HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, על אף הנאמר לעיל, הביקורת העלתה את הממצאים האלה: (1 ) מלש"בית שנמנעת מלהמציא לצה"ל את שאלון הבריאות החתום בידי רופא קופת החולים כנדרש - מתגייסת גם בהיעדרו; (2 ) רק 30%-40% מהמלש"ביות אכן ממציאות שאלון חתום בידי רופא המשפחה, וצה"ל אינו עושה מאמצים להגדיל שיעורים אלו ולקבל את הצהרות הבריאות; (3 ) בשאלון למלש"בית אין שום שאלה על הפרעות אכילה או על הפרעות נפשיות, ולכן ממילא היא אינה נדרשת לנושא; (4 ) גם בשאלון לרופא מוצגת שאלה בדבר הפרעות נפשיות וטיפולים פסיכולוגיים בעברה, ואולם הרופא אינו נדרש לענות באופן פרטני בנושא הפרעות האכילה.
צה"ל מסר כי התופעה שמלש"ביות אינן מדווחות על הפרעת אכילה היא ידועה.
לרוב קשורות הסיבות לרצונן לשרת במגוון תפקידים ולחשש שחשיפת עברן הרפואי יגביל אותן בשירות הצבאי.
ראש ענף קליני מסרה למשרד מבקר המדינה, במאי 2012 :, כי האבחון של הפרעות אכילה בקרב מלש"ביות וחיילות הוא חלקי לעתים השאלון אינו מזכיר את ההפרעה כלל, ולעתים אינו מבטא את חומרתה; לעתים רופא הילדים או רופא המשפחה כלל אינם מודעים להפרעות האכילה שמהן סובלת המלש"בית, או שהם מודעים לכך חלקית, מאחר שהיא מסתירה אותן כדי שלא לפגוע בשירותה הצבאי; לעתים הרופא מודע להפרעה, אך לבקשתה של המלש"בית או של בני משפחתה, אין הוא מוסר לצה"ל מידע או מסתפק במסירת מידע חלקי.
ראש מדור מיון בענף הקליני במחלקת בריאות הנפש מסרה כי במקרה שמלש "בית לא החתימה רופא, אך דיווחה כי יש לה עבר פסיכיאטרי, צה"ל יפעל להשגת המידע הרפואי עליה, לרבות פנייה לבתי חולים ולפסיכולוגים פרטיים המחויבים משרד הבריאות 973 .
לדווח לצה"ל על פי חוק 129.
אם המלש"בית לא דיווחה על עבר ה, ולא אובחנה בלשכת הגיוס, המידע עלול שלא להגיע לצה"ל.
129 , התשמ"ו ]נוסח משולב [ חוק שירות ביטחון - 1986 , סעיף 44 ; רמ"ד מיון בבריאות הנפש מסרה על התנגשות בין חובת פסיכולוגים לשמירת סודיות החולה ובין חובתם לדווח כדי למנוע סיכון ממטופליהם.
ככל שהסיכון לחולה גובר, כך גוברת הנטייה לדווח.
מלש"בית הנמנעת במכוון מהמצאת השאלון כדי להסתיר את מחלתה מגויסת לשירות גם בהיעדר המידע הרפואי; אי-ידיעת הצבא על מחלתה עלולה להביא לידי שיבוץ לא מתאים וכך להחמיר את ההפרעה ולמנוע ממנה נגישות לטיפול; ה דבר משפיע גם על אחריות צה"ל למצבה או להחמרה במצבה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על צה"ל לשלב נושאים אלו בשאלון הכפול, ולנסות להגדיל את שיעור המלש"ביות שימציאו שאלון מלא מרופא הקופה, תוך כדי שקילת הפעלת סנקציות או תמריצים.
העברת מידע רפואי מקופות החולים לצה"ל צה"ל מסר, בדצמבר 2012 , כי על פי עמדתו יש להעביר את כל המידע מקופות החולים.
עם זאת, סוגיית העברת מידע רפואי מהמרפאות קופות החולים לצה"ל נידונה פעמים רבות גם עם מנהלי בתי חולים פסיכיאטריים ועם משרד הבריאות.
הקופות והמטפלים האזרחיים בשירות הציבורי והפרטי מסר בים במקרים רבים להעביר מידע על המטופלים.
קיימת התנגשות בין הצורך בשימור הטיפול ובהעברת מידע בין המטפלים, ובין החשש שבני נוער לא יגיעו לטיפול אם ידעו שהמידע יועבר לצה"ל, והוא עלול לפגוע בשירותם הצבאי.
כך עלול להיגרם נזק מיידי לבריאותם.
עוד מסר צה"ל כי במהלך 2012 פותח פרויקט "מידע מושלם", שבמסגרתו פעל חיל הרפואה להשגת ממשק ממוחשב עם קופות החולים, כדי לקבל את תמצית תיקו הרפואי של המלש"ב בתהליך הגיוס.
מטרות הפרויקט הן לשפר את איכות המיון הרפואי בצה"ל, ולהבטיח את המשכיות הטיפול הרפואי בחיילים המגויסים לצה"ל, באמצעות קליטה ממוכנת של המידע הרפואי מהקופות.
קבלת מידע אמין תייעל את מערך הרפואה בלשכות הגיוס ותצמצם את הצורך בבירור נוסף עם הקופה.
ראש מיטב מסר למשרד מבקר המדינה, באוגוסט 2012 , כי ביולי 2012 החל לקבל מידע רפואי על מלש"ביות מהכללית, אולם טרם הוחלט בצה"ל על שיטת ניתוח המידע.
יו"ר העמותה להפרעות אכילה מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי הדרישה להרחיב את הדיווח של רופאי המשפחה במרפאות הקופות לצה"ל עלולה לשמש חסם לנערות החוששות מהפרופיל הרפואי שייקבע להן.
דיווח משרד הבריאות לצה"ל על אשפוז פסיכיאטרי צה"ל מקבל מהמשרד באופן שוטף קובצי מחשב, המפרטים את כל האשפוזים הפסיכיאטריים בכל המחלקות הפסיכיאטריות בארץ (הן בבתי החולים הפסיכיאטריים והן במחלקות פסיכיאטריות בבתי החולים הכלליים) של חיילים המשרתים בצה"ל בשירות חובה, בקבע ובמילואים130 .
הקבצים מנותבים ללשכות הגיוס השונות, וצה"ל מבקש מהמחלקות הפסיכיאטריות את סיכום האשפוז.
130 מכוח סעיף44 לחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו - 1986 , ותקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש), התשנ"ט- 1999 .
אשפוז פסיכיאטרי של מלש"בים קטינים לצורך אבחנה או טיפול על פי החוק131 לא יתועד במסמכים או במאגרי מידע של מערכת בריאות הנפש (למעט תיקו האישי של הקטין בבית .
131 חוק הנוער טיפול והשגחה, התש"ך- 1960 (להלן- חוק הנוער), סעיף 23 .
)(ב 976 דוח שנתי63ג .
החולים), אלא אם כן אובחן כחולה במחלת נפש המס כנת אותו או את זולתו.
הפרעת אכילה אינה מוגדרת מחלת נפש132 , ולרוב החולים אינם מסכנים את עצמם או את זולתם133 .
לפיכך, אשפוזים פסיכיאטריים של מלש"ביות קטינות בגין הפרעות אכילה בבתי חולים פסיכיאטריים או במחלקות פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים, לרוב אינם מתועדים במאג ר המידע של האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות, גם אם נשקפת סכנה לחייהן134 .
על כן אין המשרד יכול להעביר מידע לצה"ל על אשפוז פסיכיאטרי של מלש"בית עקב הפרעות אכילה.
זאת בניגוד לתיעוד הקיים לגבי חיילות בגירות בשירות סדיר וקבע המועבר לצה"ל.
ראש המועצה לשלום הילד, מר יצחק קדמן, כתב למשרד מבקר המדינה, באוגוסט 2012 , כי הוראת החוק משקפת לדעתו את האיזון הראוי שבין האינטרס של הצבא לקבל מידע על אשפוזים פסיכיאטריים של קטינים, ובין הרצון לשמור על פרטיותם ולא לאפשר חשיפת מידע, שעלולה לפגוע בהם ובעתידם המקצועי.
גם יו"ר העמותה להפרעות אכילה כתב, באוקטובר 2012 , כי מאחר שכ-50% מהנערות החולות יחלימו כמעט באופן מלא, דיווח גורף על אשפוזן הפסיכיאטרי בעת היותן קטינות עלול להפחית שלא לצורך את סיכוייהן להשתלב בצבא באופן התואם את כישוריהן, ואף עלול לחבל ברצונן להחלים.
הענף הקליני בבריאות הנפש בצה"ל וראש מיטב מסרו למשרד מבקר המדינה, בספטמבר 2012 , כי צה"ל, כאמור, הגיע להסכמה עם כל קופות החולים בדבר העברת מידע ישיר מהתיק הרפואי של החיילים בקופות לצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי, כאמור, מידע על אשפוזים פסיכיאטריים של קטינים אינו נמצא בדיווח זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, על משרד המשפטים ועל צה"ל, בשיתוף המועצה לשלום הילד, לבחון את השלכות פסק הדין, שניתן באוקטובר 2012 ושקבע כי הפרעת אכילה היא מחלת נפש, על סוגיית הדיווח לצה"ל.
מוצע לשקול את האיזון הראוי בין הצורך לשמור על פרטיותה של הקטינה ובין הצורך לשמור על בריאותה של החיילת, כדי לקבל החלטה שקולה ועניינית בשאלה אם לגייסה לצה"ל ואם כן, לאילו תפקידים - בפרט במקרים של מחלה קשה ואשפוז ממושך בסמיכות זמנים לתהליכי הגיוס ובמקרים בהם יש הערכה רפואית בדבר סיכויים גבוהים לחזרתה של המחלה.
טיפולו של צה"ל בחיילות הסובלות מהפרעות אכילה בהחלטה שצה"ל מקבל בנוגע לכל מלש"בית שסבלה מהפרעות אכילה טרם גיוסה מעורבים כמה שיקולים: מחד גיסא, רצונו של הצבא לאפשר לחיילת לשרת כחלק .
132 יצוין, כאמור, כי על פי פסיקה חדשה, מאוקטובר 2012, הפרעת אכילהאכן הוגדרה מחלת נפש.
133 בתי חולים ורופאים פסיכיאטרים מחויבים לדווח למשרד על עבר פסיכיאטרי של חולים שנאסר עליהם להשתמש בנשק גם אם אינם סובלים ממחלת נפש, וכן לדווח למשרד על חולים שנאסר עליהם לנהוג ("הודעת מטפל").
משרד הבריאות מעביר מידע זה למשרד הפנים ולמשרד התחבורה.
החולות בהפרעות אכילה לרוב אינן מנועות מלנהוג או להחזיק נשק, ולכן לא ידווחו עליהן למשרד הפנים או למשרד התחבורה.
אלא אם כן הוצאה הודעת מטפל בנושא החזקת נשק משרד הבריאות 977 .
מתהליך שיקומה, ומאידך גיסא החשש שמא השירות יחמיר את מצבה הרפואי ויסב לה נזק.
ל פיכך נקבעת מדיניות צה"ל בהתאם לחומרת מחלתה.
משהחליט צה"ל לגייס חיילת הסובלת מהפרעת אכילה, הוא קובע בשבילה 978 דוח שנתי63ג .
הגנות, הטבות והגבלות שיינתנו לה במהלך שירותה כגון שירות קרוב לבית; שירות קרוב למתקן רפואי; טיפול ומעקב רציף אחר ההפרעה135 .
באמצעות קב"ן טיפול בהפרעות אכילה במסגרת צבאית אפשרי רק במקרים שבהם יש שיתוף פעולה מצד החיילת: עליה לקבל טיפול פרטני, ליטול תרופות פסיכיאטריות, להשתתף בקבוצות ולעבור בדיקות ושקילות.
להלן פירוט הטיפול הניתן במסגרת הצבא: 1.
: טיפול פרטני פגישות אישיות שמקיימת החיילת עם קב"ן שאינו בעל הכשרה ייעודית לנושא ועם פסיכיאטר; לעתים יוחלט על ביקורת תקופתית יזומה של בריאות הנפש, ובמסגרתה תוזמן החיילת לביקורת תקופתית על ידי קב"ן היחידה שהיא באחריותו, להערכת מצבה ביחידה בתדירות שנקבעת על פי מצבה.
אם הקב"ן מתרשם שמצב החיילת אינו יציב, הוא יעביר אותה לטיפול של פסיכיאטר או ישלח אותה לבדיקות נוספות; מהבחינה הרפואית יתבצע מעקב על ידי רופא היחידה; לעתים רחוקות תיפגש החיילת עם דיאטנית.
קבוצות תמיכה לחיילות הסובלות מבולימיה 136 : צה"ל מקיים משנת 2009 קבוצות תמיכה לטיפול בחיילות הסובלות מבולימיה ומהפרעות אכילה לא מסווגות, והשתתפו בהן כ -30 חיילות137 .
שיעור החיילות המסיימות את הטיפול בקבוצה עומד על כ-60% .
צה"ל ליווה את הקבוצות בשנים 2009 -2010 במחקר שבחן את יעילות הטיפול הקבוצתי לעומת הטיפול הפרטני, במטרה להפחית את שחרור החיילות משירות, לצמצם את הצורך באשפוז במהלך השירות, לקצר את משך הטיפול ולשפר את מצבן הגופני והנפשי.
: ) מסגרות טיפול ייעודיות מחוץ לצה"ל (מיקור חוץ במקרים הקשים יותר, צה"ל מאפשר לחיילות הסובלות מהפרעות אכילה לקבל טיפול מרפאתי מחוץ לצבא (מרפאות ממשלתיות או של הקופות).
צה"ל הפנה אליהן בשנת 2012 שבע חיילות.
: אשפוז בבתי חולים ושחרור מהצבא חיילת הסובלת מהפרעות אכילה, שמצבה הבריאותי או הנפשי מידרדר עד כדי צורך באשפוז, משוחררת מצה"ל.
מחסור בכוח אדם ייעודי בצה"ל לאבחון ולטיפול בהפרעות אכילה כוח אדם ייעודי מיומן הוא תנאי הכרחי למתן טיפול ראוי לחיילות הסובלות מהפרעות אכילה.
להלן תמונת המצב הנוגעת להכשרת כוח האדם בתחום בצה"ל ולמחסור בתזונאים.
היעדר הכשרה ייעודית למטפלים בהפרעות אכילה בצה"ל : בביקורת נמצא כי הקב"נים המטפלים בחיילות הסובלות מהפרעות אכילה ביחידות צה"ל השונות לא קיבלו הכשרה ייעודית בנושא, הם אינם מומחים בו ואין להם ניסיון בעבודה במחלקה ייעודית להפרעות אכילה - ניסיון הנדרש לטיפול מקצועי בהפרעה.
הקב"נים נחשפו לנושא בהכשרתם הכללית במהלך לימודי עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה או פסיכיאטריה.
כדי לטפל באופן מקצועי .
135 ביקורת בריאות הנפש תקופתית יזומה- הקב"ן ביחידה שבה משרתת החיילת אחראי לאתרה ולזמנה, בהתאם למצבה, לביקורת תקופתית במהלך השירות.
צה"ל אינו מקיים קבוצות לחולות באנורקסיה מפאת החשש מהשפעה הדדית ביניהן 137 בהנחיית פרופ' ד' שטיין, מנהל המחלקה הייעודית לילדים בבית החולים ספרא.
טרם אושרה דיאטנית לליווי הקבוצות.
בחולות בהפרעות אכילה, קיים צה"ל עד 2007 ,קורס ייעודי להפרעות אכילה ואולם במועד הביקורת נושא זה לא נכלל בתכנית הלימודים שמקיימת מחלקת בריאות הנפש לכל הקב"נים בצה"ל באופן קבוע, למעט אזכור תמציתי בקורס לאבחון והערכה פסיכיאטרית.
מחלקת בריאות הנפש מסרה למשרד מבקר המדינה, בספטמבר 2012 , כי בשנת 2013 מתוכנן להיפתח קורס ייעודי 980 דוח שנתי63ג .
לנושא הפרעות אכילה בצה"ל, המיועד לכלל הקב"נים, לשם הקניית ידע במניעת הפרעות אכילה, באיתורן ובטיפול בהן החל בשנה הרביעית לשירות הקבע.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הכשרת הקב"נים לנושא הפרעות אכילה.
מחסור בתזונאים : במועד ה ביקורת שירתו בצה"ל שלוש תזונאיות בלבד.
ראש ענף קליני במחלקת בריאות הנפש מסרה למשרד מבקר המדינה, במאי 2012 , כי אין די תזונאים למתן ייעוץ תזונתי לחיילות החולות- שירות חיוני לטיפול בהפרעה - ולכן טרם אושר צירוף תזונאים לליווי הקבוצות לטיפול בבולימיה המתנהלות ללא תזונאים.
ראש ענף בריאות הצבא במקרפ"ר מסר, באוקטובר 2012 , כי צה"ל מעסיק גם כ- 10-20 תזונאיות כיועצות חיצוניות.
כמו כן, חלק מחיילי צה"ל מקבלים טיפול רפואי ישירות בקופות החולים138 .
, וייתכן שחלקם פונים לייעוץ תזונתי בקופות לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם יש חיילות חולות בהפרעות אכילה המקבלות ייעוץ תזונתי בקופה, הייעוץ אינו חלק מטיפול ייעודי רב - מקצועי, אלא ניתן בנפרד מהטיפול הפסיכולוגי או הפסיכיאטרי, שמעניקים הקב"נים בצה"ל, וכך נוצר פיצול בטיפול שניתן לחיילות החולות.
בשל חוסר שיתוף הפעולה האופייני של החולות בהפרעה היעדר תיאום רציף בין המטפלים במסגרת צה"ל, בעיקר כשהטיפול מפוצל בין קב"נים בצה"ל לבין טיפול רפואי ותזונתי הניתן לחלק מהחיילות ישירות על ידי הקופות, מאפשר לחיילות לתמרן בין המטפלים תוך כדי הסתרת מידע על מצבן ועל התקדמות הטיפול (ראו לעיל בפרק בנושא היעדר הנחיית המשרד בקשר לחובת הטיפול הרב -מקצועי).
ענף בריאות הצבא במקרפ"ר מסר, באוקטובר 2012 , כי בעקבות דוח קודם של מבקר המדינה 139 החלה בצה"ל עבודת מטה, בין היתר, בהגדרת צורכי הצבא בתחום של התזונאים, ואולם העבודה טרם הסתיימה, טרם הוגדרו צרכים וממילא לא יצאו הנחיות ליישום.
נמצא כי אין די תזונאים בצבא שניתן להפנותם לניהול קבוצות, שבהן משתתפות חיילות חולות בבולימיה.
צה"ל טרם הגדיר כמה תזונאים דרושים לו.
על צה"ל לבחון את הצורך בהעסקת תזונאים נוספים כדי לאפשר מתן שירות לכלל החולות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על צה"ל לאתר את הגורם החיצוני שיטפל בחולות בהפרעות אכילה טיפול ייעודי רב -מקצועי תחת קורת גג אחת, תוך כדי שיתוף פעולה הדוק ורציף בין הגורמים המטפלים, כפי שנהוג ביחידות הייעודיות האזרחיות.
138 חיילים המשרתים בבסיסים תל השומר והקריה בתל אביב מקבלים שירות רפואי מקופות החולים במסגרת מיקור חוץ.
139 'דוח מבקר המדינה בנושא מניעת השמנה, עמ826.
צה"ל השיב, בדצמבר 2012 , כי מקרפ"ר יבדוק את האפשרות להקמת מרפאה ייעודית במרפאת בריאות הנפש המרכזית בבסיס תל השומר.
מערך הבריאות השלם, אשר נועד לטפל בחולות הסובלות מהפרעות אכילה, היה אמור לכלול: אשפוז, אשפוז יום, טיפול יום, טיפול מרפאתי ושיקום .
הביקורת העלתה כי מערך זה נבנה ללא הכוונה ו ללא בחינה יסודית של הצרכים על ידי המאסדר - משרד הבריאות .
משרד הבריאות אחראי בנושא הפרעות האכילה על רכישת שירותים ועל הפעלתם בעצמו, זאת במסגרת אחריותו הישירה לבריאות הנפש בישראל, עד העברת האחריות לקופות במסגרת הרפורמה בבריאות הנפש , שהחלה בינואר 2013.
המשרד אחראי גם על אסדרת הפעילות בטיפול בהפרעות האכילה ועל הפיקוח עליהן, כמו בכלל סוגיות הבריאות שאינן בתחום בריאות הנפש.
זה שנים מתפתחת בחברה המודרנית הפרעה קשה המסכנת את בריאותן ואת חייהן של נערות ונשים רבות, אך מקבלי ההחלטות אינם מעניקים את הטיפול המיטבי המאפשר להתמודד עם ההפרעה ולטפל בה כראוי.
בביקורת עלו ליקויים ברוב הנושאים שנבדקו.
מחסור במסגרות אשפוז, אשפוז יום, טיפול יום, טיפול מרפאתי ושיקום : על משרד הבריאות , על ה איגודים המקצועיים בתחום ועל ק ופות החולים לאמוד את מספר הנערות והבוגרות החולות בהפרעות אכילה והנזקקות לטיפול ; לבחון פתיחת מחלקות אשפוז ייעודיות נוספות שייתנו פתרון לחולות בוגרות הזקוקות לקרבת משפחותיהן, הוריהן או ילדיהן; לבחון הסטת מיטות מבתי חולים פסיכיאטריים לבתי חולים כלליים, אגב חישוב החיסכון שיושג הן מפינוי השטחים והן ממניעת הידרדרות החולות והצורך באשפוזים חוזרים; לבחון את הצורך בהוספת ע מדות לטיפול יום ולאשפוז יום; לתכנן את מערך האבחון והטיפול המרפאתי בהפרעות אכילה על כל שלביו, תוך כדי יצירת שיתוף פעולה בין הקופות שיאפשר למבוטחים לקבל שירות מכל אחת מהמרפאות הייעודיות; לשפר את זמינותו ואת נגישותו של השירות הציבורי; לקדם פתיחת בית שיקומי בדרום, לבחון אם יש מקום להשקיע בפיתוח בתים שיקומיים נוספים ולבדוק אם לסווגם באופן מדורג על פי חומרת מצבן של החולות.
בעיות תמחור ועלויות בתחום הפרעות האכילה ותוצאותיהן : כיום אין הבדל בין תמחור השירותים הרפואיים בתחום הפרעות אכילה לבין אשפוז פסיכיאטרי כללי, למרות השוני הניכר בין המשאבים הנדרשים לטיפול.
על משרד הבריאות לקבוע סטנדרט לאשפוז במחלקה ייעודית להפרעות אכילה, לתמחרו בהתאם, ולשקול הפרדת תמחור אשפוז ייעודי בהפרעות אכילה מתמחור אשפוז פסיכיאטרי כללי; לבחון עלות מ ינוי מרפאתי ייעודי להפרעות אכילה ולתמחרו בנפ רד מתמחור מינוי פסיכיאטרי כללי, לרבות קביעת תקינת כוח אדם מתאימה; לבחון אם תמחור אשפוז יום וטיפול יום פסיכיאטרי כללי מספק, או שיש צורך בתמחור נפרד, שעשוי לבטל את השיקול הכלכלי המונע בתי חולים מלהפעילו; וכן לחשב מחדש את עלות ניהול הבתים השיקומיים לחולות הבוגרות המשתקמות.
אבחון ותיעוד ח לקי של אוכלוסיית החולות בהפרעות אכילה : קיים תת -אבחון של החולות בהפרעות אכילה.
עם כניסת הרפורמה הביטוחית בבריאות הנפש, על הקופות להסדיר העברת מידע רפואי על החולות בין מסגרות ממשלתיות ובין ספקי שירות אחרים , שמהם ירכשו הקופות שירותים.
על משרד הבריאות לבחון העברת מידע ממדידות הגדילה בבתי הספר במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד לקופות, בכפוף למגבלות הסודיות הרפואית והגנת הפרטיות ; על משרד החינוך להנחות את צוותי המורים במוסדות החינוך באשר לאיתור תלמידות חולות.
היעדר תקינת כוח אדם ומחסור ב אנשי מקצוע : לאחר גיבוש מודל הטיפול הכוללני על המשרד, על בתי החולים ועל קופות החולים לגזור ממנו את צורכי כוח האדם הנדרשים ולהכשיר כוח אדם בהתאם.
אסדרה ופיקוח של המשרד על מערך הטיפול הלאומי בהפרעות אכילה : על משרד הבריאות לגבש תכנית לאומית לטיפול בהפרעות אכי לה תוך כדי ביצוע עבודת מטה לפריסה ראויה של המסגרות לטיפול ותוך כדי יצירת נגישות וזמינות; להתוות מדיניות לטיפול רפואי, בשיתוף האיגודים המקצועיים, תוך כדי שילוב ברוב רובם של המקרים טיפול תזונתי, פסיכיאטרי ופסיכולוגי, לרבות קביעת עקרונות לטיפול לגורמים הפרטיים הפועלים בתחום; לקבוע הנחיות בדבר שיטת העברת המידע על החולות בין המטפלים בגופים השונים (הקופות, המשרד, בתי החולים והמטפלים פרטיים); ליזום מחקרים בתחום באשר למידת יעילותם של הטיפולים השונים ושל מסגרות השיקום תוך כדי השוואתם לארצות אחרות , ולעשות שימוש במידע ובמחקרים הקיימים במחלקות ובמרפאות הייעודיות כבסיס לקבלת החלטות לאומיות; במסגרת עבודת המטה על המשרד ועל הקופות להעריך את העלויות הישירות והעקיפות של הפרעות אכילה, לרבות עלויות הטיפול במחלה בשלביו השונים, ועל בסיס ן להחליט עד כמה ראוי להשקיע בטיפול מרפאתי, בטיפול יום ובאשפוז יום למניעת הידרדרות המחלה ואשפוזים חוזרים ונשנים; לאסוף מידע על תורי ההמתנה; וליצור מנגנון פיקוח ובקרה על המחלקות ועל היחידות המטפלות בהפרעות אכילה, כנדרש מתפקידו כמאסדר בתחום.
מערכת החינוך: על משרד החינוך לפרסם הנחיות הקובעות אילו גורמים מוסמכים לייעץ בבתי הספר בנושאי תזונה ומשקל; וכן לפרסם הנחיות בנושא הדרכת הורים לזיהוי הפרעות אכילה, פיתוח דימוי גוף וצפייה ביקורתית במדיה.
איתור הפרעות אכילה בקרב רקדניות ומניעתן: על משרד החינוך לחייב ביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות וייעוץ תזונתי מקצועי לתלמידות מגמות המחול באופן סדיר במוסדות החינוך; לאסור העברת מסרים המעודדים רזון והעלולים לעודד התפתחות הפרעות אכילה; להגדיל את מעורבותו במתרחש הלכה למעשה במגמות המחול.
על משרד הספורט לשקול להגדיל את משקלה היחסי של מניעת הפרעות אכילה במדד "פעולות לקידום רווח ת הרקדנים" בתוך מודל התמיכה הכלכלי במסגרת מבחני התמיכה בלהקות, מאחר שאוכלוסיית הרקדניות מועדת לפתח הפרעות אכילה.
על משרד הספורט לוודא כי איגודי הספורט והתאחדויות הספורט, ובייחוד איגוד ההתעמלות, מאמצים בתקנוניהם כללים הזהים, לאלה שנקבעו בקוד האתי הכללי, שקב ע משרד הספורט, או כללים מחמירים יותר, וכי הם מיישמים אותם הלכה למעשה; כי הכללים יעסקו במניעת הפרעות אכילה ובכלל זה יאסרו העברת מסרים המעודדים רזון.
התאמות ח קיקה בתחום הפרעות אכילה: על משרדי הבריאות, המשפטים והרווחה לסיים את עבודת הוועדה המשותפת הנוגעת לאשפוז פסיכיאטרי של קטינות חולות על פי חוק הנוער והחוק לטיפול בחולי נפש; וכן לבחון את השלכות הפסיקה מאוקטובר 2012 , .
המאפשרת אשפוז כפוי של בוגרות בהוראת פסיכיאטר מחוזי 986 דוח שנתי63ג .
אבחון וטיפול בהפרעות אכילה בקרב חיילות צה"ל: על צה"ל לשפר את יכולת האבחון ואת איתור עברן ה רפואי של החיילות החולות בהפרעות אכילה , בין השאר, באמצעות הגדלת שיעור המלש"ביות שימציאו שאלון מלא מרופאי המשפחה ; בין השאר עליו לקבוע כיעד את הגדלת הצהרות הבריאות שהמלש"ביות מחויבות להביא מרופא המשפחה במטרה להגדיל את מספר המקרים המאותרים; לשקול את אבחון ההפרעה במיקור חוץ או לערוך השתלמויות לאבחון לרופאים ולקב"נים; להעמיק הכשרת בעלי התפקידים המטפלים בחיילות החולות; לבחון אם יש להגדיל את מספר התזונאי ם הפועלים בצה"ל; לגבש את שיטת הטיפול הייעודי מחוץ לצה"ל .
בנושא ה עברת המידע לצה"ל על אשפוז פסיכיאטרי קודם של מלש"ב יות בגין הפרעות אכילה, על משרד הבריאות, על משרד המשפטים ועל צה"ל, בשיתוף המועצה לשלום הילד, לבחון את השלכות פסק הדין, שניתן באוקטובר 2012 ושקבע כי הפרעת אכילה היא מחלת נפש, על סוגיית הדיווח לצה"ל.
מכל מקום, מוצע לשקול מחדש את האיזון הראוי בין הצורך לשמור ע ל פרטיותה של הקטינה לבין הצורך לשמור על בריאותה של החיילת, כדי לקבל החלטה שקולה ועניינית בשאלה אם לגייסה לצה"ל ואם כן, לאילו תפקידים - בפרט במקרים של מחלה קשה ואשפוז ממושך בסמיכות זמנים ללתהליכי הגיוס ובמקרים בהם יש הערכה רפואית בדבר סיכויים גבוהים לחזרתה של המחלה.
בהפרעות אכילה קשות, המסכנות את בריאותן ואת חייהן של החולות, חשיפת המידע הרפואי עשויה להיות חיונית לצורך קבלת ההחלטה המיטבית של צה"ל בנושא.
במסגרת הרפורמה בבריאות הנפש, שבה תועבר האחריות הישירה לבריאות הנפש ממשרד הבריאות לקופות החולים עד יולי 2015 , על משרד הבריאות בשיתוף האיגודים המקצועיים הייעודיים בתחום הפרעות אכילה והקופות , לערוך תכנית כוללת להערכת מספר החולות.
בהתאם עליו לתכנן את מערך האבחון, הטיפול, האשפוז והשיקום הנדרש, תוך כדי הגברת זמינותו ונגישותו ותוך כדי בחינת התקצוב ו התמחור של כלל השירותים הקשורים להפרעות אכילה.
בינתיים, ובשלב הביניים שעד יולי 2015 ,, על המשרד לתת פתרון מיידי למחסור במסגרות בכל השלבים תוך כדי תכנון מנקודת מבט עתידית של המערך לקראת יישום הרפורמה.
הפריה חוץ-גופית IVF - In Vitro Fertilization) ) היא הפריית ביצית על ידי זרע מחוץ לגוף ולאחר מכן העברת העובר אל הרחם במטרה שייקלט בו ויתפתח היריון.
הפריה חוץ -גופית היא אחת מ"טכנולוגיות הרבייה החדשות" 23 , והיא משמשת בישראל מתחילת שנות השמונים של המאה העשרים.
מחזור הטיפול של הפריה חוץ-גופית מורכב משלב א', שבו נבדקת האישה ונעשים בה טיפולים, ומשלב ב', שבו שואב הרופא ביציות מהאישה בהרדמה מ לאה או חלקית, אמבריולוגים 24 .
מפרים את הביציות, והרופא מחזיר את הביציות המופרות לרחם האישה בשנת 1987 פורסמו תקנות בריאות העם (הפריה חוץ -גופית), התשמ"ז - 1987 (להלן- תקנות בריאות העם).
התקנות מסדירות את נושא ההפריה החוץ-גופית, ובין השאר מגבילות את נטילת הביציו ת, קובעות כללים בדבר השתלת ביצית שניטלה והופרתה מחוץ לישראל, בדבר השתלת ביציות של נפטרות ועוד.
סעיף 6 ד לתוספת השנייה של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק או חוק ביטוח בריאות ממלכתי), קובע כי בסל שירותי הבריאות (להלן גם - הסל) ייכללו טיפולי הפריה חוץ-גופית לצורך לידת ילד ראשון ושני, ללא הגבלת מספרם של מחזורי הטיפול שתוכל המטופלת לעבור; בשירותי הבריאות הנוספים הניתנים בכל קופה (להלן - שב"ן) ובביטוחי הבריאות הפרטיים נכללים טיפולי הפריה חוץ- גופית גם לצורך לידת ילד שלישי ומעלה.
לפי כללי משרד הבריאות, הטיפול ניתן לנשים שגילן הוא עד 45 (ראו גם להלן לגבי הכללים הרפואיים לטיפולי הפריה חוץ-גופית).
בזמן שנחקק החוק היה מספר מחזורי הטיפול בשנה שבוצעו בישראל קטן, אולם עם השנים חלה בהם עלייה ניכרת: בשנת 2010 ביצעו היחידות להפריה חוץ - גופית בישראל (להלן גם - היחידות) 34,538 מחזורי טיפול, לעומת 18,011 .
23 ART - Assisted Reproductive Technologies .
הטכנולוגיות החדשות מאפשרות בין השאר להקפיא ביציות ולשמור אותן לצורך הפריה והיריון בעתיד, לשאוב זרע מהאשכים ועוד.
24 עובדי מעבדה המבצעים הפריה חוץ-גופית.
מחזורים בשנת 2000 (גידול של כ-92% ).
כיום מספר מחזורי הטיפול למיליון נפש בישראל הוא הגבוה בעולם25 ונמצא בעלייה מתמדת, ויש נשים המבצעות20 .
25 לפי נתוני העיתון המדעי Human Reproduction של האגודה האירופית Eshre , בשנת 2008 הייתה בלגיה המדינהשבה נעשה מספר מחזורי הטיפול הרב באירופה למיליון תושבים - 2,687 ; המדינה שבה נעשה מספר מחזורי הטיפול השני בגודלו באירופה למיליון תושבים הייתה דנמרק - 2,450 .
בישראל נעשו בשנת 2008 29,196 מחזורי טיפול, ואוכלוסייתה מנתה כ-7.
4 מיליון נפש, כלומר 3,945 מחזורים למיליון נפש - פי 1.
מהמדינה שמספר המחזורים בה היה הגדול ביותר באירופה משרד הבריאות 939 .
מחזורי טיפול ואף יותר.
עלותו של מחזור טיפול נאמדת בכ - 15,000- 12,000 ש"ח26.
ההוצאה הלאומית הכוללת על טיפולי הפריה חוץ-גופית היא כחצי מיליארד ש"ח בשנה, והיא צפויה אף לגדול, בין היתר מכיוון שעל פי חוק תרומת ביציות, התש"ע- 2010 (להלן- חוק תרומת ביציות), עלה גיל הזכאות לקבלת תרומת ביצית מ -51 שנים ל -54 שנים.
הנתונים בדבר ההוצאה הלאומ ית הכוללת אינם כוללים את ההוצאות הנוספות הנלוות לעתים לטיפולי הפריה חוץ -גופית, כמו תשלום עבור ימי אשפוז של האם, והעלויות הגבוהות של הטיפול בתינוקות הנולדים במשקל של 1,500 גרם או פחות מכך (להלן- מלנ"מ27)28, שכ-%20 מהם נולדים בעקבות טיפולי הפריה חוץ -גופית29, ה גורמים להריונות מרובי עוברים וללידות מוקדמות.
לאחר שקלול נתונים אלה ההוצאה השנתית הלאומית על טיפולי הפריה חוץ-גופית נאמדת ביותר מחצי מיליארד ש"ח בשנה.
בבתי החולים הכלליים בישראל פועלות 24 יחידות להפריה חוץ-גופית.
תשע מהן הן בבעלות ממשלתית, שש בבעלות שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), חמש יחידות הן ציבוריות30 .
וארבע יחידות הן פרטיות בחודשים מרץ-יולי 2012 בדק משרד מבקר המדינה את הסוגיות המרכזיות האלה הנוגעות להפריה החוץ -גופית: הגיל המרבי לטיפולי הפריה חוץ -גופית; המספר הרצוי של מחזורי הטיפול; טיפולי הפריה חוץ-גופית בבתי החולים הפרטיים לעומת טיפולי הפריה חוץ-גופית בבתי החולים הציבוריים; הבקרה של משרד הבריאות על היחידות להפריה חוץ-גופית; מספר היחידות, ופיזורן בארץ; קיומו של מסד נתונים לאומי שבו נשמרים הנתונים הנוגעים לטיפולי הפריה חוץ -גופית; הקריטריונים לזכאות לטיפולי הפריה חוץ -גופית; דרך טיפולו של משרד הבריאות בסוגיית אחסנתן של ביציות מופרות מוקפאות; תקני כוח האדם ביחידות והציוד המצוי בהן; נוסח טופס ההסכמה לטיפולי הפריה ביחידות; העסקת עובד סוציאלי או פסיכולוג בליווי זוגות העוברים טיפולי הפריה חוץ -גופית; פעילות המשגיחות החיצוניות ביחידות; אי -הבהירות בתחום האבחון הטרום -השרשתי; ותנאי מיזוג האוויר במעבדות היחידות.
בביקורת לא נבדקה סוגיית הטיפול בבעיות פוריות של הגבר אף שקיים חשש שלחץ של מטופלים יביא להפנייתה של האישה לטיפולי הפריה חוץ-גופית עוד לפני שמוצו כל האפשרו יות לטיפול בגבר.
דוח הביקורת מציג כמה סוגיות ערכיות -חברתיות -כלכליות בעלות משקל ובהן גיל הזכאות להפריה חוץ גופית ומספר מחזורי הטיפול המותר.
הדוח בא להדגיש כי סוגיות אלה דורשות דיון.
26 עלות הטיפול תלויה בטיפול הנדרש (תרופות, שאיבת ביציות והחזרתן, החדרת זרע לביצית ועוד).
משקל נמוך מאוד 28 על פי "דוח מיוחד לסיכום 15 שנות פעילות מסד הנתונים הלאומי 1995 -2009 " שפרסמה היחידה לחקר בריאות האישה והילד במכון גרטנר באוקטובר 2011 , שיעור תינוקות מלנ"מ שנולדו בעקבות טיפולי הפריה חוץ-גופית נשאר יציב במשך השנים - כ-20% .
בשנים 2007 -2009 חלה ירידה ניכרת במספר תינוקות מלנ"מ בלידות של שלישיות או יותר בעקבות טיפולי הפריה חוץ-גופית - מ-378 ( תינוקות8% ) בשנים 1998 -2000 ל-126 ( תינוקות בלבד 2.
7% ) בשנים 2007 -2009 .
הסיבה לירידה זו היא כנראה ההמלצה להחזיר שני עוברים בלבד בשלושת מחזורי הטיפול הראשונים בהפריה חוץ -גופית.
בד בבד, נצפתה עלייה במספר תינוקות מלנ"מ בלידות של תאומים בעקבות טיפול בהפ ריה חוץ -גופית - מ-361 ( תינוקות9% ) בשנים 1995 - 1997 ל-720 ( תינוקות15% ) בשנים 2007 -2009 .
29 תשלומי הביטוח הלאומי לבתי החולים בשל לידת פגים מסתכמים בכ-400 מיליון ש"ח בשנה.
על פי הגדרת הביטוח הלאומי, פגים הם תינוקות שנולדו במשקל הנמוך מ- 750 גרם ושרדו ארבעה ימים לפחות.
כגון היחידות בהדסה ובשערי צדק 940 דוח שנתי63ג .