HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
- - לא ידוע חובה לא ידוע חובה המכון .
- - ידוע חובה - - גליל .
* לא ידוע = המוסד ענה למשרד מבקר המדינה שלא בדק כמה משתתפים הגיעו לכנס, ולחלופין לא מסר פרטים אף שנשלחה אליו תזכורת.
מהטבלה עולה שרוב המוסדות (8 מ-13 ) שקיימו כנסים לא חייבו את חברי הסגל האקדמי להשתתף בהם.
רוב המוסדות (9 מ-13 ) גם לא ידעו כמה משתתפים נכחו בכנסים.
כמו כן, כל שבעת המוסדות שקיימו כנסים לסטודנטים לא חייבו אותם להגיע, וארבעה מהם אף לא ידעו כמה משתתפים נכחו בכנסים.
לעומת זאת, רוב המוסדות שקיימו כנסים לחברי הסגל המינהלי (11 מ-16 ) חייבו אותם להגיע, אך רק שמונה מהם ידעו כמה משתתפים נכחו בפועל.
אוניברסיטת חיפה כתבה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערתו בעניין קיום הכנסים ורישום ההשתתפות בהם ותפעל לפיה.
התקנות אינן מחייבות להשתתף בכנסים.
בהיעדר חיוב להשתתף בכנסים, או לכל הפחות קיום פעולות שמטרתן לעודד עובדים וסטודנטים להשתתף בהם, יש חשש שהנוכחות בכנסים תהיה דלילה ושהם לא ישיגו את מטרתם.
כמו כן, היעדר תיעוד של ההשתתפות בכנסים פוגע ביכולתם של המוסדות לפקח על פעולות ההטמעה בנושא.
לדוגמה, האוניברסיטה העברית אמנם עושה, לדבריה, "מאמצים עילאיים בכדי להביא לתודעת קהילת האוניברסיטה את נושא ההטרדה המינית" ומארגנת כנסים בנושא בהשתתפות רקטור האוניברסיטה, היועצת המשפטית ודקן הסטודנטים, אולם היא אינה נוקטת פעולות שיבטיחו שמספר המשתתפים בכנסים יהיה גדול ככל האפשר ושהכנסים יהיו אפקטיביים: במהלך הביקורת מסר למשרד מבקר המדינה אחד מחברי הסגל האקדמי באוניברסיטה העברית שהוא השתתף באפריל 2010 בכנס שהתקיים בקמפוס עין כרם של האוניברסיטה, וכי מלבדו ומלבד המשתתפים ברב -שיח נכחו באולם רק חבר סגל אקדמי אחד וחמש מחברות הסגל המינהלי.
צילום מן הכנס שקיימה האוניברסיטה העברית בנושא מניעת הטרדה מינית.
מוסדות להשכלה גבוהה 1589 .
כאמור, לפי התקנות יכול המעביד (של מעל 25 )עובדים לצאת ידי חובת נקיטת אמצעי מנע על ידי פרסום התקנון על לוח המודעות ו מתן האפשרות להשתתף בפעולות הדרכה והסברה.
בכך קובעות התקנות חזקה כי המעביד פעל ליישום תכלית החוק.
לפי ממצאי הביקורת פעולות הדרכה והסברה אלה הן דלות משתתפים.
נמצא כי החזקה בתקנות שלפיה די באמצעים אלה נסתרת למעשה, וכי נוסח התקנות הקיים מאפשר למעבידים להימנע מפעולה אפקטיבית להטמעת איסור ההטרדה המינית וההתנכלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים, שהשר העומד בראשו ממונה על ביצוע החוק והתקנת התקנות, לפעול לתיקון התקנות וליצור בהן מנגנ ון אפקטיבי יותר ועדכני יותר להטמעת הנושא (למשל, לשקול לקבוע חובת השתתפות בכנסים או חובת חתימה על הצהרה שלפיה העובד קרא את ההנחיות בנושא והבין את הנדרש ממנו).
העובדה ש במוסדות להשכלה גבוהה לומדים ועובדים אלפי סטודנטים ואנשי סגל, ובמקצת המוסדות אף עשרות אלפים , וכן הפריסה הפיזית והגאוגרפית של כמה מהמוסדות והתחלופה הגבוהה של סטודנטים בכל שנה - כל אלה מגדילים את הצורך להשתמש באמצעים אפקטיביים להטמעת המידע בנושא.
על כן, עד שהתקנות יתוקנו כאמור, על המוסדות להשכלה גבוהה לקיים את החוק והתקנות כלשונם ו כרוחם ולמצוא דרך נאותה להבטיח שיוטמע איסור ההטרדה המינית וההתנכלות .
המוסדות יכולים להשתמש לשם כך בעזרים כגון מחשבים ואתרי אינטרנט, שבאמצעותם יחויבו חברי הסגל האקדמי, הסגל המינהלי והסטודנטים לעיין בתקנון ממוחשב ובלומדות, נוסף על קיום הכנסים.
המוסדות יוכלו לעקוב אחר ההטמעה במגוון אמצעים, כגון ח תימת חברי הסגל והסטודנטים על הצהרה ממוחשבת שקראו את ה קבצים והבינו את חובתם על פי דין.
המכון הטכנולוגי הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי פיתח לומדה להסברה בנושא מניעת הטרדה מינית, והיא אושרה על ידי מוסדותיו והותקנה באתר שלו.
מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי הוא מתכנן לבצע הדרכות ובוחן את המתכונת האפקטיבית ביותר לקיומן, לרבות הטמעת לומדה ממוחשבת.
הפתוחה הודיעה כי תקיים פעולות הסברה לעובדים ולסטודנטים, תוודא שכל העובדים יהיו מודעים לפעולות אלה ותפעל להטמעת הנושא בנוהלי העבודה שלה.
האוניברסיטה העברית הודיעה בדצמבר 2012 כי היא פעלה לפיתוח לומדה אינטראקטיבית הכוללת מבחן אשר כל עובדיה יחויבו לעבור, וכי היא "השיקה את הלומדה הראשונה.
באירוע שנערך ביום 22.
" מכללת סמי שמעון הודיעה כי היא תבחן יישום לומדה ממוחשבת להסברה ולמניעת הטרדה מינית.
הטכניון הודיע בנובמבר 2012 כי הקים (במאי2012 ) ועדה לטיפול בנושא מניעת הטרדה מינית, והיא אמורה בין היתר לקבוע "נוהל טכניוני פנימי לגבי מכלול הפעילויות הדרושות להסברה, הדרכה, פרסום נהלים וטיפול בתלונות, כולל חלוקת אחריות וסמכות".
תלונות משרד מבקר המדינה בדק באמצעות השאלונים אם בשנים 2008 -2010 הוגשו למוסדות להשכלה גבוהה תלונות על הטרדה מינית או התנכלות, ואם הם טיפלו בתלונות אלה.
בטבלה שלהלן מובאים נתונים שהתקבלו מהמוסדות על מספר התלונות בנושא שבהן טיפלו בשנים האמורות, לפי שנים וקבוצות נילונים: מוסדות להשכלה גבוהה 1591 .
בתלונות השנה אחרים** סטודנטים חברי .
9 12 9 9 39 15 2008 .
10 11 8 15 44 11 2009 .
11 15 5 11 42 13 2010 .
* הסגל האקדמי- כולל הסגל הבכיר, הסגל הזוטר ומורים מן החוץ.
** אחרים - עובדי קבלן, נותני שירותים, משתמשים במתקני המוסד וכיוצא באלה.
מהטבלה עולה שבשנים 2008 -2010 הוגשו וטופלו בכל המוסדות 125 תלונות על הטרדה מינית והתנכלות, ובממוצע הוגשו בכלל המוסדות כ-42 תלונות בשנה, 1.
מ אחר שבסך הכול פעילים באוניברסיטאות ובמכללות 289,000 איש לפחות (עובדים וסטודנטים), שיעור המתלוננים על הטרדה מינית הוא לכל היותר 0.
בלבד משרד מבקר המדינה מעיר שנתונים אלה אינם מתיישבים עם ממצאי מחקרים וסקרים, שהעלו שתופעת ההטרדות המיניות נפוצה הרבה יותר, בייחוד בגופים שמתקיימים בהם יחסי היררכיה ותלות כדוגמת מוסדות להשכלה גבוהה.
בסקר בנושאי רווחה שעשה במהלך הביקורת מכון מחקר בקרב כ-5,600 סטודנטים עבור התאחדות הסטודנטים בישראל (להלן - התאחדות הסטודנטים), השיבו 2% מהסטודנטים כי הוטרדו מינית במהלך לימודיהם על ידי סטודנטים אחרים או על ידי מרצים.
מהסקר עלה שרק 13% מהסטודנטים שהוטרדו הגישו תלונה על ההטרדה.
מדברים שאמרו נציגי סטודנטים בישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת במאי 2011 (להלן- הוועדה לקידום מעמד האישה), עולה לכאורה שהסיבה העיקרית לכך היא חוסר אמון של הסטודנטים בטיפול המוסדות בתלונותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נתונים אלה ראוי שייבחנו על ידי המוסדות להשכלה גבוהה, שכן הם יכולים ללמד שעדיין אין במוסדות תנאים שיניעו נפגעי הטרדה מינית להתלונן לפני הגורמים המוסמכים לטפל במקרים אלה.
בשל חשיבות הנושא, מן הראוי שהמוסדות להשכלה גבוהה ומל"ג יבקשו מהתאחדות הסטודנטים לקבל את מסמכי הסקר, יבחנו את תוצאותיו ומסקנותיו וינקטו את הצעדים המתחייבים אם הדבר יידרש.
אוניברסיטת תל-אביב ואוניברסיטת חיפה הודיעו למשרד מבקר המדינה כי הן יפעלו להשגת מסמכי הסקר ויבחנו אותם.
בשנים 2008 -2010 נקטו המוסדות צעדי משמעת בעקבות38 :תלונות11 ,תלונות נגד חברי הסגל האקדמי10 ,תלונות נגד חברי הסגל המינהלי11 תלונות נגד סטודנטים ו-6 תלונות נגד אחרים.
מתשובות המוסדות לשאלונים עולה שרובם לא פרסמו במסגרת המוסד את דבר נקיטת הצעדים הללו.
אוניברסיטת חיפה לדוגמה הסבירה כי לגישתה יש לטפל בנושא באופן מוצנע, שכן פרסום צעדי משמעת שננקטו, גם אם באופן אנונימי, עלול לחשוף את זהות הנפגעת.
לעומת זאת, האוניברסיטה העברית פרסמה באתר האינטרנט שלה ובעיתונים (הכתובים) את פסקי הדין המשמעתי שניתנו (בשתי ערכאות) בעניינו של חבר סגל 1592 דוח שנתי63ג .
אקדמי בכיר שהועמד לדין בגין חשד להטרדה מינית ופוטר מעבודתו בסיום ההליך המשמעתי.
מוסדות להשכלה גבוהה 1593 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבמקרים הראויים יפרסמו המוסדות ויביאו לידיעת כל עובדיהם והסטודנטים שלהם צעדים משמעתיים שנקטו בעקבות תלונות על הטרדות מיניות שביררו.
הפרסום ייעשה תוך הסתרה של המידע שעשוי לזהות את הנפגעים והעדים ובמקרים מסוימים אף את הנילונים.
כל זאת כאמצעי הסברה ולצורך הרתעה, מניעה של הישנות מקרים כאלה והנעת נפגעים להתלונן לפני הגורמים המוסמכים.
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה הודיעו אוניברסיטת תל-אביב והאוניברסיטה הפתוחה כי בעקבות הביקורת יפרסמו בעתיד מידע על הליכים משמעתיים שיינקטו בעקבות תלונות על הטרדה מינית.
הליך משמעתי היעדר הסדר משמעת 1.
על פי התקנות, אם חל אצל מעביד הסדר משמעת, עליו לקבוע בו שהטרדה מינית והתנכלות הן עברות משמעת חמורות, ו להתאים את הוראות ההסדר לקביעה זו ולהוראות התקנות או לקבוע "לענין הטרדה מינית והתנכלות, הוראות בכתב, המקבילות לאלה שבהסדר המשמעת לגבי עבירות משמעת חמורות".
קיבל מעביד מהאחראית סיכום של בירור תלונה על הטרדה מינית או התנכלות בליווי המלצות מנומקות בדבר המשך הטיפול בה, עליו להחליט כאמור, בין היתר, אם לפתוח בהליכים משמעתיים לפי הוראות הסדר המשמעת החלות אצלו לעניין הטרדה מינית או התנכלות.
מעיון בתקנות ובתקנון לדוגמה עולה כי אין בהם התייחסות מפורשת למקרים שבהם לא קיים אצל מעביד הסדר (תקנון) משמעת כלשהו, ולא ברור אפוא כיצד מעביד כזה צריך לפעול כאשר מתבקש טיפול משמעתי בעקבות הטרדות מיניות שהיו אצלו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 כתב משרד המשפטים כי "ניתן להצביע על שתי הוראות בתקנה 7 המתייחסות גם למקרים בהם לא קיים אצל מעביד הסדר משמעת.
מהשילוב של ההוראה המח ייבת בתקנה [ 'מעביד להחליט על 'נקיטת צעדים בענייני עבודה 7)(א23 בתקנת משנה [ ' וההגדרה של 'ענייני עבודה ]7()(א1)24 , עולה ] בצורה ברורה כי בעקבות קבלת סיכומו והמלצותיו של האחראי, על המעביד להחליט, בין השאר, האם לפטר עובד, להקטין את שכרו או לעכב את קידומו".
התקנה קובעת כי לאחר ש"קיבל מעביד את סיכומו והמלצותיו של האחראי.
יחליט על הפעלת הסמכויות שבידיו לגבי.
מתן הוראות לעובדים המעורבים במקרה, לרבות בדבר כללי התנהגות ראויים במסגרת יחסי עבודה והרחקת הנילון מהמתלונן , וכן נקיטת צעדים בענייני עבודה" (ההדגשה אינה במקור).
24 "התקנה מגדירה "ענייני עבודה- "קבלה לעבודה, תנאי עבודה.
פיטורים, פיצויי פיטורים וכן הטבות ותשלומים הניתנים לעובד בקשר לפרישה מעבודה".
לדעת משרד מבקר המדינה, הצורך לשלב שתי הוראות בתקנות מחייב תהליך פרשני, שעלול להוביל לאי -ודאות, להיעדר אחידות ולחסר בהוראות נחוצות.
כך, הגדרת "ענייני עבודה" בתקנות אינה כוללת את כל העניינים הרלוונטיים לצעדי המשמעת שמעביד יכול לנקוט, ואי -אפשר ללמוד ממנה על היכולת לנקוט צעדים כגון השעיית עובד ותנאיה, נזיפה בו או תשלום פיצוי כספי לנפגע.
מאחר שהטרדה מינית והתנכלות מוגדרות בחוק למניעת הטרדה מינית כעברות וכעוולות אזרחיות, ומאחר שלעניין הדין המשמעתי קובעות כאמור התקנות כי הטרדה מינית והתנכלות הן עברות משמעת חמורות, לא רצוי שתיוותר עמימות כלשהי בדבר דרך הטיפול של מעביד בנושא.
על כן על משרד המשפטים, שהשר העומד בראשו ממונה על ביצוע החוק והתקנת התקנות, לקבוע בתקנות במפורש ובאופן ברור מה נדרש לעשות מעביד שאין לו הסדר משמעת, כאשר יש צורך להעמיד לדין משמעתי עובד או אדם אחר ב גין הטרדה מינית או התנכלות.
בנייר עמדה שהכינה התאחדות הסטודנטים במאי2011 בנושא ההטרדות המיניות צוין בין היתר שקיימת בקרב הסטודנטים אי -בהירות בשאלות רבות הנוגעות לסדרי הניהול של הדין המשמעתי (ראו עוד בעניין זה להלן).
משרד מבקר המדינה בחן היבטים שונים הנוגעים להליכים המשמעתיים באוניברסיטאות, בייחוד בכל הנוגע לטיפולן בתלונות על הטרדות מיניות.
אף שהבדיקה נעשתה באוניברסיטאות, ההמלצות המובאות להלן כוחן יפה לכל המוסדות להשכלה גבוהה.
מעיון בהסדרי משמעת של האוניברסיטאות עולה שמטרתם לשפר את מוסר העבודה ואת יעילות העבודה ולשמור על טוהר המידות ועל יחסים הוגנים בקרב הסגל האקדמי, הסגל המינהלי והסטודנטים.
ההליך המשמעתי מתנהל על פי הסדרי המשמעת שקבעה כל אוניברסיטה לעצמה, המותאמים לקבוצות של נילונים: חברים בסגל האקדמי, בסגל המינהלי וסטודנטים.
בשל יחסי הגומלין והתלות השוררים באוניברסיטאות, ובשל מעמדו הייחודי של הסגל האקדמי דווקא, בחן משרד מבקר המדינה את הליכי המשמעת שנקטו האוניברסיטאות כשהתקבלו תלונות נגד חברי הסגל האקדמי25 .
מבדיקת התשובות לשאלונים עלה ששתי אוניברסיטאות (הפתוחה וויצמן ) לא קבעו בכתב את הסדרי המשמעת הנוגעים לחברי הסגל האקדמי: באוניברסיטה הפתוחה אין כלל הסדר משמעת לסגל האקדמי, ולא נקבעו הוראות המסדירות את הטיפול המשמעתי בחבר סגל אקדמי החשוד בהטרדה מינית ובהתנכלות.
יצוין כי לדברי האוניברסיטה, "בהסכמי [ עבודה קיבוציים שנחתמו בשנה האחרונה 2011 הוסכם, בין היתר] , על הכנת תקנון משמעת".
גם במכון ויצמן אין הסדר משמעת לסגל האקדמי, שכן לדבריו הסדר משמעת פורמלי אינו עולה בקנה אחד עם אופיו של המכון, אך ההליך המשמעתי לטיפול .
25 בביקורת הנוכחית לא נבחנו הליכי המשמעת המתקיימים בעניינם של הסגל המינהלי ושל הסטודנטים (למעט בביקורת שנעשתה באוניברסיטת בר-אילן, ראו להלן).
מוסדות להשכלה גבוהה 1595 .
בהטרדה מינית מוסדר בתקנון המותאם למניעת הטרדה מינית והתנכלות שקבע המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהאוניברסיטה הפתוחה, מכון ויצמן ומוסדות אחרים, בהם מכללות אקדמיות, שאין בהם הסדרים כאמור, יפעלו להתקנת הסדר משמעת לחברי הסגל האקדמי.
מכל מקום, על האוניברסיטה הפתוחה לקבוע בכתב הוראות שיסדירו את הטיפול המשמעתי בחברי סגל אקדמי שחשודים בהטרדות מיניות ובהתנכלויות, המוגדרות כאמור עברות משמעת חמורות.
בעקבות הביקורת הודיעה המכללה האקדמית להנדסה ירושלים למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה לבחון, באמצעות יועציה המשפטיים, את הוראות תקנוני המשמעת של הסטודנטים ושל הסגל הנוגעות לטיפול המשמעתי בנושא ההטרדות המיניות.
הרכ ב בתי הדין המשמעתיים בחמש אוניברסיטאות - העברית, חיפה, בן -גוריון, בר -אילן והטכניון - נתונים ההליכים המשמעתיים בידי שלושה מוסדות שיפוטיים: (1 ) דן יחיד, המטפל בדרך כלל בעברות משמעת קלות (ראש מחלקה, ראש בית ספר, ראש יחידה, דקן, הרקטור, נשיא האוניברסיטה); (2 ) בית דין המטפל בעברות קלות חוזרות ובעברות משמעת חמורות (בית הדין למשמעת או ועדת משמעת או מותב בית הדין; להלן - בית הדין המשמעתי); (3 ) ערכאת ערעור (ועדת הערעורים או בית דין לערעורים).
בתל-אביב נתונים ההליכים בידי שני מוסדות בלבד: בית דין משמעתי וערכאת ערעור.
מאחר שהטרדה מינית מוגדרת עברת משמעת חמורה, הדיון בעניינה בכל האוניברסיטאות אמור להתקיים בבית הדין המשמעתי.
גם בוויצמן נתון ההליך המשמעתי, על פי התקנון למניעת הטרדה מינית והתנכלות שקבע, בידי בית הדין המשמעתי (ועדת המשמעת).
כאמור, לאוניברסיטה הפתוחה אין כלל הסדר משמעת, ולא פועל אצלה בית דין משמעתי.
משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים של הרכב בתי הדין המשמעתיים לסגל האקדמי באוניברסיטאות: 1.
הסגל שעמו נמנים השופטים : בשש אוניברסיטאות - העברית, הטכניון, בר-אילן, תל -אביב, חיפה ובן -גוריון - בית הדין המשמעתי מורכב משלושה שופטים, ובמכון ויצמן מחמישה שופטים.
בארבע אוניברסיטאות - הטכניון, בר- אילן, תל -אביב ובן -גוריון - כל השופטים נמנים עם הסגל האקדמי, ובאוניברסיטאות חיפה ומכון ויצמן רובם נמנים עם הסגל האקדמי.
נציג ציבור בבתי הדין המשמעתיים : שש מהאוניברסיטאות - הטכניון, בר-אילן, תל -אביב, חיפה, בן -גוריון ומכון ויצמן - לא קבעו בהסדר המשמעת או בתקנון המותאם כי בית הדין המשמעתי יכלול בהרכבו נציג ציבור.
רק בהסדר המשמעת של האוניברסיטה העברית נקבע שבכל הרכב של בית הדין המשמעתי ישב נציג ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, השתתפות נציג ציבור בהרכב בית הדין המשמעתי עשויה לתרום להבטחת פעולה אובייקטיבית ונטולת פניות של בית הדין, שכן הוא אינו נמנה עם עובדי האוניברסיטה ואינו תלוי בשום צד מהצדדים המעורבים.
לכן מוצע ליתר האוניברסיטאות ללמוד את הדרך שנקטה האוניברסיטה העברית ולשקול ליישמה.
אוניברסיטת תל-אביב הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי "תשקול הוספת נציג ציבור בהרכב בית הדין למשמעת".
בר-אילן הודיעה כי תעביר את הנושא "לבחינת הגורמים הרלוונטיים באוניברסיטה".
גם מכון ויצמן הודיע כי יבחן את הנושא.
מוסדות להשכלה גבוהה 1597 .
מקצועיות השופטים : כדי שההליך המשמעתי יהיה ראוי ואמין, חשוב שינוהל במיומנות ובמקצועיות.
מבדיקת הסדרי המשמעת של האוניברסיטאות עולה שרק בשניים מהם נכללת דרישה מפורשת שלשופטים, או לפחות לקצתם, תהיה הכשרה משפטית: בהסדר של אוניברסיטת תל -אביב נקבע שהסנט ימנה ועדה שתכין רשימת מועמדים לכהונת שופטים.
הסנט יבחר בעשרה אנשי סגל אקדמי מתוך רשימת המועמדים שתכין הוועדה, ובהם שלושה משפטנים, לכהן כשופטים בבית הדין המשמעתי.
כמו כן, הסנט ימנה אחד מהמשפטנים הנמנים עם שופטי כל ערכאה לשמש נשיא 1598 דוח שנתי63ג .
הערכאה, וכן משפטן אחד לשמש ממלא מקומו הקבוע.
בהסדר המשמעת של אוניברסיטת בן-גוריון נקבע שאב בית הדין ימנה שופט בדימוס כיועץ לבית הדין.
לדעת משרד מבקר המדינה, רצוי שבדיונים בעברות משמעת חמורות כמו הטרדות מיניות, לפחות אחד מהשופטים בבית הדין המשמעתי יהיה בעל הכשרה משפטית.
אוניברסיטאות שיש בהן פקולטות למשפטים יכולות למצוא בקלות שופט כזה מקרב חברי הסגל האקדמי שלהן, אך גם אוניברסיטאות אחרות יכולות למצוא שופט בעל הכשרה משפטית - אם מקרב עובדיהן, אם מאוניברסיטאות אחרות ואם מקרב הציבור הרחב.
ייצוג למין הנילון ולמין הנפגע : מכון ויצמן קבע בתקנון המותאם למניעת הטרדה מינית שבבית הדין המשמעתי הדן בעברה כזאת תשב אישה.
שלוש אוניברסיטאות - חיפה, תל -אביב והטכניון - קבעו בתקנונים המותאמים או בהסדרי המשמעת שלהן שבבית הדין המשמעתי יינתן ייצוג למינם של הנילון ושל "הקרבן" (הנפגע).
האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת בר-אילן קבעו בתקנון המותאם כי "במידת האפשר" יינתן ייצוג למין הנילון ולמין הנפגע.
אוניברסיטת בן -גוריון לא נדרשה לסוגיה זו בהסדר המשמעת או בתקנון המותאם.
משרד מבקר המדינה מעיר שהטיפול בהטרדות מיניות על כל שלביו, ובייחוד מתן העדות, הוא רגיש ומורכב, ולכן יש חשיבות רבה לכך שבהרכב בית הדין המשמעתי הדן בעברות כאלה יינתן ייצוג הולם לשני המינים.
מן הראוי שהאוניברסיטאות יקבעו זאת בהסדרי המשמעת שלהן.
מינוי ממונה על התביעה כדי להבטיח שההליכים המשמעתיים יהיו מקצועיים, וכי יישמרו גם האינטרסים של האוניברסיטה, ראוי שהסדרי המשמעת יקבעו את הליך המינוי של התובע, הקובל או הממונה על התביעה מטעם האוניברסיטה (להלן - התובע), וכן את הכישורים הנדרשים מממלא תפקיד זה.
שלוש אוניברסיטאות קבעו בהסדר המשמעת שלהן את דרך מינוי התובע, אך רק האוניברסיטה העברית ציינה את כישוריו וקבעה שהוועד הפועל, בהמלצת הוועדה המתמדת26 , ימנה משפטן דווקא, בדרגת פרופסור מן המניין, וכן שהוא מוסמך להחליט אם לפתוח בהליך משמעתי.
אם יחליט לפתוח בהליך כזה, יקבע גם אם הדיון יהיה לפני דן יחיד או לפני בית הדין; במילוי תפקידו יתייעץ לפי הצורך עם הנשיא והרקטור.
אוניברסיטת תל -אביב קבעה שהוועדה שמינ ה הסנט להכין רשימת מועמדים לכהונת שופטים תציע גם מועמדים לכהונת התובע וסגניו; התובע יהא איש הסגל האקדמי בדרגת פרופסור חבר לפחות, והוא ינהל את התביעה עם סגנו או סגניו, שמספרם ייקבע מפעם לפעם על ידי הסנט.
אוניברסיטת בן -גוריון קבעה שהרקטור ימנה תובע שיופקד על הכנת כתב התביעה וניהול התביעה (ואם התלונה היא נגד הרקטור, ימנה אב בית הדין את .
26 הוועדה המתמדת היא ועדת משנה של הסנט, ועל פי חוקת האוניברסיטה היא מוסמכת בין היתר "לדון בעניינים העומדים על סדר היום של הסינט ולמסור עליהם דין וחשבון לסינט".
מוסדות להשכלה גבוהה 1599 .
התובע); התובע יתמנה מבין חברי הסגל בעלי הקביעות באוניברסיטה, ודרגתו לא תפחת מדרגת הנתבע.
הביקורת העלתה שבהסדרי המשמעת של יתר האוניברסיטאות לא נקבע דבר בעניין הליך מינוי התובע, תפקידו וכישוריו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען הטכניון כי "בתקנון המשמעת החל על הסגל האקדמי, המשנה לנשיא לעניינים מנהליים משמש כתובע ולכן אין הליך מינוי".
ואולם מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקנון המשמעת האמור לא מעוגן עניין זה כלל.
משרד מבקר המדינה מעי ר שבשל חשיבות תפקידו של התובע בהליך המשמעתי בעניין הטרדה מינית, מן הראוי שכל האוניברסיטאות יקבעו בהסדרי המשמעת שלהן את אופן מינויו וידגישו את הכישורים ואת הניסיון הנדרשים ממנו.
מכון ויצמן כתב למשרד מבקר המדינה כי יבחן וישקול המלצה זו.
השעיית עובד שתיים מהאוניברסיטאות - העברית ותל-אביב - קבעו בהסדר המשמעת לסגל האקדמי שלהן שאם הוגשה תלונה נגד חבר סגל, רשאי בית הדין המשמעתי, לבקשת התובע, להשעות את הנילון עד לסיום ההליך המשמעתי נגדו, אם לדעתו המשך תפקודו עלול לפגוע באוניברסיטה, בעובדיה או בתלמידיה.
אוניברסיטת תל-אביב קבעה שמשך ההשעיה לא יעלה על שישה חודשים, ותהיה אפשרות להאריכו פעם אחת בשישה חודשים נוספים.
בהסדרי המשמעת לסגל האקדמי של שאר האוניברסיטאות אין התייחסות לסוגיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר שהאפשרות להשעות עובד במשך ההליך המשמעתי היא סוגיה משפטית יסודית, וראוי שתוסדר בכל המוסדות להשכלה גבוהה.
בן-גוריון כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי האוניברסיטה "סבורה שראוי ונכון להוסיף לתקנוני המשמעת סמכות להשעיית עובד במהלך הדיונים המשמעתיים".
מכון ויצמן כתב למשרד מבקר המדינה כי הוא נקט הלכה למעשה דרך זו במקרה שאירע במוסד בשנת 2007 .
והסתיים בהליך פלילי נגד הנילון ובהפסקת עבודתו עוד כתב כי ישקול לקבוע הוראות מפורשות בעניין זה במסגרת בחינה כוללת של הסדר המשמעת.
סדרי הדין בבתי הדין המשמעתיים סדרי הדין בהליכים משפטיים אמורים להיות מותאמים לאופיו של כל הליך, ועליהם להיות ברורים, מפורטים דיים וקבועים מראש.
כך גם כשמדובר בהליך משמעתי, שאינו רשמי כמו הליך משפטי, אך באופיו הוא מעין-שיפוטי.
משמעות הדבר היא שיש לשמור על ריחוק הולם בין השופטים לצדדים, על יחס שווה לצדדים וכיוצא באלה.
לדרישות אלה יש חשיבות רבה נוכח החשש הקיים במוסדות להשכלה גבוהה להיכרות כזו או אחרת בין שופטים לנילונים.
יצוין כי ועדה לבדיקת המנגנון המשמעתי של הסגל האקדמי באוניברסיטה העברית ציינה באפריל 2012 שהבעיה העיקרית בהליכי המשמעת באוניברסיטה היא "המתח הקיים בין ראיית מנגנון המשמעת כמנגנון פנימי.
ומכאן הרצון שהטיפול בכל הפנים של נושא מוסדות להשכלה גבוהה 1601 .
המשמעת יהיה טיפול פנימי.
לבין ה'משפוט' הגובר והולך של הליכים פנימיים בגופים ציבוריים".
הביקורת העלתה שהטכניון לא נדרש כלל בהסדר המשמעת שלו לסדרי הדין בבית הדין המשמעתי, ומכון ויצמן עסק בנושא באורח חלקי בלבד וקבע בתקנון המותאם למניעת הטרדה מינית שהדיון יתקיים "בדלתיים סגורות בנוכחות היועץ המשפטי של המכון".
עוד עלה שרוב האוניברסיטאות אמנם קבעו בהסדרי המשמעת שלהן את סדרי הדין שיחולו בבית הדין המשמעתי, אך לא קבעו בהם הוראות שיבטיחו שמירה על יחסים פורמליים בין שופטים ונילונים.
לדוגמה, הביקורת שנעשתה באוניברסיטה העברית העלתה שבהיעדר קביעה תקנונית בדבר אופן ניהול הדיונים המשמעתיים באוניברסיטה, אלה התקיימו באווירה חברית כלפי הנילון, ומתוך שכך פוגענית כלפי המתלוננת.
אווירה זו התבטאה, על פי פרוטוקולים של דיונים אלה, בין היתר, בכך שהמשתתפים בדיון (השופטים, הנילון ובאי הכוח של הצדדים) פנו זה לזה בשמותיהם הפרטיים.
אוניברסיטת תל -אביב הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי היא מקבלת את המלצתו ותוסיף בתקנון המשמעת דרישה לניהול שוויוני, מכובד וראוי של הדיונים.
גם אוניברסיטת חיפה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי הערותיו יופנו לרשויות האקדמיות באוניברסיטה, וכי התקנון יעודכן בהתאם להמלצותיו במהלך החודשים הקרובים.
מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה כי יבחן את הסדר המשמעת הקיים במכון בכל הנוגע להטרדה מינית וישקול להטמיע בו תיקונים.
האוניברסיטה העבר ית מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי לפי עמדתה, ניהול הדיון באופן מכובד וראוי הוא עיקרון בסיסי, ואין כל צורך לציין זאת במפורש בתקנון.
כמו כן ציינה כי היא לא קיבלה כל תלונה ולא שמעה שום טענה ממתלוננות על שניהול הדיון היה פוגעני בכל אופן שהוא, וכי הדיונים באוניברסיטה מתנהלים באופן מקצועי.
גם הטכניון מסר למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי הליכים משמעתיים התקיימו בו "באופן ראוי ומכובד ומעולם לא נשמעה טענה על ידי מתלוננת או נילון בנוגע לאופן ניהול ההליך".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה העברית ולטכניון כי היע דר תלונות על אופן ניהול ההליך או הדיון המשמעתי אינו מעיד בהכרח על תקינותם, כשם שמיעוט התלונות על הטרדה מינית אינו מעיד על היקף התופעה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ספק אם דיונים המתקיימים באווירה חברית אכן מתנהלים באופן מקצועי, וברור כי הם אינם יוצרים רושם מקצועי ונטול פניות כלפי כל הצדדים.
 מוסדות להשכלה גבוהה 1603 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות להנהיג מדיניות שתבטיח שההליכים המשמעתיים הננקטים במקרים של הטרדות מיניות יהיו מקצועיים ומכובדים ויהלמו את חומרת העברות.
עליהן לעגן בהסדרי המשמעת שלהן סדרי דין מפורטים לבתי הדין המשמעתיים בכלל ולדיונים בעברות חמורות כגון הטרדות מיניות בפרט.
עליהן להקפיד שבמסגרת סדרים אלה יובהר לכול שיש לשמור על גישה מכובדת ורשמית המותאמת לאופי ההליך ולמהותו.
כדי לשמור על ההגינות והשוויון ראוי גם לקבוע שבהרכב בית הדין ייוצגו שני המינים, וכן לשקול שיתוף של נציג מהקבוצה שעמה נמנה המוטרד כמשקיף בדיונים.
טיפול האוניברסיטה העברית בירושלים בחשדות להטרדה מינית .
משרד מבקר המדינה בדק את טיפול האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן בפרק זה - האוניברסיטה העברית או האוניברסיטה) בשלושה מקרים שבהם התקבל מידע ולפיו חברי סגל אקדמי בכיר באוניברסיטה התנהגו באופן שהעלה חשד לבצוע עברה של הטרדה מינית.
כמו כן נבדקו היבטים כלליים הנוגעים לטיפול האוניברסיטה בהטרדות מיניות.
להלן עיקרי הממצאים: נוהל למניעת הטרדה מינית 1.
באוניברסיטה העברית קיים כאמור נוהל למניעת הטרדה מינית (להלן בפרק זה - הנוהל).
בנוהל נקבע כי מטרתו להבטיח שהאוניברסיטה תשמש מקום עבודה וסביבת לימודים שאין בהם הטרדה מינית או התנכלות שמקורה בהטרדה מינית.
הנוהל עוסק, בין היתר, במינוי אחראי לטיפול בתלונות על הטרדה מינית - המוגדר בו "נציב" (להלן בפרק זה - הנציב או הנציבה) - ובתפקידיו, שהם, בין היתר, לשמש גורם מייעץ בנושא מניעת תופעות של הטרדה מינית והטיפול בהן, לקבל תלונות ודיווחים שעניינם הטרדה מינית או התנכלות, לברר כל תלונה ולטפל בה ובתום הטיפול, לאחר שהתייעץ עם התובע מטעם האוניברסיטה המוסמך לטפל בנושא על פי תקנון המשמעת27 ושמע את עמדתו, להחליט אם יש לגנוז אותה או לפתוח בהליך משמעתי.
אם החליט הנציב שיש לקיים הליך משמעתי, עליו להעביר לתובע את כל החומר הנוגע לתלונה.
ההליך המשמעתי ינוהל לפי תקנון המשמעת החל על הנילון (חבר סגל אקדמי, עובד מינהלי או סטודנט).
בנוהל נקבע כי "דיקן הסטודנטים ישמש נציב תלונות ]ההדגשה אינה במקור[ תלמידים בהן הן הנילון והן הנפגע הם תלמידים.
אם הדיקן אינו אישה, תשמש דיקנית המשנה כנציב תלונות תלמידים".
עוד נקבע בנוהל כי יש למנות באוניברסיטה נציב לטיפול בתלונות על הטרדה מינית כאשר הנפגע או הנילון אינו תלמיד (לדוגמה חבר סגל אקדמי או עובד מינהלי), וכי ככל הניתן תמונה לתפקיד זה אישה.
במועד ביצוע הביקורת שימשה דֵקנית הסטודנטים גם נציבה האחראית לטיפול בתלונות כאלה.
על פי תקנון המשמעת של חברי הסגל האקדמי (להלן- תקנון המשמעת), הממונה על התביעה באוניברסיטה מוסמך להחליט אם לפתוח בהליך משמעתי נגד הנילון, ואם הדיון בערכאה הראשונה יהיה לפני דן יחיד או לפני בית הדין למשמעת.
בית הדין למשמעת מורכב מ -18 חברים (12 חברי סגל אקדמי ושישה נציגי ציבור), ובראשו עומד אב בית הדין; בית הדין לערעורים, המשמש ערכאה שנייה, מורכב משישה חברים (ארבעה חברי סגל אקדמי ושני נציגי ציבור), ובראשו עומד יו"ר בית הדין לערעורים.
בכל מותב (הרכב) בית דין יושבים שלושה חברים, הנבחרים על ידי אב בית הדין או על ידי יו"ר בית הדין לערעורים לפי העניין - יו"ר המותב וחבר אחר נבחרים מקרב חברי הסגל האקדמי, ועוד חבר נבחר מקרב נציגי הציבור.
27 באוניברסיטה יש שלושה תקנוני משמעת- תקנון המיוחד לחברי הסגל האקדמי, תקנון המיוחד לעובדים המינהליים ותקנון המיוחד לתלמידים.
בכל אחד מהתקנונים מוגדרות רשויות משמעת שונות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1605 .
יצוין כי ההוראה בתקנון המשמעת, שלפיה יש לממונה על התביעה שיקול דעת אם לפתוח בהליך משמעתי נגד הנילון סותרת את הנוהל, שלפיו אם החליטה הנציבה (לאחר התייעצות עם הממונה על התביעה) שיש לפתוח בהליך משמעתי - על הממונה על התביעה לפתוח בהליך בתוך 30 ,יום והדבר אינו נתון לשיקול דעתו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי עליה ליישב את הסתירה בין תקנון המשמעת ובין הנוהל.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי "הערת הביקורת מאפריל [ החדש]בנוהל[ .
נכונה ואכן היתה סתירה2012 הושמטה הוראה זו] .