HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם משך כהונתם של הרבנים הראשיים קצוב מטרת קציבת הכהונה היא בראש וראשונה לרענן את המשרות, לאפשר התחדשות בדרכי הפעולות, לתת הזדמנות שווה להשתלבות בתפקידי מפתח ציבוריים, למנוע התפתחות של תלות בבעלי תפקידים מסוימים ולמנוע חשש לפגיעה בטוהר המידות בשל העמקת היחסים בין בעלי התפקידים לגורמים שעמם הם קשורים בקשרי עבודה.
65 שני הרבנים הראשיים, ארבעה רבני הערים הגדולות ועשרה רבנים שנבחרו בבחירות ישירות באסיפה הבוחרת.
66 סעיף21 ,לחוק החברות הממשלתיותהתשל"ה -1975.
על פי נוהלי הרבנות אין קוצבים את תקופת הכהונה של חברי ועדות המשנה מטעם מועצת הרבנות .
ואכן, על פי המסמכים שהתקבלו ממועצת הרבנות, הרכב הוועדות העוסקות בתחום הכשרות לא השתנה יותר מעשר שנים.
בתשובתה ציינה הרבנות כי משך כהונת חבר מועצה על פי חוק הרבנות הוא חמש שנים, כך שמשך כהונת חבר המועצה בוועדה מוגבל למשך כהונה זו.
בנסיבות אלה, אין מקום לקציבת כהונה של חברות בוועדות המועצה.
אם חבר מועצה נבחר שוב, אין כל פגם בכך אם הוא מתמנה לאותה ועדה.
יש לזכור כי חברי המועצה נבחרים על פי חוק באמצעות גוף בוחר המונה 150 איש ובו ייצוג של מגוון רחב ביותר של אוכלוסיות ואינטרסים.
מטעמים של רענון המשרות וגם מטעמים של שקיפות ונראות ציבורית על מועצת הרבנות לשקול להגביל את משך כהונת החברים בוועדות המשנה האמורות.
הפיקוח על כשרות המזון |135 .
הישגיו אגף הכשרות ברבנות .
היעדר תכנית עבודה שנתית .
את תעודות הכשרות לבתי אוכל, לרשתות שיווק ולמפעלים לייצור מזון , העומדים בנוהלי הכשרות שקבעה הרבנות, נותנים רבני הערים והרבנים האזוריים המשמשים לצורך זה זרועה הארוכה של הרבנות.
אגף הכשרות שברבנות משמש גוף מנחה מקצועי וגורם מפקח מטעם מועצת הרבנות.
האגף, הכולל 12 מחלקות, אמור לקבוע נוהלי כשרות, לפקח על גופי הכשרות ולייעל אותם, לספק מידע לציבור בדבר מוצרי מזון שאינם כשרים, לקיים השתלמויות למשגיחי ם ולמנהלי מחלקות כשרות במועצות הדתיות לצורך עדכונם בנוהלי הכשרות ו כן לעמוד על בעיות בתחום הכשרות.
בתפקיד ראש אגף הכשרות מכהן הרב יעקב סבג.
מחלקות האגף עוסקות במגוון תחומים הנוגעים לכשרות67 , נותנות ייעוץ הלכתי לרבנויות המקומיות ומפקחות עליהן.
תכנית עבודה היא אבן יסוד בפעולתו התקינה של כל ארגון.
על תכנית עבודה לכלול מטרות, יעדים מרכזיים שיש להשיג כדי לקדם את השגת המטרות והמשימות העיקריות שיש לבצע לשם השגת היעדים.
כמו כן, עליה לכלול מדדי תפוקה המאפשרים למדוד את התפ וקה הישירה של כל משימה ומעקב אחר ביצועה וכן מדדי תוצאה המגדירים את השינוי המצופה עקב ביצוע הפעולות המוגדרות בתכנית68.
בביקורת עלה שלאגף הכשרות אין תכנית עבודה שנתית וממילא לא נקבעו יעדים מרכזיים להשגה.
בהיעדר תכנית עבודה סדורה ומקיפה לא ניתן למדוד תכנון מול ביצוע ולהעריך את תפוקות האגף ואת הישגיו.
עוד עלה כי האגף אינו מקיים שגרת עבודה ניהולית; הוא אינו מקיים ישיבות בהשתתפות מנהלי המחלקות לצורך עדכון הדדי, העלאת בעיות ופתרונן והגדרת משימות לביצוע.
בישיבות שהאגף כן מקיים לא נכתב פרוטוקול.
מהאמור לעיל עולה חולשה ניהולית של אגף הכשרות.
על האגף להתוות תכנית עבודה שנתית ובה יעדים מרכזיים להשגה ולקיים שגרת עבודה ניהולית.
מנכ"ל הרבנות מסר בתשובתו כי בעת כניסתו לתפקיד מצא כי יש מקום לשיפור בכל הקשור לעבודה על פי תכניות עבודה מסודרות ויעדים מדידים.
לפי מדיניותו של מנכ"ל הרבנות, האגף לכשרות עובד במהלך השבועות הקרובים, בשיתוף האגף לרפורמות ממשלתיות במשרד ראש הממשלה, על הכנת תכנית עבודה שנתית.
67 מחלקות העוסקות בכשרות בתחומים ה אלה: תעשייה וחרושת, מצוות התלויות בארץ, בתי מטבחיים, מאפיות, קונדיטוריות, גני אירועים וחברות הסעדה, מלונות ואולמות, משחטות, מפעלי עיבוד בשר ואטליזים, מוסדות רפואיים, שחיטת חו"ל ומחלקת הונאה בכשרות.
68 מדריך התכנון הממשלתי, פרק3 , ספטמבר2010 , גרסה4.
העיבוד של מזון, כלים .
אין תכנית הכשרה כזו .
הכשרות באופן שוטף היעדר תכניות הכשרה למפקחים ולמשגיחי כשרות .
אגף הכשרות הוא האחראי לשירותי הכשרות, הן כמנחה הן כמאסדר, ואחריותו זו מחייבת אותו להבטיח את הידע המקצועי של משגיחי הכשרות ושל המפקחים.
היה מצופה שאגף הכשרות יגבש תכניות הדרכה והשתלמויות לשם הבטחת הידע של מנהלי מחלקות הכשרות ושל המפקחים ולצורך עדכונם בנושאים שונים, למשל חידושים בתהליכי העיבוד של מזון, כלים חדשים ומיני מזון חדשים.
זאת ועוד, האגף אינו מחזיק במידע על מערך המפקחים והמשגיחים במועצות הדתיות ואף אינו יודע מי מהמשגיחים הוסמך לתפקיד על ידי הרבנות.
במצב זה יקשה עליו לתכנן את תכניות הדרכה למפקחים ולמשגיחים.
אולם בביקורת עלה שלאגף אין תכנית הכשרה כזו והוא אינו מקיים הכשרות באופן שוטף, וממילא גם אינו יוזם סיורים לימודיים במפעלי מזון.
ההדרכה הניתנת למועצות הדתיות, למפקחים ולמשגיחים מתמצה במתן תגובה מקומית כאשר מתעוררת בעיה הלכתית כלשהי, אז ניתן לפנות לממונה המקצועי במחלקה המתאימה באגף או לרבנים פוסקים.
ראשי המועצות הדתיות ומנהלי מחלקות הכשרות מסרו למשרד מבקר המדינה כי בהיעדר גוף מקצועי האחראי לקיום ה דרכות, השתלמויות, ימי עיון וסיורים, הם פועלים בתחום המקצועי בחלל ריק.
בתשובתה מסרה הרבנות כי בשנת 2016 היא ערכה שני כנסים באזור הדרום וכי לאגף הכשרות מספר רב של תכניות לימי עיון, שלא יצאו לפועל בעיקר בגלל מגבלות תקציב וכוח אדם.
היא הוסיפה כי בתכנית העבודה לשנת 2017 ייכללו משימות הדרכה והשתלמויות.
המענה הנקודתי והמצומצם שהאגף והרבנים נותנים בתחום זה אינו תחליף לתכנית סדורה של הדרכות והשתלמויות לצורך עדכון, רענון וחידוש של הידע.
על האגף להוביל את תחום ההדרכה המקצועית ולבנות על בסיס עבודת מטה סדורה תכנית השתלמויות עבור בעלי תפקידים בתחומי הכשרות במועצות הדתיות.
ליקויים בביקורת של אגף הכשרות .
כחלק מתפקידיו אגף הכשרות מבצע ביקורות יזומות בתחום הכשרות ביישובים ובמועצות הדתיות.
בנוסף, גם אגף הבקרה שבמשרד מבצע ביקורות במועצות הפיקוח על כשרות המזון |137 .
הדתיות ובכלל זה במחלקות הכשרות שלהן.
ישנה חשיבות רבה לכך ששני האגפים ישתפו זה את זה בממצאי הביקורות שלהם.
הועלה כי לאגף הכשרות ברבנות אין נהלים המסדירים את תהליך הביצוע של הביקורות במועצות הדתיות.
אגף הכשרות גם אינו נדרש למסור את דוחות הביקורת לאגף הבקרה במשרד, וממילא הוא אינו עושה זאת.
הדבר נכון גם בנוגע לאגף הבקרה , גם הוא אינו מוסר את דוחות הביקורת לאגף הכשרות.
לנוכח המידע החשוב העולה מהביקורות של המשרד ושל הרבנות הנעשות ביישובים ובמועצות הדתיות, ראוי לקבוע תהליך של עדכון הדדי ביניהם בדבר הממצאים שהועלו בביקורות ובדבר ההמלצות בעקבות ממצאים אלה.
כך יוכל כל אחד מהגופים לקבל תמונה מערכתית כוללת ורחבה, ברמה היישובית והארצית, של מערך הפיקוח על הכשרות ולמקד את משאבי הביקורת בנושאים ובמועצות הדתיות שבהם ראוי להתמקד.
אף שאגף הכשרות אמור לפקח על פעילותן המקצועית של מחלקות הכשרות בכל המועצות הדתיות, מספר הביקורות שהוא עושה במחלקות אלה מועט.
האגף מסר למשרד מבקר המדינה ממצאי ביקורות שעשה בשנת 2014 בחיפה, בקריית שמונה ובעפולה בלבד, וציין כי נעשו עוד כמה ביקורות.
מאחר שלאגף הכשרות אין תכנית עבודה שנתית, ובכלל זה תכנית ביקורת, לא ניתן לקבוע אם הוא עמד ביעדי ם שהציב לעצמו בנושא הביקורות.
עוד עלה שהאגף אינו משתמש בממצאי הביקורות שעשו המחלקות השונות שבאגף הכשרות כדי לגבש תמונה כוללת של מצב הכשרות במועצות הדתיות.
זאת ועוד, אף שבביקורות עלו ליקויים מהותיים בפעילותן של המועצות הדתיות בחיפה ובקריית שמונה, לא נדונו ה ממצאים באף לא גוף אחד של הרבנות, למשל במועצת הרבנות או בוועדת הכשרות.
היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות .
באגף הכשרות פועלת היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות (להלן - יחידת האכיפה) ותפקידה הוא לאכוף את חוק איסור הונאה בכשרות.
היחידה מורכבת ממנהל היחידה ומארבעה רכזים אזוריים.
יחידת האכיפה מטפלת בסוגי הונאות בכשרות שנקבעו בחוק איסור הונאות בכשרות, למשל בית עסק המציג עצמו ככשר באמצעות שלט פרסום בלי שיש בידי בעליו תעודת הכשר הנדרשת בחוק; בית אוכל המציג עצמו ככשר באמצעות תעודת הכשר שניתנה למוצרי מזון בלבד, ולא לבית האוכל; בית עסק שיש לו תעודת הכשר המציג מוצרים ככשרים אף על פי שאין להם תעודת הכשר מהגורם המוסמך; בית עסק המציג תעודת הכשר שאינה בתוקף; יצרן או יבואן המציג מוצר ככשר אף שאין בידו תעודת הכשר לאותו מוצר.
טיפול היחידה כולל משלוח מכתבי התראה, מתן הנחיה לרבנות המקומית לשלול את תעודת ההכשר של בית העסק והטלת קנס מינהלי.
חוק איסור הונאה בכשרות קובע כי עבירות שונות כאמור, הן עבירות פליליות שהעונש עליהן הוא עד שנת מאסר אחת.
בתקנות שהותקנו מכוח חוק העבירות המינהליות, התשמ"ו -1985 (להלן- חוק העבירו ת המינהליות) 69 , נקבע כי עבירות אלה הן בגדר עבירות מינהליות 70 .
התקנות הסמיכו את מפקחי יחידת האכיפה להטיל קנסות מינהליים קצובים על עברייני הונאה בכשרות.
על פי חוק העבירות המינהליות, מקבל הקנס המינהלי יכול להודיע בתוך 30 ימים מקבלת ההודעה על הטלת הקנס כי ברצונו להישפט על העבירה; במקרה כזה יגיש תובע מוסמך כתב אישום.
אי-הגשת כתבי אישום משנת 2006 עד יולי2016 .
הונאה בכשרות היא עבירה פלילית מסוג עוון 71 לכן היתה צריכה להיות מטופלת לכאורה במסגרת התביעה המשטרתית.
בשנת 1998 החליט היועץ המשפטי לממשלה דאז שתיקי הונאה בכשרות יטופלו בפרקליטות "ככל עבירה חמורה", והתביעה בתיקים אלה תוטל על פרקליט מחוז ירושלים, שירכז את הטיפול הארצי בתחום.
69 בסעיף1 נקבע כי ניתן להטיל בגין עבירה שאינה פשע קנס מינהלי.
ראו גם בתוספת הראשונה לחוק.
70 סעיף1 לתקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי- איסור הונאה בכשרות), התשנ"ב-1992.
71 חוק העונשין, התשל"ז-1977 ', ס24(2.
) הפיקוח על כשרות המזון |139 .
כבר בדוח הקודם ציין משרד מבקר המד ינה כי לנוכח סדרי העדיפויות בפרקליטות מחוז ירושלים היא הגישה כתבי אישום מעטים בגין עבירות הונאה בכשרות, ופרקליטויות אחרות אף לא הגישו ולו כתב אישום אחד בגין עבירות כאלה.
בגלל אי -הגשת כתבי אישום לא שולמו הקנסות שהוטלו על עוברי העבירות ועל העבירות חלה התיישנ ות72 .
ואין ניתן לגבות עוד את הקנסות משרד מבקר המדינה ציין כי אי-הגשת כתבי אישום סללה את הדרך בפני עוברי העבירות לחמוק מעונש על מעשיהם.
משרד מבקר המדינה המליץ לפעול להעברת התיקים לייצוג משפטי חיצוני בפיקוח הפרקליטות, ללא דיחוי נוסף.
במרץ 2007 החליט פרקליט המדינה דאז כי האכיפה בתיקי הונאה בכשרות תימסר לתובעים חיצוניים שימנה היועץ המשפטי לממשלה.
משנת2008 פועלת יחידה האכיפה לגביית קנסות שלא שולמו בתוך60 ,ימים באמצעות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות הפועל ברשות האכיפה והגבייה.
בלוח 1 להלן מפורטים מספר הקנסו ת שהוטלו, מספר המבקשים להישפט ושיעורי המבקשים להישפט, בשנים 2015-2009 : .
לוח 1 : מספר הקנסות שהוטלו ומספר המבקשים להישפט ושיעורם בשנים 2009- 201573 .
המבקשים להישפט שיעור .
סך הכול 5,208 802 15.
המקור: היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מלוח 1 עולה כי מאז פורסם הדוח הקודם ועד דצמבר 2015 נשמרהשיעור השנתי של המבקשים להישפט והוא עומד על קצת יותר מ-15% מכלל מקבלי הקנסות; היתר שילמו את הקנס או שהקנס בוטל.
72 התיישנות על קנס מינהלי חלה כעבור עשר שנים מהמועד שנקבע לתשלום הקנס (משום שמדובר על התיישנות עונש ולא התיישנות עבירה).
אולם אם ביקש מקבל הקנס להישפט ולא הוגש כתב אישום תחול ההתיישנות כעבור חמש שנים מהמועד שנקבע.
73 חלק מהקנסות שהוטלו בוטלו וחלק שולמו עד 60 ימים מהזמן שנקבע לכך.
נוסף לכך שולמו בכל שנה קנסות בגין שנים קודמות.
מתה" אולם הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת לא מונו תובעים חיצוניים לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות ולא הועמד לדין אף לא אחד מהמבקשים להישפט.
נוסף לכך, בנוגע לרוב המבקשים להישפט חלה התיישנות על העבירה, ולא ניתן להעמידם לדין עוד.
כלומר, מאז פורסם הדוח הקודם לא חל כל שיפור במצב.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לרבנות ולמשרד המשפטים כי במשך שנים רבות לא הוגשו כתבי אישום נגד מקבלי קנס מינהלי שביקשו להישפט על העבירה; דבר העלול להפוך את הנקבע בחוק איסור הונאה בכשרות, הנוגע לאכיפה באמצעות העמדה לדין, ל "אות מתה".
אי-העמדה לדין פוגעת באפקטיביות של מערכת האכיפה ועשויה לגרום לפגיעה ניכרת בטיב הכשרות, משום שהמפרים את החוק יכולים שלא לשלם את הקנס המינהלי שיוטל עליהם ולבקש במקום זאת להישפט, בציפייה שבסופו של דבר לא יועמדו לדין.
ואכן, כפי שיתואר בהמשך, לעתים העניקו גופים פרטיים תעודת הכשר או תעודת השגחה לבתי אוכל שאינם מחזיקים בתעודת כשרות של הרבנות המקומית או שהרבנות המקומית שללה מהם את התעודה בשל עבירות כשרות חמורות.
הבעלים של בתי אוכל אלה קיבלו קנס מינהלי מיחידת האכיפה ופנו אליה בבקשה להישפט, אך הפרקליטות לא הגישה כתבי אישום נגדם.
רק ביולי 2016 , בעקבות הביקורת הנוכחית , פרסמה הרבנות באישור הפרקליטות מכרז להעסקת עורכי דין חיצוניים לצורך הגשת כתבי אישום.
קבעה ועדת המכרזים של המשרד את הזוכים במכרז .
בתי עסק המציגים תעודת השגחה מטעם "גופי כשרות מתחזים" .
חוק איסור הונאה בכשרות מאפשר ליחידת האכיפה לפעול נגד בעל בית אוכל, יצרנים, יבואנים ועוסקים במכירת מצרכים לציבור, המציגים עצמם בכתב ככשרים.
החוק אינו מאפשר לה לפעול נגד גופי השגחה הנותנים תעודות כשרות או השגחה לבתי עסק וגורמים למצג שווא בדבר הפיקוח על הכשרות בבתי עסק אלה (להלן - גופי כשרות מתחזים).
בחוק נקבע כי אסור לבעל בית אוכל שאין לו תעודת כשרות ממי שמוסמך להעניק תעודת כשרות על פי חוק, להציג את בית האוכל ככשר באמצעות שימוש בתעודת השגחה של גוף השגחה אחר.
כבר בשנת 2001 כתב מזכירמועצת הרבנות לרבני הערים ולראשי מחלקות הכשרות במועצות הדתיות: "בעקבות תופעת הבד"צים הקמים חדשות לבקרים ומנפיקים תעודות כשרות, וחלקם על ידי רבנים אשר לצערנו אין להם יד ורגל בכשרות, הוחלט בישיבת מועצת הרבנות הראשית שכל בד"ץ המבקש להצטרף לרבנות המקומית הפיקוח על כשרות המזון |141 .
לתת כשרות על מוצר כלשהוא יצטרך לקבל את הסכמתו של רב העיר או מחלקת הכשרות המקומית"74.
בארץפועלים כמה גופי כשרות מתחזים (בד"צים וגופים אחרים) המעניקים לבתי עסק תעודות כשרות או השגחה, חלקן ללא הרבנות המוסמכת וחלקן כתוספת לתעודה הניתנת מטעם הרבנות המוסמכת.
בחלק מבתי העסק שקיבלו תעודה מאותם גופים נמצאו ליקויי כשרות משמעותיים מהבחינה ההלכתית.
מהתיעוד עולה כי יחידת האכיפה הגיעה למסקנה כי מדובר בהונאת הציבור, גופים אלה "מציגים מצג שווא" ופועלים לשם השגת רווח כספי ותו לא וכי מדובר בגופי כשרות מתחזים.
יחידת האכיפה הגישה מאות דוחות ברירת משפט לבעלי בתי אוכל שהציגו תעודות השגחה מטעם גופי כשרות שהוגדרו על ידה כ"גופי כשרות המציגים מצג שווא".
בשנת 2014 הגישה המועצה הדתית תל אביב-יפו תלונה במשטרה נגד גוף כשרות מתחזה (ראו להלן).
אולם בפועל במאות בתי עסק עדיין מוצגות תעודות השגחה מטעם גופי כשרות מתחזים.
להלן הפרטים: שמן המשחה (משמר הקודש): עמותת שמן המשחה (משמר הקודש) (להלן - עמותה א') פועלת בעיקר בתחומי העיר תל אביב והיא מפעילה בית מדרש להוראה ורבנות, רשת שיעורי תורה ועוד.
פעילותה של העמותה אינה כוללת מתן תעודות כשרות.
העמותה רשומה בעיר אשקלון.
בשנים 2007-2006 הגישה המועצה הדתית תל אביב -יפו תלונה נגד עמותה א'.
התלונה הוגשה למנכ"ל הרשות לשירותי דת דאז, למנהל אגף הכשרות ברבנות וליחידת האכיפה.
בתלונה נטען כי העמותה העניקה תעודות השגחה וכשרות ל-53 בתי אוכל בתחומי העיר, אף שלאותם בתי אוכל אין תעודת כשרות מטעם הרבנות המקומית, וזאת בניגוד לחוק.
לתלונתה צירפה המועצה העתק אישור תלונה שכבר הגישה במשטרה בנושא.
בפברואר 2008 הודיעה המשטרה כי החליטה לסגור את התיק בהיעדר אשמה פלילית.
בשנים 2015-2004 קיבלו בתי עסק שהציגו תעודות כשרות או השגחה מטעם עמותה א' 248 דוחות ברירת קנס בסך הכול.
מהמסמכים המצויים בידי יחידת האכיפה עולה כי הדוחות לא שולמו וכי בעלי בתי העסק שקיבלו אותם הגישו בקשות להישפט, אך הם עדיין לא הועמדו לדין.
נמצא כי מכתבי הבקשה להישפט שנשלחו ליחידת האכיפה נושאים חותמת דואר מהעיר אשקלון שם רשומה העמותה.
מהאמור לעיל עולה כי במשך שנים מנצל גוף כשרות שהוגדר במסמכי הרבנות כ"מתחזה " את החוק שאינו מא פשר לפעול נגד גופי כשרות מתחזים.
האמור לעיל גם ממחיש את הנזק שבאי-הגשת כתב אישום במשך זמן רב נגד מי שביקש להישפט.
הדבר גורם לזילות החוק, לפגיעה באמון הציבור במערכת אכיפת החוק ולהטעיית שומרי כשרות.
74 החלטהבישיבתה מיום כ"ז בסיוון תשס"א (2001.
) 142 |דוח שנתי 67ב .
בתשובתה מינואר 2017 מסרה עמותה א' כי היא מפעילה בתל אביב בי ת מדרש וסביבו מאוגדות עשרות משפחות.
במסגרת בית המדרש קיים בית הוראה והדרכה של כשרות הפועל כיחידה עסקית ללא קשר לעמותה, ובעלי עסקים ביקשו להוסיף גם השגחה ופיקוח מיוחד של רבני בית ההוראה בתל אביב.
העמותה אינה נותנת כלל תעודות כשרות או השגחה לעסקים.
היא אף מסרה, כי "בעלי העסקים המעוניינים ביצירת קשר עם משפחות הקהילה בתל אביב, ביקשו .
גם השגחה ופיקוח מיוחד של רבני בית ההוראה שליט"א בתל אביב.
הבהרנו לבעלי העסקים כי אנו לא גוף מוסמך לנתינת כשרות בהתאם לחוק הונאה בכשרות, .
בעלי העס קים מודעים להנ"ל ומתחייבים בחתימת ידם הנמצאת אצלנו כי ההשגחה והפיקוח מטעם רבני בית ההוראה שליט"א אינם תעודת כשרות אלא פיקוח מיוחד המיועד לטובת אנשי הקהילה הי"ו בלבד .
כתר הכשרות סהר מזרחי (ירושלים): בשוק מחנה יהודה בירושלים מוצגות תעודות השגחה וכשרות של גוף הנקרא "בד"צ כתר הכשרות בפיקוח הרב מ.
התעודות מוצגות גם בעסקים שבהם אין תעודת כשרות מטעם הרבנות בירושלים, ומכאן מדובר בתעודות המוצגות בניגוד לחוק.
בירור במועצה הדתית ירושלים העלה כי היא פנתה למר סהר מזרחי המעניק את התעודות האמורות בבקשה להסיר אותן.
מבדיקת יחידת האכיפה עולה כי מר סהר מזרחי, המציג את עצמו כ"רב מ.
סהר שליט"א", אינו מוכר ברבנות הראשית כמי שהוסמך לרבנות.
מהדוגמאות שלעיל עולה כי בהיעדר שפיטה, האכיפה של יחידת האכיפה ושל המועצות הדתיות על גופי הכשרות המתחזים רופפת ביותר.
כמו כן, בהיעדר הגשת כתבי אישום נמנעים גופים אלה מליידע את הציבור בדבר תעודות הכשרות שהם מעניקים.
קיים אפוא כשל ביכולתם של הגופים העוסקים באיסור הונאה בכשרות להילחם נגד התופעה של גופי כשרות מתחזים.
על הרבנות, בשיתוף היועץ המשפטי לממשלה, לבחון אמצעי אכיפה נגד גופי כשרות מתחזים.
בד"צים הם גופים פרטיים הרשומים כחברות וחייבים במס בהתאם.
יצוין כי בשנת 2013 'בדק משרד מבקר המדינה את נושא "מיסוי רבנים, 'מקובלים ובד"צים"75 .
משרד מבקר המדינה מפנה את תשומת לבה של רשות המסים לפעילותם של הבד"צים שצוינו לעיל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 מסרה רשות המסים כי בעקבות הדוח האמור לעיל נעשתה פעילות ענפה ובמסגרתה אותרו 44 גופי כשרות פרטיים הנמצאים בטיפול רשויות המסים.
עוד מסרה רשות המסים, כי באשר לעמותה א', היא תפעל לשנות את סיווג העמותה מעמותה לעסק.
75 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 '), עמ 313-293 .
הפיקוח על כשרות המזון |143 .
פרסום הודעות על הסרת כשרות ו"עדכוני כשרות" .
הרבנות נוהגת לפרסם מעת לעת באתר האינטרנט שלה "עדכוני כשרות".
הפרסום נגיש למועצות הדתיות ולציבור הרחב.
במסגרת עדכוני כשרות אלה יחידת האכיפה מפרסמת את ממצאיה בדבר מוצרים המוצגים ככשרים אף שלא ניתנה להם תעודת כשרות; כך היא נוהגת גם בנוגע לבתי עסק שעברו על החוק ותעודת הכשרות נשללה מהם.
מחלקות הכשרות במועצות הדתיות אמורות להפיץ את עדכוני הכשרות למפקחים ולמשגיחים מטעמן.
אתר האינטרנט של האגף כולל גם "רשימת רבנים בעלי תפקידים בתחום הכשרות", וכן ייעו ץ לציבור בענייני כשרות.
תובא ]הסרת תעודת ההכשר[ על פי נוהל הכשרות, "ההחלטה להסרת ההשגחה לידיעת הציבור בתוך 24 שעות באמצעות פרסום פומבי מטעם המועצה.
במידה שהמועצה מפעילה אתר אינטרנט, תפורסם ההחלטה באתר זה.
על המועצה הדתית להביא את ההחלטה לידיעת הרבנות הראשי ת לישראל, אגף הכשרות הארצית וזאת, בתוך 7 .
"ימי עבודה בביקורת נמצא כי: 1.
המועצות הדתיות אינן נוהגות לפרסם לציבור הודעות בדבר החלטותיהן על הסרת תעודות כשרות, אלא רק במקרים חריגים.
רק מועצות דתיות מעטות מדווחות לאגף הכשרות הארצית על הסרת תעודות כשרות כנדרש.
עדכוני הכשרות המפורסמים באתר האינטרנט של הרבנות אינם מאפשרים חיפוש ייעודי על פי שם בית עסק או שם של מוצר.
כדי לאתר מידע על כשרות שנשללה מבית עסק או מוצר שאינו כשר, יש לחפש בכלל עדכוני הכשרות שפרסם האגף באתר , בין דפי אינטרנט באתר המתפרסמים כאמור אחת לכמה שב ועות, וכל אחד מהם מכיל כמה עמודים.
בדרך פעולה זו של הרבנות יתקשה האזרח לקבל מידע זמין ונוח על כשרות בית עסק או ייעוץ בנושא הכשרות.
אתר הרבנות הראשית אינו כולל מידע כולל לגבי בתי אוכל כשרים בתחומי המועצות הדתיות ברחבי הארץ, ולגבי רמת הכשרות בהם .
ברשימת הרבנים המוצגת באתר האינטרנט נכללים מי שכבר אינם מכהנים, ובכלל זה רב עיר שנפטר בשנת 2014.
בתשובתה מסרה הרבנות כיעדכוני כשרות לציבור הרחב מפורסמים באמצעות אתר האינטרנט שלה וכיום ניתן לחפש באמצעות מנוע החיפוש גוגל.
האגף מכיר בכך שהחיפוש עדיין אינו ידידותי די הצו רך, ונושא זה עומד על הפרק כחלק מתכנית העבודה של הרבנות לשדרוג כולל של מערכות המידע.
על אגף הכשרות למלא את תפקידו כגורם המרכזי ברבנות שאמור לתת מידע אמין, עדכני, וזמין לציבור בתחום הכשרות.
על יו לפעול במרץ ל טיובם של מאגרי מידע שהוא מפעיל, ולהבטיח את עדכניות ם ואת זמינותם לציבור.
הפיקוח על כשרות המזון |145 .
הפיקוח של המשרד על המועצות הדתיות בתחום הכשרות .
האגף האחראי במשרד לפיקוח על המועצות הדתיות הוא אגף הבקרה.
הביקורות של אגף הבקרה במועצות הדתיות נעשות בין היתר באמצעות משרדי רואי חשבון (להלן - משרדי רו"ח).
בשנת 2012 גיבש אגף הבקרה הנחיות למשרדי רו"ח בדבר נושאי הביקורת בתחום הכשרות במועצות הדתיות (להלן - ההנחיות).
בהנחיות צוין כי יש לבצע ביקורת בין השאר בנושאים האלה: קליטת משגיחים ומפקחים ותנאי הסף ש נקבעו לתפקידים אלה , ניגודי עניינים של משגיחים ומפקחים ושל אחרים במחלקת כשרות וניהול תיקיהם, ניהול תיקי בתי עסק מושגחים , תהליך הנפקה והסרה של תעודות כשרות, עבודה נוספת בגופי הכשרה פרטיים ודיווחי נוכחות של משגיחים ושל מפקחים.
ביקורות שנעשו בשנים 2015-2012 .
בשנים 2015-2012 נעשו ביקורות ב-48 מועצות דתיות, ובעקבות ביקורות אלה הגישו משרדי רו"ח 49 דוחות ביקורת 76 .
האגף מאפשר למשרדי רו"ח לקבוע את נושאי הביקורות מבין רשימת הנושאים הכלולה בהנחיות.
בפועל, ברוב המועצות הדתיות לא נבדקו נושאים מהותיים בתחום הכשרות.
להלן בלוח 2 מספר המועצות ושיעורן שנושאי ביקורת בתחום הכשרות לא נבדקו בהן, בשנים 2015-2012 : .
לוח2 : מספר המועצות הדתיות ושיעורן שנושאי ביקורת בתחום הכשרות לא נבדקו בהן בשנים 2015 -2012 .
נושא הביקורת מס' המועצות .
שהנושא לא נבדק בהן שיעורן מתוך 48 .
ניהול תיקי מפקחים 27 56.
ניהול תיקי משגיחים 25 52.
דיווחי משגיחים 25 52.
76 במועצה דתית אחת נעשו בתקופה זו שתי ביקורות, בשנים2012 ו-2014.
ניהול תיקי משגיחים, .
תעודות כשרות וניגוד .
בכשליש מהן נושא הביקורת מס' המועצות .
ניהול תיקי בתי עסק מושגחים 14 29.
גביית אגרת כשרות 5 10.
* תקינות הפעולות להנפקת תעודות כשרותולהסרתה ותקינות תעודת הכשרות עצמה.
מלוח 2 עולהשבחלק ניכר מ-48 המועצות הדתיות לא נבדקו נושאיםמהותיים בתחום הכשרות, אף שבדיקת נושאים כאלה נדרשה על פי ההנחיות .
שכר המשגיחים לא נבדק בכשני שלישים מהמועצות הדתיות ; קליטת משגיחים, ניהול תיקי משגיחים, דיווחי משגיחים, קליטת מפקחים, ניהול תיקי מפקחים, דיווחי מפקחים, תעודות כשרות וניגוד עניינים לא נבדקו בכחצי מהן; וניהול תיקי בתי עסק מושגחים לא נבדק בכשליש מהן.
במצב זה עומדת בפני המשרד לשירותי דת תמונת מצב חלקית בלבד בדבר תפקוד המועצות הדתיות בכל הנוגע להיבטים חשובים הנוגעים למערך הכשרות.
בשל חשיבותה של הבקרה השוטפת והקבועה על מערך הכשרות ולנוכח הליקויים שעלו בביקורת זו של משרד מבקר המדינה, שרבים מהם עלו במספר רב של מועצות דתיות, על המש רד לשירותי דת לקבוע תדירות מחייבת לבדיקתם של נושאים מהותיים בתחום הכשרות.
הטיפול בדוחות הביקורת .
:ועדת הביקורת המשרדית ועדת הביקורת המשרדית מוגדרת בנוהל של המשרד לשירותי דת מפברואר 201477 שהסדיר את עבודתה - "פורום של המשרד, המתכנס לצורך בחינה ואישור של דוח ות הביקורת על המועצות הדתיות ובמקרים חריגים אף לצורך מינוי חשב מלווה".
בראש ועדת הביקורת המשרדית עומד מנכ"ל המשרד או מי שהוא הסמיך לכך, וחבריה הם היועץ המשפטי של המשרד או מי שהסמיך לכך; מנהל אגף הבקרה או מי שהסמיך לכך; ומרכז בכיר מאגף הבקרה, המשמש רכז הוועדה.
לאחר הכנת דוח ביקורת על מועצה דתית מסוימת, על ועדת הביקורת המשרדית להתכנס לצורך בחינת הדוח ואישורו.
משרד מבקר המדינה בדק את פעילותה של ועדת הביקורת המשרדית בעקבות 49 .
דוחות הביקורת שהגישו משרדי רו"ח .
77 "נוהל עבודה של ועדת הביקורת המשרדית" מ- 23.
הפיקוח על כשרות המזון |147 .
יולי 2012- אוקטובר 2015.
בפעילותם החסרה של אגף הבקרה ושל ועדת הביקורת המשרדית לתיקון הליקויים יש משום פגיעה קשה באפקטיביות של הביקורות שנעשו הועלה כי ועדת הביקורת המשרדית לא פעלה על פי הוראות הנוהל מפברואר 2014 והיא דנה רק ב -15 מתוך49 דוחות הביקורת האמורים (כ-31%.
:תיקון ליקויים תכליתה של הביקורת היא להביא לידי תיקון של הליקויים שעלו בה ולמנוע את הישנותם; לצורך השגת תכלית זו יש לעקוב אחר תיקונם.
הנוהל מפברואר 2014 מטיל על אגף הבקרה את האחריו ת בין היתר לביצוע מעקב אחר תיקון הליקויים המהותיים שצוינו בדוח הביקורת.
הועלה כי אגף הבקרה לא עקב אחר תיקון הליקויים שהתגלו במועצות הדתיות שבהן עסקו דוחות הביקורת שפורסמו בפרק הזמן יולי 2012- אוקטובר2015.
כבר בדוח שנתי57ב ציין משרד מבקר המדינה כי "משרד הדתות השקיע משאבים ניכרים במנגנוני פיקוח ובקרה, אולם לא פעל מתוך מחויבות לאימוץ מסקנות הביקורת ולהוצאתן אל הפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה היה על משרד הדתות לקבוע לוח זמנים לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות העולות מהביקורות ולעקוב אחר ביצוען"78.
בתשובתו מסר המשרד כי ל א עקב אחר תיקון הליקויים, משום שאת דוח המעקב אחר תיקון הליקויים אמור לבצע הרו"ח החיצוני שביצע את הביקורת, ובזמנו לא היה תקציב להקצאת שעות לדוחות האלה.
עוד מסר המשרד כי נכון למועד תשובתו "פער זה הושלם ונשלחו הזמנות עבודה לתיקון ליקויים לכלל הגופים שעברו ביקורת וחלף לפחות חצי שנה ממועד זה".
משרד מבקר המדינה שב ומטעים כי בפעילותם החסרה של אגף הבקרה ושל ועדת הביקורת המשרדית לתיקון הליקויים יש משום פגיעה קשה באפקטיביות של הביקורות שנעשו.
כמו כן, פעילות חסרה כזאת פוגעת בהרתעת המועצות הדתיות מלפעול בניגוד לנוהל הכשרות.
נוסף על כך, בהתנהלותו זו המשרד לשירותי דת אינו מקיים באופן מלא את אחריותו לפיקוח על תחום הכשרות במועצות הדתיות.
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007 ), "היבטים בניהול שירותי הדת", עמ' 198.
תכלול ממצאי הביקורות והפקת לקחים מערכתית .
ביוני 2016 קיים אגף הבקרה כנס למנהלי המועצות הדתיות, ובו הוצגו הליקויים השכיחים שעלו בביקורות על המועצות הדתיות ונדונו תחומי פעילות שונים של המועצות, ובהם תחום הפיקוח על הכשרות.
בין הליקויים בתחום הכשרות שצוינו בכנס כבעלי שכיחות גבוהה הם אלה: מבנה תעודות הכשרות אינו תואם לדרישות נוהל הכשרות (74% מהמועצות הדתיות); גובה האגרה אינו על פי דרישות הנוהל (48% ); מינוי משגיחים ומפקחים נעשה ללא מכרז או ללא הקפדה על עמידתם בתנאי המכרז ( 41% ); לא נקבעו תנאי סף למינוי משגיחים ומפקחים (37% .
) יש לציין לחיוב את קיום הכנסשנועד להטמיע תהליך סדור של הפקת לקחים מערכתית ותיקון ליקויים.
למרות זאת, על אגף הבקרה למסד תהליך תקופתי קבוע של הפקת לקחים לצורך שיפור מתמיד של אופן פעולתו.
עליו להפיץ בקרב המועצות הדתיות ובקרב הנהלת המשרד את המסקנות המהותיות שעלו בעקבות תהליך זה, כדי שישמשו תשומה לגיבוש מדיניות לצמצום מתמשך של הליקויים.
יש להדגיש בעיקר את הצורך להפיץ את המסקנות האמורות ואת ממצאי הדוחות וההמלצות שבהם לגורמים הרלוונטיים במשרד וברבנות העוסקים בנושא הכשרות ולוודא שיוטמעו בקרבם, דבר שעד כה לא נעשה.
המשרד מסר בתשובתו כי בישיבת ה נהלה באוקטובר 2016 הנחה המנכ"ל כי על אגף הבקרה להעביר את הממצאים שהועלו לכל יחידה במשרד שנושאי הביקורת נוגעים לה.
כמו כן, עליו להפיץ את הליקויים גם בין המועצות הדתיות כדי שאלה יוכלו לפעול לתיקון הליקויים גם אצלם, אם קיימים כאלה.
הפיקוח על כשרות המזון |149 .
המכביד על הצרכן הנטל הכלכלי של הכשרות .
קיומו של מערך מקצועי ויעיל לפיקוח על הכשרות משרת שתי מטרות חשובות: האחת, מניעת פגיעה באורח חייו של הציבור המקפיד על כשרות מזונו, והאחרת היא מניעת התייקרות המזון הכשר שלא לצורך.
לכשרות ישנה השפעה על יוקר המחיה בכלל ועל עלויות המזון של משקי הבית בפרט.