HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצאו מקרים נוספים שבהם הגורם האחראי לאישור דוח עלות הנסיעה הסופי לא חתם עליו, אלא על דוחות ביניים בלבד.
מן הראוי שהגורמים האחראים לאישור הדוחות יקפידו לקיים את הנהלים בעניין זה.
על המפעל להקפיד לקיים את הנוהל ואת תקנות מס הכנסה בעניין הסכום המוכר לצורך מס, לחסוך בכספיו ולא לאפשר לעובדיו ללון במלונות יקרים, אלא במקרים חריגים ומיוחדים ובלבד שגורם מוסמך במפעל אישר זאת מראש.
ליווי זוכים בחופשות כאמור, מפעל הפיס נוהג לשלוח לחופשות בחו"ל זכיינים מצטיינים ומנויים שזכו בכך.
לשם כך התקשר המפעל עם כמה חברות נסיעות המארגנות את הנופש ומספקות מדריך.
על פי ההסכמים של המפעל עם חברות הנסיעות, המפעל זכאי לצרף לנסיעה נצ יג אחד או שניים מטעמו, מקרב עובדיו.
עלות כרטיס הטיסה ובית המלון של נציגי המפעל כלולה במחיר שסוכם.
החופשות מתקיימות באירופה ובארצות הברית.
כאמור, לפי נתונים שמסר המפעל למשרד מבקר המדינה, בין ינואר 2003 לאפריל 2006 התקיימו כ-70 נסיעות ליווי של עובדי המפעל לחופשות בחו"ל.
בארבע מהן עובדים ליוו נסיעות פעמיים; ארבע מהן היו לצורך הכנת החופשות.
מנהל מחלקת קידום מכירות במפעל השתתף בשתיים מהנסיעות האמורות, וגם עוזרת המנכ"ל נסעה פעמיים - פעם אחת לצורך הכנת הטיול ופעם לצורך ליווי זכיינים.
הביקורת העלתה כי למפעל אין נהלים המגדירים את אופן בחירתם ותפקידם של נציגי המפעל המלווים את הנסיעות האמורות.
בפועל מונתה עוזרת המנכ"ל לאחראית לשיבוצי עובדי המפעל לנסיעות אלה, ולא ברור מה היו השיקולים שלה בבחירת העובדים לליווי החופשות.
בתשובת המפעל נאמר כי "נושא ליווי זוכים בחופשות על-ידי נציגים מטעם המפעל.
מוסדר באופן קפדני על-ידי עוזרת המנכ"ל.
מטבע הדברים, לא יכול כל עובד במפעל בכל זמן נתון לנסוע כמלווה.
עוזרת המנכ"ל מקפידה לנהל רישום מסודר ודואגת, כי המלווים יהיו בכל פעם מחטיבה אחרת.
כמו-כן, נבדקת זמינותו של כל מלווה, חיוניות ה ימצאותו במפעל באותו הזמן והתאמתו לביצוע המשימה וכיו"ב שיקולים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקבוע נהלים מסודרים בעניין בחירת עובדי המפעל המלווים נסיעות לחו"ל, כדי שהשיקולים שלפיהם ייבחרו העובדים יהיו ברורים ולא יהיו נתונים לשיקול דעתו של אדם זה או אחר.
מסיכומי נסיעה שהגישו כמה מהמלווים מטעם המפעל עולה כי תפקידם העיקרי הוא לשמש אוזן קשבת אם מתעוררות בעיות הנוגעות לחופשה, וכדי לדווח למפעל על המתרחש בנסיעות.
מן הראוי שהמפעל יבחן את הצורך בנוכחותם של עובדיו בתור מלווים של מנויים וזכיינים בחופשות בחו"ל.
מאחר שהנסיעות לוו כאמור גם במדריך מטעם חברת הנסיעות, אפשר שהמפעל יכול לחסוך את עלויות הנסיעה של המלווים מטעמו.
ביטולי נסיעות ושינוי מסלולים משרד מבקר המדינה בדק כמה מקרים שבהם המפעל נשא בהוצאות של ביטול נסיעות ושינויי מסלולים בנסיעות לחו"ל.
בספטמבר 2005 תוכננה נסיעה של חמישה מנציגי המפעל (יו"ר הדירקטוריון, שני דירקטורים ושני עובדים) לארצות הברית לשם ביקור ספקים, השתתפות בכנס וביקור במפעל לוטו.
שניים מהנציגים היו אמורים לטוס בטיסה ישירה, ושלושת האחרים היו אמורים לעשות חניית ביניים בקנדה.
להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין נסיעה זו: (א) בספטמבר 2005 הזמין המפעל כרטיס טיסה לכנס בשביל אחד הדירקטורים של המפעל, אולם לאחר ההזמנה ביטל הדירקטור את נסיעתו מסיבות משפחתיות.
המפעל שילם על ביטול הנסיעה 6,559 ש"ח.
עוד הועלה כי למרות הביטול מילאה מחלקת הכספים במפעל דוח נסיעות לחו"ל למס הכנסה על נסיעה זו.
בינואר 2007 כתב הדירקטור האמור למשרד מבקר המדינה: "לא הייתה לי שום מעורבות או נגיעה בעניין סוג הכרטיס ו/או אופן הדווח החשבונאי בקשר עם הנסיעה שתוכננה.
נושאים אלו הינם בתחום אחריותו של הסגל המקצועי במפעל".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שאגף הכספים מילא דוח נסיעות לחו"ל לצורכי מס הכנסה על נסיעה שכלל לא התקיימה.
על המפעל לנקוט את כל הצעדים הדרושים כדי למנוע רישומים לא נכונים כאלה בעתיד.
(ב) אחת מעובדות המפעל הייתה אמורה להצטרף לאותה נסיעה, אולם גם היא ביטלה את נסיעתה לאחר הזמנת הכרטיס.
לפי הסבריה ולפי הסברי המפעל, הביטול נעשה לצורכי עבודה ובהתייעצות עם הנהלת המפעל.
עלות הביטול הייתה 4,157 .
ש"ח (ג) אחד הדירקטורים של המפעל השתתף בסיור באותה נסיעה, וביקש לשנות את מועד חזרתו בסיום הסיור, ולשהות יומיים בניו יורק על חשבונו.
הועלה כי המפעל לא דרש ממנו לשלם את עלות השינוי שהסתכמה בכ-900 ש"ח, אלא שילם אותה במקומו.
מחלקת הכספים של המפעל רשמה את התשלום בדוח הנסיעה לחו"ל בתור הוצאות נסיעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, המפעל לא היה צריך לשאת בעלויות של שינוי מסלול הנסיעה בשל חופשה פרטית של הדירקטור.
היה עליו לחייב את הדירקטור בתשלום בגין השינוי - מה גם שהדירקטור ביקש ביוזמתו לשאת בתשלום זה.
על המפעל לקבוע הסדרים שימנעו הישנותם של מיקרים כאלה.
בדצמבר 2006 , בעקבות הביקורת, החזיר הדירקטור למפעל כ-900 .
ש"ח (ד) באותה נסיעה היו"ר ומנהל קרנות וקשרי חוץ במפעל ביטלו כרטיסים של טיסה פנימית בחו"ל שהוזמנו בשבילם.
המפעל נשא בעלות הביטול - 676 ש"ח לכל אחד.
במהלך הביקורת הסביר המפעל כי הביטולים נבעו מכך שבעלי תפקידים אלה הוזמנו לביקור מקצועי לא מתוכנן בחברה מסוימת.
ביולי 2005 הייתה עוזרת היו"ר אמורה לטוס לקונגרס בחו"ל.
לאחר הזמנת הכרטיס היא ביטלה את הטיסה, לדבריה - בשל סיבות משפחתיות מצערות.
המפעל שילם בגין הביטול 9,084 ש"ח.
חמישה מעובדי המפעל היו אמורים לטוס לארצות הברית בנובמבר 2005 .
לאחר הזמנת הכרטיסים הם ביטלו את נסיעתם.
עלות ביטול הכרטיסים הסתכמה ב - 3,525 ש"ח.
המפעל הסביר שהנסיעה נדחתה למאי 2006 .
בעקבות סיבות אישיות של ראש הצוות נמצא שהביטולים של נסיעות לחו"ל בשנת 2005 עלו למפעל כ- 24,000 .
ש"ח בתשובת המפעל נכתב כי "לעיתים מתרחשים אירועים בלתי צפויים או שאינם ניתנים לשליטה והמחייבים ביטול או שינוי נסיעה.
מדיניות דמי ביטול הנהוגה על-ידי הספקים, בין אם מדובר בכרטיס טיסה או בשהות בבית מלון, אינה בשליטת המפעל.
אינם מדיניות של הספק עמו מתקשר המפעל כי אם של חברות התעופה ובתי המלון והינם אחידים, בין אם מדובר בלקוח פרטי ובין אם מדובר בלקוח עסקי".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לפעול ככל האפשר לצמצום של ביטולי הנסיעות ושל הוצאותיו בגין ביטולי נסיעות, וכן ראוי שהמפעל ינצל את ההטבות שהוא זכאי להן בתור לקוח מועדף.
מפעל הפיס הוא גוף שמטרותיו ומהותו ציבוריים הם והכנסותיו מכספי ציבור.
עליו לנהוג בחסכנות לצמצם את הוצאותיו על מנת שיהיו ברשותו יותר כספים להשקעה למען מטרות ציבוריות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההוצאות הגבוהות של המפעל על נסיעות של מנהליו ועובדיו לחו"ל, ונוכח הממצאים שהועלו בבדיקה, על מוסדות המפעל לבחון ביסודיות את הנושא ולנקוט את כל הצעדים הדרושים, ובהם קביעת כללים כדי שיבוצעו רק הנסיעות החיוניות וישתתפו בהן רק עובדי המפעל הדרושים.
על פי נוהל המפעל בנושא "מיון, גיוס וקליטת עובדים" (להלן - הנוהל), גיוס עובדים למפעל ייעשה כך: "ב תהליך גיוס בכירים למפעל הפיס יפורסם מכרז פנימי ו/או חיצוני בהוראת מנכ"ל יחליט על סוג המכרז החיצוני, דהיינו, מודעה בעיתון או פנייה ]ה[ .
לעובדים מדרג מנהלי מחלקות ומעלה יפורסם מכרז פנימי".
כן נקבע ]כוח אדם[ לחברות בנוהל הליך הגיוס של עובדים שאינם בכירים: "מנהל/ת אגף משאבי אנוש בהתייעצו ת עם סמנכ"ל ממונה ובאישור מנכ"ל יחליטו על ערוצי הגיוס: מאגר מועמדים, פנייה לחברות להשמת כ"א, מכרז להתקשרות קבלנית ],[ מודעה בעיתונות.
בחירת מנהל הקרנות וקשרי החוץ למפעל שתי קרנות המאוגדות בתור חברות בת שלו: קרן מפעל הפיס על שם מיכאל לנדאו וקרן מפעל הפיס על שם פנחס ספיר (להלן - הקרנות).
מטרת הקרנות היא עידוד וטיפוח החינוך, המחקר והתרבות בישראל.
בספטמבר 2004 פרסם המפעל מכרזים פנימיים ולאחריהם מכרזים חיצוניים לאיוש שני תפקידים - מנהל הקרנות ו קשרי החוץ, ומנהל המועצה לתרבות ואמנות (להלן - המועצה).
להלן פירוט הליקויים שהעלתה הביקורת בעניין הפעולות שעשה המפעל לאיוש התפקידים האלה: 1.
באוקטובר 2004 ראיינה "ועדה לבחירת המנהלים" של המפעל, שהוקמה לצורך המכרז האמור, 21 מועמדים לשני התפקידים.
רוב המועמדים לא היו עובדי המפעל, אלא פנו אליו מיוזמתם, ומיעוטם אותרו במאגר של אגף משאבי אנוש במפעל.
חברי הוועדה היו מנכ"ל המפעל, מנהלת משאבי אנוש ואחד הדירקטורים.
בנובמבר אותה שנה החליטה הוועדה לשלוח ארבעה מהמועמדים למבחני התאמה.
אחד מהם נשלח למבחן התאמה לתפקיד ניהול הקרנות, ושני מועמדים נשלחו למבחן התאמה לתפקיד ניהול המועצה.
מועמדת אחרת נשלחה למבחן התאמה לשני התפקידים, אולם היא הודיעה כי אינה מעוניינת בתפקיד ניהול הקרנות.
בסוף התהליך נותר רק מועמד אחד למשרת ניהול הקרנות שרצה בתפקיד (להלן - המועמד, או המועמד לתפקיד ניהול הקרנות וקשרי חוץ).
)(א המועמד לתפקיד ניהול קרנות וקשרי חוץ נשלח למבחן התאמה במכון חיצוני.
במבחן, שהתקיים בנובמבר 2004 (להלן- המבחן הראשון), קבע המכון, כי "סיכויי הצלחתו בתפקיד נמוכים והוא אינו מומלץ לתפקיד".
למרות הקביעה הזאת, ושלא על פי הנהוג במפעל, שלח המפעל בדצמבר 2004 את המועמד לעוד מבחן התאמה לתפקיד זה- הפעם במכון אחר (להלן - המבחן השני).
במבחן זה אמנם הומלץ לקבל את המועמד לתפקיד, אולם הציון שקיבל המועמד היה הנמוך ביותר בקטגוריה "המלצה לקבל" - "סיכוי מעל הבינוני להצליח".
(ב) מאחר שמנהל הקרנות וקשרי החוץ של המפעל צריך במסגרת תפקידו לשאת ולתת עם גופים העוסקים בהגרלות, עם ספקים ועם ארגונים מקצועיים בחו"ל, כללו דרישות התפקיד שליטה מעולה בשפה האנגלית.
מתוצאות שני המבחנים עלה כי המועמד לא עמד בדרישה זו.
מפרוטוקול הוועדה לבחירת מנהלים עולה כי חרף התוצאות שהשיג המועמד בשני המבחנים החליטה הוועדה ב - 7.
לקבל את המועמד לתפקיד מנהל הקרנות וקשרי החוץ בפרוטוקול ישיבת הוועדה לא פורטו נימוקיה לקבלת ההחלטה, אף שהוועדה הייתה חייבת לפרטם, בייחוד נוכח העובדות שהובאו לעיל.
בתשובת המפעל נכתב כי המועמד הוא אדם מבוגר "שאינו מתורגל במבחנים פסיכומטריים מן הזן החדש.
מבחני התאמה ומיון אינם האמצעי היחיד המשמש מנהלים בבואם להחליט בדבר קבלה של עובד חדש לארגון.
בקבלת ההחלטה, מקובל להתבסס גם על ההתרשמות ממגוון כלי אבחון, ביניהם קורות חיים וראיון אישי, כאשר המבחנים הם כלי תומך החלטה ולבטח לא הכלי היחידי".
עוד כתב המפעל כי "ממילא, אין לקרוא מדפי תוצאות המבחנים את המציאות, דובר כשמונה שפות, מהן חמש על בוריין, ביניהן: אנגלית.
]מנהל הקרנות וקשרי חוץ [ באשר לשליטתו בשפה האנגלית, תעיד יותר מכל.
שליחותו מטעם המדינה בשנים 1983 - 1982 לאנגליה, לשם נשלח לשנה וחצי מטעם משרד החקלאות לניהול פרוייקט בשפה לתפקיד מנהל קרנות וקשרי חוץ במפעל הינה, לטעם ]המועמד[ האנגלית.
התאמתו של המפעל, ללא עוררין".
גם המועמד ציין את אותן טענות לפני משרד מבקר המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה דרך פעולתו של המפעל בכל הנוגע לבחירת המועמד הייתה לקויה מכמה בחינות באופן המעורר חשש שנועדה להביא לבחירת אותו 1000 דוח שנתי57ב .
מועמד: ראשית, מתן האפשרות למועמד להיבחן במכון אחר משום שתוצאות בדיקתו במכון הנבחר לא השביעו את רצון המפעל העניק לו יתרון על שאר המועמדים.
שנית, לאחר שהמועמדת השניי ה לתפקיד שנשלחה למבחני המיון הודיעה שאינה מעוניינת בתפקיד, לא שלח המפעל מועמד נוסף למבחנים והותיר את המועמד שנבחר כמועמד יחיד.
שלישית, המועמד נבחר לתפקיד אף שעל פי המבחנים הוא לא עמד בכל דרישות התפקיד.
בעניין טענת המפעל כי מבחני ההתאמה והמיון במכונים אינם משקפים את כישוריו של הנבחן, משום שהוא מבוגר ואינו מתורגל במבחנים כאלה - יש לציין שעובדות אלה היו ידועות למפעל עוד לפני ששלח את המועמד למבחנים והיה עליו להביאן בחשבון מלכתחילה.
בנוהל מיון וגיוס וקליטת עובדים נקבע כי "חבר ועדה שיש לו הכרות מוקדמת עם אחד המועמדים לתפקיד, ידווח לוועדה לפני הדיון על בחירתו וכן לא ישתתף כלל בתהליך בחירתו".
נמצא שלשני חברים בוועדה הייתה היכרות מוקדמת עם אחת המועמדות לשני התפקידים האמורים, שכן היא הייתה חברת דירקטוריון במועצה לתרבות ואמנות.
אחד החברים שהשתתף בתהליך דיווח שהייתה לו היכרות מוקדמת עם אחת המועמדות, וחבר אחר, שגם לו הייתה היכרות מוקדמת עם אחת המועמדות, אף לא דיווח על כך.
יצוין כי המועמדת האמורה לא נבחרה לתפקידים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל להקפיד כי חברי ועדה לבחירת עובדים בכירים יקיימו את הנוהל המחייב אותם לדווח על היכרותם עם מועמדים לתפקידים במפעל ולהימנע מלהשתתף בתהליך בחירתם.
תקנון ההתאגדות של המפעל קובע כי "המזכיר יתמנה על ידי הדירקטוריון בהמלצת יו"ר הדירקטוריון".
לפי דיני החברות, המזכיר הוא אחד מנושאי המשרה הבכירים בחברה.
תפקידו העיקרי הוא להבטיח כי ענייני החברה יתנהלו לפי הוראות הדין ומסמכי היסוד של החברה.
על פי הסכם העבודה שנחתם עם מזכיר המפעל, תפקידו הוא גם לרכז את הטיפול בתלונות הציבור ובתביעות המשפטיות.
בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה ביולי 2003 דיווח היו"ר לדירקטוריון כי ביקש מגורמים במפעל לסייע לו באיתור מועמדים לתפקיד המזכיר.
על פי הפרוטוקול, הדירקטוריון אישר ליו"ר להביא לאישורו "כל מועמד" שירצה לתפקיד המזכיר, בנימוק כי בעבר לא היה נהוג במפעל למנות ועדה לאיתור מועמד לתפקיד זה.
בעבר אכן הוחלף מזכיר המפעל ביוזמת היו"ר ועם חילופי יו"ר.
המפעל מתייחס לתפקיד המזכיר כאל "משרת אמון" המצריכה קשר אישי מובהק עם היו"ר, שהיו"ר רשאי למנות לפי שיקול דעתו ועל פי מידת האמון האישי שהוא רוחש לנושא המשרה, ללא קיום הליך תחרותי בין המועמדים.
הביקורת העלתה כי במפעל אין נוהל המפרט את התפקידים המוגדרים "משרות אמון".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקבוע בנוהל מהן "משרות האמון" ומה ההליך שיש לקיים כדי לאייש אותן.
בתשובת המפעל נאמר כי "ישנם תפקידים המהווים משרות אמון מטבעם ומעצם מהותם ואף מוגדרים כרשימות לא סגורות בחוקים שונים.
משרה תוגדר כמשרת אמון בהתאם לאופיה, מפעל הפיס 1001 .
טיבה, מהותה ומידת האמון הנדרש בין הממלא אותה לבין מקבל השירותים.
לפיכך לא ניתן לקבוע רשימה סגורה מראש של משרות אלו".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בתשובת המפעל כדי לבטל את הצורך בהגדרת "משרות האמון" ותנאי סף של השכלה וניסיון למשרות אלה וכיצד ייבחרו המועמדים למלא אותן.
מספר המשרות הבכירות במפעל אינו גדול מכדי שיהיה אפשר להכין רשימה סגורה של משרות שתוגדרנה "משרות אמון" ולהגדיר את תחומי פעילותם ותפקידיהם של הממלאים משרות אלה, על פי אותן אמות מידה שצוינו שבתשובת המפעל.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה באוגוסט 2003 הציג היו"ר לפני הדירקטוריון את קורות החיים של עורך דין שהיה מועמדו לתפקיד מזכיר המפעל 72 .
היו"ר ציין כי "הנהלת הדירקטוריון החליטה לאשר את העסקתו של עו"ד.
כמזכיר החברה ב-60% משרה.
היועצים המשפטיים יהיו שותפים בניסוח הסכם העבודה שלו תוך הקפדה על סעיף מניעת ניגוד עניינים".
הדירקטוריון החליט לאשר את מינויו של עורך הדין למזכיר.
בתקנון ההתאגדות של המפעל נקבע כי "המזכיר יתמנה על-ידי הדירקטוריון לאותה תקופה באותו שכר ובאותם תנאים כפי שייטב בעיני הדירקטוריון".
(א) על פי הסכם העבודה האישי שחתם המפעל עם המזכיר, הוא מועסק בתור עובד המפעל במשרה שהיקפה 60% , וביתר הזמן הוא רשאי להוסיף לעבוד בתור עורך דין עצמאי, ובלבד שבעניינים שהוא מטפל בהם לא יהיה "משום ניגוד עניינים עם תפקידו וחובותיו" לפי ההסכם שלו עם המפעל.
נמצא כי המפעל לא דרש מהמזכיר לדווח לו על העניינים שטיפל בהם בתור עורך דין עצמאי לפני שהחל לעבוד במפעל, ולאחר מכן לדווח לו באופן שוטף על עניינים אלה, כדי לוודא שאין ניגוד עניינים בין כל עיסוקיו.
(1) לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לשקול אם ראוי שאת תפקיד מזכיר המפעל, שהוא תפקיד מרכזי שבוצע בעבר במשרה מלאה, יבצע במש רה חלקית עובד שבשאר הזמן הוא עורך דין עצמאי.
על המפעל גם לבחון דרכים כדי לוודא שהמזכיר אינו נתון בניגוד עניינים.
בדצמבר 2006 ,כתב המזכיר למשרד מבקר המדינה כי קודמו בתפקיד כיהן במשרה מלאה אולם תוכן המשרה צומצם במידה ניכרת בעת כניסתו לתפקיד "באופן שהוצאו ממנה התפקיד של מנהל הקרנות.
פועל יוצא טבעי והגיוני וסביר של הוצאת הקרנות מניהול המזכירות.
היא לצמצם את משרת המזכיר ולא להשאירה כפי שהיתה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעקבות פיצול תפקידיו של המזכיר, המפעל מעסיק עוד עובד בתפקיד מנהל הקרנות וקשרי החוץ במשרה שהיקפה 60% ; בפועל יוצא שהמפעל מעסיק שני עובדים שהיקף משרתם הכולל הוא 120%.
(2) בתשובת המפעל נכתב כי "מזכיר המפעל הוא עו"ד במקצועו ומעצם כללי האתיקה העדר ניגוד עניינים באופן טבעי".
]על[ שמכתיבים מקצועו והכשרתו הוא מקפיד .
ליו"ר הייתה היכרות קודמת עם עורך הדין 1002 דוח שנתי57ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, חובתו של עורך דין לשמור על כללי האתיקה אין בה כדי לפטור את המפעל מחובתו לוודא שהמזכיר אינו נתון בניגוד עניינים ושהוא מקפיד על עקרון גילוי נאות.
(ב) על פי תקנון ההתאגדות של המפעל, על הדירקטוריון לאשר את שכרו של המזכיר ואת תנאי העסקתו.
הסכם העבודה של המזכיר נחתם בספטמבר 2003 .
ותוקן בדצמבר אותה שנה הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא אישר את הסכם העבודה של מזכיר המפעל בעת מינויו, כנדרש בתקנון.
רק באוגוסט 2006 , במהלך הביקורת, הובא לאישור הדירקטוריון הסכם העבודה של המזכיר בדיעבד.
בתשובת המפעל נאמר כי "הגם שהדירקטוריון לא אישר את הסכם העבודה של מזכיר המפעל בעת מינויו, תנאי העסקתו היו קבועים וידועים מראש.
בישיבת הדירקטוריון מאוגוסט 2003 , שעה שהציג היו"ר את המועמד לתפקיד מזכיר המפעל ומועמדתו אושרה ע"י הדירקטוריון, ציין היו"ר את היקף המשרה (60% .
") ואת ההקפדה על ניגוד עניינים לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בכך שהדירקטוריון ידע על היקף המשרה של המזכיר ובכך שהמזכיר יקפיד להימנע מניגוד עניינים.
אישור הדירקטוריון להיקף המשרה אין בו כדי למלא את ההוראה בתקנון ההתאגדות של המפעל הקובעת כי הדירקטוריון צריך לאשר את שכרו של המזכיר ואת תנאי העסקתו.
על המפעל להקפיד לקיים את הוראות תקנון ההתאגדות שלו, ולקבוע את ההסדרים הדרושים לשם כך.
הסכם הפרישה של עוזרת יו"ר הדירקטוריון ביוני 2003 , סמוך לאחר כניסתו של יו"ר הדירקטוריון, מר שמעון כצנלסון, לתפקידו, החלה עוזרת היו"ר, הגברת מזל איובי (להלן - עוזרת א'), לעבוד במפעל.
עוזרת א' הייתה מקורבת לראש הממשלה לשעבר, מר אריאל שרון, ולבנו והייתה פעילה פוליטית בהתנדבות למענו; יצוין כי ראש הממשלה לשעבר הוא שמינה את היו"ר, כפי שנקבע בתקנות ההתאגדות של המפעל.
בדצמבר 2005 הודיעה עוזרת א' כי ברצונה לפרוש לאלתר מעבודתה במפעל.
יו"ר המפעל מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי ההודעה האמורה נמסרה נוכח כוונתה להשתלב בתפקיד מטעם סיעה פוליטית.
במאי 2004 החיל שר האוצר דאז, מר בנימין נתניהו, על המפעל את פרק ד' לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , שמשמעותו הכפפת מפעל הפיס לממונה על השכרבמשרד האוצר והתנייתם של הסכמי עבודה ופרישה חריגים שהמפעל צד להם באישורו.
הממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) אינו מאשר פיצויים של יותר מ- 150% בהסכמי פרישה - וגם זאת רק במקרים מיוחדים - ואולם בהסכם הפרישה שנחתם בין המפעל ובין עוזרת א' והועבר לאישורו של הממונה על השכר, נכלל סעיף חריג, ולפיו עוזרת א' תקבל פיצויי פרישה של 200% .
בדצמבר 2005 אישר המשנה לממונה על השכר את הסכם הפרישה של עוזרת א'.
באישורו הוא ציין כי הסכם זה ניתן לעוזרת א' "לפנים משורת הדין".
בהסכם הפרישה אושרו לעוזרת א' גם פדיון ימי חופשה ושלושה חודשי הסתגלות.
התשלום ששילם מפעל הפיס לעוזרת א', לפי הסכם הפרישה, הסתכם בכ-187 אלף ש"ח, עבור שנתיים וחצי בלבד שעבדה במפעל.
באותו חודש מינה היו"ר עוזרת יו"ר חדשה, הגברת עתליה רוזנבאום (להלן - עוזרת ב') ששימשה בעבר מנכ"ל של משרד ממשלתי.
באוגוסט 2006 , כתשעה חודשים לאחר סיום עבודתה במפעל, הודיעה עוזרת א' כי היא מעוניינת לחזור לתפקידה.
בעקבות זאת הודיע היו"ר לעוזרת ב' כי עליה לסיים את עבודתה בתוך שבועיים73 .
באוגוסט 2006 נחתם הסכם העסקה חדש בין המפעל לעוזרת א'.
בהסכם החדש נכללו משכורת חודשית הזהה למש כורת שנקבעה לה בהסכם הקודם, שלושה חודשי הסתגלות במקרה של הפסקת עבודה, וכן פלאפון ורכב צמוד.
ההסכם החדש לא כלל הסדר חריג של פיצויי פיטורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות העניין, מאחר שהיה מדובר בעובדת שפרשה וקיבלה פיצויי פרישה מיוחדים, היה ראוי כי המפעל יביא את הסכם העבודה החדש לאישורו של הממונה על השכר.
אולם המפעל לא עשה זאת אלא בדיעבד, לאחר שהממונה על השכר ביקש את הדבר מהמפעל בספטמבר 2006 , בעקבות הביקורת.
הממונה על השכר אישר את ההסכם בדצמבר 2006 , אך התנה את האישור בכך שהמפעל יעשה בהסכם שינויים מסוימים.
בספטמבר 2006 מסרה עוזרת ב' למשרד מבקר המדינה כי מאחר שהיו"ר הבטיח לעוזרת א' בעל פה כי תוכל לחזור לעבודתה במפעל בכל עת, הסכם העבודה שחתם עמה (כלומר, עם עוזרת ב') היה זמני.
מתיאור הדברים דלעיל עולה כי עוזרת א' שפרשה מרצונה מהמפעל וקיבלה פיצויים בשיעור חריג של 200% , הודיעה לאחר תשעה חודשים על רצונה לחזור לתפקידה הקודם במפעל תוך זמן קצר והיו"ר פעל מיד למלא את בקשתה; עוזרת ב' הועסקה על ידי המפעל תשעה חודשים על פי הסכם התקשרות לשלושה חודשים וחצי, שחודש לאחר מכן לתקופות קצרות עוד יותר, והועסקה במתכונת זו, לפי הסברי עניין ]'ועוזרת ב[ המפעל, עקב "בדיקות הדדיות בין היו"ר טבעי וברור, במיוחד כשמדובר בתפקיד הדורש מידה מיוחדת של אמון אישי ובהיעדר כל היכרות מוקדמת עם המחליפה"74 .
אף שהיו"ר היה מרוצה מעבודתה של עוזרת ב', היא סיימה את תפקידה במפעל בהתראה של שבועיים לאחר שעוזרת א' הודיעה כאמור על רצונה לחזור למפעל.
הביקורת העלתה כי בעת שהמפעל אישר את הסכם הפרישה של עוזרת א', הוא לא דיווח לממונה על השכר על ההבטחה האמורה, אף שלדבר הייתה עשויה להיות השפעה מהותית על החלטתו אם לאשר את התנאים החריגים בהסכם הפרישה של עוזרת א'.
במהלך הביקורת העיר משרד מבקר המדינה לממונה על השכר כי נוכח נסיבות העניין עליו לבחון את הנושא, ובמידת הצורך לדרוש מעוזרת א' להחזיר את כספי הפיצויים שקיבלה מעבר ל - 100% , מאחר שבעת שאישר את הסכם הפרישה שלה הוא לא ידע את כל הפרטים הרלוונטיים.
בספטמבר 2006 כתב המשנה לממונה על השכר ליו"ר, למנכ"ל ולפרקליטות המדינה: "אני רואה בחומרה רבה הסתרת מידע בסיסי זה, אשר היה משנה באופן מהותי את התייחסותי למקרה.
עתה מסתבר כי הסכם הפרישה לא נחתם כפשרה .
מדובר במקרה זה על פרישה מרצון לתפקיד אחר מחוץ למפעל הפיס, עם מתן הבטחה לרשת בטחון לפיו העובדת יכולה לחזור בכל עת לתפקידה במפעל הפיס.
אבקש את התייחסותכם הדחופה למידע הנ"ל, בטרם .
73 את ממצאי הביקורת בדבר תהליכי האישור של תפקיד חדש שיועד לעוזרת ב', ראו להלן.
74 מתוך מכתבה של יועצת משפטית חיצונית בשם המפעל אל המשנה לממונה על השכר מ - 23.
'בעניין עוזרת א 1004 דוח שנתי57ב .
תגובש החלטה בנוגע לשאלת השבת כספי הפיצויים העודפים מעבר ל - 100% ששולמו ושאושרו על ידי בטעות, כתוצאה מהמידע החלקי שהעברת אלי בנוגע לפרישה ]'לעוזרת א[ זו.
כמו כ " (ההדגשה ]'עוזרת א [ ן, אבקשך לשלוח אלי עותק מההסכם החדש שנחתם עם במקור).
באוקטובר 2006 כתבה יועצת משפטית חיצונית של המפעל, בשם המנכ"ל והממונה על משאבי אנוש במפעל, מענה למכתבו של הממונה על השכר.
במכתבה האמור נכתב, בין היתר, לעוזרת[ כי: "לא היתה הבטחה כלשהי לא ]'שעוזרת א[ .
הנהלת המפעל היתה בטוחה]'א הועסקה לתקופות קצרות נבעה ]'עוזרת א[ תשוב עוד למפעל הפיס.
העובדה שמחליפתה של מבדיקות הדדיות בין היו"ר והמחליפה בתפקיד.
נראה לי שלא ניתן לומר שהיתה חלילה, כוונה להטעיה או הסתרה כלשהי כאשר ההסכם הועבר לאישורך קודם ליישומו.
משאושר הסכם הפרישה של העובדת על ידך, דומה שאין לפגוע בעובדת ולבקש ממנה השבה של סכום זה".
היועצת המשפטית ביקשה מהממונה על השכר לשקול שוב את הנושא ולא לבטל את הסכם הפרישה שחתם המפעל עם עוזרת א'.
בנובמבר 2006 כתב המשנה לממונה על השכר ליו"ר המ פעל בעניין הסכם הפרישה של מיום ]במכתבה[.
06 לעוזרת[ כי 'לא היתה הבטחה כלשהי לא תשוב עוד למפעל הפיס'.
אדרבא הנהלת מפעל הפיס היתה בטוחה]'א מבקר המדינה עולה כי לכאורה ניתנה על ידך הבטחה]ממשרד[ ממידע שנמסר לנו.
לחזרה לעבודה במפעל הפיס בתפקידה הקודם, בכל עת שתחפוץ".
בתגובה שכתב ]'של עוזרת א[ היו"ר לממונה על השכר בנובמבר 2006 הוא ציין: "אני חוזר וקובע, כי לא ניתנה על ידי לחזור לעבודה במפעל הפיס בתפקידה הקודם, בכל עת שתחפוץ".
]'לעוזרת א[ הבטחה להלן תגובות הגורמים הנוגעים בדבר על טיוטת דוח הביקורת: 1.
במכתב מאוקטובר 2006 טענה עוזרת ב' כי דבריה לא הובנו כראוי "יתכן ואמרתי כי תפקיד זה הובטח לה על ידי היו"ר.
הריני להצהיר בזאת שמעולם לא ראיתי או שמעתי את למעט כאשר היא ביקשה לשוב".
]'עוזרת א [ היו"ר מתכנן את חזרתה של משרד מבקר המדינה כתב בתגובה לעוזרת ב' כי "לא הייתה כל אי-הבנה של דברייך הברורים, הסדורים והחד משמעיים בעניין תפקידך במפעל כעוזרת היו"ר ונסיבות סיומו, כפי שמסרת לנו בשיחה הטלפונית מ - 14.
אין בהסברים אלה כדי לבטל את המידע הברור והחד -משמעי שמסרת לנו בנ ושא.
ולפיו, בין היתר, בעת ששוחח איתך היו"ר בשלב בחינת מועמדותך לעוזרת [ לתפקיד 'עוזרת היו"ר' הוא מסר לך, כי מדובר בתפקיד זמני מאחר והבטיח בעל פה רצון כאמור הופסקה ]'עוזרת א[ כי תוכל לחזור לתפקיד זה לכשתרצה.
ואומנם, משהביעה]'א עבודתך בהתראה של שבועיים מצד היו"ר".
בדצמבר 2006 כתבה עוזרת ב' למשרד מבקר המדינה כי "למרות הסברי והעובדות המפורטות במכתבי מיום 31 עוזרת[ חזרתה הבלתי צפויה של]העמדה בענייני לא השתנתה[ .
באוקטובר , אכן גרמה דה פקטו, להפסקת העסקתי.
אולם, עלי לשוב ולציין כפי שכבר ]'א חזרתי.
שהעסקתי במשרת עוזרת היו"ר התארכה יתר על המידה וחרגה מן המסגרת הראשונה כפי שסוכמה לבקשתי ביני לבין היו"ר.
כל הצגה אחרת של הדברים מהווה טעות".
בדצמבר 2006 כתבה עוזרת א' למשרד מבקר המדינה כי "בחודש 12/2005 נקראתי לתפקיד מסוים במערכת הבחירו ת של אחת המפלגות, לאחר ניהול מו"מ והבטחה כי לאחר הבחירות אשתלב בתפקיד כלשהו מחוץ למפעל הפיס, הגשתי את התפטרותי למפעל הפיס.
לצערי הרב הדברים השתבשו ולא עמדו בציפיות שלי, ב - 7/2006 נפגשתי עם יו"ר מפעל הפיס וציינתי בפניו עובדה זו ושאלתי האם נוכל לחזור לעבוד ביחד.
לשמחתי הרבה היו"ר מפעל הפיס 1005 .
הסכים למהלך זה ולאחר כחודש ימים חזרתי לעבודתי.
מעולם לא קיבלתי כל הבטחה לחזור ושאיפתי היחידה הייתה להתקדם לתפקיד אחר ולא לחזור לאותו תפקיד".
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי עוזרת ב' "הצהירה בכתב בפני משרד מבקר המד[ כי דבריה הובנו שלא כראוי.
כל הנוגעים בדבר במפעל, אליבא דטיוטת]ינה ויו"ר המפעל, הסבירו שוב ושוב מפורשות, שלא הובטח לעוזרת ]'עוזרת א[ הדו"ח ובכלל זה א' דבר.
הנהלת המפעל לא חשבה כי עוזרת א' תשוב לעבודתה במפעל בזמן בו עבודתה במפעל הסתיימה, ולפיכך גם לא הוסתר מידע מן הממונה על השכר, שעה שהוצג בפניו הסכם אך משחודשים לא ]'עוזרת ב[ הפרישה שאושר על ידו.
אכן, היו"ר היה מרוצה מעבודתה של המנוסה יותר ממחליפתה, לשוב לעבודתה, קיבל ]'עוזרת א [ רבים אחרי פרישתה ביקשה אותה יו"ר הדירקטוריון בזרועות פתוחות כמי ששימשה עבורו עוזרת אישית נאמנה תקופה ארוכה".
הממונה על השכר כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 , בין היתר, כי "בחנו יחד עם היעוץ המשפטי של אגף השכר והסכמי עבודה ועם פרקליטות המדינה, האם ניתן מבחינה , לפנים משורת הדין, ]'לעוזרת א [ משפטית לדרוש השבה של הסכומים אשר אושרו בעת פרישתה ממפעל הפיס, והאם קיימת הצדקה לעשות כן.
קודם קבלת ההחלטה באשר לדרישה להשבת הכספים, עלינו לשמוע את טענות העובדת בעניין זה.
לאחר שמיעת טענות העובדת על החלטה זו".
]ונודיע[ נוכל לקבל החלטה בעניין לדעת משרד מבקר המדינה, נובעת בעייתיות מהעובדה, שעובדת בכירה הוחזרה לעבודה במפעל תקופה קצרה לאחר שפרשה ממנו, לאחר תקופת העסקה של שנתיים וחצי בלבד, שעבורם שילמו לה פיצויי פרישה חריגים מקופת המפעל הממומנת מכספי הציבור.
מן הראוי שהממונה על השכר במשרד האוצר יבחן בהקדם את הנושא, על כל היבטיו, וינקוט את הצעדים הדרושים.
מינוי הממונה על אחריות חברתית בישיבת דירקטוריון שהתקיימה באוגוסט 2006 , זמן קצר לאחר שהודיעה עוזרת א' על חזרתה, ביקש היו"ר את אישור הדירקטוריון למנות "ממונה על אחריות חברתית" שישמש במשרת אמון בהיקף של 50% משרה.
היו"ר הוסיף כי "בכנס האחרון של WLA [ WORLD LOTTERY .
ASSOCIATION ; להלן - WLA חתמנו על הסכם שנפעל באחריות חברתית ונמנה נציג ] שיטפל בנושא CORPORATE SOCIAL RESPONSIBILITY ".
הדירקטוריון אישר את בקשת היו"ר בתנאי שיציג לפניו את הגדרת התפקיד, את הכישורים הנדרשים לו ואת תנאי השכר.
התפקיד לא היה קיים במפעל עד אותו מועד.
לבקשת משרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 לקבל את ההסכם האמור הודיע היו"ר כי "בכנס WLA .
)(ארגון הלוטרי העולמי התקבלו החלטות על אחריות חברתית אשר גם מפעל הפיס הצביע בעדם.