HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על מועצת הזיתים, בהיותה גוף סטטוטורי, לנהוג בשוויוניות בכל החלטותיה המינהליות.
כך, למשל, הודעה על האפשרות לקבל חותמת איכות ר אוי שתינתן לכל המשווקים באותו מועד על מנת להבטיח כי משווק מסוים לא יקבל יתרון תחרותי ממידע על כוונת המועצה, כגון האפשרות להפיץ "שמן זית" עם חותמת איכות לרשתות השיווק מוקדם ממתחריו.
נמצא כי היזמה להנפקת חותמת איכות ל"שמן זית" עלתה בפגישה שהתקיימה ביולי 2005 בין המנכ"ל והסמנכ"ל ובין מנהלי חברה לשיווק שמן זית (להלן - משווק ב).
בפגישה סוכם כי המועצה תנפיק חותמת איכות ל"שמן זית", שתהיה מוכנה לשימוש משווק ב מינואר 2006 , וכי חותמת זו "תהיה זהה בצבעיה ובגווניה לתווית האיכות המקורית".
כאמור, אף שמיולי 2005 לא הובא ה נושא לדיון במועצה, בדצמבר 2005 היא אישרה בדיעבד את הפצת חותמת האיכות.
בינואר 2006 אישרו מחדש המנכ"ל והסמנכ"ל את פרטי ההסכם עם משווק ב, ורק אז עדכנה המועצה שלושה משווקים נוספים בדבר השימוש בחותמת האיכות.
זאת ועוד, רק באפריל 2006 , תשעה חודשים לאחר הסיכום עםמשווק ב ושלושה חודשים לאחר שהוא החל לעשות שימוש בחותמות, יידעה המועצה את משווקי שמן הזית הנוספים בשוק על האפשרות לקבל חותמת איכות.
בפועל, עד מאי 2006 הנפיקה המועצה חותמת איכות לחברה אחת בלבד- משווק ב.
יוצא אפוא כי המנכ"ל והסמנכ"ל אפשרו לחברה אחת לזכות ביתרון על פני מתחרותיה.
במאי 2006 החליטה מליאת המועצה לשנות את מאפייני חותמת האיכות.
עד השינוי אמורה הייתה להיפסק הפצת החותמת.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצאו אסמכתאות לקיומם של דיונים במליאת המועצה או בהנהלתה בנושא מאפייני חותמת האיכות או לשינוי ההחלטה שקיבלה המליאה, ולמרות זאת בספטמבר אותה שנה חתמו נציגי המועצה (המנכ"ל והסמנכ"ל) על הסכם עבודה עם חברת המדבקות על הדפסת חותמות איכות.
עוד נמצא כי למרות החלטת המליאה, בשנים 2006 -2007 הקצתה המועצה חותמות איכות לשני משווקים נוספים.
עוד העלתה הביקורת, כי משווק ב המשיך לשווק "שמן זית" עם חותמת איכות גם בשנת 2009.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרו סמנכ"ל המועצה והיו"ר לשעבר כי הנהלת המועצה אישרה להמשיך את השימוש בחותמת האיכות ובה בעת חיפשה עיצוב גרפי חדש.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצאה החלטה כזאת, והסמנכ"ל והיו"ר גם לא המציאו אסמכתה המעידה על כך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ביוני 2007 כתב הסמנכ"ל למשווק שמן זית אחר שביקש לקבל חותמות איכות כי המליאה החליטה להקפיא את נושא חותמת האיכות עד עיצובה ובחינתה מחדש, וזאת בניגוד לתשובתו למשרד מבקר המדינה.
מהאמור לעיל ע ולה כי אף שמליאת המועצה החליטה במאי 2006 להפסיק את הנפקת חותמת האיכות, החליטו המנכ"ל והסמנכ"ל בגיבוי היו"ר להמשיך בהנפקת החותמת תוך מתן עדיפות למשווק ב.
הנפקת חותמת האיכות לאותו משווק נמשכה עד מועד סיום הביקורת.
כאמור, הנהלת המועצה החליטה להנפיק חותמת איכות שתהיה זהה בצבעיה ובגווניה לתווית האיכות.
לא נמצא שהמועצה פרסמה לציבור הצרכנים מידע בעניין הנפקת חותמת איכות ל"שמן זית" ובעניין ההבדלים בין "שמן זית" לשמן זית איכותי.
זאת ועוד, המועצה לא הבהירה לציבור כיצד ניתן להבחין בין התווית ובין החותמת שהיא מנפיקה.
יוצא אפוא שמועצת הזיתים פעלה באופן שעלול להטעות את ציבור הצרכנים בכך שלא הודיעה על כוונתה להנפיק חותמת איכות ל"שמן זית" משרד החקלאות ופיתוח הכפר 903 .
ולא פרסמה את ההבדלים בין תווית האיכות לחותמת האיכות ואת ההבדלים הבריאותיים והתזונתיים בין שני סוגי השמנים.
תהליך הנפקת חותמתהאיכות ל"שמן זית" לא נעשה באופן ראוי כמצופה מגוף סטטוטורי.
מנכ"ל המועצה והסמנכ"ל שלה נתנו לחברה אחת יתרון משמעותי על פני מתחרותיה.
זאת ועוד, אף שמליאת המועצה החליטה להפסיק את השימוש בחותמת האיכות, נמצא שהמנכ"ל והסמנכ"ל אישרו הפצה של החותמת, בעיקר למשווק ב.
כלומר, המועצה יצרה עדיפות ברורה למשווק ב תוך פגיעה בשוויוניות.
המועצה לא פרסמה את ההבדלים בין חותמת לתווית ובין "שמן זית" לשמן זית איכותי.
הנפקה מכוונת של חותמת הדומה לתווית האיכות בלי לפרסם את ההבדלים ביניהן יש בה כדי להטעות את ציבור הצרכנים והיא פוגעת במיתוג הייחודי של שמן הזית האיכותי.
האחריות הכוללת לעמידה בתקנים היא של היצרן.
האחריות לביצוע פיקוח ובקרה על שמן זית המיוצר בישראל והמיובא אליה חלה על משרד הבריאות - שירות , התשמ"ג]נוסח חדש[ )המזון והתזונה, לפי פקודת בריאות הציבור (מזון- 1983 .
פיקוח משרד הבריאות עוסק בבטיחות המוצר ובאיכותו.
רישיון יצרן מנופק על ידי המשרד אחת לשנה ומתחדש בהתאם לממצאי מבדק תברואתי טכנולוגי ובדיקות של המוצרים המיוצרים שמבצע המשרד.
הביקורת העלתה כי המאבק ביצרני שמן זית מזויף התקיים באופן לא אפקטיבי.
משרד הבריאות ריכז את מאמציו ביצרנים קטנים שמדי פעם בפעם החליפו את שמות המותגים ואת מקומות מילוי הבקבוקים שלהם.
הקנס המינהלי שהטיל המשרד ( 1,000 ש"ח בלבד) לא יצר הרתעה בקרב היצרנים ששיווקו שמן זית מזויף, וכדי לגבות את הקנס נדרש לעתים הליך משפטי ארוך.
עוד עלה כי המשרד נמנע מלפרסם את שמות היצרנים שזייפו שמן זית ואת שמות המותגים המזויפים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון דרכים אפקטיביות יותר למניעת שיווק שמן זית מזויף כדי להגן על הצרכן, ובכלל זה לשקול לפרסם את שמות היצרנים שזייפו שמן זית ואת שמות המותגים המזויפים.
סדרי ניהול מועצת הזיתים .
משיכת כספים מקרן הטבק 1.
המועצה לייצור ושיווק טבק גולמי בע"מ (להלן- מועצת הטבק) הוקמה בשנת 1962 ופעלה עד 1991 .
בשנת 1985 הקימה מועצת הטבק קרן כללית לטבק (להלן - קרן הטבק).
מנכ"ל מועצת הטבק דאז, מר עזאר ערטול (להלן - מנכ"ל מועצת הטבק), ששימש באותה עת גם מנכ"ל מועצת הזיתים עד שנת 1997 , היה מורשה חתימה יחיד בכספי הקרן.
שווי נכסיה בשנת 2007 היה כ- 860,000 ש"ח.
מועצת הטבק הייתה חייבת למועצת הזיתים בסוף 2007, כ-1.
1 מיליון ש"ח40, אולם לא הייתה אפשרות למשוך סכום זה מהקרן ללא פירוק רשמי של מועצת הטבק41.
באפריל 1999 הגיש מנכ"ל מועצת הטבק תביעה בבית הדין לעבודה נגד מועצת הזיתים, מועצת הטבק ומשרד החקלאות בדרישה להגדיל את פיצויי הפרישה שכבר ניתנו לו42.
באוגוסט 2007 הגיעו ההנהלה המצומצמת של מועצת הזיתים ומנכ"ל מועצת הטבק להסכם פשרה ולפיו יחולקו כספי הקרן בין מועצת הזיתים למנכ"ל מועצת הטבק, כך שהוא יקבל 375,000 ש"ח והמועצה תקבל 445,600 ש"ח.
בתמורה הוא התחייב להסיר את התביעה שהגיש.
הסכם הפשרה סוכם ללא מעורבות עורכי הדין של המועצה ומשרד החקלאות.
זאת ועוד, לאחר שנודע להם דבר ההסכם התנגדו לו בא כוח המועצה והיועץ המשפטי שלה והתריעו כי הסכם זה, שאושר על ידי הנהלת מועצת הזיתים, אינו חוקי וכי יש לבטלו ולהשיב את הכספים שהוצאו מקרן הטבק.
הם העלו את הנימוקים האלה: (א) מנכ"ל מועצת הטבק נמצא בניגוד עניינים: הוא השתמש בכוחו כמורשה חתימה יחיד למשוך את הכסף מקרן הטבק על מנת לגרום להעברת הכספים לכיסו, ומועצת הזיתים לא הייתה צריכה לשתף פעולה עם מהלך כזה.
(ב) מועצת הזיתים היא גוף נתמך, ולפי חוק יסודות התקציב43 , הגדלת תשלום הפיצויים למנכ"ל מועצת הטבק חייב את אישורו של הממונה על השכר באוצר.
גם היועצת המשפטית של מש רד החקלאות דאז הבהירה לסמנכ"ל מועצת הזיתים במאי 2006 כי כל הסכם עם מנכ"ל מועצת הטבק מחויב באישור הממונה על השכר.
חוב בגין שירותים שהעניקה מועצת הזיתים למועצת הטבק במהלך שנות פעילותה 41 בשנת 1991 החליטה הממשלה לפרק את מועצת הטבק אך לא השלימה את הליך פירוקה הרשמי.
42 הפיצויים שניתנו לו בשנת 1997 .
כשיצא לגמלאות 43 לפי סעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב: "גוף מתוקצב או גוף נתמך, לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או מגמלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 905 .
נמצא שהסכם הפשרה לא הובא לאישור הממונה על השכר במשרד האוצר.
ההסכם קבע כי התשלום הנוסף למנכ"ל מועצת הטבק היה בגין ייעוץ שיווקי שסיפק למועצת הזיתים בשנים 1998 -2001 .
אולם הביקורת העלתה כי הוא לא סיפק למועצה כל שירות בתקופה זו.
יתרה מזו, בתביעה שהגיש הוא כלל לא דרש כספים עבור שירות זה.
חוות דעת של יועץ משפטי בגוף ציבורי כמו מועצת הזיתים מחייבת את המועצה כל עוד לא הוצגה חוות דעת אחרת.
היועץ המ שפטי של המועצה אף הבהיר לחברי ההנהלה המצומצמת כי אם הם אינם מקבלים את דעתו, עליהם לקבל חוות דעת משפטית נוספת.
הביקורת העלתה כי ההנהלה המצומצמת - כאמור גוף לא פורמלי שכלל רק את היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"ל - לא קיבלה את חוות הדעת המשפטיות שניתנו לה באוקטובר 2007 בדבר אי -חוקיות ההסכם ולא הסתמכה על חוות דעת אחרת.
ראוי היה שההנהלה המצומצמת תציג את חוות הדעת של היועץ המשפטי שלה לפני ההנהלה, שלכאורה אישרה את הסכם הפשרה באוגוסט 2007 .
הביקורת העלתה כי ההנהלה המצומצמת לא הביאה את הנושא לדיון חוזר במליאת המועצה או בהנהלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר יו"ר המועצה שמליאת המועצה וההנהלה אישרו את הסכם הפשרה.
עוד ציין כי הוא לא סבר ש"במקרה זה חוות דעתו של היועץ המשפטי של המועצה גוברת על ההיגיון של החלטת ההנהלה והמליאה ולכן לא קיבלה המליאה את עצתו".
הביקורת העלתה כי מליאת המועצה שהתכנסה באותו יום לא דנה בהסכם הפשרה ולמותר לציין כי לא אישרה אותו, בניגוד לתשובתו של יו"ר המועצה.
נוסף על כך בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר אחד מחברי ההנהלה שאישרו לכאורה את הסכם הפשרה ופירעון חוב קרן הטבק כי אינו זוכר שאישר דבר שא ינו עולה בקנה אחד עם חוות דעתו של היועץ המשפטי של המועצה.
בנוגע להסכם הפשרה עצמו הוא מסר כי לא זכורה לו חוות דעת של היועץ המשפטי בנושא, וכי אם הייתה חוות דעת כזאת היא לא הובאה לידיעתו.
מהאמור לעיל עולה חשש כי הסעיף בדבר אישור ההסכם נוסף לפרוטוקול ישיבת ההנהלה לאחר סיומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהובאה חוות הדעת המשפטית לפני חברי ההנהלה המצומצמת היה עליהם לפעול על פיה או למצער לקבל חוות דעת משפטית אחרת, כפי שהציע היועץ המשפטי.
תפקודם בנושא היה לא ראוי ולא תקין גם לנוכח העובדה כי הם לא הביאו את הנושא לידיעת ה הנהלה, שאישרה את הסכם הפשרה.
יוצא אפוא שההנהלה המצומצמת פעלה ביודעין בניגוד לחוות הדעת המשפטית שקבעה שההסכם מנוגד לחוק.
היועץ המשפטי לממשלה קבע עוד בשנת 2002 שעל היועצים המשפטיים שבמשרדי הממשלה להיות "שומר הסף" להפעלת סמכות על פי החוק ועקרונות היסוד של שיטת המשפט הישראלית44.
כאמור חוק יסודות התקציב קובע בין היתר כי גוף מתוקצב או נתמך לא יסכים לשינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות אלא לפי מה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישור שר האוצר, וכי הגוף המתוקצב ימסור לממונה על השכר במשרד האוצר דין וחשבון על תנאי העסקתו של כל עובד בו.
בינואר 2008 עדכנה סגנית בכירה א לפרקליטת מחוז הצפון (להלן- הפרקליטה) את הלשכה המשפטית במשרד החקלאות (שאותו היא ייצגה במשפט האמור לעיל) ואת אגף השכר והסכמי עבודה שבמשרד האוצר (להלן - אגף השכר) בדבר הסכם הפשרה שנחתם בין מנכ" ל מועצת הטבק למועצת הזיתים ללא אישור משרד האוצר.
נמצא כי הן הממונה על השכר במשרד האוצר והן היועץ המשפטי של משרד החקלאות, שנושא משיכת כספי קרן הטבק הובא לפתחו מתוקף אחריותו הישירה על מועצת הזיתים, לא התערבו בעניין ולא פעלו לביטול הסכם הפשרה.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר היועץ המשפטי של משרד החקלאות כי הפרקליטה לא הציעה שהמשרד יפעל לביטול ההסכם אלא לפירוק מועצת הטבק.
עם זאת, נוכח הביקורת החליט משרד החקלאות לבחון את הצורך והאפשרות לפעול לפירוק מועצת הטבק ואת האפשרות להשיב את הכספים שנמשכו שלא כדין מקרן הטבק.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהובא לידיעתו של היועץ המשפטי של משרד החקלאות חשש בדבר פעולה שבוצעה בניגוד לחוק, היה עליו למלא את תפקידו כשומר הסף ולבחון את הנושא.
לכל הפחות היה עליו לוודא שהנושא יטופל ולעקוב אחר טיפולו של הממונה על השכר במשרד האוצר על פעולותיו בנדון, אולם אף דבר זה לא נעשה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 מסר סגן בכיר (אכיפה) לממונה על השכר כי בעקבות דוח הביקורת יבדוק אגף השכר עם פרקליטות מחוז הצפון את חוקיות הסכם הפשרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי היה שהבדיקה וההתערבות ייעשו בזמן אמת - לאחר פניית פרקליטות מחוז הצפון, ולא רק בעקבות דוח מבקר המדינה אחרי כשנתיים.
יוצא אפוא כי חתימת הסכם הפשרה ומשיכת כספי קרן הטבק נעשו למרות חוות דעת שקבעה שהדבר בניגוד לחוק, תוך התעלמות חברי ההנהלה המצומצמת מחוות הדעת המשפטיות שניתנו להם, בלי שהסתמכו על חוות דעת משפטיות אחרות ובלי שקיבלו אישור למהלך ממליאת המועצה או ההנהלה.
סדרי ניהול ישיבות המועצה וכתיבת פרוטוקולים .
מועצת הזיתים היא גוף בעל מאפיינים ציבוריים, ולכן עליה לפעול על פי עקרונות היסוד של המשפט הציבורי ובכללם שקיפות בפעולות כגון קבלת החלטות, ניהול הישיבות ומילוי פרוטוקולים לדיוניה.
ראוי שהפרוטוקולים יהיו חתומים על ידי היו"ר, יימסרו לכל המשתתפים בישיבה ויאושרו על ידיהם.
הביקורת העלתה כי הפרוטוקולים נכתבו ברובם על ידי הסמנכ"ל בלבד.
הפרוטוקולים לא אושרו על ידי יו"ר המועצה, לא הופצו באופן קבוע לחברי ההנהלה או המליאה ולא הובאו באופן סדיר לאישורם בישיבה שאחריה.
כך נמנעה מחברי המליאה האפשרות לפקח על ההחלטות שהתקבלו ולעקוב אחר ביצוען.
נוסף על כך נמצאו כמה שינויים בין פרוטוקול שנכתב בכתב ידו של הסמנכ"ל לבין זה שהודפס ותויק וכן נוסחים שונים של או תו פרוטוקול.
מכך עולה חשש כי בפרוטוקולים נעשו שינויים לאחר סיום הישיבות.
להלן שלוש דוגמאות: 1.
בפרוטוקול של מליאת מועצת הזיתים מדצמבר 2005 , אשר נשלח לאחד מחברי מליאת המועצה, רשומות תשע החלטות לסיכום הישיבה.
העתק מפרוטוקול זה נשלח גם למשרד מבקר המדינה.
בפרו טוקול של אותה ישיבה שנשלח ליועץ המשפטי של המועצה במרס 2008 רשומה החלטה נוספת שהתקבלה באותה ישיבה ולפיה המועצה מאשרת הפצת "חותמת איכות "שמן זית" על פי תקן ישראלי מספר 191 .
לא ברור מתי נוספה החלטה זו 2.
בכתב היד של פרוטוקול ישיבת הנהלת המועצה מאוגוסט 2007 שכתב הסמנכ"ל נרשמו שבע החלטות וכך גם בעותק המודפס הראשון.
בהגהה שביצע הסמנכ"ל הוא כתב החלטה נוספת (ושינה אגב כך את מספור כל ההחלטות) ולפיה ההנהלה מאשרת את פירעון חוב קרן הטבק למועצת הזיתים על בסיס החלטת חברי הנהלת קרן הטבק (כאמור לעיל).
עוד נמצא כי בפרוטוק ול ישיבת מליאת המועצה שהתכנסה באותו יום לא הוצגו נושא פירעון קרן הטבק והסכם הפשרה שנחתם ולמותר לציין גם כי הם לא אושרו.
כאמור, על פי פרוטוקול ישיבת ההנהלה ממאי 2007 היא אישרה תשלום נוסף לסמנכ"ל עבור ניהול תווית האיכות בסכום של 5,000 ש"ח בחודש.
כפי שצוין, בתשובתם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרו שלושה חברי הנהלה שנכחו באותה ישיבה ואישרו לכאורה את התשלום לסמנכ"ל, כי הם אינם זוכרים שהנושא עלה בישיבה.
זאת ועוד, אחד מהם אף העיר זאת למנכ"ל המועצה במאי 2008 וטען כי הנושא נוסף לפרוטוקול לאחר הישיבה, אך הוא לאקיבל תגובה על כך.
תוספות אלו מעלות חשש כי סעיפים אלו לא נדונו בישיבות ונרשמו בפרוטוקולים לאחר תום הישיבות.
מכיוון שאף אחד מהנוסחים אינו חתום 908 דוח שנתי60ב .
על ידי יו"ר המועצה, לא ניתן לדעת איזה מהם משקף כהלכה את הנושאים שנדונו בישיבות45 .
מחיקת חוב עמותת הזיתים .
מגדלי ז יתים ויצרני שמן זית הקימו באוגוסט 2000 עמותה לקידום ענף הזית בישראל (להלן - עמותת הזיתים).
חברי הוועד המנהל של העמותה היו יו"ר מועצת הזיתים לשעבר, מר אילן אשל, מנכ"ל המועצה, מר אמין חסן ז"ל והסמנכ"ל מר גדי הורביץ ושלושה חברים נוספים.
הביקורת העלתה כי בשנת 2006 הייתה העמותה חייבת למועצת הזיתים כ - 45,000 ש"ח.
באפריל 2006 ביקש הוועד המנהל של העמותה מהמועצה למחוק את החוב.
בין חברי הוועד המנהל שביקשו זאת היו יו"ר המועצה, המנכ"ל והסמנכ"ל.
שלושה ימים לאחר בקשת הוועד המנהל מחקה מועצת הזיתים את החוב.
מחיקת החוב בוצעה בלי שמליאת המועצה או הנהלתה התכנסו כדי לדון בבקשת העמותה, ובלי שהתקבלה החלטה סדורה שנרשמה בפרוטוקול להיענות לבקשת העמותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא ראוי שהמועצה שכאמור היא גוף ציבורי תממן את העמותה שהיא גוף פרטי, ועל אחת כמה וכמה תוותר על חוב של העמותה בלי שמליאת המועצה או הנהלתה אישרו זאת.
מנגנוני הבקרה של מועצת הזיתים .
ככלל, לתאגיד סטטוטורי מנגנוני בקרה פנימיים ומנגנוני בקרה חיצוניים.
בין מנגנוני הבקרה הפנימיים נכללים פעילות החשב או מנהל הכספים בתאגיד, ועדת הביקורת של מועצת התאגיד והמבקר הפנימי שלו.
נוסף על כך התאגידים כפופים לבקרות-על, בעיקר מטעם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ומשרד האוצר.
כאמור, השר הממונה על מועצת הזיתים הוא שר החקלאות.
לשר סמכויות רבות ובכללן מינוי חברי המועצה, מינוי יושב הראש שלה ואישור תקציבה (עם שר האוצר), ובסמכותו להפסיק את פעילות המו עצה בנסיבות מסוימות, דהיינו לשר אחריות מיניסטריאלית לפעילותה.
להלן פירוט מנגנוני הבקרה הפנימיים במועצה ואופן פיקוח שר החקלאות עליה.
45 יצוין שמכינון המועצה הזמנית בדצמבר 2008 סדרי ניהול הישיבות וכתיבת הפרוטוקולים מתנהלים כראוי.
בקרה כספית של מנהל החשבונות ניהול החשבונות השוטף של המועצה היה באחריותו של מנהל החשבונות לפי הנחיותיהם של חברי הנהלת המועצה.
ראוי שכל פעולה כספית תבוצע רק על סמך מסמכים רשמיים כגון חשבונית, הסכם וכו', תקבל ביטוי חשבונאי נאות בספרי המועצה ותבוצע לפי החוקים וההנחיות הנוגעים לה.
בבדיקת הפעילות הכספית של המועצה, כאמור, נמצאו חריגות רבות של מנהל החשבונות בכל הנוגע לניהול השוטף של כספי המועצה.
מנהל החשבונות העביר כספים מחשבון לחשבון ושילם לסמנכ"ל כל סכום שדרש בנסיעותיו לחו"ל ללא כל בקרה.
לדברי מנהל החשבונות, הוא ביצע פעולות אלה על סמך הוראות בעל פה של מנכ"ל המועצה, אולם הוא עשה את כל האמור לעיל ללא אסמכתאות, ללא אישור מליאת המועצה או הנהלתה וללא פיקוח ובקרה כפי שראוי שיהיו בעניינים הנוגעים לכסף ציבורי.
בבדיקת משרד המבקר לא נמצאו אסמכתאות כלשהן ובכלל זה הוראות כתובות המורות על ביצוע הפעולות או על הסיבה לביצוען.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר מנהל החשבונות כי תפקידו במועצה לא דרש ממנו לקיים מנגנוני בקרה פנימיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מנהל החשבונות שימש צינור להעברת כספים בלי הפעלת בקרה כספית נאותה על פי דין וכללי רישום חשבונאיים.
על מועצת הזיתים לבחון את תפקודו של מנהל החשבונות ולבדוק אם יש בהתנהגותו כדי להשפיע על המשך העסקתו בתפקיד זה.
ועדת ביקורת ומבקר פנימי 1.
חוק מועצת הצמחים קובע כי המועצה תמנה באישור שר החקלאות ועדת ביקורת לפיקוח על פעולות המועצה ולביצוע תפקידי ב יקורת שהשר או המועצה יטילו עליה (להלן - ועדת ביקורת).
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי משנת 2004 ועד 2009 לא מינתה המועצה ועדת ביקורת שתפקח על המבקר הפנימי ותטיל עליו משימות ביקורת.
עוד נמצא כי באוגוסט 2004 עדכן סמנכ"ל המועצה את משרד החקלאות כי אין למועצה ועדת ביקורת.
גם בחוות הדעת שהגיש היועץ המשפטי של משרד החקלאות למנכ"לית המשרד בינואר 2008 הוא כתב כי ידוע לו שבמועצת הזיתים אין ועדת ביקורת ואין מבקר פנימי.
יודגש שעל פי חוק מועצת הצמחים, האחריות למינוי ועדת ביקורת למועצה חלה גם על שר החקלאות, ולכן היה עליו לחייב את המועצה למנות ועדת ביקורת.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא כי שרי החקלאות46 בתקופה זו חייבו את המועצה למנות ועדת ביקורת כנדרש.
46 השר לשעבר, מר ישראל כץ; השר לשעבר, מר זאב בוים; והשר המכהן, מר שלום שמחון.
חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב - 1992 , קובע כי בכל גוף ציבורי תקוים ביקורת פנימית על ידי מבקר פנימי, אולם בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא שמשנת 2006 ועד 2009 לא היה למועצה מבקר פנימי47.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר היועץ המשפטי של משרד החקלאות כי בהיעדר מוסדות שנתמנו כדין לא ניתן היה לפעול למינוי ועדת ביקורת או מבקר פנימי, ולכן עיקר מאמציו של השר הנוכחי, מר שלום שמחון, נתונים להקמת מועצה זמנית שתפעל להקמת מנגנוני בקרה פנימיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 מסר שר החקלאות לשעבר, מר ישראל כץ, כי בתקופת כהונתו הוא לא ידע שלמועצת הזיתים אין ועדת ביקורת משנת 2004 , וכי גם בפגישות שקיים עם יו"ר המועצה דאז ועם מנכ"ל המועצה לא הובאה לפניו עובדה זו.
לעניין מינוי מבקר פנימי משנת 2006 , הרי שבאותה עת השר כבר לא היה בתפקידו.
חבר הכנסת זאב בוים מסר בדצמבר 2009 כי הוא מילא את תפקידו כשר החקלאות בממשלת מעבר לתקופה קצרה, כך שלא הספיק להקדיש תשומת לב למועצת הזיתים, ולכן לא חייב את המועצה למנות ועדת ביקורת ומבקר פנימי כחוק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מליאת המועצה הייתה חסרת תוקף עוד בשנת 2003 , כך שמאותה שנה ועד דצמבר 2008 לא מינו שרי החקלאות חברי מועצה חדשים כדין, או לחלופין לא האריכו את תוקף כהונתם של חברי המועצה הקיימת באופן זמני.
שרי החקלאות אף לא חייבו את המועצה הקיימת למנות מבקר פנימי או ועדת ביקורת, ולמעשה לא מימשו את אחריותם המיניסטריאלית לפעילות המועצה ולא וידאו שהיא פועלת לפי דרישות החוק בעניין מנגנוני הבקרה.
טיפול במידע ובתלונות .
סדרי מינהל תקינים קובעים כי כאשר מוגשים למשרד ממשלתי מידע או תלונה על גוף ציבורי כלשהו, לרבות מידע ממקור אנונימי, על הגורמים המוסמכים באותו משרד לבחון את הטענות שהועלו ולהחליט כיצד לטפל בהן.
ההחלטה תלויה בין השאר באמינות המידע ובמוסר המידע.
למשרד החקלאות הגיעו כבר בשנת 2005 תלונות על אי -סדרים במועצה ועל פעילות לקויה של הסמנכ"ל, אשר היה צורך להתייחס אליהן ולבדוק אותן, בייחוד נוכח העובדה שמשרד החקלאות ידע שמשנת 2004 חלק ממנגנוני הבקרה במועצה לא פעלו.
אולם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי גם כשהגיעו לשרי החקלאות ידיעות על תפקוד לקוי של המועצה שחייבו אותם להתערב מתוקף אחריותם המיניסטריאלית, הם לא עשו זאת.
47 יצוין כי בשנת 2009 , לאחר כינונה של המועצה הזמנית, מינתה המועצה ועדת ביקורת ומבקר פנימי.
מידע ותלונות משנת 2 0 0 5 בעניין מו עצת הזיתים : נמצא שמדצמבר 2005 הגיעו אל שר החקלאות דאז, מר ישראל כץ, תלונות על אי-סדרים במועצה ועל פעילותה הלקויה, ובייחוד בעניין פעילות הסמנכ"ל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 מסר השר דאז כי מכתב תלונה אנונימי הונח על שולחנו בתחילת חודש ינואר 2006 , ,שבועיים לפני סיום תפקידו ולכן לא הספיק לטפל בתלונה.
מכאן שהתלונות שהובאו לפני השר לא טופלו.
הקפאת תקציב המועצה : בתחילת שנת 2007 הקפיא משרד החקלאות את העברת התקציב למועצה על פי המלצת יועצו המשפטי.
בדצמבר 2008 מינו שרי האוצר והחקלאות מועצה זמנית, ובפברוא ר 2009 חידש משרד החקלאות את תמיכתו הכספית במועצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר היועץ המשפטי של משרד החקלאות כי המשרד הקפיא את העברת התקציב למועצה בין היתר בשל העובדה שלמליאת המועצה לא היה תוקף חוקי ובשל תלונות בנוגע לאי -סדרים במועצה שהגיעו לשר ולמשרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניתן היה לצפות שבמקביל לעצירת התקציב תתבצע בדיקה מקיפה ויסודית של התלונות האמורות, אולם הביקורת העלתה כי התלונות לא נבדקו על ידי משרד החקלאות אלא הועברו לבדיקת משרד מבקר המדינה במרס 2008 .
יצוין עוד כי משרד החקלאות עצר את התקציב למועצה בתחילת שנת 2007 בעוד התלונות בנוגע לאי -סדרים בפעילותה הגיעו רק בסוף אותה שנה, כך שנראה כי הקשר בין עצירת התקציב לקבלת התלונות נעשה בדיעבד.
נוסף על כך בפברואר 2009 , לפני שהחלה בדיקת משרד מבקר המדינה, חידש משרד החקלאות את תמיכתו הכספית ב מועצה, שכללה תשלום רטרואקטיבי לשנים 2007 -2008 .
תלונות ומידע שהגיעו למשרד החקלאות מדצמבר 2007: החלטה של רשות מינהלית צריכה להתקבל לאחר שהוצג לגורמים המחליטים כל המידע הנוגע לה.
הדבר ראוי במיוחד כאשר מדובר בנושאים הנוגעים לאי-סדרים ולטוהר מידות.
בדצמבר 2007 עדכן המבקר הפנימי של משרד החקלאות את השר שלום שמחון כי קיים חשש לאי -סדרים כספיים במועצה על רקע משיכת כספי קרן הטבק וחלוקתם בין המועצה לבין מנכ"ל מועצת הטבק.
בדיון שהתקיים בפברואר 2008 בלשכת מנכ"לית משרד החקלאות דאז בעניין תלונות שהתקבלו על אי-סדרים במ ועצה ובכלל זה משיכת כספי קרן הטבק, לא הציג היועץ המשפטי של המשרד את מלוא המידע שהיה ברשותו בכל הנוגע לפעילות המועצה; הוא לא הבהיר למנכ"לית כי המחלקה המשפטית שבראשה הוא עומד הייתה מעורבת במהלכים שקדמו להסכם הפשרה ולמשיכת כספי קרן הטבק, וכי חודש לפני כן הוא קיבל עדכון מפרקליטות מחוז הצפון ולפיו מועצת הזיתים פעלה בחוסר סמכות וההסכם שעליו חתמה לא קיבל את אישור הממונה על השכר במשרד האוצר.
היועץ המשפטי המליץ בחוות דעת שקדמה לדיון כי התלונות שהגיעו למבקר הפנימי של המשרד בנוגע למועצת הטבק יופנו למשטרת ישראל.
היועץ המשפטי של משרד החקלאות הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 כי הוא לא עדכן את מנכ"לית המשרד בדבר פניית פרקליטות מחוז הצפון כיוון שהדיון, לדבריו, לא התמקד בסוגיית מועצת הטבק אלא במכלול 912 דוח שנתי60ב .
התלונות על מועצת הזיתים, אך הוא עדכן אותה בחוות הדעת שקדמה לדיון, וכי שאר המשתתפים בדיון, שהיו בקיאים בעובדות, גם לא הציגו אותן בדיון.
ראוי היה שהיועץ המשפטי של משרד החקלאות יוודא שההיבטים המשפטיים ידועים וברורים למשתתפים בדיון גם אם סוגיית קרן הטבק לא עמדה במרכז הדיון.
בייחוד היה עליו לעדכן את מנכ"לית המשרד על אודות ה פנייה הרשמית מפרקליטות מחוז הצפון שהגיעה אליו בעניין ההסכם הלא חוקי שחתמה המועצה, על מנת שההחלטה כיצד לנהוג תהיה מבוססת יותר.
דוח הביקורת על פעילות חריגה נוספת של מר הורביץ : במאי 2008 הגיש מבקר חיצוני ליו"ר מועצת הצמחים דאז דוח ביקורת על בדיקת תלונות אנ ונימיות בדבר פעולותיו של מר הורביץ, סמנכ"ל מועצת הזיתים, במסגרת תפקידו הנוסף במועצת הצמחים.
הדוח עסק בין היתר בבדיקת חשד לחריגות שכר והטבות שניתנו לו בשני תפקידיו.
ממצאי הדוח העלו שהוא קיבל תשלומים והחזר הוצאות ביתר עבור תפקידיו במועצת הזיתים ובמועצת הצמחים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי ביולי 2008 הנחה היועץ המשפטי של משרד החקלאות את יו"ר מועצת הצמחים דאז לבדוק את הממצאים שהועלו בדוח ולעדכן אותו בדבר מסקנותיו והפעולות שבכוונתו לנקוט.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא נמצא שננקטו פעולות כלשהן ליישום המלצות דוח הביקורת.
כמו כן לא וידא היועץ המשפטי של משרד החקלאות שהנחיותיו מתקיימות.
תשלומי יתר לסמנכ"ל : כאמור, במרס 2008 פנה משרד החקלאות למועצת הזיתים ודרש כי סמנכ"ל המועצה יחזיר את הכספים שניתנו לו ביתר עבור ניהול תווית האיכות בשנת 2007 .
יו"ר המועצה לשעבר דחה את דרישת המשרד.
לא נמצא כי המשרד פעל בנושא זה ווידא שהכסף הוחזר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ציין שר החקלאות, מר שלום שמחון, כי בתחילת תקופת כהונתו לא היה למועצה תוקף חוקי ולא הייתה בידיו יכולת אמיתית לברר את התלונות שהגיעו אליו ולהקים את מנגנוני הבקרה כנדרש.
רק לאחר תיקון חוק מועצת הצמחים והחלתו גם על מועצת הזיתים48 , ניתן היה להקים מועצה חוקית חדשה ולמנות לה ועדת ביקורת ומבקר פנימי.
בכל הנוגע לתלונות ציין שר החקלאות כי לא עמדו לרשותו גופי חקירה ובדיקה בעלי סמכות, ועל כן החליט להעבירן למשרד מבקר המד ינה.
עוד ציין שר החקלאות כי קיבל החלטה לספח את מועצת הזיתים אל מועצת הצמחים כאחד מענפיה.
לתשובתו צירף השר פרוטוקול מדיון שקיים בדצמבר 2009 ,בעקבות קבלת טיוטת דוח זה ובו הנחה השר את אחד מעובדי משרדו לקיים פיקוח צמוד על מועצת הזיתים במתכונת שתיקבע.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח קריסת מנגנוני הבקרה במועצת הזיתים והתלונות שהתקבלו בגין תפקודה, על שר החקלאות היה למלא .
48 חוק מועצתהצמחים (ייצור ושיווק), תשל"ג - 1973 :תיקון אחרון[ 2.
] משרד החקלאות ופיתוח הכפר 913 .
את אחריותו המיניסטריאלית באופן אקטיבי.
היה עליו לפעול ללא דיחוי למינוי האורגנים החסרים במועצה - ועדת ביקורת ומבקר פנימי - כדי לבצע את פעילות הבקרה, ולכל הפחות למנות עובד ממשרדו כדי לפקח על המועצה, דבר שנעשה רק לאחר קבלת טיוטת דוח מבקר המדינה.
מנגנוני הבקרה הפנימיים במועצת הזיתים לא פעלו, כאמור, וגם מנגנוני הבקרה החיצוניים של משרד החקלאות והשרים שעמדו בראשו לא מילאו את תפקידי הביקורת המוטלים עליהם ולא דאגו לבדוק את התלונות על אי-סדרים בפעילות המועצה לאורך תקופה ארוכה.
האמור לעיל מדגיש את הצורך שעליו הצביע מבקר המדינה בדוחות קודמים49 בדבר הסדרת המסגרת לפעילות תאגידים סטטוטוריים ובהסדרת אופן הפיקוח והבקרה עליהם על מנת לבקר את פעילותם כראוי.
מועצת הזית ים היא תאגיד סטטוטורי שנועד לפתח ולבסס את ענף הזיתים לשמן, לתמוך במגדלי הזיתים ולהסדיר מטעם משרד החקלאות את הייצור והשיווק של שמן הזית במדינה.
ממצאי הדוח מצביעים על חריגות חמורות בתפקודה של מועצת הזיתים ובכלל זה חשש לפגיעה בטוהר המידות.
הנהלת מועצת הזיתים ביטחה על שם אנשי קש ועל שם המועצה מטעי זיתים שלא היו באחזקת המועצה וקיבלה עבורם תגמולי ביטוח.