HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסמך הבנות מאוגוסט 2003 שחתמו עליו יו"ר הוועד וסמנכ"ל וראש מינהל הספורט שבמשרד החינוך34 , נקבעו העקרונות האלה: מינהל הספורט והוועד האולימפי ישתפו פעולה בקביעת המדיניות, המטרות, היעדים והתק ציבים הנדרשים לספורט בישראל; הוועד הוא האחראי להכנתן ושיגורן של משלחות ישראל למשחקים האולימפים; הוועד ומינהל הספורט יפעלו יחד ככל שניתן ליצירת התנאים הדרושים להכנת הספורטאים למשחקים האולימפיים; על מנת להבטיח שההכנות למשחקים אלה ייעשו באופן מקצועי ומושלם, י ש למנות את המינהלה אחת לארבע שנים, בסיומה של כל שנה אולימפית; את מספר החברים במינהלה יקבע הוועד האולימפי בשיתוף מינהל הספורט, והם גם יגבשו ויגדירו את תפקידיה; המינהלה תקבע את נוהלי עבודתה של היחידה לספורט הישגי ותפקח על ביצועם; המינהלה גם תמליץ על התקציב ה שנתי של פעילות היחידה ועל התקציב של תכנית העבודה להכשרת ספורטאי הסגל האולימפי ותפקח על ביצועם של תקציבים אלה לאחר אישורם על ידי הוועד ומינהל הספורט.
לפי מסמך ההבנות, מימון הפעלת היחידה יתחלק שווה בשווה בין הוועד האולימפי לבין משרד החינוך.
הוועד האולימפי בישראל 759 .
בדוח על מינהל הספורט35 העיר משרד מבקר המדינה שבניגוד למה שנקבע באמנה שקדמה להסכם ההבנות האמור, ולפיו המינהלה תמנה תשעה חברים, בהם שלושה נציגים של הוועד האולימפי ושלושה נציגים של מינהל הספורט, מנתה המינהלה בפועל 11 חברים, בהם ארבעה נציגים של הוועד ושלושה נציגים של מינהל הספורט, ונוצר חוסר איזון ביחסי הכוחות שבין שני הגופים האלה.
נמצא כי בדצמבר 2004 שלח יו"ר הוועד האולימפי מכתבים לחברי המינהלה והודיע להם על פיזורה, בלא לתאם זאת עם מינהל הספורט.
הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הוועד הוא הגורם העצמאי בהקשר ל הרכב המשלחת האולימפית, ובסמכותו להקים מנהלת או לפזרה".
הוועד ציין כי בדוח ועדת לוין נאמר שהמינהלה אמורה להיות כפופה לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבין הוועד למינהל הספורט נחתם הסכם לשיתוף פעולה, היה על הוועד להימנע מקבלת החלטה חד -צדדית בדבר פיזור המינהלה ולתאם זאת עם מינהל הספורט.
בשנת 2005 התקיימו ישיבות המינהלה בהרכב מצומצם 36 שכלל רק את נציגי הוועד האולימפי.
בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בנובמבר 2005 הציע יו"ר הוועד להקים מינהלה חדשה לספורט ההישגי שיהיו בה יו"ר, שני נציגים של הוועד, שני נציגים של מינהל הספורט, מנכ"ל הוועד, מנכ"ל מכון וינגייט, מנכ"ל העמותה לתמיכה בוועד (ראו להלן) ונציג הספורטאים.
הצעתו התקבלה ונבחרה מינהלה חדשה.
ראש מינהל הספורט, החבר בהנהלת הוועד, היה היחיד שהתנגד להצעה.
יצוין שבמינהלה החדשה יש לוועד האולימפי ארבעה נציגים, ואילו למינהל הספורט רק שניים.
מהאמור לעיל עולה שאין נוהל מחייב הקובע מי ממנה את המינהלה, וכמה נציגים יהיו בה לכל אחד מהגופים השותפים בה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הספורט והוועד האולימפי לקבוע בנוהל מחייב את הרכב המינהלה, כלפי מי היא אחראית, ומי רשאי לפזרה37.
בחירתנציגי הוועד במינהלה בישיבת הנהלת הוועד האולימפי במאי 2001 הציג יו"ר הוועד את הצעתו לבחירתם של בעלי תפקידים בוועד ושל נציגי הוועד ל"מוסדות חיצוניים".
לגבי בחירת נציגי הוועד במינהלה נקבע בישיבה כי יוחלט על כך בישיבה שאחריה, ו"בינתיים שלושת נציגי הוועד האולימפי , איתן חפר, נועם צבי".
]אחיו של יו"ר הוועד, מר צבי ורשביאק [ הינם: רענן ורשביאק בישיבת ההנהלה ביוני אותה שנה נבחרו לנציגי הוועד במינהלה, על פי הצעת יו"ר הוועד, מר רענן ורשביאק, מר איתן חפר ומר נועם צבי.
בישיבת הנהלת הוועד בנובמבר 2005 הציע .
35 דוח שנתי56ב, עמ' 621-620 .
36 חוץ מישיבה אחת בתחילת 2005 לסיכום פעילות המינהלה הקודמת.
עוד בעניין זה ראו להלן, בפרק על סמכויות המינהלה 760 דוח שנתי57ב .
יו"ר הוועד שנציגי הוועד במינהלה החדשה (שהוקמה באותו חודש) יהיו מר רענן ורשביאק ומר נועם צבי.
ההנהלה אישרה את ההצעה ברוב קולות ובהתנגדות ראש מינהל הספורט.
מהאמור לעיל יוצא שכבר בשנת 2001 הציע יושב ראש הוועד האולימפי את אחיו מר רענן ורשביאק כמועמד לשמש נציג הוועד במינהלה.
המועמדים שנבחרו באותה שנה הוצגו על ידי היו"ר כמועמדים יחידים.
במסמכי הוועד לא נמצא הסבר מדוע לא הוצעו מועמדים נוספים לתפקיד נציגי הוועד במינהלה, ולא נמצאו בהם נימוקים לבחירת שלושת המועמדים האמורים דווקא.
מר רענן ורשביאק כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי כיהן כחבר מינהלה עוד לפני מינוי אחיו ליו"ר הוועד, וההצעה להיות נציג הוועד במינהלה הייתה צריכה להישמע מיו"ר הישיבה.
כמו כן הדגיש שתרם רבות לתפקיד ללא קבלת תמורה.
יו"ר הוועד כתב בתשובתו כי המועמדות של אחיו "הובאה על ידי להצבעה בפני ההנהלה בהליך דמוקרטי תקין.
כל אחד יכול היה להציג מועמדים אחרים ו/או נוספים כראות עיניו".
לדעת משרד מבקר המדינה, הנהלת הוועד אמנם אישרה את בחירת מר רענן ורשביאק לנציג הוועד במינהלה, אך לא היה מקום שאחיו, יו"ר הוועד, יציע אותו כמועמד לתפקיד.
על הוועד לקבוע נוהל ולפיו בחירת בעלי ת פקידים בו, לרבות נציגיו במינהלה, תיעשה בהליך שיקנה הזדמנות שווה לכל אחד מחברי ההנהלה לבחור ולהיבחר, ולכל תפקיד יוצע מספר מספיק של מועמדים, כדי שיהיה אפשר לבחור את המועמדים הטובים והראויים ביותר לתפקיד.
מאחר שיו"ר הוועד האולימפי ואחד מנציגי הוועד במינהלה הם אחים, ראוי לשקול את האפשרות שבחירת נציגי הוועד במינהלה תיעשה באסיפה הכללית של הוועד.
סמכויות המינהלה ותפקידיה הביקורת העלתה כי הגופים השותפים במינהלה (הוועד האולימפי ומינהל הספורט) לא הגדירו את סמכויותיה ותפקידיה של המינהלה החדשה שהוקמה בנובמבר 2005.
עק ב כך יש אי - בהירות לגבי אחריותה של המינהלה לכלל תחומי העיסוק של היחידה לספורט הישגי, שהיא מופקדת עליה: 1.
בשנת 2005 "הקים הוועד האולימפי את "העמותה לתמיכה בוועד האולימפי בישראל (להלן - העמותה החדשה) כדי לנהל את השימוש בכספי תרומה של 12 מיליון דולר שקיבל38 .
מטרתה העיקרית של העמותה החדשה, לפי תקנונה, היא תמיכה במימוש מטרותיו של הוועד.
התורם התנה את תרומתו בכך שהיא תתווסף לתקציבים שהופנו למימון ההכנות למשחקים האולימפיים קודם שניתנה, ולא תבוא במקומם.
מפרוטוקול ישיבת המינהלה שהתקיימה במרס 2006 עולה כי פעולות הממו מנות מכספי העמותה החדשה, כגון הוספת מחנות אימון והוספת תחרויות, אינן מובאות לדיון במינהלה והיא אינה מפקחת עליהן אף שהיחידה לספורט הישגי, שהיא אמורה לפקח עליה, מעורבת בפעולות אלה.
יו"ר ועדת הספורט של הוועד האולימפי, שגם משמש נציג הוועד במינהלה, טען בישיבה ש צריכות להיות מפוקחות ע"י מנהלת ]לספורט הישגי [ "כל פעולות היחידה הספורט ההישגי.
מאחר וחלק ניכר מעבודתה מתרכז בסגל היהלום[39] ,והדבר אינו ברור לכל .
38 הוועד ציין בתשובתו מדצמבר 2006 כי עד אותו חודש הוא קיבל רבע מסכום התרומה שהובטח לו.
39 סגל נבחר של ספורטאים בעלי הישגים גבוהים שנמצא בטיפול היחידה לספורט הישגי ומקבל מלגות מוגדלות מכספי העמותה החדשה.
הוועד האולימפי בישראל 761 .
לא יכול להיות מצב שהיחידה תפעל ללא פיקוח של המנהלת".
יו"ר המינהלה אמר באותה ישיבה ש"כל פעולה שהי חידה עושה בתחום ההכנות האולימפיות מחייבת דיווח לשולחן זה.
זו למעשה חובתנו אף יותר מאשר זכותנו", וביקש לדעת מה הן סמכויות המינהלה.
הוועד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תנאי התרומה שקיבל מכתיבים שרק הוא יהיה הגורם שיקבע בעניין הפעולות שייעשו מכספי התרומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמינהלה ממונה גם על הכנת הסגל האולימפי לאולימפיאדה, על הוועד בשיתוף מינהל הספורט שבמשרד המדע להגדיר בכתב את סמכויותיה ותפקידיה של המינהלה החדשה, לרבות בעניין הפעולות הנעשות בכספי התרומה.
הדבר עשוי לשפר את התיאום והבקרה בכל ה קשור להכנת הספורטאים לאולימפיאדה.
מינהל הספורט כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2006 כי הוא מסכים עם האמור בדוח בכל הנוגע לצורך בהגדרת תפקידיה וסמכויותיה של המינהלה, לרבות לגבי פעולות שנעשות בכספי התרומה.
בספטמבר 1996 מונתה ועדת לוין לדון במבנה הרצוי של הספורט בישראל ולהמליץ על הדרכים הראויות להפעלתו התקינה.
דוח הוועדה הוגש בשנת 1998 , והומלץ בו, בין היתר, כי פיתוח ענפי הספורט בישראל ייעשה על פי תכנית ארוכת טווח ומתואמת שתתחיל בגילוי כישרונות צעירים ותגיע עד לטיפוח הספורטאים המצטיינים באמצעות האיגוד ים והיחידה לספורט הישגי.
הוועדה המליצה שהאחריות להכנת התכנית תוטל על המינהלה.
מינהל הספורט כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא והיחידה לספורט הישגי הכינו תכניות לשלב ביחידה זו את היחידה לטיפוח ספורטאים צעירים מצטיינים40 , אך התכניות לא יושמו בשל חילוקי דעות בינו לבין הוועד האולימפי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי ומינהל הספורט שבמשרד המדע לשקול להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם בכל הנוגע לפעילות היחידה לספורט הישגי ולתכנון ארוך טווח של פעולות לקידום הספורט האולימפי בכל רמותיו.
כמו כן עליהם לפעול להגדלת מספרם של הספורטאים המיועדים להשתתף במשחקים האולימפיים על ידי איתור ספורטאים מחוננים נוספים והדרכתם בידי מיטב המאמנים.
כל זאת כדי להביא להגדלת ההישגים של ספורטאים ישראלים במשחקים האולימפיים.
40 יחידה שהוקמה בשנת 1972 .
ופועלת משנת התשס"ה בתוך התאחדות הספורט לבתי הספר תפקידי היחידה הם איתור ומיון של ספורטאים פעילים למסגרות מצוינות; איתור והכוונה של תלמידים לא פעילים בספורט למסגר ות ספורטיביות; ליווי והפעלה של פרויקטים ייחודיים למצוינות ועוד.
מלגות מהוועד האולימפי הבין-לאומי .
הוועד האולימפי הבין -לאומי מענ יק41 מלגות לספורטאים שהוועדים האולימפיים המקומיים המליצו עליהם.
המלגות אמורות לסייע לספורטאים בהכנותיהם לקראת המשחקים האולימפיים.
לקראת אולימפיאדת אתונה, שהתקיימה כאמור בשנת 2004 , קיבל הוועד האולימפי בישראל מהוועד האולימפי הבין -לאומי מלגות עבור חמישה ספורטא ים שסכומן בין 700 ל- 1,000 דולר לחודש לספורטאי, ולקראת האולימפיאדה בבייג'ין בשנת 2008 אושרו מלגות לתשעה ספורטאים שסכומן בין 500 ל- 1,000 .
הוועד האולימפי, כגוף ציבורי וכמי שקובע אילו ספורטאים יוכלו לקבל מלגה וכיצד יחולק הכסף, צריך לבחור את המועמדים לקבלת מלגה לפי אמות מידה שנקבעו מראש.
הוועד האולימפי כתב בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי "המלגה מוענקת להכנת הספורטאי ומיועדת בין השאר כסיוע למימון תחרויות ומחנות אימונים, העסקת מאמנים ואנשי מקצוע, 'כסף כיס' וכו', כל זאת על פי החלטת הוועד האולימפי הלאומי ומשתנה מספורטאי לספורטאי על פי צרכיו.
גם בנושא זה להמלצת היחידה לספורט ההישגי משקל מכריע".
הביקורת העלתה ששמות הספורטאים המועמדים לקבל מלגה הועלו בדיונים במינהלה, והמינהלה אף המליצה על הספורטאים לוועד האולימפי, אך בחירת הספורטאים לא נעשתה על פי אמות מידה ברורות ושקופות שנקבעו מראש.
,המלגות עבור הכנת הספורטאים למשחקים האולימפיים ניתנות לוועד האולימפי המקומי והוא רשאי להחליט כיצד יחלקן - האם כל המלגה תינתן לספורטאי, או חלק ממנה יינתן למאמן, לאגודה וכו'.
ממסמכי הוועד עולה כי כמה ספורטאים קיבלו את המלגה במלואה, ואילו המלגה לספורטאים אחרים חולקה בינם לבין מאמנם והאגודה שלהם.
הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי גם בנושא זה יש משקל מכריע להמלצת היחידה לספורט הישגי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי לגבש אמות מידה ברורות לבחירת הספורטאים שיומלץ לתת להם מלגה של הוועד האולימפי הבין -לאומי, ולקבלת ההחלטה אם לתת לזוכה במלגה את מלוא המלגה או רק את חלקה.
דוחות הביקורת הפנימית .
חוק העמותות, התש"ם- 1980 " קובע כילכל עמותה תהיה אסיפה כללית, ועד וועדת ב יקורת, ויכול שיהיו לה מוסדות נוספים כאמור בתקנונה".
על פי חוק זה, " ועדת הביקורת או הגוף .
41 באמצעות גוף המכונה Olympic Solidarity.
הוועד האולימפי בישראל 763 .
המבקר יבדקו את ענייניה הכספיים והמשקיים של העמותה ואת פנקסי החשבונות שלה ויביאו לפני האסיפה הכללית את המלצותיהם לעניין אישור הדין וחשבון הכספי ".
תקנון הוועד האולימפי בישראל קובע: "'האסיפה הכללית' תבחר בוועדת ביקורת בת 5 חברים אשר תפקידה יהיה לערוך ביקורת ובדיקה של ענייניה הכספיים והמשקיים של העמותה ושל פנקסי החשבונות שלה.
ועדת הביקורת תביא בפני האסיפה הכללית את המלצותיה לעניין.
מליאת הועד האולימפי תקיים דיון ממצה בדו"ח ועדת הביקורת ותפעל ליישום המלצותיה".
ועדת הביקורת של הוועד (להלן - ועדת הביקורת) נעזרת בשירותיו של רואה חשבון, המשמש מבקר פנים ומגיש לה את דוחותיו.
בדיקת פעולותיה של האסיפה הכללית של הוועד האולימפי בשנים 2002 -2005 העלתה כי ממצאי הביקורת הפנימית לא הובאו לפני חברי האסיפה הכללית; לכל היותר נ מסר לחברי האסיפה מידע כללי על הנושאים שנדונו בוועדת הביקורת, ויש שגם זה לא נעשה.
כן הועלה כי יו"ר ועדת הביקורת לא נכח בדיונים שקיימה האסיפה הכללית בשלוש מארבע השנים שנבדקו.
יושב ראש הוועדה הסביר בדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי דאג לכך שממלאת מקומו תייצג את הוועדה באותן ישיבות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -הבאת הממצאים העיקריים של דוחות הביקורת הפנימית ומסקנותיהם לפני חברי האסיפה הכללית יש בה כדי למנוע מהם מידע חשוב באשר לתפקוד הוועד.
על הנהלת הוועד וועדת הביקורת שלו לקיים את דרישת התקנון בדבר קיום דיון ממצה ב ממצאי דוח הביקורת.
הבאת הממצאים העיקריים שהעלתה הביקורת, מסקנותיה והמלצותיה לפני האסיפה הכללית תסייע בתיקון הליקויים.
ראוי גם שיו"ר ועדת הביקורת יקפיד להשתתף באסיפות הכלליות של הוועד.
 לוועד האולימפי תפקיד מרכזי בספורט ההישגי בישראל והוא מופקד יחד עם מינהל הספורט ואיגודי הספורט על איתורם של ספורטאים מצטיינים והכשרתם לקראת המשחקים האולימפיים.
במשחקים אלה משתתפים ספורטאי הצמרת של כל מדינה בתחומי ספורט שונים, והוועד מופקד גם על בחירת הספורטאים שישתתפו בהם וארגון משלחת ישראל.
מממצאי הביקורת עולה שהרכב מוסדות הוועד - ההנהלה והאסיפה הכללית - אינו מתאים די הצורך להשגת יעדי הוועד, שכן במוסדות אלה ניתן ייצוג מופרז לענפי ספורט שישראל התמודדה בהם במשחקים האולימפיים רק בעבר הרחוק, ואילו לחלק מהענפים שהייתה בהם השתתפות תדירה של ספורטאים ישראלים במשחקים האולימפיים יש ייצוג זעום בהנהלה, ולמקצתם אין כל ייצוג בה.
גם ייצוג הנשים בוועד, שיש לו חשיבות לייצוג האינטרסים שלהן בספורט ההישגי הנשי, רחוק מלהניח את הדעת.
ממצאי הביקורת בנושא הרכב המוסדות האמורים מעוררים את החשש שקביעת הרכב הנציגים של מרכזי הספורט והאיגודים בהם לא נע שתה משיקולים עניינים, אלא בשיטה של חלוקת תפקידים לפי מרכזי ספורט, וכי אין בהרכב זה כדי להביא לקבלת ההחלטות המיטביות לקידום הספורט ההישגי בארץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהוועד יוכל למלא את תפקידו ביעילות, עליו לפעול לצמצום מספרם של נציגי מרכזי הספורט במוסדותיו ולהגדיל בהם את מספר הנציגים של התאחדויות ספורט ואיגודי ספורט.
ראוי גם שהאסיפה הכללית של הוועד תבחן את הנושא ותקבע בתקנון הוועד אמות מידה ברורות וענייניות לקביעת שיעור הייצוג של איגודי הספורט האולימפיים במוסדות הוועד.
ניתוח המצב הכספי של הוועד האולימ פי העלה שהוועד לא ניצל את מלוא המשאבים שעמדו לרשותו כדי לטפח ספורטאים מצטיינים שיוכלו לייצג את ישראל בכבוד במשחקים האולימפיים.
מסקנה זו מתחזקת נוכח הניצול החלקי בלבד של מבנה ה"רב-ספורט" החדש לצורכי ספורט וההחלטה להקים, במימון חלקי של הוועד, מוזאון אולימפי שנחיצותו מוטלת בספק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הוועד לבדוק אם יש הצדקה להמשך השתתפותו בהחזקתו ובתקצובו של מרכז הספורט הלאומי, ואם הדבר תורם להגשמת מטרותיו.
ראוי גם שהוועד ישקול להקל את המגבלה שהטיל על ספורטאי הסגל האולימפי בכל הנוגע להתקשרויות עם נותני חסות מסחריים.
שיתוף הפעולה החלקי של הוועד האולימפי עם מינהל הספורט בקשר לניהול היחידה לספורט הישגי, האמורה להיות בית היוצר של הספורטאים האולימפיים, אף הוא אינו מועיל להשגת יעדי הוועד, ועל הוועד לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי לשפרו.
נוכח הליקויים שהועלו בדוח זה על מוסדות הוועד האולימפי לבחון בהקדם את מכלול הצעדים הדרושים לשיפור פעולתו כדי להביא להגדלת המשאבים שיוקצו להכנת הספורטאים המועמדים להשתתף באולימפיאדת בייג'ין בשנת 2008 .
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 679 .
הצורך לשמור על התקינות של מידות ומשקלות מוכר מקדמת דנא 4.
מטרולוגיה 5 היא מדע העוסק בקביעת מידות ומשקלות וכן תקנים בתחום הזה ומכשירי מדידה.
המדידות חיוניות בתחומים רבים: בקרת הייצור, מדידת איכות הסביבה, בדיקות בריאותיות, הערכת התאמה של מוצרים לצורך הגנת הצרכן והבטחת ההגינות המסחרית.
מדע המידות עוסק בשלושה תחומים: מטרולוגיה מדעית, מטרולוגיה תעשייתית ומטרולוגיה חוקית.
מטרולוגיה חוקית עוסקת בפעילויות הנובעות מהדרישות החוקיות בנוגע למדידות, למכשירי מדידה ולשיטות מד ידה והמבוצעות בידי גורמים שהוסמכו בידי רשויות השלטון או מטעמן, כדי להבטיח שתוצאות המדידה יהיו אמינות.
סמכות המדינה במטרולוגיה חוקית בארץ קבועה בפקודת המשקלות והמידות, 1947 (להלן - הפקודה), ובתקנות המשקלות והמידות, התשכ"ג - 1963 (להלן - התקנות).
על פי הפקודה והתקנות (להלן - החקיקה), שר המסחר והתעשיה6 ימנהמפקח על מידות ומשקלות (להלן - המפקח) ויעניק לו סמכויות לבדוק , באמצעות מבקרים שמינה מטעמו, כל משקל, מידה או מכונת שקילה, המשמשים או שמורים לצורכי מסחר או ממכר, לצורך אימות דיוקם7 או אימות מחדש8 ולצורכי ביקורת בעניין דיוקם .
למפקח , באמצעות המבקרים, יש סמכות בלעדית להעניק תעודות המאשרות אימות דיוקם של מכשירי שקילה.
הטיפול במטרולוגיה חוקית בישראל, ובכללו קביעת הסטנדרטים ואכיפת החוק, נעשה בידי היחידה למשקלות, מידות וסטנדרטים (להלן - היחידה) שבמשרד התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - המשרד או משרד התמ"ת).
באוקטובר 2006 הועסקו ביחידה23 :עובדים10 במטה ו-13 עובדים במחוזות המשרד שעיקר תפקידם הוא לעשות ביקורת בבתי עסק (להלן - המבקרים).
מספר המבקרים, העושים את רוב הבדיקות בשטח, הוא כמחצית ממספרם בשנת 2000 .
מנהל היחידה הוא המפק ח והוא הסמכות המקצועית של עובדי היחידה.
במועד הביקורת היה המפקח מר טימור זרין, שמונה לתפקיד בשנת 1998 .
המבקרים במחוזות כפופים מינהלית למנהלי המחוזות, הקובעים את תכנית העבודה המפורטת שלהם.
סכום האגרה נע מעשרות ש"ח עד אלפי ש"ח, הכול לפי סוג השירות.
ההכנסות מגביית אגרות בשנת 2004 היו כ- 5.
3 מיליון ש"ח, ובשנת 2005 - כ-5.
מיליון ש"ח בחודשים מאי -אוקטובר 2006 בדק, לסירוגין, משרד מבקר המדינה את פעולות היחידה בתחומים האלה: בדיקת מאזני גשר ובדיקת פיות של משאבות דלק בתחנות תדלוק, אכיפת החוק, גביית אגרות והפעלת מעבדה מטרולוגית.
הביקורת נעשתה במשרדי היחידה ובדיקות השלמה נעשו במחוז תל אביב של המשרד.
4 "לא תעשו עול במשפט במדה במשקל ובמשורה.
5 להבדיל ממטאורולוגיה שהיא תורת האקלים ומזג האוויר.
כיום שר התעשייה המסחר והתעסוקה 7 אימות דיוק הוא אימות של מכשיר מדידה, הנעשה טרם הכנסת המכשיר לשימוש.
באימות נבדק אם פריט מסוים מתאים למפרט שנקבע לו.
כלומר שהסטיות בין הערכים שמכשיר המדידה מורה לבין הערכים המתאימים הידועים מ ראש, קטנות באופן עקבי מהערך המרבי המותר, שנקבע בתקן, בתקנה או במפרט מיוחד לניהול ציוד המדידה.
8 אימות מחדש הוא כל אימות שנעשה במכשיר מדידה לאחר האימות הר אשוני.
עדכון הפקודה והתקנות .
נוכח ההתפתחויות הטכנולוגיות הרבות שחלו מאז נכנסה הפקודה לתוקף בשנת 1947 , נדרשת רפורמה בפקודה.
על הצורך ברפורמה בפקודה עמד בית המשפט9 :בפסק דין שקבע בין השאר "אחת מהפקודות הוותיקות היא פקודת המשקלות והמידות, שהיא פקודה מנדטורית ישנה ועל כך אין חולק.
הכל מסכימים, כי נדרשת רפורמה בפקודה וכי הגיעה העת שתנוסח מחדש ותחוקק בספר החוקים כחוק ישראלי .
חקיקה חדשה: ביוזמת המשרד הוקמו ועדות לבחינת שינויים מהותיים בפקודה, אולם פעולותיהן לא נשאו פרי.
על סמך מסקנות של צוות בדיקה ממאי 1997 , החליט ב - 1999 מנכ"ל המשרד דאז, ד"ר ראובן חורש, למנות ועדה כדי לבחון רפורמה בתחום הפיקוח על מטרולוגיה חוקית.
בעקבות המלצות הוועדה הכין המשרד הצעה חוק ובפברואר 2005 העביר אותה לבדיקת משרד המשפטים.
על הצעת החוק קיבל משרד התמ"ת הערות ממשרדי ממשלה, מגורמים בענף המטרולוגיה ומהציבור הרחב.
בהערות צוין שכיום היחידה גובה אגרות המיועדות למימון פעולותיה השוטפות, אף על פי שחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , .
מחייב את המשרד להעביר לאוצר המדינה את כל האגרות שהיחידה גובה.
הנושא טרם סוכם מבקר המדינה מעיר שעד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2006 , כעשרשנים לאחר המלצת צוות הבדיקה ממאי 1997 וכשנתיים לאחר שהצעת החוק הועברה למשרד המשפטים, טרם סיים משרד התמ"ת את הדיונים עם משרד המשפטים על נוסח הצעת החוק שתוגש לכנסת.
מתשובות של משרדי התמ"ת והמשפטים למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 עולה, כי מדובר בהצעת חוק ארוכה ובעבודה מורכבת וממושכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שני המשרדים האמורים לעשות כל שביכולתם לקידום הליך החקיקה כדי שיינתן פתרון לבעיות השונות הנובעות מאי עדכונה והתאמתה של הפקודה למציאות כיום.
תקנות חדשות: הארגון הבין -לאומי למטרולוגיה חוקית OIML10) להלן - הארגון) מפיץ בכל שנה למדינות החברות בו הנחיות בתחום המטרולוגיה.
לפי הנחיות אלה יש לקבוע את המאפיינים המטרולוגיים ה נדרשים ממכשירי מדידה, ומפורטות בהן שיטות וציוד לבדיקת המכשירים.
החליטה היחידה לאמץ את הנחיות הארגון על המדינות החברות בארגון לדאוג ליישום ההנחיות לפי מיטב יכולתן.
מילוי ההנחיות בידי חברות הארגון הוא וולונטרי אך ההנחיות מקובלות במדינות רבות בעולם.
לפי קביעת בית המשפט 11 , אימוץ הנחיות בידי המפקח וקביעה שהן הנחיות מחייבות דורש התקנת תקנות לפקודה ופרסומן ב'רשומות'.
לפיכך המשרד אינו יכול לאמץ את הנחיות הארגון עם פרסומן אלא רק לאחר אישורן בוועדת הכלכלה של הכנסת ופרסומן ב'רשומות'.
המשרד החל בשנת 1999 לעדכן את התקנות, אולם הן הובאו לאישור הוועדה האמורה רק בספטמבר 2006 , והיא אישרה אותן בדצמבר אותה שנה.
9 החברה המרכזית לשקילה בע"מ נגד ארנון רונן ומדינת ישראל, בית משפט השלום ירושלים א 008804/96 , 13.
10 Organisation Internationale de Metrologie Legale (International Organization of Legal .
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 681 .
תחומי הפיקוח : יש כמה תחומים של מכשירי מדידה הנמצאים בשימוש רחב במשק אבל אינם בפיקוח מטרולוגי של רגולטור ממשלתי.
בחלק מהם מדידה נכונה משפיעה על חיי אדם: בתחום הרפואה - למשל, מד לחץ דם, ומד לבדיקת חום הגוף של אנשים, ובתחום התחבורה - מכשירים לניפוח אוויר בגלגלים של כלי רכב, הנמצאים בתחנות הדלק 12 .
בתחומים אחרים קיימת אפשרות לפגיעה כספית בצרכן, כגון: מוני זמן בתקשורת ציבוריות (טלפוניה), מוני גז, מוני חשמל ומוני מים.
ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה ציינה כבר ב- 1995 שחסרים תקנים וחקיקה בדבר בדיקות אימות דיוק של מוני חשמל, גז ומים.
בהיעדר חוק חדש ותקנות חדשות היח ידה אינה מוסמכת לפקח על מכשירי שקילה ומדידה שצוינו לעיל, ואינה מוסמכת לתת אישורי דגם13 ליצואנים של מכשירים בתחומים אלו.
היעדר אישור דגם מקשה על יצואנים למכור את מוצריהם בחו"ל וחושף צרכנים לסיכונים הנובעים משימוש במכשיר שאמינותו המטרולוגית לא נבדקה בידי גוף מקצועי מוסמך.
אכיפה: הפקודה מקנה למפקח סמכויות ביצוע ואכיפה.
בסעיף 11 לפקודה ובתקנות שהותקנו לפיה נקבעו העבירות על הוראותיה והעונשים בגינן.
עוד נקבע שעבירות מסוימות הן עבירות מינהליות14 .
שאפשר להטיל בגינן קנס מינהלי משרד מבקר המדינה בדק את מאה התלונות שהגיש ו צרכנים ועובדי היחידה בשנים 2003 -2005 נגד בעלי עסקים על עבירות לכאורה.
הועלה שגם בעקבות תלונות שהועברו לטיפול משפטי לא נקט המשרד הליכים משפטיים לאכיפת החוק, ורק בעקבות שתי תלונות נשלחו התראות ובעקבות שתי תלונות אחרות הוטלו קנסות מינהליים.
לשם השוואה, בדיקה דומה שעשה משרד מבקר המדינה בעניין טיפול משרד התמ"ת בבעלי עסקים שעברו לכאורה עבירות על חוק הגנת הצרכן העלתה שהמשרד נקט צעדים משפטים נגד אלפים מהם15.
התובעת הראשית של משרד התמ"ת הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 , כי הפקודה אינה מקנה למפקח סמכותלחקור באזהרה אדם שלכאורה עבר עבירה לפי הפקודה.
לפי סדר הדין הפלילי, חקירה כזאת נדרשת כדי להגיש כתב אישום, ולפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה היא נדרשת גם לפני הטלת קנס מינהלי.
בהיעדר סמכויות חקירה, משרד התמ"ת יכול להעביר למשטרה מידע על עבירה על הפקודה ולבקש ממנה לחקור את הדבר אם יש בכך, לדעתה, עניין לציבור.
עוד הסבירה התובעת, שאם מטילים קנס מינהלי "אין מתבצעת חקירה תחת אזהרה (מחוסר סמכות) ואם אחד הנקנסים יבקש אי פעם להשפט - לא תהיינה בידי התביעה, לדעתי, ראיות מספיקות לנהל תיק כזה".
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם פרשנות מצמצמת זו היא הפרשנות האפשרית היחידה.
מכל מקום, אם זוהי עמדת משרד התמ"ת בדבר המצב המשפטי, היה הראוי זה כבר שהמשרד יפעל להסמכת המפקחים ולקידום שינויי החקיקה באופן שיאפשר להפוך את האכיפה בנושא .
12 על הצורך לקיים פיקוח ממשלתי על מדדי לחץ אוויר בגלגלים ראודוח מבקר המדינה 51 'ב', עמ 702, שפורסם במאי 2001.
היחידה רכשה לפני כארבע שנים את הציוד הנדרש כדי לבדוק בתחנות דלק את לחץ האוויר במכשירים לניפוח גלגלים.
טרם נעשה שימוש בציוד עקב היעדר סמכות לבדוק את התקינות של מכשירים אלו.
13 אישור דגם - מכשיר אחד או יותר מאותו סוג עוברים מבחנים קפדניים שנקבעו בחקיקה.
מטרת המבחנים הללו היא להבטיח כי המכשירים מהדגם הנדון עומדים בדרישות החוקיות הרלוונטיות וכי הם מתאימים לשימוש באופן שאפשר לצפות שהם יספקו תוצאות מדידה אמינות בפרק זמן מסוים ובתנאי שימוש משתנים.
14 לפי תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי-חיקוקי צרכנות), התשמ"ח - 1988.
15 ראודוח שנתי של מבקר המדינה 51 'בעמ' 696.
יש לראות בחומרה את העובדה שבמשך שנים רבות לא נעשה דבר, ובפועל לא הופעל כוח הרתעה כלפי מפירי החוק הפוגעים בזכויות הציבור.
תפקוד יעיל של יחידת פיקוח דורש מבנה ארגוני שבו מוגדרים בבהירות יעדי היחידה, המשאבים הדרושים להשגתם, סדרי העדיפות בביצוע הפעולות להשגת היעדים וכן פיקוח ובקרה על תפקוד העובדים.
כמו כן נדרש שראש היחידה ידווח על פעולות היחידה למי שממונה עליו.
המבנה הנוכחי של היחידה אינו עומד בנורמה זו.
המפקח אמנם קובע את יעדי היחידה בתכנית עבודה שנתית והוא הסמכות המקצועית של היחידה, אך הוא אינו רשאי לקבוע את סדר היום למבקרי היחידה במחוזות.
הדבר מונע ממנו לפקח על ביצוע תכנית העבודה השנתית.
המשרד קבע שהמבקרים העובדים במחוזות כפופים מינהלית למנהלי המחוזות.
כתוצאה מכך מנהלי המחוזות רשאים להורות לעובדי היחידה אילו משימות לבצע, כולל משימות של המחוז שאינן קשורות לתחום הפעילות של היחידה, כגון פיקוח על הצגת מחירים בבתי עסק.
יוצא אפוא שהמפקח אחראי ליישום החוק, אך אין לו סמכות להורות למבקרים לבצע את תכנית העבודה.
בתחילת העשור הנוכחי דן המשרד במבנה היחידה.
בינואר 2002 החליט סגן שר התמ"ת דאז (מר אלי בן מנחם) להפריד את היחידה ממינהל סחר פנים, אך ההחלטה לא הוצאה אל הפועל.
עד שנת 2005 היו גם המפקח וגם מנהלי המחוזות כפופים למנהלת מינהל סחר פנים.
מאז מנהלי המחוזות כפופים ישירות למנכ"ל, אך המפקח כפוף לממונה על סחר פנים.
מכאן שהמבנה הארגוני של היחידה אינו יעיל: למפקח אין סמכות לקבוע את פעולות העובדים במחוזות אף כי יש לו אחריות לביצוע הפקודה.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 נאמר כי המשרד רואה יתרון ניהולי במבנה הארגוני כיום היות שתפקיד מנהל מחוז הוא "להפעיל את עשרות ה מפקחים הכפופים לו והמתמחים בתחומי אכיפה שונים, באופן שיביא לניצול אופטימלי של משאבי כח האדם והמשאבים החומריים שהוקצו לו".
עוד נאמר בתשובה כי "אכן עשוי להיות מצב שמפקחים שהתמחותם היא בתחום מידות ומשקלות יידרשו לסייע גם בתחומים אחרים אך באותה מידה עשוי מנהל המחוז לתגבר את מפקחי יחידה זו לביצוע מטלותיהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, הנימוקים שציין משרד התמ"ת למבנה הארגוני הנוכחי אינם מקובלים היות שעיקר עבודת היחידה אמור להיות בתחום משקלות ומידות, ולכן סיוע ליחידות אחרות במחוז במשימות שונות אינו צריך לבוא על חשבון ביצוע משימות היחידה.
יש לציין כי עובדי היחידה של הממונה על התקינה, שגם היא עוסקת באכיפה ורגולציה, כפופים במישרין לממונה על התקינה ולא למנהלי המחוזות.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון שוב את המבנה הארגוני של היחידה.
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 683 .
לפי הפקודה, מי שמח זיק מכשיר מדידה ושקילה לצורכי מסחר חייב להביא אותו למפקח לצורך בדיקה אך לא יותר מפעם בשנה.
הפקודה מגדירה סוגי מכשירים שחובה לבדוק אותם.
במהלך השנים הצטבר אצל המפקח מידע על קיומם של עשרות אלפי מכשירי מדידה ברחבי הארץ ובהם כ- 1,200 מאזני גשר- מכשירים לשקילת מאסה של עשרות טונות.
משרד מבקר המדינה בדק את מערך הפיקוח של היחידה על מאזני גשר.
יצוין שבמאזנים אלה הסחורה נשקלת בדרך כלל עם כלי הרכב המוביל אותה.