HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת עבודת הצוות הבין-משרדי בנושא אזורי תעשייה מרחביים נדונה סוגיית מודל הניהול המומלץ לאזורים אלו והוצגו שלושה מודלים אפשריים: מועצה תעשייתית, תאגיד עירוני או איגוד ערים.
נציגי משרד הפנים הציגו בדיונים את עמדתם כי המודל המועדף הוא מודל של איגוד ערים, בתוספת מתן סמכויות תכנון ואכיפה בדומה למועצה תעשייתית41 ,.
ואולם נושא זה כשאר הנושאים שבהם עסק הצוות הבין-משרדי, לא הבשיל לכדי המלצה לשרים.
מרבית פארקי התעשייה מנוהלים על ידי מינהלות משותפות.
אף כי אין הם מוגדרים פארקי תעשייה מרחביים, למעט פארק התעשייה נע "ם, הם לוקים באותם החסרונות שהציגו נציגי משרד הפנים בישיבות הצוות הבין-משרדי: מנהלי המינהלות נעדרים סמכויות מהותיות לאכיפה וזקוקים לשם כך לשיתוף פעולה מצד הרשויות המקומיות.
בעיה זו באה לידי ביטוי במקרים של חריגות בנייה או של פגיעה בתשתיות הפארק.
כן נמצא כי אין נוהל המעגן את מעורבותו של מנהל המינהלה בקביעת תמהיל המפעלים בפארק התעשייה, וכי הצלחת פארק התעשייה תלויה מאוד ביחסיו של מנהל המינהלה עם ראשי המועצות השותפות בפארק וביכולותיו בתחום השיווק.
במרבית הפארקים, הרשות המקומית שבשטחה שוכן הפארק גובה את הארנונה, האגרות וההיטלים השונים, מנכה ממנה לזכותה עמלות גבייה, והיתרה מחולקת בין הרשויות השותפות.
הסדר זה יוצר פתח למחלוקות בין הרשויות השותפות על שיעורי העמלות.
כבר ביולי 2002 פנו בסוגיה זו הרשויות השותפות בפארק התעשייה המרחבי נע "ם אל הממונה על מחוז הדרום במשרד הפנים.
בהליך גישור החליט הממונה מה יהיה שיעור העמלה שתנכה הרשות המקומית בגין אגרות בנייה שתגבה או בגין היטלי השבחה שתגבה ועדת התכנון טרם העברת היתרה למינהלת הפארק.
עוד הוא החליט כי מינהלת הפ ארק תוגדר חברת הגבייה של הרשויות המקומיות.
הסדר זה יושם בכמה מפארקי תעשייה האחרים, אבל לא בפארק נע "ם, למרות ההחלטה.
מודל זה אינו מחייב שינוי גבולות והפקעת קרקעות 408 דוח שנתי64א .
בתשובת משרד הפנים צוין בעניין זה: "משרד הפנים סבר כי המודל הנכון לניהול אזורי התעשייה המרחביים הינו מודל של איגוד ערים בהתאמות נדרשות אולם נושא זה לא הבשיל לידי החלטה".
כמה מנהלי פארקים הציעו בתשובתם לטיוטת הדוח להקים צוות חשיבה שיכלול חלק ממנהלי הפארקים לליבון הבעיות העולות מניהול הפארקים ולגיבוש פתרונות ניהול.
לעניין זה יצוין כי רק בפברואר 2013 , לאחר מועד סיום הביקורת, התקיימה פגישה ראשונה בין נציגי משרד התמ"ת לנציגי משרד הפנים אשר דנו, בין היתר, בעניין מודל ניהול פארקי התעשייה והסמכויות של מנהלי הפארקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת בשיתוף משרד הפנים לקבוע עקרונות לניהול אזורי התעשייה ברחבי הארץ תוך גיבוש מודל ייחודי והתאמתו לכל אחד מן הפארקים, אף לאלו שאינם מוגדרים מרחביים, וכן לקבוע, בשיתוף הרשויות המקומיות הרלוונטיות, את סל השירותים שיינתן למפעלים השוכנים בכל אחד מהפארקים ואת הגורם האחראי למתן שירותים אלו.
פארק התעשייה נע"ם הוקם ביזמת המועצה המקומית נתיבות (כי ום עיריית נתיבות), המועצה האזורית עזתה (כיום המועצה האזורית שדות נגב) והמועצה האזורית מרחבים.
בשנת 1995 הן חתמו על הסכם להקמת פארק תעשיות משותף לשלושתן, וייסדו חברה לשם הקמתו וניהולו (להלן - מינהלת הפארק).
באפריל 2000 חתמו עיריית אופקים ועיריית שדרות על הס כם המעגן את הצטרפותן כשותפות נוספות במינהלת הפארק42 .
בשנים שחלפו מאז ייסוד הפארק נעשו בשלב א' של הפארק עבודות פיתוח בשטח של כ -300 דונם כדי להכשירו להקמת מפעלים.
משרד התמ"ת השקיע בפארק בעשר השנים הראשונות להקמתו כ-37 ,מיליון ש"ח בתוספת של כ-2 מיליון ש"ח- תמיכה במינהלת הפארק.
אולם ניסיונות השיווק של קרקעות הפארק לא צלחו.
בשנת 2000 חתמה חברה פרטית על הסכם עם ממ"י לחכירת שטח של כ -70 .
דונם בפארק המעורבים בהקמת הפארק קיוו כי הסכם זה הוא נקודת המפנה אשר יש בה כדי להוביל לאכלוסו של הפארק ולהגשמת ייעודו: לשמש פארק ת עשיות אשר יספק תעסוקה לתושבי מערב הנגב וסביבותיו ויביא לידי צמיחה כלכלית של האזור כולו.
ואולם רק כעבור שנים - בשנת 2010 - .
החלה החברה האמורה לבנות מפעל בשטח האמור על פי מדיניות הממשלה לפיתוח הנגב כיעד אסטרטגי כפי שנקבע בהחלטת ממשלה מנובמבר 200543, בשנת 2005 החל שיווק מחודש של פארק נע"ם בשיתוף פעולה עם התאחדות התעשיינים, ששיווקה את הקרקעות.
משרד התמ"ת ומשרד האוצר גיבשו סל הטבות ייחודי, שכלל בין היתר: השתתפות המדינה בהעברת המפעל לפארק; מימון הסעות עובדים מאזור המרכז לפארק בשלוש השנים הראשונות להקמת המפעל; הכשר ת עובדים; מימון עלויות התכנון וההוצאות הראשוניות לפני הקמת המפעל; הנחה בהוצאות הפיתוח של הקרקע.
42 עם זאת, עד מועד סיום הביקורת לא העבירו עיריות אלו את התמורה שהיו אמורות להעביר למינהלת הפארק, ועל כן לא הוקצו להן מניות בחברה שהוקמה לצורך ניהול הפארק.
43 החלטת ממשלה 4415 מ- 20.
05 בנושא תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח הנגב.
מכן נוספו עוד הטבות: השתתפות המדינה בשירותי ייעוץ ותכנון למפעלים חדשים, השתתפות בתשלומי הארנונה ותשלום לממ"י בגין עלות ערך הקרקע44.
בסוף שנת 2005 הונחה אבן הפינה לפארק נע"ם, והתאחדות התעשיינים החלה בשיווק קרקעות הפארק.
בעקבות זאת הביעו עשרות תעשיינים את רצונם להקים מפעל בפארק נע"ם, וחלקם אף שילמו סכומים נכבדים.
אולם על אף המאמצים הרבים לא נשא השיווק פרי כמתוכנן.
סל ההטבות ליזמים לא גובה בתקציב מתאים.
בסופו של דבר ביטלו מרבית התעשיינים את המעבר לפארק, בעיקר בשל הזמן הרב שחלף ללא התקדמות ממשית בשטח.
הופסק שיתוף הפעולה של משרד התמ"ת עם התאחדות התעשיינים החסם העיקרי לאכלוס הפארק היה העיכוב בהקמתו של מכון לטיהור שפכים (להלן - מט"ש) בעל קיבולת מספקת לשפכי פארק התעשיות ויישובי האזור, אשר הקמתו הייתה תנאי בסיסי הן של משרד הבריאות והן של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה למתן היתרים להקמת המפעלים בשטח הפארק45.
במועד סיום הביקורת, כ-17 שנים לאחר חתימת ההסכם המקורי, טרם החל המט"ש את פעילותו, אם כי העבודות להקמתו מצויות בשלבים מתקדמים.
זאת ועוד, עד מועד סיום הביקורת, זמן קצר לפני תחילת הזרמתם של שפכי מפעל עתיר שפכים שהוקם בפארק נע"ם, טרם נמצא המתווה המוסכם למימון הסטת קו מאסף המוביל את שפכי פארק התעשייה לקו הביוב העובר בשכונות מגורים בנתיבות46 .
בשל העיכובים הרבים באכלוס פארק נע "ם הוקמה בשנת 2006 ועדה להסרת חסמים במשרד התמ"ת בראשות מנכ"ל משרד התמ"ת ובהתאם להוראת מנכ"ל 4.
לפי הוראה זו, הוועדה תפעל לזירוז הטיפול בבקשות המפעלים ובקבלת האישורים הנדרשים מגופי המדינה השונים לשם הקמתם והפעלתם של המפעלים בפארק.
כן נקבע כי הוועדה רשאית לאשר או לדחות בקשת מפעל להשתתפות בתכנית, כולה או חלקה, לפי המלצות המינהלה והיחידות המקצועיות במשרד התמ"ת47 .
פארק נע"ם שוכן על שטחים בגבולות המוניציפליי ם של שתי רשויות שונות - מרחבים ושדות נגב.
כתוצאה מכך, חלות על שטחים סמוכים בפארק הוראות שונות מכוח חוקי העזר של כל אחת ממועצות אלו.
היעדר האחידות עלול להביא למקרים שבהם יש דרישות שונות של המועצות בנוגע למפעלים סמוכים, ולשיעור שונה של הארנונה שבה מחויבים המפעלים.
זאת ועוד, הרשויות השותפות בפארק התעשייה לא השכילו למנף את סל ההטבות חסר התקדים שניתן לתע שיינים שיעברו לפארק ואת רצון הממשלה, שגובה בהחלטותיה ובסיכומים בין - משרדיים, לקדם את הפארק ולהעצים את האזור כולו באמצעות פיתוחו.
44 ההטבות פורטו בהוראת מנכ"ל משרד התמ"ת 4.
1 בנושא "תכנית להגדלת תעסוקה - אזור התעשייה נע"ם", המתעדכנת מפעם לפעם.
45 העיכובים בהקמת המט"ש נבעו מהיעדר תקציבים וממחלוקות בין הרשויות המקומיות השותפות להקמתו ובין משרדי הממשלה על אופן חלוקת העלויות של הקמת המט"ש ועל כמות השפכים שבהם יידרש טיפול במט"ש מדי יום ביומו.
46 לעניין זה יצוין כי העברת שפכי פארק נע"ם בקו הביוב העובר בשכונות המגורים בנתיבות בעייתית מכמה סיבות, אשר העלתה בשנת 2010 :סגנית מהנדסת מחוז הדרום במשרד הבריאות (א) אי -התאמת מאספי הביוב הקיימים בנתיבות לספיקת השפכים הגדולה אשר צפויה להגיע מפארק נע "ם (בעיקר בשל הקמתו המתוכננת של מפעל עתיר שפכים); (ב) סיכון לאיכות שפכים לא טובה מאזור התעשייה (למרות הקמת מתקני קדם לטיפול מקדים בשפכים טרם יציאתם משטח המפעל); (ג) סיכון בריאותי מתקלה אפשרית בקו המאסף בשכונת המגורים.
47 אלה ההמלצות אשר ייבחנו בדיוני הוועדה: המלצת מאז"פ לממ"י בנוגע להקצאת קרקע ואישור לסיוע בגין עלויות פיתוח הקרקע, המלצת מרכז ההשקעות בנוגע לסיוע בגין עלויות העברת המפעל, תכנונו, הקמתו והסעות עובדיו וכן חוות דעתה של הי חידה להכשרה מקצועית של עובדים.
במועד סיום הביקורת התגלעו מחלוקות רבות בין הרשויות השותפות בפארק אשר חלקן הגיעו לידי הליך בוררות לפני הממונה על מחוז הדרום במשרד הפנים.
עד מועד סיום הביקורת הקצתה המדינה למעלה מ-100 מיליון ש"ח לפיתוח פארק נע"ם.
כמו כן שוריינו 18 מגרשים בשטח הפארק לתעשיינים שונים48 בשטח כולל של כ-234 דונם מתוך כ-462 דונם זמינים לשיווק 49 , מהם 11 מפעלים קיבלו את המלצת ועדת האיתור להקצאת קרקע בפטור ממכרז, 7 מפעלים אושרו בוועדת חסמים בראשות מנכ"ל משרד התמ"ת, ו-5 ,שילמו את דמי הפיתוח למאז"פ.
עם זאת, רק שתי חברות חתמו על הסכם פיתוח עם ממ"י קיבלו היתר בנייה והחלו לבנות את המפעל בפארק.
עד מועד סיום הביקורת רק אחת החברות החלה את פעילותה בפארק (באופן חלקי בלבד) בלי שנדרשה להזרים שפכים למט"ש (שבנייתו כאמור טרם הושלמה).
אף שהקמת פארק התעשייה נע"ם החלה לפני כ -17 שנים, חוסר שיתוף פעולה בין הרשויות המקומיות ומשרדי הממשלה, עיכובים בביצוע העבודות ובהקמת המט"ש, ושיווק מוקדם של קרקעות הפארק ליזמים טרם מוכנות תשתיותיו גרמו לביטולים רבים של מעבר מפעלים לפארק.
בנסיבות אלו שטח גדול שיועד לתעשייה בפועל אינו מפותח ברובו ואינו מקודם למימוש המטרה שלשמה הוקם.
בתשובתו מפברואר 2013 לטיוטת דוח הביקורת, ציין המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בעז לב, כי: "אחת הבעיות הקשות בקידום אזור התעסוקה הייתה ועודנה - אי קידום תשתיות ופתרונות הביוב במקביל".
גם ראש עיריית נתיבות התייחס בתשובתו מפברואר 2013 לתשתיות לקויות וחסרות בפארק המעכבות את אכלוסו.
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי נושא השפכים "אינו מהווה חסם בשיווק ואכלוס הפארק.
במהלך שנת 2011 , כאשר התברר למשרדנו על צפי לשינוי בכמויות ואיכויות השפכים הצפויות, נקטנו בפעולות הדרושות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי היה עליו להיערך בעוד מועד עם יתר הגורמים הממשלתיים להרחבת יכולת הספיקה של המט"ש, זאת מאחר שבניגוד לאמור בתשובתו, וכפי שעולה ממסמכים שהעביר המשרד למשרד מבקר המדינה, הוא ידע על הקמת המפעל עתיר השפכים בשלב מוקדם יותר ולא רק בשנת 2011.
פארק התעשייה נע"ם טומן בחובו את האפשרות הממשית לשמש מרכז תעסוקה ועוגן כלכלי ליישובי האזור.
תנאים מקדמיים טובים להצלחת המקום נוצרו בזכות קרבתו היח סית לנמל אשדוד ולתשתיות תחבורה קיימות ומתוכננות, עתודות הקרקע הרבות, נכונות הממשלה לסייע במעבר מפעלים לאזור, ההטבות הרבות הניתנות לתעשיינים לאור הגדרתו כאזור תעשייה .
מגרש נוסף שווק שלא במסגרת מסלול ההטבות של פארק נע"ם 49 שטח הפארק הכולל המוקצה לתעשייה הוא792 'דונם, והוא משווק בשלושה שלבים: שלב א- 284 'דונם, שלב ב- 178 )דונם ושלב ג' (אשר לא היה זמין לשיווק במועד סיום הביקורת- 330 .
דונם משרד הכלכלה 411 .
מרחבי והתקציב המופלג שיועד לפיתוחו 50 .
שנה וחצי לפני סיום הביקורת החלה מגמה של שינוי בפארק נע"ם, וניכרו סימנים ראשונים של התקדמות למימוש החזון של מקימי הפארק.
בכוונת משרד התמ"ת לאמץ כמודל פעולה קבוע את המודל המיושם בפארק התעשייה נע"ם.
על כן על המשרד להפיק לקחים מהקמתו, וכחלק מתכנון הקמתם של פארקי תעשייה מרחביים, למפות את הכשלים ואת החסמים האפשריים, לפעול להסרתם בעוד מועד ולבחון מהו המודל המתאים לניהולו של כל אחד מאזורי התעשייה שיוגדרו אזורי תעשייה מרחביים.
בתשובת משרד התמ"ת צוין: "מודל הקמת הפארק כולל הלקחים שנלמדו וסל ההטבות שניתן ליזמים יהווה המודל העתידי לאזורי התעשייה המרחביים לכשיוקמו".
לתעשייה חשיבות רבה כמקור תעסוקה מרכזי וכגורם בפיתוח הפריפריה.
למשרד התמ"ת תפקיד מרכזי בהקמתם של מפעלים באזורי הפיתוח.
הביקורת העלתה כי פארקי תעשייה אחדים אינם מגשימים את המטרות אשר לשמן הוקמו ואינם מקדמים את פיתוחו הכלכלי של האזור כמצופה.
נמצאו ליקויים וכשלים בתפקוד מאז"פ הפוגעים במימוש יעדי משרד התמ"ת לפיתוח התעשייה והתעסוקה בפריפריה.
פעולות מאז"פ אינן נעשות על פי תכנית עבודה או תכנון מוקדם, אלא במענה לבקשות של יזמים וללחצים של ראשי רשויות.
מאז"פ משמש יחידת מטה אשר העבירה את ליבת הפעילות לחברה חיצונית ב לי לשמר ברשותה את בסיס הידע.
ללא הגדרת מדדים לבחינת ההצלחה של אזורי התעשייה שהקים מאז"פ בהשגת היעדים שהוא נועד לקדם, אין בידי משרד התמ"ת והממשלה היכולת לבחון אם הוא עושה שימוש ראוי בכלי הסיוע ובמשאבים העומדים לרשותו, ואם סל ההטבות הניתן ליזמים אכן מממש את היעד של פיתוח תשתיות ומשיכת השקעות לפריפריה.
המשאבים לסיוע בהקמתם של מפעלים באזורי פיתוח מוגבלים.
אשר על כן חובתו של משרד התמ"ת לוודא כי ייעשה בהם שימוש מושכל תוך שיתוף פעולה בין מאז"פ ליחידות אחרות במשרד, משרדי ממשלה אחרים וממ"י, זאת כדי שמשאבים אלו ינוצלו למטרה אשר לשמה הם מוקצים - יצירת מקורות תעסוקה בפריפריה, פיתוחה והבאתה לידי שגשוג כלכלי.
50 בשנים 2011 ו- 2012 היה תקציב שיווק המגרשים באזורי התעשייה המרחביים60 מיליון ש"ח לשנה.
בהחלטת ממשלה 1081 מ- 13.
00 נקבעו הוראות לסיוע בהעתקת מפעלי עוגן לאזורי תעשייה מרחביים, ונקבע כי פארק התעשייה צבאים ופארק נע"ם ייכללו בהחלטה.
כמו כן בדצמבר 2010 סוכם בין משרד התמ"ת למשרד האוצר לתת ליזמים שיקימו את מפעלם בפארק התעשייה צבאים חבילת הטבות זהה לזו הניתנת ליזמים בפארק נע"ם.
ואולם פעולות השיווק של פארק צבאים לא צלחו, והגדרתו אזור תעשייה מרחבי נותרה "אות מתה".
לכן עיקר התקציב לאזורי התעשייה המרחביים יועד לפארק נע"ם.
הצורך לשמור על התקינות של משקלות ומידות מוכר מקדמת דנא 6 .
מטרולוגיה7 היא מדע העוסק בקביעת משקלות ומידות וכן ביצירת תקנים.
המדידות חיוניות בתחומים רבים כגון בקרת הייצור, מדידות הקשורות לאיכות הסביבה, בדיקות בריאותיות, הערכת התאמה של מוצרים לתקנים מקובלים לצורך הגנת הצרכן והבטחת ההגינות המסחרית.
סמכות המדינה במטרו לוגיה חוקית קבועה ב פקודת המשקלות והמידות, 1947 (להלן - הפקודה), ובתקנות המשקלות והמידות, התשכ"ג - 1963 (להלן - התקנות).
על פי הפקודה והתקנות (להלן - החקיקה), שר התעשייה, המסחר והתעסוקה ימנה מפקח על משקלות ומידות (להלן - המפקח), ויעניק לו סמכויות לבדוק , באמצעות בודקים שמינה מטעמו, כל משקל, מידה או מכו נת שקילה המשמשים לצורכי מסחר או ממכר ; זאת לצורך אימות דיוקם 8 או .
6 "לא תעשו עול במשפט במדה במשקל ובמשורה.
מאזני צדק אבני צדק איפת צדק והין צדק יהיה לכם" (ויקרא יט, לה-לז).
להבדיל ממטאורולוגיה שהיא תורת האקלים ומזג האוויר 8 ,אימות הוא בדיקה הבאה לאמת את מידת הדיוק של מכשיר מדידה הנעשית טרם הכנסת המכשיר לשימוש.
באימות נבדק אם פריט מסוים מתאים למפרט שנקבע לו, כלומר שהסטיות בין הערכים שעליהם מורה מכשיר המדידה לבין הערכים המתאימים הידועים מראש, קטנות באופן עקבי מהערך המרבי המותר, שנקבע בתקן, בתקנה או במפרט מיוחד לניהול ציוד המדידה.
כ כלל, דרישות הדיוק לצורך האימות הראשוני נוקשות יותר מאלו החלות על אימות או בדיקה לאחר האימות הראשוני.
שם הדוח: שם הדוח: הפיקוח על משקלות ומידות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
אימותדיוקם מחדש9 (להלן- אימות דיוק), ולצורכי ביקורת בעניין דיוקם.
למפקח , באמצעות הבודקים, יש סמכות בלעדית להעניק תעודות המאשרות אימות דיוקם של מכשירי שקילה.
הטיפול במטרולוגיה חוקית בישראל, ובכללו קביעת הסטנדרטים ואכיפת החוק, נעשה בידי היחידה למשקלות, מידות וסטנדרטים (להלן - היחידה), שבמשרד התעשייה המסחר והתעסוקה10 (להלן- משרד התמ"ת או המשרד).
בנובמבר 2012 הועסקו ביחידה25 :עובדים 8 עובדים במטה ו -17 עובדים במחוזות המשרד (להלן - הבודקים).
עיקר תפקידם של הבודקים הוא לבצע בדיקות של מכשירי מדידה בבתי עסק.
מנהל היחידה הוא המפקח, המשמש סמכות מקצועית לעובדי היחידה.
המפקח אינו כפוף לאחד ממינהלי משרד התמ"ת אלא למנכ"ל המשרד.
הבודקים במחוזות כפופים מקצועית למפקח ומינהלית למנהלי המחוזות, הקובעים את תכנית העבודה המפורטת שלהם.
מיולי 2010 עד מועד סיום הביקורת בנובמבר 2012 כיהן עו"ד יצחק קמחי כמפקח בפועל (להלן- המפקח הנוכחי).
קדם לו מר טימור זרין, ששימש בתפקיד משנת 1998 .
היחידה גובה אגרה מבעלי עסק בעבור השירותים שהיא נותנת.
סכום האגרה נע משקלים אחדים עד אלפי ש"ח, הכול לפי סוג השירות.
ההכנסות מהטלת אגרות בשנת 2010 הסתכמו בכ-7.
8 מיליון ש"ח, ובשנת 2011 - בכ-8.
התקציב השנתי של היחידה בשנים אלו, כולל הוצאות על כוח אדם, היה כ-6 מיליון ש"ח11 .
דוח מבקר המדינהמשנת 200712 (להלן- הדוח הקודם) עסק בבדיקת פעולות היחידה והעלה ליקויים בתפקוד של היחידה ושל המחוזות המטפלים בנושא.
בחודשים ינואר - נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה (להלן - הדוח הנוכחי), את פעולות היחידה לאכיפת החקיקה, לגביית אגרות ולהפעלת מעבדה מטרולוגית בא מצעות המל"פ.
בכלל זה נבדקו הפעולות שנעשו כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח הקודם.
הביקורת נעשתה במשרדי היחידה.
בדיקות השלמה נעשו במחוזות המשרד: בירושלים, בתל אביב, בחיפה ובבאר שבע וכן במל"פ.
הפקודה והתקנות נוכח ההתפתחויות הטכנולוגיות הרבות שחלו מאז נכנסה הפקודה לתוקף בשנת 1947 , קיימת הסכמה במשרד התמ"ת שלפקודה דרושה רפורמה.
על הצורך הזה עמד בית המשפט13 בשנת 2004 " :בפסק דין שקבע בין השאראחת מהפקודות הוותיקות היא פקודת המשקלות והמידות, שהיא פקודה מנדטורית ישנה ועל כך אין חולק.
הכל מסכימים, כי נדרשת רפורמה בפקודה וכי הגיעה העת שתנוסח מחדש ותחוקק בספר החוקים כחוק ישראלי.
המליצו לעדכן ולחדש את הפקודה, ואולם כידוע במקומותינו וועדות והמלצות לחוד ומעשים לחוד".
בית המשפט אף ביקש להעביר עותק מפסק הדין לשר התמ"ת14 וליועץ המשפטי לממשלה "על מנת שישק לו החשת חידוש הפקודה, שתאיר את חידושי הקידמה הטכנולוגית .
9 אימות מחדש הוא כל אימות שנעשה במכשיר מדידה לאחר האימות הראשוני.
האימות כולל אימותי חובה תקופתיים ואימות לאחר כל תיקון.
13 החליטה הממשלה על שינוי שמו של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ל"משרד הכלכלה" (החלטה מס' 29 .
), אולם בדוח זה יכונה המשרד בשמו הקודם 11 .
תקציב היחידה כלול בתקציב משרד התמ"ת כהוצאה המותנה בהכנסה 12 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 ,"), בפרק "הפיקוח על משקלות ומידות עמ' 677 .
13 ת"א (ירושלים) 8804/96 החברה המרכזית לשקילה בע"מ נ' ארנון רונן, תק-של 2004(2 ) 14716 , 14770.
היום תוארו הוא שר הכלכלה משרד הכלכלה 415 .
בתחום ותיכלול אמצעים משוכללים שיאפשרו התמודדות ברמה טובה ומקיפה, עם מכלול הבעיות המוכרות בנושא ובתחום".
חוק חדש בדוח הקודם נמצא כי בשנות התשעים של המאה העשרים הקים המשרד כמה ועדות כדי לבחון הכנסת שינויים מהותיים בפקודה.
בפברואר 2005 העביר המשרד טיוטה של הצעת חוק לבדיקת משרד המשפטים, וביקש לקבל הערות ממשרדי ממשלה, מגורמים בענף המטרולוגיה ומהציבור הרחב.
בביקורת הנוכחית נמצא כי בעקבות התגובות שהתקבלו החליט המשרד, בשנת 2010 , להכין טיוטה להצעת חוק חדשה.
עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2012 , טרם סיים משרד התמ"ת לגבש את הצעת החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי עליו לפעול לאלתר כדי לסיים את הטיפול בהצעת החוק ולהביאה לאישור הכנסת בהקדם.
במסגרת הצעת החוק יש לתת פתרון לבעיות שהתעוררו במהלך השנים כתוצאה מאי-התאמתה של הפקודה למציאות המשתנה.
בתשובת משרד התמ"ת מינואר 2013 (להלן- תשובת משרד התמ"ת) נאמר כי "נ עשתה עבודה רבה לעדכון הפקודה ואנו פועלים באופן נמרץ לקידום הטיפול בעניין".
תקנות חדשות הפקודה אינה נותנת פתרונות לסוגי מאזניים שחייבים בפיקוח, אף שחלו בהם שינויים טכנולוגיים.
בדוח הקודם נאמר שהארגון הבין-לאומי למטרולוגיה חוקית, OIML15 (להלן- ה- OIML ), מפיץ בכל שנה למדינות החברות בו המלצות בתחום המטרולוגיה.
לפי המלצות אלה יש לקבוע את המאפיינים המטרולוגיים ה נדרשים ממכשירי מדידה, תוך פירוט השיטות והציוד שבהם יש להשתמש לצורך בדיקתם.
בשנת 1996 החליטה היחידה לאמץ את המלצות הארגון.
המלצות אלה מקובלות במדינות רבות בעולם, ולכן אף שיישומן הוא וולונטרי, עושות החברות בארגון כמיטב יכולתן כדי לאמצן הלכה למעשה.
לפי דברי בית המשפט 16 , אם מבקש המפקח לאמץ את המלצות הארגון כולן או חלקן ולקבוע שהן המלצות מחייבות - עליו לעגן אותן במסגרת התקנות.
בשנת 2006 עדכן המשרד בפעם האחרונה את התקנות, ובשנת 2002 עדכן את נוהלי העבודה.
הביקורת הנוכחית העלתה כי אף שה - OIML אישר הנחיות רבות בתחום המטרולוגיה החוקית, מאז 2006 טרם פעל המשרד לעדכן בהתאם את התקנות ואת הנהלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת לבחון את הצורך לעדכן את התקנות ונוהלי העבודה בהתאם להנחיות המעודכנות של ה- OIML.
"בתשובת משרד התמ"ת נאמר שתוכנית העבודה של היחידה לשנת 2013 כוללת גםעדכון התקנות שאימצו את המלצות ה- OIML ועדכון נהלי העבודה בהתאם.
עדכון התקנות נמצא בתחילת התהליך".
15 Organisation Internationale de Metrologie Legale (International Organization of Legal .
לעיל 416 דוח שנתי64א .
תחומי הפיקוח הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ציינה כבר ב - 199517 כי התקנים והחקיקה הנוגעים לבדיקות אימות דיוק של מכשירי מדידה של חשמל וגז לוקים בחסר ואינם מעודכנים.
בדוח הקודם נאמר כי בכמה תחומים במשק הפעלת מכשירי מדידה היא חיונית, וכי בתחומים אלה נעשה במכשירי מדידה מסוימים שימוש רחב, ואף על פי כן מכשירים אלה אינם מצויים בפיקוח מטרולוגי של מאסדר ממשלתי.
בכמה תחומים לרמת הדיוק של המדידה יכולה להיות השפעה על חיי אדם, כך למשל כשמדובר במכשירים בתחנות דלק המשמשים לניפוח אוויר בגלגלים18.
בתחומים אחרים קיימת אפשרות לפגיעה כספית בצרכן, למשל בשל אי -דיוק במדידה של מוני גז ומוני חשמל.
בדוח הקודם צוין כי משרד התמ"ת סבור שבמסגרת החוק והתקנות הקיימים הוא אינו מוסמך לפקח על מכשירי המדידה שצוינו לעיל.
חשמל : הבדיקה הנוכחית העלתה כי הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל) קבעה אמות מידה עבור מוני חשמל (להלן - אמות המידה), שלפיהן "ספק השירות החיוני יבצע אחת לשנה לפחות בדיקות מדגמיות לבדיקת דיוק המונים, ויעמיד לעיון הציבור את ממצאי בדיקתו".
משרד האנרגיה והמים הסביר בתשובתו מינואר 2013 ): "חברת החשמל לישראל (חח"י מחזיקה מעבדת מונים משוכללת ומוכרת, היחידה מסוגה בישראל.
מעבדת החברה נמצאת תחת פיקוח של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות ועוברת ביקורת תקופתית.
מעבר לכך, מעבדת חח" י נסמכת על מערך תקינה בינלאומי.
מוני החשמל נרכשים לפי תקנים בין - לאומיים, וככל שיש חשד לפעילות בלתי תקינה של מונה, הוא נבדק במעבדה שכאמור מאושרת ע"י גוף התקינה הבינלאומי.
במעבדה נמצא מונה מאסטר לצורך כיול, הנבדק במעבדה בחו"ל לפי כל כללי התקינה הנדרשים.
מנהל מינהל החשמל הגיע למסקנה, כי אין צורך לכלול מוני חשמל במסגרת הצעת החוק החדשה".
יצוין כי גם קיום מעבדה מוסמכת, כגון זו של חברת החשמל לישראל (להלן - חח"י), אינו נותן פתרון מספק ואינו מהווה תחליף לפיקוח מטרולוגי ממשלתי, המתפרש על פני מערך מכשירי מדידה בענפי משק שונים, ושהוא מעניינו של כל צרכן.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו כי "הרגולטור הוא שקובע את עוצמת הדרישה כתנאי לשחרור בהתאם לסיכונים הנובעים מהשימוש במצרך.
הצעת החוק בנוסחה הנוכחי יוצרת מדרג: בשלב הראשון - עם כניסת החוק לתוקף, יידרש אישור דגם של מכשירים אלו מוני גז [ ו ]וחשמלבשלב השני, יכול המפקח לפי הנוסח של הצעת החוק המתגבשת לקבוע משטר פיקוח 'חמור' יותר, וזאת באמצעות צו ".
עוד הסביר המשרד בתשובתו כי " בהצעת החוק החדשה התייחסות להכנסת תחומים נוספים, המצויים היום בסמכותם ואחריותם של גופים שונים, לפיקוח מטרולוגי כמו מוני חשמל, גז ומים.
הפיקוח המטרולוגי הכולל בדיקות אימות דיוק ימשיכו להתבצע על ידי הגופים להם ניתנה הסמכות בחוקיהם וכל עוד אלה לא שונו".
בתשובתה מפברואר 2013 כתבה רשות החשמל: "אנו תומכים בהרחבת הפיקוח על משק ומסכימים עם עמדת ]מדידת צריכת החשמל [ המניה המבקר לפיה יש לקבוע ממונה מטעם המדינה לפיקוח ובדיקה של מכשירי מדידת החשמל".
17 דיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ביום 4.
18 ,על הצורך לקיים פיקוח ממשלתי על מדדי לחץ אוויר בגלגלים ראו מבקר המדינה דוח שנתי 51 ב ( 2001 '), עמ702.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת, משרד האנרגיה, רשות החשמל והרשות הלאומית להסמכת מעבדות לקבוע גוף מטרולוגי בלתי תלוי לצורך פיקוח על ביצוע בדיקות אימות דיוק מחדש במוני חשמל.
על רשות החשמל לבחון את האפשרות לקבוע כאמת מידה מחייבת שלה את תדירות ביצוען של בדיקות אימות דיוק מחדש בכל המונים שברשות הצרכנים.
מים : בדוח הקודם נמצא שאין פיקוח ממשלתי על הדיוק של מכשירי מדי מים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כתבה רשות המים: "תקן ישראלי למדי מים ת"י 63 .
הוכרז כתקן רשמי בחלקו ולכן יש חובה להשתמש במדי מים המתאימים לתקן זה התקן מגדיר דרישות ואפיונים מטרולוגיים של מדי מים.
רשות המים העבירה תיקון בכללים למדידת מים (מדי מים), התשמ"ח - 1988 , המתייחס לאישור דגם של מדי מים ולאחרונה פרסמה נוהל להגשת בקשות לאישור דגם של מדי מים".
לפי צו יבוא חופשי, התשס"ז- 2006 , היחידה חייבת לתת אישור דגם למוני מים מיובאים, אך אין לה הציוד הנדרש לבדיקה של מוני מים.
היחידה עושה רק בדיקה מינהלית של מסמכים שהיבואן מגיש לה ואינה מבצעת בדיקת מעבדה לבחינה של איכות המונה.
היחידה אינה עושה אימות דיוק למונים שמגיעים ארצה ואינה נוקטת פעולות כדי לוודא התאמה בין הדגם שאושר לבין המונים המיובאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היות ורשות המים והיחידה עוסקות באישורי דגם של מוני מים, מוצע לבחון את האפשרות לרכז את כל הפעילות המטרולוגית הנוגעת לתחום זה בידי גוף אחד.
כמו כן על שני הגופים לבחון את הצורך בשינוי החקיקה כדי ליעל את תהליך אישור הדגם ולחסוך במשאבים המיועדים למטרה זו.
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , פרסמה רשות המים נוהל, שלפיו כל בקשה לאישור דגם מד מים תוגש עם תעודה חתומה על יד י מעבדה המאושרת בידי הממונה על התקינה שבמשרד התמ"ת, המעידה כי מד המים נבדק ונמצא מתאים לתקן ישראלי (ת"י 63 ) ,למדי מים.
עוד קובע הנוהל שרשות המים תבדוק את המסמכים הקשורים ליבוא מוני מים דבר שהיה עד כה באחריות היחידה.
: מדי לחץ אוויר בדוח 51ב19 ציין משרד מ בקר המדינה כי בשל החשיבות הבטיחותית והכלכלית של לחץ האוויר בגלגלי כלי הרכב, אין להשאיר את הנושא הזה פרוץ ומן הראוי שתינתן סמכות לרשות ממשלתית לבצע את הבדיקות ולאכוף את תקנות מדי לחץ אוויר.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו מינואר 2013 כיהיחידה השלימה הכנת נוהל לבד יקת מדי ניפוח אוויר בתחנות דלק, ו היא תחל בהטמעתו וביישומו בשנת 2013.
19 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 51ב ( 2001 ;), בפרק "הגנה של הצרכן: פיקוח על הצגת מחירים פיקוח על תחנות דלק" (עמ' 702.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת, בשיתוף המאסדרים בענפי החשמל (רשות החשמל), הגז (רשות הגז), ובענפים נוספים, לגבש נוהל שבו יוגדרו הסמכויות בתחומים אלה, ובמידת הצורך יבוצעו תיקונים בחקיקה.
המפקח קבע נהלים מפורטים לביצוע בדיקות אימות דיוק לסוגים שונים של מכשירי מדידה.
בביקורת הנוכחית התלוו עובדי משרד מבקר המדינה אל הבודקים בחלק ממחוזות המשרד בעת שביצעו בדיקת מאזני גשר20 , בדיקת תחנות דלק ובדיקת מאזני דלפק.
הביקורת העלתה שחלק מהבדיקות שנעשו בנוכחות עובדי משרד מבקר המדינה לא בוצעו כמפורט בנהלים.
הביקורת העלתה גם חוסר אחידות ביישום הנהלים ובאופן ביצוע הבדיקות במחוזות השונים.
בתשובת משרד התמ"ת נאמר כי "אנו פועלים ונמשיך לפעול לרענון הנהלים במסגרת ימי עיון אותם אנו עורכים והשתלמויות שנקיים בעתיד .
והיחידה תדאג לבקר את עבודת הב ודקים על מנת להבטיח אחידות בביצוע בדיקות במחוזות בהתאם לנהלים".
הבודקים מקבלים בגדי עבודה וציוד מגן מתכלה.
בדוח הביקורת הפנימית של משרד התמ"ת על היחידה, שהתפרסם ב- 2009 , הועלה מקרה שבו מבקר ביחידה לא השתמש בבגדי עבודה ונפגע כתוצאה מדליפת דלק.
מן הדוח עלה גם כי המשרד אינו מספק לעובדים הנושאים ציוד כבד (משקלות ומאזניים) ציוד הגנה למניעת בקע בטני.
הביקורת הנוכחית העלתה שחלק מהבודקים אינם משתמשים בביגוד ובציוד המגן שנרכשו עבורם.
משרד מבקר המדינה מציין כי על היחידה לרענן עבור הבודקים את התהליכים של ביצוע אימות דיוק ואת נוהלי הבטיחות ולפקח כי הם משתמשים בציוד מגן מתאים.
מקובל בעולם שארגונים מדעיים הנותנים שירות לציבור מזמינים מדי פעם בפעם בדיקה חיצונית המבוצעת על ידי עמיתים ממדינות אחרות ( (peer review.