HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
63 לדוגמה, על פי נתוני אמו"ן- מעהב"ט שילמה בשנת 1998 סך של 290,000 ש"ח בגין הערכה של חברה בודקת לגבי עלויות העתקת מחנה גלילות; ובגין הערכת עלויות לגבי העתקת מחנה עודד - 145,000 .
ש"ח 64 בחוק התכנון והבנייה נ קבע כי "המבקש היתר למתקן ביטחוני והוועדה למתקנים ביטחוניים יתחשבו, ככל האפשר, בהנחיות התכנוניות והסביבתיות שתתן הוועדה המחוזית לעניין זה".
לנוכח רצונה של מעהב"ט לפנות מחנות צבא ישנים, שהוקמו ברובם לפני שנכנסו לתוקף תכניות המתאר השונות, יש הזדמנות לביצוע שינוי במצב 102 דוח שנתי61א .
הקיים ולקידום מימושם של יעדי מוסדות התכנון, בהתאם לעקרונות תכניות המתאר ולמדיניות התכנון.
השתהות בפינוי מחנות הצבא בכלל וממרכזים עירוניים בפרט מונעת את מימוש ייעודי הקרקע בשטח המתפנה, כפי שקבעו מוסדות התכנון בתכניות המתאר.
להלן יובאו כמה דוגמאות למחנות צה"ל המיועדים לפינוי, הנמצאים על קרקע שיועדה בתכניות המתאר לשימושים אזרחיים שונים: א.
על פי תכנית המתאר הארצית לחופים 65 , על בסיס חיל הים באילת לעבור ממקומו ולהשתלב בנמל האזרחי.
השטח שיתפנה אמור לשמש לפיתוח עירוני.
מחנה סירקין נמצא בשטח שיועד בתכנית המתאר המחוזית של מחוז המרכז66 "לשמש כ"נוף כפרי פתוח 67 "וכ"אזור נחל וסביבותיו 68 .
הותרת המחנה במקומו מונעת את מימוש התמ"מ.
מחנה תל השומר שוכן בקרקע המיועדת למגורים, בהתאם לתכנית מתאר כוללת לבקעת אונו שהכינו משרד הפנים, ממ"י ו הרשויות המקומיות.
אי -פינוי המחנה מונע את הסבתו לאזור מגורים69 .
בחלק ניכר מהמחנות המיועדים לפינוי יש מבנים ותשתיות ישנים כיוון שבמשך שנים לא הקצה צה"ל את המשאבים הנדרשים לשמירה על הקיים, מצבם של מחנות אלה ירוד, והוא הולך ומידרדר משנה לשנה.
עקב כך עלויו ת התחזוקה של הבינוי והתשתיות, שצה"ל נדרש לממן, הולכות וגדלות.
למרות זאת, על פי נתוני אט"ל, התקציב שמקצה צה"ל לתחזוקה הולך ופוחת משנה לשנה.
עקב מגבלת התקציב לתחזוקת מבנים ותשתיות נמנע צה"ל - ובעיקר ז"י ואט"ל - מלהקצות תקציב לתחזוקה במחנות המיועדים לפינוי, למעט לתיקון תקלות.
לעומת זאת, ח"א מקצה את התקציב הנדרש לתחזוקה שוטפת אף למחנות המיועדים לפינוי, דוגמת ביה"ס הטכני 70 .
בשל התמשכות תהליך הפינוי של מחנות צה"ל, מצד אחד, והיעדר תחזוקה הולמת, מצד אחר, מצבם של אותם מחנות ירוד ביותר, ויש בהם, בין היתר, מבנים המיועדים להריסה ומבנים נטושים שקרסו.
לדוגמה, במחנה ביל "ו, המיועד לפינוי בהתאם להחלטת הצוות הבין-משרדי, יש מבנים מיועדים להריסה בהיקף משוער .
'א 66 /תמ"מ3 'שינוי מס21 , אותה אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה במאי 2002.
67 שטח המיועד לשימוש חקלאיכמשמעותו בתוספת הראשונה לחוק התכנון והבנייה, וכן להגנה על נוף כפרי, שימור הנוף הפתוח, מתקני נופש, פנאי ותיירות, מתקנים ומוסדות הקשורים להתיישבות הכפרית המשתלבים בשטח החקלאי.
68 שטח המיועד למערכות הטבעיות הקשורות לנחל, לניקוז ולזרימה של מים, לנופש בחיק הטבע ולפעילויות הקשורות בנחל לרווחת הציבור, לעיבוד חקלאי ולהקמת הבניינים והמתקנים הדרושים לשם כך.
69 ביוני 2010 אושרה להפקדה תכנית של ממ"י הכוללת הקמת 2,445 יחידות דיור בחלקו המזרחי של שטח המחנה.
70 על פי נתוני ח"א, בשנים 2005 -2009 השקיע החיל בתחזוקה ובבינויחדש בבסיס זה סך של כ -39 מיליון ש"ח במחירים שוטפים.
בין היתר, החיל שיפץ כיתות ומבנים וביצע תחזוקה בתשתיות מים, ביוב וחשמל.
של800 מ"ר; בצריפין- בהיקף משוער של 10,400 מ"ר; ובתל השומר- בהיקף של 7,200 :מ"ר.
להלן תיאור מצבם של כמה מחנות 104 דוח שנתי61א .
מחנה 80 - נושא פינויו של המחנה עלה לראשונה לדיון בישיבת הצוות הבין- משרדי באוקטובר 200271 .
בדיון שקיים סגן הרמטכ"ל דאז, האלוף משה קפלינסקי, באפריל 2006 בנושא סטטוס שיווק מחנות הוא סיכם כי על מז"י לפעול לפינוי מהיר של המחנה, וכי נוכח זאת אין לבנות או להשקיע בו.
במועד סיום הביקורת, יוני 2010 , מחנה80 עדיין פעיל, והוא משמש בסיס טירונות שבו שוהים בזמן נתון כ - 1,500 חיילים.
במחנה מבנים ישנים מאוד, אשר חלקם מיועדים להריסה.
נוסף על כך, יש במחנה מפגעים חמורים בתחום התשתיות, ובהם: בורות ביוב ובורות ניקוז סתומים, גגות דולפ ים, מרצפות ומדרגות שבורות, פיצוצים תכופים בצנרת הביוב, שעשויה מאסבסט, ובורות פעורים בכביש.
במחנה קרס מבנה שגגו עשוי מאסבסט, והומלץ לאטום מבנה אחר, בעל גג אסבסט וקירות מאסבסט פריך, עקב שברים בקירות72 .
במחנה אין חדרי ביטחון לחיילים, וכיתות הבנויות מבטון מספקו ת פתרון חלקי בלבד לשעת חירום.
בדצמבר 2009 פנו גורמים מהמחנה למרכז בינוי, בין היתר, בעניין תקלות בתשתיות החשמל המסכנות חיי אדם.
מחנות טירה - נושא פינוי מחנות טירה עלה לדיון בישיבת הצוות הבין-משרדי כבר בספטמבר 1996 .
במועד סיום הביקורת, יוני 2010, כ-15 שנים לאחר מכן, טרם נחתם הסכם לפינוים 73.
מחנות אלה נבנו ברובם לפני כ -80 שנה, ומצב התחזוקה בהם ירוד ביותר.
בבסיס ציוד, לדוגמה, נמצאים מבנים ישנים בעלי גגות אסבסט; סדקים פעורים בקירות; בורות פעורים במבנים ובמעברים; ותשתיות החשמל, המים והביוב רעועות.
כמו כן יש בבסיס מבנים הרוסים ומבנים המיועדים להריסה.
נוסף על כך, אין בבסיס די חדרי ביטחון כדי לאפשר מיגון של כל כוח האדם השוהה בו.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי נוכח מצבם הירוד של חלק מהמחנות המיועדים לפינוי, על צה"ל לוודא כי יישמרו תנאי מחיה נאותים לחיילים כל עוד לא פונו המחנות.
,בשל העיכוב המתמשך בקצב פינוים של מחנות המיועדים לפינוי יידרש צה"ל במוקדם או במאוחר לחדש מבנים ותשתיות במחנות אלה.
אם צה"ל ישקיע תקציבים ניכרים בשיפור מבנים ותשתיות במחנות המיועדים לפינוי - עלול פינוים להפוך לפחות כדאי בעיניו, באשר התמריץ העיקרי שלו לפינוי מחנות הוא חידוש מחנותיו, והוא עלול לחזור בו מהחלטתו בדבר פינוים.
לעומת זאת, מוסדות התכנון עלולים להתנגד לחידוש המבנים והתשתיות במחנות הקיימים, נוכח קיומו של נוהל לעבודת ועדת משנה של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה (הוועדה למתקנים ביטחוניים), הקובע, בין היתר, כי הקמת מתקן בהיקף משמעותי בתוך מתקן ביטחוני קיים תהיה טעונה אישור של הוועדה74 .
71 בתר"ש תו"פ מסוף שנות התשעים של המאה העשרים הוגדר מחנה80 כמחנה חיוני לטווח ארוך, אולם לאחר מכן שינה אג"ת את מעמדו.
72 בעניין זה רא ו את הפרק "פעילותם של צה"ל ושל משרד הביטחון בתחום הגנת הסביבה בצה"ל - מעקב מורחב" בדוח זה.
73 הגורמים העיקריים לעיכוב בתהליך הפינוי של מחנות אלה הם: מחלוקת בין מעהב"ט ובין ממ"י לגבי עלויות ההעתקה ועמדת מעהב"ט לגבי פינוי משולב של שלושת המחנות גם יחד.
74 נוהל משרד המשפטים ממרס 2009 .
התכנון שבמשרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה כי נוכח השינויים שחלו בשנים האחרונות בעקבות הפסיקה בנושא75 , צה"ל לא יוכל באותה קלות כבעבר להרחיב ולבנות במחנותיו.
עוד מסר, בהתייחסו למחנה סירקין שהתפנה בחלקו 76 , כי לא לגיטימי שצה"ל יתכנן להעביר לתחומו של מחנה זה יחידות נוספות, באשר שימוש זה אינו מתיישב .
75 ראו למשל עע"מ 2408/05 , הושעיה ישוב קהילתי כפרי של אגוד המושבים של הפועל המזרחי נ' מדינת ישראל-משרד הביטחון ואח', תקדין.
ח"א הוציא את יחידותיו מהמחנה לפני מספר שנים 106 דוח שנתי61א .
עם ייעוד הקרקע כשטח פתוח על פי תכנית המתאר המחוזית שבתוקף.
לדבריו, על מעהב"ט לפעול על פי מדיניות התכנון הארצית והמחוזית, ועל מוסדות התכנון לשקול בקפידה את האפשרות להרחבת מחנה קיים.
בנסיבות אלו, מצד אחד צה"ל ממעט זה שנים להשקיע בתחזוקה ובבינוי חדש במחנות המיועדים לפינוי, כשייתכן שמוסדות התכנון לא יאפשרו לו בינוי חדש בעתיד, ומצד אחר הוא ממשיך את פעילותו בהם.
 תהליך פינוי מחנות צה"ל הוא פרויקט לאומי, שהוחל בביצועו כ-17 שנה לפני מועד סיום הביקורת, אשר מטרתו לפנות את מרכזי האוכלוסין ולאפשר את פיתוחם האזרחי.
חלק מהמחנות פונו, אך עדיין נותרו מחנות גדולים במרכזים עירוניים, אף על פי שהצורך בפיתוח אזרחי שריר וקיים; אף שהימצאות המחנות בקרקעות אלו אינה מתיישבת לרוב עם ייעודי הקרקע שבתכניות המתאר; ואף שצה"ל מעוניין בפינוי אותם מחנות, כדי לחדש את המבנים והתשתיות המשמשים אותו בפעולתו.
התהליך אינו מתקדם בקצב הנדרש, בעיקר בשל מחלוקות בין חברי הצוות הבין-משרדי, שהוקם מכוח החלט ת הממשלה לפינוי מחנות, בנוגע לכדאיות הכלכלית שבפינוים, ובייחוד בנוגע למרכיבי העלות שיוכרו במחנות החלופיים שיקים צה"ל.
נוסף על כך לא השכיל הצוות הבין - משרדי ליצור מנגנונים לקיצור הליכי התכנון והשיווק של הקרקעות המתפנות; ועקב כך עוכבה השגת יעדי הפינוי, נגרמה שחיקה משמעותית במצב המחנות שיועדו לפינוי וסוכל מימוש שימושי הקרקע בהתאם לתכניות המתאר הארציות, המחוזיות והמקומיות.
זאת ועוד, אי -מימוש תכניות הפריסה של צה"ל פוגע בו מהבחינה האופרטיבית, הלוגיסטית, הארגונית והתקציבית.
כמו כן הוא פוגע ברווחת החיילים השוהים במחנות שמיועדים לפינוי, שמצב המבנים והתשתיות בהם ירוד.
בנסיבות הקיימות, שבהן פינוי מחנות תואם את צרכיו המבצעיים והארגוניים של צה"ל, יש הזדמנות למימוש של מכלול היעדים הלאומיים - הביטחוניים, התכנוניים, הכלכליים והסביבתיים.
אם תוחמץ הזדמנות זו ויימשך העיכוב בפינ וי המחנות, ייתכן שצה"ל יידרש לשנות את תכניות הפריסה שלו, תוך חידוש תשתיותיו במחנות הקיימים והמשך הישארותו במרכזי אוכלוסין; מצב שינציח את אי -היכולת לממש יעדים אזרחיים בשטחים אלה.
אשר על כן לדעת משרד מבקר המדינה, על הצוות הבין -משרדי לגבש בתוך פרק זמן קצר ככ ל האפשר תמונת מצב מלאה ועדכנית של כלל המחנות המיועדים לפינוי.
זאת לרבות כלל עלויות ההעתקה הצפויות וכלל התועלות שהמדינה עתידה להפיק בטווח הקצר ובטווח הארוך מפינוי המחנות הישנים ממרכזים צפופי אוכלוסין ומהקמת מחנות חדשים במקומות חלופיים.
תפקוד הצוות הבין -משרד י עד כה מלמד על הצורך בחיזוק האמצעים שבידיו לקידום תהליך פינוי מחנות צה"ל, לרבות ההכרה בתהליך משרד הביטחון 107 .
כ"פרויקט לאומי" והעמדת כלים ייחודיים לקידומו.
כמו כן נדרשת הסדרת אופן פעולתו, לרבות גיבוש העקרונות המנחים, דרכי קבלת ההחלטות וקיום מעקב אחר ביצוען, תוך קביעת נהלים ותכניות עבודה מפורטות.
נוסף על כך, נוכח התמשכותו של תהליך פינוי המחנות עד כה, ובחלוף 17 שנה ממועד החלטת הממשלה, יש מקום כי הממשלה תדון בשאלה מיהו השר שיופקד להבא על עבודת הצוות הבין -משרדי וישמש כגורם מדיני שיפעל לקידום התהליך.
הדבר נועד לאפשר את מיצוי התועלות הגלומות בתהליך ואת השגתם של יעדים לאומיים חשובים של מדינת ישראל.
הטיפול של צה"ל במחנות נטושים .
צה"ל פועל בסביבה משתנה, המאופיינת בשינויים בסוגי האיומים על מדינת ישראל, בהתפתחויות טכנולוגיות ובאילוצים תקציביים.
כל אלה מחייבים גמישות והתאמה של אמצעים, של דפוסי פעילות ושל מסגרות ארגוניות - כדי לתת מענה מבצעי מיטבי לאיומים, במגבלות הקיימות.
נוכח זאת, צה"ל משנה, מפעם לפעם, גם את פריסת יחידותיו, מקים מחנות ומתקנים ביטחוניים חדשים ועוזב את אלה שאין צורך בהם עוד.
מנתוני אג"ת עולה כי חלק מהמחנות הנעזבים נש ארים בחזקת צה"ל פרקי זמן ארוכים, לעתים עשרות שנים, אף כי אין לו כל צורך בהם (להלן - מחנות נטושים).
מדובר בעיקר במחנות קטנים ובינוניים ששטחם עשרות עד מאות דונמים.
רוב המחנות הללו נמצאים באזורים שאין בהם ביקוש לשימוש אזרחי בקרקע, ועל כן לא ניתן לשווקם במסגרת תהליך שיווק המחנות שפורט לעיל77 .
מנתוני צה"ל עולה כי בינואר 2010 היו בצה"ל עשרות רבות של מחנות נטושים78 , המתפרסים על פני שטח כולל של יותר מ - 38,000 דונם, כמפורט להלן: מחנות בשטח של 6,174 דונמים בפיקוד הצפון; מחנות בשטח של 11,585 דונמים בפיקוד המרכז; ומחנות בשטח של 20,974 דונמים בפד"ם.
מחנות אלה מהווים כ- 6% .
מכלל המתקנים שבחזקת צה"ל 1 .
כאמור, מעמדו הסטטוטורי של שטח מחנות צה"ל מוסדר בחוק התכנון והבנייה, הקובע מסלול תכנוני מיוחד לדיון בבקשת צה"ל לקבלת היתר להקמת מתקנים ביטחוניים 79.
בהתקבל ההיתר, ואם ממ"י הוא המ נהל את הקרקע הנדרשת להקמת המתקן 80 , הוא מקצה את הקרקע למשהב"ט בהתאם לכללים שנקבעו בנוהל של ממ"י שעניינו "הקצאת קרקע לצורכי ביטחון" (ראו פירוט בהמשך פרק זה).
אשר למקרים שבהם בכוונת משהב"ט להחזיר לממ"י שטח שאינו נדרש עוד לצה"ל קובע הנוהל כי משהב"ט יחזיר אותו "כשהוא פנוי וריק".
ממסמכי צה"ל עולה כי סוגיית המחנות הנטושים נבחנה בצה"ל במשך השנים ואף ננקטו צעדים שנועדו להחזיר לממ"י את השטחים של חלק מהמחנות.
77 על פי הערכת צה"ל, את מקצת מהמחנות ניתן יהיה לשווק בשנים הבאות (בנושא זה ראו בהמשך).
לרבות באיו"ש 79 היתר להקמת מתקן ביטחוני ניתן על ידי ועדת משנה של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במסגרת מסלול ייעודי המוגדר בחוק.
ראו פירוט בהמשך פרק זה.
80 "הסמכויות והתפקידים של ממ"י מוגדרים בחוק רשות מקרקעי ישראל, התשך- 1960 .
בחוק נקבע כי ממ"י יפעל "לניהול מקרקעי ישראל כמשאב לשם פיתוחה של מדינת ישראל לטובת הציבור, הסביבה והדורות הבאים".
כאמור, על פי נתוני ממ"י, כ-93% .
מכלל הקרקעות במדינת ישראל הן בבעלות המדינה שאותן הוא מנהל משרד הביטחון 109 .
בחינה זו הובאו בחשבון, מחד, העלות הכרוכה בהמשך החזקת המחנות, ובעיקר תשלום מסי הארנונה שמעהב"ט משלמת בעד חלק מהם (מעהב"ט אינה משלמת ארנונה בעד 86% מהמחנות הנטושים), ומאידך, עלויות הפינוי והפירוק של המחנות, לקראת החזרת שטחיהם לממ"י, כמפורט להלן: 110 דוח שנתי61א .
בדצמבר 2003 , במסגרת עדכון תר"ש תו"פ, ציין סגן הרמטכ"ל, בין היתר, את הצורך בתכנית אב שתבטא את סדרי העדיפות של צה"ל מבחינת התשתית והפריסה ותבטיח, בין היתר, התייעלות ושיפור האפקטיביות, בדגש על שיפור התשתיות, תוך סגירה ואיחוד של מחנות.
בהמשך לקביעה זו, קיים רמ"ח תו"פ במרס 2004 דיון בנושא גיבוש תמונת המצב בנוגע לתשתית ולפריסה, בדגש על זיהוי המחנות שפונו או ננטשו ואלה הצפויים להתפנות.
בסיכום הדיון קבע הרמ"ח, בין היתר, כי עבודת המטה תתייחס לדרכי ההתמודדות עם תופעת נטישת המחנות ומיצוי הטיפול בה, ותכלול מיפוי של המחנות הנטושים וכן עדכון בנוגע לבינוי ולתשתיות שבהם, הערכה בנוגע לעלויות פירוק התשתיות והמבנים הקיימים והערכת עלות תשלומי הארנונה עבור החזקת מחנות אלו.
בספטמבר 2004 ,העביר רמ"ח תו"פ לסגן הרמטכ"ל את סיכום עבודת המטה שלפיה יש עשרות מחנות נטושים, ותעדפה את הטיפול בהם על פי אמות מידה של היקף תשלומי הארנונה עבורם, מידת החיכוך עם האוכלוסייה האזרחית והסכנות הבטיחותיות הכרוכות באי-פינוים.
בסיכום עבודת המטה גובשה רשימה של 21 מחנות שלגביהם הוצע "לרכז מאמץ על מנת להביא לפינוים ולהחזרת הקרקע לבעליה".
במסמך צוין, בין היתר, כי "הנזקים העלולים להיגרם לצה"ל עקב הותרת המצב כמות שהוא, בראייה ארוכת טווח, גדולים מההוצאה הנדרשת לשם פינוי המחנות הנטושים והחזרת הקרקע לבעליה.
לאור האמור ממליץ אג"ת להקצות את המשאבים הנדרשים לפינוי המחנות הנטושים ולהנחות.
לאחר השלמת הפינוי יפעל אג"ת להחזרת הקרקע לבעליה, בשיתוף מרכז בינוי ומשהב"ט".
באותו מועד, ספטמבר 2004 , אישר סגן הרמטכ"ל את המלצ ות אג"ת וקבע כי נדרש להכין תכנית עבודה שתמומש בשנת 2005 , וכי את התקציב לכך יקצו הגופים הנושאים באחריות לנושא מתקציבם.
בהתאם למסמכי את"ק, בחודשים דצמבר 2004 - אפריל 2005 הכין מרכז בינוי תמחיר ראשוני של עלות פינוים של 21 מחנות, שהסתכם בכ-7 עד9 .
מיליון ש"ח במאי 2005 הודיע את"ק לסגן הרמטכ"ל, לרמ"ט אט"ל, לראש אג"ת ולגורמים נוספים כי הוא סיכם עם משרד האוצר את קבלתה של הלוואה למימון פינוי המחנות בסך 20 ,מיליון ש"ח, וכי סיכום זה "מאפשר לפנות, בתכנית תלת שנתית מספר מחנות גדול מ-21 המחנות שהוגדרו ללא הטלת נטל על הפיקודים ואט"ל, שכן החזר ההלוואה יהיה מחסכון בעלויות ארנונה ועלויות שוטפות אחרות".
ממסמכי אג"ת עולה כי נוכח קבלת ההלוואה הוא אישר לפנות 55 מחנות ולהחזיר את שטחיהם לממ"י בשנים 2005 -2007 , לרבות 21 המחנות שהוצגו לסגן הרמטכ"ל.
בפועל, נמצא כי עד למרס 2010 הוחזרו שטחיהם של 26 (כ-47% ) מ- 55 המחנות האמורים,ו-19 מחנות אחרים נמצאים בהליך החזרה לממ"י.
יתר על כן, מנתוני אג"ת המעודכנים לינואר 2010 עולה כי על אף החזרת26 ,המחנות בשנים 2004 -2010 גדל המספר הכולל של המחנות הנטושים בצה"ל בכ-60% .
בביקורת עלה כי אג"ת לא ניתח את ה סיבות לגידול הניכר במספר המחנות הנטושים.
אף על פי כן, בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי "הסיבה לעלייה במספר המחנות נעוצה בהשלמת עבודת מטה למיפוי מחנות צה"ל ולא בהאצת תהליך פינוי המחנות על ידי יחידות צה"ל".
משרד מבקר המד ינה מעיר כי צה"ל גיבש את התכנית לפינוי המחנות הנטושים נוכח הערכת אג"ת בנוגע לנזקים העלולים להיגרם לצה"ל עקב הותרת המצב כמות שהוא, בראייה ארוכת טווח.
יש לראות כליקוי הן את העובדה שצה"ל לא החזיר את השטחים של כל המחנות הנטושים שקבע כי יש להחזירם, והן את העובד ה שבמשך שנים לא בוצע מעקב בנושא מספר המחנות הנטושים והסיבות לאי-פינוים.
,תהליך פינוי מחנה צבאי מוגדר בפקודת מטכ"ל שעניינה "הקצאה, מסירה העברה, פינוי, שימוש ואחריות למקרקעין", וכן בהוראת מרכז בינוי בנושא "נוהל מחנות" (להלן - הוראות הצבא).
על פי הוראות הצבא, תהליך פינוי מחנה נחלק לכמה שלבים, וראשיתו במתן אישור אג"ת לגוף הצבאי הנוגע בדבר, ולפיו יש לפנות את הקרקע; המשכו בתכנון תכנית פינוי המחנה ובביצועה על ידי הגוף הצבאי; וסיומו בהחזרת הקרקע לרשות ממ"י.
במסגרת ביצוע הפינוי אמור הגוף הצבאי הנוגע לדאוג להריסת מבנים ומתקנים שנבנו במהלך השהייה על הקרקע, לפי הנחיה פרטנית של מרכז בינוי, לרבות סריקת נפלים וניתוק תשתיות.
לאחר סיום שלב זה, על מרכז בינוי לתאם את החזרת הקרקע למשהב"ט, לצורך החזרתה לממ"י.
פקודת המטכ"ל דלעיל קובעת כי "מקרקעין המתפנים על ידי יחידה בלי שהועברו מייד לרשות יחידה אחרת, אחראית מפקדת הפיקוד.
שברשותם המקרקעין, לשמור עליהם".
עוד נקבע בפקודה כי "השמירה במקרקעין פנויים תתקיים על ידי שומרים שיימצאו בהם באופן קבוע ורצוף או על ידי סיורים".
בתגובה על בקשת משרד מבקר המדינה לקבל את אישורי אג"ת לעזיבתם של עשרות רבות של המחנות שננטשו על ידי יחידות צה"ל , מסר רע"ן תכנון כי כל המחנות הללו ננטשו באופן חד-צדדי ללא אישור אג"ת, וכי האחריות לכך מוטלת על הפיקודים המרחביים הנוגעים.
עוד מסר כי נוכח חלוקת האחריות והסמכויות בין אג"ת ובין הפיקודים, אג"ת אינו מקיים ב קרה שמטרתה למנוע עזיבה לא מבוקרת של מחנות, ועל כן סביר כי יש מחנות נטושים נוספים שאג"ת אינו יודע על דבר קיומם, היות שהפיקודים לא עדכנו אותו בדבר עזיבתם.
בביקורת עלה כי במקרים רבים יציאת יחידות צה"ל מהמחנות לא לוותה בפעולות של סידור וניקוי השטח, שלא לפי פקודת מטכ"ל דלעיל, ולפיכך נותרו בהם מפגעים רבים, כגון מבנים הרוסים, בורות, פסולת וזיהומים מסוגים שונים (בנושאים אלה ראו בהמשך פרק זה), ולא בוצעה בהם סריקה מסודרת של נפלים.
נוסף על כך נמצא כי השטח של רוב המחנות לא גודר, פעולה המתבקשת כדי להבטיח, בין היתר, שמיר ה ראויה על המקום, וכי הפיקודים, האחראים כאמור לשמור על שטח המחנות שעזבו, לא פעלו על פי הנדרש: לא הציבו בהם שמירה ולא קיימו סיורים בתחומם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה רבה את העובדה שהפיקודים לא הקפידו למלא את הוראות הצבא, ואפשרו ליחידות הכפופות להם לעזוב מחנות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אג"ת, שהיה ער במשך שנים לתופעה של עזיבת מחנות ללא אישורו, לא בחן דרכים למיגורה, אלא השלים למעשה עם המצב והסתפק באיסוף מידע על המחנות שכבר ננטשו ובנקיטת צעדים להחזרת חלק מהם לממ"י.
יתרה מזו, נטישתם של מחנות צה"ל כה רבים בלא ידיעתו של אג"ת ובלא בקרה שלו בנושא מלמדת על תופעה מערכתית, החורגת מתחום פעילותם של הפיקודים, שהתרחשה ללא ראייה כוללת ופיקוח מרכזי של צה"ל.
ממילא, הדבר פגם ביכולת מעהב"ט לקבל החלטות לגבי המשך הטיפול במחנות אלה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודי ע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי מתקיימת בקרה עתית בנושא מחנות נטושים "כחלק מהליך אישור תכניות העבודה השנתיות לגופים ולזרועות, במסגרתו נבחן ומאושר באג"ת פרק 'תשתית ופריסה' בתכנית העבודה של כל אחד מהגופים, הזרועות והפיקודים בצה"ל.
כמו כן, במסגרת משרד הביטחון 113 .
התכנית הרב שנתית לתשתית ופריסה נבחן מחדש הצורך בשימוש המקרקעין של כל אחד מהמחנות והמתקנים שברשות צה"ל".
עוד הודיע צה"ל כי "בעקבות מקרים בהם נעזבו מחנות.
ללא אישור אג"ת חודדו ההוראות המחייבות בצה"ל למפקדי היחידות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח ממצאי הביקורת בנוגע למספר הרב של מחנות צה"ל שננטשו ונזנחו ללא קבלת אישור מאג"ת, הבקרה ברמת-העל של אישור תכניות העבודה אינה מספקת.
על כן, על אג"ת לבחון את התהליך של אישור פינוי מחנות המתקיים בגופי צה"ל ובאג"ת, ולנקוט צעדים שיבטיחו שבעתיד יחידות לא ינטשו מחנות ללא קבלת אישור לכך.
תופעה רחבת היקף זו- שבמסגרתה צה"ל עוזב מחנות אך ממשיך להחזיק בשטחיהם אף שהם אינם משמשים עוד למטרה ביטחונית - אינה מתיישבת עם כללי מינהל תקין, בייחוד מאחר שהשטחים שפונו הוזנחו ורבים מהם הפכו לאתרים שיש בהם משום מטרד סביבתי.
משרד מבקר המדינה סקר את ההיבטים הקשורים לתופעת המחנות הנטושים בצה"ל, ולהלן עיקרם: א.
היבטים חוקיים מתקן ביטחוני מוגדר בחוק התכנון והבנייה כ"בנין, מחנה או דרך המוחזק או נועד להיות מוחזק בידי צבא הגנה לישראל, או בידי שלוחה אחרת של מערכת הביטחון שאושרה לצורך פרק זה על ידי שר הבטחון, ל מעט בנין, מחנה או דרך שאינו משמש למטרה בטחונית או שלא נועד לכך או ששר הביטחון או מי שהוסמך על ידיו הורה עליו שהוא פתוח לציבור".
חוק התכנון והבנייה מגדיר את האופן שבו מאשרים מוסדות התכנון במדינה תכניות בנייה.
אשר למתקנים ביטחוניים נקבע בחוק מסלול מיוחד לאי שור הקמתם, על פי היתר שנותנת ועדת משנה של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה (הוועדה למתקנים ביטחוניים, להלן - ולמ"ב), בהרכב של שלושה מחברי הוועדה המחוזית - שניים שמינה שר הפנים, בהתייעצות עם שר הביטחון, ונציג שר הביטחון.
הליך מתן היתר להקמת מתקנים ביטחוניים אי נו מחייב הגשת תכניות בנייה מפורטות, והוא נמשך פרק זמן קצר בהרבה מהליך אישור תכניות בנייה אזרחיות.
ולמ"ב אף רשאית לתת היתרים, במקרים מתאימים, גם תוך חריגה מתכניות מתאר תקפות.
יצוין כי במצב זה חלו בשנים האחרונות שינויים לנוכח פסיקת בית המשפט העליון81 .
תכניותמתאר מחוזיות וארציות קובעות בעניינם של שטחים ביטחוניים 82 ,, בין היתר, כי "חדל שטח ביטחוני מלהיות כשטח ביטחוני יחולו עליו הוראות תכנית .
משרד מבקר המדינה מעיר כי המחנות הנטושים, שצה"ל לא מתכנן עבורם שימוש עתידי, פסקו למעשה מלשמש למטרה הביטחונית שלה הם נועדו ועל כן חדלו, מבחינה מהותית, מלשמש "מתקנים ביטחוניים" כהגדרתם בחוק.
למרות זאת המשיך צה"ל להחזיק בשטחי המחנות .
82 "שטח ביטחוני" מוגדר בתכניו ת מתאר מחוזיות וארציות כמתקן ביטחוני, כהגדרתו בסעיף 159 לחוק התכנון והבנייה; שטח סגור, כהגדרתו בתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945 , ושטח שבשימוש מעהב"ט.
הנטושים, לעתים במשך עשרות שנים, בלי שפעל לביטול ההיתרים התכנוניים שניתנו להקמתם ולהחזרת השטחים לממ"י.
היבטים בטיחותיים אף כי צה"ל מח ויב לשמור על המחנות הנטושים עלה בביקורת כי רובם אינם מגודרים ואינם מאובטחים, והדבר מאפשר כניסת אזרחים לתחומם.
עקב כך, ונוכח המפגעים הרבים שנותרו בתחום המחנות הנטושים (ראו פירוט בהמשך), יש במחנות משום סכנה בטיחותית לשלומם ולביטחונם של האזרחים, וחלקם, לפי מסמכי צה"ל, אף משמשים לפעילות פלילית (ראו בהמשך).
מצב זה מתקיים אף שממסמכי צה"ל עולה כי גורמי צבא הנוגעים לעניין ערים לו, לרבות לסכנות הבטיחותיות הכרוכות בו.
לדוגמה, בדצמבר 2009 פנתה מפקדת מרכז בינוי לרמ"ח תו"פ באג"ת בנושא מתחם הובלה ומתחם אגד ביחידת מחסני ח ירום (ימ"חים) במחנה קסטינה בפנייתה ציינה כי "המתחמים הנ"ל במקרקעין נטושים, ריקים ופרוצים לכל בר דעת, בשטח שופכים קבלנים אזרחיים פסולת בניין ככל העולה על דעתם והאחריות על המקרקעין עדיין חלה על צה"ל עם כל המשתמע מכך".
עוד עולה מהמסמכים כי במקום פעלו גנבי מתכות, שפירקו קונסטרוקציות של מבנים, ועקב כך נשקפה סכנה שחלקם יקרסו.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת, הודיעה הסיירת הירוקה 83 , הפועלת ברשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים84 (להלן- רט"ג), למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי "בפער הזמנים בין פינוי ובין השבת הנכס למינהל (ממ "י) הוא נבזז, מפורק ונהרס.
חסר מנגנון מסודר המפצה על פער הזמנים כולל תכנון, שמירה, פיקוח וכל הגנה אחרת על הנכס מפני הבוזזים ויותר מכך מפני פולשים ומסיגי גבול.
הסיירת עושה כמיטב יכולתה אך היא איננה חלק מצינור הדיווח על פינוי מחנות ולא אחת מתגלה הפינוי עם תפיסת הבוזזים או הפולשים לאחר שחלק לא מבוטל מהמחנה פורק ונבזז".
במרס 2010 קיימו נציגי משרד מבקר המדינה סיור בשישה מתחמים של מחנות נטושים85 .
נמצא כי חמישה מהם לא היו מגודרים, וכי גדר של מחנה אחר הייתה פרוצה, באופן שהתאפשרה כניסה לתחומו.
בדוגמאות שלהלן יתוארו ה ממצאים העיקריים שהועלו בסיור בשלושה מחנות: 1 ) מתחם הובלה ומתחם אגד ימ"חים במחנה קסטינה - המתחם, ששטחו הכולל כ-200 דונם, נטוש משנת 2005 .
המחנה עזוב, מפורק ברובו, מוזנח, אינו מגודר ואינו מאובטח.
ערמות של פסולת בניין מפוזרות בתחומו.
בשטח נמצאו מבנים רבים בשלבים שונים של פירוק.
83 החל משנת 1982 מבצעת הסיירת הירוקה עבור מעהב"ט משימות פיקוח בשטחי אש של צה"ל ובשטחי מקרקעין צבאי לשם מניעת פלישה אליהם ופינוי מסיגי גבול מתחומם.
בסיירת 44 תקני פקחים, מהם תשעה במימון משהב"ט, והיתר במימון ממ"י, משרד החקלאות וגופים אחרים.
84 הרשות היא תאגיד הפועל על פי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח- 1998 (להלן- חוק הגנים הלאומיים).
85 הסיור התקיים בין היתר במחנות אלה: מתחם הובלה ומתחם אגד ימ"חים במחנה קסטינה, מרכז שירותי אחזקה (מש"א) בית דגן, מחנה דלק אשדוד, מחנה אבו גוש ומחנה ורד.
מתחם קסטינה 118 דוח שנתי61א .
2 ) מחנה אבו גוש- המחנה נטוש משנת 1993 .
המחנה פרוץ ואינו מאובטח אין כל מניעה מלהיכנס לבניינים השוכנים בו, ואין שילוט המגדיר את השטח כשטח צבאי ומתריע על הסכנות הבטיחותיות הנשקפות לשוהים בתחומו.
במקום שוררות עזובה והזנחה.
יצוין כי נושא הסכנות הבטיחותיות במחנה זה הועלה במשך השנים לפני בעלי התפקידים הנוגעים בדבר במעהב"ט.
אף על פי כן צה"ל לא נקט צעדים לניקויו ולאבטחתו.
למשל, במכתב ששלח בדצמבר 1996 ראש המועצה המקומית אבו גוש לראש היחידה לפינוי מחנות צה"ל באמו"ן נאמר כי הוא חושש "שבעתיד הקרוב ימצאו גורמים בלתי רצויים את דרכם לתוך המבנה ללא קבלת רשות וסמכות".
עוד נאמר במכתב: "אני קורא לכם מבעוד מועד לעשות כל שנדרש על מנת לגרום לכך שלא תהיה פלישה לתוך המבנה, וכן לדאוג לניקיון הסביבה כפי שנדרש בעבר על ידינו".
ביולי 1997 התריע ראש היחידה לפינוי מחנות צה"ל במכתב לסגן ראש אג"ת ולגורמים במעהב"ט כי "הגדרות פרוצים ואזרחים מסתובבים בתוך המחנה באין מפריע".
עוד ציין כי נשקפת סכנה ש"על המבנים ישתלטו אלמנטים שקשה לפנותם", וכן ש"תמימים (ופחות תמימים) שיינזקו תוך כדי שהותם יתבעו את משרד הביטחון לפיצויים על נזקים שעלולים להיגרם להם ברכוש או בגוף".
נמצא שהמצב עדיין לא השתנה 3 ) מרכז שירותי אחזקה (מש"א) בית דגן- המחנה נטוש משנת 2001 .
המחנה פרוץ, אינו מגודר ואינו מאובטח.
השטח מלוכלך ומוזנח ביותר.
פסולת בניין ופסולת אחרת נערמות בכל מקום.
כל המבנים הרוסים ונמצאים בסכנת התמוטטות.
אין במקום שלטים האוסרים על כניסת אזרחים למתחם והמזהירים מפני סכנות הכרוכות בכך.
בעת הסיור נמצאו מכוניות אזרחיות החונות במקום.
גם במקרה זה נושא הסכנות הבטיחותיות במחנה הועלה במשך השנים לפני בעלי התפקידים הנוגעים בדבר במעהב"ט, ובכלל זה גם היותו של מחנה בית דגן מפגע בטיחותי, החשוף זה שנים לחדירה חוזרת ונשנית של גורמים פליליים, הן לצורך גניבת מתכות והן לפעילות פלילית בתוך המתחם.
אף על פי כן, ולמרות הסכנה הממשית הנשקפת לבטיחות הציבור בשל התמשכות המצב הקיים, לא נקט צה"ל צעדים לניקויו ולאבטחתו של המחנה.
נותר המחנה ללא שינוי משרד הביטחון 119 .
מש"א בית דגן 120 דוח שנתי61א .
מש"א בית דגן משרד הביטחון 121 .
משרד מבקר המדינה מדגיש כי המחנות הנטושים, דוגמת אלה שפורטו לעיל, הם בגדר סכנה ממשית ומידית לשלום הציבור מהבחינה הבטיחותית, וכי אין להשלים עם המשך מצב זה.
כל עוד שטחי המחנות לא הועברו מצה"ל לממ"י, מוטלת על צה"ל האחריות להם, לרבות האחריות למפגעים שבתחומם.
על כן, על צה"ל לנקוט את כל הצעדים לתיקון ליקוי חמור זה.
היבטים תכנוניים המחנות הנטושים נמצאים באזורים שונים בכל רחבי הארץ, חלקם באזורים מאוכלסים.
מחנות אלה אינם חלק מהנוף האזרחי, ולרוב הם בבחינת נטע זר בסביבתם מהבחינה האסתטית והתכנונית.
בהיותם שטח צבאי, כניסת אזרחים לתחומם אסורה, ולא ניתן לעשות שימוש אחר בקרקע למטרות המוגדרות בתכניות המתאר.
בביקורת נמצא כי מחנות רבים נטו שים זה שנים רבות ונמצאים בלב אזורים מיושבים או באזורים בעלי ערכי טבע וסביבה.