HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך טען כי הסתמכות מוחלטת על תרומות עלולה לפגוע בביצוע הפרויקטים, משום שלעתים התחייבויות התורמים אינן מתממשות במלואן, ומשום שהשינויים בשערי מטבע .
17 תקציב זה כולל את תמיכת המשרד בבתי החולים של הכללית ובבתי חולים ציבוריים אחרים.
לעתים מוקצות תוספות תקציביות ייעודיו ת לפרויקטים מיוחדים כגון: מיגון בתי חולים, חיזוק הצפון וחיזוק הפריפריה.
18 הצעת התקציב הרגיל של המשרד לשנת 2008 מסתכמת בכ -18.
19 בעניין מצבם הפיזי של בתי חולים אלו ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60( ב 2010) , 'בפרק "סוגיות בתחום בריאות הנפש", עמ588 .
ואילך משרד הבריאות 755 .
עלולים להביא גם כן לצמצום היקף התרומה (ראו להלן).
במקרים אלו אם ירצה המשרד להמשיך ולבצע את פרויקטי הפיתוח יידרש להשלים את המימון מתקציבו על חשבון פרויקטים אחרים מאושרים.
המשרד הסביר גם כי יכולותיהם של בתי החולים בפריפריה לגייס תרומות פחותות במידה רבה מיכולותיהם של בתי החולים הגדולים במרכז, ויש לכך השלכה נוספת על הפערים הנפערים בתשתיות בתי החולים.
הלכה למעשה פרויקטי הבינוי וההצטיידות נקבעים לעתים לפי רצונותיהם של התורמים ולאו דווקא לפי צורכי מערכת הבריאות הצ יבורית וסדרי העדיפויות שלה (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הצורך להסתמך על קבלת תרומות למימון פעולות הבינוי, כדי להבטיח טיפול רפואי נאות וראוי יש להכין תכנית אב אשר תדרג את סדרי העדיפות לקידום מערכת הבריאות, תוך כדי התייחסות להגדלת הביקוש ולהתפתחויות הטכנולוגיות.
יש לדאוג שהבנייה באמצעות תרומות לא תיצור כפל תשתיות במערכת הבריאות.
קשיים במימון פרויקטי בינוי בגלל שינויים לא צפויים בהיקף התרומות המובטחות .
כאמור, אגודות הידידים משתתפות לעתים במימון פרויקטי בינוי, שיפוץ ורכש.
בהצעת הנוהל של כלל משרדי הממשלה (ראו בהמשך) נאמר כי תרומות ייחשבו "הכנסה" שחלה עליה התקנה "הוצאה מותנית בהכנסה".
משמעות הדבר היא שרק לאחר קבלה בפועל של התרומה מותר יהיה לממשה לצורך היעד שנקבע לה.
כך יימנע מצב שבו ניתנה התחייבות מראש בגין התרומה, אך בבוא עת התשלום לא נמצאו המקורות לכך עקב אי -קבלת התרומה, במלואה או בחלקה.
הבדיקה העלתה כי לבית חולים א' ניתנה בשנים האחרונות התחייבות למתן תרומה לבניית מעבדה ומרכז אימונותרפי ולהפעלת מרכז מחקר קליני בסך של עד 10 מיליון דולר אמריקני.
הלכה למעשה התקבלה תרומה בסך 10 מיליון ש"ח בלבד.
במצב כזה יש חשש שהפעילות המתוכננת תיפגע או שבית החולים ייאלץ להשלים את פערי המימון ממקורותיו.
בסופו של דבר הסתפק בית החולים במימון הקמת המעבדה בלבד מכספי התרומה.
לדברי מנהל בית החולים הפעלת המעבדה והמרכז האימונותרפי החדש לא התקדמה כצפוי, ולכן לא נדרשה השלמת התרומה לכך.
עולה גם חשש שעקב שינויים בשערי המטבעות עלול לרדת על פני שנים שווי התרומה המתוכננת, ויידרש מימון נוסף מתקציב המשרד.
(א) אגודת ידידים שעל יד בית חולים ב' קיבלה במאי 2007 תרומה על סך 2.
5 מיליון דולר אמריקני לפרויקט בנייה של שתי מחלקות סיעודיותבתחום בית החולים (להלן - הפרויקט) שעלותו הוערכה בכ -4 מיליון דולר אמריקני.
קרן המחקרים של בית החולים התחייבה במאי 2007 לממן את הפרויקט בסך 500,000 .
דולר אמריקני נוספים הביקורת העלתה כי נחתם הסכם בין אגודת הידידים לתורם, ובו פירוט שלבי ההתקדמות בפרויקט ומועדי גמר ביצועם עד השלמתו ביוני 2009 .
אגודת הידידים היא זו שהתקשרה עם הקבלן לביצוע הבנייה.
בהסכם שבין אגודת הידידים לבין הקבלן נכתב: "בכל מקרה של שינוי בעלות הנובע משינויים שנתבקשו ע"י העמותה ו/או מסתירה בין אחד ממסמכי המכרז לבין הנספח הטכני,]אגודת הידידים[ ישא המרכז הרפואי בעלות הנוספת".
]ההדגשה במקור[ משרד הבריאות 757 .
התברר, כי לא נחתם הסכם בין בית החולים ובין אגודת הידידים בנושא ובית החולים אף לא הסמיך את אגודת הידידים להתחייב בשמו.
יוצא אפוא שבית החולים חויב פוטנציאלית בתשלום כספים, אף שהוא אינו צד בהסכם.
כבר באוקטובר 2007 כתב גזבר אגודת הידידים למנהל בית החולים שאגודת הידידים התחייבה לגייס עוד 300,000 דולר, ויהיו חסרים, אם כן, עוד כ- 700,000 .
דולר מעבר לאמצעים הקיימים להשלמת הפרויקט יוצא אפוא שבית החולים נדרש להשלים למעלה מ-25% .
מעלות הפרויקט משמע תקציב המדינה נושא בעלו ת זאת בלא שהפרויקט הוקם ביזמת המדינה או תוקצב על ידה.
(ב) בדוח ביקורת פנים מספטמבר 2009 ,'של אגודת ידידים שליד בית חולים ב שנערך על פרויקט בניית מחלקות אורתופדיה וטראומה ושמומן על ידי אגודת הידידים, נכתב כי בפברואר 2004 היה אומדן תקציב הפרויקט כ-9.
6 מיליון דולר אמריקני שהיו באותה עת כ -40 מיליון ש"ח, ואילו בפברואר 2009 היה אומדן התקציב כ -49.
2 מיליון ש"ח, משמע פער בשקלים של יותר מ-20% .
 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ומשרד האוצר לגבש מדיניות לגבי מעורבותם בפרויקטים שעיקר מימונם הוא מתרומות.
מדיניות זו צריכה להביא בחשבון התנהלות מול סיכונים שונים כגון נסיגת תורם מהתחייבותו ושינויים בשערי מטבע החוץ.
יש להדגיש שכל זאת במקרים שבהם הבינוי תואם את תכנית האב של המשרד, אחרי שזו תּוכן.
על המשרד גם לפעול לכך שבתי החולים הממשלתיים יבטיחו את עצמם מפני אירועים מסוג זה.
המשרד השיב בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי התרומות בחלקן מותנות בהצגת התפתחות הפרויקטים, ולכן אפשר לרשום אותן רק לאחר קבלת התרומה בפועל.
לפיכך במקרים מסוג זה אין ודאות תקציבית מלאה.
עוד הוסיף המשרד כי הוא סבור שיש לקדם את נושא ניהול הסיכונים בפרויקטי בינוי.
התקשרויות של אגודות הידידים בפרויקטים לבינוי וברכש .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או התקנות), קובעים: "המדינה, כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי, מועצה דתית, ק ופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
עם זאת, התקנות מגדירות סוגי התקשרויות שאינן טעונות מכרז פומבי, ואשר מותר לבצען באמצעות מכרז סגור או בלא מכרז.
חוק חובת המכרזים אינו חל על אגודות הידידים בהיותן עמותות.
בבדיקה נמצא כי אגודות הידידים בונות, על קרקעות המדינה, מבנים בהיקפים של מאות מיליוני ש"ח לטובת בתי חולים שבשמם ובחצרם הן פועלות.
כך למשל נבנו לאחרונה משרד הבריאות 759 .
המבנים האלה מכספי תרומות: בניין קרדיולוגיה בשני בתי חולים; בניין אונקולוגיה במרכז רפואי אחד ובית חולים לילדים בשני בתי חולים אחרים.
מנהל בית חולים א' השמיע בפני עובדי משרד מבקר המדינה עמדה שלפיה המצב שבו לא חל חוק חובת המכרזים על אגודות הידידים מאפשר גמישות לאגודת הידידים בבח ירת הספקים תוך כדי קיום תהליך התמחרות.
חרף זאת, פעולת אגודת הידידים שלא לפי העקרונות שאותם מתווה חוק חובת המכרזים עלולה לפגום בנושא השוויון, שקיפות התהליך ומתן הזדמנות שווה למציעים.
להלן דוגמאות לתהליכי התקשרויות עם ספקים בבתי חולים: 1.
בעקבות מעורבות אגוד ת הידידים של בית חולים ב' בפרויקטים של בנייה ובעקבות הצורך בהשלמת מימון על ידי בית החולים (ראו לעיל) החליט הוועד המנהל של האגודה באפריל 2010 (במהלך הביקורת) כי תפקיד אגודת הידידים הוא לעסוק בגיוס כספים.
לשיטתו כל נושא הבינוי - אפיונים, מכרזים, פיקוח, תשלומים לקבלנים וכדומה - של בית החולים חייב להיות באחריות בית החולים.
עוד נקבע כי אגודת הידידים לא תחתום על חוזים עם קבלנים.
לאגודת הידידים תהיה אחריות כלפי התורמים בכל הקשור למימוש בקשותיהם בעת קביעת יעדי התרומות.
בעקבות החלטת הוועד המנהל של אגודת ידידים זו גיבשה האגודה בשנת 2010 נוהל התקשרות עם קבלנים ומעקב פרויקטים.
הנוהל קובע כי אגודת הידידים לא תקיים מכרזים ולא תתקשר בחוזים עם קבלנים או עם נותני שירות אחרים.
בכל תרומה לפרויקט ייחתם הסכם בין אגודת הידידים לבין בית החולים שיבטיח שהתחייבות אגודת הידידים לא תעל ה על סכום התרומה בפועל.
אם עלות הפרויקט תהיה גבוהה יותר מגובה התרומה, ישלים בית החולים את יתרת הכספים.
בית החולים הוא זה שיפקח על הקבלנים ועל נותני השירותים והוא יהיה אחראי כלפי אגודת הידידים למימוש יעד התרומה.
לעומת זאת במקרים של בנייה מכספי תרומות בב ית חולים א', ההתקשרות נעשית בין אגודת הידידים לבין הקבלנים.
בית החולים אינו צד להסכם.
אגודת הידידים היא גם זו שבוחרת את הקבלן.
בנוהל פרויקטי בינוי ורכש באמצעות אגודת הידידים שעל יד בית חולים א', שהוכן בידי אגודת הידידים (להלן - נוהל פרויקטי בינוי ורכש), נכתב כי עובדי בית החולים ירכזו את הטיפול בקבלן או בנותן השירותים.
בכל מקרה של סטייה מהתקציב שאושר או מהתחייבויות אגודת הידידים יש לקבל את אישורי אגודת הידידים והמשנה למנהל בית החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנהלת בית החולים א' תפעל לכך שנוהל פרויקטי ב ינוי ורכש יתייחס גם למקורות המימון כאשר נוצרים פערים בין תכניות אגודות הידידים לגייס תרומות לבין גיוס הכספים בפועל לפרויקט בינוי מסוים.
לולא כן ייפתח צוהר לעימותים, עד כדי פגיעה בהשלמת הפרויקטים.
כמו כן יש צורך בחתימת הסכם בין בית החולים ובין אגודת הידידים, שיתייחס למקרים שבהם נוצר מחסור בכספים להשלמת הפרויקט המתוכנן.
עוד יש לציין כי לפי נוהל פרויקטי בינוי ורכש (של אגודת הידידים שעל יד בית חולים א') קבלן או ספק שירותים וציוד שנבחרו על ידי אגודת הידידים יגישו חשבון לאגף הבינוי, הרכש והמכשור הרפואי בבית הח ולים, לפי העניין.
לאחר בדיקה ואישור בכתב של עובדי בית החולים שהוסמכו לכך על ידי מנהל האגף הבינוי, תשלם אגודת הידידים לקבלן או לספק.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שעובד בית חולים יאשר חשבונות של קבלנים אשר לא בית החולים הממשלתי הוא זה אשר התקשר עמם.
במ סגרת הסדרת היחסים בין המשרד, בתי החולים ואגודות הידידים שבצדם, על המשרד לבחון את נוהל התקשרויות עם קבלנים ומעקב פרויקטים שהוכן בבית החולים ב' בעקבות הפקת לקחים מפרויקטים בעבר.
עליו לשקול להנחות את מנהלי בתי החולים הממשלתיים שיפעלו לקבוע נוהל דומה.
אם לאחר עבודת מטה מסודרת יוחלט בכל זאת לאפשר לאגודות הידידים להתקשר בעצמן עם קבלנים ועם נותני שירותים, יש לקבוע כללים ברורים לכך ודרכי התקשרות.
אגודות הידידים שליד המרכזים הרפואיים הן גופים בעלי מאפיינים ציבוריים הפועלים לטובת בתי חולים ממשלתיים וציבוריים.
לכן לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הפעולות שהן מבצעות ייעשו על פי עקרונות השוויון, ההגינות והשקיפות המנחים גופים ציבוריים בפעילותם בתחום זה.
בכלל זה מן הראוי שקבלנים וספקים ייבחרו בהליך שקוף ותחרותי שנועד להבטיח שוויון הזדמנויות בין המציעים ומקסום היתרונות לגוף המתקשר 20 .
ראוי שבעת התקשרות עם ספקי שירותים תהיה העדפה לפעול על פי עקרונות חוק חובת המכרזים והתקנות המתאימות.
יש להסדיר זאת במסגרת הסכמים בין משרד הבריאות, בין בתי החולים ובין אגודות הידידים שבצדם.
המשרד השיב בדצמבר 2010 כי בכוונתו לבחון הסדרת נושא זה במסגרת נוהל התרומות (ראו להלן).
תרומות מחברות מסחריות והקשרים עמן .
שקיפות בקבלת תרומות .
הבדיקה העלתה כי גורמים מסחריים, ובהם חברות תרופות וחברות לציוד רפואי, תורמים למגוון גופים ומוסדות בתחום הבריאות.
חלק מהחברות מקיימות בד בבד גם קשרים עסקיים עם בתי החולים, ומשמשות ספקיות שלהם.
סוגיה זו מעלה חשש מהותי מפני קשר בין מתן תרומה לבין קידום עסקי התורם.
תיקון החוק לגבי תרומות של חברות מסחריות לגופים העוסקים בתחום הבריאות בשנת 2008 תוקן חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 (להלן- תיקון החוק) בכל הנוגע לתרומות של ח ברות מסחריות לגופים העוסקים בתחום הבריאות.
בסעיף 40 א לחוק נקבע כי תושב ישראל או תאגיד הרשום בישראל שהוא יצרן, יבואן או משווק של תרופות וציוד רפואי שנתן תרומה בכסף או בשווה כסף לגופים העוסקים בתחום הבריאות והפועלים ללא מטרת רווח, ימסרו לשר הבריאות בכל שנה את רשימת הגופים שלהם תרמו.
בעקבות התיקון לחוק פרסם המשרד בינואר 2009 .
"חוזר שכותרתו "חובת דיווח על תרומות התיקון לחוק וחוזר זה של המשרד אפשרו למשרד לקבל מידע בדבר עצם מתן תרומות מחברות מסחריות לגופים העוסקים בתחום הבריאות, מידע .
20 ראו גםמבקר המדינה - דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2009 , בפרק "פעילותן של קרנות לצד רשויות מקומיות", עמ' 453 .
שלא היה ברשותו קודם לכן.
עם ז את, להשלמת התמונה הכוללת ראוי שהגופים המסחריים ידווחו גם על סכומי התרומות21.
21 כיום, בחובת הדיווח על תרומות, מסירת מידע על סכום או על שווי התרומה ועל סוג התרומה אינה חובה.
משרד מבקר המדינה מצא אי-התאמות בפרסומי המשרד (ראו להלן).
כך למשל פורסם שחברה מסוימת תרמה לבית חולים מסוים, ואולם בספרי אותו בית חולים לא נמצא תיעוד לכך.
חברה אחרת רשומה בפרסומי המשרד כמי שתרמה לקרן המחקרים, אך גם בספריה של אותה קרן מחקרים הדבר אינו רשום.
מן הראוי שהמשרד יבחן מה אפשר להגדיר "תרומה", ויבחן אם דיווחי חברות התרופות והחברות לציוד רפואי עונים על הגדרה זו.
בהתאם לתוצאות הבחינה ראוי שהמשרד ישקול לפרסם הנחיות וכללים מתאימים.
יש לציין כי הממשלה החליטה במהלך הביקורת, ביולי 2010 , להגביר את השקיפות במערכת הבריאות.
לצורך כך קיבעה בחוק את הוראת סעיף 40 א ופעלה לתקנּה, כך שהדיווח הנמסר לשר הבריאות בעניין הגופים שלהם ניתנה תרומה יכלול גם את הפרטים האלה: דיווח על סכום התרומה; דיווח על שמות הרופאים והחוקרים בתחום הרפואה או הבריאות שלהם ניתנה תרומה בשווי שנתי העולה על 2,500 ש"ח.
נוסף על כך הוחלט כי גם הגופים שקיבלו תרומה ידווחו לשר הבריאות על סכומי התרומה או על שוויָה הכספי.
גם רופאים וחוקרים בתחום הרפואה או הבריאות שקיבלו תרומה בשווי שנתי העולה על 2,500 ש"ח ידווחו לשר הבריאות על סכום התרומה22.
לפי תיקון 52 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 שהתקבל בינואר 2011 במסגרת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו- 2012 ,)(תיקוני חקיקה התשע"א- 2011 ,נקבע כי תורם שנתן לגוף העוסק בתחום הבריאות או לרופא או לרוקח או לחוקר בתחום הרפואה או הבריאות תרומה בסכום מצטבר העולה על 2,500 ש"ח לשנה ידווח על כך לשר הבריאות.
גם מקבל התרומה ידווח על כך לשר.
השר, או גורם מוסמך מטעמו, יפרסם באתר האינטרנט של המשרד את הרשימות שהועברו לו.
תרומות מחברות מסחריות 1.
בבדיקת פרסומי המשרד על תרומות לשנת 2009 עלה כי כמה חברות תרמו הן לבית החולים, הן לקרן המחקרים שלו והן לאגודת הידידים שלידו.
נמצאו גם חברות מסחריות שתרמו לשניים מהגופים האלה.
פארמה ישראל, ארגון חברות התרופות מבוססות מחקר ופיתוח (להלן - פארמה ישראל), כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי ההחלטה לגבי דרך קבלת התרומה היא בגדר אחריותו של המרכז הרפואי וכי החברות המסחריות פועלות על פי הנחיות הנהלת המרכז הרפואי.
משרד מבקר המדינה לא קיבל ממנהלי מרכזים רפואיים שונים הסברים לתופעת התרומות הנפרדות.
משרד מבקר המדינה ממליץ להסדיר סוגיה זו במסגרת הנוהל המתגבש למערכת הבריאות (ראו להלן).
22 'החלטה מס 2028 מיום 15.
משרד מבקר המדינה בחן את פרסומי המשרד על תרומות לשנת 2009 .
והשווה את האמור בהם לרשום בספרי כמה בתי חולים 766 דוח שנתי61ב .
הביקורת העלתה כי אין התאמה בין המתועד בפרסומי המשרד לבין ספרי המרכזים הרפואיים.
כך למשל נכתב בפרסומים שחברה מסוימת תרמה לבית חולים מסוים, לקרן המחקרים שלו ולאגודת הידידים שלידו (שלוש תרומות שונות), ואולם בספרי המרכז הרפואי לא נמצאה תרומה לבית החולים (נמצא רק רישום תרומה לקרן המחקרים ולאגודת הידידים).
לפי פרסומי המשרד חברה שנייה תרמה לקרן המחקרים של מרכז אחר, אך הדבר אינו רשום בספרי קרן המחקרים.
חברה שלישית, שלפי ספרי בית חולים מסוים תרמה לאגודת הידידים שלו, אינה מוזכרת בפרסומי המשרד.
היעדר ההתאמה מצביע על כך שעל המשרד לתת עדיין את דעתו לכלים ולהליכים בנידון כדי להבטיח מסירת מידע אמין ומקיף לציבור.
משרד מבקר המדינה מציין כי לפי התיקון האחרון לחוק ידווחו למשרד הן הגופים התורמים והן הגופים שקיבלו את התרומות.
הצלבת נתונים אלו על ידי המשרד עשויה למנוע את הפערים כפי שתוארו בנוגע לשנת 2009 .
אחרי שהמשרד יקבל את הדיווחים על התרומות ראוי שיבדוק אותם גם כדי לעמוד על אפשרות לניגוד עניינים וכדי לבחון סוגיות אתיות שונות.
בנובמבר 2010 כתבה פארמה ישראל למשרד מבקר המדינה כי היעדר הגדרת המושג "תרומה" בהקשר של מערכת הבריאות גורם לאי -בהירות ולאי -התאמה.
פארמה מציעה לגבש הגדרה אחידה של הרישום החשבונאי תוך כדי הבחנה בין תשלום לבין תרומה.
עוד כתבה פארמה כי יש לאמץ כללים חשבונאיים מקובלים כדי לשמור על אחידות עם הדוחות הכספיים שאותם מפרסמות החברות, לרבות התאמה לתקנים חשבונאיים בין-לאומיים.
הגבלת סכומי תרומות מחברות מסחריות הבדיקה העלתה כי הכללית מתירה תרומות למוסדותיה מחברות תרופות ומחברות לציוד רפואי, אולם מגבילה את הסכום ל- 25,000 ש"ח בשנה מתורם23 .
בבתי החולים הממשלתיים אין מגבלה כזו ראוי שמשרד הבריאות, משרד האוצר ומשרד המשפטים יבחנו בעת גיבוש הנוהל הסופי המיוחד למערכת הבריאות (ראו להלן) אם יש מקום להחיל מגבלה דומה גם בבתי החולים הממשלתיים על תרומות מחברות מסחריות.
מימון העסקת כוח אדם בבתי חולים מכספי תרומות מדיווחי המרכזים הרפואיים למשרד מבקר המדינה עולה כי יש מקרים שבהם אגודת הידידים מממנת העסקת עובדים בבית החולים.
אגודת הידידים מעבירה את סך עלות העסקת העובדים לקרן המחקרים שהיא הגורם המעסיק.
23 סעיף7 בטיוטת נוהל הכללית בנושא "הקמה ותפעול של עמותות ליד מוסדות הכללית" מיולי 2010 (נוהל מספר 15-04-06 ).
אף שמדובר בטיוטת נוהל, פועלים לפיה.
כך לדוגמה בשנת 2009 'גויסו בבית חולים א 37 עובדים על בסיס תרומות שהתקבלו באמצעות אגודת הידידים הן מתורמים פרטיים והן מחברות מסחריות.
העובדים מועסקים במגוון תפקידים: רופאים במחלקות האשפוז, עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק, אחות ופ סיכולוג.
בבית חולים ב' (על פי דיווח לשנת 2008 ) מממנת אגודת הידידים העסקת שלושה רופאים במחלקות האשפוז 768 דוח שנתי61ב .
בבית חולים ג' (על פי דיווח לשנת 2008 ) מממנת אגודת הידידים העסקת עובדת סוציאלית ומזכירה.
בבית החולים ד' מממנת אגודת הידידים העסקת 66 .
עובדים יש ל ציין כי תורם המממן העסקת עובדים מייעד בדרך כלל את כספו להעסקה במחלקה שבה הוא חפץ.
הדבר בולט בייחוד לגבי חברות מסחריות המממנות העסקת כוח אדם במחלקות העוסקות בתחום עסקי החברה.
לפיכך עלול להתעורר חשש משיבוש סדרי העדיפויות של בית החולים בשיפור השירות למטופלים, מפני שמצוקת כוח אדם יכולה להיות חמורה יותר דווקא במחלקות אחרות, שהתרומות אינן מגיעות אליהן 24 .
הדבר מעורר גם קושי בקיום פיקוח ובקרה על צורות העסקה אלה התרה של העסקת כוח אדם שלא לצורך מחקר מכספי תרומות עלולה גם להעמיק את הפערים בין המרכז לפריפריה, מפני שלבת י חולים במרכז הארץ יש תורמים רבים יותר מאשר לאלה בפריפריה (ראו להלן).
מנהל בית החולים א' כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי מימון העסקת עובדים באמצעות תרומות הוא חיוני למתן שירות טוב.
לדבריו תפקיד בית החולים לתת את השירות המקצועי והאנושי הטוב ביותר.
כיום כל היחידות בבתי החולים נמצאות במצב של תת -תקינה בכוח אדם בהשוואה למטלותיהן.
המנהל הוסיף כי התרומה ניתנת הלכה למעשה לאגודת הידידים, ובית החולים רואה בהעברת התרומה לתאגיד הבריאות (קרן המחקרים) העברה תקציבית לתאגיד, שבמסגרת יעדיו נכלל גיוס כוח אדם לתגבור השירות ולשיפורו.
לדברי מנהל בית החולים, העובדים, שהעסקתם ממומנת בכספי תרומות, נבחרים כמו שאר העובדים בבית החולים (למעט שלושה חריגים).
גם מנהל בית החולים ד' כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי תנאי העסקת העובדים במימון כספי תרומות זהים לשאר העובדים, וכי אין קשר למקור המימון.
לדבריו נושא תקינת כוח האדם רגיש: התקינה מנוהלת על ידי ארגוני העובדים מול נציגי המעסיקים והאוצר, תוך כדי דילוג על הגורם המקצועי, כלומר על הנהלות בתי החולים.
לפי חוזר המשרד מתחילת שנת 2010 לא יממן גוף מסחרי בכל דרך שהיא תקני כוח אדם או שכר עובדים, שאינם קשורים ישירות למחקר שהוא מממן 25 .
בפועל אגודות הידידים מממנות, לעתים מכספי חברות מסחריות, העסקת עשרות עובדים בבית החולים.
כך לכאורה נעקפת המגבלה שקבע המשרד.
עם זאת יש לציין כי שיעור אותם העובדים מסך עובדי המרכזים הרפואיים אינו גבוה.
יצוין גם שטיוטת נוהל התרומות לבתי חולים ממשלתיים משנת 2009 ואף הטיוטה מפברואר 2010 (ראו להלן) קובעות בין היתר כי תרומות לא ישמשו למימון שכר עובדי בתי חולים ממשלתיים שאינם עוסקים במחקר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, משרד האוצר ומשרד המשפטים לבחון את נושא ה תרומות לאגודת הידידים המממנות את .
24 כנגד עמדה זו יש הטוענים ששיפור שירות במחלקה מסוימת, אף שהתורם "חפץ ביקרה", מאפשר למנהל בית החולים להפנות משאבים אחרים לשיפור השירות במחלקות אחרות, כך שנשמר איזון.
25 חוזר "כללים להתקשרות מוסדות הבריאות ושירותי בריאות כללית עם גופים מסחריים/עסקיים", פברואר 2010.
העסקת כוח האדם במחלקות בית החולים לצורך שיפור השירות הניתן לחולים.
מימון כינוסים מקצועיים בחו"ל 1.
בחוזר המשרד שכותרתו "כללים להתקשרות מוסדות משרד הבריאות ושירותי בריאות כללית עם גופים מסחריים/עסקיים" נקבע בין היתר כי גוף מסחרי רשאי להקצות למוסד או לקרן מחקרים שליד המוסד תקציב לכיסוי הוצאות נסיעה של עובדים, בתנאי שהם אינם קשורים ישירות לפעילות החברה.
בחירת העובד תיעשה על ידי מנהל המוסד או על ידי מנכ"ל הקופה או על ידי מי מטעמם.
הבדיקה העלתה כי חברות תרופות וחברות לציוד רפואי תורמות כספים ייעודיים לבתי חולים לצורך מימון השתתפות של צוותים רפואיים וסיעודיים בכינוסים מקצועיים בארץ ובחו"ל באמצעות אגודות הידידים.
הכינוסים עוסקים בדרך כלל בתחומים משיקים לפעילות החברות הללו.
עולה חשש כי בהעברת הכספים של חברות התרופות וחברות לציוד רפואי לאגודות הידידים למימון נסיעות לחו"ל לצורך השתתפות בכינוסים מקצועיים יש עקיפה של חוזר המשרד, כי אגודות הידידים אינן מוגדרות בנוהל המשרד כ"מוסד".
החברות המסחריות מדווחות למשרד על כספים אלו כעל תרומות על המשרד לבחון כיצד מתיישבת פעילות החברות הללו עם הוראות החוזר האמור, וכן אם ניתן להגדיר כספים המיועדים לנסיעות לחו"ל לכנסים כתרומה.
הסדרת הקשרים בין אגודות הידידים לבין בתי החולים .
העברת מידע למשרד הבריאות .
אגודות הידידים פועלות, כאמור, בשם בתי החולים ולמענם בארץ ובחו"ל ומגייסות עבורם תרומות.
לעתים הן מקימות מבנים עבור בתי החולים על הקרקעות הציבוריות.
מערכת קשרים ענפה זאת - יש לה היבטים משפטיים וציבוריים, ולכן ראוי היה להסדירה בהסכמים שיגדירו בין היתר את מחויבותם ההדדית של אגודות הידידים ובתי החולים.
משרד מבקר המדינה העלה כי אין הסכמים בין אגודות הידידים לבין בתי החולים הממשלתיים, וזאת בניגוד לנעשה בבתי החולים של הכללית שבהם קיים הסכם מפורט בין הנהלת בית החולים ואגודת הידידים שעל ידו.
עוד עולה, כי למשרד אין מידע על הנעשה באגודות הידידים (ראו להלן).
שקיפות בפעולות אגודות הידידים בבתי החולים הממשלתייםבפני המשרד בפברואר 2004 פנה המבקר הפנימי של המשרד ליועצת המשפטית של המשרד וביקש חוות דעת אם מעמדו כמבקר הפנים של משרד הבריאות מאפשר לו לדרוש מידע מגופים חיצוניים הקשורים בדרך זו או אחרת למשרד הבריאות או ליחידות הסמך שלו.
בתשובת הלשכה המשפטית של המשרד ממרס 2004 נכתב כי מן הראוי להקנות למבקר הפנים של המשרד סמכות לדרוש ולקבל מאגודות הידידים מידע שמטרתו לאפשר בחינת פעולותיו של בית החולים או עובדיו.
לשם כך מן הראוי שהמשרד יפעל להשגת התחייבות מאגודות הידידים למסור לידיו את כל המידע הדרוש לשם ביצוע עבודת הביקורת.
בתשובת הלשכה המשפטית נכתב: "כך, למשל, מן הראוי כי מבקר פנים הבודק טענה כי מנתח התנה ביצוע ניתוח, במתן תרומה לחוג , יהיה חופשי לקבל כל מידע הדרוש לו מחוג הידידים, על מנת לבדוק את ]הידידים[ הטענה, לאמתה או להפריכה.
אמת, נכון הדבר כי חוג הידידים אינו מחויב להסכים לדרישה, כי יתחייב הסכמית למסירת המידע כאמור, שהרי כל משמעותו של 'הסכם' היא שכריתתו נעשית מתוך רצון חופשי, וזאת בהיעדר הוראת חוק הקובעת אחרת.
ואולם 'עמותת ידידים' שלא תתחייב כאמור, אינה רשאית לצפות, כי המדינה תוסיף לשתף עימה פעולה, או להניח לה להציג עצמה, כמי שפועלת, על דעתה, ובברכתה".
בתשובת הלשכה המשפטית הוצע הן למבקר הפנים והן להנהלת המשרד לקדם את המהלך של כריתת הסכמים עם אגודות הידידים לשם קבלת המידע הדרוש.
עוד נכתב בתשובה כי אגודת ידידים שלא תתחייב להעביר למבקר הפנים כל מידע שיידרש ממנה, או שלא תא פשר למבקר הפנים עיון במידע המוחזק בו, תהיה צפויה להפסקת פעילותה בתחומי בית החולים, ועל הנהלת בית החולים ייאסר לשתף עמה פעולה.
בתחילת יוני 2004 שלח פורום מנהלי בתי החולים הממשלתיים הכלליים26 למנכ"ל המשרד מכתב התייחסות להצעות הלשכה המשפטית, ובו נכתב בין היתר: "ביררנו בנימוס ובדרך הראויה והובהר לנו כי חוגי ידידים לא רואים בעין יפה התערבות ממשלתית מסוג זה בפעילות ההתנדבות שלהם.
אין הם מקבלים תנאי מוקדם זה לעצם שיתוף הפעולה עימם".
על כך השיבה הלשכה המשפטית ביוני 2004 : "אין אנו סבורים, כי יש לחשוש, כי [ דרישה כזאת תביא להפסקת פעילותם של חוגי ]מסירת מידע למבקר הפנים הידידים.
חוגי הידידים לא נוצרו בטבע.
להנהלות בית החולים יש מעמד, השפעה על הכוונת פעילותן.
העמותות מגייסות תרומות מתורמים או נדבנים שאינם, בהכרח או בכלל, חברי העמותה, ולשם כך הן נעזרות במנהלי בתי החולי ם ועובדיהם, המקבלים הסכמה מיוחדת, לסייע בידה באיסוף תרומות (ראו לעניין זה, סעיף 42.
"(ד) לתקשי"ר), ונוטלים חלק מרכזי באירועי התרמה, בארץ ובחו"ל עוד הוסיפה הלשכה המשפטית: "אין להניח כי העברת מידע למבקר הפנים של משרד הבריאות, לפי דרישתו, תמנע מן התורמים להוסיף לתרום, בעתיד.
נראה לנו כי 'שקיפות' של העמותה, או כפיפותה לביקורת אפקטיבית, עשויים להגביר את המוטיווציה של התורמים לתרום, מתוך ידיעה כי יוכלו לסמוך על כך שייעשה שימוש נכון וראוי בכספם".
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 : "בימים אלה מתגבש נוהל שיסדיר את שקיפות הפעילות של עמותות הידידים".
בבדיקה עלה כי עד ינואר 2011 לא פעלו בהנהלת המשרד לקדם את המהלכים של קבלת המידע הדרוש לפעולות המשרד ומבקר הפנים שלו, ואף לא לכריתת הסכמים בין בתי החולים ואגודות הידידים שבצדם.
26 המכתב בחתימת מנהלי המרכזים הרפואיים: הלל יפה, רבקה זיו, תל אביב ע"ש סוראסקי, אסף הרופא, וולפסון, פוריה, רמב"ם, בני-ציון, ביה"ח לגליל המערבי נהריה וברזילי.
לפיכך אין בידי המשרד מידע על פעילות ן הענפה של אגודות הידידים בתחומי בתי החולים הממשלתיים.
לעומת זאת יצוין כי הנהלת הכללית מפקחת על פעילות אגודות הידידים שעל יד בתי החולים שלה ומבקרת אותן.
בחינת פעולות אגודות הידידים בראשית שנת 2007 הכין חשב המשרד דאז מסמך הכולל את מיפוי הפעילויות של אגודות הידידים.
המסמך אמור היה לשמש בסיס לעבודת צוות עבודה בינמשרדי הכולל משפטנים שאמור היה להתמנות על ידי מנכ"ל המשרד דאז כדי לבחון את מצבן המשפטי של אגודות הידידים, לבחון את שיתוף הפעולה של הנהלות אגודות הידידים עם המשרד ולהרחיב את שיתוף הפעולה עם רשם העמותות שמפקח עליהן.
עד ינואר 2011 לא התכנס הצוות הבינמשרדי ולא גובשו כללים לפעילות אגודות הידידים.
המסמך שהוכן במטרה לשמש בסיס לעבודת הצוות מציג את אגודות הידידים כ"צלע השלישית" בבית חולים בצד בית החולים ובצד תאגיד הבריאות.
בית החולים הוא גוף הפועל לפי כללים הנהוגים בשירות המדינה, ובהם תקנון שירות המדינה (התקשי"ר) והוראות תקנות כספים ומשק (התכ"ם).
תאגיד בריאות הוא עמותה הפועלת ומפוקחת הן על פי תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגידי הבריאות) התשס"ב- 2002 והן על ידי רשם העמותות.
אגודות הידידים מפוקחות, כאמור, על ידי רשם העמותות בלבד.
יש לציין כי ביקורתו של רשם העמותות היא בתחום התנהלותה של אגודת הידידים על פי התקנון שלה ועל פי הוראות חוק העמותות.
רשם העמותות אינו בודק את התנהלות אגודת הידידים ואת פעילותה מול בית החולים ומול תאגיד הבריאות.
כלומר הוא אינו עוסק בתחומים דוגמת אלה: בחינה אם פעילותה תואמת את כללי מערכת הבריאות, כמו בנושאים דוגמת תשלומי שכר ומענקים לעובדים בבתי החולים והתאגידים ומימון פעילויות לעובדים; בחינה אם פעילות הבינוי וההצטיידות תואמת את תכנית האב של המשרד.
להלן נציג כמה דרכי התנהלות ה ממחישות את הצורך בקביעת כללים לפעילות אגודות הידידים ובהעברת מידע למשרד על פעולתן: 1.
: פעילות שלא בהתאם לסדרי העדיפויות של המשרד הבדיקה העלתה כי מנהלי בתי החולים מגלים מעורבות עמוקה מאוד במתרחש באגודות הידידים.
מנהלי האגודות מדווחים למנהלי בתי החולים ישירו ת ובאופן תדיר ושוטף על כל אירוע ועל כל פעילות הנעשים באגודות.
לעתים מנהלי בתי חולים גם משתתפים בישיבות הוועדים המנהלים של האגודות.
עוד עולה כי המצב המשפטי הקיים, שבו אין פיקוח ובקרה של המשרד על פעילות אגודות הידידים, מאפשר למנהלי בתי החולים להפעיל את האגודות לקידום אינטרסים שאינם עולים תמיד בקנה אחד עם מדיניות המשרד או עם סדרי עדיפויותיו.