HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הצבאית תיעשה בידי השר ושר הביטחון, ובהעדר הסכמה ביניהם - בידי הממשלה".
| 70 | מפה1 : אזורים אסורים להטסה- השוואה בין הצעת חיל האוויר .
המקור: מפות שמסרה רת"א ונערכו על ידי משרד מבקר המדינה.
התייחסות חיל האוויר גם כללה דרישות להטלת חובת דיווח מוקדם על כל הטסה של טיסן או .
רחפן; להתקנה והפעלה של משדר נתוני איכון, לצורך זיהוי טיסנים ורחפנים במרחב האווירי; .
ולפיתוח של יישום ממוחשב שינגיש למטיסי טיסנים ורחפנים את מגבלות ההטסה לעומת .
מקומו של המטיס ויא פשר להם לדווח על הטסה.
חיל האוויר אף דרש כי הרשאות חריגות .
להטסה יינתנו בהסכמת שר הביטחון או בא כוחו.
בעקבות התייחסות חיל האוויר כתב מנהל רת"א בנובמבר 2019 לראש המל"ל כי "עיון .
במסמך חיל האוויר מגלה פערים משמעותיים בין עמדת רת"א, כפי שהיא באה לידי .
ביטוי בתקנות המוצעות, לבין עמדת חיל האוויר.
יישוב פערים אלו הוא תנאי לקבלת .
אישור שר הביטחון שהוא בתורו תנאי להמשך קידום התקנות.
מתפיסה מחמירה הרואה ברבי להב איום באשר הוא ובכל המרחב האווירי, מבלי .
לתת כל משקל לצד האזרחי של המשתמשים ולתעשייה הגדלה ו המתפתחת וכן .
מתנה את פרסום התקנות במימוש פיתוחים טכנולוגיים שזמן מימושם ארוך מאוד.
| 71 | | ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים - מעקב מורחב הובהר לי כי מסמך חיל האוויר הוצג בפני הרמטכ"ל וכי האחרון מצא את האמור בו .
מקל ופשרני ביחס לעמדתו ".
מנהל רת"א ציין: "כדי לאפשר יישום תכליתי של התקנות .
המוצעות, נדרשת היערכות א רגונית ופיתוח מערכת מחשוב שאינה יכולה להיעשות אלא על .
בסיס ודאי, ובוודאי שלא ניתן לקדמה בחוסר הוודאות הקיים.
למותר לציין כי כל עיכוב .
ברישום משתמשים ופרסום התקנות לא רק שחורג מרוח החלטות הקבינט המדיני-בטחוני אלא .
מנציח מצב קיים שהוא פחות טוב.
ועוד יחמיר עם גידול מספר המשתמשים ברבי להב.
האמור לעיל, אני מקפיא כל פעילות שיכולה להיות מושפעת משינוי של ממש .
ובמקביל פועל מול חיל האוויר למציאת האיזון המתאים בין צרכי הביטחון .
לפיכך אין לי מועד משוער למימוש המהלך כפי שהתחייבנו" .
בדיון שקיימו נציגי חיל האוויר ורת"א בפברואר 2020 נדונו פתרונות לנושאים שבמחלוקת בנוגע .
לטיוטת התקנות וסוכמו כמה עקרונות לאסדרת טיסת רחפנים.
עם זאת, חילוקי הדעות בין .
חיל האוויר לרת"א נותרו בעינם (אף שממסמך הדיון עולה לכאורה כי הפערים בין הצדדים .
ראש ענף טב"ק במל"ל מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2020 כי "חיל האוויר מעכב את .
עדכון חוק הטיס בנוגע לתוספת המדברת על רבי להב וטיסנים.
סבירות בראיית רת"א עבור פעילות ספורט ופנאי במרחב האזרחי.
דרישות אלה מונעות את .
ראש הענף ציין כי "נקבע במל"ל דיון עם רת"א וחיל האוויר על מנת.
את המחלוקת לכדי פתרון.
הדיון נדחה מעת לעת בשל משבר הקורונה והוא צפוי להתקיים .
עולה כי מינואר 2019 ועד מועד סיום הביקורת בחודש יוני 2020 היתה מחלוקת בין חיל .
האוויר לבין רת"א בנושא טיוטת התקנות.
רת"א היתה מעוניינת לאפשר את הרחבת .
השימוש בכלי טיס בלתי מאוישים, ובהם רחפנים, למטרות אזרחיות, על בסיס הכללים .
המוגדרים בטיוטת התקנות.
חיל האוויר, לעומת זאת, דרש תוספת של מנגנוני בטיחות, .
אסדרתיים וטכנולוגיים, כדי להקטין את הסיכון לפגיעה בכלי טיס מנמיכי טוס.
דרישותיו של חיל האוויר בפועל היא איסור הטסת טיסנים ורחפנים במרבית השטחים .
הפתוחים במדינת ישראל.
בשל המחלוקת שהייתה קיימת בין חיל האוויר לבין רת"א החלטה ב/254 לא מומשה.
למועד סיום הביקורת, יוני 2020 ,מצב האסדרה לגבי הפעלת הרחפנים נותר ללא שינוי : .
מרבית הרחפנים בארץ אינם רשומים, ומרבית המטיסים אינם נדרשים לקבל כל אישור .
כך נותרו בעינם הסיכונים הבטיחותיים והביטחוניים הנשקפים משימוש ברחפנים.
בהתייחסות רת"א צוין כי "בחודשים יולי-אוגוסט 2020 חלה התקדמות משמעותית בשיח עם .
חיל האוויר במסגרת תהליך אישור התקנות בידי שר הביטחון".
עם זאת בהתייחסות צוין כי .
"עדיין קיימות מחלוקות שדורשות ליבון בין רת״א לבין חה״א, יתכן ויידרש שינוי של התקנות .
כך שתהליך שיתוף הציבור יחל מחדש וגם אישור משרד המשפטים.
המחלוקות עלולות למנוע .
את אישור התקנות בידי שר הביטחון בעת הזו".
בהתייחסות משרד ראש הממשלה צוין כי נפתרה המחלוקת בין חיל האוויר לבין רת"א.
בסיכום דיון מספטמבר 2020 שצורף לתשובה צוין כי הושגה "פריצת דרך" בנושא וכי לאור .
זאת יש לעדכן את טיוטת התקנות בהתאם.
| 72 | בהתייחסות צה"ל צוין כי "קיימת כיום טיוטת תקנה מוסכמת בין רת"א לבין חה"א , אשר .
נמצאת בתהליכי אישור וחקיקה" (ההדגשה במקור).
בדצמבר 2020 עדכן המל"ל את משרד מבקר המדינה כי לאור ההסכמות שהושגו בין חיל .
האוויר לבין רת"א הושלמה עבודת המטה בנושא וכי בעקבות כך רת"א שבה לקדם את תהליך .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את קידום פתרון המחלוקת וקידום תהליך האסדרה .
של הפעלת רחפנים בחודש ספטמבר 2020, וממליץ כי רת"א תשלים את תהליך גיבוש .
התקנות כדי לממש את הנחיית הממשלה בנוגע ל חובת רישום הרחפנים והדרישה .
לרישיון למטיסי רחפנים.
שילוב רחפנים במרחב האווירי בישראל .
רת"א מנחה את הפעילות האווירית הפנים-ארצית באמצעות פרסום מידע תעופתי פנים -ארצי .
על פי פמ"ת, "מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל.
הינו מרחב אווירי הנתון .
לפיקוחה האווירי של מדינת ישראל, מרחב בו ניתנות אזהרות ושירותי ניהול לתעבורה .
כל טיסה במרח ב הפיקוח התעופתי של ישראל מחויבת בהגשת תוכנית טיסה .
למשרד מודיעין טיס וקבלת מִרשֶה טיסה 33 "לתוכנית שהוגשה34 .
בפמ"ת נקבע כי במהלך הטיסה נדרש המטיס לשמור על "קשר רציף עם יחידת ניהול .
להלן [ התעבורה האווירית- שבתחומה מבוצעת הטיסה".
התקשורת שבין מטיסי כלי ]נת"א .
טיס מאוישים לבין יחידות נת"א מתבצעת באמצעות דיבור ברדיו.
יחידות נת"א מנחות את .
התנועה האווירית בהתאם לתמונה אווירית, המתקבלת באמצעות מכ"ם 35 .
"תמונה מדויקת המציגה בזמן אמת את כל כלי הטיס הטסים באוויר".
שילוב רחפנים במרחב האווירי הוא מורכב, משום שמטיסי רחפנים אינם מחויבים להגיש .
תוכנית טיסה, ואין להם אמצעי קשר ליחידות נת"א .
נוסף על כך, בשל גודלם ומהירותם, יש .
קושי רב לאתר את הרחפנים באמצעות מכ"ם, ובשל כך הם אינם מופיעים בתמונה האווירית.
הבעיה מתעצמת נוכח התחזית כי בעתיד צפוי גידול במספר הרחפנים ובפעילותם בישראל.
תמונת מצב בין-לאומית .
האתגר בשילוב כלי טיס בלתי מאוישים במרחב האווירי, שעד כה שימש באופן כמעט מוחלט .
לטיסת כלי טיס מאוישים, אינו ייחודי לישראל.
משרד מבקר המדינה בחן לצורך לימוד .
והשוואה את הפעולות שנעשו בארצות הברית ובאירופה לשילוב כטב"ם, לרבות רחפנים, .
33 " ,רת"אמִרשֶה טיסה - האישור הרשמי הניתן על ידי מודיעין טיס לא יאוחר מ -30 דקות לפני זמן ההמראה .
המתוכנן", פמ"ת פנים ארצי, א-11-1 ( 8.
34 רת"א, פמ"ת פנים ארצי א-1-01 ( 25.
חלק מהגורמים הביטחוניים משתמשים במינוח "תמונת שמיים" כדי לתאר תמונה אווירית מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 73 | | ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים - מעקב מורחב ארצות הברית .
באוקטובר 2017 פרסם נשיא ארצות הברית צו נשיאותי המורה ל -FAA להפעיל תוכנית ניסיונית .
לשילוב כלי טיס בלתי מאוישים במרחב האווירי של ארצות הברית .
בצו נכתב כי "המדיניות של .
ארצות הברית היא לקדם פעילות בטוחה של מערכות כלי טיס בלתי מאוישים ולאפשר פיתוח .
של טכנולוגיה המבוססת על כלים אלו.
כדי לקדם טכנולוגיות חדשניות".
"הבסיס האסדרתי לפעילות כלי טיס בלתי מאוישים צריך להיות גמיש במידה מספקת, כדי .
לתמוך באותו הקצב של ההתקדמות ב טכנולוגיית הכטב"ם, תוך שמירה על איזון ביחס .
לתפקידים הפדרליים של הגנה על הפרטיות והחירויות של האזרח, מניעת פגיעה בביטחון .
הלאומי וביטחון המולדת ושמירה על בטיחות הציבור האמריקאי, התשתיות הקריטיות והמרחב .
שילוב מתואם היטב של כטב"ם במרחב האווירי הלאומי לצד כלי טיס מאוישים .
ישפר את הבטיחות במרחב האווירי הלאומי ויאפשר פעילות מורכבת יותר של כטב"ם"36 .
FAA עוסק בקידום השילוב של כלי טיס בלתי מאוישים במרחב האווירי שלארצות הברית .
( קבע כי זיהוי מרחוק של כטב"ם Remote Identification , להלן - מערכת RID ) היא תנאי .
לשילוב כלי טיס בלתי מאוישים במרחב האווירי.
מערכת RID מבוססת על מידע מזהה שישודר .
מכל כטב"ם בזמן טיסתו ויכלול נתונים על מקום הכטב"ם, גובה טיסתו ופרטי המפעיל.
ייקלט במרכזי התמונה האווירית ללא תלות במערכות מכ"ם.
להלן תרשים המ ציג את דרך .
השימוש במערכת RID : .
( המקור: מסמך של הסוכנות האירופית לבטיחות בתעופה EASA - European Union Aviation Safety .
Agency)37, המסמך תורגם על ידי משרד מבקר המדינה.
36 Preside ntial Documents, Memorandum of October 25, 2017, Unmanned Aircraft Systems Integration Pilot .
Program, Federal Register vol.
תורגם על ידי משרד מבקר המדינה .
37 EASA/NAA Task Force, "Study and Recommendation regarding Unmanned Aircraf t System Geo -Limitations", .
| 74 | במאי2019 פנו איגודי תעופה (שדות תעופה, חברות תעופה, טייסים), חברות חשמל, איגודי .
ביטוח ולשכות מסחר לראש מחלקת הניהול והתקציב בבית הלבן וביקשו לקדם הצעת חוק .
שתחייב התקנת מערכת RID על כטב"מים, כדי לשפר את הבטיחות והביטחון של הטיסה38.
בדצמבר2019 פרסםFAA הצעת חוק39 המחייב התקנה והפעלה של אמצעי זיהוי מרחוק על .
כטב"מים, לרבות רחפנים.
במרץ 2020 פרסםFAA מסמך בנוגע לניהול תנועת כלי טיס בלתי מאוישים (להלן- תפיסת .
תפיסת הניהול כוללת הקמת רשת מידע מבוזרת ממוחשבת הפועלת באופן .
ממוכן, שתאפשר הגשת תוכנית טיסה וקבלת הנחיות לביצוע.
הפיקוח על הטיסה ייעשה ללא .
צורך בדיבור בין הגורמים השונים, בשונה מהניהול של התעבורה האווירית המאוישת.
השלדי של מערך השליטה המוצע בתפיסה מוצג בתרשים שלהלן: .
תרשים 5 : תשתית עקרונית לניהול תעבורת כלי טיס בלתי מאוישים( UTM) .
המקור: התרשים- מסמך של מינהל התעופה הפדרלי בעיבוד משרד מבקר המדינה41 .
המרשתת של סוכנות התעופה והחלל בארצות הברית ( NASA )42.
( בתפיסת הניהול צוין כי זיהוי מרחוק RID ) יסייע ל -FAA , לגורמי אכיפת החוק ולסוכנויות .
הביטחון הפדרליות לפעול נגד כטב"ם המוטס באופן לא בטוח או באזור אסור.
38 A letter to Russel Vought, Acting Director Office of Management and Budget (16.
39 FAA-2019-1100, Remote Identification of Unmanned Aircraft Systems, FAA -Department of Transportation .
40 Unmanned Aircraft Sys tem (UAS) Traffic Management (UTM) - Concept of Operations V2.
42 NASA - https://utm.
| 75 | | ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים - מעקב מורחב אירופה .
באיחוד האירופי מתקיים תהליך דומה לזה שבארצות הברית.
התהליך לשילוב כטב"מים .
במרחב האווירי מקודם על ידי ארגון 43SESAR ) Research 44Single European Sky ATM( , שהוקם .
בשנת 2008 למטרה זו על ידי האיחוד האירופי והארגון לקידום התעופה באירופה .
בשנת2017 קבעה הנציבות האירופית 45 כי SESAR יתאם את כלל פעילות המחקר והפיתוח .
להסדרת פעילות הכטב"מים במרחב האווירי.
הארגון עוסק בין היתר ביצירת התשתית לניהול .
מספר גדול של טיסות כלי טיס בלתי מאוישים בדרך בטוחה ויעילה במרחב האווירי של .
מדינות האיחוד האירופי.
בראשית שנת 2020 כתב מנכ"ל46SESAR כי ככל שהשימוש בכטב"מים הולך ומתרחב נוצר .
צורך לוודא כי כלים אוויריים אלו ישולבו בבטיחות ובביטחון במרחב האווירי העמוס בלאו הכי .
המנכ"ל הוסיף כי התאמה פשוטה של מערכת הפיקוח האווירי איננה מספיקה, .
וכי נוכח התחזית לקליטת מספר גדול של כלים אוויריים אלו מתחייבת גישה חדשה.
עולה כי בשנתיים האחרונות ביצע SESAR 19 מחקרים והדגמות שבהם נבחנו היבטים שונים .
בהפעלת כטב"מים במרחב האווירי.
לשם הסדרת פעילות הכטב"מים, ובהם רחפנים, פירסמה הסוכנות האירופית לבטיחות .
בתעופה במרץ 2020 הצעת תקנה בנושא, שמטרתה העיקרית היא "להבטיח כי כלי טיס בלתי .
מאוישים יפעלו בסביבה בטוחה, מאובטחת, מנוהלת ומקושרת תוך שמירה של בטיחות כלל .
כלי הטיס במרחב הא ווירי".
הצעת התקנה קובעת כי יש צורך ביצירת תמונה אווירית, ויש חובה .
לשדר נתוני זיהוי מרחוק של הכטב"מים47.
במסמך תפיסת ההפעלה של המשטרה ממאי 2018 צוין כי "תמונת שמיים היא היכולת לתת .
לפיקוד המשטרה בזמן אמת את התמונה של כלל כלי הטיס היא ציר חשוב ]ו[ .
בקבלת החלטות בתחום המחוז לעניין הטיפול באירועים מבצעיים".
בדיון שהתקיים במל"ל במרץ 2018 ציין נציג המשטרה כי "אין גוף היום בישראל שיודע לייצר .
תמונת שמיים אחודה ונגישה ]הרחפנים[ לאיום, משכך לא ניתן לתת מענה אפקטיבי בהינתן .
אירוע מתפרץ ('סגירת מעגל')".
בדיון שהתקיים במל"ל במאי 2018 '" נקבע כי נושאתמונת שמיים' .
יפותח במסגרת העבודה .
וכחלק מתכולת העמ"ט ]עבודת המטה[ , להביא]כדי[ ליכולת להקמת מערך שליטה לאומי .
לנושא הרחפנים, זאת בהמשך ליכולות הרגולטוריות המפותחות על ידי רת"א".
43 הארגון עוסק בקידום ובחקר של ניהול התעבורה האווירית ב מדינות האיחוד האירופי .
44 Air Traffic Manageme nt .
45 European Commission - .
הנציבות האירופית היא הרשות המבצעת של האיחוד האירופי והיוזמת של מרבית חוקיו .
46 U-space - Supporting safe and secure drone operations in Europe (2020) .
47 European Union Aviation Safety Agency, Opinion No 01/2020, High -level reg ulatory framework for the U -space.
למסמך צורפה טיוטת תקנה Annex to EASA Opinion No 01/2020 ( 13.
תרגום על ידי משרד מבקר המדינה ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים - מעקב מורחב .
| 76 | בדיון שהתקיים במשרד המשפטים באוקטובר 2018 צוין כי "כרגע אין בתקנות המתוכננות .
לשאת ברחפן רכיב אלקטרוני שישדר מיקום כלי הטיס בו תצוין זהות בעליו.
רשות התעופה האזרחית היא שמדובר בהסדרת יתר והטכנולוגיה הקיימת לא מאפשרת .
הפעלת רכיב כאמור באופן שישתלם כלכלית.
מדובר בכלי טיס קטנים ולא ניתן להעמיס .
בתגובת חיל האוויר לטיוטת התקנות מאוקטובר 2019 צוין כי "במקרים רבים המאפיינים של .
כטב"ם קטן או טיסן מקשים על איתורם במרחב האווירי בכל רגע נתון, ]כגון[ הפלטפורמות .
ובכך מקשים על ניהול התעבורה האווירית בצורה בטוחה.
הימצאותו של כטב"ם קטן או של .
טיסן במרחב האווירי האסור להפעלתם עלולה לעורר חשד כי מדובר בכלי עוין, וכתוצאה .
מכך, בשילוב עם היעדר יכולות לערוך זיהוי עמית - טורף, אף להביא, במקרים המתאימים, .
להפעלת כח כלפי הכלי משיקולי הגנה אווירית.
הקושי לא תר כטב"ם קטן או טיסן מחייב .
לקבוע איסור על הפעלת מי מהם מבלי שמותקן עליו, ומבלי שמופעל במהלך הטיסה, מכשיר .
או חיישן המשדר ליחידת הנת"א הרלוונטית את מיקומו של הכטב"ם הקטן או הטיסן במרחב .
האווירי במהלך הפעלתו".
רת"א ביצעה פעולות לשילוב רחפנים במרחב האווירי של המדינה ובהן סקר ספרות מקיף .
שבוצע במאי 2020 ומפגשים עם הציבור.
כמו כן רת"א עורכת, בשיתוף משרד התחבורה, נתיבי .
איילון, רשות החדשנות ומינהלת תחליפי דלקים ותחבורה חכמה במשרד ראש הממשלה את .
מיזם נעמ"ה - ניידות עירונית בממד האווירי - במסגרתו ייאסף מידע על הצורך באסדרה בנוגע .
לאופן השימוש והניהול בעת שינוע מטען באמצעות כטב"ם בתווך האווירי הנמוך באזור עירוני .
צה"ל מסר בהתייחסותו כי צוות ההגנה מפני רחפנים עוסק בתכנון "פיילוט" של מערך גילוי .
רחפנים בשיתוף גורמים נוספים במערכת הביטחון, באזור ים מסוימים שיחל לפעול בתחילת .
תחת אזור גילוי זה עשרות רבות של מתקנים לאומיים שונים שיקבלו יכולת .
תשתית זו תהווה בסיס להמשך פיתוח המענה הפנים ארצי.
אסדרת תנועת הרחפנים במרחב האווירי נדרשת בהיבט הביטחוני והבטיחותי.
הברית ובאירופה נעשות עבודות מטה אשר הביאו לפרסומן של הצעת חוק וטיוטת תקנה .
בהתאמה בעניין שילוב כטב"ם במרחב האווירי.
בביקורת נמצא כי בישראל מתקיימות פעולות נקודתיות לשילוב רחפנים במרחב האווירי .
אך הן לא קידמו בשלב זה כתיבת טיוטת תקנות העוסקת בנושא, שתהווה בסיס .
לפריסת תשתית טכנולוגית לזיהוי ושליטה בתנועת רחפנים במרחב האווירי.
בהתייחסות המשטרה צוין כי "לצורך טיפול באירוע בלתי מתוכנן נדרשת הקמת רשת חיישנים .
קבועים שיהיה ביכולתם לאתר רחפן לא מזוהה, בכל זמן, מעל אזור מוגדר על פי האיום .
המשטרה סבורה כי יש לקדם בדחיפות את.
ניהול המרחב האווירי קרוב .
קרקע לניהול התחבורה".
המשטרה ציינה כי נדרש ת לה יכולת זיהוי לרחפן ולמטיס וכן "קיים .
צורך חשוב ונדרש בקבלת תמונת שמיים ".
המשטרה הוסיפה כי " האחריות לבניית תמונת .
שמיים ארצית הינה של רת״א".
בהתייחסות צה"ל, צוין כי "צה"ל, בהובלת חה"א מנהל במשך תקופה ארוכה דיונים מול רת"א .
בנושא תכנון ומבנה המרחב האווירי, וזאת לאור התרחבות השימוש ברחפנים.
לציין כי לא קיים מודל מקובל בעולם בנושא שילובם של רחפנים במרחב האווירי.
האווירי הוא ייחודי לאור דרישות הביטחון, וגם אל מול אלו, קיימות גישות שונות לגבי הבקרה מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 77 | | ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים - מעקב מורחב המבוצעת על מפעילי הרחפנים".
כמו כן צוין בהתייחסות כי קיים פער בהערכות המשטרה .
להגנה פנים-ארצית מפני רחפנים הנובע בין היתר מהעדר יכולת לבנות תמונת שמים.
בהתייחסות רת"א, צוין כי "נושא שילוב הכטמ״ם במרחב האווירי מטופל בידי רת״א , ומתקיימת .
כבר פעילות מבוקרת בתחום.
עם זאת, בדומה לקיים בארה״ב ובאירופה, הדבר נעשה בצורה .
מבוקרת ותוך ניהול סיכונים מתמשך, תוך איזון בין הצורך בפיתוח והתקדמות בתחום ואפשור .
'קיום בצוותא ' לבין הסיכונים הנובעים מהשונות הכרוכה בהפעלה 'מרחוק '".
הדברים, מדובר בנושאים מתהווים, שיש לקדמם בצורה שקולה ואחראית".
הסדרת שילוב כטב"מים במרחב האווירי של ישראל, לרבות הגדרת האמצעים .
הטכנולוגיים המאפשרים יצירת תמונה אווירית שלהם, תביא למיצוי התועלות שאפשר .
להפיק מהם ואף למזער סיכונים ביטחוניים ובטיחותיים.
לפיכך מומלץ כי רת"א , בשיתוף .
חיל האוויר והמשטרה, תקדם את הפעילות לאסדרה של שילוב כטב"מים במרחב .
האווירי, בדומה לנעשה בארצות הברית ובאירופה.
נוכח האחריות שהוטלה על המל"ל בהחלטה ב/254 לגבי תהליכי האסדרה של השימוש .
ברחפנים, ונוכח החשיבות הביטחונית של הסדרת שילוב הכטב"מים במרחב האווירי - .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המל"ל יבצע מעקב אחר התקדמות הליכי האסדרה .
וידווח בהתאם לקבינט המדיני-ביטחוני.
השיפור הטכנולוגי המתמיד של הרחפנים יוצר איום מתפתח ומשתנה בהיבטים .
הביטחוניים, הפליליים והבטיחותיים.
בהתאם להמלצה שניתנה בדוח הקודם, קיבל .
הקבינט המדיני -ביטחוני את החלטה ב/ 254 שהסדירה את האחריות לטיפול באיום .
ההחלטה חייבה פעולה לאומית משולבת של גורמי הביטחון, גורמי אכיפת .
החוק וגורמי האסדרה לצורך התמודדות עם איום הרחפנים.
בביקורת נמצא כי המשטרה, צה"ל, שב"ס, רש"ת וחברת החשמל טרם השלימו את .
היערכותם המבצעית להתמודדות עם איום הרחפנים ואת הסדרת גבולות הגזרה ביניהם; .
כי פיתוח המענה הטכנולוגי להתמודדות עם האיום התעכב בשל קשיים תקציביים ולא .
ענה על צורכי כלל הגורמים הביטחוניים; וכי תהליך האסדרה לא הושלם.
מהגופים, ובפרט בחיל האוויר וברש"ת קודמו הליכי רכש להתגוננות מפני האיום.
על הגופים לפעול להשלמת היערכותם להתמודדות עם איום הרחפנים בכלל ההיבטים; .
משרד מבקר המדינה ממליץ לגופים להמשיך ולפעול ב שיתוף פעולה , תוך שיתוף .
במידע, ולמידה הדדית, בפרט בכל הנוגע לשיתוף ידע ויכולות בין הגורמים המפעילים .
רחפנים לבין הגופים האמונים על ההגנה מפני האיום.
זאת כדי שההיערכות הלאומית .
להגנה מפני איום הרחפנים תושלם בתוך פרק זמן קצר ובאופן מיטבי.
לצד האיומים הנובעים מ השימוש ברחפנים, יש בשימוש בהם כדי לתרום לפיתוח .
התחבורה וכלכלת המדינה בתחומים רבים.
הסדרת פעילותם של רחפנים במרחב .
האווירי של מדינת ישראל חיונית למיצוי התועלות שאפשר להפיק מהם.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי במקביל להמשך המאמץ להתמודדות עם איום הרחפנים .
בהתאם להחלטה ב/ 254 , ייזמו משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ורת"א פעילות בין - .
משרדית לאסדרת התשתית להפעלה רחבת היקף של רחפנים במרחב האווירי של .
לצורך שמירת המוכנות והכשירות לקראת מלחמה או לפעילות מבצעית צה"ל נדרש לאמן את .
כוחותיו באופנים שונים הכוללים, בין השאר, תמרונים, ניווטים ואף שימוש בירי חי של אמצעי .
לצורך פעילויות אלה משתמש צה"ל בשטחי אימונים.
"שטח אימונים" מוגדר בצה"ל כאזור בעל גבולות מוגדרים שקבע מפקד המפח"ש (מפקדת .
חילות השדה, כיום - זרוע היבשה, להלן - ז"י) או אלוף פיקוד מרחבי כדי להשתמש בו כשטח .
"שטח אש" הוא סוג של שטח אימונים והוא מוגדר כ"אזור בעל גבולות מוגדרים .
אשר נקבע לשמש כשטח אשר בו ייערכו אימונים באש" (בדוח זה ייעשה שימוש בשני המונחים .
כדי למנוע כנ יסה של אזרחים לשטחי האימונים צה"ל סוגר אותם בהתבסס על סעיף 125 .
,)לתקנות ההגנה (שעת חירום1945 (להלן- תקנות ההגנה), שם נקבע כי "מפקד צבאי רשאי .
להכריז בצו על כל שטח או מקום, כי הם שטח סגור לצרכיהן של התקנות האלה.
הנכנס לתוך כל שטח או מקום, או יוצא מתוכם, במשך כל תקופה, שבה עומד בתקפו צו כזה .
ביחס לשטח או למקום ההם, ללא תעודת -היתר בכתב שהוצאה בידי המפקד הצבאי או .
מטעמו, יאשם בעבירה על התקנות האלה".
לפי הוראת קבע של אגף המבצעים, בנושא סגירה קבועה של שטחים ביבשה בתחומי מדינת .
ישראל (צו סגירת רמטכ"ל, מאוקטובר 2000 ) (להלן - הוראת סגירה קבועה), סגירה שכזו, .
שייעודה בעיקר לאימונים, תתבצע אך ורק על ידי הרמטכ"ל.
ריכוז עבודת המטה הכרוכה .
בסגירת השטח ייעשה על ידי אגף התכנון במטכ"ל (להלן - אג"ת).
ז"י קובעת איזו יחידה תהיה .
אחראית לשטח אימונים מסוים, וזאת בהתחשב במיקום היחידה ובצורכי האימונים וההכשרות .
יש 78 להלן[ שטחי אימונים סגורים (ללא תחום אזור יהודה ושומרון- ), המתפרסים על ]איו"ש .
פני כ - 7,660,000 דונם, שהם כ -35% מקרקעות המדינה ששטחן הכולל כ - 22,000,000 .
רובם של שטחים אלו מצוי בדרום הארץ.
יצוין כי שטחי האימונים חופפים בעיקרם שטחים .
שהינם בבעלות המדינה ואילו חפיפה לשטחים שהינם בבעלות פרטית היא מעטה מאוד .
ומטופלת באמצעות משרד הביטחון ולא צה"ל.
צוות הביקורת לא ע סק בסוגיית השטחים .
רובם המוחלט של שטחי האימונים נקבע בעבר הרחוק והם סגורים זה עשרות שנים.
יצוין כי במהלך הביקורת מסרה ז"י כי שטחי האימונים נותנים מענה לאמצעי הלחימה .
הנוכחיים, אלו שבפיתוח ואף העתידיים.
סגירת שטחי האימונים נעשית ללא קשר לייעודי הקרקע (תעשייה, חקלאות, מגורים ועוד) .
שקבעו להם מוסדות התכנון של המדינה.
1 המילון למונחי צה"ל, התשנ"ח-1998 ', עמ604.
שטחי האימונים של צה" ל ביבשה .
| 124 | מפה 1: שכבת שטחי האימונים (ללא איו"ש) .
המקור: יחידה 9900 - צה"ל, מאי2020 .
)(בהתבסס על שכבת מידע שטחי אימונים של זרוע היבשה מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 125 | | שטחי האימונים של צה" ל ביבשה מפרסום צו סגירת שטחי האימונים הראשון בשנת 19552 ועד היום גדלה אוכלוסיית ישראל פי .
73 , ומשמעות הדבר גידול בצורך בקרקעות עבור צרכים אזרחיים, דוגמת חקלאות, התיישבות .
ופיתוח התיירות, התעשייה והכבישים.
בד בבד, מאז פורסם צו סגירת שטחי האימונים הראשון .
, גדלו שטחי האימונים של צה"ל בעשרות אחוזים, כפי שמוצג בגרף שלהלן .
בתגובת צה"ל לממצאי הביקורת שנמסרה למשרד מבקר המדינה בחודש אוקטובר 2020 עולה .
כי את הגידול ניתן לייחס, לדוגמה, לתמורות בצורכ י צה"ל לאורך השנים, דוגמת השימוש .
באמל"ח שדורש טווחי בטיחות גדולים יותר והתעצמות האימונים.
בדוח זה יתוארו, בין היתר, .
ההשפעות של מציאות זו.
תרשים 1: היקף שטחי האימונים לעומת גידול האוכלוסייה במרוצת השנים .
על פי נתונים שנאספו בביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשנים 1955 עד2020 עלה שיעור שטחי האימונים מתוך שטח מדינת .
ישראל (ללא איו"ש) מכ- 8.
6% לכ-35% , כלומר פי4 .
בתקופה זו גדלה אוכלוסיית המדינה פי .
כך יוצא שבשנת1955 היה יותר שטח פנוי לשימושים אזרחיים עבור פחות .
אוכלוסייה, ואילו בשנת 2020 .
יש פחות שטח פנוי כאמור עבור אוכלוסייה גדולה יותר .
בחודשים פברואר עד יוני 2020 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה את .
התנהלות צה"ל וגופים אחרים בנוגע לשטחי האימונים.
נבדקו בעיקר קרקעות שטחי האימונים .
כמשאב לאומי; פינוי נפלים משטחי האימונים; כניסת אזרחים לשטחי האימונים; ומניעת פגיעה .
בעתיקות שבשטחי האימונים ושיקומן.
הביקורת נעשתה בעיקר בצה"ל - בז"י; באג"ת; .
2 'פרסום צו של סגירת שטח, מפקדת פרקליט צבאי ראשי, תיק מס 1983/577, מ- 8.
3 מתוך נתוני אתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה(למ"ס) במרשתת (אינטרנט), עמ' 1.
| 126 | בפיקודים המרחביים; במשרד הביטחון ובכלל זה ברשות לפינוי מוקשים ונפלים (להלן - .
רלפ"ם); במינהל התכנון 4 ; ברשותהעתיקות; ובמועצות אזוריות ומקומיות.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן .
חיסיון נתונים אלה אינו]נוסח משולב[ מונע את הבנת .
קרקעות שטחי האימונים כמשאב לאומי .
מימושן של תוכניות מתאר ארציות בשטחי .
הבסיס לפעילות התכנון והבנייה במדינת ישראל הוא חוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 .
(להלן- חוק התכנון והבנייה), והתקנות שהותקנו מכוחו.
על פי החוק, ממשלת ישראל היא .
מוסד התכנון העליון במדינה, ובסמכותה לקבוע את עקרונות התכנון של שטח המדינה כולה .
באמצעות תוכניות מתאר ארציות.
מכוח חוק התכנון והבנייה הוקמה המועצה הארצית לתכנון .
ולבנייה, שתפקידה לייעץ לממשלה בכל הנוגע לקו הכללי בביצוע חוק זה, לרבות בענייני .
על פי חוק התכנון והבנייה, סעיף 49 , תוכנית המתאר הארצית (להלן - תמ"א) תקבע את .
התכנון של שטח המדינה כולה, ובין השאר את ייעוד הקרקע (כתעשייה, חקלאות, מגורים) .
שטחי האימונים אינם נזכרים כחלק מהייעודים לפי חוק זה, ומשכך גם מוסדות .
התכנון אינם מייעדים שטחים לצורך אימוני צה"ל.
צה"ל הוא הגורם היחיד הקובע היכן יאמן .
את חייליו, ובהתאם לכך הוא סוגר שטחי אימונים מכוח סעיף 125 לתקנות ההגנה.
הסגירה המוצאים מכוח סעיף 125 האמור נועדו במקור לשמש פתרון לצרכים ביטחוניים .
לתקופה מוגבלת 5, ולפי חוק התכנון והבנייה, אין מניעה שמוסדות התכנון יתכננו ייעודי קרקע .
גם לגבי שטחים המשמשים בפועל שטחי אימונים.
כלומר, בשעה שכל שימוש בקרקע לצורך בנייה, התיישבות, חקלאות וכיו"ב, צריך להיות .
תואם לייעוד שנקבע לאותו שטח בתוכניות, צה"ל רשאי לסגור שטחים לצורך אימונים ללא כל .
קשר לייעוד שנקבע לאותו שטח.
תמ"א 35 , שאושרה בממשלה בשנת2005 , קובעת מדיניות תכנון ארוכת טווח של המדינה, בין .
היתר ב אמצעות חלוקתה למרקמים מוטי שימור ולמרקמים מוטי פיתוח.
השימור - "חופי", "שמור משולב" ו"שמור ארצי" - כוללים נכסי טבע ומורשת, מרחבים .
חקלאיים בעלי רגישות נופית ומסדרונות אקולוגיים, ובהם רב השימור על הפיתוח , וכללי .
הבנייה בהם זהירים ומגבילים.
המרקמים מוטי הפיתוח - "עירוני" ו"כפרי" - אמורים לקלוט את .
לקראת מועד סיום הביקורת עבר מינהל התכנון ממשרד האוצר למשרד הפנים .
5 ע"א 2281/06 , אבן זוהר נ' מדינת ישראל , פסקה 42 לפסק דינו של כבוד השופט דנציגר, ופסקה9 לפסק דינו .
של כבוד השופט ג'ובראן (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
) מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 127 | | שטחי האימונים של צה" ל ביבשה מרב הפיתוח, העיבוי והחידוש ולאפשר את ההרחבות צמודות הדופן6 .
בתוכניות מכוח התמ"א .
נקבעים ייעודי הקרקע (לדוגמה - מגורים, תעשייה, מסחר ודרך) 7 .
בתמ"א35 נקבע כי לא יינתן .
היתר ולא יבוצעו עבודה או שימוש ב "שטח ביטחוני " לפי כל תוכנית שתוכן על פי תמ"א 35 , אלא .
על פי אישור בכתב של נציג שר הביטחון ובכפוף לתנאים ולמגבלות שייקבעו על ידו.
" שטח ביטחוני" כלולים "שטחים הסגורים בצו סגירה מכוח תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945.
על פי נתוני מינהל התכנון שהועברו בתגובתו לטיוטת הדוח מאוקטובר2020 , סך כל שטחי .
האימונים, שהם כאמור כ-7.
66 מיליון דונם, המהווים כ-35% מקרקעות המדינה (ללא שטחי .
איו"ש) חופפים למרקמים כלהלן: .
לוח 1: סוגי המרקמים החופפים לשטחי האימונים בחלוקה לאזורים .
המחוז המרקם השטח בדונם .
מרקם שמור ארצי 92,743 .
מרקם שמור משולב 180,146 .
חיפה מרקם חופי 6,497 .
מרקם שמור משולב 57,29 5 .
מרכז מרקם חופי 39,015 .
מרקם שמור משולב 37,48 4 .
ירושלים מרקם שמור משולב 18,135 .
6 על פי אתר מינהל התכנון שבמרשתת( www.
/he/departments/genera/tama_35).
אתר מינהל התכנון במרשתת, מילון מונחים שטחי האימונים של צה" ל ביבשה .
| 128 | המחוז המרקם השטח בדונם .
דרום מרקם חופי 20,524 .
מרקם עירוני 20,60 1 .
מרקם שמור ארצי 6,286,1 90 .
מרקם שמור משולב 479,84 3 .
סה"כ כללי 7,658,544 .
על פי נתוני מינהל התכנון מאוקטובר 2020 .
לוח 2: סך כל שטחי המרקמים החופפים לשטחי אימונים .
סה"כ מרקם חופי 66,967 .
סה"כ מרקם כפרי 414,884 .
סה"כ מרקם עירוני 24,857 .
סה"כ מרקם שמור ארצי 6,378,933 .
סה"כ מרקם שמור משולב 772,903 .
מהלוחות עולה כי התפלגות שטחי החפיפה היא כדלקמן: 0.
87% במרקם החופי המהווים .
43% במרקם כפרי המהווים 414,884 דונם; 0.
32% במרקם עירוני המהווים .