HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יוצא אפוא שצפוי איחור של כשנה וחצי ב השלמתן של עבודות השדרוג וההרחבה של מט"ש דרום השרון המזרחי.
86 יצוין כי קבלן נוסף מבצע עבודות שדרוג והרחבה בתחומי עבודותהחשמל, מכשור בקרה וציוד אלקטרו-מכני.
עבודות אלו היו אמורות להסתיים עד יולי 2016.
מנכ"ל איגוד דרום השרון, מר מריק עפרון , הסביר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 ובאפריל 2018 כי לדעתו הגורמים להתמשכות ביצועו של פרויקט השדרוג וההרחבה היו , בין היתר, לוח זמנים קצר מדי שנקבע מלכתחילה, תנאי מזג האוויר שעיכבו לעיתים את העבודות, מחסור בפועלים ובעובדים מקצועיים שעמד ו לרשות הקבלן בזמן הבניה, עבודות הטיוב שגרמו לעיכובים, וקושי בביצוע עבודות עפר ובנ ייה בסמוך למט"ש פעיל.
עוד הוא ציין כי האיגוד פנה לקבלן בבקשה שיזרז את העבודות, אך הקבלן לא הצליח לגייס עובדים נוספים לצורך זירוז העבודות.
כמו כן הוא השיב כי הוא "עשה כול שביכולתו כדי לקדם את ביצוע העבודות" , והעיכובים לא היו באחריותו או בשליטתו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד ערים דרום השרון המזרחי על התכנון הלקוי של לוח הזמנים שנקבע מלכתחילה ועל העיכובים שחלו בעבודות השדרוג וההרחבה .
האיגוד הוא שמנהל את המיזם, והוא אינו רשאי להתנער מאחריותו לעיכובים בביצוע מיזם שהוא מנהל, ודאי לאחר שהוסדרו המקורות למימון המיזם והוצא צו התחלת עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להפיק לקחים מהעיכוב בשדרוג ובהרחבה של מט"ש איילון ומט"ש דרום השרון המזרחי כדי שליקויים כאלה לא יישנו בעתיד.
איגוד שדרות שער הנגב .
10 'נחתם הסכם בין איגוד ערים שדרות שער הנגב לבין קבלן ב.
על פי ההסכם ותנאי המכרז, היה על קבלן ב' לסיים את כל העבודות - ובכלל זה את תקופת ההרצה - בתוך 30 חודשים ממועד צו התחלת העבודה.
צו התחלת העבודה ניתן ב-1.
10, ולפיכך בהתאם להסכם היה על קבלן ב' לסיים את העבודות עד 1.
מהתיעוד עולה כי במהלך ביצוע ההסכם הפסיק קבלן ב' את העבודות לסירוגין, בין היתר בטענה שמגיעים לו תשלומים נוספים מעבר לקבוע בהסכם ובשל היעדר תקציב.
כמו כן, רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כי העיכוב נגרםמשום שמנהל החברה שניהלה את המיזם "פרש בשנת 2015 עקב מחלה ורק בתחילת2017 איגוד הערים מינה מנהל פרוייקט חדש.
כמו כן, יש לציין שהיתה ועדיין ישנה מחלוקת בין המתכנן ]חברת יעוץ חיצונית לבין מנהל הפרוייקט ובנוסף למחלוקת זו נוצרה מחלוקת בין הנהלת האיגוד לבין חברת התכנון .
כל זה גרם לתחלופה בצוות של המתכננים מספר פעמים".
17 חתמו האיגוד וקבלן ב' על תוספת להסכם ובה התחייב קבלן ב' לסיים את העבודות בתוך 104 ימים ממועד חתימת התוספת.
מכאן שעד סוף אוקטובר 2017 העבודות היו אמורות להסתיים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |405 .
אף על פי כן, על פי דוח סטטוסולוח זמנים להשלמת המיזם ששלח מנהל המיזם מטעם האיגוד למילת"ב בסוף נובמבר 2017 , במועד סיום הביקורת טרם הושלמו כל העבודות, והמט"ש אינו מבצע טיפול שלישוני .
בנובמבר 2017 העריך מנהל המיזם כי תקופת הרצה תחל בדצמבר 2017.
על פי מסמכי משרד הבריאות, מתקן הטיפול בשפכים של שער הנגב "אינו עומד בדרישות החוק משנת 2010 , השפכים/ קולחים מוגבלים לניצול חקלאי וקיים חשש לזיהום מקורות מי שתיה" ולגלישת שפכים לנחל ולמפעל אגן שקמה, שהוא מפעל מי שתייה.
על כן , ביוני 2017 ובספטמבר2017 התנגד משרד הבריאות לאישור ת וכניות בנייה לפיתוח העיר שדרות .
תוכניות פיתוח אל ו כוללות כ-4,046 יחידות דיור נוסף על עסקים וקריית חינוך.
בביקורות שעשה משרד הבריאות במט"ש ביוני 2016 ובמאי2017 נמצא כי העבודות טרם הושלמו.
בין היתר, חסרות יחידות תפעול, ואלו שהוקמו אינן מופעלות.
ביולי 2017 שלח מנהל המילת"ב מכתב לראש המועצה האזורית שער הנגב ולראש עיריית שדרות, ובו כתב כי "אתר המט"ש נמצא במצב מוזנח וללא פיקוח מתאים.
הנ"ל מצטרף להתארכות הבלתי נסבלת בהקמת המט"ש, כ-7 ,שנים כאשר המט"ש טרם הסתיים, וזה לאחר שהושקעו תקציבי עתק בפרוייקט במימון המדינה, באמצעות החלטות ממשלה ייעודיות שגיבש המילת"ב.
אנו רואים התנהלות זו כחמורה מאוד, ומבקשים כי תידרשו לעניין לאלתר".
באוקטובר 2017 קבע משרד הבריאות כי תוצאת איכות הקולחים של מט"ש שער הנגב חורג ת מאיכות המותרת לשימוש, ועל כן אסר על שימוש ב מי קולחים אלו לגידולי מאכל אדם88.
באת כוחו שלהאיגוד מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי ".
עקב שגיאות/ הערכות מוטעות שנפלו בתכנונו המקורי של הפרוייקט, הוא לא תוקצב כנדרש.
על רקע זה ועל רקע מחלוקות שהתגלעו למול הקבלן .
בעניין חשבונות שהגיש מטעמו , הקבלן הפסיק בשלב מסוים את ביצוע העבודות שנדרשו לשם השלמת הפרוייקט.
לאחר שמחלוקות אלו לובנו והתקבל תקציב משלים נוסף מהמילת"ב עבור הפרוייקט", האיגוד חתם עם הקבלן ביולי 2017 על תוספת להסכם ו"מאחר שעיקר עבודות ההרחבה והשידרוג כבר הושלמו ע"י הקבלן בשלב זה, ומפאת הצורך והדחיפות בטיהור השפכים של העיר שדרות, זו כבר חוברה ע"י הקבלן למט"ש עובר לחתימתה של התוספת, באופן שאפשר למעשה להתחיל בהליך ההרצה של המט"ש עובר לחתימתה של התוספת, סוכם כי המועד לסיום עבודות הרצה ותחילת שנת הבדק ייחשב - 1.
2017 (מועד חיבורה של העיר שדרות למט"ש)".
עוד מסרה באת כוחו של האיגוד כי העבודות, שאמורות לאפשר טיהור שלישוני, אמורות להסתיים עד סוף ינואר 2018.
איגוד ערים שער הנגב השיב כי "העבודות לשידרוג המט"ש התעכבו זמן רב בעיקר לנוכח שגיאות/ הערכות מוטעות שנפלו בתכנונו המקורי של הפרוייקט .
88 יצוין כי על פי תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואתיים לעסקים לייצור מזון ), התשל"ב-1972, " גידול חקלאישהושקה במי שופכין או קולחים בלא היתר הנדרש בהתאם לכללי בריאות העם (טיהור מי שופכין המיועדים להשקיה ), התשמ"א - 1982 , או בניגוד לתנאי היתר, יראו אותו כבלתי ראוי למאכל אדם".
ומחלוקות שהתגלעו מול הקבלן המבצע" ו"מטעמים אשר חלקם הגדול לא היה בשליטת האיגוד ולא נצפו על ידו".
אולם, "האיגוד החליט לבחור מתכנן נוסף מטעמו אשר יעמוד מקרוב על עבודת הקבלן ויפקח על איכותה של העבודה, והתאמתה למסגרת התכנונית והתקציבית שהותוותה".
ואף החליט לשכור שירותי מומחה לטכנולוגיה, "במטרה למנוע כשלים תכנוניים בפרוייקט הרחבת המט"ש וקידום יעיל ומדוייק שלו עפ"י לוחות הזמנים".
כמו כן הוא השיב כי לאחר שיתופעל המט"ש באופן סדיר "צפוי לחול שיפור משמעותי במצב האתר ובתחזוקת המט"ש".
מתכנן הפרויקט השיב כי הוא הכין אומדן ראשוני בשלבי הפרויקט המוקדמים לביצוע עבודות נדרשות בלבד על פי האפיונים שנמסרו לו, וכי במהלך העבודה ביקש האיגוד ביצוע של עבודות נוספות.
בתכנון תכולת העבודות ולוח הזמנים המקורי היה על האיגוד להביא בחשבון את כל העבודות הנדרשות, את גורמי הסיכון המרכזיים ו את הקשיים הצפויים במימושו .
תכנון כזה היה מאפשר לקבוע לוח זמנים ריאלי והיערכות מבעוד מועד לתקצוב הנדרש.
ניהול בהתאם לאבני דרך היה עשוי למנוע עיכובים בביצוע העבודות.
בעקבות העיכובים במיזמי השדרוג וההרחבה של המט"ש, מעוכבים מיזמי בנייה בעיר שדרות, ובהם מיזמי בנייה של כ-4,046 יחידות דיור, והדבר מעכב את פיתוחה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד שער הנגב כי עיכוב בביצוע המיזם במשך תקופה ארוכה כל כך גורם נזקים בהיבט הבריאותי והסביבתי, מכיוון שהוא פוגע ביכולת של האיגוד לטפל בשפכים המגיעים אליו באיכות הנדרשת בתקנות ענבר, וכן הוא פוגע בהיערכותו לקליטת שפכים נוספים בהתאם לתחזית הגידול באוכלוסי יה והבנייה באזור שהוא משמש בו פתרון קצה לביוב.
ממצאי הדוח מצביעים על כך כי העיכובים הגדולים שנגרמו בשדרוג וההרחבה של המט"שים של איגודי הערים שער הנגב ודרום השרון המזרחי תורמים לעיכוב תוכניות בניה של מאות יחידות דיור.
על איגודי הערים לביוב לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי להביא לסיום עבודות ההרחבה וה שדרוג של המט"שים שבניהולם גם כדי לסייע להגשים את תוכניות הדיור, ולשפר את התנהלותם בכל הנוגע לייזום, לתכנון ולהקמה של מיזמים עתידיים ולבקרה על ביצועם.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |407 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להפיק לקחים מהתנהלות המיזמים של איגודי הערים איילון, דרום השרון המזרחי ושער הנגב, ולקבוע לאיגודי הערים כללי התקשרות ונהלים בעניין הפיקוח על יישומם, בין היתר נוכח ממצאי דוח זה בעניין הגידול הניכר בעלויות המיזמים לאחר ההתקשרויות והעיכובים המשמעותיים בביצועם.
רשות המים השיבה כי היא "מסייעת ככל הניתן לאיגודים לקדם את הפרוייקטים באמצעות מגנוני סיוע והסרת חסמים" וכי "גם העובדות בשטח מלמדות על התקדמות תשתיתית גדולה ביותר בתחום איגודי הערים.
על פי חוק התאגידים, רשויות מקומיות שחל עליהן החוק חייבות להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב מאוגוסט 2007 .
ביוני2014 קבעה מועצת רשות המים את כללי תאגידי מים וביוב (שפכי מפעלים המוזרמים למערכת הביוב), התשע"ד-2014 (להלן- כללי שפכי התעשייה)89 .
כללים אלו נועדו בין היתר להסדיר את הזרמתם של שפכי התעשייה באופן שלא ייגרם נזק למערכת הביוב ולתהליכי הטיפול בשפכים, למנוע מטרדים ונזקים לציבור או לסביבה הנגרמים משפכי תעשייה, ולהבטיח שמפעל לא יזרים למערכת הביוב, בין במישרין ובין בעקיפין , שפכי תעשי יה העלולים לגרום לפגיעה במערכת הביוב ובתהליכי הטיפול בשפכים, כאמור.
בין היתר, כללי שפכי התעשייה מסדירים את התעריפים המיוחדים למפעלים המזרימים שפכים חריגים או אסורים בתנאים המפורטים בהם90 .
התעריף הגבוה שחל על הזרמת שפכים כאלה עשוי ליצור תמריץ אצל המפעלים לה ימנע מזיהום מערכות הביוב .
מועצת רשות המים החילה את כללי שפכי התעשייה על מפעלים הנמצאים בשטחם של תאגידי מים וביוב ועל מפעלים שבשטחן של מועצות אזוריות שאינן חייבות בת אגוד.
ואולם, מועצת רשות המים לא החילה את כללי שפכי התעשייה על מפעלים הנמצאים בשטחן של רשויות מקומיות החייבות בתאגוד אך לא התאגדו.
89 כללים אלו החליפו את כללי תאגידי מים(שפכי מפעלים המוזרמים למערכת הביוב ), התשס"א- 2001 ( להלן- כללי 2011 ) שקבעה מועצת רשות המים באוגוסט2011.
90 בעניין זה, כללי שפכי תעשייה מפנים גם לכללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב), התש"ע-2009.
לדוגמה, כללים אל ו לא חלים על מפעלים הנמצאים בשטחה של העיר שדרות, שלא התאגדה אף שהיא חייבת בתיאגוד91.
,על פי נתוני רשות המים183 רשויות מקומיותבישראל חייבות בתאגוד.
עד אפריל 2017 התאגדו 157 מרשויות מקומיות אלה בתאגידי מים, ואילו 26 רשויות מקומיות החייבות בתאגוד ונותנות שירות ל -366,546 תושבים - טרם התאגדו.
לא נמצא ברשות המים הסבר מדוע אין היא מחילה את כללי שפכי התעשייה על מפעלים הנמצאים בשטחן של רשויות מקומיות החייבות בתאגוד וטרם התאגדו.
אי-החלתם של כללים אלה, כאמור, מונע ת שימוש באמצעי שעשוי להרתיע את המפעלים האמורים מלהזרים שפכים אסורים או חריגים למערכת הביוב ובכך לצמצם מפגעים בריאותיים וסביבתיים .
באיגוד ערים שער הנגב חברות המועצה האזורית שער הנגב ועיריית שדרות.
מועצת הרשות החילה את כללי שפכי התעשייה על מפעלים הפועלים בשטחה של המועצה האזורית שער הנגב בהיותה מועצה אזורית.
לעומת זאת, עיריית שדרות היא רשות מקומית שלא התאגדה אף שהיא חייבת בהתאגדות, ולפיכך לא חלים על המפעלים בשטחה כללי שפכי התעשי יה.
במכתב ששלחו יו"ר איגוד ערים שער הנגב וראש עיריית שדרות וסגן יו"ר האיגוד וראש המועצה האזורית שער הנגב למנהל הרשות (בפועל) דאז במרץ 2017 , נכתב בין היתר כי "מצב דברים זה הינו אנומלי בפרט בסיטואציה בה אוחזות העיריה והמועצה במט"ש משותף .
כך, אין לשאת מצב בו בחלק מהמפעלים יבוצעו פיקוח ואכיפה של איכות השפכים המיוצרים על ידם ובחלקם לא יעשה כך.
הרי אחר הכל, הכשרת איכות ראויה של שפכים הינה קריטית לתפקוד המט"ש המשותף .
קליטת שפכים חריגים ועל אחת כמה וכמה שפכים אסורים עלולה לפגוע קשות בתפקוד המט "ש, לגרום לעלייה משמעותית בעלויות הפעלתו ובמקרים קיצוניים אף לפגוע בתפקודו עד כדי השבתתו.
לפיכך, נבקשכם ליתן מענה למציאות אנומלית זו ולשנותה על דרך של החלת כללי השפכים על העירייה והסכמתה לפעול מכוחם ביחס למפעלים שבתחום שיפוטה.
במאי 2017 השיב מנהל הרשות (בפועל) ליו"ר האיגוד ולסגנו כי "בעקבות פנייתכם ולאחר דיון בנושא עם גורמי המקצוע ברשות, אנו שוקלים בחיוב את החלת כללי שפכי התעשייה גם על הרשויות שטרם התאגדו כדוגמת העיר שדרות".
על אף האמור לעיל, במועד סיום הביקורת בנובמבר 2017, מועצת רשות המים טרם החילה את כללי שפכי התעשייה על רשויות מקומיות שטרם התאגדו, ובמעקב שבוצע ביוני 2018 הועלה ממצא דומה.
רשות המים השיבה באפריל 2018 כי ככל שיש בתחומן של רשויות מקומיות שלא התאגדו חוק עזר רלוונטי, אין מניעה מבחינתה כי אותה רשות תפעל בהתאם לחוק העזר שלה בעניין הזה, וכי במסגרת הקמת חברות ביוב אזוריות .
91 כללים אלו אינם חלים על מפעלים באזורי תעשייה אשר בעיריות אחרות החייבות בתאגוד ולא התאגדו כמו נהרייה, באר יעקב, אור עקיבא ובית שאן.
יצוין כי עיריית אור עקיבא השיבה כי היא מזרימה את שפכיה למט"ש, שמבצע אכיפה על מפעלי תעשייה באור עקיבא על פי חוק עזר בנושא הזרמת שפכי תעשייה למערכת הביוב.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |409 .
כאמור, בהתאם לחוק, יוענקו סמכויות לחברות שיוקמו, להפעיל כללי שפכי מפעלים בתחומם ובכלל זה בתחום רשויות מקומיות שטרם התאגדו.
איגוד ערים שער הנגב, המועצה האזורית שער הנגב ועיריית שדרות השיבו כי בינואר 2018 יו"ר איגוד ערים שער הנגב וראש עיריית שדרות וסגן יו"ר האיגוד וראש המועצה האזורית שער הנגב פנו למנהל הרשות בבקשה לקדם את החלת כללי שפכי התעשייה על שדרות, מכיוון ש"הנושא ממשיך להיות חיוני מסיבות סביבתיות - בריאותיות ומסיבות כלכליות .
איגוד ערים שער הנגב מסר כי באפריל 2018 עדייןלא התקבלה תשובה על פנייה זו.
עוד הם השיבו כי איגוד ערים שער הנגב המליץ לעיריית שדרות לאמץ חוק עזר מעודכן ולפיו יוכל לאכוף את ניטור שפכי תעשיה ממפעלים הנמצאים בשטחה במתכונת דומה להסדר הקבוע בכללים, וכי היא עתידה לדון בכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצת רשות המים כי עליה לדון ללא דיחוי בהחלת כללי שפכי תעשייה על מפעלים השוכנים בשטחן של רשויות מקומיות החייבות בתאגוד שלא התאגדו.
אי -החלתם כאמור אינה מתיישבת עם מטרות כללי שפכי התעשייה.
כמו כן, אי -החלתם מונעת שימוש באמצעי שעשוי להרתיע את המפעלים האמורים מלהזרים שפכים אסורים או חריגים למערכת הביוב ובכך לצמצם מפגעים בריאותיים וסביבתיים.
כמו כן, הואיל וקליטת שפכי תעשיה אסורים או חריגים גורמת לעלייה משמעותית בעלויות הפעלת המט"ש ובמקרים קיצוניים עלולה אף להביא לפגיעה בתפקודו, אי-החלת הכללים על מפעלי תעשייה בעיר שדרות עלולה להביא לכך שמפעלים אלה לא ישלמו את העלות של הטיפול בשפכים שהם מזרימים למט"ש, ומימון הטיפול ב שפכים אלה יסובסד על ידי צרכני מים וביוב אחרים.
נוכח האמור לעיל, לא די בכך שהרשות מותירה לרשויות מקומיות לפעול באמצעות חוקי עזר רלוונטיים, אלא נדרשת אסדרה כוללת המחילה את הוראות כללי שפכי התעשייה על כל הרשויות המקומיות.
איגודי הערים לביוב הוקמו בין השנים 1959 - 2001 .
מאז הקמתם חלו תמורות במשק המים והביוב בישראל , ובכלל זה הוקמה רשות המים והועברו לידיה סמכויות האסדרה של משק המים והפיקוח עליו, לרבות לעניין איגודי ערים לביוב, רפורמת ת אגוד תאגידי המים והביוב, החמרת הדרישות לעניין הטיפול בשפכים בתקנות ענבר ותיקון מדצמבר 2016 המסדיר הקמת חברות ביוב מרחביות.
רשות המים, שסמכויות האסדרה והפיקוח על איגודי הערים לביוב הועברו אליה מיולי 2009 , אסדרה כמה היבטים הנוגעים לאיגודי ערים לביוב ובכללם אסדרת התעריפים החלים על רובם.
אולם היא לא א סדרה היבטים חשובים נוספים בדרכי התנהלותם, בין היתר בשים לב לתמורות אלו.
יתר על כן, הרשות אף אינה מפקחת על היבטים רבים שבהם חסרה האסדרה, ובכלל זה סדרי מינהל, ממשל תאגידי, מבנה ארגוני ודיווח הנדסי שוטף של איגודי ערים לביוב.
נוכח ממצאי דוח זה, המצביעים בין היתר על ליקויים בהתנהלות איגודי ערים לביוב בהיבטים שבהם חסרה אסדרה ונוכח החשיבות הרבה של פעילותם התקינה, על מועצת רשות המים לפעול ללא דיחוי להשלמת אסדרת פעילותם, לקביעת מנגנוני בקרה על יישומם ולהגביר את הפיקוח על התנהלותם.
המקרה של איגוד הערים דרום השרון המזרחי שמגליש קולחים באיכות ירודה במשך שנים ממחיש את הצורך בתכנון ובהיערכות מראש לסיכונים של חוסר יכולת לטפל בשפכים.
רשות המים אישרה חיבור של רשויות נוספות למט"ש אף שהמט"ש כבר פעל הרבה מעבר ליכולת הספיקה שלו, מבלי לבצע פעולות הנדרשות למניעת הגלשה של שפכים ושל קולחים באיכות ירודה.
לדוגמה, אילו "פעולות החירום" שנעשו רק בשנת 2017 היו מבוצעות מבעוד מועד, ניתן היה למנוע חלק ניכר מהגלשתם של הקולחים באיכות הירודה ושל השפכים הגולמיים לנחל, או לפחות לצמצמם במידה ניכרת.
עקב חיבורן של רשויות נוספות למט"ש כאמור, בשנת 2017 הגיעה כמות השפכים שהאיגוד מקבל לכ -400% מהספיקה שהמתקן שלו תוכנן לטפל בה, ובשנים 2014 - 2017 הוא הגליש לנחל הירקון באמצעות מאגרי חברת ההשבה כ-12.
65 מיליון מ"ק של קולחים באיכות ירודה.
זאת נוסף על הגלשת שפכים גולמיים במשך כחצי שנה במסגרת פעולות ויסות שביצע כדי למנוע ה צפה של המט"ש.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |411 .
ממשלת ישראל שמה לה ליעד למצוא פתרון למשבר הדיור באמצעות הסרת חסמים המונעים פיתוח למגורים, כמו חסמי פתרון קצה של ביוב.
לשם כך קיבלה הממשלה לאחר מועד סיום הביקורת, במאי 2018 , החלטה בנושא "הקמת צוות בין משרדי לתיאום והסרת חסמי דיור בתחום מכונים לטיהור שפכים לצורכי דיור" (החלטה מס 3835 ).
בהחלטה האמורה נקבע, בין היתר, כי יש להקים צוות בין -משרדי לצורך ייעול ושיפור של עבודת הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים ושל התיאום ביניהם בתחום מכוני טיהור השפכים, וזאת על מנת לאפשר פיתוח של שכונות מגורים.
ממצאי הדוח מצביעים על כך כי העיכובים הניכרים שחלו בשדרוג ובהרחבה של המט"שים של איגודי הערים שער הנגב ודרום השרון המזרחי תורמים לעיכוב תוכניות בניה של הקמת מאות יחידות דיור.
גם כדי לסייע להגשים את תוכניות הדיור, על איגודי הערים לביוב לנקוט את הצעדים הנדרשים להשלמת עבודות ההרחבה והשדרוג של המט"שים שבניהולם ולשפר את התנהלותם בכל הנוגע לייזום, לתכנון ולהקמה של מיזמים עתידיים ולבקרה עליהם.
כמו כ ן, על רשות המים להידרש לאסדרה של דיווח שוטף, שנתי ורב-שנתי, בדבר השקעות מתוכננות של האיגודים במיזמי ביוב, ולבצע פיקוח שוטף על השקעות אלה, בשים לב למדיניות הממשלה, לצפי של הגידול באוכלוסייה, לעלויות הכבדות של מיזמים אלה וחשיבותם מהבחינה הלאומית והסביבתית.
חברת דואר ישראל בע"מ (להלן - חברת הדואר או חברת האם) היא חברה ממשלתית שהחלה לפעול במרץ 2006 על פי רישיון שניתן לה מכוח הוראות חוק הדואר, התשמ"ו -1986 (להלן- חוק הדואר).
חברת בנק הדואר (להלן - חברת בנק הדואר או בנק הדואר) היא חברת בת של חברת הדואר, שהחלה גם היא לפעול במרץ 2006 , לפי סעיף 88 לחוק הדואר.
שתי החברות כפופות להנחיותיה ולפיקוחה של רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) ולפיקוחו של משרד התקשורת מתוקף הרישיון למתן שירותי דואר, שירותים כספיים4 מטעם בנק הדואר, ושירותים אחרים5 .
בנק הדואר אינו בנק כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי), אינו כפוף להוראות בנק ישראל ואינו נתון לפיקוחו של המפקח על הבנקים אלא לפיקוחו של המפקח על בנק הדואר שבמשרד התקשורת (להלן - המפקח), מתוקף הוראות חוק הדואר והחלטת הממשלה6 בנושא זה.
המפקחמפרסם כללי הנחייה לפעילותה של חברת בנק הדואר בתחומים השונים ומוודא שהיא פועלת על פיהם.
על בנק הדואר חלות גם תק נות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר), התשל"ה -1974 , והוראות המפקח לפי סעיף88 .
)יד לחוק הדואר (הוראות ניהול תקין עד 28 בפברואר2006 ניתנו השירותים הכספיים במסגרת בנק הדואר, מכוח חוק בנק הדואר, התשי"א -1951 , ובמסגרת רשות הדואר, מכוח חוק רשות הדואר, התשמ"ו-1986 .
משנכנס לתוקפו חוק הדואר, בוטלו בנק הדואר ורשות הדואר ופעילותם הועברה לחברת הדואר ולחברת בנק הדואר.
במסגרת ביטולו של חוק בנק הדואר בוטלה ערבות המדינה לכספי הלקוחות הפרטיים של בנק הדואר.
על פי החוק, בנק הדואר הינו ישות משפטית נפרדת, בין היתר, לעניין שמירתם של כספי הלקוחות.
ביולי 2012 'אישרה הכנסת את חוק הדואר (תיקון מס 11 ), התשע"ב -2012 (להלן- תיקון 11 ).
בתיקון זה נקבעו הפרדה מבנית מלאה בין חברת הדואר לבנק הדואר והוראות להתנהלותו של בנק הדואר בנפרד מחברת הדואר.
בתקופת הביקורת כיהן כמנכ"ל חברת הדואר מר דני גולדשטיין.
מטה בנק הדואר על כ-300 ,עובדיו, בראשותו של מר אבי בלו, מנהל חטיבת בנק הדואר אשר נכנס לתפקידו בנובמבר 2017 , אחראי לניהול השוטף של בנק הדואר ולפתרונן של בעיות שמתעוררות בסניפים ובסוכנויות.
יצוין כי מינואר 2016 עד יולי 2017 כיהן מר דורון ארבלי כמנכ"ל בנק הדואר וכי מאוגוסט 2017 לא מונה מנכ"ל לבנק הדואר וניהולו נעשה על ידי מנהל חטיבה הכפוף למנכ"ל חברת הדואר.
בנק הדואר מנהל כ - 450,000 חשבונות של לקוחות ונחשב לאחד ממנועי הצמיחה המרכזיים של חברת הדואר.
על פי הדוחות הכספיים של בנק הדואר .
כגון גביית תקבולים, מכירת מט"ח, ניהול חשבון ללא מתן אשראי וכרטיסים נטענים 5 סעיף 1 )(ולחוק הדואר, התשמ"ו-1986 , קובע כי "השר רשאי לדרוש ולקבל מבעל רישיון, כל מסמך וכל מידע הנדרש, לדעת השר, לצורך פיקוח או ביקורת על בעל הרישיון או לשם הסדרת תחום הדואר".
6 'החלטת ממשלה מס3979 מיום 24.
חברת דואר ישראל בע"מ |297 .
לשנה שהסתיימה ב - 31.
16 , הכנסותיו, כ -400 מיליון ש"ח, מהוות כ -20% .
מסך הכנסותיה של חברת האם אופי הפעילות הפיננסי של בנק הדואר, טיפולו באוכלוסייה ממגזרים מוחלשים והיותו מנוע צמיחה חשוב של חברת הדואר, מחייבים אותו לנהל את פעילותו באופן הולם ומקצועי ולהקפיד על חיסכון, על יעילו ת ועל כללי מינהל תקין.
בחודשים אוגוסט -דצמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בניהולה ובתפעולה של חברת בנק הדואר, לרבות סדרי הפיקוח והבקרה של משרד התקשורת עליה.
בדיקות השלמה נעשו ברשות החברות, בבנק ישראל, ברשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון ובאגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים).
דחיית יישומו של תיקון 11 לחוק הדואר .
בשנת2008 החליטה הממשלה7 על הסרת חסמים בפעילותן של חברת הדואר ושל חברת בנק הדואר.
ההחלטה קבעה כי על מנת לפתח את שירותיו של בנק הדואר יש לתקן את חוק הדואר כך שיוסרו המגבלות החלות עליו, ויש למנות לו מפקח במשרד התקשורת8.
עוד הוחלט כי יש להנחות את הממונה על התקציבים במשרד האוצר, את מנהל רשות החברות ואת המפקח על בנק הדואר במשרד התקשורת, לבחון את היקף ההון העצמי הראשוני של בנק הדואר ואת הדרכים לגיוס ההון לפעילותו.
ביולי 2012 פורסם ברשומות תיקון 11 לחוק הדואר, הקובע הוראות שיחילו עקרונות של ממשל תאגידי על בנק הדואר, בין השאר על מנת להרחיב את פעילותו ולהגדיל את מספר השירותים שיספק.
התיקון יאפשר לבנק הדואר לספק כל שירות בנקאי המותר לבנקים המסחריים (כגון הנפקת ניירות ערך, שמירה וניהול של מסמכים סחירים למען לקוחות, השכרת כספות, ייעוץ כספי וכלכלי, ייעוץ פנסיוני, ייעוץ השקעות וכן ניהול מערכת החשבונות של קופות גמל בעבור חברה מנהלת) למעט מתן אשראי ותשלום ריבית על פיקדונות.
7 'החלטת ממשלה מס3979 מיום 24.
פיקח סמנכ"ל הדואר במשרד התקשורת גם על בנק הדואר 298 |דוח שנתי 69א .
התיקון גם הסדיר את סמכויות הפיקוח והבקרה על בנק הדואר וקבע הוראות צרכניות המתייחסות לשירותים שהוא מספק.
בדברי ההסבר להצעת חוק הדואר (תיקון מס' 11 ) (בנק הדואר), התשע"ב - 2012 , נכתב: "מטרות החוק המוצע הן כדלהלן: .
לאפשר ניהול עצמאי והתמחות של החברה הבת בתחום מתן השירותים הכספיים תוך הפרדה בין הפעילות הריאלית של החברה (פעילות בתחום הדואר) לבין הפעילות הכספית-פיננסית של החברה הבת, וכן לחזק את מנגנוני הבקרה על הפעילות הפיננסית של החברה הבת.
להרחיב את פעולותיה של החברה הבת בתחום השירותים הכספיים.
מוצע כי השר, בהסכמת שר האוצר, יעניק לחברה הבת היתר למתן שירותים כספיים.
את השיקולים והמטרות שלהלן: קידום ושיפור מתן השירותים הכספיים לציבור.
הרחבת הנגישות של השירותים הכספיים לציבור, בשים לב.
לקיומם של פערים כלכליים בחברה בישראל ובהתחשב בצרכים ייחודיים של קבוצות שונות באוכלוסייה".
על פי תיקון 11 ,"היום הקובע" לתחולת הסעיפים העוסקים במתן שירותים כספיים בידי בנק הדואר הוא שנה מיום 31 ביולי 2012, בתנאי שיתקיימו התנאים הבאים: א.
גיוס הון עצמי לבנק הדואר כדי עמידה בהוראות המפקח לעניין ההון העצמי המזערי.
מינוי דירקטוריון לבנק הדואר.
חתימה על הסכם קיבוצי לע ניין יישומו של החוק בנוגע לתנאי ההעסקה של עובדים בחברת הדואר ובבנק הדואר.
הודעת בנק הדואר לשר כי בכוחו לספק את השירותים הכספיים וכי נחתם עם חברת הדואר הסכם לעניין זה.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2017 , טרם התקיימו התנאים האמורים ויישומו של החוק נדחה כמה וכמה פעמים, בידי שר התקשורת.
למשל, ב-23 בינואר2018 ,)פורסם ברשומות צו הדואר (דחיית היום הקובע התשע"ח-2018 , אשר דחה שוב את "היום הקובע" ל-30 ביולי2018 , ובכך נדחה למעשה יישומו של תיקון 11 ב-60 .
חודשים לפחות כבר בשנת 2012 העיר מבקר המדינ ה9 כי "העיכובים הרבים בקידום הליכי ההפרדה המבנית בין חברת הדואר לחברת בנק הדואר פוגעים בפוטנציאל למנף את פעילותו של בנק הדואר.
הנוגעים בדבר לדון בהאצת התהליכים המתבקשים לשם השגת מטרת הפיתוח של בנק הדואר.
פיתוח בנק הדואר יכול להוות עוד נדבך חשוב בהפחתת הריכוזיות בתחום הבנקאות הקמעונאית, בייחוד באזורי הפריפריה".
9 מבקר המדינה, דוח שנתי 64א (2012 " ,) חברת דואר ישראל בע"מ - עניינים כספיים בחברה", עמ' 635.
חברת דואר ישראל בע"מ |299 .
משיחות שקיימו במהלך הביקורת נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי משרד התקשורת, משרד האוצר ורשות החברות, עולה כי שלושת הגופים המאסדרים הרלוונטיים הללו תומכים בהוצאתה אל הפועל של התכנית להפרדה מבנית בין החברות וביישומו של תיקון 11 בהקדם.
עמדתם זו של הגופים באה לידי ביטוי במסמכים רשמיים של גופים אלה, אשר נסקרו במהלך הביקורת.
15 ששלח מנכ"ל משרד התקשורת נדרשו יושבי הראש של הדירקטוריונים של החברות לנקוט את כל הצעדים הנחוצים על מנת שיתקיימו כל התנאים המוקדמים בתיקון 11 שטרם קוימו.
בתשובתו למנכ"ל משרד התקשורת מ- 31.
15 כתב יו"ר הדירקטוריון של חברת הדואר מר חזי צאיג כי יש תמימות דעים בין שתי החברות באשר לצורך בהפרדה מבנית אשר תייצר תשתית לקידום פעילותו של בנק הדואר, הן כמנוע צמיחה לחברת דואר ישראל הן בתפקידו החברתי.
הנה כי כן, הגורמים המאסדרים והמקצועיים הנוגעים בדבר, וגם חברת הדואר עצמה, כולם תמימי דעים באשר לצורך בקיום הוראותיו של תיקון 11 .
לחוק הדואר ובהוצאתו מן הכוח אל הפועל, אך כאמור הוא טרם יושם מהביקורת עולה כי סוגיית ה הון העצמי של בנק הדואר היא המניעה העיקרית ליישומו של תיקון 11 :.
להלן הפרטים בנובמבר 2012 קבע המפקח לבנק הדואר את "הוראת ניהול תקין- ההון העצמי המזערי לחברת בנק הדואר כתנאי למתן השירותים הכספיים"10 .
בהוראה נקבעו שלושה מרכיבי הון הנדרשים מבנק הדואר: הון עצמי כנגד סיכונים בסך 44.
377 מיליון ש"ח, הון תפעולי ראשוני בסך17.
5 מיליון ש"ח, והון ראשוני להשקעות בסך מיליון ש"ח.
שלושת מרכיבי ההון האמורים מסתכמים ב - 62.
במהלך הביקורת העביר המפקח לנציגים של משרד מבקר המדינה את העבודה הכלכלית אשר הכין לבחינתו של גובה ההון העצמי הנדרש לבנק הדואר.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2017 , טרם קוימה הוראה זאת ולא הועמד ההון העצמי הנדרש לצורך קידום המהלך.
15 נשלח לממלא מקומו של מנכ"ל חברת הדואר דאז מסמך שכותרתו "חברת בנק הדואר בע"מ - העמדת הון עצמי".
על המסמך חתמו הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז מר אמיר לוי ומנהל רשות החברות דאז מר אורי יוגב.
במסמך נכתב: "לאור הצורך להסדיר את העמדת ההון העצמי המזערי לבנק הדואר, כפי שיידרש, הרי שככל שיתברר כי עד לכניסת משקיע אסטרטגי לחברת הדואר אין אפשרות להעמיד את הסכום הנדרש כהון עצמי מזערי ממשאבי החברה, רשות החברות הממשלתיות ואגף תקציבים יפעלו לקבלת .
10 בהתאם להוראות סעיף88 ()יד(ב2 ) לחוק הדואר, התשמ"ו-1986.
האישורים הנדרשים, לרבות אישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 10 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 , להשקיע בהון חברת בנק הדואר את הסכום הנדרש, לרבות הע מדת סכום זה ע"י המשקיע במסגרת השלב הראשון של הליך הפרטת החברה".
בדוח של מבקר המדינה משנת 2012 נכתב11 : "על הנהלות חברת הדואר וחברת בנק הדואר, על משרד התקשורת, על רשות החברות ועל דירקטוריון חברת הדואר להשלים בהקדם את ההפרדה ההונית בין חברת הדואר לבנק הדואר ולגבש דרכים ליצירת ההון העצמי הנדרש לבנק הדואר ולהבטחת פיקדונות לקוחותיו".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר, למשרד התקשורת ולחברת הדואר על העיכוב הממושך במימושו של תיקון 11 .
נוכח ההסכמה האמורה על הצורך ביישום הוראותיו של תיקון 11 , עליהם לפעול לאלתר לגיבוש הדרך לעמידה בהוראות התיקון.
בתשובתו של מינהל הדואר שבמשרד התקשורת מיום 26.
18 (להלן- תשובת משרד התקשורת) נכתב: ".