HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאשר פרסם המשרד את המכרז ביולי 2008 , שבו זכתה שוב חברה א', ידעו מינהל חברה ונוער והחברה למתנ"סים שקיים חשש מהימצאותה של חברה א' במצב של ניגוד עניינים בין היותה קבלן של המשרד המבקר את התכנית, על הקורסים שבה, לבין היותה קבלן של החברה למתנ"סים, המספק לה שירות לשם הפעלת קורסים.
למרות זאת לא יידע בכך המינהל את ועדת המכרזים במשרד אשר בחרה בסופו של דבר את חברה א' כזוכה.
משרד מבקר המדינה בדק את טופסי הבקשה והזמנות העבודה של קורסי מיומנויות, ובהם שישה קורסי ICDL .
לשם גביית תשלום מן המשרד עבור קורסי ICDL גישה החברה למתנ"סים דוחות ביצוע של הקורסים למשרד ולחברה א'.
האחרונה בודקת אם הפעילות שבוצעה תואמת את הזמנת העבודה שהוציאה החברה למתנ"סים ואם הרשות המקומית מאשרת שהקורסים בוצעו.
אם חברה א' אישרה את דוחות הביצוע ואת דרישת התשלום, משלם המשרד לחברה למתנ"סים.
נמצא כי על קורס מיומנות ICDL שקיימה החברה למתנ"סים בשנת הלימודים התש"ע היא דיווחה למשרד לפי 117 ( שעות 14,000 ש"ח חלקי 120 .
)ש"ח בדיווחים אלה נדרשה החברה לרשום איזה קבלן ביצע עבורה את העבודה.
נמצא כי לגבי קורסי ICDL לא שיקפו דיווחי החברה למתנ"סים למשרד את כל הנעשה בפועל: החברה דיווחה לו שהקבלן שקיים את הקורס הוא גם זה שסיפק לה את בחינות ההסמכה, אף שאלו סופקו לה בידי חברה 1032 דוח שנתי61ב .
למשל לגבי קורס שנערך עבור היחידה לקידום נוער באום אל-פאחם דיווחה החברה על 83.
5 שעות לקבלן- מתנ"ס א' - עבור קיום הקורס, ועוד 33.
5 שעות עבור בחינות ההסמכה, ובסך הכול 117 שעות שהן שוות ערך ל- 14,000 .
)ש"ח (מחיר קורס ובחינות הסמכה משרד החינוך 1033 .
בדיווחים האמורים של החברה למתנ"סים למשרד, נוסף על כך שמספר השעות שהיא רשמה בחשבונות שהגישה לתשלום היה גבוה יותר ממספר השעות האמִתי, כמפורט לעיל, היא לא ציינה שחברה א' ביצעה את בחינות ההסמכה עבורה.
בכך היה כדי למנוע מגורמי בקרה במשרד, שלא היו ערים למידע שבידי מינהל חברה ונוער, לרבות באגף הכספים שלו, לגלות שחברה א' היא ספק של החברה למתנ"סים.
משרד החינוך השיב כי בעקבות הביקורת הקפיא האגף לקידום נוער את הפעילות הספציפית הזו עד קבלת חוות דעת משפטית בעניין, וכי המשרד פנה למשרד המשפטים כדי למצוא דרך ראויה "לנטרול ניגוד העניינים".
המשרד חתם על הסכם עם חברה א', שלפיו היא תבקר את תכנית היל"ה.
בכך העמיד המשרד את חברה א' במצב שבו יש חשש מניגוד עניינים בין תפקידה לבקר את החברה למתנ"סים לבין היותה קבלן שלה.
המשרד פעל בניגוד לעיקרון של איסור על ניגוד עניינים, בניגוד לנקבע בהוראות תכ"ם ואף בניגוד לכלל שהוא עצמו קבע במכרז.
על היועצת המשפטית של המשרד, יחד עם מינהל חברה ונוער, לנקוט לאלתר את הפעולות הנדרשות לנטרול החשש מניגוד עניינים בעבודתה של חברה א'.
על פי מסמכי מכרז היל"ה 2009 על החברה למתנ"סים להקים, להפעיל ולתחזק על חשבונה מערכת מחשוב הכוללת יישומי מחשב בסיסיים ולומדות המותאמות למקצועות השונים.
במכרז הוגדרו ארבע לומדות מסוימות ונקבע כי: הקבלן יעמיד עמדות מחשב להפעלת סביבות למידה ולומדות במרכזי ההשכלה; הקבלן יתקשר על חשבונו בהסכם התקשרות עם ספק לומדות שישמש את מרכזי ההשכלה ויספק הרשאות כניסה לאתרי הלומדות.
כאמור, המכרז הוא חלק בלתי נפרד מהחוזה שבין המשרד לחברה למתנ"סים.
בדיקתנו העלתה שבמשך כל שנת הלימודים התש"ע לא סיפקה החברה למתנ"סים כלל את הגישה ללומדות, כנדרש במכרז ובהסכם.
ממסמכי המשרד עולה כי החל באוגוסט 2009 ועד פברואר 2010 דרש האגף לקידום נוער מהחברה למתנ"סים לקיים את דרישות המכרז לגבי אתרי הלומדות.
בנובמבר 2009 הסב מנהל האגף לקידום נוער את תש ומת לבו של מנכ"ל החברה למתנ"סים לכמה הפרות לכאורה של תנאי המכרז, אשר בעניינן ישקול המשרד להטיל על החברה פיצוי כספי, ובהם אי -הספקת הרשאות ללומדות עד המועד שעליו סוכם - נובמבר 2009 .
בסוף אותו חודש השיב מנכ"ל החברה על טענותיו של מנהל האגף אך לא התייחס לאתרי הלומדות והציע לקיים דיון משותף 1034 דוח שנתי61ב .
בדצמבר 2009 נענה מנהל האגף, ובינואר 2010 קיימו המינהל והחברה דיון משותף כאמור.
סיכום הדיון לא כלל התייחסות לנושא אתרי הלומדות.
במאי 2010 מסר האגף לקידום נוער לנציגי משרד מבקר המדינה כי החברה לא סיפקה את הלומדות כנדרש, וכי המשרד פועל לקבל מהחברה פיצוי כספי על כך.
בפגישה של מנכ"ל המשרד משרד החינוך 1035 .
עם נציגי החברה למתנ"סים ביוני 2010 ציין נציג האגף שמערכת המחשוב שהחברה התקינה במרכזי ההשכלה אינה כוללת הרשאות לאתרי לומדות, והוחלט על הקמת צוות משותף לבחינת הפיצוי המוסכם, בין השאר בגי ן אי -הספקת ההרשאות.
החברה למתנ"סים הסבירה למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 שהיא לא סיפקה גישה לאתרי הלומדות משום שהלומדות שדרש המשרד במכרז היל"ה 2009 אינן מתאימות לנוער מנותק, אלא לילדים צעירים יותר.
מנהל מינהל חברה ונוער מסר ביולי 2010 כי המינהל קבע ארבע לומדות מסוימות המתאימות לתכנית היל"ה ודרש במכרז לספקן על פי המלצה שקיבל ממינהל מדע וטכנולוגיה במשרד, שהוא בעל הידע הנדרש לצורך העניין.
הוא הוסיף כי את הטענה שאתרי הלומדות אינם מתאימים לבני הנוער בתכנית היל"ה העלתה החברה למתנ"סים לראשונה רק אחרי שהמשרד דרש ממנה פיצוי כספי.
מינהל מדע וטכנולוגיה מסר באוגוסט 2010 שהעביר למינהל חברה ונוער רשימה של ארבע לומדות הנכללות ברשימת אתרי אינטרנט שהמשרד אישר להפיץ בבתי הספר, אולם הוא לא קבע שהן מתאימות לבני נוער בני 14-18 .
לטענתו שתיים מארבע הלומדות כוללות גם תכנים לתלמידי החינוך העל-יסודי.
התברר שהחברה למתנ"סים אכן העלתה לראשונה את השגותיה לגבי התאמת הלומדות לבני הנוער שבתכנית לפני המשרד רק ביוני 2010 , בדיון של ועדת תכנון ומעקב ארצית.
משרד החינוך והחברה למתנ"סים השיבו כי בשנת הלימודים התשע"א התקשרה החברה למתנ"סים עם ארבעת ספקי הלומדות האמורות כדי שהעובדים והתלמידים בתכנית היל"ה יוכלו להשתמש בהן.
עוד השיב המשרד כי "אי אספקת אתרי הלומדות הינו אחד הנושאים המצויים בדיון עם החברה למתנ"סים מזה זמן מה, במסגרת הנושאים שלא סופקו על ידי החברה במסגרת המכרז, ושהמשרד דרש בגינו ביצוע קיזוז במסגרת הפעלת סעיף הפיצוי המוסכם במכרז".
מינהל חברה ונוער סבור שהענקת אפשרות לבני הנוער בתכנית להשתמש באתרי לומדות היא חיונית, ולכן כלל זאת במכרז.
החברה למתנ"סים לא סיפקה הרשאות לאתרים כנדרש ולא העלתה את השגותיה לפני המינהל עד לקראת סיום שנת הלימודים, ובשל כך נמנע מהתלמידים להשתמש באתרי הלומדות במשך שנת לימודים שלמה.
המשרד מצדו ידע ודן בעניין, ואף כתב על כך לחברה, אך עד סוף שנת הלימודים הוא לא עשה שימוש בכלי שעומד לרשותו על פי המכרז - קיזוז תשלום מהחברה בגין אי-הספקת ההרשאות.
אישור משטרת ישראל להעסקת עובדים בתכנית היל"ה .
חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס"א- 2001 (להלן- חוק מניעת העסקה של עברייני מין) קובע כי מעסיק לא יקבל בגיר לעבודה במוסד בטרם קיבל אישור ממשטרת ישראל שאין מניעה להעסקתו לפי חוק זה .
על פי 1036 דוח שנתי61ב .
ההגדרות שבחוק זה מוסד הוא בין השאר בית ספר שלומדים בו קטינים, מוסד חינוכי ששוהים בו קטינים ומרכזי תרבות , נוער וספורט (מתנ"סים).
במכרז היל"ה 2009 נקבע: "על המציע לדעת כי במידה והצעתו היא הזוכה במכרז, יידרש להעביר למשרד ביחס לכל עובדיו בתוכנית אשר קיימת אפשרות שיידרשו לעבוד עם ילדים או ל שהות במוסדות חינוך, אישור משטרה כי אין כל מניעה להעסקתם במסגרת מכרז זה, בהתאם להוראות החוק למניעת העסקה של עברייני מין".
בנספח למכרז צירף המשרד את הטפסים הנדרשים כדי לקבל אישור מן המשטרה.
על פי נתוני מינהל חברה ונוער, בשנת הלימודים התש"ע הועסקו בתכנית היל"ה מאות עובדים שהעסקתם טעונה אישור של משטרת ישראל על פי חוק מניעת העסקה של עברייני מין.
מן התיעוד עולה שעד ראשית אוגוסט 2010 , כחודש לפני סיום שנת הלימודים התש"ע, לא היו בידי מינהל חברה ונוער אישורים של המשטרה לגבי עובדי החברה למתנ"סים שהועסקו בתכנית היל"ה.
נמצא כי רק בעקבות שאלתו של נציג משרד מבקר המדינה ממאי 2010 דרש האגף לקידום נוער מהחברה להעביר לידיו את האישורים.
בסוף אותו חודש השיבה החברה למתנ"סים לאגף: "בשלב זה אין בידינו אישור משטרתי לעובדים.
בימים אלה פנינו לכול המורים להנפיק אישור כזה עד סוף חודש יוני".
בתחילת אוגוסט 2010 מסר נציג האגף שטרם קיבל את האישורים מהחברה.
החברה למתנ"סים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 שבמועד זה כל המורים הגברים העובדים בתכנית היל"ה הם בעלי אישור משטרת ישראל כנדרש.
מורים חדשים יחלו את עבודתם רק לאחר קבלת אישור משטרה.
חוק מניעת העסקה של עברייני מין נועד בין השאר להגן על ילדים ובני נוער במוסדות חינוך מפני ביצוע עברות מין.
אף על פי שמדובר בנושא רגיש בעל חשיבות עליונה, לא קיימה החברה למתנ"סים את חובותיה שפורטו בתנאי המכרז בעניין זה, ומינהל חברה ונוער לא תבע ממנה לפעול כנדרש.
על המינהל ועל החברה לוודא שלכל עובד עם בני נוער בתכנית היל"ה יש אישור של משטרת ישראל, כנדרש בחוק, ולפעול לאלתר להפסקת העסקתם של עובדים שאין להם אישור כזה.
ישיבת עובדי חברה א' במשרד החינוך .
במכרז הבקרה על תכנית היל"ה מיולי 2008 , שבו זכתה חברה א', צוין: "עובדי הקבלן מנועים מלשבת במשרדי המשרד ו/או מלהשתמש בציוד ואמצעים של המשרד ו/או מלהשתמש בנייר רשמי של המשרד ו/או לחתום על מסמכים בשם המשרד ו/או להשתמש בתארים השמורים לעובדי המשרד.
לפיכך, על הקבלן להקצות מקום עבודה לכל העובדים מטעמו בפרוייקט זה, ולספק להם את כל הציוד והאמצעים לביצוע עבודתם בשלמות, כנדרש במכרז".
על פי מסמכי האגף לקידום נוער, הרכזים המחוזיים מטעם חברה א' ישבו במשרדי המשרד.
מנהל האגף לקידום נוער הסביר במאי 2010 כי הרכזים הללו משתמשים במשרדיו של משרד החינוך עוד מתקופת ההתקשרות הקודמת של המשרד עם חברה א', כלומר זה יותר משנתיים.
הרכזים ישבו לעתים בחדר אחד עם מפקח של המשרד "כדי לשפר את הנגישות שלהם לאנשי המשרד".
בעקבות הביקורת הודיע מנהל האגף לקידום נוער לנציגי משרד מבקר המדינה שהוא החל בהליכים להוצאת עובדי חברה א' ממשרדי המשרד, ועל פי תשובת המשרד הרכזים אינם משתמשים עוד במשרדי המשרד.
על הנהלת המשרד לשוב ולהבהיר ליחידותיו שאין לאפשר לעובדי קבלן להשתמש במשרדיו של המשרד ובציודו.
תכנית היל"ה נוגעת לבני נוער הזקוקים לסיוע כדי לשפר את סיכוייהם לחיים בוגרים נורמטיביים ופוריים.
לשם מתן שירותי חינוך והשכלה לבני הנוער, התקשר משרד החינוך עם החברה למתנ"סים ועם חברה א'.
המשרד כרשות מנהלית מחויב לשמור על עקרונות דיני המכרזים הבאים להבטיח שוויון הזדמנויות לכל אחד מהמציעים האפשריים, להשיא את התועלת הכלכלית של המשרד ולשמור על אמון הציבור ביכולת המשרד לנהל את מכרזיו בהגינות ובשוויון.
ממצאי דוח זה העלו ליקויים מהותיים וחמורים על פגיעה בשוויון ההזדמנויות שיש להעניק לכל אחד מהמציעים ועל חשש מפגיעה באמון הציבור.
חלק מן הליקויים מעידים על חריגה גסה מכללי המכרזים בכלל ומהוראות המכרז שפרסם המשרד בפרט.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שעובדי מינהל חברה ונוער, אשר ניהלו את הפרויקט על מכרזיו באמצעות התקשרות עם קבלנים בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח בשנה, פעלו בניגוד לדיני המכרזים.
מינהל חברה ונוער שיתף את החברה למתנ"סים בניסוח המכרז שבו היא עתידה להשתתף, על אף הימצאותה בניגוד עניינים; המשרד שילם לחברה שלא על פי תנאי המכרז וההסכם, וללא קשר למספר שעות של קורסי מיומנויות שבוצעו הלכה למעשה.
המשרד התקשר עם חברה א' אף על פי שהיא נמצאה במצב של ניגוד עניינים, כספקית של החברה למתנ"סים.
חלק מממצאי הביקורת נוגעים במישרין לבני הנוער, ל משל הבטחת שלומם על פי החוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים.
על המינהל ועל החברה לוודא שלכל עובד עם בני נוער בתכנית היל"ה יש אישור של משטרת ישראל, כנדרש בחוק.
החברה למתנ"סים, בהיותה חברה ממשלתית, כפופה לעקרונות המשפט המינהלי, שלפיהם עליה לפעול ב תום לב ובהגינות ולהימנע ממצב של ניגוד עניינים.
ממצאי הביקורת מעלים שגם עובדי החברה פעלו בניגוד לדיני המכרזים.
לנוכח חומרת ממצאי הביקורת, על מנכ"ל המשרד לנקוט את הפעולות הנדרשות לתיקון הליקויים בעבודת המשרד בהיבט של התקשרותו עם החברה למתנ"סים וגם בהיבט הנרח ב יותר של כלל ההתקשרויות של המשרד.
עליו לוודא שעובדי המשרד העוסקים בהתקשרויות יפעלו כמתחייב מדיני המכרזים ולא יחרגו מהם.
עליו גם לקבוע כללי התנהגות מפורטים וברורים לגבי היחסים שבין עובדי המשרד לבין עובדי הקבלנים, לרבות הכנת מכרזים וקבלת מידע מהם.
כן עליו לוודא שהחברה ממלאת את דרישות המשרד כפי שמופיעות במכרז בנוגע לקורסי המיומנויות ולאיכותם.
על המשרד לקבוע אמות מידה ברורות לתשלום שכר למדריכים המלווים את הקורסים ולוודא שהן ייושמו.
על מנכ"ל החברה למתנ"סים לוודא כי החברה תמלא את מלוא התחייבויותיה כנדרש ממנה במ כרז ולהבטיח שעובדיה לא יתערבו בהכנת מכרזים שבהם היא מתעתדת להשתתף.
על המשרד לשקול, לנוכח נסיבות העניין, אם לקצר את ההסכם עם החברה ולערוך מכרז חדש אגב הקפדה על העקרונות המחייבים שנקבעו בדין.
העלייה בתוחלת החיים הביאה לגידול ניכר בשיעור הקשישים בחברה הישראלית.
חלקם סובלים מבעיות בריאות ומירידה בתפקוד הפיזי, האינטלקטואלי מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 229 .
והנפשי, והם זקוקים לסיוע מקיף ומתמיד בתפקוד היום -יומי.
מתן שירותי סיעוד לקשישים הממשיכים להתגורר בקהילה משפר את 230 דוח שנתי61ב .
איכות חייהם, מאפשר למנוע או לדחות את אשפוזם במוסד, ואגב כך להקטין את עלויות הטיפול בהם בהשוואה לעלויות של אשפוז במוסד.
משנת 1988 המוסד לביטוח לאומי (להלן - המוסד) מעניק לאזרחים בגיל פרישה, שאינם מתגוררים במוסד סיעודי, גמלה שנועדה לעזור להם בפעולות יום - , התשנ"ה]נוסח משולב[ יומיות ובניהול משק הבית.
על פי חוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן- החוק), תושב ישראל שהגיע לגיל הפרישה ועקב ליקוי גופני, שכלי או נפשי הנובע ממחלה, מתאונה או ממום מלידה, נעשה תלוי בעזרת הזולת או זקוק להשגחה (להלן - הזכאי), זכאי לקבל גמלה חודשית להשתתפות בתשלום עבור שירותי סיעוד (להלן - גמלת סיעוד)4 .
מי שהכנסתו גדולה מההכנסה הנקובה בתקנות5 ומי שמאושפז במוסד סיעודי לא יהי ה זכאי לגמלה.
מינואר 2010 נע סכום הגמלה מ- 1,837 עד 3,392 ש"ח, לפי מידת תלותו של הקשיש בזולת 6.
החוק קובע שגמלת הסיעוד תינתן בדרך של שירותי סיעוד (להלן- "גמלה בעין "), ולא בתשלום ישיר לזכאי כמקובל בענפי ביטוח אחרים של המוסד.
המוסד ישלם את הגמלה ישירות לזכאי רק כאשר לא ניתן לספק לו שירותי סיעוד (להלן - גמלה בכסף).
07 תוקן החוק כך שמיום 1.
08 יוכל המוסד לקיים ניסוי שיבחן את האפשרות למתן גמלת סיעוד בכסף לתקופה של 24 .
חודשים בכמה אזורים בארץ בפברואר 2010 , עם סיום הניסוי, הוחלט להגדיל את מספר אזורי הניסוי ולהאריך אותו עד ינואר 20117.
הגופים העיקריים המעורביםבהפעלת החוק הנוגע לגמלת סיעוד הם המוסד, משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), המחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות (להלן - לשכות הרווחה) ושירותי בריאות כללית (להלן - הכללית).
נציגי המוסד, לשכות הרווחה והכללית משתתפים בוועדות מקומיות מקצועיות לענייני סיעוד (להלן - הוועדה המקומית) שתפקידן לקבוע את מתכונת שירותי הסיעוד ואת נותן השירות ולפקח על מתן השירותים.
מאז הוחל בהפעלת החוק גדל מספר הזכאים לגמלה פי חמישה בקירוב, מכ- 30,000 ב- 1990 לכ- 141,000 ב- 20108 .
בדצמבר 2009 היה אחוז המקבלים טיפול אישי בביתם בקרב זכאי גמלת סיעוד כ -%99.
ב - 2009 שילם המוסד עבור השירותים הנכללים בגמלאות סיעוד כ -3.
7 מיליארד ש"ח, לעומת כ -225 מיליון ש"ח ששולמו בסמוך למועד החלת החוק, בשנת 199010 .
הגידול במספר הקשישים ובחלקם היחסי באוכלוסייה מצביע על כך שהמדינה צריכה להיע רך לעלייה בהזדקקות לשירותי סיעוד בקרב אוכלוסייה זו בעתיד.
4 על פי תיקון לחוק שהתקבל בשנת 1986 .
, פרק י, ביטוח סיעוד 5 תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (מבחניהכנסה לקביעת הזכאות לגמלת סיעוד ושיעורה), התשמ"ח- 1988.
6 לפי החוק זכאי התלוי במידה רבה בעזרת הזולת לביצוע רוב פעולות היום-יום או הזקוק להשגחה, יקבל גמלת סיעוד בשיעור השווה ל- 91% ;מקצבת יחיד מלאה זכאי התלוי במידה רבה מאוד בעזרת הזולת לביצוע רוב פעולות היום-יום ברוב שעות היממה, יקבל גמלת סיעוד בשיעור השווה ל- 150% ;מקצבת יחיד מלאה זכאי התלוי לחלוטין בעזרת הזולת לביצוע כל פעולות היום-יום בכל שעות היממה, או הזקוק להשגחה מתמדת, יקבל גמלת סיעוד בשיעור השווה ל- 168% .
מקצבת יחיד מלאה נכון למועד הביקורת, קצבת סיעוד מלאה נקבעה ל - 2,018.
7 ( תיקון:תשס"ז[ על פי הוראת שעה 3 .
עם סיום הניסוי החליט המחוקק בפברואר ]) 2010 , על בסיס המלצתו של שר הרווחה, להגדיל את מספר אזורי הניסוי ולהאריך את הניסוי עד ינואר 2011.
9 סקירה שנתית 2009 , המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון.
10 על פי נתוני רבעון סטטיסטי ינואר-מרס 2010 .
, המוסד לביטוח לאומי מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 231 .
בחודשים פברואר-ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את אופן מתן שירותי הסיעוד לקשישים בקהילה כנגזר מיישום החוק11 .
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: סדרי בדיקת הזכאות לגמלת סיעוד ואישורה; סדרי עבודתן של הוועד ות המקומיות בקביעת תכנית הטיפול בקשיש, בפיקוח ובבקרה על ביצועה; מתן שירותי סיעוד; פיקוח ובקרה על הארגונים המספקים שירותי סיעוד; תשלום הגמלה ישירות לזכאי לעומת מתן "גמלה בעין"; המצב האקטוארי של ענף הסיעוד; ותמיכת מערכות המחשוב בתהליכי העבודה הקשורים ליישום החוק.
הביקורת נעשתה במוסד - באגף הסיעוד שבמינהל הגמלאות (להלן - אגף הסיעוד), במינהל המחקר והתכנון, במינהל המחשוב ובאגף הייעוץ לזקן.
בדיקות השלמה נעשו באגף לשירותים אישיים וחברתיים שבמשרד הרווחה, בכללית 12 ובמחלקות לשירותים חברתיים בארבע רשויות מקומיות: ירושלים, אשקלון, בית שמש וטייבה.
משך הטיפול בבקשות לגמלת סיעוד .
בקשה לגמלת סיעוד (להלן - תביעה) מוגשת לסניף המוסד בצירוף מסמכים המעידים על מצבו הבריאותי של התובע ועל הכנסתו.
פקיד התביעות בודק את הכנסותיהם של התובע ובת זוגו כדי לוודא שהן מזכות את התובע בגמלה (להלן - מבחן הכנסה); העמידה במבחן ההכנסה היא תנאי להמשך הטיפול בתביעה.
אם על פי מבחן זה הקשיש זכאי לגמלה, התביעה מועברת למעריך מקצועי שיקיים בבית הקשיש מבחן הערכה תפקודית לקביעת מידת התלות שלו בזולת (להלן - הערכת התלות) .
בהערכת התלות נצברות לקשיש נקודות על פי תפקודו ולפיהן קובע פקיד התביעות את זכאותו של התובע ואת שיעור הגמלה , ו שולח את החלטתו לתובע ולוועדה המקומית (ראו להלן).
על פי החוק, הזכאות לגמלת סיעוד מתחילה בתום 30 ימים מהיום הראשון של החודש שבו הוגשה התביעה, ויש לספק לתובע שירותי סיעוד בתוך 60 ימים מהתאריך שבו נוצרה זכאותו לגמלת סיעוד.
יוצא אפוא כי הוא עשוי להמתין לקבלת שירותי סיעוד עד 90 .
יום מהמועד שבו הגיש תביעה משרד מבקר המדינה בדק את הנתונים ומן הבדיקה עלה כי המוסד עומד, באופן כללי, בלוחות הזמנים הקבועים בחוק.
1 ) מכלל 70,252 תביעות .
11 ביקורת קודמת בנושא ראודוח שנתי 50ב, בפרק "מתן גמלאות סיעוד לזקנים", עמ' 631 ; ראו גם דוח שנתי 40 ,", בפרק "שירותי סיעוד לקשישים עמ' 471 , ובפרק "היבטים בסיוע לקשישים והתמיכה בהם", עמ' 597.
רוב התובעים גמלת סיעוד הם חברי שירותי בריאות כללית 232 דוח שנתי61ב .
שנבדקו13 חרג המוסד מלוחות הזמנים הקבועים בחוק וקבע את תכנית הטיפול לאחר המועד המחייב.
בסניפים אחדים נמצאו .
13 לצורך הבדיקה נעזר משרד מבקר המדינה בקבצי נתונים שמקורם במערכת הממוחשבת המשמשת את המוסד לנושא הסיעוד.
הנתונים נוגעים לתביעות גמלת סיעוד שהוג שו מ - 1.
10 ; לתובע גמלת סיעוד יכולות להיות כמה תביעות, כמה זכאויות וכמה החלטות שהתקבלו לגביו.
לצורך בחינת משך זמן הטיפול התחשב משרד מבקר המדינה בתביעה הראשונה שהגיש המבוטח, בהחלטה הראשונה לגבי זכאותו ובהחלטתה הראשונה של הוועדה המקומית כדי להשוות בין הליכים ראשוניים בעלי אופן טיפול דומה.
מקובץ הנתונים הוסרו תביעות של תובעים שנפטרו, ונבדקו בס ך הכול 70,252 תביעות.
כמות זו של תביעות שימשה בסיס לבדיקה של משרד מבקר המדינה.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 233 .
שיעורי חריגה גבוהים מהממוצע הארצי.
לדוגמה, סניף רחובות קבע את תכנית הטיפול לאחר המועד המחייב ב-91 ( 2.
8% ) תביעות מתוך 3,260 ; סניף עפולה - ב-53 ( 2.
7% ) תביעות מתוך 1,936 ; וסניף ירושלים ב-153 ( 2.
2% ) תביעות מתוך 6,951.
מערכת המחשוב המשמשת את המוסד (להלן - מערכת סיעוד) מתריעה בפני פקיד התביעות על תביעות לגמלת סיעוד שבהן עבר משך הטיפול את המועד המחייב הקבוע בחוק.
אולם אגף הסיעוד אינו מפיק דוחות שבהם ניתן מידע סטטיסטי בנוגע לשיעורי החריגה בחתך סניפים, כדי לאתר סניפים החורגים מהממוצע הארצי, לבדוק את הסיבות לחריגות ולהסיק מסקנות.
ביולי 2007 קבע מינהל הגמלאות שבמוסד מדד מחייב שלפיו משך ה זמן הכולל המרבי , מהגשת התביעה ועד קבלת תשובת המוסד המאשרת את סל השירותים ואת נותן השירות או דוחה את התביעה, לא יעלה על 38 ימים ב-80% .
מהתביעות על פי נתוני מינהל הגמלאות, במועד סי ום הביקורת (אוגוסט 2010,) עמדו סניפי המוסד (לפי החישוב של הממוצע ) במדד המחייב וסיימו לטפל ב -80% מהתביעות שהוגשו בשנה האחרונה בתוך 37 יום.
עם זאת10 מ-23 סניפי המוסד (כ-43% ) חרגו מהיעד שקבע המוסד, ובהם סניף רמלה שסיים לטפל ב-80% מהתביעות ב- 51 ימים; סניף פתח תקווה ב-46 ימים; וסניף תל אביב ב-45 .
ימים עקב החריגה מהמדד המחייב בלא מעט סניפים גדולים, על המוסד להמשיך ולפעול לשיפור הטיפול בתב יעות ולדאוג שסניפים אלה יעמדו במדד המחייב.
מידע רפואי לצורך קביעת זכאות לגמלה .
הרקע הרפואי של תובע גמלת הסיעוד, כמו אבחונים רפואיים, התרופות שהוא נוטל ומגבלות אחרות הידועות לגורמים הרפואיים המטפלים בו, חשובים להערכת התלות של הקשיש.
לפיכך, חשוב לצרף לתביעה גם טופס מידע רפואי שמילא הרופא המטפל מטעם קופת החולים שהתובע חבר בה.
בסוף 2008 פנה אגף הסיעוד לכללית והתריע על כך שהרישומים על אודות מצבם הרפואי של תובעי גמלת הסיעוד לא תמיד ברורים, ולדעת המוסד לא שיקפו את מצבם הבריאותי האמיתי של התובעים.
המוסד הציע לקופו ת להעביר נתונים שנמצאים במערכות המחשוב שלהן ישירות אליו כנתוני עזר, כדי שיסייעו לקביעה נכונה יותר של הערכות התלות, ולוותר על השימוש באישור הידני הנהוג כיום.
לאחר מועד סיום הביקורת הודיע המוסד למשרד מבקר המדינה כי מאוקטובר 2010 נדרש התובע לצרף לטופס התביעה תדפיס של סיכום רפואי שהופק מהמערכת הממוחשבת של קופת החולים שבה הוא מטופל.
הערכת תלות לצורך קביעת זכאות לגמלה .
הערכת התלות נעשית באמצעות מבחן להערכה תפקודית של הקשיש (מבחן .
מטרת המבחן לבדוק באופן אובייקטיבי ככל האפשר את תפקוד הקשיש בתחומי הפעילות היום-יומית שלו ולהעריך את מידת תלותו בזולת.
מלבד הבדיקה התפקודית נבחן גם הצורך בהשגחה מתמדת על הקשיש שמסיבה נפשית, פיזית או קוגניטיבית אינו יכול להישאר לבדו ועשוי לפעול באופן המסכן אותו או את סביבתו.
הצורך בהשגחה נקבע על ידי המעריך על סמך צפ ייה בהתנהגות הקשיש תוך כדי הצגת שאלות מנחות ושימוש במידע רלוונטי.
על המעריך לקבוע ניקוד מתאים לכל אחד מתחומי הבדיקה ולפרט את התרשמותו מהקשיש.
מספר הנקודות המזערי המזכה בגמלה הוא שתיים וחצי נקודות; כל נקודת מוגבלות שנקבעה בהערכת התלות מזכה בשעת טיפול שבועית , והיקף הסיוע הנחוץ הוא סיכום הנקודות המוענקות לזכאי ומתן שעות טיפול שבועיות תמורתן (להלן - היקף הסיוע הנחוץ).
הערכות התלות נעשות בידי 555 מעריכים עצמאיים - אחים/יות במקצועם (להלן - מעריכים) - ב-23 סניפי המוסד ברחבי הארץ.
בשנים 2004 , 2006 ו- 2009 בחר המוסד מעריכים עצמאיים באמצעות מכרזים, ובעקבות המכרז משנת 2009 חתם על הסכמים עם כ-600 מעריכים.
המוסד הכין תדריך למעריכים ובו הנחיות מפורטות לביצוע הערכות התלות.
בהסכם ובתדריך מפורטים חובותיהם וזכויותיהם של המעריכים.
על פי נוהל עבודת היועצים בסניפים (להלן - נוהל יועצים), את ההנחיה המקצועית של המעריכים ואת הפיקוח עליהם עושים כ-50 .
יועצים שאף הם נבחרו במכרז .
התקשרות המוסד עם מעריכים ויועצים .
לשם ביצוע הערכות התלות התקשר, כאמור, המוסד עם מעריכים באמצעות מכרז, ובעקבותיו חתם אגף הסיעוד על חוזים פרטניים עם כל אחד מ הם.
ההתקשרות בדרך זו הטילה עומס רב על האגף.
בסניפים אחדים של המוסד נוצר מחסור במעריכים עקב פרישה של חלק מהם, וכל עומס העבודה הוטל על שאר המעריכים.
בתחילת 2009 פרסם המוסד מכרז נוסף במתכונתו הקודמת.
זה שנים שהמוסד מכיר בכך שקיים מחסור במעריכים בחלק מסניפיו, והוא ער לעומס שהוטל על אגף הסיעוד בכל הקשור לניהול הליכי ההתקשרות עם המעריכים.
למרות זאת, עד מועד סיכום הביקורת בדצמבר 2010 , לא קבע המוסד חלופות למתכונת הקיימת להפעלתו של מערך המעריכים.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 235 .
,העסקה של אדם בחוזה קבלני כאשר המאפיינים והסממנים של ההעסקה כפי שנקבעו בפסיקת בתי הדין לעבודה, הם כמו של עובד אינה הופכת את מעמדו לקבלן.
לא הכינוי שניתן להעסקה קובע את טיב היחסים ביניהם אלא מהותם14.
14 /ראו דב"ע נב3 -142 חסן אלהרינאת נ' כפר רות ואח', פד"ע כד535.
גם הנוהל להעסקת עובדים בעבודה בלתי צמיתה בשירות המדינה שפרסמה נציבות שירות המדינה15 קובע, בין היתר, שאדם לא יועסק בחוזה קבלני אלא אם הוא בעל עסק עצמאי, מבצע עבודות או מספק שירותים בנושא מוגדר לתקופה קצובה ומוגדרת, אינו משולב במערך הפונקציונלי הקבוע של המשרד ואינו נהנה משירותים מינהליים של המשרד, כגון חדר, מזכירות, טלפון וכדומה, והכול כדי למנוע תביעות על רקע קיום יחסי עובד-מעביד.
יצוין כי כדי להסדיר את קליטתם של עובדים המועסקים בחוזה קבלני בשירות המדינה החליטה הממשלה בנובמבר 2008 לאפשר למנות למשרה בשירות המדינה בפטור ממכרז, ובלבד שהמועמד מועסק ברציפות במשך חמש שנים ומעלה בשירות המדינה16.
על פי נתוני המוסד, בספטמבר 2010 הוא העסיק 53 יועצים באמצעות חוזה קבלני.
24 מהם (כ-45% ) הועסקו ברציפות מעל חמש שנים.
בהתקשרות המוסד עם היועצים ובהוראות הנוהל הנוגעות להם הקפיד המוסד להדגיש כי היועצים אינם עובדיו אלא ספקי שירות בלבד, ואף קבע סייגים שיש בהם מא פיינים האמורים לתמוך באי - הכרתו ביועצים כעובדי המוסד.
אולם בפועל, את עיקר עבודתם היועצים עושים בסניפי המוסד, הם משתתפים בפגישות בסניפים, והמשרד מעמיד לרשותם את השירותים המינהליים שלו כמו טלפון ומחשב.
כמו כן תפקיד היועץ קשור לליבת פעילותו של המוסד, והתקשרותו עם חלק מהיועצים נמשכת ברציפות יותר מחמש שנים.
בשל המשך העסקתם של היועצים במתכונת הזאת, על המוסד לקבוע את המתכונת הרצויה להעסקתם של היועצים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 מסר המוסד כי לאחרונה הוא החליט על שינוי של מתכונת ההתקשרות עם היועצים.
הכשרת מעריכים חוות דעתו של מעריך היא גורם חשוב ובעל משקל מכריע בקביעת הזכאות והיקפה.
לפיכך, יש חשיבות רבה להכשרתם המקצועית של המעריכים ולהדרכתם השוטפת.
יתרה מזאת, התנהלות נכונה בנושא תביא לידי יצירת מתכונת אחידה של הערכות תלות בכל סניפי המוסד כדי שלכל התובעים גמלת סיעוד יהיו סיכויים שווים ליהנות ממנה.
בשנת 2003 , כשהחלה ההתקשרות עם המעריכים והיועצים העצמאיים, קיימו המוסד ועמותת "אשל"17 .
קורסי הכשרה הממומנים על ידם עד יולי 2010 , רק382 מכלל595 ( המעריכים והיועצים הפעילים64% ) .
עברו את ההכשרה הזאת .
15 הודעות נש"מ נב/48 ו-נו/20.
16 'החלטה מס 4263, מה- 16.
17 "אשל- האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל" היא עמותה הפועלת לחיזוק מעמדם של הקשישים בחברה, להטבת תנאי חייהם ולשיפור איכות חייהם.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 237 .
פיקוח על עבודתהמעריכים על המעריכים והיועצים מפקח צוות מייעץ ארצי (להלן - הצוות הארצי) האחראי להיבטים המקצועיים של הערכות התלות.
הצוות כולל נציגים מאגף הסיעוד ושלושה יועצים עצמאיים.
על פי נוהל יועצים תפקידו של הצוות הארצי לתת ייעוץ מקצועי והנחייה בנושאים עקרוניים, לפקח ע ל עבודת ההערכה ולהשתתף במחקר ובפיתוח בכל הקשור להערכות התלות.
נוהל יועצים, המפרט את עבודתם, קובע שעליהם לבדוק את טיבן של הערכות התלות גם באמצעות בדיקה מדגמית.
בדיקה זאת אמורה לאתר בעיות ותקלות בהערכות התלות ולהביא לידי תיקונן, וכן לסייע ליועצים בהכוונה המקצועית של המעריכים ובהדרכתם.
הועלה שממצאי הבקרות של היועצים על הערכות התלות בסניפים אינם מועברים לצוות הארצי ואינם מוזנים למערכת מרכזית ממוחשבת.
לפיכך, אי-אפשר להציג בפני הצוות הארצי מסד נתונים על תוצאות הבקרות שבאמצעותו ניתן לגבש תמונת מצב כוללת על איכותן של הערכות התלות.
מסד נתונים כזה היה מאפשר לבצע עיבודים וניתוחים של נתונים, להעלות בעיות הדורשות טיפול מערכתי או נקודתי ולהפיק לקחים ברמה המקומית והארצית כדי לשפר את ביצוען של הערכות התלות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הערכת התלות מבוססת, בין היתר, על תצפיות והתרשמויות המושפעות ממקצועיותם ומניסיונם של המעריכים.