HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהיותו גוף שהממשלה משתתפת בהנהלתו בעקבות פנייה של אחדים מחברי חבר הנאמנים10 למשרד מבקר המדינה בעניין הכוונה של שר המת"ס דאז, מר גאלב מג 'אדלה, לבצע שינוי בתקנון המכון באופן ששר המת"ס המכהן יוסמך למנות את יו"ר הוועד המנהל ולהחליט על סיום תפקידו, ונוכח ההשפעו ת הצפויות של מהלך זה, כתב משרד מבקר המדינה ב- 23.
07 לשר המת"ס דאז כי הובא לידיעתו שחבר הנאמנים עתיד להתכנס על מנת לאשר את השינוי האמור .
10 כל חברי עמותת מכון וינגייט הם גם כל חברי האספה הכללית; האספההכללית היא גוף הכולל את כל חברי העמותה, והיא מכונה בתקנון העמותה "חבר הנאמנים".
בתקנון המכון וביקש מהשר לעכב את אישור השינויים בתקנון עד שתושלם בדיקת המשרד.
07 השיב השר למשרד מבקר המדינה כיבעקבות פרסום דוח של מבקר המדינה בנושא המכון11 ראש[ ובו צוין כי: נוכח "ניגוד עניינים מוסדי בפעילותו של ", ]יו"ר הוועד המנהל שלו[ שהוא]למכון וינגייט[ .
המאשר תמיכות]רשות הספורט החליט השר לבצע שינוי בתקנון כדי למנוע ניגוד עניינים זה.
השר הודיע כי בכוונתו לדחות את אישור השינוי ב -30 יום לכל היותר.
כמו כן ציין השר כי"כחלק מתכנית הפעולה העתידית למכון, עומדת הפיכתו של זה לתאגיד ממשלתי וזאת, תוך פרק זמן סביר.
גם פעולה זו מצוינת כחלק מהמלצות ועדת פוגל משנת 2000[12] "]מבקר המדינה[ ומומלצת בדו"ח[13] (ההדגשה אינה במקור).
בינואר 2008 הבהיר משרד מבקר המדינה לשר המת"ס כי הבדיקה שהוא מבצע בעניין השינויים המתוכננים בתקנון המכון נמצאת בראשיתה ואין לו עמדה בנידון, יו"ר הוועד המנהל של [ אך "יחד עם זאת יתכן שיהיו לנו השגות לגבי השארת מינוי ".
]המכון בידי השר בלבד משרד מבקר המדינה בדק לסירוגין בסוף שנת 2008 ובתחילת שנת 2009 כמה נושאים הקשורים למכון, ובכללם את הפעולות האמורות לשינוי התקנון שלו.
הביקורת נערכה במכון וביקורת השלמה נעשתה במשרד המת"ס, במשרד החינוך, במינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), ברשות החברות הממשלתיות ובמשרד המשפטים.
בירורים נוספים נעשו עד סוף 2009.
מכון וינגייט הוא כאמור עמותה רשומה שלה תקנון שאישר רשם העמותות.
במשך השנים חלו שינויים בתקנון של המכון.
התקנון הראשון שעליו התבססה הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה הוא התקנון מינואר 1997 (להלן- תקנון 1997 ); ביוני 2008 אישר רשם העמותות נוסח תקנון של המכון הכולל שינויים שקבעו מוסדות המכון בדצמבר 2006 (להלן- תקנון יוני 2008 ); בספטמבר 2008 אישר הרשם נוסח תקנון הכולל שינויים שקבעו מוסדות המכון ביוני 2008 (להלן- תקנון ספטמבר 2008 ); ובפברואר 2009 אישר הרשם נו סח תקנון חדש שקבעו מוסדות המכון בדצמבר 2008 (להלן- תקנון פברואר 2009)14 .
חבר הנאמנים על פי התקנונים הנזכרים של המכון, מוסדותיו הם האספה הכללית (להלן - חבר הנאמנים)15 , הוועד המנהל וועדת הביקורת.
תפקידי חבר הנאמנים הם: אישור מדיניות ותכניות אב, אישור תקציב, אישור הדוחות הכספיים, קבלת החלטות .
11 ראו מבקר המדינה , דוח על הביקורת בשלטון המקומי , באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2002 '), עמ597.
12 'בעניין זה ראו להלן עמ 1231.
לעיל 14 ראו להלן את הפרק על שינויים בתקנון.
לעיל מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1229 .
בדבר שינוי תקנון, מינוי רואה חשבון ובחירת חברי הוועד המנהל.
על חבר הנאמנים להתכנס לפחות פעמיים בשנה16.
על פי תקנון 1997 מספר החברים הכולל בחבר הנאמנים לא יעלה על50 ויכלול את יו"ר הוועד המנהל ואת מחצית חברי הוועד המנהל שיבחר חבר הנאמנים מבין חבריו.
יצוין כי תקופת מינוי לחבר הנאמנים היא חמש שנים עם אפשרות להארכה נוספת על פי החלטה של רוב החברים בחבר הנאמנים.
בתקנון יוני 2008 נקבע כי 16 :ממלאי התפקידים שיפורטו להלן יהיו חברים בחבר הנאמנים מתוקף תפקידם ראש עיריית נתניה, ראש מינהל הספורט 17 , יו"ר הוועד האולימפי, יו"ר ההתאחדות לכדורגל, יו"ר איגוד הכדורסל, יו"ר איגוד השחייה, יו"ר התאחדות הנכים, יו"ר התאחדות הספורט בבתי הספר, מפקח המרכז חינוך גופני במשרד החינוך, מנכ"ל הוועד האולימפי, יו"ר ההתאחדות לספורט תחרותי לא אולימפי, יו"ר המועצה לקידום ספורט נשים, יו"ר איגוד הכדור יד, יו"ר איגוד הכדור עף, יו"ר איגוד האתלטיקה ויו"ר איגוד ההתעמלות18 (להלן- חברים מתוקף תפקידם).
בהוראות "ניהול תקין של עמותות" שפרסם רשם העמותות בינואר 2005 צוין, בין היתר, כי "עמותה חייבת לפעול על -פי התקנון שלה" 19.
משר ד מבקר המדינה העלה כי לעתים פעל המכון שלא לפי סעיפי התקנון שלו הנוגעים לחבר הנאמנים; להלן דוגמאות: 1.
(א) במרס 2008 התקיימה ישיבת חבר הנאמנים שלא מן המניין.
על סדר היום עמדה בין היתר הצעה לשינויים מסוימים בתקנון20 .
בישיבה ציין אחד החברים כי מספר חברי חבר הנאמנים הרשומים במסמכי המכון הוא 54 , שלא לפי התקנון התקף באותה עת (מספר החברים הגדול מ-50 ייקרא להלן- חברים עודפים).
(ב) בישיבה של חבר הנאמנים שהתקיימה ביוני 2008 ציין היועץ המשפטי של המכון כי ".
הלכה למעשה יש כיום 55 ''כיסאות[21] בחבר הנאמנים, וקיימת סתירה תקנונית בין המצב בפועל לבין ההגבלה שבתקנון.
המלצנו כי הנושא יופיע .
בסדר היום כהצעה לשינוי תקנון, היות והחלטות מסוימות אשר חבר הנאמנים עשוי .
לקבל כדי להסדיר בעיה זו, עשויות להיחשב כשינוי תקנון".
חבר הנאמנים החליט באותה ישיבה להגדיל את מספר החברים המרבי הרשום בסעיף זה בתקנון מ-50 ל-55 .
מפרוטוקול הישיבה עולה כי25 חברים הצביעו בעד הגדלת מספר החברים ושישה התנגדו (לא היו נמנעים).
לא ניתן לקבוע על פי פרוטוקול הישיבה את זהותם של 25 החברים שהצביעו כאמור בעד ההחלטה, ולכן ייתכן שנכללו ביניהם גם חברים עודפים.
בינואר 2008 , כחמישה חודשים לפני מועד הישיבה האמורה, פג .
16 בתקנון 1997 נקבע כי האספה הכללית תתכנס לפחות פעם בשנה, אך הניסוח שונה בתקנונים המאוחרים.
17 ראש מינהל הספורט ממונה בתוקף תפקידו ליו"ר הוועד המנהל ובכך יש ניגוד עניינים מוסדי (ראו להלן).
18 לגבי השינויים שחלו בסעיפיםהללו בתקנון ספטמבר 2008 ובתקנון פברואר 2009 .
ראו להלן 19 חובה זו נקבעת על סמך סעיף27 לחוק העמותות ועל סמך סעיף9 לחוק זה, הקובע כי דין התקנון כדין חוזה בין העמותה לחבריה ובינם לבין עצמם.
אשר לשינויים בתקנון ראו להלן 21 במועד זה טרם אוישו שני מקומות שהשר מוסמך למנות.
תוקף מינוים של שני חברים שהשתתפו בישיבה והמכון אפשר להם להשתתף בה.
מתשובות חברים אלה למשרד מבקר המדינה עולה כי הם לא קיבלו הודעות מוקדמות לגבי פקיעת תוקף חברותם בחבר הנאמנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרכבו של חבר הנאמנים לא היה תקין - מספר החברים עלה על המספר המותר על פי התקנון התקף באותה עת, וחברים שתוקף מינוים פג השתתפו בישיבות ובהצבעות שקיים חבר הנאמנים, לרבות בעניין הגדלת מספר חבריו.
קודם להצבעה בנושא הגדלת מספר החברים בחבר הנאמנים היה על חבר הנאמנים לוודא מיהם החברים שמינוים בתוקף והם רשאים להצביע.
על חבר הנאמנים לבדוק את ההחלטה האמורה ולבחון גם את שאר ההחלטות שקיבל בעבר בהרכב בלתי תקין זה.
על חבר הנאמנים לקבוע, לפני ביצוע שינוים בתקנון, מיהם החברים שמינוים בתוקף והם רשאים להצביע.
(ג) בתקנון פברואר 2009 חבר ]כי[.
נוסף סעיף ובו צוין: "האסיפה מחליטה בתוקף תפקידו[ שנכנס על בסיס אישי ולאחר מכן הפך כחבר22 ישמור על חברותו] , יינתן]בחבר הנאמנים[ האישית כאשר יסיים את תפקידו.
בתקופה בה הינו חבר בידו כח הצבעה בן קול לכך שעם סיום התפקיד ]חבר הנאמנים ער[ .
אחד בלבד וקבלת חבר חדש תחתיו מתוקף התפקיד, מספר החברים יעלה על 55 ,חברים וככל הנדרש יראו עניין זה כשינוי תקנון".
כפועל יוצא מהוספת הסעיף, ארגון ספורט הממנה חברים בתוקף תפקידם לחבר הנאמנים יוכל להגדיל את השפעתו.
הדבר נעשה באמצעות מינוי נציגים חדשים שימונו תחילה על בסיס אישי ואחר כך ימונו בתוקף תפקידם ויישארו כחברים בו על בסיס אישי לאחר שיסיימו את תקופת מינוים בתוקף תפקידם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שייקבע מספרם המרבי של חברי חבר הנאמנים, כדי למנוע ניסיונות של ארגונים שונים המיוצגים בו להגדיל בדרך זו את יכולת השפעתם על ההחלטות שמקבל חבר הנאמנים.
בתקנונים של המכון 23 צוין כי אם "לא השתתף חבר העמותה ביותר משתי בעמותה תפקע ]שלו[ אסיפות חבר נאמנים רצופות ללא סיבה מוצדקת.
החברות עפ"י החלטה של 2/3 [ מהנוכחים באסיפה הכללית, לאחר שניתנה ]בחבר הנאמנים לחבר הזדמנות להביא טענותיו בפניה בעל-פה או בכתב".
הביקורת העלתה כי שישה חברים מחבר הנאמנים נעדרו בין שתי ישיבות לארבע ישיבות רצופות, ואחד מהם, החבר בחבר הנאמנים בתוקף תפקידו, אף נעדר מחמש ישיבות רצופות.
למרות זאת הם המשיכו לכהן כחברים בחבר הנאמנים, בלא שהדבר הובא לדיון ולהחלטה בחבר הנאמנים בהתאם לתקנון.
22 על פי תקנוני המכון יש חברים הממונים לחבר בתוקף תפקידם (ראו לעיל) ויש כאלה הממונים באופן אישי.
23 בתקנון לשנת 1997 ,צוין כי החברות בעמותה תפקע אם "לא השתתף חבר העמותה ביותר משתי אסיפות חבר נאמנים רצופות", ובתקנונים אחרים נוספו המילים "ללא סיבה מוצדקת".
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1231 .
החבר אשר נעדר מחמש ישיבות רצופות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 כי "כאשר פנו אלי ממכון וינגייט.
נתתי הסכמתי והודעתי מראש שבתוקף תפקידי.
לא אוכל להשתתף בכל הישיבות.
ואכן בכל פעם שנבצר ממני להגיע ]מחויב[ לאסיפת חבר הנאמנים הודיעה לשכתי את סיבת היעדרותי.
במידה ואהיה שלא להעדר משתי ישיבות רצופות יהיה עלי, לצערי להודיע על הפסקת חברותי בחבר הנאמנים של המכון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המכון לברר את נסיבות היעדרותם של חברי חבר ה נאמנים ולמצות את ההליך המתחייב מכך בהתאם לתקנון.
כדי שישיבות חבר הנאמנים יתקיימו בנוכחות מספר ראוי של משתתפים, ראוי לשקול לכלול בתקנון הוראות לפיהן חברים במינוי אישי המתקשים להשתתף בישיבות חבר הנאמנים כנדרש יוכלו להיות מוחלפים באחרים; אשר לחברים בתוקף תפקי דם המתקשים להשתתף בישיבות חבר הנאמנים כנדרש תיקבע אפשרות לשלוח נציג מטעמם.
הוועד המנהל על פי התקנונים הנזכרים, הוועד המנהל הוא הזרוע המבצעת של המכון, והוא מוסמך להתקשר ולפעול בשמו ולמלא כל תפקיד בהתאם למטרותיו, לרבות פיקוח על הנהלת המכון, בדיקת תכניות מימון ותקציבים ומינוי מנכ"ל המכון.
הוועד רשאי להקים ועדות קבועות וועדות אד-הוק, לטיפול בנושאים המתחייבים על פי שיקול דעתו.
לפי תקנון 1997 הוועד המנהל ימנה14-12 חברים24: את מחציתם - ימנה חבר הנאמנים מבין חברי העמותה שאינם עובדי מדינה, שלושה מהם יהיו חברים במוסדות הספורט, ולפחות שניים מהם יתקבלו בהמלצת הוועד האולימפי; המחצית השנייה - תכלול עובדים שימנה משרד החינוך, התרבות והספורט מבין עובדיו הבכירים שיש להם זיקה מקצועית לנושאים שבהם עוסק מכון וינגייט, ובכללם מנהל רשות הספורט והחינוך הגופני, אשר יכהן מתוקף תפקיד ו כיו"ר הוועד המנהל.
מנכ"ל המכון ועוד מנהל בכיר מסגל המכון ישתתפו בישיבות הוועד המנהל ללא זכות הצבעה.
תקופת כהונתו של הוועד המנהל היא חמש שנים מיום כינונו, ואולם הוועד המנהל ימשיך לכהן כל עוד לא כונן ועד מנהל חדש.
בחינת המעמד המשפטי של המכון .
באוקטובר 2009 , מועד סיום הביקורת, טרם הושלמו פעולות שונות שביצעה המדינה לצורך בחינת מעמדו המשפטי של המכון, כמפורט להלן: .
24 לפי תקנון יוני 2008 מספר חברי הוועד המנהל הוא14.
ועדת פוגל בינואר 1999 מינהסגן שר החינוך התרבות והספורט דאז, מר אליעזר זנדברג, .
"ועדה לבחינת מעמדו של מכון וינגייט" בראשות מר אהרון פוגל (לשעבר מנכ"ל משרד האוצר) (להלן - ועדת פוגל).
הדוח הסופי של ועדת פוגל הוגש במרס 2000 למשרדי המת"ס והמשפטים וכן לחברי הוועד המנהל של המכון.
הוועדה המליצה הינו חברה אשר תפעל ]למכון[ המתאים]המשפטי[ בדוח, בין היתר, כי "המבנה כחברה ללא מטר [ במסגרת חוק החברות הממשלתיות .
השיקול ]ות עסקיות ולא של עמותה, למשל, היה חיוב חברי ]ממשלתית[ לבחור במבנה של חברה הדירקטוריון לפעול לטובת החברה ולא משיקולים אחרים טובים ככל שיהיו".
בתשובתה של ראש תחום (בפועל) ייעוץ וחקיקה (כלכלי -פיסקאלי) שבמשרד המשפטים (להלן - ראש תחום ייעוץ וחקיקה) למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה, בין היתר, כי ועדת פוגל "המליצה שמכון וינגייט יפעל כחברה ממשלתית נוכח תפקידו הלאומי והמרכזי, ובלא לבחון את שאלת מהותו התאגידית באותה העת והיחס בינה לבין המלצתם האמורה והמשמעויות המשפטיות שילוו למימושן".
בחודשים ספטמבר-נובמבר 2001 התכנס הוועד המנהל של המכון שלוש פעמים כדי לדון בהמלצות ועדת פוגל.
הועלה כי הוועד לא קיבל החלטות בעניין המלצות הדוח, וכי משרדי החינוך, המת"ס והמשפטים לא מיצו את הדיון בהמלצות ולא יישמו אותן.
הטיפול בסוגיית המעמד המשפטי של המכון עניין חברותם של עובדי מדינה בהנהלות של מוסדות נתמכים נדון בכמה דוחות של מבקר המדינה בשנים 1997 , 2002 ו- 200625 (להלן- הדוחות או דוחות מבקר המדינה).
בדוחות אלה צוין, בין היתר, כי "יש חשש לניגוד עניינים בפעילותם של , אחדים בדרגים בכירים, בשל חברותם בהנהלות של עמותות ]עובדי מדינה[ כמה שיש להן קשרים עם משרדיהם".
עוד צוין בדוחות כי "יש ניגוד עניינים מוסדי בפעילותו של עובד בכיר במשרד ממשלתי שבתוקף תפקידו ממונה על מתן המלצה לתמיכה ומפקח מטעם המשרד על המוסד הנתמך, ובה בעת הוא נמנה עם הנהלת המוסד המקבל תמיכה, וכמורשה חתימה מטעמה אף ממונה על השימוש בכספי התמיכה.
יש אפשרות ממשית לניגוד עניינים כאשר מנהל אגף הממונה על העמותה ממליץ על התמיכה שתינתן לעמותה שהוא גם היו"ר שלה".
הועלה כי החל משנת 2002 ואילך עשו הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר פעולות שונות להסדרת המעמד המשפטי של המכון, לרבות קביעת מתכונת של עמותה ממשלתית בה ישתתפו נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים מתוקף תפקידם.
עמותה ממשלתית מוגדרת כעמותה שבה למדינה שליטה, ואשר המדינה היא בעלת יותר ממחצית כוח ההצבעה באספה כללית או הזכות למנות יותר .
25 בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 47 ( 1997 '), עמ489 , דוח על הביקורת בשלטון המקומי , באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2002 '), עמ 600-602 , ודוח שנתי56 'ב( 2006 '), עמ622.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1233 .
ממחצית מספר חברי הוועד המנהל.
על עמותה ממשלתית חל סעיף 60 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975, המחיל את הוראות החוק על גופים שאינם חברות מניות, בשינויים המחויבים, בהתקיים שליטה כאמור.
אם נקבע כי עמותה מסוימת היא עמותה ממשלתית, הדבר משפיע על אופן תקצובה מתקציב המדינה (במקום לקבל תמיכה היא מקבלת תקצוב ישיר), ומחייב את חברי הוועד המנהל שלה לקבל אישור של הוועדה לאישור מינויים לפי חוק החברות הממשלתיות.
כמו כן עשויות להיות לקביעה זו השפעות על נכסים ומקרקעין של אותה עמותה ועל היקף הפיקוח והבקרה של הממשלה על פעולות העמותה26 .
היועצת המשפטית של רשות החברות ציינה בתשובה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי בעקבות דוח מבקר המדינה משנת 2002 שבו נקבע כי יש בהשתתפותם של עובדי משרד המת"ס ומשרד החינוך כדי לעורר חשש לניגוד עניינים, התקיים במרס 2004 , לבקשת משרד החינוך, דיון בסוגיית ניגוד העניינים האמורה ובשאלת מעמדו המשפטי של המכון, בהשתתפותה ובהשתתפות ממונה בכירה במשרד המשפטים, סגנית רשם העמות ות, היועצת המשפטית של משרד החינוך והיועצת המשפטית של רשות החברות.
כמו כן ציינה כי בדיון סוכם שמשרד החינוך יכין חוות דעת בשאלת תחולת חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , על המכון מכוח סעיף60 בחוק ויעבירה לעיון רשות החברות הממשלתיות.
ביולי 2005 הגישההמכל לה להכשרת עובדי הוראה עתירה לבג"ץ נגד משרד החינוך, התרבות, המדע והספורט וגורמים נוספים (להלן - בג"ץ 6976/05)27 , בה היא טענה כי המכללה מופלית לרעה לעומת מכון וינגייט.
בעתירה התעוררה גם שאלת מעמדו המשפטי של המכון וכן הועלתה סוגיית ניגוד העניינים של נציגי הממשלה שהם חברי הוועד המנהל (ראו להלן).
באוגוסט 2005 הגישה הסגנית דאז של היועצת המשפטית של משרד החינוך חוות דעת ליועצת המשפטית של רשות החברות בעניין "מעמדו המשפטי של מכון וינגייט" וצוין בה כדלהלן: "בדיקת תקנוני מכון וינגייט העלתה כי במועד כניסת חוק החברות הממ מתוקף ]העמותה[ שלתיות לתוקף חלו הוראות החוק האמור על המבחן הקבוע בסעיף 1 (א) לחוק החברות הממשלתיות והן מתוקף המבחן המהותי בדבר יכולתה של המדינה לכוון את פעילותו של מכון וינגייט[28] ,.
זאת ועוד מכון וינגייט הוקם מתוקף החלטה של הגוף השלטוני שניהל אז את ענייני המדינה ומימנה את הרחבת מכון ]שטחים[ , וכי המדינה הפקיעה]הלאומי[ דאז, הוא הוועד וינגייט לטובת העמותה הממשלתית - מכון וינגייט.
לאור האמור לעיל, מכון וינגייט הוא עמותה ממשלתית, כך הוא היה בעת כניסת חוק החברות הממשלתיות לתוקף וכך הוא נשמר כעמותה ממשלתית לאורך כל השנים שלאחר מכן.
לאור המסקנה כי מכון וינגייט הוא עמותה ממשלתית, הרי שמכח הוראות סעיף 60 לחוק החברות חלות על העמותה, ולכן נבקש כי רשות החברות ]חוק זה[ הממשלתיות, הוראות הממשלתיות תפקח על מכון וינגייט, בהתאם להוראות החוק".
26 ראו הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 6.
5100 בנושא עמותות ליד משרדי הממשלה- נוהל לשיתוף פעולה בין משרדי ממשלה ובין עמותות.
27 בג"ץ 6976/05 המכללה לחינוך גופני ע"ש זינמן במכון וינגייט בע"מ נ' משרד החינוך, התרבות, המדע והספורט ואח', תקדין.
28 אשר לזכויות המדינה לעניין מינוי חברי הוועד המנהל ולזכויות ההצבעה בישיבות הוועד, ראו להלן עמ' 1235.
בתגובת היועצת המשפטית של רשות הח ברות מנובמבר 2005 על חוות הדעת הנזכרת צוין כי חוות הדעת והמסקנה ולפיהן המכון הוא עמותה ממשלתית מקובלות על רשות החברות הממשלתיות.
בנובמבר 2005 שלחה היועצת המשפטית של משרד החינוך את חוות הדעת האמורה של סגניתה לוועד המנהל, למנכ"ל וליועץ המשפטי של המכון וציינה בין היתר: "מעמדו המשפטי של המכון נבחן על ידנו והגענו למסקנה כי המכון הינו עמותה ממשלתית; רשות החברות הממשלתיות קיבלה את עמדתנו בנדון; לאור האמור, בכוונתנו לפעול באופן רשמי להפיכתו של המכון לעמותה ממשלתית".
כשנה וחצי לאחר מכן - במרס 2007 - הגישה היועצת המשפטית של משרד החינוך את חוות הדעת של סגניתה לשר הבינוי והשיכון דאז, מר מאיר שטרית29 , ]ליועצת[ .
וציינה, בין היתר: "רצ"ב נוסח חוות הדעת שהועברה על ידנו בזמנו המשפטית לרשות החברות הממשלתיות.
חוות הדעת אושרה ע"י היועצים [ .
המשפטיים ברשות החברות הממשלתיות במשרד המשפטים.
ידוע לנו כי ]ו היועצים המשפטיים למשרד המדע התרבות והספורט עוסקים בימים אלה עם משרד המשפטים ורשות החברות הממשלתיות בהכנת הצעה להחלטת ממשלה בנדון".
במרס 2007 פנה סגן היועצת המשפטית של משרד המת"ס למשנה ליועץ המשפטי לממשלה וביקש לקבל "אישור לשינוי אופן תקצובו של מכון וינגייט, מדרך הפעולה הנוכחית, קרי - מתמיכה, לדרך של תקצוב ישיר" 30 .
סגן היועצת המשפטית של משרד המת"ס ציין כי בקשת המשרד מתבססת על שתי טענות: (א) המכון הוא עמותה ממשלתית בהסתמך על חוות הדעת המשפטית האמורה של משרד החינוך; (ב) המכון הוא מרכז לאומי ייחודי ואין הצדקה לקיומו של יותר ממרכז אחד בישראל.
ביולי 2007 הגיש יועץ משפטי ממחלקת ייעוץ וחקיקה - תחום תמיכות שבמשרד המשפטים, ליועצת המשפטית של רשות החברות חוות דעת ולפיה המעמד הנוכחי של מכון וינגייט הוא של עמותה רגילה ולא של עמותה ממשלתית, "ותקצובו צריך להתבצע בהתאם להוראות סעיף 3 ,א לחוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 , כלומר כחלק מתמיכת המדינה במוסדות ציבור; ככל שיסכימו לכך עמותה ממשלתית.
]ל[ הגורמים המתאימים, ניתן לשנות את מעמד המכון ולהופכו זאת בהתאם להוראות החוק ובדרך שנקבעה בו".
צוין כי חוות דעת זו מקובלת גם על ראש תחום תמיכות במשרד המשפטים והוגשה גם למשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
בתגובת היועצת המשפטית של רשות החברות מיולי 2007 למשרד המשפטים בעניין חוות הדעת של משרד המשפטים מיולי 2007 צוין, בין היתר, כי בעובדה שלפי תקנון המכון מינואר 1997 משרד החינוך ממנה את מחצית חברי הוועד המנהל של המכון, וכן בחוות דעתה של סגנית היועצת המשפטית של משרד החינוך מאוגוסט 2005 "יש כדי לחזק את המסקנה בדבר היותו של המכון עמותה .
29 ,בשנה זו היה שר זה יו"ר מועצת ממ"י והשר הממונה על ביצוע חוק מקרקעי ישראל התש"ך- 1960 .
30 בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , מוגדר בסעיף21 '"'גוף מתוקצב- תאגיד, רשות, .
חברה ממשלתית"; ב סעיף 32 'מוגדר "'גוף נתמך - תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, ושר האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הינו גוף נתמך לענין חוק זה".
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1235 .
ממשלתית; עם זאת, יתכן כי בנסיבות העניין, לשם הזהירות, מוטב לשנות את תקנונה של העמותה באופן שרמת הוודאות בשאלת מעמדה כעמותה ממשלתית תהיה גבוהה יותר".
כל אותה עת היתה העתירה בבג"ץ 6976/05 תלויה ועומדת, כשהמועד לתגובת המדינה מוארך מעת לעת לבקשת המדינה.
המדינה הצהירה בהודעותיה המשלימות לבג"ץ, שהאחרונה בהן הוגשה באפריל 2009 , כי הוחלט " לפעול להפיכת המכון לחברה ממשלתית במטרה להגשים את אופיו הלאומי, מהלך שיש בו כדי לשנות את הבסיס העובדתי והמשפטי שביסוד העתירה כולה".
באוגוסט 2009 " :פסק בית המשפט העליון כדלקמן יש לברך על מאמציהם של המשיבים להסדרת אישיותו המשפטית של המכון, מהלך שנועד למנוע מצב זה של ניגוד עניינים ולקבוע תחימה ברורה של תפקידי המכון וייעודיו.
אין פסול בכך שהמדינה תקים מכון לאומי אחד לספורט אך המבנה התאגידי והטיפול בו חייב להיקבע באופן שיסמן אבחנה ברורה בין תחומי פעילות לאומיים ותחומי פעילות עסקיים וימנע פגיעה בתחרות ובשוויון.
יש להניח כי המשיבים ישלימו מהלך זה ללא דיחוי נוסף וכן יש להניח כי במסגרתו יינתן מענה הולם לכל הקשיים שהתעוררו בהקשר זה במשך השנים עליהם הצביעה העותרת.
נוכח השינוי הצפוי באופן התאגדותו של המכון לא מצאנו מקום להידרש בשלב זה לגופן של טענות ניגוד העניינים שהעלתה העותרת, העומדות להיפתר בדרך זו בקרוב 31.
" משרד מבקר המדינה מעיר כי בסוף שנת 2009 עדיין לא הוכרעה סוגיית מעמדו של המכון ולא נעשו צעדים ממשיים לקידום הטיפול בנושא.
בתשובת היועצת המשפטית של רשות החברות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה, בין היתר, כי שלא לפי עמדתה האמורה בשנת 2005 "מעמדו המשפטי של מכון וינגייט.
כיום הינו, ככל הנראה, של עמותה פרטית.
שאלת מעמדו של המכון, אשר הוקם לפני שנים רבות, לא עמדה על הפרק במשך עשרות שנים וזאת עד לפני מספר שנים".
היועצת המשפטית של משרד המת"ס ציינה, בין היתר, בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי "נושא מעמדו וארגונו של מכון וינגייט.
עמד בראש מעייני משרד התרבות והספורט.
עם העברת מינהל הספורט למשרד בשנת 2006 , פעל המשרד לקדם את נושא ארגונו של מכון וינגייט ברוח חוות הדעת של מאוגוסט [ סגנית היועצת המשפטית של משרד החינוך דאז 2005.
"] היועצת המשפטית של משרד החינוך ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "בחודש מאי 2006 פוצלו משרדי הממשלה כך שכל נושא הספורט, לרבות הטיפול במכון וינגייט, הועבר לאחריות שר המדע, התרבות המכללה [ והספורט ולטיפול משרד זה.
עם זאת, מאחר ובמתחם וינגייט שוכנת גם מצויה בפיקוח משרד החינוך, ומאחר והתעוררו סוגיות ]ה[ ,]להכשרת עובדי הוראה שונות הנוגעות למקרקעין עליו שוכנת המכללה, ולבקשת המכללה להקצות לה מקרקעין על חשבון מכון וינגייט, המשיך משרד החינוך להידרש להיבט זה בלבד".
הנ"ל 1236 דוח שנתי60ב .
כמו כן היא ציינה כי לדעתה היא סיימה למלא את תפקידה במעמד המשפטי של מכון וינגייט במסגרת טיפולו של משרד החינוך.
ראש תחום ייעוץ וחקיקה כתבה, בין היתר, בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד עמותה שחל עליה חוק החברות ]היות מכון וינגייט [.
מבקר המדינה כי "שאלת הממשלתיות היא, במצב הדברים הקיים, שאלה מורכבת מן הבחינה התאגידית".
עוד ציינה כי במהלך השנים פעלה לקידום העניין ואף נפגשה עם היועצים המשפטיים של העמותה והציגה בפניהם את המתווה העקרוני של מעמד העמותה כעמותה ממשלתית, אולם הדבר לא הוכרע "נוכח מורכבות השאלה התאגידית, ובהעדר הסכמה ברורה של העמותה באותה העת להבהיר תקנונית את מעמדה כעמותה שחל עליה חוק חברות הממשלתיות".
היא אף עמדה על כך שנדרש כי קובעי המדיניות ידונו בכך עם גורמי הספורט, נוסף על הדיון בנושא שיקיימו הגורמים המשפטיים מהתחום.
מנכ"לית מכון וינגייט ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "תקנון המכון הנוכחי, כפי שאושר כדין בספטמבר 2008 (ותוקן בפברואר 2009 ,), קובע באופן ברור, חד משמעי ושאינו משתמע לשתי פנים, כי המכון אינו מהווה כיום עמותה ממשלתית" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה הטיפול בבחינת מעמדו המשפטי של המכון והדיונים בשאלה אם הוא עמותה ממשלתית מתמשכים זמן רב מדי.
בקרב היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה לא שררה אחידות דעים בנושא, ולמרות זאת הם לא גילו די נחי שות ולא הביאו לכלל סיום את טיפולם בעניין.
כשנדרשו להכריע בין הדעות השונות בנושא, היה עליהם להביא את חילוקי הדעות ביניהם להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה ולהכרעתם, בהתאם לדעת היועץ המשפטי לממשלה, של שר החינוך בשעתו ושל שר המת"ס.
זאת, חרף קיומה של עתירה לבג"ץ שעסקה בין השאר בנושא זה וחרף הודעה לבג"ץ שנעשים מאמצים להסדרת העניין ודחיית העתירה בהנחה שהדבר ייעשה "ללא דיחוי נוסף".
מן הראוי שהדבר ייעשה עתה בלא דיחוי ושהדברים יובהרו ויוכרעו כנדרש.
שינויים בתקנון המכון ביזמת שר המת"ס .
בספטמבר 2007 שלח המכון הצעה לשינ וי התקנון למנכ"ל משרד המת"ס דאז, ד"ר יואב רוזן.
התקיימה ישיבה בהשתתפות נציגי המשרדים היועצת המשפטית של רשות החברות הממשלתיות הציעה לבצע בתקנון שינוי מקיף שבמסגרתו יוסדר מעמד העמותה כעמותה ממשלתית וכן יוסדר כי מינויו של יו"ר הוועד המנהל יתבצע באופן שבו מעוניין השר (ראו להלן).
רשות החברות ייחסה חשיבות רבה לעמדת השר ולישיבה עם היועצים המשפטיים של המכון וביקשה מהשר לקדם את נוסח ההצעה רק לאחר שיגובש נוסח מוסכם שלה, אולם בקשתה לא נענתה.
בנובמבר 2007 התקיימה ישיבת הוועד המנהל של המכון בהשתתפות שר המת"ס דאז, מר גאלב מג'אדלה, ועל סדר היום עמדו, בין היתר, ההצעה לשינוי תקנון העמותה בנושא ההפרדה בין תפקיד ראש מינהל הספורט ובין תפקיד יו"ר הוועד המנהל של המכון וכן נושא קביעת מעמדו המשפטי של המכון.
כמה מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1237 .
מהמשתתפים בישיבה ציינו כי "יש לגבש ולעצב, לסיים את המחלוקות ולקבע את כעמותה ממשלתית".
]של המכון[ הסטטוס שר המת"ס העלה בישיבה את ההצעה להפריד את ראשות הוועד המנהל מראשות מינהל הספורט ולהעלות זאת להצבעה.
הוא הדגיש כי אין קשר בין בחירת יו"ר הוועד המנהל ובין הדיון במעמד המכון.
בישיבה הוחלט רק כי תפקיד יו"ר הווע ד המנהל יופרד מתפקיד ראש מינהל הספורט, באמצעות הענקת סמכויות לשר שיאפשרו לו למנות את יו"ר הוועד המנהל של המכון ולקבוע מתי תסתיים כהונתו (ראו להלן).
07 התקיים דיון של ועדת הביקורת של המכון, בהשתתפות המבקר הפנימי והיועץ המשפטי של המכון, בנושא השינוי בתקנון.
בעקבות הדיון כתב יו"ר הוועדה לחברי חבר הנאמנים של המכון כי נוכח סעיפי סדר היום המתוכננים לישיבה של חבר הנאמנים ב- 24.
07 , מבהירה ועדת הביקורת כי"הפתח הניתן יתמנה אדם בעל ]ש[ כיום באמצעות השינוי המוצע בתקנון, עשוי להביא לכך קשרים ולא כישורים, דב ר שעלול להוביל לפגיעה במכון.
בנוסף לכך, סבורה חבר [ הוועדה כי יש פגם בהוצאת הסמכות לפטר את יו"ר הועד המנהל מידי לכל המתרחש ]הינו סוברני ואחראי[ של העמותה, אשר גם על פי חוק]הנאמנים במכון בכלל, והוועד המנהל בפרט".
הוועדה קראה לדחות את ההצבעה עד לאחר שתסתיים עבודתה של ועדת התקנון.
בינואר 2008 התקיימה ישיבת ועדת התקנון של המכון בהשתתפות נציגת משרד המשפטים, יועצת משפטית ממשרד המת"ס והיועצים המשפטיים של המכון.
היועצת המשפטית של משרד המת"ס ציינה בישיבה כי "כיום מונחים על .
הפרק שני תיקוניםקון שלפיו ראש מינהל הספורט לא יהיה יו"ר המכון אלא ימונה ע"י השר.
השני ]באופן קבוע גם[- מגדיל את מספר חברי הועד המנהל מ -14 ל-15 כש-8 ,הם נציגי המדינה 7 עובדי מדינה + היו"ר הממונה.
מטרת תיקון זה היא לבסס את מעמד המכון כתאגיד הכפוף לחוק החברות הממשלתיות (לדעתנו - גם כיום הוא כפוף).
השינוי יביא להכפפה לרשות החברות הממשלתיות + מעבר מתמיכת ממשלה לתקצוב ע"י הממשלה.
תואם גם את החלטות הועדות המקצועיות, כועדת פוגל".
ראש תחום ייעוץ וחקיקה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי בפגישה שהתקיימה בינואר 2008 בי[" קשו היא והיועצת המשפטית של רשות להבהיר בפני השר את חשיבותו של המהלך המשפטי הכולל, ואת הצורך ]החברות בהתגייסות קובעי המדיניות.
נוכח השתלשלות הדברים בהמשך, נראה כי לא עלה בידי הגורמים המקצועיים לשכנע את השר בעניין זה.
השר פעל לתיקון התקנון רק בהקשר הפרדת התפקידים".
במרס 2008 כתב אחד מחברי חבר הנאמנים למבקר המדינה כי באותו חודש "זומנה אסיפה כללית של חבר הנאמנים במכון וינגייט כשעל הפרק שינוי תקנון המכון, וזאת על פי דרישת שר התרבות המדע והספורט ח"כ גאלב מג'אדלה.
לכן על מנת שתנסה לע ]למשרדכם[ החלטתי לפנות צור את המהלך הפסול הזה.