HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוועדה גם המליצה שמשרד התחבורה ייזום עבודה כזו שתשמש עדכון ופירוט של תכנית המתאר הארצית לתפרושת שדות תעופה (להלן- תמ"א 15.
) בפברואר 2009 התקבלה החלטת ממשלה 4463 על הצורך להכין תכנית אב לשדות תעופה בישראל.
החלטה זו עסקה בין היתר בקידום הקמתו של שדה התעופה תמנע בנגב כשדה תעופה פנים -ארצי ובין -לאומי ובקידום זמינות שדה תעופה משלים לנתב"ג באזור מגידו ובקידום זמינות לשדה תעופה פנים-ארצי באזור עין שמר, וכן בבחינ ת היתכנות להקמת שדה תעופה על אי בים התיכון.
באוקטובר 2010 פרסמה רת"א נייר עמדה בנושא "תוכנית אב לשדות תעופה ומנחתים לתעופה האזרחית בישראל".
במסמך פירטה רת"א את עמדתה בנוגע לפיתוח תשתית התעופה בישראל ואת המלצותיה בנוגע לצרכים הלאומיים הנוגעים לתכנון ותפעול של התעופה האזרחית בפועל ולפיתוח שדות תעופה חלופיים.
במסמך הובאו גם המלצותיה בדבר התיאום בין הגורמים השונים הנוגע למציאת חלופות לשדות ולפיתוח שדות תעופה חדשים ברמה בין- לאומית.
אגף תכנון וכלכלה במשרד התחבורה אחראי בין היתר לתכנון וקידום של תכנית אב לתחבורה ושל תכנית רב -שנתית הנגזרת ממנה ולעדכונן לאורך השנים.
בשנים האחרונות פעל האגף להכנת תכנית אב כוללת לתחבורה ביבשה, בים ובאוויר.
התכנית כוללת בין היתר התייחסות מפורטת למדיניות בתחום התעופה, שהוכנה בשיתוף גורמים רלוונטיים במשרד, בעיקר רת"א.
ביולי 2014 הציגה הנהלת המשרד לשר התחבורה את תכנית האב.
כשש שנים לאחר מועד החלטת הממשלה האמורה טרם אישר משרד התחבורה תכנית אב לתשתיות תעופה, לשדות תעופה ולמנחתים.
4 את ועדת בודינגר הקים בספטמבר 2007 שר התחבורה דאז מר שאול מופז.
הוועדה התבקשה לגבש תכנית והמלצות למדיניות פיתוח שדות תעופה ל-50 השנים הבאות בנושאים האלה: טיסות בין-לאומיות, טיסות פנים -ארציות ותעופה כללי ת.
בעבודתה הסתמכה הוועדה בין היתר על תכנית המיתאר הארצית לתפרושת שדות תעופה.
הוועדה הגישה את מסקנותיה בנובמבר 2008 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו מיוני 2015 למשרד מבקר המדינה ציין מנכ"ל משרד התחבורה מר עוזי יצחקי כי משרד התחבורה הוא הגוף המוביל את פי תוח תשתיות התעופה, אך בולטת העובדה כי הסמכות, היכולת וההשפעה על קבלת החלטות וקידום הנושא אינן בלעדיות כלל וכלל למשרד ומחייבת מחויבות, שיתוף פעולה וסיוע פעיל של גורמי הממשלה הרלוונטיים, ובהם גם משרדי הביטחון והפנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור תכנית אב לשד ות תעופה ותיאום בין משרד התחבורה, רת"א, רש"ת, מערכת הביטחון ומשרדי הפנים והאוצר הכרחיים להקמתן ולפיתוחן של תשתיות התעופה בארץ לטווח הארוך ולמתן מענה הכרחי לבעיות הקיימות.
על משרד התחבורה לקדם במהירות האפשרית אישורה של תכנית אב לתשתיות תעופה, לשדות תעופה ול מנחתים ולפעול לקידום שאר התנאים ההכרחיים והמקדמיים.
רישוי שדות תעופה על פי סעיף 31 ,לחוק הטיסהתשע"א- 2011, "לא יפעיל אדם שדה תעופה או מנחת ולא יתיר המראה, נחיתה או הפעלה של כלי טיס בהם, אלא אם כן בידו רישיון לכך שניתן לפי הוראות סימן זה, ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי חוק זה".
סעיף 198 (ז) לחוק הטיס מאפשר לרש"ת להפעיל את שדות התעופה שבאחריותה מכוחו של חוק רש"ת ולהתיר המראות ונחיתות של כלי טיס גם בלי רישיון הפעלה, למשך תקופה של שנתיים מכניסתו לתוקף של החוק, כלומר עד אפריל 2013 .
הסעיף קובע כי יראו את רש"ת לעניין זה כמחזיקה ברישיון להפעלת שדה התעופה.
סעיף 32 לחוק הטיס מפרט את סמכות מנהל רת"א לעניין הענקת הרישיון להפעלת השדה ואת הקריטריונים ההכרחיים למתן הרישיון.
קריטריונים אלה כוללים השתלבות בטוחה בשימושים במרחב האווירי, קיום מתקנים וציוד מתאים, קיום ספר עזר ופיקוח על מבנה שדה התעופה המבטיח הפעלה בטוחה שלו, ובתחום השדות הבין-לאומיים גם עמידה בסטנדרטים המתאימים על פי האמנה הבין-לאומית.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, כשנתיים מהמועד שנקבע בחוק, ובסך הכול ארבע שנים מכניסת החוק לתוקף, כבר הסתיימו תהליכי הרישוי של שדות התעופה הרצלייה וראש פינה אבל של שדות התעופה אילת וחיפה הם טרם הסתיימו.
יצוין כי לדברי הנהלת רש"ת ההקמה המתוכננת של שדה התעופה תמנע5 אינה מצדיקה את סיום תהליכי הרישוי של שדה התעופה אילת6.
בתשובתו הסביר משרד התחבורה כי רת"א העניקה רישיונות זמניים לשדות התעופה שבהם טרם הסתיים תהליך הרישוי תוך כדי קביעת תוקף זמני מחייב ותהליך מוסכם להשלמתו.
5 שדה התעופה תמנע המוקם בימים אלה כ-20 ק"מ מצפון לאילת אמור להחליף את השדה הקיים בעיר ולהיכנס לשימוש מלא באמצע 2017.
6 שדות התעופה שדה דב ועובדה אינם צריכים לקבל רישוי מרש"ת משום שהם מוגדרים כשדות תעופה צבאיים.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו ממאי 2015 למשרד מבקר המדינה כתב מנכ"ל רש"ת מר יעקב גנות כי תהליך רישוי שדות התעופה החל רק באמצע 2013 , וזאת רק לאחר שרת"א סיימה לגבש את השיטה ואת אופן הביצוע של תהליך הרישוי שלא היו נהוגים עד שחוקק חוק הטיס.
משרד מבקר המדינה מעיר לרש"ת כי עליה להשלים את תהליכי הרישוי של שדות התעופה אילת וחיפה , ולוודא שפעילות ם של שדות התעופה הפועלים בהתאם לרישוי זמני נעשית על פי הקריטריונים האמורים הקבועים בחוק הטיס.
תפעול ותקצוב של שדות התעופה הפנים-ארציים .
להלן בלוחות 1 ו-2 מוצגים נתונים הנוגעים לתנועת הנוסעים ולתנועות המטוסים בשדות התעופה הפנים ארציים: רשות שדות התעופה 823 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 1 .
סה"כ תנועת הנוסעים ותנועות המטוסים, 2014 -2011 .
תנועת נוסעים 2,286,026 2,400,173 2,384,506 2,385,311 .
תנועות מטוסים 92,771 108,655 93,833 96,002 .
תנועתהנוסעים לפי שדות תעופה, 2014 -2011 .
ראש פינה 15,782 15,224 16,357 12,468 .
חיפה 74,244 78,033 81,804 102,580 .
שדה דב 658,741 735,887 698,615 748,153 .
הרצלייה 2,526 3,834 3,428 4,508 .
אילת 1,397,942 1,448,369 1,462,832 1,423,171 .
עובדה 136,791 118,826 121,470 94,431 .
סה"כ 2,286,026 2,400,173 2,384,506 2,385,311 מנתונים אלה עולה כי בשנים 2014 -2011 קיימת יציבות בתנועת הנוסעים ובתנועות המטוסים.
מלוח 2 עולה כי רוב פעילותה של התעופה הפנים-ארצית מרוכזת בשדה התעופה אילת ובשדה דב.
יצוין כי היעד המרכזי של הנוסעים משדה דב הוא שדה התעופה אילת.
ניצול סעיפי הפיתוח בתקציב רש"ת על פי סעיף 37)(א לחוק רש"ת, בכל שנה (עד 31 באוקטובר) על רש"ת להכין ולהגיש לאישורו של שר התחבורה את תקציבה לפעולותיה השוטפות וכן תכנית ותקציב לפיתוחו של כל אחד משדות התעופה שהיא מפעילה, לשנת העסקים הבאה; כל תכנית פיתוח ותקציב פיתוח יפרטו את דרכי מימונם.
יצוין כי רש"ת מממנת את כל פעילותיה ואת כל השקעותיה בפיתוח ממקורות עצמיים - אגרות, הכנסות משטחי מסחר והכנסות אחרות - והיא אינה מקבלת תקציבים מתקציב המדינה.
בשנת 2014 הסתכם תקציב הפיתוח של רש"ת ב - 822.
4 מיליון ש"ח, ובתוכו נכלל סעיף ייעודי לשתפ"א שתוקצב בשנת 2014 בכ-20.
3 מיליון ש"ח (פחות מ- 2.
5% מתקציב הפיתוח הכולל).
עיקר תקציב הפיתוח מיועד לפרויקטים גדולים, לנושאים מבצעיים, למטה נתב"ג, להקמת שדה התעופה בתמנע (שישמש גם את התעופה הפנים-ארצית), לתחזוקה, לנושאים ביטחוניים ולנושאים הנדסיים (יצוין כי חלק מזערי מתקציב זה מיועד לפרויקטים בשדות התעופה הפנים -ארציים הקיימים).
להלן בלוח 3 מוצגים נתונים הנוגעים לתקציבי הפיתוח הכלליים ולתקציבי הפיתוח של שדות התעופה הפנים-ארציים, וכן מוצג שיעור הביצוע בפועל: 824 דוח שנתי66א .
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 3 .
תקציבי פיתוח של רש"ת וביצוע ם, במיליוני ש"ח, 2014 -2012 .
תקציב פיתוח כולל תקציב פיתוח שתפ"א .
שנת עבודה סה"כ ביצוע בפועל סה"כ ביצוע בפועל .
6% מעיון בנתונירש"ת עולה כי בשלוש השנים שנסקרו עמד אחוז ביצועו של תקציב הפיתוח על כ-70% , נתון המצביע על כך שרש"ת לא השלימה את ביצוע תכניות העבודה השנתיות שלה.
יצוין כי התקציבים לפרויקטים שלא הושלמו הועברו לביצוע בשנים שלאחר מכן7 .
עוד עולה מהנתונים כי לא רק שתקציבי הפיתוח המוקצים לש תפ"א נמוכים, אלא גם אחוזי ביצוע ם נמוכים והסתכמו בכ -50% .
היקפי הביצוע הנמוכיםקיבלו ביטוי בדוח של משרד מבקר המדינה משנת 20138 , ובו העיר משרד מבקר המדינה לרש"ת כי עליה לפעול להשגת היעדים ולהשלמת תכניות העבודה שלה עד המועד שקבעה.
יצוין כי בישיבת הוועדה לביקורת המדינה מינואר 2014 שדנה בנושא, התחייב מנכ"ל הרשות כי בשנ ת 2014 הרשות תגיע ל-85% ,90% ואוליאף ל-95% ביצוע.
הקשיים בביצוע תקציב פיתוח קיבלו ביטוי גם בדיונים פנימיים של רש"ת.
למשל, בישיבת ועדת הפיתוח של מועצת רש"ת מיולי 2012 , שדנה בהצעת תקציב הפיתוח של רש"ת לשנים 2015 -2013 , ציין מנכ"ל רש"ת כי הוא קבע יעד של 90% לניצול התקציב עד סוף השנה, ובכוונתו לעשות כל שניתן כדי לעמוד בו.
יו"ר מועצת הרשות ציין כי מדובר ביעד גבוה ומאתגר.
כמו כן, בישיבת ועדת הפיתוח מאפריל 2013 דיווח המנכ"ל כי הוא מקיים דיונים עם מנהלי הפרויקטים לצורך מעקב אחר לוחות הזמנים וביצוע הפרויקטים, ואמר כי שיעור הביצוע בשנת 2012 עמד על 73.
יו"ר ועדת הפיתוח ציין כי "שיעורי ביצוע נמוכים הם רעה חולה של הארגון והאחריות מוטלת על המנהלים".
מעיון במסמכי רש"ת עולה כי הנהלת הרשות, כגורם האמון על תכנית תקציב הפיתוח ועל ביצועו וכן על מעקב אחר ניצולו, מקבלת דיווח חודשי מחטיבת הכספים ברשות בנוגע לאחוזי הביצוע של תקציב הפיתוח, כולל התקציב של סעיף שתפ"א.
במסגרת דיווחים אלה אף מוזכר כי יש לקדם את ביצוע הפרויקטים ולהגדיל את אחוזי הביצוע כדי לעמוד בתכנית הפיתוח המאושרת לשנים הבאות.
כמו כן, רש"ת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי המנכ"ל מקיים עשרות רבות של דיוני מעקב שוטפים בשנה, אם באמצעות ועדות היגוי עליונות לפרויקטים מרכזיים אם באמצעות דיוני מעקב ביצוע תוכנית פיתוח המבוצעים מול כל יחידה אחראית מספר פעמים במהלך כל שנת תקציב, וכי כל סמנכ"ל מקיים דיוני מעקב על הפרויקטים שבאחריותו.
בעקבות כך קיים כפל חלקי בין התקציבים של שנים עוקבות 8 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי64 ('א 2013 '), בפרק "ביצוע פרויקטים ברשות", עמ 826-807 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לרש"ת כי אף שנושא ניצול תקציב הפיתוח כבר הועלה בדוח מבקר המדינה האמור, ואף שמנכ"ל רש"ת התחייב בדיון ועדת הביקורת של הכנסת בתחילת 2014 כי אחוזיהביצוע יהיו גבוהים יותר, אחוזי הביצוע של תקציבי הפיתוח נותרו נמוכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנכ"ל רש"ת לבדוק ביסודיות את הסיבות לאחוזי הביצוע הנמוכים ולפעול מול גורמי הביצוע כדי לקדם את ביצועם של הפרויקטים כמתוכנן.
בביקורת נמצא כי בתקציב הפיתוח של רש"ת אין מופיעים סעיפים ייעודיים לכל שדה תעופה פנים-ארצי בנפרד, ובתקופה שנבדקה היקף ההשקעה בשדות הקיימים הייתה נמוכה.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי בשדות תעופה מסוימים ההשקעה בפיתוח אינה נכונה וכדאית, לאור החלטות ממשלה והחלטות אחרות בדבר הפסקת הפעילות בהם - שדות התעופה אילת, עובדה, הרצלייה ושדה דב.
כמו כן, גם בשל מגבלות תכנוניות וקשי ים בקבלת היתרי בני יה, קיים קושי לבצע פעילות פיתוח רחבה מזו שבוצעה , שעיקרה השקעות מתחייבות שבוצעו לצורך שמירה על בטיחות הטיסה.
רש"ת ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי נתוני תקציב הפיתוח לשדות התעופה הפנים-ארציים לשנים 2014 -2012 , המופיעים בלוח 3 מתייחסים לסעיף השקעות בשתפ"א, בעוד שבפועל השקיעה רש"ת בפרויקטים נוספים, כשהעיקריים שבהם הם שדה התעופה החדש הנבנה בתמנע, פרויקט בידוק טכנולוגי בשתפ"א וכן השקעות נוספות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רש"ת לשנות את מבנה התקציב והצגתו באופן שלכל שדה תעופה יהיה סעיף תקציבי נפרד שישקף את תכניות הפיתוח, את גובה ההשקעה המתוכננת ואת הביצוע בפועל.
כמן כן, ראוי שמשרד התחבורה ורש"ת יכללו בתכניות הפיתוח השנתיות גם את שדות התעופה האמורים להתפנות, כל עוד לא הסתיימה פעילותם בפועל, כדי להבטיח את תקינות תפקודם הבטיחותי והתפעולי עד לפינויים.
אגף תכנון וכלכלה במשרד התחבורה אחראי בין היתר לקיום בקרה ומעקב אחר תקציבי הפיתוח המשרדיים ברמה השנתית, לרבות אחריות מטעם שר התחבורה לאישור התקציב השוטף ותקציב הפיתוח של רש"ת.
אחוזי הביצוע הנמוכים של תקציבי פיתוח של רש"ת בנושאי שתפ"א מצביעים על ה יעדר בקרות מספקות של אגף תכנון וכלכלה על סעיפים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף תכנון וכלכלה במשרד התחבורה להגביר את הפיקוח על תקציבי הפיתוח של רש"ת בנושאי שתפ"א.
יתרה מזאת, כגורם המאשר תקציבים אלה עליו לפעול למניעת הישנות של מקרים כאלה.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שירות לנוסע ותנאים נלווים בשדות התעופה הפנים-ארציים עוברים מדי שנה כ -2.
4 מיליון נוסעים, ולשירות לנוסע ולתנאים הנלווים בשדות אלה חשיבות רבה.
בחלק מן המקומות המרוחקים ממרכז הארץ התעופה הפנים-ארצית היא אמצעי התחבורה הכמעט בלעדי להגעה בזמן סביר למרכז הארץ.
רת"א היא המאסדר שמתוקף תפקידו מפקח על תפקודם של שדות התעופה ועל פעילותה של רש"ת הנעשית בהם.
רת"א פועלת לפי נוהל פנימי שכותרתו "פיקוח בשדות תעופה" (להלן - נוהל הפיקוח ).
נמצא כי בנוהל הפיקוח אין הנחיות לביצוע בדיקות הנוגעות לשירות לנוסע או לתנאים הנלווים בשדות התעופה.
עוד נמצא כי רת"א אינה בודקת נושאים אלה בבקרות שהיא עורכת בשדות השונים המצויים באחריותה של רש"ת.
בתשובתו מסר משרד התחבורה כי רת"א נותנת רשיונות, מפקחת ואוכפת על פי סמכויותיה ולפי דיני הטיס.
בתקנות הטיס אין קבועים הסדרים או תנאים הנוגעים לשירות לנוסע וממילא רת"א אינה מוסמכת לפקח על נושא זה.
משרד התחבורה הוסיף כי גם בתקנות שדות התעופה החדשות שעל גיבושן עמלה רת"א בימים אלה, לא נכלל הנושא של שירות לנוסע מן הטעם הפ שוט שנושא זה אינו כלול בנספח 14 לאמנת שיקגו 9 (התקנות האמורות נועדו ליישם סעיף זה).
המשרד ציין כי עיון בסעיף33 ,לחוק הטיס הקובע את העניינים שבהם שר התחבורה מוסמך להתקין תקנות לעניין הפעלת שדה תעופה, מראה כי מדובר בנושאים תפעוליים שבמוקד שלהם עומדת הפעילות האווירית בשדות ולא השירות לנוסע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לבחון את הצורך בביצוע בקרה גם בנושא השירות לנוסע, ולקבוע את הגורם האחראי לכך.
,בישיבת ועדת הפיתוח של מועצת רש"ת באפריל 2013 , הציגה הנהלת חטיבתשתפ"א תכנית התייעלות בשתפ"א.
בתכנית האמורה נאמר כי מטרת החטיבה בין היתר היא לנהל, להפעיל ולפתח תשתית תעופתית שתאפשר טיסה בתוך המדינה תוך כדי קיום רמה גבוהה של ביטחון ובטיחות ורמה נאותה של שירות לכלל המשתמשים וכן קיום תהליכים קבועים של שיפור בתוצאות העסקיות.
עוד הוצגו באותה ישיבה משימותיה העיקריות של החטיבה לשנים 2014 -2013 , ובהן משימות הנוגעות לתחום שתפ"א.
משימות אלה כללו את מימוש ההחלטות של הממשלה ושל מועצת הרשות בנושאים האלה: סגירת שדה דב ושדה התעופה הרצלייה (ראו להלן), הגדלת ההכנסות מפעילות מסחרית, שיפור רמת השירות לנוסע מתוך בחינה ומיסו ד הקריטריונים והגדרת מדדים בשתפ"א.
9 אמנת שיקגו הניחה את היסוד לארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית ICAO ( International Civil .
Aviation Organization ).
ארגון זה מנסח את העקרונות וההיבטים הטכניים של התעופה האזרחית הבין-לאומית ומעודד תכנון ופיתוח של תעבורה אווירית בדרך בטוחה ומסודרת.
האמנה מסדירה את חוקי המרחב האווירי, את רישום כלי הטיס ואת הבטיחות, וכן את זכויות המדינות החתומות על האמנה הנוגעות לתעבורה האווירית.
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הביקורת העלתה כי רוב המשימות שהוגדרו לתקופה זו הנוגעות לתחום שתפ"א לא בוצעו בפועל.
הנהלת רש"ת לא עמדה על שיפור רמת השירות לנוסע ונושא זה כלל לא נבחן.
הנהלת רש"ת והנהלת חטיבת שתפ"א לא ערכו בחינה כלשהי, לא מיסדו קריטריונים או מדדים לרמת השירות לנוסע ולא הגדירו מדדים בשתפ"א.
בפועל, הן מסתפקות בעריכת סקרי שביעות רצון מקריים ובתלונות המתקבלות מציבור הנוסעים.
עוד העלתה הביקורת כי חברי הוועדות השונות של מועצת רש"ת ושל הנהלת הרשות לא עקבו אחר מימוש משימות אלה וביצוען בפועל.
לדעת מ שרד מבקר המדינה, על רת"א ועל הנהלת רש"ת ומועצת רש"ת להגביר ולשפר את הבקרות השוטפות בנושא זה , ולוודא קיומה של רמת שירות הולמת ככל האפשר בשדות התעופה הפנים-ארציים.
פינוי שדות התעופה הרצלייה ושדה דב .
בשנת 1977 מנתה אוכלוסיית ישראל3.
באותה עתפעלו בישראל שבעה שדות תעופה: אילת, נתב"ג, הרצלייה, עטרות, חיפה, ראש פינה ושדה דב.
בשנת 2016 עתידה אוכלוסיית ישראל למנות 8.
על פי החלטות שונות של הממשלה שעניינן פינוי חלק משדות התעופה הפנים -ארציים, ובשל אי -יישומן בפועל של חלק מההחלטות להקמת שדות תעופה חלופיים, יהיו עתידים לפעול ארבעה שדות תעופה בלבד: רמון בתמנע, נתב"ג, חיפה וראש פינה.
כמות יעילה של שדות תעופה פנים-ארציים מותנית בכמה משתנים, ובהם שטח המדינה, כמות התושבים במדינה, המרחקים בין הפריפריה לערים הגדולות, כמות התושבים מהפריפריה הצריכים להגיע למרכזי הערים, המבנה הטופוגרפי של שטחי המדינה, רמת הפיתוח של הכבישים, קיום חלופות תחבורה כגון רכבות או הובלה ימית וכמות המנחתים הפעילים.
נוסף לאלה, בישראל קיימים מאפיינים מיוחדים כמו מצב ביטחוני ושליטה כמעט מוחלטת של מערכת הביטחון ברוב המרחב האווירי של המדינה.
אגודת התעופה הכללית10 הציגה למשרד מבקר המדינה ניתוח השוואתי בין מדינות, נכון לסוף 2014 , ובו חושב היחס בין כמות תושבים לשדות תעופה פעילים.
במדינת ישראל היחס הוא כ-1.
3 מיליון תושבים לשדה תעופה; לצורך ההשוואה, בשוויץ שגודל אוכלוסייתה דומה לזה בישראל היחס הוא 400,000 תושבים לשדה תעופה, ביוון- 150,000 ובארה"ב פחות מ- 100,00011 .
מנתונים אלה עולה כי בישראל קיים כיום מספר קטן של שדות תעופה ביחס לגודל האוכלוסייה.
מצב זה אף עלול להחמיר בשנים הקרובות עם סגירתם הצפויה של שדה התעופה הרצלייה ושדה דב.
עמותה הפועלת לקידום התעופה בישראל ולייצוגם של טייסים ושל בעלי מטוסים אזרחיים 11 בתקופה המדוברת מנתה אוכלוסיית ישראל שמונה מיליון תושביםומשמשים אותם שישה שדות תעופה פנים-ארציים.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פינוי שדה התעופה הרצלייה 1.
שדה התעופה הרצלייה הוקם בשנת 1949 והוא ממוקם בצפון העיר הרצלייה, בסמוך לגבולה של העיר עם המועצה המקומית כפר שמריהו.
את השדה מפעילה רש"ת משנת 1978 והוא משמש אחד מהשדות העיקריים של התעופה הכללית.
מדי שנה נעשות בשדה יותר מ- 70,000 תנועות ופעילויות טיס וכמה אלפי נוסעים משתמשים בשירותיו.
השדה משמש מרכז הפעילות הראשי של בתי ספר ללימוד טיס, של טיסות פנאי, של טיסות מסחריות, של מוניות אוויריות ושל טיסות חקלאיות שונות.
כמו כן, הוא מאכלס ארבעה מכוני בדק למטוסי תעופה כללית ותעופה ספורטיבית.
בשנת 1978 הכריז שר התחבורה דאז על שדה התעופה הרצלייה כאחד משדות התעופה הכלולים ברשימת שדות התעופה שבתוספת לחוק רש"ת.
ההכרזה נעשתה בלי שקדם לה הליך תכנוני, כאשר ייעוד הקרקע על פי תכנית המתאר המקומי היה ועודנו חקלאי.
בשנת 2000 אישרה הממשלה את תמ"א15 שסימנה את שדה התעופה הרצלייה כ"שדה תעופה בשימוש".
תמ"א 15 אמורה למנוע שימושי קרקע העלולים לסכל את מימוש התכניות המפורטות לשדות התעופה כפי שנקבעו בתכנית הארצית.
השדה סווג כשדה בדרגה 4 , .
כלומר הוא נותן מענה לטיסות מסחריות, לטיסות שכר ולטיסות פרטיות וחקלאיות פרק ג של הוראות התמ"א קובע את הכללים בנוגע לעריכת תכניות מפורטות הכוללות הקמת שדות תעופה.
בין היתר, הוראות אלה כוללות עריכת תכנית מפורטת לכל אחד מהשדות לפי היקף הפעילות הקיים, שתלווה בתסקיר השפעה על הסביבה; הפקדת תכנית, לרבות תכנית מפורטת טעונה אישור מראש ובכתב משר התחבורה או מי מטעמו שהוסמך לכך; אתר שסומן בתמ"א ולא הוגשה לגביו תכנית מפורטת בתוך שלוש שנים, המועצה הארצית רשאית להחליט על ביטול סימונו כשדה תעופה; לתכנית יצורף כתב שיפוי שבו יתחייב מגיש התכנית (במקרה זה רש"ת) לשפות את הוועדות המקומיות בתחומים שהתכנית חלה בהם בגין תביעות לפיצויים ותביעות משפטיות אחרות העשויות לנבוע מאישור התכנית, על פי סעיף 197 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה).
ביולי 2003 ,3 שנים לאחר אישור תמ"א15 ,ומאחר שלא הוגשה תכנית מפורטת החליט המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז על עיכוב הליכים פליליים מול רש"ת הנוגעים לאכיפת דיני התכנון והבניה בשדה התעופה הרצלייה.
החלטה זו נבעה בין היתר מהסיבות הבאות: א.
אישורה של תוכנית התמ"א; ב.
פסק דין שניתן בעניין הרצלייה בו פסק בית המשפט כי מכיוון שהליך ההסדרה של השדה נמצא בעיצומו, ולאור הפעילות החיונית המתבצעת בו, יש להמתין למיצוי ההליכים התכנוניים12.
בשנת 2005 הגישה רש"ת תכנית מפורטת לשדה התעופה הרצלייה (להלן- הר/ 4000 ) מבלי שצירפה כתב שיפוי כנדרש.
ועדת ערר של המועצה הארצית קבעה באוגוסט 2008 /כי על רש"ת למסור את כתב השיפוי כתנאי להפקדתה של תכנית הר 4000 .
להתנגדויות נמצא כי אף שעל פי תמ"א 15 הגשת כתב שיפוי הייתה תנאי הכרחי לקידום הסדרתו של שדה התעופה הרצלייה, חלפו שמונה שנים מאז אושרה התמ"א, ואף שלא התקבלה החלטה אחרת ששינתה את מהותה, לא מסרה רש"ת כתב שיפוי כנדרש ולא פעלה לקידום הסדרתו של השדה.
12 בג"ץ 5598/00 עיריית הרצלייה נ' רשות שדות התעופה בישראלפד"י נז( 3 )883 ( 2003.
) רשות שדות התעופה 829 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 2.
בספטמבר 2007 מינה שר התחבורה דאזאת ועדת בודינגר לבחינת תכנית אב לשדות תעופה.
ה וועדה התבקשה לגבש תכנית והמלצות למדיניות פיתוח שדות תעופה ל -50 .
השנים הבאותבהמלצותיה מנובמבר 2008 המליצההוועדה בין היתר להשאיר על כנם שדות תעופה קיימים ולשפרם במידת האפשר.
עוד המליצה הוועדה כי כל שדה תעופה קיים שישנה כוונה להעתיק ממנו את הפעילות האווירית לאתר אחר, לא ייסגר אלא לאחר גמר ההקמה של השדה החלופי ולאחר העברתה המסודרת של הפעילות האווירית מן השדה הישן אל החדש.
בפברואר 2009 קיבלה ממשלת ישראל את החלטה 4463 בנוגע לשדות התעופה בישראל, שהסתמכה בין היתר על המלצות ועדת בודינגר.
בהחלטה נקבע כי ייערכו בחינה וקידום זמינות לשדה תעופה פנים-ארצי חלופי באזור עין שמר לשד ה התעופה הרצלייה.
עוד נקבע בהחלטה כי שר התחבורה ימנה צוותי היגוי משותפים למשרדי התחבורה, האוצר והפנים ומערכת הביטחון לצורך קידום זמינותם של כמה אתרים, ובהם מנחת עין שמר, כשדה חלופי לשדה התעופה הרצלייה.
בנובמבר 2009 , לאחר החלטת הממשלה האמורה, ובשל חוסר התקדמות בהסדרתו של השדה, החליטה המועצה הארצית להפעיל את סמכותה לפי סעיף 8 לתמ"א15 וקבעה את שדה התעופה הרצלייה כשדה זמני לתקופה של חמש שנים.
הארכת תקופה זו תהיה בסמכות המועצה הארצית לאחר שיוצגו בפניה התנאים והנסיבות העדכניים באותה עת.
בדיונים שקדמו להחלטה טענו רש"ת, רת"א ומשרד התחבורה כי ההכרזה על השדה כשדה זמני ללא קיומה של חלופה היא בלתי חוקית ובלתי סבירה באופן קיצוני.
במהלך הדיון טען עו"ד ארז קמיניץ, נציג משרד המשפטים בוועדה והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה כיום, כי הדרך לקדם את הנושא היא קביעת שדה התעופה הרצלייה כשדה זמני.
באפריל 2011 הודיע מנכ"ל רש"ת דאז למנכ"ל משרד התחבורה דאז כי מועצת רש"ת החליטה שלא למסור לוועדה המקומית הרצלייה כתב שיפוי בגין תביעות פיצויים עקב אישור התכנית לשדה התעופה בהרצלייה.
מועצת רש"ת נימקה את החלטתה בכך שמוסדות התכנון קבעו כי שדה התעופה בהרצלייה הוא שדה זמני, שעלול לסיים את פעילותו ולהיסגר בתוך כארבע שנים וחצי (ממועד ההודעה).
עוד הודיע מנכ"ל רש"ת דאז כי ברצונו להדגיש את הצורך בקידום חלופות לשדה התעופה הרצלייה, לרבות חלופת עין שמר, ואת הצורך בהיערכות לנסיבות שבהן תידרש רש"ת לסגירת שדה התעופה.
בנובמבר 2011 התקיים דיון אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז שנסוב על המצב התכנוני של שדה התעופה הרצלייה.
בסיכומו של הדיון הבהירה המשנה דאז כי מאחר שהתכנית להסדרת שדה התעופה אינה מתקדמת בשל סירובה של רש"ת להפקיד כתב שיפוי ובשל החלטת הוועדה המחוזית להפקיד את התכנית בכפוף לתנאי זה שמועד קיומו כבר עבר, ישנן שתי חלופות: (א) רש"ת או גורם אחר מטעם משרד התחבורה ימציאו לוועדה המחוזית כתב שיפוי שעם הגשתו תופקד התכנית ויימשכו ההליכים התכנוניים לגביה.
(ב) בהיעדר כתב שיפוי יש לקבוע מועד לסגירת שדה התעופה לא יא וחר מהמועד שקבעה המועצה הארצית.
עמדת היועץ המשפטי לממשלה התבססה על העובדה כי השדה פעל באופן בלתי חוקי, בניגוד לדיני התכנון והבנייה.
באפריל 2012 כתב מנכ"ל משרד התחבורה מר עוזי יצחקי למשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלה כי בהמשך להחלטת המועצה הארצית בעניין זמניות שדה התעופה הרצלייה, ולנוכח עמדת המשנה דאז בנושא, הוא יורה למשרד התחבורה להפסיק את פעילותו של שדה התעופה הרצלייה עם תום המועד שקצבה המועצה הארצית, קרי אפריל 2015 , והכול במנותק ממציאת חלופה זמינה אחרת.
במאי 2012 הודיע מנכ"ל משרד התחבורה למנכ"ל רש"ת כי ההיערכות לסגירתו של שדה התעופה הרצלייה תיעשה בהנחה שחלופת 830 דוח שנתי66א .
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מנחת עין שמר לא תהיה זמינה עד מועד הסגירה, כפי שהובהר בדיון בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה במאי 2012.
עולה אפוא כי במשך כארבעה עשורים לא פעלו רש"ת ומשרד התחבורה באופן ראוי ומספק להסדיר את שדה התעופה הרצלייה ; עקב כך נפגעו הסיכויים להסדרתו של השדה ולהרחבת הפעילות בו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד התחבורה כי להשלמת תכנון השדה והפיכתו לקבוע סטטוטורית ישנה משמעות כספית כבדה למפעיל השדה - רש"ת, ומשמעות כלכלית כבדה למשק - אי מימוש הקרקע כפוטנציאל לדיור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עמדתו בנוגע לפינוי שדה התעופה הרצלייה, ללא מציאת חלופה, אינה עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה בעניין זה המחייבת איתור חלופה במנחת עין שמר לשירותים הניתנים בשדה התעופה הרצלייה או איתור חלופה מתאימה אחרת.
מימוש עמדה זו עלול להסב נזק חמור לתעופה הכללית.
איתור חלופות לשימושים של שדה התעופה הרצלייה החלטת ממשלה 4463 ,, בדרישתה לאיתור חלופות לשימושים של שדה התעופה הרצלייה הצביעה על חשיבות השירותים הניתנים בשדה.
צוות עבודה שכלל נציגים ממשרד התחבורה, מרת"א ומרש"ת, במסגרת הכנת מסמך הסוקר את פעילויות השדה ומשמעות הפסקתן, קבע כי פינויו ללא מציאת חלופה לשירותיו עלול לגרום נזק רב לתעופה הכללית בישראל, ובין היתר פגיעה בהכשרת טייסים (לימוד ושמירת כשירות); פגיעה בפעילות התעופה האזרחית, לרבות תנועות המסוקים; סגירתם של ארבעה מכוני בדק הפועלים בשדה ומתחזקים כ -95% ;מהמטוסים הקלים, לרבות טייסת הכיבוי האווירית המשמשת טייסת לכיבוי שריפות יער צמצום ניכר במספר החניות למטוסים באזור שיפגע ביותר ממאה מטוסים החונים בשדה; ואיבוד מקור פרנסתם של עובדים מקצועיים, של טכנאי בדק ושל עובדי טיס מנוסים.
בדוח מסכםשל צוות היגוי מנובמבר 2011 "בנושא "זמינותם של שדות תעופהשהוגש לשר התחבורה נכתב במסקנות הנוגעות לשדה תעופה פנים-ארצי חלופי באזור עין שמר לזה בהרצלי יה כדלהלן: (א) נציגי מערכת הביטחון הבהירו כי החלטת הממשלה מדברת על שדה תעופה חלופי להרצלייה באזור עין שמר ולא במנחת עין שמר.
(ב) הקמת שדה תעופה חלופי באזור עין שמר ( ולא במנחת עין שמר) משמעה צורך בקיום הליכים סטטוטוריים לעוד שדה תעופה בעין שמר, נוסף לקיים היום.
(ג) לפי מתכנן מחוז חיפה, לא ניתן להוסיף שדה תעופה במחוז זה מעבר לקיים כיום, בין היתר מכיוון שאין באותו מרחב שטחים מתאימים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי: "משרד התחבורה דן עם נציגי משרד הביטחון, צה"ל וחיל האוויר מספר פעמים לגבי חיים בצוותא של התעופה האזרחית והמתקן הביטחוני בעין -שמר אך נתקל בסירוב מוחלט".
עוד מסר משרד התחבורה בתשובתו כי: "משרד התחבורה פנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בכל הקשור למציאת פתרון לקונפליקט המתואר עם משרד הבטחון והקשיים במציאת המענה לתעופה בדמות הקמת שדה תעופה לתעופה הקלה בעין שמר".
רשות שדות התעופה 831 .