HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמוסדות להשכלה גבוהה יפיקו מהערה כללית זו ומהערות נוספות המפורטות בדוח את הלקחים הדרושים באופן שיתרום לשילוב המיטבי של נציגי הציבור בוועדים המנהלים ולתפקוד תקין ויעיל של גוף הנהלה חשוב זה.
עוד ראוי שהמועצה להשכלה גבוהה תבחן ביסודיות את מכלול הליקויים שפורטו בדוח זה, תסיק מהם מסקנות לגבי פעילותם של המוסדות האקדמיים ותיתן את ההנחיות הדרושות בעניין זה.
אוניברסיטת תל-אביב 1441 .
האוניברסיטאות מנהלות תיקי נכסים כספיים שבהם סכומים ניכרים.
מקורם של הכספים בתיקי הנכסים הוא בתרומות, בעודפי תזרים מפעילות שוטפת וביעודות7 שונות.
הכספים שמקורם בתרומות מנוהלים כקרנות צמיתות (אם התורם התנה את התרומה בהשקעת כספיה לצמיתות ובשימוש בפירות ההשקעה בלבד למטרות שקבע) או כקרנות מתכלות (אם התורם קבע כי יש להשתמש בכספי התרומה בהדרגה במהלך כמה שנים).
האוניברסיטאות משקיעות את הכספים באפיקי השקעה שונים כדי לשמור על ערכם הריאלי.
מדי שנה בשנה משתמשות האוניברסיטאות בתשואה מההש קעות לצרכים המוגדרים מראש 8 , לרוב על ידי התורמים, כגון מחקר, מלגות והלוואות לסטודנטים.
בספטמבר 2009 עמדו לרשות אוניברסיטת תל אביב (להלן גם- האוניברסיטה) נכסים כספיים בסכום של כ-2.
9 מיליארד ש"ח מהם נוהלו על ידי ועדת ההשקעות ו -0.
4 מיליארד ש "ח נוהלו בנפרד 9 .
אגף הכספים של האוניברסיטה אחראי להשקעת הנכסים על פי הנחיות ועדת ההשקעות (להלן - הוועדה), שהיא ועדת משנה של הוועד המנהל של האוניברסיטה.
הוועדה מתכנסת אחת לחודשיים לשם בחינה של סקירות חודשיות המפרטות את הרכב תיק ההשקעות, את עיקרי התנועות והשינויים שחלו בתיק, את הנכסים שבניהול מנהלי תיקים חיצוניים שעמם התקשרה האוניברסיטה ואת ביצועיהם של מנהלי התיקים הללו.
באמצעות חבריה ומומחים חיצוניים בוחנת הוועדה גם את ההתפתחויות והתחזיות העיקריות בשוקי ההון, בשוק הישראלי ובשוקי המטבע המקומי והמטבע הזר ואת ה ציפיות לשינויים במדדים הכלכליים העיקריים הרלוונטיים.
בחינה זו מסייעת להכנת תכנית השקעות לטווח קצר ולטווח ארוך, ובכלל זה תכנית למנהלי התיקים החיצוניים, שבה מפורטות רמות ההשקעה בתחומים אלו: אפיקים שקליים, אפיקים צמודי מדד וצמודי מט"ח, השקעות לא סחירות והשקעות אחרות.
יו"ר הוועד המנהל ומנהל הכספים מוזמנים לישיבות הוועדה כמשקיפים ללא זכות הצבעה.
7 נכסים שנצברו לשם מימוש התחייבות הרשומה במאזן כעתודה (התחייבות לזמן ארוך שסכומה ומועדי פירעונה נאמדים).
8 כאמור, אשר לקרנות מתכלות משתמשות האוניברסיטאות מדי שנה בשנה גם בחלקים מהקרנות.
9 שבעה תיקי נכסים כספיים מנוהלים על ידי אגף הכספים בחשבונות נפרדים מסיבות שונות, כגון ניהול עם התורם וניהול משותף עם כמה אוניברסיטאות.
באוקטובר 2010 ,כיהנו בוועדת ההשקעות שמונה חברים: מנכ"ל האוניברסיטה החבר בוועדה מתוקף תפקידו, ארבעה נציגי ציבור בעלי ידע וניסיון בשוק ההון ובהשקעות ושלושה חברי הסגל האקד מי של האוניברסיטה (בהווה ובעבר) הבקיאים בנושא.
להלן נתונים בעניין השקעות האוניברסיטה בשנים האקדמיות התשס"ח - התשס"ט10 )(במיליוני ש"ח, על פי הדוחות הכספיים של האוניברסיטה: .
2,285 2,069 ,השקעות בפיקדונותבניירות ערך סחירים ובמלוות .
( 1,753) ( 1,685) קרנות מיועדות צמיתות .
דוחות הכנסות והוצאות .
הכנסות (הוצאות) מימון, נטו .
91 89 פירות מהשקעות .
82 (165) *רווח (הפסד) ממימוש ושינוי של שווי ניירות ערך .
(100**) 9 הכנסות (הוצאות) משיערוך קרנותומחקרים* .
בעת עריכת הדוח הוכללו בכמה סעיפים נושאים אחרים מאלה שהיו בהם בדוחות קודמים.
** על פי הסברי האוניברסיטה, ההוצאות נבעו מעלייה ריאלית של הדולר לעומת המדד באותה השנה.
להלן הרכב תיק ההשקעות בסך 2,285 מיליוני ש"ח ב- 30.
10 2007 -2009 ; שנה אקדמית מתחילה ב-1 באוקטובר ומסתיימת ב-30 .
בספטמבר 1420 דוח שנתי61ב .
בחודשים מרס-אפריל 2009 - בעיצומו של המשבר הפיננסי העולמי11 ,, שהתאפיין בין היתר, בירידות שערים ניכרות בשוקי ההון בעולם - מימשה האוניברסיטה את כל המניות שהיו בהחזקתה ואת איגרות החוב (להלן - האג"ח) הקונצרניות שבסיכון בעקבות החלטה שהייתה מחלוקת בעניינה.
על פי הערכת האוניברסיטה מאוגוסט 2009 , שווי תיק המניות שהיה בהחזקתה באותו מועד היה נמוך במידה ניכרת משווי התיק שהיה יכול להיות בהחזקתה באוגוסט 2009 אילולי המימוש12 .
דוח מבקר המדינה 56 ב ממאי 2006 כלל פרק בנושא "השקעות פיננסיות באוניברסיטאות תל -אביב, בר -אילן ובן -גוריון בנגב " (להלן - הדוח הקודם), ובו פורטו, בין היתר, ממצאים בנושאים האלה: ועדות ההשקעות, ביצוע ההשקעות, מנהלי התיקים, ניהול קרנות צמיתות כהקדש ציבורי, עמידת האוניברסיטאות האמורות בהתחייבויות כלפי התורמים ומידת קיומן של הנחיות הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת) בנושא ההשקעות.
בדוח הקודם קבע משרד מבקר המדינה כי על האוניברסיטה, בין היתר, להגביר את הפיקוח והבקרה על ביצוע ההשקעות, להסדיר בנהלים את פעילות ההשקעות על כל צדדיה ולרשום אצל רשם ההקדשות את הקרנות הצמיתות שמקורן בכספי תרומות ויועדו למטרה מסוימת על ידי התורמים.
עוד כתב משרד מבקר המדינה בדוח הקודם כי על ות"ת לשקול לקבוע כללים מנחים למוסדות להשכלה גבוהה בנושא ניהול השקעות ופיקוח עליהן.
בחודשים מאי -אוקטובר 2010 עקב משרד מבקר המדינה לסירוגין אחר תיקון הליקויים בכמה נושאים שהועלו בדוח הקודם בא וניברסיטת תל אביב (להלן - .
11 בשנת 2008 וברבעון הראשון של שנת 2009 .
התרחש משבר פיננסי גלובלי חריף ניצני המשבר נראו בסוף שנת 2007 בארצות הברית, והוא התפשט ברחבי העולם.
בישראל הגיע המשבר לשיאו בספטמבר –אוקטובר 2008 .
ברבעון השני של 2009 נראו סימני התאוששות בעולם ובישראל, אולם המשק עדיין היה נתון בתנאי חוסר ודאות.
נמחקו חלקים ניכרים מההפסדים בשוקי ההון .
12 בעניין נתוני הערכה זו ראו להלן בפרק "יישום החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 ," 'עמ 1437.
אוניברסיטת תל-אביב 1421 .
במעקב לא נבדק תיקון הליקויים באוניברסיטאות בר -אילן ובן -גוריון.
פעולות השלמה נעשו במועצה להשכלה גבוהה 1422 דוח שנתי61ב .
(להלן - מל"ג) ובוות"ת ואצל רשם ההקדשות במשרד המשפטים.
משרד מבקר המדינה בדק גם את תהליך קבלת ההחלטות של האוניברסיטה בעניין מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני שיש בהם סיכון ואת הפעולות שננקטו ליישום החלטת הוועד המנהל בעניין זה בתחילת 2009 .
משרד מבקר המדינה מדגיש כי הוא לא בחן אם ההחלטה למכור את תיק המניות והאג"ח הקונצרני הייתה נכונה, אלא רק את תהליך קבלת ההחלטות בנושא ואת אופן יישומן.
אין לראות בדוח זה משום חוות דעת כלשהי על עצם ההחלטה האמורה.
החלטה בעניין זה נתונה לשיקול הדעת של הגורמים הנוגעים בדבר באוניברסיטה, ולכן משרד מבקר המדינה לא מצא מקום לעסוק בכך.
מעקב אחר תיקון ליקויים .
צוות לתיקון ליקויים חוק מבקר המדינה, התשי "ח- 1958 ]נוסח משולב [ (להלן- החוק), קובע את החובה של ראש הגוף המבוקר (לעניין האוניברסיטה - הוועד המנהל) למנות צוות לתיקון ליקויים בראשות המנכ"ל וכן לדווח למבקר המדינה על ההחלטות שהתקבלו לשם תיקון הליקויים שהעלתה הביקורת, על הדרכים לתיקון הליקויים והמועד לתיקונם ועל הליקויים שהוחלט לדחות את תיקונם והנימוקים לכך.
בדצמבר 2008 פנה משרד מבקר המדינה אל מנכ"ל אוניברסיטת תל אביב וביקש להמציא לו את כתב המינוי של הצוות לתיקון ליקויים שמונה בעקבות הדוח הקודם, שפורסם כאמור במאי 2006 , את פירוט שמות חברי הצוות, את תפקידיהם ואת הדיווח של הצוות בנושא.
מתשובת האוניברסיטה ממרס 2009 עולה כי רק בינואר 2009 , לאחר פניית משרד מבקר המדינה, מינה יו"ר הוועד המנהל דאז צוות לתיקון הליקויים שפורסמו בדוח הקודם בראשות המנכ"ל (להלן - הצוות לתיקון ליקויים).
בתשובה נאמר כי הצוות יגיש את מסקנותיו בקרוב.
נמצא שבד בבד עם הקמת הצוות לתיקון ליקויים הטילו יו"ר הוועד המנהל דאז והמנכ"ל על מבקר האוניברסיטה לבדוק את "הליקויים שצויינו ע"י מבקר המדינה, התייחסות האוניברסיטה בשלביה השונים.
והצעדים שננקטו ע"י האוניברסיטה לתיקון אותם ליקויים הדורשים תיקון" וכ ן להעלות הצעות להמשך הטיפול.
בפברואר 2009 הגיש מבקר האוניברסיטה לצוות את ממצאיו והמלצותיו בנושא (להלן - דוח מבקר האוניברסיטה).
ביוני 2009 דן הצוות לתיקון ליקויים בממצאים ובהמלצות והחליט לקבל את מרבית ההמלצות.
באותו החודש מסר מנכ"ל האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה ריכוז של החלטות הצוות.
משרד מבקר המדינה מציין כי הקמת צוות לתיקון ליקויים היא חובה חוקית שיש בה כדי לטייב ולשפר את עבודתו של הגוף המבוקר.
לפיכך היה על האוניברסיטה להקפיד להקים צוות לתיקון ליקויים, כמתחייב מהחוק, ולדווח על החלטותיו למבקר המדינה סמוך למועד פרסום הדוח הקודם, ולא לעשות זאת רק לאחר פניית משרד מבקר המדינה אליה, כשנתיים וחצי אחרי פרסום הדוח.
ייתכן אף כי הפקת הלקחים ותיקון הליקויים במועד היו משפרים את הליכי הבחינה של הרכב תיק ההשקעות שלה והליכי קבלת ההחלטות בעניינו שהתקיימו באוניברסיטה בתחילת 2009 (ראו להלן).
על האוניברסיטה לנקוט את הצעדים הדרושים כדי שטיפולה בממצאי דוחות של מבקר המדינה ייעשה על פי הקבוע בחוק.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי היא מקבלת את הערתו וכי "תקפיד להקים צוות לתיקון ליקויים ולתיקונם כמתחייב מהחוק, ולדווח על ההחלטות למבקר המדינה בסמוך לפרסום הדו"ח".
נוהל ועדת השקעות בדוח הקודם המליץ משרד מבקר המדינה לאוניברסיטה לקבוע נוהל ייחודי לוועדת ההשקעות ופירט: "בנוהל יש לכלול הגדרה מפורטת של תפקידי הוועדה, כגון תפקידה ב קביעת מדיניות ההשקעות של ה אוניברסיטה במסגרת מדיניות ההשקעות הכוללת שקבע חבר הנאמנים13 , קביעת סוגי השקעות והאישור הנדרש לכל אחת מהן, הגדרת תחומי הסמכות והאחריות של כל אחד מבעלי התפקידים הרלבנטיים וקביעת סדרי בקרה עליהם וסדרי התקשרות עם מנהלי תיקים ועם הבנקים.
ראוי שהנוהל יכלול כללים בדבר סדרי ניהו ל הוועדה: תדירות כינוסה, מניין חוקי לישיבותיה, קיום ישיבות באמצעות הטלפון, ורישום פרוטוקול של כל דיון".
המעקב העלה כי אף שהאוניברסיטה החלה לגבש טיוטת נוהל לוועדת השקעות כבר בשנת 2005 , במהלך הביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה, הנוהל בנושא נכנס לתוקף רק ביו לי 200914 , לאחר הפנייה האמורה של משרד מבקר המדינה לאוניברסיטה בדצמבר 2008 בעניין הדיווח על תיקון הליקויים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבותו של הנוהל האמור לתפקודה התקין והיעיל של ועדת ההשקעות ולהפקת תועלת מרבית מפעילותה, היה על האוניברסיטה להקפיד ולהשלים את גיבוש הנוהל בנושא סמוך לפרסום הדוח הקודם ולא כשלוש שנים אחרי כן.
ייתכן גם כי השלמת הנוהל ופרסומו היו משפרים את הליכי הבחינה של מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני ואת הליכי קבלת ההחלטות בעניין זה, שהתקיימו כאמור בתחילת 2009 (ראו להלן).
על האוניברסיטה לנקוט את הצעדים הדרושים כדי שגיבוש נהלים החיוניים לפעילותה השוטפת והתקינה ופרסומם יושלמו בתוך פרק זמן קצר ככל האפשר15 .
האוניברסיטה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי היא סבורה "שהשלמת הנוהל בזמן קצר לא הייתה משנה את תוצאות המקרה אליו מתייחסת הביקורת הנוכחית, בעיקר לנוכח העובדה שהנוהל החדש היה כבר ידוע לכל הנוגעים בדבר, אושר בוועד המנהל בישיבתו מיום 8.
2009 ורק המתין לפרסומו[16] .
האוניברסיטה מקבלת את ההערה העקרונית של דוח הביקורת ותנקוט את הצעדים הדרושים כדי שגיבוש ופרסום נהלים חיוניים יושלמו בתוך פרק זמן קצר ככל האפשר" (ההדגשה במקור).
13 בשנים 2004 -2005 נעשו בחוקת האוניברסיטה שינויים שהביאו לידי הרחבה ניכרת של סמכויות הוועד המנהל וצמצום סמכויות חבר הנאמנים, ובפועל חבר הנאמנים אינו קובע עוד את מדיניות ההשקעה של האוניברסיטה.
14 אשר לממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין שינויים שבוצעו בנוהל, ראו להלן עמ' 1441.
15 אשר לממצאים נוספים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין עיכוב של פרסום נהלים חיוניים על ידי האוניברסיטה, ראו להלן עמ' 1420.
בנוהל שאושר נקבע כי תחולתו היא מיום פרסומו אוניברסיטת תל-אביב 1425 .
לדעת משרד מבקר המדינה, אם הנוהל האמור היה בתוקף במרס 2009 והיה מחייב את הנוגעים בדבר, ייתכן כי חלוקת הסמכויות בין הוועד המנהל, ועדת ההשקעות ואגף הכספים וקשרי הגומלין ביניהם היו ברורים יותר, והדבר היה משפר את הליכי הבחינה של מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני ואת הליכי קבלת ההחלטות בעניין זה שהתקיימו באותו החודש (ראו להלן).
נוהלי אגף הכספים בנושא ההשקעות 1.
בדוח הקודם נקבע כי נוהלי העבודה של אגף הכספים של האוניברסיטה והבקרה הפנימית שלה בעניין ההשקעות לוקים בחסר: "אין בהם למשל הגדרות ברורות של תחומי הסמכות והאחריות של כל אחד מהעוסקים בהשקעות, אופן בחירת מנהלי תיקים, אופן התיעוד הנדרש של תהליך קבלת החלטות וכן כללים למניעת ניגוד עניינים".
עוד נאמר בדוח הקודם כי מנכ"ל האוניברסיטה דאז מינה ועדה לקביעת נהלים לביצוע בקרה פנימ ית באגף הכספים, והיא הייתה אמורה להגיש את המלצותיה עד ספטמבר 2005 .
במעקב לא נמצאו מסמכים המעידים שהוועדה הגישה את ההמלצות והנהלים האמורים.
כן הועלה כי רק ביוני 2009 , לאחר פניית משרד מבקר המדינה והדיון בממצאי דוח מבקר האוניברסיטה, החליט הצוות לתיקון ליקויים כי עד אוגוסט 2009 יגבש אגף הכספים נוהלי עבודה בנושא ההשקעות.
נמצא כי עד אוקטובר 2010 , מועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר המועד שבו הייתה הוועדה אמורה להגיש את המלצותיה, לא השלימה האוניברסיטה את גיבוש נוהלי העבודה לאגף הכספים בנושא ההשקעות.
משרד מבקר המדי נה העיר לאוניברסיטה כי עליה להשלים ללא דיחוי נוסף את הכנת הנהלים של אגף הכספים כדי להבטיח שהאגף יטפל כיאות בהשקעות האוניברסיטה.
בינואר 2011 הודיעה האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה כי בחודש זה נכנס לתוקף נוהל בעניין עבודת אגף הכספים בנושא ההשקעות.
בנוהל ועד ת ההשקעות, שפורסם כאמור ביולי 2009 , נקבע, בין היתר, כי "יו"ר הוועדה יוודא מניעת מצב של 'ניגוד עניינים' בין תחום עיסוקם של אנשי הציבור לבין חברותם בוועדה".
(א) יו"ר ועדת ההשקעות הנכנס17 מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי הוא וידא מניעת מצב של ניגוד עניינים בקרב חברי הוועדה באמצעות בדיקת קורות החיים של המועמדים להתמנות לחברי ועדת ההשקעות וכי הוא העביר את קורות החיים האמורים גם לעיונם של חברי הוועד המנהל, הממנה את חברי הוועדה.
יו"ר ועדת ההשקעות הוסיף כי ההחלטות של הוועדה הן כלליות ואינן עוסקות בהשקעות בניירות ערך יחידים וכי בישיבות ועדת ההשקעות מודיעים חבריה על חשש לניגוד עניינים כאשר עולה הצורך בכך.
אישר הוועד המנהל את מינויו ליו"ר הוועדה 1426 דוח שנתי61ב .
חבר בוועדת ההשקעות עלול להימצא במצב שיש בו ניגוד עניינים כאשר יש לו זיקה כלשהי לעניין הנדון בוועדה אם בשל בתפקיד אחר שהוא ממלא ואם בשל כל עניין אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל חשיבות הנושא והצורך בשקיפות אין מקום להסתפק בפעולות המתוארות כדי למנוע ניגוד עניינים בקרב חברי ועדת ההשקעות.
על האוניברסיטה לדרוש מחברי ועדת ההשקעות לחתום על הצהרה שב ה יגלו את זיקותיהם השונות - העסקיות, החברתיות, הפוליטיות והאישיות - לפני מינוים לחברים בוועדה וכן יתחייבו לדווח על שינויים בזיקות אלה כדי שכל הגורמים הנוגעים בדבר ובהם היועצת המשפטית של האוניברסיטה יוכלו לבחון אותן בעוד מועד ולתת הנחיות לגבי הפעולות המתחיי בות מהן.
(ב) נוהל ועדת ההשקעות עסק בצורך במניעת מצב של ניגוד עניינים בקרב נציגי הציבור בוועדה, אולם הוא לא עסק כלל בחברי הסגל האקדמי החברים בוועדה, אף שגם הם עלולים להיות במצב של ניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לתקן את הנוהל ולקבוע בו כי יש למנוע מצב של ניגוד עניינים גם בקרב חברי הוועדה שאינם נציגי ציבור וכי גם חברים אלה יחויבו בגילוי זיקותיהם.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי ממועד זה מועמד לכהונה בוועדת ההשקעות יידרש להצהיר על ניגוד עניינים מהותי בין עיסוקיו ובין תפקידו בוועדה.
כמו כן "יתחייב כל חבר בוועדה, עם מינויו, להודיע על ניגוד עניינים שעשוי להיווצר במהלך דיוני הועדה בנושאים קונקרטיים אשר יעלו לדיון.
כללים אלה אמורים לחול על כל חברי הועדה, בין אם הם באים מהציבור, מהאקדמיה או נושאי תפקידים באוניברסיטה".
הקצבות מקבילות הקצבות מקבילות (המכונות "מצ'ינג") הן כספים שהאוניברסיטאות מקבלות מוות"ת מדי שנה בשנה על פי ערך הקרנות הצמיתות הזכאיות שהן מנהלות (ושהיו ברשותן ב - 30.
87 , ראו להלן) ומקורן בתרומות, כלומ ר שווי ההקצבות המקבילות הוא שיעור מסוים מערך הקרנות הצמיתות הללו.
ההקצבות שימשו לעידוד הקמת קרנות צמיתות, שפירותיהן מתווספים על התקציב הרגיל של האוניברסיטאות.
בשנה האקדמית התשמ"ח ( 1987 -1988 ) החליטה ות"ת להקפיא את התחייבויותיה בעניין זה מתאריך 30.
87 , ולא לשלם הקצבות מקבילות בגין תרומות חדשות.
על פי הדוחות הכספיים של האוניברסיטה ל - 30.
09 , היא הייתה זכאית באותה שנה להקצבות מקבילות בסך25 מיליון ש"ח מוות"ת.
בדוח הקודם נאמר כי "האוניברסיטאות אינן חייבות להקצות את ההקצבות המקבילות לקרנות הצמיתות שבגינן התקבלו ההקצבות.
אולם, לדעת משרד מבקר המדינה, אם התחייבה האוניברסיטה או הבטיחה לתורם שההקצבה המקבילה בגין הקרן שהקים תתווסף לפירות הקרן, עליה לעמוד בהתחייבותה.
163 התנו בהסכם עמם כי תשלומי ההקבלה שהאוניברסיטה]לאוניברסיטה[ מהתורמים מקבלת מוות"ת בגין הקרנות הזכאי ות לכך יתווספו לפירות הקרן הצמיתה אוניברסיטת תל-אביב 1427 .
שפורסם בשנת ]האוניברסיטה[ שהוקמה מתרומתם.
בדוח ביקורת של מבקר 2000 :צוינו בין היתר הממצאים האלה 1428 דוח שנתי61ב .
בשיעור ]הקצבות מקבילות [ קיבלה מוות"ת תשלומי הקבלה ]האוניברסיטה[ 7% מערך הקרנות הצמיתות הזכאיות לתשלומים אלה, אולם בדרך כלל העבירה לקרנות רק 4% להלן[- .
לקרנות (לאחר ההפחתה ]האוניברסיטה[ מתשלומי ההקבלה שהעבירה האמורה) היא ניכתה גם תקורה.
הביקורת העלתה כי שיטת ההקצאה לא שונתה בעקבות הדוח האמור של מבקר האוניברסיטה.
לדעת משרד מבקר המדינה על ל]האוניברסיטה[ בחון אם יש הצדקה כלכלית לניכויים ולגביית תקורה בשיעורים שנקבעו ואם ניכויים אלה עולים בקנה אחד עם מחויבותה על פי ההסכמים עם התורמים להעביר את ההקצבה המקבילה לקרנות הצמיתות".
בדוח מבקר האוניברסיטה נכתב, בין היתר, כי "האוניברסיטה ממשיכה לנכות תקורה מכספי ה'הקצבות המקבילות'.
מוצע כי ייבחנו ההיבטים המשפטיים של הנושא ובמיוחד עמידת האוניברסיטה בהסכמים עם התורמים בעניין זה".
ביוני 2009 כתב מנכ"ל האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה כי הצוות לתיקון ליקויים החליט שבעניין גביית תקורה מהתשואה של הכספים ומההקצבות המקבילות תפעל האוניברסיטה על פי ההוראות המחייבות אותה בנושא, אלא אם כן יש איסור לנכות תקורה או שיעור תקורה מוסכם.
המעקב העלה כי האוניברסיטה עדיין מנכה חלק ניכר מתשלומי ההקצבות המקבילות המתקבלים מוות"ת (הניכוי הראשוני) וכן מנכה מהם תקורה בשיעור המקובל באוניברסיטה (שיע ור התקורה המנוכה מן הפירות של רוב קרנות המחקר, למשל, הוא 35% ).
ממסמכי האוניברסיטה אין לדעת מה הסיבות לביצוע הניכוי הראשוני.
ניכוי זה הוא תקורה במהותו, ומכאן שבפועל מנכה האוניברסיטה מההקצבות המקבילות תקורה ששיעורה גבוה הרבה יותר משיעור התקורה שהיא מנכה מפירות הקרנות הרגילות.
כך, למשל, היא מנכה מההקצבות המקבילות לקרנות מחקר, כ-66%.
בישיבת ועדת הביקורת של האוניברסיטה שהתקיימה בנובמבר 2009 ציינה היועצת המשפטית של האוניברסיטה כי "הואיל והאוניברסיטה מנכה תקורה מהפירות למימון פעילותה השוטפת, יש הצדקה לניכוי תקורה ההקצבות [ מהמצ'ינג ".
]המקבילות באוקטובר 2010 כתבה היועצת המשפטית של האוניברסיטה למשרד מבקר קיים ]ההקצבות המקבילות [ המדינה כי "למיטב ידיעתי, ניכוי תקורה גם מכספי באוניברסיטה, מזה שנים רבות, והפעלתה של החלטה זו נעשתה הרבה בטרם מינויי לתפקיד היועצת המשפטית של האוניברסיטה.
יחד עם זאת, דברי בוועדת הם ]ההקצבות המקבילות [ הביקורת לעניין זה התבססו על העובדה כי כספי בבחינת כספי פירות לכל דבר ועניין, שכן סכומם מקביל לכספי הפירות שמקבלת האוניברסיטה בגינן של הקרנות השונות.
כפי שקיימת הצדקה לנכות תקורה מכספי פירות הקרנות ההקצבות [ השונים, קיימת אותה הצדקה לנכות תקורה גם מכספי המגדילים למעשה את סכום פירות הקרנות.
אין צורך להכביר במילים ]המקבילות בהצדקה הקיימת והמותרת שבניכוי תקורה, וזו מקובלת וראויה; משכך, הרי שההיגיון המשפטי תומך בהחלטה ובהצדקה הקיימת לנכות את התקורה גם מכס שהם כאמור כספי פירות נוספים לפירות הקיימים.
]ההקצבות המקבילות[ פי ההקצבות [ לא הוצג בפני שום מסמך המונע מהאוניברסיטה לנכות תקורה מכספי ולא ידוע לי על קיומו של מסמך שכזה, ומשכך, לא ראיתי כל מקום ]המקבילות לשנות את החלטת האוניברסיטה מימים עברו".
אוניברסיטת תל-אביב 1429 .
האוניברסיטהכתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2010 כי היא "מתייחסת לכלל הזכויות הנובעות מכספי התרומות כמקשה אחת באופן שהיא .
שיטה זו ]הקצבות מקבילות [ מקצה שיעור אחיד וקבוע של פירות ומצ'ינג מאפשרת לאוניברסיטה לגבות את הקרנות גם כאשר לא ניתן לחלק פירות (בעקבות הפסדים פיננסיים) ובכך לאפשר תפקוד סביר של הפעילויות הממומנות ".
עוד ציינה האוניברסיטה בתשובתה כי היא ]וההקצבות המקבילות [ מהפירות בהתאם לכלליה ובאותו שיעור ]ההקצבות המקבילות[ "נוהגת לנכות תקורה מכספי המנוכה מהפירות בכל 1430 דוח שנתי61ב .
המקרים בהם ההסכם עם התורם מאפשר זאת.
הוצ אות התקורה בפועל של אותן הפעילויות הממומנות מכספי התרומות גבוהות יותר מהשיעורים המנוכים".
ות"ת כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי על האוניברסיטה "לבדוק ולפעול על פיהם" וכי עמדת משרד ]התורמים[ את ההסכמים אשר נחתמו עם מבקר המדינה בנושא מקובלת עליה.
עוד ציינה ות"ת בתשובותיה כי צוות שהקימה לבדיקת נושא אחר18 יבחן גם את סוגיית ניכוי התקורה מההקצבות המקבילות על ידי המוסדות להשכלה גבוהה ויגיש את המלצתו בנושא לדיון במליאת ות"ת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתשובותיהן של היועצת המשפטית והאוניברסיטה עולה שהן לא ישמו כראוי את ההמלצה בדוח הקודם ואת המלצת מבקר האוניברסיטה מפברואר 2009 בעניין הניכוי הראשוני.
אשר על כן על האוניברסיטה לבחון בהקדם כיצד ליישם המלצות אלה ובכלל זה לבחון כל אחד מ-163 ההסכמים עם התורמים שבהם התחייבה להוסיף על פירות הקרנות את ההקצבות המקבילות כדי לקבוע אם היא רשאית לנכות מההקצבות המקבילות שהתקבלו בגין קרנותיהם תקורה בכלל ואת הניכוי הראשוני בפרט.
על האוניברסיטה לפעול ללא דיחוי ליישום כל המתחייב מבחינה זו.
על ות"ת להשלים בהקדם את בחינת הנושא ולהנחות את המוסדות להשכלה גבוהה בעניין ניכוי תקורה לסוגיה השונים מההקצבות המקבילות שהיא מעבירה להן.
ניהול קרנות צמיתות כהקדש ציבורי לפי חוק הנאמנות, התשל"ט- 1979 (להלן- חוק הנאמנות), נאמנות היא זיקה לנכס המחייבת את הנאמן להחזיק בנכס או לפעול בו לטובת נהנה או למטרה אחרת.
נאמנות נוצרת על פי חוק, על פי חוזה עם נאמן א ו על פי כתב הקדש.
בחוק הנאמנות נקבע ששר המשפטים ימנה רשם הקדשות (להלן גם - הרשם).
עוד קובע החוק כי "נאמן של נאמנות שמטרתה או אחת ממטרותיה היא קידומו של ענין ציבורי (להלן - הקדש ציבורי) חייב, תוך שלושה חדשים מן היום שהיה לנאמן, להודיע לרשם על קיום ההקדש הציבורי" וכן על פרטים הנוגעים להקדש, כגון שמו ומענו של יוצר ההקדש, מטרת ההקדש ונכסיו.
האוניברסיטאות רשאיות להשתמש רק בפירות ההשקעה של קרנות צמיתות מיועדות שמקורן בתרומות ולא בקרנות עצמן.
רישום קרנות אלה כהקדש אצל הרשם דרוש כדי לאפשר פיקוח ציבורי עליהן, למנוע שימוש לרעה בנכסי הקרנות, לתרום לשמירה על ערכן ולהבטיח שינוצלו רק למטרות שסוכמו עם התורמים.
לצורך זה קובע חוק הנאמנות חובות נאמנות, בהן החזקת נכסי הנאמנות בנפרד מנכסים אחרים או בדרך המאפשרת להבחין ביניהם, מילוי קפדני של מטרות ההקדש, השקעת הכספים בדרכים שנק בעו ושמירה על נכסי הנאמנות.
עוד קובע החוק הגבלות פעילות שונות, כגון איסור לשנות את תנאי הנאמנות והגבלות של מכירת נכסי נאמנות.
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כיהוא רואה בחומרה את התעלמותן של האוניברסיטאות מחובתן לרשום את הקרנות הצמיתות והמיועדות כהקדש.
"ראו להלן בפרק "הנחיות ות"ת בנושא ההשקעות של האוניברסיטאות אוניברסיטת תל-אביב 1431 .
אשר לאוניברסיטת תל אביב צוין בדוח הקודם כי בדוח מבקר המדינה "על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה שפורסם ב- 1995 כ ]אוניברסיטת תל אביב [ נאמר כי בהתשנ"ד ניהלה - 1,400 קרנות צמיתות שמקורן בכספי 1432 דוח שנתי61ב .
תרומות, מהן 79 בלבד היו רשומות אצל הרשם.
בעקבות הדוח האמור שלח הרשם בשנת 1996 בקשה להעביר למשרדו טפסים לרישום כל ]לאוניברסיטה[ הקרנות הצמיתות והמיועדות המנוהלות אצלה ולצרף אליהם מסמכי יסוד.
למרות את כל ]האוניברסיטה[ הזמן הרב שחלף ממועד הביקורת האמורה לא רשמה הקרנות הצמיתות והמיועדות שלה כהקדשות: בשנת התשס"ד היו רשומות א צל הרשם רק 139 מבין כ- 1,600 ]האוניברסיטה[ קרנות צמיתות ומיועדות.
מדיניות היא לא לרשום כהקדש עזבונות שהתקבלו מחו"ל ותרומות שנתקבלו מתורמים בחייהם; נרשמו כהקדש בעיקר עזבונות שהתקבלו מהאפוטרופוס הכללי".
עוד נאמר בדוח הקודם כי "רשם ההקדשות כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2005 , כי 'כאשר מדובר בכספים המועברים לאוניברסיטה ומיועדים למטרה מסויימת, בין אם באמצעות מנהלי עיזבון, ובין ע"י תורמים, עמדתנו היא כי לאוניברסיטה אין שיקול דעת בעניין, ועליה לרשום הקדשות'.
עם זאת, הוסיף הרשם, כי האוניברסיטה אינה חייבת לרשום כהקדש תרומות בלתי מיועדות שלפי החלטתה הפכו לקרנות צמיתות" (ההדגשות אינן במקור).
המעקב העלה כי האוניברסיטה לא שינתה את עמדתה ועדיין לא רשמה כהקדשות את רוב הקרנות הצמיתות המוגדרות כך לפי דרישת התורם, ולכן לא מתאפשר פיקוח ציבורי עליהן.
על פי הדוחות הכספיים של האוניברסיטה מ - 30.
09 ולפי נתונים נוספים שמסרה, במועד זה היא ניהלה כ - 1,900 קרנות צמיתות ומיועדות שסך כספיהן כ -1.
7 מיליארד ש"ח, אך רק 155 מהן (כ-8% ), שסך כספיהן כ-143 מיליון ש"ח (כ-8% .
מסך כספיהן של כלל הקרנות הצמיתות), רשמה האוניברסיטה כהקדשות עמדתה של האו ניברסיטה בנושא גובתה בחוות דעת של יועץ משפטי חיצוני שקיבל ועד ראשי האוניברסיטאות בשנת 2006.
בדוח מבקר המדינה בנושא "היבטים בניהול נכסי דלא ניידי של האוניברסיטאות", שפורסם במאי 2007, צוין19 כי "רשם ההקדשות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2007 ' .
כיעדיין נותרה מחלוקת עם האוניברסיטאות באשר לחלק מן הקרנות שבניהולן, בשאלה האם הן נחשבות הקדשות', והוסיף כי הוא פועל לגיבוש מדיניות בנושאים שונים הנוגעים לעניין" (ההדגשה אינה במקור).
ביוני 2010 פנה משרד מבקר המדינה לראש רשות התאגידים במשרד המשפטים20 וביקש לדע ת אם הוא השלים את גיבוש מדיניותו בנושא.
באוגוסט 2010 העביר משרד מבקר המדינה לראש רשות התאגידים את חוות הדעת האמורה שקיבל ועד ראשי האוניברסיטאות וביקש כי יבהיר את עמדתו, בהתחשב באמור בה ויציין "מתי ובהתקיים אלו נסיבות קרן צמיתה הינה הקדש ציבורי והוראות חוק הנאמנות, לרבות רישום הקרן ברשם ההקדשות, יחולו".
במכתביו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 ומספטמבר 2010 כתב ראש רשות התאגידים: "מדיניות הרשם היא כי לא כל קרן צמיתה היא הקדש ציבורי, וכל מקרה שמועבר לרשם אם לאחר פניית הרשם ואם ביזמת האוניברסיטה, נבחן לגופו, ואם נמצא שקיים שטר הקדש ומתקיימים תנאי חוק הנאמנות, נרשמת הקרן כהקדש ציבורי.
בכל מקרה שהאוניברסיטה מתבקשת על ידי גורם חיצוני, .
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 '), עמ861.
20 בשנת 2004 צורפה יחידת רשם ההקדשות למשרד רשם העמותות ברשות התאגידים.
אוניברסיטת תל-אביב 1433 .
המעביר לה כספים, להקים קרן צמיתה, עליה להעביר את הפרטים לבדיקת רשם ההקדשות, כדי שיבחן האם מדובר בהקדש ציבורי.
החובה לרשום הקדש ציבורי מוטלת על הנאמן, ולא קיימת חובה על רשם ההקדשות לפנות לנאמנים פוטנציאלים ולדרוש מהם להעביר אינפורמציה כדי לבחון האם הם מחזיקים בהקדשות.
רשם ההקדשות פעל מול חלק מהאוניברסיטאות לרישום קרנות שהן מנהלות כהקדשות, ככל שאכן מדובר כהקדשות.
אכן כתוצאה מכך נרשמו הקדשות רבים על ידי האוניברסיטאות מאז 2006 " (ההדגשה אינה במקור).
ראש רשות התאגידים ציין כי בעקבות דוחות משרד מבקר המדינה בנושא מ - 2006 ועד אוגוסט 2010 רשמה האוניברסיטה העברית 139 ,הקדשות נוספים אוניברסיטת תל אביב רשמה 17 הקדשות נוספים ואוניבר סיטת בן -גוריון בנגב רשמה 4 .
הקדשות נוספים בחוק הנאמנות נקבע21 , בין היתר, כי "קיים יסוד סביר לחשש שלגבי הקדש ציבורי לא קוימה הוראה מהוראות חוק זה או מהוראות כתב ההקדש, או שפרטים או מסמכים שנמסרו לרשם אינם מלאים או אינם נכונים, רשאי הרשם, מיזמתו או לפי בקשת ה יועץ המשפטי לממשלה, לחקור בענינו של אותו הקדש ציבורי ויהיו לו לענין זה הסמכויות לפי.
חוק ועדות חקירה, התשכ"ט- 1968.
" לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שכ -92% מכספי הקרנות הצמיתות של האוניברסיטה, ששוויים הכולל גדול מ -1.