HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עו"ד ב' החל את עבודתו לפני שהתקבל אישור רשות החברות, שכן העסקתו נדרשה לחברה בדחיפות.
יו"ר הדירקטוריון דאז הפנתה לדוח מבקר המדינה 63 א משנת 2012 , שלטענתה מלמד "על הציות הרופף של חברות ממשלתיות שונות לכללים בדבר מינוי יועצים משפטיים ולפיקוח הרופף שרשות החברות מקיימת בנושא ויעילותו" 16 .
עוד ציינה כי "הפרקטיקה הנוהגת עליה הצביע מבקר המדינה בעבר, אינה עולה בקנה אחד עם כללים אלה.
רובן המכריע של החברות הממשלתיות מעסיקות עורך דין עוד בטרם נתנה הרשות את אישורה להעסקה זו.
רשות החברות מצידה משתפת פעולה עם אותה פרקטיקה ומאשרת כדבר שבשגרה העסקת עורך דין בדיעבד".
משרד מבקר המדינה מדגיש כי הכללים למינוי יועצים משפטיים, המעוגנים בחוק, בכללי החברות הממשלתיות ובחוזר היועץ המשפטי לממשלה, הם כללים מחייבים.
על רשות החברות הממשלתיות לפעול להבטחת עמידה בכללים אלה, לפקח על יישומם ולמנוע את תפיסתה של חריגה מהם כ"גזרה שהציבור אינו יכול לעמוד בה".
16 דוח שנתי 63א של מבקר המדינה, שפורסם בשנת 2012 , כלל פרק בנושא "רשות החברות הממשלתיות - סדרי הפיקוח והבקרה של הרשות".
בין השאר הצביע הדוח על כך שכמה "חברות ]ממשלתיות[ העסיקו יועצים משפטיים במשך יותר משש שנים ברציפות בלא שפעלו על פי ההליך לקבלת האישור הנדרש להארכת תוקפו של המינוי על ידי הרשות בהתאם לכללים, והרשות לא הקפידה על יישום הכללים".
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1933 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה מסרה הרשות כי ב - 2.
15 פרסמה חוזר חדש בעניין העסקת יועצים משפטיים, שהוראותיו שונות באופן מהותי מהוראות החוזרים הקודמים, לרבות מנגנונים חדשים לאישור מינוי יועצים משפטיים והעסקתם.
עוד עלה בביקורת כי החברה העסיקה את עו"ד ב' 436 שעות (316 שעות יותר ממספר השעות שאישרה הרשות), וכי יו"ר הדירקטוריון דאז ביקשה מעו"ד ב' לפצל את דרישות שכר עבודתו בין חלמיש ובין העירייה.
את עלות שעות עבודתו מעבר ל-120 .
שעות מימנה העירייה בתשובתה טענה יו"ר הדירקטוריון דאז כי העירייה היא שסברה כי צריך לסיים את עבודת המנכ"ל, וכי פנתה לעירייה, כבעלת מחצית המניות בחברה, על מנת שתשתתף במימון הייעוץ המשפטי, כדי לחסוך כסף לחברה שהייתה שרויה בקשיים.
עוד אמרה כי אין בדין כל מניעה שחברה ממשלתית, שהעירייה מחזיקה בחמישים אחוז מהון המניות שלה, תסתייע בייעוץ המשפטי של העיריי ה, לרבות ייעוץ משפטי חיצוני שהעירייה מעמידה לרשותה, ובכל סוגיה שאינה נוגעת למערכת היחסים שבין החברה ובין העירייה, ואשר עמדותיהן של החברה והעירייה והאינטרסים שלהן זהים בה.
כיוון שכך, טענה יו"ר הדירקטוריון דאז, אופן השתתפותה של העירייה במימון אינו רלוונטי.
ע וד הוסיפה כי התקציב התקבל בידי החברה מהעירייה, באישור מועצת העירייה, מנכ"ל העירייה וועדת הכספים שלה, ומטרת העברת המימון הייתה "מטרה ציבורית מובהקת".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 , כתב מנהל לשכת התאגידים בעירייה כי העירייה רשאית להעסיק יועץ משפטי מטעמה, כדי להגן על האינטרסים שלה בחברות מעורבות עם המדינה.
העירייה, שלא הסכימה לקבל אלא את הטיפול הטוב ביותר לנושא, נטלה לפיכך על עצמה מראש את יתרת העלות של העסקת עו"ד ב', ומטעמים של תקינות בחרה שלא לבצע את התשלום לעורך הדין במישרין מתוך חשבון העירייה, אלא להעביר את מרבית יתרתו של הסכום דרך החברה, באופן גלוי ושקוף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה היא זו שהעסיקה את עו"ד ב' ובעניין זה היא כפופה להוראות הרשות, ועל כן אינה רשאית לפעול אלא על פי אישורים שקיבלה מן הרשות.
ביוני וביולי 2012 ביקשה יו"ר הדירקטוריון דאז מהרשות לאשר את מינויו של עו"ד ב ' לסיוע בהליך בחירת יועץ משפטי קבוע כעובד חברה; ולליווי הליך איתור מנכ"ל לחברה.
באוגוסט אישרה הרשות את העסקתו, אך ורק לצורך ליווי הליך איתור מנכ"ל.
בספטמבר 2012 בחרה ועדת המכרזים כמה עורכי דין לצורך הרחבת המאגר, בהם עו"ד ב'.
בנובמבר אותה שנה ביקשה החברה את אישור הרשות להעסקת עו"ד ב', לצורך הכנת תכנית הבראה לחברה ויישומה.
דחתה הרשות את בקשת החברה 1934 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי בטרם נבחר עו"ד ב' על ידי ועדת המכרזים, העסיקה אותו החברה, בחודשים אפריל -נובמבר 2012 , בנושאים נוספים 17, ו לא רק בעניין סיום תפקידו של המנכ"ל; ו מאוקטובר 2012 העסיקה אותו, ללא אישור הרשות, גם לשם גיבוש תכנית הבראה ופרישה של עובדים.
פניית החברה לרשות נעשתה בדיעבד, לאחר קביעת עובדות בשטח.
העסקת יועץ משפטי למטלה דחופה: חוזר היועמ"ש קובע כי חברה ממשלתית תוכל להעסיק יועץ משפטי למטלה דחופה ללא אישור מוקדם של הרשות, אם נתקיימו כמה תנאים, כגון מטלה "הקשורה לתאריך מסוים שנקבע על ידי בית המשפט ושנודע עליו בפרק הזמן העומד לביצוע ושלא עלה על שבוע ימים".
על החברה לדווח מיד לרשות על העסקה זו, לצורך אישורה.
12 קיבלההחברה בקשה לצו מניעה שהגיש מנכ"ל החברה דאז לבית המשפט.
למחרת כונסה ישיבת דירקטוריון דחופה והוחלט בה על העסקת עו"ד ג', שלא היה מן המאגר, לטיפול בצו המניעה ולייצוג החברה בהליך המשפטי.
נמצא כי בינואר 2013, לאור המלצתו של יועמ"ש קבוע שהעסיקה החברה באותה עת, החליט הדירקטוריון להרחיב את ההתקשרות עם עו"ד ג' למטלות שלא היו דחופות, כהגדרתן בחוזר היועמ"ש, מבלי שנבחר בידי ועדת המכרזים ואף ללא אישור הרשות להעסקתו ובלי שנחתם עמו הסכם התקשרות.
יו"ר הדירקטוריון דאז טענה בתשובתה כי הנושאים הנוספים שעו"ד ג' טיפל בהם היו קשורים קשר הדוק לנושא הדחוף שלשמו גויס, קשר שדירקטוריון החברה סבר כי לא יטופל כראוי אם יחולק הנושא בין כמה עורכי דין.
לטענתה, שכירת עורך דין נוסף הייתה מביאה בהכרח לידי בזבוז משאבי החברה ואולי אף לטיפול שאינו מיטבי בסוגיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי גם במקרה זה היה עליה לפעול על פי הוראות הרשות, המחייבות בחירת יועצים משפטיים על ידי ועדת המכרזים שלה ובאישור הרשות, מראש.
קבלת מידע על העסקת יועצים משפטיים בחברה: בחודשים נובמבר 2012 עד יולי 2013 פנה דירקטור ב' להנהלת החברה, בבקשה לקבל פירוט על העסקת עורכי הדין ב' וג', לרבות הסכמי ההתקשרות עמם, הזמנות העבודה שניתנו להם, דוח שעות העבודה שלהם והתשלומים שהועברו להם.
הביקורת העלתה כי בינואר 2013 'העבירה החברה לדירקטור ב אך ורק את פירוט שעות העבודה של עו"ד ב'.
17 על פי דיווחים שהגיש עו"ד ב' לחברה ולרשות - הנושאים שטיפל בהם היו, בין השאר: סיום העסקת היועמ"ש הקבוע של החברה, התנהלות הדירקטוריון מול אחד מחבריו - עד יולי 2012 ; "סיוע בהקמת צוות הניהול וב"נושאים שוטפים שונים- עד ספטמבר 2012.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1935 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אי-העברת המידע שדרש דירקטור ב' פגעה בפיקוח הדירקטוריון על פעילות החברה.
פעילותה של חברה ממשלתית צריכה להיות שקופה לחברי הדירקטוריון שלה, ועליה לספק להם בכל עת מידע על פעילותה ועל התקשרויות שהיא מקיימת עם נותני שירותים.
התקשרות עם חברת ייעוץ כאמור, בתקנות המכרזים נקבע כי ניהול ההליכים לקראת התקשרות יתבצע באופן שקוף, הוגן ושוויוני, עד כמה שאפשר.
בנוהל התקשרויות נקבע כי פנייה לקבלת הצעות וההצעות עצמן יימסרו בכתב, וכי מנהל המחלקה הרלוונט י או מי מטעמו יבצע את תהליך הרכש בשלמותו: בדיקת הצורך, הכנת מפרט להזמנת עבודה, ריכוז הצעות מחיר והמלצות לבחירת הספק או נותן השירות, אישור העבודה והתשלום בגינה.
11 נערך דיון אצל שר הבינוי דאז בעניין פינוי כפר שלם.
בדיון שערך באותו יום מנכ"ל החברה דאז נאמר כי חלמיש נתבקשה להכין תכנית כלכלית למתווה לשיווק המקרקעין - תפוסים.
המנכ"ל הטיל על חשבת החברה את הטיפול בהכנת חוות דעת כלכלית לאישור מתווה שכזה.
11 פנתה חשבת החברה לשלושה יועצים כלכליים, בכתב, וביקשה מהם הצעות להכנת תכנית כלכלית לשיווק קרקעות תפוסות.
את שלוש ההצעות שהתקבלו העבירה למנכ"ל דאז.
11 פנה מנכ"ל החברה דאז בעצמו ליועץ אחר וקיבל ממנו הצעה רביעית.
ארבע הצעות אלה (להלן - ארבע ההצעות הראשונות) היו אמורות להידון ב - 3.
11 בוועדת ההנהלה, אך היא לא התכנסה.
מנכ"ל החברה דאז כתב ליו"ר הדירקטוריון דאז כי לבקשתה, נפגש עם מציע חמישי.
בסופו של דבר לא התקבלה הצעה מהמציע החמישי.
11 העבירה חשבת החברה ליו"ר הדירקטוריון דאז, לבקשתה, את ארבע ההצעות הראשונות וה- 21.
11 נקבע כמועד לישיבת דירקטוריון בנושא התכנית הכלכלית.
ואולם עוד לפני שהתקיים דיון הדירקטוריון בנושא, שוחחה יו"ר הדירקטוריון דאז עם מציע שישי (להלן - המציע השישי).
שעות אחדות לפני הדיון העבירה יו"ר הדירקטוריון דאז למנכ"ל דאז הצעה מאת המציע השישי, והורתה למנכ"ל לדון גם בהצעה זו, לצד ארבע ההצעות הראשונות, בוועדת המכרזים שבראשותו, לפי שיקול דעתו.
11 , בישיבת הדירקטוריון שנדונה בה גם התקשרות החברה עם חברת ייעוץ להכנת תכנית כלכלית לכפר שלם, הנחה הדירקטוריון את ועדת המכרזים של החברה, בהתאם להמלצת יו"ר הדירקטוריון דאז, לבחור להכנת התכנית הכלכלית חברת ייעוץ כלכלי מבין אחד המשרדים הגדולים בארץ, בעל עשר שנות ניסיון לפחות.
למחרת ישיבת הדירקטוריון פנתה עוזרת מזכיר החברה, בכתב, בשנית אל ארבעת המציעים הראשונים ולראשונה אל המציע השישי, בבקשת הצעות "לקבלת חוות דעת כל כלית לשיווק מתחמים תפוסים" בכפר שלם (להלן - פנייה לקבלת הצעות).
למחרת, לאחר קבלת ההצעות, הודיעו מנכ"ל החברה דאז וחשבת החברה לחמשת המציעים הללו על ביטול הפנייה לקבלת הצעות, ועוזרת מזכיר החברה ביקשה הצעה ממציע שביעי .
עוד באותו יום בחנה ועדת ההנהלה שלוש הצעות: את הצעת המציע הרביעי (שמנכ"ל החבר ה פנה אליו), את הצעת 1936 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המציע השישי (שיו"ר הדירקטוריון דאז פנתה אליו), ואת הצעת המציע השביעי, שהתקבלה בעקבות פניית עוזרת מזכיר החברה באותו יום, כאמור.
כלומר, לאחר ששלחה החברה הודעות ביטול למציעי חמש ההצעות שקיבלה בפעם השנייה, היא דנה בשתיים מהן לצורך קבלת ההחלטה האמורה.
בפנייה שנשלחה למציעים הם נתבקשו לציין בהצעותיהם: ניסיון מקצועי, מחיר לשעה ומחיר מרבי לביצוע העבודה.
בחומר שהובא לדיון בוועדת ההנהלה שונתה אמת המידה לקבלת ההחלטה, מ"מחיר מרבי" לביצוע העבודה, כפי שנדרש בפנייה לקבלת הצעות, ל"עלות כספית משוערת".
עקב שינוי זה החליטה הוועדה לבחור בהצעת המציע השישי (להלן - חברת הייעוץ), כהצעה הזולה ביותר מבין שלוש ההצעות שנבחנו.
החברה חתמה על ההצעה שהגיש המציע השישי כהסכם המסדיר את ההתקשרות לביצוע תכנית כלכלית (להלן - ההסכם).
הביקורת העלתה ליקויים ואי-סדרים בהתנהלות החברה בבחירת חברת הייעוץ ובסדרי עבודתה של ועדת ההנהלה, כמפורט להלן.
הפנייה לחברות הייעוץ השונות נעשתה בידי כמה בעלי תפקידים - יו"ר הדירקטוריון דאז, המנכ"ל דאז, חשבת החברה ועוזרת מזכיר החברה - בניגוד לנוהל התקשרויות, הקובע כי תהליך הרכש כולו ייעשה בידי מנהל המחלקה הרלוונטית, ולעניין זה - חשבת החברה, שמונתה בידי המנכ"ל לטפל בהכנת חוות הדעת הכלכלית.
בניגוד לנוהל ההתקשרויות, המחייב פנייה בכתב לקבלת הצעות, הפנייה לחברת הייעוץ (שהצעתה התקבלה) נעשתה בעל פה, והצעתה הגיעה לחברה עוד לפני שהועברה אליה פנייה בכתב.
המנכ"ל דאז פנה במישרין למציע הרביעי ויו"ר הדירקטוריון דאז הייתה מעורבת באופן פעיל באיתור מציעים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל דאז וליו"ר הדירקטוריון דאז כי אין זה ראוי שיפנו למציעים פוטנציאליים, שכן עצם הפנייה למציע מסוים שלא במסגרת הפנייה לכלל המציעים עשויה להתפרש כהעדפה.
בהנחייתה של יו"ר הדירקטוריון דאז למנכ"ל דאז להיפגש עם המציע החמישי, היה כדי לפגוע בעקרון השוויון.
החברה הניחה למציעים להאמין שההליך כולו בוטל, אך לא כך לחברת הייעוץ, שההליך נמשך לגביה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בכך כדי לפגוע בשקיפות ובשוויון.
בדיון לבחירת חברת הייעוץ בחנה ועדת ההנהלה את ההצעות על פי אמת מידה שונה מאמות המידה שנתבקשו המציעים לציין.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשינוי אמות המידה בדיעבד יש מש ום פגיעה בכללי השוויון ובהליך התקין של הבחירה.
מנכ"ל החברה דאז טען בתשובתו כי הליך הבחירה של חברת הייעוץ היה נגוע בבלבול, שנבע משינוי נושא הייעוץ שדרש הדירקטוריון, תוך ביטול החלטות של חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1937 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,שר הבינוי דאז וועדת המשנה, ונוכח עצירת התהליך, שוועדת ההנהלה החלה בו בידי יו"ר הדירקטוריון דאז, עד לישיבת הדירקטוריון (ב- 21.
) יו"ר הדירקטוריון דאז טענה בתשובתה כי פעלה כדי לעניין חברות ייעוץ כלכליות רציניות, על מנת שיגישו הצעת מחיר לכשיקבלו את פניית החברה, ולא נמסר לחברת הייעוץ מידע כלשהו החורג מגדר המידע שהיה בידי המציעים כולם; "כל שביקשה החברה הוא לבחון את האפשרות להגיש הצעה למתן ייעוץ".
עוד טענה כי הכללים המגבילים של דיני המכרזים כלל אינם חלים על התקופה הטרום-מכרזית.
באשר לטענת המנכ"ל שלעיל, יו"ר הדירקטוריון דאז כתבה כי לא הייתה סטייה מהחלטתו של שר הבינוי דאז שנתקבלה בדיון מ- 27.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כ י העקרונות הבסיסיים של הגינות, שוויון ושקיפות צריכים לחול ככל האפשר גם על הליך המתנהל בתקופה ה"טרום-מכרזית", ובכלל זה גם על הליכים הפטורים ממכרז.
לדעת משרד מבקר המדינה, אינה ראויה התערבותה של יו"ר הדירקטוריון דאז בהליכי התקשרות המצויים בתחום אחריותה של הנהלת החברה.
בהסכם נקבע כי לביצוע העבודה, שהוגדרה בפנייה לקבלת הצעות, יידרשו כ-400 ,שעות משך זמן העבודה יוגדר כחודש ימים, וסיום העבודה יהיה לא יאוחר מ- 31.
עוד נקבע כי לאחר שיתקיים אחד התנאים האמורים, יוגש דוח המפרט את המשימות ואת תקציב השעות הנוסף שיידרש.
11 הודיעה חברת הייעוץ לחברה כי חרגה ממכסת השעות שנקבעה בהסכם וכי הוסיפה לתכנית חלופות לשיווק הקרקע, ובשל כך היא מבקשת אישור לשעות נוספות לשם הגשת המסמך המלא.
בינואר 2012 אישרה ועדת ההנהלה תוספת של150 שעות עבודה להתקשרות, קרי עד 550 .
שעות באותו חודש הוצגה ברמ"י ובדירקטוריון התכנית הכלכלית שהכינה חברת הייעוץ לשיווק הקרקע (תכנית זו על גרסותיה השונות תכונה להלן - התכנית הכלכלית).
באפריל 2012 אישר נציג חברת הייעוץ למנכ"ל החברה דאז כי העבודה הסתיימה ותמורתה שולמה במלואה.
בביקורת עלה כי חברת הייעוץ הוסיפה לעבוד עבור החברה לאחר מועד זה.
13 קיבלה יו"ר הדירקטוריון דאז מחברת הייעוץ מסמך המכונה "מינהלת כפר שלם -תקציב ראשוני".
כעבור ימים אחדים, בדיון שנערך בלשכת שר הבינוי הקודם בעניין חלמיש, נדונה גם העברת האחריות לפינוי כפר שלם ושיקומו מחלמיש למינהלת שתוקם.
בינואר 2014 אישרהועדת הכספים של הדירקטוריון העברת 35,000 ש"ח נוספים לחברת הייעוץ עבור עבודתה.
הביקורת העלתה כי עניין המינהלת לא נדון בדירקטוריון, ובחברה לא נמצאה הזמנת עבודה כנדרש בהליכי התקשרות עם יועצים בחברה.
בתשובתה טענה היו"ר כי היקפה של עבודה זו היא המשך ישיר וזניח של העבודה הכלכלית שנעשתה.
לדבריה, במהלך הדיונים עם העירייה, עם רמ"י ועם משרד האוצר, דרשו גורמים אלה מהחברה להכין תחשיב פרטני להקמת המינהלת, שכן סברו שיש מקום לבחון את אפשרות פירוקה של חלמיש, העברת הטיפול בדיור הציבורי לחברה משכנת אחרת, והקמת מינהלת לטיפול בכפר שלם.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות שתוארו היה על יו"ר הדירקטוריון דאז להביא את בקשת הגורמים האמורים לאישור הדירקטוריון, ולפנות לוועדת ההנהלה לשם חידוש ההתקשרות עם חברת הייעוץ, שנסתיימה.
תשלומים לספקים נוהלי הרשות קובעים כי אחת לשנה לפחות נדרש דירקטוריון החברה לבחון את סבירותן של זכויות החתימה לחיוב החברה בהתחייבויות ובהתקשרויות חוזיות.
בפברואר 2009 חולקו סמכויות החתימה על תשלומים של החברה לשתי קבוצות של נושאי תפקידים: קבוצה א - מנכ"ל החברה דאז וחשבת החברה; קבוצה ב - דירקטורים.
תשלום עד 250,000 ש"ח טעון שתי חתימות מקבוצה א' ואילו תשלום העולה על 250,000 ש"ח טעון חתימה של נציג מכל קבוצה.
בפברואר 2011 החליטדירקטוריון החברה להפחית את הסכום המרבי של תשלום שאינו טעון חתימת דירקטור, מ- 250,000 ש"ח ל- 20,000 .
ש"ח בישיבת הדירקטוריון ביוני 2012 דיווחה יו"ר הדירקטוריון דאז כי הובא לידיעתה שתשלומים בגין חשבוניות שהוגשו לחברה על סכומים העולים על 20,000 ש"ח פוצלו לתשלומים בסכומים נמוכים מ- 20,000 ש"ח, שאינם טעונים חתימת דירקטור.
כאמור, בפברואר 2012 מינה רואה החשבון המבקר בודק מיוחד, אשר בד ק גם טענה על פיצול החשבוניות האמור ותשלומים ליועצים משפטיים.
בטיוטה להערות של דוח הבודק המיוחד, מפברואר 2013 , נכתב שהיועמ"ש הקבוע ביטל שתי חשבוניות שהגיש למנהלת המחלקה המשפטית בחברה, ופיצל אותן לחשבוניות בסכומים שלא עלו על 20,000 ש"ח; וכי בשני מקרים אחרים חילק גזבר החברה את הוראת התשלום ליועמ"ש הקבוע לסכומים שלא עלו על 20,000 .
ש"ח היועמ"ש הקבוע מסר בתשובתו כי מעולם לא בוטלה חשבונית עסקה שהוצגה לתשלום, אלא מדובר בחשבוניות עסקה שנשלחו בדואר אלקטרוני בלבד (כדי להקל על המחלקה המשפטית בחברה), לא הוכנה עבורן הורא ת תשלום, וכאמור הן לא הוגשו לגזברות לתשלום.
לדברי היועמ"ש הקבוע, דירקטוריון החברה ידע על היקפה הכספי של ההתקשרות עם משרדו, עקב אחר היקף הטיפול ובדק את כדאיותו הכלכלית לחברה.
בביקורת נמצאו מקרים של תשלומים ששילם גזבר החברה לאותו ספק, ובכלל זה גם באותו יום, בגין שירותים שעלותם המצטברת עולה על הסכום הטעון חתימת דירקטור, כך שכל הוראת תשלום הייתה נמוכה מן הסכום הטעון חתימה.
גזבר החברה פעל כך כשתשלומים הגבוהים מ- 250,000 ש"ח היו טעונים חתימה, ופעל באופן דומה גם לאחר ששונתה תקרת הסכום ל- 20,000 .
ש"ח במרץ 2014 אמר גזבר החברה לנציג משרד מבקר המדינה כי אין בידיו הנחיות מפורטות על אופן ביצוע תשלומים לספקים, וכי בחלק גדול משלבי העבודה הוא פועל על פי שיקול דעתו.
הביקורת העלתה כי אין בחברה נהלים המסדירים את הליכי התשלום לספקים ומגדירים לגזבר את אופן ביצוע התשלומים לספק, המג יש בסמיכות זמנים חשבוניות אחדות בגין שירותים שונים, שסכום כל אחת מהן נמוך מן הסכום הטעון חתימת דירקטור, אך סכומן המצטבר טעון חתימה כאמור.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1939 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעתמשרד מבקר המדינה , יש לראות בחומרה את התנהלות החברה בעניין התשלומים לספקים ואת אי הסדרתם של נהלים בעניין זה.
על החברה לקבוע נהלים המסדירים עניינים אלה ללא דיחוי, לפקח על יישומם ולחזק את הבקרה הפנימית .
החברה מסרה בתשובתה כי לאחר מועד סיום הביקורת, בינואר 2015 , הפיצה מנהלת הכספים חוזר פנימי המסדיר את ביצוע התשלומים לספקי מחלקת ההנדסה בחברה, וכי סוגיית הליכי התשלום לספקים נבדקת בידי מבקר הפנים שלה.
בתחילת תשובתה של החברה למשרד מבקר המדינה, ציינה כי "מזה מספר שנים החברה מסומנת כמיועדת לפירוק או כמי שאמורה לעבור שינוי מבני ואירגוני מהותי ביותר.
מצב דברים זה השפיע ומשפיע על פעילותה של החברה ועל ניהולה".
הביקורת הצביעה על ליקויים במנגנוני הניהול, הפיקוח והבקרה של חברת חלמיש בשנים 2014 -2012 .
הליקויים הללו פגעו בהתנהלותה וביכולת הדירקטוריון לפקח עליה: בהיעדר מנכ"ל קבוע בחברה לא נשמרה ההפרדה הנדרשת בין תפקידי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל; לא אוישו משרות בכירות בחברה; בחירתם של כמה בעלי מקצוע מומחים והתקשרות החברה עמם נעשו שלא על פי הכללים.
כפר שלם שוכן בדרום-מזרח תל אביב-יפו, על פני 1,585 דונם.
רוב קרקעות המתחם הן אדמות מדינה בניהול רמ"י ומיעוטן בבעלות העירייה ובבעלות פרטית.
בשנים 1955 - 1948 אכלסה המדינה את בתי כפר שלם בתושבים שהיו רובם עולים חדשים ומעוטי יכולת.
משנת 1962 (לפניחמישים שנה ויותר) העבירה רמ"י לניהול חלמיש כ- 1,030 דונם ממקרקעי המדינה בכפר שלם, לצורך פינוי המחזיקים במקרקעין ופיתוח המתחם (להלן - שטחי חלמיש בכפר שלם).
שטחים אחדים נותרו בבעלות רמ"י ובבעלות העירייה.
הזכות לדיור נאות , המבטיחה לכל אדם דיור בר השגה , מוכרת כאחת מזכויות האדם במשפט הבין -לאומי , ומעוגנת בהצהרות של ארגון האומות המאוחדות ובאמנה הבין - לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתי ות ותרבותי ות.
כמו רוב מדינות העולם, גם מדינת ישראל חתומה על אמנה זו והיא מחויבת לכבד את הזכות לדיור נאות.
בד בבד רשויות הציבור מחויבות להגן על קרקעות הציבור מפני פלישת משיגי גבול ובמידת הצורך עליהן לפעול לפינוי פולשים למקרקעין, ויש להבטיח שיהיו ברשותן אמצעים יעילים להתמודד עם תופעה זו.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פינויה של אוכלוסייה הוא תהליך מורכב וקשה.
בדרך כלל הוא כרוך במשא ומתן ארוך ומורכב בין הגופים העוסקים בפינוי ובין המחזיקים במקרקעין, והצדדים חלוקים בסוגיות כגון זכויות הקניין של התושבים במקרקעין, זכאותם לדמי פינוי וגובה דמי הפינוי.
מועצת מקרקעי ישראל, שהוקמה על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 , היא הקובעת את המדיניות הקרקעית שמקרקעי ישראל ינוהלו על פיה, היא מפקחת על פעילות רמ"י ומאשרת את תקציבה.
בעבר עמד בראשה שר הבינוי, וממאי 2015 (תקופת כהונתה של הממשלה ה-34) עומד בראשה שר האוצר.
ביוני 1993 החליטה המועצה כי פינוי שטחי חלמיש בכפר שלם ינוהל כ"משק סגור", כלומר ההכנסות משיווק הקרקעות המתפנות יממנו את הוצאות פינוי המחזיקים, את הפיתוח במתחם ואת שיווקו18 (להלן- ההחלטה מ - 1993 .
)ביוני 1996 אישר מנכ"ל משרד הבינוי דאז את המסמך "ריכוז קריטריונים לפינוי כפר שלם" (להלן - הקריטריונים).
בשנת 2001 החליטה המועצה כי חלמיש תהיה הגורם היחיד שיעסוק בפינוי קרקעות שבניהול רמ"י בכפר שלם, שיווק ן ופיתוחן, וכי יופחת סכום הפיצוי לכל זכאי שלא יתפנה עד 31.
במרץ 2004 קבעה המועצה כללים לפינוי המחזיקים במתחם.
בין היתר נקבע כי סכום הפיצויים שייקבע יהיה תקף לשנתיים ולאחר מכן יפחת וילך; נגד מחזיקים שהמשא ומתן עמם על פינוים מוצה ללא שהושגה הסכמה, תגיש החברה תביעות לסילוק יד ולתשלום דמי שימוש ראויים.
בהחלטה נקבעו מועדים לביצוע וכן דרישה מהחברה להגשת דיווח על התקדמות הפינויים (להלן - החלטה 995)20 .
עקרונות ההחלטה עוגנו בחוזהשחתמו רמ"י וחלמיש ב יולי 2004 , והוקמה ועדת פינויים שתפקידה לאשר תשלום דמי פינוי החורגים מן הקריטריונים21.
במאי 2009 פורסם דוח מבקר המדינה בעניין הטיפול בפינוי כפר שלם22 (להלן- הדוח הקודם) וצוין בו כי עד סוף 2008 פונו86% מקרקעותהמתחם ונותרו לפינוי כ-150 דונם, שהתגוררו בהם כ-500 משפחות.
עוד נקבע בו כי על כל הגורמים המטפלים בפינוי כפר שלם לעדכן את אמות המידה לקביעת הזכאות ואת המנגנון לקביעת גובה דמי הפינוי, ככל שנחוץ, ולקבוע תכנית פעולה לקידום תהליך הפינוי; מבקר המדינה המליץ לשתף את נציגי התושבים בתהליך.
עוד נקבע כי יש לפעול בנחרצות נגד פולשים למקרקעין המנסים לקבוע עובדות בשטח.
לצד תושבים החיים בכפר שלם בדלות ובתנאים קשים, ישנם החיים ברווחה במתחמים מטופחים.
מנתוני החברה, שהועברו למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 , עולה כי כ-200 מחזיקים מתגוררים במתחם בשטחים שגודלם מ -300 מ"ר עד דונם אחד, ועוד כ -30 .
מחזיקים מתגוררים בשטחים שגודלם דונם אחד עד חמישה דונמים באפריל 2010 כתב שר הבינוי דאזליו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת: "אחת הסיבות להתמשכות הפינוי היא התנגדות משפחות סרבניות להתפנות בהסכמה מתוך רצון להגדיל את הפיצוי עד כדי כך שהפינוי לא יהיה כדאי למדינה.
המשפחות שהרחיבו החזקתן במקרקעין הציבור, נוטעות בלב יתר אוכלוסיית המחזיקים תקוות שווא (בעיקר בלב האוכלוסייה מהמצב הסוציו-אקונומי הנמוך המתגוררות במקום בתנאים קשים) לפיו בעתיד סכומי הפיצוי יהיו גבוהים באופן משמעותי מאלה הנהוגים כיום.
20 החלטה995 התקבלה על ידי המועצה ב- 4.
21 בהחלטה995 נקבע כי תשלומים חורגים בגין פינויים ו/או פינויים חורגים יובאו לאישור ועדת פינויים.
הרכב ועדת הפינויים נקבע אף הוא בהחלטה 995 .
בראשה עומד מנהל מחוז תל אביב של רמ"י וחברים בה חשב רמ"י, מנכ"ל חלמיש ונציג משרד הבינוי.
22 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ281.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1941 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משפחות שהרחיבו החזקתן נהנות, בעצם הימים האלו, מהכנסה לא מבוטלת על חשבון הציבור כתוצאה מהשכרת מבנים הנמצאים במקרקעי הציבור המוחזקים על ידן, תמורת תשלום, וללא כל עלות.
מכאן שלמשפחות אלה תמריץ ברור לעכב ככל האפשר את המשך הליך השיקום של מתחם חלמיש בשכונת כפר שלם".
מאז פרסום הדוח הקודם התקיימו בוועדות הכנסת כמה דיונים בנושא כפר שלם23 , והועלו 15 הצעות חוק פרטיות בעניין פינוי ובינוי כפר שלם, שעיקרן הבטחת זכויות המחזיקים שיפונו מן המתחם.
בשנים 2013 -2011 הוגשו לבג"ץ ארבע עתירות בעניין הליכי הפינוי בכפר שלם - בקשות לצו על תנאי להפסקת הפינויים או לביטול החלטות ועדת הפינויים עד שייקבעו קריטריונים לבחינת הזכאות לפיצוי; ובקשה לצו ביניים שיעכב את כל הליכי הפינוי של כלל המתגוררים בכפר שלם.
בפברואר 2015 ,החליט בג"ץ לרשום את הצהרת המדינה כי תידרש לקריטריונים עם כינון ממשלה חדשה; כי לא יינקטו הליכי פינוי חדשים; כי יוקפאו הליכים תלויים ועומדים, ופסקי דין שניתנו או יינתנו לא ימומשו עד חלוף 30 יום "מן ההחלטה החדשה".
עד מאי 0152 נמחקו שתי עתירות 24 ושתיים עדיין תלויות ועומדות25.
בהודעת המדינה לבג"ץ מיולי 2015 נמסר כי בעקבות הבחירות לכנסת והקמת הממשלה החדשה, האחריות לרמ"י הועברה למשרד האוצר; וכי נציגי משרד האוצר וגורמים אחרים נערכים להציג לפני שר האוצר את הנתונים הרלוונטיים, כשלב מקדים להמשך טיפול המדינה בנושא.
בנובמבר 2015 החליט בג"ץ כי ייקבע דיון בתוך שלושה חודשים.
קידום הטיפול בכפר שלם בשנים 2014 -2009 1.
במסגרת הביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה את התנהלות חלמיש, רמ"י, משרד הבינוי והעירייה בשנים 2014 -2009 .
, בקידום הטיפול בפינוי כפר שלם בביקורת עלה כי בדצמבר 2014 , בחלוףשש שנים כמעט מהדוח הקודם, עדיין נותרו בידי חלמיש 150 ,דונם לפינוי כהיקף השטח שנותר לפינוי במועד פרסום הדוח הקודם.
על פי נתוני חלמיש מדצמבר 2013 , מספר המשפחות שיש לפנות מן המתחם שבניהול חלמיש הוא 627 , ואילו על פי נתונים מדצמבר 2014 , מספר המשפחות שיש לפנות ממתחם זה עולה על 700 .
יצוין כי בשטחי כפר שלם שבבעלות רמ"י והעירייה יש עוד כ- 200 .
משפחות שיש לפנות מהאמור עולה כי מפרסום הדוח הקודם עד דצמבר 2014 גדל ב- 40% בערך מספר המשפחות בשטחי חלמיש בכפר שלם.
בוועדה לענייני ביקורת המדינה, בוועדת הכלכלה ובוועדת הפנים והגנת הסביבה 24 בג"ץ 5575/13 עדרי נ' שר הבינוי והשיכון - פס"ד למחיקת העתירה ניתן ב- 18.
14 ; ובג"ץ 9123/11 תנועת דרור ישראל נ' ממשלת ישראל - פס"ד למחיקת העתירה ניתן ב- 5.
25 בג"ץ 349/12 משולם נ' ועדת הפינויים, בג"ץ 4331/12 ועד כפר שלם נ' ועדת הפינויים.
ביוני 2009 , בעקבות המלצות הדוח הקודם ובאישור הדירקטוריון, יזמה חברת חלמיש מהלך של שיתוף הציבור.
החברה קראה לתושבי המתחם להיפגש עם נציגיה, ולבחון עמם יחד אפשרויות לשינוי הקריטריונים לפיצוי מחזיקים הזכאים לדמי פיצוי בגין הפינוי (להלן - זכאים), כדי לקדם פינוי בהסכמה.
במחצית השנייה של 2009 נפגשו נציגי החברה עם כ-250 .