HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממשלה, ולנוכח מחויבותה של ממשלת ישראל לעקרון השקיפות, הנחתה היחידה לחופש .
המידע במשרד המשפטים את משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם בדצמבר 2015 לפרסם .
התקשרויות עם ספקים לצורך רכישת טובין או שירותים לציבור.
זאת מכוח הסמכות שהוקנתה .
לה בהחלטת הממשלה ממרץ 2011 לקבוע קווים מנחים לפרסום מידע באופן יזום.
קבעה בנוהל כי ההתקשרויות יתפרסמו במתכונת שקבע אגף החשכ"ל, ארבע פעמים בשנה .
בתוך 45 ימים מסיומו של כל רבעון, בגיליון אלקטרוני.
בדצמבר 2019 פנתה היחידה הממשלתית לחופש המידע במשרד המשפטים ליו"ר ועדת .
הבחירות המרכזית, בעניין שקיפות נתוני הוועדה על התקשרויות עם ספקים.
כי במערכת מרכב"ה, שבה משתמשת גם הוועדה, נכלל דוח ייעודי המא פשר לשלוף את נתוני .
ההתקשרות של רשות ציבורית עם ספקים, לרבות שם הספק, מטרת ההתקשרות וערכה.
היחידה ציינה כי מאז פורסם הנוהל, מפרסמים משרדי ממשלה ויחידות הסמך שלהם את .
דוחות ההתקשרויות שלהם דרך קבע ומדי רבעון, באתר האינטרנט המרכזי של הממשלה .
לחופש המידע, והציעה שהוועדה תאמץ את הכללים שנקבעו בנוהל האמור, למימוש זכותו של .
הציבור לקבל דין וחשבון מפורט ככל הניתן על השימוש בכספי הציבור, ותעביר בכך מסר .
חשוב של שקיפות לציבור.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה כי לפנייתה האמורה של היחידה הממשלתית .
לחופש המידע קדמו שתי פניות למנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית באותו נושא, וכי הפניות .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ועדת הבחירות המרכזית אינה נוהגת לפרסם .
לציבור נתונים על התקשרויותיה.
מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תפרסם לציבור נתונים על התקשרויותיה עם ספקים .
לצורך רכישת טובין או שירותים.
| 845 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ההוצאה על תעמולה .
חוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959 (להלן- חוק דרכי תעמולה), קובע כי חל איסור .
לשדר תעמולת בחירות בטלוויזיה וברדיו אלא ב-14 הימים שלפני הבחירות, בהתאם למועדים .
שקובע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית ובזמנים הקבועים בחוק58 .
בשנת2015 מינו נשיא המדינה דאז ויו"ר ועדת הבחירות המרכזי ת לכנסת ה -20 ועדה .
ציבורית לבחינת חוק דרכי תעמולה (להלן - הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה).
מונתה בעקבות המלצות יושבי ראש קודמים של ועדות הבחירות המרכזיות כי הכנסת .
תבצע רפורמה בהוראות חוק דרכי תעמולה ותתאים את הוראותיו לזמנים המשתנים, תוך .
שמירה על האיזון בין חופש הביטוי וחופש הביטוי הפוליטי לבין הצורך לשמור על שוויון .
בין המועמדים וכן בין רשימות המועמדים, על ניקיון המרחב הציבורי והחשיבות שבקיומם .
של כללים בסיסיים לקיום תעמולת בחירות.
יו"ר הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה הייתה נשיאת בית המשפט העליון בדימוס, ועם .
חבריה נמנו אנשי אקדמיה ושרים לשעבר.
היועץ המשפטי של ועדת הבחירות המרכזית .
ריכז את פעילות הוועדה.
הוועדה התבקשה לבחון את הוראות חוק דרכי תעמולה, ואת .
הצורך בהתאמת ההסדרים הקיימים ואת דיני הבחירות למציאות התקשורתית המשתנה .
ולהגיש ליו"ר הכנסת המלצה סדורה לתיקונם.
בשנת2017 הגישה הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה דוח סופי לנשיא המדינה, ליו"ר .
הכנסת וליו"ר ועדת הבחירות המרכזית 59 .
במסגרת הדוח קבעה הוועדה שנוכח שינויים .
מהותיים שחלו במציאות התקשורתית והפוליטית מאז נחקק החוק, האיסורים שנקבעו .
בחוק אינם מגשימים עו ד את העקרונות והתכליות של החוק ואינם מתמודדים עם .
המציאות התקשורתית הנוכחית ועם ההתפתחויות הטכנולוגיות, בייחוד עם טכנולוגיית .
האינטרנט, הטלפונים הסלולריים והרשתות החברתיות.
עוד נקבע בדוח כי מערכת .
הדינים מיושנת וחסרה, אף שחלקה תוקן במשך השנים: רוב ההוראות בחו ק דרכי .
תעמולה מתמקדות בהגבלה או באיסור תעמולה באמצעי תקשורת מסוים כמו עיתון, רדיו .
וטלוויזיה (אמצעי תקשורת מסורתיים), אף שבימינו לכל עיתון יש גם אתר אינטרנט שלא .
נכלל בגדרו של החוק; כמו כן, מפלגות מפרסמות תעמולה ברשתות חברתיות בלא שיהיו .
תלויות בלעדית באמצעי תקשורת מסורתיים.
לפיכך, הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה .
בדקה את כל סעיפי החוק והנושאים החייבים בהסדרה וגיבשה הצעת חוק לתיקון חוק .
דרכי תעמולה בשילוב המלצותיה.
אחת מהמלצות הוועדה היא לבטל את ההסדר הנהוג המקצה זמן לתשדירי תעמולה .
לרשימות, ללא תשלום, ברדיו ובטלוויזיה, לרבות בערוצי הטלוויזיה המסחריים.
שהרדיו והטלוויזיה, שהיו בעבר בעלי מונופול על העברת מידע לציבור, אינם עוד כאלה, .
ומרבית תעמולת הבחירות מתרכזת באינטרנט ובמדיה החברתית.
עוד צוין בדוח כי חיוב .
ערוצי הטלוויזיה המסחריים לשדר שידורי תעמולה גורם לה פחתת הכנסותיהן של .
הזכייניות ולפגיעה כלכלית בהן, אף שמידת האפקטיביות של התעמולה מועטה.
58 לכל רשימת מועמדים לכנסת מוקצות15 דקות בטלוויזיה ושבע דקות ברדיו; לכל רשימה שהגישה מפלגה שהיא .
סיעה בכנסת היוצאת, מוקצים עבור כל חבר של הרשימה בכנסת - ארבע דקות נוספות בטלוויזיה ושתי דקות .
59 דין וחשבון משנת2017 של הוועדה הציבורית לבחינת חוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959.
| 846 | משהפך שוק התקשורת פתוח ותחרותי יותר, גדלה חשיבות הזכות לקניין של בעלי .
הזיכיונות על עצם הפקעת זמן השידור לטובת תשדירי תעמולה.
בינואר2018 הציגה יו"ר הוועדה לבחינת חוק דרכי תעמולה את הצעת החוק .
שגיבשה הוועדה לפני ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת.
ועדת חוקה, חוק ומשפט .
קיימה כמה ישיבות במחצית הראשונה של שנת 2018 , ובישיבתה האחרונה בנושא .
זה, ביולי 2018 , אישרה את הצעת החוק, והצעה זו לא כללה את נושא תשדירי .
התעמולה לבחירות לכנסת, כאמור.
הצעת החוק הונחה על שולחן הכנסת לקריאה .
ראשונה במליאת הכנסת ה-20 , חמישה חודשים לפני ההכרזה על הבחירות לכנסת .
אך מאז לא קודמה הצעת החוק שעל פי דוח הוועדה לבחינת חוק דרכי .
תעמולה נועדה לבטל את ההסדר הנהוג, המקצה זמן לתשדירי תעמולה לרשימות .
הרשימות לכנסת או המפלגות מפיקות תשדירי תעמולת בחירות ומממנות את ההפקה.
עלות זמני השידור של שידורי התעמולה בערוצי התקשורת בטלוויזיה וברדיו מושתתת על .
ערוצי התקשורת עצמם מכוח הוראות חוק הבחירות.
ועדת הבחירות המרכזית אחראית .
רק להכנת קובץ שידורי תעמולת הבחירו ת להקרנה בטלוויזיה, מכוח סמכותו של יו"ר .
ועדת הבחירות המרכזית לאשר את שידורי התעמולה60 .
לצורך כך, בכל אחת ממערכת .
הבחירות לכנסת ה-21 , לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23 , הוציאה ועדת הבחירות המרכזית כ- .
ש"ח על עריכת שידורי תעמולת הבחירות .
חוק דרכי תעמולה קובע הוראות נוספות הנוגעות לפעולות הסברה של ועדת הבחירות .
המרכזית, באמצעות שידורי הרדיו והטלוויזיה, שהוועדה אינה נדרשת לשלם עבור .
שידורם: פרסום הודעה שמבהירה לבוחרים כי זכותם לבחור באורח חופשי ולפי מצפונם .
ומפרטת את הוראות החוק המבטיחות את חופש הבחירות, חשאיותן וטהרן 61 ; וכן .
הסברים מטעם יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לבוחרים בדבר סדרי ההצבעה בבחירות .
לכנסת ולחברי ועדות הקלפי בדבר סדרי מילוי תפקידיהם 62 .
ועדת הבחירות המרכזית .
נקטה דרכים נוספות להסברה ולעידוד ההצבעה 63 .
בתרשים להלן מפורטים נתונים על .
תקציב ועדת הבחירות המרכזית ועל ב יצוע תקציב זה לצורך הסברה לציבור (באלפי .
ש"ח), ממערכת הבחירות לכנסת ה-20 ועד למערכת הבחירות לכנסת ה-23.
א(ד) לחוק דרכי תעמולה .
61 במסגרת שידורי החדשות ברדיו ובטלוויזיה, ביום הארבעה עשר, ביום השביעי ובכל אחד משני הימים שלפני יום .
הבחירות לכנסת וביום הבחירות.
62 במסגרת שידורי הרדיו והטלוויזיה, זמני השידור נקבעים בהחלטת יו"ר ועדת הבחירות, ומשך השידורים לא יעלה .
על שעה אחת ברדיו ושעה אחת בטלוויזיה.
פעולות אלו כללו: הפקת סרטונים לעידוד הצבעה; רכישת זמני שידור ברדיו, בטלוויזיה ובאינטרנט; שילוט ועוד מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 847 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 24: תקציב הסברה לציבור וביצוע התקציב, ממערכת הבחירות לכנסת ה-20 .
(מרץ 2015 ) עד מערכת הבחירות לכנסת ה-23 (מרץ 2020 )) (אלפי ש"ח .
מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה-20 לבין מערכת הבחירות .
לכנסת ה-23 גדל תקציב ועדת הבחירות לפעולות הסברה לציבור פי 2.
התקציב גדל באותה תקופה פי 2.
מיליון ש"ח זאת לעומת שיעור י .
5% בבחירות לכנסת ה -20 ובבחירות לכנסת ה -23 , .
יצוין כי בבחירות לכנסת ה -21 ובבחירות לכנסת ה-23 חרגה הוועדה מתקציב .
ההסברה לציבור, וזאת בהיקף של 1.
17 מיליון ש"ח, בהתאמה.
הוועדה הסבירה כי הגורם לחריגה מתקציב ההסברה ב בחירות לכנסת ה-21 היההוספת .
"קמפיין פייק ניוז ", שבבחירות ל כנסת ה-22 כברתוקצב מלכתחילה.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה, כי אירוע הבחירות הוא "אירוע מתגלגל" שבמהלכו .
מתעוררות סוגיות חדשות ללא התראה, והוועדה נדרשת לתת מענה עליהן, לרבות .
בהיבט ההסברתי, ככל שהיא מוצאת לנכון; וכי העובדה ששיעור המצביעים לא פחת .
במידה ניכרת מעידה על הצלחת ההסברה.
הוועדה הו סיפה כי לא הייתה חריגה בתקציב .
שאושר לה, שכן לא היתה חריגה ב סעיף התקציבי הכולל , המבטא את התקציב .
המאושר; לעומת זאת הפיצול הפנימי שמבצעת הוועדה באותו סעיף תקציבי הוא לצרכיה .
| 848 | על הוועדה לפעול בעניין ההסברה לציבור במסגרת התקציב שמוקצה לכך.
הוועדה תבחן את יעילות ההסברה לציבור ואת נחיצות ההוצאה בהיקף של 6.
ש"ח, בפרט לנוכח העובדה שבין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 לבין מערכת .
לא חל שינוי ניכר בשיעור בעלי זכות ההצבעה שמימשו זכות זו .
הצורך בבחינת נושא תקציב ההסברה מתחדד לנוכח העובדה כי בבחירות לכנסת ה - .
24 תקציב ההסברה של הוועדה היה18.
5 מיליון ש"ח, כולל תוספת בסך12 מיליון .
ש"ח בגין מגפת הקורונה, סכום הגדול פי 2.
8 מתקציב ההסברה בבחירות לכנסת .
ה-23 ופי7 מתקציב הבחירות לכנסת ה-20.
בלוח שלהלן מוצגים נתוני ועדת הבחירות המרכזית על הקצאות זמני השידור של .
תעמולת בחירות באמצעי התקשורת (טלוויזיה ורדיו ), כפי שנקבעו בהחלטות יושבי ראש .
ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-21 , לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23.
לוח2 : הקצאת זמני השידור (בדקות) לתעמולת בחירות באמצעי התקשורת .
(טלוויזיה ורדיו) מהבחירות לכנסת ה -21 עד הבחירות לכנסת ה-23 .
סה"כ שידורי טלוויזיה ורדיו 1,588 1,413 1,372 .
מהנתונים עולה כי ב-14 הימים שלפני כל אחת ממערכות הבחירות לכנסת ה -21 , .
לכנסת ה -22 ולכנסת ה -23 הוקצו לצורכי שידור תעמולה, בממוצע, כ -8 שעות .
שידור בטלוויזיה וכ-16 שעות שידור ברדיו, מהן כ-7 שעות שידור בטלוויזיה בעברית .
וכ-11 שעות שידור ברדיובעברית .
משרד מבקר המדינה בדק נתונים על שיעור י הצפייה 64 בשידורי התעמולה בטלוויזיה .
במערכת הבחירות לכנסת ה-21 ובמערכת הבחירות לכנסת ה-23 , והשווה אותם לשיעורי .
הצפייה בתוכניות ששודרו בערוץ 12 ובערוץ13 באותן שעות לערך.
מובאים ממצאי הבדיקה: בלוח 3 מוצגים נתונים על שיעורי הצפייה הממוצעיםבשידורי .
תעמולת הבחירות בערוצים 12 ו-13, במערכת הבחירות לכנסת ה -21 ובמערכת הבחירות .
64 לפי הגדרת הוועדה הישראלית למדרוג, שיעור הצפייה הוא שיעור הצופים שצפו בתוכנית טלוויזיה אוברצועת זמן .
מסוימת מתוך כלל האוכלוסייה הרלוונטית, כגון: משקי בית.
| 849 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת לכנסת ה -23 ; בלוח 4 להלן מוצגים נתונים על שיעורי הצפייה הממוצעים בתוכניות .
ששודרו בערוץ 12 ובערוץ13 בשעות דומות (בין 22:00 ל- 24:00 ) באותה תקופה65.
לוח3 : שיעורי הצפייההממוצעים בשידורי תעמולת הבחירות בערוצים 12 ו-13 , .
במערכת הבחירות לכנסת ה-21 ובמערכת הבחירות לכנסת ה-23 (אפריל 2019 .
הערוץ המשדר הבחירות לכנסת ה-21 (אפריל2019 ) הבחירות לכנסת ה-23 (מרץ2020 ) .
שעת השידור 23:10 שעת השידור 23:30 שעת השידור 23:10 שעת השידור 23:30 .
המקור: נתונים שמסרו ערוץ12 וערוץ13 לוועדת הבחירות המרכזית .
לוח 4 : שיעורי הצפייה הממוצעים בתוכניות בערוצים12 ו-13 .
הערוץ המשדר תוכניות ששודרו בין 24.
בשעות 22:00 עד 24:00 תוכניות ששודרו בין 16.
בשעות 22:00 עד 24:00 .
שיעור הצפייה הממוצע מספר התוכניות שיעור הצפייה הממוצע מספר התוכניות .
המקור: נתוניהוועדה הישראלית למדרוג , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוחות עולה כי היה פער של 33% - 110% בין שיעורי הצפייה הממוצעים .
בשידורי תעמולת הבחירות לכנסת ה -21 ולכנסת ה -23 לבין שיעורי הצפייה .
הממוצעים בתוכניות המשודרות במועדים דומים: שיעורי הצפייה הממוצעים בשידורי .
התעמולה בערוץ 12 היוכ-4% עד5% ,ואילו בתוכניות - 6.
5% עד7% ; ובערוץ13 - .
, בהתאמה עוד עולה כי בין הבחירות לכנסת ה -21 לבין הבחירות .
לכנסת ה-23 פחתו שיעורי הצפייה הממוצעים בשידורי תעמולת הבחירות לכנסת .
בשיעור של עד אחוז אחד.
שידורי קשת בע"מ ורשת מדיה בע"מ השיבו למשרד מבקר המדינה כי שיעורי הצפייה .
הממוצעים בשידוריהן בשעות 23:00 עד 24:00 , ללא השפעתשידורי תעמול ת הבחירות, .
בשבועיים שקדמו למועדי שידורי תעמולת הבחירות במערכת הבחירות לכנסת ה -21 .
ובמערכת הבחירות לכנסת ה-23 (וללא ימי שישי, בהם לא משודרים שידורי תעמולה), .
היו כלהלן: שיעור הצפייה הממוצע בשידורים ששודרו בין 9.
2% ; שיעור הצפייה הממוצע בשידורים ששודרו בין 2.
20 בערוץ12 היה9% ובערוץ13- 6.
65 הממוצע חושב לפי שיעור הצפייה בתוכניות ששודרו בערוצים12 ו-13 בשעות 22:00 עד 24:00 , מתוך20 התוכניות .
בעלות שיעור הצפייה הגדול ביותר שהוועדה הישראלית למדרוג פרסמה מדי יום והפיקה חברת קנטאר מ דיה.
בכנסת ה-21 נבחרו שיעורי הצפייה שבין 24.
19 ובכנסת ה-23 נבחרו נתונים על שיעורי הצפייה שבין .
| 850 | עלה כי הצעת החוק אשר הונחה על שולחן הכנסת ה-20 לא כללה אפוא את נושא .
ביטול ההסדר הנהוג בעניין תשדירי התעמולה לבחירות לכנסת, וכי הצעת החוק .
עקב כך לא יושמו ההמלצות משנת 2017 של הוועדה .
לבחינת חוק דרכי תעמולה, שאותה מינו נשיא המדינה דאז ויו"ר ועדת הבחירות .
המרכזית לכנסת ה -20 , ובכללן ההמלצות בנוגע לביטול ההסדר בעניין תשדירי .
כיוון שכך, מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן מחדש את נושא תשדירי .
התעמולה, ובכלל זאת את הצורך והדרך לערוך שינוי בנושא .
| 851 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת גיוס והעסקה של עובדים .
חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 (להלן- חוק המינויים), מסדיר את הליכי קבלת .
העובדים לשירות המדינה (משרדי הממשלה, יחידות הסמך שלהם ומוסדות הבריאות .
החוק חל גם על עובדי ועדת הבחירות המרכזית, וסמכויות שהחוק מקנה בעניין .
זה ל נציב שירות המדינה ולוועדת שירות המדינה 66 נתונות ל יו"ר ועדת הבחירות המרכזית או .
לעובד בכיר של ועדת הבחירות המרכזית שהלה ימנה לצורך כך.
תקנון שירות המדינה ( להלן - התקשי"ר) הוא קובץ הוראות וכללים המסדיר את כל הנוגע .
לסדרי העבודה ולניהול משאבי האנוש בשירות המדינה, את תנאי העבודה בשירות המדינה .
ואת זכויותיהם וחובותיהם של העובדים בשירות המדינה.
ועדת הבחירות המרכזית אימצה את הוראות התקשי"ר, תוך שמירת הסמכות לבצע בהן .
שינויים כאשר הדבר נדרש ומתחייב ממאפייניה המיוחדים67 .
כל אימת שהדבר נדרש, על יו"ר .
ועדת הבחירות המרכזית או על עובד בכיר של ועדת הבחירות המרכזית שהלה ימנה לצורך כך .
לקבוע כללים ייחודיים לעובדי הוועדה.
חוק המינויים קובע כי עובד מדינה יתמנה אך ורק לשם איוש משרה פנויה בתקן68.
למינוי בעל תפקיד בשירות המדינה היא באמצעות מכרז, שתכליתו בחירת האדם המתאים .
ביותר למשרה, תוך שמירה על שוויון ההזדמנויות, על היעדר שרירות יות ומשוא פנים ותוך .
ניתוק הליך הבחירה משיקולים בלתי ענייניים 69.
עובדי המטה הקבוע שפועלים בקביעות לצד ועדת הבחירות המרכזית הם כאמור עובדי .
המטה הקבוע מונה כ-30 ,עובדיםחלקם מועסקים במשרה מלאה או חלקית שנקבע ה .
בתקן הוועדה (להלן - עובדים במשרות) והשאר מועסקים על בסיס שעתי.
בתרשים להלן מוצג מספר עובדי המטה הקבוע, הן עובדי משרה בתקן והן עובדים לפי שעות, .
מהתרשים עולה כי בשנים2016 - 2019 ועדת הבחירות המרכזית העסיקה .
כ-20% מעובדי המטה הקבוע במשרה לפי שעות, ובשנת 2020 כ-11% .
66 ועדת שירות המדינה נועדה לשמש גוף מקצועי -ציבורי המוסמך להחליט או להמליץ על נושאים עקרוניים, .
מערכתיים ורגישים ובהם הענקת פטורים ממכרזים בשירות המדינה וקביעת הרכבי ועדות איתור.
כי הממשלה תמנה ועדת שירות המונה 11 חברים- בראשה יעמוד נציב שירות המדינה וחבריה יהיו חמישה מנכ"לים .
של משרדי ממשלה וחמישה חברים נוספים - אנשי ציבור שאינם עובדי מדינה.
שינויים כל אימת שהוראות התקשי"ר אינן נובעות מכוח הוראות חוק .
תקן הוא רשימת משרות בצירוף הדרגות הצמודות להן, אשר נקבעת עבור כל יחידה מיחידותיו של גוף ממשלתי .
69 בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכללית נ' מדינת ישראל, פ"ד נב ( 5 )111 (1998 .
) התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 852 | תרשים25: ,מספר עובדי המטה הקבוע 2016 - 2020 .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית .
עובדי תקופת הבחירות .
עובדי תקופת הבחירות מועסקים ככלל למשך תקופה של כ -3.
5 חודשים, המתחילה כ-90 .
ימיםלפני יום הבחירות לכנסת ומסתיימת כשבועיים לאחר יום הבחירות.
של עובדים - במשרות תקן או לפי שעות.
היקף כוח האדם בתקופת בחירות מחושב אפוא על .
בתרשים להלן מוצגים מספר משרות מחושב 70 בתקופת הבחירות, על פי חודשי העסקה, בין .
הבחירות לכנסת ה-20 (שנת2015 ) לבין הבחירות לכנסת ה-23 (שנת2020) , לפי משרות תקן .
ומשרות לפי שעות, בוועדת הבחירות המרכזית (בכלל זה הממ"ל) ובוועדות האזוריות.
70 תקופת הבחירות כוללת 3.
"מספר המשרות המחושב" לתרשים 26 חושב לפי מספרם הכולל של חודשי ההעסקה המנוצלים .
במערכת בחירות מסוימת (לרבות עובדי שירותי הכנסת ועובדי המטה הקבוע במהלך 3.
יצוין כי תרשים 18 לעיל כולל את כל תקופת ההעסקה .
של עובדי המטה הקבוע בשנים שבהן התקיימו הבחירות לכנסות 21 ,22 ו-23 ,גם בחודשים שאינם חודשי תקופת .
הבחירות, ואינו כולל את הנתונים על העסקת המטה הקבוע מעבר לחודשי תקופת הבחירות לכנסת ה-20 ואינו .
| 853 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 26: מספר המשרות המחושב בתקופת הבחירות, בוועדת הבחירותהמרכזית .
ובוועדות האזוריות, מהבחירות לכנסת ה-20 (מרץ 2015 ) ועד הבחירות לכנסת ה-23 .
על פינתוני ועדת הבחירות המרכזית , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 לביןמערכת הבחירות לכנסת .
ה-23 , מספר המשרות של עובדי תקופת הבחירות גדל בכ -10% .
יצוין כי בין מערכות .
הבחירות לכנסת ה-20 ולכנסת ה-23 חל כאמורגידול של 5% .
במספר הקלפיותלפיכך, .
50% מהמשרות של עובדי תקופת הבחירות שנוספו בין מערכות הבחירות האמורות הן .
אפוא פועל יוצא של הגידול במספר הקלפיות .
עובדי הוועדות האזוריות .
רוב עובדי תקופת הבחירות עובדים ב -19 הוועדות האזוריות.
בתרשים שלהלן מוצג מבנה .
ארגוני גנרי של ועדה אזורית.
| 854 | תרשים27: מבנה ארגוני גנרי של ועדה אזורית ומדרג הכפיפויות בוועדה .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 855 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת 1.
בתקופת הבחירות מעסיקה ועדת הבחירות המרכזית כ-600 עובדים (במשרות מלאות או .
חלקיות, או בהעסקה לפי שעות) בוועדות האזוריות.
משנת 2010 פעלו בוועדת הבחירות .
המרכזית שתי ועדות שעסקו בהקצאת כוח אדם.
בשנת 2010 מינתה מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית ועדת משנה לבחינת ליקויים .
בנושאי מינהל ומשאבי אנוש, כפי שעלו בדוח מבקר המדינה על ההיערכות לבחירות .
בדוח מבקר המדינה נכתב כי היו הבדלים ניכרים בין האמצעים .
שהוקצו לוועדות אזוריות שייצגו אזורים בעלי מאפיינים דומים.
את הסיבות לפערים ואת נכונות שיטת ההקצ אה ולוודא שהוועדות האזוריות יפעלו .
ביעילות לביצוע משימותיהן.
בראש הוועדה עמד סמנכ"ל למינהל, משאבי אנוש .
ותפקידים מיוחדים בוועדת הבחירות המרכזית.
בדצמבר 2014 אישרה ועדת הבחירות המרכזית נוסחה אחידה להליך הקצאת .
השעות לוועדות האזוריות, בהתאם להמלצות ועדת המשנה לבחינת ליקויים בנושאי .
מטרת הנוסחה הייתה ליצור בסיס אחיד להקצאת שעות בין .
הוועדות השונות על פי פרמטרים קבועים וידועים מראש, המב יאים לידי ביטוי .
הבדלים אובייקטיביים בין הוועדות האזוריות ומשפיעים על מידת יעילותה של .
הוועדה (השקעת מספר שעות העבודה בכל קלפי).
פרמטרים לקביעת הקצאת שעות העבודה בין הוועדות (מספר המצביעים בכל ועדה .
אזורית; הרכב האוכלוסייה; מספר ריכוזי הקלפיות; ומספר היישובים), ובהתאם לכך .
הוצעה הקצאת שעות לוועדות האזוריות במערכת הבחירות לכנסת ה-20 .
נמצא כי ועדת המשנה לבחינת ליקויים בנושאי מינהל ומשאבי אנוש עסקה .
בעובדים המועסקים במשרות בתקן הוועדה ולא עסקה בעובדים המועסקים .
לפיכך, ועדת הבחירות המרכזית יישמה את המלצות הוועדה .
רק בנוגע לעובדים המועסקים במשרות בתקן.
יצוין כי במערכת הבחירות .
לכנסת ה-23 הועסקו עובדים בכ-520 חודשימשרות בתקן וכן הועסקו עובדים .
בכ- 100,000 שעות עבודה.
לאחר הבחירות לכנסת ה -20 , בספטמבר 2015 , מינתה מנכ"לית ועדת הבחירות .
המרכזית ועדה להפקת לקחים בתחום משאבי ה אנוש, על מנת לבדוק, בין השאר, .
אם יש צורך בתוספת משרות לוועדת הבחירות המרכזית בתקופת הבחי רות ועל מנת .
בראש הוועדה עמד ראש האגף להצבעות מיוחדות , ועם .
חבריה נמנו בין השאר היועץ המשפטי וראש אגף מינהל ומשאבי אנוש.
הוועדה מינואר 2017 צוין בנוגע לשינויים בתקן ובמבנה הארגוני של הוועדה .
המרכזית והוועדות האזוריות, כי נושא זה ממתין לבחינה של סמנכ"ל משאבי אנוש .
בוועדת הבחירות המרכזית ועמדת מנכ"לית הוועדה קודם למתן המלצות.
סיום הביקורת לא הושלם גיבוש המלצות בנושא זה.
משרד מבקר המדינה בדק את חלוקת משאבי כוח האדם של ועדת הבחירות לוועדות .
האזוריות החל במערכת הבחירות לכנסת ה -20 (בשנת2015 ) ועד למערכת הבחירות .
לכנסת ה-23 (בשנת2020 ).
בתרשימים להלןמוצגים נתונים על מספר חודשי ההעסקה .
(לרבות העסקה לפי שעות) בוועדות האזוריות.
לצו רך הניתוח חולקו מספר חודשי .
ההעסקה במספר הקלפיות, והוצגו נתונים מעוגלים על מספר חודשי העסקה 71 לכל100 .
קלפיות ולכל 100,000 בעלי זכות בחירה ב-19 הועדות האזוריות מהכנסת ה -20 (בשנת .
2015 ) ועד הכנסת ה -23 (בשנת 2020) .
71 מספר משרות לפי שעות (במונחי חודש) חושב לפי סך כל השעות המנוצלות בוועדה אזורית מסוימת חלקי220 .
שעות למשרה יחידה בחודש בממוצע התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 856 | תרשים28: מספר חודשי העסקה לכל100 קלפיות, לפי ועדות אזוריות, מהכנסת ה -20 .
( 2015 ) עד הכנסת ה-23 ( 2020 ) .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 857 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 29: מספר חודשי העסקה ל- 100,000 ,בעלי זכות בחירה, לפי ועדות אזוריות .
מהכנסת ה -20 ( 2015 ) עד הכנסת ה-23 ( 2020) .
על פינתוני ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 858 | מהנתונים עולה כי יש פערים ניכרים בין ניצול משאבי אנוש בוועדות האזוריות השונות , .
בהתחשב במספר הקלפיות ובמספר בעלי זכות הבחירה בהן 72 .
למשל, בבחירות לכנסת .
ה-23 הוקצולוועדות האזוריות צפת וכנרת 18 ו-17 חודשי העסקה לכל 100 קלפיות, .
בהתאמה, ו-34 ו-31 חודשי העסקה לכל 100,000 בעלי זכות בחירה , ולעומת זאת .
לוועדות רחובות ותל אביב הוקצו 5 ו-7 חודשים לכל 100 קלפיות ו-9 ו-12 חודשים לכל .
100,000 בעלי זכות בחירה, בהתאמה.
פערים דומים היו גם בהקצאת המשאבים לוועדות .
האזוריות במערכות הבחירות האחרות שנבדקו.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה כי מספר העובדים בוועדה אזורית נקבע גם לפי המקום .
הגיאוגרפי של הוועדה ומפריסת היישובים שהיא משרתת.
הוועדה ציינה עוד כי בכל הוועדות .
האזוריות, לרבות בקטנות שבהם, יש משרות שהן תחומי הליבה של הוועדה, כגון משרותיו של .
מנהל הוועדה, של מרכז משאבי אנוש ושל מרכז לוגיסטיקה, ומשרות אלה הן מעין תקורה .
בסיסית שאינה משתנה גם אם יש שוני במספר בעלי זכות בחירה או במספר קלפיות.
פערים כאמור עשויים להעיד על ניצול לא יעיל של משאבים להעסקת מאות עובדים.
מומלץ כי ועדת הבחירות תקבע קריטריונים להקצאת משאבי אנוש לוועדות האזוריות, .
לרבות בכל הנוגע לעובדים בהעסקה לפי שעות, ותפעל להקצות את המשאבים על .
פיהם ובשים לב לצורך בהתייעלות בהקצאת משאבי כוח אדם לעניין זה.
גיוס עובדי יום הבחירות .
ועדת הבחירות המרכזית מעסיקה ביום הבחירות עשרות אלפי עובדים (בין 34,000 ל- 49,000 , .
)כמוצג בתרשים הבא במגוון תפקידים, ובהם מזכירי ועדות קלפי, קולטי קלפיות בכנסת, .
סדרנים, אבות בית ונהגים.
בתרשים להלן מוצגיםמספרי העובדים המועסקים בימי הבחירות בין הבחירות לכנסת ה- .
20 ובין הבחירות לכנסת ה-23.
72 שיעור ניצול הקצאת החודשים במשרות בתקן של הוועדות האזוריות היה96% בכנסת ה-20 ,95% בכנסת ה-21 , .
97% בכנסת ה-22 ו-98% בכנסת ה-23 ; שיעור ניצול הקצאת השעות במשרות לפי שעות של הוועדות האזוריות .
היה 95% בכנסת ה-21 ,98% בכנסת ה-22 ו-93% בכנסת ה-23 .
| 859 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 30: מספר עובדי יום הבחירות, בין הכנסתה -20 (מרץ 2015 ) לבין הכנסת .
מהתרשים עולה כי בין מערכת הבחירות לכנסת ה -20 למערכת הבחירות ל כנסת ה- .
23 חל גידול בשיעור כולל של 47% במספר עובדי יום הבחירות.
באופן דומה בין מערכות הבחירות: 16% ,11% ו-13% .
בתרשים להלן מוצג שיעור הגידול בכוח האדם המועסק ביום הבחירות יחסית לגידול .
במספר בעלי זכות הבחירה ומספר הקלפיות, בין הכנסת ה -20 (מרץ 2015) לכנסת ה -23 .
| 860 | תרשים31: גידול במספר העובדים שהועסקו ביום הבחירות, במספר בעלי זכות .
הבחירה ובמספר הקלפיות במערכת הבחירות יחסית למערכת בחירות קודמת, .
מהתרשים עולה כי הגידול במספר עובדי יום הבחירות היה ניכר יחסית לגידול .
במספר בעלי זכות הבחירה ובמספר הקלפיות.
הגידול במספר הבוחרים והקלפיות .
הוא הגורם לכ-70% מהגידול במספר עובדי יום הבחירות לכנסת ה-21 ;לפחות מ - .
20% מהגידול במספר העובדים בבחירות לכנסת ה-22 ;ולכ-15% מהגידול בכנסת .
ועדת הבחירות המרכזית הסבירה כי הגורמים לגידול במספר עובדי יום הבחירות הם .
הגידול במספר המזכירים, לרבות הוספת מזכיר רזרבי בקלפיות, הגידול במספר רכזי .
קליטה של חומרי ועדות הקלפי בוועדות האזוריות, העסקת מפקחים על טוהר הבחירות .
וכן הגידול במספר הסדרנים, אבות הבית והנהגים.
בתרשים להלן מוצג שיעור הגידול במספר העובדים לכל קלפי ולכל בעל זכות בחירה, .
בין מערכת הבחירות לכנסת ה-20 לבין מערכת הבחירות לכנסת ה-23 , לפי סוג העובדים .
- עובדי יום הבחירות; עובדי יום הבחירות בניכוי מפקחי טוהר בחירות; וכן עובדי יום .
הבחירות בניכוי מפקחי טוהר ב חירות ומזכירי קלפי שניים.
יצוין כי מספר העובדים בשאר .
הקבוצות - סדרנים, אבות בית, רכזי קליטה של חומרי ועדות הקלפי בוועדות האזוריות .
ונהגים - נקבע בעיקר על פי מספר הקלפיות, ולכן אפשר להניח שמספרם גדל בהלימה .
לגידול במספר הקלפיות.
| 861 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 32: גידול במספר עובדי יום הבחירות לכל קלפי ולכל בעלי זכות הבחירה - .
כלל עובדי יום הבחירות, עובדי יום הבחירות - ללא מפקחי טוהר בחירות ועובדי יום .
הבחירות - ללא מפקחי טוהר הבחירות ומזכירי קלפי שניים, בין מערכת הבחירות .
לכנסת 20 (מרץ 2015 ) לבין מערכת הבחירות לכנסת23 (מרץ 2020 ) .
מהנתונים עולה כי בין הבחירות לכנסת ה-20 לבחירות לכנסת ה-23 גדל מספר .
עובדי יום הבחירות, בניכוי הגידול במספר הקלפיות, ב-40% .
הגורם לעיקר הגידול - .
29% מהגידול במספר עובדי יום הבחירות, בניכוי הגידול במספר הקלפיות - הוא .
גיוס מפקחים על טוהר הבחירות ומזכירי קלפי שניים.
משרד מבקר המדינה ביקש לבחון את האופן שבו ועדת הבחירות המרכזית מנהלת את .
העסקתם של עשרות אלפי עובדי יום הבחירות, לרבות את הקצאתם בין היחידות .
השונות: הוועדה המרכזית, הוועדות האזוריות ואלפי הק לפיות הפזורות ברחבי הארץ.
ואולם נמצא כי במטה הקבוע של הוועדה אין גורם העוסק בכך אשר בידיו הידע והנתונים .
אומנם בעבר העסיקה הוועדה סמנכ"ל למינהל משאבי אנוש .
ותפקידים מיוחדים, והוא היה אחראי גם לניהול נושא זה, ואולם העסקתו הסתיימה ביולי .
2019 ומאז לא מונה גורם אחר לניהול עובדי יום הבחירות.
למעשה, רק בתקופת הבחירות .
הוועדה מעסיקה עובד שברשותו הידע והנתונים על העסקת עובדי יום הבחירות.
| 862 | לשם ניהול משאבים של אלפי עובדי יום הבחירות נדרש למנות גורם אחראי בעל .
סמכויות מתאימות להקצאת העובדים ליחידות השונות, תוך הקפדה על יעילות .
בפרט לנוכח הגידול הניכר (בשיעור 47% ) במספר עובדי יום .
הבחירות בתוך חמש שנים והגידול בהוצאה על שכר עובדי יום הבחירות במהלך .
אותן שנים (65%, מ-52 מיליון ש"ח ל-86 .
הוועדה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי עובדת מסוימת של הוועדה בתקופת .
הבחירות מועסקת כראש תחום גיוס עובדים לשבוע הבחירות.
מומלץ שהוועדה תקבע מיהו הגורם שיהיה האחראי לניהול המשאבים של אלפי .