HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
25 OECD - Organization for Economic Co -operation and Development , הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.
ארגון בין-לאומי של המדינות המפותחות, שאימצו את עקרונות הדמוקרטיה והשוק החופשי.
26 עלות הנטל הביורוקרטי לעסקים באירופה הוערכה בכ-470 .
מיליארד אירו לשנה 27 ;דרום קוריאה החלה בתהליך כזה כבר בסוף שנות התשעים של המאה העשרים דנמרק ב- 2001 ; הולנד ב- 2002 ; בריטניה ב- 2005; שוודיה וגרמניה ב- 2006 .
28 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק על פעולות משרד הבריאות לשיקום נכי נפש בקהילה, עמ' 391 ; דוח שנתי58ב ( 2008 ), בפרק על סדרי טיפולו של מכון התקנים בייבוא טובין, עמ' 1083 ; דוח שנתי60ב ( 2010 ), בפרק על פעולות משרד הבינוי וה שיכון לתחזוקת הדיור הציבורי, עמ' 327 , בפרק על פעולות משרד הבריאות בתחום בריאות הנפש, עמ' 545 , ובפרק עלעבודת הוועדות הרפואיות של המוסד לביטוח לאומי לקביעת זכויות נכים , עמ' 1115 ; דוח שנתי 61ב ( 2011 ,) בפרק על פעולות משרד השיכון לטיפול בבקשות לסיוע בשכר דירה , עמ' 689 , ובפרק על סדרי טיפולו של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בעסקים קטנים, עמ' 1221 ; ,וכן מבקר המדינה דוח ביקורת על הסיוע לניצולי שואה ( 2007 ), ובעניין זה גם בדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ195.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 11 .
,)נבדקו הפעולות להפחתת הנטל הביורוקרטי באחת עשרה אסדרות (רגולציות שהתקבלו לגביהן אינדיקציות כי הן מטילות נטל ביורוקרטי כבד במיוחד.
נוסף על כך נבדקה עבודת המטה הפנימית שעשו 25 גופים ציבוריים לצמצום הנטל הביורוקרטי באמצעות שאלון שנשלח למנכ"לים שלהם29.
נזקי הנטל הביורוקרטי המוטל על אזרחים ובעלי עסקים .
על פי הערכות של משרד האוצר, עלות הביורוקרטיה למשק בישראל נאמדת בכ - 30 מיליארד ש"ח בשנה30.
הבדיקה העלתה כי בניגוד לנעשה במדינות רבות בארגון ה - OECD , בישראל טרם החלה בחינה שיטתית ומקיפה שמטרתה לצמצם הנטל הביורוקרטי המיותר.
נוסף על כך, להקלת הנטל בהליכים ביורוקרטיים מרכזיים אשר להם השפעה ניכרת על הציבור ועל בעלי העסקים נעשה מעט31 .
ולפעמים אף לא נעשה דבר להלן פרטים לגבי כמה תחומים שאיתר משרד מבקר המדינה ומצא בהם נטל ביורוקרטי עודף 32 .
הפרטים מובאים לשם המחשת הנושא וכדי להציג זוויות מסוימות של המציאות שבה פועלים בעלי עסקים ואזרחים מול הרשויות הציבוריות, את השלכותיהן ואת הצורך בבחינת ההליכים ושיפורם.
דרישות של גופים ציבוריים לקבל מידע המצוי ממילא בידיהם פעמים רבות מתנים גופים ציבוריים מתן אישור או זכות לפונה, בהמצאת אישור או מידע מגוף ציבורי אחר, תוך בזבוז זמן הפונה והכבדת העומס על הגוף הציבורי האחר.
כך נוצר נטל ביורוקרטי עודף אשר ראוי לצמצמו, כמפורט להלן.
29 :משרד מבקר המדינה העביר את השאלון לגופים הציבוריים האלהלמשרדי השיכון, הבריאות, החינוך, המשפטים, הפנים, התחבורה, התיירות, התמ"ת, התרבות והספורט, האנרגיה והמים (לשעבר - התשתיות הלאומיות), הרווחה ו השירותים חברתיים, החקלאות ופיתוח הכפר, ולמשרדים להגנת הסביבה , לקליטת עלי יה, לאזרחים ותיקים ולשירותי דת ; לרשויות המים, המסים, מקרקעי ישראל, האכיפה והגבייה, האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול ; למוסד לביטוח לאומי ; לשירות התעסוקה.
30 הערכת משרד האוצר משנת 2011 , המתבססת על חישוב של שיעור הנטל הביורוקרטי מהתמ"ג - 3.
5% - שערך האיחוד האירופי, ועל ההנחה ששיעור זה בישראל דומה.
31 יצוין כי הממשלה זיהתה נטל עודף בכמה הליכים משמעותיים והחלה לטפל בהפחתתו.
עוד יצוין כי כמה מהגופים הציבוריים, כמו למשל הביטוח הלאומי, זיהו אף הם הליכים המטילים נטל כבד במיוחד והחלו לטפל בהם.
בעניינים אלה ראו בהמשך.
32 מידע ראשוני רב נאסף מגופים המייצגים ארגוני צרכני ם, ארגונים המאגדים יצרנים ועסקים וארגונים המסייעים לאזרחים הזקוקים לשירות הציבורי.
דרך אחת לפתרון הבעיה היא באמצעות חיבור זהיר ומבוקר של מאגרי מידע של גופים ציבוריים מסוימים לנתונים רלוונטיים ועדכניים הנדרשים לפעילותם בנוגע למבקש33.
זאת, בכפוף לשמירה קפדנית על הזכות החוקתית לפרטיות34.
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 (להלן- חוק הפרטיות), קובע בין היתר כי: "מסירת מידע מאת גוף ציבורי אסורה, זולת אם .
האדם אשר המידע מתייחס אליו נתן הסכמתו למסירה ".
אשר על כן, כל עוד לא הוסדר פתרון ממוחשב כאמור נדרש שהגופים הציבוריים אשר להם נחוץ המידע יפעלו בהתאם לחוק הפרטיות, דהיינו יאפשרו לפונים אליהם להסמיך אותם באמצעות ייפוי כוח ולהתיר להם לפנות, בשם המבקש, לגוף הציבורי האחר כדי לקבל ממנו את המידע הנחוץ לטיפול בבקשה.
כל זאת בתנאי שהסכמת הפונה תהיה כהגדרתה בחוק הפרטיות, המידע יהיה מידע ממוקד הנדרש לפעול ה בנוגע למבקש ויינקטו כל הפעולות הנדרשות לשם אבטחת המידע.
השימוש במנגנון המוצג כאן עשוי לצמצם במידה ניכרת את הטרחת המבקשים והפנייתם לגוף ציבורי נוסף בבקשה לספק מסמכים.
יודגש כי הרחבת השיתוף במאגרי המידע האמורים עשויה להקל את העומס - לא רק על הציבור הרחב, אלא גם על הגופים הציבוריים דורשי המידע ועל הגופים הציבוריים מחזיקי המידע, שנאלצים להקצות כוח אדם לצורך מתן האישורים הפרטניים או לצורך בדיקתם.
נוסף על כך, העברה ישירה של מידע או מסמכים אחרים בין הגופים הציבוריים מסייעת בחיזוק הוודאות שהמידע המתקבל הוא אמין ומעודכן.
כך יושגו שתי מטרות - הנטל הביורוקרטי המוטל על האזרחים יקטן, ואילו רמת האמינות של המידע עשויה לגדול.
להלן דוגמאות בולטות לדרישות של גופים ציבוריים להמציא מידע שכבר היה בידי הגוף ה דורש, או שניתן היה לקבלו בלי להטריח את מבקשי השירות, ולמרות זאת הטריחו אותם: 1.
רשויות מקומיות : הרשויות המקומיות מעניקות מדי שנה בשנה הנחות במסי הארנונה לאוכלוסיות חלשות 35 .
חלק מהתושבים זכאים להנחות האלה על פי חוק36 , עקב זכאותם לקצבאות או לגמלאות מהביטוחהלאומי (להלן - התושבים הזכאים).
כדי למנוע נטל ביורוקרטי מיותר על התושבים הזכאים, .
33 דרך נוספת לפתרון הבעיה היא בניית מאגר מידע ממשלתי מרכזי, שיכיל את כל המידע הקיים בגופים הציבוריים, ממנו כל גוף ציבורי יוכל להפיק את המידע הדרוש לטיפול בבקשה.
מאגר כזה הוקם לדוגמה על ידי הממשל הפלמי בבלגיה.
34 וכן, בהתחשב במגבלות על פיחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 , ובהתאם להלכה הפסוקה בבג"ץ, 8070/98 'האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' משרד הפנים ואח, תקדין.
35 בשנת 2007 הסתכמו ההנחות והפטורים מארנונה שהעניקו הרשויות המקומיות בכ- 3.
1 מיליארד שקל , שהם כ-16% מהחיוב השנתי בארנונה; בשנת 2008 הסתכמו ההנחות והפטורים בכ -2.
9 מיליארד שקל , שהם כ-13% מהחיוב השנתי.
סכום זה כולל את סך ההנחות בארנונה שנותנות הרשויות - גם הנחות שלא הוסדרו כחוק.
36 חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג- 1992 , ותקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ"ג - 1993 .
, שהותקנו מכוחו הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 13 .
הביטוח הלאומי מעביר לרשויות המקומיות שלוש פעמים בשנה קובצי מחשב הכוללים מידע על התושבים הזכאים.
אף על פי שהרשויות המקומיות קיבלו את המידע האמור, חלק ניכר מהן לא עשו בו שימוש, בין היתר בטענה שהזנת הקבצים במערכת הממוחשבת כרוכה בעלות עבורן 37 ; ודרשו מהתושבים שביקשו הנחה להמציא אישורים מהביטוח הלאומי על זכאותם לקצבה או לגמלה.
בבדיקה שעשה הביטוח הלאומי בשנת 2010 , הוא מצא שבכל שנה שולחות רשויות מקומיות יותר ממיליון וחצי תושבים לסניפיו, לקבל מידע שכבר נמצא אצלן.
בכך הטילו אותן רשויות מקומיות על תושביהן נטל מיותר.
יתרה מזאת, יש חשש שחלק מהתושבים הזכאים לא קיבלו את ההנחה שלה הם זכאים, מאחר שלא המציאו מסמכים כנדרש.
הדרישות של הרשויות המקומיות מכבידות גם על סניפי הביטוח הלאומי, שנאלצים להקדיש חלק נכבד משעות קבלת הקהל שלהם להנפקת אישורים כאלה עבורן.
מפברואר 2010 התנהלו דיונים בין הביטוח הלאומי לבין מרכז השלטון המקומי כדי לחבר את הרשויות המקומיות למאגרי המידע הרלוונטיים של הביטוח הלאומי, ללא צורך בהזנת נתונים.
אולם הדיונים התנהלו בעצלתיים, וי זמת הביטוח הלאומי לשיתוף הרשויות המקומיות במידע באופן שיאפשר להן לתת את ההנחות לתושבים הזכאים התעכבה.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 .
, טרם הסתיים הטיפול בנושא בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציין מרכז השלטון המקומי, כי מאחר שמדובר בנושא מורכב בעל אלמנטים מינהליים ומִחשוביים, נראה שעבודת המטה בעניין לא תסתיים לפני תום שנת העבודה 2012.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשויות המקומיות, באמצעות מרכז השלטון המקומי, לזרז את הטיפול בנושא.
עד אז על הרשויות המקומיות לעשות שימוש בקבצים המועברים אליהן ממילא על ידי הביטוח הלאומי.
לחלופין, עליהן להציע לתושבים המבקשים הנחה בארנונה אפשרות לחתום על מכתב המסמיך אותן לפנות לביטוח הלאומי בשם התושבים ולקבל ממנו את המידע הדרוש.
רשות המסים בישראל : על פי מסמכי הביטוח הלאומי, כ- 217,000 אזרחים המקבלים מהביטוח הלאומי קצבאות אוגמלאות (להלן - תשלומים) אשר גובהן תלוי בגובה ההכנסה38 , פונים בכל שנה אל הביטוח הלאומי כדי לקבל ממנו אישורים על גובה התשלומים.
אישורים אלה משמשים את אותם אזרחים בהתחשבנותם עם רשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים) על המס שישלמו והזיכויים המגיעים להם.
37 כפי שעולה מדיון שהתקיים באוגוסט 2011 ,במרכז השלטון המקומי בישראל בהשתתפות נציגי רשויות מקומיות והביטוח הלאומי.
כגון אבטלה, מילואים, דמי לידה, דמי פגיעה, וכן תשלומי גבייה 14 דוח שנתי62 .
מהבדיקה ומהסברי הביטוח הלאומי למשרד מבקר המדינה עולה שעל אזרחים רבים מוטל נטל ביורוקרטי עודף שכן ניתן היה לוותר על פנייתם לביטוח הלאומי לקבלת אישור על גובה התשלום עבור רשות המסים ולהעביר את המידע הדרוש בין גופים אלו באופן מקוון או באמצעות ייפוי כוח.
ראוי אפוא שרשות המסים והביטוח הלאומי יפעלו לצמצום נטל זה, בין באמצעות חיבור מאגרי מידע ובין באמצעות ייפוי כוח כפי שפורט לעיל.
משרד הבריאות : על פי חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס- 2000 (להלן- חוק השיקום), וחוק , התשנ"ה ]נוסח משולב [ הביטוח הלאומי - 1995 , הביטוח הלאומי מוסמך לקבוע אם אדם יוכר כנכה נפש 39 ומה יהיו אחוזי הנכות שלו.
משרד הבריאות קובע את זכאותו של נכה הנפש40 לקבל שירותים מתוך סל השיקום41 .
משרד הבריאות דורשמנכי נפש המבקשים לממש את זכאותם לקבל סל שיקום, לספק לו מסמך מהביטוח הלאומי הקובע את אחוזי הנכות שלהם ואת סעיפי הנכות.
הנכים הזכאים אמנם מקבלים מהביטוח הלאומי אישור כי הם זכאים לקצבת נכות, אך באישור לא מצוינים אחוזי הנכות שנקבעו עבורם; בשל כך הם נדרשים לפנות שוב לביטוח הלאומי ולבקש מסמך נוסף שיענה על דרישותיו של משרד הבריאות.
להערכת משרד הבריאות, דרישה זו כשלעצמה גורמת לעיכוב של חודש וחצי עד חודשיים בטיפול שלו בנכי נפש.
ראוי כי משרד הבריאות יפעל להסדיר את קבלת המידע מהביטוח הלאומי בעניינם של נכי הנפש, בכפוף לשמירה קפדנית על הסודיות הרפואית.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי הוא שוקד על מציאת פתרון, וכי ועדות משותפות לו ולביטוח הלאומי מקיימות דיונים בעניין זה.
39 ,על פי חוק השיקום נכה נפש הוא תושב ישראל הסובל מהפרעה נפשית.
40 על פי חוק השיקום, מי שזכאי לתכנית שיקום הוא נכה נפש שמלאו לו 18 ,שנה והסובל מנכות רפואית בשל הפרעה נפשית בשיעור של 40% לפחות.
41 התחומים הנמנים בסל השיקום , בתוספת לחוק השיקום, כוללים את תחום התעסוקה, תחום הדיור, תחום השלמת השכלה, תחום חברה ופנאי (מועדונים חברתיים והקניית מיומנויות חברתיות), תחום המשפחות (ייעוץ, הדרכה והכוונה ונופשונים) ותחום טיפול שיניים.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 15 .
משרד הבינוי והשיכון : משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) דורש מאלה המבקשים סיוע לדיור ציבורי 42 , להמציא אישור מהביטוח הלאומי כי המבקשים מקבלים ממנו קצבה 43 .
משרד השיכון דורש מנכים המבקשים "דיור ציבורי המיועד לנכים" להוכיח את נכותם באמצעות הצגת טופס ממצאי הבדיקה הרפואית מלשכת הבריאות המחוזית.
נכי נפש, הזכאים אף הם לדיור ציבורי, נדרשים להציג מסמך מהביטוח הלאומי הקובע את אחוזי הנכות שלהם.
אך כל המידע האמור מצוי כבר בידי משרדי הממשלה ומוסדותיה, ואם הייתה הסדרה בין - מוסדית, ניתן היה לקבל את המידע בהרשאת המבקש וללא הטרחתו.
משרד השיכון והביטוח הלאומי ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 , כי החל באוגוסט 2010 הם פועלים להסדרת ממשק ממוחשב ביניהם.
יצוין כי ממסמכים שצורפו לתשובת משרד השיכון עולה כי לאחר שהועברה למשרד השיכון ולביטוח הלאומי טיוטת דוח מבקר המדינה בנדון, הונחו הגורמים הרלוונטיים בגופים אלה להאיץ את הפעולות האמורות.
שירות התעסוקה : שירות התעסוקה מתנה את הרישום הראשוני של דורשי עבודה, בהצגת מסמכים שחלקם מופקים על ידי משרדי ממשלה או גופים ציבוריים אחרים - מסמכים שהוא יכול היה לקבל את המידע הכלול בהם בלי להטריח את דורשי העבודה.
במקרה של רישום אחוזי נכות או תביעה להבטחת הכנסה, שירות התעסוקה דורש מהם לגשת לביטוח הלאומי ולהביא אישור.
בדרך דומה נוהג שירות התעסוקה גם בנכי משרד הביטחון: הוא דורש מהם להביא מסמך ממשרד הביטחון המפרט את אחוזי הנכות שלהם, ובכך גורם להם נטל ביורוקרטי מיותר.
שירות התעסוקה דורש מדורשי העבודה - גם במהלך הטיפול השוטף בהם - להציג מסמכים, למשל תעודות בדבר מקצועות ריש וי והסמכה ותעודות מקצוע, לרבות תעודות סיום של קורסי הכשרה מקצועית, הכוללים מידע שהוא יכול היה לקבל בפנייה לגוף ציבורי אחר, בלי להטריח אותם.
שירות התעסוקה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 , כי הקמת ממשק ממוחשב עם גופים ציבוריים אחרים "מותנה גם ברצ ונם הטוב של גופים אלה" ו"טוב יעשה אם גורם ממשלתי בכיר ינחה זאת בהחלטת ממשלה".
42 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011,) בפרק "טיפול בבקשות לסיוע בשכר דירה", עמ' 689 .
"אישור זה מכונה במשרד השיכון "אישור הכנסה 16 דוח שנתי62 .
רשות האכיפה והגבייה : בשביל לפתוח תיק מזונות, רשות האכיפה והגבייה דורשת מזוכָה בתביעת מזונות להמציא אישור מהביטוח הלאומי על כך שהיא אינה מקבלת ממנו קצבת מזונות44.
יצוין כי הרשות מקושרת למאגרי מידע של הביטוח הלאומי45 , שבאמצעותם היא מקבלת מידע ע ל חייב, ובכלל זה על מקורות הכנסה וגובהה, על מעסיק, על מספר חשבון בנק ועל מצב תעסוקתי, אולם היא אינה מקבלת מידע על הזכאיות לקצבת מזונות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציינה רשות האכיפה והגבייה, כי הממשק הממוחשב הקיים בינה לבין הביטוח הלאומי מטפל רק בסוג המידע האמור בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז - 1967 , ועל כן כל מידע נוסף שמבקשים להעביר טעון שיתוף פעולה והקמת ממשק נוסף בין שני הגופים.
עוד ציינה הרשות כי היא בוחנת דרכים שונות לקבלת אישור זה באופן ממוחשב, וכי לאחרונה הופץ תזכיר הצעת חוק שיאפשר למערכת ההוצאה לפועל "להיכנס בנעלי הזוכות" ולחסוך מהן את הצורך בהמצאת האישור האמור מהביטוח הלאומי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציין הביטוח הלאומי, כי הוא ישתף פעולה עם רשות האכיפה והגבייה בבניית הממשק הממוחשב.
 בהיותו חלק מן השירות הציבורי, כל גוף ציבורי צריך לראות בעצמו אחראי לשפר באופן מתמיד את איכות השירות שהוא נותן לציבור, גם בהיעדר החלטת ממשלה המורה לו לעשות כן.
בכלל זה, כל גוף כזה נדרש לפעול למיצוי זכויות האזרחים באופן יזום ואקטיבי.
נדרש על כן כי הגופים הציבוריים יפעלו לצמצום הנטל הביורוקרטי המוטל על אזרחים ובעלי עסקים בשל דרישות לקבלת מידע המצוי ממילא בידי גופים ציבוריים אחרים.
הדרך הטובה ביותר לכך, בהיבט של צמצום הנטל הביורוקרטי, היא באמצעות חיבור מאגרי המידע של הגופים הציבוריים, כך שנתונים מתאימים ועדכניים של האזרחים הפונים יהיו גלויים לפני הגופים הציבוריים הרלוונטיים.
כל עוד לא הוסדר פתרון הולם, מן הראוי שהגופים הציבוריים אשר נדרשים למידע יאפשרו לפונים אליהם להסמיכם באמצעות ייפוי כוח ולהתיר להם לפנות לגוף הציבורי האחר כדי לקבל ממנו את המידע הנחוץ לטיפול בבקשה.
נטל ביורוקרטי הנובע משיטת תשלום ישנה אחד הביטויים המוכרים ביותר של נטל ביורוקרטי הוא תשלום אגרה למדינה עבור קבלת שירות, אשר לא ניתן לשלמה במקום שבו ניתן השירות.
44 מכוחחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב - 1972.
45 מכוח הוראות חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז- 1967.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 17 .
מתבצע באמצעות ש וברי תשלום או באמצעות בולי הכנסה שמבקשי השירות נדרשים לרכוש בסניפי הדואר, ואין אפשרות לתשלום מקוון.
יצוין כי תשלום באמצעות בולי הכנסה הוא ארכאי ומקורותיו נטועים עוד בתקופה העותמאנית, וכי קיימות שיטות נוחות יותר לתשלום בגין שירותי ממשלה.
במאי 2004 קבעה הממשלה בהחלטה 191246 כי "על כל משרד ממשלתי לאפשר תשלום דרך שירות התשלומים הממשלתי של כל שובר או תשלום באמצעות בולי הכנסה המתקבל על ידו".
הממשלה הטילה על משרד האוצר את האחריות ליישום ההחלטה47.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי תשלומי אגרות שביצעו אזרחים בשביל מערך בתי המשפט ורשות האכיפה והגבייה, תשלומים עבור קבלת אישור ממשטרת ישראל בדבר היעדר מרשם פלילי או תיקים תלויים ועומדים ("תעודת יושר"), ו אישור בדבר היעדר הרשעות תנועה (להלן - אישורי המשטרה) נעשו במועד סיום הביקורת באמצעות בולי הכנסה.
בדיקת היקף התופעה על ידי משרד האוצר ביולי 2010 העלתה כי מספר אישורי המשטרה שנדרשו מהמשטרה בשנת 2009 עמד על 94,000 , וכי בכל שנה כ - 50,500 תושבים פנו לרשות האכיפה והגבייה כדי לקבל פירוט תיקים, תדפיסי חשבון והחלטות רשם וכ- 9,000 תושבים שילמו עבור שירותים שונים בבתי המשפט.
הליקוי בעניין אישורי המשטרה חמור אף יותר, שכן לא רק ששיטת התשלום ארכאית ומטריחה את האזרחים לשווא, מתברר ש תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"ו - 1986, שעל פיהן נגבו התשלומים "על ידי הדבקת בולי הכנסה על גבי טופס הבקשה 48 ", כבר אינן בתוקף שנים רבות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הודיעה משטרת ישראל, כי "בימים אלו הנחה היועץ המשפטי של המשטרה את כלל יחידות המשטרה להימנע מגביית אגרת עיון במרשם הפלילי וזאת עד להתקנת התקנות מחדש".
בכל הנוגע לשיטת התשלום, ציינה המשטרה כי בכוונתה לאפשר תשלום מקוון עבור אגרת העיון במרשם הפלילי, או לאפשר שוברי תשלום בדואר לאלה שלא יכולים או לא מעוניינים לשלם את האגרה באמצעות תשלום מקוון.
בתשובה נוספת למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 הבהירה משטרת ישראל "שגביית הכספים לנושא אגרת עיון במרשם הפלילי הופסקה לפני מספר חודשים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציינה הנהלת בתי המשפט, כי כבר כיום מתבצעים מרבית התשלומים עבור שירותי דלפק באמצעות כרטיסי אשראי.
במקרים שבהם ביקשו לקוחות לשלם במזומן ולא בכרטיס אשראי, הם נדרשו לשלם עבור שירותים אלה באמצעות רכישת בולי הכנסה.
אולם כיום הלקוחות יכולים לשלם עבור השירותים הללו במזומן, באמצעות שוברי תשלום, בסניפי בנק הדואר המצויים במרבית בתי המשפט.
12 לא יהיה ניתן לבצע תשלום בבתי המשפט באמצעות בולי הכנסה.
46 'החלטה מס 1912 "עסקה בפרויקט ממשל זמין ובפרויקט "מרכבה- מערכת מחשוב רוחבית, כוללת ואחידה לניהול משאבים במשרדי הממשלה.
47 האחריות להפעלת הפרויקטים הוטלה על משרד האוצר.
ראו פירוט בנושא פרויקט ממשל זמין בהמשך הדוח.
48 סעיף5(ד) בתקנות המרשם הפלילי ותקנת השב ים, התשמ"ו- 1986.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ,ציינה רשות האכיפה והגבייה כי במחצית השנייה של שנת 2012 היא מתעתדת להפעיל מערכת מחשוב חדשה שבאמצעותה ניתן יהיה לשלם את האגרות הנמוכות, המשולמות כיום בבולי הכנסה, באמצעות עמדות מידע חדשות שיוצבו בלשכות.
עוד ציינה כי כדי להקל על האזרחים בנושא זה, היא הציבה בלשכות בצפון ובדרום עמדות אוטומטיות לקבלת בולי הכנסה.
על משרד ה אוצר, משטרת ישראל, מערך בתי המשפט ורשות האכיפה והגבייה לפעול ליישם במלואה את החלטת הממשלה 1912 , שדנה בביטול השימוש בבולי ההכנסה לתשלום.
נטל ביורוקרטי בשל אי-שימוש בתחנה אחת 49 - הליכים לקבלת תג חניה לנכים נכים זכאים לתג חניה לנכה (להלן - תג) ולהפחתה משמעותית באגרה השנתית לרישיון הרכב50 "המכונה "פטור51.
נכים הפונים ל ביטוח הלאומי ולגופים ציבוריים אחרים בבקשה לקבל זכויות שונות52 המגיעות להם על פי חוק עקב מצבם הבריאותי, צריכים ל התייצב לפני ועדות רפואיות מטעם אותם גופים ציבוריים המעניקים להם זכויות53.
חלק מוועדות רפואיות אלה, בכללן אלה שמקיים משרד הבריאות עבור הביטוח הלאומי, שבודקות את המבקשים לקבל גמלת ניידות, בודקות גם את הזכאות לתג ולפטור של הנכים הפונים אליהן 54 .
לעומתן, ועדות רפואיות אחרות שמקיים הביטוח הלאומי55 אינן בודקות את זכאותם של הפונים אליהן לתג ולפטור, ואלה נאלצים להגיש את בקשתם לקבלת תג ופטור למשרד התחבורה.
משרד התחבורה קובע את זכאות מבקשי התגים על בסיס מסמכים רפואיים התומכים בבקשה, לרבות מסמכים שכתבו רופאים בקהילה לאחר שבדקו את מצבם הרפואי של מבקשי התגים.
מחודש מרץ 200856 הוגשו למשרד התחבורה כ- 11,000 בקשות בחודש לתג ולפטור 57.
המשרד אישר כ - 1,700 ,בקשות לתג .
49 ( בדרך זו ניתנים כמה שירותים במקום אחד ONE STOP CENTER \ SHOP ) 50 עלות האגרה השנתית לרישיון הרכב לנכה היא26 .
ש"ח בלבד 51 הקריטריונים לזכאות נקבעו בחוק חניה לנכים, התשנ"ד - 1993 ,, ובתקנות התעבורה התשכ"א- 1961.
52 בין היתר מדובר בבקשות לגמלה, עזרה סיעודית ורפואית וכד ומה.
53 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 '), עמ 1115.
54 ועדות רפואיות נוספות שבודקות גם את הזכאות לתג ולפטור של הנכים הפונים אליהן הן אלה שמקיים משרד הביטחון לנכי צה"ל, ואלה שמקיים הביטוח הלאומי לנכי פעולות איבה.
55 למשל לנכי נפגעי עבודה ולנכי נכות כללית.
56 עד למועד זה הנכים שנבדקו בוועדות רפואיות שאינן בודקות אתזכאותם של הפונים אליהן לתג ולפטור, הגישו את בקשתם לקבלת תג ופטור למשרד הבריאות.
57 למשרד התחבורה מוגשות מדי חודש כ -700 בקשות לקבלת החזר תשלומים על רישיון הרכב, על רקע קבלת התג.
נוסף על בקשות לתג מוגשות למשרד התחבורה בקשות להחלפת מספר הרכב בתג, בקשות לתג חדש על רקע אובדן תג קודם ופניות נוספות בנושא התג והפטור.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 19 .
דחה כ- 2,200 בקשות (חלקן הוגשו שוב כערעור), ואת היתר העביר לרופא מטעמו לעיון נוסף58.
כך הביטוח הלאומי ומשרד התחבורה מטילים על אזרחים שכבר נבדקו בוועדות רפואיות של הביטוח הלאומי נטל ביורוקרטי מיותר של התייצבות לבדיקות רפואיות נוספות אצל רופאים בקהילה, ונטל מיותר של הגשת מסמכים רפואיים התומכים בבקשה.
יצוין כי בשנים האחרונות עלה באופן ניכר מספר הבקשות והערעורים, גבר העומס על המערכת העוסקת בכך, ובשל כך התמשך ההליך כחודש וחצי עד שלושה חודשים.
העיכוב גרם להחמרת הנטל הביורוקרטי ולפגיעה נוספת בציבור הנכים הזקוקים לתג חניה.
יצוין כי בין הפונים למשרד התחבורה היו חולים הזכאים לתג חניה זמני (למשל עקב טיפולים כימותרפיים או טיפולי דיאליזה).
התמשכותו של ההליך הביאה לכך שחלק מהחולים קיבלו את התג הזמני כמה חודשים לאחר מועד הגש ת הבקשה, ולמעשה לאחר התקופה (או מרביתה) שבה הם נזקקו לו59.
, ואפשר גם כי לאחר מותם על הגופים הציבוריים לפעול באופן מתמיד להפחתת נטל ביורוקרטי מיותר, בייחוד כאשר מדובר באוכלוסייה חלשה שהנטל המוטל עליה גבוה ממילא60 .
ראוי גם שלנוכח הפגיעה האמורהבציבור הנכים הזק וקים לתג חניה, יפעלו הביטוח הלאומי ומשרד התחבורה - בשיתוף משרד הבריאות שמפעיל עבור הביטוח הלאומי ועדות רפואיות - לייעול ההליך לקבלת התג והפטור, באמצעות ביצועו ב"תחנה אחת".
כבר ב - 2003 הבינוהגופים הציבוריים האמורים כי הפתרון לנטל הביורוקרטי העודף טמון בכך ש הוועדות הרפואיות שמפעיל הביטוח הלאומי יבדקו גם את הזכאות לתג ולפטור.
בעקבות זאת, החל משרד התחבורה עוד באותה שנה בעבודת מטה להסדרת הנושא בדרך זו, אולם עד למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , כשמונה שנים לאחר שעבודת המטה החלה, היא לא הושלמה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציין הביטוח הלאומי, כי הוא שותף לעבודת מטה שבמסגרתה נעשית בדיקה שמטרתה לקבוע את סוגי הליקויים המאובחנים במסגרת הוועדות הרפואיות שהוא מפעיל, אשר מזכים בתג.
במקביל, הוא פועל עם משרד התחבורה להעברה ממוחשבת של המידע בנוגע לסעיפי הליקוי, כך שמשרד התחבורה יקבל את המידע ישירות ממנו וינפיק תגים לנכים הזכאים.
אגף הרישוי במשרד התחבורה התייחס בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 לליקויים נוספים בפעולות הגופים הציבוריים העוסקים בתגי נכים, וציין במיוחד את חוסר האחידות: הוועדות הרפואיות שמקיים הביטוח הלאומי לנכי פעולות איבה, הוועדות הרפואיות שמקיים משרד הביטחון לנכי צה"ל ומשרד התחבורה קובעים באופן עצמאי, ולא מתוך ראייה אחידה, את הקריטריונים לזכאות של נכים לתג ולפטור.
אגף הרישוי במשרד התחבורה התייחס גם לריבוי .
58 משרד התחבורה דחה מדי חודש כ-210 .
בקשות לתג על רקע פרטים חסרים 59 לדוגמה- בתקופה שבה הם קיבלו טיפולים.
60 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 '), עמ 1115.
תווי החניה לנכים בישראל, הנובע מהתנהלות זושל הגופים הנוגעים בדבר, וציין כי הפטור הניתן מאגרת הרישוי למקבלי התג גורם לרבים להגיש בקשות לתג.
הוא גם ציין כי מספר מחזיקי התג61 גבוה מאוד ביחס למספר מחזיקי רישיונות הנהיגה, ו"מצב זה יוצר אבסורד שהנכים אשר באמת זקוקים למקומות חניה, לא נהנים מהם".
בינואר 2012 הודיע משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה, כי בדיון שקיים עם משרד התחבורה סוכם כי המשרדים יגבשו קריטריונים אחידים למתן תגים.
על הגופים הציבוריים המעורבים בהליך הנפקת התגים - משרד התחבורה, הביטוח הלאומי ומשרד הבריאות - להשלים ללא דיחוי את עבודת המטה שנמשכת כב ר יותר משמונה שנים ונועדה ל העביר את האחריות לבדיקת הזכאות לתג ולפטור לוועדות הרפואיות שמפעיל הביטוח הלאומי.
עד להשלמת עבודת המטה, על משרד התחבורה לפעול לקיצור משך ההליך.
נטל ביורוקרטי הגורם לאי-ודאות עסקית בעלי עסקים שואפים לפעול בתנאי ודאות עסקית רבה כ כל שניתן, שכן תנאים כאלה מאפשרים להם לתכנן מראש את פעולותיהם.
נטל ביורוקרטי עלול להכניס עסק למצב של אי -ודאות, לדוגמה אם הרשות הציבורית אינה עומדת בציפייה הסבירה של העסק לקבל אישור או החלטה בתוך פרק זמן סביר.
אי-ודאות כזאת מסבה נזק כלכלי, המתבטא בין היתר בדחייה או באי -ביצוע של פעולות עסקיות, תוך כדי נשיאה בהפסדים הכרוכים בהמתנה, בהוצאות לא צפויות, בביטול או בעיכוב הכנסות צפויות ובהוצאות מימון לכיסוי הפער ביניהן.
מכאן החשיבות הטמונה בפעולות של גופים ציבוריים, המקיימים הליכי הסדרה הנוגעים לבעלי עסקים, למזעור האי-ודאות שנוצרת באותם הליכים.
אי-ודאות בהליכי אישור לייבוא מזון מטעם משרד הבריאות %80-%70 ממוצרי המזון הנצרך בישראל הם מוצרים מיובאים 62 , ובהגיעם לישראל, בטרם שיווקם, עליהם לקבל את אישור משרד הבריאות.
מאחר שלכל מזון נקבע מועד שבו פג תוקפו לשיווק, עיכוב בש חרור המוצרים עשוי להביא לביטול האפשרות לשיווקם ולהפסד כספי ניכר ליבואן.
לעתים, כאשר הנטל הביורוקרטי כבד מדי, עשויים היבואנים להימנע מייבוא מוצרים מסוימים שמועד התפוגה שלהם קצר, ובכך נפגע מגוון המוצרים המוצע לציבור הצרכנים.
הנטל הביורוקרטי גם עשוי להביא להע לאת מחירו של מוצר מסוים, עקב סיכון גבוה שהיבואן נוטל על עצמו.
מעבר לזה, עיכוב באישור ייבוא המזון מטיל על יבואני המזון עלויות נוספות, כגון עלייה בדמי האחסנה שהם משלמים עבור אחסון המזון במחסנים עד לקבלת האישור לשווקו.
העיכוב בשחרור מוצרים מעכב אף את .
61 במועד כתיבת הדוח כ- 130,000 .
תושבים החזיקו בתג 62 על פי נתוני התאחדות התעשיינים בישראל - איגוד תעשיות המזון - הסתכם ייבוא המזון לישראל בשנת 2008 בכ-1.
מיליארד דולר הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 21 .
שיווקם בארץ, מה שעלול לגרום ליבואן נזק נוסף.
הכבדת הנטל הביורוקרטי מהווה גם "חסם ייבוא"63, דהיינו היא מצמצמת את התחרות בענף ובכך תורמת לעליית המחיר של התוצרת המקומית.
משרד הבריאות מחייב את יבואני המזון לעבור שלושה שלבים של קבלת אישורים, בטרם ייתן להם את אישורו לייבוא מזון: ( 1 ) אישור מעמד של "יבואן מזון" מאת שירות המזון הארצי64 (להלן- שירות המזון); (2 ) אישור של שירות המזון לייבא מוצר מזון מסוים (להלן - אישור מוקדם); (3 ) אישור תחנות ההסגר למזון (להלן - תחנות ההסגר) 65 ל"שחרור" משלוח מסוים של מזון מהמכס כדי לשווקו בארץ (להלן - אישור למשלוח).
משרד מבקר המדינה בחן את ההליכים לקבלת אישור מוקדם ולקבלת אישור למשלוח והעלה ליקויים בפעולות משרד הבריאות, כמפורט להלן.
לעתים שירות המזון קבע ליבואנים, בשלב האישור המוקדם, תנאים לאישור ייבוא מוצרים.
אולם בעודם שוקדים על מיל וי תנאים אלה הציב שירות המזון תנאים נוספים, שונים מאלה שהעלה לפניהם קודם לכן.
יודגש כי שירות המזון היה יכול להציב לפחות חלק מהתנאים החדשים בתחילת ההליך.
על גופים ציבוריים לפרט בכתב את דרישותיהם כדי למנוע אי -הבנות בנוגע לדרישות, וכדי ליצור תיעוד אמין של תהליך הטיפול בבקשה.