HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוזמנת כחומר רקע לעבודת הצוות "אי שוויון וחינוך: קשרים בין גידול באי-שוויון חברתי -כלכלי לבין שוויון בהזדמנויות .
ובהישגים בחינוך", היזמה למחקר יישומי בחינוך (2015 '), עמ8.
מטבע הדברים, אין הפרדה חדה בין איכות הטיפול לבין מרכיב הבטיחות, שכן איכות גבוהה .
של טיפול תפחית גם את הסיכונים הבטיחותיים.
לדוגמה, מטפלת האמונה על פחות ילדים תוכל .
לשים לב ליותר מצבים מסכנים מאשר מטפלת שצריכה לפקח על כמות ילדים גדולה.
כך, מטפלות האמונות על פעוטות רבים עסוקות בחלק ניכר מהזמן בביצוע פעולות טיפוליות .
בסיסיות, על חשבון פעולות שתורמות לפיתוח כישורי הפעוטות בהתאמה לצורכיהם האישיים .
ושחושפות אותם לאינטראקציות ולגירויים משמעותיים 40 .
גם השחיקה של מטפלות אלו רבה .
למעשה, הגורם שנמצא משפיע ביותר על איכות הטיפול ועל הישגי הפעוטות בהמשך .
החיים הוא מספר הפעוטות לכל מחנכת-מטפלת, ככל הנראה מכיוון שמספר נמוך מאפשר יותר .
אינטראקציות מעשירות ויותר יכולת הגנה וטיפול41 .
כמו כן, מטפלת עם הכשרה תדע לשים לב .
למצבים מסכנים ולפתור אותם בצורה טובה יותר.
מחקרים מראים שעבור ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך , חינוך איכותי בשלוש השנים הראשונות .
של החיים יכול לתרום להתפתחות חברתית, שפתית וקוגניטיבית.
חינוך מאיכות נמוכה, לעומת .
זאת, אינו מביא לכל שיפור ואף עלול להביא להשפעה שלילית על ילדים במצב חברתי-כלכלי .
על כן, תקני איכות נמוכ ים עלולים לפגוע בראש ובראשונה באוכלוסיות במצב חברתי- .
כלכלי נמוך, שכן לפי המחקר הן הצפויות להפיק את המרב מחינוך-טיפול איכותי בגיל הרך .
מעיון בפרוטוקול הדיונים בוועדה לזכויות הילד בכנסת, עלה בין היתר כי כדי לאזן בין השאיפה .
לתקנים שיבטיחו איכות גבוהה של חינוך -טיפול לבין החשש מהעמסת נטל כבר מדי על .
המסגרות ומהתערבות אסדרתית ( רגולטורית) מכבידה, החליטה הכנסת במסגרת תקנות .
הפיקוח החדשות על קביעת תקנים המקלים יחסית לתקנים במסמך הסטנדרטים של ועדת .
רוזנטל 43 וכןבהשוואה בין -לאומית.
40 היפוך הפירמידה, עמ' 27.
41 OECD, Encouraging Quality in Early Childhood Education and Care (ECEC) : Research Brief: Minimum Standards .
Matter (2011) ', עמ3 .
שיפור התקינה הוא גם תובנה מרכזית שעלתה מהליך שיתוף הציבור שביצעה המועצה לגיל .
42 חינוך לגיל הרך כמנוף לצמצום אי שוויון: מחקר, מדיניות ופרקטי קה, עמ' 12 .
לאיכותהמסגרות לגילי לידה .
עד שלוש אין השפעה חיובית חזקה בטווח הקצר על התפתחות קוגניטיבית והתפתחות שפתית של ילדים ממשפחות .
במצב חברתי-כלכלי בינ וני וגבוה.
43 כך למשל, מסמך הסטנדרטים המליץ על גודל קבוצה מרבי של שישה עד שמונה תינוקות ועל יחס תקינה של1 :3 .
בקבוצות לתינוקות, בעוד התקנות קובעות גודל קבוצה מרבי של20 ויחס של1 :6 ; המסמך ממליץ על הכשרה .
מינימלית למחנכת-מטפלת של קורס סוג 1 וכן קורס סוג2 או תואר אקדמי, ואילו התקנות דורשות קורס הכשרה .
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים תרשים 8: מספר הפעוטות לכל מחנכת-מטפלת במסגרות לפעוטות, ישראל .
(על פי תקנות הפיקוח החדשות ולפי קבוצות גיל) ומדינות נבחרות (בממוצע .
לכלל המסגרות לגילי אפס עד שלוש), 2017 .
על פי נתוני ה- OECD44 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
פרט לישראל, הנתונים הם בממוצע לסך המסגרות לפעוטות בגילי אפס עד שלוש ללא הבחנה בין קבוצות הגיל .
הנתונים מתייחסים לכלל הצוות החינוכי-טיפולי הנמצא עם הפעוטות (ללא תלות בסוג ההכשרה שלו).
3 Education at a Glance 2019 [ קישור.
] ארבע מדינות בלבד באירופה - דנמרק, ש וודיה, לטבי יה .
ואיסלנד - לא קבעו בחקיקה את מספר הילדים לאיש צוות או את מספר הילדים בקבוצה - מרכז המחקר והמידע .
של הכנסת, אתי וייסבלאי, מדיניות ציבורית בתחום החינוך בגיל הרך: סקירה משווה (2015 .
לוח1 : התקנים על פי חוק הפיקוח החדש בהשוואה בין-לאומית .
זילנד פינלנד אירלנד חוק .
גודל הקבוצה המרבי - .
תינוקות (עד גיל 15 )חודשים .
פעוטות בגילי 15 חודשים עד .
פעוטות בגילי שנתיים עד .
תקן הצוות- תינוקות (עד גיל .
תקן הצוות- פעוטות בגילי .
15 חודשים עד שנתיים ממוצע .
תקןהצוות - פעוטות בגילי .
שנתיים עד שלוש 1:6 1:6 1:11 .
יצוין כי לפי החלטת הממשלה מינואר 2022 , הממשלה תפעל לשיפור התקינה במעונות סמל .
כך: תינוקות (עד גיל 15 )חודשים- 1:5 ; פעוטות בגילי15 חודשים עד שנתיים- 1:8 ; פעוטות .
בגילי שנתיים עד שלוש - 1:10 .
במקביל, בהתאם לתקנות הפיקוח החדשות (שפורסמו ביום .
), במהלך תקופה של שנה וחצי מיום פרסומן, יבחן הממונה על זרוע עבודה 45 את .
האפשרות לשיפור התקינה לפי אותו היחס, לגבי כלל המעונות - סמל ופרטיים.
45 או הממונה במשרד בחינוך, בהתאם לאישור הכנסת בעקבות החלטת הממשלה מינואר2022 .
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים לוח 2: התקנים על פי חוק הפיקוח החדש בהשוואה בין-לאומית .
האירופי ניו זילנד פינלנד אירלנד חוק הפיקוח .
מקצועית ברבע ממדינות .
על פי נתוני מחקרים 46, .
46 European Commission/EACEA/Eurydice, Key Data on Early Childhood Education and Care in Europe – .
2019 Edition , Eurydice Report (2019) , 'עמ73 ,83; OECD Family Database, PF4.
Quality of childcare and .
early education services; Chart PF4.
Child -to-staff ratios in early childhood educational development .
services, 2018; OECD, Encouraging Quality in Early Childhood Education and Care - International Comparison: .
ההשוואה הבין-לאומית המפורטת לעיל משקפת תמונה ייחודית בישראל - פריון ילודה .
גבוה (3 ילדים לאישה לעומת1.
6 בממוצע ה- OECD ), שיעור גבוה של פעוטות השוהים .
במסגרות יום ( 58% מהפעוטות לעומת36% בממוצע ה- OECD ), חופשת לידה בתשלום .
קצרה (15 שבועות בישראל, לעומת18 - 54 שבועות בממוצע ב- OECD ), שיעור תעסוקה .
גבוה של א ימהות לפעוטות ( 76% לעומת59% בממוצע במדינות ה - OECD ), הוצאה .
ציבורית נמוכה על מסגרות לפעוטות (כ-18% מכלל ההוצאה לעומת כ-71% במדינות ה- .
) ותקני איכות נמוכים למסגרות .
הוועדה לשינוי כלכלי חברתי ב-2011 :ציינה .
"הורים משכילים בעלי מידע, מודעות ואמצעים ישקיעו יותר בחינוך איכותי בגילאים .
הצעירים, וילדיהם ייהנו מכך בעתיד בהישגים טובים יותר .
לעומת זאת, ילדיהם של הורים אשר עקב היעדר אמצעים או היעדר ראייה לטווח .
רחוק יוותרו על השקעה מוקדמת זו, ימצאו את עצמם בשולי החברה והתעסוקה.
שונות זו גורר ת חוסר שוויון, ולא פחות חשוב מכך - היא מפחיתה את המאגר .
האפקטיבי של ההון האנושי של המשק בכללותו.
קשה מאוד למלא את החסר .
בשלבים מאוחרים יותר "47.
על משרד החינוך לפעול ליישום חוק הפיקוח החדש- לשם הבטחת הגנה על שלומם, .
על זכויותיהם ועל כבודם של פעוטות השוהים במעונות, כדי לקדם את התפתחותם, ולשם .
הבטחת מתן תנאים נאותים, מניעת היפגעותם, סביבה חינוכית וטיפולית הולמת ומילוי .
צורכיהם הגופניים, הרגשיים, החברתיים והחינוכיים , בפרט בקרב אוכלוסיות הראויות .
מומלץ כי משרד החינוך יפעל לשיפור התקינה במעונות סמל בהתאם להחלטת .
הממשלה מינואר 2022 , וכן יפעל למילוי חובתובהתאם לתקנות הפיקוח החדשות שבהן .
נקבע כי הממונה48 יבחן את שיפור התקינה, התפוסה, השטח המזערי לפעוט והיקף .
ההכשרה הפדגוגית וההדרכה החינוכית בכלל המעונות, בשים לב לנהוג במדינות ה- .
OECD ,בתוך שנה וחצי ושלוש שנים מפרסום התקנות.
47 דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, עמ' 48.
48 לפי תקנות הפיקוח החדשות הממונה על זרוע העבודה יבחן את האפשרות לשיפור, אך לפי החלטת הממשלה מינואר .
, סמכויות הנוגעות למעונות יום לפי חוק הפיקוח החדש יעברו לשרת החינוך .
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים המשמעות הכלכלית של טיפול בפעוטות עבור .
כאמור, חופשת הלידה בתשלום בישראל עומדת על 15 שבועות לכל היותר; אמנם יש זכאות .
לשהות בחופשת לידה זמן ארוך יותר, אך ברוב המקרים ההארכה היא ללא תשלום 49 ,.
כמוצג לעיל, מרבית האימהות לפעוטות בישראל מועסקות (בהיקף מלא או חלקי), עם זאת, ב- .
2015 מצא בנק ישראל כי עלות מסגרת סמל (שכר הלימוד המלא) מגיעה לכ-40% מהשכר .
החציוני של נשים, ולכן הוצאות אלו מקטינות את השכר האפקטיבי של האם והופכות את .
התעסוקה לפחות כדאית50.
יצוין, כי ישנן מסגרות פרטיות הגובות שכר לימוד הגבוה מהמחיר .
המרבי במסגרות הסמל (המחיר המפוקח).
כך, השוואה בין-לאומית מעלה , כי בישראל שיעור .
התשלום של הורה למעון יום מתוך השכר החודשי הממוצע הוא גבוה יחסית - 22% , לעומת8% .
בפינלנד ובסינגפור, למשל בנוסף, יש משפחות שלהן שני פעוטות או יותר בשנת לימודים נתונה, .
כך שהעלויות עבורן הן כפולות או יותר.
האפשרויות לטיפול בפעוט העומדות לפני המשפחה עד לכניסתו למערכת החינוך בגיל שלוש .
(שבה החינוך הבסיסי, ככלל, הוא חינם)51 :)הן כדלהלן (יתכן גם שילוב בין המרכיבים השונים .
49 ;התשלום הוא מהבט"ליש מקרים שבהם הזכאות קצרה יותר, והדבר תלוי במשך זמן העבודה אצל אותו מעסיק .
קודם ללידה או בתקופות התשלום לבט"ל; במקרים של לידה רב-עוברית או במקרי אשפוז התקופה מוארכת.
לפעוט זכאי לעוד 11 שבועות של חופשת לידה ללא תשלום שבהם ממשיכות להיצבר זכויות סוציאליות.
חופשת הלידה זכאי ההורה לקחת חופשה ללא תשלום שאורכה עד רבע מתקופת העבודה אצל אותו מעסיק, ולא .
יותר משנה מיום הלידה.
לאורך כל התקופות המתוארות אסור למעסיק לפטר את העובד או לפגוע במשרתו (למעט .
ראו חוק עבודת נשים, התשי"ד -1954 ', ס6, וחוק ה , ]נוסח משולב[ ביטוח הלאומיהתשנ"ה -1995 , .
50 בנק ישראל, דין וחשבון2015 ', עמ192 .
יצוין, כי בישראל ניתנות הטבות מס להורים לילדים, אולם כדי ליהנות מהן .
יש הגיע לסף הכנסה מסוים ומשפחות שהכנסתן נמוכה לא תמיד מגיעות לסף זה.
51 הכניסה לגני משרד החינוך היא לפי שנתון הלידה.
יכולים להתחיל ללמוד בהם ילדים שבראשית שנת הלימודים היו .
בני שנתיים ותשעה חודשים לפחות.
אולם בשל העובדה שלא ניתן להיכנס לגן באמצע שנת הלימודים, ישנם פעוטות .
רבים שיכולים להיכנס לגן רק כשהם בני שלוש ומעלה.
כך למשל, מי שהיה בן שנתיים וחצי בראשית שנת הלימודים .
יצטרך להמתין לשנת הלימודים הבאה, שבראשיתה יהיה בן שלוש וחצי, כדי להיכנס לגן עירוני.
שמשפחות רבות נדרשות למצוא טיפול לפעוטותיהן במשך כשלוש וחצי שנים.
דוח זה אינו עוסק בסוגיית הוצאות .
המשפחה עבור ילד שכבר לומד במערכת החינוך.
תרשים9: האפשרויות לטיפול בפעוט ומשמעותן הכלכלית עבור המשפחה .
* האפשרויות המוצגות מבוססות בחלקן על הערכות 52.
52 לגבי מסגרות סמל- בתנאים מסוימים ניתן לגבות סכום נוסף מההורים, על פי נוהל החריגה מסל השירותים.
בהרחבה להלן לגבי מבחני התמיכה ודרגות הזכאות לסבסוד שכר הלימוד.
לגבי מסגרות פרטיות - הנתונים .
מסתמכים על מידע שאסף משרד מבקר המדינה ועל מסמך של האגף: תקנות חוק הפיקוח על מעונות יום .
לפעוטות, התשע"ט- 2018 - דוחRIA - הערכת השפעות רגולציה, עמ' 9 - 10 .
המחירלמסגרת פרטית משתנה .
מאוד בין יישובים באזורי מרכז ו בפריפריה ובין קבוצות אוכלוסייה.
על פי דיווחי ארגוני המעונות הפרטיים , התשלום .
החודשי הממוצע למעון יום פרטי ה וא כ- 3,000 ,ש"ח אולם הארגונים אינם מייצגים את כלל המעונות (הם מייצגים כ- .
2,600 מסגרות פרטיות).
לפי מחקר שערכה עיריית תל אביב-יפו, מסגרות פרטיות לפעוטות באוכלוסייה הערבית .
ביפו גובות שכר לימוד של 1,500 - 1,900 ש"ח בחודש.
מחקר של עמותת יעדים לצפון- קרן רש"י ו יד הנדיב ממאי .
2021 העלה כי עלות מסגרת לפעוטות בחלק מהיישובים הדרוזיים והבדואיים בצפון הארץ נעה בין800 ל- 1,300 ש"ח .
על פי אתרים המרכזים מחירי מעונות המחירים במרכז מגיעים לכ- 4,300 ש"ח לחודש.
לגבי האפשרות לטיפול .
ביתי בחיק המשפחה, חוקרים מצאו כי המשפחה המורחבת הולכת ונסוגה כמסגרת תמיכה.
הגיאוגרפית היא גבוהה יותר כך שהמשפחות מפוזרות יותר, ועל כן פוחתת היכולת להסתמך על הסביבה הקרובה.
ראו היפוך הפירמידה, עמ' 20.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים השוואה בין-לאומית: שמונה מדינות החברות באיחוד האירופי (דנמרק, גרמניה, אסטוניה, .
לטבייה, סלובניה, פינלנד, שוודיה ונור ווגיה) מבטיחות מקום במסגרת ציבורית לכל פעוט, ללא .
קשר למצב התעסוקתי, החברתי-כלכלי או המשפחתי של ההורים.
ברבע ממדינות האיחוד אין .
כלל מסגרות פרטיות במימון פרטי לפעוטות.
במדינות שונות בעולם קיימים מודלים שונים של .
סבסוד: סבסוד אוניברסלי, סבסוד לפי מבחן הכנסה או שילוב של השניים; מימון ה ניתן ישירות .
להורים באמצעות הטבות מס או שוברים; מימון הניתן למסגרות בהפעלה ישירה בידי המדינה .
או השלטון המקומי, בתמיכה כספית או בשילוב של השניים53.
יצוין כי במדינות שונות קיימים .
גם פתרונות מוסדרים מגוונים והסדרים חלופיי ם - כגון מעון מזדמן או בהיקף חלקי, מאגר של .
עולה כי הנטל הכלכלי המוטל על כתפי הורים לפעוטות בישראל הוא כבד יחסית, וכי יש .
מקום במסגרות הסמל לכ -30% מהפעוטות בישראל 54 .
יוצא שהורים אשר ילדיהם .
במסגרת שאינה מסגרת סמל נדרשים לשאת בעלות העשויה להגיע לנתח נכבד .
מההכנסה המשפחתית הפנויה.
לדעת חוקרים, הצירוף יוצא הדופן של שיעורי ילודה ותעסוקה גבוהים יחד עם הקושי הכלכלי .
של המשפחות הצעירות ונורמות מסורתיות המטילות על האם את מרבית האחריות על הטיפול .
בילדים גובה מחיר קשה מהאימהות ומהילדים גם יחד, וקרוב לוודאי שאיננו בר קיימא - התוצאה .
השכיחה היא לחצים קשים על האם, המביאים לשחיקה, לפגיעה בקריירה, להנצחה של הפער .
המגדרי בתעסוקה ובשכר ואף להעמקתו 55.
הוועדה לשינוי כלכלי חברתי התייחסה ב-2011 לנטל הכספי הכבד הרובץ על הורים, והמליצה .
על מתן נקודות זיכוי במס לאבות לפעוטות ועל הגדלת כמות מעונות היום שבהם ניתן סבסוד 56 .
הצורך של משפחות בסיועכלכלי במימון עלויות מסגרות החינוך לגילאי לידה עד שלוש , לצד .
הצורך בהארכת חופשת הלידה בתשלום, עלה בהליך שיתוף ציבור שביצעה המועצה לגיל הרך .
(ראו להלן) בשלהי שנת 2019 .
53 OECD, Education At A Glance 2020 ', עמ 173 ; European Commission/EACEA/Eurydi ce, Key Data on Early .
Childhood Education and Care in Europe - 2019 Edition , Eurydice Report (2019) , 'עמ42 ; מרכז המחקר .
והמידע של הכנסת, אתי וייסבלאי, מדיניות ציבורית בתחום החינוך לגיל הרך - סקירה משווה (2015 '), עמ4 .
54 יודגש כי הפריסה אינה אחידה בכל שכונה ויישוב.
התפוסה המאושרת היא על פי המפרט של המעונות.
כל המקומות במסגרות אלה מלאים מדי שנה, מסיבות שונות.
55 ,טרכטנברגהיפוך הפירמידה , עמ' 20 .
56 דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, עמ' 48 " .
הוועדה ציינה כימכיוון שרק כ-25% מן הנשים מגיעות כיום לסף .
המס, העצמת מנגנון נקודות הזיכוי לנשים הקיים כיום צפוי להיות לא אפקטיבי.
אשר על כן, מעדיף הצוות להעניק .
נקודות זיכוי דווקא לגברים, ש-75% מהם אכן מגיעים לסף המס, וזאת על מנת להיטיב באופן מרבי עם ציבור .
בהמשך להמלצות, תוקנה בהתאם במסגרת ]נוסח חדש[ פקודת מס הכנסההחוק לשינוי נטל המס (תיקוני .
חקיקה), התשע"ב-2011 , 'ותיקון מס247 לפקודה בסעיף7 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי .
התקציב לשנת התקציב 2019 ), התשע"ח-2018.
על רקע האמור, ישנן עמדות שונות לגבי תפקיד המדינה בתחום הגיל הרך והיקף .
ההתערבות הראוי והמועיל.
אולם על פי מחקרים בתחום כמפורט להלן , ההשקעה .
בחינוך-טיפול איכותי בגיל הרך עבור ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך נושאת תשואה .
גבוהה עבורם ועבור החברה בשלל תחומים שונים.
פעוטות אלו זקוקים למסגרת איכותית .
לשם התפתחות טובה שתבוא לידי ביטוי ניכר בהישגיהם בהמשך החיים ("משוואת הקמן" .
על כן הדוח יתמקד באוכלוסיות אלו.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים מסגרות עבור פעוטות במצב חברתי -כלכלי .
מחקרים מראים כי מסגרות איכותיות לגיל הרך יכולות ל תרום מאוד להתפתחות טובה יותר של .
הילדים 57 , וכי זהושלב מכריע בהקשר של שוויון הזדמנויות .
ארגון ה- OECD מציין ששהות של .
ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך בגיל הרך (ובפרט אם השכלת האם מועטה) במסגרות חינוך .
איכותיות יכולה לתרום להתפתחות יכולותיהם וכישוריהם ובעקבות זאת גם לשפר את הישגיהם .
בין היתר, הדבר קשור בכך שלרוב בביתם פעוטות אלה נחשפים פחות לגירויים חיוביים, .
זוכים לפחות הזדמנויות בבית לפיתוח כישוריהם, נהנים מפחות משאבים בבית וחשופים ליותר .
מצבי לחץ, ולכן הפעוטות תלויים יותר בפעילויות המתרחשות בגני הילדים ובמעונות.
פרס נובל לכלכלה משנת 2000 , פרופ' הקמן, מצא כי כל דולר המושקע בתוכניות איכותיות .
לילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך בגילי אפס עד חמש מייצ ר תשואה של 13% לשנה, בשלל .
מדדים ("משוואת הקמן")58 .
החשיבות באסדרת האיכות והבטיחות של המסגרות ובפיקוח עליהן מתחדדת גם לאור הקושי .
של פעוטות להעריך את הסכנות שהם חשופים להן או להתריע עליהן59 ; וכן נוכח כשל שוק של .
מידע בנוגע לאיכות המסגרות (כל עוד אין פיקוח אפ קטיבי).
נוסף על כך, על פי האמנה הבין- .
לאומית בדבר זכויות הילד, שישראל חתומה עליה ואשררה אותה, על המדינה להבטיח כי לילדי .
הורים עובדים תהיה הזכות ליהנות משירותי טיפול בילד ומתקנים המגיעים להם 60.
המענה לפעוטות מאוכלוסיותבמצב חברתי -כלכלי נמוך רלוונטי במיוחד בישראל, לאור שיעורי .
הילודה הגבוהים (ראו לעיל) ונוכח שיעור העוני הגבוה בקרב ילדים - לפי נתוני ה- OECD 22% .
מהילדים בישראל חיים בעוני, לעומת13% בממוצע במדינות ה- OECD61 .
גדולים בין ילדים במצב חברתי-כלכלי נמוך לאלו במצב גבוה - למשל, במבחן פיז"ה 2018 של .
ארגון ה- OECD , הבוחן אוריינות קריאה, מתמטיקה ומדעים בקרב בני15 , פיזור הציונים (פער .
הציונים בין אחוזון 95 לאחוזון5 ) בישראלהיה הגדול ביותר מבין כל המדינות שהשתתפו במחקר , .
ונמצאו פערים ניכרים בין תלמידים מרמות שונות של רקע חברתי -תרבותי -כלכל י 62 .
57 התפתחות קוגניטיביתושפת ית טובה יותר, פחות אשפוזים ורקורד חיסוני טוב יותר, רמות נמוכות יותר של התנהגות .
אגרסיבית ולעיתים גם שיפור בהישגים לימודיים.
ראו טרכטנברג, היפוך הפירמידה; וכן חינוך לגיל הרך כמנוף .
לצמצום אי שוויון: מחקר, מדיניות ופרקטיקה.
58 [ משוואת הקמןקישור ; ] מסגרות חינוך לגיל הרך בישראל בהשוואה בין-לאומית , עמ' 19 .
163 ; חינוך לגיל הרך כמנוף לצמצום אי שוויון: מחקר, מדיניות ופרקטי קה, עמ' IV ,12 ; .
אבי וייס- מרכז טאוב, תמונת מצב המדינה 2021 - 'זרקור: הגיל הרך, עמ109 .
יודגש כי יש משפחות במצב חברתי- .
כלכלי נמוך המצליחות לספק לילדיהן מעטפת איכותית על אף מצבן.
59 אגף בכיר למעונות יום ומשפחתונים, תקנות חוק הפיקוח על מ עונות יום לפעוטות, התשע"ט- 2018 : הערכת .
השפעות רגולציה - דוח RIA (2020 '), עמ12 .
60 האמנה בדבר זכויות הילד , כ"א 31 ,221 , (נפתחה לחתימה ב-1989 ) (אושררה ונכנסה לתוקף בישראל בשנת .
1991) (להלן- האמנה בדבר זכויות הילד), סעיף 18.
61 OECD Data: Poverty Rate [ קישור.
62 ,הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוךתוצאות מהמחקר בין -לאומי - פיזה 2018 (2019 '), עמ13 ,17.
פעוטות שאינם מקבלים טיפול וחינוך הולמים עשויים לצבור פערים התפתחותיים שבהמשך .
יידרשו מאמצים ניכרים כדי לצמצמם.
למשל, בהליך שיתוף ציבור שביצעה עיריית תל אביב-יפו .
בקרב מנהלות מעונות וגנים ומטפלות באוכלוסייה הערבית ביפו, מסרה גננת בגן עירייה (שבו .
מתחנכים בני שלוש ומעלה) כי "הילדים מגיעים לגנים בגיל שלוש עם פער שפתי עצום - מכאן .
אנחנו צריכות למזער נזקים״.
בהקשר זה נכתב במסמך הסטנדרטים כי הוא " מבטא את מחויבות .
המדינה ליצירת 'הזדמנות שווה' בחינוך לכל ילדי ישראל על ידי מתן קדימות (ביישום .
הסטנדרטים) למסגרות חינוכיות -טיפוליות, שבהן נמצאים ילדים הבאים מרקע של מצוקה .
פריסת מסגרות סמל עבור פעוטות ביישובים .
באשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים .
למעלה מ מחצית מהפעוטות מתגוררים באשכולות חברתיים -כלכליים נמוכים : .
ביישובים שבאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים (1 עד4) - חיו בשנת2021 כ- 286,700 .
,פעוטות בגילי לידה עד שלוש שהם כ-52% מהפעוטות בישראל; ביישובים ערביים .
וביישובים חרדיים חיו (בהתאמה) 14% ו-8% מהפעוטות בישראל64 ,ואלו שתי קבוצות .
אוכלוסייה הסובלות משיעורי עוני גבוהים במיוחד: 48% מהילדים הערבים ו-60% .
מהילדים החרדים חיו בעוני ב-201965 .
פעוטות אלו יפיקו את המרב מטיפול איכותי לגיל .
הרך, כעולה מן המחקרים שהוצגו לעיל.
פריסה ארצית של מסגרות הסמל: נוכח העובדה כי נכון למועד סיום הביקורת אין לאף גורם .
מידע מהימן על כלל המסגרות הפרטיות66 , ולאור היותן של מסגרות סמל מסגרות המאפשרות .
הן סטנדרט של בטיחות ואיכות והן מחיר מפוקח ואפשרות לסבסוד שכר הלימוד, הניתוח בפרק .
זה מתייחס למסגרות סמל.
להלן הפריסה הארצית של מעונות הסמל.
63 סטנדרטיםלהפעלת מסגרות חינוכיות לפעוטות , עמ' 11.
64 יש אנשים נוספים המשתייכים לאוכלוסיות הערבית והחרדית המתגוררים בערים מעורבות.
משרד מבקר המדינה לנתוני רשות האוכלוסין וההגירה מאוגוסט 2021" , תושבים בישראל לפי ישובים וקבוצות גיל " .
[ קישור לגבי גילי אפס עד חמש; למ"ס, " ] אפיון יחידות גאוגרפיות וסיווגן לפי הרמה החברתית -כלכלית של .
האוכלוסייה 2017 "- לוח א ו-[ בקישור .
] יצוין, כי גם בערים באשכולות גבוהים יותר יש שכונות המשתייכות לאשכולות .
הנמוכים, אך מפאת מגבלות נתונים לא התאפשר לנתח את נתוני האגף ברמת השכונות.
65 ,תחולת עוני ילדים לפי הכנסה פנויה נטו.
ראו בט"למירי אנדבלד, אורן הלר, להב כראדי, ניצה (קלינר) קסיר, רמת .
החיים, העוני והאי-שוויון בהכנסות - 2019 -2018 ואומדן ל- 2020 (לפי נתונים מינהליים), לוח נספח 2 ', עמ .
66 ראו להלן בפרקים "מידע על המעונות הפרטיים שעליהם חל חוק הפיקוח החדש" ו"תמרוץ משפחתונים פרטיים לקיום .
תנאי בטיחות בסיסיים".
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים תרשים 10: הפריסה הארצית של מעונות יום בעלי סמל, לפי מחוזות זרוע .
על פי נתוני זרוע העבודה והלמ"ס 67 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מקור המפה: הלמ"ס, אפיון יחידות .
גאוגרפיות וסיווגן לפי הרמה החברתית- כלכלית של האוכלוסייה בשנת 2017 .
67 ,משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתייםשוק העבודה בישראל 2020 : תעסוקה בימי קורונה ופעילות .
זרוע העבודה (פברואר 2021 '), עמ87 ; נתוני הלמ"ס לשנת2020 [ ", "יישובים וחלוקות גיאוגרפיות אחרותקישור .
מהתרשים עולה כי אףשבמחוז הצפון יש פי 2.
2 יותר אוכלוסייה מאשכולות חברתיים- .
כלכליים 1 - 468 מאשר במחוז המרכז, מספר המעונות בשני המחוזות דומה.
3 יותר אוכלוסייה מאשכולות1 - 4 מאשר במרכז, אך מספר המעונות בו .
במחוז הדרום יש מעט יותר אוכלוסייה מאשכולות 1 - 4 מאשר במחוז המרכז, .
אך פחות ממחצית כמות המעונות.
יצוין כי מענה מסוים לפער שהוצג לעיל הוא בעובדה .
שכ- 3,600 משפחתוני הסמל (בהם לכל היותר חמישה פעוטות) מרוכזים פעמים רבות .
באותם יישובים ושכונות שבהם התעוררו קשיים בהקמת מעונות, כגון ביישובים ערביים .
שהות פעוטות במסגרות סמל לפי אשכולות חברתיים -כלכליים: מניתוח הנתונים אודות .
פעוטות שלאגף היה מידע לפיו הם שהו בשנת הלימודים התשפ"א במסגרות סמל, עולה שכ - .
81,000 מהם (כ -55% ) היו מיישובים באשכולות 1 - 4 .
אלה מהווים כ -30% מכלל הפעוטות .
המתגוררים ביישובים הללו 69 .
תרשים11: שיעור הפעוטות השוהים במסגרות סמל מתוך כלל הפעוטות .
המתגוררים באשכול, ומספרם (מעוגל לעשרות), לפי האשכול החברתי- .
כלכלי של היישוב, התשפ"א .
על פי נתוני האגף למעונות יום, משרד הרווחה ורשות האוכלוסין וההגירה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
68 אוכלוסייההמתגוררת ביישובים באשכולות למ"ס 1 - 4 , לפי ניתוח של נתוני למ"ס לשנת 2020 - "יישובים וחלוקות .
[ "גיאוגרפיות אחרותקישור .
יצוין כי מחוזות למ"ס ומחוזות האגף למעונות יום עשויים שלא לחפוף במדויק.
69 כ- 63,600 פעוטות הופיעו בשנה"ל תשפ"א במערכת הסבסוד של האגף למעונות יום כמשויכים לאשכולות אלו (יודגש .
כי לא כולם היו זכאים לסבסוד בסופו של דבר, וכן כי היו פעוטות נוספים ששהו במסגרות סמל שלאגף לא היה .
מידע אודותיהם ולכן אינם נכללים במספר זה); עוד כ- 17,440 פעוטות בסיכון שהו בשנה"ל התשפ"א במסגרות סמל .
לפי נתוני אגף משפחות ילדים ונוער בקהילה נתונים שהופקו באוגוסט [ במשרד הרווחה2021 לגבי חודש יולי2021 .
יודגש, כילאף גורם אין במועד סיום הביקורת מידע מהימן אודות המסגרות הפרטיות ביישובים אלה (ובכלל - ראו .
להלן בפרק "מידע על המעונות הפרטיים").
על כן, הניתוח בפרק זה אינו מתייחס למסגרות פרטיות.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים מהתרשים עולה כי אף שמסגרות איכותיות ומסובסדות חשובות עבור פעוטות מאשכולות .
נמוכים, אין הבדל משמעותי בין שיעור הפעוטות מאשכולות 1 - 4 השוהים במסגרות סמל .
לבין שיעורם באשכולות אחרים.
זאת ועוד, שיעור הפעוטות השוהים במסגרות סמל .
באשכולות 1 ו-3 נמוך משיעורם באשכולות 6 ו-7 .
:שהות ללא קבלת סבסוד במעונות סמל עד לשנת הלימודים התשפ"ב, לאגף לא היה מידע .
אודות כלל הפעוטות ששהו במעונות הסמל, שכן הורה שידע שלא יהיה זכאי לסבסוד, להערכת .
האגף, פעמים רבות לא נרשם במערכות האגף ולכן האגף לא ידע על אותו הפעוט (ראו הרחבה .
להלן בפרק "הנטל הבירוקרטי ומורכבות הליך קבלת דרגת הסבסוד במסגרות סמל").
להתגבר על החוסר בנתונים אלו, צוות הביקורת ניתח את נתוני המקומות במעונות הסמל .
(התפוסה המאושרת), המשקפים את מספר הפעוטות המרבי שניתן לקבל למעונות סמל, אל .
מול נתוני הפעוטות ששהו בהם וגם זכו לסב סוד.
יצוין, כי היו גם מעונות שאינם מלאים, כלומר, .
שלא כל המקומות בהם מולאו, והיו בהם מקומות פנויים 70.
תרשים12: התפלגות המקומות במסגרות הסמל (מעונות ומשפחתונים), לפי .
מקור הסבסוד שקיבלו הפעוטות בהם, התשפ"א .
על פי נתוני האגף למעונות יום, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
70 הניתוח התייחס לתפוסה המאושרת בכל מעונות הסמל ביישובים שבאשכולות הרלבנטיים, ביחס לכל הפעוטות .
המתגוררים ביישובים באשכולות אלה שקיבלו סבסוד כלשהו בשנת הלימודים התשפ"א.
יצוין, כי ישנם מעונות בהם .
התפוסה אינה מלאה, אך לאגף לא היו נתונים על כך עד לשנת התשפ"ב.
מנגד, ישנם פעוטות שעזבו באמצע שנת .
הלימודים, ואחרים שהצטרפו באמצע השנה, כך שיכולים להיות יותר פעוטות מ- 100% .
תרשים13: )שיעור הפעוטות שזכו לסבסוד (מהאגף או כפעוטות בסיכון .
מתוך כלל המקומות במעונות הסמל, ומספרם, לפי אשכולות חברתיים- .
כלכליים של היישוב, התשפ"א .
מהתרשים עולה כי עבור כ-70% ( מהמקומות במעונות הסמל 6,600 ) ביישובים .
המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים החזקים - 9 ו-10 ,לא ניתן סבסוד, קרי, מילאו .
אותם כנראה פעוטות ממשפחות במצב חברתי-כלכלי חזק .
הדבר ניכר גם באשכולות 7 .
ו-8 , שם למעלה ממחצית המקומות מולאו כנראה על ידי פעוטות ממשפחות במצב .
לעומת זאת, ביישובים באשכולות 1 ו-2 - כ-91% מהפעוטות זכו .
לסבסוד, דבר המצביע על כך שהיו במצב נמוך יותר מבחינה חברתית-כלכלית.
עולה מכך, כי מעונות סמל רבים, הנמצאים בישובים שבאשכולות הגבוהים, משרתים .
אוכלוסייה שאינה זכאית לסבסוד - לרוב אוכלוסייה חזקה מבחינה חברתית -כלכלית, .
שלמעשה מקבלת הטבה בדמות מחיר מפוקח (הנמוך לרוב ממחיר השוק באותו אזור), .
בשעה שלחלק מהאוכלוסיות המתגוררות בישובים שבאשכולות הנמוכים ושל רוב הם .
במצב חברתי-כלכלי נמוך אין מעון סמל באזורן.
פריסה לפי שכונות בתל אביב-יפו: מהנתונים עולה עוד כי בתוך הערים הגדולות הפריסה .
בתל אביב -יפו, למשל, יש כ - 4,250 מקומות לפעוטות במעונות הסמל, כ -60% מהם .
במעונות שבשכונות המדורגות באשכול 7 ומעלה.
בתרשימים שלהלן מוצגים מספר המקומות .
לפעוטות במעונות סמל בשכונות השונות בתל אביב-יפו ופריסת המעונות בעיר.
כ-200 מקומות במשפחתוני סמל בתל אביב -יפו, שרובם נמצאים בשכונות המשתייכות .
לאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים 71 .
71 [ על פי הנתונים המופיעים באתר עיריית תל אביב יפוקישור .
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים תרשים 14: התפלגות המקומות במעונות סמל בתל אביב -יפו, לפי האשכול .
החברתי-כלכלי של השכונה, התשפ"א .
על פי נתוני האגף למעונות יום והלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשים15 : פריסת מעונות הסמל ברחבי העיר תל אביב -יפו, לפי האשכול .
החברתי-כלכלי של השכונה 72 , התשפ"א .
על פי נתוני האגף למעונות יום ומפ"י, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משני התרשימים לעיל ניכר כי אוכלוסיות במצב חברתי-כלכלי גבוה בתל אביב -יפו נהנות .
ממעונות במחיר מפוקח, אשר ככלל זול ממחירי השוק בעיר73 , יותר מאוכלוסיות במצב .
יצוין כי פתיחת מעונות סמל חדשים מושפעת מחסמים שונים, בין .
כך, בשכונות קיימות וצפופות עלול לעלות קושי תכנוני להקים מעון .
חדש, אך כאשר מוקמות שכונות חדשות ניתן לתכנן מראש כך שיוקצו שטחים למבני .
ציבור ואף למעונות יום.
הדבר יכול להסביר חלק מהפערים בעיר.
72 השכונות מסווגות במדד של1 - 20 - כאשר1 הוא הנמוך ביותר, ו-20 הגבוה ביותר מבחינה חברתית-כלכלית, לפי .
73 המחיר המפוקח המקסימלי מגיע כאמור ל- 2,900 ש"ח עבור תינוק.
מסגרות בתל אביב גובות פעמים רבות 4,200 .