HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמה מחשבי המשרדים שבוצעה בהם ביקורת זו ציינו בפני משרד מבקר המדינה כי המידע העומד לרשותם לשם בחינת הסכם הפשרה המוצע ואישורו מוגבל מאוד, וכי במרבית המקרים הם נסמכים באופן מוחלט על המלצת הפרקליט המטפל בתיק ועל הייעוץ המשפטי של המשרד.
כמה חשבים במשרדי הממשלה ציינו כי אין בידיהם כל אפשרות להעריך באופן עצמאי עד כמה ההמלצה להתפשר המועברת אליהם מהפרקליטים המייצגים משקפת באופן מיטבי את האינטרסים של המדינה בהליכים המשפטיים.
בכל משרדי הממשלה שנבחנו נמצא כי היועצים המשפטיים והחשבים לא עשו כל שימוש בהערכת הסיכון למדינה ובאומדנים למחויבותה, כפי שהועברו בסוף כל שנה על ידי הפרקליטים המטפלים בהליכים המשפטיים, לשם בחינת סב ירות הפשרה המומלצת בתיקים.
בתשובת המשרד לשירותי דת הוסבר כי "כאשר נבחנת האפשרות לאשר הסכם פשרה, בכל מקרה נעשית הערכת סיכונים חדשה ומעודכנת על בסיס המצב המשפטי של התיק, נכון לאותו מועד.
בנסיבות אלו, לטעמנו, בדיקת הערכת הסיכונים השנתית עשויה להיות מיותרת בשלב זה.
לכל היותר, אם קיים פער בין ההערכה שניתנה במסגרת הדוח השנתי לבין ההערכה שניתנה במסגרת בחינת אישור הפשרה, ניתן לבקש הסבר אילו התפתחויות אירעו בתיק מאז הדוח השנתי, והביאו לשינוי בהערכת הסיכונים".
22 תקן19 מגדיר התחייבות תלויה כ:"א.
מחויבות אפשרית הנובעת מאירועי העבר, ואשר קיומה יאומת רק אם יתרחשו או לא יתרחשו, אירוע או אירועים עתידיים בלתי ודאיים, ושאינם בשליטת הרשות; או ב.
מחויבות קיימת הנובעת מאירועי העבר, אך אינה מוכרת מאחר ש: 1 .
לא צפוי כי יידרש תזרים של משאבים החוצה, המגלם הטבות כלכליות או פוטנציאל שירות לסילוק המחויבות; או 2 .
סכום המחויבות אינו ניתן למדידה באופן מהימן 23 סעיפים 4.
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, בחינת האומדנים לקביעת ההפרשות וההת חייבויות התלויות עקב תביעות משפטיות, בהשוואה לנימוקי ההמלצה לפשרה, ובשים לב לנתונים שעשויים להשתנות בחלוף הזמן, עשויה לסייע ליועצים המשפטיים ולחשבי המשרדים בקבלת ההחלטה בדבר אישור הפשרה.
דרישת חוב מוגדרת בהוראת התכ"ם כ"דרישה לפיצוי, השבה או תשלום כספי מכל עילה המוגשת למשרד ממשלתי או על ידי משרד ממשלתי טרם הגשת תובענה משפטית".
בהנחיית היועמ"ש מוגדרת הדרישה כ"דרישה לתשלום או לפיצוי או התראה שלא באמצעות בית משפט".
הגדרת ה"דרישה" בהוראת התכ"ם ובהנחיית היועמ"ש היא אפוא רחב ה ביותר, ומתייחסת לכל פנייה למשרד ממשלתי בדרישה לתשלום כלשהו.
בביקורת נמצא כי כל משרדי הממשלה שנבדקו אינם מנהלים רישום מלא של הדרישות שהופנו למשרד ושל אופן הטיפול בה ן.
עוד נמצא כי אף לא אחד ממשרדי הממשלה שנבדקו אינו מתייחס לכלל הפניות אל המשרד שיש בהן דרישת תשלום כ"דרישה" בהתאם להנחיית היועמ"ש או להוראת התכ"ם, אלא מתייחס כך רק לחלק מזערי מהן - לרוב רק במקרים שמדובר בסכומים גדולים.
בתשובת המשרד לשירותי דת הוסבר כי למשרד מגיעות באופן שוטף פניות רבות שעשויות להיכלל במונח "דרישת חוב", ואלו מופנות ליחידות השונו ת במשרד, לפי תחום טיפולן, לצורך בחינה וטיפול פרטני.
עוד נאמר בתשובה כי "חלק ניכר מאותן פניות נענות בשלילה לאחר בחינת היחידה הרלוונטית, ובמקרה הצורך - בתיאום עם הלשכה המשפטית, ואינן דורשות המשך טיפול".
המשרד סבור כי אין סיבה לרכז את כלל הדרישות ואת אופן הטיפול בהן במקום אחד, שכן הדבר לא ייעל את המערכת אלא ידרוש תוספת משאבים וכוח אדם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי תשובתו אינה עולה בקנה אחד עם הוראת התכ"ם ועם הנחיית היועמ"ש, שלפיה כאשר מגיעה דרישה אל המשרד "תופנה הדרישה על ידי הגורם במשרד שקיבל אות ה אל היועץ המשפטי של המשרד הנוגע בדבר, בצירוף המסמכים והפרטים הנחוצים לבירור הדרישה".
עוד קובעת הנחיית היועמ"ש כי "היועץ המשפטי של המשרד יבדוק את כל העובדות המתוארות בדרישה, יקבל את הערותיהם של גורמי המשרד הנוגעים לעניין ויגבש את חוות דעתו באשר לדרישה".
לפיכך קיים גורם אחד לפחות הנדרש להיות מודע לכל הדרישות המופנות למשרד ולטפל בהן, וביכולתו לרכז את המידע.
לדעת משרד מבקר המדינה על היועמ"ש ועל החשבת הכללית לשוב ולבחון את הגדרת ה"דרישה" בהנחיות ובהוראות הנוגעות לאישור הסכמי פשרה , באופן שיבהיר אילו מקרים אמורים להיות מטופלים בהתאם להן.
בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי הערת הביקורת נרשמה ותיבחן במסגרת עדכון הוראת התכ"ם.
הסכמי הפשרה שהמדינה מעורבת בהם נוגעים למספר רב של גורמים שבסמכותם ובאחריותם לבחון אם קיימת הצדקה לפשרה ובאילו תנאים.
קיומן של הנחיות סותרות בעניין זה, של היועמ"ש ושל החשבת הכללית, מחדד את היעדר התיאום הקיים לעתים בין שני הגורמים, המשמשים שומרי הסף של הממשלה ושל רשויותיה, ומחליש את יכולת הפיקוח על קיום ההנחיות.
על גורמים אלו לנהוג בשיתוף ובתיאום מרביים באישור הסכמי פשרה.
הליקויים שהתגלו בביקורת זו מצביעים על כך שמרבית משרדי הממשלה אינם מקדישים את תשומת הלב הראויה לקיום ההוראות בעניין אישור הסכמי פשרה, ובכלל זה לקבלת כל האישורים הנדרשים לפשרה, לשמירת האסמכתאות להם, להפקת לקחים ולמעקב אחר תיקון הכשלים המתגלים אגב תהליך אישור ההסכמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שהתשלומים בהסכמי הפשרה שמשרדי הממשלה חותמים עליהם מסתכמים בעשרות עד מאות מיליוני ש"ח בשנה, ישנה חשיבות יתרה להקפדה על הנהלים לאישור ההסכמים, כדי לנהוג בכספי המדינה באחריות.
לניתוח הכשלים שהביאו להליכים המשפטיים שהמדינה מעורבת בהם, ובפרט אלו שהסתיימו בפשרה, תוך ויתור חלקי של המדינה על כספי ציבור, יש חשיבות לשם מניעת הישנותם של הכשלים.
על כן מן הראוי לשפר את תהליך אישור הסכמי הפשרה ואת הסקת המסקנות שבעקבותיהם, ולהקדיש לנושא זה את תשומת הלב הנדרשת.
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 61 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
שוק האשראי למשקי בית בישראל מאופיין ברמת ריכוזיות גבוהה: כ-90% מהאשראי הניתן למשקי בית הוא אשראי בנקאי.
לצד שוק האשראי הבנקאי קיים שוק אשראי חוץ -בנקאי, אשר פעילים בו חברות כרטיסי האשראי, הגופים המוסדיים - חברות ביטוח וחברות מנהלות של קופות גמל ושל קרנות פנסיה - וגורמים נוספים העוסקים במתן הלוואות, למשל חברות פרטיות, אנשים פרטיים ונותני שירותי מטבע (המכונים לעתים צ'יינג'ים).
על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), נותן שירותי מטבע הוא מי שמספק אחד או יותר מן השירותים האלה: המרת מטבע של מדינה אחת במטבע של מדינה אחרת ; מכיר ה או פדיון של המחאות נוסעים בכל סוג של מטבע ; קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדת נכסים במדינה אחרת; החלפת מטבע; ניכיון צ'קים, שטרי חליפין ושטרי חוב; שירותי ניכיון כהגדרתם בסעיף 7 ,)א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח התשמ"א - 1981 (להלן- חוק הבנקאות (שירות ללקוח)); מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע; מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר.
תחומי פעילותם של נש"ם משיקים לתחומי פעילותם של נותני הלוואות חוץ-בנקאיות ולעתים אף משלימים אותם.
בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2009 נמצאו ליקויים רבים בפיקוח על נותני שירותי המטבע.
בחודשים אפריל 2014 - מאי 2015 עשה משרד מבקר המדינה מעקבאחר תיקון הליקויים שהועלו בדוח 60 ב וכן בדק את הפיקוח על שוק האשראי החוץ-בנקאי.
הבדיקה נעשתה באגף שוק ההון, בבנק ישראל וברשות לאיסור הלבנת הון.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, ברשות המסים, במשטרת ישראל, ברשות האכיפה והגבייה, במועצה לצרכנות, במועצה הלאומית לכלכלה, ברשות להגנת הצרכן ובלמ"ס.
במהלך הביקורת הגיש צוות בראשותו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי - פיסקאלי), עו"ד אבי ליכט, ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד יהודה וינשטיין , את המלצותיו בנושא הסדרת הרגולציה בתחום נותני שירותי המטבע ושוק ההלוואות החוץ -בנקאיות.
בפברואר 2015 קיבל היועץ המשפטי לממשלה את המלצות הצוות בהיבט העקרוני, אישר אותן והודיע כי בכוונתו לזמן ישיבה עם כלל הגורמים הרלוונטיים, כדי להתחיל מיד ביישום4.
4 משרד מבקר המדינה מעיר כי אימוץ ההמלצות ויישומן- אם ייעשו במלואם - עשויים להביא לתיקון חלק ניכר מהליקויים המנויים בדוח זה.
להרחבה בעניין זה ראו תת-פרק "מעבר היחידה לרשות המסים" להלן.
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ההשלכות המאקרו-כלכליות של הגידול בחובות משקי הבית .
בשנים האחרונות הואץ קצב הגידול הנומינלי של חובות משקי הבית בישראל (ובכלל זה אשראי לדיור) 5 .
בשנים 2008- 2014 גדלו חובות אלו בכ -%60 והגיעו לכ -433 מיליארד ש"ח.
קצב הגידול השנתי עלה מממוצע של כ - 4.
4% בשנים 2006 -2000 לממוצע של כ- %7.
עם זאת יחס החוב של משקי הבית לתוצר6 נותר נמוך בהשוואה לרוב המדינות המפותחות, וב - 2013 עמד, על פי נתוני בנק ישראל, על כ-39% לעומת71% בגוש ה אירו ו -83% בארצות הברית .
מתרשים 1 להלן עולה כי יחס חובות משקי הבית בישראל לתמ"ג עלה בהדרגתיות משנת 2001 ועד 2011 .
ולאחר מכן ירד מעט עיקר הגידול בחובות משקי הבית נבע מהעלייה בהי קף האשראי לדיור, שהוא כ -70% מהאשראי הניתן למשקי בית.
עם זאת בשנת 2013 חלה עלייה של כ -7% באשראי שאינו לדיור (להלן - האשראי הצרכני 7), בין היתר בשל סביבת הריבית הנמוכה 8 במשק בשנים האחרונות.
תרשים 2 להלן מראה כי החוב הצרכני (החוב שלא לדיור) של משקי הבית גדל בעשור האחרון בקצב מהיר יותר מהחוב לדיור ומסך היקף החובות של משקי הבית בישראל.
5 נתוני בנק ישראל, הכו ללים חובות לבנקים, לחברות כרטיסי אשראי, לגופים מוסדיים, למגזר הפיננסי ותושבי חוץ ולמקורות ממשלה.
)יחס זה מבטא את הרמה הכוללת של חובות משקי הבית ביחס לתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג 7 .
אשראי צרכני מוגדר כאשראי הניתן למשקי בית למגוון מטרות אך לא למטרות דיור 8 .
זו נועדה בין השאר לעודד את הפעילות במשק על ידי עידוד הצריכה הפרטית הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 63 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מתרשים3 להלן עולה כי יחס חובות משקי הבית להכנסה הפנויה9 עמד בשנת 2012 על כ- 44% , ומשנת 2001 עלה בכ-14% על פי נתוני ה- OECD ובכ-3% .
על פי נתוני בנק ישראל מהתרשימים 1 ו-3 לעיל עולה כי יש פער בין נתוני בנק ישראל לנתוני ה- OECD .
על פי נתוני ה- OECD ב- 2012 עמד יחס חובות משקי הבית לתמ"ג על כ-46% , ואילו על פי נתוני בנק ישראל עמד יחס זה על כ-38% .
כמו כן, על פי נתוני ה- OECD עמד יחס חובות משקי הבית להכנסה הפנויה על כ-53% בשנת 2012 , ואילו על פי נתוני בנק ישראל עמד על כ-44%.
יחס זה מבטא את נטל החוב על משקי הבית 64 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נמצא כי המקור לפער האמור הוא הבדלים בהגדרת הנתון "אשראי למשקי בית".
בנק ישראל מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי רוב הפער בין סדרת האשראי למשקי בית של בנק ישראל לנתוני ה- OECD מוסבר באשראי ליחידים שאינם פרטיים.
ממרץ 2014 אין בדיווחים לבנק ישראל קטגוריה של יחידים שאינםפרטיים, וכל האשראי שניתן להם מסווג כחלק מהאשראי המסחרי.
משום כך, וכדי שסדרת האשראי תהיה עקבית על פני שנים, החליט בנק ישראל לכלול לאורך כל התקופה את האשראי ליחידים שאינם פרטיים באשראי העסקי ולא באשראי למשקי בית.
על אף השוני בין שיטות החישוב של בנק ישראל ושל ה - OECD , מציג בנק ישראל בדוח שפרסם ביוני 2014 על היציבות הפיננסית10 השוואה בין יחס חובות משקי הבית בישראל להכנסה הפנויה לבין יחס זה במדינות ה- OECD , ללא ביאור או הערה בדבר השוני בין שיטות החישוב.
יצוין כי נתוני בנק ישראל מציגים את מצבה של ישראל כחיובי יותר ממצבה לפי אותם נתונים המחושבים לפי שיטת ה - .
OECD , כפי שעולה מתרשים3 .
לעיל לדעת משרד מבקר המדינה, בגלל השוני בין שיטת החישוב של בנק ישראל לבין שיטת ה- OECD אין מקום להציג השוואה בין נתונים אלו- שהם נתונים שונים בהרכבם - בלי לציין את דבר השוני בשיטות החישוב.
מנהל חטיבת המחקר בבנק ישראל פרופ' נתן זוסמן והמפקח על הבנקים מר דוד זקן מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 (להלן- תשובת בנק ישראל) כי הבנק מסכים כי היה מקום לכלול בדוח היציבות הפיננסית הערה על הפער בין נתוניו לנתוני הלמ"ס המדווחים ל- OECD , "אף שאין הדבר משנה כלל את התמונה הכוללת ביחס למצב בישראל שהינו, כאמור טוב בהרבה בהשוואה למדינות מפותחות בעולם".
אשראי, ובכללו אשראי צרכני, חיוני לכלכלה ומאפשר למשקי הבית לנהל את תזרים המזומנים שלהם לאורך זמן.
למינוף גבוה של משקי בית עלולות להיות השפעות על הפעילות הכלכלית, שכן משקי בית ממונפים חשופים ורגישים יותר לזעזועים במשק, לתנודות ב שיעורי הריבית, לתנודות במחירי הדיור ולשינויים בהכנסות או לציפיות לשינויים בהן.
צבירת חובות על ידי משקי בית בתקופות של גאות כלכלית מגדילה את הסיכון לקשיים ביציאה ממיתון, בשל שינויים פתאומיים בצריכה הפ רטית - למשל כתגובה לעלייה בריבית במשק, לירידה במחירי הדיור או למצב הגאופוליטי.
לצריכה הפרטית יש השפעה ישירה על התוצר; שינוי בצריכה הפרטית בדרך כלל ישפיע באותו כיוון גם על התוצר.
בשנת 2012 פרסמה קרן המטבע הבין -לאומית ( International Monetary Fund)11 דוח המתאר את השלכות הגידול בחובות משקי הבית על הפעילות הכלכלית.
לפי הדוח, מיתונים במשק נוטים להיות חמורים יותר כאשר קדמו להם עליות גדולות יותר בחובות משקי הבית.
למינוף גבוה של משקי הבית יש אפוא השפעה המחריפה זעזועים שליליים במשק.
לפי מחקרים אחרים, יש חשיבות בניתוח אופן חלוקת החוב בין העשירונים שאליהם משתייכים משקי הבית12 .
10 ראו תת-פרק "יציבות פיננסית" בדוח זה.
11 :ראו World Economic Outlook, Growth Resuming, Dangers Remain , April 2012 .
12 משקי בית המשתייכים לעשיר וני הכנסה נמוכים ממונפים יותר, ונטייתם השולית לצרוך מתוך הכנסתם גדולה באופן יחסי.
על כן שינויים בהכנסה של אותם משקי בית עלולים להגדיל את התנודתיות של הצריכה הפרטית במשק ובכך להשפיע על הפעילות הכלכלית המצרפית.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 65 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מסקירה של הבנק המרכזי האירופי13 עולה כי מדדים המעידים על מצבם של משקי הבית, כגון שיעור החזר החוב מההכנסה הפנויה, עשויים לסייע בבחינה שוטפת של התפתחות חובות משקי הבית, כדי לעקוב אחר השפעות צעדי המדיניות המוניטרי ת וכדי לזהות סיכונים ליציבות הפיננסית.
לפי הסקירה, ניתוח השפעות המדיניות הכלכלית וניתוח רגישות משקי הבית צריכים להתבצע בהתאם לסוגים של משקי בית, כדי לעמוד על ההשפעות של צעדי מדיניות ספציפיים.
המשבר הפיננסי בשנת 2008 והלקחים שנלמדו ממנו, תחזיות הצמיחה של המשק הישראלי לשנים הקרובות והגידול בחובות משקי הבית בשנים האחרונות - כל אלה מדגישים את הצורך במעקב אחר התפתחות חובות משקי הבית ברמת המאקרו אך גם ברמת המיקרו.
נמצא כי על אף ההשפעה המאקרו-כלכלית שיש לחובות משקי הבית וחרף חשיבות ריכוזם של מכלול הנתונים בנושא זה וניתוחם בהתאם למאפייני משקי הבית, אף אחד מהגורמים הרלוונטיים - בנק ישראל, משרד האוצר והלמ"ס - אינו עושה כן.
זו אחת הסיבות לכך שהמעקב ש ל בנק ישראל אחר התפתחות מגמות בחובות משקי הבית העלולות לסכן את יציבות המשק אינו מעקב מלא.
הלמ"ס מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2015 כי "בחשבונאות הלאומית בלמ"ס מרכזים את הנתונים ברמה שנתית רק ברמה כוללת.
מהימנות הנתונים לגבי האשראי מהחברות במשק מוגבלת ומידע על אשראי שמקורו בכלכלה הלא מדווחת חסר".
הלמ"ס הוסיפה כי היא רואה חשיבות רבה בחקירת נושא החובות והאשראי של משקי הבית בישראל; כי אין ספק שאנשיה מומחים לכינון והנעה של סקר שכזה; וכי סטטיסטיקה על מצבת הנכסים והחסכונות (חובות) של משקי הבית ראויה להיות חלק מסטטיסטיקת הליבה של המשק.
עם זאת, ציינה, "יציאה לנושא של סקר חיסכון כרוכה בעלות תקציבית הכוללת שעות סוקרים, פיתוח סקר ומערך טכנולוגי מתאים.
לצורך כך, נדרשת ללמ"ס תוספת תקציב ישיר לבסיס תקציבה.
כרגע אין ללמ"ס כל מימון לנושא".
בנק ישראל מסר בתשובתו כי הוא עוקב אחר התפתחויות בתחום האשראי למשקי הבית וכי ביצע "פעולות להידוק ושיפור המעקב והניתוח ביחס אליו, בכלל זה.
הרחבת בסיס הנתונים המתייחס לאשראי משקי הבית, אשר בא לידי ביטוי, בין השאר, בהוראת דיווח חדשה בנושא זה שנמצאת בשלבי עבודה מתקדמים וגובשה על ידי הפיקוח על הבנקים.
האגף הפיננסי מתכנן להסתייע במידע זה בניתוח הסיכונים למערכת הפיננסית".
ה בנק הוסיף כי יש צורך בשיפור בסיס הנתונים על האשראי למשקי בית - בנקאי וחוץ -בנקאי - וכי ימשיך לפעול לקידום הנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בנק ישראל, הלמ"ס ומשרד האוצר לשפר ולהרחיב את בסיס הנתונים שלהם בנוגע לחובות משקי הבית כדי לאפשר מעקב אחר נתונים אלו וניתוחם.
Has the Rise in Debt Made Households More Vuln erable?
OECD 2006; Aldo Barba and Massimo Pivetti, "Rising Household Debt: Its Causes and Macroeconomic Implications, A Long -Period Analysis", Cambridge Journal of Economics , 2009, 33, 113-137.
European Central Bank, Household Sector Borrowing in t he Euro Area, A Micro Data Perspective , April 2011 .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יציבות פיננסית המושג "יציבות פיננסית" מתאר מצב שבו המערכת הפיננסית מתפקדת באופן תקין ויעיל ללא משברים ושיבושים פיננסיים, דבר המאפשר למצות את פוטנציאל הצמיחה של המשק.
רכיביה העיקריים של המערכת הפיננסית הם המוסדות הפיננסיים 14, השווקים הפיננסיים 15 ומערך התשלומים והסליקה16.
סעיף3()(א3 ) לחוק בנק ישראל, התש"ע- 2010 " , קובע כי אחת ממטרות הבנק היאלתמוך ביציבותה של המערכת הפיננסית ובפעילותה הסדירה ".
בשנת 2014 הקים בנק ישראל בחטיבת המחקר שלו אגף פיננסי (להלן - האגף).
בהקדמה לדוח הראשון על יציבות המערכת הפיננסית בישראל שפרסם האגף ביוני 2014 נכתב: "אף על פי שהמערכת הפיננסית המקומית הפגינה עמידות מרשימה הן בתקופת המשבר הפיננסי העולמי של 2008 והן לאחריו, גם בישראל יש צורך לזהות את הסיכונים המערכתיים הנשקפים לה ולהתריע מפניהם, ודוח היציבות נועד לשרת מטרה זו"17 .
עוד נכתב בדוח היציבות: "מאחר שבישראל קיים אי-שוויון גדול בחלוקת ההכנסות, אין די בהסתכלות על משק הבית הממוצע כדי לבחון את יציבותו של מגזר משקי הבית.
יש לבחון גם את עשירוני ההכנסה השונים, ובפרט את אלו שחשופים במידה רבה יותר לסיכון של מיתון ואבטלה.
אין ברשותנ ו כיום נתונים על משקי הבית ברמת הפרט, אולם סקר ההכנסות וההוצאות של משקי הבית, סקר שהלמ"ס עורכת, מספק מידע על חוב המשכנתה של משקי הבית בעשירונים השונים".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הדוח שפרסם האגף הפיננסי בבנק ישראל אמנם מציג ניתוח של חובות משקי הבית לפי עשירוני הכנסה - לרבות חישוב יחס שיעור ההחזר מההכנסה הפנויה של משקי הבית בעשירונים השונים וניתוח סיכון הלווים בתרחישים שונים - אולם הניתוח מתבסס אך ורק על החוב לדיור של משקי הבית (כ- 70% מן החוב), ולא על כל חובותיהם.
כלומר, הדוח מציג ניתוח חלקי ואינו מציג ניתוח של כלל הסיכון של משקי הבית.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי "בהעדר מידע זמין על כלל החוב של משקי הבית בחלוקה לפי עשירונים, לא ניתן היה לבצע את הניתוח האמור, וממילא לא ניתן היה להציגו בדוח היציבות הפיננסית שפורסם לראשונה בחודש יוני 2014 .
נוכח העובדה כי י תרת החוב של משקי הבית נמוכה מאוד בהשוואה למדינות המפותחות ושהחוב לדיור מהווה את החלק המשמעותי יותר בסך חובות משקי הבית, בשיעור של 70% , ושזהו החוב שגדל בשיעורים גבוהים יותר .
14 מערכת הבנקאות, המשקיעים המוסדיים (קרנות הפנסיה, חברות הביטוח וקופות הגמל) וגופים פיננסיים אחרים (חברות להשקעה, חברות אשראי, קרנות נאמנות, מנהלי תיקים, חתמים, יועצים וכו').
15 שוקי הכספים, מטבע החוץוניירות הערך.
16 המערכות לשינוע מזומנים ולסליקה של צ'קים, הוראות תשלום, חיובים וזיכויים, שטרות וניירות ערך - בין בנקים ומוסדות פיננסיים אחרים לבין עצמם, ובינם לבין הבנק המרכזי.
17 בשנים האחרונות בולטת בעולם המגמה של הפקדת הטיפול ביציבות הפיננסית בידי הבנקי ם המרכזיים.
על פי נייר הסוקר את מגמת הוצאתם של דוחות יציבות פיננסית בעולם, שפרסמה קרן המטבע הבין-לאומית, יותר ממחצית דוחות היציבות משתמשים במבחני קיצון, ובחלק מהמדינות הכנת דוחות היציבות אף מעוגנת בחוק.
Martin Čihák, Sònia Muñoz, Shakira Teh, Sharifuddin an d Kalin Tintchev, Financial Stability Reports: What Are They Good For?
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 67 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בשנים שלפני פרסום הדוח, הרי שהניתוח שבוצע בדוח היציבות הפיננסית ענה לצרכי מטרת הדוח - ניתוח היציבות הפיננסית".
עוד עולה כי הדוח מערבב בין מושגים שונים ועלול להטעות את הקורא.
למשל, בהערת שוליים בדוח מוסבר כי יחס מינוף ( Debt -Service Ratio, DSR ) מסוכן של מגזר משקי הבית הוא יחס העולה על 40% .
ההערה מובאת בהקשר לניתוחים שהדוח מציג על יחס ההחזר מההכנסה הפנויה של משקי הבית ( Payment to Income, PTI) .
אולם ה-PTI שהדוח בוחן מתייחס רק ליחס החזר חובות המשכנתה להכנסה, ואילו בספרות המקצועית יחס המינוף מוגדר כהחזר כל החובות (לדיור ושלא לדיור) של משקי הבית להכנסה.
מהאמור לעיל עולה כי הסקירה והניתוח של מגזר משקי הבית שפרסם בנק ישראל בדוח היציבות הפיננסית חלקיים בלבד, ואינם משקפים את התמונה הכוללת של חובות משקי הבית בישראל, את התפתחותם בשנים האחרונות ואת רמת הסיכון של מגזר זה.
ראש האגף מסר למשרד מבקר המדינה בפגישות שהתקיימו בחודשים אפריל ונובמבר 2014 כי תחום האשראי למשקי בית ויציבות מגזר זה הם נושאים שהאגף רואה בהם חשיבות.
הוא ציין שהאגף מתכוון להגביר את עבודתו בתחום זה ולבצע בהמשך מעקב שוטף אחר הסיכון ליציבות הפיננסית העולה מסקטור משקי הבית.
עם זאת, לעת עתה חסרים נתונים כדי לבחון נושא זה לעומק, ולכן האגף נמצא בתהליך בחינה של מיפוי הנתונים שעליו להתחיל לאסוף.
מתברר כי לבד מנתונים על היקף האשראי למשקי בית מהמערכת הבנקאית, בחלוקה לפי תאגיד בנקאי ולפי ייעוד (דיור או שלא לדיור), אין בבנק ישראל מידע מפורט דיו על האשראי במשק.
למשל, אין בידיו נתונים על מטרת האשראי (כגון הלוואות לרכישת כלי רכב או כיסוי משיכת יתר) ונתונים על הריבית הממוצעת.
מידע חיוני זה נמצא בידי הבנקים ולבנק ישראל הסמכות לדרוש אותו מהם, אולם אין הוא עושה זאת.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי למיטב הבנתו יש בידיו המידע הנדרש לצורך הערכת הסיכונים של המערכת הפיננסית, וכי הוא פועל לשיפור בסיס הנתונים שבידיו כדי לאפשר ניתוח מעמיק יותר של המגמות באשראי למשקי בית.
עוד צוין: "החל מינואר מדווחים לפיקוח על הבנקים יתרות עו"ש החובה של משקי הבית בנפרד מהמגזרים העסקיים.
כמו כן, במסגרת הוראת דיווח חדשה לפיקוח על הבנקים, ה נמצאת בשלבי עבודה, נוספה דרישה לקבל מידע על הלוואות שנועדו למטרת רכישת רכב".
בנוגע למידע המצוי בתאגידים הבנקאיים ציין בנק ישראל בתשובתו: "איסוף מידע לצורך ניתוח מערכתי, דורש הגדרות אחידות.
כחלק מגיבוש הוראת הדיווח החדשה, נבחנו ההגדרות הבנקים ]את[ המשמשותלאפיון האשראי הצרכני, ונמצאה חוסר אחידות בתחום.
לאור זאת, ועל רקע שיקולי עלות-תועלת ביצירת קטגוריות דיווח אחידות, הוחלט לקבל דיווח בפורמט אחיד ביחס ליתרות עו"ש והלוואות רכב.
מעבר לנתונים המדווחים בפורמט אחיד כאמור לעיל, הפיקוח על הבנקים בוחן, במסגרת הליכי המעקב השוטפים ועל בסיס הערכות ממוקדות סיכון, מידע נוסף שקיים בכל תאגיד בנקאי ביחס לפעילות הנבחנת.
ככל שהליכי המעקב הפיקוחיים מעלים חשש לסיכון משמעותי בעל השלכות מערכתיות, הנושא מוצג בפורומים המתאימים בבנק ישראל".
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, לצורך קבלת תמונה ברורה ומקיפה של חובות מגזר משקי הבית בישראל והסיכונים העלולים להתפתח בגינם ולהשפיע על יציבות המשק, מן הראוי כי בנק ישראל יבצע מיפוי של חובות משקי הבית לפי פילוחים ומאפיינים שונים, ניתוחי רגישויות ומעקב מדויק יותר אחר מגמות, ויבחן את היקף משקי בית הנמצאים במצב של מינוף מסוכן18 .
הפרשות להפסדי אשראי במערכת הבנקאית הפרשות להפסדי אשראי נועדו לכסות באופן נאות את כל הפסדי האשראי הצפויים מתיק האשראי של תאגיד בנקאי, גם אם אלו טרם זוהו ; זאת, בין היתר, באמצעות הפרשה קבוצתית להפסדי אשראי בגין קבוצות גדולות של חובות קטנים והומוגניים, והפרשה פרטנית ( הפרשה הנדרשת לכיסוי הפסדי אשראי צפויים בגין חובות שנבדקו על בסיס פרטני וזוהו כפגומים).
את ההפרשות להפסדי אשראי מחשבים הבנקים בהתאם להנחיות הפיקוח על הבנקים19 .
תרשים 4 להלן מציג את סכומי ההלוואות למשקי בית שלא לדיור, ואת יתרת ההפרשה להפסדי אשראי של המערכת הבנקאית בגין הלוואות אלו בשנים 2014-2011 (במיליארדי ש"ח): מהתרשים עולה כי בשנים 2014 -2011 קטנה יתרת ההפרשות להפסדי אשראי בגין הלוואות שלא לדיור של כלל המערכת הבנקאית; זאת אף שבשנים אלו חל גידול ניכר בהיקף ההלוואות הניתנות למשקי בית.
18 כאמור, יחס המינוף מוגדר כמסוכן כאשר הוא עולה על40% :.
ראו European Central Bank, Financial Stability Review , November 2013 .
19 בדצמבר 2007 פרסם הפיקוח על הבנקים חוזר (חוזר מס' ח -06 - 2220 ) בדבר מדידה וגילוי של חובות פגומים, סיכון אשראי והפרשה להפסדי אשראי, שנכנס לתוקף ביום 1.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 69 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בינואר 2015 , במהלך הביקורת הנוכחית, פרסם הפיקוח על הבנקים חוזר 20 לתאגידים הבנקאיים בנושא "הפרשה קבוצתית בגין אשראי לאנשים פרטיים", הדורש מהם להגדיל את ההפרשה הקבוצתית להפסדי אשראי בגין אשראי צרכני.
כרקע להוראה נכתב בחוזר: "בשנים האחרונות נרשם גידול מהיר בהיקף האשראי לאנשים פרטיים בכלל ובאשראי לאנשים פרטיים שאינו לדיור.
בפרט, וכן נרשמה ירידה ביחס שבין יתרת ההפרשה להפסדי אשראי לבין יתרת האשראי לאנשים פרטיים.
מנגד, הסיכון הגלום באשראי לאנשים פרטיים גדל, בין היתר לנוכח המגמות בפעילות המשקית.
לנוכח האמור לעיל, נוצר הצורך לעדכן את הוראות הדיווח לציבור".
בנק ישראל מסר בתשובתו: "בחודש יולי 2014 נידונה הצעה לדרישה להגדלת ההפרשה בגין אשראי לאנשים פרטיים, אשר נקבעה כהוראה סופית בינואר 2015 .
נציין בהקשר לכך, שמעורבות רגולטורית בקביעת גובה ההפרשה הינה חריגה והשימוש בה נעשה, בארץ ובעולם, בזהירות ובמידתיות רבה.
מעבר לדרישות כאמור, הפיקוח על הבנקים פעל בתקופה הנסקרת גם בכלים אחרים לצמצום הסיכון באשראי לאנשים פרטיים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על בנק ישראל להמשיך ולעקוב אחר נתוני ההפרשות בגין אשראי לאנשים פרטיים שלא לדיור, כדי שההפרשה תהלום את הסיכון הגלום באשראי זה.
איסוף נתונים על חובות משקי הבית איסוף נתונים הוא שלב מהותי ותשתית הכרחית בתהליך קבלת החלטה מושכלת ומבוססת.
נתונים על חובות משקי הבית ברמת משק בית יחיד יכולים לספק מידע בעל ערך רב להבנת ההתנהגות הכלכלית של משקי בית בסביבה פיננסית מורכבת, ובכלל זה השפעת צעדי מדיניות ואירועים חיצוניים על הת נהגות משקי הבית.
המצב הגאופוליטי בישראל מוסיף נדבך של חוסר ודאות בעת קבלת ההחלטות ומחייב את קובעי המדיניות לנקוט מדיניות אחראית; זאת כדי לאפשר מרחב פעולה וגמישות במקרה של זעזוע שלילי21 , לזהות סיכונים למשק מבעוד מועד ולתכנן אסטרטגיית פעולה להתמודדות עם מצבים משתנים.
כמה בנקים מרכזיים בגוש האירו הבינו את החשיבות שבאיסוף נתונים מסוג זה והחלו לבצע סקרים ברמת משק הבית היחיד.
על רקע זה החליטה מועצת המנהלים של הבנק המרכזי של אירופה ב- 2008 לבצעסקר משקי בית אחיד22 בכלגוש ה אירו, אשר יקיף בין השאר את הנושאים הבאים: התחייבויות; הרגלי צריכה וחיסכון; נכסים ראליים ופיננסיים; הכנסה ותעסוקה; וגישות לסיכון.
מסמך שפרסם ה - OECD בינואר 201323 מציין שאינדיקטורים המורכבים מנתונים ברמת האגרגט על חובות משקי הבית מספקים מידע רק על מיקומו של מגזר משקי הבית בכללותו.
אינדיקטורים אלה מסווים פערים משמעותיים במדדים פיננסיים שונים בקרב ה אוכלוסייה .
21 ספר תקציב 2014 -2013 .
22 Household Finance and Consumption Survey (HFCS).