HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמידה בבחינות הסיום תוכר לצורך הלימוד המעשי, והציון יהיה בתוקף שנתיים מיום סיום הלימודים.
כמו כן המליצה ועדת שיינין14 לשלב ציון בבטיחות בדרכים בתעודת הבגרות , אך המלצה זו נדחתה על ידי משרד החינוך.
בעקבות המלצות אלה הנהיג משרד החינוך בשיתוף הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים את נושא החינוך התעבורתי בבתי הספר.
עם זאת, מזה כמה שנים פעילות זו מתקיימת באופן חלקי בלבד.
כבר בדוח מבקר המדינה 15 נכתב כי "גם החלטת הממשלה משנת 1989 ללמד תאוריה בנהיגה בכיתות י"א לא יושמה במלואה: רק 36% מהתלמידים נבחנו בבחינת התאוריה בנהיגה במסגרת בתי הספר בשנת הלימודים התשס"ג.
בשנת הלימודים שלאחריה לא התקיימו בבתי הספר בחינות בתאוריה כלל".
12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב (2006 ), "התמודדות עם תאונות דרכים", עמוד24.
13 החלטת ממשלה מספר1906 /(תד8 ,"), "החינוך לבטיחות בדרכים 23.
14 ועדה בראשות ד"ר שיינין שהוקמה על ידי משרד התחבורה בשנת2005 והכינה תכנית לאומית רב-שנתית לבטיחות בדרכים, שהוגשה באותה השנה.
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב (2006 ), "התמודדות עם תאונות דרכים", עמוד5.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 569 .
משרד החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2016 כי הוא רואה חשיבות מדר גה ראשונה בחינוך התלמידים להתנהגות נכונה ובטוחה במרחב התעבורתי.
כמו כן ציין משרד החינוך כי התכנית לחינוך תעבורתי נלמדה בהיקף של כ- 3,000 כיתות בכל המגזרים אך לא נלמדה בכל הכיתות כולן בשל התקציב המוגבל אשר הועבר לצורך זה מהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מסמיך אותה לסייע במימון פעילויות כגון החינוך התעבורתי, אך אינה מחייב אותה לממן את הפעילות במלואה.
צמצום החינוך התעבורתי פוגע בחינוך להגברת בטיחות הנהיגה ובהכשרת הנהגים הצעירים.
לדעת משרד מבקר המדינה החינוך התעבורתי הוא חלק משמעותי בהכשרת הנהגים, במיוחד בקרב נהגים צעירים.
על משרד התחבורה, על משרד החינוך ועל הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים לפעול ככל יכולתם לגייס את האמצעים כדי להגביר את פעילות החינוך התעבורתי ולהרחיבו, בייחוד בהיעדר גורם אחר שילמד את הנהגים הצע ירים לימודי תיאוריה ויעורר את מודעותם לסכנות הטמונות בנהיגה.
לימוד הנהיגה העיוני .
בטרם ייבחנו התלמידים בבחינה המעשית הם מחויבים בלימוד נהיגה עיוני ועליהם לעבור בהצלחה מבחן עיוני.
נערך מבחן זה על ידי חברות פרטיות לימודי הנהיגה העיוניים נעשים ב אופן עצמאי על ידי התלמידים וכל תלמיד יכול לגשת לבחינה מספר בלתי מוגבל של פעמים.
התלמיד אינו נדרש להוכיח כי הוא אכן למד את חוקי הנהיגה בטרם ניגש לבחינה.
מצב זה עלול לגרום לתלמידים לשנן את התשובות מבלי להבין את משמעות התקנות והתמרורים העומדים מאחורי השאלות, לגשת לבחינה העיונית ולעבור אותה בהצלחה.
עוד עולה כי אין גוף רשמי המכשיר את התלמידים הכשרה עיונית, מדגיש לפניהם את חשיבות בטיחות הנהיגה או מציג להם היבטים ערכיים והתנהגותיים.
כמו כן בבתי הספר ללימוד הנהיגה אין שילוב בין הכשרה עיונית ובין הכשרה מעשית מאחר שמשרד התחבורה לא דרש זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה הוראת הנהיגה העיונית היא תהליך משמעותי בבטיחות הנהיגה.
על משרד התחבורה לבדוק האם הבחינות הנוכחיות הן הדרך המיטבית ללימוד החומר העיוני, עליו לבחון דרכים נוספות להדריך את התלמידים בנוגע לסכנות הכרוכות בנהיגה ועליו לוודא כי לימוד הנהיגה העיוני מבוצע באופן מסודר וממוסד.
החשיכה לימוד הנהיגה המעשי .
בהתבסס על סמכות אגף הרישוי מכוח תקנות התעבורה, נקבע כי כל תלמיד שהחל ללמוד נהיגה מחויב ב-28 שיעורים לפחות בטרם ייגש לבחינה לקבלת רישיון הנהיגה.
לאחר השתתפות בשיעורי הנהיגה על התלמיד לעבור בחינה פנימית בבית הספר לנהיגה, ואם עבר אותה בהצלחה הוא רשאי להיבחן על ידי בוחן של אגף הרישוי לקבלת רישיון הנהיגה.
הביקורת העלתה כי במהלך שיעורי הנהיגה ברכב פרטי ובאופנועים אין כל התלמידים מתנסים בנהיגה במצבים שונים כגון נהיגה בגשם, נהיגה במגרשים מחליקים, נהיגה בשעות החשיכה, נהיגה ממושכת והתמודדות בעת התפרצות הולכי רגל אל הכב יש.
כמו כן אין התלמידים לומדים להתמודד עם הסחות הדעת בעת הנהיגה הנובעות משימוש בטכנולוגיות חדישות, כמו שימוש במערכות ניווט, שימוש ביישומונים (אפליקציות) במכשירי הטלפון החכמים, או שמיעת מוזיקה רועשת ודיבור בטלפון הנייד.
לאור האמור לעיל, לדעת משרד מבקר המדינ ה יש מקום שמשרד התחבורה ישקול לכלול בתכנית לימודי הנהיגה שימוש במדמה נהיגה, שהוא אמצעי חיוני להתנסּות במצבי הנהיגה כאמור לעיל, ולהקניית כלים להתמודדות בעת מצבים קיצוניים ועם הסחות הדעת הנובעות מההתפתחויות הטכנולוגיות.
לאחר שהתלמיד מסיים את השתתפותו בשיעורי הנהיגה הוא עובר בחינה פנימית שמחירה הוא כ -110 ש"ח.
מטרתו של המבחן הפנימי היא לוודא שהתלמיד מוכן לגשת למבחן המעשי במשרד הרישוי.
הביקורת העלתה כי למשרד התחבורה אין מידע על הבחינות הפנימיות המבוצעות על ידי בתי הספר, ובין השאר על שיעור הנכשלים ועל איכות הבחינה.
עם זאת העובדה כי ממוצע הנכשלים במבחן המעשי הראשון עומד על כ -85% , מצביעה לכאורה על תרומתו המזערית של המבחן הפנימי לקביעת מוכנותו של התלמיד למבחן על ידי בוחן.
משרד התחבורה לא בחן את הדרך שבה ניתן להפוך את המבחן הפנימי לסממן אמתי למוכנות התלמיד למבחן מעשי בנהיגה, ולא שקל לבטלו עקב תרומתו הדלה להגברת מיומנות הנהיגה של התלמיד ועקב ההוצאה הכספית הנוספת המועמסת על גבו.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי "העובדה שהבחינה הפנימית הפכה להיות מסננת רחבת "חורים" היא נושא ראוי לבדיקה, ואכן יש בכוונתנו לבחון תדיר את משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 571 .
צפוי מחסור של כ- 15,000 נהגים העניין".
עוד ציין משרד התחבורה כי בכוונת המשרד להתאים את המבחן הפנימי ככל הניתן לרמת הבחינה המעשית הנערכת על ידי בוחני הנהיגה.
נהגים מקצועיים – נהיגה ברכב ציבורי ו ברכב תובלה .
ענף ההובלה וההסעה הוא ענף בעל חשיבות לאומית, הן מן ההיבט המשקי -כלכלי והן מן ההיבט הביטחוני.
על פי נתוני משרד התחבורה בשנת 2015 נסעו בכבישי ישראל 3.
1 מיליון כלי רכב ממונעים, מהם 87,000 משאיות ו - 19,000 אוטובוסים.
שיעור מעורבות הרכב הכבד בתאונות דרכים קטלניות ( 37% ) גבוה בהרבה משיעורם במצבת הרכבים.
נהג רכב כבד נדרש למשנה זהירות ולאחריות ב נסיעה בדרך בשל מאפייני הרכב שהוא נוהג בו ובשל השימוש שהוא עושה בו.
כלי ה רכב הכבדים והציבוריים נהנים מחידושים טכנולוגיים ובשנים האחרונות הוטמעו בהם מערכות מתקדמות המצריכות הכשרה ולימודים מיוחדים.
האגף להכשרה מקצועית ולפיתוח כוח האדם שבמשרד הכלכלה, באמצעות היחידה לתכניות הלימוד, אמון בין היתר על כתיבת תכנית הלימוד לכלי רכב כבדים ולכלי רכב ציבוריים.
העדכון האחרון של תכניות הלימוד היה ב -2012 , וחסרים בהן מרכיבים רבים הקשורים לבטיחות כגון רתימת משאות.
בסוף 2015 הכינה היחידה לתכניות הלימוד שבמשרד הכלכלה טיוטת תכנית חדשה ללימוד נהיגה ברכב משא כבד וללימוד נהיגה ברכב ציבורי, ובתחילת 2016 היא נמצאה בתהליכי אישור והערות במשרד התחבורה.
נוסף על כך לא פיתחו משרד התחבורה ומשרד הכלכלה תכנית לימוד לשיפור מקצועיותם של מורי הנהיגה המתאימה למציאות המשתנה.
תהליך הוצאת רישיון הנהיגה ברכב כבד 16 .
על פי נתוני משרד התחבורה, בתחום הנהיגה המקצועית יש מחסור של כ - 4,000 נהגים ובטווח הארוך צפוי מחסור של כ - 15,000 נהגים.
עוד עולה מנתוני משרד התחבורה כי קיים גידול שלילי במספר בעלי רישיון הנהיגה באוטובוסים: כל שנה מוכשרים לתפקיד כ- 1,000 נהגים, ופורשים כ- 2,000 ,נהגים מסיבות שונות (פנסיה מחלה, מעבר לעבודה מתגמלת יותר).
בדיון של משרד התחבורה מדצמבר 2015 .
הגדיר מנכ"ל משרד התחבורה את נושא גיוס הנהגים המקצועיים כפרויקט לאומי נהגים מקצועיים חסרים בכל רחבי הארץ אך הבעיה חריפה יותר באזור המרכז ובאזור השפלה.
ממסמכי משרד התחבורה עולה כי כתוצאה ממחסור בנהגי התחבורה הציבורית קשה לספק שירותי תחבורה ציבורית בהתאם לדרישה הקיימת.
על פי משרד התחבורה מחסור זה יוצר בעיות מגוונות כגון אי-שביעות רצון בקרב הנוסעים בתחבורה ציבורית; נהגים העובדים שעות רבות מדי ומעבר למותר על פי החוק; חוסר בגמישות התפעולית; אי-עמידה של המפעילים בתדירויות שנקבעו בתנאי המכרז; התפשרות על איכות הנהגים; חשש להעלאה גדולה בשכר הנהגים עקב הביקוש הגבוה.
בנובמבר 2015 כתב מנכ"ל ארגון חברות ההסעה בישראל למר עמית לנג, מנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה, וביקש כי משרדו יירתם למאמץ לגיוס נהגים מקצועיים.
הוא ביקש עזרה בתחומים האלה: איתור וגיוס מועמדים; פתרון כשלים והסרת חסמים בירוקרטיים בהכשרת נהגים; תשלום דמי קיום בתקו פת לימוד הקורס; השתתפות משרד הכלכלה בעלות הקורס.
בתשובתו כתב מנכ"ל משרד הכלכלה כי הבעיה ידועה למשרד הכלכלה אך הוא אינו יכול לסייע בתקצוב ובמימון הכשרת הנהגים בשל אי-עמידה של המקצוע באמות המידה של משרד הכלכלה ושל המוסד לביטוח הלאומי.
עם זאת ציין כי מרכזי ההכוונה של המשרד יסייעו באיתור עובדים ובגיוסם.
משרד התחבורה בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין כי קיים סדרת דיונים בנושא המחסור בכוח האדם בתחום הנהיגה המקצועית ואף הקים צוות שבחן את הנושא בעזרת גורמים שונים לשם מציאת פתרונות.
בין היתר גיבש הצוות רעיון לפרויקט גיוס חרדים ובני מיעוטים לנהיגה בתחבורה הציבורית בשיתוף עם משרד הכלכלה.
כמו כן המשרד מקדם את נושא צמצום לוחות הזמנים בהליך קבלת רישיון הנהיגה.
עוד ציין המשרד כי הליך קבלת תעודת היושר קוצר ל-48 שעות17.
משרד הכלכלה בתשובתו מאפריל2016 למשרד מבקר המדינה ציין כי גם הוא פועל לפתרון הבעיה, ותשתיות התעסוקה מגויסות לתהליך העבודה של מרכזי ההכוון לשם גיוס מועמדים והכשרתם באמצעות הקצאת שוברים.
לדעת משרד מבקר המדינה ההשלכות הקשות למשק, הכלכליות והבטיחותיות, בשל המחסור בנהגים מקצועיים מחייבות את כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, וביניהם משרד התחבורה ומשרד הכלכלה, לקבוע תכנית לאומית להכשרת נהגים מקצועיים.
תהליך קבלת רישיון הנהיגה ברכב ציבורי מסורבל וארוך (ראו תרשים 1,) ולעתים אורך יותר משנתיים.
מציאות זו עלולה לגרום למועמדים רבים לפרוש לפני תום התהליך ולוותר על קבלת הרישיון.
כך למשל העברת הנתונים על ידי המרב"ד למשרד הרישוי והעברת הנתונים ממשרד הרישוי למכללה ולמועמד הוא תהליך הנמשך כמה חודשים.
גם ההמתנה לת וצאות המבחן העיוני ממשרד הרישוי אורכת זמן רב.
מנהל המרב"ד בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2016 ציין כי במחצית השנייה של 2016 יתחילו במרב"ד להשתמש במערכת ממוחשבת שאמורה לקצר את משך הטיפול לכמה שבועות.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 573 .
תרשים 1 : תהליך הוצאת רישיון הנהיגה ברכב כבד או ברכב ציבורי .
שכר הלימוד של הנהיגה המקצועית .
בטרם יתחילו ללמוד התלמידים נדרשים לעבור בדיקה רפואית במרב"ד ולשלם אגרת בדיקה לכשירות הנהיגה בסך 990 ש"ח.
אם המועמד לא נמצא כשיר ורוצה לערער, עליו לשלם אגרה נוספת של 1,076 ש"ח.
שכר הלימוד בקורס העיוני ובקורס המעשי נאמד בכ- 15,000 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה המחסור בנהגים מקצועיים מחייב את משרד התחבורה ואת משרד הבריא ות למצוא פתרונות לייעול תהליך קבלת רישיון הנהיגה, ולמנוע נשירה מיותרת של המעוניינים לעסוק בתחום במהלך התהליך.
כמו כן על משרדי הממשלה השונים למצוא דרכים להוזלת מחיר לימודי הנהיגה המקצועית כדי להגדיל את הביקוש למקצוע וליצור תחרות שעשויה להעלות את איכות הנהיגה של העוסקים במקצוע.
ליווי "נהג חדש " לנהגי כלי הרכב הכבדים .
תקנות התעבורה קובעות כי נהג חדש ברכב פרטי מחויב בנהג מלווה לתקופה מסוימת.
לעומת זאת נהגי הרכב הציבורי ונהגי המשאיות אינם מחויבים בנהג מלווה.
בנובמבר 2015 כתב מנכ"ל משרד התחבורה לח"כ אלי כהן כי משרד התחבורה מקדם מהלך להליך חקיקה ראשית לחיוב חונך לנהג חדש ברכב כבד וברכב ציבורי.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי הנושא מצוי בהליך חקיקה מתקדם לאחר שימוע לציבור ובתקופה הקרובה יובא לכנסת.
כמו כן המשרד בוחן את האפשרויות השונות בדבר הנשיאה בתשלום החניכה של נהג חדש.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה להחיש את קידום נושא חיובו נהג חדש ברכב ציבורי וברכב כבד בתקופת החניכה.
דרישה זו עשויה להעלות את רמת מיומנותם של נהגים אלה ולקדם את נושא הבטיחות בדרכים עד מאוד.
מבחני הנהיגה המעשיים .
מבחן הנהיגה הוא השלב האחרון לפני קבלת רישיון נהיגה ברכב פרטי או ברכב מקצועי.
במהלך השנים הולך וגדל הביקוש לרישיון הנהיגה, וזאת בין היתר כתוצאה מגידול באוכלוסייה, בשל הורדת גיל הזכאות ללמוד נהיגה ובשל המרות רישיון הנהיגה לעולים החדשים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 575 .
חודש לכל היותר הקצאת מבחני הנהיגה למחוזות ולמורי הנהיגה .
הקצאת הבחינות המעשיות נקבעת באופן אוטומטי על ידי מערכת ממוחשבת לניהול הבחינות.
בתי הספר לנהיגה מעבירים לפקידים בסניפי המחוזות עדכונים על פרטי תלמידי הנהיגה הממתינים לבחינה המעשית, והפקידים מזינים את הפרטים למערכת ניהול הבחינות.
מועמד לבחינה נחשב כל מי שנבדק בדיקות רפואיות ועמד בהצלחה במבחן התיאוריה, אפילו אם לא החל ללמוד נהיגה.
בוחני אגף הרישוי הם העורכים את בחינות הנהיגה המעשיות.
כמו כן, אם יש צורך במבחן חוזר, תקנה 209 לתקנות התעבורה קובעת כי אגף הרישוי רשאי לקבוע לנבחן שנכשל מועד נוסף לבחינה עד שישה חודשים מיום ביצוע המבחן.
לעומת זאת ממסמכי משרד התחבורה עולה כי הנחיית שר התחבורה היא כי זמן ההמתנה הממוצע לבחינות החוזרות אמור להיות חודש לכל היותר.
אולם הביקורת בשנת 2015 העלתה כי זמן ההמתנה הממוצע בין המבחן המעשי הראשון לבין המבחן השני ברכב פרטי עומד על 65 ימים.
יצוין כי ועדת הכלכלה ביקשה בדיון שהתקיים ביוני 2015 שמשרד התחבורה יתקין תקנות לפיהן זמן ההמתנה לא יעלה על חודש.
פעם בחודש מזין הרב-בוחן18 (להלן- הרב"ר) של המחוז אל המערכת את מספר הבחינות שאפשר להקצות.
מספר הבחינות להקצאה מחושב על ידי הרב"ר על פי מספר הבוחנים, בהתאם למספר ימי העבודה בחודש וכפול מספר המבחנים ליום 19 .
המערכתמקצה באופן אוטומטי בחינות ל מורי הנהיגה על פי היחס בין מספר התלמידים הממתינים למבחן לבין מספר המבחנים בחודש.
כלומר המערכת אמורה להקצות בחינות באופן שוויוני לבתי הספר השונים בהתאם למספר התלמידים הממתינים למבחן.
יחס ההקצאה הוא נתון המתקבל מחלוקה של מספר התלמידים הרשומים במערכת במספר המבחנים הפוטנציאליים בחודש.
יחס ההקצאה מצביע על מספר החודשים שהתלמיד חייב להמתין בממוצע למבחן מעשי.
על פי נתוני משרד התחבורה, בחודשים ינואר עד מאי 2015 יחס ההקצאה במחוזות השונים היה כדלהלן: (א) מחוז באר שבע - 4; (ב) מחוז חיפה והצפון- 3.
5 ; (ג) ירושלים והדרום - 3.
7 ; (ד) תל אביב והמרכז- 3.
יצוין כי המורה עצמו בוחר מתוך כלל תלמידיו את התלמיד שייגש למבחן המעשי נוסף על כך הרב"ר מותיר שיעור מסוים של מבחנים שאינו מקצה אותם והם משמשים כרזרבה (ראו להלן).
המספר המקסימלי של מבחנים שבוחן אמור לערוך במהלך יום עבודה של תשע שעות מוצג בלוח 6 .
18 הרב-בוחן אחראי על הבוחנים, קובע את סידור העבודה, מפקח על עבודת הבוחנים, ובמקרה הצורך משמש גם כבוחן.
19 תחשיב זה מבוצע בעבור מספר הבחינות המעשיות לרישיון נהיגה ברכב פרטי.
לקביעת מספר הבחינות המעשיות לסוגים נוספים של כלי רכב ואופנועים מבוצע תחשיב נפרד בהתאם למספר הבוחנים בעלי ההסמכה לבחון בכל סוג רכב.
לוח 6 : היקף העבודה הנדרש מהבוחנים ביום עבודה .
סוג המבחן מספר המבחנים בשעה מספר המבחנים ביום .
גורר, אוטובוס ומשא כבד 1 7 .
אופנועים עד125 סמ"ק 9 63 .
מבחן שליטה ברכב פרטי 3 21 .
על פי נוהלי משרד התחבורה בוחן של רכב פרטי ורכב משא קל העובד תשע שעות אמור לבצע 14 בחינות במהלך7 שעות עבודה, דהיינו כלתלמיד אמור להיבחן כ -30 .
השעתיים הנותרות ביום העבודה מיועדות להפסקה ולמילוי טפסים כאמור, המערכת הממוחשבת אינה מקצה את כל המבחנים אלא שומרת מספר קטן כרזרבה.
המבחנים הנשמרים כרזרבה מחולקים על פי שיקול דעתו של רב"ר המחוז, מבלי שאגף הרישוי קבע שיטת הקצאה קבועה לכל המחוזות.
כמו כן בניגוד למבחנים הרגילים המבחנים ברזרבה אינם מחולקים למורי הנהיגה אלא ניתנים לבתי הספר לנהיגה, והמנהל המקצועי בכל בית ספר מחלק למורי הנהיגה את מבחני הרזרבה שהוקצו לו, לפי שיקול דעתו .
באוקטובר 2014 קבע הסמנכ"ל לתנועה כי שיעור הרזרבה לא יעלה על שני אחוזים.
על פי נתוני משרד התחבורה מינואר עד מאי 2015 , ברוב המחוזות ניצול ההקצאה הוא יותר מ- 102% (יותר מההקצאה המקורית בתוספת2% רזרבה).
מספר המבחנים המוקצים לכל מחוז ומספר המבחנים בפועל .
לוח 7 : מספר מבחני הנהיגה שהוקצו לכל מחוז לעומת מספר המבחנים בפועל, ינואר עד מאי 2015 .
המחוז ההקצאה מספר המבחנים שיעור הניצול מספר הממתינים .
באר שבע והנגב 11,330 11,061 98% 45,268 .
חיפה והצפון 44,320 46,951 106% 156,943 .
ירושלים והדרום 23,022 26,393 115% 84,910 .
תל אביב והמרכז 51,157 54,148 106% 182,916 .
סה"כ 129,829 138,553 .
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 577 .
לא החל ללמוד נהיגה מהלוח עולה כי במחוז ירושלים אחוז הניצול הגיע לכ - 115% מההקצאה שנקבעה במערכת הממוחשבת.
חריגה זו מצביעה על שימוש יתר במבחנים ברזרבה.
חשוב לציין כי עבור כל תלמיד, משתנה חשוב ביותר בבחירת מורה לנהיגה הוא יכולת המורה לקבל הקצאות מהירות למבחנים.
מכאן שפרנסת המורה לנהיגה נקבעת בעקיפין על פי מספר הטסטים שהוא יכול לקבל - ככל שמורה מקבל הקצאה גדולה יותר של טסטים, הביקוש ללמוד אצלו עולה, וככל שמספר התלמידים שלו גדל (בעיקר ביחס לשוק) הוא מקבל הקצאות רבות יותר.
מהביקורת עולה כי הקצאת כמות הרזרבה של המבחנים המעשיים אינה שקופה ואינה נעשית על פי אמות מידה ברורות.
מצב זה משאיר פתח להקצאה לא שוויונית ומעלה חשש להקצאה למקורבים באופן מפלה.
מן הראוי שהמשרד יצמצם את מספר המבחנים הנקבעים כרזרבה ויקבע אמות מידה ברורות ושוויוניות להקצאתה.
עיוותים בהקצאת המבחנים .
כאמור, הקצאת המבחנים לכל מורה נקבעת על פי סך הבחינות שאפשר לבצע בכל חודש ובהתאם למצבת הבוחנים החודשית, ולפי מספר התלמידים הממתינים למבחן הרשומים אצל אותו המורה.
כפי שצוין מועמד לבחינה נחשב כל מי שעשה בדיקות רפואיות ועמד בהצלחה במבחן התיאוריה, אפילו אם לא החל ללמוד נהיגה.
הדבר מעוות את חישוב ההקצאה ומעניק למורים מסוימים מבחנים שלא בהתאם למידת המוכנות של תלמידיהם אלא על פי מספר התלמידים הרשומים, אפילו אם חלקם חדלו מלימודי הנהיגה, כמו למשל צעירים שגויסו לצה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי ש אגף הרישוי יאפשר רישום של תלמיד למבחן (ולצורך קביעת ההקצאה) רק לאחר שהתרשם כי התלמיד אכן מוכן להיבחן ועמד בדרישות מסוימות, כגון למידת מספר מינימלי של שיעורים או הצלחה בבחינה הפנימית של בית הספר.
כמו כן יש לשקול לחייב את המורה להודיע בהודעה רשמית שמדובר בתלמיד שאכן יוכל להיבחן באותו החודש - וכך לגרוע מבסיס החישוב רשימה של תלמידים שאינם פעילים, אינם נמצאים בארץ וכדומה.
תלמיד הרשום אצל מורה מסוים ולא ניגש לבחינה במשך חצי שנה אמור להיגרע מרשימת הממתינים של אותו המורה; כמו כן, תלמיד שעבר לבית ספר אחר אמור להיגרע ממצבת הממתינים של בית הספר הראשון, ולעבור למצבת הממתינים בבית ספרו החדש.
מדוחות הביקורת של מפקח מחוז חיפה עולה כי המערכת הממוחשבת אינה גורעת תלמידים שאינם פעילים יותר מחצי שנה.
כמו כן תלמידים שעברו לבתי 578 | דוח שנתי 67א .
ספר אחרים נשארו ברשימה של בתי הספר הקודמים שהיו רשומים בהם.
המשמעות היא כי יחס ההקצאה של מורה שתלמידיו אינם פעילים או שעברו לבתי ספר אחרים גבוה ביחס למורים אחרים, ומספר הבחינות שיקבל גדול יותר, בהתאם.
יצוין כי במסגרת הביקורת גורמים שונים במחוזות הצביעו לפני נציגי משרד מבקר המדינה על בעיות שונות במערכת המחשוב של האגף.
לטענתם אחת הסיבות לבעיות היא מערכות המחשוב המיושנות.
לדעת משרד מבקר המדינה על אגף הרישוי לבדוק את תקינותן של המערכות הממוחשבות לניהול הבחינות התומכות בתהליכי העבודה, ולוודא כי הן עונות לכללי העבודה שנקבעו.
על מנת להגדיל את מספר המבחנים ולקצר את ההמתנה למב חן המעשי, החליט משרד התחבורה כי נוסף על עריכת המבחנים בימים ראשון עד חמישי יתקיימו מבחנים גם בימי שישי.
תוספת זו הגדילה את מספר המבחנים המעשיים בממוצע בכ - 42,000 בשנה (בשנת 2013 נערכו כ - 37,800 מבחנים, ב -2014 - 47,400 מבחנים וב-2015 - 40,000 .
)מבחנים בפרוטוקול ישיבה ממאי 2014 בהשתתפות הסמנכ"ל הבכיר לתנועה ומנהלי המחוזות צוין כי הקצאת הבחינות בימי שישי מבוצעות בצורה ידנית, וכי התערבות ידנית במערכת יוצרת בעיה כיוון שהיא מאפשרת הקצאה של מבחנים למורים מוכרים ומועדפים.
לדעת משרד מבקר המדינה גם בימי שישי על משרד הת חבורה להקצות את הבחינות רק באמצעות המערכת הממוחשבת ובאופן שישמור על שוויוניות ההקצאה.
יצוין כי מתחשיב שערך משרד התחבורה שהשווה את יעילות הוספת המבחנים המעשיים ביום שישי לעומת אפשרות של גיוס עובדים עולה כי העסקת 85 בוחנים בימי שישי תורמת בממוצע כ - 35,000 מבחנים נוספים בשנה.
מאחר שעלות שעת העסקת בוחן ביום שישי היא 150% משכרו ביום רגיל, העלות הכוללת של העסקת 85 בוחנים בימי שישי מסתכמת בכ-2.
מיליון ש"ח בשנה לעומת זאת, שכירת עשרה בוחנים חדשים והעסקתם בימי העבודה הרגילים מסתכמת בכ -1.
8 מיליון ש"ח לשנה, והתפוקה של הם יכולה להיות יותר מ- 30,000 מבחנים בשנה; מכאן שהעסקת עשרה עובדים נוספים עשויה לחסוך למדינה כ- 400,000 ש"ח לשנה.
מידע זה הועבר על ידי משרד התחבורה למשרד האוצר באוגוסט 2014.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצא שמשרד האוצר ומשרד התחבורה דנו וקיבלו החלטה בעקבות הנתונים האלה.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 579 .
הנבחנים; זמני המבחן .
שנקבעו בנהלים ליקויים במבחן המעשי .
ממסמכי משרד התחבורה עולה רשימת ליקויים במבחן המעשי, בין היתר אין אחידות במסלולי הנבחנים; זמני המבחן אינם זהים ולפעמים הבוחנים לא עומדים בזמנים המינימליים שנקבעו בנהלים; המשרד לא קבע אמות מידה אחידות וברורות שיאפשרו לבוחן לבחון בצורה הוגנת את איכות הנהיגה של התלמידים כולם, ויאפשרו למשרד התחבורה פיקוח ובקרה מיטביים על מהלך הבחינה; משרד התחבורה לא יצר תשתית שתאפשר גמישות בתהליכי הבחינה ובהטמעת תכנים חדשים וטכנולוגיים.
מבחני הנהיגה המעשיים בישראל מבוצעים באותה מתכונת מזה זמן רב ואינם מתאימים בהכרח למצב כיום.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לשקול לערוך שינויים באופן ביצוע המבחן המעשי כדי שתתקיים אחידות בין הבוחנים ויצומצם כוח ההכרעה של שיקול דעתם בלבד.
נוסף על כך עליו לחתור לשקיפות מרבית לנבחנים, ולטיוב מערכי הבקרה של המשרד השולטים באופן ביצוע המבחן המעשי.
במהלך הבחינה הנבחן נתון למרותו של הבוחן.
הם נמצאים יחד במהלךביצוע המבחן ואִתם נבחן נוסף אחד בלבד.
בתום המבחן הבוחן מציין את התרשמותו מהנבחן ואילו ליקויים ראה במהלך המבחן, וקובע אם התלמיד עבר או נכשל.
תלמיד שסבור כי כישלונו בבחינה לא היה מוצדק רשאי לערער לפני משרד הרישוי על תוצאת הבחינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי אין בידיו האמצעים האובייקטיבים לבדוק את נכונות תוצאת המבחן היות שמדובר בטענת התלמיד אל מול טענת הבוחן.
כאמור הפיקוח של משרד התחבורה על הבוחנים לוקה בחסר וייתכן שתלמיד שערער ייאלץ לגשת למבחן נוסף מכיוון שלא היו לו האמצעים להוכיח את טיעוניו.
בחלקמכלי הרכב של מורי הנהיגה מותקנת מצלמת דרך על השמשה הקדמית, והיא מצלמת ומקליטה את תוואי הדרך שנהג בה התלמיד.
המצלמה היא אמצעי בקרה חשוב המאפשר ללמוד על טיב ההוראה של המורה, והשימוש בה עשוי להגדיל עד מאוד את יעילות תהליך הפקת הלקחים ותיקון הליקויים.
שימוש במצלמה עשוי לשפר את הרמה המקצועית של הבוחנים, לצמצם את הסכנה שיקבלו החלטות שרירותיות או לא מבוססות, ולסייע במיקוד התלמיד בחסרונות הנהיגה שלו וכך להגדיל באופן ניכר את סיכוייו להצליח במבחן ואף חשוב מכך - לסייע בשיפור הנהיגה שלו.
הבדיקה העלתה כי משרד התחבורה שק ל בעבר להכניס אמצעי צילום והקלטה בעת לימוד הנהיגה ובעת המבחנים המעשיים.
לדוגמה, במכתבו של מנהל אגף בכיר רישוי מאפריל 2014 ציין המנהל כי יש לבחון את האפשרות להתקנת מכשיר להקלטה ולצילום ברכב בעת לימוד הנהיגה ובעת המבחן המעשי.
כמו כן למשרד התחבורה תכנית להעביר את ביצוע המבחנים לחברה חיצונית, ואחד מתנאי התכנית (ראו להלן) הוא שימוש באמצעים טכנולוגיים כגון מצלמות ו -GPS .
כיום, בפועל בוחני הנהיגה אינם מרשים להשתמש במצלמות בזמן הבחינה המעשית, ומנתקים אותן.
על פי חוות דעתה של סגנית היועצת המשפטית במשרד התחבורה מיולי 2014 : "צילום אדם ברשות היחיד, אסורה לפי חוק הגנת הפרטיות זולת אם ניתנה הסכמה לכך".
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לשקול הכנסת אמצעים לפיקוח ובקרה כמו מצלמות שיותקנו בכלי הרכב.
אלה יסייעו לפקח על עבודת הבוחן, לשפר את מהלך המבחנים ולבחון מקרי ערעורים.
כמו כן העברת קובץ הצילום לנבחן תאפשר לו לבחון את הטעויות שעשה במהלך הבחינה וללמוד מהן לקראת המבחן הבא.
יש מקום לבחון ככל הנדרש את הדרכים החוקיות להטמעת כלים אלה, והאפשרות להפכם לחלק מהתנאים ומהדרישות לעבודתם של הבוחנים, ואולי אף לשמש כלי להעריך את מקצועיותם.
הוראת נוהל 8/93 מאוגוסט1983 קובעת את התנאים לקבלתו של בוחן לאגף הרישוי.
על פי הנוהל, כל אזרח ישראלי שהשלים 12 שנות לימוד והוא בעל רישיון נהיגה לדרגה 2 בתוקף לפחות שמונה שנים ולדרגה 3 בתוקף לפחות חמש שנים (רישיון לנהיגה על משאית) יכול להתקבל להיות בוחן נהיגה, וזאת לאחר שהמציא תעודה על היעדר רישום פלילי, נבדק בדיקות רפואיות, עבר קורס לבוחני הנהיגה שקבע אגף הרישוי, וצלח בדיקה למיומנות נהיגתו בליווי הרב"ר.
משרד הכלכלה אמון בין היתר על ביצוע ההכשרות, על קביעת התכנים להכשרות ועל עריכת בחינות למקצועות השונים, ביניהם הכשרת מורי הנהיגה; בתחום אחריותו יותר מ -350 .
מקצועות מוסדרים הביקורת העלתה כי למשרד הכלכלה אין תכנית להכשרה של בוחני הנהיגה וממילא הוא לא נדרש לזאת ממשרד התחבורה.
יוצא אפוא כי כל המעוניין להיות בוחן נהיגה נדרש ללמוד בקורס בוחני נהיגה בבתי הספר ללימוד הנהיגה, ולא בקורס של משרד הכלכלה כפי שנדרשים מורי הנהיגה.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים | 581 .
בשנת 2003 הסתכמה מצבת הבוחנים ב-149 בוחנים ובינואר 2016 .
ירידה של 14% לדעת משרד מבקר המדינה, כפי שמורי הנהיגה, האמונים על לימוד מיומנויות הנהיגה - תפקיד חשוב מאין כמותו - זוכים להכשרה מקצועית מקיפה, כך ראוי שגם בוחני הנהיגה, המסמיכים את הנהגים החדשים לנהוג בכבישי הארץ על ידי הענקת רישיונות הנהיגה, יזכו להכשרה מקצועית נאותה.
על משרד התחבורה לשקול להכין קורס ייעודי להכשרת בוחני הנהיגה בשיתוף עם משרד הכלכלה.
הבוחנים מועסקים על פי חוזה אישי המחודש באופן אוטומטי מדי שנה בחתימת מנהל אגף בכיר .
בחידוש ה חוזה אין נבחנת התאמת הבוחן לתפקיד או עמידתו במבחני העסקה.
אף שבוחני הנהיגה מועסקים על פי חוזה, יחסי העבודה בינם לבין משרד התחבורה כמוהם כיחסי עבודה עם עובד מדינה , ובלתי אפשרי לסיים את ההתקשרות עמם בטיעון של תום החוזה.
במקרים שהמשרד מעוניין בסיום החוזה, הוא מבצע הליכי שימוע ופיטורין כמו לכל עובד מדינה.
בשנת 2003 הסתכמה מצבת הבוחנים ב-149 בוחנים ובינואר2016 היה מספרם128 , ירידה של14% .
לעומת זאת הביקוש לרישיונות נהיגה הולך וגדל.
משרד מבקר המדינה פנה לאגף משאבי האנוש במשרד התחבורה בבקשה לקבל את התקן המעודכן של הבוחנים.
למרות בקשות מספר, המידע לא נמסר ונטען שאין תקן מאושר לבוחנים.
בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת שהתקיימה ב - 30.
15 ציין הסמנכ"ל הבכיר לתנועה כי למשרד התחבורה אי ן בעצם תקן למספר הבוחנים, וכי לאורך השנים פעלו 149 בוחנים.
כמו כן, ביולי2015 כתב הסמנכ"ל הבכיר לתנועה למנהלת ועדת הכלכלה בכנסת בנושא "מחסור בבוחני הנהיגה" כי משרד התחבורה פועל עם משרד האוצר ועם נציבות שירות המדינה על מנת להגדיל את מצבת הבוחנים.
נוסף על כך באוקטובר 2015 הוא כתב למנהלת הוועדה לפניות הציבור בכנסת כי "בימים אלה משרד התחבורה מצוי בבדיקה לכמות הבוחנים הנדרשת בכפוף לרמות שירות שונות הנבחנות".
במועד סיום הביקורת מצבת הבוחנים עמדה על 128 בוחנים.
למרות מחסור גדול בבוחנים הנמשך כבר כעשור לא קבע משרד התחבורה תקן שיתאים לרמת השירות ששר התחבורה מעוניין לספק (המתנה של לא יותר מחודש בין מבחן למבחן) ואפילו לא הגדיל את מספר הבוחנים בהתאם לגידול בביקוש רישיונות הנהיגה.
יצוין כי במועד סיום הביקורת הפתרון שמשרד התחבורה התכוון לקדם לשם הטיפול בבעיה הוא הפרטת המבחנים המעשיים (ראו להלן) ולא הגדלת מספר הבוחנים.
ראשי הצוותים הם בוחני נהיגה אשר באחריותם לארגן את תכנית העבודה לעריכת המבחנים לפי בתי הספר.
הם משבצים את הבוחנים של המחוז לביצוע טסטים וגם משבצים את עצמם; דרך ניהול זו פוגעת בעיקרון שעל הבוחן לא לדעת מראש לאיזה בית ספר הוא יצֻוות.
זאת ועוד, בשל תפקידו כראש צוות, הבוחן מבצע 12 בחינות ביום במקום14 .
מכאן שלמלאכת שיבוץ הבוחנים במחוז מוקדשת שעה שלמה מדי יום, או כ-20 שעות מדי חודש בחודשו.