HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המוסדות המנהלים על פי תקנון מגן דוד אדום, התשנ"ב- 1992 (להלן- התקנון או תקנון מד"א) הם: (1 ) בראש האגודה יעמוד נשיא שנבחר על ידי המועצה.
שר הבריאות מחליט אם להמליץ לנשיא המדינה למנות את המועמד שבחרה המועצה או שעל המועצה לבחור מועמד אחר.
אם המליץ השר על המועמד, ימנה נשיא המדינה את נשיא מד"א לשלוש שנים; (2 ) הוועידה הארצית היא הגוף הנבחר של החברים המתנדבים, ובה משתתפים צירים מטעם סניפי ה אגודה ושלושה צירים מהארגון הארצי של תורמי דם 29 .
תפקידי הוועידה: לעודד את רוח ההתנדבות לאגודה; לטפח את ערכיה; לפעול להידוק הקשר בין האגודה לציבור; להמליץ לפני המועצה בכל עניין הקשור לנושא ההתנדבות והמתנדבים; לפקח על פעילות החברים, על דרכי קבלתם ועל סיום חברותם; לקבל דין וחשבון על פעילות האגודה; לבחור נציגים למוסדות מד"א - 23 נציגים למועצה הארצית ונציגים נוספים לוועדות הוועידה; (3 ) המועצה הארצית מורכבת מ-45 חברים, ובראשה נשיא מד"א.
אופן בחירת החברים: 23 חברים ייבחרו בידי הוועידה; תשעה חברים נציגי ציבור 30; אר בעה ימונו בידי שר הבריאות; ארבעה בידי ועדת מינויים ממשלתית; שניים בידי שר האוצר; שני חברים ייבחרו בידי עובדי האגודה; חבר אחד ייבחר בידי שר החוץ; (4 ) הוועד הפועל בראשות יו"ר הוועד הפועל מונה13 חברים.
הרכב הוועד הפועל: עשרה חברי מועצה שייבחרו כך: ארבעה ייבחרו בידי נבחרי הוועידה הארצית ומתוכם; שלושה בידי נציגי השרים, ומתוכם לפי היחס הזה: שניים מקרב ממוני שר הבריאות ואחד מתוך ממוני שר האוצר; שלושה ייבחרו בידי נציגי הציבור ומתוכם, ובלבד שיהיה נציג להסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י), נציג לשלטון המקומי ונציג לשאר נציגי הציבור; יו"ר הוועד הפועל; מנכ"ל מד"א וחבר שייבחר בידי עובדי מד"א.
המועצה והוועד הפועל ממנים ועדות שחלק מחבריהן הם חברי המוסדות המנהלים וחלקם אנשים שאין להם קשר אחר לארגון מלבד היותם חברי ועדה.
29 הארגון הארצי של תורמי דם הוא עמותה.
סעיף35 (ב) בתקנון מד"אקובע כי ארגון תורמי הדם כפוף למד"א.
מספר חברי הוועידה הארצית משתנה בהתאם לשינויים במספר חברי האגודה.
30 תשעת נציגי הציבור באים מן הגופים האלה: שני נציגי השלטון המקומי; שלושה נציגי ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י); נציג מועצת רואי החשבון; נציג לשכת עורכי הדין; נציג לכל אחת משתי קופות החולים הגדולות בישראל (הכללית ומכבי).
בשנת 2006 חלו שינויים בתקנון לגבי מינוי חברי המוסד ות המנהלים ולגבי כשירותם אולם מוצע כי בנוסף, המוסדות המנהלים של מד"א ומשרד הבריאות יערכו בחינה מעת לעת, אם יש מקום לערוך שינויים נוספים בתקנון, זאת על רקע השינויים שחלו בשנים האחרונות בכללי ממשל תאגידי, ויתנו את הדעת לשאלה האם שינויים אלה מתאימים למד"א ואי לו שינויים יש לערוך במבנה מד"א באופן שיותאם למתכונת הניהול ולמבנה הנורמטיבי הנדרשים כיום מארגון ציבורי-כלכלי.
בבחינה זו יש להתמקד בתחום הניהול ובתחום הפיקוח והבקרה.
כמו כן מן הראוי שמשרד הבריאות שהוא הגוף המקצועי, בשיתוף משרד המשפטים, האחראי על התאגידים הצ יבוריים, יבדקו אם נדרשים שינויים בחוק, במבנה המוסדות המנהלים של מד"א ובפעילות המשרד מול מד"א.
זאת לאור השינויים האמורים ובייחוד על רקע הדוח הקודם וכן דוח מבקר המדינה על קופות החולים 31 שבו קבע מבקר המדינה כי תקנונים המאמצים נורמות עדכניות, בצירוף כללי הדין הנוספים - ובראשם נורמות חקיקה ראשית - יכולים לצמצם השפעה לא ראויה של אינטרסים מצד גורמים שונים ולאפשר למוסדות המנהלים של הקופות לקיים הליכי פיקוח ובקרה נאותים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כתב משרד הבריאות כי בתוך חודש ימנה צוות בהשתתפות נציגי המשרד, משרד האוצר ומשרד המשפטים אשר יבחן, לאור הביקורת, את מבנה המוסדות המנהלים של מד"א ויבדוק אם יש צורך, לאור תפקידיו הייחודיים של מד"א, לאמץ את כללי הממשל התאגידי כמקובל בגופים אחרים.
פיקוח על תאגידים ציבוריים באמצעות הרשות לתאגידים ציבוריים המונח "תאגיד ציבורי" אינו מוגדר בדין.
רשמית מדובר בגוף בעל אישיות משפטית נפרדת שהוקם בחיקוק המטיל עליו למלא תפקידים ציבוריים וקובע את ההסדרים המהותיים והיסודיים החלים עליו.
התאגידים הציבוריים הם חלק מהשירות הציבורי, אך נועדו לפעול מתוך ריחוק ועצמאות מן הממשלה.
הצורך בעצמאות זו הוא הטעם להקמתו במתכונת המעניקה לו אישיות משפטית נפרדת.
בישראל פועלים למעלה מ-50 תאגידים ציבוריים, עובדה המחייבת לגבש תפיסה כללית ומקיפה בכל הנוגע למבנה שלהם ולפעילותם, לרבות קביעת כללי ממשל תאגידי לגבי ניהולם השוטף.
גם הפיקוח על התאגידים הציבוריים והסדרתו נותרו סוגיות הטעונות טיפול זה שנים רבות.
בשנת 1992 הקים שר המשפטים דאז, מר דן מרידור, מועצה לתאגידים ציבוריים32 אשר תפקידה להציע קווי מדיניות להקמת תאגידים ציבוריים ולהתוויית דרכי פעולתם וניהולם.
כמו כן עליה לעסוק בכל שאר הנושאים הקשורים לתאגידים הללו, בהתחשב בהיבטים הכלכליים, המשפטיים והציבוריים הרלוונטיים33 .
31 ראודוחות ביקורת על קופות החולים , עמ' 171 .
ואילך 32 בפברואר 1994 מינה שוב שר המשפטים דאז, עו"ד דוד ליבאי, את המועצה עקב שינויים שחלו בהרכבה.
33 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ82 ואילך.
בשנת 2001 פרסמה המועצה לתאגידים ציבוריים טיוטת סיכום דוח בנוגע לחקיקה הנוגעת לתאגידים ציבוריים וביוני 2003 , בין היתר בעקבות דוחות ביקורת של מבקר המדינה34, פרסמה את הדוח המסכם35 .
הדוח ממליץ על קביעת הוראות ממשל תאגידי מתאימות לכלל התאגידים הציבוריים ובהן "להכפיף את התאגידים הציבוריים למערכת בקרה ופיקוח כוללת ויעילה יותר, הן מן ההיבט של הניהול הפנימי והן מן ההיבט של הבקרה והפיקוח החיצוניים".
המלצות הדוח טרם הוסדרו בחוק ועד מועד סיום הביקורת לא נקב עה מסגרת -על ממשלתית שתגדיר את פעילותם של תאגידים סטטוטוריים דוגמת מד"א ותאגידים ציבוריים אחרים ושתפקח עליהם.
עם זאת, במרץ 2011 הכינו רשות החברות ומשרד המשפטים טיוטת תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים בהתאם להמלצות האמורות.
ביולי אותה שנה הפיץ שר המשפטים את תזכיר הצעת החוק, בין השאר, להתייחסותם ולהערותיהם של משרדי הממשלה הרלוונטיים.
הגם שהחוק טרם אושר, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של מד"א יבחנו וישקלו אם יש מקום לאמץ ולהטמיע חלק מהשינויים הארגוניים המוצעים בו.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד המשפטים ורשות החברות לקדם את הצעת החוק לצורך הסדרת פעילות התאגידים הציבוריים תחת מערכת בקרה ופיקוח כוללת ויעילה אחת.
הסדרה זו תיתן מענה גם לחלק מהליקויים שהועלו במוסדות המנהלים של מד"א.
חלוקת התפקידים בין הוועד הפועל להנהלה בממשל תאגידי מודגשת הפרדת התפקידים בין מועצת המנהלים, שעיקר תפקידה הוא בקרה, ובין ההנהלה, העוסקת בעיקר בניהול ובביצוע.
לעומת זאת בתפיסת הניהול הקיימת במד"א שכאמור טרם שונתה, הרי שחוק מד"א קובע כי ניהול ענייני האגודה יהיה בסמכותו של הוועד הפועל חוץ מאשר עניינים שיועברו לסמכותו של מוסד אחר של האגודה.
התקנון קובע כי תפקידי הוועד הפועל הם, בין השאר: לנהל את מד"א ולקבוע את הדרכים להפעלתו ולמימוש מטרותיו; לפקח על המנכ"ל וההנהלה; לאשר את בעלי זכויות החתימה להוצאת כספים ולהתחייבויות כספיות.
חוק החברות קובע כי הדירקטוריון יתווה את מדיניות החברה ויפקח על ביצוע תפקידי המנהל הכללי.
דירקטוריון, ובראשו יו"ר הדירקטוריון, אינו נדרש, אם כן, לניהול שוטף ויומיומי אלא לפיקוח על הניהול השוטף המוטל על ההנהלה, ובראשה המנכ"ל.
בממשל תאגידי מודגשת הפרדת התפקידים בין יו"ר מועצת המנהלים, .
34 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על תאגידים סטטוטוריי ם ( 1995 ;) דוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ82 ;ואילךדוח שנתי 57ב ( 2006 ), בפרק "היעדר הסדר מקיף בדבר סדרי ניהולם של תאגידים סטטוטוריים", עמ' 59 .
ואילך 35 "התאגידים הציבוריים- דין וחשבון", המועצה לתאגידים ציבוריי ם, יוני 2003 .
שתפקידו העיקרי הוא בקרה, לבין המנכ"ל המתמקד בנ יהול ובביצוע.
חלוקת האחריות ביניהם היא נושא מהותי אשר הדירקטוריון אמור לתת דעתו על כך.
נמצא כי הוועד הפועל לא הסדיר בכתובים את הפרדת הסמכויות בין הוועד הפועל והיו"ר בראשו לבין הנהלת מד"א והמנכ"ל בראשה.
כחמישית מן התקציב השנתי של מד"א - כ-124 מיליון ש"ח - מתקבלת מתרומות36 ,.
התרומות מממנות בעיקר פרויקטים ורכוש קבוע כמו אמבולנסים אולם גם פעילות שוטפת.
התרומות הן נושא רגיש, ונדרשת בקרה על מימוש יעדיהן.
ההנהלה במד"א מגישה הצעת תקציב, ובה הצעה לשימוש בתרומות, והוועד הפועל דן ומאשר את ייעוד התרו מות.
לאחר מכן מנהלי מחלקות במד"א ואף עוזר המנכ"ל פונים ליו"ר הוועד הפועל לקבלת אישור לשימוש בכספים לצורכי יומיום, שאגודות הידידים אישרו לממנם כגון: היקפים כספיים גדולים - פרויקט מחשוב מבצעי בסך 1.
5 מיליון דולר; תחזוקת מכשירי קשר בסך 200,000 .
דולר היקפים כספיים קטנים - רכישת כרטיס טיסה לעובד מד"א בסך כ- 1,280 .
דולר יש לציין כי באוקטובר 2006 החליט הוועד הפועל: "יו"ר הוועד הפועל יהא רשאי להוציא כספים מהקרנות בגין סעיפי תקציב ו/או פרויקטים שאושרו בוועד הפועל או בהתאם ליעוד שקבע התורם".
בהחלטתו זו עירב הוועד הפוע ל את יו"ר הוועד הפועל בניהול התרומות.
מכאן שהתחום הרגיש של התרומות, בהיקף כספי שנתי של כ-124 מיליון ש"ח, מתנהל על ידי יו"ר הוועד הפועל, בעוד שתפקידו של הוועד הפועל גם לפקח על הפעילות של בארגון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גוף מנהל אינו יכול לפקח על עצמו.
בנובמבר 2011 כתב מד"א למשרד מבקר המדינה כי הוועד הפועל הוא האורגן המנהל הבכיר בארגון וכי על פי חוק מד"א תפקיד הוועד הפועל אינו רק לפקח אלא גם להיות מעורב בניהול; בפברואר 2012 כתב מד"א כי עמדת מד"א היא שיו"ר הוועד הפועל חייב להיות מעורב בניהול התרומות כנגזרת מהחוק ועל פי החלטת הוועד הפועל המסמיכה אותו לעשות כן.
לדעת משרד מבקר המדינה ובהתחשב בכללי ממשל תאגידי וכללי מינהל תקין על מד"א ומשרד הבריאות לשקול להפריד לחלוטין בין תפקידי ניהול לתפקידי פיקוח בוועד הפועל, באופן שהוועד הפועל יעסוק בפיקוח בלבד.
קורס להכשרת חברי הוועד הפועל תפקיד הדירקטור בחברות ובתאגידים ציבוריים טומן בחובו מחויבות רבה כלפי המדינה והציבור, ומן הראוי שדירקטור יקבל הכשרה ייעודית לכהונתו.
10 הסתכמו התרומות למד"א ב-124 מיליון ש"ח, מתוך573 מיליון ש"ח הכנסות באותה שנה (22% .
)מסך ההכנסות משרד הבריאות 387 .
מסגרות הכשרה מקובלות להכשרת דירקטורים בארץ.
יש להקפיד במיוחד על הכשרתם של דירקטורים החברים בוועדות העוסקות בכספים, בבקרה ובביקורת, במינהל כוח אדם, ברכש, בתחומי רפואה ועוד.
ראוי שמד"א ידאג שחברי הוועד הפועל החדשים והמכהנים יעברו תכנית הכשרה במגוון תחומים - בריאות, כלכלה ומשפט.
מד"א השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי בכוונת הוועד הפועל לקיים הליך תחרותי מסודר לבחירת מסגרת השתלמות נאותה לחבריו.
מד"א ידאג להכשרה כזו עם כל חילופי גברי בוועד הפועל.
הגבלת כהונת מנכ"ל מד"א בפברואר 2009 התקבלה החלטת ממשלה לקצוב את כהונתם של בעלי משרות ניהוליות בכירות של ראשי מערכות גדולות בשירות המדינה או משרות ניהוליות בכירות בהן לעצמאות ואי התלות של נושא המשרה חשיבות מיוחדת, לקדנציה אחת שאורכה מוגבל.
בין המשרות שמשך כהונתם הוגבל: נציב שירות המדינה, הממונה על התקציבים במשרד האוצר והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה37 .
נוסף על כך, בהצעה לתיקון חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 2002 ), התשס"ב- 2002 הציע משרד האוצר להגביל את תקופת כהונתו של מנכ"ל קופת חולים לחמש שנים ולאפשר את הארכת כהונתו לתקופה שלא תארך יותר מחמש שנים.
גם "טרום תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים" מאמץ את המלצת דוח המועצה לתאגידים ציבו ריים וממליץ להגביל תקופת כהונה של מנכ"ל תאגיד לחמש שנים עם אפשרות להאריך את תקופת הכהונה בחמש שנים.
בחוק ובתקנון של מד"א אין הגבלה על תקופת כהונת המנכ"ל.
המנכ"ל הקודם של מד"א כיהן בתפקידו כשבע שנים; המנכ"ל הנוכחי, מר אלי בין, מכהן בתפקידו מאוגוסט 2005 (כשש שנים).
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמד"א ומשרד הבריאות ישקלו לקצוב בתקנון את תקופת כהונת מנכ"ל מד"א ולקבוע הסדרי מעבר בנוגע לכהונת המנכ"ל הנוכחי.
הגבלת כהונת יו"ר הוועד הפועל מד"א הוא תאגיד על פי החוק, ועל כן מוגבלת מעורבות הממשלה בכלל ומעורבות משרד הבריאות בפרט בפעילותו.
לכן בידי יו"ר הוועד הפועל מרוכז כוח רב, והוא מנהל תקציב גדול מאוד.
כהונה ארוכה מדי עלולה להביא לידי צבירה של עוצמת יתר.
37 מבקר המדינה כבר המליץ בעבר למוסדות האגודה לתרבות הדיור ולשר הבינוי והשיכון לבחון אם לא ראוי להגביל את תקופת כהונתו של מנכ "ל האגודה לתרבות הדיור, ראו דוח שנתי 59ב, שנת 2009.
בשנים 1993 -2004 (11 שנים) כיהן אלוף (מיל) יוחנן גור כיו"ר הוועד הפועל של מד"א.
מאז ועד היום - במשך כשבע שנים - מכהן בתפקיד ד"ר נועם יפרח.
כדי להגביל את העוצמה הנצברת בידי אדם אחד וכדי ליצור התחדשות ארגונית מן הראוי שהמוסדות המנהלים של מד"א ישקלו לקצוב בתקנון את משך כהונתו של יו"ר האגודה.
תיקון התקנון חוק מד"א מסמיך את המועצה להתקין את תקנון האגודה ולהכניס בו שינויים ותיקונים.
בדצמבר 2006 הקימה המועצה ועדה לשינוי התקנון (להלן - ועדת התקנון).
בראש הוועדה עמד עו"ד בצלאל הוכמן, סגן הנשיא דאז, וחברי הוועדה היו שני מתנדבים ונציג שר האוצר.
הוועדה סיימה את עבודתה במרץ 2007 .
למחרת הגיש אותה יו"ר הוועדה עו"ד הוכמן לממלא מקום נשיא מד"א דאז, מר יוחנן גור, וביקש להעלות על סדר היום של המועצה הצעה לשינוי התקנון.
במסגרת התיקונים ביקשה הוועדה לחדד את היכולת של המועצה לקבל דוחות מהוועד הפועל והמנכ"ל כדי להגביר את יכולת הפיקוח שלה עליהם; להטיל את ביצוע החלטות המועצה על הנשיא, על סגניו או על חבר מועצה אחר; לקבוע ועדות למועצה, ובהן ועדת ביקורת; לקבוע בתקנון שהמספר הכולל של חברי המועצה שאינם חברי הוועד הפועל לא יעלה בוועדות הוועד הפועל על 11 .
חברים, ועוד ביוני 2007 התקיים דיון במועצה, ובו אושרו חלק מתיקוני התקנון.
לאחר מכן התקיימו שלוש ישיבות מועצה נוספות, ובהן, בין השאר, נבחר נשיא והצטרפו חברי מועצה חדשים, אולם המועצה לא המשיכה לדון בתיקון התקנון.
רק בישיבה הרביעית, במרץ 2009 .
, הועלה שוב הנושא לדיון מזכיר המועצה טען בישיבה שחברי המועצה לא ראו פרוטוקול של דיוני הוועדה שבו היא קיבלה החלטות וכי חברי המועצה הכריעו לגבי חלק מהשינויים אולם שום החלטה לא גובשה לידי פעולה, והנושא נדחה מישיבה לישיבה עד לישיבה במרץ 2009 .
לפיכך יש לדון בכל התיקונים מחדש.
בעקבות חילוקי הדעות בישיבה בין מזכיר המועצה לבין עו"ד הוכמן ולנוכח התנגדות נציג העובדים לאישור השינויים ללא שחברי המועצה עיינו בהם, החליט נשיא מד"א לכנס את המועצה בתוך חודש וחצי כדי לאפשר לחברי המועצה ללמוד את השינויים שוועדת התקנון מבקשת לכלול בתקנון.
אולם רק ביולי 2009 התכנסה המועצה בשנית, וגם אז וגם בהתכנסויותיה שלאחר מכן, לא דנה בכלל השינויי ם שדרשה ועדת התקנון.
כך, עד דצמבר 2011 , אף כי חלפו מעל ארבע שנים לא דנה המועצה בכלל השינויים שהציעה הוועדה לשינוי התקנון, ונשיא מד"א, פרופ' יהודה סקורניק, שנבחר ביולי 2007 .
, לא פעל למען העלאת נושא התקנון לדיון ממילא גם לא התקבלו החלטות בנושא.
אפשר לראות בכ ך גם פגם בפעילות הנשיא שלא הצליח לגרום למועצה לדון בשינויי התקנון עליהם המליצה הוועדה.
על חלק מן השינויים שהציעה ועדת התקנון המליץ מבקר המדינה עוד בדוח הביקורת הקודם, כגון: הידוק הפיקוח של המועצה על פעילות הוועד הפועל; והסדרה ברורה של מועד בחירת סגני נשיא.
במועד הביקורת כהונת סגני הנשיאים אינה מוגבלת, ולפיכך הם יכולים לכהן במשך שנים רבות גם לאחר החלפת כלל המוסדות המנהלים של מד"א (ראו להלן בפרק "מינוי סגני נשיא למד"א").
עד מועד סיום הביקורת לא חלו שינויים בהיבטי הפיקוח של המועצה על פעילות הוועד הפועל (ראו להלן בפרק "סדרי דיווח הוועד הפועל למועצה") ולא תוקן התקנון בנושא משך כהונת סגני הנשיא.
גם עו"ד הוכמן, מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי רוב השינויים שעליהם המליץ מבקר המדינה ב- 2002 לא נידונו במועצה ולא התקבלו החלטות לגביהם.
על פי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 [ , על גוף מבוקר]נוסח משולב להקים צוות שידון בדרכים לתיקון הליקויים שהועלו בדוח ושיקבל החלטות בדבר תיקונם.
לא נמצא כי הוקם צוות לתיקון ליקויים.
מינוי סגני נשיא למד"א 1.
בעוד שהתקנון קובע כי דרושה המלצת שר הבריאות כדי למנות נשיא למד"א התקנון אינו דורש המלצה כזו למינוי סגני נשיא אף שהם יכולים לכהן בתפקיד הנשיא בפועל, ואכן מינואר 2003 ועד יולי 2007 לא היה נשיא למד"א, וסגני הנשיא מילאו את מקומו.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שמשרד הבריאות ומד"א ישקלו אם יש מקום לתקן התקנון כך שתתווסף דרישה שגם ממלאי מקומו של נשיא מד"א יקבלו המלצה מאת השר לפני מינויים.
התקנון קובע כי המועצה תבחר בסגן נשיא ראשון ובסגן נשיא שני ואולם, מאז קיום ועידת מד"א במרץ 2010 ועד מועד סיום הביקורת לא בחרה המועצה סגני נשיא חדשים.
לפיכך מר יוחנן גור, שנבחר לתפקיד סגן הנשיא בנובמבר 2004 , ממשיך לכהן בתפקיד.
סגן נשיא נוסף, עו"ד בצלאל הוכמן, שכיהן עוד בשנת 2003 הגיש במרץ 2008 מכתב התפטרות לנשיא, אולם הנשיא החזיר לו את המכתב.
מד"א טוען כי התפטרות סגן הנשיא, עו"ד הוכמן, התקבלה.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שבמסגרת הדיון על מבנה מד"א יידון גם עניין הצורך בנשיא, סגני נשיא ודרכי מינויים.
ממונה על פניות הציבור 1.
תפקיד הממונה על פניות הציבור במד"א (להלן- הממונה) הוא טיפול בפניות ותלונות הציבור.
בדיקת התלונות כוללת את בחינת התנהלותם של גורמים שונים בארגון.
לפיכך חשוב לשמור על אי-תלותו של הממונה.
מ שנת 2008 הממונה היה כפוף למנהל אגף הדרכה, דוברות והסברה (הד"ס).
משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שתלונות יכולות להתקבל גם על אופן תפקודו של מנהל אגף הד"ס, ראוי שמד"א יכפיף את הממונה למנכ"ל כדי שיוכל לבדוק את כל האגפים שייתכן שיהיו לגביהם תלונות.
תלונות שמ קבל הממונה עשויות לשמש כלי חשוב בידי המוסדות המנהלים לבחינת אופן תפקוד מד"א ולתיקון הליקויים, ולכן ראוי לחזק את הקשר שלו למוסדות המנהלים.
יש שהתלונות המוגשות לממונה במד"א מלמדות על תופעה מערכתית המחייבת בדיקה החורגת מבדיקת התלונה גופה.
מוצע כי הממונה יגיש למנכ"ל מד"א דוח תקופתי, ובו נתונים על מספר התלונות, על התחומים שבהם עוסקות התלונות ועל מספר התלונות שנמצאו מוצדקות.
דוח כזה יוגש למוסדות המנהלים ויקל עליהם לאתר בעיות מערכתיות ולהטיל על הגורם שימצאו לנכון לבדוק אותן.
בנובמבר 2011 כתב מד"א למשרד מבקר המדינה כי בכל הנוגע לתוצרי עבודתו של הממונה, הרי שאלו זכו להתייחסותה של הנהלת מד"א.
מד"א הציג מקרה אחד בו לטענתו התלונות שהופנו לממונה על פניות הציבור הובילו לשינוי מערכתי במד"א.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מקרה אחד אינו מעיד על הכלל וכי דרושה כאמור עבודה שיטתית והצגת דוח תקופתי למוסדות המנהלים על מנת שתתאפשר להם ראייה מערכתית.
פגמים מהותיים בהליכי פיקוח ובקרה וביקורת פנימית .
אחד הכלים המשמעותיים שיש לוועד הפועל לצורך בקרה על תפקוד ההנהלה ובראשה המנכ"ל הוא ועדת הביקורת.
שימוש מושכל ויעיל בוועדת הביקורת מאפשר לוועד הפועל לבצע את עבודת הפיקוח והבקרה שלו.
לוועדת הביקורת של כל ארגון ישנה חשיבות ניכרת בתחומי פיקוח ובקרה.
חשיבות זאת גברה לפי תפיסת הממשל התאגידי.
עקרונות ממשל תאגידי עוסקים, בין היתר, ביצירת מנגנוני בקרה ופיקוח על אופן ניהולן של חברות 38 .
בדצמבר 2006 הגישה וע דה בראשות פרופ' זוהר גושן ("ועדת גושן") ליושב ראש רשות ניירות הערך את דוח הוועדה לבחינת קוד הממשל התאגידי.
הדוח כולל המלצות מפורטות לגבי הוראות ממשל תאגידי שלדעת הוועדה ראוי לאמץ כאמת המידה בישראל.
בין השאר מתייחסת הוועדה לעצמאות ועדת הביקורת, לתפקידיה, לפעילותה, למיומנות חבריה, לקשרי הגומלין בינה לבין הוועד הפועל ולקשרי הגומלין בינה לבין המבקר הפנימי.
38 מתוך אתר האינטרנט של משרד המשפטים - תיקון חדש לחוק החברות המסדיר סוגיות בממשל תאגידי ובעלי שליטה בחברות.
תיקון16 לחוק החברות, שנכנס כאמור לתוקף במרץ 2011 , בא לחזק את עצמאות ועדת הביקורת על ידי דרישות שונות, ובהן כי רוב חברי ועדת הביקורת יהיו דירקטורים בלתי תלויים ושיו"ר ועדת הביקורת יהיה דירקטור חיצוני או עובד מדינה.
הצעת חוק התאגידים הציבוריים קובעת כי על המועצה למנות ועדת ביקורת מבין חבריה.
הרכב המועצה הקבוע בהצעת החוק נועד להבטיח את עצמאותה.
הצעת החוק גם קובעת כי יו"ר המועצה לא יהיה חבר בוועדת הביקורת וכי הו א יכנס אותה לדיון.
כן נקבע כי חבר מועצה שאינו חבר בוועדת הביקורת, אינו רשאי להשתתף בישיבותיה אלא אם כן הוא נדרש לצורך הצגת נושא מסוים.
עוד קובעת הצעת החוק כי ועדת הביקורת תגיש למועצה, למנכ"ל ולרשות התאגידים הציבוריים דוח על פעילותה לפחות פעם בשנה.
עולה מן האמור שיוזמות השינויים המועלות בשנים האחרונות, במסגרת התפתחות הממשל התאגידי, נעשות במגמה לחיזוק הביקורת תוך כדי הבטחת עצמאותה וחופש פעולתה של ועדת הביקורת בארגון.
הוועד הפועל כגוף מבקר תקנון מד"א קובע כי אחד מתפקידי הוועד הפועל הוא לפקח על המנכ"ל ועל ההנהלה הכפופה למנכ"ל ולקבל דיווחים מהמבקר הפנימי.
נוסף על המבקר הפנימי פועלת במד"א ועדת ביקורת מטעם הוועד הפועל (להלן - ועדת הביקורת) שאחדים מתפקידיה הם: לדון בדוחות המבקר הפנימי ובהמלצותיו, בתיקונים שנעשו בעקבות דוחות הביקורת ובמערך הביקורת בארגון.
ועדת הביקורת הזו היא כלי בקרה רב חשיבות של הוועד הפועל על פעילות מד"א.
חשיבותה של ועדת הביקורת נובעת גם מהיותה ועדה קבועה שעל כל גוף ציבורי להקים והיות והיא אמורה לבחון את סדרי הבקרה של הארגון ובהתאם לכללי ממשל תאגידי - גם את הסיכונים שבפני הארגון ולהצביע-להמליץ על דרכי פעולה מול חולשות ופגמים שהתגלעו.
החל באפריל 2009 ובמועד הביקורת עמד בראש ועדת הביקורת מר איציק כוכב.
על פי כללי מינהל תקין וממשל תאגידי, נדרש יו"ר ועדה, ובייחוד ועדה חשובה ורגישה כמו ועדת הביקורת, לעדכן את הוועד הפועל לא רק בפעולות הוועדה אלא בייחוד במסקנותיה ובהמלצותיה.
כך יכול הוועד הפועל לוודא שוועדת הביקורת ממלאת את תפקידיה כראוי.
הביקורת העלתה כי בשלוש השנים 2008 -2010 הוועד הפועל אישר רק פעם אחת את סיכומי ועדת הביקורת ואף במקרה זה לא קיים דיון בנושא.
עוד עלה, כי באותן שנים יושבי ראש ועדת הביקורת, מר דוד אבני עד אפריל 2009 ולאחר מכן מר איציק כוכב, לא הציגו לפני חברי הוועד הפועל את התייחסות ועדת הביקורת לממצאי המבקר ואת המלצותיה.
גם לא נמצא כי חברי הוועד הפועל דרשו זאת.
כמו כן לא נמצא כי חברי הוועד הפועל דנו בסוגיה אם החלטות ועדת הביקורת מספקות ואם הן תואמות את תפקיד הוועדה; גם לא נמצא שיו"ר הוועד הפועל דרש דיווח מעין זה.
מהאמור לעיל עולה כי הוועד הפועל, לרבות יו"ר הוועד הפועל, וכן יו"ר ועדת הביקורת כמו גם ועדת הביקורת לא ביצעו את מלוא דרישות תפקידיהם.
תפקידי ועדת הביקורת 1.
: דיון בדוחות הביקורת נוהלי הוועד הפועל של מד"א קובעים כי אחד מתפקידי ועדת הביקורת של הארגון הוא "לדון בדוחותיו של המבקר הפנימי במועד סביר לאחר השלמתם ולדון עם המבקר בענייני הביקורת הפנימית של התאגיד".
הביקורת העלתה כי ממאי 2007 עד דצמבר 2010 לא מילאה הוועדה את תפקידה ולא דנה בדוחות הביקורת במועד סביר לאחר השלמתם.
להלן דוגמאות: בינואר 2008 התכנסה ועדת הביקורת והחליטה כי לנוכח ריבוי הדוחות שלא נידונו בוועדת הביקורת לא ייערך דיון פרטני במצב יישום ההמלצות הכלולות בכל דוח בנפרד, אלא המבקר הפנימי יעביר לחברי הוועדה טבלה המרכזת את כלל ההמלצות הכלולות בדוחות הביקורת ואת מצב יישומן, ובמידת הצורך יוחלט אם לדון בהמלצות הכלולות בדוח כלשהו; בספטמבר 2009 סקר המבקר לפני ועדת הביקורת נושאים נבחרים שנבדקו בחמש השנים האחרונות (ראו להלן גם בתת הפרק "תדירות התכנסות ועדת הביקורת").
לדעת משרד מבקר המד ינה בארגון כמו מד"א שפועל בהיקף פעילות ניכר, קיום דיון של ועדת הביקורת פעם בשנה אינו מניח את הדעת, אינו עולה בקנה אחד עם נוהל הוועד הפועל ואינו מאפשר בחינה מקיפה וקבלת החלטות יעילה לגבי ביקורות שבוצעו.
על ועדת הביקורת לדון בדוחות הביקורת הפנימית זמן סביר לאחר הגשתם.
: הערכת איכות ממצאי המבקר הפנימי נוהל ועדת הביקורת קובע כי אחד מתפקידי ועדת הביקורת הוא "להעריך את איכות ממצאי המבקר הפנימי".
ועדת הביקורת של מד"א בישיבתה ממאי 2007 אף קבעה כי אחד מתפקידיה הוא להעריך את איכות ממצאי המבקר הפנימי ואת איכות המלצותיו.
הדברים עולים בקנה אחד גם עם הנורמות שנקבעו בתיקון לחוק החברות הקובע כי אחד מתפקידי ועדת הביקורת הוא "לבחון את מערך הביקורת הפנימית של משרד הבריאות 393 .
החברה ואת תפקודו של המבקר הפנימי וכן אם עומדים לרשותו המשאבים והכלים הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו".
הביקורת העלתה כ י ועדת הביקורת מעולם לא דנה באיכות ממצאי המבקר הפנימי ובאיכות המלצותיו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כתב יו"ר ועדת הביקורת: "בכל ישיבת ועדה דנו בדוחות אחרונים, מישיבת הוועדה הקודמת ובפירוש הערתי הערות על עומק הבדיקה, היקף הבדיקה, בדיקת נושאים נוספים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדברים האמורים בתשובת יו"ר ועדת הביקורת לא באים לידי ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות ועדת הביקורת.
מן הראוי שהפרוטוקולים ישקפו בצורה מלאה את הנאמר בדיוני הוועדה.
דיון במבנה מערך הביקורת ובהיקף הביקורת הנדרש: בתיקון לחוק החברות נקבע כי בין תפקידיה של ועדת הביקורת לדון במבנה מערך הביקורת ולערוך בחינה אחת לכמה שנים אם היקף מערך הביקורת מספק או שמא יש לצרף לשורותיו עובדים נוספים.
מערך הביקורת הפנימית במד"א מורכב ממבקר פנים וממיקור חוץ של הביקורת הפנימית.
מוצע שהמוסדות המנהלים של מד"א יאמצו את האמור בתיקון לחוק החברות, זאת בשים לב לצורכי מד"א ולהיקף פעילותו.
במסגרת דיון כזה ראוי לדון בסוגיה אם על הביקורת הפנימית להסתמך רובה ככולה כפי שקורה כיום, על מיקור חוץ, או על עובדי ביקורת שהם עובדי הארגון.
לאחר סיום הביקורת - בדצמבר 2011 - דיווח מד"א למשרד מבקר המדינה כי הוועד הפועל אישר נוהל חדש "ביקורת, בקרה ומעקב פנימי", המסדיר את הבדיקה של התאמת משאבי הביקורת הפנימית לצורכי הארגון.
בפברואר 2012 דיווח מד"א כי הוועד הפועל אימץ בדצמבר 2011 נוהל "הביקורת הפנימית - סמכויות, תכנון וביצוע" שעל פיו מבקר הפנים יהיה כפוף ליו"ר הוועד הפועל.
הערכת איכות תגובות המנכ"ל והצעדים שננקטו לתיקון הליקויים: חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית) קובע כי הנהלת גוף ציבורי תדון בממצאי דוח המבקר הפנימי, תוך 45 יום ממועד הגשתם.
נוהל ועדת הביקורת במד"א קובע כי אחד מתפקידי ועדת הביקורת הוא להתייחס לממצאים ולהנחיות המנכ"ל בדבר הדרכים לתיקון הליקויים.
ועדת הביקורת לא דנה בשנים 2007 -2010 בהמלצות של המנכ"ל ובצעדים שננקטו לתיקון הליקויים.
על הוועד הפועל להבטיח כי ועדת הביקורת תדון בהמלצות המנכ"ל ובצעדים שננקטו לתיקון הליקויים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ,כתב מד"א: "הלכה למעשה ובאופן שוטף מתקיים מעקב פרטני אחר יישום כלל ההמלצות של המבקר בכל הדוחות שהוא מגיש".
: תפקידים נוספים של המבקר הפנימי חוק הביקורת הפנימית קובע כי "מבקר הפנימי לא ימלא, בגוף שבו הוא משמש מבקר, תפקיד נוסף על הביקורת הפנימית, זולת תפקיד הממונה על תלונות הציבור או הממונה על תלונות העובדים, ואף זאת - אם מילוי תפקיד נוסף כאמור לא יהיה בו כדי לפגוע במילוי תפקידו העיקרי".
הרציונל שעומד בבסיס ההוראה הוא למנוע מצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כמבקר פנימי לתפקידים אחרים שאותם הוא אמור לבקר39 ולהבטיח כי לא תיפגע באופן משמעותי הקצאת המשאבים שלו לצורכי הביקורת הפנימית.
בבדיקה עלה שהמבקר הפנימי במד "א ממלא תפקידים נוספים בתאגיד40: יו"ר ועדת ההיגוי למחשוב שירותי הדם 41 ויו"ר הוועדה לאישור עבוד ות/מחקרים לצורכי לימודים 42 .
יתרה מזו, מתשובת מד"א עולה כי מנכ"ל מד"א הנחה את המבקר הפנימי לבקר באופן שוטף את סיכומי ועדת המכרזים ואת החלטותיה וכי המבקר נכח בישיבות הוועדה.
עולה שהמבקר הפנימי עוסק בתפקידים נוספים בניגוד לחוק הביקורת הפנימית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 כתב מד"א כי בדצמבר 2011 (לאחר מועד סיום הביקורת) הופסקה פעילותו של מבקר הפנים בנוגע למטלות הנוספות שהוטלו עליו.
עוד הוסיף מד"א כי עמדתו היא שאין בנוכחות המבקר הפנימי בישיבות ועדת המכרזים כדי למנוע ממנו לבקר את ועדת המכרזים, ובאמצעות נוכחותו בוועדה הוא יכול לקבל תמונה על נקודות בעיתיות כלליות בפעילות מד"א בתחום הרכש.
כך יש לו את היכולת לבקר את הדברים בזמן אמת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם המבקר הפנימי אינו שותף לקבלת החלטות בישיבות ועדת המכרזים, עצם נוכחותו פוגמת ביכולתו לעשות ביקורת בתחום המכרזים, כיוון שהוא היה נוכח בישיבות בעת קבלת ההחלטות.
39 הצעת חוק הביקורת הפנימית, התש"ן- 1990 , הצעות חוק 2008 ', עמ265.
40 המבקר הפנימי מילא תפקידיםאלו עוד בתקופת המנכ"ל הקודם של מד"א.