HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי יש שיפור בתחולת העוני בקרב האוכלוסייה הערבית לעומת השנים הקודמות, אך הפער לעומת היהודים נשמר.
עוד יצוין כי לעומת השיפור בשיעורי התעסוקה ובתחולת העוני, השיפור בחומרת העוני בקרב האוכלוסייה הערבית היה מתון בהרבה (חומרת העוני מבטאת את הפער של הכנסות העניים מקו העוני, וכן את אי-השוויון בין העניים לבין עצמם ).
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 17 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והמוסד לביטוח לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ההכרזה על הקמת מדינת ישראל העל תה על נס את עקרון השוויון לכל אזרחי המדינה, ועיקרון זה הוכר במשפט הישראלי כעקרון-על וכערך יסוד .
פגיעה בשוויון עשויה להיחשב פגיעה חוקתית בכבוד האדם , לפי חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו .
בכל הנוגע לאוכלוסייה הערבית, יפים דבריו של השופט יצחק זמיר כי "השוויון חיוני לחיים משותפים.
טובת החברה, ובחשבון אמיתי טובתו של כל אחד בחברה, מחייבים לטפח את עקרון השוויון בין יהודים לבין ערבים"21 .
אם יגדל שיעור ההשתתפות בתעסוקה ותשתפר איכות התעסוקה של האוכלוסייה הערבית, ועקב כך יפחת עונייה עד שידמה לרמתו בקרב כלל האוכלוסייה - יהיה ניתן לומר שהושג שוויון מהותי ולא רק שוויון פורמלי.
ואולם נוכח כשלים וחסמים שחלקם יפורטו להלן, אין ביכולתו של השוק החופשי לתקן לבדו את מצב העניינים של היעדר השוויון המהותי; על כן תפקידה של המדינה לשקוד על תיקונו.
למדינה ולחברה צפויה תועלת רבה משילובה של האו כלוסייה הערבית בתעסוקה ומצמצום ממדי העוני בקרבה.
הדברים אמורים הן בהיבט החברתי - הגדלת הלכידות החברתית וצמצום הניכור, הפערים והמצוקות בחברה, והן בהיבט הכלכלי - הגדלת רמת התוצר במשק, הגדלת ההכנסות ממסים והקטנת ההוצאות על תמיכה סוציאלית.
בשנת 2010 הוערך כי מ יצוי הפוטנציאל הכלכלי הגלום בכוח העבודה של האוכלוסייה הערבית בישראל היה עשוי להניב למשק הישראלי הכנסות בסך כ -31 .
מיליארד ש"ח בשנה בשנת 2013 הוערך שנקיטת מדיניות ממשלתית שמקדמת את שילובן של נשים ערביות בתעסוקה תביא לפחות לתשואה שנתית (במונחי תוצר) על ההשקעה של בין %3.
משנת 2003 התייחסו לנושא זה כמה ועדות ציבוריות, ובהן ועדת החקירה הממלכתית לבירור התנגשויות בין כוחות הביטחון ובין אזרחים ישראלים באוקטובר 2000 , בראשות השופט תאודור אור (להלן - ועדת אור), שהגישה את המלצותיה בספטמבר 2003 ; הוועדה לבחינת מדיניות תעסוקה, בראשות פרופ' צבי אקשטיין (להלן - ועדת אקשטיין), שסיימה את עבודתה ביוני 2010 ; ועדת טרכטנברג, שהגישה את מסקנותיה בספטמבר 2011 ; והוועדה למלחמה בעוני בישראל בראשות מר אלי אלאלוף, שהגישה את סיכומיה ביוני 2014 (להלן- ועדת אלאלוף).
דחיפות הנושא צוינה גם בהערכת מצב אסטרטגית כלכלית -חברתית של המועצה הלאומית לכלכלה מיוני 2015 ובדוחות של ה- OECD מהשנים 2010 ו- 2013 .
הדברים באו לידי ביטוי גם בהערות המסכמות של ועדת האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות ICESCR23 , אשר ציינה כי היא מביעה דאגה מהמכשולים המתמשכים בתעסוקה של האוכלוסייה הערבית בישראל, והומלץ לישראל לנקוט צעדים מידיים על מנת להגדיל את היצע הזדמנויות התעסוקה של הערבים בישראל.
סוגיית הפיתוח הכלכלי של האוכלוסייה הערבית, שילובה בתעסוקה ושיפור איכות התעסוקה שלה עמדו על סדר יומן של ממשלות ישראל מראשית שנות התשעים של המאה העשרים .
עד שנת 2000 נקבעו ותוקצבו כמה תכניות רב -שנתיות שנגעו לחלקים שונים באוכלוסייה .
21 ראו הערה1 'לעיל, עמ28 .
22 ,ערן ישיב וניצה (קלינר) קסירשוק העבודה של ערביי ישראל - סקירת מאפיינים וחלופות למדיניות, אוניברסיטת תל אביב ( 2013 '), עמ81.
Committee on the Economic, Social and Cultural rights, fifty -ninth session, 2 December, 2011, E/C.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הערבית.
ואולם תכניות אלה יושמו באופן חלקי בלבד, והאפקטיביות שלהן הייתה מוגבלת24.
משנת 2010 יוחד לפיתוח הכלכלי של האוכלוסייה הערבית מקום מרכזי בסדר היום הכלכלי - חברתי של ממשלות ישראל.
הממשלות השונות קבעו כמה תכניות רב -שנתיות (להלן - התכניות הרב -שנתיות) וקיבלו החלטות משלימות העוסקות בחלקים שונים באוכלוסייה הערבית ובאוכלוסיות הדרוזית והצ'רקסית, כדי להביא לפיתוח כלכלי של אוכלוס יות אלה ולשיפור מצב התעסוקה שלהן.
בשנת 2010 קבעה הממשלה יעדי תעסוקה לשנים 2020 - 2010 , ובכלל זה יעדי תעסוקה לגבי האוכלוסייה הערבית (החלטה 1994 ).
במרץ 2010 " החליטה הממשלה עלתכנית חומש לפיתוח כלכלי של יישובים במגזר המיעוטים " (החלטה 1539 - תכנית12 )היישובים.
בהחלטה נקבע שתכנית זו תתמקד ב -12 יישובים שבהם מתגוררים כ-23% מהערבים בארץ, ותעסוק בין היתר בפיתוח כלכלי תעסוקתי .
תקציב תכנית זו היה כ -677 מיליון ש"ח.
במאי 2011 " החליטה הממשלה על תכנית רב -שנתית לפיתוח ולהעצמת היישובים הבדואים בצפון" (החלטה 3211 - תכנית בדואים צפון).
בהחלטה נקבע כי התכנית תחול על 21 יישובים, ותקציבה יהיה כ -350 מיליון ש"ח.
בספטמבר 2011 "החליטה הממשלה על "תכנית לקידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה הבדואית (החלטה 3708 - תכנית בדואים דרום)25 .
תכנית זו נועדה בין היתר להביא להגדלת שיעור התעסוקה בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב, לפיתוח תשתיות תומכות תעסוקה ביישוביה ולקידום ההשכלה בקרבה.
התקציב הכולל שהוקצה ליישום התכנית היה 1.
מיליארד ש"ח בעקבות דוח ועדת טרכטנברג החליטה הממשלה על נקיטת כמה צעדים משלימים ועל הקצאת תקציב נוסף, לשם הסרת חסמים המקשים על האוכלוסייה הערבית להשתלב בתעסוקה (החלטה 4193 - תכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית).
העלות הכוללת של יישום תכנית זו הסתכמה ב-730 מיליון ש"ח.
עם סיום התקופה שהוגדרה לתכנית12 היישובים בשנת 2014 , ועקב הבחירות שהיו אמורות להתקיים בסמוך, החליטה הממשלה על המשך פעילות בנושא והרחבתה לשנה אחת בלבד - שנת 2015 , בעלות של664 מיליון ש"ח (החלטה 2365) .
בסך הכול הוקצה מאז שנת 2010 סכום מצטבר של כ-3.
התכניות האמורות כללו בין היתר רכיבים תעסוקתיים ורכיבים תומכי תעסוקה, ובהם: הקמת מרכזי הכוון תעסוקתיים ביישובים ערביים; הרחבת תכניות תעסוקתיות המיועדות לאוכלוסייה המטופלת על ידי משרד הרווחה; פיתוח אזורי תעשייה; פיתוח תשתיות תיירות; שיפור התחבורה הציבורית כתשתית תומכת לתעסוקה והשכלה; שיפור מערך מעונות .
24 מדובר על תכניות לאוכלוסייה הערבית (נקבעה בשנת 2000 ), לאוכלוסייה הבדואית בצפון (נקבעה בשנת 1998 ) ולאוכלוסיות הדרוזית והצ'רקסית (נקבעה בשנת 1995 ).
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 52ב ( 2002 ), בפרק "מגזר המיעוטים- תשתיות פיזיות", עמ' 32-14 ; דברי הסבר להחלטת הממשלה 1539 ; לירן ביינוול, כָּלב בן דור וערן שישון, "שילוב הערבים אזרחי ישראל ב'חזון ישראל 15 ,"' התועלת הכלכלית של שילוב ושוויון בין ערבים לבין יהודים בישראל ( 2009 '), עמ33 ,36.
לעיל 26 הסכום אינו כולל תכניות נוספות שאישרה הממשלה העוסקות באוכלוסיות הדרוזית והצ'רקסית ובאוכלוסיית מזרח ירושלים.
להלן פירוט התכניות: "תכנית רב -שנתית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזים והצ'רקסים לשנת 2014 -2011 ", בעלות כוללת של649 מיליון ש"ח (החלטה 2861 מפברואר 2011 ); "תכנית רב-שנתית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזים ברמת הגולן לשנים 2017 -2014 ", בעלות כוללת של כ-209 מיליון ש"ח (החלטה 1052 מדצמבר 2013 ;) "תכנית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזים והצ'רקסים", תכנית לשנת 2015 , בעלות כוללת של כ -181 מיליון ש"ח (החלטה 2332 מדצמבר 2014 ); "תכנית להגברת הביטחון האישי ולפיתוח כלכלי-חברתי בירושל ים לטובת כלל תושביה", תכנית רב-שנתית לשנים 2017 -2014 , בעלות כוללת של200 מיליון ש"ח (החלטה 1775 מיוני 2014 .
דוח זה לא יעסוק בתכניות אלה חוץ מהחלטות אלה קיבלה הממשלה משנת 2000 ואילך החלטות נוספות הנוגעות ליישובים ערביים מסוימים, שעסקו בין היתר בנושאים המש יקים לתחום התעסוקה, וכן תכנית המרחיבה את פרק המגורים והנדל"ן של תכנית 12 היישובים וכוללת בו יישובים ערביים נוספים (החלטה 4432 ממרץ 2012 .
) פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 19 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ;היום לילדים בני שלוש ומטה, כדי להקל על נשים להשתלב בתעסוקה; קידום ההשכלה הרחבת האפשרויות להכשרה מקצועית, הסבה מקצועית והשלמת השכלה; עידוד יזמות עסקית; ומתן תמריצים למעסיקים.
ל אחר סיום תקופת הביקורת, החליטה הממשלה בדצמבר 2015 על תכנית חומש חדשהלפיתוח כלכלי בחברה הערבית בשנים 2020 -2016 , הכוללת בין היתר תיקון מנגנוני הקצאה ממשלתיים בהתאם לצרכים המקצועיים של המשרדים השונים, בתחומי התעסוקה ובתחומים אחרים, באופן ששיעור התקציבים לטובת האוכלוסייה הערבית מתוכנן לגדול.
בחודשים ינואר-אוגוסט 2015 בחן משרד מבקר המדינה את האופן שבו פעלו רשויות המדינה כדי להתמודד עם חלק מהפערים שהוצגו לעיל ולעודד את שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה.
בביקורת נבח נו בעיקר אופן היישום של התכניות הרב -שנתיות הנוגעות לאוכלוסייה הערבית ותקצובן, הפעולות להכשרה ולהשמה של עובדים ערבים והפעולות לפיתוח כלים תומכי תעסוקה, ובכלל זה שיפור מערך התחבורה הציבורית והקמת מעונות יום לילדים.
הביקורת התמקדה באוכלוסייה הערבית בישראל, לרבות הבדואית, אולם לא עסקה באוכלוסיות הדרוזית והצ'רקסית.
הבדיקה נעשתה במשרד הכלכלה; ברשות לפיתוח כלכלי27 ; במשרד הרווחה; בשירות התעסוקה; באגף התקציבים; במשרד התחבורה; בנציבות שירות המדינה; ברשות החברות הממשלתיות; בתאגידים הציבוריים הבאים - המוסד לביטוח לאומי, בנק ישראל, רשות ניירות ערך ורשות שדות התעופה; ובכמה רשויות מקומיות.
בדיקות השלמה נעשו במשרדי הפנים והבריאות, בג'וינט ישראל-תבת ובארגוני מגזר שלישי אחרים.
פערים עמוקים בין האוכלוסיות הערבית והיהודית .
בשנים האחרונות חלו תמורות בכלכלת ישראל, וכן בחברה הערבית, אשר יש בהן כדי להקל את שילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה.
למשל, מסתמנת מגמה של ירידת שיעור הפריון (מספר הילדים לאישה) ושל עלייה ברמת ההשכלה של הנשים הערביות; חל שינוי בעמדות החברתיות והתרבותיות הרווחות בחברה הערבית לגבי יציאת נשים לעבודה; ובמקרים רבים נוצר צורך בהגדלת ההכנסה המשפחתית, עקב קיצוצים בקצבאות הילדים.
אולם בחברה הערבית עדיין יש קבוצות גדולות שאינן משתתפות בשוק העבודה, אף שהן בעלות פוטנציאל גדול לשילוב בתעסוקה.
למשל, במחקר משנת 2009 נמצא כי ל -47% מהנשים הערביות שאינן משתתפות בשוק העבודה אין ילדים מתחת לגיל 10 , וכי רוב הנשים הצעירות שאינן .
27 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2013 '), עמ 357-335 .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משתתפות בשוק העבודה הן משכילות ואינן אימהות לילדים28 .
רבות מהנשים הערביות רוצות לצאת לעבוד29 .
, ובשנים האחרונות גם חלה עלייה בשיעורי התעסוקה שלהן על אף האמור, ממחקרים ומנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) עולה כי עדיין יש פערים ניכרים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית במגוון מדדי תעסוקה, כגון שיעורי התעסוקה, איכות התעסוקה וגובה השכר, גיוון התעסוקה, היקפה ורציפותה.
גם לגבי מרכיבים הדרושים או המסייעים לאדם להשתלב בתעסוקה ולהתמיד בה, ובתעסוקה איכותית בפרט, יש פערים גדולים בין האוכלוסיות הערבית והיהודית.
חלק מהפערים מקורם בהשקעה תקציבית קטנה של המדינה באוכלוסייה הערבית במשך השנים.
יצוין כי גם החברה הערבית עצמה מתאפיינת בשונות פנימית רבה30 .
שיעורי התעסוקה : שיעור התעסוקה בקרב נשים ערביות קטן מאוד - פחות ממחצית השיעור בקרב נשים יהודיות.
גם שיעור הגברים הערבים המועסקים קטן בכ- %8 משיעור הגברים היהודים המועסקים31.
בעקבות דוח ועדת אקשטיין החליטה הממשלה בשנת 2010 על הצבת יעדי תעסוקה לשנת 2020 .
לגבי האוכלוסייה הערבית נקבע כי יש להגיע לשיעור התעסוקה של 78% בקרב גברים בני 64-25 ושל41% בקרב נשים בגילים אלה, ולגבי האוכלוסייה היהודית (שאינה חרדית) נקבע כי יש להגיע לשיעור התעסוקה של 83% לנשים וגברים בגילים אלה.
שיעורי התעסוקה של האוכלוסייה הערבית אכן גדלו בשנים שעברו מאז התקבלה החלטת הממשלה, כמוצג בלוח 1.
שיעורי התעסוקה באוכלוסייה הערבית בקרב בני 64-25 בשנים 2014 - 2011 והיעד לשנת 2020 .
28 יהודית קינג ואח', מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, תעסוקת נשים ערביות בנות 64-18 ( 2009 ,) 'עמ ii-iii, x-xi .
29 בסקר שביצע 'מרכז הון אנושים טמרה-כאבול' בעיר טמרה בשנת 2008 הצהירו64% מהנשים הלא עובדות כי אם תוצע להן עבודה, הן ירצו לעבוד.
30 למשל, בשנת 2014 היה שיעור התעסוקה של נשים בדואיות בדרום 23.
בקרב כלל הנשים הערביות 31 שיעור התעסוקה בקרב נשים ערביות בנות 64-25 הוא 32.
7% בקרב נשים יהודיות בגילים אלה; שיעור התעסוקה בקרב גברים ערבים בני 64-25 הוא 73.
6% ,בקרב גברים יהודים בגילים אלה.
הלמ"ס נתונים מסקר כוח אדם לחודש דצמבר, לרבעון הרביעי ולשנת 2014 - הודעה לתקשורת (ינואר 2015 ).
מדובר בשיפור לעומת השנים הקודמות.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 21 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
תהליכים בשוק העבודה הם מורכבים ותלויים במשתנים רביםיודגש כי רוב התכניות הרב-שנתיות מסתיימות באמצע העשור, ואם לא יהיה לתכניות אלה מנגנון המשכי מחויב, גדל הסיכון שהקצב יואט32 .
מצד אחר, תהליכי השילוב בשוק העבודה הם ארוכי טווח, וייתכן שההשקעה שנעשתה בעניין זה עד כה תיתן את פירותיה בשנים הבאות ותביא להאצת השילוב.
מכל מקום יוצא כי אף אם יושגו יעדי הממשלה, הפערים בשיעורי התעסוקה בין האוכלוסיות היהודית והערבית צפויים להישאר ניכרים ביותר, בייחוד בכל הנוגע לנשים ערביות - ששיעור התעסוקה בקרבן הוא כמחצית משיעור התעסוקה בקרב נשים יהודיות.
ההכנסה מעבודה : מלבד שיעורי התעסוקה, אחד הגורמים המשפיעים על רמת העוני הוא גובה ההכנסה מעבודה שכירה.
גם במדד זה יש פער ניכר בין עובדים ערבים לעובדים יהודים, הן בשל שכר נמוך יותר לשעת עבודה בקרב גברים ערבים (35.
3 ש"ח בממוצע לעובד ערבי, לעומת 60 ש"ח בממוצע לעובד יהודי) והןבשל תעסוקה בהיקפי משרה נמוכים יותר בקרב נשים ערביות לעומת נשים יהודיות33 .
ההכנסה מעבודה שכירה של עובדים ערבים לעומת עובדים יהודים בשנים 2013 -2009 .
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומיבעיבוד משרד מבקר המדינה .
32 לאחר סיום תקופת הביקורת, בדצמבר 2015 , התקבלה החלטת ממשלה 922 שעניינה תכנית חומש לפיתוח כלכלי בחברה הערבית בשנים 2020 -2016 , הממשיכה לתקצב את חלק מרכיבי התכניות הרב-שנתיות.
33 שוק העבודה של ערביי ישראל, ראו הערה 22 'לעיל, עמ29 ,; הלמ"סלקט נתונים לרגל יום האישה הבין-לאומי 2015 - הודעה לתקשורת (מרץ 2015 ).
מדובר בנתונים משנת 2013.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מתרשים2 עולה כי פער ההכנסות נותר דומה במשך השנים 34 , וכי ההכנסה הממוצעת מעבודה שכירה בקרב עובדים ערבים היא בעקביות כ - 58% .
מההכנסה הממוצעת בקרב עובדים יהודים עוד יצוין כי 50.
3% מהשכירים ביישובים העירוניים הערביים השתכרו פחות משכר מינימום, לעומת %37.
4 ביישובים העירוניים היהודים35, וכי אי-תשלום שכר המינימום לשעה או לחודש נפוץ באוכלוסייה הערבית יותר מאשר באוכלוסייה היהודית36 .
פערים ניכרים באיכות התעסוקה, בהיקפה, במשכה וברציפותה : מגיל 45 חלה ירידה מהירה בשיעורי ההשתתפות בשוק העבודה בקרב גברים ערבים, לעומת גברים יהודים שבקרבם חלה ירידה כאמור מגיל 60 ,.
נוסף על כך רבים מהערבים האקדמאים ומהערבים בעלי ההשכלה העל -תיכונית אינם מועסקים במשלח יד התואם את השכלתם (מצב של תת -תעסוקה) 37 .
יש פערים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית גם במדדי תעסוקה נוספים, כמוצג בתרשימים שלהלן: .
34 יש לציין שכניסת יותר נשים ערביות לשוק העבודה אך במשרות חלקיות עשויה להוריד את ממוצע ההכנסה מעבודה, וממילא לא להביא לצמצום הפער בהכנסות.
35 מדובר בשכר החודשי הממוצע (בחישוב שנתי) בשנת 2012 , הכולל גם את שכרם של בעלי משרות חלקיות ועונתיות.
מרק רוזנברג, המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון , שכר והכנסות מעבודה לפי יישוב ומשתנים כלכליים שונים 2012 - סקרים תקופתיים 263 (ספטמבר 2014 '), עמ17 .
36 מירי אנדבלד, דניאל גוטליב ואורן הלר, המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, עדכון הממצאים על אי הציות לחוק שכר המינימום ומבט בינלאומי (יולי 2013 ); כמו כן ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג ( 2015 ), בפרק "פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך", עמ' 1042.
37 שוק העבודה של ערביי ישראל , ראו הערה 22 'לעיל, עמ 21-16 ,35 ; תעסוקת ערבים בישראל - האתגר של הכלכלה הישראלית, ראו הערה 7 'לעיל, עמ17.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 23 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים3 .
איכות התעסוקה: השתלבות בענפי תעסוקה ומשלחי יד - הפערים בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית .
על פי נתוני הלמ"ס ומינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה תרשים 4 .
היקף התעסוקה, משכה ורציפותה - הפערים בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית .
על פי נתוני מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה, בנק ישראל והמוסד לביטוח לאומי בעיבוד משרד מבקר המדינה 24 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 * מספר חודשי התעסוקה בפועל יחסית למספר חודשי העבודה הפוטנציאליים בתקופה הנחקרת תרשים 5 .
מדדיחיפוש עבודה - הפערים בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית .
על פי נתוני מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה והלמ"ס בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מתרשימים 3 ,4 ו-5 עולה כי יש ריכוז גדול של גברים ערבים במשלחי יד ובענפים שאינם דורשים רמה גבוהה של השכלה ומיומנות, אלא כוח פיזי; כי יש ריכוז גדול של נשים ערביות במעט ענפי משק שבהם השכר נמוך יחסית, לעומת שיעור נמוך של נשים ערביות המועסקות בענפים שבהם השכר גבוה; כי שיעור הערבים העובדים באופן רצוף והצוברים ותק תעסוקתי, קטן בהרבה משיעור היהודים העובדים באופן רצוף; כי לנשים ערביות היקפי משרה קטנים יותר מאשר לנשים יהודיות; וכי לעובדים ערבים יש סיכוי גדול יותר להיפלט משוק העבודה בעתות שפל וקושי גדול יותר לחזור אליו38.
פערים בנוגע להשכלה : לקבלה לעבודה בשוק העבודה המודרני, ובייחוד לעבודה איכותית, נדרשות רמות השכלה גבוהות יותר ויותר 39 .
אולם יש פערים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית מבחינת רכישת השכלה והשקעה של משאבים .
38 מקור הנתונים בתרשימים5-3: שוק העבודה של ערביי ישראל, ראו הערה 22 'לעיל, עמ29- 28 , 36-35 ; נתונים מסקר כוח אדם לחודש דצמבר, לרבעון הרביעי ולשנת 2014 , ראו הערה31 'לעיל, עמ13 ,.
משרד הכלכלה, מינהל מחקר וכלכלהדיוקן האישה הערבייה העובדת ( 2012 ,) נתוני שנת 2010 ,; בנק ישראלדין וחשבון 2009 ( 2010,) 'עמ208 , נתוני שנת 2004 ; שכר והכנסות מעבודה לפי יישוב ומשתנים כלכליים שונים 2012 , ראו הערה35 'לעיל, עמ22 .
בנוסף, הצעירים הערבים הם יותר ממחצית הצעירים שאינם לומדים ואינם עובדים וההון אנושי שלהם נמוך ביותר - ראו דניז נאון ואח', מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדיי ל, צעירים בישראל שאינם עובדים ואינם לומדים: השתלבות בתעסוקה - משאבים, חסמים וצרכים ( 2014), עמ' iv .
39 ,יוסי תמיר וזהר נוימן מסוגלות תעסוקתית ועידוד תעסוקה: השלכות למציאות הישראלית (נייר עמדה, 2007 '), עמ6.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 25 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בחינוך, הבאים לידי ביטוי עוד בגני הילדים וממשיכים במשך כל שנות ההתבגרות של הילד עד היותו בוגר.
מספרן הממוצע של שנות הלימוד בקרב האוכלוסייה הערבית קטן יותר ממספרן הממוצע של שנות הלימוד בקרב האוכלוסייה היהודית 40 ; ציוניהם של התלמידים הערבים במבחנים בין -לאומיים וארציים נמוכים בהרבה מציוניהם של התלמידים היהודים; שיעורי הנשירה של התלמידים הערבים גבוהים יותר משיעורי הנשירה של התלמידים היהודים41 ; שיעור הזכאות לבגרות ושיעור העמידה בתנאי הסף לקבלה לאוניברסיטאות באוכלוסייה הערבית קטן יותר מז ה שבאוכלוסייה היהודית; ושיעור הערבים הלומדים באוניברסיטאות הוא רק כמחצית משיעורם באוכלוסייה42 .
פערים באיכות השירותים תומכי התעסוקה וחסמים אחרים : כדי לקדם שילוב בתעסוקה, יש צורך במערך תומך המוכוון ומותאם לכך, ואולם נמצא כי גם בתחום זה יש פערים בין האוכלוסיות הערבית והיהודית.
למשל, נגישותה של התחבורה הציבורית ביישובים הערביים נופלת מזו של התחבורה הציבורית ביישובים יהודיים בעלי מאפיינים דומים43 .
נוסף על כך, אף ששיעור הילדים הערבים בני שלוש ומטה מכלל קבוצת הגיל הוא כ -%23.
4 ממעונות היום בישראל שוכנים ביישובים ערביים 45 , ורק לכ-10% מהילדים הערבים יש כיום מקום במעונות יום ובמשפחתונים מוכרים, לעומת לכ-23% מהילדים היהודים.
יתרה מזו, מרבית היישובים הערביים מסווגים באשכולות סוציו-אקונומיים 4-1 ונמצאים בפריפריה גאוגרפית וכלכלית המתאפיינת במחסור במקומות עבודה.
נוסף על כל אלו יש גם חסמים אחרים, כגון דעות קדומות וחוסר שליטה בעברית, ולעתים גם באנגלית בסיסית, שבגינם נמנעים מעסיקים מלהעסיק עובדים מהאוכלוסייה הערבית.
מן האמור לעיל עולה תמונת מצב קשה של פערים גדולים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית במגוון מדדי תעסוקה והיבטים תומכי תעסוקה.
קשיים ביישום התכניות הרב-שנתיות והצורך בתכנית אסטרטגית .
תכניות רב-שנתיות מורכבות מעצם מהותן: הן כוללות תחומים רבים, שחלקם חופפים זה לזה ובעלי השפעה הדדית; והגורמים המעורבים ביישומן הם רבים, וכוללים בעלי עניין מקרב .
40 לדוגמה, בשנת 2011 היו כ-%30 מהערבים בני25-34 בעלי עשר שנות לימוד ומטה, לעומת כ- %4 .
41 %21 'בכיתות ט-יא' בקרב התלמידים הערבים, לעומת %11 .
בקרב התלמידים היהודים 42 ,שוק העבודה של ערביי ישראלראו הערה 22 'לעיל, עמ 15-14 ,.
כן ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג ( 2014 '), עמ 996-943 .
43 ראו להלן בפרק "נגישות חלקית של תחבורה ציבורית".
44 ,הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל 2014 , לוח2.
נתונים ממוצעים לשנת 2013.
45 הכוונה למעונות יום בעלי סמל מוסד שמכיר בהם משרד הכלכלה.
הנתונים לגבי האוכלוסייה הערבית והיישובים הערביים בנושא מעונות יום כוללים את האוכלוסיות הדרוזית והצ'רקסית ואת יישוביהם.
ראו להלן בפרק "חסם תעסוקה לנשים: מעונות יום ומשפחתונים לילדים בני שלוש ומטה".
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 השלטון המרכזי והשלטון המקומי ומהמגזר השלישי.
הטיפול בתחומי התכנית מושפע מאופיים ונתון לשינויים המשפיעים על קצב התקדמותה ועל סדרי העדיפויות שלה.
פעמים מתגלים חסמים בעת יישום התכנית, המקשים לנצל את מלוא תקציבה במסגרת הזמן שהוקצה לכך, או שאינם מאפשרים ניצול של תקציב שיועד לתחום מסוים, תקציב שיכול היה לסייע בקידום תחום אחר באותה התכנית.
ניצול חלקי של תקציבי התכניות : אי מיצוי התקציב שהקצתה הממשלה לתכנית ממשלתית עלול לפגום ביישומה.
ניצול התקציבים בתכנית 12 היישוביםובתכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית .
על פי נתוני משרד הכלכלה והרשות לפיתוח כלכלי בעיבוד משרד מבקר המדינה * הנתונים המוצגים, הן לגבי תקציבה הכולל של התכנית והן לגבי סכום ביצועה בפועל, הם באופן יחסי ל-3 מתוך5 שנות התכנית .
הבדיקה העלתה כי למועד סיום הביקורת נוצלו בפועל46 כשני שלישים (%64) מתקציב תכנית 12 היישובים, אשר הסתיימה בסוף שנת 201447.
תמונה דומה מצטיירת גם בנושא ניצול התקציב שהוקצה לתכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית.
כאמור, החלטה זו התייחסה לשנים 2016 -2012 והתמקדה בתחום התעסוקה.
46 יודגש כי נתונים אלו נוגעים רק להוצאה בפועל של התקציב, ולא להתחייבות של המשרד הממשלתי ולשריון התקציב.
47 רובה של יתרת התקציב שלא נוצלה הוא התקציב שהוקצה ליישום סעיף 34 להחלטת הממשלה לגבי תכנית זו (סבסוד פיתוח תשתיות בתכניות מאושרות לבנייה רוויה בקרקע של רשות המקרקעין ובקרקע בבעלות פרטית).
תוקפו של סעיף זה הוארך בהחלטת ממשלה 2365 עד תום שנת 2015.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 27 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבדיקה העלתה כי קצב ניצול תקציב החלטה זו היה נמוך.
עדסוף שנת 2014 - שלוש שנים לאחר שהוחל ביישומה - נוצלו 28% בלבד מהתקציב שהוקצה ליישום התכנית בשנים 2014 -2012 .
שיעורו הקטן של המיצוי התקציבי ופרק הזמן שנותר לסיום התכנית, מעלה ספק אם תמוצה כלל ההקצאה התקציבית לביצועה.
למשל, במסגרת תכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערב ית מפעיל משרד הרווחה ביישובים שונים תכנית ושמה "אשת חיל", שמטרתה ליווי, העצמה והכוון תעסוקתי של נשים שאינן משתתפות בשוק העבודה.
בהחלטת הממשלה נקבע כי משנת 2012 תורחב תכנית אשת חיל בקרב נשים ערביות.
הרחבה זו תוקצבה ב-9 מיליון ש"ח בשנה לשנים 2016 -2012 .
עקב הליכים מכרזיים ומשפטיים החל משרד הרווחה לבצע את ההרחבה באמצע שנת 2013 .
הפעלת התכנית במתכונתה המורחבת התייצבה בשנת 2015 , שבמהלכה העריך משרד הרווחה כי ינוצלו9 .
מיליון ש"ח בביקורת עלה כי נתח ניכר מהתקציב לנושא לא נוצל - מ-27 מיליון ש"ח שהוקצו לנושא בשנים 2014 -2012 נוצלו בתקופה זו רק7.
מיליון ש"חיוצא כי אף אם ינצל משרד הרווחה 9 מיליון ש"ח בשנה בשנים 2016 -2015 ,כמתוכנןהפרש התקציב של כ-19 מיליון ש"ח נותר למעשה כתקציב שלא נוצל, בלי שייעשה בו שימוש בפועל לטובת אוכלוסיית רווחה ערבית, או האוכלוסייה הערבית בכלל, ואין בנמצא מנגנון המאפשר את המשכיות התקציב לנושא זה לאחר תום התכנית.
מהאמור עולה כי במועד סיום הביקורת שיעור ניצולם של חלק מהתקציבים שמטרתם לשפר את מצבה של האוכלוסייה הערבית היה חלקי בלבד, ולעתים אף קטן ביותר.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 ציינה הרשות לפיתוח כלכלי כי ".
בפועל תכניות רבות החלו רק שנה לאחר קבלת החלטת הממשלה, ולכן אנו צופים כי בתכנית התעסוקה לאוכלוסייה הערבית.
יהיה ניצול גבוה באופן משמעותי ממה שהוצג בדו"ח עד תום ביצוע התכנית.
גם משרד הכלכלה, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנ ובמבר 2015 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) השיב כי "בעת בחינת ניצול תקציבי החלטת הממשלה יש לקחת בחשבון כי מרבית יעדי ההחלטה דורשים תכנון ובחינת חלופות האורכים זמן, על מנת להבטיח כי התקציב ינוצל בדרך המיטבית להשגת היעדים ומימוש ההחלטה.
" לדעת משרד מבקר המדינה קשיי ניצול התקציב המוצגים לעיל מאפיינים את המורכבות הייחודית ביישום תכניות עבור האוכלוסייה הערבית, וממחישים את הצורך במנגנונים המשכיים אשר יבטיחו רציפות תקציבית, למשל על ידי שריון תקציבים שלא נוצלו במסגרת הזמן שהוקצתה בתכנית אחת לטובת תכנית המשך באותו התחום בפרט ולטובת האוכלוסייה שבה עוסקת התכנית בכלל.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
מעקב ובקרה חסרים בתכנית 12 היישובים : אחד מיעדי תכנית 12 היישובים על פי החלטת הממשלה היה הגדלת ההכנסה לנפש ביישובים שבהם תיושם התכנית.
נוסף על כך, החלטת הממשלה קבעה כי על הרשות לפיתוח כלכלי להכין מדדי תוצאה עבור תכניות העבודה שבאחריות משרדי הממשלה המעורבים ביישום התכנית, ולהציגן לוועדת ההיגוי של התכנית לא יאוחר מסוף דצמבר 2010 ; וכן לגבש עד תאריך זה תכנית מעקב ובקרה לביצוע התכנית.
ואכן, בישיבה הראשונה של ועדת ההיגוי של התכנית, שהתקיימה במאי 2010 , ציין מנהל הרש ות לפיתוח כלכלי כי הכנת מדדי התוצאה וגיבוש תכנית מעקב ובקרה יושלמו באוקטובר 2010.
הועלה כי הרשות לפיתוח כלכלי הכינה טיוטת מסמך מדדים רק בנובמבר 2011 , כלומר כשנה לאחר המועד שנקבע בהחלטה; זאת ועוד, על אף האמור בהחלטה, המסמך לא הוגש לוועדת ההיגוי, והיא ממילא לא דנה בו.
כך גם בנוגע לתכנית מעקב ובקרה, אשר הרשות לפיתוח כלכלי לא גיבשה.
בכך לא אפשרה הרשות לפיתוח כלכלי לעקוב אחר יישום אחד היעדים המרכזיים של תכנית 12 היישובים- גידול בהכנסה לנפש באותם יישובים - ועל כן לא ניתן להעריך את תפוקותיה ואת יעילותה של התכנית.