HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מיזם ה"אופני-דן" - רשת אוטוסטרדות לאופניים בגוש דן .
ביולי 2015 הודיע משרד התחבורה כי הוא מקדם תכנית להקמת רשת מטרופולינית של אוטוסטרדות לאופניים, שתציע לציבור פריסה של שבילי אופניים אשר יאפשרו רכיבה מהירה, רציפה ובטוחה בין מרכזי הערים לאזורי התעסוקה בגוש דן, ושאורכם הכולל יהיה כ-150 קילומטרים.
העלות המוערכת להקמת המיזם היא כ-250 מיליוןש''ח.
בהודעה צוין כי המיזם יקודם באמצעות ועדת היגוי בין-משרדית , שהתכנסה לראשונה במרץ 2015 ,ובה שותפים משרדי התחבורה, האוצר, הפנים ו-16 הרשויות המקומיות93 שבתחומן י יסללו שבילי האופניים, וכן נציגי חברות נת"ע94 ,נתיבי איילון ונתיבי ישראל, העתידות לבצע את המיזם מטעם משרד התחבורה.
המיזם יוקם בשני שלבים: בשלב הראשון מתוכננים להיסלל בשנים 2017 עד2019 שביליםאחדים (אורכו של כל שביל יהיה עד 15 ק"מ), אשר יִיצְרו יחד רשת שבילים באורך כולל של 106 ק"מ, שתחבר בין הערים הסובבות את תל אביב למרכזי העסקים הראשיים של תל אביב; בשלב השני - שיבוצע בשנים 2020 עד2022 - ייסללו יתר השבילים.
במועד סיום הביקורת (מרץ 2017 ) עדייןלא החלה הקמת שבילי האופניים במסגרת המיזם.
להלן מפה 1 המתארת את רשת שבילי האופניים המתוכננת למיזם: .
93 הרשויות המקומיות שבהן יוקמו האוטוסטרדות הן תל אביב -יפו, רמת גן, חולון, בת ים, פתח תקווה, בני ברק, גבעת שמואל, גבעת יים, אזור, רמת השרון, ראשון לציון, רעננה, כפר סבא, הרצליה, רמלה ואור יהודה.
94 נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ, חברה ממשלתית אשר מופקדת על תכנון ויישום מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |131 .
מפה1 : רשת שבילי האופניים במיזם ה"אופני-דן"95 עוד מסר משרד התחבורה בהודעתו לציבור מיולי 2015 כיבד בבד עם הקמת האוטוסטרדות, יפעלו האגף לתכנון תחבורתי ומינהל תשתיות ותיאום תחבורתי .
95 את מפת שבילי ה"אופני-דן" מסר לצוות הביקורת ממונה תכנון משולב באגף לתכנון תחבורתי ב- 18.
בקידום מיזם ה"אופני- .
להקים שבילים מזינים .
"לעידוד הרשויות המקומיות להקמה או להרחבה של שבילי אופניים 'מזינים' שיקשרו בין השבילים המקומיים בתחומן לבין הרשת המטרופולינית ובכך להגביר את השימוש באופניים".
עיקרון חשוב להצלחת מיזם ה"אופני-דן" הוא קישוריות בין שבילי המיזם לבין מערכות שבילי אופניים פנימיים שיתחברו אליהם (להלן - שבילים מזינים) בכל אחת מ-16 .
הרשויות המקומיות שמשתתפות במיזם על מנת להבטיח את הקמת ם של שבילים מזינים היה על משרד התחבורה, בשלב הראשון, לברר מהי עמדת הרשויות המקומיות בנושא הקמת שבילים אלה ולוודא כי הן נכונות לממן את הקמתם, גם באמצעות השתתפות משרד התחבורה במימון התכנון וההקמה, ולאחר מכן לעודדן להיערך לתכנון ולהקמה של שבילים אלו, לרבות באמצעות תיאום ע ם המשרד בכל הנוגע להקמת השבילי ם המזינים.
נמצא כי לפני שהחל משרד התחבורה לפעול לקידום המיזם הוא לא בדק את נכונותן של הרשויות המקומיות לתכנן שבילים מזינים ואת היערכותן לכך.
הועלה כי רק בישיבה השלישית של ועדת ההיגוי, שהתקיימה בינואר 2016, צוין כי אחת ממטרות הוועדה שהוצגו בישיבה זו הייתה "סיכום סטנדרט תכנוני ורשת מזינה עם הרשויות".
בישיבתה הרביעית של הוועדה, שהתקיימה באוקטובר אותה שנה, צוין במסגרת הצגת אתגרי המיזם: "הקמת רשת מזינה ל'אופני -דן' שתשפר נגישות לשבילים".
הרשויות המקומיות התבקשו "להכין תכנית אב לשבילי אופניים בשטחן ולבחון כיצד הן יכולות לקדם רשתות מזינות ל'אופני-דן'.
נציגי הרשויות מוזמנים להיעזר ".
]לצורך כך[ במשאבי משרד התחבורה יוצא אפוא כי רק לאחר שהוחל בקידום מיזם ה "אופני-דן", וחודשים מעטים בלבד לפני תחילת העבודות (שאמורות היו להתחיל בשנת 2017) , פנה משרד התחבורה לרשויות המקומיות וביקש מהן לבחון אם ביכולתן להקים שבילים מזינים למיזם, ואף ביקש מהן להכין תכניות אב לשבילי האופניים שיוקמו בשטחן במסגרת המיזם.
הממונה על תכנון תחבורתי משולב באגף לתכנון תחבורתי מסר לצוות הביקורת ביוני 2017 כי הרשויות המקומיותשהמשרד כלל במיזם ה"אופני - דן" אינן מחויבות להקים שבילי ם מזינים למיזם.
עם זאת הוסיף כי מכיוון שהמשרד מבין את חשיבותם של שבילים המזינים את ה רשת המטרופולינית, נבחנת הכללת הקריטריון "הזנת רשת מטרופולינית" בקריטריונים שעל פיהם יתקצב משרד התחבורה שבילי אופניים ברשויות המקומיות באופן ששבילים שמזינים את הרשת יקבלו עדיפות גבוהה בתקצוב.
נוסף על כך נבחנים כלים נוספים להגברת המוטיבציה של הרשויות המקומיות לקידום שבילים מזינים לרשת המטרופולינית.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |133 .
עוד מסר הממונה על תכנון תחבורתי משולב כי מכיוון שמשרד התחבורה לא היה מעורב באופן פעיל בשלב זה בנושא השבילים המזינים, אלא רק בחן כיצד ניתן לעודד את הרשויות המקומיות להקים שבילים כאלה - הוא טרם דן במחויבות הרשויות המקומיות להקמת השבילים.
משרד התחבורה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הרשויות המקומיות היו שותפות בוועדות ההיגוי של פרויקט ה'אופני-דן' מיום תחילתו והיו מעורבות בהחלטה על פריסתה של רשת השבילים, ומשכך ניתנה לכל רשות האפשרות להיערך לקראת התכנון וההקמה של שבילי ה 'אופני-דן' באמצעות פעילות עירונית המצויה באחריות הרשויות.
שבילים מזינים יכולים להעצים את השימוש ברשת (השבילים), אבל מבדיקות שערך המשרד נמצא כי מימוש הרשת לבדה מביא לתועלות גבוהות ולשימוש נרחב בה על ידי רוכבי אופניים ".
עוד מסר משרד התחבורה כי לעניין קידום שבילים מזינים ל"אופני -דן", הוא בוחן את האפשרות לתמרץ את הרשויות המקומיות שבתחומן או בגבולן עוברים שבילים ברשת ה"אופני-דן" לתכנון ולסלילה של שבילים מזינים לרשת, זאת נוסף על התקציב שהוא מעניק כבר היום לשבילים מזינים אלה.
משרד מבקר המדינה מדגיש לפני משרד התחבורה כי אין לקבל את גישתו ולפיה רק לאחר ש אישר את המיזם ו היה אמור לה תחיל בביצועו במהלך 2017 הוא יבחן דרכים לעודד את הרשויות המקומיות להקים שבילי אופניים מזינים.
פעולה זו הייתה אמורה להתבצע כבר בשלבי ם מוקדמים יותר, על מנת להפיק את התועלת המירבית מהמיזם ומהכספים המושקעים בו.
כהכנה ל מיזם תחבורתי רחב היקף זה, שאליו אמורים להתחבר שבילים מזינים, היה על משרד התחבורה לבחון מבעוד מועד, וביוזמתו, את יכולתן של הרשויות המקומיות להקים שבילים אלה, ולהשתמש במידע זה בהליך קבלת ההחלטות שלו ולצורך קביעת לוחות זמנים לביצוע המיזם.
הקמת שבילי אופניים על ידי רשויות מקומיות ותחזוקתם .
כאמור, הרשויות המקומיות אינן מחויבות, על פי חוק, לתכנן ולהקים שבילי אופניים בתחומן, אולם בסמכותן לעשות כן מכוח מחויבותן לשמור על הביטחון והבטיחות בתחומן 96 ,מכוח סמכותן לבצע עבודות ציבוריות 97 ,כשם שנקבע בפקודת העיריות ]נוסח חדש[ ,וכן מכוח תפקידן כרשות תִמרור מקומית98, על פי תקנות התעבורה.
חלק מהרשויות המקומיות מקימות שבילי אופניים ומתחזקות אותם.
להלן פרטים על הטיפול בשבילי אופניים ברשויות המקומיות שנבדקו: אשקלון: על פי נתוני משרד הפנים, בשנת 2015 התגוררו באשקלון כ- 132,000 ,תושבים ושטח שיפוטה הוא כ- 51,000 .
דונםעיריית אשקלון הכינה תכנית אב לשבילי אופניים בשנת 2010 , והיא פועלת לתכנון ולהקמה של שבילים בהתאם לתכנית.
על פי נתונים שמסרה העירייה לצוות הביקורת, היא הקימה בתחומה שבילי אופניים באורך כולל של כ-12.
ק"מ מודיעין-מכבים -רעות: על פי נתוני משרד הפנים, באוקטובר 2015 התגוררו במודיעין-מכבים -רעות כ- 90,000 ,תושבים ושטח שיפוטה הוא כ- 50,000 דונם.
במועד הביקורת אורכם הכולל של שבילי האופניים ברשת השבילים העירונית היה כ-30 ק"מ.
בשנת2014 פרסמה העירייה מפת שבילי אופניים הכוללת את שבילי האופניים הקיימים והעתידים לקום, והיא מתכננת ומקימה שבילי אופניים בתחום העיר על פי מפה זו.
המשנה למנכ"ל העירייה מסרה לצוות הביקורת כי המפה היא למעשה תכנית אב לשבילי אופניים בעיר.
קריית ים: על פי נתוני משרד הפנים, באוקטובר 2015 התגוררו בעיר כ- 45,000 תושבים, ושטח שיפוטה הוא כ - 5,000 דונם.
בשנת 2002 הוכנה תכנית אב לשבילי אופניים בעיר, במסגרת תכנית אב לשבילי אופניים באזור חיפה והקריות99.
במועד הביקורת אורכם הכולל של שבילי האופניים בעיר היה 4.
לצורך הקמת שבילי אופניים נוספים בשנים הבאות אישר משרד התחבורה את השתתפותו במימון התכנון של שבילי אופניים נוספים באורך של כ-10 ק"מ וכן את השתתפותו במימון הקמת 2 .
ק"מ מהם, בהתאם לתכנית האב רמת גן: על פי נתוני משרד הפנים, בשנת 2014 התגוררו ברמת גן כ- 158,000 תושבים, ושטח השיפוט שלה הוא כ- 16,300 דונם.
בשנת2009 הכינה העירייה .
]נוסח חדש[ ) לפקודת העיריות 97 סעיף249(1 .
]נוסח חדש[ ) לפקודת העיריות 98 רשות תִמרור מקומית הוגדרה בתקנות התעבורה: "מי שהמפקח על התעבורה שמונה לכל שטח המדינה מינה אותו, בהודעה ברשומות, להיות רשות תימרור מקומית לגבי התחום או המקומות שקבעה".
סעיף 18 לתקנות התעבורה משנת1961 .
הגדיר את סמכויות רשות התִמרור המקומית 99 "תכנית אב לשבילי אופניים בקריות ובמפרץ חיפה", ינואר2002 .
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |135 .
עיריית רמת גן בתכנון .
האופניים בשנים 2009 .
לעיכוב ביישום תכנית .
האופניים, ולפיכך עד .
תכנית אב לשבילי אופניים, שכללה תכנון תוואי של שבילי אופניים בעיר לחיבור שכונות המגורים אל מוקדים עירוניים, מוקדי הציבור, הפנאי, התעסוקה ומסופי התחבורה, לרבות אל נתיבי אופניים העוברים באזור .
במועד הביקורת היה בתחום העיר שביל אופניים אחד שאורכו כ-300 .
היעדר תכנון והקמה של שבילי אופניים ברמת גן .
רק חמש שנים לאחר הכנתה של תכנית אב לשבילי אופניים, בשנת 2014 , החלה עיריית רמת גן לק דם את תכנון הקמתם של שבילי האופניים בתחומה.
להלן הפרטים: באפריל 2014 הגישה העירייה לאישור משרד התחבורה תכנית להקמת שביל אופניים ברחוב אלוף שדה בעיר (התכנית הוגשה למפקחת על התעבורה במחוז תל אביב) לצורך בקשה להשתתפות המשרד במימון הקמתו, וכעבור חודשיים הגישה העירייה לאישור משרד התחבורה תכנית מעודכנת.
במרץ 2015 השתתפו נציגים מעיריית רמת גן בישיבת ועדת ההיגוי הראשונה של מיזם ה"אופני-דן".
במסגרת המיזם מתוכננים לעבור בתחום רמת גן שלושה שבילי אופניים, בדרום העיר ובצפונה, שיחברו אותה לתל אביב, ואחד מהם הוא שביל אופניים ברחוב אלוף שדה (בדומה לתכנון של העירייה).
בישיבה בנושא "תכנית אב לשבילי אופניים" שקיימה העירייה באוקטובר 2015 הוחלט כי בעקבות הצטרפותה למיזם ה"אופני -דן", היא תתמקד בתכנון לקראת ביצוע של השבילים (שכבר תוכננו בתכנית האב לשבילי אופניים שהכינה) שיחברו את העיר לשבילי מיזם ה"אופני -דן", ותתאים את תכנונם להנחיות משרד התחבורה לתנועת אופניים.
בנובמבר 2015 וביוני2016 בדקה העירייה כמה תוואים אפשריים לשבילי אופניים בדרום העיר ובמרכזה.
התמהמהותה של העירייה בתכנון ובהקמה של שבילי האופניים בשנים 2009 עד2014 גרמה לעיכוב ביישום תכנית האב לשבילי האופניים, ולפיכך עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2017 , הקימה העירייה בתחומה רק שביל אופניים אחד שאורכו 300 מטרים.
השביל ממוקם בין הכניסה לשכונת רמת אפעל לכניסה לבית החולים תל השומר.
ראוי כי עיריית רמת גן תפעל לאלתר להקמתם של שבילי אופניים בתחומה, עניין שגילתה בו אוזלת יד עד מועד סיום הביקורת .
פעולה נמרצת בתחום זה תספק לעירייה את הקישוריות הנדרשת מעיר מרכזית, ותסייע בשמירה על שלומם ובטיחותם של רוכבי האופניים.
בתשובה שמסרה עיריית רמת גן למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 צוין כי היא החלה בקידומם של חמישה שבילי אופניים בתחום העיר.
תחזוקת שבילי האופניים על ידי רשויות מקומיות .
בטיחות התנועה באופניים היא סוגיה מהותית.
אופניים הם כלי פגיע יותר מכל רכב אחר הנע בדרכים, ולכן נדרשת הקפדה מירבית על תחזוקה שוטפת וסדירה של שבילי אופניים, שכן תחזוקה לקויה או אי-טיפול במפגע, גם אם הוא שולי לכאורה , יכולים לגרום לתאונת אופניים קשה, למשל ענף עץ הבולט לשביל האופניים, חול המפוזר על המיסעה100 וסדק במיסעה.
תחזוקה שוטפת צריכה לכלול תיקון ליקויים במיסעה (ריצוף, אספלט, כורכר ועוד), ניקוי המיסעה מחול ומבוץ, גיזום ענפי עצים החודרים לתחום תנועת האופניים, הקפדה על תאורה תקינה, ועוד.
בסעיף 249(1 נקבעה סמכות העירייה לבצע ]נוסח חדש [ ) לפקודת העיריות עבודות ציבוריות.
הרשויות המקומיות מחויבות לשמור על הביטחון בתחומן בהתאם לנקבע בסעיף 249(29 ) לפקודה101 , ומכאן שעליהן לתחזק את שבילי האופניים ולשמור על ביטחון הרוכבים בהם.
אי-גיבוש נוהל לתחזוקת שבילי אופניים .
תפקידם של הנהלים וההנחיות בארגון הוא לגבש מדיניות אחידה לטיפול בנושא מסוים, לשמור על הסדר בתהליכי העבודה המקובלים ולייעל את התהליכים כדי להשיג את יעדי הארגון בקלות102 .
נוהל עבודה שמגבשת רשות מקומית לתחזוקת שבילי האופניים ב תחומה נועד להסדיר את התחזוקה השוטפת הנדרשת על מנת למנוע מפגעים, בכללם מפגעים מסכני חיים.
מחלקת הביצוע באגף התנועה בעיריית תל אביב -יפו אחראית לתחזוקת שבילי האופניים ברחבי העיר.
ביוני 2016 , זמן קצר לאחר כניסתו של מנהל מחלקת ביצוע חדש לתפקיד, הכינה עיריית תל אביב-יפו נוהל עבודה לתחזוקת שבילי האופניים בעיר.
הנוהל כלל סימון שבילי אופניים על פי תכנית עבודה שנתית ובמקרים חריגים על פי פניות הציבור, תִמרור שבילי האופניים על פי הנחיות מחלקת התכנון באגף התנועה, ועוד.
עיריות אשקלון, מודיעין-מכבים -רעות וקריית ים לא הכינ ו נוהל עבודה לתחזוקת שבילי האופניים בתחומן, והפעולות לתחזוקת השבילים מתבצעות רק על פי פניות שמתקבלות בנושא במוקד העירוני או במחלקת פניות הציבור.
100 מיסָעָה- מבנה השכבות הכולל של הכביש או השביל או כל חלק של הדרך המיועד לנסיעת כלי רכב, לרבות אופניים.
לקוח מהמסמך "הנחיות לתכנון רחובות בערים - תנועת אופניים", עמ' 155.
101 "לעשות בדרך כלל, כל מעשה הדרוש לשם שמירה על תחום העיריה, בריאות הציבור והבטחון בו, וכן, ברשותו של הממונה, להקים ולקיים מוסדות לבריאות הציבור ולחינוך, ולסייע בהם".
102 ,מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2015 ), "ניהול ותפעול של אתרי אינטרנט בשלטון המקומי", עמ' 270.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |137 .
קיום תחזוקת שבילי אופניים בהתאם להוראות נוהל פנימי, שיכלול בין היתר הנחיות בדבר תדירות הסיורים לאיתור מפגעים בש בילים ותדירות הביצוע של פעולות תחזוקה (למשל חידוש סימוני צבע), יאפשר לאתר מפגעים ולטפל בהם ביעילות, בכללם מפגעים מסכני חיים, ובכך לשמור על בטיחות רוכבי האופניים בשבילים.
על הרשויות המקומיות אשקלון, מודיעין-מכבים -רעות וקריית ים לגבש נוהל עבודה שיסדיר את תחזוקתם השוטפת של שבילי האופניים.
בתשובה שמסרה עיריית אשקלון למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 צוין כי שבילי האופניים הם חלק בלתי נפרד מדרכי התעבורה בעיר, ונוהלי הטיפול בדרכים בעיר (טיפול על ידי הטלאה וצביעת סימוני דרך) כוללים גם את שבילי האופניים.
עם זאת, העירייה ציינה כי היא דנה בימים אלו בהיתכנות הוצאת נוהל נפרד לטיפול בשבילי אופניים.
בתשובה שמסרה עיריית מודיעין-מכבים -רעות למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 ,צוין כי שבילי האופניים הם חלק ממערך הכבישים והמדרכות בעיר ותחזוקתם נכללת במסג רת תחזוקת התשתיות בעיר, ובה מתבצעים סימון וצביעה של הדרכים פעמיים בשנה.
מעבר לכך מטפלת העירייה בתקלות שבר נקודתיות המתקבלות מהתושבים או מהפיקוח העירוני.
בתשובה שמסרה עיריית קרית ים למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 צוין כי בעקבות הביקורת היא הכינה נוהל לתחזוקת שבילי אופניים המסדיר את הגוף האחראי לתחזוקת שבילי האופניים בעירייה, מועדי הסיורים בשבילים והטיפול השוטף בתחזוקתם.
תחזוקה לא נאותה של שבילי אופניים באשקלון ובקריית ים .
אחד משבילי האופניים באשקלון (ברחוב בן צבי, קטע אלי כהן-צפניה) שאורכו כ-1.
1 ק"מ והוא דו-סטרי, אינו תואם את הנקבע בהנחיות לתנועת אופניים, והוא אינו בטיחותי עבור רוכבי אופניים והולכי רגל מן הסיבות הללו: השביל צר (רוחבו כ -1.
2 מטר, ואילו בהנחיות רוחבו המינימלי של שביל דו -סטרי צריך להיות 2.
5 מטרים); השביל ממוקם על גבי המדרכה ללא כל הפרדה פיזית מרצועת המדרכה המיועדת להולכי הרגל 103 , כמתוארבתמונה 1 :להלן .
103 יצוין כי בדצמבר2016 אישר משרד התחבורה את השתתפותו במימון תכנון שביל אופניים תקין בצדו השני של הרחוב.
מתוך נתוני תקציב תשתיות לשנים 2013 עד2016, שהתקבל ממנהל אגף תשתיות במשרד התחבורה.
תמונה 1 : שביל האופניים ברחוב בן צבי באשקלון .
צולם על ידי צוות הביקורת בנובמבר 2016.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אשקלון כי שביל האופניים האמור לעיל אינו תקין ואינו בטיחותי ועלול לסכן את רוכבי האופניים והולכי הרגל.
על העירייה לפעול להסדרתו לאלתר.
עיריית אשקלון מסרה בתשובתה כי שביל האופניים הוקם במסגרת סלילת רחוב בן צבי בשנים 2005 ו-2006 ,בטרם משרד התחבורה פרסם את ההנחיות לשבילי אופניים, וכי מהנדסת העיר המליצה לעירייה לבטלו.
בקריית ים הקימה חברת "יפה נוף, תחבורה, תשתיות ובנייה בע"מ" שביל אופניים לאורך שדרות ירושלים במקביל לקו המטרונית 104 שאורכו כ -3 ,ק"מ והיא אחראית גם לתחזוקתו.
שני שבילי אופניים נוספים בקריית ים מובילים ממערב העיר לשדרות ירושלים, והעירייה היא שאחראית לתחזוקתם.
בסיור שקיים צוות הביקו רת בשבילי האופניים בנובמבר 2016 נמצאו ליקויים בתחזוקתם: (א) מעבר חצייה לרוכבי האופניים שסימונו דהה וכמעט נמחק לחלוטין בשדרות ירושלים פינת רחוב צה"ל; (ב) שביל האופניים שבשדרות רוברט סולד נפגש ומצטלב עם מדרכה להולכי רגל ללא תמרור המודיע על המפגש וההצטלבות - דבר שהוא בגדר ליקוי בטיחותי.
המטרונית היא מערך הסעת ההמונים של מטרופולין חיפה הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |139 .
תמונה 2 : מעבר החצייה לאופניים, שסומן לצד מעבר החצייה להולכי רגל ונמחק כמעט לחלוטין, בשדרות ירושלים פינת רחוב צה"ל בקריית ים .
תמונה 3 : מפגש שביל אופניים עם שביל הולכי רגל ללא תמרור מתאים בשדרות רוברט סולד .
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית קריית ים כי עליה להקפיד על תחזוקת שבילי האופניים לטובת בטיחות הרוכבים והולכי הרגל.
עיריית קריית ים מסרה בתשובתה כי במסגרת התחזוקה השוטפת של שבילי האופניים נצבע מעבר ה חצייה (תמונה 2 ), וכי ועדת התִמרור תטפל בהקדם בהיעדר התמרור המתאים (תמונה 3.
הצבת תמרורים על ידיעיריית תל אביב -יפו .
לפי תקנה 16(1 ) לתקנות התעבורה, המפקח הארצי על התעבורה רשאי לקבוע ברשומות את דוגמאות התמרורים, סוגיהם, מידותיהם, צבעיהם, צורותיהם, משמעותיהם, אופן הצבתם וסימונם.
תמרור 228 , שנכלל בלוח התמרורים, מורה על שביל משותף לאופניים ולהולכי רגל.
נמצא כי תמרורים מסוג זה הוצבו בתחומי העיר, בעיקר בקטע שבין סיומו של שביל אופניים שעל המדרכה לבין מעבר החצייה.
התמרור, המאפשר שימוש משותף של הולכי רגל ורוכבי אופניים במדרכה, אינו מתיישב עם תקנות התעבורה, האוסרות על רכיבת אופניים על מדרכות.
על משרד התחבורה בשיתוף עיריית תל אביב-יפו לבחון את הבעייתיות הנובעת משימוש בתמרור זה ולמצוא פתרון מתאים לכך.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |141 .
הרשויות לטובת רוכבי .
עיריית תל אביב מסרה בתשובתה כי הנושא מצוי על שולחנה של ועדת ההיגוי של משרד התחבורה שבה משתתפים גם נציגי העירייה.
פרסום שבילי האופניים באתרי האינטרנט של הרשויות המקומיות .
טכנולוגיית המידע והתקשורת, ובעיקר האינטרנט, מספקת כלים נוחים וזמינים להנגשת מידע רב לציבור, לעדכון הציבור בזמן אמת ולהפצת המידע במהירות לכל משתמש ברשת, ובכך היא מגבירה את השקיפות, את האמון ואת המעורבות האזרחית105.
שבילי האופניים ברשויות המקומיות הם חלק מהסדרי התנועה שמחילות הרשויות לטובת רוכבי האופניים בתחומן, וראוי שהמידע על שבילים אלה, כגון מידע על מקומם ועדכונים לגבי מצבם או תחזוקתם, יפורסם באמצעי תקשורת זמינים, כגון אתרי האינטרנט של הרשויות המקומיות.
עיריית תל אביב -יפו הקימה אתר אינטרנט מיוחד לנושא האופניים כבר באמצע העשור הראשון של המאה העשרים ואחת במסגרת אתר האינטרנט העירוני.
באתר מובא מידע רב וחיוני לציבור רוכבי האופניים: מפת תכנית עבודה לסלילת שבילי אופניים (תכנית חומש); תכנית האב העירונית לשבילי אופניים; מפת שבילי האופניים ב-GIS ; פירוט של סוגי שבילי האופניים; פרטים על רכיבה נכונה ואביזרי בטיחות חיוניים לרוכב; פרטים על חניית אופניים; פרטים על אכיפת רכיבה לא חוקית באופניים; פרויקט התל -אופן ומפת תחנותיו (ראו להלן).
עיריית מודיעין-מכבים -רעות פרסמה באתר האינטרנט שלה מידע מפורט לגבי שבילי האופניים, ובכלל זה מפת שבילי האופניים בעיר, פירוט מילולי של שבילי האופניים הקיימים והמתוכננים ואף תמצית של הנחיות תקנות התעבורה הנוגעות לרכיבה על אופניים חשמליים.
עיריות אשקלון וקריית ים לא פרסמו באתר האינטרנט שלהן כל מידע על דבר קיומם של שבילי אופניים בתחומן.
105 ,מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2015 ), "ניהול ותפעול של אתרי אינטרנט בשלטון המקומי", עמ' 236.
פרסום מידע בדבר מקומם של השבילים ומצב תחזוקתם הוא פעולה חיונית שעשויה לסייע גם לרוכבי אופניים מחוץ לרשות המקומית המעוניינים להשתמש בשביליה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולותיהן של עיריית תל אביב-יפו ועיריית מודיעין-מכבים -רעות לפרסום מידע לציבור בדבר שבילי האופניים בתחומן.
ראוי שרשויות מקומיות שנמצאים בשטחן שבילי אופניים, ובכלל זה עיריות אשקלון וקריית ים, יפרסמו את המידע על שבילי האופניים בתחומן באתר האינטרנט שלהן כחלק מהשירות שהן נותנות לתושבים.
עיריית אשקלון מסרה בתשובתה כי בנובמבר 2017 פרסמה באתר העירייה מפת GIS .
לשבילי האופניים בעיר עיריית קריית ים מסרה בתשובתה כי בעקבות הביקורת היא הכלילה את המידע בנוגע לשבילי האופניים באתר האינטרנט שלה.
פעולות עיריית תל אביב-יפו לעידוד השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים .
בשנים 1995 ו-1996 החלה עיריית תל אביב -יפו לקדם בעיר פרויקט לעידוד השימוש באופניים, ובמסגרתו הכינה תכנית אב של מערך תשתיות לרוכבי האופניים בעיר, המבוססת על שבילים ראשיים ועורקיים ועל מערכת נתיבים ברחובות העיר.
בשנת 1998 אישר משרד התחבורה את הפרויקט, ובשנת1999 הקימה העירייה ועדת היגוי לקידום הפרויקט.
בשנים 2000 ו-2001 הוחלט על תכנון וביצוע של שלב א' בתכנית האב לאופניים ונסללו שבילי אופניים בשדרות שבמרכז העיר, וכן בוצע פרויקט האופניים באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 2002 ו-2003 נסללו שבילי אופניים לאורך הרחובות ש"י עגנון ולוי אשכול בפארק הירקון.
העירייה גם הכינה במהלך השנים תכניות חומש להקמת שבילי האופניים בעיר.
למשל, הוכנה תכנית חומש בנובמבר 2011 שמטרתה הייתה לקדם יצירת רשת יעילה ואיכותית של שבילי אופניים בעיר.
בדצמבר 2013 עדכנה העירייה את תכנית האב לאופניים- "אופניים בתל-אביב- יפו, הדור הבא" - שנועדה להתוות את אופן פיתוח שבילי האופניים ברחבי העיר בשנים הקרובות, ולבחון את השלב שבו האופניים יהפכו לכלי שתושבים ויוממים106 העובדים בעיר ישתמשו בו ויוותרו על השימוש ברכבם הפרטי.
העירייה הקימה בשנת 2008 את פרויקט ה"תל -אופן"107 , שהוא שירות עירוני להשכרת אופניים המאפשר לרכוב מכל מקום לכל מקום, ולהחזיר את האופניים .
106 יומם הוא אדם הנוסע בקביעות מביתו למקום עבודתו הנמצא מחוץ ליישוב מגוריו.
פרויקט זה לא נבדק במסגרת דוח זה הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |143 .
לאחת התחנות הפרוסות ברחבי העיר - בסמוך למקומות העבודה, לאזורי המגורים ולאזורי הבילוי.
הפרויקט כולל מערכת של 206 תחנות להשכרת אופניים ברחבי העיר שבהן פזורים מעל ל- 2,000 זוגות אופניים להשכרה108.
ממסמכי העירייה עולה כי עד מועד סיום הביקורת נסללו ברחבי העיר134 ק"מ של שבילי אופניים.
משרד מבקר המדינה מציין לשבח את עיריית תל אביב -יפו על ראייתה ארוכת הטווח ועל קידום פרויקט שבילי האופניים בעיר לטובת הציבור הרחב, כבר מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים, בטרם החלו משרדי הממשלה השונים לעסוק בכך.
הירתמותה המוקדמת של העירייה תרמה להגברה ולהעמקה של המודעות לשימוש באופניים ככלי תחבורה יעיל וזול התורם לאיכות הסביבה.
פעולותיה של עיריית תל אבי ב-יפו לקידום השימוש באופניים והצבת תשתיות מתאימות לרוכבים בתחומה משמשות דוגמה ליוזמה עירונית צופת פני עתיד, החותרת למציאת פתרונות מתאימים ביעילות.
108 מתוך אתר האינטרנט של עיריית תל אביב-יפו.
בשנים האחרונות חל גידול ניכר בשימוש באופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים, והם משמשים כלי תחבורה לשימוש יומיומי ולפנאי.
יבוא האופניים החשמליים רשם זינוק חד בשנים 2010 ועד2016: בשנת 2010 יובאו 1,239 זוגותאופניים חשמליים בלבד, ובשנת 2016 יובאו 70,021 זוגות אופניים.
המספר הממוצע של אופניים חשמליים שבשימוש הוא כ - 210,000 כלים לסוף שנת 2016 .
בד בבד עם הגידול במספר כלי הרכב האמורים שיובאו לישראל והרחבת השימוש בהם ונוכח היעדר פתרונות תחבורה אחרים, התגברו מקרי החיכוך בין הרוכבים לבין הולכי רגל (בעיקר על המדרכות), ובין הרוכבים לנהגים.
עקב חיכוך זה חל גידול חד במספר הנפגעים בתאונות.
בשנים 2013 עד2016 אושפזו בבתי חולים 7,852 פצועיםבעקבות תאונות אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים.
מעורבותם של ילדים בתאונות אופניים בשנים אלה הייתה גבוהה: שיעור הילדים109 מכלל הפצועים המעורבים בתאונותשל אופניים היה כ-50% , ושיעורםמכלל הפצועים 110 שהיו מעורבים בתאונות של אופניים חשמליים וגלגינועים היה כ-24%.
על פי נתוני המשטרה, בשנים האמורות לעיל נהרגו 76 אנשים בתאונות אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים.
נדרש אפוא טיפול מושכל בהסדרת הנושא תוך ניצול התועלות הרבות שהמשתמשים והסביבה יכולים להפיק מאופניים ומכלים דו -גלגליים חשמליים מחד גיסא, ומזעור הנזקים העלולים להיגרם מהחיכוך בין כלי הרכב והולכי הרגל מאידך גיסא.
איזון כאמור עשוי להיות מורכב מא וד בהיותו נוגע לתחומים רבים, למשל תכנון, פיקוח, אכיפה, חינוך והסברה, וכן מאחר שהוא נמצא בטיפול משרדי ממשלה רבים, משטרת ישראל וגופים נוספים.
ממצב הדברים שהוצג בדוח הביקורת עולה תמונה מדאיגה המעידה על טיפול לקוי של משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בנושא האופניים והכלים הדו -גלגליים החשמליים בפרט .
נוכח העובדה כי טיפולם של הגורמים האחראים לנושא היה לקוי, על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לתת את דעתם בדחיפות על ממצאי הדוח ולקבל החלטות אסטרטגיות בנוגע לאופן טיפול ם בעניין, הן בנוגע לשימוש באופניים ככלי תחבור ה חלופי לרכב מנועי ו לעידוד השימוש בו, על כל המשתמע מכך, והן בנוגע לתחומי הבטיחות, התעבור ה, התשתית ו החינוך.
אין לקבל מצב מתמשך שבו משרד הכלכלה ומשרד התחבורה מטילים זה על זה את האחריות לפיקוח ו לאכיפה , שכן בעקבות זאת נפגעים הליכי הפיקוח והאכיפה.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |145 .
קבלת החלטות על ידי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר וקביעת יעדים לטווח הקצר ולטווח הארוך תוך תחימת אזורי הפעולה של כל גוף ואחריותו עשויות לתרום רבות להפקת תועלת משימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים ולהפחתת הסכנות הכרוכות בהם.
דוח זה עוסק באנשים שהגיעו לישראל ואין להם מעמד חוקי פורמלי המקנה להם היתר להישאר בה, אולם הם אינם בני הרחקה ממנה11 .
רבים מהם, עונים להגדרת "מסתננים" בחוק הישראלי12 .
בדוח זה יכונו אנשים אלה "זרים" או "זרים שאינם בני הרחקה"13 .
בזרים שאינם בני הרחקה מישראל נכללים בעיקר יוצאי אריתראה והרפובליקה של סודן14.
רובם של זרים אלה נכנסו שלא דרך מעבר גבול מוסדר, אלא באמצעות חציית הגבול בין מצרים לישראל.
בשנת 2014 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בעניין זרים שאינם בני הרחקה מישראל (להלן - הדוח הקודם) 15 .
רשות האוכלוסין וההגירה (להלן - רשות האוכלוסין) היא הגורם הממשלתי המופקד על מתן אשרות לזרים.
על פי נתוני רשות האוכלוסין שהו בישראל בסוף שנת 2017 כ- 42,000 זרים שאינם בני הרחקה, ובהם יותרמ- 5,000 ילדים שנולדו להם בישראל.
ישראל אשררה את אמנת האו"ם בדבר מעמדם של פליטים משנת 1951 (להלן - אמנת הפליטים או האמנה) ואת הפרוטוקול הנלווה אליה משנת 1967 .
באמנת הפליטים מוגדרות העילות להגדרת אדם כפליט והזכויות של מי שהוכר כפליט.
סעיף 33 לאמנה מעגןאת 'עקרון אי -ההחזרה ', שעל פיו אין להחזיר אדם למקום שבו נשקפת לו סכנה.
עיקרון זה עוגן גם במשפט הישראלי בפסק דין של בג"ץ16 .
, שבו נקבע כי אין לגרש אדם למקום שבו יועמדו חייו או חירותו בסכנה עד מועד סיום המעקב ננקטה לגבי יוצאי אריתראה השוהים בישראל מדיניות אי-הרחקה ז מנית.
להבדיל, המדינה נמנעת לעת הזאת מלהחזיר זרים יוצאי הרפובליקה של סודן למדינתם בעיקר בשל הקושי המעשי שבהרחקה למדינה שאין עמה יחסים דיפלומטיים17 .
ואולםעמדת המדינה היא כי הדבר אינו מונע את הסדרת החזרתם למדינתם דרך מדינות אחרות.
כניסתם של עשרות אלפי זרים לישראל ושהותם בה במשך שנים רבות יצרו מציאות מורכבת במקומות שונים בארץ.