HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עד לשינוי ממשי של מצב זה מוצע לרשות החדשנות, כאחד הגורמים הפועלים להרחבת השתתפותן של אוכלוסיות אלה במקצועות ההיי-טק, להסתייע במשרדי הממשלה הרלוונטיים לרבות משרד הכלכלה כדי למפות את התחומים הטכנולוגיים שבהם יהיה ניתן לשלב את אוכלוסיות החרדים והערבים בתעסוקה איכותית, על מנת שיוכלו להשתתף בתהליכי החדשנות ולחזקם.
:נשים על פי נתוני הכלכלן הראשי במשרד האוצר, בסוף שנת 2017 רק כ -24% מהמועסקות בענף ההיי -טק בשכר גבוה היו נשים, שיעור נמוך במידה ניכרת משיעור הנשים באוכלוסייה.
דוח שפרסמו משרד העבודה ומשרד האוצר בחן בין השאר את הסיבות לשיעורן הנמוך של הנשים בענף ההיי -הנמוך יחסית בלימודים הרלוונטיים טק ולשיעורן לענף זה139 .
מהדוח עולה כי שיעורן הנמוך יחסית של נשים במקצועות אלה נובע מנטייתן לבחור ללמוד מקצועות שלא בתחום ההיי-טק על אף שיש להן את המיומנויות הדרושות לענף.
בדוח שפרסם הכלכלן הראשי במשרד האוצר צוין לעניין זה כי הסיבות לנטיית הנשים לבחור מקצועות שלא מתחום ההיי-טק הן חברתיות, סביבתיות ופסיכולוגיות 140 .
כדי לעודד נשים ליטול סיכונים ולהקים חברות טכנולוגיות נפתח בינואר 2019 מסלול חדש ברשות החדשנות שנותן מענקים מוגדלים לחברות שמוקמות על יד נשים.
ל משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפרי2019 כי גיבש בשנת2018 תוכנית ייעודית לקידום נשים בתעשייה, ביזמות ובעסקים, וכי תוכנית זו אף הוצגה לממשלה בראשית שנת 2019.
נוכח הפוטנציאל הרב שיש לנשים להשתלב בענף ההיי -טק ולחזקו, מוצע לרשות החדשנות לבחון את יעילות הכלים הקיימים ובמידת הצורך לגבש כלים נוספים כדי לעודד נשים להשתלב בענף זה.
139 משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד האוצר, "המקפצה להיי-טק" ( 2017.
) 140 גף הכלכלן הראשי במשרד האוצר, סקירה כלכלית שבועית, (מרץ א 2016.
) מדינת ישראל -412 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי ראייה אסטרטגית ממשלתית בקידום מו"פ .
בשנים האחרונות מתמודדת רשות החדשנות עם גידול בתחומים אשר דורשים מתן מענה במטרה לקדם בהם חדשנות.
כמו כן נוספו לרשות משימות, וגדל מספר החברות המבקשות הריאלי של הרשות ללא שינוי בעשור האחרון.
למרות שינויים אלה נשאר התקציב רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הגידול במספר התחומים שבהם היא מעורבת באמצעות מתן תמיכות ומענקים מחייב חשיבה מחודשת בדבר היקפי התקציב שהיא מקצה לפעולות אלה.
לדברי הרשות, תמיכה בחדשנות בתחומים חדשים במסגרת התקציב הנוכחי וללא היערכות תקציבית מתאימה אינה אפקטיבית.
לדוגמה, אין בשלב זה די תקציב לפתח את ענף המסחר והשירותים, על אף הצורך בכך, כאמור לעיל, וההסכמה על חשיבות העניין בקרב כל הגורמים הממשלתיים.
נוכח משימותיה הרבות של רשות החדשנות בכל הנוגע לגיבוש אסטרטגיה ופיתוח כלים לקידום חדשנות ונוכח הרחבת השפעתה לאוכלוסיות ומעגלים נוספים במדינה -מוצע לרשות למפות את הצרכים הנוגעים לכל אחת מהמשימות שהוטלו עליה ולהציג לממשלה את הפערים בנוגע למילוין.
מלבד רשות החדשנות והמדען הראשי, יש גופים אחרים שהוקנו להם על פי חוק או החלטות ממשלה סמכויות ייעוץ לממשלה בנושאים הקשורים למו"פ, מדע וטכנולוגיה, ובהם המולמו"פ, בנק ישראל, הכלכלן הראשי במשרד האוצר, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים 141 , פורום המדענים הראשיים 142, הו ת"ת והמועצה הלאומית לכלכלה.
גורמים אלה ניתחו במשך השנים את ענף ההיי-טק ופרסמו דוחות ובהם המלצות על הפעולות שיש לנקוט כדי לשמר את היתרון הטכנולוגי של מדינת ישראל.
גם גורמים חוץ-ממשלתיים פרסמו דוחות מקיפים במשך השנים על ענף ההיי-חום החדשנות והאתגרים העומדים טק, מעמדה של ישראל כמובילה בת לפניה143 .
חוק המו"פ שונה עם הקמתה של הרשות לחדשנות, כדי לאפשר לה לתת מענה מהיר ויעיל לאתגרים העומדים לפני ענף ההיי -טק ולכשלי השוק בענף זה.
ואולם קיימים תחומים רבים ונדרש לכך שרשות החדשנות אינה יכולה להיות הגוף המוביל בפתרון כשלי השוק בהם, שיתוף פעולה בין גופים ומשרדים שונים.
141 הפועלת על פי חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א-1961 ובין השאר תפקידה לייעץ לממשלה בפעולות הנוגעות למחקר ולתכנון מדעי בעלי חשיבות לאומית.
142 פורום המדענים הראשיים פועל מתוקף החלטת ממשלה 2895 /(מט16 ) משנת 2000 .
מתפקידיו של הפורום להביא לפני הממשלה דין וחשבון שנתי לגבי תוכניות המחקר הממשלתיות של משרדי הממשלה ולתאם בין תוכניות המחקר של המשרדים השונים.
143 ;בין הגופים הפועלים בישראל אשר פרסמו דוחות בעניין זה: מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל מכון ירושלים למחקרי מדיניות -מרכז מילקן לחדשנות; מוסד שמואל נאמן, Start-Up Nation Central .
מדינת ישראל -413 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי אחת המטרות בהפיכתה של יחידת המדען הראשי במשרד הכלכלה לרשות עצמאית היא שתהיה לה יכולת לתכלל את תחום החדשנות ברמה ממשלתית.
משרד המדע מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הוא מסכים שיש צורך בגוף ממשלתי מרכזי מתכלל אחד אשר יבחן את האתגרים הקיימים ויפעל לגבש אסטרטגיה ארוכת טווח.
לדעת משרד המדע, המולמו"פ הוא הגוף שאמור למלא תפקיד זה.
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היא הגוף העיקרי שפועל לחיזוק ענף ההיי-וקידום החדשנות בענף, ולכן ראוי שתהיה הגוף המתכלל של נושאים אלה גם טק בעתיד.
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2019 כיהוא מוביל במשך שנים רבות, וביתר שאת בשנים האחרונות, לרבות בתקופה שלאחר הקמת רשות החדשנות, את מרבית המהלכים החשובים להטמעת טכנולוגיות בענפי התעשייה המסורתית ובענף המסחר.
משרד הכלכלה ציין כי רשות החדשנות שותפה לתהליכים אלו אך משרד הכלכלה הוא הגורם היוזם והמוביל בנוגע לקביעת מדיניות ויישומה בתחומים אלה.
נוכח השינויים העולמיים בכלכלה וההשפעה הרבה שלהם על תעשיית ההיי -טק בישראל, יש חשיבות לכך שגוף ממשלתי בעל ראייה רחבה יבחן את האתגרים העומדים לפני תעשיית ההיי -טק בישראל, יפעל לגבש אסטרטגיה ארוכת טווח ויציע כלים מתאימים לשימור היכולות וההובלה של ישראל בענף זה.
יש להבטיח כי לגוף זה תהיה היכולת לשתף פעולה ולהשפיע על כל הגופים הרלוונטיים, וכי יינתנו לו הסמכויות והמשאבים הנחוצים לקידום מדיניות בתחום ההיי-טק.
גורם ממשלתי כזה יוכל למנף את היכולות הקיימות בישראל בתחום המו"פ, לסייע לחברות היי -טק בהתמודדות בשוק העולמי ולהעצים את השפעת ענף ההיי-טק על הכלכלה הישראלית.
על גוף זה לקדם שיתופי פעולה עם גורמים אח רים של הממשלה המקדמים חדשנות בתחומים וענפים נוספים וכל זאת תוך שמירה על העצמאות של הות"ת ומערכת ההשכלה הגבוהה.
במידה וקיימים חילוקי הדעות בין הגופים השונים לגבי חלוקת הסמכויות ביניהם ומידת יכולת ההשפעה שלהם על גופים אחרים, מוצע למשרד ראש הממשלה לבחון וליישב חילוקי דעות אלה, כפי שנעשה במקרים דומים בעבר.
לתעשיית ההיי-טק הישראלית יש השפעה גדולה על כלכלת מדינת ישראל, על תעסוקה איכותית וכן על חוסן הכלכלה הישראלית על פי מדדים בין -לאומיים.
ההישגים של התעשיית ההיי-טק והיקף המו"פ המבוצע במדינה הקנו לישראל מעמד של מדינה מובילה בעולם בחדשנות וביכולות הטכנולוגיות.
ממשלות ישראל השקיעו בענף ההיי-טק תקציבים ניכרים, אולם אלה הלכו ופחתו עם השנים, ואת מקומם תפסו השקעות של משקיעים עסקיים, שחלק ניכר מהם זרים.
מדינת ישראל -414 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי רשות החדשנות היא הגורם הממשלתי המרכזי הפועל לקידום השקעות בתעשיית ההיי-טק, ורוב המשאבים המיועדים למטרה זו מצויים בידיה ומושקעים באמצעות כמה מסלולי סיוע.
הפיכתה של הרשות לרשות עצמאית סייעה רבות בגיבוש ויישום של תוכניות סיוע חדשות ותאפשר לה לקדם חדשנות בענפים חדשים בעו לם ההיי -טק ובתעשיות המסורתיות.
הרשות בוחנת את הצרכים של התעשייה, את המגמות העולמיות המשפיעות עליה וחסמים המונעים את התפתחותה ובהתאם מגבשת מסלולים לסיוע ולקידום החדשנות בענפים השונים.
כדי לעמוד באתגרים אלה הציבה הרשות יעדים, שמרביתם מחייבים שיתוף פעולה בינה למשרדי ממשלה ורשויות ממשלתיות אחרות.
ללא שיתוף פעולה של הגופים הרלוונטיים עלול להיווצר קושי בהתמודדות עם השינויים בעולם ההיי-טק ובריכוז המשאבים הלאומיים הנדרשים להצלחתו של הענף.
המועצה הלאומית לכלכלה והרשות לחדשנות משקיעות מאמץ לקידום ענף ההיי -טק.
ואולם ממצאי הביקורת מלמדים על פערים בתחומים שונים אשר עלולים להביא לאיבוד היתרון של ישראל בזירה הטכנולוגית ולהקשות על תעשיית ההיי-טק להתמודד עם אתגרי העתיד.
כן מלמדים הממצאים על פערים ברמת החדשנות בין המרכז לפריפריה ובין מגזרים וענפים במשק.
לפיכך יש חשיבות,בין ה יתר, לקביעת יעדים ארוכי טווח ברמה הלאומית, תוך ניתוח המגמות העתידיות הדורשות ריכוז משאבים.
יש להכשיר כוח אדם איכותי ומיומן; לפעול למיצוי מרבי של פוטנציאל כוח האדם בקרב אוכלוסיות הנמצאות בתת-ייצוג בענף ההיי -ביבה טק; להרחיב את מקורות המימון של הענף; לפעול להקמת ס תומכת חדשנות, בין היתר, בכל המטרופולינים הגדולות; להרחיב את הקשר עם האקדמיה ומערכת הבריאות, לשם מיצוי הידע שהצטבר בעקבות המחקרים שהן ביצעו ויישומו בתעשייה; להמשיך לעודד השקעה במו"פ בענפי התעשייה המסורתית ובענפי המסחר והשירותים; ולהתאים את האסדרה ומסלו לי ההשקעות בהיי -טק לשינויים המתרחשים בעולם.
יש להבטיח כי הכלים שעומדים לרשות הממשלה ויחידות הסמך שלה נותנים מענה מתואם, עדכני ומלא לצורך בהמשך החדשנות הטכנולוגית ושגשוגו של ענף ההיי-טק.
על הממשלה להבטיח שיתוף פעולה מלא בין הגופים הנוגעים בדבר, להבטחת השגתה של מטרה זו.
לשם כך ישנה חשיבות לקיומו של גוף ממשלתי בעל ראייה רחבה, יכולת תכלול וסמכויות לאיגום משאבים, אשר יבחן את השינויים העולמיים והשפעתם על הטכנולוגיה העילית הישראלית, יפעל לגבש אסטרטגיה ארוכת טווח ויציע כלים מתאימים כדי לשמר את היתרון הטכנולוגי של ישראל.
"הזכות להיקבר היא מהזכויות האחרונות הניתנות לתושב המדינה אך לא האחרונה בחשיבותה.
ערכים רבים ובהם: הזכות להיקבר בכבוד, הזכות להיקבר כפי אמונתו בזכות יסוד זו מגולמים של אדם, והזכות ליחס הוגן מגופי הקבורה הפועלים בתחום.
כמו גם תשלום דמי קבורה סבירים"1 .
מימוש זכות האדם להיקבר בכבוד, וכן זכות האדם להיקבר על פי בחירתו האישית ובדמי קבורה סבירים נשען על שני היבטים עיקריים -מימון פעולות הקבורה שמבצעים גופי הקבורה, ותשלום סביר והוגן על ידי הציבור בעד חלקת הקבורה.
המדינה נתנה דעתה על שני היבטים אלו: המוסד לביטוח לאומי (להלן -בט"ל) משלם לגופי הקבורה "דמי קבורה" בסך כ-270 מיליון ש"ח בשנה למימון הוצאות יום הקבורה2 ולתחזוקת בית העלמין על מנת לפטור את שאירי הנפטר מתשלום לגוף הקבורה בעד הוצאות קבורה בבתי עלמין פתוחים3 ; את רוב הקרקע לקבורה מקצה המדינה בדמי חכירה סמליים, באמצעות רשות מקרקעי ישראל (להלן -רמ"י) או הרשות המקומית.
בישראל נפטרים מדי שנה כ- 44,000 איש, בני כל הדתות4.
עוד כ- 1,600 נפטרים אזרחי חו"ל מובאים מדי שנה לקבורה בארץ.
על פי נתוני בט"ל5 המעודכנים לשנת2017 , כל אלו נקברים בכ-875 בתי עלמין פעילים, ועוד כ-65 בתי עלמין פעילים מאד שכל אחד מהם מטפל ביותר מ-100 קבורות בשנה.
כמו כן נמצאים בארץ כ-260 בתי עלמין נוספים, שאינם פעילים, לרוב בגלל התיישנותם וחוסר מקום לקבור בהם.
לפי נתוני המשרד לשירותי דת המעודכנים לאוקטובר 2018 , יש בארץ577 גופי קבורה המחזיקים ברישיון לקבורת נפטרים בקבורה יהודית ואזרחית.
במגזר הלא-יהודי מורשים לעסוק בקבורה - 18 אגודות וכנסיות נוצריותו-16 אגודות מוסלמיות.
1 ,תזכיר הצעת חוק שירותי קבורה (קבורה יהודית), התשע"ה2015.
2 על פי מסמך של הרשות הארצית לשירותי דת מנובמבר2006 ,"בנושא "רענון הוראות והנחיות בניהול בתי עלמין "דמי הקבורה" כוללים את התשלום עבור העברת הנפטר מבית החולים לבית הלוויות הנמצא בתחום השיפוט של היישוב שבו התגורר הנפטר, וכן תשלום עבור טהרה, תכריכים פשוטים, כריית קבר, בניית דופנות הבור, כיסוי ושילוט.
3 'מהדיון בכנסת לאישור תיקון מס24 לחוק הביטוח הלאומי, התשל"ו-1976.
4 44,507 נפטרים ב-2015 , 44,186 נפטרים ב-2016 .
מהם כ- 5,000 בני העדות הלא יהודיות.
המקור: שנתון הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
5 "אפיון בדיקת עלויות שירותי קבורה", המוסד לביטוח לאומי, אגף קצבאות אזרחים ותיקים, שאירים והבטחת קיום, 28.
מדינת ישראל -34 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל המחסור בקרקע, במיוחד באזורים בהם מתרכזת מרבית אוכלוסיית מדינת ישראל הוא אתגר שיש להתמודד עמו כדי שיהיה אפשר לספק שטחי קבורה גם לדורות הבאים.
בפרסום של רמ"י צוין: "כדי להבטיח חלקות קבר לאוכלוסיית אזור המרכז, המונה למעלה מ-2 ,מיליון נפש בשיטת הקבורה המקובלת, נזדקק לכ -26 בתי-עלמין, דהיינו כ - 24,000 ,דונם.
לשם המחשה שטח זה דומה לשטחה של העיר תל אביב מהירקון ועד יפו, מהים ועד רמת גן"6.
"מינהל מקרקעי ישראל, האגף לתכנון ופיתוח, "קבורה רוויה: ניצול משאבי קרקע לקבורה בישראל נובמבר 2004 , http://land.
il/PR_MSG/Pages/BeitAlmin_09112004.
מדינת ישראל -35 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל על פי תקנות שירותי הדת היהודיים (חברות לענייני קבורה), התשכ"ז -1966 (להלן-תקנות לקבור באמצעות גוף בעל רישיון קבורה, ומי שעוסק בקבורה חברות לענייני קבורה), חובה ללא רישיון כנדרש, דינו שלושה חודשי מאסר.
על פי התקנות, אחד מתנאי הרישיון הניתן לגופי קבורה הוא שהם לא ידרשו ולא יגבו כל תשלום בעד קבורה, למעט סכום שהותר להם , התשל"ו]דמי קבורה[ לגבות בתקנות הביטוח הלאומי-1976 (להלן-תקנות דמי קבורה), או בהסכם בינם לבין בט"ל.
בהתאם לכך, ההסכמים של גופי הקבורה עם בט"ל קובעים כי הם מתחייבים לספק את שירותי הקבורה ללא כל תשלום, אלא אם כן נרכשים חלקות קבר או שירותים מיוחדים מסוג שהותר להם למכור.
, ולהלן יפורטו העיקריים שבהם: האסדרה (רגולציה) של למתן שירותי הקבורה מגוון היבטים פעילות גופי הקבורה; התכנון של הקרקע, ייעודה לקבורה, הקצאתה והיבטי הפיקוח והבקרה הכרוכים בכך; המימון לפיתוח בתי העלמין, לתחזוקתם ולקבורה עצמה.
חשיבות רבה נודעת מים רבים: המשרד לשירותי דת (להלן גם לשירות הניתן לציבור.
בנושא הקבורה עוסקים גור גם -המשרד), בט"ל, משרד הבריאות, משרד הפנים האחראי למתן שירותי קבורה לעדות לא - יהודיות באמצעות האגף לעדות לא-יהודיות, גופי הקבורה, רמ"י, מינהל התכנון ולשכות התכנון המחוזיות לתכנון המחוזיות שבמשרד האוצר, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה והוועדות ולבנייה, המינהל האזרחי ביו"ש בכל הנוגע לקבורת האוכלוסייה היהודית בתחומי יהודה ושומרון, ומשרד החוץ בכל הנוגע להבאת נפטרים לקבורה בארץ.
במסגרת הממשלה פועלת ועדת שרים לענייני קבורה (להלן -ועדת השרים).
גם לרשויות המקומיות יש נגיעה לתחום זה, לחלקן מחלקות העוסקות ישירות בניהול בתי העלמין ובמתן שירותי קבורה.
ו מדינת ישראל -36 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל ההיקף הכספי של פעילות כלל גופי הקבורה ניכר ומסתכם בכ -500 מיליון ש"ח 7 .
בשנה מקורות המימון לפעילות הם: תשלום דמי קבורה מבט"ל לגופי הקבורה, רכישת קברים על ידי אזרחים והקצאות ותמיכות מתקציב המדינה.
הקבורה היהודית והאזרחית מתוקצבת באמצעות המשרד לשירותי דת, וזאת על ידי תמיכות במועצות דתיות או אזוריות; וקבורת בני העדות הלא- יהודיות מתוקצבת באמצעות משרד הפנים.
7 תזכיר הצעת חוק שירותי קבורה (קבורה יהודית), התשע"ה-2015.
מדינת ישראל -37 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל עד תחילת שנות התשעים של המאה העשרים התבצעה הקבורה בקרב האוכלוסייה היהודית "בשיטת "קבורת שדה 8 ,בלבד.
בשל המחסור בשטחים לקבורה, בעיקר בריכוזי אוכלוסייה ובשל הגברת המודעות להיותה של הקרקע משאב במחסור שיש להשתמש בו ביעילות, מסוף המאה העשרים התפתחו בהדרגה שיטות קבורה המאפשרות ניצול יעיל יותר של הקרקע (להלן -קבורה רוויה), ובכלל זה "קבורת מכפלה" 9, "ק בורה רמה" 10 ו"קבורת סנהדרין (כוכים)"11 .
במשך השנים קיבלה ועדת השרים כמה החלטות לקידום קבורה רוויה ולהגדלת מספר הנקברים בכל יחידת קרקע, והחלטות אלה אושרו כהחלטות ממשלה.
מדובר במהלך משמעותי שמשקף שינוי תודעתי חשוב בכל הנוגע לשיטות קבורה מקובלות, ואשר מטרתו למצות את הקרקע המיועדת לקבורה באופן המיטבי והיעיל.
בשנת 2015 תקציב התמיכות של המשרד, על השינויים שחלו בו, למימון הקבורה היהודית והאזרחית היה כ-128 מיליון ש"ח (מכלל זה נוצלו עד מועד הביקורת, באוקטובר2018, כ-17 מיליון ש"ח), ובשנת2016 תקציב התמיכות, עלהשינויים שחלו בו, הסתכם בכ -104 מיליון ש"ח (מכלל זה נוצלו עד אוקטובר 2018 (להלן-מועד סיום הביקורת) כ -26 מיליון ש"ח).
בשנים 2017-2015 הוקצו לקבורת בני העדות הלא -יהודיות -באמצעות משרד הפנים -כ -33 מיליון ש"ח.
ושא ולצורך ביצוע הביקורת הכריז בשל החשיבות של נושא הקבורה והרגישות הציבורית לנ מבקר המדינה במאי 2018 על כלל גופי הקבורה המורשים הנותנים שירות לאזרחי ישראל- יהודים ושאינם יהודים כאחד -כעל גופים שהוא מוסמך לקיים ביקורת עליהם ולטפל בתלונות בעניינם.
בחודשים פברואר -אוקטובר 2018 בדק משרד מבקר המדינה את אופן מתן שירותי הקבורה לאזרחים יהודים ולבני עדות אחרות12 .
הביקורת בוצעה במשרד לשירותי דת, בבט"ל,, במינהל התכנון ובלשכות התכנון המחוזיות שבמשרד האוצר, ברמ"י, במשרד הבריאות, במשרד החוץ , באגף לעדות שבמשרד הפנים13, בגופי הקבורה שלהלן: חברה קדישא (להלן -ח"ק) חיפה, .
קבורה על משטח אופקי ישר, זה לצד זה במרחקים קבועים ובעומק הקרקע 9 ובעפר ועליו ייטמן קבורה בעומק הקרקע.
הנקבר הראשון נקבר בתחתית הקבר, אשר מכוסה באבני הגולל הנקבר השני.
10 קבורה במבנה רב-קומות.
בכל קומה אפשר להביא נפטר לקבורת שדה או לקבורת מכפלה.
קבורה בכוכי קבורה בקיר המתנשא לגובה 12 ,"משרד מבקר המדינה כבר עסק בעבר בנושא הקבורה בכמה דוחות ביקורת: "הטיפול בקבורת נפטרים יהודים דוח שנתי 49 (1999 '), עמ168 ,"; "שירותי הקבורה ליהודים ומצוקת הקבורה בגוש דןדוח שנתי 59( 'ב2009 ,) 'עמ1007 ,"; "קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים דוח שנתי 60'ב (2010 '), עמ 383 ; "הבטחת זכויות אזרחי המדינה לקבורה אזרחית", דוח שנתי 67'ב (2017 '), עמ791.
13 ב-2003 החליטה הממש לה לבטל את המשרד לענייני דתות וכל סמכויותיו הועברו לשבעה משרדי ממשלה שונים.
האגף לעדות לא-יהודיות הועבר למשרד הפנים .
ב-2008 הוקם מחדש המשרד לשירותי דת, אך משרד הפנים המשיך לשאת באחריות לקבורתם של האזרחים הלא-יהודיים במדינת ישראל.
מדינת ישראל -38 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל גחש"א14 ראשון לציון, גחש"א קהילת ירושלים, חברה קדישא הראשית והכללית דכוללות אשכנזים בעיה"ק ירושלים ת"ו (להלן -ח"ק הפרושים), ברשויות מקומיות ובמועצות דתיות: מודיעין מכבים -רעות, צפת, עכו, בית שמש, באר שבע ואור עקיבא; במועצות בתי העלמין ותל רגב.
וכן בשלושה גופי קבורה ובירושלים -16 בתי קברות של העדות הלא-יהודיות בנגב ובגליל15.
בדיקות השלמה בוצעו במשרד האוצר, במשרד המשפטים , רשות האוכלוסין וההגירה ובמשטרת ישראל.
לצורך הביקורת הסתייע משרד מבקר המדינה בשאלוני ביקורת שנשלחו לכל גופי הקבורה הכריז עליהם כמבוקרים (להלן שמבקר המדינה -השאלון).
304 מ-508 גופי הקבורה היהודיים שהשאלון נשלח אליהם מילאו אותו, התשובות נגעו ל-391 ;בתי עלמין20 מ-26 גופי הקבורה של העדות הלא-יהודיות שהשאלון נשלח אליהם מילאו אותו, ותשובותיהם נגעו ל -31 .
בתי עלמין המתוארות, דוח הביקורת כולל תשעה שערים:בהתאם לפעולות הביקורת 1 .
הסדרת תחום מתן שירותי הקבורה 2 .
חלקות קבר מיוחדות 3 .
קבורת תושבי חו"ל בארץ 4 .
הצורך בבדיקת התאמתו של המודל המימוני למימון צורכי הפיתוח של גופי הקבורה 5 .
תכנון קרקע לקבורה, הקצאתה לגופי קבורה, והפיקוח על השימוש בה 6 .
שירותי הקבורה בירושלים והסביבה 9 .
שירותי קבורה לעדות הלא-יהודיות .
המסד הנורמטיבי של שירותי הקבורה בישראל .
הקבורה בישראל הוסדרה, בין היתר, בפקודת בריאות העם, 1940 , הקובעת את תחומי האחריות של משרד הבריאות לעניין אישור בתי עלמין חדשים, גידורם והרחקתם ממבני מגורים, והמחייבת את גופי הקבורה לקבל רישיון קבורה מאת משרד הבריאות לפני ביצוע כל קבורה (כדי למנוע קבורה לפני בדיקה שמטרתה לוודא כי סיבת הפטירה אינה אירוע פלילי, (להלן ]נוסח חדש[ וכי הנפטר אינו נושא מחלות מסוכנות לבריאות הציבור); בפקודת העיריות -פקודת העיריות) נקבע כי אחת מסמכויות הרשות המקומית היא "להסדיר בתי עלמין"; בחוק .
גמילות חסד של אמת 15 להלן בתי הקברות שנבדקו: שישה בתי קברות בנגב המשרתים את האוכלוסייה הבדואית המוסלמית; שני בתי קברות בחיפה (אחד המשרת את העדה המוסלמית ואחד המשרת את העדה הנוצרית); ושמונה בתי קברות כלוסייה בגליל (שני בתי קברות המשרתים את האוכלוסייה הנוצרית ושישה האחרים המשרתים את האו המוסלמית).
מדינת ישראל -39 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל , התשל"]נוסח משולב[ אשירותי הדת היהודיים-1971 (להלן-חוק שירותי הדת), ובתקנותיו, הוסדרה קבורת יהודים; קבורה אזרחית הוסדרה בחוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו-1996 , (להלן -נוסח [ חוק הקבורה האזרחית) ובתקנותיו; בחוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה]משולב-1995 (להלן-ורה הוסדרו תשלומי חוק הביטוח הלאומי), ובתקנות דמי קב דמי הקבורה של בט"ל לגופי הקבורה, וסמכויותיו להכריז על בתי עלמין כסגורים וכן להכריז על חלקות של בתי עלמין כ"חריגות"16.
מינהל התכנון והוועדות המחוזיות והמקומיות לתכנון .
ובנייה אחראים לייעוד קרקעות לבתי עלמין ובכלל זה לשינוי ייעוד קרקע לקבורה ולקביעת .
הוראות תכנוניות; רמ"י אחראית להקצאות הקרקע לבתי העלמין; והרשויות המקומיות שבתחום .
שיפוטן נמצאים בתי העלמין אחראיות להקמה, להחזקה ולתחזוקה של בתי העלמין17 .
קבורת בני עדות ודתות לא-יהודים אינה מוסדרת בחוק, והיא באחריות משרד הפנים.
חוק שירותי הדת מחייב קבורת יהודים רק בידי גופי קבורה בעלי רישיון.
בתקנות חברות לענייני קבורה נקבע כי גוף העוסק בקבורת נפטרים יהודים חייב ברישיון קבורה מאת השר לשירותי דת.
על פי התקנות תוקף הרישיון הוא שנתיים מיום נתינתו, המשרד הוא בעל הסמכות היחיד יון.
על פי התקנות השר רשאי לבטל רישיון או להתלותו.
למתן ריש על פי תקנות דמי קבורה, בט"ל ישלם את דמי הקבורה לגופי קבורה רק אם קיבלו רישיון מאת המשרד לשירותי דת.
לשם כך גופי הקבורה מעבירים לבט"ל את העתקי הרישיונות שקיבלו ישומיו, לרבות את תוקף הרישיונות.
מהמשרד לשירותי דת, ובט"ל מעדכן בהתאם לכך את ר .
מאפייני הקבורה ברחבי העולם משתנים ממדינה למדינה, ואף משתנים בתוך המדינות על פי מאפיינים תרבותיים או דתיים של האוכלוסיות.
על שיטות הקבורה משפיע בנוסף הדין החל בכל מדינה ומדינה.
קרויה בארץ קבורת שדה, הופכת להיות פחות ופחות קבורת נפטר בודד ישירות באדמה ואשר נפוצה במדינות המפותחות ובמזרח אסיה.
במקומה מתפתחות דרכי קבורה בהן ניצולת הקרקע גבוהה יותר, כגון קבורה של כמה נפטרים בחלקת אדמה אחת, בין אם בקברים זוגיים ובין אם מסוגים שונים אשר קרויה בארץ בדרך של העמקת קבר לאחר כמה שנים, וכן קבורה במבנים קבורה רוויה.
בחלק מהמקומות, הפתרון שנמצא למצוקת הקרקע המחריפה הוא במשך הקבורה.
יש מדינות שבהן קבורה היא ללא הגבלת זמן ובאחרות היא זמנית, למספר מוגבל של שנים.
:שריפת גופות בחלקים נרחבים בעולם מתבצעת שריפת גופות; שיטה זו הופכת בשנים האחרונות נפוצה יותר ויותר גם בקרב מדינות ואוכלוסיות שלא נהגו כך כאקט תרבותי ודתי .
16 בתקנות הביטוח הוגדרו "חלקות חריגות" כ"קבורה בבית עלמין בשטחים מוגדרים שהוסכם עליהם בין המוסד לבין החברה ושסומנו במפה שצורפה להסכם, ובלבד שהשטחים המוגדרים כאמור לא יעלו על 15% ממקומות הקבורה הפנויים ביום חתימת ההסכם בבית עלמין קיים, ועל 10% .
"בבית עלמין חדש 17 סעיף249(24 ) לפקודת העיריות קובע כי אחד מסמכויות העיריות הוא "להסדיר בתי עלמין ולקבוע את עמקם וארכם של קברים"; צו המועצות המקומיות, תשי"א-1950 , קובע בסעיף146(5 ) כי מסמכויות הרשויות המקומיות "להקים, להחזיק ולנהל שירותים, מפעלים ומוסדות שהם, לדעת המועצה, לתועלת הציבור".
מדינת ישראל -40 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל בעבר.
מהבחינה הדתית ומהבחינה התרבותית, בקרב חלקים גדולים מאוכלוסיית מזרח אסיה ינות המערב, שיטה זו הופכת להיות מקובלת, מקובלת שריפת גופות אך עם זאת, גם במד מלמשל: בארה"ב שיעור שריפת הגופות עלה בהדרגה - 3.
1% בשנת 2018 ; בקנדה עלה שיעור השריפה מ כ-6% בשנת1970 לכ-72% בשנת2018 :; באירופה בבריטניה עלה שיעור השריפה מ כ-35% בשנת1960 לכ-77% בשנת2017 ; ובצרפת על ה שיעור השריפה מכ-1% בשנת197018,לכ- 36.
בלוח1 שלהלן כמה דוגמאות לשיעור שריפת גופות בעולם: לוח 119 .
fr/societe/le-succes- de-la-cremation- en-france- 31-10-2012-1523637_23.
php 19 :הנתונים רוכזו בידי The Cremation Society of Great Britain.
uk/International - cremation -statistics-2018.
, אלא אם כן נכתב אחרת מדינת ישראל -41 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל קבורה בקרב יהודים:במדינת ישראל עיקרו המוחלט של הטיפול בנפטרים מתבצע בדרכים של קבורה.
קבורה בקרב מוסלמים: בקרב העולם המוסלמי הקבורה המקובלת היא בקרקע, ושריפת הנפטרים אסורה.
בעיקרון, לא יבוצע שימוש בקרקע שבה קבור אדם אלא אם לא נותר ממנו דבר.
בערים גדולות בעולם המוסלמי לא מקובל כיום לקבור נפטרים במקום מרוחק שבו יווצר בתוך הערים.
לפיכך, לאחר תקופה, קושי לבקרם, אך קיימת בעיה בהרחבת בתי הקברות כוהן דת מוסלמי מוסמך לקבוע שניתן לעשות שימוש חוזר בקרקע, ואם נותרו שרידי גופה - להזיזן בדרך דתית מכובדת 20 ,.
המצב החמור ביותר מבחינת שטחי קבורה הוא בבנגלדש שצפיפות האוכלוסייה בה היא הגבוהה ביותר בעולם בקרב מדינות גדולות.
בעיר ה בירה דאקה, נעשה שימוש חוזר בחלקות קבורה לעיתים תוך כמה חודשים ועד שנתיים, בעיקר בקרב האוכלוסיות העניות.
משך הקבורה: לא בכל מדינה הקבורה היא לצמיתות.
קבורה לכמה שנים מאפיינת כמה ש מדינות בצפון אירופה ובמערבה.
בישראל, טורקיה ואנגליה אין הגבלה מוגדרת למשך השימו בצרפת ובלגיה, ניתן לרכוש מהרשות המקומית זכות לשימוש בחלקת קרקע לתקופה .
בחלקה מוגדרת מראש, ובמחיר המשתנה בהתאם למשך התקופה.
בצרפת ובלגיה משכי הזמן, הם 5 , 10 ,30 או50 שנה, יש מקומות שניתן לרכוש זכות לשימוש לצמיתות.
בבריטניה, אין כיום הגבלת זמן אך, אפשרות זו נשקלת.
וכן נשקלים פתרונות חדשים, כגון קבורת נפטרים לעומק באותה חלקה, כפי שמבצע כיום "בית הקברות של העיר לונדון" 21 , בו מעמיקים את קבורת הנפטר הראשון (קבורה של למעלה מ-75 .
שנה) ומעליו מוסיפים נפטר חדש מחיר חלקת קבר: .
במדינת ישראל על פי ניכרת שונות בין מדינות במחיר חלקת הקבורה החוק, מוענקת זכות לקבורה בחינם, בהיעדר דרישה מיוחדת מצד משפחת הנפטר המדינה היא שמממנת את עלות הקבורה, לרבות זכות השימוש בחלקות הקבורה ללא הגבלת זמן, ואילו במדינות שנבדקו עלותה של זכות השימוש בחלקת הקבורה מוטלת על האזרח ומחירה ם לרמת הביקוש במקום, בכפוף להסדרים שונים המיועדים למקרים מיוחדים נקבע בהתא ולמעוטי יכולת.
com / , Burying People in Used Graves , Fatawa Rahimiyyah vol.
21 City of London Cemetery and Crematorium.
מדינת ישראל -42 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל לוח 2 מההשוואה בין הנעשה בישראל לנעשה במדינות אחרות בתחום הקבורה עולה כי האתגרים הבולטים ביותר הניצבים לפני ישראל הם הסדרת תחום הקבורה בכפוף לכמה מגבלות ותנאים: המחסור בקרקע לקבורה, בייחוד באזורים מאוכלסים במיוחד; הצורך להתחשב במנהגי העדות השונות; הצורך לשמור על מדיניות הקבורה הממשלתית, שמטרתה לספק לאוכלוסייה קבורה ללא תשלום.
מדינת ישראל -43 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל שער ראשון .
הסדרת תחום מתן שירותי הקבורה .
כבר בתחילת הדברים יצוין כי בשיחות שקיימו מבקר המדינה וצוות הביקורת עם מנכ"ל המשרד לשירותי דת וכן בהתייחסות שהעביר המשרד לממצאי הביקורת, ביקש המנכ"ל לציין כי מאז מינויו (ביוני 2015 ), ומינויו של השר לשעבר (במאי2015 ) נמצא נושא הסדרת מערך הקבורה בעדיפות גבוהה, וכי לשם כך נדרש שיתוף פעולה בין כל הגופים הרלוונטיים לנושא: המשרד לשירותי דת, משרדי האוצר והמשפטים, רמ"י ומינהל התכנון.
בתקופה זו נקט המשרד מהלכים חיוביים לקידום נושא הקבורה שבאחריותו, וזאת כדי לשפר את השירות הניתן לציבור.
חלקם ננקטו במהלך הביקורת.