HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוגוסט 2016 התקיימה כאמור פגישה בנושא זה בין הצד הישראלי בראשות המתאם ובין הצד הפלסטיני בראשות ראש רשות המים הפלסטינית.
באוקטובר 2016 טרםהגיעו הצדדים להבנות בנושא הטיפול בשפכים בקדרון.
לפי דוח הגיחון מיולי 2016 , החלופה המועדפת היא חלופת רשות המים, ויש לקדמה באמצעות הכנת תכנית עסקית מפורטת וגיוס המימון הנדרש.
לפי דוח הגיחון יש לקצוב זמן שלא יעלה על חודשיים לבחינת האפשרות לביצוע חלופה זו בתיאום עם הרש"פ.
אם לא יהיה תיאום, יש לקבל החלטה מהירה על ביצוע החלופה המשולבת, שפורטה לעיל, או על ביצוע חלופת רשות המים, בהתאם לכמה פרמטרים.
חברת הגיחון מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי בכל חלופה שתבחר מדובר בהוצאה כספית המוערכת במאות מיליוני ש"ח, החורגת מיכולתה הכלכלית של הגיחון, ותצריך תהליך מימון ארוך בשיתוף משרד האוצר שיש להתחיל בו מידית.
רשות המים מסרה בתשובתה כי סוגיית המימון אינה רלוונטית בשלב זה, וכי במידת הצורך היא תסייע לגיחון במימון הפרויקט.
מסקירת הטיפול בנושא זיהום נחל קדרון משפכי ירושלים עולה תמונה עגומה של מחדל ממשלתי ועירוני חמור ומתמשך, תוך כדי הפרה בוטה של חוקים ישראליים וחשש מהפרת דינים בינלאומיים.
למרות היות קדרון הנחל המזוהם ביותר שחוצה בין מדינת ישראל ליו"ש, כשמקור הזיהום ברובו המכריע בירושלים, ולמרות ההיבטים הגאופוליטיים והבינלאומיים הכרוכים בנושא והגורמים הרבים המעורבים בו, לאורך השנים לא טופל הנושא על ידי אף לא גורם ממשלתי בכיר אחד כמו שר או משרד ראש הממשלה.
הגיחון - האחראית על פי חוק על הטיפול בשפכי ירושלים – לא הצליחה במהלך השנים לקדם פתרון לשפכים אלה בטווח זמן סביר, וכך נוצרה הפרה מתמשכת של חובתה החוקית להקים מערכת ביוב לכל שפכי ירושלים.
עם זאת, בשנים 2016-2015 ביצעה הגיחון עבודה להערכת החלופות השונות לפתרון בעיית שפכי נחל קדרון כדי לקדם קבלת החלטות על ידי הגורמים הממשלתיים, ועל כך יש לציין אותה לחיוב.
רשות המים - שהייתה שותפה פעילה בגיבוש הפתרון שאושר סטטוטורית בוועדות התכנון (החלופה המשולבת), חזרה בה כעבור שנים מספר מפתרון זה וטענה כי החלופה שאושרה גרועה ויקרה.
בכך היא תרמה לבזבוז זמן יקר וכספי ציבור רבים על תהליך התכנון של חלופה זו, תוך שהיא גם לא עשתה די במהלך השנים כדי לקדם חלופות עדיפות מבחינתה מול רשות המים הפלסטינית בוועדת המים המשותפת בסיוע המתאם והממשלה.
ב -2015 סייעה רשות המים בגיבוש חלופה, הנתפסת כיום כמיטבית על ידי כל הגורמים בהנחה שיהיה תיאום עם הרש"פ, והמכונה חלופת רשות המים.
המשרד להג"ס - לא עשה די להפסקת הזרמת השפכים לנחל, לא פעל לקידום פתרונות מול מתפ"ש, גורם מפתח בנושא זה, ולא העלה את הנושא, על חומרתו ומשמעויותיו, לדיון ולקבלת החלטות בממשלה.
עיריית ירושלים - העובדה שהשפכים זורמים מתחומה הופכת אותה לגורם המזהם מהבחינו ת הפורמלית והחוקית.
העירייה לא פעלה די למציאת פתרונות, בין היתר ברמה הממשלתית, ואף לא מצאה לנכון לדון בנושא במועצת העיר בשנים האחרונות102.
הגיחון, רשות המים והמשרד להג"ס וכן עיריית ירושלים, הוועדה המחוזית ומתפ"ש, לא הצליחו לגבש פתרון מוסכם ובר ביצוע לבעיה ב משך מעל עשרים שנה.
למרות מורכבות הבעיה וההיבטים המדיניים השזורים בה, גורמים אלה, ביחד ולחוד, לא מצאו לנכון להביא נושא זה לדיון ולהכרעה של הממשלה.
רק ב-2016 , בעקבות עתירה לבג"ץ, הציגה רשות המים את הנושא בפני משרד ראש הממשלה.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את פעולותיו של המתאם מ-2015 למציאת פתרון מוסכם בנושא מול הרש"פ.
עם זאת, אף שרוב רובו של הזיהום נמצא בשטחי יו"ש, מתפ"ש והמנהא"ז לא עשו די כדי למצוא פתרונות לבעיה זו בשנים עברו, לרבות במסגרת ועדת המים המשותפת.
על מתפ"ש ועל רשות המים להמשיך בהובלת פתרון מוסכם עם הרש"פ, או כל הסדר אחר, לטיפול בשפכים המוזרמים לקדרון עד קבלת אישור סופי לביצוע הפרויקט, בתוך זמן סביר שמתפ"ש תקצה לכך, ושלא יעלה על כמה חודשים.
אם לא יושג פתרון כזה בתוך זמן סביר, כאמור, על מתפ"ש לדווח על כך למשרד ראש הממשלה.
על משרד ראש הממשלה במקרה זה להוביל ללא דיחוי לקבלת החלטה מושכלת לגבי החלופה המיטבית לפתרון בנסיבות העניין, בהתייעצות עם כל הגורמים הרלוונטיים, ולגבש תכנית ליישומה במהירות האפשרית.
במידת הצורך, על משרד ראש הממשלה להביא את הנושא לדיון בממשלה.
בד בבד, וללא קשר לחלופה שתיושם בסופו של דבר, על משרד האוצר, על הגיחון ועל רשות המים לקבוע ללא דיחוי את אופן מימון הפרויקט שחברת הגיחון מעריכה אותה ב-400 .
מיליון ש"ח, כדי למנוע שיהוי נוסף בביצועו .
טיפול מקדים במעלה נחל קדרון .
הביוב בקדרון זורם כאמור ללא שום טיפול ראשוני עד לבקעת הורקניה שבמורד הנחל.
לפיכך נשפכים לנחל מלבד מי הביוב המזוהמים גם כמויות עצומות של .
102 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 44 (1994) ,בפרק "מפעל הביוב בירושלים", עמ' 608 , בהתייחס למחדלי העירייה בטיפול בנושא זה לפני העברת האחריות הישירה לטיפול בביוב לתאגידי המים והביוב כאמור לעיל.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1547 .
הקשים לאורך הנחל פסולות מוצקות כמו שקיות ניילון ובקבוקים, שבזמן שיטפונות זורמים במורד הנחל, מתפזרים לאורכו ועל גדותיו ויוצרים מפגע סביבתי חמור.
תצלום 8 : פסולת בנחל קדרון .
הביקורת העלתה כי למרות התמשכות הטיפול בבעיית השפכים בקדרון ולמרות הקושי הידוע זה שנים ארוכות למצוא לה פתרון, לא מצאו לנכון הגורמים המטפלים, ובכלל זה הגיחון, רשות המים והמשרד להג"ס להקים מתקן, ולּו זמני, לטיפול מקדים במעלה קדרון שהיה מפחית בהרבה את מפגעי הפסולת הקשים לאורך הנחל.
כמו כן, הועלה כי עיריית ירושלים והמנהא"ז אינם מבצעים פעולות כלשהן לניקוי הנחל וגדותיו מהפסולת הרבה שהצטברה בהם במהלך השנים.
ביוני 2015 התקיימו סיור ודיון בראשות ראש המנהא"ז בנושא פתרון סוגיית השפכים באגן קדרון ופתרונות מים נוספים למרחב בקעת הירדן.
בסיכום הסיור נכתב: "יש לדרוש מעיריית ירושלים כי לכל הפחות ה'גבבה' תיעצר עוד בתחום ירושלים.
משמעות הדבר הינה כי יש לדרוש התקנת מתקן סינון ראשוני עוד בתחום ירושלים וזאת ללא כל קשר לפתרון הקבע למצב".
בדצמבר 2015 נחתם הסכם בין הגיחון לאגודת מי בקעת הירדן לשדרוג מתקן התפיסה בבקעת הורקניה, וצורף לו כנספח מסמך של רשות המים המעגן את הסכמתה לממן את הפרויקט עבור הגיחון.
אחד התנאים שאותו הציבה רשות המים היה שהגיחון תפעל "לביצוע מידי של מתקן קדם לסילוק הפסולת והמוצקים מהשפכים כשלב ראשון בהקמת המט"ש המתוכנן במעלה הקדרון".
הגיחון מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כיטיפול הק דם אמור להתבצע בצמוד למפעל הניקוז כחלק מאבן הדרך הראשונה להקמת מט "ש בקדרון ; מפעל הניקוז אושר מהבחינה התכנונית ועוסקים כעת בהפקעות מול מערכת הב יטחון היות שמדובר במתקן שסמוך לגדר הביטחון.
המשרד להג"ס מסר ביולי 2016 ,כי הזיהום הסביבתי המשמעותי הוא ממי הביוב ואילו הטיפול בפסולת הוא בבחינת "קוסמטיקה", שהטיפול בה עלול לעכב פתרון כולל.
הוועדה המחוזית בתשובתה הצטרפה לעמדה זו.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי עמדתו היא שיש לכלול את הקמת מתקן הסינון הראשוני במסגרת הקמת המט"ש שתוכנן ואושר כחלק מהפתרון הכולל לזרימת השפכים בנחל.
מוועדת המשנה לביוב נמסר, ביולי 2016 , כי הנושא עלה בעבר בדיון של הוועדה בנובמבר 2012 " , ובו לשאלת מנכ"ל אגודת מי בקעת הירדןהובהר כי עד להשלמת תכנון מפורט לא ניתן למקם מתקני קדם", וכן בדיון באפריל 2016 שבו נאמר כי נערך תכנון מפורט של פרויקט הסטת הנחל לצורך הקמת המט"ש, וכי עד להסדרת מפעל הניקוז, אשר יפנה את השטח משיטפונות, יש בעיה בבנייה בשטח.
אדריכל, שעסק בעבר בתכנון פתרונות לשפכים בקדרון, מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 כי ניתן היה במהלך השנים הרבות שהרשויות מתחבטות בפתרון להקים מתקן בסיסי הכולל סינון גס ולאחריו סינון עדין של השפכים, שזמן תכנונו והקמתו מוערך בשנתיים, בעלות של כ-25 "מיליון שח.
כמו כן, במסגרת המלצות המנהא"ז בנושא זה מיוני 2016 צוין כי "בטווח הקצר, יש להקים מתקן ויסות קודם למעביר המים שבגדר".
לדעת המדען הראשי של רט"ג, על פי מכתב לרשות המים מאוגוסט 2016 , "ההיתכנות לבניית מתקן סינון בסמוך לחומת ההפרדה גבוהה מההיתכנות לבניית מט"ש".
בעקבות ההודעה האמורה של אגודת המים "מי בקעת הירדן" מאוקטובר 2016 על כוונתה לסגור את מתקן התפיסה בבקעת הורקניה, הצורך בבניית מתקן קדם לסינון הפסולת בקדרון נעשה בוער עוד יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר לגופים שלהלן כי נוכח התמשכות הטיפול הכולל בשפכי ירושלים המוזרמים לקדרון, שצפויים להמשיך ולזרום בו גם בשנים הקרובות עד שתבוצע התכנית שתאושר בסופו של דבר, על הגיחון, על רשות המים, על המנהא"ז ועל המשרד להג"ס למצוא פתרון, ולּו זמני, שיעצור את הזרמת הפסולת בנחל קדרון.
כמו כן על המנהא"ז לדאוג לניקוי הנחל וגדותיו לאורכו ולהסרת המפגע הסביבתי החמור.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1549 .
זיהום בשרון: נחל אלכסנדר ונחל שכם .
נחל אלכסנדר זורם מהרי השומרון ועד לים התיכון.
במעלה אגן נחל אלכסנדר ביו"ש יש כמה מקורות זיהום, הכוללים שפכים ביתיים ותעשייתיים המזרימים את שפכיהם בערוצי הנחלים וחוצים את הקו הירוק לתוך שטחי מדינת ישראל באזור השרון.
נחל שכם הו א יובל מרכזי של נחל אלכסנדר.
מ-1995 מתבצע בנחל אלכסנדר, בצד הישראלי של הקו הירוק, פרויקט שיקום שהושקעו בו עד 2016 כ-90 .
מיליון ש"ח ב"דוח נחלים ביוב חוצה גבולות בנחלי השרון" של רשות ניקוז ונחלים שרון 103 , מאוגוסט2016 :, נכתב "בשנים האחרונות רבו והחמירו אירועי זרימת ביוב גולמי בנחלים החוצים את קו התפר, עד למצב שבו ישנו זיהום קבוע, בלתי פוסק ,]ההדגשה במקור[ אשר הורס ופוגע בסביבה כמפגע ריחות, יתושים, פגיעה קשה במי התהום והורס את כל מאמצי השיקום וההישגים שהושגו עד כה".
על פי הדוח האמור נחל תאנים, יובל עיקרי של נחל אלכסנדר, מזוהם בביוב המגיע מיו"ש והעומד בערוץ הנחל כל הקיץ ליד המושבים ניצני-עוז ושער אפרים.
הסכר שהוקם אינו יכול לשאת את כמויות הביוב הבלתי פוסקות, והוא נפרץ מעת לעת.
כמו כן נוצר איגום מים בגודל של כ-10,000 מ"ר ובעומק משתנה של 80-30 ס"מ, בממוצע כ-5,000 מטר מעוקב (להלן: מ"ק).
על פי הדוח, יש לשחרר בצורה מבוקרת את הסכר, אחרת עלול להיגרם אסון במורד הנחל.
תצלום 9 :מי ביוב עומדים בנחל תאנים .
צילום: רשות ניקוז ונחלים שרון .
103 רשות הניקוז והנחלים היא גוף סטטוטורי עצמאי הפועל מכוח חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, התשי"ח -1957 בתחומי השמירה על איכות המים והוצאת מזהמים, שמירת הטבע ופיתוח סביבת הנחל.
רשות ניקוז ונחלים שרון אחראית לטיפול באגני הניקוז של נחל חדרה, נחל אלכסנדר, נחל פולג ויובליהם.
מקורות זיהום נוספים של נחל אלכסנדר על פי הדוח הם: שפכי העיר טול כרם והשפכים המוזרמים לנחל שכם, הגורמים לגלישות ביוב חוזרות ונשנות בפלג יד חנה ולירידה מתמדת באיכות הקולחים ממט"ש יד חנה הזורמים לנחל אלכסנדר; שפכים מאזור באקה אל-שרקייה ביו"ש הזורמים בנחל חדרה דרך גדר ההפרדה לתוך שטחי ישראל בתחום היישובים באקה אל-גרבייה וג'ת.
רשות ניקוז ונחלים - שרון מדגישה בדוח האמור כי היא חוזרת ומתריעה על מפגעים חמורים אלה בפני כל הגורמים האחראיים, אך טרם נמצא להם פתרון.
תצלום 10 : שפכים בנחל שכם, יולי 2016 .
מט"ש יד חנה הוקם ב-2003 בשטח מדינת ישראל מדרוםליישוב בת חפר כמתקן חירום זמני לטיפול בשפכי שכם, טול כרם והכפרים הפלסטיניים בסביבה, כך שימנע את זרימתם לתוך שטחי מדינת ישראל ואת זיהומו של נחל אלכסנדר.
ב-2013 החל לפעול כאמור גם מט"ש במערב שכם שנבנה בידי עיריית שכם במימון הבנק הגרמני עבור האוכלוסייה הפלסטינית שנועד בין היתר למנוע משפכי שכם לזרום לנחלים שכם ואלכסנדר.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1551 .
הביקורת העלתה כי מט"ש יד חנה נבנה כפתרון זמני לחמש שנים לטיפול בשפכי יישובים פלסטיניים ביו"ש, ונועד לקלוט בהדרגה 9,500 מ"ק שפכים לכל היותר ביממה.
באוקטובר 2016 מוזרמת למתקן כמות גדולה בהרבה, הגדלה בהדרגה, ומגיעה לעתים לכ-19,000 מ"ק ביממה, וכוללת בתוכה שפכים תעשייתיים וחומרים מסוכנים המקשים מאוד את פעולת הטיפול.
מצב זה מביא לכך שהמתקן אינו עומד בעומס השפכים המוזרמים אליו, וכך נגרמים מפגעי תברואה וסביבה קשים לתושבי האזור.
באוקטובר 2014 הגישה המועצה האזורית עמק חפר עתירה לבג"ץ נגד משרד האוצר, המשרד להג"ס, משרד התשתיות ורשות המים בדרישה להקים מט"ש חדש ביד חנה104 .
לטענתהמאז 2005 היאמתריעה על הבעיה הסביבתית והבריאותית החמורה הטמונה בשפכים המוזרמים לנחל אלכסנדר משטחי הרש"פ ועל הצורך הדחוף בשדרוג כולל של המט"ש הישן ובהקמת מתקן טיפול מתקדם.
בעתירה נכתב בין היתר כי מדובר בשפכים תעשייתיים וביתיים המכילים חומרים מסוכנים, ובכלל זה תרכובות זרחן וחנקן, העלולים לגרום לתחלואה וכן גורמים למפגעים ולמטרדים תברואתיים ומזהמים מקורות מים עיליים ותחתיים105.
מפה 5: תוואי נחל שכם משני צדי הקו הירוק .
מתוך: בג"ץ 6725/14 המועצה האזורית עמק חפר נ' משרד האוצר .
104 בג"ץ6725/14 המועצה האזורית עמק חפר נ' משרד האוצר (העתירה תלויה ועומדת).
105 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 64ב (2014) , "אירוע ההצפה בבת חפר- היבטים בהיערכות ובטיפול", עמ' 169.
בינואר 2013 בעתסערה עלה נחל שכם על גדותיו, ובעקבות זאת נתקעה פסולת רבה שזרמה במורד הנחל במעביר המים שבגדר ההפרדה ליד בת חפר.
בעקבות זאת קרס חלק מהחומה נגד ירי שנבנתה במקום, והוצף האזור הדרומי של בת חפר.
מפה 6: תוואי נחל שכם משני צדי הקו הירוק .
מתוך: דוח ניטור נחלים 2016 .
המ נהל הטכני של המט"ש מסר למשרד מבקר המדינה ביוני2016 כי כמעט מדי יום גולש ביוב לנחל, וכי גם איכות הקולחים היוצאים מהמט"ש נמוכה, ואינה מגיעה אפילו לרמה שניונית.
בינואר 2015 התקיים סיור בשטח שבשליטת הרש"פ בהשתתפות נציגי הרש"פ, הבנק הגרמני, המנהא"ז לרבות קמ"ט סביבה, רשות המים ויועץ הנדסי שנשכר לצורך העניין.
מטרת הסיור הייתה לקבל נתונים על הנעשה בשטח הרש"פ בהיבט התשתיתי של טיפול בשפכים, לרבות תכניות לעתיד.
בסיכום הסיור שהכינה רשות המים נכתב בין היתר כי: (א) אין לפלסטינים תכניות ל צ נ ר את הקולחים שיוצאים ממט"ש שכם מערב (לדעת רשות המים הנחת צנרת יכלה לתת מענה לשפכים או לזיהום שנגרם לאורך הנחל כתוצאה ממפגש זרמים בין הקולחים הנקיים מהמט"ש לזרמי הביוב בנחל); (ב) אין תכניות לשימוש חוזר בקולחים מהמט"ש, למעט ניסיונות חלוץ (פיילוטים), ואין שטחים למאגר לאגירת קולחי החורף, כך שיש ודאות גבוהה ביותר שהקולחים יוזרמו לנחל ולשטחי מדינת ישראל; (ג) היישובים שלאורך ואדי זימר יחוברו לקו שעוקף את בריכות טול כרם (אף שאישור המנהא"ז ניתן לבריכות עצמן) עד אפריל 2015 .
בסיור בשטח נצפה כי בצד הפלסטיני הונח קו השפכים כנראה על תוואי הניקוז (סכנה ממשית לכביש הביטחון) ונדרש פתרון דחוף המחייב שיתוף פעולה עם הפלסטינים; (ד) תחנת שאיבה ארתח אינה פועלת חדשות לבקרים והשפכים זורמים לנחל תאנים, מצב המצריך פתרון מידי.
בסיכום צוין שפרויקט זה הועבר לסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי (להלן - USAID,) וכנראה יעוכב.
הפתרון הנכון כולל הקמת תחנת שאיבה בצד הישראלי של הקו הירוק והזרמה ישירות למט"ש יד חנה.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1553 .
שפירים ביולי 2015 פנה ראש המועצה האזורית עמק חפר לשרים ולמנכ"לים של המשרדים להג"ס והבריאות וכן לשר התשתיות וליו"ר רשות המים בפנייה שכותרתה "התראה דחופה - סכנה בריאותית וזיהום ומטרדים סביבתיים חמורים - הזרמת שפכים גולמיים וחלקי עופות ממשחטות פיראטיות מתחום הרש"פ - באזור טול כרם ונחל אלכסנדר".
הוא ציין עוד כי "למרות פניות קודמות, טרם בוצעו על ידי משרדכם הפעולות הנדרשות להפסקת סכנות ומטרדים אלו"106.
לפי דוח הסיכום השנתי של קמ"ט סביבה ל-2015 ,קו הביוב למרחב ואדי זימר (אזור נחל שכם) עוקף את בריכות החמצון, בניגוד לצו קמ"ט מים, והשפכים אשר זורמים בצינור, בכמות רבה, עוברים ישירות למט"ש יד חנה כשפכים גולמיים בלא שעברו שום טיפול.
שפכים אלו מתערבבים בשפכים המטופלים היוצאים מבריכות החמצון, ובכך מבטלים את הטיפול אשר עברו השפכים בבריכות החמצון.
מבדיקתו עלה כי קיים חיבור (יציאה) מהבריכות לקו הביוב, אך הוא אינו פעיל.
נוכח מצב זה, המליצה רשות המים על מתווה של תכנון בשלבים, שייתן מענה מירבי לכלל התרחישים האפשריים, בעלות של מעל 300 מיליון ש"ח, שיקוזזו מכספי המסים שגובה ישראל עבור הרש"פ.
ביולי 2016 נידונו החלופות לתכנית שדרוג מט"ש יד חנה בוועדת שיפוט ברשות המים, ונקבע שלאחר קבלת השלמות המתכנן, תתקיים ישיבה בהשתתפות משרד האוצר לקראת יציאה למכרז.
יצוין כי בתשובתה למשרד מבקר המדינה התייחסה רשות המים לנושא הקמת מתקנים בישראל לטיפול בשפכים פלסטיניים המגיעים מיו"ש, והתייחסה בפירוט לכמה מתקנים מסוג זה שהקימה בשנים האחרונות.
בניגוד למגמה זו, הדגישה רשות המים בתשובתה כי ישראל אינה מעוניינת לקב ע את פתרונות הקצה לטיפול בשפכים הפלסטיניים בתחומה, וכי מתן המענה בתוך שטחי מדינת ישראל הוא אילוץ ואינו מטרה.
היא הוסיפה כי יש למצב זה השלכות מרחיקות לכת, לרבות קיבוע הזיהום הפלסטיני בתוך שטחי מדינת ישראל ובנחליה, ויש בכך תמריץ שלילי לשימוש הפלסטינים במי קולחים במקום במים שפירים.
עוד מסרה רשות המים בתשובתה כי בימים אלה היא פועלת להקמת שני צוותים בין-משרדיים, הכוללים נציגים של המשרד להג"ס, משרד האוצר, המנהא"ז ומתפ"ש, שמטרתם לבחון ולקדם שתי פעולות עיקריות בהקשר של זיהום חוצה גבולות: (א) גיבוש פתרונות טכנו-כלכליים מיטביים לשפכים חוצי גבולות; (ב) מיסוד מתודולוגיה לקביעת קיזוז מכספי המסים של הרש"פ לצורך ביסוס מקור מימון לפרויקטים, הנתונים באחריות הרש"פ ואינם מטופלים כנדרש.
מן האמור לעיל עולה כי רשות המים, האחראית לתכנון ולבנייה של תשתיות ביוב, והמנהא"ז, האחראי לתכנון ולאישור תשתיות ביו"ש, לא נערכו כראוי לגידול בכמויותיהם ובסוגיהם של השפכים המתנקזים למט"ש יד חנה, שנבנה לפני כ-14 שנה כמתקן חירום בעל ספיקה מוגבלת.
ההיערכות הלקויה נובעת במידה רבה מפערי מידע ומאי-ודאות של הגור מים המטפלים בנושא, לרבות ברשות המים ובמנהא "ז, לגבי תכניות תשתית הביוב בצד הפלסטיני, המנוהלות וממומנות על ידי גורמים בינלאומיים.
106 העתק מפנייה זו נשלח גם למבקר המדינה.
לאור העובדה שבמקרה זה ישראל קיבלה על עצמה לטפל בשפכי הרש"פ ואף עומדת לבנות לשם כך תשתיות ארוכות טווח, בקזזה מכספי המסים של הרש"פ את עלויות הקמת התשתית והתפעול, נראה שתכנון משותף ומתואם של התשתיות, בישראל וביו"ש, היה משיג תוצאה טובה יותר לשני הצדדים.
על רשות המים ועל המנהא"ז לפעול במטרה שהטיפול בשפכים הפלסטיניים ייעשה בתחומי יו"ש.
כן עליהם לשפר את מנגנוני שיתוף הפעולה והתיאום שלהם ב תחומי התשתיות להגנת הסביבה עם הגורמים הבינלאומיים והפלסטיניים, החל בשלבים המוקדמים ביותר של תכנון התשתיות, ולפעול לפתרונות מתואמים, שישרתו את האינטרסים הכלכליים, הסביבתיים והבריאותיים של שני הצדדים.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את פעולות רשות המים לקידום פתרונות מיטביים לטיפול בשפכים חוצי גבולות במסגרת צוותים בין -משרדיים.
על צוותים אלה לבחון היטב את מידת הצורך לקבע פתרונות ארוכי טווח לשפכים הפלסטיניים בשטחי מדינת ישראל וכן לבחון דרכים לקדם שימוש של פלסטינים במי קולחים.
טיפול בתוצר לוואי רעיל מבתי הבד (עקר) .
אזור נחל שכם הוא אזור חקלאי המשמש לגידול זיתים ולייצור שמן זית.
בעונת מסיק הזיתים, בחודשים ספטמבר עד נובמבר, בתהליך ייצור שמן הזית, נוצרים בבתי הבד שפכים רעילים (להלן - עקר).
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1555 .
למשך 37 יום תצלום 11 : שפכי בתי בד - עקר .
מקור: מצגת רשות המים בנושא "התמודדות עם תוצרי הלוואי של בתי הבד בטווח הארוך", ינואר 2016.
העקר נמהל בביוב הזורם בנחל ומונע את התפרקות החומר האורגני והנוטריינטים (חנקן וזרחן) שבו107 ,.
העקר, בהגיעו למערכת הביובמסב נזקים כבדים למערכת הולכת השפכים ולמערכת הטיפול בשפכים, עד כדי סתימת מערכות ההולכה וקריסת מתקני הטיפול108 .
העקר אף עלול לזהם את מי השתייה, המעיינות, הנחלים ומי התהום, לזהם את האדמה, לפגוע בעצים ולהפיץ ריחות רעים.
הממונה על מניעת זיהום מקורות מים ברשות המים רואה בבעיה זו אחת הבעיות הקשות של זיהום מים.
מדי שנה מגיעים שפכים המכילים עקר משטחי יו"ש לשטחי מדינת ישראל.
העקר המגיע מאזור שכם זורם לאפיק נחל אלכסנדר, ולעתים מגיע עד חוף בית ינאי שבתחומי הגן הלאומי.
כך קרה לאחרונה באוקטובר 2016 , כאשר נגרם זיהום חמור במיוחד עקב יבול זיתים גבוה וחוסר יכולת לאגור את השפכים ולשחררם בעת שיטפונות.
הזיהום הגיע עד חוף בית ינאי, וגרם במהלך החדשים אוקטובר-נובמבר 2016 לסגירתו למשך 37 .
107 העקר מכיל טאנין, חומר קשה לפירוק הגורם לפגיעה בפעי לות חלבונית, ולכן פוגע בהתפתחות החיידקים החיוניים לתהליכי פירוק שפכים בנחלים ובמכוני הטיהור.
108 כפי שכבר אירע בעבר בשטחי ישראל באזורים בעלי רגישות הידרולוגית גבוהה באזור חיפה והצפון.
מתוך "קול קורא נוהל מתן תמיכות לתאגידי מים וביוב ולמועצות אזוריות לפינוי שפכים מבתי בד", שפרסמו רשות המים, המשרד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות באוגוסט 2014.
תצלום 12 : זיהום נחל אלכסנדר, אוקטובר 2016 .
בעבר נהגו בעלי בתי בד מסורתיים לפזר את העקר שנאסף בבית הבד במטעי הזיתים, שם פעל לאחר התפרקותו כדשן.
ואולם, בבתי הבד המודרניים כמות העקר הגדולה, וקצב העבודה המהיר מקשה את הטיפול בעקר ואת פיזורו.
לפיכך בתי בד רבים בוחרים בפתרון הזמין - הזרמת העקר למערכת הביוב ביישוב או הזרמתו בצינור או באמצעות מ כל לנחל הקרוב.
בעיית הטיפול בעקר קיימת הן בשטחי ישראל והן בשטחי יו"ש.
בישראל 140-130 :בתי בד, ובשטחי יו"ש כמותם כפולה כמעט240 .
בתי בד המזרימים עקר מערבה נזקי העקר מבתי בד בישראל הם: זיהום אקוות הגליל המערבי באזור מעיינות זיו בהיקף של כ -25-20 מלמ"ש שעקב כך אינם מאושרים לשתייה; קריסת מט"ש כרמיאל מדי שנה והזרמת שפכים לא מטופלים ממנו לנחל חילזון; קריסת מט"ש ינוח-ג'ת; פגיעה במט"ש לבנים.
רשות המים העריכה את ה נזקים המצטברים האמורים בעשרות מיליוני ש"ח.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1557 .
בישראל נוקטים מעת לעת הגורמים הממשלתיים האחראים- רשות המים, המשרד להג"ס ומשרד החקלאות - פעולות מסוימות שנועדו להתמודד עם בעיית העקר, כמו תמיכה כספית לתאגידי מים וביוב ולמועצות אזוריות לפינוי שפכים מבתי בד109 ופרסום הנחיות לחקלאים לפיזור העקר110 .
לעומת זאת, גורמים אלה והמנהא"ז אינם מטפלים כלל בבעיית העקר ביו"ש, אף שהזיהומים במקומות הללו גורמים נזקים למי תהום, לנחלים ולמט"שים גם בשטחי מדינת ישראל.
בעקבות היעדר טיפול ביו"ש נדרשו השקעות כספיות כבדות בצד הישראלי בפתרונות חלקיים שלא האריכו ימים.
ב-2004 החליטו המשרד להג"ס והחברה הכלכלית עמק חפר להשתמש במאגר מים "העוגן" ולשאוב אל תוכו את מי נחל אלכסנדר, במורד כניסת נחל שכם, ובכך למנוע את מעבר השפכים המזוהמים בעקר אל מורד נחל אלכסנדר.
פתרון זה פעל עד 2008 , אז גרמו גשמים מוקדמים ועונת מסיק ארוכה יותר מהרגיל להזרמת חלק ניכר מהזרם המזוהם לנחל אלכסנדר עקב פריצת הסכר ומילוי מוקדם של המאגר.
כך קרה גם ב-2009 ,, ובמהלכה הוחלט על הקמת תחנת שאיבה בנחל שכם עצמו שתסנוק את השפכים אל מאגר העוגן ללא מי נחל אלכסנדר.
ע ליית הספיקה המתמדת של השפכים בנחל שכם גרמה לעומס הולך וגדל על תחנת השאיבה, וכך התרבו משנה לשנה אירועי הגלישה של השפכים המעורבים בעקר אל נחל אלכסנדר.
במהלך סתיו 2016-2015 חוברו יישובים פלסטיניים רבים נוספים אל מט"ש שכם מערב, והכמויות היומיות של השפכים עלו לכדי 18,000 -14,000 מ"ק ליממה.
היות שהמשאבות המותקנות בסכר נחל שכם מסוגלות לשאוב למאגר 10,000 מ"ק ליממה, זרמו אל נחל אלכסנדר שפכים מעורבים בעקר לכל אורך עונת המסיק.
בדצמבר 2015 התקיים ברשות המים מפגש מומחים מהאקדמיה, מהמגזר הפרטי וממשרדי החקלאות, הג"ס ורשות המים שמטרתו התווית תכנית להתמודדות ארוכת טווח של מדינת ישראל עם העקר ועם הג פ ת111 הנוצרים בתחומה.
בעקבות המפגש התקיים בינואר 2016 דיון ברשות המים, שבמהלכו הציג הממונה למניעת זיהום מקורות מים ברשות המים בפני הנהלת הרשות את התובנות וההמלצות שגובשו במפגש, ובכללן חלוקת משימות בין משרדי הממשלה וקביעת גובה התקציב הדרוש.
לדעת המומחים שהשתתפו במפגש, הפתרון המיטבי לטיפול בבעיית העקר הוא הפיכת המטרד למשאב, על ידי יזם חיצוני או פרטי שיאסוף את העקר מבתי הבד ויפיק ממנו רווח כלכלי112.
יצוין כי במסגרת הפתרונות הטכנולוגיים שהציגו המומחים, .
בקול הקורא נכתב : "במקביל לפעולות האכיפה מצד המשרד להגנת הסביבה, לאסדרה הקיימת בתחום שפכי התעשייה.
ולאסדרה העתידית בנושא בתי הבד ובורות הספיגה.
החליטו רשות המים, המש רד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות במטרה לעודד את הטיפול בעקר בבתי הבד ובכלל זה למנוע את הזיהום והנזקים הצפויים ממנו במהלך עונת המסיק בשנת 2014 .
"להעמיד תקציב חד פעמי לרשות תאגידי המים והביוב והמועצות האזוריות 110 המשרד להג"ס, הנחיות לפיזור עקר- שפכים של בתי בד 2014.
תוצר הלוואי המוצק מייצור שמן הזית 112 " מצגת רשות המים בנושאהתמודדות עם תוצרי הלוואי של בתי הבד בטווח הארוך ", ינואר 2016.
הוצג גם פתרון של יזם פרטי ישראלי בשיתוף מדען פלסטיני להקמת מתקן אזורי בישראל לייצור דשן נוזלי מעקר בתהליך הרתחה ואידוי , וצוין כי מתקן ניסיוני כזה פועל ליד טול כרם.
גם הבנק הגרמני, במסגרת פרויקט מימון והקמה של מט"ש שכם מערב, התייחס ב- 2010 לנושא העקר ולפתרונות אפשריים לבעיה113 .
באמצע שנות האלפיים שילם במשך שנה ארגון גרמני לקבלן פלסטיני, שאסף את העקר כדי להביאו למחסום הישראלי בתוך מ כל גדול, במקום לשפכו לנחל.
מן המחסום אסף אותו קבלן ישראלי לטיפול בישראל.
עמותת "צלול להג נת הים החופים והנחלים" (להלן - "צלול") מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2016 שכיום החלופה הזולה ביותר והמזיקה הכי פחות היא פיזור מבּוקר של העקר בדרכי עפר ובכרמי זיתים.
הביקורת העלתה כי בשתי הפגישות האמורות ברשות המים בנושא דרכי התמודדות עם בעיית העקר, לא השתתפו נציגים מהמנהא "ז, וכי גם היבטי הטיפול בעקר ביו"ש לא נידונו בהן.
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי נושא העקר אינו מטופל עקב היעדר שיתוף פעולה מצד הפלסטינים, וכי העקר ממשיך לזרום בנחלים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי בראש ובראשונה יש לדאוג לכך שהגורמים המזהמים, כלומר בתי הבד והאחראים על כך ברש"פ, יפעלו להפסקת הזיהום חוצה הגבולות; עם זאת, הוסיף המשרד, יש לבחון אפשרויות למניעה וצמצום התופעה באמצעות תמריצים או מנגנוני שיתוף פעולה שיאפשרו את איסוף העקר מבתי הבד לפני הגעתו לערוצי הנחלים.
ארגון אקופיס מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי ב-2014 ניסה לרתום את הנהלת המשרד להג"ס לנושא זה, שאמנם הביעה תמיכה בטיפול בו אך באותו זמן לא נקט המשרד פעולות בתחום זה.
עוד מסר אקופיס כי באותו זמן החלו אנשיו למפות את בתי הבד הפלסטיניים ואת דרכי הקשר עמם, אך המלאכה לא הושלמה.
בהקשר זה ראוי להזכיר את תרומתם של ארגוני חברה אזרחית, כמו אקופיס, "צלול" ומכון הערבה, העשויה לאפשר קידום פתרונות לבעיות סביבתיות, בייחוד במציאות של סכסוך מתמשך וחוסר שיתוף פעולה בין ישראל לרש"פ114 .
מהאמור עולה כי אף על פי שבעיית העקר ביו"ש חמורהיותר מבישראל לנוכח מספרם הכפול כמעט של בתי הבד ביו"ש בהשוואה לישראל, ולנוכח הנזקים הכבדים שמסב העקר למי התהום המשותפים, לנחלים ולמט"שים בישראל - לא פעלו המשרד להג"ס, רשות המים והגורמים במנהא"ז האחראים על איכות הסביבה, המים והחקלאות ביו"ש למציאת פתרונות מתואמים לבעיה זו.
113 Kfw, JSC, Report on Olive Mill Wastewater (March 2010) 114 לדוגמה, פעילות אקופיס סייעה לרתום את ממשלת גרמניה להשקיע במט"ש שכם מערב באמצעות גיוס משלחות של תושבים ישראלים ופלסטינים להופיע יחד מול הפרלמנט הגרמני.
כך גם פעלה אקופיס לקידום פרויקטים למניעת זיהומי מים בבאקה אל-שרקייה, בנחל שילה, בנחל קישון ו בנחל חברון.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1559 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, למנהא"ז, למשרד להג"ס ולמשרד החקלאות כי עליהם לפעול לפתרון בעיית העקר משני צדי הקו הירוק, ולא להסתפק בטיפול בצד הישראלי בלבד.
טיפול בצד אחד בלבד אינו נותן מענה לזיהום מי תהום ולנזקים סביבתיים ביו"ש, ומעלה במ ידה רבה את עלויות הטיפול בישראל.
במסגרת טיפול כולל בבעיית העקר, שבו יהיו שותפים כל הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים, מומלץ לבחון פתרונות בשיתוף הצד הפלסטיני, הבנק הגרמני וגורמים בינלאומיים נוספים, ואף לשקול הסתייעות בארגוני חברה אזרחית, עידוד יזמּות פרטית ומעורבות גורמים מקומיים.
עד שיימצא פתרון כולל, על המנהא"ז לפעול לצמצום הבעיה באמצעות אימוץ פתרונות זמניים על בסיס ניסיון העבר ואגב היוועצות בגורמי המקצוע, מרשות המים ומרט"ג.
כמו כן עליו לקדם פעולות הסברה לתושבים.