HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בינואר 2018 החל מזכיר הממשלה הנוכחי לשמש יו"ר משותף של ועדת ההיגוי של פרויקט מסע.
באותו מועד שוב ניטלה הסמכות של אגף פנים לטפל בפרויקט מסע, ובהמשך השנה, לפי סיכום בין מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר למזכיר הממשלה, היא שוב ניתנה לאגף תקציבים ופרויקטים.
בתשובתו ציין משרד רה"ם כי ההחלטה להשיב את הטיפול בפרויקט לאגף תקציבים ופרויקטים התקבלה מכמה סיבות, לרבות מכתבו של סגן מנהל אגף פנים ולפיו יש לסגור את הפרויקט, שנשלח למזכיר הממשלה כמה שעות לפני שהאחריות לפרויקט הוחזרה אליו (ראו לעיל).
משרד ראש הממשלה |331 .
תכופים בזהות היחידה .
כשלים בעבודת הפיקוח והבקרה של היחידה המקצועית .
בביקורת נמצאו כשלים בעבודת הפיקוח והבקרה של משרד רה"ם על הפרויקט, הנובעים בין היתר משינויים תכופים בזהות היחידה המקצועית שטיפלה בפרויקט מסע.
כאמור, הטיפול המקצועי בפרויקט מאז הקמתו ועד שנת2014 היה באגף פנים.
בשנת 2016 ובמהלך שנת 2018 טיפל בפרויקט אגף תקציבים ופרויקטים.
בדוח הביקורת הקודם הועלה בנוגע לפיקוח ולבקרה של אגף תקציבים ופרויקטים כי הוא "אישר את תשלומי המשרד ב-2016 בלי שבדק את נכונות הנתונים והדיווחים אפילו באופן מדגמי ".
בתשובה לממצאי הדוח הקודם מסרה מנהלת אגף תקציבים ופרויקטים למשרד מבקר המדינה כי משרד רה"ם לא ביקר את איכות התוכניות שחברת מסע מפעילה והחברה מפקחת עליהן בעצמה.
בחודשים ינואר-מרץ 2018 הייתה זו מזכירות הממשלה עצמה שטיפלה בפרויקט מסע, ובכלל זה הייתה אחראית לבקרה על דרישות התשלום של חברת מסע ולפיקוח על הפרויקט.
נמצא שבתקופה זו לא ביקרה מזכירות הממשלה את פרויקט מסע, ובין השאר היא לא בחנה ואישרה את דוחות הביצוע של חברת מסע הנוגעים לתוכנית העבודה שאישרה ועדת ההיגוי, והדוחות לא הועברו לטיפול אגף החשבות במשרד רה"ם לצורך העברת התשלומים.
חברת מסע פנתה בדחיפות לחשבות משרד רה"ם בבקשה להעביר לה כספים על מנת שלא לפגוע בחברה, במשכורות לעובדיה ובתשלומים לספקיה.
בהיעדר אישורה של היחידה המטפלת בפרויקט את דוחות הביצוע של חברת מסע שילמה החשבות לחברת מסע, ללא הבדיקות המתחייבות, כ -36 מיליון ש"ח כמקדמות, דהיינו 90% מהסכום המבוקש.
משרד רה"ם שילם אפוא עשרות מיליוני שקלים מבלי לבדוק את דוחות הביצוע, מבלי שווידא שהפעילויות שבגינן נדרשו התשלומים נעשו על פי תוכנית העבודה של הפרויקט, ומבלי שבדק אם מספר המשתתפים שעליו דיווחה החברה הוא מספר המשתתפים בפועל.
משרד רה"ם ציין בתשובתו כי בתקופה האמורה שבה לא פעלה יחידה מקצועית שיכלה לבצע את הבדיקות האמורות, ועל מנת למנוע פגיעה בחברת מסע, בעובדיה ובספקיה, שולמו הסכומים האמורים; הוא הוסיף כי שיקוליה של החשבות היו מקצועיים ונעשו תוך הפעלת שיקול דעת נכון.
באפריל2018 שוב הוטל על אגף תקציבים ופרויקטים לשמש היחידה המקצועית שמטפלת בפרויקט מטעם משרד רה"ם, וזאת על פי החלטה של מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר ומזכיר הממשלה.
משרד רה"ם מסר בתשובתו 332 |דוח שנתי 69ב .
לקיום פעולות הפיקוח .
מפברואר 2019 כי אגף זה מנהל פרויקטיםבהיקפים גדולים, ולפיכך הוא מתאים למשימה.
מנהלת האגף מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי חסרים כלים לבחון את ביצוע הפרויקט לפי תוכניות העבודה שאושרו, ואף הבהירה שאם תהיה הפרה כלשהי של ההסכם מצד חברת מסע או מצד הגופים המארגנים של התוכניות במסגרת הפרויקט, לא תוכל היחידה המקצועית במשרד רה"ם לדעת על כך.
משרד רה"ם מסר בתשובתו מפברואר 2019 כי האגף ניהל את הפיקוח על הפרויקט, ובכלל זה את אמצעי הבקרה עליו כפי שהיו נהוגים במשך השנים.
נמצא כי כאשר שוב הוטלה האחריות על אגף תקציבים ופרויקטים לא נעשתה "העברת מקל" מסו דרת - מנהלת האגף לא הכירה את עבודת אגף פנים במהלך 2017 , ואף לא הכירה את הקשיים והבעיות לכאורה שהציג סגן מנהל אגף הפנים למזכיר הממשלה ואת הקשיים שעלו בדיונים בוועדת ההיגוי.
מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר ומזכיר הממשלה הטילו אפוא את האחריות על אגף תקציבים ופרויקטים מבלי שהועמד בפניו המידע הדרוש לקיום פעולות הפיקוח והבקרה על הפרויקט.
במסגרת תשובתו של משרד רה"ם לדוח הקודם בנושא הליקויים בבקרה של אגף תקציבים ופרויקטים על פרויקט מסע נמסר כי האגף מקיים בחינה של אופן ניהול הפרויקט, ומשרד רה"ם שוקל לפרסם מכרז להפעלת בקרה ייעודית חיצונית.
במרץ 2018 , במהלך הביקורת הנוכחית, הודיע סגן חשב משרד רה"ם כי בעקבות תשובת מנהלת אגף תקציבים ופרויקטים להערות שצוינו בדוח הקודם יפעל המשרד להתקשר עם חברת בקרה חיצונית על מנת לתקן את האמור ולהחיל בקרה על איכות התוכניות.
עלה כי עד סוף 2018 , כשנה וחצי מפרסום הדוח הקודם ויותר מחצי שנה לאחר הודעתו של סגן החשב כאמור, טרם פרסם משרד רה"ם מכרז להפעלת בקרה ייעודית חיצונית.
מנהלת אגף תקציבים ופרויקטים מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי לעיכוב בפרסום המכרז יש מחיר משמעותי - משרד רה"ם אינו מבקר את הפרויקט ואינו בודק את האפקטיביות שלו.
משרד ראש הממשלה |333 .
בדוח הקודם, שפורסם כאמור באמצע 2017 , נמתחה ביקורת על ליקויים בעבודת הפיקוח והבקרה של משרד רה"ם על פרויקט מסע.
משרד רה"ם הצהיר על פעולות שבכוונתו לבצע לצורך תיקון הליקויים, לרבות הפעלת בקרה באמצעות חברת בקרה חיצונית, אך הוא לא פעל על פי הצהרתו הוא.
בביקורת הנוכחית, כשנתיים לאחר הביקורת הקודמת, נמצא כי הליקויים לא תוקנו ונדמה שחומרתם אף גברה.
היעדר פעולה מצידו של משרד רה"ם מ שקף כשל ניהולי בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על פרויקט מסע.
בתשובתו מסר משרד רה"ם כי הוא צפוי לפרסם מכרז לקבלת שירותי פיקוח ובקרה עד סוף נובמבר 2018 , אך מהביקורת עולה כי נכון לתחילת ינואר2019 .
טרם פורסם מכרז כזה לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר יחידה מקצועית במזכירות הממשלה ראוי היה שהעברת הטיפול בין האגפים השונים תיעשה לאחר בחינת היכולות של כל אגף לטפל בפרויקט, לרבות פעולות פיקוח ובקרה אפקטיביות עליו - דבר שלא נעשה.
התחלופה הגבוהה ביחידות המקצועיות השונות, בנוגע לטיפול בפרויקט מסע, פגעה ביכולת לנהל באופן מיטבי את הפרויקט ולפקח עליו.
על מזכיר הממשלה לבסס מערך פיקוח ובקרה נאות על פרויקט מסע ולוודא שהוא פועל באופן מקצועי ויעיל.
הפיקוח והבקרה של חשבות משרד רה"ם .
חשבות משרד רה"ם אחראית להעברת התשלומים לחברת מסע על פי חלקו של המשרד במימון פרויקט מסע.
ההסכם קובע כי חברת מסע תפעיל את הפרויקט באופן מקצועי, מיומן, יעיל ואחראי.
אחת לארבעה חודשים תצרף חברת מסע למשרד רה"ם דוח ביצוע כספי מפורט הכולל את ההכנסות וההוצאות של הפרויקט לתקופת הדוח; בין היתר, יכלול הדוח מאזן בוחן עדכני ודוחות מילוליים על ביצוע הפרויקט לפי תוכנית העבודה המאושרת.
לפי הוראות התכ"ם18 , לצורך הבקרה מהבחינה הכספית פועלות בחשבות שתי זרועות שתפקידן לוודא כי התשלומים המועברים לחברת מסע מתקציב המדינה מנוצלים כראוי וניתנים רק לפי הצורך, כפי שאישרה ועדת ההיגוי.
18 תקנון כספים ומשק של מדינת ישראל המפורסם מתוקף חוק נכסי המדינה, התשי"א -1951.
הוראות התכ"ם כוללות הנחיות אופרטיביות, מקצועיות ועדכניות המחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך השונות של משרדים אלה.
היא בקרה שוטפת על דוחות הביצוע באמצעות בדיקות תקופתיות ומדגמיות של הוצאות שונות ואישור התשלומים.
הזרוע האחרת היא ביקורת בנושאים ייחודיים הנעשית אחת לתקופה על פי סקר סיכונים ותוכנית עבודה שנתית של חשבות משרד רה"ם19 .
בינואר2016 התבקשה ועדת ההיגו י של פרויקט מסע לאשר סגירה של פער תקציבי שעמד על כמיליון דולר.
אחת מהחלטות הוועדה הייתה כי חשבות משרד רה"ם והיחידה המקצועית המטפלת בפרויקט יבדקו את "כלל ההוצאות הלא מלגתיות של החברה", דהיינו ההוצאות שאינן למימון ישיר של התוכניות.
בעקבות ההחלטה קיימו במרץ 2016 חשב משרד רה"ם דאז ומנהלת אגף תקציבים ופרויקטים פגישה עם נציגי חברת מסע.
במהלך הפגישה הם סקרו את מאזן הבוחן של החברה, חלק מכרטסת הנהלת החשבונות המפורטת בנושאים שונים וכן דוחות מפורטים על שכרם של עובדי החברה.
באפריל 2016 כתב חשב משרד רה"ם לשעבר למנהלת אגף תקציבים ופרויקטים, ששימש באותה עת היחידה המקצועית שטיפלה בפרויקט, על ממצאי הסקירה המדגמית.
הוא ביקש שמסקנותיו יוצגו בדיון ועדת ההיגוי הקרוב במטרה לקבל החלטות בנוגע לכל אחת מהן.
מסקנות החשב היו בין השאר כי יש להסדיר את תמריצי השיווק ששולמו לחברת בת של חברת מסע, שהיא גם אחד הגופים ה מארגנים הגדולים בפרויקט מסע ופועלת למטרות רווח (בנוגע לחברת הבת, ראו לעיל), ולהקטין את פעילותה של אותה חברה בהדרגה ל-10% מהיקף המשתתפים ומההיקף הכספי; יש לבחון לעומק את האירועים השנתיים שחברת מסע מקיימת ולהגדיר מה ו התשלום הסביר לצורך זה; יש לצמצם את תקציב הרווחה לעובדי חברת מסע באופן שלא יעלה על הנהוג בשירות המדינה; יש להגביל את שכרם של העובדים הבכירים של חברת מסע, על פי הנהוג בשירות המדינה; יש לבדוק אם הוצאותיה של חברת הבת בניו יורק הולמות את פעילותה; ויש לבדוק את סבירות ההוצאות של תקציב השיווק ואם הוא מנוהל באופן יעיל ואפקטיבי.
החשב שלח העתקים ממכתבו למשנה למנכ"ל משרד רה"ם דאז ששימש באותה עת כממלא מקום יו"ר ועדת ההיגוי, ליועצת המשפטית של משרד רה"ם וליועץ של מזכיר הממשלה.
חברת מסע מסרה בתשובתה מינואר 2019 כי לאחרהפגישה שהתקיימה במרץ 2016 לא נדרשה החברה להשלמת בדיקה כלשהי, וכי ההתכתבויות הפנימיות במשרד רה"ם לא הובאו לידיעתה.
"הוראה שכותרתה "דגשים לתכנית העבודה של מבקר הכספים בחשבות משרד ראש הממשלה |335 .
בלי לקבוע עמדה בדבר מסקנותיו של חשב משרד רה"ם לשעבר נמצא כי מסקנותיו אלה טרם נבחנו במלואן: בהמשך למכתבו האמור של החשב דנה ועדת ההיגוי בחלק מה מסקנות בדיון שקיימה באוגוסט 2016 , ובהן הסדרת תמריצי השיווק ששולמו לחברת הבת של חברת מסע והקטנת היקף פעילותה.
המסקנות האחרות שהועלו במכתבו של החשב לא נדונו בדיון האמור ולא בדיונים עוקבים, למשל בחינה לעומק של אירועים שנתיים שחברת מסע מקיימת, צמצום תקציב הרוו חה לעובדי חברת מסע, הגבלת שכרם של העובדים הבכירים, הוצאותיה של חברת הבת בניו יורק ובדיקת סבירות ההוצאות לשיווק.
נושא ה"הוצאות הלא מלגתיות" הועלה גם במכתבו של סגן מנהל אגף פנים מסוף דצמבר 2017 .
למנכ"ל משרד רה"ם, למזכיר הממשלה ולאחרים הוא כתב כי היקף ה"הוצאות הלא מלגתיות" של פרויקט מסע גבוה, דבר המלמד על פוטנציאל להתייעלות ארגונית של חברת מסע .
תשובתה של חברת מסע על טענה זו הייתה שוועדת הכספים של דירקטוריון החברה בוחנת באופן שוטף את תקציבי התפעול, המ ינהל והתקורה של החברה , וכי יו"ר ועדת הכספים קבע כי הוצאות התפעול וההוצאות הכלליות סבירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הוסיפה חברת מסע כי גם רואה החשבון של החברה בדק את הוצאו ת ההנהלה וההוצאות הכלליות בשנת 2017 והגיע לידי מסקנה כי מדובר באחוז נמוך המעיד על יעילות מהבחינה התפעולית.
נוסף על כך, לא רק הוצאות המלגות הן הוצאות ישירות, אלא גם כלל פעולות החברה שנמצאות בליבתה של העשייה ומטרתן הגדלת מספר המשתתפים המגיעים לישראל.
משרד רה "ם ציין בתשובתו כי ה"הוצאות הלא מלגתיות" נבחנו במסגרת הדיונים מול חברת מסע בתהליך גיבוש מודל המלגות, ובדיון של ועדת ההיגוי באוגוסט 2016 הוחלט לקצץ1.
2 ,מיליון דולר בהוצאות אלה.
כמו כן פעל משרד רה"ם לצמצום הוצאות התפעול של החברה והפחית מהן מיליון דולר לקראת שנת הלימודים התשע"ז (ספטמבר 2016 עד אוגוסט2017 .
) כאמור, בינואר2017 עברה הסמכות לטיפול המקצועי לאגף פנים, ובאותה שנה ועדת ההיגוי לא התכנסה.
על משרד רה"ם לבדוק את הנתח של ה"הוצאות הלא מלגתיות" של הפרויקט מכלל ההוצאות של פרויקט מסע.
בבחינה זו, על משרד רה"ם לכלול את כל הנושאים שחשב המשרד דאז מצא כי יש מקום לטפל בהם.
לחברת מסע יש חברת בת בשם Masa North America .
מדובר בחברה אמריקנית הפועלת למטרות רווח הנמצאת בבעלותה המלאה של חברת מסע.
חברת הבת הוקמה בספטמבר 2007 במטרה לרכז את פעילות השיווק של חברת מסע בארה"ב, ומועסקים בה 14 עובדים שהם כ -20% מכל עובדי חברת מסע בארץ ובעולם.
חלק מתקציב פרויקט מסע, שכאמור 336 |דוח שנתי 69ב .
מחציתו ממומנת על ידי משרד רה"ם, מועבר בכל שנה לחברה זו למימון פעילותה.
למשל, בשנים 2015 ו-2016 העבירה לה חברת מסע כ - 10.
מיליון ש"ח, בהתאמה במהלך התקופה מאז הוקמה חברת הבת בשנת 2007 לא נערכה במשרד רה"ם בחינה בנוגע לעצם המצב שבו חברת מסע, שהיא חברה הפועלת שלא למטרות רווח, מקצה את תקציב הפרויקט המועבר אליה מהמדינה למימון פעילותה של חברה אמריקנית המאוגדת כחברה פרטית למטרות רווח.
מניתוח הדוחות הכספיים המבוקרים של חברת הבת שביצע משרד מבקר המדינה עלה כי בשנת 2016 חלה ירידה ניכרת בהיקף הוצאות השיווק ויחסי הציבור מתוך סך ההוצאות התפעוליות, ובשנת 2017 חלה עלייה ניכרת של הוצאות השכר לעומת 201620 .
כאמור, כבר בשנת2016 העלה חשב משרד רה"ם שאלות הנוגעות לפעילות חברת הבת של חברת מסע שנותרו ללא בחינה וללא מענה.
חברת מסע מסרה בתשובתה כי רישומה של חברת הבת כחברה הפועלת למטרות רווח הוא רישום פורמלי והוא נעשה משיקולים משפטיים וחשבונאיים.
בפועל, מדי שנה חברת הבת מסיימת את שנת הכספים באיזון תקציבי וללא רווח.
עוד מסרה חברת מסע כי הירידה בהיקף הוצאות השיווק ויחסי הציבור נבעה ממעבר לפעילות שיווק דיגיטלית לישראל מטעמי יעילות תפעולית וניצול יעיל של משאבים.
העלייה בהוצאות השכר מקורה בעזיבתו של מנכ"ל החברה הקודם בשנת 2015 עד גיוסו של מנכ"ל חדש בשנת 2017 .
עצם קיומה של חברת בת היה טעון בחינה יסודית כבר בעת הקמתה בשנת 2007 וגם לאורך שנות פעילותה.
הבחינה היסודית נדרשה הן לעניין המתכונת התאגידית שעל בסיסה מקיימת חברת מסע את פעילותה, הן לעניין עמידה על תפקידיה ופעולותיה של חברת הבת והן לצורך ניתוח ההוצאות של חברת מסע.
באפריל 2016 פנה חשב משרד רה"ם דאז למנהלת אגף תקציבים ופרויקטים וביקש לבדוק בין היתר אם בהיבט המקצועי חברת הבת עומדת במטרות וביעדים שהוגדרו לה ואם פעילותה הולמת את רמת ההוצאות שלה.
גם משיזמה חשבות משרד רה"ם ביקורת עומק על חברת מסע, כפי שיפורט להלן, וזו נעשתה בשנת 2016 , לא נכללו בה בדיקות הנוגעות לכספים שהועברו לחברת הבת ולשימושים שנעשו בהם.
משכך, למשרד רה"ם אין מידע אם חברת הבת פועלת באופן חסכוני ויעיל ואם תוצריה מצדיקים את המימון הממשלתי של פעולותיה.
20 ניתוח שלמשרד מבקר המדינה מיוני 2018 של הדוחות הכספיים לשנים2016 ו-2017.
משרד ראש הממשלה |337 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד רה"ם כי יש לבחון לעומק ולאלתר את מהות פעילותה של חברת הבת ואת ההקצאות שמועברות אליה מחברת מסע מול המשימות והתוצרים שלה, וכן את השימוש שהיא עושה בכספי הפרויקט .
על ועדת ההיגוי לנקוט את הפעולות המתחייבות מהממצאים שיועלו בביקורת העומק.
לפי הוראות התכ"ם, בכל חשבות יפעל מבקר כספים הפועל על פי תוכנית עבודה שנתית הנקבעת על ידי חשב המשרד וחטיבת הביקורת של החשב הכללי.
תוכנית העבודה השנתית של מבקר הכספים מורכבת מחלק אחיד - ביקורות בנושאים זהים לכל המשרדים, וחלק ייחודי - ביקורות שהותאמו לכל משרד ל פי ה סיכונים המאפיינים אותו כפי שעלו בסקר סיכונים או בשאלון מונחה סיכונים.
עוד נקבע בהוראות התכ"ם כי מבקר הכספים אחראי בין היתר להכנת תוכנית עבודה שנ תית לביקורת כספים בחשבות.
במסגרת קביעת נושאי הביקורת בתוכנית העבודה עליו להסתמך על הערכת סיכונים שבה יביא בחשבון את יעדי החשבות, את סביבת הבקרה ואת הביקורות שנעשו בעבר.
תוכנית זו יש להגיש ליחידת הביקורת באגף החשכ"ל, חתומה בידי חשב המשרד, והיא אמורה להציג את היקף הזמן המשוער בכל שלב.
חשבות משרד רה"ם ערכה בפעם האחרונה ביקורת כספים על פעילות חברת מסע בשנת 2009 .
בשנת 2013 נערךסקר סיכונים בחשבות, ולאחריו נקבעה תוכנית הביקורת הרב-שנתית לשנים 2014 עד2018 ; על פי תוכנית זו נדרשת בדיקה של פרויקט מסע בשנת 2014 .
לאחר בקשה מאגף החשכ"ל הוחלט לתעדף ביקורת בנושא אחר ולדחות את ביקורת העומק על פרויקט מסע לאמצע 2014.
לאחר סיום בדיקת הנושא האחר, באמצע 2014 , החליטו אגף החשכ"ל וחשבות משרד רה"ם שוב לתעדף ביקורות בנושאים אחרים ולדחותה לשנת 2015; בשנת2015 שובהוחלט לדחותה לשנת 2016 .
ביקורת העומק של חשבות משרד רה"ם על פרויקט מסע החלה בשנת 2016 באמצעות משרד רואי חשבון חיצוני (להלן - משרד א'), והיא עסקה בנושאים משמעותיים הנוגעים לפעילות חברת מסע, כגון אישור תוכניות הפרויקט, ניהול תקציבי, מענקים ומלגות למשתתפים ועמידה בהסכם ההתקשרות.
את טיוטת דוח ביקורת העומק ממאי 2016 'הגיש משרד א לחשבות משרד רה"ם באוגוסט 2016 (להלן- הטיוטה הראשונה) .
בסוף יוני באותה השנה ביקשה הלשכה המשפטית במשרד רה"ם להרחיב את הביקורת ולכלול בה את נושא ההתקשרויות של חברת מסע.
לצורך כך ביצע משרד א' בדיקות השלמה, ובדצמבר 2016 הגיש לחשבות טיוטה שנייה של דוח ביקורת העומק (להלן - הטיוטה השנייה).
בעת בחינת הטיוטה השנייה גילתה מבקרת הכספים במשרד רה"ם כי בשנת 2014 נחתם הסכםבין משרד רה"ם, הסוכנות היהודית וחברת מסע, ולפיו חברת מסע, באמצעות גוף שנקרא "מוקד הידע ITC" (להלן- ITC) , תפעיל תוכנית ייעודית לתחום הסייבר בת יאום עם מטה הסייבר במשרד רה"ם .
לאור האמור הוחלט בחשבות משרד רה"ם לבדוק גם את ITC .
בשל חשש לניגוד עניינים הודיע משרד א' כי הוא אינו יכול לבקר את ITC ; עקב הודעתו נדרש לפרסם מכרז לצורך בחירת ספק אחר לביצוע הביקורת על ITC .
ביוני2017 נבחר משרד רואי חשבון אחר להשלים את ביקורת העומק בנושא זה, והוא סיים את עבודתו במרץ 2018 .
הביקורת של משרד מבקר המדינה העלתה כי בניגוד לנדרש על פי הוראות התכ"ם, תוכנית ביקורת העומק שאושרה בשנת 2016 וההרחבה שעליה הוחלט בשנים 2016 ו-2017 אושרו ללא תיחום היקף הזמן המשוער לכל שלב וללא תיחום היקף הזמן המשוער של כלל הפרויקט.
רק ביוני 2018 , כשנתיים וחצי לאחר תחילת ביקורת העומק שעשה משרד א', נשלחה טיוטה מאוחדת של ביקורת העומק להתייחסותה של חברת מסע, כשהיא כוללת את שני חלקי ה: תהליכי פרויקט מסע ותהליכי מוקד הידע ITC (להלן-הטיוטה המאוחדת) .
ביולי 2018 השיבה חברת מסע לחשבות משרד רה"ם על הטיוטה המאוחדת.
בבחינת הטיוטה המאוחדת על ידי משרד מבקר המדינה עלה כי חלקו הראשון של הדוח עסק בבדיקת ליבת העיסוק של החברה; בחלק זה כמעט לא נעשו שינויים במהלך התקופה הממושכת שבין סיכום הטיוטה השנייה מסוף 2016 לביןמועד שליחתה לתגובת המבוקרים ביוני 2018 .
יצוין כי הטיוטה הראשונה שהוגשה לחשבות המשרד באוגוסט2016 כללה ממצאים לכאורה הנוגעים לפעולות החברה, בלי שניתנה לחברה הזדמנות להתייחס אליהם במועד, והדבר מנע את קידום הטיפו ל בליקויים, ככל הנדרש.
בנובמבר 2018 הגיש משרד א' למשרד ראש הממשלה את הדוח הסופי, לאחר הטמעת תשובת חברת מסע.
מהשוואה שערך משרד מבקר המדינה בין הטיוטה המאוחדת שנשלחה לחברת מסע לבין הדוח הסופי עולה כי חלק מהליקויים אינם מופיעים בדוח הסופי, ובנוגע לחלק מהם צוינה בדוח תשובתה של חברת מסע ולפיה הם תוקנו.
דחיית השלמת ביקורת העומק במשך כמה שנים, שבמהלכן אישרה החשבות העברת תשלומים לחברת מסע בהיקף כספי של כ-800 מיליון ש"ח, וכל זאת בשעה שעל השולחן מונחת טיוטת ביקורת עומק הכוללת ממצאים לכאוריים הנוגעים לפעולות החברה, ה יא בגדר עיכוב בלתי מוצדק שנמשך זמן לא סביר.
תפקוד זה משקף ליקוי מהותי בתפקוד משרד רה"ם.
בתשובתה מינואר 2019 מסרה חברת מסע כי החברה לא קיבלה מעולם את טיוטת הדוח הסופי של הביקורת שנערכה בשנת 2009 .
לעניין ביקורת העומק שנערכה בשנת 2016 ציינה חברת מסע כי עם קבלת הטיוטה המאוחדת, רק לאחר כשנתיים וחצי מתחילת ביצוע ביקורת העומק, פעלה החברה בתיאום משרד ראש הממשלה |339 .
מלא עם משרד רה"ם לליבון הנושאים שהועלו.
החברה מצאה כי רבים מהממצאים שהועלו בטיוטה המאוחדת איבדו רלוונטיות, מכיוון שהם תוקנו על ידי החברה במהלך השנים וביוזמתה.
בעקבות התייחסות החברה לטיוטה זו הועמדו על דיוקן עובדות שונות, ולכן ניכר פער משמעותי בין הטיוטה המאוחדת שנשלחה לחברה לבין דוח ביקורת העומק הסופי.
בתשובתו מספטמבר 2018 מסר חשב משרד רה"ם שכיהן בשנת 2016 למשרד מבקר המדינה כי מבחינתו ביקורת הכספים על חברת מסע החלה בשנת 2016 , שבע שנים לאחר ביקורת הכספים האחרונה, והסתיימה באותה השנה, וזאת מכיוון שעד סוף 2016 הייתה טיוטה סופית של דוח ביקורת העומק על פרויקט מסע.
לדבריו, מאחר שמשאבי הביקורת הפנימית מוגבלים ויש צורך לתעדף בין מספר עצום של נושאים שחשבות משרד רה"ם מטפלת בהם, מחזור ביקורת עומק בתוך שבע שנים הוא זמן סביר.
הוא הוסיף כי חשבות משרד רה"ם היא האגף היחיד במשרד שפעל בכל כוחו לבצע פיקוח ובקרה על הפרויקט, וזאת תחת מגבלות ועומסים רבים.
משרד רה"ם מסר בתשובתו כי הוא מקבל את ההערה בדבר הימשכות תהליכי ביקורת העומק במשך שנתיים.
לדבריו, העיכוב בסיום הטיפול נבע משיקולים מקצועיים ואילוצים שונים.
נוכח הכשלים שנמצאו משרד מבקר המדינה מעיר כי על חשבות משרד רה"ם לפעול לגיבוש בקרות עיתיות על חברת מסע במחזורי זמן שייקבעו ותוך תיחום פרקי הזמן לסיומן.
על החשבות להמציא את טיוטות דוחות הביקורות בסמוך ככל הניתן לסיומן, על מנת שחברת מסע תוכל לפעול בזמן אמת לתיקון הליקויים, אם וכאשר יימצאו כאלה.
הקמת יחידה מקצועית במזכירות הממשלה .
באוגוסט2015 פנה מזכיר הממשלה לשעבר לנציב שירות המדינה לשעבר בבקשה לבצע שינוי ארגוני במזכירות הממשלה.
מזכיר הממשלה לשעבר הסביר שהמבנה הקיים אינו נותן מענה בנוגע למשימות המצויות באחריותו הישירה של מזכיר הממשלה, ובכלל זה ניהול פרויקטים לאומיים, לרבות פרויקט מסע, והובלת נושאים שהטיל ראש הממשלה עליו לאורך השנים - אם בשל הצורך בטיפול אינטנסיבי ותכוף, אם בשל רגישות הנושא והרצון לשומרו בקרבת הדרג המדיני ואם בשל הצורך לתיאום מול כמה גורמים ממשלתיים.
לדברי מזכיר הממשלה לשעבר, המבנה הנוכחי של המזכירות לא נתן מענה בשלושה היבטים: (א) שימור ידע - העובדה כי מזכיר הממשלה ועוזרו אינם עובדי מדינה קבועים והם מתחלפים עם תחלופת הממשלה; (ב) סמכות ביצוע - הגבלת פעילותם של עובדים המועסקים במשרות אמון; (ג) היקף כוח האדם העומד לרשות מזכירות הממשלה.
בפנייתו האמורה ביקש מזכיר הממשלה לשעבר להקים יחידה מקצועית בתוך מזכירות הממשלה ובה יועסקו שלושה עובדי מדינה קבועים (דהיינו, עובדים שאינם במשרות אמון).
בספטמבר 2015 השיב נציב שירות המדינה לשעבר למזכיר הממשלה לשעבר כי בקביעת מבנה ארגוני יש לוודא כי נשמר ההיגיון העומד בבסיס המבנה הארגוני הקיים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מ שנת 2012 , שהסדירה את מבנה מטה ראש הממשלה (ראו להלן); וזאת, על מנת למנוע כפילויות פנים -ארגוניות וחוסר בהירות לגבי תחומי האחריות של יחידות שונות במשרד רה"ם.
הנציב דאז הציע שתי חלופות: האחת, הגדרת משרת אמון נוספת למזכיר הממשלה, והאחרת הגדרת משרה מקצועית של ראש תחום בכיר (פרויקטים לאומיים) שאינה מוגדרת כמשרה בכירה (מתח דרגות 41 עד43 ) שתאויש באמצעות מכרז.
הוא ביקש לקבל את עמדתו של מזכיר הממשלה בנוגע לחלופה המועדפת.
על פי מסמכי נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), מזכיר הממשלה לשעבר לא פעל עוד לקידום השינוי במבנה הארגוני עד סיום כהונתו.
בסיכום התקציבי של משרד רה"ם לשנת 2019 שנחתם במרץ 2018 בידי משרד רה"ם ובידי אגף תקציבים במשרד האוצר, נכתב כי בשנים 2019 ו- 2020 יתוגבר בסיס תקציב השכר של משרד רה"ם בשתי משרות "עבור הקמת יחידה ביצועית במזכירות הממשלה".
לדברי ממלא מקום סגן מזכיר הממשלה, יחידה זו עתידה לטפל גם בפרויקט מסע.
משרד ראש הממשלה |341 .
איוש משרת סגן מזכיר הממשלה כחלק מהיחידה המקצועית .
מזכיר הממשלה לשעבר ביקש כאמור בשנת 2015 להקים יחידה מקצועית במזכירות הממשלה.
כשנתיים לאחר מכן, בפברואר 2017 , עם כניסתו של מזכיר הממשלה המכהן לתפקידו, סוכם בין נציב שירות המדינה דאז ובין מזכיר הממשלה על יצירת משרה מקצועית - סגן בכיר למזכיר הממשלה, שירכז את הטיפול במשימות המוטלות על מזכיר הממשלה ואינן קשורות בעבודת מזכירות הממשלה, וכן סוכם שאיוש המשרה יהיה באמצעות מכרז.
במרץ 2017 כתבה נש"ם למנהלת אגף משאבי אנוש במשרד רה"ם כי גובש תיאור תפקיד למשרת סגן בכיר למזכיר הממשלה, ו"מאחר שמזכיר הממשלה מבקש ליצור משרה מקצועית שתשתלב במערך הקבוע של המשרד, המינוי לה יעשה באמצעות מכרז, כמקובל".
משרה זו הוגדרה כמשרה בכירה 21 במתח דרגות 42 עד44 בדירוג המח"ר.
כפי שיובהר להלן, המשרה הזאת לא אוישה במינוי קבוע עד מועד סיום הביקורת.
באוגוסט2017 פנה משרד רה"ם לנש"ם בבקשה לשדרג את משרת סגן בכיר למזכיר הממשלה (שאמור להיות אחראי לנושאים המקצועיים) למשרת משנה למזכיר הממשלה ולהעלות את מתח הדרגות ל-43 עד45 בדירוג המח"ר, ו"לשנמך" את משרת המשנה הקיימת (המשנה אחראי לריכוז פעילותה של מזכירות הממשלה) ממתח דרגות 43 עד45 בדירוג המח"ר למתח דרגות 42 עד44 .
נש"ם סברה בעניין זה כי אין מקום להיענות לבקשה זו והוסיפה: "ככל שידוע לי המשרד מבקש לשנות את רמת המשרה למשנה למזכיר הממשלה, בין היתר על מ נת לאפשר את המינוי בפטור מחובת מכרז".
בתשובתה למשרד רה"ם כתבה נש"ם כי לא ניתן לאשר את השינויים שהוא מבקש לעשות בשתי המשרות האמורות, משום שמזכירות הממשלה אחראית לתחומים שונים בעבודת הממשלה לפי חוק יסוד הממשלה ולפי תקנון עבודת הממשלה; המשנה למזכיר הממשלה מלו וה את המזכיר בהיבטים מקצועיים ומחליפו בהיעדרו, ויש חשיבות רבה לכך שהמשרה המקצועית הבכירה במזכירות תהיה בכירה דייה כדי להתמודד עם האתגרים הכרוכים במילוי התפקיד.
משרת סגן מזכיר הממשלה לתחומים הנוספים נקבעה לפי רמת משרות מקבילות במשרד רה"ם והשינוי המבוקש יפר איזון זה.
בנובמבר2017 הגיש מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר לוועדת שירות המדינה22 בקשה לפטור חד -פעמי ממכרז למשרת סגן בכיר למזכיר הממשלה, .
21 משרות בכירות הן משרות במתח דרגות 42 עד44 בדירוג המח"ר (מדעי ה חברה והרוח) או במתח דרגות מקביל בדירוגים אחרים בשירות המדינה.
22 ועדה ש נועדה לשמש גוף מקצועי -ציבורי המוסמך להחליט או להמליץ על החלטה בנושאים עקרוניים, מערכתיים ורגישים , ובהם הענקת פטורים ממכרזים וקביעת סוג הפטור .
בראש הוועדה עומד נציב שירות המדינה וחבריה הם מנכ"לים של משרדי ממשלה וכן נציגי ציבור.
מטעמים של דחיפות באיוש המשרה נוכח המשימות המרכזיות המונחות לפתחה של מזכירות הממשלה.
לשאלת נש"ם בדבר האפשרות לאייש את המשרה באמצעות מכרז בלוח זמנים מהיר ובכך לתת מענה על הצורך באיוש מהיר, ובדבר האפשרות לאייש את המשרה באמצעות מינוי בפועל עד סיום הליכי המכרז, השיב משרד רה"ם בשלילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מענה זה של משרד רה"ם לנש"ם אינו מתיישב עם הת כתבויות פנימיות בנש"ם המלמדות כי במשך כשנה וחצי מאז אישרה נש"ם את המשרה (במרץ 2017 ) לא פעל משרד רה"ם לאיושה.
לצורך הדיון של ועדת שירות המדינה בבקשתו האמורה של משרד רה"ם חיוותה המשנָה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט ציבורי -מנהלי) (להלן - המשנָה ליועמ"ש) את דעתה בבקשה וכתבה: "לא קיימת דחיפות שיש בה כדי להצדיק מתן פטור ממכרז למשרה מקצועית כזו שבענייננו".
זה יותר משנתיים שמשרד רה"ם מקיים שיח מול נש"ם על אופייה של משרה נוספת במזכירות הממשלה, וזה קרוב לשנה שאף שהמשרה אושרה ותוקננה אין פועלים לאיושה; כל זאת, על אף הדחיפות הרבה שקיימת לכאורה באיוש המשרה והחשש כי לעיכוב באיושה יהיו "משמעויות בלתי הפיכות" כמצוין בבקשת מנכ"ל משרד רה"ם.
המשנָה ליועמ"ש סיכמה כי לא ניתן לאשר פטור מחובת המכרז מטעמי דחיפות, כמבוקש.
בדצמבר2017 החליטה ועדת שירות המדינה לדחות את הדיון בבקשה האמורה לישיבתה הבאה, לאור עמדתה של המשנָה ליועמ"ש כאמור.
עוד החליטה הוועדה כי בתקופה זו תבוא נש"ם בדברים עם מזכיר הממשלה על מנת לבחון חלופות לאיוש המשרה בדחיפות.
בינואר 2018 אישרה נש"ם לאייש את המשרה באמצעות מילוי מקום, וציינה שיש לפעול בהקדם לאיוש המשרה באופן ק בוע באמצעות מכרז בין -משרדי.
באותו החודש פרסם משרד רה"ם הליך תחרותי לבחירת ממלא מקום למשרת סגן בכיר למזכיר הממשלה.
על פי הפרסום, איוש המשרה בדרך זו הוא למשך שנה או עד איוש קבוע, המוקדם מביניהם.
בסוף פברואר 2018 נבחר לתפקיד מי שכיהן כיועץ למזכיר הממשלה במשרת אמון מיולי 2013 , שעל פי הוראות התקשי"ר אינו זכאי בעת הזאת להתמודד במכרז בין-משרדי 23 .
בינואר2018 פעל משרד רה"ם לגיבוש בקשה נוספת לוועדת שירות המדינה לפטור ממכרז את משרת סגן מזכיר הממשלה ולאיישה באמצעות ועדה לאיתור מועמדים.
אולם בקשה כזאת לא הועברה לוועדה ומאז מועד זה לא נדרשה עוד ועדת השירות לנושא.
23 ,לפי הוראות התקשי"ר"עובד במשרת אמון בלשכת מנכ"ל או מוקבל מנכ"ל אשר התמנה מחוץ לשירות המדינה אינו רשאי להתמודד במכרזים פנימיים ובין-משרדיים בשירות המדינה".
עם זאת, עובד במשרת אמון העונה על כמה תנאים מצטברים זכאי להתמודד במכרזים פנימיים ובין- משרדיים, ובהם עובד ש" השלים שש שנות כהונה רצופות בתפקיד".
משרד ראש הממשלה |343 .
נציבות שירות המדינה .
נש"ם מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי מבחינתה הושלם הטיפול בפרטי המכרז, והמשרד יכול אפוא לפרסמו.
אולם הביקורת העלתה כי משרד רה"ם טרם פעל כנדרש לפרסום המכרז.