HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי ההסכם נחתם לאחר שנים רבות של מחלוקות בדבר האחריות לכיבוי אש בכלי שיט באותן שנים התקיימו דיונים רבים, הוקמה ועדה לבחינת הנושא, וניתנה בעניין חוות דעת של יועץ חיצוני לרשות הנמלים והרכבות, שהפעילה את הנמל לפני הרפורמה שנעשתה בנמלים בשנת 2005 .
לאחר הרפורמה הועברה האחריות להפעלת נמל חיפה לחנ"ח 656 דוח שנתי64א .
לניצול המחצית הראשונה של המימון, ובדצמבר 2012 העבירה חנ"י לנציבות כב"ה את חלקו השני של התשלום24.
חנ"י השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי הסכימה "לפנים משורת הדין, לסייע במימון ביניים להתארגנות שירותי הכבאות לטיפול בכיבוי אש ב כלי שיט", בין היתר כדי "לאפשר לגורמים האמונים על כך להתארגן למציאת פתרון מובנה וארוך טווח".
חנ"י הוסיפה כי סייעה גם "להקמת מתקן ייעודי במכון להכשרה ימית בעכו לתרגול כיבוי אש בכלי שיט", בין היתר כדי "לשפר את המוכנות והידע לטיפול בכיבוי אש בכלי שיט של גורמים הפועלים בתחום הנמל".
יצוין כי ביוני 2012 התריעה רספ"ן25 על ש"ביום פקודה נעמוד בפני אסון אמיתי ללא מענה נאות לנושא, בין אם מדובר באוניית נוסעים שבה אלפי נוסעים או אוניית משא הנושאת מטענים מסוכנים על פוטנציאל ההרס האדיר הטמון בה".
בהסכם נקבע שעל מנת להבטיח את ההיערכות של נציבות כב"ה לכיבוי אש בכלי שיט "ועל מנת להבטיח את כל ההיבטים השונים הנוגעים לעניין זה" תוקם ועדת היגוי מקצועית (להלן - ועדת ההיגוי), שתורכב מנציגי הגופים הנוגעים בדבר26 .
נציב כבאות והצלה ומפקח כבאות ראשי (להלן - נציב כב"ה) מסר בישיבת ועדת ההיגוי בינואר 2011 כי הוא רואה את עבודתה לכיבוי אש ]תורת לחימה[ של הוועדה "כמסגרת מנחה לכיבוי הימי בישראל וכגוף שיכין תו"ל בכלי שיט".
ועדת ההיגוי התכנסה שש פעמים, מינואר 2011 עד פברואר 2012 , אולם מאז ועד מועד סיום הביקורת לא התכנסה.
זאת אף על פי שמטרתו העיקרי ת של ההסכם - היערכות נציבות כב"ה לכיבוי אש בכלי שיט - טרם הושגה, ואף שתורת לחימה בעניין טרם גובשה וטרם אושרה על ידי נציב כב"ה27.
מאז חתימת ההסכם גייסה נציבות כב"ה עובדים ופעלה להכשרתם ככבאים, רכשה ציוד אישי עבורם וקיבלה את מלוא הסכום לצורך היערכות לכיבוי אש בכלי שיט, לפי הנקבע בהסכם.
ואולם נציבות כב"ה עדיין לא גיבשה בפועל במועד סיום הביקורת תורת לחימה לכיבוי אש בכלי שיט, וכב"ה חיפה אינו ערוך לתת מענה לכיבוי אש בכלי שיט בנמל חיפה.
נציבות כב"ה השיבה שההיערכות לכיבוי אש בכלי שיט אינה מלאה.
עם זאת, היא עושה את המיטב "באמצעים הקיימים לתת מענה לאירועים בנמל".
משרד מבקר המדינה בדק את ההכשרה שקיבלו כבאי חיפה, ומצא כי לא נכלל בה לימוד מעמיק של טיפול בדלקות בכלי שיט הנושאים את החומ"ס הנפוצים ביותר בנמל, כמו ברום.
כמו כן, לא התקיימה השתלמות למפקדים של כב"ה חיפה, כמתחייב על פי ההסכם, וכב"ה חיפה לא תרגל תרחיש של דלקה בכלי שיט שונים העוגנים בנמל חיפה (אניות נוסעים, אניות משא ללא חומ"ס ואניות משא הנושאות סוגים שונים של חומ"ס).
24 מהסכום האמור קיזזה חנ"י סך של 1.
675 מיליון ש"ח, שלטענתה חייבת לה כב"ה חיפה בגין "זכות שימוש בקרקע המשמשת לתחנת כיבוי".
25 מכתב שכתב מנהל רספ"ן מר יגאל מאור למנכ"ל משרד התחבורה מר עוזי יצחקי ב- 25.
26 הוועדה שהוקמה על פי כתב מינוי של נציב כב"ה מורכבת מהנציגים האלה: נציג נציבות כב"ה- שהוא היו"ר, מפקדי כב"ה חיפה, איגוד ערים אזור אשקלון-אשדוד שירותי כבאות ואיגוד ערים אזור אילת-אילות שירותי כבאות, נציגי רספ"ן, חנ"י, חנ"ח, חברת נמל אשדוד בע"מ וחברת נמל אילת בע"מ.
27 יצוין כי בינואר 2012 הוכנה טיוטה של רשימת הציוד והאמצעים הנדרשים לכיבוי אש בנמלים כמצע לדיון בוועדת ההיגוי, אולם טיוטה זו לא אושרה.
חברת נמל חיפה בע"מ 657 .
מנכ"ל הרשות לחינוך והכשרה ימיים השיב בפברואר 2013 כי הכשרת כבאים לכיבוי אש בכלי שיט נעשית ברשות על פי תכנית שסוכמה בינה ובין נציבות כב"ה, וכי עד מועד סיום הביקורת קיים כב"ה חיפה שתי השתלמויות לכבאים.
כמו כן נקבעו תאריכים להשלמת השתלמויות לכלל הכבאים, לרבות קורס מפקדים, האמורות להסתיים עד מאי 2013 .
עוד הוסיף מנכ"ל הרשות בתשובתו כי בחוברת הלימוד לכבאי שהוכנה ברשות נכלל פרק העוסק בחומ"ס , אולם נוכח הערות משרד מבקר המדינה הוא הנחה את צוות ההדרכה ברשות "להרחיב בהדרכות לכבאי נמל חיפה בנושא הסכנות ודרכי הטיפול בשריפות בהן מעורבים חומרים מסוכנים ובעיקר ברום".
נציבות כב"ה השיבה ש-48 כבאים עברו הכשרה בסיסית ברשות לחינוך והכשרה ימיים, וכי "נדרש להקנות לצוותים הפועלים ידע נרחב בנושא.
תגובש תוכנית סדורה, מגוון של אימונים משותפים, סיורים והכרות מוקדמת עם הסיכונים בנמל חיפה על ידי מפקדי ולוחמי חיפה".
]בשירותי כבאות[ האש בש"כ נוסף על כך פירטה נציבות כב"ה בתשובתה את הצעדים הננקטים על מנת לתקן את הליקויים: "1 .
קביעת לוחות זמנים להשלמת התו"ל המשותף לכיבוי אש באוניות2 .
עד השלמת כתיבת התו"ל תיכתב הוראת שעה המסדירה את הפעלת הכוח בעת אירוע חירום.
חנ"ח תידרש להוכיח כשירות ומוכנות לחירום בציוד ואמצעים כפי שיוגדר לה בהוראת השעה.
כתיבת כב"ה ]שיתוף פעולה [ נוהל שת"פ - חנ"ח המסדיר את כלל הפעולות הנדרשות בשיגרה ובחירום של מערך הכבאות אל מול חנ"ח.
עריכת תרגילים עם גורמי חירום נוספים.
עד סוף שנת 2013 יושלמו כתיבת התו"ל, ההכשרות והנוהל בין כבאות חיפה לנמל".
נציבות כב"ה גם הודיעה כי תכין, בשיתוף הוועדה בנציבות כב"ה העוסקת בבטיחות בנמלים, מסמך המפרט את הצרכים המבצעיים הנדרשים למוכנות להתמודדות עם אירוע אש או דליפת חומ"ס בשטחי הנמל ואת הפערים בין הרצוי למצוי בעניין זה.
לדברי נציבות כב"ה, הוועדה תתכנס במהלך חודש אפריל 2013 כדי לקדם את תיקון הליקויים שהועלו בדוח זה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שאין מענה של כיבוי אש בכלי שיט בנמל חיפה, נוכח ממדי האסון הגדולים האפשריים במצב כזה.
על כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם נציבות כב"ה וכב"ה חיפה, ונוסף על כך רספ"ן, חנ"ח וחנ"י, לפעול בדחיפות ובשיתוף פעולה כדי לתת מענה הולם לבעיה.
הפעילות להגברת הבטיחות ולמניעת תאונות עבודה .
בחטיבת התפעול בחנ"ח עובדים כ-800 עובדים.
העבודה כוללת בין היתר הפעלת ציוד מכני הנדסי כבד לשינוע מטענים.
מנתוני חנ"ח עולה כי מספר ימי ההיעדרות של עובדים בשל תאונות עבודה בשנת 2009 היה 2,496 ; בשנת 2010 - 3,777 ; בשנת 2011 - 4,142 ; ובמחצית הראשונה של שנת 2012 - 2,297 ,.
מרבית התאונות אירעו בשל מעידה או החלקה וחלקן אירעו בשל הפעלת ציוד או בשל מטענים.
על פי נתוני חנ"ח, עלות ימי ההיעדרות בשל תאונות עבודה הייתה בשנת 2009 כ-1.
4 מיליוני ש"ח; בשנת 2010 - כ-2.
6 ;מיליוני ש"ח בשנת 2011 - כ-3.
2 מיליוניש"ח; ובשנת 2012 - כ-1.
28 סכומים אלה שולמו לכ-100 עובדים בשנת 2009 ולכ-120 עובדים בשנים 2010 -2011 .
בדיקת תאונות בנמל לוועדת הבטיחות29 ולממונה על הבטיחות בחנ"ח יש סמכויות לבירור "סיבותיהן ונסיבותיהן של תאונות עבודה במפעל ולהמליץ על אמצעים למניעתן"30 .
לבדיקת תאונות בנמל ולהפקת לקחים מהבדיקה יש חשיבות רבה במניעת תאונות בעתיד.
בעקבות ממצאי בדיקה כזאת גם מחליטה חנ"ח אם יש מקום להעמיד לבירור משמעתי עובדים המעורבים בתאונות.
על פי נוהלי חנ"ח, המעורבים באירוע והממונים עליהם לא ישמשו חברים בוועדת בדיקה או בוועדת חקירה פנימית של הנמל.
נמצא כי אין בחנ"ח נוהל הקובע באילו מקרים יעשו את הבדיקה גורמים פנימיים בה, ובאילו מקרים תפנה חנ"ח גם לגורם מקצועי חיצוני.
לדוגמה, בתאונה שאירעה ביולי 2012 נשמט מטען חריג ממנוף, ובנפילתו פגע ברציף, בדופן האנייה שממנה נפרק ובמבנה העגורן (המנוף).
מפקח העבודה שהגיע לזירת האירוע החליט על הוצאת צו בטיחות להפסקת השימוש בעגורן.
לפי מסמכי חנ"ח, "העובדה שלא היו אבידות בנפש הינה בחזקת נס.
שניות ספורות בטרם התרסק המטען אל הרציף עבר באותו מקום ממש רכב ובו נוסעים.
גם עובדים שהיו על הרציף נמצאו מטרים ספורים מהמקום בו פגע המטען בן עשרות הטונות ברציף ובספינה".
ממסמכי חנ"ח עולה כי היא הקימה צוות בדיקה לא היתה ממצה דיה".
]הבדיקה הפנימית[פנימי לתחקור האירוע, "ועל פני הדברים ברור ש עוד צוין במסמכים כי "בעקבות דיון בראשות מנכ"ל החברה בו נט לו חלק, בין היתר, כל הגורמים הבכירים בתחום התפעול והציוד בנמל, הוחלט להעמיק את הבדיקה ולמנות מומחה ראתה הכרח לקיים בדיקה מקצועית ממצה ובלתי תלויה של ]ההנהלה[ .
חיצוני לצורך כך האירוע.
החברה החליטה כי הדבר לא יהיה בחזקת 'אקט חד פעמי' ובמידת הצורך יהיו גם אירועים נוספים שיועברו לבדיקה של יועץ חיצוני מומחה בתחום בתום הבדיקה הפנימית".
אחד העובדים, שחשש מפני העמדתו לבירור משמעתי, סירב בתחילה להתייצב לתשאול לפני היועץ החיצוני הבודק, ופנה בעניין לבית הדין האזורי לעבודה בחיפה.
בעקבות פסק דין של בית הדין התייצב העובד לתשאול לפני היועץ החיצוני.
עולה חשש שמא בדיקה שתיעשה רק על ידי גורמים פנימיים בחנ"ח או הממונים עליהם תביא למצב של ניגוד עניינים, מאחר שהללו הגם שאינם מעורבים בתאונה בעצמם מבצעים בדיקה שממצאיה עלולים להביא להעמדת חבר לעבודה המשתייך לאותו ארגון עובדים ל בירור משמעתי.
חנ"ח הסבירה למשרד מבקר המדינה באפריל 2013 כי אין לה יכולת לקבוע מראש רשימה סגורה של מקרים וכי יש לאפשר למנכ"ל שלה שיקול דעת בעניין.
עוד הוסיפה חנ"ח שהיא "פעלה ופועלת לניסוח טיוטת נוהל מעודכנת", המעגנת את "סמכות החברה להפעלת יועץ חיצוני לבדיקת תאונה", וכי במסגרת עדכון הנוהל יישקלו גם הערות משרד מבקר המדינה בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת חנ"ח לשקול לקבוע בנוהל אמות מידה שעל פיהן ייקבע אילו תאונות יימסרו לבדיקתו של יועץ חיצוני, בין היתר בהתייחס להשלכות של ניגוד עניינים אפשרי של בודקים פנימיים בחלק מהמקרים.
29 ועדת בטיחות במפעל היא ועדה פריטטית שמחצית מחבריה הם נציגי העובדים ומחציתם נציגי המעביד.
משרד התמ"ת הסביר למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "זאת על מנת להבטיח כי נושאי הבטיחות יידונו בה באופן מלא וכי החלטותיה ומסקנותיה ייושמו כנדרש".
30 סמכות ועדת הבטיחות נקבעה בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד - 1954 , וסמכות הממונה על הבטיחות נקבעה בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות ), התשנ"ו- 1996.
חברת נמל חיפה בע"מ 659 .
הליכי בירור משמעתי בעקבות תאונות ושימוש בסמים על פי תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), התשנ"ג- 1992 (להלן- תקנות הבטיחות), משרד התמ"ת רשאי בכל עת לפסול, לתקופה מוגבלת או ללא הגבלת זמן, עגורנאי מוסמך31 , ,"אם, לדעתואינו ממלא את תפקידו כעגורנאי, או אינו ממלא, אגב עיסוקו, את דרישות הבטיחות בהפעלת עגורן או אינו מסוגל למלאן".
נמצא כי חנ"ח התריעה בין היתר לפני משרד התחבורה, רספ"ן, המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל, רשות החברות הממשלתיות וההסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) על שכמה עובדים שלה נתפסו בידי המכס כשברשותם סמים.
ואולם לא נמצא כי הנהלת חנ"ח הודיעה למשרד התמ"ת על עגורנאי שנתפס בזמן עבודתו כשברשותו סם מסוכן (ראו להלן).
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 בין היתר כי אם יובא לידיעת מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית, בין באמצעות הנהלת חנ"ח, בין באמצעות ועדת הבטיחות בחנ"ח ובין בדרך אחרת, כי מפעיל עגורן או מכונת הרמה אחרת נתפס כשברשותו סמים מסוכנים, תישקל האפשרות לפסול את רישיונו מכוח תקנות הבטיחות.
לדברי משרד התמ"ת, "צעד כזה מתחייב על מנת ל הפסיק את הסיכון הטמון בכך שאדם המשמש בתפקיד בעל משמעות בטיחותית כה כבדה אינו ממלא או אינו מסוגל למלא את דרישות הבטיחות המתחייבות מכוח תפקידו".
עוד מסר המשרד כי בכוונתו לשלוח הודעה על כך להנהלת חנ"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת חנ"ח כי עליה להביא לידיעת משרד התמ"ת בדחיפות כל מקרה שבו נתפס עגורנאי כשברשותו סמים מסוכנים, כדי שמשרד התמ"ת יוכל לשקול להפעיל את סמכותו לפסול את רישיונו.
חנ"ח השיבה באפריל 2013 כי "לאור הערת המבקר היא תודיע למשרד התמ"ת בכל מקרה בו יתברר כי יש בסיס ראייתי כנגד עובד החשוד בהחזקת סמים מסוכנים", בתנאי שיתקבל חומר חקירה מהמשטרה הכולל הודאה של העובד או פסק דין המרשיע אותו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח כי עליה לפעול, בשיתוף משרד התמ"ת, לגיבוש נוהל שבו ייקבע באילו מקרים עליה למסור לו מידע על עובדים שנתפסו כשברשותם סמים מסוכנים.
לפי הדין, חנ"ח אחראית לקיום חובות הבטיחות בעבודה בתחומה32 .
על עובדי התפעול של חנ"ח חל "הסכם קיבוצי מיוחד לפועלי שירותי נמל מאוחדים בע"מ" (להלן - ההסכם הקיבוצי), שנחתם בשנת 1966 עם מועצת פועלי חיפה דאז (כיום האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות).
על פי ההסכם הקיבוצי, עובד שהממונים עליו הגישו תלונה נגדו, יוזמן לבירור משמעתי לפני ועדת משמעת, המורכבת משלושה נציגים של הנהלת חנ"ח ומשלושה נציגים של ההסתדרות.
אחד מנציגי ההנהלה מרכז את עבודת הוועדה.
ואלה העונשים שמוסמכת ועדת המשמעת להטיל: (א) התראה, שיש אפשרות לפרסמה על לוחות המודעות; (ב) נזיפה; (ג) העברה לתפקיד אחר לזמן מוגבל או בלתי מוגבל; (ד) הפסקת עבודה זמנית ללא תשלום; (ה) קנס כספי; (ו) הקפאת הזכות לקידום בדרגה לתקופה של לא יותר משנתיים.
עוד נקבע כי הישנות עברה תגרום להחמרת העונש.
31 ,"עגורנאי מוסמך" מוגדר מי שהוסמך לפי תקנות הבטיחות להפעיל עגורן צריח, עגורן נייד אופני זחלי או חצי זחלי, עגורן גשר עילי, עגורן שער ועגורן להעמסה עצמית.
32 סעיפים219 ,221 ו-223 , התש"ל]נוסח חדש[ לפקודת הבטיחות בעבודה- 1970.
אם יש חילוקי דעות בין חברי ועדת המשמעת (להלן - שלב א') מועברת ההכרעה לידי ועדה פריטטית, שהרכבה כהרכב ועדת המשמעת (להלן - שלב ב').
אם גם בשלב ב' התגלעו חילוקי דעות, מועברת ההכרעה לידי נציגי האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות (להלן - שלב ג').
יוצא אפוא שאף שחנ"ח אחראית לבטיחות, הגוף השיפוטי בערכאה העליונה של ההליך המשמעתי הוא ההסתדרות, ולהנהלת חנ"ח אין ייצוג בערכאה זו.
הדבר מקשה על חנ"ח באכיפת המשמעת, בין השאר בנושא הבטיחות בתפעול.
לדוגמה, עובד המשמש מנופאי בחנ"ח33 , נתפס בידי חוקרי מכס בינואר 2012 בעת שהפעיל עגורן בנמל כשברשותו סמים מסוכנים כהגדרתם בפק , ]נוסח חדש [ ודת הסמים המסוכנים התשל"ג- 1973 .
העובד טען שמצא את הסמים על הרציף והם אינם שלו.
השפעת סמים על מפעיל עגורן בשעת עבודתו מסכנת לא רק את חייו, אלא גם את חייהם של עובדים אחרים במשמרת, ובהם מנהל העבודה, האתת, הסוורים והנהגים של גוררי המכולות, נוסף על נזקים גדולים שעלולים להיגרם לרכוש.
חנ"ח מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי חזרתו של העובד לעבודה כמפעיל עגורן עלולה לסכן חיי אדם ורכוש, וכי "הסיכון הכי חמור בא לידי ביטוי בכך שהרכבת מובילה חומרים מסוכנים דוגמת מכולות מסוג איזוטנקרים מומכלים ברום[34].
במק רה של השמטות מכולת חומר מסוכן מהסְפרֶדֶר [35] , ההשלכות הסביבתיות שתתרחשנה במידה ועקב הנפילה ארצה תתרחש דליפה או חלילה ביקוע של מכולות חומ"ס עלולות להיות כבדות ביותר".
בעקבות תפיסתו של העובד בידי המכס הוא נחקר במשטרה.
המשטרה גנזה את התיק מחוסר עניין לציבור.
ח נ"ח פנתה למשטרה בעניין סגירת התיק וביקשה לקבל לידיה את חומר החקירה.
בספטמבר 2012 החליטה המשטרה לראות בפנייתה של חנ"ח ערר, "לקבל את הערר ולפתוח את החקירה מחדש".
במועד סיום הביקורת טרם הודיעה המשטרה לחנ"ח על תוצאות הערר.
חנ"ח הגישה גם תלונה משמעתית נגד העובד.
ההליך המשמעתי הגיע עד שלב ג' בשל חילוקי דעות בין נציגי הנהלת חנ"ח ובין נציגי ההסתדרות בשני השלבים הראשונים.
בשלב ג' החליטו נציגי ההסתדרות להחזיר את העובד לעבודה בהפעלת הציוד הכבד שהפעיל לפני שהושעה, והנהלת הנמל אף חויבה לפצותו על תקופת השעייתו36 .
33 על פי מסמכי חנ"ח, העובד הוא מנופאי בשני סוגי עגורנים ובמלגזת מנוף בעלת כושר הרמה של עד 42 .
טון 34 מכלים שבהם מצוי ברום במצב נוזלי, הארוזים במכולות פתוחות המיועדות לטעינה באניות מכולות.
35 ( ספרדר Spreader ) הוא אנקול מיוחד במנוף המתחבר בארבע נקודות לגג המכולה לצורך הרמתה.
בעניין זה הסבירה חנ"ח בתשובתה מינואר 2013 בנוגע לסיכונים בחזרתו של העובד לעבודה כמפעיל עגורן כי "התחברות לא תקינה של המנופאי עם הספרדר להנפת מכולה שמשקלה עד 35 טונות מקרון הרכבת לגורר או להיפך, יכולה להביא להשמטות המכולה מהספרדר, לפגיעה ברכוש כלומר בע גורן, בגורר, במכולה שנשמטה, במכולות נוספות המאוחסנות על הרכבת, בקרון הרכבת עצמו, וחלילה לפגיעה בנפש באחד או יותר מהעובדים בסביבת העבודה".
36 הנימוקים להחלטה היו אלה: "הועדה אינה יכולה לקבוע שהעובד עבר עבירת משמעת בהליך משמעתי וזאת כאשר משטרת ישראל החליטה פעמיים" לסגור את התיק מחוסר עניין לציבור; "בבדיקת שתן של העובד במשטרת ישראל לא נמצאו עדויות לשימוש בסמים.
וכן נלקח בחשבון תקופת הוותק של העובד ועברו הנקי.
וכן העובד אף נענה להצעת ההנהלה לבדיקת פוליגרף, דבר שאליו הביע התנגדות יו"ר הועד בהיבט התקדימי.
כמו כן, העובד נתן ויתור משפטי על כל חיסיון פרטים בחקירות המשטרה".
יצוין כי המשטרה סירבה באותו שלב למסור את חומר החקירה, כולו או חלקו, לחנ"ח.
חברת נמל חיפה בע"מ 661 .
נמצא כי דיוני שלב ג' מתקיימים בלי שיירשם פרוטוקול המפרט את טענות הצדדים ואת הראיות שהוצגו, וממילא אי-אפשר לדעת אם הנימוקים להחלטה שהתקבלה ניתנו בהתחשב בטענות וראיות אלה.
לדוגמה, בהיעדר פרוטוקולים ביקש אחד החברים בהרכב שלב ג' שדן בעניינו של העובד את התרשומת הפנימי ת שהכינה אחת מחברות הצוות שהציג את טענות חנ"ח.
גם בבירור שנעשה לעובד אחר בעניין תאונה עבודה שאירעה בנובמבר 2011 שבה נפלה מכולה מעגורן שהפעיל, לא נמצא פרוטוקול דיון המפרט את טענות הצדדים.
זאת אף על פי שפרוטוקול כזה נדרש ביתר שאת, מאחר שהעובד כבר היה מעורב עוד קודם לכן בתאונות עבודה אחרות.
בעקבות חקירות מכס נוספות נתפסו בשנת 2012 עוד עובדים בנמל בהחזקת סמים מסוכנים בזמן העבודה, ובהם ארבעה מעובדי מחלקת העגינה והגוררות, שתפקידם לדאוג לקשירת האניות, להתרתה ולביצוע עיתוק37 של אניות.
ממסמכי חנ"ח עולה כי בעבר אירעופגיעות בגוף וברכוש בעת ביצוע עבודות אלה.
ממסמך שמסרה חנ"ח למשרד מבקר המדינה עולה כי בדצמבר 2012 פנה בא כוח חנ"ח ליועץ המשפטי לממשלה באמצעות פרקליט מחוז חיפה (פלילי) בבקשה שיתערב "לשם מיצוי הדין ותיקון התוצאה הבלתי סבירה של גניזת תיקי חקירה בנסיבות כאמור" בידי המשטרה.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "בדיקה מדוקדקת בלשכת היועץ המשפטי לממשלה העלתה כי פניה זו לא נתקבלה על ידה".
באותו מועד כתב מנכ"ל חנ"ח מר מנדי זלצמן ליו"ר איגוד עובדי התחבורה בהסתדרות מר אבי אדרי כי "בפועל, מזה תקופה ממושכת אנ ו עדים לזילות של הליכי שלב ג' המתקיימים על ידי ההסתדרות, וזאת בלשון המעטה.
נציגי הנהלת החברה הופכים להיות 'הנאשמים' במהלך דיוני שלב ג', תוך שנוצר חוסר איזון בולט וברור והעדפה שרירותית של עמדת נציגות העובדים וטענות העובד המועמד לבירור משמעתי, אפילו מקום בו מדובר בעובדות אובייקטיביות ברורות לעין.
הרכב חברי ועדת שלב ג' מטעם ההסתדרות הוא כזה שהוא לא נותן מענה לסוגיות המשמעתיות, בטיחותיות וכיו"ב העומדות על הפרק.
תוכן הפסיקות של ההסתדרות ב-שלב ג' אינו סביר, הפסיקות שניתנות לא סבירות (שלא לאמר גם לא מנומקות כדבעי), הניתנות כלאחר יד וללא ניהול הליך ראוי וסדור, מביאות לכך שעובדים ומנהלים בחברה, ובכלל זה כאלה המועסקים בהסכמים קיבוציים , משמיעים בריש גלי ביקורת נוקבת עליהן, לרבות העובדה כי אותן פסיקות מדרדרות את מצב אכיפת הוראות המשמעת בעבודה, כשמשם הדרך קצרה להתרחשות תאונות בעבודה נוספות" (ההדגשה במקור).
בינואר 2013 פנה מנכ"ל חנ"ח מר מנדי זלצמן ליו"ר איגוד עובדי התחבורה בהסתדרות וביקש את התערבותו נוכח דרך פעולתם של נציגי ההסתדרות בדיון בעניינו של העובד, ונוכח התפשטותה של תופעת השימוש בסמים מסוכנים בחנ"ח.
במכתב הודגש הנזק האפשרי לחיי אדם בשל המשך עבודתו של מפעיל ציוד מכני הנדסי כבד שנתפס כשברשותו סמים.
באותו יום השיב יו"ר האיגוד כי "ההסתדרות רואה בחומרה כל שימוש בסמים בכלל ובחומרה יתרה שימוש בסמים במקום העבודה בפרט", והציע לקיים דיונים בנושא.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיימו דיונים אלה.
בינואר 2013 מסרה חנ"ח למשרד מבקר המדינה בנוגע לשלב ג' בהליך הבירור המשמעתי שנעשה לעובדיה כי "המצב.
מנהלים מהססים להגיש תלונות מאחר וברור להם שבשלב ג' יינתנו עונשים מגוחכים וחמור מכך לעיתים קרובות העובדים מזוכים.
ההסתדרות שמצד אחד מייצגת את העובדים מכוח תפקידה החוקי היא גם זו שנדרשת להכריע בעונש המשמעתי של העובד, מדובר במצב בלתי סביר בעליל שלא קיים בנמל אשדוד, שם .
העברה ממקום עגינה אחד לאחר 662 דוח שנתי64א .
בשלב ב' יש רוב להנהלה.
ברור שבמצב דברים זה, אכיפת הוראות המשמעת בעבודה הינה בעייתית ביותר.
כל הניסיונות שלנו עד כה לשינוי המצב, לא עלו יפה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות לבטיחות ולמניעת סיכון חיי אדם עקב תאונות בתפעול מוטלת על חנ"ח, אולם להנהלת חנ"ח אין ייצוג בערכאה השלישית (שלב ג') והמכרעת של ההתדיינות המשמעתית, ובכלל זאת גם בעניינים בטיחותיים, אלא לנציגי ההסתדרות בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר אינו עולה בקנה אחד עם תקנת הציבור, שכן הוא עלול לפגוע ביכולת האכיפה של חנ"ח וביכולתה להרתיע עובדים ממעשים וממחדלים שעלולים לסכן אותם ואת הנמצאים בקרבתם.
על הנהלת חנ"ח לפעול בכל דרך כדי שימוצה הדין בעניינים שיש להם השפעה על הבטיחות בארגון, ובין היתר להפעיל את מכלול סמכויותיה כמעביד ואף לפעול בנתיב הפלילי במקרים הראויים.
בכלל זה עליה לדון עם ההסתדרות - בשיתוף רספ"ן ורשות החברות הממשלתיות, ולפי הצורך גם בשיתוף משרד התמ"ת - כדי להגיע להסכמה בעניין, באופן שיבטיח כי מכ לול האינטרסים הציבוריים שעליהם מופקדת הנהלת חנ"ח, לרבות השמירה על הבטיחות בעבודה, והאינטרסים של העובדים יבואו לידי ביטוי הולם בהליך.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "מצב בו המעסיק ותופש המפעל הם האחראים העיקריים לקיום כללי הבטיחות בעבודה.
ואולם ההסכם הקיבוצי אינו לעשות כן, הוא אכן מצב טעון תיקון".
משרד המשפטים הוסיף כי ]למעסיק[ מאפשר לו מוגבלת, ואף פקודת ]תאונות עבודה קטלניות [ "יכולת האכיפה של משרד התמ"ת בנושא הבטיחות בעבודה עצמה, בהיותה מיושנת, אינה מעניקה את כל הכלים הרלבנטיים והראויים לאכיפה וענישה.
נראה שלמדינה ישנו אינטרס ברור לאפשר את מגוון הכלים שכבר קיימים על מנת לצמצם את תאונות העבודה ואת רשלנות המעסיקים והעובדים כאחד.
עומדת זכות ההתארגנות בארגוני עובדים.
יש לנהוג בריסון בכל הקשור להתערבו ת בהסכם הקיבוצי ויישומו.
עם זאת, כפי שצויין גם בפסיקה, ההסכם הקיבוצי אינו חסין מפני התערבות".
רספ"ן השיבה שהיא מסכימה עם מסקנות הביקורת ו"תשמח לעמוד לצד התמ"ת וחברת נמל חיפה ולתמוך בנושא בעת שיחל דיון מעשי עם ההסתדרות".
משרד התמ"ת השיב כי ישתף פעולה ככל שיידרש עם גופים ממלכתיים אחרים, כדי לקדם את נושא הבטיחות והבריאות התעסוקתית בנמל.
בהנחיית פרקליט המדינה מס' 14.
838 פורטו שיקולים שיש לשקול בדיון בבקשות לעיון במידע המצוי בתיקי חקירה במשטרה.
בין היתר עוסקת ההנחיה בבקשות לעיון במידע המוגשות בידי "גוף ציבורי", כגון משרדי ממשלה (למשל משרד התמ"ת), ובבקשות לעיון במידע הנוגעות לאכיפה המקבילה להליך הפלילי.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה במשטרת ישראל עלה כי בידי המשטרה היה מידע מהותי הקשור להליך הבירור המשמעתי בחנ"ח, ושהיה עשוי להשפיע השפעה ניכרת על תוצאות הבירור ועל ההחלטות שהתקבלו בו.
ואולם המשטרה טענה כי היא מנועה מלהעביר את המידע לחנ"ח ולמשרד התמ"ת, שבסמכותו לשקול אם לפסול את רישיונו של העובד .
8 - "בקשה מצד גורמים שונים לעיין במידע המצוי בתיק חקירה".
ההנחיה פורסמה בינואר 1994 , ועדכון אחרון שלה נעשה ביולי 2011 .
יצוין כי ההנחיה עוסקת בבקשות המוגשות בידי גורמים מחוץ לפרקליטות המדינה שלא במסגרת סעיף 74 לחוק סדר הדין הפלילי , התשמ"ב]נוסח משולב[- 1982.
חברת נמל חיפה בע"מ 663 .
משטרת ישראל השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "היה מקום לשקול להעביר את התיק לעיון התביעה" במשטרה.
חנ"ח השי בה למשרד מבקר המדינה כי לאחר סיום הביקורת במרץ 2013 , הודיעה לה המשטרה "מצאנו, כי על פי הנחיית פרקליט המדינה בעניין עיון בחומר חקירה, יש לאפשר לכם לקבל לידיכם את ההודעות שנמסרו בתיקי החקירה הנוגעים לעובדים" שנזכרו בפניית חנ"ח אליה מפברואר 2013, .
שתיקם נסגר משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ המשפטי לממשלה כי עליו לבחון את סוגיית העברת המידע לגורמי הרישוי וההסמכה בעניין עובדי תפעול בנמל שממצאי המשטרה מלמדים כי יש חשש שיסכנו חיי אדם בשל שימוש בסמים או בשל התנהגות עבריינית אחרת; תוך הפקת לקחים מארוע זה, במגמה ליצור הס דר שיאפשר במקרים הראויים את העברת המידע ואת השימוש בו.
מוצע כי היועץ המשפטי לממשלה יבחן את הצורך לקבוע נוהל המסדיר במקרים המתאימים את העברת המידע מהמשטרה למשרד התמ"ת, לרשות החברות הממשלתיות ולחברת הנמל הרלוונטית, בין היתר בהתחשב בשיקולים שיש לשקול על פי הנ חיית פרקליט המדינה מס' 14.
רשות החברות הממשלתיות השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2013 כי "כשיהיו המסקנות הסופיות של הדוח הם יבואו בפני דירקטוריון חנ"ח ורשות החברות תעקוב אחר יישום מסקנות אלו".
ההסמכה של עובדי התפעול .
על פי ה חוק, מתפקידה של רספ"ן בין היתר " להסמיך כוח אדם מקצועי שיפעל בנמלים ".
לבקשת חנ"ח, רספ"ן מאשרת בכל שנה מספר עובדים שיהיו רשאים להיות מדריכים או בוחנים.
מהנהלים שקבעה רספ"ן עולה כי כשהיא בוחנת בקשה של חנ"ח לאשר לעובד לשמש מדריך או בוחן, אין היא בודקת אם היו בעניינו בירורים משמעתיים בנושא בטיחות בעבודה.
על פי תקנות הבטיחות, נדרש גם אישור של משרד התמ"ת למועמדים לשמש מדריכים ובוחנים במקצועות נמליים הטעונים רישוי, ובהם מפעילי עגורנים, אתתים ומפעילי מכונות הרמה אחרות.
בכל שנה משרד התמ"ת מאשר את צוות המדריכים והבוחנים מקרב עובדי חנ"ח במקצועות אלה.
הועלה כי גם משרד התמ"ת אינו בוחן את עברם המשמעתי של המועמדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרספ"ן ומשרד התמ"ת ישקלו לקבוע בנוהליהם כי כאשר מובאת לפניהם בקשה של מועמד לאשרו כמדריך או בוחן, יש להביא בחשבון במסגרת השיקולים גם את עברו המשמעתי והבטיחותי.
לע בר המשמעתי והבטיחותי יש חשיבות בייחוד במקצועות תפעול בעלי סיכון בטיחותי גבוה39 .
כמו כן, על חנ"ח להביא בחשבון היבט זה כשהיא קובעת את מועמדיה לתפקידי מדריכים ובוחנים.
משרד התמ"ת השיב כי יבחן את האפשרות לחייב את מנהל ההדרכה בחנ"ח לבדוק את הרקע המשמעתי של המדריכים והבוחנים על פי אמות מידה שייקבעו מראש, בכפוף לדין, ולהצהיר לפני המשרד כי לא נמצא פגם המונע מהם למלא את אחד התפקידים האמורים.
נמצא כי המדריכים והמסמיכים בנמל הם עובדי תפעול המשתייכים לאותה נציגות ועד עובדים מגזרית ולאותה חטיבה שאליה שייכים המתלמדים והנ בחנים.
כבר בינואר 2008 ובאוגוסט 2009 כתבה רמ"ד משאבי אנוש פרט והדרכה בחנ"ח כי מכיוון שהבוחנים של מפעילי , מיוצגים על ידי ועד טרנספורט, ]חלק מחטיבת התפעול[ העגורנים הם עובדי מגזר טרנספורט ולחברי ועד טרנספורט עלולה להיות השפעה על עבודתם - "קיים פוטנציאל של פג יעה באובייקטיביות של המדריכים בשיקול דעתם ובחוות הדעת הניתנת על ידם בעניין עמידתם בהצלחה של החניכים בתהליך ההסמכה"40 .
ממסמכי חנ"ח עולה כי בשנים 2012- 2006 עברו כל העובדים את הבחינות בהצלחה והוסמכו לתפקידים שיועדו אליהם.
משרד התמ"ת השיב כי עבודת שינוע המטענים בנמלים נעשית בעזרת כלים ייעודיים, ש"להם נדרש ניסיון וידע ייחודיים, שככל הנראה אין לשום גוף פרטי אחר, ולכן המדריכים והבוחנים בהכשרות של עגורנאים ואתתים הם בדרך כלל אנשי הנמלים.
עם זאת, לאור הערת המבקר, נבדוק האפשרות לקבוע כי הבוחנים ברשויות ההסמכה הפועלו ת בנמל חיפה ובנמל אשדוד יהיו בוחנים חיצוניים, באופן שהבוחנים בנמל חיפה יהיו בוחנים מאושרים מנמל אשדוד ולהיפך ו/או עובדים שפרשו זה מכבר מעבודתם בנמל".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לשקול את האפשרות לקבוע שהבוחנים לצורכי הסמכה יהיו גורמים בלתי תלויים שאינם עובדי הנמל.
בין היתר ניתן לשקול למנות לתפקידי הסמכה גורמים מטעם רספ"ן או משרד התמ"ת.
כך יהיה ניתן למנוע מצב שבו בוחן עלול להימצא בחשש לניגוד עניינים כאשר הוא אמור להחליט אם נבחן העובד אתו עבר את המבחן או נכשל בו.
יצוין שהמשמעות של כישלון במבחן היא בין היתר עיכוב קידום ופגיעה בשכר של הנבחן.
הדרכות בתחום הבטיחות על פי תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ"ט - 1999 (להלן- תקנות הדרכת עובדים), מחזיק במקום עבודה41 " יקיים הדרכה בדבר מניעת סיכונים והגנה מפניהם [ להלן- הדרכ ]ת בטיחות, באמצעות בע ל מקצוע מתאים ויוודא שכל עובד הבין .
לדוגמה, עגורנאי גשר ושער, מנהלי עבודה ואתתים 40 היא המליצה כי הבוחנים ישתייכו למגזר מנהלי העבודה, וכך לא ייוצגו בידי אותה נציגות של ועד העובדים המייצגת את מי שנבחנים על ידם.
41 מחזיק במקום עבודה הוא כל אחד מאלה: המעביד; בעל מקום העבודה; המנהל בפועל של מקום העבודה; מי שבהשגחתו ובפיקוחו פועל מקום העבודה.
חברת נמל חיפה בע"מ 665 .