HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החקלאות, יחידת הפיצו"ח 2018 ); נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ (להלן: נת"ע2018 ; העוזרים המשפטיים .
2018 ; מודל העסקה לתאגידי המים והביוב2019 ; הסכם משווקים בתעשייה האווירית לישראל בע"מ ובאלתא מערכות .
בע"מ (להלן: תע"א) 2019 ; המכללה האקדמית של תל אביב- יפו 2019 ; המכללה האקדמית כנרת2019 ; המכון האקדמי .
לב 2019 ; יד יצחק בן צבי2019 ; תאגיד השידור הציבורי2019 ; מהנדסים בטכניון- מכון טכנולוגי לישראל (להלן: .
הטכניון) 2021 ; עובדים פרא -רפואיים בשירותי בריאות כללית 2021 ; עובדים פרא-רפואיים בבתי החולים הממשלתיים .
והעירוניים 2021 ); תומר חברה ממשלתית בע"מ (להלן: תומר2021 ; משרד החקלאות2021 ; ארגון המורים בבתי הספר .
העל יסודיים ובמכללות (להלן: ארגון המורים) 2016 ,2018 ; הסתדרות המורים2017 .
17 סך כול ההסכמים החל ב-2016 - כ- 400 , מהם כ- 100 הסכמים העוסקים במשבר הקורונה וכ-150 הסכמים נוספים .
שהוגדרו על ידי אגף השכר כבלתי רלוונטיים למימוש יעדים בתחום השכר.
18 נתון זה מתייחס למספר העובדים בשנת 2019 ( .
הנתונים במבוא מתייחסים למספר המשרות 537,000 ).
העובדים גדול ממספר המשרות, מכיוון שחלק מהעובדים מועסקים במשרות חלקיות.
19 מודל תאגידי המים והביוב; תע"א; תומר; משרד החקלאות יחידת הפיצו"ח; עוזרים משפטיים; ארגון המורים 2016 ; .
המכללה האקדמית תל אביב-יפו; מכללת כנרת; יד בן צבי; מכון לב; תאגיד השידור הציבורי.
תוספות כגון כוננות, גמול השתלמות ושכר עידוד.
להרחבה על תוספות אלו ראו להלן .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי כדי שאפשר יהיה להשיג את ייעודה21; וב-7 הסכמים, אשר נחתמו כולם בגופים הציבוריים, נעשו .
שינויים מבניים אסטרטגיים ונקבעו טבלאות שכר חדשות, הכוללות טווחי שכר אחידים וברורים .
להלן תרשים המציג את היקף קידומו של פישוט מבנה השכר וההעסקה בשנים 2016 - 2021, .
בהשוואה למצב הקודם22.
מספרי העובדים בתרשים סוכמו על פי המועד שבו נחתם כל הסכם .
תרשים 6: היקף קידומו של נושא פישוט מבנה השכר וההעסקה .
על פי נתוני אגף השכר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תוספת החזר הוצאות רכב.
להרחבה על תוספת זו ראו להלן .
22 כלל עובדי השירות הציבורי נכ ון לשנת 2019 : 410,000 עובדים בגופים הציבוריים ו - 205,000 עובדים בגופים .
הממשלתיים, וסך הכול 615,000 .
הנתונים אינם כוללים עובדים שאינם כפופים לאגף השכר .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מן האמור עולה כי החל ב-2016 קידם אגף השכר את פישוט מבנה השכר וההעסקה .
במסגרת 11 הסכמיםמרכזיים מבין כ -150 הסכמים שנחתמו בשנים האמורות, בגופים .
המעסיקים כ-10% מכלל עובדי השירות הציבורי.
שינויים אסטרטגיים, הכוללים שינוי מבני .
בשכר ותיקון עיוותים, באו לביטוי ב -8 הסכמים בגופים ציבוריים, המעסיקים כ-6% מכלל .
העובדים בגופים שבוצע בהם שינוי וכ - 0.
6% מכלל עובדי השירות הציבורי; שינוי במידה .
בינונית קודם ב-2 הסכמים בגופים ממשלתיים המעסיקים כ-1% מהעובדים בגופים שבוצע .
1% ,מכלל עובדי השירות הציבורי; ושינוי במידה מעטה קודם בהסכם אחד .
החל על כ-93% מהעובדים בגופים שבוצע בהם שינוי ועל כ- 9.
1% מכלל עובדי השירות .
המענה לסוגיית יסוד זו אמור להינתן באמצעות מימוש יעדי אגף השכר לשיפור השירות הציבורי .
והעלאת הפריון ופיתוח מנגנונים לעידוד מצוינות.
האגף קידם את הנושא במסגרת 15 :הסכמים .
10 בגופים ציבוריים, 2 בגופים ממשלתיים וציבוריים במערכת הבריאות ו-3 בגופיםממשלתי ים 23.
הגופים האמורים פועלים בתחומי הביטחון, התשתיות, החקלאות, שירותי הדת, ההשכלה .
ההסכמים חלים על 9,240 עובדים סך הכול ( 1.
5% מכלל העובדים בשירות .
קידוםעידוד התפוקות בהסכמי השכר האלה נעשה באמצעות כמה מנגנונים: (א) מנגנון .
"תקציבי קידום" - עובדים יקודמו בכל שנה בתוך טווח השכר בין היתר על בסיס ביצועים ועמידה .
ביעדים; (ב) "תוספת רווחיות" או "מענק השתתפות ברווחים", ה מחושבים בהתאם למידת רווחיות .
המנגנון מתאים לגופים שמידת רווחיותם ניתנת למדידה; (ג) "תוספת .
שכר דיפרנציאלית" - תוספת שנתית המחולקת בין העובדים בהתפלגות המחושבת לפי .
ביצועיהם והופכת לחלק קבוע משכרם ; (ד) "מענק דיפרנציאלי שנתי" או "מענק מצוינות" - מענק .
חד פעמי הניתן אחת לשנה לכלל העובדים בהתפלגות המחושבת לפי ביצועיהם או לעובדים .
המצטיינים בלבד, בהתאמה; (ה) מנגנון שכר עידוד - תגמול חודשי הניתן לקבוצת עובדים .
ומחושב לפי יעדי תפוקה קבוצתיים מדידים.
ארבעת המנגנונים הראשונים המפורטים לעיל נחשבים מתקדמים, וב-13 הסכמים אומץ אחד .
ממנגנונים אלה או יותר - 10 הסכמים בגופים ציבוריים ו-3 בגופים ממשלתיים.
שכר העידוד מבוסס על שיטה הנוהגת משנת 1969 ונחשב מתקדם במידה פחותה.
נכלל ב-2 ההסכמים החלים על גופים ממשלתיים וציבוריים במערכת הבריאות24 .
להלן תרשים המציג את היקף השינוי בתחום עידוד התפוקות החל ב-2016, בהשוואה למצב .
23 ההסכמים: מודל תאגידי המים והביוב; רפאל; נתג"ז; נת"ע; תע"א; הטכניון; תומר; עובדים פרא-רפואיים בבתי חולי ם .
ממשלתיים ועירוניים ובשירותי בריאות כללית; משרד החקלאות יחידת הפיצוח; משרד החקלאות; המשרד לשירותי .
דת; המכללה האקדמית תל אביב-יפו; מכללת כנרת; יד בן צבי.
24 מנגנון שכר העידוד הופעל בגופים אלה קודם להסכמים, ובהסכמים הוגדלו התשלומים לעובדים במסגרתו וחל שינוי .
il , אגף השכר והסכמי עבודה, יחידת תגמולתמרוץ, מודלים דיפרנציאליים.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 7: היקף הקידום של נושא עידוד התפוקות .
מן האמור עולה כי משנת 2016 קידם אגף השכר את עידוד התפוקות במסגרת15 הסכמים .
מרכזיים מבין כ-150 הסכמים שנחתמובשנים האמורות, בגופים המעסיקים כ - 1.
עובדי השירות הציבורי.
ב-13 הסכמים, מהם10 בגופים ציבוריים, קודם הנושא באמצעות .
החלת מנגנונים מתקדמים לעידוד תפוקות.
אלה הוחלו על כ -85% מכלל העובדים .
הנכללים בהסכמים לעידוד תפוקות, שהם כ- 1.
3% מכלל עובדי השירות הציבורי.
הסכמים נוספים נכלל מנגנון שכר עידוד, שנחשב מתקדם פחות.
הסכמים אלה הוחלו על .
15% מן העובדים שנכללו בהסכמים לעידוד תפוקות, שהם כ- 0.
2% מכלל עובדי השירות .
צמצום פערי שכר הנובעים מוותק .
המענה לסוגיית יסוד זו אמור להינתן באמצעות מימוש יעד אגף השכר לתיקון עיוותים וצמצום .
פערים בלתי מוצדקים במבנה השכר ובמבנה ההעסקה.
האגף קידם את הנושא במסגרת 13 .
הסכמים6 מהם, היקף תחולתם נרחב: הסכם המסגרת מ-2016 ,החל על כלל עובדי הגופים .
הממשלתיים ועל עובדים רבים בגופים ציבוריים, לרבות בשלטון המקומי, במערכת הבריאות .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי ובמערכת ההשכלה הגבוהה, ו -5 הסכמיםעם גופים במערכת החינוך ובמערכת ההשכלה .
6 ההסכמים האמורים חלים על 523,200 עובדים בגופים ממשלתיים וציבוריים סך הכול .
(85% מכלל עובדי השירות הציבורי ב -2019 )25.
7 הסכמים נוספיםנחתמו בגופים ציבוריים, .
לרבות בתחומי התשתיות, הביטחון וההשכלה הגבוהה, והם חלים על 6,480 עובדים בסך הכול .
(%1 מכלל עובדי השירות הציבורי) 26 .
נושא צמצום פערי השכר הנובעים מוותק קודםב-6 ההסכמים שהיקף תחולתם הכולל נרחב, .
באמצעות מתן תוספות שכר המיטיבות עם עובדים חדשים: (א) תוספת שכר שקלית - תוספת .
הניתנת בסכום שקלי אחיד, להבדיל מתוספת המחושבת כשיעור משכר העובד (תוספת .
ככלל, תוספת שקלית מיטיבה עם עובדים מתחילים ששכרם נמוך, שכן משקלה ביחס .
לשכרם גבוה יותר בהשוואה לעובדים ותיקים ששכרם גבוה.
לעומת זאת תוספת אחוזית גדלה .
ככל שהשכר גבוה, ולכן היא מיטיבה עם עובדים ותיקים.
במסגרת ההסכמים ניתנה תוספת .
שקלית באופן מלא או חלקי.
בהסכם המסגרת, למשל, ניתנה תוספת שכר שמחציתה שקלית .
ומחציתה אחוזית; (ב) תוספת שכר שקלית פרוגרסיבית - תוספת שקלית בסכום משתנה, הפוחת .
ככל ששכר העובד עולה; (ג) תוספת אחוזית הניתנת לעובדים בשנים הראשונות לעבודתם .
בלבד, ולא ניתנת לעובדים ותיקים.
ב-7 ההסכמים הנוספיםקידם אגף השכר שינוי מבני אסטרטגי המגדיר מחדש את אופן קידום .
העובדים בדרגות השכר , תוך העדפת ביצועים על פני ותק: החלת מנגנון "תקציבי קידום", .
הקושר בין ביצועי העובדים ובין קידומם בדרגת השכר, כפי שצוין לעיל בנושא עידוד התפוקות.
להלן תרשים המציג את היקף השינוי בתחום צמצום פערי השכר הנובעים מוותק החל בשנת .
2016, בהשוואה למצב הקודם.
25 ההסכמים: הסכם המסגרת; הסכמי ארגון המורים2016 ,2018 ;; הסתדרות המורים; הסגל הבכיר באוניברסיטאות .
26 ההסכמים: מודל תאגידי המיםוהביוב; רפאל; הטכניון; תומר; המכללה האקדמית תל אביב -יפו; מכללת כנרת; יד .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 8: היקף הקידום של נושא צמצום פערי השכר הנובעים מוותק .
מן האמור עולה כי החל ב-2016 קידם אגף השכר את צמצום פערי השכר הנובעים מוותק .
ב-13 הסכמים מרכזיים מבין כ -150 הסכמים שנחתמו החלים על 86% מכלל עובדי .
ב-6 הסכמים, בהם הסכם המסגרת, קודם הנושאבאמצעות מתן תוספות .
שכר שיש בהן העדפה מסוימת לעובדים מתחילים ובעלי שכר נמוך על פני עובדים ותיקים .
הסכמים אלה חלים על כ -99% מכלל העובדים ש -13 ההסכמים .
האמורים חלים עליהם, שהם כ-85% מכלל עובדי השירות הציבורי.
בגופים ציבוריים מומשה המדיניות באמצעות שינוי מבני הכולל מנגנון קידום שכר המותנה .
בביצועי העובדים ולא רק בוותק, ולכן הוא נחשב שינוי אסטרטגי; הסכמים אלה חלים על .
כ-1% מכלל העובדים שמומשה לגביהם מדיניות צמצום הפערים, שהם כ-1% מכלל עובדי .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי עם זאת יצוין כי הסכם המסגרת מ-2016, החל על כמחצית מהעובדים (כ- 300,000 ) .
בשירות הציבורי, עיגן תוספת שכר כוללת בשיעור 7.
9% , המורכבת מתוספת שקלית .
025% ( ), אך גם מתוספת אחוזית 3.
), המגדילה את פערי השכר הנובעים מוותק .
העלות השנתית של התוספת השקלית היא כ-2.
4 מיליארד ש"ח, שהם כ- 2.
ההוצאה על השכר בשירות הציבורי ב-2015 ( , הרלוונטית להסכם109 )מיליארד ש"ח27 .
סכום זה כולל תשלום שווה לעובדים ותיקים ומתחילים.
עולה אפוא כי ההסכם לא צמצם .
בפועל את פערי השכר בין עובדים ותיקים ומתחילים, אלא מיתן את הגידול בפערים אלה.
התאמת תנאי השכר במקצועות מבוקשים לעולם .
המענה לסוגיית יסוד זו אמור להינתן באמצעות מימוש יעד אגף השכר לגיוס, ניהול ושימור של .
האגף קידם את הנושא במסגרת 6 הסכמים28: 4 בגופים ציבוריים ו-2 בגופים .
ממשלתיים וציבוריים במערכת הבריאות.
הגופים האמורים פועלים בתחומי הביטחון, התשתיות, .
ההשכלה הגבוהה והבריאות.
ההסכמים חלים על 3,540 עובדים סך הכול ( 0.
קידום הנושא נעשה לרוב כדי להקל את גיוסם ושימורם של מהנדסים בשירות הציבורי.
כך הוסכם על אחד או יותר משורה של אמצעים מתקדמים 29: קביעת טווח שכר עדכני .
למהנדסים ואפשרות חריגה ממנו למהנדסים מצטיינים; התחשבות בתנאי השכר במגזר הפרטי, .
בשלב גיוס העובדים או בשלב קביעת תוספות שכר שנתיות; מתן גמישות, בשלב קליטת .
העובדים, ב קביעת מיקומם בטווח השכר שנקבע לתפקידם.
כמו כן, כדי להקל את גיוסם .
ושימורם של עובדים פרא -רפואיים במערכת הציבורית , הוסכם על העלאת שכר המותנית .
בתפוקות, באמצעות הגדלת תשלומי שכר העידוד הניתנים לעובדים אלה (בכך הותאם בין היתר .
שכר העידוד של עובדים פרא- רפואיים בבתי החולים הממשלתיים והעירוניים לזה של העובדים .
הפרא-רפואיים בקופת חולים כללית).
שכר העידוד נחשב, כאמור, למנגנון מתקדם במידה .
להלן תרשים המציג את היקף השינוי בתחום התאמת השכר לעולם עבודה תחרותי החל בשנת .
27 לפינתוני אגף השכר, שיעור של 1% מעלות השכר בהסכם המסגרת הוא כ-600 מיליון ש"ח.
לפי סעיף 6 להסכם המסגרת, מסגרת עלות התוספות חושבה כשיעור מבסיס .
השכר והתוספות ב-2015 .
לפי נתוני אגף השכר, ב-2015 הייתה ההוצאה על השכר בשירות הציבורי (בחישוב על פי .
השכר הממוצע, כפול מספר העובדים) כ-109 מיליארד ש"ח.
לפיכך שיעור התוספת השקלית (כ-2.
ההוצאה על השכר הוא 2.
28 ההסכמים: מודל תאגידי המים והביוב; תע"א; הטכניון; תומר; העובדים הפרא-רפואיים בבתי החולים הממשלתיים .
והעירוניים ובשירותי בריאות כללית.
בין היתר הורחבה האפשרות להעסיק עובדים באמצעות חוזים מיוחדים .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 9: היקף הקידום של התאמת תנאי השכר במקצועות מבוקשים לעולם .
מן האמור עולה כי החל ב-2016 קידם אגף השכר את התאמת תנאי השכר במקצועות .
מבוקשים לעולם עבודה תחרותי ב-6 הסכמים מכ-150 ההסכמים שנחתמו, החלים על .
6% מכלל עובדי השירות הציבורי.
ב-4 הסכמים שנחתמו בגופים ציבוריים מומש יעד .
המדיניות באמצעים מתקדמים, לרוב כדי להקל את גיוסם ושימורם של מהנדסים במערכת .
הסכמים אלה חלים על כ-60% ,מכלל העובדים שמומשה לגביהם המדיניות .
4% מכלל עובדי השירות הציבורי.
ב-2 הסכמים החלים על גופים ממשלתיים .
וציבוריים במערכ ת הבריאות מומשה המדיניות באמצעות הגדלת תשלומי שכר עידוד .
לעובדים פרא- רפואיים.
הסכמים אלה חלים על כ-40% מכלל העובדים שמומשה לגביהם .
מכלל עובדי השירות הציבורי .
המענה לסוגיית יסוד זו אמור להינתן באמצעות מימוש יעדי אגף השכר לגיוס, ניהול ושימור כוח .
אדם איכותי, ושיפור השירות הציבורי והעלאת הפריון.
ה אגף קידם את יעדו בנושא הגברת .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הגמישות הניהולית במסגרת 9 הסכמים מרכזיים- 6 בגופים ציבוריים ו -3 בגופים ממשלתיים 30 .
הגופים האמורים פועלים בתחומי הביטחון, התשתיות, החקלאות, המשפט, ההשכלה הגבוהה .
ההסכמים חלים בסך הכול על 3,600 עובדים ( 0.
6% מכלל העובדים בשירות הציבורי).
יעד מדיניות זה מומש בכמה אמצעים, ובכל גוף אומץ אחד מהם או יותר.
בהגברת הגמישות בהחלטה על סיום ההעסקה, ובכלל זה הארכת תקופת הניסיון והגדלת .
מכסת העובדים המועסקים בחוזים אישיים.
אמצעים אחרים עסקו בחיזוק הגמישות בקבלת .
החלטות ניהוליות שוטפות, כגון הטמעת שינויים טכנולוגיים, ניוד עובדים, התאמת תנאי שכר .
מסוימים למצבו הכלכלי של הגוף המעסיק, שינוי הגדרת מטלות העובדים, חלוקת תוספת שכר .
שנתית לפי שיקול דעת ההנהלה ועדכון מודל תשלומי שכר עידוד.
ב-4 מבין9 ההסכמים, אשר נחתמו עם גופים ציבוריים, קודם יעד הגברת הגמישות הניהולית בין .
היתר באמצעות צמצום תלות המעסיק בהסכמת ארגון העובדים לביצוע החלטות ניהוליות, כגון .
סיום העסקה, ניוד עובדים והטמעת שינויים טכנולוגיים.
להלן תרשים המציג את היקף השינוי בתחום הגברת הגמישות הניהולית החל בשנת 2016 , .
תרשים 10 : היקף הקידום של הגמישות הניהולית .
30 נתג"ז; יחידת הפיצו"ח, משרד החקלאות; העוזרים המשפטיים; תאגידי המיםוהביוב; תע"א; הטכניון; עובדים פרא - .
רפואיים בבתי חולים ממשלתיים ועירוניים; תומר; המכון האקדמי לב.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מן האמור עולה כי החל ב-2016 קידם אגף השכר את הגמישות הניהולית ב-9 הסכמים .
מבין כ-150 ,הסכמים שנחתמו6 מהם עם גופים ציבוריים ו-3 .
6% מכלל עובדי השירות הציבורי, והם כוללים שינויים המגדילים .
את הגמישות הנתונה למעסיק לסיום ההעסקה ושינויים המגדילים את הגמישות בקבלת .
ההסתדרות הדגישה בנושא הגמישות הניהולית את חשיבותם של הביטחון והיציבות בעבודה, .
את תרומתם לביצועי העובדים ואת הצורך בהידברות בין המעסיק ובין נציגות העובדים כבסיס .
לעניין נושא הגמישות הניהולית בשירות הציבורי יצוינו פערים בין השירות הציבורי למגזר .
הפרטי: כאמור לעיל, על פי נתוני אגף השכר, 1.
5% מעובדי השירות הציבורי ב-2016 .
הפסיקו את עבודתם, ובמגזר הפרטי - 3.
5%; מבין העובדים שהפסיקו את עבודתם פוטרו .
שלא בגלל צמצומים 5% בשירות הציבורי ו-18% במגזר הפרטי.
על פי נתוני האגף ל-2018 , .
5% מהעובדים שהועסקו בשירות המדינה במשך10 שנים לפחות, עברו מהמשרד שבו .
הם עובדים למשרד אחר .
קידום סוגיות הליבה - סיכום .
להלן שלושה תרשימים המציגים נתונים מסכמים לגבי קידום סוגיות הליבה בתחום מבנה השכר .
וההעסקה בהסכמי שכר מרכזיים, בשנים 2016 - 2021 .
תרשים 11: שיעור העובדים שחלים עליהם ההסכמים הרלוונטיים לקידום .
סוגיות היסוד, מבין כלל העובדים בשירות הציבורי .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי התרשים להלן מציג נתונים על סך כל העובדים שחלו עליהם הסכמים המקדמים שינויים .
אסטרטגיים ושיטות מתקדמו ת, מכלל העובדים בשירות הציבורי.
עובדים אלה נכללו ב -17 .
כמו כן, מוצגים נתונים על סך כל העובדים שחלו עליהם הסכמים המקדמים את סוגיות .
היסוד, אך אינם אסטרטגיים ואינם כוללים שיטות מתקדמות, ואלה יכונו - שינויים מצומצמים.
עובדים אלה נכללו ב-7 הסכמים31 .
תרשים 12: מספר העובדים שחלו עליהם הסכמים המקדמים שינויים .
אסטרטגיים ושיטות מתקדמות, ושיעורם מכלל העובדים בשירות הציבורי .
31 בתרשים זה כל הסכם נספר פעם אחת, גם כאשר מדובר בהסכם המממש כמה יעדים.
זאת, כדי להימנע מכפילות .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 13 : מספר העובדים שחלו עליהם הסכמים המקדמים שינויים .
אסטרטגיים ושיטות מתקדמות , בחלוקה לגופים ממשלתיים וגופים ציבוריים 32 .
על פי נתוני אגף השכר, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מכל האמור עולה כי אגף השכר קידם את סוגיות היסוד ואת יעדיו בתחום מבנה השכר .
וההעסקה במסגרת הסכמי שכר באופן חלקי: קידום ארבע מסוגיות היסוד הושג במידה .
מצומצמת, והשינויים חלים על 0.
6% עד10% מעובדי השירות הציבורי.
(צמצום פערי שכר הנובעים מוותק) השינויים חלים על כ-86% ,מעובדי השירות הציבורי .
אולם ברובם (99% ) אינם כוללים שינוי אסטרטגי, שכן לא מדובר בצמצום בפועל של פערי .
השכר בין עובדים ותיקים ומתחילים, אלא במיתון הגידול בפערים אלה.
סוגיות היסוד האמורות קודמו שינויים אסטרטגיים ושיטות מתקדמות בהיקף מצומצם, .
ואלה חלים במצטבר על כ -2% מעובדי השירות הציבורי.
עוד עולה כי השינויים .
האסטרטגיים שקידם אגף השכר חלים בעיקר על גופים ציבוריים: הם חלים על כ- 7,940 .
עובדים בגופים ציבוריים ורק על כ- 2,190 מעובדי שירות המדינה33.
מתשובת אגף השכר עולה כי בשנים2020 ו-2021 נחתמו מעט הסכמי שכר רלוונטיים, בין היתר .
בתקופה זו נחתמו עשרות הסכמים, אשר חלו על רוב השירות הציבורי .
ואיפשרו גמישות ניהולית תקדימית, לצורך המשך הפעילות במהלך המשבר.
אגף השכר כי במאי 2022 , לאחר תקופת הביקורת, קידם האגף את יעדיו והטמיע שינויים .
32 הגופים הממשלתיים בתרשים זה כוללים את מערכת החינוך הממשלתית.
33 כאמור, השינויים האסטרטגיים חלים במצטבר על 10,130 .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי אסטרטגיים בתחום השכר בשלושה הסכמים נוספים, החלים במצטבר על כ- 17,250 :עובדים .
הסכם העובדים הסוציאליים, הסכם הרנטגנאים והסכם מכון וינגייט.
בתקופה האחרונה גיבש .
האגף מודל סלי קליטה המאפשר תשלום תחרותי לחברי סגל בכיר הנחשבים מבוקשים, והפיץ .
חוזר לאוניברסיטאות המאפשר תשלום מענקים למתרגלים במקצועות הטכנולוגיים.
ההסתדרות השיבה כי לגישתה נושא התאמת תנאי השכר לעולם העבודה צריך לחול לא על .
מקצועות טכנולוגיים בלבד אלא על מקצועות נוספים שתנאי ההעסקה בהם ירודים בהשוואה .
למקביליהם במגזר הפרטי דוגמת פסיכולוגים, רוקחים וכלכלנים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות אגף השכר לגיבוש מדיניות בתחום מבנה .
השכר וההעסקה ואת מאמציו לקידומה, לרבות הקמת יחידה העוסקת בכך ומשמשת .
ואולם שיעור ההטמעה הנמוך של יעדי המדיניות שהוביל אגף השכר כמפורט לעיל מדגיש .
את הצורך בעיגון היעדים, שיבטאו שינוי אסטרטגי במבנה השכר וההעסקה בשירות .
הציבורי, בהחלטת ממשלה שתקבע גם את הפעולות הדרושות ליישומה של מדיניות .
בנובמבר 2021 , על רקע משבר הקורונה והשלכותיו בתחומים הכלכלי והחברתי, נחתמה עסקת .
חבילה במשק אשר נועדה להבטיח יציבות תעסוקתית ולספק כלים לשמירה על רציפות .
תפקודית של המשק וחזרה לשגרה.
בפברואר 2022 ,אישרה הממשלה את עסקת החבילה .
ובמועד דוח זה (אפריל 2022 ) לא הושלם הליך החקיקה בכנסת.
נחתמו שלושה הסכמים קיבוציים המקדמים כמה סוגיות יסוד: שני הסכמים - הסכם עבודה .
מרחוק והסכם גמישות העסקה - נועדו לקדם גמישות ניהולית ולאפשר למעסיקים לאשר עבודה .
מרחוק תוך הגנה על פרטיות העובד, לקבוע שבוע עבודה גמיש ועבודה במשמרות, לנייד עובדים .
לתפקידים נחוצים, לשנות הגדרות תפקידים ומטלות של עובדים ולהטמיע טכנולוגיות חדשות.
הסכם שלישי - הסכם שקט תעשייתי ומסגרת לפתרון בעיות - נועד לקדם את נושא שיפור יחסי .
העבודה ויישוב הסכסוכים באמצעות הקצאת תקציב לפתרון בעיות בסך כחצי מיליארד ש"ח, .
שיחולק במהלך תקופת ההסכם על פי תיעדוף שתקבע ההסתדרות.
בפתרונות לתקופת משבר הקורונה ותחולתם מוגבלת, המנגנונים שנקבעו בהם בנוגע לסוגיות .
היסוד עשויים לשמש בסיס גם להסכמות עתידיות.
מומלץ כי משרד האוצר יפעל, על בסיס מדיניות ממשלתית כוללת כאמור, להטמעת עיקרי .
המדיניות בפעולותיו להשגת הסכמי שכר, במטרה להתאים את השירות הציבורי בישראל .
למציאות המשתנה, לרבות לשינויים טכנולוגיים, חברתיים-כלכליים ודמוגרפיים.
מתן הדעת גם לשיקולים כגון זכויות העובדים ודיני העבודה.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תקצוב הסכמי השכר .
חוק יסוד: משק המדינה קובע כי תקציב המדינה ייקבע בחוק ויוצגו בו הוצאות הממשלה הצפויות .
והמתוכננות; כי הממשלה תניח על שולחן הכנסת את הצעת חוק התקציב; וכי הצעת חוק .
בחוק יסודות התקציב מפורטים המרכיבים שיש לכלול בחוק התקציב .
השנתי, ובין השאר סכומי הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב.
גיבושה של הצעת תקציב המדינה לשם הבאתה לאישור הממשלה; על הכנתה של הצעת חוק .
התקציב, המבוססת על הצעת התקציב שאישרה הממשלה ומוגשת לאישור הכנסת; על מעקב .
אחר ביצוע התקציב; ועל הטיפול בשינויים הנדרשים בו במשך השנה.
תקציב המדינה הוא הכלי העיקרי ליישום המדיניות הכלכלית של הממשלה.
על בסיס מזומן, כלומר ההוצאות וההכנסות בו מוכרות במועד ביצוע התשלום או במועד קבלת .
הגירעון התקציבי הוא הפער שבין הכנסות המדינה לבין הוצאותיה, והיקפו .
משפיע בין היתר על נטל תשלומי הריבית מתקציב המדינה.
בהתאם לחוק הפחתת הגירעון .
והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ"ב-1992 , אחת המגבלות הפיסקאליות על תקציב המדינה .
היא מגבלת הגירעון, הקובעת את הגירעון המרבי שניתן לקבוע בעת אישור התקציב במונחים .
במטרה למנוע מהממשלה לקבל על עצמה התחייבויות שאינן עו לות בקנה אחד עם .
המגבלות הפיסקאליות, וכדי לחזק את אמינותה הפיסקאלית, אימצה הממשלה ב -2013 .
" המלצה של צוות לשיפור עבודת המטה ויכולת הביצוע של משרדי הממשלה - ועדת .
המשילות": להקים מנגנון שייצו ר שקיפות של תהליך התקצוב השוטף, ויאפשר למקבלי .
ההחלטות להביא בחשבון את ההשלכות העתידיות על התקציב; מנגנון זה יכלול את כל .
ההתחייבויות הנובעות מהחלטות ממשלה, חקיקה פרטית, פסיקה, הסכמי שכר , סיכומים .
תקציביים והתחייבויות אחרות , כאמצעי להגבלת היכולת של הממשלה להתחייב על .
הוצאות תקציביות בשנים העוקבות.
על רקע זה נחקק ב -2015 סעיף 40א לחוק יסודות .
התקציב, שקובע כי הממשלה תכין תכנית תקציב תלת -שנתית הידועה בכינויה "הנומרטור".
הנומרטור הוא כלי ניהול פיסקאלי בעל פוטנציאל להגברת השקיפות התקציבית ולשיפור .
התכנון לטווח הבינוני, הדורש איזון של התחייבויות הממשלה אל מול תקרת ההוצאה ויעד .
הגירעון בשלוש השנים לאחר שנת התקציב האחרון שאושר.
למשל, הנומרטור שהוצג ביוני .
2018 , לאחר אישור תקציב2019 , מתייחס לשנים2020 - 2022 .
המנגנון שנקבע מטיל על .
הממשלה להתאים את ההחלטות התקציביות שמתקבלות במהלך השנה, ושיש להן .
השפעות ארוכות טווח מעבר לאותה שנת תקציב, לתכנון התקציבי לטווח הבינוני והארוך, .
ולהתכנס למגבלות הפיסקאליות.
כך ניתן יהיה לאורך זמן לצמצם את היקף ההתאמות .
הנדרשות במהלך אישור תקציב המדינה, כדי לעמוד באותן מגבלות 34.
כאמור, סעיף 40 א לחוק יסודות התקציב קובע כי הממשלה ת כין תוכנית תקציב .
תלת-שנתית, על פי הצעת שר האוצר, שתונח על שולחן הכנסת בכל שנה יחד עם הצעת .
חוק התקציב השנתי, ותציג לגבי כל אחת משלוש השנים נתונים כגון סכום ההוצאה .
34 נוהל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט כלכלי) בנושא "יישום סעיף 40א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- .
, שנכתב בתיאום עם משרד האוצר ועל דעת היועץ המשפטי לממשלה .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הממשלתית ותחזית הכנסות המדינה הצפויות לאותה שנה.
לא ייקבעו כל תקנות, הוראות .
מינהל או התחייבוי ות אחרות של הממשלה שבביצוען כרוכה הגדלה של ההוצאה .
הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתוכנית התלת- שנתית - שתגרום לחריגה .
מסכום ההוצאה הממשלתית המותרת באותה שנה או להגדלת החריגה כאמור - אלא אם .
כן תינקט פעולה מאזנת, כך שלא תיגרם חריגה או הגדלה כאמור, לפי הע ניין.
עשויה להיות הקטנה של סכום ההוצאה הממשלתית באותה שנה; הטלת מס, אגרה או .
תשלום חובה אחר, או הגדלת שיעורם; או הגדלת הכנסות המדינה בדרך אחרת ממקור .
)חתימה על הסכמי שכר (כמו גם קבלת החלטות ממשלה, התקנת תקנות ומתן צווי הרחבה .
שיש בה כדי להפחית את הכנסות המדינה או להגדיל את הוצאות הממשלה, באחת או יותר .
משנות התוכנית התלת-שנתית, דורשת הצבעה על מקור תקציבי מתאים, עוד בטרם קבלת .
מחקר של בנק ישראל מאוגוסט2018 העלה כי מאז הפעלת הנומרטור החלה הממשלה .
להשתמש במעקפים חשבונאיים ומשפטיים שונים המקטינים במידה ניכרת את תועלתו 36 .
מבקר המדינה מצא בעניין זה, כי הממשלה קיבלה על עצמה באותן שנים התחייבויות .
עתידיות ללא מקור תקציבי, בדרכים שונות אשר אומנם עומדות בחוק יסודות התקציב, אך .
אינן עולות בקנה אחד עם העיקרון העומד בבסיס הנומרטור , שמטרתו כאמור למנוע חריגה .
בהתחייבות עתידית של הממשלה, ללא פעולה מאזנת לצידה37.
גיבוש הנומרטור בהתחשב בהסכמי שכר צפויים .
בדוח ה- OECD הומלץ ליצור מגבלת תקציב להסכם שכר, כדי לשפר את תהליך המיקוח של .
הממשלה בעת המשא ומתן.
במחקר של בנק ישראל נכתב כאמור כי מעקפים חשבונאיים .
ומשפטיים מקטינים במידה ניכרת את תועלתו של הנומרטור.
ביולי 2021 פרסם משרד האוצר לציבור את תכנית התקציב הרב שנתית לשנים2022 עד2025 , .
ובה נכללו תחזית לצמיחה כלכלית של המשק, סכום ההוצאה הממשלתית הצפויה, תחזית .
הכנסות המדינה, תחזית הגירעון הממשלתי הכולל ועוד.
בתכנית הוצגו ההנחות העיקריות .
ששימשו לבניית אומדן הוצאות הממשלה באותן שנים וכן נושאים אשר קיימת בגינם אי ודאות .
בשנות תכנית התקציב הרב שנתית.
אחת ההנחות התייחסה להוצאה בגין הסכמי שכר, וכך .
נכתב: "הונח כי בשנים 2022-2021 לא ייחתמו הסכמי שכר חדשים בעלי משמעויות תקציביות .
35 דרישה זו נקבעה בנוהל ה משנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט כלכלי) בנושא "יישום סעיף 40 א לחוק יסודות .
התקציב, התשמ"ה-1985 ", מיום 15.
36 ,בנק ישראל, חטיבת המחקרההתפתחויות התקציביות בשנתיים האחרונות והתוואי הצפוי לשנים הקרובות, .
37 ,מבקר המדינה דוח שנתי 70( א 2020) , "תהליכי קבלת החלטות במשרד האוצר: העמידה ביעד הגירעון בשנת .
2018 ; תחזית ההכנסות לשנת2019 ; תוספת שכר בגין היעדרביטחון תעסוקתי", עמ' 600.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי אג"ת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הסכמי השכר נידונים במסגרת גיבוש תקציב .
המדינה והתכנית הרב -שנתית, והם נלקחים בחשבון בעת ההיערכות התקציבית כחלק ממכלול .
היעדים וההתחייבויות של הממשלה.
מן התיעוד עולה מחלוקת בין אגף השכר לבין אג"ת בדבר ביסוס תכנית התקציב הרב שנתית .
(הנומרטור) על תחזית וניהול סיכונים בדבר הסכמי שכר שעתידים להיחתם בתקופת שנות .
אגף השכר היה בדעה כי ההנחה האמורה שנוגעת להסכמי השכר נכתבה ללא .
תשתית עובדתית איתנה וללא תאום עם אגף השכר, וכי הנחה זו לא התבססה על הערכה של .
ניהול סיכונים וסיכויים, הגם שבאותה עת היו "הסכמים פתוחים" בשירות הציבורי ועשרות .
סכסוכי עבודה שהוכרזו על ידי ארגוני העובדים.
אגף השכר סבר כי יש מקום להקצאת מקור .
תקציבי שיאפשר מתן פתרונות לסכסוכי העבודה במהלך תקופה זו, וכי היה מקום לשקף .
לממשלה את ההוצאות הצפויות בתחום השכר, בעת הבאת תכנית התקציב הרב שנתית .
אג"ת היה בדעה כי ההנחה שבשנים 2022-2021 לא ייחתמו הסכמי שכר חדשים בעלי משמעויות .
תקציביות בכלל המגזר הציבורי היתה מבוססת: אג"ת ציין כי בתהליך המקדים לבניית התקציב .
ולצורך ההתכנסות הפיסקאלית הוחלט לבצע הפחתה רוחבית מתקציבים של משרדי הממשלה, .
וזו עוגנה בהחלטת ממשלה 279 מיום 1.
בהחלטה נקבע כי לצורך עמידה במסגרות .
הפיסקאליות כל אחד מהמשרדים אשר צוינו בהחלטה יקצה 2.
7% מתקציבו לרזרבה, והסכומים .
שיקוצצו יוחזרו למשרדים אם בסופו של דבר יבוצעו צעדי התאמה אחרים של התקציב למגבלות .
אג"ת ציין כי בהצגת התכנית הרב שנתית לשנים האמורות לפני שר האוצר צוין .
כי בין הנושאים שלא באו לידי ביטוי בתכנית התקציב היו גם הסכמי שכר חדשים 39 .
מנכ"ל משרד האוצר, כאשר הועלתה המחלוקת שבין אגף השכר לאג"ת, המנכ"ל החליט כי .
"בעתיד כאשר הנושא יהיה אקטואלי, הנושא יתואם ".
מתשובות אג"ת ואגף השכר עולה מחלוקת .
בשאלה האם הצעת המחליטים שהתקבלה כהחלטת ממשלה 279 .
יצוין כי במאי 2022 ,נחתם הסכם שכר בין הממשלה לבין ארגון יציג של העובדים הסוציאליים .
החל על 16,000 עובדים.
בנובמבר2021 נחתמה כאמור עסקת החבילה, שכללה כמה הסכמים .
עם אר גוני עובדים, כגון ארגון יציג של עובדי דימות וארגון עובדי המינהל והמשק בבתי חולים .