HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנהל אולפן גיור במשרד החינוך הלין גם הוא על ההפניה הבלעדית למל"י, וציין כי "אנו כמשרד החינוך אפילו לא אופציה מבחינתם, ואין מפנים אלינו מתגיירים כלל וכלל".
אגף הגיור הסביר בתשובתו כי על פי הנחייתו פורסמו באתר "ממשל זמין"17 , תחת נושא גיור, שמות עמותות הפועלות בתחום, וכן פורסם אודות אולפני גיור שמפעיל משרד החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף הגיור לפרסם באתר האינטרנט הרשמי שלו וגם בפרסומיו הרשמיים, שהם הכלים העיקריים שבאמצעותם ניתן לקבל מידע על הגיור, מידע על המכונים האחרים המכינים לגיור, ולא רק את המידע על מל"י; זאת כדי לאפשר לכל מועמד לבחור את שיטת הלימוד ואת מקום הלימוד המתאימים לו ביותר.
הרב הראשי הסביר בתשובתו כי הפרסום צריך להפנות לכלל המכונים ולא רק למל"י, ובכך להשאיר את זכות הבחירה בידי המתגייר.
לטענתו, מתן אפשרות בחירה בידי המתגי ירים יחזק את מערך הגיור הממלכתי, אם המעוניינים בגיור ידעו שביכולתם ללמוד במקום הראוי והמתאים ביותר עבורם.
לפי החלטת הממשלה מ- 2008 , למל"י מעמד מיוחד כזרוע ביצוע ייחודית של ממשלת ישראל ללימודי הכנה לגיור.
מעמד זה נועד להקנות לו פטור ממכרז לכל תקופת פעילותו, וההתקשרות עמו נעשית באמצעות חוזה לרכישת שירותים.
מל"י הוקם כדי להכשיר תלמידים שיחפצו בכך לקראת הליכי הגיור בפני בתי הדין לגיור.
בקורסים של מל"י לומדים אזרחים לא יהודים וחיילים במסגרת "נתיב" 18 , ובמסגרת סמינרים לגיור.
ממועד פתיחת המכון בשנת 2000 ועד דצמבר 2011 התקבלו אליו כ- 33,900 :תלמידים שאינם יהודים 15,300 מהם אזרחים ו- 18,600 (55% ) מהם חיילים שהתחילו ללמוד במסגרת נתיב (כ- 12,100 מהחיילים המשיכו ללמוד בסמינרים לגיור).
לשם מימון פעילותו של מל"י העביר אגף הגיור בשנת 2010 כ-17 ,מיליון ש"ח ובשנת 2011 כ-19 מיליון ש"ח.
בתקציב 2012 הוקצבו למל"י 26 ,מיליון ש"ח מתוכם עד סוף שנת 2012 הועברו13 .
17 מערך ממשל זמין בפורטל השירותים והמידע הממשלתי, פועל להקמת תשתיות כלל ממשלתיות שמסייעות למשרדי הממשלה להעניק שירותים לציבור במגוון ערוצים, תוך צמצום הבירוקרטיה וייעול תהליכי העבודה בתוך המשרד.
18 מל"י מפעיל קורסי "נתיב" לחיזוק הזהות היהודית והציונית של חיילים עולים ובני עולים.
ההוצאה התקציבית של אגף הגיור בשנת 2011 הייתה כ-32 .
מיליון ש"ח יוצא אפוא שכ-60% .
מתקציב האגף יועד למימון פעילותו של מל"י פעולות בתחום שירותי הדת 175 .
על פי נתוני מל"י, כ - 10,800 (כ-39% ) מכ - 27,400 התלמידים שהתחילו ללמוד לקראת גיור בקורסי המכון בתקופה ממועד הקמת המכון בשנת 2000 ועד דצמבר 2011 סיימו את הליך הגיור.
לטענת מל"י, הפער הגדול, בין אלה שהתקבלו ללימודים לבין אלה שסיימו אותם, נובע מכך שחלקם אינם לומדים כדי להתגייר, אלא רק כדי להעשיר את ידיעתם בערכי היהדות, בתולדות ישראל ובתרבות העם היהודי.
בתשובתו, מנובמבר 2012 , מסר מל"י כי הוא הוקם "על מנת להנגיש את היהדות לכל מי שמתעניין ולו התעניינות קלושה בגיור, בלא מסננת בפתח כיתותיו.
ממילא ברור, שמספר המעוניינים בגיור בסופו של יום, בכיתות המכון, ה ינו תוצר של הצלחה של הנגשת היהדות לאוכלוסיות שלולא המכון לא היו בוחנות את הגיור בשום גוף פרטי אחר".
מל"י הוא זרוע הביצוע של ממשלת ישראל ללימודי הכנה לגיור, ומסיבה זאת הוא ממומן על ידי הממשלה בעשרות מיליוני שקלים מדי שנה.
יש לצפות שתקציב זה ישמש בעיקר להכנה לגיור, אולם בפועל חלקו העיקרי של התקציב מממן לימודים של תלמידים שלא לומדים לשם גיור, וחלקם לא מסיים בסופו של דבר את הליך הגיור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אגף הגיור לבחון את התקציב הניתן למל"י ביחס לשיעור המתגיירים מכלל תלמידיו, ולהציג את ממצאיו לממשלה כדי שתבדוק אם אופן הפעולה יעיל ומביא להשגת היעדים בדבר הגדלת מספר המתגיירים.
במחקר שהזמין אגף הגיור 19 והסתיים ביוני 2012 , נבחנו הממדים והסיבות לנשירת חיילים ממסלול הגיור המופעל על ידי מל"י על מנת לשפר את ההליך ולהגדיל את מספר המתגיירים.
ממצאי המחקר מראים כי בשנים 2002 עד תחילת 2009 רק27% מהחיילים הלא יהודים השלימו בהצלחה את הליך הגיור.
בסיכום המחקר הובאו מסקנות והמלצות ליישום.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף הגיור כי עליו לבדוק את הסיבות לנשירה גם ממסלול הגיור האזרחי, ולפעול על פי מיטב ניסיונו ועל פי תוצאות הבד יקות וההמלצות לשיפור הליך הגיור במל"י ולצמצומה של תופעת הנשירה.
תמיכה כספית במכוני הגיור עד שנת 2009 עסק אגף הגיור במשרד לקליטת העלייה בחלוקת כספי התמיכה (להלן - תמיכות) למוסדות ציבור העוסקים בהכנה לגיור.
בהחלטת הממשלה מ- 2008 נקבע כי האחריות להכשרת המתגיירים ותקציב התמיכות למכונים יועברו לאגף הגיור במשרד ראש הממשלה.
עוד נקבע כי משרד ראש הממשלה יבדוק את הקריטריונים לקבלת התמיכות שהיו קיימים אז ויעדכנם בהתאם.
בשנת 2010 אישר אגף הגיור לשבעה מכונים העוסקים בהכנה לגיור תמיכות בסכום של כ-2.
6 מיליון ש"ח, ובשנת 2011 - בסכום של כ-3 .
אגף הגיור הזמין את המחקר מחברה פרטית למחקרי הערכה וסקרים 176 דוח שנתי63ג .
החל בשנת 1992 , נושא התמיכות לגופים ציבוריים מוסדר בסעיף3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 .
שר האוצר פרסם "נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהם" (להלן - נוהל התמיכות).
פעולות בתחום שירותי הדת 177 .
נוהל התמיכות קובע כי ההודעה על מועד הגשת בקשה לתמיכה תפורסם לא יאוחר מ-15 בנובמבר של השנה הקודמת לשנה שבעדה מוצעת התמיכה (החשב הכללי יהיה רשאי להאריך מועד זה מנימוקים שיירשמו).
בקשות לתמיכות יידונו בוועדת התמיכות, שתחל את דיוניה לא יאוחר מ -31 בינואר של השנה שבעדה מבוקשת התמיכה, ותחליט בעניינן לא יאוחר מ -1 .
במרץ אותה שנה הביקורת העלתה שהיו איחורים ניכרים בפרסום מבחני התמיכות ובאישור בקשות התמיכה של מכונים העוסקים בגיור, כמפורט: 1.
התמיכות לשנת 2 0 1 0: כאמור, החלטת הממשלה בדבר העברת תקציב התמיכות למכוני הגיור ממשרד הקליטה לאגף הגיור התק בלה בפברואר 2008 .
הנושא הוסדר רק בחלוף כשנתיים מהחלטת הממשלה התברר כי בשל חילוקי דעות בין משרד הקליטה למשרד ראש הממשלה בנוגע להעברת תקנים, הועבר תקציב התמיכות לשנת 2010 רק במאי 2010 ,.
האיחור בהעברת התקציב גרם לעיכובים בהליך מתן התמיכות כמפורט: נמצא כי ב שלהי 2009 לא פעלו הן משרד הקליטה והן משרד ראש הממשלה לפרסום הודעה בדבר מבחני התמיכה בהכנה לגיור לשנת 2010 .
רק בספטמבר 2010 - כעשרה חודשים לאחר המועד המאוחר ביותר שנקבע בנוהל התמיכות - פרסם אגף הגיור הודעה על מועד הגשת בקשות לתמיכות במוסדות ציבור העוסקים בה כנה לגיור לשנת 2010 .
בסוף דצמבר 2010 הודיע אגף הגיור לכל המכונים על הסכום שאושר להם, וביוני 2011 החל משרד ראש הממשלה להעביר להם את התמיכות לשנת 2010.
יצוין כי בין דצמבר 2010 ועד להעברת הסכום הראשון של התמיכה ביוני 2011 נערכו בין אגף הגיור ואגף הכספים של מש רד ראש הממשלה לבין המכונים התכתבויות ודיונים בדבר דוחות הביצוע שעל המכונים להגיש כדי לקבל את התמיכה.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי העיכוב בפרסום הליך התמיכה לשנת 2010 נבע מכך שתקציב משרד הקליטה לתמיכות הועבר למשרד ראש הממשלה רק באמצע שנת 2010 , ומכך שמשרד הקליט ה לא פעל לפרסום הודעה בנושא התמיכות לשנת 2010 .
משרד הקליטה מסר בתשובתו מינואר 2013 , כי הוא לא יכול היה לפרסם ב- 2009 הודעה בדבר הגשת בקשות לתמיכה עבור שנת התקציב 2010 , כיוון שעם קבלת הבקשות מתחיל הליך של בדיקה ומתקיימים דיונים בוועדת התמיכות לפני העברת התמיכה למכונים.
הליך זה נמשך חודשים רבים, ולכן לא יכול היה להתבצע על ידיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב הדברים שתואר הייתה לאגף הגיור ולמשרד הקליטה אחריות משותפת לנושא התמיכות במכונים המכינים מועמדים לגיור.
לפיכך, היה עליהם לפעול במשותף למניעת העיכוב בהעברת התמיכות.
התמיכות לשנת 2 0 1 1: בנובמבר 2010 פרסם אגף הגיור את מבחני התמיכה לשנת 2011 , אשר לפיהם ניתן להגיש בקשות לתמיכה עד סוף דצמבר 2010 .
נמצא כי אף על פישהמכונים הגישו את הבקשות בזמן, ואף על פי שמדובר בשבעה מכונים בלבד, רק בספטמבר 2011, שלושה חודשים לפני תום השנה, התכנסה ועדת התמיכות כדי לאשר את הבקשות ואת הסכום שיקבל כל אחד מהמכונים.
פעולות בתחום שירותי הדת 179 .
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2012 , קיבל רק מכון אחד מקדמה לתמיכה המגיעה לו, על סך כ- 850,000 ש"ח.
סכום זה הוא כ- 30% מסך כספי התמיכות שאושרו לכלל המכונים לשנת 2011 (3 מיליון ש"ח).
אגף הגיור טען בתשובתו כי הדיונים לאישור התמיכות לשנת 2011 התעכבו, כיוון שהמכונים השתהו בהעברת מסמכי ההשלמה ובשל הצורך של משרד ראש הממשלה להתגבר על הפיגור שנוצר בהעברת התמיכות לשנת 2010.
התמיכות לשנת 2 0 1 2: סגן החשב הכללי אישר פעמיים למש רד ראש הממשלה לדחות את פרסום מבחני התמיכה לשנת 2012 , והם פורסמו באפריל 2012 .
הנימוק לבקשת הדחייה היה עריכת שינויים במבחני התמיכה באוגוסט 2012 אישר משרד ראש הממשלה את התמיכות למכונים עבור שנת התקציב 2012 .
, וקבע את הסכום שיקבל כל מכון מכאן שהליכי הטיפול הת ארכו מעל ומעבר למועדים המאוחרים ביותר לביצוע שנקבעו בנוהל התמיכות, וגרמו לעיכוב ניכר בהעברת התמיכות למכונים.
בקרה ופיקוח על המכונים לגיור .
בנוהל התמיכות נקבע כי "המשרד יקיים פיקוח על מילוי התנאים למתן התמיכה ועל השימוש בתמיכה שנתן".
מטרת הפיקוח היא לברר אם התמיכה אכן משמשת לתכלית שלשמה ניתנה; אם המוסד אכן מקיים את התנאים שקבע המשרד בסוגיית התמיכה; אם לא חלו שינויים מהותיים במוסד הנתמך, שהיה בהם כדי להשפיע על אישור התמיכה או על שיעורה; אם המוסד מקיים את פעולותיו בהתאם לכללים או לתקנים שנקבעו לגופים מסוגו.
הפיקוח על המכונים נעשה באמצעות כמה גורמים באגף הגיור: מרכז מעקב פיקוח ובקרה; ראש תחום תכניות והכשרה; עובדים, דייני גיור ומתנדבים 20 של האגף העורכים ביקורים בכיתות.
: הליכי הפיקוח והבקרה משרד מבקר המדינה בדק את הליכי הפיקוח והבקרה שמקיים אגף הגיור על מכוני הגיור, ומצא כי הם אינם מנוהלים לפי סדרי עבודה שיטתיים ומובנים, כמפורט: (א) כדי לממש את מטרותיו, על הפיקוח במכונים להיעשות בהתאם לתכנית עבודה תקופתית ומפורטת שתגובש על פי סדר עדיפויות.
20 המתנדבים מועסקים באגף הגיור, לאחר קבלת אישור מאגף כוח אדם שבמשרד ראש הממשלה.
הביקורת העלתה כי אין לאגף הגיור תכנית עבודה תקופתית בנושאי פיקוח ובקרה, וכי הוא פועל ללא סדרי פיקוח שיטתיים.
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת גם לא הייתה לו תכנית עבודה לשנת 2012 בנושא הפיקוח והבקרה על המכונים.
פעולות בתחום שירותי הדת 181 .
)(ב פיקוח סדור נעשה, על פי רוב, על בסיס הגדרת הנושאים הטעונים בדיקה ועל בסיס הכללתם בטופס בדיקה אחיד המשמש את העובדים המפקחים לצורך קיום הבדיקה ותיעוד תוצאותיה.
רצוי כי תוצאות הבדיקות יוזנו למחשב כדי לאפשר ניתוח של התוצאות, מעקב אחר פעולות התיקון והפקת לקחים לאור ליקויים שכיחים.
כך יהיה הפיקוח מיטבי ויעיל.
הביקורת העלתה כי אגף הגיור אמנם הכין טופס כזה וכי המפקחים המבקרים בכיתות אכן ממלאים אותו, אך הוא אינו נוהג להזין את תוצאות הבדיקות למחשב.
האגף גם לא מרכז ומנתח את תוצאות הבדיקות לפי חתכים שונים, ולא עוקב אחר תיקון הליקויים.
(ג) כדי שהפיקוח יהיה יעיל, על המפקחים להכין דוח תקופתי לפי חתך של מכוני לימוד, המפרט את כל פעולו ת הפיקוח שנעשו, את הממצאים ואת הפעולות הנדרשות לתיקונם.
את הדוח התקופתי יש להעביר למכונים, ולקבל מהם פירוט על אודות הפעולות שהם נוקטים לתיקון הליקויים.
בביקורת נמצא כי אגף הגיור אינו מבצע את הפעולות האמורות, מה שעלול לפגוע בעיקר ביעילות הפיקוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שפעולותיו בתחום הבקרה והפיקוח יהיו אפקטיביות ומיטביות, על אגף הגיור לקבוע נהלים וסדרי עבודה שיטתיים ומובנים, ולהסדיר את הפיקוח על מכוני ההכנה לגיור ואת המעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו במסגרתו גם באופן ממוחשב.
(ד) בנוהל התמיכות נקבע כי מש רד ממשלתי הנותן תמיכות יטיל על משרד רואה חשבון לבצע ביקורת כספית לפי הנחיות החשב הכללי.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נעשתה במכונים המכשירים לגיור ביקורת כספית על ידי משרד רואה חשבון.
זאת אף שהתמיכה ניתנת מדי שנה, ובמהלך השנים הצטברה לכמה מיליוני שקלים.
: גביית תשלום מהמתגיירים החלטת הממשלה 21 קובעת כי לא ייגבה כל תשלום מהלומדים באולפני הגיור אלא באישור מנהל בתי הדין הרבניים.
בעקבות ההחלטה על הקמת אגף הגיור, הועברו לראש מערך הגיור כל הסמכויות של מנהל בתי הדין הרבניים.
משרד מבקר המדינה מצא כי בשנת 2012 גבו חלק מהמכונים תשלומים שונים מהמתגיירים, אף על פי שלא התקבל לכך אישור ממנהל בתי הדין הרבניים או מראש מערך הגיור.
כך לדוגמה גבה אחד המכונים כ-150 ;ש"ח עבור דמי רישום ומכון אחר גבה כ-50 ש"ח לחודש מהלומדים בכיתות לימוד, וכ- 1,000 ש"ח לחודש מקבוצה של עד ארבעה מתגיירים במסלול הליווי האישי.
מבירור הנושא עלה כי אגף הגיור מודע לעובדה שחלק מהמכונים גובים תשלומים מהמתגיירים ללא סמכות, אולם הנושא לא הוסדר.
21 'החלטה מס 1705 מיום 21.
ביולי 2010 הגיעו למנהל אגף הגיור תלונות על מורה מאילת שלימד בכיתה של מל"י: הוא דרש מהמתגיירים תשלום של מאות שקלי ם לחודש עבור לימודים בכיתה, ותשלום של אלפי שקלים עבור שיעורים פרטיים.
עם היוודע העניין להנהלת מל"י הופסקה העסקתו.
פעולות בתחום שירותי הדת 183 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף הגיור להציג בפני ראש מערך הגיור את נושא גביית התשלומים מהלומדים במכונים לגיור, להסדירו באמצעות קביעת כללים, ולאחר מכן להפיצם בקרב המכונים ובקרב הלומדים ולוודא שהמכונים פועלים על פיהם.
אגף הגיור טען בתשובתו כי אין לו סמכות לפקח על המכונים או להכתיב להם את מדיניותם הכלכלית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל העובדה שאגף הגיור מעביר תקציב ותמיכות למכונים הוא רשאי לקבוע לה ם תנאים הנוגעים לאופן התנהלותם הכספית, בין היתר בנושא גביית תשלומים מהלומדים.
משפחות וקהילות מלוות .
בכללי הדיון נקבע בין היתר כי "לא יחליט בית הדין על גיור של המבקש בלא שמיעת המורה או המשפחה המאמצת או קבלת חוות דעתם בכתב על המבקש".
במסגרת הדרישות ההלכתיות של בית הדין נדרש המתגייר להכיר מקרוב את חיי היהדות המעשיים.
לצורך כך הוא מתלווה למשפחה דתית או מסורתית שמארחת אותו בביתה בשבתות ובמועדי ישראל ומלווה אותו בהליך הגיור (להלן - משפחה מלווה).
לקראת סיום הליך הגיור, המשפחה המלווה מעבירה את חוות דעתה על המתגייר וממליצה על המשך הגיור.
המשפחות המלוות עושות זאת בהתנדבות.
המלצות ועדת חלפון כללו את הצורך להקים מערכת תומכת בהליך הגיור, ולקדם את שילובם של המתגיירים בפעילות החברתית בישראל גם באמצעות הפעלת קהילות מלוות שיסייעו לעולים בערים השונות.
ברקע להמלצות העירה ו עדת חלפון כי מי שמבקש להתגייר נאלץ לעתים "לכתת רגליו במאמצים אין קץ למצוא לעצמו משפחה מלווה, כאשר לעיתים הוא מוצא משפחה הנמצאת במרחק גיאוגרפי רב ממקום מגוריו - דבר שמקשה עליו מאוד".
נמצא כי היעדר משפחה מלווה מהווה לעתים חסם המעכב את סיום הליך הגיור, כמפורט: 1.
משרד מבקר המדינה בדק כ -100 החלטות של בית הדין במהלך השנים 2010 -2011 שבהן לא אושר הגיור.
נמצאו כ-20 מקרים שבהם החליטו הדיינים לדחות את הגיור, בין היתר, בשל העובדה שלמתגיירים לא הייתה משפחה מלווה במהלך ההכנה לגיור, או שהמשפחה המלווה לא הייתה מתאימה.
במקרים אלה דרש בית הדין שתימצא להם משפחה מלווה מתאימה, כחלק מהשלמת הליך הגיור.
כלומר - מתגיירים הגיעו לשלבים האחרונים בהליך הגיור בלא שהייתה להם משפחה מלווה מתאימה, ורק בדיון לאישור גיורם הועלה הנושא.
נמצא גם כי היעדר משפחה מלווה עיכב מתגיירת מלסיים את ההליך ולהגיע לבית הדין: בדצמבר 2008 פנה לאגף הגיור בא כוחה של מתגיירת, וקבל על כך שמאז ינואר 2006 ניסתה מרשתו שוב ושוב למצוא משפחה מלווה שתענה על דרישות 184 דוח שנתי63ג .
דייני הגיור, וכל ניסיונותיה עלו בתוהו.
הוא טען כי למרות פניות קודמות של משרדו לא טופלה הבעיה, ולפיכך במועד פנייתו טרם הושלם גיורה.
אחד הדיינים כתב למנהל אגף הגיור במרץ 2012 , כי הוא נתקל בתופעה בקרב המתגיירים מעולי אתיופיה שבה אין גורם המלווה אותם בחיי המעשה היהודיים כנדרש, ומשפחות נדחות כיוון שלא יודעות לברך.
פעולות בתחום שירותי הדת 185 .
אגף הגיור ציין בתשובתו כי העולים מאתיופיה מטופלים במסגרת תכנית ליווי שונה מחמת אופי קליטתם במרכזים מסודרים.
על אגף הגיור לבחון את הסיבות שבגללן הופיעו מתגיירים בפני בית הדין בלא שהייתה להם משפחה מלווה מתאימה, ולפעול כדי למנוע הישנות מקרים כאמור.
איתור משפחות וקהילות מלוות בהחלטת הממשלה משנת 2008 נקבע כי "ליווי המתגייר על ידי משפחה מלווה וקהילה מלווה - יורחב.
לפי הצעת ראש מערך הגיור, יבחן משרד ראש הממשלה את האפשרות להתקשר עם רכזים לצורך הפעלת קהילות מלוות - הכול בהתאם להוראות הדין ולכללים המקובלים".
תכנית העבודה של אגף הגיור לשנים 2011 -2012 כוללת הקמת תשתית למערך ארצי של משפחות וקהילות מלוות.
באתר האינטרנט של אגף הגיור, תחת "מפרט שירותי הגיור", נכתב כי "אגף הגיור אחראי על שיבוץ משפחה מלווה למבקש להתגייר".
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שנעשו באגף הגיור לשם הקמת מערך המשפחות המלוות, ועמד על מעורבותו של האגף בשיבוץ המתגיירים למשפחות מלוות.
נמצא כי אף על פי שאגף הגיור מצהיר בתכנית העבודה שלו כי הוא האחראי לשיבוץ המתגיירים, בפועל הוא כמעט אינו מעורב בנושא ופעילות זו נעשית בעיקר על ידי המכונים עצמם, כמפורט: 1.
מל"י, שרוב פעילותו ממומנת על ידי האגף, מפעיל לשם כך רכזת ומסתייע ברשימת משפחות ששימשו בעבר כמשפחות מלוות; במכונים האחרים המורים מטפלים בכך.
אחד המכונים, שבמסגרתו לומדים מאות מתגיירים בשנה, מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הקושי למצוא משפחות מתאימות שיתנדבו ללוות את המתגיירים מאלץ אותו לעתים לבחור במשפחות שאינן מסוגלות למלא את תפקידן כמודל לאורח חיים דתי.
לפיכך עלול מתגייר להיפסל על ידי בית הדין, בעקבות אי- בקיאות בשאלות הנוגעות לאורח חיים דתי.
עמותה פרטית מפעילה רכז שתפקידיו הם: הקמת מאגר של קהילות ומשפחות מלוות בכל רחבי הארץ; התאמה בין המשפחות לבין המתגיירים על פי פרמטרים שונים (מקום מגורים, גיל, שפות דיבור ועוד); וגיבוש מודלים חדשים לקידום הנושא.
יצויין כי העמותה אינה מקבלת תמיכה מאגף הגיור, ועושה זאת בהתנדבות.
במקרים שבהם מתקבלות באגף הגיור פניות ממתגיירים הזקוקים לסיוע באיתור משפחה מלווה, הוא מפנה אותם לרכז.
לאגף אין שום התקשרות בכתב עם העמותה הפרטית, ובהיעדר מחויבות הדדית בינו לבין העמותה, קיים חשש שהשירות יופסק ושפעילותו החשובה של הרכז מטעם העמותה תיעצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, אסור להסתמך על פעילות התנדבותית בנושא חשוב זה.
אגף הגיור מס ר בתשובתו כי האחריות לנושא המשפחות המלוות מוטלת על האגף, אך הביצוע הלכה למעשה נעשה באמצעות מל"י והמכונים, ובמידת הצורך האגף מסייע באמצעיו למציאת פתרונות.
פעולות בתחום שירותי הדת 187 .
העמותה הפרטית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , כי היא מפעילה בעצמה את הרכז ומממנת את שכרו ואת ההוצאות הכרוכות בפעילותו, עקב החשיבות שהיא רואה במשימה; העמותה הוסיפה כי יש צורך דחוף בהסדרת העניין לטובת המתגיירים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הממצאים שלעיל מלמדים על כך שהאגף לא יישם כנדרש את החלטת הממשלה ואת התכניות והתפקידים שקבע לעצמו בתחום משפחות וקהילות מלוות למתגיירים.
על אגף הגיור לרכז את הטיפול במערך המשפחות המלוות, לקבוע מנגנונים שיבטיחו שלכל מתגייר תימצא משפחה מלווה מתאימה ולקדם את הקמת התשתית למערך ארצי של משפחות וקהילות מלוות, כפי שקבע בתכנית העבודה שלו.
כמו כן על האגף לבחון כיצד ניתן להסדיר את ההתקשרות עם העמותה, או עם גורמים מתאימים אחרים.
הדרכת המשפחות המלוות המשפחות המלוות נדרשות לתמוך במתגיירים במהלך שלבי הגיור כדי לקרבם ליהדות, ולצורך כך נדרשות הנחיה והדרכה שלהן בבואן לשמש משפחות מלוות.
יצוין כי האגף מממן, באמצעות התמיכות שהוא מעביר למכונים, שתי השתלמויות בשנה למשפחות המלוות.
בשנת 2003 הכין אחד מדייני הגיור חוברת הדרכה למשפחות המלוות הנקראת "ואהבתם את הגר", והפיקּה במימונה ובתמיכתה של הנהלת בתי הדין הרבניים, שהייתה ממונה באותה עת על מערך הגיור.
במשך שנים מספר הופצה החוברת בקרב המש פחות המלוות, אולם בשנים האחרונות הופסקה חלוקתה, אף שבמחסני בתי הדין נותרו חוברות רבות.
הביקורת העלתה כי בשנת 2012 קיבלו המשפחות המלוות מן המכונים הנחיות כלליות בכתב, הכוללות תיאור קצר של הציפיות מהן.
נמצא גם כי אגף הגיור לא עשה שימוש בחוברת ההדרכה הנמצאת בבתי הדין, וגם לא הפיק בעצמו, או באמצעות גורם מטעמו, חוברת הדרכה למשפחות המלוות.
חוברת מעין זו אמורה הייתה לספק מידע המסתמך על הניסיון שנצבר עם השנים ולסייע למשפחות המתנדבות להבין את מהות תפקידן ואת הציפיות מהן.
הרב הראשי מסר בתשובתו כי לדעתו יש להקים ועד ה שתורכב מדייני מערך הגיור, מדייני בתי הדין הרבניים ומעובדים בכירים במערך הגיור הממלכתי, שיציעו הצעה מקיפה ומעשית ברוח ההלכה לשדרוג מערך המשפחות המלוות; פעולה כזו עשויה לקדם את הצלחת מערך הגיור.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי בכנס השנתי של אגף הגיור לשנת 2012 התקיים מושב ייעודי בנושא, וכי חוברת מאמרים מהכנס נשלחה למשפחות המלוות.
עוד הוסיף כי האגף משתדל לשמור על קשר עם המשפחות המלוות באמצעות מפגשים עם ראש מערך הגיור ועם מנהל האגף ובמידת הצורך אף יקיים הרצאות בפני קהילות מלוות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח העובדה שהדרישה למשפחה מלווה היא תנאי לסיום מוצלח של הליך הגיור, על אגף הגיור לקיים באופן סדור ומובנה פעולות הנחיה, הדרכה וייעוץ למשפחות המלוות.
מתן מענה ראוי בתחום זה מחייב קיום ערוצי קשר שוטפים בין האגף למשפחות.
נוסף לכך, יש צורך בחוברת הדרכה שתשמש את המשפחות בליווי המתגייר, ולפיכך על האגף לבחון אם ניתן לעשות שימוש בחוברות שהופקו בעבר או שיש להפיק חוברת חדשה.
פעולות בתחום שירותי הדת 189 .
בתום הלימודים לקראת הגיור, ולאחר ריאיון עם רכז המחוז, נדרש המתגייר להתייצב בפני בית הדין לריאיון הכולל שאלות בנושא התהליך שעבר, השקפתו, אורח חייו המסורתי ובחינת ידיעותיו בנושאים יהודיים והלכתיים.
אם החליט בית הדין לגיירו הוא חותם על טופס אישור לגיור.
באותו מעמד הוא גם מקבל טופס הפניה לברית מילה או להטפת דם, ולטבילה במקווה המתבצעת בסוף ההליך.
מנתונים שהתקבלו מאגף הגיור עולה כי בתקופה מינואר 2011 עד יוני 2012 , אישרו בתי הדין לגיור את גיורם של כ- 3,050 מתגיירים.
להלן נתונים על פרק הזמן הממוצע שחלף ממועד קבלת האישור בבית הדין ועד הטבילה: (א) כ- 2,700 מהמתגיירים (כ-88% ) טבלו בתוך54 ימים בממוצע ממתן האישור לגיור; מספר הימים המרבי שחלף ממועד קבלת האישור בבית הדין ועד הטבילה היה 402 .
ימים (ב) עד יוני 2012 טרם טבלו כ-340 מתגיירים שקיבלו אישור לגיור, אף שחלקם קיבלו את האישור כבר בינואר 2011 , דהיינו שלב הטבילה התעכב בשנה וחצי בקירוב.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי בחישוב מספר ימי ההמתנה יש להביא בחשבו ן שחלק מהממתינים לטבילה הם מתגיירים שהופנו לביצוע ברית או לבדיקת ברית והטפה.
נמצא כי כ-270 מתוך כ-340 (כ-80% ) מהמתגיירים שטרם טבלו הם בני העדה האתיופית.
אגף הגיור הסביר כי לאחר אישור בית הדין נשלחים טופסי הטבילה של בני העדה האתיופית לרכזת פניות הציבור לטב ילות ומילות באגף, שאחראית לקבוע להם יום מרוכז לטבילה, כיוון שהמתגיירים מגיעים יחד ממרכז הקליטה.
זאת להבדיל מיתר המתגיירים, אשר מקבלים את ההפניה לטבילה מבית הדין וקובעים בעצמם את המועד לטבילה.
מנהל אגף הגיור הסביר בתשובתו כי הטפסים מטופלים במרוכז כדי לסייע בידי העולים המתקשים לקבוע לעצמם מועד לבדיקת ברית, להטפה ולטבילה.
יצוין כי ביולי 2012 פנה בכתב אחד הרבנים, המלווה את הליך הגיור של בני העדה האתיופית במרכז קליטה, אל מנהלת מחלקת מילות וטבילות, וקבל על כך שמחודש מרץ 2012 ועד מועד פנייתו לא התבצעו טבילות ל-41 משפחות שקיבלו אישור לגיור.
עוד ציין הרב במכתבו כי ההמתנה "הלא סבירה" גורמת לעולים עגמת נפש ואי-בהירות בנושא הטבילות, והוסיף כי הם "מחויבים לעזוב את מרכז הקליטה" בחודשים הקרובים.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי מקור התקלה הוא בכך שטופסי הטבילה תויקו בתיקי המתגיירים ולא הועברו לרכזת טבילות ומילות כמקובל.
עוד נמסר כי הנושא נבדק ולא נשנה.
הטבילה במקווה היא השלב הסופי של הליך הגיור, ובלעדיה אי -אפשר להשלים את ההליך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי שיושלם ההליך הארוך, הכרוך בשינוי מהותי באורח חיי המתגיירים, וכדי שהם יוכל ו להגשים את מטרתם, על אגף הגיור למפות את המתגיירים הממתינים לטבילה, לאתר את הגורמים לעיכוב בהשלמת ההליך ולנקוט פעולות ממשיות שיביאו לקיצור ההמתנה.
בהתאם להוראות חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , פרסם אגף הגיור בדצמבר 2011 מכרז בקרב המועצות הדתיות למתן שירו תי טבילה למתגיירים.
במסגרת המכרז נחתמו הסכמים עם ארבע המועצות הדתיות שניגשו: באר שבע, הוד השרון, חצור הגלילית ותל אביב.
המועצות הדתיות התחייבו להעמיד לשירות המתגיירים את מקוואות הטהרה שבתחומן לשם השלמת הליך הגיור.
פעולות בתחום שירותי הדת 191 .
מצב זה, שבו מתגיירים מכל רחבי הארץ יכולים לטבול אך ורק בארבעה ישובים, גורם לטרחה מרובה בקרב מי שמתגורר במקומות מרוחקים מישובים אלה, ואף עלול לעכב את הטבילה.
כך לדוגמה: 73 מבין340 (כ- 21% ) המתגיירים שטרם טבלו קיבלו אישור לטבילה מבית הדין בירושלים במהלך החודשים ינואר 2011 עד יוני 2012 .
מאחר שאיןהֶסְדר עם מקווה טהרה באזור ירושלים, הם יידרשו להגיע לאחד המקוואות שבהסדר.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי הוא מודע לטרחה שנגרמת למתגיירים ועושה מאמץ להתקשר עם מועצות דתיות נוספות, כמו מבשרת ציון, שתשרת מתגיירים באזור ירושלים.
האגף הוסיף כי אין ביכולתו לכפות על מועצה דתית לערוך הֶסְדר עמו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי שלא להכביד על המתגיירים, על אגף הגיור לנקוט פעולות להגדלת מספר המקוואות, בהתאם למגבלות החלות עליו על פי כל דין, כך שתהיה פריסה נאותה של מקוואות בכל רחבי הארץ.
הנפקת תעודת גיור והמרת דת .
לאחר הטבילה במקווה, נשלח לבית הדין לגיור אישור על הטבילה בחתימתם של הדיינים שהיו נוכחים בה.
בית הדין מנפיק אישור על סיום ההליך אשר נשלח לאגף הגיור, שמנפיק תעודת גיור והמרת דת עבור כל מתגייר (להלן - תעודת המרה), המאשרת את גיורו ומאפשרת לו להירשם כיהודי במרשם האוכלוסין .
תעודת המרה היא, אם כן, מסמך רשמי שמוציאה המדינה, המעיד על דתו ועל מעמדו החדשים של המתגייר.
תעודת ההמרה מונפקת בחמישה העתקים: שני עותקים למתגייר; אחד נשאר בתיק הגיור שבאגף; אחד בארכיון התעודות; ואחד נשלח אל רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין).
שלושה העתקים נחתמים בחתימה מקורית של ראש מערך הגיור ושניים בחתימתו האלקטרונית.
בסעיף ט"ו לכללי הדיון נקבע כי לאחר הטבילה יאשר נציג מערך הגיור שהוסמך על ידי הרב הראשי כי הושלמו כל ההליכים, ויעביר את תיק הגיור לאישור הרב הראשי.
לאחר אישור הגיור תימסר תעודת ההמרה למתגייר; בנוהל של אגף הגיור בנושא הנפקת תעודת המרה פורט הליך ההנפקה ונקבע כי "לא ימסרו תעודות לחתימת ראש מערך הגיור לפני שאושרו על ידי נציג הרב הראשי".
משרד מבקר המדינה בדק את הליך הנפקת תעודות ההמרה ומצא תעודות המרה חתומות בחתימה אלק טרונית של ראש מערך הגיור בעשרות תיקי גיור שנפתחו באגף הגיור, זאת בעוד שהתאריך שהן נשאו היה מוקדם יותר מהמועד שבו אישר נציג הרב הראשי את השלמתו של הליך הגיור כנדרש - התעודות הללו לא נמסרו למתגייר.
עוד נמצא כי לאחר אישורו של נציג הרב הראשי הונפקה תעודה נוספת, זהה לתעודה הראשונה למעט התאריך שהיא נושאת (שהוא מאוחר יותר).
יצוין כי כל התעודות המוקדמות שנמצאו הונפקו בשלהי שנת 2011 , ואילו התעודות שהונפקו לאחר חתימת נציג הרב הראשי ונמסרו למתגיירים נשאו תאריכים מאוחרים, בשנת 2012 .
פעולות בתחום שירותי הדת 193 .
אגף הגיור ציין בתשובתו כי הדפסתה של תעודת ההמרה הראשונה היא חלק בלתי נפרד מהכנת כלל המסמכים וכי האגף מכין אותה לחתימה; התאריך שהיא נושאת מציין את מועד הדפסתה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדפסת התעודות המוקדמות היא פעולה פסולה, שכן בשל החתימה האלקטרונית המצורפת להן הן זהות לגמרי לתעודות החתו מות בחתימה אלקטרונית אשר מונפקות לאחר אישור השלמתו של הליך הגיור על כל שלביו, והדבר עלול להטעות ואף להיות מנוצל לרעה במקרים שהליך הגיור לא אושר.
הנפקת תעודת המרה היא השלב הסופי המעיד על סיום הליך הגיור הממלכתי ועל סגירת תיק הגיור, ועל כן יש להנפיקה על פי כל הכללים ורק לאחר סיום כל השלבים הנדרשים.
אי-הקפדה בעניין זה או דילוג על אחד השלבים עלולים לעורר ספקות בדבר מעמדו האישי של המתגייר ובעתיד גם בדבר צאצאיו.
זאת ועוד, על אגף הגיור להמשיך לפעול לקיצור פרק הזמן שבין מועד סיום כל שלבי הגיור ועד מועד הנפקת תעודת ההמרה.
הרב הראשי מסר בתשובתו כי יש להקפיד מאוד שלא להנפיק תעודת המרה בלי אישור נציגו, ובלי שמולאו כל התנאים להנפקתה.
משרד מבקר המדינה בדק את הנתונים הממוחשבים שהתקבלו מאגף הגיור בדבר הנפקת תעודות המרה.