HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד האוצר לא דרש לצרף את הסתייגויותיו לפרקים שאינם מקובלים עליו, אך נציגיו נמנעו מלחתום על הדוח.
משרד השיכון לא העביר את המלצות הוועדה לדיון בממשלה ולפיכך היא לא דנה בהן.
הסוגיה שהווע דה הבין -משרדית טיפלה בה היא סוגיה עקרונית שלה השלכות משפטיות וכלכליות.
הימנעות משרד השיכון מלכלול בדוח הוועדה את עמדת המיעוט של משרד האוצר מחד גיסא, והימנעות משרד האוצר מפירוט הסתייגותו מאידך גיסא, ובסופו של דבר - אי-הגשת הדוח לממשלה כנדרש - מנעו מהממשלה ל דון בנושא ולגבש מדיניות כוללת לבעיית המבנים הפגומים.
היבטים מינהליים של עבודת הוועדות .
הסדרת פעולת הוועדות שהוקמו מכוח החלטת ממשלה פרק 64.
1 בתקשי"ר מסדיר את פעולת הוועדות אשר הוקמו, בין היתר, בידי שר ומנהל כללי, 38 אולם הוראותיו אינן חלות על ועדות שהקמתן נ קבעה בהחלטת ממשלה.
אין גם הוראות אחרות המסדירות את פעולותיהן של ועדות אלה.
בהעדר הוראות כאמור סדרי העבודה של ועדות שהוקמו מכוח החלטת ממשלה אינם שיטתיים; למשל, חברי הוועדה מתמנים מבלי שנקבעו כללים למינויָם, הוועדה אינה מחויבת לתעד את דיוניה, לא נקבע למי היא צריכה לדווח, לא נקבעו הליכי עבודתה, תדירות התכנסותה, הדרך לקבלת החלטותיה וביטויה של דעת המיעוט בדוח.
36 חברות הדיור הציבורי: "עמידר- החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ", "חלמיש חברה ממשלתית עירונית לדיור, לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב-יפו בע"מ", "חלד חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח בע"מ", "שקמונה חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בחיפה בע"מ", "פרזות חברה ממשלתית עירונית לשיכון ירושלים בע"מ" - חברות ממשלתיות עירוניות; "עמיגור ניהול נכסים בע"מ - חברה בבעלות הסוכנות היהודית.
37 'החלטה מס 1579 מ- 15.
38 גורמים נוספים שמוסמכים למנות ועדות שעבודתן מוסדרת בפרק זהבתקשי"ר: בעלי מעמד דומה למנהל כללי, נציב שירות המדינה, היועץ המשפטי לממשלה, המשנה למנהל הכללי, סגן המנהל הכללי, מנהל יחידת סמך ומנהל יחידה מנהלית.
42 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה העיר לנוגעים בדבר - נש"מ והיועץ המשפטי לממשלה - כי הואיל והקמתן של ועדות אלו שכיחה עליהם לקבוע הוראות להסדרת עבודתן.
ועדות בשירות המדינה 43 .
שמירת המידע שאספה הוועדה נציגי משרדי הממשלה משתתפים בעשרות ועדות הדנות בנושאים שונים; במהלך עבודת הוועדות נוצר ונאסף מידע רב.
על מנת להבטיח את שימורו ואת נגישותו לטווח הארוך יש צורך לנהלו.
הביקורת העלתה כי למשרדי הממשלה - למעט משרד התמ"ת והמשרד להגנת הסביבה - אין מערכת המתעדת את עבודת הוועדות ואוגרת את המידע שנאסף במהלך עבודתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרדי הממשלה יקימו מאגר מידע שיהיה נגיש לכל המשרדים והמידע האצור בו יוכל להיות מאוחזר בקלות.
המשרד להגנת הסביבה, משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים והנהלת בתי המשפט הודיעו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה כי הם פועלים לריכוז מידע כזה כבסיס נתונים.
פרסום דוחות הוועדות פעמים רבות עוסקות הוועדות בנושאים שיש להם נגיעה לציבור כולו ולכן יש לציבור כולו עניין בהמלצותיהן.
הדרך להביא את המידע לידיעת הציבור היא פרסום דוחותיהן.
בביקורת עלה כי ההחלטה על פרסום הדוחות ניתנה לשיקול דעתם של המשרדים ואין הנחיה המחייבת לעשות זאת.
משרד הפנים כלל לא מסר למשרד מבקר המדינה נתונים בעניין פרסום דוחות.
ארבעה משרדים39 דיווחו למשרד מבקר המדינה כי הם מפרסמים את כל הדוחות או כמעט את כל הדוחות של הוועדות הפנים -משרדיות, וחמישה משרדים 40 דיווחו כי הם מפרסמים את דוחות הוועדות הבין-משרדיות; שני משרדים 41 דיווחו כי הם מפרסמים יותר ממחצית הדוחות של הוועדות הפנים -משרדיות; שני משרדים 42 דיווחו כי הם מפרסמים פחות ממחצית הדוחות של הוועדות הפנים -משרדיות והבין-משרדיות; אר בעה משרדים43 דיווחו כי הם לא מפרסמים את דוחות הוועדות הפנים-משרדיות או מפרסמים את מיעוטם, ושלושה משרדים 44 דיווחו כך לגבי ועדות בין-משרדיות.
שני משרדים 45 לא מסרו נתונים על ועדות בין-משרדיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נש"מ לבחון אם ראוי להנחות בהוראותיה את הגורם הממנה לפרסם את דוח הוועדה בכפוף למגבלות הדין.
משרד התמ"ת, משרד החקלאות, משרד הרווחה והמשרד להגנת הסביבה 40 .
המשרדים הנזכרים בהערה הקודמת ונש"מ 41 נש"מ וממ"י.
משרד הבריאות ומשרד המשפטים 43 .
משרד השיכון, המשרד לביטחון הפנים, המוסד לביטוח לאומי והנהלת בתי המשפט 44 .
משרד השיכון, המשרד לביטחון הפנים וממ"י 45 .
הנהלת בתי המשפט והמוסד לביטוח לאומי 44 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מניעת ניגוד עניינים של חברי הוועדות על חברי הוועדה לפעול ללא משוא פנים ובאופן מקצועי ובלתי -תלוי בשיקולים זרים.
לצורך כך יש להסדיר מנגנון למניעת ניגוד עניינים שלהם.
המנגנון הקיים חל על חברי ועדות שהם עובדי מדינה ועדות בשירות המדינה 45 .
ועל עוזרים ויועצים שאינם עובדי מדינה, כולל אלה שפועלים בהתנדבות או בשכר סמלי46 .
הוראות אלה לא הוחלו במפורש על חברי ועדות שאינם עובדי מדינה בינואר 2003 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיה בעניין מינוי ועדות ציבוריות מייעצות, הרכביהן ודרכי פעולתן (להלן - ההנחיה)47 .
ההנחיה חלה על ועדות שהוקמו על פי החלטת שר, היא עוסקת בעיקר במניעת ניגוד עניינים וקובעת כי על מועמד לחברות בוועדה לחשוף כל עניין שנוגע אליו הקשור לחברותו בוועדה.
לשם כך עליו למלא שאלון, לחתום על התחייבות להודיע ליועץ המשפטי של המשרד הרלוונטי על כל שינוי בפרטים שמילא בתקופת עבודת הוועדה ולהימנע מלעשות שימוש במידע שקיבל במהלך עבודת הוועדה ואינו נכלל בדוח הסופי שהגישה.
אין אפוא הוראה מפורשת לגבי הסדר למניעת ניגוד עניינים של מועמדים לחברות בוועדות שמקימים הממשלה או מנכ"לים של משרדיה, הגם שניתן להחיל עליהם את הוראות התקשי"ר בדבר יועצים.
הואיל וחשוב שהוועדות הציבוריות יפעלו באופן תקין, ראוי כי נש"מ תפעל להחלה מפורשת של הוראות התקשי"ר גם על אלה.
בתשובתה מנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיעה נש"מ כי בעקבות הביקורת היא מכינה הוראות מתאימות לתקשי"ר.
אחד הכלים המסייעים בעבודת המטה הממשלתית הוא ועדות.
מתברר שלא תמיד השימוש בוועדה תכליתי.
קושי מיוחד מתעורר במקרים שבהם ועדה מטפלת בנושא שסמכויות הטיפול בו שייכות לכמה משרדי ממשלה; במקרים אלה התגלעו לעתים מחלוקות עקרוניות בין חבריה שלא הובאו לידיעת השרים הנוגעים בדבר.
לא תמיד הקפידו ממני הוועדות על כך שהוועדות יסיימו את עבודתן בזמן, וכאשר חבריהן התקשו להגיע להסכמה הם לא התערבו להסיר את החסמים; הם לא תמיד דנו בהמלצות הוועדות, ולעתים אף מינו ועדות נוספות לטיפול באותו עניין בלי שדנו בהמלצות של הוועד ות הקודמות.
משדנו בהמלצות וקיבלו החלטות על יישומן לא תמיד הן יושמו או שהן יושמו באופן חלקי.
בשל אי -קיום דיונים בהמלצות הוועדות ואי -נקיטת פעולות נמרצות ליישום החלטותיהן, בסופו של דבר, העניינים שבגינם הוקמו לא טופלו כראוי.
התנהלות ממני הוועדות לוקה באי -תקינות מינהלית ויש בה משום התרשלות בטיפול בבעיות שהם עצמם הכירו בחשיבותן ובצורך ליתן להן מענה.
יש בהתנהלותם גם יחס לא ראוי לעבודת חברי הוועדות, אשר השקיעו מזמנם וממרצם בדיונים אך עבודתם לא זכתה לתשומת הלב .
6 לתקשי"ר- עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים.
47 ,""מינוי והרכב ועדות ציבוריות מייעצות ודרכי פעולתן הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ( 1.
) 46 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
התנהלות כזאת לא רק שאין בה כדי לקדם טיפול יעיל ותכליתי בסוגיות שהוועדות עוסקות בהן, אלא היא כרוכה גם בבזבוז משאבי זמן וכסף.
מינהל בלתי -תקין מעין זה יש בו גם פגיעה באמון של הציבור במערכת השלטון.
ועדות בשירות המדינה 47 .
גם הוועדות עצמן לא תמיד פעלו ביעילות ובתכליתיות: ועדות אחדות לא השלימו את עבודתן ולא הגישו המלצות, אחרות לא עמדו בלוחות הזמנים שממני הוועדות קבעו להן.
במקרים מסוימים מנעו מהן חילוקי דעות בין חבריהן, שלא בהכרח ניתן להם ביטוי בדוחות והובאו לידיעת הממנים, להשלים את מלאכתן.
על ממני הוועדות לגלות מעורבות במהלך עבודתן ולהפעיל בקרה ומעקב על פעילותן.
עליהם להיות ערים מלכתחילה לקשיים הצפויים בעבודתן ולהתוות אותה כך שיוכלו להתמודד עמה.
ניתן אף לקבוע מראש מנגנון ליישוב מחלוקות אם יתעוררו.
כדי להגביר את האפקטיביות של עבודת הוועדות, על ממניהן לקדם את יישום ההמלצות שאושרו.
על הוועדות לשקף בהחלטותיהן ובהמלצותיהן את המחלוקות שהתעוררו ולהציג אותן בפני אלה שמינו אותן.
אם הוועדות והממנים אותן הגיעו למבוי סתום, ראוי להעביר את הבעיה שלא הוצע לה פתרון להכרעת השרים הנוגעים בדבר, או - במידת הצורך - להכרעת ראש הממשלה.
כדי להבטיח את תקינות עבודת הוועדות שהוקמו מכוח החלטות הממשלה, על נש" מ ועל היועץ המשפטי לממשלה להסדיר את עבודתן בנוהל מתאים שיכלול הוראות דומות לאלו החלות על ועדות שהוקמו בידי שרים או בידי מנהלים כלליים של משרד ממשרדי הממשלה.
2 ,בהקשר זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית", עמ' 16.
238 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
ההיקף הכספי של פעילות משק הדלק בישראל הוא עשרות מיליארדי שקלים בשנה3 , ולתפקודו היעיל של משק הדלק השפעה רבה על הפעילות הכלכלית של מדינת ישראל.
במשק הדלק 4 נכללים: הזיקוק, התשתית 5 והשיווק6 .
במדינה ארבעה נמלי דלק: באילת, באשקלון, באשדוד ובחיפה.
כיום רק שניים מהם - נמל אשקלון ונמל חיפה - פעילים בתחום יבוא הנפט הגולמי וביבוא דלקים לאחר זיקוק (להלן - תזקיקים) לחברות שיווק הדלק.
מאז קום המדינה ועד אוגו סט 1988 הממשלה היא שהסדירה את משק הדלק והייתה מעורבת בכל שלבי הטיפול בדלק 7 .
בזיקוק של הנפט הגולמי למוצריו השונים היה מונופול8 לחברה הממשלתית "בתי זיקוק לנפט בע"מ" (להלן- בזן); וב- 1988 בעקבות רפורמה במשק הדלק החלה בזן לייבא נפט גולמי והפכה למונופול גם בתחום זה.
בזן פעלה במפעליה בחיפה (להלן - בז"ח) ובאשדוד (להלן - בז"א).
בתחום שירותי התשתית פעלה הממשלה באמצעות החברה הממשלתית "תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ" (להלן - תש"ן); ובתחום האחסון ובתחום הצנרת התת-קרקעית - באמצעות "קו מוצרי דלק בע"מ" (להלן - קמ"ד), שהיא חברת בת של תש"ן9.
בשנת 1988 החל יישומה של רפורמה במשק הדלק10 , ובמסגרתה הותר לחברות הדלק לייבא תזקיקים 11 .
באוגוסט 1999 'החליטה הממשלה (החלטה מס 126 ) "לפעול ליצירת תחרות בין בית הזיקוק בחיפה לבין בית הזיקוק באשדוד, תוך הפרדת הבעלות עליהם".
בדצמבר 2004 החליטה ועדת השרים לענייני הפרטה 12 .
להפריט את בזן באמצעות פיצול ומכירה של שני בתי הזיקוק .
3 על פי נתוני מינהל הדלק שבמשרד התשתיות הלאומיות ממאי 2011 , המתבססים על נתוני שנת 2007 , סך הפעילות הכלכלית הכוללת השקעות (סכום התוצר) במשק הדלק הייתה כ-40 מיליארד ש"ח, שהם כ - 4.
5% מכלל הפעילות הכלכלית במשק - מהם 50% ,במגזר הזיקוק42% במגזר שיווק הדלק ו-8% במגזר תשתיות הדלק.
על פי נתוני מינהל הדלק, השינוי בפעילות הכלכלית עד סוף שנת 2010 .
היה מועט מאוד 4 דוח זה דן רק במוצרי הנפט המזוקקים - לא בנפט הגולמי, לא בדלקים מוצקים (כפחם) ולא בדלק גזי (כגז טבעי).
5 הכוללת פריקה והטענה בנמלים, הזרמה של מוצרי הנפט, אחסון וניפוק של מוצרי נפט למכליות כביש.
6 ,הכולל את השיווק הישיר הסיטונאי לצרכנים גדולים ואת השיווק הקמעונאי לכלי רכב שבעיקרו הוא בתחנות התדלוק.
7 לרבות ביבוא הנפט הגולמי באמצעות שלוש חברותלשיווק דלק שפעלו באותה עת.
8 ""מונופולין- ריכוז של יותר ממחצית מכלל אספקת הנכסים או מתן השירותים או מכלל רכישתם של שני אלה בידי אדם אחד או בידי חברה אחת - ריכוז שעל קיומו יכריז הממונה על ההגבלים העסקיים בהודעה ברשומות.
המונופולין יכול שיהיה באזור מסוים או אם יקבע שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, לפי המלצת הממונה, כי בנוגע לנכסים מסוימים או לשירות מסוים ייראה כמונופולין ריכוז בשיעור נמוך ממחצית, וזאת אם ראה השר כי למי שבידיו הריכוז האמור יש השפעה מכרעת בשוק בנוגע לנכסים או לשירותים אלו (סעיף 26 בחוק ההגבלים העס קיים, התשמ"ח - 1988.
) 9 תפקיד תש"ן לתת שירותי תשתית של אחסון נפט גולמי ודלקים ואספקתם לכל רחבי המדינה; טיפול במוצרי דלק גולמי ותזקיקיו; וניפוק הדלק למכליות כביש.
תפקיד קמ"ד הוא תכנון, הקמה ותחזוקה של מערכות הולכת הדלקים בצנרת תת-קרקעית.
10 בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 40 ( 1990 '), עמ 105-119 .
11 כגון בנזין, סולר לתחבורה, סולר להסקה וקרוסין (המשמש בעיקר דלק לסילונים - דס"ל).
12 /החלטת ועדת השרים לענייני הפרטה מח20 מ- 26.
משרד התשתיות הלאומיות 239 .
בזן התפצלה בסוף יוני 2006 .
במקביל התקיים מכרז למכירת בז"א, ובעקבותיו היא נמכרה לחברת "פז".
באוקטובר 2006 אישרה הממונה על רשות ההגבלים העסקיים דאז גב' רונית קן (להלן - הממונה) את מיזוג בז"א עם "פז" 13 .
לאחר ההתפצלות הופרטה בז"ח באמצעות הצעת מכר לציבור .
13 הודעה על מיזוג חברות לפי סעיף21 (ב) לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח- 1988 , מאוקטובר 2006 - י"פ 5602 מנובמבר 2006 ', עמ791 .
240 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
את גרעין השליטה רכשו במשותף "החברה לישראל בע"מ" ו"מפעלים פטרוכימיים בישראל בע"מ".
במאי 2009 החליטה הממשלה 14 להטיל על שר התשתיות הלאומיות ועל שר האוצר למנות ועדה בין-משרדית לנוש א קידום התחרות והתשתיות במשק הדלק מתוך בחינת חסמים וכשלים פיזיים, תחרותיים וביורוקרטים (להלן - הוועדה הבין- משרדית או הוועדה).
לראשות הוועדה התמנה ביוני 2009 מנהל מינהל הדלק שבמשרד התשתיות הלאומיות, והוחלט שהיא תתבסס על עבודתה של חברת ייעוץ.
בינואר 2010 הגישה הוועדה את הדוח (להלן - דוח הוועדה) ובו המלצותיה לשרים האמורים.
דוח זה טרם הובא לדיון הממשלה ולאישורה.
ממרץ 2009 ועד אפריל 2011 (להלן- מועד סיום הביקורת), לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות לשיפור התחרות במשק הדלק ולפיתוח התשתית של יבוא הדלקים המ זוקקים דרך נמל חיפה.
הביקורת נעשתה במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - המשרד), ברשות ההגבלים העסקיים (להלן - הרשות), במשרד האוצר, בתש"ן ובעיריית חיפה.
חלק מהבדיקות עודכנו עד יולי 2011 .
בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), במשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס), ב"חברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בע"מ" (להלן - חנ"י), במשרד הפנים וברשות החירום הלאומית שבמשרד להגנת העורף (להלן - רח"ל)15.
פעולות רשות ההגבלים העסקיים .
משרד מבקר המדינה בחן, האם פיצול בתי הזיקוק והפרטתם והסרת הפיקוח של המדינה על מחירי התזקיקים שמוכרים בתי הזיקוק הביאו לידי תחרות במחירי התזקיקים בין שלושת "השחקנים" בתחום הזיקוק: בז"ח, בז"א והיבוא מספקים בחו"ל.
מנתוני מינהל הדלק עולה כי עד פיצול בזן והפרטתה, הליך שהחל ביוני 2006 והסתיים בפברואר 2007 , רכשו חברות הדלק תזקיקים מיובאים מחברות סחר זרות (ממלאי שהן מאחסנות בארץ) או ייבאו תזקיקים ושיווקו אותם.
היקף יבוא זה היה כשליש מסך הצריכה של משק הדלק.
בשנת 2008 הפסיקו חברות שיווק הדלק לרכוש תזקיקים מיובאים, ומאז ועד מועד עריכת הביקורת, אוקטובר 2010 , הן רכשו את כל הכמות שנדרשה להן רק בשני בתי הזיקוק במדינה.
על פי נתוני מינהל הדלק, מרבית התפוקה של בז"א הופנתה לצורכי חברת "פז"16 (הבעלים של בז"א), שהיא בעלת הנתח הגדול ביותר של תחנות התדלוק במשק .
14 החלטה176 בעניין "קידום התחרות והתשתיות במשק הדלק" במסגרת החלטת ממשלה מס' 128 ממאי 2009 בעניין "רפורמות מבניות לשנים 2009 -2010 .
" 15 /רח"ל הוקמה בעקבות החלטת ממשלה ב 43 מדצמבר 2007 כיחידה במשרד הביטחון.
בהחלטת ממשלה 3048 ממרץ 2011 קבעה הממשלה "להעביר את שטח הפעולה של רשות החירום הלאומית (רח"ל) ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף".
16 מרבית הייצור בבז"א הוא של דלקים קלים: בנזין95 .
אוקטן, סולר לתחבורה ודס"ל מתחילת 2009 ועד אוקטובר 2010 מכרה בז"א ל"פז" כ-92% מהבנזין שיצרה; כ- 89% מהדס"ל ו- 100% .
מהסולר לתחבורה משרד התשתיות הלאומיות 241 .
יתרת הייצור של בז"א נמכרה ברובה לרשות הפלסטינית באמצעות " פז" או באמצעות חברות דלק ישראליות אחרות.
לפיכך לכל שאר חברות הדלק, ובכללן שלוש החברות הגדולות האחרות17 שבבעלותן כ-%65 .
"החברות "דלק", "סונול" ו"דור אלון 242 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מתחנות התדלוק במשק, נותרו שני מקורות אספקה אפשריים בלבד: בז"ח והיבוא.
רוכשות חברות הדלק את הדלקים הקלים בעיקר מבז"ח הרשות הסבירה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2009 , כי "עיקר החשיבות התחרותית נעוצה בקיומה של זרוע יבוא אפקטיבית, המאפשרת לחברות הדלק לייבא תזקיקים מספקים באגן הים התיכון במקרה שבתי הזיקוק בישראל יעלו את מחיריהם.
איום היבוא קשור בקיומה של זרוע יבוא בת קיימא ולאו דווקא בשימוש בה בפועל בכל רגע נתון" (ההדגשות במקור).
הממונה הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 , כי "במסגרת בדיקת באוקטובר [ רוחב שיזמה.
נדרשו לאחרונה 2009 , גורמים רבים במשק האנרגיה] ובכללם בתי הזיקוק, להעביר נתונים בקשת רחבה של עניינים 18 .
נתונים אלה יוכלו לשפוך אור גם על יבוא התזקיקים".
הממונה בפועל19 הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 , שהרשות סיימה את בדיקתה בנוגע למצב התחרות במשק הדלק, ובהמשך בכוונתה "לערוך דיון בממצאים עם גורמים מקצועיים בתוך ומחוץ לממשלה ולעדכנם בדברים, ככל שיעלה הצורך".
עוד כתב הממונה בפועל כי "בהמשך תהליך העיבוד יהיה ניתן לבסס או לשלול הסברים לתופעות המפורטות (בממצאים) ואף לאתר תופעות נוספות הנוגעות למשק הדלק".
ביוני 2011 הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה, כי במרץ 2011 היא קיימה דיונים נפרדים עם המשרד ועם אגף התקציבים במשרד האוצר בעניין המסקנות וההמלצות שעלו מבדיקותיה.
הרשות לא צירפה למכתבה את סיכומי דיונים אלו.
מהסברי מינהל הדלק מיוני 2011 עולה כי הרשות לא הציגה למשרד נתונים מפורטים, ולפיכך לא השלימו שלושת הגופים האמורים את הדיונים.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל הרשות להציג למשרד את מלוא הנתונים; ועל משרד האוצר ועל מינהל הדלק במשרד התשתיות הלאומיות להשלים בהקדם את הדיונים במסקנות ובהמלצות העולות מממצאי הבדיקה.
השלמת הדיונים נדרשת כדי שהרשות והמשרדים המאסדרים של משק הדלק יוכלו לשקול, כל אחד בתחומו, את הפעולות הנדרשות לצמצום החסמים שנותרו בפני מימוש התחרות במשק הדלק.
18 בכלל זה: "נתחי שוק ומצב הריכוזיות במקטעי המשק השונים, רמת המחירים, מגוון השחקנים והמוצרים במקטעים השונים, נגישות ושימוש בתשתיות השונות, קיומם של מבצעים, נתונים רלוונטיים ל שאלת קיומם של חסמי כניסה וחסמי התרחבות במקטעים השונים או של חוליות בעייתיות בהיבט התחרותי בשרשרת המוצר.
שבהצטברם יכולים לשפוך אור על מצב התחרות במקטעי הפעילות השונים במשק הדלק".
19 בתחילת מרץ 2011 מינה שר התעשייה, המסחר והתעסוקה את הכלכלן הראשי של הרשות ד "ר שלומי פריזט לממונה בפועל עד למינוי ממונה קבוע.
באפריל 2011 'החליטה הממשלה (החלטה מס 3155 ) למנות את מר דיויד גילה לממונה על ההגבלים העסקיים.
משרד התשתיות הלאומיות 243 .
בינואר 1997 החליטה הממשלה להגיש הצעת חוק בנושא משק הדלק, ובמשך שנים המשרד מטפל בהצעת חוק זו20 .
בינואר 2007 הכין המשרד תזכיר מעודכן להצעת החוק.
מטרתו להסדיר את מכלול הפעילויות במשק הדלק מן ההיבטים הכלכליים, הבטיחותיים והצרכניים ולקבוע משטר של רישוי ושל אסדרה (רגולציה) מתאימה.
הצעת החוק כוללת גם הסדרים בנוגע ליצירת תחרות במשק הדלק ולשמירה עליה.
20 ,מבקר המדינה דוח שנתי 54א ( 2003) ', עמ338 .
244 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה כבר העיר 21 על התמשכות הטיפול בהכנת חוק זה.
במאי 2009 החליטה הממשלה להטיל על שר התשתיות הלאומיות (להלן - השר) "להגיש עד ליום 1.
09 לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה את טיוטת חוק משק הדלק, על בסיס תזכיר החוק שהופץ בעניין זה".
בינואר 2011 השיב המשרד למשרד מבקר המדינה, כי באותו חודש מסר השר ד"ר עוזי לנדאו למזכיר הממשלה את טיוטת חוק משק הדלק וביקשו להניחה על שולחן ועדת השרים לענייני חקיקה.
במאי 2011 הודיעה הלשכה המשפטית של המשרד למשרד מבקר המדינה, כי לאחר שנקבע מועד להבאתה של טיוטת חוק משק הדלק לאישור ועדת השרים האמורה התקבלו במשרד הערות ובקשות לתיקונים ממשרדי ממשלה אחרים.
משרד מבקר המדי נה מעיר כי הצעת חוק משק הדלק הוגשה לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה כארבע שנים לאחר שהמשרד השלים את הכנתה, ולמרות זאת עד מועד סיום הביקורת לא אושרה הצעת החוק בממשלה.
הוועדה הבין-משרדית לקידום התחרות והתשתיות במשק הדלק .
כאמור, במאי 2009 החליטה הממשלה 22 , לפי הצעת משרד האוצר, להטיל על שר התשתיות הלאומיות ועל שר האוצר למנות ועדה בין -משרדית לקידום התחרות והתשתיות במשק הדלק.
הוועדה התבקשה לבחון חסמים וכשלים פיזיים, תחרותיים וביורוקרטים ולהגיש את המלצותיה, בין היתר בנושאים האלה: "א.
מקטע יבוא הדלקים - בחינת חסמים בפני יבוא דלקים, לרבות שדרוג יכולת היבוא בנמלים ובמקשרים והמלצות ביחס ליצירת חלופה כדאית ליבוא בצפון הארץ.
מקטע התשתית - בחינת כושר המיכול הקיים והתאמתו לצרכי המשק הצפויים, הסדרת הרגולציה על מקטע ההזרמה, הניפוק והאחסון".
ביוני 2009 מינו השר ד"ר ע וזי לנדאו ושר האוצר ד"ר יובל שטייניץ את הוועדה הבין-משרדית.
נקבע שהיו"ר יהיה מנהל מינהל הדלק במשרד, וחברי הוועדה יהיו כלהלן: נציגים מדרג הביניים של מינהל הדלק, נציג נוסף מהמשרד, נציגים מרשות החברות הממשלתיות המטפלים בחברות תש"ן וחנ"י ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
בעקבות בקשת השר אישרה הממשלה לוועדה בנובמבר 2009 לדחות את מועד הגשת המלצותיה, והוועדה הגישה אותן לשרים האמורים בינואר 2010.
הוועדה הבין-משרדית קבעה, בין השאר, שיש להרחיב את היכולת לייבא תזקיקים למדינה ואת היקף היבוא בפועל כדי להגביר את התחרות; לבדוק את האפשרות לייבא תזקיקים דרך נמל דלק שיוקם באזור נמל אשדוד; לשפר את התשתיות בנמלים ולהעמיק את נמל הדלק של חיפה כדי להגדיל את מעמס האניות הפוקדות את הנמל, וזאת מתוך "ניתוח יישימות הנדסית בשים לב לתכניות הפיתוח של חנ"י ולוחות הזמנים ליישומן וניתוח עלות -תועלת למשק הלאומי"; להרחיב את היקף .
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008,) 'עמ 1226 ו- 1227 .
"בעניין "קידום התחרות והתשתיות במשק הדלק משרד התשתיות הלאומיות 245 .
האחסון במכלי תזקיקים בתחום נמל חיפה (להלן- מתחם 20 אקרס23 ,או החווה ראו .
23 ( אקר ACRE )- יחידת מדידה בריטית לשטח.
שטח החווה השתרש ככינויו של מתחם זה.
246 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המפה בנספח 1 ) כל עוד לא הוקם מתקן חלופי.
למימוש ההמלצות האלה נדרשות השקעות של מאות מיליוני דולרים24.
מסקנות הוועדה והמלצותיה נוגעות להיבטי סביבה ובטיחות, לתכנית המתאר הארצית, המחוזית והמקומית לאזור העיר חיפה ולפיתוח מיזמים המתוכננים במרחב זה (ראו להלן גם בפרק על תשתיות הדלק במרחב חיפה).
במפרץ חיפה יש ריכוז נרחב של תשתיות תזקיקים שהוקמו בעיקר בשנות השלושים של המאה הקודמת (בזמן שלטון המנדט הבריטי).
תשתית תזקיקים זו כוללת: את נמל חיפה - בחלקו המזרחי יש מעגן דלק לאניות מכל ובקרבתו מכלי אחסון; בית זיקוק; מכלי אחסון בגדלים שונים במרחב חיפה; משאבות וצנרת תת -קרקעית להזרמת הדלקים בין האתרים השונים.
תשתיות הדלק הלאו מיות במפרץ חיפה ממוקמות ברובן בקרבת ריכוזי אוכלוסין ומרכזי מסחר ותעסוקה.
מתסקירי ההשפעה על הסביבה, מתמ"א 3025 ומדוחות קודמים של מבקר המדינה26 עולה שמתקני הדלק המצויים באזור חיפה מסוכנים לסביבתם, ולכן יש צורך לאזן בין צורכי העיר, הבטיחות והסביבה לבין צורכי הכלכלה והתשתית של משק הדלק הלאומי.
הוועדה הבין -משרדית המליצה לקדם את התחרות בין נמלי הדלק במדינה, בין היתר "באמצעות שדרוג כושר הפריקה בחיפה.
כדי לשפר את אפשרות היבוא".
אשר למתחם האחסון של חוות 20 ,אקרס שבסמיכות למעגן הדלק בנמל חיפה הוועדה ממליצה "שהוא ימש יך לפעול כמתקן אחסון לצרכי יבוא ויצוא של מוצרי דלק, כל עוד לא הוקם מתקן חלופי.
תש"ן תפעל להגדלת כושר האחסון בתוך המתחם.
הממשלה לא תאשר תכנית מתאר ארצית, לרבות תמ"א 30 , העומדת בסתירה להחלטה זו".
הוועדה זימנה לישיבותיה חברות וגופים שונים או ביקשה לקבל בכתב את עמדותיהם בעניין טיוטת הדוח; מרשימת החברות והגופים האלה נפקדו עיריית חיפה והמשרד להג"ס27.
בדצמבר 2009 הודיע מינהל התכנון במשרד הפנים ליו"ר הוועדה הבין-משרדית, שטיוטת הדוח של הוועדה על מסקנותיה והמלצותיה "טרם תואמו עם מינהל התכנון במשרד הפנים ולא נבחנו מול החלטות המועצה הארצית לתכנון ובניה.
אינן מקובלות וחסרות התייחסות לכלל מערכת השיקולים המתחייבת".
משרד התחבורה הודיע באותו מועד ליו"ר הוועדה הבין -משרדית: "העבודה בתחום תשתיות והגברת התחרות הושלמה מבלי מעורבות ממשית של הגופים השונים בענף התחבורה".
מנכ"ל המשר ד השיב בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה, כי הוועדה הבין - משרדית "הגישה את המלצותיה לאחר שקיימה פגישות רבות עם כל הגורמים הרלבנטיים לעניין.
יו"ר ומרכזת הוועדה פנו מספר פעמים לנציגי משרד הפנים והזמינו אותם להשתתף בדיוני הוועדה, אך נעתרו רק פעם אחת".
מינהל הת כנון במשרד הפנים הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , כי הוועדה הבין-משרדית לא תיאמה עמו את המלצותיה.
חלקן סותרות את מדיניות .
24 דוח הוועדה הבין-משרדית מבוסס, בין היתר, על דוח של חברה פרטית שנעשה על פי הזמנת המשרד ומשרד האוצר, ושמו משק הדלק בישראל - ניתוח כשלים תחרותיים והמלצות לפתרון (אפריל 2009 .
תכנית מתאר ארצית לדרום מפרץ חיפה 26 מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב ( 2004 '), עמ 53-84 ,; וכן דוח מיוחד: מבקר המדינה היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007 '), עמ 111-142 .
27 משרד הג "ס קבע לו ליעד את הפחתת זיהום האוויר במפרץ חיפה, ומ - 2008 הוא החל לבצע תכנית להשגת יעד זה.
לשם כך הטיל משרד זה על מפעלים ועל אחראים למתקנים שונים במרחב חיפה לפעול על פי הנחיותיו.
משרד התשתיות הלאומיות 247 .
התכנון שקבעה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה בתמ"א30 , שמטרתה "להבטיח תנאים תכנוניים וסביבתיים נאותים לפיתוחו של מפרץ חיפה לשימושים לא ומיים ומטרופוליניים ולקבוע מנגנונים לצמצום ההשפעות הסביבתיות של 248 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
כל מהלך שיפגע בעקרונות התכנון ויביא לעיכוב התכנית בממשלה יפגע בתכנון אזור רגיש ורווי סיכונים זה".
בינואר 2011 ,הודיע ראש עיריית חיפה מר יונה יהב למשרד מבקר המדינה שהוועדה לא נפג שה עם נציגי העירייה ועם גופי התכנון הנוגעים בדבר, ולפיכך מסקנותיה והמלצותיה בדוח שהגישה לשר ולשר האוצר התקבלו ללא התייעצות עם גופים אלו ומתוך התעלמות מהתכניות הקיימות ומהסיכונים שייגרמו לסביבה בעקבות יישום ההמלצות.
מנכ"ל המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה בינוא ר 2011 כי "מטבע הדברים עיריית חיפה.
מתמקדת במרחב העירוני ושמה דגש על מזעור היקף התשתיות במפרץ חיפה.
הוועדה, לעומת זאת, מעוניינת בקידום תשתיות במקומות שבהם קיימות מערכות תשתית בסיסיות , בניסיון למצות את התשתית ]ההדגשה במקור[ באתרים קיימים".
עוד הסביר מנכ"ל המשרד, כי בהמלצות הוועדה באו לידי ביטוי החלופות הרלוונטיות בנוגע לתכנית קרקעות הצפון ולטיפול במתחם 20 אקרס, אך הוועדה נמנעה מלעסוק בתכנון המפורט, שכן בכך מטפלות ועדות התכנון והבנייה.
המנכ"ל הסביר עוד שלדעת יו"ר הוועדה (שהוא מנהל מינהל הדלק), הצגת עמדתה של עיריית חיפה "המעוניינת בצמצום מרבי של מתקני התשתית - לא הייתה מועילה כהוא זה לקידום התחרות, ליישום מסקנות הוועדה או לצמצום חילוקי הדעות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-שמיעת עמדותיהם של עיריית חיפה ושל המשרד להג"ס פגע בשילובם של היבטי התכנון, הסביבה והבטיח ות במסקנותיה ובהמלצותיה של הוועדה.
לפיכך לא המליצה הוועדה לא על חלופות ולא על האיזון הנדרש בין צורכי משק הדלק ובין צורכי התכנון כפי שנקבעו בתכניות המתאר הנוגעות למרחב חיפה.
בשל חילוקי הדעות נאלץ המשרד להשהות את הכנתה של הצעת החלטה לאישור ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה, והתעכב הטיפול הנדרש בשיפור התחרות ובהפחתת החסמים.
במאי 2010 הודיע השר באמצעות מזכיר הממשלה לוועדת השרים לענייני חברה וכלכלה כי "במהלך החודשים הקרובים ובהתבסס על ההמלצות בדוח נגבש הצעה להחלטת ממשלה אופרטיבית, אשר תקבע מסגרות ולוחות זמנים לפעילות משרדי הממשלה, בהתאם להמלצות.
טיוטת הצעת ההחלטה שבנדון, בצירוף דברי ההסבר נשלחה למשרדים הנוגעים בדבר לצורך קבלת התייחסותם".
משרד מבקר המדינה העלה כי עד מחצית פברואר 2011 , יותר משנה לאחר שהוועדה הגישה את המלצותיה לשרים, טרם הגישו השר ושר האוצר את הצעת ההחלטה לממשלה.
מנכ"ל המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , כי לנוכח תגובות משרד הפנים ומשרד התחבורה "צריך לקיים דיון מקיף בנושאים שבמחלוקת ולהעביר את ההכרעה לידי הממשלה.
כל פעולה אחרת לא רק שלא תקדם את הליך אישור המלצות הוועדה אלא תעכב אותם".
המנכ"ל ציין כי "העובדה שכל גוף (משרדי ממשלה או עירייה) מרשה לעצמו לפעול באופן עצמאי הוא הגורם המרכזי לעיכוב ביישום מסקנות הוועדה, ולא עצם הגשת המלצות בטרם פתרון המחלוקות".