HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באופן הזה, לא רק שיישמר עקרון השוויון אלא גם יינתן סיוע מעשי לדיירים המבקשים לשפר את המבנים שלהם במסלול תמ"א 38.
בתשובתו ציין משרד הבינוי כי לאחרונה אושרה ואוישה בתקן משרת הממונה על חיזוק מבנים (תמ"א 38 ); אחת המשימות שהוטלו על בעל תפקיד זה הוא הכנת מדריך לדיירים המתקשרים בעסקת תמ"א 38 ; הכנת המדריך צפויה להסתיים במסגרת תכנית העבודה לשנת 2016 .
עוד ציין משרד הבינוי, לעניין סיוע בשמאות, כי תוקן חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) בשנת 2012 ונקבע בו כי בעת מחלוקת כלכלית שמאית, רשאי המפקח על הבתים המשותפים לפנות ליו"ר הוועדה להתחדשות עירונית, לצורך קבלת חוות דעת של שמאי פינוי-בינוי מתוך רשימת השמאים, ואמנם התקבלו שלוש פניות של מפקחים שהועברו לחוות דעת של השמאים.
התמודדות עם חסם הדייר הסרבן: בפרויקטים של התחד שות עירונית, על מסלוליהם השונים, שבהם נדרשת הסכמה וחתימה של כל בעלי הזכויות בפרויקט, מתעוררת לעתים תופעת הדייר הסרבן המתנגד לפרויקט.
בעניין זה הטילה הממשלה בהחלטה 373 מיוני 2013 על משרד המשפטים לבחון בשיתוף משרד הבינוי והאוצר תיקון לחוק פינוי בינוי (פיצויים), התשס"ו - 2006 , שבמסגרתו ייקבעו דרכי התמודדות משפטית עם החסם של הדייר הסרבן.
משרד המשפטים דיווח למשרד מבקר המדינה, לקראת סיום הביקורת כי תזכיר חוק פינוי בינוי (סמכות לפנות בעל דירה בשל סירוב בלתי סביר לעסקת פינוי ובינוי), התשע"ה- 2015 , פורסם להערות הציבור ב- 13.
15 ; בתגובתו על ממצאי הביקורת מדצמבר 2015 דיווח משרד המשפטים, כי "בימים אלה ממש מסתיים הליך ליבון הסוגיות שנותרו פתוחות, והצעת החוק צפויה לעלות לוועדת שרים לחקיקה בהקדם".
משרד הבינוי והשיכון 1307 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבטחת רישום זכויות דיירים: יזמים הבונים דירות למגורים בעסקאות להתחדשות עירונית מסתייעים לרוב בשירותי בנק מלווה המעניק להם מימון לצורך בניית הפרויקט כנגד שעבוד זכויות היזמים לטובתו.
בעסקאות להתחדשות עירונית משעבדים היזמים לטובת הבנק המלווה את זכויות בעלי הדירות בקרקע.
חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל"ה - 1974 (להלן- חוק המכר), קובע הוראות מיוחדות לעניין עסקת רכישת דירה שמטרתן להגן על רוכש הדירה ועל הכספים שהוא משלם ליזם.
חוק זה אינו מסדיר את נושא הבטוחות שבעלי דירות במתחמי פינוי-בינוי זכאים להם בביצוע עסקאות להתחדשות עירונית, ובמהלך השנים התפתח נוהג בעסקאות אלה ולפיו היזמים נותנים לבעלי הדירות ערבויות בסכום שבין 85% משווי הדירה הקיימת לסכום שווי הדירה החדשה העתידה להיבנות.
כדי להגן על בעלי הדירות אשר במסגרת עסקאות להתחדשות עירונית מפקידים את דירתם, שלרוב היא הנכס המשמעותי ביותר שהם מחזיקים בו, בידי יזם שהורס אותה ובונה דירות חדשות במקומה, החליטה הממשלה בינואר 2015 (החלטה 2279 ) לתמוך בהצעת חקיקה פרטית מיולי 2014 לתיקון חוק המכר שהגישו כמה חברי כנסת.
ההצעה לתיקון החוק קובעת כי בכל עסקה להתחדשות עירונית יעניק היזם לכל בעל דירה ערבות בנקאית בשווי הדירה הקיימת בצירוף שווי זכויות הבנייה שהיו קיימות לפני פינוי הדירה.
בנובמבר 2014 עברה ההצעה בקריאה ראשונה בכנסת, ועקב פיזור הכנסת בדצמבר 2014 לא הושלם תהליך החקיקה.
נוכח החשיבות של הבטחת זכויות בעלי הדירות, ראוי שמשרדי הממשלה הנוגעים בדבר - משרד המשפטים, משרד הבינוי ומשרד האוצר - יפעלו להשלמת הליכי החקיקה שהוחל בהם.
ביצוע פרויקטים של התחדשות עירונית תוך התחשבות בצורכי אוכלוסיות הקשישים ובעלי הצרכים המיוחדים : על פי דברי ההסבר להחלטה 376 , פרויקטים של התחדשות עירונית מאופיינים בין היתר בקשיים שמקורם בהיעדר שיתוף פעולה בין בעלי הדירות עצמם ובינם לבין היזם והרשות המקומית, עקב חשדנות, היעדר מידע, אי -ודאות, מעברי דירה מרובים ועלויות תחזוקה גבוהות של המבנים החדשים.
יצוין גם כי קשיים מתעוררים גם בשל הצורך להתחשב בצורכי אוכלוסיית הקשישים ואוכלוסיית בעלי הצרכים המיוחדים.
הועלה כי במועד סיום ה ביקורת טרם בחנו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובעיקר משרד הבינוי ומשרד ראש הממשלה, פתרונות שיאפשרו למלא באופן הולם את צורכיהן הייחודיים של אוכלוסיות הקשישים ובעלי הצרכים המיוחדים המתגוררות במתחמים המיועדים להתחדשות עירונית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים האמורים, בשיתוף משרד הרווחה והשירותים החברתיים, לבחון סוגייה זו, ובכך לתרום להבטחת איכות החיים של מגוון האוכלוסיות המשתלבות בפרויקטים של התחדשות עירונית.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הסדרתהעיסוק בתחום התחדשות עירונית .
החסם - חוסר אמון בין הצדדים המעורבים בפרויקטים של התחדשות עירונית בדברי ההסבר להחלטה 376 צוין בין היתר כי "תכניות התחדשות עירונית סובלות מאי אמון בין הדיירים לבין יזמים המעוניינים לקדם תכניות אלה.
בין היתר, נגרם אי אמון מחששם המוצדק של הדיירים, שלא כל היזמים והקבלנים השולחים ידם בתחום זה, מסוגלים ליישם פרויקט כה מורכב כתכנית התחדשות עירונית, הכולל, מבחינת הדיירים, סיכון גדול לפגיעה באורחות חייהם ואף לאובדן ביתם.
בנוסף, בתחום ההתחדשות העירונית נפוצה תופעה של 'מאכערים' אשר משדלים את הדיירים לחתום על הסכמי בלעדיות, וסוחרים בהסכמות אלה עם יזמים".
פעולות הממשלה ומוסדותיה להתמודדות עם החסם והסרתו שיפור רמתם המקצועית של הקבלנים והמתכננים: כדי לשפר את הרמה המקצועית של העוסקים במימוש פרויקטים של התחדשות עירונית במתכונת עיבוי הבנייה ובמסלול תמ"א 38 ,, שמורכבותם מקורה בביצוע עבודות בנייה בבניינים מאוכלסים וכדי להגביר את האמון בינם ובין הדיירים, הנחתה הממשלה בהחלטה 376 ,את משרד הבינוי בשיתוף גור מים רלוונטיים, אם ימצא לנכון לשתף כאלה, לגבש תכנית הכשרה לקבלנים בנושא בנייה בשטח מבונה ובבניין מאוכלס (מתכונת עיבוי הבנייה), שבסופה תינתן תעודת הסמכה למסיימים ושמם יפורסם באתר האינטרנט של משרד הבינוי.
נמצא כי משרד הבינוי אכן גיבש את תכני הקורס, הכוללים בין היתר נושאי בטיחות בעבודה ויצירת תנאים הולמים לדיירים במהלך ביצוע העבודות, ובכלל זה היבטים הקשורים בבינוי במרקם מאוכלס הכולל הקפדה על בטיחות באתר הבנייה, התמודדות עם סיכונים צפויים וכד'.
עד מועד סיום הביקורת התקיימו חמישה קורסים שבהם הוכשרו 141 .
קבלנים לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לקיים הדרכה מקצועית ייחודית עבור המתכננים, ובהם מהנדסים ואדריכלים, העוסקים בתחום התחדשות עירונית, בדומה לפעולותיו לשיפור רמתם המקצועית של הקבלנים.
משרד הבינוי דיווח בתשובתו כי משימת גיבוש תכנית הכשרה לאדריכלים בפרויקטים של תמ"א 38 נכללה בתכנית העבודה לשנת 2016.
טיוב עבודת מארגני עסקאות בתחום התחדשות עירונית: בהחלטה 376 ,הנחתה הממשלה את משרדי הבינוי והמשפטים, בהתייעצות עם משרד הכלכלה לבחון דרכים לטיוב עבודת העוסקים בתחום ההתחדשות העירונית, לרבות הסדרת עיסוקם של קבלני החתימות שהיא חיונית לצמצום תופעת הסחר בחתימות הדיירים, ולגבש תכנית שתוגש לוועדה להתחדשות עירונית עד נובמבר 2013 .
זאת מתוך הבנה כי המארגנים אינם מקשה אחת - יש מארגנים שבפעולותיהם תורמים באופן ממשי ומסייעים לבעלי הדירות בקידום ובמימוש של פרויקטים של התחדשות עירונית, ויש שגורמים ל"הקפאת" פרויקטים ול"חיסולם" הלכה למעשה.
משרד הבינוי והשיכון 1309 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת הועלה כי משרד הבינוי, בשיתוף משרד המשפטים, החל בספטמבר2013 לקדם חקיקה להסדרת פעילותם של גופים מארגנים בעסקאות פינוי -בינוי, באמצעות התערבות בתנאי הכבילה בחוזי ההתקשרות בין המארגנים לדיירים, לרבות הגדרת תקופת הכבילה המוטלת על הדיירים ותנאיה וכן מתן אפשרות לדיירים להשתחרר ממנה תמורת פיצוי כספי; במועד סיום הביקורת תהליך החקיקה טרם הושלם.
בתשובתו דיווח משרד המשפטים, כי "תזכיר חוק מארגני עסקאות להתחדשות עירונית, התשע"ה- 2015 פורסם להערות הציבור ביום 12.
בימים אלה ממש מסתיים הליך ליבון הסוגיות שנותרו פתוחות, והצעה זו (בדומה להצעה בעניין הדייר הסרבן שנדונה לעיל) צפויה לעלות לוועדת שרים לחקיקה בהקדם.
הגברת ישימותן של תכניות שבתוקף במסלול הרשויות המקומיות .
כדי להגביר את ישימותן של תכניות מפורטות שקיבלו תוקף במסלול הרשויות המקומיות, קרי להגדיל את היקף התכניות שמכוחן ניתנים היתרי הבנייה ונבנות יח"ד בפועל, החליטה הממשלה כדלקמן: מיפוי חסמים במימוש תכניות שבתוקף ובחינת כלים להסרתם: בהחלטה 376 קבעה הממשלה כי "במטרה להוציא מן הכוח אל הפועל תכניות פינוי-בינוי בעלות תוקף, למנוע ירידה לטמיון של תוספת פוטנציאלית של אלפי יח"ד במסגרתן ולהגדיל את סיכויי המימוש של תכניות פינוי בינוי: א.
להנחות את הוועדה להתחדשות עירונית לערוך בחינה מקיפה של התכניות אשר קיבלו תוקף במסלול הרשויות המקומיות, שתצביע הן על הגורמים שהביאו למימוש תכניות, הן על החסמים המעכבים את יישומן.
להנחות את הוועדה להתחדשות עירונית לבחון כלים ייעודיים לטיפול בחסמים, ובגדר זאת: תכניות הכוללות קרקעות בבעלות הגופים הממשלתיים, תכניות הכוללות צמודי קרקע, תכניות המצריכות פינוי בעלי עסקים ותכניות שאינן כדאיות כלכלית אך מתאפשרת בהן תוספת בנייה או השלמה קרקעית" (ההדגשות אינן במקור).
נמצא כי הוועדה להתחדשות עירונית לא יישמה את הוראותיה של החלטה 376 הן בדבר זיהוי הגורמים שהביאו למימוש תכניות שקיבלו תוקף הן בדבר זיהוי החסמים המעכבים את יישומן.
כמו כן, הוועדה טרם בחנה את הכלים הייעודיים לטיפול בחסמים.
לכן שחיקת ההשקעה הממשלתית הניכרת בתהליכי התכנון והניהול של פרויקטים במסלול הרשויות המקומיות נמשכת, ולצדה גם אי-מימוש תוספת פוטנציאלית של אלפי יח"ד במסגרת תכניות להתחדשות עירונית שכבר קיבלו תוקף.
בתשובתו ציין ערך מעת לעת זיהוי חסמים ]להתחדשות עירונית [ משרד הבינוי כי "האגף וסיכונים להצלחת תכניות, בין היתר, בבחינת התכניות עצמן, בשיחות עם מהנדסי רשויות ומנהלי פרויקטים וכן במפגשי היוועצות עם בעלי דירות, יזמים, קבלנים, עורכי דין וגורמים 1310 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נוספים העוסקים בתחום.
מתוך תהליך זה של זיהוי חסמים וסיכונים, מופקים לקחים ושינויי מדיניות .
לדעת משרד מבקר המדינה, פעילות האגף להתחדשות עירונית איננה מייתרת את הצורך שהוועדה להתחדשות עירונית תבצע בחינה מקיפה של התכניות אשר קיבלו תוקף במסלול הרשויות המקומיות, כדי לאתר את החסמים ואת הכלים הייעודיים להסרתם, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
הרחבת פעילותן של החברות המנהלות: הממשלה הנחתה את משרד הבינוי לשנות את הנוהל העוסק בהתקשרות הרשות המקומית עם החברה המנהלת באופן שיאפשר להרחיב את פעילותה של החברה המנהלת, והיא תוכל לסייע לדיירים להוציא לפועל תכניות להתחדשות עירונית באמצעות סיוע בביצוע מכרז לבחירת יזם.
הוועדה להתחדשות עירונית תקבע את הכללים המנחים לביצוע המכרז ואת מנגנון התגמול הכספי עבור פעילות החברה המנהלת בעניין זה.
יצוין כי בעלי הדירות בלבד הם שיבחרו את היזם הזוכה.
בישיבת הוועדה להתחדשות עירונית מספטמבר 2014 הציגה יו"ר הוועדה את הצעת משרד הבינוי להרחבת סמכויותיה של החברה המנהלת באופן שתוכל למלא את המטלות האלה: ארגון הדיירים לבחירת נציגות במתחם שתוסמך לפעול להיערכות למימוש הפרויקט, לרבות ארגון כנסים ומפגשים פרטניים; סיוע בבחירת עורך דין שייצג את הדיירים, באמצעות קיום תהליך תחרותי בין עורכי דין בעלי ניסיון; הכנת מכרז לכמה מציעים, בסיוע ם של עורך דין, שמאי מקרקעין ואדריכל, לרבות קביעת תמורה מינימלית לדיירים ועקרונות הנוגעים למנגנון חלוקת הדירות ; ליווי חברתי של הדיירים בתהליך ההתקשרות עם היזם.
עוד הציגה יו"ר הוועדה הצעה לשכר טרחתה של החברה המנהלת בגין פעילות נוספת זו.
בביקורת עלה כי הוועדה להתחדשות עירונית החליטה כבר באותה הישיבה לאשר את הצעת משרד הבינוי להרחבת סמכויותיה של החברה המנהלת ואת הצעתו לשכר טרחתה בגין פעילותה הנוספת.
לאחר ישיבת הוועדה להתחדשות עירונית אישר חשב משרד הבינוי את המתווה שאושר בוועדה, לרבות שכר הטרחה שנקבע.
אף על פי כן, במועד סיום הביקורת טרם עדכן משרד הבינוי את הנחיותיו בדבר התקשרות עם חברות מנהלות במסלול הרשויות המקומיות ואת הסכם שכר הטרחה של החברות המנהלות בגין פעילותן הנוספת.
משרד הבינוי דיווח בתשובתו כי "השלים את גיבוש הנחיות ההתקשרות עם החברות המנהלות במסלול הרשויות המקומיות.
יחד עם זאת, לאור ההשלכות התקציביות המשמעותיות הכרוכות בהרחבת הסמכויות באופן רטרואקטיבי לכלל המתחמים הפעילים, הנושא נמצא בדיונים אל מול אגף התקציבים במשרד האוצר".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי, כי עליו לפעול להשלמת הדיונים מול אגף התקציבים שכבר הוחל בהם, כדי להסדיר את התקשרות הרשות המקומית עם החברה המנהלת באופן שיאפשר את הרחבת הסיוע לדיירים, כנקבע בהחלטה 376.
משרד הבינוי והשיכון 1311 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
בעקבות מגמת הפ רוּור, שהגבירה את המחסור בקרקעות זמינות לבנייה, ומפאת ההידרדרות במצבם של מרקמים בנויים ותיקים מההיבט הפיזי והחברתי, הוכרה בתמ"א 35 החשיבות שבקידום נושאההתחדשות העירונית כצורך לאומי בר קיימה.
תהליכי התחדשות עירונית מאפשרים החייאה מחודשת של רקמות עירוניות מידרדרות תוך ניצול מרבי של משאב הקרקע המוגבל ושל תשתיות קיימות, התורם לחיסכון בהוצאות הקמתן ותחזוקתן של התשתיות.
לתהליכי ההתחדשות העירונית נודעת חשיבות יתרה לנוכח העובדה שהם עשויים לסייע במיתון מחירי הדיור הגואים, בייחוד באזורי הביקוש.
יודגש כי בשל מאפייניה הגאופיזיים והגאופוליטיים המיוחדים של מדינת ישראל, לתהליכי ההתחדשות העירונית נועדו תפקידים לאומיים נוספים - הגברת מוכנותם ועמידותם של מבני מגורים ותשתיות עירוניות מול אסונות טבע, כמו רעידות אדמה, ומול איומים מלחמתיים שיש להגן על העורף מפניהם, למשל ירי טילים.
לנוכח שליטת הממשלה במשאבי הקרקע וברגולציה של מערכת התכנון הארצית, עליה לשאת באחריות לקידום ולמימוש של תהליכי התחדשות עירונית כצורך לאומי בר קיימה , ואם נוצרים חסמים בהליכי התכנון והמימוש עליה לפעול להסרתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב תפקידיהם של תהליכי התחדשות עירונית ולנוכח התועלות הגלומות בהם, על הממשלה לקדמם כצורך לאומי בר קיימה.
נוכח מכלול ממצאי הביקורת, נדרשות בחינה והסדרה יסודיות של המערך הממשלתי הקיים בתחום ההתחדשות העירונית, על מרכיביו העיקריים.
על המערך החדש לפעול מכוח תכנית אסטרטגית ארוכת טווח בת קיימה ולטובת כלל האוכלוסיה.
שם הדוח: הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
הרשות לשיקום האסיר היא תאגיד סטטוטורי שהוקם על פי חוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ"ג- 1983 , במטרה לשקם את האסיר ולשלבו בחברה.
שר הרווחה והשירותים החברתיים הוא הממונה על הרשות ועל יישום החוק.
חוק שחרור על תנאי ממאסר, התשס"א- 2001 מתנה את שחרור האסיר בהשתתפותו בתכנית טיפול בפיקוח רש"א.
בבתי הכלא בישראל שוהים כ- 11,000 אסירים פליליים אזרחי ישראל, ומדי שנה משתחררים כ- 7,500 אסירים.
יעדי הרשות כוללים: טיפול באסירים ושיקומם לרבות בני משפחותיהם; שימור הרצף הטיפולי בין שירות בתי הסוהר לבין רש"א ; שילוב האסירים המתאימים בתעסוקה יצרנית; והגנה על הציבור מפני פשיעה חוזרת.
על פי החוק, ענייני הרשות ינוהלו באמצעות מינהלה המורכבת ממנהל הרשות, מסגנו (אם התמנה כזה) ומחברים נוספים, שימנה שר הרווחה בהתייעצות עם מועצת הרשות (על המועצה ראו להלן).
מספר החברים במינהלה לא יעלה על תשעה.
המינהלה מוסמכת לבצע בשם הרשות כל פעולה הדרושה למילוי תפקיד הרשות על פי החוק, למעט פעולות שיוחדו למועצה.
הרשות בנויה ממטה מינהלי ומשלושה מחוזות (צפון; מרכז; דרום וירושלים), ובמסגרתה פועלים ראשי תחומים ורכזים מקצועיים העוסקים במגוון נושאים הקשורים בשיקום האסיר, כגון: תעסוקה, נוער וצעירים, נשים וכלא/קהילה .
מר יצחק דדון מכהן מאז 6.
מיד לאחר כניסתו לתפקיד יזם מנכ"ל הרשות תהליך לשינוי מבנה ארגוני ברשות.
כעבור שלושה שבועות התקשרה הרשות עם יועץ א' למתן שירותי ייעוץ ארגוני.
בחודשים ינואר 2015 עד אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים למועצת הרשות, וכן את התקשרות הרשות עם יועץ א'.
על פי החוק תהיה לָרשות מועצה, ובה 39 חברים שימנה נשיא המדינה (להלן- המועצה).
המועצה מורכבת מ-21 חברים המתמנים בהמלצת שרהרווחה ובהתייעצות עם שר הפנים, וכן מבעלי תפקידים ממגוון משרדי ממשלה וגופים ציבוריים, כגון: נציב בתי הסוהר, מנכ"ל משרד הרווחה, מנכ"ל משרד הפנים, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, מנכ"ל שירותי התעסוקה, נציג של שר החינוך, נציג של שר האוצר, נציג של שר המשפטים, נציג של המפקח הכללי של משטרת ישראל ונציג של הרמטכ"ל.
יו"ר המועצה מתמנה בידי נשיא המדינה מבין חברי המועצה על פי המלצת שר הרווחה ובהתייעצות עם שר הפנים.
מנכ"ל משרד הרווחה מכהן כממלא מקום קבוע של יו"ר המועצה.
תפקידי המועצה הם: להתוות את קווי הפעולה של הרשות; להנחות את המינהלה במילוי תפקידה; לדון בהצעת התקציב השנתי ובדוח השנתי שתגיש לה המינהלה; לדון בכל עניין הנוגע לפעילותה השוטפת ולניהול הרשות.
על המועצה לקבוע את סדרי עבודתה, אם אלה לא נקבעו בתקנות.
הביקורת העלתה כי מאז יולי 2014 התקיימו חילופי דוא"ל בין ראש לשכת מנכ"ל הרשות לבין יועצת שר הרווחה לענייני ביטוח לאומי ומינויים בדבר מינוי חברי המועצה והסדרת המינויים.
מהתכתובת עולה כי רשימת חברי מועצת הרשות, כפי שהייתה בידי הרשות בדצמבר 2014 , כללה27 בעלי תפקידים בלבד.
לגבי מרביתם לא היה ידוע לרשות כלל אם הרשות לשיקום האסיר 1731 .
:שם הדוח הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יש להם כתבי מינו י לתפקידם.
מהתכתובת בדוא"ל גם עולה שהרשות שבה וביקשה לקדם מינוי חברים למועצה ולברר למי מהחברים הקיימים יש כתב מינוי, אך נענתה כי "בקשר למינויים חייבים להמתין לכניסת השר לתפקיד"1.
בספטמבר 2014 מונתה אמנם יו"ר למועצה, אולם עד מועד סיום הביקורת לא הושלם מינוי כלל חברי המועצה, ולא הוסדר הליך המינוי של החברים המכהנים.
עוד נמצא בביקורת שביוני 2013 ,התקיימה ישיבת המועצה האחרונהוכי ממועד זה ועד מועד סיום הביק ורת לא התכנסה המועצה.
לפיכך לא נידונו הצעות התקציב, הדוחות השנתיים של הרשות ופעילותה השוטפת של הרשות, והמועצה לא הנחתה את המינהלה במילוי תפקידה.
בתגובתה על טיוטת דוח הביקורת מנובמבר 2015 ציינה יו"ר המועצה כי היא פנתה "אין ספור פעמים", הן בעצמה והן עם מנכ"ל הרשות, ללשכת השר בבקשה לקדם את מינוי חברי המועצה.
כאשר התברר לה כי היא אינה מקבלת מענה, הודיעה למנכ"ל הרשות כי לא תוכל לאשר נהלים ופעולות שמבקשת הרשות לבצע ללא המועצה.
לדבריה קיבל המנכ"ל את עמדתה.
בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 ציין מנכ"ל הרשות כי אין חולק על כך כי הֶרְכב חסר ואי -כינוס המועצה פוגעים בעבודת הרשות ואינם עולים בקנה אחד עם דרישות החוק.
סמכות המינוי אינה בידי הרשות, ועל כן נותר רק לפנות שוב ושוב לגורמים הנוגעים בדבר, בעלי הסמכות, לתיקון המצב.
הפניות נעשו בין השאר הן לשר המכהן והן לקודמו בתפקיד.
בתגובתו על טיוטת הדוח מנובמבר 2015 ציין שר הרווחה לשעבר כי הוא מינה צוות איתור שתפקידו לגבש רשימת מועמדים פוטנציאליים לאיוש המועצה.
עקב מספרם הגדול של חברי המועצה (39 ) נדרש זמן לא מבוטל לגיבוש רשימה זו.
יו"ר המועצה מונתה, אך מינוי שאר החברים לא הושלם בעקבות הפסקת כהונתו כשר הרווחה.
בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 ציין שר הרווחה כי בשנת 2011 פעל משרד הרווחה למען צמצום המועצה ל-26 חברים ואף יזם תיקוני חקיקה בנושא.
בין השאר הכינה ועדת הפנים של הכנסת הצעת חוק לקראת קריאה שנייה ושלישית, אך היא לא קודמה לכדי חוק.
שר הרווחה ציין שבימים אלו הוא פועל לגיבוש רשימת 21 חברים שיתמנו לחברי המועצה על ידי נשיא המדינה, על פי המלצתו ובהתייעצות עם שר הפנים, בהתאם להוראות סעיף 10()(ב1 .
) לחוק משרד מבקר המדינה מעיר לשר הרווחה כי במציאות הקיימת כיום נפגע תפקודה של המועצה בכל הנוגע להתוויית קווי הפעילות של הרשות והנחייתה, ומתערערים הפיקוח והבקרה על פעילות הרשות.
על שר הרווחה, בהתייעצות עם שר הפנים, לפעול ללא דיחוי להשלים את מינוי חברי המועצה ולהסדיר את מינויָם של כלל חבריה.
על המועצה לקבוע את סדרי עבודתה ולפעול ליישמם כך שיעלה בידיה למלא את התפקידים המוטלים עליה בחוק.
1 בדצמבר 2014 התפטר שר הרווחה מר מאיר כהן, ובמאי 2015 מונה מר חיים כץ לתפקיד שר הרווחה.
שם הדוח: הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
הליך התקשרות עם יועץ ארגוני .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק המכרזים) קובע כי התקשרות של תאגיד ממשלתי לעבודה או לרכישת שירותים תיעשה במכרז פומבי, המעניק לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
תקנה 3(1) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות המכרזים), קובעת כי התקשרות ששוויה אינו עולה על 50,000 ש"ח, אינה טעונה מכרז.
תקנה5 לתקנות המכרזים קובעת פטור מחובת מכרז בהתקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות עריכת דין, ראיית חשבון, בוררות, ייעוץ או ביצוע מחקר.
עם זאת, התקשרויות כאלו ייעשו, ככל הניתן, בדרך של פנייה תחרותית ל קבלת הצעות2.
עוד נקבע בתקנות כי גוף ציבורי שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז לפי תקנות המכרזים, ינהל את ההליכים לקראת התקשרות ככל הניתן לפי עקרונות של שקיפות, הגינות ושוויוניות באופן המבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי3.
מנכ"ל הרשות, מר דדון, נכנס לתפקידו ב - 6.
עם כניסתו לתפקיד החליט להיעזר בשירותי ייעוץ ארגוני.
כעבור שלושה שבועות בלבד החלה הרשות לקבל שירותי ייעוץ ארגוני מיועץ א'.
בפגישה שהתקיימה באוקטובר 2015 בין נציג משרד מבקר המדינה לבין מנכ"ל הרשות ציין המנכ"ל שמיד לאחר כניסתו לתפקיד נפגש אקראית עם יועץ א', ש הכיר משירותם בעבר במשמר הגבול (להלן - מג"ב)4 .
בעקבות הפגישה סבר שליועץ א' יש הניסיון והידע המקצועי כדי לקדם את תהליך השינוי הארגוני בארגון.
מנכ"ל הרשות הדגיש בהתייחסותו לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 כי הוא נזקק "בדחיפות לשירותי ייעוץ ארגוני" כדי "לייעל ולייצב את הרשות".
עוד ציין המנכ"ל כי הוא יידע את יועץ א' כי הרשות ניצבת לפני שינויים ארגוניים, וכי היא מחפשת מועמד מתאים למתן שירותי ייעוץ ארגוני.
בעקבות כך הגיש יועץ א' הצעת מחיר וקורות חיים.
יועץ א' בהתייחסותו מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציין כי במהלך אוקטובר 2013 פנתה אליו הרשות להגשת הצעה למתן שירותי ייעוץ ארגוני, וכי הוא הונחה בהצעה זו להגיש הצעת מחיר וכן קורות חיים בדבר ניסיונו, כישוריו והתאמתו לתפקיד.
לדבריו כעבור עשרה ימים הודיעו לו שהצעתו התקבלה.
מהביקורת עלה כי רק ב - 22.
13 , שלחה הרש ות לשלוש חברות (להלן - יועצים ב'-ד') בדוא"ל בקשות להגיש הצעות מחיר למתן שירותי ייעוץ ארגוני "לשינוי מבנה ארגוני בדחיפות" ברשות.
יש לציין שבהיעדר מסמכים רלוונטיים אין זה ברור מדוע פנו דווקא לחברות הללו.
במסגרת הבקשה נכתב כי ההערכה היא שלצורך ההליך יידרשו 20 שעות שבועיות לפרק זמן של כחצי שנה.
כעבור יום ממועד הפנייה התקבלו ההצעות למתן שירותי ייעוץ.
מתכתובות הדוא"ל עולה כי בכוונת הרשות היה לבחון את הצעות המציעים כבר ב-24 .
(ד) לתקנות המכרזים 3 תקנות1א ו-1.
ב 4 מנכ"ל הרשות, מר דדון, שירת בשנים 2001 -1998 , כמפקד מג"ב.
גם בשנים שקדמו לתפקיד זה הוא שירת במג"ב במגוון תפקידים, ובהם מפקד מג"ב אזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש) ומפקד מג"ב ירושלים.
יועץ א' שירת כראש ענף פסיכולוגיה וייעוץ ארגוני במג"ב בשנים 2011 -1992 , ובכלל זה בעת כהונתו של מר דדון כמפקד מג"ב, כמפקד מג"ב ירושלים ובחלק מכהונתו כמפקד מג"ב איו"ש.
הרשות לשיקום האסיר 1733 .
:שם הדוח הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,בביקורת לא נמצאו מסמכים המעידים על פנייה מצד הרשות ליועץ א' לקבלת הצעת מחיר ובכלל זה לא פנייה בדוא"ל, כמו הפניות שהופנו ליועצים ב' -ד'.
כמו כן לא נמצאה ברשות הצעת מחיר ששלח יועץ א'.
לבקשת נציג משרד מבקר המדינה, הרשות פנתה ליועץ א' וקיבלה ממנו העתק מהצעת המחיר שהגיש לדבריו לרשות.
הצעת המחיר נושאת את התאריך 18.
13 , כלומר כמה ימים לפניהמועד שבו פנתה הרשות ליועצים ב' -ד'.
זאת ועוד, במהלך הביקורת לא נמצאו בָרשות מסמכים המתעדים את ההחלטה לשינוי המבנה הארגוני; את ההחלטה לפנות ליועצים חיצוניים בעניין; ואת הבחירה בהליך המתאים לפנייה ליועצים.
כמו כן, לא נמצאו שום מסמכים בדבר ההליך שבו נבחר יועץ א' ובדבר אמות המידה שהובילו להעדפתו על פני מציעים אחרים.
בהיעדר מסמכים המתעדים את הליכי קבלת ההחלטות ברשות, חישב משרד מבקר המדינה את עלות ההצעות של המציעים השונים, על בסיס הצעותיהם.
יועץ א' יועץ ב' יועץ ג' יועץ ד' .
שעות ייעוץ חודשיות 90 90 90 90 .
ימי פעילות חודשיים 11 11 11 11 .
עלות שעת ייעוץ 268 350 268 480 .
החזר הוצאות נסיעות ליום .
)ביטול זמן (זמן הנסיעה 750 .
סך עלות חודשית לייעוץ 24,120 31,500 24,120 43,200 .
סך החזר נסיעות חודשי 5,390 3,850 5,852 .
סך ביטול זמן חודשי (זמן .
סה"כ עלות חודשית לייעוץ 37,764 35,350 29,972 43,200 'מההצעות שהתקבלו מיועצים ב-ד' עולה כי בהתחשב בשעות העבודה שדרשה הרשות ולפי התעריפים שהציעה, עלות השירות המוצע אמורה הייתה להסתכם בכ- 43,000 -30,000 ש"ח לחודש.
לחצי שנה (תקופת העבודה הנדרשת, כפי שהעריכה אותה הרשות) מדובר היה בעלות כוללת צפויה של 260,000 -180,000 .
ש"ח זאת ועוד, משקלול כל רכיבי ההצעות עולה כי הצעתו של היועץ שנבחר, יועץ א', לא הייתה הנמוכה ביותר, שכן שתיים מההצעות האחרות היו נמוכות יותר.
מבחינת היקפה הכספי, ההתקשרות האמורה למתן שירות ייעוץ ארגוני צריכה הייתה להיעשות באמצעות פרסום מכרז פומבי.
בתגובתו לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 ציין מנכ"ל הרשות כי קיבל חוות דעת משפטית הקובעת שהתקשרות זו פטורה ממכרז על פי סעיף 5 לתקנות המכרזים, המסדירה 1734 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התקשרות ללא מכרז לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים; וכי על פי תקנה 5()(ג1 ) 'ביצעה הרשות פנייה תחרותית לקבלת הצעות מחיר.
כמו כן ציין מנכ"ל הרשות ש"יועץ א נבחר כי, לדעת ועדת המכרזים, הוא נמצא המתאים ביותר למשימה לשמה נשכרו שירותיו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאו ברשות שום מסמכים המעידים שבכוונתה היה להתקשר בפטור ממכרז, המותר בהתקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון.
בכלל זה לא נמצאה חוות הדעת המשפטית האמורה.
יצוין כי מנכ"ל הרשות לא צירף מסמכים כאמור גם לתשובתו בכתב לטיוטת דוח הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר רשות ציבורית מסתמכת על חוות דעת משפטית ולפיה יש מקום לקיים התקשרות בפטור ממכרז, חוות הדעת חייבת להינתן בכתב ולהיות מנומקת.
זאת ועוד, גם כאשר מדובר בהתקשרות שניתן לעשותה שלא באמצעות מכרז פומבי, על הרשות לבצעה באמצעות פנייה תחרותית ל מציעים הכלולים ברשימה בהתאם לתקנות.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לרשות כי היעדר מסמכים המתעדים כראוי את הליך הבחירה ביועץ א', ובייחוד היעדר נימוקי הבחירה ושיקוליה, אף שהצעתו לא הייתה הנמוכה ביותר, אינם עולים בקנה אחד עם כללי המינהל התקין.
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהצעת יועץ א' התקבלה כבר ב - 18.
13 , בטרם פנתה הרשות למציעים האחרים, מעידה על פגיעה בכללי השוויון המתחייבים בחוק ובתקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הרשות כי בנסיבות שבהן הוא עדכן לראשונה את יועץ א' בדבר הצורך של הרשות ביועץ ארגוני, ובנסיבות שבהן אין שום מסמכים המתעדים את הליך הבחירה ביועץ א' ואף לא מסמך הצעה של יועץ א', ובנסיבות שבהן נעשתה הפנייה אל יועץ א' ימים מספר לפני הפנייה ליועצים האחרים - עולה חשש כי הבחירה הושפעה מההיכרות המוקדמת בין מנכ"ל הרשות לבין יועץ א'.
היעדר דיווח תפוקות היועץ במסגרת בקשת הצעות המחיר באוקטובר 2013 , הרשות הגדירה את שירותי הייעוץ לצורך שינוי המבנה הארגוני שלה.
בהסכם ההתקשרות שנחתם בין הרשות ליועץ, הרשות לא קבעה את תכולת העבודה לפעילות היועץ, ובכלל זה תכנית עבודה שעליו לבצע, לוחות זמנים, תוצרי עבודה וכדומה.
זאת ועוד, אף שעל פי הסכם העבודה, על היועץ היה להגיש דוח משימות חודשי בעת הגשת החשבון החודשי, לא נמצאו דיווחים כאלה, וכן לא נמצאו דוחות מסכמים למשימות שביצע היועץ.