HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מערך הבדיקות- הן של השירותים להגנת הצומח והן של השו"ט - אינו כולל בדיקות לאפלטוקסינים.
מרגע קבלת ההתרעה מהשו"ט בדצמבר 2005 ועד פברואר 2006 , מועד בו החלו הכלבים למות, התאפיינה התנהגות השירותים להגנת הצומח בהיעדר יוזמה 814 דוח שנתי59ב .
לבצע בדיקות כלשהן במוצרים, על אף סימני האזהרה43 , והן בהיעדר בקרה יזומה על מהלכי היבואן בנדון (בדיקה מעבדתית ופעולת איסוף המוצרים מהשוק, להלן - .
שיתוף הפעולה בין השירותים להגנת הצומח לבין השו"ט לאחר הוצאת היתר הייבוא ובעת משברים צריך להיות מוסדר בנהלים.
השירותים להגנת הצומח פועלים יחד עם השו"ט בשלב מתן ההיתר לייבוא מזון לבעלי חיים.
אולם, מהמסמכים עולה כי היעדר סמכות אחת שתכריע באופן סופי בנושאים המשותפים לשירותים להגנת הצומח ולשו"ט בתחום המזון לבעלי חיים הופך את תהליך קבלת ההחלטות בעת משבר לקשה יותר.
ביולי 2006 הגיש צוות הבדיקה למנכ"ל משרד החקלאות דאז דוח ובו המלצות בדבר האופן שבו אפשר לשפר את הפיקוח על מזון לחיות מחמד ואת שיתוף הפעולה בין השירותים להגנת הצומח ובין השו"ט.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה אחר יישום המלצות אלה עלה כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , בוצעו רק חלק מהן.
הטיפול ביישומן של המלצות אחרות של צוות הבדיקה לא הושלם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 :, כמפורט להלן לא קודמה חקיקת חוק אחיד ומתואם בנושא ייצור, ייבוא ושיווק מזון לבעלי חיים, חוק אשר יס דיר את מערך הסמכויות בנושא; לא שופר ולא הוסדר בנוהל ברור ומוגדר שיתוף הפעולה בין השו"ט ובין השירותים להגנת הצומח; לא נקבע נוהל לביצוע Recall; לא נקבע נוהל להערכת סיכונים ולניהול משברים שלפיו יפעלו כל הגורמים המקצועיים בשירותים להגנת הצומח ובשו"ט, ובמידת הצורך גם במשרד הבריאות.
באשר לסעיף זה הסביר משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כי ניהול משברים בכל מקרה נעשה לגופו של עניין.
משרד מבקר המדינה סובר שראוי לקבוע נוהל להערכת סיכונים ולניהול משברים היות וניהול אד הוק בעת משבר אינו מבטיח פעילות מיטבית כפי שנלמד מהארוע שבו נפגעו הכלבים, כגון העברת מידע והערכה משותפת של הסיכונים, קשר מתואם עם הלשכה המשפטית ושיתופו של משרד הבריאות במידת הצורך.
בביקורת נמצאו ליקויים בפיקוח על מזון לבעלי חיים אשר עלולים להביא לפגיעה בבריאות בעלי חיים ואף לפגיעה בבריאות בני האדם.
צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א - 1971 , אינו מקיף ואינו מסדיר נושאים רבים, ובהם היעדר פיקוח על מזון "רטוב" לבעלי חיים, היעדר פיקוח על מזון רפואי והיעדר הוראות להשמדת חומרים שנאסרו לשימוש.
מצב זה, הידוע היטב לכל העוסקים בגידול בעלי חיים, עלול לעודד עבריינות.
נוסף על כך, יש כפילות בנושא הפיקוח על הסחר במספוא בין השירותים להגנת הצומח, הפועלים מכוח צו .
43 ;מידע שהגיע מהשו"ט על הימצאות רעלנים במוצרי החברה הודעת החברה כי החלה באיסוף המוצרים מהחנויות; דיווחים ראשונים שהגיעו לשו"ט על תמותת כלבים ועל הקשר האפשרי למוצרי המזון, ועוד.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 815 .
הפיקוח, ובין השירותים הווטרינריים, הפועלים מכוח פקודת מחלות בעלי , התשמ"ה ]נוסח חדש [ חיים- 1985 ; בה בעת התיאום בין שני הגופים בנושא אכיפה של נוהלי הייבוא והבקרה אינו מוסדר.
כדי להתגבר על הבעיות ולהבטיח בקרה נאותה - לפי אמות מידה המקובלות במדינות מפותחות - על כל שלבי ייצור המספוא ושיווקו, יש לסיים במהרה את חקיקת החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים.
שומה על משרד החקלאות לפעול להסדרת הנושא בהלי ך מזורז.
בנוסף ראוי שמשרד החקלאות ישקול במכלול שיקוליו את הדאגה לבריאות הציבור בבואו לבחון מתן היתרים לייצר, לייבא ולשווק מספוא, בייחוד בכל האמור בתוספי מזון, שהם תכשירים רפואיים לכל דבר.
בביקורת נמצאו חילוקי דעות מהותיים בין משרד הבריאות למשרד החקלאות בכ ל הנוגע לפיקוח על הכנת מזון רפואי במכוני תערובת ובמרכזי מזון.
משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה שמרכזי מזון ומכוני תערובת אשר מייצרים מזון או מזון רפואי לבעלי חיים אינם בפיקוח משרד הבריאות, וכי הפיקוח על כך צריך להיות בלעדית בידי משרד החקלאות.
מנגד השיב משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כי משרד הבריאות הוא המופקד מכוח החוק על פקודת הרוקחים, ויש לו אחריות לנושא.
עוד כתב משרד החקלאות שכל הסמכות לנושא התכשירים הווטרינריים נמצאת בידי אגף הרוקחות של משרד הבריאות.
מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי זהו מצב לא תקין.
על שני המשרדים להיוועד יחד ללא דיחוי ולמצוא פתרון מוסכם.
נוסף על כך, במסגרת חקיקת החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים יש להסדיר גם את חלוקת הסמכויות בין שני המשרדים.
התחבורה הציבורית באוטובוסים (להלן - תח"צ) היא אמצעי התחבורה היחיד כמעט לבעלי הכנסה נמוכה, לילדים ולבני נוער, לחיילים, לסטודנטים ולקשישים.
תח"צ יעילה חיונית למהלך החיים הסדיר במדינה ולתפקוד המשק.
מנקודת מבט ציבורית צריך לתת לתחבורה הציבורית את העדיפות הראויה כיוון שהיא תורמת להפחתת הגודש בכבישים ולצמצום מספר תאונות הדרכים.
ההסעה באוטובוסים היא שירות בר -פיקוח על פי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשנ"ו - 1996 .
התחבורה הציבורית פועלת מתוקף צווים, הסכמים ורישיונות להפעלת קווי תחבורה ציבורית שנתנה ממשלת ישראל, לפיהם רשאי מפעיל לקיים שירותי תחבורה ציבורית ברחבי הארץ.
מכוח חוק זה, ועל פי פקודת התעבורה ועל פי תקנות התעבורה, התשכ"א - 1961 (להלן- פקודת התעבורה), קובע משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), תנאים בנוגע למתן רישיונות לקווי השירות, מספר האוטובוסים בקו, המסלול, תדירות הנסיעות, התעריפים וכדומה.
רישיונות הקו מתחדשים מדי שנה.
מר אלכס לנגר, משנה למנכ"ל והמפקח על התעבורה במשרד התחבורה הוא הסמכות להסדרת התחבורה הציבורית מטעם המדינה כלפי המפעילים.
הממשלה מעוניינת בקיום שירותי תח"צ תקינים וסדירים, בהבטחת רמת שירות נאותה לציבור, ובמחירים שייקבעו על ידה, ולכן היא תומכת בתחבורה הציבורית באוטובוסים מתקציבה.
צי האוטובוסים הציבוריים הכולל בשנת 2007 היה כ - 5,700 מהם כ- 1,000 של המפעילים החדשים והיתר של אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ (להלן - אגד) ומפעילים ותיקים אחרים.
בשנות ה -70 של המאה העשרים היוו שירותי התחבורה הציבורית באוטובוסים למעלה מ-50% מהנסיעות בישראל שהפעילו בעיקר שני המפעילים הגדולים אגד ודן - חברה לתחבורה ציבורית בע"מ (להלן - דן).
משנות ה-70 ועד סוף שנות ה- 90 לא גדל כמעט מספר הנוסעים בתחבורה הציבורית.
זאת לעומת גידול של יותר מ- 250% במספר הנסיעות בכל יתר אמצעי התחבורה.
כתוצאה מכך ירד חלקה של התחבורה הציבורית לכ -20% מסך הנסיעות בישראל.
בשנת 2001 החל תהליך ההפרטה.
בחודשים מרס-ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את השירות של אגד בקווי ה נוסעים, את השירות בתח"צ של חברות האוטובוסים הפרטיות (להלן - מפעילים חדשים או מפעילים פרטיים) ואת טיפולם של מזכירות אגד ומשרדי הממשלה בתחום זה.
הביקורת נעשתה באגד, במשרד התחבורה ובמשרד האוצר.
הביקורת על חברות האוטובוסים הפרטיות התמקדה בתפקודו של אגף תחבורה ציבורית במנהל היבשה במשרד התחבורה, כרגולטור וכמפקח על המפעילים הפרטיים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1073 .
פתיחת ענף התחבורה הציבורית לתחרות .
בשנת 1996 פרסמה ועדה לבחינה וגיבוש המלצות בעניין פתיחת ענף התח"צ לתחרות (להלן - הוועדה) את המלצותיה בנושא.
המלצותיה אומצו על ידי הממשלה ובמאי 1999 פרסם משרד התחבורה תכנית לרפורמה בענף.
הוועדה המליצה להקים רשות ארצית לתח"צ, אשר תרכז את הטיפול בענף ותהיה אחראית על רמת השירות והתכנון שלו (להלן - רשות לתח"צ), ורשויות מרחביות אשר יהיו אחראיות להפעלת התח"צ בתחומן.
עד להקמת רשות לתח"צ המליצה הוועדה להקים "מינהלת" במינהל היבשה במשרד התחבורה שתפעל כרשות הארצית לתח"צ עד שזו האחרונה תקום.
בספטמבר 1997 החליט משרד התחבורה, כי בהיעדר כוח אדם מתאים ומקצועי ליישום הרפורמה במשרד התחבורה ועד להקמתה של רשות לתח"צ, יש להעביר את הטיפול ברפורמה למיקור חוץ.
בין השנים 1998-2003 הועבר הטיפול לחברה חיצונית שזכתה במכרז, חברה זו פעלה כמינהלת.
תכנית הרפורמה ממאי 1999 חזרה על המלצת הוועדה משנת 1996 והוסיפה כי המינהלת תרכז את הטיפול המקצועי ברפורמה בתח"צ ותשמש זרוע מקצועית, תכנונית וביצועית של משרדי התחבורה והאוצר.
בנוסף קבעה תכנית הרפורמה, כי משרד התחבורה ימליץ על המבנה הארגוני הרצוי לרשות לתח"צ שתחליף בעתיד את המינהלת.
יצוין כי בשנת 2001 החל משרד התחבורה לפרסם מכרזים להפעלת קווי תח"צ על ידי מפעילים פרטיים.
בשנת 2002 ,פרסם משרד התחבורה מכרז חיצוני בדבר "מתן שירותי ניהול, ריכוז תיאום, ליווי ובקרה של מינהלת התחרות בתחבורה הציבורית עבור משרד התחבורה".
במכרז זכתה חברה לייעוץ כלכלי (להלן - חברה לייעוץ כלכלי).
החוזה עימה נחתם בינואר 2003 .
לשנתיים עם אופציה להארכה עד שנתיים נוספות חברה זו פועלת כמינהלת משנת 2003 , ובמועד סיום הביקורת ספטמבר 2008 , .
עדיין מתפקדת ככזו על פי המכרז הוטל על החברה לייעוץ כלכלי לייעץ למינהל היבשה במשרד התחבורה, לתת שירותי ניהול, ריכוז תיאום, ליווי ובקרה ולנהל את תהליך הרפורמה על כל שלביה.
בין השאר הטיל עליה משרד התחבורה להכין חוות דעת בדבר מבנה עתידי של רשות התח"צ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא היה מקום למשרד התחבורה להטיל על החברה לייעוץ כלכלי להכין חוות דעת להקמת רשות תח"צ בו בזמן שקיים חשש לניגוד עניינים במתן המלצה כזאת על ידה, הואיל והיא בתפקיד של מינהלת, והקמת רשות יכולה לייתר את הצורך בחברה זו.
בתחילת ש נת 2007 ביקש משרד התחבורה לבצע תיקוני חקיקה בפקודת התעבורה לצורך הקמתה של רשות לתח"צ.
לטענתו הקמתה תייתר את הצורך במיקור חוץ בעלות שנתית של כ -25 מיליון ש"ח.
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה, למנות צוות בינמשרדי לגיבוש מבנה, תפקידים ואופן ההתארגנות של רשות ממשלתי ת לתח"צ.
הצוות בהרכב נציגי משרד האוצר, נציבות שירות המדינה, משרד המשפטים ומשרד התחבורה אמור היה למסור את מסקנותיו תוך שישה חודשים, לרבות הכנת תכנית שתיושם עד סוף שנת 2008 .
במרס 2007 מינה שר התחבורה רא"ל (מיל') שאול מופז, ועדה לבחינת הרפורמה בתח"צ בראשותו של פרופ' עזרא סדן (להלן - ועדת סדן).
באוקטובר 2007 הגישה הוועדה את המלצותיה לשר לפיהן יש להמשיך בתכנית הרפורמה תחת "מטריה" של רשות רגולטורית ארצית לתחבורה ציבורית תוך יצירת אינטגרציה בין רכיבי התחבורה והתאמתם לצורכי הסביבה המשקית-חברתית.
מתשובת משרד התחבו רה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 עולה, כי המלצות ועדת סדן אומצו על ידי השר ומנכ"ל המשרד וכי משרד התחבורה פועל נמרצות לקידום רשות לתח"צ, אולם אין בידיו להקים רשות זאת לבד וכי יש צורך בשיתוף פעולה עם גופי שלטון נוספים לרבות רשויות מקומיות וחקיקה מיוחדת.
עוד צוין בתשובה כי משרד התחבורה אינו רואה ניגוד עניינים במתן סיוע ושירותים מקצועיים להקמת הרשות מהחברה לייעוץ כלכלי מאחר והמינהלת איננה יכולה להשפיע על ההחלטות המתקבלות ומאחר שבמשרד התחבורה תוקם ועדת היגוי אשר תסתמך בעיקר על עבודות יועצים מטעם האיחוד האירופי.
בניגוד להמלצות הוועדה משנת 1996 , המלצות תכנית הרפורמה משנת 1999 והמלצות ועדת סדן משנת 2007 בדבר הקמת רשות תח"צ בתוך מינהל היבשה שבמשרד התחבורה, עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , הרשות טרם הוקמה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לפעול בהקדם תוך שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים להקמתה.
קיומה של רשות לתח"צ תייתר את הצורך במינהלת.
על משרד התחבורה לבחון גם את מידת מעורבות החברה לייעוץ כלכלי בהכנות להקמת הרשות.
ניהול הידע והמידע במשרד התחבורה .
משרד התחבורה העביר את ניהול הרפורמה בתח"צ לחברה לייעוץ כלכלי ו את הפיקוח והבקרה לחברה לבקרה.
בין הסכנות שבהעברת שירותים אלו לגורמים פרטיים כלולים אובדן ידע, ויצירת תלות בגופים אלו.
ראו בעניין זה גם דוח מבקר המדינה 53 ב בנושא הרפורמה בתח"צ, הפרק על מערכת מידע ארצית, בו צוין כי משרד התחבורה מסר ללא מכרז הכנת מערכת למרכז מידע ארצי, לגוף חיצוני בשל מתן יתרון לידע שנצבר באותו גוף4.
בחוזה שנחתם בין משרד התחבורה לחברה לייעוץ כלכלי ישנה התייחסות לנושא העברת המידע בתום ההתקשרות לפיה, בתום כל שלב משלבי העבודה וכן במועד סיום ההתקשרות או בהפסקתה מתחייבת החברה לייעוץ כלכלי להעביר לממשלה ועל פי דרישתה, את כל המידע הנמצא ברשותה באמצעות מדיה מגנטית, דיסקטים, על גבי נייר או בכל דרך נאותה.
4 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ 715-716 .
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1075 .
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה להבטיח שימור והעברת הידע שנמצא ברשות החברה לייעוץ כלכלי, באופן שוטף, שהרי כל אימת שתתחלף חברה לניהול הרפורמה או שיתחלפו חלק מעובדיה, עלולים להיווצר חללי ידע גדולים שיש למלאם מחדש בהשקעה ניכרת.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למבקר המדינה כי בימים אלה הוא פועל להטמעת הארכיון הממוחשב של החברה לייעוץ כלכלי במערכות הממוחשבות שלו.
בקרה על פי תכנית הרפורמה יוקם במסגרת מינהלת התח"צ אגף בקרה ופיקוח.
בשנת 2002 הוקם במשרד התחבורה אגף בקרה ופיקוח.
האגף אחראי על יחידת הפיקוח, יחידת החקירות ועל הטיפול בתלונות הציבור.
לצורך קיום בקרה תפעולית פרסם משרד התחבורה בספטמבר 2002 מכרז לבחירת זכיין שישמש כיחידת בקרה תפעולית של אגף בקרה ופיקוח.
ביוני 2003 זכתה החברה לבקרה במכרז (להלן - החברה לבקרה) וביולי אותה שנה נחתם עימה חוזה בדבר מתן שירותי ייעוץ ובקרה תפעולית על מפעילי התח"צ.
הבקרה מקיפה את מרבית מפעילי התח"צ, ומספר מדגמי של אשכולות באגד ובדן.
תפקידה לוודא כי המפעילים עומדים בתנאי פקודת התעבורה, בהסכמים ובתנאי הרישיון, לאתר בעיות תפעוליות ולהביא לפתרונן.
באמצע שנת 2007 פורסם מכרז חדש לבחירת חברה חדשה לביצוע הבקרה התפעולית.
צוות המשנה לבדיקת ההצעות כלל נציגים ממשרד התחבורה וביניהם מר שלמה כץ - מנהל אגף בקרה ופרויקטים במשרד התחבורה אשר אחראי בין השאר על עבודתה של החברה לבקרה.
בינואר 2008 בדק צוות המשנה את שלושת ההצעות שהתקבלו במכרז והעניק לחברה לבקרה את הניקוד הגבוה ביותר.
במסגרת הבדיקה צוין כי לחברה לבקרה יש המלצות חמות המעידות על שביעות הרצון מעבודתה.
החברה לבקרה זכתה במכרז.
יצוין כי חבר צוות המשנה לבדיקה - מנהל אגף בקרה ופרויקטים והממונה עליו מר יהודה אלבז מופיעים ברשימת הממליצים שהגישה החברה לבקרה למכרז.
החברה לבקרה אף צירפה מכתב המלצה מפורט של הממונה למסמכי המכרז.
בתשובת משרד התחבורה למבקר המדינה הוא ציין כי ההמלצה שהחברה צירפה למסמכי המ כרז ניתנה לה בשלהי 2004 ובמנותק מהמכרז וכי לדעת משרד התחבורה בוועדות המכרזים ובצוותי המשנה אמורים להיות חברים המכירים את התחום על בוריו ואשר יש להם את הכלים לבחון את ההצעות ולבחור בספק אשר ימקסם את התועלות למשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שראש אגף בקרה ופיקוח נכלל בצוות המשנה לניקוד ההצעות של המתמודדים השונים במכרז; ונוכח העובדה שהוא נכלל ברשימת הממליצים על החברה לבקרה ושמכתב המלצה של הממונה עליו נכלל במסמכי המכרז, רצוי היה שיימנע מהשתתפות בצוות המשנה ועל המשרד היה למנות עובד מקצועי אחר תחתיו.
הפרטת סמכויות שלטוניות כאמור, לניהול הרפורמה שהיא פעולה שלטונית, מעסיק משרד התחבורה את החברה לייעוץ כלכלי ולניהול הבקרה והפיקוח על המפעילים מעסיק משרד התחבורה את החברה לבקרה.
משרד התחבורה עומד לביקורת מבקר המדינה לפיכך כאשר המשרד מעביר חלק מתפקידיו השלטוניים למיקו ר חוץ עליו לכלול בחוזה ההתקשרות עם החברה אותן מחויבויות החלות על המשרד; כדי לאפשר בין היתר, לבצע ביקורת של המדינה על ביצוע תפקידים ופעולות אלו.
דבר זה לא נעשה בהתקשרות עם החברה לבקרה ועם החברה לייעוץ כלכלי.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרים של הפרטה או מיקור חוץ של סמכויות שלטוניות או סמכויות בעלות אופי דומה המבוצעות מטעם משרדי ממשלה, לרבות מנגנוני ניהול בקרה ופיקוח, יש מקום במקרים הראויים לעגן בחוזה עם החברות הפרטיות גם אפשרות להחיל עליהן את הביקורת של משרד מבקר המדינה5 .
הפיקוח על חברות תחבורה ציבוריות בבעלות פרטית .
כל שנה מפוצלת לשתי תקופות בקרה של שישה חודשים כל אחת (להלן - מחצית).
החברה לבקרה מבצעת בקרה על בסיס דוחות תפעוליים של המפעיל - השוואת כמות נסיעות מדווחת לנדרש ברישיון הקו; בקרה בתחנות מוצא - תקינות, ניקיון, פרסום ושילוט התחנה, זמני יציאה, ציוד חירום, בדיקת רישיונות ועוד; בקרה לאורך מסלול הנסיעה - (מבוצעת על ידי נוסע סמוי) - זמני יציאה, התאמת האוטובוס לקו, התנהגות הנהג וצפיפות באוטובוסים; בקרת תשתיות המפעיל - צי רכב, פרטי נהגים, מידע לציבור, טיפול בתלונות הציבור, שילוט תחנות והשוואת לוח זמנים מפורסם לרישיונות.
החברה לבקרה מעבירה למפעילים פעמיים בשבוע את הליקויים שהיא העלתה, והם מתבקשים להגיב עליהם באופן שוטף.
דוחות חודשיים בגין חריגות המפעילים מועברים על ידי החברה לבקרה לוועדת אכיפה במשרד התחבורה המורכבת מנציגי משרד התחבורה, החברה לייעוץ כלכלי והחב רה לבקרה.
ועדת האכיפה דנה בדוחות מצד אחד ובתגובת המפעילים מנגד וממליצה בפני מנהל אגף תח"צ אם לאכוף פיצויים מוסכמים על המפעיל בגין אותה חריגה, בהתאם לנספח פיצויים מוסכמים המצורף לכל הסכם.
המלצות הוועדה מובאות לידיעת המפעילים והם רשאים לערער בפני מנהל תח"צ.
מנהל אגף תח"צ מחליט אם לקבל את המלצות ועדת האכיפה.
למפעילים יש אפשרות לערער על החלטתו בפני המפקח על התעבורה.
לאחר קבלת החלטה סופית מוציאה החברה לבקרה את דוחות הבקרה.
כל מחצית מוציאה החברה לבקרה דוחות בקרה מרוכזים הכוללים מדדי חריגה.
היא מתרגמת את הליקויים למדדים, ככל שיש יותר ליקויים כך המדד של החברה .
5 על פי סעיף9(6 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1077 .
המפעילה גבוה יותר (להלן - שיטת הניקוד).
המדד לו זוכה כל מפעיל מושווה למדד הממוצע של יתר המפעילים ובהתאם מדורג המפעיל.
מדוחות חברת הבקרה וממסמכים נוספים של משרד התחבורה עולים הליקויים הבאים: 1.
: רישיון לפי תקנה 385 .
, קו יופעל על פי רישיון מאת המפקח על התעבורה הביקורת העלתה, כי משרד התחבורה אישר למספר מפעילים להתחיל בהפעלת הקווים בטרם קיבלו רישיון מהמפקח.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה מצב בו משרד התחבורה איפשר הפעלת קווים ללא רישיון במשך תקופה ארוכה שנעה בין חצי שנה לשנה וחצי.
משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה שתינתן הנחייה לצוות היישום להקפיד על קיומם של רישיונות תקפים.
: הדרכת נהגים להבטחת שירות ברמה גבוהה וליצירת סטנדרט רמת שירות ענפי והפנמתו בקרב המפעילים מן הראוי כי הנהגים שיועסקו, יוכשרו בהתאם.
ועדת סדן המליצה כי על משרד התחבורה לעודד את המפעילים לערוך לנהגיהם קורסים המקנים פרמיות על שיפור איכות הנהג על פי קריטריונים שייקבעו על ידי מומחים של משרד התחבורה.
הביקורת העלתה, כי מעבר לדרישות המיזעריות הנדרשות לצורך קבלת רישיון, כל מפעיל קבע לעצמו את תהליך קליטת הנהגים ואת תכניות הדרכתם.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הקים צוות שיבחן את הדרכים לשיפור מעמד הנהג, לרבות תהליך ההכשרה.
: שילוט תחנות על פי הרישיון שניתן למפעילים עליהם לפרסם לוח זמנים מלא ומעודכן של כל הקווים היוצאים מאותה תחנה בנקודה נגישה ובולטת.
בנוסף עליהם לפרסם מפה מעודכנת של כל הקווים היוצאים מאותה תחנה.
על פי תקנה 413 בעל רישיון יתקין את לוח הקו בכל תחנותיו.
על פי תקנה414 בעל הרישיון יתקין שילוט בכל התחנות.
נמצא, כי מרבית המפעילים לא עמדו בחובתם זו במלואה.
נמצאו מפעילים אשר בכל תקופת הבקרה שלהם מצב התחנות לא עמד בדרישות האמורות.
בין 60% ל- 100% מהתחנות היו ללא לוח זמנים או מפות או שניהם גם יחד.
בתשובת משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי הוא החל בפיילוט לבחינת הצבת שלטי מידע אלקטרוניים בתחנות עיקריות לאורך מסלולי הקווים.
: עמידה בלוחות זמנים על פי תקנה 389 , על המפעיל לבצע את הנסיעות על פי לוח הזמנים הרשום ברישיון.
בנוסף, רשאי המפעיל להוסיף נסיעות אך מבלי להחסיר או לשנות נסיעות נדרשות ברישיון.
נמצא, כי מפעילים רבים לא עמדו בלוחות הזמנים שנקבעו ברישיון.
נמצאו מקרים רבים, הרבה מעבר לממוצע הארצי, של אי ביצוע נסיעות, הקדמה או איחור ואי התאמה בין מסלול הנסיעה על פי רישיון הקו לבין המסלול בפועל.
לפי ועדת סדן חריגה זו הגיעה ל -23% .
מהחריגה באיכות השירות 5.
: צפיפות באוטובוסים על פי תקנה 389 , נהיגה בתח"צ תעשה על פי הרישיון.
מספר הנוסעים באוטובוס ייקבע על פי הרישיון ואין לחרוג ממנו.
על פי תקנה 431 , לא יסיע נהג יותר נוסעים מהמספר שנקבע ברישיון הרכב.
בהתאם 1078 דוח שנתי59ב .
לתקנות האמורות נחתם ההסכם עם המפעילים, בחלק מההסכמים נקבעה דרישה מחמירה יותר (מס' נוסעים קטן מהמותר ברישיון).
הביקורת העלתה, כי היו מפעילים אשר בכל התקופה שהחברה לבקרה ערכה עליהם ביקורת, הפעילו אוטובוסים בין-עירוניים שהצפיפות בהם עלתה על המותר בתקנות.
: יחס הנהג לנוסעים על פי תקנה 416 , יתנהגו הנהג והכרטיסן באדיבות ובנימוס לנוסעים.
הביקורת העלתה כי שני מפעילים לא הפעילו אמצעי משמעת כנגד הנהגים שלהם.
חלק מהנהגים של אותם מפעילים נהגו באוטובוסים בהיותם לא מגולחים, ללא מדים ועם חריגות משמעותיות בדבר חוסר אדיבות כלפי נוסעים.
על פי ועדת סדן הופעה מרושלת וחוסר נימוס של הנהגים מהווים 7.
מהחריגה באיכות השירות 7.
נהיגה מסוכנת : (א) על פי תקנה 72 , אין לעצור רכב בתוך צומת או בתחום 12 מטר ממנו, בתוך מעבר חציה, בתחום12 מטר מקו עצירה.
לפי תקנה 75 , יש לעצור רכב סמוך לשפת הכביש בקו מקביל.
לפי תקנה428 , יעצור הנהג רק בתחנות שצוינו ברישיון הקו.
נמצאו מפעילים שלא עמדו בתקנות הבטיחות.
לאורך כל תקופת הבקרה שלהם עברו חלק מנהגיהם על עבירות כגון: עצירה שלא בתחנה בעת איסוף נוסעים, חציית צמתים ברמזור אדום והעלאת/הורדת נוסעים ברמזור אדום.
(ב) על פי תקנה 28 חובה על הנהג להחזיק בידיו את ההגה ואסור לו לאחוז בטלפון נייד או להשתמש בו בזמן הנהיגה אלא באמצעות דיבורית.
נמצא כי חלק מהמפעילים אשרו לנהגיהם לנהל שיחות קצרות בזמן הנהיגה לצורכי עבודה ללא דיבורית.
כתוצאה מכך, הרבו הנהגים של אותם מפעילים לשוחח בטלפון נייד בזמן הנסיעה.
על פי ועדת סדן, נסיעה מסוכנת הכוללת דיבור בטלפון נייד ללא דיבורית בזמן נסיעה, עצירה רחוק מהמדרכה, כניסה לצומת ברמזור אדום, נהיגה פראית, איסוף או הורדת נוסעים שלא בתחנות, מהווים 22.
מסך החריגה מאיכות השירות 8.
: תחזוקה וניקיון אוטובוסים על פי תקנה 405 , בעל הרישיון יבטיח את ניקיונו של כל אוטובוס.
על פי תקנה 441 , על הנהג להבטיח את ניקיון האוטובוס בטרם יחל בנסיעה.
גם על פי ההסכם, המפעיל מחויב לבצע את הנסיעות באמצעות אוטובוסים נקיים.
נמצא, כי משרד התחבורה לא הצליח לאכוף חובה זאת על כל המפעילים.
נמצאו מפעילים אשר בכל תקופת הבקרה שלהם הפעילו אוטובוסים מלוכלכים, ללא פח אשפה ועם ציורי גרפיטי.
תלונות הציבור: על פי ההסכם שנחתם עם המפעילים, הם נדרשים למנות בעל תפקיד בכיר לטיפול בנושא תלונות הציבור, לפרסם את מספרי הטלפון וכתובת אתר האינטרנט למשלוח תלונות ולהשיב עליהן.
החברה לבקרה בדקה את תהליך הטיפול בתלונות על ידי המפעיל, הזמן שלוקח להשיב לשיחות הטלפון, רישום התלונות ואת היחס הניתן למתלוננים.
משרד התחבורה לא כלל בחוזה עם החברה לבקרה את היקף הבדיקות הנדרש ואת אופן בדיקת הטיפול בתלונות.
יצוין כי מספר הבדיקות שביצעה החברה לבקרה נע בין אפס לחמש, לכל מפעיל למחצית שנה.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדי נה, כי מספר הבדיקות שייעשה יעמוד על חמש בדיקות לפחות לאשכול.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1079 .
: דיווחי מפעיל על פי ההסכמים שנחתמו עם המפעילים, עליהם להגיש כל חודש דוח מפורט בדבר ספירת נוסעים, דוחות תכנון וביצוע נסיעות, דוח מסלולים, ודוח מצבת אוטובוסים.
על פי הדיווחים מבצעת החברה לבקרה השוואת ביצוע נסיעות ועמידה בלוח זמנים מול רישיון, ניתוח ספירות נוסעים, השוואת גיל צי הרכב למחויבותו בהסכם ועוד.
נמצא כי לא כל המפעילים הגישו את הדוחות כנדרש.
נמצאו מפעילים שלא הגישו דיווחים כלל ומפעילים אחרים שהגישו דיווחים חסרים ובאיחור.
בתשובת משרד התחבו רה למשרד מבקר המדינה צוין כי הוא מסכים להערת המבקר וכי הוא עושה מאמצים רבים על מנת לשפר את רמת הדיווחים.
קנסות - פיצויים מוסכמים: על פי ההסכם שנחתם בין משרד התחבורה למפעילים, על מעשה או מחדל של מפעיל השירות או אי עמידה ברמת השירות הנדרשת בהסכם, יחויב ה מפעיל בקנסות -פיצויים מוסכמים.
תשלום הקנסות לא יבוא במקום כל סעד אחר.
נמצא כי, קיים יותר מנוסח אחד של נספח פיצויים מוסכמים.
נמצאו חריגות שלא הוחלו על כל המפעילים ותעריפי קנסות שונים על אותן חריגות, ולכן לא ניתן היה לקנוס את כל המפעילים על אותן החריגות אלא רק על אלו שנכללו בנספח להתקשרות עימם.
מתשובת משרד התחבורה עולה כי: ".
בדיקת נספחי הפיצויים על ציר הזמן מלמדת שחלה אבולוציה בהתייחסותנו לנושא, שהינה תולדה של ניסיון מצטבר והתאמת הנספחים לצרכים בשטח.
כלומר כל נספח שנחתם הינו למעשה שיפור של נספחים שקדמו לו".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לפעול להשוואת נספחי הפיצויים שכן נספחי פיצויים שאינם אחידים, גוררים גביית קנסות רק מחלק מהמפעילים בגין אותה חריגה, יוצרים אי שוויון ביניהם, ומקשים על אכיפת הדרישות.
: חירום למרות המצב הביטחוני המיוחד בו נמצאת מדינת ישראל נמצא, כי למרבית המפעילים אין נוהל חירום.
עוד נמצא כי הוראות הפעולה בזמן חירום של אחד המפעילים אשר הסיע נוסעים באישור באזור הנמצא ביהודה והשומרון נמצאות בעיר אחרת וכי מנהל הסניף באותו ישוב לא בקיא בנוהלים אלו.
כמו כן, למרות שנקבע כי על המפעילים המ שרתים באזור יהודה והשומרון להשתמש באוטובוסים ממוגנים עם אמצעי תקשורת ראויים עם גורמי הביטחון, נמצא כי לא הותקנו לחצני מצוקה באוטובוסים של המפעיל וארבעה אוטובוסים בין-עירוניים של המפעיל אינם ממוגני ירי.
: שעות נהיגה לפי תקנה 168 , נהג רכב ציבורי ינהג על פ י שעות העבודה שנקבעו בתקנות.
לפי תקנה 412 , "בעל רישיון לא יעסיק נהג ולא ירשה לו לעבוד בנהיגה, אלא במספר השעות ובהפסקות שנקבעו בדין".
נמצא כי משרד התחבורה לא כלל בדיקה זו ברשימת הבדיקות שמבצעת החברה לבקרה, אף כי מדובר בנושא חיוני.
: נשיאת מסמכים והצגתם (א) על פי תקנות התעבורה לא ינהג אדם ברכב אלא אם נמצאות איתו התעודות המתחייבות ובכללן אישור קצין 1080 דוח שנתי59ב .
במקרה בו לא היה בידי הנוהג התעודות המתחייבות הוא יציג אותן תוך חמישה ימים, מיום שנדרש לכך.
נמצא כי כאשר לא היה בידי נהגי המפעילים אישור קצין בטיחות או שהנהגים סרבו להציג מסמכים תקפים בבקרה הגלויה באוטובוס כגון רישיון נהיגה, רישיון רכב, ביטוח ואישור קצין בטיחות, משרד התחבורה לא דרש לוודא קיומם ולהציגם תוך חמישה ימים כנדרש.
לדעת הביקורת על משרד התחבורה להוסיף בקרה זאת לרשימת הבקרות שעל החברה לבקרה לבצע.
(ב) על מנת לוודא שהמפעילים מעסיקים נהגים העומדים בדרישות החוק, מבקשת החברה לבקרה לקבל מהם את רשימת הנהגים, כולל פרטי רישיונות הנהיגה שלהם.
נמצא כי משרד התחבורה איפשר הפעלת הקווים בטרם קיבל את רשימת הנהגים ואת מלוא הפרטים הנחוצים לבדיקת כשירותם.
הליקויים דלעיל אינם עולים בקנה אחד עם תקנות התעבורה, עם החוזים שנחתמו בין משרד התחבורה לבין המפעילים ועם הוראות שונות של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה להעמיק את האכיפה בתחומים המהותיים הקשורים לשירות לנוסע, לרבות: נהיגה מסוכנת, חובת דיווח של המפ עילים, עמידה בלוחות זמנים ואדיבות נהגים.
על משרד התחבורה לאתר את התחומים בהם אין הנחיות בכלל, כגון נוהלי חירום, או שההנחיות הקיימות אינן מספקות ולדאוג לקביעת הנחיות מחייבות בתחומים אלו, הן למפעילים השונים והן לחברה לבקרה.
מכרז פרוזדור ירושלים .
משרד התחבורה מדרג כל מפעיל בהתאם למספר וסוג החריגות שביצע, הניקוד והדרוג אמורים לשמש גורם מרתיע, מאחר שהמפעילים יודעים שהניקוד עלול למנוע מהם זכייה במכרזים עתידיים.
באמצע 2007 פרסם משרד התחבורה מכרז לבחירת מפעיל תח"צ בפרוזדור ירושלים.
בנובמבר 2007 דנה ועדת המכרזיםבהצעותיהם של ארבעה מפעילים.
במכרז זכה המפעיל שהציע את ההצעה הכספית הגבוהה ביותר ואשר קיבל את הניקוד הנמוך ביותר מבחינת הבקרה התפעולית ובתכנית התפעולית.
בדיון צוין כי על פי חוות דעת כלכלית שהגישה החברה לייעוץ כלכלי, המפעיל יפסיד 3 מיליון ש"ח בשנה.
למרות זאת החליטה ועדת המכרזים כי "לאור הכלל המשפטי לפיו אין בהצעה מפסידה כשלעצמה, כדי להצדיק פסילת הצעה, והעובדה משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1081 .
הינה חברה מנוסה העומדת בנחרצות על עמדתה כי הצעתה כלל]שם המפעיל[ש לא תביא להפסד, אין לוועדה יסוד לומר כי מדובר בהצעה 'בלתי שפויה' המצדיקה את פסילתה או הצעה אשר תביא לנזק לציבור".
יש לציין, כי המפעיל דורג במקום 12 מתוך18 מפעילים, כי רמת השירות שהמפעיל סיפק לאשכולות אחרים היתה ירודה ונבעה בעיקר מהעברת תשומות מאשכול אחד לטובת מישנהו.