HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, על פקמ"ז לנקוט את הצעדים הדרושים כדי ל הבטיח שמפקדי החטיבות, שבתחומי אחריותן נעשית פעילות צבאית מבצעית, ובין היתר בתחום של הריסת בב"ח, יקפידו על עריכת תחקירים על פי הכללים שנקבעו בהוראת אמ"ץ שבצה"ל.
יחידת הפיקוח במנהא"ז היא מגופי הפיקוח והאכיפה החשובים הפועלים באזור יהודה והשומרון, ואחריותה כוללת פיקוח ואכיפה בשטחי C בעיקר בתחומי התכנון והבנייה, המקרקעין, הגנת הסביבה, המים, התקשורת והחשמל.
ליחידה תפקיד משמעותי גם בנושא רישומם של גבולות ההכרזה על אדמות מדינה בנוגע ליישובים הישראליים בשטחי איו"ש.
לפעילות יחידת הפיקוח בתחומים אלו באיו"ש נודעו השפעות ביטחוניות, מדיניות וכלכליות חשובות, ובכלל זה השפעה חשובה ביותר על מרקם החיים של האוכלוסיות הישראלית והפלסטינית המתגוררות באזור.
הביקורת העלתה ליקויים, חלקם משמעותיים, בפעילותה של יחידת הפיקוח, ובעיקר בתחומים של הפיקוח והאכיפה על בינוי בלתי חוקי (בב"ח), על חופי רחצה מוכרזים בים המלח ועל תחנות דלק, וכן הועלו ליקויים בתחומי כוח אדם ומינהל של היחידה.
הליקויים בתחום הפיקוח והאכיפה על הבב"ח נובעים במהותם מכשלים בתהליכי העבודה של היחידה ומהיעדר בקרה ראויה על פעילותה.
הליקויים בתחום הבב"ח מצביעים, בין הית ר, על מקרים שבהם המנהא"ז אינו מממש את הליכי האכיפה נגד מקרי הבב"ח שיחידת הפיקוח מאתרת, ואשר הוגדרו בסדר עדיפות גבוה לאכיפה; על היעדר פיקוח על הבנייה הפלסטינית בשטחים בעלי תכניות מתאר מאושרות ועל בנייה ישראלית בשטחים ללא תכניות מתאר; על פיקוח לקוי ביישובים ישראליים בעלי תכנית מתאר; ועל פיקוח לקוי על הבנייה שמחוץ לגבולות תכנית בניין עיר מאושרת ביישובים ישראלים באיו"ש.
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התופעה של בינוי בלתי חוקי באיו"ש, הן בקרב המגזר הישראלי והן בקרב המגזר הפלסטיני, והבעיות בתחום הפיקוח והאכיפה בנושא זה קיימות זה שנים רבות, והגיעה העת לטפל בהן ביסודיות ובנחישות כדי לעקרן מן השורש ולהבטיח את שלטון החוק באזור ואת הסדר הציבורי ושלום הציבור.
אשר על כן, על מתאם פעולות הממשלה בשטחים ועל ראש המנהא"ז לבחון לעומקם את כל הליקויים בנושאים אלו כדי לפעול לתיקון המצב, וככל שהדבר מחייב יש להעל ות את הסוגיות הנדרשות לטיפול הדרג הצבאי הבכיר והדרג המדיני הבכיר, על פי העניין.
להסדר המקרקעין תכליות רבות וחשובות כדי למנוע, בין היתר, מעשי תרמית ופגיעה אפשרית בזכות הקניין.
משרד מבקר המדינה ער לעובדה כי סוגיית שיטת רישום זכויות המדינה במקרקעין שברשותה באיו"ש היא בעלת היבטים מדיניים, ביטחוניים וכלכליים רגישים.
נוכח הבעייתיות הנובעת משיטת רישום זכויות המדינה במקרקעין שברשותה, וההשלכות כבדות המשקל על תחום זכויות הפרט, כפי שעלה בדוח זה, מן הראוי, כי הדרג המדיני הבכיר, ובראשו שר הביטחון, שר המשפטים ושר הבינוי והשיכון, יבחן במשותף את כל מרכיבי הנושא של רישום אדמות מדינה באיו"ש, וינסה לקדם דרכים שיבטיחו ככל הניתן הסדרה מיטבית של רישום אדמות מדינה.
זאת, בין היתר, כדי לצמצם את הפגיעה בזכויות הקניין של תושבי איו"ש, פלסטינים וישראלים, ואת הנזקים הכספיים לקופת המדינ ה העלולים להיווצר כתוצאה מכך.
לדרך הטיפול בליקויים שהועלו בדוח זה, שחלקם קיימים כבר שנים רבות, הנוגעים לתחומים החשובים של שמירת שלטון החוק באיו"ש, יש השפעות משמעותיות לאומיות מהמעלה הראשונה - ביטחוניות, מדיניות וכלכליות.
אשר על כן, מחובתו של ראש המנהא"ז, ב משותף עם מתאם פעולות הממשלה בשטחים, והגורמים הבכירים בדרג הצבאי להידרש בהקדם לתיקון הליקויים הרבים והמשמעותיים שעלו בדוח.
על הדרג המדיני הבכיר - שר הביטחון וראש הממשלה - לגלות מעורבות ולוודא שהליקויים שפורטו בדוח יתוקנו ויביאו לשיפור בשמירת שלטון החוק באיו"ש.
צבא ההגנה לישראל 43 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
חטיבת תוה"ד שבאמ"ץ במטה הכללי נושאת, בהתאם לפק"א שלה משנת 2000 , ,ב"אחריות מטה כללי לתורות היסוד של צה"ל, להפקת לקחים, לאימונים ולהדרכה ולתחום ההיסטוריה הצבאית".
בין תפקידי החטיבה: "להכווין ולתאם את תהליכי פיתוח הידע הצבאי, בדגש על הרמה האסטרטגית והמערכתית, להפיק מהם לקחים בדרגי המטה הכללי, הפיקוד המרחבי ובתחום שיתוף-הפעולה הבין -זרועי"; ולהביא את התוצרים של כל אלה "לידי ביטוי בתורות צה"ל ובתורות היסוד שלו".
בנוסף לכך, החטיבה מהווה "גוף צה"לי קבוע לתחקור מוצב הפיקוד העליון ומפקדות הפיקודים המרחביים, לתחקור תחומי פעילות חוצי -ארגונים וסמכויות בצה"ל במלחמות, במבצעים ובתרגילים, ולניתוח הממצאים וגיבוש המסקנות וההמלצות המתבקשות".
בשנים שעברו מאז שהוצאה הפק"א שלה, עברה חטיבת תוה"ד שינויים ארגוניים ומבניים שאינם באים לידי ביטוי בפק"א, ובשנים האחרונות נעשית עבודת מטה (להלן - עמ"ט) בהובלת אגף התכנון במטכ"ל (להלן - אג"ת) וחטיבת תוה"ד, לבחינת הייעוד של חטיבת תוה"ד ותפקידיה, ולעדכון הפק"א שלה (להלן - העמ"ט לבחינת הייעוד של חטיבת תוה"ד).
במסמך של אג"ת מיוני 2013 נקבע, כי במסגרת פירוט תפקידי חטיבת תוה"ד ימשיך וייכלל גם פיתוח "הידע בתחום הפקת הלקחים, יישומם והטמעתם בצה"ל", וכן התפקיד "לשאת באחריות מטה לתיעוד ותחקור מלחמות ומבצעים ברמה המערכתית - אסטרטגית ואימוני המפקדה הכללית והמפקדות הראשיות".
בפברואר 2013 וביוני 2013 אישרו סגן הרמטכ"ל והרמטכ"ל דאז, בהתאמה, את העקרונות וההמלצות שנכללו בעמ"ט זאת.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2014 , טרם הסתיימה העמ"ט לבחינת הייעוד של חטיבת תוה"ד.
בשנת 2003 הוציאה חטיבת תוה"ד הוראה בנושא "הפקת לקחים, יישומם והטמעתם".
בהוראה זאת נקבעו הכללים לתהליך הפקת הלקחים , ליישומם ו להטמעתם בצה"ל .
בהתאם להוראה זאת , תהליך הפקת הלקחים, יישומם והטמעתם הוא "האמצעי העיקרי ללמידה ארגונית בצה"ל", והוא נועד לבדוק את התוצאה בפועל של פעילות צבאית מסוימת ואת פרטי ביצועה אל מול התוצאה הרצויה של אותה פעילות.
לפי ההוראה, תהליך הפקת הלקחים בצה"ל כלל את המרכיבים הבאים: עריכת תחקיר; קביעת הלקחים, הגדרתם וסיווגם; יישום הלקחים והטמעתם.
באפריל 2014 הוציאה חטיבת תוה"ד הוראה בנושא "התחקיר ויישום הלקחים", אשר ביטלה את ההוראה האמורה משנת 2003 .
מטרת ההוראה החדשה, כפי שנקבע בה, היא להגדיר את הכללים לביצוע התחקיר בצה"ל ואת הכללים ליישום הלקחי ם.
באוגוסט 2014 הוציאה חטיבת תוה"ד הוראה מעודכנת בנושא התחקיר ויישום לקחים (להלן - ההוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים).
השינוי העיקרי בה בהשוואה להוראה מאפריל 2014 הוא הוספת פרק בנושא "מנגנון מטכ"לי לתחקור אירועים חריגים", אשר הגדיר את ייעודו של מנגנון התחק יר המטכ"לי, אחריותו, סמכויותיו, דרך פעולתו וההסמכות הנדרשות לסגל המתחקרים שלו.
ההוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים כוללת אפוא שני פרקים: פרק א' בנושא התחקיר הצבאי, אשר עוסק גם בתהליך יישום הלקחים; ופרק ב' בנושא מנגנון מטכ"לי לתחקור אירועים חריגים.
בדצמבר 2014 עודכנה ההוראה פעם נוספת ונוסף אירוע לרשימת האירועים שייערך עליהם תחקיר (התאבדות חייל או שקיים חשש להתאבדות).
לפי ההוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים, "התחקיר בצה"ל הוא כלי מרכזי - מנהיגותי ומקצועי - של המפקד ללמידה ולהשתפרות ביחידתו וביחידות הכפופות לו.
את התחקיר מבצע המפקד, והוא הנושא באחריות להפקת הלקחים וליישמם".
השלב הראשון 44 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתהליך הפקת הלקחים הוא התחקיר, אשר מוגדר בהוראה האמורה, כ"בירור הנערך בנוגע לאירוע שהתרחש בפעילות צבאית".
במהלכו של התחקיר "מתבררים הנסיבות ואופן הביצוע של פעילות צבאית בהקשר של מטרתה ויעדיה, לשם קבלת המידע הדרוש כדי לקבוע ממצאים, להסיק מסקנות, להפיק לקחים וליישמם".
בהוראה נאמר עוד, כי "תכלית התחקיר ויישום הלקחים לשפר את המועילות המבצעית ולמנוע הישנות אירועים בלתי רצויים, ובכך הם צופים לעבר העתיד.
זאת, בשונה מחקירה, שמטרתה לבדוק חשדות לביצוע עבירה פלילית" (ההדגשות במקור).
בהקשר זה נאמר בהוראה, כי מטרת החקירה המשפטית הפלילית היא לבדוק חשדות להפרת חוק או הפרת פקודות הצבא, ולגלות עבריין, כדי לנקוט אמצעים משפטיים נגדו, לרבות בדין משמעתי; אין מעניינה הפקת לקחים, והיא נערכת מטעם קצין בודק או המשטרה הצבאית החוקרת.
בהוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים נקבעו גם האירועים שייערך עליהם תחקיר, כלהלן: (א) אירועים בפעילות מבצעית או באימונים או בקשר אליהם, ובתוך כך: אירועי בטיחות; פעילות כושלת או מוצלחת במיוחד; פעילות מתמשכת של היחידה בתחום מסוים; (ב) כל אירוע שבו התאבד חייל או שקיים בו חשש להתאבדות; (ג) חשש ל"תפקוד ערכי לקוי" ביחידה; (ד) אירוע ביטחון מידע (כמפורט בפקודת מטכ"ל בנושא אבטחת רשומות); (ה) כל עניין אחר שלגביו יחליט המפקד לקיים תחקיר, על פי העיקרון שיש לתחקר כל פעולה.
פרק א' בהוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים קובע, בין השאר, את תהליך עריכת התחקיר, לרבות גיבוש המסקנות, גיבוש לקחים וקביעת תכנית ליישום לקחים; את תהליך יישום הלקחים; ואת חלוקת הסמכויות להפצת הלקחים ולבקרה אחר מימושם.
בפרק ב' נקבע, בין היתר, כי ייעוד המנגנון ה מטכ"לי לתחקור אירועים חריגים הוא לתחקר עבור הרמטכ"ל אירועים שיגדיר.
בתוך כך ישמש הבירור העובדתי שנערך במסגרת התחקיר את הפצ"ר לצורך בחינת השאלה האם מתעורר חשד להתנהגות אסורה של חיילי צה"ל במסגרת האירוע המתוחקר.
בפרק ב' נקבע גם, בין השאר, מבנה מנגנון התחקור המטכ"לי; אופן עבודת צוות מנגנון התחקור; ומסגרת הזמנים לעבודת צוות זה.
בהוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים מוגדר "לקח" כהחלטה לתקן ליקוי, למלא חסר או לחזק יתרון, שיש בה חידוש ושהופקה בעקבות ניתוח ממצאים ומסקנות על אודות פעילות צבאית.
"יישום לקח" מוגדר בהוראה כהפיכת לקח מאירוע לכדי מעשה באמצעות פקודות והוראות ובקרה לטווח ארוך אחר ביצוע הפקודות וההוראות.
לפי ההוראה, יישום לקח מכונה גם כ"הטמעת לקח".
באוקטובר 2014 פרסמה חטיבת תוה"ד הוראה נוספת בעניין התחקיר בנושא נוהלי דיווח והצגת תחקירי אירועים לרמטכ"ל, אשר החל יפה הוראה של חטיבת תוה"ד בנושא זה מיוני 2007 .
ההוראה עוסקת בדיווח על אירועים חריגים, בהצגת תחקירי אירועים חריגים וביישום הלקחים והבקרה על יישומם.
גם הוראה זאת עודכנה בדצמבר 2014 , .
ונוסף בה אירוע התאבדות של חייל כאירוע שעליו חייבים לדווח לרמטכ"ל 2 .
תהליךהפקת הלקחים בצה"ל, ובמרכזו התחקיר, הינו חלק מהתרבות המקצועיות של צה"ל.
את התחקיר עורך המפקד, והוא הנושא באחריות להפקת הלקחים וליישומם.
הרמטכ"ל הקודם, רא"ל בנימין (בני) גנץ, בסיכומיו לשורה של תחקירים אשר הוצגו בפניו בשנים האחרונות, שב והצביע על חשיבות תהליך הפקת הלקחים והתחקיר שבמרכזו, והדגיש, כי "המבחן המרכזי של התחקיר הינו הטמעת הלקחים בכל הרמות ובאופן רוחבי ביחידות הצבא".
צבא ההגנה לישראל 45 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
בחודשים ינואר 2014 עד נובמבר 2014 (נתונים מסוימים עודכנו בינואר 2015 ), בדק משרד מבקר המדינה את תהליכי הפקת הלקחים ויי שומם בצה"ל.
הביקורת התמקדה בתחומים הבאים: התחקיר כאמצעי להפקת לקחים; תהליך הפקת הלקחים בתחום הבטיחות3 והגהות4 ; ומניעת אירועים חוזרים דומים עקב אי -יישום לקחים שהופקו כבר בעבר.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיים בצה"ל תהליך הפקת הלקחים ממבצע "צוק איתן", שנערך ברצ ועת עזה בתאריכים 26.
, ולכן ביקורת זאת לא עסקה בתהליך הפקת הלקחים ממנו צה"ל התייחס לממצאי הביקורת במאי 2015 ועדכן את התייחסותו בדצמבר 2015.
הביקורת נעשתה באמ"ץ: בחטיבת תוה"ד, בחטיבת המבצעים ובחטיבת דובר צה"ל; בזרוע לבניין הכוח ביבשה (להלן - זרוע היבשה): במפקדת זרוע היבשה, במפקדת קצין הח"יר והצנחנים הראשי (להלן - מקחצ"ר) ובמפקדת קצין ההנדסה הראשי (להלן - מקהנ"ר); באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל); באג"ת; במפקדות הפיקודים המרחביים: פיקוד הצפון (להלן - פצ"ן), פיקוד המרכז (להלן - פקמ"ז) ופיקוד הדרום (להלן - פד"ם); במפקדת הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - מפצ"ר) ובמשטרה הצבאית החוקרת (להלן - מצ"ח).
בדיקות השלמה נעשו בלשכת הרמטכ"ל ובלשכת סגן הרמטכ"ל.
התחקיר כאמצעי להפקת לקחים .
מבקר צה"ל ערך בחודשים מאי 2012 עד יולי 2012 ביקורת בנושא "התחקיר בצה"ל"5 .
ביקורתזו של מבקר צה"ל הצביעה על ליקויים הנוגעים לאופן עריכת התחקיר ; על ליקויים בדיווח בזמן אמת על אירועים רלוונטיים; על בעיות באיכות התחקיר; על חסרים במתודולוגיה הנוגעת לעריכתו ; ועל פערים בהטמעת לקחים מפעילות מבצעית .
הובאו שם, בין היתר, טענות של מפקדים, ולפיהן, הגם ש"ככלל התחקירים הם אמינים ומקצועיים.
קיימים מקרים של אי אמירת כל האמת" על רקע "החשש מהדחה (ולא מענישה המאפשרת השתפרות) והחשש מאי -שמירה על חיסיון תחקיר המפקדים"; "קיימים מקרים שבהם המפקדים אינם מקפידים לדווח בזמן אמת על אירוע ולכן ישנם מקרים שבהם האירוע מפורסם בתקשורת לפני שבוצע תחקיר מפקדים"; "קיים פער מקצועי וחוסר אחידות באופן ביצוע התחקיר"; ו"אין בצה"ל תורה סדורה ואחידה לעריכת התחקיר, לאופן ביצועו, אופי האירועים המחייבים את עריכתו, ואת נושא התחקור".
בנוסף לכך הצביע מבקר צה"ל על כך שלימוד נושא התחקיר בהכשרות בצה"ל "נעשה בצורה חלקית ולא אחידה".
5 ,מבקר צה"ל"דוח ביקורת התחקיר בצה"ל", אוקטובר 2012.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת ו המליץ מבקר צה"ל לחטיבת תוה"ד, בין השאר: 1 ) לקבוע מהו מודל ביצוע התחקיר המחייב בצה"ל, ולוודא כי אגפי המטכ"ל, הזרועות והפיקודים המרחביים יפרסמו בהתאמה הוראות משלהם, כך שבכלל צה"ל יבוצע המודל בצורה אחידה המאפשרת הפקה ויישום לקחים אפקטיביים; 2 ) לקבוע כיצד יילמד ביצוע התחקיר בהכשרת הפיקוד בכלל צה"ל, כולל בזרועות האוויר והים, באופן אחיד, ולוודא יישום קביעה זו; 3 ) .
להסדיר מנגנון אפקטיבי להטמעת לקחים מהתחקירים בצה"ל במרץ 2013 כתב ראש מח לקת תורת לחימה ומפקדות (להלן - רמ"ח תו"ל) בחטיבת תוה"ד לעוזר ראש אמ"ץ, בין השאר, כי בעקבות ה ביקורת של מבקר צה"ל בנושא התחקיר, שנערכה במקביל לעמ"ט במחלקתו לבחינת ההוראות הקיימות לנושא התחקור בצה"ל, הוא הנחה על כתיבת הוראה חדשה של חטיבת תוה"ד, אשר תיתן מענה לנושאים שונים, וביניהם: הגדרת התחקיר כתהליך הכולל באופן אינטגראלי בתוכו גם את יישום הלקחים; מודל אחוד לעריכת תחקיר בצה"ל; הגדרת האירועים שחובה לתחקרם בצה"ל; ואופן יישום לקחי התחקירים בצה"ל.
יצוין, כי בסיכום פגישת עבודה בין הרמטכ"ל דאז ובין סגן הרמטכ"ל דאז מאפריל 2013 בעניין ביקורת מבקר צה"ל בנושא התחקיר, קבע הרמטכ"ל, בין השאר: "א.
התחקיר הוא כלי חשוב, שנדרשות בו הבהרה והטמעה, והוא בעל פוטנציאל רב לשיפור איכות הפעולה של צה"ל והאפקטיביות שלה; ב.
התחקיר הוא ליבת היכולת לקיים משימות צה"ל באופן איכותי ולהשתפר.
כעקרון כל פעולה בצה"ל צריכה להסתיים בתחקיר (ולו המינימאלי ביותר - דיווח גמר ביצוע ואירועים חריגים); יש לוודא כי התו"ל בנושא מבוסס עקרונות פעולה, והוא עדכני ומינימליסטי - עובדות שיבטיחו אחידות באופן ביצוע התחקור".
בפברואר 2014 כתב מבקר צה"ל לרמטכ"ל דאז, בין השאר, כי לאחר שהוא לקח חלק במספר דיונים בראשות הרמטכ"ל, שבהם הוצגו תחקירים מאירועים מבצעיים, ולאחר שהוא קיים מעקב על יישום ההמלצות שהועלו על ידיו בדוח הביקורת בנושא התחקיר, הוא הגיע למספר תובנות, ובכלל זה: אף ש"תחקירי המפקדים בהם משתתפים כלל המעורבים מבוצעים כנדרש .
לא כל העובדות והממצאים שעלו בתחקיר אכן מופיעים בתחקיר הכתוב ועל כן משקף התחקיר הכתוב תמונה לא מלאה"; "עדיין לא ברור למפקדים שמחובתם לבצע תחקיר בכל אירוע מבצעי והם לא פעם מעדיפים שלא לתחקר ו/או בוחרים שלא להוציא תחקיר כתוב"; ו"על פי רוב, לקחי התחקירים של האירועים המבצעיים אינם מופצים לרוחב הצבא".
מבקר צה"ל הוסיף וכתב לרמטכ"ל דאז, כי האמור לעיל "מלמד על חוסר ההפנמה של התרבות הארגונית אותה ביקשת לייצר באמצעות עריכת תחקירים בצה"ל.
אין למידה, אין הטמעה ואין הקפדה על איכות התחקיר בדיוק כפי שההוראות מחייבות ובדיוק כפי שמצופה ממפקדי צה"ל בכל הדרגות" (ההדגש ה במקור).
מבקר צה"ל המליץ לרמטכ"ל להורות את אמ"ץ להשלים את ההוראה החדשה העוסקת בנושא התחקיר בצה"ל, ולוודא את הטמעתה; ולהורות לאמ"ץ להגדיר תהליכים לעיבוד תחקירים מבצעיים וסיכומי רמטכ"ל מאירועים אלו ללקחים שיופצו לכלל צה"ל.
הרמטכ"ל קיבל המלצות אלה, ועוזר הרמטכ"ל, במכת ב מאותו חודש, הנחה את ראש אמ"ץ לפעול למימושן.
כאמור לעיל, באפריל 2014 הוציאה חטיבת תוה"ד את ההוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים, ועדכנה אותה באוגוסט ובדצמבר 2014 , וכן הוציאה באוקטובר 2014 הוראה בנושא נוהלי דיווח והצגת תחקירי אירועים לרמטכ"ל, אשר החליפה הוראה של חטיבת תוה"ד בנושא זה מיוני 2007 .
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה אצל גורמים שונים, שיש להם נגיעה לעריכת תחקירים בתחומים שונים, נמצאו ליקויים ביחס למיומנויות לא מספקות של מפקדים זוטרים (בעיקר ברמות המחלקה והפלוגה) בכל הקשור לעריכת תחקירים; למעורבות לא צבא ההגנה לישראל 47 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מספקת של מפקדים בכירים יותר בעריכת תחקירים; ולקושי להצביע במסגרת התחקיר על הגורמים העומדים בבסיס האירועים שתוחקרו.
במסמך של מבק"א יבשה מינואר 2014 בנושא "סיכום תמונת מצב הבטיחות" לשנת 2013 הועלו ליקויים בביצוע תחקירים של אירועים בטיחותיים.
כך, למשל, בעניין אירועי בטיחות בפעילות מבצעית נכתב, כי "מרבית אירועי הבטיחות המרכזיים לא תוחקרו על ידי המ"פ/ המג"ד ]הם[ תוחקרו, אך נמצא כי במידה והם תוחקרו .
נדרש עיסוק בנושא התחקיר".
בעניין מסקנות ]אלא על ידי מפקדים זוטרים יותר[ וכיווני פעולה מאירועי בטיחות באימונים ובהכשרות, נכתב, בין השאר, כי ביחידות הסדירות "קיימת עלייה בדיווח וקיום תחקיר מפקדים משלים, אך נדרשת מעורבות מפקדים בכירים בתחקירים מרכזיים ובתהליך הצגתם לרמה ממונה בכירה.
עדיין ישנם מפקדים המסתתרים אחר תחקיר ראשוני [6] ולא מקיימים למידה באמצע ות תחקיר שלם/מלא".
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי הוראה של מבק"א יבשה בנושא "תחקיר בעקבות אירוע בטיחותי" עודכנה, והיא מגדירה את הרמה הפיקודית שמחויבת לבצע תחקיר לאירוע בטיחות בהתאם לחומרתו.
ההוראה נמצאת בשלבי אישור אחרונים; וכי ההוראה המעודכנת עתידה להיות מופצת עד סוף שנת 2015 .
ב ראש מינהל הבטיחות באט"ל מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2014 , בין השאר, כי לדעתו בתחקירים מחמיצים לעתים את "גורם השורש" (הוא הגורם לתאונה, שהטיפול בו ימנע הישנות של משפחה שלמה של תאונות דומות בעתיד).
ראש ענף איכות, בטיחות, ידע וביקורת במפקדת פקמ"ז מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2014 , כי יש הבדל ברמת התחקיר בין הדרגים השונים, וכי התחקירים הטובים המגיעים אליו הם בדרך כלל אלה הנערכים על ידי מפקדים בדרג מפקד גדוד ומעלה.
לדברי ראש מדור בטיחות במפקדת פצ"ן לנציגי משרד מבקר המדינה ממרץ 2014 , "ברמות הגבוהות התחקירים טובים", ואילו ברמות הנמוכות יותר התחקירים טובים פחות.
לדעתו, "ברמות הנמוכות של מפקד פלוגה, סגן מפקד פלוגה, מפקד מחלקה - לא יודעים לעשות תחקיר".
ראש מחלקת תורת חיל הצנחנים במקחצ"ר (להלן - רמ"ח ת חצ"ן) מסר בפגישה ממרץ 2014 עם נציגי משרד מבקר המדינה, כי לדעתו, ככלל, תרבות השימוש בכלי התחקיר היא טובה מאוד, אך הדבר תלוי בתרבות הקיימת בנושא ביחידות השונות ובגורם המתחקר; ככל שהרמה שמוצגים לה התחקירים בכירה יותר - מנגנון התחקור איכותי יותר.
עוד הוא ציין, כי כמות התחקירים מושפעת מהיקף הפעילות: כאשר יש עומס של פעילות כמעט ואין מתחקרים.
לכן, יש צורך למצוא איזון - מה מתחקרים ומה לא מתחקרים.
6 לפי ההוראה של חטיבת תוה"ד בנושא התחקיר ויישום הלקחים, תחקיר ראשוני הוא "בירור עובדתי שמבצע המפקד בזמן ס מוך לאירוע, כדי להסיק מסקנות ראשוניות ממנו ולהכווין את התחקיר המלא.
הבירור והמסקנות ייבחנו ויתוקפו או יידחו בתחקיר המלא".
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר, כי תמונת מצב זאת יחד עם הטענות הקשות שהעלה מבקר צה"ל לרמטכ"ל בפברואר 2014 - מעוררות דאגה.
נוכחהחשיבות המרכזית שיש בצה"ל לתחקיר ככלי להפקת לקחים, יש חשיבות רבה גם בהטמעת הכללים המעוגנים בהוראה החדשה בנושא התחקיר ויישום הלקחים בנוגע לעריכת התחקיר בקרב המפקדים בצה"ל, שעליהם הוטלה האחריות לקיים תחקירים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי ההוראה האמורה ואופן ביצוע התחקיר מוטמעים בצה"ל באמצעות ההכשרות האחודות7 ובאמצעות הרצאות למפקדים של מחלקת תו"ל בחטיבת תוה"ד.
כאמור, לפי ההוראה של חטיבת תוה"ד בנושא התחקיר ויישום הלקחים, קיום התחקיר לפי הכללים המעוגנים בהוראה זאת הוא באחריות המפקדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הליקויים שפורטו לעיל ביחס לעריכת תחקירים, אין להסתפק בצעדים שעליהם הצביע צה"ל בהתייחסותו, וראוי שחטיבת תוה"ד, הנושאת באחריות המטה הכללי בצה"ל לנושא הפקת לקחים, תקבע את הכללים ואת שיטת הבקרה על מימוש הכללים לעריכת תחקירים בקרב המפקדים בצה"ל, ותשלב אותה בהוראה החדשה בנושא התחקיר ויישום הלקחים שהוציאה.
סעיף539 א בחש"ץ, שכותרתו "תחקיר צבאי", עוסק ב עריכתו של התחקיר הצבאי ובחיסיון החל עליו.
בהתאם לאמור בסעיף זה בחש"ץ, התחקיר הוא "בירור שנערך בצבא, בהתאם לפקודות הצבא, בנוגע לאירוע שהתרחש במהלך אימון או פעילות מבצעית, או בקשר אליהם".
בחש"ץ נקבע, כי " הדברים שהושמעו בתחקיר, פרוטוקול התחקיר, כל חומר אחר שהוכן במהלכו, וכן הסיכומים, הממצאים והמסקנות (להלן - חומר התחקיר), לא יתקבלו כראיה במשפט"; וכי "חומר תחקיר יהיה חסוי בפני כל אדם ואולם הוא יימסר, כולו או חלקו, רק לאותם גופים בצבא שהתחקיר דרוש להם לצורך מילוי תפקידם".
הוראת פיקוד עליון (להלן - הפ"ע) העוסקת בנושא "תחקיר שחל עליו חיסיון" באה לפרט את האמור בסעיף 539 א לחש"ץ.
המונח "תחקיר שחל עליו חיסיון" מוגדר בהפ"ע האמורה, בדומה להגדרת התחקיר בסעיף 539 א בחש"ץ, כתחקיר בקשר לאירוע שהתרחש במהלך אימון או פעילות מבצעית או בקשר אליהם.
ההוראה של חטיבת תוה"ד בנושא התחקיר ויישום הלקחים מבהירה בעניין זה, כי "רק תחקיר בנוגע לאירוע שהתרחש במהלך אימון או פעילות מבצעית או בקשר אליהן, המוגדר 'תחקיר צבאי', יזכה לחיסיון"; וכי "תכלית חיסיון זה לאפשר אמירת אמת ופתיחות ללא חשש מהפללה עצמית.
פתיחות זו תשפר את הלמידה ותאפשר הצלת חיים".
בביקורת עלה, כי בין החודשים דצמבר 2013 לאפריל 2014 דנו בעלי תפקידים בחטיבת תוה"ד ובעלי תפקידים במצ"ח בנוגע לכך שהמונח "פעילות מבצעית" עדיין איננו מוגדר ובנוגע לצורך להגדירו.
עוד התברר, כי במסמכים ובהתכתבויות בצה"ל נעשה לעתים .
7 לפי הוראה של חטיבת תוה"ד בנושא "הכשרת הקצונה בצה"ל", הכשרה אחודה היא הכשרה שמעניקה תכנים משותפים לכלל חניכי הקצונה בזרועות (היבשה, האוויר והים).
תכלית ההכשרה האחודה לתת את הבסיס הנדרש לתפקוד הקצין בדרגים שונים וברמות שונות.
צבא ההגנה לישראל 49 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שימוש בהקשר לחיסיון גם במונח "תחקיר מבצעי" (ראו דוגמה בהמשך), שלא הוגדר בחש"ץ או בהוראה של חטיבת תוה"ד בנושא התחקיר ויישום הלקחים.
נושא זה לא הוסדר עד למועד סיום הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החיסיון המוטל על תחקירים המתקיימים על אירועים שהתרחשו ב"פעילות מבצעית", יש חשיבות בהגדרת מונח זה בפקודות הצבא הנוגעות לנושא החיסיון, ועל חטיבת תוה"ד להגדירו.
כמו כן עליה להבהיר את המונח "תחקיר מבצעי".
כל זאת, לצורך הבהרת המקרים שבהם יחול חיסיון על תחקירים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי בחינה של מונחים אלה והגדרתם מחדש משולבים בעמ"ט הנעשית לעדכון המילון למונחי התורה הצבאית.
הפצ"ר דאז, אלוף דן עפרוני, התריע בשנים האחרונות בפני גורמים בכירים בצה"ל על פרסום שיש בתקשורת ביחס לתחקירים אלה למרות החיסיון החל על התחקיר הצבאי.
כך, במכתבו מינואר 2012 אל מפקד פקמ"ז ואל דו"ץ התייחס הפצ"ר לסיכום של מפקד פקמ"ז לתחקיר שערך על אירוע שבו נהרג אזרח במהלך הפגנה שבה השתתף האזרח.
הפצ"ר הפנה אל סעיף בסיכום של מפקד הפיקוד לתחקיר, ולפיו "אין לקבל מצב בו לא ניתנת תגובה פיקודית לפרסומים בתקשורת המכפישים את כוחותינו, באופן המנוגד לעובדות העולות מהתחקיר"; ולהנחיה של האלוף שניתנה נוכח דבריו אלה, ולפיה יש "לבצע במקרים מעין אלה תדריך לכתבים ולהציג בפניהם את התחקיר שבוצע".
הפצ"ר ]של התחקיר [ הבהיר, כי "הנחיה זו אינה חוקית" ו"חל איסור למסור את פרטיו לתקשורת".
באוגוסט 2013 כתב הפצ"ר לדו"ץ ולידיעת לשכת הרמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל, ראש אמ"ץ וראש חטיבת תוה"ד, בנושא "איסור פרסום ממצאי תחקיר מבצעי".
הפצ"ר הצביע במכתבו האמור על כי "חרף הוראות החוק המפורשות.
בפועל נעשה כיום שימוש תדיר בממצאים של תחקירים מבצעיים.
לא אחת מפורסם ברבים מטעם דובר צה"ל, במענה לשאילתות או בתגובה לאירוע שאירע, כי 'מממצאי התחקיר' עולה תמונת מצב כזו או אחרת.
יתר על כן, לא אחת מפורסמים עיקרי ממצאי התחקיר או סיכומו בתקשורת, תוך ייחוס הדברים לגורמים צבאיים בכירים" (ההדגשות במקור).
הפצ"ר סקר במכתבו מספר אירועים שפורסמו בהם בתקשורת ממצאי תחקירים וקבע, כי מדובר "בתופעה קיימת ומתרחבת".
לדבריו, "בחלק מהמקרים גם מתנהלת חקירת מצ"ח, ופרסום ממצאי התחקיר בתקשורת עלול לשבש את החקירה ולפגוע ביכולת להגיע לחקר האמת".
הפצ"ר הציע, כי תגובות בנוגע ל"אירועים מבצעיים חריגים.
מבלי לפגוע בחיסיון התחקיר.
תתבססנה על הדיווחים המבצעיים הראשונים שהתקבלו מהשטח בזמן אמת"; ועל כך ש"אין מניעה להשתמש לטובת גיבוש הודעת דובר צה"ל בחומרים גולמיים נוספים שלא נוצרו עקב התחקיר".
סגן הפרקליט לעניינים מבצעיים במפצ"ר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2014 , כי הבעיה שתחקירים הנערכים בצה"ל מועברים לידיעת התקשורת עודנה קיימת.
כך הוא 50 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ציין לדוגמה, כי תחקירים הנוגעים לאירוע מפברואר 2014 , שבו נהרג מאש כוחותינו קצין מודיעין, הועברו לתקשורת8 .
דו"ץ, תא"ל מוטי אלמוז, כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 , כי "ככלל דובר צה"ל מקבל את עמדת הפרקליטות הצבאית ופועל כך שהמידע המופץ אודות אירוע מבצעי אינו מתבסס על התחקיר המבצעי החסוי אלא על בירור שמתבצע ע"י גורמי דו"ץ למול כלל הגורמים המעורבים באותו האירוע" (ההדגשות במקור).
דו"ץ הדגיש את החשיבות בהעברת מידע במהירות לתקשורת בכלל ובאירועים מבצעיים בפרט, שכן "הנרטיב מתגבש ע"י הגורם הראשון שמפיץ מידע, באשר הוא.
לפיכך, גיבוש תמונת המצב המהירה על בסיס הבירור העובדתי שנעשה ע"י החטיבה נובע מצורך תקשורתי מובהק.
אחד מתפקידיה המרכזיים של החטיבה הוא לברר מידע, לאשרו, לוודא אמינותו ולהעבירו לציבור במהירות האפשרית" (ההדגשה במקור).
דו"ץ הוסיף, כי "גיבוש מענה דוברותי לאירוע מבצעי על פי בירור גורמי דו"ץ יוגדר מכאן ולהבא כ'בירור ראשוני'.
יש להבחין בין האמור ובין 'תחקיר מבצעי חסוי' כמשמעותו בחוק השיפוט הצבאי"; וכי "הנחיה זו הועברה לבית הספר הצבאי לתקשורת לצורך הטמעתה בהכשרות השונות".
משרד מבקר המדינה מציין, כי החיסיון המוטל על תחקיר של אירועים שהתרחשו במהלך אימון או פעילות מבצעית או בקשר אליהם נועד לאפשר אמירת אמת ופתיחות ללא חשש מהפללה עצמית.
בנוסף לכך, החיסיון חיוני על מנת לאפשר אמון של מפקדי צה"ל וחייליו בתהליך התחקיר, להבטיח תחקיר אמין ולאפשר את הלמידה ואת תהליך הפקת הלקחים.
במצב זה, פרסום בתקשורת של ממצאים מתחקירים פוגע בחיסיון המוטל עליהם, ואף פוגע בתהליך עריכת התחקיר ובתהליך הפקת הלקחים.
לפיכך, על חטיבת תוה"ד, בתוקף אחריות המטה שלה לנושא הפקת לקחים בצה"ל, לפעול מול המפקדות השונות כדי שאלה יטמיעו את הצורך באכיפת כללי החיסיון המוטל על התחקיר בקרב המפקדים העורכים את התחקיר.
צה"ל מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה, כי חטיבת תוה"ד תמשיך לפעול להטמעת הצורך באכיפת כללי החיסיון בתחקיר בקרב המפקדים, כחלק מהטמעת ההוראה בנושא התחקיר ויישום הלקחים.
,על המתח הקיים בין הרצון והצורך ליישם בצה"ל את התחקירים והלקחים העולים מהם ובין החובה לשמור על חיסיון התחקיר והרצון להבטיח את אמינותו, ניתן ללמוד מסיכום פגישת עבודה שהתקיימה בין מפקד זרוע היבשה ובין הפצ"ר (ובעלי תפקידים במפקדותיהם) בתחילת פ ברואר 2014 .