HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשל אופיו ומיקומו, עליהם לבחון את האפשרות להגדיר את שירותי הרפואה ביוספטל כייחודיים, לרבות קביעת מסגרות של תקנים ושל תקציבים למימוש שירותים אלה.
את בעיית כפל התשתיות באילת יש לפתור מתוך בחינת הנושא בראייה לאומית רחבה.
נוסחת הקפיטציה : יש לשקול את תיקון העיוות שנעשה בנוסחת הקפיטציה עקב הכנסת הפרמטר של מקום מגורים המרוחק מריכוזי אוכלוסייה.
ראוי לשקול מקצה שיפורים נוסף כמו הוספת מדדים של מצב בריאותי ומדד חברתי -כלכלי.
ראוי לתקן את שיטת חלוקת המקורות הכספיים לקופות ולמצוא דרכים לתמרץ אותן להשקיע ביעדים שהמשרד יקבע, שבסופו של יום יביאו לידי שיפור מצב הבריאות בפריפריה.
קבלת שירותי בריאות שווים באיכותם בפריפריה עשויה גם לסייע לפיזור האוכלוסייה בארץ.
לחברה יש מחויבות לאזרחיה, והיא אמורה לאפשר להם לממש את הפוטנציאל הברי אותי שלהם.
צמצום אי -השוויון בתחום הבריאות ייטיב עם משק המדינה גם מהבחינה הכלכלית ולשם כך ראוי לבחור כמה דרכי פעולה, לבחור את המתווה ההולם ולהקצות לכך מקורות תקציביים הולמים.
שילוב כוחות בין כלל הגורמים בתוך מערכת הבריאות ומחוצה לה יעצים את יכולת התמודדותם של משרד הבריאות, של בתי החולים ושל קופות החולים עם הפערים - התמודדות שיש לראות בה משימה לאומית.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 (להלן- החוק), קובע כי כל תושב זכאי לשירותי בריאות, וכי שירותי הבריאות הכלולים ב"סל שירותי הבריאות" יינתנו במדינת ישראל באיכות סבירה.
איכות סבירה משמעותה, בין השאר, בתנאים שלא יגרמו נזק מיותר לחולה.
בעשורים האחרונים נצפתה בעולם ובמדינת ישראל עלייה בשיעור הזיהומים שגורמים חיידקים, פטריות ווירוסים אלימים (להלן - מזהמים), הנמצאים בתוך בתי החולים שבהם מ אושפזים לעתים חולים שהם נשאים של אותם מזהמים.
יש שחולים נפגעים ממזהמים שנמצאים בבתי החולים (בעיקר עקב חיטוי לקוי), ויש שנדבקים מחולים שהם נשאים של אותם מזהמים.
העלייה בשיעור הזיהומים גברה בעקבות הגורמים האלה: חלק מן המזהמים הפכו חסינים לאנטיביוטיקה עקב שימוש יתר בתכשירים אלו; עלייה בתוחלת החיים ועמה מגמה של הזדקנות האוכלוסייה המתאפיינת בשינויים פיזיולוגיים, ירידה בתפקוד המערכות בגוף, עד כדי כך שאמצעי החיסון בגוף פוחתים; כשאוכלוסייה קשישה זו מתאשפזת, ממילא גובר הסיכון להידבקותה בזיהומים; עלייה בשיעור המטופלים שעברו טיפול רפואי שפגע במערכת החיסונית שלהם; שימוש גובר בפעולות פולשניות, השתלות של איברים ושל גופים זרים; וכן עקב חוסר במיטות אשפוז, הגורם לצפיפות של מאושפזים, חוסר באחיות ורופאים ועוד.
העלייה בשיעור הזיהומים והסיכונים הכרוכים בכך אינם מתיישבים, כאמור, עם כלל יסוד בטיפול הרפואי - השתדלות ש הטיפול ה רפואי הנית ן למטופל בכלל ולחולה המאושפז בפרט, לא יזיק לו.
לכן, על מערכת הבריאות להבטיח כי יינקטו כל האמצעים המקובלים והידועים כדי שלא ייגרם זיהום לחולה המאושפז בבית חולים או המקבל טיפול במרפאות בתי החולים או בקה ילה, שמקורו בתהליך הטיפול או במקום הטיפול, ומצבו לא רק שלא ישתפר עקב האשפוז אלא אף יוחמר.
בפועל, המצב בישראל אינו מיטבי.
על פי הספרות המקצועית, זיהומים הנגרמים ממזהמים המצויים בבית החולים (להלן - זיהומים נרכשים) פוגעים ב - 10%-7% מכלל המתאשפזים.
יותר ממחצית זיהומים אלו נגרמים מחיידקים העמידים לתרופות האנטיביוטיות המקובלות.
זיהומים אלו גורמים לתמותה ולתחלואת יתר, לעלות גבוהה מאוד למערכת הרפואית ולפגיעה בכלכלת המדינה.
חלק גדול מהזיהומים הנרכשים בבתי החולים אפשר למנוע10 .
על פי הערכת מומחים, מניין .
10 "פעולות דרושות למניעת זיהומים במוסדות אשפוז", נייר עמדה שהכין יו"ר הוועדה המייעצת למנכ"ל משרד הבריאות בשנת 2004.
הפטירות בישראל כ תוצאה מזיהום שנרכש בבתי החולים בשל זיהום מחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה או הרגישים לה11 נאמד בכ-,0006-,0004 .
חיידקים המגיבים לאנטיביוטיקה 680 דוח שנתי63ג .
בחודשים ינואר -אוגוסט 2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את פעילות משרד הבריאות (להלן גם - המשרד), בתי החולים הכלליים הממשלתיים, בתי החולים הכלליים ממשלתיים-עירוניים ו הכלליים של שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית); ואת קופות החולים: הכללית, מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) להקטנת תופעת הזיהומים ונזקיה.
נבדקו בעיקר פעולות המשרד להסדרת מניעת זיהומים, פעילותם של בתי החולים הכלליים הממשלתיים, הממשלתיים-עירוניים ושל הכללית (להלן - בתי החולים) למניעת זיהומים12 - .
קיום נהלים ואופן יישומם לצורך כך משרד מבקר המדינה שלח שאלון ל-18 .
בתי חוליםכמו כן נעשו בירורים עם מומחים העוסקים במניעת זיהומים בבתי חולים ציבוריים אחרים ובאקדמיה.
הזיהומים במרכזים הרפואיים בישראל - תמונת מצב .
זיהומים הנרכשים במוסדות רפואיים הם הסיבוך השכיח ביותר במערכת הבריאות בישראל.
הזיהומים הנרכשים השכיחים בבתי החולים הם אלה: זיהום בדרכי השתן בשל צנתר שתן (כ-%35 ), דלקת ריאות הקשורה בהנשמה (כ-%30 ), אלח דם13 הקשור בצנתר מרכזי בכלי דם (כ-20% ) וזיהום אתר הניתוח (כ-15% ).
במוסדות לשהות ממושכת14 )הזיהומים השכיחים (בשכיחות דומה לבתי החולים, בהתאמה הם זיהום בדרכי השתן, דרכי הנשימה, עור ורקמות רכות וזיהומי מערכת העיכול15 .
מחוץ לסבל החולים ולעלייה בתמותה, הטיפול בחולים אלה מצריך תוספת בהוצאה הלאומית לבריאות, שמתבטאת בתוספת ימי אשפוז ובעלויות הטיפול התרופתי.
בדרך כלל מדובר בזיהום הנגרם מחיידקים העמידים לטווח רחב של תכשירים אנטיביוטיים, והדבר מצריך תרופות מסוג אחר וטיפולים יקרים.
בארה"ב, למשל, נפגעים בשנה כ -2 מיליון אנשים מזיהומים שנגרמו בבתי החולים 16 ונפטרים כ - 100,000 חולים מכך.
העלות השנתית לטיפול רפואי באותם חולים היא כ -4.
כמו כן, זיהום שנגרם כתוצאה מאשפוז וטיפול במוסד רפואי יכול להיות עילה לתביעה משפטית בגין רשלנות רפואית, בהיותו סיבוך שאפשר למנוע.
המרכז הארצי למניעת זיהומים במוסדות רפואיים ולמניעת העמידות לאנטיביוטיקה (להלן - המרכז הארצי) הכין באוגוסט 2012 , לבקשת משרד מבקר המדינה, חישוב לאומדן הפטירות כתוצאה מזיהומים בבתי החולים.
החישוב מתבסס על נתונים ארציים שאוסף המרכז הארצי מבתי החולים על אודות תשעה חיידקים עמידים.
לפי חישוב זה, בשנת 2011 דווח על 3,800 זיהומי אלח דם .
12 דוח זה עוסק בריבוי זיהומים ומניעת התפשטותם של חיידקים עמידים.
הקפדה על הוראות המשרד תמנע, כמובן, גם העברת חיידקים "רגישים" (המגיבים לאנטיביוטיקה) ונגיפים.
לגבי נגיפים מסוכנים, יש גם היערכות מיוחדת על פי הוראות המשרד, כמו לנגיף ה- SARS.
13 ( אלח דם Sepsis ) הוא מכלול של תגובות הגוף לזיהום ממיקרואורגניזמים.
הוא מאופיין בהימצאות של אורגניזמים פתגוניים ( יצורים מחוללי מחלות) רבים (או הרעלנים ש להם) בדם או ברקמת תאים כלשהי בגוף.
14 בתי אבות ומוסדות שבהם: מחלקות סיעודיות, מחלקות לתשושי נפש, מחלקות סיעודיות מורכבות, מחלקות להנשמה ממושכת.
15 מתוך "תוכנית למניעה ובקרה של זיהומים הקשורים במוסדות רפואיים", מרכז רפואי רבין, היחידה למניעת זיהומים (עדכון ינואר 2009.
) 16 Hospital -Acquired Infections: Beating Back the Bugs , Scientific American (14.
2011) משרד הבריאות 681 .
מחיידקים אלו, שהם כ- 10%-15% מכלל הזיהומים מאותם חיידקים.
דהיינו, על פי האומדן, כ- 30,000 מאושפזים לוקים בזיהומים בבתי החולים בשל חיידקים אלו.
כת וצאה מכך, כ- 10%-15% 682 דוח שנתי63ג .
בני אדם מתים מן הזיהומים הללו, כלומר כ - 3,000 -4,500 .
פטירות בשנה לפי הספרות המקצועית, כ -50% מהזיהומים בבתי החוליםנגרמים מחיידקים עמידים.
אולם גם אם נניח, על פי המרכז הארצי, כי 75% מהזיהומים נגרמים מחיידקים עמידים, נותרו כ- 10,000 (25%) זיהומים שנגרמים מחיידקים רגישים- המגיבים לאנטיביוטיקה, ובעטיים נפטרים כ -10% מן הלוקים בהם - כ- 1,000 .
בני אדם בקצרה, כ - 40,000 ,מאושפזים לוקים בזיהומים בבתי החולים.
כתוצאה מכך כ- 4,000 -5,500 איש נפטרים בשנה.
חישוב נוסף שהכין המרכז הארצי קובע כי יש כ-1.
25 מיליון אשפוזים בשנה; כ - 5%-10% מהמאושפזים לוקים בזיהומים נרכשים בבתי החולים, כלומר כ- 100,000 ;זיהומים בשנה 6% מזיהומים אלה גורמים לתמותה, ובסך הכול ייתכנו כ- 6,000 .
פטירות בשנה יוצא שלפי הערכות המרכז הארצי, המבוססות על נתונים עולמיים ומקומיים, מניין הפטירות הקשורות לזיהום שנרכש בבתי החולים מחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה או הרגישים לה נאמד בכ - 4,000- 6,000 חולים בשנה.
לדברי מומחים ועל פי הספרות המקצועית, אילו הייתה הקפדה ניכרת על כללי הבטיחות, על תנאי אשפוז הולמים וכוח אדם רפואי וסיעודי לפי הצורך, היה אפשר למנוע בין רבע לשלושה רבעים מהזיהומים הנרכשים בבתי החולים ולמנוע את מותם של כ- 1,000 -4,500 .
ההיערכות למניעת זיהומים במערכת הבריאות במדינת ישראל - רקע .
בשנת 2004 הקים מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' אבי ישראלי, ועדה מייעצת לנושא הפעולות הדרושות ל מניעת זיהומים במוסדות אשפוז.
ועדה זו הייתה אמורה לבחון את הנושא ולהמליץ על הקמת גוף לאומי למניעת זיהומים נרכשים במוסדות רפואיים ומניעת התפשטות עמידות חיידקים לאנטיביוטיקה.
כיו"ר הוועדה מונה פרופ' יהודה כרמלי.
הוועדה המייעצת הגישה את המלצותיה באוקטובר 2004 :ועיקרן היו אלה (א) הטיפול במניעת זיהומים נרכשים מחייב אסדרה, תקינה ופיקוח לאומי; (ב) זיהומים נרכשים בבית החולים הם בבחינת פגיעה קשה בבטיחות החולה.
בין מוסדות רפואיים שונים יש השפעות צולבות: חולים מועברים תדיר בין מוסדות שונים ובין בתי חולים ומוסדות אשפוז סיעודיים, ולכן בעיית היציבות לאנטיביוטיקה דורשת התערבות אזורית; מניעת הבעיה במקום אחד (במוסד מסוים אחד) לא תעצור את התפשטותה למקומות נוספים; (ג) רוב המוסדות הרפואיים קטנים מדי להחזיק צוות המתמחה במניעה וטיפול במקרים מסובכים של זיהומים.
לכן, גוף לאומי אמור לפתח תורת עבודה ולהטמיע אותה במוסדות הרפואיים הקטנים; (ד) יש ליצור מסד נתונים לאומי לצורך מעקב ובחינת מגמות, זיהוי בעיות חדשות ואלה המתהוות והערכת האפקטיביות של פעילויות ההתערבות; (ה) כן יש להכין תחשיבי עלויות בשל זיהומים נרכשים בבתי החולים.
כמו כן קבעו המלצות הוועדה את משימות הגוף הלאומי, כלהלן: קביעת מדיניות, סדרי עדיפויות ותקנים מחייבים; איסוף נתונים על סוגי הזיהומים, יציבותם משרד הבריאות 683 .
לאנטיביוטיקה, דיווחים על התפרצויות של זיהומים ואירועים חריגים וניטור17 ;עתי ניתוח הנתונים והתערבות לשינוי המגמה; מו קד מומחיות למניעתם, חקר התפרצויות של זיהומים ושיטות ההתערבות, יכולות המעבדה לניטורם ומחקר לגביהם; פיקוח ומעקב למניעת זיהומים במוסדות רפואיים; הדרכת צוותים והכשרתם למניעת זיהומים במוסדות רפואיים; כתיבת נהלים והנחיות לנושא שירכזו את אלה: (א) מניעת זיהומים נרכשים, לרבות תשתיות ולוגיסטיקה; (ב) ניטור התפרצויות וטיפול בהן; .
מעקב, בקרה ומשוב על סוג הזיהומים, שיעורם, חומרתם ועוד 684 דוח שנתי63ג .
(ג) סטנדרטים טיפוליים; (ד) סטנדרטים מעבדתיים; (ה) תכנון מוסדות רפואיים ובנייתם, שיפוצים ושינויים במבנים של מוסדות קיימים; (ו) תחזוקה שוטפת של מוסדות; (ז) סטריליזציה ושימוש חוזר במכשירים ואביזרים; (ח) בריאות העובד; (ט) הוראה והדרכה.
בשנת 2006 אירעהבישראל התפרצות של חיידק הקלבסיאלה, העמיד לתרופות מרובות; כ-800 חולים נפגעו ממנו וכ -40% מהם נפטרו עקב כך.
בעקבות זאת ועל יסוד המלצות הוועדה, במרץ 2007 ,קבע מנכ"ל המשרד דאז פרופ' אבי ישראלי, כי המערך למניעת זיהומים בבתי החולים ובקהילה יפעל במשרד כחלק מתפקידי המאסדר.
עוד נקבע כי המחלקה לחקר שירותי רפואה העוסקת בקביעת מדדי איכות בבתי החולים והערכתם, תבצע סקרים מדי שנה או שנתיים על הימצאות זיהומים נרכשים בבתי החולים.
תפקידי הגוף הלאומי המקצועי (למניעת זיהומים) שיוקם יהיו לקבוע נהלים למניעת זיהומים, סטנדרטיזציה של עבודת המעבדות בבתי החולים וזיהוי אחיד של זיהומים עמידים, חינוך למניעת זיהומים, טיפול בפועל בהתפרצויות של זיהומים ופיקוח על בתי החולים ומוסדות רפואיים בקהילה מבחינת ביצוע הנהלים.
באותו חודש (מרץ 2007 ) קיבלה הממשלה בנושא זה את ההחלטות האלה 18 : )(א להקים במשרד הבריאות יחידה לניטור, פיתוח כלים והדרכת צוותי בתי החולים להתמודדות עם חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה; בהתאם לכך, להוסיף לתקציב משרד הבריאות שמונה תקנים של כוח אדם; (ב) להורות למנכ"ל משרד הבריאות להנחות את בתי החולים בדבר הדרכים הנדרשות להתמודדות עם חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה.
המרכז הארצי הוקם ב - 2008 במסגרת חטיבת הבריאות שבמשרד, בכפיפות ישירה למשנה למנכ"ל המשרד.
לפעולות המרכז הארצי מעמד של ועדת בקרה ואיכות, כפי שהוגדרה בסעיף 22()(א3 ) לחוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 (להלן - חוק זכויות החולה).
על פי חוזר המשרד ממרץ 2012 בנושא בקרה ומניעת זיהומים ( nfection ControlI ) במוסדות רפואיים ומניעת עמידות לאנטיביוטיקה 19 (להלן- חוזר המשרד), האחריות של המרכז הארצי היא לכוון ולרכז את הפ עילות בכל הנושאים הנוגעים לבקרה ומניעת זיהומים והעמידות לאנטיביוטיקה במוסדות רפואיים ובקהילה.
המרכז הארצי פועל כגוף לאומי שתפקידו לקבוע מדיניות, תקנים ושיטות התערבות, לרבות התפרצויות של זיהומים, מגפות ומחלות מתהוות.
המרכז הארצי מנהל מסד נתונים לאומי בנושאי ם שבאחריותו לצורך מעקב, הכוונה, זיהוי בעיות והערכת תוצאות ההתערבות.
בין השאר, כבסיס לשיפור איכות הטיפול ובטיחותו, מתפקידיו לכמת היארעות, תוצאים (אפקט) ועלות כוללת של זיהומים נרכשים במוסדות רפואיים ועמידות לאנטיביוטיקה.
בשנת 2008 הקים משרד הבריאות את היחידה הארצית למניעת זיהומים ועמידות לאנטיביוטיקה (להלן - היחידה הארצית) במסגרת המרכז הארצי ב"מרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי" (איכילוב, להלן - המרכז הרפואי תל אביב).
בחודשים הראשונים לפעולתה התמקדה היחידה במיוחד בבלימת חיידק הקלבסיאלה.
בתוך חודשים ספורים נבלמה התפרצות החיידק וחל צמצום של 50% במניין החולים שרכשו זיהום מחיידק זה.
פעילות היחידה כללה חקר אפידמיולוגי והנחיות לבתי החולים בדבר יצירת בידוד ברמה גבוהה של חולים הנושאים את החיידק, הדרכת הצוותים, קבלת מידע יומי מבתי החולים, ביקורת יומית של דיווחים מבתי החולים ומתן משוב לגבי ביקורים והדרכות בבתי החולים.
היחידה הארצית פועלת מול המוסדות הרפואיים והקהילה, מבצעת בקרות, מנהלת מעבדה מיוחדת עבור .
18 החלטה 1477 , מרץ 2007.
19 מינהל הרפואה, חוזר 9/2012 ( 22.
פעולות המרכז הארצי ומנהלת מערך של עיבוד נתונים וניתוחם הנדרשים לפעילות המרכז הארצי.
משימות היחידה הארצית הוגדרו בחוזר המשרד ממרץ 2012 (ראו להלן).
למידע על שיעור הזיהומים יש חשיבות רבה.
משרד מבקר המדינה פנהלבתי חולים וביקש לקבל נתונים על מקרי מוות כתוצאה מזיהומים נרכשים.
רק בית חולים אחד מסר נתון.
בבית חולים 686 דוח שנתי63ג .
זה יש 470 מיטת אשפוז, ובשנת 2011 אושפזו בו 39,129 מטופלים.
בית החולים מסר כי ב- 2011 היו בו351 פטירות שמקורן בזיהומים נרכשים.
ביולי 2012 כתב מנהל היחידה למניעת זיהומים בבית חולים כללי אחר למשרד מבקר המדינה כי אין לו נתונים על תמותה שמקורה בזיהומים נרכשים בבית החולים; אין מעקב קליני של רופא מומחה למחלות זיהומיות אחר מטופלים עם זיהומים נרכשים; אין מסמכים המתעדים ברציפות את התמותה וסיבותיה משום שמשרד הבריאות אינו דורש זאת; הדבר אינו חלק מן החובות המקצועיות המקובלות; וכן חסרות משרות של רופאים למחלות זיהומיות לביצוע הבדיקה הקלינית הנדרשת.
עוד כתב בית החולים כי מעקב אפידמיו לוגי וביצוע מחקרים להערכת התמותה עקב זיהומים נרכשים בבית חולים על פי סוג הזיהום - אינם נעשים בדרך של שגרה.
הסיבות לכך הן היעדר כוח אדם מיומן לביצוע הניטור הנדרש.
מנהל היחידה למניעת זיהומים של אותו בית חולים הוסיף כי האבחנות בתיק הרפואי של החולה בדבר הזיהום והתמותה ממנו אינן מהימנות, וכי באבחנות השחרור מבית החולים התרשומת על הזיהום הנרכש לוקה ביותר.
חלק מהעובדות המתוארות לעיל אופייניות גם לבתי חולים אחרים.
כאמור, המרכז הארצי למניעת זיהומים מעריך את מניין הפטירות בשל זיהומים נרכשים בכ- 4,000-6,000 .
בשנה יוצא אפוא כי אין נתונים בדוקים על מניין המטופלים שנפגעים מזיהומים בבתי החולים במדינת ישראל, ויש רק הערכות המסתכמות באלפי מקרי מוות מדי שנה.
לדברי המרכז הארצי, אין לבתי החולים את האמצעים (מחשוב וכוח אדם) לאסוף נתונים על אודות פטירות אלו ולנתחם.
המשרד השיב בדצמב ר 2012 למשרד מבקר המדינה כי "כבר ברמה הקלינית קיים 'שטח אפור' אמיתי בהגדרת המקרים כזיהומים נרכשים או כפטירה על רקע זה.
הדבר תלוי במחלה או בפציעה הנידונה, במצב בריאותו הבסיסית של המטופל וכיו"ב.
מכאן נובע קושי מובנה בכימות מדויק לגמרי".
לדעת משרד מבקר המדינה , על המשרד לוודא כי ייאספו נתונים בשיטתיות, באחידות ועל פי הגדרות קבועות ומקובלות ולאורך זמן.
הדבר נדרש כדי לאפשר הצגת מגמות של קיטון או גידול במניין החולים הנפגעים מזיהומים נרכשים.
לכן מן הראוי כי המשרד ישקול לפתח בהקדם מערכת ממוחשבת לאיסוף נתונים על חולי ם שלקו בזיהומים נרכשים בבתי החולים בישראל.
נתונים אמינים ומלאים הם יסוד לקבלת החלטות מושכלות.
מן הראוי שלפני מקבלי ההחלטות, בבואם לדון על דרכי ההתמודדות עם גורם מוות משמעותי זה, יהיה אומדן מבוסס וקרוב ככל האפשר לאמת.
והכול, כדי לאפשר קבלת החלטות מושכלות ושקולות בדבר האמצעים הראויים שיש לנקוט, שתכליתם לצמצם את מניין הנפטרים מזיהומים נרכשים בבתי החולים ובמוסדות הרפואיים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בקשת היחידה הארצית לבנות עבורה מערכת מחשוב חדשה לשיפור הקשר עם בתי החולים צורפה כבקשה לתכנית העבודה לשנת 2013 וממתינה לאישור על פי סדר עדיפות.
עוד הוסיף המשרד כי במסגרת התכנית הלאומית למדדי איכות בבתי החולים בישראל נבחרו שישה משרד הבריאות 687 .
מדדי איכות לניטור בבתי החולים"באופן מתמשך "20 , ומדי שנה יתווספו כחמישה מדדי איכות חדשים לאלה הקיימים.
המדד הראשון מבין השישה שבתי החולים ידווחו עליו מינואר 2013 נוגע למאמצים להפחתת זיהומים בבתי החולים.
מדד זה הוא מתן טיפול .
20 תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכותומסירת מידע), התשע"ב - 2012.
מניעתי באנטיביוטיקה לפני ניתוח במעי הגס, עד שעה בטרם ביצוע החתך הניתוחי.
מדדים נוספים הם שברים בצוואר הירך, המנותחים בתוך 48 שעות; מתן אספירין בשחרור אחרי אוטם לבבי חריף, ועוד.
הגורמים לזיהומים נרכשים בבתי החולים ובמוסדות רפואיים .
על פי הספרות המקצועית וממידע שמסרו מומחים למניעת זיהומים לנציגי משרד מבקר המדינה, עולה כי היגיינת ידיים לקויה, התנאים הפיזיים בבתי החולים - צפיפות, מחסור בחדרי אשפוז, מחסור באחיות ובצוותים רפואיים, התנהגותם של המבקרים והסועדים את החולים הן הסיבות העיקריות להעברת זיהומים לחולים.
להלן הפירוט: היגיינת ידיים לקויה כגורם מרכזי בהעברת זיהומים 1.
: חשיבות ההקפדה על היגיינת ידיים מחקרים אפידמיולוגיים מוכיחים כי בבתי החולים ובמוסדות רפואיים אחרים החיידק ים מועברים בין החולים באמצעות הצוות הרפואי והפרה -רפואי: ידי אנשי הצוות והציוד שבו הם משתמשים בעת הטיפול מזדהמים מחיידקים.
אי-חיטוי הידיים והציוד לפני כל מגע עם החולה ואחריו מאפשר את העברת החיידקים העמידים מחולה לחולה והתפשטותם בבית החולים.
חוזר המשרד 21 קובע כי אפשר למנוע בהקפדה על היגיינת ידיים את מרבית הזיהומים הנרכשים במוסדות רפואיים.
ידי הצוות המטפל הן גורם פעיל בהעברת מחוללי זיהום: במישרין ממטפל למשנהו, ממטופלים לציוד או למשטחים בסביבת המטופלים וחוזר חלילה, או למטופלים אחרים.
ההיענות של הצוות המטפל להנח יות בדבר היגיינת ידיים היא הדרך היעילה ביותר למניעת העברה של מחוללי מחלות.
עוד נקבע בחוזר כי "הוכח בעבודות מרובות כי כשלון בהיענות להיגיינת ידיים של צוות מטפל הוא הסיבה הראשית להעברה צולבת של זיהומים במוסדות רפואיים, התפשטות של חיידקים יציבים לאנטיביוטיקה והתפרצויות של זיהומים".
: הוראות המשרד לשמירת היגיינת ידיים בנוסף הובהר בחוזר המשרד שהוזכר לעיל כי היגיינת ידיים של הצוות המטפל היא אמצעי פשוט ויעיל לניתוק שרשרת ההעברה של מחוללי זיהום במוסדות רפואיים, כאשר היא ננקטת לפני המגע במטופל ומיד לאחריו או מגע ב סביבתו.
שבירת שרשרת ההעברה מקטינה את הזיהומים הנרכשים במוסדות רפואיים ומונעת את התפשטותם של חיידקים יציבים לאנטיביוטיקה.
חוזר המשרד בדבר שמירה על היגיינת ידיים קובע גם כי חובתו של מנהל המוסד הרפואי לעודד שימוש בתכשירים לחיטוי ידיים באמצעות תמיכה מינהלית והקצאת משאבים לתשתיות, ציוד, תכניות לעידודה, תכניות הדרכה וניטור תקופתיות להיענות הצוות לכך.
החוזר מורה ליישם מודל מדעי שגיבש ארגון הבריאות העולמי של האו"ם - ה- WHO World Health Organization) )- "5 רגעים להיגיינת ידיים".
מודל זה מגדיר חמישה מצבים ברצף הטיפול שבהם נדרש הצוות המטפל לבצע היגיינת ידיים, כלהלן: (1) ;לפני מגע בחולה (2) .
21 חוזר מינהל רפואה 24/2009 מאוגוסט 2009 בנושא "היגיינת ידיים במוסדות רפואיים".
;לפני מגע הדורש סטריליות (3 ) ;לאחר פעולה שיש בה סיכון לחשיפה לנוזלי הגוף (4 ) ;לאחר מגע בחולה (5 ) לאחר מגע בסביבת החולה (להלן- המודל המדעי).
הטמעת ההיענות להיגיינת ידיים: בסקר שנעשה במרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה -"פורייה" שבטבריה (להלן - פורייה)22 בשנת 2007 נמצא שאחוז ההיענות להיגיינת ידיים בקרב הצוות המטפל היה 57% (נתונים דומים נמצאו בספרות).
במיזם שנעשה בפורייה להעלאת שיעור ההיענות להיגיינת ידיים יושמו הפעילויות האלה: הדרכה בישיבות הצוות, הדרכה פרטנית של כל איש צוות חדש להעלאת המודעות; העדפה של חיטוי ידיים על פני רחצת ידיים; פיזור תכשירים לחיטוי ידיים בכל מחלקות בית החולים; עדכון של הנוהל להיגיינת ידיים והטמעתו לפי הנחיות משרד הבריאות ולפי המודל המדעי; פרסום נרחב לנושא, לרבות כרזות ומודעות גם בעלון בית החולים.
תוצאות המיזם הראו כי במרוצת ארבע שנים, משנת 2007 ועד שנת 2011 , חלה עלייה הדרגתית ומשמעותית בשיעור ההיענות של הצוותים המטפלים בפורייה להיגיינת ידיים, ובסקר האחרון שנעשה במרץ 2011 עמד שיעור ההיענות לכך על80% .
בד בבד נמצא כי צריכת התכשיר לחיטוי ידיים עלתה ב-49% .
בשנים הללו בסקר נכתב כי מחקרים מראים שבשל כמה גורמים, שיעור ההיענות להוראות בדבר שמירה על היגיינת ידיים הוא נמוך: עומס בעבודה, הזמן הנדרש לשטיפת הידיים, זמינות נמוכה של מתקני רחצה ואמצעי חיטוי, מחסור במוצרי היגיינה, גירוי והתייבשות עור הידיים וחוסר מודעות לנהלים ולהנחיות.
יוצא אפוא כי פעילות להעלאת המודעות בדבר שמירה על היגיינת ידיים מאפשרת לשפר את היענות הצוותים המטפלים לכך.
על פי דיווחי בתי החולים למשרד מבקר המדינה, הסיבה של "עומס רב על הצוות" היא ההסבר השכיח להקפדה המעטה של הצוות הרפואי על היגיינת ידיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 הסביר המשרד כי העומס על צוותי בתי החולים אינו דומה לזה שבמדינות המערב המתקדמות.
גם תנאי האשפוז אינם מעודדים התנהגות נאותה.
עם זאת, משרד הבריאות דוחה את הסברי בתי החולים על הסף.
המצב המתואר תובע מהנהלות בתי החולים לחייב את הצוותים המטפלים להקפיד על היגיינת ידיים הקפדה יתרה.
הנושא עלה בכל דיון בתכניות העבודה מול בתי החולים.
מדובר בהתערבות מורכבת הקשורה לשינוי התנהגות, למן הצוות הבכיר ביותר ועד אחרון העובדים.
חוזר המשרד מאו גוסט 2009 קובע כי ניטור ההיענות להיגיינת ידיים הוא כלי ראשון במעלה שתכליתו לשפר את ההיענות למניעת זיהומים.
השיטה המועדפת לניטור היא תצפית מובנית על ביצועה של היגיינת ידיים אצל הצוות המטפל.
הממונה על מניעת הזיהומים במוסד הרפואי יעביר משוב תקופתי למנהל בית החולים ולצוות המטפל על הניטור התקופתי והצעות לשיפור ההיענות.
למען קידום ההיענות להיגיינת ידיים, כל מוסד רפואי ידריך את הצוותים המטפלים ויפעל בתחום בעזרת כרזות ומסעות פרסום.
על הממונה למניעת זיהומים במוסד הרפואי לבחון מדי פעם בפעם את האסטרטגיה לקידום ההיענות של הצוות להיגיינת ידיים ולהציע למנהל המוסד התערבויות נוספות לשיפורה.
במרכז הרפואי "העמק" של הכללית הוכנה במאי 2012 מצגת בנושא "הנעת עובדים במניעת זיהומים: אתגר מתמשך".
במצגת נאמר כי רמת ההיענות של עובדי הבריאות להנחיות בדבר היגיינת ידיים היא בין 30%-65% .
22 "בטיחות הטיפול- היגיינת ידיים מצילה חיים", מאמר שהוצג בכינוס השנתי ה-18 של החברה הישראלית לאיכות ברפואה בנובמבר 2011.
בין השאר הועלה במצגת כי על פי מחקרים נמצא שהתכניות לשיפור ההיענות להוראות דוגמת היגיינת ידיים הניבו תוצאות קצרות טווח.
לעומת זאת, מתן משוב למטפל בזמן אמת ותכנון סביבת עבודה המאפשרת לו להיענות להנחיות 692 דוח שנתי63ג .
תוך כדי שילוב עקרונות של מניעת זיהומים וארגונומיה23 - משפרים את ההיענות שלו.
למשל, משוב מיידי על פעולה של היגיינת ידיים באמצעות ניטור אלקטרוני בכניסה לסביבת הטיפול בחולה ובעזיבת אזור הטיפול, תג שמתריע כי לא נעשתה היגיינת ידיים, סימן ויזואלי או קולי כשמטפל נכנס או עוזב את אזור הטיפול ללא ביצוע של היגיינת ידיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מערכת הבריאות אינה יכולה להשלים עם אי-הקפדה על הכללים בדבר שמירת היגיינת ידיים, שהיא הבסיס למניעת זיהומים.
יש לפעול בכל האמצעים האפשריים להגברת ההיענות בתחום זה, לרבות בחינת עומס העבודה המוטל על הצוותים הרפואיים והסיעודיים.
מן הראוי לבחון את עדכ ונו של חוזר המשרד משנת 2009 ,בדבר הדרכים להשגת היענות מרבית של הצוותים המטפלים לנושא בכלל זה אמצעי אכיפה, שיפורים טכנולוגיים, אמצעי תצפית, מעקב והתראה משופרים ומבוססי טכנולוגיה מתקדמת, ועוד.
אם המשרד יכין חוזר מעודכן, עליו לדאוג ליישומו המלא.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שההיענות להנחיות בדבר היגיינת ידיים בבתי החולים היא נמוכה ולאחר תכני ות הסברה והדרכה חל בה שיפור משמעותי רק לזמן קצר, יש לבחון את הסיבות להיענות המעטה.
משיימצאו הסיבות, יש להכין תכנית פעולה כדי להבטיח הקפדה על היגיינת ידיים - כמותית ואיכותית (הקפדה על היגיינת הידיים בכל מצב שנדרש וביצועה באיכות הנדרשת).
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי הוא בוחן תכנית חלוץ (פיילוט) של מערכות אלקטרוניות לשיפור ההיענות להיגיינת ידיים, הפועלות כבר בבתי החולים "רמב"ם" ו"אסותא", ואת האפשרות לשלבן בבתי חולים אחרים בארץ.
חוסר המודעות של ציבור המבקרים בבתי החולים במהלך הביקורת מסרו מספר מנהלי בתי חולים למשרד מבקר המדינה כי בבתי החולים יש מבקרים רבים, חוסר משמעת, וחוסר ידע של הציבור על אודות המותר והאסור בעת ביקור חולים בבית חולים.
כל אלה תורמים להעברת זיהומים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד ובתי החולים יבחנו את הצורך בפעולות הסברה לציבור בדבר המותר והאסור בעת ביקור חולה בבית החולים לגבי הגורמים להעברת זיהומים וסיכון בריאותם של החולה ושל המבקרים.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי מדי פעם בפעם הוא יוצא בהסברה לציבור לגבי זיהומים נרכשים.
חוזר לנושא זה יוכן במהלך 2013 .
עוד כתב המשרד כי בכמה בתי חולים יש הסברה מקומית.
23 תכנון סביבת העבודה בהתחש ב בגורם האנושי וממשקו עם מכשירים, אביזרים, חומרים וכו'.
,לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי בכל בתי החולים, בהכוונת המשרד תתבצע הסברה לציבור המבקרים על המותר והאסור בעת ביקור חולה לגבי הסיכון שבזיהומים - לחולה ולמבקר, והגורמים להעברתם.
תנאי האשפוז ומחסור בכוח האדם באוגוסט 2010 דנה הנהלת משרד הבריאות עם נציגי המרכז הארצי והיחידה הארצית ובהשתתפות כמה מנהלים של בתי חולים בנושא נשאות חיידק הקלבסיאלה בחולים הבאים להתאשפז בבתי החולים.
בדיון עלו ליקויים שהצביעו כי בתנאים הקיימים מתקשים בתי החולים לתת טיפול הולם לנשאי חיידקים עמידים כדי למנוע מחולים אחרים הידבקות במזהמים.
באותו דיון ומדיווחי בתי החולים למשרד מבקר המדינה עלה כי גם מחסור בתקנים לאחיות מונע מהם אפשרות לייעד צוותים לטיפול בחולים נשאים בבידוד.
נוסף על כך עלה כי אין מנגנון יעיל לשיתוף מידע בין מוסדות שונים לגבי חולים הידועים כנשאים כדי שיהיה אפשר לזהות נשאים ולבודדם כבר בשעת קבלתם לאשפוז; בתי החולים מתקשים לסקור את כלל האוכלוסייה בסיכון לנשאות בעת קבלתם לאשפוז (ראו בעניין זה גם להלן) בשל מחסור בכוח אדם במעבדות.
נוסף על כך עלה בדיון הצורך במסע פרסום להעלאת המודעות הציבורית לנושא החיידקים העמידים במוסדות הבריאות; תכליתו של פרסום זה היא להשיג היענות גדולה יותר של הציבור ומשפחות המטופלים להנחיות הבידוד הקפדניות ולהביא לתשומת לבם כי חוסר ידע וחוסר היענות להנחיות גם הם בגורמים להעברת זיהומים בבית החולים.
כמו כן עלה בדיון כי בכמה בתי חולים אין מערך למניעת זיהומים על פי המתווה של חוזר המשרד שהיה אז בתוקף24.
מן הממצאים עולה כי הליקויים שנדונו באוגוסט 2010 בהנהלת משרד הבריאות עדיין לא תוקנו והגורמים להם - התנאים הפיזיים, מחסור בתקנים לאחיות ומחסור בכוח אדם במעבדות הבדיקה - לא הוסרו, וראו פירוט להלן.
גם לא נעשה מסע פרסום בנוגע למודעות הציבור ומשפחות המטופלים להנחיות הבידוד.