HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי משך הזמן המוערך לביצוע חקירה להערכת היקף .
הזיהום באתרים המזוהמים במרכיבי דלקים הוא כשנה וחצי (ביצוע קידוח ראשון לקבלת ערכי .
זיהום ראשוני וביצוע סבבי קדיחה נוספים לשם תיחום הזיהום אם יש צורך).
לביצוע חקירה להערכת היקף הזיהום באתרים תעשייתיים נע בין שנה וחצי לחמש -שש שנים .
בהתאם למורכבות האתר, היקף הזיהום, הרכב המזהמים (יש מזהמים לא נפוצים שעבורם נדרש .
לפתח שיטות אנליטיות מתאימות), ביצוע סקרי קרקע וגז קרקע, מספר סבבי הקדיחה הנדרשים .
להשלמת תיחום תלת -ממדי של הזיהו ם ועוד.
עוד עדכנה רשות המים בתשובתה לגבי טיוטת הדוח ממאי 2021 כי הטיפול במוקד הזיהום .
המשמעותי ביותר באזור התעשייה בחולון נמצא כיום בשלב היערכות לשיקום.
משרד מבקר המדינה מציין בפני רשות המים כי חלפו 15-5 שנים מאז תחילת החקירה .
וההערכה של היקף הזיהום ב-6 אתרים מתוך 10 .
, בהם הליך השיקום טרם קודםמניתוח .
פעולת רשות המים ביחס לזיהום שמקורו בפעילות תעשייתית עולה כי הרשות טרם פעלה .
לקידום ביצוע השיקום של רוב נפחי המים המזוהמים, וכי פעולות השיקום המבוצעות .
ואלה שהסתיימו מוגבלות הן בהיקפן (מכלל הזיהום התעשייתי הידוע שמסתכם בכ-530 .
מלמ"ק מטופלים כ-160 מלמ"ק), והן במספר האתרים ביחס למספר האתרים הכולל - .
היעדר הפעולה בולט במיוחד בזיהומים שהרשות הגדירה כחמורים .
וחמורים מאוד ואף סיווגה אותם כאתרים המצריכים טיפול בעדיפות גבוהה.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי עד כה טופלו אתרים קטנים יחסית שמשקלם קטן .
מאוד מבחינת נפח המים אבל הם בעלי משמעות מבחינת הה גנה על בריאות הציבור.
כן, הם מאפשרים לפתח מתחמים שבהם נמצא זיהום בשל נוכחות של מזהמים אורגניים נדיפים.
בחלק מהאתרים המרכזיים, שנפחי המים המזוהמים בהם גדולים, צפוי להתחיל שיקום במהלך .
בנוסף, טיפול הרשות בעשרות מוקדים המזוהמים במרכיבי דלק ובמזהמים .
שמקורם בתעשייה מונע את המשך נדידת המזהמים למרחק של מאות מטרים מהמוקד ומונע .
את הסיכון לקידוחי הפקה סמוכים.
משרד מבקר המדינה מציין בפני רשות המים כי אף שחלק מהאתרים טופלו ושוקמו, הרי .
שבאתרים בהם נמצאו עיקר הזיהומים הן מבחינת היקפם של הזיהומים שהיקפם ידוע - .
370 מלמ"ק והן מבחינת חומרתם והשפעתם הפוטנציאלית על בריאות הציבור ומקורות .
המים טרם הוחל בביצוע תכנית שיקום.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים כי תפעל לקבלת נתונים מלאים ככל האפשר .
על סוג הזיהום ועל היקפו.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם הטיפול באתרים שבהם זיהום מי התהום נובע מפעילות תעש ומערכת הביטחון .
לוח 4: פירוט הטיפול ב-14 אתרים ביטחוניים נכון לשנת2020 101 .
רשות המים סטטוס במועד סיום .
הביקורת (דצמבר 2020 ) שנת .
אביב 1 סיום שיקום והמשך ניטור 2008 .
רמת בקע זיהום קל, לא נדרש שיקום .
תעש רמת השרון 630 1 היערכות לשיקום 2005 .
תעש גבעון- רמלה 230 1 היערכותלשיקום - לא נקבע .
תעש מגן 360 (יחד עם .
ערבי נחל) 1 היערכות לשיקום- כבר ב- .
2016 אמור היה להתפרסם .
מכרז לשיקום מי התהום 2006 .
תעש נוף ים 8 2 היערכות לשיקום 2016 .
הכרמל 10 1 הערכת היקף הזיהום 2015 .
ירושלים 42 2 הערכת היקף הזיהום 2017 .
שטח אש209 לא ידוע לא נקבע הערכת היקף הזיהום 2019 .
מש"א תל השומר 96 לא נקבע הערכת היקף הזיהום 2016 .
קשת - קריית שמונה לא ידוע לא נקבע לפני חקירה ראשונית - אין .
מקור למימון החקירה ולא .
101 הנתונים מולאו על פי המידע שהתקבל מרשות המים במהלך הביקורת.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 האתר היקף .
הגליל (נצרת עילית ) לא ידוע לא נקבע לא בוצעה חקירה ראשונית - .
אין מקור למימון החקירה .
(מוערך בכ-5 מיליון ש"ח) לא .
יבנה לא ידוע לא נקבע לא בוצעו סקר היסטורי .
וחקירה ראשונית - אין מקור .
מימון לביצוע החקירה ולא .
מעלות לא ידוע לא נקבע לא בוצעה חקירה ראשונית - .
אין מקור מימון לביצוע .
החקירה ולא ידועה עלותה לא .
תרשים 23: סטטוס הטיפול בזיהום מפעילות תעש ומערכת הביטחון .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם כפי שעולה מהתרשים, ב-12 מתוך14 האתרים טרם בוצעו פעולות שיקום וזאת על אף .
היקפי הזיהום הגדולים המגיעים לכ-1.
4 מיליארד מ"ק וסוגי המזהמים המסוכנים, ואף .
שחלף זמן רב מאז תחילת החקירה והניטור וגילוי הזיהומים, כאשר במוקדי הזיהום .
העיקריים, בהם נתגלה נפח מים מזוהמים של למעלה מ -1.
2 מיליארד מ"ק - תעש רמת .
השרון, תעש גבעון - רמלה, תעש מגן ותעש ערבי נחל - תל אביב, התגלה הזיהום לפני .
עשר שנים ויותר, ובתעש נוף ים, תעש טירת הכרמל, ומש"א תה"ש התגלה הזיהום לפני .
עוד עולה כי בארבע ה אתרים מתוך 14 האתרים לאנעשתה פעולת .
חקירה ראשונית ואין מקור מימון לביצועה.
בדוח אומדן התועלות מדצמבר 2015 " צוין כיכאשר מדובר באתרים בהם גופי המדינה הם הגורם .
המזהם, כדוגמת מפעלים ותעשיות ביטחוניות ובסיסי צה"ל אשר גרמו לפלומות הזיהום הכבדות .
והמפושטות ביותר, בשל היקפי הפעילות ומשכם במשך עשרות שנים, העיקרון של 'המזהם .
משלם' אינו קל ליישום.
לעיתים נדרשת מעורבות של תקציב המדינה וגובר הלחץ לבצע בחינת .
עלות תועלת שתוכיח כדאיות כלכלית למשק בשיקום מקור המים".
חברת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) הוקמה בנובמבר 1990 כדי לקבל לידיה כעסק .
פועל א ת התעשייה הצבאית, שפעלה עוד מימי קום המדינה ועד אז כיחידת סמך במשרד .
עוד בשנות התשעים של המאה הקודמת הצביעו סקרים וחוות דעת מטעם מומחים .
על ריכוזים גבוהים של מזהמים במי התהום שמקורם בפעילות תעש.
ניטשו מחלוקות בין משרדי הממשלה ובין תעש למדינה על כמה נושאים עקרוניים, אשר עיכבו .
את הטיפול בזיהום הקרקע ובזיהום מי התהום שבמתחמי החברה באזור השרון.
העיר בשורה של דוחות103 על הצורך שכל הגורמים הקשורים למקרקעיתעש יפעלו כדי למנוע .
את המשך התפשטות הזיהומים הקיימים ולסילוקם.
באוגוסט 2005 החליטה ועדת השרים לענייני .
הפרטה להפריט את תעש104 .
ולאחר שזו לא יצאה לפועל החליטה שוב בדצמבר2013105 על .
בהחלטת ההפרטה נקבע בין היתר כי תוקם חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה .
ששמה "תעש מערכות בע"מ", וכי תועבר אליה פעילותה העסקית של תעש.
ההפרטה כי כל החזקות המדינה ב" תעש מערכות" יימכרו לרוכש פרטי, וכי תעש תעסוק .
בפעילות שלא תועבר ממנה ל"תעש מערכות", כגון נושאי איכות הסביבה ותביעות עבר שאינן .
קשורות לפעילותה העסקית של "תעש מערכות".
בנובמבר 2015 התקבלה ההחלטה של ועדת .
השרים לענייני הפרטה 106 , ובה שונה שמה של תעש ל"נצר השרון בע"מ".
עקרונות ההסכם לחלוקת האחריות ושיפוי בין תעש (נצר השרון ) ל"תעש מערכות".
עקרונות אלה, תעש (נצר השרון ) תהיה אחראית לשאת בעלויות הנובעות מהטיפול בדרישות .
102 מבקר המדינה, דוח שנתי56( א2005 '), "מקרקעי תעש: זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ331.
103 מבקר המדינה, דוח שנתי55( א2004 ,"), "ניהול מקרקעי תעשעמ' 223 ; דוח שנתי56( א2005 ), "מקרקעי תעש: זיהומי .
הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331 ; דוח שנתי60( א2009 ,"), "מקרקעי תעש: ממצאי מעקב מורחב .
104 /החלטה מח24 של ועדת שרים לענייני הפרטה , "הפרטת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) ", 28.
105 /החלטה מח2 של ועדת השרים לענייני הפרטה, "הפרטת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ ", 23.
106 החלטה מח/1 " ,של ועדת השרים לענייני הפרטה אישור הסדר חלוקת אחריות בנושא איכות הסביבה בהקשר .
להפרטת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ וביצוע שינויים במסמכי ההתאגדות של החברה ", 22.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הסביבתיות בשל פעילות העבר, ו"תעש מערכות" תהיה אחראית כלפיתעש (נצר השרון ) מעתה .
בהחלטת ועדת השרים מ-2015 נקבע כי משרד האוצר יממן קידוחי ניטור לצורך איתור זיהומי .
קרקע ומים, וכי עם השלמת החקירה יבחנו אגף התקציבים, רשות המים ומשרד התשתיות .
הלאומיות, האנרגיה והמים את הטיפול הראוי בזיהום המים, והכול בהתאם לשיקולי משק המים, .
לרבות שיקולי כדאיות וכן לשיקולים משקיים.
עוד נקבע בהחלטה כי הצדדים יגבשו החלטה .
לא יא וחר משנה מתום החקירה.
בדצמבר 2015 חתמותעש ו"תעש מערכות" על הסכם להעברת נכסים והתחייבויות מ תעש .
ל"תעש מערכות", ובו נקבעו תביעות העבר שייוותרו באחריותה של תעש (נצר השרון ).
נקבע כי הסכום של 300 מיליון ש"ח שיתקבל מהרוכש של "תעש מערכות" ישמש למימון .
התחייבויותיה של תעש (נצר השרון ) ובהן התחייבויותיה בגין פעילויות הנוגעות לאיכות הסביבה.
ממסמכי נצר השרון עולה כי מטרותיה של החברה הן בין השאר: חקר ושיקום קרקעות ומי תהום .
מזוהמים במתחמי תעש השונים 108.
בביקורת נמצא כי בנובמבר2015 נחתם הסכם בין הממונה על התקציבים במשרד האוצר, .
המשרד להגנת הסביבה ורשות החברות, ובו נקבע מתווה מוסכם לביצוען ולמימונן של .
פעולות חקירה ושיקום במקרקעי תעש באמצעות חברת נצר השרון - אך הסכם זה לא .
עסק בסוגיית החקירה והשיקום של מי התהום.
לפיכך במועד הביקורת קיימים אתרים .
שבהם נעשתה פעילות של תעש ומי התהום שמתחתיהם חשודים כמזוהמים, אך לא נקבע .
מתווה למימון פעולות החקירה הראשונית ביחס לזיהום מי התהום.
שנים ממועד החלטת השרים והקמתה של חברת נצר השרון ולמרות הסיכון שבהמשך .
רשות המים הבהירה למשרד מבקר המדינה כי ללא ביצוע חקירות ראשוניות לא ניתן להעריך .
את עלות השיקום ולתקצב אותה.
בינואר 2021 מסרהנצר השרון למשרד מבקר המדינה כי "החלטות הממשלה נועדו לאפשר .
לנצר השרון לפעול לטיפול בזיהומי קרקע ומי תהום במתחמי תעש השונים בתנאי שהרשויות .
המנויות בהחלטות יראו לנכון להנחות את נצר השרון כאמור ויעמידו לרשותה את המימון הנחוץ .
לפעולה זו וכי אין בהחלטות אלה בכדי להטיל על נצר השרון חובה לפעול לטיפול בזיהומי .
קרקע ומי תהום במתחמי תעש השונים".
עוד מסרה החברה כי "תוציא לפועל כל משימה .
שבמסגרת מטרותיה אשר תוטל עליה על ידי המדינה ואשר יו עמד לרשותה תקציב מתאים .
לביצועה, וכי אחריותה לטיפול במתחמי תעש השונים [.
] נוצרת בכפוף להנחיות המדינה .
וקבלת תקציבים מתאימים".
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כי החלטות הממשלה מסירות מעליו .
את האחריות לביצוע פעולות לשיקום מי התהום או למימונן.
עמדה זו באה לידי ביטוי במכתב .
ממשרד הביטחון לרשות המים במרץ 2020 בקשרלאחריות לשיקום מי התהום באתר תעש .
107 ( ראו גם: מבקר המדינה, דוח ביקורת מיוחד2018 '), "הפרטת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש)", עמ12 .
108 תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה (פב"ק) בחברת נצר השרון (יוני 2020 ) .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם גבעון.
בין היתר נכתב בו כי "החלטת הממשלה מיום 22 בנובמבר2015 בנושא אישור הסדר .
חלוקת אחריות בנושא איכות הסביבה בהקשר להפרטת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ .
(להלן "תעש") קבעה בצורה חד משמעית כי האחריות לטיפול בזיהומי הקרקע והמים של .
מתחמי חברת תעש הינה באחריות חברת נצר השרון בע"מ, וזו המטרה העיקרית שלשמה הוקמה .
לפיכך כל האחריות והמימון של פעילויות השיקום של הקרקע ושל מי .
התהום מוטלת על חברת נצר השרון המתוקצבת על ידי משרד האוצר".
במרץ 2020 ,פנה ראש רשות המים למשרד הביטחון בעניין שיקום מי התהום באזור תעש גבעון .
וציין כי "החלטה מח/1 של ועדת השרים לענייני הפרטה מיום 22.
חלוקת האחריות בנושאי איכות הסביבה בין התעש ובין חברת 'תעש מערכות' שהופרטה ואת .
השיפוי שתקבל חברת 'תעש מערכות' בגין עלות, הוצאה או נזק הנובע מדרישה לטיפול בנזקי .
העבר שנגרמו כתוצאה מפעילות התעש.
מדובר בהסדר כספי ומנהלי בין ה תעש ('נצר השרון' .
כיום) לבין חברות ממשלתיות או אחרות.
אין בהסדרים הללו כדי לאיין את האחריות החוקית .
של משרד הביטחון לזיהום שגרם.
4 להחלטה אף קובע כי אין בה כדי לגרוע מסמכויות .
רשות המים לפי כל דין".
תמונת המצב מלמדת כי עד היום עבודות שיקום הזיהום הנובע מפעילות תעש ומערכת .
הביטחון טרם בוצעו ב-12 מתוך14 .
האתריםעוד עלה כי הגם שקוּדם פתרון בנובמבר .
2015 לביצוע ומימון פעולות חקירה ושיקום של זיהומים שנבעו מפעילות תעש, אלו .
התייחסו רק לשיקום קרקע ולא לחקירה ושיקום זיהומים במי התהום.
הממשלה 109 בנושא הטיפול בשיקום מי התהום שהוטל על אגף התקציבים במשרד .
האוצר, רשות המים, משרד הביטחון ורשות החברות לא יושמו ולא הושלמה הבחינה .
בדבר הטיפול הראוי בזיהום המים.
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי עמדתו היא שב החלטת הממשלה .
מנובמבר 2015 נקבע חד-משמעית שהאחריות לטיפול בזיהומי הקרקע והמים של מתחמי תעש .
מוטלת על חברת נצר השרון בע"מ, וכי האחריות למימון פעילויות שיקום הקרקע ומי התהום .
שמבצעת חברת נצר השרון היא של משרד האוצר, ובהחלטת הממשלה נקבע כי היא אינה של .
עוד מסר משרד הביטחון כי הוא וצה"ל מטפלים באופן שוטף בזיהומי הקרקע והמים .
שנגרמו מפעילות צה"ל, ובכלל זה ניטור מי התהום במחנה תל השומר המתבצע בהתאם .
להנחיות רשות המים ובכפוף ל בקרתה.
בתשובת נצר השרון ממאי 2021 על טיוטת הדוח היא ציינה כי לנצר השרון אין מקורות מימון .
עצמאיים, ומעמדה הוא של קבלן ביצוע בלבד.
דהיינו שיקום קרקע ומי תהום על ידה, מותנה .
בהנחיית גופי הממשלה השונים כדוגמ ת משהב"ט ומשרד האוצר, ובהעמדת תקציב לביצוע .
פרויקטים אלה על ידי משרד האוצר.
עוד ציינה כי אם תונחה לבצע טיפול בקרקע או במים .
ותקבל תקציב לשם כך, היא תבצע את האמור, שכן זהו תחום מומחיותה ופעילותה.
109 ראההחלטת השרים מח/1 /והחלטת ועדת שרים מח2.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 עלמשרד הביטחון, משרד האוצר, רשות החברות, חברת נצר השרון מתוקף החלטת .
הממשלה מח/1 ,ורשות המיםלפעול בשיתוף פעולה לפתרון המחלוקות ביניהם בכל .
הקשור לאחריות לביצוע ומימון פעולות שיקום הזיהומים מפעילות תעש, ולהשלים את .
ביצוע החקירה, הכנת תכנית שיקום ובצוע תכנית זו, תוך קביעת תקציב, וקביעת לו"ז .
אם חילוקי הדעות אינם ניתנים לגישור, עליהם לפנות ליועץ המשפטי .
לממשלה כדי שיכריע בהם.
בתשובת רשות החברות ממאי 2021 על טיוטת הדוח היא ציינה כי "אחת ממטרות נצר השרון .
היא "לעסוק בכל הליכי חקר וניהול טיהור מי תהום ומקורות המים ביחידות המקרקעין ובמתחמי .
תעש המפונים הנוספים, ובכלל זה לנהל, לפקח ולבקר את הליכי החקר והטיהור".
לכך, רשות החברות מכירה בחשיבות הטיפול במקורות הזיהום באופן מוסדר ומנוהל היטב, .
בלוחות זמנים שאינם מחמירים את מצב הזיהום הפוגעים במאגרי המים הלאומיים.
בשיתוף החברה וגורמ י המדינה השונים, תמשיך לפעול לטובת יישוב מחלוקות שהתעוררו .
ושעשויות להתעורר בדבר חלוקת האחריות לטיפול ושיקום האתרים השונים בעקבות פעילות .
תעש ומערכת הביטחון, תוך הבטחת המשאבים הנדרשים לטובת מימוש מטרות החברה.
על מנת לקדם את המטרות הסביבתיות וכן לטובת ליווי ראוי של תהליך פינוי תעש את מתחם .
רמת השרון והכשרת הקרקע ליישום תכנית מש/1 לבניית כ-35 אלף יח"דבמיקום אסטרטגי .
הטיפול בזיהום שמקורו בפעילות מפעלי תעש: תעש .
מגן, תעש רמת השרון ותעש גבעון .
היעדר הטיפול בזיהומים החמורים בולט במיוחד בכל הקשור לזיהומי המים שנוצרו עקב פעילות .
מפעל תעש רמת השרון, תעש גבעון ותעש מגן.
כאמור, הזיהום שמקורו בפעילות התעשיות .
הביטחוניות תופס את חלק הארי של הזיהום באקוויפר החוף.
על פי נתוני רשות המים, פעילותם .
של ש לושה מפעלים אחראית לרוב הזיהום מהתעשיות הצבאיות, פעילות תעש רמת השרון .
גרמה לזיהום של כ-630 מיליון מ"ק, פעילות תעש מגן גרמה לזיהום של 360 מיליון מ"ק, ופעילות .
תעש גבעון גרמה לזיהום של כ -230 מיליון מ"ק.
מנתוני רשות המים מינואר 2016 עולה כי כתם הזיהום שנוצר עקב פעילותתעש ברמת השרון .
היה מפושט על שטח של כ-16 קמ"ר והוביל לסגירתם של כל קידוחי ההפקה ברמת השרון .
הוא אף המשיך לזהם מים שפירים ולהתפשט לעבר קידוחים נוספים בהרצליה .
ובתל אביב, ובשנת 2020 היה כתם הזיהום מפושט על שטח של24 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תמונה 12: התפשטותו והתפתחות ו של כתם הזיהום הצפויות עד שנת 2048 .
עקבפעילות תעש רמ ת השרון (משמאל בתרחיש ללא פעולות שיקום, .
מימין בתרחיש של ביצוע פעולות שיקום) .
הקונטורים (הקווים הצבעוניים) מציינים את ריכוזי הפרכלוראט (מקג"ל) בשטח התחום.
יש לציין, כי ריכוז הפרכלוראט המקסימלי על פי ההמלצה של ה- US EPA למי שתייה ואשר אומצה ע"י משרד .
הבריאות הישראלי הוא 15 .
כפי שעולה מתמונה 13, בלא טיפול בזיהום יוסיף כתם הזיהום להתפשט ויזהם נפחי מים נוספים.
מנתוני רשות המים עולה כי חזית הזיהום צפויה להתקדם בכ-30 מטרים לשנה וכך לזהם נפח .
מים בהיקף של 6 מיליון מ"ק נוספים בכל שנה.
לעומת זאת, בתרחיש השיקום נראה כי .
התפשטות הזיהום נעצרת, הריכוזים הגבוהים במוקד הזיהום נעלמים וכתם הזיהום מצטמצם .
במידה שתאפשר את המשך ההפקה הסדירה באזורי הרצליה, הכפר הירוק ותל אביב, ואף .
תאפשר לחזור ולהפיק מים באזור רמת השרון במידת הצורך.
בביקורת נמצא כי במועד ביצוע הביקורת טרם החלו פעולות השיקום.
רשות המים עדכנה את משרד מבקר המדינה כי הוקמה ועדת מכרזים משותפת לחשב הכללי, .
למשרד למשאבי מים ולרשות המים, המקדמת את המכרז הבין -לאומי לתכנון, הקמה והפעלה .
של מתקן לטיפול במי התהום המזוהמים שיישאבו במוקדי הזיהום במתחם תעש ברמת השרון .
בהתאם לתוכנית השיקום שהכינה רשות המים.
בתוך כך פורסם הליך המיון המוקדם, ובעקבותיו .
יוכרזו הקבוצות שנמצאו כשירות להשתתף במכרז ומוכנים מסמכי המכרז העיקרי, במטרה .
לפרסמו בתחילת שנת 2021 .
בתשובת רשות המים ממאי 2021 על טיוטת הדוח היא עדכנה כי .
נחתם הסכם בין-משרדי בינה ובין משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון, רשות מקרקעי ישראל .
אגף התקציבים, לצורך מימון השיקום של מי התהום באזור תעש רמת השרון.
בתשובת החשכ"ל מ אפריל 2021 על טיוטת הדוח הוא ציין כי הוא "רואה חשיבות רבה בהשלמת .
הצעדים לטיפול בזיהום המים, ועל כן מינה בשנת 2016 ועדת מכרזים לקידום מכרז לטיפול .
במים שבמתחם תעש רמת השרון, לאחר הצגת הצורך המקצועי על ידי רשות המים.
במכרז בין לאומי ייחודי בעולם וראשון מסוגו בישראל לטיפול ביולוגי במים מזוהמים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 יציאה להליך מכרזי נדרשו פעולות מקדימות רבות, ביניהן ביצוע פיילוט ביולוגי לסינון הזיהום, .
תכנון סטטוטורי, תכנון המודל הפיננסי הייחודי, התיאום מול הרשויות הרלבנטיות, השלמת .
בשלב זה ההליך המכרזי נמצא בשלב המיון המוקדם שצפוי כי יסתיים .
פרסום המכרז צפוי להסתיים עד לסוף הרבעון השלישי של 2021" .
בתשובת אגף התקציבים במשרד האוצר מיולי 2021 לטיוטת הדוח הוא ציין כי "העמיד את .
המקורות התקציביים הנדרשים בשנים האחרונות לצורך קידום המכרז המקודם במסגרת ועדה .
בין משרדית בהשתתפות נציגי רשות המים ומשרד האוצר.
כל השתהות בקידום המכרז, ככל .
שהייתה כזו, לא נבעה מהיעדר מקורות תקציביים.
" עוד ציין כי בקרוב צפוי המכרז להתפרסם.
מבקר המדינה מציין בפני רשות המים, משרד האוצר, ומשהב"ט, כי השתהותם בקידום .
השיקום של מפעל תעש ברמת השרון ואי-הקצאת המימון לחברת נצר השרון לצורך .
ביצוע השיקום, הביאה להתפשטות הזיהום שמשמעותה היא גריעת נפחי מים שפירים .
מומלץ כי רשות המים, משרד הביטחון, משרד האוצר ובתיאום עם רשות מקרקעי ישראל .
ישלימו כלל הפעולות בהן החלו לצורך השלמת הליכי המכרז וביצוע השיקום.
תמונה 13: מתקן הדגמה לטיפול ביולוגי במגוון מזהמים .
(פרכלורט, כלוראט, חומרי נפץ, ניטראט וכרום) במתחם תעש רמת השרון .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תעש גבעון .
רשות המים החלה לחקור את זיהום המים באזור שבו פעל מפעל תעש גבעון בשנת 2011 .
2015 ציינה רשות המים כי "נמצא זיהום חמור של מי התהום בפרכלורט, ממסים מוכלרים וחומרי .
כתם הזיהום שמקורו בפעילות תעש בגבעון אוצר בתוכו 230 מלמ"ק מי תהום.
ממשיך להתפשט במי התהום ושוליו מגיעים כבר אל קידוחים ברחובות ובנס ציונה".
תמונה 14: מפת ההתפשטות של כתם הזיהום עקב פעילות תעש גבעון .
בביקורת נמצא כי רשות המים הכינה תוכנית לשיקום מי התהום באזור תעש גבעון, אך .
למרות חומרת הזיהום וסכנת התפשטותו לקידוחים נוספים של מי שתייה, במועד סיום .
הביקורת לא הוחל בפעולות שיקום הזיהום, וזאת בשל מחלוקת בין רשות המים, משרד .
הביטחון, חברת נצר השרון, החשב הכללי ואגף התקציבים, בשאלת מימון התכנית.
באוגוסט 2020 , התריעה רשות המים בפני משרד הביטחון וחברת נצר השרון כי תשקול לעשות .
שימוש בסמכותה לפי ס' 20 ז לחוק- מתן צו לתיקון המעוות - אם לא יקודם המתווה למימון .
בתשובת החשב הכללי באוצר מאפריל 2021 לטיוטת הדוח הוא ציין כי הוא "השתתף בשנת .
2020 בצוות שדן בנושא מתווה המימון לפרויקט השיקום באתר תעש גבעון.
ביניים, אשר במסגרתו חברת נצר השרון החלה בתהליכי התכנון וכתיבת המכרז לצורך ביצוע .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 השיקום, על מנת שלא לעכב את התקדמותהפרוייקט עד למציאת מקורות המימון המלאים.
הליכים אלו צפויים להסתיים בתחילת שנת 2022 ,ועד לתאריך זה יוחלט על אופן מימון ביצוע .
בתשובת רשות המים ממאי 2021 לטיוטת הדוח היא ציינה כי "לאור הדחיפות בהפעלתה של .
תכנית השיקום הושגה לאחרונה הבנה ראשונית לגבי מימון שלב הכנת המכרז לטיפול בקידוחי .
המוקד ע"י חברת נצר השרון.
נצר השרון מקדמת את הכנת המכרז לשלב זה ובמקביל ממשיכה .
רשות המים בלחצים על גורמי הזיהום לבצע את תכנית השיקום בכללותה (קידוחי המוקד .
על פי המתווה שהוסכם עם חברת נצר השרון ואגף התקציבים, במידה ומגעים .
אלו לא יבשילו להסכמה תפעל רשות המים מול הגורמים המזהמים באמצעות הכלים החוקיים .
בתשובת נצר השרון ממאי 2021 לטיוטתהדוח היא ציינה כי היא "נמצאת בעיצומה של מלאכת .
הכנת המכרז לתכנון, הקמה והפעלה של מתקן לשיקום מי התהום במתחם גבעון, לרבות .
התכנון הראשוני של הפרויקט וההסדרה הסטטוטורית הנדרשת לשם כך", וכי נמצא מענה .
אך "לשלב ליווי המכרז הבינלאומי, שלב התכנון, ההקמה, ההרצה, התפעול .
והאחזקה של המתקן לטיפול במי התהום, טרם נמצא מענה תקציבי והנושא עודנו מצוי בדיונים".
בתשובת אג"ת מיו לי 2021 לטיוטת הדוח, הוא ציין כי "בהתאםלהחלטה מחודש נובמבר 2015 .
חברת "נצר השרון בע"מ, היא הגוף האחראי לשאת בעלות הטיפול הנובעת מזיהום קרקע ומים .
בשל פעילות העבר של תע"ש.
עוד ציין כי בחודשים האחרונים סוכם כי החברה נצר [ השרון ] .
תממן את עלות התכנון הנדרשת כשלב מקדים להוצאת המכרז לביצוע הפרויקט, ובתקופה .
הקרובה עם התקדמות הליך זה ישובו הצדדים וידונו על המקורות התקציביים הנדרשים לביצוע .
פעילות הטיהור באזור זה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות המים, משרד הביטחון, חברת נצר השרון, החשב .
הכללי ואגף התקציבים, ישלימו גיבוש הפתרון מוסכם למימון ביצוע פרויקט השיקום .
ויפעלו להקצאת מקורות מימון גם לשלבים הבאים של הפרויקט מבעוד מועד לשם .
השלמת ההליך המכרזים וביצוע כלל פעולות השיקום הנדרשות.
ממסמכי רשות המים110 עולה כי מתחת לקרקע שעליה פעל מפעלתעש מגן בתל אביב יפו .
"נמצא זיהום חמור של מי התהום בממסים מוכלרים במתכות ובציאניד.
זיהום בחומרים אורגנים .
נדיפים מהווה סיכון לבריאות הציבור, מבנים ותשתיות באזור.
תעש פינתה את המתחם לפני כ- .
הקרקע המזוהמת פונתה מהמתחם אולם אין אפשרות לפתח את השטח .
לבניה בגלל הזיהום החמור במי התהום והסיכון לבריאות הציבור".
עוד נמצא כי יש מגבלות .
חמורות על פיתוח מתחמים סמוכים, וכי הזיהום שמקורו במפעל מגן הוביל לסגירתם של שני .
כתם הזיהום ממשיך להתפשט ולסכן נפחי מים שפירים נוספים.
110 סטטוס הטיפול בזיהום מי התהום במתחמי התעש השונים, אגף איכות המים ברשות המים, אוקטובר 2020 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם נמצא כי בשנת 2006 החלה רשות המים בחקירת הזיהום במקום, אך במועד סיום הביקורת .
טרם החלו פעולות השיקום.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את השיהוי הרב של .
הגופים הנוגעים בדבר - משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים - בטיפול במפגע .
המסכן את בריאות הציבור בלב מטרופולין המאוכלס בצפיפות מסביב לאזור המזוהם.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 , כי ההחלטה על ההצעה הזוכהבמכרז .
הבין-לאומי לביצוע השלב הראשון של תוכנית השיקום ולהקמת מערך השאיבה באתר צפויה .
להתקבל בימים הקרובים.
בתשובת רשות המים ממאי 2021 על טיוטת הדוח עדכנה רשות המים .
כי עיריית תל אביב -יפו פרסמה, בסיוע מקצועי הדוק של רשות המים, מכרז בין-לאומי לביצוע .
השלב הראשון של תוכנית השיקום, הכולל טיפול IN SUIT במוקד הזיהוםוהקמת המערכת .
לשאיבת המים לצורך ביצוע השלב השני של השיקום, וכי ההסכם עם הזוכה במכרז נחתם לפני .
מבקר המדינה העיר בעבר111 לשר הביטחון, לשר האוצר, לשר להגנת הסביבה ולמנכ"ל משרד .
ראש הממשלה כי נוכח הסכנות לבריאות הציבור הנובעות מהיעדר הטיפול במפגע הסביבתי .
החמור של זיהומי הקרקע שבמתחמי תעש והזיהומים במי התהום, עליהם לפעול לאלתר .
לסילוקם כדי למנוע את המשך התפשטותם.
משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים, כי אי ביצוע .
הפעולות לסילוק הזיהומים ממי התהום במתחמי תעש השונים עלול לגרום לזיהומם של .
נפחי מים נוספים ולסכנה לבריאות הציבור אם הזיהום יתנדף אל הקרקע שמעליו.
משמעות הדברים חמורה במיוחד נוכח חלוף הזמן הרב שבו מתעכבות פעולות השיקום.
בתשובתה ממאי 2021 לטיוטת הדוח ציינה רשות המים כי "מזה שנים רבות רשות המים היא .
הגורם המניע את ההליכים שיבטיחו את הטיפול בכתמי הזיהום הללו, שהם מהחמורים .
והמורכבים בארץ וחלקם ייחודיים גם בעולם.
, והדגישה את "היקף המשאבים שהושקעו במשך .
השנים בביצוע סקרים היסטוריים, חקירות להערכת היקף הזיהום, הצבה וכיול של מודלים .
הידרולוגיים, הכנת תוכניות השיקום, קביעת הטכנולוגיות המתאימות לטיפול במים.
השטחים הנדרשים להקמת מתקני הטיפול והסדרת הסטטוטוריקה הנדרשת לשם כך, הכנת .
מכרזים בינלאומיים ופעולות לקידום החלטות על מקורות המימון ליישומן של תכניות השיקום ".
מומלץ כי משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות המים יפעלו לביצוע הפעולות הנדרשות .
לשם הטיפול בסילוק כתמי הזיהום וכי רשות המים תפעל למימוש סמכויותיה בעניין סילוק .
111 מבקר המדינה, דוח שנתי 60( א2010 '), "מקרקעי תעש", עמ292.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מימון פעולות השיקום .
ממסמכי רשות המים עולה כי פעולות השיקום הנוכחיות נעשות בשיתוף פעולה עם המפעלים .
המזהמים והם שנושאים בעלותן.
השיקום נעשה במספר אתרים מצומצם ביחס לזיהומים .
הידועים ומצומצם עוד יותר ביחס לזיהומים שאינם ידועים או אינם מנוטרים.
לשאת בעלות החקירה והשיקום של זיהומים באתרים שהיו בבעלותה או בבעלות מוסדותיה.
עוד עולה כי האתרים שבהם נגרם הזיהום בידי מזהם פרטי וידוע מטופלים בידי המזהם, אך .
כאשר המזהם אינו ידוע או כאשר הזיהום נגרם ע"י אחד מגופי המדינה, על רשות המים לפעול .
להשגת התקציב הנדרש לשיקום בכל אתר, ולדע תה על המדינה לשאת בעלויות השיקום .
עלה כי, פרט להסדר הנוגע לזיהום מפעילות תעש רמת השרון, לא העמידו משרד .
הביטחון ומשרד האוצר מקור תקציבי למימון פעולות השיקום הנדרשות של מי התהום .
שזוהמו עקב פעילות מפעלי תעש האחרים.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי "בשנים 2017-2016 נערכו מספר דיונים עם אנשי .
אגף התקציבים באוצר, על מנת לקבוע מתווה לביצוע חקירה וטיפול במי התהום במתחמי תעש .
ובמחנות צה"ל המתפנים.
דיונים אלו הופסקו לאור חילופים פרסונליים באגף התקציבים ועל אף .
פניות רשות המים, לא חודשו".
בהתאם לכך, פועלת רשות המים להשגת מקורות המימון ליישום .
התכנית לשיקום מי התהום באזור תעש גבעון.
בתשובתו מיולי 2021 לטיוטת הדוח צייןאגף התקציבים במשרד האוצר כי "רשות המים פונה .
לא גף התקציבים בעשרות רבות של בקשות תקציביות מדי שנה, בהיקפים משתנים, ובקשות .
אלה מקבלות מענה מקצועי בהתאם לצורך, לתעדוף של הרשות ולאילוצי תקציב ".
משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד האוצר, משרד הביטחון ורשות המים כי בהעדר .
סיכומים תקציביים עולה כי מזהמים פרטיים, פועלים לסילוק הזיהום, ואילו גופי המדינה, .
בפרט במתחמי התעשיות הביטחוניות, אינם פועלים כך.
בתשובתה לטיוטת הדוח ממאי 2021 ציינה רשות המים כי היא "פעלה ופועלת כמיטב יכולתה .
לקידום שיקום מי התהום במתחמי התעש בכלל ובמתחמי התעש ברמת השרון, בגבעון ובמגן .
בפרט, שכן אלו מהווים את מוקדי הזיהום הגדולים והחמורים ביותר.
הפעולות הנדרשות להכנת תוכניות השיקום.
על מנת להבטיח שהשיקום יבוצע, רשות המים .
פעלה גם לקידום המקורות למימון השיקום".
רשות המים הדגישה כי היא "פעלה ותמשיך לפעול .
להגעה לסיכומים תקציביים למימון חקירות ושיקום מי התהום המתחמי תעש השונים".
כאמור, מומלץ כי משרד האוצר, משרד הביטחון ורשות המים ישלימו הסיכומים .