HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כובל עשוי לפגוע בתחרות – העסקה לא תאושר, או שתאושר בתנאים אשר יפיגו את החשש .
התאחדות התעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי "המלצות דו"ח ועדת קדמי מתייחסות .
בין היתר לתמיכה הנדרשת בעסקים קטנים ובינוניים של יצרני המזון מתוך הבנה כי לעסקים .
אלו תפקיד חשוב בהגברת רמת התחרותיות בשוק המזון.
לפיכך, כדי להפחית עוד יותר את נתח .
השוק של הספקים הגדולים נדרש ליישם את המלצות ועדת קדמי המתייחסות לתמיכה הנדרשת .
בתעשיית המזון הקטנה והבינונית כפתרון לריכוזיות השוק, אשר פחתה באופן ניכר בשנת 2019 .
להלן תרשים המפרט את הרווח הנקי לפני מס ושיעורי הרווח הנקי לפני מס62 מהמכירות של .
עשר חברות מזון פרטיות שאינן נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב (להלן - הבורסה) ב - .
60 רובן של חברות אלו אינן נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב להבדיל מקמעונאי המזון הגדולים שנסחרים .
61 "עלרווחיות חברות המזון הפרטיות המובילות", סקירה כלכלית שבועית, אגף הכלכלן הראשי - משרד האוצר, דצמבר .
62 בניכוי שכר בעלי מניות.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים6: עשר חברות המזון הפרטיות שאינן נסחרות בבורסה- .
התפתחות הרווח הנקי לפני מס ושיעורי הרווח הנקי לפני מס, .
מהמכירות (במיליוני ש"ח ובאחוזים), 1997 - 2016 .
סקירה כלכלית שבועית, אגף הכלכלןהראשי במשרד האוצר, דצמבר 2018 .
מהתרשים עולה כי ב-2016 עמד הרווח הנקי לפני מס של עשר החברות שסקר הכלכלן .
הראשי על כ-470 מיליון ש"ח.
שיעור הרווח הנקי לפני מס מהמכירות בשנים 2006 - 2016 .
עלה מכ-8% לכ-13% , בהתאמה - עלייה כוללת של כ-50% ;ומאז המחאה החברתית ב- .
התאחדות התעשיינים, ציינה בתגובתה כי תעשיית המזון היצרנית הצליחה להפחית מחירים של .
מוצרי המזון ולשמור על שיעורי רווח גולמי זהים.
שיעורי הרווח הנקי לפני מס גדלו הודות .
לתהליכי התייעלות שבעקבותיהם, בין היתר, חל גידול מצטבר של כ -23% בפריון העבודה בענף .
עוד צוין בתגובת ההתאחדות כי מהדוח של ממ"מ משנת 201863 עולה כי שיעור הרווח .
הגולמי מהמכירות של יצרני המזון נותר זהה בעשור האחרון - 38% בשנת2007 ובשנת2017.
63 "ניתוח המגמות במדד מחירי מוצרי המזון בשנים האחרונות ובחינת הגורמים המשפיעים", ממ"מ, אוקטובר 2018.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון .
מבדיקת צוות הביקורת עולה כי הדוח של הממ"מ הסתמך על הנתונים שפורסמו על ידי בנק .
ישראל בדין וחשבון לשנת 2016.
לעניין זה, בנק ישראל ציין כי יש להתייחס בזהירות לנתונים .
שמצביעים על ירידה ברווח הגולמי של יצרני המזון מכיוון שהם התבססו על נתונים של שתי .
חברות ציבוריות בלבד בתחום זה.
ב-2019 פרסמה הרשות להגנת הצרכן מחקר על מבנה שוק המזון64 ורמת הריכוזיות בו בנוגע ל- .
קטגוריות שונות בענף המזון בישראל.
המחקר העלה כי בקטגוריות אלו שולטות מעט חברות .
יש קטגוריות שחברה אחת שולטת בהן (ממוצע השליטה של חברה אחת - 57% ,)מהקטגוריה .
ויש קטגוריות שבהן השוק נחלק בעיקרו בין שתי חברות בלבד (ממוצע השליטה - 77% .
בכל הקטגוריות שנבדקו נתח השוק של שלוש מהחברות הגדולות הפועלות בכל .
קטגוריה שולטות בו נע בין 50% ל- 100% ובממוצע86% .
המחקר גם הציג את מדד הריכוזיות .
"הרפינדל-הירשמן" 65 .
לוח 1: רמת הריכוזיות בקטגוריות שונות בענף המזון .
הקטגוריה נתח השוק של שלוש .
בקטגוריה הקטגוריה נתח השוק של שלוש .
לבן ואשל 100% סלט חומוס ארוז 89% .
שמנת חמוצה 100% קוסקוס 89% .
גבינת קוטג' 100% קפה שחור 88% .
חלב טרי 100% שימורי אפונה וגזר 88% .
חלב עמיד 100% קטניות 85% .
גבינה לבנה 100% טונה 85% .
גבינה צהובה 99% שימורי עגבניות 85% .
מיצים מוגזים כהים 99% אורז 79% .
יוגורט ופודינג חלבי 99% שימורי תירס 78% .
64 Structure, Conduct, and Contact: Competition in Closely -Related Markets, Alon Eizenberg, Dalia Shilian, December .
65 מדד HHI - " הרפינדל-הירשמן" - מציג את רמת הריכוזיות בשוק.
המדד מחושב כסכום ריבועי של נתחי השוק חלקי .
ערך המדד נע באחוזים בין אפס למאה.
ככל שהמדד קרוב יותר ל-0% השוק תחרותי יותר וככל .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הקטגוריה נתח השוק של שלוש .
פורמולה חלב אם 99% טחינה 78% .
מלח 98% ירקות קפואים 76% .
תה 98% דגים קפואים 75% .
חמאה 97% עוף והודו קפוא 74% .
קפה נמס 96% שמן 74% .
שמנת מתוקה 93% זיתים וחמוצים ארוזים 72% .
סוכר 93% יינות מתוקים 65% .
משקאות סויה 90% ביצים 65% .
דגני בוקר 89% פירורי לחם 62% .
לחם ולחמניות 89% קמח 50% .
על פי נתוני הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן (ינואר 2012 עד יולי2015 ,) .
עוד הציג המחקר חברות מזון המשווקות מצרכים בכמה קטגוריות, בחלקן יש להן נתח שוק .
משמעותי ובחלקן יש להן נתח שוק מצומצם.
להלן נתונים לגבי הקטגוריות בענף המזון שבהן .
יש לחברות נתח שוק משמעותי (מעל 10% ) וקטגוריות שבהן יש להן נתח שוק מצומצם (פחות .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון לוח 2: מספר הקטגוריות בענף המזון שבהן יש לחברה .
או לקבוצה המסחרית נוכחות משמעותית ונוכחות שוק מצומצמת .
המסחרית מספר הקטגוריות שבהן יש .
לחברה נתח שוק משמעותי מספר הקטגוריות שבהן יש .
לחברה נתח שוק מצומצם .
החברה המרכזית להפצת .
על פי נתוני הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, בעיבוד משרד מבקרהמדינה.
מהלוח עולה כי לארבע חברות (חלקן בעלות מונופולין בקטגוריות מסוימות ב ענף המזון) נתח .
שוק משמעותי ב-6 עד14 קטגוריות בענף המזון.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המחקר של הרשות להגנת הצרכן שפורסם ב-2019 הציג רמת ריכוזיות גבוהה בכ-40 .
קטגוריות בענף המזון שבהן פועליםאוליגופולים 66 .
רשות התחרותבחנה חסמי התחרות .
בחלק מקטגוריות המוצגות במחקר67 .
רשות התחרות מסרה בתגובתה כיביצוע מחקר שוק על כל קטגוריה מהקטגוריות המנויות אינו .
יישום ההמלצה יביא להקצאת כל משאבי הרשות לבחינת החסמים לתחרות .
כל זאת בהתעלם מתפקידיה הנוספים, והחשובים לא פחות, של הרשות .
בדוח של ועדת קדמי מ -2012 צוין כי בשנים שקדמו למינויה התקיימו מיזוגים ורכישות בשוק .
המזון של ספקים גדולים ויצרנים של מוצרי מזון.
לדברי הוועדה, מגמה זו מאפשרת לספקים .
הגדולים בשוק לחדור לקטגוריות חדשות, ובכך להגביר את הריכוזיות בשוק המזון.
הוועדה המליצה לרשות התחרות לבחון אם ספקים גדולים שרכשו יצרני מזון קטנים הפחיתו את .
התחרות יות בענף המזון 68 .
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי נוכח ריכוזיות במקטע ספקי המזון והקמעונאות המזון עיקר .
המיקוד של הרשות בענף המזון הוא במקטע אספקת המזון.
בביקורת עלה כי, הגם שנבחנו מקרים של ריכוזיות בהסדרי ההפצה של מוצרי מזון וצריכה .
שבהם עבר מוצר מהפצה עצמית או מהפצה על ידי ספק קטן להפצה על ידי ספק גדול .
וההשפעה של מהלך זה על פרמטרים תחרותיים כמו היקף ה מכירות, נתח שוק, ההשפעה .
על המחיר, על נתחי שוק ועל מגוון המוצרים המוצעים לציבור 69 , נמצא כי מאז פרסום דוח .
ועדת קדמי ב-2012 ועד היום לא ביצעה הרשות בחינה אם ספקים גדולים שרכשו יצרני .
מזון קטנים הפחיתו את התחרותיות בענף המזון.
לאור הקביעה של רשות התחרות שמקטע הספקים בתחום המזון הוא מקטע ריכוזי ועיקר .
המיקוד של הרשות מתמקדת בו, משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות התחרות תבחן .
את הריכוזיות במקטע זה ואת השפעתה על התחרותיות ועל יוקר המחיה ותציע לממשלה .
דרכים להתמודד עם ריכוזיות זו.
66 אוליגופול הוא מבנה שוק שבו ענף מסוים נשלט על ידי מספר קטן של מוכרים ( קבוצות ריכוז ).
67 כך למשל רשות התחרות ערכה בדיקות לגבי הקטגוריות: מוצרי חלב; מיצים מוגזים כהים; תמ"ל (תחליפי מזון .
לתינוקות; ראו בפרק ביצוע מחקרי שוק ופרסומם לציבור); שימורים; לחם ולחמניות ; טונה ועוד.
68 "הצוות לבדיקת התחרותיות והמחירים בשוק מוצרי המזון והצריכה - הדו"ח הסופי", יולי 2012.
69 לדוגמה הפצת מוצרים שבהם הפצת מוצר מסוים עברה מהפצה עצמית של היצרן או מהפצה על ידי ספק קטן .
להפצה על ידי ספק גדול.
המחקר בחן הסדרי הפצה הכוללים סחר על ידי המפיץ כך שבמובן זה מדובר באפקט .
דומה מהבחינה התחרותית למיזוג בין המפיץ למוצר המופץ.
תוצאות המחקר לא הביאו למסקנות חד משמעיות, ולא .
ניתן להסיק מסקנה רוחבית לגביהם (למשל האם עשוי להתעורר חשש או לאו).
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון מקטע קמעונאי המזון .
בשוק קמעונאות המזון בישראל יש שחקנים רבים, החל מרשתות שיווק גדולות וכלה בשווקים .
וחנויות מכולת שכונתיות, ובעשור האחרון חלו בו כמה שינויים מבניים.
ב-2016 קרסה רשת מגה .
קמעונאות שהייתה קמעונאית המזון השנייה בגודלה בארץ.
בעקבות קריסתה נמכרו חלק .
מחנויותיה לקמעונאים אחרים.
כמו כן, הגדילו קמעונאים שונים את מספר החנויות שלהם .
באמצעות רכישת קמעונאים קטנים70 .
רשות התח רות ציינה בתגובתה כי יש מגמה של התחזקות קמעונאים קטנים על חשבון .
הקמעונאים הגדולים וכי לעמדתה מקטע קמעונאי המזון, להבדיל ממקטע ספקי המזון, הוא .
מקטע מבוזר ותחרותי וככלל אינו סובל מבעיות תחרותיות משמעותיות ולפיכך עיקר המיקוד של .
הרשות הוא במקטע הספקים.
להלן תרשים על נתח השוק של שני קמעונאי המזון הגדולים .
תרשים 7: נתח השוק של שני קמעונאי המזון הגדולים .
ב- 2010 , 2014 , 2016 ו- 201871 .
על פי נתוני מכון מילקן72 (2010 ( ), ממ"מ2014 ,2016 ,)codeBDI73 (2019 .
70 קמעונאי ט"ו רכש את קמעונאים כ' ו -כ" א ב-2017, וקמעונאי ב' רכש את קמעונאי ט' ב-2018.
71 נתוני 2010 : "שוקרשתות שיווק המזון - השפעת הריכוזיות הגיאוגרפית של רמת התחרות המקומית ", נובמבר 2012 , .
עמוד13 ;נתוני 2014 ו-2016 : "ניתוחהמגמות במדד מחירי מוצרי המזון בשנים האחרונות ובחינת הגורמים המשפיעים", .
ממ"מ, אוקטובר 2018 ; נתוני2018 :BDI , דירוג רשתות שיווק מזון של2018 BDI-Code , תאריך כניסה: נובמבר2020.
72 מכון מילקן הינו ארגון ללא כוונות רווח, א-פוליטי.
73 BDIcode הינה חברה המתמחה בעולם לביטוח סיכוני סחר חוץ, באיסוף מידע בעל ערך עסקי, שיווקי וכלכלי על .
חברות או עסקים בעולם.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מקומות הקנייה של הצרכן השתנו מאוד, ועם השנים גדל נתח המכירות של הקניות ברשתות .
השיווק על פני השווקים וחנויות המכולת.
על פי נתוני הלמ"ס, חלה עלייה בשיעור ההוצאה של .
משפחה ממוצעת על מזון ברשתות השיווק מכ-50% ב-2002 לכ-60% ב-2017 .
הפדיון74 (ערך המכירות) של רשתות השיווק לקבוצת מזון לשנים2011 - 2019 עלה בכ-12%75.
חלק מהגורמים לשינוי העדפת מקום הקנייה הם המגוון הרחב של המצרכים שרשתות השיווק .
מציעות, נוחות הקנייה וחוויית הקנייה.
אל מול גורמים אלו התקשו חנויות המכולת להתחרות .
ברשתות השיווק, וחלקן נסגרו.
נכון למועד סיום הביקורת, בדצמבר 2020 (להלן- מועד סיום הביקורת), יש שישה קמעונאי מזון .
בישראל הנסחרים בבורסה 76 : הרשתותשופרסל , רמי לוי, טיב טעם, ויקטורי , פרשמרקט ויוחננוף .
(להלן - קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה); הן מפעיל ות מעל 400 חנויות גדולות 77 .
היא בעלת הנתח הגדול ביותר, ונכון ל -2019 היא מחזיק ה בכ-20% משוק קמעונאות המזון .
לכל קמעונאי מזון ייחודיות משלו.
למשל, טיב טעם היא הרשת היחידה המציעה ללקוחותיה .
בנוסף למצרכים כשרים גם מצרכים לא כשרים; רמי לוי וויקטורי מפעילות חנויות בשיטת .
; פרשמרקט מפעילה חנויות אשר מרביתן ממוקמות במרכזי ערים ועוד .
סקירת הדוחות הכספיים של קמעונאי המזון: משרד מבקר המדינה ניתח את הדוחות .
הכספיים 80 של שישה קמעונאי המזון81 הנסחרים בבורסה לשנים2012 - 2019 .
בדיקת שיעורי הרווח הגולמי 82 והרווח התפעולי לעומת המכירות83.
מהנתונים עלה כי שיעורי הרווחיות גדלו בתקופה זו.
כך, שיעור הרווח הגולמי מההכנסות בשנים .
2012 - 2014 היה בממוצע כ-24% ; לרמי לוי רווח גולמי בשיעור של כ-21% , לויקטורי כ-23% .
נכון לשנים2015 - 2019 עלה שיעור הרווח הגולמי והיה בממוצע כ-25% ; .
לרמי לוי רווח גולמי בשיעור של כ-23% , לויקטורי כ-27% ולשופרסל כ-26% .
74 פדיון הוא מחזור העסקים ממכירת מוצרים, ממתן שירותים וממכירת נכסים קבועים.
הלמ"ס מפרסמת את נתוני .
הפדיון של עֹסקים שרשומים במע"ם לפי ענפי הכלכלה.
75 " עסקים- שנתון סטטיסטי לישראל 2020- מספר71 ," הלמ"ס, לוח 15.
76 שופרסל בע"מ (להלן - שופרסל); רשת חנויות רמי לוי שיווק השיקמה 2006 בע"מ (להלן- רמי לוי); טיב טעם .
הולדינגס 1 בע"מ (להלן- טיב טעם); ויקטורי רשת סופרמרקטים בע"מ (להלן - ויקטורי); פרשמרקט בע"מ (להלן - .
יוחננוף ובניו ( 1988 ) בע"מ (להלן- יוחננוף).
77 חנות גדולה מוגדרת (בסעיף 2 לחוק המזון) כחנות ששטח המכירה שלה הוא לפחות250 .
מ"ר, למעט חנות מקוונת .
78 דוח תקופתי לשנת 2019 .
79 מכירה במחירים זולים לצרכן הפרטי.
80 בניתוח הדוחות הכספיים של קמעונאי המזון יש התייחסות רק למגזר הקמעונאות.
81 שופרסל, רמי לוי, טיב טעם, ויקטורי, יוחננוף ופרשמרקט.
ההתייחסות לדוחות פרשמרקט משנת 2016 ודוחותיוחננוף .
82 שיעור רווח גולמי מחושב כיחס בין הרווח הגולמי להכנסות; שיעור רווח תפעולי מחושב כיחס בין הרווח התפעולי .
83 שיעורהרווח הגולמי בחברות שבהן י ותר ממגזר פעילות אחד, הוא ברמת הקבוצה כולה ואינו מתייחס רק למגזר .
לקמעונאים ויקטורי, פרשמרקט, יוחננוף ורמי לוי (עד שנת 2016 .
) יש מגזר פעילות אחד .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בשיעור הרווחיות הגולמית הגבוהה הן טיב טעם שממוצע שיעור הרווחיות הגולמית שלה הוא כ- .
30% ופרשמרקט עם שיעור ממוצע של כ- 32.
עוד עלה מניתוח הדוחות הכספיים כי שיעור הרווח התפעולי בשנים2012 - 2014 היה בממוצע .
בשנים2015 - 2019 עלה ממוצע שיעור הרווח התפעולי ועמד על כ-3% ; פרשמרקט .
בולטת בשיעור רווח תפעולי ממוצע של כ-8%.
בתרשים שלהלן ניתן לראות את שיעורי הרווח הגולמי ושיעורי הרווח התפעולי הממוצע בקרב .
קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה, לשנים 2012 - 2019 .
תרשים8: ממוצע שיעורי רווח גולמי ורווח תפעולי .
בקרב קמעונאי המזון שנסחרים בבורסה, 2012 - 2019 )(באחוזים .
על פי הדוחות הכספיים של הקמעונאים, אתר הבורסה במרשתת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
84 בשנת 2014 רשמה שופרסל הפסד תפעולי בשיעור של 1.
5% מההכנסות בשל הוצאה חד-פעמית בסך 184 מיליון .
ש"ח לצורך תוכנית עסקית שמטרתה יצירת תשתית מסחרית ותפעולית לצמיחה.
ללא התייחסות להוצאה זו, בשנים .
2012 - 2014 היה שיעור הרווח התפעולי בממוצע של כ- 1.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהתרשים עולה כי שיעורו הממוצע של הרווח הגולמי גדל בכ- 8.
5%85 , ושיעורו הממוצע .
של הרווח התפעולי גדל בכ-90%86 בשנים2015 - 2019 .
קנייה מקוונת (און-ליין) .
נכון למועד סיום הביקורת, יש בישראל מספר קמעונאי מזון המספקים שירותי משלוחים למצרכי .
מזון לצרכנים הרוכשים אותם באופן מקוון (און-ליין).
כל קמעונאי קובע לאילו יישובים הוא יספק .
בקרב קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה שיעור המכירות המקוונות מכלל .
המכירות באותה הרשת ב -2019 היה כדלקמן: בשופרסל כ-15% (כ- 1,890 מיליון ש"ח), ברמי .
לוי כ-5% (כ-275 מיליון ש"ח) ובויקטורי כ- 3.
)מיליון ש"ח מכירות אלו מייצגות רכישה .
5 מיליון סלי מזון ממוצעים87 .
ברבעון השני של שנת2020 (תקופת הקורונה), ברשת .
שופרסל הגיע שיעור המכירות המקוונות לכ -20% המבטאים מכירות בסך של כ -700 מיליון .
בשנים האחרונות חל גידול בקניות המקוונות בין היתר בשל הטכנולוגיה המתפתחת והרצון לנצל .
את הזמן באופן מיטבי ובפרט בשנה האחרונה לאור משבר הקורונה.
על פי נתוני קמעונאית .
המזון שופרסל, היה שיעור המכירות המקוונות שלה כ-6% מסך המכירותב-2015, כ-9% ב- .
ברבעון השני של שנת2020 הגיע שיעור המכירות המקוונות אף לכ-20% .
מסך המכירות, וזאת גם בשל התפרצות נגיף הקורונה (ראו להלן) והיעדר יכולת או חוסר רצון .
מצד הצרכנים להגיע פיזית לחנויות.
המועצה הישראלית לצרכנות ערכה מספר בדיקות השוואתיות בחנויות מקוונות של מחירי .
המצרכים ואיכות השירות 89 אצל הקמעונאים הגדולים.
בעקבות בדיקות אלה, המועצה .
הישראלית לצרכנות פנתה פעמים מספר לקמעונאים שונים בבקשה לתקן את הכשלים שנמצאו .
או לרשות להגנת הצרכן בבקשה לאכוף את הוראות החוק.
85 בשנת 2015 שיעור הרווח הגולמי הממוצע היה כ-24% ובשנת 2019 כ-26% .
86 בשנת 2015 שיעור הרווח התפעולי הממוצע היה כ- 1.
87 על פי נתוני חברת המחקר, עלות סל מזון ממוצעת נכון ליולי 2019 היא כ-344 ש"ח.
88 דוחות כספיים ביניים בלתי מבוקרים ליום 30 ביוני 2020 , שופרסל בע "מ.
89 ראובאתר המועצה הישראלית לצרכנות במרשתת; "בדיקת המועצה לצרכנות: בכמה תשלמו יותר על קניית סל .
10 ); "בדיקת המועצה לצרכנות: האתר מול הסניף- מי זול יותר?
במשלוחי הקניות: המועצה לצרכנות קוראת לשקיפות מלאה של רשתות השיווק מול הצרכנים" (19.
המועצה לצרכנות: תלונות צרכנים כנגד המשלוחים של רשתות השיווק " (20.
15" ;) המועצה לצרכנות: הרשתות .
הקמעוניות צריכות לפצות צרכנים על איחור במשלוחים " (20.
13" ;) בדיקת המועצה לצרכנות: פערים של מאות .
אחוזים במחירי מוצרים טבעוניים" (20.
08" ;) בדיקת המועצה לצרכנות לחנוכה: פערי מחיריםגדולים בין הרשתות " .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון מהביקורת עולה כי רשות התחרות והרשות להגנת הצרכן, כל אחת בתחומה, לא בחנו .
אם הקנייה המקוונת משמשת תחליף ראוי ותחרותי לקנייה פיזית בחנות90 , אם זכויות .
הצרכן אינן נפגעות ו אם נתוני המלאי המוצגים לצרכן במהלך תהליך הרכישה אכן .
משקפים את המצרך שיקבל, בין היתר מבחינת גודל ומחיר.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לבחון את ההשפעה על התחרות בענף .
מבחינת מגוון המצרכים המוצעים ומחיריהם ואם קנייה מקוונת מהווה חלופה ממשית .
לקנייה הפיזית בחנות ולרשות להגנת הצרכן, לבחון אם מתקיים מסחר הוגן, שקוף ומהימן .
כלפי הצרכנים בעת קנייה מקוונת, אם יש גילוי מלא של מידע רלוונטי בעת קנייה מקוונת .
ולוודא כי זכויות הצרכן אינן נפגעות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות להגנת הצרכן כי תחום התחרות אינו באחריותה .
של הרשות להגנת הצרכן ותפקידה אינו לבדוק או להבטיח את איכות מוצרי המזון שבמלאי .
בנוגע למחיר ולגילוי הנדרש לגבי המוצר ובכלל זה משקל וכיו"ב, מסרה הרשות שהיא .
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי במסגרת מיזוגים שהובאו לאישורה נבחנה השפעת המיזוג .
על התחרות גם בהיבט התחרות הארצית והקנייה המקוונת.
עוד ציינה הרשות כי היא בוחנ ת .
בימים אלו כיצד פעילות מקוונת של קמעונאי המזון והאזורים אליהם הם מבצעים משלוחים .
משפיעים על האופן שבו מיזוגים אופקיים בין קמעונאי מזון צריכים להיבחן.
בנוסף סוגיית התחליפיות בין רכישת מוצרי המזון בפורמט המקוון לבין הרכישה בחנות פיזית.
נגיף הקורונה ( covid -19 ) .
נגיף הקורונה התפרץ בישראל במהלך סוף הרבעון הראשון של שנת2020 .
הטילה מגבלות חמורות אשר כללו בין היתר את סגירת מערכת החינוך, וכן הגבלות על יציאה .
מהבית ועל מספר האנשים במקום העבודה.
פעולות אלו והחשש העתידי מהתפרצות נוספת של הנגיף הביאו למשבר כלכלי עולמי ולגידול .
בביקוש למצרכי מזון וטואלטיקה.
על פי חברת המחקר, בחודשים ינואר עד יוני 2020 חל גידול .
ריאלי 91 של8% בהכנסות קמעונאי המזון לעומת התקופה המקבילה אשתקד.
נרשמה עלייה בולטת במכירת מוצרי חלב ותחליפיו ( 11.
6% ), מוצרים לניקוי הבית ( 23.
6% ( ), עזרי בישול ואפיה 26.
90 בחינת שאלות, כגון- האם המוצר אותו קיבל הצרכן הינו בדיוק המוצר שהזמין; האם המלאי המוצג באתר זהה או .
דומה למלאי בחנות; היקף התופעה בה הקמעונאי מציע לצרכן מוצרים תחליפיים שהינם באיכות נמוכה יותר או .
במחיר גבוה יותר; האם אותם המבצעים שקיימים בחנות קיימים גם באתר האינטרנט; האם עומדות בפני הצרכן אותו .
טיב ומגוון מוצרים כמו בחנות; כן בחינת מועדי אספקה ופריסתה ועוד.
91 צמיחה במכירות במונחים כספיים בניכוי השינוי במדד המחירים (המנוכה מהשפעות תמהיל) בין התקופות.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 גם אצל ספקי המזון נרשמה עלייה במכירות בחודשים אלו.
למשל, חברת תנובה הגדילה את .
מעיון בדוחותיהם הכספיים של קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה לחציון הראשון של שנת 2020 .
ניתן לראות גידול בהכנסות ובשיעורי הרווחיות הגולמית והתפעולית בהשוואה לנתוני החציון .
כלל הרשתות הגדילו את מכירותיהן בשיעורים הנעים בין כ-4% לכ- .
בתרשימים שלהלן נתונים על השינוי בשיעור הרווח הגולמי מהמכירות והרווח התפעולי .
מהמכירות של קמעונאיות המזון הנסחרות בבורסה בחציון הראשון של שנת 2020 לעומת החציון .
תרשים9:'א שיעור הרווח הגולמי מהמכירות, .
H1/2020 מול H1/2019 )(באחוזים .
על פי נתוני אתר הבורסה במרשתת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
92 ראו דוח " סיכום חודש יוני 2020 ", סטורנקסט.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון תרשים 9:'ב שיעור הרווח התפעולי מהמכירות, .
מהתרשימים עולה כי אצל ארבעה מתוך ששת הקמעונאים הנסחרים בבורסה היה גידול .
בשיעורי הרווח הגולמי וגם התפעולי בחציון הראשון של שנת 2020 לעומת החציון הראשון .
בדוחותיהם הכספיים מסבירים קמעונאי המזון את הגידול במכירות ובשיעורי הרווחיות על ידי .
שיפור בנתוני סחר, פתיחת חנויות חדשות ועלייה בביקושים למוצרי מזון וצריכה מוגברת בשל .
התאחדות התעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי בממוצע של שנת 2020 מחירי המזון לא .
עלו, בניגוד לעלייה של כ- 3.
4% במדינות ה- OECD ו- 2.
במדינות האיחוד האירופי .
רשות התחרות מסרה בתשובתה כי היא עקבה אחרי מ חירי המוצרים בקרב קמעונאי מזון .
בתקופת הקורונה ובפרט סביב הסגר הראשון (פסח 2020 ) והשני (חגי תשרי2020 .
הממצא המרכזי של הבדיקה היה שרמת המחירים בסל נרחב למדי של מוצרים נותרה ללא שינוי .
בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד.
רשות התחרות ציינה בתשובתה כי השבועות היחידים בהם המחירים ב-2020 היו גבוהים באופן .
מובהק מאלה של 2019 היו השבועיים שלפני פסח 2020 ,ובהם קמעונאי המזון שמרו על אותה .
רמת מחירים ולא מימשו את אסטרטגיית התמחור שבה הם משתמשים בד רך כלל בשבועות .
שלפני פסח ובמסגרתה הם מורידים את רמת המחירים בשיעור ממוצע של כ–5%.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הרשות כי היעדר שינוי זה במחירים לא מאפשר לקבוע שתקופת הקורונה הייתה מאופיינת .
בעלייה ברווחיות הגולמית בקרב קמעונאי המזון.
נוסף על כך , בהיעדר שינוי ניכר במחירים ונוכח .
שינויים נקודתיים בביקוש למוצרים שונים (למשל מוצרים שהביקוש להם עלה או ירד בעקבות .
נגיף הקורונה), לא נערכה בחינה של השינויים במגוון93.
לאור הגידול בהיקפי הפעילות וברווחיות הקמעונאים הגדולים בעת הקורונה ובפרט לגבי .
מוצרים שבהם נרשמה עלייה בולטת במכירות, משרד מבקר המדינה מציין א ת בדיקת .
רשות התחרות בעניין ההשפעה על התחרות בענף ובחינת ההבדל במחירי מוצרי המזון .
לעומת התקופה אשתקד, בתקופת הסגר הראשון והשני (פסח 2020 וחגי תשרי2020) .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות להמשיך ולבחון מעת לעת את השינוי במחירי .
המוצרים המוצעים לצרכן בתקופת הקורונה.
השפעת הריכוזיות על מחירי המזון .
על פי התיאוריה הכלכלית הרווחת, במקום שמתקיימת תחרות משוכללת עם מידע מלא ועם .
ריבוי של קונים ומוכרים, אין בידי איש מהשחקנים יכולת של ממש להשפיע על מחיר המוצר, .
על הכמות הנמכרת ממנו או על איכותו.
לעומת זאת, בשוק מונופוליס טי בכוחו של בעל .
המונופולין להפחית את כמות המוצרים המוצעים בשוק, להביא להעלאת מחיריהם או לפגום .
באיכותם; פעולות אלו יפגעו בציבור הצרכנים וברווחה החברתית.
חוק התחרות הכלכלית אינו .
אוסר את עצם רכישת המעמד של בעל מונופולין בדרך של גידול עצמי, אלא קובע מנגנון פיקוח .
על הדרך שבה בעל המונופולין משתמש במעמדו הייחודי בשוק; וזאת, כדי להבטיח שלא ינצל .
לרעה את כוחו כמונופולין ולא ינסה לשומרו בדרכים שאינן תחרותיות.
על בעל מונופולין נאסר .
להגביל את כושר התחרות של מתחרים בפועל ובכוח 94.
בספרות הכלכלית מקובלת ההנחה כי מבנה שוק אוליגופולי, כלומר שוק המאופיין במספר .
מועט של מתחרים, מביא לכך שכל שחקן בשוק פועל מתוך הבנה שהתנהגותו משפיעה על .
התנהגותם של השחקנים האחרים.
על כן, בתהליך קבלת החלטות וגיבוש אסטרטגיה עסקית .
הנכונה מבחינתו, כל שחקן בשוק מפנים גם את תגובת מתחריו.
מקובל להניח כי ההפנמה של .
השחקנים בשוק שהתנהגותם משפיעה בהכרח על התנהגותם של השחקנים האחרים, עשויה .
להביא להפחתת עוצמת התחרות ביניהם95.
93 "רשות התחרות עוקבת אחר ענפי המזון והטואלטיקה על מנת למנוע ניצול של מגפת הקורונה לפגיעה בתחרות .
ובציבור", אתר רשות התחרות במרשתת.
94 "דו"ח רשות ההגבלים העסקיים לשנת 2012 ,"ינואר 2013 ,אתר רשות התחרות במרשתת.
95 רשות ההגבלים העסקיים, " בחינה של ענף בשר הבקר הטרי", אתר רשות התחרות במרשתת (2016.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון המשק בישראל מתאפיין בריכוזיות על -ענפית יתרה בהשוואה לשווקים אחרים .
לעיל, גם ענף המזון הוא ענף ריכוזי שפועלים בו מספר מצומצם של ספקים (יצרנים ויבואנים).
חוק התחרות הכלכלית הסמיך את רשות התחרות לעסוק בתחומים האלו ובין היתר: הכרזה על .
בעל מונופולין; מתן הוראות לבעל מונופולין בדבר הצעדים שעליו לנקוט, אם הממונה ראה כי .
כתוצאה מהתנהגותו של בעל מונופולין קיים חשש לפגיעה של ממש בתחרות או בציבור .
הצרכנים (להלן - הורא ות לבעל מונופולין); הסכמה או התנגדות למיזוגי חברות או התניית המיזוג .
בתנאים 96; עריכת מחקרים בענייני תחרות בשווקים שונים 97 ; אכיפת האיסור98 על קיוםההסדרים .
הכובלים 99; מתן הוראות לקבוצת ריכוז100 ;שפעולותיה פוגעות בציבור או בתחרות מתן הוראות .
ליבואן ישיר 101 שכתוצא ה ממעמדו או מהתנהגותו קיים חשש כי ייפגע באופן משמעותי יבוא .
מקביל או יבוא אישי ובשל כך עלולה להיפגע באופן משמעותי התחרות בענף שבו פועל היבואן .
הישיר וכן אפשרות לפנות אל בית הדין בבקשה להורות לבעל מונופולין למכור נכס שבידו, כולו .
חוק התחרות הכלכליתקובע עונש מאסר של שלוש או חמש שנים 103 על מי שעבר על איסורים .
שונים המפורטים בחוק (לפי סוג העבירה).
נוסף על זה, החוק מעניק סמכות לממונה להטיל .
עיצומים כספיים 104 עד100 .
מיליון ש"ח על העוברים עבירות המפורטות בחוק .
96 הממונה יתנגד למיזוג חברות או יתנה אותו בתנאים אם לדעתו קיים חשש סביר כימהמיזוג שהוצע תיפגע מאוד .
התחרות באותו ענף או ייפגע הציבור באחת הדרכים המפורטות בסעיף 21 .
97 סעיף44 'א לחוק התחרות הכלכלית נחקק בתיקון מס15 בשנת2014 .
על פי הסעיף הממונה רשאי לערוך בדיקות .
לגבי רמת התחרות בענפי משק שונים.
98 בחוק התחרות הכלכלית יש החרגות שונות.
99 ,הסדר כובל הוא הסדר הנעשה בין בני אדם המנהלים עסקיםולפיו אחד הצדדים לפחות מגביל עצמו באופן העלול .
למנוע או להפחית את התחרות בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר, או חלק מהם, או בינו לבין אדם שאינו .
צד להסדר; ראו סעיף 2 .
לחוק התחרות הכלכלית .
100 קבוצת ריכוז - קבוצה מצומצמת של בני אדם המנהלים עסקים, שבידיהם נתון ריכוז של יותר מ-50% מכלל אספקת .
נכסים או מכלל מתן שירותים, או מכלל רכישתם; ראו סעיף 31 ב לחוק התחרות הכלכלית.
101 יבואן ישיר הנו אדם המייבא לישראל טובין או מפיץ טובין שיובאו לישראל בהתאם להסדר עם יצרן הטובין במדינת .
נחקק במסגרת תיקון 16 לחוק ב-2014 .
והוא נותן סמכות לבית הדין לתחרות .
103 ראו פרק ז': עונשין ותרופות, חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח -1988 , סעיף47.
לחוק התחרות הכלכלית נחקק במסגרת תיקון 13 מ-2012 ותוקן במסגרת תיקון21 לחוק ב-2019 ; ראו .
פרק ז'1 : עיצום כספי, חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח -1988.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הכרזה על בעל מונופולין ועל קבוצות ריכוז .
בסעיף 26 )(אלחוק התחרות הכלכלית נקבע כי בעל מונופולין הוא כל אחד מאלו : (א ) אדם או .
תאגיד שחלקו בכלל האספקה של נכסים או בכלל רכישתם ובכלל מתן שירותים או בכלל .
רכישתם עולה על 50%; (ב) אדם או תאגיד המחזיק כוח שוק משמעותי ביחס לאספקת נכסים .
או רכישתם או ביחס למתן שירותים או רכישתם.
עשויים להיות שלושה נזקים מקיום מונופולין: Dead Weight Loss - נזקשמונופולין ושווקים לא תחרותיים גורמים לכלכלה.
בין השאר ב אובדן הערך שנגרם למשק בגלל הקטנת הכמות הנצרכת עקב המחיר הגבוה .
והלא תחרותי שקובע בעל המונופולין.
הנזק אינו רק העברת העושר או הערך מהצרכנים .
ליצרנים, במקרה זה בתחום המזון ומוצרי הצריכה, אלא השמדת הערך שמונופולין ושווקים .
רווחיות המונופולין מבוססת לרוב על הגנה רגולטורית שמגנה עליהם מתחרות, ולכן הם .
משקיעים משאבים גדולים, על חשבון הפעילות הרגילה שלהם, בשימור מעמדם .
המונופוליסטי ובחיזוק קשרי הם עם השלטון וצבירת השפעה על הרגולטורים.
למונופולין שזוכים להגנה רגולטורית יש השפעות שליליות על הענף בתעשייה שבה הם .
פועלים, ולפעמים במשק כולו.
הם מקשים על פעילותם של עסקים תחרותיים שאינם נהנים .