HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התאמות אפשריות אחרות הן התאמות במועדי קיום הדיון, מתן הסבר בשפה פשוטה או מתן אפשרות לאדם עם מוגבלות להיות מלווה על ידי אדם מטעמו.
בית המשפט אף רשאי לפטור כליל אדם מלהעיד.
39 תקנה47 לתקנות השירות, סעיף22 .
לחוק חקירה והעדה 234 |דוח שנתי 69ב .
נוהלבתי המשפט קובע כי על מזכירות בית המשפט להזין למערכת הממוחשבת בקשות והחלטות להתאמות נגישות בתיק בית המשפט בשני מקרים: בעניינה של בקשה שהוגשה בכתב ובעניינה של החלטת שופט במהלך דיון.
לא אחת משתתפים בהליכים משפטיים אנשים עם לקויות חושיות 40 .
כל אחת מהלקויות החוש יות מצריכה התאמת נגישות לשם וידוא השתתפותו של האדם עם הלקות בהליך.
התאמות אלה טעונות היערכות מוקדמת של הב"ה (שיבוץ הדיון באולם המותאם, הקצאת אמצעי עזר או זימון ספק שאיתו התקשרה בחוזה לקבלת אמצעי או שירותי עזר).
מנתוני הסניגוריה הציבורית עולה כי בשנים 2012 - 2017 מונו סניגורים ציבוריים ל -100 בקירובנאשמים עם לקות חושית (כ-16 בממוצע בשנה)41 .
ואולםלפי מערכת המחשוב של הב"ה, מספר התיקים שנדרשה בהם התאמת נגישות נמוך בהרבה – 42 - 65 תיקים בלבד ב שנים 2005 - 2018 , כאשרבשנים 2006 - 2013 לא סומן כל תיק שנדרשה בו התאמת נגישות.
זאת ועוד, נמצאו תיקים שאינם מופיעים בנתוני הב"ה, בהם הורה בית המשפט על התאמות נגישות.
בתשובתה מסרה הב"ה כי בקשות התאמה לאנשים עם מוגבלות מתקבלות ומיושמות במזכירות דרך קבע מאז כניסתו של החוק לתוקף.
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי עליה לטייב את נתוני המערכת הממוחשבת בנושא זה: עליה לבחון אם הנתונים במערכת הממוחשבת שלה תואמים את האומדנים של מספר האנשים עם מוגבלות המעורבים בהליכים משפטיים בכל שנה ואת הנתונים על מספר התיקים שמעורבים בהם אנשים עם לקות חושית.
עליה להקפיד כי כלל הבקשות להתאמות נגישות וההחלטות שהתקבלו בעניינן יוזנו במערכת הממוחשבת, שכן כך תוכל לדעת אם יש קושי בהגשת בקשות להתאמות נגישות או בטיפול בהן.
חטיבת המזכירויות בהב"ה ציינה כי ייתכן שישנן בקשות התאמה נוספות שלא סומנו כנדרש, שכן בעלי הדין הם המסווגים את הבקשה להתאמת נגישות, בעת שהם מגישים אותה מרחוק באמצעות מחשב.
זאת ועוד, כשמוגשות לבית המשפט בקשות אחדות המאוגדות יחדיו במסמך אחד, יינתן לכולן סיווג אחד, ולפיכך הב"ה אינה יכולה לעקוב אחר הבקשות.
למשל, עיוורון, חירשות או אילמות 41 דוחות שנתיים של הסניגוריה בין השנים 2013 - 2017 .
נתון זה משקף מספר חלקי בלבד מתוך כלל המשתתפים בהליכים משפטיים שהם אנשים עם לקויות חושיות, בין השאר משום שהיו בהם מי שלא נזקקו לייצוג של הסניגוריה הציבורית אלא יוצגו בידי עו"ד פרטי.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |235 .
מסתבר אפוא שאין להב"ה מידע מלא על מספר הבקשות המוגשות לה, והיא מתקשה בבקרת יעילותו של הטיפול בהן ומילוין.
בתשובתה כתבה הב"ה כי בתחילת שנת 2019 תשופר המערכת הממוחשבת והמידע שייאסף על היקף הבקשות, לצורך בחינתו של טיב השירות הניתן על ידי הב"ה, ישקף את המצב בפועל.
עוד נכתב, כי לנוכח ממצאי הדוח, בסבב ההדרכה המתקיים בימים אל ה בכל מחוזות הב"ה , מודגשת לעובדים הדרישה מהם לדאוג ולסמן תיקים כנדרש.
בחלוף תשע שנים מבקשתה של הכנסת מהב"ה להעביר לה נתונים על יישומו של חוק חקירה והעדה, ולמרות חובתה לפי תקנות השירות לערוך בדיקה תקופתית, עדיין אין להב "ה נתונים אלה.
בין השאר, הב "ה לא מחזיקה נתונים מלאים על מספר הבקשות שהוגשו להתאמת נגישות בהליכים משפטיים, מהות הבקשות, אישורן או דחייתן ואופן מילוין.
על הב"ה לתעד כל בקשה להתאמת נגישות שהוגשה, ללא תלות באופן הגשתה, ועליה לאסוף נתונים סטטיסטיים לשם בחינת איכותו של השירות הניתן לאנשים עם מוגבלות המשתתפים בהליכים משפטיים, ולשם שיפורו.
לפי תקנות השירות, אם קבלת השירות מותנית במילוי טפסים, נותן השירות יספק סיוע במילוי טפסים לבקשתו של אדם עם מוגבלות.
על פי נוהל בתי המשפט, על עובד בתי המשפט חל איסור לסייע במילוי טופס או במתן הסבר כלשהו על הטופס - עליו להפנות אדם עם מוגבלות לעמדות המתנדבים ולאנשי השירות הלאומי שנמצאים בבתי המשפט גם לצורך סיוע במילוי טפסים.
במדינת ישראל יש 113 בתי משפט שבאחריות הב"ה, והם פועלים במתחמים המצויים ב-37 יישובים ברחבי הארץ42.
במאי 2014 דיווחההב"ה כי בחלק בלבד מבתי המשפט מופעלות עמדות מתנדבים אשר, בין ה שאר, מסייעות במילוי טפסים.
נמצא כי ב-25 בתי משפט (כ-22% ,) המצויים ב-12 מתחמים, אין אפשרות לסיוע במילוי טפסים, משום שאין בהן עמדות מתנדבים או אנשי שירות לאומי.
ב-35 בתי משפט (כ-31% ,) המצויים ב-13 מתחמים, יש אפשרות חלקית בלבד של סיוע במילוי טפסים: במתחמים אלה אין אנשי שירות לאומי ועמדות המתנדבים פועלות בחלק בלבד משעות קבלת הקהל של המזכירות.
מסתבר אפוא כי בפחות ממחציתם של בתי המשפט יש זמינות מלאה לסיוע במילוי טפסים.
42 לא כולל בתי משפט לעניינים מקומיים ובתי משפט באיו"ש.
לא מתקבל על הדעת שלא יינתן לאנשים עם מוגבלויות סיוע במילוי טפסים בכל בתי המשפט.
משעה שקבעה חטיבת המזכירויות בהב"ה כי הסיוע במילוי טפסים יינתן בידי המתנדבים ואנשי השירות הלאומי, היה עליה לאסוף את המידע על פריסתם במתחמי בתי המשפט השונים ולתת הנחיות בנוגע לאופן פעולתם.
בתשובתה כתבה הב"ה כי כשאי אפשר להיעזר במתנדבים או באנשי שירות לאומי, אנשים עם מוגבלות מופנים לסיוע של מזכיר ראשי או נציגו, אך הדבר לא עוגן בכתב.
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי בהיעדר פרסום של פתרון חלופי זה לציבור, לא יוכל אדם עם מוגבלות לדעת כי באפשרותו להיעזר בגורם אחר אם עמדת הסיוע חסרה או סגורה.
יתר על כן, העומס הכרוך בתפקידו של מזכיר ראשי מאפשר זמינות מצומצמת ופתרון חלקי בלבד, שעלול גם הוא לא להיות ישים פעמים רבות.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |237 .
לפי תקנות השירות וחוק חקירה והעדה, הב"ה נדרשת להציע התאמות נגישות לאדם עם מוגבלות ולפרסמן.
בלוח 1 מוצגיםאמצעי העזר ושירותי העזר המפורטים בתקנות.
יצוין כי על פי התקנות אין זאת רשימה סגורה.
לוח 1 : ההתאמות העיקריות בהליכים משפטיים, לפי התקנות 238 |דוח שנתי 69ב .
נמצא כינוהל בתי המשפט שפורסם לציבור אינו מפרט את רוב אמצעי העזר ושירותי העזר .
לפיכך הב"ה אינה ממלאת את החובה שהוטלה עליה בתקנות לפרסם את האמצעים ושירותי העזר שעליה להעמיד לרשותם של אנשים עם מוגבלות.
בתשובתה כתבה הב"ה כי פרסמה באתר האינטרנט שלה את אמצעי העזר האלה: מערכת עזר לשמיעה, מלווה אישי לסיוע בהתמצאות בבית המשפט (בתיאום מראש), ומתורגמן לשפת הסימנים או מתמלל.
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי פרסום האמצעים חשוב במיוחד כשנדרשת היערכות מוקדמת של מזכירות בית המשפט להתאמת מועדים, שעות דיונים ואורכם, לקיום דיונים שלא במקום מושבה הקבוע של הערכאה, ולכל התאמה סבירה אחרת ה נחוצה לאנשים עם מוגבלות ועשויה להשפיע על מהלך העבודה הרגיל באולמות בית המשפט.
היעדר פרסום פוגע גם ביכולתם של אנשים עם מוגבלות להכיר ולממש את זכויותיהם, להיערך מראש לדיון ולבקש את ההתאמות הנדרשות להם כדי שיוכלו להשתתף בהליך המשפטי ככל אדם.
החוק קובע כי אחד מאמצעי העזר שעל הב"ה לספק לשם התאמת נגישות לאדם עם מוגבלות הוא מערכת תת"ח (מס' 15 )בלוח לעיל43 לשם השתתפות בדיון בהליך שיפוטי.
אומנם בעל דין המשתמש במערכת תת"ח משלו יכול להשתמש בה לתקשורת, אך מערכת אישית אינה מותאמת להליכי חקירה והעדה, שכן היא מקיפה מילים מחיי היום-יום ולא מונ חים מעולם המשפט44.
נמצא כי הב"ה אינה מחזיקה במערכת תת"ח ולא התאימה מערכת תת"ח להליך משפטי ובפרט לחקירת עד.
בתשובתה כתבה הב"ה כי תפעל בהקדם לרכישת אמצעים לתקשורת תומכת חליפית.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי לצד תהליך הרכישה נדרשת גם הכשרה מקצועית לשימוש במערכת בהליך המשפטי.
על מנת לקבל החלטה מושכלת על ההתנהלות במסגרת הליך משפטי (למשל החלטה על קבלת הסדר טיעון, הודאה או כפירה במעשים וכדומה) .
43 :תקשורת תומכת חלופיתמערכת של כלי עזר לתקשורת עם אדם המתקשה בדיבור , מבוססת על כרטיסיות או תוכנת מחשב.
44 " דוח מחקרתרומת התכנית "תקשורת תומכת וחליפית לחקירות מיוחדות" (2013 - 2016 ) של משרד הרווחה והשירותים החברתיים", דצמבר2016 .
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |239 .
נדרשת הבנה של מצב הדברים וההתרחשויות בהליך.
בעניינם של אנשים עם מוגבלות חלה על גורמי אכיפת החוק חובת זהירות מוגברת לוודא כי אלה הבינו את זכויותיהם (אמצעי העזר הנזכרים בסעיפים 8 ,10 עד 13 ו-16 בלוח1 .
)לעיל, נדרשים לשם הבטחתה של הבנה זאת נמצא כי הב"ה לא נערכה לבצע התאמות נגישות שיבטיחו כי אדם עם מוגבלות יבין את ההליך המשפטי, במיוחד בהליכים שהסכמתו נדרשת בהם.
בבדיקת מבקר המדינה נמצאו מקרים שנתגלו בהם תקלות באספקתם של אמצעי עזר, כגון תרגום לשפת הסימנים, תמלול ומערכת עזר לשמע בבית המשפט.
בעטיין של התקלות התעכבו דיונים או נדחו, סיוע התקבל מאדם אקראי ולא מספק שירות עזר, או שנפגעה השתתפותו הפעילה של האדם עם המוגבלות בהליך המשפטי.
בתשובתה מסרה הב"ה כי כ-50 עובדים הוכשרו לתפעל את מערכת העזר לשמיעה ב-13 מ-37 מתחמי בתי משפט ברחבי הארץ , כי ישנה תמיכה טכנית בטלפון לסיוע בהפעלת המערכת.
נמצא אפוא כי ברוב מתחמי בתי המשפט (64% ) לא עבר אף לא אחד מעובדי הב"ה הכשרה להתאמה ולהפע לה של אמצעי העזר, כנדרש בתקנות, ומשום כך נפגעות זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
עוד נמצא כי חטיבת המזכירויות בהב"ה אינה בודקת, בדיקה מדגמית או אחרת, את איכות השירות שנותנים ספקי אמצעי העזר.
בתשובתה מסרה הב"ה כי נאמני הנגישות שמונו ביחידות הב"ה השונות נדרשים לבדוק את תקינות הציוד והם אחראים לאיכות השירות, לזמינותו ולנגישותו לאנשים עם מוגבלות ביחידתם.
חטיבת המזכירויות בהב"ה מסרה לצוות הביקורת כי לא מוכרות לה תלונות על איכות השירות שהיא נותנת .
בתשובת הב"ה לביקורת נכתב כי אכן נדרשת בדיקה חודשית של תקינות אמצעי העזר אך טרם נעשתה בדיקה כזאת, ובכוונתה לקדם את ביצועה.
חטיבת המזכירויות נדרשת לזרז את הבדיקות והבקרות העיתיות, על מנת לוודא ששירותים ואמצעי עזר שהיא מספקת, במישרין או באמצעות ספקים, הם תקינים, מסופקים בזמן, ומאפשרים השתתפות פעילה של אנשים עם מוגבלות בהליכים המשפטיים הנוגעים להם.
הליך משפטי ללא שמיעת האדם עם המוגבלות .
הבטחת האוטונומיה של האדם ושיתופו בהליך שיש בו כדי לעצב את חייו חשובים במיוחד בהליכים שמוטלות בהם מגבלות על חירותו, כגון מינוי אפוטרופוס והליכים פליליים שונים.
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב -1962 (להלן- חוק הכשרות), קובע כי כל אדם כשר לפעולות משפטיות, זולת אם נשללה או הוגבלה כשרות זו בחוק או בהליך משפטי, למשל על ידי מינוי אפוטרופוס עליו.
אפוטרופוס הוא גוף ציבורי או אדם פרטי, שהוסמך ומונה לנהל את ענייניו של קטין, פסול דין, או אדם שאינו יכול לדאוג לענייניו.
בכך מוגבלת חירותו של אדם עם מוגבלות בהליך משפטי, ומוגבלת יכולתו להחליט בענייניו הוא.
בישראל יש כ- 63,000 אנשיםשמונה להם אפוטרופוס45 ומדי שנה מתבקשים כ- 15,000 .
מינויים חדשים בכל בקשה למינוי אפוטרופוס משרד הרווחה מייצג את המדינה בהליך.
כשרות משפטית היא זכות יסודית של אדם הקשורה לכבודו ושלילתה או הגבלתה מהוות פגיעה בכבודו ובחירותו.
בית המשפט עשוי למנות אפוטרופוס לאנשים עם מגוון סוגי מוגבלויות המשפיעות על יכולתם לדאוג לענייניהם, בעיקר מוגבלות שכלית או נפשית, מוגבלות פיזית ומוגבלות המתפתחת אצל קשישים עקב התבגרותם.
בשנים האחרונות גדלה אוכלוסיית הקשישים בישראל ל-11% בקירוב מכלל האוכלוסייה והיא צפויה להגיע ל -14% בקירוב בשנת 202546.
מחקרים מגלים כי כ -50% מבני ה -85 ומעלה שרויים בשלב כלשהו של דמנציה, ובהתאם גדל גם בי שראל שיעורם של הקשישים שממונה להם אפוטרופוס.
אדם שמונה לו אפוטרופוס עשוי להיות מעורב בהליכים משפטיים במגוון סוגיות בעלות השפעה של ממש על חייו, כגון בחירת דיור בקהילה לעומת דיור במוסדות או בבתי אבות, הליכים משפטיים בגין הזנחה או ניצול, זכויות בביטוח סיעודי, הסכמה והתנגדות לטיפולים רפואיים, ועוד.
בחינת עניינו של אדם בהליך המשפטי מצריכה לעיתים התאמות נוספות של ההליך, כגון ביקור במוסדות והתרשמות ישירה מיכולתו של האדם להביע את רצונו.
בעבר היה אפשר, והיה נהוג, למנות אפוטרופוס באופן גורף - ללא הגבלת זמן ולכל תחומי חייו של אדם שהתקשה בניהול ענייניו.
בשנים האחרונות משתנה הגישה הפטרנליסטית , הרואה באנשים עם מוגבלות אוכלוסייה חלשה שהמדינה קובעת באופן חד-צדדי את הסעד שיינתן לה ואת מידת ההתערבות בענייניהם, לגישה המדגישה את כבודם של .
45 נכון לאוקטובר2018 .
46 "הבלתינראים ": זקנים בצל אפוטרופסות משפטית,ישראל דורון, עמ' 205, בתוך הדרה חברתית וזכויות אדם י' רונן, י' דורון וו' סלונים–נבו (עורכים) , תל אביב: רמות, עמ' 216.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |241 .
אנשים עם מוגבלות, מתחשבת ברצונם, ומ תאמצת לשמור על עצמאותם ועל זכויותיהם.
ברוח זאת, במרץ 2016 תוקן חוק הכשרות לשם יצירת כמה חלופות מגבילות פחות לאפוטרופסות, והודגשו רצון האדם וזכותו לעצמאות כעקרונות מנחים לפעולת האפוטרופוסים.
בעקבות התיקון הוקם בשנת 2017 צוות בין -משרדי לגיבוש תוכנית לאומית ל אפוטרופסות (להלן - הצוות הבין -משרדי), ובמועד סיום הביקורת טרם הסתיימה עבודתו.
" :חוק הכשרות קובעלפני מינוי אפוטרופוס לאדם, ישמע בית המשפט את דעת האדם אם הוא מסוגל להבין בדבר וניתן לבר ר דעתו".
חוק השוויון קובע כי אדם עם מוגבלות זכאי להחליט החלטות הנוגעות לח ייו על פי רצונו והעדפותיו בהתאם להוראות כל דין.
לדעת מומחיות למשפט בין-לאומי, האמנה מחייבת את שמיעתו של האדם בהליך משפטי גם אם נדון בו עניינו של אדם עם מוגבלות שאינו מסוגל לקבל החלטות כלל.
לדעתן אין לפעול לפי הערכת טובתו אלא לפי רצונו והעדפותיו.
בשנת 2016 ציין הממונה דאז על הסיוע המשפטי כי שמיעת האדם בהליך משפטי בעניינו היא סוגיה דרמטית, שכן "אדם שבאים למנות לו אפוטרופוס, הוא אדם שבעצם הולכים לשלול לו את הזכויות שלו להחליט על עצמו.
חייבים לשמוע את הבן אדם הזה, חייבים לעשות את הכול כדי לשמוע אותו, ואם יש מצב שלא ניתן לברר את דעתו, אז צריך מנגנונים מספיק ברורים כדי להבין שבאמת אי אפשר להגיע לחקר דעתו של אותו אדם"47.
בישיבתה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת עלה כי ב-95% ויותר מן המקרים שממונה בהם אפוטרופוס לאדם, עמדתו של האדם אינה נשמעת כלל בהליך48.
בדיון אחר של הוועדה אמרה נציגת הסיוע המשפטי כי אף שנעשית עבודה יסודית לקידום שמיעתו של האדם, הרי שבפועל "הפרקטיקה היא קשה, כלומר, הרוב לא נשמעים.
אין הכוונה לשמיעה, אין מדיניות של שמיעה עדיין"49.
למרות החשיבות הרבה שמייחסים לשמיעת דעתו של אדם, בפועל פעמים רבות לא מיושמת הוראת חוק הכשרות הקובעת כי "לפני מינוי אפוטרופוס לאדם, ישמע בית המשפט את דעת האדם אם הוא מסוגל להבין בדבר וניתן לברר דעתו"; ונפגע מימוש ה של הוראת חוק השוויון, הקובעת כי אדם עם מוגבלות זכאי לקבל החלטות הנוגעות לחייו על פי רצונו והעדפותיו, בהתאם להוראות כל דין.
47 'פרוטוקול מס158 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, 20.
49 'פרוטוקול מס501 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט, 5.
להלן כמה נהגים וכשלים שבעטיים לא נשמע קולו של אדם עם מוגבלות בשעה שמתמנה לו אפוטרופוס.
על פי רוב, בית המשפט מחליט בבקשה למינוי אפוטרופוס על סמך הבקשה והמסמכים הנלווים אליה בלבד.
על בקשה לכלול גם את עמדת האדם שעליו מתבקש המינוי, אלא אם לא ניתן לבררה.
מסתבר אפוא שבית המשפט יכול להחליט בלי שהאדם שהמינוי התבקש עליו הגיש את התייחסותו או הביע את עמדתו, בכתב או בעל פה.
בית המשפט מקבל מסמכים, כגון עמדת בא כוחה של המדינה או תסקיר עו"ס, שאינם יכולים להיות תחליף לשמיעת קולו של האדם באופן בלתי אמצעי.
במחקר על מינוי אפוטרופוס לקשישים שנערך בשנת 2008 והתבסס על מדגם של תיקי בית משפט באזור חיפה ונצרת, נמצא כי די בתעודה רפואית חלקית ושטחית המכריזה על אדם כבלתי כשיר, בתסקיר עו"ס התומך בבקשה, ובבן משפחה המסכים להתמנות כאפוטרופוס, כדי שבית המשפט ימנה אפוטרופוס בתוך ימים אחדים, בלי שהקשיש עצמו ייראה או יישמע50 .
בדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ציינו נציגי משרד הרווחה ומשרד המשפטים כי לא בכל המקרים מוגשים תסקירים51.
בדיון אחר צוין כי פעמים רבות קבלת התסקיר מתעכבת זמן רב ויש מחוזות שלא עורכים בהם תסקירים כלל לפני הוצאתם של צווי אפוטרופסות52.
במרץ 2016 , בדיון של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת על הפרשנות הרחבה מאוד שנוהגים בתי המשפט בנימוק בחוק המאפשר הימנעות משמיעת האדם שממנים לו אפוטרופוס משום שאינו "מסוגל להבין בדבר" ועל הוויתור המהיר על שמיעתו בהליך53 , ציין מנהל בתי המשפט דאז כי ב -10% ,בלבד מתוך הבקשות למינוי אפוטרופוס מתקיים דיון בבית המשפט.
נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות דאז ציין ששמיעת האדם בהליכים הנוגעים לו מתחייבת גם מכוח האמנה שאשררה ישראל, ויש להילחם בנטייה הרווחת להגדיר אדם עם מוגבלות כמי "שהוא לא מסוגל והוא לא יכול ".
50 "הבלתי נראים": זק נים בצל אפוטרופסות משפטית , ישראל דורון, 2008 , בתוך הדרה חברתית וזכויות אדם י' רונן, י' דורון וו' סלונים-נבו (עורכים) , תל אביב: רמות, עמ' 216.
51 'פרוטוקול מס158 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, 20.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |243 .
מונה ל - 50,000 בני אדם בקירוב, קבוצה גדולה מדי להנחה שכל הנמנים עמה אינם מסוגלים להבין ואי אפשר לבר ר את דעתם54.
מן האמור לעיל עולה כי בשיטה הנוהגת, במקרים רבים לא מבררים מה עמדתם של האנשים שממנים להם אפוטרופוס.
אי -השתתפותם בהליך שבסופו תוגבל כשרותם המשפטית מהווה פגיעה בזכויותיהם לכבוד, לקניין, ליכולתם לקבל החלטות הנו געות לחייהם ולגישה לערכאות ויש חשש כי תפגע גם בזכותם להליך הוגן.
בתשובתו של משרד המשפטים נמסר כי העומס המוטל על העובדים הסוציאליים העורכים את התסקירים הוא מקור העיכובים בהליכים, שבעטיים מתקבלות החלטות שיפוטיות ללא תסקירים.
עוד נכתב כי זו אחת הסוגיות הנדונות בדיוני הצוות הבין -משרדי, המתעתד לבנות מודל של הליך משפטי למינוי אפוטרופוס אשר יאפשר גם לאנשים עם מוגבלויות לממש את מכלול זכויותיהם בהליך זה.
בתשובתו כתב משרד הרווחה כי לשם מינוי אפוטרופוס עבור אדם, ובהתאם להנחיות המקצועיות במשרד, העובד הסוציאלי נדרש לבר ר את עמדת האדם ולהביאה במסגרת התסקיר המוגש לבית המשפט.
לפי המשרד, מכלל 15,000 הבקשות למינוי אפוטרופוס המוגשות בשנה, כ - 4,000 הן בקשות למינוי אפוטרופוס לצורך רפואי דחוף ולפרק זמן קצר ובהן לא מוגשים תסקירים, ותסקירים הוכנו ל- 9,000 .
בקשות בקירוב ל- 2,000 בקשות בקירוב לא הוכנו תסקירים ולא נמסרה הסיבה לכך.
באלפי מקרים לא ממומש גם תחליף זה של השמיעה בלתי-אמצעית של האדם - בירור עמדתו בתסקיר.
על משרד הרווחה לסגור את הפער הקיים בין מספר ההליכים למינוי אפוטרופוס ובין מספר התסקירים הנערכים בפועל.
בתשובתה כתבה הב"ה כי יש עלייה במספר הבקשות המוגשות למינוי אפוטרופוס לאנשים קשישים ודמנטיים, שמצבם הרפואי אינו מאפשר הגעתם לבתי המשפט או שהם כלל אינם מעוניינים בכך.
ההנחה ש קשישים דמנטיים אינם יכולים או אינם מעוניינים להגיע לבית המשפט בשל מצבם הרפואי, ללא בירור כל מקרה לגופו, אינה מתיישבת עם דרישות החוק והאמנה.
בתשובתה כתבה הב"ה עוד כי החלטת בית המשפט מתקבלת לאחר שצורפו לבקשה חוות דעת רפואית, המלמדת שהאדם שעליו מבקשים למנות אפוטרופוס אינו מסוגל להבין בדבר ולא ניתן לברר את דעתו, .
ותסקיר, שעל פי רוב הוכן בידי גורמי הרווחה לאחר שפגשו את האדם ומשפחתו ושמעו אותו.
הב"ה הוסיפה כי לנוכח ההכרה כי הנושא טעון שיפור, גורמי הרווחה התחייבו לכלול בכל תסקיר התייחסות לרצונו של האדם להישמע בבית המשפט, כך שאדם שהביע את רצונו להגיע לבית המשפט, יוזמן לדיון.
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה ולמשרד הרווחה כי השיטה הנהוגה - הגשת מסמכים של גורמים מתוו כים כתחליף לשמיעה בלתי-אמצעית של האדם, בהתאם למוגבלותו - אינה עומדת בדרישת הדין והאמנה.
בידי ה סיוע המשפטי שבמשרד המשפטים וגם בפסיקה יש דוגמאות של הליכים משפטיים למינוי אפוטרופוס שלא נשמע בהם האדם שמונה לו אפוטרופוס ; מקרים שמינוי האפוטרופוס בוטל לאחר שהאדם נשמע ובהליך הביטול הובהר כי לא היה מקום למינוי המקורי; ומקרים שהסתבר בהם כי אין להסתפק בעמדת האפוטרופוס שמונה אלא יש חשיבות לשמיעת רצונו של האדם בנושאים הקשורים לחייו.
ביולי 2016 מונואפוטרופוסים לאדם בן 75 עם עבר פסיכיאטרי, לאחר שבית המשפט קיבל תסקיר עו"ס ובלי לשמוע את האדם מושא הבקשה.
לאחר המינוי העבירו האפוטרופוסים את האדם לבית אבות.
בנובמבר 2016 ביקש האדם לבטל את מינוי האפוטרופוס עליו ולהוציאו מבית האבות.
לאחר ביקור של בית המשפט בבי ת האבות ושמיעת האדם, הוחלט על הוצאתו מבית האבות וביטול המינוי55 .
בשנת 2016 התבקש בית המשפט לדון בעניינה של אישה ערירית בשנות ה -70 לחייה שחיה בהסתגרות והזנחה בביתה ומונה לה אפוטרופוס ללא שמיעת עמדתה.
האפוטרופוס ביקש לכפות על יה טיפול רפואי והיא התנגדה וברחה מבית החולים.
מתיאור הסיוע המשפטי עולה ש התברר כי האישה היא רופאה במקצועה והתנגדה לטיפול מחשש לריאקציה שלילית אפשרית של הטיפול לתרופה שהיא נוטלת, וכי רצונה להיות מעורבת בת וכנית הטיפול בה נענה בסירוב.
בית המשפט הורה לבית החולים ולאפוטרופוס לשתפה בת וכנית הטיפולית ולא לכפות עליה טיפול שאינה מעוניינת בו.
דוגמאות אלה ואחרות מדגישות את הצורך ש הנהלת בתי המשפט תאתר את המנגנונים שיאפשרו לבית המשפט לקבל מידע על רצונו של אדם להישמע באופן בלתי-אמצעי , בדרך המותאמת למוגבלותו, במיוחד משום שלא בכל ההליכים המשפטיים בתחום מוגש תסקיר.
55 )א"פ (משפחה ב"ש 54825 -11-16 פלונית נ' אלמונית , (פורסם במאגר ממוחשב) 30.
ותיאור הסיוע המשפטי את התיק הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |245 .
בישיבה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת במרץ2016 אמרה נציגת משרד הרווחה כי על זכותו של האדם להישמע בהליך מינוי אפוטרופוס יש מגבלות תקציביות ומשרד הרווחה מעלה את הצורך בדיון בביהמ"ש בעת שהאדם מושא הבקשה מביע רצון ל הגיע לדיון או להתנגד למינוי האפוטרופוס.
מנהל בתי המשפט דאז ציין כי לא יתנגד לחיוב שמיעתו של האדם בכל הליך למינוי אפוטרופוס אם יוגדל תקציבה של הב"ה לתוספת של שישה שופטים (עם עוזר משפטי וקלדן), בתשעה מיליון ש"ח.
נציגת מחלקת יעוץ וחקיקה ציינה כי לאור ההיבטים התקציביים, המונעים את מימושה המלא של זכות השמיעה, בכוונתה של שרת המשפטים להעלות את הנושא בוועדת השרים לחקיקה56 .
בדצמבר2017 , בדיון נוסף של ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת, ציינה נציגת משרד הרווחה שמשרדה מסכים לעמדה כי יש להגביר את השתתפותם של אנשים בדיון על מינויו של אפוטרופוס עליהם, אך הדבר כרוך בתוספת תקציב.
יו"ר הוועדה טען כי יש להציג באופן סדור את אומדני העלויות הנדרשות לשם קידום שיתוף האדם בהליך בעניינו, והביע באוזני משרד האוצר את ציפייתו כי נציג האוצר בוועדה הבין -משרדית העוסקת בנושא, שעד אז לא הגיע לדיוניה, יחל להשתתף בהם57.
הפעולות הנדרשות לשמירה על זכויות אדם כרוכות בהקצאת משאבים בג"ץ נדרש לנושא כמה פעמים58, לרבות בפסק דין מילר , שנכתב בו: "שיקולים של כדאיות תקציבית ותכנונית, ככלל, אינם יכולים להצדיק החלטת מדינה הפוגעת בזכות יסוד"59.
מסתברשאחת הסיבות העיקריות לאי-שמיעתם של אנשים עם מוגבלות בהליכים המשפטיים למינוי אפוטרופוסים היא תקציב חסר, הגם שבג"ץ קבע כי על [ "מקום בו מטיל החוק חובה מהותית עליה , לא תישמע המדינה בטענה של היעדר תקציב"]המדינה60.
56 'פרוטוקול מס158 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, 20.
57 'פרוטוקול מס501 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט, 5.
58 בג"ץ 6055/95 צמח נ' שר הביטחון , פ"ד נג(5 )241 ,281 (1999) שם קבע בית המשפטשיש להעמיד את סדר הגודל של המשאבים הנדרשים כנגד סדר הגודל של הפגיעה בזכות יסוד אם לא יוקצו המשאבים להבטחתה.
עוד נקבע, כי הכרעת הכף בין השקעת המשאבים הנדרשים ובין הפגיעה בזכות תלויה בעיקר במשקל היחסי של הזכות כנגד המשאבים.
ההגנה על זכויות האדם כרוכה לא פעם במחיר.
החברה צריכה להיות מוכנה לשלם מחיר סביר עבור הגנה על זכויות האדם".
ראו גם בג"ץ 488/11 'ההסתדרות הרפואית בישראל נ שר הבריאות (פורסם במאגר ממוחשב 19.
) 59 בג"ץ 4541/94 מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט ( 4 )94, 144 (1995).
60 בג"ץ 2344/98 מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, פ"ד נד ( 5 )729 (2000).
בתשובתה כתבה הב"ה כי לעמדתה יש לפעול להקמת טריבונל בראשות משפטן, שיכריע בבקשות למינוי אפוטרופוס שאינן מעוררות התנגדות או מחלוקת.
בטריבונל ישתתפו נציגי ציבור מטעם הרווחה והוא יהיה נגיש לכל אדם שמבקשים למנות לו אפוטרופוס, לרבות התניידות הטריבונל עצמו למקום מגוריו של האדם לשם שמיעתו.
בתשובת משרד האוצר לביקורת מדצמבר 2018 נכתב כי משרד הרווחה לא דרש כל תוספת תקציב לנושא זה, והוא מתוקצב לפעולות אלו במסגרת התקציבית המוקנית לו.
עוד נמסר כי תקציבה של הב"ה נבנה תוך התייחסות לעומס העבודה הכולל של המערכת, ואם יגדל העומס עקב שמיעת האדם בהליך למינוי אפוטרופוס, הדבר יובא בחשבון בבחינת העומסים הכוללים של המערכת ובמידת הצורך יקבל את המענה הדרוש.
בתשובתו של משרד המשפטים נמסר כי הם מקווים שבהמשך לעבודת הצוות הבין -משרדי יימצא פתרון מעשי ותקציבי לסוגיית שמיעתם של אנשים בהליך מינוי אפוטרופוס, וכ י בעתיד יותקנו תקנות המחזקות את מקומו של האדם בהליך המשפטי.
המדינה מחויבת לבצע התאמות נגישות להליך המשפטי ולהבטיח את זכות היסוד של אדם עם מוגבלות להישמע בהליך שיש בו כדי לעצב את חייו ולצמצם את חירויותיו.
החובה מבוססת בדין הישראלי ובאמנה הבין- לאומית, ובית המשפט העליון אף קבע כי במקרה מסוג זה לא תישמע המדינה בטענה של "היעדר תקציב" 61 .
לפיכך על שר הרווחה ועל שרת המשפטים, בשיתוף עם משרד האוצר, לפעול בהקדם יחד לשינוי השיטה הנוהגת, ובה אין אדם עם מוגבלות נשמע בהליך משפטי בנושא כשרותו המשפטית אלא במקרים נדירים, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם הדין.
ממצאיו של פרק זה מלמדים על חסר יסודי בהתאמות הנגישות לשירות שמבצעת הב"ה בהליך המשפטי ובבקרה על עמידתה בחובותיה.
נוהל בתי המשפט, שהוכן באוקטובר 2015 , נכתב מבלי שנבחנו כנדרש הנהלים, ההליכים והנהגים במתן השירות בהב"ה, והוא נותן מענה חלקי בלבד.
חלק נכבד מן השופטים, מנותני השירות ומן המתנדבים בהב"ה לא עברו הכשרה.
הליכים משפטיים למינוי אפוטרופוס, שתוצאתם הגבלת חירותו של אדם בקבלת ההחלטות הנוגעות לחייו, נערכים בשיטה שבה רק במקרים נדירים נשמע אדם עם מוגבלות בהליך ומממש את זכותו לאוטונומיה.
61 בג"ץ 2344/98 מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, פ"ד נד ( 5 )729 (2000).
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |247 .
הב"ה אחראית להפעלתם של בתי המשפט ולפתיחת שעריהם לפני אנשים המבקשים לשמור על זכויותיהם, ולכן עליה להבטיח לכול את זכות הגישה לערכאות.
על הב"ה להשלים לאלתר את בחינת נהליה והתאמתם, לאפשר את כל התאמות הנגישות שהיא חבה בהן ולפרסמן.
עליה לוודא שלכל השופטים ולנותני השירות בהב"ה יוענקו כל הכלים ליישומם של חוק שוויון, תקנות השירות ונוהל בתי המשפט, כדי להבטיח את זכותם של אנשים עם מוגבלות להיות שותפים לה ליכים משפטיים המשפיעים על חייהם ולשמור על האוטונומיה שלהם בהליכים אלה.
הליך פלילי בעניינו של אדם עם מוגבלות עשוי להסתיים, בין השאר, בענישה במאסר בפועל או בעבודות שירות עליהן מחליט בית המשפט, זאת לאחר שביקש במקרים מסוימים את המלצת שירות המבחן והממונה על עבודות שירות (בהתאמה).
בנסיבות מסוימות יכול ההליך להסתיים בהפניה לטיפול במגוון דרכים, כגון צו אשפוז בהמלצת פסיכיאטר; או בקביעת דרכי טיפול כמו השמה בהוסטל, במרכזי יום, במסגרת תעסוקה ובמעון נעול62 (להלן- דרכי טיפול).
דרכים אלה נועדו להתמודד עם קשיים הנובעים מכשירותו המשפטית של אדם עם מוגבלות שכלית או נפשית, שעשוי להימצא כשיר או לא כשיר לעמוד לדין63, או שאינו בר עונשין64.
אם הנאשם חולה במחלת נפש, חוק טיפול בחולי נפש, התשנ"א-1991 (להלן- חוק טיפול בחולי נפש) קובע כי בית המשפט יחליט על כשירותו המ שפטית לאחר קבלת חוות דעת פסיכיאטרית.
בית המשפט רשאי לקבל חוות דעת מטעם התביעה וחוות דעת מטעם ההגנה, להכריע ביניהן, וקביעתו היא הסופית בעניין65.
אם הנאשם הוא אדם עם מוגבלות שכלית, כדי להימנע מחוסר צדק ומחוסר התועלת שבניהול הליך פלילי נגד מי שאינו מסוגל להבינו אף ברמה הבסיסית ביותר, חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית -התפתחותית), התשכ"ט-1969 (להלן- חוק הסעד), מאפשר לבית המשפט לקבוע שנאשם אינו כשיר משפטית בהתאם לראיות שמובאות בפניו.
אי-כשירות משפטית נקבעת בשתי דרכים: קביעה כי אדם אינו בר ענישה - האדם לא יישא באחריות הפלילית למעשיו אם בשל מחלת נפש או ליקוי שכלי היה חסר יכולת של ממש להימנע מהמעשה או להבין את הפסול שבמעשיו; או קביעה כי אדם אינו כשיר לעמוד לדין - האדם אינו מסוגל לעמוד לדין בשל לקות שכלית או מחלת נפש.