HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם הרכב אינו צמוד ולא ניתן לדעת מי נהג בו, הקנס מושת על התאגיד, בתעריף הגבוה פי ארבעה מהתעריף שנקבע לאותה עבירה23.
בביקורת עלה כי בנובמבר2017 שילמה הקרן קנסות בסך של כ- 6,000 .
ש"ח בגין עבירות תנועה שנעשו ברכבו של מנכ"ל הקרן בנובמבר 2017 שלחה מזכירת הקרן דאז למנהלת הכספים דואר אלקטרוני ובו טענה כי לא ניתן לדעת מי נהג ברכב בעת ביצוע העבירות, מכיוון שמלבד המנכ"ל נוהגים ברכב עוד כמה עובדים, ואין ספר מעקב בנוגע לרכב זה.
לכן שילמה הקרן קנס בתעריף הגבוה פי ארבעה.
בביקורת עלה כי מזכ ירת הקרן דאז ומנהלת הכספים לא ביצעו בדיקה מעמיקה כדי לברר אם מישהו מלבד המנכ"ל נהג ברכב בתאריכי ביצוע העבירות.
לכל הפחות היה עליהן לבקש מהמנכ"ל לתת תצהיר ולפיו לא נהג ברכב באותם מועדים, ולפרט למי נתן את הרכב - אך דבר זה לא נעשה.
הקרן מסרה בתשובתה מפברואר 2019 כי היא מקבלת את הערת מבקר המדינה בדבר קנסות התעבורה המדוברים והנחתה את הנהלת החשבונות לקזז משכרו של המנכ"ל סכומים אלו במהלך המשכורות העוקבות.
23 בחוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 87 ), התשס"ח -2008 , נקבע כי קנס תעבורה שהוטל על רכב הרשום על שם תאגיד יהיה גבוה פי ארבעה מן הקנס שנקבע לאותה העבירה, אלא אם כן האחריות אינה חלה על תאגיד כאמור לפי הוראות סעיף 27 בלפקודה .
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1531 .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את הפעולות שביצע המנכ"ל כדי לקבל כספים שלא כדין מהקרן על חשבון כספי הציבור - דבר שיש בו לכאורה פגיעה בטוהר המידות.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בסוף ינואר 2019 היה מדובר לכל הפחות בכ- 92,000 ש"ח24 .
על המנכ"ל להשיב סכום זה לאלתר!
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות ועד הנאמנים הנוכחי; במקום לתקן את הליקויים החמורים שעליהם מצביע מבקר המדינה - הוא אישר בדיעבד החזר הוצאות גלובלי למנכ"ל, את החזר ההוצאות בגין ארוחות ואת ההגדלה הרטרואקטיבית של שכרו בטרם חישוב גובה הבונוס שעליו להחזיר .
אין לראות בהתנהלות זו אלא "הכשרת השרץ" שמחטיאה במופגן את מטרות דוח הביקורת - תיקון הליקויים והקפדה על מינהל תקין.
24 52,000 ש"ח- בונוס; 24,000 ש"ח- החזר הוצאות גלובלי עד אוגוסט 2018; כ- 10,000 ש"ח- יתרת הלוואה לינואר 2019 (מפרעה ומקדמה);כ - 6,000 ש"ח- קנסות בגין עבירות תנועה.
סכומים אלו לא כוללים את ניכוי הוצאות המס.
התקשרויות בניגוד לנוהל הרכש ולכללי מינהל תקין .
עם כניסתו לתפקיד פעל מנכ"ל הקרן להעברת מטה הקרן, שמנה כ -20 עובדים, ממשרדי ההנהלה ביפו (ששטחם 335 מ"ר) למבנה ששוכרת הקרן בשכונת תל גיבורים בחולון (להלן - המעבר לחולון) - מבנה ששטחו כ-830 מ"ר וששימש עד אפריל 2016 מרכז שיקום.
מנכ"ל הקרן הסביר לצוות הביקורת ביוני 2018 כי הסיבות המרכזיות למעבר לחולון היו חוסר מקום, בעקבות הגידול במטה הקרן; תשתיות ישנות; נראות ירודה של המבנה ביפו; והיעדר מקום חניה לעובדים ולאור חים המגיעים לקרן.
לשם כך הוחל בשיפוץ המבנה שבחולון.
הוצאות השיפוץ והמעבר לחולון הסתכמו בכ- 700,000 )ש"ח (כולל מע"מ25.
פגמים בתהליך קבלת ההחלטה על המעבר לחולון .
על הנאמנים בכל הקדש, לרבות בקרן, לנהל ולפתח את נכסי ההקדש באופן מיטבי כדי לקדם את מטרותיו, ובכלל זה למנוע פעולות אשר עלולות לגרום נזק לנכסי ההקדש ולפגוע בהשגת מטרותיו 26 .
אשר לקרן, עליה לפעול לרווחת מקבלי השירות שלה - המשתקמים המטופלים בה.
בתקנון הקרן נקבע כי ועד הנאמנים הוא הגורם המאשר את תקציבה, לרבות את דרכי הביצוע ואת השימוש במקורות הכספיים העומדים לרשות הקרן.
אשר לוועדת הכספים 27 נקבע בתקנון כי תפקידה הוא בין היתר לאשר פרויקטים ונושאים שיש להם השפעה תקציבית.
לפי כתב ההקדש ותקנון הקרן, הגוף בקרן אשר בסמכותו לאשר את מעבר המטה הוא ועד הנאמנים.
בינואר 2017 , עוד לפני תחילת כהונתו של מנכ"ל הקרן המכהן, אישר ו עד הנאמנים את תקציב הקרן לשנת 2017 .
, שלא כלל תקציב ייעודי עבור המעבר לחולון על גוף ציבורי לקבל החלטות על בסיס תשתית עובדתית ולאחר ששקל את מלוא השיקולים הרלוונטיים ובחן את החלופות הקיימות28 .
לפיכך, לפני קבלת ההחלטה על המעבר לחולון ובטרם יושקעו ביישומו כספים ניכרים מכספי הקרן, כ - 700,000 ש"ח, היה על מנכ"ל הקרן להציג לפני ועד הנאמנים את .
25 ובכלל זה הוצאות בגין שירותיאדריכלות, ריהוט, תקשורת, הובלה ושלטים .
26 סעיף12 לחוקהנאמנות וכן הנחיות רשם ההקדשות בפרק "התנהלות תקינה של ההקדש".
27 הוועדהתמנה עד שישה חברים, מהם שלושה נאמנים לפחות ו כן נציגי גופים ממשלתיים, ציבוריים ואקדמיים.
28 בעניין חשיבותו של תהליך קבלת החלטות תקין ראו בג"ץ 297/82 ברגר נ' שר הפנים , פ"ד לז(3 )29 ,48 (1983 ,); מבקר המדינהדוח שנתי 64 א(2013 ), בפרק "החלטות בתחום המיסים- תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 155 - 159 ,; מבקר המדינה תהליכי קבלת החלטות בקבינט בנוגע לרצועת עזה לפני מבצע "צוק איתן" ובתחילתו (2017 .
) משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1533 .
הנימוקים למעבר, את החלופות הקיימות ואת אומדן העלויות הכרוכות במעבר על הנאמנים היה לקיים דיון מעמיק בנושא ולנתח את המידע שיציג לפניהם המנכ"ל.
כן היה עליהם לעמוד על הצורך לבדוק את החלופות של שיפוץ מבנה המטה ביפו ושכירת שטחי חניה לעובדים, ולבחון מה יעלה בגורל המבנה ביפו לאחר שיפונה.
נוסף על כך היה עליהם לבחון אם הצורך בשיפוץ המבנה בחולון, לשם שיפור תנאי עבודתם של עובדי המטה של הקרן, הוא בעל עדיפות גבוהה יותר משיפוץ מתקני הקרן האחרי ם, ובהם המתקנים המשמשים את המשתקמים עצמם.
בעניין זה פירט המנכ"ל עצמו בישיבת ועד הנאמנים שהתקיימה באוגוסט 2017 ;שיש צורך בשיפוץ מתקנים בקרן עבור משתקמים למשל, אנשים עם מוגבלויות הבאים למתקן בפקיעין נאלצים לרדת מדרגות רבות ויש צורך בהתקנה של מעלון.
בביקורת עלה כי לפני קבלת ההחלטה על המעבר לחולון לא התקיים בוועד הנאמנים דיון מעמיק כאמור בסוגיית המעבר.
לפי פרוטוקול הדיון של ועד הנאמנים, ביוני 2017 הנחהממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז את מנהלת הכספים לבדוק "היתכנות כלכלית של המעבר" , וכן התקבלה החלטה של ועד הנאמנים לתאם סיור לנאמנים בחולון כדי לבחון אם מטה הקרן יכול לעבור לשם.
על ועד הנאמנים היה להתכנס שוב לאחר בדיקת ההיתכנות האמורה ולבחון כאמור את החלופות למעבר, את עלויות השיפוץ וכן את ההשלכות הציבוריות של העדפת רווחת עובדי מטה הקרן על פני רווחת המשתקמים.
אולם דיון נוסף בנוגע לשיפוץ המבנה בחולון התקיים רק בנובמבר 2017 , .
לאחר שכבר החלו עבודות השיפוץ הקרן מסרה בתשובותיה מאוקטובר ודצמבר 2018 כי הצורך העיקרי שבשלו הוחלט על העברת המשרדים לחולון היה הקמת מרכז שיקום בתל אביב, ולא הצורך במבנה משרדים.
ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז מסר בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר ונובמבר 2018 , כי תמך עקרונית במעבר וסבר שיש לקדם אותו כיוון שבתפיסתו הניהולית הייתה חשיבות לשיפור תנאי עבודתם של עובדי הקרן.
מה גם שבאזור שבו שכן מטה הקרן ביפו היו בעיות חניה קשות שהקשו על המגיעים לקרן ועל העובדים עצמם.
הוא ציין שבדיון מיוני 2017 הביע את תמיכתו העקרונית במעבר המטה לחולון, בכפוף לבדיקת היתכנות המעבר.
הוא הוסיף: "מעבר הקרן לא אושר בישיבה זו .
כל שאושר בישיבה זו הוא לערוך סיור במקום לנאמנים על מנת שיבדקו את המקום ויקבלו החלטה האם מטה הקרן יכול לעבור לתל גיבורים" (ההדגשה במקור).
הוא הוסיף וציין כי כמה ימים לאחר מכן קיים סיור במקום עם מנכ"ל הקרן, וזה הציג לו את תוכנית המעבר ואת עלויות השיפוץ, שאותן העריך בכ- 700,000 .
ש"ח רק להתקדם עם השיפוץ".
עוד ציין ]למנכ"ל הקרן [ .
לאחר מכן נתן "אור ירוק ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז: "יתכן כי.
אכן לא התקיימה ישיבה נוספת של חבר הנאמנים בה אושר הדבר באופן פורמאלי.
אולם, למיטב הבנתי, כל 1534 |דוח שנתי 69ב .
הנאמנים היו מודעים לכל אורך התהליך למעבר ואף תמכ ו במעבר ואישרו אותו".
משרד מבקר המדינה דוחה את טענת הקרן כי הסיבה למעבר היא הצורך במרכז שיקום בתל אביב - שכן היא טענה חדשה אשר לא עלתה בפגישה שהתקיימה בין מנכ"ל הקרן לנציגי משרד מבקר המדינה כאמור, וממילא אינה עולה מפרוטוקול הישיבה בנושא.
לעניין תשובת ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז, מדגיש משרד מבקר המדינה, כי סיור במקום המיועד למעבר בחולון אינו תחליף לעבודת מטה מסודרת שאמורה הייתה לבחון ולנתח את כלל החלופות והמשמעויות כדי לאפשר לוועד הנאמנים לקבל החלטה מושכלת; ובכל מקרה, אין זה תקין כי מעבר המטה לחולון כלל לא אושר כנדרש בישיבה של ועד הנאמנים.
פיצול ההתקשרות לשיפוץ כדי להתחמק מחובת מכרז .
לפי תקנון הקרן, הגוף המוסמך לאשר שיפוצים ועבודות לפיתוח של תשתיות הוא ועדת רכישות ומכרזים של ועד הנאמנים.
לפי נוהל הרכש של הקרן שהיה בתוקף במועד המעבר לחולון, להתקשרות לצורך רכישה של טובין ושל שירותים שונים, ובכללם שירותי תחזוקה, בסכום של 15,000 ש"ח ועד 50,000 ש"ח יש לקבל שלוש הצעות מחיר, וכן יש לקבל את אישור ועדת המכרזים להצעה הזוכה.
להתקשרות בסכום הגבוה מ- 50,000 ש"ח ועד 75,000 ש"ח יש לקבל שלוש הצעות מחיר, וכן יש לקבל את איש ור ועדת המכרזים ואישור מורשה חתימה מוועד הנאמנים.
התקשרות בסכום של יותר מ - 75,000 ש"ח מחייבת פרסום מכרז פומבי.
סמוך להחלטה על המעבר לחולון פנתה הקרן לאדריכל לצורך תכנון השיפוץ של המבנה.
ממסמכי האדריכל מאוגוסט 2017 עולה כי השטח המיועד לשיפוץ משתרע על כ-600 מ"ר (מתוך מבנה ששטחו כ-830 .
)מ"ר בכתב הכמויות שלו מאוקטובר 2017 העריך האדריכל את עלות השיפוץ בכ- 740,000 ,ש"ח.
משמע לפי נוהלי הקרן היה עליה לפרסם בעניין ההתקשרות מכרז פומבי.
ואולם בפועל פוצלה ההתקשרות באופן מלאכותי, כדי להימנע מפרסום מכרז, כמפורט להלן: 1.
השלב הראשון: כאמור, לאור הערכות האדריכל בנוגע להיקף השיפוץ וההתקשרות היה על הקרן לפרסם מכרז פומבי בהתאם לנוהל הרכש של הקרן.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1535 .
נמצא כי המנכ"ל הנחה את סמנכ"לית הקרן לבקש הצעות מחיר לשיפוץ, ובכלל זה מסר לה את הפרטים של קבלן מעכו (להלן – הקבלן).
המנכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוא נוהג לשבת כל בוקר לשתות קפה בפיצוצייה בעכו (עיר מגוריו ), שם גם נוהגים לשבת קבלנים ולחפש עבודות.
באחד הבקרים הקבלן פנה אליו, באמצעות עוזר המנכ"ל, וביקש להשתלב כקבלן שיפוצים ב קרן.
המנכ"ל הוסיף כי מסר לקבלן שעליו לפנות לסמנכ"לית הקרן ולמסור לה את פרטיו , ואם יהיה צורך בשירותיו, תפנה אליו הקרן לקבלת הצעת מחיר.
בסוף אוקטובר 2017 פנתה סמנכ"לית הקרן לכמה קבלנים וביקשה לקבל הצעת מחיר לשיפוץ לפי מ"ר, שכולל פירוק והרכבה של קירות גבס, צביעה וריצוף.
חלק מהצעות המחיר התקבלו עוד באותו יום, וחלקן התקבלו למחרת.
באותו מועד, לפי תכנית האדריכל, נדרש לבצע שיפוץ בשטח של כ-600 מ"ר.
נמצא כי הסמנכ "לית הגישה את הצעות המחיר לוועדת המכרזים וביקשה כי הוועדה תאשר הצעת מחיר לפי היקף עבודה של 100 מ"ר בלבד.
לאחר כמה ימים אישרה ועדת המכרזים את ההצעה הנמוכה ביותר, בסך 43,00 0 ש"ח לפני מע"מ.
הזוכה היה הקבלן; כל זאת כשהיה ברור שעלות השיפוץ מוערכת בכ - 700,000 ש"ח- הן לפי תוכנית האדריכל, הן לנוכח סיור ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז במבנה; סיור שבו, לפי תשובותיו למשרד מבקר המדינה, הציג לו המנכ"ל את תוכנית המעבר ואת עלויות השיפוץ והעריך אותן בכ- 700,000 .
ש"ח משמעות הדבר שהיה ברור לכול כי השיפוץ לא יסתיים ב-100 .
השלב השני: כעבור כשבועיים בלבד, באמצע נובמבר 2017 , התכנסה ועדת המכרזים (שכללה את סמנכ"לית הקרן, מנהלת הכספים, מזכירת הקרן דאז ומנהלת משאבי האנוש) כדי להגדיל את היקף ההתקשרות עם הקבלן ב -200 מ"ר נוספים על 100 המ"ר שאושרו.
בדיון צוין כי "לאחר תחילת ביצוע העבודות ומנסיבות שלא ניתן היה לצפותן בעת ההתקשרות עם הקבלן, התברר כי היקף העבודה לעבודות צפוי לגדול ולעמוד על כ-300 מ"ר" (ההדגשה אינה במקור).
ועדת המכרזים אישרה להגדיל את היקף ההתקשרות עם הקבלן , בהתאם לחוות דעת משפטית של היועצת המשפטית דאז של הקרן.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת המכרזים כי אין ממש בנימוק שניתן לצורך בהגדלת היקף ההתקשרות תוך פרק זמן קצר של כשבועיים בלבד.
מדובר בנסיבות שבהחלט היה ניתן לצפותן מראש, עוד בעת ההתקשרות עם הקבלן, שכן באותה עת כבר הייתה קיימת תוכנית אדריכלית שממנה היה ניתן ללמוד על היקף העבודה האמיתי.
גם המנכ"ל עצמו העריך את עלות השיפוץ, בסיור שערך עם ממלא מקום יו"ר ועד הנאמנים דאז, בכ- 700,000 ש"ח.
עוד יש להעיר לוועדת המכרזים שאין מדובר בהתקשרות המשך שבגינה ניתן להרחיב את ההתקשרות הקיימת, שכללה פירוק והרכבה של קירות גבס, צביעה וריצוף, אלא בהתקשרות חדשה לצרכים אחרים, ובהם החלפת תקרה אקוסטית, הרכבת מט בח וביצוע עבודות שרברבות (אינסטלציה), ולכן היא טעונה פרסום מכרז.
השלב השלישי: לאחר כחודש, בדצמבר 2017 , עדכן בדיעבד מנכ"ל הקרן את היועצת המשפטית דאז של הקרן שהוא " נאלץ לאשר תוספת של 300 מ"רסך הכול [600 נוספים לסיום פרויקט בניית משרדי מטה]מ"ר בתל גיבורים, בשל אי -היכולת לתכנן את גודל השיפוץ" (ההדגשה אינה במקור).
משמעות הדבר היא שעבודות השיפוץ כבר נעשו בפועל, ללא אישור, וכעת נדרש לשלם לקבלן בגין ביצוען.
בתשובתה של היועצת המשפטית דאז למנכ"ל בדצמבר 2017 צוין: "נראה שהדרך הנכונה הייתה לבצע את ההתקשרות באמצעות מכרז בהתאם לנוהל.
בנסיבות שנוצרו, קיימת חשיפה לתביעה משפטית במידה והתשלום לא יועבר לקבלן.
כמו כן, בית המשפט העליון קבע[29] כי גם במקרה בו קיים פגם בביצוע ההתקשרות אולם הקבלן ביצע את העבודות בפועל ופעל בתום לב, על הגוף מזמין העבודה לשאת בתשלום".
משרד מבקר המדינה דוחה את הסברי המנכ"ל על אי -יכולת לתכנן את היקף השיפוץ.
מדובר בשטח ידוע מראש של 600 מ"ר ובשיפוץ פנימי לפי תוכנית אדריכלית מתאימה, המעוגנת בכתב כמויות מסודר, שאיפשר הערכה של העלויות הצפויות.
הדרך שנקט המנכ"ל - פירוק השיפוץ לכמה שלבים, כשכל שלב גדול בהי קפו מקודמו, עד כדי הרחבה משיפוץ של 100 מ"ר לכדי שיפוץ של600 מ"ר, מלוא שטח המבנה בחולון - מצביעה על כוונה של המנכ"ל לפצל באופן מלאכותי את עבודות השיפוץ, כדי להימנע מהצורך לקיים מכרז פומבי ובכך לאפשר הזדמנות שווה להתמודדות על ביצוע השיפוץ.
בהנחייתו להרחיב את ההתקשרות עם הקבלן ללא אישור מראש של הגורמים המוסמכים, כגון ועד הנאמנים, ובהעמדת הקרן לפני עובדה מוגמרת של שיפוץ המבנה ודרישת תשלום בד יעבד, פגע המנכ"ל בחובת הנאמנות שיש לו כלפי הקרן ומעל באמון שנתנו בו נאמני הקרן.
29 ע"א 6705/04 בית הרכב בע"מ נ' עירית ירושלים (פורסם במאגר ממוחשב, 10.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1537 .
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר2018 " כי היאמקבלת את טענת הביקורת כי ראוי היה לתכנן את השיפוץ בצורה מוקפדת יותר ולקבל החלטות סדורות יותר באשר לשלבי הליך השיפוץ ולקיים מכרזים בהתאם ובכפוף לנהלי גשר .
לאור הערת הביקורת, התכנס חבר הנאמנים .
בנובמבר [ 2018 ] כדי לדון בטענת המבקר בעניין זה והחליט לקבל את הסברו של המנכ"ל כי, למרות שהייתה תוכנית לשיפוץ כלל המבנה, החליטה ההנהלה לשפץ בשלב ראשון רק את החלק במבנה הנחוץ ביותר.
לאחר ששיפוץ זה עלה יפה והתקציב אפשר זאת, החליט המנכ"ל להרחיב את השיפוץ לחלקו הנוסף של המבנה".
משרד מבקר המדינה מציין כי תשובת הקרן רק מחזקת את טענתו כי המנכ"ל ידע מראש את היקף השיפוץ הכולל, אך בחר לעקוף באופן אסור את הכללים המחייבים לקיים מכרז פומבי, בכך שאישר להגדיל, פעם אחר פעם, את ההתקשרות המקורית שלא הייתה בדרך של מכרז.
עלות שיפוץ המבנה בחולון .
כיוון שהעבודות שבוצעו בפועל בשיפוץ המבנה בחולון לא תאמו את תיאור העבודות שנכללו בחשבוניות שהגיש הקבלן, ביקש משרד מבקר המדינה מהקרן פירוט של העבודות שבוצעו בפועל.
המנכ"ל הגיש למש רד מבקר המדינה במאי 2018 את מסמך "שיערוך פרויקט", המפרט את רכיבי השיפוץ (להלן - מסמך שיערוך הפרויקט).
עיקר עלות השיפוץ נבעה מתשלום של הקרן לקבלן.
לפי כרטיסי הנהלת החשבונות שולמו לקבלן סכום של כ- 335,000 ש"ח כולל מע"מ (לא כולל שיפוץ הגג - ראו להלן).
מהנדס מומחה מטעם משרד מבקר המדינה בחן את השיפוצים שבוצעו, אמד את עלותם והכין חוות דעת הנדסית המציגה את סיכום בדיקתו (להלן - חוו"ד הנדסית).
חוו"ד ההנדסית הצביעה על כך שחלק מהעבודות שהקרן כללה במסמך שיערוך הפרויקט - לא בוצעו.
להלן פירוט הפערים העיקריים: 1.
התקנת קירות גבס: במסמך שיערוך הפרויקט כללה הקרן התקנה של 120 מ"ר של קירות גבס דו-קרומיים (שתי פלטות גבס בכל צד של הקיר).
חוו"ד ההנדסית קבעה כי בפועל קירות הגבס היו חד-קרומיים (פלטת גבס אחת בכל צד).
:התקנת תקרה אקוסטית כולל קונסטרוקציה במסמך שיערוך הפרויקט כללה הקרן החלפה של התקרה האקוסטית בשטח של 500 ,מ"ר כולל התקנה של קונסטרוקציה חדשה.
על פי חוו"ד ההנדסית הקונסטרוקציה לא הוחלפה ו"התקנת התקרה האקוסטית.
בוצעה אל קונסטרוקציה קיימת".
:התקנת גופי תאורה בתקרה אקוסטית לפי מסמך שיערוך הפרויקט, הותקנו גופי תאורה פלואורסצנטיים בשטח של 500 .
מ"ר בחוו"ד ההנדסית נקבע: "כיום אין כמעט ולא קיימים גופי תאורה פלואורסצנטיים, והגופים המקובלים הם גופי לד כפי שהותקנו במשרד המנכ"ל".
עוד נכתב בחוו"ד כי "גופי לד זולים משמעותית כמחצית מעל[ מהשיטה הפלורוסנטית" (ההדגשות במקור).
]ותם לפי חוו"ד ההנדסית, עלותם של 147 ,גופי תאורה לפי מחירי השוק כפי שטענה הקרן שהחליפה, עומדת על 88,800 ש"ח.
אולם המהנדס הטיל ספק בטענת הקרן כי גופי התאורה אומנם הוחלפו, שכן: "אם הוחלפו הגופים הישנים מדוע לא התקינו גופי לד אשר זולים ב - 50% ,?
עוד קבע המהנדס כי אם יתברר כי גופי התאורה לא הוחלפו יש להפחית מעלות עבודות החשמל סכום של 88,800 .
ש"ח משרד מבקר המדינה ביקש מהקרן לקבל את חשבוניות הרכישה של גופי התאורה ו/או פרטים על הגורמים שמהם נרכשו גופי התאורה.
ואולם הקרן לא סיפקה אסמכתאות כאלה, אש ר יאששו את טענתה כי הוחלפו גופי תאורה, וטענה כי "הקבלן קיבל תשלום גלובלי וגופי התאורה סופקו על ידו".
עלות השיפוץ לפי חוו"ד ההנדסית, בניכוי עלות גופי התאורה שלגביה הקרן לא סיפקה אסמכתאות, עומדת על כ - 208,000 ש"ח.
היות שהתשלום לקבלן הסתכם בכ- 335,000 ש"ח, עולה מכך תשלום ביתר של כ- 127,000 ש"ח (פער של כ-40% .
)לעומת חוו"ד ההנדסית יוצא כי מסמך שיערוך הפרויקט שהעביר המנכ"ל למשרד מבקר המדינה במאי 2018 אינו תואם עבודות שבוצעו בפועל, דבר העולה לכדי חשש למצג מטעה.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2018 כי בביקורת נערכה השוואה לקויה למסמך שיערוך הפרויקט, אשר נכתב על ידי אדריכל הקרן ולצורך הערכת עלויות הפרויקט בלבד, ולא מדובר בפירוט עבודות שנעשו על י די הקבלן בפועל.
הקרן צירפה לתשובתה תצהיר של הקבלן על כי בפועל השיפוץ כלל משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1539 .
התקנת תקרה אקוסטית, התקנת קונסטרוקציה חדשה והחלפה והתקנה של 147 גופי תאורה.
אי לכך טענה כי אין פער בין חוו"ד ההנדסית לתשלום ששילמה לקבלן.
משרד מבקר המדינה דוחה את טענת הקרן לעניין הערכת עלות השיפוץ, שכן חוות הדעת של המהנדס המומחה מטעם מבקר המדינה לא נשענה רק על מסמך שיערוך הפרויקט, ששלח מנכ"ל הקרן למשרד מבקר המדינה במאי 2018 , לאחר שכבר הסתיים השיפוץ- אלא התבססה גם על שני ביקורים של המהנדס המומחה30 במשרדי הקרן כדי לבחון מקרוב מה שופץ ב פועל; יתרה מכך, בתשובתה האחרונה של הקרן בדצמבר 2018 היא הציגה תצהיר מאת הקבלן, אך לא הציגה שום אסמכתאות לגבי גופי התאורה שלטענתה הוחלפו, כגון חשבוניות, תעודות משלוח, פרטים על זהות המוכרים וכיו"ב.
הקרן החליטה לשפץ גם את גג המבנה בחולון, אך עשתה זאת בהתקשרות נפרדת משיפוץ כל המבנה, כפי שפורט לעיל.
בספטמבר 2017 דנה הקרן בהצעות המחיר שהתקבלו מכמה קבלנים ובחרה באותו הקבלן שביצע את השיפוץ במבנה מטה הקרן, שהצעתו הייתה 172,000 ( ש"ח 201,000 ש"ח כולל מע"מ).
כ אמור, לפי תקנון הקרן, התקשרות בסכום של יותר מ - 75,000 ש"ח מחייבת מכרז.
לכן למחרת הדיון לא השלימה הקרן את הליך הצעות המחיר שבו החלה, אלא פרסמה מכרז שהמועד האחרון להגשת הצעות במסגרתו הוא תחילת אוקטובר 2017 (להלן- תקופת המכרז).
כשבועיים לאחר המועד האחרון להגשת ההצעות האריכה סמנכ"לית הקרן את תקופת המכרז בשבוע.
הסמנכ"לית עשתה זאת בלא שכינסה את ועדת המכרזים .
סמנכ"לית הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2018 כי האריכה את תקופת המכרז מכיוון שהמכרז הראשון היה לפרק זמן קצר מדי, בתקופת חגי תשרי, וכי התקבלו "פניות רבות מ מציעים" שביקשו להשתתף במכרז אך לא הספיקו.
משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"לית הקרן שאומנם ניתן לקבל את הטענה שפרק הזמן שהוקצב להגשת ההצעות היה קצר, ואולם היא חרגה מסמכותה בכך שהחליטה, על דעת עצמה, להאריך את תקופת המכרז; היה עליה לכנס את ועדת המכרזים, כדי שזו תחליט בעניין.
30 באוקטובר ונובמבר2018.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2018 כי היא מקבלת את הערת מבקר המדינה, ומבהירה כי בעתיד י תנהל כל מכרז בליווי משפטי צמוד של יועמ"ש הקרן ובהתאם להנחיותיו.
כלל יסוד בדיני מכרזים הוא שמירה על שוויון בין המתמודדים ומתן הזדמנות שווה והוגנת לכל אחד מהם.
לשם הבטחת השוויון יש להקפיד על אי -תלות בין ההצעות השונות ולמנוע מצב שבו מציע אחד יודע על סכום הצעתו של מציע אחר.
לכן לפי נוהל הרכש, על המציעים להכניס את מסמכי הצעותיהם לתיבה סגורה.
התיבה תיפתח רק לאחר המועד האחרון להגשת ההצעות, ואז תתכנס ועדת המכרזים ותבחר את הזוכה.
בביקורת עלה שעד תחילת אוקטובר 2017 ,התקבלו שתי הצעות מחיר ולאחר הארכת תקופת המכרז התקבלו עוד שתי הצעות.
ההצעה האחרונה התקבלה יום לפני המועד האחרון להגשת ההצעות, והייתה של הקבלן.
סכום ההצעה היה 119,000 ש"ח כולל מע"מ - כ- 80,000 ש"ח פחות מהצעתו המקורית.
עוד באותו היום, וכאמור יום לפני המועד האחרון להגשת ההצעות, התכנסה ועדת המכרזים ובחרה בהצעת הקבלן, שהייתה הנמוכה מבין ההצעות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בניגוד לקבוע בנוהל הרכש, ההצעות לא הוכנסו לתיבת מכרזים נעולה, וכי הסמנכ"לית דרשה כי הספקים ישלחו אותן לדואר האלקטרוני שלה, כך שלא הובטח שהסודיות של ההצעות נשמרה.
הקרן טענה בתשובתה מאוקטובר 2018 כי עמדה בעקרונות המכרז הפומבי באופן שקוף, הגון ושוויוני ככל שניתן בנסיבות העניין.
כמו כן ציינה כי חוק חובת המכרזים מתיר עריכת מכרז ממוכן אלקטרוני.
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן שאומנם היא פרסמה מכרז פומבי, אולם לא פעלה בהתאם לכללים שקבעה בעניין זה, לרבות העברת הצעות המחיר לתיבה סגורה.
גם במכרז ממוכן יש כללים המפרטים כיצד ובאילו מצבים ניתן לבצעו, כדי לשמור על סודיות ההצעות המתקבלות31 .
האופן שבו פעלה הקרן בכלהנוגע למכרז לשיפוץ הגג היה בלתי תקין, ועולה החשש כי המכרז הותאם במיוחד עבור הקבלן - אשר לפי הסברי המנכ"ל, פנה אליו בבקשה להשתלב כקבלן שיפוצים בקרן.
31 תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1541 .
אי-חתימה על הסכמים עם הקבלן .
לפי הנחיות רשם ההקדשות, יש לחתום על הסכמים בכתב לגבי כל התחייבות כספית של ההקדש .
הדבר חשוב בייחוד בהתקשרות בסכום גבוה, נוכח הסיכונים הכרוכים בהתקשרות כזו.
בביקורת עלה כי הקרן לא חתמה על הסכמים עם הקבלן.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2018 כי היא מתחייבת לתקן זאת בהתקשרויות הבאות.
השתלשלות ההתקשרות לצורך ביצוע השיפוץ במבנה בחולון והתשלומים בגינו מציירים תמונה מדאיגה וחמורה ביותר בכל הנוגע לדרך פעולתו של מנכ"ל הקרן.
המנכ"ל התחמק מקיום חובת מכרז באמצעות פיצול העסקה, והתקשר לשם ביצוע העבודה עם הקבלן.
הוא פעל להגדיל את היקף ההתקשרות עם הקבלן משיפוץ של 100 מ"ר לשיפוץ של600 ,מ"ר תוך שהוא רומס ברגל גסה את נוהלי הקרן וכללי מינהל תקין.
לא זו בלבד שהתשלום ששולם בפועל לקבלן התבסס על הצעת מחיר שאינה תואמת את השיפוץ שבוצע בסופו של דבר, אלא שהקרן שילמה לקבלן סכומים ניכרים ביתר, שמוערכים בכ - 127,00 0 ש"ח, עבור עבודות שלא בוצעו.
צבר הליקויים לגבי הליכי אישור השיפוץ, ניהול ו וביצועו מצביע על חריגה חמורה מסדרי מינהל תקינים.
צבר הליקויים בעניין פעולותיו של המנכ"ל - בעיקר בכל הנוגע למעבר משרדי המטה והחריגה החמורה מסדרי מינהל תקינים ולקיחת כספים שלא כדין על ידיו בכל הנוגע לחריגות בתנאי העסקתו - מצביע על חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות מצידו של המנכ"ל .
ממצאים חמורים אלו מחייבים את ועד הנאמנים לשקול את סיום כהונת המנכ"ל, ולהתייעץ בעניין זה עם מנכ"ל משרד הרווחה, שעמד בראש ועדת האיתור.
מנכ"ל משרד הרווחה מסר בנובמבר 2018 כי ועד הנאמנים הגיע לכלל מסקנה שעל מנכ"ל הקרן להמשיך בתפקידו.
לאור מסקנתם אף הוא סבור כי אכן נעשו שגיאות על ידי מנכ"ל הקרן ועל ידי ועד הנאמנים, אך שגיאות אלה אינן מגיעות לכדי הצדקה להדחת מנכ"ל מכהן מתפקידו.
לצד התנהלותו של המנכ"ל מצטיירת גם תמונה של היעדר פיקוח ובקרה של נאמני הקרן, שאפשרו את המעבר לחולון ללא דיון ענייני ב ו וללא בחינה של עלויותיו, החלופות והמקורות התקציביים.
הנאמנים גם לא בחנו אם הוצאה חריגה זו, בסכום של כ - 700,000 ש"ח, תואמת את מטרותיה של הקרן, שהן בראש ובראשונה טיפול במשתקמים ובכלל זה בתנאי עבודתם.
הפרת חובת המכרז בנוגע למיתוג הקרן .
עם כניסתו לתפקיד, החליט מנכ"ל הקרן על שינוי שם הקרן ומיתוגה מחדש.
סמנכ"לית הקרן פנתה לשלושה ספקים לקבלת הצעות מחיר למיתוגה מחדש של הקרן, ובהם חברה א'.
יצוין כי המנכ"ל מסר את פרטיו של בעל חברה א' לסמנכ"לית , והיא פנתה אליו.
אשר לחברה א', בדוח מבקר המדינה על עיריית טייבה32 צוין כי מנכ"ל הקרן, אשר שימש באותה עת יו"ר הוועדה הקרואה בעיר, התקשר ע ם חברה א' בהסכם ריטיינר למתן שירותי דוברות לעיריית טייבה , שלא באמצעות מכרז או הליך תחרותי אחר כמתחייב.
כאמור, נוהל הרכש קובע כי התקשרות בסכום של יותר מ- 75,000 ש"ח מחויבת בפרסום מכרז פומבי.
ביולי 2017 המליצה סמנכ"לית הקרן (בתפקידה אז כמנהלת הלוגיסטיקה) לקבל, מבין שלוש הצעות המחיר שהוגשו, את הצעת המחיר שהגישה חברה א', בסכום של כ- 165,000 ש"ח, ולהתקשר עם חברה זו.
אישרה ועדת המכרזים את המלצתה של סמנכ"לית הקרן בביקורת נמצא כי סמנכ"לית הקרן, בתפקידה אז כמנהלת הלוגיסטיקה, פעלה בניגוד לנוהל הרכש, כאשר פנתה לספקים לצורך קבלת הצעות מחיר ולא פרסמה מכרז פומבי, כנדרש בהתקשרות בסכום של יו תר מ- 75,000 .
ש"ח בתשובתה מאוקטובר 2018 מסרה הקרן כי נוהל הרכש לא חל על יועצים, ולכן ההתקשרות האמורה לא מחייבת מכרז.
כמו כן הוסיפה כי לפי תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-199333 .
, התקשרויות כאלו לא מחייבות מכרז .
32 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2016) , בפרק "עיריית טייבה- היבטים בטיפול בעירייה במשבר ובניהולה", עמ' 653 - 791.
לתקנות משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1543 .
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי היא לא החילה על עצמה את חוק חובת המכרזים ותקנותיו, אלא פועלת לפי תקנון הקרן ונוהל הרכש.
טענת הקרן לא מתיישבת עם נוהל הרכש שלה שהיה רלוונטי בתקופת הביקורת - נוהל שאין בו פטור להתקשרות עם יועצים, ושקבוע בו מפורשות כי הנוהל מתייחס בין השאר ל שירותים; התקשרות עם יועצים היא בגדר רכישת שירותים.
חריגות בהעסקת עובדים במטה הקרן .
עקרונות המינהל מחייבים כי לכל ארגון ייקבע תקן כוח אדם, הכולל את משרות הארגון ואת הדרגות הצמודות להן (להלן - התקן)34 .
התקן כולל רשימת משרות ומפרט לגבי כל משרה בו את הכישורים הנחוצים למילויה.
חלוקת הסמכויות והאחריות במערכת הארגונית נגזרת מהגדרת התפקידים של העובדים ומהמשימות המוטלות על יהם, ובהסתמך עליה אפשר לפקח ביתר קלות על פעילותם ולבקר אותה.
תקן כוח האדם צריך להיקבע באופן מקצועי ואובייקטיבי.
אשר לקרן, היא מטפלת באוכלוסייה נזקקת וחלשה, אשר כוללת אנשים עם מוגבלויות קשות, ולכן צריכה לנהוג בזהירות בכל הנוגע להתנהלותה הכספית, להימנע מבזבזנות ולוודא בראש ובראשונה שכספי ההקדש יוצאו לטובת אוכלוסיית המשתקמים, ולאו דווקא לטובת עובדי המטה של הקרן.
מבקר תוצאה מכך אין ]כ[" המדינה העיר בעבר כי לקרן אין תקן כוח אדם, וכי חלוקה ברורה של הסמכויות והאחריות בתוך המערכת הארגונית של הקרן; אין שקיפות מלאה בכל הנוגע להתאמתם של האנשים שמונו למשרות ובין דרישות המשרה.
קשה לבחון את הצורך להוסיף משרות או לשנות תואר המשרות"35.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת עדיין לא קבע ועד הנאמנים תקן כוח אדם לקרן.
בתשובתה מדצמבר 2018 מסרה הקרן כי היא מקבלת את הערת הביקורת וכיום שוקדת על ניסוח תקן מסודר לכוח האדם בכלל הארגון.
תקן זה יגובש על ידי צוות מקצועי בראשות המנכ"ל ויובא לאישור ועד הנאמנים במהלך הרבעון הראשון של 2019.
עוד נמצא כי מכניסתו לתפקיד של מנכ"ל הקרן התווספו ושודרגו משרות במטה הקרן, לרבות תנאי העסקתם של עובדים במטה, ושונו תנאי הסף הנוגעים למשרות, ללא כל בקרה של ועדת כוח אדם או ועד הנאמנים.
34 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57ב (2007 ), בפרק "היבטים בהעסקת אנשים בעלי מוגבלות במסגרת ה'קרן - רשת מרכזי אבחון ושיקום מקצועי'", עמ' 634 - 636.
שם משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1545 .
מינוי סמנכ"לית הקרן ושדרוג משרתה למשנָה למנכ"ל .