HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אישור בקשה שהגיעה אחר י שחלף מועד הגשת הבקשות מביא ל חוסר ודאות ו לחוסר אחידות בדבר מדיניות המשרד, מפלה ופוגע בעקרון השוויון כלפי אלה שהגישו בקשה באיחור, ונדחו בשל כך.
(ב) השתתפות המשרד בהוצאות הפקת הפסטיבל: נוהל 2/2010 קובע כי המשרד ישתתףרק במימון פעולות שיווק ופרסום לאירועים, המיועדות למשיכת תיירות פנים (עד 50% )מהעלויותותיירות חוץ (עד 75% )מהעלויות, ולא במימון פעולות הפקה.
נמצאשאף שנוהל 2/2010 מאפשר השתתפות בפעולות שיווק ופרסום בלבד, הרי שלגבי ה פסטיבל הודיע המשרד כי יממן נוסף על העלויות הללו, בסך של 301,000 ש"ח, גם עלויות הפקה: עלויות הבאת האמנים מחו"ל בסך של 535,000 ש"ח; עלויות הפעלות והר צאות בסך של 100,000 ש"ח.
בסך הכ ול 936,000 ,ש"ח כשמתוכם רק כשליש נועדו לעלויות שיווק ופרסום.
(ג) סכום השתתפות המשרד בפסטיבל: נוהל 2/2010 קבע ששיעור השתתפות המשרד באירוע בודד לא יעלה על 350,000 .
ש"ח לעומת זאת, השתתפות המשרד בפסטיבל הסתכמה , כאמור, ב- 936,000 ש"ח.
נמצא שלהשתתפות המשרד במימון אירוע אחד , בסדר גודל של כמיליון ש"ח , מתוך תקנה תקציבית זו אין אח ורע בשנים 2008 -2011 .
במסגרת נוהל האירועים לא חרג המשרד מהשתתפות בסך של 350,000 ש"חלאירוע ; גם לגבי אירועים שמומנו מתוך התקנה התקציבית אך לא במסגרת הנוהל, לא נמ צאו סכומים המתקרבים בהיקפם למיליון ש"ח.
המנכ"ל והיועמ"ש כתבו בתשובותיהם במאי2012 כי לא הייתה זו הפעם הראשונה שהמשרד פעל וסייע שלא במסגרת נוהל אירועים או שסטה מעקרונות המיזם המשותף שבנוהל, כאשר הצדיקו זאת הנסיבות.
הם ציינו כי המשרד סייע בשנים 2005 -2006 לפסטיבל אחר, בהבאתם של מנצח נודע ותזמורתו, כמנוף ראשוני להמשך האירוע במתכונת זו, וציינו אירועים נוספים שהתרחשו לאחר ספטמבר 2010 .
, מועד הפסטיבל משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל וליועמ"ש כי המשרד פועל על פי נוהל אירועים רק משנת 2008 , ולכן בעת מתן הסיוע לפסטיבל האחר שאליו התייחסו, הנוהל כלל לא היה קיים.
כמו כן, השתתפות המשרד באותו פסטיבל נעשתה במסגרת התקשרות עם עיריית אילת בהתאם לתקנה 3(16 ,) לתקנות חובת המכרזים ולא בהתאם לתקנת המיזם כמקובל לגבי כלל האירועים.
מהאמור לעיל עולה כי בהשתתפות המשרד בפסטיבל הסטודנטים חרג ה משרד מנוהל 2/2010 בנושאים מהותיים.
יתרה מזו, אי -עמידת הפסטיבל בתנאי נוהל 2/2010 לא נעלמה מעיני המשרד, אשר בחר במודע להשתתף במימון הפסטיבל בדרך של מיזם משותף, בניגוד לקריטריונים הקבועים בנוהל.
היועמ"שהסביר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2011 כי במקרהזה לא נבחן הפסטיבל על פי הנוהל.
הוא טען כי יש להבחין בין "הוראות מינהל ", אשר שואבות סמכות מכוח חוק או תקנות, לבין "הנחיות מינהליות " אשר משמשות כלי עזר בידי גורמים מינהליים בעת הפעלת שיקול דעת.
נוהל האירועים, לדעתו, הוא בגדר "הנחיות מינהליות ", ולאור הבחנה זו, מותר לסטות ממנו בנסיבות מיוחדות.
בפסיקה נקבע27 ,כי "הנחיות מינהליות הן כללים מנחים אשר המינהל הציבורי קובע לעצמו ככיווני דרך להדריכו במילוי תפקידיו ובהפעלת סמכויותיו.
הן מתוות את דרכי הפעלת שיקול הדעת המינהלי ונועדו להבטיח אחידות, שוויוניות, ענייניות וסבירות בהפעלת מדיניות הרשות המינהלית.
הן מהוות אמצעי שבעזרתו יכול הציבור לבקר את שיקול הדעת המינהלי, הן במישור המדיניות הכוללת והן בדרך יישומה במקרה הפרטני".
על אודות הסטייה מהנחיות מינהליות נכתב: "ההנחה היא שהרשות תפעל לפי ההנחיות, והנחה זאת יוצרת ציפייה מוצדקת שכך תפעל הרשות.
על כן, אין הרשות רשאית לסטות מההנחיות בלא הצדקה, אלא על הסטיה מההנחיות להיעשות רק מקום בו קיימים שיקולים ענייניים המצדיקים אותה.
סטיה מההנחיות המינהליות מעוררת, על פני הדברים, חשש כי היא נובעת לכאורה מקיומם של שיקולים זרים, אשר השפיעו על החלטת הרשות.
בשל כך נקבע, כי הסטיה מההנחיות מעבירה לרשות את הנטל להצביע על הסיבות שבגינן מוצדקת אותה הסטיה.
סטיה מההנחיות ללא צידוק סביר עשויה להוות עילה לביטול ההחלטה"28.
27 בג"ץ 10907/04 'ישראל סולודוך ואח' נ' עיריית רחובות ואח, תקדין, 1.
ראו גם יצחק זמיר, הסמכות המינהלית, כרך ב (התשנ"ו-1996,) פרק31 , 'עמ773 ,784-787.
28 עע"מ9156/05 גרידינר נ' ראפ, נבו, 10.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי משפרסםבקרב ציבור המארגנים את נוהל אירועים 2/2010 , ומשלא קבע מבעוד מועד בנוהל עצמו שניתן לחרוג ממנו בנסיבות מיוחדות (ומהן הנסיבות המיוחדות), ולחילופין משלא קבע בנוהל מפורשות שוועדת חריגים קבועה מראש של המשרד תהא מוסמכת לדון בנסיבות מיוחדות, הרי שאסור היה וגם לא הייתה שום הצדקה לסטות מהנוהל.
על המשרד היה לדבוק בנוהל שקבע.
זאת ועוד, אחרי שהחליט המשרד לסטות מהנוהל ולבחון את השתתפותו בפסטיבל הסטודנטים, היה עליו לפרסם לציבור הודעה על כך, ולהזמין מארגני אירועים נוספים להתחרות על תוספת התקציב של כמיליון ש"ח.
יתרה מכך, כאמור, בדיון שהתקיים אצל המנכ"ל ב- 7.
10 קבע היועמ"ש כי לצורך תמיכה בתפעול פסטיבלים "חייבים לבנות נוהל.
ולבחון האם ניתן לעשות זאת באמצעות נוהל תמיכה או התקשרויות.
במסגרת זו יהיה צורך לקבוע קריטריונים.
קריטריון בסיסי יתק ]שיתוף פעולה [ יהיה שהשת"פ יים רק עם גורמים שאינם למטרות רווח".
נמצא כי הנושא לא נבחן כלל.
דברי היועמ"ש בדיון אצל המנכ"ל מעידים על כך שאסור היה לממן את הפסטיבל אגב סטייה מהנוהל הקיים, בלי שנקבעה מסגרת חוקית חילופית למימון הפסטיבל - אם במסגרת תמיכות או במסגרת נוהל אחר שייקבעו בו תנאי סף וקריטריונים.
היועמ"ש הסביר בתשובתו כי המנכ"ל לא ביקש לקדם, וממילא לא קידם, אפשרות של תמיכות, ועל כן לא נבחן הנושא.
נוסף על כך, גם אם במסגרת הימים הספורים שעמדו לרשות המשרד לביצוע הפסטיבל היה קובע "נוהל" כללי כביכול, ודן בפסטיבל במסגרת נוהל זה, לא היה בכך יותר מאשר מהלך מלאכותי.
התנהלותו אפוא נתנה, לדעתו, פתרון אמתי בנסיבות שנוצרו: הגורמים המקצועיים קבעו שמדובר בפרויקט ייחודי שראוי לבצע; נוצרה דחיפות בלוח הזמנים; ולא היה נוהל תמיכות בתוקף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נהלים נועדו להגדרת כללים ליישום מדיניות כללית של המשרד בכפוף למסגרות החוקיות, ובכלל זה מתן שוויון הזדמנויות, ולא כתגובה לצורך לאשר אד הוק פרויקט מסוים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לקבוע מראש את המסגרת החוקית להשתתפות המשרד בהפקת פסטיבלים ולעגן בתוכה, בין השאר: תנאי סף לקבלת ההשתתפות; דרכי פי קוח ובקרה שיבטיחו שימוש מיטבי ומועיל בכספי המשרד, דרכי התקשרות.
מידע זה צריך להיות גלוי וידוע מראש לכלל הציבור כדי להעניק הזדמנות שווה לכלל המציעים ליהנות מכספי המשרד, כל זאת בטרם ידון המשרד בפסטיבל זה או אחר.
כשלים בהתנהלות ועדת המכרזים ּו ועדת הפטור המשרדיות בהליכי אישור השתתפות המשרד במימון הפסטיבל .
10 הוגשההבקשה של החברה להשתתפות משרד התיירות במימון הפסטיבל לוועדת המכרזים.
10 אישרההוועדה, בראשות המנכ"ל, את ההתקשרות עם ההתאחדות בפטור ממכרז לפי תקנת המיזם ואת השתתפות המשרד בהוצאות הפקת הפסטיבל בסך של 936,000 ש"ח.
10 התכנסה ועדת הפטור, שחבריה הם המנכ"ל, היועמ"ש וחשב משרד התיירות 561 .
,המשרד ופטרה את ההתקשרות מחובת פרסום.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות ועדת המכרזים ּוועדת הפטור , והעלה כלהלן: 1.
: הבקשה שהוגשה לוועדת המכרזים כאמור, מנכ"ל המשרד הנחה את הגורמים המקצועיים בסיכום הדיון מיום 21.
10 לבחון את הבקשה ולהביאה לפני ועדת המכרזים.
בבקשה ובמסמכים שהגישו הגורמים המקצועיים ב -25.
10 לוועדת המכרזים נכתב כי צורפה גם בקשה מטעם התאחדות הסטודנטים.
הביקורת העלתה כי לוועדת המכרזים לא הוגשה שום בקשה מטעם התאחד ות הסטודנטים.
הבקשה שצורפה על ידי הגורמים המקצועיים לוועדה הוגשה על ידי החברה ולא על ידי התאחדות הסטודנטים, וצורף לה מכתבו של יו"ר ההתאחדות דאז מ- 27.
10 , המאשר כי החברה היא המתפעלת והמפיקה היחידה בכל הקשור לפסטיבל.
בתשובת המשרד נכתב כי הוועדה בדקה את הקשרים בין החברה לבין התאחדות הסטודנטים, והגיעה למסקנה שניתן לעשות עם ההתאחדות שותפות בהיותה הגוף היחיד המייצג את כלל הסטודנטים בישראל.
ואולם התנהלותו העיקרית של המשרד נעשתה מול החברה, כפי שעולה ממסמכי המשרד, ולא מול ההתאחדות, אשר רק העניקה חסות לאירוע; המסמכים שהוגשו למשרד הוכנו על ידי החברה, ואף הוצג למשרד שהחברה היא יוזמת הפסטיבל והמפיקה שלו.
: בחינת מסמכי הבקשה ועדת המכרזים התכנסה ב -27.
10 כדי לדון באישור השתתפות המשרד בפסטיבל.
הבקשה לכינוס הוועדה נשלחה על ידי ממונת האירועים ב-25.
10 , והתקבלה אצל חברי הוועדה כעבור יומיים, רק ביום כינוס הוועדה.
מר מיכאל לוי, חשב המשרד (להלן - החשב או חשב המשרד), חבר הוועדה האמורה, הסביר למשרד מבקר המדינה, באפריל 2011, כי לא קיבל את מסמכי הבקשה מבעוד מועד, וכי לא ניתנה לו שהות מספקת לבחון את הבקשה על כל היבטיה המקצועיים.
מפרוטוקול ועדת המכרזים עולה כי אישור הוועדה ניתן אף שבמהלך הדיון ביקש החשב לראות את מסמכי היסוד של התאחדות הסטודנטים, ולערוך בדיקה נוספת של התקציב ושל המקורות התקציביים, דבר שלא נעשה.
ממונ ת האירועים אמרה למשרד מבקר המדינה , באוקטובר 2011, כי בדרך כלל היא מבק שת לקבל את מסמכי ההתאגדות של מגיש הבקשה, טרם הדיון, וכי במקרה זה הגיעו האישורים ביום 18.
כלומר, לאחרהדיון בוועדה ואף לאחר החתימה על ההסכם.
החשב הודיע בתשובותיו, מאפריל ומנובמבר 2012 , כי סבר שההתקשרות תקינה ונעשית עם ההתאחדות באמצעות החברה, שהיא הזרוע הביצועית שלה.
המסמכים הוצגו לפניו לאחר הדיון בוועדת המכרזים, להנחת דעתו.
המנכ"ל הודיע בתשובתו, ממאי 2012 , כי דרישת החשב הפכה ככל הנראה למיותרת, מפני שהחשב אישר את החלטת הוועדה בחתימתו ולא ערער עליה לאחר מכן.
המשרד הודיע בתשובתו, מדצמבר 2012 , כי המשרד והוועדה פעלו בלחץ זמן.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת המכרזים כי היה עליה להקפיד על בדיקת נאותותם ושלמותם של המסמכים הנדרשים לבחינת הבקשה בעת דיון הוועדה.
קיום המסמכים ותוכנם היו הכרחיים בעת בחינת הבקשה וקבלת ההחלטה בעניין, ואין להסתפק בבחינתם בדיעבד.
תוצאות הבד יקה הנוספת של התקציב ובחינת המקורות התקציביים, שלטענת החשב הוצגו לפניו, לא הומצאו למשרד מבקר המדינה.
אשר ללחץ הזמן, שטוען לו המשרד, הרי שהסכמת המשרד לדון בבקשה על אף לחץ הזמן היא הבעייתית.
עם זאת, לּו בקשת החברה להשתתפות המשרד בפסטיבל הייתה מועברת מהשר לגורמים המקצועיים ומטופלת סמוך לקבלתה, או לכל המאוחר מיד לאחר הגעתה למנכ"ל בסוף יוני או בראשית יולי, הרי שלחץ הזמן היה פוחת.
: סיווג ההתקשרות כפטורה ממכרז תקנת המיזם מחייבת פרסום הודעה בדבר ההתקשרות של המשרד לפי תקנה 3 ב לתקנות חובת המכרזים, וכך גם נהג המשרד בבואו לאשר התקשרויות קודמות לפי תקנת המיזם.
בהוראות החשכ"ל בדבר פטור ממכרז (להלן - הוראות החשכ"ל) נקבע כי משרד המבקש לבצע התקשרות שלא בדרך של מכרז יפנה לוועדת המכרזים לצורך סיווג ההתקשרות ואישור ביצוע ההתקשרות כמבוקש.
ועדת המכרזים תבחן אם ניתן להתקשר בדרך של מכרז או תאשר מתן פטור בהתאם לתקנה המתאימה.
עוד נקבע בהוראות החשכ"ל כי טרם ההתקשרות עם ספק יחיד , וטרם ביצוע התקשרות לצורך מיזם תבצע היחידה המזמינה "את הליך בחינת קיומם של ספקים ומיזמים באופן מלא ובלתי תלוי בהליכים שהתקיימו במשרדים אחרים".
עוד נקבע כי "בעל הסמכות המקצועית יכתוב חוות דעת מנומקת כי הספק הינו ספק יחיד.
בתיאום עם היועץ המשפטי של הוועדה הרלוונטית.
בחוות דעתו יתייחס לאמצעים שבהם נערכו בדיקות לאיתור ספקים נוספים והכנת חוות הדעת כולל פירוט מקורות מידע ופעולות שננקטו.
היחידה המזמינה תצרף את חוות הדעת המנומקת ואת המסמכים הרלוונטיים הנוספים ותפרסם את ההתקשרות באתר האינטרנט של המשרד ובאתר האינטרנט הממשלתי.
[ למשך21 ימי עבודה לפחות]".
על ההודעה לכלול: הודעה על הכוונה להתקשר לצורך ביצוע מיזם; פירוט עיקרי ההתקשרות; משך התקופה שבמהלכה ניתן לפנות בכתב לבצע מיזם דומה; פרטי איש קשר ביחידה המזמינה; ואישור לנוסח של היועץ המשפטי של הוועדה.
(א) נמצא כי ועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות עם ההתאחדות על פי תקנת המיזם בלי שפרסמה הודעה בדבר בחינת קיומם של מיזמים באתרי האינטרנט המשרדי והממשלתי, וקודם שערכה דיון ב נושא סיווג ההתקשרות .
הביקורת העלתה כי הגורם המקצועי לא כתב חוות דעת מנומקת , כנדרש בתקנות חובת המכרזים ו בהוראות החשכ"ל, המציגה בין היתר את הפעולות שננקטו לאיתור ספקים נוספים.
10 הורה המנכ"ל ש"התאחדות הסטודנטים, ]והחברה[ , יעבירו בהקדם האפשרי למשרד את האישורים המעידים כי הם מוכרים כספק יחיד במשרדי ממשלה שונים".
מפרוטוקול ועדת המכרזים מ-27.
10 עולה כי היועמ"ש קבע ש"ההתקשרות המבוקשת הינה הפקה משותפת עם התאחדות הסטודנטים בישראל (עמותה - מלכ"ר), ובמסמכים המצ"ב מצוין כי ארגון זה הוכר כספק יחיד במשרדי ממשלה אחרים, לצורך התקשרויות בעניינים אחרים".
עוד ציין כי "שיתוף הפעולה הוא עם מלכ"ר, היחידי היכול לבצע פסטיבל סטודנטים מסוג זה".
בפרוטוקול ועדת הפטור מ-2.
10 צוינה שוב קביעה זו.
נמצא כי לבקשה שהוגשה לוועדה צורפו, בין השאר, שלושה מסמכים: 1 .
10 מאת מנכ"ל ההתאחדותדאז למשרד, ולפיו נמצאת ההתאחדות ב"תהליכים של קבלת אישורי ספק יחיד ממשרד הגמלאים ומהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
לטובת הפעלת סטודנטים בפעילות חברתית ולצורכי הסברה לסטודנטים על הסכנה שבנהיגה בדרכים"; 2 .
אישור מהרשות הלאומית לבטיחותבדרכים, ולפיו הוכרה התאחדות הסטודנטים כספק יחיד לביצוע פעילות הדרכה בקמפוסים בנושא בטיחות בדרכים.
תוקפו של אישור זה פג ב- 20.
פרוטוקול מוועדת פטור של משרד המדע התרבות והספורט מ-17.
09, ולפיו מוארכת ההתקשרות עם ההתאחדות כספק יחיד לניהול מערך מלגות חונכות לסטודנטים עד יום 30.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי האישורים שהמציאה ההתאחדות לא זו בלבד שלא היו בתוקף במועד ההתקשרות עמ ה, אלא אף עסקו בפעילות הדרכה בנושא בטיחות בדרכים ובניהול מערך מלגות חונכות, נושאים שאינם רלוונטיים כלל להתקשרות המשרד עם ההתאחדות בעניין פסטיבל סטודנטים .
בנסיבות האמורות, יש לראות בחומרה את קביעת היועמ"ש ּוועדת המכרזים כי ההתאחדות היא היחידה היכולה לבצע פסטיבל סטודנטים מסוג זה .
אם המשרד אכן סבר שההתאחדות היא היחידה שיכולה להפיק את הפסטיבל, היה עליו לפתוח בהליכים הדרושים להכרה ב ה כספק או כ יזם יחיד , בהתאם לתקנת הפטור ממכרז ו על פי הוראות החשכ"ל, ולבחון את המיזם באובייקטיביות ובהליך המקובל - דבר שלא נעשה.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד כי על פי האסמכתאות שהוצגו לו, הבחינה אם ההתאחדות היא ספק יחיד התמצתה בדיון פנימי בקרב חברי הוועדה, שאין בה די כדי להכריע בנושא.
על הוועדה הייתה מוטלת החובה לבחון אם ההתאחדות עומדת בכל הדרישות של ספק יחיד, על פי הכללים הקבועים בתקנה 3 א(א) לתקנות חובת המכרזים (היינו חוות דעת, פרסום, מתן זמן להתנגדויות גופים אחרים, ועוד).
יוצא אפוא כי הן מהבחינה המהותית והן מהבחינה המינהלית, נושא היות ההתאחדות ספק יחיד לביצוע הפסטיבל, לא נבדק כראוי על ידי המשרד.
(ג) ועדת המכרזים התנתה את ההתקשרות באישורה של ועדת הפטור לפטור את ההתקשרות מחובת הפרסום בהתאם לתקנה 3 א(ג) לתקנות חובת המכרזים .
10 החליטה ועדת הפטור לפטור את ההתקשרות עם ההתאחדות מחובת פרסום , כאמור.
תקנה 3 א(ג) לתקנות חובת המכרזים קובעת כי "ועדת פטור משרדית רשאית, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר התקשרות עם ספק יחיד.
בלא פרסום הודעה כאמור בתקנה זו או בלא קיום אחד מהתנאים הנוגעים לפרסום כאמור".
אפשר אפוא לקבל פטור מפ רסום התקשרות עם ספק יחיד מטעמים מיוחדים בלבד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד , במאי 2011, כי תקנה 3 א(ג) לתקנות חובת המכרזים דנה במתן פטור מפרסום ב התקשרות עם ספק יחיד (מכוח תקנה 3(29 ) )לתקנות חובת המכרזים, בעוד שכל הליך ההתקשרות עם ההתאחדות נעשה על פי תקנת המיז ם (תקנה 3(30 )) לתקנות חובת המכרזים .
תקנה זו (3(30 )) מחייבת פרסום הודעה בדבר ההתקשרות של המשרד לפי תקנה 3ב, והמשרד לא היה רשאי ל פטור אותה מפרסום, כפי שעשה .
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה למשרד, כתב היועמ"שלמשרד מבקר המדינה במאי 2011 כי ככל הנראה הדבר נבע מטעות בתום לב.
הוא ציין ש"יש לזכור כי הטעם לפרסום הוא לצורך מתן הזדמנות לגופים מתחרים להשיג על בחירת החברה במיזם המשותף ולהציע את יוזמתם ככל שהם מעוניינים.
מבחינת המקרה לגופו, לא היו השגות, לא היה גוף מתחרה לביצוע המיזם ולו היה כזה לצורך ביצוע מיזם דומה, אין משמעות הדבר כי 'זה מוציא את זה '.
הטעות נובעת ככל הנראה, הן בשל קוצר הזמן מאישור המיזם בוועדת המכרזים ועד לקיומו בפועל מחד, מאידך כתוצאה מבחינת ההשתתפות במיזם בתחילה על פי תקנה 3(29 )", שהיא התקשרות עם ספק יחיד.
היועמ"ש הוסיף בתשובתו כי ההתאחדות, המאגדת כ-60 אגודות ומייצגת כ-300,000 סטודנטים ובעלת קשרים בחו"ל וניסיון קודם, הייתה ערוכה לבצע את הפסטיבל כבר בקיץ 2010 , בתקופת השפל בתיירות.
לו היה נערך פרסום, סביר להניח כי לא היה נמצא גוף מתחרה אחר.
החשב הודיע בתשובותיו, מאפריל ומנובמבר 2012 , למשרד מבקר המדינה כי סיווג ההתקשרות נעשה על יסוד חוות דעת של היועמ"ש, אשר אישר את העובדה שהחברה היא הזרוע הביצועית של ההתאחדות, ולכן לא הייתה לו שום עילה שלא לקבל עמדה זו.
עוד הוסיף החשב כי "לא התעורר כל חשש שמא המהירות באישור ההתקשרות נגועה באי-תקינות או פסלות כלשהי".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי הקביעה בדבר קיומו של ספק או יזם יחיד מחייבת קודם הגדרת המוצר שאותו מבקש המשרד לרכוש ובחינת קיומם של ספקים או מיזמים על פי הוראות החשכ"ל למוצר זה, ואינה מתמצית בפרסום בלבד.
הפסטיבל , שבמהותו נועד להעניק נופש לסטודנטים, בוצע בשנים קוד מות, כפי שעולה מפרסומים שונים, על ידי החברה אך גם על ידי חברת הפקות א', העוסקת בהפקת אירועים.
משום כך, ברור שההתאחדות איננה הגוף היחיד שיכול להפיק פסטיבלים לסטודנטים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי לא נעשה במקרה דנן שום הליך של בחינת התאחדות הסטודנטים כספק יחיד לפסטיבל, כפי שנקבע בתקנה 3(29 ) לתקנות המכרזים.
הליך זה היה צריך להיעשות בתוך המשרד, ולא להיסמך על אישורים שנתנו גורמים חיצוניים בנושאים אחרים לגמרי.
כמו כן, היעדר הפרסום מנע מגופים מתחרים לדעת על קיומה של ההתקשרות, ובכך להשיג על בחירת ההתאחדות להתקשרות או להציע עצמם לביצוע הפסטיבל.
התקשרות עם ארגון לביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח: תקנת המיזם מאפשרת למשרד להתקשר לביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח.
בנוהל 2/2010 נקבע כי התקשרות המשרדתיעשה עם ארגונים ללא מטרות רווח, כגון עמותות תיירות ורשויות מקו מיות.
עוד נקבע בנוהל כי "מארגן אירוע" הוא מי שמתכנן, מפיק, מפעיל ונושא ברוב ההוצאות הכספיות בגין האירוע, לרבות ההוצאות לשיווקו.
בחוזר המנכ"ל נקבע שמארגן האירוע, העומד בתנאי הסף, זכאי להגיש בקשה להשתתפות המשרד באירוע.
בתשובת משרד התיירות נטען כי תקנת המיזם קובעת כי על המיזם להיות ללא כוונת רווח, אך הגורם שעמו מתקשרים אינו צריך להיות מוסד ללא כוונת רווח (להלן - מלכ"ר).
משרד מבקר המדינה אינו מקבל טענה זו.
ההתקשרות על פי תקנת המיזם יכולה להתבצע רק עם מי שפועל ללא מטרת רווח.
"מיזם" אינו גוף משפטי שניתן להתקשר את ו.
לא סביר שחברה פרטית שמעצם הגדרתה מטרתה היא להשיא רווחים, תתקשר בפרויקט ללא כוונות רווח.
פרשנות זו של המשרד אינה עולה בקנה אחד עם התנהלות המשרד לאורך השנים, אשר נהג במשך כל השנים להתקשר על פי תקנה זו רק עם מלכ"רים.
(א) עד הפסטיבל ב- 2010 הייתה זו החברה שהפיקה פסטיבלי סטודנטים באילת בעשור האחרון.
הביקורת העלתה כי בפרסומים לשיווק הפסטיבל, שהתפרסמו לפני הדיון ב- 21.
10 באתרי האינטרנט של אגודות סטודנטים שונות, צורף הסמליל של החברה בצד הסמליל של חברת הפקות א' כמארגנות האירוע.
באותם פרסומים לא הופיע סמליל של הה תאחדות, ואין אזכור שלה כנותנת חסות לאירוע.
כמתואר לעיל, החברה היא גם זו שיזמה את הפנייה להשתתפות המשרד בפסטיבל.
10 קבע מנכ"ל המשרד ששותפות המשרד בהפקת הפסטיבל אפשרית, בין היתר, בשל כך ש"השותף להפקה איננו גורם עסקי".
10 כתב יו"ר ההתאחדות דאז למשרד כי החברה היא המתפעלת והמפיקה היחידה של הפסטיבל, וכי בעלי המניות של החברה הם אגודת הסטודנטים של מכללה (המחזיקה ב - 15% )מהמניותוחברת בת של המכללה האמורה עצמה (המחזיקה ב- 85% )מהמניות.
יו"ר ההתאחדות דאז הסביר למשרד מבקר המדינה, ביוני ובאוקטובר 2011 , כי ההתאחדות נענתה לפניית החברה ונתנה את שמה כתומכת באירוע.
ההתאחדות לא הייתה שותפה בקביעת התכנית, התקציב, לוחות הזמנים ומכלול ההפקה , ואף לא הייתה שותפה ברווחים שנבעו מהפסטיבל.
עוד הוסיף יו"ר ההתאחדות כי משרד התיירות ידע בוודאות שהכסף שהוא מעביר להתאחדות יעבור לחברה.
כן הוסיף כי " ]החברה[ היא חברה כלכלית.
עושה דברים כדי להרוויח כסף".
ההתאחדות ויו"ר ההתאחדות דאז הסבירו בתשובתם, ממאי 2012 , כי במסגרת פועלה להגשמת מטרותיה נתונה ההתאחדות בקשר עם החברות הכלכליות של אגודות הסטודנטים, וביניהן החברה.
במהלך השנים הייתה זו החברה אשר יזמה והפיקה פסטיבלים דומים, ומשרד התיירות מצא לנכון "לנצל את הפלטפורמה הקיימת.
לתקצב (גם אם בצורה חלקית) את " ולתת את שמה ואת חסותה לאירוע, ]חברה[הפסטיבל הקיים".
ההתאחדות שמחה "לחבור ל כחלק מהתנהלותה הרגילה עם החברה.
להתאחדות אין, ולא הייתה, שום יכולת מעשית להפיק אירוע זה לבדה.
עוד הסבירה ההתאחדות כי היא והחברה "הבהירו בריש גלי, הן בעל פה והן , אשר הינה חברה מסחרית המפיקה את ]החברה[ בכתובים, כי ההתחייבות הכלכלית היא של האירוע".
מנכ"ל החברה אמר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2011 ובמאי 2012 , כי הפסטיבל היה מתקיים גם ללא קבלת התמיכה מהמשרד, אך במתכונת אחרת .
מהאמור לעיל עולה בבירור כי החברה היא חברה כלכלית הפועלת למטרות רווח, אשר הייתה מפיקה את הפסטיבל, עם תמיכת משרד התיירות או בלעדיה, והיא אף שיווקה אותו באתרים שונים ללא חסות ההתאחדות.
)(ב במכתב ששלח המשנה דאז ליועמ"ש לממשלה באפריל 2010 ליועמ"ש של המשרד, בנושא בחינת מבחני התמיכה של המשרד, הוא העיר כי יש לבטל את התנאי, או להחליפו במבחן תמיכה שהיה בתוקף דאז, המאפשר לשלם את כספי התמיכה של המשרד גם בעקיפין לגורם שלישי, בעד פעילות של הגוף הנתמך.
במכתב נקבע מפורשות כי תנאי זה מנוגד להוראות החוק.
מקביעות אלו ניתן להקיש כי משרד ממשלתי אינו רשאי לממן פעילות של מוסד ציבור, הפועל ללא כוונות רווח, באמצעות העברת הכספים לשימושו של גוף שלישי, שלא נבחן ישירות על ידי המשרד.
בכתב שיפוי בלתי חוזר, מ-19.
10, שנתנה החברה להתאחדות (להלן - כתב השיפוי) נכתב: "הואיל וביום.
נחתם הסכם בין התאחדות הסטודנטים.
(להלן - ההסכם); והואיל ו]החברה[ לוקחת על עצמה במפורש את כלל ההתחייבויות מכל מין וסוג שהוא כפי שמפורטות בהסכם, וכל התחייבות שההתאחדות ל קחה על עצמה, ]החברה[ מתחייבת במפורש.
להיכנס בנעליה של ההתאחדות ולבצע בהתאם להוראות ולתניות ההסכם".
10 העבירה ההתאחדותלחברה כתב התחייבות, ולפיו מתחייבת ההתאחדות כלפי החברה כי "מיד עם קבלת סכום המימון ממשרד התיירות, או כל סכום אחר ו/או נוסף בהתאם להסכם, תעביר התאחדות הסטודנטים ל ]חברה[ את מלוא סכום המימון.
וזאת מיד עם קבלת הכספים וללא כל דיחוי".
מנכ"ל החברה אמר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2011, כי רווחיהחברה מחולקים כמלגות לסטודנטים של המכללה.
במאי 2012 דבק בטענתו זו, והשיב כי אין לחברה או למנהלּה שום אינטרס אישי בהשאת רווחים, וכי רווחי החברה "מופנים לרווחת ציבור הסטודנטים ולא לכיסם שלהם".
המשרד הודיע בתשובתו כי לא היה מודע לכתב השיפוי.
עם זאת, עולה כי הגורמים המקצועיים במשרד ידעו ש הגורם שי בצע הלכה למעשה את פסטיבל הסטודנטים, הוא חברה פרטית , שעיסוקה פעי לות כלכלית לרווחת ציבור הסטודנטים, ושהיא בוודאי אינה מלכ"ר.
מנכ"ל המשרד הודיע בתשובתו, ממאי 2012 , כי לא היה מודע למכתבו האמור של המשנה דאז ליועמ"ש לממשלה, וכי פעל על פי ייעוץ משפטי שקיבל.
היועמ"ש כתב בתשובתו, ממאי 2012 , כי ועדת המכרזים מסתמכת, בדרך כלל, על הנתונים שמעבירים לה הגורמים המקצועיים והצד שעמו מתקשרים, ומסתפקת במידע שניתן לה.
היא נוהגת אחרת רק במקרים חריגים, שבהם היא חוששת כי הנתונים אינם מדויקים או אינם שלמים.
חשב המשרד הסביר בתשובתו, מנובמבר 2012 , כי פעולותיו כחשב נעשו בהתאם לנהלים וכמקובל במקרים דומים.
לא הייתה שום חריגה מהתקציב שעליו הוחלט, והכול נעשה בהתאם להוראות תקנון כספים ומשק (להלן - הוראות תכ"ם) ולהוראות חשכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה שימוש בגוף אשר לכאורה המשרד רשאי להתקשר עמו, כדי להעביר מימון לגוף שהמשרד אינו רשאי להתקשר עמו.
דבר זה מנוגד הן להנחיות היועמ"ש לממשלה, החלות על התקשרות בעלת מאפיינים של תמיכה, והן לתקנת המיזם ולנוהל אירועים, החלים על התקשרות הנעשית לפי תנאי תקנת המיזם.
כמו כן, מאחר שמדובר בכספי הציבור, משרד ממשלתי צריך להימנע מלהעביר כספים לגוף שאין ביכולתו לפקח על פעילותו, ובכלל זה לבצע את פעולות הבקרה הנדרשות.
זאת בייחוד לנוכח העובדה שהגוף שאליו הועבר המימון אינו עומד בתנאי הסף, ולא הוא הגוף שבחן המשרד.
ד"ר עומר דקל, כותב בספרו כי "ועדת המכרזים רשאית לאסוף מיוזמתה מידע נוסף על זה שהומצא לה על ידי המציעים במסג רת הצעתם, וזאת מתוך רצון להעמיק ולברר את מידת עמידתם של משתתפי המכרז בתנאיו" 29 .
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש ולחשב כי במקרה זה לא היו לפני הוועדה מסמכים בסיסיים וחיוניים, אף שהחשב העיר על כך.
הוועדה גם לא ביקשה אסמכתאות התומכות במצג שהציגו לה ההתאחדות והחברה.
ואולם לגבי זהות הגורם המבצע כלל לא נדרשה הוועדה לחקור, שכן היה ידוע לה שהתמיכה שאושרה תועבר מההתאחדות לחברה.
כאמור, ההתאחדות לא יזמה, לא תכננה ולא הפיקה את הפסטיבל , לא נשאה בהוצאות הכספיות ובסיכונים הכרוכים בו ולא פיקחה (ראו בהמשך) על הפקתו .
מהאמור לעיל עולה חשש ש המשרד השתמש בהתאחדות כ"צינור" להעברת כספי המשרד לחברה פרטית , הפועלת למטרת רווח, אשר לא הייתה זכאית לקבל כספים ישירות מהמשרד.
ההתאחדות הסבירה בתשובתה, ממאי 2012 , כי מדובר במערכת יחסים משולשת: המשרד הוא מזמין העבודה; ההתאחדות היא הקבלן הראשי; והחברה, בהסכמת המשרד, היא קבלן המשנה.
בתשובתה זו כתבה כי "ההתאחדות שוללת מכל וכל, את האפשרות, כי הייתה צינור ".
בתשובתה של ההתאחדות מדצמבר ]החברה[בידי משרד התיירות ו 2012 הוסיפה ההתאחדות והסבירה כי היה לה אינטרס ממשי בהפקת הפסטיבל וכי נשאה בסיכונים ונטלה אחריות חוזית מפורשת.
עוד טענה ההתאחדות כי "משרד התיירות ידע בזמן אמת ועוד בטרם תהא הגורם המפיק ]החברה[ ההתקשרות בהסכם, ואף דרש זאת מפורשות מההתאחדות כי ועל מנת ]החברה[ בפועל את הפסטיבל, זאת לאור הצלחת פסטיבלים קודמים בהפקתה של ליהנות מהמוניטין שלה, וכפועל יוצא של הפסטיבל אותו היא מפיקה מדי שנה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי הפרסומים לקידום הפסטיבל באתרי אינטרנט של אגודות הסטודנטים השונות, נעשו עוד לפני הירתמות ההתאחדות כנותנת חסות לפסטיבל ועוד קודם חבירתה לחברה.
בדיקה שטחית באמצעות חיפוש באינטרנט הייתה מבהירה למשרד שההתאחדות אינה הגורם המבצע והיוזם.
(ג) כאמור, תקנת המיזם ונוהל 2/2010 מאפשרים התקשרות רק עם גורם המבצע פעילות שלא למטרת רווח.
כלומר, המיזם אינו אמור להניב רווחים לגורם המבצע אותו.
29 ,עומר דקלמכרזים , כרך ב' (תשס"ד-2004) ', עמ113 .
תקציב הפסטיבל כלל הכנסות והוצאות לאירוע בגין הפקתו.
הביקורת העלתה כי ועדת המכרזים חישבה את השתתפות המשרד רק על בסיס ההוצאות הצפויות בלי לנכות מהן את ההכנסות הצפויות, להתאחדות או לחברה, אם יהיו כאלה.
זאת בניגוד לתכלית תקנת המיזם, המאשרת השתתפות שאינה אמורה להניב רווחים לצדדים להתקשרות.
: התקשרויות משנה במכרז תקנת המיזם מחייבת שהתקשרויות עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מההתקשרות עם המשרד, ייעשו במכרז.
באירועים אחרים, שבהם השתתף המשרד, הוא עיגן מפורשות בהסכם לשיתוף פעולה את האפשרות של ביצוע האירוע על ידי זרוע של הגורם שעמו התקשר המשרד ישירות, כגון חברה כלכלית או עמותה, בתנאי שיוגשו למשרד מסמכי ההתקשרות.
נמצא כי הוועדה אישרה את ההתקשרות עם ההתאחדות, בלי שהתנתה את התקשרויות ההמשך ב קיום מכרז לבחירת ספק המשנה כנדרש בתקנת המיזם .
נציגי ההתאחדות הודיעו בתשובתם כי ההתאחדות והחברה, הבהירו בריש גלי, הן בעל פה והן בכתובים, כי ההתחייבות הכלכלית היא של החברה, אשר היא חברה מסחרית המפיקה את האירוע.
גם החברה הודיעה בתשובתה כי לנוכח היותה חברה פרטית, שאינה כפופה לחוק המכרזים, היא לא נדרשה לבצע את התקשרויותיה על פי התקנות האמורות.
מנכ"ל המשרד התייחס ביולי 2011 לדרישת קיום המכרז עם ספק משנה, ולדבריו: "הדבר הינו מאד בעייתי היות ולא הגיוני שאנו נלך ונבדוק כל מלכ"ר או רשות מקומית שאנו עובדים מולה האם היא עושה מכרז לספק המשנה והאם ספק המשנה עושה מכרזים לספקי המשנה שלו כי אין לנו את כוח האדם לכך, וגם עלות הבקרה תהיה גבוהה משמעותית.
גם בנקודה זו צריך למצוא את הדרך הנכונה לאפשר למשרד התיירות לפעול".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי וסביר שהמנכ"ל יפעל במודע בניגוד לתקנות חובת המכרזים, בנימוק שאלה מכבידות על התנהלות המשרד ואינן עולות בקנה אחד עם מדיניות ו.