HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהסכם קיבוצי משנת 1999 בין הסתדרות העובדים הכללית החדשה לבין מרכז השלטון המקומי והרשויות המקומיות החברות בו ועיריות שלוש הערים הגדולות, נקבע כי הסכמים מקומיים שנחתמו, הוסכמו, הונהגו או נקבעו, בתקופה ובתנאים שנקבעו בהסכם הקיבוצי, ימשיכו לחול על עובדים ותיקים, כהגדרתם באותו הסכם.
על סמך הסכם קיבוצי זה נתנו שלוש עיריות, על פי דיווחיהן בשאלונים, הטבות בארנונה לעובדים ותיקים כאמור: עיריית נתניה דיווחה כי נתנה בשנת 2013 לכ-420 עובדים ותיקים שהחלו עבודתם עד מרץ 1991 , הנחות בארנונהבשיעור של 25% , וגילמה את ההטבה בעבורם.
69 לילדים ולחיילים ניתנת הנחה בשיעור של 50% ,.
אם חולקו כרטיסים בהנחה לילדים ולחיילים הרי שהשווי הכולל היה קטן יותר.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .
העלות השנתית הכוללת של מתן ההטבה בשנה זו עמד על כמיליון ש"ח עיריית חדרה נתנה הנחה בארנונה בסך של כ-650 ש"ח לכל עובד שהועסק לפני מרץ 1999 (בתנאי שהייתה לו הוראת קבע להסדר התשלום).
בשנת 2013 נהנו כ-700 ,עובדים מההטבה ששווייה הכולל היה כ - 460,500 ש"ח, ו שווי ההטבה נזקף לשכרם.
עיריית הרצלייה נתנה ב- 2013 ל-225 עובדים ו-349 גמלאים שהחלו את עבודתם לפני מרץ 1999 , הנחה של 10% בתשלום ארנונה, וגילמה את ההטבה.
היא ציינה כי ההטבה ניתנה על פי הסכם בין הנהלת העירייה וועד העובדים.
עלות ההטבה השנתית לעירייה הייתה כ - 88,000 .
א בסעיף 2 בתקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ"ג- 1993 , נקבע כי מועצת רשות מקומית יכולה לקבוע הנחה בארנונה כללית למחזיקי נכסים המשתייכים לכמה קטגוריות: נכים, עיוורים ועולים חדשים או על פי מבחני הכנסה שקבעה הרשות.
רק מי שנכלל ברשימה זכאי בתנאים מסוימים להנחה בארנונה.
היותו של התושב עובד של הרשות המקומית אינו מזכה אותו אפוא בהנחה.
עיריית ירושלים דיווחה בשאלון, כי נתנה לעובדיה הנחות בארנונה בשנת 2013 .
ההנחות ניתנו בדרך של הקלה בתנאי התשלום: העירייה התירה לעובדיה לשלם את הארנונה בתשלומים , ללא הפרשי ההצמדה למדד המחירים לצרכן, שאותם נדרשו לשלם תושבים שביקשו לפרוס את התשלום.
ההבדל בוויתור על ההצמדה יצר הטבה ששווייה על פי השאלון הסתכם בכ- 76,000 ש"ח בשנת 2013.
כ- 4,100 עובדים נהנו מההטבה באותה שנה, והיא ניתנה, על פי השאלון, בהתאם להחלטות שקיבלה מועצת העירייה מדי שנה זה כ-40 .
שנה במתן הטבה זו בארנונה פעלה עיריית ירושלים למתן הטבה לקטגוריה (עובדים) שלא נזכרה בתקנות.
חינוך תרבות וספורט 39 (כ-%93 )מ-42 החברות העירוניות שמשרד מבקר המדינה שלח להן שאלונים, מילאו אותם70 .
עשר חברות עירוניות השיבו בשאלונים כי נתנו בשנת 2013 הטבות לעובדיהן71 .
בדומה לרשויות המקומיות, גם בחברות העירוניות ההטבות הניתנות לעובדים הן בתחום החינוך - חוגים, צהרונים וקייטנות, ובתחומי התרבות והספורט - הנחות או כרטיסים חינם להופעות, להצגות ולקונצרטים ומינויים למוע דוני ספורט.
ההטבות ניתנות ללא תשלום או תמורת תשלום מופחת.
המקורות הנורמטיביים למתן ההטבות בחברות אלה הם החלטות פנים- ארגונית או הסכם או הסדר עם עובדי החברה.
על פי הדיווחים שנמסרו, עלות ההטבות הייתה בשנת 2013 לפחותכ- 719,000 "שח, ונהנו מהן לפחות כ- 1,600 עובדים.
70 החברות העירוניות שלא השיבו לשאלון עד סוף דצמבר 2014 : החברה הכלכלית לפיתוח מיתר בע"מ, החברה לפיתוח נצרת עלית בע"מ והרי נצרת מפעלי מים וביוב בע"מ.
71 הממצאים בעניינה של חברת מוזיאוני חיפה (חל"צ), שהיא חברה עירונית, מובאים בפרק העוסק בהטבות לעובדים בתאגידים סטטוטוריים ובגופים נתמכים, עם הממצאים על מוזאונים אחרים (ראו להלן).
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 91 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 1.
שש מהחברות העירוניות האלה לא זקפו את ההטבות לשכר העובדים.
זקיפת הטבה אינה עולה בקנה אחד עם דיני המסים.
דעתה לנושא זה, כפי שציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה.
בלוח שלהלן פרטים על ההטבות שנתנו שש החברות, וכן תשובותיהן למשרד מבקר המדינה.
מקצת ההטבות האלה ניתנות לעובדי החברות העירוניות בדומה להנחות שניתנות לקבוצות של רוכשים.
הטבות שנתנו חברות עירוניות בתחומי החינוך, התרבות והספורט ושוויין לא נזקף לשכר העובדים, 2013 .
החברה העירונית מהות ההטבה מספר .
ההטבה תשובת החברה העירונית .
ספורט ונופש בע"מ הנחה של 10% על .
הדירקטוריון) 202 החברה ראתה לנכון להעניק "הנחת .
גודל" לעובדיה ולעובדי העירייה .
וקבעה להם מחירון שמחיריו .
נמוכים ב-10% מהמחירים לציבור .
הרחב, בדומה לנעשה לגבי גופים .
אביב רמת גן בע"מ קייטנות וחוגים לילדי .
הסיורים והפעילויות 32 בעקבות הביקורת החל בינואר .
2015 תיזקףלשכר העובדים .
ההטבה הנוגעת לקייטנות וחוגים .
הגבלה למשך שנה 4 ההטבה ניתנת רק לגמלאים, ולכן .
ולבילוי (חולון) בע"מ שימוש במתקני .
64 החלב- 2014 החברהזוקפת את .
שווי ההנחות לשכר העובדים.
החברה תסדיר גם את תשלום המס .
בגין ההטבות שניתנו ב- 2013.
וספורט חיפה בע"מ כרטיסים לקונצרטים .
הסימפונית חיפה 69 החברה תלמד את הממצאיםותפעל .
וספורט בת ים בע"מ הנחה של 25% על .
החברה 214 בעקבות הביקורת, כל ההטבות .
שניתנו לעובדים ב- 2014 נזקפו .
לשכרם למפרע מחודש ינואר.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הנחותעל מינויים .
סבא בע"מ הנחה של 10% על .
תשלום למעונות יום 1 בעקבות הביקורת הנחתה החברה .
לזקוף את שווי ההטבה לשכרם של .
העובדים הרלוונטי ים, למפרע עבור .
שנת 2013 ולחודשים ינואר- .
נובמבר 2014, ולהנחות את הנהלת .
החשבונות לבצע את הזקיפה באופן .
חודשי החל בדצמבר 2014.
שלוש חברות עירוניות נתנו בשנת 2013 לעובדיהן הטבות ושוויין נזקף לשכרם.
המרכז הזואולוגי תל אביב רמת גן בע"מ נתן ל-193 מעובדיו כרטיסי כניסה לספארי; החברה הכלכלית לערד בע"מ נתנה לעובד אחד הנחה על מינוי לקאנטרי קלאב.
החברה העירונית לתרבות הפנאי באשדוד נתנה ל -44 מעובדיההחזר של 50% על תשלום למעונות יום וצהרונים .
החברה השיבה כי ההחזר המרבי, הניתן לעובד במשרה מלאה, הוא 1,000 ש"ח, ועובד במשרה חלקית מקבל החזר מופחת לפי שיעור משרתו.
לדבריה, ההנחה מחליפה את תוספת השכר עבור מעונות שאישר משרד האוצר: תשלום של 317 ש"ח עבור הילד הראשוןשגילו עד 5 ותוספת של212 ש"חעבור ה ילד השני.
כאמור, על פי חוזר מנכ"למשרד הפנים מ - 2007 , רשות מקומית אשר היא או תאגיד עירוני הנשלט על ידיה מקבלים כרטיסי כניסה לשימושם, תקים ועדה מקצועית לקביעת קריטריונים לחלוקת כרטיסים אלה חינם או בתמורה חלקית, והקריטריונים יפורסמו לציבור.
כן נקבע בחוזר שכאשר רשות מקומית או תאגיד עירוני דורש ים בבהסכם להשכרת אולמות עירוניים, כי השוכר יעמיד לרשותם כרטיסים, אלו שייכים לציבור התושבים.
בחוזר מ - 2009 נקבע כאמור, כי אם כבר נקבע בהסכמים קיימים שהשוכר יעמיד כרטיסים כאלה, מותר לרשות או לתאגיד העירוני לקבלם לחלוקה רק אם פועלת בהם ועדה מקצועית כאמור, והיא פרסמה את הקריטריונים באתר האינטרנט של הרשות.
חברת "מרכז הירידים והקונגרסים בישראל בע"מ" (להלן - חברת מרכז הירידים), הנמצאת בשליטה מלאה של עיריית תל אביב-יפו, דיווחה בשאלון כי בשנת 2013 נתנה לכל אחד מ -59 עובדיה שישה כרטיסים למופע בידור המתקיים במתקניה.
שוו י מתן ההטבה לעובדים באותה שנה, על פי מחירו של כרטיס לציבור, היה כ - 33,600 .
ש"ח שווי ההטבה נזקף לשכר העובדים והמס עליה גולם בעבורם, ולכן העלות ששילמה החברה בפועל הייתה כ - 48,300 ש"ח.
בשאלון ציינה החברה כי מקור ההטבה הוא בהסכם שחתמה עם הלקוח ששכר חלק מהמרכז וקיים בו את המופע; חלק מהתשלום של הלקוח לחברה נעשה בדרך של מתן כרטיסים לעובדיה.
מבדיקת ההסכם עולה כי הלקוח מעמיד לרשות החברה 1,000 כרטיסים ל-32 מופעים ועוד 75 כרטיסים לכל מופע נוסף שמועלה, לשם סיוע לחברה בפעולות לקידום המכירות של האתר המושכר, ו-500 .
כרטיסים לצורך תרומה לקהילה חברת מרכז הירידים השיבה כי חלקם הגדול של הכרטיסים מיועד לפ עילות של יחסי ציבור ולקידום מכירות, ורק חלק קטן מאוד מהם יועד להינתן כהטבה לעובדי החברה.
עוד ציינה החברה כי היא אינה מנצלת את כל הכרטיסים שהיא זכאית לקבל מהלקוח על פי תנאי החוזה.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 93 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 עיריית תל אביב-יפו לא הקימה ועדה מקצועית ולא פרסמה את הקריטריונים לחלוקת הכר טיסים של חברת מרכז הירידים שנמצאת בשליטתה, כנדרש בחוזרי מנכ"ל משרד הפנים.
גם החברה עצמה לא הקימה ועדה כזו.
אף על פי כן חולקו כרטיסים לעובדי החברה.
חברת מרכז הירידים הסבירה בתשובתה, כי חוזרי מנכ"ל משרד הפנים מהשנים 2007 ו- 2009 לא הומצאו לה ולא הובאו לידיעתה.
כמו כן טענה, כי חוזר מנכ"ל משרד הפנים מ- 2007 מטיל את החובה להקים ועדה מקצועית על הרשות המקומית ולא על התאגיד העירוני, ולכן אין חלה על החברה החובה להקים ועדה.
היא הוסיפה כי בעקבות הביקורת היא לא חילקה כרטיסים לעובדיה בדצמבר 2014 , ובכוונתה לפעול לקבל הבהרות קודם חלוקת הכרטיסים ב - 2015 .
עיריית תל אביב -יפו השיבה כי היא ותאגידיה מכבדים ומקיימים את הוראות חוזרי מנכ"ל משרד הפנים, וכי בנושא זה המצב המשפטי לוקה באי-בהירות מתמשכת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולעיר יית תל אביב -יפו כי יש להקפיד על העברת חוזרי מנכ"ל משרד הפנים לכל התאגידים העירוניים שהחוזרים נוגעים לפעילותם.
על העירייה לוודא שחלוקת כרטיסים תיעשה רק בתנאים שקבע משרד הפנים.
משרד הפנים השיב כי יעביר את חוזרי המנכ"ל בנושא חלוקת כרטיסים לאירועים מ- 2007 ו- 2009 לכל הרשויות המקומיות ויבקש מהן לוודא כי הנחיות אלה יובאו לידיעת התאגידים העירוניים שהחוזרים נוגעים לפעילותם.
המשרד הוסיף כי כך יעשה גם בנוגע לחוזרי מנכ"ל שיופצו בעתיד.
כאמור, גילום מס הוא בגדר הטבה כספית הקשורה לעבודה ודורש את אישורו של הממונה על השכר.
עוד ביוני 1990 :כתב הממונה על השכר למעסיקים במגזר הציבורי "גילום משמעותו תוספת שכר לכל דבר ועניין והינו מנוגד לחוק יסודות התקציב".
מחוק יסודות התקציב ומתקנות שהותקנו על פיו עולה חובת גופים ציבוריים לדווח לממונה על השכר אחת לשנה על תנאי ההעסקה של כל בעל תפקיד בגוף .
חברת מרכז הירידים גילמה כאמור את שווי ההטבה שנתנה לעובדיה, ובכך הגדילה את ההוצאה הציבורית מעבר לשווי ההטבה, בניגוד להוראת סעיף 29 .
לחוק יסודות התקציב חברת מרכז הירידים השיבה כי מדובר בהטבה הנהוגה זה עשרות שנים, כמו גם גילום המס בגינה, וכי לא ידוע לה אם הנחייתו של הממונה על השכר מ - 1990 .
הועברה אליה מתשובתה עולה הצורך שהממונה על השכר ירענן את הנחייתו בכל הנוגע לגילום מס בגופים ציבוריים.
עוד השיבה החברה כי דיווחה לממונה על השכר על ההטבה שנתנה לעובדיה, לרבות גילום המס בגינה, במסגרת הדיווח השנתי שהיא מגישה לו, ולא שמעה ממנו כל טענה בעניין.
הממונה על השכר השיב כי הנתונים השנתיים שמתקבלים מהגופים הציבוריים אינם כוללים פירוט של כל רכיבי השכר המשולמים לכל עובד ועובד ואינם משקפים את ההטבות בעין שניתנו לעובדים.
לדבריו עיקר מטרתם לשקף את רמות השכר בגופים 94 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הציבוריים, לשם איתור חריגות שכרבלבד, ובוודאי אי-אפשר לזהות באמצעותם חריגות שכר שנובעות מ גילום המס על רכיבי שכר כלשהם.
הוא הוסיף, כי בכוונתו להוציא לגופים הציבוריים הנחיות בדבר הצורך לפנות אליו להסדרת נושא גילום המס, גם לגבי הסדרים הקיימים כיום בגופים השונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בדיווח השנתי הכוללני לממונה על השכר כדי לצאת ידי חובת קבלת אישורו של הממונה לגילום המס בגין הטבה ספציפית.
על החברה להביא את הנושא לאלתר לפני הממונה על השכר ולהימנע מגילום מס בטרם אישר זאת.
השלטון המקומי, ובכלל זה רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים, הוא הגדול מבין מגזרי הגופים הציבוריים, ועובדים בו כ- 146,000 עובדים ששכרםהשנתי הכולל כ-17.
משרד הפנים, שהוא המאסדר האחראי לשכר ולכוח האדם ברשויות המקומיות ובתאגידים העירוניים, אינו דור ש מהם לדווח לו על הטבות שהם נותנים לעובדיהם, ואין בידו מידע על הטבות הניתנות, על מקורן הנורמטיבי ועל אופן המיסוי שלהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת לבצע את תפקידו כפי שהוטל עליו בהחלטת הממשלה משנת 1997 , על משרד הפנים לרכז מידע מפורט על הטבות שנותנים רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים לעובדיהם.
בין היתר, עליו למפות את ההטבות הניתנות בגופים אלה ולדווח עליהן לממונה על השכר לצורך בחינתן והסדרתן.
נוסף על כך עליו לקבוע, בתיאום עם הממונה על השכר, בנוהל שיופץ לרשויות המקומיות ולתאגידים העירוניים, עקרונות מנחים שיקב עו את האסור והמותר בנוגע למתן הטבות לעובדים ויבהירו מה הם כללי המס החלים עליהם.
כמו כן, עליו לבחון את הצורך בקביעת הסדרים לדיווח על הטבות שנותנים גופים בשלטון המקומי לעובדיהם, בתדירות שיקבע.
משרד הפנים השיב בנובמבר 2014 כי לאחרונה הוקמו צוותי חשיבה משותפים למשרד ולאגף השכר, כדי לנסות ולגבש מדיניות משותפת בנושא.
צוותים אלה יעסקו בתחומי כוח האדם והשכר הן ברשויות המקומיות והן בתאגידים העירוניים.
הטבות לעובדים בחברות ממשלתיות .
בשנת 2013 פעלו בישראל73 חברות ממשלתיות והועסקו בהן כ- 61,000 עובדים, שעלות שכרם השנתית הסתכמה בכ-18 מיליארד ש"ח.
על פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 ,, על רשות החברות לעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מהחברות הממשלתיות לרבות מצבה הכספי ומדיניות השכר ש לה, ולהציג את ממצאי המעקב לשר האוצר ולשר הממונה על אותה חברה.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 95 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לפני שנת 1985 , מועד חקיקת חוק יסודות התקציב, הטילה הממשלה מגבלות על שינויים בשכרם ובתנאי עבודתם של עובדי חברות ממשלתיות.
בשנת 1968 החליטה הממשלה 72 להורות למנהלי חברות ממשלתיות ולחברי דירקטוריונים להיוועץ בוועדה ממשלתית לשכר ולתנאי עבודה בחברות הממשלתיות (שחבריה פורטו בהחלטה), לפני שהם מפעילים את סמכויותיהם בקשר לקבלת הצעה בדבר שינויי שכר או תנאי עבודה אחרים, הבאים להטיב את מצב עובדי החברה, הענקת בונוס או כל טובת הנאה אחרת שיש בה כדי תוספת שכר.
ביוני 1990 הפיצה רשות החברות למנכ"לי החברות הממשלתיות חוזר בדבר הרפורמה במס הכנסה, ובכללה הרחבת בסיס המס.
בחוזר ציינה הרשות כי במסגרת הרחבת בסיס המס יבוטלו פטורים ממס על הטבות שונות, ובהן קבלת שירותים וטובין מהמעסיק, והבהירה כי גילום הטבות אלה כמוהו כמתן תוספת שכר, והדבר מנוגד לחוק יסודות התקציב ולהנחייתו של הממונה על השכר בנושא.
במרץ 2014 הפיצה רשות החברות מסמך לשם ריענון הנחייתה, ובו התייחסה לגילום תשלומים שונים לעובדים, כגון תשלום עבור לימודים.
הרשות הבהירה כי אין לגלם את המס על תשלומים מסוג זה או לשלם לעובדים תשלומים שלא כדין, וכי גילום משמעותו תוספת שכר לכל דבר ועניין והוא מנוגד לסעיף 29 .
לחוק יסודות התקציב הרשות הורתה לפנות אליה בנוגע לתשלומים כאלה, אם קיימים.
רשות החברות מסרה במהלך הביקורת למשרד מבקר המדינה את המידע שהיה בידיה בדבר מתן הטבות; המידע נגע לשלוש חברות ממשלתיות, ובהן חברת חשמל לישראל בע"מ (להלן - חברת החשמל) וחברת רכבת ישראל בע"מ (להלן - רכבת ישראל)73 .
על פי השאלונים, ארבע חברות נוספות נתנו לעובדיהן הטבות, כמפורט להלן.
רכבת ישראל דיווחה בשאלון כי עובדיה זכאים לנסיעות חינם ברכבת; ההטבה ניתנת לעובדי החברה הקבועים, לעובדים המועסקים לפי חוזה אישי, לעובדים ארעיים (שעובדים בחברה יותר משנה), לגמלאי החברה, לבני הזוג של עובדי החברה וגמלאיה וכן לילדיהם של העובדים והגמלאים74 .
החברה ציינה כי שווי ההטבה בשנת 2013 היה כ-4.
מהשאלון שמילאה רכבת ישראל ומתשובתה למשרד מבקר המדינה עולה כי ההטבה ניתנה מתוקף כמה הוראות דין והסכמים קיבוציים, לרבות: סמכותו של מנכ"ל החברה לקבוע זאת בהתאם לסעיף 25 לתקנות מסילות הברזל הממשלתיות (סמכויות המנהל הכללי), 1938 , שבו נקבע כי המנכ"ל רשאי לתת כרטיסי חינם לאנשים שאינם עובדים במסילות הברזל או לעובדים ולפקידים של מסילות הברזל בנסעם לעבודה או לפגרה; סעיף 16 (ד) לפקודת מסילות הברזל; הסכמים קיבוציים מ- 1989 ומ- 2003 , אשר הסדירו את שמירת הזכויות של עובדי הרכבת ברציפות, לרבות זכויות שהוקנו מכוח נהגים .
72 'החלטת ממשלה מס123 מ- 10.
ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63 א( 2012) , "חברת החשמל לישראל בע"מ, הסדרי הפנסיה של עובדי החברה", עמ' 294 .
73 על פי השאלון שמילאה החברה השלישית שעליה הצביעה רשות החברות, היא לא נתנה הטבות לעובדיה בהתאם להגדרות שצוינו לעיל.
74 בנוהל החברה מ- 26.
95 נכתב כי ההגדרה "ילד" תחול על בני18-4 .
בהסכםהקיבוצי שעליו חתמה החברה עם הסתדרות העובדים הכללית החדשה ב- 6.
12 נכתב כי כל מי שטרם מלאו לו 26 .
שנה ייחשב לילד 96 דוח שנתי65ג .
ונהליםבהסכם קיבוצי מ - 2012 הורחבה הגדרת הזכאות להטבה, וההטבה הוחלה גם לילדי העובדים שגילם עד 26 .
רשות החברות השיבה למשרד מבקר המדינה כי בהסכם הקיבוצי מ - 2012 לא ניתן אישור לנסיעת גמלאים ובני זוג ללא תשלום, וכן לנסיעה בחינם של ילדי עובדים המועסקים לפי חוזים אישיים.
רכבת ישראל השיבה כי מתן ההטבה לגמלאים, לבני זוגם של העובדים ולילדי העובדים המועסקים לפי חוזים אישיים נעשה מתוקף אותם המקורות הנורמטיביים האמורים, למעט ההסכם הקיבוצי מ- 2012 ,וכי הסכם זה רק הרחיב את טווח הגילים של ילדי העובדים הזכאים להטבה, ועל כן הוא לא התייחס לזכאות של יתר מקבלי ההטבה.
על פי תשובותיה ל שאלון, רכבת ישראל לא זקפה את שווי ההטבה לשכר עובדיה, ובכך נהגה שלא לפי דיני המסים.
על רשות המסים לתת דעתה לנושא זה, כפי שציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה.
רכבת ישראל השיבה שתבחן את סוגיית זקיפת ההטבה.
חברת חשמל לישראל בע"מ .
חברת החשמל דיווחה בשאלון כי עובדיה הקבועים, גמלאיה ושאירים של עובדי החברה ושל גמלאיה, שמספרם הכולל הוא כ- 15,200 (להלן- עובדי החברה), זכאים לצריכת חשמל ביתית, ללא תשלום, לשימוש אישי במקום המגורים בלבד.
היא ציינה כי לפי הסכם קיבוצי שנחתם בשנת 2002 ,החל בשנת 2003 מכסת תצרוכת החשמל השנתית הניתנת חינם לכלל עובדי החברה הוגבלה לפעמיים הצריכה הממוצעת של כלל משקי הבית בישראל, כפול מספר עובדי החברה; הצריכה השנתית המרבית, ללא תשלום, לכל עובד הוגבלה ל- 18,000 קוט"ש.
בחוות דעת משפטית שהמציאה החברה נכתב כי מכיוון שההטבה נהוגה בחברה זה עשרות שנים, והיא עוגנה בחוקת העבודה ובתקנות הפנסיה בשנות החמישים של המאה העשרים, הרי שהיא הפכה לחלק מתנאי העבודה של העובדים הקבועים בחברה.
לכן, משנת 1975 - השנה שבה הוחלט להחשיב את ההטבה להכנסה החייבת במס בעקבות הרפורמה במס הכנסה - החברה זוקפת את ההטבה לשכרם של עובדיה ומגלמת אותה עבורם, באופן שההכנסה נטו של העובדים הזכאים להטבה לא פחתה.
חברת החשמל ציינה כי בשנת 2013 נהנו מההטבה כ- 14,800 מעובדי החברה, שהם כ -97% ,מהזכאים לקבלת ההטבה וכי העלות השנתית הכוללת של מתן הטבה זו לעובדיה בשנה זו הסתכמה בכ-177 מיליון ש"ח.
בתשובתה מנובמבר 2014 הבהירה רשות החברות כי "ההסכם הקיבוצי של חברת החשמל לא אושר על ידי הממונה על השכר ולא על ידי רשות החברות הממשלתיות".
הממונה על השכר השיב כי "במסגרת הדיונים בעניין הרפורמה בחברת החשמל, פעלה המדינה להשגת הסכמות בדבר ביטול הטבת החשמל חינם.
מגעים אלה טרם הבשילו לכדי הסכם".
עוד ציין הממונה על השכר כי בית הדין הארצי לעבודה פסק 75 כי "העובדה שהפעלת סמכויות על ידי הממונה על השכר נעשית מכוח חוק יסודות התקציב, אינה שוללת את .
75 /דב"ע נז4-16 מרכז השלטון המקומי נ' ההסתדרות הכללית החדשה(פורסם במאגר ממוחשב 5.
) שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 97 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 כוחם של ארגוני עובדים לנקוט צעדים ארגוניים נגד הפעלת הסמכות האמורה.
פסיקה זו יצרה מציאות מורכבת, שלפיה קיימת לגיטימציה להפעלת כוח נגד הפעלת סמכות על פי דין.
הדברים מקבלים משנה תוקף, עת מדובר בעובדים של חברת החשמל, המחזיקה במונופול על מוצר חיוני.
מובן הוא כי מצב דברים זה מעניק לעובדים כוח רב".
חברת החשמל השיבה כי הזכות לקבלת ההטבה כאמור נקבעה זמן רב לפני שהוקמו אגף השכר ורשות החברות, וממילא לפני שקמה חובת קבלת אישורם למתן הזכות.
נוסף על כך דיווחה חברת החשמל בשאלון כי היא נותנת לעובדיה הנחה של 13% בתשלום עבור חיבור חשמל במקום המגורים, וכי מקורה של הטבה זו בהסכמי עבודה ובהסכם קיבוצי.
לדברי החברה, בשנת 2013 קיבלו את ההטבה103 עובדים, והעלות הכוללת של מתן ההטבה הייתה 46,600 .
ש"ח חברת החשמל ציינה כי היא לא זקפה את שווי ההטבה לשכרם של העובדים שקיבלו אותה.
החברה השיבה כי הטבת חיבור החשמל ניתנת בחברה זה עשרות שנים, והיא מעוגנת בנהליה, שהם הסדרים קיבוציים דו -צדדיים.
היא טענה כי מדובר בהנחה זניחה יחסית להטבת צריכת החשמל חינם, ובסכומי כסף לא משמעותיים, ולכן היא לא סברה שמדובר בהטבה אשר "חובת המיסוי מתפרסת עליה" ולא זקפה את שווייה לשכר העובדים.
מאחר שהחברה לא זקפה את שווי הטבת חיבור החשמל לשכרם של העובדים המקבלים אותה, היא פעלה שלא לפי דיני המסים.
חברת החשמל ציינה בתשובתה כי היא פועלת ליישם את זקיפת שווי ההטבה לשכר העובדים הנהנים ממנה, בהתאם לכללי מס הכנסה.
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ .
חברת כביש חוצה ישראל משמשת זרוע הפיתוח של המדינה בתחומי התשתיות (כבישים ומסילות) והרשות הממונה על שלושת כבישי האגרה בישראל - כביש חוצה ישראל, הנתיב המהיר בכניסה לתל-אביב ומנהרות הכרמל.
החברה דיווחה בשאלון כי היא נותנת לעובדיה פטור מתשלום עבור נסיעות בכבישי האגרה - הן נסיעות לצורכי עבודה והן נסיעות בשעות הפנאי, לרבות בסופי שבוע וחגים.
החברה ציינה כי מקורה של ההטבה בהסכם עם העובדים, וכי העלות השנתית הכוללת של מתן ההטבה בשנת 2013 הייתה 63,000 .
ש"ח רשות החברות השיבה כי היא לא נתנה את אישורה להטבה האמורה.
עוד ציינה הרשות: "לא ידוע לנו על הסכם עם העובדים כאמור, אשר על כן, לא ברור על מה נסמכת החברה בדבריה למבקר המדינה כי 'מקור ההטבה הינו בהסכם עם העובדים'.
ככל הידוע לנו, ההטבה לא אושרה כדין".
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החברה ציינה בשאלון כי היא לא זקפה את שווי ההטבה לשכרם של העובדים המקבלים אותה.
בתשובתה ציינה שככלל, הערת הביקורת נכונה לגבי נסיעות שאינן לצורכי עבודה, המתבצעות רובן ככולן בסופי השבוע ובחגים.
אולם מכיוון שעל פי בדיקה שעשתה מדובר בסכומים זניחים, המשאבים הכרוכים בהפרדה בין נתוני הנסיעות לצורכי עבודה ובין נתוני הנסיעות הפרטיות עולה על התועלת שבמיסוים של סכומים אלה.
על פי הפסיקה, יש להבחין כאמור בין מוצר שסיפק המעסיק לעובדיו להנאתם הפרטית, ואותו יש להחשיב להכנסה לצורכי תשלום מס, ובין מוצר שסיפק לצורכי עבודה בלבד.
על חברת כביש חוצה ישראל בע"מ לפעול בהתאם לאמור ולזקוף את שווי הנסיעות הפרטיות של העובדים לשכרם.
מוסדות חינוך חקלאיים וכפרי נוער .
שלושה מוסדות חינוך וכפרי נוער שהם חברות ממשלתיות דיווחו בשאלונים כי נתנו לעובדיהם בשנת 2013 :הטבות, כמפורט להלן א.
בית הספר החקלאי "מקווה ישראל" נתן בשנת 2013 הנחות בתשלומי הורים ל-11 מעובדיו, שילדיהם לומדים בבית הספר.
עלותה הכוללת של ההטבה הייתה כ- 5,500 .
מדרשת "שדה בוקר" דיווחה על שלוש הטבות שנתנה בשנת 2013 לעובדיה המתגוררים במדרשה: (א) הנחה של 10% הנחה על מינ וי לברכת השחייה.
ההטבה ניתנה לכ-30 עובדים, ועלותה הכוללת הייתה כ- 3,000 ש"ח.
שווי ההטבה נזקף לשכר העובדים שקיבלו אותה; (ב) הנחה של 15% על שירותי בית ספר שדה השוכן בתחום המדרשה, וכן אירוח של לילה אחד בשנה.
העלות הכוללת של ההטבה הייתה כ - 2,000 ;ש"ח (ג) הנחה של 10% במחיר הקייטנות של בית ספר שדה.
על פי השאלון, ההטבות ניתנו על בסיס החלטת מנכ"ל המדרשה.
שתי ההטבות האחרונות לא נזקפו לשכר העובדים.
בית הספר החקלאי מקווה ישראל השיב כי שווי ההטבה עבור לימודים בבית הספר לא נזקף לשכר העובדים בטעות.
מדרשת שדה בוקר השיבה כי בבדיקה שעשה מנהל הכספים עם רואה החשבון של המדרשה עלה כי בגין אירוח חינם ללילה אחד נדרשת זקיפה לשכר העובדים הרלוונטיים, ובגין ההנחות על אירוח ועל קייטנות אין מתחייבת זקיפה, היות שהנחות בשיעור דומה ניתנות לקבוצות אוכלוסייה שונות.
המדרשה ציינה כי בכוונתה לפעול בנושא בהתאם לדרישות החוק, בשיתוף ועד העובדים וברגישות המתבקשת כדי שלא לפגוע במרקם יחסי העבודה במדרשה.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 99 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על בית הספר החקלאי מקווה ישראל ועל מדרשת שדה בוקר להקפיד לזקוף לשכר העובדים את שווי ההטבות הניתנות להם.
א כפר הנוער "מאיר שפיה" דיווח בשאלון על מתן ארוחות ללא תשלום לעובדים שנדרשים, מתוקף תפקידם, לאכול עם החניכים ולעובדי המטבח.
שווי ההטבה נזקף לשכר 30 העובדים המקבלים אותה, ושווייה בשנת 2013 היה כ- 3,100 ש"ח לעובד לשנה.
מדרשת שדה בוקר דיווחה בשאלון שכל עובדיה מקבלים ארוחות בחינם או בהנחה של %75.
המדרשה ציינה בשאלון כי מקור ההטבה הוא הסכם קיבוצי76 .
את ההטבה קיבלו בשנת 2013 כ-110 עובדים, עלותה הייתה כ - 91,000 ש"ח, ושווייה נזקף לשכר העובדים.
מדרשת שדה בוקר דיווחה כי נתנה הטבה באמצעות מגורים ללא תשלום או בהנחה של 28% גם לעובדים שלא נדרשו לגור במדרשה בתוקף תפקידם.
המדרשה ציינה כי ההטבה הזאת ניתנה לפי החלטה פנימית של הדירקטוריון.
את ההטבה קיבלו בשנת 2013 כ-70 עובדים, עלותה השנתית הייתה כ- 900,000 .
ש"ח, ושווייה נזקף לשכר העובדים מדרשת שדה בוקר השיבה כי היא מספקת מגורים למי שלפי הגדרתה נדרשים מגוריו במקום.
עם זאת, יש עובדים ותיקים אשר מקבלים הטבה זו לאורך שנים, אף שתפקידם הנוכחי אינו דורש או מחייב זאת עוד.
להבנתה, יש קושי משפטי לפגוע בהטבה זו, והדבר ישמש עילה לנציגות העובדים לפתוח בסכסוך עבודה.
המדרשה הוסיפה כי לעובדים חדשים - מגורים בהטבה ניתנים רק אם הם נדרשים ולמעסיק צומחת טובה מכך, ואם לא כן, העובד משלם שכר דירה.
עלות העסקת העובדים בקרב מגזר החברות הממשלתיות היא הגבוהה ביותר מבין מגזרי הגופים הציבוריים, והיא הסתכמה בשנת 2013 בכ-18 .
מיליארד ש"ח החברות הממשלתיות חולשות על מגוון רחב של תחומים, לרבות תשתיות, מסחר וחינוך.
עוד לפני חקיקת חוק יסודות התקציב נדרשו החברות הממשלתיות, על פי החלטת ממשלה משנת 1968 , להיוועץ בוועדה ממשלתית לשם מתן הטבות לעובדיהן.
ממצאי הדוח מעלים כי רשות החברות הממשלתיות, האחראית לאסדרת פעילותן של החברות הממשלתיות, אינה ערה למרבית ההטבות שנותנות חברות אלה לעובדיהן.
חמש מהחברות אף לא נהגו על פי דיני המסים ולא זקפו הטבות לשכר עובדיהן.
על רשות החברות להקפיד למלא את תפקידה על פי החלטת הממשלה משנת 1997 .
עליה למפות את כלל ההטבות שנותנות חברות ממשלתיות לעובדיהן, ובכלל זה את המקורות הנורמטיביים שעל פיהן הן ניתנות.
את תוצאות המיפוי הזה מוטל על .
76 המדרשה לא צירפה את ההסכם הקיבוצי לשאלון, אף כי התבקשה לעשות כן.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הרשות להגיש לממונה על השכר, לצורך בחינה והסדרה של הנושא.
על הרשות גם לקבוע, בשיתוף הממונ ה על השכר, עקרונות מנחים שיקבעו את המותר והאסור בנוגע למתן הטבות לעובדי חברות ממשלתיות ולהבהיר את כללי המס החלים על חברות אלה.
כמו כן, על הרשות לדרוש מהחברות הממשלתיות להגיש לה בתדירות קבועה דיווח מפורט על ההטבות שהן נותנות לעובדיהן.
רשות החברות הממשלתיות השיבה כי תפעל ליישום ההמלצה העיקרית של מבקר המדינה, קרי תפעל לריכוז המידע על ההטבות שנותנות החברות הממשלתיות ובכלל זה מהות ההטבה, תנאיה, עיגונה הנורמטיבי, הסדרי המס ונתונים כוללים על עלותה, ותעביר את המידע אל הממונה על השכר.
היא הוסיפה כי בכוונתה לדרוש מהחברות הממשלתיות דיווח מפורט בנוגע להטבות שהן נותנות לעובדיהן.
הטבות לעובדים בתאגידים סטטוטוריים ובגופים נתמכים .
חמישה תאגידים סטטוטוריים ושלושה גופים נתמכים77 דיווחו בשאלונים כי נתנו לעובדיהם הטבות בשנת 2013 .
בהחלטת הממשלה משנת 1997 נקבע כי בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה, משרדי הממשלה הנוגעים לעניין יפקחו על תאגידים סטטוטוריים ועל גופים נתמכים אחרים.