HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
9באירופה דירגו את יכולת השימוש במחשב ככישור השני בחשיבותו עבורם אוריינות דיגיטלית היא גם תנאי בסיסי להשתתפות במגוון פעילויות אחרות, כגון מיצוי זכויות ושימוש בשירותים ממשלתיים מקוונים, וכן למידה מקוונת, בין היתר לשם שדרוג הכישורים והמסוגלות התעסוקתית.
ברחבי העולם אנשים בעלי רמות אוריינות דיגיטלית גבוהות מועסקים יותר ומרוויחים יותר.
כך, בעלי רמות אוריינות דיגיטלית בינוניות וגבוהות מרוויחים יותר מבעלי רמות אוריינות נמוכות, ובמדינות מסוימות כגון בריטניה, 27% בממוצע מעריך שקשר זה רק OECD- ומעלה.
ארגון ה50% סינגפור וארה"ב הפער הוא של .
10ילך ויתחזק בעתיד גם בישראל רמות השכר הנמוכות נמצאו בקרב בעלי מיומנויות דיגיטליות נמוכות, .
מכיוון שאוריינות דיגיטלית תואמת 11ובמיוחד בקרב חסרי ניסיון בשימוש במחשב , יוצא שעובדים מעוטי השכלה, המצויים ממילא בעמדת 12לרוב גם לרמת ההשכלה נחיתות בשוק העבודה, עלולים להיפגע עוד יותר ללא שיפור ברמת האוריינות הדיגיטלית שלהם - מצב שעלול להגדיל את שיעורי העוני והפערים החברתיים.
מסמך זה מתבסס, בין היתר, על ניתוח רוחבי (מטה-אנליזה) של כהתאמת מערכת החינוך 7 van Laar et al.
, "The Relation Between 21st- Century Skills and Digital Skills: A Systematic Literature .
Review", Computers in Human Behavior 72 )2017(, pp.
577 - 588 2020-; בהערכות צוין כי ב European Commission, ICT for work: Digital skills in the workplace )2017( 8 European Commission, EU Science Hub, News: Job: מהמשרות90% - 85%-תידרש אוריינות דיגיטלית ב .
]קישור[ market fails to unleash ICT potential )2013( OECD, Policy Brief On The Future : בארה"ב רק במקצועות הבישול ושטיפת הכלים לא נדרשה אוריינות 9 - סוכנות של CEDEFOP ; ניתוח של Of Work - Skills for a Digital World )2016( )= Future Of Work) האיחוד האירופי לפיתוח הכשרה מקצועית - של עשרות מיליוני הצעות עבודה שפורסמו באינטרנט בין ברחבי אירופה (כולל בריטניה בתקופה שעד פרישתה מהאיחוד) העלה שיכולת 2020 לספטמבר 2018 יולי CEDEFOP, :השימוש במחשב הוא הכישור השני בחשיבותו עבור מעסיקים, לאחר יכולת עבודה בצוות ).
20 : (כניסה אחרונה]קישור[ Skills- OVATE: Skills Online Vacancy Analysis Tool for Europe .
23 '), עמ 2016( 1640 ', פרסום מס 2015 - 2014 ,מיומנויות בוגרים בישראל הלמ"ס, 11 .
)2016( הסקירה הפיסקלית התקופתית ולקט ניתוחים מחקריים בנק ישראל, 12 244 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה גם עובדים מבוגרים נמצאים בעמדת נחיתות: בדומה למצב בשאר העולם, אנשים באמצע שנות השלושים והלאה מחזיקים בממוצע ברמות נמוכות יותר של כישורים דיגיטליים.
רבים מהכישורים הדיגיטליים : 13החשיבות בהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים ניתן וצריך להקנות לילדים ולנוער עוד בטרם יצאו לשוק העבודה, כמו גם את כישורי הלמידה העצמית, שיאפשרו להם להמשיך ולשדרג את האוריינות הדיגיטלית שלהם לאורך החיים, בהתאמה לשינויים הטכנולוגיים שיתחוללו.
גם מבוגרים בגיל העבודה זקוקים להקניית אוריינות דיגיטלית: מחקרים מראים שתפקידים בשוק העבודה שהם בסיכון גבוה לאוטומציה (ובשל כך בסיכון להשתנות ואף להיעלם) .
14הם תפקידים שבהם העובדים ממעטים להשתמש במחשב ובאמצעים דיגיטליים לעומתם, בתפקידים שבהם נעשה שימוש במחשב הביקוש גדל במהירות רבה .
המשמעות היא שאותם עובדים המצויים בסיכון גבוה להיפלטות מעבודה 15יותר הם אלה שמחזיקים ברמה נמוכה של כישורים דיגיטליים והם הזקוקים ביותר לסיוע בהגברת כישוריהם.
הצורך הגובר ברחבי העולם המפותח באוריינות המיקוד הבין-לאומי בנושא: , היו PIAAC דיגיטלית אינו עולה בקנה אחד עם כישורי רוב האוכלוסייה.
על פי נתוני ) במדינות החברות 65 - 16 מהאוכלוסייה הבוגרת (בטווח הגילים70%-בממוצע כ בעלי רמה נמוכה או נמוכה מאוד של אוריינות דיגיטלית, או היו בלא OECD-ב .
16)2015- (ב73%-אוריינות כזו כלל - ובישראל כ שאומצו על 2015-נוכח מצב זה, במסגרת היעדים לפיתוח בר-קיימה של האו"ם מ ידי ישראל, נקבעה המטרה להעלות את מספרם של בעלי המיומנויות הרלוונטיות לשוק העבודה, ונקבע שבהקשר זה יש למדוד את שיעור בעלי האוריינות אוריינות דיגיטלית היא אחד המרכיבים שניתן להקנות במסגרת רחבה יותר של למידה לאורך החיים, 13 הנדרשת כיום יותר מבעבר.
ראו במקבץ דוחות זה, הדוח "למידה לאורך החיים והכשרה מקצועית למבוגרים - התאמתן לשוק העבודה המשתנה" (להלן - "למידה לאורך החיים").
Nedelkoska & Quintini, Automation, skills use and training, OECD Social, Employment and Migration 14 .
92 מגמות חברתיות וטכנולוגיות והשלכותיהן על עתיד שוק העבודה והמיומנויות טל סופר ויואל רבן, 15 .
19 '), עמ 2018( הנדרשות מתייחס לכלל המדינות שהשתתפו OECD - לעיל.
הממוצע למדינות ה 6 ; ראו ה"ש PIAAC עיבוד לנתוני סקר 16 .
בחישוב שיעור בעלי הרמה הנמוכה או הנמוכה מאוד 2017 - 2011 במחזור הראשון של הסקר, בין השנים ומטה במבחן פתרון 1 של אוריינות דיגיטלית, או ללא אוריינות כזו כלל, נכללו אלה: (א) מי שהגיעו לרמה בעיות בסביבה מתוקשבת; (ב) מי שלא נבחנו משום שאמרו שאין להם כל ניסיון קודם בשימוש במחשב; או שנכשלו במבדק יכולות דיגיטליות בסיסיות ביותר (כגון שימוש בעכבר או גלילה), או שבחרו לבצע מבחן מודפס; או שנתקלו בבעיות טכניות, קשיי אוריינות או העדפות אישיות אחרות - נבחנים שארגון OECD, Skills Matter: Further Results from : מניח שגם להם יש מחסור בכישורים דיגיטליים OECD -ה .
the Survey of Adult Skills )2016(, table A2.
6 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים245 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה זיהה את החשיבות המרכזית של פיתוח אוריינותOECD-.
גם ארגון ה17הדיגיטלית דיגיטלית לכול לצד שיפור מיומנויות הבסיס האחרות - אוריינות קריאה ואוריינות הנחתה נציבות האיחוד 2016-כמותית.
האיחוד האירופי עוסק בכך רבות גם הוא, וב האירופי את כל מדינות האיחוד לפתח אסטרטגיות לאומיות לאוריינות דיגיטלית 2018-.
הנציבות הוסיפה לכך ב 18ולייסד קואליציות לאומיות שיתמכו ביישומן תוכנית פעולה אירופית לחינוך דיגיטלי, המבוססת על מסגרת מושגית של יכולות , והקימה קואליציה של מדינות, חברות, גופים במגזר DigComp דיגיטליות בשם .
לאור זאת, 19השלישי וספקי חינוך כדי להתמודד עם המחסור באוריינות דיגיטלית מדינות אחדות אימצו מדיניות לאומית לאוריינות דיגיטלית ובהן פורטוגל, צ'כיה, .
20אירלנד, איטליה ונורווגיה DigComp מסגרת מושגית של יכולות דיגיטליות:2 תרשים של האיחוד האירופי המקור: הנציבות האירופית, בתרגום משרד מבקר המדינה.
sustainable development goals( יעדים עולמיים 17 לפיתוח בר-קיימה של האו"ם כוללת 2030 אג'נדה 17 בנושא זה.
15 מיום 70/1A /RES ישראל אימצה את החלטת עצרת האו"ם הכללית מספר מתייחסים לפיתוח אוריינות דיגיטלית 4.
19 ( 4631 הממשלה לצורכי תעסוקה במסגרות של לימודים והכשרה.
]קישור[ 2020 -, שעודכנה ב 2016-) מNew Skills Agenda for Europe ( תוכנית חדשה למיומנויות באירופה 18 ; הקואליציה לכישורים]קישור[ DigComp :; ראו גם]קישור[ תוכנית הפעולה האירופית לחינוך דיגיטלי 19 .
]קישור[ דיגיטליים ומשרות OECD, Skills for a Digital World: 2016 Ministerial Meeting on the Digital Economy - background 20 .
18; Czech Republic ] link[; Ireland ] link[ הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים247 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה OECD- שיעור המשתמשים באינטרנט במדינות ה:5 תרשים 2017 ,54 - 25 , גיליOECD-וממוצע ה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
23 OECD -על פי נתוני ה בהתאם, מיצובה של ישראל היה נמוך גם במדידת מיומנויות של פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת, כמוצג בתרשים שלהלן: OECD.
Stat, "ICT ; שיעור האנשים שהשתמשו במחשב או באינטרנט בשלושת החודשים שקדמו לסקר 23 .
20 : (כניסה אחרונה]קישור[ " Access and Usage by Households and Individuals 248 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ציון ממוצע במבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת:6 תרשים 2015 ,65 - 16 , גיליOECD-, המדינות שנבחנו וממוצע הPIAAC בסקר , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
24 PIAAC על פי נתוני סקר פער דיגיטלי מתבטא באי-שוויון בין קבוצות על פער דיגיטלי בין אוכלוסיות: בסיס הנגישות לטכנולוגיה, יכולות השימוש בה, העמדות כלפיה ומגוון השימושים לאחוזון 95 .
הפער הדיגיטלי בישראל גדול מאוד.
למשל, הפער בין ציוני אחוזון25בה בישראל היה הגדול ביותר PIAAC במבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בסקר5 .
הפער מתבטא בעיקר באוכלוסיות הערבית והחרדית, שבהןOECD-בקרב מדינות ה רמות השימוש בכלים דיגיטליים והאוריינות הדיגיטלית נמוכות במיוחד, כמוצג בתרשימים שלהלן.
זאת בהתאמה לפערים אחרים ביניהן לבין שאר האוכלוסייה, כגון בשיעורי העוני ובמדדים חברתיים-כלכליים אחרים.
OECD -; הממוצע למדינות ה 2015 ; כאמור, ישראל השתתפה בסקר בשנת]קישור[ PIAAC Data Explorer 24 .
2017 - 2011 מתייחס לכלל המדינות שהשתתפו במחזור הראשון של הסקר, בין השנים גישה חדשנית למדידת הפער הדיגיטלי בישראל: עקבות דיגיטליים ככלי לגיבוש שיזף רפאלי ועמיתים, 25 .
1 '), עמגישה חדשנית למדידת הפער הדיגיטלי) (להלן - 2018 , (מוסד שמואל נאמןמדיניות הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים249 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה ומעלה) שאינם משתמשים20 שיעור הבוגרים (בני:7 תרשים 2019 ,באינטרנט ובמחשב, לפי קבוצת אוכלוסייה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
26על פי נתוני הלמ"ס PIAAC ציון ממוצע במבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בסקר:8 תרשים 2015 ,65-16 ושל ישראל - לפי קבוצות אוכלוסייה, גילי OECD -של מדינות ה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
27, הלמ"ס ומשרד הכלכלה והתעשייהPIAAC על פי נתוני ומעלה, לפי שימוש במחשב 20 , "בני 17.
19 , לוח 2020 שנתון סטטיסטי לישראל עיבוד לנתוני הלמ"ס, 26 ובאינטרנט ולפי תכונות נבחרות".
יצוין כי מדובר בסקר, ולא בניתוח מידע של עקבות דיגיטליים.
24 ', עממצמצמים את הפעראחרים מציגים נתונים מעט שונים.
ראו ; מרים 23 ,19 ), לוחות 2016( 1640 ', פרסום מס 2015 - 2014 ,מיומנויות בוגרים בישראל הלמ"ס, 27 PIAAC מיומנויות ותעסוקה באוכלוסייה החרדית - ניתוחים מיוחדים מתוצאות סקר המיומנויות גרינשטיין, .
17 '), עמ 2017 ,(משרד הכלכלה 250 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מסווג את הנבחנים לשלוש רמותPIAAC מבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בסקר ).
3 - ; רמה גבוהה2 - ומטה; רמה בינונית1 - של כישורים דיגיטליים (רמה נמוכה מלבדם הייתה קבוצה הנעדרת מיומנויות דיגיטליות בסיסיות, שכלל לא הצליחה .
28לענות על הסקר באמצעות מחשב, ולכן לא נבחנה על רמת הכישורים הדיגיטליים 1 דוח זה יתייחס לבעלי רמת אוריינות דיגיטלית נמוכה, ככל מי שסווגו ברמה ומטה או שכלל לא נבחנו בשל היעדר מיומנויות דיגיטליות בסיסיות.
בישראל מהאוכלוסייה הערבית ברמת אוריינות נמוכה: בעלי רמה נמוכה 96%-נמצאו כ ), לעומת 60%-) או נעדרי מיומנויות בסיסיות (כ36%-של כישורים דיגיטליים (כ מהיהודים הלא-חרדים, כמתואר בתרשים שלהלן:63%-כ לעיל.
16 ראו פירוט בה"ש 28 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים251 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התפלגות האוכלוסייה לפי רמת המיומנות בפתרון בעיות:9 תרשים OECD-, המדינות שנבחנו וממוצע הPIAAC בסביבה מתוקשבת בסקר 2015 ,65 - 16 (ישראל - בחלוקה לקבוצות אוכלוסייה), גילי , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
29 והלמ"סPIAAC על פי נתוני ; הלמ"ס, OECD, Skills Matter: Further Results from the Survey of Adult Skills, ch.
המדינות והאוכלוסיות 46 ,18 ), לוחות 2016( 1640 ', פרסום מס 2015 - 2014 מיומנויות בוגרים בישראל ממוינות לפי שיעור האוכלוסייה הנתונה ברמת אוריינות דיגיטלית נמוכה (מי שלא נבחנו ומי שנמצאו ומטה).
1 ברמה 252 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהתרשים לעיל עולה כי בקרב היהודים הלא-חרדים השיעור של מי שדורגו 37%- (כOECD-) היה גבוה מהממוצע ב3- ו2( בשתי קבוצות המיומנות הגבוהות דורגו כך, ובקרב 19%-), אך בקרב החרדים רק כOECD- ב30%-מהקבוצה, לעומת כ .
4%-האוכלוסייה הערבית רק כ נתונים אלו מדגישים את החשיבות בפיתוח אוריינות דיגיטלית באוכלוסיות הערבית והחרדית - לאורך החיים, מילדות ולאורך שנות הבגרות - כדי לטייב את שילובם בשוק העבודה המשתנה לאורך זמן.
היתרונות הגלומים בהצטרפות לעולם הדיגיטלי, אל מול הסיכונים שבאי-השתתפות : 30 בנושאOECD-בו, מתוארים בסקירה מרכזית של ארגון ה שיצליחו לרתום את תהליכי הדיגיטציה יכולים להרוויח מכך מאוד.
]מי[ אך מי שאין להם היכולת ליהנות מכוחות אלה, נמצאים בסיכון להישאר הרחק מאחור.
ההבטחה שבדיגיטציה יש בה גם איום - היא עלולה להרחיב אי-שוויון קיים ולייצר כיסי אי-שוויון חדשים.
מדינות שישפרו את כישורי האוכלוסייה שלהן יכולות להבטיח שהטכנולוגיות החדשות יביאו עימן תוצאות טובות יותר לכולם.
לצורך כך דרושה מדיניות התערבות מקיפה ומתואמת.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את פעולות 2020 עד מאי 2019 בחודשים ספטמבר רשויות המדינה להגברת האוריינות הדיגיטלית בקרב ילדים ונוער ובקרב מבוגרים בגיל העבודה, כולל בקרב האוכלוסיות החרדית והערבית.
הבדיקה נערכה במשרד ; בזרוע העבודה שבמשרד העבודה, הרווחה 31החינוך; במטה ישראל דיגיטלית השירותים החברתיים (להלן - זרוע העבודה או משרד העבודה); במשרד המדע והטכנולוגיה (להלן - משרד המדע); ובשירות התעסוקה הישראלי (להלן - שירות התעסוקה).
, בתרגום משרד מבקר המדינה.
OECD, Skills Outlook 2019, pp.
3, 11 30 בעת ביצוע הביקורת היה המטה כפוף למשרד לשוויון חברתי.
במועד סיום הביקורת הוא עבר למשרד 31 .
הדיגיטל הלאומי הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים253 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הקניית אוריינות דיגיטלית במערכת החינוך מצביע כאמור על כך שהמאה 32 21-מחקר מקיף על התאמת מערכת החינוך למאה ה מתאפיינת בשינויים ניכרים ומהירים במגוון תחומי חיים: מלאכות רבות 21ה־ שנעשו בעבר בידי אנשים עוברות תהליכים של אוטומציה ודיגיטציה, והעולם הווירטואלי נעשה מרכזי בחיי היום־יום.
כפי שצוין במחקר, "אף על פי כן, נראה כי מערכת החינוך אינה מצליחה ברובה להסתגל לקצב השינויים, ואיננה מכינה את 21".
כאמור, לפי המחקר, במאה ה־21דור העתיד להתמודדות עם אתגרי המאה ה־ נחוצים לבוגרי מערכת החינוך כישורים שונים בתכלית משנדרשו בעבר.
חוקרים רבים סבורים שבתי הספר (להלן - בתיה"ס) צריכים להתמקד בחיזוק הכישורים , ובהם כישורים 21החיוניים להשתלבות מוצלחת בחברה ובכלכלה של המאה ה־ דיגיטליים (כגון כישורי ניהול מידע, נוסף על היכולות הטכניות הנדרשות לשימוש בטכנולוגיה מתקדמת).
כאמור, מחקר זה הצביע על הכישור של ניהול מידע ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית .
21-כאחד משבעה כישורים שעל פי מחקרים הם הנחוצים והחיוניים ביותר במאה ה הוא היכולת לנהל מידע, 21הכישור שעל פי רוב המחקרים חיוני לצורכי המאה ה־ ו"אוריינות טכנולוגיות 33)Information literacy ( "מה שניתן להגדיר "אוריינות מידע .
34)ICT literacy ( "מידע ותקשורת ראו בתרשים שלהלן את מספר בתיה"ס, מספר התלמידים ומספר המורים במערכת : 35)2021 - 2020( החינוך בשנת הלימודים (להלן - שנה"ל) התשפ"א מספר בתיה"ס, מספר התלמידים ומספר המורים :10 תרשים במערכת החינוך, התשפ"א 1.
87-כ מיליון תלמידים5,250-כ בתי ספר 150,000-כ מורים על פי נתוני משרד החינוך, מינהל תקשוב ומערכות מידע, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
20 - 18 ,13 ', עמהתאמת מערכת החינוך 32 אוריינות מידע ונתונים: לאתר ולאחזר נתונים דיגיטליים, מידע ותוכן; לשפוט את הרלוונטיות של המקור 33 .
ותוכנו; לאחסן, לנהל ולארגן נתונים, מידע ותוכן דיגיטלי החל בשליטה בדפדפן אינטרנט, או הורדה, שמירה והעלאה של סוגי מידע באינטרנט, וכלה בשימוש מיומן 34 .
בכלים דיגיטליים מתקדמים, כשבתווך ישנם עוד כישורים רבים שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט.
35 254 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה סביבת לימודים המצוידת ברמה נאותה של עזרים טכנולוגייםתשתיות תקשוב: ואמצעים דיגיטליים המשמשים להוראת תחומי הדעת, לתרגול ולעבודה עצמית של התלמידים היא אמצעי חיוני להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידים.
משרד החינוך מכיר בצורך ליצור סביבת לימודים כזו לתלמידי מערכת החינוך, וזה כעשור הוא פועל באופן מערכתי לתקשוב בתיה"ס.
החל משרד החינוך בהפעלת תוכנית רב-שנתית - "התוכנית הלאומית 2010 בשנת " - להטמעת פדגוגיה חדשנית בבתיה"ס 21-- התאמת מערכת החינוך למאה ה ICT - Information and Communication ( באמצעות שילוב טכנולוגיות מתקדמות בתהליכי ההוראה והלמידה.
מטרת התוכנית הייתה להפוך את 36)Technology תהליכי הלמידה וההוראה בבית הספר למגוונים ומותאמים יותר ללומדים, ולסייע .
בתוך כך אמורה הייתה התוכנית 21-להם לרכוש מיומנויות רלוונטיות למאה ה , להתאים את מערכת OECD-לצמצם את הפער הדיגיטלי בין ישראל לבין מדינות ה החינוך לסטנדרטים הבין-לאומיים בתחום התקשוב ולצמצם את הפער הטכנולוגי בין בית הספר ובין העולם שמחוץ לו.
התוכנית נוהלה בידי מינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך (להלן - מינהל התקשוב) והתמקדה בבתיה"ס היסודיים, .
הכוונה 37ובתיה"ס שנכללו בה קיבלו משאבים להצטיידות, להפעלה ולהטמעה הייתה להרחיב את התוכנית בהמשך גם לבתיה"ס העל-יסודיים.
הופסקה 2013 , אולם בסוף שנת 2015 התוכנית הייתה אמורה לפעול עד שנת החל מינהל התקשוב בהפעלת 2014 הפעלתה בהחלטת שר החינוך דאז.
בספטמבר תוכנית חדשה, וזו התמקדה בשדרוג הציוד המתוקשב בבתיה"ס שהצטרפו לתוכנית הקודמת (בין היתר בשדרוג רשת האינטרנט לסיבים אופטיים ובתמיכה מרחוק).
בהמשך צורפו לתוכנית בתי"ס חדשים בהדרגה.
הצטרפות בתי"ס לתוכנית מתבצעת באמצעות הגשת בקשה של הרשות המקומית במסגרת "קולות קוראים" שמפרסם .
38משרד החינוך משרד מבקר המדינה ערך ביקורת בנושא תשתיות תקשוב, שמפורסמת במקבץ דוחות זה בדוח בנושא "הסביבה הלימודית בבתיה"ס העל-יסודיים כתשתית .
726 - 699 '), בפרק "תקשוב מערכת החינוך", עמ 2012( 62 , דוח שנתי ראו מבקר המדינה 36 ההצטיידות כללה התקנת תשתית בסיסית לקיום הוראה מתוקשבת - מחשב נייד לכל מורה, מקרן בכל 37 כיתה (כולל אמצעי החשכה, צג ורמקולים) ואפשרות להתחבר לאינטרנט מכל כיתה; תקציב הפעלה למימון העסקת רכז תקשוב בביה"ס, שעות העסקת טכנאי, חיבור לאינטרנט ותוכן; ותקציב הטמעה למימון השתלמויות והדרכה בנושא ההוראה המתוקשבת בביה"ס ומחוצה לו.
קול קורא הוא מסגרת שבאמצעותה קורא המשרד למוסדות חינוך או לרשויות מקומיות להגיש הצעתם 38 להשתתפות בתוכנית או בפרויקט מסוים שאותו הוא מממן או שהוא משתתף במימונו.
בקול הקורא מפרט המשרד את העבודה הנדרשת, התקציב הייעודי שהוא יקצה לשם כך, התנאים להגשת תוכנית עבודה, תנאי סף להגשת הצעות וקריטריונים שמשמשים לבחירת ההצעה.
קול קורא הינו "התנדבותי", וההתמודדות בו נתונה לשיקול דעת המוסדות או הרשויות המקומיות בלבד.
במסגרת התוכנית החדשה, הרשויות המקומיות משתתפות במימון מרכיב ההטמעה של התקשוב בבית הספר לפי מפתח של דירוג חברתי-כלכלי, שבו ככל שהדירוג של הרשות נמוך יותר, שיעור השתתפותה קטן יותר.
הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים255 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
בדוח39)" (להלן - הדוח בנושא הסביבה הלימודית21-להקניית מיומנויות המאה ה זה צוין כי הביקורת העלתה כי הכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים אינם מצויים בבתיה"ס במידה מספקת, ורמת השימוש בכלים הללו נמוכה.
משרד מבקר המדינה הדגיש את הצורך בהשלמת ההצטיידות הנדרשת בבתיה"ס בכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים הנחוצים ובהרחבת השימוש בהם בקרב התלמידים.
עוד צוין בדוח כי נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתיה"ס, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק.
משרד מבקר המדינה ציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתיה"ס וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק.
אחד הנדבכים העיקריים של מיומנויות דיגיטליות כתשתית ללמידה מרחוק: הלמידה מרחוק הוא השימוש הנרחב בתוכן דיגיטלי.
התוכן הדיגיטלי מעשיר ומקדם תהליכי הוראה ולמידה, ושילובו בפעילות הלימודית מאפשר למידה פעילה וחווייתית בסביבה דינמית ואינטראקטיבית.
תוכן זה כולל, בין היתר, צילום של שיעורים במקצועות לימוד שונים, ספרים דיגיטליים, חומרי הוראה, קורסים מקוונים, משימות לימודיות מתוקשבות, תרגול וסימולציות, מאגר הקלטות "אקדמיה ברשת", משחקים לימודיים, חידונים והפעלות במגוון תחומים.
תכנים אלו מצויים באתר האינטרנט של משרד החינוך, והדבר מדגיש את הצורך של תלמידים ומורים במיומנות דיגיטלית המאפשרת למידה מרחוק.
בשנות הלימודים התש"ף- בפרוץ משבר הקורונה ועדיין נמשכת 2020 התשפ"א, לאורך תקופה שהחלה במרץ במועד סיום כתיבת דוח הביקורת, מתמודדת מערכת החינוך עם אתגר משמעותי של למידה מרחוק, שהיא ברובה מקוונת.
הלמידה מרחוק כוללת מערכת שידורים לאומית לצד העברת תכנים ומשימות על ידי מורים באמצעות כלים דיגיטליים ועל .
40גבי פלטפורמות דיגיטליות שונות ראו הדוח האמור במקבץ דוחות זה.
39 , בפרק "תשתיותדוח ביניים בנושא התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה ראו גם מבקר המדינה, 40 .
)2020 מחשוב ללמידה מרחוק ומרחבי למידה חלופיים בתקופת משבר הקורונה" (אוקטובר 256 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , גם אונסק"ו וגם 41 לפי מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ציינו כי התפרצות משבר הקורונה ומעבר ללמידה מרחוק מדגישים 42 OECD-ה פערים קיימים במערכות חינוך בעולם.
בפרט המשבר חושף ומגביר את חוסר השוויון הקיים במערכות חינוך - החל מגישה לאינטרנט מהיר ולמכשירי קצה הנדרשים ללמידה מרחוק, דרך הסביבה התומכת שנדרשת כדי להתמקד בלמידה ועד לפערים באיכות המורים וההוראה )ראו להלן בפרק "הקניית מיומנויות דיגיטליות למורים").
תמונת המצב של רמת המיומנויות הדיגיטליות בקרב תלמידים קובע כי תמונת מצב נועדה להניח תשתית נתונים 43מדריך התכנון הממשלתי מבוססת לבניית מדיניות חדשה.
תהליך גיבוש תמונת המצב כולל, בין היתר, איסוף מידע איכותי וכמותי בנושא המצוי במשרד ומחוצה לו; ניתוח המידע ליצירת הבנות ותובנות; בחינת יכולת ביצוע השינוי, התייחסות לחסמים והבנת האינטרסים של הגופים המבצעים.
תוצר שלב זה אמור להתבטא בדוח ביניים הכולל בסיס עובדתי, ממצאים ומחקרים והערכה מושכלת שלהם וכן יכולת ביצוע, לרבות בחינת העוצמות והחולשות של המנגנונים הקיימים.
דוח כזה אמור לבסס את המעבר מאיסוף נתונים לגיבוש אסטרטגיה ולהניח יסודות להתמודדות טובה יותר בעתיד.
מדידה של מיומנויות תלמידים בשיטות שונות היא הכרחית ואף נהוגה בישראל ובעולם לשם פיתוח כלי מדיניות ובחינת האפקטיביות של מערכות חינוך, והדבר רלוונטי גם לעיצוב מדיניות שמטרתה לשפר את המיומנויות הדיגיטליות.
מדידה כזאת יכולה להתבצע בין באמצעות מבחנים בין-לאומיים ובין באמצעות מבחנים ארציים.
המבחן הייעודי שבודק באופן ספציפי מיומנויות דיגיטליות מבחנים בין-לאומיים: ).
מבחן The International Computer and Information Literacy Study( ICILIS הוא ) כלל שני 2018 .
המבחן האחרון (בשנת 2013 זה נערך מדי חמש שנים מאז שנת ) וחשיבה CIL - Computer and Information Literacy ( חלקים: אוריינות מחשב ומידע ).
ישראל לא הייתה בין המדינות שנבדקו.
CT - Computational Thinking ( מחשובית סקר בין-לאומי הבודק את רמת המיומנויות הדיגיטליות של תלמידי מערכת החינוך , המוזכר לעיל.
כאמור, ישראל השתתפה במחזור PIAAC הישראלית הוא סקר למידה מרחוק בחירום בעת סגירת מוסדות חינוך בעקבות התפרצות נגיף מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 41 .
20 ( הקורונה Schleicher, How can teachers and school systems respond to the COVID-19 pandemic?
lessons from TALIS ) OECD Directorate for Education and Skills, 23.
)2010 (ספטמברמדריך התכנון הממשלתי משרד ראש הממשלה, האגף לתכנון מדיניות, 43 הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים257 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , ועתידה להשתתף במחזור השני, שייערך2015 - 2014 הראשון של הסקר, בשנים .
בתרשים שלהלן מוצג דירוג ציוני הנבחנים במדינות אחדות 44 2023 - 2022 בשנים .
45 בבחינת פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת19 - 16 בגיליOECD-וממוצע מדינות ה הציון הממוצע במבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בקרב :11 תרשים 2015 ,OECD -, מדינות נבחרות וממוצע ה 19 - 16 , גילי PIAAC נבחנים בסקר , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
OECD-על פי נתוני ה 19 - 16 מהתרשים עולה כי הציון הממוצע בקרב נבחנים בשכבת הגיל בממוצע 285 לעומת280 בישראל בפתרון בעיות בסביבה מתוקשבת עמד על מדינות.
מיקומה של ישראל במבחן זה הואOECD-ה בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות התוצאות במבחן שבדק פתרון בעיות בסביבה מסווג את הנבחנים לשלוש OECD-.
ה19 - 16 , בקרב בניPIAAC מתוקשבת בסקר ; רמה גבוהה 2 - ומטה; רמה בינונית1 - רמות של כישורים דיגיטליים (רמה נמוכה ).
מלבדם הייתה קבוצה הנעדרת מיומנויות דיגיטליות בסיסיות, שכלל לא 3 - הצליחה לענות על הסקר באמצעות מחשב, ולכן לא נבחנה על רמת הכישורים .
46הדיגיטליים : 2017 - ו2015 - 2014 ,2012 - 2011 התבצע בשלושה סבבים - בשנים PIAAC המחזור הראשון של סקר 44 , ועתידה להשתתף גם בסקר שייערך בשנים 2015 לינואר 2014 ישראל השתתפה בסבב השני, בין אפריל .
בהקשר זה יצוין כי במסגרת המבחן נבחנו גם חיילים OECD - ממחולל הדוחות באתר ה PIAAC ניתוח נתוני 45 .
16 ראו פירוט בה"ש 46 258 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה התפלגות תוצאות במבחן פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת:12 תרשים 2015 ,, ישראל19 - 16 , לפי רמת המיומנויות, גיליPIAAC בסקר על פי נתוני מחקר של הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) לסקר , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
PIAAC * מאגד את התוצאות של הנבחנים שדיווחו כי הם חסרי ניסיון בשימוש במחשב; שנכשלו במבדק יכולות דיגיטליות בסיסיות; שנתקלו בבעיות טכניות, קשיי אוריינות או העדפות אישיות אחרות.
1 " וברמה1 ** מאגד את התוצאות של הנבחנים שתוצאותיהם היו "מתחת לרמה דורגו ברמות 19 - 16 בגילי2015 מהנבחנים בשנת32% מהתרשים עולה שרק היו ברמת אוריינות דיגיטלית 68% .
)3 ורמה2 המיומנויות הגבוהות )רמה נמוכה או חסרי מיומנויות בסיסיות.
כי בישראל אין האמצעים 47 צוין במחקר של ראמ"ה2015 בשנתמבחנים ארציים: לבחינה ארצית של מיומנויות דיגיטליות.
במחקר צוין ש"יש להדגיש כי במסגרת המחקר הנוכחי לא הייתה אפשרות לבדוק ישירות את מיומנויות התקשוב של המורים ושל התלמידים (למשל בסיטואציה של בחינה), וזאת משום שעד כה לא הגדיר משרד החינוך באופן מסודר את המיומנויות המצופות מהמורים ומהתלמידים (ודאי לא על פי שלבי גיל או על פי תחומי דעת).
אמנם המיומנויות הוגדרו במסגרת .
, אולם ישראל אינה משתתפת במחקר זה; גם אילו ICILS המחקר הבין-לאומי , ראמ"ה, משרד החינוך - דוח מחקר 21-הערכת התוכנית הלאומית להתאמת מערכת החינוך למאה ה 47 .
9 - 7 '), עמ 2015 (אוגוסט הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החייםהקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים259 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה :הייתה הגדרה מסודרת ורשמית של המיומנויות המצופות, אין בידינו כלים (קרי מבחנים) לבדיקה ישירה ובלתי אמצעית שלהן".
לשם השוואה ניתן לעמוד על המקובל באירופה לעניין זה.
מחקר בנושא חינוך מערכות חינוך ברחבי אירופה (ללא ישראל), הצביע על כך 43 , שבחן48דיגיטלי .
49שחלק ניכר ממדינות אירופה מבצעות מבחנים ארציים בשלבי החינוך השונים 2016( הגדרת המיומנויות הדיגיטליות הנדרשות לפי שכבות גיל: בשנה"ל התשע"ז ) גיבש מינהל התקשוב, בשיתוף המינהל הפדגוגי, המזכירות הפדגוגית 2017 - (המזה"פ) ומינהל עובדי הוראה, תוכניות לפיתוח אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית למערכת החינוך לכל שלבי הלימוד: ביה"ס היסודי, חטיבת הביניים (להלן - חט"ב) .
התוכניות הוצבו בפורטל "הענן החינוכי" של 50)והחטיבה העליונה (להלן - חט"ע משרד החינוך כדי שיהיו נגישות לבתיה"ס, למורים, לתלמידים ולציבור בכלל.
הן כללו הנחיות לבתיה"ס לפיתוח המיומנויות הטכנולוגיות והדיגיטליות של ופירטו את הפעילויות שעל התלמידים להיות מסוגלים לבצע במסגרתן.
51התלמידים עוד נקבעו במסגרת התוכניות הללו מדדים לתוצאות רצויות, בהתאם לשכבת הגיל של התלמידים.
נמצא כי משרד החינוך אינו מודד את רמת המיומנויות הדיגיטליות של רוב .