HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המועצה לקו הרק"ל, תחנות היסעים והעתקת תשתית באר מים.
בתשובת עיריית תל אביב-יפו ממאי 2022 ציינה העירייה כי נדרש תיאום מראש והיערכות נאותה .
לא אמורה להיות זהות אינטרסים מלבד ההכרה בצורך ובחשיבות של הקמת .
מערכת הסעת המונים ופיתוח נאות בסביבתה.
הניסיון שנצבר במהלך שנות ההקמה של הרכבת .
הקלה מלמד שברוב המקרים יהיה קשה עד בלתי אפשרי לבצע עבודות להקמת תשתיות .
עירוניות לאחר סיום הקמתה של הרכבת הקלה.
לכן לדעת העירייה נדרשת הבנה והיערכות .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן מראש של כל בעלי התשתיות, ובכלל זה העיריות וחברת נת"ע, בשלב התכנון המפורט ובשלב .
ביצוע ההכנות הנדרשות להנחת תשתיות הרחוב לעשורים הבאים.
בתשובת נת"ע ציינה החברה כי בעיר תל אביב-יפו מתנהלת פעילות בהיקף אדיר במהלכה .
מוקמים שלושה קווי רק"ל; האדום, הסגול, והירוק, בעת ובעונה אחת.
פני אזורים רבים בעיר, מעל האדמה ומתחתיה.
העבודות מתבצעות בתל אביב באזורים סואנים, .
הומי אדם, עם תשתיות מסחר ותעסוקה.
על אף זאת, שיתוף הפעולה שמתנהל כמעט בכל יום .
בין החברה הממשלתית נת"ע לבין עיריית תל אביב-יפו הוא, לדעת החברה, אות ומופת ליכולת .
של שני הארגנים הגדולים האלה להתנהל במשותף ולהתקדם ליעד מוסכם, על אף חילוקי .
דעות שעול ים מפ עם לפ עם.
שיתוף הפעולה בין הארגונים מתבטא בין היתר ב ישיבות .
שמתקיימות דרך קבע בכל דרגי העבודה, במינהלת רק"ל שהוקמה בתל אביב וישיבות דו - .
שבועיות המתקיימות בין הדרגים הניהוליים בעירייה ובחברה.
בתשובת אגף התקציבים נמסר כי הוא תומך בהמלצות המבקר בנושא הרשות המטרופולינית .
וציין כי הרשות אינה תחליף אלא גורם משלים חשוב להירתמות הרשויות המקומיות לפרויקט .
הלאומי ולסיוען בקידומו.
האגף ציין כי נכון למועד תשובתו (יוני 2022 ) הוא קידם במסגרת הצעת .
חוק ההסדרים ל-2023 חוק תשתיות לאומיות צעדים שעשויים לסייע בהסדרת היחסים עם .
הרשויות המקומיות: מנגנון רישוי עסקים ייחודי לפרויקטים לאומיים, מנגנון מסירת שטחים .
לרשויות מקומיות בסיום העבודות ואיסור התניית שירות בשירות.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי בימים אלו הוא מפתח מודל של מרחבים תחבורתיים.
מרחבים אלו יורכבו מ כמה רשויות מקומיות סמוכות ו ייקבעו בהתאם למפה שיציג משרד .
התחבורה על פי תבחינים תחבורתיים ובהתייעצות עם הרשויות המקומיות והגורמים הממשלתיים .
המרחבים יקבלו בהדרגה סמכות בתחומי התחבורה הציבורית וניהול התנועה .
במסגרת רשויות מרחביות לתחבורה שיוקמו על ידי שרת התחבורה.
המשרד הדגיש כי בשלב .
זה אין כוונה כי המרחבים יעסקו בהקמה ו בתפעול של פרויקט הרק"ל.
המשרד ציין כי קיימת .
ועדה ליישוב סכסוכים במשרד ה אוצר שמתכנסת לעיתים רחוקות וסמכויותיה אינן מספקות.
כן בהצעת חוק המטרו מוצע להוסיף לוו עדה ליישוב סכסוכים במשרד האוצר סמכויות לעניין .
כדי לקדם את פרויקט הרק"ל ולצמצם את הפגיעה בתושבים בתוואי הפרויקט, חוזר משרד .
מבקר המדינה וממליץ למשרדי התחבורה והאוצר להקים רשות מטרופולינית לתחבורה .
בעלת סמכויות במטרופולין תל אביב62 ועד אז לבחון דרכים חלופיות כפתרונות ביניים .
להסרת החסמים הקיימים.
לדוגמה, להקים מנגנון ליישוב מחלוקות בין הרשויות לבין .
משרד התחבורה ונת"ע ולמנות לשם כך פורום קבוע בהשתתפות נציגי כל הצדדים.
זה יוכל להכריע במחלוקות ובמשא ומתן ליישובן בזמן קצוב וישפר את התהליך.
פורום כאמור עשוי לשמש פלטפורמה להצגת צרכים ייחודיים של הרשויות המקומיות ובהן .
גם רשויות קטנות המושפעות מפרויקט הרק"ל.
62 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), "משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים - ארגון .
מחדש בתחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב", עמ' 520 - 521; מבקר המדינה, דוח מיוחד משבר התחבורה .
הציבורית (2019" ,) 'תכנון וקידום של התחבורה הציבורית", עמ43 - 45 .
הסכמים בין המדינה לרשויות המקומיות .
בהיעדר רשות תחבורה מטרופולינית ובהיעדר מנגנון ליישוב מחלוקות בין משרד התחבורה .
ונת"ע לבין הרשויות המקומיות, שיתוף הפעולה בין הצדדים מוסדר בשורה של הסכמים.
הסכמי מסגרת והסכמים פרטניים בין המדינה לבין הרשויות המקומיות, ולהלן פרטים על .
הסכמים עם רשויות בתוואי הקו האדום .
הקו האדום עובר בחמש רשויות מקומיות: פתח תק ווה, בני ברק, רמת גן, תל אביב -יפו .
אלה ההסכמים שנחתמו או נערכו כדי להסדיר את השימוש בשטח בתוואי הקו: .
בשנת 2007 חתמה המדינה באמצעות החשב הכללי וסגן החשב הכללי על הסכמים המכונים .
"העברת זכות שימוש במקרקעין לצורך הקמה והפעלה של רכבת קלה" עם עיריות פתח תקווה, .
ההסכמים מסדירים בין היתר את תהליכי העברת זכות השימוש במקרקעי .
הרשות המקומית המיועדים לביצוע העבודות למדינה או לזכיין מטעם המדינה ואת השבת זכות .
השימוש במקרקעי המסילה שאינם דרושים לצורך הקמת הרכבת ומערכותיה, הפעלתם .
ותחזוקתם לרשות המקומית בתום עבודות ההקמה.
ההסכמים גם מסדירים את העברת זכות .
השימוש במקרקעי המסילה למדינה או לגורם מטעמה לצורך הפעלת הרכבת הקלה.
מוגדרים בהסכמים הבעלות של הרשויות במקרקעין ואופן השימוש בהם על ידי המדינה וכן .
חלוקת הזכויות הכלכליות במקרקעין בתקופת ההפעלה, כגון זכות פרסום.
בשנת 2009 חתמה המדינה, באמצעות החשב הכללי, על הסכם עם עיריית תל אביב-יפו.
על ההוראות הדומות להוראות ההסכמים האחרים, עסק הסכם זה גם במקטעים מסוימים של .
בשנת 2015 נחתם הסכם בין נת"ע לעיריית בני ברק ולחברת המים של בני ברק.
את סוגי העבודות העיקריים בתוואי הרכבת הקלה בעיר בני ברק ואת אופן המימון של עבודות .
הסכם העברת זכות שימוש במקרקעין בין העירייה למדינה מ-2007 צורף כנספח להסכם .
בתשובת עיריית בני ברק למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 (להלן- תשובת עיריית בני ברק) .
מסרה העירייה כי לדעתה, נת"ע לא מקיימת את ההסכם משנת 2015 בכל הקשור לפיתוח .
בפברואר 2020 אגף החשב הכללי במשרד ה אוצר הנחה את נת"ע כך: "לא מאושרות לנת"ע .
עבודות פיתוח בין התחנות בבני ברק עד אשר העירייה תשלם את התחייבותה מתוקף הסכם .
המימון שנחתם עם הממשלה ביולי 2009 .
באותו אופן לא מאושרות עבודות מסוג זה גם בערים .
אחרות אשר אינן עומדות במחויבותן או שלא נחתם עמם הסכם השתתפות במימון כלל (כדוגמת .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הביקורת העלתה כי לא נחתם הסכם בין אגף החשב הכללי לבין עיריית רמת גן.
החברים בוועדת היגוי הקו האדום באפריל 2018 החליטו כי בעיריית רמת גן לא יבוצע .
פיתוח מקטעים עיליים בין התחנות, זאת בשונה מרשויות אחרות שחתמו על ההסכם.
בשנת 2020 הנחה משרד האוצר כאמור שלא לבצעעבודות פיתוח בין התחנות ברמת גן .
ובבני ברק עד הסדרת ההסכמים.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי טיוטת הסכם לגבי השתתפות עיריית רמת גן בפרויקט ולגבי .
הסדרת היחסים בין המדינה, נת"ע והעירייה סוכמה ב-2009 , אךהעירייה סירבה לחתום עליה.
נציגי האוצר דאז וכיום התנו את תקצוב הפיתוח בין התחנות בחתימה על הסכם עם העירייה .
שיסדיר את היחסים בין העירייה לנציגי הממשלה.
בשנתיים האחרונות נעשו כמה ניסיונות לקדם .
הסכם מחודש, אך ללא התקדמות משמעותית עקב עמדות העירייה.
המשרד קיים עשרות דיונים .
עם העירייה, וגם לאחרונה מתקיים שיח עם נציגי העירייה לגבי הסכם לפיתוח בין התחנות של .
הקו האדום, עקב רצון העירייה לפיתוח כאמור, אך מצד שני העירייה עדיין מערימה קשיים .
לעבודות נת"ע במקטעי הקו הסגול בעיר.
עיריית רמת גן מסרה בתשובתה כי ההסכם בין עיריית רמת גן והחשב הכללי נמצא בשלב משא .
ומתן מול משרד האוצר .
כמו כן העירייה מסרה כי במקביל , לכך מקודמת תוכנית לפיתוח .
המרחב הציבורי בין התחנות.
אגף החשב הכללי מסר בתשובתו כי הסכם כאמור לא נחתם בשל מחלוקות מהותיות בכל .
הנוגע למימון עבודות הפיתוח שבין התחנות, שאינן קשורות בקשר ישיר לפעילות הרכבת.
מבחינת האגף, בעבודות מעין אלו נדרשת השתתפות עיריית רמת גן בשיעור העולה על .
השתתפותן בעבודות הרכבת הקלה עצמן, ובשל סירובה של העירייה בעת ההיא לממן זאת .
יובהר כי בימים אלו יש התקדמות במשא ומתן עם עיריית רמת גן ואנו .
תקווה שהסכם כאמור ייחתם בקרוב.
לקראת השלמת הקו האדום של הרכבת הקלה ובעיצומן של עבודות בקו הסגול שעובר .
בשטחה של העיר רמת גן, מומלץ כי עיריית רמת גן וחברת נת"ע יחתמו על הסכם שיסדיר .
את היחסים בין הצדדים ויקבע את דרכי הפיקוח על העבודות, בדומה להסכמים עם .
ההסכמים להעברת זכות שימוש במקרקעין לצורך הקמה והפעלה של רכבת קלה שנחתמו בין .
מדינת ישראל באמצעות ממשלת ישראל המיוצגת על ידי אגף החשב הכללי לרשויות המקומיו ת .
כאמור, מסדירים את אופן השימוש במקרקעין של המסילה 63 .
על פי ההסכמים, למדינה תיוותר .
זכות שימוש במקרקעין האלה לצורך הפעלת הרכבת הקלה.
זכות זו לא תיחשב מסירת חזקה .
ייחודית מהרשויות המקומיות למדינה.
יחד עם זאת, על פי ההסכמים זכות השימוש שניתנה .
למדינה לצורך הפעלת הרכבת הקלה מגבילה את היכולת של הרשויות המקומיות לבצע עבודות .
במקרקעין המסילה, לרבות פעולות הנדרשות לשם תחזוקת התשתיות המצויות המקרקעין אלה, .
אשר על פי ההסכם נדרש לתאם מול המדינה.
63 מקרקעין מסילה הן מקרקעין בהם קיימת חפיפה בין תוואי המסילה לבין מקרקעי רשויות, לרבות לעומק הקרקע .
לקראת הפעלת הקו האדום או בסמוך להפעלתו ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד .
התחבורה, לנת"ע ולרשויות המקומיות בתוואי הקו האדום לבצע היערכות מוקדמת ולקבוע .
נוהל משותף לתיאום עבודות תשתית במקרקעי המסילה.
הסכמים עם הרשויות שבתוואי הקווים הירוק והסגול .
הקו הירוק עובר בארבע רשויות - חולון, ראשון לציון, תל אביב והרצלייה.
בעשר רשויות ובהן: יהוד -מונוסון, אור יהודה, קריית אונו, גבעת שמואל, רמת גן, גבעתיים, תל .
הביקורת העלתה כי נחתם הסכם בין נת"ע לעיריית תל אביב לביצוע .
עבודות הרכבת הקלה בקו סגול ובקו הירוק.
אשר לקו הירוק, נערכו טיוטות הסכם בין נת"ע .
לרשויות ראשון לציון, חולון והרצלייה.
טרם נערכו הסכמים בקו הסגול.
עלה כי אף שהממשלה אישרה את הקמת הקווים הירוק והסגול ב-2016 , עד מועד סיום .
הביקורת באפריל 2022 נחתם הסכם אחד בלבד בשנת2020 עם עיריית תל אביב.
כי נערכו טיוטות הסכמים עם הרשויות המקומיות בתוואי הקו הירוק - חולון, ראשל"צ .
והרצלייה - אך טרם נחתמו עימן הסכמים.
עוד נמצא כי לא נערכו הסכמים עם הרשויות .
עיריית ראשון לציון מסרה בתשובתה כי היא ממתינה להתקדמות המדינה בעניין זה ומציעה כי .
המדינה תגבש הסכם אחיד מול הרשויות שעל בסיסו יתגבש הסכם מול כל רשות.
עיריית גבעת שמואל מסרה בתשובתה כי לא נחתם בינה לבין נת"ע הסכם ואף לא הועברה .
העירייה ציינה כי היא רואה חשיבות רבה בחתימה על הסכם כאמור .
שיסדיר את מערכת היחסים של המדינה עם העירייה בתחומה או בסמוך אליה עובר הקו וצמצום .
הסכם כאמור יסדיר גם את שיעור ההשתתפות בהעתקת תשתיות ובפיתוח .
עיריית חולון מסרה בהתייחסותה למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 (להלן- תשובת עיריית .
חולון) כי בעקבות מחלוקת בנושא הפקעת מקרקעין מהרשויות המקומיות בתוואי הקו הירוק, .
החל שיח על כלל ההסכמים בין עיריות ראשל"צ, חולון, והרצלייה לבין חברת נת"ע.
העירייה כי במהלך השנה החולפת היא נמצאת בתהליכי הידברות כדי לקדם את החתימה על .
הסכמי המסגרת למול נת"ע.
עד כה נחתמו שלושה: הסכם קידום תכנית משלימה (תכנון .
ובנייה), הסכם תשתיות והסכם "פסגות" בנושא שינוי מיקום חדרי טרנספורמציה .
בנושא העברת זכויות במקרקעין טרם נחתם עקב היעדר הסכמה על כל פרטיו ועדיין קיימות .
אי-הסכמות לגבי מספר נושאים, אשר מצריכים המשך ההידברות למול חברת נת"ע.
חולון מסרה כי היא ממשיכה בתהליך ההידברות ונמצאת בקשר רצוף עם נת"ע, במטרה לקדם .
בתשובת עיריית יהוד-מונוסון ממאי 2022 נמסר כי גם היא סבורה שיש לפעול על מנת שיחסי .
הצדדים וזכות השימוש המקרקעין יוסדרו בהסכמים.
עוד נמסר כי ככל הידוע לעירייה, מתנהל .
משא ומתן בין נת"ע לרשויות מקומיות אחרות וככל שהצדדים יגיעו להסכמים, תאמץ גם עיריית .
יהוד-מונוסון הסכמים דומים שיסדירו את מלוא צרכיה בהתאם למאפייני הקו העובר בתחומה .
ומאפייניה החברתיים, הכלכליים והמסחריים.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן בתשובת עיריית אור יהודה ממאי 2022 נמסר כיחתימה על הסכם זה, הכרוך במתן זכויות שימוש .
במקרקעי העירייה אינה עניין של מה בכך ומצריכה הסכמות בין הצדדים בהיבטים חשובים .
רבים ובכלל כך: זכויות קניין, תשלום בגין זכויות השימוש במקרקעין, תשלומי מסים, אחריות .
וביטוח, שמירה על תשתיות עירוניות, פעולות חירום של העירייה ללא תיאום.
בין הרשויות לנציגי נת"ע ונושא התשלום ובהן זכויות השימוש במקרקעין מהווה אבן נגף בין .
צפוי להיקבע דיון בדרג ראשי הרשויות המקומיות המצויות בתוואי, מנכ"ל נת"ע ונציגי .
בנסיבות אלו, ואף שעיריית אור יהודה חפצה בקידום ההסכם בין הצדדים, ברור .
כי אין הדבר נתון רק לפתחה ועל מנת להגיע להבנות המעודנות בהסכם, נדרשת הסדרה של .
כל ההיבטים הנ"ל באופן המקובל על שני הצדדים.
בתשובת עיריית קריית אונו נמסר כי נציגי נת"ע הציעו לעיריית לחתום על הסכמים מוכנים, ללא .
אפשרות לגמישות מותאמת לעיר.
כמו כן נמסר מהעירייה כי אין בחברת נת"ע גורם מוגדר .
שעומד בקשר עם העירייה.
בתשובת עיריית הרצלייה נמסר כי ההסכם בינה לנת"ע טרם נחתם בשל חילוקי דעות בעניין .
פיצול ההסכם הקנייני ועד כה לא התחיל קידומו בנת"ע.
העירייה מסרה גם כי היא פעלה ופועלת .
בכל האמצעים העומדים לרשותה על מנת שיחסי הצדדים והעברת זכות השימוש במקרקעין .
יוסדרו במסגרת הסכמים.
הצדדים אף הגיעו להסכמות חלקיות בנוגע למערכת היחסים .
בתשובת אגף התקציבים צוין כי האגף מקדם בימים אלו הסכם המסדיר את היחסים בין המדינה .
לבין הרשויות המקומיות בנוגע לפרויקט המטרו.
הסכם זה, צפוי להסדיר את ההסכמות בין .
המדינה לרשויות באשר לכל הפרויקט ובין היתר סוגיות מימון, השתתפות, ניהול הלכים .
משפטיים, בירור מחלוקות ועוד.
גם משרד התחבורה מסר בתשובתו כי במסגרת המשא ומתן שנערך מול הרשויות להסכם לגבי .
פרויקט המטרו, הובא גם נושא ה סדרת הממשקים וההשתתפות של הרשויות בקווים הירוק .
טיוטה כאמור סוכמה לאחרונה בין משרד האוצר לנציגות הרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר ולנת"ע וכן לרשויות בתוואי הקווים .
הסגול והירוק - חולון, ראשון לציון, הרצלייה, יהוד-מונוסון, אור יהודה, קריית אונו, גבעת .
שמואל, רמת גן, גבעתיים - שטרם חתמו על ההסכמים, לפעול לחתימה על הסכמים.
הסכמים אלה יאפשרו תיאום עם הרשויות המקומיות והסדרה של חובות הצדדים .
וזכויותיהם תוך איזון בין הצורך בקידום הפרויקט לבין הצרכים של הרשויות ותושביהן, והם .
עשויים לאפשר התקדמות מהירה יותר של הפרויקט ובכך למזער את הפגיעה בתושבים .
ולאפשר להם להפיק תועלת מהפרויקט מוקדם ככל הניתן.
חתימה על ההסכמים כאמור .
מקבלת משנה חשיבות כל עוד אין במטרופולין תל אביב רשות תחבורה מטרופולינית ואין .
מִ נהלת פרויקט של הרק"ל מטעם הרשויות.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד .
האוצר לשקול את יישום ההסכמות המסתמנות לקראת הקמת המטרו בקווי הרק"ל הירוק .
בתשובה נוספת של אגף החשב הכללי מיולי 2022 צוין כיהם פועלים לקידום הסכמים מול .
הרשויות בתוואי של הקווים הירוק והסגול.
הבדלים במימון העלויות של העתקת תשתיות בין רשויות מקומיות .
אופן המימון של עבודות שונות בפרויקט, לרבות מימון העתקת התשתיות, אינו מוגדר בהסכמי .
לפיכך שיעור השתתפותן של העיריות בעלויות העתקת התשתיות בתוואי הרק"ל שונה .
בין רשות לרשות ומוגדר בהסכמים נקודתיים.
למשל, על פי ההסכם עם עיריית פתח תקווה, .
85% מכל עלויות הפרויקט, כולל העתקת התשתיות, ימומנו על ידי נת"ע ו-15% על ידי הרשות .
לעומת זאת, על פי ההסכם עם עיריית בני ברק החלוקה שונה: נת"ע מממנת 100% .
מעלויות העתקת התשתיות בתחנות ו-50% מעלויות העתקת התשתיות בין התחנות, והרשות .
המקומית מממנת 50% מהן.
חלוקת העלויות עם רשויות מקומיות אחרות לא הוגדרה מראש .
בוועדת ההיגוי ממאי 2018 שדנה בהיערכות אסטרטגית לקראת ביצוע מכרזים בקווי הרק"ל .
הסגול והירוק, הוצגו דרישות הרשויות המקומיות: "העיריות אשר בתחומן עוברים הקווים מעלות .
לחברה דרישות באשר לטיפול והסדרה של כל החתך בתוואי הרק"ל ולעיתים גם של תשתיות .
מחוץ לחתך תוואי הרק"ל, לרבות התאמות תשתיות נוספות ש ל חשמל, מים ניקוז וכו'.
שדרישות הרשויות אינן ממולאות מתמודדת נת"ע עם קשיים בהליך התיאום ההנדסי שנדרש .
לביצוע עבודות בתחום הרשות".
הביקורת מצאה הבדלים בשיעור ההשתתפות של נת"ע במימון העתקת תשתיות בין .
הרשויות שבתוואי הפרויקט ( כגון: מימון של 85% מעלות העתקת התשתיות בפתח תקווה, .
מימון של 100% בתחנות רק"ל בבני ברק ו-50% .
)בין התחנות בה כן נמצא כי בהסכמים .
עם הרשויות המקומיות תל אביב-יפו ובת ים לא נקבע שיעור חלקן של הרשויות ושל נת"ע.
בהיעדר חלוקה ברורה בין עלויות הפרויקט לבין עלויות הטיפול השוטף בתשתיות .
הסמוכות לתוואי הפרויקט, חלוקת העלויות בין הרשויות המקומיות למת"ח ונת"ע נקבעת .
באופן נקודתי בתהליכי משא ומתן בין הצדדים.
משום כך עלולים להיגרם עיכובים בלוחות .
הזמנים ועיוותים בחלוקת הנטל בין תקציב הפרויקט לתקציב הרשויות המקומיות.
בתשובת עיריית תל אביב-יפו צוין כי בנוגע להעתקת תשתיות נקבעו בהסכמים בין המדינה .
ועיריית תל אביב-יפו קווים מנחים אשר מיושמים בפועל.
כמו כן העירייה ציינה כי לדעתה נדרשת .
הסדרה מראש ובשקיפות בין כלל הרשויות והמדינה, לגבי השתתפותן הכספית ולגבי כלל תנאי .
בין היתר, נדרשת הסדרה ובשקיפות מלאה של הטיפול בתשתיות קיימות וביצוע .
תשתיות בעתיד, מיתון השפעת העבודות בתקופת ההקמה, שימוש במקרקעי הרשות לצורך .
הקמת פרויקט הרק"ל והפעלתו ונושאים נוספים הנכללים בתוך ההסכמים השונים שבין הרשות .
המקומית ובין המדינה או חברת נת"ע מטעמה.
כמו כן, לדעת עיריית תל אביב-יפו, נדרשת גם .
שקיפות מלאה ותיאום פרטי התכנון והביצוע בשטחים הציבוריים לפני פרסום המכרזי ם על ידי .
בתשובת אגף החשב הכללי צוין כי מנגנון ההשתתפות בפרויקטים של הרשויות המקומיות תלוי .
במגוון פרמטרים, כגון איתנות הרשות וחלקה בפרויקט, ועל כן נדרש לקיים משא ומתן מול כל .
יובהר כי לעניין פרויקט המטרו, בשל היקפו האדיר ומספר הרשויות שהוא חוצה, בימים .
אלו מתקיים משא ומתן עם נציגות רשויות מקומיות, המייצגות את כל הרשויות שהפרויקט עתיד .
לחצות, כדי להסדיר את מנגנון ההשתתפות באופן אחיד.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לבחון הסדרה של קווים .
מנחים למבנה המימון של העתקת התשתיות בכל הרשויות המקומיות שבהן עוברים קווי .
הרק"ל ולקבוע את העקרונות האלו בכלל ההסכמים בשקיפות ו בצורה שוויונית, בהתאם .
בתשובת משרד התחבורה צוין כי המלצת המבקר, לבחון הסדרת קווים מנחים, שקופים .
ושוויוניים למבנה מימון העתקת תשתיות ברשויות המקומיות, מקובלת.
פיתוח סביבתי בסיום העבודות להקמת הרכבת הקלה .
בהסכמים הקיימים עם הרשויות אין הוראות מפורטות בנושא הפיתוח הסביבתי 64 .
יש בהם הגדרות כלליות יחסית והן אינן אחידות.
בהסכמים עם עיריות תל אביב-יפו ובת ים בתוואי הקו האדום קובע סעיף ( 5.
מתחייבת כלפי הרשות המקומית כי בטרם השבת זכות השימוש במקרקעי האתר לרשות .
המקומית, יבוצעו עבוד ות פיתוח וגימור של מקרקעי האתר בהתאם לסטנדרטים עירוניים .
תל אביב[ מקובלים כנהוג בעבודות פיתוח דומות ואחרות בעיר-, ובלבד שהוראות סטנדרטים ]יפו .
אלו לא יהיו מחמירים יותר מהסטנדרטים הקבועים בהוראות מסמכי חוזה הזיכיון".
בהסכמים עם שתי עיריות בתוואי הקו האדום, פתח תקווה ובני ברק, אין סעיף דומה.
הפיתוח מסתכמות בסעיף כללי, ולפיו "עם השלמת עבודות ההקמה של הרכבת הקלה באתר .
או בכל חלק ממנו, תשיב המדינה.
כשהם ראויים לשימוש על פי ייעודם".
בהיעדר סטנדרט פיתוח מטרופוליני, חתמה נת"ע כנציגת הממשלה על הסכמים ייעודיים בנושא .
הפיתוח הסביבתי עם שתיים מהעיריות בתוואי הקו האדום, בת ים ובני ברק.
דומים בהסכמים מלמדת כי מפרט הפריטים ומחירם שונים.
לדוגמה, ההסכם עם עיריית בת ים .
מגדיר אבני שפה במידות 17/25 במחיר87 ש"ח למטר, ואילו בהסכם עם עיריית בני ברק סוכם .
על אבני שפה במידה 17/23 במחיר של70 ש"ח למטר; בהסכם עם עיריית בת ים נדרשו ספסלים .
נגישים שלהם מסעדי יד בעלות של 2,170 ש"ח ליחידה, ואילו בהסכם עם עיריית בני ברק נדרש .
ספסל ללא הגדרות מיוחדות למעט הדרישה שלא יהיה מעץ, בעלות של 1,400 ;ש"ח ליחידה .
בהסכם עם עיריית בת ים נדרשו מתקני אשפה במפרט מפורט בעלות של 2,820 ש"ח ואילו .
בהסכם עם עיריית בני ברק נדרשו מתקני אשפה ללא פירוט, בעלות של 750 .
בתשובת עיריית בני ברק צוין כי בכל הקשור לפיתוח הסביבתי העירייה מבקשת כי "סטנדרט .
הפיתוח יהיה אחיד - דין בני ברק כדין תל אביב ורמת גן".
עיריית תל אביב-יפו ציינה בתשובתה כי לדעתה נדרשת הסדרה ובשקיפות מלאה של נושאים .
כגון סטנדרטים של פיתוח המרחב הציבורי.
בדיון סטטוס חודשי מדצמבר 2020 בין מת"ח וחברת הבקרה מטעמו, נת"ע ומשרד האוצר, נדון .
נושא הפיתוח מעל תחנות הרק"ל ברמת גן ובבני ברק.
מסיכום הדיון עולה כי אין הסכמה בין .
העיריות על אופן הפיתוח, כדוגמת הצורך בשבילי אופניים באזורי הפיתוח.
64 פיתוח סביבתי הוא פיתוח אזור התחנות ותוואי הרק "ל הכולל הטיפול בשטחי עבודות בסיום הקמת התחנות .
והמסילות - חיפויים, סלילת כבישים ומדרכות, ריהוט רחוב וכדומה.
סטנדרט פיתוח, מתנהלים דיונים ארוכים בוועדות המחוזיות, המשרד תחבורה והגורמים נוספים.
כאמור לעיל, בתשובת עיריית רמת גן צוין כי מתנהל משא ומתן בין העירייה לבין משרד האוצר .
וכי במקביל מקודמת תוכנית לפיתוח המרחב הציבורי בין התחנות.
עלה כי ההסכמים בין נת"ע לרשויות אינם מטפלים במפורש בנושא הפיתוח הסביבתי, עם .
זאת בחלק מהרשויות המקומיות מחייבים לעמוד בסטנדרט עירוני מסוים, אך אין פירוט .
של הסטנדרט העירוני, וכך ההגדרות הקיימות ניתנות לפרשנויות שונות.
סטנדרט המקובל בעירייה אחת גבוה או נמוך מהמקובל בעירייה אחרת.
בתוואי הקו האדום ההגדרה לפיתוח אף בסיסית יותר - על השטח להיות "ראוי לשימוש" .
עם עיריית רמת גן בתוואי הקו האדום לא נחתם הסכם ולא הוגדר הפיתוח .
מצב הדברים הקיים פותח פתח רחב למחלוקות בין הרשויות לבין משרד .
התחבורה ונת"ע שעלול לגרום לעיכובים בסיום העבודות ובמסירת האתרים לרשויות.
כן, בהיעדר הגדרות אחידות ייתכן מצב שבו הממשלה מממנת מתקציב המדינה פיתוח .
שונה ברשויות שונות על בסיס הסכמות והסכמים נקודתיים.
יתר על כן, בהסכמים שנתחמו בשנים 2007 - 2009 בין נציגי המדינה לרשויות המקומיות .
בקו האדום מצוין כי בתום העבודות יוחזרו השטחים לרשויות בסטנדרט פיתוח שאינו עולה .
על הנדרש מזכיין PPP .
עלה כי הממשלה ביטלה את ההתקשרות עם הזכיין ב-2010 ובכך .
הפכה הוראה זו של ההסכם לבלתי עדכנית.
בתשובת עיריית תל אביב-יפו צוין כי לדעת העירייה יש מקום לקבוע סטנדרט פיתוח המותאם .
להיקפי השימוש בעתיד עם הפעלת הרק"ל, כולל פיתוח המרחב הציבורי, מדרכות נאותות, .
שבילי אופניים מופרדים והצללה, אשר יבטיחו את אטרקטיביות השימוש במערכת הסעת המונים .
על פני השימוש ברכב הפרטי.
לדעת העירייה, הסטנדרטים הקיימים כיום אינם נותנים מענה .
הולם לצרכים העתידיים ועלולים לפגוע בהיקפי השימוש במערכת בעתיד.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי סטנדרט מטרופוליני אחיד הוא אכן פתרון אידיאלי, אך מבחן .
המציאות מלמד כי הדרישות מכל רשות שונות באופן קבוע; לכל אחת יש מפרט רחוב אחר ולכן .
השיח מולן מתנהל בנפרד.
כמו כן, חשוב לשמור על רמת גמישות סבירה שתאפשר דיאלוג .
אפקטיבי בין נת"ע לרשות המוניציפלית על צרכיה הייחודיים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע ולמשרדי התחבורה והאוצר לפעול להנהגת סטנדרט .
מטרופוליני בסיסי שיותאם לתנאי השטח, לצורכי הרשות ולהיקף השימוש הצפוי ברק"ל .
וכן יתרום ליצירת מרקם אורבני מתקדם ולעידוד השימוש בתחבורה הציבורית.
מבקר המדינה ממליץ כי כל רשות תוכל להוסיף פיתוח סביבתי נוסף על הסטנדרט .
המטרופוליני הבסיסי בהתאם לצרכים והמאפיינים הייחודיים שלה ושל תושביה, ובמימונה.
תיאום תשתיות עירוניות וארציות בתוואי הפרויקט .
הרכבת הקלה של מטרופולין תל אביב עוברת בשטח אורבני צפוף ורווי תשתיות לאומיות .
ומקומיות שונות, עיליות ותת-קרקעיות.
כדי לאפשר הפעלה שוטפת של הרכבת הקלה בתום .
ההקמה, בשלב ההקמה מועתקות תשתיות ונעשים תיאומים הנדסיים עם חברות התשתית .
השונות: חח"י, "מקורות", "בזק" וחברות אחרות.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הביקורת העלתה כי תיאום התשתיות הוא אחד החסמים הגדולים בקידום הפרויקט.
תשתיות מחייב לעיתים תכנון מחדש של אותן תשתיות, לעיתים בתנאים חריגים (כגון שטח .
מצומצם שניתן להקצות לתשתית, לוחות זמנים קצרים ועוד).
תכנון וביצוע העתקות תשתית .
בתנאים מו רכבים כאמור עלולים להתארך, ובמקרים מסוימים לעכב את התקדמות פרויקט .
בתשובתה מסרה עיריית תל אביב-יפו כי ה לקחים שהפיקה מ עבודות ההקמה בשלב אינפר א 1 .
בשלושת קווי הרק"ל מדגיש ים את הצורך בבניית יכולות ו בהיערכות מתאימה מראש בקרב .
הצדדים המעורבים, ובכלל זה נת"ע והקבלנים מטעמה, חברות התשתית והעיריות.
העירייה לא מדובר רק על מידע הנוגע לתכנון וליכולת תיאום ת וכניות, אלא קיימת הערכת חסר .
גם לשלבי הביצוע בהיקפים הנדרשים.
חברות התשתיות (כגון חח"י וחברת התקשורת) מופקדות על הקמה ותחזוקה של התשתית .
שבאחריותן בכל רחבי המדינה, לרבות בפרויקטים אחרים בתחום התשתיות.
פרויקט רק"ל הוא אומנם פרויקט התשתית היקר במשק, אך הוא אינו הפרויקט היחיד המקודם .
במדינת ישראל בעת הזו.
משאבי חברות התשתיות, שחלקן פרטיות וחלקן ממשלתיות, מוגבלים .
ואמורים לתת מענה לכל הפרויקטים בתחו ם התשתיות, פרויקטים חדשים בתחום המגורים .
והמסחר וכן פיתוח ותחזוקה של הרשת הארצית או המקומית של התשתיות הרלוונטיות.
הרק"ל משתלב בתוכניות העבודה ואינו זוכה לעדיפות על פני פרויקטים אחרים.
של חברות התשתיות לספק את הצרכים המשתנים של נת"ע מוגבלות.
במהלך עבודות להקמת הקו האדום חלו עיכובים בעבודה מול חברות תשתיות.
מתקדמים של הקמת הקו עדיין היו עיכובים בביצוע עבודות מסוימות.
לדוגמה, על פי דוח חברת .
הבקרה לרבעון השלישי של שנת 2021 " , העבודות בתחנת אהרונוביץ' התארכו בשלעיכובים .
בעבודות חח"י לפירוק עמודי חשמל, חוסרי תכנון אשר גר מו לעיכובים".
גם בנובמבר 2021 , המועד שבו הפיקה חברת הבקרה את הדוח הסופי לרבעון השלישי של .
2021 , היא ציינה כי הממשק עם חח"י וחברות תקשורת נמנה עם החסמים המרכזיים של .
כך נכתב בדוח בקשר לממשק עם חברת החשמל: "ממשיכים הקשיים מול חברת .
הנושא בא לידי ביטוי במספר מישורים הכוללים: חוסר במתכננים .
שמעכבים התייחסות לתכנון לפעמים חודשים ממועד ההגשה, אישורים לביצוע ועוד".
לעבודה עם חברות התקשורת נכתב: "נת"ע מתקשה כמו חברות תשתית אחרות בקידום הביצוע .
מול חברות התקשורת, אשר מתעקשות לבצע בעצמן את עבודת העתקת התשתית בהתאם .
עיכובים הקשורים לחברות התשתיות שליוו את הקמת הקו האדום ממשיכים ללוות את העבודות .
חברת הניהול של המקטע המערבי של הקו הסגול שפועלת מטעם נת"ע דיווחה בדצמבר 2021 .
כי עבודות במקטע PLW 1 בקו הסגול (אזור רחוב ארלוזורוב בתל אביב) נדחו ב- 11 חודשים .
בקירוב בשל בעיות בתיאום עם חח"י ועם חברת תשתית נוספת.
בתיאום הנדסי מינואר 2020 .
צוין כי אין אישור מחח"י.
במרץ 2020 אישרה חח"י לבצע עבודות במקטע.
קבלן הביצוע רישיון לביצוע עבודות מעיריית ת"א ביוני של אותה שנה ללא מגבלות מצד חח"י, .
אך באוגוסט הגישה חח"י התנגדות.
מחוז דן בחח"י אישר שוב את העבודות באוקטובר 2020 .
ובאותו חודש העניקה העירייה רישיון מעודכן לביצוע העבודות במקטע, כשמונה חודשים אחרי .
ברישיון המעודכן לביצוע העבודות שניתן לקבלן נכללה מגבלה שלא .
הייתה בו קודם, שאסרה לבצע עבודות תשתיות אחרות במקביל לעבודות חח"י.
עבודות בתשתיות הביוב והמים, דחייה שגרמה לעיכוב נ וסף של שלושה חודשים ולעיכוב .
העבודות במקטע ב-11 חודשים בסך הכול.
יתרה מזו, על פי דוח חברת הבקרה, במהלך ביצוע .
העבודות התעורר צורך בשינוי התכנון של רצועות החשמל במקטע ובמאי 2021 התקבלה על .
כך הנחיית חח"י, מה שצפוי לגרום לעיכוב נוסף של העבודות בשישה חודשים נוספ ים בקירוב.
עיכובים דומים הקשורים לתכנון רצועת החשמל חלו גם בתת-מקטע אחר בהמשך מקטע PLW1 .
בדוח אחר של חברת הניהול של הקו הסגול מטעם נת"ע שהופק בדצמבר2021 , צוין כי בעקבות .
הצורך בביצוע שינוים בתכנון תשתית החשמל בתת -המקטע הרלוונטי, חל עיכוב של כ -12 .
חודשים בתחילת העבודות של הקבלן מטעם נת"ע.
לדעת חברת הניהול, העבודות במקטע .
עלולות להיות על הנתיב הקריטי של הפרויקט.
אף שחברת הניהול של הקו הסגול רואה בתיאום התשתיות במקטעים מסוימים סיכון לנתיב .
הקריטי של הפרויקט, התמונה העולה מדיוני הסטטוס הנערכים בין נת"ע, משרד האוצר, משרד .
התחבורה וחברת הבקרה מטעמו היא, שהסיכון הרב ביותר של תיאום התשתיות נשקף דווקא .
ללוחות הזמנים של הקו הירוק.
למשל, בדיון סטטוס בדצמבר 2020 ]אני[" :ציין מנכ"ל נת"ע .
רוצה להדגיש את עיקר הבעיות והנתיבים הקריטיים, התמונה בקו הירוק מדאיגה יותר מאשר .