HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת, אין זה מן הנמנע, ששר השיכון יעסוק בהיבטים ניהוליים וביורוקרטים הנוגעים לפעילות ולתפקוד הרשות.
לשר השיכון, בתפקידו כיו"ר המועצה, ניתנו אם כן סמכויות לפקח על פעולות הרשות באמצעות המועצה.
במרץ 2013 מסרה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה, כי קיימה פגישות הן עם שר השיכון והן עם עוזרו, נוכח חששות שהגיעו אליה למעורבותו של עוזר השר בעניינים פרטניים בעבודת הרשות, כמו גם מעורבות מטעמו בעניינים שונים ובהם ביצוע פסקי דין לפינוי.
גם בפני השר וגם בפ ני עוזרו הוצגו עקרונות משפטיים ברורים באשר לגדרי ההתערבות המותרת של השר בפעילותה השוטפת של הרשות, הדומים לעקרונות שהוצגו בדוח הביקורת, והדברים הובנו היטב והובהרו למעלה מכל ספק.
5 'המר (חיפה) 2878/91 , יפרח אברהם בנין ופיתוח בע"מ ואח' נ' רשות מקרקעי ישראל(לא פורסם).
6 מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב ( 2006), עמ' 759.
7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 42 ( 1992), 'עמ289; דוח שנתי 39 ( 1989), עמ' 359.
8 ראודוח 56ב, עמ' 760.
נמצא, כי שרהשיכון לשעבר נהג לקיים פגישות עבודה שבועיות או דו-שבועיות עם מנהל הרשות, ובהן נדונו פעמים רבות גם נושאים פרטניים הנוגעים לאדם, למוסד, לעמותה או לפרויקט ספציפיים שהיו באחריותה של הרשות.
כמו כן פנה יועץ השר פעמים רבות לגורמי הביצוע ברשות כדי לקדם ולזרז את טיפול ם בנושאים שונים.
בשנת 2011 הועלו בפגישות העבודה עשרות נושאים שנ יתן להגדירם נושאים נקודתיים.
נמצא שבחלק מהמקרים שבהם טופלו נושאים נקודתיים על ידי השר ולשכתו, היו ליקויים העולים לכדי פעולות החורגות מגדרי ההתערבות של השר בעניינים פרטניים של הרשות, ואשר מעלים חשש כי התערבותו השפיעה על שיקול דעתה המקצועי של הרשות.
ללשכת הש ר מגיעות פניות, תלונות ובקשות רבות, שחלקן קשורות לנושאים שבאחריות ה הישירה של הרשות, בנוגע לעסקה ספציפית או להסדרת מחלוקת כלשהי עם הרשות.
נמצא כי חלק ניכר מפניות אלו טופלו על ידי יועץ השר.
בחלק מהפניות, השיב יועץ השר לפונים באופן ישיר, וחלק מהן הוא העביר לרשות לצורך קבלת תגובת ה.
לעתים העלה השר כמה מהפניות בפגישות העבודה עם מנהל הרשות ולעיתים אף פעלה לשכתו באופן אינטנסיבי על מנת לקדם טיפול בפניות מסוימות, דבר שעשוי להתפרש כמתן עדיפות לפניות מסוימות על פני אחרות.
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , ציין שר הבינוי והשיכון, כי לאחר כניסתו לתפקיד נוכח לדעת שהרשות אינו נוהגת לתת מענה מנומק בתוך זמן סביר לפונים אליה ולנזקקים לשירותיה.
בצר להם פונים האזרחים לשר ומצפים ממנו שידאג כי השירות שהרשות תספק להם יהיה מהיר ובהיר יותר.
עוד ציין השר בתשובתו, כי העלאת הנושאים הפרטניים הייתה בעיקר לצורך קבלת דיווח על אופן התקדמות הטיפול, ולא למציאת פתרון לבעיה.
מנהל הרשות כתב למ שרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי לדעתו, העלאת פניות אזרחים המגיעות ללשכת השר, נוכח ניסיונם הכושל לקבל תשובה עניינית ומנומקת מהרשות, היא הליך לגיטימי, ואין הוא רואה בכך התערבות של השר בענייני הרשות.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כתבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי העקרונות המוצגים בדוח זה הם גם העקרונות שהוצגו והובהרו למנהל הרשות הנוכחי, לשר הבינוי והשיכון לשעבר ולעוזרו, והם הובנו היטב מעל לכל ספק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי ש ככלל, השר יפקח על אופן הטיפול של הרשות בפניות המגיעות אלי ה באמצעות המועצה, ובמסגרתה יועלה לדיון אופן הטיפול בפניות כנושא מערכתי.
השר יכול לעקוב אחר המענה שנתן הדרג המקצועי לפונים אליו.
אולם פיקוח, מעקב וטיפול אישי אינטנסיבי של השר או עוזרו בנושאים פרטניים , לעתים ללא מעורבות הדרג המקצועי, מעוררים חשש למתן עדיפות לפניות מסוימות על פני אחרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר השיכון יבחן סוגיות שבהן עולים נושאים עקרוניים הנוגעים למדיניות כוללת, ויקיים דיון במועצה כדי לקבוע מהי המדיניות הראויה.
וכך, אם יוחלט על שינוי מדיניות הוא ישפיע באופן שווה על כל בעלי העניין בסוגיות האמורות וגם במקרים דומים בעתיד.
משרד הבינוי והשיכון 365 .
כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הליקויים שהועלו בדוח זה, מן הראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבהיר בהנחיותיו את הגבולות בין קביעת מדיניות על ידי שר השיכון והאחריות המוטלת עליו בנוגע לתפקידו לבין ההתערבות בביצוע העבודה השוטפת, ובמיוחד את גבולות ה התערבות של שר השיכון, המשמש גם יו"ר מועצת מקרקעי ישראל, בעבודה השוטפת של הרשות.
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה ממאי 2013 מסר שר השיכון לשעבר, שהוא תומך בהמלצת משרד מבקר המדינה, כי היועץ המשפטי לממשלה יעגן בהנחיותיו את ההנחיה הכללית לגבי הגבולות בין קביעת מדיניות על ידי השרים והתערבות בביצוע, תוך שימת דגש להנחיה מתאימה לגבי גבולות ההתערבות של שר השיכון, המשמש כיו"ר מועצת מקרקעי ישראל, בעבודה השוטפת של הרשות.
חובת התיעוד ו השקיפות לפי כללי ה מינהל התקין .
בג"ץ9 :קבע בין השאר כי "הפרוטוקול הוא כלי לשיקוף המציא ות.
השיקוף של המציאות יכול להיות מלא או מתומצת".
נוסף על כך, הפרוטוקול הוא גם כלי עבודה המאפשר לעקוב אחר ההחלטות שהתקבלו ואופן יישומן.
בבדיקה נמצא כי הנושאים לפגישות העבודה בין שר השיכון למנהל הרשות אמנם הועברו בדואר אלקטרוני מיועץ השר למנהל הרשות, אך הסיכומים לא תועדו ולא נשמרו באופן סדור, כך שלא ניתן ללמוד מהם על מהלך הדיון, על עמדות הצדדים ואם התקבלו בפגישות אלה החלטות מחייבות.
בביקורת נמצא מקבץ מקרי של רשימות נושאים שכתב יועץ שר השיכון לקראת אותן פגישות, אך רק לחלק מהנושאים נמצאו סיכומים שכתב באופן תמציתי ולא ברור.
כמו כן לא ניתן לדעת אם כל הנושאים אכן הועלו בפגישות, ולא תמיד ניתן ללמוד מהסיכומים מה הן ההבנות או ההסכמות שהושגו , אם בכלל, בין מנהל הרשות לשר.
מהמסמכים גם לא ברור מה היו שיקולי לשכת השר בבחירת הנושאים שיועלו בפגישות העבודה עם מנהל הרשות.
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה ממאי 2013 ציין שר השיכון לשעבר, כי לא פעם פגישה התבטלה ונושא נשלח כמצע לדיון פעם או פעמיים נוספות, מבלי שנדון כלל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שיישמרו המסמכים שבהם צוינו הנושאים שעלו בפגישות העבודה של השר ומנהל הרשות, וש סיכומי הפגישות יתועדו באופן סדור ויהיו מקובלים על המשתתפים בהן.
בדרך זו ניתן היה לנהל מעקב אחר יישום ההחלטות שהתקבלו.
9 בג"ץ 3751/03 ,יוסי אילן נ' עיריית תל אביב יפו ואח', פ"ד נט( 3 )817.
פרויקט "בנה ביתך" - "הרשמה והגרלה" בבית שאן .
שיווק הקרקעות לבניה עצמית - "בנה ביתך", בשכונה הדרום -מערבית בבית שאן תוכנן תחילה במסגרת של מכרז פומבי לכל המרבה במחיר בשלהי שנת 2011.
ואולם, התערבותו של שר השיכון לשעבר הביאה לידי שיווקן בדרך של "הרשמה והגרלה ", שיטה שבה המחיר נקבע והזוכה הוא מי שנרשם ועלה בגורל, ולא זה שהציע את המחיר הגבוה ביותר.
להלן הפרטים: החלטת הרשות בנוגע לאופן השיווק חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), מחייב את המדינה, או כל תאגיד ממשלתי או מקומי, להתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
בהתאם לכך קובעת החלטת מועצת מקרקעי ישראל כי קרקע תשווק בדרך של מכרז.
בהחלטה האמורה המועצה ציינה כי באזורי עדיפות לאומית 10 תתאפשר הקצאת קרקע גם בדרך של הרשמה והגרלה, וקבעה כללים בנוגע לאפשרות זו .
לקראת אמצע שנת 2011 החל מחוז הצפון ברשות מקרקעי ישראל בהכנות למכרז פומבי לציבור הרחב, לשיווק מגרשים לבנייה עצמית של יחידות דיור בשכונה הדרומית -מערבית בבית שאן, הנמצאת באזור עדיפות לאומית.
ביוני 2011 פנה ראש עירית בית שאן לרשות ו טען כי סוכם עם משרד השיכון על שינוי מתכונת השיווק ממכרז בשיטת "לכל המרבה במחיר" לשיטה של הרשמה והגרלה.
הרשות התנגדה לבקשה, כיוון שבמקום שבו צפוי כי ה ביקוש יעלה על ההיצע - היא ומשרד השיכון מפרסמים מכרזים פומביים בלבד, כפי שקרה בשנים האחרונות בשיווק המגרשים בשכונה זו.
ולכן - מההיבט הכלכלי והמינהלי - לדעת הרשות לא היה מקום לשווק בשכונה מגרשים בדרך של הרשמה והגרלה.
בעקבות תשובת הרשות פנה ראש עירית בית שאן לשר השיכון, וביקש את התערבותו האישית לשינוי שיטת שיווק המגרשים בבית שאן ממכרז להגרלה.
השר העלה את נושא מתכונת שיווק הקרקעות בבית שאן בפגישות העבודה שלו עם מנהל הרשות ביוני ובאוגוסט 2011.
הנושאאף עלה בתכתובות שבין יועץ השר להנהלת הרשות ביולי 2011.
בדיון פנימי שהתקיים במשרד השיכון (אוקטובר 2011 ,), ללא נוכחות איש מגורמי הרשות סיכם מנכ"ל משרד השיכון , כי יש לשווק את המגרשים בשיטת הרשמה והגרלה, ולהוסיף לשיווק עוד יחידות דיור, בעקבות הצפי לביקוש מוגבר בבית שאן .
במסמכים לא נמצאו נימוקים לצורך בהחלפת שיטת השיווק.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסר שר השיכון לשעבר, כי ביקש ממנכ"ל המשרד שבעתיד יזומנו נציגי הרשות לכל הישיבות בראשותו העוסקות בנושאי שיווק.
10 אזורי עדיפות לאומית א' ו-ב' שנקבע ו בהחלטת ממשלה מס' 721 מ- 24.
93 כפי שתוקנו מפעם לפעם.
משרד הבינוי והשיכון 367 .
כמו כןמסר השר, כי אכן הגיעה אליו פנייתו של ראש העיר ייה, ולאחר שהתברר כי יתרות המגרשים המתוכננים לשיווק בעיר עולים על הביקוש, החליט מנהל הרשות לאשר את השיווק במסלול "הרשמה והגרלה".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 מסר מנכ"ל משרד השיכון כי ההחלטות בנוגע לאופן שיווק המגרשים על ידי המשרד אינן מהוות החלטה סופית, אלא קביעת עמדתו של המשרד, המועברות לאישור הרשות.
במקרה של התנגדות הרשות להחלטות שקיבל המשרד, פרסום המכרז נעצר והנושא עולה לדיון בין הגופים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 כתב מנהל הרשות דאז כי הוא התנגד לשיווק המגרשים בדרך של הרשמה והגרלה, וכי ההחלטה הסופית על אופן השיווק התקבלה לאחר סיום תפקידו ברשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאה החלטה של הרשות בנוגע לשינוי שיטת השיווק בבית שאן, וגם לא נמצאה תכתובת עם משרד השיכון המצביעה על הסכמת הדרג המקצועי ברשות לשינוי שיטת השיווק והנימוקים שהביאו לשינוי זה.
למרות זאת, הגורמים המקצועיים במשרד השיכון הודיע ו לרשות ולמחוז הצפון, באמצעות הדואר האלקטרוני, כי השיווק יבוצע בדרך של הרשמה והגרלה.
כאמור, בדרך כלל, הרשות לא נקטה בדרך זו במקרים דומים והיא כרוכה בהפסד כספי לרשות בהשוואה לשיווק קרקע בשיטת מכרז לכל המרבה במחיר.
לא זו אף זו , בנובמבר 2011 , לאחר החלטת מנכ"ל משרד השיכון, פרסם דובר המשרד הודעה ולפיה שיווק הקרקע בשיטת הרשמה והגרלה בבית שאן, בוצע לאחר מאבק שהוביל השר, והוא שקיבל את ההחלטה שלא לערוך במקום מכרז פומבי לכל המרבה במחיר.
יוצא אפוא, שלפי הודעת דובר המשרד, שר השיכון לשעבר, הוא שהחליט על שיווק המגרשים בדרך של הרשמה והגרלה בשכונה הדרומית -מערבית בבית שאן, בניגוד להחלטה הראשונית של הרשות לשווק את הקרקע בדרך של מכרז פומבי, כפי שבאה לידי ביטוי במסמכים.
כמו כן, בדיון שקיים מנכ"ל משרד השיכון בנושא, לא השתתף אף גורם מטעם הרשות.
בסופו של דבר בפברואר 2012 פרסמה רשו ת מקרקעי ישראל את המכרז לבנייה עצמית צמודת קרקע בשיטת "בנה ביתך", של 148 יחידות דיור ב-107 מגרשים בגדלים שונים, ובה קבעה כי שיווק כל המגרשים יתבצע בדרך של "הרשמה והגרלה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי שיטת שיווק הקרקעות ל"בנה ביתך" במכרז נקבעה על ידי הרשות, שה כינה את שיווק הקרקע בבית שאן בדרך של מכרז פומבי.
העלאת הנושא על ידי השר הביאה לשינוי שיטת השיווק בבית שאן , בניגוד לכוונת הרשות ובלא שנמצאו הנימוקים לכך.
נוכח זאת, מוטב שהחלטות מסוג זה יובאו על ידי השר לדיון במועצה.
אופן ניהול המכרז על ידי הרשות התכנית לבנ יית יחידות דיור בשיטת הרשמה והגרלה בשכונה הדרומית -מערבית בבית שאן הייתה משותפת למשרד השיכון ולרשות מקרקעי ישראל.
השיווק אמור היה להתבצע בהתאם 368 דוח שנתי64א .
להחלטה שלהמועצה הקובעת את הכללים בנוגע לזכאים, למחיר הקרקע וכיו"ב.
בדיקת סדרי ניהול העסקה, לאחר שינוי המתכונת, מעלה עוד ליקויים , ובהם אופן קביעת מחיר הקרקע; מאפייני האוכלוסייה הרשאית להירשם להגרלה ותנאי ההשתתפות.
על פי החלטת המועצה מחיר הקרקע לבני המקום בשיטת הרשמה והגרלה הוא91% מערך הקרקע בכפוף להנחת אזור, בהתאם למפת אזורי העדיפות הלאומית שקבעה הממשלה (להלן - אופציה א'), אולם אם התקיים מכרז פומבי באותה שנה ובאותו אזור, מחיר הקרקע לבני המקום ייקבע בהתאם לממוצע המחירים שהתקבלו במכרז (להלן - אופציה ב').
בפועל פעלה הרשות על פי אופציה א', כלומר בהתאם להנחת אזור, אף שבאותה שנה פורסם מכרז קרקע פומבי בשכונה זו.
כתוצאה מכך הוזל 11 מחיר הקרקע באופן ממשי לעומת המתחייב מהחלטות המועצה - מהלך שגרם אבדן הכנסות למדינה של כ-8.
החלטת המועצה מגדירה כללים לקביעת מחיר הקרקע בשיטת הרשמה והגרלה שיוקצו לבני המקום.
בפועל הוקצו מחצית המגרשים בשכונה לתושבים שאינם בני המקום, שזכו גם הם לקבל את הנחת הרשות על מחיר הקרקע לבני המקום.
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה מפברואר 2013 ,מסר מנהל הרשות דאז, כי להבנתו החלטת המועצה מחייבת שיווק מחצית מיחידות הדיור במכרז פומבי ומחצית בדרך של הרשמה והגרלה לבני המקום, כאשר המחיר, לבני ה מקום, צריך להיקבע בהתאם לממוצע המחירים שהתקבל במכרז הפומבי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם לפי פרשנות זאת, שיווק המגרשים בשכונה הדרומית-מערבית בבית שאן בדרך של הרשמה והגרלה בוצע שלא על פי החלטת המועצה.
כל המגרשים שווקו בשיטת "הרשמה והגרלה" ולא רק מחציתם, ולא נמצא כל נימוק או סיבה לכך.
לעתים קרובות מפרסמים רשות מקרקעי ישראל ומשרד השיכון מכרזים משותפים לשיווק קרקע, כך ששני הגופים אמורים לפעול בתיאום וליצור אחידות בתנאי המכרזים.
בשל תכיפות הפרסום של המכרזים המשותפים הללו והמשמעות הרבה של תוצאות כל מכרז קרקע, נדרש נוהל עבודה שיגדיר דרכי עבודה ותחומי אחריות ברורים בין משרד השיכון לרשות.
במאי 2011 , בפגישת עבודה של שר השיכוןלשעבר עם מנהל הרשות דאז, הוחלט כי מנהל הרשות יכין טיוטת הצעה לנוהל עבודה משותף להכנת מכרזים לרשות ולמשרד השיכון, והיא תועבר למנכ"ל משרד השיכון.
עד מועד סיכום הביקורת, לא הוכן נוהל עבודה משותף לרשות ולמשרד השיכון.
כמו כן, לא נמצא כי הרשות הכי נה טיוטת הצעה לנוהל עבודה משותף, כפי שסוכם בין השר למנהל הרשות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כתב שר השיכון לשעבר, כי חלוקת התפקידים משתנה מפרויקט לפרויקט, וקשה לקבוע בה מסמרות.
עם זאת, אחד הנושאים המרכזיים שהוא מצא לנכון לקדם הוא שיתוף הפעולה שבין משרד השיכון לרשות מקרקעי ישראל.
11 במכרז "הרשמה והגרלה", המחיר נקבע על כ-42 ש"ח למ"ר לעומת כ-184 ש"ח למ"ר במכרז הפומבי שתוצאותיו פורסמו במרץ 2011 .
בלבד לעומת המכרז הפומבי משרד הבינוי והשיכון 369 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כתב מנכ"ל משרד השיכון כי הוא מכיר בחשיבות נוהל עבודה משותף בין המשרד לרשות והוא יפ על עם מנהל הרשות לקדם את הכנתו כבר בתקופה הקרובה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שהשר או מי מטעמו יעקוב אחר ביצוע ההנחיה להכין טיוטת הצעה לנוהל עבודה משותף, ויוודא כי היא אכן יושמה.
על משרד השיכון והרשות להסדיר בהקדם נוהל עבודה משותף ולהגדיר בו תחומי אחריות ברורים.
שיווק קרקעות בפרויקט "אחיסמך" בלוד .
פרויקט אחיסמך יועד לחזק את העיר לוד באוכלוסייה מבוססת וחזקה בעלת מאפיינים סוציו-אקונומיים גבוהים.
על פי התכנון המקורי 12 כללה תכנית רשות מקרקעי ישראל שיווק של 3,000 יחידות דיור במתחם.
הפרויקט אושר בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בשנת 2002 , ובדצמבר 2006 פדתה הרשות חלק מקרקעות מושב אחיסמך להקמת הפרויקט.
בדיון שהתקיים באוקטובר 2007 במחוזהמרכז של רשות מקרקעי ישראל (להלן - מחוז המרכז), ביקשו באי כוח המושב ורוכשים פוטנציאליים ממנהל מחוז המרכז דאז, להקים שכונה בעלת אופי דתי-חרדי בסמוך למושב אחיסמך.
בא כוח הקונים ציין במהלך הדיון, כי הם מעוניינים להקים שכונה של 3,000 יחידות דיור למגזר הדתי-חרדי.
יצוין כי התכנון המקורי של השכונה לא התאים לאוכלוסייה דתית-חרדית שבעבורה יש צורך בצמצום מספר הקומות בבניינים, בהוספת מבני ציבור כמו גני ילדים ובתי ספר נפרדים לבנים ולבנות, בתוספת של בתי כנסת ועוד.
מנהל מחוז המרכז הסכים להוסיף ל מכרז הערה ולפיה יחידות הדיור ישווקו לאוכלוסייה הדתית-חרדית כמתחם אחד, וזאת בכפוף לאישור הנהלת הרשות ובהסכמת עיריי ת לוד.
כמו כן הבהיר, כי שינוי התכנון ייעשה לאחר המכרז, ובמכרז תירשם הערה על כוונת השינוי.
חברת יזמות ובנייה פרטית (להלן - החברה) רכשה זכויות לבניית 1,200 יחידות דיור בפרויקט, אך מאחר שתכנון השכונה המקורי לא התאים לאוכלוסייה הדתית-חרדית, פנתה החברה לרשות וביקשה לשנות את התכנית לבניין עיר (להלן - תב"ע) - כך ש תתאים לאוכלוסייה זו.
בדיון שהתקיים במחוז המרכז אמר מהנדס עיריית לוד כי יש צורך ליזום שינוי תב"ע לתכנית, כדי להתאימה למגזר החרדי.
הרשות הציעה כי הדרישה למימון השינוי תיחתם בין העירייה לחברה.
החברה פנתה גם לוועדה המקומית לתכנון ובנייה (להלן - הוועדה המקומית) וביקשה להתאים את התכנון לאוכלוסייה בעלת צביון דתי-חרדי.
גם הוועדה המחוזית לתכנון ובניה (להלן - הוועדה המחוזית) דנה בשאלת אוכלוסיית היעד בפרויקט, ודרשה מהוועדה המקומית להכין תכנית מפורטת הקשורה לשינוי אוכלוסיית היעד בשכונה.
12 /תכנית בניין עיר (תב"ע) לד 8100 - אחיסמך הגדולה שאושרה על ידי מחוז המרכז במשרד הפנים ב- 31.
נמצא, כי לאחר החלטתהוועדה המחוזית החל משרד השיכון להכין תכנית לשינוי התב"ע, כדי להתאימה כולה לאוכלוסייה החרדית.
התכנית כונתה "תכנית הצל".
לא נמצאו מסמכים שיבהירו מה היו השיקולים של משרד השיכון שהביאו אותו להתערב דווקא בפרויקט זה, אף שהוא לא נמצא בתחום אחריותו.
מהאמור לעיל עולה כי אף שהחברה שרכשה זכויות לבניית כ- 1,200 יחידות דיור בפרויקט היא חברה פרטית, ושיווק הקרקע והפרויקט הוא באחריות ה של רשות מקרקעי ישראל - היה זה משרד השיכון שיזם וקידם את הכנת תכנית הצל.
בהתערבותו של משרד השיכון יש כדי ליצור מראית עין של מתן עדיפות לאוכלוסייה מסוימת על פני אוכלוסייה אחרת ויתכן, שלולא התערבות משרד השיכון, תכנית הצל לא היתה מקודמת והמכרז היה משווק בהתאם למתווה הקודם ללא התאמה לאוכלוסייה בעלת צביון דתי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 אישר שר השיכון לשעבר כי המשרד קידם את הכנת תכנית הצל לשכונת אחיסמך, כפי שקידם, תכנן ושיווק אתרים אחרים בעיר.
עוד הוסיף השר, כי המשרד היה מעורב בעיר לוד גם מכוח החלטת ממשלה, ולפיכך היה זה אך טבעי שייקח על עצמו לקדם את תכנית הצל - כפי שדרשה הוועדה המחוזית.
משרד מבקר המדינה מציין כי שיווק פרויקט אחיסמך היה באח ריותה הבלעדית של הרשות, והרשות אף הציעה כאמור, כי בקשת החברה הפרטית לשינוי התב"ע והמימון שלה תיחתם בין העירייה לחברה ללא מעורבות ה של הרשות.
כאמור, יתכן, שללא התערבות משרד השיכון, המכרז היה משווק בהתאם למתווה הקודם ללא התאמה לאוכלוסייה בעלת צביון דתי.
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה ממאי 2013 ציין שר השיכון לשעבר, כי היתה זו הרשות שהציעה, כי משרד השיכון הוא זה שיקדם את התכנון הראשוני (מה שמוגדר כתכנית הצל).
בתשובתו לפניית משרד מבקר המדינה מינואר 2013 מסר מנכ"ל משרד השיכון כי לאחר דרישת הוועדה המחוזית להכנת התכנית, פנו העירייה והרשות למשרד בבקשה שיכין את תכנית הצל לשכונה.
משרד מבקר המדינה מציין כי לא נמצאו מסמכים המתעדים את הפנייה האמורה לעיל למשרד השיכון מהרשות או מעיריית לוד.
בדיון שהתקיים בהנהלת הרשות בדצמבר 2010 סוכם כי פרויקט אחיסמך ישווק בחלוקה לארבעה מתחמים - שניים ישווקו על ידי הרשות ושניים על ידי משרד השיכון, כאשר תכנית הצל, החלטות הוועדה המחוזית וכל מסמך רלוונטי אחר יצורפו לחוברת המכרז.
בדצמבר 2010 פרסמה הרשות מכרז לשיווק קרקע לבניית 736 יחידות דיור בשני מתחמים בפרויקט אחיסמך, ובמקביל פרסם משרד השיכון מכרז, לשיווק קרקע ל בניית 592 יחידות דיור בשני המתחמים האחרים בפרויקט במסגרת "מחיר למשתכן13" .
לחוברות המכרז צורפה החלטת הוועדה המחוזית הנוגעת לתכנית הצל.
התחרות במכרז זה היא על המחיר המרבי והסופי למ"ר למשתכן לדירות הקטנות משרד הבינוי והשיכון 371 .
מהאמור לעיל עולה כי שכונת אחיסמך הוסבה כולה למגורים לאוכלוסייההדתית - חרדית.
שינוי תב"ע בפרויקט אחי סמך כדי ל התאימו לאוכלוסייה הדתית-חרדית החל כבר באוקטובר 2007 ,, לפני כניסת השר לתפקידו ביזמת חברה פרטית, שרכשה כמחצית מיחידות הדיור שתוכננו בפרויקט.
לשם כך היו אמורים העירייה או היזם לפעול לשינוי התב"ע בשטחים שרכש היזם, אך בפועל היה זה משרד השיכון, שקידם את תכנית הצל, לכל הפרויקט.
בהתערבותו של משרד השיכון יש כדי ליצור מראית עין של מתן עדיפות לאוכלוסייה מסוימת.
שיווק קרקעות במתחם נחלים .
שינוי התכנית במתחם נחלים : בדצמבר 2006 פדתה הרשות קרקעות ממושב נחלים, שינ תה את ייעוד הקרקע מחקלאות למגורים ותכנ נה לבנות בש טח 1,200 יחידות דיור- תכנית שאושרה על ידי הוועדה המחוזית.
כפיצוי קיבל המושב מהרשות -27% מהשטח שמכר לרשות.
במאי 2006 העביר משרד הפנים את שטח הפרויקט המתוכנן מהמועצה האזורית חבל מודיעין לאחריותה של עיריית פתח תקווה (להלן - מתחם נחלים).
החל בנובמבר 2006 קיימה הוועדה המקומית בפתח תקו וה דיונים אחדים בנוגע לתכנית הקיימת, והחלה לקדם תכנית אחרת למתחם נחלים, כדי שתתאים לאוכלוסייה הדתית-חרדית.
ואולם, בשל התנגדות הרשות לא אושרה התכנית בוועדה המחוזית והיא נגנזה.
ניוד זכויות בנייה ממתחם נחלים למתחם "זקן השומרים": בשנת 2008 החלה עיריית פתח תקו וה לקדם תכנית חדשה ושונה למתחם נחלים שתקטין את מספר יחידות הדיור במתחם.
במאי 2008 כתב מנהל הרשות דאז לראש עיריית פתח תקו וה, כי הוא מתנגד לתכנית שהעירייה מקדמת, ואף ציין כי הקטנת מספר יחידות הדיור תחייב את הרשות להגיש תביעה לפיצוי בגין ירידת ערך הקרקע.
מתכתובות שהתקיימו בין מנהל מחוז המרכז ברשות לסמנכ"ל שיווק וכלכלה ברשות עולה כי חרף רצונו של מחוז המרכז לשווק יחידות דיור רבות ככל האפשר כדי להתגבר על המחסור בשוק, החליט השר, בשיתוף הנהלת הרשות, לעצור את שיווקן של יחידות הדיור שנותרו לשיווק במתחם נחלים, ככל הנראה כדי לאפשר לעירייה לקדם את תכניתה.
ביוני 2010 ביקש ראש עיריית פתח תקווה ממנהל הרשות דאז לצמצם את מספר יחידות הדיור המתוכננות להיבנות במתחם נחלים כדי שלא תהיה במקום בנייה רוויה מדי שתפגע במרקם השכונה הדתית , ולהעביר את זכויות ה בנייה של 200 יחידותהדיור, שלא ייבנו במתחם, למתחמים אחרים בעיר, שזכויות הבנייה בהם שייכות לרשות מקרקעי ישראל.
מנהל הרשות והיועץ המשפטי שלה התנגדו לבקשה, משום שעל פי נתונים שהיו בידי הרשות, היה ביקוש רב לדירות במתחם נחלים מצד ציבור מסורתי, ולכן לא היה מקום, לדעתם, להיענות לבקשת ראש העירייה.
למרות זאת נמצא, כי ביולי 2010 , חודש לאחר שמנהל הרשות ס ירב להיענות לבקשת ראש העיר ייה, התקיים דיון בלשכת השר בנושא מתחם נחלים, ובו דנו בבקשת העירייה לנייד זכויות בנייה ממתחם זה לאזורים אחרים בעיר.
על פי סיכום הדיון, אם תקבל הרשות פיצוי בגין הפחתת מספר יחידות הדיור בתכנית, ה יא תקבל את תכנית העירייה לנייד זכויות ממתחם נחלים למתחמים אחרים.
עוד נמצא, כי בנובמבר 2010 התקיים דיון בנוגע למתחם נחלים בהשתתפות יועץ שר השיכון וגורמים בעיריית פתח תקו וה וללא אנשי הרשות, ובו סוכם כי תקודם תכנית להעברת זכויות בנייה של יחידות דיור ממתחם נחלים למתחם "זקן השומרים" בעיר.
הנושא עלה כמה פעמים בפגישות עבודה של השר עם מנהל הרשות, ובמאי 2011 סוכם כי מנהל הרשות יחתום על התכנית.
רשות מקרקעי ישראל משווקת בדרך כלל קרקעות מתוכננות, כך שהזכויות בתכנית ידועות מראש והן סופיות.
שווי הקרקע נקבע בעיקר בשל הזכויות הקבועות בה.
בדצמבר 2011 שיווקה הרשות קרקע במתחם נחלים, על פי התכנית המקורית של הרשות, אך הוסיפה הערה בחוברת המכרז, ולפיה עיריית פתח תקווה מנסה לקדם שינוי בתכנית.
מהות השינוי הייתה כאמור - הפחתת זכויות הבנייה במתחם.
משרד מבקר המדינה השווה את התוצאות של מכרז זה לתוצאות מכרז שפורסם שנה קודם לכן, בדצמבר 2010 , במתחם נחלים.
נמצא, שהמחיר שהתקבל במכרז משנת 2010 היה גבוה יותר מהמחיר שהתקבל במכרז החדש מדצמבר 2011 .
אף שהמחיר הממוצע ליחידת דיור שקבע השמאי כבסיס למכרז היה גבוה ב-24% במכרזמדצמבר 2011 לעומת המכרזמדצמבר 2010 - המחיר שהתקבל בסופו של דבר היה נמוך ב-44% מהמחיר הממוצעליחידת דיור שהתקבל שנה קודם לכן.
לדעת משרד מבקר המדינה, הוספת ההערה בדבר הכוונה לשנות את תכניות הבנייה כך שזכויות הבנייה במתחם יפחתו תרמה לתוצאות המכרז.
 מהאמור לעיל עולה, כי לאחר פגישות העבודה עם השר בעניין מתחם נחלים, שינה מנהל הרשות את עמדתו, והפך ממתנגד לתכנית העירייה לתומך בה .
יועץ השר קיים פגישה עם גורמים בעיריית פתח תקווה וסיכם עמם כי תקודם התכנית לניוד זכויות בנייה ממתחם נחלים למתחם "זקן השומרים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבמקרים שבהם השר או גורם מטעמו מקיים פגישות מקצועיות בעניינים נקודתיים הנוגעים לפעילות של הרשות, יוודא שישותפו בהן גם הגורמים המקצועיים ברשות.
פינוי חווה ביער ירושלים .
משנת 1977 ניהל האפוטרופוס לנכסי נ פקדים הליכים משפטיים לפינויו של אדם שמשנת 1968 החזיק בקרקע בהיקף של13.
2 דונם ביער ירושלים, ובנה בשטח חוות סוסים טיפולית משרד הבינוי והשיכון 373 .
(להלן- הפולש) בלי שקיבל לכך היתר של הרשות .
אולם הליכי ההוצאה לפועל עוכבו כדי למצוא הסדר לעניין.
בספטמבר 2001 פסק בית המשפט כי על הפולש לפנות את השטח ולשלם לרשות הוצאות משפט, ואף התיר לרשות להגיש נגדו תביעה כספית.
בדצמבר 2003 , לאחר שהפולש עדיין לא פינה את השטח, נפתח לו תיק בהוצאה לפועל לביצוע פסק הדין.
החלו רשות מקרקעי ישראל והפולש לחפש פתרון שיהיה מוסכם על שניהם במאי 2007 סוכם עם עיריית ירושלים שהיא תיזום שינוי תב"ע לאזור, והרשות לא תתנגד לשימוש חורג ולהמשך פעילות החווה.
ואולם בשל אי -התקדמות התכנית מצד עיריית ירושלים, פנתה הרשות לבית המשפט המחוזי בפברואר 2009 ,בבקשה לקבוע את התיק לדיון כדי לקדם את הטיפול בפינוי.
ביוני 2009 פנה הפולש לשר השיכון לשעבר וביקש ממנו עזרה בהפסקת הליכי הפינוי שמנהלת נגדו הרשות בבית המשפט, עד שיימצא פתרון קבוע שיאפשר את המשך פעילותה של החווה.
ביולי אותה שנה פנה יועץ שר השיכון לעוזרת מנהל הרשות וכתב כי מבדיקה שערך נראה כי הפולש מנסה להכשיר את הבנייה באמ צעות הוועדה המקומית, והוא (יועץ השר) מבקש את עזרתה.
מהאמור לעיל עולה, כי למרות קיומו של פסק דין לפינויו של הפולש עוד משנת 2001 ,, ואף שזה יותר משנתיים שעיריית ירושלים לא קידמה את שינוי התב"ע והרשות הגיש ה בקשה לבית המשפט המחוזי לקבוע דיון בנושא הפינוי - מצא לנכון יועץ שר השיכון לפנות פעמיים לעוזרת מנהל הרשות בבקשת עזרה בנושא.
עוד נמצא, כי יועץ שר השיכון אף פנה במרץ 2010 ליושב ראש הוועדה המקומית (המשמש גם סגן ראש עיריית ירושלים), וביקש ממנו כי העירייה תשקול לשנות את התב"ע עקב תמיכתה העקבית בהקמת החווה במשך שנ ים, והרשות תקצה את השטח לעירייה בהתאם לכללים הרגילים.
בעקבות מכתבו של יועץ שר השיכון פנה סגן ראש עיריית ירושלים למנהל הרשות, וביקש שהרשות תקצה את שטח החווה לעיריית ירושלים, לצורך שינוי התב"ע והכשרת החווה הקיימת במקום.
נמצא, כי הנושא עלה כמה פעמים בשנת 2010 בפגישות העבודה של מנהל הרשות ושר השיכון, ובסיכום אחת הפגישות, במרץ 2010, אף נכתב, כי הרשותתדון בבקשת העירייה להקצאת השטח על שמה.
בינואר 2011 קבע בית המשפט המחוזי בירושלים, כי יש לפנות את החווה לא יאוחר מחודש יולי באותה שנה.
בעקבות זה פנה במאי 2011 סגןראש עיריית ירושלים למנהל הרשות וביקש ממנו ארכה לפינוי המקום, כדי שהעירייה תספיק להכין תכנית לחלקה זו, כך שיוכלו להכשיר את החווה ואת הפעילות הנעשית בה.
נמצא, כי אף על פי שניתן פסק דין של בית המשפט שהורה על פינוי החווה עד יולי 2011 , שוב עלה הנושא כמה פעמיםבפגישות עבודה ובהתכתבויות של השר ומנהל הרשות בחודשים ינואר-יוני 2011, ובפנייתו של יועץ השר לגורמים בעיריית ירושלים בניסיון להגיע להסדר בעניין המשך פעילותה של החווה.
בסופו של דבר בוצע הפינויעל ידי ההוצאה לפועל בינואר 2012 , בהתאם לצו בית המשפט.
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהגות השר, בנסיבות המתוארות לעיל, חרגה מגדרי ההתערבות של שר השיכון בענייני הרשות, עד כדי חשש להתערבות לא ראויה בעבודתה השוטפת של הרשות.
הסדרת פעילותם הבלתי חוקית של בתי כנסת .
בית הכנסת בירושלים 1.
על פי סקר שנערך לבקשת חברת עמידר, יש בירו שלים דירות השייכות לרשות ומנוהלות על ידי חברת עמידר אשר משמשות בתי כנסת.
במרבית המקרים מדובר בקרקע סחירה המוחזקת זה שנים רבות ללא הסדר חוזי וללא תשלום.
בשל השימוש שנעשה בקרקע במשך תקופה ממושכת, קיים קושי בהגשת תביעות ובמימוש פסקי דין.
עד שנת 2003 החזיקה עיריית ירושלים בנכס ששימש בית כנסת, אישרה את פעילותו ואף קיבלה בעבורו דמי שימוש קבועים.
הנכס הוחזר לחברת עמידר בשנת 2003 , ומאז נעשו ניסיונות לנהל משא ומתן עם שתי העמותות שהחזיקו בו ולהסדיר את זכויותיה ן, לרבות תשלום דמי שימוש ראויים.
שתי העמותות שפעלו בבית הכנסת היו מעוניינות שהשטח יוקצה להן ללא תמורה.