HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בודד לתופעה נרחבת יותר, חוצת מחוזות, הניתנת לאפיון, לגילוי ולפיענוח.
תיקי החקירה שעניינם תופעות פשיעה שהמשטרה מתקשה לטפל בהן [" יוצר לחץ מיותר על ] .
מערך החוקרים בתחנות".
לפיכך, לעיתים ההנחיה המקצועית לחוקרים היא שאם אין יסוד סביר .
להניח כי מדובר בחשוד ישראלי, יש לסגור את התיק76 .
כאמור, על פי נתוני המשטרה, בין השנים2018 - 2020 נפתחו 36,009 תיקים.
חקירה פליליים77 נסגרו 19,253 תיקים (כ-%75 )78 .
בלוח להלן פירוט נתוני פתיחה וסגירה של .
התיקים על ידי המחוזות השונים.
הנתונים מתייחסים לתיקי חקירה בסיווג פ.
הם אינם כוללים תיקים שטופלו על ידי היחידות הארציות או על ידי משמר הגבול.
76 הדברים עלו בכמה מסמכי הנחיהשהפיק אח"ם לטיפול בתופעות הפשיעה במרחב המקוון: הנדסה חברתית, תופעת .
"עוקצי הלוואות" - הונאת דמי מקדמה; הונאת סחיטה מקוונת על רקע מיני.
77 תיקים- תיקי חקירה מסוג פ.
78 , התשמ"ב]נוסח משולב[ סגירת תיקים נעשית על פי הוראות חוק סדר הדין הפלילי- 1982 ; 'פקודת המשטרה מס .
01 בנושא "אירוע תלונה ומידע אחר על עבירה - דיווח, סיווג וטיפול" ( 23.
20 '); פקודת המשטרה מס .
152 ( "בנושא "נימוקים ושיקולים לסגירה של תיקים פליליים 1.
14 '); הנחיית פרקליט המדינה מס1.
תיקים בעילת "חוסר ראיות" ובעילת "העדר אשמה" ( 2.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 7: תיקי החקירה הנוגעים לעבריינות במרחב המקוון בחלוקה למחוזות, .
המחוז החוקר מספר תיקי .
החקירה שנפתחו מספר התיקים .
שנסגרו שיעור התיקים .
מחוז דרום 3,687 2,978 81% .
מחוז חוף 2,907 2,183 75% .
מחוז ירושלים 3,461 2,532 73% .
מחוז מרכז 5,070 4,100 81% .
מחוז צפון 3,665 3,016 82% .
מחוז ש"י 1,301 724 56% .
מחוז תל אביב 4,816 3,561 74% .
סה"כ 24,907 19,094 76% .
מהנתונים עולה כי שיעור גניזת התיקים במחוזות המשטרה עומד בממוצע על 76% , ולמעשה .
מרבית התיקים "הקשורים לאינטרנט" נסגרים.
בביקורת עלה כי מתוך כלל התיקים שנפתחו והנוגעים לעבריינות במרחב המקוון, ב- .
29% מתיקי החקירה סוגרת המשטרה על הסף תיקים בעילת "אין עבירה פלילית" 79 .
עולה כי במאי 2021 הציגה חטיבתהסיגינט -סייבר למפכ"ל נתונים על הפערים בטיפול .
בתיקים אלו ועל פי הנתונים שהוצגו, בשנת 2020 נפתחו 14,077 תיקי חקירה שסומנו .
כ"קשורים לאינטרנט" 80, אולם כ-75% ( מהם 10,639 תיקים) נסגרו בעילות שונות: כ-45% .
בעילת "עבריין לאנודע" וכ -36% .
"מהם בעילת "אין עבירה פלילית .
כאמור, על פי נתוני המשטרה מתוך 19,253 תיקי חקירה פליליים שנסגרו81, בכ-%2.
עילת הסגירה היא על "ן.
להלן ניתוח עילות גניזת התיקים בין השנים 2018 - 2020 : .
79 סגירת תיק בעילה של "אין עבירה פלילית" היא למעשה, סגירה על הסף הנעשית כאשר נתברר, בכל שלב שהוא .
לאחר קבלת התלונה, כי המעשה נשוא התלונה אינו מהווה עבירה פלילית ואז יבוטל התיק הפלילי וחומר החקירה .
תיקים אלו אף לא נכללים במסגרת הנתונים שמציגה המשטרה לציבור כתיקי חקירה.
80 המקור לנתונים אלו הוא מאגר תיקים רחב יותר הכולל גם תיקים בסיווג פ.
"לא כולל התיקים שנסגרו על הסף בעילת "אין עבירה פלילית .
לוח8: ,עילות גניזת תיקים בכל מחוז 2018 - 202082 .
המחוז עבריין לא נודע חוסר .
ראיות נסיבות העניין לא .
בחקירה/העמדה לדין אח .
דרום 1,733 (58% ) 495 703 47 2,978 .
חוף 1,344 (62% ) 348 453 38 2,183 .
ירושלים וש"י 1,873 (58% ) 508 790 85 3,256 .
מרכז 2,895 (71% ) 505 627 73 4,100 .
צפון 1,885 (63% ) 512 582 37 3,016 .
תל אביב 2,303 (65% ) 298 909 51 3,561 .
עוד מתברר מנתוני המשטרה, כי למעלה ממחצית התיקים הסגורים83 (63% ) נסגרים בתוך30 .
:ימים ממועד פתיחת התיקים.
הנתונים מפורטים בתרשים שלהלן .
82 הנתונים כוללים תיקי חקירה מסוג פ.
וט"מ ואינםכוללים תיקים שטופלו על ידי יחידות ארציות או על ידי משמר .
)הכוונה לכל סיווגי התיקים שנסגרו (פ.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 9: משך זמןהטיפול בתיקים שנסגרו, 2018 - 2020 .
על פי נתוני תיקים במשטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים האמורים עולה כי בשנים 2018 - 2020 למעלה מ -45% מהתיקים נסגרים .
בעשרת הימים הראשונים לאחר פתיחתם; למעלה מ-60% מהתיקים נסגרים בתוך30 .
ימים ממועד פתיחתם וכ-19% מהם נסגרים לאחר תקופה של למעלה מ-100 ימים.
נמצא, כי 3,843 ( תיקים13% .
) נסגרו ביום פתיחתם .
נתונים אלה מצביעים על קושי ניכר ביכולות החקירה המשטרתיות בתחום העבריינות .
בתגובתה ציינה המשטרה כי ההתמודדות עם כלל האתגרים הנוגעים לעבריינות במרחב המקוון .
מחייבת מענה מערכתי הכולל בין היתר שינוי ארגוני של מערך הסייבר המשטרתי וביצוע .
הכשרות מקצועיות מתאימות, אשר יביאו בעתיד לשינוי בנתוני סגירת התיקים.
המיומנות המקצועית בחקירת פעילות עבריינית ברשת .
בדיון בפורום ראשי המחלקים במחוזות נטען כי יש מחסור בידע על נכסים וירטואליים חדשים.
כמו כן הועלה כי החוקרים מתקשים לגבש בקשות לצווי חילוט של מטבעות קריפטוגרפיים .
וכספים שהתקבלו כתוצאה מסחר בהם.
לנוכח נתונים אלה יצוין כי בסקירת מדור אכיפה כלכלית בכנס הוועדה המתמדת מאוקטובר .
2018 הועלתה הצעה שבמקרים שבהם קורבן העבירה הוא גוף פיננסי איתן (כדוגמת בנקים .
וחברות אשראי), "יתכן שיש מקום להסתפק בהליך האזרחי שאותו גוף מנהל מול מבצע .
הפרקטיקה המשטרתית הקיימת מתרכזת באיסוף מידע ממקורות גלויים, הגם שמידע יקר ערך .
אינו נגיש לחוקרים בחיפוש פשוט אלא באמצעות כריית מידע ברשת האפלה; דבר הדורש ידע .
ניתוח אקראי שעשתה הביקורת של שמונה תיקי חקירה שעניינם עבריינות במרחב המקוון העלה .
כי אין ברשות החוקרים מתודולוגיה כתובה בנוגע לתחקור פעילות עבריינית בתשתית ענן .
שנעשית על גבי תשתית מרכזית של פלטפורמות מובילות; או בנוגע ליכולת להתחקות אחר .
נתיב תקיפה מרובה זרועות שמעורבים בו יותר גורמים פליליים מאשר עבריין סייבר מקומי.
לדוגמה, חקירת פעילות עבריינית המעלה חשד לגניבת מטבעות מארנק דיגיטלי מחייבת חקירה .
מהירה בהתאם למתודולוגיה סדורה, כדי לפענח את נתיב התקיפה ולהשיב את הגניבה .
הביקורת העלתה כי הידע המקצועי המצוי ברשות חוקרי המשטרה בתחום הנכסים .
הווירטואליים אינו מספק להם כלים מקצועיים לשם פענוח עבירות מורכבות במרחב .
בתגובת המשטרה נכתב כי בשנת 2021 התקיימו שני מחזורים של הכשרות ייעודיות, להיכרות .
החוקרים עם עולם המטבעות הקריפוטגרפיים.
כמו כן מפעם לפעם מועברים בחטיבת החקירות .
תכנים לימודיים בתחום זה, באמצעות וובינרים, כנסים מקצועיים לראשי מחלקי הסייבר במחוזות .
ולחוקרי מערך הסייבר והזי"ט.
לאור הפערים בידע המקצועי המצוי ברשות חוקרי המשטרה, מומלץ למשטרה להקנות .
לחוקרים במערך הסייבר והזי"ט ידע מקצועי על בסיס מתודולוגיה מתאימה שתכלול .
סדר פעולות שתפקידן להתחקות אחר הפעילות העבריינית במרשתת.
עוד עלה כי חקירת עבירות במרחב המקוון מחייבת גם הצטיידות בארגז כלים מקצועי, ובכלל .
זה טכניקות תקיפה רשתית, שימוש באמצעים טכנולוגיים, הבנה של תעבורת המידע במערכות .
ענן, מעקב שוטף אחר הפעילויות בזירה וניתוחן.
ניתוח תיקי החקירה כאמור ומענה למספר .
שאלות מקצועיות שהתקבל מחטיבת הסיגינט-סייבר וממחלקי הסייבר במחוזות העלו את .
הידע המקצועי הקיים כיום במשטרה משמש בעיקר לחקירת תיקי עבריינות פשוטים .
יחסית, ובפרט תיקים שעניינם תקיפות דיוג וסחיטה מינית ברשת, אך עלו פערים בדבר .
יכולת החוקרים להתמודד עם תקיפות דיגיטליות מסוימות.
בתגובתה על ממצאי הביקורת הודיעה המשטרה בינואר 2022 כי היא תקדם הכשרות חיצוניות .
לצורך חיזוק המקצועיות של סגל המערך.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון הנתונים דלעיל מצביעים על כך שיותר משליש מהתלונות שהוגשו למשטרה בגין עבירות .
במרחב המקוון נסגרו על הסף.
ההיקף הגדול של סגירת תיקים ללא טיפול כלל מעלה .
את החשש כי המשטרה מתקשה בזיהוי עבריינות בתחום זה ובהבנת מאפייניה.
על המשטרה לבחון את נסיבות סגירת התלונות ולהפיק את הלקחים הנדרשים לגבי .
הנהלים הנדרשים וההכשרות הנדרשות לשם איתור רכיבי העבירות בנושא.
בתרשים להלן סיכום כלל הממצאים הנוגעים לטיפול בתיקי חקירה שעניינם עבריינות במרחב .
תרשים 16: סיכום הממצאים בקשר לטיפול המשטרה בתיקי עבריינות .
בשנים האחרונות הולכים וגוברים אירועי הפשיעה במרחב המקוון.
ביטוי, בין היתר, בגידול הניכר במספר תיקי החקירה שעניינם עבריינות במרחב המקוון - .
מ- 6,724 בשנת2018 ל- 10,173 תיקים בשנת2020 .
אף על פי כן הממצאים מצביעים על .
תופעה נרחבת של תת-דיווח למ שטרה על עבירות אלו לצד סגירת תיקי חקירה בהיקף .
ניכר - יותר מ-25% מהתיקים שנפתחים נסגרים על הסף, ו-75% מיתר תיקי החקירה .
נסגרים, רובם (כ-63% ) בעילת על"ן (משלא נמצא מי שביצע את העבירה או כשאין חשד .
עוד נמצא כי הטיפול בתיקי החקירה שעניינם עבריינות במרחב המקוון נמשך .
זמן קצר של עד עשרה ימים, ורוב התיקים נסגרים בתוך פחות מחודש.
הפערים בידע, בהכשרות ובהצטיידות הטכנולוגית שיוצגו בפרקים שלהלן, מחייבים .
בחינה, ניתוח והפקת תובנות.
המשטרה תידרש להתמודד עם העבריינות במרחב המקוון .
גם בשנים הבאות, ועל כן מומלץ שכל אלו יובילו לפעולות שיסייעו בהגדלת הטיפול .
המשטרתי לשם איתור יעיל יותר של העבריינים, במטרה להתמודד בצורה מיטבית .
וכמותית עם הפשיעה במרחב זה.
מניעת עבריינות על ידי הסברה לציבור .
פקודת המשטרה הטילה על המשטרה לפעול למניעת עבירות נוסף על גילוין.
במרחב המקוון כוללת בהקשר זה ועל פי התוכנית האסטרטגית של המשטרה הסברה לציבור .
באמצעות מסירת מידע חיוני בנושא.
פשיעת סייבר מתפשטת במרחב המקוון, בין היתר, כתוצאה ממידע חסר בקרב הציבור בנוגע .
למאפייני הפשיעה, סכנותיה ונזקיה.
בקרב גורמי המקצוע אין חולק כי יצירת ערנות ומודעות .
לפשיעת סייבר בקרב הציבור הרחב היא אמצעי ראשון במעלה להתגוננות מפני פשיעת סייבר.
ההסברה המשטרתית בתחום זה עשויה לכלול: זיהוי ניסיונות דיוג באמצעות דואר אלקטרוני .
ויישומוני מסרים; הגנה על מכשירים ביתיים באמצעות עדכוני תוכנה ועדכוני מע רכת הפעלה, .
גיבויים, התחברות לרשתות פומביות ועוד.
יצוין כי מס"ל מייצר תוכני הדרכה בנושאי סייבר .
ואבטחת מידע, הן לארגונים ולעסקים והן לציבור הרחב ברשתות החברתיות ובערוצי התקשרות .
בינואר 2022 כתבה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי יחידת הסיגינט-סייבר וחטיבת הדוברות .
מובילות פעולות של הסברה והגברת תודעה בקרב הציבור, בעיקר באתר המשטרה במרשתת .
וברשתות החברתיות, לרבות אלה: פורטל הפשיעה המקוונת, הודעות מתפרצות במדיה .
הדיגיטלית לגבי תופעות פשיעה בעת התרחשותן, מדריכים ולומדות, ופעילות הסברה מותאמת .
כמו כן, המשטרה משתתפת בשבוע המודעות לנושא שמקיים מס"ל.
התמודדות יעילה עם תקיפות סייבר הכוללות שיבוש מידע, הפרעות תקשורת והונאה, .
מצריכה את הטמעתם של אמצעים טכנולוגיים המיועדים להקשות על העבריינים לבצע .
כאמור, האמצעים הידועים הם תוכנות אנטי ו ירוס ופלטפורמת .
אבטחה, זיהוי ותגובה של נקודות קצה (EDR ), המיועדות לאתר ולמנוע את הפעלתן של .
תוכנות זדוניות ונוזקות מוכרות, ומערכות חומת-אש אשר מנטרות וחוסמות פריצות לרשת .
התקשורת או למחשב יחיד.
נוסף על כך, קיימים אמצעים טכנולוגיים מתקדמים הניתנים .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון להטמעה בידי ארגונים ומוסדות כדי למנוע פגיעות סייבר עוד ברובד ה-DNS 84 .
המשמש "ספר טלפונים" של המרשתת, ניתן לחסום מתקפות סייבר ולמנוע את הפניית .
הנפגע לאתרים זדוניים ולאתרים הנשלטים בידי גורמים זדוניים85.
כנגד תקיפות אלה ניתן להשתמש באמצעים טכנולוגיים חדשים אשר אינם ידועים לציבור, .
כפי שמנחה מס"ל את הגופים ש כפופים לפיקוחו.
אמצעים אלה ניתנים לרכישה, בין היתר, .
מחברות מסחריות גלובליות המציעות שירותי DNS Resolving המכילים מנגנוני דחייה של .
הפניית המשתמשים ליעדים זדוניים, כתחליף לשירות שאותו מציעות ספקיות המרשתת .
סיכול התפשטות נזקי העבריינות במרחב המקוון מצריך יצירת מודעות גבוהה בקרב .
כל שכבות הציבור לאחריות המוטלת עליהן לנקוט אמצעים כדי למנוע פגיעה .
כמעט ודאית בהן כתוצאה מפשיעת סייבר.
טיפול המשטרה כאמור אינו כולל .
הסברה לציבור בקשר לאמצעי הגנה מומלצים במערכות ממוחשבות, כמפורט .
הואיל ואבטחת רובד ה-DNS במרשתת מקטינה את הסיכון לפגיעה במערכות .
המחשוב והתקשורת, מומלץ כי המשטרה תבחן את האפשרות להדריך את הציבור .
להטמיע את אמצעי ההגנה האלה במערכות הממוחשבות שברשותם; או לרכוש .
שירותי DNS Resolving .
כאמור דוח הצוות המשותף פירט כמה המלצות לגבי ייעול השירות לציבור בתחום הסברת הסייבר, .
לרבות אלה: חיזוק שיתוף הפעולה הבין -ארגוני ופיתוח תוכניות חינוכיות להיכרות עם .
הסיכונים ברשת לכלל הגילים במערכת החינוך; פתיחת אתרים ודפים ברשתות החברתיות .
השונות כדי להעביר מידע ומסרים בדרכים שונות ולקהלים שונים ולתת אפשרות לציבור .
להעלות תכנים רלוונטיים; פרסום נרחב באמצעי התקשורת הכתובה והדיגיטלית להעברת .
מידע לכלל הציבור; סנכרון הפרסומים המקצועיים של כלל הגופים, ובכלל זה התכנים, .
אופן הפרסום שלהם ומועד הפרסום.
ייעול השירות כאמור מותנה גם בהגברת המודעות על אודות גורמי האכיפה השונים .
בממשל שאליהם ניתן לפנות ולדווח על אירועי פשיעת סייבר או על ניסיונות תקיפה, לרבות .
הצטרפות למיזם Block ( של עמותת איגוד האינטרנט ISOC-IL ) המצייד את הציבור הרחב .
בידע ובכלים להתגוננות מפני עבריינות במרחב המקוון86.
84 מערכת שמותהמתחם ( Domain Name System .
85 מכתב מאיגוד האינטרנט הישראלי (ע"ר) למשרד מבקר המדינה בנושא "מישורי היערכות נדרשים של רשויות המדינה .
בנושא פשיעת סייבר" ( 29.
יצוין כי עמותה זו פרסמה בשנת2021 מסמך מדיניות מקיף על אודות איומי אבטחה .
וסכנות פגיעה בפרטיות במרחב המקוון הקיימות במערכות ה-DNS , ואת האמצעים הטכנולוגיים שניתן לאמץ כדי .
לספק מענה לאיומים אלו - ברמות גופי הממשל, הארגונים והמשתמשים הפרטיים.
הממצאים מצביעים על הצורך בהשלמת פעולות ההסברה הנדרשות לציבור הרחב .
וחיזוק שיתוף הפעולה הבין-ארגוני בנושא זה.
מומלץ כי המשרד לבט"פ יבחן דרכים .
להעלאת מודעות הציבור לאמצעי ההגנה הנדרשים והנגישים לו מפני פגיעה .
במרחב המקוון באמצעות פרסום בערוצי תקשורת מגוונים ובאמצעות שיתוף פעולה .
בתחום ההסברה בין המשטרה ובין גופים ממשלתיים וגורמים חוץ -ממשלתיים .
בתגובתו כתב המשרד לבט"פ כי ככלל, לטעמו נושא זה מצוי באחריות מס"ל.
לאור העובדה כי למשטרה ולמשרד לבט"פ יש קשר ישיר למאבק בפשעי סייבר וכמובן .
למניעתם, וכן לאור העובדה כי מענה המשטרה כולל רשימה של תוכניות להעלאת .
המודעות הציבורית לפשיעה מקוונת, ישמח המשרד לבט"פ להיענות לשיתוף פעולה .
בתגובת מס"ל מפברואר 2022 נכתב בהקשר זה, כי מס"ל מגבש תוכניות .
משותפות עם המשרד לבט"פ לשם העלאת המודעות הציבורית להגנת סייבר, בדגש על .
זאת, בהתאם למגמה הקיימת של שיתוף פעולה בין הגופים האמורים, אשר .
ראוי שתמשיך ואף תגדל.
התכנון והניהול של משאבי האנוש במערך .
פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש [ )נוסח חדש, ] התשכ"ט-1969 קובעת כי חיפוש במחשב .
ייעשה רק על ידי איש משטרה, שהוכשר לכך על ידי המשטר ה, המוסמך לבצע את החיפוש .
אחר ראיות דיגיטליות (להלן - חוקר מיומן).
בישיבת יחידת הסייבר הארצי מיוני 2014 סיכם ראש .
אח"ם, כי ראש חטיבת החקירות יקיים ועדות איתור למועמדים לאיוש תפקיד זה במחוזות .
על פי נתוני המשטרה, בשנים 2015 עד2021 התקיימו12 מחזורים של הקורס "חוקר .
מיומן" ובהם הוכשרו 245 .
במסגרת דיוני הצוות המשותף של הוועדה המתמדת בשנת 2020 הציג ראש חטיבת הסיגינט- .
סייבר פערים מהותיים בנוגע לתהליכי האיתור , המיון, ההשמה ושימור כוח האדם לאורך זמן של .
הגורמים המקצועיים הרלוונטיים במשטרה המופקדים על המאבק בעבריינות במרחב המקוון.
בדוח הצוות המשותף הומלץ על בנייה ויישום של תוכנית עבודה מפורטת לצמצום הפערים .
בתחומי ההון האנושי, התשתית, הכלים הטכנולוגיים ומתודולוגיית האכיפה בתחומי העבריינות .
הועלה כי במשטרה גובשה, אך טרם אושרה, הגדרת תפקיד ייחודית עבור "חוקר סייבר" .
לעבירות תקיפת מחשב וחומר מחשב, המובחנת מההגדרה הכללית של "חוקר מחשב .
מיומן", הנוגעת לכלל העבירות שבוצעו במרחב המקוון ובאמצעי תקשוב דיגיטליים.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מערך הסייבר - הוצאת חוקרים מיחידות הסייבר .
בסיכום פגישת עבודה של ראשי מחלקי הסייבר שהייתה בנובמבר 2019 נכתב, כי החוסר .
במשאבי האנוש הוא הבעיה המרכזית שעמה מתמודדים המחלקים במחוזות המשטרה.
לעיל, מנתוני המשטרה עולה כי בממוצע מאוישים תקני החוקרים במחלקי הסייבר ב שלושה עד .
שישה חוקרים בלבד, ישנה פרישה מוגברת של מומחים ותיקים, היעדר כוח אדם איכותי במערך .
הסייבר , העדר תגמול הולם, הסבת החוקרים למשך זמן ממושך ל משימות שאינן נוגעות לתחום .
הסייבר במיוחד במחוזות חוף וצפון.
בפגישה שהייתה ביולי 2020 דיווח נציג מחוז חוף כי המצב .
במחוז לא מאפשר להתעמק בתיקי סייבר כנדרש, מאחר שמעט החוקרים במחלק נאלצים .
לעסוק בתיקים אחרים בהתאם לסדרי הקדימויות של הפיקוד.
ראש מחלק מרכז שיקף בדיון .
את הפער שבין כמות תיקי הפשיעה במרחב המקוון שאותרו על ידי מס"א לבין היכולת לחקור .
אותם באמצעות מצבה של שני חוקרים בלבד המועסקים במחלק הסייבר.
בנובמבר 2020 מיפה ראש חוליית עבירות מחשב את התקן והמצבה של יחידות הפשיעה .
מתברר כי בכל המחוזות הוצאו חוקרים שייעודם לעבוד ביחידות .
הפשיעה המקוונת לסייע בפעילות שונה מזו שיועדה להם במחוז.
במיפוי עלה כי במסגרת היותם .
של החוקרים כפופים ליחידות הימ"ר במחוזות הם נדרשים לבצע משימות שאינן קשורות לתחום .
עיסוקם, כך לדוגמה, מתוך מצבה של תשעה עובדים ביחידת הפשיעה המקוונת שבמחוז צפון, .
סופחו שניים למשימות אחרות במחוז.
בעקבות האמור , נבדק מצב התקן שקבעה המשטרה לחוקרי עבירות מחשב במחלקי .
הסייבר במחוזות אל מול המצבה שלהם, ולהלן הממצאים87 : .
87 מתוך טבלת כוח אדם תקן מול מצבה של המשטרה מיולי2021 .
הנתונים הם של התקן והמצבה של חוקרי עבירות .
מחשב ומפקדי צוות ומחלק חקירות הסייבר בכל מחוז.
לוח 10: נתוני תקן ומצבה של מחלקי הסייבר במחוזות .
תקן 7 7 11 6 6 9 46 .
מצבה 9 8 9 4 5 7 42 .
בפועל לזי"ט 89 4 (44% ) 3 (37% ) 3 (33% ) 3 (75% )90 2 (40% ) 2 (29% ) 17 .
מניתוח הנתונים בלוח מתברר כי בארבעה מתוך ששת המחוזות לא הושלם איוש תקן .
נוסף על כך, בכל המחוזות חלק ממצבת החוקרים הוקצה למשימות .
שאינן חקירת פשעי סייבר, אלא למשימת מיצוי ראיות של משרדי הזי"ט.
מצבת כוח האדם בכל מחוז כ -38% (בממוצע) מחוקרי המחשב אינם עוסקים בתפקידים .
שיועדו להם במחלקי הסייבר.
למעשה, מדובר בפער של 54% בין כוח האדם שהוקצה .
ודרוש לפעילות מחלקי הסייבר במחוזות לבין כוח האדם שמבצע את הפעילות.
בתשובתה של המשטרה היא עדכנה כי לאחר החלטת המפכ"ל ממאי 2021 להעברת מחלקי .
הסייבר מהימ"ר לכפיפות האח"ם המחוזי הושארו חלק מהשוטרים בימ"ר לצורך מתן מענה .
בהתאם לנתונים שיוצגו להלן, קטן מספר החוקרים בתקן ובמצבה אף ממספרם .
לוח 11: נתוני התקן ו המצבה המעודכנים של מחלקי הסייבר במחוזות .
התקן 7 5 9 6 6 6 39 .
המצבה 7 5 7 5 4 6 34 .
המקור: תשובת המשטרה מינואר2022 .
במחוז דרום כל חוקרי פשיעה מקוונת פועלים במקביל גם בתחום הזי"ט .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון פער זה בכוח האדם שפועל ביחידות הסייבר המחוזיות והקצאתם של חוקרי סייבר למשימות .
מיצוי ראיות בתחום הזי"ט צמצמו את כוח האדם שעוסק בפועל במשימות המחוזיות בתחום .
הסייבר ועלולים להביא לעומס במספר התיקים הממוצע לשנה שכל חוקר נדרש ל טפל בהם.
הדברים מקבלים משנה תוקף לנוכח נתוני התקן והמצבה המעודכנים בלוח שלעיל.
מומלץ כי המשטרה תבחן את הצרכים המקצועיים שהצביעו עליהם הצוות המשותף .
וחטיבת הסיגינט-סייבר בנוגע להגדרת התפקיד הנדרשת עבור חוקרי פשיעת סייבר ואת .
הנתונים הנוגעים לפערי התקינה מול המצבה בפועל ותגבש הסדרה כוללת של ניהול .
כוח האדם המקצועי במחלקי הסייבר.
נוכח הצמצום בתקן (15% ( ) ובמצבה19% ) של .
כוח האדם שפועל ביחידות הסייבר המחוזיות, על המשטרה לבחון האם גריעת החוקרים .
מעבודתם הסדירה במחלקי הסייבר פוגעת ביכולת הטיפול בעבירות במרחב המקוון .
עוד יצוין כי ממסמכי חטיבת הסיגינט-סייבר עולה כי נדרשים יועצי סייבר, בין היתר, לשם מתן .
הכשרות מקצועיות ייעודיות בעלות של כשמונה מיליון ש"ח, ולשם כך נדרש תקציב ייעודי.
משרדי הזי"ט הוקמו בשנת 2016 ובמהלך השנים השקיעה המשטרה משאבים לתגבור וחיזוק .
המשרדים באמצעות גיוס כוח אדם וברכישת המערכות הטכנולוגיות המתאימות.
והמצבה שבמשרדי הזי"ט בשנת 2021 התברר שיש פערים משמעותיים בין התקינה של משרדי .
הזי"ט ( 153 ( ) לבין המצבה 202 ).
למעשה, מדובר בעודף של תפקידי חוקר מיומן הפועלים .
במעבדות פורנזיות ביחידות שאינן מתוקננות בתוכנית הזי"ט.
לוח 12 : התקן והמצבה במשרדיהזי "ט והכפיפות ליחידות השונות במשטרה .
מחוז צפון חוף מרכז תל .
תקן 13 22 31 24 26 27 9 1 153 .
מצבה 24 27 39 32 32 33 10 5 202 .
התקן 11 5 8 8 6 6 1 4 49 .
מנתוני הלוחעולה כי בכל המחוזות הוקצו חוקרים ושוטרים למשרדי הזי"ט בכ -33% ויותר .
מכוח האדם הנדרש על פי התקינה שנקבעה למשרדים אלה.
מעבודתם ביחידות השונות במחוזות ובכך הקצאתם משנה את התפקיד שהם מבצעים .
באופן סדיר במחוזות ומאידך, יצרה מחסור של כוח אדם המיועד על פי התקינה הקיימת .
לעבוד בתפקיד אחר במחוז.
בתגובת המשטרה נכתב כי תקינת הזי"ט נקבעה בשנת 2015 בהתאם לגודל התחנה, וכי מאז .
נפח הראיות הדיגיטליות גדל באופן ניכר, הן בהיבט האגירה והן בתדירות השימוש.
להמשיך ולתכנן את המשמעויות המשאביות בתחום הפורנזיקה הדיגיטלית, לרבות הצורך .
במענה טכנולוגי מתאים לפוטנציאל הגלום בחומר מחשב, לשימוש חקירתי, מודיעיני וראייתי.
מומלץ כי המשטרה תפעל להסדר ה של תקינת כוח האדם הנדרשת לפעילותם של .
משרדי הזי"ט על פי הצרכים המקצועיים בתחום התקשוב והטכנולוגיה.
כוח אדם זמני במשטרת ישראל .
משרד מבקר המדינה התריע בביקורת הקודמת מ- 2017 , כי פרופיל כוח האדם שביכולתו .
להתמודד עם אתגרי הפשיעה המקוונת שונה מפרופיל כוח האדם הנדרש משוטרים העוסקים .
במשימות משטרתיות מסורתיות, והצביע על פערי שכר משמעותיים בין השכר של מועמדים .
לגיוס לתפקידים בתחום הסייבר במשטרה ובין השכר המקביל בעבודה אזרחית בתחום הסייבר .
באופן המקשה על גיוס כוח אדם מתאים טכנולוגית למשטרה91 .
במהלך2020 החליטה המשטרהכי על מנת לעמוד בקצב המהיר של השינויים הטכנולוגיים, .
נדרש גיוס כוח אדם טכנולוגי צעיר ובעל פוטנציאל גבוה והצבתו במערכים המקצועיים הקיימים .
במחוזות כדי להוות מכפיל כוח משמעותי בלוחמה ובמניעת פשיעת סייבר.
נכתב כי בחינת הנושא מעלה כי המערכים המקצועיים במחוזות יצאו נשכרים מהמהלך כיוון .
שישנם פערים בהיקף כוח האדם ובמיומנויות המקצועיות הנדרשות ביחידות אלה, ובאפריל 2021 .
החלו בתהליכים למיסוד תהליך אסטרטגי לטובת איתור כוח אדם מקצועי ורלוונטי לעולמות .
הנחת היסוד בהחלטת המשטרה היא הקושי לאתר שוטרי קבע לתחום הסייבר לאור התחרות .
הקשה עם חברות בשוק הפרטי ופערי השכר שהמשטרה אינה יכולה להתחרות בהם.
כך, יש צורך חיוני בכוח אדם צעיר בעל יכולת להתמודד עם אתגרים ולהסתגל במהירות .
לפלטפורמות טכנולוגיות ומידע דיגיטלי משתנה, ועל כן הוחלט על ארבעה מסלולי גיוס כוח .
אדם זמני כמתואר בלוח שלהלן.
91 דוח מבקר המדינה67 ב, עמ' 1896 - 1898 .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 13: התקן וה מצבה של כוח האדם הזמני בתחום הסייבר .
לעולמות הסייבר בני/בנות שירות לאומי מתנדבים חוזה שמ"ז 93 .
מן הנתונים בלוח עולה כי במסלולי גיוס כוח האדם הזמני, ובמיוחד ביחס לשמ"זים, קיים .
פער בין התקן לבין המצבה ולמעשה, גם הפתרון הזמני שגיבשה המשטרה אינו נותן .
מענה מלא לבעיית גיוס כוח האדם לטיפול בפשיעה מקוונת.
באוגוסט 2021 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי בכוונתה לעדכן את תנאי העסקתם .
של השמ "זים בשל הפער שעדיין קיים בין תנאי המשק לבין התנאים המוצעים להם, לרבות .
טבלאות השכר, תקצוב הכשרות עבורם, אפשרויות קידום ואפשרות הארכת ההסכם עימם.
הסתמכות על עובדים זמניים בתחום הסייבר במשטרה אינה יכולה למלא את המחסור .
בכוח אדם מיומן וקבוע.
הממצאים האמורים מצביעים על הצורך בבחינה של דרכים .
נוספות לצמצום הפער בין הצרכים במערכי הסייבר והזי"ט לבין כוח האדם שהמשטרה .
מסוגלת לגייס, ולצורך זה בין היתר, לבחון את העלות הכלכלית הנוספת הדרושה לכך.
בינואר 2022 הודיעה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי היא מקיימת משא ומתן עם משרד .
האוצר בנושא עדכון שכר השמ"ז הטכנולוגיים.
כמו כן במסגרת הסכם גג השכר שנחתם בין .
הגופים האמורים נבחנת האפשרות לשדרג את שכר כוח האדם המקצועי בתחום זה, הזמין לגיוס.
התכנון והניהול של המשאבים החומריים במערך .
בדיון מפברואר 2021 בלשכת המפכ"ל בנושא התוכנית האסטרטגית של המשטרה לשנת2021 .
נרשם מפיהמפכ "ל כי מהבחינה הטכנולוגית על המשטרה "להיות תמיד צעד לפני הפשיעה.
אנליטיקה, בינה מלאכותית, סייבר, היערכות לקליטת מסת מידע, הגנת תשתיות ואבטחת מידע, .
חיזוי אירועים על בסיס ניתוח המידע".
93 שירות משטרה זמני- אנשי מקצוע המועסקים בתנאי שכר מיוחדים על פי סיכום בין משרדי האוצר והבט"פ.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההתאמה של הציוד שיש במשטרה ואת היקף הרכש .
הנדרש של העזרים והכלים הטכנולוגיים לשם מניעת עבירות ואיתור עבריינים במרחב .
התשתית הטכנולוגית ו הציוד .
בשנים 2018 עד2020 אפיינה משטרת ישראל את יעדי ההצטיידות של יחידות הסייבר, הארצית .
והמחוזית, וכן את יחידות הזי"ט בתוכניות רכש.
תוכניות הרכש כללו אמצעים טכנולוגיים שונים .
ובהם: מחשבים פורנזיים, אמצעי אחסון מידע נייחים וניידים, מחשבים ומסכים ורישיונות לתוכנות .
מחשב מגוונות ובהן תוכנות פורנזיות.
עלות רכישת הציוד הסתכמה בשנת 2019 בסך 7.
מיליון ש"ח ובשנת2020 בסך 11.
475 :מיליון ש"ח, כמתואר להלן .
לוח 14: ,עלות הרכש המתוכנן ליחידות הסייבר והזי"ט .
2019 - 2020 )(באלפי ש"ח .
יחידת הסייבר במחוזות 3,765 1,570 .
היחידה הארצית (להב- סייבר) 655 1,005 .
יחידת הזי"ט 3,418 8,900 .
על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לפי הנתונים בלוח, עלות הרכש המתוכנן ליחידות הסייבר והזי"ט גדלה בשנים 2019 עד2020 .
בכ-46% ,אולם מרביתה יועדה למחלקי הזי"ט: 44% מעלות הרכש לשנת2019 ו-77% מעלות .
על אף יעדי הרכש שקבעה המשטרה ליחידות הסייבר והזי"ט, בדיונים שונים ובבדיקות .
עיתיות שנעשו ביחידות השונות התברר כי קיים מחסור ניכר בציוד בסיסי ומתקדם .
ביחידות הסייבר והזי"ט, שאינו עומד בהלימה עם תוכניות הרכש לשנים 2019 עד2020 .
על פי תוכנית הרכש לשנת2019 , העלויות הכרוכות במילוי החוסרים בציוד הן כדלקמן: חידוש .
רישיונות, תפעול שוטף והכשרות לשימוש במערכות הטכנולוגיות במשרדי הזי"ט - כ-3.
ש"ח; חידוש רישיונות, תפעול שוטף והתעצמות בציוד הטכנולוגי במחלקי הסייבר במחוזות .
8 מיליון ש"ח; כל האמור ביחידת הסייבר בלהב- כ- 655,000 ש"ח; בסך הכול כ-8 מיליון .
על פי תוכנית הרכש לשנת 2020, העלות המתכללת להשלמת הציוד בהתאם לרכיבים .
האמורים עבור 80 משרדי הזי"ט הסתכמה בכ-8.
9 מיליון ש"ח; עבור המחוזות- כ-1.
ש"ח; ועבור יחידת הסייבר הארצית - כ-1.
05 מיליון ש"ח ובסך הכול כללא מיליון ש"ח לצורך .
הצטיידות מערך הסייבר והזי"ט.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון המחסור באמצעים האמור ים פוגם ביכולת האיסוף המודיעינית ובאמצעי התקיפה לסיכול .
פשיעת סייבר ומקשה על החוקרים לאתר פעילות עבריינית במרחב המקוון ולהתחקות .
בהיעדר אמצעים טכנולוגיים כאמור מתקשים מערכי הסייבר והזי"ט למצות ראיות .
דיגיטליות בכלל האירועים.
יצוין כי המחסור כאמור אוזכר גם בדוחות הבקרה שביצע קצין פשיעה מקוונת ארצי בפברואר .
ובאפריל 2021 במחלקי פשיעה מקוונת במחוזות תל אביב והצפון94.
על פיקוד אח"ם לקדם את צמצום פערי הרכש וההצטיידות באמצעים טכנולוגיים .
ובמשאבים חומריים נוספים למאבק בעבריינות במרחב המקוון כאמור.
התקשרויות לביצוע רכש טכנולוגי: רכש של אמצעים וכלים מבצעיים של המשטרה הכרחי .
לצורך עמידתה של המשטרה באתגרים שעומדים בפניה במרחב המקוון.
החליטה המשטרה שיש להתעצם בכלים שעומדים לרשותה בשים לב להתקדמות הטכנולוגית .
שמאתגרת אותה אך גם מספקת פתרונות חדשים.
בינואר 2021 פנתה המשטרה אל משרד האוצר וביקשה לשרטט לפניו את הקשיים שבהם .
נתקלה ברכישת אמצעים טכנולוגיים, ובהם הצורך לבחון את התאמת המוצר לצורכי המשטרה .
טרם רכישה והקושי בכתיבת מפרט טכני של האמצעי הטכנולוגי ללא היכרות מספקת עם .
הפתרונות הקיימים בשוק.
המשטרה כתבה כי ביצוע בדיקת התאמה של מוצר אשר כוללת התקנה שלו על מערכות .
המשטרה תוך התנסות מעשית בכלים ובחינת ההתאמה במסגרת ניסוי והתנסות היא הכרחית .
בסוג זה של אמצעים, ויש לבחון את התאמת המוצר בפעילות שטח ולא בתנאי מעבדה.
המשטרה הוסיפה כי המצב המשפטי הנוכחי מקשה ע ליה לרכוש אמצעים טכנולוגיים בהתאם .
לחוק ולתקנות חובת המכרזים והליכי RFI ו-RFD (בקשה לקבלת הצעות וביצוע הדגמה).