HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם חוזר משרד הבריאות משנת 2009 , בנושא תעודות הכרה במעמד במקצועות הבריאות, החל כאמור רק על בתי החולים הממשלתיים, קובע כי את מכשירי הרנטגן יפעילו רק מי שהשכלתם והכשרתם מתאימות לכך.
בביקורת נמצא כי בפועל, מכשירי דימות רפואיים הפולטים קרינה מייננת מופעלים גם על ידי מי שאינם בעלי השכלה מתאימה.
במכוני הרפואה הגרעינית, למשל, מועסקים עובדים בעלי השכלה טכנולוגית (שאינה השכלה אקדמית), שלא למדו במסלול המשולב ואינ ם בעלי השכלה בתחום הרנטגן .
מאז נכנס לשימוש מכשיר ה - PETCT ,, הפולט קרינת רנטגן הם מפעילים אותו בלי שרכשו השכלה והכשרה מתאימות90.
משרד מבקר המדינה בחן את כוח האדם המועסק בכמה ממכוני הרפואה גרעינית, ומצא כי במרכז הרפואי תל אביב, בשיבא, באסף הרופא, בסורוקה, בבלינסון, בבני ציון ובזיו, בדיקות .
PETCT מבוצעות גם על ידי עובדים שאינם רנטגנאים, אלא הנדסאי מכשור רפואי, ביוטכנולוגים וטכנולוגים רפואיים שחלקם עברו קורס ייעודי להפעלת CT או PETCT .
מאחר שמכשירי ה - PETCT משלבים בין רפואה גרעינית למכשיר CT , ולמרות מורכבותו של מקצוע הרנטגנאות והדימות, הנתונים מצביעים על כך שבתי חולים רבים מעסיקים במכוני הרפואה הגרעינית עובדים שאינם בעלי השכלה ברנטגן, בניגוד לנדרש.
כל עוד אין הסדרה של העיסוק במקצוע הרנטגן והדימות בחוק, משרד הבריאות אינו יכול לאכוף שיבוץ עובדים עם הכשרה מתאימה גם במכוני הרפואה הגרעינית (למעט מעסיק בבתי החולים הממשלתיים).
88 עוד בנושא זה ראו בדוח שנתי של מבקר המדינה, 65ג ( 2015), בפרק "תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג וות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה", עמ' 1364 -1333 .
89 נהלים ותנאים לקבלת היתר הפעלת מכון לרדיולוגיה אבחנתית, היחידה הארצית לרישוי ופיקוח על מכשירי קרינה, עדכון מיוני 2013 .
90 גם ביחידות צנתורים וקרדיולוגיה, העושות שימוש בקרינת רנטגן, מועסק כוח אדם ללא השכלה ברנטגן.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות, כי במסגרת הסדרת העיסוק במקצוע הרנטגנאות והדימות יש להסדיר גם את הפעלת מכשירי ה- PETCT במכונים לרפואה גרעינית , ולוודא שהם מופעלים על ידי אנשים בעלי השכלה מתאימה שהוכשרו לכך.
שימוש בחוק הציוד הרפואי לפיקוח על כוח אדם המפעיל מכשירי דימות משרד הבריאות יזם את חוק הציוד הרפואי, התשע"ב- 2012 (להלן- חוק הציוד הרפואי) , שטרם נכנס לתוקפו, וביולי 2013 התקין מכוחו את תקנות הציוד הרפואי (רישום ציוד רפואי בפנקס), התשע"ג- 201391 .
מכשירי הדימות המתקדמים נכללים בהגדרת "ציוד רפואי רשום" מתוקף היותם מכשיר המשמש לטיפול רפואי92, ויש לרשמם בפנקס האביזרים והמכשירים הרפואיים (אמ"ר) במשרד הבריאות93 .
לפי חוק הציוד הרפואי, "המנהל רשאי לקבוע ברישום של ציוד רפואי בפנקס.
הגבלת השימוש בציוד הרפואי לבעלי הכשרה מקצועית מסוימת בלבד".
מכאן שמרגע כניסתו לתוקף, יוכל משרד הבריאות לקבוע את השכלתו והכשרתו המקצועית של כוח האדם המפעיל את מכשירי הדימות, כתנאי בתעודת הרישום של ציוד רפואי בפנקס הציוד הרפואי בהתאם לסעיף 7 .
לחוק הציוד הרפואי בתשובת משרד הבריאות נמסר כי הוראת סעיף 7 לחוק הציוד הרפואי, אשר מסמיכה את המשרד לקבוע הגבלה בתעודת הרישום של המכשיר, נועדה להגביל את השימוש בציוד רפואי לבעל הכשרה מסוימת ולא נועד ה להסדיר מראשיתו מקצוע רפואי.
על פי הוראות החוק ודברי ההסבר לו, ההגבלה בתעודת הרישום אפשרית אם המאפיינים הספציפיים של המכשיר מצדיקים אותה; אם הפעלתו על ידי בעל המקצוע המוזכר היא הכרחית להבטחת שימוש בטוח ויעיל במכשיר ; ההגבלה צריכה להיות מידתית ולכלול את בעלי המ קצוע שעומדים ברף הנדרש.
לדעת המשרד, רצוי להשתמש בה לצורך הגבלה לבעלי מקצועות מוגדרים ומוכרים, ולא ליצור באמצעות תעודת הרישום הגדרות הכשרה חדשות או סבוכות.
91 חוק הציוד הרפואי ייכנס לתוקף 60 יום לאחר כניסת התקנות לתוקפן; תקנות הציוד הרפואי (רישום ציוד רפואי בפנקס וחידושו) פורסמו ביוני 2013 ; תקנות הציוד הרפואי (ייצור, שיווק או שימוש בציוד רפואי שאינו רשום או שלא בהתאם לרישומו) הוגשו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת אולם טרם אושרו.
92 טיפול רפואי מוגדר בחוק הציוד הרפואי כהגדרתו בחוק זכויות החולה וכולל פעולות לאבחון רפואי.
93 רישיון זה אינו מחליף רישיון על פי התקנות המתייחס ות להיבטים כלכליים וחלוקת ר ישיונות למכשירים.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי יש הצדקה להגביל את הפעלת המכשירים ל בעלי מקצוע שרכשו השכלה והכשרה ברנטגן ואשר עומדים ברף שייקבע.
הגבלה כזאת היא הכרחית, וכן עולה בקנה אחד עם כל הנימוקים שהביא משרד הבריאות: היא תואמת את הצורך לה בטיח שימוש בטוח ויעיל במכשיר והיא מידתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חומרת המצב הנוכחי, שבו כל אדם ללא כל הכשרה רשאי להפעיל מכשירי דימות מרובי קרינה ולבצע בדיקות לציבור, ראוי אפוא שמשרד הבריאות ישקול להשתמש בסמכותו לפי סעיף 22 לחוק הציוד הרפואי ויתקין תקנות אשר יחייבו את הפעלתם של מכשירי הדימות המתקדמים על ידי בעלי השכלה והכשרה מתאימות; אין מדובר בהכשרות חדשות או סבוכות, אלא במסלול המשולב - מסלול הכשרה שקיים שנים רבות, ועד לשנת 2004 היה בסיס למתן תעודת הכרה במעמד (רישוי) על ידי המשרד עצמו.
התמקצעות והכשרות מתקדמות לרנטגנאים ההתפתחות הטכנולוגית המואצת של מכשירי הדימות מחייבת את מפעילי המכשירים ללמוד בהתמדה על אודות החידושים, דרכי הפעלתם והבדיקות השונות שניתן לבצע באמצעותם.
מיומנות המפעילים הולכת ומשתכללת עם צבירת הניסיון והלמידה המתמדת.
בדוח פנחסי משנת 200394 הומלץ לקיים קורסים "על בסיסיים" לתחומי העבודה השונים בדימות ( MRI, CT, PETCT,) וכן לבחון אפשרות למתן גמול השתלמות לרנטגנאים שסיימו קורסים אל ה.
המועצה הלאומית לדימות קבעה בסיכומיה לשנת 2011, כי התוספת של מכשירי MRI יצרה מחסור הן ברנטגנאים והן ברדיולוגים מקצועיים ומיומנים.
היא המליצה לפתוח קורס ייעודי ל- MRI לעובדים בעלי ניסיון, והציעה שמכוני הדימות הקולטים מכשירים חדשים יפנו את עובדיהם להשתלמויות בשיתוף מחלקת ההדרכה במשרד הבריאות.
הביקורת העלתה כי חרף חשיבותן של השתלמויות מיוחדות וייעודיות להפעלת המכשירים, משרד הבריאות לא יזם אותן, וההשתתפות בהן נתונה לרצונו של המשתלם או המעסיק ; במצב כזה, עולה חשש ש מפעילי המכשירים לא הוכשרו באופן מספק.
כך למשל, למרות המלצת משרד הבריאות95 , שעל פיה על רנטגנאים שבודקים ילדים לעבור השתלמות מיוחדת לכך, ולמרות קיומן של שיטות מיוחדות לבדיקות ילדים לאזורי גוף שונים, אין חובה לבצע השתלמות זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המורכ בות הטכנולוגית של מכשירי הדימות והחדשנות בהפעלתם, ראוי שמשרד הבריאות ישקול גיבוש תכנית השתלמויות לרנטגנאים כדי שיוכלו להפעיל במקצועיות את המכשירים.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי בכוונתו למפות מחדש את תחומי ההכשרה הנדרשים לעיסוק במקצוע הרנטגנאות והדימות, ולבנות בהתאם מערכי הכשרה עדכניים, בכוונה לבצע את ההכשרות באופן שוטף וקבוע על ידי אגף הדרכה ופיתוח במשרד, בתלות בהקצאת משאבים.
94 בחינה שערך משרד הבריאות בשנת 2003 .
של היבטים שונים בכוח האדם ברנטגנאות 95 חוזר מינהל טכנולוגיות 01/2014 מיולי 2014 בנושא "ביצוע בדיקת דימות החושפות ילדים ויילודים לקינה מייננת" סעיף 5.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מחסור בכוח אדם ובתקינה מחסור בכוח אדם ובתקינה לרנטגנאים משרד מבקר המדינה בחן את מסקנותיהן של ועדות שונות, אשר בדקו במהלך השנים את המחסור ברנטגנאים כחלק מהגורמים לכשלים הקיימים בתחום הדימות: הוועדה לבחינת כוח אדם בדימות 96 : קבעה בשנת 2005 כי היעדר תקינה מספקת של רנטגנאים מהווה בעיה יסודית בתפקוד מכוני הרנטגן והדימות , גורם לעומס עבודה רב, לתחושת שחיקה בקרב הרנטגנאים ולירידת הביקוש למקצוע.
הו ועדה ציינה את השיטות לקביעת התקינה למכוני הרנטגן, לרבות תקינה לרנטגנאי ראשי, למדריכים קליניים ולאחראי בטיחות קרינה, והציעה להתחיל ביישום ההמלצות לקביעת התקינה באופן מידי.
הוועדה לבחינת כוח האדם במערכת הבריאות 97: קבעה בשנת 2008 כי מקצוע הרנטגנאות והדימות מאופיין בחלקיות משרה, בפיצול תקנים ובחוסר ניידות של עובדים.
ישנה מגמת עזיבה של רנטגנאים לחו"ל, עזיבת המקצוע ומעבר מהמערכת הציבורית לפרטית.
המסלול המשולב הנפיק כ -90 תעודות הכשרה לרנטגנאים מדי שנה; עקב הצפי לעלייה בביקוש לרנטגנאים, המליצה הוועדה ל הרחיב את מסגרות ההכשרה הקיימות ולהגדיל את מספר התלמידים במוסדות ישראליים לכ-140 .
מדי שנה דוח מבקר המדינה : בבדיקה שערך מבקר המדינה עוד בשנת 200298 , נמצא כי מאז 1995 התריעה המועצה הלאומית לדימות בפני משרד הבריאות על מחסור בכוח אדם בתחום.
ואולם, אף שהמשרד היה ער למחסור ולצורך לקבוע את מספר התקנים הרצוי של רופאים ורנטגנאים, הוא לא פעל בנושא.
הוא גם לא אסף נתונים על צורכי כוח האדם העתידיים, ולכן לא יכול היה לעסוק בתכנונו.
מבקר המדינה העיר אז כי הגידול במספר הבדיקות מחייב תוספות תק נים ויש לבחון את מצאי כוח האדם הקיים - רדיולוגים מומחים, מתמחים ורנטגנאים - כדי לקבוע כמה תקנים להוסיף.
בבדיקה נוספת שערך מבקר המדינה בשנת 200899 , נמצא כי תקינת הרנטגנאים טרם הוסדרה ויש חשש שתתפתח מצוקה עקב מחסור בכוח אדם.
משרד הבריאות מסר בינואר 2009 , כי ועדה המטפלת בנושא עומדת להגיש את המלצתה והחלה להתגבש תכנית להגדלת מספר הסטודנטים ב-30 .
איש המועצה הלאומית לדימות : המליצה ב- 2011 להגדיל אתמספר הרנטגנאים.
96 הוקמה במשרד הבריאות לצורך בחינת מחסור ברדיולוגים וברנטגנאים והגישה מסקנותיה בשנת 2005 .
97 מונתה בשנת 2006 לבחינת הצרכים העתידיים בכוח האדם במערכת הבריאות, לרבות בתחום הרנטגנאות.
98 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), "תכנון כוח אדם במקצועות הרפואה", עמ480 .
99 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), "כוח אדם רפואי וסיעודי- תמונת מצב", עמ' 355 .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת הנוכחית עלה כי משרד הבריאות לא עסק בתכנון אסטרטגי ארוך טווח למילוי צורכי המשק במקצועות הרנטגן וטרם בחן את המחסור הקיים ברנטגנאים במכוני הדימות בארץ ואת הצרכים העתידיים בתחום.
למשרד גם אין מאגר מידע עדכני על מספר הרנטגנאים העוסקים במקצוע, על הצפי לפרישתם והצפי להשתלבות רנטגנאים חדשים בתחום.
אשר על כן, מצוי המשרד באי-ודאות בנוגע ליכולתו לספק א ת צורכי המשק העתידיים בתחום הרנטגן.
מאחר שאין ביכולתו לענות על צורכי המשק בתחום הרנטגנאות, מדובר בכשל בתכנון האסטרטגי של המשרד.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי אכן אין מאגר מידע עדכני על מספר הרנטגנאים העוסקים במקצוע מאז הפסיק להנפיק תעודות הכרה במעמד ב - 2005, ורק לאחר הסדרת המקצוע בחוק הוא יוכל לנהל מעקב ורישום שיטתי ים.
בתכנית התאמת תשתיות שירותי הרפואה למגמות והתפתחויות לשנת 2014, נקבע יעד להגדלת מספר הרנטגנאים כחלק מהמקצועות בחסר.
מבדיקה מול בתי הספר ל רנטגן עלה כי לא קיים קושי נוכחי באיוש משרות רנטגנאים, וכי היצע הבוגרים עולה על היקף המשרות הפנויות לאיוש בתחום.
עומס העבודה וההידרדרות באיכות הבדיקות עלולים להיגרם בשל ח וסר בתקינת כוח אדם.
המשרד ימשיך לבחון את הצרכים הנדרשים בכוח האדם במערכת הבריאות , בהתאם למגבלות הקיימות.
מחסור בכוח אדם ובתקינה לרדיולוגים משרד מבקר המדינה בחן את המחסור ברדיולוגים ובתקינה לרדיולוגים במערכת הבריאות, כחלק מהגורמים לכשלים הקיימים בתחום הדימות: הוועדה לבחינת כוח אדם בדימות : בחנה בשנת 2005 את כוח האדם הרפואי הרדיולוגי, וקבעה כי תקני כוח האדם שנקבעו בשנת 1976 , כלומר לפני הופעת מכשירי הדימות הקיימים כיום, אינם עונים על הצרכים הקיימים והעתידיים.
היעדר תקינה מספקת מביא לירידה באיכות ובזמינות השירות, וגורם לירידת ערך המקצוע, לשחיקתו ולהיעדר הכשרות מקצועיות.
הוועדה המליצה ליצור תקינה חדשה למכוני הדימות.
הגדרת תקינ ת הרדיולוגים הנדרשת : איגוד הרדיולוגים בישראל בחן בשנת 2011 את תקינת הרופאים במכוני הדימות בבתי החולים בארץ (למעט בתי החולים הפרטיים), באמצעות חברת ייעוץ פרטית (להלן - הדוח).
נמצא כי מדי שנה חלה ירידה בכמות המתמחים שמתחילים התמחות ברדיולוגיה - מ-42 ב- 1995 ל-13 ב- 2009 ; במקביל, חלה עלייה בהיקף הבדיקות המבוצעות מדי שנה, ובין השנים 2005 -1995 חלה עלייה של9% לשנה בבדיקות ה-CT וה- MRI ( וזאת עוד לפני הוספת מכשירי ה- MRI בשנת 2010.
) המועצה הלאומית לדימות : ציינה בסיכומיה לשנת 2012 כי תקינת הרדיולוגים לא גדלה בהתאם להו ספת מכשירי ה - MRI ונוצר מחסור בכוח אדם.
כן ציינה כי העלייה בכמות בדיקות ה -CT וקיומו של מחסור ברדיולוגים העוסקים בפענוח CT בקהילה גרמו לתופעה של עיכוב בפענוחים.
על פי הדוח מ- 2011, מספר התקנים המלאים לרופאים רדיולוגים שנדרשו ל-25 המכונים הקיימים היה 666 - היקףהגדול ב-53% ממספר התקנים המלאים שהיו קיימים באותה עת במכונים (434), וב- 266% ממספר התקנים המלאים שנקבעו בהסכם הקיבוצי משנת 1976 (183 ).
על פי הדוח, הגדלת מספר הרדיולוגים ל-666 תביא ליחס של 8.
9 רדיולוגים ל- 100,000 נפש על פי נתוני שנת 2010 , זאת לעומת 4.
45 רדיולוגים ל- 100,000 נפש על פי 670 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התקינה הקיימת בישראל בהתאם להסכם הקיבוצי, ול- 12.
18 רדיולוגים ל- 100,000 נפש בארצות הברית.
מהביקורת עולה כי למשרד הבריאות אין מידע על היקף כוח האדם הקיים במקצועות הדימות - רדיולוגים ורנטגנאים.
הוא גם לא פעל להתאמת היקף כוח האדם הקיים להיקף הדרוש על פי תקנים שקבעו ועדות מקצועיות.
מכאן שהתקינה לרדיולוגים, שנקבעה עוד בשנת 1976, אינה עדכנית ואינה תואמת את ההתקדמות הטכנולוגית שהתפתחה במהלך השנים.
בשנים האחרונות התווספו מכשירי MRI לבתי החולים, שלשם הפעלתם יש צורך הן ברדיולוגים והן ברנטגנאים מיומנים, אולם תוספת המכשירים לא לוותה בתוספת כוח אדם בהיקף הולם100.
,בתשובת משרד הבריאות נמסר כי לא קיים מנגנון תקינה לרופאים וכי תוספת משרות רופאים מתבצעת כנגזרת של תוספת מיטות והסכמות בהסכם הקיבוצי.
המשרד המליץ על עדכון מפתחות תקינה המותא מים לשיפורים הטכנולוגיים ו על עלייה במספר הבדיקות ומורכבותן.
עמדת משרד האוצר בנושא תוספת תקנים למערכת מייצרת חסם משמעותי בקידום סטנדרטים בנושא התקינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והאוצר לנסח תכנית עבודה רב- שנתית שתגדיר את תקן כוח האדם למקצועות הדימות , בהתאם למספר מכשירי הדימות הקיימים ועל סמך התחזית לגידול במספר המכשירים.
לשם כך, על משרד הבריאות לשפר את המידע שיש לו על היקפי כוח האדם המקצועי הקיים.
תכנית סדורה ופיקוח עקבי של משרד הבריאות עשויים להשפיע בין היתר על זמינות בדיקות הדימות, על פענוח מהיר יותר של סוגים רבים יותר של בדיקות דימות על ידי רדיולוגים, ועל הקטנת הטעויות בפענוחים.
מחסור בבעלי תפקידים בנושא קרינה במשרד הבריאות אי-איוש תפקיד הממונה על קרינה רפואית במשרד הבריאות מכרז שפירסם משרד הבריאות בשנת 2011 וכן בשנת 2014 , קבע כי הממונה על קרינה רפואית מטעם מינהל טכנולוגיות יהיה מופקד על יישום מדיניות המשרד בתחום הקרינה הרפואית; יישום החוקים והתקנות לפיקוח על הקרינה הרפואית; סיווג מכונים רפואיים וקביעת הליכי הרישום והרישוי שלהם; ייזום תקנות ונהלים למניעת נזקים העלולים להיגרם מקרינה רפואית; קביעת הנחיות לבקרת איכות בתחומים אלה; וביצוע הדרכות והשתלמויות למערכת הרפואית ולגופים אקדמיים.
ואולם נמצא שעד ינואר 2015 (אחרי סיום הביקורת) לא אויש תפקיד הממונה על קרינה רפואית.
המכרז לאיוש שפרסם משרד הבריאות נכשל בשל תנאי השכר המוצעים בו, המהווים חסם לאיתור מועמדים ראויים לתפקיד.
כיום, חלק מתפקידיו מבוצעים על ידי היחידה לקרינה, לרבות מענה מקצועי בנושא בטיחות קרינת רנטגן וגיבוש נהלים בתחום בטיחות קרינה לסוגי בדיקות ומכונים שונים.
המשרד גם מעסיק מומחה לקרינה, שנותן מענה בנושא בטיחות קרינה מחומרים רדיואקטיביים.
100 אחד מבתי החולים מסר גם כי קיים מעבר רדיולוגים מפענוח CT ל- MRI בשל השכר הגבוה יותר.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי ישנם תחומים אשר אינם מטופלים על ידי מינהל טכנולוגיות במשרד הבריאות בשל היעדר גורם מקצועי ראשי בנושא קרינה: גיבוש הנחיות בכל הקשור להגנת המטופל מקרינה, ובכלל זה דרישות ההצדקה והאופטימיזציה של תהליכי אבחון וטיפול באמצעות קרינה 101 ; יישום מדיניות על סמך החוקים והתקנות בתחום הקרינה הרפואית; פיקוח וביצוע בקרות שגרתיות על מכוני דימות ומכוני רפואה גרעינית (לעומת בקרה על מכשירי הדימות שמתבצעת על ידי היחידה לקרינה); הגדרת כללי עבודה ונהלי ם רפואיים למכוני הדימות - נהלים לגבי סוג הבדיקות הנדרשות בחשד לאבחנות שונות מעבר להפניית הרופאים102 .
כן לא נקבעה סמכות הרנטגנאי להוסיף בדיקות כשנתקל בפתולוגיה מסכנת חיים או איבר ולשחרר את המטופל מהמכון; לא נקבע באילו צילומים יש להשתמש ברכיב טכני (גריד) המשפר את איכות הצילום אך מחייב קרינה מרובה; אין פיקוח על קיומן של הכשרות תקופתיות לרנטגנאים, שהמכונים מחויבים לבצע אחת לשנתיים103 ; אין ייזום ופיתוח שוטף של מחקרים בנושא הקרינה הרפואית וסכנותיה.
ראוי גם כי הממונה על קרינה רפואית יבחן מחסור בתקנים של רדיולוגים ורנטגנאים ויבצע תיאום בין כל הגופים העוסקים בנושא קרינה במערכת הבריאות104 .
משרד הבריאות מסר כי הוא מכיר בחשיבות התפקיד של הממונה על קרינה רפואית ומצר על אי-איושו.
סמכויותיו בנוגע ל שכר שחורג מהכללים מוגבלות, וכדי לאפשר קליטת עובדים מקצועיים ב תחום יש לאפשר את העסקתם במסלולי העסקה מיוחדים ומתגמלים .
לפיכך המשרד פנה לממונה על השכר במשרד האוצר בבקשה לבצע שינוי בשכר הרופאים במטה משרד הבריאות, ובמועד סיום הביקורת טרם התקבלה עמדתו.
עם זאת, היחידה לקרינה אחראית לפיקוח שוטף על מכוני הדימות, דהיינו לפרסום נהלים למכשירי הדימות; למתן ייעוץ ואישור חדרי הדימות ; למתן אישור לשחרר מהמכס מכשירי דימות שעומדים בדרישות הבטיחות מקרינה; לקיום קשר עם כל ארגוני הבריאות הבי ן-לאומיים האמונים על נושא תקינת מכשירי הדימות.
היחידה מתנהלת בהתאם לראייה אסטרטגית ולתקנים בין-לאומיים, באמצעות גיבוש תכניות עבודה סדירות הנותנות מענה מקצועי.
101 ;לדוגמה, המלצה לזמן החשיפה בצילום ולעוצמת הקרינה, בהתאם לאיבר הנבדק ומשקל החולה מתן הנחיות לסוג ה-CT שיש לבצע במהלך בדיקות PETCT ( : באיכות גבוהה עם יותר קרינהCT אבחנתי שיכול לחסוך בדיקת CT נוספת), או באיכות נמוכה עם פחות קרינה (CT שאינו אבחנתי).
102 לדוגמה, צילום רנטגן בטן בעמידה הכרוך בקרינה מרובה (כמו 75 צילומירנטגן חזה) אינו נדרש במרבית המקרים, אלא רק בחסימת מעיים.
גם בחסימת מעיים ניתן למנוע אותו על ידי ביצוע צילום בשכיבה.
103 חוזר מנכ"ל 27/11 מנובמבר 2011 בנושא "הגנת המטופל מקרינה מייננת בחשיפה רפואית".
104 ;משרד הבריאות; המשרד להגנת הסביבה; הוועדה לאנרגיה אטומית; המרכז למחקר גרעיני שורק משרד הכלכלה.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שתפקיד הממונה על קרינה רפואית לא אויש אינה תקינה.
מדובר בתפקיד רגיש הנחוץ לשמירה על שלום הציבור, ולהגנה מפני חשיפת הנבדק ים והעובדים לקרינה מזיקה.
היעדר בעל תפקיד זה מעלה חשש שהתחום מתנהל ללא ראייה אסטרטגית, ללא תכנית עבודה סדורה וללא יכולת להוביל מהלכים שבכוחם להסדיר כראוי את תחום הקרינה.
על משרד הבריאות לפעול באופן נמרץ להסרת החסמים שמונעים את איוש התפקיד בבעל מקצוע מומחה.
היעדר רנטגנאי ראשי במשרד הבריאות חלק מהמשרות במטה המשרד הן משרות שמאוישות על ידי בעלי מקצוע האחראים לתחום ידע ייחודי, למשל פיזיותרפיסט ראשי או אחות ראשית.
אף על פי שהרנטגנאות היא מקצוע ייחודי, מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים לא קיים במשרד תפקיד של רנטגנאי ראשי.
בדוח פנחסי משנת 2003 נכללה המלצה למנות רנטגנאי ראשי למשרד, שישמש סמכות מקצועית בנושא הרנטגן ויהיה מעורב בנושאים הקשורים להכשרת רנטגנאים באמצעות האקדמיה, בתי הספר לרנטגן והמל"ג.
נמצא כי ישנם נושאים אשר אינם מטופלים בשל היעדר רנטגנאי ראשי במטה משרד הבריאות: אין גורם מנחה לתחום הרנטגנאות המתווה את המתכונת להפעלת המכשירים, קובע נהלים ועורך בקרות על מכוני הדימות בנושאי איכות הבדיקות (סוג הצילומים, טכניקת הביצוע, הוספת צילומים כשמתגלה פתולוגיה מסכנת חיים או איבר) - וזאת בניגוד לבקרה על מכשירי הדימות שמבצעת היחידה לקרינה; אין גורם המוודא שהתכנים המקצועיים הנלמדים בבתי הספר לרנטגן עונים על הצרכים המתחדשים מעת לעת.
חלק מהנושאים האלה מבוזר בין יחידות שונות במשרד, אולם אין גורם שמתכלל אותם בהתאם לראייה מערכתית.
משרד הבריאות מסר כי תכניתו להקצות תקן לרנטגנאי ראשי ייעודי הוקפאה, בשל קיצוץ 50 תקנים בשנתיים האחרונות ו בשל דרישת קיצוץ של למעלה מ-100 משרות לשנת 2015.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח המורכבות המקצועית וההתפתחויות הטכנולוגיות התדירות בתחום הרנטגן והדימות, לרבות הסיכונים הבטיחותיים הכרוכים בהפעלת המכשירים, ראוי כי משרד הבריאות ישקול את הצורך למנות רנטגנאי ראשי.
עד אז על המשרד לקבוע מי הגורם האחראי לנושאים הנזכרים.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סיכום .
דימות רפואי ה וא תחום רפואי הכולל בדיקות שמדגימות, באמצעות תמונות, מקטעים המתארים חלקים פנימיים של גוף נבדק.
טכנולוגיה זו משמשת לאבחון קליני, לתכנון הטיפול הדרוש, ל מעקב אח ר חולים ולסיוע בעת פעילות פולשנית (ניתוחים).
בדיקות הדימות הן בדיקות בסיסיות הנדרשות כמעט לפני כל אבחון ופעולה רפואית , בדומה לבדיקת רופא באמצעות סטטוסקופ.
דוח הביקורת כולל התייחסויות לשלוש בדיקות דימות מתקדמות מבחינה טכנולוגית: MRI, PETCT ו-CT, שכל אחת מהן עדיפה במצבים אחרים.
בעשורים האחרונים חלה בישראל ובעולם עלייה חדה ב היקף בדיקות הדימות המתקדמות.
הביקורת העלתה כי מדיניות משרד הבריאות היא להגביל את מספר מכשירי הדימות היקרים, כדי להגביל את היקף הבדיקות שנעשות בהם וכך לצמצם בעלויות.
בשל כך, קופות החולים לא תמיד מאשרות את ההפניות לבדיקות, וזמן ההמתנה לבדיקות מסוימות ארוך ביותר; מצב זה מסב סבל מיותר לאזרחים, ועולה החשש שהבדיקות שנעשות להם אינן תמיד המתאימות ביותר, או שהן מלוות בחשיפה מיותרת לקרינה מייננת.
עוד העלתה הביקורת, כי הפיזור הגאוגרפי של המכשירים אינו מאוזן והנגישות למכשירים בפריפריה נמוכה יותר, דבר היוצר אפליה לרעה של תושבי הצפון.
ליקויים עלו גם בסוגיית בקרת איכות הפענוח של בדיקות דימות, שאינה מוסדרת ועלולה לגרום לטעויות, להחלטות שגויות ולאי - למידה מהטעויות; אין דרישות השכלה והכשרה מהעוסקים ברנטגן ואין הסדרה של העיסוק במקצוע הרנטגנאות והדימות על ידי משרד הבריאות; המשרד לא יוזם השתלמויות להפעלת המכשירים המתקדמים וקיים מחסור ברנטגנאים וברדיולוגים.
חשיבותן המכרעת של בדיקות הדימות מחייבת את משרד הבריאות לעמוד על הליקויים שעלו בדוח זה; לגבש תכנית עבודה מלווה בלוחות זמנים למתן מענה לליקויים, שתתייחס לפיזור הגאוגרפי של מכשירי הדימות ותייצר שוויון במתן השירות לכל האוכלוסייה; להסיר את החסמים המקשים על הציבור הנזקק לבדיקות דימות; לקבוע תקני זמן המתנה מרביים לביצוע הבדיקות ולפענוחן; להסדיר בחקיקה את דרישות ההשכלה וההכשרה של הרנטגנאים; ולהסדיר את תקני כוח האדם לרנטגנאים ורדיולוגים בהתאם להתפתחות הטכנולוגית.
כדי להבטיח שהשירות לאזרחים יהיה מיטבי, ראוי שמשרד הבריאות יתייחס לתחום הדימות כאל אחד מאבני היסוד של הרפואה המודרנית - שנדרש לתכנון ארוך טווח ולתכנית רב -שנתית, שתקבע את הצרכים ואת המשאבים הנדרשים להתייעלותו.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מבוא .
שיניים שאינן מטופלות כראוי משפיעות על התפקוד הכללי של האדם ועלולות לגרום לפגיעה בריאותית מקיפה.
הנטל הכלכלי והבריאותי של מחלות חניכיים ושל עששת עשוי להיות גבוה מהנטל שנגרם מקטרקט או ממחלות זיהומית כגון צהבת או חזרת, שמטופלות במסגרת סל הבריאות, ואף מגידולים ממאירים בצוואר הרחם, מלוקמיה ומחלק ממחלות הלב10.
עד לשנת 2010 כמעט כל שירותי בריאות השן מומנו באופן פרטי בידי משקי הבית, וההוצאה בגינם היוותה מרכיב ניכר בהוצאה של משקי הבית לבריאות11 .
בשנת 1994 , כאשר נחקק חוק ביטוח בריאות ממלכ תי, התשנ"ד - 1994 ,, הושאר תחום רפואת השיניים מחוץ לחוק ולמעט אוכלוסיות ייחודיות כגון חולים אונקולוגיים לא הוטלה על קופות החולים האחריות לספק שירותים דנטליים למבוטחים.
כך הונצח מצב, אשר שרר בפועל במערכת הבריאות, לפיו קיימת הפרדה בין הבריאות הכללית ובין בריאות הפה והשיניים.
אף שקיימת בארץ מערכת ענפה ומפותחת של רפואת שיניים - במסגרת פרטית ובמסגרת קופות החולים, השירותים הללו אינם נחלת הכלל, וזוכים בהם מי שיכולים ושמוכנים לשלם בעבורם.
כמו כן שירותי בריאות השן בישראל התנהלו בעבר בחוסר יעילות 12 .
ההוצאה על שירותי בריאות השן בישראל הייתה גבוהה ביחס למדינות ה - OECD , ואף התחלואה הייתה גבוהה יותר.
ההוצאה על רפואת שיניים בשנת 2010 בישראל הסתכמה ב-4.
4% מסך ההוצאה הלאומית לבריאות 13 .
סקר משנת 2009 של ארגון הבריאות העולמי בנושא בריאות השן, שנעשה ב-188 מדינות, לרבות ישראל, בקרב ילדים בני 12 , מצביע על כך שרמת התחלואה של ילדי ישראל גבוהה מהממוצע העולמי14 .
גם סקר השוואתי שנעשה לפני כעשור בקרבהמתגייסים לצה"ל, מצביע על בריאות שן נחותה של הנוער בישראל יחסית למדינות מערביות15 .
מנתונים עדכניים של צה"ל עולה כי מצב השיניים של כ-28% מהלוחמים בו בשנת 2013 לא היהמשביע רצון16.
סקרים שנעשו עד לשנת 2010 הראו כי חלק ניכר מהאוכלוסייה נאלץ לוותר על טיפולי שיניים בשל הקושי לממנם 17 .
כבר בשנת 2005 המליץ מבקר המדינה 18 לבחון את צורכי .
10 ,טוביה חורב ויונתן מןרפואת הפה והשיניים - אחריות המדינה לתושביה, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל ( 2007 '),עמ11 ; במאמר מובא פרסום של הבנק עולמי World Development Report 1993 , ובו מציגהבנק העולמי את הנטל של רפואת שיניים במושגים של שנות חיים אבודות.
שם 12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), "שירותי בריאות השן", עמוד567 .
ואילך 13 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנתון סטטיסטי לישראל 2013.
WHO - World Health Organization, (2009) 15 :ראו .
, (2004) The relationship between dental caries status and oral health attitudes and behavior in young Israeli adults.
Journal of Dental Education .
16 צה"ל אינו מבצע מחקרי תחלואה דנטלית בנוגע לאוכלוסיית המתגייסים הכללית מאז שנות התשעים של המאה הקודמת, אלא מסווג לוחמים "על פי רמת התחלואה לטובת הטיפול הייזום הניתן להם".
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה שזהו סיווג צבאי שלא ניתן להשוותו למחקרים אחרים בעולם ובארץ.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 האוכלוסייה בתחום שירותי בריאות השן ואת העלויות הנגזרות ממתן השירותים ולקבוע על פיהם סדרי עדיפויות.
החל מיולי 2010 הוכללו בסל, בהתאם לחוק, שירותי בריאות השן לילדים עד גיל 1219 .
היו זכאים לשירות האגף לבריאות השן במשרד הבריאות (להלן גם - האגף) אחראי לשפר את בריאות השיניים של האוכלוסייה באמצעות פעולות מניעה, חינוך לבריאות השן, הבטחת איכות טיפולי השיניים, קביעת סטנדרטים והנחיות, פיקוח מקצועי על מרפאות ושירותים ועוד.
בחודשים דצמבר 2013 - אוגוסט 2014 :בדק משרד מבקר המדינה היבטים בבריאות השן ההיקף וההכשרה של כוח האדם הדנטלי; מתן טיפולים לילדים במסגרת סל הבריאות; שירותי רפואה מונעת לתלמידים; צילומי שיניים במכשירי קרינה; בקרות במרפאות שיניים; טיפולי שיניים לאוכלוסיות חלשות כגון נזקקים וקשישים; וסוגיות מבניות באספקת השירותים: הליכי הקמת התאגיד הייעודי לבריאות השן וכן המבנה הארגוני של תאגידי אספקת שירותי בריאות השן בקופות החולים.
כאמור, חלק מנושאים אלו כבר נבדקו בעבר 21 .
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, בארבע קופות החולים, במחלקות פה ולסתות במרכזים הרפואיים: סורוקה, מאיר, רמב"ם, תל אביב (איכילוב) ובשיבא.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר ובה סתדרות לרפואת שיניים, שאינה גוף מבוקר, בהתאם להוראות חוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 ]נוסח משולב[.
בישראל שני בתי ספר לרפואת שיניים: בית הספר לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית והמרכז הרפואי הדסה בירושלים (להלן - בית הספר לרפואת שיניים בירושלים) ובית הספר לרפואת שיניים של אוניברסיטת תל אביב.
מספר הרישיונות שנותן משרד הבריאות לעסוק ברפואת שיניים נע בארבע השנים אחרונות בין 225-302 לשנה, מרביתם לבוגרים שלמדו בחו"ל22 .