HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמדות מידע בתחנות המרכזיות : בתחנות המרכזיות מוצג מידע על מועדי היציאה של האוטובוסים על גבי צג אלקטרוני מקוון.
המידע כולל רק את לוח הזמנים של קווי אגד.
אין מידע לגבי לוחות הזמנים של מפעילים אחרים.
בתחנות המרכזיות קיים מודיעין מאויש לכל חברה בנפרד וגם קופת כרטיסים נפרדת.
על ציבור הנוסעים לכתת רגליהם כדי למצוא את המודיעין ואת קופות הכרטיסים של כל חברה.
בהסכם שנחתם בין אגד ובין משרד התחבורה לא נקבע שיינתנו שירותי מודיעין וקופות כרטיסים משותפות לכל המפעילים, דבר הפוגע ברמת השירות לנוסע.
משרד התחבורה לא קבע בהסכם, או ברישיון ההפעלה, את השעות שעל אגד להפעיל את עמדת המודיעין ואת קופות הכרטיסים לשירות הנוסעים.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לקבוע לאגד ולמפעילים אחרים כללים ברורים ומחייבים להפעלת רמת שירות נאותה בתחנות המרכזיות בתחומים כגון: תחזוקה, מודיעין, קופת כרטיסים, ניקיון ונגישות לציבור הנוסעים.
משרד תחבורה בתשובתו מ- 21.
08 ציין כי הנושא יתוקן ויטופל בהסכם הקרוב.
כרטיס חכם על פי פקודת התעבורה רשאי שר התחבורה להתקין תקנות לרבות הסדר הוצאת הכרטיסים והכרטיסיות למיניהם, לעניין שימוש משותף בכרטיסים ובכרטיסיות של בעלי רישיונות שונים לקווי שירות ודרכי ההתחשבנות ביניהם בשל השימוש כאמור.
בהחלטת הממשלה מס' 648 מיום 2.
01 נקבע כי על המפקח על התעבורה לפעול להכנסת מערכת ממוחשבת בתחבורה הציבורית (להלן - כרטיס חכם) עד 31.
כמו כן הוחלט לפרסם עד 31.
מכרז להקמת מסלקה ותפעולה המסלקה תנפיק את הכרטיסים המשותפים, ותבצע פעילות סליקה ש להם לכל מפעילי התחבורה הציבורית.
בהסכם הסובסידיה משנת 2006 נקבע כי הממשלה תשלם לאגד סובסידיה למימון פרויקטים לשיפור רמת השירות לנוסעים בשיעור 0.
5% ,מההוצאה התקנית כמפורט בנספח קרן השיפורים.
משרד התחבורה יזם הכנסת שינוי במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה13 כדי לחייב את המפעילים להשתמש בכרטיס חכם משותף ובהשתתפות במסלקה לחלוקת פדיון כתנאי לחידוש רישיון ההפעלה.
הנושא אושר בהחלטת ממשלה מס' 2226 מספטמבר 2007.
עד מועד סיום הביקורת לא הופעל כרטיס חכם באגד וכתוצאה מאי - הפעלתו אין אפשרות לנוסע באוטובוסים של כמה מפעילים לי הנות מהורדת המחירים שמומשה עם הפעלת הרפורמה, וכל עלייה לאוטובוס הופכת מטרד כתוצאה מתשלום נפרד בגין כל קטע נסיעה.
08 כי הצעות לשינוי בעניין זה הוגשו במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה אשתקד וממתינים לדיון בוועדת הכספים.
כדי שנוסע יוכל לתכנן את נסיעתו ממקום למקום באמצעות תחבורה ציבורית עליו לקבל מידע מקיף, מהימן ועדכני.
אגד מציעה מידע בנוגע לקווי האוטובוסים שלה בכמה אופנים: שירותי מודיעין טלפוניים; באתר האינטרנט של החברה; בשאילתא בטלפון הסלולרי; במודיעין מאויש בתחנות המרכזיות; ובדפי מידע.
לכל מפעיל אתר מידע משלו באינטרנט, ובו ניתן לקבל מידע על קווי האוטובוסים שהוא מפעיל.
כמו כן ניתן לקבל מידע מכל מפעיל בנפרד באמצעות הטלפון.
מתפקידו של משרד התחבורה היה לדאוג למרכז מידע משותף לכל מפעילי התחבורה הציבורית.
זאת - כדי לספק לציבור הנוסעים מידע משולב על כל קווי האוטובוסים, יעדם, מועדי נסיעתם ואפשרויות המעבר בין הקווים של המפעילים השונים.
עד מועד סיום הביקורת לא הקים משרד התחבורה מרכז מידע ארצי, ואין באפשרות ציבור הנוסעים לקבל מידע המרכז במקום אחד את כל הפרטים על קווי האוטובוסים של המפעילים השונים.
כדי לספק לציבור הנוסעים באוטובוסים מידע על מהלך הקו, תחנות העצירה והתחנה הקרובה יש להתקין באוטובוס מפה המראה את מסלול הקו, ולוח אלקטרוני המתעדכן במהלך הנסיעה ומסמן את התחנה הקרובה.
הדבר מקובל זה שנים בתחבורה הציבורית בחו"ל.
13 דברי הסבר להצ"ח חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית, לשנת הכספים 2008 ), התשס"ח - 2007 , הצ"ח ממשלה, מס' 338 מיום 15.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1095 .
מהביקורת עולה כי באוטובוסים של אגד אין כל מידע לנוסע על מסלול הנסיעה, או על התחנה הקרובה.
בתשובת משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה מ- 30.
08 צוין כי כיום אגד פועלת לציוד האוטובוסים באמצעים טכנולוגיים, שיאפשרו מתן מידע באוטובוסים.
עם הבשלת פרויקטים אלה, יכנסו למהלך של ציוד האוטובוסים במערכות מידע שיספקו מידע לציבור בתוך האוטובוס.
הטיפול בתלונות במשרד התחבורה בינואר 2007 .
הוקמה במשרד התחבורה יחידה לפניות הציבור בתחבורה הציבורית לפי נתוני היחידה לפניות הציבור התקבלו בשנת 2007 , 2,687 תלונות; מהן נסגרו עד סוף 2007 , 2,614 תלונות.
מתוך כלל התלונות- 700 תלונות היו על אגד.
נושאי התלונה העיקריים הם אי-עמידה בלוח הזמנים, מסלולי הקווים, התנהגות הנהג, ואי - איסוף נוסעים.
כ-50% מכלל התלונות הופנו על ידי רכז היחידה לחקירה.
נמצא, כי מתוך 73 תלונות פתוחות נשארו69 לטיפול במחוזירושלים והדרום.
רכז היחידה עורך בירור ראשוני של התלונות ומנתב את התלונות שנושאן הוא לכאורה עבירה על תקנות התעבורה להמשך טיפול לממונים המחוזיים לתחבורה.
מהביקורת עולה כי רכז תלונות הציבור ביחידה לפניות הציבור בתח"צ אינו עורך מעקב אחר המשך הטיפול בתלונות, לאחר שהוא מעביר אותן לממונים המחוזיים.
חקירת תלונות של הציבור כלפי אגד במשרד התחבורה - בחלק מהתלונות עולות עבירות לכאורה על פי תקנות התעבורה, ועל פי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
במקרים אלה נחקרים החשודים ונגבות עדויות המתלוננים ביחידת החקירות שהוקמה לשם כך במשרד התחבורה, ותיקי החקירה מועברים בסיומה למחלקת התביעות במשרד התחבורה.
בשנת 2007 נפתחו326 תיקי חקירה מכלל התלונות שהתקבלו נגד מפעילי אוטובוסים.
אין בידי רכז תלונות הציבור ולא במחלקת הפיקוח שבאגף תח"צ במשרד התחבורה נתונים מרוכזים על מצב הטיפול בתיקי ה חקירה הנוגעים למפעילים הפרטיים ובאגד.
הביקורת של משרד מבקר המדינה העלתה כי עד ינואר 2007 הועברו לחוקרים 123 ,תיקי חקירה על אגד.
מתוך התיקים שנפתחו במחלקת חקירות49 תיקים נסגרו מחוסר ראיות, וב -44 תיקים הוחלט להגיש כתב אישום.
בתיקים שנסגרו מחוסר ראיות ארך הטיפול בממוצע 150 ימים, והיו אף כאלה שהטיפול בהם ארך עד ל-350 .
ימים לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה להדק את הפיקוח על הטיפול בתלונות הציבור במשרד התחבורה עצמו ובקרב המפעילים השונים.
הסעת נכים14 על פי ההסכם שנחתם עם המפעילים, על המפעיל להתאים את סוג האוטובוס לקו.
בכל קו מוגדר סוג האוטובוס הנדרש: עירוני או בין-עירוני 15 .
על פי סעיף19 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 , אדם עם מוגבלות זכאי לשירותי תח"צ נגישים ומתאימים לשימושו.
שירותי תח"צ הוגדרו בסעיף זה כאוטובוסים בקווים עירוניים.
על פי סע יף זה התקינו שר האוצר ושר התחבורה תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית), התשס"ג- 2003 .
על פי תקנות אלה, כל אוטובוס עירוני משנת ייצור 2003 יהיה אוטובוס שמתקיימות בו דרישות תקנה 5 (להלן- אוטובוס נגיש) ובכללן יותקן בו מי תקן הרמה לכניסה וליציאה של נוסעים הנעים בכסא גלגלים.
לפי תקנה 7 לתקנות אלה, בתוך שנה מיום תחילת תקנות אלה (יוני 2003 ), יכינו המפקח על התעבורה במשרד התחבורה, המפעילים והרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, תכנית לתקופה של 10 שנים להפעלת אוטובוסים נגישים בקווי השירות.
עוד לפני השלמת התקנות החל משרד התחבורה בהכנת תכנית להנגשת התח"צ.
בפברואר 2002 הכין אגף תח"צ מתווה כללי לתהליך תכנון הנגשת התח"צ העירונית בכל המדינה, כ -220 ערים ומועצות מקומיות.
על פי התכנית, הרשות המקומית תהיה אחראית על הדרך המשמשת גישה לתחנות רחוב ול מתקני תחבורה והמפעיל יהיה אחראי להכנסת אוטובוסים נגישים.
האומדן להנגשת תשתיות עמד על כ-28 מיליון ש"ח ולהנגשת אוטובוסים כ-125 .
הנגשת תשתיות 16: בשלב ראשון הוחלט לבצע פיילוט במספר ישובים עירוניים ולגבש קריטריונים לקביעת סדר התקדמות הפרויקט ובשלב שני הוחלט לבצע תכנון מפורט של הנגשת כל הקווים העירוניים.
מועד סיום השלב הראשון נאמד בכשנה.
במאי 2002 נקבעו עם מרכז השלטון המקומי אחת עשרה רשויות מקומיות בגדלים שונים בהן יבוצע הפיילוט.
בכל אחת מהרשויות יהיה לפחות קו אוטובוס אחד שיהיה נגיש.
העיריות שהשתתפ ו בפיילוט הכינו תכניות מפורטות לביצועו, אולם בשל עלותו הגבוהה של הפיילוט ביקשו העיריות ומרכז השלטון המקומי את סיועו של משרד התחבורה במימון.
משנת 2004 התנה משרד התחבורה את השתתפותו במימון פרויקטים תחבורתיים חדשים בכך שהרשות תתאים אותם ותנגיש אותם לנכים וכך בכל פרויקט תחבורתי חדש מבצעות הרשויות הנמכת אבני שפה, סימון מעברי חצייה וסילוק מכשולים.
14 בעניין זה, ראו דוח52" בשילוב אנשים בעלי מוגבלויות בחברה ובעבודה " עמ' 135 (פורסם בשנת 2002.
) 15 אוטובוס עירוני כולל מעבר מרווח, רחבה ל עמידת נוסעים, מדרגות ורצפה נמוכים.
אוטובוס בין-עירוני כולל בדרך כלל מדרגות בכניסה ושני כסאות בכל מושב בשני צידי האוטובוס.
16 הנגשת תחנת האוטובוס, הדרך מהמדרכה הסמוכה לתוך סככת ההמתנה וממנה לעליה לאוטובוס.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1097 .
בדצמבר 2007 הודיע שר התחבורה כי החל משנת התקציב 2008 הוא יעביר לרשויות המקומיות 10 מיליון ש"ח בכל שנה להנגשת תשתיות תחבורתיות ותחנות אוטובוסים לאנשים עם מוגבלויות.
: הנגשת אוטובוסים להשגת מטרה זאת כלל משרד התחבורה את החובה להשתמש באוטובוסים עירוניים העומדים בדרישות התקנות האמורות, בהסכמים שנחתמו עם המפעילים לאחר שנת 2003 .
כתוצאה מכך, כ -50% מהאוטובוסים של דן ואגד נגישים ורוב האוטובוסים העירוניים של המפעילים החדשים נגישים לנכים.
לדעת ועדת סדן, דפוסי התפעול של מערך התח"צ מבוססים על הניסיון עם אוכלוסיה בריאה.
בדפוסים אלו אין כדי לענות על ביקושים ייחודיים לשירותי תח"צ האופייניים לאוכלוסיות של נכים עם קשת של מוגבלויות.
לדעת משרד מבקר המדינה הנגשת האוטובוסים הוא צעד חשוב אך אינו מספק.
בהיעדר נגישות לתחנות, משתמשים בעלי מוגבלויות אינם יכולים להשתמש גם באוטובוסים הנגישים.
על משרד התחבורה לפעול לאלתר להנגשת תשתיות בתיאום עם הרשויות המקומיות כך שנכים ואנשים עם מוגבלויות יוכלו להשתמש בתחבורה הציבורית.
משרד התחבורה קבע לו למטרה, להשיג באמצעות הרפורמה את ייעול התחבורה הציבורית, הגדלת השימוש בה, הגברת התחרות והעלאת רמת השירות.
הביקורת על השירות לנוסע העלתה, כי חלה התקדמות בהשגת מטרות אלו, אך לא מספקת, ונמצאו ליקויים רבים ברמת השירות שמספקים מפעילים של תחבורה ציבורית באוטובוסים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לקבוע אמות מידה לאיכות השירות ולוודא את אכיפתן באמצעות פיקוח ובקרה הדוקים ויעילים יותר, ובכלל זאת בהפעלת אמצעי אכיפה.
על משרד התחבורה לקבוע תנאי סף במכרזים שיבטיחו את זכייתם של מפעילים בעלי צי אוטובוסים מספק, בעל י חוסן פיננסי ובעלי ביצוע איכותי וניקוד גבוה בשירות לציבור.
מאז שנת 2000 הוחל בתהליך רפורמה ובהכנסת מפעילים חדשים לתחבורה הציבורית.
למרות זאת לא הקים משרד התחבורה לכלל המפעילים מערכות תומכות שיעודדו את השימוש וישפרו את רמת השירות לנוסע כגון: מרכז מידע ארצ י, אתר אינטרנט משולב, מרכז שירות, מסלקה וכרטיס חכם.
במהלך השנים 2000 -2008 אישר משרד התחבורה לאגד לבצע שינויים בקווים ישנים ולהפעיל קווים חדשים.
חלקם לא הוגדרו בהסכם התחרות וניתנו לאגד ללא מכרז.
במסגרת זו אגד גם קבעה כמות גדולה של תחנות, בתוך ערים שבהם פוע לים מפעילים אחרים לפי מכרז.
לדעת 1098 דוח שנתי59ב .
משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לגבש כללים הקובעים הגבלה על כניסת קווים בין-עירוניים לערים בהן פועל מפעיל אזורי שזכה במכרז לתפעול הקווים העירוניים.
לדעת משרד מבקר המדינה רמת השירות של מפעילי התחבורה הציבורית, ובכלל זה אגד, אינה מספקת.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התופעה שישובים שונים כדוגמת העיר מודיעין נשארים ללא תחבורה ציבורית מתאימה או שישובים אחרים לא מקבלים שירותי תחבורה ציבורית ברמה נאותה, אף כי מדובר בשירות חיוני.
על משרד התחבורה לוודא כי חברות האוטובוסים יספקו את השירות לציבור כנדרש על פי התקנות, הרישיונות ועל פי ההסכמים החתומים בין המשרד והמפעילים.
כ-99% מהסחר הבין-לאומי של ישראל נעשה בנמלי הים, ועל כן שירות רציף, יעיל וזול הניתן בנמלים משפיע השפעה מכרעת על כלכלת המשק ועל צמיחתו.
עד פברואר 2005 ניהלה והפעילה את נמלי חיפה, אשדוד ואילת (להלן- הנמלים) רשות הנמלים - גוף שהוקם על פי חוק רשות הנמלים, התשכ"א - 1961 (להלן- חוק רשות הנמלים).
ביולי 2004 פורסםחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 (להלן- החוק או חוק הספנות והנמלים), שביטל את חוק רשות הנ מלים4 .
החוק נכנס לתוקף ב- 17.
05 (להלן- יום התחילה).
על פי חוק הספנות והנמלים פוצלה רשות הנמלים לארבע חברות ממשלתיות: חברת נמלי ישראל פיתוח נכסים בע"מ (להלן - חברת הפיתוח והנכסים) שתהיה חברה ממשלתית בכל תקופת הסמכתה; חברת נמל חיפה בע"מ; חברת נמל אשדוד בע"מ; וחברת נמל אילת בע"מ (להלן - חברות הנמל) שלגביהן קבע משרד האוצר מתווה הפרטה.
החברות הוקמו ביולי 2004 , והן נתונות בבעלות מלאה של .
4 למעט הוראות בחוק רשות הנמלים, שימשיכו לחול כמפורט בסעיף36 לחוק הספנות והנמלים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1101 .
מדינת ישראל על פי החוק והצווים שנתנו השרים נקבע אילו מהנכסים וההתחייבויות של רשות הנמלים יועברו לחברת הפיתוח והנכסים ולחברות הנמל.
על פי החוק הוקמה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן משרד התחבורה) רשות הספנות והנמלים (להלן - רספ"ן).
בחוק נקבע שעובדיה יהיו עובדי מדינה, שהיא תפקח על הספנות והנמלים, תהיה ממונה על פיתוחם , על קידומם ועל הסדרת פעילותם, ו כמו כן תמלא את התפקידים שהוטל ו עליה בדיני הספנות והנמלים5 .
מטרת החוק היא, בין היתר, לעשות רפורמה מקיפה בניהול ובמבנה של ענף נמלי הים (להלן הרפורמה בנמלים).
בדברי ההסבר להצעת החוק שהגישה ממשלת ישראל צוין כי מוצע לשנות את מבנה ענף השירותים הנמליים, תוך יצירת הפרדה בין תפעול הנמלים לבין ניהול הנכסים הפיזיים והפיתוח העתידי שלהם, ובין הפעילות בנמלים השונים; לשם יצירת תחרות ביניהם.
קידום התחרות בין הגורמים הפועלים בנמלים ובתוך הנמלים בא לידי ביטוי גם בחוק, בסעיפים המגדירים את תפקידיהם של השרים, של רספ"ן ושל חברת הפיתוח והנכסים, וכמו כן בכתב י ההסמכה של חברות הנמל וחברת הפיתוח והנכסים.
שר התחבורה ושר האוצר הסמיכו בכתב את חברת הפיתוח והנכסים להיות חברת הפיתוח והנכסים של הנמלים במשך 49 .
שנים, מיום התחילה ואילך 3.
על פי החוק הועברו לניהולה של חברת הפיתוח והנכסים רוב נכסי המקרקעין ונכסים אחרים שהיו נתונים בבעלות רשות הנמלים.
בד בבד היא העמידה את הנכסים האלה לשימוש חברות הנמל ותאגידים אחרים הפועלים בשטחי הנמלים, תמורת דמי שימוש.
על פי החוק הסמיך שר התחבורה (בהסכמת שר האוצר) בכתב הסמכה מפורט את חברת נמל חיפה בע"מ, חברת נמל אשדוד בע"מ וחברת נמל איל ת בע"מ, לתת שירותי נמל6 בנמלים חיפה, אשדוד ואילת, בהתאמה.
חברות הנמל הוסמכו לתת שירותי נמל מיום התחילה ואילך: חברת נמל חיפה בע"מ וחברת נמל אשדוד בע"מ הוסמכו לתת שירותי נמל במשך 49 שנים; חברת נמל אילת בע"מ הוסמכה לשנה אחת בלבד, ובתום השנה הוארכה ההסמכה בשלוש שנים נוספות.
בפברואר 2005 נחתמו כמה הסכמי עבודה קיבוציים בין חברת הפיתוח והנכסים ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) וחברות הנמל.
נוסף על כך, במכתבים שהוחלפו בין משרד האוצר ליו"ר ההסתדרות נקבעו הסכמות והבנות בעניינים שונים הנוגעים לדרך פעולתן של החברות האמורות.
בחודשים ינואר -ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים של הרפורמה שנעשתה בנמלים, ובהם: תהליך קבלת ההחלטות; קידום התחרות בין הגורמים הפועלים בנמלים; הגברת התפוקה; התייעלות תהליכי הפריקה והטעינה; שיפור רמת השירות הניתן למשתמש ים בנמלים.
הביקורת נעשתה בחברת הפיתוח והנכסים ובחברות הנמל; במשרד התחבורה ובמשרד האוצר; ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) וברספ"ן.
בחוק 6 על פי סעיף1 בחוק, שירותי נמל כוללים "שירות של ניטול מטענים והחסנתם או של העלאת נוסעים לכלי שיט או הורדתם ממנו, הניתן בנמל, וכן שירות הניתן לכלי שיט בנמל".
מודל בעל הבית ( Landlord) .
:הפעילות הנמלית נעשית באמצעות התשתיות האלה התשתית הנמלית ( Infrastructure): ובה שובר הגלים, נתיבי השיט, ברכת הנמל, רציפים, מצופי סימון, תשתיות תחבורה, לרבות רכבת בין הנמל ליבשה, שערי כניסה יבשתיים וכיו"ב.
תשתית -על ( Superstructure): הנכסים הקבועים, מבנים ומתקנים וציוד לתפעול הנמל, ובהם המחסנים, מכלי הדלק, עגורנים, מלגזות, גוררים וציוד ניתוב.
על פי מסמך שפרסם הבנק העולמי7 , בעולם יש ארבעה מודלים עיקריים לניהול נמל, השונים זה מזה בחלוקת התפקידים שבין הסקטור הציבורי לסקטור הפרטי בכל הנוגע לניהול התשתיות.
Service Port - במודל זה תאגיד ציבורי אחד מנהל את הנמל ומספק את מכלול השירותים הנדרשים לשם כך.
Tool Port - במודל זה התאגיד הציבורי מספק את כל התשתית הנמלית שהוזכרה לעיל, והוא הממונה על התחזוקה והפיתוח שלה, אך את ניטול המטענים8 .
עושות חברות פרטיות 3.
Landlord Port )(בעל הבית- במודל זה התאגיד הציבורי מספק את התשתית הנמלית ואחראי לפ יתוחה, ואת שירות ניטול המטענים עושות חברות פרטיות באמצעות מתקנים וציוד להפעלת הנמל, הנתונים בבעלותן.
Fully Privatized Port - במודל זה הנמל כולו, על כל מרכיביו, נתון בבעלות פרטית.
מודל ה- Landlord Port (להלן- לנדלורד) מאפשר לכמה מפעילים לתת שירותי נמל, דבר המעודד תחרות.
על פי נייר העמדה של הבנק העולמי, מודל זה הוא מודל הניהול המקובל כיום בנמלים גדולים ובינוניים.
מודל הלנדלורד שימש בסיס לרפורמה בנמלים.
עד הרפורמה בנמלים המודל שיושם בישראל היה מודל ה- Service Por t .
את נמלי חיפה אשדוד ואילת ניהלה רשות הנמלים: היא הייתה ממונה על פיתוחם והפעלתם ועל מתן שירותי הנמל בהם ושימשה מפעיל, בעל הקרקע ורגולטור בעת ובעונה אחת.
משרד האוצר ומשרד התחבורה, שיזמו את הרפורמה בנמלים, סברו שניהול הנמלים בשיטה זו יצר מונופול ציבורי רב-עצמה, ועל כן יש לשנות אותו שינוי מבני.
שינוי זה יגביר את התחרות בנמלים וייעל את פעילותם, וכך תגדל תפוקתם ויהיה אפשר להוזיל את עלויות השירותים הניתנים ללקוחות.
The World Bank, "port reform toolkit", 2007.
8 העברה והזזה של סחורות ממקום למקום לצורך אחסונן במחסנים או לצורך הובלתן באונייה.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1103 .
המפעילים הנותנים את שירותי הנמל במודל הלנדלורד משתמשים בתשתיות משותפות, ובהן שטחי ם ומתקנים (להלן - תשתיות משותפות).
התשתיות המשותפות אינן צריכות להינתן רק למפעיל מסוים אלא לעמוד לרשותם של כלל המפעילים, ואין אפשרות שמפעיל כלשהו ינהל את ענייניו בלי להזדקק לשירותים הניתנים בתווך המשותף לכלל המפעילים.
בתחום הימי התשתיות המשותפות כוללות את שוברי הגלים, עזרי הניווט, מערכת העגינה, מערכת לבקרת תעבורה, תצפית וכן שירותי ניהול של תנועת כלי השיט.
בתחום היבשה התשתיות המשותפות כוללות את אמצעי הביטחון, שערי הכניסה המשותפים, הכבישים הציבוריים והתשתיות להעברת כבלים וצינורות - חשמל, מים, טלפון, מחשב ועוד.
התשתיות המשותפות שכלל המפעילים או הלקוחות צורכים הן למעשה "מוצרים ציבוריים"9 שאי-אפשר למנוע את השימוש בהם.
למשל, אי -אפשר למנוע מכלי שיט להשתמש בשובר הגלים או בעזרי הניווט, ואין דרך להקצות את העלות הכוללת של מתקנים אלה ולחלקה בין לקוחות הנמל.
מודל הלנדלורד שימש בסיס לשינוי המבני בנמלי הים אך טרם יושם במלואו.
משום כך נוצרו בנמלים קונפליקטים בין חברת הפיתוח והנכסים ובין חברות הנמל באשר לחלוקת האחריות והסמכויות ביניהן ובאשר לניגוד העניינים העלול להתעורר בנושאים שונים.
בתשובתה למ שרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 הסבירה רשות החברות הממשלתיות, כי ככל שיוסמכו יותר מפעילים ותאגידים מורשים לתת שירותי נמל עתידים להחריף הקונפליקטים הנוגעים לאחריות בתוך הנמלים, וכי כבר כיום ישנם מספר גופים הפועלים בנמלים והקונפליקטים האמורים אינם רק נחלת העתיד.
בסוף אוגוסט 2008 קיבלה הממשלה החלטה 10 , על פי הצעת שר האוצר בדבר "חיזוק מודל ה- LAND LORD ,בנמלי ישראל".
בהחלטה האמורה נקבע, בין היתר כי חברת הפיתוח והנכסים תנהל את מרחב הנמל בנמלים בהתבסס על המודל הלנדלורד, ולשם כך, ועניינים נוספים שצוינו באותה החלטת ממשלה, להטיל עליה תפקידים וסמכויות הדרושים לה לשם מילוי תפקדיה ובהם: לנהל את התחום הימי בנמלים במטרה להבטיח בין היתר שהתחום הימי יהיה פתוח ובטוח לשיט ולשימושים אחרים בכל עת כנגזר מצורכי הנמל, ובמטרה להבטיח את ניקיון התחום הימי; בתום תקופת מעבר שיקבעו השרים, לנהל את התעבורה הימית בנמלים ולשם כך להסמיך לכל נמל "רב חובל נמל" מבין עובדי חברת הפיתוח והנכסים; להסמיך לכל נמל "מנהל נמל" כמשמעותו בדיני הספנות והנמלים, מבין עובדי חברת הפיתוח והנכסים; לנהל את האבטחה המרחבית בתחום הנמלים; .
9 מוצר ציבורי - מוצר או שירות שאם האחד צורך אותו, יכולתם של האחרים לצרוך אותו אינה נפגעת.
10 החלטה 4002 מיום 24.
להבטיח קיומם של שירותים ותשתיות משותפות בנמלים; לסייע לרספ"ן לפקח על עמידת התאגידים שהוסמכו לפי החוק11 .
בתנאי כתב הסמכתם מהחלטת הממשלה ומדברי ההסבר לאותה החלטה עולה כי למרות הרפורמה בנמלים יש כשל שוק: אף על פי שהדבר לא הוטל עליהן מפורשות בחוק, חברות הנמל הן המספקות בפועל שירותים חיוניים, כמו בנמל המנוהל בשיטת ה - Service Port .
זאת מאחר וכוח האדם המקצועי והאמצעים לאספקתם הועבר לידי חברות הנמל, אף שלפי מודל הלנדלורד, את השירותים האלה, ובהם ניהול תנועת כלי השיט, ניהול שערי הכניסה המשותפים והביטחון ההיקפי בנמלים , אמור לספק התאגיד הציבורי (חברת הפיתוח והנכסים).
יתרה מזו, האחריות לניהול כלי השיט בנמל, הנתונה בפועל בידי חברות הנמל, מאפשרת להן, לכאורה, להעדיף אניות הפוקדות את רציפיהן על אלה הפוקדות את רציפי המפעילים האחרים, וכך ליצור כשל שוק ולפגוע בתחרות עם המפעילים האחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, השליטה של חברות הנמל המיועדות להפרטה, על השירותים הבסיסיים האמורים, מעניקה לכל אחת מהן עצמה רבה ומגבירה את כוחן המונופוליסטי בנמלים - לעומת כוחו של כל תאגיד המבקש לשנע מטענים בתחום הנמל.
יודגש כי חברת הפיתוח והנכסים הסבירה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי האחריות הכוללת לניהול התקין של תחום הנמל לא הוטלה מפורשות על שום גורם, אף לא על חברת הפיתוח והנכסים; וכי ההפרדה בין ניהול המקרקעין - שהוטל, כאמור, על חברת הפיתוח והנכסים - ובין התפעול של השירותים המשותפים בנמל היא בעייתית מאחר ומצד אחד היא מופקדת על פיתוחם של נכסי המקרקעין ונהנית מתשואה על ההון, אך מצד שני אין בידיה את הסמכות והאחריות לניהול התפעולי של תחום הכרזת הנמל בכללותו מתוך ראייה כוללת ולטובת כלל המשתמשים בו.
נמצא כי עד לאחר מועד סיום הביקורת, ינואר 2009 , טרם יושמה החלטת הממשלה בדבר חיזוק מודל הלנדלורד.
בדוח שלה ציינה הוועדה הציבורית בראשות עו"ד יהודה טוניק12 , בין היתר, כי מודל הלנדלורד, שעליו התבססה הרפורמה שנועד ה ליצור הפרדה בין הבעלות לתפעול השוטף , לא יושם דיו , דבר אשר גורם לתופעות בלתי ראויות, המחייבות השלמה מהירה של הליך הרפורמה.
ביקר את הרפורמה שנעשתה בנמלים בישראל בין היתר קבע הבנק כי בשל המבנה הניהולי החדש שיצרה הרפורמה נעשה כל אחד מהנמלים מונופול אזורי, וכאשר יתחילו לפעול בהם .
בחוק 12 בעקבות מלחמת לבנון השנייה מינה מנכ"ל משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, רו"ח גדעון סיטרמן, את הוועדה האמורה בראשות עו"ד יהודה טוניק.
בדוח שלה מאפ ריל 2007 עסקה הוועדה, בין היתר, גם בכשלים שהתגלו בנמלים בזמן רגיעה, שנבעו מהרפורמה בנמלים ומיישום מודל הלנדלורד.
The World Bank, "Port Reform Toolkit", 2007, p.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1105 .
מפעילים נוספים, תתאפשר רק תחרות מוגבלת ביניהם; על חברות הנמל הוטל לנהל את התעבורה הימית, והדבר יעורר ניגוד עניינים בעתיד; המבנה הניהולי החדש של הנמלים יעורר מחלוקות בנושא חלוקת הסמכויות; הרפורמה שנעשתה לא תאפשר תחרות הוגנת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר ומשרד התחבורה לפתור את הקונפליקטים הנוגעים לחלוקת האחריות והסמכויות בין חברת הפיתוח והנכסים ובין חברות הנמל מהר ככל האפשר.
עליהם לתקן את הכשלים המבניים ואת כשלי השוק שיצרה הרפורמה, שכן אלה פוגעים בתחרות ההוגנת בין המפעילים והמכבידים על היכולת להכניס מפעילים חדשים לנמלים.
עד שיצאה הרפורמה אל הפועל היה לכל אחד מהנמלים מנהל, וזה היה כפוף למנכ"ל רשות הנמלים.
תפקידיו וסמכויותיו של מנהל הנמל הוגדרו בפקודת , התשל"א]נוסח חדש[ הנמלים- 1971 (להלן- הפקודה), שהיא החיקוק המקצועי המסדיר את פעולת הנמלים.
הפקודה כמעט לא השתנתה14 גם לאחר חקיקת חוק הספנות והנמלים.
עם חקיקת החוק עברו חלק מהתפקידים של מנהל הנמל לחברות הנמל, על פי כתב ההסמכה שהסמיך את החברות לתת שירותי נמל.
על פי הפקודה, תפקידיו וסמכויותיו של מנהל הנמל נוגעים, בין היתר, גם לתחומים האלה: ניהול העגינה ותנועת כלי השיט; פיקוח על ניהול התור התפ עולי; מתן רישיון לכלי שיט על פי סעיף 9 בפקודה; פריקת מטענים מכלי שיט וטעינתם; מתן אישור הפלגה מהנמל; מעצר כלי שיט; טיפול בכלי שיט טבוע או נטוש; איסוף מי שיפוליים ואשפה מאניות; ניקוי מי הנמל - מערך מוכנות למניעת זיהום הים; פיקוח על עזרי ניווט ומבנים בים; מתן מידע (מטאורולוגי) לכלי שיט; סגירת מתקני הנמל; רשות תמרור מקומית; פיקוח על הבטיחות, הביטחון ואיכות הסביבה; פיקוח על פעולות כיבוי אש ושירותי הצלה בנמל.
לאחר שיצאה הרפורמה אל הפועל היה על משרד האוצר ומשרד התחבורה לבחון ולהתאים את תפקידיו וסמכויותיו של מנהל הנמל למבנה החדש ולמודל הלנדלורד, ולהחליט אילו תפקידים וסמכויות יישארו בידי חברות הנמל ואילו תפקידים יועברו לחברת הפיתוח והנכסים או לרספ"ן.
קביעה זו ראוי היה לשקול לעגן בחקיקה או בתקנות.
בבואם לקבל החלטה בעניין קביעת סמכויותיו ותפקידיו כאמור היה על משרד האוצר ומשרד התחבורה להתחשב בשיקולים שונים, כגון תחרות הוגנת בין המפעילים, הטיפול היעיל של מרחב הנמל בהספקת השירותים המשותפים ועוד.
משרד האוצר ומשרד התחבורה לא עשו את כל .
14 ראו סעיף39 בחוק הספנות והנמלים- שינויים שנעשו בפקודה.
הפעולות האמורות ו לא בחנו את השתייכותו הארגונית של מנהל הנמל ואת מקורות המימון של פעולותיו.
ברפורמה שנעשתה בנמלים הושארו מחלקות הים, האחראיות לניהול תנועת כלי השיט בנמלים, בידי חברות הנמל, ועל כן מנהל הנמל אינו יכול להפעיל את סמכויותיו בנוגע לניהול תנועת כלי השיט בנמל.
גם בנושא זה ביקר הבנק העולמי את הרפורמה.
במסמך שפרסם הבנק, כאמור, צוין כי במבנה הניהולי החדש שנוצר מעמדו של מנהל הנמל מעורער וסמכויותיו לוקות בחסר מפני שהגוף הממונה על ניהול כלי השיט בנמלים (כלומר מחלקת ים) שייך לחברות הנמל.
מאחר שסמכויותיו ותפקידיו של מנהל הנמל והאמצעים הנדרשים להפעלת סמכויות אלה לא הותאמו לרפורמה, החליטו השרים בפברואר 2006 לקבוע הסדר זמני שיימשך שנה, ולפיו ימונה מנהל הנמל מעובדי חברת הפיתוח והנכסים, וזו תממן את מלוא העלויות של פעילותו15 (להלן- ההסדר הזמני).
על פי ההסדר מינה שר התחבורה שני מנהלי נמלים - לנמל חיפה ולנמל אשדוד - וחברת הפיתוח והנכסים היא שהעסיקה אותם.
למנהלים האלה לא ניתנו הסמכויות שניתנו למנהל הנמל בפקודת הנמלים, כגון סמכויות שלטוניות של מנהל נמל, שלפי פקודת הנמלים נדרשות כדי לתת שירותי נמל כמו טיפול במטענים, החסנתם ושחרורם.
סמכויות אלה הועברו בכתב ההסמכה לחברות הנמל.
בשנה שחלפה התקיימו דיונים במשרד התחבורה בעניין מינויו של מנהל נמל בתום ההסדר הזמני.
לדעת רספ"ן, מנהל הנמל אינו אמור לשמש רגולטור, אלא לספק שירותים ציבוריים מסחריים לכל המפעילים בשטח הנמל, ועל כן חברת הנמל, המתחרה עם מפעילים אחרים, אינה יכולה לספק את השירותים האמורים.
משום כך המליצה רספ"ן לשר התחבורה להטיל את האחריות לטיפול במוצרים המשותפים על חברת הפיתוח והנכסים, המשמשת לנדלורד ואינה מתחרה על מתן שירותי נמל.
לדברי רספ"ן, חברה זו יכולה לתכנן את השירותים המשותפים תכנון מיטבי ולתמחר אותם כראוי.
שר התחבורה דאז מר מאיר שטרית לא קיבל עמדה זו והורה לאייש את משרות מנהלי הנמלים בעובדי מדינה המועסקים ברספ"ן, כפי שמורה החוק.
,עם חקיקת חוק הספנות והנמלים, מתן כתבי ההסמכה לחברות הנמל הכוללות סמכויות מנהל נמל לפי הפקודה והתקנות, נוצר עירוב של מודלים ואי בהירות, בנוגע לאחריות על ניהול הנמל ובנוגע להגדרת מהות התפקיד של ניהול הנמל, מאחר והמצב החדש כולל בתוכו אלמנטים מהמבנה הניהול י הקודם של רשות הנמלים ואלמנטים של מודל הלנדלורד.
על מנת להתגבר על כך החליטו חברת הפיתוח והנכסים ורספ"ן להקים מנהלת משותפת אשר תחתור לכך שניהול הנמלים יהיה בשיטת הלנדלורד.
לשם כך חתמו חברת הפיתוח והנכסים ורספ"ן על הסכם, באישור מנכ"ל משרד התחבורה.
לפי ההסכם, חברת הפיתוח והנכסים, האחראית לתשתיות המשותפות בנמלים, ורספ"ן, המעסיקה את מנהל הנמל ומשמשת רגולטור של הנמלים, ישתפו פעולה כדי לנהל את הנמלים ניהול מיטבי וכדי לבסס בהם את מודל הלנדלורד.
15 ההסדר הזמני נקבע בהיתר שנתנו השרים לחברת הפיתוח והנכסים.