HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קורס הכנה לבחינות הרישוי ברפואה של חברה מסוימת - באפריל 2013 אישר דקאן הפקולטה לרפואה בת"א דאז, פרופ' מקורי, את האחריות של הפקולטה לבקרה האקדמית של קורס הכנה לבחינות רישוי ברפואה של חברה מסוימת באזור המרכז.
באוגוסט 2014 שלח ממלא מקום מנהל אגף הרישוי למנהל האקדמי של החברה מכתב המאשר שהוא מכיר בקורס ההכנה לבחינה הממשלתית שיתקיים מטעם החברה בצפון.
בפועל פתחה החברה שני קורסים - האחד בצפון והשני במרכז.
בשנת 2016 החלו להצטבר תלונות של משתתפים בקורסים של החברה על התנהלות "בלתי ראויה" של הקורסים הכוללת בין השאר רישום נוכחות פיקטיבי; בעקבות בירור שקיים מנהל אגף הרישוי עם הפקולטה לרפואה בתל אביב, התברר כי אוניברסיטת ת"א הסירה את חסותה מהקורסים, וכי בהפעלת הקורסים יש ליקויים רבים; ולכן, באוקטובר 2016 , מנהל אגף הרישוי ביטל את הכרת משרד הבריאות בקורסים אלו.
בית חולים ציבורי בצפון - בינואר 2012 אישר מנהל האגף לרישוי לבית החולים, לפתוח קורס הכנה לבחינת רישוי.
בקשה נוספת של בית החולים לקיים קורס נוסף בספטמבר 2012 נדחתה על ידי מנהל האגף לרישוי בשל ניהול לקוי של הקורס שכבר קיבל אישור כזה.
במכתב שהפנה מנהל האגף לרישוי למנהל בית החולים צוין כי הקורס "לקה בחסר, עורר בעיות רבות.
בין היתר קיימות שאלות בנוגע לנוכחות המשתתפים בקורס, ניהול הבחינה שהתקיימה בסיומו והציון הסופי שניתן בקורס.
יתר על כן, הגיעו אלינו עדויות כי לכאורה, היו אי סדרים בניהול הקורס, כי נמסר מידע על שאלות משרד הבריאות |507 .
הליקויים שעלו בנוגע .
הבחינה לנבחנים לפני קיומה וכי ניתן סיוע לנבחנים בפתרון הבחינה בזמן קיומה".
בית חולים השרון - אחד מקורסי ההכנה הוותיקים מתקיים בבית חולים השרון של הכללית בפתח תקווה, והוא מופעל באחריות מקצועית ומינהלית של בית החולים .
בקורס שהתקיים ב-2016 והסתיים בפברואר 2017 העלתה מנהלת הקורס חשד להעתקה של שבעה נבחנים במועד ב' של מבחן הסיום.
כיוון שמרבית הסטודנטים החשודים בהעתקה נכשלו בבחינת הסיום, היא החליטה, לאחר התייעצות עם האחראי על המבחנים בקורס, שלא לפסול את הבחינה ותוצאותיה.
יו"ר ועדת הבחינה, פרופ' מימוני, כתב למנהל אגף הרישוי באוגוסט 2017 כי לדע תו "קורסי ההכנה מתקיימים על ידי ספקים שונים ואף שהם מקבלים אישור להעניק את ציון המגן על פי עמידה בקריטריונים של משרד הבריאות, הרי שלאורך זמן איני בטוח כי קיים פיקוח או מעקב אחר התנהלותם בפועל.
אני סבור כי פיקוח סדור כזה הינו חיוני לשמירה על רמתם ואיכותם ונדרש בכדי לוודא כי מתן ציון המגן מעיד על הכנה טובה לבחינה".
הליקויים שעלו בנוגע לניהול קורסי ההכנה מצביעים על בקרה רופפת של אגף הרישוי על הקורסי ם ומעוררים חשש כבד בנוגע לאמינות התוצאות של מבחני המגן.
משתתפי הקורס עשויים לעמוד בדרישות לקבלת רישיון לרפואה בזכות הבונוס, והדבר מעלה חשש כבד בנוגע לכשירותם המקצועית של אותם רופאים.
בתגובת מנהל אגף הרישוי לשעבר, ד"ר שנון, לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 (להלן- תגובת ד"ר שנון) הוא כתב כי משרד הבריאות, האחראי על הבחינות באמצעות ועדת הבחינות, אינו יכול לנהל את קורסי ההכנה ולפקח עליהם שכן יש בכך ניגוד אינטרסים.
יתר על כן, למשרד הבריאות ולאגף הרישוי אין כל מיומנות בתחום זה וגם אין לו כוח אדם או תקנים לצורך זה.
עוד כתב כי הישיבה באולמות שבהם מתקיימות הבחינות צפופה מדי, יש העתקות בזמן הבחינה והפרות משמעת במהלך הבחינה ואין כל ענישה או הרתעה בהקשר זה.
בתגובת הר"י לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 (להלן- תגובת הר"י) היא כתבה כי היא סבורה שיש לפעול להסדרת קורסי ההכנה לבחינת הרישוי.
בתגובת משרד הבריאות הוא ציין כי ב- 24.
17 אישר מנכ"ל משרד הבריאות מתווה עקרוני לשיפור המצב הקיים, והאגף לרישוי יציג למנכ"ל בתוך חודש תכנית מגובשת בנושא.
מנגנון הבונוס למבחן הרישוי .
בשנת 1990 קבעה המועצה המדעיתשל הר"י כי ציון המינימום הנדרש בקורס ההכנה כדי לקבל ציון מגן הוא 70.
תקנות בחינת הרישוי קובעותכאמור, כי ציון 508 |דוח שנתי 68ג .
המגן של מי שסיים את הקורס בהצלחה יובא בחשבון בחישוב תוצאות בחינת הרישוי שלו כפי שתקבע ועדת הבחינה.
בתחילת שנות ה -90 של המאה הקודמת, החליטה ועדת ה בחינות כי הבונוס שיינתן יהיה תוספת של עשר נקודות לציון שיתקבל בבחינת הרישוי.
לתוספת זו יש חשיבות רבה מאוד, משום שמי שיקבל ציון 50 בלבד בבחינת הרישוי, יקבל ציון כולל של60 במבחן בזכות הבונוס, וכך יוכל לזכות ברישיון לעסוק ברפואה בישראל.
להשוואה - סטודנט בפקולטות לרפואה בישראל חייב לקבל ציון 65 בבחינות הגמר בסיום הלימודים, ואין הוא מקבל כל בונוס שיסייע לו לעבור את הבחינות ולקבל הרשאה לסטז'.
עלה כי מאז שנקבעה מתכונת הבונוס, לפני למעלה מ-25 שנה, לא ניתחה ועדת הבחינה את ה תוצאות של הטבה זו, ובעיקר לא בדקה כמה נבחנים עברו בהצלחה את מבחן הרישוי בזכות הבונוס שקיבלו.
גם משרד הבריאות לא עשה זאת.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתחילת שנת 2015 עד מרץ 2017, מ -28 בוגרים שלמדו בארמניה ועברו את בחינת הרישוי לתואר דוקטור ברפואה, יותר ממחציתם - 16 , עברו רק בזכות הבונוס שקיבלו (57% מהנבחנים).
בבחינת הרישוי שנערכה במרץ2017 ,37 מ-84 (44% מהנבחנים) מבוגרי מולדובה עברו את בחינת הרישוי רק בזכות הבונוס שקיבלו.
לצורך השוואה יצוין, כי עד ספטמבר 2014 הקנה החישוב של ציון המגן בקורסי ההכנה לבחינת הרישוי ברפואת שיניים לאלו שעברו את הקורס בהצלחה 10 נקודות בונוס, כשציון עובר הוא 60 .
בספטמבר 2014 פרסם משרד הבריאות נוהל הקובע שלאור בדיקת השפעתם הבלתי מידתית של נקודות הבונוס, ישתנה חישוב ציון המגן של קורסי ההכנה לבחינת הרישוי ברפואת שיניים, וייעשה יותר מידתי, כך שיהיה יחסי לציון המגן ולציון בבחינת הרישוי שקיבל הנבחן, ובכך ישקף באופן נכון יותר את מידת ההצלחה של הנבחן במבחן הרישוי38.
בתגובתו כתב ד"ר שנון כי אף על פי שבתקנה נקבע כי ועדת הבחינה תקבע את גובה ציון המגן, בהחלט יש מקום לבטלו כליל.
ההשתתפות בקורס אמורה לשפר את רמת הידע ואת ההכנה לבחינה.
יתר על כן, כיום ניתן להשתמש בציון המגן שלוש פעמים, וזה בוודאי שאינו משרת את מערכת הבריאות בישראל ואת טובת הציבור.
בתגובתה ציינה הר"י כי לדעתה ראוי לערוך ניתוח של משמעות הענקת ההטבה ובחינה לעומק של נחיצותה .
לפיכך תערוך ועדת הבחינה ניתוח של המצב .
38 אם הנבחן קיבל במבחן הרישוי מעל 50 והפער בין הציון בבחינה לציון המגן אינו עולה על25 נקודות, הוא יקבל תוספת לציון של 0.
מציון המגןאם הפער גדול יותר, ערך ציון המגן יהיה רק 0.
כך ציון המגן המקסימלי יכול להיות8 .
נקודות בונוס לדוגמה: ציון מגן=62, ציון בחינת הרישוי=52 .
הנבחן יקבל תוספת של0.
1*62 לציון במבחן כך שהציון הסופי שלו יהיה 52+6=58.
הקיים ושל השלכות הבונוס לאורך השנים מאז הנהגתו ותגיש המלצות בנדון למשרד הבריאות.
מתכונת ההפעלה של קורסי ההכנה והבקרה עליהם נדרשת לעבור שידוד מערכות יסודי ומידי.
על משרד הבריאות לבחון מהי מתכונת ההפעלה הרצויה לקורסי הכנה לבחינת הרישוי וכיצד אפשר ליישמה באפקטיביות מרבית.
נוכח העובדה שבונוס לציון במבחן לצורך רישוי לא קיים בדרך כלל בבחינות אחרות כגון, בבחינות מועצת רואי החשבון, ונוכח ההשפעה הקריטית שיש למתן הבונוס שביכולתו להכריע אם הרופא יקבל רישיון לעסוק במקצוע שבו הופקדו בידיו חיי אדם - ראוי שהמשרד יעקוב אחר תוצאות הבדיקה שתבצע ועדת הבחינה מטעם הר"י ויסיק את המסקנות המתבקשות מתוך כך, לרבות בעניין הנחיצות של הענקת ההטבה.
ככל שייקבע שאכן יתרונותיו של בונוס כלשהו עולים על מגרעותיו, יהיה מקום לבחון גם אם יש להנחות את ועדת הבחינה לעדכן את מנגנון ההטבה, בדומה למנגנון שנקבע במבחן לרפואת שיניים, או באופן אחר.
עד אז, על המשרד לאשר רק קורסי הכנה שנמצאים בפיקוח הדוק של אחת מהפקולטות לרפואה בארץ ולעקוב אחר פיקוח זה.
אי-ידיעת השפה העברית .
כדי שרופא יוכל לתקשר היטב עם המטופל מן ההכרח ש ידע את שפתו - וראשית לכל את השפה הרשמית המקובלת במדינה.
בהתאם לכך, פקודת הרופאים קובעת כי זכאי לקבל רישיון לעסוק ברפואה מי שהוא בעל ידע בסיסי בשפה העברית וכי השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע הוראות בעניין הידע הבסיסי בשפה העברית .
באוג וסט 2013 הותקנו תקנות הרופאים (ידע בסיסי בשפה העברית), התשע"ג -2013 ,.
לפי התקנות המבקש רישיון או המבקש לעשות סטז' חייב להוכיח ידע בסיסי בשפה העברית בכך שימציא למנכ"ל משרד הבריאות אישור כגון זה המאשר שעבר את מבחן הרישוי בעברית, את המבחן ברמה ג' באולפן לעברית, או את הבחינה במכינה לעברית למקצועות רפואיים וכיו"ב.
גם האיחוד האירופי מאפשר למדינה הקולטת, במקרה של רופאים המבקשים לעבור ממדינה למדינה בתחומי האיחוד האירופי, לדרוש מהרופאים את ידיעת שפת המדינה הקולטת כתנאי לקבלת הכרה ברישוי39 .
39 EU, User Guide -Directive 2005/35/EC.
Everything you need to know about recognition of professional qualification, p.
באוגוסט 2015 כתב מנהל האגף לרישוי לסגן שר הבריאות דאז, הרב יעקב ליצמן, עם העתק למנכ"ל המשרד, מר משה בר סימן טוב, כי "אף שעל פי חוק, המבקש רישיון לעיסוק ברפואה בישראל נדרש להוכיח ידע בשפה העברית, אין אנו מיישמים דרישה זו".
עוד הוסיף מנהל האגף לרישוי כי "לאחרונה מתרבים המקרים בהם מנהלי מחלקות מחליטים להפסיק סטז' של רופאים כיוון שאין הם שולטים בשפה העברית".
נמצא כי אף על פי שבתקנות נקבעה חובת הידע הבסיסי בעברית, אגף הרישוי שבמשרד נותן את הרישיונות לעיסוק ברפואה בלי שנבדק אם מבקש שלא למד בארץ, אכן המציא אישור כנדרש המוכיח שיש לו ידע בסיסי בעברית.
להלן דוגמאות: במאי 2017 ביקשה רכזת הסטז'רים בבלינסון ממנהל אגף הרישוי להפסיק את הסטז' לסטז'רית מסוימת ש"איננה יכולה לתקשר בעברית כמו גם לכתוב ולקרוא".
בשתי חוות דעת מהשליש הראשון של שנת 2016 של שני מנהלי מחלקה פנימית בבית החולים רמב"ם, ציינו מנהלי המחלקות כי לסטז'רית אחרת יש בעיה בשפה העברית המונעת ממנה לתפקד בצורה סבירה.
באפריל 2016 כתב האחראי על הסטז'רים בבית החולים רמב"ם למנהל אגף הרישוי, בנוגע לסטז'רית זו, כי יש לה בעיית שפה שלא תאפשר לה להיות רופאה, הוא הוסיף כי זהו "דבר שאנו רואים לא פעם בסטז'רים שמוצאם מארצות 'חבר העמים' לשעבר".
בתגובתו למבקר המדינה, כתב ד"ר שנון כי במסגרת תפקידו כמנהל האגף, התריע מספר פעמים כי משרד הבריאות אינו יכול להפר את החוקים והתקנות הנוגעים לרישוי רופאים.
הוא ביקש להביא את הנושא לדיון ולק בל החלטה, לבטל את החוק או לקיימו.
הוא הוסיף כי בפגישה שהתקיימה בנושא זה אצל המנכ"ל הנוכחי של משרד הבריאות, הוצע לתקן את התקנות ולקבוע כי ניתן יהיה לקבל היתר זמני לעיסוק ברפואה גם ללא הוכחת ידע בשפה העברית, אך לא יונפק רישיון קבוע למי שלא הוכיח שיש לו ידע בשפה העברית כנדרש.
הוא כתב כי ככל הידוע לו לא פעלה הנהלת משרד הבריאות או הלשכה המשפטית של משרד הבריאות למימוש החלטה זו.
הבעיה של אי -ידיעת השפה מחריפה עוד יותר בקרב מי שיכול לקבל רישיון לעסוק ברפואה בישראל בלי שנדרש לעשות גם סטז'.
במקרה זה, לא זו בלבד שאין גורם בתוך בית החולים שיכול להתנות את השלמת הסטז' בהצלחה, בכך שהסטז'ר ידע את השפה ברמה סבירה, אלא שהרופא החדש יקבל את הרישיון שלו ממשרד הבריאות בלי שתיחשף, קודם לכן, אי-ידיעתו את השפה.
עובדה זו תתגלה רק כאשר יתחיל לעבוד בפועל, ואז כבר יהיה מאוחר מדי, שכן הק ושי לתקשר כהלכה עם המטופלים יכול לפגוע באיכות הטיפול, וגם שביעות הרצון של המטופל מהשירות הרפואי שיקבל עלולה להיפגע.
על אגף הרישוי במשרד הבריאות לפעול בדחיפות, ככתוב בתקנות, כדי להבטיח ככל הניתן שכל רופא שמצטרף למערכת הבריאות במדינה יוכל לתקשר הן עם עמיתיו למערכת והן עם מטופליו, שכן כל אי-הבנה לגבי מצבם הרפואי עלולה ליצור סכנה של ממש לבריאותם.
הסטז' הוא חלק מלימודי הרפואה בישראל ובו מושם דגש על העבודה המעשית.
הוא נעשה בתום השנה השישית או הרביעית ללימודים (בהתאם לתכנית הנלמדת) ונמשך שנה .
תכנית הסטז' כפופה לאישור הפקולטות לרפואה.
בוגרי בתי הספר לרפואה בחו"ל שלא ביצעו סטז' ברפואה כחלק מתכנית הלימודים בחו"ל, נדרשים לבצע סטז' בישראל כדי לקבל רישיון לעסוק בה ברפואה.
הסטז' מתבצע במוסדות בריאות שהוכרו להתמחות על ידי משרד הבריאות בהתאם לתקנות הר ופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג - 1973 .
בתכנית שותפים שני הרגולטורים: המל"ג באמצעות הפקולטות לרפואה כגורם הבקרה על תוכני הסטז', ומשרד הבריאות באמצעות מוסדות הבריאות כגורם המקצה את הסטז'רים לבתי החולים והאחראי לסטז'רים בוגרי לימודי רפואה בחו"ל.
פקודת הרופאים קובעת מי רשאי להתחיל בסטז': 1 .
סטודנט לרפואה שסיים את לימודיו באחת מהפקולטות לרפואה בארץ, עמד בבחינות הגמר וקיבל הרשאה לסטז' מטעם משרד הבריאות; 2 .
בוגר רפואה בחו"ל שקיבל דיפלומה וניתנה לו ]שנעשית בארץ [ 'מוכרת, עמד בהצלחה בבחינה לקראת הסטז הרשאה לסטז' מטעם משרד הבריאות.
השיבוץ לסטז' נקבע בהגרלה 40 שמקיים משרד הבריאות.
40 מתבצעת הגרלה נפרדת לבוגרי חו"ל ולבוגרי הארץ, וזאת, בין השאר, כדי למנוע חוסר איזון בבית החולים מבחינת תמהיל הבוגרים.
והנהלתו, והיא עלולה .
חוסר ההיערכות של משרד הבריאות לעלייה במספר הסטז'רים .
בשנת 2010 היו690 ,סטז'רים, מספרם הוכפל פי שניים ויותר בשנים האחרונות וכך הגיע בשנת 2017 ל- 1,547 סטז'רים- עלייה של 124% .
לעומת עלי יה דרמטית זו, עלה באותן השנים תקן מיטות האשפוז מ- 14,591 ל- 15,487 מיטות- עלייה של 6%41 בלבד.
היחס בין מספר הסטז'רים למספר המיטות עלה אפוא מ-0.
1 בשנת2017 - עלייה של 100%.
התוצאה של הגידול ביחס שבין מספר הסטז'רים למספר המיטות היא פגיעה בניסיון המעשי של הסטז'ר.
הצורך להיערך כראוי לגידול הצפוי במספר הסטז'רים עלה בדיוני המשרד ובפורומים מקצועיים אחרים: כך בדיון של פורום הדקאנים בדצמבר 2011 ,בהשתתפות מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' גמזו ציין המנכ"ל כי ה וא ו משרדו ערים לגידול הצפוי במספר הסטז'רים , כמו גם במספר המתמחים בשנים הקרובות , ולכן יכין המשרד תכני ות לקליטת הסטז'רים בבתיה"ח ולשיבוץ הבוגרים בהתמחות; כך גם הועלה בדיון בפורום מקצועות הבריאות מפברואר 2013 ובישיבת פורוםהדקאנים ממרץ 2016 שגם היא העירה על הקושי הקיים הנובע מריבוי ס טז'רים וסטודנטים במחלקות המכביד על עבוד תם השוטפת.
בהמשך לכך כתב באפריל 2016 יו"ר פורום הדקאנים, פרופ' טור כספא, לשר הבריאות דאז, הרב ח"כ יעקב ליצמן, בשם הפורום, שהפורום מבקש לדון במצוקת המקומות לביצוע הסטז' ובתקנים להתמחות נוכח המצב ההולך ומחמיר במחלקות של בתי-החולים.
במרץ 2017 ,כתבה רכזת פורום הדקאנים גב' מאירה עמראני לעורכי הביקורת שאמנם התקיימה פגישה עם השר, ואולם מאז לא חל כל שינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד הבריאות, כי מלבד ההכרה וההצהרה בנוגע לצורך להיערך לקראת הגידול במספר הסטז'רים שיביא בעקבותיו גם גידול במספר המתמחים –המוכר להם זה שש שנים לפחות - הם לא נקטו שום צעד ממשי למתן מענה לכך.
זוהי אוזלת יד של המשרד והנהלתו, והיא עלולה להביא ל ידי כך שתקופת הסטז' תהיה בלתי אפקטיבית.
בתגובת משרד הבריאות הוא ציין כי סטז'רים נקלטים בבתי חולים בהתאם למספר המיטות ברישיון שיש לבית החולים בעת ההגרלה, וכן "תוספת פריפריה" לבתי חולים בפריפריה.
הוא הוסיף כי בין השנים 2021-2017 בהתאם להסכם בריאות - אוצר, יתווספו למערכת כ 1,200 מיטות, וכן נוספו 300 מיטות בבית חולים חדש ( באשדוד), שבו כבר משולבים סטז'רים מיום פת יחתו, וכי הדבר מעניק שדות קליניים נוספים לביצוע הסטז'.
41 מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז בישראל 2015 , ממצאים עיקריים, משרד הבריאות אגף המידע המינהל לטכנולוגיות רפואיות ותשתיות, ירושלים תשע"ז-2016 , עמוד5.
על משרד הבריאות בשיתוף פורום הדקאנים ומל"ג לבצע עבודת מטה סדורה לבדיקת מספר הסטז'רים שכל אחד מבתי החולים יכול לקלוט בהתאם להיקף הצוות, המיטות ומספר החולים, כדי שלא תיפגע העבודה השוטפת של המחלקות ואיכות הלימוד של הסטז'ר.
בהתאם למסקנות של עבודת המטה, עליהם לבחון ולהציע פעולות נוספות כדי לאפשר לבוגרי הרפואה שמספרם עולה מדי שנה לבצע סטז'.
אוזלת ידם של משרד הבריאות, המל"ג ופורום הדקאנים בהסדרת ההפעלה של תקופת הסטז' .
תקנון הסטז' שקבע פורום הדקאנים המשמש גם את משרד הבריאות, מציג הנחיות כלליות בנוגע למועד התחלת הסטז', משכו, תקופת היעדרות מותרת וסיבתה, תפקיד הסטז'ר באופן כללי, חובותיו וזכויותיו, הפיקוח עליו ומה קורה כשהסטז'ר נכשל.
התקנון אינו מגדיר די הצורך את האופן שבו יש להעריך את איכות התפקוד של הסטז'ר, וממילא אינו קובע מדדים שעל פיהם צריכים מנהלי המחלקות להעריך אותו.
אי-הסדרה של כללים ומטרות הסטז' - אף על פי שעמידה בהצלחה בתקופת הסטז' היא תנאי חובה לקבלת רישיון לעסוק ברפואה, עלה שהמשרד , הפקולטות לרפואה ופורום הדקאנים לא קבעו כללים בסיסיים להפעלתו – מטרות בסיסיות, חובות ההתלמדות ואמות מידה לעמידה בהצלחה בלימודי הסטז' ולהערכת הסטז'ר.
הצורך בהסדרה של מערך ההתלמדות עלה למשל בישיבת פורום הדקאנים שהתקיימה באפריל 2014 .
מפרוטוקול הישיבה עולה כי ועדת הסטז' הפועלת מטעם הפקולטו ת לרפואה החלה ל גבש סילבוס מחייב, הכולל חמישה מקצועות ליבה, שיש לחייבם כחלק מהסטז' .
עמדת הפורום הייתה כי תכנית הסטז' צריכה להיות בסיסית וכללית ולא מפורטת, כדי שהמחלקות יוכלו לעמוד בהן.
בתגובת יו"ר ועדת הסטז' הארצית למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוא כתב כימטרת הסטז' מוגדרת בסעיף הראשון בפנקס הסטז': "הסטז' הוא חלק בלתי נפרד מלימודי הרפואה בישראל וחובה לבצעו לשם קבלת הדיפלומה ברפואה ולקבלת ר ישיון לעסוק ברפואה בישראל.
הוא מהווה המשך ללימודי הרפואה תוך השמת דגש על העבודה המעשית".
הוא הוסיף כי הסילבוס שעליו שוקד ת כעת ועדת הסטז ' הארצית ייתן מענה לעניין "חובות ההתלמדות, אמות מידה לעמידה בהצלחה בלימודי הסטז' ולהערכת הסטז'ר".
אף על פי שפורום הדקאנים עמד על החשיבות שבהסדרת הסטז' הוא הסתפק בכך שהוחל בקביעת סילבוס מחייב ואולם הוא העדיף להותיר את הפעלתו של מערך הסטז' ללא הסדרה מחייבת; משמעות הדבר היא שהסטז' מופעל ללא כללים בסיסיים - מבלי שנקבעו מטרותיו, חובות ההתלמדות ואמות מידה לעמידה בהצלחה בלימודי הסטז' ולהערכת הסטז'ר.
גיבוש התכנית של ועדת הסטז' נמשך כבר למעלה משלוש שנים ועדיין לא הגיעה לכלל סיום.
חשוב שפורום הדקאנים יקבע לוח זמנים לסיום הגיבוש של התכנית ויעקוב אחר התקדמותה.
גם המל "ג עמד על הצורך בהסדרת תקופת הסטז'.
בוו עדה בינלאומית להערכת תכניות הרפואה בפקולטות לרפואה שהקים ב - 2014 נדון גם נושא זה.
הוועדה קבעה כי נדרשת הערכה פורמלית של השנה השביעית (הסטז') כחלק מלימודיהם של הסטודנטים לרפואה.
ואולם המל"ג לא יישם את המלצותיו בעניין הצורך בהערכה של שנת הסטז'.
על החשיבות הנודעת להערכה איכותית של עמידת הסטז'ר בחובותיו עמד גם האחראי על הסטז' באחד מבתי החולים.
הוא ציין בפני עורכי הביקורת באוגוסט 2017 , כי לא קיימת הערכה אובייקטיבית של הידע ו המיומנות של הסטז 'ר, ולהערכתו העובדה שרק מעט מאד מהם נכשלים בסטז' נובעת מזה שהערכת תפקודו של הסטז'ר אינה נעשית בכלי הערכה מדידים ואובייקטיביים.
כמו כן, מנהלי המחלקות מעדיפים להימנע מלחשוף עצמם לסיכון של טענות או תביעות משפטיות מצד הסטז'רי ם שנכשלו, ולכן הם נותנים ציון עובר גם למי שלהערכתם אינו ראוי לכך.
כך מתנהל הסטז' ללא כל הסדרה במשך שנים; הגורמים האחראים להפעלתו - משרד הבריאות והמל"ג, וכן פורום הדקאנים שהוא בעל עניין מהמעלה הראשונה בהבטחת יעילות תקופת הסטז' - כולם יחד וכל אחד מהם לחוד, הותירו לתכתיבי השטח לקבוע את אופייה של שנת הסטז' לטוב ולרע.
פיקוח לא מוסדר על הסטז' : תקנון הסטז' קובע כי האחראי על הסטז' בכל בית חולים, וכן ועדת סטז' ארצית המשותפת לכל הפקולטות לרפואה הם שיפקחו על הסטז'.
מתכונת הפיקוח על ביצוע הסטז' נקבעה בתקנון: כל סטז'ר צריך לקבוע בתיאום עם הנהלת בית החולים ועם האחראי על הסטז' את תכנית הסטז' למשך השנה כולה.
(א) מאחר שהסטז' הוא השלב של העבודה המעשית בהכשרתו של הרופא מן הראוי שההערכות יתבססו על קריטריונים איכותיים, ברורים ומדידים.
ואולם נמצא כי מנהל המחלקה נדרש להעריך את הסטז'ר באופן לא מדיד ול קוני ביות ר - מנהלי המחלקות צריכים לאשר את נוכחות הסטז'ר במחלקה, ובשאלון ההערכה נדרש המעריך לסמן אם הסטז'ר מצטיין, עבר או נכשל ללא צורך בפירוט ר ב יותר42.
כך גם קורה בפועל, למעט מקרים שבהם בוחר מנהל המחלקה לפרט בהערות גם את הער כתו.
כך, נמצאו מקרים בודדים בבתי החולים של הכללית ושל הדסה שמנהל המחלקה הוסיף פרטים על מיומנויות הסטז'ר כגון הידע הקליני שלו, יישום הידע בעבודה עם חולים ועוד.
הוויתור על הדרישה להתייחס לקריטריונים ברורים שעל הסטז'ר לעמוד בהם כדי להיות ראוי לקבלת רישיון רופא, פוגמת בתועלת שניתן להפיק מהסטז' ופותחת פתח שמנהל המחלקה יאשר עמידה של סטז'רים בדרישות גם אם אינם כשירים דיים.
על משרד הבריאות ופורום הדקאנים לחייב את המעריכים לפרט את הערכתם וזאת לאחר שיקבעו קריטריונים קבועים ואחידים לפי מדדים שניתן לנטרם.
קריטריונים יתרמו גם לוודאות של הסטז'ר שידע בדיוק באיזה תחומים מעריכים אותו.
(ב) התקנון מפרט מה קורה במקרה שסטז'ר נכשל ובאילו נסיבות לא יומלץ לתת לו אישור לעסוק ברפואה.
גורמים מעורים בתחום העלו חסמים להכשלת סטז'ר שלא עבר בהצלחה את תקופת הסטז': א.
הכשלת סטז'ר במחלקה מטילה עומס נוסף על עבודתו של מנהל המחלקה שנדרש להסביר את הכשלתו, אך אם הוא מעביר אותו אין צורך בהסבר כלשהו.
במסגרת הסטז' נדרש הסטז'ר למלא שאלון הערכה מפורט על כל מחלקה שבה הוא עושה את הסטז', ואף בית חולים או מחלקה אינם רוצים לקבל משוב שלילי.
לפני השיבוצים לסטז' כל סטז'ר מדרג את העדפותיו למקום ביצוע הסטז', והעדפות אלה נלקחות בחשבון בהגרלה.
משוב שלילי יגרום לכך שסטז'רים ישקלו אם להמליץ על בית החולים, והדבר עלול להר תיע סטז'רים טובים מלתעדף את בית החולים הזה במקום גבוה לביצוע סטז'.
ואולם ישנם מקרים שבהם ייתכן שקיומן של אמות מידה ראויות להערכת ההצלחה בסטז' היה משנה את ההמלצות, לדוגמה: בספטמבר 2015 פנתה אחראית הסטז'רים בבית חולים במרכז דאז לגורמים שונים במשרד הבריאות ו בהם מנהל אגף הרישוי בנוגע לסטז'רית שהחלה את הסטז' בבית החולים בדצמבר 2014 .
כחלק מתכנית הסטז' היא הגיעה למחלקת ילדים באמצע 2015 .
ושם נכשלה אחראית הסטז'רים כתבה לגביה: ".
כבר בתחילת הסטז' התגלו בעיות עם.
מנהלי המחלקות שבהם עבדה 'התחשבו' והעבירו אותה.
דוגמה נוספת עולה בנוגע לסטז'רית בבית החולים בצפון שקיבלה חוות דעת סבירות .
42 בשאלון יש מקום לכתיבתהערות.
עד טובות מהמחלקה לטיפול נמרץ והרדמה בעוד מנהלי המחלקות הפנימיות סברו שאין לה ידע מספק ברפואה.
פער גדול ביותר שמעורר שאלות על אופן ביצוע ה הערכה, נוגע למקרה שבו סטז'ר במרכז רפואי שלמד בחו"ל, נכשל במהלך 2017 - 2016 בשתי מחלקות פנימיות כשמנהלי המחלקות ציינו שרמת הידע שלו נמוכה מאוד, יש לו פערים קשים ביסודות הרפואה, ולא ברור איך סיים בית ספר לרפואה ועבר את בחינת הרישוי ; לעומת זאת מנהל המחלק ה לכירורגיה העריך את הסטז'ר כטוב מאוד ובמיון ציינו שהוא סיים את הסטז' בהצטיינות.
בתגובת המרכז הרפואי למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוא ציין כי "ניתן להסביר הפער הקיים בהערכות הסטז'ר במידת ההיכרות של המעריכים עמו.
מידת ההיכרות תלויה במס' הסטז'רים הנמצאים בכל רגע נתון במחלקה.
בפנימית 4-5 סטז'רים בכל מחלקה, בכירורגיה כללית 7-9 סטז'רים בכל מחלקה, ובמיון9-10 סטז'רים".
תשובת המרכז הרפואי מחזקת את המסקנה שאוזלת היד של המשרד בכל הנוגע לאי -היערכותו לקראת הגידול במספר הסטז'רים מביאה לידי כך שמספר הסטז'רים במחלקה עולה, ולכן האפקטיביות של הסטז' פוחתת.
בתגובת יו"ר ועדת הסטז' למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוא ציין כי דוח אחיד ל הערכת סטז 'ר ו קביעת סילבוס מחייב לסבבי ם המרכזיים, עשויים לשפר את הכשרת הסטז 'רים ואת הערכתם, והוועדה מתחילה לגבש דוח הערכה כזה; עם זאת, הוועדה סבורה כי אין בכך פתרון לבעיית הסטז'רים החלשים שרמת הידע שלהם אינה מספקת - "הניסיון מראה כי סטז 'רים שנכשלו בסבב הראשון מצאו את 'המקום המתאים' ועברו את הסבב השני ".
לדעת הוועדה שנת הסטז ' אינה יכולה להיות ממיינת , לא לבוגרי הארץ ולא לבוגרי חו"ל , וכי ה פתרון נעוץ בשיפור מבחן הרישוי לבוגרי חו"ל "שאצל חלק מהם אנו נתקלים ברמה נמוכה לא קבילה".
תשובת ועדת הסטז' מחזקת את הצורך ברפורמה מקיפה בדרך שבה מקבלים רישיון ישראלים בוגרי לימודי רפואה בחו"ל.
על משרד הבריאות להידרש לצורך בהערכה מדידה ומנומקת של תפקוד הסטז'ר.
צעד זה הוא א חד משורה של צעדים שעל המשרד לבצע.
צורך זה הוא חיוני בפרט להערכת סטז'רים שלמדו בחו"ל כשלבית החולים ולבתי הספר לרפואה אין שליטה על תכניות הלימודים שלהם.
:'התמחות במהלך תקופת הסטז על פי קביעת המשרד החל בינואר 2008 בשלוש מן ההתמחויות שבהן יכולים הסטז'רים לבחור - ילדים, משרד הבריאות |517 .
כירורגיה או פנימית - מחצית מתקופת הסטז' תיחשב כחלק מההתמחות.
על אף שמדובר במסלול חדשני השונה מהותית מהמסלול המסורתי, לאחר כעשור להפעלתו לא בחן המשרד את מידת האפקטיביות של מסלול זה, ואם הוא עונה על הדרישות המצופות מבוגר שהשלים סטז' מלא או שיש צורך לעדכנו.
על אף העובדה שהסטז' מוגדר כחלק מלימודי הרפואה בישראל, השם דגש על העבודה המעשית, משרד הבריאות ובתי החולים לא נערכו להפעלתו כראוי.
למרות הגידול במספר הסטז'רים בשנים האחרונות, והגידול הניכר הצפוי במספר הסטז'רים בשנים הקרובות - לא בדק המשרד את השפעתו של גידול כאמור על הפעילות בבתי החולים ועל הכשרת הסטז'רים ולא נערך לכך.
המשרד והפקולטות לרפואה גם לא הסדירו את המתכונת להפעלתו מבחינת מטרותיו, תכניו ודרכי ההערכה של הסטז'רים.
נוכח הליקויים שהועלו בנוגע לסטז' והעובדה שהסטז' המעשי הוא התחנה האחרונה לפני קבלת רישיון רופא, מודגשת הח שיבות היתרה לקביעת תכנית הכוללת הערכה איכותית ומדידה של הסטז'.
עולה מכאן צורך דחוף בהתערבות משרד הבריאות בשיתוף המל"ג ופורום הדקאנים לביצוע התיקונים הנדרשים בהפעלת שנת הסטז'.
עליהם להגדיר את מטרת הסטז' תוך הצבת מטרות ויעדים מוגדרים וקביעת אמות מידה כמותיות ואיכותניות להערכת הסטז'ר.
כשל בתכנון מקומות לביצוע התמחות לקראת תואר מומחה ברפואה .
השלב שלאחר סיום הסטז' וקבלת הרישיון הוא שלב ההתמחות.
בבתי החולים מתמחים כ - 6,000 רופאים בכ -5643 .
מקצועות התמחות שלב ההתמחות נמשך מארבע עד שבע שנים, לפי סוג ההתמחות.
הגידול במספר הסטז'רים צפוי להביא בהכרח גם לגידול במספר המתמחים.
עם סיום לימודי הרפואה פונים הרופאים להתמחות באחד ממקצועות התמחות הבסיס.
43 מהם30 מקצועות בסיס ו -26 מקצועות-על שההתמחות בהם נעשית לאחר התמחות באחד ממקצועות הבסיס.
כבר בישיבה של פורום הדקאנים שהתקיימה באפריל 2014 צוין כי קיים מחסור במקומות התמחות , וללא היערכות מתאימה תחריף הבעיה עם השנים.
גם הוועדה לחיזוק מערכת הבריאות בישראל44 העלתה , בין השאר, בעיה זו וציינה כי היא נוגעת להתמחויות מסוימות.
הוועדה המליצה על קביעת מדיניות ארוכת טווח בעניין זה , שתכלול מתן תמריצים למתמחים במקצועות במצוקה ו כן מחויבות לתעסוקה ארוכת טווח .
מסקר של ארגון המתמחים עולה כי קיימת תופעה של תורים של מתמחים לקראת התמחויות מסוימות כמו ילדים וגניקולוגיה, כשבזמן ההמתנה להתמחות הם ממלאים תפקידים כמו תורני חוץ במחלקות.
משרד הבריאות אינו מנהל את מערך ההתמחות .
בתפקידו כרגולטור נדרש משרד הבריאות להתוות תכניות אסטרטגיות ארוכות טווח לסיפוק צורכי הבריאות של האוכלוסייה.
בכלל זה עליו לקבוע מה יהיה היקף הרופאים הנדרש ובאלו מקצועות.
משום כך עליו לתכנן את כל 'שרשרת הייצור' עד התוצר הסופי - רופא מומחה.
בשלב האחרון של שרשרת הייצור עליו לקבוע את מספר המתמחים שיידרשו ולהתאים לכך את המקומות להתמחות.
בחלק ממדינות אירופה ובהן: אוסטריה, בריטניה, הולנד ושוויץ, המדינה קובעת את מספר הרופאים בכל תחום מומחיות באמצעות רגולציה ממשלתית.
בהולנד למשל, נקבע מספרם על בסיס ניתוח של ההיצע והב יקוש החזוי לשירותי הבריאות לעשר - 20 השנים הבאות והוא מתעדכן מדי שנה.
במדינות אחרות נקבע מספר המומחים לכל תחום בהתבסס על מספר התקנים הקיימים בתכניות ההתמחות או בהתאם למשאבים העומדים לרשות המערכת45.
משרד הבריאות קובע את תקינת הרופאים בישראלרק בנוגע למספר הרופאים בכל בית חולים ולא את ה פיזור (היחס המספרי) בין מומחים למתמחים , על פי המחלקות בבתי החולים ; את התקנים של המתמחים ו המומחים לכל מחלקה קובעים המחלקה ובית החולים באופן מקומי, בהתאם לצורכי המחלקה.
44 שרת הבריאות גב' יעל גרמן מינתה את הוועדה בראשית שנת 2013 ובין מטרותיה: מעמדו המעורב של משרד הבריאות כספק שירות, מבטח ורגולטור.
הוועדה הגישה את מסקנותיה בי וני 2014 .
המלצותיה לא אושרו על ידי שר הבריאות דאז, הרב ח"כ יעקב ליצמן 45 ההסתדרות הרפואית לישראל- תכנון כוח אדם רפואי, מאי 2013.
בביקורת עלה כי למשרד הבריאות אין מידע מרוכז על מספר מ קומות ההתמחות בכל מחלקה ובכל בית חולים.
הוא אינו יודע אילו מהם מאוישים ואילו פנויים, ומהו לוח הזמנים להתפנותם של המקומות התפוסים.