HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי סעיף 29 בחוק יסודות התקציב, "גוף מתוקצבאו גוף נתמך [24] לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
בתחילה לא חל סעיף 29 על גופים נתמכים, ו אולם תיקון לסעיף זה שהתקבל בכנסת במרץ 1988 החיל את הנאמר בו גם על גופים כאלה.
מאחר ששר האוצר קבע בהודעה ברשומות כבר בספטמבר 1985 ,כי האוניברסיטאות הן גופים נתמכים לעניין חוק יסודות התקציב סעיף 29 חל גם עליהן; את הסמכות לעניין סעיף זה אָצַל שר האוצר לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרדו (להלן - הממונה על השכר).
בדוח מבקר המדינה מ - 2009 צוין כי האוניברסיטאות, באמצעות ועד ראשי האוניברסיטאות, הסתייגו מאז שנת 1999 מהחלת חוק יסודות התקציב עליהן ולא אפשרו לממונה על השכר לפקח עליהן בטענה כי סעיף 29 בחוק זה סותר את החופש האקדמי הניתן להן לפי סעיף 15 בחוק מל"ג.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח זה כי לטענה זו אין כל מקום וכי על כל הנוגעים בדבר לפעול לאלתר להסדרת הפיקוח של הממונה על השכר על האוניברסיטאות.
בביקורת הנוכחית הועלו מקרים שבהם, בניגוד למתחייב מחוק יסודות התקציב, שילמו אוניברסיטת תל -אביב ואוניברסיטת בר -אילן למרצים שלימדו בתכניות המיוחדות שכר גבוה מהמותר, ללא אישור ות"ת והממונה על השכר (ראו להלן).
מתשובות האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה עולה כי עניין הפיקוח טרם הוסדר, שכן אף שקיים שיתוף פעולה מסוים בינן לבין הממונה על השכר, הן ממשיכות להסתייג מהחלת חוק יסודות התקציב עליהן.
משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו משנת 2009 וקורא למשרד האוצר ולוות"ת להביא להכרעה משפטית את הסוגיה העקרונית בדבר סמכות הממונה על השכר לפקח על האוניברסיטאות, או ליזום בהקדם תיקון חקיקה שיבהיר למען הסר ספק שהמוסדות להשכלה גבוהה כפופים להוראות חוק יסודות התקציב כלשונן.
24 בסעיף32 בחוק יסודות התקציב מוגדר גוף נתמך כ"תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, ושר האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הינו גוף נתמך לענין חוק זה".
חוק מל"ג והחלטת ממשלה מ- 1977 הטילו על מל"ג וות"ת את ההסדרה והתכנון של מערכת ההשכלה הגבוהה.
מממצאי הביקורת בעניין טיפולן של מל"ג וות"ת בנושא תכניות מיוחדות (תכניות לימודים חוץ-תקציביות ותכניות הלימודים לאוכלוסיות ייעודיות) עולה תמונה של השתהות של שנים בקבלת החלטות, ליקויים בתהליך קבלת החלטות ואי -יישום של החלטות שהתקבלו.
קיומם של ליקויים אלו במציאות שבה חלה הידרדרות במצבן הכלכלי של האוניברסיטאות, הובילה לגידול משמעותי במספר תכניות הלימודים המי וחדות שהופעלו על ידן בלא שהתקיימו הליכי בחינה, אישור ופיקוח נאותים.
העובדה כי סוגיית התכניות המיוחדות באוניברסיטאות כרוכה בנושא יסודי ורחב יותר של מצבן התקציבי של האוניברסיטאות, והאפשרות כי האינטרסים והאילוצים של כל אחת מהאוניברסיטאות שונים מהאינטרסים של כלל מערכת ההשכלה הגבוהה והאינטרסים הציבוריים הקשורים בה, מחייבות מעורבות של מל"ג וות"ת.
מדובר בנושא הנוגע לדמותה של מערכת ההשכלה הגבוהה בכללותה, אשר מגולמות בו סוגיות עקרוניות הנוגעות בין היתר להיבטים של שקיפות ושוויוניות ולשאלות אסטרטגיות בדבר עתידה של המ ערכת; השינויים המתחוללים בנושא זה עשויים להשפיע לאורך שנים על מאפייני מערכת ההשכלה הגבוהה כולה.
תכניות לימודים חוץ-תקציביות באוניברסיטת תל - אביב .
בשנות הלימודים התשנ"ד -התשע"א ( 1993 -2011 ) החליטה אוניברסיטת תל - אביב (להלן בפרק זה גם - האוניברסיטה) להפעיל 23 תכניות לימודים חוץ - תקציביות לתואר שני ובפועל פתחה 21 מתוכן25 .
בשנת התשע"א הפעילה האוניברסיטה 19 תכניות חוץ-תקציביות.
רוב התכניות נפתחו בשנים 2001 -2007 שבמהלכן בחנו כאמור מל"ג וות"ת את השאלה האם להתיר הפעלת תכניות לימודים חוץ-תקציביות במוסדות מתוקצבים.
מהנתונ ים עולה כי מספר התלמידים בתכניות אלה באוניברסיטה גדל משמעותית במהלך השנים: בשנת הלימודים התש"ס למדו בשתי התכניות שהפעילה האוניברסיטה 149 תלמידים (בתכניות הרגילות לתואר שני למדו כ - 9,200 סטודנטים), ואילו בשנת הלימודים התש"ע למדו ב -17 התכניות שפעלו 1,086 תלמידים (בתכניות הרגילות למדו כ - 9,500 סטודנטים).
שכר הלימוד הכולל בתכניות אלה בשנת הלימודים התש"ע נע בין 34,000 ש"ח (לתכנית בניהול מצבי חירום ואסון בבית הספר לרפואה) ועד ל - 58,000 דולר (כ - 203,000 ש"ח; לתכנית לימודים במינהל עסקים בשיתוף אוניברסיטה מחו"ל - תכנית "קלוג-רקאנטי").
לפי הדוחות הכספיים של .
שתיים מהתכניות שנפתחו אינן פועלות כיום מוסדות להשכלה גבוהה 1371 .
( האוניברסיטה לשנת התש"ע 2010- 2009)26 , הסתכמו הכנסותיה השנתיות מתכניות הלימודים החוץ-תקציביות בכ -76 מיליון ש"ח27.
יצוין כי מספר תכניות הלימודים החוץ -תקציביות לתואר שני שהחליטה האוניברסיטה לפתוח בשנים 2002 -2010 דומה למספר התכניות הרגילות (המתוקצבות) לתואר שני שפתחה בשנים אלו ואפילו גדול ממנו במעט28 .
נתון זה ממחיש את היקפה של הפעילות שמקיימת האוניברסיטה בתחום התכניות החוץ- תקציביות והמאמץ הרב שעשתה כדי לפתח ולקדם תכניות לימודים לתואר שני במתכונת חוץ-תקציבית.
במהלך הביקורת הסב ירה האוניברסיטה את הסיבות לצמיחת מספר תכניות הלימודים החוץ-תקציביות שלה בעשור האחרון.
האוניברסיטה ציינה את התגברות המגמה של תופעת ה- Life Long Learning (למידה מתמדת) הקיימת במדינות רבות במערב במסגרתה מעודדים ארגונים עסקיים וציבוריים את עובדיהם ללמוד לקראת תארים מתקדמים תוך כדי עבודתם, ולעתים כתנאי להתקדמותם המקצועית.
במקביל, עובדים רבים הגיעו למסקנה שעל מנת להתפתח ולהתקדם עליהם להרחיב את השכלתם גם ללא תמיכת מקום עבודתם.
האוניברסיטה גם ציינה כסיבה לצמיחת התכניות החוץ -תקציביות, את המשבר הכלכלי באוניברסיטאות בשנת 2002 שהביא להתגברות הצורך של האוניברסיטאות למצוא מקורות הכנסה נוספים על מנת שהן יוכלו להמשיך ולקיים את פעילות ההוראה השוטפת ברמה נאותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהסברי האוניברסיטה יוצגו לפני מל"ג וות"ת במסגרת הדיונים העקרוניים בסוגיית התכניות ה מיוחדות שהן אמורות כאמור לקיים.
בחודשים יוני -נובמבר 2010 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה באוניברסיטה היבטים אחדים של הפעלת תכניות הלימודים החוץ -תקציביות לתואר שני.
הליכי בחינה של תכניות חוץ-תקציביות והחלטה לגביהן .
על פי חוקת האוניברסיטה, חבר הנאמנים הוא אמנם הגוף העליון של המוסד, אך סמכויותיו, בייחוד מאז בוצעו במאי 2004 שינויים מהותיים בחוקה, מצומצמות מאוד.
בעניינים אקדמיים אין לו סמכויות כלל, ועל פי החוקה הוא רק מקבל בעניינים אלה דיווחים.
הגוף שנקבע כאחראי לאיכותה, לתפקודה ולרמתה של האוניברסיטה הוא הוועד המנהל.
עליו, בין היתר, לאשר את האסטרטגיה הכללית של האוניברסיטה, את היעדים, תכניות העבודה והתקציבים הרב-שנתיים לפיתוח .
26 כאמור, שנת הלימודים במוסדות להשכלה גבוהה מתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר, והדוחות הכספיים של המוסדות אשר מהם נלקחו הנתונים ערוכים בהתאם לכך.
27 לא כולל הכנסות מתכנית לימודים מיוחדת בבית הספר לרפואה, מהיחידה לסטודנטים מחו"ל ומהמכינה האקדמית.
28 בשנים 2002 - 2010 החליטה האוניברסיטה לפתוח 21 תכניות לימודים חוץ - תקציביות לתואר שני לעומת 20 .
תכניות לימודים מתוקצבות 1372 דוח שנתי62 .
האוניברסיטה; לפקח על ניהול ענייניה; ליזום פיתוח מקורות מימון חדשים לצורך הגשמת יעדי האוניברסיטה ולפקח על אופן ניצול המקורות הקיימים; לדון ולהחליט בדבר הקמה של גופים אקדמיים חדשים ובדבר שינוי מבנה וסגירה של מבנים אקדמיים קיימים; ולקבל דוח שנתי ודוחות תקופתיים על פעולות האוניברסיטה29 .
לעניין תכניות לימודים (הוראה) לא ניתנו לחבר הנאמנים ולוועד המנהל סמכויות כלשהן, לפחות לא סמכויות ביצועיות, וסמכויות אלה ניתנו לגופי הניהול האקדמיים של האוניברסיטה: מליאת הסנט והסנט, שהם הרשויות האקדמיות העליונות של האוניברסיטה המבצעות פיקוח אקדמי על כל הגופים המתאימים באוניברסיטה .
(לרבות פקולטות, בתי ספר, חוגים, מחלקות, מעבדות וספריות) והחלטותיהם מחייבות את כל הגופים האקדמיים של האוניברסיטה, והוועדה המרכזת של האוניברסיטה (המורכבת מנשיא, סגן נשיא למחקר ופיתוח, רקטור, סגן הרקטור, דקני הפקולטות ושלושה נציגי סנט), המשמשת ההנהלה האקדמית של האוניברסיטה.
בחוקה נקבע כי בסמכות הסנט, בין היתר, "לקבוע או לשנות מגמות ומסלולי לימוד לקראת תואר או תעודה אקדמיים; לקבוע תכניות הוראה ומחקר, שיטות הוראה ולימוד וכללים לקבלת תלמידים לאוניברסיטה".
בשנת 2005 התקיימו בסנט האוניברסיטה, בוועדה המרכזת שלה ובוועד המנהל דיונים לגבי תכנון אסטרטגי של המוסד ובכלל זה גם בעניין העבר ת סטודנטים ללימודים במסגרת של תכניות לימודים חוץ-תקציביות.
בדיונים דובר על יעד שבין 1,000 ל- 3,000 סטודנטים בתחומי מינהל עסקים ומשפטים, שילמדו לתואר שני (ללא תזה) במתכונת של מימון עצמי, אך לא צוין בכמה תכניות הם ילמדו.
ב - 2006 , לאחר שהתברר כי ות"ת אינה תומכת בנושא, דווח לוועדה המרכזת כי שונה היעד ל - 1,000 סטודנטים שילמדו ב -25 תכניות חוץ -תקציביות.
האוניברסיטה הבהירה למשרד מבקר המדינה במכתב שהעבירה לו ביוני 2011 כי הפעם האחרונה שבה הייתה התייחסות "אסטרטגית" לנושא הייתה במסמך בשם "השתלבות אוניברסיטת תל -אביב בתכני ת החומש של ות"ת", שהוגש לוועדה המרכזת בינואר 2010 , ובו צוין כי באותה עת למדו בתכניות חוץ-תקציביות 800 סטודנטים בלבד, וכי יעד זה יישאר קבוע גם "בעוד כעשור בתכניות החוץ - תקציביות".
29 בעניין סמכויות חבר הנאמנים והוועד ה מנהל ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "אוניברסיטת תל-אביב: הוועד המנהל - מינויים, בחינת זיקות והליך סיום כהונת הנשיא", עמ' 1383.
מוסדות להשכלה גבוהה 1373 .
הועלה כי מלבד הסנט והוועדה המרכזת לא קיבלו מאז שנת 2005 המוסדות המנהלים הנוספי ם של האוניברסיטה - הוועד המנהל וחבר הנאמנים - דיווח כלשהו מהנהלת האוניברסיטה על התכניות החוץ - תקציביות, על חלקן היחסי בתכניות הלימודים של האוניברסיטה בעקבות השינויים האמורים ביעדים ועל השפעתן על דמותה של האוניברסיטה, אף שנוכח ההשפעה שיש לקיום תכניות לימודים חוץ-תקציביות על אופייה ודמותה של האוניברסיטה ראוי היה לכלול דיווח כזה במסגרת הדיווח התקופתי על פעולות האוניברסיטה המוגש לוועד המנהל.
מהנתונים שהובאו לעיל עולה גם כי האוניברסיטה חרגה מהיעד שקבעה ביוני 2010 , שכן בשנת התש"ע למדו כאמור בפועל בתכניות החוץ -תקציביות של האוניברסיטה יותר מ - 1,000 סטודנטים- כ-25% יותר מהיעד שציינה האוניברסיטה במכתבה דלעיל.
באוניברסיטה יש דעות שונות באשר לתכניות החוץ-תקציביות.
דקן הפקולטה לניהול - בית הספר למנהל עסקים ע"ש ליאון רקאנטי (להלן - הפקולטה לניהול), הנמנה עם התומכים בקי ומן של התכניות, ציין לפני משרד מבקר המדינה ביוני 2010 כי הנהלת הפקולטה עושה מאמצים רבים (גם בעזרת תכניות הלימודים החוץ-תקציביות) להציל את הפקולטה: עודפי ההכנסות של התכניות החוץ - תקציביות משמשים למימון תכניות הלימודים המתוקצבות בפקולטה ואף האוניברסיטה נהנית מקיום התכניות שכן היא מקבלת כתקורה 20% ;מהכנסותיהן קיום התכניות מאפשר לחברי הסגל האקדמי לעסוק בעבודה נוספת ובכך מונע מהם לעזוב את הפקולטה (לחו"ל או למכללות פרטיות).
לעומת התומכים בקיומן של התכניות יש כאלה שחושבים אחרת.
לדוגמה, במאי 2006 כתב פרופסור מבית ה ספר למדעי המחשב באוניברסיטה לרקטור האוניברסיטה דאז, על סמך ניסיונו האישי מהוראה באחת התכניות החוץ - החוץ[ תקציביות, בין היתר כי "התכניות הללו - טומנות בחובן סכנה ]תקציביות אמיתית לירידה ברמת התואר השני".
יצוין כי במחקר שנערך בבית הספר לחינוך של האוניברסיטה במי מון הקרן הלאומית למדע בנושא תכניות הלימודים החוץ - תקציביות30 נכתב, בין היתר, כי ממצאי המחקר "מרמזים שהתוכניות החוץ - תקציביות גורמות לפיחות מסוים במעמדו של התואר השני באוניברסיטאות, ומלמדים כי הצגת תוכניות אלה כמקבילות לתוכניות הפנים -תקציביות איננה בהכרח נכונה.
מצד אחד אם כן, התוכניות החוץ -תקציביות מאפשרות לקבוצות חדשות מבחינה חברתית ולימודית לרכוש השכלה גבוהה מתקדמת, ומרחיבות את הנגישות להשכלה זו בקרב סטודנטים לא מסורתיים.
מן הצד שכנגד, נראה כי רמת הכנסה משמשת קריטריון כניסה בלתי פורמלי לתוכניות אלו וכי באמצעותן פונות האוניברסיטאות לקבוצות חזקות יותר".
בנובמבר 2006 מינה הרקטור ועדה לבדיקת נושא התכניות החוץ -תקציביות באוניברסיטה, ספי הקבלה לתכניות אלה, הרמה האקדמית של הסטודנטים, רמת הלימודים, השפעת הלימודים בתכניות אלה על הסגל האקדמי, ואופן ניהול תכניות אלה (להלן - הוועדה לבדיקת תכניות הלימודים החוץ-תקציביות או ועדת הבדיקה).
30 ,אברהם יוגב, עדית לבנה ועודד מקדוסי מאוניברסיטה לעם לאוניברסיטה בע"מ: התכניות החוץ -תקציביות לתואר שני באוניברסיטת מחקר בישראל , בית הספר לחינוך אוניברסיטת תל-אביב, ספטמבר 2008 ', עמiv .
בפברואר 2007 הגישה ועדת הבדיקה דוח המסכם את תוצאות בדיקתה, ולאחר שהסנט והוועדה לתואר שני באוניברסיטה דנו בו הם החליטו לאמץ חלק ניכר מהמלצותיו (להלן - הדוח מפברואר 2007 .
)או דוח ועדת הבדיקה הביקורת העלתה כי על אף ההחלטה האמורה, בפועל חלק מהותי מהמלצות הדוח מפברואר 2007 לא יושם (בעניין הדוח ויישום המלצותיו ראו להלן).
אישור תכניות לימודים חדשות על ידי מל"ג .
חוק מל"ג קובע כי "המועצה ]להשכלה גבוהה[ רשאית להסמיך מוסד מוכר להעניק תואר מוכר לפלוני או להעניק תארים מוכרים בדרך כלל, על יסוד כללים שנקבעו על ידיה להסמכת מוסדות מוכרים לענ יין סעיף זה ".
כאמור, על פי ההנחיות לפתיחת מוסד ותכנית לימודים של מל"ג, מוסדות להשכלה גבוהה חייבים באישורה לצורך פתיחת תכנית לימודים אקדמית חדשה או הסמכה להעניק תואר אקדמי.
בהנחיות אלה נאסר על מוסד לפרסם את דבר פתיחתה של תכנית לימודים חדשה ולרשום אליה תלמידים לפני קבלת אישורה של מל"ג לפתיחת התכנית31 .
על פי נוהלי עבודה שקבעה מל"ג, המפורטים בדוחות השנתיים של ות"ת, הליך הטיפול בבקשות המוסדות לפתוח תכניות לימודים כולל דיונים בוות"ת ובמל"ג ובדיקה של ועדה מקצועית.
הבדיקה מתייחסת לתכנית הלימודים המוצעת, לסגל ההוראה שלה, לתנאי הקבלה אליה ולקיום תשתית פיזית מתאימה במוסד.
נשקלים גם צרכים לאומיים וצורכי מערכת ההשכלה הגבוהה בקיום תכנית הלימודים החדשה.
ההנחיות ונוהלי העבודה האמורים חלים על כל המוסדות להשכלה גבוהה המוכרים על ידי מל"ג - אוניברסיטאות, מכללות מתוקצבות ומכללות פרטיות - ועל כל תכניות הלימודים לקראת תואר שהם רוצים לפתוח.
גם הוראת הנהלה של האוניברסיטה מאוקטובר 1996 בנושא "תקנון אישור תוכניות לימודים והסמכת יחידות להענקת תארים" (להלן - הוראת ההנהלה בעניין אישור תכניות לימודים או הוראת ההנהלה) קובעת כי נדרש אישור מל"ג לפתיחת תכניות לימודים חדשות.
בהוראה נאמר כי "אישר הסנאט את פתיחת תכנית הלימודים החדשה, תימסר הודעה, בצירוף תכנית הלימודים והערכה תקציבית, לוות"ת ולמועצה להשכלה גבוהה.
הרקטור יפעל להשגת אישור המועצה להשכלה גבוהה לתכנית הלימודים החדשה כנדרש על -פי דין.
לא תיפתח תכנית לימודים חדשה טרם קבלת אישור המועצה".
בביקורת עלה כי האוניברסיטה לא ביקשה את אישור מל "ג לשום תכנית מ -21 תכניות הלימודים החוץ -תקציביות לתואר שני (ללא תזה) שפתחה כאמור בשנים 2002 -2010 .
31 ההנחיה שאסור למוסד לפתוח תכנית לימודים חדשה ולרשום אליה תלמידים בלא אישור מל"ג היא מכוח חוק מל"ג.
מוסדות להשכלה גבוהה 1375 .
ועדת הבדיקה ציינה בדוח הבדיקה כי "הנחת העבודה המקובלת באוניברסיטה בתכניות הלימודים [ היא שאישורי המועצה להשכלה גבוהה לתארים פנימיים החוץ[ חלים במקרים אלה גם על התכניות החיצוניות ]המתוקצבות ע"י ות"ת - ".
דהיינו, לגישת האו ]תקציביותניברסיטה, עליה חזרה גם בתשובתה למשרד מבקר המדינה, אם ניתן לה בעבר אישור לפתוח תכנית לימודים רגילה (מתוקצבת), כוחו יפה גם לפתיחת תכנית לימודים חוץ-תקציבית כזו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת מל"ג לאשר למוסד מוכר לפתוח תכנית לימודים מתבססת על בחינה יסודית של מרכיבים שונים, כגון סגל ההוראה, תנאי הקבלה וצורכי מערכת ההשכלה הגבוהה.
אשר על כן לא היה מקום לנקודת ההנחה שממנה יצאה האוניברסיטה, שהאישור שניתן לפתוח תכנית לימודים בנסיבות מסוימות יינתן באופן אוטומטי גם לתכנית שנסיבותיה שונות, כגון שיש לה תנאי קבלה שונים.
לפיכך היה על האוניברסיטה לפנות למל"ג וות"ת ולבקש אישור נפרד לכל תכנית חוץ-תקציבית שהיא רוצה לפתוח.
ועדת הבדיקה גם ציינה בדוח כי האוניברסיטה מפעילה שתי תכניות לימודים חוץ-תקציביות שאין להן תכנית מקבילה רגילה ("מתוקצבת"): תכנית ליישוב סכסוכים וגישור ותכנית לניהול מצבי חירום ואסון.
כמו כן ציינה הוועדה כי תכנית לימודים חוץ -תקציבית נוספת (בפילוסופיה, מידע ותרבות דיגיטאלית) שונה מהותית בתכניה מתכנית הלימודים הרגילה (המתוקצבת).
משרד מבקר המדינה העלה כי על אף הנתונים האמורים לא הגישה האוניברסיטה כנדרש לאישור מל"ג וות"ת גם את תכניות הלימודים האלה.
באוגוסט 2010 כתבה האוניברסיטה למל"ג במענה לפנייתה 32 כי כל התכניות המופעלות על ידה הן תכניות לימודים במסגרת תארים קיימים שאושרו על ידי מל"ג ומוענקים באוניברסיטה זה שנים.
עוד ציינה כי מסלולי הלימודים בשתיים מהתכניות (ב פילוסופיה ובבריאות הציבור) לא צוינו על תעודת התואר אלא רק בגיליון הציונים33 .
32 פניית מל"ג לאוניברסיטה בנושא נעשתה בעקבות פנייה של משרד מבקר המדינה למל"ג לצורך בירור פרטים לגבי תכניות לימודים אלה.
33 מבחינת מל"ג, המסמך הפורמלי הוא תעודת התואר ולא גיליון הציונים; בציון העובדה שמסלול הלימודים צוין רק בגיליון הציונים ולא בתעודת התואר ביקשה האוניברסיטה להראות כי לא חרגה למעשה מההיתר שקיבלה ממל"ג בזמנו להעניק את התארים בשתי תכניות לימודים - בפילוסופיה ובבריאות הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שתכניות הלימודים האמורות פתוחות רק לאוכלוסייה ייעודית, ומאחר שתנאי הקבלה, ספי הקבלה וסגל ההוראה בתכניות אלה שונים מאלה שבתכניות הלימודים הרגילות באוניברסיטה, היה על האוניברסיטה לפנות למל"ג ולקבל את אישורה מראש לפתיחת כל תכנית לימודים חוץ -תקציבית.
כמו כן, נוכח מסקנת ועדת הבדיקה כי לשתי תכניות לימודים אין כלל תכנית מקבילה תקציבית, וכי תכנית שלישית שונה מהותית מהתכנית הרגילה, לא יכולה הייתה האוניברסיטה להסתמך על אישור מל"ג שניתן לה בעבר לתכנית אחרת, והיה עליה לפנות למל"ג כדי לקבל את אישורה מראש להפעלת תכניות לימודים אלה.
מינוי ועדות מעקב לבדיקת תכניות לימודים חוץ-תקציביות .
בהוראת ההנהלה האמורה מאוקטובר 1996 נקבע כי לאחר אישור תכנית לימודים חדשה, תמנה הוועד ה המרכזת (המשמשת כאמור ההנהלה האקדמית של האוניברסיטה) ועדת מעקב שתפקידה ללוות את התכנית, לדאוג למימוש כל התנאים והדרישות שנקבעו כתנאי לאישורה ולניהול התקין של הלימודים.
בדוח ועדת הבדיקה צוין כי לשתי תכניות לימודים חוץ -תקציביות של הפקולטה לניהול שנפתחו בשנ ים 2003 ו- 2006 לא מונתה ועדת מעקב: לתכנית מב"ע (מוסמך במנהל עסקים) למנהלים במסלול התמחות בניהול פיננסי, ולתכנית מב"ע במסלול התמחות בניהול טכנולוגיה ומערכות מידע.
הוועדה המליצה כי האוניברסיטה תמנה ועדות מעקב לכל תכניות הלימודים החוץ -תקציביות, כולל אלה שהוקמו לפני שנכנסה לתוקפה הוראת ההנהלה האמורה.
הועלה כי בניגוד להמלצת ועדת הבדיקה לא מינתה האוניברסיטה ועדות מעקב לתכניות הלימודים החוץ -תקציביות הוותיקות של פקולטה זו שנפתחו לפני שהוחלה ההוראה האמורה, שכן לדבריה "המוניטין שצברו התכניות והביקוש הרב להן מדברים בעד עצמם".
לדעת משרד מבקר המדינה, מוניטין וביקוש לתכניות אינם מעידים בהכרח כי מומשו כל התנאים והדרישות שנקבעו כתנאי לאישורן.
מן הראוי שהאוניברסיטה תיישם את המלצות דוח ועדת הבדיקה ותמנה כנדרש על פי הוראותיה ועדות מעקב גם לתכניות הלימודים החוץ - תקציביות הוותיקות של הפקולטה לניהול.
מוסדות להשכלה גבוהה 1377 .
חריגה מספי קבלה בתכניות לימודים חוץ-תקציביות 34 .
כאמור, תכניות הלימודים החוץ -תקציביות נועדו, בין היתר, לשפר את מצבה הכספי של האוניברסיטה; העודפים שנותרים לאחר כיסוי ההוצאות מתחלקים בין היחידה האקדמית (פקולטה, בית ספר, מחלקה או חוג) ה מפעילה את תכנית הלימודים החוץ -תקציבית ובין האוניברסיטה.
ככלל, יש לאוניברסיטה אינטרס להגדיל את מספר הלומדים בתכנית החוץ -תקציבית על מנת למקסם את הרווח ממנה.
אינטרס זה יכול להיות מושג באמצעות, בין היתר, קביעת תנאי קבלה מקלים לתכניות.
בדוח ועדת הבדיקה מפברואר 2007 צוין כי רמתן האקדמית של התכניות גבוהה למדיי אף שתנאי הקבלה עבורן גמישים יותר מאלו של התכניות הרגילות; עם זאת הוועדה המליצה נוכח האינטרס האמור, למנות ועדות מעקב תקופתיות לתכניות לימודים חוץ -תקציביות "על מנת להבטיח שהסטנדרטים האקדמיים יישמרו למרות הלחצים הכלכליים".
מדוחות ועדות המעקב שמינתה האוניברסיטה לליווי תכניות הלימודים החוץ-תקציביות ומפרוטוקולים של דיוני הוועדה לתואר שני של האוניברסיטה, עלו מקרים שבהם התקבלו לתכניות לימודים אלה תלמידים שלא עמדו בתנאי הסף של קבלה לתואר שני או שלא השתייכו לקהל היעד של התכניות וזאת בלא שהדברים נבחנו ואושרו על ידי מל"ג וות"ת.
בהנחיות הכלליות של מל"ג למוסד המבקש לפתוח תכנית לימודים אקדמית, שמחייבות את כל המוסדות להשכלה גבוהה, נקבע כי "בתוכניות לתואר שני - לא יתקבלו ללימודים לתואר שני מי שאינם בעלי תואר ראשון.
תנאי קבל ה נוספים ייקבעו על ידי המוסד".
הוועדה לתואר שני של האוניברסיטה החליטה במאי 1983 כי "רשאים להירשם ללימודים לקראת תואר שני מועמדים בעלי תואר 'בוגר אוניברסיטה' או בעלי תואר זהה המוענק על ידי מוסד להשכלה גבוהה בציון גמר 'טוב' ( 75 ) לפחות.
כל פקולטה או יחידת לימ וד מוסמכת לקבוע תנאי קבלה מיוחדים נוספים".
ביוני 2004 החליטה הוועדה המרכזת לאשר את בקשת הפקולטה לניהול לקבל עד שני תלמידים לשנה ללא תואר ראשון לתכנית החוץ -תקציבית מב"ע (מוסמך במנהל עסקים) למנהלים, שבה שכר הלימוד גבוה כאמור בהרבה מזה שבתכניות הלימודים הרגילות, בהתחשב ב"ניסיון החיים" של המועמד.
לדברי האוניברסיטה "הליך קבלה חריג זה ייחודי למועמדים לתכניות המנהלים בניהול ופרט לכך כל המועמדים לתכניות הלימודים לתואר שני נדרשים להציג אישור זכאות לתואר ראשון וציון מינימום של 75 .
34 'בעניין זה ראו בפרק "החלטות מל"ג וות"ת וטיפולן בתכניות הלימודים המיוחדות", עמ 1360.
לדעת משרד מבקר המדינה, טרם קב לת החלטתה האמורה היה על האוניברסיטה לבחון עם מל"ג אם ההחלטה עולה בקנה אחד עם הנחיות מל"ג, החלות גם על לימודי תואר שני במסגרת תכניות חוץ -תקציביות ואינן מאפשרות כאמור קבלה ללימודי תואר שני של מי שאינם בעלי תואר ראשון, ואם אין בה כדי לפגוע בעקרון שוויון ההזדמ נויות במערכת ההשכלה הגבוהה, וזאת, בין היתר, נוכח השוני הניכר בין עלויות ההשתתפות בכל אחת מהתכניות.
(א) ועדת המעקב לתכנית הלימודים החוץ -תקציבית לתואר שני במדע המדינה - מנהיגות ציבורית ופוליטית ציינה בדוח שהגישה בדצמבר 2006 כי5 מ- 25 ( התלמידים בתכנית20% ) התקבלו על-תנאי בשל ממוצע ציונים נמוך בלימודי תואר ראשון, או בשל היעדר רמת ידע מספקת באנגלית.
(ב) תכנית הלימודים החוץ-תקציבית לתואר שני בלימודי המזרח התיכון מיועדת בעיקר לאנשי קהילת המודיעין, עובדי משרד החוץ וחברות כלכליות הפועלות במזרח התיכון.
ועדת המעקב לתכנית ציינה בדוחות שהגישה במאי 2006 וביולי 2007 , כי התקבלו למחזור הראשון של תכנית לימודים זו גם תלמידים שלא היו חלק מאוכלוסיית היעד של התכנית, שחסרים להם רקע קודם בלימודי המזרח התיכון או עבודה מעשית בתחום35 .
לגבי המחזור השני, הוועדה ציינה כי התקבלו תשעה מועמדים שלא הציגו אישור זכאות לתואר ראשון וציון ממוצע בו.
בדוח המסכם שהגישה הוועדה בספטמבר 2008 היא ציינה כי חל שיפור בנושא הנבדק וכי הרמה האקדמית של הלימודים בתכנית עלתה בשל החמרת תנאי הקבלה לתכנית.
ביוני 2007 אימץ הסנט את המלצת ועדת הבדיקה של תכניות ה לימודים החוץ-תקציביות להסמיך את סגן הרקטור לאשר קבלת מועמדים שאינם עומדים בתנאי הקבלה של האוניברסיטה לתכניות אלה.
הוועדה לתואר שני של האוניברסיטה קבעה בדצמבר 2007 כי מספר המתקבלים בדרך זו יוגבל ל-10% .
מהמועמדים לתכנית (א) מספר התלמידים הלומדים בתכנית הלימודים החוץ -תקציבית לתואר מוסמך אוניברסיטה במשפט ציבורי בשיתוף בית הספר למשפטים של אוניברסיטת נורת'ווסטרן (בארה"ב) הוא כ -40 .
ועדת המעקב לתכנית זו ציינה בדוח הסופי שהגישה ביולי 2009 , כי בכל מחזור מתקבלים ללימודים על-תנאי לתכנית זו 7-8 תלמידים שלא עמדו בתנאי ה קבלה "הפורמאליים".
הוועדה ציינה כי קבלת כל מועמד כזה מאושרת על ידי סגן הרקטור, והמועמד חייב לעמוד בתנאי קבלה על- תנאי של ממוצע ציונים 75 .
לפחות בסמסטר הראשון ללימודיו בתכנית מהאמור לעיל עולה כי שיעור התלמידים שלא עמדו בתנאי הקבלה הרגילים מסך התלמידים בתכנית זו היה כ -20% - שיעור כפול מהשיעור שקבעה כאמור הוועדה לתואר שני של האוניברסיטה.
35 הוועדה ציינה כי מדובר בקציני משטרה שחלקם בוגרי מכללות או בוגרי שלוחות של אוניברסיטאות זרות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1379 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי "נכון לשנת התשע"א מספר החריגים שהתקבלו באישור סגנית הרקטור לא חרגו מההיקף שנקבע".
(ב) ועדת המעקב לתכנית האמורה ציינה בדוח שהגישה כי בין התלמידים שלא עמדו בסף הקבלה של האוניברסיטה והתקבלו לתכניות לימודים חוץ-תקציביות היו כאלה הראויים להעדפה מתקנת או משתייכים לקבוצות מיעוט.
לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת תלמידים שאינם עומדים בספי קבלה של האוניברסיטה לתכניות לימודים חוץ-תקציביות לתואר שני מנימוקים חברתיים שונים צריכה להיעשות על סמך אמות מידה ברורות.
על האוניברסיטה לקבוע, באישור מל"ג, אמות מידה אלה ולפרסמן באופן פומבי, כך שתינתן הזדמנות שווה לכל מי שחושב שהוא עונה על אמות המידה וזכאי בשל כך לתנאי קבלה מקלים להגיש בקשה לקבלה ללימודים בתכניות אלה.
כאמור, בנובמבר 2006 מינה רקטור האוניברסיטה ועדה לצורך בדיקה מקיפה של תכניות הלימודים החוץ-תקציביות באוניברסיטה.
הוועדה ציינה בדוח שהגישה מספר חריגות בתנאי הקבלה של מועמדים לתכניות הלימודים החוץ -תקציביות לתואר שני בהשוואה לתנאי הקבלה של מועמד ים לתכניות הלימודים הרגילות המתוקצבות על ידי ות"ת: (א) חלק מתכניות הלימודים החוץ-תקציביות מקבלות תלמידים ללימודי התואר השני בלא שיש להם השכלה קודמת בתחום הלימודים של התכנית, ובלי שהם נדרשים להשלימה.
הוועדה ציינה שהסנט (באמצעות וועדת ההוראה של האוניברסיטה) אישר מראש מספר חריגים כאלה.
(ב) תלמידי רוב תכניות הלימודים החוץ-התקציביות במינהל עסקים המופעלות על ידי הפקולטה לניהול אינם נדרשים לעמוד בבחינת GMAT36 , בעוד שתלמידים בתכנית הלימודים הרגילה המקבילה נדרשים לעמוד בבחינה זו.
(ג) רמת הלימודים של המתקבלים לתכניו ת החוץ -תקציביות הייתה נמוכה מזו של המתקבלים לתכניות הלימודים הרגילות: בעבר התקבלו לתכניות הלימודים החוץ -תקציביות באוניברסיטה בוגרי שלוחות של מוסדות מחו"ל בלי שנבדקו תכניות הלימודים בשלוחות אלו; האוניברסיטה לא הקפידה תמיד על רמת האנגלית של המתקבלים לתכניות החוץ-תקציביות; ממוצע ציוני התואר הראשון של מועמדים המתקבלים לתכניות הלימודים החוץ -תקציביות נמוך בהשוואה לממוצע ציוני התואר הראשון של המתקבלים לתכניות הרגילות המתוקצבות על ידי ות"ת.
יחד עם זאת שיבחה הוועדה את ניסיונם המקצועי של הלומדים בתכניות החוץ-תקציביות ואת המוטיבציה הגבוהה שלהם.
36 מבחן אמריקאי המיועד למיון סטודנטים המעוניינים ללמוד תואר שני במינהל עסקים.
תלמידי התכנית החוץ-תקציבית "מנהל עסקים בינלאומי" נדרשים לעמוד במבחן ה - .
GMAT ; תלמידי שאר התכניות החוץ- תקציביות אינם נדרשים לעמוד במבחן זה.
 ועדת הבדיקה של התכניות החוץ -תקציביות לתואר שני באוניברסיטה ציינה אמנם כי רמתן האקדמית של התכניות גבוהה למדיי, עם זאת מדוח הוועדה ומדוחות ועדות המעקב עולה כי התקבלו לתכניות אלה גם תלמידים שאינם עומדים בתנאי הסף לקבלה ללימודי תואר שני שנקבעו על ידי מל"ג ועל ידי האוניברסיטה, וכי ספי הקבלה שנקבעו לתכניות אלו ללא אישור כנדרש של מל"ג, נמוכים וגמישים יותר מאשר ספי הקבלה של תכניות הלימודים הרגילות לתואר שני שמפעילה האוניברסיטה, אף שלא ניתן לכך אישור של מל"ג.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעה של תנאי קבלה וספי קבלה מקלים בתכניות הלימודים החוץ -תקציביות לעומת תכניות הלימודים הרגילות של האוניברסיטה, ללא הנמקה להבחנה זו, יש בה משום מתן העדפה לקבוצות אוכלוסייה שיכולות לשלם את שכר הלימוד הגבוה הנדרש עבור תכניות הלימודים החוץ -תקציביות.
על כן ראוי שהאוניברסיטה תבחן עם מל"ג אם הדבר עולה בקנה אחד עם כללי הכרה במוסדות שלה, עם הנחיותיה ועם חוק זכויות הסטודנט, ואם אין בכך משום פגיעה בעקרון השוויון.
ראוי כי הבחינות בעניינים אלו ייעשו על ידי מל"ג וות"ת וכי הן יעבירו הנחיות בעניין לאוניברסיטה.
התקשרות עם חברה פרטית להפעלת תכנית לימודים חוץ - תקציבית .