HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת זו, הגופים הממשלתיים מממנים פעולות סיור וגיבוש חברתי מתקציב ההדרכה, ולעתים גם מתקציבים אחרים, כגון תקציבי רווחה.
הנחיות נש"ם לגופים הממשלתיים בנוגע לבדיקת אפקטיביות פעולות ההדרכה, עוסקות במדידת הכשרות שעניינן הטמעת ידע ומיומנויות.
לגבי פעולות גיבוש, אין הנחיה מפורשת לקיים בדיקת אפקטיביות, וככל שהנחיות נש"ם עוסקות גם בפעולות אלו, הדב ר בא לידי ביטוי בנוגע למדידת שביעות הרצון של המשתתפים בלבד.
מהתשובות לשאלונים עולה כי כ -30% מתקציב ההדרכה לשנת 2017 שימש לסיורים ופעולות גיבוש, בסכום כולל של כ-26 מיליון ש"ח, וכי לפעולות אלה הוקצו כ-5% מימי ההיעדרות בשכר, שהם כ- 50,500 ימי עבודה בשנה.
עלותם המוערכת של ימים אלה היא כ-40 מיליון ש"ח בשנה.
הסכום הכולל שהוקצה בשנת 2017 לפעולות גיבוש בגופים הממשלתיים מוערך אפוא בכ -66 מיליון ש"ח.
יובהר, כי מדובר בעלות חלקית, שכן חלק מן הגופים הממשלתיים לא סיפקו נתונים בנושא46 .
מ-11 דיווחים לשנת 2017 אשר הועברו על י די הגופים הממשלתיים לאגף ההדרכה בנש"ם עולה תמונה דומה, ולפיה כ -22% מסך ההשקעה הכוללת בהדרכה - עלויות ישירות וימי היעדרות בשכר, מוקצים לפעולות גיבוש.
מן האמור עולה כי אף שלפעולות הגיבוש מוקצה נתח ניכר מתקציב ההדרכה בגופים הממשלתיים, נש"ם וחלק מן הגופים הממשלתיים אינם מעריכים באיזו מידה משיגות פעולות אלו במתכונתן הקיימת את מטרתן.
הערכה כאמור עשויה לסייע בגיבוש מדיניות הן בשאלת היחס המיטבי שבין פעולות גיבוש חברתי ובין פעולות הדרכה אחרות, והן בנוגע לאיכותן של פעולות הגיבוש שמתקיימות ומידת הצורך בשינוי מתכונתן.
46 59 ;גופים ממשלתיים סיפקו נתונים לגבי התקציב53 גופים ממשלתיים סיפקו נתונים לגבי ימי ההיעדרות בשכר.
נש"ם מסרה בתשובתה כי פעילות גיבוש אינה פעולת הדרכה מובהקת, אלא פעולה משולבת של הדרכה ורווחה.
לפיכך, אם יש מקום להעריך את אפקטיביות הפעילות, הדבר צריך להיעשות על ידי גורמים שאינם עוסקים בתחום ההדרכה דווקא, כגון הנהלת הגופים הממשלתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כיוון שפעולות הגיבוש בחלק מהגופים הממשלתיים ממומנות מתקציבי ההדרכה ואף קיים לכך בסיס בהוראות התקשי"ר, הרי שעל אגף ההדרכה בנש"ם להנחות את הגופים הממשלתיים לבחון את מידת תרומתן של פעולות הגיבוש למטרות ההדרכה, ביחס לפעולות הדרכה אחרות הממומנות מאותו תקציב, ולשקול את היקף ההשקעה הכספית בהן בהתאם.
אם נש"ם סבורה כי פעולות הגיבוש אינן פעולות הדרכה, הרי שבאפשרותה לבחון אם יש מקום להוציאן מתקציבי ההדרכה ולהנחות את הגופים הממשלתיים לפעול בהתאם לתוצאות בחינה זו.
המדינה משקיעה משאבים רבים מאוד בהדרכה, בהשכלה ובלמידה של עובדיה.
מצופה מנש"ם לוודא שהתועלת שמופקת מפעולות ההדרכה מצדיקה את ההשקעה בהן.
ואולם נש"ם ורוב הגופים הממשלתיים אינם יודעים מהי מידת האפקטיביות של רוב פעולות ההדרכה, ולפיכך לא ידוע מהי התועלת שמפיקה המדינה מהקצאת יותר ממיליארד ש"ח בשנה למערך ההדרכה, ומהי תרומתה של השקעה זו לשיפור ההון האנושי בשירות המדינה.
על נש"ם יחד עם אגף השכר, לרכז נתונים על חלוקת ההוצאה הכוללת על ההדרכה בין פעולות הדרכה הממוקדות בליבת העיסוק של העובדים ובין פעולות הדרכה אחרות.
כמו כן, על נש"ם - בין בעצמה ובין באמצעות הנחיית הגופים ה ממשלתיים - לבחון את מידת התרומה של כלל סוגי פעולות ההדרכה למימוש מטרות מערך ההדרכה, וזאת בדגש על שיפור איכות ההון האנושי ותפקודו, בהתאם להמלצת דוח הרפורמה.
על בסיס בחינה זו נדרשת נש"ם לקבוע מדיניות בדבר אופן השקעת התשומות ושיעור הכשרות הליבה הרצויות.
תכנון ארוך טווח בתחום ההדרכה .
כאמור, שלוש הוועדות - ועדת קוברסקי, ועדת הרפורמה וועדת שמחון, התייחסו בהמלצותיהן לצורך בתכנון ארוך טווח של תחום ההדרכה, המתמודד עם אתגרי השירות הציבורי בהווה ובעתיד, מתווה את דרכו של משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |381 .
אינו מכין תוכנית רב- .
עוסק באיתור יזום של .
העובד מיום כניסתו לשירות, מלווה אותו במהלך ח ייו המקצועיים ומכוון להתאמת כישוריו למציאות המשתנה.
הדרישה לתכנון ארוך טווח של פעולות ההדרכה מעוגנת בהוראות התקשי"ר, המתייחסות הן לאחריות המטה להכנת תוכניות רב-שנתיות בעיסוקים המצויים בכל הגופים הממשלתיים או בגופים ממשלתיים רבים, והן לאחריות הגופים הממשלת יים להכנת תוכניות הדרכה רב -שנתיות המבוססות על צורכי ההדרכה של עובדיהם בכל המקצועות ובכל העיסוקים.
גם על פי הנחיות נש"ם לתכנון נדרש תכנון רב -שנתי בכל הנוגע לפיתוח ההון האנושי.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אגף ההדרכה בנש"ם פועל על פי תוכנית שנתית וכי הוא אינו מכין תוכנית רב-שנתית ארוכת טווח בתחום ההדרכה כמתחייב מהוראות התקשי"ר, הכוללת התייחסות להכשרות רוחביות שמתפקידו לקיים, בנושאים המשותפים למספר גופים ממשלתיים.
מהתשובות לשאלונים עולה כי גם ברובם הגדול של הגופים הממשלתיים שהשיבו לא קיימת תוכנית הדרכה רב - שנתית בתוקף.
בהיעדר תכנון ארוך טווח נפגעת היכולת של שירות המדינה לקדם תהליכי פיתוח הון אנושי המותאמים למהלך הקריירה של כל עובד, תוך יצירת מסלולי קידום מובנים והכשרות מתאימות והקצאת משאבים לכך מבעוד מועד.
על פי דוח הרפורמה, על תכנון ארוך טווח לכלול התאמה מקצועית, מבנית ומערכתית למגמות עכשוויות ושינויים בעולם העבודה.
בעקבות דוח הרפורמה ומתוך הבנת הצורך בהתאמת שירות המדינה לצרכים המשתנים של הציבור בישראל, נקבע בהנחיות נש"ם לתכנון בתחום ההון האנושי לשנות העבודה 2016 עד2018 , כי על תהליך התכנון לכלול התייחסות פרואקטיבית למקצועות העתיד, מקצועות במחסור וכן להכשרה אשר תסייע בהיערכות לתחזיות השונות בתחום זה.
בדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת47 נדונו השינויים העתידיים הצפויים בעולם העבודה כתוצאה מתמורות טכנולוגיות, דמוגרפיות, מגדריות, תפיסתיות וכלכליות והצורך בתכנון ובהכשרת העובדים לקראת שינויים אלה.
בין היתר, הדוח הצביע על כך שחלק מן המקצועות הקיימים כיום מוגדרים "מקצועות בסיכון" (לדוגמה: מקצועות פקידות ואדמיניסטרציה) ועשויים להיעלם בעשור הבא או בשני העשורים הבאים, בשל התפתחויות טכנולוגיות ופתרונות מחשוב.
לגבי עובדים במקצועות אלה נאמר כי יש מקום לתכנן חשיפתם למיומנויות חדשות.
כמו כן עמד הדוח על מגמה של מעבר מהכשרה מקצועית טרם הכניסה לשוק העבודה לתפיסה של למידה במהלך החיים המקצועיים השומרת על התאמה בין כישורי העובד לצורכי השוק.
47 הכנסת, מרכז המחקר והמידע " תכנון כוח-אדם לשוק העבודה העתידי ", 1.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי על אף הצורך באיתור יזום של כישורים החסרים לעובדים לשם מילוי תפקידם בשנ ים הבאות, ובגיבוש הכשרות להשלמת חסרים אלה, אגף ההדרכה בנש"ם אינו עוסק בכך בהיבט הרוחבי ואינו מנחה את הגופים הממשלתיים לעסוק בנושא בהיבט הפנים-משרדי.
על אגף ההדרכה בנש"ם, בתיאום עם גורמי מטה נוספים, לגבש תוכנית רב-שנתית בתחום ההדרכה, לרבות בנושא התאמת כישו רי העובדים לצרכים עכשוויים ועתידיים של השירות הציבורי.
נש"ם מסרה בתשובותיה כי בהנחיית נש"ם לגופים הממשלתיים לקראת שנת 2019 , הונחו הגופים הממשלתיים לבנות תוכנית עבודה רב -שנתית בתחום ההדרכה, אשר תיתן מענה גם לפערי העובדים ביחס לכישורים הנדרשים בעולם העבודה העתידי.
כמו כן, בשנת 2019 יכין אגף ההדרכה בנש"ם תוכנית רב-שנתית בתחום ההדרכה, המתייחסת להכשרות הרוחביות, וזאת, תוך ביצוע פעולות לאיתור כישורים עדכניים ועתידיים הנדרשים מהעובדים וכן הכשרות להשלמת פערים אלו בהיבט הרוחבי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא די בהנחיית הגופים הממשלתיים, וכי על נש"ם לוודא כי הנחיותיה ניתנות ליישום ולפקח באופן אקטיבי ויעיל על ביצוען.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |383 .
פעילות ההדרכה בגופים הממשלתיים .
יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים .
כאמור, בכל גוף ממשלתי פועלת יחידת הדרכה הכפופה לסמנכ"ל למינהל .
גודלה ותפקידה של יחידת ההדרכה נובע מגורמים שונים, ובהם בין היתר: גודלו של הגוף הממשלתי, תקציבו, משימותיו והחשיבות שרוחשת הנהלתו ללמידה ולפיתוח ההון האנושי בארגון.
בעקבות ההמלצה בדוח שמחון לעצב מחדש את המבנה הארגוני ו את ההיערכות התפקודית של אגף ההדרכה בנש"ם ו של אגפי ההדרכה והלמידה במשרדי הממשלה , במאי 2016 מינה נציב שירות המדינה דאז צוות מקצועי לבחינת תפקוד יחידות ההדרכה בשירות המדינה.
הצוות התבקש להגיש עד יוני 2017 המלצות שיעסקו בנושאים האלה: גיבוש תפיסת תפקיד; הסדרת המבנה הארגוני ובכלל זה הגדרת תפקידי הליבה, אפיוני משרות וניתוח עיסוקים ואישור המבנה הארגוני של כל יחידה; וגיבוש מערך הסמכה והדרכה.
במועד סיום הביקורת הצוות סיים את דיוניו , אך טרם פרסם את המלצותיו.
כיוון שבדוח ועדת שמחון ובדוח ביקורת זה עלו אינדיקציות לפערים מקצועיים בעבודת יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים, יש חשיבות לכך שנש"ם תבחן היטב את המסקנות שיגיש לה הצוות ולאור בחינה זו תנקוט את הפעולות הנדרשות.
86% מהגופים הממשלתיים ציינו בתשובתם לשאלון כי יש צורך בביצוע שינויים על מנת לשפר את מערך ההדרכה בגוף הממשלתי .
תשובותיהם של הגופים הממשלתיים בנוגע לשינויים המרכזיים הנדרשים לדעתם, קובצו לקטגוריות.
להלן לוח המפרט את הקטגוריות העיקריות: לוח 1 : השינויים העיקריים הנדרשים במערך הלמידהבגוף הממשלתי * .
לניהול למידה תקציב כוח אדם .
ומבנה ארגוני אסטרטגית הדרכה .
משרדי ממשלה ויחידות סמך 38 10 (26%) 8 (21%) 14 (37%) 12 (32%) .
בתי חוליםממשלתיים 19 10 (53%) 6 (31%) 14 (74%) 4 (21%) .
סך הכול 57 20 ( 35%) 14 ( 25%) 28 ( 49%) 16 ( 28%) .
* חלק מהגופים הממשלתיים ציינו יותר משינוי נדרש אחד המקור: נתונים מתוך השאלונים בעיבוד משרד מבקר המדינה 384 |דוח שנתי 69ב .
לבצע בהן שינוי, כפול .
משרד מבקר המדינה ביקש לבחון גם אם יש התאמה בין המאפיינים הארגוניים והתפקודיים של יחידות ההדרכה ובין האתגרים והמשימות שעימם הן נדרשות להתמודד וכל זאת ביחס לגודל המשרד.
לשם כך, לכל משרד הוגדרה רמת הפרופיל של יחידת ההדרכה בחלוקה לשלוש רמות: גבוהה, אמצעית ונמוכה, בהתאם לפרמטרים הבאים: מתח הדרגות של הממונה על ההדרכה (ככל שהדרגה גבוהה יותר, הפרופיל גבוה יותר); קיומו של תפקיד נוסף (אם הממונה על ההדרכה לא עסוק בתפקידים נוספים הפרופיל גבוה יותר); כפיפות (ככל שהממונה על ההדרכה כפו ף לבעל תפקיד גבוה יותר, כך הפרופיל גבוה יותר); ומספר העובדים ביחידת ההדרכה (ככל שמספר העובדים ביחידת ההדרכה גבוה יותר, כך הפרופיל גבוה יותר)48 .
:להלן פילוח הגופים הממשלתיים לפי רמות הפרופיל שסווגו לוח 2 : פילוח רמת הפרופיל .
מספר הגופים הממשלתיים השיעור מהגופים הממשלתיים .
פרופיל אמצעי 30 44% .
המקור: דוח ניתוח שאלונים- יועץ סטטיסטי, 8.
נמצא כי שיעור בתי החולים הממשלתיים שציינו את הקטגוריות של "כוח אדם ומבנה ארגוני" ו"מערכות ממוחשבות לניהול למידה" ככאלה שיש לבצע בהן שינוי, כפול מזה של משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
עוד נמצא כי 14 בתי חולים ממשלתיים סווגו ברמת פרופיל נמוכה.
שיעורם מקרב הגופים הממשלתיים שסווגו ברמה זו היה 54% - שיעור כמעט כפול משיעור בתי החולים הממשלתיים בקרב כלל הגופים הממשלתיים ( 28% ).
במרבית בתי החולים האלה מספר העובדים בתקן הוא גדול: בשישה מהם יותר 1,000 עובדים ובחמישה בין500 ל- 1,000 עובדים.
בהתחשב במספרם הגדול של העובדים בגופים אלה, היה מקום לצפות כי פרופיל ההדרכה יהיה גבוה אף הוא.
חלק מבתי החולים שסווגו ברמת פרופיל נמוכה העלו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר ודצמבר 2018 את השונות ממשרדי ממשלה .
הניתוח בוצע באמצעות יועץ סטטיסטי למשרד מבקר המדינה משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |385 .
ויחידות סמך ואת הצורך בעריכת התאמה לבתי החולים, בכל הנוגע לתקינה, מנגנון העבודה והדיווח ושיטות תכנון ההדרכה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בחלק מהמרכזים הרפואיים הממשלתיים, בייחוד בקטנים שביניהם, לא קיימת פונקציית הדרכה נפרדת, והאחראים עליה עושים זאת בנוסף לתפקיד אחר; בחלק מהמקרים רמת התפקיד נמוכה ביחס לדרישות המצופות מבעל התפקיד; וברוב המרכזים הרפואיים לא קיימת יחידת הדרכה וממונה ההדרכה פועל לבד.
המצב הקיים בתחום ניהול ההדרכה והפיתוח הניהולי במערכת הבריאות הממשלתית אינו מתבסס על תפי סת תפקיד אחידה ומתבטא בשונות גבוהה בין היחידות השונות .
המשרד הוסיף כי כחלק מתהליך הטמעת תפיסה מקצועית לניהול ההדרכה ופיתוח ארגוני במרכזים הרפואיים, מיפתה חטיבת המרכזים הרפואיים את ה פערים בתקני ממוני ההדרכה בבתי החולים.
המיפוי הוצג לנש"ם, ובעקבות זאת מתקיים מהלך משותף לחיזוק מערכי ההדרכה בבתי החולים.
נש"ם מסרה בתשובתה כי הביקורת מעלה סוגיות נכונות בנושאים של תכנון כוח אדם וקביעת סטנדרטים מחייבים לתקינה ומבנה ארגוני של יחידות ההדרכה בבתי החולים.
עוד מסרה נש"ם כי במסגרת אישור תוכניות העבודה של בתי החולים לשנת 2019 על ידיה, היא מתמקדת בנושא יחידות ההדרכה בבתי החולים , לרבות מינוי ממונה פיתוח הדרכה ומיקום יחידת ההדרכה במבנה הארגוני של בית החולים .
נש"ם הוסיפה כי בימים אלו מתקיימת עבודת מטה של נש" ם בשיתוף חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים והנהלת משרד הבריאות לבחינת מבני יחידות ההדרכה בבתי החולים.
לאור האמור ביחס לשינויים ה נדרשים בתחום כוח האדם והמבנה הארגוני ולצורך במערכת למידה ממוחשבת, ובצירוף הממצאים בנוגע לפרופיל הנמוך של יחידות ההדרכה ומספר העובדים בבתי החולים הממשלתיים, על משרד הבריאות בשיתוף נש"ם לפעול בהקדם על מנת לתת מענה לנושא מבנה יחידות ההדרכה בבתי החולים הממשלתיים לרבות בחינת האפשרות לתת מענה בנושא התקינה והמחשוב.
הפעולות שמבצעות יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים .
בהוראות התקשי"ר נקבעו תפקידי הגופים הממשלתיים בתחום ההדרכה.
תפקידים אלה הם, בין היתר: קביעת יעדי הדרכה וצורכי ההדרכה של המשרד בכל היחידות; הכנת תוכניות הדרכה רב-שנתיות ושנתיות, המבוססות על צורכי ההדרכה של עובדי המשרד בכל המקצועות ובכל העיסוקים; עיבוד תקציב 386 |דוח שנתי 69ב .
להדרכה במסגרת התקציב השנתי של המשרד; ארגון פעולות הדרכה כלליות ואינדיווידואליות בהתאם להנחיות של נש"ם בעיסוקים הדרושים; ופיקוח על פעולות הדרכה המאורגנות והנערכות ביחידות המשרד השונות.
כחלק מתפקידה כמתווה מדיניות בתחום ההדרכה, גיבשה נש"ם תפיסת הפעלה למערך ההדרכה.
בהתאם לתפיסת הפעלה זו, נש"ם מנחה את יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים לבסס את פעילותן על שלושה נדבכים עיקריים: (1 ) ;הכנת תוכנית הדרכה המבוססת על יעדים, וניתוח צרכים (2 ) מימוש תוכנית ההדרכה; (3 .
) מדידת הביצוע והערכת האפקטיביות של תוכנית ההדרכה אפשר לסווג את פעולות הגופים הממשלתיים בתחום ההדרכה לפעולות מקצועיות ולפעולות מינהליות.
הפעולות המקצועיות כו ללות, בין היתר: ייעוץ מקצועי לעובדים וליחידות בדבר אפשרויות הדרכה, פיתוח הדרכה, איתור צורכי ההדרכה במשרד והשתתפות בהכשרות שיחידת ההדרכה מבצעת ומדידת תוצריהן.
הפעולות המינהליות כוללות, בין היתר: ארגון סיורים לימודיים וימי גיבוש, עבודה אדמיניסטרטיבית ולוגיסט ית (רישום משתתפים, תיאום חדרים, הזמנת כיבוד וכדומה), התקשרויות עם ספקים וטיפול בבקשות עובדים להשתלמות.
על מנת לבחון באילו פעולות משקיעות היחידות את מרבית זמנן, דהיינו מהן הפעולות המרכזיות שמבצעות יחידות ההדרכה בכל משרד ואת חלוקת משאבי כוח האדם של היחידות ביחס לכל אחת מהפעולות שצוינו, נתבקשו הגופים הממשלתיים לציין בתשובותיהם לשאלון מהן חמש הפעולות העיקריות שבמבצעות יחידות ההדרכה וכיצד נחלקים משאבי כוח האדם העומדים לרשות היחידה בין חמש הפעולות האלה.
בתרשים הבא יוצגו הפעולות, מספר הגופים הממשלתיים שמבצעים כל אחת מהן ושיעור ההשקעה הממוצע של הגופים הממשלתיים בפעולה זו.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |387 .
תרשים5 : *פעולות יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים .
* מתוך סך של 68 גופים ממשלתיים שהשיבו לשאלה זו המקור: נתונים מתוך השאלונים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים ומהתרשים עולה כי כשליש ( 25 ) מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו, עוסקים בפעולה המקצועית - ייעוץ מקצועי לעובדים וליחידות בדבר אפשרויות ההדרכה כפעולה עיקרית, כ-40% מהם משקיעים בפעולה זו שיעור נמוך ממשאבי כוח האדם שלהם ( 10% ומטה).
בפעולה מקצועית נוספת - השתתפות בהכשרות ומדידת תוצריהן, נמצא כי כ-18% (12 ) מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו ציינו אותה כפעולה עיקרית ומשקיעים בה שיעור ממוצע של 17% ( מכוח האדם שלהם.
עוד נמצא כי רובם המכריע66 ) של הגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו (97% ), עוסקים בפעולה מינהלית כפעולה עיקרית - טיפול בבקשות עובדים להשתלמות, כ-40% מהגופים הממשלתיים שעוסקים בפעולה זאת, עושים זאת בשיעור גבוה (30% .
ומעלה) מכוח האדם שלהם 388 |דוח שנתי 69ב .
מצב דברים זה משקף מציאות ולפיה יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים נאלצות להשקיע את מירב זמנן בתחומים מינהליים, וכתוצאה מכך אין ביכולתן להשקיע משאבים נדרשים בנושאים מקצועיים המצויים בליבת העיסוק.
מציאות זו ראויה לבחינה של הנהלות הגופים הממשלתיים ושל נש"ם, בין היתר, לאור הסוגיות הנדונות בדוח זה, העוסקות בייעול תהליכי עבודה בתחום ההדרכה, ובכללן - שיפור הליכי התכנון והביצוע של תוכניות ההדרכה, סיוע של נש"ם בהבניה מושכלת של תוכניות העבודה ופיתוח מערכת ממוחשבת לניהול הלמידה.
איתור צורכי ההדרכה והכנת תוכנית הדרכה: לפי הוראות התקשי"ר, בין תפקידי הגופים הממשלתיים בתחום ההדרכה, לקבוע את יעדי ההדרכה וצורכי ההדרכה של המשרד בכל היחידו ת ולהכין תוכניות הדרכה רב - שנתיות ושנתיות, המבוססות על צורכי ההדרכה של עובדי המשרד בכל המקצועות ובכל העיסוקים.
לפי חוזרי אגף ההדרכה, "תוכנית ההדרכה השנתית תבנה בהתאמה וכתמיכה ליעדי המשרד ולמשימותיו ולתוכנית העבודה המשרדית, המובנת במעגל התכנון השנתי.
הת וכנית תהיה מבוססת על איתור וזיהוי צורכי ההדרכה והלמידה של העובדים והמנהלים ותיתן מענה הדרכתי לגישור על הפער בין הרצוי למצוי בתחום מקצועיות העובדים והמנהלים".
את תוכנית העבודה בתחום ההדרכה יש לבנות "בהתאם לתכנון אסטרטגי של ההון האנושי במשרד, הנגזרת מהיעדים המשרדיים, מהמדיניות שתקבע על ידי נציבות שירות המדינה ומצרכים שונים העולים מעולמות התוכן שבתחום סמכותו ואחריותו של המשרד".
כ-34% מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה בנושא זה, ציינו כי איתור צורכי ההדרכה אינו אחת מחמש הפעולות העיקריות של יחידת ההדרכה.
נתון זה מחייב לבחון האם איתור צורכי ההדרכה בגופים הממשלתיים נעשה כפעולה ממשית ואפקטיבית שכן מדובר בהליך יסודי בכל הנוגע לתכנון ההדרכה.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |389 .
יעדים ומדדי הצלחה - .
מהשאלונים עולה כי ארבעה גופים ממשלתיים: המשרד לביטחון הפנים, המשרד לשוויון חברתי , משרד הפנים והרבנות הראשית לישראל לא הכינו תוכניות הדרכה שנתיות באף אחת משלוש השנים 2016 עד2018 ( ; עוד עולה כי ליותר משני שלישים 69% ) מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו, לא הייתה תוכנית עבודה רב-שנתית בתוקף לתחום ההדרכה, כנדרש על פי הוראות התקשי"ר והוראות נש"ם; כ -12% מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו 49 ציינו כי תוכנית העבודה השנתית או הרב -שנתית אינה מבוססת על צורכי ההדרכה של עובדי המשרד בכל המקצועות ובכל העיסוקים.
קביעת יעדים ומדדי הצלחה : הוראות התקשי"ר קובעות כי בכל משרד ייקבעו יעדי הדרכה וצורכי הדרכה בכל יחידות המשרד.
בהנחיית נש"ם נקבע כי כחלק מתהליך התכנון בתחום ההדרכה, יש להגדיר יעדים מקצועיים וסדרי עדיפויות, כך שיש לקבוע מהם הנושאים המרכזיים שהם בבחינת צירים אסטרטגיים בכל הנוגע לפיתוח המקצועי והאישי של ההון האנושי במשרד, ולסווגם על פי סדרי העדיפויות המשרדיים.
על פי מדריך התכנון הממשלתי "היעדים מגדירים את המצב שאליו ניתן וצריך להגיע באמצעות עבודת תכנון וביצוע ממשלתית נכונה.
הם ניתנים לתרגום אופרטיבי ולמדידה, ובדרך כלל אינם נוגעים רק לאחד מהאגפים אלא למספר אגפים או למשרד כולו".
במדריך הוצגה גם החשיבות של קביעת מדדי הצלחה: "כאשר יש למשרד תוכנית עבודה הכוללת מדדי הצלחה, יש ביד י מנהלי היחידות שלו כלי ניהולי אפקטיבי רב-שנתי למעקב ובקרה, ואמצעי להצגת הישגיהם.
מדידה יוצרת בסיס להערכה ולימוד לצורך שינוי והתאמה.
האפשרות למדוד את ביצועי המשרד מעניקה למנהליו יכולות חשובות לקיים הערכה מושכלת של התוכניות, לצורך ביצוע שינויים או לימוד לעתיד".
שלושה גופים ממשלתיים - המשרד לביטחון הפנים , משרד הפנים והרבנות הראשית לישראל - לא קבעו יעדי הדרכה באף אחת משלוש השנים האחרונות (2016 עד2018 ).
שני גופים ממשלתיים- המשרד לשוויון חברתי והמרכז הרפואי לגליל - לא קבעו יעדי הדרכה באף אחת מהשנתיים האחרונות (2017 ו-2018 ).
המשרד לשוויון חברתי ציין כי היעדים שנקבעו ב -2016 נקבעו במידה מועטה בהתאם ליעדי המשרד.
49 המשרד לביטחון הפנים; המשרד לשוויון חברתי; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים; המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער; הרבנות הראשית לישראל; שירות עיבודים ממוחשבים (שע"ם); המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל והמרכז הרפואי לגליל .
יותר מ שליש (כ-38% ), מהגופים הממשלתיים 50 שהשיבו לשאלה זו ציינו כי לא הגדירו מדדי הצלחה בתוכנית ההדרכה לשנת 2017 .
כנדרש על פי מדריך התכנון הממשלתי מהנתונים עולה אפוא כי הליכי תכנון ההדרכה בגופים הממשלתיים לוקים בחסר, וכי ליקויים רבים - אי-איתור צורכי הדרכה, אי -הכנת תוכניות עבודה רב-שנתיות ואי -קביעת יעדים ומדדי ה צלחה - נמצאו בשיעור גבוה של גופים ממשלתיים.
על הנהלות הגופים הממשלתיים למלא אחר הוראות התקשי"ר, הנחיות נש"ם ומדריך התכנון הממשלתי בכל הנוגע להליכי תכנון ההדרכה, באופן שיתרום להשגת יעדי הגופים הממשלתיים ולהכשרת העובדים לכך.
חלק מהגופים הממשלתיים ציינו בתשובות יהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר ודצמבר 2018 :, את הקשיים שבהם הם נתקלים בתכנון ההדרכה המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער מסר כי כיוון שאין גורם אחד אשר מתכלל את כלל פעילויות ההדרכה במינהל ולא קיים בסיס תקציבי ייעודי לנושא ההדרכה, יש קושי בגיבוש תוכנית עבודה שנתית מרכזית בתחום ההדרכה; המשרד לשיתוף פעולה אזורי והמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל (שיש להם מינהל משותף), ציינו כי מתחילת שנת 2012 ועד למרץ2017 לא מונה סמנכ"ל למינהל למשרדים אלו ולכן "כמעט בלתי אפשרי" להטמיע יישום מדיניות הדרכה; המרכז הירושלמי לבריאות הנפש מסר כי כיוון שרוב ההשתלמויות הן מקצועיות ומיועדת לעדכון ידע, וכיוון ש רוב פעולות ההדרכה יזומות ע ל ידי העובדים ולא על ידי הארגון קביעת מדדי הצלחה היא בעייתית; רשות התעופה האזרחית מסרה כי טרם גיבשה מדדי הצלחה בשל מורכבות הנושא, אך בכוונתה ללמוד את הנושא בעתיד הקרוב; רשות מקרקעי ישראל מסרה כי קביעת מדדי הצלחה היא מהמשימות הקשות ביותר בתחום ההדרכה, וטענה כי נש"ם מתקשה להידרש לתורה זו ואינה מבצעת הכשרות של מנהלי ההדרכה בנושא זה.
50 המשרדלביטחון הפנים; המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל והמשרד לשיתוף פעולה אזורי; המשרד לשוויון חברתי; משרד החינוך; משרד המשפטים; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים; משרד הפנים; משרד התחבורה והבטיחות בדרכים; משרד התקשורת; המדפיס הממשלתי; המועצה לביטחון לאומי; המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער; המרכז למיפוי ישראל; הרבנות הראשית לישראל; הרשות הארצית לכבאות והצלה; נש"ם; רשות ההגבלים העסקיים; רשות המסים בישראל; רשות התעופה האזרחית; רשות מקרקעי ישראל; שירות עיבודים ממוחשבים (שע"ם); המרכז הירושלמי לבריאות הנפש; המרכז הרפואי לגליל; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; מרכז בריאות הנפש מזור מזרע.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |391 .
על הגופים הממשלתיים לפעול לתיקון הליקויים בתכנון ההדרכה, ובכלל זה אי -קביעת יעדי הדרכה ומדדי הצלחה.
על נש"ם לסייע לגופים הממשלתיים בביצוע הליך התכנון ובבניית תוכנית העבודה בתחום ההדרכה כחלק מתפקידיה לפי הוראות התקשי"ר.
חלק מהגופים הממשלתיים ציינו בתשובות יהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר ודצמבר 2018 :, כי הם פעלו או מתעתדים לפעול לשיפור הליכי תכנון ההדרכה המשרד לביטחון הפנים מסר כי באמצע שנת 2018 התחלפו כל בעלי התפקידים הרלבנטיים לתחום ההדרכה במשרד, וכי החל משנת 2019 הוא יפעל בהתאם להוראות התקשי"ר ו הנחיות נש"ם בכל הקש ור לאיתור צ ורכי הדרכה, הכנת תוכניות הדרכה שנתיות וקביעת יעדים ומדדי הצלחה ; המשרד לשוויון חברתי מסר כי עם הקמת המשרד בשנת 2016 הוחלט כי את עיקר הקצאת התקנים להשגת מטרות המשרד יש לייעד ליחידות הליבה, ולכן המטה נשאר מצומצם ולא הוקצה תקן להדרכה.
בכוונת המשרד לתת דגש במהלך 2019 להשלמת פערים, ובין היתר לבצע איתור צורכי הדרכה ולהכין תוכנית הדרכה עם יעדים; משרד הפנים מסר כי בשנים הבאות הוא יבנה את תוכניות העבודה בהתאם לתכנון אסטרטגי של ההון האנושי במשרד וכנגזרת של יעדי המשרד וכי הוא פועל בימים אלו על הגדרת יעדי הדרכה בתיאום עם יעדי המשרד הראשיים; הרבנות הראשית לישראל מסרה כי בימים אלה היא שוקדת על הכנת תוכנית שנתית בתחום ההדרכה, ובהתאם להנחיות נש"ם; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים מסר כי בחלק מה תקופה הנדונה לא הייתה תוכנית עבודה סדורה להדרכה וכי נושא זה יטופל בתוכנית העבודה לשנת 2019 , לצד הגדרת מדדי הצלחה; משרד המשפטים מסר כי הוא נמצא בתהליכי מיסוד ומפתח הכשרות ומסלולי למידה לכלל יחידות המשרד וכי בשנת 2019 ייקבעו מדדי הצלחה לכלל הקורסים במשרד; שי רות עיבודים ממוחשבים (שע"ם) ציינו כי בימים אלה מתגבשת תוכנית ההדרכה לשנת 2019 בשיתוף הסמנכ"לים בהתאם לצורכי ההדרכה ועל פי סדרי העדיפויות שייקבעו על ידיהם, לרבות הגדרת יעדים ומדדי הצלחה; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל מסר כי הוא שם לעצמו כיעד לבנות תוכנית שנתית ורב -שנתית התומכת ביעדי המרכז ובמשימותיו; המרכז הרפואי לגליל מסר כי מסיבות ארגוניות לא נכתבו יעדי הדרכה, תוכניות הדרכה ומדדי הצלחה וכי בימים אלו הוא שוקד על הכנת תוכנית הדרכה בהתאם להנחיות נש"ם; משרד החינוך מסר כי הוא יפעל להקמת פורום לקידום תהליכי איתור צורכי למידה והגדרת מטרות ללמידה ולקביעת מדדים להערכת אפקטיביות של פעולות ההדרכה; משרד התקשורת מסר כי כחלק מתוכנית העבודה בתחום ההדרכה נקבעו מדדי תוצאה החל משנת 2018 ; המרכז למיפוי ישראל מסר כי הוא נמצא בעיצומו של תהליך הסדרה, בין היתר של תפיסת ההדרכה ובבנייה וביצוע הדרכות כנדרש; רשות ההגבלים העסקיים מסרה כי תיקח לתשומת ליבה את הליקויים; מנהלת המינהל לחינוך התיישבותי מסרה כי תפעל להסדרת תחום ההדרכה.
ביצוע תוכנית ההדרכה .
כ-35% מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה בנוגע לביצוע תוכנית ההדרכה, ציינו כי לא ביצעו את תוכנית ההדרכה לשנת 2017 במלואה.
להלן תרשים המתאר את הסיבות אותן ציינו הגופים הממשלתיים כסיבות שבגינן התוכנית לא בוצעה במלואה: תרשים 6 : הסיבות לאי-ביצוע תוכנית העבודה במלואה בשנת 2017* .
* חלק מהגופים הממשלתיים ציינו יותר מסיבה אחת המקור: נתונים מתוך השאלונים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-יישום מלא של תוכנית העבודה בתחום ההדרכה אינו משקף בהכרח ליקוי או חולשה תפקודית.
עם זאת, על הנהלות הגופים הממשלתיים לנתח את הגורמים המרכזיים שעומדים ביסוד הקושי להגיע ליישום מלא של תוכנית העבודה ולהסיק מסקנות בהתאם.
שיטות הדרכה לא פרונטליות .
על פי דוח ועדת שמחון, תהליכי למידה מסורתיים (לימוד פרונטלי בכיתה ) הוכחו כלא אפקטיביים, משום שרק שיעור קטן של הידע שנלמד נשמר לאורך זמן.
חקר הלמידה מראה כי על מנת לקיים למידה אפקטיבית נדרש תמהיל של מרכיבים שונים ובהם: למידה פעילה ואינטראקציה חברתית.
שילוב טכנולוגיות למידה בתהליכי למידה מאפשר יישום גישות למידה אפקטיביות תוך שמירה על יעילות ואף שיפור שלה עבור הארגון.
כאמור, לגבי מסקנות דוח ועדת שמחון לא התקבלה החלטה ברורה באשר לאימוצן ידי נש"ם, ואין לה מדיניות מחייבת בנושא שיטות הדרכה לא פרונטליות.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |393 .
נמצא כיכרבע מהגופים הממשלתיים שהשיבו לשאלה זו אינם משתמשים בשיטות הדרכה שאינן פרונטליות וכ -80% מהגופים הממשלתיים המשתמשים בשיטות הדרכה לא פרונטליות, עושים זאת בהיקף מצומצם של לא יותר מ-30% .
מפעולות ההדרכה במשרד להלן תרשים המתאר את שיטות הלמידה הלא פרונטליות בהן משתמשים הגופים הממשלתיים, ואת שיעור הגופים הממשלתיים המשתמשים בכל שיטה מקרב ה גופים המשתמשים בשיטות לא פרונטליות: תרשים 7 : *שיטות ההדרכה הלא פרונטליות בגופים הממשלתיים .
* חלק מהגופים הממשלתיים ציינו יותר משיטה אחת המקור: נתונים מתוך השאלונים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
עולה אפוא כי רוב מכריע של הגופים הממשלתיים המשתמשים בשיטות הדרכה לא פרונטליות משתמשים בסדנאות ורק מיעוטם משתמשים בפורומים מקוונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת להתאים את שיטות הלמידה לצרכים המשתנים והעדכניים, מן הראוי כי נש"ם, כגוף המטה האחראי לקידום ההדרכה בגופים הממשלתיים, תפעל להגברת השימוש בשיטות למידה לא פרונטליות בקרב הגופים הממשלתיים, בין היתר על ידי הפקת תובנות מניתוח תוכניות העבודה ודוחות הביצוע51 .
על נש"ם לבחון אפוא דרכים שיסייעו להגברת השימוש בשיטות למידה אלו.