HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מיליון ש"ח) שולמה על ידי רשות מקרקעי ישראל בתמורה להשתתפותו בתשלום קיבל המשרד פטור מתשלומי דמי שימוש לעשר שנים.
תכנון המבנה החדש של המל"פ נעשה בהתאם לפעילות המל"פ בשנת 2012 .
כאמור, בשנים2012 - 2017 פרשו רוב העובדים המקצועיים מהמל"פ ובעקבות פרישתם הפסיקו לפעול כל המחלקות במל"פ מלבד אחת.
אף שהמשרד טרם החליט לגבי המשך פעילותה של המל"פ ולגבי המבנה הארגוני שלה, בעת אישור הפרוגרמה למבנה בשנת 2013 הוקצו למל"פ14 .
חדרים במבנה החדש זאת ועוד, מחצית מהחדרים שהוקצו לשימוש המל"פ יועדו למחלקות שבאותה עת כבר נסגרו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי ה החלטה להשקיע מיליוני ש"ח במבנה חדש אמורה להתבסס על עבודת מטה מסודרת ומדוקדקת, הכוללת תחזית תחומי פעילות המל"פ וכוח האדם שיועסק בה בעתיד.
אולם הביקורת העלתה שלא נעשתה עבודה כזו, וכי תוכנית הבנייה אושרה ללא קשר לעובדה שהמשרד הפסיק לגייס עובדים חדשים במקום אלו שפרשו ולכך שמחלקות רבות נסגרו .
השקעת המשרד במעבדה, בסכום של כ-13 ,מיליון ש"חלצורך התאמת המבנה לצרכיה המיוחדים של המל"פ, עלולה לרדת לטמיון בשנים הקרובות, אם תתקבל החלטה שלא "להחיות" את המל"פ.
תמונה 1 : חזית המבנה החדש שישמש את המל"פ וגופים נוספים .
צילום: צוות הביקורת, נובמבר 2017.
אי-ניצול ציוד מדידה .
בנובמבר 2017 החזיקה המל"פ ציוד בעלות כוללת של כ -8.
בעקבות פרישת העובדים בלי גיוס עובדים חדשים במשך כעשור, נותר ללא שימוש ציוד בשווי כ-3.
2 מיליון ש"ח, שהם כ-40% מעלות כלל הציוד.
חלק משרד הכלכלה והתעשייה |279 .
מהציוד עדיין נמצא באריזה המקורית ולא נעשה בו כל שימוש.
יצוין כי ציוד מדידה שאינו בשימוש ואינו מתוחזק באופן שוטף, אינו מכויל כיאות; לפיכך אם יוחלט להפעילו מחדש, יהיה צורך בכיולו מחדש.
תהליך הכיול לצורכי המל"פ עשוי להימשך מעל שנה, ועלותו יקרה בהתחשב בעלות המכשירים.
קשיים בניהול המעבדה .
ככל גוף עסקי אחר זקוקה המעבדה למנהל לצורך קביעת אסטרטגיה, קבלת החלטות תפעוליות ויצירת עוגן מקצועי שיוביל וינחה את צוות העובדים.
מאז שנת 2003 מפעיל משרד הכלכלה במל"פ שיטת ניהול המפרידה בין סמכויות מינהליות לבין סמכויות מקצועיות.
הסמכות המינהלית במל"פ נמסרה לעובד משרד הכלכלה , שהיה אחראי לאגד אגפי המשרד בתחום התקינה (מינהל התקינה).
הסמכות המקצועית הופקדה בידי עובד המל"פ.
בשנת 2014 פרש מנהל מינהל התקינה, שהיה הסמכות המינהלית , ממשרד הכלכלה, והמל"פ נותקה ממינהל התקינה במשרד ה כלכלה ואוחדה עם היחידה למשקלות ומידות.
פרשה המנהלת המקצועית של המל"פ, ולא מונה מחליף מאז שנת 2015 מנהל את המל"פ במשרה חלקי ת עובד ביחידה אחרת של המשרד, שאינה קשורה מהבחינה המקצועית לתחום פעילות המל"פ.
יוצא אפוא שהמל"פ פועלת זה שנתיים בלי מנהל מקצועי, ומנוהלת בפועל על ידי עובד העושה זאת במשרה חלקית בלבד.
דבר זה מצביע על חוסר החשיבות שמייחס משרד הכלכלה למל"פ, למרות ההשקעה של מיליוני ש"ח במבנה חדש עבורה.
אי-כינוסה של המועצה המייעצת .
בשנת 1985 ,בעת שהמל"פ הוגדרה המעבדה הלאומית בעניין מטרולוגיה, מינה שר המסחר והתעשייה דאז מועצה מייעצת של 17 חברים, שתפקידה להציע לו מדיניות לאומית ארוכת טווח בנושאים של כיול סטנדרטים פיזיקליים ושל הסמכת מעבדות כיול.
המועצה גם אמורה לפקח על ביצוע המדיניות הלאומית בנושא כיול וסטנדרטים.
יו"ר המועצה הוא מנהל המל"פ; וחברים בה נציגים ממכון התקנים, מהתעשייה, ממשרדי הממשלה, מהאיגוד הישראלי לאבטחת מידע וממוסדות להשכלה גבוהה.
המל"פ אמורה להציע לשר הכלכלה, לאחר התייעצות עם המועצה, מדיניות לאומית ארוכת טווח בנושא כיול וסטנדרטים.
הבדיקה העלתה כי המועצה המייעצת התכנסה פעמים ספורות לאחר הקמתה, והיא אינה פעילה זה יותר מ-30 שנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי יש מקום לבחון את הצורך להפעיל שוב את המועצה המייעצת, על ידי בחירת נציגים מתחום המטרולוגיה, כדי לייעץ לשר בתחום זה ולהגדיר מחדש את תפקידי המל"פ .
כינוס המועצה עשוי לסייע בקבלת החלטה על עתיד המל"פ ובקביעת מדיניות ארוכת טווח בנושא הכיול כפי שהוגדרה בהנחיית השר בשנת 1985 ; כמו כן היא תסייע בהכנת תוכנית העבודה השנתית ות וכנית העבודה הרב -שנתית, וכן תקדם הכשרת כוח אדם מקצועי ובניית שיתוף פעולה עם האקדמיה .
הידע המקצועי בתחום המטרולוגיה שבו תחזיק המועצה עשוי לסייע למנהלי משרד הכלכלה, שאינם בקיאים בתחום זה, לקבל החלטות מושכלות לגבי המל"פ.
סמכותה המשפטית של המל"פ לפעול כמעבדה לאומית .
כאמור, מאז שנת 1985 פועלתהמעבדה לפיזיקה על פי ההנחיה הפנימית שכתב שר התעשייה והמסחר דאז, כדי להסמיך אותה לשמש כמעבדת כיול לאומית בתחום מערכת הסטנדרטים הפיזיקליים.
בהנחיה הוגדר תפקידה של המעבדה הלאומית.
בעקבות הנחיית השר מייצגת המל"פ את ישראל כלפי ה-BIPM והיא אף חתמה בשם המדינה על הסכם ה-MRA.
בדיקה עם הלשכה המשפטית במשרד הכלכלה העלתה כי הנחיית השר לא פורסמה ברשומות.
ההנחיה לא פירטה את מקור סמכותו של השר לקבוע את תפקידי המעבדה הלאומית ולהקים את המועצה שתפעל ליד המעבדה ואת הרכבה, והלכה למעשה לא קיבלה תוקף משפטי כצו.
לפיכך מוטלת בספק סמכותה של המל"פ לחתום, בשם המדינה, על הסכמים עם גורמים בין - לאומיים כגון ה-MRA , או לחייב מדינות אחרות להכיר בתעודות הכיול שלה.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד הכלכלה כי בכל חלופה שיבחר לנקוט כדי להפעיל את המל"פ, יהיה עליו לבחון גם את ה אסדרה המשפטית הנדרשת לשם כך, ובין היתר, בעניין מעמד ה החוקי של המעבדה כגוף המייצג את מדינת ישראל לפני גורמים בין-לאומיים בתחום המטרולוגי.
משרד הכלכלה והתעשייה |281 .
חשיבותה של המל"פ לתעשייה .
בעולם בכלל ובישראל בפרט מעבדות מטרולוגיות תורמות במידה רבה לתעשייה ולמשק.
לפי נייר עמדה של משרד הכלכלה משנת 2017 קיומה של מעבדה מטרולוגית לאומית בישראל הוא חיוני, ותרומתה עשויה להתבטא בשישה תחומים עיקריים: 1.
הכרה בין-לאומית ביצוא של המדינה: מעבדה לאומית למטרולוגיה מאפשרת למדינה לעמוד בהתחייבויותיה בהסכמים בין-לאומיים, ובראשם הסכם ההכרה ההדדית של אמנת המטר.
המעבדה היא נדבך הכרחי במערכות האיכות של המדינות, המסייע להסרת חסמי יצוא שעלולים לנבוע מאיכות ירודה של תוצרי התעשייה.
הסכמים בי ן-לאומיים רבים בתחום המסחר תלויים בקיומה של מערכת מטרולוגית תקינה.
עקיבות מטרולוגית עבור תוצרת התעשייה המקומית: תעשיות מסוגים שונים (למשל: תעשיות של טכנולוגיה עילית, מסורתיות וביטחוניות) נדרשות להוכיח עקיבות במדידות ובאבות המידה הבין-לאומיים לצורך ייצור שירותים תקינים והספקתם.
כדי שמעבדה מטרולוגית לאומית תוכל לספק עקיבות ברמה הנדרשת לתעשייה עליה לעמוד בדרגת איכות גבוהה יותר מזו המקובלת בדרך כלל בתעשייה, ובד בבד לבחון את הציוד שלה מול אמות מידה בי ן-לאומיות.
יכולותי ה המקצועיות של מעבדה להעניק שירות זה לתעשייה תלויות ב ביצוע בדיקות משוות בין-לאומיות למעבדות מטרולוגיות לאומיות אחרות ברחבי העולם.
תהליך עריכת הבדיקה מאורגן על ידי ה -BIPM , ( "והתוצאות של הבדיקה מכונות "השוואות מפתח key comparisons).
הסרת מגבלות בקבלת שירותים מחו"ל: כאשר התעשייה המקומית מקבלת שירותי מטרולוגיה ממכונים וממעבדות מטרולוגיות בחו"ל, במקום ממעבדה מטרולוגית לאומית ישראלית, היא עלולה להיתקל בקשיים: (1 ) טלטול הציוד בדרךעלול לפגוע באיכות הבדיקה; (2) ניתנת קדימות בביצוע בדיקות למכשירים של התעשייה המקומית או של מדינות שכנות, ולפיכך לעיתים חל עיכוב ניכר בכיול המכשירים מישראל; (3) לעיתים התעשייה הביטחונית אינה רשאית לשלוח ציוד רגיש לכיול בחו"ל משיקולי סודיות, בעוד שבמעבדה מטרולוגית מקומית ניתן להבטיח שמירה על סודיות; (4) לעיתים מעבדות בעולם מסרבות לכייל ציוד ישראלי, בעיקר בתחומי התעשייה הביטחונית.
פיתוח התעשייה המקומית: ככל שהמדידות מדויקות יותר, כך שרשרת העקיבות טובה יותר, וניתן לפתח מוצרים מתקדמים יותר וברמה גבוהה יותר.
עצם קיומה של אמת מידה מדויקת תורם לפיתוח מתקנים מדויקים יותר.
מעבדה מטרולוגית לאומית עשויה לשמש תשתית לאומית המקדמת את התעשייה בתחומים כגון בריאות, ננו-טכנולוגיה ואנרגיה.
מעבדות לאומיות העוסקות במחקר תעשייתי מאפשרות לגופים מסחריים, ממשלתיים ואקדמיים, הנעזרים במדידות המתבצעות על ידי צוות המעבדה הלאומית, לבצע מחקר תעשייתי מתקדם.
חיסכון למשק המדינה: מתן שירות כיול ברמה גבוהה על ידי המדינה מייתר השקעת כספים של גורמים אחרים במשק בהקמת מערכות כיול עצמאיות ברמה גבוהה או שליחת מכשירים לכיול בחו"ל בעלות גבוהה.
נחיצות לתעשייה המקומית: מבירור שעשה משרד מבקר המדינה בקרב משתמשי שירותי המל"פ בעבר, עולה שיש צורך מובהק במעבדה לאומית שתעניק שירותי כיול ברמה של מעבדת-על, וכן תייצג את המדינה בפורומים בין-לאומיים.
מעבדה זו חייבת להיות בעלת הסמכה בין-לאומית בתחומים שהטיל השר על המל"פ כדי שתעודות הכיול שלה יהיו מוכרות בחו"ל.
יתר על כן, על פי הדרישות הרגולטוריות בשווקים שהתעשייה הישראלית פעילה בהם25 , בכלל זה בתחום הפיננסי, נודעת חשיבות רבה במיוחד לכיול שעונים לצורך קביעת המועד המדויק שבו התרחש אירוע ("חותמת זמן").
לשם כיול השעונים המופעלים במערכות המחשבים יש צורך בגורם שיכייל את השעונים ויהיה מסונכרן עם מערכת מדידת הזמן הבין -לאומית.
לכן יש חשיבות מכרעת לכך שהמעבדה הלאומית לפיזיקה תפעל ותמשיך להיות מתואמת עם גורמים בין-לאומיים העוסקים בת חום זה26.
לפי נייר העמדה, לעומת התועלת הטמונה בהפעלת מעבדת כיול לאומי, עומדים לפני הדרג הניהולי במשרד הכלכלה גם שיקולים נגד הפעלת מעבדת כיול ברמת כיול גבוהה: 1.
עלות גבוהה של ציוד המדידה: ציוד מדידה ברמת דיוק גבוהה מאוד הוא יקר, וכדי שהמל"פ תישאר בחזית הטכנולוגיה יש צורך לעדכן ולחדש את הציוד מפעם לפעם.
צורך מועט יחסית של המשק בבדיקות: המשק הישראלי קטן, והדרישה לשירותי המל"פ נמוכה.
היות שמדובר בכיול תקופתי, התדירות שבה נדרשים שירותי המל"פ נמוכה.
גביית מחיר נמוך בעבור הבדיקה: המחירון של המל"פ אינו מכסה את כל עלויות הבדיקה, בכלל זה עלויות רכישת מכשירי המדידה ותחזוקתם .
יצוין שהמחירון של המל"פ לא עודכן ב-20 השנים האחרונות.
כאשר המל"פ תציע מגוון שירותים לתעשייה יהיה צורך לקבוע מחירון מעודכן.
בקביעת המחירון יש להביא בחשבון את אופן העבודה של המל"פ: ביצוע בדיקות מעטות; הזמן הנדרש לביצוע הבדיקה (לפעמים כמה ימים או יותר); והשפעת מחירי הבדיקה על התעשייה, עלות הבדיקה בחו"ל ועלות רכישת מכשיר מכויל חדש.
25 הדרישות הרגולטוריות בארצות הברית נובעות בין היתר מחוק Sarbanes - Oxley ; מחוק Gramm - Leach -Bliley ; מכללי Order Audit Trail System שלהרשות הרגולטורית FINRA החלים על החברות לניירות ערך הפעילות בארצות הברית; ומ - Data Security Payment Card Industry Standard , שהוא תקן אבטחת מידע בתעשיות כרטיסי אשראי.
דרישות אלו מחייבות רמת דיוק גבוהה במדידת זמן של ביצוע פעולות.
26 ראו Microsemi , היענות לדרישות רגולטוריות מחייב סנכרון שעונים מדויק ברשתות פיננסיות, נייר עמדה באתר אינטרנט http://www.
משרד הכלכלה והתעשייה |283 .
הצורך בסבסוד ממשלתי: לנוכח האמור לעיל עלות הפעלת מעבדה לאומית לפיזיקה, כגון המל"פ, יקרה ואינה מכוסה באמצעות ההכנסות המתקבלות.
לפיכך נדרש סבסוד ממשלתי ניכר כדי להפעיל אותה.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו שמדינות רבות בעולם מסבסדות חלק מעלויותיהן של מעבדות לאומיות לפיזיקה.
לפי דוח שהכינה חברה ב' עבור משרד הכלכלה עלות הסבסוד בפעילות מלאה של המל"פ (20 עובדים בשמונה תחומים), תהיה 5 עד10 מיליון ש"ח לשנה.
יצוין שכדי להגיע לפעילות מלאה יידרשו למל"פ שנים מספר על מנת לגייס ולהכשיר עובדים, לרכוש ולכייל את הציוד הנדרש ולהכין את התשתית הניהולית הנדרשת לקבל את ההכרה מה-BIPM.
עתיד המל"פ והדיון בנחיצותה .
פנייה לקבלת חוֹות דעת חיצוניות .
במרץ 2015 שכר המשרד את שירותיה של חברה א' כדי שתכין דוח שאלה מטרותיו: השוואת פעילות המל"פ למעבדות דומות בעולם; בחינת נחיצות הפעלת מעבדה לאומית לפיזיקה בישראל; סקירת התחומים לעיסוק המעבדה והיקף הפעילות הנדרש להפעלת המעבדה; סקירת מודלים אפשריים להפעלת המל"פ; ולבסוף, גיבוש המלצה לגבי המשך התהליך (להלן - הדוח משנת 2015 .
) במסגרת התהליך הוכנה גם בקשה לקבל הצעות מגופים המעוניינים להפעיל את המל"פ במקום משרד הכלכלה (להלן - RFI .
) מחברי הדוח קבעו27 כי פעילותה של המל"פ כיום אינה תואמת את הסטנדרטים הנדרשים לתעשייה בארץ, וממילא אינה עומדת בסטנדרטים בין-לאומיים, שמדינת ישראל מחויבת להם.
אי-העמידה בסטנדרטים פוגעת במחקר ובפיתוח של התעשייה המקומית ועלולה לפגוע ביצוא הישראלי ובפעילות הבין-לאומית של המל"פ בתחום המטרולוגיה .
לפיכך ישראל חייבת או להפעיל מעבדה לאומית לפיזיקה לפי הסטנדרטים הבין-לאומיים, או לסגור לאלתר את המעבדה ולהפנות את הפונים אליה לקבלת שירותים במכונים אחרים; במיוחד נוכח תשובות משרד הכלכלה לדוח הביקורת.
RFI: בשני העשורים האחרונים שקל משרד הכלכלה דרכים להעברת ניהול המל"פ לגורמים אחרים המתמחים בתחומים שבהם פועלת המל"פ.
יוזמות אלו נפסלו מסיבות שונות.
ביולי 2016 פרסם משרד הכלכלה בקשה לקבל הצעות מארגונים בארץ ובעולם המעוניינים להפעיל את המל"פ במקום משרד הכלכלה.
הבקשה התפרסמה בעיתונות, ובד בבד נשלחה הודעה אל גופים עסקיים העוסקים בתחום וכן אל אוניברסיטאות ומכוני מחקר.
רק שני ארגונים השיבו ל-RFI .
הדרג המקצועי של המשרד החליט בנובמבר 2016 להמשיך ולבחון אפשרויות הפעלה עתידיות שונות, ובהן פרסום מכרז או השארת המעבדה ברשות המשרד או המדינה.
השארת המעבדה ברשות המשרד נועדה לאפשר להנהלת המשרד להחליט מהו המודל המועדף בעיניה להפעלת המעבדה.
27 'דוח חברה א', עמ13.
משרד הכלכלה לא אימץ את המלצות הדוח משנת 2015, ובמרץ 2017 חתם על הסכם עם חברה ב' במטרה לשוב ולבחון את נחיצות הפעלת המל"פ בתחומים שונים, וכן לבחון את מידת הנזק שנגרם למשק הלאומי בשל אי-הפעלת מחלקות המל"פ.
בפברואר 2018 הגישה חברה ב' את הדוח למשרד הכלכלה.
חברה ב' המליצה כדלהלן: "א.
יש להסדיר את פעילות המעבדה והפעלתה באופן ראוי כנדרש על פי הדרישות הבינלאומיות תוך בחינת האכסניה המתאימה.
יש לבחון גיוס והכשרה של כוח אדם איכותי מיומן (כ-20.
ג מומלץ לבחון על פי סקירה של צרכי התעשייה המקומית את הגדרת אבות המידה והסטנדרטים הפיזיקליים המומלצים לאחזקה וניהול על ידי המעבדה " בשמונה תחומים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר משרד הכלכלה כך: "העבודה של חברה ב' הבהירה כי ישנם יתרונות להפעלת מעבדה לאומית לפיזיקה בישראל, וכי על המשרד לבחון חלופות להפעלתה לרבות חלופות חוץ משרדיות.
בימים אלה המשרד בוחן ומקדם מודל כלכלי להפעלה כאמור.
במסגרת פתרון כאמור יילקחו בחשבון כל הערות המבקר בנושא".
במאי 2018 טרם קיבל המשרד החלטה על העתיד של המל"פ.
קבלת החלטה על עתיד המל"פ .
בקבלת החלטה על עתיד המל"פ יש לקחת בחשבון היבטים בין-לאומיים הנוגעים להסכמים עם מדינות אחרות; את הצורך בהכרה בין -לאומית בתעודות כיול שהמל"פ תנפיק; את האפשרות להרחבת פעילות המל"פ בתחום המחקר והפיתוח ולשיתוף פעולה עם האקדמיה והתעשייה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר הכלכלה ועל מנכ"ל משרדו להחליט בהקדם אם יש להפעיל את המעבדה הלאומית לפיזיקה כמעבדה ממלכתית ראויה לשמה או לסגור אותה ולהעביר את תחומי פעילותה, בכלל זה זמן ותדר, לידי גוף אחר.
אם יחליט המשרד לשקם את המל"פ, עליו לקבוע חזון ודרך לפיתוח המטרולוגיה בישראל.
לשם כך על משרד הכלכלה לקבוע את מספר המשרות הנדרש לפעילויות, לגייס כוח אדם חדש בעל אופק שירות ארוך טווח, לבנות ת וכנית הכשרה לעובדים, להכין תוכנית הבראה הכוללת הרחבת תחומי הפעילות של המל"פ ולשריין די תקציב כדי לוודא שהיא תפעל כיאה למעבדה לאומית.
מהאמור בדוח זה עולה כי משרד הכלכלה הביא להפסקת רוב פעילות המל"פ מפני שלא גויסו עובדים חדשים קודם קבלת החלטה שלטונית לסגור את המל"פ.
מצד שני הזרים המשרד כספים לבניית מבנה חדש ורק לאחר מכן ביצע עבודת מטה לשם קבלת החלטה על עתיד המעבדה.
דרכי פעולה אלו הביאו לבזבוז כספי הציבור.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי הוא "מכיר בעובדה שפעילותה של המעבדה הלאומית לפיזיקה דעכה במהלך 20 השנים האחרונות.
הדעיכה נבעה ממספר טעמים, כאשר העיקרי בהם הינו חוסר ודאות באשר למידת הצורך בהמשך משרד הכלכלה והתעשייה |285 .
הפעלת המעבדה הלאומית לפיזיקה כאורגן של משרד הכלכלה והתעשייה.
, המשרד פועל לגיבוש חלופה להפעלת המעבדה הלאומית לפיזיקה לאור עבודת ניהול סיכונים מקיפה שבוצעה על ידי חברה חיצונית.
בתוך כך, המשרד יפעל לתיקון הליקויים העולים מדוח המבקר .
המשרד בוחן את האפשרויות השונות, החל בדיונים מול אגף תקציבים במשרד האוצר על מנת לבחור את החלופה הטובה ביותר להפעלת המעבדה הלאומית לפיזיקה".
יש לראות בחומרה את התנהלות משרד הכלכלה שהביאה להפסקת רוב פעילות המל"פ בלי למצוא חלופה.
בעשור האחרון לא עשה משרד הכלכלה די כדי לקדם את המל"פ, ופעילותה הופסקה בהדרגה.
במועד סיום הביקורת המל "פ אינה מתפקדת בהתאם למשימות שהוגדרו לה ולהסכמים הבין-לאומיים בתחומי פעילותה.
פעילות ה אינה תואמת את הסטנדרטים הנדרשים מן התעשייה בארץ, וממילא היא אינה עומדת בסטנדרטים בין -לאומיים.
אי -העמידה בסטנדרטים פוגעת במחקר ובפיתוח התעשייה המקומית, ועלולה לפגוע גם ביצ וא הישראלי ובפעילותה הבין-לאומית של ישראל.
היעדר התייחסות מספקת, חזון והנהגה מצד משרד הכלכלה בנוגע לעתיד המל"פ הביא אותה למצב שבו נסגרו יחידותיה, הוסרה הסמכתה הבין-לאומית, רוב לקוחותיה נטשו אותה , ועל אף המשאבים הכספיים שהושקעו בה תרומתה למשק היא מזערית.
מדוחות הביקורות הקודמים שפרסם משרד מבקר המדינה בתחום המטרולוגיה ומן הביקורת הנוכחית עולה הרושם שמשרד הכלכלה אינו מייחס חשיבות ראויה לנושא המטרולוגיה, ולכן אינו פועל באופן סדור ומובנה לקביעת מטרות, יעדים ותוכניות עבודה לגופים העוסקים בתחום זה.
צורם במיוחד הפער בין מעמדה הטכנולוגי המתקדם של ישראל בעולם לבין המצב החמור של מעבדתה הלאומית לפיזיקה.
הזדקקותן של חברות ישראליות לשירותי מעבדות בחו״ל היא תעודת עניות לתעשייה הישראלית.
משרד הכלכלה לא ניהל תהליכים מובנים לקביעת המשך דרכה של המל"פ.
מצד אחד הוא רכש ציוד חדיש ומימן בניית מעבדה חדשנית ומצד אחר הוא לא השקיע בגיוס כוח אדם מקצועי ובטיפוחו, וכתוצאה מכך הביא לב זבוז של כספי ציבור .
כדי לסייע למשק הישראלי להיפתח ולהמשיך לספק שירות ומוצרים ברמת דיוק גבוהה, יש חשיבות רבה למתן שירותים מטרולוגיים מרכזיים לציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר הכלכלה ולמנכ"ל משרדו, האחראים מתוקף תפקידם על המל"פ, שעליהם להכריע אם להפעיל את המ עבדה כמעבדה לאומית ראויה לשמה ו לאפשר לה למלא את התפקידים הממלכתיים שהוטלו עליה מכוח הנחיית השר משנת 1985 ומתוקף ההסכם הבין -לאומי שנחתם עם .
BIPM ב-2003 - או שמא לסגור את המל"פ ולמצוא דרךחלופית ראויה לספק את השירותים הנדרשים למשק הישראלי.
איגודי ערים לביוב הוקמו בצווי הקמה של שר הפנים על פי חוק איגודי ערים, התשט"ו-1955 (להלן- חוק איגודי ערים), והם מאפשרים שיתופי פעולה בין רשויות מקומיות לעניין הולכת שפכים מהרשויות המקומית המחוברות אליהם ולעניין הטיפול ב הם במתקני הטיפול בשפכים של איגודי הער ים.
במדינת ישראל פועלים שישה איגודי ערים לביוב7 .
איגודי הערים הם גופים מבוקרים על פי סעיף 9(6 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 ,]נוסח משולב[ ולפי חוק איגודי ערים8.
הכנסות איגודי הערים בשנים 2015 ו-2016 הסתכמו בכ-413 מיליון ש"ח וכ-415 מיליון ש"ח בהתאמה.
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים או הרשות) קובעת בכללים את התעריפים שמשלמים לאיגודי הערים תאגידי המים והביוב והרשויות המקומיות שלהן נותנים האיגודים שירות.
צרכני המים והביוב הם המקור העיקרי למימון הכנסותיהם של איגודי הערים לביוב.
נוסף ע ל כך מקבלים רוב איגודי הערים כספים מתקציב המדינה לצורך הרחבה ושדרוג של מפעלי הטיפול בשפכים (להלן - המט"שים) שבבעלותם.
מיזמים של חלק מאיגודי הערים לביוב, שהיו בהליכי ביצוע בשנים 2014 - 2017 ,מומנו מתקציב המדינה כמענק שסכומו הכולל כ-150 מיליון ש"ח.
מנהלי רשות המים בתקופת הביקורת היו מר משה גארזי (מנהל רשות המים בפועל מסוף אוגוסט 2016 עד אמצע יוני2017 ) ומר גיורא שחם (מאמצע יוני 2017;) מנכ"ל איגודן בתקופת הביקורת הוא מרק אוקון; מנהלת המינהל ומזכירת איגוד ערים איילון בתקופת הביקורת היא הגברת אילנה רובין; מנכ"ל איגוד הערים דרום השרון המזרחי בתקופת הביקורת הוא מר מאיר עפרון; כמנכ"ל איגוד ערים שדרות שער הנגב שימש עד אוגוסט 2017 מר דני רגב9 .
7 איגודי הערים הם: איגודן - תשתיות איכות הסביבה (להלן - איגודן), איגוד ערים - איילון (ביוב, ביעור יתושים וסילוק אשפה ) ( להלן - איגוד ערים איילון ), איגוד ערים - אזור חיפה (ביוב) (להלן - איגוד ערים חיפה), איגוד ערים - דרום השרון המזרחי (ביוב) (להלן - איגוד ערים דרום שרון מזרחי), איגוד ערים - אזור כרמיאל (ביוב) (להלן - איגוד ערים כרמיאל), איגוד ערים - אזור שדרות שער הנגב (ביוב) (להלן - איגוד ערים שער הנגב).
יצוין כי אגודת מי אזור דן אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ (להלן - מי דן) היא אגודה שיתופית שהוקמה על ידי איגודן והרשויות המקומיות החברות בו, והיא הבעלים של השפד"ן, שבו מטופלים השפכים שאוסף איגודן.
8 על פי סעיף9(6 ) לחוק מבקר המדינה, ביקורתו של מבקר המדינה תחול על כל גוף שיועמד לביקורת על פי חוק.
על פי חוק איגודי ערים "איגוד ערים יהיה גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה".
9 ,במועד סיום הביקורת בנובמבר 2017 , טרם מונה מנכ"ל.
לוח 1 : איגודי הערים לביוב, הרשויות שהם נותנים להן שירות ושנת הקמתם .
הערים לביוב הרשות המקומיות המקבלות ממנו שירותי .
1 איגודן אור יהודה, אזור, אלעד, בית דגן, בני ברק, בת .
ים, גבעתיים, גבעת שמואל, גני תקווה, חולון, .
יהוד, נווה מונסון, כפר קאסם, יישובים במועצה .
אזורית עמק לוד, נס ציונה, חלק מסביון, פתח .
תקווה, קריית אונו, רחובות, ראש העין, ראשון .
לציון, רמת אפעל, רמת גן, רמת פנקס, תל .
חיפה חיפה, טירת כרמל, נשר, קריית אתא, קריית .
ביאליק, קריית ים, קריית מוצקין, שפרעם 1959 .
איילון באר יעקב, רמלה, לוד, אור יהודה, מודיעין- .
מכבים-רעות, מודיעין עילית, מועצה אזורית חבל .
מודיעין, שוהם, המועצה האזורית גזר, י ישובים .
במועצה האזורית עמק לוד, המועצה האזורית .
שער הנגב שדרות, שער הנגב 1995 .
כרמיאל כרמיאל, נחף, סאג'ור, שגור, שעב, משגב, אל- .
המזרחי יישובי נחל קנה, טייבה, טירה, כוכב יאיר - צור .
יגאל, יישובי המועצה האזורית דרום השרון, .
קלקיליה, אלפי מנשה 2001 איגודי הערים לביוב הוקמו בשנים1956 - 2001 .
מאזהוקמו איגודי הערים לביוב חלו תמורות במשק המים והביוב בישראל.
בשנת 2006 הוקמהרשות המים, שהיא רשות מאסדרת ומפקחת, ומטרתה בין היתר להבטיח ששירותי המים והביוב יהיו ברמות שירות, איכות ואמינות נאותות, ובמחירים סבירים10 .
החלביולי 2009 הועברו כל סמכויות משרד הפניםבנוגע לאיגודי הערים לביוב לידי רשות .
10 המחירים ייקבעו על פי עקרון העלות המוכרת, שהיא העלות שרשות המים מכירה בה לצורך התעריף על פי הכללים , והיא תשקף ככל האפשר את עלות אספקת שירותי המים והביוב .
הרשות הממשלתית למים ולביוב |353 .
המים ומועצתרשות המים 11, 12.
,על פי חוק איגודי ערים מיולי 2009 לא יוקמועוד איגודי ערים לביוב.
עוד שינוי שחל במשק המים והביוב מאז הקמת איגודי הערים לביוב הוא רפורמת הת אגוד של תאגידי המים והביוב (להלן - התאגידים).
מינואר 2008 הרשויות המקומיות ש חל עליהן חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001 (להלן- חוק התאגידים) חייבות להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב13.
התיקון מדצמבר 2016 לחוק התאגידים14 מסמיך את מועצת רשות המים לחלק את המדינה למרחבי ביוב15 ולתת רישיון לחברת ביוב אחת בכל מרחב שתתכלל את הטיפול בביוב במרחב שבתחומו היא פועלת.
על פי החוק, כל איגוד ערים לביוב רשאי לפנות לקבלת רישיון חברת ביוב מרחבית 16 .
בחודשים אפריל-נובמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של כמה איגודי ערים לביוב ואת פעולות רשות המים בכל הנוגע לאסדרת דרכי פעולתם של איגודי הערים לביוב ולפיקוח עליהם.
הבדיקה נעשתה באיגודן, ובאיגודי הערים שער הנגב, איילון ודרום השרון המזרחי.
בדיקות השלמה נעשו ברשות נחל ירקון, במשרד להגנת הסביבה ובמשרד הבריאות.
11 חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום הת וכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010 ,) התשס"ט-2009 (2009,) עמ' 217, וחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום הת וכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010 ,)התשס"ט-2009 .
התיקון נעשה בין היתר"לצורך ניהול משק ביוב יעיל וצמצום חסמי דיור בתחום הביוב".
12 מועצתרשות המים פועלת מכוח סעיף 124 טו לחוק המים, התשי"ט-1959 (להלן- חוק המים).
עם תפקידיה נמנים, לפי סעיף 124 ,יז לחוק המים בין היתר: הסדרת משק המים, פיתוחו ופיקוח עליו; ביצוע מדיניות הממשלה שיש לה השלכות על משק המים וקביעת כללים , תעריפים והיטלים כמפורט בחוק המים; 13 על פי נתוני רשות המים, עד ינואר 2017 התאגדו157 רשויות מקומיות החייבות בתאגוד ומונות כ-6.
8 מיליוןתושבים, מ-183 הרשויות המקומיות החייבות בתאגוד ומונות כ-7.
במאי 2015 כתב מנהל מינהל המים והממונה על התאגידים כי בעקבות יישומה של רפורמת התאגוד, "מצב משק המים והביוב השתפר באופן ניכר לעומת המצב בעידן שקדם להקמת התאגידים".
14 חוק הת וכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ,)התשע"ז- 2016 (2016,) עמ' 82.
15 רשות המים חילקה את שטח המדינה ל-12 מרחבים גיאוגרפיים.
16 יצוין כי בעניין הקמת חברות ביוב מרחביות פרסמה רשות המים את כללי תאגידי מים וביוב (חברות ביוב) התשע"ח - 2017 .
רשות המים כמאסדרת וכמפקחת .
תיקון לחוק איגודי ערים משנת 2009 העניק למועצת רשות המים את הסמכות לקבוע כללים לעניין התנהלותם של איגודי ערים לביוב17 .
בתוך כך הרשות מוסמכת לקבוע כללים, בין היתר בעניין "אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותן האיגוד לצרכניו, והבטחתם ברציפות ולאורך זמן", "תנאי כשירות ופסלות לכהונה לחברי מועצה ודרכי מינויים של חברי המועצה .
דרכי מינויים, תפקידיהם ותנאי העסקתם של עובדי איגוד ערים, ולעניין המנהל הכללי - גם תנאי כשירות ופסלות לכהונה, ותקופת כהונה".
הועלה כי בשנים שעברו מאז קיבלה רשות המים את הסמכויות לאסדרת פעילותם של איגודי הערים לביוב ולפיקוח עליהם, התקיימו בה דיונים פנימיים והתכתבויות פנימיות בדבר הצור ך לאסדר את איגודי הערים לביוב ב כמה נושאים ולמנות גורמי פיקו ח עליהם ברשות.
עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיימו הליכי האסדרה.
באוקטובר2011 התקיים דיון בראשות מנהל רשות המים דאז, מר אלכסנדר קושניר, בנושא "חלופות לפתרון ביניים – איגודי ערים למים וביוב".
בדיון הוחלט כי "בשלב מידי יש לאמץ את כללי משרד הפנים בעבודה מול האיגודים – זאת עד לקביעת נהלים קבועים.
חטיבת האסדרה תבנה מערכת כללים נורמטיבית בנוגע לטיפול באיגודי ערים עד סוף 2012".
כמו כן מונה עובד של החטיבה הכלכלית ש"ירכז את כל ההתנהלות מול איגודי הערים.
תפקידו יהיה עד לסוף 2012 " (להלן- מרכז הצוות).
בישיבת הצוות בנובמבר 2011 החליט הצוות להמליץבין היתר על מינוי ממונה על תחום איגודי ערים לביוב, שתפקידו לרכז את כל הפעילות בתחום, לפקח עליה, לקדם מכרז בנושא אסדרה של איגודי הערים ופיקוח עליהם על מנת שיבחן את מכלול האסדרה בתחום, ולמנות מפקח מטעם הרשות שיבצע בדיקה מקיפה של האיגודים הפעילים.
משרד מבקר המדינה העלה כי במועד סיום הביקורת טרם פורסם מכרז בנושא אסדרה של איגודי הערים ופיקוח עליהם וטרם מונה מפקח מטעם הרשות.
בדצמבר 2011 הוציאה הרשות הודעה לאיגודי הערים בדבר העברת סמכויות משרד הפנים אליה.
בהודעתה נכתב, בין היתר: "בימים אלו אנו בוחנים נהלים חדשים לאיגודי הערים למים או לביוב.
עד לגיבוש נהלים חדשים כאמור, הנכם נדרשים לפעול בהתאם לנהלים הקיימים כיום (בשינויים המחויבים) ובהתאם למועדים הנקובים בהם וכל זאת בכפוף להנחיותינו".
בספטמבר2012 ,"התקיים דיון בנושא "אסדרת תחום איגודי ערים לביוב בראשות מנהל הרשות דאז.
בסיכומו קבע מנהל הרשות כי ".
הטיפול באיגודי הערים לביוב יבוצע במסגרת אינטגרטיבית של חטיבת כלכלה, מחלקה משפטית, חטיבת אסדרה, הממונה על התאגידים והמילת"ב 18 " (להלן .
17 סעיף18 לחוק איגודי ערים.
18 המינהל לפיתוח תשתיות ביוב ברשות המים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |355 .
- הצוות האינטגרטיבי), וכי מרכז הצוות שנקבע בדיוןבאוקטובר 2011 ירכז את הצוות האינטגרטיבי.
במאי 2014 התקיים דיון של הצוות האינטגרטיבי ובסיכומו הוחלט לפנות ליחידת הייעוץ המשפטי לפני שיוצג הנושא למנהל הרשות.
יצוין כי לא נמצא ברשות המים כל מסמך המתעד את כינוסה של ישיבה ובה הוצג הנושא למנהל הרשות כאמור, לא באותה שנה ולא בשנה שלאחריה.
במאי2016 הכין יועץ חיצוני של רשות המים(להלן - יועץ א') טיוטה לדיון19 בנושא "משטר תאגידי - איגודי ערים לביוב" (להלן - מסמך היועץ).