HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהליך הפלילי הם עלולים להיקלע למצבי לחץ ומשבר הנובעים, בין השאר, משלילת חירותם, מתנאי המעצר ומאי-ודאות לגבי עתידם.
בית המשפט העליון קבע שיקולים מיוחדים שיש להתחשב בהם בענישת קטינים 28 : "הנחת המוצא לענישתם של קטינים היא כי אישיותם ותפיסותיהם המוסריות טרם הבשילו.
הנחה זו מובילה למסקנה כי יש ליתן משקל יתר לפן השיקומי בעת גזירת עונשם, וזאת הן מטעמי הגינות וצדק כלפי הקטין והן בשל הסיכוי הרב יותר לשיקומו".
הדברים יפים לכלל שלבי ההליך הפלילי שבהם מעורבים קטינים.
בפקודת המטה הארצי (להלן - פקודת מטא"ר) בעניין טיפול המשטרה בקטינים, נכתב כי מדיניות המשטרה בנושא זה מבוססת על אבחנה בין בני נוער שהעבריינות היא להם דרך חיים ובין בני נוער שעברו עברה מזדמנת שאינה חמורה, ושאותם יש להוציא במהירות האפשרית ממעגל ההתנהגות הפלילית.
מדיניות זו באה לידי ביטוי במניעת תיוגו של הקטין כעבריין במידת האפשר, ובאי-חשיפה לציבור של המעורבות המשטרתית בטיפול בקטין.
שוטרים המטפלים בקטינים אוכפים את החוקים הייחודיים להם ופועלים בשונה מיחידות חקירה אחרות.
הם אינם לובשים מדים, עובדים לרוב במתחמים נפרדים ופועלים בשיתוף עם גורמי חינוך ורווחה.
ישנם שלושה סוגי תיקים הנפתחים לקטינים שעברו על החוק: תיקי טיפול (ט') : תיקים של קטינים שנחשדו בביצוע עברה וטרם מלאו להם 12 שנים; אלה מטופלים בעיקר במערכת הרווחה השוקלת את דרכי הטיפול בקטין ובמשפחתו (להלן - תיקי ט').
27 חוק העונשין, התשל"ז-1977 , התשמ"ב]נוסח משולב[ ; חוק סדר הדין הפלילי-1982 ; פקודת הראיות, התשל"א-1971 נוסח[ ; פקודת הסמים המסוכנים]נוסח חדש[ ; פקודת התעבורה , ]חדש התשל"ג-1973 ; חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה- מעצרים), התשנ"ו-1996.
28 ע"פ1463/09 מדינת ישראל נ' פלוני ( 15.
ראו גם ע"פ5048/09 פלוני נ' מדינת ישראל ( 14.
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ) .
מ : בעברות מסוימות, ולגבי כלל החשודים - קטינים ובגירים כאחד - קצין משטרה בדרגת פקד ומעלה רשאי להורות שלא לחקור בעניין העברה ולסגור את התיק מחוסר עניין לציבור, לאחר ששקל את חומרת המעשה, את נסיבות ביצוע העברה וכיוצא באלה.
כשמדובר בקטין, וכדי למנוע את תיוגו כעבריין, הוחלט כי הקטין לא יועמד לדין, התיק לא יופיע במרשם הפלילי של הקטין, פרטיו האישיים לא יופיעו במאגר הממוחשב של המשטרה ובתום החקירה ייגנז חומר החקירה בהליך מינהלי (להלן - תיקי ט"מ).
הליך זה הוא חד-פעמי ומחייב הודאה של הקטין בביצוע העברה ונכונות להתנצל בפני הקרבן.
אם הקטין יחזור לבצע את העברות, ניתן יהיה לפתוח את התיק מחדש ולנהל חקירה פלילית שעלולה להסתיים בהעמדה לדין.
נוהל של המשטרה "הליך טיפול וטיפול מותנה לקטינים" נועד לקבוע מדיניות אחידה וברורה לגבי שיקולי הטיפול בתיקי ט' ו-ט"מ.
) : בחקירת תלונה מסוג פשע נדרש לפתוח תיק חקירה פלילי המופיע במרשם הפלילי של הקטין (להלן - תיקי פ"א).
בטיפול בתלונה מסוג חטא או עוון ייפתח תיק פ"א, אלא אם החליט קצין מוסמך על פתיחת תיק ט"מ.
כל תיק פ"א מוצג ברישום הממוחשב של המרשם הפלילי, הכולל את העברות שביצע בעל התיק הפלילי על פי רמת חומרתן, מן החמורה אל הקלה.
העברות נחלקות לעברות סמים, מין, רכוש, אלימות גופנית ועברות הקשורות לאלימות.
התרשימים שלהלן מציגים נתונים על התיקים שנפתחו לבני נוער בשנים 2012 -1990 .
ועל התמהיל בין מספר תיקי ט"מ למספר תיקי פ"א 416 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
מן התרשימים עולה שבשנים 2004 -1990 חלה עלייה של יותר מ- 100% במספר התיקים שנפתחו לקטינים, ובשנים 2012 -2004 החלה מגמת ירידה.
ביחס שבין תיקי ט"מ לתיקי פ"א כמעט לא חל שינוי.
חרף הרצון להימנע מתיוג הקטינים כעבריינים, בשנים 2012 -2008 שיעורם של תיקי פ"א, תיקים המופיעים במרשם הפלילי, עדיין עמד על כ - 70% מכלל התיקים שנפתחו לקטינים.
מכאן שמרבית התיקים עדיין מופיעים במרשם הפלילי והפרטים האישיים של הקטינים מופיעים במאגר הממוחשב של המשטרה.
בשנת2012 נפתחו כ-7% מכלל תיקי הקטינים במחוז ש"י של המשטרה, כ-11% במחוז ירושלים, כ-13% במחוז תל אביב, כ-15% במחוז הצפון, כ-17% במחוזות הדרום והמרכז וכ-20% במחוז החוף.
התרשימים שלהלןמציגים נתונים על מספר התיקים שנפתחו לקטינים בשנת 2012 .
בחלוקה לפי מחוזות, וכן התמהיל בין תיקי ט' וט"מ ובין תיקי פ"א המשרד לביטחון הפנים 417 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מן התרשימים עולה כי קיימת שונות בין המחוזות במספר התיקים שנפתחו לנוער ובתמהיל בין תיקי ט' וט"מ ובין תיקי פ"א.
במחוז ירושלים ובמחוז ש"י שיעור תיקי הפ"א גבוה ועומד על כ- 80% מכלל התיקים שנפתחו בהם לקטינים, בשאר המחוזות שיעורם כ- 75%-60% מכלל התיקים, ואילו במחוז הצפון שיעורם נמוך מ- 50% .
השונות בין המחוזות בולטת בכמה יישובים: בחלק מן היישובים שיעור תיקי הפ"א היה גבוה משיעורם של תיקי הט"מ: ברהט 89.
4% מהתיקים היו תיקי פ"א, בבית שמש- 83.
7% , 418 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באלעד- 82.
3% , בירושלים- 79% , בטייבה- 78.
ביישובים אחרים היה שיעורם של תיקי הפ"א נמוך משיעור תיקי הט"מ: זיכרון יעקב - 25.
5% , כרמיאל- 43% , שפרעם- 43.
1% , קריית שמונה- 43.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כתבה המשטרה, כי "אין שינויים משמעותיים בין המחוזות השונים, למעט מחוזות ירושלים וש"י.
במחוזות אלו נפח מעורבות בני הנוער בעבירות ביטחון (כגון יידוי אבנים, השלכת בקבוקי תבערה, הפרת הסדר הציבורי) הוא גדול יחסית, כאשר בעבירות אלו אין אפשרות להפנות את הקטין להליך מסוג ט"מ.
בנוסף, בעבירות אלו המבצעים בדרך כלל לא מודים במיוחס להם, זאת בעוד לקיחת אחריות על ידי הקטין הינה תנאי מקדמי לסגירת התיק כ-ט"מ".
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם במחוזות האחרים, לא רק במחוזות ירושלים וש"י, שיעורם של תיקי הפ"א גבוה ונע בין 70%-60% ורק במחוז צפון שיעורם נמוך מ- 50% .
לדעת משרד מבקר המדינה, על מחלקת הנוער במטה הארצי לבחון אם השונות בין המחוזות נובעת מסיבות אובייקטיביות, או שמא יש מחוזות הבוחרים במסלול מחמיר לעומת מחוזות אחרים הנוטים להעדיף את המסלול המקל.
על מחלקת הנוער לפעול לכך שבכל המחוזות יוטמעו ההנחיות בדבר הליכי הטיפול הרצויים בקטינים, בהתאם לחוק הנוער, לנוהלי המשטרה ולעקרונות שהותוו בפסיקת בית המשפט בתחום הטיפול בקטינים.
מעצרים בשלב החקירה נועדו, בין היתר, למנוע שיבוש חקירה, לאפשר למשטרה לחקור חשודים ביעילות ולהמשיך באיסוף נתונים וראיות.
בשונה ממעצר עד תום ההליכים או ממאסר, מעצר חשוד לצורכי חקירה (המכונה גם "מעצר ימים"), הוא מעצר לפני הגשת כתב האישום, שראשיתו בהליך מינהלי ל לא צו שופט או במעצר ראשוני בצו שופט.
שלילת חירותו של חשוד בביצוע עברה היא הליך מינהלי שמתקיים ללא משפט והרשעה, והוא אחד הצעדים החמורים שבסמכות המשטרה לנקוט בטרם החל ההליך המשפטי.
בתיקון 14 לחוק הנוער נקבע שמעצר נגד קטינים יופעל רק כמוצא אחרון- "לא יוחלט על מעצרו של קטין אם ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך שפגיעתה בחירותו פחותה, והמעצר יהיה לפרק הזמן הקצר ביותר הנדרש לשם השגת המטרה כאמור; בקבלת החלטה על מעצרו של קטין, יובאו בחשבון גילו והשפעת המעצר על שלומו הגופני והנפשי ועל התפתחותו".
מדברי ההסבר לתיקון 14 עולה כי תיקוני החוק נועדו, בין היתר, להבטיח כי הפגיעה בחירויותיהם של קטינים לא תעלה על הדרוש לשם הגנה על אינטרס הציבור.
חובת המדינות להשתמש במעצר קטינים כאמצעי אחרון באה לידי ביטוי גם בכללים שאישרה העצרת הכללית של האו"ם בדצמבר 1990 - ""כללים להגנה על קטינים שחירותם נשללה29 .
לפי כללים אלה יש למזער את שלילת החירות בכך שהמדינות יקימו מוסדות שיקומיים וטיפוליים כדי למנוע את ההשפעות השלילי ות שבשלילת החירות.
כללים שאומצו חלקית במדינות רבות, בהן ישראל המשרד לביטחון הפנים 419 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שמעצרים יינקטו רק כאמצעי אחרון, ושעל המדינות השותפות לפתח חלופות למעצרים על ידי שיתוף רשויות הרווחה בהשגחה על הקטינים ועל ידי השארתם בסביבה משפחתית.
הכללים וההמלצות הללו נועדו לגרום לכך שכל מדינה תפתח כלים ייחודיים ואמצעים מגוונים שיתמכו בעקרון טובת הקטין וימנעו את שיטת המעצר המקובלת.
החובה לפעול בדרך מידתית כל אימת שמדובר בפגיעה בזכויות יסוד כגון החירות נלמדת גם מהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, הקובעות כי פגיעה בזכויות המעוגנות בחוק היסוד תבוצע רק מכוח חוק או הסמכה מפורשת בו לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
פסיקה של בית המשפט העליון, עוד קודם לתיקון 14 , עמדה על הצורך להתייחס למעצר כאל מוצא אחרון לקטינים30" : לא בנקל יורה בית המשפט על מעצרם של קטינים מאחורי סורג ובריח.
עצם מעצרו של קטין מאחורי סורג ובריח פגיעתו רבה משל מעצרו של מי שאינו קטין.
תנאי מעצר ובית כלא, אף ללא התופעות הנלוות למקום זה, יש בהם כדי לגרום להלם ולזעזוע נפשיים חמורים.
ולעתים קרובות, קרובות מדי, עלול הקטין לה יקלע לעולם של סמים ועבריינות חמורה.
לפיכך שומה על בית המשפט, שהוא אביהם של קטינים, להרחיק - ככל האפשר וככל הניתן - את הקטינים מהתנסות כגון זו".
בית המשפט העליון עמד גם על השינוי שחל בסוגיית מעצרם של קטינים בתיקון 1431 ,: "אכן במסגרת תיקון 14 לחוק הנוער בוצעה רוויזיה מקיפה בסוגיית מעצרם של קטינים ובאה בו לידי ביטוי הכרת המחוקק כי לצד הצורך להגן על הציבור מפני עבריינים ולמצות עמם את הדין, יש ליתן נפקות ממשית לעובדת קטינותו של הנאשם בשל ההשלכות הקשות של שהות מאחורי סורג ובריח על שלומו הגופני והנפשי והתפתחותו, ברוח האמנה הבינלאומית בדבר זכויות הילד.
שיקולי השיקום צריכים לקבל משנה תוקף בעניינם של קטינים בשל הסיכוי הרב יותר להחזירם לדרך הישר בהשוואה לבגירים.
בעניינם של קטינים, גם בעבירות קשות, השמתם מאחורי סורג ובריח הוא החריג ולא הכלל.
גם בתקופת המעצר, בנסיבות המתאימות ותוך בחינת כל מקרה לגופו של עניין, יש ליתן עדיפות לשיקולי השיקום בעניינם של קטינים, כך שבמקום שהקטין ישהה מאחורי סורג ובריח תיבחן אפשרות שילובו במסגרת שיקומית- טיפולית בתוך פרק הזמן הקצר ביותר".
מעצרי קטינים לצורך חקירה .
בפסק דין עקרוני הבוחן את דיני המעצרים נוכח חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, קבע בית המשפט העליון כי מעצר הוא אמצעי חמור שיש להשתמש בו רק במקרים שבהם הוא נחוץ, וכי יש לבחון את מעצרו של חשוד לפי עקרון המידתיות32 .
לפי הלכה זו, על רשויות החוק לנקוט משנה זהירות ולהקפיד על הפעלה מושכלת ומדודה של סמכות זו כשהן מבקשות לשלול חירות, קל וחומר כשהן מבקשות לשלול חירותו של קטין.
חובה זו של רשויות החוק מקבלת כאמור משנה תוקף בעניינם של קטינים, בפרט לאור תיקון 14 שמתייחס לסוגיית מעצרם של קטינים וקובע כי יש להפעיל נגדם מעצר רק כמוצא אחרון.
מכאן שניתן היה לשער כי מאז 2008 , השנה שבה נחקק תיקון14 , יפחת מספר מעצרי הקטינים, ולא היא, כמפורט בתרשים שלהלן על מספר מעצרי קטינים בשנים 2012 -2008 : .
(קטין נ' מדינת ישראל, פ"ד מז(2 )71 ,77 (1993.
) 31 בש"פ7842/10 מדינת ישראל נ' פלוני ( 3.
) 32 דנ"פ2316/95 גנימאת נ' מדינת ישראל, פ"ד מט (4 )589 ו-618 (1995.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהתרשים עולה כי בשנים 2012 -2008 , לאחר חקיקת תיקון14 ב- 2008 , לא חלה ירידה של ממש במספר מעצרי הקטינים.
בשנים 2011 -2009 חלה בכל שנה ירידה קלה של כ-2% במספרי המעצרים, ובשנת 2012 חלה עלייה של כ-2%.
בשנת2012 עצרה המשטרה 6,425 קטינים שנפתחו להם בסופו של דבר תיקי מעצרים33.
משרד מבקר המדינה בדק מדגם34 של346 תיקי מעצרי קטינים (להלן- המדגם), מתוך 5,038 תיקים (להלן- האוכלוסייה לדגימה)35 שנפתחו בשנת2012 .
המדגם נועד לבחון את התנהלות המשטרה ביחס להוראות המיוחדות שנוספו כאמור בתיקון 14 .
5,038 המעצרים שבאוכלוסייה לדגימה היו בגין עברות רכוש, סדר ציבורי, גוף אדם, חיי אדם, סמים, מין, ומרמה.
רוב המעצרים ב-2012 היו בגין עברות מסוג פשע36 .
ראו פירוט בתרשימים שלהלן37 .
33 נתונים מהשנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל2012 ', עמ60 .
34 ,המדגם הוכן עבור משרד מבקר המדינהבמדור סטטיסטיקה במטה הארצי של המשטרה.
המדגם מקרי ושיטתי, הסתברות הדגימה שווה לכולם ולא הוצא מדגם שכבות.
35 הנתונים אינם כוללים מעצרים בשל עברות ביטחון, עברות כלכליות, מינהליות, רישוי ושהייה בלתי חוקית (שב"ח).
הם אינם כוללים גם קטינים פלסטינים תושבי השטחים וקטינים בעלי תעודות זהות פיקטיביות (בעיקר מסתננים).
36 חוק העונשין, התשל"ז-1977 , קובע כי לעברה מסוג פשע נקבע עונש חמור יותר ממאסר לתקופה של שלוש שנים, ולעברה מסוג עוון נקבע עונש מאסר לתקופה העולה על שלושה חודשים ושאינה עולה על שלוש שנים.
37 גם במדגם היחסדומה ליחס שבאוכלוסייה לדגימה.
המשרד לביטחון הפנים 421 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 422 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
בשנת2012 כ-%60 מ-5,038 ממעצרי הקטינים היולתקופה העולה על 24 שעות38 , :כמובא בתרשים שלהלן 4.
בתרשים הבא מובאים נתונים על מעצרי קטינים בחלוקה לפי מחוזות .
38 לפי חוק הנוער, בעת הגשת בקשה למעצרו של קטין, קצין המבחן רשאי להגיש לבית המשפט ביזמתו תסקיר מעצר או להשמיע בפניו את עמדתו.
בבקשה למעצר קטין לאחר שהוגש נגדו כתב אישום יורה בית המשפט על הגשת תסקיר או יאפשר לקצין המבחן להשמיע בפניו את עמדתו.
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חרף השינוי המהותי שנעשה בתיקון 14 בסוגיית מעצרם של קטינים, הנתונים מצביעים על חשש שהתיקון לא הוטמע ולא הופנם במלואו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה המשטרה כי "לאחר תיקון 14 לחוק, הופצו הנחיות לשטח לפעול בהתאם להוראותיו, לרבות בכל הקשור להפעלת סנקציית המעצר כמוצא אחרון ובהיעדר אלטרנטיבה אחרת".
היא הוסיפה "כי ב-60% מהמקרים בהם נעצרו קטינים מצא בית המשפט לנכון להאריך את מעצרם לתקופה נוספת".
התפיסה החדשה שבאה לידי ביטוי בתיקון 14 מבקשת לתת משקל רב יותר לזכויותיו של קטין שחשוד ושנאשם בביצוע עברות, תוך התחשבות בעקרון-העל של טובתו, כמו גם בשאיפה להחזיר למוטב בני נוער שעברו עברה.
על רקע תפיסה זו, כאמור, נקבע בתיקון 14 כי יש להפעיל מעצר נגד קטינים רק כמוצא אחרון.
גם בפסיקת בית המשפט העליון נקבע שמעצרו של קטין הוא אמצעי חמור וחריג, ולכן אין לבצע מעצר כאמור באופן תדיר אלא באופן מידתי וזהיר, כפי שמתחייב גם מהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
על המשטרה אם כן להטמיע בשטח את ההנחיות שבתיקון 14 , כפי שפורשו על ידי בית המשפט העליון, ולוודא שהחוקרים בתחנות המשטרה פועלים בהתאם להוראותיו, לרבות בכל הקשור להפעלת סנקציית המעצר כמוצא אחרון, כדי למזער את ההשלכות הקשות שעלולות להיות למעצר על הקטין ועל עתידו.
טיפול המשטרה בקטינים על פי תוצאות בדיקה מדגמית של תיקי מעצרים .
אוכלוסיית המדגם כללה כאמור 346 תיקי מעצרים ביחס דגימה של1:14 .
בתיקי המדגם נבדקו כמה קבוצות לפי המאפיינים האלה: חומרת העברה (פשע, עוון); סטטוס הטיפול (סגור, פתוח ונדון, לא חשוד, פרקליטות ותביעה); משך זמן המעצר (עד 12 ,שעות96-12 ,שעות 96 .
)שעות ומעלהבהתאם לכך נקבעו 24 תתי-קבוצות, ולכל אחת מהן נקבע "מקדם ניפוח" המבטא את מספר התיקים באוכלוסייה לדגימה המיוצגים על ידי תיק זה39 .
המדגם כלל תיקי קטינים שנעצרו כאמור בשנת2012 .
מתוך5,038 ,תיקי אוכלוסיית הדגימה כ-2,000 נמצאו במהלך2013 בשלבי טיפול בתביעה או בפרקליטות, לצורך החלטה על הגשת כתב אישום או סגירת התיק נגדם, או שהוגש נגדם כתב אישום ומשפטם התנהל במועד הביקורת.
39 ( כך לדוגמה, אם האוכלוסייה לדגימה5,038 התיקים) כוללת150 תיקים של קטינים שנעצרו בעברה מסוג עוון, נעצרו לתקופה העולה על חמישה ימים ותיקם נמצא בטיפול התביעה או הפרקליטות, ובאוכלוסיית המדגם נספרו שבעה תיקים באותן קטגוריות - נקבע מקדם ניפוח של 21.
שבעה תיקים אלה מייצגים אפוא150 תיקים מכלל5,038 .
תיקי האוכלוסייה לדגימה לכל תיק במדגם נקבע מקדם ניפוח בהתאם לקטגוריה שאליה הוא משתייך, כדי לקבל אומדנים לכלל אוכלוסיית הסקר.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ;המדגם בחן את טיפול המשטרה בקטינים בנושאים הללו: הודעה לקטינים על זכויותיהם היוועצות עם סנגור; הודעה להורים; נוכחות הורה בחקירה; חקירה בשעות הלילה; וחקירה בידי חוקר נוער.
התוצאות מפורטות להלן.
מעורבות הורים בחקירה 1.
האמנה, ובעקבותיה תיקון14 , מייחסים חשיבות רבה לשיתוף ההורים בהליך המתקיים במשטרה נגד קטינים.
גם ועדת רוטלוי הדגישה את הצורך החיוני במעורבות ההורים, ומדוח הוועדה שהתפרסם בפברואר 2003 עולה שלהורה יש מעמד מיוחד הן על פי חוק הנוער והן על פי האמנה.
עם זאת, היא ציינה שההורה אינו צד בהליך, אלא הקטין עצמו הוא הנושא באחריות למעשיו ולתוצאותיו.
לפי ועדת רוטלוי שמירת הקשר עם ההורה תלויה בטובתו של הקטין.
על החשיבות במעורבות ההורים ניתן ללמוד גם מדברי ההסבר להצעת תיקון חוק הנוער משנת 2006 , שם מוצג החשש שלנוכח הקושי של קטין לעמוד בלחץ החקירה, ובשל נטייתו לוותר על זכויות הנתונות לו על פי חוק כחשוד שטרם הוכחה אשמתו, הוא עלול להודות במעשים שלא עשה, ולכן חשובה נוכחות הורה או קרוב אחר לצדו.
תיקון 14 ייחס משמעות הן להודעה להורים בדבר מעצר הקטין והן לנוכחותם בחקירה.
התיקון איזן גם בין עידודו של ההורה להשתתף בהליך הפלילי ובין העצמת אחריותו של הקטין.
נקבע ש"קטין חשוד שהוזמן לחקירה בידיעת הורהו או קרוב אחר או שנמסרה הודעה על חקירתו לאחד מהם.
זכאי שהורהו או קרוב אחר יהיה נוכח בחקירתו וכן זכאי הוא להיוועץ במי מהם, ככל הניתן לפני תחילת החקירה".
בד בבד נקבע בו כי במקרה שהקטין הביע התנגדות לכך מנימוק סביר, יפעלו לפי בקשת הקטין, תוך נימוק ההחלטה ותיעודה בכתב.
חוק הנוער מייחס כאמור חשיבות רבה גם להעצמת אחריות הקטין.
החוק קובע שקטין חשוד ייחקר בידיעת הוריו, ואם לא ניתן לאתר את הורי הקטין במאמץ סביר - בידיעת קרוב משפחה בגיר או אדם בגיר אחר המוכר לקטין, ובלבד שנשמעה עמדת הקטין לגבי זהות הבגיר.
חקירת קטין חשוד השוהה במעון תיעשה בידיעת מנהל המעון והוריו, ואם לא ניתן לאתר את הורי הקטין במאמץ סביר - בידיעת קרוב אחר.
קטין חשוד שהגיע מיזמתו לתחנת המשטרה או שעוכב או שנעצר, יש להודיע על כך להוריו בלא דיחוי, ואם לא ניתן לאתרם במאמץ סביר - יש להודיע לקרוב אחר.
לצד זאת נקבע שקצין נוער רשאי להורות בהחלטה מנומקת בכתב על חקירת קטין חשוד ללא ידיעת הוריו, קרוב אחר או מנהל מעון - לפי העניין, אם שוכנע שההודעה עלולה לפגוע בקטין, או להביא לשיבוש הליכי חקירה.
לגבי קטין שחשוד בעברת ביטחון - קצין נוער רשאי להורות בהחלטה מנומקת בכתב על חקירתו ללא ידיעת הוריו, או בגיר אחר, אם שוכנע שההודעה עלולה להביא לפגיעה בביטחון המדינה.
עוד נקבע שאם מדובר בקטין שהגיע לתחנת המשטרה או הובא אליה - והוא אינו עצור - לא תימסר הודעה כאמור אם הקטין הביע התנגדות למסירתה מנימוק סביר.
בשונה מקטין חשוד אשר יש לו זכות לנוכחות הורה בחקירתו, לגבי קטין עצור חוק הנוער קובע כי הדבר נתון לשיקול דעת המשטרה.
משרד מבקר המדינה בדק בתיקי המדגם אם נמסרה הודעה להורים ואם ההורים נכחו בחקירת הקטינים.
יצוין כי הגם שמדובר בתיקי מעצרים, לא תמיד עולה מהם מתי בדיוק נעצרו הקטינים, וגם לא אם חקירתם נערכה לפני המעצר (במקרה כזה נוכחות ההורים בחקירה נדרשת בהתאם לחוק הנוער), או שחקירתם התקיימה לאחר המעצר (במקרה כזה הדבר נתון לשיקול דעת המשטרה).
יודגש שתיקים אשר מועד המעצר קדם בהם לחקירה לא נספרו במניין התיקים לעניין בדיקת נוכחות הורים בחקירה.
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מן המדגם עולה כי בכ- 26% מן התיקים לא צוינה כל הודעה להורים; מכאן שעל פי מקדמי הניפוח, בכ - 1,300 תיקים מ - 5,038 תיקי המעצרים לא הייתה הודעה להורים.
לגבי נוכחות הורים בחקירה, הנתונים מלמדים שכ- 64% מהקטינים נחקרו ללא נוכחות הורים; מכאן שעל פי מקדמי הניפוח, בכ - 3,200 מ- 5,038 תיקי המעצרים הייתה חקירת הקטינים ללא נוכחות הורים.
מתוך 221 תיקי המדגם אשר חקירת הקטינים נעשתה בהם ללא נוכחות הורים, כ- 33% נפתחו לקטינים בגילי 15-12 ; מכאן שעל פי מקדמי הניפוח, חקירת הקטינים בגילים הנמוכים התקיימה ללא נוכחות הורים ביותר מ- 1,000 תיקי מעצרים, זאת אף שמדובר בגילים צעירים מאוד שנוכחות מבוגר היא חיונית בהם.
עוד עולה שביותר מ -30 מתיקי המדגם - כלומר, בכ -480 תיקים בפועל - המתייחסים לקטינים בגילי 15-12 .
, לא נמסרה כלל הודעה להורים נתוני המדגם מלמדים שבסך הכול בכל מחוזות המשטרה לא הייתה נוכחות הורים ביותר מכ - 60% מן התיקים.
עם זאת קיימת שונות רבה בין המחוזות: במחוזות ירושלים והמרכז בכמחצית מן התיקים לא נכחו ההורים בחקירה, בדרום - בכ- 60% , בצפון ובחוף - בכ- 70% , ובתל אביב ובמחוז ש"י- בכ- 80%.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה המשטרה כי מהוראות חוק הנוער עולה כי לקטין עצור אין זכות לנוכחות הורה בחקירתו: "מכיוון שהביקורת בדקה תיקי עצורים בלבד (תיקי המדגם), הרי שלא ניתן להסיק על יידוע קטינים בחלק מזכויותיהם, כאשר כאמור לקטין עצור לא קמה הזכות לנוכחות הורה בחקירה".
עוד כתבה כי על פי הנחיית המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) דאז, הגישה שלפיה לקטין עצור אין זכות לנוכחות הורה תחול "בכל קטין שהתקבלה לגביו החלטת מעצר, גם אם החלטת המעצר התקבלה על ידי שוטר בשטח.
ולא על ידי הקצין הממונה".
המשטרה הוסיפה כי אכן קיימת האפשרות לאפשר נוכחות הורים גם כאשר הקטין עצור, אולם כאמור החוק לא מחייב זאת (ההדגשות במקור).
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי חוק הנוער קובע זכות לנוכחות הורה של חשוד בחקירה, וכי לגבי קטין עצור - הדבר נתון לשיקול דעת המשטרה.
הנחייתו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) דאז הרחיבה את הגדרת "עצור", מה שמביא בפועל לצמצום הזכות לנוכחות הורה.
אולם הנחיה זו לא תורגמה להנחיה רשמית המורה לכלל השוטרים כיצד עליהם לפעול, ולא הופצה למרחבים ולתחנות המשטרה השונות.
משרד מבקר המדינה סבור אפוא שעל המשטרה לבחון את ההנחיה ואת השלכותיה לנוכח תיקון 14 .
והאמנה קטינים חשודים זכאים להיחקר בנוכחות הוריהם או קרוביהם, וכשמדובר בקטינים עצורים זהו עניין שבשיקול דעת המשטרה.
אולם מתיקי המעצרים אי אפשר לדעת ממתי בדיוק הקטין מוגדר כעצור, ומכאן שאי אפשר לדעת מתי נוכחות הורים או קרובים הופכת מזכות לעניין שבשיקול דעת המשטרה.
משום כך לא ניתן לבחון כהלכה כיצד מיישמת המשטרה את הוראות הדין של תיקון 14 .
בביקורת נמצא כי 3,200 מ- 5,038 הקטינים שבשנת 2012 נפתחו להם תיקי מעצר נחקרו ללא נוכחות הורה או קרוב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המספר הגדול של קטינים שנחקרו שלא בנוכחות הורה או קרוב, צריך להדליק נורת אזהרה במחלקת הנוער ולאותת שקיים חשש כי הוראות התיקון אינן ממומשות בפועל.
הדבר מחייב ביצוע יעיל של שתי פעולות עיקריות: לפעול בהקדם לכך שתיקי החקירה יכללו פרטים לגבי המועד המדויק שבו הוגדר הקטין כעצור; ולקיים בקרות שוטפות שיבטיחו את שמירת מלוא זכויותיהם של הקטינים בהתאם להוראות הדין.
המדגם מעלה בעיות נוספות המצביעות על מורכבות הנושא ועל הצורך להקפיד על יישום ההוראות ועל מתן הנחיות בכל הקשור למעורבות הורים בחקירת קטינים, כמפורט להלן: התנגדות קטין לנוכחות הורה : על המשטרה להנחות את החוקרים בתחנות לשמור על האיזון העדין שבין העצמת הקטין, שכאמור ניתנה לו הזכות להתנגד לשיתוף הוריו בהליך, ובין החשיבות שיש לנוכחות ההורים.
בחלק מתיקי המדגם עולה כי חוק רים הסתפקו בהתנגדות הקטין לנוכחות הורים, בלי לציין את נימוקיו ובלי להסביר מדוע קיבלו את עמדתו.
יידוע הורים על זכותם להיות נוכחים בחקירה : לא כל ההורים יודעים על זכותם להיות נוכחים בחקירת ילדיהם הקטינים על פי הוראות חוק הנוער40 .
מאחר שאין בהוראות ובטפסים של חקירת קטינים כל התייחסות לנושא ומאחר שהמשטרה אינה מתעדת זאת, אין לדעת אם הנושא הובא לידיעת ההורים ואם הובאו לפניהם הוראות החוק וסייגיו.
40 חוק הנוער קובע שאסור להורה להתערב בחקירת הקטין, ואסור לו לצאת מחדר החקירה, אלא אם כן התיר לו החוקר לעשות כן ובתנאים שיקבע.
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חקירה מתמשכת : חרף הוראת חוק הנוער בדבר זכות קטין לא עצור לנוכחות הוריו בחקירתו, אין במשטרה הוראות המחייבות לזמן את ההור ים במקרים שבהם החקירה מתפצלת לכמה מפגשים.
בפועל, כאשר החקירה מפוצלת החוקרים אינם ממלאים את הטפסים הדרושים בכל זימון של הקטין, אלא רק לפני החקירה הראשונה.
נוכחות בוגר בחקירה : המחוקק נתן דעתו על מקרים שבהם נמנע מן ההורים להשתתף בהליך שעובר הקטין, והדגיש בסעיפי חוק הנוער שמדובר בנוכחות הורה או קרוב משפחה בגיר או אדם בגיר אחר המוכר לקטין, ובלבד שנשמעה עמדת הקטין לעניין זהות אותו בגיר.
החוק נועד להבטיח נוכחות של בוגר שיתמוך בקטין.
נמצא כי בטפסים שקציני החקירות ממלאים, הם אינם מפרטים בדרך כלל את האמצעים שנקטו ואל מי פנו במקרים שבהם נבצר מן ההורים להגיע.
הודעה על חקירת קטין חשוד או על מעצרו: חוק הנוער קובע כי יש לנקוט "מאמץ סביר" כדי לאתר הורה או קרוב אחר שיוזמן להשתתף בהליך שעובר הקטין.
המשטרה לא הגדירה בנהלים פנימיים מה כולל אותו "מאמץ סביר" לאיתור הורה או קרוב אחר ולזימונם, ואילו פעולות יש לנקוט כדי לבצע זאת.
המתנה להורה : לפי חוק הנוער, קצין מוסמך רשאי להורות, בהחלטה מנומקת בכתב, על התחלת חקירתו של קטין אם ההורה או הקרוב האחר לא הגיע לחקירה בתוך זמן סביר בנסיבות העניין, מהמועד שבו הוזמן.
המשטרה לא קבעה בכללים מה הוא אותו "זמן סביר", וקיים חשש שההחלטה בעניין זה משתנה מחקירה לחקירה ומתחנת משטרה אחת לאחרת.
לפיכך ראוי שהמשטרה תקבע את טווח הזמן הסביר שיש להמתין לבוא הורה או קרוב אחר של הקטין, באופן שלא יפגע בחקירה.
חוק הנוער מאפשר נוכחות הורה או קרוב אחר בעת חקירתו של הקטין במשטרה, בלי שההורה או הקרוב האחר יתערבו במהלך החקירה.
הוראות חוק זה חלות על כלל הקטינים בגילי 18-12 .
בחוק נקבעו כללים למקרים חריגים שמותר בהם, לאחר שניתן אישור בכתב של קצין מוסמך, להתחיל את החקירה ללא נוכחות הורה, וכן מקרים שבהם טובת הילד דורשת כי ההורה לא יהיה נוכח בחקירה.
בניגוד להוראת חוק הנוער, פקודת מטא"ר קובעת שבחקירת קטינים בגילי 14-12 חובה לאפשר נוכחות הורה או אפוטרופוס, ואילו בחקירת קטינים מבוגרים מ-14 שנה אין חובה לאפשר נוכחות שכזו.
המשטרה כתבה בתשובתה כי באוקטובר 2013 פורסם נוסח חדש לפקודת המטא"ר בנושא הטיפול בקטינים ברוח תיקון 14 , כך שאין בפקודת המטא"ר הוראות העומדות בניגוד לחוק הנוער.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שהיה עליה לתקן את פקודת המטא"ר סמוך לקבלת תיקון 14 , ולא להמתין עד שנת 2013 .
על המשטרה לפעול להטמעת התיקון בקרב כל דרגי השטח ולוודא שהם פועלים בהתאם להוראה החדשה.
להורי הקטינים מעמד מיוחד הן על פי חוק הנוער והן על פי האמנה, ונוכחותם לצד ילדיהם חיונית.
מטבע הדברים הוראות חוק הנוער בעניין נוכחות הורים בחקירה הן כלליות, ויישומן במסגרת עבודתן של תחנות המשטרה במרחבים ובמחוזות מחייב קביעת הנחיות מפורטות והטמעתן בקרב השוטרים.
לפיכך על המשטרה לקבוע כללים ברורים ומפורטים בעניין סוגיית נוכחות ההורים בחקירה, וזאת כדי להבטיח שהטיפול בקטינים יהיה אחיד ושהחוק ייושם בתחום זה באופן שמגשים את תכליתו.
מן הממצאים שהובאו לעיל עולה חשש כי הוראות תיקון 14 אינן ממומשות בפועל על ידי המשטרה.
הודעה לקטין על זכויותיו חוק הנוער קובע כי בטרם ייחקר קטין חשוד, יודיע לו החוקר בלשון המובנת לו (בשפה וברמת השפה), בהתחשב בגילו ובמידת בגרותו, על זכויותיו.
בין היתר יודיע לו על זכותו לנוכחות הורה או קרוב אחר בחקירה, זכותו להיוועץ בעורך דין ביחידות לפני החקירה, זכותו להיות מיוצג על ידי סנגור וכן על זכאותו לפי חוק הסניגוריה הציבורית, התשנ"ו-1995 .