HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין, שכבר בדוח שנתי 56ב8 של מבקר המדינה בנושא מכרזים לאיוש משרות בכמה משרדי ממשלה, עלו ליקויים במספר נושאים הנכללים גם במסגרת הביקורת הנוכחית, כגון עמידה בדרישות סף למשרה, רישום פרוטוקולים המתעד את תהליך קבלת ההחלטות של ועדת הבוחנים והצורך בשימוש בכלי מיון והערכה נוספים.
בביקורת עלו ליקויים בשלבים השונים של המ כרז: בכ-30% מהמכרזים שנבדקו עלו ליקויים בהתנהלות נציגי המשרד ונציגי נש"ם בנוגע לטיפול בפניות המועמדים ובניהול הישיבות של ועדות בוחנים; נוסף על כך, במרבית המכרזים קיים המשרד דיון בטרם התכנסות ועדת הבוחנים (להלן - דיון מקדים) - דבר הנוגד את כללי התקשי"ר -והפרוטוקולים של הדיונים של ועדת הבוחנים שנרשמו אינם משקפים את מהלך הדיון עד לקבלת ההחלטה.
ממצאי הביקורת מוצגים בדוח זה לפי שלבי המכרז השונים, החל משלב תיאור התפקיד וקביעת דרישות הסף וכלה בכתיבת הפרוטוקול של המכרז על ידי מרכזת ועדת הבוחנים.
תיאור תפקיד ודרישות סף .
על פי התקשי"ר, יש לפרסם את הדרישות למינוי משרה במכרז הפנימי וכן תואר המשרה, תיאור התפקיד והדרגה, כפי שנקבע בתקן המאושר של כל משרד.
קיימת חשיבות בהגדרה מראש של דרישות התפקיד ותנאי הסף המתאימים, שכן בשלב .
5 זאת, בעקבות משרות רבות שהתפנו עקב תהליכי פרישה מוקדמת שחלו במשרד.
11 , לאחר סיום הביקורת, בוטל אגף ארגון, בקרה ומינהל ומרבית תפקידיו- לרבות האחריות לתיאור תפקידים - עברו לאגף משאבי אנוש, ששמו שונה לאגף מינהל ומשאבי אנוש.
7 נעשו השלמות עד יוני 2011.
8 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 ), מכרזים לאיוש משרות בכמה משרדי ממשלה, עמוד 249.
מאוחר לא ניתן לפסול מועמד בשל אי-עמידה בתנא י כלשהו שלא הופיע בדרישות המכרז.
כאמור, על פי התקשי"ר, נש"ם בודקת את המכרז 1564 דוח שנתי62 .
בדיקת המכרזים העלתה מספר מקרים שבהם פורסמו מכרזים, בלי שיחידת התקינה9 במשרד ונש"ם בחנו את הצורך לעדכן את תיאורי התפקיד ודרישות הסף.
במכרז לתפקיד ראש יחידה א' שפורסם בפברואר 2010 נקבע, כי ההשכלה הנדרשת היא "אקדמאי בתחום הספרנות/ידיעת הארץ/היסטוריה".
למכרז ניגשו שני מועמדים.
שניהם סיימו לימודי תעודה בארכיונאות והם בעלי תעודת ארכיונאי מורשה.
אולם לאחד מהם תואר ראשון בתחום שאינו על פי דרישות המשרה.
מועמדותו נפסלה על ידי יחידת ניידות ומכרזים באמ"ש (להלן - יחידת המכרזים) על רקע אי-עמידה בדרישת ההשכלה.
במאי 2010 ערער המועמד על פסילתו בפני נש"ם.
במסגרת ערעורו התייחס המועמד לפנייתה של הממונה עליו לסגנית ראש אמ"ש, ממרץ 2010 , שבה ציינה כי למעשה תיאור התפקיד לא נבדק על ידיה טרם פרסום המכרז, וכי יש לתקן את דרישות הסף ולהוסיף סייג, לפיו "מי שאינו בוגר התואר הנ"ל, נדרשת תעודה בלימודי ארכיונאות".
לטענתה, נוסח זה מופיע בתיאור התפקיד של ראש יחידה אחרת בארגון, ודרישה זו צריכה להופיע גם בתפקיד ראש יחידה א'.
בעקבות הערעור הקפיאה נש"ם את המשך הליכי המכרז עד לברור ההשגה וקבלת החלטה.
במסגרת בדיקת הערעור פנתה נציגת הייעוץ המשפטי של הנש"ם למנהלת אגף הבחינות והמכרזים שבנש"ם וציינה בפניה, כי "כידוע על תנאי הסף להיות רלוונטיים והכרחיים, לשקף את המינימום הנדרש לביצוע התפקיד.
משהתגלה כי תנאי הסף שנקבעו במכרז אינם סבירים ומידתיים ומשכך מונעים שלא כדין ממועמדים ראויים להגיש את מועמדותם, יש לתקן את הטעות באופן שיאפשר להם להגיש את מועמדותם.
זאת בפרט נוכח העובדה שאין אנו מצויים בשלב מאוחר בו נבחר זוכה במכרז, ואף טרם החלו בהליכי מיון כלשהם" (ההדגשות במקור).
עוד הוסיפה, "יודגש כי קביעת תנאי סף מגבילה למעשה את חופש העיסוק של מי שאינו עונה על תנאיו.
כשמדובר בפגיעה בזכות יסוד, היא איננה יכולה לעמוד מקום בו היא מתגלה כבלתי סבירה" (ההדגשות במקור).
באוקטובר 2010 הודיעה מנהלת אגף הבחינות והמ כרזים בנש"ם ליחידת המכרזים במשרד, שנציב שירות המדינה החליט, כי ניתן להרחיב את תחומי ההשכלה הנדרשים.
נוכח האמור "יש לתקן את תיאור התפקיד.
ולהאריך את משך פרסום המשרה".
'פורסם מכרז מעודכן לראש יחידה א למכרז ניגשו אותם שני מועמדים, וזכה בו המועמד שערער על פסילת מועמדותו במכרז הקודם.
למכרז לראש יחידה ב' באגף מסוים ניגשו שתי מועמדות.
האגף לא מצא לנכון לכלול בין הדרישות למשרה את הדרישה להשכלה בתחום הכלכלה, ורק ציין כי רצוי תואר שני במינהל עסקים.
למרות זאת, במסגרת דיון מקדים (בנושא אי - תקינות ההלי ך ראו בהמשך), סיכם סמנכ"ל וראש אמ "ש, מר רוני מורנו, כי "התחום הכלכלי חשוב בתפקיד על אף שלא בא לידי ביטוי בדרישות המשרה.
המציאות מצריכה מי שיש לו נגיעה, ראייה והבנה כלכלית" (ההדגשה אינה במקור), ולכן עמדת האגף אליו משתייכת יחידה זו הייתה, כי שתי המועמדות אינן מתאימות לתפקיד.
משמעות הדבר היא, שעל אף שהדרישה להשכלה בתחום הכלכלי לא נכללה כדרישת סף, סמנכ"ל וראש אמ"ש ויתר הנציגים סברו בעת הדיון המקדים, שידע בתחום הכלכלי חשוב לתפקיד.
ועדת הבוחנים לא מצאה אף אחת מהמועמדות כמתאימה לתפקיד (בנוגע למכרז זה ראו גם בהמשך).
9 בעת הביקורת הייתה יחידת התקינה חלק מאגף ארגון, בקרה ומינהל.
עם ביטול האגף, עברה היחידה ביולי 2011 .
לאמ"ש משרד הביטחון 1565 .
למכרז למשפטן נדרש תואר ראשון במשפטים ורישיו ן ישראלי בעריכת דין.
בתחום הניסיון צוינה עדיפות לבעלי רקע משפטי בתחום רשלנות רפואית.
דרישות נוספות שצוינו הן כושר הבעה בעל פה ובכתב בשפה העברית.
למכרז ניגשה מועמדת אחת בלבד, בעלת תואר ראשון במשפטים ותואר שני במינהל עסקים.
מועמדותה אושרה וצוין כי היא עומדת בדרישות המשרה.
במסמך סיכום הדיון המקדים צוין שבתפקיד יש "משקל רב וחשיבות רבה לניסיו ן בתחום המשפטי בכלל ובתחום 1566 דוח שנתי62 .
הרשלנות הרפואית בפרט" ו"כי מדובר בתפקיד תובעני ושוחק המחייב זמינות רבה, נוכחות ומענה מהיר בלו"ז קצר".
כאמור, במסמך תיאור המשרה דרישת הניסיון הופיעה כעדיפות בלבד ולא כדרישת חובה, ואילו הדרישות האחרות כלל לא באו לידי ביטוי, לא בתיאור התפקיד ולא בדרישות המשרה.
ועדת הבוחנים פסלה את המועמדת וציינה בפרוטוקול ש"הוועדה החליטה פה אחד שלא לבחור ב.
לתפקיד, לאור רגישות התפקיד ועל רקע ניסיונ ה התעסוקתי שנעדר ניסיו ן משפטי בכלל ובפרט בתחום הנזיקין ורשלנות רפואית".
יצוין, כי במהלך הביקורת נציגי נש"ם הבהירו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי לא ניתן לפסול מועמד או לא לבחור במועמד מסוים על רקע אי-עמידתו בדרישות המוגדרות כעדיפות בלבד.
על אמ"ש ועל נש"ם להקפיד שתנאי הסף יהיו בהתאם לדרישות המשרה, כדי שכל המו עמדים המתאימים יוכלו להגיש את מועמדותם.
פרסום דרישות סף, שאינן משקפות כראוי את הכישורים הנדרשים לתפקיד, עלול במקרים מסוימים להביא לבחירתם של מועמדים שאינם מתאימים לאיוש המשרה.
עמידה בדרישות סף למשרה .
כאמור, לאחר שעובד המעוניין להשתתף במכרז פנימי ממלא טופס בקשה למשרה פנויה יש לבדוק אם הוא ממלא אחר דרישות הסף.
יצוין, כי תנאי הסף מאפשרים לכל מי שעומד בהם להתמודד באופן שוויוני במכרז, וממקדים את הבחירה בין המועמדים המתאימים למשרה בלבד 10 .
בביקורת עלה, כי במספר מכרזים נוסח דרישות הסף לא היה חד -משמעי, ובשני מקרים ה דבר בלט במיוחד ולכן הביא לפרשנויות שונות.
עוד עלה, כי שעה שבמרבית המקרים, כשמתעורר ספק אם מועמד עומד בתנאי הסף, יחידת המכרזים ונש"ם עורכים בירור בנושא, נמצא מכרז אחד שבו אושרה מועמדות בלי שהנושא נבדק עד תום, כמפורט להלן: 1 .
במכרז למשרת מנהל מחוז נדרש ניסיון של "ארבע שנים בתפקיד ניהולי בכיר, שלוש שנות ניסיון בהערכת ביקורת והכרת הארגון של משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, מוסדות ציבור, צה"ל ומשטרת ישראל".
ניסיון ב"ביצוע ביקורות משולבות ברשויות המקומיות" היה בגדר רצוי בלבד.
למכרז, ניגשו ארבעה מועמדים, שלושה מהאגף בו הוצעה המשרה ואחד מאגף אחר 11 .
שעה ששלושת המועמדים של האגף אושרו כעומדים בתנאי הסף, לגבי עמידתו של המועמד מאגף אחר (להלן - מועמד ב') בדרישות הסף, דרשה סגנית הממונה בנש"ם לקבל פירוט.
מועמד ב' העביר ליחידת המכרזים מסמך המתאר את ניסיונו.
מסמך זה הועבר גם לסגנ ית הממונה בנש"ם.
בעקבות הפירוט, החליטה יחידת המכרזים לאשר את מועמדותו "במסגרת מדיניות המשרד לתת לוועדת הבוחנים לקבוע התאמה של עובד שטוען כי יש לו הניסיון המלא על פי הדרישות".
לא נמצא שסגנית הממונה בנש"ם העירה ליחידת המכרזים, כי מועמד ב' אינו עומד בכל דרישות הסף.
למעשה, אף על פי שהתעורר ספק בדבר עמידתו של המועמד בתנאי הסף, הדבר לא נבדק ולא נבחן לעומק.
בכך, לכאורה, נש"ם אפשרה בחירה במועמד שהיה ספק בדבר עמידתו .
10 ,בעניין זה ראו נציב תלונות הציבורדוח שנתי 36 ( 2009 '), עמ147.
11 בהתאם למסמכי המכרז, המועמד מילא זה כ-9.
5 שנים תפקיד שאין כל נגיעה לתחום בו עוסקת המשרה שעליה התמודד.
בסיכום הנקודות של כל הבוחנים הגיע אחד מהמועמדים של האגף (להלן - מועמד א') למקום הראשון ומו עמד ב' למקום השלישי.
ועדת הבוחנים החליטה פה אחד לבחור במועמד ב' לתפקיד.
בנימוקיה להחלטה ציינה הוועדה, כי החליטה לבחור בו, מאחר ש"בכישוריו האישיים ככלל וברמתו האישית 1568 דוח שנתי62 .
מתאים להתמודד עם תפקיד של מנהל מחוז.
יאפשר לו עם הכשרה מתאימה וחניכה מתאימה לשמש כמנהל מחוז".
עוד נאמר כי "זהו תפקיד אתגרי אך בראיית המערכת נכון לבחון אנשים חדשים על מנת להפיח רוח חיים והתקדמות במערך".
מועמד א' נבחר ככשיר שני12 .
""לאור ותק, ניסיון ורמתו המקצועית למחרת המכרז, בעקבות החלטת ועדת הבוחנים, הגיש מועמד א' ערעור לנש"ם.
המשנה לנציב שירות המדינה והממונה על מערכת הביטחון דאז, מר יעקב ברגר (להלן - המשנה לנציב דאז) בדק את השתלשלות האירועים אשר קדמה למכרז, במהלכו ולאחריו.
בהתייחסותו ציין, כי "תיאור התפקיד, כפי שהוא נוסח על ידי משרד הביטחון ואושר על ידינו, איננו בהיר וברור מספיק", וכי "על מנת למנוע אי בהירות כלשהי, לאור דרישות הסף באשר לניסיון בהערכת ביקורת, היה מקום לשלב בין ביצוע ביקורת, לבין הערכת ביקורת, כי הרי כמעט מובן מאליו, כי ממי שנדרש ניסיון בהערכת ביקורת, מצופה שיהא גם בעל ניסיון בביצוע ביקורת".
עוד הוסיף, כי "בדיקתנו החוזרת, הן של מועמד [ ,סגניתי והן שלי, העלתה כי לכאורה לא ענה על דרישת הסף הנ"ל, המתייחסת לניסיון בהערכת ביקורת".
למותר ]'ב לא היית]'מועמד ב[ לציין, כי אם מועמדותו שלה מאושרת, יש להניח כי תוצאות המכרז היו שונות לחלוטין".
עוד הוסיף ואמר, "במקרה זה, כאמור, לצערי, שורש הבעיה הינו בכך, שלכאורה, מועמדותו למכרז אושרה, למרות העובדה שעל פי נתוניו והמידע שברשותי, הוא לא עמד באחד מתנאי הסף" (עוד בנוגע למכרז זה ראו בהמשך).
יצוין, כי בין המכרזים שנבדקו לא נמצא מקרה נוסף שלגביו נטען, ש"מדיניות המשרד לתת לוועדת הבוחנים לקבוע התאמה של עובד שטוען כי יש לו הניסיון המלא על פי הדרישות".
ככלל, יחידת המכרזים מקפידה על עמידתם של מועמדים בדרישות הסף של המכרזים, הן של ההשכלה והן של הניסיו ן.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי במקרים שבהם עולה ספק, יש לפנות להתייעצות עם נש"ם ולקבל את הנחיותיה.
בהתייחסותו מספטמבר 2011 לממצאי הביקורת ציין ראש אמ"ש "כי דרישות הניסיון במכרז נוסחו באופן עמום ובלתי בהיר ובפרט הדרישה להערכת ביקורות, .
לבסוף ]'מועמד ב [ דבר אשר הקשה על הבדיקה ו/או על פסילת מועמדותו של הוחלט לאשר עמידתו בדרישת הניסיון וזאת מתוך פרשנות רחבה".
עוד ציין, כי עמדתה העקרונית של אמ"ש "הינה פרשנות תנאי הסף לקולא על מנת לאפשר למספר רב של מועמדים לבוא בפני ועדת הבוחנים המקצועית אשר תקבע את המועמד המתאים ביותר לתפקיד".
דרישות ההשכלה במכרז לתפקיד ראש יחידה ג' היו של "מהנדס תעשייה וניהול או אקדמאי בניהול או מינהל עסקים לפחות תואר ראשון.
רצוי תואר שני בתחומים אלה או בתחומים קרובים".
למכרז ניגשו תשעה מועמדים.
מועמד אחד הסיר את מועמדותו ויחידת המכרזים פסלה ארבעה נוספים.
שני מועמדים ערערו על פסילתם: האחד בעל תואר ראשון בחוג לכלכלה חקלאית ומינהל ובעל תואר שני בכלכלה ומינהל, והשני בעל תואר ראשון בכלכלה ותואר שני במינהל עסקים.
בעקבות ערעורי המועמדים, פנתה ראש תחום פרט, ניידות ומכרזים באמ "ש לסגנית הממונה על מערכת הביטחון בנש"ם (להלן - סגנית הממונה בנש"ם) וטענה כי "החלק הראשון של הדרישה מנוסח באופן לא ברור וחד משמעי ומייצר פרשנויות".
סגנית הממונה בנש"ם השיבה כי ייתכן ובשל הניסוח "רצוי תואר שני", תאושר מועמדות של עובדים שברשותם תואר שני במקצועות הנדרשים.
12 מועמד זוכה מדורג ככשיר ראשון והמועמד שמדורג שני על ידי הוועדה מדורג ככשיר שני.
אם מסיבה כלשהי, המועמד שזכה אינו ממלא את התפקיד במשך שנה מיום המכרז, ימלא את התפקיד הכשיר השני.
דבר קבעה סגנית הממונה בנש"ם כי "הדרישה היא לתואר ראשון בהנדסה תעשייה וניהול או בניהול או במינהל עסקים", וכי "זהו הנוסח שבדרך כלל אנחנו משתמשים בו רק שהסדר במשפט קצת הפוך".
לכן נש"ם החליטה שרק מועמד בעל תואר ראשון, על פי דרישות הסף, יוכל להגיש את מועמדותו למשרה.
משרד מבקר המדינה העיר, כי ניסוח דרישות ההשכלה במכרז לא היה ברור ואיפשר פרשנויות שונות.
על כן, יש משנה חשיבות לכך שאמ "ש ונש"ם יוודאו שדרישות הסף ינוסחו באופן ברור שאינו משתמע לשתי פנים.
בהתייחסותו מספטמבר 2011 לממצאי הביקורת ציין ראש אמ"ש, כי בעקבות מקרה זה פעל המשרד לניסוח חד-משמעי של הדרישות בתחום ההשכלה, וקבע כי מועמד בעל תואר שני חייב להיות בעל תואר ראשון בתחום הנדרש.
במכרז לתפקיד ראש תחום א' היו דרישות המשרה לניסיו ן של שלוש שנים לבעלי השכלה אקדמאית ושש שנים לבעלי השכלה תיכונית בנושאי כוח אדם, תנאי שירות, בנא"ם 13 , אירוח ואירועים.
על פי התיעוד בתיק המכרז, בשל ספק בדבר ניסיונ ה בנושאי כוח אדם ותנ אי שירות, היית ה מועמדותה למכרז של העובדת שנבחרה לתפקיד מוטלת בספק בשלב הראשון, וראש תחום פרט, ניידות ומכרזים ביקשה ממנה להעביר ליחידת המכרזים פירוט לעניין שלוש שנות ניסיון בנושאים אלה.
המועמדת העבירה פירוט כנדרש, ולפיו שימשה בשלוש השנים האחרונות כעוזרת לתפ קידים מיוחדים לראש אגף מסוים במשרד, וכי במסגרת תפקיד זה עסקה באופן יום -יומי, בין היתר, בנושאי "כוח אדם וסוגיות נלוות אחרות".
יצוין, שבסיכום הערכת עובדים משנת 2009 נכתב, כי על המועמדת להעמיק את הידע בנושא תפעול וכוח אדם (עוד בנושא זה ראו בהמשך).
בספטמבר 2010 נבחרה המועמדת לתפקיד, ומהפרוטוקול לא ניתן לדעת אם הוועדה התייחסה לאמור בהערכת העובד שלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי מצב שבו מאפשרים למועמד, שלגביו קיים ספק בנוגע לעמידתו בתנאי הסף, להתמודד במכרז, בלי שהדבר הובהר עד תום, פוגע לא רק בשוויוניות הליך המ כרז, אלא גם בכל המועמדים הפוטנציאליים שמצבם דומה ושנמנעו מלהגיש מועמדות, בידיעה שאינם עומדים בתנאי הסף.
מעבר לכך, בחירה במועמד כזה פוגעת במטרה שהיא בחירת המועמד המתאים ביותר לתפקיד, ועלולה להצטייר במקרים מסוימים אף כמעניקה עדיפות למועמד מסוים.
על פי ההוראות הקיימות בתחום דיני מכרזים, ועדת הבוחנים היא הגורם היחיד בעל סמכות לבחור את המועמד המתאים למשרה.
נמצא שבמשרד קיים נוהג, ולפיו לאחר שיחידת המכרזים בודקת את הטפסים שממלאים המועמדים ומאשרת את המועמדים הרשאים לגשת למכרז, מתקיים בחלק גדול מהמקרים דיון שבו משתתפים בדרך כלל סמנכ"ל וראש אמ"ש או סגניתו, גורמים נוספים מאמ "ש וכן ראש האגף שבו מוצעת המשרה למכרז או ממונה מקצועי מטעמו וכן אמרכל אותו אגף (להלן - דיון מקדים).
המשתתפים בדיון המקדים מקבלים מבעוד מועד מסמך הכולל את מרב הנתונים המצויים בידי אמ"ש14 על כל אחד מהמועמדים.
13 בנא"ם- בינוי, נכסים, אפסנאות ומשק.
לרבות נתונים שאינם מוצגים לחברי ועדת הבוחנים, כגון תוצאות מרכזי הערכה משרד הביטחון 1571 .
,הדיון המקדים מוצגות עמדותיהם של המשתתפים, לגבי כל אחד מהמועמדים לרבות התאמתם למשרה המיועדת.
חלק מהדיונים מסתיימים ללא קביעת עמדה על התאמת מועמד מסוים למשרה, ובחלק אחר של הדיונים מסוכמת עמדת סמנכ"ל וראש אמ "ש לגבי התאמתו או אי -התאמתו של כל אחד מהמועמדים לתפקיד.
במהלך הביקורת הבהירו נציגי אמ"ש לנציגי משרד מבקר המדינה, כי מטרת הדיון המקדים היא להכיר טוב יותר את המתמודדים במכרז, ובעיקר מועמדים שאינם מהאגף שבו מוצע התפקיד, וכן שהמידע שבידיהם יגיע לאגף שבו מתנהל המכרז.
לטענתם, באופן כזה ניתן לשפר את סיכוייהם של מועמדים שאינם שייכים לאגף שבו מוצעת המשרה.
עוד ציינו נציגי אמ "ש, שנציגי נש"ם מעניקים משקל רב לטיעוניו של נציג המשרד, משום שהוא הגורם שאמור בעתיד לעבוד עם המועמד שיזכה, ולכן עולה החשיבות של הדיון המקדים.
יצוין, שמשמעות דברים אלה היא, שעל אף שוועדת הבוחנים אמורה להיות אובייקטיבי ת, מידע אודות המועמדים שעלה בדיון המקדים עובר לנציג המשרד בלבד.
סגנית הממונה בנש"ם ציינה במהלך הביקורת, כי מצב שבו מידע מועבר לנציג אחד בלבד מבין חברי ועדת הבוחנים אינו תקין, שכן מידע המתייחס למועמדים צריך להיות נחלתם של כל חברי ועדת הבוחנים.
עוד ציינה, כי על נציגי נש"ם לבצע את עבודתם נאמנה, ולזכור כי עליהם לבחור את המועמד המתאים ביותר למשרה, ולא להשאיר את ההחלטה בידי נציג המשרד בוועדה.
מדבריהם של נציגי אמ "ש ניתן ללמוד, שהדיון המקדים משפיע על תוצאות המכרז.
על אף שנציג האגף שיושב בדיון המקדים אינו חלק מוועדת הבוחנים, המידע שעולה בדיון המקדים עובר לכאורה לנציג המשרד בוועדת הבוחנים ומהווה חלק ממאגר השיקולים שלו ומאפשר לו לקבוע עמדה מוקדמת לגבי המועמדים.
יודגש, כי התקשי"ר קובע, כי על חבר ועדה לפעול ללא דעה קדומה, ללא פניות וללא משוא פנים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי במצב דברים זה, מתקיימת ועדת בוחנים בה הכוחות אינם שקולים מבחינת המידע המוקדם הקיים לחברי הוועדה.
מעבר לכך, אם המידע שבידי נציג המשרד הוא חשוב ואינו מועבר ליתר חברי הוועדה ולמועמדים, קיים חשש שהבחירה של חברי הוועדה עלולה להיות לא מיטבית ואף מוטעית.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב שבו מידע שעולה בדיון המקדים עובר לכאורה לנציג המשרד בלבד ולא לכל חברי ועדת הבוחנים, מנוגד לעיקרון השקיפות, שעל פיו מידע הנוגע למועמד צריך שיהיה מונח בפני כל חברי הוועדה (עוד בנושא זה ראו להלן).
עוד יוער, כי בפסקה 11.
463 (ב) בתקשי"ר נקבע כי "חבר ועדת בוחנים שקיבל מידע על כישלונו בעבר של מועמד, על ניסיון לא מוצלח עמו או הערכה אחרת כל שהיא, יודיע על כך למועמד ויאפשר לו להגיב על המידע", ועל כן יש להביא את מלוא המידע אודות כל מועמד בפני כל חברי הוועדה, ובפני המועמד עצמו לקבלת תגובתו.
בבג"ץ 3751/03 , יוסי אילן נ' עיריית ת"א ואח' פ"ד נט(3)817 , התייחס השופט מישאל חשין להיבטים השונים של מכרזים פנימיים וציין, בין היתר, כי "חבר ועדה שגיבש עמדתו - או חבר ועדה המחזיק בדעה קדומה - יכול להשפיע על חבריו האחרים לוועדה, בין באמירות מפורשות בין באמירות עקיפין; ואם יכול הוא להשפיע, חזקה עליו שינסה ל השפיע.
וכך, אם עמדתו של אותו חבר ועדה נתגבשה בנסיבות הפוסלות את קולו, מעביר הוא ממילא את נגיף הפסלות לחבריו האחרים לוועדה אף הם".
עוד נאמר בפסק הדין, כי "חברי ועדה או חבר ועדה היודעים מראש מה יחליטו - מועלים בתפקידם.
בהחליטם מראש לפסול מועמדים אלה ואחרים ל אייש את המשרה שהוכרז עליה, או לבחור במועמד פלוני דווקא, פוצעים חברי הוועדה משרד הביטחון 1573 .
בכבודם של המועמדים; שהמועמדים סוברים כי ניתנת להם הזדמנות לשכנע את חברי הוועדה בכישוריהם העודפים על כישורי חבריהם בעוד אשר 1574 דוח שנתי62 .
משמשים הם אך כתפאורה ובתפקידי סטטיסטים בהצגה שסופה ידוע מראש.
רק אם יימנעו מכל אלה ינהגו חברי הוועדה בהגינות ויעשו צדק כמצופה מהם"15 .
להלן דוגמאות של מכרזים שבהם נמצא מתאם גבוה בין ההחלטות שסוכמו בדיון המקדים לבין החלטות ועדת הבוחנים: 1 .
נערך דיון מקדים בנוגע למכרז לראש יחידה ב', ובמסגרתו ציין כאמור סמנכ"ל וראש אמ "ש, בין היתר, כי "חשובה ראייה והבנה כלכלית בתפקיד", דרישה שלא הופיעה במסמכי המכרז.
בסיכום הדיון המקדים ציין סמנכ"ל וראש אמ "ש כי "מובנת עמדת האגף, אף אחת מבין שתי המועמדות אינה מתאימה לתפקיד".
כאמור, כאשר אמירות הנוגעות במישרין ליכולותיהם, כישוריהם וא ישיותם של המועמדים מועלות בדיון המקדים, קיים חשש סביר שהמידע יועבר לנציג המשרד בוועדת הבוחנים וישפיע על עמדתו, כך שהחלטתו לא תהיה נטולת פניות והדבר יפגע בשוויוניות שבהליך המכרז.
ואכן, נציג המשרד בוועדת הבוחנים נתן לשתי המועמדות ציונים נמוכים באופן חריג ביחס לשאר חברי ועדת הבוחנים, ואף אחת מהמועמדות לא נמצאה כמתאימה לתפקיד (עוד בנוגע למכרז זה ראו גם לעיל ולהלן).
במכרז לעוזר בכיר בתחום מסוים התקיים דיון מקדים שבמסגרתו סוכמה חוות הדעת על כל אחד מחמשת המתמודדים.
נמצא מתאם מלא בין הציונים שנציגת המשרד ששימש ה כיו"ר ועדת הבוחנים העניקה למתמודדים במסגרת ועדת הבוחנים לבין חוות הדעת כפי שמופיעה בסיכום הדיון המקדים: שלוש מועמדות שצוינו כמי שאינן מתאימות לתפקיד, קיבלו ממנה ציונים נמוכים, ואילו שני מועמדים שצוינו כמתאימים, קיבלו ממנה ציונים גבוהים יותר.
זאת ועוד, לא נמצא מתאם בין הציונים שנתנה נציגת המשרד למרבית המתמודדים לבין הציונים שנתנו להם נציג נש"ם ונציג ועד העובדים.
למרות זאת, בסופו של דבר נרשם בפרוטוקול שהוועדה בחרה "ברוב קולות" במועמד שזכה.
במכרז למנהל מחוז וראש חטיבה התקיים דיון מקדים.
ביום שבו נערך הדיון המקדים פנתה נציגה מיחידת המכרזים לסגנית ראש אמ "ש וציינה, כי "על מנת לקבל תמונה ברורה כבסיס לנקיטת עמדה חשוב לשמוע את עמדת האגף במהלך הדיון" (ההדגשה אינה במקור).
אמירה זו מחזקת את הסברה כי אחת ממטרות הדיון המקדים היא לגבש עמדה מוקדמת בנוגע להתאמת המועמדים, דבר שיש בו כדי להשפיע על תוצאות המכרז בניסיו ן להביא לבחירת המועמד המועדף על אמ"ש או על האגף שבו מוצעת המשרה.
מכל האמור לעיל עולה, כי בחלק מהמכרזים ניתנים לנציגי המשרד מעמד והשפעה מרחיקי לכת על פני יתר חברי הוועדה.
התנהלות זו פוגעת בשוויוניות שבהליך, ואינה עולה בקנה אחד עם מינהל תקין.
כמו כן פוגע הדבר באמון הציבור במערכת.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי מאחר שוועדת הבוחנים היא הגורם היחיד בעל הסמכות לבחור את המועמד המתאים למשרה, הרי שהדיון המקדים, על השפעותיו, הוא תהליך שאינו ראוי ואין לו מקום במערכת הציבורית.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת מאוקטובר 2011 ציינה נש"ם, כי הנוהג לקיים דיון מקדים "קודם להתכנסותה של ועדת הבוחנים הוא נוהג פסול מעיקרו.
ממצאי המבקר בעניין זה נש"ם הוציאה הנחיה מתאימה האוסרת באופן חד משמעי מלקיים דיונים מקדימים על מועמדים למכרז לפני התכנסותה של ועדת הבוחנים".
סדרי עבודה של ועדת הבוחנים .
על פי התקשי"ר, על ועדת הבוחנים לבחור את המועמד המתאים לתפקיד על פי האינטרס הציבורי.
מילוי תפקיד זה ייעשה תוך הימנעות מניגוד עניינים, שמירה על כללי יושר, הגינות ושוויון, ומתוך חובה לנהוג ללא פניות וללא משוא פנים.
התקשי"ר אינו מתייחס לעניין תחומי ההערכה והציונים שחברי הוועדה מעניקים למועמדים.
אלו נקבעו על ידי נש"ם ומפורטים בגיליון הציונים אותו ממלאים חברי ועדת הבוחנים.
לפני תחילתו של כל מכרז מרכזת הוועדה, שהיא בדרך כלל אחת הנציגות מיחידת המכרזים באמ"ש, מנחה ומדריכה את חברי ועדת הבוחנים, בין היתר, לגבי מסגרת הזמן, גיליו ן הציונים, אופן הדירוג ונושא העדפה מתקנת.
לאחר מכן מוקדשת כמחצית השעה לסקירת התפקיד ולעיון בתיקי המועמדים.
בנוהל ועדת בוחנים של המשרד שהפיץ אמ"ש והמוגש לעיונם של חברי הוועדה (להלן - נוהל ועדת הבוחנים) מצוין, כי הבוחנים יכולים לבחור במועמד שלא קיבל את מרב הנקודות.
נציגי נש"ם ואמ "ש מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי במקרה כזה נדרש נימוק.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת הדגישה נש"ם, ש"ככל שקיים פער בין החלטת הוועדה לציוני המועמד הנבחר, למשקל ההנמקה חשיבות גבוהה יותר.
על ההנמקה להיות עניינית, משכנעת וראויה".
למרות זאת חובת ההנמקה אינה כתובה בנוהל ועדת הבוחנים.
יוער, כי מרכזת הוועדה היא הגורם היחיד בוועדה המקבל את גיליונות הציונים של כל חברי הוועדה, ומסכמת את הציונים.
חברי הוועדה אינם נחשפים לציוני ם שהעניקו עמיתיהם לוועדה לכל מועמד.
בחינת המכרזים העלתה ליקויים בסדרי העבודה של ועדות הבוחנים, כדלהלן: .
בחירה במועמדים שלא קיבלו את מרב הנקודות .
ועדת הבוחנים רשאית להעדיף מועמד שציוניו נמוכים משל האחרים, אך עליה לנמק כראוי את החלטתה בפרוטוקול.
ככל שההחלטה פחות תואמת את הציונים והמידע שבפני ועדת הבוחנים, גדלה חשיבותה של ההנמקה.
הצורך בתיעוד ובהנמקה חשוב גם כשמתבררים ערעורים על ה חלטות הוועדה בנש"ם או בבית המשפט.
בחמישה מבין כל המכרזים שנבדקו נבחרו מועמדים שלא דורגו במקום הראשון, כאשר בשלושה מהם הדבר נעשה ללא הנמקה ראויה.
ועדת הבוחנים במכרז לתפקיד מנהל מחוז התכנסה באפריל 2010 ומנתה ארבעה חברים: שני נציגי משרדים אחר ים, כנציגי נש"ם, שאותם בחר המשרד מתוך מאגר שבנה נש"ם, כשאחד מהם שימש כיו"ר הוועדה; ראש רשות חירום לאומית (להלן - רח"ל) דאז, שהיה נציג המשרד ויו"ר ועד עובדי המשרד כנציג ועד העובדים.
שני נציגי נש"ם נתנו למועמד א', שהוא בעל הניסיון הרב ביותר בתחום שבו עוסק הת פקיד המוצע, ציונים גבוהים יותר מאשר למועמד ב', אשר קיבל אצלם את הניקוד הנמוך ביותר.
בסיכום הנקודות של כל הבוחנים הגיע מועמד א' למקום הראשון ומועמד ב' למקום השלישי.
למרות זאת החליטה הוועדה למנות את מועמד ב' לתפקיד.
כאמור, למחרת המכרז הגיש מועמד א' ערעור על תוצאות ועדת הבוחנים לנש"ם.
ערעורו התמקד בשני נושאים: אי-עמידתו של מועמד ב' בדרישות המכרז וזכייתו במכרז בזכות היותו חבר ועד.
בהתייחסותו לערעור ציין המשנה לנציב דאז, כי יו"ר הוועדה עדכן אותו שבתום הוועדה התנהל דיון ארוך בנוגע להחלטה במי לבחור, משרד הביטחון 1577 .
וכי למעשה הסי בה העיקרית לכך שיו"ר הוועדה ונציג המשרד האחר החליטו להצטרף לעמדתו של ראש רח"ל דאז "הייתה בקשתו החוזרת והנשנית לאפשר לו 'הכנסת דם חדש' ו'רענון השורות'".
עוד ציין, כי יו"ר ועדת הבוחנים הביע בפניו את דעתו, כי "בחשיבה חוזרת, לו היינו מחזירים להם את הדיון בבחיר ת המועמד הראוי, לא בהכרח 1578 דוח שנתי62 .
היינו מגיעים לאותה תוצאה, הואיל וייתכן שהמשקל שניתן לבקשתו של ראש רח"ל בבחירה היה רב מידי".
במסגרת טיפול נש"ם בערעור, התבקשה יחידת המכרזים להעביר לאגף בחינות ומכרזים בנש"ם, בין היתר, את התייחסות חברי ועדת הבוחנים ואת התייחסות מרכזת הוועדה.
בניגוד לבקשת נש"ם, לא הועברה התייחסות של כל אחד מחברי הוועדה אלא, נציג המשרד, ראש רח"ל דאז, הכין בתחילת מאי 2010 התייחסות מטעמו וחברי הוועדה האחרים התבקשו לחתום עליה.
בביקורת עלה, כי חמישה ימים לאחר המכרז, הכינה מרכזת הוועדה התייחסות מפורטת למה שאירע בוועדת הבוחנים, ובה ציינה, בין היתר, כי הציון המרבי ניתן למועמד א', וכי "נציגי נש"ם סברו כי אכן הוא המועמד הראוי בפרט לאור הניסיון, הידע והמקצועיות שהפגין", וכי נציג ועד העובדים סבר כי מועמד ב' הוא הראוי וזאת "לאור הכרות עמו".
עוד ציינה כי "יו"ר הו ועדה טען כי לדעתו קיים קושי משפטי בלבחור במועמד שהניקוד שניתן לו היה נמוך.
כמרכזת הוועדה הסברתי לו כי אין פסול בכך וכל עוד נכתב הסבר לכך בפרוטוקול".
אשר לנציג המשרד בוועדה ציינה מרכזת הוועדה, כי הוא "הסביר לחברי הוועדה כי מעדיף עובדים חדשים ולא ותיקים".
ענתה של מרכזת הוועדה "נציג נש"ם קיבל את דבריו וטען כי הוא בעל ההיכרות עם המועמדים והוא זה שיצטרך להתמודד עם ]המשרד המועמד הנבחר ביום כניסתו לתפקיד".
יצוין, כי בתיק המכרז הנמצא בנש"ם, המרכז את כל המסמכים בנוגע לערעור, לא נמצא המסמך של מרכזת הוועדה או כל מסמך אחר המתאר את התנהלות ועדת הבוחנים והתייחסות חברי הוועדה.
בסופו של דבר, לאחר שהייעוץ המשפטי של נש"ם בחן את הסוגיה, החליטה נש"ם להשאיר את החלטת הוועדה על כנה.
בה בעת זכה מועמד א' במכרז אחר.
משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"ל וראש אמ"ש ולראש אגף הבח ינות והמכרזים בנש"ם, כי עליהם להפיק את הלקחים ממכרז זה במספר היבטים: א.
בכל הנוגע לניסוח דרישות סף ועמידה בהן; ב.
בנוגע להתנהלות חברי ועדת הבוחנים, ובמיוחד כאשר לנציג המשרד עמדת כוח והשפעה כתוצאה מתפקידו וממעמדו.
בין היתר, יש לרענן ולהבהיר את נוהלי העבודה של ועדת הבוחנים, תוך מתן דגש לתפקידם של נציגי נש"ם בוועדה; ג.
בנוגע להשתתפות חבר ועד עובדים בוועדת הבוחנים, כאשר אחד המועמדים גם הוא חבר ועד עובדים.
נציגי נש"ם מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי הנוהג בכל משרדי הממשלה, פרט למשרד הביטחון, הוא שב מצב כזה, כדי למנוע ניגוד עניינים, לא משתתף חבר ועד בוועדת הבוחנים, אלא עובד שהוועד ממנה לצורך המכרז.
על כן, על אמ"ש ועל נש"ם להסדיר עניין זה בנוהל, שיקבע כיצד יש לנהוג במקרה כזה.
'על פי גיליון הציונים שצורף לפרוטוקול ועדת הבוחנים לתפקיד ראש תחום א המועמדת שזכתה במכרז קיבלה את מרב הנקודות רק מנציג המשרד.
אצל שני חברי ועדה אחרים הגיעה למקום שלישי וחמישי, ושניהם דירגו במקום הראשון את המועמדת שנבחרה ככשירה שנייה.
בסיכום הכולל של הנקודות המועמדת שזכתה במכרז דורגה במקום השני ( 175 נקודות), כאשר המועמדת שנבחרה ככשירה שנייה היא זו שקיבלה את מרב הנקודות (198 נקודות).