HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפיקוח בפועל מבוצע על ידי היחידה לפיקוח אלחוטי במשרד התקשורת.
הרישיון שנותן משרד התקשורת לשידורי תחנת רדיו אזורית קובע לרוב את מקומו של המשדר, תדר ההפעלה, הספק השידור במוצא המשדר, גובה האנטנה וכיווניה (להלן - תנאי הרישוי).
יצוין כי לכל אחד מכתבי הזיכיון שהעניקה הרשות השנייה לתחנות הרדיו האזוריות מצורף נספח ובו מפורטות הדרישות הטכניות וההנדסיות שלפיהן תתופעל ותתוחזק תחנת הרדיו.
נספח זה כולל בין היתר את תנאי הרישיון שניתן מאת משרד התקשורת, את החובה לעמוד בתקני החשמל והבטיחות ה נדרשים, הכפיפות להנחיות המשרד להגנת הסביבה לחשיפת אוכלוסייה לקרינת רדיו, תקני שידור, האיסור לשנות את תדר התחנה ואת הספק המוצא, חובת הקפדה על פליטה תקינה של קרינה, החובה להתקין מערכת בקרה לשידור.
סמכויות האכיפה של משרד התקשורת כלפי תחנות הרדיו האזוריות .
סמכויות האכיפה של משרד התקשורת המפורטות בתקנות הטלגרף הן סמכויות מינהליות, הכוללות סמכות להיכנס לחצרים שבהם נמצא ציוד אלחוטי, לערוך ביקורת, לעיין במסמכים הנוגעים לציוד ולעשות כל פעולה אחרת הדרושה להבטחת הפיקוח כאמור.
על פי תקנות הטלגרף, ככלל כשיר לקבל רישיון מאת משרד התקשורת, בין היתר, מי שאין לגביו רישום של שתי הפרות לפחות של הוראות הפקודה, התקנות או תנאי הרישיון.
הוראה זו חלה גם על חידוש תוקפו של רישיון.
39 על הוׂ עדת התדרים והקצאתם מופקדת ועדת התדרים במשרד התקשורת; כיום, על פי הסמכה של ועדת התדרים הגורם המקצה בפועל את תדרי הרדיו לתחנות הרדיו האזוריות הוא ראש אגף הספקטרום במשרד התקשורת.
40 הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי תקציב), התשנ"ד-1993 , ה"ח 16 , דברי הסבר לסעיף11 .
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1695 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אף שיחידת הפיקוח האלחוטיבמשרד התקשורת מופקדת על הפיקוח והבקרה על העמידה בתנאי הרישיון, היא מוסמכת לפעול כנגד תחנה שחרגה מתנאי הרישיון רק בדרך של הגשת תלונה במשטרה על הפרת הוראות הדין או בדרך של שלילת ההקצאה של התדר או אי-חידוש תוקפו של הרישיון כאמור בתקנות הטלגרף.
משרד התקשורת מסר למשרד מבקר המדינה כי סנקציות אלה הן חמורות נוכח מדרג ההפרות האפשרי בתחום זה, ולפיכך כמעט אין נעשה בהן שימוש.
יחידת הפיקוח האלחוטי מבצעת ביקורות במתקני התחנות כדי לאתר חריגות בעצמת השידורים או הפרעות בתחומי השידור .
ואולם בהיעדר סמכויות אכיפה מתאימות, כל שנותר לאגף ספקטרום לעשות הוא לדרוש מבעלי התחנות לתקן את החריגות שנמצאו41 .
בדוחות מבקר הפנים של משרד התקשורת על יחידת הפיקוח האלחוטי42 , הוא ציין כי "הנימוק השגור לפיו אין בידי המשרד כלי אכיפה ועל כן נמנעת פעילות אכיפה כשמתבקש אינו יכול להתקבל לאורך שנים.
הממצאים מצביעים על כך שבמקרה הטוב השימוש שנעשה בכלים הקיימים, שהם אכן נחותים וחלקיים, היה שגוי ולא מקצועי וברוב המקרים כלל לא נעשה שום שימוש.
במקביל גם לא הוסדרו כלים אחרים".
עוד ציין כי "מתבקש למסד הליכים ברורים ועקביים הכוללים בדיקות המסתכמות לראיות, דיווח תוצאות, ממשק עם בעל הרישיון ורישומי הפרות תוך הגדרת מרחב שיקול הדעת של בעלי התפקידים השונים באגף וליישמם באופן מלא תוך הפעלה נכונה וממוקדת של משטרת ישראל במקרים של הפרת חוק.
יכולות מקצועיות אלו ידרשו בכל דרך, גם כאשר יהיו בידי המשרד כלי אכיפה נוספים" (ההדגשות במקור).
להלן דוגמה שהעלה משרד מבקר המדינה לאזלת היד של יחידת הפיקוח האלחוטי ואגף הספקטרום נוכח חריגות שנמצאו באחת מתחנות הרדיו האזוריות: א.
בעקבות פניות של ראש מועצה מסוימת ושל מנכ"ל התחנה לשר התקשורת בדבר קשיי קליטה של שידורי תחנת הרדיו באזור המועצה, אישר משרד התקשורת במרץ 2012 לתחנת הרדיו שימוש בתדר נוסף בתנאים מסוימים43 .
תנאי הרישוי כללו התקנת אנטנה בהגבר מסוים לכיוון דרום מזרח, שהוא הכיוון של האזור שנטען שיש בו קשיי קליטה (להלן - האזור המבוקש).
יצוין כי באפריל 2012 אישרה מועצת הרשות השנייה לתחנת הרדיו לשדר בתדר הנוסף שידורים מפוצלים חלק משעות היממה עבור קהילה מסוימת השוכנת באזור המבוקש.
לאחר הפעלת המשדר הנוסף ביצעה יחידת הפיקוח האלחוטי בספטמבר 2012 ביקורת באתר הפעלת המשדר ומצאה כי בניגוד לתנאי האישור, האנטנותאינן מופנות לכיוון האזור המבוקש, אלא לכיוון הנגדי - 180 .
מעלות מהאזור המבוקש בעקבות הממצאים התבקשה התחנה לשנות את כיוון האנטנה.
41 החריגות כוללות מיקום משדר שלא על פי תנאי הרישוי, חריגה בעצמת השידורים, המגדילה את שטח הכיסוי של שידורי התחנה ועלולה להפריע לשידורי תחנות אחרות, כיוון אנטנה בניגוד לתנאי הרישוי ועוד.
42 דוחות מאפריל2011 ומאוקטובר2014.
43 יצוין כי תדר נוסף לשידורים הוקצה לתחנה בעבר, בשנת2004 , וניתן גם אישור הרשות לפיצול שידורי התחנה.
ואולם בשל הפרעות לקליטת שידוריה הופסק פיצול השידורים ב -2007 , וכאשר הוקצה לה שוב תדר אחר ב-2009 היא לא שבה לשדר שידורים מפוצלים עד2012 .
, כאמור 1696 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היחידה בדיקה נוספת באתר השידור ונמצא כי האנטנות עדיין מופנות לכיוון המנוגד לאזור המבוקש.
בפנייתה של תחנת הרדיו למשרד התקשורת מאוגוסט 2013 היא ציינה כי שינוי כיוון האנטנות יותיר חלק מציבור התושבים באזור ללא אפשרות הולמת לקליטת שידורי התחנה.
לפיכך ביקשה התחנה להשהות את ביצוע ההוראה לשנות את כיוון האנטנה ולאפשר לה לבצע בתוך שלושה חודשים מיפוי של הקליטה עם גורמים מקצועיים ולהעביר את תוצאותיו למשרד התקשורת.
משרד התקשורת נעתר לבקשת התחנה באוגוסט 2013 והשהה את ביצוע החלטתו עד אשר יתואמו בדיקות קליטה משותפות לשידורי התחנה.
בבדיקה פרטית שנערכה מטעם התחנה והוגשה למשרד התקשורת בנובמבר 2013 נמצא שתצורת האנטנות הנוכחית נותנתמענה מיטבי לתושבי האזור אף שגם בה קיימים אזורים שבהם קליטת השידורים היא חלקית.
נמצא כי עד ינואר 2016 לא נקט משרד התקשורת שום פעולה לתיאום הביצוע של בדיקות קליטה משותפות עם תחנת הרדיו כאמור במכתב מאוגוסט 2013 , ולחלופין לא הורה על ביצוע בדיקות מטעמו על ידי יחידת הפיקוח האלחוטי, כדי לאכוף את תנאי הרישוי.
בעקבות זאת גם טרם שונה כיוון האנטנה.
בינואר 2016 הודיע מנהל אגף ספקטרום במשרד התקשורת כי הנחה את מנהל יחידת הפיקוח האלחוטי לשלב בתכנית העבודה של 2016 בדיקה של טיב הקליטה של שידורי תחנת הרדיו ולתאם עם מנהל התחנה את ביצוען של בדיקות קליטה משותפות.
לאחר הבדיקות המשותפות תיבחן הדרישה לשינוי כיוון האנטנה.
מהאמור עולה כי משרד התקשורת, המופקד על חלוקת משאב התדרים, לא נקט כלפי תחנת הרדיו, את האמצעים שהעמיד לרשותו החוק , אף שסבר כי עליה לשנות את כיוון האנטנה בהתאם לתנאי הרישוי.
ממצא זה חמור נוכח העובדה שאת התדר שלגביו בוצעה ההפרה לכאורה הקצה משרד התקשורת לתחנה על מנת להבטיח את קליטת השידורים בכל אזור הזיכיון , ומועצת הרשות השנייה אישרה לשדר בו תכנים מיוחדים המיועדים לאוכלוסייה המתגוררת באזור המבוקש.
משרד התקשורת מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל לקבוע בפקודה כלי אכיפה מינהליים בדמות עיצומים כספיים.
נמ סר כי ניסוח התיקון המוצע לפקודה נמצא בשלבי עבודה פנימיים, וכי נראה שבתוך שבועות מספר יהיה אפשר להפיץ תזכיר חוק בנושא.
עבור הרישיון לשדר ועבור הקצאת התדרים להפצת השידורים נדרשות תחנות הרדיו האזוריות לשלם למדינה אגרות תדרים.
לאור השינויים בשוק התקשורת ביצע משרד התקשורת בחינה כלכלית של האגרות, ולנוכח תוצאותיה מצא צורך בתיקון מקיף של תקנות הטלגרף, לרבות בתחום תדרי הרדיו האזורי.
התיקונים נוגעים להליך הגבייה של אגרות התדרים ולנושאים נוספים, כפי שיפורט להלן: א.
התקנות המוצעות מחייבות התקנת מכשיר המנטר את הספקי השידור ומעביר נתון זה למשרד, כדי להקל על יחידת הפיקוח האלחוטי לנטר את שידורי התחנות לצורך הפיקוח והאכיפה שהיא אמונה עליהם.
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1697 .
התקנת המכשיר המנטר תזַכה בהפחתה ניכרת של אגרת התדרים.
כמו כן תופחת ב- 30% אגרת התדרים שישלמו בעלי סוגי רישיונות מסוימים הפו עלים באזורי פריפריה; שיטת חישוב האגרה בעד הקצאת תדרים בתחום הרדיו תעודכן ותיקבע על פי מדרגות.
בעקבות פניית שר התקשורת דאז ולאחר אישורה של ועדת הכספים של הכנסת44 , הונח ביולי 2014 נוסח התיקון לתקנות הטלגרף על שולחנה של ועדת הכספים, אולם הוא לא נדון עקב פיזורה של הכנסת וחילופי הממשלה.
במועד סיום הביקורת טרם נדונה הצעת התיקון לתקנות הטלגרף.
בבדיקה בספטמבר 2015 התברר כי כבר התקבלה הסכמת שר האוצר לתקנות, ראש הממשלה חתם על הפנייה לוועדת הכספים לקבלת אישורה וטיוטת התקנות נמצאת על שולחנה של ועדת הכספים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפיקוח של משרד התקשורת על תחנות הרדיו האזוריות בתחום השימוש בתדרים והעמידה על תנאי הקצאתם נודעת חשיבות רבה.
נוכח כלי האכיפה המוגבלים שיש בידי משרד התקשורת ונוכח העיכוב המתמשך בתיקון הפקודה, על כל העוסקים במלאכה להשלים את הפעולות הנדרשות להשל מת תיקון התקנות והפקודה בתוך פרק הזמן הקצר ביותר.
הדבר נחוץ כדי לתת מענה ראוי לצורכי הפיקוח של משרד התקשורת ולייעל את הפעלת סמכויותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה מאחר שלעת הזאת יש קושי באכיפת העמידה בתנאי הרישיון של משרד התקשורת, נדרש שהמשרד יבחן דרכי אכיפה חלופיות.
אמנם דרך המלך היא לפעול להסדרת הפיקוח באמצעות חקיקה שתקנה לו סמכויות אכיפה נרחבות יותר כלפי תחנות הרדיו האזוריות.
אולם עד להסדרה בחקיקה על הנהלת משרד התקשורת לבחון בשיתוף משרד המשפטים מהם האמצעים שניתן לנקוט כלפי מפרי תנאי הרישיון גם ללא שינוי החקיקה.
עקרון האזוריות אל מול המעבר לשידורים דיגיטליים .
חוק הרשות השנייה קובע כי "בעל זיכיון לשידורי רדיו ייתן בשידוריו ביטוי נאות לנושאים ייחודיים לתושבי האזור ולצרכיהם המיוחדים".
התכלית העומדת ביסוד הוראת חוק זו והעולה גם מכללי המועצה ומתנאי הזיכיון היא מילוי הצרכים הייחודיים של קהל מובחן באזורים שונים בארץ ושל מגזרים מסוימים.
עקרון ה"אזוריות" של שידורי הרדיו עמד ביסוד פעולתה של הרשות בבואה להכריע, למשל, בדבר היקף שיתוף השידורים (הסינדיקציה) בין התחנות, באופן שלא יפגע בטובת המאזינים המקומיים; ובסוגיית פיצול השידורים לשם מילוי צורך מקומי מובחן בתוך אזור הזיכיון.
במקומות שבהם נפגע עקרון האזוריות בכל אחד מתחומי הפעילות, נדרשה הרשות לפעול כדי להבטיח את קיומו של רדיו אזורי מאוזן וראוי.
44 בהתאם לסמכותה לפי הוראות סעיף1 .
(ב) לחוק יסוד: משק המדינה 1698 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ריכוזיות גבוהה בשוק התקשורת עלולה לפגוע בעקרון האזוריות וכן בחופש הביטוי בתוכני השידור ובסיקור החדשות.
משום כך, האסדרה בשוק התקשורת בישראל מגבילה ריכוז בעלויות ובעלויות צולבות45 על כלי התקשורת.
בענף הרדיו האזורי קיימות ארבע קבוצות עסקים שבבעלותן כמה תחנות רדיו אזוריות, וכל תחנות הרדיו האזוריות מופיעות ברשימת הגורמים הריכוזיים בעלי ההשפעה בתחום השידורים46 .
לצד תפקידה זה של הרשות ניצבים לפניה אתגרים טכנולוגיים חדשים המחייבים אותה לאמץ שיטות אסדרה חדשניות ולהתאים את פעולתה לשינויים המתרחשים בשוק הרדיו, כמו המגמה הכלל-עולמית בעולם התקשורת של מעבר משידורים אנלוגיים לשידורים דיגיטליים.
בהתאם לכך חוקק חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע"ב-2012 ,הקובע כי הרשות השנייה, כמי שמונתה ל"גורם מפעיל", צריכה לתכנן להקים ולהפעיל בעצמה או באמצעות אחרים תחנות שידור דיגיטליות שיקלטו ויפיצו בכל רחבי הארץ את שידוריהם של כמה גופי תקשורת, בהם בעלי הזיכיונות והרישיונות לשידורי טלוויזיה ובעלי הזיכיונות לשידורי רדיו.
הרשות השנייה הקימה את מערך שידור הטלוויזיה הדיגיטלי קרקעי, הקרוי בישראל "עידן+" (ערוצים ישראליים דיגיטליים נגישים).
השידורים מופעלים על ידי הרשות ומופצים לקליטה חינם בכל מדינת ישראל, בכפוף לרכישה חד-פעמית של ממיר דיגיטלי.
הרשות הקימה את מערך עידן+ במימון המדינה, ואת תפעולו השוטף מממנים הגופים המשדרים באמצעות דמי הפצה שהם משלמים לרשות.
הלכה למעשה, הטכנולוגיה הדיגיטלית מאפשרת לשידורי תחנות הרדיו האזוריות להישמע בפריסה ארצית, באופן שיגדיל במידה ניכרת את נוכחותן במרחב הדיגיטלי, ללא מגבלות קליטה ואזורי שידור, ואת מספר המאזינים שלהן.
לצד זאת, נראה כי מעבר לשידורים בפריסה ארצית יגדיל את התחרות בענף הרדיו האזורי ויסכן את הרווחיות של התחנות.
במאי 2012 פנתה מנכ"לית הרשות בפועל דאז בקריאה למנכ"לי כל תחנות הרדיו להצטרף למערך "עידן+".
כל התחנות הודיעו על סירובן להצטרף למערך, למעט תחנה אחת, שהיא תחנה "מגזרית", אשר מוגבלת על פי כתב הזיכיון שלה לאזור מסוים47 .
יצוין כי אחת מהתחנות שסירבו להצטרף לשידורי הרדיו הדיגיטליים ציינה במכתב לרשות ממאי 2012 כי "מערכת עידן פלוס מסמנת את תחילת הסוף של הרדיו האזורי במשמעות האמתית של רדיו אזורי.
המערכת מפרה את האיזונים השונים הקיימים בענף, בכללם את האיזון הכלכלי.
אין ספק כי ייהנו מכך התחנות הגדולות, שבמהותן אינן אזוריות.
פגיעה נוספת תיגרם באופן ישיר כתוצאה מכך שתחנות אזוריות אחרות ישדרו באזור שלנו".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הרשות כי נראה שמיעוט ההצטרפות עד כה לא נבע מהתנגדות עקרונית להצטרפות אלא מהעלות הכרוכה בכך.
היא הוסיפה כי עד כה פחות מ-10% מכלל האוכלוסייה הצטרפו לשידורי הרדיו והטלוויזיה באמצעות מערך עידן .
בעלות על כמה כלי תקשורת 46 מתוך פרסום ממאי2015 של הוועדה לצמצוםהריכוזיות, לפי סעיף 4 לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד -2013 (להלן- החוק לקידום התחרות), הכולל את רשימת הגורמים הריכוזיים שקבע הממונה על הגבלים עסקיים ושגיבשה הוועדה .
47 מאחר ששידורי תחנה זו מיועדים למגזר מסוים, פריסה ארצית של שידוריה תיתן מענה לאוכלוסיית אותו מגזר בלי הגבלה לאזור מסוים.
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1699 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פלוסוכי יותר מ-82% מהאוכלוסייה קולטים את שידורי הרדיו האזורי באמצעות שידורי הכבלים והלוויין, האינטרנט וכיו"ב.
לפי החוק, מצד אחד הרשות היא הגורם הציבורי האמון על התכנון, ההקמה וההפעלה של עידן+, המיועד לכלול את שידורי תחנות הרדיו האזוריות, ומצד שני היא הגורם האמון על הפיקוח והשמירה על עקרון האזוריות של תחנות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התקשורת לבחון אם תפקידה של הרשות כקובעת גבולות וסייגים בכללים והוראות כדי לשמר את אופיין ה"אזורי" של התחנות, עולה בקנה אחד עם תפקידה האחר לעודד ולהמריץ את התחנות להצטרף למערך שידורים ארצי, שאופיו ומהותו אינו תואם את עקרון האזוריות.
שידורי הרדיו האזורי פועלים בישראל זה 20 שנה ומהווים אמצעי תקשורת קהילתי מרכזי במפת שידורי הרדיו בישראל.
הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מוסדר על ידי משרד התקשורת והרשות השנייה.
הרשות השנייה מפקחת על שידורי הרדיו ותפקידה לייצג את האינטרס הציבורי בקידום ערכים חברתיים ותרבותיים בתקשורת המסחרית.
ממצאיו של דוח זה מעלים ליקויים בפעולות שעשו מועצת הרשות וההנהלה ליישום התפקידים הנובעים מאחריותן על פי החוק לאסדרת שידורי הרדיו האזורי ולפיקוח עליהם, בהם אפיון מודל פיקוח רצוי על שידורי התחנות, קביעת תכנית עבודה מפורטת, הטיפול בסוגיות בתחום האתיקה, הסדרת נושא הטלתם של עיצומים כספיים במקרה של הפרות והפיקוח על שידורי ההתרמה עבור מוסדות ציבוריים.
טיפול המועצה וההנהלה בנושאים שהועלו בדוח זה משקפים חולשה מסוימת הן בהיבט של קיום פעולות פיקוח אפקטיביות והן בהיבט של קביעת מדיניות לפעילות הרדיו האזורי בישראל.
בנושאים מסוימים נדרשת הרשות לפעול לשינוי המצב באמצעות ייזום חקיקה, קביעת כללי מועצה או הכנת נוהל פנימי.
אשר לשידורי ההתרמה בתחנות הרדיו, על המועצה והנהלת הרשות ללמוד את הנתונים שהועלו בדוח זה, לבחון אם הבדיקות שנעשות כיום הן מספקות להבטחת פיקוח נאות על העמידה בהוראות הכללים, ולהסיק את המסקנות המתבקשות מכך בהתאם לתכלית ההוראות.
אשר לפיקוח של משרד התקשורת על תחנות הרדיו האזוריות, נראה כי יש קושי באכיפת העמידה בתנאי הרישיון הניתן לתחנות, ועניין זה מחייב בחינה של דרכי פעולה חלופיות, עד אשר יוסדר תחום הפיקוח באמצעות חקיקה.
משרד התקשורת נדרש לתת את דעתו לאפיון תפקידיה של הרשות כמי שאמ ונה על השמירה על עקרון האזוריות אל מול התקדמות הטכנולוגיה לשידורים דיגיטליים ארציים.
בעיר העתיקה בירושלים ובגן הלאומי "סובב חומות ירושלים" קיימים אתרים בעלי חשיבות לאומית, דתית, היסטורית, רוחנית, ארכאולוגית ותרבותית.
האתרים נמצאים במוקד ההתעניינות הציבורית והם יעד לתיירות פנים וחוץ.
פעולות הקשורות בהם מקבלות משמעויות מדיניות, ביטחוניות ופוליטיות.
לפיכך נודעת חשיבות מיוחדת לניהול תקין, מושכל ושקול תוך תיאום בין הרשויות והגופים השונים הפועלים בהם.
ב-1969 נוסדההחברה הממשלתית לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ, שמטרתה לשקם את הרובע היהודי ולפתח אותו כאתר לאומי, דתי, היסטורי ותרבותי.
החברה הוקמה לאחר שבאפריל 1968 הודיע שר האוצר, מתוקף פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943, על הפקעת חטיבת קרקע בתוך חומות העיר העתיקה בירושלים3 .
בנובמבר1969 החליטה ממשלת ישראל כי מינהל מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י4 ) יחכיר את הנכסים המופקעים בתחומי הרובע היהודי לחברה5 .
השטח המוחכר לחברה הוא 133 דונם ברובע היהודי ועוד כ -17.
החברה משמשת כחברה משכנת בתחומי הרובע היהודי, ובתוקף תפקידה היא מנהלת את ספרי המקרקעין של הרובע ורושמת זכויות ב נכסים ובמקרקעין.
כ-600 משפחות גרות ברובע היהודי, ופועלים בו כ-100 חנויות ועסקים, כ-40 מוסדות חינוך וישיבות, מדרשות, בתי כנסת, מכונים, אכסניה, מוזיאונים ומרכזי מבקרים.
החברה מממנת את פעולותיה מדמי חכירה, מהשכרת נכסים ומדמי כניסה לאתרי תיירות ומעסיקה 19 .
עובדים בשנים 2014-2012 הסתכמו הכנסות החברה בכ-13 ,מיליון ש"ח10 מיליוןש"ח ו-10 מיליון ש"ח בהתאמה; הרווח הנקי הסתכם בכ-2.
1 מיליון ש"ח ו- 400,000 ש"ח בהתאמה.
3 ילקוט הפרסומים1443 ,, כ' בניסן תשכ"ח 18.
4 מינהל מקרקעי ישראל הפך במסגרת הרפורמה במקרקעי ישראל לרשות ממשלתית חדשה - רשות מקרקעי ישראל (רמ"י).
רמ"י החלה לפעול במרץ 2013.
5 'החלטת ממשלה מס78 מ- 10.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 71 .
תרשים1 : מפת הרובע היהודי .
מתוך ויקיפדיה: Ori ~- נוצר על ידי מעלה היצירה File:Jerusalem Jewish Quarter map.
השר האחראי לענייני החברה הוא שר הבינוי והשיכון.
ממרץ 2013 ועד מאי 2015 כיהן מר אורי אריאל כשר הבינוי והשיכון (להלן- שר הבינוי דאז) וממאי 2015 מכהן מר יואב גלנט כשר הבינוי והשיכון .
מר משה יוגב מכהן כיו"ר דירקטוריון החברה מיוני 2014 (להלן- יו"ר הדירקטוריון).
מר שלום סעדון כיהן כיו"ר דירקטוריון החברה מאוקטובר 2010 עד אוקטובר 2013 (להלן- יו"ר הדירקטוריון דאז) .
מר שלמה אטיאס כיהן כמנכ"ל החברה ממרץ 2010 עד נובמבר20146.
בספטמבר2014 מינה הדירקטוריון את סמנכ"ל החברה מר איתי בצלאל למנכ"ל החברה בפועל (להלן - המנכ"ל בפועל), והוא החל את תפקידו בנובמבר 2014.
14 נחתם מסמך הבנות על סיום יחסי עבודה בין מנכ"ל החברה דאז ובין יו"ר הדירקטוריון.
מנכ"ל החברה דאז החזיק פורמלית בתפקיד עד פברואר 2015 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יוני 2014 - יוני 2015 את התנהלות החברה בנוגע למינויים, לניהול פרויקטים ואתרים ברובע היהודי ו להעסקת יועצים.
בדיקות השלמה נעשו ברשות החברות, בעיריית ירושלים, ברשות העתיקות ובמוריה - חברה עירונית לפיתוח ירושלים בע"מ (להלן - חברת מוריה).
השלמות נעשו עד ינואר 2016.
ניהול נכסי מקרקעין ברובע היהודי .
מיפוי ורישום של נכסי המקרקעין ברובע היהודי .
ביולי 1970 נחתם הסכם בין רמ"י לחברה, ולפיו הנכסים ברובע היהודי יוחכרו לחברה ל-49 שנים עם אפשרות להאריך את התקופה ב-49 שנים נוספות.
השטח שהוחכר לחברה הוא 133 דונם ב רובע היהודי .
נקבע בהסכם כי החברה תהיה רשאית להחכיר את הנכסים בהחכרות משנה או שכירויות משנה, בהתאם לשיקול דעתה.
החברה מחכירה בהחכרת משנה נכסים ברובע היהודי למטרות דיור ומסחר ולצורכי ציבור.
חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969 , קובע כי עסקה במקרקעין טעונה רישום בפנקסי המקרקעין (להלן - רישום).
החברה התחייבה כלפי מי שחכר ממנה נכסים, לרשום אותם על שמו בפנקסי המקרקעין.
רישום חכירות המשנה טעון מדידה של כל חלקות הרובע היהודי, ואחר כך יש לרשום אותן7 בתיק אב בלשכת המקרקעין בירושלים (מפה המחולקת למבנים ולמעברים ממוספרים של החלקות).
לכל בית משותף מוכן תשריט בניין.
כל חכירת משנה נרשמת פרטנית לפי החוזה שבין החברה לחוכרים , התשריט והתקנון.
בב עלות החברה יש עוד נכסים שחלקם מושכרים.
במסמכי החברה נטען כי ברובע היהודי יש כ- 1,000 נכסים.
מנהלת מחלקת נכסים בחברה מסרה לנציגות משרד מבקר המדינה ביולי 2015 כי זו הערכה בלבד, ומאחר שמדידות היחידות לא הושלמו ולא כל היחידות נרשמו, אין החברה יודעת את מספרם המדויק של היחידות.
החברה מסרה בתשובותיה למשרד מבקר המדינה מנובמבר ומדצמבר 2015 ומיולי 2016 (להלן- תשובת החברה) כי קשה לאתר נכסים ושטחים בצפון הרובע היהודי ובגבול עם הרובע המוסלמי, וכי רוב היחידות מוחזקות על ידי תושבים שאינם נכללים בציבור תושבי הרובע היהודי.
7 נכסי החברה שאינם מוחכרים אינם מצריכים רישום של השוכרים בפנקסי המקרקעין, כיוון שהחברה היא בעליהם.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 73 .
בתום 15 שנים מהתחלת פרויקט המדידה, הגישה .
החברה תשריטי מדידה לרשם המקרקעין בעבור 455 יחידות מתוך 816 מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות ביקורת בעניינה של החברה8 , ועמד על העיכובים ברישום זכויות המקרקעין.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה בשנת 2005 : "בשנים אלה ( 2004-1995 ) מדדה את כל הנכסים .
ורשמה]היהודי[ ברובע את כל הבניינים בלשכת הרישום, וכן עשתה ניסיון ראשוני לרישום הדירות בבניין הראשון, והדבר צלח בידה"9.
בביקורת זו שב משרד מבקר המדינה ובדק את התנהלות החברה בעניין המדידה והרישום.
הבדיקה התייחסה ליחידות הידועות לחברה.
בתשובת החברה נמסר: "המדידות שנערכו ב -2005 )הינן קונטור (היקף קו בניין בלבד, לצורך הכנת תכנית אב.
לא כל המבנים נמדדו באופן פרטני".
בתחילת שנת 2000 התקשרה החברה עם חברת מודדים לביצוע פרויקט המדידה, שתכליתו איתור, מדידה, מיפוי, רישום והערכת שווי הנכסים, המבנים והאתרים ברובע היהודי.
בחוזה ההתקשרות נקבע שהפרויקט יסתיים בתוך שנתיים.
בלוח שלהלן פירוט סטטוס נכסי החברה הנוגע למדידתם (מרץ 2015:) .
לוח 1: סטטוס מדידת הנכסים .
מוחכרות יחידות מושכרות או .
יחידות שנמדדו והוגשו לגביהן .
תשריטי מדידה לרשם המקרקעין 433 22 455 .
יחידות שנמדדו וטעונות מדידה .
יחידות שלא נמדדו 101 71 172 .
מספרן של כל היחידות 723 93 816 .
על פי נתוני החברה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה כי בתום 15 שנים מהתחלת פרויקט המדידה, הגישה החברה תשריטי מדידה לרשם המקרקעין בעבור 455 יחידות מתוך816 (כ-56%), ו-172 יחידות (כ-21% )לא נמדדו עדיין.
8 ,מבקר המדינה דוחות על הביקורת באיגודים (1981 ), בפרק "החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ"; דוח שנתי 42 (1992 ), בפרק "החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ, עמ' 67 ; דוח שנתי56ב (2006 ), בפרק "החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ", עמ' 387.
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 ב(2006 ), בפרק "החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ", עמ' 390.
להלן מפה של החברה המציגה את היחידות ברובע היהודי שנמדדו ונרשמו בפנקסי המקרקעין (יולי 2015): .
תרשים 2 : מפה המציגה את היחידות שנמדדו ונרשמו .
לטענת החברה נכסים רבים לא נמדדו בשל סיבות שונות כגון - סירוב המחזיקים לאפשר לחברת המודדים למדוד, שינוי בתקנות המחייבות שמודד מוסמך יערוך את המדידות וחילוקי דעות שהתגלעו בין החברה לחברת המודדים.
עוד עולה כי במבנים שטרם נמדדו אין החברה יודעת את מספרן המדויק של היחידות ולמה הן משמשות.
במועד הביקורת טרם אותרו וזוהו באופן מדויק כל נכסי המקרקעין ושטחיהם ברובע היהודי.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 75 .
וזוהו באופן מדויק כל .
בתשובת החברה נמסר כי אם יש חריגה בתוך יחידה, אין ביכולתה של החברה לדעת על אודותיה מאחר שהיא סמויה מהעין, וחריגות אלה יתגלו רק בתום המיפוי והרישום של כלל יחידות הרובע היהודי.
בינואר 2012 הוחלפו תקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התש"ל-1969 , בתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע"ב -2011 ,ולפיהן חלה חובה להחתים מודד מוסמך על כל תשריט.
ממסמכי החברה עולה כי היא נדרשת לשלם עבור מדידה מחדש של 189 יחידות(יותר מ - 100,000 מ"ר), שכבר מדדה חברת המודדים והחברה שילמה תמורתן, אך הן טרם נרשמו בפנקסי המקרקעין.
בתשובת החברה נמסר שבשל שינוי החקיקה היא נדרשת למדוד מחדש כל יחידה ובניין לפני רישום, והתשריטים מצריכים חתימת מודד מוסמך שלא נדרשה לפני תיקון החקיקה, ולפיכך היא נאלצת למדוד מחדש כל יחידה ובניין שטרם נרשמו.
עוד נמסר כי בשנת 2015 ערכה החברה מכרז ובחרה שמאי ומודד חדשים להשלמת הפרויקט.
בספטמבר2003 ( התקשרה החברה עם משרד עורכי דין להלן - עורך הדין) למתן שירותים משפטיים בעניין רישום נכסי החברה וזכויות החוכרים בפנקסי המקרקעין (להלן - פרויקט הרישום).
הביקורת העלתה כי במרץ 2015 , מתוך 622 יחידות שחברת המודדים מדדה והגישה לגביהן תשריטים לקראת רישום בפנקסי המקרקעין, רשמה החברה רק 282 יחידות (בטאבו), שהם 45% בלבד מהנכסים שנמדדו.
לטענת החברה יש 59 יחידות נוספות כשירות לרישום, ואולם החוכרים מסרבים לרשום אותן.
ממסמכי החברה עולה כי במהלך השנים נתקלו החברה ו עורך הדין בקשיים רבים בהשלמת פרויקט הרישום בשל סירוב הדיירים להגיע למשרדי עורך הדין כדי לחתום על מסמכי החכירה המועברים ללשכת רישום המקרקעין; סירובם לשלם עבור חריגות בנייה ועוד.
עורך הדין מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי העיכובים בהליכי הרישום של החוכרים נבעו מחילוקי דעות שהתגלעו בין החברה לחוכרים.
לטענתו, אלמלא התנהלות זו של החוכרים פרויקט הרישום היה מסתיים לפני שנים רבות.
העיכובים גורמים להוצאות נוספות ולהפסד זמן.
בתשובת החברה נמסר כי אין סעיף בחוק המאפשר לה להכריח תושב לרשום את יחידתו בפנקסי המקרקעין .
עוד נמסר כי החברה יכולה לסיים את ההכנות, אך אם התושב לא יחתום על המסמכים אי ן ביכולתה לעשות דבר.
החברה ניסתה לבוא לקראת התושבים במבצעים ואף שלחה להם מכתבים בכמה הזדמנויות, אבל ההיענות הייתה דלה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את התמשכות ההליכים בפרויקט המדידה ובפרויקט הרישום שכן סרבנות התושבים נוגעת לכ-11% .
בלבד מהיחידות שטרם נרשמו בפנקסי המקרקעין לדעת משרד מבקר המדינה , על החברה לבחון את הכלים החוקיים העומדים לרשותה כדי לפעול נגד הסרבנ ים האמורים, ובכלל זה אם קיימת אפשרות חוקית להשית עליהם הוצאות שנגרמות לה עקב סירובם.
על פי מסמכי הנהלת החשבונות של הח ברה, עד סוף שנת 2014 שילמה החברה כ -4.
75 מיליון ש"ח עבור פרויקט המדידה ופרויקט הרישום.
בדוחות הכספיים של החברה מ - 31.
14 העריכה החברה את יתרת הסכום שיידרש להשלמת הפרויקטים בכ-2.
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, החברה כשלה בפרויקט מרכזי שלשמו הוקמה: בתום 15 שנים מההתחלה של פרויקט המדידה ופרויקט הרישום חרגה החברה מהשנתיים שהקציבה לו.
כמו כן הוציאה כ-70% מהעלות המשוערת של הפרויקט כפי שהוערכה בסוף שנת 2014, אך רשמה כ-40% בלבד מהיחידות שרישומן נדרש.
חפירת עתיקות ובנייה לא חוקית ברובע היהודי .
חפירת עתיקות בנכסי החברה ברובע היהודי .
הרובע היהודי שוכן על תלים ארכאולוגיים מתקופות שונות.
ב חוק העתיקות, התשל"ח-1978 (להלן- חוק העתיקות), נקבע כי לא יחפור אדם במקרקעין לגילוי עתיקות, אלא אם קיבל ר ישיון לכך מאת מנהל רשות העתיקות או שרשות העתיקות נתנה הרשאה לחפיר ה10.
מתוקףחוק רשות העתיקות, התשמ"ט-1989 , רשות העתיקות היא המוסד המקצועי בארכאולוגיה של ארץ ישראל האחראי לעתיקות הארץ ולאתרי העתיקות , לחשיפתם, לשמירתם, לשימורם, לחקירתם ו לפרסומם , וכן לניהול אוצרות העתיקות במדינת ישראל .
חוק העתיקות קובע שאם גילה אדם עתיקה, חלה עליו חובה לדווח מיד לרשות העתיקות.
לרשות העתיקות יש סמכות לעצור חפירה שנעשית שלא באישורה.
לרוב תורה רשות העתיקות על חפירת הצלה11 , והיא תיעשה על ידה, כדי לגלות אם קיימים במקום ממצאים ארכאולוגיים.
רשות העתיקות נותנת הרשאה למי שחופר מטעמה 11 בהתאם לתקנות העתיקות (אגרות למתן אישור פעולות), התשס"א-2001 , מטרת חפירת ההצלה היא לבחון אם צריך להציל ממצאים ארכאולוגיים בשטח לפני שיבנו עליו או ישנו אותו.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 77 .