HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה במשרד הבריאות עלה שרבות מהרשויות המקומיות כמעט אינן מטילות קנסות בגין עישון במקומות ציבוריים, ומרביתן אינן מדווחות לשר הבריאות על פעולות הפיקוח שנקטו, ובכלל זה על מספר המפקחים שהסמיכו.
נציגי מרכז השלטון המקומי95 מסרו באוקטובר 2017 למשרד מבקר המדינה שמרכז השלטון המקומי פועל למניעת עישון בשטחי השיפוט של הרשויות המקומיות, בין היתר באמצעות קיום מפגשים עם אגף אכיפה ופיקוח במשרד .
95 עו"ד רות דיין- מנהלת מחלקת חברה במרכז השלטון המקומי, גב' אילנה שמלה-ללום - רכזת מקצועית, רשת ערים בריאות, גב' תחיה קרבטרי - רכזת מינהלית, רשת ערים בריאות.
הבריאות וארגון ימי עיון לאחראים לאכיפה ברשויות המקומיות.
נציגי מרכז השלטון המקומי הוסיפו כי עם זאת, יש קושי לקיים את החוק, בעיקר בגלל החשש של מפקחי הרשויות להתעמת עם מעשנים.
עוד מסרו נציגי מרכז השלטון המקומי כי הרשויות המקומיות נדרשות לדווח אחת לשנה על פעולות הפיקוח שהן נוקטות, אולם אינן נדרשות לדווח אם נקטו פעולות שאינן פעולות פיקוח, למשל פעולות הסברה או הקצאת תקציב ייעודי למאבק בעישון.
על מרכז השלטון המקומי ל פעול בשיתוף משרד הבריאות, כמוביל המאבק בעישון ובנזקיו, על מנת להגביר את האכיפה של הרשויות המקומיות בתחום העישון, לרבות לוודא שהרשויות מדווחות למשרד על פעולות הפיקוח שנקטו.
נוכח מיעוט האכיפה של הרשויות המקומיות בנוגע לעישון, יזמו במשותף כמה גופים, ובהם מרכז השלטון המקומי ומאוחדת, תכנית של "עיר נקייה מעישון"96 , במטרה לאפשר לתושבי הרשויות המקומיותלנשום אוויר נקי.
בתכנית זו פורטו הפעולות שעל הרשויות המקומיות לנקוט, ובהן (א) אכיפת החוקים המגבילים עישון במקומות ציבוריים97 ; (ב) הגברת המודעות של התושבים לקיומם של חוקים המגבילים עישון במקומות ציבוריים; (ג) הגברת המודעות של התושבים לחשיבות ההימנעות מעישון ומחשיפה לעישון כפוי; (ד) עידוד הגמילה מעישון; (ה) ניטור והערכה של הפעילויות שנעשות בנושא העישון; (ו) השתלבות בפעילות הסברה וחינוך לשם מניעה של התחלות עישון.
במסמך התכנית צוין כי הפעילות במסגרת עיר נקייה מעישון מכוונת לכלל האוכלוסייה, "תוך כדי שימת דגש ]ב[ מניעה של התחלת עישון בקרב ילדים ונוער, מניעת חשיפה לעישון כפוי של תינוקות, ילדים ונשים הרות והגבלת המקומות המותרים לעישון"98 .
96 ,'מרכז השלטון המקומי, משרד הבריאות ואח עיר נקייה מעישון: קווים מנחים ליישום (נובמבר 2014 ,) ttp://www.
il/siteFiles/13/109/6233.
מסמך זה מעדכן מסמך קודם משנת 2006.
97 כבנייני הרשות המקומית, מוסדות חינוך, מקומות עבודה, מרכזים קהילתיים, מקומות שבהם ניתנים שירותי בריאות, אזורי התקהלות ושכונות.
98 המסמך קובע שעל הרשויות המקומיות להקים צוות שיבדוק את התועלת שבכל פעילות, יפיק לקחים ויפרסמם לציבור.
בעת סיום הביקורת, אוקטובר 2017 , רק45 מ-255 ( רשויות מקומיות18% ) היו שותפות ליוזמה של עיר נקייה מעישון, ורק רשויו ת מעטות ביצעו פעולות של ממש בתחום מניעת העישון.
מנכ"ל מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי הרשויות המקומיות השותפות לתכנית עיר נקייה מעישון מבצעות פעילות הסברה במשך כל השנה בנושא נזקי העישון, אך אין לפעילות זו "ביטוי תקציבי על ידי משרד הבריאות לרשויות".
שר הפנים מסר בתשובתו מאותו חודש כי אף שקידום נושא חשוב זה הוא בתחום אחריותו וסמכותו של משרד הבריאות, הוא ישקול "הוצאת נוסח של מכתב הקורא לרשויות המקומיות לקחת חלק בפרויקט עיר ללא עישון".
לדבריו, למשרד הפנים אין משאבים עודפים היכולים לסייע בתמרוץ הרשויות המקומיות לפעול לצמצום העישון בתחום שיפוטן .
יש לראות בחיוב את היוזמה לקדם את התכנית "עיר נקייה מעישון".
לכן חשוב ששר הפנים, הממונה על הרשויות המקומיות, ומרכז השלטון המקומי יאמצו מדיניות כוללת בעניין יישום תכנית זו.
בכלל זה ראוי שהם יעודדו את הרשויות המקומיות לגבש תכניות למאבק בעישון ויתמרצו את הרשויות שפעולותיהן אפקטיביות.
אכיפה לקויה של איסור העישון במקום ציבורי .
איסור על עישון במקומות ציבוריים: במשרד מבקר המדינה מתקבלות תלונות רבות ולפיהן החוק למניעת עישון אינו נאכף במקומות ציבוריים, לרבות בתחנות רכבת.
הועלה שלרשויות המקומיות אין מדיניות אחידה בעניין אכיפת איסור העישון בתחנות הרכבת שבתחום שיפוטן : רשות אחת הודיעה שהיא אינה מבצעת אכיפה יזומה בתחנות הרכבת; רשו ת אחרת הודיעה שהיא כלל אינה אוכפת בתחנות הרכבת את הוראות החוק למניעת עישון; ועוד רשות הודיעה שהיא נענית לקריאותיהם של סדרני הרכבת וגם מבצעת ביקורות יזומות בתחנות הרכבת שבתחום שיפוטה, אך לא ציינה מה תדירותן של ביקורות אלה.
החוק למניעת עישון קובע כי "המחזיק של מקום ציבורי חייב לפקח ולעשות כל בתחום המקום הציבורי שבחזקתו".
הנהלת ]העישון[ שניתן למניעת עבירות רכבת ישראל בע"מ, שהיא המחזיקה של תחנות הרכבת והאחראית לפעילות בהן, אוכפת את הוראות החוק למניעת עישון באמצעות סדרנים.
מינוי סדרנים 662 |דוח שנתי 68ג .
מעשנים, ודבר זה יוצר .
על ידי בעלים או מחזיק של מקום ציבורי עשוי למגר את התופעה של עישון במקום ציבורי99.
על פי החוק למניעת עישון, סדרן רשאי לדרוש ממי שראה מעשן להזדהות, ואם המעשן סירב רשאי הסדרן לעכב אותו במקום עד לבוא שוטר , שלו נתונה הסמכות לפעול במקרים של סירוב להזדהות, "אך לא יותר מאשר שעה אחת".
נוכח העומס על משטרת ישראל וסדרי העדיפות שלה, הצורך בזימון שוטר כדי לאכוף על מעשן להזדהות ולהטיל עליו קנס גורם לאכיפה להיות בלתי ישימה.
לגבי המפקחים ו הסדרנים, הם חוששים מעימות עם מעשנים, ודבר זה יוצר קושי לאכוף את החוק למניעת עישון.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות ו למשטרה שעליהם לתת את הדעת לבעיית אי -אכיפת החוק למניעת עישון במקומות ציבוריים ולתת לכך מענה.
במידת הצורך יש ליזום תיקוני חקיקה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בנוגע למקומות שפעילותם מותנית ברישוי שלו הוא יבחן את התיקון המשפטי הנדרש לשם הגברת האכיפה בתחום מניעת העישון.
במקומות אחרים ניתן לייעל את האכיפה בעזרת מנגנון אכיפה100 ,שיפעל בקניוניםבבתי חולים ועוד .
לדברי משרד הבריאות, מנגנון כזה כבר פועל במרכז הרפואי הדסה עין כרם (שאינו ממשלתי) וב מרכזי הקניות בקבוצת עזריאלי.
המשטרה השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 שהניסיון מלמד כי הגשת תביעות אזרחיות נגד מעשנים ובעלי מקומות ציבוריים שלא מנעו זאת, מביאה להפחתת העישון במקומות ציבוריים.
המשטרה הוסיפה כי לא נראה שאין כלים חוקיים להתמודדות עם תופעת העישון במקומות ציבוריים.
מינוי סדרנים בבתי חולים: החוק למניעת עישון קובע ששר הבריאות רשאי למנות, על פי בקשת הבעלים או המחזיק של בית חולים, עובד ציבור, כהגדרתו בחוק, שישמש סדרן ממונה בבית החולים.
לסדרן שימונה ניתנה סמכות למסור למעשן בבית החולים "הזמנה שבה יואשם האדם באותה עבירה ותינתן לו הברירה לשלם את הקנ ס במקום להישפט".
בעת סיום הביקורת, אוקטובר 2017 , היו סדרנים או התקיימו הליכים למינוי סדרנים רק בכמה בתי חולים ממשלתיים (המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה; המרכז הרפואי לגליל; המרכז לבריאות הנפש שער מנשה; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי רמב"ם).
99 ת"צ 38375 -06-13 אליאס נ' רכבת ישראל בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 09.
רכבת ישראל בע"מ הגישה ערעור על פסק הדין, וזה נדון בימים אלה בבית המשפט העליון (ע"א 8468/16 רכבת ישראל נ' אליאס ואח').
100 כגון באמצעות אנשי ביטחון העובדים במקום ציבורי אשר תהיה להם סמכות לפנות לאדם המעשן, לרשום את פרטיו על גבי טופס ולשלוח את הטופס אל הרשות המקומית, כדי שזו תנפיק למעשן קנס.
על פי החוק אין חובה למנות סדרנים, ומדובר ברשות הנתונה לבית החולים ולשר הבריאות.
זאת ועוד, מהוראות החוק ולפיהן על הסדרן להיות עובד ציבור, משתמע כי אין חובה למנות סדרנים בבתי החולים של הכללית, אלא רק בבתי החולים הממשלתיים , וכן אין חובה למנות סדרנים במרבית ה מוסדות הסיעודיים, מאחר שהם פרטיים.
מדובר במאות מוסדות אשפוז שבהם אין חובה למנות סדרנים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי ניתן למנוע את העישון בבתי חולים שאינם ממשלתיים באמצעות מנגנון אכיפה דוגמת המנגנון שכבר פועל במרכז הרפואי הדסה עין כרם.
המשרד הוסיף כי התקיימו דיונים בכמה בתי חולים, כדי לקדם הקמת מנגנוני אכיפה עצמאיים ללא תלות ברשויות המקומית.
בפועל עלה כי אף שחשוב להקפיד על בריאות הציבור בבתי החולים, במרבית בתי החולים הממשלתיים אין סדרנים שיאכפו את הוראות החוק למניעת עישון.
יצוין כי בשנת 2016 הוקמהחטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים (חטיבת בתי החולים) במשרד הבריאות , ותפקידה הוא לפתח את דרכי ניהולם של המרכזים הרפואיים האמורים.
נמצא כי אף שהתקיימו דיונים בכמה בתי חולים לא דנה החטיבה עד מועד סיכום הביקורת בנושא העישון בבתי החולים.
בתי החולים הממשלתיים הסבירו כי אין טעם להפעיל סדרנים אם לא יוגשו לאחר מכן תביעות משפטיות נגד מעשנים שייתפסו.
לדבריהם, להגשת תביעות משפטיות כאלה נדרש להקצות משאבים , אולם המצוקה התקציבית שלהם אינה מאפשרת זאת.
יצוין לחיוב כי רופאת מחוז צפון של משרד הבריאות ד"ר מיכל כהן-דר מסייעת לבתי החולים שבתחום המחוז בפעילות לצמצום העישון.
הפעילות של ד"ר כהן-דר נעשית בכמה דרכים: סיוע בתביעות משפטיות נגד מעשנים; הכשרת פקחי ם של הרשויות המקומיות שיסייעו לבתי החולים שבמחוז להתמודד עם העישון בהם ; גיוס עשרות מתנדבים שפועלים כ"נאמני עישון".
על המשרד לשקול להרחיב יוזמה זו לכלל המחוזות.
ראוי ששר הבריאות ישקול להנהיג בכלל בתי החולים מדיניות של "בתי חולים ללא עישון".
על משרד הבריאות לגבש תכנית של מוסדות אשפוז נקיים מעישון (בתי חולים, מוסדות סיעודיים ) ו להגדיר לוחות זמנים להחלתה על כלל המוסדות.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי שני בתי חולים ממשלתיים כבר מוגדרים נקיים מעישון, ועוד שני בתי חולים מתוכננים להיכלל בהגדרה זו במהלך שנת 2018 .
דוגמה לפעילות למניעת עישון במוסד רפואי: בהתאם לחוק למניעת עישון, פקחי הרשות המקומית רשאים לפעול למניעת עישון במוסדות אשפוז המצויים בתחום שיפוטה, ובכלל זה לגבות קנסות ולנהל משפטים.
פעולות אלה נעשות באמצעות המנגנונים המצויים בכל רשות מקומית.
במהלך אוגוסט 2017 פעלו פקחי עיריית רעננה ונציגי משרד הבריאות למנוע עישון בבית החולים השיקומי לוינשטיין בעיר.
פקחי העירייה רשמו דוחות רבים למעשנים - מרביתם התראות וקנסות.
כאמור, מרבית הרשויות המקומיות בישראל אינן פועלות למניעת עישון, אף שכספי הקנסות עקב עישון מועברים לקופת הרשות המקומית.
יש לציין לחיוב את עיריית רעננה על פעילותה למניעת עישון בתחום בית החולים השיקומי לוינשטיין.
מן הראוי שרשויות מקומיות אחרות יפעלו באופן דומה למניעת עישון.
על כל אדם מוטלת החובה לשמור על חייו ובריאותו, ככתוב - "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" (דברים ד, ט"ו); משרד הבריאות, כרגולטור של מערכת הבריאות וכאחראי על בריאות הציבור, נוטל על עצמו גם חובות למניעת תחלואה של הציבור.
עישון סיגריות ומוצרי טבק אחרים פוגע בכל מערכות הגוף.
מדי שנה בשנה מתפרסמים מחקרים המוכיחים שהעישון גורם למגוון הולך וגדל של מחלות, כגון סרטן, מחלות לב וכלי דם ומחלות נשימה.
בישראל נפטרים בכל שנה כ-8,000 אנשים ממחלות הנגרמות מעישון.
לצד הנזקים החמורים הנגרמים מעישון, הוא גם מוגדר כגורם המוות הגדול ביותר ה ניתן למניעה .
בביקורת עלה כי פעילות המשרד בנושא המלחמה בעישון היא מצומצמת, ולכן יש לעשותה בכל חזית אפשרית.
הצלחה במאבק בעישון יכולה להביא לצמצום ההוצאה בגין מחלות הנגרמות מעישון, דבר שיאפשר להפנות כספים למטרות אחרות, למשל לריפוי מחלות שלא ניתן למנוע אותן.
בביקורת נבדק המאבק של גורמים שונים, ובראשם משרד הבריאות, בתופעת העישון.
עלו ליקויים בתחומים שונים, ובהם מיסוי מוצרי הטבק, החקיקה בנושא העישון, אכיפת החוקים הקיימים בנושא העישון, הסברה וחינוך בעניין נזקי העישון והתערבות בקהילה לשם מניעת עישון.
ראוי שהפעילות למניעת העישון ולצמצום נזקיו תהיה לאומית-מערכתית ותכלול את כלל הגורמים הרלוונטיים במדינה: קופות החולים, בתי החולים, משרד האוצר, משרד המשפטים, משרד החינוך, צה"ל, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי, הרשויות המקומיות והמשרד להגנת הסביבה.
על משרד הבריאות להוביל בנחישות את ביצועה של פעילות כאמור, ובין השאר ליזום ולקדם שינויי חקיקה שיקשו להפיץ מוצרי טבק, ליזום פעולות הסברה בעניין נזקי העישון ולפעול בקרב קופות החולים, כדי שאלה יאתרו את מבוטחיהם המעשנים ויעודדו אותם להשתתף בתכניות גמילה ולפרסם בהקדם באתר המרשתת שלו תכנית לאומית למניעת עישון, שתכלול יעדי יישום מדידים.
כמו כן על משרד האוצר, בשיתוף משרד הבריאות , לפעול להעלאת המסים על מוצרי הטבק ולהסביר לציבור את התועלת שבצעד זה.
על הממשלה לאתר את הגורמים לאי-יישום מלא של החלטתה ממאי 2011, לקבל, בשיתוף הגורמים שצוינו לעיל, החלטות לגבי פתרון הבעיות המקשות את יישום ההחלטה, להיות מעורבת ביישום התכנית הלאומית ולפקח על כך, לרבות באמצעות קביעת אבני דרך לכל אחד מהגורמים המעורבים.
על משרד הבריאות לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה ולדווח לממשלה על התקדמות יישום התכנית הלאומית.
נדרשת מעורבות הממשלה ופיקוחה גם על התקדמות התכנית הלאומית, איתור הבעיות ומציאת פתרונות לטיפול בנושא חשוב זה.
אגף בריאות דיגיטלית ומחשוב במשרד הבריאות (להלן - אגף המחשוב) נותן שירותי תקשוב לכלל יחידות משרד הבריאות (להלן גם - המשרד), ובהם: פיתוח מערכות ליבה התומכות בפעילות המשרד כרגולטור וספק שירותי בריאות; איסוף, עיבוד וניתוח של מידע על מדדי איכות וסקרים ממערכת הבריאות; ופיתוח וקידום של ערוצי שירות לציבור.
עד יולי 2017 נתן אגף המחשוב שירותי תקשוב גם ל-24 :בתי חולים ממשלתיים11 ,בתי חולים כלליים שמונה בתי חולים פסיכיאטריים וחמישה בתי חולים גריאטריים (להלן - בתי החולים הממשלתיים).
ביולי 2017 הועברה האחריות למתן שירותי תקשוב לבתי החולים הממשלתיים לחטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים במשרד.
האגף אחראי לפיתוח תשתיות לאומיות, מערכות וכלים, המאפשרים שיתוף, דיווח והעברת מידע בין כלל הגורמים במדינה העוסקים בבריאות, הן הפרטיים, הן הציבוריים - קופות החולים, בתי חולים ציבוריים ופרטיים, מרפאות פרטיות וכיו"ב.
האגף גם מוביל בניית אסטרטגיית בריאות דיגיטלית בשיתוף מטה ישראל דיגיטלית שבמשרד לשוויון חברתי, ובמסגרת זו מוביל האגף עשרות פרויקטים חדשניים לשיפור שירותי הרפואה, ובהם שיתוף מידע רפואי לאומי, קידום מחקר רפואי באמצעות טכנולוגיה מתקדמת ושיפור ברפואה מונעת ומותאמת אישית באמצעים דיגיטליים.
לביצוע תפקידים אלו מפעיל אגף המחשוב בעלי תפקידים שונים ובהם מנהלי פרויקטים, אנשי תשתיות ומפתחים, וכן שירותי מטה - רכש והתקשרויות, כוח אדם, ניהול תקציב, ייעוץ משפטי , אדמיניסטרציה וכיו"ב.
במאי 2011 מונתה מנהלת חדשה לאגף המחשוב, ובניהולה ביצע האגף בשנים האחרונות, בתיאום עם הנהלת המשרד ובשיתוף יחידותיו, קפיצת מדרגה משמעותית בשילוב הטכנולוגיה במערכת הבריאות.
לפני המינוי האמור הייתה פעילות האגף מצומצמת - היו כ-45 פרויקטים פעילים, תקציב האגף היה פחות מ-70 מיליון ש"ח לשנה והועסקו בו פחות מ-100 עובדים.
באוקטובר2017 ניהל אגף המחשוב יותר מ-300 .
פרויקטים בשלבים שונים של ייזום, הקמה ותחזוקה התקציב שעמד לרשותו בסוף שנת 2016 היה כ -454 מיליון ש"ח.
ביולי 2017 הועסקו באגף המחשוב 239 עובדים, מהם 21 עובדי מד ינה (כ -9%) ו -218 עובדיםהמועסקים באמצעות חברות פרטיות 7 (כ-91% ) (להלן- עובדים חיצוניים).
בביקורת נבדקו 24 פרויקטים (להלן - הפרויקטים שנבדקו) בשלבים שונים של הקמה ותחזוקה, שפותחו באגף המחשוב בין 2012 ל-2017 ושמופעלים או עומדים להיות מופעלים במשרד הבריאות או בבתי החולים הממשלתיים.
להלן דוגמאות לפרויקטים שהקים אגף המחשוב בתחומי פעולה שונים של המשרד: 1.
:פרויקט בקרות במסגרת תפקידו כרגולטור, באחריות משרד הבריאות לבצע בקרות בנושאים כמו איכות הטיפול וזכויות החולה.
אגף המחשוב פיתח תשתית לביצוע בקרות שעד אז התנהלו במשרד ידנית, ובשנים .
7 מכרזי החשב הכללי במשרד האוצר מגדירים את החברות הפרטיות שאפשר לרכוש מהן את שירותי העובדים ואת התעריף לשעת עבודה.
2017-2015 פותחו כ -140 שאלוני בקרות עבור ארבעה מינהלים שונים במשרד.
פרויקט 8BI: פיתוח נתוני בינה עסקית המסייעת לקבלת החלטות ניהוליות במשרד.
מ-2015 ועד סוף2017 פותחו60 מודוליBI.
:פרויקט עוסקים במערכת הבריאות מ-2015 ועד סוף 2017 פותחו שירותים מקוונים לקבלת רישיון לכ -20 .
מקצועות רפואה שונים 4.
פרויקט אופק/איתן: הקמת תשתית המאפשרת שיתוף מידע רפואי בין קופות החולים ובין בתי החולים וארגוני בריאות נוספים לניהול מידע זה.
באגף המחשוב שני גופי מטה וחמישה תחומים.
מטה, רכש והתקשרויות ( OCIO)9: תחומי עיסוקיו של גוף זה: סיוע בבניית תכניות עבודה לאגף; ניהול בקרה על מימושן; היערכות לסיכונים ומתן פתרונות; השגת תקציבים וקיום בקרה על ניצולם; יצירת התקשרויות; תאימות; התחייבויות ותשלום לספקים; שירותי אדמיניסטרציה - תוך בניית ההון האנושי ותמיכה בו.
ביולי 2017 הועסקו בגוף 20 :עובדים12 עובדי תקן ושמונה עובדים חיצוניים.
בריאות דיגיטלית וארכיטקטורה: הגוף אחראי לקידום חדשנות דיגיטלית בתחום הבריאות ולבחינת הדרישות לפרויקטים חדשים ובניית מסמכי ייזום עבורם.
ביולי 2017 הועסקו בגוף13 .
פיתוח מערכות ליבה : התחום אחראי ל הקמת מערכות מידע התומכות בתפקידי המשרד כרגולטור ובתפקידיו כספק שירותי בריאות.
ביולי 2017 הועסקו בו38 עובדים: שלושה עובדי תקן ו-35 .
טכנולוגיית מידע למערכת הבריאות: התחום עוסק בפרויקטים חוצי ארגונים, במתן כלים למקבלי ההחלטות במשרד ו בשירות י מידע.
ביולי 2017 הועסקו בו20 .
תשתיות, שירות וסייבר: התחום אחראי לתשתיות לתפעול טכנולוגיות המידע בארגון, לרבות תקשורת, שרתים ואבטחת מידע, ולשירותי תמיכה לעובדי הארגון.
ביולי 2017 הועסקו בו76 עובדים: חמישה עובדי תקן ו-71 .
8 ( בינה עסקית BI - Busine ss Intelligence ) היא תחום בטכנולוגיית המידע העוסק בבניית מערכות שעוזרות לארגון להפיק ממכלול הנתונים שהוא אוסף מידע ממשי מהבחינה העסקית.
9 OCIO ( Office of Chief Information Officer ) היא גישה ניהולית שלפיה מנהל אגף מערכות המידע (CIO ) מאציל סמכויות בתחומי משנה לסגניו, ובכך מפנה לעצמו זמן לפעילות ניהולית.
שירותי פיתוח ובדיקות: התחום אחראי לספק שירותי פיתוח ובדיקות לפרויקטים שלא מנוהלים בידי ספקים חיצוניים.
ביולי 2017 הועסקו בו60 עובדים: עובד תקן אחד ו-59 .
מחשוב בתי חולים: התחום אחראי לפיתוח ולתחזוקה של מערכות הליבה בבתי החולים הממשלתיים .
במהלך הביקורת , ביוני 2017 , החליט מנכ"ל המשרד להעביר את התחום לאחריות חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים.
לחטיבה הועברו 55 עובדים חיצוניים.
ראשת התחום מונתה לראש תחום חדש, דיגיטל.
:דיגיטל תחום זה הוקם לאחר העברת תחום מחשוב בתי החולים מאגף המחשוב.
התחום אמור לטפל בשירותים דיגיטליים הניתנים ללקוחות המשרד וללקוחות חיצוניים.
ביולי 2017 הועסקו בו12 .
בחודשים נובמבר 2016 - אוקטובר2017 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילות אגף המחשוב.
נבדקו בעיקר: איוש תפקידי הליבה באגף המחשוב בעובדים חיצוניים, המתודולוגיה לניהול פרויקטים, תכניות העבודה השנתיות, תקציב אגף המחשוב בשנים 2017-2012 , ניהול הפרויקטים באגף והיבטים בניהול הגנת הסייבר.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות - באגף המחשוב; במינהל משאבי אנוש; במינהל תכנון, תקצוב ותמחור (להלן - אגף התקציבים במשרד); בחשבות; בחטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים; בלשכה המשפטית; וב אגף השירות במינהל איכות, שירות ובטיחות .
בדיקו ת השלמה נעשו בבית החולים רמב"ם; ביחידה הארצית למניעת זיהומים; במשרד לשוויון חברתי - במטה ישראל דיגיטלית; ובמשרד האוצר - באגף התקציבים.
איוש תפקידי הליבה באגף המחשוב בעובדים חיצוניים .
ביוני 2011 פרסמה נציבות שירות המדינה(להלן - נש"ם) חוזר בנושא "שינויים במערך הארגוני של אגפי מערכות מידע במשרדי הממשלה וביחידות הסמך".
בחוזר הודיעה נש "ם כי החליטה לאמץ את המלצות יה של ועדה שבחנה את מערך המחשוב בשירות המדינה, ובכללן תקינה של ארבעה בעלי תפקידים מרכזיים כתפקידי ליבה באגפי מערכות המידע במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, כמפורט להלן: מנהל אגף מערכות מידע (מנמ״ר - CIO); מנהל יישומים (ביחידה שבה תימצא מורכבות ייחודית אפשר יהיה לשקול קביעת כמה מנהלי יישומים); מנהל טכנולוגיות ופיתוח (CTO); ומנהל אבטחת מידע ( CSO).
נש"ם הבהירה כי מיום פרסום החוזר לא יאושרו התקשרויות חיצוניות חדשות לתפקידי הליבה, ויועסקו בתפקידים אלה רק עובדים במעמד של עובדי מדינה.
בחוזר שפרסמה נש "ם בדצמבר 2012 בנושא ״תפקוד אגפי מערכות מידע במשרדי הממשלה וביחידות הסמך - סיכום עבודת המטה" היא קבעה את הפעולות הנדרשות להסדרת אגפי מערכות המידע ותקינת תפקידי הליבה בהתאם לתפקידים שנקבעו בחוזר.
על פי החוזר, תפקידי הליבה יאוישו באחת משתי דרכים: פרסום מכרז פנימי ופומבי במידת הצורך, כמקובל , או קליטה לשירות המדינה של עובד חיצוני המועסק בפועל בתפקיד הליבה , בכפוף לתנאים המצטברים למתן פטור חד -פעמי מחובת המכרז הפומבי שניתן בהחלטת ממשלה מספר 412510 .
בחוזר נש "ם מדצמבר 2012 הוסבר כי הוועדה שהמליצה על תקינת תפקידי הליבה קבעה אותם על פי ארבע אמות מידה: (א) סמכויות שלטוניות - תפקידים המתאפיינים בסמכויות שלטוניות ו שיש בהם היבטים ניהוליים של קביעת מדיניות והרשאות בנכסי מדינה (סמכות חתימה); (ב) אחריות ישירה להקצאת כספים; (ג) אחריות לעובדים - פונקציות ניהוליות המגדירות תכנית עבודה, אחריות מתמשכת, קביעת מדיניות העסקת עובדים ועוד ; (ד) ניגוד עניינים - נושאי תפקידים העשויים לה ימצא במצב של ניגוד עניינים בין שירות המדינה לבין גופים חיצוניים.
בפברואר 2017 פרסם סגן בכיר לחשב הכללי במשרד האוצר הנחיות להתקשרות והעסקת כוח -אדם שאינו עובד מדינה בתוך משרדי הממשלה.
מרבית ההנחיות אינן חלות על התקשרויות לקבלת שירותים בתפקידי מחשוב, אולם בפרסום הודגש כי "במסגרת התקשרויות לקבלת שירותים בתחום המחשוב חל איסור להעסיק בפועל עובדים בתפקידי ליבה באגפי מערכות מידע של משרדי הממשלה כפי שנקבעו בהחלטת ממשלה מס' 4125 מיום 12.
10 'החלטה מס4125 /(חכ253 ) של הממשלה ה-32 , "פטור חד פעמי מחובת מכרז לתפקידי ליבה ביחידות מערכות המידע המועברות לשירות המדינה" ( 12.
) 682 |דוח שנתי 68ג .
חיצוניים אינו ראוי, .
נמצא כי משרד הבריאות אייש חמש משרות באגף המחשוב ה עונות להגדרה של תפקידי ליבה בעובדים חיצוניים; זאת בניגוד לחוזר נש"ם מ- 2011 ,שהגדיר את תפקידי הליבה המרכזייםבניגוד לחוזר נש"ם מ-2012 שהגדיר תפקידי ליבהעל פי אמות מידה כמו סמכויות שלטוניות, אחריות לכספים ואחריות לעובדים, וכן בניגוד להנחי ית סגן החשב הכללי.
עוד עלה כי העובדים החיצוניים מונו לתפקידי הליבה לאחר פרסום הנחיית נש"ם מ -2012.
להלן פירוט: שלושה ראשי תחומים (מנהל י יישומים) - טכנולוגיית מידע למערכת הבריאות , שירותי פיתוח ובדיקות, ודיגיטל; ראש תחום תשתיות , שירות וסייבר (מנהל טכנולוגיות ופיתוח - CTO) ; ומנהל אבטחת מידע ( CSO); כמו כן אייש המשרד שתי משרות נוספות של מנהלי גופי מטה בעובדים חיצוניים - מטה, רכש והתקשרויות ( OCIO ) ובריאות דיגיטלית וארכיטקטורה, אשר הגדרת תפקידם גם עונה על אמות המידה שלפיהן נקבעו תפקידי הליבה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי איוש מרבית תפקידי הליבה באגף המחשוב בידי עובדים חיצוניים אינו ראוי.
עובדים אלו עוסקים, בין היתר, בקביעת מדיניות , נושאים באחריות לכספים ולעובדים , בהם עובדי מדינה, ועלולים להימצא במצב של ניגוד עניינים בין אינטרס של המדינה לבין אינטרסים של ה גוף החיצוני שמעסיק אותם או גוף חיצוני אחר שקשור למעסיק.
מן הראוי שהמשרד יפעל לאלתר לאיוש משרות אלה בעובדי מדינה או בעובדים חיצוניים שימונו לעובדי מדינה בתפקידי ליבה.
בתשובת נש"ם מדצמבר 2017 היא מסרה כי היא רואה בחומרה התנהלות זו ותפעל לתיקונה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מדצמבר 2017 (להלן- תשובת המשרד) כי התקשה לאייש את תפקידי הליבה בעובדי מדינה, מאחר שנדרש לכך כוח אדם מנוסה ומקצועי ויש פערים משמעותיים בין רמת השכר שמציעה המדינה לבין השוק הפרטי.
המשרד הציע לבצע עבודת מטה מקיפה שבמסגרתה תיבחן יכולת משרדי הממשלה לגייס כוח אדם איכותי בתחום טכנולוגיות המידע בכלל ובתפקידי הליבה בפרט, ולהגדיר רמות שכר תחרותיות, אשר יאפשרו קליטת מועמדים מתאימים.
כמו כן מסר המשרד כי המנכ"ל יקיים דיון ייעודי בנושא עם נש"ם על מנת להבטיח איוש המשרות תוך ביצוע התאמות ברמות התקן.
מאחר שמשרד הבריאות מתקשה לאייש א ת תפקידי הליבה באגף המחשוב בעובדי מדינה, על נש"ם, רשות התקשוב ומשרד האוצר לבחון את החסמים לאיוש המשרות על ידי עובדי מדינה, לבחון פתרונות אפשריים לסוגיה זו וליישמם, ככל הנדרש, בכלל משרדי הממשלה.
מתודולוגיה לניהול פרויקטים באגף המחשוב .
נוהל מפת"ח הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בתחום המחשוב בארגון - הן בכל אחת ממערכ ות המידע בנפרד, הן במישור הארגון כולו.
הנוהל נקבע בהחלטת ממשלה מאוקטובר 1991 כנוהל אחיד מחייב לפיתוח ולתחזוקה של כל מערכות המידע הממשלתיות .
אך בהחלטת ממשלה 2097 מאוקטובר201411 (להלן- החלטת ממשלה 2097 ,) בוטלה ההחלטה האמורה אשר לנוהל מפת"ח, והוטל על רשות התקשוב הממשלתי (להלן - רשות התקשוב) 12 , לגבש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, תשתיות ותהליכים בתחום התקשוב, ולהעמיד כלים מתקדמים ליישומה באגפי מערכות המידע.
בהנחיה ש ל רשות התקשוב מפברואר 2015 בעניין "יישום מתודולוגית ניהול מחזור חיי מערכת מידע", נכתב כי גיבוש מתודולוגיה הוא תהליך הדרגתי שיארך כמה שנים, וכי עובדה זו בשילוב עם ביטול החלטת הממשלה בעניין נוהל מפת"ח יצרו "חסר בהגדרת המתודולוגיה המחייבת ('לאקונה') את משרדי הממשלה, במשך התקופה שעד הגדרת המתודולוגיה החדשה".
לכן הרשות אפשרה למשרדים בתקופת הביניים לבחור במתודולוגיה מוכרת או במתודולוגיה שפיתח המשרד, ובלבד שתכיל פתרונות ל נושאי חובה , ובכללם - בהיבט הניהולי: תכנון ומעקב אחר ביצוע, צומתי החלטה ונקודות בקרה בשלבי פרויקט, ובהיבט הכלכלי: עמידה ב תכולה וב תקציב.
עוד נקבע בהנחיה כי משרד שלא יגדיר איזו מתודולוגיה מחייבת אותו יהיה כפוף לנוהל מפת"ח, והמשרדים נדרשו להצהיר לפני רשות התקשוב מהי המתודולוגיה שמחייבת אותם.
כנדרש בהנחיה, דיווח משרד הבריאות לרשות התקשוב כי ביציאה למכרזים ישתמש בנוהל מפת"ח עם התאמה למשרד, ובפרויקטי פיתוח ותחזוקת מערכות ישתמש במתודולוגיה פנים-משרדית (להלן - המסמך המנחה).
המסמך המנחה עוסק בין היתר בנושאי החובה שהוגדרו בהנחיית רשות התקשוב, ו כן מגדיר אמות מידה להצלחת פרויקט: השלמת תכולת הפרויקט, עמידה בלוחות הזמנים ובאילוצי עלויות, תוצרי ם איכותיים ושביעות רצון בעלי העניין בפרויקט.
בנספח א' של המסמך המנחה, "טפסים, מסמכים וגלופות", הוגדרה רשימה של 19 מסמכים הדרושים לליווי התהליך.
11 החלטה2097 /חכ[41 של הממשלה ה]-33 , "הרחבת תחומי פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי "'ישראל דיגיטלית'" ( 10.
) 12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 67ב (2017 '),"התקשוב הממשלתי", עמ 221-171.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה התברר כי אגף המחשוב צירף למסמך המנחה חמישה מסמכים בלבד מבין 19 המסמכים שהגדיר כדרושים לניהול פרויקט.
בין המסמכים שלא צירף היו גם מסמכים הקשורים לנושאי החובה שהגדירה רשות התקשוב ולאמות המידה להצלחת פרויקט.
לדוגמה: מסמך אישור הפרויקט, הכולל הערכה ראשונית של תקציב, לוח זמנים ומשמעויות טכנולוגיות; תכנית עבודה כללית.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי עליו לצרף למסמך המנחה את כל המסמכים שמגדירים מתודולוגיה לניהול פרויקט כדי לאפשר פעילות במתכונת אחידה וסדורה, ובמסגרת זו לפרט את המרכיבים הדרושים בכל מערכת, ובכללם הטכנולוגיה שתשמש בפיתוחה, אופן מימושה, לו חות הזמנים המתוכננים להקמתה והערכת עלותה.
בכך יתאפשרו מעקב אחר הפרויקטים לאורך חייהם ובחינתם לפי המדדים שהוגדרו להצלחתם, ובהם עמידה בלוחות הזמנים ובתקציב, השלמת התכולות שהוגדרו ושביעות הרצון של המשתמשים.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה, שלפיה על אגף המחשוב להבטיח שמסמכי המתודולוגיה יתאמו באופן מלא להנחיות רשות התקשוב, וכי הוא משתמש בכלל הטפסים והמסמכים הנדרשים על פי הנחיית הרשות.
לתשובתו צירף מסמך מנחה מעודכן הכולל רבים מהמסמכים שהיו חסרים במסמך המנחה, פרט לתהליכי הבקרה על ביצוע תכנית העבודה והתקציב לעומת התכנון.
תכניות עבודה שנתיות של אגף המחשוב .
מכלול הפעילות של אגף המחשוב הוא רחב ומורכב: כאמור, האגף מנהל יותר מ-300 פרויקטים בשלבים שונים של ייזום, הקמה ותחזוקה, שהיקפם השנתי מאות מיליוני ש"ח.
בכל פרויקט משימות רבות, ומעורבים בו ס פקים, יחידות במשרד ולעתים גם משרדי ממשלה אחרים.
על פי נוהל מפת"ח, תכנית עבודה שנתית היא המכשיר המרכזי של יחיד ת תקשוב בארגון לתכנון וניהול של פעילותה השוטפת ולמעקב אחר ביצועה.
בתכנית העבודה השנתית יוגדרו כל הפעילויות המתוכננות ליחידת התקשוב לשנת העבודה, לפי הגוף שיבצע אותן ובהלימה לתקציב הכולל של היחידה.