HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מגוון מצומצם של מענים: לפי תפיסת "תחנת שירות אחת" ואספקת מגוון שירותים תחת קורת גג אחת, התחנות משמשות צומת רחב וזמין למתן מגוון מענים הנוגעים למערכת המשפחתית המתמודדת עם משבר גירושין, לאורך כל שלביו, ובין היתר טיפול פסיכולוגי, קבוצות תמיכה להורים גרושים, הדרכה בנושא הורות בגירוש ין ותקשורת בין ההורים לאחר הגירושין וסיוע ממוקד בילדים.
כאמור, התחנות מתמקדות בעיקר בטיפול זוגי ומשפחתי מצומצם, אף שפוטנציאל המענים שהן היו יכולות להעניק כולל מגוון רחב של מענים, למשל הקניית מיומנויות תקשורת להורים גרושים וילדיהם, טיפול ממוקד בילדים ואף תיאום הורי.
מהאמור לעיל עולה כי אף שהתחנות מצויות בליבת עבודתן של המחלקות לשירותים חברתיים ואף על פי שאופי המענה הניתן במסגרתן - מענה למשפחה כולה - תואם את תפיסתו המקצועית של המשרד בדבר אספקת רצף שירותי רווחה וראיית המשפחה כגורם התערבות מרכזי, הוא לא נתן בידי התחנות כלים מספיקים כדי למצות את פוטנציאל המענים שהן יכולות לתת.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא שם לו למטרה לפתח את תחום הטיפול במשפחות בהליך של משבר זוגי משפחתי וגירושין, ובהתאם הגידול הניכר בתקציב ובמספר התחנות בשלוש בשנים האחרונות.
המשרד ציין כי נוכח מספרם המועט של מטפלים משפחתיים דוברי ערבית, הוא יזם הכשרה ל-30 עובדים דוברי ערבית מהמחלקות לשירותים חברתיים בצפון.
ההכשרה תיארך כשנתיים ותמומן על ידי המשרד באופן חלקי (כ-60% .
) משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1431 .
מאחר שטיפול ממוקד במועד הנכון יכול למנוע את הסלמת המשבר ואת הצורך בהזדקקות להתדיינות משפטית ממושכת, וכן למנוע פגיעה נפשית ורגשית בכל בני המשפחה ובראש ובראשונה בילדים, ובהתחשב בכך שלנזקים אלה משמעות כלכלית נכבדה והם גורמים להוצאות ציבוריות ופרטיות כאחד, על המשרד לבחון מהו היקף המשאבים הנדרש וההכרחי לצורך הפעלת התחנות, שיביא לידי מיצוי טוב יותר של פוטנציאל מערך זה.
כמו כן, עליו לקבוע סדר עדיפות להקצאת המשאבים ולפעול לבחינת האפשרות לאיתור מקורות מימון נוספים.
מספר מצומצם של קבוצות תמיכה והדרכה להורים .
מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים נעשה שימוש הולך וגובר במתודות קבוצתיות בעבודה עם משפחות בהליכי גירושין61 , שמטרתן להפחית את הנזק הנגרם לבני המשפחה ולילדים בתהליך הגירושין.
אחת ממתודות אלה היא סדנה להורים בהליכי גירושין שנועדה לספק מידע בנוגע להשפעת הגירושין על ילדים, לפתח את מודעות ההורים לתגובות ילדיהם ולצרכיהם בתהליך הגירושין ולעודד תקשורת אפקטיבית ושיתוף פעולה הורי ותמיכה הדדית בין חברי הקבוצה.
ועדת המשנה של ועדת שנהב62 המליצה בשנת2005 כי "בעתיד יחויבו זוגות עם ילדים קטינים להשתתף בקבוצות, במיוחד כאשר הסכסוך נוגע לילדים".
זאת ועוד, מוסד המשפחה בחברות מערביות ליברליות עובר שינויים ניכרים ומביא לשינויים בהגדרת המושג אבהות ובחלוקת התפקידים המסורתית בין האם לאב.
כמה אנשי מקצוע מצביעים על כך שבאופן כללי מענה מסוג קבוצת תמיכה מתאים יותר לגברים ומקל עליהם את ההתמודדות היום -יומית עם קשייהם63 .
כך עלה גם מהתשובות לשאלון משרד מבקר המדינה; כמה משיבות ציינו כי יש צורך בקבוצות תמיכה לגברים ולנשים.
במסגרת קבוצת המיקוד שערך צוות הביקורת עם אבות גרושים המשתתפים בקבוצת תמיכה מסוג זה64 , ציין אחד המשתתפים כי המענה מסוג קבוצת תמיכה "מאוד עזר, מאוד חשוב.
חשוב שיהיה, בין המענים הראשונים.
יש תהליך של הבשלה שלנו, של הגברים, עד לקבלת טיפול.
אם היה מישהו שמחבק רגע אחד, אולי זה היה אחרת".
61 " ,ראו חנה לאופר, איתנה ברמן שני בתים וגשר ביניהם - סדנאות להורים בהליכי פרידה וגירושין", משפחה במשפט, ב' (2009 '), עמ5 עד68 .
62 'ראו ה"ש מס12 ו-46 .
63 :ראו Rabinowitz Fredric E.
"Group Therapy for Men".
), The New Handbook of Psychotherapy and Couns eling with Men: A Comprehensive Guide to Settings, Problems, and Treatment Approaches (pp.
San Francisco, CA, US: Jossey - Bass.
במסגרת הרשות המקומית 1432 |דוח שנתי 69ב .
בהליכי גירושין, לבד .
מענה קבוצתי להורים ניתן במסגרת יח"ס באמצעות עובדיהן משנת 2004 ; בכל קבוצה כ -12 אבות ואימהות המשתתפים בארבע פגישות ארוכות.
יודגש כי מענה זה אינו כרוך בתשלום והוא פתוח לכל דורש.
במחקר הערכה משנת 2005 נמצא כי קבוצות אלו אפקטיביות בהקניית מידע להורים ובפיתוח מיומנויות שיש בהן כדי להקל את התמודדות הילדים עם הפרידה של הוריהם65 .
במחקר משנת 2009 הועלה כי המשתתפים תופסים את התוכנית כמשביעת רצון ואפקטיבית והיא מספקת את הצורך בתמיכה ובהתייעצות66 .
בשנת2015 הופנו ליח"ס 11,671 משפחות אך נערכו רק23 סדנאות שבהן השתתפו כ -280 גברים ו נשים; משמע, רק כאחוז אחד מכלל הזוגות שהופנו ליח"ס השתתפו בסדנאות.
בשנת 2016 , בעקבות חוק מהו"ת, גדל מספרן של המשפחות שהופנו ליח"ס ( 21,060 משפחות) אך מספר הסדנאות שנערכו לא השתנה.
מספר מצומצם זה של משתתפים בסדנאות מעלה כי אף שלכאורה קיימת קבוצת משפחות שיכולה להיעזר בכלי זה, לא נעשה בו שימוש ממצה.
מהאמור עולה שלבד מיוזמה חלקית של כמה רשויות מקומיות ושל יח"ס, המשרד אינו פועל לקידומו של שירות זה ואינו מנגיש כלי זה, על יתרונותיו, לידיעת ציבור ההורים המצויים בהליכי גירושין.
המשרד מסר בתשובתו כי מדובר בכלי התערבות חשוב, משלים ומשמעותי לטובת המטופלים, אך כמות הסדנאות המתוארת היא המיטב שניתן לקיים ביח"ס במסגרת כוח האדם הקיים.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את פעילותן החשובה של יח"ס בארגון קבוצות תמיכה להורים גרושים.
עם זאת, נמצא כי אף ששירות זה לכאורה פתוח לכל דורש, בפועל רוב המשתתפים מופנים על ידי עו"ס יח"ס המכירה אותם מהתערבות קודמת; בודדים מגיעים ביוזמת ם.
ניתן היה לצפות כי המשרד יפעל לעידוד השתתפותן של משפחות המצויות בהליכי גירושין, ובפרט משפחות המצויות בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה המוכנות להשתתף בסדנאות אלה; אולם נמצא כי המשרד אינו פועל להנגשת המידע על שירות זה לציבור המתגרשים.
על המשרד לבחון את האפשרויות השונות להגדלת מספר הסדנאות, בין היתר באמצעות מיקור חוץ.
65 " ,ראו ענת ענבר, חיה נבו, סוזן להמןיחידות הסיוע ליד בתי המשפט לענייני משפחה - עשור לפעילותן", משפחה במשפט, ב' (2009,) 'עמ47 .
66 ,ראו חנה לאופר, איתנה ברמן "שני בתים וגשר ביניהם - סדנאות להורים בהליכי פרידה וגירושין", משפחה במשפט, ב' (2009 '), עמ65.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1433 .
היעדר מענים ייעודיים לילדים .
עם הגידול במספר הזוגות המתגרשים חל כאמור גידול גם במספר הילדים החיים במשפחות חד -הוריות שבראשן עומד הורה גרוש.
ילדים אלו עלולים לסבול מכל מיני קשיים, ובהם שינויים דרסטיים באורח חייהם, אובדן המסגרת והביטחון של הרשת המשפחתית וחשיפה לקונפליקטים מתמשכים בין ההורים.
ילדים הגדלים במצב מתמשך של סכסוך גירושין בעצימות גבוהה חשופים לסיכון גבוה יותר לפתח הפרעות רגשיות והתנהגותיות67 .
קשיים אלו צוינו גם בדוח סילמן שקבע כי ילדים שהוריהם מצויים בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה הם ילדים בסיכון68 .
תמונת מצב דומה עולה גם מהתסקירים שניתח משרד מבקר המדינה.
בכ-56% ( מהתסקירים44 מ-78 תסקירים שנבדקו) תוארו קשייהם של הילדים בהיבטים שונים (כגון חברתיים, רגשיים ולימודיים), וקשיים אלה יוחסו להליכי גירושין ממושכים וקשים או לסכסוך גירושין בעצימות גבוהה.
כמו כן, תוארו קשיים רגשיים המשפיעים על תפקוד הילדים, דוגמת קושי להתמודד עם מצבי תסכול עד כדי אובדן שליטה, התפרצויות זעם, מצב רוח כללי ירוד, בעיות התנהגות וקשיים לימודיים.
למשל, בתסקירים ציינו עו"ס ס"ד כי "הסכסוך בין ההורים גורם נזק רגשי והתפתחותי לילדים שנאלצים לעמוד בפני בחירה כל כך קשה וגורם להם להיקרע בין העולמות"; "הבנות מתמודדות עם קשיים רגשיים , מעורבות בסכסוך ומתארות קשיים ביחסים עם ההורים אך הן אינן מקבלות מענה לכך".
נוסף על כך, 50% ( מהתסקירים39 מ-78 תסקירים שנבדקו) כללו המלצות שעניינן מענה טיפולי לילדים (רגשי או אחר)69 , דוגמת שילוב הילדים במועדונית טיפולית, מתן טיפול רגשי במרכז לילד ולמשפחה וטיפול דיאדי70 .
,נוכח מספרם ההולך וגדל של ילדים החיים במשפחות המצויות בהליכי גירושין הקשיים שהם מתמודדים עימם והחשש להעברה בין-דורית של קשיים אלו, נכון היה עושה המשרד אם היה פועל על פי המלצות דוח סילמן ודואג לפיתוח והרחבה של מענים ייעודיים שיסייעו לילדים ברכישת מיומנויות חדשות .
67 " ,יעל הרמל, רונית צורילדים כקורבנות בהליכי פירוד וגירושין", בתוך: הורוביץ דבורה, יורם בן- יהודה ומאיר חובב (עורכים) , התעללות והזנחה של ילדים בישראל: הנפגעים, אכיפת החוק והמשפט, רפואה, חינוך ורווחה, אשלים, ירושלים (2007 '), עמ889 עד909.
68 ילדים ובני נוער החיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם וכתוצאה ממצבים אלו נפגעה יכולתם לממש את זכויותיהם על פי האמנה לזכויות הילד בתחומים הבאים: קיום פיזי, בריאות והתפתחות; השתייכות למשפחה; למידה ורכישת מיומנויות; רווחה ובריאות רגשית; השתייכות והשתתפות חברתית; הגנה מפני אחרים ומפני התנהגויות מסכנות שלהם עצמם (דוח ועדת שמיד, עמ' 67 .
) 69 יודגש כי חלק מהתסקירים נוגעים למשפחות שלהן ילדים בגיל ינקות ופעוטות, שסביר שלא יופנו לטיפול כלשהו מפאת גילם הצעיר.
70 טיפול משפחתי משותף להורים ולילד הכולל גם מפגשי הדרכת הורים.
במהלך המפגשים המטפל צופה באופן ישיר ביחסים ובאינטראקציה בין ההורה לבין הילד ויכול לסייע להורים "בזמן אמת".
שיאפשרו להם להתמודד עם חוסר הוודאות הכרוך בגירושי הוריהם, "לנרמל" את חוויותיהם ולעזור להם לקבל תמיכה חברתית ורגשית71.
נמצא כי המשרד אינו מקדם מענה ממוקד בילדים להורים המצויים בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה, גם לא במסגרת התחנות לטיפול זוגי ומשפחתי.
אישוש נרחב לכך ניתן מתשובות עו"ס ס"ד לשאלון משרד מבקר המדינה - כ-76% מהמשיבות סבורות כי במשרד הרווחה ניתנים מענים מעטים לטיפול רגשי בילדים להורים בסכסוך גירושין או שכלל אין מענים; לדבריהן, "הכי חסר מענים טיפוליים לילדים הנקלעים לסכסוך" ו"צריך להגביר את המענים לטיפול רגשי בילדים".
להלן בתרשים 8 תמונת המצב העולה מתשובות עו"ס ס"ד לשאלון בנוגע למענים שמשרד הרווחה מספק לטיפול רגשי בילדים להורים בסכסוך גירושין, כפי שפורט לעיל: תרשים 8 : באיזו מידה קיימים במשרד הרווחה מענים מספקים לטיפול רגשי בילדים להורים בסכסוך גירושין?
דברים אלו עלו גם על ידי אימהות גרושות בקבוצת מיקוד שערך משרד מבקר המדינה: "שש שנים ביקשתי טיפול לילד, וכל פעם שביקשתי אמרו לי שלא צריך, או שאין ואי-אפשר לתת.
רק כשזה התפוצץ והוא התנהג באלימות, הם נזכרו שהוא צריך טיפול"; "אם לא ידאגו לילדים הללו, אז זה העתיד שלנו ואנו פוגעים בו"; "אם הבת שלי הייתה חוזרת עם סימנים כחולים על הידיים, היו מטפלים בכך".
יצוין כי משנת 2012 נערך מדי שנה במסגרת יח"ס סמינר שכותרתו "הורה לא- משמורן וילדו", המיועד להורים לא -משמורנים וילדיהם, אשר יש קושי בקשר ביניהם, והם משתתפים בו בדרך כלל על פי הפניה של עו"ס יח"ס או עו"ס ס"ד .
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1435 .
כל סמינר נמשך שלושה ימים, ובסך הכול השתתפו בסמינרים כ-125 הורים וילדים מרחבי הארץ.
בתום הסמינר דיווחו המשתתפים על חיזוק הקשר בין ההורה לילד ועל שיפור התקשורת ביניהם.
עד סוף 2016 נערכו עוד חמישה סמינרים כאלה בסבסוד משרד הרווחה.
בדצמבר 2018 עדכן המשרד כי בכוונתו לערוך בשנת 2019 .
שלושה סמינרים מסוג זה משרד מבקר המדינה מציין בחיוב פעילות זו של יח"ס לחיזוק הקשר בין ההורה הלא-משמורן לילדו.
אולם אין די בפעילות נקודתית זו כדי לענות על הצורך, כפי שהמליץ והדגיש גם משרד הרווחה כאמור, כדי לספק מענים ייחודיים לילדים שהוריהם מצויים בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה.
בתשובתו הסכים משרד רווחה כי עדיין לא פותחו מענים ותוכניות ייעודיות לילדים במשפחות בהליכי גירושין, אך הדגיש כי נעשות פעולות רבות להתאים את השירותים הקיימים לטיפול גם בילדים אלו, וכי נכון להשתמש במסגרות טיפוליות קיימות בקהילה תוך התאמתן לצורכי האוכלוסייה.
נוכח מספרם הגדל והולך של הילדים במשפחות בהליכי גירושין והסיכון לפגיעה בהם כאמור, ו לאור הצורך הברור שעלה מצד עו"ס ס"ד ומהמשפחות עצמן, חשוב ביותר שהמשרד י פתח מענים ייחודים לילדים אלו, ולכל הפחות ישתמש בתשתית של המענים הקיימים, דוגמת התחנות לטיפול זוגי ומשפחתי, כפי שהוא עצמו הציע בתשובתו.
מהאמור לעיל עולה כי למרות ניסיונותיו לא עלה בידי משרד הרווחה להבנות באופן מערכתי רצף של שירותים ומענים ייעודיים למשפחות בהליכי גירושין.
על משרד הרווחה לפעול לגיבוש תוכנית סדורה לטיפול מערכתי במשפחות כאלה.
במסגרת זו, עליו לבחון את המשאבים שנדרשים להפעלת התח נות לטיפול זוגי ומשפחתי ולקידום מיצוי הפוטנציאל של מערך זה, וכן את הדרכים כיצד לתמוך בהרחבה משמעותית של קבוצות תמיכה להורים גרושים במסגרת יח"ס והרשויות המקומיות.
כמו כן, עליו לפעול על פי המלצותיו הוא לאפשר לילדים שהוריהם בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה, וזקוקים לטיפול, לקבל מענים ייחודיים שיסייעו להם להתמודד עם המשבר המשפחתי הקשה, כדוגמת טיפול רגשי, פסיכולוגי או התנהגותי.
72 ממחקרים עולה כי ליחסים איכותיים עם ההורה הלא -משמורן יש השפעה חיובית ניכרת על התנהגותו, על מצבו הנפשי ועל התפתחותו הרגשית והפיזית של הילד.
כמו כן, יציבות הקשר של הילד עם שני הוריו היא אחד הגורמ ים המשמעותיים התורמים להסתגלות מיטיבה לאחר הגירושין.
ראו עדי שפרמן-לילינג, רות ריכטר, ' "אני יכול להיות עם אבא וליהנות אתו': סדנאות לחיזוק קשר של הורה לא-משמורן עם ילדיו", חברה ורווחה, ל"ו (1) (2016 '), עמ113 עד127.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי הוא רואה חשיבות רבה בהמשך פיתוח רצף שירותים למשפחות בהליכי גירושין, כולל הרחבת המענים בשירותים קיימים.
המשרד עדכ ן כי שינוי ארגוני שחל בימים אלו יחבר בין שירותים שונים המיועדים למשפחות, לילדים ולבני נוער במטרה להבנות להם רצף שירותים מאוחדים תוך איגום משאבים.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1437 .
סיוע גורמי הרווחה להליך המשפטי- עבודת עו"ס לעניין סדרי דין .
סמכויות עו"ס ס"ד מעוגנות בחוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי-נפש ונעדרים), התשט"ו-1955 , ובחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב- 196273.
, ומתכונת עבודתה קבועה בתע"ס בעת בדיקה של המשפחה וגיבוש ההמלצות לבית המשפט חלק מהתפקיד של עו"ס ס"ד הוא להנחות, לסייע ולהדריך את ההורים במימוש האחריות ההורית המשותפת , תוך הסתייעות בצוות מחלקת הרווחה שברשות המקומית וכן בשירותים נוספים הניתנים בקהילה.
לצורך הכנת התסקיר, על עו"ס ס"ד להיפגש באופן אישי עם ההורים ביחד ולחוד ועם כל ילדי המשפחה לחוד וביחד עם הוריהם.
עליה לאסוף נתונים ממוסדות החינוך, הבריאות והרווחה בקהילה וכן ממטפלים וממוסדות שהמשפחה נמצאת עימם בקשר.
מעצם טבעו הליך כתיבת התסקיר הוא הליך חודרני ומעורר לעיתים כעס ותחושות תסכול בקרב בני המשפחה, המופנים כלפי עו"ס ס"ד.
מכאן, סביבת עבודתה רוויה בלחץ, ברגשות שליליים ובמתח רב.
זמני המתנה בלתי סבירים לתסקירים .
חשיבותו של התסקיר היא כאמור בהיותו אמצעי המסייע לשופט בהכרעתו השיפוטית שבמרבית המקרים לא תינתן בהיעדרו.
בהתאם לכך, ככל שמלאכת הכנת התסקיר והגשתו לבית המשפט מתעכבות, כך מתעכבת ההכרעה השיפוטית בסכסוך הגירושין, בין היתר לגבי משמורת שההורים מקבלים וזמני השהייה עם הילדים.
בהתחשב בכך שעל עו"ס ס"ד להיפגש עם גורמים רבים לצורך הכנת התסקיר, הקדשת זמן לא מבוטל להכנתו היא צורך בלתי נמנע.
מחקר שנערך עבור המשרד בשנת 2002 העריך כי לצורך הכנת תסקיר נדרשות 30.
6 שעות עבודה (דוח אופק).
ב -15 השנים שחלפו מאז לא בדק המשרד מחדש הערכה זו.
נוסף על הכנת התסקיר עצמו, המשרד מגדיר כזמן ההמתנה לתסקיר את פרק הזמן שחלף ממועד קבלת הצו השיפוטי להכנתו עד הפנייה הראשונה של עו"ס ס"ד למשפחה שבעניינה היא נדרשת.
להלן בתרשים 9 מוצגים הנתונים לגבי משך זמן ההמתנה לפי דיווחי עו"ס ס"ד בשאלון מבקר המדינה: .
73 נוסף על אלו, יש חוקים רבים המעגנים את פועלה והתערבותה של עו"ס ס"ד, דוגמת חוק גיל הנישואין, התש"י-1950 .
תרשים 9 : משך הזמן מרגע קבלת צו בית המשפט להכנת תסקיר במחלקה ועד לתחילת טיפול העו"ס בתסקיר מהתרשים עולה כי בכ -40% מהמקרים הטיפול בהכנת התסקיר אינו מתחיל לפני חלוף חודש עד שלושה חודשים ממועד קבלת הצו השיפוטי, ובכ -31% מהמקרים ההמתנה אף ארוכה יותר - מעל שלושה חודשים ולעיתים גם שנה שלמה.
להמתנה זו יש להוסיף את זמן הכנת התסקיר עד הגשתו לבית המשפט.
להלן בתרשים 10 מוצגים הנתונים לגבי משך הכנת תסקיר מתחילת הטיפול במשפחה עד הגשתו לבית המשפט, לפי דיווחי עו"ס ס"ד בשאלון מבקר המדינה74 : .
74 זמן זה אף מתארך במקרים שבהם נדרשת הפניה לוועדת תסקירים.
הוועדה משמשת את עו"ס ס"ד לצורך התייעצות וסיוע בגיבוש המלצות ודרכי התערבות במקרים מורכבים.
הוועדה פועלת ברשות המקומית ובראשה עומד ראש המחלקה לשירותים חברתיים או מי מטעמו, וחבריה הם עו"ס ס"ד האחראית להכנת התסקיר ומדריך ראש צוות; במידת האפשר ניתן לזמן פסיכולוג ילדים או פסיכיאטר.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1439 .
תרשים10 : משך הכנת התסקיר מתחילת הטיפול במשפחה ועד הגשתו לבית המשפט בביקורת הועלה כי אף שבית המשפט קוצב זמן להגשת תסקיר, על פי רוב 45 ,ימיםבפועל במקרים רבים חולפים חודשים ארוכים, ואף יותר משנה, ממתן הצו השיפוטי להכנת תסקיר עד הגשתו לבית המשפט.
למשל, בפני משרד מבקר המדינה הובא תסקיר שממועד הוצאת הצו (ספטמבר 2017 ) עד מועד סיום כתיבתו (מאי 2018 ) חלפו שמונה חודשים; ובמקרים נוספים עלה כי משך ההמתנה היה יותר משנה - מועד הוצאת הצו של תסקיר נתון היה דצמבר 2016 ומועד השלמתו היה במרץ2018 , וכן מועד הוצאת הצו של תסקיר אחר היה יוני 2015 והוא הושלם כמעט שנתיים אחרי, במרץ2017.
במסגרת מענה מערכת בתי המשפט היא ציינה כי "אכן מטעמים של מצוקת כוח אדם קשה במשרד הרווחה, משך הזמן הנדרש לשם קבלת תסקיר, או חוות דעת אחרת, מאת עו"ס לסדרי דין ארוך עד מאוד, ובמקרים מסוימים, במקומות שונים בארץ, מתארך אף למעלה משנה.
תסקיר חיוני לבית המשפט לצורך מתן החלטה מושכלת בהליך".
הרשויות המקומיות, מחוזות משרד הרווחה ואף שופטים ודיינים התריעו במהלך השנים על הבעיה גם בפני הנהלת המשרד ומחוזותיו.
למשל, פנייתה של עיריית תל אביב ביוני 2009 למחוז תל אביב והמרכז של משרד הרווחה בדבר עומסי עבודה גדולים והמתנה של שישה חודשים ויותר עד להכנת התסקיר; בשנת 2016 פנתה עיריית רמלה לאותו מחוז והתריעה על כך שכ -90 תסקירים בתחום סדרי דין בכללותו נמצאים בהמתנה של כשנה; ובשנת 2017 העלתה עיריית חיפה קשיים דומים בפני הנהלת מחוז חיפה והצפון.
בשנים 2015 עד2017 העלו כמה שופטים לענייני משפחה ודיינים תלונות על עיכוב בהגשת תסקירים; כמו כן, משנת 2011 עד מועד סיום הביקורת הועלו תלונות מטעם גורמים ממחוזות משרד הרווחה ומהנהלת השירות.
גרוש: "חיכינו ארבעה .
עיכובים ממושכים אלה, מלבד העובדה שהם אינם עומדים בדרישות צווי בית המשפט, הם גם גורמים לשורה של נזקים ועלולים אף להעצים את הסכסוך הזוגי והמשבר המשפחתי תוך פגיעה בילדים.
אף שהמשרד מודע לעיכובים חריגים אלו, הוא לא נקט את הפעולות הנדרשות על מנת להסיר את החסמים הגורמים לכך ולצמצם את זמני ההמתנה.
משאלון משרד מבקר המדינה עולה כי עו"ס ס"ד מודעות היטב להשלכות השליליות של ההמתנה לתסקיר על המשפחות ולנזקים הכואבים שנגרמים להורים ולילדים; חלקן ציינו גם את הפגיעה באמון המשפחות בסיוע שנותנות מערכות הרווחה והמשפט בכללותן עקב עיכובים אלה.
להלן כמה תשובות לדוגמה: "ההמתנה משפיעה בעיקר על הילדים ומצבם.
הילדים הם הניזוקים העיקריים ונמצאים בלב הקונפליקט.
במקרים של נתק עם אחד ההורים, ככל שהזמן עובר, קשה יותר לחדש את הקשר.
קל וחומר במקרה של ניכור הורי"; "ברוב המקרים, מכניס את המשפחה למצוקה גדולה"; "המשפחות מאבדות אמון במערכות המשפט והרווחה".
נושא זה עלה גם במסגרת קבוצת המיקוד של אבות גרושים: "חיכינו ארבעה חודשים רק להיכנס למערכת, שימונה פקיד סעד.
זה דם, דימום איטי שלי.
זו שנה וחצי של גיהינום.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד הרווחה כי נוכח הנזקים החריפים שנגרמים בשל עיכובים חריגים בתהליכי הכנת התסקירים, נזקים הידועים לו כבר שנים רבות וגורמים רבים הצביעו עליהם, עליו לפעול ללא דיחוי להסרת החסמים הגורמים לכך; מדובר בנזקים שלהם השלכה שלילית מתמשכת לא רק בטווח הקצר - עד מתן החלטה בעניין המשפחה המתפרקת - אלא גם על כל פרט במשפחה ועל כולם יחד בטווח הארוך.
הורי הילדים יישארו לעד הוריהם ולעד יידרשו למלא תפקידם כהורים אף אם יעשו זאת בנפרד.
אשר לילדים, החובה היא למזער את ההשלכות השליליות אשר נובעות מהחלטת הוריהם להיפרד.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אי-הכנת תסקירים במועד היא גם זילות של הצווים השיפוטיים.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי הוא מתכוון להוציא הנחיה לעו"ס ס"ד שתגביל את משך הכנת התסקיר ל-45 ימים או שהכנתו תיעשה לפי לוח זמנים שייקבע על ידי בתי המשפט; כמו כן, המשרד החליט לתת עדיפות גבוהה לתחום סדרי דין, והוא יקצה כ-100 תקנים יעודיים ("צבועים") לנושא כברבשנת 2019 , לפי תוספת כוח האדם שהוקצתה לכלל התחומים לרשויות מקומיות.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1441 .
ליקויים בניהול משרד הרווחה את תחום סדרי הדין .
הממשלה נדרשת לפעול לשיפור תפקודה, ובין היתר לצורך כך עליה לקיים תכנון שיטתי ומשמעותי 75 .
מדריך התכנון הממשלתי משנת 201076 מתווה את תהליך התכנו ן שמשרדי הממשלה אמורים לבצע, וראשיתו בהערכת מצב משרדית המבוססת בין היתר על איסוף וניתוח של נתונים ומידע, היכולה לסייע להנהלת המשרד הממשלתי לבחון ולקבוע באופן מסודר את מטרותיו, יעדיו וסדרי העדיפויות שלו ואת הדרך למימושם.
תוצרי הערכה זו אמורים להתגבש לתוכניות עבודה משרדיות עדכניות שיכללו בין היתר את כלי המדיניות הנדרשים למימושה - מדדי תפוקה, מדדי תוצאה לבחינת אפקטיביות הפעולות שנעשו, הקצאה תקציבית ולוח זמנים לביצוע77.
להלן פרטים על כשלים מרכזיים של משרד הרווחה בניהול המדיניות בתחום סדרי הדין.
עיצוב מדיניות בתחום נתון צריך להיות מושתת על מידע מקיף ואמין ועל ידע מקצועי מצטבר78 , ומשרד מבקר המדינה עמד לא אחת על החשיבות שבאיסוף נתונים.
איסוף שיטתי של נתונים משמש כלי תשתיתי בארגז הכלים הניהולי79 , ובאמצעותו המשרד יכול לגבש תמונת מצב עדכנית בנוגע להיקףולמאפיינים של עבודת עו"ס ס"ד ולליקויים בעבודתן וכן לצורכיהן וקשייהן של המשפחות המטופלות.
בדומה לתקני עובדים סוציאליים באשר הם, גם בתחום סדרי דין אין משרות ייעודיות ( "צבועות "), ו הן נקבעות על פי החלטת מנהלי המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות לפי צרכים המתעוררים בעבודה השוטפת.
75 באמצע שנות השמונים של המאה העשרים הוקמה ועדה ציבורית לבחינה כוללת של שירות המדינה (ועדת קוברסקי), שאחת מוועדות המשנה שלה עסקה בעבודת המטה והכנת חומר לשיפור דיוני הממשלה.
בדוח הוועדה, שאושר על ידי הממשלה בשנת 1990 , כלולות המלצות הנוגעות לפיתוח תורת ניהול, להנהגת עבודת מטה ולשיפור תכנון העבודה.
להרחבה בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 53 ב(2003 '), "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ5 עד110.
76 מדריך התכנון הממשלתי גובש על ידי משרד ראש הממשלה, והוא נועד לשמש כלי עזר לתכנון העבודה במשרדי הממשלה וליצירת תשתית מושגית משותפת.
77 ,עוד על חשיבותה של קביעת מדיניות ראו מבקר המדינה דוח שנתי 64 ג(2014 ), "פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה", עמ' 147 עד166 .
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67 ב(2017 '), "ילדים ובני נוער בסיכון בפנימיות משרד הרווחה", עמ 731.
79 ,מבקר המדינה דוח שנתי 65 ג(2015 ), "פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עו בדים בשכר נמוך", עמ' 1034 עד1036 ,", ו"היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות עמ' 1157 עד1158 ; דוח שנתי 67 ב(2017 ), "מעגלים- הקרן למען בעלי מקצועות שוחקים - אפקטיביות וסדרי ניהול", עמ' 782 עד783 , ו"טיפול המוסד לביטוח לאומי בתביעות נגד צד שלישי (שיבוב)", עמ' 1141 עד1143 .
הנתונים הבסיסיים הנוגעים לתחום סדרי הדין שחשוב שהמשרד יאסוף אותם הם: מצבת כוח האדם של העוסקים בתחום, דהיינו מספר עו"ס ס"ד המועסקות ברשויות המקומיות ופרטיהן, וכן נתונים על היקף עבודתן, כמו מספר התסקירים הנכתבים מדי שנה ומשך הזמן ה דרוש לכתיבתם וזמני ההמתנה לכתיבת תסקיר.
על אף האמור העלתה הביקורת כי המשרד אינו מקפיד לאסוף נתונים על מספר העוסקים בתחום סדרי דין, והנתונים המצויים ביד ו חלקיים בלבד, וגם הם אינם עדכניים.
אמנם המשרד מפרסם מדי שנה את מספר עו"ס ס"ד ואת מספר התקנים בתחום זה במסגרת חוברת שכותרתה "סקירת השירותים החברתיים" 80 , ,אך מבירור עימו עלה כי מדובר בהערכה כללית של הנהלת השירות שאינה מבוססת על בסיס נתונים בתוקף, וממילא אין מדובר בבסיס נתונים המתעדכן באופן שוטף.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי בימים אלו הוא עוסק בעדכון הרשימות בתחום סדרי דין לגבי שמות העובדים, סוג המינוי ואחוזי המשרה.
עוד מסר כי נכון למועד סיום הביקורת יצא חוזר מנכ"ל מיוחד, ועל פיו נדרשים מנהלי המחלקות להקפיד ולדווח בכתב על כל עו"ס המחזיק במינוי והפסיק את עבודתו.
ע וד הוסיף כי במקביל הוא מוביל מהלך להבניית ממשק לתיק לקוח במחלקות, כך שניתן יהיה לעקוב בזמן אמת אחר רשימות ההמתנה, מספר הצווים בהמתנה וזמני ההמתנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי עליו לאסוף נתונים מהימנים על מספר עו"ס ס"ד שהוא מעסיק ולעדכן נתונים אלה באופן שוטף.
אי-התאמת המשאבים לשינויים החברתיים .
בהתאמה לגידול המשמעותי במספר הזוגות המתגרשים, אשר הואץ מראשית המאה העשרים ואחת, עלה בשנים 2010 עד2018 מספר השופטים בבתי המשפט לענייני משפחה מ -52 ל-74 (גידול של כ -42% ); גם מספר הדרישות לתסקירים עלה מכ - 11,500 תסקירים בשנת 2010 לכ- 14,780 בשנת2016 (גידול של כ-28% ).
על מנת לספק את השירותים לציבור באופן נאות נדרש מהמשרד להתאים את מדיניותו למציאות זו, לרבות גורמי הייצור, שיאפשרו מתן מענה לצרכים המתרבים - תקציבים וכוח אדם.
להלן משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1443 .
נושא העומס המוטל על עו"ס ס"ד והשלכותיו הקשות נדון בכמה וכמה ועדות מקצועיות של המשרד שהמלצו תיהן הונחו לפתחו והוא אף אימץ את רובן, כמפורט להלן: דוח ועדת סלונים-נבו ( 2008): צוות בדיקה בראשות פרופ' ורד סלונים -נבו, בנושא עבודתן של פקידות סעד לסדרי דין, הדגיש את מצוקת כוח האדם בתחום זה, ועמד על כך שמערך זה פועל מזה שנים בתת -תקן הגורם לעומס עבודה הגורר אחריו הגשה מאוחרת של תסקירים לבית המשפט המסלימה ומחמירה את הסכסוך ההורי.
הוועדה הפנתה לממצאי ועדת בדיקה קודמת לפקידי סעד לחוק הנוער ולסדרי דין (ועדת פוזנר) משנת 2005 , אשר הצביעו על חוסר משמעותי בתקני עו בדים סוציאליים המונע בין היתר מינוי פקידי סעד לסדרי דין.
בשנת 2009 אימץ המשרד את המלצות ועדת סלונים-נבו81 .
ועדת סילמן ( 2014) : הוועדה הצביעה על העומס הרב בעבודת עו"ס ס"ד והמליצה על קביעת תקינה ועומסי מקסימום בעבודת העובדים הסוציאליים לחוקים השונים, ובהם עו"ס ס"ד82 .
סקר של איגוד העובדים הסוציאליים: סקר מעמסה שערך האיגוד בשנת 2014 , והוגש להנהלת משרד הרווחה באותה שנה, הצביע על עומסי העבודה וגורמי הלחץ שעו"ס ס"ד מתמודדות עימם ועל השחיקה הגדולה המאפיינת את התחום.
האיגוד חזר והציג קשיים אלו בשנת 2015 והתריע על ירידה של33% .
במספר משרות עו"ס ס"ד מאוישות תקני עו"ס לעניין סדרי דין: במהלך השנים הקצה המשרד משאבים עבור הרחבה והשבחה של שירותים הניתנים בתחום סדרי דין בכללותו.
למשל, הקצאת תקציב לצורך פתיחת יח"ס נוספות והעסקת עו"ס יח"ס ועורכי דין בעקבות חוק מ הו"ת; הפעלת מרכזי קשר ושיפור תפקודם; הפעלת פיילוט בנושא תיאום הורי; והבניית תסקיר חדש והטמעתו כאמור.
בביקורת עלה כי למרות הגידול המשמעותי בכמות התסקירים הנדרשים על ידי בתי המשפט, מספר תקני עו"ס ס"ד נותר בעינו, ואף פחת, כמתואר להלן בתרשים 11 : .
למעט ההמלצות הנוגעות למינוי אומבודסמן למשרד הרווחה 82 ועדת סילמן הפנתה גם לדוח אופק משנת2002 שהצביע על בעיית העומס של העו"סים והצורך בתגבור ותקינה חדשה.
ואף שחלפו יותר מ-15 .
תרשים 11 : מספר תקני עו"ס ס"ד83 ,לעומת מספר התסקירים 2010 עד 2016 .
על פי נתוני משרד הרווחה.
נתוני התסקירים מעוגלים לעשרות .
התרשים מצביע על חוסר ההלימה בין מספר התסקירים הגדל בהתמדה לבין מספר תקני עו"ס ס"ד שאינו גדל, ואף פוחת.
משמעות עובדה זו היא הגברת העומס על עו"ס ס"ד ועימה ההשלכות על הטיפול במשפחות.
למרות המלצות של כמה ועדות על דרכים לתיקון המצב, ואף שחלפו יותר מ-15 שנים, בעיית עומסי העבודה, זמני ההמתנה הארוכים לתסקירים והנזק הנגרם בעקבותיהם, נותרו בעינם; הנהלת המשרד לא גיבשה תוכנית אופרטיבית כדי לתת מענה למצב בעי יתי זה.
העיכוב הממושך במתן התסקירים היא גם זילות החלטות שיפוטיות.
על משרד הרווחה לפעול ללא דיחוי לגיבוש ויישום של תוכנית אופרטיבית אשר תיתן מענה בנוגע למצב זה.