HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
39 דרגת פליטתהזיהום מהרכב.
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תעריף המכס ולקבוע בנוגע לרכב סיור ותיור, כי משרד התיירות יקבע כללים ברורים למתן ההטבה, יפקח על מקבלי ההטבה וינפיק אישור על העמידה בכללים אלה.
במכתב גם נקבע כ יהיה ליידע את רשות המיסים על אותם מורי ]משרד התיירות[ י "באחריות דרך שאינם עומדים בקריטריונים".
הועלה כי בספטמבר 2014 טרם תוקן צו תעריף המכס, ומשרדי התיירות והתחבורה ורשות המסים טרם גיבשו הסדר שיביא להחזרת הפיקוח על העמידה בתנאים לקבלת פטור ממס, כפי שהוצע במכתבה האמור של הרשות מאוקטובר 2013 .
נמשך אפוא מתן הפטור ממס על רכישת רכבים אלה ללא פיקוח על השימוש בהם.
משרד התחבורה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי "סוכם בין מנכ"לי משרד התיירות והתחבורה, שהנושא יוסדר בוועדה שתקום בראשות משרד התיירות ותהא אמ ונה על מתן אישורים למורי דרך אשר יעמדו בכללים לרכישת רכב סיור ותיור ובהתאם לנוהל שנקבע".
עוד ציין המשרד כי "הנושא הועבר למנכ"ל משרד התיירות ומשרד התחבורה ממתין למינוי הוועדה בהתאם לנוהל המוצע.
נכון להיום, לא ניתן לכנס את הוועדה בהיעדר תיקון לצו תעריף המכ ס.
בהתאם להעברת האחריות הנושא בתחום הועבר לטיפולו של משרד התיירות".
רשות המסים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי "בימים אלו מתקיים דיון להסדרת האכיפה באמצעות נוהל של משרד התיירות בשיתוף משרד התחבורה ורשות המסים שמטרתו להסדיר את הליכי הרכישה וההחזקה של רכבי אשכול תוך קבלת הטבת מס, וככל שיהיה צורך יתוקן בהתאם צו תעריף המכס".
משרד התיירות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי "צו תעריף המכס מתוקן בימים אלה על פי נוסח שהוסכם וסוכם מראש".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי התיירות והתחבורה ועל רשות המסים להסדיר ללא דיחוי את הנושא כפי שנקבע ולהחזיר לפעולה את ועדת אשכול כדי שתוכל לקיים פיקוח בתחום זה.
הפיקוח והדיווח על השימוש ברכב אשכול .
כדי להבטיח שרכב אשכול ישמש בעיקר למטרות סיור של תיירי חוץ, המטרות שבעבורן ניתן הפטור ממס, אמור המפקח על התעבורה לקבוע מדי שנה בשנה, לפי המלצת ועדת אשכול, מכסה שנתית מזערית של ימי הדרכת תיירי חוץ שבעלי רכב אשכול נדרשים למלא.
עד להפסקת עבודתה של ועדת אשכול בעקבות השינוי האמור בצו המכס, דרשה הוועדה ממורי הדרך להגיש דיווחים שנתיים על השימוש ברכבי אשכול.
המעקב אחר מספר ימי השימוש השנתיים ברכבי אשכול לצורך הסעה והדרכה של תיירי חוץ נעשה במשרד התחבורה בידי יו"ר ועדת אשכול, מתוקף תפקידו כממונה היסעים ומוניות במשרד, ואילו הוועדה עצמה אינה מעורבת בפיקוח על השימוש ברכבים אלא רק מאשרת רכישת רכבים חדשים.
באגף היסעים ומוניות במשרד התחבורה מרוכזים כל הדיווחים השנתיים של מורי הדרך וחברות ההסעה על ימי העבודה שבהם שימשו ברכבי אשכול שברשותם להסעה והדרכה של תיירי חוץ.
מורה דרך או חברה שלא דיווחו קיבלו ממשרד התחבורה מכתב ובו הם נדרשים לעשות זאת.
יצוין כי בדוח מבקר המדינה משנת 2007 נאמר כי בשנת 2004 רק כמחצית מבעלי רכב אשכול החייבים בדיווח האמור דיווחו כנדרש, ובשנת 2005 - כ- 80% מבעלי הרכבים.
בביקורת הנוכחית הועלה כי עד סוף שנת 2012 קיים משרד התחבורה מעקב שנתי אחרי מסירת הדיווח על השימוש בכל אחד מהרכבים, ויו"ר ועדת אשכול פנה לכל בעל רכב אשכול שלא דיווח והודיע לו כי עליו לשלם את המס.
משרד התחבורה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי הוא גם שלח מכתבי אזהרה ואף ביטל רישיונות של מורי דרך שלא עמדו במכסת הימים המזערית לשימוש ברכב אשכול להסעת תיירים.
נמצא כי בעת פעילותה לא דיווחה ועדת אשכול לרשות המסים על בעלי רכבי אשכול שלא מסרו לה דיווח שנתי כנדרש או על אלה שלא עמדו במכסה, ויו"ר הוועדה שלח את מכתביו האמורים לבעלי רכבי אשכול (שעליהם לשלם את המס על הרכב) בלי לכתב את רשות המסים להודעתו זו.
כתוצאה מכך רשות המסים, שהסתמכה על פיקוחו של משרד התחבורה על השימוש ברכבים, לא ידעה על בעלי רכבי אשכול שלא מילאו את הדרישה של הדיווח כדי להיות זכאים להטבת המס, ואפשר שההטבה ניתנה למי שלא היו זכאים לה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לכשיחודש הפיקוח בנושא, על רשות המסים לקבוע עם משרד התחבורה הסדרי דיווח שנתיים שוטפים בעניין מהותי זה.
שיווק רכבי אשכול לתייר .
רכב אשכול הוא כאמור מוצר תיירותי ייחודי שנועד לספק ביטחון (יותר מרכב שכור לנהיגה עצמית) וחוויית סיור ייחודית.
סיור ברכב זה מיועד לתיירים בעלי אמצעים המעוניינים ומסוגלים לרכוש את שירותיו של רכב תיירות ומדריך פרטיים וליהנות מטיול ברמה גבוהה מהמקובל, ולקבוצות קטנות המעוניינות בסיור ייחודי המותאם להן והמבקשות ליווי צמוד של איש תיירות מקצועי בביקורן בארץ.
הפטור ממס על רכישת רכב אשכול, שניתן כבר יותר מ -50 שנה, נקבע מתוך הכרה ביתרונותיו של שירות זה ונועד לשמש תמריץ לעיסוק בתיירות החוץ, שהיא מקור חשוב להכנסת מט"ח למדינה.
למרות יתרונותיו של הסיור ברכב אשכול, ב-30 השנים האחרונות נשאר כאמור מספר רכבי האשכול קבוע, על אף הגידול הניכר במספר תיירי החוץ.
בדיקת אתר האינטרנט של משרד התיירות בשפות אנגלית וצרפתית העלתה כי אין בו מידע על רכבי אשכול.
באתר יש רק הפניה לסוכנויות נסיעות המציעות לתייר החוץ טיול "תפור על פי מידותיו", וברשימת מורי הדרך יש סימון לאיזה מורה דרך יש רכב אשכול.
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי פרסום מידע חיוני זה בעניין רכבי אשכול באתר האינטרנט של המשרד הכתוב בשפות זרות ומיועד לשימוש התיירים, עשוי לתרום להרחבת השימוש ברכבי אשכול.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמשרד התיירות סבור שיש יתרונות בשימוש בשירותי רכבי אשכול, עליו לבחון דרכים להגברת השימוש של תיירי חוץ במוצר תיירותי חשוב ואיכותי זה.
בין היתר, על המשרד לבחון בהקדם דרכים לשיווק רחב יותר של רכבי אשכול באמצעי פרסום שונים, לרבות אתר האינטרנט שלו, סוכני תיירות, בתי מלון ונספחי תיירות בנציגויות ישראל בחו"ל, כדי שתיירי חוץ יהיו מודעים למוצר תיירותי ייחודי זה, ליתרונותיו ולאופן הזמנתו.
בישראל נמצאים אתרים היסטוריים, ארכיאולוגיים ודתיים מהחשובים בעולם, ולכן היא מהווה מוקד משיכה לתיירים שבאים לטייל בה, לנפוש, לעלות לרגל ועוד.
ענף התיירות בישראל הוא ענף תנודתי המושפע מגורמים רבים, ובהם, המצב הגיאופוליטי והיציבות באזורנו והמצב הביטחוני בארץ.
ענף התיירות תורם רבות לכלכלת המדינה, ולתיירות החוץ יש גם חשיבות בהיבטים של תדמיתה של ישראל בעולם.
שיווק נכון והסברה יעילה עשויים לתרום למשיכת תיירים לביקור בארץ, ומורי הדרך הם גורם חשוב בקידום תיירות החוץ והפנים בארץ.
מורי דרך בישראל הפוגשים את התיירים עם הגיעם ארצה ומלווים אותם לאורך ביקורם בארץ, מהווים מתווכים בין אותם תיירים ובין המדינה, אזרחיה ותרבותה ומשפיעים רבות על חווית התייר בביקורו בארץ.
המדינה ראתה לנכון שלא לאפשר לכל אדם לשמש כמורה דרך, אלא רק ל מי שהורשה לכך על ידי משרד התיירות, לאחר שעמד בבחינות רישוי.
העסקת מורי דרך מורשי ם בלבד נועדה להעמיק את מקצועיותם ומיומנותם של מורי הדרך, והדבר משרת את טובת ענף התיירות כול ו ותורם להגברת שביעות הרצון של התיירים ובכך להעצמת חווייתם בשהות בישראל.
חשיבות רבה יש למורה דרך גם בתיירות הפנים, שבאמצעותה נחשף הציבור הישראלי לארץ ולאתריה.
תפקידו של מורה דרך בתיירות פנים, לעומת תיירות ה חוץ, הוא ליצור זיקה ואהדה בקרב הציבור הישראלי לאתרי מורשת ולאתרים היסטוריים ולחבר אותו לארץ ישראל ולמורשת.
על משרד התיירות לעשות את כל הנדרש על מנת לייעל ולשפר את פעולות האכיפה שהוא מקיים בנוגע לעבודתם של מורי הדרך.
כמו כן עליו לפעול לתיקון תקנות מורי הדרך ובמידת הצורך ליזום הצעות לתיקון חוק שירותי תיירות על מנת לחזק את הפיקוח והאכיפה בעניין מורי דרך לא חוקיים, ולהעלות את מעמדו של מורה הדרך.
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 השימוש במוצר התיירותי "רכב אשכול" עשוי לשפר את חוויית התייר בעל האמצעים הכלכ ליים והתייר המעוניין בסיור פרטי, והוא יכול לשמש כלי חשוב להכנסת מטבע חוץ למדינה.
על משרד התיירות, משרד התחבורה ורשות המסים לפעול בהקדם לתיקון הליקויים בנושא המפורטים בדוח ביקורת זה ולדאוג לפיתוח מוצר ייחודי זה.
על משרד התיירות לבחון דרכים לשיווק רחב יותר של מוצר זה באמצעי פרסום שונים, לרבות באתר האינטרנט של המשרד, סוכני תיירות, בתי מלון ונספחי תיירות בנציגויות בחו"ל.
ראוי כי משרד התיירות יקיים דיון יסודי בנושא מורי הדרך, ונוכח מרכזיותו בענף התיירות יעקוב באופן שוטף אחר ההתקדמות בתחום זה ויוודא כי הוא מתנהל כראוי.
תיקון הליקויים ויישום ההמלצות שפורטו בדוח ביקורת זה על ידי משרד התיירות, משרד התחבורה ורשות המסים עשויים להיות צעדים משמעותיים להסדרת נושא מורי הדרך ולקידום תפקודם, ותהיה בכך תרומה חשובה לענף התיירות ולפעילות הכלכלית בארץ.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
,תשתיות ציבוריות לתיירות כוללות פרויקטים ממגוון תחומים: אתרים היסטוריים ודתיים אתרי עתיקות, אתרי טבע, מרפא, ספורט ונופש, טיילות, פארקים, מסלולי תיירות בערים, אתרי תיירות אתנית ועוד .
לפרויקטים מסוגים אלה עשויה להיות תרומה רבה לפיתוחה של המדינה גם מהבחינה הכלכלית והחברתית, שכן יש בהם להוביל ליצירת מוצר תיירותי איכותי ומגוון שיסייע לצמיחה בתיירות הנכנסת ובתיירות הפנים, ליצירת מקומות תעסוקה, בילוי ונופש ולפיתוח עסקי בסביבתם.
בישראל קיים בסיס איתן לצמיחתו של ענף תיירות מצליח בזכות העושר ההיסטורי, התרבותי, הדתי והטבעי שבתחומה הגאוגרפי.
ניהול נכו ן של פרויקטים תיירותיים תשתיתיים - מבחינת הבחירה, הפיתוח, התחזוקה והשיווק שלהם - הוא מהתנאים ההכרחיים לענף תיירות משגשג.
משרד התיירות מופקד על פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות בישראל.
ייעודו העיקרי הוא לתרום לכלכלת המדינה.
בחוזר מנכ"ל משרד התיירות, שגובש ב שיתוף משרד האוצר בשנת 2007 ומתעדכן מפעם לפעם, נקבע מודל לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות.
מודל זה נועד לשמש כלי לבחינה, למיון ולהעדפה של פרויקטים תיירותיים תשתיתיים פוטנציאליים לפי אמות מידה המפורטות בחוזר, תוך הקצאת מסגרת תקציבית לתחומי הפיתוח השונים.
יישום המודל הוטל ב חוזר המנכ"ל על צוות תקציב פיתוח (צת"פ) הכולל ארבעה חברים: הסמנכ"ל לפיתוח במשרד התיירות ( יו"ר הצוות ), נציג מינהל השיווק במשרד התיירות, חשב משרד התיירות ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן גם - אג"ת).
מרבית התקציב המשמש לפיתוח הפרויקטים מקורו במשרד התיירות.
היתר ממומן בידי גופים ציבוריים אחרים, בעיקר משרדי ממשלה, כגון המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
להלן מוצגים נתונים מתוך תכניות העבודה המפורטות לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות, העדכניים לסופי השנים 2012 -2010 , באשר למספרם ולתקציביהם של הפרויקטים שהוחלט לפתח בשנים אלה: .
נתונים מתכניות העבודה המפורטות העדכניים לסופי השנים 2012 - 2010 .
לפיתוח התקציב שהוקצה לפיתוח הפרויקטים .
התיירות חלקם של גופים ציבוריים .
ש"ח באחוזים במיליוני ש"ח באחוזים .
2010 77 כ-151 כ-130 כ-86% כ-21 כ-14% .
2011 106 כ-218 כ-166 כ-76% כ-52 כ-24% .
2012 128 כ-264 כ-207 כ-78% כ-57 כ-22% מלוח1 עולה כי הפעילות לפיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות בשנים 2012 -2010 כללה התחייבות לפיתוח311 פרויקטים במימון כולל של כ-630 מיליון ש"ח, וכי בשנת 2012 גדל בכ-75% התקציב השנתי שיועד לפיתוח לעומת שנת 2010 .
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2014 כי יותר ממחצית הפרויקטים שבתכניות משרד התיירות 1255 .
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 העבודה ל שנים 2012 -2010 הם פרויקטים המשכיים, כלומר הגדלות תקציביות והרחבות של פרויקטים שאושרו בשנים קודמות.
כאמור, חמ"ת היא הגוף הביצועי המרכזי של משרד התיירות ליישום מדיניות פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות4 , והיא בבעלות מדינת ישראל.
מערכת היחסים של משרד התיירות וחמ"ת מוסדרת בהסכם מסגרת בין הגופים המתחדש ומתעדכן אחת לכמה שנים, בפטור ממכרז5.
לפיהסכם המסגרת, על חמ"ת לפתח פרויקטים בהתאם להזמנות עבודה שמשרד התיירות יעביר לה על בסיס תכניות העבודה שצת"פ יקבע.
חמ"ת מבצעת את רוב הפרויקטים המוטלים עליה במיקור חוץ באמצעות קבלני משנה שעמם היא מתקשרת 6.
את הטיפול בחלק מהפרויקטים חמ"ת מעבירה לגופים אחרי ם (בעיקר רשויות מקומיות שבתחומן הם מוקמים), וגופים אלה מבצעים את הפרויקטים באמצעות קבלני משנה שעמם הם מתקשרים7 .
לחמ"ת אין מקורות מימון משלעצמה.
הוצאות התפעול שלה ( מינהלה ושכר) מתוקצבות מתקציב משרד התיירות, וגם עבודות הפיתוח של הפרויקטים נעשות במימון חיצוני, כאמור בעיקר של משרד התיירות.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה כי יותר מ-70% מתקציבי תכניות העבודה המפורטות לשנים 2012 -2010 ממומשים באמצעות חמ"ת.
תקציבים אלה משמשים מנוף לפעילות בהיקף כספי גדול יותר, שכן לרבים מן הפרויקטים מתווסף כאמור מימון של רשויות מקומיות שבתחומן מוקמים הפרויקטים8 .
להלן מוצגים נתונים מהדוחות הכספיים של חמ"ת באשר לפרויקטים שהיו באחריותה בכל אחת מהשנים 2012 -2010 : .
נתונים מהדוחות הכספיים של חמ"ת על פרויקטים באחריותה בשנים 2012 -2010 .
*מספר הפרויקטים שבאחריות חמ"ת סך כל תקציבי הפרויקטים** .
* חמ"ת מסרה למשרד מבקר המדינה כי הסיבות לירידה במספר הפרויקטים שבאחריותה במשך השנים הן סיום של פרויקטים והחלטה של משרד התיירות להתמקד בפרויקטים משמעותיים שאושרו בעבר, להרחיבם ולהגדיל את תקציביהם, במקום להשקיע בפרויקטים חדשים.
4 גופי ביצוע נוספים של משרד התיירות הםהחברה לפיתוח עכו העתיקה בע"מ (להלן - חפ"ע); החברה לפיתוח יפו העתיקה בע"מ; ואתרים, חברה לפיתוח אתרי תיירות בתל אביב-יפו בע"מ.
ממסמכי משרד התיירות עולה כי בשנים האחרונות פיתח המשרד פרויקטים רק באמצעות חמ"ת וחפ"ע.
5 לפי סעיף3(5 ) וסעיף3(4 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
, לפי העניין 6 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65א ( 2014 ), "החברה הממשלתית לתיירות בע"מ- מכרזים והתקשרויות", עמ' 609.
7 בעניין זה ראו להלן עמ' 1281.
8 ,על פי חוזר המנכ"ל, מימון פרויקטים ברשויות מקומיות יתחלק בין משרד התיירות לרשויות ושיעורו ייקבע בהתאם למצב החברתי-כלכלי של אוכלוסייתן ולפוטנציאל גביית ה ארנונה שלהן.
שיעור ההשתתפות נע בין 0% , לרשויות בדרג הנמוך ביותר, ל -60% , לרשויות בדרג הגבוה ביותר.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ** הפער בין נתוני משרד התיירות המוצגים בלוח1 לנתוני לוח2 נובע מכך שבדוחות חמ"ת מוצגים סך כל התקציבים שהוחלט להקצות לכל פרויקט עד למועד הדוח הכספי, כולל התחייבויות משנים קודמות, וכן התקציבים שרשויות מקומיות התחייבו לתת לפרויקטים.
*** בדוחות הכספיים של חמ"ת לשנת 2012 נפלה טעות בהצגת תקציב סך כל הפרויקטים באותה שנה (נכתב שם סכום של 655,371 אלפי ש"ח במקום 664,797 אלפי ש"ח).
בינואר 2014 הסב משרד מבקר המדינה את תשומת לב חשב חמ"ת לטעות זו, והחשב השיב שיפעל לתיקונה.
בחודשים יולי -דצמבר 2013 בדק משרד מ בקר המדינה כמה נושאים הנוגעים לפיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות בישראל בשנים 2012 -2010 , ובעיקר את תהליכי קבלת ההחלטות בכל הנוגע להכנת תכניות הפיתוח, לבחינת פרויקטים ולאישורם; ניהול המידע לגבי הפרויקטים שהוחלט לפתחם; הזמנות עבודה לביצוע פרויקטים, והבקרה על ביצועם.
חלק מהנושאים עודכנו עד לפברואר 2014 .
הבדיקה נעשתה במשרד התיירות ובחמ"ת .
גיבוש תכניות פיתוח ואישורן .
חוזר המנכ "ל: לשם הקצאת משאבי הפיתוח באופן מיטבי מציג חוזר המנכ"ל מודל מפורט שלפיו נדרש צת"פ לקבוע את סדרי העדיפויות בין תחומי הפיתוח התיירותיים השונים ואת חלוקת התקציבים לכל אחד מהתחומים שייבחרו, וכן לבחור פרויקטים מוצעים שיכללו בתכנית העבודה.
בחוזר, המופיע באתר האינטרנט של משרד התיירות, מצוין כי מטרותיו הן לקבוע אמות מידה שקופות, ברורות ושוויוניות בכל הנוגע למיון, לבחירה ולהעדפה של השקעות שונות בתשתיות ציבוריות לתיירות באזורי הארץ השונים.
עוד מצוין בחוזר כי מטרתו להביא לידיעת רשויות מקומיות, משרדי ממשלה ומוסדות ממלכתיים העוסקים בפעילויות הקשורות לפיתוח תיירותי תשתיתי את העקרונות להקצאת משאב ים לפיתוח ואת סדרי העדיפויות שלפיהם ייבחרו פרויקטים תיירותיים.
להלן תיאור סכמתי של מודל התעדוף ושל אופן הפעלתו, כפי שנקבע בחוזר: א.
בשלב הראשון, על צת"פ להחליט מה הם תחומי הפיתוח (המוצרים התיירותיים וסוגי התשתיות) המועדפים ולקבוע את המסגרת התקציבית שתוקצה לכל אחד מהם על בסיס החלוקה שלהלן: משרד התיירות 1257 .
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים1 .
הכללים שלפיהם צת"פ מחליט מה הם תחומי הפיתוח המועדפים ומה שיעור תקציבם (באחוזים) .
בשלב השני, על כל הפרויקטים המוצעים לפיתוח להיבחן בידי צת"פ.
רק פרויקטים שיש להם תב"ע תקפה שמכוחה אפשר להוציא היתר בנייה יועלו לדיון.
כל פרויקט מוצע שעמד בתנאי סף זה ייבחן בידי צת"פ לפי אמות המידה שלהלן, ויקבל ציון בין 1 ל-10 :שישוקלל כך 1258 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח 3 .
אופן הערכת הפרויקט בידי צת"פ (דירוג פרויקטים) .
אמת המידה* המשקל הערכה שקלול .
פלחי השוק שהפרויקט משרת 18% 10-1 **ציון משוקלל .
תרומת הפרויקט לפיתוח כלכלי 18% 10-1 ציון משוקלל .
תרומת הפרויקט לשיפור המוצר התיירותי 18% 10-1 ציון משוקלל .
עצמת התחזוקה הנדרשת בפרויקט אל מול .
יכולת הרשות המתחזקת 10% 10-1 ציון משוקלל .
מדיניות הממשלה ומדיניות המשרד ביחס לפרויקטים מהסוג .
המוצע 10% 10-1 ציון משוקלל .
סבירות עלות הפרויקט ביחס לחשיבותו אל מול אילוצי תקציב 8% 10-1 ציון משוקלל .
המשכיות הפרויקט כחלק מתכנית רב-שנתית מאושרת 5% 10-1 ציון משוקלל .
תשומות ומדיניות הרשות המקומית לקידום התיירות בתחומה 5% 10-1 ציון משוקלל .
חדשנות וייחודיות הפרויקט 5% 10-1 ציון משוקלל .
פיתוח בר-קיימא 3% 10-1 ציון משוקלל .
* תחת כל אמת מידה מפורטות בחוזר כמה אמות מידה משניות כדי להבטיח התייחסות מקיפה ואחידה לכל ההיבטים הרלוונטיים בכל הפרויקטים.
** הציון המשוקלל נקבע על ידי מכפלת המשקל שהוגדר לאמת המידה בהערכה שניתנה לפרויקט באותה אמת מידה.
*** הציון הסופי של הפרויקט מחושב באמצעות ס יכום הציונים המשוקללים.
החוזר קובע כי יאושרו הפרויקטים בעלי הציונים הגבוהים ביותר בכל סוג תשתית, עד למיצוי התקציב שהוקצה לכל סוג תשתית.
הציון 6 הוא ציון סף שכל פרויקט חייב לקבל כתנאי לאישורו.
פרויקט שהוא חלק אינטגרלי מפרויקט תיירותי שאושר בידי צת"פ בעבר ושחלקים אחרים ממנו כבר בוצעו יזכה לקדימות כדי לקדם השלמת פרויקטים המצויים כבר בביצוע.
במקרים שלא יהיו די פרויקטים ראויים בסוג תשתית מסוים לניצול מלוא התקציב שהוקצה לו, תועבר יתרת התקציב לסוגי תשתיות אחרים.
לפי החוזר, על צת"פ להכין תכנית עבודה רב -שנתית לחלוקת תקציב הפיתוח בהתבסס על מודל התעדוף.
החוזר מנחה כי "המודל יופעל, ככל האפשר, על בסיס תלת-שנתי, כדי לאפשר רציפות של פרויקטים ארוכי טווח ושל תכניות עבודה המשכיות".
האחריות ליישום הוראות החוזר הוטלה על הסמנכ"ל לפיתוח, המשמש כאמור גם יו"ר צת"פ.
הסכם המסגרת : בהסכם המסגרת נקבע כי פיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות ייעשה בהתאם לתכנית העבודה הרב-שנתית שיגבש משרד התיירות בהתאם למדיניותו.
על בסיס תכנית זו יגבש צת"פ תכנית עבודה שנתית, ולאחר מכן יקבע תכניות עבודה מפורטות שיכללו את הפרויקטים לתכנון ולביצוע על מרכיביהם השונים, מהותם, פריסת ביצועם על ציר הזמן והיקף התקציב לאותה תכנית עבודה, הכול במסגרת שנת תקציב משרד התיירות 1259 .
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
רלוונטיתתכניות העבודה המפורטות יבואו לידי ביטוי בהזמנות עבודה שמשרד התיירות יעביר לחמ"ת.
גיבוש תכניות עבודה רב-שנתיות ושנתיות הועלה כי בניגוד לנדרש בחוזר המנכ"ל ובהסכם המסגרת, בשנים 2012 -2010 לא גיבש צת"פ תכניות עבודה רב -שנתיות ושנתיות הקובעות את תחומי הפיתוח המועדפים ואת חלוקת התקציב לתחומים אלה.
אף על פי שהסמנכ"ל לפיתוח אחראי ליישום חוזר המנכ"ל, בפרוטוקולים של ישיבות צת"פ בשנים 2012 -2010 לא נמצאה אסמכתא לכך שאגף הפיתוח העביר לצת"פ את כל המידע הנדרש כדי שצת"פ יפעיל את מודל התעדוף לפי חוזר המנכ"ל ויגבש תכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות הכוללות את סדרי העדיפויות בין תחומי הפיתוח השונים וחלוקת התקציבים ביניהם.
מנגד, לא נמצא כי צת"פ דרש לקבל מידע כאמור לשם הפעלת המודל וגיבוש התכניות האמורות.
בתשובה שמסר משרד התיירות במאי 2014 למשרד מבקר המדינה נכתב: "באופן כללי, המועדפים היא למעשה הקצאת התקציב בין סוגי התשתיות ]תחומי הפיתוח [ קביעת הקיימות (ערים היסטוריות, תיירות כפרית, מגזרים ועוד) ונקבעת על בסיס סיכום תקציבי והסכמות מול משרד האוצר".
משרד מבקר המדינה העיר למשרדי התיירות והאוצר כי סיכום תקציבי ביניהם אינו יכול לשמש תחליף לדיונים שצריכים להתקיים ותכניות עבודה שצריכות להתגבש בידי צת"פ - על פי עקרונות ברורים ובשקיפות - כפי שנקבע בחוזר המנכ"ל.
הרכב צת"פ, שמו (צוות תקציב פיתוח) והוראות חוזר המנכ"ל, שגובשו כאמור בשיתוף משרד האוצר, מעידים כי צת"פ הוקם במטרה לקבוע את תחומי הפיתוח המועדפים ואת חלוקת התקציב ביניהם במסגרת תכניות עבודה רב-שנתיות ושנתיות, והוא הגוף המוסמך לכך.
בכמה פגישות שקיים משרד מבקר המדינה עם אגף הפיתוח בחודשים יולי -אוקטובר 2013 הסביר אגף הפיתוח כימודל התעדוף מפורט מדי וקשה ליישום.
עם זאת, האגף ציין כי אילו היה נדרש להשוות את תכניות העבודה המפורטות לשנים 2012 -2010 - הכוללות כאמור את כל הפרויקטים המיועדים לתכנון ו לביצוע - למודל התעדוף, היה נמצא כי הן תואמות בקירוב את תת -החלוקה השלישית שבמודל המתייחסת לסוגי תשתיות, והדגש הוא על ערי תיירות.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד במהלך הביקורת העיר משרד מבקר המדינה ל אגף הפיתוח כי חוזר המנכ"ל לא קובע את שיעור ההקצאה לכל סוג תשתית, אלא מציג עקרונות שלפיהם צת"פ נדרש לקבוע שיעור זה, דבר שכאמור לא נעשה בשנים 2012 -2010 .
מודל התעדוף נקבע בחוזר המנכ"ל בשנת 2007 , ומאז לא השתנו הוראות החוזר הנוגעות למודל, ואילו סעיפים אחרים בחוזר עודכנו בשנים 2011 -2010 .
אם סבר אגף הפיתוח שיש מקום לשנות את החוזר בכל נושא שהוא, ובעיקר בנושא חשוב כמו מודל התעדוף, היה עליו לפעול לשינויו לאחר קיום תהליך קבלת החלטות סדור בנושא, אך הדבר לא נעשה.
יודגש כי כבר בדוח שפורסם בשנת 20099 העיר מבקר המדינה כי "על משרד התיירות להקפיד על קיום הוראות חוזר מנכ"ל.
אי -הקפדה על מילוין עלולה להתפרש כזלזול בהן ומכאן שגם סעיפיו האחרים של החוזר אינם מחייבים.
אם המשרד סבור שסעיפים מסוימים בחוזר המנכ"ל אינם נחוצים, עליו לשקול את ביטולם או עדכונם" (ההדגשה במקור).
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה בביקורת הנוכחית החל אגף הפיתוח ביולי 2013 לגבש, בתיאום עם אג"ת, הצעה לתיקון חוזר המנכ"ל, בין היתר בהתייחס למודל התעדוף.
ההצעה כוללת צמצום של מבנה המודל והתאמתו לע קרונות הסיכום התקציבי שעליו חתמו משרדי התיירות והאוצר במאי 2013 , ולפיו בשנים 2014 -2013 "לפחות70% מתקציב משרד התיירות המיועד לפיתוח תשתיות תיירותיות יופנה לערי התיירות המרכזיות - ירושלים, עכו, טבריה, נצרת ואילת או לפרויקטי תיירות חוץ נוספים - בהסכמת משרד האוצר".
סיכום זה נחתם בהמשך לכך שבשנים 2012 -2011 , לבקשת משרדי האוצר והתיירות, גיבשה החמ"ת, באמצעות חברה חיצונית לניהול פרויקטים, תכניות חומש למימוש הפוטנציאל התיירותי בכמה ערים, בין היתר מבחינת פיתוח תשתיות תיירותיות בהן.
באוגוסט 2013 הגישהסמנכ "ל לפיתוח למנכ"ל משרד התיירות את ההצעה לתיקון חוזר המנכ"ל.
לא הוחלט על שינוי כלשהו בחוזר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי הוא מודע לשינויים שיש לבצע בחוזר המנכ"ל והוא פועל לתיקונו זה חודשים מספר.
משרד התיירות הסביר כי ההליך אורך זמן בין היתר בשל חילופי הסמנכ"לים לפיתוח, חוסר כוח אדם והמתנה להערות הביקורת, שכן יש כוונה להביאן בחשבון בעת תיקון החוזר.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התיירות כי עליו להשלים בהקדם את התיקונים הנדרשים בחוזר המנכ"ל.
עוד העיר משרד מבקר המדינה למשרדי התיירות והאוצר כי בכל מודל שיוחלט לאמץ בחוזר המנכ"ל יש להבטיח כי בטרם ייבחנו פרויקטים פוטנציאליים, יתקיים אחת לת קופה שתיקבע תהליך תכנון סדור שיכלול בחינה של צורכי הפיתוח, קביעת יעדים וסדרי עדיפויות בין תחומי הפיתוח האפשריים וחלוקת התקציב ביניהם ועיגונם בתכניות עבודה רב -שנתיות ושנתיות.
ראוי שתהליך זה יכלול הערכה כלכלית באשר להשפעה של תכניות פיתוח משנים קודמות על ענף התיירות ועל כלכלת המדינה.
בכך יהיה כדי לספק מידע בנוגע להמשך כדאיות ההשקעה בתחומי פיתוח מסוימים ולטייב את התכנון לשנים הבאות.
על משרדי התיירות והאוצר להקפיד לוודא כי תהליך התכנון וגיבושן ואישורן של תכניות העבודה בסופו ייעשו כדבעי, בידי מי שהוסמך לכך - צת"פ.
9 מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2009,) בפרק "אתרי תיירות בתחומי השיפוט של הרשויות המקומיות", עמ' 237.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד התיירות מסר בתשובתו: "הביקורת תילקח בחשבון בעת קביעת תהליך תכנון סדור שיכלול בחינה של צרכי הפיתוח וקביעת יעדים וסדרי עדיפויות בין תחומי הפיתוח קיום תהליכי הערכה כלכליים באשר להשפעה של ביצוע תכניות הפיתוח ]ו[ ,האפשריים אחת לתקופה".
בתשובה שמסר אג"ת למ שרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 צוין כי אג"ת מכיר בחשיבות שביצירת תכנית סדורה הכוללת בחינה של ההשפעות והתועלות שבהשקעה בתיירות, וכי הוא פועל להכנת תכנית כזו ולתיקון הליך הקצאת התקציבים לפרויקטים תיירותיים.
גיבוש ואישור של תכניות עבודה מפורטות הכוללות את הפרויקטים 1.
: דרך קביעת התכניות בתכניות העבודה המפורטות לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות בשנים 2012 -2010 כלוליםחמישה סוגי פרויקטים: פרויקטים שלגביהם הוגשה לראשונה לצת"פ בקשה לתקצוב (להלן - פרויקטים חדשים); פרויקטים המשכיים שהם, כאמור, הגדלות תקציביות והרחבות של פרויקטים שצת"פ אישר בשנים קודמות; פרויקטים שהממשלה החליטה על ביצועם מתוך תקציב משרד התיירות; פרויקטים שמומנו מתקציב של גופים אחרים כגון משרדי ממשלה אחרים; וכן פרויקטים השייכים לקטגוריות "שונות" (פרויקטים לא צפויים) ו"תכנון" (פעילות תכנון תשתיות תיירות).
התכניות נקבעו כך: אגף הפיתוח במשרד התיירות - הכולל כאמור את הסמנכ"ל לפיתוח (יו"ר צת"פ) ועובדת הכפופה לו ( ממונה על פיתוח תשתיות תיירותיות), המשמשת גם מרכזת של פעילות צת"פ - בחן בתחילת כל שנה בקשות לפרויקטים המשכיים, שקיבל על פי רוב מחמ"ת או מרשויות מקומיות שביקשו להרחיב פרויקטים שהוקמו בשטחן.
האגף קבע אילו פרויקטים המשכיים ראוי לדעתו לתקצב ובאיזה סכום, ואת יתרת תקציב הפיתוח ייעד לשאר סוגי הפרויקטים.
פרויקטים חדשים, וחלק מהפרויקטים השייכים ליתר הסוגים, לרבות ח לק מהפרויקטים ההמשכיים, הביא האגף לבחינה ולאישור של צת"פ.
לאחר מכן גיבש האגף וקבע תכנית עבודה שנתית מפורטת הכוללת את כל סוגי הפרויקטים המיועדים לתכנון ולביצוע מתקציב אותה שנה.
בהתבסס על נתוני אגף הפיתוח ופרוטוקולים של ישיבות צת"פ ריכז משרד מבקר המדינה בלוח 4 שלהלן את מספרם ואת היקפם הכספי של הפרויקטים שנכללו בתכניות העבודה המפורטות לשנים 2010 ו- 2012 .
ושל אלה מהם שאושרו בצת"פ .
הפרויקטים שנכללו בתכניות העבודה המפורטות לשנים 2010 ו- 2012 ואושרו בצת"פ .
העבודה סך כל הפרויקטים שנכללו בתכנית העבודה ואושרו .
הפרויקטים השיעור מתוך .
2010 77 כ-151 11 כ-14% כ-10.
5 כ-7% 1262 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2012 128 כ-264 62 כ-48% כ-126 כ-48% .
מלוח4 עולה כי בשנת 2012 גדלו מאוד המספר וההיקף הכספי של הפרויקטים שאושרו בצת"פ מתוך כלל הפרויקטים שנכללו בתכניות העבודה לעומת שנת 2010 ,.
אולם עדיין מבחינת מספר והיקף כספי, רק כמחצית הפרויקטים שנכללו בתכנית העבודה בשנת 2012 .
אושרו בצת"פ מהאמור לעיל עולה כי צת"פ, שהופקד, בין היתר, על בחינת כל הפרויקטים הפוטנציאליים ועל קביעת תכניות עבודה מפורטות שיכללו את הפרויקטים שאישר - צוות שהרכבו כולל גורם חיצוני למשרד התיירות (נציג אגף התקציבים במשרד האוצר) - לא מילא בשנים 2012 -2010 .