HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שינויים אלה הביאו את רוב בעלי ההרשאה באולם שחקים לפנות לרשות במהלך שנת 2015 בטענה שהגברת הפעילותהבינלאומית בטרמינל 1 פוגעת באופן מהותי בפעילות החנויות באולם שחקים וגורמת להם נזקים כלכליים כבדים.
רשות שדות התעופה |817 .
על פי נתוני הרשות, כמחצית מהזכיינים הפועלים באולם שחקים הציגו ירידה בפדיון המכירות בשנת 2015 לעומת שנת 2014 .
כמו כן דמי ההרשאה ששילמו מחצית הזכיינים לרשות כאחוז מהפדיון עלו בשנת 2015 .
דמי ההרשאה שמשלמים הזכיינים על החנויות באולם שחקים, מהווים שיעור ניכר ומהותי מפדיון המכירות, ולכן לא כדאי להם מבחינה כלכלית ותפעולית להמשיך להפעילם.
לטענת הרשות אי-אפשר להתעלם מהעובדה שכמעט לכל הזכיינים באולם שחקים הייתה בעיה.
חשוב לציין כי הזכיינים תולים את הירידה בפדיון בעיקר בהגדלת הפעילות הבינלאומית מטרמינל 1.
הרשות הגיעה למסקנה כי יש צורך לשנות את מנגנון התשלומים של הזכיינים באולם שחקים, כדי שלא להגיע למצב שאולם שחקים יהיה ריק מבעלי הרשאה, בין בשל יציאה מחוזים נוכחיים ובין בש ל היעדר מציעים במכרזים עתידיים.
על פי הצעתם של חטיבת המסחר וגורמים נוספים - יש להפחית את דמי ההרשאה לפי שיעור הנוסעים שעברו לטרמינל 1 על חשבון טרמינל3 .
יצוין כי ההסדר אינו כולל את זכיין א' שבעבורו ערכה הרשות בדיקה והסדר נפרדים בשני חוזים חדשים משנת 2015 .
,שני חוזים כלליים שאינם משלמים דמי הרשאה קבועים אלא אחוזים מהפדיון ובעלי הרשאה בתחום ההסעדה המשלמים דמי הרשאה נמוכים מ-50% .
מהפדיון בישיבת המועצה שהתקיימה ב- 29.
16 נקבע העיקרון כי יש להתאים את שיעור דמי ההרשאה לשיעור הסטת הנוסעים לטרמינל 1 שעמד על 11% מכלל הנוסעים בנתב"ג בשנת 2015 .
כמו כן החליטה המועצה כי יש לשנות את מנגנון התשלום של דמי ההרשאה משיטת תשלום חודשי לינארי לתשלום עפ"י החלק היחסי של תנועת הנוסעים היוצאים באותו חודש בשנה החל בינואר 2017 , בהשוואה לפעילות של שנת 2015.
בישיבות של ועדת המכרזים העליונה שהתקיימו ב - 14.
בישיבת ועדת המכרזים שהתקיימה ב- 22.
16 אושר כי ההחלטה חלה על חוזים קיימים ועל מכרזים חדשים.
למרות השינויים הצפויים במספר הנוסעים באולם שחקים בעקבות הרחבת השימוש בטרמינל 1 , לא נערכה הרשות מראש כדי למנוע פגיעה בז כיינים באולם שחקים.
טיפולה של הרשות בטענות הזכיינים החל רק לאחר שהם טענו שבתנאים הקיימים אין באפשרותם להמשיך את ההתקשרות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדבר מצביע על ניהול משברי ועל חוסר היערכות לתרחישים צפויים.
המכירות בדיוטי פרי לעומת שדות תעופה בעולם .
על פי נתוני חברת הייעוץ, במאי 2010 דירגה חברה בינלאומית את חנויות הדיוטי פרי בעולם לפי היקף המכירות.
ברשימת חמישים שדות התעופה בעלי ההכנסות הגבוהות, דורג הדיוטי פרי בנתב"ג במקום ה -14 כשהכנסותיו הגיעו בשנת 2008 לכ-270 מיליון דולר.
ההכנסות של נתב"ג היו דומו ת לשדות תעופה שבהם היה 818 |דוח שנתי 68א .
מספר הנוסעים גדול בהרבה, כגון שדות התעופה של רומא, איסטנבול וסן פאולו.
בשדות תעופה אלה יש הרבה טיסות מעבר שהנוסעים ממתינים בהם בין טיסה לטיסה `HUB) ) לעומת נתב"ג שהוא שדה קצה.
עוד צוין בדוח כי ההכנסה המסחרית הממוצעת לנוסע בנתב"ג היא ה גבוהה ביותר ובפער עצום לעומת נמלי תעופה אחרים.
בשנת 2015 הגיעו הכנסות הרשות ממסחר לכ-380 .
מיליון דולר בשנת 1989 הנהיגו החנויות העיקריות בדיוטי פרי בנתב"ג, בהסכמת הרשויות המוסמכות, הסדר חדש - "פטור ושמור".
על פי ההסדר, אדם הרוכש טובין בחנות פטור רשאי לאחסן את הטובין בנתב"ג ולקבלם עם שובו לישראל.
ההסדר האמור הביא לידי הגדלה ניכרת בהיקף המכירות של חנויות הפטור.
הוא אינו נהוג ברוב שדות התעופה בעולם.
ב-1997 הגישו רשתות שיווק עתירה לבג"ץ17 נגד מנהל המכס והמע"מ, שר האוצר, שר התעשייה והמסחר, שר הבריאות, שלוש חברות ו הרשות בשל הסדר "פטור ושמור".
בעתירה תקפו את חוקיות הפטור ממס ערך מוסף וממס קנייה הניתן בגין מכירת טובין בחנויות הפטור לפי ההסדר החדש.
בג"ץ קיבל את טענת העותרות על כך שעל חנויות הדיוטי-פרי חלה חובת סימ ון הטובין המוצעים למכירה, אך דחה את העתירה בנוגע לביטול הסדר ה'פטור ושמור' בטענה שההסדר מתיישב עם חוקי המס.
מאחר שהיקף המכירות בחנויות הפטורות ממס בנתב"ג הוא גדול מאד , הוא עלול להשפיע על היקפי המסחר הפנים ארצי במוצרים מסוימים.
נוסף על כך , מספר הנוסעים העוברים בנתב"ג נמצא במגמת עלייה , ויש להניח שאוכלוסיות חדשות משתמשות אף הן בשירותי הנמל ונהנות מהטבות המס בחנויות אלה .
מצד שני קיימות אוכלוסיות רחבות שאין בי כולתן לנסוע לחו"ל ול יהנות מהטבות אלה.
עם זאת, ההכנסות מדמי ההרשאה שמשלמים הזכיינים לרשות נוטלות נתח נכבד מהכנסותיהן ומשמשות למימון הפעילויות שהרשות מקיימת ב לי השתתפות תקציבית מהמדינה.
מממצאי דוח זה עולה כי מדיניותה של הרשות מכוונת למקסום הכנסותיה מדמי ההרשאה, לעתים גם במחיר של פגיעה בתחרות שממנה יכול ליהנות ציבור הנוסעים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבחון מחדש את המדיניות של הפעלת חנויות הדיוטי-פרי על כל היבטיה.
17 בג"ץ 4140/95 סופרפארם (ישראל) בע"מ נ' מנהל המכס ומע"מ, נד (1 )49 (1999 ) רשות שדות התעופה |819 .
הפעילות המסחרית של רשות שדות התעופה חיונית למתן שירות איכותי לנוסעים.
מאחר שהרשות אינה ממומנת מתקציב המדינה, פעילותה המסחרית חיונית גם לצורך השגת מקורות כספיים לתפעול שוטף של שדות התעופה שבאחריותה - ובראשם נתב"ג - ולפיתוח תשתית ה תעופה בישראל.
הרשות היא האחראית הבלעדית להקצאת שטחי המסחר בכל שדות התעופה ומעברי הגבול בישראל, משום שהיא המפעילה היחידה של כל שדות התעופה בארץ.
יודגש כי בהתקשרויות של הרשות עם בעלי ההרשאה השונים כרוכים סכומי כסף גדולים מאוד שהסתכמו בשנת 2015 לכ-1.
הביקורת העלתה כי היעד העיקרי של הרשות במתן זיכיונות בנתב"ג הוא מקסום רווחיה מהפעילות המסחרית .
תנאי סף מחמירים ודמי הרשאה מינימליים גבוהים שהיא קובעת במכרזים להקצאת שטחי מסחר בנתב"ג מקטינים את מספר המתמודדים במכרזים.
דמי הרשאה הגבוהים מכבידים על בעלי ההרשאה ופוגעים במקרים רבים ביציבות ההתקשרויות של הרשות עמם.
העלויות והסיכונים הגבוהים מולם ניצבים בעלי ההרשאה, והבלעדיות שמעניקה הרשות לחלק מהזכיינים בתחומים העיקריים בדיוטי פרי, עלולים להביא לקביעת מחירים גבוהים של המוצרים.
הרשות לא התייחסה לנושא זה, למעט קביעת הגבלות מחירי שירותי ההסעדה.
חשוב לציין כי בשטחי הדיוטי פרי לא מתקיים מצב תחרותי ומחיר המוצר אינו השיקול היחידי של הנוסע לפני ביצוע רכישה.
כמו כן, ברוב החוזים שלה עם בעלי ההרשאה שנבדקו לא נערכה הרשות לשינויים צפויים, והדבר הביא לידי פגיעה ברווחיות הזכ יינים שאילצו אותה לבצע שינויים מהותיים בחוזים ואף הביאו לידי סיום של חלק מההתקשרויות טרם זמנן.
היותה של הרשות תאגיד ממשלתי מחייב אותה לפעול בהגינות עסקית, ולצד הצורך להשיג מקורות למימון פעילותיה, עליה לפעול להרחבת התחרות בשטחי המסחר בנתב"ג, לפעול בהתאם לחוק הגבלים העסקיים ובאחריות המחייבת כל תאגיד ממשלתי, ולהעמיד את טובת הנוסעים במקום גבוה בסדר העדיפויות שלה.
כמו כן עליה לדאוג לכך שתנאי החוזים עם הזכיינים יהיו הוגנים ומציאותיים כלפיהם וכלפי לקוחותיהם , ולהיערך מראש לתרחישים ולשינויים צפויים, כדי להימנע ממשברים שיאלצו אותה לסגת מתנאי ההתקשרות מאוחר יותר ומביצוע שינויים מהותיים בחוזים.
ישראל מוגדרת כ"אי אנרגטי", זאת כיוון שאי אפשר לגבות את מערכת החשמל שלה באמצעות שכנותיה, ובשל המעבר למשק חשמל מבוסס גז אשר אספקתו תלויה בצינור גז יחיד שקיבולתו מוגבלת.
בשל כל אלה משק החשמל בישראל הוא בעל מאפיינים ייחודיים.
העלות של אי-אספקת חשמל למשק גבוהה ונאמדת בכ -100 ש"ח לקילו-ואט שעה (להלן - קוט"ש) בלתי מסופק 13.
לעומת זאת, עלות הייצור נמוכה במידה ניכרת מסכום זה גם בשעות שבהן יש ביקושי שיא.
נוסף על כך חשמל הוא מוצר שעלויות האגירה שלו גבוהות מאוד.
בשל מאפיינים אלה תוכנן משק החשמל לספק את כל הביקוש בכל רגע נתון.
הביקוש לחשמל משתנה במשך שעות היממה, ותלוי בעיקר בהיקף הפעילות במשק ובתנאי מזג האוויר.
בתרשים 1 להלן מוצגים שיאי הביקוש בשנת 2016 לפי חודשי השנה, ובתרשים 2 מוצג היקףייצור החשמל במשך שעות היממה בימי קיץ וחורף אופייניים.
13 ,משרד התשתיות הלאומיותתוצאות מחקר אומדן עלות אי -אספקת חשמל צד הביקוש (נובמבר 2011.
) חברת החשמל לישראל בע"מ |631 .
תרשים 1 : שיאי הביקוש לחשמל לפי חודשי השנה, במגה-ואט ( 2016) .
המקור: נתוני חברת החשמל.
תרשים 2 : היקף ייצור החשמל במשך שעות היממה, במגה-ואט ( 1.
מתרשים 2 עולה כי ב-1.
16 נמדד היקףייצור החשמל הנמוך ביותר ( 7,367 מגה- ואט) בשעה 6:00 ( בבוקר, והיקף הייצור הגבוה ביותר12,066 מגה-ואט) נמדד בשעה 3:00 אחר הצהריים.
יש לציין כי בחורף שיאי הביקוש הם בשעות הערב.
שיא הביקוש השנתי לחשמל נרשם לרוב במשך ימים אחדים בלבד ובמספר שעות קטן יחסית, כאשר שוררים תנאי מזג אוויר קיצוניים.
בתרשים 3 להלן מספר שעות ייצור החשמל במשק בשנת 2016, לפי היקפי הייצור: חברת החשמל לישראל בע"מ |633 .
תרשים 3 : מספר שעות ייצור החשמל במשקלפי היקפי הייצור, במגה-ואט ( 2016) .
על פי נתוני חברת החשמל בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 3 עולה כי היקף הייצור במרבית שעות הייצור השנתיות נע בין 5,000 ל-9,000 מגה-ואט, וכי רק ב -%3 משעות הייצור השנתיות14 מיוצר חשמל בהיקף של יותר מ -11,000 מגה-ואט.
ברוב השנה נדרש לנצל 80%-40% מיכולת הייצור המותקנת במשק החשמל.
נתון זה מלמד על הפוטנציאל לייעל את מערך הייצור, שכאמור תוכנן לספק חשמל בכל רגע נתון.
במאי 2017 השיבה רשות החשמל למשרד מבקר המדינה כי תחנות הכוח שהוקמו לצורך מתן מענה לשיאי הביקוש נחשבות זולות, לעומת תחנות המשמשות לאספקת חשמל בשעות הגבע15 והשפל16 .
נוסף על כך, בשעות שבהן ההספק הפנוי הוא גבוה מתבצעת תחזוקה של תחנות הכוח או תיקונים החיוניים להמשך פעילותן התקינה.
בתרשים 4 להלןמוצגים סוגי תחנות ייצור החשמל ביום של שיא ביקוש, לפי דלקים .
14 סך השעות שבהן מיוצר חשמל בהיקף של יותר מ -11,000 מגה-ואט חלקי 8,760 (סך השעות השנתיות).
שעות שבהן הביקוש הוא ברמת ביניים 16 .
שעות שבהן הביקוש לחשמל נמוך .
שעות הייצור השנתיות .
נע בין 5,000 ל-9,000 מגה-ואט.
משעות הייצור השנתיות מיוצר חשמל בהיקף של יותר מ-11,000 מגה-ואט.
ברוב השנה נדרש לנצל 80%- 40% מיכולתהייצור המותקנת במשק החשמל.
נתון זה מלמד על הפוטנציאל לייעל את מערך הייצור 634 |דוח שנתי 68א .
תרשים 4: ייצור החשמל ביום של שיא ביקוש, לפי סוגי דלקים* .
* התרשים מציג את ייצור החשמל לפי סוגי דלקים ביום של שיא ביקוש בינואר 2016, ולא את סדר הפעלת התחנות.
למשל, תחנות המייצרות חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות אמורות להיות בין התחנות הראשונות שמופעלות, בשל האסדרות.
עוד יש לציין כי שימוש באנרגיות מתחדשות אינו רציף ותלוי בגורמים חיצוניים, כגון מזג האוויר.
מתרשים 4 ניתן ללמוד כי ככל שהביקוש לחשמל עולה, גובר השימוש בתחנות ייצור המופעלות באמצעות דלקים שונים כדי לספק אותו.
סדר הפעלת תחנות הייצור נקבע בהתאם לצורך להבטיח את הפעילות התקינה של מערכת החשמל, לאסדרות שקבעה רשות החשמל לגבי שילוב יצרני חשמל פרטיים במערך הייצור, לעלויות כלכליות ולשיקולים סביבתיים.
בשעות שיא הביקוש משתמשים לעתים גם בתחנות המופעלות באמצעות סולר ומזוט, שהם דלקים יקרים יותר ומזהמים יותר מגז.
תעריפי העומס והזמן (להלן - תעו"ז) שקבעה רשות החשמל17 משקפים את הפער בין עלויות הייצור בשעות שבהן הביקוש נמוך (שעות שפל), לבין העלויות בשעות שבהן הביקוש גבוה (שעות פסגה).
למשל לגבי צרכני מתח נמוך, תעריף השפל בעונת המעבר הוא 33.
74 ,אגורותואילו תעריף הפסגה בשעות הקיץ הוא 106.
בשל העלויות הגבוהות הכרוכות בהחזקת מערך ייצור גדול שנועד בעיקר לספק חשמל בשעות מועטות של שיאי ביקוש, גובשו במדינות רבות בעולם תכניות לניהול ביקושים.
תכניות אלה נועד ו להשפיע על הרגלי הצריכה של צרכני החשמל באמצעות הסברה ותמריצים כלכליים המעודדים את הצרכנים להסיט את עיקר הצריכה לשעות שבהן צריכת החשמל המשקית נמוכה יותר.
17 ראו אתר רשות החשמל, לוח1-5.
2 , "תעו"זלפי רמות מתח - אגורות לקווט"ש".
חברת החשמל לישראל בע"מ |635 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן- משרד האנרגיה) אחראי מטעם הממשלה ליישום המדיניות בתחום האנרגיה.
בהתאם לתיקון 13 לחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן- החוק), רשות החשמל (להלן - הרשות) היא הגורם המקצועי במשרד האנרגיה בתחום משק החשמל המסייע לשר בגיבוש מדיניותו, והיא האחראית הבלעדית לקביעת תעריפי החשמל18.
יצרני החשמל במשק הם חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י) ויצרני חשמל פרטיים (להלן- יח"פ).
חח"י היא ספקית שירות חיוני ומונופול העוסק בין היתר באספקת חשמל.
בחודשים ספטמבר 2016 עדפברואר 2017 בדק משרד מבקר המדינה אתנושא התכניות לניהול ביקושים במשק החשמל, לרבות היקף השימוש בתכניות והסביבה התומכת להפעלתן, וכן את התכנון והיישום של תכנית "מנייה חכמה"19 .
הביקורת נערכה בחח"י, במשרד האנרגיה וברשות החשמל.
עקב מאפייני צריכת החשמל ונוכח העלות הגבוהה של אי-אספקת חשמל, התמקדה המדיניות הממשלתית בעיקר בהגדלת יכולת ה ייצור של החשמל , כלומר בצד ההיצע.
בסוף שנת 2016 הייתה יכולת הייצור המותקנת במשק החשמל , ללא אנרגיות מתחדשות, כ-16,600 מגה-ואט.
יכולת ייצור זו נועדה לספק בזמן אמת את כל הביקוש במשק , ובפרט את הביקוש בשעות השיא , ואף ליצור רזרבה (אשר מוגדרת כפער בין יכולת הייצור הנדרשת לבין שיא הביקוש לחשמל) למקרה של תקלות באחת מיחידות הייצור הפועלות או למקרה שיתעורר הצורך בתחזוקה שוטפת שלהן.
בשנת 2010 קבע שר התשתיות, האנרגיה והמים (להלן - שר האנרגיה) דאז כי הספק הייצור הנדרש במשק הוא 20%-17% יותר מההספק הנדרש בשיא הביקוש20.
16 הייתה יכולת הייצור הזמינה במשק21 11,461 מגה-ואט, אף ששיא הביקוש באותו היום היה 9,160 מגה-ואט22 , וממוצע הצריכה - כ-7,300 מגה-ואט בלבד.
18 לפני הקמת רשות החשמל, פעלה עד 31.
15 הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל.
בפרק זה "הרשות" משמעה רשות החשמל או הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל.
מיזם לפריסת מונים חכמים 20 להרחבה בנושא הכנת תכנית הפיתוח על ידי משרד האנרגיה וקביעת יחידות הייצור הנדרשות למשק ראו דוח שנתי 63א (2012 ') "תכנון משק החשמל ומימושו" עמ114-108.
21 היכולת הזמינה היא הספק יחידות הייצור שזמינות לעבוד ברגע נתון.
הפער בין היכולת הזמינה ליכולת המותקנת נובע, בין היתר, מכך שחלק מהתחנות נמצאות בתחזוקה.
22 נתונים מאתר האינטרנט של חח"י, לוח1 - "נתוני ביקוש וזמינות לשעת השיא במשק", וכן לוח2 - "נתוני ייצור בפועל של יחידות הייצור" (נובמבר2016 .
בהגדלת יכולת הייצור .
בצד ההיצע 636 |דוח שנתי 68א .
עד לשנת 2010 התאפיין משקהחשמל בישראל ברזרבה של כמה אחוזים בלבד.
תרשים 5 ממחיש את השינויים בהיקף הרזרבה בשנים האחרונות23 .
תרשים 5 : השינויים בהיקף הרזרבה, במגה-ואט ( 2015 -2009 )* .
המקור: רשות החשמל, דוחות כספיים של חח"י ורשימת רישיונות קבועים של יח"פ.
* נתוני התרשים אינם כוללים ייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות.
הרזרבה חושבה על פי ההספק המותקן באותה שנה ולא על פי ההספק הזמין.
מתרשים 5 עולה כי בשנים האחרונות קיימת מגמת גידול ברזרבה.
לשם המחשה, בשנת 2015 היהשיא הביקוש 12,905 מגה-ואט, ויכולת הייצור הנדרשת, בתוספת רזרבה של 20%, הייתה צריכה להיות אפוא כ-15,486 מגה-ואט.
בפועל, הספק הייצור הנקוב, 16,550 מגה-ואט, גבוה יותר ב-1,064 מגה ואטמהספק הייצור ה נדרש; יצוין כי הספק של 1,064 מגה-ואט הוא שווה ערך להספק של כשתי טורבינות וחצי הפועלות במחזור משולב (מחז"מים)24 בהספק של400 מגה-ואט.
23 נתוני התרשים אינם כוללים ייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות.
היקף ייצור זה היה בסוף שנת 2015 754 מגה-ואט, כ-4% מסך היכולת המותקנת במשק.
ייצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות אינו רציף ותלוי במזג האוויר.
לפי החלטה 4450 של הממשלה ה-31 "קביעת יעד מנחה לקידום אנרגיות מתחדשות בפרט באזור הנגב והערבה" ( 29.
09 ), היקף הייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות אמור להגיע עד לשנת 2020 ל-10% מהיקף כלל ייצור החשמל.
24 טכנולוגיה להפקת חשמל באמצעות טורבינת גז תעשייתית וטורבינת קיטור.
בטכנולוגיה זו מנוצלים הגזים הנפלטים מפעולת טורבינת הגז לחימום מים לשם יצירת קיטור להפעלת טורבינת הקיטור, ובאופן זה יוצרים אנרגיה נוספת.
חברת החשמל לישראל בע"מ |637 .
החשמל25 עלות התקנת מחז"ם בהספק כזה היא כ-1.
7 מיליארד ש"ח (במחירי שנת 2010.
) שתי הסיבות העיקריות לגידול הניכר ברזרבה הן האטה בקצב הגידול בביקוש לחשמל26 וכניסה מהירה של יח"פ לשוק ייצור האנרגיה בשל זמינות הגז הטבעי ובשל אסדרה תומכת 27 .
כמו כן אישר משרד האנרגיה תכנית חירום, ובמסגרתה הקימה חח"י בשנים 2012-2010 יחידות ייצור בהספק כולל של 1,765 מגה-ואט במתכונת של פיתוח מואץ.
הקמת יחידות הייצור הייתה כרוכה בעלויות גבוהות יותר מהרגיל וזאת בשל דחיפות הקמתן ובשל קביעת הסדרים מיוחדים על מנת לאפשר את מימונן28 .
יש להדגיש כי תכנית החירום אושרה ויושמה על רקע חשש למחסור בחשמל, אך ניכר כי מערך הייצור התרחב מעבר לתכנית זו והגדיל כאמור את הרזרבה במשק.
מתן רישיונות ייצור ליח"פ נעשה בהתאם להחלטת ממשלה, ולפיה עד לשנת 2020 ייוצר%20 מהחשמל המותקן בישראל באמצעות יח"פ29 , זאת לצורך קידום תחרות במשק החשמל.
בשנים 2009-2008 קבעהרשות החשמל אסדרות תומכות, ובמסגרת ן ניתנו ליח"פ "הגנות ינוקא", כדי לעודד את שילובם בייצור החשמל בהקדם האפשרי.
הגנות הינוקא כללו בין היתר הסדרים תעריפיים תומכי מימון ומסלול קניית אנרגיה בזמינות קבועה, המבטיח ליח"פ תשלומים עבור העמדת מערך הייצור שלהם לרשות "מנהל המערכת"30.
, גם אם לא נקנית מהיח"פ אנרגיה הרשות קבעה כי האסדרות התומכות יהיו בתוקף ככל שההספק המותקן של היח"פ לא יעלו על סך 20% מסך הספק החשמל המותקן במשקללא אנרגיות מתחדשות, אך לא פחות מ-000,2 מגה-ואט קונבנציונלי 31, ובתנאי שהיח"פ יפעלו בשנת 201632.
בסוף שנת 2016 היו קיימים רישיונות קבועים לייצור באמצעות טכנולוגיה קונבנציונלית בהיקף של כ-2,340 מגה-ואט ובאמצעות טכנולוגיית קוגנרציה 33 בהיקף של כ-387 .
25 'ראה החלטת רשות מס2 בנושא "הסדרה תעריפית ליצרן חשמל פרטי קונבנציונאלי במסגרת רשת ביטחון מלאה (יכולת זמינה קבועה) או רשת ביטחון חלקית (יכולת זמינה משתנה)" מ-2.
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67ב (2017 '), "הסכם הגז של חברת החשמל לישראל בע"מ", עמ 1261-1221 .
27 ובהן "הסדרה תעריפית ליצרן חשמל פרטי קונבנציונאלי במסגרת רשת ביטחון מלאה (יכולת זמינה קבועה) או רשת ביטחון חלקית (יכולת זמינה משתנה)" מ-2.
08 ; "תעריפים לקניית אנרגיה ממתקני קוגנרציה" מ-1.
08 "; "הסדרים תעריפיים תומכי מימון ליצרני חשמל פרטיים מ-19.
28 ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א (2012 '), בפרק "תכנון משק החשמל ומימושו", עמ133-99.
29 החלטה2663 של הממשלה ה -29 ""מדיניות ייצור החשמל על ידי יצרני חשמל פרטיים (4.
) 30 לפי חוק משק החשמל, תפקיד מנהל המערכת הוא בין היתר לשמור על איזון תמידי ביןההיצע והביקוש של החשמל, להבטיח את שרידות מערך הייצור וההולכה, לנהל את העברת האנרגיה מתחנות הכוח באמצעות רשתות החשמל ולוודא כי ההעברה נעשית באמינות ובאיכות הנדרשות.
חח"י מחזיקה ברשיון לניהול המערכת.
31 ייצור של מתקני חשמל באמצעות דלק פוסילי.
מתקנים אלה אינם פועלים באמצעות מקור אנרגיה משמש או רוח ולא כוללים מתקני אגירה שאובה.
33 טכנולוגיה שבאמצעותה מופקות בעת ובעונה אחת אנרגיה חשמלית ואנרגיית חום.
טכנולוגיה זו משמשת לרוב לצורכי תעשייה ולצרכים פרטיים.
מגה-ואט, בסך הכול כ -%17 מסך כושר הייצור המותקן במשק ללא אנרגיות מתחדשות34 .
בהתאם לדוחות הכספיים של חח"י לדצמבר2016 , הרישיונות המותנים35 , ללא אנרגיות מתחדשות ואגירה שאובה, הם לייצור בהספק כולל של 2,194 מגה-ואט36 .
עמידה בתנאים שקבעה רשות החשמל ואישור שר האנרגיה יזכו את בעלי הרישיונות המותנים ברישיונות קבועים.
תכנון מערך הייצור של החשמל מצוי באחריותו של משרד האנרגיה, והוא נדרש לגבש תכנית אב לפיתוח משק החשמל (להלן - תכנית אב).
משרד מבקר המדינה הצביע בדוחותיו בשנים 2012 ו-201537 על ליקויים בתכנון משק החשמל ובהכנת תכניות הפיתוח.
למשל, כבר בשנת 2012 ציין משרד מבקר המדינה שהרישיונות שניתנו ליח"פ צפויים להביא לכושר ייצור גדול מהנקבע בתכנית הפיתוח לשנים 2016-2010 , שאישר שר האנרגיה בדצמבר 2010.
משמוצתה המכסה שנקבעה באסדרה משנת 2008 ,גיבשה הרשות בשנים 2013-2015 מתכונתלאסדרות המשך.
ביוני 2013 קבעה הרשות38 ,את מכסת הרישיונות לרבות במסגרת אסדרות ההמשך, כדלהלן39 : סך ההספק באמצעות טכנולוגיה קונבנציונלית, ברישיונות קבועים ומותנים, עד 1.
19 , לא יהיה גבוה מ-3,470 מגה- ואט; סך ההספק באמצעות טכנולוגיית קוגנרציה, ברישיונות קבועים ומותנים, עד 1.
15 , לא יהיה גבוה מ-1,000 מגה-ואט.
האסדרות החדשות 40 מבוססות בין היתר על קנייה ומכירה של חשמל על ידי היצרנים והספקים לפי עלות שולית חצי-שעתית41 ומעודדות בכך העמסת תחנות ייצור לרשת לפי עקרונות כלכליים.
34 כושר הייצור המותקן של חח"י בסוף 2015 היה13,617 מגה-ואט.
7%(= 13617+2727/)2727.
35 רישיון מותנה הוא רישיון הניתן ליח"פ.
אם היח"פ יקיים את התנאים הקבועים בו הוא יקבל רישיון קבוע לייצור חשמל.
המכסה נוגעת לבעלי רישיונות מותנים שיגיעו לסגירה פיננסית ב-1.
36 חברת החשמל לישראל בע"מ, דוח תקופתי לשנת 2016 , פרק א: תיאור עסקי התאגיד לשנה שהסתיימה ביום 31.
2 ', עמ 19 : חלוקת הייצור היא כדלהלן: ייצור באמצעות טכנולוגיה קונבנציונלית 1,448 מגה-ואט, ייצור באמצעות קוגנרציה - 746 מגה-ואט.
37 ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א (2012 '), בפרק "תכנון משק החשמל ומימושו", עמ133-99 ; דוח שנתי66א (2015 '), "חוות הדעת על היבטים בפעילות משק החשמל", עמ543-463.
13 , "עדכון החלטות רשות בנוגע להסדרים תעריפיים תומכי מימון ליצרני חשמל פרטיים".
39 המכסה שנקבעה בהחלטה זו כללה גם טכנולוגיית אגירה שאובה בהספק של800 מגה-ואט עד 1.
16 ומכסות לאנרגיות מתחדשות.
דוח זה אינו עוסק בטכנולוגיות אלו, מכיוון שהן מגלמות תועלות נוספות מלבד הגדלת כושר הייצור, כגון ניהול אספקת החשמל והפחתת פליטות.
14 , "הסדרת המשך תעריפית ליצרני חשמל קונבנציונאליים פרטיים מעל16 מגה ואט ולמספקים פרטיים".
האסדרה החדשה חלה על יצרנים אשר טרם קיבלו אישור תעריפי במועד קבלת ההחלטה, ועד להיקף ייצור של 1,224 מגה-ואט.
15 פרסמה הרשות תיקונים להחלטה זו, הכוללים העמדת תשואה של 12% לבעלי רישיונות קיימים מותנים שיסבו רישיונות מותנים של מתקנים במחזור משולב לרישיונות מותנים למתקנים במחזור פתוח.
תיקון זה נעשה נוכח הצרכים העדכניים של המשק.
41 עלות זו מבטאת את העלות של יחידת הייצור הבאה שתועמס למערכת בכל חצי שעה, לפי רמת הביקוש.
חברת החשמל לישראל בע"מ |639 .
מנתוני רשות החשמל42 עולהכי הרזרבה הזמינה בשנים 2015-2017 גבוהה מהנדרש וגם בשנים 2023-2018 היא צפויה להיות גבוהה מהנדרש.
כך, שיעור הרזרבה בשנים 2020-2019 עשוי להגיע לכ-35% (בהנחה של2.
5% גידול בביקוש), בעוד שגודל הרזרבה שנקבע למשק עומד על 20% .
החזקת רזרבה כרוכה בהוצאות, והן מתומחרות על ידי רשות החשמל.
בשנת 2014 הסתכמו הוצאות אלה בכ-603 מיליון ש"ח, מהם עלות רזרבה עודפת של 950,1 מגה-ואט43 המסתכמת בכ-280 מיליון ש"ח.
ככלל, בעלויות הרזרבה נכללות תחנות הכוח שהעלות השולית להפעלתן היא הגבוהה ביותר מבין התחנות במשק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה ולרשות החשמל כי לא תיקנו את הליקוי שהצביע עליו משרד מבקר המדינה בדוחותיו הקודמים בדבר עודף כושר הייצור במשק החשמל, ועל כך שהיקף הרזרבה המתוכנן בייצור גדול במידה ניכרת מהרזרבה שנקבעה.
על אף זאת, משנת 2013 גדל מספר הרישיונות לייצור חשמל שהקצתה ר שות החשמל ליזמים.
עקב כך בשנים האחרונות גדלה רזרבת החשמל במשק והיא אף תמשיך לגדול בשנים 2020-2018 , וי יתכן שגם לאחר מכן , מעבר לרמה הנדרשת, שקבע שר האנרגיה - 20% .
כפועל יוצא מכך צפויות להיווצר עלויות כספיות מהותיות שיוטלו על צרכני החשמל.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה כי משק החשמל מאופיין במחזורי פיתוח של גאות ושפל עקב התמשכות התהליכים הנדרשים לתכנון ולהקמה של התשתית (10-7 שנים), לעומתתחזית קצב הגידול בביקוש שבה קבועי הזמן קצרים יותר.
רשות החשמל ציינה כי נוכח זאת לא ניתן להבטיח רזרבה שנתית מדויקת בכל שנה, ומטבע הדברים ההספק עשוי להיות בחלק מהשנים גבוה מהדרוש ובחלק מהשנים נמוך מהדרוש.
לדברי רשות החשמל, נוכח החלטת הממשלה לאסור על חח"י להקים תחנות כוח חדשות ולמסור את האחריות להקמה של תחנות כאמור ליזמים פרטיים, נדרשה הרשות להבטיח ודאות ארוכת טווח בנוגע לייצור חשמל בהספק הנדרש למשק, על מנת לעודד את היזמים להשקיע בתהליכים הקודמים להקמת התחנות.
42 ,רשות החשמלדו"ח מצב משק החשמל לשנת 2015 (2015.
) 43 יכולת הייצור הנדרשת בשנת2014 (שיא ביקוש בתוספת20% רזרבה) הייתה13,600 מגה-ואט, ויכולת הייצור בפועל הייתה כ-15,550 מגה-ואט.
מכאן שהרזרבה העודפת היא כ -1,950 מגה- ואט.
כפועל יוצא מכך צפויות להיווצר עלויות כספיות מהותיות שיוטלו על צרכני החשמל 640 |דוח שנתי 68א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמדתה זו של רשות החשמל מרוקנת מתוכן את משמעות קביעת רמת הרזרבה במשק החשמל.
שיעור הרזרבה צריך להיות משוקלל גם על פי תוחלת הנזק44 של אי אספקת חשמל.
לפיכך על משרד האנרגיה ורשות החשמל לבחון את היקף חלוקת הרישיונות העתידית ולתכננה כך שימוזערו עלויות ההקמה והתחזוקה של מערך הייצור העודף.
יצויין, כי התמשכות התהליך של מימוש מיזמי תשתית לאומיים בכלל והקמת תחנות ייצור חשמל בפרט נגרמת בעיקר בשל חסמים תכנוניים, זאת בעוד שתהליך ההקמה הפיזי ידוע מראש והסטיות ממנו אינן גדולות.
לפיכך ניתן להתגבר על בעיית פערי הזמן שבין " מחזורי פיתוח " של תחנות ייצור לבין השינויים בביקושים שבהם קבועי הזמן קצרים יותר, בדרך של תכנון ואישור מראש של פרויקטים מסוג זה והוצ אתם לפועל בהתאם לביקושים הצפויים ורמת הרזרבה הנגזרת.
לתכנון כאמור חשיבות רבה נוכח העלות הגבוהה הכרוכה בקיומה של הרזרבה.
עוד השיבה הרשות כי המדיניות שנקבעה בשנת 2010 ושקבעה את רמת הרזרבה בשיעור של 20%-17% ,ענתה לביקוש באמצעות הגדלת ההספק.
הרשות בוחנת אפשרות להמליץ לשר על מדיניות הרזרבה ולקבוע את ההספק הנדרש לפי קריטריון של אנרגיה לא מסופקת במקום על פי קריטריון של רזרבה נדרשת מעל שיא הביקוש.
נוסף לכך צוות הרשות שוקד על גיבוש המלצות הנוגעות ליעדי תכנית האב ובוחן האם נכון להמליץ לשר האנרגיה לעדכן את המדיניות שנקבעה בשנת 2010 ולהעניק משקל גדול יותר להסדרי ניהול ביקושים לעומת הגדלת ההספק.
עוד בוחנת הרשות את המשמעות של התחזיות השונות לביקוש לחשמל על ההספק הנדרש למשק.
ממצאים ראשוניים בתחום זה צפויים להימסר בחודשים הקרובים.
מנהל המערכת בחח"י השיב במאי 2017 למשרד מבקר המדינה כי יש לנתח את רזרבת הייצור על פי היכולת הזמינה בפועל, ולא על פי יכולת הייצור הנקובה.
מנהל המערכת הציג למשרד מבקר המדינה נתונים שלפיהם רזרבת הייצור בפועל היתה כ-7% .
מנהל המערכת ציין כי הסיבות לאי-היכולת להשתמש בכל כושר הייצור המותקן הן, בין היתר, תקלות ביחידות הייצור; הפחתת יכולת הייצור עם המעבר לייצור באמצעות סולר; השבתה זמנית של יחידות ייצור עקב ביצוע הפרויקט להפחתת הפליטות; וזמינות חלקית של אנרגיה מתחדשת, דוגמת אנרגיה סולרית, בעונת החורף.
באפריל 2016 ביקש שר האנרגיה מחח"י להגיש תכנית פיתוח מעודכנת45 לנוכח ביטול הקמתה של תחנת הכוח הפחמית "פרויקט D"46 ובשל הצורך בהפחתת הפליטות ביחידות הייצור הפחמיות.
באוגוסט 2016 הודיע שר האנרגיה על החלטתו .
44 המכפלה של עלות אי אספקת החשמל בהסתברות להתרחשות אירוע אי אספקת חשמל.
לחוק משק החשמל 46 בהתאם לתכנית הפיתוח של מערכת הייצור, הייתה מתוכננת כבר בשנת2001 הפעלתה של תחנת הכוח הפחמית "פרויקט D " בהיקף כולל של1,260 מגה-ואט, זאת לשם גיוון מקורות האנרגיה ולשם שמירת האפשרות לייצור חשמל באמצעות בפחם והימנעות מתלות גבוהה מדי בגז הטבעי, אשר עלולה לסכן את אמינות אספקת החשמל במשק.
נוכח גילוי מאגרי הגז הטבעי מול חופי ישראל הוחלט להסב את תחנת הכוח פרויקטD לתחנת כוח דו-דלקית, שתוכל להיות מופעלת הן באמצעות גז טבעי, הן באמצעות פחם.
חברת החשמל לישראל בע"מ |641 .
לסגור את יחידות1-4 באורות רבין ולשמר אותן47 , וכן להקים במקומן תחנות שיופעלו באמצעות גז טבעי, כל זאת בכפוף למדיניות שיפרסם שר האנרגיה, בהסכמת שר האוצר ובהתייעצות עם רשות החשמל.
לצורך יישום ההחלטה על סגירת היחידות יגיש שר האנרגיה עד 31.
17 , לאחר התייעצות עם השר להגנת הסביבה, הצעת החלטה לממשלה בעניין היערכות משק החשמל לסגירת היחידות.
יצויין כי החלטות אלה התקבלו מספר שנים לאחר שניתנו הרשיונות העודפים כפי שתואר לעיל.
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2017 כי חיזוי ביקושים במשק החשמל הוא אתגר, וכי לחיזוי ביקושים בחסר וביתר יש השפעות - חיזוי בחסר עלול להביא להפסקות חשמל, וחיזוי ביתר עלול להביא לתשלום בגין עודף רזרבה.