HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החלת דין רציפות ביולי 2013 החליטה הממשלה להסמיך את ועדת השרים לענייני חקיקה לדון ולהודיע לכנסת על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק השירות האזרחי, התשע"ב - 2012 (להלן גם- הצעת החוק).
רק כעבור שבעה חודשים, במרץ 2014 , החליטה ועדת השרים לחקיקה להודיע לכנסת כאמור (ראו גם להלן).
בתשובת משרד המשפטים מפברואר 2015 הוסיף המשרד כדלקמן: "הצעת החוק עברה קריאה ראשונה בכנסת ה -18 .
היות שהליכי החקיקה בהצעת חוק זו לא הושלמו עד להתפזרות הכנסת ה-19 , לא ניתן יהיה להחיל על ההצעה דין רציפות ויהיה צורך ליזום הליך חקיקה חדש (גיבוש תזכיר בהתאם למדיניות השר החדש שאחראי על התחום ופרסומו להערות הציבור)".
רשות השירות האזרחי לאומי 1453 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015  .
לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש הממשלה לתת את הדעת למצב הדברים המתואר לעיל, אשר הוחמר בשנים האחרונות, ולייצב ולקבע את תחום השירות הלאומי במשרד הממשלתי המתאים, לאורך זמן.
הטיפול בחשש לניגוד עניינים .
בהחלטת הממשלה נקבע כי מינהלת השירות "תהיה גוף ממשלתי מקצועי, שתפקידה התווית מדיניות, ויסות ותיעדוף המשאבים, ייזום ופיתוח וכן פיקוח ובקרה על גופי התפעול".
כן נקבע בהחלטת הממשלה כי עיקר תפקידה "לבצע מעקב, בקרה ופיקוח על מסגרות השירות האזרחי- לאומי ועל משרתיו תוך תיאום עם משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, הגופים המוכרים והגופים המפעילים".
בביקורת הקודמת נכתב כי אף שתפקידה המרכזי של מינהלת השירות לפי החלטת הממשלה הוא, פיקוח ובקרה, נמצא כי היא מממנת בעצמה 1,003 תקני מתנדבי שירות לאומי בפרויקטים שונים (המופעלים באמצעות הגופים המוכרים), ובין היתר, פרויקטים בתחום צמצום הפער הדיגיטלי במגזר הערבי, מלחמה בתאונות דרכים במגזר הערבי, פרויקט "עונים לקהילה", פרויקט "גשר לחיים", פרויקט "נוער בסיכון" ופרויקט "נערות למען הקהילה".
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו שאין זה ראוי כי אותו גוף ממשלתי יהיה שותף מרכזי לקביעת המדיניות, יפקח על הוצאתה לפועל על ידי משרדי הממשלה האחרים, הגופים המוכרים והגופים המפעילים, ובמקביל יקצה בעצמו משאבים לפרויקטים שהוא אמור לפקח גם עליהם.
משרד מבקר המדינה כתב בדוח הקודם כי במצב דברים זה מינהלת השירות עלולה להיקלע לניגוד עניינים.
באוקטובר 2014 קיבלה הממשלה החלטה (מס' 2070 ) בנושא "תיעדוף שירות לאומי של אנשים עם מוגבלות ועידוד תעסוקתם" , במסגרת ההחלטה קבעה כי: "רשות השירות האזרחי- לאומי תהווה גורם האחראי על תקציבי ותקני השירות הלאומי -אזרחי של בני המיעוטים ומתנדבים בעלי מוגבלות במשרדי הממשלה, על ויסותם והקצאתם למשרדי הממשלה השונים, בהתאם ליעדים שייקבעו על ידי ה ממשלה ובהתאם לצרכיהם, לבקשותיהם ולהגדרותיהם המקצועיות של משרדי הממשלה השונים".
המעקב העלה כי מאז הביקורת הקודמת עלה פי שניים וחצי מספר התקנים של מתנדבי השירות הלאומי שמממנת רשות השירות , ועל פי נתוני המערכת הממוחשבת של הרשות, נכון לספטמבר 2014 היה מספרם 2,534.
רשות השירות מממנת תקנים גם עבור משרדי ממשלה שבמקביל מממנים בעצמם תקני מתנדבים נוספים (משרד הרווחה, משרד המשפטים ומשרד החינוך).
רשות השירות הלאומי כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שאין ניגוד עניינים בפעולתה, וכי יש להבחין בין גוף מפעיל לגוף מממן.
לדברי הרשות, היא גוף מממן 1454 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ולא גוף מפעיל, ורוב רובם של התקנים שהיא מממנת הם תקנים של אוכלוסיות מיוחדות ושל מגזר בני המיעוטים, אשר לא היה מי שיממנם.
בתשובתה מינואר 2015 הוסיפה הרשות כי קיימים משרדי ממשלה רבים אשר מחליטים על אספקת שירותים התואמים את מדיניותם, כמו משרדי החינוך, הרווחה והבריאות, וכי הטענה בדבר ניגוד עניינים רלוונטית גם לגביהם.
לדעת הרשות, מן ההיגיון הוא כי הגוף המקצועי האמון מטעם המדינה על התחום שבאחריותו הוא הגוף האמין ביותר והמוסמך ביותר לבצע את הפיקוח על הקצאת התקנים בתחום אחריותו, וכי ניתן לסמוך על המקצועיות של עובדי הרשות ועל החשיבות שהרשות רואה בהקפדה על סטנדרטים גבוהים כדי להיות בטוחים שהרשות תבצע את תפקידה כמפקחת על המערכת על הצד הטוב ביותר.
משרד מבקר המדינה מציין כי אין בממצאי הביקורת כדי להטיל דופי במקצועיות ובמיומנות של עוב די רשות השירות הלאומי.
עם זאת, רשות השירות משמשת "מפקחת על" על תחום השירות הלאומי בכללותו, ובין היתר על פעולות שאר משרדי הממשלה בתחום השירות האזרחי -לאומי, ולכן אין היא דומה בעניין זה למשרד ממשלתי רגיל, המקיים פיקוח צמוד על פעולותיו שלו.
לפיכך המצב הבעייתי שבו הרשות מקצה משאבים לפרויקטים מסוימים ואמורה גם לפקח עליהם, נותר בעינו.
בתשובה מטעם היועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2015 נכתב כי החשש שביטא משרד מבקר המדינה הוא דוגמה למתח אינהרנטי העשוי להימצא בקשר עם אחריותם של משרדי ממשלה שונים על תחומים מסוימים שאותם הם נדרשים לקדם, אך הם נדרשים להפעיל באותו הקשר גם פיקוח ובקרה.
עוד נכתב בתשובת היועץ המשפטי כי ראוי להיות מודעים למתח שבין התפקיד של המשרד לבין אחריותו הרגולטורית, שם באה לידי ביטוי המקצועיות של מקבלי ההחלטות, אשר נדרשים לערוך את האיזונים ה מתאימים בין ההיבטים השונים של התפקיד.
בה בעת, לדעת היועץ המשפטי לממשלה, במקרים מסוימים יש מקום לנקוט צעדים משלימים על מנת להבטיח ביתר שאת, כי העצמאות המקצועית של גורמי הפיקוח והבקרה תישמר וכן כדי לשקף את קיומו של המתח האמור, את המודעות לו ואת הצעדים שיש לנקוט לצורך שמירת הפעילות התקינה.
היועץ הוסיף בתשובתו כי בתקופה הקרובה יבחן, בתיאום עם היועץ המשפטי של הרשות, האם בנסיבות הנוכחיות יש צורך לגבש נוהל לטיפול בפיקוח ובבקרה על תקנים הממומנים על ידי הרשות, אשר יבטיח את העצמאות המקצועית של גורמי הפיקוח והבקרה ברשות השירות.
לקראת הקמת מינהלת השירות נעשתה עבודת מטה, ומנהל צוות ההקמה הציע מבנה ארגוני שבו יותר מ-20 תקנים, בהתאם למטרות ולמשימות שהוטלו עליה.
בנובמבר 2007 , בעקבות דיונים שהתקיימו בשיתוף נציגים ממשרד ראש הממשלה, מנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ) וממשרד האוצר .
נקבע לבסוף מבנה ארגוני (תקן) ובו 12 משרות מקצועיות, ובדברי ההסבר לה חלטת הממשלה נקבע כי כלל המשאבים הממשלתיים הקיימים- הכוללים תקנים ממשרד הרווחה, תקנים של צוות ההקמה ותקנים חדשים נוספים - יאוגמו במינהלת השירות.
רשות השירות האזרחי לאומי 1455 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת הקודמת נמצא כיבנובמבר 2009 עדיין לא אוישו ארבע מ-12 המשרות במינהלת השירות; גם משרות נוספות המיועדות לסטודנטים טרם אוישו.
בביקורת הקודמת נכתב כי בהעדר איוש נאות של תקני העובדים, נפגעת יכולתה של מינהלת השירות למלא כראוי את התפקידים שנקבעו לה בהחלטת הממשלה, וכך אין פיקוח ממשי על התנהלות הגופים המוכרים (בכלל זה על עמידתם בחובותיהם כלפי הגופים המפעילים וכלפי המתנדבים) ועל התנהלות הגופים המפעילים.
במעקב עלה כי התקציב של מינהלת השירות, שבשנת 2010 הסתכם ב-31 מיליון ש"ח, עלה בשנת 2014 ל-126 מיליון ש"ח.
כוח האדם ברשות השירות לשנת 2014 הגיע בשיאו ל-18.
5 משרות וכולן מאוישות.
הרשות מבצעת פיקוח ובקרה על הגופים המוכרים גם באמצעות חברה המעסיקה בקרים חיצוניים (על פעילותה של חברת הבקרה ראו בהמשך).
הסדרת השירות הלאומי-אזרחי בחקיקה ראשית .
הגדרת מתנדב בשירות הלאומי מצויה משנת 1977 בחוק הביטו , ]נוסח משולב [ ח הלאומי התשכ"ח- 1968, וחוק זה, התשנ"ה ]נוסח משולב[ הוחלף בחוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן - חוק הביטוח הלאומי).
חוק השירות הלאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי), התשנ"ח- 1998 , (להלן - חוק תנאי שירות למתנדב), מסדיר את תנאי השירות העיקריים של המתנדבים - זכויות לדמי כלכלה, להוצאות נסיעה ולדיור בתקופת השירות.
יתר התנאים והכללים של השירות הלאומי, קבועים בחקיקת משנה, בעיקר בתקנות, ובהן תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות), התשס"ב- 2002.
בדוח הביקורת הקודם נכתב כי כבר בשנת 2004 ציין משרד הרווחה כי הוא פועל לקידום חקיקה שתשנה את המצב המשפטי הקיים.
העותרים בבג"ץ 2361/058 (להלן - בג"ץ אפרת) טענו, בין היתר, כי חובה על המדינה להסדיר את תחום השירות הלאומי בחקיקה ראשית (וראו להלן בעניין עתירה זו בפרק "תקנים קנויים").
בהודעת המדינה לבג"ץ לקראת הדיון בספטמבר 2007 נכתב כי המדינה עוסקת בהסדרת התחום, וכי באוקטובר 2006 הפיץ משרד הרווחה להערות המשרדים תזכיר חוק (תזכיר חוק שירות לאומי [ תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי,] התשס"ו- 2006 .
) משרד הרווחה לא קידם את חקיקת החוק שבתזכיר, ובעקבות הקמת מינהלת השירות הוקפאה העבודה עליו.
בדצמבר 2008 ,הפיצה מינהלת השירות את תזכיר חוק השירות הלאומי התשס"ט- 2008 (להלן - תזכיר החוק או התזכיר).
מתזכיר זה הוסרה ההפניה לחוק הביטוח הלאומי בהגדרת מתנדב בשירות הלאומי, ורוכזו בו יחדי ו ההוראות הרלוונטיות למערך השירות הלאומי.
בעקבות הפצת התזכיר קיבלה מינהלת השירות הערות והשגות - ממשרדי ממשלה ומהגופים המוכרים.
בביקורת הקודמת נמצא שהצורך להסדיר את תחום השירות הלאומי הסדרה נאותה בחקיקה ראשית התעורר כבר לפני שנים.
גם תשובות המדינה בעתירה לבג"ץ מאז שנת 2005 כללו .
8 בג"ץ 2361/05 המרכז לפלורליזם יהודי- התנועה ליהדות מתקדמת נ' שר הרווחה ואחרים (העתירה תלויה ועומדת).
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הצהרות שטרם מומשו שהיא מקדמת הסדרה נאותה של התחום בחקיקה.
למרות זאת לא הצליחו משרד הרווחה, משרד ראש הממשלה, מינהלת השירות ומשרד המדע לסיים את העבודה על התזכיר ולהגישו לוועדת השרים לענייני חקיקה.
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו כי אין מקום לסחבת הממושכת בקידום הנושא, וראוי שמינהלת השירות תפעל לאלתר כדי לקדם את הסדרת העניין בחקיקה.
בתום הביקורת הקודמת, בפברואר 2010, מסרה מינהלת השירות למשרד מבקר המדינה, כי בפברואר 2010 היא העבירה את נוסחהצעת החוק למשרד המשפטים לקראת הגשתו לוועדת השרים לענייני חקיקה.
בתשובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה9 נמסר כי תאריך היעד לסיום החקיקה הוא דצמבר 2010.
המעקב העלה כי במרץ 2012 אושרה הצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ב - 2012 , בקריאה הראשונה בכנסת והועברה לוועדת הרווחה לדיון בה, ולהכנתה לקריאה השנייה והשלישית.
ביולי 2013 החליטה הממשלה ה-33 להסמיך את ועדת השרים לענייני חקיקה לדון ולהודיע לכנסת על רצון הממשלה להחיל דין רציפות על הצעת החוק.
במרץ 2014 החליטה ועדת השרים לחקיקה להודיע לכנסת כאמור10 .
מכל אלה עולה כיעד למועד סיום המעקב, יותר מעשר שנים לאחר שזוהה הצורך בהסדרה חקיקתית של תחום השירות הלאומי, לא עמדה רשות השירות ביעד שקבעה לסיום בתהליך החקיקה, דצמבר 2010 .
, והתהליך טרם הגיע לכלל סיום .
החלת ביקורת המדינה על הגופים המוכרים .
השירות הלאומי מופעל באמצעות גופים ועמותות שנחשבים "גופים מוכרים" על פי תקנה 3 .
לתקנותהודעה על הכרה ב"גוף מוכר" מפורסמת ברשומות.
במועד סיום הביקורת הקודמת בספטמבר 2009 "היו שבעה "גופים מוכרים.
על פי פרסום בילקוט הפרסומים מינואר 201411, השירות הלאומי-אזרחי ממשיך להיות מופעל באמצעות אותם שבעה גופים מוכרים.
הגופים המוכרים מקבלים תשלום חודשי, בדרך כלל לפי תעריף קבוע למתנדב.
התשלום אמור לכסות את הוצאותיהם בגין השמת מתנדבי השירות הלאומי בגופים המפעילים בתוספת תקורה.
כל משרד ממשלתי או גוף מפעיל אחר שבמסגרתו פועלים המתנדבים מעביר תשלום חודשי לגוף המוכר למימון דמי הקיום של המתנדבים והוצאות אחרות.
על פי נתוני המערכת הממוחשבת של רשות השירות מספטמבר 2014 אלה משרדי הממשלה העיקריים שהעסיקו מתנדבים של השירות הלאומי (במשרדיהם או בגופים הזוכים לסיועם): משרד החינוך ( 3,477 ( ), רשות השירות 2,534 ), המשרד לביטחוןהפנים ( 1,515 ), משרד .
9 ראו הערה3 ', עמ245.
10 יצוין כי במרץ 2014 התקבל בכנסתחוק שירות לאומי -אזרחי, התשע"ד - 2014 , אולם הוא עוסק בהסדרת השירות של מיועדים לשירות ביטחון ולא של אלה הפטורים ממנו.
רשות השירות האזרחי לאומי 1457 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( הרווחה683 ( ), המשרד לאזרחים ותיקים 317 ), משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט (251 ( ), משרד הביטחון232 ( ) והמוסד לביטוח לאומי134 ).
בסך הכול: למעלה מ- 9,000 .
מתנדבים שלושה מתוך שבעת הגופים המוכרים הם גופים מבוקרים על פי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 ]נוסח משולב[, והיתר אינם גופים מבוקרים כאמור.
בביקורת הקודמת קבע משרד מבקר המדינה כי הואיל ובעבר הוחלה ביקורת המדינה על כל הגופים שהיו גופים מוכרים באותה העת, ו הואיל והגופים המוכרים מספקים שירות ציבורי ומעניקים למתנדביהם מעמד והטבות מטעם המדינה, ראוי שהכרה בגוף מוכר תותנה בחתימתו על הסכם שיחיל עליו את ביקורת המדינה.
אם כלל הגופים המוכרים יהיו ב מעמד של גוף מבוקר, יתאפשר למשרד מבקר המדינה , ובאמצעותו לציבור, לוודא שמערך השירות הלאומי מתנהל באופן תקין ובהתאם לנורמות ציבוריות ראויות.
לפיכך העיר משרד מבקר המ דינה שעל רשות השירות להנחות את משרדי הממשלה ל התנות במכרזיהם לרכיש ה של שירותי השמת מתנדבים, כי על הגוף המוכר שיספק להם שירותים תוחל ביקורת המדינה, לפי סעיף 9(6 ) לחוק הנזכר, וזאת בדרך של חתימה על הסכם בין הגוף המוכר לבין הממשלה.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה 12 הובטח כי: "במסגרת החוק החדש, יוכנס סעיף המחיל את ביקורת המדינה על כלל הגופים המוכרים.
מועד לביצוע: דצמבר 2010.
" משרד מבקר המדינה מעיר לרשות השירות, כי אין צורך בחקיקה כדי להנחות את משרדי הממשלה לכלול במכרזים את התנאי ולפיו הגוף המוכר שיספק להם שירותים יסכים להחלת ביקורת המדינה עליו, ולפיכך ליקוי זה נותר בעינו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להחיל תנאי זה לאלתר, ובלא קשר לקידום הליכי החקיקה, שכאמור בספטמבר 2014 .
טרם הגיעו לכלל סיום הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערת מבקר המדינה, ומאחר שהליך החקיקה מתעכב, הרי בכל הליך הכרה של גוף חדש היא מקבלת עליה להתנות את ההכרה בו בהסכמתו להיות נתון לביקורת משרד מבקר המדינה.
כמו כן היא תבחן הוצאת נוהל, ולפיו תנאי זה יופיע בכל מכרז להשמת מתנדבי שירות לאומי שיפרסם אחד ממשרדי הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות השירות לסיים בהקדם את בחינתה בעניין הוצאת נוהל כללי, ובמקביל, לכלול את התנאי מיד במכרזים להשמת מתנדבי שירות לאומי במשרדי הממשלה.
12 ראו הערה3 ', עמ265.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התעריף להעסקת מתנדבי השירות הלאומי .
משרדי הממשלה וגופים מפעילים אחרים משלמים לגופים המוכרים עבור השמת המתנדבים.
התעריף נבנה על בסיס מפרט שירותים שהגופים המוכרים צריכים לספק למתנדבים.
דמי כלכלה, נסיעות, מפרט הדירות, רכזים וביטוחים.
דמי הכלכלה מעוגנים זה כ-15 שנים בתקנות שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי) (דמי כלכלה ודיור), התש"ס- 1999 (להלן - תקנות תנאי שירות), והם מתעדכנים בכל שנה.
במהלך הביקורת הקודמת, מסרו הגופים המוכרים כי התעריף והרכבו אינם משקפים את ההוצאות האמתיות בגין המתנדבים.
לדבריהם, חלק מהרכיבים מתומחרים בחסר וחלקם ביתר.
בביקורת הקודמת נמצא כי על פי הדוחות הכספיים של הגופים המוכרים , לחלקם היו בסוף שנת 2007 ( עודפים נצברים ניכריםבכלל זה סכומים שהועברו לקרנות הון מיועדות): לשני גופים היה עודף נצבר של כ-2 מיליון ש"ח, ולשלישי- כ-20 .
מיליון ש"חבביקורת הקודמת הוער כי טרם החל ה בנייתו של תעריף חדש , שישקף את העלות הריאלית של כל אחד מרכיביו.
המעקב העלה כי בספטמבר 2011 .
פורסם התעריף החדש להעסקת מתנדבי השירות הלאומי באוגוסט 2013 פנה שר הכלכלה, ח"כ נפתלי בנט, שהיה באותו מועד השר הממונה על השירות הלאומי, לשר האוצר בבקשה להקים צוות שיבחן את האפש רות להרחבת מסגרת התעריף.
באוקטובר 2013 הודיע סגן שר האוצר, ח"כ מיקי לוי, לשר הכלכלה כי הנחה את נציגי אגף החשב הכללי ואגף התקציבים באוצר לבצע עבודת מטה בשיתוף נציגי רשות השירות האזרחי -לאומי לבחינת רכיבי התעריף והצורך בעדכונם, ובכלל זה התקורה המשולמת לגופים המוכרים, וביקשם להגיש מסקנות ראשונות עד לחודש ינואר 2014 .
הצוות הכין בספטמבר 2014 דוח לבחינת התעריף, והגיע למסקנה כי התעריף שגובים הגופים המוכרים גבוה מהיקף ההוצאות שהם נדרשים לשלם בכ-7% בממוצע, וכי הגופים המוכרים גבו תשלומי יתר מהגופים המפעילים שלא לצורך.
עוד מצא הצוות כי היקף הוצאות ההנהלה וההוצאות הכלליות של הגופים המוכרים גבוה באופן יחסי, וההוצאות עבור העובדים גבוהות מן הנדרש על פי נוהלי הרשות.
לדוגמה, באחד הגופים המוכרים עמדה עלות ההעסקה השנתית של מנכ"ל העמותה על כ- 730,000 ש"ח.
השוואה שנעשתה למתנדבי שנת שירות שמתבצעת לפני השירות הצבאי העלתה, כי העלות השנתית היא כ- 15,000 ,ש"ח למתנדב שגר בביתו לעומת עלות שנתית של 25,000 -30,000 .
ש"ח למתנדב השירות הלאומי שגר מחוץ לביתו עוד מצא הצוות כי כיום 50% מהמתנדבים משרתים מחוץ לביתם.
כך למשל, מתנדבים מירושלים משרתים ב תל אביב ואילו חבריהם מתל אביב משרתים בירושלים.
ההפרש בין ההצבה הקיימת לבין ההצבה המיטבית מגלם לדעת הצוות עלות נוספת של למעלה מ -50 .
מיליוני ש"ח לשנה בהמשך לעבודת המטה של הצוות, נכללה בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2014 הנחיה למנכ"ל רשות השירות ו לנציגי משרד האוצר ומשרד החינוך לגבש וליישם עד ל- 1.
15 צעדי התייעלות באופן שיבוץ תקני השירות האזרחי-לאומי, ובתעריף השירות הלאומי.
שני הגופים המוכרים שהתייחסו בתשובתם מפברואר 2015 למשרד מבקר המדינה, למסקנת הצוות לבחירת התעריף, הסבירו כי בניגוד למסקנת הצוות, התעריף שגובים הגופים המוכרים נמוך מההוצאות שהם נדרשים לשאת בהן.
הרשות מסרה בתשובתה מינואר 2015 כי בדצמבר 2014 התקיים דיון ראשון של הצוות בהמשך להחלטת הממשלה , והתגלעו בו חילוקי דעות בין המשתתפים לגבי הצעדים הנדרשים.
רשות השירות האזרחי לאומי 1459 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עיריית ירושלים כגוף מוכר .
ככלל, הגופים המו כרים הם עמותות רשומות שעיקר עיסוקן הפניית מתנדבי שירות לאומי.
עיריית ירושלים הוכרה כגוף מוכר במהלך שנות התשעים.
לפי תקנה 3 לתקנות השר הממונה רשאי להכיר בגוף המפנה מתנדבים שהתקיימו בו, בין היתר, התנאים האלה במצטבר: "(1 ) עיקר עיסוקו בהפניית מתנדבות לשירותלאומי; (2 ) הוא עמותה רשומה בישראל על פי חוק העמותות, תש"ם - 1980 , שמטרתה העיקרית היא הפניית מתנדבות לשירות לאומי, ושהתקנון שלה מסדיר את הכללים להפניית המתנדבות לשירות לאומי; (3 ) ;הוא מפנה לשירות לאומי במשך שנה, מאתיים וחמישים בנות לפחות (4 ) הוא אינו פועל בעצמו גם כמפעיל, למעט הפעלת מספר מוגבל של מתנדבות לצורך קידום המטרה כאמור בפסקה (2 ), שלא יעלה על אחוז אחד מן המספר הממוצע של המתנדבות שהוא הפנה בשנה שחלפה".
בביקורת הקודמת נכתב כי "בשנת 2003 הכינה יחידת הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה חוות דעת לגבי עיריית ירו שלים וקבעה ש'הנימוק העיקרי להפרדה גמורה בין גוף מפעיל עבורו עושות ]ש[ ומוכר הוא קיומו של ניגוד עניינים מהותי.
הגוף המפעיל הוא הגוף המתנדבות את השירות.
האינטרס העיקרי של גוף זה הוא בביצוע השירות, ועליו לקדם אינטרס זה ככל הניתן ; לעומת זאת, תפקידו של הגוף המוכ ר הוא לדאוג למתנדבות.
לא להיות בעל אינטרס נוסף במתנדבות פרט לכך.
שיכונם של שני אינטרסים אלה בגוף אחד מביא איתו ניגוד עניינים.
כך אמנם קורה בעיריית ירושלים.
" עוד צוין בחוות הדעת, כי גם הצורך בפיקוח נאות מחייב הפרדה בין גוף מוכר לגוף מפעיל.
בשנת 2004 שונוהתקנות ונוסף סעיף 3(ב1 ) אשר מאפשרלהחריג רשויות מקומיות מחלק מתנאי ההכרה בגוף המפנה מתנדבות לשירות לאומי.
להלן הנוסח המתוקן: "שר המדע והטכנולוגיה, לאחר היוועצות ב וועדה המייעצת 13 , רשאי להכיר ברשות ציבורית כהגדרתה בסעיף 2 לחוק חופש המידע, התשנ"ח - 1998 , העוסקת בהפניית בנות לשירות לאומי שמונה שנים לפחות, לפני תחילתן של תקנות אלה, כגוף מפנה בנות לשירות לאומי, גם אם לא מתקיימים בה התנאים הקבועים בתקנת משנה (א)(1 ,) (2) ו-(4.
)" הביקורת הקודמת העלתה כי עיריית ירושלים היא גוף מפעיל וגוף מוכר גם יחד, וכי בשנת 2008 הפעילה העירייה340 מתנדבים, מהם הועסקו בשירותה כ-50 (15% ).
משרד מבקר המדינה העיר באותה ביקורת, כי על מינהלת השירות ליזום דיון בשאלה , אם בנסיבות האלה יש מקום להמשיך ולהכיר בעיריית ירושלים כגוף מוכר; ו בהמשך על המינהלה לפעול בהתאם למסקנות הדיון.
המעקב העלה כי בשנת 2013 הפעילה עיריית ירושלים 226 מתנדבים, 90 מהם הועסקו בשירותיה, דהיינו 40% .
13 ועדה שתפקידה לייעץ לשר הממונה על השירות הלאומי בתחומים שונים הנוגעים לשירות, כפי שנקבע בתקנות.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לפיכך לא עמדה עיריית ירושלים בדרישת תקנה 3()(א3), המחייבת כאמור להפנות לשירות לאומי בכל שנה 250 מתנדבים לפחות.
זאת ועוד, סוגיית ניגוד העניינים כפי שהוגדרה בחוות הדעת של משרד הרווחה משנת 2003, נותרה בעינה.
עיריית ירושלים הודיעה בתשובתה כי: "לאור המציאות המורכבת נערכים בימים אלה דיונים אינטנסיביים בהנהלת המינהל לשירותי קהילה .
לבחינת המשך פעילותה של היחידה העירונית לשירות לאומי, ההשלכות והמשמעויות הכרוכות בכך".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על העירייה להסדיר את פעילותה בתחום הפניית מתנדבים כך שתעלה בקנה אחד עם הוראת תקנה 3 לתקנות.
כמו כן עליה לבחון משפטית את סוגיית ניגוד העניינים כפי שהוגדרה בחוות הדעת של משרד הרווחה משנת 2003.
בתשובתה מינואר 2015 הודיעה הרשות כי "בימים אלו" מתנהלים מגעים בין הרשות לבין העיריה במטרה לסיים את פעילותה כגוף מוכר עד סוף שנת השירות הנוכחית, דהיינו בסוף אוגוסט 2015.
תקנים קנויים (פרטיים) .
בביקורת הקודמת נמצא כי כשליש ממתנדבי השירות הל אומי מועסקים באמצעות תקנים קנויים, המכונים "תקנים פרטיים".
תקנים אלה אינם במימון המדינה, אלא במימון גופים ומוסדות הקונים את שירותיהם של המתנדבים ומשמשים גופים מפעילים.
גוף מפעיל לא ממשלתי (בדרך כלל מדובר בעמותות) העומד בתנאים שנקבעו בתקנות ומעוניין להיעזר בשירותיהם של מתנדבי השירות הלאומי, פונה אל גוף מוכר ו קונה ממנו שירותי מתנדבים.
תמורת השירותים הוא משלם לגוף המוכר על פי התעריף הקבוע לכך בצירוף תקורה.
התקנים הקנויים הם מנוע צמיחה חשוב של השירות הלאומי ומאפשרים להרחיב את מעגל המתנדבים מעבר לתקנים הממשלתי ים כך שמתנדבים רבים יוכלו לתרום לחברה בתחומים ובנושאים שמשרדי הממשלה אינם מקצים להם משאבים.
בטיוטות דיונים פנימיים של משרד הרווחה לקראת תגובה לבג"ץ אפרת בשנת 2005 נכתב כי "בעניין זה יש לציין כי היום אנו נמצאים במצב שבו אין מספיק מקומות שירות לכל הבנות שרוצות לשרת בשירות לאומי כך שכל הקשחה של הקריטריונים14 תפגע בראש ובראשונה בעוד בנות שמעוניינות לשרת אך לא נמצא להן מקום".
יתרונותיהם וחסרונותיהם של התקנים הקנויים נדונו בוועדה המייעצת לשר הממונה ובמינהלת השירות.
בדיוני הוועדה המייעצת במאי 2006 צוין כי "מחד, הק צאת התקנים ה'פרטיים' לגופים מפעילים המעוניינים בכך ומסוגלים לממן את עלותם, פוגעת בעקרון השוויון.
מאידך יש לתת את הדעת לגורלן של בנות השירות בפוטנציה שלא יוכלו לשרת, על אף רצונן, במידה ויבוטלו התקנים הפרטיים.
מצוקה זו עשויה להיות גדולה במיוחד, נוכח החסר ה משמעותי הקיים כבר היום בתקני שירות לאומי בכלל".
14 הכוונה לקריטריונים לאישור גוף כגוף מפעיל הזכאי להשתמש בשירותיהם של מתנדבי השירות הלאומי.
רשות השירות האזרחי לאומי 1461 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
הסדרה של הקצאת התקנים הקנויים ושל מערך הפיקוח .
מינהלת השירות פירטה ביולי 2008 בנייר עבודה את חסרונות התקנים הקנויים, ובין היתר ציינה כי הם "מקשים על תכנון וויסות משאבים ברמה הלאומית; פוגעים בעקרון השוויון (נותנים יתרון למלכ"רים בעלי משאבים כספיים); קשים יחסית לפיקוח; עלולים ליצור תחרות שלילית בין הגופים המוכרים הפוגעת בתנאי המתנדבים".
מדיונים בוועדה המייעצת ומניירות עבודה במינהלת השירות עולה כי לדעת אנשי מינהלת השירות, יש להסדיר את הקצאת התקנים ה"פרטיים" (קנויים) ואת הפיקוח על כך, וזאת מתוך ביסוס הקצאה על אמות מידה שוויוניות, על סדר עדיפויות לאומי ועל מערך פיקוח יעיל.
ממסמכים שבדקו נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת הקודמת עלה שקניית תקנים יש בה כדי ל הפלות מוסדות שאינם בעלי משאבים כספיים.
עד מועד סיום הביקורת הקודמת, ספטמבר 2009 , לאפעלה מינהלת השירות להסדיר את הקצאת התקנים הפרטיים לפי אמות מידה המבוססות על צורכי הגופים המפעילים (ולא על מצבם הכלכלי) ואף לא יצרה מערך פיקוח אפקטיבי.
משרד מבקר המדינה קבע בדוח הקודם כי כדי להפיק את המיטב מהתקנים הפרטיים, על שר המדע ועל מינהלת השירות לעשות זאת לאלתר.
ראש מינהלת השירות לשעבר מסר בהתייחסותו לביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה, כי מינהלת השירות החלה בעבודת מטה על התקנים הפרטיים כבר ביולי 2008 , אך העבודה לא נסתיימה.
במעקב העלה משרד מבקר המדינה כי הטיפול בנושא הקצאת התקנים הפרטיים על פי אמות מידה שוויוניות לא התקדם, ולפיכך הנושא עדיין לא הוסדר.
הטבות במימון המדינה .
עוד מצא משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת הקודמת כי לא היו בידי מינהלת השירות נתונים מלאים ובדוקים בתחום התקנים הקנויים על העלות השנתית שמימונה מוטל על המדינה.
מדובר בעלות בגין ההטבות לפי חוק חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 , ובגין הטבות אחרות (חלק מהנסיעות בתחבורה הציבורית ללא תשלום) שהמתנדבים זכאים להן.
משרד מבקר המדינה קבע כי על מינהלת השירות לאסוף את הנתונים האמורים, כדי שקביעת המדיניות בנוגע לתקנים הקנויים תתבסס על נתונים מלאים ומהימנים.
לאחר ש יהיו בידי מינהלת השירות נתונים מדויקים בעניין העלות למדינה בגין קנייתם של שירותי ההתנדבות, עליה להביא אותם לידיעת הממשלה.
זו תוכל לבחון אותם מן הבחינה הכלכלית ולהחליט , אם ברצונה לחייב את הגופים המפעילים לשאת בהוצאות אלה או בחלקן - בהתאם ליכולותיהם הכלכליות - ולעדכן את התעריפים שמשלמים הגופים המפעילים עבור שירותי המתנדבים, או שברצונה להמשיך ולשאת בנטל הכספי הנובע מהתקנים הקנויים.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה נכתב כי: "עניין איסוף הנתונים וריכוזם יבוא על פתרונו במסגרת התוכנה החדשה, עליה עובדים בימים אלה במינהלת.
מועד משוער לסיום: אוקטובר 2010.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 רשות השירות הלאומי ציינה בדיווח שמסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2014 כי החלה להפעיל תוכנת מחשב חדשה והיא משדרגת אותה "בימים אלה".
בנובמבר 2014 הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה כי "את הנתונים אפשר לספק לאור שדרוג תכנת הנתונים שפותחה והותאמה למגוון הצרכים הנדרשים מהרשות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם בעניין זה חל פיגור של ארבע שנים לעומת מה שהובטח.
עם זאת, בהטמעת תוכנה חדשה לא סגי: לאחר שיהיו בידי הרשות נתונים מהימנים בעניין העלות למדינה בגין קנייתם של שירותי ההתנדבות, כפי שקבע משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת, עליה להציגם לפני השר הממונה עליה.
השר יביאם לממשלה כדי שזו תוכל לבחון אותם מן הבחינה הכלכלית ולהחליט, אם ברצונה לחייב את הגופים המפעילים לשאת בהוצאות אלה או בחלקן.
במעקב לא נמצא שהדבר נעשה.
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערתו, וכי תציג את הנתונים לפני השר הממונה כדי לבחון את הצורך להביאם לממשלה.
בקרה על ההסכמים עם הגופים המפעילים .
בתקנות נקבעו התנאים לאישור גוף מפעיל (הגופים הרשאים להיות גופים מפעילים והאיסור לקבל מתנדבי שירות לאומי למטרות רווח) ותחומי השירות הלאומי.
רשות השירות היא המוסמכת לאשר לארגון להפוך לגוף מפעיל לאחר שהשתכנעה שהוא עומד בתנאים שבתקנות.
יצוין כי גוף מפעיל המעסיק מתנדב של השירות הלאומי זוכה להטבה בעלת ערך כלכלי רב , שכן העלות החודשית של הפעלת מתנדב אינה עולה על כ- 2,500 ש"ח לחודש ולעתים עוד פחות מכך.
גוף המבקש לקבל מתנדב של השירות הלאומי צריך לפנות לאחד הגופים המוכרים ולהציג את מסמכי התאגדותו.
הגוף המוכר בוחן את מטרות התאגיד ולעתים עושה גם ניתוח עיסוק לתפקיד המיועד למתנדב.