HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
100 מבקר המדינה, קובץ דוחות ביקורת בנושא ההיערכות והמוכנות לשעת חירום (2015" ,) ההיערכות הלאומית .
לטיפול באירועי חירום בעורף", עמ' 1 .
101 'ראו קונטרס המים, עמ16 .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 כי נציגיו נוטלים חלק בעבודת המטה .
שנעשית בימים אלו בין היתר לאסדרת נושא היערכות הרשויות המקומיות לאספקת מים .
מיסוד היערכותו של משק המים לאספקת .
לפי ההגדרה שבחוק המים , "אירוע פגיעה במים" הוא אירוע הגורם פגיעה ממשית באספקת .
מים המיועדים לשתייה, באיכות מים כאמור או ביכולת של מקור מים ותשתית מים המיועדים .
לשתייה לשמש ל ייעודם האמור , או אירוע שעלול לגרום לפגיעות אלה.
הממשלתית רשאי להכריז על אירוע פגיעה באספקת ה מים, ומשהכריז כאמור רשאי הוא לצוות .
על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את כל הדרוש לשם טיפול באירוע כאמור, מניעתו, הפסקתו, .
החזרת המצב לקדמותו ומניעת הישנותו, ולשם הסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו מאותו .
אירוע, למשך ה תקופה שתיקבע בצו ובתנאים שיקבעו בו.
זאת על פי כללים שתקבע מועצת .
הרשות הממשלתית , לעניין הכרזה על אירוע פגיעה במים, דרכי הטיפול באירוע כאמור, הדרכים .
למניעתו, להפסקתו, להחזרת המצב לקדמותו ולמניעת הישנותו, ולהסדרת אספקת מים .
לצרכנים שנפגעו מאירוע כאמור.
כאמור לעיל 102 , רשות המים הוגדרה כרשותייעודית שתפקידה בין היתר לדאוג להיערכותו של .
משק המים למצב חירום ולהפעילו בהתאם לכך בעת הצורך, כדי למנוע פגיעה באספקת המים .
לפי החלטת הממשלה מנובמבר 2006 ,, ועל פי חוק המים כאמור היה על מנהל .
הרשות לקבוע כללים לעניין הכרזה זו.
כללים אלה נועדו בין היתר כדי לאסדר את פעולתה של .
רשות המים בהכנת משק המים והפעלתו בשעת חירום: בעיתות שגרה - להנחות ולפקח על .
היערכות הגופים הלוקחים חלק במשבר מים ולוודא מוכנותם בכל עת, ובחירום - ניהול אירועי .
פגיעה במים ומשבר מים במישור הארצי או ה מרחבי תוך הפעלת כלל הגופים הרלוונטיים .
במערך לביטחון מים ותיאום כלל המאמצים לטיפול באירועי פגיעה במים ומשבר מים.
מנת להבטיח את המשך אספקת המים לצרכנים בכמות ובאיכות הראויות.
ממסמך רשות המים שכותרתו "היערכות רשות המים למשברי מים " מאוקטובר 2016 :עולה כי .
"פוטנציאל האיומים על המים מגוון ורחב ויכול להתממש ללא התרעה מוקדמת.
חובה על בעלי התפקידים בכל הרמות לעשות ככל הניתן, כל אחד בתחומו, כדי להביא את .
רשות המים וכלל הגופים הרלוונטיים למוכנות עליונה לקראת התמודדות עם משבר מים.
פגיעה במים העלול לגרום להפסקה באספקת מים לשתייה לאוכלוסייה רבת היקף, הוא משבר .
שיחייב גורמים רבים במדינה לקחת חלק במתן מענה, אבל בראש וראשונה יחייב את רשות .
עוד פירטה רשות המים באותו מסמך את עיקרי הפעולות שביצעה במסגרת היערכותה .
לטיפול באירועי פגיעה במים ומשבר מים , ובהן: ביסוס תשתית משפטית והגדרת סמכויות .
כמפורט בתיקון לחוק המים, גיבוש תורה והפצת נהלים ל"טיפול משולב במשברי מים ברמה .
102 בפרק על המסגרת להיערכות והתפיסההלאומית .
אספקת מי שתייה בשעת חירום הארצית", הפצת נהלים ל"טיפול במשבר מים ברמה המקומית" , תרגול הגופי ם המעורבים .
במשבר, בחברת מקורות, ברשויות מקומיות או תאגידי מים בהתאם לתוכניות עבודה מסודר ות.
כמו כן ציינה הרשות כי עבודת המטה לעדכון הכללים נמצאת בשלב מתקדם.
בביקורת נמצא כי בדיון שקיימה מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב ב- 27.
כללי ביטחון המים לפני פרסומם לשמיעת עמדות הציבור.
לאחר מועד סיום הביקורת, .
בינואר 2022 , הוצגה למועצה טיוטה מעודכנת של כללי ביטחון מים, והיא אישרה את .
פרסומה לשמיעת עמדות הציבור.
נכון למועד סיום הביקורת תהליך אישורם של הכללים .
על ידי מועצת רשות המים, לא הסתיים.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2021 , כי טיוטת כללי ביטחון מים פורסמה .
לשימוע לפי החלטת מועצת רשות המים האמורה, אך "בסופו של יום הכללים לא אושרו סופית .
בשל קושי משפטי הנוגע לפרשנות סעיף 18 א לחוק המים ובשל הרצון לעגן את הכללים גם .
כתנאים ברישיון מכוח סעיף 23 לחוק המים".
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 " כימאחר שהפרה של תנאים .
ברישיון שנתנה רשות המים היא עבירה פלילית, קביעה של התנאים ברישיון במסגרת כללי מים .
מחייבת ככלל קבלת אישור ועדה של הכנסת לאותם כללים 103.
ואולם, ככל שכללים אלה .
יאושרו על ידי ועדה בכנסת, כאמור, אין כל מניעה לקבוע אותם".
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי בעניין "הצורך באישור של וועדה .
מוועדות הכנסת, הוצע פתרון הן באמצעות חקיקה שלא קודם, אך גם באמצעים אחרים".
העיכוב באסדרה של כללי ביטחון מים, שהצורך לאסדרם נקבע בחוק בשנת 2006 , פוגע .
בהיערכותו של משק המים לשעת חירום.
זאת בין היתר כיוון שהכללים אמורים לתת מענה .
לסוגיות שונות, ובהן היערכות המגזר הכפרי לאספקת מים בשעת חירום ואסדרת נושא .
הסיוע של חברת מקורות לספקי מים בשעת חירום.
מומלץ כי משרד האנרגייה ורשות המים ישלימו אסדרה של ג יבוש כללי ביטחון מים כפי .
חלוקת הסמכויות בין משרד האנרגייה לרשות .
בחוק המים, שעל פיו הוקמה רשות המים, נקבע כי רשות המים תהיה מופקדת על ניהול משק .
המים והביוב ותפעל "בהתאם למדיניות הממשלה ובהתאם לסמכויותיה בתחום משק המים לפי .
הוראות חוק זה וכל דין אחר ".
על פי החלטת הממשלה 1716 האמורה, כל משרד ממשלתי .
103 משרדהמשפטים הסביר כי עמדתו נובעת " מצירוף סעיפי החוק שלהלן: א.
סעיף 2 ,(א) לחוק העונשין התשל"ז- .
1977- קובע כי תקנות שבהן נקבעו עבירות ועונשים טעונות אישור ועדה של הכנסת.
סעיף23 לחוק המים קובע .
שאדם לא יפיק או יספק מים אלא לפי רישיון מאת מנהל רשות המים ובהתאם לתנאי הרישיון.
המים קובע עונש פלילי למפר את סעיף 23 .
כללי מועצת רשות המים הם במעמד נורמטיבי של תקנות .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום ורשות ייעודית יהיו מוסמכים ואחראים, בתחום שהם מופקדים עליו, לנקוט אמצעים מבעוד מועד .
ככל הדרוש כדי להבטיח כי גורמי המשק החיוניים יהיו ערוכים להפעלת מערך המשק לשעת .
עוד נקבע בחוק המים כי בין תפקידי מועצת הרשות, לקבוע כללים בדבר אירוע פגיעה .
עוד נקבע בחוק המים כי "שר התשתיות הלאומיות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי .
להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, למעט בעניינים שבהם מוסמכת מועצת הרשות .
הממשלתית, לפי חוק זה, לקבוע כללים".
על פי תכתובת 104 מאוגוסט2013 אליה צורף נוהל שסוכם בין אגף ביטחון מים ברשות המים .
ואגף ביטחון מים ושעת חירום במשרד האנרגייה והמים " לשר האנרגיה והמים אחריות .
מינסטריאלית להיערכות לצורך המשכיות ורציפות בהבטחת אספקת מים/שירותי ביוב, חשמל, .
דלק וגז במדינת ישראל והתאוששות מהירה במידה ותשתיות אלו נפגעו".
רשות המים הינה הגוף .
המקצועי האחראי על תחום המים, ובכלל זה ניהול אירועי פגיעה במים.
18 התקיים דיון בנושא היערכות משק המים לשעת חירום.
הדיון התקיים בראשות שר .
האנרגייה דאז ובנוכחות מנכ"ל המשרד, מנהל רשות המים וסגן ראש המל״ל.
לסכם את תחומי האחריות לעניין היערכות משק המים והביוב למצבי חירום ואת אופן הפעלת .
השר הדגיש, כי מתוקף אחריותו הוא רואה חשיבות רבה למוכנות .
משק המים והביוב למצבי החירום השונים, וכי להבנתו קיים פער רציני במוכנות משק המים .
למצבי החירום, ביחס למשקי האנרגייה האחרים שבתחום אחריותו (משקי החשמל, הגז הטבעי, .
על פי סיכום אותו דיון סמנכ"ל חירום ביטחון מידע וסייבר במשרד האנרגיה הדגיש, כי המצב .
בו לשר יש אחריות אבל אין לו סמכות והמעורבות החלקית של המשרד בהכנת משק המים .
לחירום, עלולה לבוא לידי ביטוי בשעת חירום .
לכן יש חשיבות שהשר או מי שימונה מטעמו יהיו .
שותפים להיערכות של רשות המים לחירום.
הסמנכ"ל ציין כי נוהל שנכתב בשנת 2012 במטרה .
להסדיר את יחסי הגומלין בין המשרד הרשות ומקורות לא מומש הלכה למעשה.
"חשוב שהמשרד יהיה מעורב בהכנת משק המים לחירום ובניהול אירוע חירום משמעותי".
הוא עדכן כי "המשרד פנה לשר הביטחון ולמ"מ ראש רח"ל בבקשה לאשר הקמתה של רשות .
עליונה לאנרגיה ומים שתתכלל בשעת חירום את עבודתן של ארבע הרשויות במשרד".
מנכ"ל משרד האנרגייה אמר על פי פרוטוקול אותו דיון כי "בשעת חירום ישנם אירועים שינוהלו .
ע"י רשות המים וללא מעורבות המשרד, באירוע חירום לאומי ("מגה אירוע") רשות המים היא .
חלק ממשרד האנרגייה - שתפקידו לתת את המענה המיטבי, אירוע כזה ינוהל ע"י השר או מי .
מטעמו מתוך ראיה מתכללת.
מנהל רשות המים ציין באותו דיון בין היתר כי "צריך לסכם מהו .
מגה אירוע שבו נדרשת מעורבות השר".
עוד צויין בסיכום הדיון האמור כי "במצבי החירום השונים (מלחמה, רעא"ד, צונאמי וכו') יתכן .
בהחלט מצב בו יינתנו הנחיות ישירות ע"י השר או המנכ"ל לכוחות הפועלים בשטח וזאת מתוך .
הבנה שלשר יכולת ראיה גדולה ועמוקה יותר של תמונת המצב הלאומית.
באמצעות הרשות העליונה לאנרגיה ומים".
לפי עמדת משרד האנרגייה, יש לעגן את סמכותם של שר האנרגייה ומנכ"ל משרדו לנהל אירועי .
חירום משמעותיים בתחום המים, וכן לוודא את היערכותה של רשות המים למתן מענה לאירוע .
104 תכתובת דואר אלקטרוני בין מנהל היחידה לביטחון מים ברשות המים דאז לבין מנהל רשות המים.
אספקת מי שתייה בשעת חירום חירום, וזאת על ידי תיקון חקיקה מתאים בחוק המים.
משרד האנרגייה ורשות המים ניסו להגיע .
18 סיכם ראש מערך החירום במשרד האנרגייה, במכתב לראש רשות .
המים, את ההבנות שאליהן הגיעו משרד האנרגייה ורשות המים בנוגע להיערכותו של מ שק .
המים במצב חירום ואת ניהול המשק בפועל בהתרחש מצב זה.
בין היתר צוין בסיכום כי עד .
לתיקון חוק המים, רשות המים תציג לאישור שר האנרגייה את תרחיש הייחוס הענפי, את רמות .
השירות ואת תוכנית המענה אחת לחמש שנים או בעת עדכון תרחיש הייחוס הלאומי, לפי .
המוקדם בהם, וכן צוין כי בעת אירועי משבר ושעת חירום משמעותיים יכול השר או מנכ"ל משרד .
האנרגיה לפי שיקול דעתו, להתערב בניהול האירוע ולתת לרשות המים הנחיות להתמודדות עם .
עוד צוין בסיכום הדיון בין היתר כי "רשות המים אחראית להיערכות משק המים .
והביוב לשעת חירום ולניהול משק המים והביוב במצבי משבר ושעת חירום".
סיכום הדיון כי: "רשות המים והביוב נכללת בין ארבע הרשויות הייעודיות שבשעת חרום יהיו .
תחת רשות החרום העליונה לאנרגיה ומים שבראשות מנכ"ל משרד האנרגיה ואשר תהיה כפופה .
כמו כן נקבע בסיכום הדיון כי "באירועי משבר ושע"ח משמעותיים (אירועים .
בעלי השלכות לאומיות ו/או בעלי השלכות נרחבות על תחומים אחרים שבסמכות השר, או .
אירועים בקנה מידה רחב המשפיעים על אוכלוסייה גדולה או משמעותיים מבחינת חומרתם), .
יכול השר או מנכ"ל משרד האנרגיה לפי שיקול דעתו להתערב בניהול האירוע, החליט השר .
כאמור, ההנחיות שיועברו לרשות המים והביוב להתמודדות עם אירוע החרום, יינתנו ע"י שר .
האנרגיה או מנכ"ל משרד האנרגיה".
בשנים 2018 ו-2019 נעשה ניסיון לקדם את תיקון החוק ברוח מכתב ההסכמות.
בין היתר לעגן את סמכותה של הרשות לפעול להבטחת היערכותם של הגורמים השונים לאירוע .
פגיעה במים וכן להסדיר את סמכותו של שר האנרגייה להנחות את מנהל רשות המים בעת .
אירוע חירום בעל משמעות לאומית.
החלטת ממשלה מס' 4567 ממאי 2019 בין היתר הטילה .
על צוות בראשות משרד האנרגייה לבחון את אחריות וסמכות שר האנרג ייה במשק המים ולהציע .
בתזכיר חוק שהפיץ משרד האנרגייה בשנת 2019 הוצע לקבוע כימועצת .
רשות המים תקבע כללים לא רק לעניין הכרזה על אירוע פגיעה במים וכל הקשור אליו, אלא .
גם לצורך היערכות לאירוע פגיעה במים, וזאת על מנת לאפשר לגורמים הרלוונטיים להיערך .
בתזכיר החוק שהופץ צוין כי הפרקטיקה של פעולות רשות המים השוטפות .
בכל הנוגע לאירועים הקשורים לביטחון מים מלמדת ששלב ההיערכות הכרחי ביותר לצורך .
ניהול המשבר שעלול להיגרם בעת אירועי פגיעה במים והוא אף מתקיים בפועל היום במסגרת .
ההתנהלות השוטפת של רבים מקרב ספקי שירותי המים והביוב.
ולפיכך יש לעגן התנהלות זו .
בשנת 2020 הופץ תז כיר הצעת חוק בידי המשרד למשאבי המים בעניין .
זה105 106 ובשנת2021 הופץ תזכיר הצעת חוק נוסף בידי משרד האנרגייה107.
סגן יועמ"ש משרד האנרגייה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר2021 כי: "עמדת המשרד .
היא שנדרש עיגון בחקיקה להסדרים שסוכמו לעניין היערכות לחירום במשק המים במסגרת .
דיונים שקוימו בראשות השר לשעבר".
עוד הוא מסר כי "במסגרת הדיונים סוכם בין היתר כי, .
105 בתזכיר זה הוצעו מספר תיקונים, ובין היתרבתזכיר הצעת החוק הוצע, בין היתר, כי "המדיניות במשק המים תיקבע .
באמצעות עקרונות מדיניות שיקבע השר האמון על התחום, בעוד שבידי הרגולטור.
, יוותרו הסמכויות ]רשות המים[ .
"והעצמאות המקצועית לקבלת החלטות כלכלות ומקצועיות .
106 במאי2020 התקבלה החלטת ממשלה29 לעניין הקמת משרד משאבי המים והטיפולבעניין משקי המים והביוב .
107 ,בתזכיר זה הוצעו בין היתר מספר תיקוניםראו בהמשך הפרק.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום רשות המים היא הגורם האחראי להיערכות משק המים והביוב לשעת חירום לניהול משק המים .
והביוב במצבי משבר ובשעת חירום; מים הם מוצר קיומי ושר האנרגיה נושא באחריות על תפקודו .
התקין של משק המים, לכן נדרשת והכרחית מעורבותו במוכנות לחירום; במצבי חירום יתכן .
מצב בו יינתנו הנחיות ישירות על ידי השר, או המנכ"ל לכוחות הפועלים בשטח ושאירועים כאמור .
ינוהלו באמצעות הרשות העליונה לאנרגיה ומים; במסגרת היערכות בשגרה תרחישי ייחוס, רמות .
השירות והמענה יוצגו על ידי רשות המים לשר או מי מטעמו ויאושרו מעת לעת".
משרד האנרגייה מדובר בעניינים מהותיים שלצורך הסדרתם לא ניתן להסתפק בהחלטות .
ממשלה, בנוהל, בסיכומים במסגרת דיונים או בתכתובות.
בהתאם לכך, בדיון שהתקיים ב- .
21 בראשות השר דאז, נקבע בין היתרשיש לקדם תיקון חקיקה בנושא.
עוד כי "נדרש להציג את הנושא בפני השרה ומנכ"ל המשרד הנוכחיים ולקבל את אישורם .
לסיכומים וכן לקידום תיקון חקיקה.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2021 כי היא פועלת בהתאם להגדרת .
אירוע פגיעה במים והסמכות להכ ריז עליו שב סעיף 18 א לחוק המים.
האחריות והסמכות לטיפול באירוע פגיעה במים על מנהל רשות המים.
בשנת 2019 ,נערכו דיונים באשר לאפשרות לתיקון חוק המים והגדרת אירוע חירום משברי .
שמפאת חומרתו והיקף האוכלוסייה עליה הוא משפיע עלולות להיות לו השלכות נרחבות על .
המשק, והטלת האחריות לניהול אירוע כאמור על שר האנרגייה.
דיונים אלה טרם התגבשו לכדי .
כעולה מהאמור לעיל, קיימת מחלוקת בין רשות המים למשרד האנרגייה באשר לסמכויות .
בזמן חירום, ומחלוקת זו עלולה להביא לפגיעה הן בהיערכות משק המים לשעת חירום, .
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא "גיבשה טיוטות תזכיר לתיקון חוק .
המים, לר בות תיקון סעיף 18א לפי המתווה שהוסכם עם משרד האנרגיה", אך משרד האנרגיה .
"עיכב את התיקון ודרש להכליל בו נושאים שנוגעים למבנה העצמאי של רשות המים".
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 " כיבתקופה הרלוונט ית המשרד פעל .
ביחד עם רשות המים לקדם תיקוני חקיקה ונוסחו טיוטות לתזכיר חוק שכללו גם תיקונים לסעיף .
18 א בהתאם להכרעת שר האנרגיה.
בשל עמדת רשות המים נותרו אי הסכמות במגוון נושאים .
לרבות לעניין הסעיף האמור ".
בנוסח מדצמבר 2021 לתזכיר החוק שגובש108 הוצע, בין היתר, לתקן את סעיף18 א(ג) לחוק .
ולהגדיר בו אירוע פגי עה משברי כ"אירוע פגיעה שמנהל הרשות הממשלתית קבע לגביו כי .
מפאת חומרתו והיקף האוכלוסיה עליה הוא משפיע, עלולות להיות לו השלכות נרחבות על .
המשק", וכי "מנהל הרשות הממשלתית יודיע לשר על כל אירוע פגיעה משברי, לא דיחוי, והשר .
או המנהל הכללי של משרד האנרגיה יהיו רשאים להנחותו באשר לאופן הטיפול בו.
מוצע בתיקון לקבוע את סמכותה של מועצת הרשות לקבוע כללים ל"היערכות לאירוע פגיעה .
כלומר, התיקון יביא לעיגון סמכות השר להנחות את רשות המים באופן הטיפול באירוע .
108 הצעת חוק משק המים (תיקוני חקיקה), התשע"ט-2019 , נוסח הטיוטה האחרונה מ- 12.
אספקת מי שתייה בשעת חירום פגיעה משברי נרחב, וכן לעיגון סמכותה החוקית של הרשות ליתן הנחיות באשר להיערכות .
בביקורת נמצא כי, בין היתר נוכח חילוקי הדעות בין רשות המים למשרד האנרגייה, קידום .
תזכיר החוק לא צלח משנת 2018 ,ונכון למועד סיום הביקורת תזכיר תיקון החוק טרם .
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2021 כי טיוטת התזכיר נשלחה למשרד .
האנרגייה וכי הוא נמצא בדיונים פנימיים עם משרד האנרגייה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה ולרשות המים לפעול בשיתוף פעולה כדי .
לקדם את הליכי האסדרה של חלוקת הסמכויות ביניהם זאת על מנת לקדם את היערכותו .
של משק המים למצב חירום ואת תפקודו בפועל במצב זה.
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 כי "לאחר פרסום הדוח, המשרד יחד .
עם רשות המים, ימשיכו לפעול להכנת המשק למצבי חירום".
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום סיכום .
המים הם מצרך קיומי החיוני לאדם ולחי.
שיבוש באספקת המים או פגיעה באיכות מי .
השתייה עלולים לפגוע הן בבריאות הציבור והן בסדר החיים התקין.
על אספקת המים מגוון ועלול להתממש ללא התראה מוקדמת.
לפי עמדת רח"ל ורשות .
המים, תרחיש הייחוס החמור ביותר שאליו משק המים צריך להיערך בעניין אספקת מים .
בשעת חירום הוא רעידת אדמה.
הנחת היסוד היא שאם הגורמים השונים במשק המים .
ייערכו לספק מים בהתרחש רעידת אדמה, הרי שהיערכות זו תאפשר להם להתמודד עם .
אספקת מים בכל מקרה חירום אחר.
היערכות משק המים בשעת חירום מערבת גופים רבים: גופים האחראים להיבטים שונים .
בהפקה, באספקה ובתחזוקה של תשתיות מים; משרדי ממשלה וגופי אסדרה שונים .
בעיתות שגרה וחירום; רשויות מקומיות וספקי מים אחרים .
על רשות המים, בין היתר .
באמצעות האגף לביטחון מים, מוטל לתת לגופים אחרים הנחיות לעניין היערכותו של .
משק המים לאספקת מים בשעת חירום ולפקח עליהם בנושא, תוך שיתוף פעולה עם .
הגורמים השונים כמו רח"ל ופקע"ר.
בביקורת נמצאו פערים בעניין אסדרתם של נושאים .
חיוניים לפעילות משק המים בשעת חירום.
בזמן חירום, אם נפגעת אספקת המים בברזים, מתבססת אספקת המים החליפית על .
שלושה נדבכים: אגירת מים בבתי התושבים, היערכות ספק המים המקומי לספק מים .
לתושבים על ידי אמצעי חלוקת מים, וכן סיוע רשות המים באמצעות ציוד ייעודי שברשותה.
בביקורת נמצא כי לרשות המים אין מידע על כמויות המים שהתושבים אוגרים לשעת .
חירום, כי היא לא נקטה פעולות הסברה להעלאת מודעות התושבים לצורך באגירת מים .
כנדרש, וכי ספקי המים אינם ערוכים באופן מלא לאספקת מים חליפית.
מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה עלה כי היערכותם של כ-87% מהתאגידים שנבדקו .
לאספקת מים בשעת חירום הייתה ברמה כמעט טובה מאוד עד גבוהה, ולעומת זאת רק .
כ-40% מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו נערכו לאספקת מים ברמה דומה.
עולה כי עלול להיווצר מצב שבו התאגיד יהיה ערוך כראוי לאספקת מים בחירום, אך .
הרשות המקומית לא תהיה ערוכה כנדרש, והדבר יפגום ביכולת הכוללת לספק ולחלק .
מים לתושבי הרשות בשעת חירום.
מומלץ כי רשות המים ורח"ל יגבשו תוכנית כוללת לשיפור מוכנותן של הרשויות המקומיות .
שמידת היערכותן לאספקת מי שתיה בחירום אינה טובה ויפעלו למימושה.
כי רשות המים ורחל יתנו עדיפות לביצוע ביקורות חוזרות ברשויות מקומיות החייבות .
בהתאגדות וטרם התאגדו, ובפרט ברשויות הממוקמות באיזורים מועדים לסיכון גבוה .
יחסית לרעידת אדמה, שלא נערכה בהן ביקורת בשנים האחרונות, או שנערכה בהן .
ביקורת והן נמצאו לא מוכנות .
עוד מומלץ כי רשות המים ורח"ל יפעלו יחד לשיפור .
היערכותן של רשויות מקומיות קטנות ובעלות מדד חברתי -כלכלי נמוך לאספקת מים .
כן מומלץ כי גופים אלה יבחנו מתן פתרון חלופי לאספקת מים בשעות .
הראשונות שלאחר התרחשות אירוע חירום.
אספקת מי שתייה בשעת חירום בחלק ניכר מבתי החולים לא קיים איגום מים שדי בו לספק את צורכיהם לשעת חירום .
כנדרש, בחלק מבתי החולים שיעור האיגום נמוך במיוחד, ובשלושה בתי חולים אף לא .
הוקם מאגר מים לשעת חירום.
עוד עלה כי מאגרי המים במרבית בתי החולים שהקימו .
מאגרים אלה לא מוגנו מפני רעידת אדמה.
על משרד האנרגייה, רשות המים, משרד הבריאות ובתי החולים לבחון את ההמלצות .
שנכללו בדוח הביקורת ולפעול לתיקון הליקויים שעלו.
מטרתו של חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן- חוק משק החשמל), היא להסדיר את .
הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור, בין היתר תוך הבטחת יעילות ויצירת תנאים לתחרות .
על פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות) חברה .
ממשלתית תפעל ככלל לפי השיקולים העסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול חברה לא .
ממשלתית 6 , כלומרבהתאם לתכליתה של חברה לפעול להשאת רווחיה 7.
חברת החשמללישראל בע"מ (להלן - חח"י או החברה) היא חברה ממשלתית הפועלת על פי .
חוק משק החשמל ובעלת רישיון ספק שירות חיוני על פי החוק8, והיא כפופה לחוק משק החשמל .
ולחוק החברות הממשלתיות.
החברה מייצרת חשמל ומוליכה ומספקת אות ו לכ-2.
עד העשור האחרון התאפיין משק החשמל בריכוזיות גבוהה.
המשק הופעל ברובו על ידי חח"י .
שהייתה מונופול בכלל מקטעי החשמל.
פעילותה של חח"י התאפיינה בחוסר יעילות, בהעסקת .
עובדים מיותרים ובהוצאות פיתוח ותפעול גבוהות מאלו הנדרשות לצורך מילוי תפקידה.
מבקר המדינה משנת 2015 העלה כיהדבר השליך על יעילותו של משק החשמל בכלל ועל .
איתנותה הפיננסית של חח"י בפרט 9.
עלויותיה של חח"י מכוסות באמצעות תעריפי החשמל שקובעת רשות החשמל, והם מושתים על .
על פי הדוחות הכספיים של חח"י, סוגי ההוצאות הקיימות לחברה הן דלקים, .
פחת, שכר, מימון, ציוד וחומרים והוצאות אחרות.
להלן פירוט של הוצאות חח"י בכל אחת .
(א) לחוק החברות הממשלתיות .
7 סעיף11 (א) לחוק החברות, התשנ"ט-1999.
8 על פי חוק משק החשמל, רישיון ספק שירות חיוני ניתן למי שמחזיק ברישיון לניהול המערכת, להולכה או לחלוקה .
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 ), "חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל", עמ' 463 - 543.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ תרשים 1: הוצאות חח"י, 2016 - 2021 (במיליוניש״ח)* .
על פי הדוחות הכספיים של חח"י לשנים 2016 - 2021 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* כולל עלויות בגין אירועים חד-פעמיים, כגון הוצאות בגין הרפורמה.
מהתרשים עולה כי בשנת 2018 הוצאותיה של חח"י עלו בכ- 22.
העלייה נבעה בשל הסכם הרפורמה בהיקף של כ- 4,249 מיליון ש"ח ומעלייה בהוצאות הדלקים .
מ- 7,496 מיליון ש"ח ב-2016 לכ- 8,540 מיליוני ש"ח בשנת 2018 .
בשנים 2021-2019 היו הוצאות .
חח"י גבוהות במעט מרמתן לפני הרפורמה.
כך בשנת 2021 ,היו ההוצאות גבוהות בכ-6% לעומת .
חח"י ציינה כי העלייה בהוצאות הייתה בשל ארועים חד-פעמיים כגון הוצאות .
בגין הרפורמה ובגין הקורונה.
משנת 1996 ביקשו ממשלות ישראל להוביל לרפורמה מבנית במשק החשמל ובחברת החשמל, .
ובשנת 2018 הממשלה קיבלה החלטה בדבר רפורמה במשק החשמל ושינוי מבני בח ברת .
החשמל10, בין היתר במטרה לייעל את המשק, לעודד את התחרות בו ולחזק את איתנותה .
על פי הצעת המחליטים של הרפורמה, עלותה מסתכמת בכ-7.
4 מיליארד ש"ח בגין ההתייעלות.
הרפורמה כוללת צמצום מצבת העובדים הקבועים בחברה ב - 1,803 עובדים (מתוך 11,583 .
עובדים שהועסקו בחברה בסוף2017 .
, ערב הרפורמה) וצמצום מצבת העובדים הארעייםרשות .
10 החלטת הממשלה3859 ( ", "רפורמה במשק החשמל ושינוי מבני בחברת החשמל ותיקון החלטת ממשלה 3.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ החשמל מעריכה כי בתום הרפורמה צפויה ירידה של 1,243 מיליון ש"ח בעלויות העבודה של .
חח"י11, שמשמעותה היא ירידה של כ-4% בהכנסותיה של החברה מתעריף החשמל12.
בחודשים מאי עד דצמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את היעילות של חח"י ואת התייעלותה .
מאז תחילת יישום הרפורמה ובהסתכלות צופה פני עתיד, לצד בדיקה של צעדי התייעלות נוספים .
במשק החשמל שעליהם הוחלט במסגרת ההחלטה על הרפורמה, לרבות מכירת תחנות כוח .
הבדיקות נערכו בחח"י, במשרד האוצר באגף הממונה על התקציבים ובאגף השכר .
והסכמי עבודה, במשרד האנרגייה, ברשות החשמל וברשות החברות הממשלתיות .
השלמה נערכו בנגה - החברה לניהול המערכת (להלן - נגה).
התייעלות במשק החשמל ב ראי .
משק החשמל בישראל מאופיין במשך שנים בשליטה כמעט מוחלטת של חח"י, הפועלת בכל .
מקטעי המשק - ייצור, הולכה, חלוקה, אספקה וניהול המערכת 13.
האחרונות בעיצומם של כמה תהליכים מרכזיים, ובכלל זה ביזור הפעילות במקטע ייצור החשמל, .
מעבר לשימוש בגז טבעי לצד שמירה על ביטחון אנרגטי ועל אמינות אספקת החשמל, קידום .
ייצור באנרגיות מתחדשות וצמצום השימוש בדלקים מזהמים.
מגמות אלה מגבירות את מורכבות .
משק החשמל ופותחות את האפשרות לייעולו.
במשך העשורים האחרונים פעלו כמה ועדות וצוותי עבודה בין-משרדיים בניסיון לגבש רפורמה .
ישימה אשר תבטיח את המשך פיתוחו וייעולו של משק החשמל, אך אלו לא הבשילו.
בשנים 2015 - 2018 ביצעה חח"י כמה תוכניות התייעלות עצמיותשבמסגרתן פרשו 855 עובדים .
קבועים בפרישה מוקדמת.
במאי 2018 הגיעו חח"י וגורמי המדינה להסכמות שבעקבותיהן התקבלה החלטת ממשלה בדבר .
רפורמה במשק החשמל ושינוי מבני בחברת החשמל14 (להלן- ההחלטה על הרפורמה), במטרה .
כאמור לייעל את משק החשמל, לעודד את התחרות בו ולחזק את איתנותה הפיננסית של חח"י.
אחת ממטרותיו של השינוי המבני בחח"י ה יא שיפור מצבה הפיננסי של החברה, בין היתר .
באמצעות הנהגת מהלכי התייעלות והגברת הגמישות הניהולית בה.
כלל עלויותיה של חח"י (לרבות עלויות העבודה) מכוסות באמצעות הכנסותיה מתעריפי החשמל .
12 החישוב מבוסס על תחזית הכנסות חח"י מתעריף החשמל בשנת 2026 .
בשנת2026 צפוי גידול בביקוש לחשמל .
ובהתאם גידול בהכנסות מתעריף החשמל; כך, סך שיעור השינוי בתעריף בעקבות ההתייעלות צפוי להיות אף נמוך .
13 מנובמבר2021 פועלת יחידת ניהול המערכת בחברה נפרדת- חברת נגה.
14 החלטת הממשלה3859 ( 3.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ נקבע כי חח"י תקטין את מצבת עובדיה ב-31,80 עובדים15 , תמכור חמש תחנות כוח המופעלות .
בגז טבעי, תקים ותתפעל שני מחז"מים16 חדשים באתר תחנת הכוח אורות רבין, ותפעל להנהגת .
שינוי ביחסי העבודה בחברה באופן שיאפשר את ניהולם באופן יעיל יותר והתאמתם למבנה .
להלן היעדים המרכזיים של הרפורמה: .
תרשים 2: יעדים מרכזיים של הרפורמה במשק החשמל .
על פי ההחלט ה על הרפורמה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי ההחלטה על הרפורמה הובילה לשינוי חלקי במבנה הפעילויות של חח"י .
וביעילותה, הותירה בידי חח"י חלק מפעילות הייצור , ואף התירה לה להקים תחנות ייצור חדשות, .
ושימרה את מעמדה המונופוליסטי של החברה בפעילויות ההולכה והחלוקה.
הרפורמה הובילה להקמת חברת ניהול המערכת ודילול חלקה של חח"י במקטע הייצור וכן .
לפתיחה הדרגתית של מקטע האספקה לתחרות.
חלק ניכר מהצעדים שעליהם הוחלט ברפורמה היו בתהליך ביצוע לפני גיבושה בשנת 2018 .
כך, בשנת 2014 החלה חברת החשמל בתהליכי התייעלות וצמצום מצבת העובדים; יצרנים .
פרטיים החלו לייצר חשמל מתחילת העשור הקודם 18 ,וחוק משק החשמל אסר על חח"י להקים .
15 ,על פי ההחלטהנוסף על העובדים הפורשים יעברו כ-221 עובדים לחברת ניהול המערכת וכ-265 עובדים יושאלו .
לחמש שנים ליח"פים שצפויים לרכוש את תחנות הכוח של חח"י.
טורבינות גז הפועלות בטכנולוגית מחזור משולב .
17 בכלל זה, העברת150 עובדים בכירים להעסקה בחוזים אישיים ותשלום שכר עידוד על פי יעדים וביצועם.
החלו לפעול יצרני חשמל פרטיים .
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ תחנות כוח חדשות משנת 2009 ; אשר לאיתנותה הפיננסית של החברה, נקטה חח"י צעדים .
לשיפורה 19 משנת2201 .
למעשה, בניגוד למדינות אחרות, שבהן תהליכי ההפרטה ושילוב היצרנים הפרטיים נעשו לאחר .
הסדרת מבנה המשק 20 , בישראל תהליכים אלה, ובעיקרם כניסתם המהירה של היצרנים .
הפרטיים, קדמו לשינוי המבני.
כתוצאה מכך, המשיכה חח"י להחזיק בנתח שוק גבוה במקטע .
הייצור והאספקה ולפעול כמונופול במקטעי ההולכה והחלוקה (להלן - מקטעי הרשת), והכול .
בד בבד עם אחריותה לניהול המערכת.
מבנה זה ייצר ניגודי עניינים במשק החשמל והגביל את .
היכולת לפתח ולייעל אותו21 .
הדבר הגביר את הדחיפות והנחיצות ברפורמה במשק החשמל .
שתסדיר את מבנה המשק ואופן הפעלתו.
מהיוועצות שערך שר האנרגייה עם רשות החשמל, לקראת אישור הרפורמה, עולה כי לעמדת .
הרשות, הרפורמה מגלמת תועלות רבות למשק הנובעות בין היתר מהפרדת יחידת ניהול המערכת .
מחברת החשמל, מהפחתת נתח השוק של חח"י במקטע הייצור תוך מכירת אתרים ושטחים .
שישמשו להקמת תחנות על ידי יצרנים פרטיים, ממתן עדיפות לפיתוח הרשת, מפתיחת מקטע .
האספקה לתחרות ומייעולו, ומייצוב מצבה הפיננסי של חח"י והגברת הגמישות הניהולית בה.
כדי לבחון את כדאיות הרפורמה ולצורך אישור ההחלטה על הרפורמה חישב אגף התקציבים .
במשרד האוצר (להלן - אג"ת) את העלויות והתועלות ממנה, והן צורפו לדברי ההסבר להצעת .
המחליטים אשר הוצגה לממשלה (להלן - הצעת המחליטים).
אומדני העלות והתועלת מהרפורמה .
על פי הצעת המחליטים, עלות הרפורמה מסתכמת בכ-7.
1 מיליארד ש"ח, מהם 6.
ש"ח בגין ההתייעלות ( 2.
7 מיליארדש"ח תשלומי פרישה מוקדמת, 2.
העלאת רכיב הפנס ייה לעובדים הפורשים ולעובדים הנשארים ו -0.