HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
07 , 'פרוטוקול מס 127 , דברי היו"ר ח"כ אופיר פינס-פז.
לראות בחומרה את כישלונה של רשות האוכלוסין בהגנת ושמירת פרטיותם של אזרחי המדינה.
יומן שימוש בשאילתות : רק במרס 2008 הוחל במערך המחשוב של מרשם האוכלוסין ברישום יומן שימוש (להלן - לוג12 ) לשם מעקב אחר שאילתות שהוצגו בידי עובדי משרד הפנים ובידי לקוחות חיצוניים.
הלוג מאפשר לרשות האוכלוסין לוודא שגישת המשתמשים למידע על תושבים היא רק לצורכי עבודת המשתמש.
משרד מבקר המדינה העלה, כי עד מועד סיום הביקורת לא היה נוהל לבדיקת הלוג והורשו להשתמש בלוג לאיתור חריגים רק אנשי ביקורת ובקרה במשרד הפנים כגון המבקרת הפנימית.
עוד נמצא שלא נקבעו סנקציות ברוח חוק הגנת הפרטיות נגד מי שמנצל את המערכת לרעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לאפשר לממונים על אבטחת מידע אצל הלקוחות החיצוניים לבקר את פעילות המשתמשים במרשם ויש לקבוע סנקציות נגד המנצלים את השימוש במערכת לרעה.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה על נתוני הלוג בתקופה מרס-יולי 2008 נמצא כי הוצגו שאילתות באמצעות הרשאות הגישה של 78 ממשתמשי המערכת, כשאלה שהו בחו"ל ולכאורה לא הייתה להם גישה למערכת.
כמו כן הוצגו שאילתות באמצעות הרשאות הגישה של חמישה משתמשים שלפי הרישומים במערכת "אביב" נפטרו לפני מועדי ביצוע השאילתות.
עוד העלתה הביקורת שפרטי חשבון משתמש של אחד ממפעילי הספק עדיין היו בשימוש שלוש שנים לאחר שעזב את החברה.
המקרים המתוארים לעיל מלמדים שמשתמשים מסרו את ססמאותיהם לשימוש אחרים בניגוד לכללי השימוש במער כת "אביב" ובניגוד לחוק הגנת הפרטיות או לחילופין שהמשתמשים לא שמרו עליהן כיאות והן נגנבו או שהייתה חדירה למערכת על ידי זר.
משרד מבקר המדינה בדק מקרים של ריבוי שאילתות לגבי אותו אדם בתקופה מרס עד יולי 2008 והעלה ש -25 משתמשים הרבו בהצגת שאילתה על שלושה אנשים מפורסמים, דבר המעורר חשש לביצוע שאילתות שלא לצורכי עבודתם.
בתשובתו הודיע משרד הפנים, כי בעקבות ממצאי הביקורת עשה את הפעולות המתקנות האלה: שלח מכתב לכל נציגי הלקוחות המזהיר מפני חריגה בנושא זה; השווה בין קובץ משתמשי המערכת הפעילים לבין קובץ הנפטרים והכין תכ נה הבודקת את החריגות אחת לחודש.
כמו כן פנה ללקוחות החיצוניים ולמנהל אגף לשכות ברשות לבדיקת המקרים.
12 ( לוג LOG )- "יומן" המנוהל אוטומטית ע"י המחשב ובו נרשמות הפעולות הנעשות בו כגון שימוש בו, סיום השימוש בו, רישום שינויים בנתונים, ניסיונות לבצע פעולה חריגה או בלתי-מורשית.
משרד מבקר המדינה מעיר, שיש לראות בחומרה את המחדלים שנמצאו בתחום השימוש בשאילתות.
הצעדים שמשרד הפנים נקט לתיקון המצב הינם חלקיים בלבד ועליו ועל האחראים לאבטחת מידע אצל כל לקוח חיצוני שיש לו גישה למאגר המידע, בין היתר, לבדוק אם כל השאילתות היו לצורכי העבודה.
אם יימצא שמשתמשים אלה הציגו שאילתות שלא לצורכי עבודה, יש לנקוט נגדם בצעדים משמעתיים או להגיש תלונה במשטרה.
" סקר סיכונים במערכת "אביב : נוהל מסגרת "סקרי ס יכונים - ניהול ועריכה" עוסק במודעות לסיכונים ולאיומים אפשריים על מערכי המידע והמחשוב, בהערכתם בצורה נאותה ובניהולם לאורך זמן.
הערכת סיכונים מוגדרת בנוהל זה כ"הערכת פגיעותם של מידע ושל אפשרויות לעיבוד מידע, הערכת איומים והשפעות עליהם והערכת היתכנות התממשותם ".
ניהול סיכונים מוגדר כ"תהליך הזיהוי, הבקרה והמזעור או סילוק של סיכוני אבטחה העלולים להשפיע על מערכות מידע.
במסגרת ניהול סיכונים מתבצע סקר סיכונים, שמטרתו לאתר את הסיכונים לארגון ולהעריך את חומרתם, זאת על מנת לאפשר קבלת החלטה מבוססת באיזה סיכונים לטפל, ובאיזה סדר עדיפות, עלות ולוח זמנים.
" באוגוסט 2008 , כעשר שנים מאז מוחשב מרשם האוכלוסין, הוגש לראשונה דוח סקר סיכונים על מערכת "אביב" שנעשה בידי חברה חיצונית.
מהדוח עולה כי "מערך המחשוב ומערכות המידע של מערכת 'אביב' במשרד הפנים לוקה בחסר במספר תחומים מהותיים החושפים את המערכת לסיכונים - חלקם סיכונים מהותיים בתחום אבטחת המידע ותפעול המערכות".
להלן פירוט: בבדיקת מערכת התקשורת נמצא כי נעשה שימוש מוגבל בכלי לניטור ולמניעה, ולכן ניסיונות תקיפה או טעויות אנוש יתגלו רק לאחר מעשה ורק אם ייעשה מעקב אחר אירועים כאלו.
נמצאו מספר שרתים שלא הותקנה בהם מערכת הפעלה עם עדכוני אבטחה ולכן הם היו חשופים להתקפות של פורצים וכתוצאה מכך לשאיבת מידע בלתי -מבוקרת.
עוד התברר כי לא קיימת רשת תקשורת ייעודית לניהול; התקשורת עם הסניפים מבוצעת בתשתית בזק והומלץ להצפין את הקווים הללו; אין מערכות טכנולוגיות מתקדמות של שליטה ובקרה, של כלי ניהול תקשורת ושל רכיבי הצפנה ; לא נבדקים נתונים שנ קלטים מגופים חיצוניים , דבר המאפשר "להזריק" קוד עוין למערכת ולשבש אותה או לגנוב ממנה מידע.
נמצאו משתמשים שהיו להם הרשאות מְנהל שלא לצורך; נמצאו משתמשים שלא הוחלה ע ליהם מדיניות הססמאות; נמצאו מספר שירותי תקשורת פתוחים שאין בהם צורך.
אלה מגדילים את הסבירות לחדירה של בלתי-מורשים ולחבלה.
הממצאים הפיסיים העלו כי אין נהלים ברורים וכתובים לכניסת מבקרים למתחם מערך המחשוב.
נמצא כי כניסה בלתי-מאושרת למתחם בשעות הפעילות מאפשרת איסוף מידע או התקנת רכיבי איסוף ברשת המחשוב.
מתחם משרד הפנים אינו מוגן על ידי מערכת אוטומטית לכיבוי אש, ולכן אם תפרוץ בו אש, היא עלולה להגיע גם לשרתים .
הביקורת העלתה ליקוי נוסף באבטחה הפיזית של המתקן המרכזי הנמצא במתחם הראשי של משרד הפנים: לפעמים הדלת החיצונית של המתקן הושארה ביודעין פתוחה ללא השגחה.
יוטעם כי דלת חיצונית פתוחה של חדר שרתים המכיל את מרשם האוכלוסין של מדינת ישראל מהווה סיכון ביטחוני ובטיחותי כאחד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הבדיקה במסגרת סקר הסיכונים לא הייתה שלמה מפני שרשות האוכלוסין הגבילה את היקפה.
הבדיקה נעשתה רק בסביבת הייצור13 .
עוד נמצא כי במסגרת סקר הסיכונים לא אישרה רשות האוכלוסין בדיקות חדירה למערכת.
סקר סיכונים למערכת "אביב", שהיא מערכת מידע עיקרית של משרד הפנים, בוצע לראשונה רק ביוני 2008 , אף שנתונים ממרשם האוכלוסין פורסמו כבר ב - 2006 באינטרנט וקיים חשש שזלגו ישירות מן המערכת.
מערכת רישום ביקורת הגבולות 1.
משטרת ישראל אחראית לרישום היציאות והכניסות במעברי הגבול של המדינה.
הנתונים נרשמים במערכת ממוחשבת (להלן - מערכת רישום ביקורת גבולות)14.
למידע זה חשיבות הן במישור ביטחון המדינה והן במי שור של הגנת הפרטיות.
באמצעות מאגרים נלווים נמנעת בין היתר כניסתם או יציאתם של אנשים מסוכנים או יציאתם של אלה שמבוקשים על ידי רשויות השלטון.
למשטרת ישראל הסדרים עם גופים ממשלתיים, ביניהם רשות האוכלוסין, למשלוח עדכוני מערכת רישום ביקורת גבולות אליהם.
התברר ש יש אי -התאמות בין נתוני רשות האוכלוסין לבין נתוני ביקורת הגבולות - חלקן נובעות משינוי שיטת הרישום של תנועות במערכת רישום ביקורת גבולות בשנת 2006 , וחלקן-מפיגורים בקליטת העדכונים למערכת "אביב" או מאי-שליחת עדכונים ממערכת אחת לאחרת.
להלן דוגמאות: (א) לפני שינוי שיטת הרישום נרשמה בשיטה הישנה "דחיית מעבר" עקב סירוב לכניסה של אדם במעבר כשתי תנועות - כאילו נכנס ויצא באותו יום, ואילו בשיטה החדשה נרשם האירוע כתנועה אחת בלבד.
מערכת "אביב" לא הותאמה לקליטה תקינה של התנועות החדשות, ולמעשה נרשם בה בטעות שהאדם נכנס לישראל.
(ב) יש אפשרות לשלוח לגופים הממשלתיים תנועת עדכון אחת על תושב אחד שיש לו שני מסמכי נסיעה: אחד של מדינת ישראל ואחד של מדינה זרה.
במקרה הזה דורש משרד הפנים לקבל רק נתונים על המסמך הישראלי עם רישום מספר הזהות.
למשרד מבקר המדינה התברר שתושבת ארעית נכנסה לארץ עם דרכון אוקראיני; במערכת רישום ביקורת גבולות נעשה קישור למספר הזהות שלה בארץ, ואילו למשרד הפנים נשלח עדכון לפי מספר הדרכון הזר ולא לפי מספר הזהות.
במשרד הפנים לא נרשמה כניסתה לארץ כתושבת עד שהיא נכחה בלשכת משרד הפנים ובוצע "קישור" בין תנועת הדרכון הז ר למספר הזהות.
יצוין כי פעולת הקישור גורמת להופעת תנועת כניסה במערכת "אביב" ולא במערכת "אביבים" המיועדת ללקוחות חיצוניים, ולכן מוצגת תמונה מעוותת של תנועות המעבר לגבי לקוחות אלו.
סביבת ייצור הנה חלק מסביבת עבודה וכוללת: תכנה, בסיס נתונים, משתמשים ועוד 14 בעניין מערכת ביקורת גבולות ראו דוח שנתי 47 של מבקר המדינה ( 1997 ,) '"ביקורת גבולות", עמ580.
בהתייחס לממצאי הביקורת השיבה משטרת ישראל בדצמבר 2008 כי אי - ההתאמות בין מערכת רישום ביקורת גבולות למערכת "אביב" נובעות ברובן המכריע מאי-התאמת מערכת "אביב" של משרד הפנים לפורמט הדיווח החדש של מערכת רישום ביקורת גבולות.
כמו כן ציינה משטרת ישראל כי משרד הפנים נמנע מלעדכן את מערכותיו ודרש לקבל את המידע בפורמט הישן.
משרד הפנים עשה זאת למרות שהוסבר לו שהיעדר מידע עדכני יפגע באמינות הנתונים שיקבל.
אשר לתושב שיש לו שני מסמכי נסיעה, משרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה כי אינו יכול להסתמך על נתוני ביקורת הגבולות לקישור נתוני דרכון ישראלי לרישום נתוני דרכון זר של אותו אדם כי קישור שאינו נכון יכול להביא לנזקים בלתי הפיכים, לכן מעדיף המשרד לטפל לבד בקישוריות בין הנתונים.
יש להטעים כי אי-ההתאמות בין מרשם האוכלוסין ובין הרישום במערכת ביקורת הגבולות פוגעות במהימנות הנתונים במערכות אלה וגם במהימנות הנתונים במערכות אחרות שמתעדכנות לפיהן.
כמו כן נגרמים עיכובים בטיפול בתושבים בלשכות רשות האוכלוסין מאחר שיש לאמת ולתקן את רישומי הכניסות והיציאות באופן ידני לפני מתן שירותים מסוימים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפתור את בעיית אי-ההתאמות בין המערכות בין היתר על ידי שילובן זו בזו או על ידי מיזוגן למערכת אחת.
משרד התחבורה מחזיק ומעדכן מאגר ממוחשב של תמונות הנהגים במדינת ישראל.
משרד הפנים קיבל עדכונים ממאגר התמונות עד שנת 2007 , לפי הסכם שנחתם בין המשרדים.
הביקורת העלתה כי למרות קיום מאגרי תמונות של תושבי ישראל במשרדים הנ"ל טרם הוסדר השימוש אף באחד מהם במערכת רישום ביקורת הגבולות לשם זיהוי אלה שעוברים בגבולות ולגילוי זיופים.
)משרד החוץ מנפיק דרכונים רשמיים (כגון דרכונים דיפלומטיים לממלאי תפקידים מסוימים; גם בנציגויות המשרד בחו"ל מונפקים מסמכי נסיעה בעבור אזרחים ישראליים.
התברר כי חלק מהנתונים על הנפקות אלה אינו מועבר למשרד הפנים ולמערכת רישום ביקורת גבולות, לכן אין אפשרות אוטומטי ת לוודא את מקוריות המסמכים.
עקב כך עלולים האזרחים להיתקל בעיכובים בלתי -מוצדקים בעת מעברם בגבולות המדינה כשנבדקת מקוריות מסמכיהם.
לארגון אינטרפול מאגר מידע על כ -14 מיליון דרכונים גנובים ומבוטלים ברחבי העולם.
אין במערכת רישום ביקורת גבולות מישק מקוון למאגר זה, ולכן ניסיונות כניסה או יציאה עם מסמך נסיעה בלתי-תקין לאו דווקא יאותרו.
בעיה זו הועלתה בדוח ביקורת פנימי של משרד הפנים מאפריל 2008 (ראו להלן) שבו הומלץ שגם מדינת ישראל תשלח עדכונים על דרכונים ישראליים גנובים ומבוטלים למאגר האינטרפול כדי למנוע את ניצולם לרעה במעברי גבול בחו"ל.
עד מועד סיום הדוח, דצמבר 2008 .
, לא הייתה התקדמות בנושא זה 5.
הטיפול בדוח מבקרת הפנים של משרד הפנים : החלטת ממשלה מספר 303 מפברואר 1964 קובעת כי "לא יוצא דרכון לעו לה אזרח ישראלי, הנמצא בישראל פחות משנה, אלא במקרים מיוחדים, כאשר קיימות משרד הפנים 871 .
סיבות מצדיקות, ובאישור שר הפנים או מי שהוסמך על ידו".
מדוח מבקרת הפנים מאפריל 2008 עולה כי במשך שנים ניצל לרעה מְנהל מינהל האוכלוסין באילת את מעמדו ואת הגישה הכמעט בלתי -מוגבלת שהייתה ל ו למשאבי מערכת "אביב", הנפיק דרכונים שלא כדין ועשה מניפולציות בתאריכים שונים במרשם.
בעקבות הדוח פותח במערכת "אביב" מנגנון בקרה להפרדת סמכויות בשם "הרשאת מנהל".
לפי הנוהל, כשעובד בלשכה מתחיל תהליך הנפקת תעודות מעבר מסוימות כגון דרכון בעבור תושב השוהה בחו"ל או כשעובד מתחיל תהליך עדכון למפרע של המען לתאריך הקודם בשישה חודשים ויותר ליום העדכון, להשלמתם יש לקבל אישור ממוחשב של עובד מטה הרשות.
שינוי זה בתהליכים הוחל בסוף יוני 2008 ומיד גרם לעיכובים בטיפול בתושבים מפני שלא תמיד היו עובדי המטה זמינים לאשר את הפעולות.
ביולי 2008 דרש מנהל אגף בכיר לשכות ממנהל מערך המחשוב בידיעת מנהל רשות האוכלוסין להעניק את הסמכות "הרשאת מנהל" גם למנהלי לשכות ולסגניהם כדי לאפשר טיפול יותר גמיש ומהיר בתושבים.
באותו חודש הוענקו למנהלי הלשכות ולסגניהם חלק מההרשאות.
עדכוני כניסות ויציאות של ביקורת הגבולות נקלטים ברשות האוכלוסין באיחור של כשלושה ימים מהרישום במערכת רישום ביקורת גבולות.
אם תושב מתייצב בלשכת רשות האוכלוסין כדי לקבל שירות, ולפי רישומי מערכת "אביב" טרם נרשם שנכנס לארץ, יש אפשרות להזין כניסה על פי נוהל "הוספת/עדכון תנועה בביקורת הגבולות" שכולל תהליך רישום תנועה מסוג "נוכח בלשכה".
החל מיולי 2008 הייתה אמורה השלמת הביצוע לחייב "הרשאת מנהל" למנהלי לשכות, לסגניהם ולאלה שהסמיכו המנהלים.
הביקורת העלתה כי עדיין יש לעובדי לשכות רשות האוכלוסין אפשרות להזין תנועות כניסה ויציאה ידניות מסוגים אחרים בלי צורך באישור של עובד אחר.
בנוהל "הוספת/עדכון תנועה בביקורת הגבולות" אף צוין שאת העדכון "נוכח בלשכה" ניתן לבצע רק 72 ,שעות לאחר כניסתו לארץ של האזרח משך הזמן שבו מתעדכן הקובץ.
הוראה זו עשויה להפחית את מספר המקרים של אי -ההתאמות בשיוך תנועות כניסה ויציאה, ואולם תושב הזקוק לטיפול מיידי עלול להיפגע ממנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע עיכובים למטופלים, על רשות האוכלוסין להחיש את קליטת רישומי התנועות ממערכת רישום ביקורת גבולות.
עוד העלתה הביקורת שכל עובד בעל סמכות אישור שמבצע בעצמו את העדכונים הנ"ל, אינו זקוק לאישור של עובד אחר כדי להשלים את הפעולה.
דבר זה אינו עולה בקנה אחד עם כללי בידוק, כאשר בהיעדר הפרדת סמכויות התאפשרו חלק מהפעולות החריגות שנקט מנהל לשכת אילת בניצול סמכותו לרעה.
הענקת "הרשאת מנהל" לבעלי תפקידים בלשכות רוקנה מתוכן את הבקרה ואת ההשקעה ליישומה.
הביקורת העלתה כי לא נקבע ברשות האוכלוסין גוף שעליו להפיק ולבדוק דוחות בקרה תקופתיים ודוחות משנים קודמות גם בעניין תושבים שלגביהם נרשמו תנועות כניסה מסוג "נוכח בלשכה" וגם בעניין תושבים שלגביהם נרשמו תנועות כניסה ידניות אחרות.
לדעת משרד מ בקר המדינה, על רשות האוכלוסין לשקול לשלב את האישור הנוסף גם בפעולות רגישות אחרות כגון עדכוני דת, אזרחות ותאריך לידה.
איכות נתוני מרשם האוכלוסין משרד מבקר המדינה בדק את איכות חלק מהנתונים שנמצאו במרשם האוכלוסין בחודש אוגוסט 2008 .
75 מיליוןרשומות, ביניהן 7.
97 מיליון רשומות (82% :) פעילות.
הביקורת העלתה את הליקויים האלה נמצאו כ- 13,000 רשומות פעילות עם שם פרטי חסר.
המשרד השיב כי מצב של שם פרטי חסר נוצר כאשר נולד ילד ולא ניתן לו שם בבית החולים, וההורים לא באו לרשום אותו אחר כך או חלילה כאשר הילד נפטר בסמוך ללידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שלאחר פרק זמן מסוים לאחר רישום ללא שם פרטי - שייקבע - תישלח להורי הילוד תזכורת על אי - רישום שמו ועל הצורך לעדכן את נתוני התושב בהתאם או לכל הפחות ייעשה בירור למציאת מקור התקלה.
משרד מבקר המדינה העלה שיבושים בנתונים המקשרים בין בני זוג.
לכאורה, המעמד האישי של אחד מהם או של שניהם לא עודכן, כדלקמן: .
שנמצאו ליקוי/ משמעות סטטוס תיק .
725 תושב נשוי-פעיל אמור .
נשוי לבן זוג נשוי-פעיל.
נפטר גרוש/ה פעיל נשוי/אה .
944 תושב נשוי-פעיל אמור .
נפטר נשוי/אה פעיל נשוי/אה .
128 מעמד בן הזוג של אלמן .
נפטר אלמן/נה פעיל אלמן/נה .
67 מעמד בן הזוג של אלמן .
נפטר גרוש/ה פעיל אלמן/נה .
120 מעמד בן הזוג של אלמן .
פעיל נשוי/אה פעיל אלמן/נה .
2 מעמד הרווקה אמור היה .
נשוי פעיל רווקה משרד הפנים 873 1 אישה נשואה בו-זמנית לשני בני זוג.
פעיל או נפטר כל מצב פעיל פוליגם (אישה) 117 (234 )בני זוג אישה נשואה בו-זמנית לשני בני זוג.
פעיל נשוי פעיל נשואה לשני בני זוג 1,182 מספר זהות בן הזוג אינו תקין.
פעיל כל מצב פעיל כל מצב .
הועלו כ- 200,000 רשומות של אזרחים פעילים שנולדו בארץ בשנות ה- 50 , שחסרים בהן מספרי הזהות של האב והאם.
הדבר מקשה על בדיקות ייחוס הנדרשות לקביעת זכאויות (כגון יורשים), התחייבויות או מגבלות התלויות בבני משפחה.
עוד הועלו כמיליון רשומות של תושבים פעילים שבהן רשום תאריך עלייה ולא נרשם מאיזו ארץ עלו, וכ- 65,000 רשומות של תושבים פעילים שבהן רשומה ארץ העלייה ולא נרשם תאריך העלייה.
רשומות של עולים נמצא שתאריך העלייה קדם לתאריך הלידה בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הפנים שהשיבושים קדמו למערכת הממוחשבת הנוכחית, ומבצע לתיקון נתונים כה רבים מחייב החלטה ברמה אסטרטגית.
יודגש שבבדיקה חוזרת של הנתונים שעשה משרד מבקר המדינה, נמצא כי יותר מ - 14,000 שיבושים (כ -1% ) אירע ו בתקופת המערכת הנוכחית.
יש לציין כי רישום נתונים שגויים לגבי פרטים אישיים כגון שם, כתובת ומעמד עלול לגרום לעיכובים בטיפול בתושבים, לקביעת זכאות לא נכונה לסיוע ולאי -גביית חובות על ידי מגוון גופים ממשלתיים 15 .
מן הראוי שרשות האוכלוסין תיערך לבדיקת אמינות הנתונים ולתיאום טיוב הנתונים השוטפים וההיסטוריים עם המשתמשים החיצוניים במאגר מרשם האוכלוסין; כן ראוי שתקבע אחראי להכנת נוהל שעניינו בקרת איכות לנתוני המרשם וביקורת שוטפת עליהם.
הגנת הפרטיות ואבטחת מידע במוסד לביטוח לאומי .
המוסד לביטוח הלאומי (להלן - הביטוח הלאומי) משלם בכל חודש מאות אלפי קצבאות ותשלומים שונים למבוטחים.
לצורך הניהול והתפעול של מערכת התשלומים והתמיכה בה משתמש הביטוח הלאומי במערכות מידע ייעודיות.
הוועדה העליונה לאבטחת מידע בביטוח הלאומי : בפרוטוקול הוועדה העליונה לאבטחת מידע מדצמבר 2006 נכתב, כי מטרתה לשמור על נכסי המידע של הביטוח הלאומי ולאפשר את פעולתו התקינה.
כמו כן תפקידיה הם לטפל בהתוויית מדיניות ובהנחיות לאבטחת מידע; להתוות תכנית .
15 בעניין תשלומים לזכאים ראו דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ) בפרק "הבקרה על תשלומים לזכאים שנעשים בסיוע מערכות ממוחשבות", עמ' 153 .
לפיקוח ובקרה על יישום המדיניות; להכין תכנית להטמעה והסברה של אבטחת המידע בביטוח הלאומי.
בדיון ועדת אבטחת מידע מיולי 2007 נסקרו האמצעים הטכנולוגיי ם שברשות הביטוח הלאומי.
מנהל החטיבה לאבטחת מידע הציג את הפתרונות הטכנולוגיים שנרכשו, ובכללם תכנת "אינטלינקס" (ראו להלן) המקליטה מסכים באופן רציף כך שכל המידע המוקלט נשמר לאורך זמן, ויש לה עוד שני יתרונות בהפעלת מבחני קבלה ושחזור נתונים; מערכת לניהול זהויות משתמשים והרשאות.
הפעלתה של תכנת ה"אינטלינקס" הייתה מתוכננת בספטמבר 2007.
הביקורת העלתה כי עד דצמבר 2008 , מועד סיום הביקורת, תכנת ה"אינטלינקס" שפועלת בביטוח לאומי אינה נותנת תשובות לשאילתות על המידע ולכן לא סיפקה ליחידת ביקורת הפנימית את הכלים הדרושים לעבודתה.
מימוש אחריות קב"ט הביטוח הלאומי בתחום אבטחת המידע : בשנת 2003 ,הוסף הביטוח הלאומי לתוספת לחוק להסדרת הביטחון ומכוח זה הוחלו עליו כללי שירות הביטחון הכללי (אבטחת מידע), התשס"ד - 2004 , אשר קובעים את האחריות ואת הסמכות של ממונה הביטחון לפעולות אבטחה.
ב- 2004 ,הוכן תיק מדיניות אבטחת מידע שהופץ למנכ"ל דאז, מר יגאל בן שלום ולגורמים שונים בביטוח הלאומי.
המנכ"ל אישר את התיק והוציא הנחייה שבה העניק לקב"ט את הסמכות ואת האחריות לאבט חת המידע.
במועד ביקורת המעקב, באוקטובר 2008 לא התקיים שיתוף פעולה בין הקב"ט למנהל החטיבה לאבטחת מידע.
הקב"ט לא הוזמן לישיבות עבודה, לא שותף בפרויקטים של אבטחת מידע ולכן לא היה יכול לממש את סמכותו.
נוסף על כך, לא בוצע השינוי הארגוני הנדרש בעקבות שינוי חוק הסדרת הביטחון, כללי שירות הביטחון הכללי וההנחיות שנקבעו בתיק מדיניות אבטחת המידע, נוכח אי -שיתוף הפעולה של הממונה על אבטחת המידע.
הביקורת העלתה כי כתוצאה מאי -שיתוף הפעולה בין הקב"ט למנהל החטיבה לאבטחת המידע לא אפשר מנהל החטיבה לקב"ט לבצע מבחני חדירות למערכ ת; הוא לא קיבל את רשימת שמות העובדים במוקד הטלפוני בצפת לצורך בדיקות סיווג ביטחוני (ראו להלן); הוא לא קיים פעולות הדרכה וימי עיון בענייני ביטחון מידע בביטוח הלאומי, כמתבקש.
חלוקת הסמכויות, קשרי העבודה וקשרי הגומלין בין קב"ט הביטוח הלאומי ויחידת אבטחת מידע עלו בחריפות בישיבה שנערכה בינואר 2007 בפרוטוקול הישיבה נכתב כי במצב ששרר באותה עת היו שני גופים: אגף הביטחון האחראי לאבטחה הפיזית, הכפופה למנכ"ל הביטוח הלאומי, והחטיבה לאבטחת מידע, האחראית לאבטחה הלוגית, הכפופה לסמנכ"ל תקשורת ומערכות מידע.
בחוות דעת של הק ב"ט מינואר 2007 הוא ציין כי עליו לאשר כל שינוי בארכיטקטורה, בתפיסה ובמדיניות, כולל אבטחת המידע במחשבים הניידים שבארגון, ואילו החטיבה לאבטחת מידע אחראית ליישום ולביצוע.
עוד הודיע כי פעולות שיבוצעו ללא אישור הקב"ט, בלי לדווח לו ובלי לתאם אתו ייחשבו עברת משרד הפנים 875 .
הוא פירט מספר פעולות שהוגדרו על ידו כפרצה אבטחתית: פתיחת תכנת ה- Outlook למחשבים ניידים; מתן אפשרות לעובדים להתחבר מהבית למחשבי הביטוח הלאומי; אי-ביצוע בדיקה ביטחונית ליועצים ולעובדים בחטיבה לאבטחת מידע; ביצוע פעולות במוקדים טלפוניים בלי עדכון אגף הביטחון.
בסיכום המסמך טען הקב"ט, כי מצב אבטחת המידע בביטוח הלאומי בכי רע, קיימת פרצה אבטחתית ולהערכתו "האסון בוא יבוא".
בביטוח הלאומי קיים ליקוי מבני מתמשך בעניין אבטחת מידע.
הוועדה העליונה לאבטחת מידע בראשות סמנכ"ל משאבי אנוש דאז התכנסה לראשונה בספטמבר 2006 ופעלה במשך כתשעה חודשים.
הממונה על אבטחת מידע כפוף ישירות לסמנכ"ל תקשורת ומערכות מידע (תמ"מ), מתוקף תפקידו של הממונה על אבטחת מידע הוא נדרש לבקר חלק מפעילות מערכות המידע של הארגון שהן תחת סמכותו של סמנכ"ל תקשורת ומערכות מידע (תמ"מ), כפיפות זו פוגעת באי-תלותו .
נוסף על כך, הוא אינו מקבל עליו את מרותו של הקב"ט בהתאם לכללי שירות הביטחון הכללי מ- 2004 .
מן הראוי שהנהלת הביטוח הלאומי תגדיר מבנה יעיל לניהול אבטחת המידע במוסדּה ותפעל באופן מיידי ליישומו.
בתשובתו מדצמבר 2008 הודיע הביטוח הלאומי כי שיתוף הפעולה בין הקב"ט למנהל החטיבה לאבטחת מידע הוסדר.
סמנכ"ל תמ"מ הנחה את מנהל החטיבה לאבטחת מידע כי הקשר בין הביטוח הלאומי לרא"ם יקוים אך ורק באמצעות הקב"ט; הקב"ט יזומן לכל דיון במינהל תמ"מ הנוגע לנושאים שבתחום אחריותו.
כמו כן מנכ"לית הביטוח הלאומי, הגב' אסתר דומיניסיני, קבעה כי הקב"ט ומנהל החטיבה לאבטחת מידע יפעלו בשיתוף פעולה ובהתייעצות בכל הנושאים הנוגעים לאבטחת מידע בביטוח לאומי.
מבירור שערך משרד מבקר המדינה עם הקב"ט בינואר 2009 עולה כי ההסדר שתואר בתשובת הביטוח הלאומי עדין לא יושם.
הגנת הפרטיות ואבטחת המידע טופלו בידימבקר הפנים של הביטוח הלאומי במספר מקרים.
בפרוטוקול ישיבה מנובמבר 2003 "בנושא כניסת עובדים לפרטי אנשים במערכת הממוכנת" צוינה "התופעה הרווחת בקרב עובדי הסניפים.
לפרטים של אנשים כגון: מפורסמים, עובדי הביטוח הלאומי, קרובי משפחה ועוד.
מסקרנות/רכילות/נקמנות ועוד.
מדובר בעבירה פלילית לכל דבר".
כמו כן הועלו הצעות למיגור התופעה שכללו יצירת קובץ אנשים מפורסמים; יצירת קובץ עובדי הביטוח הלאומי; יידוע העובדים כי כניסה לפרטי אנשים לא לשם עבודה היא עברה פלילית.
משרד מבקר המדינה העלה כי כבר בינואר 2007 רוכזו נושאים לביקורת אבטחת מידע במוסד על ידי האגף לביקורת פנים: קביעת מדיניות אבטחת המידע וסמכויות; מדיניות אבטחה כוללת; ניהול הרשאות.
אלה הנושאים לבדיקה ברמת היישום: מתן הרשאות לפי צורכי העבודה; מעקב אחר פעולות וניטורן; מבחני חדירה תקופתיים למערכות; קליטת קבצ ים חדשים; פיקוח ובקרה על הגישה לבסיס הנתונים; אבטחה בסביבות הניסוי ובדיקת המערכת; פיקוח ובקרה על 876 דוח שנתי59ב .
"קבצים שטוחים16 "; זמינות של נאמן האבטחה ועובדיו לפתרון בעיות המתעוררות בסניפים ובמטה; ניהול יומן תקלות; ניהול מערך בקרה והתרעות בנושא אבטחה; פתיחת מספר מסופים ב אותה ססמה; העברת ססמאות בין משתמשים; עקיפת ההרשאות באמצעות מסכים או מקשים פונקציונאליים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה שכבר בנובמבר 2003 התריעה מבקרת הפנים על המחדלים באבטחת המידע בפני הנהלת הביטוח הלאומי.
עד דצמבר 2008 לא נעשו סקר סיכונים ומבחניחדירה על ידי חברה חיצונית, לא הוגדרה מדיניות אבטחת מידע ולא הוסדר המבנה הארגוני של אבטחת מידע בביטוח הלאומי על ידי ההנהלה.
מעקב אחר משתמשי-קצה בעזרת תכנת "אינטלינקס" לתכנת "אינטלינקס" יכולת ניטור של פעילות לא מורשית או בלתי-חוקית במערכת ואפשר לקיים באמצעותה מעקב איכותי וכמותי אחר הפעילות העסקית של הארגון במערכת מחשב מרכזי ( MainFrame .
) ביוני 2005 , בעקבות התחייבות הביטוח הלאומי בפני בג"ץ 17 לרשום את כל הפעילות של כל משתמשי התקשורת בביטוח הלאומי, הוקמה ועדה מקצועית לבחינת תכנות שבהן אפשר להשתמש כדי לקיים את ההתחייבות הזו.
הוועדה מצאה כי ה"אינטלינקס" היא היחידה שנותנת מענה לדרישות ואף פנתה לחברת ייעוץ בעניין זה.
באוגוסט 2006 דיווח מנהל החטיבה לאבטחת מידע כי "הניסוי הסתיים בהצלחה רבה, המוצר הוכיח את עצמו בצורה מעוררת השתאות".
באותו חודש שלח נציג חברת "אינטלינקס " למנהל חטיבת אבטחת מידע רשימה ובה פריטי החמרה הנדרשים עבור תכנה זו ובכלל זה גודלם של דיסקי האחסון הנדרשים לעבודה השוטפת.
בנובמבר 2006 אישרה ועדת המכרזים לרכוש את התכנה ובדצמבר 2006 נחתם הסכם עם חברת "אינטלינקס" על רכישתה ב - 250,000 דולר של ארה"ב.
התכנה אמורה הייתה להתחיל לפעול החל בספטמבר 2007 .
מעיון בפרוטוקול ישיבה שכנסה מבקרת הפנים בנושא תכנת ה"אינטלינקס" מיולי 2008 עולה, שמבקרת הביטוח הלאומי דיווחה "כי המערכת הקיימת אינה מספקת לביקורת את הכלים הדרושים בעבודתה".
מנהל החטיבה לאבטחת מידע ציין, כי "בפועל, ה מערכת אינה מנתחת את הנתונים ואינה מציפה חריגים.
הבעייתיות עיקרה במיעוט שטחי הדיסקים לאחסון".
ממסמך שהוציאה יחידת הביקורת הפנימית באוגוסט 2008 עולה, כי "מאז ועד היום לא התאפשר לעבוד מול התכנה.
ביקשנו מספר 'שליפות' ובשני מקרים ספציפיים קיבלנו מידע אך מאז לא ניתן היה לקבל מידע נוסף.
16 קובץ שטוח- קובץ טקסט פשוט המכיל בדרך כלל נתון אחד בשורה או מספר נתונים המופרדים בסימן קבוע כגון פסיק.
לדוגמה: שם פרטי, שם משפחה, כתובת, מספר טלפון וכו'.
17 ראו הערת שוליים5 לעיל, בג"ץ 8070/98.
לפתרונות יזמנו דיון עם אנשי אבטחת מידע ומנהלת האגף האחראית.
על פי תוצאות הדיון, גם כיום לא ניתן לקבל המידעים המבוקשים".
בהתייחסו להערת משרד מבקר המדינה השיב הביטוח הלאומי כי התכנה נרכשה בדצמבר 2006 והחל מינואר 2007 הוחל ביישום הפתרון כפי שהותווה על ידי המוסד בשיתוף היצרן.
בינואר 2008 החלה התכנה לפעול במלוא ההיקף, אולם אז התברר כי העדר שטחי דיסקים פגע באפשרויות ניתוח ההקלטות שמבצעת תכנת ה"אינטלינקס" אך לא בביצוע ההקלטות (ההדגשה במקור).
אף שהיה ידוע למנהל החטיבה לאבטחת מידע כבר באוגוסט 2006 מהי החמרה הנדרשת לעבודתה התקינה של התכנה, הוא לא נערך בהתאם, דבר שעיכב את השימוש בה.
כאמור העלתה הביקורת כי עד סיומה בנובמבר 2008 לא היה אפשר להציג שאילתות על המידע; לכן לא סיפקה התכנה ליחידת הביקורת הפנימית את הכלים הדרושים לעבודתה.
הטיפול בעברות מידע בביטוח הלאומי לצורך הרתעה והתראה מוקדמת מיד עם הכניסה למערכת המידע בביטוח הלאומי מוצגת אזהרה בכותרת אדומה בכל המחשבים בזו הלשון: "כל כניסה למערכת המידע תעשה לצרכי עבודה בלבד.
כל שימוש אחר הוא בגדר עבירה פלילית שדינה מאסר!
הפעילות הנעשית במסוף מוקלטת!
", כך שעובדים לא יוכלו להלין כי לא ידעו שאסור להשתמש במידע שלא לצרכי עבודה.
מינואר 2005 טופלו בהליכי משמעת ובהליכים פלילים13 עובדים שהיו חשודים בהוצאת מידע: שמונה טופלו על ידי נציבות שירות המדינה בעיקר בגין הוצאת מידע מהביטוח הלאומי; שניים הגיעו לטיפול של בית הדין למשמעת של עובדי המדינה; שלושה הועברו לחקירת משטרה, בעיקר בחשד למכירת מידע.
מבדיקת החשדות עלה כי הגישה למידע נעשתה מאינטרסים אישיים, מסקרנות ולעתים לצורך מסירת מידע לאחר.
בחלק מהמקרים לא היה צורך לאותו עובד להציג את השאילתות שמהתשובות להן שלף את המידע.
קבלת ההחלטה להעמיד עובד לדין משמעתי וההליכים בדין המשמעתי נמשכים לעתים זמן רב.
לדוגמה, תיק שהועבר לנציבות שירות המדינה בסוף נובמבר 2005 הועבר לתביעה רק באפריל 2006 , ועד נובמבר 2008 .
לא התקבלה ההחלטה בעניינו מאחד התיקים עולה חשד להוצאת מידע ולמכירתו על ידי עובד הביטוח הלאומי.
העובד הושעה מתפקידו מאוקטובר 2004 ובעת סיום הביקורת עדיין התנהל נגדו הליך פלילי.
מדוח אחר ממאי 2005 עולה כי התעורר חשד שהעובד טיפל בתיקים בניגוד לנוהלי הביטוח הלאומי ואף מכר מידע שאותו שלף מתשובה לאחת השאילתות במחשב.
חקירת המשטרה העלתה כי העובד אכן מסר מידע לגורמים מחוץ לביטוח הלאומי.
במאי 2005 הרשיעו בית המשפט וגזר עליו שמונה חודשי מאסר על תנאי למשך שלוש שנים, 200 שעות שירות לציבור ופיקוח שירות המבחן למשך שנה.
בית הדין למשמעת של עובדי המדינה גזר על העובד באוגוסט 2006 נזיפה חמורה, פיטורים משירות המדינה החל מנובמבר 2006 ופסילה משירות המדינה לתקופה של שלוש שנים מיום גזר הדין.