדית, אשר הפתרון של קבורה רוויה ה, והיא עומדת על כך שהקבורה תהיה קבורת שדה; בכוכים או במכפלה אינו מקובל עלי ניכרת מצוקה חריפה במספר החלקות המיועדות לקבורת שדה.
ומאידך גיסא, בעיר בביקורת עלה כי גופי הקבורה בירושלים מגבילים את שירותי הקבורה שהם נותנים וכן את למשל, גחש"א האפשרות לרכוש חלקות קבר, עבור נפטר או בחיים, על פי שיקול דעתם.
קהילת ירושלים מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי אינה מוכרת קברי שדה למשפחות לאחר המוות, אלא רק ברכישה בחיים, אלא אם כן הנפטר הוא צעיר, זאת מאחר שאדם כזה לא יכול היה לצפות את מותו ולרכוש קבר בחיים; ח"ק אחרות מסרבות לתת שירותי קבורה ייכות לקהילה שהן משרתות, והן מפנות את המשפחות החפצות בקבורת למשפחות שאינן ש שדה לגופי הקבורה האחרים הפועלים בירושלים.
נוכח מספרן המועט של חלקות המיועדות לקבורת שדה בירושלים, על המשרד להנחות את גופי הקבורה לקבוע אמות מידה לחלוקתן לציבור, כך שישמר עקרון השוויון ותימנע הפליה של מי שאינו נמנה עם הקהילות שהם משרתים.
על המשרד ומועצת בתי העלמין בירושלים לקיים מעקב אחר יישום ההנחיה.
שימוש גחש"א קהילת ירושלים בחלקות קבר שיועדו לקבורת מכפלה לצורך קבורת שדה בלבד .
בהתאם להחלטת הממשלה183 , גוף קבורה המבקש לפתח גוש קבורה חדש חותם על הסכם עם בט"ל שבו מסומנים, בין השאר, השטחים המיועדים לקבורה רוויה, ובהם שטחים המיועדים לקבורת מכפלה.
יצוין כי על פי החוק לא ירכוש אדם חלקת קבר עבור אדם אחר שטרם נפטר, אלא אם כן הוא בן זוגו או הורהו.
על כן, כל אימת שנרכשת חלקת קבר בחיים, יש צורך לציין ברישומי גוף הקבורה את שמו של המיועד להיקבר בה.
181 ראו גם בג"ץ 4466/16 עליאן נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית.
182 (רישוי תאגידים לענייני קבורה וקביעת נוהלי קבורה), התשנ"ט תקנות הזכות לקבורה חלופית -1988 , סעיפים 10(ב) ו-(ד).
183 החלטת הממשלה2511 ( 26.
) מדינת ישראל -179 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל בבדיקה של מסד הנתונים של גחש"א קהילת ירושלים עלה, כי לפי הנתונים המעודכנים לאוגוסט 2018 , גחש"א קהילת ירושלים מכרה 1,279 חלקות קבורה בחיים או לאחר המוות, שעל פי ההסכם עם בט"ל יועדו לקבורת מכפלה, וברישומי החברה צוין במועד המכירה כי הקבר העליון שבכל אחת מהחלקות האמורות "לא לשימוש".
עוד עלה כי 462 מחלקות אלה (שלמעשה מיועדות ל-924 נפטרים) הן חלקות סמוכות שנמכרו בה בעת לשני בני זוג או בני משפחה.
משמע שבמקום שהקבורה בחלקות אלו תהיה כפולה, מתבצעת בכל אחת מהן קבורת שדה של נפטר אחד.
בכך איפשרה גחש"א קהילת ירושלים לעקוף את ההסכם עם בט"ל, שקבע כי השטחים האלה מיועדים לקבורה רוויה, והבטיחה לרוכשים קבורת שדה בחלקות אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לגחש"א קהילת ירושלים כי פעילותה לא הייתה תקינה, וזאת משתי סיבות: (א) היא גורמת לבזבוז מקומות קבורה באזור שיש בו מחסור חמור במקומות כאלה, ובכך גם פועלת בניגוד למדיניות הקבורה הרוויה על כל ביטוייה - בהחלטות הממשלה, בתוכנית המתאר הארצית (תמ"א 19 ;) ובהנחיות מינהל התכנון (ב) היא מוכרת את החלקה העליונה בלא שנקבע שם המיועד לקבורה, למרות החוק הקובע, כי לא ירכוש אדם חלקת קבר עבור אדם אחר שטרם נפטר אלא אם כן הוא בן זוגו או הורהו, אשר משתמע ממנו כי כל אימת שנרכשת חלקת קבר בחיים יש צורך לציין ברישומי גוף הקבורה את שמו של המיועד להיקבר בה.
בתגובתה כי היא מקבלת פניות מאנשים המבקשים לרכוש גחש"א קהילת ירושלים מסרה עבור עצמם ועבור בני משפחתם שני קברי מכפלה צמודים (בסך הכול ארבעה קברים), והיא מבקשת מאנשים אלה לקבל את שמות המיועדים לקבורה בכל אחד מהם.
לעיתים הרוכשים מבני המשפחה שירצה מבקשים שלא לתת שם של המיועד לקבורה ולאפשר בעתיד לכל אחד בכך להיקבר בחלקה הפנויה.
על פי התשובה, הציון "לא לשימוש" ברישומי החברה אינו מעיד בהכרח שהחלקה תישאר פנויה.
משרד מבקר המדינה מעיר לגחש"א ירושלים כי האופן שבו פעלה -מכירת שני קברי מכפלה צמודים לשני בני זוג, והרישום של אחד מכל שני הקברים שבקבר מכפלה שאינו לשימוש -מעיד שהיא מוכרת ביודעין חלקות קבר שיועדו לקבורת מכפלה לצורך קבורת שדה בלבד.
על גחש"א קהילת ירושלים להפסיק למכור חלקות מכפלה אשר מראש ידוע שהן מיועדות לקבורה של נפטר אחד בלבד.
על בט"ל ורמ"י לקיים פעילות פיקוח ובקרה כדי להפסיק נוהג זה.
מדינת ישראל -180 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל המתקנים לשירות הציבור בבתי העלמין בירושלים .
כאמור, על פי התקנות, תפקידי מועצת בית העלמין בירושלים הם, בין היתר, "לפקח על בתי- העלמין לעניין הקמתם, החזקתם, ניהולם ופיתוחם" וכן "להקים מבנים הדרושים לענייני קבורה".
מכאן שפיתוח מבנים כגון מבנה טהרה ואולם הספדים הוא באחריות המועצה.
ת תפקוד הגורמים המאסדרים, ובכללם המועצה, עיריית ירושלים משרד מבקר המדינה בחן א (היחידה למבני דת בעירייה) והמשרד לשירותי דת, בנושא פיתוח מבנים ושירותים המשמשים לקבורה.
יצוין כי בינואר 2017 ,קיבלה עליה המועצה את ניהול בית הלוויות שמגר בירושלים המשמש את כל ח"ק בעיר.
עד אז היה המקום באחריות המועצה הדתית ירושלים.
אולמות הספדים: בירושלים ארבעה אולמות הספדים.
אחד בבית העלמין "סנהדריה", המשמש את גוף הקבורה גחש"א קהילת ירושלים (שבו היא גם מפעילה מבנה טהרה); אחד בשמגר (בסמוך למבנה הטהרה המשמש את כל יתר גופי הקבורה בירושלים), המשמש את גופי הקבורה; ושניים בהר המנוחות, שבאחריות שניים מגופי הקבורהכלל 184 .
בשל היעדר אולמות הספדים לכלל גופי הקבורה בהר המנוחות, חלקם נאלצים לפצל את מסע הלוויה -תחילת המסע וההספדים בבית הלוויות שמגר, בהמשך נסיעה בתוך העיר עד בית העלמין, ולאחר מכן -מנוחות.
הקבורה עצמה בהר ה מסיורים שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה בבתי העלמין עולה כי אולמות ההספדים קטנים יחסית לאולמות הספדים בבתי עלמין בערים אחרות, ורבים מהם אינם מאפשרים לכלל המלווים להתכנס בהם להספד.
אף כי פיתוח מבנים כגון אולם הספדים הוא באחריות המועצה בירושלים, המועצה לא בדקה אם לאולמות ההספדים הקיימים בעיר תפוסה מספקת למילוי צורכי הציבור; היא גם לא בחנה אם יש צורך בהגדלת מספר אולמות ההספדים.
מועצת בתי העלמין מסרה בתשובתה כי בימים אלה היא מבצעת שיפוץ של בית ההספדים שמגר וכן היא מתכננת בית הספדים חדש בשטח של 1,500 מ"רבמרכז העיר, בהשקעה המוערכת בעשרות מיליוני ש"ח, והתכנון בשלבים מתקדמים.
עיריית ירושלים מסרה בתגובתה כי אין חולק שבית ההלוויות שמגר -שסיפק את השירותים הנדרשים בזמן הקמתו, לפני כ -40 שנה-צת כבר זקוק לשיפוץ ולהגדלה.
העירייה מסרה כי לשם כך תבצע מכרז משותף עם מוע בתי העלמין וח"ק, באמצעות החברה העירונית, וכי צוות של החברה העירונית יתכנן בית הספדים חדש.
יש לראות בחיוב צעד זה, ומצופה כי יצא לפועל ללא דיחוי.
היעדר סככות ישיבה, חדרי סעודה, תאורת לילה ומערכת לזיהוי מקום קבורה בבית העלמין בהר המנוחות: יגי משרד מבקר המדינה בבתי עלמין אחדים מסיורים שקיימו נצ ברחבי הארץ עלה, כי יש בהם מבנים המשרתים את מלווי הנפטר ואת הפוקדים את הקברים באזכרות -למשל סככות ישיבה וחדרי סעודה.
מבנים מסוג זה נמצאים, למשל, בבתי עלמין .
גחש"א קהילת ירושלים וקהילת ספרדים ירושלים מדינת ישראל -181 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל טרם הוקמו מבנים בצפת, בעכו, בבית שמש ובאור עקיבא, שהיקף הקבורה בהם מצומצם, אך כאלה בהר המנוחות בירושלים, אף שהיקף הקבורה בו גדול ביותר.
עוד נמצא בסיורים, שיש בתי עלמין שהותקנה בהם תאורה, אשר מאפשרת קבורת לילה באופן סביר, ובחלקם גם מופעלים מסופי מחשב לאיתור הגוש, החלקה והשורה של קבר הנפטר.
לכן קבורת נפטרים בשעות החשיכה מתבצעת אמצעים אלו לא נמצאים בהר המנ באמצעות תאורת טלפונים ניידים ולעיתים בעזרת גנרטור, ואדם המבקש לזהות מקום קבר מסוים נדרש להתקשר לכל גופי הקבורה בעיר כדי לבדוק אם הם ביצעו את הקבורה, ואם כן - היכן מקום הקבר.
יצוין כי בחוזר מנכ"ל המשרד מאוגוסט 2018 נקבע כי "בית עלמין יחובר לרשת החשמל הארצית.
מבני ושטחי בית העלמין יוארו באופן אשר יאפשר קיום טקסים גם בשעות הלילה, תוך שמירה על בטיחות המבקרים והעובדים".
לגבי עמדות מידע נקבע בחוזר: "בעל רישיון יציב עמדות מידע ממוחשבות בכניסה לבית העלמין ובתוכו"185.
אינה גוף יצרני ואין לה מקורות תקציביים משלה בתי העלמין מסרה בתשובותיה כי מועצת לצורך ביצוע פעולותיה, היא גם לא מתוקצבת בהתאם לחוק יסודות התקציב, מקורותיה התקציביים הם בעיקר -היא "עמלה המשרד, עיריית ירושלים וח"ק.
במסגרת תקציבים אלו שדרוג התשתיות הציבוריות במרחב הר המנוחות.
לשם בשנים האחרונות לתכנון מקיף של הנגשה ומכובדות לציבור הרחב, כולל סככות הספד ואזכרה, שירותים, ברזיות מים, סככות הצללה, תאורה וחשמל, מתקני אשפה, שילוט, פלזמות הכוונה, ועוד".
מתשובותיה של המועצה בירושלים עולה כי דווקא בבית העלמין "הר המנוחות" שבירושלים, שבו היקף גדול ביותר של פעילות קבורה, השירות לציבור איכותי פחות מזה שבבתי עלמין אחרים.
יתרה מזו, דווקא בירושלים, העיר שבה נהוג שלא להלין את המת, ולפיכך הלוויות רבות מתקיימות בה בשעות הלילה, אין בבית העלמין בהר המנוחות תאורת רחוב כלל, ולפיכך קבורת נפטרים בשעות החשיכה מחייבת אלתור.
היעדר תאורה לקבורה בשטח חשוך מסכן את המלווים, פוגע בכבודו של הנפטר ואינו מאפשר לבני משפחתו לממש את הזכות הבסיסית לקבורה נאותה בתנאים סבירים.
מצב המבנים והשירות הנלווה לקבורה בירושלים, עיר הבירה של מדינת ישראל, כמתואר לעיל, טעון שיפור.
בנסיבות אלו נפגעת רמת השירות שמקבל הציבור, עלולות להיפגע זכויות המת ובני משפחתו ואף עלולה להיגרם פגיעה בכבודו ובכבודם.
על הגורמים המאסדרים -מועצת בתי העלמין בירושלים, עיריית ירושלים והמשרד לשירותי דת -יתנים בבתי העלמין בירושלים למפות את השירותים הנלווים לקבורה שנ ולקבוע תוכנית להשלמת הפערים.
185 /חוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת, ע"ח2 מאוגוסט2018 .
מדינת ישראל -182 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל תשיעישער שירותי הקבורה לעדות הלא-יהודיות .
בסוף שנת 2018 מנתה אוכלוסיית ישראל 186 כ-9 מיליון אזרחים, כ -21% מהם בני מיעוטים המשתייכים לדתות לא-יהודיות (להלן -עדות, או עדות לא -יהודיות), על פי החלוקה שלהלן: כ-1.
56 מיליון מוסלמים ששיעורם 17.
8% מאוכלוסיית ישראל; כ - 141,000 דרוזים ששיעורם 1.
6% מאוכלוסיית ישראל; וכ - 136,000 נוצרים ששיעורם 1.
בשנת 2017 נקברו בישראל כ - 5,300 נפטרים המשויכים לעדות הלא -יהודיות: כ - 4,100 ,מוסלמים כ-700 נוצרים; וכ -500 דרוזים.
לפי הנתונים המעודכנים לשנת 2012 , בשטח מדינת ישראל קיימים כ-400 בתי קברות המשרתים את העדות הלא-יהודיות 187.
תרשים1 : הרכבהאוכלוסייה בישראל, 2018 .
על פי נתונים שנאספו מהלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
186 על פי הירחון הסטטיסטי לישראל של הלמ"ס, פברואר2019.
187 על פי סקר בתי קברות שביצע האגף לעדות לא-יהודיות בפברואר 2012.
מדינת ישראל -183 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל תרשים 2 : מספר הנפטרים בני עדות לא-יהודיות שנקברו בישראל ב - 2017 .
על פי נתונים שנאספו מביטוח לאומי ורשות האוכלוסין, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במועצה על ארץ ישראל" (להלן בתקופת המנדט הבריטי נקבע ב"דבר המלך -דבר המלך) 188 כי "כל האנשים בישראל ייהנו מחופש-המצפון המוחלט ומהשימוש החופשי של צורות פולחנם, בכפוף בלבד לקיום הסדר הציבורי.
כל עדה דתית תיהנה מעצמאות בעניינים הפנימיים של המלך כל אדם זכאי העדה, בכפוף לכל פקודה או צו שיצאו מאת הממשלה".
על פי דבר לחופש פולחן, ובכלל זה החופש להיקבר על פי כללי עדתו ומנהגיה189 .
בהמשך, גם מדינת ישראל איפשרה קבורה לבני העדות השונות לפי כלליהם ומנהגיהם, וכל עדה נוהגת לקבור בבית קברות משלה.
באוקטובר 2003 התקבלה החלטת ממשלה 900 ולפיה תופסק פעילותו של המשרד ל ענייני דתות, ושטחי הפעולה שבטיפולו יועברו לטיפולם של משרדים אחרים.
עד מועד זה האחריות לשירותי הדת לעדות הלא -יהודיות, ובכלל זה לשירותי קבורה, הייתה בידי האגף לעדות הלא-יהודיות שבמשרד.
בהחלטה זו הממשלה הפקידה את האחריות לשירותי הדת לעדות הלא-יהודיות בידי האגף לעדות הלא -יהודיות שבמשרד הפנים (להלן -האגף לעדות או האגף).
בדומה לחלוקת האחריות בנוגע לאוכלוסייה היהודית -בט"ל מטפל במימון הוצאות יום .
188 דבר המלך במועצה על ארץ-ישראל 1947-1922 קיבל תוקף בארץ ישראל על פי סעיף11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט תש"ח 1949.
189 הקבורה מתבצעת לאחר שטיפה ועטיפה בתכריכים, ואילו לפי הדת הנוצרית למשל לפי הדת המוסלמית הקבורה היא בארון.
מדינת ישראל -184 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל הקבורה, והאחריות להסדרת בתי הקברות מוטלת על הרשויות המקומיות ועל גופי הקבורה במקומות שבהם יש כאלה190.
ני עדות לאבכל הנוגע לקבורת ב -יהודיות נבדקו, בין היתר, פעולות האגף לעדות לא -יהודיות במשרד הפנים להסדרת תחום הקבורה, אופן הספקת שירותי הקבורה, התכנון, ההקמה והתחזוקה של בתי עלמין, והמימון והתקצוב של שירותי הקבורה.
הביקורת נעשתה בשלושה גופי קבורה וב-16 בתי קברות של העדותהלא-יהודיות בנגב ובגליל.
הסדרת שירותי הקבורה לעדות הלא-יהודיות .
במגילת העצמאות נקבע כי "מדינת ישראל.
תקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל בתזכיר הצעת אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין, תבטיח חופש דת, מצפון, לשון, חינוך ותרבות".
זכות להיקבר היא מהזכויות האחרונות הניתנות לתושב המדינה "החוק שירותי קבורה נכתב כי אך לא האחרונה בחשיבותה.
בזכות יסוד זו מגולמים ערכים רבים בהם: הזכות להיקבר בכבוד, הזכות להיקבר כפי אמונתו של אדם והזכות ליחס הוגן"191.
נוגעים למתן אשר לאוכלוסייה היהודית הוסדרו, בין היתר בחוק ובתקנות, נושאים שונים ה שירותי קבורה: בחוק שירותי הדת ובתקנותיו, בחוזרי המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת ובנהלים.
נושאים אלה נוגעים, בין היתר, לחובה לקבור באמצעות גופי קבורה בעלי רישיון בלבד; לקביעת תעריפי מכירת חלקות קבר; לחובה לשמור לתקופה מסוימת קברים צמודים חת קבורת קרובו של הנפטר; להסדרת המקורות הכלכליים לפיתוח בתי עלמין; לשם הבט ולדרישות תשתיתיות בבתי עלמין.
הכללים שנקבעו בחוק ובתקנות חלים רק על קבורת יהודים ואינם חלים על קבורת בני עדות אחרות.
בתגובת משרד הפנים על ממצאי הדוח הקודם של מבקר המדינה, שפורסם במאי 2017192, צוין כי שירותי הקבורה לעדות לא-יהודיות אינם מעוגנים בחוק, באופן שקבורת בני העדות הלא-יהודיות לא הוזכרה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.
במצב דברים זה, זכויות היסוד של העדות הלא -יהודיות בתחום הקבורה אינן מעוגנות בדין, ואינן מתבססות על נורמת -ת משנה, ומכאן שגם הפיקוח על כגון חקיקה וחקיק הרגולטורי על החלטות אלה אינו יכול להתקיים כדבעי.
190 פקודת העיריות סעיף249(24 ) קובעת כי אחת מסמכויות העיריות היא "להסדיר בתי עלמין ולקבוע את עומקם ואורכם של קברים"; צו המועצות המקומיות, התשי"א -1950 , קובע בסעיף 146(5 ) כי מסמ כויות הרשויות המקומיות "להקים, להחזיק ולנהל שירותים, מפעלים ומוסדות שהם, לדעת המועצה, לתועלת הציבור".
191 מתוך תזכיר הצעת חוק שירותי קבורה (קבורה יהודית), התשע"ה-2015.
192 דוח שנתי67 ב(2017 '), בפרק "הבטחת זכות אזרחי המדינה לקבורה אזרחית", עמ807 - 808.
מדינת ישראל -185 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל סמכות האגף לעדות במשרד הפנים בנושא קבורת לא-יהודים .
תחומי הטיפול והאחריות של האגף לעדות הם, בין היתר: מתן חופש דת וחופש פולחן לכלל העדות הלא-וע בבנייה, בשיפוץ ובפיתוח של יהודיות בארץ; שמירה על המקומות הקדושים וסי המקומות הקדושים לכל העדות הלא-יהודיות; סיוע לראשי העדות בחיזוק הקשרים בינם ובין מוסדות המדינה; ייצוג העדות השונות באירועים ממלכתיים וקבלת פנים במוסדות המדינה193.
"מדצמבר בדוח ביקורת פנימי של משרד הפנים בנושא "תקציב האגף לעדות לא יהודיות 2017 צוין בנוגע להחלטת ממשלה900 כי לא נקבעו בה במפורש סמכויות אגף לעדות לא-יהודיות.
בדוח בדיקה של משרד הפנים בנושא "מקור הסמכות לפעולות האגף לעדות לא יהודיות" מדצמבר 2017 (להלן-דוח הבדיקה) צוין כי תהליך הקמת האגף והעברתו ממשרד הדתות בוצע ללא "פקודת ארגון" מסודרת שהגדירה את המבנה הארגוני, מרחב למשרד הפנים הסמכויות, התפקידים והאחריות של האגף.
לגבי נושא הקבורה צוין בדוח הבדיקה כי "כל נושא הקבורה של עדות לא-יהודיות, אינו מוסדר בחוק".
בדוח גם מובאת חוות דעת הלשכה המשפטית במשרד הפנים ולפיה: "אין הסדרה חוקית לסוגיית הטיפול בקבורה למי שאינם יהודים ואשר אינה נכללת בחוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית.
האגף לעדות, אינו הגורם המוסמך ולא נקבע לו כל מעמד וסמכות בדין לעניין הסדרת תחום הקבורה לעדות דתיות.
עם זאת, האגף פועל בנושא על דרך מתן סיוע לכללים החלים לעניין זה, בפיתוח בתי קברות.
כמו גם, על רקע צורך תקציבי, בהתאם ובכפוף שעלה ובתיאום עם המוסד לביטוח לאומי, גובש ככל הנראה, נוהל שמטרתו מתן אישור למוסדות ציבור לעסוק בקבורה, לצורך חתימת הסכם בין מוסדות הציבור לבין המוסד לביטוח ה, האגף מהווה גוף ממליץ מקצועי למוסד לביטוח לאומי.
סופו של יום, עלה כי הלכה למעש לאומי לצורך התקשרות עם הגוף האמור".
עולה מכך שבהיעדר הסדרה חוקית לעניין הקבורה של בני העדות הלא -יהודיות, גם האגף לעדות פועל בתחום זה בלא שהוסמך לעשות כן ובלא שהוגדרה אחריותו לנושא.
משרד הפנים מסר בתגובתו מפברואר 2019 (להלן-כי האחריות תגובת משרד הפנים) לשירותי קבורה לא הופקדה בידי האגף לעדות.
האגף אינו הגורם המוסמך לעניין הסדרת תחום הקבורה לעדות לא-יהודיות, ולא נקבעו לו כל מעמד וסמכות בדין לעניין זה.
עם זאת, , בהתאם לכללים החלים האגף פועל בנושא פיתוח בתי קברות באמצעות מתן סיוע תקציבי עליו לעניין זה.
אחריות הרשויות המקומיות לעניין קבורה: נקבע כי סמכות ]נוסח חדש[ בפקודת העיריות העירייה בתחום הקבורה היא להסדיר את פעילות בתי העלמין ולקבוע את עומקם ואורכם של קברים.
בית המשפט העליון 194 כבר קבע בעבר כי הסמכויות שנקבעו בפקוד ת העיריות הן סמכויות שברשות195 ,.
בית המשפט המחוזי בירושלים, בשבתו כבית משפט לעניינים מינהליים .
193 תוך דין וחשבון לשנת מ 2017 לפי חוק חופש המידע, משרד הפנים, יוני2018.
195 ,ראו גם אליהו וינוגרדדיני רשויות מקומיות , עמ' 363.
מדינת ישראל -186 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל קבע כי "הסמכויות במסגרת סעיף 249 הינן 'סמכויות רשות' שהפעלתן אינה בגדר חובה".
בית המשפט הבהיר כי "אין הכוונה כי ניתן לעירייה פטור מאחריות, אלא כי בכפוף לשיקולי תקציב עליה לפעול לטובת יישום סדר עדיפויות שיש בו כדי להביא למילוי חובותיה באופן מיטבי"196.
בצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-1958 :, נקבעו תחומי אחריותן של המועצות "להקים ולנהל שירותים, מפעלים ומוסדות שהם, לדעת המועצה לתועלת הציבור ואחריות לדאוג לפיתו ח תחום המועצה ושיפורו ולקידום העניינים הכלכליים, החברתיים, התרבותיים והחינוכיים של תושביו".
ברי כי נושא הקבורה נכלל בגדר זה.
בהתאם להחלטות מועצת רמ"י 197 ולפיהן רשות מקומית שתוקצה לה קרקע תתחייב לשאת בהוצאות של פיתוח בית העלמין ושל תחזוקתו, נקבע בחוזה של רמ"י להקצאת קרקע לקבורה לרשויות מקומיות: "הרשות המקומית תתחייב לשאת בהוצאות פיתוח בית הקברות ותחזוקתו".
סמכויות נוספות של רשויות מקומיות נקבעו בפקודת בריאות העם, 1940 .
לפי הפקודה רשאית רשות מקומית להפקיע קרקע, באישור שר הבריאות, כדי להקים עליה בית עלמין חדש; ניתנה לה הרשאה להתקין ולצייד מקום מתאים לחדרי מתים, והיא רשאית לדאוג לקבורה הוגנת וחסכנית.
מהאמור עולה כי סמכויותיהן של הרשויות המקומיות בכל הקשור לנושא הקבורה (של כל העדות, ובכלל זה העדות הלא-יהודיות) הן בגדר סמכויות שברשות, באופן שהטיפול בנושא הקבורה כפוף למידת החשיבות שהרשות מייחסת לתחזוקת בית הקברות, לתעדוף המשימות ולאפשרות התקצוב.
מנגד, אומנם לא הוגדרה לאגף לעדות הסמכות והאחריות לטיפול בנושא קבורת בני עדות לא -יהודיות, אך בפועל מתוקף אחריותו כמאסדר שירותי דת לעדות אלה, עליו לפעול להסדרת תחום הקבורה.
תמונת המצב שתוארה לעיל מלמדת כי בניגוד לקבורת יהודים, שלגביה הוגדרו סמכויות ברורות של המשרד לשירותי דת כמאסדר, קבורת בני העדות הלא-יהודיות לא הוסדרה; לא הוגדרו סמכויותיו של האגף לעדות לא -יהודיות במשרד הפנים כמאסדר, וגם לא אחריותו של גורם חלופי אחר מחייב בעניי ן זה, לרבות הרשויות המקומיות.
מכאן יוצא שהיבטים שונים וחשובים בתהליך הקבורה המוסדרים במגזר היהודי -כגון החובה לקבור רק באמצעות גופי קבורה בעלי רישיון; קביעת דרכי המימון של פיתוחם, הקמתם ותחזוקתם של בתי קברות; הסדרת מקומם של הקברים, השבילים ושאר תשתיות בתי הקברות; והטיפול בהליכי הקבורה -אינם מוסדרים בעדות הלא -יהודיות.
אף שהכללים והתקנות הללו אוניברסליים במהותם, הסדרתם של כמה נושאים מהותיים הנוגעים לקבורה חלה אך ורק על אזרחי ישראל היהודים.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הפנים והמשרד לשירותי דת, יפעלו להסדיר את נושא קבורת הנפטרים מהעדות הלא-יהודיות; מוצע גם לקבוע את סמכויותיו של האגף לעדות במשרד הפנים בכל הנוגע להסדרת קבורתם של בני העדות הלא-יהודיות.
196 עת"מ 27276 -07-15 'זגייר ואח' נ' עירית ירושלים ואח(פורסם במאגרים, 1.
) 197 ת מקרקעי ישראל בנושא "הקצאת קרקע לרשויות מקומיות" החל בהחלטות מועצ - 27.
) מדינת ישראל -187 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל גופי קבורה לעדות הלא-יהודיות .
על פי נוהל עבודה פנימי של האגף לעדות, הוא הגורם הנותן לגופי הקבורה אישור לטפל בקבורת בני העדות הלא -יהודיות (להלן -גופי קבורה מאושרים); על בסיס אישורו הגופים חותמים על הסכם עם בט"ל.
ההסכם מאפשר לגופי הקבורה לקבל מבט"ל דמי קבורה, ומנגד לתחזק את בית הקברות על גופי הקבורה לפתח ו -להכין חלקות קבר, לסלול שבילים, להקים מתקנים ולתחזק את חלקות הקבר למשך 25 שנים.
במקומות שבהם לא פועל גוף קבורה מאושר, בט"ל מוסר את דמי הקבורה, לאחר הגשת תביעה, ישירות למשפחת הנפטר198.
אי-הסדרת החובה לקבורה באמצעות גופי קבורה מאושרים: שירותי הקבורה עם שנותנים גופי הקבורה נמנים, למשל, הובלת המת והכנתו לקבורה, כריית הקבר וטקס הקבורה.
לקבורה באמצעות גופי קבורה מאושרים יש חשיבות רבה, שכן בדרך זו ניתן להבטיח כי שירותי הקבורה יהיו נאותים, וכי הקבורה תתבצע בבית קברות מוסדר.
תי הדת ותקנותיו אזרח יהודי יכול להיקבר רק על ידי גוף קבורה בעל כאמור, על פי חוק שירו רישיון קבורה מהמשרד לשירותי דת, ולעומת זאת לא נאסר על קבורת בני עדות לא-יהודיות ללא רישיון.
משמע שכל החפץ בכך יכול לעסוק בקבורה של מי שאינו יהודי.
יתרה מזו, על פי י קבורה עבור כל אדם שנפטר בישראל או עבור תושב חוק הביטוח הלאומי בט"ל ישלם דמ ישראל שנפטר בחוץ לארץ.
התשלום יועבר לכל מי ש"מורשה כדין לעסוק בקבורת נפטרים, שטיפלו בקבורת המת".
כיוון שאין איסור לעסוק בקבורת בני העדות הלא-יהודיות, בעצם כל מי שעוסק בקבורת לא-יהודי רשאי לקבל את דמי הקבורה -כך מתקבע ההיתר המאפשר ב לכל אחד לקבור לא-יהודים.
בפועל, לפי הנתונים המעודכנים לספטמבר 2018 ,26 גופי קבורה מאושרים עוסקים בקבורת לא-יהודים: 13 ,גופי קבורה פועלים בקרב האוכלוסייה המוסלמית 12 - בקרב האוכלוסייה הנוצרית, ואחד פועל בקרב האוכלוסייה השומרונית.
ם בשני2015 - 2017 נקברו בישראל כ - 16,000 אזרחים לא -יהודים; מהם רק כ - 2,600 נקברו באמצעות גופי קבורה שאושרו בהסכם עם בט"ל.
כל היתר, שהם רוב הנפטרים (84% ,)מהם נקברו על ידי המשפחה או הקהילה.
במקרים אלו מונח נטל הקבורה על משפחת הנפטר.
עליה לטפל בנפטר, על פי מנהגיה, לדאוג להובלתו, למצוא מקום לקבורה ולכרות את הקבר בעצמה.
לאגף לעדות אין פרטים על הקבורות הללו.
מנהל האגף לעדות במשרד הפנים זיהה את החשיבות שבמתן שירותי הקבורה באמצעות גופי קבורה מאושרים ופנה כבר באוגוסט 2012 לראשי הרשויות המקומיות הלא -יהודיות בניסיון את הרשויות להקים גופי קבורה מאושרים.
במכתבו אליהם כתב: "הגוף יהיה מוסמך לעודד לבצע קבורה בהתאם להלכה הדתית באישור האגף לעדות ויחתום על הסכם עם ביטוח לאומי לקבלת דמי קבורה.
הגוף יהיה אחראי מטעם הרשות על בית העלמין, אחזקתו ופיקוחו ויפעל ל האגף לעדות, היענות הרשויות המקומיות לפנייתו הייתה תחת פיקוח הרשות".
198 על פי הוראות סעיף266 .
לחוק הביטוח הלאומי מדינת ישראל -188 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל קבורה שלא באמצעות גופי קבורה מאושרים עלולה להתבצע באופן לא מסודר, במקומות שאינם מותרים לכך או בבתי קברות מוסדרים אך בלי למצות את שטח הקרקע ביעילות; כמו כן לעיתים היא מטילה נטל כבד על משפחת הנפטר, הנאלצת להתמודד עם פעולות לוגיסטיות ולטפל בעצמה בקבורת יקיריה .
בנסיבות אלו עלול גם להיפגע כבודם של הנפטרים ושל בני משפחותיהם, ולא פחות חמור מכך -עלולה להיות פגיעה בבריאות הציבור, עקב קבורה באופן לא מפוקח.
על כן נדרש שמשרד הפנים ובט"ל ישקלו לקבוע כי קבורה של נפטרים בני העדה הלא -יהודית חייבת להתבצע -בדומה לקבורה היהודית -רק על ידי גופי קבורה מאושרים.
עד שתצלח הדרך לחקיקה כאמור על האגף לעדות במשרד הפנים להמשיך במאמציו להביא להגדלת מספר גופי הקבורה המאושרים בקרב העדות הלא-יהודיות.
הזנחה של בתי הקברות המשרתים את העדות הלא- יהודיות בשל היעדר גורם אחראי: על להם הסכם עם בט"ל ואשר פועלים הן במגזר היהודי והן בעדות לא גופי קבורה שיש - יהודיות מוטלת האחריות לניהול בתי הקברות שבהם הם קוברים ולתחזוקתם.