HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
13 עובד בענף התכנון שמקצועו אדריכל, מהנדס, מתכנן, יועץ, מנהל פרויקט, מפקח, שמאי מקרקעין או מודד.
הרשות הממשלתית למים ולביוב | 741 .
הדרך לביצוע פנייה תחרותית לקבלת הצעות.
לעניין התקשרות עם מתכנן, נקבעו בהוראות התכ "ם הנחיות מפורטות בנוגע לאופן הכנת המאגר ולאופן בחירת המתכננים הנכללים בו לצורך התקשרות מסוימת.
על פי תקנות חובת המכרזים והתכ"ם, על ועדת המכרזים לפרסם הודעה על הקמת המאגר ואת התנאים להצטרפות אליו.
על ועדת המכרזים לאשר את מאגר המתכננים, להציגו באתר האינטרנט ולדאוג לעדכנו.
השליפה מהמאגר צריכה להתבצע, במידת האפשר, בסבב מחזורי בין המתכננים השונים.
על פי תקנה 9 לתקנות חובת המכרזים, על המבקש לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז פומבי רגיל לפנות לוועדת המכרזים, ועל הוועדה לסווג את ההתקשרות לפי ההליך המתאים ולקבוע אם לאשרה.
בתקופה הרלוונטית לביקורת, מכהנת גב' אביטל בורנשטיין כממלאת מקומו של מנכ"ל תאגיד מעיינות זיו ויו"ר ועדת המכרזים.
בשנים 2015-2013 מסר תאגיד המים מעיינות זיו עבודות לחמישה מתכננים בהיקף של כ-1.
מיליון ש"ח בסך הכול בביקורת נמצא כי התאגיד לא הביא לידיעתה של ועדת המכרזים את ההתקשרויות עם המתכננים כדי שתסווגן ו תקבע אם לאשרן.
עוד נמצא כי התאגיד לא הקים מאגר מתכננים, ולמותר לציין כי לא ביצע באופן שוויוני ומחזורי את הפנייה למתכננים, זאת שלא לפי תקנות חובת המכרזים והוראות תכ"ם.
עו"ד ירון מזרחי מכהן כמנכ"ל תאגיד מיתב ויו"ר ועדת המכרזים מנובמבר 2013.
נמצא כי התאגיד העסיק בשנים 2015-2013 כ-15 מתכננים בהיקף העולה על 200,000 ש"ח לכל אחד , ומתכנן אחד ( להלן - מתכנן א') בהיקף העולה על 1.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא התקשר עם מתכנן א' באמצעות פנייה תחרותית לקבלת הצעות מחיר כנדרש בתקנות חובת המכרזים14 , אףשהיקפה עלה על 1.
מבקר המדינה מעיר לתאגיד מיתב כי כל אימת שברצונו לבצע התקשרות שהיקפה הכספי גדול מ-1.
5 מיליון ש"ח עליו לקיים הליך תחרותי של קבלת הצעות מחיר.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא הביא את ההתקשרויות עם כל המתכננים לפני ועדת המכרזים כדי שהיא תסווגן ותקבע אם לאשרן, והסתפק באישור חד-פעמי של ועדת המכרזים מינואר 2013 ולפיו התקשרויות מסוג זה פטורות ממכרז.
זאת שלא לפי תקנות חובת המכרזים והוראות התכ"ם.
14 תקנה5 ()א(ב2 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993.
בשנים 2015-2013 מסר תאגיד המים הרי נצרת עבודות למתכנן ב' בהיקף של כ-1.
5 מיליון ש"ח, וכן עבודות למתכנן ג' בהיקף של כ- 640,000 אלף ש"ח.
נמצא כי התאגיד לא הביא את ההתקשרויות עם המתכננים לידיעתה של ועדת המכרזים כדי שתסווגן ותקבע אם לאשרן.
עוד נמצא כי התאגיד לא הקים מאגר מתכננים, ולמותר לציין שהוא ביצע את הפנייה למתכננים שלא באופן שוויוני ומחזורי.
בשנים 2015-2013 מסר תאגיד המים מי ביאליק עבודות למתכנן ד' בהיקף של כ- 500,000 ש"ח.
מכלל זה 300,000 ש"ח לביצוע עבודות להקמת תחנת שאיבה חדשה בקריית ביאליק שנמסרו למתכנן בפברואר 2014.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא הקים מאגר מתכננים, ולמותר לציין כי ביצע את הפנייה למתכננים שלא באופן שיווני ומחזורי.
מבקר המדינה מעיר לתאגידי המים מעיינות זיו, מיתב, מי ביאליק והרי נצרת כי היה עליהם להביא לאישורה של ועדת המכרזים שלהן כל התקשרות והתקשרות עם המתכננים והמהנדסי ם לעיל ולסווג כל התקשרות בהתאם לסעיף הפטור המתאים.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגידי המים מעיינות זיו, מי ביאליק והרי נצרת כי עליהם להקים מאגר מתכננים ולהעסיק את המתכננים הרשומים בו בהתאם לקבוע בתקנות חובת המכרזים ובהוראות התכ"ם, וזאת כדי להבטיח את מתן ההזדמנות השווה למתכננים ואת מרב היתרונות לתאגיד.
בתגובת תאגיד מעיינות זיו על טיוטת הדוח מ - 13.
06 הוא ציין כי פעל בהתאם להערות משרד מבקר המדינה, הקים מאגר מתכננים וקיבל אישור לכך מוועדת המכרזים של התאגיד ב - 8.
התאגיד הוסיף כי במרץ 2016 הוא פרסם את המאגר באינטרנט, וכי יפעל לביצוע ההתקשרות עם המתכננים באופן מחזורי ככל האפשר.
בתגובת תאגיד מיתב ממרץ 2016 על טיוטת הדוח הוא ציין כי בדצמבר 2015 הוא ביצע מכרז מתכננים וזכו בו חמישה מתכננים, וכי בכוונתו להתקשר עמם בעתיד לצורך תכנון פרויקטים.
בתגובת תאגיד הרי נצרת מ- 12.
16 על טיוטת הדו"ח ציין מנכ"ל התאגיד כי בשנת 2015 הוא פרסם פנייה לצורך הקמת מאגר מפקחים ומודדים.
בתגובתו של מנכ"ל תאגיד מי ביאליק על טיוטת הדו"ח מ- 22.
16 הוא ציין כי החל מיוני 2015 .
מפעיל התאגיד מאגר מתכננים הרשות הממשלתית למים ולביוב | 743 .
בהם הן פועלות סיכום .
הקמתם של תאגידי המים נועדה, בין היתר, להביא לשיפור תחזוקת תשתית המים והביוב ביישובים ולהגדלת ההשקעות בה.
תאגידי המים משקיעים מדי שנה סכומים ניכרים בתשתיות המים והביוב, באמצעות התקשרות עם קבלנים שונים.
אף על פי כן, מהביקורת עולה כי חלק מהתאגידים אינם מקפידים על קיום הוראות חוק חובת המכרזים, תקנותיו ונוהליהם הפנימיים במס גרת התקשרותם עם קבלנים אלו, וכי ועדות המכרזים של התאגידים שנבדקו אינן מקיימות פיקוח ובקרה נאותים על התקשרויות התאגידים בהם הן פועלות.
הדבר גרם לפגיעה בעקרון השוויון, ביעילות ובחיסכון, וביכולתם של תאגידי המים להשיא את התועלות הגלומות בקיום הליכי מכרז תקינים.
נוכח ממצאי דוח זה בדבר היקפי ההתקשרויות והכשלים בביצוען ראוי כי המחוקק יבחן את הכדאיות של ריבוי התאגידים הקיים, שכן ביזור כאמור עלול לגרום, בין היתר, לאבדן היתרון לגודל במסגרת תהליכי ההתקשרות, ולפיכך לעלויות עודפות.
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ היא חברה ממשלתית אשר הקימה ממשלת ישראל במרץ 1993 ,כדי לקדם את סלילתו של כביש 6, הידוע בכינויו "כבישחוצה ישראל ", תוך מתן עדיפות להקמת הכביש ולהפעלתו באמצעות גורמים פרטיים ובמימון חוץ- תקציבי (שיטת 3BOT .
) בהתאם לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ"ה-1995 (להלן- חוק כביש ארצי לישראל), הממשלה מינתה את החברה לרשות הממונה על כביש 6, שאותו הפעיל כאמור זכיין פרטי.
כמו כן, בהתאם להחלטת ממשלה מיולי 2010 מינו שר התחבורה ושר האוצר דאז את החברה לרשות הממונה הן על מנהרות הכרמל, החל מדצמבר 2010 ,, מועד תחילת הפעלתן בהתאם לחוק כבישי אגרה (מנהרות הכרמל), התשנ"ה-1995 (להלן- חוק מנהרות הכרמל), והן על הנתיב המהיר בכניסה לתל אביב, החל מינואר 2011 , בהתאם לחוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000 (להלן- חוק נתיבים מהירים).
יצוין כי שני פרויקטים אלה הוקמו בשיטת BOT , וכי החברה לא הייתה אחראית לתכנונם ולהקמתם.
פרויקטים אלה חשובים מאוד להקלה ולוויסות של עומסי התנועה, והקמתם והפעלתם התאפשרה תוך רצון לנצל יתרונות לכאורה של המגזר הפרטי מבחינת המימון וההפעלה.
החברה, בתוקף תפקידה כרשות הממונה, מפקחת מטעם הממשלה על הזכיינים כדי לוודא שהם עומדים בהתחייבויותיהם שנקבעו בהסכם הזיכיון עם המדינה.
החלטות מהותיות על המשך קידום הפרויקטים הינם באחריות משותפת של משרד התחבורה, משרד האוצר והחברה.
בפברואר 2014 נחתם חוזה זיכיון עם זכיין להקמתו של פרויקט הארכת כביש 6 צפונה (בקטע הקרוי"יקנעם סומך") ולהפעלתו במשך 34 שנים, ועל פי חוק כביש ארצי לישראל והסכם הזיכיון החברה משמשת הרשות הממונה גם על פרויקט זה.
המדינה מחזיקה בכל מניות החברה ועל כן היא מוגדרת כחברה ממשלתית.
ככזאת היא כפופה הן להוראות הדין הכללי ולחוקים הנוגעים לפרויקטים של כבישי האגרה (כמפורט לעיל), והן למגבלות שמקורן בכמה דינים ובהם חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975; חוק חובת המכרזים; חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 ; והתקנות שהותקנו מכוחם.
בחודשים אוקטובר 2015 עד מרץ 2016 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפרויקטים שהחברה ממונה עליהם כרשות ממונה מטעם המדינה ושבוצעו בשיתוף זכיינים מהסקטור הפרטי, ואת יחסי הגומלין בין החברה לזכיינים ולמשרדי התחבורה והאוצר.
3 Build, Operate, Transfer.
שלא כמו בכביש 6 , בפרויקט הנתיב המהיר ובמנהרות .
הכרמל החברה לא שימשה כרשות ממונה החל ממועד הייזום החברה כרשות ממונה .
תחום פעילותה של החברה כרשות הממונה מטעם המדינה על פרויקטים שהוקמו במתכונת BOT הוא ייחודי ומצריך ידע רב ואינטגרטיבי בתחומים ההנדסיים, הנכסיים, המשפטיים, המסחריים והכלכליים.
תפקידיה וסמכויותיה של החברה כרשות הממונה מתבססים כאמור על החקיקה המסדירה הקמת פרויקטים בשיתוף הסקטור הפרטי (4PPP ) ועל הסכמי הזיכיון שנחתמו עם הזכיינים הפרטיים.
על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2015 הוצאותיה הסתכמו ב -567 מיליון ש"ח (והוצאותיה לשנת2014 - ב-753 מיליון ש"ח), מרביתן (בשנת2015 - 91% ; ובשנת 2014 - 97% ) עבור תכנון וביצוע של פרויקטים.
בשנת 2015 הסתכמו הוצאות ההנהלה של החברה והוצאותיה הכלליות ב -16 ,מיליון ש"ח מהם כ -11 מיליון ש"ח עבור שכר נלוות ותחזוקת רכב.
מאחר שהממשלה מממנת את מלוא ההוצאות הכרוכות בפעילות החברה אין לחברה רווחים או הפסדים.
צורת מימון זו היא סוג של קוסט פלוס5 ואין בכך תמריץ לחברה כדי להתייעל.
מבקר המדינה העיר בעבר על שיטה זו6.
בסעיף ההגדרות של חוק כביש ארצי לישראל, העוסק כאמור בכביש 6 , נקבע כי הרשות הממונה תהיה "חברת כביש חוצה ישראל בע"מ או מי שהממשלה תמנה בהתאם לחוזה הזיכיון".
ואכן, בנספח לחוזה הזיכיון שעליו חתמו המדינה והזכיין נקבע שהחברה תשמש כרשות ממונה, וכי המדינה הסמיכה אותה ליישם את הפרויקט וכן לפקח על הקמתו ועל יתר מחויבויותיו של הזכיין על פי הסכם הזיכיון.
כלומר, החברה ליוותה את פרויקט כביש 6 בכל שלביו- הייזום, הכנתו וביצועו של המכרז, ההקמה והביצוע וההפעלה של הפרויקט.
בביקורת נמצא שלא כמו בכביש 6 , בפרויקט הנתיב המהיר ובמנהרות הכרמל החברה לא שימשה כרשות ממונה החל ממועד הייזום.
בהחלטת ממשלה מיולי 20107 הוטל על שר התחבורה ועל שר האוצר דאז למנות את החברה כרשות ממונה על הנתיב המהיר ועל מנהרות הכרמל מיום הפעלתם .
בהתאם לכך החלה החברה לשמש כרשות הממונה על מנהרות הכרמל בדצמבר 2010 , וכרשות הממונה על הנתיב המהיר בינואר 2011 - מועד הפעלתם של פרויקטים אלה.
נמצא כי מינוי החברה לרשות הממונה סמוך לשלב ההפעלה היה כרוך בהשקעת משאבים ובלימוד מידי של הפרויקטים בהיבטים שונים ובהם החוקים הרלוונטיים, הסכמי הזיכיון, ההסכמים הנלווים, מבנה המימון והמודל הפיננסי, וכן נושאים שונים הקשורים להפעלה.
נוסף על כך החברה נדרשה להשל ים מידע, נתונים ומסמכים שצברו במשך השנים גופים אחרים אשר היו אחראים לקידום הפרויקטים.
4 Public Private Partnership - פרויקט או שירות ציבורי בשיתוף המגזר הפרטי.
שיטת תמחור לפיה משולם לנותן השירות העלות בתוספת שיעור רווח מסוים 6 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 ), "חברת נתיבי איילון בע"מ- ניהול פרויקטים והעסקת יועצים", עמ' 698.
7 החלטת ממשלה מס' 2009 מיום 15.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 799 .
ההרצה וההפעלה הביקורת העלתה כי לא היה גורם מתכלל מטעם המדינה אשר ליווה את הפרויקטים בשלבי הייזום, התכנון, הביצוע, הבקרה על הביצוע, ההרצה וההפעלה.
התברר כי לפני ששימשה החברה כרשות הממונה על הפרויקט, מילאה תפקיד זה ועדה בין -משרדית שכללה נציגים ממשרד האוצר וממשרד התחבורה, ואותה ליוו יועצים, מהנדסים ואדריכלים אשר התחלפו מפעם לפעם.
הדבר בלט בעיקר במסגרת ביצועו של פרויקט הנתיב המהיר.
בדוח של אגף הביקורת באגף החשב הכללי מנובמבר 2014 בנושא "הסכם פשרה בין המדינה לבין זכיין פרויקט הנתיב המהיר" (ראו גם להלן) צוין כי, כיוון שהשתנו המלווים של פרויקט הנתיב המהיר, לא נאספו ולא תועדו באופן מלא מידע וידע, לרבות נתונים שנצברו במהלך התכנון וההקמה, והדבר היווה חולשה מהותית בשלבי הפעלת הפרויקט, בייחוד בשלב שבו הזכיין החל להגיש דרישות תשלום ותביעות לבוררות.
בידי הרשות הממונה והיועצים ההנדסיים והמשפטיים שליוו את התהל יך לא היו האסמכתאות הנדרשות, ובהן אסמכתאות הנוגעות לתכתובות בין הגורמים מטעם המדינה שליוו את הפרויקט בשלבי התכנון וההקמה ובין הזכיין.
זאת לעומת הזכיין, שתיעד היטב את ההתכתבויות וביסס את תביעותיו באמצעות האסמכתאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בפרויקטים ציבוריים מורכבים שתכנונם וביצועם נמשכים כמה שנים, יש למנות גורמים מקצועיים שילוו אותם ברציפות החל מהשלבים הראשונים.
כמו כן ראוי כי הגורמים המקצועיים יהיו בקיאים בכל שלבי הפרויקט ובהנחות היסוד שעליהם הוא מתבסס, יתעדו את כל שלבי הפרויקט, את הוראות השינוי ואת ההתכתבויות במהלך התכנון, ההקמה והביצוע, וכן יצברו ידע וניסיון ויתעדו אותם כדי לייעל את ביצועם של פרויקטים דומים בעתיד.
מתשובת מר נחמיה קינד , סגן בכיר לחשבת הכללית שבמשרד האוצר, ממאי 2016 (להלן- תשובת סגן החשכ"ל), עולה כי החשכ"ל תומך בהמלצה למינוי גורם מתכלל אחד לליווי שלבי ההקמה והתפעול של פרויקטי הזיכיון מטעם המדינה, וכי ככלל גישה זו מיושמת , במידת האפשר, בחטיבת התשתיות והפרויקטים בתחומי המים, התחבורה והאנרגיה.
בספטמבר2015 התקייםבמשרד התחבורה דיון בנושא "פרויקט הנתיבים המהירים במטרופולין תל אביב" בראשות מנהל הרשות הארצית לתחבורה ציבורית ובהשתתפות גורמים ממשרד התחבורה ויועצים חיצוניים.
מטרת הפרויקט היא הקמה של נתיבים מהירים בתשלום בכניסות לתל אביב.
בפרויקט תינתן עדיפות לתחבורה ציבורית ולרכב פרטי המסיע ארבעה נוסעים ויותר והם ייסעו בחינם בנתיבים המהירים, וכן תובטח חניה בחינם בחניונים המקיפים את המטרופולין ונסיעה בחינם בשירותי הסעות ("שאטלים") בנתיבים המהירים אל מרכזי התעסוקה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה ועל משרד האוצר להפיק לקחים מפרויקט הנתיב המהיר ומהממצאים האמורים לעיל.
יש מקום שבתכנון פרויקטים דומים בעתיד יביאו בחשבון גם את ניסיונה של החברה בפיקוח ובבקרה על הזכיינים וכן בקידום פרויקטים בשיטת BOT המקנה לה יתרון יחסי, שכן הידע שצברה במשך השנים מאפשר לה להפחית את אי -הוודאות הכרוכה בפרויקט ולהימנע מסיכונים ומטעויות בעקבות הלקחים שהפיקה מפרויקטים דומים.
פניות ותלונות של הציבור .
בהסכמי הזיכיון ובנספחים להם נקבעו רמות השירות הנדרשות מהזכיינים.
בחוקים האמורים לעיל - שעל פיהם הוקמו כביש 6 , הנתיב המהיר ומנהרות הכרמל- נקבע, בהתאם להסכם המסגרת בין הממשלה לחברה, כי החברה תפקח על פעילותם של הזכיינים כדי לוו דא כי הם עומדים בהסכמי הזיכיון, ובכלל זה על רמות השירות, תשפר את רמת השירות לנוסע ותשמור על ההנחיות ועל תקני הבטיחות.
לצורך מילוי תפקידה בתחום פניות הציבור מעסיקה החברה עובדת אשר מתפקידה לרכז את הפניות והתלונות של הציבור בנוגע לכל אחת מהזכייניות, וכן לטפל בהן ולעקוב אחריהן.
מרבית הפניות שמקבלת החברה נוגעות לזכיינים.
הביקורת העלתה כי החברה אינה מכינה דוח תקופתי מרוכז על היקף פניות הציבור ועל התלונות - הן אלה הנמסרות לה והן אלה המוגשות ישירות לזכיינים, על משך הטיפול בתלונות, על תוצאות הטיפול בהן, על מאפייני התלונות , על שיעור התלונות שנמצאו מוצדקות, על תלונות חוזרות ונשנות ומדדים נוספים לפי הצורך.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי על פי כללי מינהל תקין, ראוי שהיא תכין דוח תקופתי מרוכז במסגרת כלי הבקרה שהיא מפעילה, כדי שתהיה בידה תמונה מלאה על רמת השירות שנותן הזכיין, לשם הפקת לקחים מאופן תפקודו וככלי להפעלת בקרות על הזכיין.
החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 (להלן- תשובת החברה), כי לאחרונה היא השלימה הקמת מערכת ממוחשבת המרכזת את פניות הציבור ואת אופן הטיפול בהן, אשר תאפשר מעקב תקופתי או מידי לפי חתכים שונים, סטטוס הטיפול, הטיפול שניתן לפנייה ופעולות משלימות שבוצעו, אם היה בכך צורך.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 801 .
התנהלות המדינה מול זכיין הנתיב המהיר .
ביולי 2002 החליטה הממשלה להקים ולהפעילנתיב מהיר 8 ,ככביש אגרהבאמצעות זכיין פרטי שנבחר במכרז.
הנתיב המהיר הוקם בכביש 1 , בקטע שבין מחלףנמל התעופה בן גוריון שבלוד למחלף קיבוץ גלויות.
מטרת הנתיב המהיר היא לצמצם את עומסי התנועה הכבדים בכניסה לתל אביב-יפו, בעיקר בשעות השיא: בין 6:30 ל- 9:30 ובין 15:00 ל- 19:00 .
הנתיבתוכנן לשרת כ- 1,600 כלי רכב בשעה, שמהירות נסיעתם לא תפחת מ-70 קמ"ש.
אורך הנתיב המהיר כ -13 ק"מ.
הנתיב המהיר מופעל על ידי מפעיל על פי הסכם עם הזכיין שאישרה המדינה.
כלי רכב ציבוריים וכלי רכב פרטיים שתפוסתם גבוהה, וכן כלי רכב של נכים מורשים לנסוע בנתיב המהיר בלי לשלם אגרה.
יתרת הקיבולת של הנתיב המהיר משמשת לכלי רכב פרטיים שתפוסתם נמוכה בתמורה לאגרה.
האגרה נקבעת על פי הוראות חוק נתיבים מהירים, והיא משתנה בהתאם לנתוני גודש התנועה המוזרמים למערכת אגרה דינמית אלקטרונית שמפעיל הזכיין.
מערכת האגרה היא חדשנית לנוכח העובדה שהיא מווסתת את נפח התנועה על ידי שינוי סכום האגרה באופן דינמי בהתאם לגודש התנועה, כדי להבטיח שמהירות הנסיעה בנתיב המהיר לא תפחת מ-70 קמ"ש ושנפח התנועה יהיה מרבי.
במרץ2016 היה הסכום המינימלי של האגרה7 ש"ח, והסכום המקסימלי - שנגבה עבור שעות שבהן ה עומס מרבי - היה 105 ש"ח.
סכום האגרה המעודכן מוצג בשלטים אלקטרוניים במרחק 1.
2 ק"מ לפני הכניסה לנתיב, באופן שכל נהג יכול להחליט מבעוד מועד אם ברצונו להשתמש בנתיב.
פרויקט הנתיב המהיר כולל מתחם חניה ל- 2,000 כלי רכבבסמוך למחלף שפירים (להלן - חניון הנתיב המהיר).
בחניון שבמתחם זה יכולים הנהגים להחנות את רכבם הפרטי ללא תשלום וליהנות משירות הסעות בחינם שמפעיל הזכיין למרכזי תעסוקה בתל אביב.
ההסעות כוללות שני קווים: האחד עד למרכז עזריאלי וסובב הקריה בתל אביב, והשני לתחנת רכבת מרכז והבורסה ברמת גן.
כמו כן יוצאים מהחניון שלושה קווי אוטובוס לירושלים בתשלום, ואותם מפעילה חברה פרטית, שנבחרה במכרז.
בתמורה להקמת הנתיב המהיר, חניון הנתיב המהיר וההפעלה של הפרויקט במשך 30 שנה, זכאי הזכיין לגבות מהמשתמשים אגרה ולקבל מהמדינה תשלום עבור משתמשים הזכאים לפטור מאגרה.
כמו כן זכאי הזכיין לתשלום בסך 10 ש"ח מהמדינה עבור כל רכב החונה בחניון הנתיב המהיר9 , סכום הצמוד למדד המחירים לצרכן בהתאם לתנאי ההסכם.
הכנסות אלה של הזכיין מיועדות לממן את הקמת הפרויקט ואת הפעלתו.
8 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 ), בפרק "פרויקט הנתיב המהיר- כביש אגרה", עמ' 953.
9 'רכב שנכנס לחניון בימים א-ה' בין השעות 09:30 -06:30 וחונה בחניון עד לאחר השעה 09:30.
בין הנושאים שהצריכו .
ניתנו בעל פה והם לא .
בתכולת העבודה תוספות ותיקונים לחוזה הזיכיון .
המכרז הסופי להקמתו והפעלתו של פ רויקט הנתיב המהיר פורסם במרץ 2005, והשתתפו בו שלושחברות.
יצוין כי במסמכי המכרז נקבע שהמדינה תעניק לזוכה במכרז מענק הקמה בסך 14 מיליון אירו, ללא כל קשר להצעתו הכספית.
הקריטריון לבחירת הזוכה היה סכום מענק נוסף שתדרוש החברה מהמדינה, והסכום המירבי נקבע על פי אומדן המדינה ל-100 מיליון ש"ח.
באוגוסט 2006 נבחר לזוכה במכרז הזכיין שהציע לשלם למדינה תמלוג בסך 180 מיליון ש"ח.
בספטמבר 2006 חתמה המדינה עם הזכיין על חוזה הזיכיון בכפוף להשלמת סגירה פיננסית10 עד מאי2007 .
באוגוסט2007 השלים הזכיין את הסגירה הפיננסית, והמדינה חתמה עמו על הסכם זיכיון מעודכן בהתאם לכך.
לאחר מכן הוחל בביצוע עבודות ההקמה, ובינואר 2011 נפתח הנתיב המהיר לתנועת כלי רכב.
כאמור, באותו מועד החלה החברה למלא את תפקיד הרשות ממונה.
במהלך הקמת פרויקט וגם לאחר הפעלתו נוצרו שינויים וחילוקי דעות עם הזכיין, בין היתר בנושאים שהיו קשורים לתנאי החוזה המקורי, שאף הביאו להפסקת עבודות ההקמה לכארבעה חודשים, בין היתר עקב תכנון מפורט שהכינה המדינה אשר לא התאים למצב בשטח ושהיה חלק ממסמכי המכרז.
כמו כן, החברה והמדינה סירבו להעניק לזכיין תעודת גמר לאחר תקופת הרצה של חצ י שנה, מאחר שלדעת החברה השירות לא עמד ברמה הנדרשת על פי הסכם הזיכיון.
המחלוקות עם הזכיין הביאו לכך שעד ספטמבר 2013 :נחתמו עמו שישה הסכמים שניים מהם היו מכתבים של הרשות לזכיין שאושרו בחתימתו ונגעו לדחיית מועד מתן תעודת הגמר, ונקבעו בהם הוראות לתיקון על ידי הזכיין של ליקויים שהתגלו; וארבעה הסכמים שכללו פשרות, תוספות ותיקונים להסכם הזיכיון המקורי, ומטרתם לעדכן את ההסכם ולהתאימו לדרישות החדשות ולמציאות בשטח, בעיקר בהיבטים התכנוניים והסטטוטוריים, וכן לפצות כספית את הזכיין בגין העלויות וההפסדים שנגרמו לו עקב כך.
בין הנושאים שהצריכו פשרה: שינויים בתכול ת העבודה שההוראות לביצוען ניתנו בעל פה והם לא תומחרו; אי-הסדר ה סטטוטורית מראש של תוואי הנתיב המהיר; ושינויים בתכולת העבודה אשר נגרמו, בין היתר, מחוסר התאמה בין התכנון המפורט לבין המצב בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה הסכמי פשרה, תיקונים ותוספות להסכם הזיכיון המקורי מעידים לכאורה על הכנה לקויה של המכרז, בעיקר בהיבטים תכנוניים וסטטוטוריים .
עקב האמור לעיל עוכב ביצוע הפרויקט ו נגרם נזק כלכלי למשק המדינה.
כמו כן, שינויים אלה בתנאיו הבסיסיים של ה מכרז המקורי שפורסם אינם עולים בקנה אחד עם חוק חובת המכרזים ועם מטרותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרדי התחבורה האוצר להפיק לקחים מפרויקט זה ולפעול לפרסום מכרזים אשר יתבססו על מידע מלא, לאחר ביצוע הבדיקות הנדרשות באופן מעמיק, בעיקר כשמדובר בפרויקטים מורכבים וחדשנים.
10 גיוס המימון הנדרש לצורך ההקמה ותפעול הפרויקט.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 803 .
בתשובתו של סגן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה הוא הסביר כי הוא מקבל את הערות הביקורת בדבר "חוסר הבשלות המספקת מבחינה סטטוטורית/תכנונית" אשר בין היתר "הביאו לצורך בשינויים שהיו יכולים להימנע אילו היו נסגרים מראש".
עוד הסביר "כי היום ישנה הקפדה (בין היתר על בסיס לקחי הפרויקט ואחרים) על יציאה למכרזים ברמת בשלות וודאות גבוהה יותר, ותוך בחינה מוקפדת של חלוקת הסיכונים באופן שיצמצם את השינויים במהלך יישום הפרויקט".
תוספת להסכם הזיכיון .
בספטמבר 2013 נחתם בין המדינה לזכיין הסכם "תוספת להסכם הזיכיון" שתיקן את ההסכם המקורי.
הסכם זה הוא למעשה הסכם פשרה נוסף שמטרתו להסדיר סוגיות כבדות משקל אשר היו סלע המחלוקת בין המדינה והרשות הממונה לבין הזכיין, ואשר לדעת החברה סיכנו את המשך ההפעלה של פרויקט הנתיב המהיר.
לשם יישוב המחלוקות האמורות קיימה החברה מאוגוסט 2012 .
משא ומתן עם הזכיין נציגי אגף החשב הכללי בראשות סגן החשבת הכללית, מר יריב נחמה (להלן - סגן בכיר לחשבת הכללית), קיבלו דיווח שוטף על המשא ומתן ובכלל זה על הסוגיות הנדונות, על הפתרונות המסתמנים ועל ההתקדמות בתהליך.
במהלך המשא ומתן נדונו כמה סוגיות ולהלן העיקריות שבהן: מועד מתן תעודת הגמר לזכיין עקב אי-עמידתו ברמת השירות שנקבעה בהסכם הזיכי ון; קביעת אופן פריסת יתרת התמלוג עליו התחייב הזכיין במכרז; קביעת הסכומים המגיעים לזכיין מהמדינה תמורת עבודות נוספות שביצע ולא נכללו בתכולת המכרז המקורי; סכום הפיצוי שיקבל הזכיין מהמדינה בגין אי -הפעלת האופציה להקמת נתיב מהיר לירושלים.
כל סעיפי הפשרה הסתכמו בסכום נטו של 101.
4 מיליון ש"ח שיועברו לזכיין.
נוסף על הפשרות וההסכמות שצוינו לעיל בוטלה בהסכם הפשרה הדרישה לנפח תנועה מינימלי של 1,600 מכוניות בשעה , ונקבע כי נפח התנועה יהיה המירבי האפשרי ובלבד שמהירות הנסיעה בנתיב המהיר לא תפחת מ -70 קמ"ש.
עם סיום המשא ומתן עם הזכיין סירבה החשבת הכללית, גב' מיכל עבאדי-בויאנג'ו (להלן - החשבת הכללית), לאשר את הסכם הפשרה של הרשות הממונה בשיתוף נציגי אגף החשב הכללי בראשות סגן בכיר לחשבת הכללית.
בדואר אלקטרוני ששלחה במאי 2013 החשבת הכללית למנכ"ל החברה, מר ראובן לבאון, היא ציינה כי חלה אי הבנה בדבר הגורם המוסמך להשגת פשרה עם הזכיין וכי העובדה שלא נעשה שימוש במוסד הבוררות בהתאם להסכם הזיכיון אינה מקובלת עליה.
עם זאת החשבת הכללית ציינה כי היא מאמינה שניהול המשא ומתן ללא בירור עמדתה מראש נעשה בתום לב.
לאחר בדיקה מעמיקה שבמהלכה התקבלו הבהרות בתחומים הנדסיים וכלכליים מהנהלת החברה, ולאחר שהחשבת הכללית התייעצה עם פרקליטות המדינה, היא אישרה בתחילת אוגוסט 2013 את התוספת להסכם הזיכיון, וההסכם נחתם ב - 17.
ומינהל תקינים משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור נציגי אגב החשב הכללי בראשות סגן בכיר לחשבת הכללית ליוו את כל שלבי המשא ומתן עם הזכיין, פעלו בשיתוף החברה לגיבוש הפשרה וקיבלו עדכונים שוטפים לגבי הסטטוס של המשא ומתן.
לנוכח זאת, "אי -הבנה" בדבר הגורם המוסמך לקביעת עמדת המדינה שתוצג במשא ומתן היא בבחינת פגיעה בסדרי בקרה ומינהל תקינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד, כאשר מדובר בנושאים הדורשים את אישור נציגי הממשלה, ראוי שהגורם, שלו ניתנת מטעם המדינה ההרשאה לשאת ולתת עם גורם פרטי בעניינן של סוגיות כספיות מהותיות, יקבע מראש - בשיתוף החשבת הכללית או כל גורם בכיר אחר המוסמך לכך - את ה קווים המנחים ואת רמת הגמישות המותרת לו בניהול משא ומתן, אבני דרך לדיווח שוטף במהלך המשא, בין היתר על פתרונות חלופיים ושל תוצאותיהם האפשריות, וקבלת אישור של בעל הסמכות להמשך ניהול המשא ומתן.
דוח יחידת הביקורת באגף החשב הכללי על התוספת להסכם הזיכיון .
בשנת 2014 ביצעה יחידת הביקורת באגף החשב הכללי, במסגרת תכנית העבודה שלה, ביקורת בנושא הפשרה שהושגה בין המדינה ובין זכיין הנתיב המהיר, ובנושא השתלשלות העניינים שהביאה לחתימה על הסכם הפשרה.
להלן הממצאים העיקריים: (א) שינויים בתכולת העבודה ניתנו ברוב המקרים בעל פה וללא הוראות שינוי כתובות ומתומחרות, דבר שאפשר לזכיין לתמחר את השינויים בעצמו ; (ב) דרישות התשלום של הזכיין הצטברו עם השנים ולא זכו להתייחסות בזמן אמת; (ג) השינויים בתכולת העבודה בוצעו מאחר שלא הייתה התאמה בין התכנון המפורט ובין המצב בפועל; (ד) הדרישות ממערכת האגרה שצוינו במכרז לא התבססו על בדיקות מעמיקות, ועקב כך נדרשו התאמות שגזלו משאבים וזמן יקר; (ה) היה כשל בתכנון תוואי הנתיב לקראת ההתחברות עם נתיבי איילון; (ו) הסכם הזיכיון לא כלל את גידור הסיכון שפרויקט הנתיב המהיר בכניסה לירושלים לא יאושר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, אגף החשב הכללי והחברה להפיק לקחים מהליקויים שהועלו ולשפר את אופן תפקודם בכל הנוגע לייזום, לתכנון ולהקמה של פרויקטים עתידיים שיבצע המגזר הפרטי וכן בנוגע לבקרה עליהם.
זאת לנוכח הסיכון הגלום בפרויקטים אלו, עלויותיהם וחשיבותם מהבחינה הלאומית והציבורית.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 805 .
בחניון בעיות בטיחות, .
אינו נשמר אכיפת הסדרי התנועה בחניון הנתיב המהיר .
חניון הנתיב המהיר מכיל כ- 2,000 מקומות חניה.
לחניון משתמשים רבים ותפוסת כלי הרכב החונים בו קרובה לקיבולתו המלאה.
עקב כך יש בחניון בעיות בטיחות, והסדר התנועתי בו אינו נשמר.
בין השאר עולה כי חלק ממשתמשי החניון חונים שלא בהתאם להסדרי החנייה הקיימים, ובין היתר חוסמים נתיבי נסיע ה וחונים בחניות כפולות ובתחנות אוטובוס.
במכתב ששלח באוגוסט 2014 מרשמעון אברהם, סמנכ"ל פרויקטים בחברה (להלן - סמנכ"ל פרויקטים), לניצב משה אדרי, ראש אגף התנועה של משטרת ישראל דאז, הוא ציין את הבעיות הכרוכות בשמירת הסדר התנועתי בחניון.
הוא הוסיף כי מאחר שהזכיין אינו מוסמך לפתור את כל הבעיות האמורות, הוא ניסה להיעזר "בסיוע משטרת תנועה אולם הזכיין לא נענה במענה חיובי".
עוד ציין סמנכ "ל פרויקטים במכתבו כי פתרון אפשרי לסוגיית האכיפה הוא להסמיך פקחים מטעמו של המפעיל, ולפיכך ביקש מניצב אדרי הנחיות לקידום ההסמכה, וכשלב ביניים ביקש שתוגבר נוכחות השוטרים בחניון כדי שיסייעו באכיפה.
המשטרה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 כי לפי נוהלי אגף התנועה במשטרה אפשר להסמיך פקחים להכוונת תנועה באתרי עבודות כביש בלבד, וכי אין בידה כלים המאפשרים לה להסמיך פקחים להכוונת תנועה, מאחר שהדבר מצריך התאמה של החקיקה.
על פי חוק נתיבים מהירים רשאי שר התחבורה, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, למנות פקחים מבין עובדי בעל הזיכיון לביצוע תפקידי בעל הזיכיון לפי חוק זה.
באוקטובר 2015 נכנסו לתוקף תקנות נתיבים מהירים (סמכות הסדרת תנועה במקרים חריגים), התשע"ו-2015 (להלן- התקנות להסדרת תנועה במקרים חריגים).
על פי תקנות אלה רשאי הפקח להורות לנהג לפנות את רכבו, וא ם סירב הנהג לפנותו בעצמו - רשאי הפקח לפנותו באמצעות רכב גרירה או באמצעות רשות מרשויות המדינה המוסמכת לכך.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה כי פעלה לשם קידום מינוי והסמכה של פקחים, וכי באוקטובר 2015 , בעקבות התקנת התקנות להסדרת תנועה במקרים חריגים, היא הנחתה את הזכיין לפעול להסמכת פקחים, וכי במרץ 2016 .
הגיש לה הזכיין תכנית להכשרת פקחים ביוני 2016 , לאחר מועד סיום הביקורת, טרם מונו פקחים לאכיפת התקנות.
תחזוקת כביש1 היא באחריותנתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן - נת"י), המממנת זאת מתקציב התחזוקה שלה שמקורו בתקציב המדינה המיועד לתחזוקת כבישים.
על פי התכניות, תוואי הנתיב המהיר נמצא במזרחו של כביש 1 .
בהתאם למחויבותו של הזכיין על פי הסכם הזיכיון לסלילת 806 | דוח שנתי 67א .
הנתיב המהיר, הרחיב הזכיין את כביש 1 בקטע שבין נמל התעופה בן גוריון לנתיבי איילון, המקביל לנתיב המהיר.
אורכו של הקטע האמור כ-13 ק"מ.
לפיכך, בתקופת ביצוע העבודות להקמת הנתיב המהיר הועבר קטע הכביש האמור לאחריות הזכיין, ועל פי הסכם הזיכיון נת"י הייתה אמורה לשוב ולשאת באחריות לקטע הכביש בינואר 2013 , שנתיים לאחר מועד סיום הבנייה.