HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הביקורת העלתה כי על אף האמור לעיל הפרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל של שנקר שהתקיימו בשנים האחרו נות נרשמו על ידי עובדת בלשכת הנשיא, וכי בשנקר אין נוהל לגבי רישום ואישור פרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל.
דוח הביקורת הפנימית בדוח הביקורת של מבקר הפנים מאוקטובר 2006 הועלו ליקויים באשר לרישום הפרוטוקולים כדלהלן: 1 .
הפרוטוקולים של הוועד המנהל הוקדשו למתן דיווחים מאת הנשיא והמנכ"ל על הנעשה בשנקר וכמעט לא נכללו בהם נושאים שהובאו לדיון ולקבלת החלטות.
הפרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים נושאים אופי של "סיכום החלטות" ולא של פרוטוקול.
יו"ר האספה הכללית ויו"ר הוועד המנהל אינם חותמים על הפרוטוקולים של הישיבות כנדרש על פי תקנון שנקר והנחיות מל"ג.
יו"ר הוועד המנהל דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי בעקבות הערות דוח מבקר הפנים, החל לחתום על הפרוטוקולים של הוועד המנהל כנדרש על פי התקנון.
עוד ציין כי בוועד המנה ל קיים הליך שוטף של אישור פרוטוקולים ובו נשלחים הפרוטוקולים לעיון המשתתפים, ובמידת הצורך מוסיפים להם נספח ובו ההתייחסויות החסרות.
נוסף על כך נשמרות בשנקר הקלטות הישיבות, כך שניתן לשחזר במדויק את כל הנאמר בישיבה בצורה שקופה וראויה.
41 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מינוי מנכ"לים למשרדי הממשלה ונושאי משרות אחרות שאיושן טעון אישור הממשלה", עמ' 145 , ובפרק "אשרא- החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ", עמ' 185 ; דוח שנתי57 ב( 2007 ), בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 897 ; דוח שנתי56 ב( 2006 '), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ837 .
"התקנון המצוי" הוא חלק מהנחיות מל"ג שהמוסדות להשכלה גבוהה מחויבים בהן 1400 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 אופן תיעוד הדיונים 1.
מהשוואה שעשה משרד מבקר המדינה בין הקלטות של ישיבות אחדות של חבר הנאמנים ושל הוועד המנהל שהתקיימו לאחר דוח מבקר הפנים מאוקטובר 2006 לבין פרוטוקולים של אותן ישיבות עלה שלעתים הושמטו מהפרוטוקולים פרטים מהותיים, כך שהם לא שיקפו בצורה נאותה את תוכן הישיבות ואת ההחלטות שהתקבלו בהן.
שנקר הודיע בתשובתו כי נושא רישום הפרוטוקולים יועבר לדיון בוועד המנהל, והוא יגבש כללים בנושא.
כן הוא הוסיף כי לישיבות חבר הנאמנים נרשמת סטנוגרמה אשר "מבטאת את הנאמר בישיבה באופן שקוף וראוי".
משרד מבקר המדינה בחן גם את תיעוד ניהול הדיונים של שתי ועדות שמינה שנקר: ועדת ביקורת מיוחדת לבדיקת תיקון הליקויים שעלו בדוח מבקר הפנים, וועדה לבחירת מנכ"ל חדש לשנקר43 .
הבדיקה העלתה ששנקר לא הקפיד על תיעוד הדיונים של ועדות אלה.
שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "ועדת החיפוש למינוי מנכ"ל היא ועדה שהקים המוסד באופן וולונטרי (מבלי שהדבר יתחייב על פי תקנונו) ולא חלה עליה כל חובה - מכוח התקנון או חוק החברות לנהל פרוטוקול".
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא ששנקר גם לא הקפיד כראוי על שמירת הקלטות המתעדות את דיוניו.
מהמתואר לעיל עולה כי גם לאחר שאושר דוח מבקר הפנים של שנקר באוקטובר 2006 .
נמשכה תופעת הרישום החסר של פרוטוקולים בישיבות של מוסדות שנקר לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה תופעה זו שכן היא אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקינים ובכלל זה עם עקרון השקיפות.
רישום חסר של פרוטוקולים, שאין בו אזכור של נושאים מהותיים ומחלוקות שהועלו בדיון, פוגע באמינותו של הפרוטוקול.
בהיעדר מסמכים המתעדים באופן מלא את תוכן הישיבות לא ניתן לדעת מה הם הנושאים שנדונו, מה הן עמדותיהם של המשתתפים ומהו הבסיס להחלטות שהתקבלו.
עריכת הקלטה ושמירתה אינה פוטרת את מ וסדות שנקר מהחובה לוודא שהפרוטוקולים אכן ישקפו נכונה ובאופן מלא את מהלך הדיונים.
צירוף דוח או מסמכים לפרוטוקול גם הוא אינו פוטר את המוסדות מהחובה לכלול בפרוטוקול את עיקרי הדברים הנאמרים בדיון.
באשר לסטנוגרמה, אמנם היא מתעדת באופן מדויק את מהלך הדיון, אולם היא אינה נגישה, אינה יעילה ואינה נוחה לשימוש בשל .
43 'בעניין ממצאי הביקורת בנושא זה ראו עמ 1401.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1401 .
לכן קיומה אינו מייתר את הצורך ברישום נאות של הפרוטוקול.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששנקר ממלא תפקיד ציבורי וחלק ניכר מתקציבו מקורו בתקציב המדינה, ראוי שיפעל לפי אמות מידה הנדרשות מגופים ציבוריים וינהג לפי כללי מינהל תקין גם לעניין ניהול פרוטוקולים.
הצורך בשמירת סודיות אינו פוטר את שנקר מחובה זו; עליו להפעיל מנגנונים שימנעו פגיעה בסודיות של הפרוטוקולים, וזאת בלי לוותר על תיעוד ראוי של הדיונים.
על מוסדות שנקר לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים על מנת להבטיח רישום נאות של פרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל ושל ישיבות מהותיות אחרות המתקיימות בשנקר.
כמו כן עליו לקבוע נוהל מתאים לשמירת הקלטות של דיוניו.
הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר .
שנקר ממלא תפקיד ציבורי ופעילותו ממומנת בעיקר מכספי המדינה, לפיכך עליו ועל העומדים בראשו לפעול כאמור על פי כללים מתחום המשפט הציבורי, ובכלל זאת הנורמות הציבוריות האוסרות הימצאות במצב של ניגוד עניינים ואף חשש למצב זה, ולקבוע הסדרים שימנעו חשש לניגוד עניינים, בין היתר בעת העסקתם של קרובי משפחה44.
באוגוסט 2009 פנה משרד מבקר המדינה לנשיא שנקר וביקש, בין היתר, לקבל דיווח על קשרי משפחה וקשרים עסקיים בין חברי הוועד המנהל וחבר הנאמנים, עובדים ובעלי תפקידים בשנקר: בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים.
שנקר גם התבקש לצרף לתשובתו את נהליו בנושא זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה באותו חודש דיווח שנקר על 15 .
קשרי משפחה של עובדים שנקר לא התייחס לקיומם של קשרים משפחתיים ועסקיים בין בעלי תפקידים בכירים בשנקר לבין ספקים ונותני שירותים.
כמו כן שנקר לא המציא נהלים בנושא.
הביקורת העלתה כי בשנקר אין נהלים בנושאי העסקת קרובי משפחה, התקשרויות עסקיות בין בעלי תפקידים, עובדים, ספקים ונותני שירותים ודיווח על זיקות אלה.
בתקנון האקדמי צוין רק כי "במקרה שקיים קשר משפחתי בין דיקן לבין ראש מחלקה באותה פקולטה, יהא ראש מחלקה כפוף לנשיא".
)על פי ההגדרות שנקבעו בכללי שירות המדינה (מינויים (סייגים בקרבת משפחה), התשכ"ט- 1969 ,, ובתקשי"ר, קרוב משפחה הוא הורה, בן, בת, אח, אחות, בן זוג, גיס, גיסה, דוד דודה, אחיין, אחיינית, חם, חמות, חתן, כלה, נכד, נכדה.
יש לציין שהתקשי"ר אמנם אינו חל על שנקר, אולם ראוי היה שגופים הממלאים תפקידים ציבוריים דוגמת שנק ר יפעלו בעניין קשרי משפחה על פי רוח הכללים והוראות התקשי"ר.
,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58א ( 2007 ), בפרק "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ' 3-103 .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עוד העלתה הביקורת כי למל"ג ולוות "ת אין הנחיות המחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה לדרוש מעובדיהם ומבעלי התפקידים בהם להצהיר על קשרי משפחה או קשרים אחרים, לרבות קשרים עסקיים בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים.
קשרים משפחתיים ועסקיים עלולים לגרום לניגוד עניינים ולפגוע בפעילות ו התקינה של גוף ובאינטרסים שלו.
שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוועד המנהל יקיים ]וכי[ "ועדת הביקורת תידרש לנושא ותדון בו בהתאם לצורך דיון בנושא הטיפול בקשרים משפחתיים ועסקיים בבית הספר".
מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, על שנקר לאכוף על בעלי תפקידי ם בו חובת גילוי של קשרים כאמור, ולפעול לפי המתחייב מכך.
נוכח חשיבות הנושא ורגישותו, על מל"ג וות"ת להכין הנחיות מחייבות להסדרת הטיפול במקרים של קשרי משפחה וקשרים עסקיים בין עובדים ובעלי תפקידים במוסדות להשכלה גבוהה לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים ולהנחות את המוסדות ליישם את הנחיותיהן האמורות.
הליכי סיום עבודתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש .
חוק החברות קובע כי מנהל כללי "ימונה ויפוטר בידי הדירקטוריון, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנון".
בתקנון שנקר ממאי 2001 נקבע כי בסמכות הוועד המנהל לאשר מינויו של מנכ"ל לפי המלצת הנשיא, וכי תקופת כהונתו של המנכ"ל תהיה ארבע שנים וניתן יהיה למנותו לתקופה או לתקופות כהונה נוספות, ללא הגבלה, באישור הוועד.
עוד נאמר בתקנון שנקר כי המנכ"ל יהיה כפוף לנשיא ויהיה אחראי לניהולו השוטף של בית הספר בתחומי הארגון, הכספים והבינוי.
בתקנון לא הייתה התייחסות לעניין סיום כהונת המנכ"ל.
בתקנון המעודכן של שנקר ממאי 2007 נכללה תוספת בעניין זה ובה נאמר כי הנשיא רשאי לסיים בעצמו את תקופת כהונתו של המנכ"ל (בלא להזדקק לאישור הוועד המנהל).
משרד מבקר המדינה ציין כי ממסמכי שנקר לא ניתן לדעת על בסיס אילו מידע ושיקולים התקבלה ההחלטה שהנשיא יהיה רשאי, על דעת עצמו בלבד, להחליט על סיום כהונת המנכ"ל.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1403 .
שנקר אמור לפעול כאמור לפי נורמות החלות על גופים ציבוריים במינוי עובדים, בכלל זה בעלי תפקידים בכירים, ובעניין סיום תפקידם.
הנורמות העיקריות הן45 : 1.
שוויוןהזדמנויות - מתן הזדמנות לכל אלו הרואים עצמם מועמדים לתפקיד להציע עצמם אליו.
שוויון הזדמנויות נשמר באמצעות הליך פומבי שבו נקראים המועמדים להציע עצמם לתפקיד.
תחרות הוגנת - שמירה על כללי השוויון בטיפול בהצעות המועמדים שפנו.
שקיפות - קיום תיעוד המאפשר לעקוב אחר הטיפול במיון המועמדים לאיוש המשרה ולבקרו: פרוטוקולים של ישיבות הגופים הממייני ם את המועמדים ותיעוד תוצאות בחינות ההערכה במידה שנערכו.
נדרשת שקיפות גם בעניין ההליכים לסיום כהונתם של עובדים, כדי שניתן יהיה, בין היתר, לבחון האם הדבר נעשה כנדרש על פי כל דין.
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי סיום עבודת המנכ"ל הקודם, את הליכי הבחירה והמינוי של המנכ"ל החדש ואת עמידתם בנורמות האמורות.
להלן עיקרי הממצאים: 1.
סיום עבודת המנכ"ל (א) מנכ"ל שנקר לשעבר (להלן - המנכ"ל או המנכ"ל לשעבר) נכנס לתפקידו ביולי 2007 .
בפגישה שקיים עמו הנשיא בסוף מאי 2009 הוא הצביע על אי-שביעות רצונו מהאופן שבו המנכ"ל ממלא את תפקידו.
המנכ"ל דחה את הטענות וטען, בין היתר, כי הוא ממלא את תפקידו כראוי, וכי הנשיא פגע בסמכויותיו לאורך זמן.
ביוני 2009 הוזמן המנכ"ל לשימוע אצל הנש יא בעניין המשך העסקתו.
המנכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה כי עד ספטמבר 2009 .
הוא לא קיבל מהנשיא את ההקלטה או את התמלול של השימוע, למרות בקשותיו ממסמכי שנקר עולה כי עוד לפני השימוע החל הנשיא באיתור מועמד לתפקיד המנכ"ל, וכי בסוף מאי 2009 חברה להשמת בכירים אף העב ירה אליו שם של מועמדת שהיא איתרה כמתאימה לתפקיד.
(ב) לאחר השימוע, בתחילת יולי 2009 , הודיע המנכ"ל לנשיא כי מאחר שהוא אינו מאפשר לו למלא את תפקידו כנדרש "כבר תקופה לא קצרה" ונוכח הבנתו כי הנשיא אינו מעוניין שהוא ימשיך בתפקידו, ברצונו לסיים את תפקידו כמנכ"ל.
שלושה ימים לאחר מכן הודיע הנשיא לגורמים שונים בשנקר, ובהם המועצה האקדמית, כי המנכ"ל "החליט לסיים את תפקידו".
כמה ימים לאחר מכן, ב- 12.
09 , אישר הוועד המנהל את מינויו של המנכ"ל החדש של שנקר.
משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח השתלשלות העניינים, לוח הזמנים של ועדת החיפוש וסמיכות המועדים בין הודעת המנכ"ל לשעבר על רצונו לסיים את תפקידו ואישור מועמדותו של המנכ"ל החדש בוועד המנהל, עולה כי כניסתו של המנכ"ל החדש לתפקיד גובשה כבר בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר.
בתשובת נשיא שנקר למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי לדעתו בפעולות שבוצעו בנושא יש כדי להצביע " על כך שבוצע הליך יעיל ומסודר לשם קבלתו וכניסתו לעבודה של מנכ"ל .
45 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008,) בפרק "חברת נמל חיפה בע"מ, סדרי הקבלה של עובדים בכירים", עמ' 1327 ; ובפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ, מינויים וחריגות שכר", עמ' 1355 .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 מחליף" (ההדגשה במקור).
בתשובת שנקר למשרד מבקר המדינה נכתב כי "בית הספר סבור כי התנהלותו של הנשיא בעניין סיום כהונתו של המנכ"ל הייתה תקינה ותאמה את הנורמות הדרושות".
משרד מבקר המדינה מצביע על חשש ולפיו הנשיא כבר החליט, למעשה, לסיים את כהונת המנכ"ל לשעבר בשנת 2009 , וכי תהליך השימוע שהוא ביצע למנכ"ל אפשר שנעשה לא בלב פתוח ושתוצאותיו נקבעו מראש.
(ג) לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהסמכות למנות מנכ"ל היא בידי הוועד המנהל, מן הראוי שהסמכות להחליט על סיום תפקידו תהיה גם היא בידי הוועד המנהל.
בעקבות הביקורת הודיע שנקר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוועד המנהל מאמץ את המלצת משרד מבקר המדינה, וכי הוא יביא לפני חבר הנאמנים הצעה לתיקון התקנון, ולפיה פיטורי מנכ"ל ייעשו בהמלצת הנשיא ובאישור הוועד המנהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות שנקר להפיק לקחים מתהליך סיום כהונת המנכ"ל ולקבוע הסדרים ונהלים שימנעו מקרים דומים בעתיד.
מינוי מנכ"ל חדש ב- 12.
09 אישר הוועד המנהל את המלצת ועדת החיפוש למנות את עו"ד דרור קווה למנכ"ל החדש של שנקר.
להלן הממצאים שעלו באשר להליך המינוי: (א) ביולי 2009 ביקש משרד מבקר המדינה משנקר להמציא לו את כל המסמכים שתיעדו את הליך בחירתו של המנכ"ל החדש, לרבות כתב המינוי של הוועדה לבחירת מנכ"ל (להלן - הוועדה), הפרוטוקולים של ישיבות הוועדה, המסמכים שהעבירו המועמדים לתפקיד, המלצות שהתקבלו בעניין מועמדים והבדיקות שעשתה הוועדה בעניין זה, וחוות הדעת על המועמדים שעשתה החברה להערכת התאמת מועמדים לתפקיד.
ביולי ובאוגוסט 2009 השיב שנק ר למשרד מבקר המדינה כי לצורך בחירת מנכ"ל חדש, "נשיא שנקר מינה בעל פה וועדה ", המורכבת מיו"ר חבר הנאמנים, יו"ר הוועד המנהל והנשיא עצמו (להלן - ועדת החיפוש).
שנקר ציין בתשובתו כי " עקב רגישות פעילות הוועדה ומתוך רצון שלא תופץ אינפורמציה בטרם עת בשנקר, לא הוצאו כתבי מינוי בכתב וכן לא נרשמו פרוטוקולים.
תקנון המוסד גם אינו דורש זאת " (ההדגשות אינן במקור).
עוד הוא ציין כי ועדת החיפוש היא ועדה שהקים שנקר באופן וולונטרי, בלי שהדבר יתחייב מהתקנון, וכי לא חלה עליה כל חובה - מכוח התקנון או לפי חוק החברות - לנהל פרוטוקול.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליך בחירת מנכ"ל לשנקר הוא הליך רגיש ומשמעותי; על כך עמד גם בית הספר בעצמו.
דווקא משום כך, היה על שנקר לתעד כראוי את ההליך, לרבות רישום של החלטות מהותיות של הוועדה, עיקרי דברים, עמדות החברים שקיבלו את ההחלטות והמידע הנוגע למועמדים.
תיעוד שכזה יש בידו להבטיח את שקיפות ההליך והגינותו והוא גם יכול לאפשר ניתוח של ההחלטות שהתקבלו, אם הדבר יידרש.
רגישות ההליך אינה עילה להימנעות מתיעודו, ובידי שנקר מצויים אמצעים ודרכים להגן על סודיותו.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1405 .
מאחר שלא נעשה תיעוד כלשהו בעניין פעילות הוועדה לבחירת מנכ"ל והחלטותיה, לא ניתן לדעת אם פעולות שנקר בנושא נעשו לפי הנורמות החלות בעניין זה על גופים ציבוריים, לרבות כללי מינהל תקין.
(ב) בספטמבר 2009 תיאר שנקר לפני משרד מבקר המדינה את הליך הבחירה של מועמד לכהונת המנכ"ל: חברי ועדת החיפוש נדרשו לאתר מועמדים לתפקי ד ולהביא את המועמד המועדף לאישור הוועד המנהל.
יו"ר חבר הנאמנים פנתה לחברה להשמת בכירים בבקשה לאתר מועמד מתאים, והנשיא פנה בין השאר לראש עיריית רמת גן.
החברה להשמת בכירים המליצה על מועמדת, וראש העיר המליץ על מועמד.
חברי הוועדה ראיינו את שני המועמדים וראו במועמד שהציע ראש עיריית רמת גן מועמד מתאים בשל הרקע האקדמי שלו וכישוריו הניהוליים והאחרים.
המועמד נשלח לאבחון והתאמה בחברה מסוימת, וחוות הדעת שהתקבלה בעקבות האבחון הצביעה על סיכוי גבוה של המועמד להצליח בתפקיד.
בהמשך לכך המליצה עליו ועדת החיפוש לפני הוועד המנ הל כמועמד המתאים לכהן כמנכ"ל שנקר.
09 אישר כאמור הוועד המנהל את המינוי.
שנקר גם השיב כי אין לו נוהל בעניין איוש תפקיד המנכ"ל.
ראש עיריית רמת גן השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי "נשיא שנקר פנה .
וביקש הצעות לגבי מועמדים מתאימים לת]אלי[ מיוזמתווהבעתי את [ פקיד מנכ"ל.
שנקר שום ]לי[ מקבל פניות דומות מגורמים שונים.
מעבר לכך, לא הייתה]אני[ .
יצוין כי]דעתי מעורבות בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על שנקר להרחיב את מאגר המועמדים הפוטנציאליים ולהימנע מאיתור מועמדים באמצעות גורמים ששנקר תלוי בהם לצורך פעולותיו, בין היתר בתחום התכנון והבנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל להפיק את הלקחים מהממצאים בעניין הליכי סיום עבודת המנכ"ל הקודם והליכי הבחירה והמינוי של המנכ"ל החדש ולהנחות את הנוגעים בדבר בשנקר לגבש בהקדם נוהל בעניין מינויים ופיטורים של בעלי תפקידים בכירים בשנקר.
פיקוח מל"ג וות"ת על פעילות שנקר .
המכללות האקדמיות ממלאות תפקיד ציבורי חשוב בשיפור הנגישות ללימודי השכלה גבוהה ובהגדלת מספר הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה.
חלק ניכר מהתקציב של מכללות אקדמיות רבות מקורו בתקציב המדינה ובכספי ציבור אחרים.
שנקר עצמה מתוקצבת כאמור, מדי שנה בשנה, בסכום של כ-50 .
מיליון ש"ח מתקציב המדינה 1406 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 על פי נתוני מל"ג וות"ת 46 , פועלות בארץ 29 ( מכללות; בשנת הלימודים התשנ"ז - 1996 1997 ) למדו במכללות האקדמיות47 (כולל המכללות להכשרת מורים) כ-%37 מהתלמידים לתואר ראשון, ואילו בשנת הלימודים התשס"ח ( 2008- 2007 ) למדו בהן כ-%60 מתלמידים אלה48.
בסך הכול למדו במכללות האקדמיות בשנת התשס"ח כ- 100,000 סטודנטים לתואר ראשון.
ות"ת השתתפה בשנת התשס"ז49 בתקצוב19 מ-29 המכללות האקדמיות וכן בתקצוב שתי המכללות האקדמיות האזוריות בסכום של כ-854 .
מיליון ש"ח הנתונים האמורים לעיל מצביעים על שיעור גדל והולך של תלמידים לתואר ראשון הלומדים במכללות ועל היקפם הניכר של תקציבי המדינה הניתנים לגופים אלה.
מנתונים אלה עולה גם החשיבות הרבה בקיום בקרה נאותה ושוטפת של הגורמים הממשלתיים המופקדים על הנושא - ובראשם מל"ג וות"ת - על פעילותן של המכללות.
בדוחות ביקורת שפורסמו במשך השנים הדגישו מבקרי המדינה לדורותיהם כי המוסדות להשכלה גבוהה מחויבים לפעול - בתחומים שנבדקו בביקורת המדינה ובתחומים מינהליים בעיקרם - על פי כללים מתחום המשפט הציבורי.
מתחילת שנת 2007 הביאו נושאי תפקידים במוסדות שנקר לידיעת מל"ג וות"ת מידע בעניין פעולות בלתי תקינות לכאורה שנעשו בשנקר, בין היתר על ידי הנשיא.
להלן דוגמאות: (א) בפברואר 2007 ,כתבה חברה בחבר הנאמנים של שנקר לשרת החינוך דאז פרופ' יולי תמיר (ששימשה יו"ר מל"ג), ליו"ר ות"ת ולסגן יו"ר מל"ג, כי דוח הביקורת של מבקר הפנים שהתקבל באוקטובר 2006 "מעלה שאלות קשות הקשורות לאופן ניהולם של עניינים אקדמיים ואדמיניסטרטיביים , והמסקנות המועלות במסגרתו לגבי רבים מהעניינים ]בשנקר[ שנבחנו על ידי , בדומה למכללות אחרות, ]שנקר[ המבקר מעוררות דאגה רבה.
ברור לנו, כי חייבת לנהוג בהתאם לכללים ולנהלים אשר נקבעו על ידי המועצה להשכלה גבוהה ולציית להם.
כמו כן ברור, כי האחריות לדאוג ולאכוף את נושא הציות לכללים ולנהלים האמורים, מוטלת על המועצה להשכלה גבוהה ועל ועדת התכנון והתקצוב הפועלת מטעמה" (ההדגשה במקור).
(ב) באפריל 2007 כתב אחד מחברי הוועד המנהל למזכירת מל"ג כי מאחר שבידי מל"ג הסמכות לאכוף את החלטותיה, הוא מבקש לדעת מה היא עמדת מל"ג בנוגע לאי-עמידת שנקר בהנחיותיה.
(ג) במאי 2007 כתב חבר בחבר הנאמנים ובמוע צה האקדמית של שנקר לשרת החינוך ויו"ר מל"ג כי קיים בשנקר כשל " בליבת הניהול האדמיניסטרטיבי והאקדמי של המוסד כולו, הנמשך מזה שנים רבות, בידיעת המל"ג " (ההדגשה אינה במקור).
במכתבו פירט החבר האמור את השתלשלות העניינים בעניין דוח מבקר הפנים וממצאיו, ובכלל זה עניין אי- תפקוד גורמי הניהול בשנקר ואי-הטיפול בממצאים של דוח הביקורת, שגרם להתפטרות יו"ר .
46 'לקוח מתוך דין וחשבון מס 34/35 ( של מל"ג וות"ת לשנים תשס"ז 2006/7 ) ותשס"ח ( 2007/8 ) שפורסם בשנת 2009.
47 לרבות מכללות שאינן מתוקצבות על ידי המדינה, מסלולים אקדמיים שבאחריות אוניברסיטאות ומכללות להכשרת עובדי הוראה הממומנות על ידי משרד החינוך.
48 נתוני ות"ת אינם כוללים את הסטודנטים שלמדו באוניברסיטה הפתוחה בשל אופי הלימודים המיוחד במסגרת זו.
49 במועד מסירת הנתונים למשרד מבקר המדינה עדיין לא היו בידי ות"ת נתונים כספיים לגבי שנת התשס"ח.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1407 .
כן ציין את התראות מל "ג על אי -עמידת שנקר בהחלטותיה בנושאים רבים והסתרת מכתביה בעניין זה על ידי הנשיא ממוסדות שנקר וממבקר הפנים.
החבר אף טען במכתבו כי ועדת הביקורת שהוקמה בשנקר כדי לטפל בממצאי הדוח לא ביצעה כראוי את תפקידה.
בסיכום מכתבו ציין כי "ניתן להוסיף דפים רבים על איומים והפחדות, ניהול לא תקין.
ראשי המל"ג יודעים על הנעשה בשנקר זה שנים - מכתביהם מוכיחים זאת " (ההדגשה אינה במקור).
העתק המכתב הועבר לסגן יו"ר מ ל"ג, יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג וות"ת.
(ד) בספטמבר 2007 (" :כתב חבר נוסף בחבר הנאמנים ובוועד המנהל ליו"ר ות"ת1 ) כפי שהתברר לי.
בעת האחרונה, חבר הנאמנים, הוועד המנהל וועדת הכספים הוזנו במשך תקופה ארוכה מאד במידע חלקי, מסונן ומצונזר.
ככזה, אפשרי מאד - הייתי אומר כמעט ודאי - כי תהליך קבלת ההחלטות לקה בחסר.
(2 ) מתברר- בדיעבד - כי מידע חשוב הוסתר במשך תקופה ארוכה - ולא במקרה - הן מחבר הנאמנים, הן מהועד המנהל ומועדת הכספים.
הדוגמא הבולטת ביותר היא ההתכתבות העניפה ורבת השנים בין המל"ג למוסד בכל הקשור לנושא הקרדינלי של משך כהונת הנשיא.
למיטב הבנתי וידיעתי החלק הארי של תקציב 'שנקר' ממומן ע"י משלם המיסים באמצעות הות"ת.
אשר על כן, לא יתכן כי הוראות/הנחיות המל"ג והות"ת - באם לא הוחרגו - לא יקוימו ככתבן כלשונן וכרוחן.
לא נראה לי כי ראוי, אפשרי וצריך להסכים לשיטה של התעלמות בוטה מהוראות האמורות ו'עולם כמנהגו נוהג'" (ההדגשה במקור).
שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא מסתייג מהאמור במכתבים אלה ומהבאת תוכנם בדוח הביקורת.
כאמור, בעקבות הפניות האמורות ושאלות שהפנה משרד מבקר המדינה למל"ג וות"ת בנושא, מינה מנכ"ל מל"ג וות"ת בנובמבר 2007 בודקת חיצונית לבחינת הליקויים העולים מדוח הביקורת של מבקר הפנים וליישום המלצותיו ו"חריגות מהנחיות, כללים והחלטות מל"ג ".
]שנקר[ וות"ת, לרבות ובמיוחד בכל הנוגע לניהול האקדמי של בפברואר 2010 , סמוך לסיום דוח זה, הגישה הבודקת מטעם מל"ג כאמור את דוח הבדיקה הסופי.
כבר בדוח שהתפרסם במרס 200950 העיר מבקר המדינה על היעדר פיקוח ובקרה ראויים של מל"ג וות"ת על הנעשה במכללה האקדמית צפת.
בדוח הודגש כי נוכח תפקידן הציבורי החשוב של המכללות האקדמיות ונוכח משקלן ההולך וגובר של המכללות מבחינת מספרן ומספר תלמידיהן והן מבחינת חלקן בהקצבות המדינה להשכלה גבוהה, ראוי כי מל"ג וות"ת ישפרו את מנגנוני הפיקוח והבקרה שלהן על פעילות המכללות ויוודאו שייקבעו בהן סדרי בקרה נאותים ושהן יפעלו לפי כללי מינהל תקין.
אם יתברר שהמכללות אינן פועלות כראוי, על מל"ג וות"ת לממש את סמכויותיהן ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מהן.
באוגוסט 2009 מסר מנכ"ל מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה, כי המוסדות להשכלה גבוהה עצמאיים בניהולם, ומל"ג או ות"ת אינן יכולות לבוא במקומם, וכי במסגרת התנאים להיתר של מוסד להשכלה גבוהה נכללת גם החובה כי מבנה המוסדות המנהלים והרכבם יבטיחו ניהול תקין.
עם זאת הוא הוסיף שבמקרה הצורך מל"ג וות"ת בוחנות פניות ותלונות המגיעות אליהן ממקורות שונים באשר לתפקודם של המוסדות, וכי "עקב ריבוי התופעות של חריגות מוסדות להשכלה גבוהה מהחלטות ות"ת ומל"ג, ובמיוחד בעניין הניהול האקדמי, הוקמה ועדת קבע אשר הוסמכה לדון בכל סוגי החריגות של מוסדות להשכלה גבוהה בין השאר, חריגות מחוק .
50 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה ( 2009 '), עמ285.
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 המל"ג וכללי המל"ג, חריגות מהחלטות ונהלים של מל"ג והוות"ת (תקציביות, היקפי העסקה ושכר סגל וכדו'), ולקבוע סנקציות בגינן".
משנת 2007 , במהלך תקופה ארוכה, העבירו גורמים שונים למל"ג ולוות"ת מידע רב בעניין פעולות בלתי תקינות שבוצעו לכאורה בשנקר, אולם הן לא פעלו בנחישות לסיים את הבדיקה על היבטיה השונים.
הממצאים שעלו בבדיקת מבקר המדינה מצביעים על פיקוח לקוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר.
בתשובתן למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 חזרו מל"ג וות"ת על כך שתפקידן הוא "להבטיח כי המבנה הניהולי של המוסדות להשכלה גבוהה יהיה כזה המבטיח ניהול תקין של מוסד ועצמאות אקדמית ומנהלית.
עם זאת סעיף 14 ביחד עם סעיף]מל"ג[ לחוק15 , קובעים כי האחריות לניהולו התקין של מוסד להשכלה גבוהה הוא על המוסד בלבד".
מל"ג וות"ת ציינו כי "לאחר קבלת תלונות באשר להתנהלות הוחלט, בהליך יוצא דופן, על מינויה ]שנקר[ .
עם קבלת הדוח הסופי יתקיימו דיונים]שנקר[ לבדוק את ניהול]הבודקת מטעם מל"ג[ של בממצאיו, לרבות בנושאים כלליים של תיקון הנחיות ות"ת/מל"ג.
כי אין זה מתפקידן של מל"ג וות"ת להתערב באופן שוטף בניהולם של המוסדות להשכלה גבוהה.
תפקידן הוא לקבוע הנחיות וסטנדרטים באשר למבנה המוסדות המנהלים עצמם".
מהממצאים שלעיל עולה כי פעילות מל"ג וות"ת בעניין בדיקת הנעשה בשנקר התאפיינה בסחבת וחוסר נחישות; הממצאים אף מצביעים על היעדר פיקוח ראוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר.
כאמור, בתשובותיהן לביקורת האמורה טוענות מל"ג וות"ת כי אין זה מתפקידן להתערב באופן שוטף בנעשה במוסדות להשכלה גבוהה או לבוא במקום המוסדות.
זאת בהתבסס על הצורך שהמוסדות יהיו עצמאיים בפעילותם ואחראים לניהולם התקין.
לגישתן של מל"ג וות"ת, תפקידן בנושא זה מתמצה בהנחיית המוסדות להשכלה גבוהה באשר למבנה והרכב המוסדות המנהלים שלהם, והפעולות שהן עשו בעניין שנקר יוצאות דופן.
אין חולק כי בראש ובראשונה המוסדות להשכלה הגבוהה הם שאחראים לניהולם התקין; אולם לדעת משרד מבקר המדינה, אין בכך כדי לבטל את אחריותן של מי שהופקדו על הפיקוח והבקרה על מוסדות אלה - מל"ג וות"ת.
ממצאי הביקורת הנוכחית מעידים כי לא די במתן הנחיות על ידי מל"ג וות"ת כדי להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות להשכלה גבוהה.
כדי לוודא שההנחיות אכן מבוצעות, נדרש מנגנון פיקוח ובקרה אשר יפעל הן באופן שגרתי והן במקרים של חריגות או בעיות.
פיקוח ובקרה של מל"ג וות"ת על הנעשה במוסדות מעת לעת - ועל אחת כמה וכמה כש מגיע לפתחן מידע חוזר ונשנה על פעולות בלתי תקינות לכאורה, כל שכן על הפרה של הנחיותיהן - הוא הכרחי להבטחת הניהול התקין של המוסדות להשכלה גבוהה ולשמירה על משאבי הציבור המושקעים במוסדות אלה ועל אמון הציבור בהם.
על מל"ג וות"ת להבטיח קיום של מנגנוני פיקוח ובקרה אפקטיביים שיופעלו כדבר שבשגרה וכן לקבוע דרכים שיאפשרו להן לטפל בעתיד במהירות וביעילות במידע המתקבל אצלן על תפקוד לקוי של מוסדות להשכלה גבוהה ולפעול כנדרש.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1409 .
מערכת פיקוח ובקרה פנימית של מוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים מכספי המדינה בישראל כוללת את המוסדות המנהלים (כגון חבר הנאמנים והוועד מנהל), ועדת הביקורת, מבקר המוסד ורואה חשבון מבקר.
מערכת זו נועדה להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות, בין היתר באמצעות אכיפת מגוון רחב של עקרונות ובהם: משמעת, שקיפות, נשיאה באחריות, דיווח, הגינות, וציות להוראות הדין.
כאשר מערכת הפיקוח והבקרה הפנימית פועלת כראוי מתקיימים במוסד איזונים ובלמים, המיועדים למנוע פעולות שאינן תקינות ושאינן עומדות בכללי מינהל תקין.
במקרים שבהם בכל זאת בוצעו פעולות כאמור - על מערכת הפיקוח והבקרה לאתר אותן במהירות, להביא לתיקון הליקויים ולמנוע את הישנותם.
על פי תקנון שנקר מתקיימת בו לכאורה מערכת בקרה של איזונים ובלמים כמצוין לעיל, אולם ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה מעלים כי בפועל, מערכת פנימית זו כשלה: ליקויים משמעותיים לא אותרו בזמן אמת על ידי גורמים במערכת, ומשהתגלו ליקויים בדיעבד - לא נעשה די לתיקונם ולהפקת לקחים מהם.
ממצאי הדוח מעלים, בין היתר, כי נשיא בית הספר ניהל אותו שנים רבות באופן ריכוזי וחסר שקיפות, לא הקפיד למסור למוסדות המנהלים (חבר הנאמנים והוועד המנהל) מידע מהותי שנדרש להם לצורך מילוי תפקידם, ובמקרים מסוימים אף פעל, למצער למראית עין, במצב של חשש לניגוד עניינים.
מנגד, המוסדות המנהלים היו פסיביים והסתפקו במידע שמסר להם הנשיא מיזמתו.
נוסף על מערכת הבקרה הפנימית אמורה להיות מופעלת על שנקר גם בקרה ממשלתית, ובייחוד על ידי מל"ג וות"ת.
זאת על סמך הסמכויות והתפקידים שהוקנו להן מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 , והחלטת ממשלה משנת 1977 .
ואולם מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על הניהול של שנקר - כשלו גם מל"ג וות"ת: הן נהגו בחוסר עקביות בעניין קיום הנחיותיהן בנושא הניהול האקדמי של המכללות ובכלל זה משך הכהונה של נשיאי המכללות, ובהם נשיא שנקר, ונהגו בסוגיה זאת בדרך של "הלכה ואין מורין כן".
הן לא בחנו ביסודיות את הצעדים שעליהן לבצע נוכח המידע שהתקבל אצלן בעניין חריגות מכללי מינהל תקין בבית הספר; הגיבו לכך באטיות ובאופן לא מספק, וטיפולן בנושא טרם הושלם.