HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ניתן להניח שהמספר הממוצע של נבדקים ביום לכל 1,000 ,נפשות לא יהיה שווה בין הקופות בהתחשב בהרכב גילים שונה מצב סוציואקונומי ועוד.
מצופה כי המקור העיקרי לפערים יהיה השוני בהרכבי הגילים של חברי הקופות.
ב לוח 1 שלהלן מובאים נתונים בדבר מספר הנבדקים הממוצע ביום לשנת 2014 במעבדות הרפואיות של קופות החולים לאחר שקלול10 של תמהיל המבוטחים המתייחס לגיל ומין, כפי שעלה מחישובי הביקורת: .
9 ,רפואה ראשונית ניתנת בקהילה במקצועות כמו רפואת משפחה, רפואה פנימית, רפואת ילדים רפואת נשים, מרפאת אחיות, לקיחת דמים לבדיקות מעבדה.
10 על פי נוסחת קפיטציה שמתחשבתבמספר המבוטחים בקופות (קפיטה=ראש) ותוספות לכל נפש לפי משתנים כמו גיל, מין ו ריחוק ממרכזי אוכלוסי יה.
לדוגמה, בקופה שבה יותר מבוטחים קשישים, עלויות הטיפול יהיו גבוהות יותר, ולכן היא מקבלת על כך תוספת כספית.
החישוב בוצע על בסיס מקדם התקנון בנטרול גורם הריחוק ממרכזי אוכלוסייה.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח1 .
ממוצע מספר הנבדקים ביום לשנת 2014 בקופות החולים .
(באלפים) ממוצע מספר .
ל- 1,000 מבוטחים ממוצע משוקלל של .
כללית 4,205 23,100* 5.
מאוחדת 1,093 7,090 6.
* אומדן לכלל מבוטחי הכללית לפי נתונים שהתקבלו עבור מחוזות שרון-שומרון, דן -פ"ת, ת"א-יפו ומרכז.
מחוזות אלה משרתים 2,094,635 מבוטחים; בממוצע נבדקים בהם כ- 11,500 מבוטחים ביום.
מלוח 1 עולה כי יש פערים בין הקופות בממוצע מספר הנבדקים ביום- עד כ-9% (בין מאוחדת לכללית) לפי מספר המבוט חים הנומינלי, וכ - 29% לפי מספר מבוטחים משוקלל.
אחד ההסברים לפער זה הוא החשיבות שמייחסת קופת החולים לביצוע בדיקות סקר במסגרת רפואה מונעת11 .
ואכן הועלה שמאוחדת ומכבי מיידעות את מבוטחיהן בעת ביקורם במרפאה או דרך שירות תזכורת טלפוני יזום, שלפי נתוניהם הרפואיים והאישיים (כגון גיל, מין) עליהם לבצע בדיקות מסוימות.
לאור העובדה כי יש שוני בין מבוטחי הקופות בגיל, במצב הסוציואקונומי, במשתני חולי ועוד, דבר שמוצא את ביטויו החלקי במספר המשוקלל שהוצג בלוח 1 לעיל, הפערים בין מספר המבוטחים הנבדקים בקופות מעלים צורך בבדיקה מעמיקה יותר של מהות הפערים והסיבות להם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד הבריאות יבדוק מה מקור הפער בין הקופות במספר הנבדקים הממוצע ביום, והאם ניתן להסבירו רק בביצוע בדיקות סקר, או שמא מדובר בהפניות יתרות או חסרות של מבוטחים לביצוע בדיקות.
הפניות חסרות עלו לות לגרום לטיפול רפואי לקוי; הפניות יתרות מביאות לידי השקעת משאבים מיותרת וטרטור של המבוטחים.
ראוי כי בדיקה זו תיעשה באמצעות השוואה בין קבוצות גיל ומין ומשתנים רלוונטיים אחרים.
לפי תוצאות הבדיקה, על המשרד לשקול קביעת מדד למספר הבדיקות המומלץ ומהותן על פי נתונים סטטיסטיים לאורך השנים למבוטחי הקופות בחלוקה לקבוצות גיל, מין ומשתנים רלוונטיים נוספים, תוך הבחנה בין הבדיקות על פי מטרתן - אבחון קליני או רפואה מונעת.
11 בניגוד לבדיקות אבחנתיות, שמטרתן לסייע באבחון והן נעשות במצב של חולי או כאשר הרופא חושד במצב חולי, בדיקות סקר הן בדיקות תקופתיות שמטרתן לאתר ולזהות מידת סיכון להיווצרותה של בעיה רפואית.
בדיקות אלו מסוגלות לאתר סימנים למחלות לפני הופעת סימפטומים מחשידים, וכוללות למשל פרופיל שומנים בדם, משטח צוואר הרחם לנשים, דם סמוי בצואה ועוד.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובה שמסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 צוין כי הנושא ייבחן במסגרת התכנית הלאומית למדדי איכות בקהילה, לרבות לפי תמהיל החולים ומשתני גיל ומין, וכי לאחר מכן תישקל האפשרות לקביעת מדד למספר בדיקות רצוי.
אי-קביעת כללים ל שימוש מושכל ויעיל בבדיקות מעבדה .
ככלל, ראוי למנוע ביצוע של בדיקת מעבדה שאינה תורמת לבריאות המטופל ואין בה כל תועלת ולעתים אף עלולה לפגוע בחולה עקב פגיעה מזיהום, למשל בעת לקיחת הדם (להלן - שימוש מושכל בבדיקות), בייחוד במערכת הבריאות הציבורית שמקורותיה מוגבלים.
מחקרים מוכיחים כי שימוש מושכל בבדיקות מביא לחיסכון כספי ללא פגיעה באיכות הטיפול הרפואי וזמינותו.
לדוגמה, במרכז רפואי מסוים בארץ נעשה מחקר 12 שהעלה כי בשימוש מושכל בבדיקות מעבדה שנעשה בשנת 2006 חסך בשלוש מחלקות פנימיות במשך שלוש שנים כ-2 מיליון דולר.
במחקר צוין כי השימוש המושכל לא גרם לעלייה בשיעור האשפוזים החוזרים ולא השפיע לרעה על יכולת האבחון והטיפול בחולים.
בבדיקה עלה כי בתי חולים אחדים וכן מכבי מפתחים במערכות המידע שלהם מנגנונים לחסימת הפניות לבדיקות מעבדה, שלפי המידע הקיים, אין בהן תועלת והן לא יתרמו לבריאות המטופל.
במכבי גובשה רשימת הבדיקות עם רופאים, והיא הּוכחה כחוסכת בדיקות ועלויות רבות לקופה.
להערכת מכבי, בשנת 2014 נחסכו כ-12 מיליון ש"ח בהפעלת המנגנון לחסימת 60-50 בדיקות (חלק מבדיקות אלה אינן בסל הבריאות).
לדברי מכבי, הנהלת הקופה מעירה לרופאים שמפריזים בהפניה לבדיקות אחרות, שלא נחסמו.
גם בשיבא, בהדסה, ברמב"ם ובבתי חולים אחדים של הכללית נהוגה מערכת של חסימת בדיקות מעבדה מסוימות.
במרפאות הכללית בקהילה, שבהן אין מנגנון חסימה, נקטה הקופה פעולות הסברה בקרב הרופאים, וכתוצאה מכך חל צמצום בבקשות הרופאים לבדיקות שלגביהן פורסמו המלצות לשימוש מושכל בשירותי מעבדה במצבים קליניים שכיחים.
למשל, בשנת 2014 חלה בכללית ירידה בבדיקות של ויטמין D ביותר מ-40%.
מנהלי בתי חולים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הם מבחינים בהבדלים בהפניות בדיקות מעבדה בין מחלקות מאותו תחום רפואי (למשל בין המחלקות הפנימיות).
לדעתם ניתן לייחס זאת לגישות רפואיות שונות בין מנהלי המחלקות, אולם גם למודעות של מנהלי המחלקות לשימוש מושכל במשאב בדיקות המעבדה הרפואית.
כך לדוגמה, יש מחלקות שיסתמכו על בדיקות שנעשו בחדר המיון לחולה שאושפז ויש מחלקות שיזמינו את כל הבדיקות שוב, אף שהן נעשו שעות אחדות קודם לכן, וכך המטופל יישלח לביצוע ב דיקות חוזרות שלרוב אין בהן כל תועלת.
בתשובה שמסרה לאומית למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 נכתב כי על מערכות המידע הייעודיות לשימוש מושכל בבדיקות לאתר גם בדיקות שלא הוזמנו והכרחי לבצען למען בריאות המטופל, ולא רק לחסום בדיקות נדרשות.
12 :המחקר פורסם ב Attali M, Barel Y, Somin M, Beilinson N, Shankman M, Ackerman A, Malnick SDH, "A cost -effective method for reducing the volume of laboratory test s in a university -associated teaching hospital", Mt Sinai J Med 73(5) (2006) ,pp 787 -794.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעירלקופות החולים ולבתי החולים כי שימוש בלתי מושכל בבדיקות מעבדה עלול לעתים להזיק לחולה ואף לגרום לבזבוז משאבים.
על משרד הבריאות לבחון את סוגיית השימוש המושכל בבדיקות מעבדה בקופות החולים ובבתי החולים ולהנחות אותם להפעיל מנגנון המאתר בדיקות מיותרות שאי-ביצוען לא יפגע בבריאות המבוטחים והחולים וכן בדיקות שהכרחי לבצען מחד -גיסא, ולייעל את מיצוי המשאבים הכלכליים מאידך גיסא.
יעילות וחיסכון בפעילות המעבדות הרפ ואיות .
הקמת מעבדות מרכזיות הפעלת מעבדה רפואית נדרשת למשאבים ובהם כוח אדם, ציוד ומכשור, ריאגנטים (מגיבים), חומרים אחרים ותחזוקה.
לא פעם מפותחים מכשירים חדשים ומתקדמים, מרובי תהליכים אוטומטיים, שעלותם גבוהה מאוד.
העלות השנתית להפעלת מעבדה בבית חולים קטן היא כ- 12 מיליון ש"ח ובבית חולים גדול- כ-75 מיליון ש"ח13 .
העלות של הפעלת מעבדה מרכזית של קופת חולים, אשר משרתת עשרות רבות של מרפאות בכל יום, מגיעה לכ -175 מיליון ש"ח בשנה.
בשנים האחרונות קיימת מגמה עולמית לאיחוד מעבדות קטנות למעבדה מרכזית אחת כדי לשפר את מיצוי משאביהן ואת תפוקותיהן.
מתחילת המאה ה-21 החלו קופות החולים ובתי החולים במהלך לאיחוד מעבדות קטנות והקמה של מעבדה מרכזית גדולה תחתן, תוך איגום של המשאבים שלהן - הן ציוד ומכשור והן כוח אדם.
לחלק ממעבדות אלה כושר ייצור גדול מאוד, אך מיצוי תפוקותיהן הוא חלקי.
במועד הביקורת כלל מערך המעבדות הרפואיות של כל קופה מעבדה מרכזית גדולה (מגה- לאב) ומעבדות נלוות קטנות יותר המפוזרות ברחבי הארץ.
לכללית יש שלוש מעבדות לקהילה: מעבדה מרכזית אחת ברמת החייל שבתל אביב -יפו, מעבדה מחוזית בירושלים ומעבדה מחוזית בנשר.
יש לה גם שלוש מעבדות משולבות קהילה ובית חולים: בית החולים העמק ומחוז צפון, בית החולים סורוקה ומחוז דרום ובית החולים יוספטל ואזור אילת.
למכבי יש מגה-לאב בנס ציונה, שמעבדת את כל הדגימות שהתקבלו מנקודות האיסוף שלה בכל רחבי הארץ; למאוחדת יש מגה-לאב בלוד ושתי מעבדות בראש העין ובנשר, וללאומית יש מגה -לאב באור יהודה ומעבדה בחיפה.
יצוין כי חלק מהמעבדות פועלות רק בחלק משעות היממה - בין 8 ל-12 .
שעות, ואילו בשאר הזמן הן מושבתות מיצוי של המשאבים וכושר הייצור של מעבדה מרכזית לצורך מתן שירותים לכמה גורמים ניתן למצוא במעבדות הרפואיות של המרכז הרפואי ע"ש שיבא בתל השומר (להלן - שיבא), אשר משנת 2014 החלו לשמש גם כמערך המרכזי לשירותי המעבדה הרפואית של צה"ל.
ואולם על פי דיווח של שיבא נפח הפעילות של המעבדות שלהן עדיין אינו מלא ולכן כושר הייצור שלהן אינו ממוצה באופן האופטימלי.
יצוין כי תכנית שהייתה בעבר לשילוב המעבדה הרפואית של לאומית עם המעבדה בשיבא לא יצאה לפועל עקב אי-הסכמות על אופן הניהול.
13 בבית חולים קטן יש כ-350 מיטות אשפוז, ובבית חולים גדול- כ- 1,000 .
מיטות אשפוז 724 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אף שהקמת המע בדות המרכזיות היא מהלך משמעותי ששינה את אופי תהליכי העבודה במעבדות, משרד הבריאות לא בחן את ההשלכות המערכתיות של יישום מהלך זה הן על מיצוי כושר הייצור של המעבדות והן על הצורך בנקיטת צעדים משלימים.
משרד הבריאות התייחס בתשובתו לרעיון איגום המשאבים וציין כי קשה מאוד ליישמו בגלל ניגוד אינטרסים בין בתי החולים וקופות החולים השונות וכי ניתן יהיה לקדמו אולי בעתיד, לאחר שיסתיימו תהליכי ההתייעלות שהחלו הקופות לבצע לפני כ-15 שנה בקהילה ובחלק מבתי החולים, ובהם אוחדו מעבדות קטנות ובינוניות עם מעבדות מרכזיות גדולות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, בשיתוף בתי החולים והקופות, לקיים תהליכי הפקת לקחים ממהלכי האיגום שבוצעו עד כה במעבדות בבתי החולים הממשלתיים ושל הכללית ובקופות, זאת כדי לבחון את ההשלכות של הקמת המעבדות המרכזיות ואת ההיתכנות להמשך איגום המשאבים ומרכוז המעבדות.
על הגופים האמורים לעיל למפות ציוד ומכשור מתקדמים ויקרי ערך שרכישתם עשויה להיות נטל כלכלי כבד ולמצות את כושר הייצור של הם.
כך גם ראוי שימופו הכישורים המקצועיים הייחודיים של העובדים במעבדות, שהם כיום משאב במחסור (ראו להלן), כדי לשקול הקמת מוקדי ידע של מומחים לטובת כלל המעבדות.
אי-קביעת פרק זמן מרבי מנטילת הדגימה ועד הבדיקה כדי להבטיח את איכות הבדיקה ואמינות התוצאה יש להקפיד שהזמן החולף מנטילת דגימת הדם לבדיקה ועד הבדיקה במעבדה לא יחרוג מפרק זמן מסוים.
פרק הזמן המקובל בבתי החולים ובקופות הוא כ -90 .
דקות בבדיקות דם ניתן להאריך את פרק הזמן בכמה שעות באמצעות ביצוע סרכוז14.
בשישה בתי חולים המעבדות מרוכזות באתר מרכזי אחד, ואילו בארבעה עשר בתי החולים האחרים המעבדות מפוזרות באזורים שונים בשטח בית החולים.
מנהלי מעבדות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי פיזור המעבדות גורם לעתים לעיכוב כיוון שמבחנות עם דגימות דם מגיעות למעבדה לא נכונה.
איתור הטעות והעברת המבחנות למעבדה המתאימה כרוך בבזבוז זמן יקר ועלול לפגוע באיכות הבדיקה ובאמינות התוצאה, ואף לאבחון שגוי ומתן טיפול לא מתאים עד כדי סיכון חיי החולה במקרים החמורים .
לעתים יהיה גם צורך בלקיחת דם חוזרת לביצוע הבדיקה.
לדוגמה, בבית חולים מסוים שבו מבנה המעבדות מבוזר פנה מנהל מחלקה מסוימת למעבדה הרפואית בתלונה על חוסר התאמה בין תוצאות של בדיקת אשלגן בשתי דגימות דם חוזרות של אותו חולה.
בירור המקרה העלה שלא ניתן להצביע על כשל בפעילות המעבדה, וייתכן שהסיבה לחוסר ההתאמה היא חלוף הזמן מרגע לקיחת הדם ועד ביצוע הבדיקה שגרם לדליפה .
14 סרכוז הוא הפרדה של מרכיבי הדם.
כדי להבטיח את האיכות והאמינות של תוצאות הבדיקה קופות החולים מעבירות את כל המבחנות עם הדם למרכזי סרכוז.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 של אשלגן, למשל בגלל שליחת דגימה למעבדה לא מתאימה ושיהוי בהעברתה למעבדה המתאימה.
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות לא הנחה את בתי החולים לעשות בקרה על משך זמן ההשהיה של הדגימות עד לביצוע הבדיקה בפועל, ומרבית בתי החולים אינם עושים זאת מיזמתם.
עוד עלה כי משרד הבריאות אינו בודק נושא זה בביקורות שהוא עושה בבתי החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בבקרה שמקיים משרד הבריאות בבתי החולים עליו לבחון את תהליכי העבודה מעת לקיחת דגימת דם מהחולה ועד להגעתה למעבדה המתאימה, בהתאם לרישום שייעשה בבתי החולים, לרבות פרק הזמן הכולל.
שמירת פרק זמן מרבי בין לקיחת הדגימה עד הגעתה למעבדה עשויה לצמצם קבלת תוצאות שגויות לבדיקות ואף למנוע את הצורך בלקיחת דם חוזרת.
ראוי גם שהמשרד ובתי החולים י בחנו אם הפתרון של ריכוז כל המעבדות בבתי החולים באתר אחד שזמני השינוע אליו הם המהירים ביותר נותן מענה למניעת תוצאות שגויות.
אם יימצא כי פתרון זה הוא יעיל, יהיה על הפיתוח העתידי של מערך בתי החולים להתחשב ביעד זה.
אי-קביעת שעות עבודה מחייבות לפעילות המעבדות הרפואיות בבתי החולים .
חלק מהבדיקות שיש לבצע הן דחופות ונדרש שתוצאותיהן ידווחו מידית למחלקה או לרופא המטפל.
ביצוע בדיקות דחופות : רק חלק מהמעבדות בבתי החולים פועלות כל שעות היממה, כמפורט להלן: (א) בדיקות דחופות נערכות בכל בתי החולים - במעבדות להמטולוגיה, ביוכימיה ובנק הדם; מעבדות אלו פועלות 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע.
(ב) המעבדה למיקרוביולוגיה פועלת בכל בתי החולים עד השעה 16.
00 , חמישה ימים בשבוע.
בימי שישי ושבת יש תורן בחלק משעות היממה.
בכמה מבתי החולים המעבדה למיקרוביולוגיה פועלת עד השעה 20.
00 , בבית חולים אחד- עד השעה 21.
00 , ובבית חולים אחר- עד השעה 23.
רק בשני בתי חולים מעבדה זו פועלת24 .
שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע בביקורת עלה שמשרד הבריאות לא קבע תקן מחייב לפרק הזמן המרבי למסירת תוצאות בדיקות, הן רגילות והן דחופות, וכל בית חולים קבע פרק זמן כזה לעצמו.
הועלו פערים ניכרים בין פרקי הזמן שקבעו בתי החולים; בבדיקות דחופות הפערים הם עד 90 דקות, ובבדיקות רגילות- עד 48 .
שעות 726 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין כי כבר בשנת 2010 העלתה היחידה הארצית למניעת זיהומים שבמשרד הבריאות (להלן - היחידה למניעת זיהומים)15 ש-%49 מהמעבדות למיקרוביולוגיה בבתי החולים לא פעלו אחרי השעה 16.
00 וגם לא היה בהן תורן.
עקב כך לא היה טיפול בתרביות דם בחלק גדול משעות היממה ולא נמסר דיווח מידי למחלקה ולרופא על תוצאות חיוביות של תרביות.
היחידה למניע ת זיהומים המליצה כי המעבדות המיקרוביולוגיות שמטפלות בדגימות קריטיות יהיו חייבות לספק שירות הולם 24 :שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע דגימות דם צריכות להיקרא לעתים קרובות בכל שעות היממה, וכל ערך התראה (פניקה)16 צריך להיות מדווח מידית.
עוד המליצה היחידה למניעת זיה ומים כי ייאסר לבצע בדיקות קריטיות במעבדות של בתי חולים שאינן מספקות את השירות 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע.
בביקורת עלה שבאותה שנה שלחה היחידה למניעת זיהומים את דוח הביקורת שהכינה למנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' רוני גמזו, אולם המנכ"ל דאז לא הנחה את בתי החולים ליישם את ההמלצות ולא הורה לאכוף אותן.
למעשה עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , ברוב בתי החולים בארץ אין קריאה ודיווח של תוצאות במעבדות למיקרוביולוגיה מהשעה 20.
כתוצאה מכך, ייתכן שיהוי של12 שעות במתן טיפול מתאים לחולה, דבר שעלול לפגוע בבריאותו ואף לסכן את חייו.
ביצוע בדיקות נדירות : בכל בתי החולים יש רשימה של בדיקות קריטיות שלא נעשות במעבדות לבדיקות דחופות.
מדובר בבדיקות נדירות שבמצבים מסוימים יכולות להיות בדיקות קריטיות ודחופות, כגון אבחון דימום של עובר לדם האם, פקטורי קרישה, בדיקת רגישות טסיות דם לתרופות, בעיקר לפני פעולת צנתור לבבי או צנתור מוחי.
כאשר נדרש לבצע בדיקות כאלה לאחר שעות העבודה הרגילות (אחרי השעה 16.
) יש לקרוא לכונן הביקורת העלתה כי למרות הקריטיּות בזמינות של בדיקות אלו, אין לבתי החולים תכנית כוננים מלא ה לכל המעבדות המסדירה את הטיפול בבדיקות נדירות דחופות.
כמו כן עלה כי אין לבתי החולים תכנית גיבוי להסדרת טיפול המעבדה בבדיקות דחופות, כמו הסכמים עם בתי חולים סמוכים, כך שביצוע בדיקה כאמור יתאפשר בעת הצורך.
כך לדוגמה בבית חולים מסוים ביקש רופא בחדר לידה בשעה 19.
30 מהמעבדה לבצע בדיקת Fetal Hemoglobin אצל יולדת, מיד לאחר לידת תינוק במצב קשה מאוד עם רמת המוגלובין נמוכה עד כדי סכנה לחייו, זאת כדי לבדוק אם היה דימום של היילוד לדם האם.
בדיקה זו היא קריטית כדי להבחין בין פגם תורשתי לבין אנמיה קשה שנגרמה כתוצאה מדימו ם מסיבי של העובר לדם האם; בשני המצבים הטיפול הוא דחוף אולם שונה בתכלית.
בית החולים ניסה לאתר עובד מעבדה כדי לבצע את הבדיקה, אך לא הצליח.
בפועל החלה הבדיקה רק למחרת בשעה 8.
00 בבוקר- כ-13 שעות לאחר בקשת הרופא.
15 ,על תפקידיה ופעילותה של היחידה ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 63ג ( 2013" ,) ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה", עמ' 671.
תוצאת בדיקה שמצביעה על התפתחות מחלה שעלולה לפגוע בחולה עד כדי סכנת חיים משרד הבריאות 727 .
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יש לציין כי בית החולים חקר את האירוע, ובין היתר הגיע למסקנה כי "כדי לאפשר לתת את המענה ואת השירות הראויים שכרוכים בהצלת חיים" יש להקצות תוספת כוננויות למעבדות הרפואיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להגדיר עבור כל סוג של בדיקה (ולכל אנליט 17 ) פרק זמן מרבי שבו יש למסור את תוצאותיה, תוך הבחנה בין בדיקה שגרתית לבדיקה דחופה.
נוסף על כך ראוי שהמשרד יגבש תכנית כוללת, בראייה כלל-ארצית, לביצוע בדיקות דחופות שבית חולים אינו יכול לספק תוצאות עבורן בפרק הזמן הנדרש, לרבות בעת כשל.
בכך יוגשם גם הצורך באיגום משאבים לצורך ייעול של תפוקות מערך המעבדות.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי הוא יקים ועדה שתבחן את האפשרויות לקביעת פרקי זמן מרביים למתן תוצאות לבדיקות מעבדה.
עוד מסר המשרד כי הוא יפנה לאיגודים מקצועיים קליניים לצורך גיבוש נייר עמדה בנושא.
אי-קביעת רשימ ה של בדיקות המעבדה הרפואית בבתי החולים .
המעבדות הרפואיות לתחומיהן השונים מבצעות כ-800 סוגיבדיקות .
כל בתי החולים שהם מרכזים על-רפואיים, כמו שיבא, בילינסון, רמב"ם, סורוקה, תל -אביב, מבצעים את רוב סוגי הבדיקות.
במרכזים הרפואיים האחרים מבצעות המעבדות כ- 500-200 סוגי בדיקות.
כל בתי החולים נעזרים לעתים במעבדות חיצוניות לביצוע בדיקות שאינן מבוצעות אצלם.
משרד הבריאות קבע, כאמור, בין יעדיו הנוגעים ל איכות, את שיפור השירות הרפואי האבחנתי, הטיפולי, השיקומי והמניעתי, על ידי קביעת מדדי איכות ויישומם באמצעות תמריצים, פיקוח ואכיפה; ביעדים הנוגעים ליעילות קבע המשרד הבטחת רמת שירותי רפואה ובריאות מיטביים, תוך קביעת עדיפויות בהתאם למגבלת המשאבים18.
כחלק מיישום היעדים האמורים, מן הראוי אפוא שהמשרד יקבע מה הן בדיקות המעבדה הרפואית שעל כל בית חולים לבצע במעבדותיו או בסיוע של מעבדות חיצוניות, לפי הצורך הרפואי ולפי ההתוויות וכן יקבע את פרקי הזמן המרביים למתן התוצאות.
בבדיקה עלה כי משרד הבריאות לא קבע אילו בדיקות חייב כל בית חולים לבצע במעבדותיו, אילו בדיקות הוא רשאי לשלוח למעבדות רפואיות חיצוניות, ואת פרקי הזמן המרביים לקבלת התוצאות, כל זאת כדי לא לפגוע באפשרות של מתן טיפול רפואי נאות לחולה.
כך לדוגמה העלתה הביקורת כי רק ארבעה19 מתוך עשרים בתי חולים שנבדקו מבצעים בחדר המיון בדיקות מצילות חיים הנוגעות לשיבוש בתפקוד הלבבי, למשל "בדיקת טרופונין בעלת .
17 אנליט [Analyte] - ,חומר או מרכיב מסוים המצוי במדגם הבדיקה שאותו המעבדה נדרשת לאפיין לזהות או לכמת.
18 מתוך אתר משרד הבריאות http://www.
il/About/Pages/about_us.
רמב"ם בחיפה, המרכז הרפואי לגליל בנהרייה, זיו בצפת ופוריה בטבריה 728 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רגישות גבוהה", שמאפשרת לאבחן נזק חד בשריר הלב.
יצוין שבדיקה זו מאפשרת אבחון מוקדם יותר של מקרי אוטם בשריר הלב לעומת בדיקות הטרופונין הסטנדרטיות.
עוד עלה, לדוגמה, כי לא בכל בתי החולים מבצעים בחדר המיון בדיקה להערכת אי -ספיקת לב בדיקת .
(BNP ) , שמאפשרת לאבחן מוקדם מאוד תחילת שיבוש בפעילות הלב.
בתשובתו מדצמבר 2015 כתב המשרד כי "לגבי בדיקות קריטיות מצילות חיים יש מקום לקבוע רשימה אחודה מאחר ורשימה כזו קיימת ברוב המעבדות בבתי החולים והקהילה".
מתשובתו של משרד הבריאות עולה שלא בכל המוסדות הרפואיים קיימת רשימה של בדיקות קריטיות מצילות חיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמחובתו של משרד הבריאות להבטיח מתן טיפול רפואי נאות ולהשיג את היעדים שהציב לעצמו בנושאי האיכות והיעילות של מערכת הבריאות, עליו לקבוע רשימת בדיקות מזערית שכל בית חולים חייב לבצע לפי ההתוויות שייקבעו, תוך חלוקה ליחידות השונות בבתי החולים (בדיקות במיון, במחלקות אשפוז, בחדרי לידה וכו').
ביטוי תוצאות הבדיקות ביחידות מדידה20 שונות .
כל תוצאה של בדיקת מעבדה מבוטאת ביחידות מדידה תקניות.
הביטוי המקובל במועד הביקורת הוא ביחידות קונבנציונליות ( mg/dL או mg/L )או ביחידות בי ן-לאומיות על בסיס מולרי ( SI mmole/L) .
ואכן מעבדות בתי החולים וקופות החולים מבטאות את תוצאו ת המעבדה באחת משתי השיטות האמורות לעיל.
בעת הביקורת פועלת בבתי החולים ובקופות החולים מערכת ממוחשבת לשיתוף מידע רפואי21 .
המערכת מאפשרת למטפל בבית החוליםגישה גם למידע השמור בתיק הרפואי הממוחשב של החולה בקופות החולים, למשל, לצורך הטיפול הרפואי.
מאחר שתוצאות ש ל בדיקות מעבדה מועברות בין בתי החולים או מבתי החולים לקופות ולהפך, יש חשיבות לכך שניתן יהיה לפענח את תוצאות הבדיקה באופן מדויק.
אחד הכלים לכך הוא שפה משותפת - שימוש ביחידות מדידה אחידות עבור תוצאות הבדיקות בכל המעבדות הרפואיות.
בבדיקה עלה כי תוצאות של בדיק ות מסוימות במעבדות הרפואיות בבתי החולים אינן מבוטאות באותן יחידות מדידה.
כך לדוגמה בבית חולים מסוים מבוטאות התוצאות של הבדיקה Ammonia ביחידות של μg/dl , ובבית חולים אחר תוצאות אותה בדיקה מבוטאות ביחידות של umol/L ; תוצאות הבדיקה של Calcium -ionized מבוטאות בב ית חולים אחד ביחידות של mmol/L ובבית חולים אחר ביחידות של mg/dl .
20 יחידות מדידה - ביטוי היחידות שלפיהן ניתנת תוצאת הבדיק ה.
21 "מערכת "אופק היא מערכת מידע מכוונת המבוססת על רשומות רפואיות ממוחשבות ממקורות שונים (כגון מעבדות, מערכות דיאגנוסטיות, תיקים רפואיים ממוחשבים), ומשולבת במערכות המידע שבין בתי החולים וקופות החולים.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שימוש ביחידות מדידה שונות עבור אותה בדיקה, עלול לבלבל את הרופאים, ולעתים אף לגרום לטעויות באבחון ובטיפול שעלולות להביא לידי פגיעה בחולה עד כדי סיכון חיים.
כך לדוגמה העלו מנהלי מעבדות רפואיות בבתי החולים לפני נציגי משרד מבקר המדינה מקרים שבהם רופאים שעֵרים לכך שנעשה שימוש ביחידות מדידה שונות בין המעבדות, העדיפו לשם הנוחות והביטחון לשלוח את החולה לביצוע חוזר של אותה בדיקה במעבדת בית החולים שבו מטופל החולה , בדיקה הגורמת טרחה מיותרת לחולה ובזבוז משאבים.
דוגמה לבלבול ולטעויות הנובעים מהשימוש ביחידות מדידה שונות: במהלך אשפוזו של תינוק בבית חולים כללי-ממשלתי מסוים נבדקה רמת החומצה הלקטית בדמו והתקבלה תוצאה תקינה.
לאחר שחרורו מבית החולים נעשתה בדיקת מעקב בקופת החולים בקהילה, ובה הופנתה הדגימה לבית חולים כללי-ממשלתי אחר.
גם בבדיקה זו התקבלה תוצאה תקינה, אולם בערכים אחרים.
הדבר לא היה מובן לרופא הילדים בקהילה שטיפל בתינוק, ולכן הוא הפנה את הורי התינוק לעשות לו בדיקה חוזרת בשל החשש כי "מדובר במחדל בביצוע הבדיקה או בדיווח שלה".
לאחר שהתקבלו תוצאות הבדיקה החוזרת הובנה הסיבה לבלבול - התברר שאחת המעבדות מבטאת את התוצאה ביחידות SI - mmole/L , והמעבדה השנייה- ביחידות מיליגרם לדציליטר22.
בביקורת עלה כי כבר בשנת 2012 העלו האיגוד הישראלי למדעי המעבדה הרפואית (להלן - אילמ"ר)23 וחברי המועצה למעבדות רפואיות לפני הנהלת משרד הבריאות את הצורך הדחוף בקביעת יחידות מדידה אחידות לכל המעבדות הרפואיות, אולם עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , לא פעל משרד הבריאות לקידום קביעת יחידות מדידה אחידות לכל המעבדות הרפואיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות - בשיתוף בתי החולים, קופות החולים והמועצה למעבדות רפואיות - לפעול בהקדם ליצירת דיווח אחיד על תוצאות הבדיקות באמצעות קביעת יחידות מדידה זהות לכל המעבדות הרפואיות וזאת כדי למנוע בלבול וטעויות בפרשנות תוצאות הבדיקות על ידי רופאי בתי החולים וקופות החולים ולמנוע ביצוע בדיקות חוזרות שלא לצורך.
משרד הבריאות כתב בתשובתו כי הסוגיה נבדקה בעבר ובבדיקה עלה כי יצירת דיווח אחיד כרוכה בעלויות ומשאבים רבים.
עם זאת המשרד מסר כי הוא ידרוש מכל המעבדות הרפואיות בקהילה ובבתי החולים למסד נוסחאות המרה לכל יחידות ה בדיקה על פי הצורך כך שתוצאות הבדיקה יהיו ברורות לרופאים, וכי הוא יעקוב אחר יישום התהליך.
22 בן-עמי סלע , "על הצורך הדחוף לחייב את כל המעבדות הקליניות בישראל לבטא את תוצאות הבדיקות באותן יחידות ייחוס", אתר האיגוד הישראלי למדעי המעבדה הרפואית), http://www.
23 אילמ"רהוא חברה מקצועית מדעית המאגדת בתוכה אקדמאים העוסקים במדעי המעבדה הרפואית.
אילמ"ר הוא חבר מן המניין בארגון הבין-לאומי לביוכימיה קלינית ורפואה מעבדתית ( IFCC) .
האיגוד פועל בתחום המקצועי-מדעי בלבד, ולא בענייני שכר.
אילמ"ר פועל למען חבריו באמצעות ועד הנבחר אחת לשלוש שנים.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-קביעה של בדיקות המחייבות דיווח מידי על תוצאות חריגות מסכנות חיים - ערכי התראה (פניקה) דיווח על תוצאות חריגות בבתי חולים וקופות חולים ערכי התראה (פניקה ) הם ערכי תוצאת בדיקה המעידים על סכנת חיים מידית הנשקפת למטופל ומחייבים התערבות טיפולית מידית.
כשמתקבלים במעבדה ערכים כאמור, עליה לדווח לגורמים הרפואיים הרלוונטיים האחראים לתוצאות בדיקה אלו בהקדם האפשרי .
על מנת ליישם זאת נדרש ממשרד הבריאות להגדיר את רשימת הבדיקות שתוצאות חריגות שלהן דורשות פעולה מיוחדת של עובדי המעבדה: איתור הרופא האחראי (הרופא שהזמין את הבדיקה) ודיווח מידי על תוצאות הבדיקה, כדי שהרופא האחראי יחליט איזה טיפול לתת לחולה.
על המשרד להגדיר גם את הערכים לתוצאות חריגות.
הועלה שמשרד הבריאות לא הגדיר רשימת בדיקות כאמור.
לעומת זאת עלה כי כל בית חולים וכל קופת חולים הגדירו לעצמם רשימה כזו, אולם קיים שוני בין הרשימות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמשרד הבריאות יגבש רשימה של בדיקות שחריגה בתוצאותיהן מחייבת מעורבות רפואית מידית, ויפיצה בין המעבדות הרפואיות כדי שיידרשו לדווח באופן מידי לרופא האחראי.
המשרד מסר בתשובתו כי המחלקה למעבדות תגבש עם המועצה למעבדות רפואיות ועם האיגודים המקצועיים רשימת בדיקות קריטיות שתוצאותיהן מסכנות חיים שתחייב דיווח מידי לרופאים.
דיווח על תוצאות חריגות של בדיקות חיילי צה"ל צה"ל משתמש במעבדה המרכזית של שיבא החל משנת 2014 לכל צרכי ו.
עובדי יחידת קצין רפואה ראשי (קרפ"ר) בצה"ל מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי כאשר המעבדה הרפואית בשיבא מדווחת בסוף השבוע על ערכי התראה שהתגלו אצל חייל, צה"ל מתקשה באיתור החייל ובזימונו להמשך טיפול.
עיכוב באיתור חייל שיש לטפל בו עלול להחמיר את מצבו הרפואי.
על צה"ל, בתיאום עם המעבדה המרכזית של שיבא, לגבש תהליכי עבודה שיבטיחו, במקרה הצורך, איתור דחוף של החייל ושל הרופא האחראי שהזמין את הבדיקה כדי לספק לחייל את הטיפול המתאים לו בהקדם האפשרי.
בתשובה שמסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 נכתב כי נערכה פגישה עם נציגי הנהלת שיבא ובה גובשה תכנית לטיוב מישק הפעולה בין שיבא לצה"ל.