HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למשל, במרץ 2017 , לאחר מועד סיום הביקורת, פרסמה רשות החשמל את הזוכים בהליך תחרותי להקמת מתקנים סולריים בהספק כולל של 235 מגה- ואט ובמחיר של 19.
9 אגורות לקוט"ש (ראו לעיל); מחיר זה נמוך במידה ניכרת מהמחירים שנקבעו באסדרות קודמות של הרשות.
להלן בלוח 15 אבני הדרך העיקריות להקמתהמתקן הפוטו -וולטאי בתמנע , כפי שנקבעו ברישיון המותנה: .
לוח 15 : אבני הדרךהעיקריות להקמת המתקן הפוטו-וולטאי בתמנע .
אבן הדרך לפי מסמכי המכרז .
יולי 2016 הודעה על הזוכה במכרז .
ינואר 2017 מתן רישיון מותנה .
יולי 2019 המועד האחרון להגשתבקשה לסגירה פיננסית .
יולי 2022 הגשת בקשה לרישיון ייצור קבוע .
מלוח 15 עולה כי רכישת הציוד צפויה להיות רק בשנת 2019 , לאחר קבלת מימון למיזם (סגירה פיננסית).
זאת כשלוש שנים מקבלת האישור התעריפי, שהתבסס על מחירי הציוד משנת 2015 .
התעריף הבסיסי שנקבע במכרז היה מוצמד לשינוי במחירי הציוד בשיעור של 37% .
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בהינתן תחזית ולפיה ירדו מחירי הציוד בכ -20% , ישקפו העלויות המוכרות ירידה של כ - 7.
יזם א' השיב למשרד מבקר המדינה כי "ירידות מחירי הציוד, ככל שיתרחשו, נלקחו בחשבון ותומחרו עת חישב היזם את המחיר שיציע עבור הקרקע על מנת לזכות במכרז".
פער הזמנים בין מועד קבלת האישור התעריפי למיזם לבין המועד הצפוי לרכישת הציוד, ללא הצמדת מלוא התעריף לשינויים במחירי השוק, מגביר את הנטל העודף המושת על צרכני החשמל.
עוד עולה מלוח 15 כי על פי אבני הדרך שנקבעו במסמכי המכרז, לא יושלם המיזם עד שנת 2020 .
יזם א' השיב למשרד מבקר המדינה במרץ2017 כי קיבל בדצמבר 2016 סקר היתכנות חיובי מחח"י, וכי לבקשתו הוכר המיזם כמיזם תשתית לאומית.
132 בינואר2017 החליטה מועצת רמ"י בעניין הקצאת קרקע בהליך תחרותי לשם הקמת מתקן לייצור חשמל , כי ישולם מחיר אחיד לקרקע לתקופת הפרויקט, ובלבד שהתעריף שייקבע בהליך התחרותי לא יעלה על התעריף המירבי שייקבע בתיאום עם רמ"י.
המחיר האחיד ייקבע מראש על ידי רמ"י, בתיאום עם אג"ת, בהתאם לאופן ההקצאה (בפטור ממכרז או במכרז).
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 ,כי "נדרשו הליכים מקדמיים בין היתר הליכי תכנון, אשר יאפשרו לרמ"י לשווק קרקע מתוכננת.
הותאם לוח הזמנים, כך שיתכן שחורג מיעדי הממשלה אך בסופו של יום, המטרה הינה קיום הפרויקט ומימושו בפועל".
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2017 כי הוא סבור שהמיזם יושלם לאחר שנת 2020 , וכי בימים אלה מגבשת רשות הח שמל הערכה מעודכנת בנוגע לעמידה ביעדים שקבעה הממשלה לשנת 2020 .
לגבי אנרגיות מתחדשות משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י, לרשות החשמל ולמשרד האנרגיה כי על פי אבני הדרך שנקבעו במסמכי המכרז, כנראה לא יושלם המיזם עד שנת 2020 , ולכן לא ניתן להסתמך עליו בכל הנוגע לעמידה ב יעדים שקבעה הממשלה לאותה שנה.
בספטמבר2013 פנתה רשות החשמל לשר האנרגיה בבקשה להסב מכסת ייצור של 200 מגה-ואט באמצעות טכנולוגיה תרמו-סולרית , שהתעריף שנקבע לה בינואר 2011 נע בין כ -99 אגורות לקוט"ש ל -109 אגורות לקוט"ש , לייצור באמצעות טכנולוגיה פוטו-וולטאית , זאת נוכח ההוזלה בעלויות הקמת מתקנים המופעלים בטכנולוגיה פוטו-וולטאית .
בהחלטתה מאוקטובר 2014 הנחתה הממשלה את משרד האוצר, משרד האנרגיה, רשות החשמל ורמ"י לפעול על מנת לאפשר תיקון של הרישיונות המותנים להקמת מתקנים לייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה תרמו-סולרית המתחברים לרשת ההולכה בהספק כולל של 180 מגה-ואט, לרישיונות מותנים להקמת מתקני ייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה פוטו-וולטאית המתחברים לרשת ההולכה.
הממשלה ציינה בהנחייתה כי יש להגיע להסכמות בעניין עם בעלי הרישיונות בתוך 90 ימים ממועד קבלת ההחלטה, ולאחר שבעלי הרישיונות יגישו בקשות להסבת הטכנולוגיה.
ממסמכי רשות החשמל עולה כי נציגים של משרד האנרגיה, משרד האוצר ורשות החשמל קיימו דיונים עם שני היזמים המחזיקים ברישיונות להקמת מתקנים לייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה תרמו-סולרית באתרים בנגב (להלן - יזם ב' ויזם ג').
בדיונים הגיעו הצדדים להסכמה על הסבת הטכנולוגיה מתרמו - סולרית לפוטו -וולטאית.
באוקטובר 2015 הסבה רשות החשמל את הרישיונות וקבעה כי התעריף הבסיסי ליזם הוא 43 אגורות לקוט"ש, והוא יתעדכן בהתאם למנגנון הצמדה (ראו לעיל) שנקבע בהחלטה.
רשות החשמל ציינה כי ההחלטה על ההסבה התקבלה עקב "הוזלה בשיעורים משמעותיים של טכנולוגית ייצור החשמל ב-PV ".
הרשות הדגישה כי החלטה זו "מתקבלת בתנאים לא מיטביים, לאור העובדה שההחלטה על עצם ההסטה נותרה.
לשיקול דעת בעלי רישיונות התרמו.
הסכמה זו נעשתה כאשר ברקע על ידי משר [ לחץ רב שהופעל על הרשות לשלם תעריפי פי ]ד האנרגיה -וי גבוהים ולא עדכניים ליזמים, בניגוד לשיקול דעתה".
הרשות הוסיפה כי ההחלטה התקבלה לאחר התייעצות עם משרד המשפטים.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי נוכח הקשיים המשפטיים ונוכח הערכת הסיכון המשפטי לו חשופה המדינה כתוצאה מתהליך השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |67 .
הסבת המכסות, קבע משרד המשפטים כי ההסכמה על התעריף היא "במסגרת מתחם הסבירות".
יזם ב' השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי שיתף פעולה עם הגורמים הממשלתיים לכל אורך הדרך והסכים לקיצוץ של 60% בתעריף, אף שהייתה בכך פגיעה אדירה בכדאיות המיזם, מאחר שקיצ וץ כאמור משמעותו תוספת עלויות, ואף שעקב הסבת הטכנולוגיה היה צורך לבצע מחדש הליכים סטטוטוריים, הליכי אסדרה והליכים הנדסיים, משפטיים ופיננסיים, דבר שגרם לעיכוב מתמשך בביצוע המיזם.
יזם ג' השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי במסגרת המשא ומתן עם המדינה הוא הסכים לוותר על זכותו לתבוע את החזר ההוצאות וההשקעות הרבות בשנות קידומו של המיזם, טרם הסבת הטכנולוגיה, אשר מסתכמות בעשרות מיליוני ש"ח.
הביקורת העלתה כי בפנייה של רשות החשמל לרמ"י במרץ 2016133 הבהירה הרשות כי להערכתה, "התעריף העדכני אילו היה נקבע ללא כל אילוץ, היה נע סביב ה-30 אגורות לקוט"ש (במועד קבלת ההחלטה)".
רשות החשמל הבהירה כי אושרה תוספת של 5.
1 אגורות לקוט"ש בשל המרת שיטת הייצור, וכן אושרה תוספת של 6 אגורות, שעליה סוכם בדיונים עם היזמים שהסכימו להמרת השיטה כאמור.
רשות החשמל הוסיפה כי "אין להתעלם מהעובדה שא כן מתקיים פער משמעותי בין התעריף 'האידאלי' לבין התעריף שנקבע בסופו של דבר ואין ספק שגלומה תשואה עודפת בתעריף שנקבע.
אולם, יש גם לתת את הדעת לכך שחלק מהתשואה האמורה היא תולדה של שימור מצבו של היזם לצורך הבטחת מעברו מטכנולוגיה תרמו-סולארית לטכנולוגיה פוטו -וולטאית".
אג"ת ורשות החשמל השיבו למשרד מבקר המדינה במרץ ובאפריל 2017 כי ההחלטה על הסבת הטכנולוגיה חסכה לצרכני החשמל יותר מכ-2.
5 מיליארד ש"ח, בשל הפער בין תעריף מובטח של כ -100 אגורות לקוט"ש לתעריף של כ-43 אגורות לקוט"ש; אג"ת והרשות הוסיפו כי החיסכון לצרכנים מסתכם באף יותר מהסכום האמור, מאחר שכיום התעריף הוא כ-39 .
אגורות בלבד יזם ב' השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי שומת הקרקע שנקבעה למיזם, כ -200 מיליון ש"ח, מבטלת חלק מהתוספת לתעריף הבסיס שנקבע למיזם (כאמור 5.
1 אגורות לקוט"ש בשל המרת שיטת הייצור, וכן אושרה תוספת של 6 אגורות, שעליה סוכם בדיונים עם היזמים).
יזם ב' הוסיף כי "התשלום לרמ"י בוצע במסלול של 'עסקת מקרקעין דרך השגה', כלומר הופקד בידי רמ"י בלי להסכים לעצם קביעת השומה".
יזם ג' השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי לצורך קבלת אישור של רמ"י לביצוע המיזם הוא שילם "תחת מחאה" שומת דמי היוון בסכום של כ-309 מיליון ש"ח, וכי שומה זו שוחקת עוד יותר את התעריף שהובטח, אשר ממילא נשחק נוכח הצמדתו למחירי הציוד.
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי מתקיים דיון בסוגיית השומה בינה לבין יזם ב', וכי הסוגיה עדיין לא הוכרעה.
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה כי סגירה פיננסית של המיזמים צפויה בזמן הקרוב, וכי לאחר מכן יוחל בהקמת המתקנים.
בנוגע להכנת שומה על ידי השמאי הממשלתי 68 |דוח שנתי 68א .
הסבת הטכנולוגיה בשני המיזמים אכן הוזילה במידה ניכרת את תעריפי החשמל, אך לפי הערכת רשות החשמל, התעריף במסגרת מיזמים אלה היה יכול להיות כ-30 .
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |69 .
זיהום האוויר בישראל הוא אחד המפגעים החמורים ביותר המשפיעים על בריאות הציבור בארץ, על איכות החיים ועל איכות הסביבה.
משרד מבקר המדינה אמד את עלות זיהום האוויר בשנת 2015 עקב פליטת גז"ח ופליטת מזהמים הפוגעים בבריאות מכלל המגזרים (חשמל, תחבורה ותעשייה), בהתבסס על העלויות החיצוניות שקבע המשרד להג"ס, בכ-16 מיליארד ש"ח; בשנת 2014 נאמדה העלות ב-15.
יותר ממחצית העלות בכל אחת מהשנים האמורות, כ-8.
מיליארד ש"ח, מקורה בתהליך ייצור החשמל אף שבמהלך השנים חלה ירידה ניכרת בהיקף הפליטה מתחנות הכוח הפחמיות, העלויות החיצוניות מתחנות אלה נותרו גבוהות והסתכמו מתחילת שנת 2013 עד מחצית שנת2016 בכ-14.
מיליארד ש"ח מדינת ישראל שמה לה ליעד להפחית את פליטת המזהמים במגזרים השונים, לרבות במגזר החשמל, ואף התחייבה על כך בהסכמים בין-לאומיים.
הפליטה במגזר החשמל אמורה להיות מופחתת בין היתר באמצעות שילוב אנרגיות מתחדשות במערך ייצור החשמל וצמצום השימוש בפחם.
נמצא כי החלטות ממשלה בעניין הפחתת פליטת גז"ח ובעניין שילוב אנרגיות מתחדשות בייצור החשמל לא מומשו.
מהביקורת עולה שבסוף שנת 2015 - שנה לאחר המועד שנקבע בהחלטת הממשלה להשגת יעד הביניים של ייצור 5% מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות - היה שיעור ייצור החשמל באמצעות אנרגיות אלו כ -2% בלבד מכלל ייצור החשמל; ייצור החשמל כאמור נעשה בעיקר באמצעות אנרגיה סולרית, וכמות החשמל שיוצרה באמצעות אנרגיית רוח, ביוגז וביומסה הייתה זניחה.
כדי לעמוד ביעדים שקבעה הממשלה לשנים 2020 ,2025 ו-2030 על הגורמים הממשלתיים (משרד האנרגיה, המשרד להג"ס ומשרד האוצר) , לפעול בהקדם להסרת החסמים המעכבים את ייצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות; לבחון את צורכי הפיתוח של מערך ייצור החשמל והולכתו ואת צורכי הגיבוי והאגירה הנדרשים; ולקבוע את תמהיל הטכנולוגיות המיטבי לייצור חשמל באמצעות אנרגיות אלו, בהתחשב בשיקולי עלות -תועלת, ישימות והצורך בהבטחת אספקת חשמל רציפה.
אנרגית ביוגז גז המופק מחומרים אורגניים ומנוצל להפקת חשמל.
אנרגית ביומסה ניצול אשפה ביתית לייצור חשמל בתהליכים של שריפה בחום גבוה.
אנרגיה/ טכנולוגיה קונבנציונאלית מתקני חשמל המייצרים חשמל באמצעות אנרגיה פוסילית ואינם פועלים בשיטת הקוגנרציה או באמצעות מקור אנרגיה מתחדש.
אנרגית רוח הפעלת טורבינות לניצול זרימת הרוח להפקת חשמל.
אנרגיה תרמו-סולרית טכנולוגיה המנצלת הן את אור השמש והן את חּומּה להפקת אנרגיה.
השפעות חיצוניות בדוח זה מוגדרות כנזק הנגרם בתהליך ייצור החשמל לסביבה עקב פליטת גז"ח והנזק הנגרם לבריאות הציבור עקב פליטת מזהמי אוויר.
מחז"מ בטכנולוגיה זו מנוצלים הגזים הנפלטים עקב פעולת טורבינת הגז לחימום המים בקיטור המפעיל את טורבינת הקיטור, וכך נוצרת אנרגיה נוספת.
מונה נטו מתקן לייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת בהספק של עד 5 מגה-ואט, שעל פי הסדר שנקבע ניתנת אפשרות לצרכני חשמל להתקין אותו ולקזז את מחיר החשמל המיוצר במתקן ממחיר החשמל שהם צורכים.
מתקנים פוטו-וולטאיים מתקנים להפקת אנרגיה מאור השמש.
המתקנים הפוטו-וולטאיים בנויים מלוחות שטוחים המותקנים על גגות או על הקרקע.
מתקן פוטו-וולטאי בינוני מתקנים לייצור 51 קילו-ואט עד 5 מגה-ואט.
מתקן פוטו-וולטאי קטן מתקנים פוטו-וולטאיים, עד 50 .
קילו ואט בנויים מלוחות (פנלים) שטוחים המותקנים על גבי גגות או על הקרקע עלויות חיצוניות הערך הכספי של ההשפעות החיצוניות השליליות.
אמת מידה מקובלת למדידת כמויות הגז (נפח) במיליארדי מטרים מעוקבים mmbtu היחידה השימושית לצורך תמחור כמות גז טבעי, והיא שוות ערך ל- 27.
096 מטר מעוקב של גז בטמפרטורה ובלחץ מוגדרים .
5PM חלקיקים נשימים עדינים שהקוטר שלהם קטן מ-2.
5 מיקרון, נפלטים בתהליכי שריפת דלקים בתחנות הכוח, בתעשייה, בתחבורה ובחימום ביתי ונחשבים למסוכנים מאד לבריאות האדם, מאחר והם עלולים לחדור לעומק דרכי הנשימה.
10PM חלקיקים נשימים עדינים שהקוטר שלהם קטן מ-10 ,מיקרון, נפלטים בתהליכי שריפת דלקים בתחנות הכוח, בתעשייה בתחבורה ובחימום ביתי ונחשבים למסוכנים לבריאות האדם.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |71 .
תרשים נ-1 : שיעור ייצורחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות מסך ייצור החשמל בישראל ובמדינות נבחרות .
המקור: אתר האינטרנט של סוכנות האנרגיה הבין-לאומית, http://www.
לוח נ-1 : ערכי היעד וערכי הסביבה של מזהמים עיקריים, שנקבעו בתקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) (הוראת שעה), התשע"א- 2011 .
המזהם ערך היעד ערך הסביבה .
מעוקב) זמן המיצוע הריכוז המירבי .
500 10 דקות 350 שעה .
200 שעה 200 (מותרות8 .
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |73 .
לוח נ-2 : החלטות הממשלה לגבי הפחתת פליטה והפקת חשמל מאנרגיות מתחדשות134 .
07 הסרת חסמים במשק האנרגיה .
07 מדיניות להגדלת כושר הייצור ולצמצום הביקושים במשק החשמל .
08 תכנית לעידוד השימוש באנרגיה נקייה .
08 מכרזים להקמת תחנות כוח סולריות .
08 מחקר פיתוח טכנולוגיותוייצור חשמל בתחום האנרגיה .
09 קביעת יעד מנחה וגיבוש כלים לקידום אנרגיות מתחדשות, בפרט .
09 קידום יצרני חשמל פרטיים .
09 הקמת ועדת שרים להגנת הסביבה והיערכות לשינוי אקלים .
09 היערכות ישראל לשינוי אקלים- היערכות ומוכנות לשינוי אקלים .
והפחתת פליטות גזי חממה .
09 ועדת שרים לעניין קידום, פיתוח ויישום אנרגיות מתחדשות .
10 גיבוש תכנית לאומית להפחתת פליטות גזי חממה .
10 גיבוש תכנית לאומית להפחתת פליטות גזי חממה בישראל .
11 מדיניות הממשלה בתחום הפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים .
13 דחיית יישום התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה .
13 תכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום אוויר בישראל .
14 יישום יעדי הממשלה לייצור חשמל ממקורותמתחדשים .
14 יישום יעדי הממשלה לייצור חשמל ממקורות מתחדשים- דיון .
בעררים על החלטת ועדת השרים לעניין קידום, פיתוח ויישום .
אנרגיות מתחדשות (שינויים בהתאם להחלטה 3484) .
15 ביטול התכנית הלאומית להפחתת גזי חממה משנת2010 .
134 לעניין יישום החלטות הממשלה שהתקבלו עד שנת2009 ,, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 '), בפרק "שימור אנרגיה וניצול אנרגיות מתחדשות במשק החשמל", עמ 1235-1219 .
74 |דוח שנתי 68א מספר ההחלטה תאריך קבלתה הנושא 542 20.
15 הפחתת פליטות גזי חממה וייעול צריכת האנרגיה במשק 1403 10.
16 תכנית לאומית ליישום היעדים להפחתת פליטות גזי חממה ולהתייעלות אנרגטית .
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים) היא רשות מאסדרת ומפקחת, שמטרתה בין היתר להבטיח כי שירותי המים והביוב לכלל תושבי המדינה יהיו אמינים ובאיכות נאותה.
על פי הוראות חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001 (להלן- חוק תאגידי המים או החוק ), על הרשויות המקומיות להקים חברות לשם מתן שירותי מים וביוב לתושבים המתגוררים בתחום שיפוטן (להלן - תאגידי מים) ולשם תחזוקתן השוטפת של מערכות המים והביוב, בהתאם לכללים שקבעה מועצת רשות המים.
במועד סיום הביקורת, פברואר 2017 , פעלו 56 תאגידי מים שהוקמו מכוח חוק תאגידי המים.
אחת המטרות העיקריות של חוק תאגידי המים היא להביא לניהול מקצועי ויעיל של מערכות המים והביוב, ובכלל זה חיסכון במים ובמשאבים אחרים.
לדירקטוריון של תאגיד מים, ובכללו ועדת הביקורת, יש תפקיד מרכזי בפעולתו של התאגיד.
בחוק תאגידי המים נקבעו הוראות לגבי הרכבו של הדירקטוריון, תדירות התכנסותו, הנושאים שבהם יעסוק והוועדות שימנה מבין חבריו.
ברשות המים פועלת יחידת הממונה על תאגידי המים והביוב (להלן - הממונה על התאגידים).
תפקידה של היחידה הוא בין היתר לתת הנחיות מקצועיות בנוגע להקמת תאגידי מים , בנוגע ל ניהול משק המים ובנוגע ל שיקומן ולפיתוח ן של מערכות המים בשטחי השיפוט של הרשויות המקומיות.
כן אחראית היחידה לפקח על ניהולם התקין של התאגידים ולוודא שהם ממלאים את חובותיהם.
חלק ממי השתייה בישראל מופקים באמצעות קידוחים במאגרים של מי הת הום (להלן - קידוחי מי שתייה או קידוחים ).
הפקת מים באמצעות קידוחים חשובה מאחר שהיא מאפשרת להגדיל את היצע מי השתייה (נוסף על המים המופקים ממתקני התפלת מי ים ומים מליחים); משמרת את כושר ההפקה ממקורות מים טבעיים; משמרת את היכולת לאספקת מים במצבי חירום (במקרה של פגיעה באחד ממתקני ההתפלה); ומאפשרת להוזיל את עלות אספקת המים.
חלק מהקידוחים מופעלים על ידי תאגידי המים.
על פי פקודת בריאות העם, 1940 , שר הבריאות מוסמך להתקין תקנות בדבר איכותם התברואתית של מי שתייה וכן תקנות בדבר תנאי התברואה של מקור מי השתייה.
משרד הבריאות מפקח באמצעות לשכותיו ברחבי הארץ על הפעולות שעושים ספקי המים להבטחת איכותם של מי השתייה, ואוכף את מילוי התקנות הנוגעות למקורות המים, למתקני הטיפול במים ולמערכות האספקה של המים5.
בספטמבר 1995 נכנסו לתוקפן תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתיה), התשנ"ה -1995 (להלן - תקנות הקידוחים).
באוגוסט 2013 נכנסו לתוקפן תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי-שתיה ומיתקני מי שתיה), התשע"ג- 2013 (להלן- תקנות איכות מי השתייה); תקנות איכות מי השתייה החליפו את תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי-שתיה), התשל"ד -1974.
5 ,לעניינים אלו, ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 , "פעולותהרשויות המקומיות להבטחת איכות מי השתייה המסופקים בתחומן", עמ'285.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |749 .
בחודשים יוני 2016 עד פברואר2017 בדק משרד מבקר המדינהנושאים הקשורים לניהול תאגידי המים.
נבדקה דרך פעולתם של שני תאגידי מים בנוגע לקידוחים שבאחריותם והפיקוח של משרד הבריאות על תאגידי המים והקידוחים.
הביקורת נעשתה בתאגידי המים מי חדרה בע"מ (להלן - מי חדרה)6 ומי הרצליה בע"מ (להלן - מי הרצליה)7.
כמו כןנבדקו דרך פעולתן של הנהלות תאגידי המים בכמה היבטים הנוגעים לניהולם של התאגידים ולפיקוח עליהם, התקשרויותיהם של תאגידי המים עם ספקים ונותני שירותים ודרך פעולתן של ועדות המכרזים של התאגידים.
הביקורת נעשתה בתאגידי המים מי אשקלון - תאגיד המים והביוב האזורי בע"מ (להלן - מי אשקלון)8, מי נעם - תאגיד מים וביוב אזורי בע"מ (להלן - מי נעם)9 , עין כרמים - תאגיד מים וביוב בע"מ (להלן - עין כרמים) 10 , מי הגליל - תאגיד המים והביוב האזורי בע"מ (להלן - מי הגליל)11 , עין אפק בע"מ (להלן- עין אפק)12, ת.
ר - תאגיד מים אזורי בע"מ (להלן - תאגיד תמר)13 .
וכן במשרד הבריאות וברשות המים בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים ובתאגיד הרי נצרת - מפעלי מים וביוב בע"מ (להלן - תאגיד הרי נצרת).
טיפול התאגידים בקידוחי המים .
רישוי הקידוחים ואישורם .
על פי תקנה 9 לתקנות איכות מי השתייה, אספקת מים ממקור מים מותנית באישור משרד הבריאות.
על פי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח -1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), ועל פי צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג-2013 , מתקן להפקת מים הוא עסק טעון רישוי, לשם הבטחת בריאות הציבור והרשות המקומית הרלוונטית ומשרד הבריאות רשאים לקבוע תנאים להפעלתו.
מנכ"ל התאגיד הוא מר שי פרץ ויו"ר הדירקטוריון הוא עו"ד טל אליהו 7 מספק מים לעיר הרצליה.
מנכ"ל התאגיד הוא מר שאולי אביב וי"ר הדירקטוריוןהוא מר רונן שפירא.
8 מספק מים לערים אשקלון ונתיבות.
ממלא מקום מנכ"ל התאגיד הוא מר שי חזוט ויו"ר הדירקטוריון הוא מר איתמר שמעוני.
9 מספק מים לערים נצרת עילית, עפולה ומגדל העמק.
מנכ"ל התאגיד הוא מר זאב שוורץ ויו"ר הדירקטוריון הוא מר אלי ברדה.
10 מספק מיםלעיר כרמיאל.
מנכ"ל התאגיד הוא מר עוזי אגוזי ויו"ר התאגיד הוא מר עדי אלדר.
11 מספק מים לערים סח'נין ועראבה, ולמועצות המקומיות, דיר חנא, נחף, בענה, דיר אל -אסד ומג'ד אל -כרום.
מנכ"ל התאגיד הוא מר מוסטפא אבו ריא ויו"ר הדירקטוריון היא גב' בהאא עתאמנה-אבו ריא.
12 מספק מים לעיר ראש העין.
מנכ"ל התאגיד הוא עו"ד יאיר אברהם, ויו"ר הדירקטוריון הוא מר רזיאל אחרק.
13 מספק מים לערים רמלה, גדרה, קריית מלאכי ולמועצה המקומית בני עי"ש.
מנכ "ל התאגיד במועד הרלוונטי לביקורת היה מר עדי שטרנברג ויו"ר הדירקטוריון היה מר אריה סולומון.
תקנות קידוחי מי השתייה קובעות את התנאים לביצוע והפעלת קידוח מים.
על פי התקנות, לביצוע והפעלה של קידוח נדרש אישור ממשרד הבריאות; משרד הבריאות רשאי לבטל את האישור אם נוכח לדעת כי לא קוימו במקום הקידוח הוראות התקנות, או אם "בשל מצבו, אופן הפעלתו או התנאים סביבו" מי השתייה המופקים מהקידוח מזיקים או עלולים להזיק לבריאות.
אשר לקידוח שהיה בשימוש לפני פרסום התקנות 14, משרד הבריאות יכול לפטור אותו מתחולת התקנות ולדרוש ממחזיק הקידוח לבצע שינויים החיוניים להבטחת איכות מי הקידוח.
בהוראה העוסקת בקביעת אזורי מגן 15 סביב מקום הקידוח (להלן - אזורי המגן) נקבעו אזורי המגן שבהם אסורות בנייה וכן פעילות אחרת העלולה לפגוע במי הקידוח ולזהמם.
מי הרצליה החל לפעול באוקטובר 2009.
בינואר2017 הפעיל מי הרצליה חמישה קידוחי מים.
בכל אחת מהשנים 2015 ו-2016 , הפיקהתאגיד מקידוחי מים שהפעיל16 כ-2.
5 מיליון קוב מי שתייה, שהם כ -24% ו-23% בהתאמה מכמות המים שסיפק ללקוחותיו בשנים אלה באמצעות קידוחים ומקניית מים ממקורות חברת מים בע"מ (להלן-מקורות).
בפברואר 2011 פנה מי הרצליה לעיריית הרצליה בבקשה לקבלת רישיון עסק לקידוחים שהפעיל, לפי חוק רישוי עסקים.
ביולי 2011 קבע משרד הבריאות תנאים לרישיון עסק לכל אחד מהקידוחים של התאגיד.
התנאים כוללים התקנת מערכת חיטוי על-סגולית (מערכת UV)17 בכל קידוח בתוך שנה, נוסף על הכלרה18 של המים בקידוחים; וחיזוק מערכות הביוב באזורי המגן על פי תכנית האב לביוב, כולל הגשת תכניות הנדסיות מפורטות לחיזוק כאמור לאישור משרד הבריאות בתוך שנה והגשת לוחות זמנים ליישומן, שיתפרס על פני חמש שנים.
משרד הבריאות קבע שהתנאים הם חלק בלתי נפרד מרישיון העסק, וכי תקפות רישיון העסק מותנית בקיומם.
14 על קידוח שהיה בשימוש לפני פרסום תקנות הקידוחים חלות הוראות מעבר הקבועות בתקנה 16.
15 גודל אזורי מגן- שטח מסביב למקום קידוח.
אזור מגן א': באקוויפר חולי - שטח ברדיוס של 10 מ' ממקום הקידוח; באקוויפר סדוק- שטח ברדיוס של 20 'מ' ממקום הקידוח.
אזורי מגן ב ו-ג' הם רחוקים יותר ונקבעים בהתאם לנתוני הקידוח.
ברוב הזמן באמצעות שישה קידוחים 17 UV )(אולטרה ויולט- מערכת המחטאת את המים מגורמי זיהום מיקרוביאליים באמצעות קרינת אור.
18 כדי למנוע תחלואה מזיהום מיקרוביאלי מחייבות התקנות את ספק המים לחטא באופן קבוע ורצוף את מי השתייה שהוא מספק, באופן שהמים יכילו כלור פעיל בריכוזים קבועים, או חיטוי אחר שאישר משרד הבריאות.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |751 .
מערכת חיטוי על-סגולית בקידוח אחד בלבד ולא הגיש .
תכניות הנדסיות לחיזוק מערכת הביוב באזורי המגן של הקידוחים בביקורת נמצא כי מי הרצליה התקין מערכת חיטוי על-סגולית בקידוח "בן שפר" בלבד, וכי בארבעה קידוחים אחרים שהפעיל לא הותקנה מערכת חיטוי כאמור.
כמו כן התאגיד לא הגיש תכניות הנדסיות לחיזוק מערכת הביוב באזורי המגן של הקידוחים ולוחות זמנים לביצוען, בניגוד לתנאים שקבע משרד הבריאות לרישיון העסק.
נמצא כי באוקטובר 2015 ביצע התאגיד סקר תברואי סביבתי19 לגבי שלושה קידוחים (בן שפר, נווה עמל ושביב), וכי בדצמבר 2016 ביצע סקר לגבי עוד שלושה קידוחים (בן גוריון, דוד המלך ומסילה).
מהסקרים עלה שבאזורי המגן של כל הקידוחים עוברים קווי ביוב שיש בהם פוטנציאל לזיהום.
אשר לשלושה קידוחים (מסילה, נווה עמל ושביב) נמצא שפ וטנציאל הזיהום הוא בינוני -גבוה, דבר המחייב מעקב והתערבות.
המלצות הסקר כללו הכנת תכנית שנתית להחלפה של קווי הביוב באזורי המגן של הקידוחים או לשדרוג קווי הביוב או להוצאתם.
בביקורת תברואית שביצע משרד הבריאות ביולי 2016 לפי תקנות הקידוחים, נמצא כי באזור המגן ש ל קידוח שביב קיימת צנרת ביוב של מתנ"ס קהילתי.
משרד הבריאות דרש ממי הרצליה למגן צנרת ביוב זו ולהגיש לאישורו תכנית לפני ביצוע המיגון.
בספטמבר 2016 הודיע מי הרצליה למשרד הבריאות כי על פי תכנית העבודה שלו לשנת 2017 יוחלף כל קו הביוב הציבורי ברחוב רביבים, וכן יוחלפו קווי הביוב הפרטיים הסובבים את קידוח שביב.
באפריל 2017 הודיע מי הרצליה למשרד מבקר המדינה כי עם השלמת התכנון וקבלת האישורים הדרושים יוחל במיגון קו הביוב.
אשר לקבלת רישיון עסק לקידוחים מסר מי הרצליה כי הוא מודע לחובתו לעמוד בכל התנאים שייקבעו ברישיון עסק כאמור, לרבות התנאים שקבע משרד הבריאות.
, לאחר סיום ביצוע הביקורת, התאגיד קיבל רישיון עסק לקידוחי המים בביקורת נמצא כי מי הרצליה לא פעל למיגון צנרת הביוב באזור המגן של קידוח מי השתייה שביב, על אף דרישות משרד הבריאות מיולי 2011 ועל אף ממצאי הסקר התברואי מאוקטובר 2015.
הדבר עלול לפגוע באיכות מי הקידוח ולגרום לזיהומם.
עוד נמצא כי מי הרצליה סיפק מים מהקידוחים במשך כשבע שנים ללא רישיון עסק; רישיון זה התקבל כאמור רק במאי 2017.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי עליו להחיש את פעולותיו למיגון צנרת הביוב באזורי המגן ולקיים את כל התנאים שקבע משרד הבריאות ברישיון העסק, כדי להבטיח את איכות מי הקידוחים ולשמור על בריאות הציבור.
19 תכליתו של הסקר הסביבתי היא בחינת הפוטנציאל לזיהום קידוחי מי השתייה של התאגיד ובמידת הצורך גיבוש המלצות למניעת זיהום עתידי.
מי חדרה החל לפעול בספטמבר 2008 .
בינואר2017 הפעיל התאגיד חמישה קידוחי מים.
בכל אחת מהשנים 2015 ו-2016 , הפיקהתאגיד מקידוחי מים שהפעיל כ-2.
7 מיליון קוב מים, שהם כ -37% וכ-34% בהתאמה מכמות המים שסיפק ללקוחותיו בשנים אלה באמצעות הקידוחים ומקניית מים ממקורות.
נמצא כי לאחד מחמשת הקידוחים, קידוח המשטרה20, שהוקם והיה בשימוש בתקופה שלפני פרסום תקנות הקידוחים, לא נתן משרד הבריאות אישור הפעלה לפי תקנות אלה (או פטור מתחולת התקנות).
כבר ביוני 2012 הודיע משרד הבריאות למי חדרה על מפגעים באזורי המגן של קידוח המשטרה, הכוללים קו ביוב המשיק לאזור מגן א'.
נוסף על כך, ביולי 2015 ביקש משרד הבריאות מהתאגיד לבצע ולמסור לו סקר תברואי21 לגבי כל אחד מהקידוחים , כנדרש בתקנות איכות מי השתייה.
הסקר היה אמור ל כלול פירוט של ה מפגעים באזורי המגן, ובכלל זה שוחות ביוב וקווי ביוב.
כאמור, ביצוע סקר תברואי הוא תנאי מקדים לאישור משרד הבריאות למתן רישיון עסק.
עד מועד סיום הביקורת לא אישר משרד הבריאות את הפעלת קידוח המשטרה.
נמצא כי למרות ההודעה של משרד הבריאות למי חדרה ביוני 2012 , רק בדצמבר 2015 הסיט התאגיד את קו הביוב המשיק לאזור מגן א'.
זאת ועוד, רק באפריל2017 , לאחר מועד סיום הביקורת, מסר התאגיד למשרד הבריאות סקר תברואי לגבי קידוח המשטרה, ועקב כך טרם אושרה הפעלת הקידוח.
משרד מבקר המדינה מעיר למי חדרה כי שיהוי של כשלוש שנים וחצי בהסטה של קו הביוב מאזור המגן של הקידוח מנוגד לכללי מינהל תקין.
עוד העיר משרד מבקר המדינה למי חדרה על שסיפק מים מהקידוחים במשך שמונה שנים ללא רישיון עסק בניגוד לחוק, ועל שסיפק מים מקידוח המשטרה בלי שקיבל ממשרד הבריאות אישור להפעלת קידוח זה.
על מי חדרה למלא את כל דרישות משרד הבריאות בעניין הפעלת הקידוח ולקבל את אישורו להפעלה.
משרד מבקר המדינה העיר גם לעיריית חדרה כי היה עליה לנקוט צעדים למניעת הפעלתם של קידוחי המים ללא רישיון עסק , כנדרש בחוק , כדי להבטיח את איכותם של מי הקידוחים ובריאות הציבור.
מי חדרה השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי השלים את הטיפול במפגעים באזורי המגן של כל הקידוחים שהוא מפעיל, ובכלל זה את הטיפול בקווי הביוב שבאזורים אלה, בהתאם לדרישות משרד הבריאות.
עוד ציין מי חדרה כי השלים את ביצוע הסקר התברואי ומסר אותו למשרד הבריאות לקבלת אישורו וכן .
20 לפי סקר נכסי מים וביוב משנת 2008 , קידוח משטרה הוקם בשנת 1956, מבנה הקידוח שוקם בשנת 1994, והציוד של הקידוח שוקם בשנת 2003.
21 במאי2015 הגיש התאגיד תכנית מפורטת להקמת מתקן טיוב לקידוח המשטרה, שכללה סקר תברואי ראשוני.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |753 .
כי באפריל 2017 פנה למחלקת רישוי עסקים בעירייה בעניין מתן רישיונות עסק לקידוחים.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי מי חדרה פעל למילוי דרישותיו בעניין קידוח המשטרה.
משרד הבריאות הוסיף כי קיבל את הסקר התברואי המלא בעניין קידוח המשטרה רק ב- 23.
17 , ועל כן טרם אושר הקידוח באופן רשמי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמי חדרה כי עליהם לקבוע מנגנון ודרכי פעולה לטיפול במפגעים המצויים באזורי המגן בפרק זמן קצר יותר, לשם הבטחת איכותם של מי השתייה המופקים מהקידוחים.
שימור יכולת ההפקה של מי שתייה מקידוחים באמצעות הקמת מתקני טיוב22 .
להפקת מי שתייה מקידוחים ולטיובם של מים שנפסלו לש תייה יש חשיבות רבה, מאחר שהפקה וטיוב כאמור מגדילים את היצע המים; מרחיקים זיהומים ממקור ות המים ומונעים את התפשטותם; משמרים את יכולת ההפקה ממקורות מים טבעיים; מגבירים את אמינות אספקת המים, ובכלל זה את אמינות האספקה במצבי חירום.