HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ראוי שהחברה תהיה קשורה בהסכמים עם יועץ במשך תקופה כה ארוכה (כ-14 שנים) על בסיס שימושבסעיפי הפטור ממכרז שבתקנות ובנוהלי החברה, בייחוד נוכח העובדה שבמשך כל תקופת ההתקשרות האמורה לא נבחנה תרומתה של חברת הייעוץ כדי לוודא שהתשלומים ששילמה לה חח"י באותן שנים היו מוצדקים.
בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה כי לא נעשתה בקרה על היקפם ואיכותם של השירותים שהיא נתנה לחח"י.
התקשרות עם יועצים ד' וה' חח"י התקשרה בפטור ממכרז עם יועץ ד' בעסקה למתן ייעוץ אסטרטגי, תקשורתי ותדמיתי.
בתחילת נובמבר 2006 נחתם בין חח"י ליועץ ד' הסכם בדיעבד לתקופה של שישה חודשים מספטמבר 2006 עם אופציה המאפשרת לחברה להאריך את ההתקשרות בשישה חודשים נוספים בתנאים זהים או מיטיבים לחח"י בעד תשלום חודשי כולל של עשרות אלפי ש"ח.
תקופת ההתקשרות עם יועץ זה הוארכה בכל פעם בשישה חודשים נוספים, ואישורם של ועדות המכרזים האגפיות והדירקטוריון להמשך ההתקשרות ולחתימת ההסכמים ניתנו בדיעבד.
לפי מסמכי החברה, עד סוף יוני 2009 שילמה חח"י ליועץ ד' סכום מצטבר של כ- 840,000 ש"ח (לא כולל מע"מ).
בפרוטוקול של ועדת המכרזים של יחידת הדובר מיוני 2009 נאמר כי "במטרה נתבקשנו על ידי יו"ר החברה לשנות ]היועץ[ לייעל ולשפר את מתן השירות מצד תוכ]'חברת יועץ ד[את תנאי ההסכם, כך של לשכור באופן ישיר נותני שירות משנה מטעמה לצורך ביצוע השירות.
ולקבל החזר עבור תשלומים אלו מחברת החשמל בכפוף לאישור מראש של החברה".
] על פי ההסכם]ליועץ[ מעבר לגובה התשלום[ בדצמבר 2008 החליטה ועדת המכרזים לסווג את ההתקשרות עם יועץ תקשורת ויחסי ציבור (יועץ ה') כפטורה מחובת מכרז; בהתאם לנוהל התקשרויות (התקשרות עם בעל מקצוע מומחה לביצוע עבודה מיוחדת הדורשת יחסי אמון מיוחדים).
3 בנוהל (פנייה לספק יחיד), פנתה ליועץ ה' לצורך ניהול משא ומתן וקבלת הצעה לביצוע ההתקשרות.
הוועדה החליטה כי ההתקשרות תהיה לשנה, עם אופציה להארכה לשלוש שנים לכל היותר.
בתחילת ינואר 2009 אישרה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם היועץ לתקופה שבין ינואר 2009 לדצמבר 2009 , בסכום של עד 240,000 ש"ח לשנה (עשרות אלפי ש"ח לחודש לא כולל מע"מ).
ועדת מכרזים של יחידת כספים וכלכלה החליטה בישיבתה ביוני 2009 כי בעקבות פנייה שהגיעה ממשרד יועץ ה' "נתבקשנו על ידי יו"ר החברה.
לשנות את תנאי חברת החשמל לישראל בע"מ 1183 .
בישיבתה של הוועדה ביוני 2009 נידון הדבר והוחלט כי להסכם עם יועץ ה' יתווסף סעיף המאפשר ליועץ לשכור "נותני שירות משנה", וכי החברה תשלם לנותני שירותי המשנה סכום של עד 100,000 ש"ח לשנה נוסף על התשלום שהוחלט לשלם ליועץ ה'.
יצוין כי עד סוף אוגוסט 2009 מנכ"ל החברה לא אישר את התוספת להסכם.
בתשובת החברה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה נאמר כי עד אותו מועד שום נותן שירות משנה לא סיפק שירותים במסגרת הסכמים אלה.
החברה הוסיפה כי תכליתו של השינוי בתנאי ההסכמים הייתה בעיקרה לאפשר ליועצים להיעזר בנותני שירות לצורך מתן שירות לחברה, "פעילות שהיתה אסורה לכאורה על פי הוראות ההסכם המקורי", וכי לאחרונה הנחה היועץ המשפטי של החברה לכלול "הוראה דומה בשלד חוזי היועצים בחברה.
המדובר בשירותים אשר יאושרו על ידי החברה במשורה, ככל שיהוו חלק בלתי נפרד מהשירות".
בתשובתו של יועץ ד' מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה ביקש היועץ להבהיר "כי עד מועד מתן התגובה לא נתבקשנו ולא ספקנו שירות כלשהו בידי ספקי משנה.
ולא הוצא חיוב כלשהו על ידי חברתנו להחזר כספי בגין שירותים אלה".
החברה ענתה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2010 כי מאחר והמנכ"ל לא אישר את התוספת, ובפועל ההסכם של יועץ ה' לא שונה.
בתשובתו של יועץ ה' מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה צוין כי ההתקשרות לפי הזמנת העבודה תתבצע במתכונת של "ריטיינר" וללא "הגבלת שעות בתקופת ביצוע העבודה, זאת כמקובל בתחום זה".
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהחברה תבחן מחדש את סוגיית ההתקשרויות עם יועצי משנה ותוודא כי לא ייפתח פתח למסלול עוקף לביצוע התקשרויות בניגוד לחוק חובת המכרזים, וכי היא תפעל תוך הקפדה על תקינות ההליך ועל שמירת נורמות ציבוריות ראויות.
בעקבות הביקורת הודיע הדירקטוריון בפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי בישיבה מיום 3.
09 החליט על הקפאת ההתקשרויות עם יועצים חדשים עד לסוף 2009 .
עוד הודיע הדירקטוריון בתשובתו כי במהלך תקופת ההקפאה תגיש החברה הצעת נוהל חדשה בנושא התקשרויות עם יועצים, ובישיבתו מסוף ינואר 2010 אישר הדירקטוריון עקרונית את הצעת הנוהל הנמצאת בשלבי ניסוח אחרונים, ואישורה הסופי "יובא לדירקטוריון מיד לאחר גיבושה".
העסקת בודק לאירוע דליפת מידע מהדוחות הכספיים של חח"י .
בסעיף 269 (א) לחוק החברות נקבע כי "נושא משרה או בעל שליטה בחברה ציבורית היודע שיש לו עניין אישי בעסקה קיימת או מוצעת של החברה, יגלה לחברה, בלא דיחוי ולא יאוחר מישיבת הדירקטוריון שבה נדונה העסקה לראשונה את מהות עניינו האישי, לרבות כל עובדה או מסמך מהותיים".
בחוזר רשות החברות16 נקבע, בין היתר, כי "במקרה שבו התגלה.
חשש לניגוד עניינים בין תפקידיו של הדירקטור בחברה ובין עיסוקיו האחרים ו/או ענייניו האישיים, יבדוק את העניין היועץ המשפטי של החברה, יחווה את דעתו.
ינחה את הדירקטור כיצד לפעול", ובד בבד ידווח על כך לרשות החברות.
בפברואר 2007 חתם מי שעמד להתמנות ליו"ר דירקטוריון חח"י, מר מוטי פרידמן (להלן - יו"ר הדירקטוריון), עם משרד שבו היה שותף ואשר שימש באותה עת כרואה חשבון מבקר של הדוחות הכספיים של חח"י, על הסכם פרישה מהשותפות (להלן - הסכם הנאמנות) לקראת אישור כהו נתו כיו"ר הדירקטוריון.
בסעיף 8 להסכם הנאמנות נקבע כי "הנאמן יהיה רשאי להתפטר מתפקידו בהודעה בכתב מראש לצדדים ולרשות החברות הממשלתיות.
בכל מקרה כאמור, רשות החברות הממשלתיות תחליט על זהות המחליף של הנאמן.
יובהר, כי עד למינוי נאמן חליף על ידי רשות החברות הממשלתיות ימשיך הנאמן למלא את תפקידו".
08 אישר דירקטוריון החברה את טיוטת דוחותיה הכספיים לסוף שנת 2007 .
בדיווח של היו"ר לדירקטוריון מ- 10.
08 נאמר כי "נתונים בתוך הדוחות הכספיים, דקה אחרי שהוצגו לדירקטוריון, הגיעו לעיתון.
דלפו נתונים מתוך הטיוטה לעיתונות".
08 כתבה הרשות לניירות ערך ליו"ר הדירקטוריון, לנוכח הישנותה של דליפת הנתונים 17 , כי היא רואה בחומרה את פרסום הנתונים מטיוטת הדוחות הכספיים באמצעי התקשורת לפני שהדוח פורסם והופץ כנדרש, וכי הדבר "נוגד את הוראות חוק ניירות ערך ותקנותיו".
היא דרשה מהחברה לבצע "בדיקה מקיפה לאיתור המקור לדליפת הנתונים מתוך טיוטת הדוחות הכספיים של החברה ליום 31 בדצמבר 2007 .
לבחון את הצורך בחיזוק האמצעים למניעת הישנות מקרה החברה התבקשה להגיש לרשות לניירות ערך את תוצאות הבדיקה ואת מסקנותיה לא יאוחר מ- 30.
בדיון של דירקטוריון חח"י ב- 14.
08 הוחלט לשכור את שירותיו של בודק לבחינת נושא ההדלפות.
באותו דיון אמר יו"ר הדירקטוריון: "בעקבות הדרישה מרשות ני"ע לבצע בדיקה, אני מבקש מהיועץ המשפטי להלן [ של החברה, עו"ד דוד יהב - ]היועמ"שלמנות גוף בודק חיצוני לעניין בדיקת הדלפת הנתונים מהדוחות הכספיים.
אנו נסמיך את אותו גוף לבצע בדיקת פוליגרף לכל מי שהיה קשור בתהליך".
08 הודיע הנאמן של יו"ר הדירקטוריון לרשות החברות על התפטרותו מתפקידו והציע במקומו נאמן חליף, וב- 21.
08 הוא הודיע על כך גם ליועמ"ש של חח"י.
באותו מועד טרם התקבל אישור רשות החברות בדבר מינוי נאמן חליף, ועל פי סעיף 8 .
להסכם הנאמנות הוא צריך היה להמשיך למלא את תפקידו ב- 26.
08 פנתה חח"י לרשות לניירות ערך וציינה כי "בימים אלו עורך יועמ"ש ומזכיר החברה הליך מזורז לבחירת הבודק החיצוני", כי בשל התהליך הכרוך בכך זקוקה החברה לארכה, וכי היא מבקשת לאפשר לה להגיש את ממצאי הבדיקה ואת מסקנותיה ב- 31.
חוזר רשות החברות רח 2006 -8103 מ- 19.
17 בעקבות הדלפה לעיתונות של נתונים מטיוטת דוחות כספיים, דרשה הרשות לניירות ערך מחח"י ביוני 2005 לנקוט צעדים שונים, ובכלל זה לגבש נוהל להחתמת כל הגורמים שיש להם נגיעה לדוחות הכספיים.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1185 .
08 ,ביקש היועמ"ש של החברה ממנהל אגף אספקה ואחסנה של החברה המוסמך לאשר התקשרויות לרכישת שירותים שאינם בסמכותם של האגפים המזמינים, לפטור את ההתקשרות עם הבודק החיצוני מחו בת מכרז פומבי ולאשרה18 .
היועמ"ש נימק את בקשתו בכך ש"התקשרות זאת מצויה בתחום סמכותו השיורית של אגף האספקה והאחסנה", ובכך ש"על אף שמדובר בהתקשרות עם עו"ד אין מדובר בביצוע התקשרות בנושאים משפטיים אשר בסמכותו של יועמ"ש ומזכיר החברה".
עוד ציין היועמ"ש בפנייתו כי מאחר שעומד לרשות החברה זמן מועט בלבד להגשת מסקנות הבדיקה לרשות לניירות ערך, "ומאחר שמדובר בנושא רגיש מבחינת החברה, רצוי לשמור על חשאיותה, ולאור עלות ההתקשרות (נמוך מ- 30,000 דולר) מבוקש פטור ממכרז פומבי ופניה לעו"ד להלן [ בלבד]הנאמן[- ".
עוד כתב היו]הבודקעמ"ש של חח"י כי הנאמן "הינו בעל ניסיון חיובי בביצוע בדיקות חיצוניות בנושאים דומים בארגונים גדולים".
אישר מנהל אגף אספקה ואחסנה את ההתקשרות בפטור ממכרז מתגובת החברה מדצמבר 2009 (על נספחיה) עולה שבבקשה שהגיש היועמ"ש למנהל אגף אספקה ואחסנה לפטור ממכרז את ההתקשרות עם הבודק החיצוני ולאשרה לא ציין היועמ"ש את דבר קיום ההתקשרות של יו"ר הדירקטוריון עם הבודק החיצוני כנאמן.
הנאמן הגיש לרשות החברות את התפטרותו מתפקיד הנאמן ב- 15.
רשות החברות אישרה את החלפת הנאמן ב - 12.
08 - כחודש לאחר התפטרותו של הנאמן.
הנאמן החל לבדוק את הנושא כבר ב- 19.
08 , עוד לפני שהיועמ"ש פנה למנהל אגף אספקה לאישור ההתקשרות בפטור ממכרז, ולפני שנחתם ההסכם עמו.
08 נחתם בין החברה לבודק הסכם התקשרות לתקופה שמ- 1.
08 עד סוף דצמבר 2008 , או "עד סיום הליך הבדיקה, לפי המוקדם מבין השניים".
היקף ההתקשרות נאמד בהסכם האמור ב- 80,000 ש"ח לכל היותר.
08 הגיש הבודק ליו"ר הדירקטוריון "דוח בדיקה" שבו צוין, בין היתר, שהוא שימש בעבר כנאמן של היו"ר.
08 דנה בו מליאת הדירקטוריון.
08 , לאחר סיום הבדיקה, האריכה חח"י את ההתקשרות עם הבודק לחצי שנה מיום חתימת הסכם - עד פברואר 2009 (להלן- התוספת הראשונה), בנימוק שנדרש "סיוע לצוות שמונה על ידי מנכ"ל חברת החשמל.
ליישום מסקנות הבודק".
כמו כן הוסכם כי היקף ההתקשרות הכולל לא יעלה על 90,000 ש"ח (על פי חישוב של 200 שעות עבודה).
בעקבות אירוע נוסף של דליפת נתונים מתוך הדוחות כספיים של החברה (לרבעון השני לשנת 2008) לפני פרסומם הרשמי באתר הרשות לניירות ערך, אישרה בספטמבר 2008 ועדת המכרזים של אגף אספקה התקשרות המשך עם הבודק החיצוני (להלן - התוספת השנייה להסכם).
בתוספת זו להסכם נקבע כי תוקפו של ההסכם המקורי יוארך עד סיום ביצוע השירות או עד סוף דצמבר 2009 , וכי שווייה הכולל של ההתקשרות לא יעלה על 90,000 ש"ח, בתוספת החזר הוצאות, ובכלל זה, בין היתר, הוצאות עבור בדיקות הפוליגרף, אם יידרש הדבר.
לנוהל התקשרויות 1186 דוח שנתי60ב .
09 בין היועמ"ש לנציגי משרד מבקר המדינה אמר היועמ"ש כי יו"ר הדירקטוריון הוא שהפנה אותו לבודק חיצוני זה.
יו"ר הדירקטוריון טען בפגישה ב- 11.
10 עם מבקר המדינה, כי היועמ"ש לא מסר לו, בתשובה, שעליו להודיע על כך בכתב, ואף לא מסר לו כי עליו להודיע על כך לדירקטוריון.
בדצמבר 2009 ,השיבה החברה למשרד מבקר המדינה כי כאשר הפנה יו"ר הדירקטוריון את היועץ המשפטי של החברה לבודק החיצוני לביצוע הבדיקה הוא דיווח ליועץ המשפטי כי אותו בודק שימש כנאמן שלו וטיפל בענייניו הנוגעים להתחשבנותו עם משרד רואי החשבון לעניין פרישתו מהשותפות.
כמו כן, "יו"ר הדירקטוריון דיווח באופן מפורט ומלא אודות 'היכרותו' (הרחוקה)" עם הבודק ליועמ"ש של חח"י.
עוד מסרה החברה כי היועמ"ש הודיע לרשות לניירות ערך שבכוונתו למנות את הבודק החיצוני לתפקיד "לאחר שיתפטר מתפקידו כנאמן", וכי לתפקיד".
]הבודק החיצוני[ "הרשות סמכה את ידה על התאמתו של משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ המשפטי של חח"י כי ראוי היה שיפנה לקבלת כמה הצעות לתפקיד הבודק ויבצע הליך לבחירת ההצעה המיטבית מביניהן.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש וליו"ר הדירקטוריון החברה כי היה עליהם לדווח לדירקטוריון על כך שהבודק שימש נאמן של יו"ר הדירקטוריון.
מתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 עולה כי היועץ המשפטי סבר כי לא היה חשש לניגוד עניינים מכיוון שמדובר בנאמנות טכנית, כי הוא התייעץ עם היועצים המשפטיים החיצוניים של חח"י והחליט שעל מנת להסיר חשש לניגוד עניינים ראוי כי הבודק החיצוני יתפטר מתפקידו כנאמן של יו"ר החברה.
עוד השיבה החברה כי היועץ המשפטי "תכנן לדווח לדירקטוריון החברה, אודות הענין, ורק בהיסח הדעת ומתוך שכחה סבר בטעות כי הנושא דווח כבר בעבר".
עוד עולה מהתשובה כי החברה לא פנתה למספר מציעים נוכח לוח הזמנים הקצר ובשל רגישות הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי בתקופה שחלפה עד לתחילת עבודתו של הבודק ניתן היה לפנות בהליך קבלת הצעות מהיר למספר בודקים פוטנציאליים ולקבל הצעות נוספות לביצוע הבדיקה.
יו"ר הדירקטוריון ענה בדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה באמצעות עורך דינו כי "יו"ר הדירקטוריון סובר כי בהתנהגותו לא נפל כל רבב.
לא היה ניגוד עניינים בינו לבין הבודק החיצוני".
הבודק החיצוני השיב בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי "ביום 14.
2008 פנו אלי מחברת החשמל בבקשה להיפגש עמי בעניין היתכנות לביצוע בדיקה חיצונית בנושא ההדלפות מדוחות כספיים.
לאור הפנייה הנ"ל ועל מנת להסיר כל חשש לניגוד עניינים (ולו למראית עין)" התפטר הבודק מתפקידו כנאמן.
הבודק הוסיף כי "תפקידו של הנאמן עם הסכם הפרישה היה טכני.
לא ייצגתי את מר פרידמן באופן אישי והיכרותי עימו הייתה שטחית למדי.
אני סבור שגם לולא חברת החשמל לישראל בע"מ 1187 .
התפטרותי מתפקיד הנאמן לא היה בין תפקיד הנאמן בהסדר הספציפי הנ"ל לבין עריכת בדיקה חיצונית בחברת החשמל כל ניגוד עניינים".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הצורך של יו"ר הדירקטוריון להתמודד עם נגע ההדלפות.
עם זאת עליו להפיק לקחים מההתנהלות במקרה זה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש של החבר ה, כי אי הודעה לדירקטוריון על העובדה שהבודק החיצוני שימש בעבר כנאמן של יו"ר הדירקטוריון, וחוסר תיעוד של שלבים חשובים בתהליך, מצביעים על התנהלות לא ראויה מבחינת סדרי מינהל תקין.
על החברה להפיק לקחים מדרך התנהלות זו, על מנת למנוע הישנותה.
סמכויות ועדות המכרזים של יחידות המינהל הכללי .
לפי סעיף 35 לתקנות חובת המכרזים ועל פי נוהל התקשרויות, מנכ"ל החברה ימנה לחברה, באישור דירקטוריון החברה, ועדת מכרזים לרכישת שירותים וביצוע עבודות.
לפי נוהל התקשרויות בתחום האחריות של יחידות המינהל הכללי, מינה המנכ"ל ועדה בראשות סמנכ"ל חטיבת משאבים אסטרטגיים.
במסמך של היועץ המשפטי של החברה מ- 3.
08 נאמר כי "הואיל ויחידת הדובר היא חלק מיחידות המינהל הכללי", הרי שכל עוד כתב המינוי תקף יש להפעיל את ועדות המכרזים של יחידת הדובר בראשותו של סמנכ"ל משאבים אסטרטגיים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בכמה ישיבות של ועדת המכרזים של יחידת הדובר - (למשל הישיבה ב - 10.
09 שבה התקבלו החלטות בעניין ההתקשרות עם יועץ א', והישיבה ב - 21.
07 שבה התקבלו החלטות בעניין ההתקשרות עם יועץ ג'), כיהן כיו"ר הוועדה דובר החברה מר דדי גולן, שלא בהתאם להוראות כתב המינוי של מנכ"ל החברה שאישר הדירקטוריון.
0919 שינה המנכ"ל את הרכב ועדת המכרזים לרכישת שירותים ולביצוע עבודות בתחום האחריות של יחידות המינהל הכללי וקבע כי ישתתפו בה חמישה חברים.
בתפקיד יו"ר הוועדה יכהן "היועץ המשפטי, דובר החברה או עוזר המנכ"ל לפי [ ", כלומר]העניין- יו"ר הוועדה יהיה נציג היחידה הדורשת את ההתקשרות, אם הנושא שיידון יהיה בעניינה של אותה יחידה.
לדעת משרד מבקר המדינה על החברה לתת את הדעת לכך, שמינוי נציג היחידה הדורשת את ההתקשרות ליו"ר הוועדה מביא לכך שהוא אמור לדון גם בבקשות שמגישה יחידתו.
09 של ועדת מכרזים לרכישת שירותים וביצוע עבודות בתחום האחריות של יחידות המינהל הכללי.
התקשרות עם יועץ למנכ"ל - המבקר הפנימי הקודם של החברה .
בהסכם הפרישה שנחתם בין החברה ובין המבקר הפנימי דאז הוסכם כי ב - 15.
07 יפרוש המבקר פרישה מוקדמת, וכי הוא יהיה זכאי לפנסיה חודשית שסכומה ייקבע לפי מספר שנות עבודתו בחברה עד מועד זה.
כמו כן הוסכם כי מיד לאחר פרישתו של המבקר הפנימי הוא ישמש כיועץ חיצוני למנכ"ל וליו"ר הדירקטוריון בנושאים שונים הנוגעים לביקורת הפנימית.
את השכר החודשי שיקבל, בעד עבודת הייעוץ תשלם לו חח"י, בסכום השווה לממוצע שכר הברוטו שלו בשלושת החודשים האחרונים לעבודתו - 46,300 ש"ח.
עוד הוסכם כי בכל הנוגע לתקופת הייעוץ ייחתם הסכם ייעוץ נפרד.
בבדיקה לא נמצאו מסמכים המעידים שנושא העסקת היועץ בפטור ממכרז הועלה לדיון בוועדת מכרזים.
בדצמבר 2007 אישר הממונה על שכר וכוח אדם ברשות החברות הממשלתיות את הסכם המשך ההעסקה.
לדעת משרד מבקר המדינה הסכם המשך ההעסקה אינו מתיישב עם הוראתה המפורשת של הרשות עצמה מדצמבר 200520 ולפיה אין להמשיך ולהעסיק עובדים שפרשו לפרישה מוקדמת בתפקיד שמילאו כעובדים מן המניין 21 , ואף אינו מתיישב עם הוראה פנימית של אגף משאבי אנוש של חח"י בעניין זה שהוצאה בינואר 200622 , בעקבות פרסום ההוראה האמורה.
רשות החברות השיבה בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי הוראותיה ולפיהן נאסר להעסיק עובדים לאחר פרישה מוקדמת בתפקידם הקודם בעינן עומדות.
הרשות הוסיפה כי המבקר הפנימי "הועסק בהסכם קיבוצי ולפיכך לא ניתן היה לסיים העסקתו שלא בהסכמתו", וכי "בפרישתו של המבקר הפנימי התקיימו נסיבות מיוחדות שבגינן חרגה רשות החברות הממשלתיות מההנחיה", ובכללן השנים הרבות שבהן הוא הועסק בחברה ופרישתו במועד הקרוב לגיל פרישה.
תהליך ההתקשרות לא התבצע לפי התקנות ונוהלי החברה בנושא התקשרויות עם יועצים: ההחלטה בדבר התקשרות בפטור ממכרז לא התקבלה על ידי ועדת מכרזים, והחברה אף לא פנתה ליועצים אחרים לקבלת הצעותיהם כפי שמחייב הנוהל.
המבקר הפנימי דאז השיב בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי ההחלטה על הפסקת כהונתו כמבקר הפנימי של החברה התקבלה על פי רצונו ועל סמך החלטה שהוא עצמו קיבל "ולכן גם לא נעשתה בהליך הקבוע בחוק ובנוהל חברת החשמל".
20 לפי מכתב הממונה על כוח אדם ושכר ברשות למנהל אגף אמ"א בחח"י מדצמבר 2005 , "החברה אינה רשאית להעסיק כפנסיונרים עובדים בכירים ושאינם בכירים אשר פרשו מהחברה לפנסיה מוקדמת".
21 לפי חוזר רשות החברות מנובמבר 2001 - "חוזר שכר כללי 2001/1 "- "חברה ממשלתית אינה רשאית להעסיק עובדים לאחר פרישתם באותה פונקציה ששימשו בה כעובדים".
22 הוראה פנימית של אגף משאבי אנוש החברה מינואר 2006 האוסרת להעסיק גמלאים הפורשים פרישה מוקדמת החל מאותו מועד.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1189 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מהסברי הרשות בנושא נסיבות פרישתו של המבקר הפנימי דאז עולה כי הליך העסקתו כיועץ לא היה תקין: התשלומים עבור שירותי הייעוץ שולמו במהותם במסגרת הסדר שנקבע בהסכם פרישה, והרשות לא הייתה צרי כה לתת את ידה להסדר זה ולהעסקתו "כיועץ עצמאי".
חברת חשמל, כחברה הממשלתית הגדולה במשק, אמורה לשמש דוגמה לתפקוד יעיל וחסכוני ולהקפדה על שקיפות ועל סדרי מינהל תקין, אולם ממצאי דוח זה מלמדים שהיא אינה פועלת ברוח זה.
הנהלת החברה והדירקטוריון שלה לא פיקחו כראוי על ההתקשרויות עם יועצים ליחידות המינהל הכללי שנבדקו בדוח זה.
היא לא קבעה מדדים לעבודתם של יועצים אלה ולא את סדרי הדיווח על פעילותם ואת תוצרי העבודה שעליהם להגיש, ולפיכך נבצר ממנה לוודא שקיבלה תמורה מלאה בעד השקעתה.
"קניין רוחני" הוא שם כולל לזכויות על נכסים לא מוחשיים שהם פרי יצירתו של האדם.
"תוצר ידע", כפי שהמונח ישמש להלן, הוא כל מרכיב של ידע או מידע הנובע מפעילות מחקרית הממומנת מתקציבים ממשלתיים ואשר יש בו פוטנציאל מסחרי.
המקומות העיקריים שבהם נוצרים תוצרי ידע הם מרכזי המחקר והפיתוח בגופים ממשלתיים וציבוריים כגון אוניברסיטאות, מרכזים רפואיים ומכוני מחקר (להלן - מרכזי מחקר).
במערכת הבריאות הממשלתית נוצרים תוצרי ידע שיש להם פוטנציאל כלכלי גבוה.
כדי שהם לא יעמדו כאבן שאין לה הופכין, יש צורך בתשתית מינהלית וכלכל ית נאותה שתאפשר את ניצולם לתועלת הציבור; כל זאת תוך הבטחת האינטרסים של המדינה וזכויותיה על תוצרי הידע.
על החשיבות של הסדרת הנושא ניתן ללמוד מבדיקה שעשה החשב הכללי במשרד האוצר4 (להלן- החשכ"ל) בשנת 2006 בבתי החולים הממשלתיים, ואשר העלתה כי בכ-200 מקרים נרשמו פטנטים או הוגשו בקשות לרישום פטנטים מחוץ למדינת ישראל על ידי עובדי שירות המדינה או עובדי מדינה לשעבר שהועסקו בבתי חולים ממשלתיים, ויש חשש שעקב כך נפגעו זכויות המדינה.
בחודשים אפריל -נובמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות הממשלתית בעשור האחרון בנושא הסדרת זכויות הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממשלתית.
בין היתר נבדקו ביצוע החלטת ממשלה בנושא והמעקב אחר ביצועה, מינוי ועדות להסדרת הנושא ויישום המלצותיהן.
הביקורת נעשתה במשרדי הבריאות, האוצר והמשפטים ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
בדיקות השלמה נעשו במ שרד החקלאות ופיתוח הכפר ובבתי חולים ממשלתיים אחדים.
בכיר המועסק במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא; במקרה אחר, לאחר סיום הביקורת הגישה המדינה תביעה כנגד חברה פרטית בסכום של 500 מיליון ש"ח בגין תכשיר המבוסס על המצאה של רופא בכיר המועסק במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא.
4 החשב הכללי אחראי לניהולם של הנכסים שבבעלות המדינה בהתאם לסמכויות המוקנות לו מכוח חוק נכסי מדינה, התשי"א- 1951.
הסדרת נושא הקניין הרוחני בארץ ובעולם .
הכלכלה העולמית מאופיינת על ידי צמיחתן של תעשיות עתירות ידע.
החל משנות השמונים של המאה העשרים הקימו מדינות רבות תשתית משפטית וכלכלית להסדרת הבעלות והתמלוגים על הקני ין הרוחני, מתוך הבנה שהקניין הרוחני בתחומי הידע והטכנולוגיה הוא משאב לאומי שטיפול נכון בו מקדם את הכלכלה והחברה ומשמש בסיס לשיתוף פעולה כלכלי עם מדינות אחרות5 .
יצוין כי תהליך היישום של תוצרי ידע לתועלת הציבור הוא תהליך מתמשך ומורכב הכרוך בהשקעות כספיות ניכרות, ושותפים לו הגורמים האלה: (א) המדינה - באמצעות מרכזי מחקר שבהם נוצרים תוצרי הידע; (ב) החוקר או הממציא (עובד מדינה); (ג) המגזר העסקי, המממן את שלב פיתוחו של תוצר הידע ואת שיווקו 6 .
להלן דוגמאות לנעשה בתחום הקניין הרוחני בארץ ובעולם: הסדרת נושא הקניין הרוחני במדינות מתועשות בתחילת שנות השמונים נחקקו בארצות הברית חוקים המאפשרים יישום מסחרי של ידע וטכנולוגיה הנובעים מפעילות מוסדות המחקר הפדרליים והאוניברסיטאות7 .
החקיקה התבססה על שלושה עקרונות: (א) הבעלות על קניין רוחני הנובע ממחקר שממומן מכספי הציבור היא של המוסד שבו נעשה המחקר; (ב) מוסד המחקר חייב לעשות כמיטב יכולתו כדי להעביר את הידע הנוצר בו שהוא בעל פוטנציאל יישומי -טכנולוגי לתעשייה 8 ; (ג) המדינה אינה מתערבת בתהליך העברת הטכנולוגיה והיא מוותרת על כל חלק בהכנסות9 .
על פי הדיווחים בספרות המ קצועית10 , כתוצאה מהחקיקה בארצות הברית חלה עלייה חדה בפעילות של מוסדות המחקר הממשלתיים ושל האוניברסיטאות בתחום העברת הטכנולוגיה אל המגזר הפרטי.
מדינות מתועשות נוספות הסדירו אף הן את הנושא בחקיקה.
כך לדוגמה, קנדה אימצה את המודל האמריקני בשנת 1991 , ודנמרק אימ צה אותו בשנת 2000 .
5 ,מאיר פוגטש התווית מדיניות של קניין רוחני בישראל - המצוי והרצוי, הדו"ח השנתי של הפורום הישראלי לקניין רוחני 2007 ', עמ 16-29 .
6 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב, בפרק "שיתוף המגזר הפרטי בפיתו ח תשתיות ציבוריות", עמ' 229 .
7 Stevenson -Wylder Technology Innovation Act ו- Patent and Trademark Law Amedments Act (ידוע בשם Bayh -Dole Act .
) 8 כדי לקיים עיקרון זה נקבע בחקיקה חובת דיווח על כל המצאה, ולמדינה ניתנה הזכות להפקיע את הבעלות על ההמצאה אם האוניברסיטה או החברה התעשייתית שרכשה את זכות הבלעדיות אינן מממשות את הפוטנציאל המסחרי של ההמצאה בתוך פרק הזמן הקבוע בחוק.
9 דין וחשבון של הוועדה לקשרי אוניברסיטה תעשייה של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים והוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) של המועצה להשכלה גבוהה ( 2005 '), עמ 15-16 .
10 ,מאיר פוגטש ניהול וניצול זכויות קניין רוחני בבתי -חולים ממשלתיים בישראל ( 2005 .
וקבעה כי זכויות הקניין הרוחני על תוצרי ידע של גופים ממשלתיים וציבוריים, בהם אוניברסיטאות, בתי חולים ציבוריים ורשויות הבריאות, יהיו בבעלות גופים אלה.
בבריטניה נקבע בחקיקה בשנת 1998 כי בתי חולים, מרפאות ומעבדות במערכת הבריאות הממלכתית יפעלו באופן עצמאי כדי להביא לניצול מיטבי של נכסי הקניין הרוחני שבבעלותם11 .
הסדרת הקניין הרוחני במרכזי המחקר בישראל גם במרכזי המחקר האוניברסיטאיים ובאחדים ממרכזי המחקר הממשלתיים - ציבוריים בארץ מנוהל הקניין הרוחני לפי הסדרים המגדירים את זכויות הבעלות על תוצרי הידע וקובעים דרכים להגנתן ולמסחורן.
מרכזי מחקר אקדמיים : האוניברסיטאות ומכון ויצמן למדע הקימו, כל אחד מהם, חברת יישום המטפלת באופן בלעדי בכל ההמצאות בעלות הערך המסחרי, כולל רישום פטנטים וניצול מסחרי של ההמצאות; הממציא חייב לדווח על המצאתו, הבעלות עליה היא של המוסד או חברת היישום והממציא זכאי לקבל שיעור מסוים מהתמלוגים שיתקבלו ממסחור ההמצאה.
להלן פרטים על חלוקת התמלוגים הנהוגה באוניברסיטאות בארץ12 : .
המחקר האוניברסיטה חברת היישום החוקר/ים שם המוסד .
- 50% - 50% הטכניון .
- 50% - 50% אוניברסיטת תל .
- 60% - 40% אוניברסיטת בר .
20% 20% 20% 40% האוניברסיטה .
המחקר) 40% מכון ויצמן למדע .
ולאוניברסיטה) 60% אוניברסיטת בן .
המרכז הרפואי הדסה : המרכז הרפואי הדסה בירושלים (שאינו מרכז רפואי ממשלתי) עוסק, נוסף על מתן שירותים רפואיים לציבור, בקשת רחבה .
12 ,דניאל שפר, אמנון פרנקל ניתוח וגיבוש מדיניות להעברת טכנולוגיות מהאוניברסיטה לתעשייה, מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל ( 2003.
בשנת 1986 הוקמה חברת "הדסית שירותי מחקר רפואי ופיתוח בע"מ" (להלן - הדסית), והיא עוסקת בהגנה על תוצרי הידע הנוצרים במרכז הרפואי ובהבאתם ליישו ם מסחרי.
על פי ההסדר שנקבע במרכז הרפואי, הקניין הרוחני הנוצר בו הוא בבעלותו או בבעלות הדסית.
החוקר זכאי לתמלוגים בשיעור של 40% ;מהרווחים20% ,מהרווחים מועברים לקרן המחקרים של החוקר והיתרה מתחלקת בין המרכז הרפואי להדסית.
מכון וולקני : מינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - מכון וולקני) הוא יחידת סמך במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, העוסק במחקר יישומי בתחום החקלאות.
חוק זכות מטפחים של זני צמחים, התשל"ג - 1973 , מסדיר את הבעלות על זני צמחים שפיתח עובד מדינה במהלך תקופת שירותו או עקב שירותו.
תוצרי הידע הנוצרים במכון נרשמים על שם המדינה, וההגנה עליהם ומסחורם נעשים באמצעות יחידת קידום הפועלת במכון וולקני.
בשנת 2005 קבע הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) כי במכון וולקני יונהג מודל תמלוגים, ולפיו התמלוגים שישולמו לחוקר לא יעלו על שתי משכורות שנתיות.
פעולות הממשלה ומשרדיה .
משרד הבריאות מפעיל 11 מרכזים רפואיים כלליים ממשלתיים 13 .
ליד כל בית חולים כללי ממשלתי פועל תאגיד בריאות (להלן - התאגיד), המאוגד כעמותה שם בית [ ששמה "קרן מחקרים רפואיים ופיתוח תשתיות ושירותי בריאות ליד ",]החולים והוא ישות משפטית נפרדת מבית החולים.
בית החולים והתאגיד שלידו, שניהם יחדיו, הם "מרכז רפואי".
תפקידו העיקרי של בית החולים הוא מתן שירותי בריאות, אך בבתי החולים הממשלתיים ובתאגידי הבריאות נעשית גם פעילות מחקרית ענפה, שהיא בעלת חשיבות רבה לקידום הרפואה ולשיפו ר שירותי הבריאות וטמון בה פוטנציאל כלכלי רב.
האינטרס הציבורי בניהול מושכל של תוצרי הידע הנוצרים במרכזי המחקר בשירות המדינה מחייב קביעת מדיניות בנושא והוצאתה מהכוח אל הפועל באמצעות קבלת החלטות אופרטיביות, ייזום חוקים ותקנות, מתן הוראות, צווים מינהליים וכד'.
על הפעולות האמורות להיות בעלות אופי סדור ומתמשך ומלוות בפעולות משלימות, כגון פיקוח ובקרה על מימוש ההסדרים שנקבעו.
כאמור, במרכזי המחקר האוניברסיטאיים ובאחדים ממרכזי המחקר הממשלתיים-ציבוריים בארץ נקבעו הסדרים להגנה על הקניין הרוחני ולמסחור תוצרי הידע, ואו לם הביקורת העלתה כי בכל הנוגע למערכת הבריאות הממשלתית, במועד סיום הביקורת (נובמבר 2009) לא הביאה הממשלה להסדרת הנושא; זאת, על אף פעילותם של ועדות שרים, ועדות וצוותים משרדיים ובין -משרדיים והחלטה שקיבלה הממשלה בנושא, כמפורט להלן.
13 שניים מהם הם מרכזים רפואיים ממשלתיים-עירוניים.
פעילותם של ועדות וצוותים משרדיים ובין-משרדיים בשנים 1999 עד 2005 פעלו כמה ועדות וצוותים משרדיים ובין -משרדיים שדנו בנושא הסדרת הקניין הרוחני בשירות המדינה, ובכלל זה במערכת הבריאות; להלן הפירוט: 1.
ועדת חלמיש : עוד בשנים 1999 ו- 2000 ,פנה פרופ' מרדכי שנימנהל המרכז הרפואי שיבא דאז, לאגפי התקציבים והחשכ"ל במשרד האוצר ולמשרד המשפטים והעלה לפניהם את הצורך בהסדרת הנושא.