HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התכנית האסטרטגית נגזרה מהחלטת ממשלה 2097 ומתפקידי הרשות כפי שנקבעו בה.
יצוין כי חלק מהנושאים שפורטו בתכנית היו צריכים להיכלל במדיניות שתגבש ועדת השרים לתקשוב, כגון שיפור השירות לאזרח באמצעים טכנולוגיים וקביעת סטנדרטים לאספקת השירותים ולגיבוש אמנת שירות.
הביקורת מצאה כי התכנית האסטרטגית המלאה של רשות התקשוב לא הוגשה לאישור ועדת השרים .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הצגת התכנית לפני המשנה למנכ"ל משרד רה"ם אינה משמשת תחליף להגשת התכנית לוועדת השרים כנדרש.
עוד הועלה, כי בגיבוש התכנית לא שיתפה רשות התקשוב את כל ב עלי התפקידים שנקבעו בהחלטת ממשלה 2100 :ובהם ראש המטה הקיברנטי הלאומי, הממונה על היישומים הביומטריים, ראש היחידה הממשלתית לחופש המידע במשרד המשפטים, ראש רמו"ט וראש המועצה הלאומית לכלכלה במשרד רה"ם .
הדבר נדרש נוכח הנושאים הרוחביים המפורטים בתכנית המשפיעים על כלל המשרדים.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי התכנית האסטרטגית הוצגה לפני ה משנה למנכ"ל משרד רה"ם ואושרה על ידו בפגישת עבודה שהתקיימה בינו ובין ראש רשות התקשוב ביולי 2016 , ואולם פגישה זולא תועדה ולכן אין לה אסמכתה רשמית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם אישר המשנה למנכ"ל משרד רה"ם את התכנית, אין הוא מייתר את הצורך באישורה של ועדת השרים או הממשלה, מאחר שבתכנית נדרשת השתתפות פעילה של משרדים אחרים.
לשוויון חברתי פיצול הטיפול בנושא התקשוב הממשלתי בין משרד רה"ם ובין המשרד לשוויון חברתי .
כאמור, בהחלטת ממשלה 1046 מדצמבר2013 הוגדר המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית כגיבוש מדיניות לאומית לשימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת ויישומה, כשאחד משלושת יעדיו העיקריים הוא שיתוף מידע וידע ממשלתי ושימוש באמצעים מקוונים לשיפור וייעול השירות הניתן לאזרח וצמצום בירוקרטיה.
כמו כן קבעה ההחלטה כי במשרד רה"ם יוקם מטה ישראל דיגיטלית, שיתאם ויתכלל את פעילות המיזם.
בהחלטת ממשלה 2099 מאוקטובר2014 הועברה רשות התקשוב ממשרד האוצר למשרד רה "ם, זאת בשל הזיקה למטרות ויעדי משרד רה "ם, התמחות המשרד בקידום רפורמות חוצות משרדים והטמעתן ולשם יצירת סינרגיה בין התקשוב הממשלתי לגופים טכנולוגיים אחרים שפעלו במשרד ובכללם: המטה הקיברנטי הלאומי, הממונה על היישומים הביומטריים וישראל דיגיטלית.
כאמור, בהחלטת ממשלה 36 ממאי 2015 הועבר מטה ישראל דיגיטלית ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חברתי.
בעקבות ההחלטה נוצר מצב שבו קיימות שתי יחידות ממשלתיות שעוסקות בקידום התקשוב הממשלתי ופועלות בשני משרדים שונים שהם בעלי זיקות שונות - רשות התקשוב במשרד רה"ם ומטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי.
הביקורת העלתה כי בדברי ההסבר להחלטת הממשלה 36 לא צורפו הסיבות להחלטה להעביר את מטה ישראל דיגיטלית ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חברתי, כל זאת בניגוד לתקנון הממשלה הקובע כי כל הצעה לסדר היום תכלול דברי הסבר להצעת ההחלטה, ובכלל זה רקע כללי ובו "יובהר הצורך בקבלת הצעת ההחלטה, המניעים והסיבות שהביאו ליזמה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה על העברת מטה ישראל דיגיטלית ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חב רתי אינה עולה בקנה אחד עם דברי ההסבר להחלטת הממשלה 2099 שהתקבלה רק כחצי שנה קודם לכן.
בדברי ההסבר נאמר כי רשות התקשוב תעבור למשרד רה"ם בשל הזיקה למטרות וליעדים של משרד רה"ם ובהם יצירת סינרגיה בין רשות התקשוב לגופים טכנולוגיים אחרים שפעלו אז במשרד זה כמו מטה ישראל דיגיטלית.
העברת האחריות של מטה ישראל דיגיטלית ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חברתי גרם לניתוק מיזם ישראל דיגיטלית מגורמי התקשוב האחרים במשרד רה"ם.
פיצול האחריות בין שני המשרדים גורם לבניית שתי תכניות עבודה נפרדות ולהגדלת התשומות הנדרשות ליישום כל תכני ת, וכן מגביר את הקושי בגיבוש תכנית דיגיטלית לאומית.
כך לדוגמה, בארבע החלטות ממשלה נקבעו לשתי היחידות יעדים ופעולות משותפים בנושאי תקשוב שבהם נדרשת סינרגיה ביניהם לצורך השלמתם, לדוגמה: הפיכת השירותים הממשלתיים השימוש יים ביותר לציבור לדיגיטליים.
על רשות משרד ראש הממשלה |189 .
הממשלה התקשוב הוטל למפות את כלל השירותים הממשלתיים ולדרגם לפי מידת השימוש בהם ולפי קריטריונים נוספים שייקבעו בתיאום עם ראש מטה ישראל דיגיטלית, ולגבש לפיהם תכנית מפורטות לדיגיטציה של השירותים השימושיים ביותר שתוצג לוועדת ההיגוי הדיגיטלית עד סוף שנת 2015.
בתשובת ישראל דיגיטלית נמסר כי עצם העברת המטה ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חברתי לא פגע בסינרגיה שבין הגופים, ואלו פועלים בשיתוף פעולה מלא להשלמת משימותיהם.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי עצם הפיצול אינו פוגע בתהליכי העבודה המשותפים וביכולת התיאום והביצוע שבין שני הגופים למעט היבטים טכניים.
בהתאם להחלטות הממשלה פועלים שני הגופים בשיתוף פעולה ובסנכרון מלא, בין היתר, בהיבטים של תיאום תכניות עבודה שנתיות, פגישות תקופתיות לתיאום הפעולה המשותפת, פיתוח והפעלת התכנית "מובילים דיגיטלית" וייצוג ישראל בפורומים בין-לאומיים בתחום התקשוב והחדשנות.
מן הראוי שמשרד רה"ם יבצע מעקב אחר תפקודו של המבנה הארגוני הקיים ויבחן אם יש צורך לחזור ולרכז את הפעילות בתחום התקשוב הממשלתי במשרד רה"ם, בהתאם לרעיון המסדר שעמד בבסיסה של החלטת ממשלה 2099 .
גיבוש התכנית הדיגיטלית הלאומית .
כאמור, בהחלטת ממשלה 1046 מדצמבר2013 הוטל על מטה ישראל דיגיטלית לגבש תכנית דיגיטלית לאומית בשיתוף מטה התקשוב וגורמים אחרים.
החלטת ממשלה 151 מיוני 2015 הטילה על השרה הממונה על מטה ישראל דיגיטלית להביא לאישור הממשלה את התכנית הדיגיטלית הלאומית הרב -שנתית בתוך ארבעה חודשים ממועד ההחלטה האמורה.
עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 - כמעט שלוש שנים לאחר מועד החלטת הממשלה - מטה ישראל דיגיטלית טרם השלים את גיבוש התכנית הדיגיטלית וממילא היא טרם הובאה לאישור הממשלה.
בתשובתו מסר מטה ישראל דיגיטלית כי תהליך גיבוש התכנית הדיגיטלית כלל מחקר השוואתי בין-לאומי בסיועה של חברת ייעוץ, כתיבת התכנית ותהליך היוועצות מקיף, הן בתוך הממשלה והן עם 70 נציגים מהמגזר הפרטי והמגזר השלישי.
תהליך גיבוש המדיניות נמצא לקראת סיום והתכנית תובא לאישור הממשלה עד סוף שנת 2016 .
גיבוש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים .
הממשלה מנהלת מאות פרויקטים להקמת מערכות מידע ולתחזוקתן, והם נמצאים בשלבים שונים של מחזור החיים25 .
היקפם הכספי של פרויקטים אלו מסתכם בכמה מיליארדי ש"ח ומועסקים בהם אלפי עובדים.
מתודולוגיות לפיתוח ולתחזוקה של מערכות מידע עוסקות במגוון רחב של שיטות וכלים בתחום של ניהול פרויקטים והנדסת תוכנה.
הם כוללים, בין היתר, את הנושאים הבאים: ניהול מחזור החיים של מערכות מידע, ניהול ובקרה של תכניות עבודה ועלויות המערכת, ניהול סיכונים, מדדים וניהול מכרזים וחוזים.
אחת המתודולוגיות היא נוהל מפת"ח - נוהל מסגרת לטיפול כולל בתחום המחשוב בארגון, הן במישור של מערכת המידע הבודדת והן במישור של הארגון.
נוהל מפת"ח נקבע בהחלטה של ועדת השרים לענייני כלכלה מאוקטובר 1991 כנוהל מחייב לפיתוח ולתחזוקה של כל מערכות המידע הממשלתיות.
במישור המערכתי - הנוהל מגדיר כיצד לנהל, לפתח, לתחזק ולתפעל מערכת ממוחשבת בכל היקף ומכל סוג.
במישור הארגון - הנוהל כולל מגוון שיטות וכלים המיועדים לדרג הניהולי, החל בשלב הכנתה של תכנית עבודה שנתית, דרך שלב המעקב אחר הפיתוח והתחזוקה של המערכות בארגון וכלה בשלב ניהול הדרישות והתכנון האסטרטגי.
בהחלטת הממשלה 2097 מאוקטובר2014 בוטלה ההחלטה משנת 1991 בנוגע לנוהל אחיד לפיתוח ולתחזוקה של מערכות מידע בממשלה (נוהל מפת"ח).
בהחלטה החדשה נקבע גם כי אחד מתפקידיה של רשות התקשוב יהיה "גיבוש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, תשתיות ותהליכים בתחום התקשוב והעמדת כלים מתקדמים ליישומה באגפי מערכות המידע".
עוד נקבע בהחלטה כי על הממונה על התקשוב הממשלתי לפרסם הנחיות מקצועיות מחייבות בתחומי סמכותו למנהלי האגפים של מערכות המידע במשרדים.
זאת - בתיאום עם הרגולטורים הרלוונטיים לעניין ולאחר היוועצות עם המנמ"רים אם יהיה בכך צורך.
בינואר 2015 " :פרסמה רשות התקשוב הנחיה בשםיישום מתודולוגית ניהול מחזור חיי מערכת מידע".
בהנחיה נאמר כי השילוב של ביטול ההחלטה על נוהל מפת"ח וגיבוש מתודולוגיה חדשה והטמעתה שהוא תהליך הדרגתי ממושך שיארך מספר שנים, יצר "חוסר ('לאקונה ') בהגדרת המתודולוגיה המחייבת את משרדי הממשלה, במשך התקופה שעד הגדרת המתודולוגיה החדשה ויישומה במשרדי הממשלה".
בעקבות זה הגדירה ההנחיה מהי מתודולוגיה סדורה (ראו להלן) וקבעה כי על המשרדים לשלוח אל מנהל חטיבת המשילות בתוך שבועיים ממועד פרסום ההנחיה, הצהרה בנוגע למתודולוגיה המחייבת את המשרד בכל אחד מהתהליכים העיקריים.
אם לא יתקבל מהם דיווח יהיה המשרד כפוף לנוהל מפת"ח עד קביעת מתודולוגיה ממשלתית חדשה.
25 מחזור החיים של מערכת מידע כולל, בין היתר, את השלבים הבאים: ייזום המערכת; אפיון המערכת; בקשה להגשת הצעות - RFP ; עיצוב ובנייה; ניהול בדיקות; התקנת המערכת והרצתה; תפעול ותחזוקה; תחקור והערכת המערכת.
משרד ראש הממשלה |191 .
המתודולוגיות שנבחרו .
רשות התקשוב בהנחיה הוגדר כי מתודולוגיה סדורה היא מתודולוגיה מוכרת או מתודולוגיה שפותחה על ידי המשרד, בתנאי שהיא נדרשת ומכילה פתרונות לנושאי החובה שהוגדרו בהנחיה ובהם: בהיבט הניהולי - תכנון ומעקב ביצוע, צומתי החלטה ונקודות בקרה בשלבי הפרויקט, ניהול סיכונים; בהיבט הלקוח - אישור שקיבל את התכולה שרצה; בהיבט הכלכלי - בקרת תיחום לתכולה ועמידה בתקציב; בהיבט הטכנולוגי - תיעוד, איכות ובקרת תוצרים ונתונים.
כמו כן הוגדר בהנחיה כי מתודולוגיה מוכרת היא אחת מן המתודולוגיות הבאות המקובלות בישראל ובעולם בתחום הניהול של מחזור חיי מערכת מידע: מפת"ח, PMI, ITIL, COBIT , OODPM ,)(שילובMOF .
בפברואר2015 עודכנה ההנחיה בטבלה שכוללת את הדיווחים שהתקבלו מהמשרדים, ולפיהם הצהירו כמחציתם שהם עובדים במתודולוגיה פנים -משרדית סדורה או בנוהל מפת"ח, וכמחציתם לא הצהירו לפי איזו מתודולוגיה הם עובדים, כך שהרשות קבעה בעבורם שהמתודולוגיה המחייבת אותם היא נוהל מפת"ח.
באפריל 2015 פרסמה רשות התקשוב הנחיה בשם "מסגרת מתודולוגית תקשוב ממשלתית/הנחיות רשות התקשוב" (להלן - מסגרת מתודולוגית תקשוב ממשלתית) ובה קבעה כי פרסום ההנחיות והטמעתן ייתמכ ו באמצעות מנגנוני פיקוח ובקרה שמטרתם לוודא את עמידת היחידות מונחות רשות התקשוב בהנחיות הרשות, ואת השגת יעדי ההנחיות למערכי התקשוב והגנת הסייבר הממשלתיים.
במתודולוגית תקשוב ממשלתית נכתב גם כי ההנחיות יעסקו בכל תחומי התוכן שבאחריותה ובסמכותה של רשות התקשוב ויכילו את הנושאים הבאים: תכניות עבודה, ניהול סיכונים, מחזור חיי מערכת מידע, ניהול ידע, כלי ניהול, טכנולוגיות, רכש ותקשוב, אבטחת מידע וסייבר, פיתוח ההון האנושי, אספקת שירותים לציבור וניהול מסמכים.
כל נושא בהנחיות עשוי לכלול כמה מסמכים שכולם ביחד מגדירים את המסגרת המתודולוגית.
הביקורת העלתה כי במועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 , עדייןלא דרשה רשות התקשוב מהמשרדים שהצהירו כי פעלו לפי מתודולוגיה פנים-משרדית את מסמכי המתודולוגיה, כדי לבחון אם המתודולוגיה שלפיה פעלו כוללת לפחות את נושאי החובה שהוגדרו בהנחיות הרשות.
זאת ועוד, הרשות אף לא וידאה שהמשרדים שלא הצהירו על המתודולוגיה שהם עובדים לפיה פועלים לפי נוהל מפת"ח כפי שקבעה בעבורם בהנחיה.
אימוץ מתודולוגיה לניהול פרויקטים בתחום התקשוב שעלותם מסתכמת לעתים בעשרות או במאות מיליוני ש"ח, הוא הליך משמעותי שעשויות להיות לו השפעות מרחיקות לכת.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התקשוב כי בשל המצב שנוצר - היעדר מתודולוגיית פיתוח אחידה המחייבת את המשרדים - נדרשת בחינה פרטנית של המתודולוגיות שנבחרו בכל משרד, כדי לוודא שהן מספקות לפחות דרכים הולמות לטיפול בנושאי החובה שהגדירה.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי בהתאם לשיקול דעתה המקצועי ולסדרי העדיפויות והמשאבים העומדים לרשותה הוחלט כי במהלך שנת 2015 תפעל לפרסום ההנחיה הנ"ל, אך לא תשקיע משאבים נוספים באיסוף אקטיבי של מידע 192 |דוח שנתי 67ב .
מהמשרדים או בבקרה על יישומן של ההנחיות ועל מימוש המתודולוגיה שהוצהרה.
עוד מסרה רשות התקשוב כי בתפקידים שנקבעו לה בהחלטת הממשלה 2097 , לא נכלל באופן מפורש הסעיף של ביצוע בקרה אחר יישום הנחיותיה, לעומת ליווי ובקרה של פרויקטי תקשוב משרדיים משמעותיים, למשל.
לפיכך מתבצעת הבקרה אחר יישום הנחיות הרשות כחלק מפעולות נוספות ומשלימות שהרשות לוקחת על עצמה מעבר לתפקידים המוגדרים בהחלטת הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהנחיית הרשות נקבע כי תבוצע בקרה אחר פרסום ההנחיות והטמעתן, באמצעות מנגנוני בקרה, ולכן ראוי שהרשות תבצע בקרה כאמור בכפוף לאילוצים תקציביים ולסדרי העדיפויות , ולא תסתפק בקבלת הצהרת המשרדים, שהיא פעולה טכנית בלבד.
ביולי 2016 העבירהרשות התקשוב למשרד מבקר המדינה תכנית עבודה בנושא ההנחיות, ובה רשימה של 78 הנחיות שהרשות תכננה לפרסם, 60 מתוכן תכננה לפרסם עד סוף שנת 2016 .
ההנחיות שברשימה חולקו לפי תחומי הפעילות שהוגדרו במסגרת מתודולוגי ית תקשוב ממשלתית , לפי מועד הפצתן המתוכנן ולפי הסטטוס שלהן.
בכל הנחיה צוין אם היא פורסמה, אם היא בתוקף או שהסטטוס שלה הוא אחד מאלה: טיוטה, בתכנון, באישור או נדרש אישורה מחדש.
לגבי 18 מההנחיות לא צוין מועד ההפצה.
הביקורת העלתה כי על פי תכנית העבודה בנושא ההנחיות - משנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 - פרסמה רשות התקשוב רק 22 (כ-28% )מ-78 ההנחיות שתכננה לפרסם: שש פורסמו בשנת 2014 ,11 בשנת 2015 וחמש עד ספטמבר2016.
רשות התקשוב השיבה כי עד אמצע דצמבר 2016 ,פרסמה חמש הנחיות נוספות והיא עושה מאמץ לעמוד ביעד השנתי שנקבע על ידי פרסום ארבע הנחיות נוספות שנמצאות בשלבים שונים של השלמות ואישורים.
עוד מסרה כי היא מפרסמת הנחיות באופן הדרגתי, בהתאם להערכות המקצועיות שלה ולהיכרותה עם מערך התקשוב הממשלתי בכללו, לקיבולת העבודה שלה וליכולתה לבצע מעקב ובקרה אפקטיביים אחר ההנחיות המתפרסמות באופן שלא יהפכו לאות מתה.
משרד ראש הממשלה |193 .
2014 שרשות התקשוב תגבש .
מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, עד אמצע דצמבר 2016 פרסמה הרשות רק כשליש מההנחיות המתוכננות שאינן מקיפות את נושאי החובה על אף שהממשלה החליטה באוקטובר 2014 שרשות התקשוב תגבש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, תשתיות ותהליכים בתחום התקשוב - עד אמצע דצמבר 2016 פרסמה הרשות רק כשליש מההנחיות המתוכננות .
כמו כן, ההנחיות שפרסמה אינן מקיפות את נושאי החובה ש צריכים להיכלל ב מתודולוגיה סדורה כפי שהיא עצמה קבעה.
למשל, בהנחיות לא נכללו נושאים אלו : תכנון ומעקב ביצוע, בקרת תיחום לתכולה, עמידה בתקציב ואיכות ובקרת תוצרים ונתונים.
לדברי אנשי רשות התקשוב מיולי 2016, רק שבעה (כ-10% )מ-73 המשרדים דיווחו לה שהם פועלים על פי הנחיותיה בנושא מחזור חיי מערכת המידע, אך הרשות לא ביצעה בקרה על האופן שבו יושמו הנחיותיה.
כ-11 (כ-15%) מהמשרדים ד יווחו ש הם טרם התחילו לפעול על פי הנחיות אלו, ורוב המשרדים (כ-75% ) לא דיווחו לרשות כלל אם הם פועלים ליישום הנחיותיה , והרשות אף לא דרשה זאת מהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התקשוב כי לנוכח ההיקף המצומצם של יישום הנחיותיה בנושא מחזור חיי מערכת המידע, עליה לבחון את הסיבות לכך ולקיים תהליך של הפקת לקחים.
לאחר תהליך הפקת הלקחים, עליה לבחון כיצד ראוי ללוות את מהלך יישום ההנחיות במשרדים ולפקח עליו.
מאחר שהחלטת הממשלה משנת 2014 קובעת כי ההנחיות המקצועיות שמפרסמת הרשות בתחומי סמכותה מחייבות את המנמ"רים של המשרדים - ראוי שהממשלה תקבע כלים ומנגנוני אכיפה שיאפשרו לרשות להתמודד עם משרדים שאינם פועלים לפי הנחיותיה.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי במסגרת התהליך של סקירת תכניות העבודה של אגפי מערכות המידע במשרדים לשנת 2017 , הם הונחו לדווח בנוגע למימוש ההנחיות שפורסמו על ידה בשנת 2016 .
ניתוח המידע שיועבר ופרסום הממצאים בנוגע ל מידת יישומן של ההנחיות יתבצע בתחילת שנת 2017 .
בתכנית העבודה לשנת 2017 מתכננת הרשות לבדוק את אופן יישום ההנחיות בעשרה משרדים.
עוד מסרה הרשות כי בכוונתה להתייעץ עם אגף התקציבים במשרד האוצר כיצד להפעיל באופן יעיל יותר את סמכותה שנקבעה בהחלטת הממשלה 2097 .
בהחלטה זו נקבע שחובה על המשרדים להיוועץ ברשות ולפעול תוך התחשבות בחוות דעת ה לפני אישור תכנית עבודה שנתית של אגף מערכות מידע ותקצובה, אישור תוספות תקציביות משמעותיות ואישור פרויקטים ברמת מורכבות גדולה בתחום מערכות המידע.
בשל ההתקדמות האיטית בגיבוש ההנחיות בנושאים השונים לעומת התכנון, וההיקף המצומצם של יישומן - לפני שרשות התקשוב תשקיע בפיתוח מתודולוגיה חדשה, עליה לשקול לאמץ מתודולוגיה מוכרת שנדרשת לכלל נושאי החובה שהגדירה, להתאימה לצרכיה ולהתמקד רק בפיקוח על אופן יישומה.
בכך עש ויה הרשות לחסוך זמן וכסף, והמשרדים יוכלו להשתמש במתודולוגיה מקובלת שמתעדכנת באופן שוטף.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי מתודולוגיות מוכרות טעונות התאמות והשלמות כדי שניתן יהיה ליישמן בסביבה הממשלתית, ואי אפשר לאמצן כמות שהן.
בתהליך גיבוש המתודולוגיה הממשלתית נבחנת האפשרות לאמץ חלקים ממתודולוגיות מוכרות, תוך עריכת שינויים והתאמות במקרים הנדרשים.
הליווי והפיקוח על פרויקטי תקשוב ממשלתיים .
רשות התקשוב נוהגת לשלוח למנמ"רים אגרות מידע כמה פעמים בשנה.
באגרת מידע ששלחה באוקטובר 2015 פורסם תקציר של מאמר 26 שנכתב על ידי חברת ייעוץ אמריקאית ובו נבדקה רמת ההצלחה בפרויקטים בתחום התוכנה.
במאמר צוין, כי בשנת 2012 הסתיימו39% ;מהפרויקטים בהצלחה 43% מהם הסתיימו בלי שיישמו את כל התכולות המתוכננות או שלא עמדו בזמן או בתקציב, ו -18% מהפרויקטים נכשלו (לא הושלמו או שלא נ עשה בהם שימוש).
הממצא המרכזי שהועלה במאמר הוא - שככל שהפרויקטים גדלים כן גדל אחוז הכישלונות.
בפרויקטים שתקציבם מ -2.
5 עד10 מיליון ש"ח 27 - שיעור הכישלון עולה ל -%66 , ובפרויקטים שתקציבם היה יותר מ -10 מיליון ש"ח - שיעור הכישלון עובר את ה - 85% .
בממשלה מנוהלים פרויקטים בתחום התקשוב בהיקפים כספיים של כמה מילארדי שקלים.
מתכניות העבודה של כ-40 משרדיםלשנת 2016 עולה כי בשנה זאת יוקמו כ-15 פרויקטים חדשים בתחום התקשוב כשהתקציב של כל אחד מהם עולה על 2.
5 מיליון ש"ח, ותקציבם הכולל הוערך בכ-370 מיליון ש"ח.
התאמת מדיניות הרכש הממשלתי לרכישת טכנולוגיות מידע ותקשורת מתקדמות .
בהחלטת ממשלה 1046 מדצמבר2013 הוטלעל החשכ "לית בשיתוף הממונה על התקשוב הממשלתי , לבחון את התאמת מדיניות הרכש הממשלתי לרכישת טכנולוגיות מידע ותקשורת מת קדמות ולגבש פתרונות המותאמים למיזם ישראל דיגיטלית.
בהתאם להחלטה האמורה מינתה החשכ"לית צוות במאי 2015 שחברים בו, בין היתר, מנהלת מינהל הרכש, ראש רשות התקשוב, ראש מטה ישראל דיגטלית לשעבר ונציגים בכירים של משרד האוצר.
בדיוני הצוות הועלו הקשיים הקיימים במנגנוני הרכש הממשלתיים כגון: התמשכותם של תהליכי הרכש שאינם תואמים את קצב פיתוח החידושים בשוק; מחסור במומחים בכתיבת מכרזים טכנולוגיים; משרדי הממשלה אינם נדרשים להתחייב להיקפי רכש, ולכן לא ניתן למצות את היתרון הכמותי להשגת עלויות רכש מיטביות; יש קושי בביצוע .
26 :ראו במאמר המצוטט באתר של רשות התקשוב https://govshare.
il/he/node/1213 27 המקור בדולרים.
משרד ראש הממשלה |195 .
להתנעתם התקשרויות עם עסקים קטנים ובינוניים בשל דרישות מחמירות לביטוחים וערבויות.
הצוות הציע פתרונות לחלק מהבעיות שהועלו וסיים את עבודתו ביולי 2016.
הביקורת העלתה, כי על אף שהחלטת הממשלה קבעה כבר ב -2013 שעל החשכ"לית והממונה על התקשוב הממשלתי לבחון את התאמת ה של מדיניות הרכש הממשלתי לנושא התקשוב ולגבש פתרונות - הצוות לבחינת הנושא הוקם כשנה וחצי ממועד החלטת הממשלה, ועד דצמבר 2016 טרם אישרה החשכ"לית את מסקנותיו.
פיקוח על פרויקטים מרכזיים בתחום התקשוב .
עד אוקטובר 2014 העבירו המשרדים בקשות להתקשרויות חדשות בתחום התקשוב בהיקף כספי גדול לאישור הוועדה המרכזית לענייני תק שוב.
מאוקטובר 2014 , עם העברת תחום התקשוב הממשלתי למשרד רה"ם, עודכנו הוראות תכ"ם ונקבע כי בכל התקשרות בנושא תקשוב ששוויה עולה על 2.
5 מיליון ש"ח, יש לפנות תחילה לקבלת חוות דעת מקצועית מהממונה על התקשוב הממשלתי.
חוות הדעת תוגש לוועדת המכרזים של המשרד הממשלתי, ולאחר דיון בנושא היא תחליט אם לאשר את התקשרויות המשרד באמצעות מכרז או לתת להן פטור ממכרז.
משרד שיגיש בקשה לפטור ממכרז עם ספק יחיד בשווי של יותר מארבעה מיליון ש"ח, יידרש לקבל אישור לכך מוועדת הפטור שבמשרד האוצר.
במשרדים רבים מפתחים פרויקטים בתחום התקשוב בהיקפים כספיים גדולים באמצעות עובדי המשרד או עובדים חיצוניים שנותנים שירותים למשרד באופן שוטף.
יצוין כי פרויקטים אלו אינם מועברים לאישורה של ועדת המכרזים המשרדית ואף לא ל ממונה על התקשוב הממשלתי ל קבלת חוות דעת ו המקצועית, לדוגמה: פרויקט BI28 שפותחבשע"ם29 בעלות של כ-50 מיליון ש"ח (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שרשות התקשוב , כגוף שנועד לשמש מרכז ידע ויועץ לאגפי מערכות המידע, תפרסם הוראה מחייבת שגם פרויקטים של מחשוב בהיקפים כספיים גדולים שמפותחים במשרדים בידי כוח אדם תקני או חיצוני, ולא רק במיקור חוץ 30 , יובאולפניה לפני התחלתם , וקבלת חוות דעתה המקצועית תהיה תנאי להתנעתם.
28 :בינה עסקית (באנגלית Business intelligence :, בראשי תיבותBI ) היא תחום בטכנולוגיית המידע העוסק בבניית מערכות שעוזרות לארגון להפיק מידע מ משי מבחינה עסקית מתוך מכלול הנתונים הנאספים על ידיו.
29 שע"ם- שירות עיבודים ממוכנים ברשות המסים בישראל.
30 מיקור חוץ- התקשרות עם חברה שתבצע את הפרויקט עבור המזמין.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב, כי חוץ מההסדרים המפורטים לעיל (המצויים בסמכות החשכ"לית ), היא תבחן את האפשרות לפרסם הנחיה שתחייב את אגפי מערכות המידע להביא לאישורה פרויקטים חדשים בהיקפים כספיים גדולים שמתבצעים באמצעות עובדי המשרד או נותני שירותים קיימים כתנאי לביצועם.
"בהנחיית מטה התקשוב (כתוארו אז) בנושא "עבודת ועדת התקשוב העליונה מיוני 2014 (להלן- הנחיית מטה התקשוב) נאמר כי כחלק מסמכויותיו של הממונה על התקשוב הממשלתי, הוא ממנה את "ועדת התקשוב העליונה" כגוף מקצועי המסייע לו לממש את אחריותו וסמכותו בתחומים רבים ובהם לי ווי ופיקוח על פרויקטים ממשלתיים מרכזיים בתחום התקשוב.
בהנחיה האמורה נאמר עוד כי מנהל חטיבת המשילות "יחליט, בתיאום עם הממונה על התקשוב הממשלתי והמנמ"ר, אלו פרויקטים של המשרד יקבלו ליווי ותמיכה מקצועית וניהולית של ועדת התקשוב העליונה.
הפרויקטים המלווים ייקבע ו על פי פרמטרים של סוג, גודל, רמת מורכבות, רמת סיכון, או כל פרמטר רלבנטי אחר על פי שיקול דעתו".
גם בהחלטת הממשלה 2097 מאוקטובר2014 נקבע כי בין תפקידיה של רשות התקשוב היא אחראית לליווי ובקרה של פרויקטים "משמעותיים" (מרכזיים) בתחום התקשוב.
בתכנית העבודה של חטיבת המשילות ברשות התקשוב לשנת 2015 נכללה משימה של "ליווי, תמיכה ובקרה בעשרה אגפי מערכות מידע במשרדים יחד עם חוות דעת ראש רשות התקשוב לתכנית העבודה".
במשימה זו הוגדרה תת - משימה: פרסום מכרז לשלושה יועצים בכירים כרפרנטים מול עשרת המשרדים והפעלתם, והיא שבה ונכללה בתכנית העבודה של החטיבה לשנת 2016.
הביקורת העלתה כי על אף שהמשימה של פרסום מכרז להעסקת שלושה יועצים בכירים נקבעה כבר בשנת 2015 - במועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 טרם פורסם המכרז, כך שעדיין לא נבחרו יועצים שאמורים ללוות את הפרויקטים המפותחים באגפי מערכ ות המידע, לתמוך בהם ולבצע בקרה בעניינם.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי ב-2016 צפוי להתפרסם מכרז להעסקת יועצים בכירים לליווי פרויקטים מורכבים במשרדי הממשלה.
בהנחיה של רשות התקשוב מספטמבר 2015 בנושא "תכניות עבודה שנתיות - ממשקים בין המשרדים לרשות התקשוב" (להלן - נוהל תכניות עבודה שנתיות), הוגדרו הממשקים שבין המשרדים הממשלתיים ורשות התקשוב במסגרת התהליכים של המשרדים לגיבוש תכניות עבודה בתחום התקשוב, תגובות הרשות על תכניות העבודה, והבקרה של רשות התקשוב אחר ביצוען.
אחת ממטרות התהליך הוגדרה כ-"איתור פרויקטים מורכבי ם ו/או בעלי סיכון גבוה, התארגנות וקביעת רמת מעורבות של רשות התקשוב".
כמו כן הוגדר בהנחיה כי בכל שנה, בחודשים אוקטובר -נובמבר, תסמן רשות התקשוב את הפרויקטים שאותרו למעקב, תלווה ותבקר אותם לאורך כל השנה.
יצוין כי בכל שנה מפתחים במשרדים ממשלתיים פרויקטים בעלות של מאות מיליוני ש"ח.
משרד ראש הממשלה |197 .
רק במהלך הביקורת ביוני2016 , כשנתיים לאחר שהוצאה הנחיית מטה התקשוב, בחרה רשות התקשוב בשמונה פרויקטים מרכזיים לליווי ולמעקב.
להלן יפורטו הפרויקטים שנבחרו: א.
פרויקט "שער עולמי" להקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המסים בישראל (להלן - רשות המס ים) בעלות של כ -800 מיליון ש"ח (להלן - פרויקט שער עולמי).
פיתוח הפרויקט החל בשנת 2008 ,, אך שלא כמתוכנן עד ספטמבר 2016 .
רק חלק קטן ממנו עלה לאוויר ב.
פרויקט "איתן" ברשות האוכלוסין וההגירה - עלות הפיתוח של המערכת הוערכה בכ-300 מיליון ש"ח והעלות של כל הפרויקט הכוללת את תפעול המערכת עד שנת 2035 - כמיליארד ש"ח.
עד מועד סיום הביקורת טרם נבחר ספק זוכה.
פרויקט להקמת "מערכת מאוחדת לניהול כוח אדם בהוראה ומערכות תומכות שכר" במשרד החינוך.
תקציב הפרויקט מוערך בכ-50 .
מיליון ש"ח בספטמבר 2016 פורסם מכרז פומבי להקמת השלב הראשון של המערכת בעלות של כ-20 .
פרויקט "מזור" במשרד הבריאות להקמת מערכת ERP31 לבתי החולים הממשלתיים הכלליים.
תקציב הפרויקט מוערך בכ-250 .
פרויקט "איתן" במשרד הבריאות להקמת פלטפורמה לשיתוף מידע לאומי ורצף טיפולי במערכת הבריאות.
תקציב הפרויקט מוערך ב כ-100 מיליון ש"ח.
תכנית "רמיטק " ברשות למקרקעי ישראל שהחלה בשלהי שנת 2014 ומתוכננת להימשך כחמש שנים.
היא נועדה להתאמת מערכות המידע למתאר העבודה של הרשות.
התכנית חולקה לשלוש תכניות משנה שתוצריהן יושגו בטווחי זמן שונים כדלקמן: תכנית משנה מערכות הליבה, תכנית משנה ערוצים ישירים ותכנית משנה מסדי נתונים ובינה עסקית.
תקציב התכנית הוא כ -350 .
שני פרויקטים להגברת האכיפה ברשות המסים בפיתוח שע"ם: פרויקט Big Data32 שלדברי רשות המסים הוא תכנון רעיוני בלבד ולא פרויקט מוחשי, ופרויקט BI שהחל לפני כחמש שני ם והוא כולל כמה תתי - פרויקטים.
לדברי רשות המסים מוערכת עלות הפרויקט בכ-25 ,מיליון ש"ח ועד היום הושקעו בו כ-10 .
פרויקט "ארז" במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) - פרויקט להסבת המספרים ב לוחיות הרישוי משבע ספרות .
31 מערכת ERP - מערכת לניהול תהליכי העבודה והמשאבים בארגון, המבוססת על חבילת תוכנה מקיפה שכוללת כמה מודולים.
32 Big Data- (בעברית נתוני עָתֵק) הוא מונח המתאר מאגר מידע הכולל נתונים מבוזרים שאינם מאורגנים לפי שיטה כלשהי, המגיעים בכמויות גדול ות ממקורות רבים, בפורמטים מגוונים ובאיכויות שונות.
תקציב הפרויקט מוערך ב כ-15 .
מיליון ש"ח בספטמבר 2016 .
נמצא הפרויקט בשלב הבדיקות רשות התקשוב אמנם קבעה כמה קריטריונים לבחירת הפרויקטים למעקב, אולם קריטריונים אלו חסרים מדדים כמותיים, ועקב כך השימוש בהם לצורך מעקב אחר הפרויקטים שנבחרו לא יהיה אפקטיבי.
למשל, קריטריונים הקשורים לגודל הפרויקט חסרים מדדים להערכת הגודל, וקריטריונים הקשורים לרמת הסיכון של פרויקט חסרים מדדים להערכת סיכונים שיש לטפל בהם.
יש מקום שרשות התקשוב תקבע מדדים כמותיים לקריטריונים שלפיהם ייקבע איזה פרויקט הוא פרויקט מרכזי.
כמו כן, ראוי שתגדיר את הנושאים שייכללו בעבודת הליווי והפיקוח לכל פרויקט בנפרד בכפוף למורכבותו, לעלותו ולסטטוס שלו ואת תדירות הבקרה על ביצוע הפרויקט.
עם סיום עבודתה של הרשות בכל פרויקט ראוי שתבצע הליך הפקת לקחים ותרכז במסמך רשמי את הממצאים והמסקנות שהפיקה במסגרתו.
זאת כדי להבין לעומקן את הסיבות לאירועי הכשל ככל שיהיו כאלה, לנתחם וללמוד אותם, כדי להגיע למסקנות רוחביות בנוגע לפרויקטים אחרים במערכת המחשוב הממשלתית.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי בשנת 2016 בחרה שמונה פרויקטים מתכניות העבודה של המשרדים לשנת 2016 שהוצגו להנהלת רשותהתקשוב בסקר תכניות העבודה שערכה.
הפרויקטים נבחרו על פי קריטריונים שנקבעו מראש והם: גודל, מורכבות, סיכון, אינטגרציה עם משרדים אחרים והחשיבות ברמה הממשלתית.
עוד מסרה רשות התקשוב כי מלבד הקריטריונים מתחשבים גם בשיקול דעתם המקצועית של ראש הרשות ומנהל חטיבת המש ילות, והבחירה אינה מתבצעת על פי אלגוריתם מוחלט המשקלל רק את הקריטריונים שנבחרו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא קבעה מדדים בעבור כל קריטריון כגון ההיקף הכספי המזערי של הפרויקט, והדבר משתקף בשונות שבין הפרויקטים שנבחרו מבחינת גודלם, מורכבותם, סיכוניהם, עלותם, ואף בסטטוס שלהם.
לדוגמה: פרויקט Big Data בשע"ם שהוא בתכנון רעיוני בלבד ואינו פרויקט מוחשי, ולכן עלותו לא הוערכה כלל; פרויקט ארז במשרד התחבורה שנמצא בשלבי סיום ועלותו 15 מיליון ש"ח בלבד; וכן פרויקטים אחרים שעלותם נעה בין 100 ל-800 מאות מיליוני ש"ח והם בסטטוסים שונים.