HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מעיון בדוחות מעקב של הרשות להתקשרות עם יועצים משפטיים לשנת 2009 עולה כי מעל 20 חברות לא הגישו לרשות דוח על התקשרות עם יועצים משפטיים והעסקתם, כנדרש על פי חוזרי הרשות.
כמו כן, כמה חברות לא הגישו לרשות דוח של רואה החשבון המבקר בנוגע לביצוע הכללים והנחיות הרשות בעניין מינוי ושכר טרחה של יועצים משפטיים.
רק במהלך הביקורת שלחה הרשות לחברות הממשלתיות תזכורת לגבי הוראות החוזר.
המלצות הוועדה והחלטות הרשות בגין יועצים משפטיים אינן מתפרסמות לציבור.
נושא השקיפות בעניין זה נדון בישיבת הוועדה ביוני 2010 , וחלק מחברי הוועדה התבטאו בעד פרסום המלצות הוועדה יחד עם החלטות הרשות.
בתשובת הרשות צוין כי אחד הפרקים שנכללו בטיוטת החוזר החדש שגובשה עסק בפרסום באתר האינטרנט של הרשות של שמות היועצים המשפטיים, החברות שלהן ניתנים השירותים, סוג השירותים הניתנים וסכום שכר הטרחה ששולם בידי החברה עבור השירותים המשפטיים.
בשאלת השכר התחבטה הרשות האם ניתן לפרסם נתונים אלו בשל החשש מפני פגיעה בפרטיות, ופנתה בעניין זה למשרד המשפטים.
בעקבות פניית הרשות למשרד המשפטים סוכם ביניהם כי ניתן יהיה להתנות אישור מינויו של היועץ המשפטי בחתימתו על הסכמה מראש כי הנתונים שפורטו לעיל יפורסמו באתר הרשות.
הרשות מסרה כי כעת, עם כינוסה של ועדה חדשה, בכוונתה להביא את נושא פרסום הפרטים לדיון בוועדה.
הרשות בדעה כי פרסום נתונים כאמור יגביר את השקיפות בכל הנוגע לחלוקת הייעוץ המשפטי לחברות הממשלתיות, מידע בעל ערך ציבורי רב.
עם זאת, הרשות אינה רואה מקום לפרסום הפרוטוקולים של הוועדה.
אף פרוטוקולים של ועדות מייעצות אחרות אינם מפורסמים ופרסומם מעלה שורה של שאלות, בין היתר בנוגע לחשש מפני פגיעה בפרטיות.
הפרוטוקולים של הוועדה מתועדים ברשות ללא התייחסות לשמות המשתתפים, כך שלא ניתן לייחס את האמירה למשתתף.
בתשובת הרשות צוין כי סגנית מנהל הרשות לפיקוח, די ווח ובקרה ביקשה כי הישיבות לא יקוימו במשרדים פרטיים כמו שהיה עד אז, אלא במשרדים ממשלתיים, וכן כי הפרוטוקולים ייכתבו באופן שישקף את הנאמר בישיבות באופן מלא.
עם כינוסה של הוועדה בהרכבה החדש עלה הנושא שוב לדיון והוועדה החליטה כי מעתה ואילך יופיעו שמות חברי הו ועדה בפרוטוקולים של הדיונים שתקיים הוועדה.
51 ראו סעיף6 לכללים למינוי יועצים משפטיים .
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לתת דעתה לשמירת האיזון הראוי בין האינטרס הציבורי בשקיפות ותיעוד מלא המחזק את אמון הציבור ובין מניעת האפשרות של פגיעה בעבודת הוועדה וחופשיות הדיון הפנימי החשובה להתנהלותה התקינה.
100 דוח ביקורת שנתי63א .
מבדיקה של הרכב הוועדות שהתכנסו עולה, כי אחד מחברי הוועדה נעדר באופן קבוע מהדיונים, וכי למרות זאת לא פעלה הרשות להחלפתו.
בהקשר זה יש להעיר כי אין נוהל לפקיעת חברות בוועדה בשל היעדרות קבועה.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 צוין כי הוועדה או הרשות אינן הגורם הממנה את החברים ועל כן אינן הגורם לקבלת החלטות בנוגע לפקיעת החברות בוועדה.
עם זאת, הוצע לוועדה בהרכבה החדש לעגן נוהל הדומה במהותו לסעיף 22()(א2 .
) לחוק החברות הממשלתיות .
דוחות שנתיים על החברות הממשלתיות .
סעיף 56 (ב) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי "הרשות תמסור אחת לשנה לשר האוצר דוח שנתי על החברות הממשלתיות ותפרט בו לגבי כל חברה את זכויות המדינה בה, את מטרותיה העיקריות, את נושא התפקידים בה ואת עיקר דוחותיה האחרונים".
דוח זה צריך להתפרסם גם בהתאם להוראות חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 (להלן- חוק חופש המידע).
מטרת הדוח היא לרכז נתונים כספיים ואיכותיים על החברות הממשלתיות לצורך הגברת השקיפות לציבור והפיקוח על החברות, לשם שיפור איכות המידע במשק, וכתשתית להגברת תחרות ושוק משוכלל.
נוסף על כך הדוח נועד לספק מידע לשרי הממשלה בקבלת החלטות, לשפר את היעילות והאפ קטיביות של החברות ולקדם תהליכי הפרטות ושינויים מבניים בחברות.
נמצא כי דוח הרשות לשנת 2008 פורסם בתאריך 11 באפריל 2010 ; הדוח לשנת 2009 פורסם בתאריך 22 לפברואר 2011 ; והדוח לשנת 2010 פורסם בתאריך25 לאוגוסט 2011 .
בתשובת הרשות צוין כי אכן בשנים קודמות פורסםהדוח על החברות הממשלתיות באיחור רב, לעיתים של כמה שנים.
הרשות מציינת כי הדוח על החברות הממשלתיות לשנת הכספים 2011 הוגש לראשונה הן במתכונת מאוחדת והן במועד שנקבע על ידי מנהל הרשות, קרי ב-30 באפריל 2012.
דוח על פעולות הרשות .
על פי סעיף 56 (א) לחוק החברות הממ שלתיות, סעיף 5 ,לחוק חופש המידע ותקנות חופש המידע, התשנ"ט- 1999 , על הרשות להגיש דוח על פעולותיה מדי שנה בשנה.
עלה כי עד למועד סיום הביקורת הדוח האחרון שהרשות פרסמה באתר שלה הוא דוח לשנת 2007 שפורסם במהלך שנת 2008.
על הרשות להגיש את הדוחות האמורים לעיל כמתחייב על פי חוק, כחלק מחובתה לנשיאה באחריות לפעולותיה, וכמתחייב מחובת השקיפות לציבור.
הרשות הודיעה בתשובתה כי תפעל ליישום החוק ופרסום הדוחות כמתחייב.
כללי הממשל התאגידי והליכי הבקרה הפנימית שמחילה הרשות על החברות הממשלתיות ראוי שיחולו גם עליה כרשות ציבורית, בשינויים המתחייבים.
נמצא כי במשך שנים רבות לא נעשתה ברשות ביקורת פנימית.
האחריות לביצוע ביקורת פנימית ברשות היא של יחידת הביקורת הפנימית במשרד האוצר.
אולם יחידה זו לא ביצעה ביקורת פנימית ברשות.
בתשובת הרשות צוין כי בעקבות הביקורת, מנהל הרשות, מר דורון כהן, בתפקידו כממלא מקום מנכ"ל משרד האוצר הנחה את המבקר הפנימי, להכין תכנית תלת שנתית שתקיף את כל אגפי האוצר לרבות, רשות החברות הממשלתיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר יכלול בתכנית עבודת הביקורת עריכת ביקורת ברשות בכל שנה.
הרשות לא עשתה סקר ניהול סיכונים על תהליכי העבודה ברשות ופעילותה אף שהיא דורשת זאת מהחברות הממשלתיות.
בתשובת הרשות צוין כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה ותיערך על מנת לקיים סקר ניהול סיכונים על תהליכי העבודה ברשות.
עבודת הרשות מתאפיינת במגעים ר בים עם יושבי ראש של דירקטוריוני ם, מנכ"לי חברות, רואי חשבון, יועצים משפטיים, מבקרים פנימיים וגורמים נוספים ובהם בעלי הון.
נמצא כי אין ברשות קוד אתי המסדיר, בין היתר, את הממשק הראוי עם הגורמים הללו ואת נורמות וערכי ההתנהלות המצופים ממנהלי הרשות ועובדיה במילו י תפקידי הרשות לפי חוק החברות הממשלתיות והוראות כל דין.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי יש לפעול להחלת קוד אתי ברשות החברות הממשלתיות.
קבלת החלטות ברשות - (א) בישיבת רפרנטים עם סגנית מנהל הרשות, שהתקיימה ב- 13.
11 , העלו הרפרנטים טענות כלפי מנהלי הרשות, ובין היתר טענו כי מנהלי החברות מדברים ישירות עם מנהלי הרשות ולא מעדכנים את הרפרנטים, עוד הם טענו כי "רפרנטים צריכים להיות מעודכנים בכל נושא שעולה בישיבות דירקטוריון.
לא יתכן שאנו מגיעים לישיבה ועולה שם נושא שלא עבר את הרפרנט.
ככל שהחברה גדולה יותר זה ק ורה יותר.
בחברות רבות קורה רבות שמגיעים לישיבה ואז מתברר כי נושאי משרה בחברה סגרו עניינים מול הרשות (סגנים, מנהל) מבלי ליידע את הרפרנט.
" כמו כן, ציינו שהשיחות אינן מתועדות משום שהן מתבצעות בטלפון: "רוב הפער נובע משיחות טלפון בין גורמים ברשות לחברה ולא במכתבים.
" הרשות ציינה בתשובתה מיוני 2012 כי היא רואה חשיבות רבה בישיבות שנערכות עם הרפרנטים האחראים על החברות כיוון שישיבות מעין אלה מציפות את הנושאים הטעונים שיפור בתהליכי העבודה ברשות.
עוד ציינה כי חלק מהתשתית של קוד אתי הינו הצפת חששות לפגיעה בקוד האתי ודוגמה זו של משרד מבקר משרד האוצר 103 .
המדינה, הינה דוגמה טובה כי ברשות קיימת האפשרות להעלות חששות לפגיעה באתיקה וכי הדברים הנאמרים, אכן מטופלים.
(ב) עד למינויו של מנהל הרשות למ"מ מנכ"ל משרד האוצר, הרשות נהגה לקיים ישיבות הנהלה בכל שבוע.
מאז מונה מנהל הרשות לממלא מקום מנכ"ל משרד האוצר לא התקיימו ישיבות הנהלה באופן סדיר במשך מספר חודשים.
הביקורת העלתה, כי לעיתים החלטות בנושאים מקצועיים חשובים המגיעים לממשלה ולשר האוצר מתקבלות בלא שהתקיימו דיונים בדרגים המקצועיים ברשות ובלי שנקבעה עמדת הרשות.
כך נמצא כי סגנית מנהל הרשות, הביאה לדיון בוועדה המייעצת למנהל הרשות, בידיעתו של מנהל הרשות, בקשה לשינוי התקנות לחברות בפיקוח52, שלפיה החברות ידווחו לפי שיטת ה- IFRS ולא לפי התקנים האמריקניים לחברות בפיקוח, זאת מבלי שנעשתה לפני כן עבודת מטה בעזרת הדרגים המקצועיים הנוגעים לעניין זה.
הוועדה המליצה למנהל הרשות לבטל את התקינה החשבונאית לחברות בפיקוח החל מהדוחות הכספיים ל- 1.
בעניין זה פנה המשנה למנהל הרשות, למנהל הרשות ב- 12.
12 והסביר כי אופן קבלת ההחלטות ברשות עלול להסב נזק לרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות להחיל על עצמה נורמות שביקשה להחיל בחברות הממשלתיות, בשינויים המתחייבים.
עליה לבצע סקר ניהול סיכונים, לפעול להחלת קוד אתי ולהטמיעו, ולקיים הליכי בקרה פנימיים תוך הקפדה על תהליך קבלת החלטות מסודר.
שינוי ארגוני עד שנת 2010 :פעלו ברשות שלוש יחידות עיקריות יחידת הפיקוח - עסקה בטיפול שוטף בחברות אשר אינן מצויות בהליך של שינוי מבני או המיועדות להפרטה ובנושאים מינהליים; יחידת ההפרטה - עסקה בטיפול בחברות שממשלת ישראל החליטה למכור את החזקות המדינה בהן; מלבד זאת סגן מנהל ברשות טיפל אף הוא בהפרטת הנמלים ובכמה חברות נוספות; יחידת המ ונופולים, שינויים מבניים ופירוקים - עסקה בטיפול בתחומי המונופולים והתשתיות, שינויים מבניים, הפיכת יחידות סמך וגופים סטטוטוריים לחברות ממשלתיות.
נוסף על יחידות אלה פעלו ברשות שלוש יחידות מטה: הלשכה המשפטית - אחראית לנושאים המשפטיים ; י חידת חשבונאות , מיסוי ו הערכת חברות - הופקדה על מילוי פונקציות החשבונאות , הביקורת, המיסוי והערכת החברות.
היחידה הסתייעה בייעוץ חיצוני שוטף של חמישה משרדי רואי חשבון לצורך מילוי תפקידיה, לרבות בחינת הדוחות הכספיים של החברות והעברת ההערות על הדוחות הכספיים, וכן הפקה של דוח הרשות המציג את עיקרי הנתונים של כלל החברות; ויחידת שכר וכוח אדם - המטפלת במדיניות השכר של החברות.
בתחילת שנת 2010 , כשלושה חודשים אחרי כניסתו לתפקיד, החל המנהל החדש של הרשות53 , מר דורון כהן, בביצוע שינוי ארגוני ברשות.
עיקר השינוי היה ביחידת הפיקוח.
נימוקו העיקרי של מנהל הרשות לשינוי היה הצורך באינטגרציה של כל סמכויות הפיקוח - שהיו מפוזרות בין סגן מנהל הרשות לפיקוח , יחידות השכר וכוח .
חברות תשתית בתחומי החשמל המים והגז 53 מונה באוקטובר 2009.
אדם, ויחידת החשבונאות ; שכן, במצב הקודם עיקר עבודות הפיקוח היו מוטלות על מנהל הרשות.
ברשות לא בוצע שינוי ארגוני במשך שנים רבות ונראה כי אכן היה מקום לבחון את הצורך בשינוי הארגוני, אולם הדרך שבה נעשה השינוי לקתה בחסר: לא נמצאו ברשות מסמכי עבודת מטה שלמה וסדורה וייעוץ מקצועי לגבי סוג השינוי הארגוני שנדרש ומטרתו; לא נמצאו מסמכים המתעדים תכניות סדורות המשקפות דיונים מעמיקים בנוגע ליחידות הפועלות ברשות, וכן לא נמצאו מסמכים המתעדים את הנושאים האלה: הבעיות הקיימות ביחידות וטעונות פתרון, קשרי העבודה בין היחידות, המדיניות של הרשות שבעטייה יש לשנות את מבנה היחידות ואיושן, מטרות השינוי והשפעת הרוחב שלו הן על העובדים והן על החברות המפוקחות.
מבירורים שקיים משרד מבקר המדינה ברשות עלה כי היה רק דיון יחיד בהנהלת הרשות שהתקיים באפריל 2010 .
שבו נדון השינוי הארגוני בתשובת הרשות צוין כי השינוי הארגוני היה תולדה של צורך ארגוני ונעשה לאחר ביצוע עבודת מטה מקיפה.
בבסיסו של השינוי הארגוני עמד העיקרון של הבחנה בין יחידות המטה ובין היחידות המטפלות ישירות בחברות, והעצמת הפיקוח של רשות החברות על החברות הממשלתיות, וכן מיקודו וייעולו של הפיקוח.
זאת, על מנת לשפר ולפתח את הממשל התאגידי, המינהל התקין וכן הבקרה והדיווח של החברות הממשלתיות, תוך הפקת הלקחים מדוח 57 ב.
עוד ציינ ה הרשות כי עבודת ההיערכות שעשה מנהל הרשות לקראת השינוי הארגוני הייתה מעמיקה ורחבה וכללה התייעצות עם מנהלי רשות קודמים; שיחות עם חברי ההנהלה סמוך לכניסתו לתפקיד; התייעצות בשלב הרעיון, טרם גיבושו, עם סמנכ"לית משאבי אנוש במשרד האוצר וסגן נציב שירות המדינה ; דיונים על תכנית העבודה לשנת 2010 ;שבהם עלה הנושא ונכלל בתכנית העבודה השנתית של רשות החברות התקיימה ישיבת הנהלה שבה נדון שינוי המבנה הארגוני ושבה הביעו כל חברי ההנהלה את עמדתם, הרשות הוסיפה כי תהליך השינוי הארגוני טרם הסתיים, ורשות החברות בוחנת כל העת את צעדיה ופעולותיה וככל שיעלה הצורך תיעשה גם בחינה של השינוי הארגוני.
בתשובת נציבות שירות המדינה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 עולה כי מנהל הרשות הציג מצגת עקרונית על כיווני חשיבה ברשות בעיקר בתחומי כפיפות עובדים ושינויים בסמכות.
הרשות התבקשה להעביר הבהרות והשלמות בהתאם למדיניות התקינה ולמודל לעיצוב שינוי ארגוני.
אך לנציבות שירות המדינה לא הוגשו כל מסמכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששינוי ארגוני משמעותי יבוצע לאחר עבודת הכנה מקצועית ומעמיקה המעוגנת במסמך, הגדרה מפורטת של יעדי הרשות וסמכויותיה , והתאמת המבנה הארגוני למטרת השינוי, דבר שלא נעשה.
כמו כן, ראוי שהשינויים יידונו ויאושרו על ידי הנהלת הרשות והנהלת משרד האוצר בתיאום עם נציבות שירות המדינה ויהיו מסוכמים במסמך.
מכיוון שהשינוי החל לקרום עור וגידים ללא השלבים האמורים, מן הראוי שהרשות תפעל עתה לבחינה מעמיקה של השינוי, ותקבע יעדים, לוחות זמנים ומדדי הצלחה להגשמת היעדים.
הפרדת תפקידים 54 ( Segregation of Duties ) בספרות המקצועית 55 היא אחד מאמצעי הבקרה החשובים למניעת טעויות בתפקוד של ארגון ולחשיפתם של מצבים של ניצול לרעה ופגיעה בארגון.
עקרון הפרדת התפקידים והסמכויות מבוסס על התפיסה של פיצול פעולה לכמה מטלות כך שכמה אנשים יבצעו אותה ולא אדם אחד וכך יובטח קיומה של בקרה הדדית.
ריכוזיות או בלעדיות בביצוע תהליך .
54 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 '), בפרק "ניהול החברה", עמ 1697.
55 אונגר-זיכלינסקי, סיכוני ביקורת, "דוחות להנהלה" והדוח המפורט, עמ' 89- 90.
מראשיתו ועד סופו בידי עובד אחד עלולות להביא לידי טעות בשוגג או במזיד בהיעדר מנגנוני איזונים ובלמים, כיוון שאין מי שיבקר את התהליך.
משמע, עבודת יחיד או קבוצת יחידים בודקת באופן מובנה עבודת יחיד או קבוצת יחידים אחרת.
הפרדת התפקידים יכולה גם למנוע עומס יתר על עובד, שעלול להביא לפגיעה בביצועי הארגון.
הביקורת העלתה כי במבנה הארגוני החדש של הרשות נוצר מצב של ריכוזיו ת יתר.
סגנית מנהל הרשות לפיקוח, דיווח ובקרה בחברות, הגב' לילי אילון, (להלן - סגנית המנהל לפיקוח ובקרה) אחראית לממשל התאגידי בחברות ולכל תחום הפיקוח והבקרה על החברות הממשלתיות - וכן היא ממונה על היחידות המהותיות ברשות: יחידת חשבונאות, מיסוי והערכת חברות, יחידת שכר וכוח אדם בחברות הממשלתיות.
במסגרת זו היא אחראית, לנושאים וליחידות האלה ברשות: ארגון ושיטות; הממונה על החשבונאות, מיסוי והערכת חברות; הממונה על שכר וכוח אדם בחברות; מחשוב ומערכות מידע לרבות האחראיות על מערכת איסוף נתונים ופיקוח על החברות (אנפ"ה) ואת ר האינטרנט; כלכלן ראשי (טרם אויש); ממונה ביקורת בחברות (טרם אויש); הוועדה לבדיקת מינויים בשירות הציבורי; הוועדה למינוי ושכ"ט רו"ח בחברות ממשלתיות ; הוועדה למינוי וקביעת שכר טרחת היועצים המשפטיים בחברות הממשלתיות ; הוועדה המייעצת למנהל הרשות; חוזרי הרשות; מערכות מידע; חוזרי הרשות; מינהלה לרבות תקציב הרשות והרכש בה.
סגנית המנהל לפיקוח ובקרה עסקה גם בריכוז תכניות העבודה 56 של יחידות הרשות כולל יחידות המטה, בענייני מכרזי כוח אדם, רישומי נוכחות, וקידומים בדרגות; היא אחראית גם לנושאים אלה: היערכות בחירום; ריכוז ועדה חדשה בנושאי איכות הסביבה; ההדרכה ברשות; מענה לדוחות מבקר המדינה; נושא האקטואריה; הכנת המתווה לטיפול בנושא מדיניות הבעלים בחברות הממשלתיות ומרכזת אותו מול הסגנים הממונים על החברות.
בתשובת הרשות צוין כי סגנית המנהל לפיקוח ובקרה אחראית לטיפול בנושא הממשל התאגידי בחברות הממשלתיות.
העבודה נעשית אל מול הסגנים הממונים על החברות וכל אחד מהם אחראי למיפוי המטרות והיעדים אשר הגדירה המדינה בקשר עם החברות שבתחום אחריותו ולהמלצת הרשות באשר למטרות והיעדים הראויים והרצויים בקשר עם אותן חברות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שב ו בידי מנהל אחד מצוי היקף כה גדול ורחב של תפקידים, מהותיים בחלקם, אינו תקין ומביא לעצמת יתר העלולה לפגוע בתפקוד הרשות.
ריכוז היתר של סמכויות ותפקידים כאמור פוגע בהפרדת התפקידים ברשות ובסדרי הבקרה הפנימיים.
נוסף על כך, ריכוז הסמכויות מקשה על ירידה לפרטים.
:להלן כמה דוגמאות למצבים בעייתיים שנוצרו סביב השינוי הארגוני א.
מרבית תפקידיו של מנהל יחידת חשבונאות, מיסוי והערכת חברות57 (להלן- יחידת החשבונאות) שעסק בעיקר בבדיקת הדוחות הכספיים של החברות הועברו במסגרת שינוי המבנה הארגוני לסגנית המנהל לפיקוח ובקרה, בלי שנעשה שינוי פורמלי בהגדרת תפקידו.
גם עובדי היחידה הוכפפו ישירות לסגנית מנהל הרשות58 ; לפיכך, נוצר מצב של ריכוז סמכויות רבות בידי סגנית מנהל הרשות וחוסר בדרג ביניים; וכפועל יוצא פגיעה בבקרה הנחוצה.
כאשר מונה מנהל הרשות כמ"מ מנכ"ל האוצר 57 מדוח הרשות לשנת 2007.
58 יצוין, כי הממונה על יחידת החשבונאות הגיש תלונה באפריל 2010 למבקר המדינה ונציב תלונות הציבור שבה טען כי ריקון סמכויותיו מתוכן הוא בגדר התנכלות אישית מצד מנהל הרשות.
התלונה מבוררת על ידי נציבות תלונות הציבור בהתאם להוראות סעיפים 45א-45 ג לחוקיסוד: מבקר המדינה.
בתשובת הרשות צוין כי הכפפת העובדים לסגנית מנהל הרשות נעשתהעל מנת לשפר את יכולות הפיקוח של הרשות וכדי לחזק את מעמד הרשות כרגולטור.
במסגרת המבנה הארגוני החדש הועברו נושאים אלה לטיפולה של סגנית מנהל הרשות על מנת לשפר את הפיקוח.
עוד ציינה הרשות כי היא מתכננת לבנות דרג ביניים.
110 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר דרג ביני ים עלול לפגוע בבקרה הנחוצה.
במסגרת תכנון השינוי הארגוני לא עלה לדיון התאמתה של הלשכה המשפטית59 ,ברשות, למערך הפיקוח החדש של הרשות על החברות הממשלתיות במטרה לייעל ולהגביר את פונקציית הפיקוח של הרשות על החברות הממשלתיות.
גם לאחר בקשתה של היועצת המשפטית לכך60.
ג הוועדה למינויים של דירקטורים (להלן - ועדת המינויים) הוקמה ביולי 1993 , ועל פי חוק החברות הממשלתיות היא כוללת יו"ר ושני חברים נוספים.
יו"ר הוועדה הוא מי שכשיר לכהן כשופט בבית משפט מחוזי, שייבחר על ידי היועץ המשפטי לממשלה; חבר נוסף הוא איש ציבור בעל כש ירות כמפורט בחוק, שיקבע יו"ר הוועדה, לפי העניין, מתוך רשימה של אנשי ציבור ששר האוצר ושר המשפטים קבעו לעניין זה; החבר השלישי בוועדה הוא נציג הרשות.
כיום נציגת הרשות בוועדה היא סגנית המנהל לפיקוח ובקרה.
יצוין כי סגנית המנהל היא הגורם הממונה על הוועדה גם מהבח ינה המינהלית; היא אחראית לתקציב הוועדה ולענייני מינהל וכוח האדם בוועדה.
מבנה זה פוגע באיזונים והבלמים61 הנדרשים לעבודתה הרגישה של הוועדה והצורך לשמור על אי-תלותה.
בתשובת הרשות צוין כי גם הסגן לפיקוח הקודם היה נציג הרשות בוועדה לבדיקת מינויים.
לדבריה אין בעיית הפרדת תפקידים בשל הנימוקים שלהלן: ( 1 ) הסגן לפיקוח ממונה על מזכירות הוועדה, והישיבה בוועדה מהווה בקרת איכות אפקטיבית על תוצרי המזכירות; ( 2 ) הדבר עולה בקנה אחד עם התפיסה הארגונית של ריכוז עבודת המטה והפיקוח ברשות החברות ביחידות המטה; (3 ) בעוד שהסגנים האחראים לחברות מכינים את חוות הדעת לוועדה בנוגע להתאמת המועמד לחברה, הרי הסגן לפיקוח רחוק מהחברות אינו שותף לתהליך המהותי של קביעת עמדת הרשות בנוגע להתאמת המועמד ויכול לבקר את חוות הדעת המוגשת.
הדבר מביא להעצמת האיזונים והבלמים בקשר עם בחינת המינויים.
עוד השיבה הרשות כי האחריות אשר נותרה בידי סגנית המנהל לפיקוח ובקרה בנוגע לעבודת הוועדה לבדיקת מינויים היא אחריות אדמיניסטרטיבית בלבד.
כחלק מאותה אחריות היא עוסקת למשל בשיפור וטיוב המערכות הממוחשבות אשר משמשות את הוועדה ובשיפור תשתית המידע המשמשת את הוועדה בהחלטותיה.
ביוני 2012 קיימו עובדי משרד מבקר המדינה פגישה עם מנהל הרשות ובה הוא הודיע כי בכוונתו להמליץ על העברת האחריות לוועדת המינויים אל משרד המשפטים.
יצוין שנושא זה טרם נדון ברשות.
59 בלשכה עובדים שבעה עורכי דין, בהם היועצת המשפטית לרשות 60 היא פנתה ב- 28.
; ולא זכתה למענה 61 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 ,"), על נמל אילת בפרק "ניהול החברה עמ' 1690.
ד ברשות פועלת יחידה העוסקת בשכר ובכוח אדם בחברות הממשלתיות 62 (להלן- יחידת השכר), שמועסקים בה על פי התקן שני עובדים.
בעקבות השינוי הארגוני הוכפפה הממונה על יחידת השכר בחברות הממשלתיות לסגנית המנהל לפיקוח, דיווח ובקרה, בלא בחינה מעמיקה של מבנה היחידה וצרכיה וכוח האדם הנדרש.
הממונה על יחידת השכר קיבלה תואר נוסף - סגנית למנהל הרשות, ללא מכרז ובלא ששונה התקן למשרה.
כך, במסגרת השינוי הארגוני ברשות, נוצר מצב ארגוני שאין לו מקום - סגנית מנהל הרשות כפופה לסגנית אחרת של מנהל הרשות.
62 על פי סעיף54 לחוק החברות הממשלתיות הקובע כי "הרשות תעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים" 112 דוח ביקורת שנתי63א .
הסמנכ"לית למינהל במשרד האוצר, הסבירה למשרד מבקר המדינה כי אמנם הממונה על יחידת השכר קיבלה שם חדש לתפק יד שלה, אך אין בכך שום משמעות בנוגע לתקנים או לתקציב, והתקן לא שונה ל"סגן בכיר".
לדבריה, מהלך זה, היה חלק מתמרוץ עובדים.
בתשובת הרשות צוין כי הממונה על יחידת השכר היא עובדת עם ידע, מומחיות ותרומה סגולית העולה על המקובל.
על מנת להביע את ההערכה כלפיה ולחזק את מעמדה כלפי החברות הוחלט להעניק לה תואר של סגן.
מינויה כסגנית אושר על ידי נציבות שירות המדינה.
נציבות שירות המדינה השיבה בעניין זה, כי מנהל הרשות ביקש לשנות את רמת משרתה של הממונה על יחידת השכר לסגנית בכירה למנהל הרשות.
לאחר דיון ומאחר שלא הייתה הצדקה לשינוי המבוקש, הוא לא אושר.
עם זאת, לאור השינוי באופי תפקידה של העובדת שונה תואר משרתה ל"סגן מנהל רשות".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, למשרד האוצר ולנציבות שירות המדינה כי מדובר במהלך חריג, וכי לא היה שינוי באופי תפקידה של הממונה על יחידת השכר המצדיק הענקת תואר חדש של "סגן מנהל".
ההחלטה על שינוי ארגוני מצויה בתחום הסמכות של המעסיק.
עם זאת יש חשיבות רבה לכך שהשינוי ייעשה לאחר עבודת הכנה מקצועית ויסודית המגדירה את הבעיות שטעונות פתרון, את המטרות, את הגדרות התפקיד העתידיות של כל היחידות, ואת הדרך ליישום השינוי.
ה שינוי נעשה ברשות ללא בדיקה ועבודת מטה מספקות, גיבוש תכנית שינויים מסודרת וכתובה עם מטרות, יעדים, לוח זמנים ליישום ומדדים להצלחה, וללא תיאום מספק עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה.
כמו כן במסגרת השינוי רוכזו סמכויות ותפקידים רבים מדי סגנית מנהל הרשות; זהו מצב בלתי תקין היכול לפגוע בהפרדת התפקידים הנדרשת לשם שמירה על סדרי בקרה פנימיים נאותים.
כפיפות ישירה של עובדים רבים לסגנית מנהל הרשות פוגעת במוטת השליטה של המנהל וכפועל יוצא - פוגעת ביכולת הטיפול במגוון הנושאים המצויים תחת טיפולה של הסגנית.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הרשות, לסמנכ"לית למינהל במשרד האוצר ולנציבות שירות המדינה, כי מן הראוי היה ששינוי מבני מקיף מסוג זה שנעשה ברשות ייסמך על תכנון מקיף ועל הגדרה סדורה של צורכי הרשות והמבנה הארגוני המיועד.
נוכח האופן שבו בוצע השינוי, מן הראוי לבחון לעומק את השינ וי הארגוני כפי שנעשה ולהפיק לקחים על מנת להבטיח שהרשות תפעל בצורה מיטבית.
להערה זו משנה חשיבות בשל העובדה כי בקרב הנהלת הרשות דעות שונות בנושאים מהותיים הקשורים בשינוי המבני.
מכרזים לתפקידי סגן מנהל 1.
בינואר 2010 התקיימו שני מכרזים בין-משרדיי ם: מכרז לתפק יד סגן ממונה בכיר ליחידה לשינויים מבניים ומכרז לתפקיד סגן ממונה בכיר - חברות ממשלתיות (להלן - הסגן לפיקוח).
ועדה אחת בחנה את המועמדים לשני המכרזים.
הועלה כי בינואר 2010 פנה בכתב מנהל הרשות, מר דורון כהן, לחברי ועדת המכרזים במכתב שהועבר לוועדה על ידי נציבות שירות המדינה ועל דעתה (ראו משרד האוצר 113 .
,)בהמשך על כך והוסיף אפיונים נוספים לתפקיד של סגן ממונה בכיר לשינויים מבניים ולתפקיד של הסגן לפיקוח; אפיונים נוספים אלה לא הובאו לידיעת המועמדים לשני המכרזים.
הוספת דרישות מהותיות ממועמדים למשרה לאחר פרסום המכרזים היא בניגוד לדיני המכרזים, פוגעת בשקיפות, בתקינות התהליך ובצורך לתת 114 דוח ביקורת שנתי63א .
שוויון הזדמנויות למועמדים אפשריים.
אולם יש להדגיש, כי למהלך זה ניתן אישור מראש של נציבות שירות המדינה, שהיא הגורם המוסמך האחראי למכרזים אלה.
בפגישה של עובדי משרד מבקר המדינה עם רכזת הבחינות בנציבות שירות המדינה ב- 9.
11 היא ציינה כי לא היה מקום להעביר לחברי ועדת המכרזים דרישות מעבר לכתוב בתנאי המכרז כפי שפורסמו, כיוון שכל תוספת כזו פוגעת בשקיפות ובעקרון השוויון.
עוד הסבירה הרכזת כי הייתה צריכה למנוע את הצגת המכתב של מנהל הרשות לחברי הוועדה וכי הוועדה טעתה כשהסתמכה בהחלטתה על המכתב שחרג מתנאי המכרז המקוריים.
המכרז לסגן ממונה בכיר ליחידה לשינויים מבניים - מנהל הרשות הוסיף לתנאי המכרז דרישות ובהם לתת יתרון מובהק למועמד בעל יכולות מתחום ראיית החשבון ובעל ידע והבנה בדוחות כספיים וניתוחם.
לתפקיד זה בחרה הוועדה ברואה חשבון.
מבדיקת גיליון ההערכה שמילא נציג הרשות (ממשרד האוצר) עולה כי נתן ציונים נמוכים מאוד יחסית לכלל המתמודדים ואף העניק ציון אפס לאחד המועמדים אף שעל פי ההנחיות, חבר ועדה מתבקש ליתן ציונים למועמדים בכל תחום מציון 1 עד ציון 9 (הציון9 הוא הגבו ה ביותר).
כך, העניק נציג הרשות ציונים נמוכים מאוד בהשכלה למתמודדים שהם בעלי שני תארים אקדמאיים.
הציון הממוצע שהעניק היה 4.
9 ואילו הציון הממוצע שהעניקו שאר חברי הוועדה היה7 .
בפגישה של עובדי משרד מבקר המדינה עם רכזת הבחינות בנציבות שירות המדינה ביום 29.
11 היא ציינה כי לא ראוי לתת ניקוד אפס לשום אדם באשר הוא, ולפי הנחיותיה יש לתת ניקוד גבוה יותר לבעלי תואר ראשון ושני.
במכרז לסגן ממונה בכיר לפיקוח - עיקר הדרישות שהוסיף מנהל הרשות היו שלמועמד יהיה ניסיון מוכח בתפקיד סמנכ"ל כספים של חברה, ויתרון לניסיון מ וכח בתפקיד סמנכ"ל כספים של חברה ממשלתית או בחברת החזקות.
במכתב מנהל הרשות נכלל פירוט של תנאים ואתגרים הניצבים בפני בעל התפקיד שייבחר, ואשר לא נכללו במכרז שפורסם.
המכתב הביא לגיבוש החלטת ועדת המכרזים.
בהחלטת ועדת המכרזים נכתב כי: "הוועדה לאחר שקראה את תיאור התפקיד ע"פ מנהל רשות החברות, התרשמה מהמועמדים והעדיפה מועמד עם ניסיון ניהולי, או מי שהיה סמנכ"ל כספים (בחברה ממשלתית), או מי שמבצע תפקיד שני לפחות ברשות החברות, לא מצאה מועמד מתאים וראוי.
מכלל המועמדים שהציגו את מועמדתם בפני הועדה לא היו בעלי ידע מקצועי מ ספיק, על מנת להנחות את העובדים המקצועיים בתחומים השונים כגון חשבונאות ושכר בחברות ממשלתיות.
בשילוב העדר ניסיון ניהולי מספיק לביצוע הקמת הפונקציה חדשה ורה -ארגון ברשות.
מצאנו כי ראוי לנסות ולאתר מועמד במכרז חיצוני".
מאחר שלא נבחר מועמד מתאים במכרז הבין -משרדי קיימה נציבות שירות המדינה באפריל 2010 מכרז חיצוני 63 לבחירת סגן ממונה בכיר לפיקוח, בקרה .
63 על פי כלל י נציבות שרות המדינה, דרישות התפקיד במכרז הבין -משרדי והמכרז החיצוני זהים.
ודיווח בחברות הממשלתיות; אחד מחברי הוועדה היה מנהל הרשות, מר דורון כהן.
מנהל הרשות הגיש שוב את מכתבו ובו המאפיינים והדרישות הנוספות אשר לא צוינו במסמכי המכרז שפורסם לצי בור.
אחת הדרישות הייתה כאמור יתרון למי שהיה סמנכ"ל כספים בחברה.
116 דוח ביקורת שנתי63א .
ועדת המכרזים דנה בשבעה מתוך שמונה מועמדים ובחרה בגב' לילי אילון לתפקיד סגן ממונה בכיר למנהל הרשות.
גם הפעם לא פורסמו ולא הובאו לידיעת המתמודדים הדרישות הנוספות של מנהל הרשות.
נציבות שירות המ דינה לא התייחסה לפגם המהותי בתהליך זה ולא בחנה את האפשרות לפרסם מכרז חוזר.
בתשובת הרשות צוין כי הצורך בכתיבת המכתב נבע מכך שבוועדת הבוחנים במכרז הפנימי ישב נציג אחר מטעמה.
למנהל הרשות נמסר על ידי נציבות שירות המדינה כי זהו הליך תקין ומקובל שבו נציג המשרד משמיע לפני ועדת הבוחנים את הציפיות מבעל התפקיד.
בתשובת נציבות שירות המדינה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 צוין כי מאחר שנציג הרשות בוועדה לא היה מנהל הרשות סברה מרכזת הוועדה כי מנהל הרשות העביר מכתב ובו פירוט התפקידים שעל המועמדים הנבחרים יהיה למלא אם ייבחרו; עוד צוין כי מרכזת הוועדה לא קראה את תוכן המכתב לפני העברתו לעיון לחברי הוועדה.
נציג משרד האוצר בוועדת המכרזים ציין בתשובתו מאפריל 2012 כי לפני הוועדה שבה השתתף הובאו שני תפקידים.
לסגן מנהל בכיר לשינויים מבניים הוועדה בחרה במועמד הפנימי, ואילו לתפקיד סג ן מנהל בכיר לפיקוח ובקרה בחרה הוועדה לאפשר התמודדות רחבה יותר במסגרת מכרז חיצוני, לאור המועמדים ומתוך רצון לאפשר בחינת מועמדים עם רקע רחב יותר.
עוד ציין כי לגבי יתר הסוגיות המועלות, הוא אינו בקיא בפרטים ואין הוא יכול לתרום.