HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חברת הרכבת ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2015 כי בהסכם הבטיחות נקבעה רק הרשימה של הפרויקטים בתחום הטכנולוגיה והבקרה שיש לבצע.
החברה הוסיפה כי רק לאחר חתימת הסכם זה בוצע תעדוף של הפרויקטים ונקבעה תכנית הכוללת לוחות זמנים לביצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לפעול להשלמה מהירה של כל הפעילויות שנקבעו בתכנית הבטיחות.
6 ,בנושא זה ראו גם מבקר המדינהדוח ביקורת על חברת רכבת ישראל בע"מ - הטיפול בתאונות ובבטיחות (2006 ,); וכן מבקר המדינה דוח שנתי 62 (2012), בפרק "הטיפול בתאונות ובבטיחות - ממצאי מעקב", עמ' 1342 -1323.
חברת רכבת ישראל בע"מ 735 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2015 כי הוא עוקב אחרי ביצוע הסכם הבטיחות.
אסדרה ופיקוח של משרד התחבורה על פעילות הרכבת 1.
חברת הרכבת פועלת בין השאר על פי, התשל"ב ]נוסח חדש[ פקודת מסילות הברזל- 1972 (להלן- הפקודה) והתקנות שהותקנו מכוחה.
בהחלטת ממשלה מיולי 20027 הוטל על שר התחבורה להגיש תיקוני חקיקה שבהם ייקבעו בין היתר כללי פיקוח על חברת הרכבת.
בדוחות קודמים העיר מבקר המדינה8 למשרד התחבורה על היעדר אסדרה מלאה לגבי פעילות החברה, ובכלל זה לגבי בטיחות הרכבות, וכן על אי-תיקון הליקויים בתחום זה.
כמעט כל ה כללים לפעילות המקצועית בחברת הרכבת נקבעים בלעדית על ידי הנהלת החברה, והיא מפקחת על עצמה.
בעקבות הביקורות הקודמות הקים משרד התחבורה בשנת 2012, ב מסגרת הרשות לתחבורה, את אגף רכבות.
שר התחבורה מינה את מנהל אגף רכבות9 למנהל לעניין מסילת ברזל ארצית10.
תפקידי האגף כוללים אסדרה של מערך הרכבות הארצי, ובכלל זה אסדרת הפיקוח על הפעל ת הרכבות ורישוין ועל רמת השירות והבטיחות בהן.
הביקורת העלתה שמשרד התחבורה טרם השלים את האסדרה הכוללת של פעילות חברת הרכבת, לרבות בנושאי בטיחות, הפעלה וניהול, אף שהממשלה חייבה אותו בכך בהחלטתה משנת 2002 , ואף שמבקר המדינה הצביע על הצורך באסדרה כזאת בדוחות קודמים.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 כי הגיש הצעה לשינויים בפקודה.
משרד התחבורה ציין כי ההצעה אושרה בכנסת בקריאה ראשונה, וממתינה לאישור ההצעה בקריאה שנייה ושלישית.
משרד התחבורה הוסיף כי במקביל עודכנו התקנות, וכי הן יופצו עם אישור התיקון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי תשובות ברוח זו התקבלו במשך השנים.
למשל, באוקטובר 2004 הודיע מנכ"ל משרד התחבורה דאז למשרד מבקר המדינה כי ההיערכות המתאימה בעניין הרישוי, התקינה, הבקרה, הפיקוח ושינויי החקיקה תסתיים עד סוף שנת 2005 ,.
כמו כןבנובמבר 200911 הודיע משרד התחבורהכי הכין בשנת 2008 טיוטה לחוק התעבורה המסילתית.
7 'החלטת ממשלה מס1208 מיולי2002 , בנושא העברת פעילות הרכבת מרשות הנמלים והרכבות לחברת רכבת ישראל בע"מ.
8 ,ראו לדוגמה מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2003 ) בפרק "הפרדת רכבת ישראל מרשות הנמלים והרכבות", עמ' 757-747 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 ), בפרק "הטיפול בתאונות ובבטיחות - ממצאי מעקב", עמ' 1342 -1323 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 64( א2014 ,) בפרק "רכבת ישראל בע"מ- רכישת קרונות", עמ' 713-689.
9 האגף היה כפוף תחילה למינהל יבשה במשרד התחבורה.
לאחר הקמתה של הרשות לתחבורה נמסר האגף לאחריותה.
10 מסילות הפרושות בכל הארץ, לתנועת הרכבות המופעלות ע"י חברת הרכבת.
11 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 ), בפרק "הטיפול בתאונות ובבטיחות- ממצאי מעקב" עמ' 1327 .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמשרד התחבורה טרם השלים את יישומה של החלטת הממשלה, אף שעברו כ -13 שנים מאז התקבלה ההחלטה, ואף שמבקר המדינה חזר והעיר על היעדר אסדרה מלאה לגבי פעילות החברה ועל הצורך לתקן ליקוי מהותי זה.
ל דעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה להשלים בדחיפות את חקיקת החוק ואת התקנת התקנות שיסדירו את פעילותה של חברת הרכבת.
בתכנית הבט יחות שצורפה להסכם הבטיחות, נקבע בין השאר כי מפקחים ממשרד התחבורה יבצעו פיקוח על חברת הרכבת.
בפברואר 2013 הודיע משרד התחבורה לחברת הרכבת על השלבים באסדרה פעילותה.
באוגוסט 2013 שלח מנהל אגף רכבות לחברה הנחיות לגבי התחזוקה והכשירות הטכנית של הציוד הנייד12 ,והודיע כי ההנחיות ייכנסו לתוקף במחצית ספטמבר 2013 .
בעקבות כך ביצע אגף הבטיחות באגף רכבות בחודשים מרץ ונובמבר 2014 .
בדיקות בנושא תחזוקה, בדגש על תחזוקת קרונועים חברת הרכבת סברה כי מאחר שנושא הבקרה על פעילותה לא עוגן בחוק ובתקנות, אין היא נדרשת לדווח למשרד התחבורה על תוצאות הבדיקות האמורות.
היועץ המשפטי של החברה עו"ד ירון זפט (להלן - היועץ המשפטי) ציין בדיון שקיים דירקטוריון החברה במאי 2014 כי רקלאחר שתתוקן הפקודה, יוכל שר התחבורה להתקין תקנות אשר יגדירו את סמכויות המשרד לגבי אסדרת פעילותה של חברת הרכבת.
לאחר חתימתהסכם ההפעלה והפיתוח ביוני 2014, חזר וביקש אגף רכבות לקבל לידיו את הנתונים והדיווחים, הנדרשים בין השאר על פי ההסכם, כדי לאפשר ביצוע מעקב אחר התכנון והביצוע של הליכי תחזוקת הנייד.
הביקורת העלתה כי חברת הרכבת שוב סירבה לשתף פעולה ולא מסרה את פירוט התהליכים שדרש משרד התחבורה.
בדצמבר2014 התריע מנהל אגף רכבות לפני חברת הרכבת כי היא לא מסרה למשרד התחבורה דיווחים הנוגעים לפעולות התחזוקה שהיא מחויבת לבצען, שהם חלק מבסיס התחשיב לתשלומי הסובסידיה שחברת הרכבת מקבלת מהמדינה.
מנהל אגף רכבות הוסיף שתחשיב תשלומי הסובסידיה שהמדינה נותנת לחברה מתבסס בחלקו על דיווחים אלה.
בעקבות אי-מסירת הדיווחים עיכבה המדינה חלק מתשלומי הסובסידיה.
בינואר 2015 התקיים דיון בנושא במשרד התחבורה, בהשתתפות מנכ"ל משרד התחבורה מר עוזי יצחקי, מנהל הרשות לתחבורה מר מאיר חן, מנכ"ל חברת הרכבת וסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר מר אהוד אדירי.
בדיון הוחלט בין השאר כי חברת הרכבת תמסור את הדיווחים המבוקשים ותשתף פעולה בנוגע לבקרה שיבצע המאסדר.
עוד נקבע כי אם יהיו לחברת הרכבת השגות לגבי הדיווחים המבוקשים, היא תעלה אותן לפני מנהל הרשות לתחבורה.
משרד התחבורה ומשרד האוצר הסכימו לשלם לחברת הרכבת את סכומי הסובסידיה לשנים 2014 -2013 .
, ובמקביל חברת הרכבת מסרה למשרד התחבורה דיווחים שונים משרד התחבורה והחשב הכללי במשרד האוצר גרסו כי הרכבת לא העבירה את כל הדיווחים הנדרשים על פי הסכם ההפעלה והפיתוח ובעקבות כך עיכבו חלק מתשלומי .
כולל לדוגמא הנחיות לדיווחים על שיגרת התחזוקה של כל ציוד ודיווח על שינויים בנושא חברת רכבת ישראל בע"מ 737 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הסובסידיה לרכבת.
חברת הרכבת הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי שולמו לה הסכומים שעוכבו, אך חלקם קוזזו שוב לאחר כשבועיים.
חברת הרכבת ואגף רכבות הסכימו בישיבות שקיימו בחודשים פברואר-מרץ 2015 על קביעת הנחיות לתחזוקת הציוד הנייד, לבקרה על כשירותו ולבקרה על הבטיחות בהפעלת הקרונועים (בנושא זה ראו גם להלן בפרק - היערכות לתחזוקת הקרונועים).
חברת הרכבת ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה "דיווחים למשרד התחבורה אינם יוצרים תחזוקה, זמינות ובטיחות", וכי קיימות תפיסות שונות לגבי מהות האסדרה.
עוד ציינה החברה בתשובתה כי "פעלה מול הרגולטור מתוך כוונה לקדם ולסכם את שיטת העבודה המשותפת ונתקלה לא אחת בניסיון למקד את הממשק במיקרו-רגולציה ובפרוצדורות ודיווחים שבינם לבין מהות הרגולציה אין קשר".
החברה הוסיפה כי מטרתה אינה למנוע את התפתחות האסדרה, אלא לשאוף להתאמתה ל"בנצ'מרק עולמי של רגולציה רכבתית".
חברת הרכבת פנתה במרץ2015 , באמצעות משרד עורכי דין, לחשבת הכללית במשרד האוצר גב' מיכל עבאדי-בויאנג'ו, לממונה על התקציבים במשרד האוצר מר אמיר לוי ולמנכ"ל משרד התחבורה בבקשה לקבל את כל התשלומים.
לטענת החברה, לא ניתנה סמכו]מנהל אגף רכבות[ למאסדרת לעכב תשלומים.
מנכ"ל משרד התחבורה וסגן בכיר לחשבת הכללית מר יריב נחמה השיבו במאי 2015 למנכ"ל חברת הרכבת כי לא מצאו כל בסיס לטענות החברה.
לדבריהם, מנהל אגף רכבות הוא הגורם המקצועי האמון מטעם המדינה על הבקרה המקצועית לגבי ביצוע ההתחייבויות של חברת הרכבת, על פי הסכם ההפעלה והפיתוח.
כמו כן צוין בתשובה כי לא אושרו תשלומים לחברת הרכבת, "בשל סרבנותכם העיקשת להעביר מידע מקצועי אשר נדרש על מנת לאשרם, מידע אשר הנכם מחויבים להעבירו בהתאם להוראות מפורשות בהסכם ובנספחיו" (ההדגשות במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, מחלוקות אלה מחזקות את הצורך הדחוף שמשרד התחבורה ישלים את החקיקה והאסדרה הכוללת על פעילות הרכבת.
אסדרה כזאת, צריכה ליצור ודאות ביחסי הרכבת והמאסדר, וממילא תשלול מהחברה את היכולת להעלות טענות מטענות שונות.
עד להשלמת החקיקה, על חברת הרכבת למלא אחר הנחיות אגף רכבות ולהשקיע את מאמציה ומשאביה בפעילותה, תוך שיתוף פעולה עם ומול המאסדר.
סגן הממונה על אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים) הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 ביחסי הרכבת]חיובי[ כי להערכתו, חל "שינוי מגמה "]המאסדר[ והרגולטור.
התקנת אמצעים טכנולוגיים לשיפור הבטיחות 1.
בעקבות שימוט13 רכבת נוסעים ליד כפר מנחם בשנת2009 , שבו נשבר חלק מהרכבת ונגרר על ידה, פרסמה החברה ביולי 2011 בקשה לקבלת הצעות לביצוע ניסוי שמטרתו בחינת מערכת לזיהוי חפצים שנגררים על ידי הרכבת.
גם בתכנית הבטיחות נקבע כי חברת הרכבת תקדם שילוב של מערכות טכנולוגיות ושל אמצעים טכנולוגיים, כגון .
ירידת גלגלי ציוד נייד מהפסים, מכל סיבה שהיא 738 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מערכות חיישני בקרה וגלאים שיותקנו על המסילה, לגילוי סיכונים לרכבת הנמצאת בתנועה - התחממות יתר של מ סבי הגלגלים ושל הבלמים בזמן נסיעה, שחיקה לא אחידה של הגלגל, חפצים נגררים וכדומה.
חברת הרכבת בחנה הצעות שונות שהוגשו לה, ובינואר 2013 חתמה עם שתי חברות הסכמים לרכישת שתי יחידות של מערכת לזיהוי חפצים נגררים.
ואולם באפריל 2013 ,הודיעה החטיבה לבטיחותביטחון איכות וסביבה בחברה כי קיים ספק לגבי נחיצותה של הרכישה, מכיוון שהחברה כללה בתכנית העבודה החדשה שלה לשנת 2013 פרויקט לפיתוח מערכת לגילוי חפצים נגררים.
ועדת המכרזים העליונה של חברת הרכבת (להלן - ועדת המכרזים) הסתייגה מביטול ההסכמים עם החברות, לאחר שהושקעו מאמצים רבים בקידומם, אך אישרה את בקשת החטיבה.
בספטמבר2013 , בשעות הלילה, אירע סמוך לתחנת קריית גת שימו ט של רכבת שהובילה חומרים מסוכנים (להלן - שימוט רכבת חומ"ס).
בשימוט רכבת החומ"ס ניתקו מהמסילה שבעה קרונות משא, ושני קרונות התהפכו על צדם.
כמה דקות לפני שימוט רכבת החומ"ס התריע נהג של רכבת אחרת שחלפה על פניה כי הוא מבחין בניצוצות שעולים ממנה.
בשל האירוע שובשה למשך ימים מספר התנועה של רכבות הנוסעים ושל רכבות המשא.
מנכ"ל משרד התחבורה מינה ועדה לבדיקת התאונה, וזו הגישה את מסקנותיה במרץ 2014 .
הוועדה העריכה כי שימוט רכבת החומ"ס היה נמנע, לו היו מותקנים על המסילה גלאים לאיתור התחממות יתר.
הביקורת העלתה כי עד סוף ינואר 2015 לאיושמו מסקנות הוועדה וחברת הרכבת לא התקינה מערכת גלאים כז את ולא קידמה פ רויקטים חלופיים להבטחת הבטיחות.
חברת הרכבת הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ביוני 2015 כי היא מטפלת בנושא זה בנחישות ובמקצועיות.
החברה הוסיפה כי היא מתכננת פרסום מכרז להקמת מערכות ניטור בטיחותי וטכני עבור רכבות וכי היא מעריכה כי במשך שנת 2017 יותקנו המערכות הראשונות.
עוד הוסיפה החברה כי מערכת ראשונה לבדיקת חום הגלגלים הופעלה במסילה בחוף דור.
בדיקת קרונות המשא חברת הרכבת אינה מבצעת טיפולים תקופתיים בקרונות המשא, בדומה לטיפולים המבוצעים בקטרים ובקרונות (ראו להלן) אלא רק בדק מקיף14 אחת לארבע שנים, שבו מוחלפות כל המערכות הבטיחותיות.
על פי נוהלי החברה, על בודקי הקרונות במתחמי התחזוקה ובתחנות הקצה לבחון חזותית את תקינות הגלגלים, הבלמים, צינורות האוויר והצירים של הקרונות.
כבר בשנת 2009 העירה הביקורת הפנימית של חברת הרכבת על אי-ביצוען של בדיקות כאלה.
בתכנית הבטיחות בשנת 2011 .
התחייבה החברה להפעיל בודקי קרונות בדיון שהתקיים בוועדת הביקורת של דירקטוריון חברת הרכבת בפברואר 2013 התריע שוב נציג הביקורת הפנימית כי קרונות המשא לא נבדקו.
הנציג ציין כי סוכם שעד יוני 2013 .
תיבנה תכנית הסמכה וריענון לבודקי קרונות .
14 טיפול רחב היקף, הכולל בין השאר פירוק של המרכבים.
חברת רכבת ישראל בע"מ 739 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נמצא כי חברת הרכבת לא השלימה את הכנתה של תכנית ההסמכה והריענון 15 במועד שנקבע.
הוועדה שבדקה את שימוט רכבת החומ"ס כאמור העלתה כי בודק הקרונות לא עבר הכשרה וריענון יותר מעשר שנים.
הוועדה הוסיפה כי בדיקה של הקרונות ללא שימוש באמצעים טכנולוגיים, ובייחוד כשהיא נעשית בשעות החשכה, אינה יכולה להבטיח כי הרכבת כשירה לנסיעה.
חברת הרכבת הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הכשירה בשנת 2014 בודקי קרונות.
החברה ציינה כי מצב קרונות המשא נבדק עם כניסת הרכבת לתחנה או למתחם התחזוקה ולפני יציאתה מהם, וכי נוסף על כך היא מבצעת בדק חצי שנתי לקרונות אלה, שבו מוחלפות מערכות במידת הצורך.
כמו כן, נבדק בכל שבוע התפקוד של בודקי הקרונות, ונעשה מעקב חודשי קבוע אחר כניסת קרונות המשא לבדק.
החברה הוסיפה כי בודקי הקרונות נעזרים במדי חום המבוססים על לייזר, לבדיקת בתי המֵסב ברכבות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חברת הרכבת להמשיך לפעול לקידום בדיקות הציוד הנייד, הן באמצעים טכנולוגיים והן על ידי הכשרה מתמדת של העובדים, כדי להבטיח שירות מיטבי ובטיחותי.
היערכות לתחזוקת הקרונועים .
חברת הרכבת מבצעת בכל יום בממוצע כ-450 נסיעותשל רכבות נוסעים.
נסיעות אלה מתבצעות באמצעות 685 קטרים וקרונות מסוגים שונים.
תחזוקהנאותה של הציוד הנייד מאפשרת זמינות גבוהה שלו ושמירה על בטיחות הנוסעים.
כשל בתחזוקת הציוד הנייד עלול לגרום לפגיעה ביכולתה של חברת הרכבת להסיע נוסעים ולהוביל מטענים ולפגיעה באיכות השירות שהיא מספקת.
במקרים חמורים עלול כשל כזה להביא לשימוט רכבות ואף לפגיעה בנפש.
חטיבת הנייד אחראית לתחזוקה של הציוד הנייד.
התחזוקה של הציוד הנייד כוללת בדרך כלל טיפול מונע, המתבצע בכל פרק זמן קצר (לדוגמה, טיפול תלת-יומי או שבועי) וכולל בדיקת הציוד, התאמתו, ניקויו ובדיקתו לשם זיהוי תקלות בו וכדי לשמור על איכותו; טיפול אחת לתקופה (לדוגמה, טיפול רבעוני) או אחת לעשרות אלפי ק"מ, שבו לעתים מתבצעים תיקון או החלפה של מכלולים שלמים; ותחזוקה מתקנת ("שבר"), כדי להשיב ציוד שהתקלקל למצב תקין.
באפריל 2014 אישר מכון התקנים הישראלי כי החטיבה עומדת בדרישות תקן 9001ISO 16.
להלן נתונים על היקף הציוד הנייד של חברת הרכבת בשנים 2014 -2012 : .
על פי דוח הוועדה שבדקה את התאונה 16 תקני איכות בין-לאומיים שהגדיר ארגון התקינה הבין -לאומי (ISO ).
קבלת תקן להבטחת איכות מאשרת כי פעולות החברה מבוצעות לפי דרישות האיכות.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 1 .
הציוד הנייד של חברת הרכבת, 2014 -2012 .
סוג הציוד 2012 2013 2014 .
)קטרים (כולל קטרי משא 103 113 133 .
קרונות נוסעים 421 434 506 .
סה"כ 570 593 685 מהלוח עולה כי בשנים 2014 -2012 הגדילה חברת הרכבת את מספר הקטרים וקרונות הנוסעים.
לעומת זאת, מספר הקרונועים לא גדל, ושיעורם בצי הנייד של החברה הולך וקטן.
נושא התחזוקה של הציוד הנייד של חברת הרכבת באמצעות מיקור-חוץ נבחן כמה פעמים הן על ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר והן על ידי החברה, באמצעות חברת ייעוץ א', אשר בחנה בשנים 2009-2012 את הכדאיות לכך17 .
חברת ייעוץ א' ציינה בדוח שהכינה כי הזמינות הנמוכה יחסית של הציוד הנייד בחברת הרכבת נובעת ככל הנראה מרמת תחזוקה נמוכה, וכי אין ביכולתה של החברה לתחזק ציוד נייד חדש בשל בעיית קיבולת במתחמי התחזוקה שלה.
חברת הייעוץ ציינה כי תחזוקת ציוד נייד מתבצעת במדינות רבות בעולם באמצעות מיקור-חוץ, והמליצה לחברת הר כבת לנקוט דרך פעולה זו, בעיקר בנוגע לציוד חדש.
חברת הייעוץ העריכה כי תחזוקה באמצעות מיקור-חוץ תשפר במידה ניכרת את הזמינות, הדיוק והיעילות של הרכבות ותגדיל את פיזור הסיכונים .
בהחלטת הממשלה מפברואר 2010 נקבע כי ציוד חדש שיירכש לקווי הרכבת יתוחזק על ידי ספק הציוד.
באוקטובר 2010 התקשרה חברת הרכבת עם חברה ב' לצורך ביצוע רכש של222 קרונותנוסעים דו-קומתיים.
בהסכם נקבע כי חברה ב' תתחזק את הקרונות ב משך חמש שנים, מיום החתימה.
ועד העובדים בחברת הרכבת התנגד לתחזוקת הקרונות על ידי היצרן והכריז על סכסוך עבודה.
משרדהתחבורה והסתדרות העובדים הכללית החדשה קיימו במרץ 2012 דיונים עם יו"ר הדירקטוריון בפועל דאז מר אורי יוגב18 ,.
בדיונים אלה השתתפו גם נציגי אגף התקציבים נציגי רשות החברות הממשלתיות והממונה על השכר במשרד האוצר, ובעקבותיהם גובש מסמך (מתווה) עקרונות.
12 חתם מנכ"ל חברת הרכבת על מסמך העקרונות, ובדצמבר 2012 .
נחתם ההסכם הקיבוצי החדש, שגובש על פי מסמך עקרונות זהלאחר החתימה על מסמך העקרונות ביטלה חברת הרכבת את הסכם התחזוקה עם חברה ב' ושילמה לה סכום של כ-2 .
מיליון אירו בגין ביטול ההסכםבהסכם הקיבוצי החדש נקבע בין השאר כי חברה חיצונית תתחזק את הקרונועים הישנים שבבעלות חברת הרכבת (ראו .
17 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 64 א(2013 ), בפרק "רכבת ישראל בע"מ- רכישת קרונות", עמ' 703.
18 מר אורי יוגב היה דירקטור בחברה מ-1.
13 , ובחלק מהתקופה, עד אוגוסט2012 שימש יו"ר הדירקטוריון בפועל.
הממשלה אישרה את מינויו למנהל רשות החברות הממשלתיות באוגוסט 2013 והוא החל למלא את תפקידו באוקטובר אותה שנה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 741 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 להלן).
נוסף על כך נכללו בהסכם נושאים אחרים, כגון הקמת חברות בנות19 ותשלום מענקים ותוספות שכר לעובדים.
עלויות ההסכם נאמדו בכ-90 מיליון ש"ח, ומשרד האוצר אישר אותן.
על פי חוק החברות הממשלת יות, התשל"ה -1975 , תפקידי הדירקטוריון של חברה כוללים את קביעת שכרם, תנאי עבודתם , אופן בחירתם ותנאי כשירותם של עובדי החברה, על פי הכללים שקבעה הממשלה בעניינים אלה.
הדיון על ההסכם הקיבוצי החדש נמשך כשנתיים.
בתחילת ינואר 2013 , כשלושה שבועות לאחר חתימת ההסכם, קיים דירקטוריון חברת הרכבת דיון בעניינו.
הנהלת החברה לא העבירה לדירקטורים את ההסכם לפני הדיון.
הדירקטור מר אורי יוגב ומר דורון וייס20 , שנבחר ליו"ר דיון זה, ציינו בדיון כי ליוו את כל הליך חתימת ההסכם.
בדיון הסתייגו חלק מהדירקטורים מהליך אישור ההסכם וציינו שלמרות החשיבות הרבה של ההסכם והמשמעויות הכספיות הנובעות ממנו, לא קיים הדירקטוריון דיון מקיף וממצה בנושא.
אחת הדירקטוריות הדגישה כי היה צורך לעדכן את כל חברי הדירקטוריון.
דירקטורית אחרת הוסיפה כי מדובר בעניין מהותי של תקינות הליך, וכי יש להפיק לקחים מכך.
היא הסתייגה מהמצב שבו לדירקטורים אין אפשרות להביע את דעתם, באופן שיאפשר להם השפעה או השלכה מעשית על ההחלטות.
בדיון אמר היועץ המשפטי של הרכבת כי לא מצא החלטה פורמלית של הדירקטוריון המאשרת את ההסכם.
לדעת משרד המדינה, העובדה שההסכם אושר לפני דיוני הדירקטוריון, ושפרטיו אף לא הובאו לידיעתו, מצביע על התנהלות בלתי תקינה של הנהלת החברה, וכי הדירקטוריון הועמד בפני עובדה מוגמרת, ללא יכולת לשנות את ההחלטה או להשפיע עליה.
חברת הרכבת הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי יש קושי רב לקבל אישור כולל על כל הסעיפים של הסכם קיבוצי לפני חתימתו.
החברה הוסיפה כי הדירקטורים מר אורי יוגב ומר דורון וייס היו מעורבים באופן אישי בכל הליך חתימת ההסכם; מדווחים בזמן אמת וכי העקרונות שעליהם התבסס ההסכם הוצגו לפני הדירקטוריון באופן מפורט.
יצוין כי הדירקטור מר דורון וייס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 כי לא היה מעורב בנושא אלא רק קיבל דיווחים, על פי בקשתו מסמנכ"ל משאבי אנוש והיועץ המשפטי של החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חברת הרכבת להביא לאישור מוקדם של הדירקטוריון כל החלטה מהותית הדורשת אישורו ולעדכנו באופן יזום ומלא בכל התהליכים המש מעותיים בחברה, כדי להבטיח את קיומם של עקרונות הממשל התאגידי בחברה.
19 'ראו בדוח זה, "הובלת מטענים ברכבת", עמ789-759.
20 מר דורון וייס היה דירקטור בחברה.
בנובמבר2013 מונה מר וייס ליו"ר הדירקטוריון ושימש בתפקיד עד לספטמבר 2014 .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 החלטה על תחזוקת הקרונועים באמצעות מיקור-חוץ בשנים 1998 -1991 רכשה חברת הרכבת50 קרונועים חדשים ומשומשים שייצרה חברה דנית (חברה זו נרכשה בהמשך על ידי חברה ב'), וחלקם ניזוקו במהלך השנים.
מצד אחד, יש לקרונועים אלה יתרונות תפעוליים, כגון גמישות בהתאמתם לכמות הנוסעים ברכבת, תאוצה ותאוטה מהירֹות ויכולת נסיעה על פני שיפועים ופיתולים.
מצד שני, התחזוקה שלהם והטיפול בהם מורכבים.
במשך השנים התגלו תקלות בקרונועים.
חברת הרכבת השקיעה משאבים בהתאמתם לתנאי האקלים בארץ ובהקניית מיומנות מקצועית לעובדי החברה בתחזוקתם.
קו הרכבת בית שמש-ירושלים מופעל רק באמצעות קרונועים אלה.
מ בקר המדינה העיר בעבר21 כי לפני ההחלטה על הפעלת הקו לירושלים באמצעות קרונועים לא הציגה חברת הרכבת לפני הדירקטוריון את הבעיות המתמשכות בקרונועים, שהביאו להשבתות רבות של רכבות.
כמו כן העיר מבקר המדינה בעבר22 על אי-עמידת חברת הרכבת בלוחות הזמנים, בעיקר בנוגע לקו תל אביב-ירושלים בשעות השיא.
נוסף על הפעלת הקרונועים בקו בית שמש-ירושלים, מפעילה חברת הרכבת קרונועים בקו באר שבע -דימונה, שבו מספר הנוסעים הוא מועט ביותר23 , ובקוויםפרווריים (כגון קו חיפה -נהרייה).
חברת הרכבת מתכננת להמשיך בהפעלת הקרונועים גם בעתיד בקווי נוסעים שלא יוסבו להנעה באמצעות חשמל, כגון בקו של "מסילת העמק"24 .
חברת ייעוץ א' ציינה בדוח שהכינה כי קיימים יתרונות יחסיים גם לתחזוקה של ציוד קיים באמצעות מיקור-חוץ.
חברת הייעוץ הוסיפה כי הדברים אמורים בעיקר כאשר התחזוקה נעשית על ידי יצרן הציוד, מאחר שהוא מכיר את הציוד היטב.
להערכת חברת הייעוץ, במקרים שבהם נדרשת חברה לתחזק ציוד של חברה אחרת עלולים להתעורר קשיים, מכיוון שהיא אינה מכירה את הציוד די הצורך.
בנובמבר 2011 , בזמן המשא ומתן שהתקיים בין החברה ובין נציגות העובדים לקראת חתימת ההסכם הקיבוצי החדש, הציעה חברת הרכבת לעובדים כי תחזוקת הקרונועים תבוצע במיקור- חוץ במתחם נפרד.
לא נמצא כי החברה ביצעה לפני שהעלתה את ההצעה בדיקת היתכנות בנושא תחזוקת הקרונועים באמצעות מיקור-חוץ, כולל בחינת הסיכונים שבכך.
החברה ציינה בתשובתה כי ההצעה נבעה מרצונה להשלים את המשא ומתן, שנתקל בקשיים.
כמו כן ציינה החברה כי מטרתה העיקרית הייתה הנעת התהליך של ביצוע תחזוקה באמצעות מיקור-חוץ, כדי שיהיה אפשר ליישם דרך פעולה זו גם לגבי תחזוקת הציוד החשמלי בעתיד.
החברה הדגישה שההחלטה על תחזוקה באמצעות מיקור-חוץ היא החלטה אסטרטגית של הממשלה, והרכבת היא הגורם המוציא לפועל את מדיניות הממשלה.
21 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב(2007 ), בפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ- תהליכי רכש והצטיידות", עמ' 821-815 .
22 ,מבקר המדינה דוח שנתי 60 ב(2010 ), בפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ- השירות לנוסע", עמ' 1215 .
מסילת רכבת מחיפה לבית שאן המצויה בשלבי הקמה חברת רכבת ישראל בע"מ 743 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בחירת חברה לתחזוקת הקרונועים 1.
ההחלטה על פטור ממכרז ופנ ייה לחברות חיצוניות בדצמבר 2011 , עוד לפני אישור עקרונות ההסכם הקיבוצי החדש, אישרה ועדת המכרזים פנייה לכמה חברות העוסקות בתחום תחזוקת הרכבות, כדי לבחון את האפשרות לתחזוקה של צי הקרונועים של חברת הרכבת.
יו"ר ועדת המכרזים הוא מנכ"ל חברת הרכבת, וחוץ ממנו חברים בה סמנכ"ל כלכלה, כספים והתקשרויות בחברה25 והיועץ המשפטי של החברה.
הוועדה אישרה לפטור את ההתקשרות מחובת מכרז ולבחור בהליך תחרותי26 חברה שתספק שירותי תחזוקה לקרונועים.
להצדקת הפטור ממכרז הועלו בין היתר הנימוקים האלה: הקושי לאפיין את העבודות הנדרשות עקב מורכבותו הרבה של הנושא; אי-הוודאות בנוגע לתנאים שבהם תתבצע העבודה בפועל; קיום סבירות גבוהה כי רק ספקים מעטים יהיו מסוגלים לבצע את העבודה.
הוועדה אישרה לקיים משא ומתן (מסחרי וטכני) עם החברות שיענו על דרישות חברת הרכבת והחליטה לפנות לחמש חברות.
דיוני ועדת המכרזים ועדת המכרזים קיימה כמה דיונים בנושאים שונים, לרבות דיונים לקביעת עקרונות התחזוקה הנדרשת.
בחודשים מאי -יוני 2012 קיימו נציגי הוועדה דיונים עם נציגי החברות שהגישו הצעות.
במאי 2012 אישרה ועדת המכרזים התקשרות פטורה מחובת מכרז27 עם חברה ג', לשם הכנה של סקר טכני בנוגע לקרונועים, שיהיה חלק בלתי נפרד מהפנייה המפורטת למשתתפים בהליך התחרותי.
הסקר כלל בדיקה מדגמית של מצב התחזוקה של כמה קרונועים, לפי סדרות ושנת הייצור; עלות הסקר הייתה כ-182,000 .
אירו באוגוסט 2012 'הגישה חברה גדוח מסכם (להלן - דוח טכני).
חברה ג' ציינה בדוח הטכני כי בתחזוקת הקרונועים עד כה הושם דגש בתחום הבטיחות.
לעומת זאת, רמת התחזוקה בתחום השירות לנוסע הייתה נמוכה, והדבר בא לידי ביטוי ברמת ניקיון נמוכה, בתחזוקה לקויה של השירותים ובריפודים קרועים.
עוד צוין בדוח הטכני כי קיימת חריגה ניכרת מלוחות הזמנים שנקבעו בהוראות היצרן בכל הנוגע לביצוע בדקים מקיפים ושיפוצים של מנועי הקרונועים, דבר שמצביע על ליקויים בתחזוקה.
ועדת המכרזים מצאה ארבע חברות הראויות להשתתף בהתמודדות זו, והן התבקשו להגיש את הצעותיהן הטכניות עד 15.
בדיוני הוועדה התקבלו החלטות בנוגע לעקרונות ההליך התחרותי, להסכם, לבקשות של החברות המציעות ולשקלול ההצעות.
הרכבת מסרה לחברות המתמודדות את הדוח הטכני.
קביעת המשקל שיינתן לכל מרכיב ב שקלול ההצעות ועדת המכרזים מחליטה על השקלול לפי המלצותיו של אגף רכש והתקשרויות בחברה (להלן - אגף הרכש) ושל יזם ההתקשרות.
לדוגמה, בעת בחינת ההצעות לרכש קרונות .
במועד זה שימשה בתפקיד מנהלת אגף כלכלה דאז 26 לפי תקנה34 (6) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 .
לפי התקנה האמורה 744 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בשנת2010 קבעה ועדת המכרזים כילסעיף המחיר יינתן משקל של 62% , לסעיף ההצעה הטכנית - 35% ולסעיףלוחות הזמנים לאספקת הקרונות - 3%.
הביקורת העלתה כי אף על פי שפרויקט התחזוקה במיקור חוץ הוא ראשוני ברכבת וצי הקרונועים הוא ציוד מורכב וייחודי, החליטה ועדת המכרזים בעת שקלול ציוני החברות שהתמודדו במכרז כי משקל הציון הטכני/איכותי יהיה 20% בלבד מהציון הכללי ומשקל סעיף המחיר יהיה 80% .
חברת הרכבת כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה, כאשר מדובר בפנייה שמלכתחילה מופנית רק לחברות בעלות יכולת וניסיון, הרי שחלוקה של 80%-20% הינה חלוקה סבירה, שמשקפת גם את החשיבות שמייחסות הרכבת לשמירה על כספי הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת המכרזים לבחון בהתקשרויות עתידיות את הגדלת המשקל שראוי לקבוע למרכיב הטכני -האיכותי, על פי מורכבות הציוד או הפרויקט, חדשנותו וגורמים אחרים שעשויים להגדיל את אי הוודאות והסיכונים בביצוע.
הציון הטכני: הבדיקה הטכנית כללה בדיקה של ארבעה מרכיבים שלכל אחד מהם ניתן משקל זהה (25% ).
להלן נתוניםבנוגע לציונים של החברות השונות במרכיבים אלה: .
ציוני החברות במרכיבים שנבדקו בבדיקה הטכנית .
האפשרי חברה א' חברה ב' חברה אחרת .
ניסיון בתחזוקה במיקור-חוץ 12.
ניסיון בתחזוקת קרונועים 12.
ציון כללי בניסיון בתחזוקה 25.
ניסיון בניהול פרויקט 25.
תכנית התארגנות והפעלה 25.
מרכיבים אחרים (כגון התרשמות .
הציון הטכני הכולל 100.
44 חברת רכבת ישראל בע"מ 745 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מהלוח עולה שהמשקל שניתן לציון בניסיון בתחזוקת קרונועים הוא רק 2.
5% מהציון הכללי 28 , אף שחברת הרכבת הייתה מודעת לעובדה שתחזוקת הקרונועים היא מורכבת ומצריכה יכולת טכנית וניסיון.
עוד עולה מהלוח כי הציון הנמוך ביותר בניסיון בתחזוקת קרונועים היה של חברה א', ואילו הציון של חברה ב' בנושא זה היה הגבוה ביותר.
חברה ב' קיבלה גם את הציון הטכני הכולל הגבוה ביותר.
הציון הסופי : חברת הרכבת אמדה את העלות של תחזוקת הקרונועים במשך 15 ,שניםעל פי ההצעות של החברות.
אומדן העלות כלל בין השאר את מחיר ההתארגנות הראשונית (10 ,)מיליון ש"חאת התשלום עבור התחזוקה על פי מספר הק"מ שנסעו הקרונועים, את התשלום בגין השלמת הבדקים המקיפים ואת התשלום בגין שיפוץ מקיף של הקרונועים.
אגף הרכש שקלל את ההצעות.
להלן נתונים על הציונים המשוקללים של כל אחת מההצעות ועל הציון הכללי: .