HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
62 ע״פ 10049/03 פלוני נ׳ מדינת ישראל פד׳״י נט(1 )391,385 (2004).
63 ע"פ 5582/09 'פלוני נמדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
1202 '"משך טיפול התביעה עד להגשת כתב אישום", עמ1 .
בזמן שעבר כדי להקל בעונש, עד כדי כך שלעתים העונש נראה בלתי הולם את העבירה, וערכו כגורם מחנך ומרתיע נפגם במידה רבה".
גם מבקר המדינה עסק בסוגיית הימשכות ההליכים בתיקים פליליים וציין כי: "השיהוי הרב בטיפול בתיקים עלול ליצור קושי באיתור עדים ונאשמים, וביצוע השלמות חקירה זמן רב לאחר האירועים מקשה גם את קבלת ההחלטות בתיקים.
כי מצב זה גורם לא רק לעינוי דין אלא גם לפגיעה חמורה בהרתעה, ועקב כך יורדים לטמיון המשאבים הרב ים שהשקיעו בתיקים אלה גורמי החקירה"65 .
קיצור ההליכים המשפטיים מקבל משנה חשיבות כשמעורבים בהם קטינים במסמך של המועצה לשלום הילד בנושא זה נכתב: " להימשכות ההליכים השפעה דרמטית על מצבו הנפשי של הקטין ועל הליך השיקום שלו.
בנוסף, עשויות להיות לכך השלכות על עדות הקטין שנוכח הימשכות ההליכים עבר את גיל 14 עוד לפני מועד העדות ונדרש בשל כך להעיד.
זאת, מבלי ליהנות מההגנות הקבועות בחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט"ו -1955 והנתונות לילדים עד גיל14"66 .
בשנת2017 פרסמה הנהלת בתי משפט נוהל של נשיאת בית המשפט העליון דאז בנושא "סדרי עבודה ביחס להעדת קטינים נפגעי עבירה"67 .
בנוהל נקבע כי אם קטין נפגע עבירה נדרש להעיד בבית משפט, ככלל תיגבה עדותו לא יאוחר מ-90 יום ממועד הגשתו של כתב האישום68 .
בהמשך להנחייתה של נשיאת בית המשפט העליון פורסמה במאי2018 הנחייתו של פרקליט המדינה בעניין הגשת כתב אישום וזימון לעדות בתיק על עבירת מין או אלימות שנפגע העבירה בו או עד תביעה מרכזי הוא קטין69 , ותכליתה להקל על הקטין המוסר עדותו בבית משפט.
לפי ההנחיה, בהליכים פליליים שנפגעי העבירה בהם או העדים המרכזיים הם קטינים, "מחויבת התביעה במתן עדיפות לקידום ניהול הליכים אלו ושמיעת עדותם של הקטינים.
זאת מתוך מטרה לצמצם עד כמה שניתן את זמן ההמתנה של הקטין נפגע העבירה/ העד בטרם מסירת העדות, ועל מנת למנוע ממנו נזק נפשי נוסף בשל אותה המתנה".
הנחיית פרקליט המדינה חלה בעיקר על קטינים מתחת לגיל 14 .
עם זאת, נקבע בהנחיה כי התביעה תעשה מאמץ, ככל האפשר ובהתאם לנסיבות העניין, להחיל כללים דומים גם על קטינים בגילאי 14 - 18 .
ההנחיה מפרטת מסגרת זמנים לכל שלב בניהול התיק.
למשל, תיק חקירה שהתקבל אצל התביעה בעניינו של קטין נפגע עבירה שעדותו הותרה על ידי חוקר ילדים, יועבר בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-14 ימים מעת פתיחת התיק בתביעה לעיונו של תובע .
65 " טיפול הפרקליטות בתיקים הפליליים הממתינים לבירור דין ", דוחות ביקורת של האגף לתפקידים מיוחדים 3.
66 תגובת היועצת המשפטית של המועצה לשלום הילד על סיכום דיון בוועדת החוקה חוק ומשפט בכנסת בנושא "קטינים נפגעי עבירה" מיום 2.
16 67 הוראת נוהל של נשיאת בית המשפט העליון מספר1 - 17 בתוקף מיום6.
בהנחיה מצוינים שלושה סייגים 69 הנחיית פרקליט המדינה מספר6.
13 " הגשת כתב אישום וזימוןלעדות בתיק מין או אלימות שבו נפגע העברה או עד תביעה מרכזי הוא קטין".
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |137 .
לצורך עיון בחומר החקירה וקבלת החלטה בדבר העמדה לדין.
אם נדרשת השלמת חקירה בתיק, יפנה תובע ללא דיחוי ליחידה החוקרת בבקשה להשלמת חקירה.
אם לא הסתיימה החקירה תוך 90 ימים מיום החזרת התיק ליחידה החוקרת, יפנה התובע אל היחידה החוקרת בבקשה לזרז את סיום החקירה.
מצא תובע כי קמה הצדקה להגשת כתב אישום בתיק שנפגע העבירה בו קטין, תתקבל החלטה על הגשת כתב האישום בהקדם, לא יאוחר משישה חודשים מיום פתיחת התיק או מיום קבלת השלמת החקירה, אם נדרשה.
מנתוני המשטרה עולה כי בשנים 2010 - 2017 נפתחו 6,758 תיקים בגין עבריינות מין של בגירים כלפי קטינים.
בתרשים 8 מובאת התפלגות משך זמן החקירה בתיקים אלו מרגע פתיחתם ועד העברתם לפרקליטות.
תרשים 8 : משך זמן חקירת תיקי המשטרה שנפתחו בשנים 2017-2010 בגין עבריינות מין כלפי קטינים מנתוני הפרקליטות עולה כי ב-677 מ-878 תיקים שהוגשו בהם כתבי אישום בעבירות מין כלפי קטינים משנת 2008 עד אפריל2018 , כתב האישום הוגש תוך שלושה חודשים מיום פתיחת התיק בפרקליטות.
ב-105 תיקים הוגש כתב אישום 138 |דוח שנתי 69ב .
תוך שנה, ב-64 תיקים הוגש כתב אישום תוך שנה עדשנתיים מיום פתיחתם.
ואולם ב-21 תיקים הוגש כתב האישום שנתיים ויותר ממועד פתיחתם, בשישה תיקים שלוש שנים ויותר ממועד פתיחתם, ובחמישה תיקים הוגש כתב האישום יותר מארבע שנים לאחר פתיחתם בפרקליטות.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי "הפרקליטות משקיעה מאמצים בשמירה והקפדה על הכללים והעקרונות", כמו גם על מתן אפשרות לקטינים נפגעי עבירה לממש את הזכויות שנקבעו בחוק זכויות נפגעי עבירה.
היות שבמקרים של שיהוי בטיפולם של גורמי האכיפה בתיקי עבירות מין נוצרים עינוי דין ופגיעה בהרתעה , וכדי למנוע מצבים אלה, ראוי כי הפרקליטות תקיים מעקב שוטף ובזמן אמת אחר יישומה של הנחיית פרקליט המדינה לזירוז הטיפול בתיקי עבירות מין בקטינים.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |139 .
המטה הלאומי להגנה על ילדים ובני נוער באינטרנט .
הודות להתפתחות הטכנולוגית הדיגיטליות המואצת, בשנים האחרונו ת נעשה האינטרנט לכלי התקשורת הראשי ובעל התפוצה הרחבה ביותר.
את תפוצתו ואת השימוש הנרחב בו אפשר לזקוף בין השאר להמצאת הטלפון החכם ( smartphone) , המשמש כמחשב כף יד וזמין לשימוש בכל עת.
מספר הגולשים ברשת ושיעורם באוכלוסייה עולה, גיל הגולשים הצעירים יורד וזמן הגלישה מתארך.
מגוון התכנים ברשת הוא אינסופי ולצד האפשרויות הרבות הגלומות בה יש גם סכנות רבות האורבות לגולשים.
אוכלוסיית הקטינים חשופה מאוד לסכנות אלה, בגלל תמימותם וניסיון חייהם הקצר, ההופכים אותם לנוחים יותר להשפעה ולניצול.
מטרת החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998, היא לאסור הטרדה מינית כדי להגן על כבודו של אדם, על חירותו ועל פרטיותו, וכדי לקדם שוויון בין המינים.
בין השאר החוק אוסר הטרדה מינית, לרבות באמצעות מחשב או חומר מחשב וכן "פרסום תצלום סרט או הקלטה של אדם, המתמקד במיניותו, בנסיבות שבהן הפרסום עלול להשפיל את האדם או לבזותו ולא ניתנה הסכמתו לפרסום".
עוד קובע החוק כי הצעות חוזרות בעלות אופי מיני או התייחסויות חוזרות המתמקדות במיניות ו של האדם, כשהן מופנות כלפי קטינים מתחת לגיל 15, ייחשבו כהטרדה מינית, גם אם הקטין לא הראה כי אינו מעוניין בהן.
חוק העונשין אוסר פרסום והצגה של תועבה בכלל , ובאשר לקטינים אוסר החוק גם החזקת פרסום תועבה ובו דמותו של קטין, וצריכת פרסום כאמור אף בלי להחזיק בו70.
בנוסף קיימות הנחיות של פרקליט המדינה71 שעניינן״פרסום, החזקה וצריכה של חומר תועבה ובו דמותו של קטין״; ו״חקירה והעמדה לדין - בעבירות של פרסום תצלומים, הקלטות, או סרטים של אדם, בעלי אופי מיני, ללא הסכמתו״.
בסקר "תופעת השיימינג והאלימות ברשת בקרב בני הנוער בישראל" שערך המשרד לבט"פ בשנת 2016 , בקרב בני12 - 17 , נמצא כי13% מהמשתתפים בו מסרו שחוו הטרדה מינית ברשת (לפי הדיווח בנות נפגעו פי שניים יותר מבנים).
מבני הנוער שדיווחו כי חוו אלימות ברשת ציינו כי לא סיפרו זאת לאיש מבין אלה שסיפרו לגורם כלשהו, אחוז אחד בלבד דיווחו על הפגיעה למשטרה.
בסקר השוואתי שערך איגוד האינטרנט הישראלי בשנת 201772 בקרב בני7 - 17, דיווחו11% ,כי חוו פגיעה ברשת34% מהם דיווחו כי נתקלו שלא במתכוון בתוכן פורנוגרפי, 3% מכלל הנשאלים ענו כי הוטרדו מינית, ומכלל הבנות שנשאלו ענו כ-13% .
70 למעט המחזיק או הצורך באקראי ובתום לב, כאמור בסעיף 214(ב3 .
) לחוק העונשין 71 הנחיות2.
29 72 פורסם בשנתון "ילדים בישראל2017 '" של המועצה לשלום הילד עמ534 - 537.
בשנת 2016 החליטה הממשלה73 ,להקים במשרד לבט"פבשיתוף משרד החינוך, משרד המשפטים, משרד הרווחה ומשרד הבריאות (להלן - הגורמים השותפים)74 , מערךמשולב, משטרתי ואזרחי, שיפעל נגד תופעות אלימות ופשיעה באינטרנט ולמניעתן, לרבות ברשתות החברתיות, ובמיוחד אלימות ופשיעה נגד ילדים ובני נוער, כדי ליצור סביבה וירטואלית בטוחה (להלן - המערך)75.
בהחלטות אלה קבעה הממשלה כי המערך יפעל ליישום מדיניות לאומית כפי שתותווה על ידי ועדת ההיגוי שבראשה מנכ"ל המשרד לבט"פ וחבריה הם מפכ"ל המשטרה, מנכ"לי הגורמים השותפים או נציגיהם, ונציגי גופים אחרים העוסקים בנושא.
בספטמבר 2016 ,החליטה הממשלה כי במסגרת המערך יוקמו מטה המערך מוקד פניות הציבור (להלן - המוקד), ויחידה משטרתית ייעודית למאבק בפשיעה נגד קטינים במרחב המקוון (להלן - היחידה המבצעית).
עוד הוחלט כי להקמת המערך יוקצה תקציב ממקורות המשרד לבט"פ לשנים 2017 - 2018 ובכלל זה תקני כוח אדם לנציגי הגורמים השותפים.
בשנים 2017 - 2018 החל המשרד לבט"פ בהקמת המערך: גויסו עובדים, נשכר מבנה זמני, החלה פעילות היחידה המבצעית והמוקד החל לפעול במתכונת מצומצמת.
בשנתיים האחרונות תכנן המשרד לבט"פ אירועים להכרזה רשמית על פתיחת המוקד והש קת המערך כולו ובכלל זה קמפיין לפרסומו, אשר לא התקיימו בפועל: הכרזה על פתיחת המוקד בקיץ 2017 ; אירוע להשקה של כלל המערך במרץ 2018 ; הכרזה על הקמת המערך ביוני 2018 במקביל לפרסום קמפיין תקשורתי; שנדחתה בהמשך לאוגוסט או ספטמבר אותה שנה.
בסופו של דבר, לאחר מועד סיום הביקורת הושק המערך באמצע נובמבר 2018 במקביל לפרסום קמפיין תקשורתי והקמת אתר אינטרנט רשמי של המערך.
המערך מורכב משתי יחידות מקבילות, יחידת מטה הכפופה לראש אגף חקירות ומודיעין (אח"ם) ויחידה אופרטיבית הכפופה לראש אח"ם ולראש יחידת להב 433 .
וכוללת את המוקד ואת היחידה המבצעיתבראש כל יחידה הוצב קצין משטרה בדרגת ניצב-משנה (להלן - נצ"מ).
שני מפקדי היחידות כפופים למפכ"ל המשטרה ופועלים לפי מתווה שניסחה ועדת ההיגוי.
להלן בתרשים 9 :מבנה המערך .
73 'החלטה מס1006 מ- 17.
16 בנושא "הקמת מערך למניעת אלימות ופשיעה נגד ילדים ובני נוער ברשת (מערך מאו"ר) והחלטה מס' 1972 מ-27.
16 בנושא "מערך למניעת אלימות ופשיעה נגד ילדים ובני נוער ברשת (מערך מאו"ר).
בהחלטה צוין כי משרד התקשורת יהיה שותף להקמת תשתית התקשורת למערך 75 המערך נקרא בהחלטת הממשלה "מערך מאו"ר".
במהלך הביקורת שונה שמו ל"המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת - 105.
" היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |141 .
תרשים9: מבנה המערך לצורך הקמת המערך אישר האוצר 131 :תקנים100 ( תקנים למשטרה67 תקנים להקצאה ב-2017 ו-33 ב-2018) ו-31 .
תקנים לחלוקה בין הגורמים השותפים בעקבות קיצוץ תקציבי המתוכנן לשנת 2019 קוצצו12 תקנים משטרתיים ומספר תקני המשטרה היה 88 .
שוטרים באוקטובר 2018 הייתה מצבת השוטרים במערך 69 (כ-78% )מן התקןומצבת העובדים האזרחים 24 (כ-77%.
היעדר תפיסת הפעלה ותוכניות עבודה .
בדצמבר 2007 פרסם משרדראש הממשלה את "המדריך לתכנון ממשלתי ", ככלי עזר לתכנון העבודה במשרדי הממשלה וליצירת תשתית מושגית משותפת בגיבוש תוכניות העבודה למשרדים השונים.
בדצמבר 2011 חייבה הממשלה76 את .
76 'החלטה מס4028 מ- 25.
משרדיה לפעול לפי מדריך התכנון הממשלתי ולהגיש את תוכנית העבודה השנתית.
תוכניות עבודה הן כלי עזר בחשיבה אסטרטגית: הן מגדירות את המצב שהגוף מבקש להגיע אליו ומתוות את הדרך למימושו.
על התוכנית לכלול את המטרות העומדות בבסיס עבודתו של הגוף, את היעדים המרכזיים שהגשמתם תשרת מטרות אלה, ואת המשימות העיקריות שהגוף יבצע לשם השגת היעדים, אבני דרך לביצוע המשימות ומדדים לקביעתה של מידת העמידה במשימות77.
"בגופים מסוימים קיימת גם "תפיסת הפעלה 78 שמוגדרים בה החזון, הייעוד והמטרות ומפורטים תחומי העיסוק וחלוקת התפקידים של הגורמים באותו גוף.
בהחלטת הממשלה מינואר 2016 נקבע כי ועדת היגוי תאשר את תפיסת ההפעלה של המערך, את תוכנית העבודה ואת התקציב ליישומה.
כבר בדיון ראשון של ועדת ההיגוי, בפברואר 2016 , סיכם מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז כי "ק יימת חשיבות רבה להשלים את גיבוש המבנה ותפיסת ההפעלה כדי שניתן יהיה.
לקדם את הקמת מערך מאו"ר".
כעבור שנתיים ויותר, באפריל 2018 , הורה מנכ"ל המשרד למשטרה כי יש לגבש באופן מיידי תפיסת הפעלה ונהלי עבודה ולתקפם.
באוקטובר 2018 העביר ראש מטה המערך למשרד מבקר המדינה נוהל להפעלת המוקד ומסר כי הנוהל הוא תפיסת ההפעלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנוהל מתייחס למוקד בלבד ולא לכל הגורמים במערך - אין בו התייחסות לפעילותם של מטה המערך והיחידה המבצעית - ולפיכך אינו בגדר תפיסת הפעלה ארגונית.
אף שהחלטת הממשלה מינואר 2016 חייבה את ועדת ההיגוי לאשר תפיסת הפעלה ותוכנית עבודה של המערך, עד דצמבר 2018 לא יושמה ההחלטה.
זאת ועוד, לשנים 2017 - 2018 לא הייתה תוכנית עבודה סדורה המפרטת את משימותיו ואת יעדיו של המערך.
רק בספטמבר 2018 הופץ מסמך שנועד לשמש כבסיס לתוכנית עבודה לשנת 2019 , אך אין מצוינים בו לא המטרות העיקריות, לא לוחות הזמנים לביצוע המשימות ולא המדדים לעמידה בהן.
המשטרה ציינה בתשובתה כי תפיסת ההפעלה נכתבה כבר בינואר 2017 , וכי כלל תקני המשטרה גויסו לאחר שאושרה פקודת הארגון79 של המטה בדצמבר 2016 .
77 מדריך התכנון הממשלתי (ספטמבר2010 '), עמ42.
78 תפיסת ההפעלה של ארגון מגובשת מהמשימות שהוטלו על יו והיא מגדירה את הרעיון המרכזי של הארגון לביצוע המוטל עליו ואת דרכי הביצוע .
79 )פקודת ארגון (פק"א- מסמך המסכם את המשמעויות הארגוניות ואת היבטי המשאבים בעבודת המטה שאישר פיקוד המשטרה.
הפק"א היא התחייבות ארגונית ועיקריה הם יעוד ותפקידים, תקינת כוח אדם ואמצעים (מתוך: מילון המושגים המבצעי של משטרת ישראל).
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |143 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה כי תפיסת ההפעלה מינואר 2017 שהמשטרה מתייחסת אליה בתשובתה הוגדרה על ידי המערך כטיוטה.
ואומנם באפריל 2018 קבע מנכ"ל המשרד לבט"פ שיש לגבש לאלתר תפיסת הפעלה ונהלים.
הפעלה שוטפת של המערך באיוש רוב המשרות שבו ללא תוכניות עבודה כנדרש על פי החלטת הממשלה וללא תפיסת הפעלה אינה תקינה ועלולה לפגוע ביכולת לממש את התכלית שלשמה הוקם המערך.
על המשרד לבט"פ והמשטרה לאשר בהקדם האפשרי תפיסת הפעלה ותוכניות עבודה מפורטות ולהתוות את ההחלטות והפעולות לפיהן.
תפקידיה של יחידת המטה הם ניהול המערך ותכלול פעילותו בבניין הכוח.
תפקידיה ברמת הביצוע הם, בין השאר, כתיבת נהלים, ייעוץ משפטי, הגברת המודעות בציבור, הקמה והפעלה של אתר אינטרנט, הקמה והפעלה של מערך המתנדבים, ועריכת מחקרים ופעולות אחרות בהתאם למדיניות ולסדרי העדיפויות שייקבעו בוועדת ההיגוי.
אחריותם של נציגי הגורמים השותפים במטה המערך מתמקדת ביצירת תשתיות ונהלים, כל נציג במשרדו, לטיפול בפגיעות בקטינים ברשת.
לדוגמה, נציג משרד החינוך נדרש להוביל במערכת החינוך הפורמלית, בקרב תלמידים, הורים ומורים, פעילות חינוכית על ההתנהלות המיטבית ברשת למניעת פגיעה בילדים ובנוער והוא עוסק גם בניהול ידע, הכשרה, וזיהוי מגמות, מח דיר ידע חדש למערכת החינוך וממערכת החינוך אל המערך למתן מענה מתאים , וכדומה.
איוש תקנים במטה: בשנים 2017 - 2018 אוישו רוב התקנים במטה באמצעות מכרזים פנימיים ופומביים של המשרד לבט"פ.
במועד הביקורת היו בלתי מאוישים (מוקפאים) שלושה תקנים שהיו מיועדים למשרד לבט"פ: מנהל תחום הכשרה והדרכה, מרכ ז בכיר הסברה ומרכ ז בכיר מניעה וקהילה.
אי-איושם של תקנים בתחומי עיסוק אלה עלול לפגוע במידת מוכנותו של המערך לפעולה מיטבית.
על משרד הבט"פ והמשטרה לקדם איוש כל התקנים הנדרשים במערך.
יחסי עבודה במטה: למשרד מבקר המדינה הגיעו תלונות של עובדים במטה המערך על יחסי עבודה עכורים בינם ובין המנהלים במטה, יחסים המשפיעים על תפקוד המטה ועל יעילותו.
בעיית יחסי העבודה במטה עלתה גם ממסמכי המשטרה ולפיהם מטה המערך מתקשה לתפקד על רק ע האשמות הדדיות וחוסר שיתוף פעולה בין ההנהלה לצוות העובדים.
בתשובת המשטרה צוין כי המערך הינו ארגון ייחודי, "המורכב ממספר רב של גופים ממשלתיים, בעלי תרבויות ארגוניות מגוונות ושונות מאוד זו מזו.
אין פלא כי במערך מעין זה, יתעוררו חילוקי דעות באשר לאופן ניהול המערך, העלולים להשפיע גם על יחסי העבודה הבין-אישיים.
העובדה כי מדובר במערך אשר חלק משדרתו הארגונית הינה אזרחית וחלקה משטרתית, מוסיפה למורכבות הדברים ומעמידה בפני כלל הגורמים אתגרים ייחודיים".
המערך לווה על ידי יועצת ארגונית מטעם משטרת ישראל משלב ההקמה.
"במסגרת הליך הליווי הארגוני, התקיימו סדנאות שמטרתן גישור על פערים וגיבוש זהות ארגונית משותפת.
כלל המהלך מנוהל על ידי ראש אגף חקירות ומודיעין, הפועל ליצירת סביבת עבודה תומכת לכלל המשרתים במטה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה כי עליהם להשלים את המהל ך שהחלו לפתרון הסוגיה, שיבטיח הסדרה של היחסים המקצועיים והאישים.
היחידה האופרטיבית כוללת את היחידה המבצעית והמוקד.
תפקיד היחידה המבצעית "ליזום ולהוביל פעילות בתחום האכיפה, החשיפה, הניטור והמניעה של תופעות אלימות ופשיעה כנגד קטינים במרחב המקוון, תוך פיתוח מומחיות בתחום עיסוקה והפעלת כלים טכנולוגיים ייעודיים"80 ; ותפקיד המוקד, המשלב נציגי משטרה ונציגי הגורמים השותפים, לקבל פניות מהציבור ולטפל בהן.
איוש תקנים במוקד: המוקד נפתח בפברואר 2018 במתכונת מצומצמת וללא פרסום, כדי לתרגל את ממשקי העבודה בין השותפים במערך, ובאמצע נובמבר 2018 הושק המערך והמוקד פורסם לציבור.
בהתאם להחלטת הממשלה, על המוקד לפעול כל ימות השבוע, כל שעות היממה בשלוש משמרות - בוקר צהריים ולילה.
ממסמכי המערך עולה כי במוקד צריכים להיות נוכחים בכל רגע נתון חמישה שוטרים הפועלים כמוקד נים, מנהל תחום שותפויות, אנליסט וארבעה נציגי הגורמים השותפים, כדי שיתאפשר ניתוב מיידי של הפניות להמשך טיפול.
במבנה הארגוני של המערך נקבעו התקנים הנדרשים מכל הגורמים השותפים לאיוש המוקד כל שעות היממה, כל ימי השבוע, והתקבל היתר מיוחד להעסקת עובדים בשעות המנוחה.
לפיכך, כדי שבכל רגע נתון יהיו נוכחים במוקד נציגים .
80 "עקרונות יסוד בתפיסת הפעלה" ינואר2016.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |145 .
שלמשרדי החינוך והרווחה, הוחלט להקצות חמישה תקני כוח אדם לכל אחד משני המשרדים, ועוד תקן אחד למשרד הבריאות ושני תקנים לפרקליטות 81 .
משרד החינוךאייש את חמשת התקנים שאושרו לו על ידי מפקחות אך הודיע כי לצורך איוש מלא של המוקד בנציגיו נדרשים לו שני תקנים נוספים.
בתשובת משרד החינוך צוין כי כשנבחנה הדרך ליישום המשמרות במתכונת 24/7 , התברר כי המשרד אינו מסוגל ליישם זאת בחמישה תקנים בלבד, בגלל תנאי ההעסקה המובנים בתקני פיקוח חינוכי , המחייבים השתתפות בהשתלמויות והכשרות מקצועיות כחלק מפיתוח מקצועי ועלי יה בדרגה.
בהגדרת התפקיד של אנשי המשרד במוקד הוגדרו תחומי אחריות הכוללים פעילויות שונות, נוסף על העבודה במוקד .
עבודה במוקד בלבד לא תאפשר להם למלא את תחומי אחריות ם, שהם חלק מהגדרת התפקיד.
במשאבים הנוכחיים אף קיים קושי למצוא גיבוי לנציג שנעדר.
כדי לתת מענה מלא למוקד הציע משרד החינוך מספר חלופות ובהן האפשרות שלא תהיה נציגות של משרד החינוך במוקד בשעות הערב והלילה ובימי מנוחה שמערכת החינוך ממילא אינה פועלת בהם, ופעילות נציגי משרד החינוך בשעות אלה פחות יעילה.
משרד הרווחה פרסם מכרזים לאיוש חמישה תקנים אך בהמשך טען גם הוא שחמשת התקנים שהוקצו לו אינם מספיקים להציב במוקד נציגים מטעמו כל שעות היממה ו ביקש גם הוא עוד שני תקנים.
בפועל, עד אוקטובר 2018 אייש משרד הרווחה שני תקנים בלבד מן החמישה שאושרו.
משרד הרווחה ציין בתשובתו כי בתחילת ינואר 2019 אויש תקן שלישי.
העיכוב באיוש התקנים נובע מהעובדה שתהליכי מכרזי כוח אדם בשירות המדינה נמשכים כמה חודשים.
הבקשה להגדלת מספר התקנים נוצרה משהבין המשרד כי מספר המשרות הנדרשות לאיוש המוקד כל שעות היממה כל ימות השנה הוא שבע.
עוד ציין כי "מאז השקת המוקד בנובמבר האחרון, מדי יום מגיעים עשרות רבות של פניות ועובד אחד במשמרת לא מצליח לענות על הצרכים".
משרד הבריאות לא אייש את התקן שאושר לו.
81 בהתאם לסיכום בין המשרד לבט"פ למשרד המשפטים נציג מיחידת הסייבר של משרד המשפטים ייתן מענה טלפוני בכל זמן שיידרש ללא נוכחות פיזית במוקד.
יחידת הסייבר הוקמה בשנת 2015 ,, תפקידה בין היתר לבצע מהלכים בתחומי האכיפה האלטרנטיבית למניעה ולסיכול נזקים של פעולות אסורות במרחב הסייבר, כולל פעילות להסרת תכנים פוגעניים, סינונם מתוצאות החיפוש, הרחקת משתמשי אינטרנט המבצעים פעילות אסורה ואמצעי התגוננות מניעה וסיכול במרחב הסייבר בכלים משפטיים.
יחסים מתוחים וקשיים .
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי במהלך 2018 אויש תקן ראשון של מנהלת תחום בריאות במטה המערך, אשר נותנת מענה גם למוקד לפי הצורך.
איוש התקן במוקד התעכב מאחר שנדרש להגדיר את התפקיד בדיוק.
המשרד נמצא בתהליכים מתקדמים של מכרז לבחירת נציג לאיוש התקן.
עולה מכך שמשרדי הממשלה שנדרשו לאייש את המוקד בכל רגע נתון הקצו רק חלק מכוח האדם הדרוש וחלקם לא איישו את מלוא התקנים שאושרו להם.
לפיכך, בדצמבר 2018 ,, שנה ויותר לאחר התכנון המקורי המוקד הופעל במצבת כוח אדם חסרה .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הממשלה השותפים להקמת המערך כי עליהם לקיים את החלטת הממשלה ולאייש את התקנים בהקדם.
קשרי עבודה בין המטה ליחידה האופרטיבית .
ממשקי העבודה בין המטה ליחידה האופרטיבית מחייבים שיתוף פעולה ותיאום בתחומים של כתיבת נוהלי עבודה, הדרכת עובדים והפעלת מתנדבים.
בעקבות חילוקי דעות בין המטה ליחידה האופרטיבית, יזמה המשטרה ביולי 2018 בחינה ארגונית, מקיפה ומקצועית.
הבחינה התבססה על הליווי הארגוני שניתן למערך בשלבי הקמתו, על ראיונות עם נציגי הגורמים השותפים ועל שיחות עם עובדי המערך.
הבחינה העלתה כי המבנה הדו -ראשי של ה מערך הקשה על שני המפקדים הבכירים ועל העובדים לפעול כמערך אחד בעל מטרות משותפות ויצר יחסים מתוחים וקשיים תפקודיים משמעותיים בעבודה השוטפת בין יחידת המטה ליחידה האופרטיבית.
במסקנות הבדיקה הומלץ בין השאר על "מינוי פורמלי של ראש, למערך פרוייקטור או איש מקצוע זמין, שילווה את המפקדים בתקופה שתוגדר מראש.
כדי שיסייע להם לקדם את המערך במקביל לקידום של היחידה שהם עומדים בראשה".
עוד הומלץ על "גיבוש תכנית פעולה להבראה ולבניה מחודשת של התרבות והאקלים הארגוני במערך".
המבנה הארגוני החריג של המערך, שבו יחידת המטה והיחידה המבצעית מקבילות והאחריות הפיקודית מפוצלת בין שני מפקדים בעלי אותה דרגה, גורם לבעיה תפקודית בארגון.
על המשרד לבט"פ ועל המשטרה לבחון את מבנה המערך ולמצוא פתרון שיאפשר את תפקודו בצורה יעילה ומיטבית.
בתשובת המשטרה צוין כי המערך מורכב משני קצינים בעלי דרגה שווה, אך אין היררכיה בין מטה המערך ליחידה המבצעית.
כל אחד כפוף לגורם פיקודי אחר היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |147 .
לא ניתן לפנות למוקד .
ומטבע הדברים ייתכנו חילוקי דעות מקצועיים בין שני קצינים.
חילוקי הדעות לובנו והוסכם על מתווה עבודה משותף וחלוקת עבודה ברורה.
השר לבט"פ מסר בתשובתו למבקר המדינה מינואר 2019 כי "יש לשוב ולבחון את המבנה הארגוני בהקשר זה - לעשות כן".
]המשרד לבט"פ[ והוריתי למנכ"ל על המשרד לבט"פ לוודא יישום החלטתו של השר בדבר בחינת המבנה הארגוני הדו-ראשי של המערך.
הטכנולוגיה שמשמשת את המוקד .
הפעלת המוקד, גם אם באופן חלקי, הציבה בלפני צוות ההקמה אתגרים טכנולוגיים המשקפים פערים טכנולוגיים שנחשפו בהפעלתו, כפי שיפורט להלן: .
שיחות שמקורן בטעות: בכל משמרת מתקבלות כחמישים שיחות, מהן כשבע שיחות רלוונטיות וכל השאר מקורן בטעות.
לא נמצא פתרון טכנולוגי לבעיה והעומס על המוקד מעורר חשש שמתקשרים המעוניינים לדווח על אירועי ם רלוונטיים מנתקים את השיחות לפני שנענו.
אופן הדיווח על אירועים: אף שקהל היעד המרכזי של המוקד הוא אוכלוסיית ילדים ונוער העושה שימוש באמצעי תקשורת שונים, ניתן לפנות אליו רק בפניות טלפוניות.
כמו כן, אפשר לשלוח קבצים מסוגים שונים (סרטונים, תמונות, מסמכים וכדומה) לכתובת דואר אלקטרוני של המוקד שנפתחה למטרה זו, אך היא אינה מפורסמת לציבור.
אי אפשר לפנות אל המוקד בדרכים אחרות כגון תוכנות או אפליקציות להעברת מסרים מיידים, הפופולריות בקרב אוכלוסיית היעד העיקרית של המוקד - ילדים ונוער.
הדבר מגביל את המידע המתקבל, עד כדי אי-קבלתו.
ביוני 2017 , בדיון בוועדת ההיגוי, ציין ראש תחום מידע וידע במשרד לבט"פ כי במערכים דומים שהוקמו באוסטרליה ובאנגליה, רוב הפניות שהתקבלו אינן טלפוניות אלא דיגיטליות.
לכן, יש להרחיב את המענה כך שיקיף גם פניות דיגיטליות.
בתשובת המשטרה צוין כי בימים אלו נבחן מענה ייעודי למוקד שיאפשר מענה בפלטפורמות דיגיטליות שונות.
אין צפי לסיום השיפור הטכנולוגי ולא הוגדר תקציב לפרויקט.
לצורך פנייה ישירה למוקד, פותח טופס מקוון שמיועד להופיע באתר האינטרנט של המערך, בכפוף להערכת מצב שתיעשה שבועות אחדים לאחר השקת המוקד שנעשתה באמצע נובמבר 2018 .
בנוסף מתוכנן אתר אינטרנט אינטראקטיבי המחייב מכרזי רכש, ש על כתיבתם שוקד המטה המקצועי.
בתשובת משרד החינוך צוין כי ביולי 2018 עלתה לאוויר אפליקציהשמאפשר ת פנייה ישירה למוקד 105 בנושאי אלימות ברשת.
האפליקציה פתוחה לכלל התלמידים לאחר הזדהות והיא בשימוש בעיקר של תלמידי החטיבה העליונה.
הטכנולוגיים שתוכננו .
שימוש בשתי מערכות שונות: במוקד משמשות שתי מערכות שונות לניהול האירועים, אחת לקבלת השיחות וניהולן ואחרת ש מועברים אליה המקרים המדווחים, להמשך הטיפול המשטרתי.
בכל אחת מהמערכות נאגרים נתונים שונים, ולכן השימוש בשתיהן גם יחד מעורר בעיות כגון התארכות זמן טיפולו של המוקדן באירועים שקיבל; אירועים נשארים פתוחים במערכת זמן רב מאחר שאי אפשר ליצור התרעות ותזכורות לפתיחתם מחדש אם הם נסגרים; וישנם שיבושים בהפקת דוחות לסיכומם של אירועים.
לדבריו של נציג המערך, הפתרון לחלק מהפערים הטכנולוגיים יינתן כאשר ישולב המוקד במערכת המוקדים החדשה במשטרה, הצפויה להחליף את המערכת הנוכחית ביוני 2019.
אתר אינטרנט של המערך .
שיעור הפעילות החברתית המתנהל באינטרנט גדל ומתרחב.
גוף המעוניין לפעול ביעילות ובמקצועיות חייב לנהל אתר אינטרנט משלו, שיבסס את נוכחותו ברשת וממנה את נוכחותו בתודעת הציבור.
הדבר חשוב עוד יותר כשמדובר בגוף שפעילותו מיועדת לילדים ולנוער.
בספטמבר 2016 המליץ צוות ההקמה של המערך על הקמת אתר אינטרנט למערך ואפליקציה סלולרית שתאפשר פנייה אליו "בלחיצת כפתור", ולאפשר שירות מקוון.
ביולי 2018 , בדיון בוועדת ההיגוי, הוטל על ראש המטה להציג אתר אינטרנט ערוך ומוכן עד לדיון עם השר, ועל המשטרה לקדם אתר אינטרנט מותאם לילדים.
בדיון עם השר בהמשך אותו חודש התבקשה המשטרה לזרז את הקמתו של אתר האינטרנט.
באמצע נובמבר 2018 , עם השקת המערך, עלה לאוויר אתר האינטרנט הרשמי של המערך בתשתית ממשל זמין ( gov.
il ), אם כי האתר אינו אינטראקטיבי.
תקציב המערך: על מנת לממש את החלטות הממשלה בעניין הקמת המערך הגיע המשרד לבט"פ לסיכום תקציבי עם משרד האוצר באשר למתווה ולקצב הקמת המערך.
בהתאם לסיכום עמד תקציב המערך בשנת 2017 על כ-32 מיליון ש"ח ובשנת2018 על כ-31 מיליון ש"ח.
בסיכום התקציבי לשנת 2019 הוחלט על קיצוץ בתקציב השנתי שמעביר המשרד לבט"פ למשטרה ולפיכך עמד התקציב המתוכנן למערך לשנת 2019 על כ-18 .
מיליון ש"ח בתגובתה על הסיכום התקציבי ציינה המשטרה כי בגלל הקיצוץ יבוטלו הפיתוחים הטכנולוגיים שתוכננו במערך, "כך שישאר 'נכה', על בסיס היכולות הטלפוניות, ללא נוכחות רשתית נאותה וללא סנכרון למוקדים האחרים".
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |149 .
מאחר שהמערך הוקם לשם מאבק בפגיעות ברשת, ומאחר שהרשת קשורה קשר הדוק בהתפתחות הטכנולוגית המהירה בימינו, על המערך לעשות שימוש בטכנולוגיה מתקדמת שתאפשר קבלת פניות באופנים שונים, קיצור זמן הטיפול בפניות ושיפור יכולת התגובה על הפניות המתקבלות.
אם מערך הפונה לילדים ונוער אינו מאפשר פנייה אליו בדרכי ההתקשרות הפופולריות של קהל זה, נפגעים עשויים להימנע מפנייה ולא לקבל סיוע.
בתשובת המשטרה על הדוח צוין כי מתקיימים דיונים בנושא מול אגף תקציבים במשטרת ישראל ובמשרד לבט"פ, במטרה להפחית את השפעת הקיצוץ התקציבי על יכולות המערך.
כאמור, בימים אלה נבחן מענה ייעודי למוקד.
בנוסף מתוכנן אתר אינטרנט אינטראקטיבי שעלות הקמתו נאמדת ב-2.
5 מיליון ש"ח וכרוכה בפרסום מכרזי רכש, כמתחייב מהוראות חשכ"ל, ועל כתיבתם שוקד המטה המקצועי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה כי למרות הניסיונות לשפר ולייעל את הטכנולוגיה המשמשת את המוקד, עדין קיימים פערים רבים המקשים על עבודת המוקדנים ומעכבים את שיפור השירות לאזרח.
מדובר בהיבט יסודי המשפיע ישירות על יעילות ההפעלה של המערך.
עקב הקושי הנובע מהקיצוץ התקציבי ונוכח האפשרות שהמערך ימשיך לפעול באמצעי תקשורת מוגבלים ופחות מתאימים, על המשרד לבט"פ והמשטרה לקיים הערכת מצב בנושא.
לפי החלטת הממשלה מספטמבר 2016 , בפעילות המערך ישולבו מתנדבים בתחומים שיקבע ראש המערך.