HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
OECD (2012), "Debt and Macroeconomi c Stability", OECD Economics Department Policy Notes , No.
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בשל ההטרוגניות הרחבה במגזר משקי הבית.
מ הבחינה הזו ניתוח באמצעות אינדיקטורים הנשענים על נתונים ברמת המיקרו יסייע בזיהוי רגישויות בתוך המגזר24.
מסקירת הנתונים והמידע על חובות משקי הבית והרגלי נטילת האשראי בישראל עולה, כי במאזן הלאומי25 שמפרסמת הלמ"ס מפורטים כל הנכסים וההתחייבויות של מגזרים שונים במשק, לרבות משקי בית.
אולם הנתונים כלליים מאוד ואינם מאפשרים ניתוח ברמת משק הבית היחיד.
פרסום שנתי נוסף של הלמ"ס הוא סקר הוצאות משק בית, אך הנתונים הנאספים בו על אשראי וחובות משקי הבית חלקיים בלבד, ונאספים נתונים על ההלוואות לדיור בלבד.
מפגישה של עובדי הביקורת עם נציגי הלמ"ס ביולי 2014 עולה כי הוחלט שסקר הוצאות משק הבית אינו המסגרת המתאימה לחקירת חיסכון ועוש ר של משקי בית; זאת, בין היתר, מפני שסקר זה ארוך ומורכב, והוספת שאלות בנושא זה תכביד על המשפחה הנסקרת, דבר העלול להוביל לחוסר שיתוף פעולה מצדה26.
נוסף על כך, הוספת נושא החיסכון לסקר השוטף לא תאפשר ירידה לפרטים ותאלץ את הסוקרים לשאול שאלות גדולות ומקיפות .
בשנת 2004 , ,בעקבות בקשה של בנק ישראל לבחינת הכנסות והוצאות ריבית של משק הבית נעשה בלמ"ס מבחן מוקדם 27 בסקר הוצאות משק הבית, אשר ש ונתה בו שאלת ההלוואות ומשכנתאות לדיור, נוספו בו שאלות על הלוואות שאינן לדיור ועל משיכת יתר בחשבון העו בר ושב, וכן נוסף פירוט בשאלה על הכנסות מריבית על פיקדונות.
תוצאות המבחן הצביעו על נכונות הנשאלים לשתף פעולה בשאלות הקשורות לריבית ולחשבונות הבנק .
אולם הבעיה המרכזית שעלתה הייתה שהנדגמים הפגינו הבנה מועטה, בלבול, חוסר ידע ואי -הכרה של המונחים, ובגינם התקשו לענות על שאלות הריבית.
הלמ"ס הכ ינה במרץ 2008 מסמך בנושא "סקירת החיסכון בלמ"ס והצעה לפיתוח הנושא בעתיד", והגישה אותו למשרד האוצר.
המסמך הציג כמה אפשרויות העומדות בפני הלמ"ס לחקירת נושא החיסכון: 1 .
הוספת שאלות על חיסכון לסקר הוצאות משק הבית לאחר שאלות ההכנסות ; 2 .
הוספת נושא החיסכון לפרק המתחלף בסקר החברתי; 3 .
סקר חיסכון/עושר נפרד.
הלמ"ס נימקה את היתרונות והחסרונות של כל אפשרות.
נמצא כי משנת 2008 לא קידמו משרד האוצר והלמ"ס את נושא איסוף הנתונים בדבר החיסכון והחובות של משקי הבית, למרות החשיבות שבאיסופם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאז בוצע המבחן המוקדם עברו יותר מעשר שנים, שבהן חלו שינויים בסביבה הטכנולוגית ואולי אף באוריינות הפיננסית של הנסקרים.
לכן מן הראוי שהלמ"ס תקדם הכנת תשתית לבניית סקר ייעודי לאיסוף נתונים על חיסכון ועושר (וחובות) של משקי הבית.
24 כדי להעריך את הסיכונים המאקרו-כלכליים הנובעים מנטל החזר החוב, יש לבצע ניתוחים לפי פילוחי הכנסה וגיל בעלי החוב.
לדוגמה, עבור משקי בית בעלי הכנסה נמוכה, זעזועי ריבית וזעזועי הכנסה עשויים להתבטא בלחץ כספי גדול יותר, כיוון שמשקי בית אלו נוטים להתאפיין ביחסי חיסכון נמוכים יותר, והם ככל הנראה גם בעלי ביטחונות ורזרבות כספיות מצומצמים.
25 המאזן הלאומי מפרט את הנכסים וההתחייבויות של כל סקטור מוסדי במשק ושל המשק כולו בנקודת זמן נתונה.
26 במשך השנים הוצאו מסקר הוצאות משק הבית שאלות בנושאי חיסכון בשל תחושת ההכבדה על המשפחות ובשל מיעוט המשיבים.
מטרת המבחן המוקדם הייתה בדיקת נוסח השאלות החדשות שייכנסו לסקר הוצאות משק הבית המבחן התקיים במשך חודש וכלל 106 .
שאלונים הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 71 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
היבטים צרכניים בתחום ההלוואות למשקי בית .
קיימים הבדלים ניכרים בין מדינות העולם במערכי הפיקוח והרגולציה שהקימו להגנת הצרכן בתחום הפיננסי.
יש מדינות, כדוגמת אנגליה וארצות הברית, שבהן הגנה זו נמצאת באחריות רגולטור נפרד וייעודי, ובמדינות אחרות אין רגולטור ייעודי לתח ום זה.
בעקבות המשבר הכלכלי העולמי ולאחר תהליך הפקת לקחים שמסקנותיו הצביעו על היעדר הגנה מספקת לצרכן, חוקק בארצות הברית חוק 28 שמטרתו להעמיק את הפיקוח על הגופים הפיננסיים הפועלים בשוק הכספים וההון האמריקאי, ולהביא למצב שבו כל הגופים הפועלים בו יהיו מפוקחים.
מכוח החוק הוקמה רשות חדשה להגנת הצרכן בתחום הפיננסי29 שתפקידה לפקח על שוק המשכנתאות, כרטיסי האשראי ומכשירים פיננסיים אחרים.
באנגליה הוקמה באפריל 2013 רשות להתנהלות פיננסית 30 שתפקידה לפקח על פעילות חברות המספקות שירותים פיננסיים, ביניהם אשראי לצרכנים.
ה- OECD בשיתוף עם ה - Financial Stability Board31 , פורום ה -20-G32 וארגונים בין - לאומיים נוספים מקדמים בשנים האחרונות יוזמות לשיפור ההגנה הפיננסי ת על צרכנים; זאת מתוך הבנה שיצירת אמון וחיזוק ביטחונם של ה צרכנים בשווקים הפיננסיים יקדמו יעילות ויציבות במשק.
ה גידול המהיר בשימוש של הציבור בשירותים פיננסיים בשנים האחרונות הצביע על הצורך בחיזוק ה רגולציה הפיננסית ובקידום החינוך הפיננסי כדי להגן על ה צרכן33.
בשנת 2008 קבע האיחוד האירופי דירקטיבה 34 בנושא האשראי הצרכני שמטרתה להביא להרמוניזציה ברגולציה בנוגע למתן אשראי צרכני בין חברות האיחוד ולהגביר את התחרותיות והשקיפות.
באוקטובר 2011 פרסםפורום ה -20-G עשרה עקרונות35 בנושא ההגנה הפיננסית על הצרכן.
גם הבנק העולמי תומך במגמת ההגנה על הצרכנים בתחום הפיננסי, ובשנת 2012 פרסם דוח המפרט שורה של שיטות עבודה האמורות לשמש את המדינות ככלי אבחון מקיפים שיסייעו לבחון את הרגולציה שלהן ל הגנת הצרכנים בתחום הפיננסי, להשוות את תפקודה ביחס לשאר מדינות העולם ולאתר בעיות בה.
בישראל חקיקה צרכנית הכוללת חוקים, תקנות וצווים.
החוק הצרכני העיקרי הוא חוק הגנת הצרכן, התשמ"א - 1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן), העוסק בין השאר באיסור על הטעיה וניצול מצוקה של צרכנים, ונקבעו בו מדרג עונשין וקנסות לפי חומרת העברה וכן אמצעים מינהליים ועיצומים כספיים.
28 Dodd Frank Act - החוק אושר על ידי הנשיא ביום 21.
29 Bureau of Consumer Financial Protection.
30 Financial Conduct Authority.
31 ארגון הכולל את ה -G20 כלכלות הגדולות, את חברי ארגון ה -FSF ואת ה -.
European Commission 32 פורום שחברים בו שרי האוצר ונגידי הבנקים המרכזיים של 20 כלכלות (19 מבין הכלכלות הגדולות בעולם, וכן האיחוד האירופי).
The World Bank, Good Practices for Financial Consumer Protection , June 2012 .
Directive 2008/48/Ec of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on Credit Agreements fo r Consumers and Repealing Council Directive 87/102/EEC .
G20 High -level Principles on Financial Consumer Protection , October 2011 .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 במבנה הרגולציה הקיים בישראל אין רגולטור אחד שההגנה על הצרכנים בהיבט הפיננסי היא באחריותו הבלעדית.
הגופים הממשלתיים האמונים על הגנת הצרכן הם הרשות להגנת הצרכן - רשות אסדרה ממשלתית בעלת סמכויות מינהליות ופליליות, שתפקידה לאכוף את הוראות החקיקה הצרכנית; והמועצה לצרכנות - חברה ממשלתית שמטרתה הגנה על הצרכנים ושמירה על זכויותיהם.
יוצא שגם הרשות להגנת הצרכן וגם המועצה לצרכנות אינן מטפלות בתחום הפיננסי, שבאחריות בנק ישראל ומשרד האוצר.
בשנת 2014 הוחלט בישיבת דירקטוריון של המועצה לצרכנות כי לאור שיקולי תקציב ותעדוף בטיפול בתלונות, המועצה לא תטפל בנושאים שיש להם רגולטור מובהק.
יצוין כי חוק הגנת הצרכן אינו חל על תאגידים בנקאיים או חברות ביטוח 36 , מאחר שבבנק ישראל ובאגף שוק ההון יש מחלקות לפניות הציבור שאמונות על הטיפול בפניות לקוחות של גופים אלו.
תחרותיות שוק האשראי למשקי הבית אחד התנאים ההכרחיים לקיומה של תחרות משוכללת בכל שוק היא שקיפות מלאה.
כאשר יש א-סימטריה של מידע , לצד שבידיו המידע הרב יותר יש יכולת ו תמריץ לגבות מחיר גבוה בעסקאות עם הצד בעל המידע המועט יותר, דבר העלול לגר ום למצב של כשל שוק 37 ,.
למשל כדי להעמיד אשראי צריך ספק האשראי להכיר את הלווה ולדעת מהי רמת הסיכון שבהעמדת ההלוואה.
הגופים המחזיקים במידע הרב ביותר על משקי הבית הלווים הם הבנקים המצויים בקשר רציף איתם.
עבור כל בנק או ספק אשראי אחר, העמדת אשראי בהיעדר מידע על הלווה היא צעד מסוכן, ולפיכך המלווה ידרוש ריבית גבוהה יחסית על ההלוואה.
הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי (ועדת טרכטנברג), שהגישה את המלצותיה לממשלה באוקטובר 2011 , ניתחה ענפים מרכזיים במשק שבהם סברה כי קיימים כשלים וחסמי תחרות, ביניהם ענף הבנקאות 38 .
הוועדה מצאה כי מערכת הבנקאות בישראל ריכוזית מאוד, וציינה כי "מורכבות המוצר הבנקאי, הקושי באיסוף מידע עבור הלקוחות והאינפורמציה הא-סימטרית בין הבנקים באשר להיסטוריית האשראי של הלקוח פועלים כולם להפחתת עוצמת התחרות בין הבנקים ".
לצורך קידום התחרות בין הבנקים המליצה הוועדה " להקים ועדה שתציע פתרונות לפישוט המוצר הבנקאי, להעצמת כוח המיקוח של הלקוחות ולהקמת 39Credit Bureaus .
", במגזר משקי הבית והעסקים הקטנים בדצמבר 2011 מינונגיד בנק ישראל דאז ושר האוצר דאז צוות בין-משרדי בראשות המפקח על הבנקים, מר דוד זקן, לבחינת הגברת התחרותיות במערכת הבנקאית40 (להלן- הצוות או ועדת זקן) .
מטרת הצוות היית ה להמליץ על אמצעים ומהלכים להגברת התחרותיות בשוק הבנקאות הישראלי ב מגזרי משקי הבית והעסקים הקטנים.
להלן מקצת הצעדים שהצוות המליץ עליהם בתחום האשראי למשקי הבית: .
36 סעיף39 (" :לחוק קובע כי הוראותיו לא יחולו על שירות הניתן בידי אחד מאלה1 ) תאגיד בנקאי כמשמעותו בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), תשמ"א - 1981( ;2 ) מבטח או סוכן ביטוח כמשמעותם בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תשמ"א- 1981.
" 37 ,כשל שוק הוא מונח בכלכלה המתאר מצבים שבהם אין מתקיימת הנחת היסוד של כלכלת שוק שלפיה כוחות השוק עצמם ומנגנוני ההיצע והביקוש יובילו בהכרח להקצאת המשאבים היעילה ביותר ולאספקה המיטבית של מוצרים ושירותים.
פעמים רבות כשל השוק נובע מיתרון מסוים של פרטים בעלי אמצעים על שאר הפרטים בשוק.
38 'ראו דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, עמ188 .
39 על Credit Bureaus .
ראו להלן 40 הצוות פרסם דוח ביניים ביום 16.
12 ואת המלצותיו הסופיותהגיש לשר האוצר ולנגיד בנק ישראל ביום 19.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 73 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פרסום שיעורי הריבית בפועל והגברת הנגיש ות למידע לצורך השוואה: הצוות מצא כי התאגידים הבנקאיים אינם נוהגים לפרסם טבלאות המפרטות את שיעור הריבית התעריפית למתן אשראי, כדוגמת אלו הקיימות עבור פיקדונות 41 .
הצעות התאגידים הבנקאיים למתן אשראי הן פרטניות ונגזרות ממאפייניו הייחודיים של הלקוח.
כדי להגביר את יכולת ההשוואה של הלקוח המליץ הצוות לחייב את התאגידים הבנקאיים לפרסם מידע על שיעורי הריבית על אשראי ועל פיקדונות הנהוגים בפועל, בכל אחד מהתאגידים הבנקאיים, עבור מוצרים סטנדרטיים של אשראי ופיקדון.
המידע יפורסם באופן שיאפשר ללקוח להשוות בין התאגידים.
כדי ליי שם המלצה זו התבקשו תיקון של הוראות חקיקה ראשית ומתן סמכות למפקח על הבנקים לפרסם מידע כאמור, ולכן נוסחה הצעה לתיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 19 ), התשע"ג- 2013.
משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרץ 2015 (להלן- תשובת משרד המשפטים) כי החקיקה היא בתחום אחריותו של משרד האוצר.
נמצא שעד מועד סיום הביקורת - מאי 2015 - טרם הושלם הליך תיקון החקיקה ולכן לא יושמה המלצת הצוות ממרץ 2013 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר, בשיתוף בנק ישראל ומשרד המשפטים, לפעול להשלמת החקיקה בהקדם, שכן היא ת גביר א ת שקיפות התאגידים הבנקאיים כלפי לקוחותיהם , ת תרום להגברת התחרות בתחום האשראי ותשפר את כוח המיקוח של הלקוחות מול הבנקים.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת וציין כי "קידום הנושא יימשך והוא נכלל בתכניות העבודה של הפיקוח על הבנקים".
עוד מסר כי טיוטת התיקון לחוק "עברה את הליכי ההתייעצות הנדרשים לפי פקודת הבנקאות.
קידום הנושא מתעכב עקב פיזור הכנסת.
במקביל לקבלת ההסמכה בחוק, הוראת דיווח מתאימה נמצאת בשלבי הכנה".
מתן מידע בידי הלקוח באמצעות יצירת "תעודת זהות בנקאית": תעודת הזהות הבנקאית היא דוח המפרט את כלל הנכסים וההתחייבויות של הלקוח, את סך ההכנסות וההוצאות שלו ואת דירוג האשראי שנתן לו הבנק.
הצוות המליץ כי תאגידים בנקאיים ישלחו ללקוחות דיווח מרוכז תקופתי כאמור, באופן יזום42.
בנובמבר 2014 פרסם המפקח על הבנקים חוזר 43 המחייב את התאגידים הבנקאיים להציג בחשבון המקוון של כל לקוח דוח על כלל נכסיו והתחייבויותיו בתאגיד.
הדוח יפורסם בהתאם לנוסח ולמבנה שקובעת ההוראה, יוצג עד 28 בפברואר כל שנה ויפרט את נתוני השנה הקלנדרית החולפת.
בחוזר צוין כי לאחר גיבוש צעדים משלימים שיבטיחו א ת ההגנה על המידע של הלקוחות, בכוונת המפקח להורות לתאגידים הבנקאיים לשלוח ללקוחותיהם גם את דירוג האשראי הפנימי שנתנו להם.
41 בהתאם להוראות הרגולציה הקיימת, נדרשים התאגידים לפרסם על גבי לוח בסניף מידע בנושא שיעורי הריבית המזעריים על פיקדונות שהתקופה לפירעונם אינה עולה על שנה.
ביחס למסגרת אשראי בחשבונות עו"ש מחויבים התאגידים להודיע על כל שינוי במרכיבי עלות האשראי, כדוגמת שינוי הריבית הבסיסית והשיעור המרבי על תוספת סיכון.
ראו סעיפים 14 ו-19 לכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת מסמכים), התשנ"ב- 1992.
42 'דוח ועדת זקן, עמ 94-93 .
43 חוזר מס' ח-06 - 2440 מיום 19.
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נמצא כי עד מועד סיום הביקורת- מאי 2015 - טרם גיבשו הפיקוח על הבנקים ומשרד המשפטים את הצעדים המשלימים שיבטיחו הגנה על המידע של הלקוחות.
לכן טרם ניתנה הוראת המפקח שתאפשר ללקוחות לקבל את דירוג האשראי הפנימי שלהם בתאגיד הבנקאי, כחלק מתעודת הזהות הבנקאית.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי בחוזר לא נכללה דרישה לפירוט דירוג האשראי הפנימי, "נוכח ביקורת חריפה מצד ארגונים חברתיים ומצד ועדת הכלכלה של הכנסת.
יחד עם זאת, הבנקים נדרשו להיערך מיכונית להכללתו של הדירוג הפנימי בעתיד.
עמדת הפיקוח על הבנקים היא שיש מקום לגלות ללקוח מהו דירוגו הפנימי בבנק, אולם כאמור, קיימת מחלוקת עקרונית על התועלת שבו לעומת החששות לפגיעה באוכלוסיות חלשות - מחלוקת שלא נפתרה עדיין".
בתשובת משרד המשפטים נמסר כי בהמשך לדיון שהתקיים בוועדת הכלכלה ב- 18.
13 ובו הוצגה תעודת הזהות הבנקאית, פנה בנק ישר אל למשרד בבקשה לאסור על מסירת ציון הדירוג שמופיע בתעודת הזהות הבנקאית לצדדים שלישיים שאינם גורמים פיננסיים רלוונטיים.
עוד נמסר: "איסור על מסירה בהסכמה של מידע מלקוח לאדם שביקש את המידע .
חוק הגנת הפרטיות כולל איסור על פגיע ]ההדגשה במקור [ מעלה סוגיות מורכבות ה בפרטיותו של אדם שלא בהסכמתו, ובכלל זה איסור על מסירת מידע ושימוש בו שלא למטרה שלשמה נמסר.
לאור הוראות רחבות אלה, נמצא כי אין מקום ליצור הוראה ספציפית בחוק הגנת הפרטיות שתחול דווקא על מידע מסוג זה, לעומת מידע פיננסי אחר או סוגי מידע אחרים שיש על הלקוח.
בהתאם להוראות החוק, המידע האמור כלול בהגדרת 'מידע רגיש' המוגן על פי חוק".
משרד המשפטים מסר כי הציע לבנק ישראל כמה אפשרויות: להגדיר באופן מפורש את תכליות השימוש בתעודת הזהות הבנקאית ומיהם המורשים להשתמש בה (על התעודה עצמה או בחקיקה חדשה של משרד האוצר); לקבוע באמצעות חקיקה חדשה (של משרד האוצר) כי אין להשתמש בתעודת הזהות הבנקאית אלא לצרכים שיוגדרו בחוק; לבחון שימוש בתשתית טכנולוגית שתצמצם את החשש מפני שימוש לרעה בתעודת הזהות הבנקאית.
משרד המשפטים הוסיף: "מכל האמור לעיל עולה כי עוד ביולי 2014 משרד המשפטים מיצה מבחינתו את הטיפול בנושא מול בנק ישראל, והעביר לבחירתו מספר אפשרויות פעילות לצמצום השימוש לרעה בתעודת הזהות הבנקאית ולהבטחת ההגנה על המידע של הלקוחות.
המשרד הבהיר כי יהיה מוכן לבחון אפשרויות נוספות לבקשת בנק ישראל, אלא שבנק ישראל לא ביקש לבחון אפשרויות נוספות עד למועד זה".
בנק ישראל מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2015 כי לנוכח החששות הנוגעים להגנת הפרטיות שהועלו בוועדת הכלכלה של הכנסת, החליט הפיקוח על הבנקים שעד שיינקטו צעדים משלימים לא יפורסם נתון דירוג האשראי הפנימי של הלווה בדוח השנתי.
הבנק הוסיף כי "לאור חשיבות משלוח מידע מרוכז ללקוח, ובכלל זה מתן אפשרות ללקוח לשפר את תנאי האשראי שלו.
שלא לעכב את פרסום הדוח השנתי (לא כולל נתון הדירוג), ולהמשיך בקידום הצעדים המשלימים במקביל.
בין הצעדים המשלימים אשר נבחנו, היה ביצוע תיקוני חקיקה אשר יתנו מענה לחשש מפני שימוש לרעה במידע.
כמו כן, פעל יו"ר ועדת הכלכלה לקידום יוזמה להקמת קרן סיוע לאוכלוסיות חלשות, אולם הטיפול בנושא זה התעכב בשל פיזור הכנסת.
לנוכח הערת המבקר ותגובת משרד המשפטים נבחן מחדש את אופן יישום ההמלצה בדבר מסירת דירוג האשראי הפנימי ללקוח במסגרת הדו"ח השנתי המרוכז".
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 75 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 על משרד המשפטים ובנק ישראל לפעול ללא דיחוי לגיבוש הצעדים המשלימים שיבטיחו הגנה על המידע של הלקוחות ויאפשרו ללקוחות לקבל את דירוג האשראי הפנימי שלהם בתאגיד הבנקאי כחלק מתעודת הזהות הבנקאית.
שכלול המידע על לווים ( Credit Bureau :) בשנת 2002 חוקק לראשונה חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב- 2002 (להלן- חוק נתוני אשראי), המאפשר שיתוף של נתוני אשראי מסוימים בין גופים באמצעות יצירת מסגרת משפטית שלפיה חברות פרטיות ("לשכות האשראי") רשאיות לאסוף נתוני אשראי על יחידים ולמסור אותם.
החוק נמצא בתחום אחריותו של שר המשפטים, ו מטרתו לאפשר למלווים לזהות טוב יותר את איכות הלווים הפוטנציאליים, לתמחר באופן מדויק יותר את האשראי הניתן ולשפר את ניהול סיכוני האשראי44 .
הצוות מצא כי קיים הסדר שיתוף בנתוני אשראי צרכני בישראל, אולם יעילותו מוגבלת, בפרט לעניין משקי הבית ומגזר העסקים הקטנים45 ,.
המידע שנמסר על פי חוק נתוני אשראי מצומצם כך שלא מתקבלת תמונה אמתית של מצב הלקוח.
המידע גם אינו עדכני, בשל מגבלות בחוק לגבי התנאים או המועדים למסירתו.
בדוח ועדת זקן צוין כי כדי לקדם שינויים הניתנים ליישום בוודאות ובפרק זמן קצר יחסית, הצוות ממליץ להתרכז בהרחבה ושיפור של המידע הנכלל בהסדר השיתוף בנתוני אשראי במתכונת הנוכחית.
בין המלצות הצוות בדבר הרחבת המידע הקיים בלשכות האשראי: הפיכת המידע לעדכני יותר; הוספת נתונים שליליים - למשל מידע על הרשאות לחיוב חשבון שלא כובדו בשל אי-כיסוי מספיק ; והרחבת הנתונים החיוביים המותרים לאיסוף ומסירה - למשל מתן מידע על סוגים נוספים של הלוואות ועדכון המידע כאשר הלקוח תיקן את המעוות (שילם את חובו, נסגר תיק ההוצאה לפועל כנגדו וכ דומה).
באוגוסט 2014 הוקמה ועדה נוספת 46 לבדיקת נושא נתוני האשראי - "הוועדה לשיפור המערכת לשיתוף בנתוני אשראי".
מטרת הוועדה, על פי כתב המינוי, "לפעול לשיפור השיתוף בנתוני אשראי במשק במטרה להגביר את התחרות ולהגדיל את היצע האשראי הקמעונאי, לצמצם אפליה במתן אשראי ולהקטין עלויות אשראי, לקדם התנהלות פיננסית נכונה יותר של הציבור וכן להגביר את היציבות הפיננסית של המערכת הבנקאית".
במאי 2015 פרסמה הוועדה דוח ביניים להערות הציבור.
הרחבת בסיס המידע בלבד אין די בה לאפשר ללשכות האשראי לפתח מודל דירוג אשראי ללקוח, ונדרש בסיס נתונים רחב (תוך שמירה על פרטיות הלקוח).
לכן המליץ הצוות על: 1 .
חיוב התאגידים הבנקאי ים להעביר ללשכות האשראי מידע על פעילות לקוחותיה ן במבנה נתונים אחיד, ללא פרטי הלקוחות ובאופן שלא יאפשר לזהות אותם.
העברת מידע על לקוחות לפי דרישתם באמצעי טכנולוגי.
העברת מידע על דירוג (פנימי) של לווים למלווים פוטנציאליים.
44 יצויןכי לצד התועלת החברתית והכלכלית שבשיפור תחום שיתוף נתוני האשראי, ישנן גם השלכות שליליות אפשריות, כמו פגיעה בפרטיות הלווים, שימוש במידע שלא למטרות שלשמן נמסר, בעיה באבטחת המידע והדרת אשראי מקבוצות אשראי מסוימות.
45 לפי ההסדר הקיים בחוק, נתונים שליליים על פרט נאספים (ונמסרים) ללא הסכמתו, ואילו נתונים חיוביים נאספים (ונמסרים) רק אם הסכים לכך או אם נאספו עליו נתונים שליליים אגב מסירתם.
הסדר זה משפיע על היקף הפרטים וסוג הפרטים שלגביהם קיים שיתוף בנתוני אשראי - מספר הפרטים שלגביהם נאסף ונמסר מידע חיובי הוא מוגבל, וברובם הם מי שנאספו לגביהם נתונים שליליים.
את הוועדה מינו ראש הממשלה מר בנימין נתניהו ושרת המשפטים דאז גב' ציפי לבני 76 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ועדת זקן ציינה כי לצורך יישום ההמלצות בנושא שכלול המידע על לווים החל לפעול צוות בין-משרד י בראשות משרד המשפטים, שבמסגרת פעילותו "ייבחנו פרטי ההמלצות ויישומן ובין השאר, ייקבע הצורך ביישום כל אחת מהן וזאת תוך תיקון חוק שירות נתוני אשראי.
משרד המשפטים יגבש את המתווה ליישום התיקון הנדרש עד לסוף שנת 2013.
" מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי טרם יושמו ה המלצות המתוארות לעיל.
המידע הנמסר ל לשכות האשראי נותר מצומצם, אינו מאפשר להן לפתח מודל סטטיסטי לדירוג אשראי ללקוח ולכן גם אינו מאפשר למלווים פוטנציאליים לקבל תמונה מהימנה על מצבו של הלווה.
המועצה הלאומית לכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה ממרץ 2015 כי לאחר עבודת מטה שביצעו משרד המשפטים והמועצה הלאומית לכלכלה החליטו ראש הממשלה ושרת המשפטים דאז לאמץ את המלצת ועדת זקן והקימו צוות בין-משרדי שיבחן את מכלול הסוגיות.
מאחר שסוגיות כלכליות רבות עומדות להכרעת הצוות, הוחלט כי בראשו תעמוד המועצה הלאומית לכלכלה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי "מטרת הצוות היא לבחון בצורה רוחבית ומעמיקה את האופן המיטבי בו יש לפעול לשיפור השיתוף בנתוני אשראי, באופן החורג מההמלצות הנקודתיות שהועלו בצוות התחרותיות".
המשרד הוסיף כי לא היה נכון לפעול ליישום המלצות ועדת זקן כלשונן, שכן הצוות שהוקם בשיתוף המועצה הלאומית לכלכלה ומשרד המשפטים מבקש לבחון במבט רחב יותר את השינויים הנדרשים בתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים ובנק ישראל לפעול ללא דיחוי לשיפור השיתוף בנתוני אשראי.
עדכון מנגנון תקרת הריבית והחלתו על המערכת הבנקאית: כיום, חוק הסדרת הלוואות חוץ- בנקאיות, התשנ"ג - 1993 (להלן- חוק הסדרת הלוואות חוץ -בנקאיות), חל רק על מלווים שאינם בנקים או תאגידי עזר בנקאיים כמשמעם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א - 1981 .
אחת מהמלצות ועדת זקן היא תיקון מנגנון קביעת תקרת הריבית בחוק הסדרת הלוואות חוץ - בנקאיות, והחלתו גם על התאגידים הבנקאיים47.
סעיף5 לחוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות קובע את תקרת הריבית שניתן לגבות מלווים, אשר נגזרת מהריבית הממוצעת על האשראי הלא צמוד שנותנים הבנקים.
אולם מאז חקיקת החוק בשנת 1993 , צומצם מאוד חלקו של האשראי הניתן באמצעות יתרת חובה בחשבון עובר ושב מסך כל האשראי הלא צמוד.
בתזכיר התיקון לחוק, שהופץ בפברואר 201448 , נכתב כי "צמצום זה יחד עם ירידת ריבית בנק ישראל בשנים האחרונות, הביא לכך שריבית הבסיס לפיה מחושבת התקרה ירדה עם השנים.
כך, ביולי 1993 , שנת חקיקת החוק, עמדה התקרה על 39.
6% ואילו בדצמבר 2012 , עמדה התקרה על 11.
יתר על כן כיוון שחוק זה חל רק על מלווים בשוק החוץ -בנקאי, נוצר מצב שבו המלווים במערכת הבנקאית וחברות האשראי אינם מוגבלים בריבית מרבית לפי החוק; כלומר נוצרת אנומליה .
47 חוק הסדרת הלוואות חוץ -בנקאיות (תיקון מס' 3 ,)) (מלווים מוסדיים, ריבית מרבית ועונשין התשע"ד- 2014.
48 בתזכיר הוצע כי בסעיף7 א לחוק תיקבע הריבית המרבית על פי שיעור ריבית הפיגורים שקובע החשב הכללי בתוספת 12% .
נכון לדצמבר 2014 ריבית זו היא 8.
25% , ובתוספת12% שתזכיר החוק מציע, הריבית המרבית בחוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות עומדת על 20.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 77 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משהריבית ללווים במערכת הבנקאית ובחברות כרטיסי האשראי הינה לעתים גבוהה יותר מהריבית המרבית המותרת בשוק החוץ-בנקאי ללווים מסוכנים יותר, וזאת כאשר עלויות גיוס ההון של המלווים החוץ -בנקאיים הינן גבוהות יותר והמידע המצוי בידם באשר למאפיי ני הלווים קטן יותר".
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי קיבל הערות רבות בנוגע לתזכיר החוק שפרסם בפברואר 2014 וכי הגיע לשלבים סופיים ביותר של הכנת טיוטת החוק, אלא שבסמוך לסיום העבודה פוטרה שרת המשפטים דאז ופוזרה הכנסת נוכח ההחלטה על הקדמת הבחירות.
הוא הוסיף כי בכוונת הדרג המקצועי במשרד להעלות את הנושא בפני שרת המשפטים הנכנסת כדי להעלות את טיוטת החוק לאישור ועדת שרים לענייני חקיקה לאחר שתכונן הממשלה ה-34 , ומיד אחר כך, אם תאושר, להניחה על שולחן הכנסת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים ובנק ישראל לפעול לקידום תיקון תקרת הריבית בחוק הסדרת הלוואות חוץ -בנקאיות ולהחלתה גם על התאגידים הבנקאיים.
חינוך פיננסי חינוך פיננסי הוא מרכיב מרכזי ביכולתו של משק בית לקבל החלטות פיננסיות שמותאמות לצרכיו וליכולתו, והוא כלי משלים לרגולציה להגנת הצרכן.
ה- OECD מגדיר חינוך פיננסי כתהליך שבו צרכנים משפרים את הבנתם לגבי מוצרים פיננסיים ולגבי עקרונות שלפיהם מתנהלים שווקים פיננסיים, באמצעות מידע, הדרכה או ייעוץ אובייקטיבי, ומפתחים מודעות להזדמנויות ולסיכונים פיננסיים ; כל זאת כדי לפתח מיומנות וביטחון עצמי לקבל החלטות מושכלות, להכיר בצורך בסיוע מקצועי ולדעת לאן לפנות לשם כך, ולנקוט פעולות אפקטיביות לשיפור הרווחה הפיננסית האישית של כל צרכן.
התפיסה כי אוריינות פיננסית עשויה להביא להגברת הרווחה החברתית הובילה מדינות רבות לקדם פעילות של חינוך פיננסי, ואת ה - OECD לפרסם הוראות והנחיות שמטרתן קידום הנושא.
בדצמבר 2011 החליטה הממשלה 49 להקים מחלקה לחינוך פיננסי באגף שוק ההון במשרד האוצר, שתפקידה לרכז את נושא החינוך הפיננסי בישראל ולהכין תכנית מדיניות לאומית מקיפה לקידום החינוך הפיננסי ולהגברת האוריינות הפיננסית.
האגף פרסם באוקטובר 2012 מסמך לדיון בנושא "אסטרטגיה לאומית לקידום חינוך פיננסי בישראל" (להלן - המסמך), ובו תיאור מיומנויות ליבה 50 " לחינוך פיננסי, ובהן הפחתת חובות ושימוש מבוקר באשראי ".
בהקשר זה נאמר במסמך כי "בהמשך ישיר להכרת כלי חיסכון והשקעה ומאפייניהם, צמצום חובות ואשראי הם צעדים משלימים להתנהלות פיננסית מושכלת .
6% מהלווים שלקחו הלוואה בשלוש השנים האחרונות העידו כי מטרת ההלוואה הייתה כיסוי חריגה ממסגרת אשראי בחשבונם.
ממצא זה מדאיג במיוחד מאחר שרבים אינם מבינים שחריגה ממסגרת האשראי הינה הלוואה לכל דבר, ולכן אינם עומדים על תנאיה".
על פי המסמך, האסטרטגיה הלאומית שהכין האגף גובשה לאחר עבודת מטה מקיפה, על בסיס ניסיון בין-לאומי ומיפוי המצב הקיים בישראל.
נכתב כי אסטרטגיה זו תהיה "בסיס לתכניות עבודה מפורטות ומפת דרכים לקידום חינוך פיננסי בחמש שנים הבאות, הן של גורמי ממשלה .
50 במסמך צוין כי "התנהלות פיננסית מושכלת מחייבת יכולות בסיסיות, המוגדרות כמיומנויות ליבה".
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שונים והן של גורמים פעילים בחינוך פיננסי במגזרים הפרטי והשלישי ".
עוד נכתב כי מסמך האסטרטגיה יועבר לאימוץ על ידי הממשלה.
נמצא כי מסמך האסטרטגיה הלאומית לקידום החינוך הפיננסי בישראל טרם נידון וטרם אומץ על ידי הממשלה, וכי חלק ניכר מהיעדים שתוארו בו לא מומשו.
משרד מבקר המדי נה רואה חשיבות רבה בקידום החינוך הפיננסי בישראל.
על משרד האוצר לפעול לכך שהמלצות המחלקה לחינוך פיננסי באגף שוק ההון יהפכו להחלטת ממשלה , שתקבע בין השאר תכנית עבודה מפורטת, לרבות יעדים ומשימות ברורים ומדידים ולוחות זמנים ליישומה.
זאת ועוד, על רקע הגידול המתמשך באשראי למשקי הבית, החינוך הפיננסי מצריך תשומת לב ייחודית .
על הממשלה לשקול להעמיק את החינוך הפיננסי לצרכנים בנושאי הפחתת חובות , לקיחת אשראי מבוקר והימנעות מ הלוואות שלא יוכלו לפרוע נוכח מצבם הכלכלי.
משרד האוצר מסר בתשובתו ממרץ 2015 למשרד מבקר המדינה (להל ן - תשובת משרד האוצר): "מחלקת חינוך פיננסי עוסקת בקשת רחבה של נושאים כגון: ניהול תקציב, ניהול חיסכון פנסיוני, שימוש באמצעי תשלום וכיו"ב.
יש להדגיש כי יישום מדיניות לקידום חינוך פיננסי דורש הירתמות של כלל הגורמים העוסקים בנושאים הקשורים להתנהלות הפיננסית של הציבור והקצאת משאבים על-ידם למטרה זו.