HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אנו נתייחס למייל זה כאל 'מכתב השוואה' ונוכל להעלות הבקשה בעילת פטור 3(35 .
") בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת צירף משהב"ט את בקשת סיב"ט שנשלחה לוועדת היועצים, ובה צוין מפורשות כי "בהנחיית ובהמלצת מבקשים לעבוד עם חברת.
עילת הפטור אליבא אמ"ש/גית"ם ]הם מ.
ה[ גית"ם - ספק יחיד שיש לו את המומחיות של היכרות עם המשרד.
בחנו גם את חברת שילוב באמצעות מנה"ר".
משהב"ט ציין גם, כי "בעלי תפקידים" רשאים ואף נדרשים להשפיע על הליך העבודה, כל עוד זה עומד בהלימה ל"הליכים התקינים".
משרד הביטחון | 1649 .
או יועץ מסוים משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוסח בקשת סיב"ט שנשלחה לוועדת היועצים מעיד על כך, שהוא נועד להציג בפני ועדת הי ועצים תהליך שנעשה על פי הנהלים, למראית עין בלבד.
בביקורת עלה, כי במסגרת הבקשה להעסקת יועץ אכן מצרפים האגפים המעוניינים להעסיק יועצים שמות של יועצים שלכאורה נבדקו, אך יחידת היועצים אינה משמשת כגוף פיקוח ובקרה, ואינה בוחנת או מוודאת, באופן מוסדר, האם אכן פנו האגפים ליועצים הנוספים שציינו בבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מדובר בהתנהלות שאינה תקינה מצד בעלי תפקידים במשהב"ט מאחר שאין זה ראוי שבעלי תפקידים במשהב"ט יתערבו בתהליכי קבלת החלטות, ויפעילו לחץ להתקשרות עם חברה או יועץ מסוים.
תפקידה של ועדת היועצים הוא להקפיד על הליך תקין של בחירת היועצים.
פיקוח ומעקב על קבלת מכתב מהגוף הדורש, המפרט את שמותיהם של לפחות שלושה יועצים שנבדקו ואת ההסבר לבחירת המועמד המומלץ, משרת אינטרס ציבורי שנועד להבטיח מתן הזדמנות שווה לכל המועמדים הפוטנציאליים, היעדר משוא פנים כלפיהם ושמירה על טוהר מידות.
לכן, בהתקשרויות עתידיות מן הראוי שמשהב"ט ישקול מנגנון שיבחן את פניות האגפים השונים ליועצים שציינו בבקשה.
כמו כן, על יחידת היועצים לוודא כי המכתב שמצרפים האגפים לבקשתם להעסקת יועץ, מנומק כראוי.
סדרי ההעסקה והתקינה בשירות המדינה הם נושאים בעלי חשיבות, שבהם עוסקים גופי המטה של משרד האוצר, ובהם אגף התקציבים והחשכ"ל וכן נש"ם.
כוח האדם במשרדי הממשלה הוא נדבך חשוב ביותר במערך הממשלתי, ובלעדיו אין הממשלה יכולה לספק שירותים לאזרחיה.
במשך השנים התפתחו במשהב"ט צורות העסקה שונות המבוססות על קניית שירותי כוח אדם מחברות כוח אדם, מחברות של קבלני שירותים או מיועצים עצמאיים.
קיימת חשיבות רבה שהעסקה זו תיעשה על פי הנורמות המקובלות, כדי להבטיח בחירת יועצים מקצועיים המתאימים לביצוע המשימה, ומניעה של העסקות העלולות ליצור יחסי עובד-מעסיק.
נש"ם קבעה כללים להעסקת כוח אדם חיצוני, אשר מטרתם מחד, להסדיר את ההעסקה בהיבט הארגוני, ומאידך, בהיבט של העובד - מעמדו וזכויותיו.
הקפדה על כללים אלה יש בה כדי לתרום למשהב"ט במימוש משימותיו בלי ליצור, שלא לצורך, מערכת יחסי עבודה בינו לבין כוח האדם החיצוני.
אי - הקפדה על כללים אלה אילצה את משהב"ט לקלוט בדיעבד קבוצות עובדים, בלי שהללו עמדו במסננות המקובלות להצטרפות לשירות הציבורי.
על אף שהנהלת משהב"ט מודעת לבעייתיות הרבה שבהעסקת יועצים "כתף אל כתף", לפחות משנת 2007 , ועל אף שהיא דנה בסוגיה, היא לא מיצתה את המאמצים לפתרון הסוגיה, וממילא הפעולות המעטות שנקטה לא הביאו לכך.
הביקורת העלתה ליקויים רבים, חלקם חמורים, בשלבים השונים של העסקת יועצים, החל מהיעדר פיקוח ובקרה על הצורך בהעסקתם, דרך שימוש ניכר בפטור ממכרז, ועד העסקת יועצים בניגוד לכללים.
על נש"ם, חשכ"ל ומשהב"ט לשלב כוחות על מנת שהעסקת כוח אדם חיצוני תיעשה במידה ובאופן הראויים, ויושג האיזון הנדרש בין תקינה ובין העסקת יועצים.
על מנכ"ל משהב"ט לטפל מידית בליקויים החמורים העולים בדוח והמצביעים על חריגה בוטה מכללי ההעסקה של יועצים, לרבות הגדלה בפועל של מצבת כוח האדם במשהב"ט, ללא פיקוח ובקרה.
כמו כן, על משהב"ט להקפיד ולקיים בחינה של חליפיות כוח אדם, הבוחנת אם כוח האדם שכבר קיים במשהב"ט יכול לתת מענה לצורך ביועצים, ולייעל בכך את כוח האדם שכבר מועסק במשהב"ט במקום לקלוט כוח אדם נוסף.
לדבר משנה חשיבות גם נוכח היקף ההתקשרויות השנתי להעסקת יועצים המחייב נקיטת צעדים להתייעלות ולחיסכון.
עד שנחקק חוק העמותות, הקמת תאגיד למטרה ציבורית הייתה צריכה להתבצע על פי החוק העות'מאני.
במשך השנים החוק העות'מאני עמד בתוקף מכוח דבר המלך במועצה על ארץ ישראל, 1922 , ולאחר קום המדינה- מכוח פקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948 , שבה נקבע כי הדין שהיה בתוקף ערב קום המדינה ימשיך לעמוד בתוקפו, כל עוד הוא עולה בקנה אחד עם פ קודה זו או עם חוקים אחרים שתקבע מועצת המדינה הזמנית , בכפוף לשינויים שיחולו בעקבות הקמת המדינה ורשויותיה.
לפי החוק העות 'מאני, אגודה "היא קיבוץ המורכב ממספר אנשים המצרפים לזמן מתמיד את ידיעותיהם או מרצם, לשם השגת איזו מטרה שאינה מכוונת להשגת רווחים".
מייסדי האגודה נדרשו לדווח לממונה המחוזי במשרד הפנים - שהוא הרשות המוסמכת לעניין זה - על הקמתה8 וכן על תיקונים או שינויים בתקנון, בהרכב הוועד המנהל או במקום מושבו.
הממונה המחוזי מוסמך לבדוק אם אגודות הפכו לאגודות אסורות9 ולדרוש מאגודה להציג לו מסמכים ופנקסים שהיא נדרשה לנהל, כגון פנקס חברים, פרוטוקולים המתעדים את החלטות הוועד המנהל ודוחות של הנהלת הכספים באגודה 10.
כמו כן קבע החוק העות 'מאני כי "אגודה אינה יכולה לקבל מתנה או צוואה מבלי רישיון מיוחד מאת שר הפנים".
בדברי ההסבר להצעת חוק העמותות11 נכתב כי "לא נותר ספק בצורך להחליף את החוק העות'מאני".
זאת מאחר שהחוק העות'מאני אינו מסדיר כלל את אופן ניהול כספי האגודות ואינו דורש מאגודות להכין מאזנים ודוחות כספיים או להגיש חשבונות לביקורת.
כמו כן לא הוסדרה בחוק העות 'מאני סוגיית פירוק אגודות, שלא כמו סוגיית פירוקם של תאגידים אחרים המוסדרת בחוקים שונים, והדבר מאפשר שימוש לרעה בצורת התאגדות זו.
בהצעת חוק העמותות הוצע כי אגודות יוכלו להגיש בקשה להירשם כעמותות בתוך שנה ממועד חקיקת חוק העמותות ואם לא יגישו בקשה כאמור ייחשבו לאגודות שבית המשפט נתן צו לפירוקן ובכך התכוון המחוקק לעודד את הסבתן של האגודות לעמותות.
אך שלא בהתאם לכוונה המקורית של הצעת החוק, חוק העמותות לא חייב אגודות ברישום כעמותות אלא קבע כי אגודה קיימת רשאית להגיש בקשה להירשם כעמותה .
בנוסף, בהתאם לחוק "אגודה קיימת שלא ביקשה להירשם .
8 על פי החוק העות'מאני, בהודעה על ייסוד האגודה היה על המייסדים לכלול פרטים אלה: שם האגודה ומטרתה, המקום שבו פועל מרכז הנהלתה, שמות מנהליה ומקום מגוריהם, וכן היה על המייסדים לצרף להודעה העתק של תקנון האגודה.
9 לפי הגדרת החוק העות 'מאני, אילו המאפיינים של אגודה אסורה: האגודה מפיקה רווחים; היא פועלת על בסיס בלתי חוקי; פעולותיה או מטרותיה אינן עולות בקנה אחד עם החוק, המוסר, הסדר הציבורי או שלמות הארץ; היא פועלת נגד הרכב הממשלה או מגבירה את ההתבדלות המדינית בין הגזעים השונים במדינה; האגודה הוקמה על יסוד עיקרים או תיאורים של לאום וגזע; האגודה היא חשאית.
10 לעניין זה ראו: הנחיות היועץ המשפטי לממשלה - חובת דיווח - אגודות עות'מאניות, הנחיה 6.
במועד סיום הביקורת ההנחיה עודנה בתוקף 11 הצעת חוק1392 מ- 18.
"כעמותה, רשאי הרשם למחוק אותה 12 .
ממועד כניסתו לתוקף של חוק העמותות באפריל 1981 לא ניתןהיה להקים אגודות חדשות, אולם המחוקק אפשר את המשך פעילותן של האגודות הקיימות שלא נרשמו כעמותה בכך שקבע כי ככלל החוק העות'מאני ימשיך לחול עליהן ועל אגודות שהן ארגוני עובדים או ארגוני מעבידים קיימים.
יצוין כי בחוק העמותות בנוסחו דאז נקבע גם כי הוא לא יחול על מפלגות.
כמה מן האגודות העות'מאניות הפעילות במועד סיום הביקורת הן ארגונים מרכזיים במשק הישראלי, ולהלן בתרשים יוצגו דוגמאות לכמה מהן: .
תרשים 1 : דוגמאות לאגודות עות'מאניות ה פעילות במועד סיום הביקורת .
לחוק 986 |דוח שנתי 67ב .
באפריל 1981 לא ניתן היה להקים אגודות .
חדשות, אולם המחוקק אפשר את המשך פעילותן של האגודות הקיימות שלא נרשמו כעמותה בכך שקבע כי ככלל החוק העות'מאני ימשיך לחול עליהן בשנת 2004 החליטה הממשלה13 להעביר את הסמכויות לפי חוק העמותות משר הפנים לשר המשפטים, וכן להעביר את תחומי אחריותה של יחידת רשם העמותות במשרד הפנים לרשות התאגידים14 .
במשרד המשפטים בהחלטת הממשלה לא נידונה סוגיית העברת סמכויות יהם של שר הפנים והממונים המחוזיים בכל הנוגע לחוק העות'מאני, ועל כן בהתאם לדין הקיים האחריות להפעלת סמכויות פיקוח על אגודות עות'מאניות נתונה בידי משרד הפנים באמצעות הממונה על המחוז שבו רשומה כל אגודה.
הדברים אמורים לגבי אגודות שלא נמחקו ולגבי אגודות הפטורות מרישום כעמותות.
משנרשמה אגודה עות'מאנית כעמותה - סמכויות הפיקוח עליה נתונות בידי הרשם.
בשנת 2012 הוקם צוות של רשות התאגידים ומחלקת ייעוץ וחקיק ה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה) במטרה לגבש הסדר מקיף ועדכני ובו עיקר הדינים המסדירים את התנהלות הארגונים ללא כוונת רווח, תוך צמצום הפערים הרגולטוריים הקיימים ביניהם והחלת נורמות התנהגות דומות עליהם.
במחצית השנייה של 2014 התקיים תהליך של "שולחן עגול", ובמסגרת ו התקבלו הערות המגזר האזרחי על עיקרי ההסדרה המוצעת.
באפריל 2016 הועברה ללשכת שרת המשפטים טיוטת תזכיר חוק עמותות חדש לצורך קבלת אישור ה לפרסום תזכיר חוק.
תזכיר החוק כולל גם הצעה להסדרת האגודות העות'מאניות במסגרתו.
עד סוף שנת 2016 ,טרם התקבל אישור השרה לפרסום תזכיר החוקוהוא טרם הופץ להערות הציבור ולמשרדי ממשלה אחרים.
בחודשים מאי-אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינהאת אופן הפיקוח על אגודות עות'מאניות.
הבדיקות נעשו במשרד הפנים - באגף הבכיר לתאגידים עירו ניים, ובמשרד המשפטים - ביחידת רשם העמותות שברשות התאגידים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר - רשות המסים בישראל - מחלקת מוסדות ציבור ומלכ"רים.
היעדר מידע עדכני על אגודות עות'מאניות .
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים הוקם מרכז זהויות לאומי ביחידת שע"ם15 , הכולל מידע על כללהמרשמים במדינה.
במסגרת זאת פעלה שע"ם .
14 כשנתיים לאחר מכן, במסגרת החלטת ממשלה 4731 מ- 12.
06 , הוקמה רשות התאגידים שבמשרד המשפטים.
15 שע"םכפופה לרשות המסים ומספקת לה שירותי מחשוב.
בשל היעדר פיקוח ואי .
פעילות גם למיכון מרשם האגודות העות 'מאניות ואספה לצורך כך תדפיסים ישנים ממחוזות משרד הפנים.
בהתבסס עליהם היא הקימה מרשם ממוחשב הכולל רשימה של 10,473 אגודות עות'מאניות.
עותק של המרשם האמור הועבר לצורך המשך ניהולו לידי רשם העמותות דאז, שהיה כפוף למשרד הפנים.
באוגוסט 2008 כתב מנהל אגף בשע "ם לראש רשות התאגידים כי "כאשר מרשם העמותות הועבר לניהולך ממשרד הפנים, 'נשכח' משום מה מרשם האגודות העות 'מאניות.
המלצתנו היא שתיקח תחת חסותך גם את המרשם הזה היות ונכון לעכשיו הוא לכאורה ללא אבא".
היועץ המשפטי של משרד הפנים כתב אל מנכ"ל משרד הפנים באוגוסט 2010 כי "בשל היעדר פיקוח ואי קיום תיעוד מינימלי לגבי מכלול האגודות שהוקמו ונרשמו לאורך השנים, לא ידוע בכמה אגודות עות'מאניות מדובר (ככל הנראה מדובר במאות רבות), מה נכסיהן, מה היקף האגודות שהינן פעילות".
במועד סיום הביקורת באוגוסט 2016, כ -25 שנים לאחר שהוקם מרשם האגודות, נמצא כי משרד הפנים לא ניהל אותו כלל: המשרד לא וידא שהנתונים הכלולים בו נכונים, לא עדכן את המאגר במשך השנים, ואין בידיו רישום מדויק של מספר האגודות הפועלות במועד סיום הביקורת.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי לפי המידע החלקי העומד לרשותה ועל פי הערכתה עדיין קיימות אלפי אגודות.
היא הוסיפה כי לא ברור כמה מאגודות אלה פעילות, כמה מהן מחזיקות בנכסים וכמה מהן פטורות מהוראות חוק העמותות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא מתקבל על הדעת שמשרד הפנים אינו מרכז ומנהל מידע בסיסי על מספר האגודות העות'מאניות הקיימות ועל מספר האגודות הפעילות.
היעדר רישום מלא ומבוקר של אלפי אגודות עות'מאניות הוא ליקוי מהותי, בייחוד נוכח העובדה שמדובר בגופים שמלכתחילה רמת הפיקוח עליהם הייתה מזערית.
יוער כי לפי חוק העמותות נדרשות עמותות לציין בכל מסמך, שילוט או פרסום לצד שמן המלא את עובדת היותן עמותות רשומות, ואילו האגודות הפעילות אינן חייבות לציין ליד שמן את עובדת היותן אגודות עות'מאניות.
בהיעדר ציון כאמור לא ניתן לדעת אם מדובר באגודה, וכדי לברר זאת יש לנבור באתר האינטרנט שלה (במידה והוא קיים) והדבר מקשה על מיפוי האגודות הפעילות.
כך לדוגמה, נמצא כי אחת האגודות חתמה על הסכם קיבוצי כללי מפברואר 2013 ולצד שמה נרשם "מס' עמותה" , זאת למרות שהיא איננה עמותה וציון שכזה עלול להטעות את הציבור.
מהדוגמה שתוצג להלן ניתן ללמוד כי מרשם האגודות העות 'מאניות במשרד הפנים אינו מעודכן, וכי יש צורך מידי בהסדרת הנושא ובתיאום מלא בין רשם העמותות ובין הממונה המחוזי במשרד הפנים בנוגע למרשם האגודות: אגודה ניהלה בשנים 2005-2003 התכתבויותעם רשם העמותות שביקש למחוק אותה.
חברי האגודה ביקשו להירשם כעמותה , ובא כוחה של האגודה הודיע לרשם העמותות כי יש לאגודה נכסי מקרקעין והיא מתקשה להמציא תצהיר של חברי האגודה בדבר רציפות כהונתו של ועד האגודה.
בשנת 2005 דחה רשם העמותות את בקשת חברי האגודה.
לאחר ששבו ופנו אליו הוא הציע להם לרשום את האגודה כחברה בע"מ או כאגודה שיתופית שתחזיק בקרקע בשם כלל חברי האגודה ולאחר שיוקם התאגיד תעביר אליו האגודה את הבעלות על הקרקע .
הצעת הרשם נבעה מהעובדה שהקמת עמותה ורישום הקרקע על שמה תשלול מחברי האגודה את הזכויות על המקרקעין.
מתברר כי האגודה סברה שנמחקה, וכי יהיה צורך להחיותה (ראו להלן) קודם להעברת נכס המקרקעין שבבעלותה.
רשם העמותות אישר כי האגודה לא נמחקה.
אולם ממכתב ב א כוחה של האגודה מאוגוסט 2011 עולה שכל פניותיו למשרד הפנים לקבל ת אישור בדבר קיום האגודה נענו בתשובה ש רשם העמותות מחק אותה.
לדברי בא כוחה של האגודה, "נקלעתי למצב שיד ימין של המדינה מכחישה את דברי יד שמאל של המדינה, ולהיפך".
משרד הפנים טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי המערך החוקי הקיים אינו מקנה לו את הסמכויות המאפשרות פיקוח יעיל על האגודות בהיקף הנדרש, לכן הוא אינו יכו ל לנקוט פעולות שיבטיחו את מהימנות המרשם, ויש להעביר למשרד המשפטים את האחריות בנושא, תוך קידום חקיקה שתסדיר את מערך הפיקוח על האגודות.
מבקר המדינה מעיר כי על פי הדין משרד הפנים היה ועודנו הגורם בעל סמכויות הפיקוח על האגודות, וכי עד שהסמכויות והאחריות לטיפו ל בנושא זה יועברו למשרד המשפטים, הוא מחויב לפעול באופן שיבטיח כי הפיקוח עליהן יתבצע כנדרש.
על הנהלת משרד הפנים לנקוט אפוא פעולות שיבטיחו את מהימנות מרשם האגודות, תוך בחינת האגודות הכלולות בו ומצבן המשפטי העדכני.
רישום אגודות עות'מאניות כעמותות .
כאמור, על פי חוק העמותות, אגודה קיימת רשאית להגיש בקשה להירשם כעמותה.
משנת 1982 , מועד חקיקת חוק העמותות, ועד אוגוסט2016 ,, מועד סיום הביקורת נרשמו 5,148 .
אגודות עות'מאניות כעמותות משרד הפנים |989 .
לצורך רישום כעמותה אין צורך לפעול לביטול האגודה (דהיינו הישות המשפטית), שכן הישות המשפטית עצמה אינה מתבטלת, וחל שינוי רק בחוק שהיא כפופה לו - עד רישומה כעמותה חל עליה החוק העות'מאני , ואילו מיום הרישום היא כפופה לחוק העמותות.
הרשם יקבל בקשה לרישום אגודה כעמותה "אם הוכחה, להנחת דעתו, סמכותם של החתומים על הבקשה לפעול בשם האגודה לרישומה כעמותה"16.
, ואם לא ראה עצמו מנוע מרישומה לפי חוק העמותות על פי מסמך "הנחיות לרישום אגודה עות 'מאנית כעמותה" שפרסם רשם העמותות, המוסדות המוסמכים של האגודה הם שיבצעו את הליכי רישומה כעמותה.
יש לצרף לבקשת הרישום את פרוטוקולי האסיפה הכללית של האגודה, וכן אסמכתאות המוכיחות את רציפות כהונתם של חברי הוועד, החל במייסדי האגודה וכלה בחברי הוועד למועד הגשת הבקשה.
לחלופין, אם לא ניתן להמציא פרוטוקולים כאמור, על האגודה להגיש תצהיר של לפחות שניים מחברי ועד האגודה או מייסדי האגודה הרשומים בתיק האגודה , ולהצהיר על חילופי חברי הוועד במרוצת השנים ממועד ייסוד האגודה ועד למועד הגשת הבקשה, כדי להוכיח רציפות כאמור, וכן להצהיר על הפעילות שמקיימת ה אגודה.
בהיעדר כל אפשרות להוכחת רציפות יש לפנות לבית המשפט בבקשה למתן פסק דין הצהרתי שבו יוכרז מיהם חברי האגודה המוסמכים לפעול בשמה.
נמצא כי ההוראות לרישום כעמותה מקשות על אגודות המבקשות לעשות כן, מאחר שבקשותיהן מוגשות זמן רב לאחר הקמתן, בעת שרוב מייסדיהן כבר אינם בין החיים.
להלן דוגמה לאגודה עות'מאנית שלמדינה היה אינטרס להסב אותה לעמותה, ואף שהחשב הכללי החליט לחייבה להירשם כעמותה היא התקשתה לקיים את הוראות החוק.
בשנת 2007 החשב הכללי חייב אגודה שעסקה בחינוך להירשם כעמותה, ובינואר 2009 הגישה האגודה בקשה לרישום כעמותה.
ביולי2009 כתב מנהל מחלקת רישום ברשם העמותות אל סגנית ראש רשות התאגידים כלהלן: "האגודה מנהלת תקציבים של עשרות מיליוני ש"ח מתקציבי המדינה מבלי שהיא כפופה לחוק המחיל עליה כללי שקיפות, התנהלות מלכ"רית וכד', ואינה כפופה לרגולציה כמו גופים מלכ"רים אחרים".
לנוכח הקושי לקבוע מי הם חברי האגודה, שהם הגורמים המוסמכים להחליט על הגשת בקשה לרישום האגודה כעמותה, דחה רשם העמותות את בקשתה האמורה של האגודה.
רק בנובמבר 2010 נתן בית המשפט תוקף של פסק דין להסכמ ות הצדדים לתת תוקף להחלטות האסיפה הכללית של האגודה בדבר רישומה כעמותה, ובעקבות כך נרשמה האגודה כעמותה.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי לנוכח ההשפעות של ההיענות לבקשת אגודה להירשם כעמותה, חשוב מאוד לברר מיהו הגורם המוסמך באגודה לבקש זאת, ומטבע הדברים עם חלוף הזמן עלול להתגבר הקושי ביישום דרישות החוק.
16 נקבעבמסגרת תיקון מס' 3 משנת1996 לחוק העמותות.
לפי עמדת רשות התאגידים דרישות החוק בנושא זה אינן מכבידות והן עולות בקנה אחד עם ההוראות החלות על כל מי שמבקש לייסד עמותה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהתחשב בכך שתכלית החוק היא לעודד את האגודות להירשם כעמותות, ולנוכח העובדה שלאורך השנים הולך ופוחת מספר האגודות המבקשות להירשם כעמותות, על משרד המשפטים לשקול דרכים להקל על רישום אגודות כעמותות.
מחיקת אגודות עות'מאניות .
חוק העמותות מקנה לרשם העמותות סמכות מינהלית למחוק אגודה קיימת שלא ביקשה להירשם כעמותה (למעט האגודות המצוינות בסעיף 67 )לחוק17 .
אגודה שנמחקה אינה ישות משפטית, ושום חוק אינו חל עליה.
החוק מפנה לעניין זה להוראות סעיפים 369-368 ל, ]נוסח חדש [ פקודת החברות התשמ"ג -1983 (להלן- פקודת החברות או הפקודה)18.
ביטול מחיקת אגודה (החייאה) הוא בסמכות בית המשפט.
את הבקשה לביטול מחיקה רשאים להגיש האגודה, אחד מחבריה או אחד מנושיה, שראו עצמם מקופחים לנוכח מחיקת האגודה.
יש להגיש את הבקשה בתוך 20 שנים מיום הפרסום ברשומות בדבר מחיקת האגודה.
ביטול המחיקה מותנה, בין היתר, בכך שהאגודה המשיכה בפעילות כל אותו זמן או אם יש הצדקה אחרת להחזרת שמה לפנקס האגודות.
על פי הספרות המשפטית 19 , כל עוד עומדת לרשות האגודה האפשרות לבקש החייאה, נכסי האגודה נותרים בבעלותה, ואם יהיה צורך לנקוט פעולה משפטית בעניינם, ניתן יהיה לבקש את החייאת האגודה.
20 שנים לאחר מחיקת שמה של אגודה מפנקס האגודות, חיסול האגודה הוא סופי20 .
17 הליכי המחיקה של אגודה שלא נרשמה כעמותה הם: משלוח מכתב ראשון אל משרדה הרשום של האגודה או אל נושא משרה בה ובו הודעה כי על האגודה להירשם כעמותה; אם לא התקבלה תשובת האגודה על המכתב בתוך חודש יישלח לאגודה מכתב שני בדואר רשום המודיע כי אם האגודה לא תירשם כעמותה יפורסם ברשומות כי שם האגודה יימחק מפנקס האגודות; אם לא התקבלה תשובת האגודה בתוך חודש, רשאי הרשם לפרסם ברשומות כי שמה יימחק (פרסום ראשון) ולשלוח לאגודה הודעה ולפיה בעוד שלושה חודשים יימחק שמה מפנקס האגודות, אלא אם כן היא סבורה שיש הצדקה לאי-מחיקת שמה מהפנקס.
אם בתוך שלושת החודשים האמורים לא הוסדר הנושא, תפורסם ברשומות הודעה על דבר מחיקת שם האגודה (פרסום שני).
18 בשנת1999, במסגרת תיקון הפקודה , בוטלו הסעיפים האמורים ולא חוקקו סעיפים חלופיים, אולם על פי הספרות המשפטית נראה כי סעיפים אלה ימשיכו לחול על אגודות - ראו: בן ציון גרינברגר, נחמיה בן-תור דיני עמותות להלכה ולמעשה (2012) ', כרך ב, עמ 920-915 .
20 על פי סעיף3 לחוק נכסי המדינה, התשי"א-1951 , נכס הנמצא בישראל שאין לו בעלים הוא נכס מדינת ישראל.
בדוח משנת 1989 בנושא יחידת הרשם העיר מבקר המדינה כי הרשם לא הפעיל .
את סמכותו למחיקת אגודות שלא נרשמו.
רק בשנים 2006-2002 ביצע רשם העמותות פרויקט של מחיקת 6,293 אגודות בדוח משנת 1989 בנושא יחידת הרשם21 העיר מבקר המדינה כי הרשם לא הפעיל את סמכותו למחיקת אגודות שלא נרשמו, וכי על משרד הפנים לפעול בהקדם להסדרת העניין, שכן אגודות רבות מקבלות הטבות במס ופטורות מהחובות החלות על עמותות ומביקורת או מעקב, אף שלפי כוונת המחוקק רק עמותות היו אמורות ליהנות מהיתרונות שמקורן בהתאגדות שלא למטרות רווח.
רק בשנים 2006-2002 ביצערשם העמותות (שבתחילת אותו מועד פעל כיחידה במשרד הפנים) פרויקט של מחיקת 6,293 ,אגודות שלא ביקשו להירשם כעמותות וזאת באמצעות שני משרדי עורכי דין חיצוניים שזכו במכרז של משרד הפנים22 .
פרויקט המחיקה הופסק בעיצומו, לאחר שהתברר לרשם העמותות כי נמחקו גם אגודות שהיו בבעלותן נכסים, שכן המחיקה לא אפשרה להשתמש בנכסים לקידום מטרות האגודות והיה צורך להחיות את האגודות או לפרקן כדי שניתן יהיה להעביר את הנכסים למוסדות אחרים שמטרותיהם דומות.
למשל, נמחקה אגודה עות'מאנית אף ש נשאר בבעלותה נכס מקרקעין.
עמותה אחרת שמטרות יה דומות פנתה למשרד המשפטים ולרשות התאגידים בבקשה לקדם את פירוקה של האגודה שנמחקה, וזאת כדי שניתן יהיה להעביר את נכס האגודה למוסדות אחרים שמטרות יהם דומות.
הוחלט כי רשם ההקדשות יבצע את הפירוק לפי סעיף 380 לפקודת החברות23.
דוגמה נוספת- בספטמבר 2003 נמחקהאגודה, ורק באוקטובר 2015, לאחר שבא כוחה פנה אל משרד הפנים בבקשה לצלם את תיק האגודה , בעקבות כך שהיא נתבעה לפנות את בית הכנסת שבו פעלה, התברר שהאגודה המשיכה לפעול.
רשות התאגידים ציינה בתשובתה כי לנוכח ממצאי פרויקט זה היא הסיקה שהפעלת סמכות המחיקה בידי גורם שאינו מוסמך לדרוש מידע בנוגע לאגודות ואינו בעל סמכויות נלוות, כגון סמכויות פיקוח, מעוררת קשיים ממשיים ועלולה לפגוע באינטרס הציבורי.
הרשות הוסיפה כי במסגרת מחיקה מ ינהלית של אגודות לא מתמנה בעל תפקיד מתאים ולא מתבצעת חלוקת נכסים , ואם היו נכסים הרי שהם מופקרים הלכה למעשה.
לפיכך, לא די בסמכות המחיקה כדי להביא אגודות להירשם כעמותות, והמחיקה אינה בגדר סנקציה מרתיעה.
לטענת הרשות, חלק ניכר מהאגודות הפעילות במועד סיום הביקורת פטורות מרישום כ עמותות, ועל כן לא ניתן להפעיל את סמכות המחיקה בעניינן.
הרשות הוסיפה שהיא ומחלקת ייעוץ וחקיקה פעלו לגיבוש הסדר חקיקתי כולל לטיפול בתחום, וההסדר שולב במסגרת תזכיר טיוטת חוק העמותות החדש.
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 39 (1989 '), "יחידת רשם העמותות", עמ502 .
22 המקור: סיכום ישיבת הוועדה לבדיקת הפיקוח על אגודות עות'מאניות מ - 2.
23 אם מתקיימות עילות פירוק ומעמד משפטי בהליך הפירוק - ניתן לפנות לשרת המשפטים בבקשה להוצאת צו לפי סעיף 380 לפקודת החברות שמחיל את הוראות הפירוק שבפקודה על תאגידים שאין לגביהם הוראות פירוק.
ביולי 2008 התחוור למשרד הפנים כי האחריות לטיפול באגודות עות'מאניות .
נותרה בידיו המלצת מבקר המדינה משנת 1989 להפעלת הסמכות למחיקת אגודות שאינן פטורות מ הוראות חוק העמותות ושלא הגישו בקשות לרישומן כעמותות לא בוצעה.
פרויקט שהחל בשנת 2002 למחיקת אגודות עות'מאניות הופסק עקב קושי ממשי של הרשם להפעיל את סמכות הרשות שהקנה לו החוק לצורך כך.
במועד סיום הביקורת, כעשור לאחר הפסקת הפרויקט, נמצא כי הרשם עדיין לא בחן דרכים חלופיות למימוש סמכותו למחיקת האגודות כגון תיקון חוק העמותות באופן שיקנה לו סמכויות עזר למחיקתן, ויאפשרו לו לממש את כוונת המחוקק בדבר הסבת אגודות לעמותות.
אומנם משרד המשפטים ורשות התאגידים פועלים להסדיר את מעמד האגודות באמצעות חקיקת חוק עמותות חדש, אולם מהליקויים שפורטו לעיל לגבי מחיקת אגודות עולה כי יש משנה חשיבות להחשת הפעולות להסדרת הנושא.
הפעלת סמכויות פיקוח על האגודות .
כבר בשנות החמישים של המאה העשרים עמד בית המשפט העליון על כך שבחוק העות'מאני לא נקבעו דרכים יעילות לפיקוח על האגודות: "לפי החוק הקיים - חוק האגודות, משרידיה המועטים של הירושה המשפטית העות'מאנית - אין השלטונות מוסמכים להתערב בניהול - נכון יותר: באי ניהול - ענייניהם הפנימיים של האגודות, אלא במידה הזעומה הקבועה ב סעיף 6 ,של החוק.
ועניינים אלה באגודות רבות דוגמת האגודה - הישיבה במקרה דנן, מתנהלים בעצלתיים, ללא כל סדר ומשטר ואיש הישר בעיניו יעשה"24.
,כאמורבשנת 2004 החליטה הממשלה להעביר את סמכויות שר הפנים לפי חוק העמותות לשר המשפטים.
במכתב של היועץ המשפטי של משרד הפנ ים מיולי 200825 נאמר כי "הסתבר לנו כי הסמכות לפעול בעניין האמור ככל שהינו נוגע לאגודה עות'מאנית, לא הועברה לרשם העמותות כאשר עבר גוף זה ממשרד הפנים לאחריות משרד המשפטים".
ממכתבו האמור של היועץ המשפטי של משרד הפנים עולה כי רק ביולי 2008 התחוור למשרד הפנים כי האחריות לטיפול ב אגודות עות'מאניות נותרה בידיו ולא הועברה ל משרד המשפטים עם שאר תחומי האחריות של רשם העמותות.
בעניין הפעלת סמכות הפיקוח על האגודות כתב היועץ המשפטי של משרד הפנים אל מנכ"ל המשרד דאז באוגוסט 2010 כי "אין במשרד גוף המופקד על .
24 ע"א 150/56 ביתאולפנא רבתא עיטורי רבנים, ירושלים נ' אשלג, פ"ד יא 804 (1957 '), עמ 810.
25 במכתב הממועןאל פרקליטות מחוז תל אביב , התבקשה הפרקליטות להגיש תביעה נגד מנהל אגודה בשל הברחת נכסיה, וזאת במסגרת הליכי פירוק של האגודה.
באגודות עות'מאניות התחום האמור, המערך החוקי הקיים שהינו מיושן ולא עדכני, אינו מאפשר הפעלת מערך פיקוח כנדרש ולא הוקצו המשאבים הנדרשים להפעלת מערך זה.
בנסיבות אלו, המשרד אינו מקיים מערך פיקוח מהותי על פעילות כאמור".
עוד צוין במכתב האמור כי "היעדר הפיקוח והביקורת מעבר להיותו נדרש על פי הוראות הדין וכללי המשפט המינהלי, יוצר מצב בו ניתן לעשות שימוש לרעה באגודות עות'מאניות, שהינן מלכ"ר, ובכלל זאת, להברחת נ כסים, לעשיית רווחים שלא כדין וכו'.
יצוין, כי אין מדובר אך בחשש ערטילאי כאשר אך לפני כשנתיים נדרשנו - בהמשך לפנייה שקיבלנו - לנקוט הליכים על מנת למנוע חשש להברחת נכסים מאגודה עות'מאנית".
עולה אפוא כי משרד הפנים אינו מקיים מערך פיקוח כנדרש על פעילות האגודות העות'מאניות, ועלולות להיות לכך תוצאות חמורות.
במהלך שש השנים שחלפו לאחר שהיועץ המשפטי של משרד הפנים כתב את המכתב האמור למנכ"ל המשרד באוגוסט 2010 , שלח היועץ המשפטי של משרד הפנים להנהלת ה משרד כמה פניות נוספות - האחרונה שבהן בפברואר 2016 - ובהן טען כי נבצר ממשרד הפנים לפקח על האגודות אף שהוראות הדין וכללי המשפט המינהלי מחייבים אותו לפקח עליהן, והדבר מאפשר שימוש לרעה באגודות עות'מאניות להברחת נכסים או להפקת רווחים שלא כדין.
אולם נמצא כי למרות זאת לא חל כל שינוי ברמת הפיקוח על האגודות.
משרד הפנים ביקש להדגיש בתשובתו כי הנהלת המשרד פעלה וניסתה לקדם כמה פעמים את הליכי העברת האחריות על האגודות לתחום אחריותו של משרד המשפטים.
במסמך של משרד המשפטים מנובמבר2014 בעניין חוק עמותות חדש26 נכתב לגבי האגודות: "החוק העות'מאני הינו חוק חסר הן במישור הממשל התאגידי והן במישור סמכויות הפיקוח והאכיפה.
כך, באופן רשמי פעלו בישראל אלפי אגודות שלמעשה לא היה עליהן פיקוח אפקטיבי המבטיח את התנהלותן התקינה".
במכתב של ראש רשות התאגידים מ פברואר 2015 אל מנכ"ל משרד המשפטים בהתייחס לאגודות נאמר כי "בהעדר סנקציה לרבות המשך מתן ההטבות אין להן כל אינטרס ברישום ובפיקוח הנלווה לו .
ישנו פער משמעותי וידוע בשקיפות לציבור, בדרישות הממשל התאגידי ובטיב הפיקוח בין אגודות עות'מאניות לבין תאגידים ללא כוונת רווח אחרים, אשר אינו מוצדק ואין להשלים עמו".
ראש הרשות סיכם כי על הממשלה ליזום חקיקה מסודרת לסיום קיומן של האגודות לאחר שיוסבו לעמותות.
26 משרד המשפטים "חוק עמותות חדש- השולחן העגול הממשקי - דיון 7 - המודל שבבסיס חוק העמותות החדש וסוגיות נוספות לדיון".
המסמך ניתן לצפייה בקישור שלהלן: http://www.
il/Uni ts/RasutHataagidim/units/RashamAmutot/LawsAndJudgments/Pa ges/Tazkir -Amutot.
aspx 994 |דוח שנתי 67ב .
בתחום זה בעוד שלגבי העמותות מתקיים מערך פיקוח שבמסגרתו, בין היתר, הן נדרשות לדווח על פעילותן, בכלל זה במישור הכספי, ורשם העמותות מוסמך לברר תלונות שהוגשו נ גדן ולבצע ביקורות עומק בעניינן, הרי שלגבי האגודות העות'מאניות משרד הפנים אינו מקיים פעילות אפקטיבית של פיקוח בכל הנוגע לפעילותן וריכוז מידע עליהן לצורך הגברת השקיפות בעניינן.
אי - הפעלת מערך פיקוח על האגודות בא לידי ביטוי בתחומים שונים, כמפורט להלן.
היעדר פיקוח על ארגוני עובדים או מעבידים שהם אגודות עות'מאניות .
בעת חקיקת חוק העמותות נקבע כי החוק העות'מאני ימשיך לחול על אגודות שהן מפלגות, ארגוני עובדים או ארגוני מעבידים קיימים.