HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאותו מועד ועד מועד בדיקת התיק, במשך ארבע שנים, לא נמצאו ב תיק מסמכים המעידים על פעילות בתיק, וזאת למרות המלצתו של ראש חוליית נעדרים דאז, בדצמבר 2005 , לפנות למכון לחקר הימים והאוקיינוסים בחיפה כדי לקבל מהם הערכה בנוגע לכיווני הזרמים שהיו בימים הסמוכים למציאת הגופה ולבדוק אם ייתכן שמדובר בתושב עזה או לבנון ולפעול לפי הממצאים.
יוער שבכל אותם תיקים שלא הייתה בהם פעילות במשך תקופה ארוכה, ההשהיה כמוה כגניזת התיק בטרם עת ושלא על פי הפקודה.
יתרה מזאת, השהיות בחקירה עלולות לפגוע ביכולת להשיג מידע חיוני ובכך לפגום בחקירה ולעתים אף למנוע את היכולת להביאה לידי מיצוי.
לפיכך, על דרגי הפיקוד השונים במשטרה לעקוב ולהקפיד שהחקירה תנוהל ללא המשרד לביטחון הפנים 309 .
השהיות, ובמקרים שהחקירה מושהית מסיבה כזו או אחרת עליהם לפעול למציאת פתרונות ולקדם את החקירה ככל האפשר.
בתשובתה מסרה המשטרה כי בעקבות הביקורת הוציא ראש ענף חקירות במחוז אחד הנחיות בנושא לכל תחנות המשטרה במחוז.
מחוז נוסף, גם הוא היה סבור שעל דרגי הפיקוד השונים לעקוב אחר החקירה ורציפותה.
בנוגע למחוז שלישי נכתב כי התקיימו דיונים, ברמה המרחבית וברמה המחוזית, שעניינם אופן הטיפול בתיקי נעדרים ואלמונים של התחנות במחוז זה ואף ניתנו הוראות אופרטיביות לביצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה לא די בהוצאת הנחיה במחוז זה או אחר אלא יש לעגנה ולהפיצה לכל תחנות המשטרה.
כמו כן ראוי לרענן מפעם לפעם את הוראות הפקודה, להטמיען בקרב תחנות המשטרה ולוודא כי הן אכן מבוצעות כלשונן וכרוחן.
כשלים בהקמת צוות חקירה מיוחד על פי הפקודה, אם במהלך חקירה מתבסס חשד לעברה פלילית, התחנה החוקרת תפתח תיק חקירה פלילי (להלן - תיק פ"א) ותיק הנעדר או האלמוני יצורף אליו.
כאמור, הפקודה קובעת שאם במהלך החקירה עולה חשד שקיימת סכנה לחיי הנעדר או היעדרותו קשורה לעברה פלילית או לפח"ע, הקצין הממונה על החקירה יעביר דיווח מיידי לקצין האח"ם המרחבי, וזה ישקול הקמת צח"ם לטיפול באירוע.
הליך מינוי הצח"ם מוסדר בפקודת "צוות חקירה מיוחד (צח"מ)" של המטא"ר 17 המגדירה מיהם בעלי התפקידים המוסמכים למנות צח"ם.
הצח"ם מתמנה באמצעות כתב מינוי שבו נקבע, בין השאר, מי יעמוד בראשו, מי יהיו חברי הצוות ומה יהיה תפקידו של כל אחד מהם.
כמו כן בכתב המינוי אמורים להיות מוגדרים גם נושא החקירה וכללי העבודה של הצוות, לרבות תדירות הדיווח לבעל התפקיד שמינה אותו.
ב-5 (31% ) מ-16 תיקי הנעדרים שנבדקו העלו דרגי הפיקוד את הצורך בהקמת צח"ם בשל חשד שההיעדרות קשורה בעברה פלילית.
ב -2 הועלו ליקויים בהקמת הצח"ם.
לדוגמה: במאי 2006 הודיעה בתה של נעדרת לתחנת עכו ששלושה ימים קודם להודעתה עזבה אמה את הבית ולא שבה.
ממסמכים בתיק עלה שבאוקטובר 2007 , שנה וחמישה חודשים לאחר מכן, במהלך חקירה בתיק פלילי אחר מסרה אישה שהאדם שפגע בה גם רצח את הנעדרת.
במהלך נובמבר 2007 הובא החשוד כמה פעמים לחקירה בתחנה אך הוא הכחיש את המיוחס לו.
בדיקת פוליגרף שעבר החשוד העלתה אינדיקציה שהוא אינו דובר אמת.
אולם רק במאי 2009 , שנה ושבעה חודשים לאחר שעלה החשד כי הנעדרת נרצחה, הנחה קצין אח"ם מרחב הגליל לסווג את התיק כתיק רצח, לסכם את התיק ולהעבירו ליחידת תשאול מרחב הגליל .
להמשך חקירה ולמנות צח"ם.
יצוין שאף שעלה החשד לרצח כבר באוקטובר 2007 , מהמסמכים בתיק עולה שמינואר 2008 ועד סוף מאי 2009 , במשך שנה וחמישה חודשים, לא נעשו כל פעולות חקירה בתיק ואף ההנחיות שנתן קצין אח"ם מרחב גליל באוקטובר 2008 לא מולאו, למעט בירור שנעשה מול המוסד לביטוח לאומי.
כאמור, על פי הפקודה דרגי הפיקוד יכולים להפעיל שיקול דעת ולהחליט על מינוי צח"ם להמשך טיפול במקרים שאדם נמצא בסכנת חיים או עולה חשד שהמקרה קשור לביצוע עברה פלילית.
משהתקבלה החלטה להקמת צח"ם מן הראוי להקימו, לקבוע את נושא החקירה ואת כללי העבודה של הצוות ולפעול על פיהם.
כשלים בביצוע פעולות חקירה על פי הפקודה והנהלים כדי למצות חקירה ולהביא לידי איכונו של נעדר או זיהויו של אלמוני על דרגי הפיקוד והחוקרים בתחנות המשטרה להשתמש באמצעים העומדים לרשותם על פי שיקול דעתו של הקצין הממונה על החקירה, לרבות בדיקת כל קצות החוט שהועלו בחקירה.
הביקורת העלתה שבתיקים שנבדקו לא נעזרו תחנות המשטרה בכל אמצעי החקירה העומדים לרשותם, כנדרש.
כשלים באיתור נעדר באמצעות נתוני תקשורת : איכון טלפון סלולרי הוא אחד הכלים החיוניים באיתור נעדר, בייחוד אם יש צורך לאתרו באופן מיידי בשל חשש לחייו, כמו הזדקקות לתרופות לצורך ניהול אורח חיים תקין.
נוהל אח"ם "קבלת נתוני תקשורת וקבצי נתונים ממאגר מידע של בעל רישיון בזק"18 מתווה את הכללים ואת שיטות הע בודה לקבלת נתוני תקשורת וקבצי נתונים מבעל רישיון בזק הכוללים, בין היתר, איכון טלפון סלולרי וקבלת נתוני שיחות נכנסות ויוצאות מטלפון .
על פי הנוהל, לצורך קבלת נתוני תקשורת על תחנת המשטרה לקבל מבית משפט צו שיפוטי המתיר לקבל את נתוני התקשורת או לקבל אישור של קצ ין שהוסמך לכך בנוהל, וזאת במקרים דחופים שלא ניתן לקבל צו מבעוד מועד.
אחת המטרות שבגינן מתיר הנוהל לקבל נתוני תקשורת היא הצלת חיי אדם או הגנה עליהם.
ב -6 (37% ) מ -16 תיקי הנעדרים שנבדקו הועלו ליקויים הנוגעים ליכולת להיעזר בחקירה באיכון טלפון סלולרי או בקבלת נתוני תקשורת, כמו שיחות נכנסות ויוצאות מהטלפון של הנעדר או של מקורביו, לצורך איתור הנעדר.
לדוגמה: (א) בטופס "הודעה על נעדר" מאוקטובר 2004 רשם חוקר מתחנת זבולון שהמודיעה מסרה שהנעדר גר לבדו בארץ והוא סובל ממצוקה נפשית ומצוקה כלכלית.
היא הוסיפה שהוא לקח אתו טלפון סלולרי אבל הוא אינו זמין.
לגבי רוב התיקים שנבדקו היה בתוקף הנוהל הישן בנושא נוהל מס' 03.
174 , אבל בשני הנהלים כלולה הנחיה זהה בנוגע לגורם האמור לאשר קבלת נתוני תקשורת.
המשרד לביטחון הפנים 311 .
נמצאו מסמכים המעידים שתחנת זבולון ביקשה לקבל צו שיפוטי לצורך איכון הטלפון הסלולרי או קבלת פירוט שיחות נכנסות ויוצאות בניסיון לאתר את הנעדר.
יצוין שביוני 2009 , כחמש שנים לאחר מועד ההיעדרות, נמצא אלמוני במכתש רמון כשלידו טלפון סלולרי, ותחנת דימונה העלתה בחקירתה את הסברה שמדובר בנעדר.
מהמסמכים בתיק עלה שעד מועד בדיקת התיק סברה זו טרם התבררה.
(ב) במאי 2006 ,, לאחר הודעה של אם על היעדרות בנה הסובל מבעיות נפשיות הוציא מרחב מוריה בבית משפט השלום בירושלים צו שיפוטי לאחת מחברות התקשורת לקבלת נתוני שיחות יוצאות ונכנסות למכשיר הטלפון הסלולרי של הנעדר.
מהמסמכים בתיק עלה שמרחב מוריה לא הוציא צווים לשאר חברות התקשורת כדי לברר אם לנעדר יש עוד מנוי בחברה אחרת שיכול היה לסייע באיתורו.
יצוין כי באוקטובר 2008 , לאחר שנתיים וחמישה חודשים, דיווחה האם שבבעלות בנה הנעדר טלפון סלולרי נוסף בחברת תקשורת אחרת.
רק אז הוציאה התחנה צו שיפוטי לקבלת נתוני תקשורת מאותה חברה.
כשלים בעריכת סריקות וחיפושים אחר נעדר : סריקות וחיפושים אחר נעדר הם אמצעי נוסף שיכול לסייע באיתור נעדרים.
בפקודה נקבע כי לאחר פתי חת תיק נעדר וביצוע הפעולות הראשוניות המפורטות בפקודה תתקבל החלטה בדבר הצורך בעריכת סריקות וחיפושים ומה יהיה אופיים.
ב-3 (19% ) מ-16 תיקי הנעדרים שנבדקו הועלו ליקויים בביצוע פעולות אלה.
לדוגמה: בדצמבר 2004 מסרה אחות של נעדר שאחיה הסובל מבעיית זיכרון יצא מבית האבות שהתגורר בו ולא שב.
ארבעה ימים לאחר ההודעה הנחה ראש משרד חקירות כללי במרחב מוריה להקים חדר פיקוד קדמי כדי לחפש אחר הנעדר.
בעקבות הנחיה זו הועבר מזכר לקצין אגף קהילה ומשמר אזרחי במרחב מוריה ובו פרטים על הנעדר, בצירוף ההנחיה של ראש משרד החקירות.
בתיק ל א נמצאו מסמכים המעידים על הנעשה בפועל לאחר ההנחיה ואף לא נמצא סיכום על פעולותיו של חדר הפיקוד הקדמי.
לאחר כשנה וחצי, במאי 2006 , במסגרת חקירת היעדרות של נעדר אחר במרחב מוריה שנעדר מאפריל 2006 , הנחה ראש משרד החקירות לבצע חיפושים גם באמצעות ג'יפים ובעזרת כלבי משטרה ולהקים חדר פיקוד קדמי.
בעקבות ההנחיה הופץ אי-מייל, במאי 2006, לתפוצה רחבה של בעלי תפקידים בכל תחנות מחוז ירושלים ובו נמסרו פרטיהם של שני נעדרי מרחב מוריה, ואותם הגורמים התבקשו לסייע באיתורם או במציאת גופותיהם.
בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים על הנעשה בפועל ואף לא נמצא סיכום על פעולותיו של חדר הפיקוד הקדמי.
כשלים בגביית עדויות : ב-15 (44% ) מ-34 התיקים שנבדקו הועלו ליקויים בגביית עדויות שיכול שהיה בהן כדי לסייע בחקירה.
ב-6 ( מהם5 תיקי נעדרים ותיק אלמוני אחד) לא נגבתה עדות אף שניתנה הוראה על ידי הדרג הפיקודי לעשות זאת.
לדוגמה: (א) ביוני 2006 העידה בת של נעדרת שאחותה פגשה ברמלה יצאנית שאמרה לה שהיא ראתה את הנעדרת לאחר מועד ההודעה על ההיעדרות.
באוגוסט 2006 פנתה חוקרת מתחנת עכו לתחנת רמלה וביקשה לאתר את היצאנית ולגבות ממנה 312 דוח שנתי60ב .
עדות על כל הידוע לה על הנעדרת.
כעבור חודש הנחה ראש חוליית נעדרים דאז להכריז על היצאנית כדרושה לחקירה, אבל בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים על שהדבר נעשה.
באוקטובר 2008 ,, בדיון סטטוס בראשות קצין אח"ם מרחב הגליל הוא שב והנחה למצוא את היצאנית ולצורך זה אף לפנות לשירות בתי הסוהר ולהסתייע בו, אך לא נמצא שנעשתה פנייה כזו.
יצוין שבאותו תיק זומנו בספטמבר 2006 עוד שני אנשים למסור עדות אך עד מועד בדיקת התיק, לאחר כשלוש שנים, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שנגבתה מהם עדות.
(ב) אלמונית, שכנראה מסרה פרטים כוזבים על עצמה, הובאה באוקטובר 2007 באמבולנס לאשפוז בבית חולים קריית צאנז בנתניה.
לאחר שבועיים החמיר מצבה והיא נפטרה בבית החולים.
בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים שתחנת נתניה גבתה עדויות מעובדי בית החולים ומנהג האמבולנס שאסף את האלמונית והעבירה לבית החולים, כדי לנסות ולאסוף פרטים שיסייעו בזיהויה (למעט תרשומת של שיחה שנעשתה עם אדם מסוים).
כמו כן לא נמצאו מסמכים המעידים על ניסיונה של התחנה לברר ביחידת הרווחה העירונית אם האלמונית מוכרת להם ועל פנייתה של התחנה לגורמי המודיעין כדי להתחקות אחר זהותה.
כשלים באיסוף מסמכים ומידע לצורך חקירה : על פי הנהלים, איסוף מידע מגורמים שונים, כמו בנקים בנוגע למשיכות כספים לאחר מועד ההיעדרות וגורמים רפואיים בנוגע לתיקים רפואיים, היא אחת מפעולות החקירה שיש לנקוט.
ב-5 (15% ) מ-34 התיקים שנבדקו הועלו ליקויים באיסוף מידע כזה.
ב-4 הנחה הדרג הפיקודי לפעול להוצאת צווים שיפוטיים מבית משפט לצורך קבלת מידע חיוני לחקירה, ולמרות זאת לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שהנחיות אלו אכן בוצעו; בתיק הנוסף אמנם הוצא צו שיפוטי אך הוא לא בוצע.
לדוגמה: (א) בינואר 2008 , כבר ביום מסירת ההודעה על ההיעדרות, העידה אישה שאחיה הנעדר מסובך בענייני כספים, גם מול בנקים.
אולם רק ביולי 2008 , כחצי שנה אחר כך, הנחה ראש משרד חקירות במרחב איילון להוציא צווים שיפוטיים כדי לקבל מידע מהבנקים.
למרות ההנחיה לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים כי הוצאו צווים לבנקים ואכן התקבל מידע כלשהו מהם.
יצוין שבפברואר 2008 הנחה ראש משרד החקירות לנסות ולמצוא גם מסמכים רפואיים של הנעדר, וגם בעניין זה לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שהנושא טופל, למרות הנחייתו.
התקבל בתחנת עכו מידע על אישה הנעדרת מביתה בדצמבר 2008 פנתה התחנה לבית משפט השלום בעכו להוצאת צו שיפוטי כדי לקבל את התיק הרפואי של הנעדרת מקופת חולים מאוחדת בג'דידה מכר, ובינואר 2009 אישר בית המשפט את הצו.
עד מועד בדיקת התיק, שבעה חודשים לאחר שבית המשפט אישר את הצו, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים על איסוף המסמכים הרפואיים כנדרש ועל כך שהתחנה דאגה לעקוב אחר הנושא כדי לקבל את המסמכים המבוקשים.
יצוין שכחודש לפני מועד בדיקת התיק ושמונה חודשים לאחר מועד ההיעדרות, תחנת עכו הוציאה צווים שיפוטיים נוספים לקבלת תיקים רפואיים של הנעדרת, אך המשרד לביטחון הפנים 313 .
עד מועד בדיקת התיק לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שהמידע שהתבקש אכן התקבל.
כשלים בבק שת סיוע מגורמי מודיעין במשטרה : גורמי המודיעין של המשטרה גם הם יכולים לסייע בחקירה ובאיסוף מידע הנוגע לנעדרים ולאלמונים.
בנוסף לפעולות החקירה שיש לנקוט, הנהלים מנחים לבצע בדיקות מודיעיניות.
ב-8 (23% ) מ -34 התיקים שנבדקו הועלו ליקויים בטיפול מול גורמי המודיעין.
ב -6 לא נמצאו מסמכים המעידים שהתחנה פנתה לגורמי המודיעין כדי לבדוק אם יש בידיהם מידע שעשוי לסייע בחקירה, וב -2 נמצא כי התחנה פנתה אמנם לגורמי המודיעין, אבל לא נמצאו מסמכים המעידים שהתקבלה תשובה מהם אף על פי שעברה שנה ויותר ממועד הפנייה.
לדוגמה: בספטמבר 2005 דיווח אגף הרווחה בעיריית אשקלון למשטרה על היעדרותו של חולה סיעודי קשיש.
חודש לאחר הדיווח הנחה קצין אח"ם מרחב לכיש על הקמת צח"ם ביחידת התשאול של המרחב.
לאחר חקירה של הצח"ם במשך כארבעה חודשים הנחה ראש לשכת חקירות מרחב לכיש, בפברואר 2006 , שהמשך החקירה ייע שה במישור המודיעיני, והתיק הוחזר לטיפולה של תחנת אשקלון.
לאחר ארבעה ימים הנחתה קצינת אח"ם תחנת אשקלון את קצין "מרכז שירות לאזרח" כיצד להמשיך בחקירה, לרבות ביצוע בדיקה במישור המודיעיני.
מאותו מועד ועד מועד בדיקת התיק, במשך שלוש שנים וחצי, לא נרשמה כל פעילות בתיק ולא נמצאו מסמכים המעידים שההנחיה לחקור במישור המודיעינ י אכן בוצעה.
כשלים בפרסום נעדר לצורך איתורו או אלמוני לצורך זיהויו : פרסום פרטיו של נעדר או של אלמוני בכלי התקשורת, כמו רדיו, טלוויזיה, עיתונות ואינטרנט, חושף אותו בפני הציבור ומעלה את הסיכוי לאיתורו או לזיהויו.
על פי הפקודה, פרסום של נעדר מטעם המשטרה בכלי התקשורת ייעשה על פי החלטת חוליית נעדרים ויתבצע בידי דובר המשטרה או בידי מי שהוסמך על ידו.
הפרסום מותנה בהסכמה של משפחת הנעדר או של האפוטרופוס שלו19 .
על פי הוראה זו גם פרסומם של פרטי אלמוני נעשה באישורה של חוליית נעדרים.
יצוין שהחוליה מממנת פרסום בעיתון בתפוצה ארצית, ובמקרים שהיא מפנה בקשה לפרסום בכלי התקשורת האחרים, הפרסום נעשה ללא תשלום ובכפוף להסכמתם, למעט קול ישראל המחויב לפרסם את ההודעה.
ב-9 (26% ) מ -34 התיקים שנבדקו הועלו ליקויים בטיפול בפר סומו של נעדר או אלמוני, ויש אפשרות שהם פגמו בסיכוי לאתרם או לזהותם.
19 במקרים שהמשפחה או האפוטרופוס מסרבים לפרסם את פרטי הנעדר, אך הממונה על החקירה סבור שהפרסום חיוני להמשך החקירה או להצלת חיי הנעדר, הוא רשאי להפנות בקשה לאישור הפרסום לגורמים המוסמכים על פי הפקודה.
(א) באפריל 2004 נמצאה באתר פסולת בניין באזור נתניה גופת אלמוני שגר בקרוון המצוי באתר.
מנהל האתר לא ידע דבר על האלמוני פרט לזה שסבר שהוא בעל אזרחות רומנית.
בתיק לא נמצאו מסמכים המע ידים שתחנת נתניה פנתה לחוליית נעדרים בבקשה לפרסם את האלמוני בכלי התקשורת, אף על פי שבדצמבר 2005 , שנה ושמונה חודשים לאחר מציאת האלמוני, ראש חוליית נעדרים דאז הנחה את התחנה, בין השאר, להפנות אליו בקשה לפרסם את תמונת האלמוני בעיתון ובאינטרנט, לרבות בעיתון בשפה הרומנית.
(ב) בנובמבר 2008 דיווח עובד במוסד לחולי נפש בנתניה למשטרה על היעדרותו של חוסה במוסד.
הנעדר הוא חולה סכיזופרני כרוני המטופל בתרופות וסובל גם ממחלה של חסימת חמצן בדם.
לאחר פנייתה של תחנת נתניה אל חוליית נעדרים למחרת ההיעדרות, העבירה החוליה בקשה לק ול ישראל, לגלי צה"ל, לטלוויזיה ולאינטרנט לפרסם את פרטי הנעדר, והמידע אכן פורסם ברדיו ובאינטרנט.
מהמסמכים בתיק עלה כי ב - 26.
08 , כשבוע לאחר מכן, פנתה ראש משרד חקירות בתחנת נתניה אל ראש חוליית נעדרים בעניין פרסום הנעדר בטלוויזיה ובעיתונות, ונענתה שבאמצעות החוליה ניתן לפרסם מודעה קטנה בעיתון יומי שאינה יעילה, ולפרסום אחר עליה לפנות לדובר המרחבי או המחוזי.
עוד באותו היום פנתה התחנה לדובר מרחב שרון וביקשה לפרסם את תמונת הנעדר ופרטיו בטלוויזיה.
08 , תשעה ימים לאחר ההיעדרות, בדיון הערכת מצב בראשות מפקד מרח ב שרון, מסר הדובר שאכן הייתה פנייה לתקשורת אך לא נצפה פרסום בטלוויזיה.
מהמסמכים בתיק עלה שרק ב - 14.
08 , יותר משלושה שבועות לאחר מועד ההיעדרות, פורסמה על פי הנחיית חוליית נעדרים תמונת הנעדר בעיתון ידיעות אחרונות, וזאת למרות הידיעה שהנעדר סובל מבעיות נשימה והוא נזקק לתרופות.
יצוין שבאפריל 2009 , כארבעה חודשים וחצי לאחר ההיעדרות, בדיון הערכת מצב בראשות סגן מפקד תחנת נתניה, ניתנה הנחיה לפנות לחוליה ולבקש פרסום נוסף, אך לא נמצאו מסמכים המעידים שהתחנה פנתה למטא"ר בבקשה כזאת.
בתשובתה מסרה המשטרה שחוליית נעדרים מפר סמת, בדרך כלל, תמונות נעדרים לבקשת תחנות המשטרה ולעתים באופן יזום כשיש סיכוי לקבל מידע מסייע מהציבור.
ברוב המקרים הפרסום בעיתונות הכתובה הוא מודעה קטנה בשחור לבן המתפרסמת בעמודים לא מרכזיים של העיתון, ומניסיונה הוא אינו יעיל ועלותו גבוהה (כ- 4,000 ש"ח), לכן הוא נעשה במשורה.
פרסום בטלוויזיה, לעומת זאת, עשוי להיות הרבה יותר אפקטיבי והוא נעשה בכפוף להסכמת ערוצי הטלוויזיה שלא תמיד קל להשיגה.
אולם משלא אותר הנעדר, המשטרה פרסמה מודעה בעיתון כשלושה שבועות לאחר ההיעדרות, והסבירה שזה נעשה בפרק זמן סביר ואף מוקדם מן ה נהוג, אבל כצפוי מפרסום זה, כמו גם מהפרסום ברדיו ובאינטרנט, לא התקבל כל מידע שיכול היה לסייע באיתורו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בנסיבות המקרה ספק אם פרסום מודעה לאחר שלושה שבועות של היעדרות יש בו איזו שהיא תועלת.
ככלל, לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהמשטרה תבחן מחדש כיצד ניתן לפרסם את תמונת הנעדר ופרטיו באופן יעיל ובסמוך ככל האפשר להודעה על ההיעדרות, בייחוד כשקיים חשש לחייו, ובזה יועיל ולו במעט הפרסום.
המשרד לביטחון הפנים 315 .
כשלים בהצלבת נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים : על פי הפקודה והנהלים, לצורך איתור נעדר או זיהוי אלמוני על תחנת המשטרה להצליב נתונים ידועים על נעדרים עם נתונים ידועים על אלמונים כדי לבדוק אם קיימת התאמה בין מי מהם (להלן - נעדר פוטנציאלי או אלמוני פוטנציאלי).
לצורך זה אמורות תחנות המשטרה להסתייע בחוליית נעדרים ובקובץ נעדרים ואלמונים שהיא מנהלת ובו פרטים כמו מין, גיל, גובה, צבע שיער וצבע עיניים, ופרטי זיהוי ייחודיים כמו צלקות, מומים, שברים או קעקועים.
ב-11 (32% ) מ -34 התיקים שנבדקו לא נמצא כי בדיקה כזו נעשתה כנדרש.
לדוגמה: (א) במרס 2007 נמצאה בחוף ראשון לציון גופת גבר שנפלטה מהים.
בדוח של המכון מאותו החודש, ובו תיאור פרטי הגופה, צוין שכנראה מדובר באדם ממוצא אסייתי.
במאי 2007 , כחודשיים לאחר מציאת האלמוני, הנחה ראש משרד חקירות ומודיעין בתחנת ראשון לציון לפנות לראש חוליית נעדרים כדי שיברר מול האינטרפול אם יש נעדר פוטנציאלי מאזור המוצא האפשרי.
למרות ההנחיה לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים על פנייה כזו.
בינואר 2008 , יותר מחצי שנה לאחר הנחייתו הראשונה, שוב הנחה ראש משרד החקירות והמודיעין להתייעץ עם ראש חוליית נעדרים, ורק בינואר 2009 , שנה ושמונה חודשים לאחר ההנחיה הראשונה ושנה לאחר ההנחיה השנייה, פנתה התחנה לראש החוליה ולאינטרפול כדי לבדוק אם יש נעדר פוטנציאלי העונה לפרטי האלמוני.
יומיים לאחר פנייתה של התחנה השיבה חוליית נעדרים של א נמצא בין נתוניה נעדר פוטנציאלי.
אולם מאותו מועד ועד מועד בדיקת התיק, במשך יותר מחצי שנה, לא נרשם בתיק שהתחנה קיבלה מענה מהאינטרפול וגם לא נמצאו מסמכים המראים שהתחנה שוב פנתה לאינטרפול לקבלת תשובה, וזאת אף על פי שבפברואר 2009 הנחה ראש משרד החקירות והמודיעין לקבל תשובה מסודרת מהאינטרפול לאחר שזה יבדוק מול ארצות אחרות אם דווח על ימאי נעדר.
יצוין שבפברואר 2009 ראש משרד החקירות והמודיעין גם הנחה להמשיך ולבדוק מול חוליית נעדרים אם יש נעדר פוטנציאלי, אך לא נמצא שההנחיה בוצעה.
(ב) במקרה אחר, במאי 2008 , נמצא אלמונ י בחורשה בגבעת רם בירושלים.
באוקטובר 2008 , חמישה חודשים לאחר מכן, ראש לשכת חקירות מרחב מוריה הנחה להצליב את נתוני האלמוני עם נתוניהם של שני נעדרים המטופלים על ידי המחוז.
באפריל 2009 פנה מרחב מוריה בנושא אל חוליית נעדרים, וזו הנחתה במאי 2009 כי במקרה של אחד הנעדרים יש לעשות בדיקת DNA לאביו או לשני אחיו, בנוסף לדגימה של האם שכבר מצויה בידם, ולהעביר את הדגימות באמצעות החוליה למכון.
עד מועד בדיקת התיק לא נמצאו בתיק מסמכים שהמרחב פנה למכון ואף לא נמצאו תוצאות הבדיקה של האלמוני עם נתוניו של אותו נעדר.
יצוין שבדיון סטטוס מיוני 2009 נמסר שהה תאמות של נעדרי המחוז עם האלמוני נשללו, בעוד שבתיקו של אותו נעדר נכתב כי עד 20.
09 ,, כחודש לאחר מכן עדיין הייתה חסרה דגימת DNA .
של האב לצורך ביצוע ההשוואה (ג) במקרה בו, כאמור, נמצאה גופתו של אלמוני בחוף של חצרות יסף במרס 2004 שככל הנראה נפלטה מהים, רק ביולי 2008 ,, יותר מארבע שנים אחר כך הנחה ראש לשכת חקירות מרחב גליל את תחנת עכו לפנות לחוליית נעדרים ולבדוק אם יש נעדר פוטנציאלי כדי לנסות ולבצע התאמת DNA .
בינו לבין האלמוני 316 דוח שנתי60ב .
לאחר חמישה חודשים חזר על הנחייה זו גם ראש משרד חקירות ומודיעין של התחנה.
אולם מהמסמכים בתיק עלה שרק במאי 2009 , חמש שנים לאחר מציאת האלמוני ולאחר עשרה חודשים ממתן הנחייתו של ראש לשכת החקירות, בדקה התחנה הימצאותו של נעדר פוטנציאלי מול המכון, שבידיו מידע חלקי על נעדרים, ולא מול חוליית נעדרים כנדרש.
המכון השיב שפרטי האלמוני הוצלבו עם נתוניהם של כל הנעדרים שנבחנו אצלם ולא נמצאה התאמה.
אולם לא נמצא שבמהלך כל התקופה ועד מועד בדיקת התיק פנתה התחנה לחוליית נעדרים לבדוק אם קיים נעדר פוטנציאלי.
כשלים באיסוף חפצים, מסמכים ולקיחת דגימות DNA לצורך איתור או זיהוי : (א) במקרים שנעדר לא אוכן, הנהלים מנחים את תחנות המשטרה לדאוג ולהשיג ט"א של הנעדר (מצה"ל, למשל) וכל מיני מסמכים רפואיים, כמו צילומי רנטגן וצילומי שיניים, כדי לאפשר את זיהויו בעתיד במקרים שיימצא אלמוני פוטנציאלי.
בדצמבר 2006 שלח ראש חוליית נעדרים דאז אל תחנות המשטרה אי -מייל ובו הוא ציין שבמקרים רבים נמצא אלמוני שהוא, בעצם, נעדר שדווח עליו זמן רב קודם לכן.
במקרים כאלו יש לבצע הצלבה של נתוניו הרפואיים עם הנתונים הרפואיים של הרשומים ברשימת הנעדרים.
כמו כן הוא ציין שרשומות רפואיות של נעדרים אינן נשמרות במוסדות הרפואיים לאורך זמן, ולא אחת קורה שהן מושמדות עוד בטרם הצליחה המשטרה לאתרן ולקבלן.
במקרים כאלו נאלצים הגורמים הרפואיים לבצע בדיקות DNA שעלותן יקרה, ככל שניתן עוד לבצען.
לכן, במקרים של נעדרים שלא אוכנו מעל שבועיים או של נעדרים שקיים חשש לחייהם הנחה ראש החוליה להקפיד ולאסוף מסמכים רפואיים, ואף לשקול פנייה לקרובי משפחה לצורך לקיחת דגימות DNA.
אשר לאלמונים, על פי חוק חקירת סיבות מוות, התשי"ח - 1958 (להלן- חוק חס"ם), אם יש יסוד סביר לחשש שסיבת מותו של אדם אינה טבעית או שמותו נגרם מביצוע עברה פלילית, קצין משטרה רשאי, בין היתר, לבקש משופט בית משפט השלום להורות על ביצוע בדיקה או נתיחה של הגופה או לאשר לקיחת דגימות ממנה לצורך זיהוי עתידי.
אשר למקרים שלא עולה חשד שהמוות נגרם מביצוע עברה פלילית, ב- 21.
התקיים בלשכת היועץ המשפטי לממשלה דיון בעניין טיפול בגופות לא מזוהות בדיון נקבע שככל שמדובר בצורכי זיהוי בלבד, הצורך האנושי וערך כבוד האדם מחייבים לעשות את מרב המאמצים לזיהוי המת לפני קבורתו, ויש למצות את כל דרכי הפעולה שיאפשרו את זיהויו בעתיד.
עם זאת נקבע כי "על גורמי הרפואה העוסקים בבדיקות הנדרשות לשם זיהוי המת לפעול באופן אשר יש בהן ראיות מספיקות לזיהוי מי דתי".
סיכום הדיון מפרט מדרג של אמצעים שניתן להסתייע בהם לצורך זיהוי המת בנסיבות אלה (ראו להלן).
על בסיס אותו סיכום, במקרים שנמצא אלמוני ולא עולה חשד שמותו נגרם מביצוע עברה פלילית, המשטרה מבקשת מהמכון כי בטרם יועבר האלמוני לקבורה יילקחו ממנו אמצעי זיהוי לצורך זיהויו בעתיד.
בתשובתו מינואר 2010 מסר משרד המשפטים כי לא נדרשת הסמכה חוקית לשם נטילת אמצעי זיהוי מגופה, מחפץ או ממקום.
לגבי גופה אנונימית, ככל שהנטילה אינה עולה כדי נתיחה המוסדרת בחוק האנטומיה והפתולוגיה, תשי"ג- 1953 , או מכוח חוק חס"ם, הרי שהדבר מתחייב לשם כיבוד המת וכחלק ממחויבות אנושית להביאו לקבורה מזוהה.
את סמכות המשטרה לנטילה, כאמור, ניתן לגזור נוסח [ מהסמכויות הנתונות למשטרה לשם ביצוע תפקידיה לפי פקודת המשטרה המשרד לביטחון הפנים 317 .
, התשל"א ]חדש- 1971 , ומכוח סיכום הדיון שהתקיים אצל היועץ המשפטי לממשלה מיום 21.
התיקים שנבדקו הועלו ליקויים בטיפול בנושא זה לדוגמה: (1) בנובמבר 2008 התקבל בתחנת עכו מידע שאישה נעדרת מביתה (יצוין שבמאי 2009 .
)הוחלט לסווג את התיק כתיק רצח ולמנות צח"ם להמשך חקירתו באותו חודש נשלח רכבה של משפחת הנעדרת לבדיקת מז"פ, ובמסמך שצורף נכתב שיש לבדוק את הרכב ואת כלי העבודה המצויים בו כדי לאתר סימני דם.
עוד נכתב באותו מסמך שפיסת בד ושמלה שנמצאו ברכב יועברו אף הם בקרוב לבדיקה.
אולם בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים שפיסת הבד והשמלה נשלחו לבדיקת מז"פ.
(2) ביולי 2005 נמצא אדם ללא רוח חיים במצב של ריקבון מתקדם בקרוון בגבעת המטוס בירושלים.
השכנים דיווחו שבמקום גר אדם ערירי, אך הוא לא זוהה בוודאות.
05 לא אישר בית המשפט השלום בירושלים את בקשת המשטרה לבצע נתיחה באלמוני.
למרות החלטה זו לא נמצאו מסמכים המעידים שהמשטרה ביקשה מבית המשפט אישור ללקיחת דגימות DNA ,מהאלמוני לצורך זיהוי עתידי, אף על פי שבדיון שהתקיים קודם לכן בבית המשפט ב- 6.
05 , נציג "זק"א-איתור חילוץ הצלה", התנגד לביצוע נתיחת הגופה אבל ציין שאין לו התנגדות שיילקחו מהאלמוני דגימות של רקמות, שיער ודם.
גם בדוח של המכון מיולי 2005 הנוגע לאותו אלמוני לא צוין שנלקחו ממנו דגימות DNA .
מהמסמכים בתיק עלה שלאחר ארבעה חודשים וחצי מפתיחת התיק הוא נגנז במרחב מוריה בניגוד להוראות הפקודה, וביוני 2007 , שנה וחצי לאחר גניזתו, חוליית נעדרים הורתה למרחב לפתוח מחדש את התיק.
רק בספטמבר 2008 , שנה ושלושה חודשים לאחר פתיחתו מחדש של התיק וכשלוש שנים לאחר מציאת האלמוני, הנחה ראש לשכת חקירות מרחב מוריה לברר אם ניתן להפיק ט"א של האלמוני מהדירה שעד לאותו המועד לא נלקחו.
בירור עם שכנה של אותו אלמוני העלה שהקרוון שהוא התגורר בו נהרס מיד לאחר מציאת גופתו.
(ב) גם חפצים שמוצאים על האלמוני, לידו ובסביבתו יכולים לסייע לזיהוי עתידי.
בפקודה נקבע שחפצים שהם מוצג הנוגע לחקירת האירוע יועברו למשרד המוצגים בתחנה שמתנהלת בה החקירה.
לכל מוצג תוצמד תווית ובה יצוין לאיזה תיק הוא שייך, והוא יישמר עד למועד ביעור התיק.
ב-7 (39% ) מ -18 תיקי האלמונים שנבדקו עלה שחפצים שנמצאו עם האלמונים ועשויים היו לסייע בזיהוים לא טופלו כנדרש בפקודה.
לדוגמה: (1) גופת אלמוני נמצאה על גג של מבנה בנתניה.
בתצלומים של האלמוני שנמצאו בתיק נראה שהוא ענד שרשרת עם תליון.
אולם השרשרת הועברה למכון ותחנת נתניה שחקרה את המקרה לא דאגה שהיא תופקד במשרד המוצגים של התחנה לצורך זיהוי עתידי, כפי שנקבע בפקודה.
(2) מול חוף ניצנים נמצאה בלב ים גופתו של גבר.
בדוח מאפריל 2006 צוין שבבדיקה מקדימה שביצע חיל הים הוא דיווח, בין היתר, שהאלמוני ענד שעון 318 דוח שנתי60ב .
בדוח המכון צוין שעל צווארו של האלמוני הייתה שרשרת עם צלב.
במסמכים בתיק לא נרשם היכן נשמרו מוצגים אלו ואם הועברו כנדרש למשרד המוצגים של תחנת אשקלון לצורך זיהוי עתידי.
(3 ) במקרה נוסף שבו נמצא אדם ללא רוח חיים בקרוון בגבעת המטוס בירושלים ולא זוהה בוודאות, הועלה שחפצים שנאספו ב קרוון הועברו ביולי 2005 ליחידת מציאות ואבדות של המשטרה ולא למשרד המוצגים של מרחב מוריה כנדרש לצורך זיהוי עתידי.
כשלים בקבלת סיוע מתחנות משטרה אחרות : לעתים, אם בשל איכון טלפון סלולרי של נעדר אם בשל מידע אחר שהתקבל, התחנה החוקרת זקוקה לסיוע ולשיתוף פעולה מתחנות משטרה אחרות.
ב-8 (50% ) מ -16 תיקי הנעדרים שנבדקו הועלו ליקויים בקבלת סיוע מתחנות משטרה אחרות.
נמצאו מקרים שתחנת המשטרה פנתה בבקשת סיוע אם בחיפוש נעדר אם לצורך אחר, אבל בתיקים לא נמצאו מסמכים המעידים שהתחנות שפנו אליהן נענו לבקשה.
במקרים אחרים התקבל מידע על נעדר הקשור לאזור שבאחריות תחנה אחרת, אך לא נמצא שהתחנה החוקרת פנתה אליה לקבלת סיוע בחקירה.
לדוגמה: (א) באפריל 2006 הודיעה, כאמור, אם למרחב מורי ה כי בנה הסובל מבעיות נפשיות נעדר.
כשלושה שבועות לאחר ההיעדרות פנה המרחב לתחנת צפת ולתחנת טבריה וביקש שיבצעו סריקות אחר הנעדר באזוריהן, בייחוד בקברי צדיקים ובישיבות של חוזרים בתשובה.
עוד ביקש המרחב שידווח לו בכתב באילו מקומות בוצעו סריקות לאיתור הנעדר.
ביו לי 2006 , שלושה חודשים לאחר ההיעדרות, פנה המרחב בבקשת סיוע למרחב ציון ולמרחב דן לאיתור הנעדר וציין שייתכן שהנעדר נמצא בקרב אוכלוסייה חרדית או בישיבות ובאתרי דת אחרים באזוריהם.
לאחר שנה, ביולי 2007 , שב המרחב ופנה למרחב ציון ולתחנת בית שמש וביקש שיסייעו לו בחיפושים אחר הנעדר.
בפברואר 2008 המרחב שוב פנה למרחב דן וביקש להגביר את החיפושים אחר הנעדר וצירף לבקשתו חוזר אח"ם מיוחד.
ביוני 2009 , כשלוש שנים לאחר ההודעה על ההיעדרות, בדיון סטטוס נעדרים בראשותו של ראש ענף חקירות מחוז ירושלים, חזר אף הוא וביקש, בין היתר, לדווח על הנעדר לתחנת צפת.
לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שאותן תחנות פעלו כמתבקש, וגם לא נמצא שמרחב מוריה עשה בירור נוסף מאז פברואר 2008 .