HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
( ;תמונת מצב של כל הניידות השייכות לכוח הרלוונטי 6) דיווח מצוקה - המערכת מאפשרת לכל ניידת הנמצאת במצוקה לדווח על כך בלחיצ ת כפתור אחת.
הדיווח נקלט במוקד המחוזי וכן אצל שאר הניידות השייכות לכוח, בצירוף מפה ממוחשבת המציגה את מקומה של הניידת הנמצאת במצוקה.
המערכת מותקנת בכ - 1,000 ניידות מבצעיות של המשטרה ובכ -200 תחנות נייחות, והיא מוגדרת כאחת המערכות הקריטיות של המשטרה.
המערכת משולבת עם מערכות אחרות כגון המוקדים המחוזיים (מוקדי 100 ), מערכות שונות של שירותי מידע ומערכת הניווט הלווייני (GPS(5 .
המערכת מאפשרת ממשק עם מאגרי מידע מרכזיים אחרים באופן שהמידע ממנה ואליה מועבר ברשת נתונים סלולרית.
מינהל הטכנולוגיות (להלן - מנ"ט) הוא הגורם במשטרה המופקד על הפעלת המערכת ועל תחזוקתה, והוא משמש כיחידת מטה הכפופה למפכ"ל ולסמפכ"ל.
בין היתר, מנ"ט מפתח ומפעיל מערכות מחשוב ותקשורת ומוביל את המערך הטכנולוגי הפרוס במחוזות ובמרחבים של המשטרה כדי לאפשר ל שוטרים ולמפקדים להשתמש בהם באופן יומיומי.
בחודשים דצמבר 2010 - יולי 2011 בדק משרד מבקר המדינה את המערכת למחשוב ניידות.
נבדקו בעיקר: תקצוב הפרויקט וביצועו; הקצאת ערכות מחשב לניידות במגזרים השונים; השימוש במערכת; תחזוקת המערכת; אבטחת מידע; וייזום ההצטיידות במערכת חדשה.
הבדיקה נעשתה במטה הארצי של המשטרה ובמנ"ט.
בדיקות השלמה נעשו במשטרת התנועה; באגף קהילה משטרה (להלן – אק"מ); במחוז יפתח; במשטרת טייבה ובמשרד לביטחון הפנים.
בסוף שנת 1998 החל אגף התכנון והארגון (להלן- אג"ת) במשטרה בהגדרת הדרישות מהמערכת באמצעות צוות שבראשו עמד ראש אג"ת דאז.
יעדי המערכת היו: גיבוש תשתית, תהליכי עבודה ומנגנונים שיאפשרו שיפור ביכולת המשטרה להילחם בפשע ובטרור, שיפור הש ירות לאזרח, וקיצור זמן התגובה של המשטרה לאירועים.
השגת יעדים אלה הייתה אמורה להתבצע באמצעות שיפור אמצעי השליטה ו הבקרה שבידי המפקדים ; שיפור נגישותם של הכוחות הניידים למידע; שיפור הקשר בין הכוחות לבין עצמם וכן בינם ובין המוקדים, באמצעות הוספת ערוץ תקשורת נתונים המאפשר לניידת בשטח לבצע תהליכים שקודם לכן בוצעו רק במשרדי המשטרה.
היעדים המשניים של המערכת היו: ייעול עבודת השוטר בניידת; הפחתת העומס מרשת התקשורת הקולית ; העברת מגוון סוגי נתונים לניידת ושיפור איסוף הנתונים למטרות מדידת ביצועים.
הקמת מערכת מחשוב ניידות מומנה בחלקה מכספי הסיוע האמריקאי המיוחד ללוחמה בטרור.
עלות הקמת המערכת הייתה כ -59 מיליון ש "ח, והיקף המימון מכספי הסיוע הסתכם בכ -6 ,מיליון דולר שהיו כ -28 מיליון ש "ח באותה עת.
5 מערכת מיקום גלובלית המבוססת על לוויינים ייעודיים רבים ששיגרה מחלקת ההגנה של ארה"ב, המתפעלת את המערכת.
ההתקשרות עם הספק בוצעה באמצעות מינהל ההרכשה והייצור (להלן- מנה"ר6 ) .
משרדי ממשלה מחויבים לפעול לפי נוהל מפת"ח (נוהל מסגרת לפיתוח ולתחזוקה), והדבר נקבע בהחלטת ועדת השרים לכלכלה מאוקטובר 1991 , שקיבלה תוקף של ה חלטת ממשלה, וכן בהוראות תכ"ם שקבע החשב הכללי במשרד האוצר לפיתוח ולתחזוקה של מערכות ממוחשבות בכל משרדי הממשלה.
נוהל מפת"ח מסדיר את הדרך לניהול המחשוב בארגון, הן במישור הפרויקט והן במישור הארגון.
הנוהל מספק מתודולוגיה סדורה לפיתוח ולתחזוקה של מערכות מידע ומפרט את השלבים בחיי המערכת הממוחשבת ואת התוצרים הנדרשים בכל אחד מהם.
על פי נוהל מפת"ח, בשלב הבקשה לקבלת הצעות מתבקשים הספקים להגיש הצעות למתן שירותים בתחום המחשוב.
לפי הנוהל מבקש ההצעה חייב להציג את המפרט על פי הנוהל וגם הספק חייב להציג את הצעתו על פי הנוהל.
מפרט הוא המסמך הראשי המוגש לספקים שלפיו הם אמורים לגבש את שירותי המחשוב - המלאים או החלקיים - שיינתנו במסגרת המערכת הממוחשבת הדרושה.
המפרט נקרא גם RFP ( (Request For Proposal , והוא נחלק לשניים: חלק מינהלי וחלק מקצועי.
על פי נוהל מפת"ח, ככל שהמפרט ברור יו תר ומוגדר טוב יותר, גם הצעת הספק עשויה להיות ברורה ומעשית יותר.
הקפדה על ההתאמה במבנה של שני חלקים אלה מקלה מאוד את ההשוואה בין ההצעות, את בדיקתן מול המפרט ואת ההחלטה במי לבחור.
במאי 1999 "הוציא מנה"ר "מכרז סגור7 לספקים, ולפיו הם התבקשו להציע הצעות להקמת מערכת מחשוב הניידות , לבניית תשתית ולהתקנת תהליכי עבודה ומנגנונים שיאפשרו שיפור ביכולת המשטרה להילחם בטרור ובפשיעה.
על פי המכרז, תכנית הפרויקט למימוש המערכת כללה: תכנון, פיתוח ומימוש של המערכת, התקנת ערכות המחשב בניידות , בדיקות, ליווי והטמעה בתקופת ההפעלה ה ראשונית ו בתקופת האחריות של המערכת שתסופק.
כמו כן נכללו בפרויקט תכנית לתמיכה לוגיסטית במערכת, אופציות למתן שירותי תמיכה לאורך חיי המערכת וכן אופציות להצטיידות המשך.
בפנייה לקבלת הצעות צוין כי את המערכת יפעילו המשטרה או גורמים אחרים שייקבעו בעתיד.
בספטמבר 1999 התקבלו הצעות מארבע חברות.
חברה פרטית (להלן- חברה א') זכתה במכרז בינואר 2000 .
באותו חודש הוציא מנה"ר הזמנת עבודה לחברה א', ובאוקטובר 2000 נחתם החוזה עם החברה לפיתוח המערכת, להצטיידות בה ולתחזוקתה.
החוזה שנחתם עם חברה א' היה למשך חמש שנים וכלל אופציה של חמש שנים לתחזוקה (ולא להצטיידות), בהיקף כספי של כ-96 .
מיליון ש"ח לאספקת התווך הסלולרי נבחרה חברת תקשורת ציבורית (להלן - חברה ב').
אישר סופית את קבלת המערכת ביוני 2003, ותקופת האחריות הסתיימה ביוני .
6 הגוף המרכזי שבאמצעותו משרד הביטחון רוכש מוצרים, פריטים, מכלולים, מערכות נשק ושירותי תחזוקה למערכות, לרבות סוגי ציוד שונים ואמצעי לחימה עבור צה"ל.
מכרז שבו הפנייה לקבלת הצעות מופנית לספקים מסוימים בלבד המשרד לביטחון הפנים 173 .
הביקורת העלתה כי המפרט במכרז להקמת מערכת מחשוב נ יידות לא הוכן על פי נוהל מפת"ח, וגם הצעת הספק לא נכתבה על פי הנוהל.
בתשובתה מנובמבר 2011 טענה המשטרה ש"מנה"ר הוא זה שהוציא את המכרז והמפרט במכרז נכתב במתודולוגיה של משרד הביטחון ולא לפי נוהל מפת"ח".
משרד הביטחון טען בתשובתו מאוקטובר 2011 כי מנה"ר "היווה א ת הזרוע ההרכשתית בלבד לנושא שבנדון .
קביעת האפיון והדרישות הייתה באחריות משטרת ישראל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המפרט היה צריך להיכת ב על פי נוהל מפת"ח, נוכח העובדה שהנוהל חל על כל משרדי הממשלה.
תיעוד התשלומים של הפרויקט .
בתקציב הפרויקט מפורטות ההוצאות הכספיות הצפויות במסגרת ה פרויקט לפרק הזמן שתוכנן ומקורות מימונו.
ניהול עלויות הפרויקט כולל את התהליכים הדרושים כדי להבטיח שהפרויקט יבוצע במסגרת התקציב שנקבע לרבות תכנון המשאבים; הערכת העלויות ותקצובן; ובקרת עלויות.
המשטרה העבירה למשרד מבקר המדינה טבלה כללית לא מפורטת ובה נתונים על הוצאות הפרויקט, שלא היה בה כדי לתת תמונה מקיפה ומדויקת על כל התשלומים שבוצעו במסגרת פרויקט זה.
לכן ביקש משרד מבקר המדינה מהמשטרה להעביר לו את ריכוז פירוט התשלומים ששילמה עבור הקמת המערכת ותחזוקתה משנת 2000 .
התברר כי בעת התקנת מערכ ת מרכב"ה 8 במשטרה בשנת 2010 לא נשמרו באופן מסודר הנתונים בדבר התשלומים שהוזנו במערכת החשבונות הקודמת, ולכן לא היה אפשר לקבל את כלל פירוט התשלומים שבוצעו.
יוצא מכך כי אף שמדובר בפרויקט מרכזי, לא נשמרו הרשומות האלקטרוניות המשקפות את הנתונים הבסיסיים הנוגעים לתשלומים שבוצעו במסגרת הפרויקט, וזאת שלא לפי דרישות מינהל תקין וחלקם אף שלא לפי חוק הארכיונים והתקנות שהותקנו על פיו 9.
כמו כן לא נעשתה הסבת נתונים 10 מלאה, כנדרש לפי נוהל מפת"ח.
8 מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה, שהיא פרויקט שיזם אגף החשב הכללי במשרד האוצר בשנת 2000 להקמה ולהטמעה של מערכת מחשוב אחידה במשרדי הממשלה, ל ניהול המשאבים בתחומים האלה: כספים, כוח אדם, רכש (לוגיסטיקה) ונכסים ולביצוע פעולות נוספות כגון פניות לקבלת תמיכות ולהקצאתן.
9 חוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 , ותקנות הארכי ונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ"ו- 1986 , מסדירים את אופן שמירתו וביעורו של חומר ארכיוני, לרבות פרקי הזמן שיש לשמור על חומר כזה והדרך שיש לפעול לביעורו.
בנושא שימור רשומות אלקטרוניות על פי חוק הארכיונים, ראו: מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב ( 2004 '), עמ 87 ואילך וכן דוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ 217.
בתשובתה מנובמבר 2011 טענה המשטרה כי החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) ליווה את המעבר לפרויקט המרכב"ה הביטחונית (מב"ט) ופיקח עליו באמצעות ועדת היגוי פיננסית בראשותו של סגן החשכ"ל, וכי הוועדה גם אישרה את מתווה ההסבות אשר כלל יתרות בלבד ללא נתוני ביצוע.
עוד טענה המשטרה כי אפשר לשמור נתונים, אך הדבר כרוך בעלויות כספיות גבוהות.
משרד מ בקר המדינה מעיר למשטרה כי אי -שמירת הנתונים כאמור פוגעת ביכולת לקיים הליכי ביקורת, בקרה והערכה בנושא הפרויקט ואינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין.
ניהול עלויות של פרויקט שביצועו נמשך שנים וכרוך בהוצאה כספית של עשרות מיליוני ש"ח חייב להיות מושתת על בסיס מלא של נתונים כספיים המתעדכן באופן שוטף ואחיד כבר מתחילת הפרויקט.
נתונים כאלה נדרשים כדי לאפשר מעקב ובקרה נאותים בנושא מימוש הפרויקט וכדי לאפשר קבלת החלטות מיטבית במהלך ביצועו.
אספקת ערכות המחשב והקצאתן .
במכרז נקבע שמועד הקבלה הסופי של המערכת יהיה מועדסיום שלב הליווי וההטמעה על פי תכנית הפריסה ואישור קבלה סופי של מזמין המערכת.
קבלת המערכת אמורה הייתה להתבצע במרץ 2002 , בעת השלמת ההתקנות והפריסה של כלל ערכות המחשוב, וביצוע תשלומי התחזוקה והתקשורת של מערכת מחשוב ניידות היה צריך להתחיל ביוני 2003 .
הביקורתהעלתה כי מנ"ט אישר את קבלת המערכת בסוף יוני 2003 , למרות שעד אז הותקנו בניידות רק 289 מ- 1,000 ערכות המחשב שהוזמנו.
אף על פי כן, בנתונים שסיפק מנ"ט למשרד מבקר המדינה צוין כי המשטרה שילמה עבור "תחזוקה" של מערכת מחשוב הניידות כבר משנת 2000 סכום של6 מיליון ש"ח בשנה, אף שהתקנת ערכות המחשב החלה רק בשנת 2003 כאמור, והתקנת מרביתן הסתיימה רק בנובמבר 2005.
על פי דרישות המערכת שנוסחו במכרז, המערכת תוכננהלתמוך ב ו זמנית ב- 1,000 מנוייםלפחות בשנת ההפעלה הראשונה , וכן לתמוך בגידול בקצב של לפחות 30% במספר המנויים ובהיקף התעבורה בכל שנה במשך חמ ש שנים (בשל הטמעת יישומים חדשים).
10 ( ""הסבת נתונים Data Conversion ) היא פעולה המתבצעת בעת החלפת מערכת ממוחשבת ישנה בחדשה.
ההסבה נעשית באמצעות תכניות מחשב שהוכנו מראש ונכתבו במסגרת פרויקט לפיתוח מערכת מידע.
תכנית המחשב "קוראת" קובץ נתונים בבסיס הנתונים הקיים ומעתיקה אותו או חלק ממנו, לפי הצורך, לבסיס הנתונים החדש.
יש לתכנן היטב מה הם הנתונים שיש להסב למערכת המידע החדשה וכיצד לעשות זאת.
המשרד לביטחון הפנים 175 .
על פי סיכום דיון של צוות החשיבה מאוקטובר 2002 שמינה ראש אג"ת דאז בנושא "מודל פריסה ארצי", הוחלט שבמסגרת הפרויקט יותקנו מחשבים ב- 1,000 (כ-50% ) מהניידות המבצעיות, ונוסף על כך יוקצו בשנים 2003 -2008 עוד כ-400 .
ערכות מחשב בעדיפות שנייה התברר כי למרות ההחלטות האמורות לא הוגדל מספר הערכות, אף שבמשך השנים הוגדל תקן כלי הרכב הייעודיים של המשטרה, ובמרץ 2011 הוא מנה 2,558 .
ניידות במועד סיום הביקורת, יולי 2011 , נמצא כי המשטרה לא הצטיידה בכ - 400 הערכות הנוספותשתוכננו במודל הפריסה הארצי.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח השנים הרבות שעברו מאז קבע אג"ת את מפתחות ההקצאה של המערכת למחשוב ניידות, הגידול שחל במספר הניידות של המשטרה, והמלצות צוות החשיבה, ראוי שהמשטרה תקבל החלטות בכל הנוגע למספר ערכות המחשב והיחידות שלהן יו קצו הערכות.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה המשטרה כי בשנת 2010 בוצעה עבודת מטה בראשות סגן ראש אג"ת שבמסגרתה נבחנו לעומק הצרכים המבצעיים במגזרי הפעילות השונים של המשטרה בכל הנוגע לצורך במחשוב נייד.
בעבודתה המליצה הוועדה להגדיל את היקף השימוש בערכות מחשוב הניידות בכפוף לאיתור מקורות תקציב.
הנושא יועלה לדיון, וכן צפויות להתקבל החלטות לגבי הגדלת כמות הערכות לקראת תקציב 2012.
במצגת שהוצגה בינואר 2011 ריכז אג"ת בטבלה את מספר השאילתות והדוחות שהופקו באמצעות המערכת במחצית השנייה של שנת 2010 .
מנתוני הטבל ה עולה, כי כ- 35,000 דוחות פעולה11 ממוחשבים וכ- 00,0006 שאילתותעל בני אדם חשודים ועל כלי רכב חשודים מופקים באמצעות המערכת מדי חודש בחודש.
המגזרים המשתמשים במערכת הם: אג "מ (אגף מבצעים), את"ן (אגף תנועה), אק"מ (אגף קהילה משטרה) ומג"ב (משמר הגבול).
על פי נוהל בנושא תו"ל מחשוב ניידות שפרסם אג "מ באפריל 2004 (להלן- הנוהל), חל איסור מוחלט להשתמש במערכת שלא לצורך העבודה המבצעית ואסור למתנדבים להפעיל את המערכת.
בניידות אק"מ מותקנות כ -113 ערכות מחשב.
התברר כי ניידות אלה משמשות את שוטרי הסיור בשעות הבוקר, ואילו בשע ות הערב אין למתנדבים המפעילים את הניידות הרשאה להשתמש בערכות מאחר שאין להם סיווג ביטחוני המקנה .
11 על פי הנחיות המשטרה חייב כל שוטר המשתתף באירוע למלא דוח פעולה בהתאם לאופי מעורבותו באירוע.
הרשאת כניסה למערכת המחשב, מכיוון שהמשטרה אינה מבצעת בדיקה ביטחונית בעניינם.
מנתוני הטבלה, שהוצגו במצגת מינואר 2011 , עולה שממוצעי ההתפלגויות של שאילתות לפי מגזרים היו 55-1,344 שאילתות בחודש, וממוצעי ההתפלגויות של דוחות הפעולה היו 2-396 דוחות פעולה לניידת.
בניידות אק "מ ובניידות הסיור בוצעו השאילתות הרבות ביותר - כ- 1,300 שאילתות לניידת בחודש, ואילו בניידות היס"מ12 בוצעו רק120 שאילתות לניידת בחודש.
מהנתונים עולה כי דווקא בניידות אק"מ, שהשימוש בהן במערכת מוגבל לשעות שבהן הן משמשות את השוטרים, נעשה שימוש בהיקף ניכר.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה המשטרה כי היחידות האופרטיביות של המשטרה נבדלות זו מזו באופי פעילותן, והדבר גורם לשונות באופי ובהיקף של השימוש במערכת מחשוב הניידות.
אופי הפעילות של ניידות החבלה שונה משל שאר היחידות, ויחידות היס"מ מבצעות על פי רוב פעילויות מתוכננות ויזומות ומשתמשות באופן שוטף פחות במערכת.
לעומתן ניידות סיור ותנועה פועלות באופן שוטף מול המוקד, ולכן היקף השימוש שלהן במערכת (כניסות ושאילתות) גדול יחסית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח השונות באופי ובהיקף של השימוש במערכת מחשוב ניידות ביחידות המשטרה ראוי שאג"ת יקצה את ערכות המחשב לניידות של יחידות המרבות להשתמש בהן.
כמו כן ראוי שאג"ת יבחן את הסיבות לשימוש הניכר בשאילתות בערכות המותקנות בניידות אק"מ, נוכח הע ובדה שרוב המתנדבים באק "מ אינם מורשים להשתמש במערכת מחשוב ניידות.
על פי הנוהל, כל הניידות הממוחשבות, בכל יחידה ויחידה, חייבות לפעול בכל שעות היממה.
עוד נקבע בנוהל כי ראש קבוצת סיור במשמרת חייב להפעיל ניידת ממוחשבת, המאפשרת לו לקבל תמונת פעילות כוללת של נ יידות ושל אירועי התגובה; העמדות הנייחות בתחנות יפעלו בכל שעות היממה למתן שירותים לניידות לא ממוחשבות ולשליטה ופיקוח על הנעשה בתחום התחנה; חל איסור להשאיר את כרטיס הניידת (הכרטיס המגנטי המשמש לזיהויה) בניידת שאינה מאוישת, וכל אימת שמשתנה הרכב הצוות במהלך המשמרת יש לעדכן זאת מיד בערכת המחשב.
לבקשת משרד מבקר המדינה, ביולי 2011 הפיק מנ"ט דוח לגבי פעילות המערכת בפרק הזמן שבין אפריל 2010 למרץ 2011 , שכלל נתונים על 1,097 ערכות מחשב.
מנ"ט העריך שבפרק הזמן האמור היו מותקנים בכל רגע נתון בין 930 ל- 950 מחשבים בניידות.
הדוח כלל בין היתר נתונים על היחידות השונות המשתמשות בניידות, על מועד התקנת ערכות המחשב, על סוג המחשב 13 , על תקופת הפעילות ועל סוגה.
יחידת סיור מיוחדת 13 במערכת מחשוב ניידות מופעלים שלושה סוגי מחשבים- הישן ביותר מכונה MW520 , החדישים יותר- MW800 ו- MW810.
המשרד לביטחון הפנים 177 .
הביקורת העלתה כי73 (כ-7% ) מכלל ערכות המחשב לא הופעלו אפילו פעם אחת בפרק הזמן האמור.
בתשובתה מנובמבר 2011 " הסבירה המשטרה כי בחלק מהניידות לא מוקלד מספר נכון של הניידת לתוך המחשב, וממילא נתוני הפעילות שלה לא משויכים אליה".
לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים בדבר אי-שימוש בערכות המחשב המותקנות בניידות מחייבים בחינה.
כמו כן, על המשטרה להקפיד על נכונות הנתונים שמוזנים לערכות המחשב כדי שהפיקוח על המערכת יתבצע כראוי.
על פי האמור בנוהל, יש להפעיל את ערכת המחשב בכל פעם שמתחלפת משמרת או מתחלף שוטר בכלי הרכב וכן בכל פעם שהערכה לא הייתה בשימוש.
לנוכח זאת, ובהתחשב בעובדה שהערכות בניידות אמורות לשמש את השוטרים במשך שלוש משמרות ביממה, הרי שער כת המחשב בכל רכב מבצעי אמורה להיות מופעלת כמה פעמים ביממה.
משרד מבקר המדינה ניתח את שיעורי השימוש בערכות מחשב שהיו מותקנות בניידות בתקופה אפריל 2010 - מרץ 2011 .
מניתוח הנתונים עולה כי כ -11% מערכות המחשב הופעלו בין 1-20 פעמים בלבד במשך כל השנה, ו -10% מהערכות הופעלו 20-100 פעמים בשנה; כ-60% מהערכות הופעלו בממוצע פחות מפעמיים ביום.
רק 17% מהערכות הופעלו 1,000 -2,000 פעמים בשנה, דהיינו לפחות שלוש פעמים ביום בממוצע.
בפרק הזמן האמור בוצעו כ - 560,000 כניסות למערכת.
מניתוח מספר הכניסות למערכת בתקופה האמורה לפי סוגי יחידות המשטרה עולה כי ניידות הסיור, שמספרן הכולל של ערכות המחשב המותקנות בהן היה 690 , הפעילו כל ערכת מחשב בניידת 624 ,פעמים בשנה בממוצע, דהיינו כפעמיים ביום.
לעומת זאת ניידות התנועה, שמספרן הכולל של ערכות המחשב המותקנות בהן היה 284 , הפעילו כל ערכת מחשב בניידת 325 פעמים בשנה בממוצע, דהיינו פחות מפעם ביום.
ביס"מ היקף השימוש בערכות המחשב היה מזערי - כל ערכה הופעלה 92 .
פעמים בשנה בממוצע, דהיינו פעם בארבעה ימים מהנתונים עולה כי לא נאכף הנוהל, הקובע כי כל ערכות המחשב בניידות חייבות לפעול בכל שעות היממה.
ראוי שהגורמים המקצועיים במשטרה יבדקו נתונים אלו וינתחו אותם, תוך בחינת האפשרות לרענן את הנוהל האמור ולנקוט את הצעדים הנדרשים על מנת שהוא אכן ייושם בשטח.
בתשובתה מנובמבר 2011 הסבירה המשטרה כי "קיים מאמץ מתמשך מצד גורמי הפיקוד והמטה להפעיל את ערכות המחשוב בניידות בצורה מלאה ועדכנית ככל האפשר ובכפוף לצרכים המבצעיים .
לא ניתן להפעיל את כל הערכות בצורה מלאה וזאת מהסיבות הבאות: השבתת כלי רכב, בעיות טכניות, בעיות תקשורת הן ביחידות הקצה והן במערכות התומכות, בעיות קליטה באזורים מסוימים ועוד".
עוד הסבירה המשטרה שמקובל עליה "שיש לבצע מעקב פעילות שוטף שמטרתו לאתר 178 דוח שנתי62 .
יחידות או ניידות שבהן נעשה שימוש מזערי במערכת שאינו נובע מאופי פעילות היחידה".
מספר השאילתות שבוצעו במערכת בפרק הזמן האמור (אפריל 2010 - מרץ 2011 ) הסתכם בכ -8.
מניתוח היקף השאילתות שביצעו יחידות המשטרה השונות עולה כי שוטרי הסיור ביצעו כ-80% מסך כל השאילתות שבוצעו במערכת, שהן 27 שאילתות ביממה בממוצע.
לעומת זאת שוטרי התנועה ביצעו פחות מ-16 .
שאילתות ביממה בממוצע בפרק הזמן האמור הופקו באמצעות המערכת כ -1.
7 מיליון דוחות פעולה וכ - 170,000 דוחות מחסום 14.
מניתוח מס פר הדוחות שהפיקו השוטרים באמצעות המערכת לפי סוגי היחידות עולה כי שוטרי הסיור הפיקו כ-86% מדוחות הפעולה ובממוצע כשישה דוחות פעולה למערכת ביממה, ואילו שוטרי התנועה הפיקו פחות משני דוחות פעולה למערכת ביממה, בממוצע.
בתשובתה מנובמבר 2011 הסבירה המשטרה כי "ניידות חבלה הינן בעלות אופי פעילות שונה, ויחידות היס"מ פועלות על פי רוב בפעילויות מתוכננות ויזומות ופחות משתמשות באופן שוטף במערכת.
לעומתן ניידות סיור ותנועה פועלות באופן שוטף מול המוקד, ולכן היקף השימוש שלהן במערכת (כניסות ושאילתות) גבוה באופן יחסי".
מהניתוח שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי יחידות המשטרה השונות נבדלות זו מזו במידה ניכרת בהיקף השימוש שעשו במערכת.
אף שיש הבדלים ניכרים בין יחידות המשטרה השונות במידת היעזרותן במערכת, המשטרה לא בדקה את הצורך בהקצאת ערכות מחשב ליחידות הממעטות להשתמש בה.
עוד העלתה הבדיק ה כי אף שלפי הנוהל חובה להפעיל את המערכת, בתדרוך משמרת תנועה או סיור לא מוזכרת כלל החובה להשתמש במערכת, אשר אמורה לשמש כלי מרכזי לביצוע המטלות של מגזרים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לפעול להגברת השימוש במערכת, בין היתר על ידי העלאת המודעות לשימוש בה וריענון תהליכי עבודה באמצעותה.
כמו כן, על אג"ת לבדוק מחדש את הקצאת ערכות המחשב ליחידות שלא אמורות להשתמש בה, כגון אק"מ.
הטיפול בשינויים ושיפורים (שו"שים) .
על פי נוהל מפת"ח, שלב התחזוקה הוא שלב מתמשך שבו מופעלת המערכת באופן שוטף ומשתלבת במערך המידע וה תפקוד השוטף של הארגון.
בשלב התחזוקה אמורים להתבצע במערכת שינויים ותיקונים הכרחיים כדי לוודא שתפעולה תקין.
התחזוקה כוללת כמה מרכיבים: תיקון תקלות, שינויים דחופים, .
דוח שממלא שוטר במהלך הפעלת מחסום המשרד לביטחון הפנים 179 .
שינויים ושיפורים (להלן - שו"שים) ותחזוקה מונעת.
על פי נוהל מפת"ח, ניהול שינויים ( Change Manage ment ) הוא שיטה (טכניקה) לניהול של שינויים או שיפורים המבוצעים במערכת ולבקרה עליהם .
על ניהול השינויים והבקרה עליהם מופקד צוות מיוחד בפרויקט או בארגון, שאמור לפעול לפי תהליך מוגדר של בקרת שינויים.
מאז הוקמה המערכת, במשך השנים, ביקשו היחידות השונות במשטרה לעשות בה שינויים.
חלק מהדרישות לשינויים הועלו כבר בשנת 2006 ואף קודם לכן, אך במועד סיום הביקורת עדיין לא בוצעו כל השינויים.
כמו כן תיעוד הדרישות לא נעשה באופן אחיד ומלא, ובכלל זה לא צוין לגבי דרישות רבות תאריך הבקשות לשינויים, כנדרש בנוהל מפת"ח.
במהלך הביקורת התברר כי המשטרה תכננה לבצע בסוף שנת 2011 את השו"שים האלה ורבים אחרים, גם ישנים יותר, במסגרת גרסה חדשה (ראו להלן).
בתשובתה מנובמבר 2011 הודיעה המשטרה כי מנ"ט ניהל במשך השנים תהליך סדור של איסוף מידע מהמשתמשים באגפים השונים, וכי בשנת 2006 , לקראת גיבוש ה גרסה החדשה של המערכת, נעשה תעדוף של השו"שים, בשיתוף המשתמשים והאגפים, בכפוף למגבלות התקציב.
במכרז משנת 2000 הציעה חברה א' ביצוע שינויים ושיפורים בהיקף כולל של עד 10,000 שעות במחיר של 109.
70 'ש"ח לשעה, על פי תעריף חשכ"ל ליועץ א שהיה תקף באותה שנה וצמוד למדד תפוקות תעשייה כללי.
בשנת 2006 הוזמנה גרסה5.
0 למערכת שכללה20 שו"שים, בסכום כולל של כ - 600,000 ש"ח, בתוספת מע"מ.
בהזמנה לא צוין מספר השעות הכולל של ביצוע השו"שים בגרסה החדשה.
המחיר שנקבע התבסס על ה תעריפים שקבע מנה"ר לחברה א' באותה שנה, שהיו גבוהים בהרבה מהמחיר שנקבה חברה א ' בהצעת המחיר למכרז משנת 2000 , והסתכמו ב-294 ;ש"ח לשעת עבודה של מהנדס235 ש"ח לשעת עבודה של טכנאי ו-171 .
ש"ח לשעת עבודה של מתקין ועובד ייצור מכאן שהמחיר שהתחייבה המשטרה לשלם עבור השו "שים היה גבוה עד פי שלושה מהמחיר שנקבה חברה א' במסגרת המכרז שבו זכתה.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי מנ"ט לא מיצה את זכויותיו ולא דרש מחברה א ' שביצוע השו"שים בגרסה החדשה ייעשה בתעריפים שנקבעו במסגרת המכרז שבו זכתה חברה א ', וזאת עד להיקף של 10,000 .
שעות בתשובתה מנובמבר 2011 " הודיעה המשטרה כי 10,000 השעות שבהסכם נוצלו במלואן במהלך השנים, בחלקן לפיתוח וחלקן להטמעה ולהדרכה".
בתשובה נוספת מדצמבר 2011 טענה המשטרה שבמהלך 2005 -2006 בוצעו שתי גרסאות (4.
0 ) שהיקפן היה כ - 7,000 שעות.
במהלך 2003 -2004 בוצעו שו"שים נוספים וסך כל השעות "מתקרב ל- 10,000 ".
נוסף על כך טענה המשטרה כי "ברור לה מעל לכל ספק שהמשטרה קיבלה במהלך השנים את מלוא התמורה" שבה התחייבה חברה א'.
כמו כן היא הדגישה כי "בקשת המבקר לספק חשבוניות 180 דוח שנתי62 .
והוראות תשלום, אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שעבודות אלו היו כלולות בהתחייבות המקורית ולא יצאו עבורן חשבוניות והוראות תשלום".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי טענתה שעבור ביצוע שו"שים לא הוצאו חשבוניות והוראות תשלום אינה עולה בקנה אחד עם הוראות הדין.
בהיעדר חשבוניות והוראות תשלום לא ניתן לדעת אם המשטרה מימשה את זכותה לבצע שו"שים בהיקף של עד 10,000 שעות בתעריפים שנקבעו במסגרת המכרז.
זאת ועוד, ניצול שעות פיתוח להדרכה ולהטמעה אינו עולה בקנה אחד עם עקרונות מינהל תקין נוכח העובדה שעלות שעת פיתוח יקרה משעת הדרכה והטמעה.
,על פי נוהל מפת"חפרויקטים אשר מבוצעים באמצעות ספק או גורם חיצוני מתנהלים על בסיס הזמנה המגדירה, בין היתר, מסגרת תקציבית ותכולת העבודה ( SOW)15.
מנגנון ניהול השינויים חייב להיות מובנה באופן שהגורמים בארגון המוסמכים להוציא הזמנה או הרחבה להזמנה יהיו שותפים לתהליך.
בפרויקטים המתבצעים מול ספק חיצוני יכלול מסמך ה- SOW פרק המגדיר את תהליך אישור השינויים, ניהול ם והזמנתם, בין שהמזמין יזם את השינוי ובין שהספק יזם אותו.
על פי נוהל מפת"ח, בבקשה לשו "שים יש להגדיר את הפרטים האלה: תיאור הבקשה, נימוקים, תועלות צפויות, עדיפות, המועד הנדרש להפעלת השינוי, השפעות רוחביות, משאבים נדרשים, זמן ביצוע, שינויים ועדכונים נדרשים, סיכונים הנשקפים עקב מימוש השינוי וחלופות.
כמו כן, לגבי שינויים בממשקים או ברכיבים ובמערכות אחרות בעקבות ביצוע השינוי, נדרש לבדוק אם השינוי יחייב שדרוג או הכנה של מהדורה חדשה.
נוסף על כך יש להעריך את העלות הכספית של כל שו"ש הכוללת את העלות הישירה של ביצוע השו "ש ואת ההוצאות העקיפות בגינו.
בתחילת שנת 2008 פנה מנ"ט לחברה א' בבקשה לתמחר את הכנתה של גרסה 6.
0 לשינויים ושיפורים במערכת מחשוב ניידות (להלן – גרסה 6.
חברה א ' תמחרה את הכנת גרסה 6.
0 במחיר שלא הי ה מקובל על מנ"ט, ולכן הטיפול בעדכון הגרסה הופסק .
בפברואר 2010 חזר והגיש מנ"ט לחברה א ' רשימת שו"שים שברצונו לבצע במערכת.
הבדיקה העלתה כי בשום בקשה מהבקשות לא הכין מנ"ט מסמך SOW ובו פרק המגדיר את תהליך האישור, הניהול וההזמנה של השינויים.
כמו כן, הבקשה לשינויים לא נוסחה על פי כללי נוהל מפת"ח והיא כללה רק את נושא השו"ש ואת תיאורו, ללא שום פרט נוסף, וכן לא נקבעה בה מסגרת תקציבית.
בתשובתה מנובמבר 2011 טענה המשטרה כי ניהול השינויים במנ"ט מתבצע על פי הוראת עבודה פנימית בשם "קבלת בקשה לשו"ש" שפרסם מנ"ט ביוני 2000 .
15 SOW - הגדרה ברורה ומחייבת של "תכולת העבודה" המוסכמת על כל הגורמים המעורבים בפרויקט בתחילת דרכו.
SOW הוא מסמך חוזי המגדיר את תכולת הציוד והשירותים שיסופקו במסגרת הזמנה על ידי הספק (היצרן/המפתח).
מסמך זה מגדיר נושאים נוספים כגון: אחריות, שיטת מעקב ופיקוח, לוח זמנים, אבני דרך, נוהל שינויים והתחייבויות הנדרשות מהספק במסגרת הפרויקט.
המשרד לביטחון הפנים 181 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההוראה האמורה היא פנימית ומיועדת לשימוש במנ"ט ואינה מתאימה לביצוע שו"שים באמצעות ספק או גורם חיצוני נוכח העובדה שאינה כוללת מסגרת תקציבית ואת תכולת העבודה, מה גם שהיא אינה עומדת בדרישות נוהל מפת"ח.
ביוני 2010 הגישה חברה א' למנ"ט הצעת מחיר לגרסה 6.
5 מיליון ש "ח (לא כולל מע"מ) .
הצעת המחיר כללה שלושה מרכיבים: תחזוקה שנתית לשנים 2011 -2012 , רשימה של43 שו"שים, ורכישה של 500 מחשבים חדשים.
הצעת המחיר לשו "שים הסתכמה בכ -4.
לגבי השו "שים הגישה חברה א ' את הפרטים האלה: תת -מערכת, תיאור, מחיר בש"ח ודרישות (כגון יישום של תשתיות או שו"שים אחרים ).
בהצעה לא פורטו מספר שעות העבודה הנדרשות לביצוע העבודה, אלא ניתן מחיר כולל לכל שו"ש.
מנ"ט לא הסכים להצעת המחיר שהגישה חברה א' ביוני 2010 , ולאחר שהחליט לגרוע שישה שו"שים מהרשימה, הגישה חברה א ' למנ"ט במרץ 2011 הצעת מחיר מעודכנת בנושא "שו"שים - תכולת גרסה 6.
הצעת המחיר כללה רק את תכולת הגרסה ובה רשימה של 37 שו"שים, אך לא כללה את העלות של המחשבים החדשים ושל התחזוקה השנתית.
בהצעה החדשה לא פורט מחיר לכל שו"ש אלא ניתנה רק הצעת מחיר כוללת של כ-3 מיליון ש"ח.
גם בהצעה זו לא פורטו שעות עבודה הנדרשות לביצוע כל שו "ש.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה המשטרה כי לא ראתה טעם לדון בכל שו"ש בנפרד מכיוון שההתייחסות להתקשרות היא כאל עבודה לשדרוג גרסה מלאה, וכי לצורכי משא ומתן עם הספק נעשתה במנ"ט סימולציה להערכת עלות שדרוג הגרסה.
משרד מבקר המדינה העיר למנ"ט כי ראוי היה לדרוש מחברה א' לציין בהצעת המחיר החדשה את מספר שעות העבודה הנדרשות לביצוע כל שו"ש ואת מחירה של שעת עבודה.
נתונים אלה נדרשים לצורך קיום בחינה וניתוח יסודיים של הצעת המחיר ולצורך בקרה על העבודה.
השירותים שסיפקה חברה א' למערכת מחשוב ניידות בעת הביקורת היו: תחזוקת חוות השרתים; תחזוקת חמרה ותכנות תשתית ; תחזוקת היישום בחוות ה שרתים ובכל תחנות הקצה ; תחזוקת תחנות הקצה; המשך פיתוח של היישום ; תכנון ההתקנה בכלי רכב חדשים וכן שדרוג חמרה ותכנה בחוות השרתים של הפרויקט.
על פי נוהל מפת"ח, SLA ( Service Level Agreement ) "או "הסכם רמת השירותהוא הסכם שנחתם בין הארגון לספק ובו מוגדר במדויק מה כלול ב- Outsourcing (מיקור חוץ): יישומים, לו"ז, תשלומים, נכסים, תנאים לפתיחת החוזה ולסיומו וכו'.
התפקיד המרכזי של SLA הוא להגדיר את המחויבויות והאחריות ההדדית בין הספק לארגון - מה כל אחד מהם צריך לתת ומה חלקו של כל צד בעסקה.
על פי החוזה שנחתם בין המשטרה לחברה א' באוקטובר 2000 , נקבעלגבי ה-ALS (הסכם רמת השירות) כי כל תקלה רגילההמתרחשת ביחידת קצה ניידת ומונעת תפקוד תקין של משתמש יחיד - או תקלה המתרחשת במערכת הנייחת ואינה תקלה קריטית - יטופלו בתוך " 48 שעות (שני ימי עבודה)".