HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה אין מקום שחבר גוף שתפקידו לייעץ להנהלת המפעל בין היתר בנושאי אתיקה ציבורית יקבל כרטיסים ללא תשלום לאירוע שהמפעל .
40 מנהלת המועצה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי ניצלה רק כרטיס אחד, וכי ראתה חובה לעצמה להיות בתחרות בתוקף תפקידה.
קבלת טובת הנאה זו עלולה לערער את הסמכ ות המוסרית של המועצה המייעצת לייעץ למפעל בנושאי אתיקה ציבורית.
לדעת משרד מבקר המדינה על המפעל והמועצה המייעצת לקבוע כללים ברורים באשר לקבלת טובות הנאה מהמפעל או מגופים שהוא קשור עמם.
)(א למשרד מבקר המדינה נמסר מידע שלפיו גם במשרדי בעלי תפקידים ביחידות אחרות של המפעל, שהנוהל בנושא קבלת מתנות וטובות הנאה חל עליהן, מתקבלות הזמנות רבות מגופים נתמכים ומגופים שהמפעל קשור עמם בהסכמים עסקיים.
ביוני 2006 ביקש משרד מבקר המדינה מיו"ר דירקטוריון המפעל, ממנכ"ל המפעל ומסמנכ"ל השיווק לדווח לו אם מתקבלים בלשכתם כרטיסים או הזמנות לאירועי תרבות וספורט, לפרט את כל סוגי הכרטיסים וההזמנות ואת שמות בעלי התפקידים במפעל שקיבלו אותם ולציין אם נעשה בהם שימוש.
היו"ר השיב ביוני 2006 כי מתוקף תפקידו כיו"ר דירקטוריון המפעל ויו"ר המועצה וכאיש ציבור מתקבלים בלשכתו הזמנות וכרטיסים לאירו עים של גופים שונים, ולעתים הוא מגיע לאירועים אלה כדי לייצג את המפעל, להעניק פרסים או לשאת דברים; הוא אינו מעביר לאחרים את הכרטיסים שקיבל.
מנכ"ל המפעל ציין בתשובתו ביוני 2006 כי נכח באירוע ספורט והעניק בו גביע במסגרת מתן החסות של המפעל לאירוע.
הסמנכ"ל לשיוו ק כתב למשרד מבקר המדינה ביוני 2006 כי ביחידתו מתקבלות הזמנות לאירועים סגורים והן מחולקות לרוב בין עובדי היחידה.
עוד ציין, כי אכן התקבלו במשרדו כרטיסים מחברה מסוימת, וכי הוא נמנע מלהשתמש בהם עקב הנחיה שנתן לו בעניין זה המנכ"ל (במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא).
(ב) הועלה כי המפעל גם דורש לעתים בהסכמים עסקיים שהוא חותם, לקבל כרטיסים לאירועים עבור עובדיו ומנהליו.
לדוגמה, בהסכם חסות שחתם במאי 2006 עם איגוד הכדורסל התחייב האיגוד להעמיד לרשותו "כרטיסים לאירועים הבולטים שבאחריותו (משחקי הגביע, ונבחרת ישראל)".
בעקבות הביקורת פנתה מנהלת המועצה למנהל היחידה המשפטית של המפעל (שהיה כאמור בין מקבלי הכרטיסים לתחרות ע"ש ארתור רובינשטיין) וביקשה ממנו חוות דעת בנושא.
בחוות הדעת שהגיש לה ביוני 2006 ציין מנהל היחידה המשפטית, כי חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1979 , ונגזרותיו אינם חלים על המפעל, וכי חברי הדירקטוריון וחברי המועצה משתמשים בכרטיסים מתוקף תפקידם לצורך בחינת הבקשות ולצורך בחינה של תוצאות החלטותיהם, ולכן לדעתו אין טעם לפגם בקבלת הכרטיסים.
עוד ציין שלדעתו מדובר במתנות קטנות ערך.
מממצאי הביקורת עולה כי מנהל היחידה המשפטית, שתפקידו להתריע על מצבים אפשריים של ניגוד עניינים ולמנוע אותם, קיבל בעצמו כרטיסים מגוף מקבל תמיכה, ואף נתן חוות דעת המצדדת בהמשך התופעה השלילית של קבלת כרטיסים והזמנות מגופים נתמכים וגופים שהמפעל קשור עמם בקשרים עסקיים.
לדעת משרד מבקר המדינה יש להבחין בין השתתפות באירועים במסגרת התפקיד כדי לבטא חסות, להעניק פרסים וכיוצא בזה, לבין ניצול הענקת התמיכה לקבלת טובת הנאה אישית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי "קבלת כרטיסים בידי מי שאינם מתבקשים ללכת למופעים כדי לבצע תפקיד או כדי לייצג בפומבי את המפעל, וכן קבלת כרטיסים לבני זוג, איננה במקומה.
לאור הביקורת יתוקן ליקוי זה, באמצעות כתיבת נוהל פנימי לעניין זה".
חפצי ערך בנוהל המתנות של המפעל נקבע כי מתנה שעובד המפעל לא סירב לקבלה ולא החזיר אותה לאלתר, תהפוך לקניין המפעל.
מתנה כזו תאוחסן באגף המינהל של המפעל או ביחידה אחרת בו ותירשם במאגר שינהל מנהל אגף המינהל במפעל.
כאמור, הנוהל לא הוחל על חברי דירקטוריון המפעל ועל עובדי המועצה וחבריה.
במשרדי המועצה מתקבלים מגופים שקיבלו ממנה תמיכה פריטים רבים שהם תוצרי תמיכת המפעל בהם - כגון: תקליטורים עם יצירות מ וסיקליות וסרטים, ספרים ואלבומים יקרי ערך - ופריטים שממחישים את פעולתם ויצירתם של גופים המבקשים ממנה תמיכה.
יצוין כי חלק מאותם פריטים מיועדים באופן אישי לחברי המועצה ועובדיה.
נמצא כי המפעל אינו מנהל רשימת מצאי של פריטים אלה, והם אינם מאוחסנים כנדרש אלא נלקחים על ידי מקבליהן או ניתנים למנהלים ועובדים אחרים במפעל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי כי ]משרד מבקר המדינה[ "התקבלה הערת יש לקיים רישום הולם" של חפצי הערך שמתקבלים במפעל.
לדעת משרד מבקר המדינה על המפעל להחיל על המועצה בהקדם את נוהל המתנות שלו, ל אחסן את כל הפריטים האמורים כפי שנקבע בנוהל ולדאוג שמנהל אגף המינהל או בעל תפקיד שימונה לכך ינהל רשימת מצאי מעודכנת שלהם.
כאשר תגיע המועצה למסקנה כי פריטים מסוימים אינם דרושים לה עוד לצורך ביצוע עבודתה, עליה לתרום אותם לגופים ראויים באופן מסודר ולתעד זאת כראוי.
על המפעל להשלים את נהליו בעניין הטיפול במתנות ולנקוט את כל הצעדים הדרושים ליישומם המלא.
בהנחיה האמורה של היועץ המשפטי לממשלה בעניין קבלת הזמנות וכרטיסים למופעים ואירועים, הוא עמד על כך שהכללים בנושא קבלת מתנות בידי עובד ציבור נועדו להבטיח כי הוא יפ עיל את סמכותו השלטונית בהגינות, ביושר, בענייניות, בשוויון ובסבירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיות המפעל גוף העוסק בכספי ציבור, דברים אלה נכונים למנהליו ועובדיו בכלל ולעובדי המועצה בפרט.
לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת מתנות מגורמים נתמכים, עלולה לפגוע, ולו למראית עין, בשיקולים למתן הקצבות ותמיכות.
זאת ועוד, כספי המפעל והמועצה אינם רכושם הפרטי של חברי הנהלת המפעל, עובדיו וחברי המועצה, ולא ראוי שהם יופלו לטובה בקבלת הזמנות לאירועים ופריטים שונים, בשל מתן תמיכות הממומנות מכספי ציבור.
על המפעל לנקוט את כל הצעדים הדרושים למימוש נהליו בנושא "קבלת מתנות וטובות הנאה", לעדכן אותם בכל המתחייב ולהחיל אותם בהקדם גם על חברי דירקטוריון המפעל ועל חברי המועצה ועובדיה.
ביקורת רואה החשבון והמבקר הפנימי .
בתקנון המפעל נקבע כאמור כי "המבקר הפנימי ורואה החשבון המבקר יבקרו את פעילותה של המועצה לתרבות ואמנות".
הביקורת העלתה כי רואה החשבון והמבקר הפנימי של המפעל לא עשו ביקורת על פעולות המועצה מאז היווסדה בשנת 2001 .
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח ממצאי הביקורת שפורטו לעיל יש חשיבות רבה לכלילת בדיקות של המועצה בתכניות הביקורת של המבקר הפנימי, ועל רואה החשבון של המפעל לבקר בהקדם את פעילותה החשבונאית של המועצה.
עניינו של הציבור, שכספיו מופקדים בנאמנות בידי המפעל, הוא כי המפעל יקפיד ויוודא שמנהליו ועובדיו ממלאים את תפקידיהם בהגינות וביושר משיקולים ענייניים בלבד, ויטפל בנחרצות בתופעות שליליות של פעולה בניגוד עניינים, שעלולות להגיע עד כדי חשש לפגיעה בטוהר מידות.
זהו גם עניינו של המפעל להרתיע את מנהליו ועובדיו מלבצע פעולות שליליות, שכן פעילות המפעל תלויה באמון הציבור כי הוא פועל כראוי.
התנהגות בלתי הולמת של מנהליו ועובדיו, ואף מראית עין של התנהגות כזאת, עלולה לפגוע בתדמיתו ובאמון הציבור בו ולגרום, בין היתר, לירידה במספר המשתתפים בהגרלותיו ולהקטין את הכנסותיו.
ממצאי הביקורת מעלים תמונה חמורה ומדאיגה על דרך פעולתן של המועצה לתרבות ואמנות וועדותיה, שהתנהלו כגוף עצמאי בלא בקרה מספקת של דירקטוריון המפעל.
המועצה קבעה מדיניות שמטרתה לייחד את התמיכה בתחומי התרבות והאמנות לצעירים ולתושבי הפריפריה, אך הביקורת העלתה כי עיקר התמיכות ניתנו למבצעי פעולות וגופי תרבות ביישובים מרכזיים וחזקים.
מממצאי הביקורת עולה כי אחדים מחברי המועצה ובכלל זה יו"ר המפעל, לא נהגו בכספי המועצה, שהם כספי ציבור, ברגישות ובאחריות הנדרשות, והם פעלו לקדם מימון של פעולות תרבות ביישוביהם או לתמיכה בתחומים ובגופים שיש להם עניין אישי בהם.
ההשתתפות בהצבעה על תמיכות כספיות מעין אלה אסורה לפי נוהלי המפעל והמועצה ולפי הכללים בעניין מניעת ניגוד עניינים.
כספי המפעל לא נועדו לקדם את ענייניהם של מנהליו וחברי המועצה, אלא את ענייניו של כל הציבור 948 דוח שנתי57ב .
במדינה על גווניו ומגזרי האוכלוסייה שבו.
חברי הנהלת המועצה והיו"ר הם שליחי הציבור, והעדפה בלתי ראויה של תושבי יישובים, גופים או עניינים מסוימים, משמעה פגיעה ביתר הציבור.
על כן על המפעל והמועצה לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי שחלוקת התמיכות תיעשה לפי כללים ואמות מידה מפורטות ולמנוע פעילות בניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המפעל לעשות בדק בית יסודי ולקבוע אמות מידה, נהלים ואמצעים טכניים ואחרים שיבטיחו חלוקת תמיכות עניינית, שוויונית, הוגנת ושקופה, ולא יאפשרו העדפה של גופים מסוימים בידי חברי המועצה וועדותיה.
יש גם מקום לשקול חילופי גברי בקרב חברי המועצה, נוכח ממצאי הביקורת באשר לתפקוד חלק מהם ובהתחשב בחובה לתת ייצוג הולם למגזרים שונים של האוכלוסייה, לתושבי כל אזורי הארץ ולתחומי האמנות השונים, כפי שנקבע בחזון של המועצה ובקווי הפעולה שקבעה.
יש מקום לקבוע בנוהלי המועצה כי לא ימונה חבר למועצה בהמלצת חבר מועצה אחר, כדי למנוע מחויבות לחבר שהמליץ על המינוי.
על המפעל להסדיר את מעמדה של המועצה במפעל, לעגן את מעמד מנהלת המועצה בתקנון התאגדות של המפעל, להשלים בהקדם את בדיקת ה-ISO ולהחיל על המועצה את נוהלי המפעל.
כן עליו להדק את הבקרה על פעילות המועצה, בין היתר באמצעות המבקר הפנימי ורואה החשבון המבקר.
כמו כן על המפעל לנקוט את כל הצעדים הדרושים למימוש נהליו בנושא "קבלת מתנות וטובות הנאה", לעדכן אותם בכל המתחייב ולהחיל אותם בהקדם גם על חברי דירקטוריון המפעל ועל חברי המועצה ועובדיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאסיפה הכללית של המפעל והדירקטוריון יבחנו בהקדם את הממצאים החמורים שהעלתה הביקורת ואת המתחייב מהם.
מן הראוי שהאסיפה הכללית גם תשקול אם נוכח הממצאים יש מקום שתיזום בדיקה יסודית של הפעילות והתמיכות של קרן מפעל הפיס ע"ש מיכאל לנדאו וקרן מפעל הפיס ע"ש פינחס ספיר - שמטרתן היא כאמור עידוד וטיפוח של החינוך, המחקר והתרבות בישראל - כדי לוודא שאין ליקויים דומים בפעילותן.
חלוקת מתנות ראש השנה לגורמים חיצוניים .
לקראת ראש השנה התשס"ז חילק המפעל מתנות למאות גורמים, בכללם דירקטורים במפעל ונושאי תפקידים בגופים הקשורים אליו, חברי האסיפה הכללית, חברי המועצה הציבורית המייעצת של המפעל42 ; וכן גורמים חיצוניים- שרים ומספר חברי כנסת, עובדי מדינה, בהם עובדים שבמסגרת תפקידם עוסקים בענייני המפעל, ספקים וגורמים שלמפעל יש קשרי עבודה עמם, וכן חברים אישיים ומקורבים של בעלי תפקידים במפעל.
סוג המתנות ושוויין לא היו אחידים, ונכללו בהן פריטים כגון מקרר נייד לרכב בצירוף ספר ברכות לשבתות וחגים במשפחה43 (להלן- ספר הברכות), חבילות שי בהרכבים שונים בצירוף ספר הברכות ועוד.
עלות המתנות למפעל הייתה עד 550 ש"ח למתנה, לפי סוג המתנה.
יצוין כי המתנות נמכרו למפעל במחיר מיוחד בגין הכמויות שרכש, ומחיר השוק שלהן היה גבוה יותר והגיע עד 680 ש"ח למתנה.
הועלה כי זהשנים רבות המפעל מחלק לגורמים חיצוניים מתנות לראש השנה ולפסח.
הביקורת העלתה כי אף שחלוקת המתנות לחגים לגורמים חיצוניים קיימת זה שנים רבות, והמפעל מוציא סכומים ניכרים על רכישתן, לא קיימו מוסדות המפעל כל דיון בנושא זה ולא קבעו כללים בעניין זה.
משום כך לא ברור מה היו אמות המידה לחלוקת המתנות, למי מבעלי התפקידים והעובדים במפעל מותר לחלק מתנות, לפי מה נקבע ערך המתנה הניתנת לכל מקבל, למי מחולקות מתנות, האם נקבע מספר מרבי של מקבלי מתנות, כמה מתנות יכול לחלק כל בעל תפקיד או עובד במפעל ובאיזה שווי, וכיצד התקבלו ההחלטות על חלוקת המתנות.
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי "חלק מן המתנות לחג ניתנו גם לדירקטורים של המפעל, המכהנים בדירקטוריון בהתנדבות מלאה.
יוער, כי סוג המתנות היקר חולק לאותם דירקטורים, הפועלים שעות ארוכות וימים רבים]מקרר נייד[ ביותר באופן יחסי במהלך השנה עבור המפעל ללא קבלת שכר כלשהו".
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום שהמפעל יחלק מתנות שאינן צנועות או סמליות, וגם אין מקום לחלוקת מתנות שלא על פי אמות מידה.
יצוין כי המתנות מן הסוג היקר ביותר (מקרר נייד) לא חולקו רק לדירקטורים אלא גם לאנשים אחרים שלמפעל יש קשרים עמם, כגון יועצים של המפעל ומנהלים בחברות פרטיות.
עוד העלתה הביקורת כי יו"ר המפעל והמנכ"ל בלבד חילקו יחד לכ-400 איש מתנות שעלותן הכוללת (למפעל) הגיעה לכ - 150,000 ש"ח, וכי גם סמנכ"לים ומנהלי אגפים במפעל חילקו מתנות לגורמים חיצוניים.
על עלות המתנות נוספה גם עלות הפצתן.
לפי הנתונים שריכז המפעל לבקשת משרד מבקר המדינה, עלות כל המתנות לראש השנה התשס"ז שהעניק המפעל, לרבות עלות הפצתן, הסתכמה בכ- 400,000 .
ש"ח המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי "עלות של 400 אלף ש"ח לחלוקת מתנות לראש השנה הינה עלות סבירה לכל הדעות, ביחס לרווחים של המפעל, ובמיוחד לאור העובדה כי למרבית המתנות שחולקו על-ידי המפעל ישנו משקל מבחינת יחסי ציבור וערך פרסומי.
חלוקת המתנות במפעל נעשית על-פי נוהג הקיים מזה שנים רבות במפעל ועוד טרם כניסת המנכ"ל והיו"ר הנוכחיים לתפקידם.
כמו כן, חלוקת מתנות לראש השנה הינה פעולה מקובלת.
גם חברות ממשלתיות וגופים ציבוריים מעניקים מתנות באופן דומה".
לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת מתנות לחגים לגורמים רבים כל כך ובעלות כה גבוהה, במשך שנים רבות, ללא אמות מידה ברורות, לא ראוי שתיעשה על ידי גוף .
מהדורה מהודרת בכריכה יוקרתית 950 דוח שנתי57ב .
שהכנסותיו באות מן הציבור ומיועדות למטרות ציבוריות.
על המפעל לשקול מחדש את נושא חלוקת המתנות ולקבוע כללים נאותים בנושא זה.
המפעל הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי הוא "החליט להפסיק את הנוהג של חלוקת מתנות בחגים לגורמים חיצוניים בשלב זה ועד להחלטה אחרת".
המפעל הזמין כמתנות לראש השנה85 מקררים ניידים, ועל פי הרשימות שמסר למשרד מבקר המדינה, נתן 51 מקררים ניידים בצירוף ספר הברכות לחברי הדירקטוריונים של המפעל ושל הגופים הקשורים אליו, ליועצים של המפעל, למנהלים בחברות פרטיות שהמפעל קשור עמם ולחברים ומקורבים של היו"ר והמנכ"ל.
על פי הודעת המפעל מנובמבר 2006 ,15 מקררים ניידים נוספים נתרמו לאחר הביקורת לאגודה למלחמה בסרטן; ואולם המפעל לא המציא למשרד מבקר המדינה אסמכתה המעידה על כך.
בינואר 2007 כתב המפעל למשרד מבקר המדינה כי " 19 הנוספים שהוזמנו ע ]הניידים[ המקרריםל-ידי המפעל ולא חולקו נמצאים במחסן המפעל באזור" וצירף אסמכתה לכך.
חלוקת מתנות למקורבים .
עם מקבלי המתנות לראש השנה, נמנו 61 אנשים שהיו"ר והמנכ"ל קשורים עמם בקשרים אישיים (חברים ומקורבים), לא נמצא כי יש להם כל קשר לפעילות הישירה של המפעל.
35 מהם הם מקורביםשל המנכ"ל, 24 מקורבים של היו"ר ושניים מקורבים של שניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת מתנות הממומנות מהקופה הציבורית לחברים ולמקורבים היא שימוש בכספי ציבור לצרכים אישיים ויש לראותה בחומרה רבה.
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי "מקבלי המתנות מהמפעל, לרבות מקבלי המתנות מהיו"ר ומהמנכ"ל, אינם חברים או מקורבים, אלא אנשים שהמפעל ומנהליו נמצאים עמם בקשר עסקי וביחסי עבודה.
אינם חברים אישיים ו/או מקורבים של היו"ר והמנכ"ל, ועל אף שהמתנות ניתנו לאחר שנשקלו שיקולים ענייניים ומקצועיים בלבד לגורמים הנמצאים בקשרי עבודה עם המפעל, בכוונת היו"ר והמנכ"ל להחזיר את שווי עלות המתנות מכיסם הפרטי, לפנים משורת הדין, בניגוד להמלצה מקצועית שקיבלו בעניין ולו לשם מראית עין וכדי לשלול כל טענה בעניין זה".
משרד מבקר המדינה מציין כי לא נמסרו לו מסמכים המעידים על קשר כל שהוא בין מקבלי המתנות, לבין פעולות המפעל.
חלוקת מתנות לעובדי ציבור .
כלל יסוד הוא שנבחרי הציבור ועובדיו פועלים בתור נאמנים של הציבור.
בעניין זה קבע בג"ץ: "עובדי הציבור, משלהם אין להם ולא כלום.
כל שיש להם, למען הציבור יש להם"44 .
מעיקרון זה נובע, בין השאר, האיסור על נבחרי ציבור ועובדי ציבור לקבל טובות הנאה ממי שבא עמם במגע במסגרת תפקידם.
קבלת טובת הנאה בידי עובדי ציבור עלולה להעמידם במצב של ניגוד עניינים, וגם אם בפועל לא גרמה לפגיעה בתפקודם, היא פוגעת באמון הציבור בהם ומעוררת את החשש שהחלטותיהם יתקבלו משיקולים לא ענייניים.
חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם- 1979 (להלן- חוק המתנות), קובע כי אם ניתנה מתנה45 לעובד ציבור באשר הוא עובד ציבור46 עליו לסרב לקבלה, ואם לא סירב לקבלה ולא החזירה לנותנה לאלתר, תקום המתנה לקניין המדינה; עוד נקבע כי אם מדובר במתנה שאין בה קניין, חייב עובד הציבור לשלם לאוצר המדינה את שווייה.
בסעיף 2(א1 ) בחוק נקבע כי עובד ציבור רשאי לבקש היתר שתוקנה לו מתנה שקיבל, אך קבלת המתנה מותנית בתשלום לאוצר המדינה.
בסעיף 3 לחוק המתנות נקבע כי עובד ציבור חייב להודיע על קבלת מתנה שהחוק חל עליה.
לצורך זה נקבע, בין היתר, בתקנות שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1980 (להלן- התקנות), כי בכל משרד ממשלתי וגוף ציבורי תמונה ועדה לטיפול במתנות (להלן - ועדת מתנות); עובד ציבור חייב להודיע לוועדה על מתנה שקיבל ולהפקיד אותה בידיה, והוועדה תרשום הודעות ומתנות שקיבלה.
סעיף 3 (ב) לחוק קובע כי הפרה ביודעין של חובת ההודעה על קבלת מתנה דינה קנס.
סעיף 2()(ב1 ) לחוק המתנות קובע כי החוק לא יחול על מתנה קטנת ערך וסבירה, שניתנה לפי הנהוג בנסיבות העניין; שלושה תנאים אלה - קטנות ערך, סבירות והנהוג בנסיבות העניין - הם תנאים מצטברים.
האיסור על עובד ציבור לקבל מתנות במסגרת תפקידו עוגן גם בפרק 42.
7 בתקשי"ר, ונקבע בו כי בכל משרד ימנה המנכ"ל ועדת מתנות וכן נקבע הרכב הוועדה.
לפי התקשי"ר עובד ציבור רשאי לבקש מוועדת המתנות במשרדו לקבוע אם מתנה שקיבל היא בגדר מתנה קטנת ערך וסבירה, שניתנה לפי הנוהג בנסיבות העניין.
עוד נקבע בתקשי"ר כי "מתנה קטנת ערך" היא "מתנה שאינה עולה בערכה בשקלים של שווה ערך ל-300 ש"ח, למעט מתנה הניתנת בכסף".
עוד נאמר כי עובד המבקש כי תוקנה לו מתנה שקיבל, יפנה לוועדת המתנות בבקשה מנומקת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לראות בה וראות התקשי"ר משום היתר גורף לקבלת מתנות ששוויין לפי הערכת מקבליהן פחות מ-300 .
44 בג"ץ 7074/93 'סויסא נ' היועץ המשפטי לממשלה ואח, פ"ד מח ( 2 )749 'עמ774 (להלן- פסק דין סויסא); וראו דברים דומים גם בבג"ץ 1635/90 'ז'רז'בסקי נ' ראש הממשלה ואח, פ"ד מה (1 )749 ; בג"ץ 142/70 שפירא נ' הוועד המחוזי של לשכת עורכי-הדין, פ"ד כה ( 1 ) 325.
45 "מתנה" מוגדרת בחוק המתנות (סעיף 1 ) "הקניית נכס שלא בתמורה או מתן שירות או טובת הנאה אחרת שלא בתמורה".
הגדרה זו רחבה וכוללת כל טובת הנאה אפשרית.
46 לפי פסק דין סויסא, "באשר הוא עובד ציבור" פירושו שהיותו של המקבל עובד ציבור הוא הטעם היחיד או העיקרי להענקת המתנה.
משרד מבקר המדינה בחן את הממצאים לפי חוק המתנות רק במקרים שהגדרה זו חלה עליהם.
משרד מבקר המדינה פנה בנושא למשרד המשפטים ולנציבות שירות המדינה.
משרד המשפטים כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 , בין היתר, כי "אין לראות בהוראת התקשי"ר משום היתר לקבלת מתנות אשר שוויין לפי הערכת עובד הציבור מתחת ל -300 ש"ח.
פירושם של דברים הוא, שייתכנו מקרים, כאשר המתנה היאסבירה וניתנה לפי הנהוג בנסיבות העניין, וכאשר אין חשש לניגוד עניינים ולפגיעה בטוהר המידות, שעובד הציבור יהיה רשאי לקבל מתנה שניתנה לו, בשל היותו עובד ציבור, ובלבד ששווייה לא יעלה על 300 .
)ש"ח" (ההדגשה במקור לדעת משרד מבקר המדינה, על נציבות שירות המדינה להבהיר בחוזריה ובתקשי"ר כי אין לראות בהגדרת סכומה של מתנה "קטנת ערך" בתקשי"ר משום היתר גורף לקבלת מתנות ששוויין לפי הערכת מקבליהן פחות מ -300 ,ש"ח ולהדריך עובדי ציבור כיצד לנהוג במתנה שקיבלו ומתי עליהם להביא את הדבר לידיעת ועדת המתנות, שתקבע את שווייה לפי ערך השוק והאם היא סבירה וניתנה לפי הנהוג ותנחה אותו כיצד לנהוג.
על משרדי הממשלה לרענן בהקדם בקרב עובדיהם את הכללים הנוגעים לקבלת מתנות, לוודא שוועדת המתנות בהם פ ועלת לפי הוראות התקשי"ר, ולדאוג לכך שהגורמים המוסמכים בהם יהיו בקיאים בהוראות חוק המתנות והתקנות שהותקנו על פיו ובהוראות התקשי"ר בעניין קבלת מתנות.
נמצא כי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל נתנו מתנות גם ל -14 ,עובדי ציבור בכללם בעלי תפקידים בכירים במשרדי ממשלה, אשר עם חלקם נמצא המפעל ביחסי תלות, וכן לכמה שרים ומספר חברי כנסת.
שווי השוק של המתנות האמורות, שלפיו יש לבחון את שוויין בהתאם לחוק המתנות, והתקנות שהותקנו על פיו והוראות התקשי"ר, היה בדרך כלל 33047 .
ש"ח מבדיקת רישומי המתנות שהוחזרו למפעל עולה כי עד בדיקת הנושא על ידי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 , השר לשעבר מר אופיר פינס-פז, חברי הכנסת מר יואל חסון וגברת סופה לנדבר החזירו למפעל את המתנה שקיבלו, ובעל תפקיד בכיר במוסד ממלכתי העביר את המתנה למאגר המתנות במוסדו.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי עובדי ציבור אלו נ הגו בהתאם לנורמות ציבוריות ראויות.
כל יתר בעלי התפקידים הבכירים במשרדי הממשלה והגופים הציבוריים שקיבלו את מתנות מהמפעל לא החזירו לו אותן ולא העבירו אותן לוועדת המתנות, כמתחייב מחוק המתנות, מהתקנות ומהוראות התקשי"ר48 .
להלן כמה מהתשובות של עובדי הציבור בשירו ת המדינה האמורים למשרד מבקר המדינה בעניין המתנה שקיבלו מהמפעל: (א) עובד בכיר בשירות המדינה ציין כי שאל את מבקר הפנים במשרדו אם ניתן לקבל אישור להשאיר באגף שהוא עובד בו מקרר נייד שקיבל מהמפעל כשי לראש השנה, ולרשום .
47 המתנה שקיבלו- מארז בקבוק יין ושלושה פריטים נוספים וכן ספר הברכות.
עלות המתנה למפעל היא 260 ש"ח, ושווייה בשוק 330 ש"ח.
יצוין כי לקראת סיום הביקורת הביא מפעל הפיס לידיעת משרד מבקר המדינה מסמכים שמהם עולה כי עלות מתנה זו הייתה 288 ש"ח ושווייה בשוק 360 .
ש"ח 48 עניינם של חברי הכנסת הנזכרים הועלה אגב הביקורת במפעל הפיס.
לא נערכה ביקורת בכנסת בעניין זה ולא בקרב חברי הכנסת.
בתשובת מבקר הפנים נאמר כ י "עפ"י הוראות התקשי"ר 42.
72 שהופצו גם בחוזר סמנכ"ל מספטמבר 2006 'אסור לעובד ציבור לקבל מתנה, לא מעובד אחר ולא מכל אדם אחר מקרב הציבור.
' למעט מתנה סימלית כמתואר בהוראות דלעיל.
מכשיר מיני בר אינו נופל בקטגוריה של מתנה סימלית, לפיכך יש להחזיר את המתנה תוך הסבר והתנצלות שאסור לנו כעובדי מדינה לקבל מתנות.
לעניין השארת המיני בר במשרד ורישומו כרכוש המשרד, דבר זה לא ישנה את העובדה שקיבלנו מתנה על כל המשתמע מכך" (ההדגשה אינה במקור).
על אף תשובתו הברורה של מבקר הפנים לא פעל העובד הבכיר כפי שהונחה, ובהודעתו למשרד מבקר המדינה הוא ציין, כי אמרכל האגף תרם את המתנה בהסכמתו לעמותה מסוימת49 , וכי "אמרכל האגף לא היה מודע לכך שלשם תרומת המתנה נידרש אישור מיוחד של ועדת המתנות.
מדובר בטעות בתום לב".
(ב) כמה עובדי ציבור בשירות המדינה מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם השאירו את המתנה שקיבלו מהמפעל בלשכתם לצורכי שימוש פנימיים.
אחד מהם הסביר שהגוף שהוא מנהל אינו נוהג על פי ההוראות שבפרק 42.
7 בתקשי"ר, ולכן הוא הנחה את הסמנכ"ל הבכיר למינהל של גוף זה לנהוג על פיהן ולהקים ועדת מתנות, וכשתוקם הוא יביא לפניה את המתנה האמורה.
עובד ציבור בכי ר אחר הודיע כי בעקבות הביקורת ביקש לרענן במשרדו את ההוראה שעל פיה יש להביא גם מתנה קטנת ערך וסמלית לוועדת מתנות.
(ג) כמה עובדי ציבור בשירות המדינה מסרו למשרד מבקר המדינה כי נתנו את השי לאנשים אחרים, כגון עובדי ניקיון במשרד.
(ד) כמה עובדי ציבור טענו כי המתנ ה הגיעה לידיהם באיחור של חודשים מספר, בשל בדיקות הביטחון במשרד הממשלתי שבו הם עובדים.
אחד מהם הודיע כי לאחר שיברר מדוע התעכבה החבילה, הוא יפעל על פי הוראות התקשי"ר.
עובד אחר כתב כי בעקבות מכתב משרד מבקר המדינה הוא החזיר את המתנה למפעל.
(ה) כמה עובדי ציבור, בשני משרדי ממשלה, טענו כי המתנה לא הגיעה אליהם כלל או שקיבלו מתנות שהיו בהן רק חלק מהפריטים האמורים.
תשובה זו מעוררת תמיהות, מאחר שבמפעל התקבלו אישורי מסירה מהמשרדים האמורים, ועובדים אחרים באותם משרדים אישרו למשרד מבקר המדינה כי אכן קיבלו את המתנה.
מהדוגמאות שהובאו לעיל עולה כי עובדי ציבור בכירים בשירות המדינה, בכללם מנכ"לים, סמנכ"לים למינהל ואמרכלים של משרדי ממשלה, אינם מכירים די הצורך את הוראות חוק המתנות, התקנות שהותקנו על פיו והתקשי"ר המחייבות עובד ציבור שקיבל מתנה בשל היותו עובד ציבור להחזירה לשולחה או להעבירה לוועדת המתנות במשרדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את חלוקת המתנות לבכירים ולנבחרים הנהוגה במפעל, ובייחוד את חלוקתן לבעלי תפקידים שהמפעל תלוי במישרין בהחלטתם לגבי נושאים הקשורים בפעילותו.
יש גם לראות בחומרה את העובדה שרובם הגדול של עובדי המדינה שקיבלו מתנות מהמפעל השאירו אותן ברשותם, ולא פעלו בעניין זה כמתחייב מחוק המתנות, מהתקנות ומהתקשי"ר.
49 המתנה כללה גם את ספר הברכות, ועל פי הודעת העובד הבכיר הועבר הספר לספריית בית הכנסת של המשרד.
מפעל הפיס עוסק בכספי ציבור והכספים שהוא מגייס מהציבור משמשים למטרות ציבוריות, ולפיכך חלות עליו נורמות התנהגות ציבוריות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל להפסיק לחלק מתנות לחגים שעלותן גדולה ולהסתפק במשלוח מכתבי ברכה, לפי נוהל שייקבע, לגורמים שיש לו קשרי עבודה עמם בלבד.
כנאמן על נכסי הציבור על המפעל לנהוג בכספי הציבור בזהירות ובאחריות, כפי שכל אחד ממנהליו היה נוהג בכספיו האישיים.
המפעל הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי הוא מקבל את העקרונות האמורים, וכי "החליט להפסיק את הנוהג של חלוקת מתנות בחגים לגורמים חיצוניים בשלב זה ועד להחלטה אחרת".
המנכ"ל מר שאול סוטניק והיו"ר מר שמעון כצנלסון היו צריכים להיות ערים לרגישות הציבורית של השימוש בכספי המפעל ולהימנע מחלוקת מתנות שמומנו מכספיו לגורמים כה רבים ובכללם עובדי ציבור וחברים ומקורבים אישיים ללא כל אמות מידה וללא קבלת אישור מדירקטוריון המפעל, כמתחייב מכללי מינהל ציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות המפעל והגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר - משרד המשפטים ונציבות שירות המדינה - לדון בממצאי הביקורת דלעיל, הן במישור הכללי והן במישור האישי, ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מהם.
על משרדי הממשלה לרענן בהקדם בקרב עובדיהם את הכללים הנוגעים לקבלת מתנות, לוודא שוועדת המתנות בהם פועלת לפי הוראות התקשי"ר ולדאוג לכך שהגורמים המוסמכים בהם יהיו בקיאים בהוראות חוק המתנות והתקנות שהותקנו על פיו ובהוראות התקשי"ר בעניין קבלת מתנות.
הטיפול בחשדות לפעולות בלתי תקינות של עובדים ומשווקים .
על מפעל הפיס, שכספי ציבור מופקדים בידיו בנאמנות, מוטלת החובה להקפיד שעובדיו וסוכניו ימלאו את תפקידיהם בהגינות, ביושר ומשיקולים ענייניים בלבד.
לפיכך על המפעל לבדוק כראוי חשדות לביצוע פעולות בלתי תקינות בידי עובדיו וסוכניו הקשורות במילוי תפקידם ולהחליט אילו צעדים יש לנקוט כלפי מי שהחשדות כלפיו נמצאו מוצדקים, הן כדי למצות את הדין עמו והן כדי להרתיע אחרים מביצוע פעולות בלתי תקינות.
זהו גם עניינו של המפעל להרתיע את עובדיו וסוכניו מלבצע פעולות בלתי תקינות, מאחר שהן עלולות להזיק לו במישרין ואף לגרום לו נזק עקיף: פעילות המפעל מבוססת על אמון הציבור כי הוא פועל כראוי.
די בחשש להתנהגות בלתי הולמת של עובדיו וסוכניו כדי לפגוע בתדמית המפעל ובאמון הציבור בו ולגרום לירידה במספר המשתתפים בהגרלותיו ולהקטין את הכנסותיו.
כך, לדוגמה, מנכ"ל המפעל, מר שאול סוטניק, ציין לפני משרד מבקר המדינה כי בשנת 1996 , בעקבות פרסומים על שיעורי שכר ופנסיה מופרזים שאישר דירקטוריון המפעל לבכירים במפעל, ביטלו כ- 120,000 איש את המינוי שלהם להגרלות המפעל, והוא הפסיד הכנסה של מיליוני ש"ח בחודש.
לשם החזרת אמון הציבור בו נקט המפעל כמה צעדים, לרבות הגשת תביעה לבית מפעל הפיס 955 .
הדין האזורי לעבודה לביטול הסדרי הפרישה של אותם בכירים ולהשבת כספים שקיבלו ביתר50 .
משרד מבקר המדינה בדק את טיפולו של המפעל בכמה מקרים שאירעו בשנים האחרונות ובהם עלה חשש שעובדיו ומשווקיו פעלו באופן בלתי תקין ואף חשד למעשה פלילי.
הביקורת נעשתה בלשכות יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל וביחידות אחרות של המפעל.
בדיקת השלמה נעשתה ביחידת הממונה על השכר במשרד האוצר.
יודגש כי משרד מבקר המדינה לא בדק את החשדות לגופם, ולפיכך אין להסיק מדוח זה דבר באשר לנכונותם.
הביקורת התמקדה באופן שבו טיפל המפעל בחשדות אלה.
להלן עיקרי הממצאים שהועלו בבדיקה: .
חשד לקבלת טובות הנאה ממשווק .
המפעל משווק כרטיסי הגרלה באמצעות זכ יינים עצמאיים (בעלי תחנות) המורשים על ידו לעסוק במכירת הכרטיסים (להלן - הזכיינים).
את הפצת הכרטיסים לזכיינים ופעולות נוספות הכרוכות בשיווק הכרטיסים מבצע המפעל באמצעות כמה משווקים אזוריים (להלן - משווקים).
כל משווק אחראי למערך השיווק, לרבות הפעלת הזכיינים, באזורו.
המשווקים חתומים על הסכם עם המפעל, שבו מוסדרים תנאי התקשרותם.
לפי הסכם זה, הכנסות המשווקים מושפעות מהיקף המכירות של הזכיינים באזורם.
עד שנת 2006 , במשך כעשר שנים, היה אחד מעובדי המפעל הבכירים (להלן - מנהל א') אחראי, באמצעות המשווקים, להפעלת רשת הזכיינים והתאמתה לאסטרטגיית המכירות של המפעל.