HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ברמת הארגון מציע נוהל מ פת"ח מגוון שיטות וכלים המיועדים לדרג הניהולי, החל בהכנת תכנית עבודה שנתית, דרך שיטות למעקב אחרי משימות ופרויקטים ובקרתם, וכלה במהלך כולל של רכישת שירותים מעובדי-חוץ.
ממשלת ישראל הכריזה ב - 1991 עלנוהל מפת"ח כנוהל מחייב לכל המערכות הממוחשבות הממשלתיות 10.
תיקהמערכת המובא בנוהל מפת"ח עובר שלבים שונים במהלך פיתוח המערכת ותחזוקתה: ממסמך ייזום למסמך אפיון, למפרט, לתיק עיצוב, לתיק בדיקות ואף לתיק תחזוקה (להלן - מחזור החיים).
במב"ת 2000 נדרש במפורש שההצעה שתוגש וביצועה יעלו בקנה אחד עם נוהל מפת"ח.
בתכולת העבודה נדרש הספק להגיש במהלך הפיתוח והקמת המערכת את כל מסמכי התיעוד בכל שלב ושלב בפרויקט, ובכללם: תכנית עבודה; תיק אפיון מפורט; תכניות בדיקה ותוצאותיהן; תיק תחזוקה; ומדריך למשתמש.
מלבד זאת, תכולת העבודה דורשת שיבוצעו סקרים בפרויקט.
הביקורת העלתה שלא יושם נוהל מפת "ח ב פרויקט.
כמו כן, לא הוכן מסמך ייזום והגדרת דרישות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הב"ה להקפיד ולדרוש מהספקיות ליישם בפרויקט את נוהל מפת "ח, בעיקר לנוכח דרישתו הרשמית במב"ת 2000 .
עוד העלתה הביקורת שלא נמצא תיעוד לכל הנושאים והדרישות ולסקרים הרשמיים שנדרשו בתכו לת העבודה, למרות החלטות והמלצות של ועדות שעסקו בנושא, ובהן קביעת ועדת התקשוב המרכזית מפברואר 2006 , שעל הב"ה לדרוש תיעוד מלא ועדכני של המערכות כדי לאפשר את העברת האחריות לספק חדש.
10 החלטתממשלה (ועדת השרים לענייני כלכלה) כל/ 103 מאוקטובר 1991.
לדעת משרד מבקר המדינה, משנקבע נוהל מפת"ח על ידי ממשלת ישראל כנוהל מחייב לכל המערכות הממוחשבות הממשלתיות - חובה על כל יחידותיה לפעול לפיו.
בנובמבר 1996 הכין פרופ' ניב אחיטוב "תכנית אסטרטגית למערכות מידע ומחשוב לבתי המשפט" (להלן - דוח אחיטוב).
מטרת דוח אחיטוב הייתה להציע להב"ה תכנית -אב לשלוש עד חמש שנים, שתפתור את הבעיות של מערכת המשפט ושל המשתמשים בה ותתאים לצורכיהם.
תכנית שתיקח בחשבון את ההתפתחות העצומה שחלה בטכנולוגיות המחשוב.
תכנית זו היוותה את הבסיס לדרישות במב"ת 2000 שאותו פרסמה הב"ה ביולי 2000 .
, מכרז שכאמור בוטל דוח אחיטוב קבע כי התכנון והיישום של המערכות הקיימות נעשים, ללא תכנית-אב או מנקודת מבט כוללת, על ידי מגוון ספקים וללא מתודולוגיה מוגדרת ומחייבת והציע להקים שלוש פונקציות ארגוניות חיוניות לניהול מערכות המידע בהב"ה: מנמ"ר; ועדת היגוי ופורום צוותי משנה לפרויקטים גדולים; ופורום מתאמי מערכות מידע ביחידות הארגון.
עוד הציע לפתח מערכת מידע למנהלים.
הביקורת העלתה שלא מונה אחראי ליישום המלצות דוח אחיטוב, לא הוכתבו לוחות זמנים לביצוע המלצותיו ולמעקב אחריהם, לא הוקם פורום למתאמי מערכות מידע בראשותו של מנמ"ר, ולא הוקם פורום לנאמני מחשוב.
זאת ועוד, לא נעשה ניתוח של תהליכי העבודה בבית המשפט, לא הוכנה תכנית -האב למחשוב, ולא יושמה המלצתו לפיתוח מערכת מידע למנהלים.
מערכת כזאת אמנם נכללה בתכולת העבודה של מב"ת 2000 , אך לא בתכולת העבודה של נט -המשפט.
עוד העלתה הביקורת שגם המבנה הארגוני שהוצע ליחידת מערכות המידע לא יושם בהב"ה, ותפקיד המנמ"ר לא אויש מיוני 2004 עד ינואר 2009.
בחוות הדעת שנתנו בינואר 2004 שני יועצים על תהליך ההתקשרות להקמת המערכת הועלו גורמי הסיכון המרכזיים בפרויקט: הספקיות לא הציגו מסמך המפרט את הפתרון שלהן ליישום הפרויקט, אלא התבססו על מקצת מהדרישות שצוינו במב"ת 2000 .
התייחסות הספקיות הובאה במסמך ניתוח פערים שעסק בפרק השני במב"ת 2000 בלבד, וכללה רק ציון "מקובל" או "לא מקובל" לדרישות היישומיות של הפרק.
עוד נאמר בחוות הדעת כי: "בהעדר מסמך כזה, לא ניתן גם לבחון את סבירות הערכת המשאבים והעלויות של הספקים לפרויקט.
מענה זה צריך לכלול בתוכו בין השאר פירוט מלא של חבילות העבודה, אבני הדרך והמשימות.
לכל אחת מחבילות העבודה יש לצרף הערכה של תשומות העבודה ומרכיבי עלות נוספים שנדרשים".
דוח שמעוני שעסק בהתקשרות הב"ה עם הספקיות, מאוקטובר 2007 חזר על העקרונות האלה והוסיף שלּו היה קייםמסמך כזה יכלה הב"ה לפקח על העלויות ועל העמידה בלוחות הזמנים של הפרויקט; "היעדרו של מסמך האפיון כדבעי משמש כקרקע נוחה לטענות הספקים ביחס לתוספות תשלום בגין שינויים".
בדוח אחר ציין צוות הבדיקה שעבודה על פי אפיון שאינו מעוגן בהסכמים חתומים אינה יוצרת בקרב הספק את המחויבות הנדרשת.
בפרויקט מחשוב בהיקף של נט -המשפט נדרשת התייחסות נרחבת ויסודית של ספק המערכת במסמך התחייבות חוזית מקיף ומפורט, וכזה לא היה.
אין לראות במסמך תכולת העבודה שצורף כנספח להסכם הראשון תחליף למסמך התחייבות חוזית של הספק.
למרות עבודות משרד המשפטים 1005 .
הוועדות והיועצים השונים, הב"ה לא הכינה תכנית מלאה ומקיפה לפיתוח המערכת, ואף לא הוכן מסמך תפיסת פתרון על ידי הספק.
תכנית כזו התקבלה במב"ת 2000 , ומן הראוי היה לדרוש כזו גם בנט-המשפט, דבר שהיה מאפשר להב"ה לנהל היטב את הספקיות, ולא להתנהל בשיטת "ניהול הלקוח".
לפי נוהל מפת "ח, אפיון-על נועד להגדיר את המצב הקיים בעת האפיון, ליצור הסכמה ברורה בארגון באשר למטרות המערכת , ל העריך את סיכוניה, לתחמה, לבדוק את ישימותה, לאמוד עלויות, וליצור מחויבות של הלקוח לפיתוח, להטמעה ולשימוש .
אפיון מלא הוא שלב מרכזי בחיי המערכת.
התוצר העיקרי של שלב זה הוא מסמך האפיון, שתפקידו ליצור הסכמה ברורה בארגון באשר למטרות המערכת, לשמש בסיס למפרט ולפנייה לקבלת הצעות (RFP)11 , ולאפשרהתחלה של בניית המערכת.
כמו כן, מסמך אפיון הוא הבסיס להמשך פיתוח המערכת ואמצעי בקרה לשלבי העיצוב ו הבנייה ולשלבים אחרים.
אבן דרך לסיום האפיון המלא של נט-המשפט ולמסירתו נקבעה בהסכם הראשון לאוגוסט 2004.
ההסכם הראשון נחתם כאמור, בסוף מרס 2004 רטרואקטיבית לינואר 2003 ללא אפיון-על מחייב כנספח להסכם.
הב"ה השלימה עם מצב זה בלי שנערכה לעמידה בלוחות זמנים ולעלויות המתוכננות של הפרויקט.
מסמך תכולת העבודה שכאמור צורף כנספח אינו מספק ולא הוכן בינואר 2003 , אלא סמוך למועד חתימת ההסכם הראשון.
מסקירה של מנהל הב"ה לשעבר, השופט בעז אוקון, בישיבת ועדת ההיגוי של הב"ה מיולי 2004 עולה שבעת חתימת ההסכם הראשון היה ברור לכאורה שלוח הזמנים שנקבע אינו ריא לי לשלבים הראשונים, או לפחות נתון בסיכון ממשי.
הטעם המרכזי לכך היה ששלב אפיון -העל שהיה צריך להסתיים בינואר 2004 עוד לא הסתיים אז.
בעת כריתת החוזה עסקו שני הצדדים בהיבטים שונים של אפיון, ואפשר לייחס כמה מהם לשלב של אפיון-על.
בסופו של דבר, רק ביוני 2004 הגיעו הצדדים להסכמה בנוגע לאפיון -העל של המערכת.
משרד מבקר המדינה מעיר שאבן הדרך לסיום ומסירה של אפיון מלא באוגוסט 2004 כעולה מההסכם הראשון לא הושגה, ותהליך האפיון החל רק לאחר מכן.
עוד נמצא בביקורת שלא הוכן אפיון -על למערכת במועד חתימת ההסכם הראשון, ואף שנעשו בחינות ישימות ושונו החלטות, לא עמדו הצדדים בלוחות הזמנים ובאבני הדרך של הפרויקט.
עלות המערכת לפרויקט לא נקבעו מדי שנה תקנות תקציביות נפרדות והוא תוקצב משתי תקנות תקציב של הב"ה: תקציב פיתוח מחשוב ותקציב רכש וקניות.
החשבוניות שולמו משתי התקנות לפי העניין.
להלן ריכוז הוצאות נט -המשפט מינואר 2003 ועד ספטמבר 2009 :)(באלפי ש"ח .
11 Request for Proposals - המסמך הראשי שהלקוח מגיש לספקים פוטנציאליים המציעים שירות או מוצר או מערכת (מנוהל מפת"ח).
161,789 ההסכם הראשון .
31,756 התוספת הראשונה .
34,579 התוספת השנייה עד 31.
10,164 התוספת השנייה מ- 1.
10,055 התוספת השנייה מ- 1.
22,800 תוספות פיתוח .
5,124 שינויים ושיפורים .
17,965 'חברה ז- שירותי הטמעה והדרכה .
25,000* )'חמרה (סורקים, צגים, מחשבים, מדפסות וכו .
703 בודקים חיצוניים .
20,200 תכנת צד ג, רישיונות .
הביקורת העלתה שעיקר החמרה, שעלותה נאמדה בכ -25 ,מיליון ש"ח נרכשה בשנים 2005 -2004 , בטרם פותחה המערכת.
מאחר שהמערכת החלה לפעול בבתי המשפט בהדרגה בשנת 2007 , וברבים מהם היא טרם נפרׂשה עד סיום הביקורת, הציוד שנרכש בעלות של מיליוני ש"ח המתין לפחות שנתיים עד שנעשה בו שימוש, ויש ציוד שעדיין לא הוכנס לשימוש יותר מארבע שנים לאחר שנרכש.
חלק מהציוד הזה כבר נחשב מיושן מהבחינה הטכנולוגית, אינו מתאים לצרכים ודורש החלפה.
כמו כן, בשנים שחלפו מאז נרכש הציוד ירדו מחירי הרכיבים במידה ניכרת, ואילו נרכש הציוד בסמוך למועד תחילת הפ עלת המערכת, הייתה עלות ההצטיידות נמוכה בהרבה.
לדוגמה, בשנת 2005 נרכשו 3,063 " צגי17 .
LCD במחיר של 1,163 ש"ח ליחידה.
מחירו של צג כזה במועד סיום הביקורת בספטמבר 2009 הוא כ -500 ש"ח ליחידה (כ -57% .
)פחות התנהלות זו של הב"ה אינה מתיישבת עם עקרון החיסכון והיעילות.
עוד העלתה הביקורת שבזמן הצגת הבקשה להתקשרות בפטור ממכרז לחשכ"ל לא הוצגה לוועדה העלות הכוללת של הפרויקט עם עלויות החמרה של יחידות הקצה הדרושות למחשוב בתי המשפט ולהטמעת המערכת, כגון שרתים, צגים, סורקים, מחשבים ועוד.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אין להב"ה או מדן כספי מלא ומעודכן להשלמת הפרויקט, להטמעתו, לתפעולו ואחזקתו.
בחוות הדעת מינואר 2004 נקבע שיש לנסח מחדש את שיטת ההתקשרות על פי מרכיבי התכנית, כך שתשלומים בעבור משימות תפעול ותחזוקה יוכלו משרד המשפטים 1007 .
להתבצע באופן חודשי שוטף, ואילו תשלומים בעבור פיתוח התכנה והקמת המתקן החדש יתבצעו על בסיס העמידה באבני הדרך.
המלצה זו לא יושמה בהסכם הראשון.
נמצא שעל פי ההסכם הראשון, 90% מהתמורה שולמו לחברות באופן חודשי שוטף ובלא כל קשר לעמידה באבני הדרך ולהתקדמות בפיתוח התכנה.
דוח גביש שעסק בבקשת הב"ה להארכת ההסכמים עם הספקיות נדרש לעניין זה בפברואר 2006 , וכך נכתב בו: "הספקים קיבלו כבר עבור הפיתוח55 מיליון ש"ח (מתוך 61 מה התמריץ]והשאלה היא[ .
מיליון ש"ח), שיסתיים רק בעוד שנה וחצי של הספקים להמשיך ולסיים את הפיתוח?
אמנם יש החלטה להגדיל את היקף הפיתוח ב-10 מיליון ש"ח נוספים, אך לכאורה נוצר מצב שבו לספקים אין תמריץ כלכלי להשלים את הפרויקט".
דוח גביש המליץ לבדוק מחדש את עלות התחזוקה של המערכות המופעלות, להאריך את חוזה ההתקשרות עם הספקיות עד מרס 2007 ולקבוע את התאריך הזה כאבן דרך אחרונה לסיום הפיתוח והמסירה של הפרויקט, ואם לא יסתיים הפיתוח במרס 2007 , לדרוש מהספק התחייבות להמשיך לתחזק את מערכות המחשוב ללא תמורה עד להשלמתו.
כמו כן הומלץ בדוח להפסיק לשלם לספק את יתרת התשלום בסך 16 מיליון ש"ח בגין עבודת הפיתוח, ולשלם אותה רק לאחר שתימסר המערכת החדשה ותעמוד בהצלחה במבחני קבלה.
מדוח שמעוני שעסק בהתקשרות הב"ה עם הספקיות, מאוקטובר 2007 עולה שהתשלום השוטף של 90% מסכום העסקה שאינו מותנה בעמידה באבני דרך ערער את המניע של הספק לעמוד ביעדי התכנית על כל סעיפיה כדי לקבל את התמורה, ולכן הגדיל את הסיכוי לאיחורים בביצועּה וסיכן את העמידה בלוח ות הזמנים ובעלויות, שברובן נושאת הב"ה.
סיכונים אלה אכן התממשו.
עוד קבע הדוח, שהחריגות הניכרות בלוחות הזמנים הן בגדר הפרה יסודית של הסכם ההתקשרות, אך למרות ההתחייבויות המפורשות של הספקיות, הב"ה קיבלה את העיכובים ואת החריגות בהבנה ובסלחנות תמוהה.
חומרה יתרה מצא השופט (בדימוס) שמעוני בהפרת התחייבות חברה א' למועד הסיום של הפרויקט, שנקבע בתוספת הראשונה למרס 2007 , לאחר שכבר היה פיגור בלוח הזמנים של ההסכם הראשון.
הדוח מציין שחריגה בלוחות הזמנים גוררת אחריה הוצאות נוספות, ובהן: המשך תחזוקת שתי המערכות, כאשר תחזוקת המערכת הישנה יקרה מהמערכת החדשה; עלות שו"שים ללא כל בקרה; עלות ישירה של יועצי מחשוב לפרויקט; ועלויות אחרות הקשורות בהתמשכות הפרויקט.
מדוח ביקורת שהכין משרד רואי חשבון בשנת 2008 עולה כי "מועדי שלוש אבני הדרך הראשונות שעוגנו בחוזה הראשון שונו בפועל על ידי מנ הל בתי משפט, בהסכמה בעל פה בין שלוש החברות להנהלת בתי המשפט וללא כל אסמכתא בכתב.
התשלומים השוטפים לחברות מורכבים מפיתוח מערכת חדשה ומתפעול נמסר שאת ]של משרד רואי החשבון [ מערכות קיימות (מערכת ישנה).
לביקורת התשלום השוטף בגין חלק המערכת החדשה המשיך המשרד לשל ם למרות אי העמידה באבני הדרך".
מהאמור לעיל עולה כי על אף שהיועצים התריעו עוד לפני חתימת החוזה שיש לקשור את התשלומים תמורת הפיתוח בעמידה באבני דרך, התרעות שחזרו ונשנו בהמלצות ועדות שמונו לאחר מכן, בפועל שילמה הב"ה את הכספים לחברות בלי שעמדו באבני הדרך שנקבע ו בלוח הזמנים שבהסכם הראשון.
בספטמבר 2008 כתב עוזר מנהל הב"ה למנהלת הפרויקט בחברה א', שעל בסיס אמנת השירות 12 'ומכוח ההסכם שנכרת בין הצדדים, חברה אמחויבת לספק להב"ה דוח חודשי המציג את מדדי הביצועים של המערכות .
אי-הצגת דוחות כאמור מונעת מאנשי המקצוע בהב"ה לבחון אם השירות שמספקת חברה א' הולם את אמנת השירות המצוינת בתכולת העבודה ומתחייבת מההסכם.
בנסיבות אלה אי-אפשר לאשר תשלום בגין תפעול ותחזוקה של המערכות.
עוד הוסיף שאף על פי כן, ומאחר שבין הצדדים מתנהל משא ומתן שעניינו בחינת יכולת הספק לעמוד במתן השירות הק בוע באמנה, אושרו לתשלום החשבוניות שהוגשו בגין תפעול ותחזוקה של המערכת.
בהמשך מכתבו התריע שבהיעדר סיכום בין הצדדים באשר לעדכון אמנת השירות, ובלי שיוצגו דוחות כאמור באופן שוטף, לא יאושרו לתשלום חשבוניות שיוגשו בעתיד.
לבסוף הבהיר למען הסר ספק, שבהיעדר סיכום אחר, אמנת השירות המחייבת היא זו הקבועה בהסכם העיקרי.
גם לאחר מכתבו של עוזר מנהל הב"ה, לא חל שינוי במצב.
מהאמור לעיל עולה שהב"ה אמנם הבהירה שתפסיק את העברת התשלומים, אך לא עשתה זאת בפועל, והמשיכה להעביר תשלומים לחברה מבלי לבחון אם השירות שסיפקה חברה א' הולם את אמנת השירות ואת ההסכמים.
,לפי נוהל מפת"ח שלב בדיקות המערכת הוא שלב עצמאי במחזור החיים , והוא בגדר חובה במערכות גדולות.
בשלב זה מבצעים המשתמשים בדיקות קבלה יסודיות למערכת כדי לוודא שהיא עומדת בארבע ה מדדי איכות: פונקציונליות - עונה לד רישות; כלכליות - יעילה; איכות - בנויה כהלכה; חוקיות - אינה עומדת בסתירה לחוק, לתקנות, לחוקת הארגון ו לנהליו.
הגורם המבצע את הבדיקות חייב להיות בלתי תלוי בצוות הפיתוח ועצמאי במשאבים העומדים לרשותו.
מסמך תכולת העבודה שצורף כנספח להסכם הראשון קובע כי "הלקוח יו כל לבצע מבדקים משלו, לאחר בדיקות הקבלה של הספק, שיימשכו 7 ימי עבודה.
בדיקות אלה יחלו מיידית עם סיום בדיקות הקבלה המבוצעות על ידי הספק.
הגרסה שתימסר לבדיקות הלקוח תעמוד בקריטריונים למסירה".
מדוח הסיכונים הראשוני על מערכת נט -המשפט שהכינה חברה ה' ביוני 2008 עולים הממצאים הבאים: רק הספק בדק את המערכת; היא אינה יציבה, ולצורכי תחזוקה נדרשות בה השבתות רבות, שבמהלכן היא אינה זמינה למשתמשים; זמני התגובה לתיקון תקלות אינם מספקים; קיים "אפקט דומינו" - הפעלתה בבתי משפט נוספים פוגעת בתפקודה בבתי המשפט שבהם היא כבר מופעלת; לא ברור אם קיימים מדדים ותקנים מחייבים לזמינות המערכת ולביצועיה, ואם הם מתאימים לצורכי המשתמשים.
12 אמנת שירות מגדירה את רמת השירות שעליה מתחייבהספק ללקוח בגין שירותים (או מוצרים) שהוא מספק.
אמנת השירות מתמקדת במאפייני שירות קלאסיים, כגון זמינות, שעות הפעלה, זמני השבתה (מינימליים), זמני קריאה, תפוקות, זמני תגובה, זמני סבב וכו'.
למאפיינים אלה מוגדרים מדדים כמותיים ברורים, יחידות מדידה , תדירות המדידה ואופן הדיווח ללקוח.
עוד עלה מדוח הסיכונים, שבכל תקופת הפרויקט התבצעו כמה פעולות בעת ובעונה אחת: תפעול ותחזוקה של המערכת הקיימת, פיתוח המערכת החדשה, טיפול בשו"שים במערכת החדשה , התקנת המערכת החדשה ותפעול ותחזוקה שלה בבתי המשפט שבהם הותקנה.
לעתים קרובות פעילויות אלה התבססו על משאבים משותפים, והשיתוף גרם לשיבושים ולדחיות בלוחות הזמנים.
כמו כן לא התקיימו הליכי אבטחת איכות מסודרים ואפקטיביים, ל א הייתה פונקציה של אבטחת איכות שתספק כלים ו תנחה את צוותי העבודה , ול א הייתה הפרדה בין בדיקות המסירה של הספק ובין בדיקות הקבלה של הב"ה, המערכות הופעלו בבתי המשפט בלא בדיקות ומבחני קבלה לפי הקריטריונים הנדרשים, סביבת הבדיקה לא א יפשרה לבצע את בדיקות המסירה במלואן, והב"ה התפשרה על איכות הבדיקות .
בדוח הסיכונים נכתב שרק סמוך להגשתו החלו לערוך בדיקות ביצועים ועומסים, ועדיין לא ברור מה תהיה האפקטיביות שלהן.
לא נעשו בדיקות קבלה למערכת על ידי הב"ה או על ידי גוף אחר בלתי- תלוי מטעמה, בניגוד לנוהל מפת"ח ולהסכם הראשון, שבו צוין במפורש שהב"ה יכולה לבצע בדיק ות משלה.
קבלת מערכת בלי שנעשו לה בדיקות קבלה על ידי הלקוח פותחת פתח לליקויים באיתור תקלות, כפי שאכן קרה.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הב"ה כי "יש להבחין בין קבלה של המערכת, דבר שלא נעשה מבחינה חוזית ומשפטית, שכן, כאמור, פריסת המערכת בבית מש פט בהרצליה לא היוותה מסירה של המערכת לבתי המשפט.
כמו כן, ההחלטה על הפעלתה של המערכת בבית משפט בהרצליה, היוותה מבחן קבלה מהותי אשר הוכיח את עצמו כנכון וכמתאים".
בעניין זה יוטעם כי הפעלת המערכת בבית המשפט בהרצליה אינו עולה בקנה אחד עם הסטנדרטים המקצועיים של ביצוע בדיקות קבלה, שכאמור בתשובת הב"ה - לא נעשו.
במסמך תכולת העבודה שצורף כנספח להסכם הראשון, מתואר תהליך תיקון תקלות במסגרת בדיקות הקבלה, ושם נאמר כי "קצב תיקון התקלות ייקבע על ידי הספק ובתאום עם הב "תוכל להגדיר את סדרי העדיפות שלה לתיקון ]ש[ .
זמני התגובה לתיקון תקלות במערכת החדשה עוגנו בכתב.
מדוח הסיכונים מיוני 2008 עלה שהספק לא עמד במסגרת הזמנים לתיקון תקלות שסוכמה בתכולת העבודה, וכי הב"ה לא קיבלה דוחות מדידה תקופתיים של רמת השירות, כנדרש באמנת השירות ולכן אינה מסוגלת לבקר את עמידת הספק בהתחייבותו לרמת השירות.
אף שבמסגרת התוספת השנייה צומצמו בחצי זמני התגובה לתיקון תקלות, עדיין יש לפעול מול הספק לצמצום זמנים אלה, שהם ארוכים מאוד לעומת המקובל.
באוגוסט 2008 כתב מנהל הפרויקט מטעם הב"ה בעניין המשך ההטמעה של מערכת נט -המשפט, שבמערכת יש מאות תקלות ייצור, ולפי תכנית העבודה יסתיים התיקון של רובן בסוף אוקטובר אותה שנה.
בין התקלות יש כאלה המשפיעות על הפעלת המערכת בבית הדין לעבודה בחיפה, בבתי המשפט לתעבורה, בבתי המשפט למשפחה, בבית משפט השלום ובבית המשפט המחוזי 1010 דוח שנתי60ב .
כמו כן, בין התקלות יש כמה תקלות שידועות כבר זמן רב מאוד, הקשורות באיתור מילים בטקסט, בשימוש בטקסטים אוטומטיים, בחתימת הרכב בפרוטוקול ובהחלטה, באי -יכולת לערוך תבניות מסמכים בכל תחנה, בנפילות יומיות של שרתי הדפסה ועוד.
הספקיות לא עמדו בדריש ות החוזיות למסירת המערכת, שכן המערכת לא עמדה בקריטריונים שנקבעו במסמך תכולת העבודה, ולמרות זאת הסכימה הב"ה לבצע ניסוי ראשוני (פיילוט) של המערכת בבית המשפט בהרצליה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח ריבוי התקלות שהשפיעו על פעולת המערכת והתעוררו עם הפעלתה - כמו א י-יציבות, מהירות תגובה אטית, אמינות נמוכה ואי -טיפול בתקלות הייצור לפי הזמנים שנקבעו באמנת השירות - היה על הב"ה לבחון לעומק אם אכן יש מקום לבצע ניסוי ראשוני של המערכת.
קשיים בהטמעת המערכת בדוח דסקל מיולי 2004 נכתב שהטמעת המערכת, בינוי, כוח אדם, מבנה ארגוני, שינויי תפקידים ונוהלי עבודה חדשים הם גורמים מכריעים בפרויקט, וליקוי בהם עלול להביא לחריגה בלוח הזמנים ולדרישה להגדלת התקציב.
כמו כן, הטמעה באחריות הב"ה הן מבחינת מימון והן מבחינת ביצוע עלולה לגרום לעיכוב בפרויקט ולפריצת תקציבו כתוצאה משימוש במערכת הקיימת מעבר למתוכנן.
בעניין זה כתב סגן מנהל הב"ה לחשכ"ל לשעבר, ד"ר ירון זליכה, בספטמבר 2007 , כי "התפיסה שעמדה ביסוד ההתקשרות המקורית, גרסה כי אחריות הספק הינה למסירת המערכת למזמינה ואילו הטמעתה מוטלת על המזמינה בלבד.
לאחר שהוחל בפריסת המערכת בבתי המשפט ומתוך הנ יסיון שהצטבר בקרב אנשי המקצוע, ניתן לקבוע כי הספקים לא יוכלו לעולם לעמוד בקריטריונים החוזיים למסירתה של המערכת וכי הטמעתה של מערכת מחשב מסוג זה בארגון רגיש כמערכת בתי המשפט, מחייבת הטמעה מדורגת, זהירה ומבוקרת.
משכך, סבור הצוות שיש לראות את 'השלמת הפרויקט' - גם מבחינתם של הספקים - עם סיום ההטמעה בבתי המשפט וזאת על כל המשתמע מכך".
הטמעת המערכת החלה כניסוי ראשוני (פיילוט) בבית משפט השלום בהרצל יה בסוף ינואר 2007 .
כעבור זמןהוטמעה בבתי משפט נוספים.
עם הקמתו של בית המשפט המחוזי מרכז בספטמבר 2007 החל אף הוא לפעול באמצעות המערכת.
במחצית חודש מאי 2008 ,הוטמעה המערכת בבתי המשפט בנהריה בעכו, בקריות ו בחדרה.
ביוני 2008 הוטמעה המערכת בבית משפט השלום במחוז חיפה.
בתי המשפט שבהם טרם הוטמעה המערכת במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , הם בתי המשפט שלמחוז מרכז (פרט למחוזי), מחוז ד רום ומחוז ירושלים .
כאמור, עד ספטמבר 2009 הוטמעה המערכת ב-60% .
מבתי המשפט בישראל מדוח שמעוני שעסק בהתקשרות הב"ה עם הספקיות, באוקטובר 2007 עולה שנראה שהמערכת החדשה אינה אהודה על השופטים שהתוודעו אליה, ויש ביניהם המחזיקים בגישה קיצונית שהמערכת החדשה משרתת את המזכירות ואת כוח העזר ומכבידה על השופטים, ויתרונה היחיד הוא יכולתם לעבוד באמצעותה מרחוק.
השופט (בדימוס) שמעוני ציין שאף על פי שפרק ההטמעה הוא בעל משרד המשפטים 1011 .
חשיבות עליונה להצלחת היישום של המערכת החדשה בבתי המשפט, לא הוקצו לשם כך די משאבים.
עוד כתב כי יש לבצע שינויים מעטים ככל האפשר בפרויקט, להדק את הקשר עם השופטים ולהכיר את הלך הרוח השורר בנוגע למערכת כדי להגיע להטמעה מוצלחת.
בישיבה מספטמבר 2007 של ועדת ההיגוי של הפרויקט אמר שופט שבתחום המשפט האזרחי העבודה זורמת אבל אטית והתקלות חוזרות, ובעבודה מהבית המערכת אטית עוד יותר.
שופט אחר, העוסק במשפט פלילי, אמר שמאז הפעלת המערכת ירדה תפוקתו בשני שלישים.
עוד עולה מפרוטוקול הישיבה שהתחושה הכללית היא שהמערכת לא "זורמת" ולא יציבה, אין אפשרות לפתוח תיקים, והתקלות חוזרות ונשנות.
בפרוטוקול ישיבת המשך פריׂשת המערכת ממרס 2008 ציין שו פט שהמערכת עדיין אטית מאוד, בעיקר במעבר בין מסמכים ובחתימה.
עוד אמר שהציע בזמנו לעכב את הפעלת המערכת, והמלצתו עומדת בעינה, כי אם תיפרׂש המערכת, תגדל ההתנגדות ותיווצר בעיה.
שופט אחר ציין בישיבה שההדרכה לא הייתה יסודית די הצורך, שהמערכת אינה ידידותית למשתמש, שאין תזכורת פנימית, "אין תיקים לעיון", ונדרש מאמץ אדיר כדי לסגור את המשימות.
הוא הוסיף ותיאר: "אין בקשות, אולי זה תקלה, אולי לא יודעים לסרוק.
הקשירה בין הבקשות לא טובה, לפעמים גם אחרי החתימה זה נשאר טיוטה.
המהירות היא בלתי אפשרית.
ברור לנו שהתכנה היא עובד ה קיימת, אבל צריך להתחשב במשתמשים".
שופט נוסף ציין שיש לו רשימה של שמונים תקלות מובנות, ועושים "בכפול זמן שלושים אחוז ממה שהספיקו בעבר".
עוד אמר שהוא חש שאין מקבלים מענה לבעיות המועלות, ושהוא חושש שהמישק בין משתמשי התכנה למתכנניה אינו עובד כראוי.
אחד השופטים הציע לעצור את ההטמעה עד שהכול יעבוד כהלכה במחוז צפון.
מדוח חברה ו ' שעסק בבדיקת יישום נט -המשפט בבתי משפט במחוזות הצפון והמרכז, מדצמבר 2008 , עלה, שהיו בעיות בהדרכה ובהטמעה כגון: הדרכה ראשונית לקויה; זמינות לא מספקת של תמיכה שוטפת במשתמשים; קשיי הסתגלות של המשתמשים ובכללם התמצאות ושליטה בתכנה.
הדוח קבע שבתי המשפט נבדלים זה מזה בהיקף הבעיות ובעומקן, והיקף הקשיים ואופן ההתמודדות של העובדים עם המערכת תלויים בהנהגת ההטמעה על ידי המזכיר הראשי ומנהלי המדורים בכל בית משפט.
עוד עולה מדוח חברה ו ' שמיד עם הפעלת המערכ ת הממוחשבת בבית המשפט הראשון צצו בעיות, והן הובאו לידיעת הספק.
לדבריו, אפשר לסווג את הבעיות לכמה קבוצות: אטיות בעבודה השוטפת, ובעיקר במעבר בין מסכים ובגישה למודולים מסוימים; חסימת גישה זמנית למודול מסוים בלא הודעה מראש; סרבול לעומת העבר בביצוע פעולות; אי- התאמה של מסכים לנתונים הנדרשים מסוג תיק ספציפי, בעיקר במשפט פלילי; טעויות בסיסיות במבנה המסך או בתדפיס הנייר, כגון שם מזכיר במקום שם שופט.
בישיבה שהתקיימה במרס 2009 ציין מנהל הב"ה שבעקבות סיכום עם החברות לא בוצעו התקנות גדולות במערכת, כדי שתתייצב.
לטענת החברות, עצם ביצוע ההתקנות גורר אי-יציבות, ולכן נעתרה הב"ה לבקשתן והסכימה לוותר על תיקון תקלות והכנסת שו"שים למשך שלושה שבועות, כדי לבחון את מצב המערכת.
להבנתו של מנהל הב"ה, המצב אמנם השתפר, אך לא במידה מספקת.
מנהלת הפרויקט מטעם חברה א' מסרה שעקבה אחר התנהלות המערכת במשך השבועות שנקבעו, ובתשעים אחוז מהזמן לא סבלה המערכת מאטיות.
לדבריה, 1012 דוח שנתי60ב .
המשתמשים מייחסים למערכת אטיות גם בגלל אי -שביעות רצון מהפונקציונליות שלה, מהסרבול שבתהליכי העבודה, וגם משום שטרם התרגלו לעבוד במערכת החדשה, והוסיפה שיש לבחון את הסיבות לאי-שביעות הרצון ולנתחן.
מנמ"ר הב"ה אמר באותה ישיבה שאין ספק שהמערכת משתפרת, אך השינוי עדיין אינו משביע רצון, משום שיש תקלות אפיון, תקלות מערכת, תקלות ביצועים ואטיּות.
הוא ציין שאיכות הדיווחים המתקבלים מהשטח אינה גבוהה, משום שהמשתמשים עייפים ומיואשים ולא תמיד מדווחים.
גם בדוחות הניטור יש בעיות, מפני שהם משקפים רק חלק מהתהליכים ולא את כל החוויה של משתמש הקצה.
אף שהב"ה ידעה מלכתחילה שהטמעת המערכת היא שלב מכריע בקליטתה, היא נטלה על עצמה את התפקיד להטמיעּה ובכך חלקה עם הספק את האחריות למידת ההצלחה של המערכת.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הב"ה כי התמודדה עם ההתנגדויות של המשתמשים בדרכים שונות, החל מהגדלת מספר המדריכים וכלה בהקמת ועדות אשר המליצו על שינויים.
הצעדים נשאו פירות וניתן לומר שפריׂשת המערכת בבתי המשפט מעוררת פחות תלונות והתנגדויות מצד משתמשיה הוותיקים ובכללם השופטים.
הב"ה ציטטה את דבריה של נשיאת בית המשפט המחוזי בחיפה לפיהם "בחודשים האחרונים מסתמן שהמערכת עובדת באופן רציף, ללא תקלות מהותיות.
כל תקלה שמתעוררת, מטופלת בזמן אמת במהירות וביעילות באמצעות גורמי המחשוב.
ההתנגדות שהייתה בתחילת הדרך בנוגע להפעלת המערכת בבית המשפט המחוזי בחיפה החלה להתפוגג וכיום ניכרת החשיבות הרבה בכך שהתיק האלקטרוני הפתוח לעיני השופט והצדדים בלחיצת כפתור, הוא התיק הקובע".
עוד הודיעה הב"ה כי הכנסת שו"שים נדח ית לשלב שלאחר השלמת הטמעת המערכת , בין היתר מכיוון שהיכולת להעריך באופ ן אמיתי את הצורך בשו"ש מוגבלת בשלב שבו המשתמש לומד להפעיל את המערכת, וכי נדרשה להפריד את הליך הטמעת המערכת מהליך הקמתה כחלק מהורדת הסיכונים בפרויקט, על -מנת להפחית את התלות בספקים וכדי לאפשר כניסה של גורמים נוספים באמצעות התקשרויות במכרז.
נוסף על כך, אילו הספק היה מטמיע את המערכת, היה צורך בהגדלה משמעותית של סכומי הפטור.
לדעת משרד מבקר המדינה, תהליך ההטמעה הוא שלב קריטי בקליטת מערכת.
לפיכך ראוי היה לשקול אם יש מקום לפצלו, בהתחשב בכך שיש בפיצול כדי להגדיל את הסיכונים בפרויקט.
על החשיבות של תהליך ההטמעה הצביע מי שהיה מנהל הב"ה, השופט (בדימוס) דן ארבל, שכתב ש אחד הקשיים המרכזיים ש הב"ה ת עמוד בפניהם הוא הטמעת המערכת בבתי המשפט .
הנושא גם עלה בדוח דסקל מיולי 2004 , שצוין בו שמרכיבי הטמעת המערכת הם גורמים מכריעים בפרויקט, וליקוי בהם עלול להביא לחריגה בלוח הזמנים ולדרישה להגדלת התקציב.
במסמך הפיתוח וההטמעה שהוציא באפריל 2009 מנמ"ר הב"ה צוינו כמה בעיות מרכזיות של המערכת, ובהן: ירידה בתפוקה; חוסר אפשרות לקרוא במחשב מסמך בן יותר משלושים עמודים; אי-יכולת לכת וב פסק דין תוך כדי עיון בתיק; בזבוז זמן שיפוט יקר ; אבדן חומר ; תקלות רבות ; אטיות בפתיחת יום עבודה, במעבר בין משרד המשפטים 1013 .
תיקיםובזימונים ; מיכון חלקי של התחומים פלילי, עבודה ותעבורה; בעיות קשות במערך הכספים; היעדר מערך דוחות ניהוליים ; אטיות כללית.
המסמך מפרט גם "אתגרים להמשך", כגון ייצוב המערכת , המשך הפריׂשה והשלמתה (באופן מזורז), המשך פיתוח והתאמות ומכרז המשך לאחר פריׂשת המערכת .
בעת סיום הביקורת הייתה הב"ה בשלב ראשוני של תיקון הליקויים שצוינו במסמך הפיתוח וההטמעה.
הזמן שיידרש לתיקון כל הליקויים והעלויות הנגזרות מכך, ימשיכו לגרום לחריגות מהתכנון בתחומים של ניהול, תקצוב ויישום הפרויקט, ועל הב"ה להיערך בהתאם.
כמו כן, מן הראוי שהב"ה תיזום סקרי שביעות רצון בקרב משתמשי המערכת לסוגיהם, כדי להפיק את הלקחים הנדרשים לשיפור המערכת ותפוקותיה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 , הודיעה הב"ה כי עם התייצבותה של המערכת, ייערכו סקרים שמטרתם לבחון את שביעות הרצון של המשתמשים.
על פי התכנית, מישקי המערכת עם מערכות מידע אחרות תוכננו להתחיל לפעול בשנת 2006 .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 ,16 מ-23 מישקים שתוכננו לה פועלים באופן מלא, ארבעה נמצאים בשלבים סופיים של אינטגרציה, שניים נמצאים בשלבים שונים של הכנה, ואחד טרם פותח.
למרות שמרכיבים שונים נגרעו מתכולת העבודה של הפרויקט (כגון נט - ההוצל"פ), טרם הסתיים הפיתוח של המישקים שיאפשרו את חיבורה של המערכת למערכות מידע אחרות ואף לא נקבע מועד לסיום פיתוחם.
עוד עלה בביקורת שקיימות בעיות במערך הכספים של הב"ה ובמישק שלו לנט-המשפט.