HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הביקורת הקודמת העלתה כי באגפי המשרד שנסקרו, דהיינו, אגף לשירותי תָּקֹון - רשות חסות הנוער, האגף לטיפול באדם המפגר ואגף השיקום - פחת מספר משרות התכנון והניהול בכ-16% ובכלל זה משרות הפיקוח, בד בבד עם הגדלת השירותים הנרכשים מגופים חוץ -ממשלתיים.
המשרד ונציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות) לא בחנו את המבנה הארגוני של המשרד ואת התאמתן של משרות הפיקוח בו לגידול שחל ברכישת שירותי רווחה מידי עמותות וחברות.
משרד הרווחה הודיע בתגובתו על ממצאי הביקורת הקודמת משנת 2004 , כי ידרוש בעתיד שאחוזים מסוימים מהתקנים שיופרטו יישארו בידיו ויומרו לתקני פיקוח.
בתשובתו מספטמבר 2006 למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד כי ידרוש תקציב מתאים שיאפשר תגבור מערך הפיקוח.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את העובדה שמאז הביקורת הקודמת בשנת 2004 לא קידם משרד הרווחה את נושא כוח האדם למילוי משרות פיקוח על רכישת שירותים.
היערכות משרדי הממשלה לרכישת שירותים חברתיים ממקורות חוץ .
סוגיית המותר והאסור בהעברת פעילויות ממשלתיות לספקים חיצוניים נדונה בכמה ועדות בארץ ובחו"ל.
במדינות אחדות ובארגון לשיתוף פעולה כלכלי ולפיתוח ( OECD) נקבעו קווים מנחים בנושא3 ובהם: שיתוף נציגות העובדים בשלבים ראשוניים של הליך ההעברה; השוואה בין עלויות השירות הממשלתי לבין עלויות השירות החיצוני, כולל הערכת סיכונים, גורמי תלות והמשמעות של איבוד הידע שנצבר במשרד; הערכת התועלת והכדאיות של המדיניות, הקפדה על עקרון השקיפות, דיווח כספי ודיווח על איכות השירות אחת לשנה.
באפריל 1992 קבעה הממשלה 4 "קריטריונים להעברת שירותים ותפקידים המבוצעים על ידי הממשלה לגורמים חוץ-ממשלתיים או ביטולם" ועיקרם: אין לפגוע בסמכויות שלטוניות של הממשלה ובאפשרותה לפקח על השירות ; אפשר להעביר שירות או תפקיד לגורם חיצוני אם אופיים עסקי; לשירותים ממקורות חוץ יתרון מבחינת עלות -תועלת למשק הלאומי.
עוד קבעה הממשלה, כי יוקם צוות שבין חבריו יהיו נציב שירות המדינה והממונה על התקציבים במשרד האוצר, שימליץ לוועדת השרים לענייני תיאום ומינהל על ביטול שירותים או על העברתם לספקים שאינם ממשלתיים, לפי הקריטריונים שנקבעו בהחלטה.
הביקורת הקודמת העלתה כי הנציבות ומשרד האוצר לא נהגו להגיש לוועדת השרים לענייני תיאום ומינהל המלצות לביטול שירותים או תפקידים ממשלתיים או להעברתם לספקים חוץ- ממשלתיים.
החלטות של הממשלה לבטל שירותים ותפקידים בעלי אופי עסקי או להעבירם לספקים שאינם ממשלתיים התקבלו בדרך כלל שלא לפי הקריטריונים שהיא קבעה באפריל 1992 , ובכלל זה בלי בדיקת עלות -תועלת מנקודת ראות של המשק הלאומי ובלי בדיקת ההשפעות על תקציב המדינה.
במהלך השנים העבירו משרדי ממשלה לספקים חוץ-ממשלתיים גם שירותים שאינם בעלי אופי עסקי.
היה ראוי שאותם משרדים יגישו לממשלה, לאחר עבודת מטה בין -משרדית, הצעה להעביר שירותים חברתיים לספקים חוץ -ממשלתיים, שתכלול תשתית עובדתית (מידע ונתונים בתחום המדובר), הצעות חלופיות ובחינתן, ציון החלופה המועדפת והנימוקים להעדפתה.
הביקורת הקודמת העלתה שלא נקבעה מדיניות כוללת ולא נעשתה עבודת מטה לקראת העברת שירותים ממשלתיים לספקים כאמור.
עד מועד סיום המעקב לא חל שינוי במצב.
משרד הרווחה הודיע בתשובתו מספטמבר 2006 כי הוא סבור שאין לעשות "מחקר" מכיוון ששוררת תמימות דעים שלהפרטת מוסדות ממשלתיים יש יתרונות מבחינת עלות-תועלת.
לדעת משרד מבקר המדינה, תוכן תשובה זו אינו תחליף לעבודת מטה מסודרת לגבי כל שירות שמתכוונים לרכוש מספק חיצוני, כאמור לעיל.
3 בשנים 1997 ו- 2003.
4 'החלטה מס 2708 מיום 9.
להציג את החיסכון בתקציב המדינה שיכול לפנות משאבים החי וניים להגברת הפיקוח על רכישת השירותים.
תנאי החוזים לאספקת שירותים חברתיים .
חוזים לרכישת שירותים חברתיים הם בדרך כלל חוזים שתוקפם לזמן ארוך והיקפם הכספי גדול.
הביקורת הקודמת העלתה שמשרד הרווחה לא השתמש במדדים לצורך הערכת הספק, כגון איכות השירות והתפוקות, לא כלל בחוזים לניהול מסגרות לאספקת שירותים חברתיים, יעדים מדידים שהספקים חייבים לעמוד בהם וגם לא תמריצים שיעודדו את הספק למלא בצורה מיטבית את התחייבויותיו על פי החוזה.
בהערות ראש הממשלה לדוח 55 ב של מבקר המדינה ממאי 2005 הובאה תשובת משרד הרווחה ועל פיה הסוגיות הנוגעות לחוזים, כגון מדידת איכות השירות, תפוקות וקביעת תמריץ לשירות איכותי, ייבחנו ויגובשו במהלך שנת 2005 .
בתגובתו על ממצאי המעקב מספטמבר 2006 הודיע המשרד כי אמות המידה של בקרות איכות, סנקציות, תגמולים ועוד, נבדקים במסגרת דיונים עם משרד האוצר וכי שני המשרדים "נמצאים ערב יציאה לפיילוט משותף שיסייע בפיתוח בחינת הרכיבים לעיל".
יוצא שאף שעברו שנתיים ממועד הביקורת הקודמת טרם נעשה שימוש במדדי הערכה במסגרת חוזי ההתקשרות.
יש חשיבות לכך שמשרדים העוסקים בתחומים דומים, ואשר יש קווים משותפים בפעילותם, יחליפו ביניהם את הידע שצברו, למשל בנוגע לאופן ההתקשרות עם תאגידים, לנושאים שיש לכלול בחוזים עמם ולמנגנוני הפיקוח התפעולי -מקצועי והכספי -חשבונאי.
בדרך זו יוכלו המשרדים להפיק את המרב זה מניסיונו של זה.
הביקורת הקודמת העלתה שלא היו שיתוף פעולה והעברת מידע בין המשרדים שנבדקו, חוץ משיתוף פעולה בין משרד הרווחה למשרד השיכון, בנוגע לניהול משותף של מעונות לזקנים.
המעקב העלה שלא חל שינוי במצב.
עם זאת הודיע משרד הרווחה בתשובתו כי הוא מטפל בבעיות הנוגעות לאוכלוסיות שהטיפול בהן נעשה במסגרת ועדה משותפת של המשרד ומשרד הבריאות שהוקמה לצורך זה.
פיקוח תפעולי-מקצועי .
משרד הרווחה : בדוח צוין שכבר בשנת 1993 פיתח המשרד שיטה לפיקוח על מוסדות לזקנים שבאחריות האגף לשירותים אישיים וחברתיים, הקרויה "שיטת הרף", שכוללת כלי פיקוח מובנים ואחידים, שלוקחים בחשבון גם את המומחיות המקצועית של המפקח.
עוד צוין ששיטה זו, המשמשת להערכת איכות הטיפול הפרטני בכל מוסד עשויה לשמש גם כלי להשוואה בין השירות הניתן במוסדות שונים, אך המשרד לא השתמש בו לצורך השוואה כאמור.
המעקב העלה כי השיטה מופעלת חלקית ברשות חסות הנוער.
0 6 המציא המשרד למשרד מבקר המדינה פרוטוקול מישיבה שקיים הצוות לתיקון ליקויים ב - 11.
06 ובה נדון הנושא "רכישת שירותים חברתיים" בפעם הראשונה מאז הביקורת הקודמת.
מהפרוטוקול עולה שהוחלט כי האגף לטיפול באדם המפגר יודיע במכתב למוסדות נותני שירותים על כוונת המשרד להפעיל את "שיטת הרף" בתוך 30 .
יום כמו כן המציא המשרד מכתב של המנכ"ל מ- 6.
06 אל מנהלי האגפים ולפיו התקציב לשנת 2006 .
ינוצל להתחלת פיתוח השיטה בנוגע לתכניות הקהילה של השירות לילד ולנוער בתחילת פברואר 2007 מסר המשרד כי החל ליישם את "שיטת הרף" במעונות ממשלתיים, אולם לא במעונות פרטיים.
יוצא אפוא שבעקבות ביקורת המעקב החל המשרד ביישום חלקי של "שיטת הרף".
משרד הבריאות : על מסגרות שיקום בקהילה לנפגעי נפש מפקחים עוזרי פסיכיאטרים מחוזיים.
הביקורת הקודמת העלתה כי תדירות הביקורים של עוזרים אלה בהוסטלים ובדירות שבהם גרים נפגעי נפש היא אחת לשנה וכי בשנים האחרונות הם לא ביקרו כלל במפעלים המוגנים ובמועדונים התעסוקתיים.
מפקחי רשות חסות הנוער במשרד הרווחה מבקרים במוסדות החסות לפחות אחת לשלושה חודשים.
משרד מבקר המדינה ציין בדוח הקודם כי על משרד הבריאות לקבוע את תדירות הביקורים הראויה במסגרות השיקום.
בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ממאי 2005 נאמר כי משרד הבריאות יגביר את תדירות הביקורים בהוסטלים ובדירות, במפעלים מוגנים ובמועדונים תעסוקתיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2006 הודיע משרד הבריאות כי באותה שנה החליט להגביר את הפיקוח על מסגרות השיקום השונות, וכי בעקבות זאת הופסקה התקשרות עם שני הוסטלים ולהוסטל אחר נמסרה הודעה כי מנובמבר 2006 לא יקנה ממנו המשרד שירותים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כפי שצוין בביקורת הקודמת, על משרד הבריאות לקבוע את תדירות הביקורים הראויה במסגרות השיקום.
פיקוח כספי וחשבונאי .
משרד הרווחה : לבקרה חשבונאית על הכנסות והוצאות של נותני השירותים מטעם משרד הרווחה נודעת חשיבות ויש לעשותה בתדירות סבירה.
הביקורת הקודמת העלתה כי משרד הרווחה 647 .
5 שנים קיים המשרד בקרה חשבונאית על כשליש מהגופים בלבד.
תדירות הבקרות החשבונאיות שעשה המשרד הייתה כ -10% בממוצע מהתדירות הנדרשת על פי החלטת ממשלה5 .
שקבעה שתיעשה ביקורת כספית שוטפת בכל שנה בתשובתו מסר המשרד, כי הבקרה נעשית במוסדות רבים ככל האפשר, אולם במגבלת התקציב.
כמו כן הודיע המשרד כי התקציב שנועד לבקרה חשבונאית בשנת 2006 איפשר לבדוק כ-40 בלבד מבין 2000 .
נותני השירותים מתשובת המשרד עולה שמדובר בבקרה על 2% בלבד מכלל נותני השירותים ולפיכך אין מתקיים הפיקוח על הגופים הנותנים לו שירותים, כמתחייב מהחלטת הממשלה.
משרד הבריאות : בדוח צוין כי נוכח העובדה שהבקרה התקציבית היא מצומ צמת יחסית, עולה החשיבות של הביקורת שהמשרד מכנה "ביקורות עומק".
לפיכך ראוי שהמשרד ישקול להגדיל את מספר "ביקורות העומק".
בתגובתו על ממצאי הביקורת הקודמת הודיע המשרד, בפברואר 2005 , כי הוא נערך למכרז לבחירת רואה חשבון שיבצע את הבקרות החל משנת 2005 , וכי בכוונתו להגדיל באמצעות רואה החשבון את היקף הבקרה.
ביקורת מעקב שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 20056 בנושא הבקרה (ביקורת עומק) על מסגרות השיקום באגף לבריאות הנפש העלתה, שלא זו בלבד שלא הורחבה הבקרה, אלא אף צומצמה; לא פורסם מכרז לבחירת רואי חשבון, ובשנת 2005 לא הועסק כלל רואה חשבון בתחום זה.
העלה שלא חל שינוי במצב בתשובתו מספטמבר 2006 מסר המשרד, כי באוקטובר אותה שנה יפורסם המכרז לבחירת רואה חשבון שיעשה את הבקרות על מפעילי מסגרות השיקום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד סוף שנת 2006 .
משרד השיכון : משרד השיכון עושה פעמיים בשנה ביקורת הנדסית במבנים של מעונות לזקנים.
על פי הנחיות המשרד, החברות המנהלות את המעונות צריכות לתקן את הליקויים ההנדסיים המתגלים בביקורת ולדווח למשרד על ביצוע התיקונים הדרושים ולצרף לדווח מסמכים המעידים על כך.
הביקורת הקודמת העלתה כי החברות המפעילות את המעונות לזקנים לא נהגו לדווח למשרד על ביצוע התיקונים והמשרד עצמו לא בדק אם הן תיקנו את הדרוש תיקון.
5 'החלטה מס291 , מספטמבר 1999.
6 ראו הפרק "העסקת רואי חשבון על ידי גופים שלטוניים", דוח שנתי56 'ב של מבקר המדינה, עמ 143.
המעקב העלה כי בעקבות הדוח החלו החברות המפעילות את המעונות לזקנים לדווח למשרד על ליקוים שהן עצמן גילו במעונות ועל ה תיקונים שהן עשו.
המשרד המציא למשרד מבקר המדינה אסמכתאות על מעקב אחר תיקון הליקויים.
רישוי מעונות לטיפול באדם המפגר .
בדוח צוין כי משרד הרווחה מחייב רק מסגרות בקהילה שיש בהן 13 חוסים ויותר להצטייד ברישיון להפעלת המסגרת על פי חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה - 1965 .
תנאי לניהול מעון הוא קבלת רישיון כחוק גם אם מתגוררים בו 3 עד12 .
חוסים בעקבות הביקורת הקודמת הקים משרד הרווחה ועדה שנועדה להכין הצעה בדבר תקנות שיסדירו את הנושא של תנאי רישוי למעונות בקהילה שבהם פחות מ-13 חוסים.
ממכתבו של סגן היועץ המשפטי של המשרד ממאי 2006 עולה, כי הוא העביר למנהלת השירות לטיפול באדם המפגר ומשפחתו בקהילה את טיוטת נוסח התקנות לחוק הפיקוח על מעונות, התשס"ה- 2005 .
, המסדירה בין היתר את נושא הרישוי למעונות כדי שהמנהלת תאשר את הנוסח עד מועד סיום המעקב לא הושלם נוסח הצעת התקנות, ולפיכך מעונ ות אלה ממשיכים לפעול ללא רישיון אף שעברו 41 שנה ממועד חקיקת החוק, המשרד מוסיף לטפל רק בחידוש רישיונות למסגרות שבהן 13 .
במועד הביקורת הקודמת לא היה רישיון בר-תוקף ל -16 מ-49 פנימיות לא- ממשלתיות שתפוסת כל אחד מהם היא 13 חוסים ויותר.
במועד המעקב לא היה רישיון בר-תוקף ל -12 מעונות מתוך49 .
פיקוח רפואי במסגרת דיור בקהילה .
בדוח צוין שהצוות הרפואי, באגף לטיפול באדם המפגר שבמשרד הרווחה (להלן - האגף לטיפול באדם המפגר) אינו מפקח על אופן אספקת השירותים הרפואיים שההוסטלים ומעונות היום נדרשים לספק על פי התקנות7 .
עוד צוין בדוח כי השילוב של חוסים הזקוקים למעקב רפואי ושל חובת המעון לספק מגוון שירותים רפואיים, כמו בדיקה רפואית שגרתית אחת לשישה חודשים, החזקת מרפאה ומתן עזרה ראשונה, מחייב לקבוע סדרי פיקוח ובקרה על הצדדים הרפואיים-הסיעודיים, אך האגף לטיפול באדם המפגר לא עשה זאת.
במעקב נמצא כי האגף עדיין אינו מפקח על אופן אספקת השירותים הרפואיים לאוכלוסייה שבטיפולו, החוסה בהוסטלים ובמעונות יום, וטרם נקבעו סדרי בקרה על הצדדים רפואיים- סיעודיים לאוכלוסייה זו.
7 תקנות הפיקוח על המעונות (בקשה לרישיון), התשכ"ה- 1965.
בתשובתו למ שרד מבקר המדינה מספטמבר 2006 חזר משרד הרווחה על תגובתו לממצאי הביקורת הקודמת, כי בכל הנוגע לדיור הקהילתי, שירותים רפואיים יינתנו לחוסים כמו לכל מבוטחי קופות החולים.
הודעת המשרד ששירותים רפואיים יינתנו לחוסים כמו לאחרים - באמצעות קופות החולים ולא במסגרת הה וסטלים ומעונות היום - אינה מתיישבת עם התקנות הדורשות הספקת שירותים רפואיים ובכלל זה בדיקות שגרתיות, מתן עזרה ראשונה והחזקת מרפאה.
ועדות לבדיקת נסיבות פטירת חוסה .
בשנים 1991 -2002 נפטרו בפנימיות שבאחריות האגף 845 חוסים, והאגף לטיפול באדם המפגר הקים ועדות בדיקה כדי לחקור את סיבות הפטירה של 45 (כ- 5.
) מהם הביקורת הקודמת העלתה שבנוהל לא פורטו הנסיבות שבהן יש להקים ועדת בדיקה, מועד כינונה, הרכבה ומספר חבריה.
כן הועלה כי ברוב הוועדות השתתף המפקח שפיקח מטעם משרד הרווחה על המעון שנבדק.
בעקבות הביקורת הקודמת נקבע ו בנוהל מיוני 2005 הנסיבות שבהן יש להקים ועדת בדיקה, מועד כינונה ומספר חבריה, אולם לא נקבע בו שמי שפיקח על המעון הנבדק אסור לו להשתתף בוועדת הבדיקה.
השתתפות הורים וחוסים בהוצאות החזקה במסגרות טיפוליות .
משרד הרווחה מממן את עלות החזקתם של חוסים במסגרות טיפוליות, בדרך כלל בשיתוף עם הרשויות המקומיות.
במימון משתתפים גם הורי החוסים (כשהחוסים קטינים) או החוסים בעצמם (כשהם בגירים).
בביקורת הקודמת נבדקו סדרי השתתפות ההורים בהוצאות ההחזקה של ילדיהם הקטינים וכן השתתפות החוסים הבגירים בהוצאות החזקתם במסגרות.
הביקורת העלתה כי נותני שירותים מסוימים דרשו מההורים סכומי כסף נוספים על דמי ההשתתפות שגבתה מהם הרשות המקומית.
משרד הרווחה לא הורה לבדוק תלונות על נותני שירותים שגבו כספים נוספים ישירות מההורים.
ממילא לא בדק המשרד אם כספים אלה נגבו בעבור שירותים הכלולים בתעריף ששימש בסיס לחוזה בין המשרד לבין נותן השירותים.
מסיבה זו לא היה למשרד מידע אם נותני השירותים גובים כפל תשלום, הן מהמדינה והן מההורים ומהחוסים הבגירים, בעבור אותם שירותים.
המשרד גם לא הסב את תשומת לבו של מי שעשה את הבקרה החשבונאית מטעמו לנותני השירותים שבדוחות הכ ספיים שלהם רשומות הכנסות גם מהשתתפות הורים.
משרד הרווחה מסר בתגובתו על ממצאי הביקורת הקודמת משנת 2004 , כי הקים ועדה לבדיקת הנושא של גביית התשלומים הנוספים מההורים.
בהערות ראש הממשלה לדוח 55 ב של מבקר המדינה שפורסמו במאי 2005 הובאה תשובת משרד הרווחה ולפיה הוועדה הגישה מסקנות ביניים, והם יובאו לאישור הנהלת המשרד ב- 3.
05 לתשובתו מספטמבר 2006 צירף המשרד סיכום דיון של ועדת המעקב אחר תיקון ליקויים מאותו חודש אשר דנה בנושא, ומסיכום הדיון עולה כי טרם התקבלה החלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה.
העובדה שמאז הביקורת הקודמת ו עד מועד סיום ביקורת המעקב נמנע משרד הרווחה מלקבל החלטה בנושא, מצביעה על כשל חמור.
 ממצאי ביקורת המעקב מראים שלא תוקנו חלק ניכר מן הליקויים שעליהם הצביעה הביקורת בשעתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה ראוי להעלות את נושאי הביקורת בכללם היעדר פיקוח רפואי נאות, היעדר בקרה חשבונאית והיעדר שיתוף פעולה בין -משרדי שיטתי בתחום רכישת השירותים החברתיים, לדיון בוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה כדי שהיא תקבע בין היתר לוח זמנים מחייב לתיקון הליקויים.
שירותי רווחה אישיים וחברתייםניתנים ל יחידים ולמשפחות המתקשים ל תפקד באורח תקין בחיי היומיום, כדי לסייע להם בפתרון בעיותיהם ולספק את צורכיהם המיוחדים.
שירותי רווחה ניתנים, בין היתר: לילדים בסיכון, לנערות ולנערים במצוקה, לנשים מוכות, למשפחות במצבי משבר, לבעלי מוגבלויות, לעולים חדשים המתקשים להשתלב בארץ, לאסירים משוחררים, לזקנים ולמכורים לשימוש בסמים ובאלכוהול.
שירותי הרווחה ניתנים, בין היתר, על ידי משרד הרווחה (להלן - המשרד) באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים (להלן - לשכות הרווחה) , ה פועלות במסגרת הרשויות המקומיות.
על פי הצעת התקציב לשנת 2006 , בלשכות הרווחה היו יותר מ- 445,000 תיקי משפחות ותיקי יחידים המקבלים שירות כלשהו - סה"כ 1.
מיליון נפשהשירותים ניתנים על פי חוק שירותי הסעד, התשי"ח - 1958, ועל פי עוד חוקים שעניינם בעיקר האוכלוסיות הנזקקות להם.
הנחיות המשרד העוסקות במדיניות הרווחה, ובכלל זה בנושא תקצוב רשויות מקומיות, נכללות בתקנון עבודה סוציאלית של המשרד (להלן - תע"ס).
בתע"ס נקבע כי תקציב הרווחה מיועד לרשויות המקומיות ומועבר אליהן למימון שירותי הרווחה לתושביהן, שירותים שהמשרד אישרם .
מימון משרד הרווחה הוא בדרך כלל בשיעור של 75% מכלל הוצאותיהן של הרשויות המקומיות לשירותי הרווחה, והיתרה ממומנת מכספי הרשויות.
על פי נתוני המשרד, ההוצאה הכוללת לשירותי רווחה ברשויות לשנת 2005 הייתה כ-3.
2 מיליארד שקל, ובכלל זה המימון מכספי הרשויות.
החברה הישראלית מתמודדת עם שיעורי עוני גבוהים ועם פערים כלכליים וחברתיים עמוקים בין קבוצות אוכלוסייה שונות.
בעקבות זאת הולך ומתרחב היקף האוכלוסיות הנזקקות לשירותי הרווחה.
קביעת אמות מידה לתקצוב שירותי הרווחה לרשויו ת המקומיות אמורה לסייע בקידום השוויון בין הרשויות בהיקף שירותי הרווחה ובאיכותם, כך שהנזקקים לשירותי הרווחה יקבלו שירותים דומים בלי קשר למקומות מגוריהם.
במהלך שנת 2000 בדק משרד מבקר המדינה אתסדרי התקצוב הקיימים בין משרד הרווחה לבין הרשויות המקומיות למתן שירותי הרווחה ולמימונם.
ממצאי הבדיקה (להלן - הביקורת הקודמת) פורסמו בדוח 51ב3 ', עמ561-546 (להלן- הדוח).
במחצית השנייה של 2006 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב (להלן - המעקב) שנועדה לבדוק האם תוקנו הליקויים שצוינו בדוח.
קביעת קריטריונים להקצאה .
עוד ביוני 1997 קבע המשרד בנוהל כי יפעל לכך שמרב המשאבים המיועדים לשירותי רווחה ברשויות המקומיות (להלן - תקציב הרווחה) יוקצו על פי קריטריונים ברורים ואחידים, ואלה יפורסמו בתע"ס.
המשרד קבע בתע"ס כי מדיניותו היא להקצות תקציבים לרשויות המקומיות על פי אמות מידה אוב ייקטיביות, גלויות ושוויוניות , וכי המשתנים המובאים בחשבון בכל סעיף משקפים את אופיו של אותו השירות ואת האוכלוסייה הזוכה לו.
כמו כן מובאים בחשבון סוג האזור בסיווג אזורי העדיפות הלאומית ורמתה החברתית-כלכלית של הרשות.
המטרה בקביעת אמות מידה להקצאה היא גם להגבי ר את השקיפות ואת השוויון בהקצאת תקציב הרווחה, זאת משום שאמות מידה המתייחסות גם לרמתה החברתית -כלכלית של הרשות המקומית, יש בהן לצמצם את הפערים שבין הרשויות בהוצאות לשירותי רווחה.
בביקורת הקודמת נמצא כי המשרד קבע בתע"ס קריטריונים להקצאה של כרבע בלבד מתקציב הרווחה לשנת 2000 :.
עוד נמצא כי לא כל הקריטריונים שנקבעו פורסמו בתע"ס.
דוגמה לכך הקריטריונים להשתתפות המשרד במימון העסקתם של עובדי לשכות הרווחה.
בעקבות הביקורת הקודמת דנה בנושא ועדת השרים לתיאום, למינהל ולביקורת המדינה בינואר 2001 והחליטה כי יש לקבוע אמות מי דה ראויות אשר יתרמו לשקיפות ולשוויון באשר להקצאה ולמימון של שירותים בתחום הרווחה.
החלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה4 .
בעקבות זאת מינה מנכ"ל משרד הרווחה ביוני 2001 ועדה בראשות סמנכ"ל המשרד לבחינת קריטריונים להקצאות לרשויות המקומיות (להלן - הוועדה).
הוועדה הגישה למנכ"ל את המלצותיה בדוח מסכם בדצמבר 2001.
בדוח המסכם המליצה הוועדה על קריטריונים חדשים באשר להקצאתם של שני סעיפים בתקציב הרווחה בלבד5 .
עוד המליצה הוועדה להאריך את משך עבודתה כדי שתעקוב אחר ביצוע המלצותיה ותגבש קריטריונים בנוגע לכל יתר סעיפי התקציב.
בפועל לא המשיכה הוועדה בעבודתה לאחר כתיבת הדוח המסכם וממילא גם לא גיבשה קריטריונים נוספים להקצאות.
רק בשנת 2004 שב משרד הרווחה לעסוק בנושא גיבוש הקריטריונים להקצאות תקציב הרווחה.
ועדה לתיאום בין משרד הרווחה לבין מרכז השלטון המקומי, שחברים בה נציגים משני הגופים האלה, החליטה במאי 2004 להקים צוות לבדיקת ההקצבות ללשכות הרווחה ודיווח הרשויות המקומיות על ההוצאות.
במועד המעקב, אוגוסט 2006 , נמצא שהצוות עדכן את הקריטריונים בסעיף תקציב אחד בלבד - הטיפול החוץ -ביתי בילדים.
סעיפי תקציב בנושאים רבים נותרו בלא קריטריונים, למשל סעיפי תקציב הנוגעים לטיפול במפגרים, בנכים, במתמכרים ובנוער מנותק.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ריבוי סעיפי התקציב שטרם נקבעו להם קריטריונים, על הצוות לקבוע תכנית עבודה - ובכלל זה סדר עדיפות לדיון בקביעת הקריטריונים לסעיפי התקציב השונים - ולוח זמנים לעבודתו.
4 'החלטת ממשלה מס119 מ- 19.
01 5 הוועדה קבעה קריטריונים חדשים גם להקצאת כוח אדם לרשויות המקומיות, ובהתאם לכך פרסם המשרד בתע"ס את הקריטריונים להשתתפות המשרד בשכר עובדי הרווחה ברשויות.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה מיום 21.
06 הוא ציין כי קביעת קריטריונים להקצאת תקציב הרווחה היא פעולה מקיפה הדורשת ניתוח מעמיק של הצרכים ושל המאפיינים הדמוגרפיים והכלכליים -חברתיים.
עוד מסר המשרד כי הצוות לבדיקת ההקצבות ללשכות הרווחה יגבש סדר עדיפויות לקביעת קריטריונים לסעיפי התקציב השונים, וככל האפשר - גם לוחות זמנים למימושם.
צוין גם כי המודל שקבע הצוות בתחום הטיפול בילדים ישמש בסיס להתוויית קריטריונים בסעיפי תקציב אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר שהצורך בקביעת קריטריונים להקצאה נקבע הן בביקורת הקודמת משנת 2000 והן בהחלטת הממשלה משנת 2001 , ולמרות זאת לא קידם משרד הרווחה את הנושא בהיקף ובקצב הנדרשים.
בהיעדר קריטריונים להקצאת המשאבים נפגעת יכולתו של המשרד לקדם את השוויון בהקצאתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח שבעלי צרכים דומים המתגוררים ברשויות מקומיות שונות יזכו לסיוע דומה בהיקפו ובאיכותו, על משרד הרווחה לפעול במהירות ובנחישות לקביעת קריטריונים למרב סעיפי תקציב הרווחה.
סדרי מימון של שירותי הרווחה .
בביקורת הקודמת צוין כי לפני עשרות שנים הוחלט שהמשרד יממן 75% מהעלויותשהוא מכיר בהן , והיתרה תמומן מההכנסות העצמיות של הרשויות המקומיות.
עוד צוין בביקורת הקודמת שראוי לתת את הדעת לכך ש רשויות מקומיות חלשות מן הבחינה הכלכלית עשויות שלא לצרוך את מלוא ההקצבה בשנה מסוימת מאחר שאין באפשרותן לשאת בחלקן היחסי בעלויות.
במקרה כזה המשרד מעביר מן התקציב המקורי שייעד להן לאותה השנה לרשויות מקומיות אחרות.
לכך עשויה להיות השפעה על השגת המטרות החברתיות שתקציב הרווחה מיועד להן.
לפיכך המליץ משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת לבחון את הצורך בשינוי שיעור השתתפותן של הרשויות המקומיות במימון שירותי רווחה, לרבות הצורך במימון בשיעור פרוגרסיבי - לפי מצבה החברתי -כלכלי של כל רשות מקומית.
כלומר, ייקבע לרשויות תקן למימון בשיעור המתאים לרמתן החברתית-כלכלי ת, שיעור שאינו זהה בהכרח לתקן הקיים.
כך רשויות שרמתן החברתית -כלכלית נמוכה יידרשו לשיעור השתתפות נמוך מזה שיידרשו לו רשויות שרמתן החברתית -כלכלית גבוהה.
כך ייווצר איזון בתקציב, ויוגברו השוויון והמועילות בהקצאת המשאבים.
גם בדוח המסכם של הוועדה מדצמבר 2001 נכתב, שהמשרד מתנה כל פעולה בהשתתפות הרשות המקומית במימון, ואם אין הרשות יכולה להעמיד את הסכום הנדרש, אין היא מקבלת את חלקו של המשרד.
בדוח צוין שהוועדה שמעה עדויות של לשכות רווחה כי ויתרו על הקצאת המשרד מאחר שלא יכלו להקצות את חלקן.
על פי הוועדה, הרשויות החלשות הן שנפגעו מכך, וכספיהן הועברו לרשויות חזקות יותר.
עוד ציינה הוועדה כי רשויות רבות מקציבות ללשכות הרווחה אף יותר מן החלק היחסי הנ דרש ומממנות מימון מלא עובדים נוספים, מכסות ופרויקטים.
לפיכך המליצה הוועדה לאפשר לרשויות המקומיות גמישות רבה יותר בהקצאת התקציבים.
אחד האמצעים שהומלץ עליהם הוא מתן אפשרות להמיר תקציבים מסעיפי דיור חוץ -ביתי לסעיפי טיפול בקהילה.
את ההמלצה הזאת החל המשרד לממש בספטמבר 2004 בתחום הטיפול בילדים במסגרת פרויקט ניסויי ושמו: "עם הפנים לקהילה".
אמצעי אחר שהוועדה המליצה עליו הוא איחוד חלקי של סעיפי תקציב בנושאים דומים.
את ההמלצה הזאת החל המשרד לממש רק בשנת 2006 .
עוד המליצה הוועדה שהתניית השתתפות הרשויות המקומיות ב-25% תחול על הסיכום הכללי של תקציבן, ולא על כל סעיף.
המלצה זו לא נבחנה לאחר הגשת דוח הוועדה וממילא לא יושמה.
התוצאה הכוללת היא שלמעשה לא בחן המשרד את האפשרות לקביעת שיעור השתתפות פרוגרסיבי, כמוצע לעיל, ואף לא בחן חלופות לכך.
בבדיקת המעקב שערך משרד מבקר המדינה כ ארבע שנים אחר כך נמצא כי שיעורי המימון לא השתנו.
יתר על כן, מתשובת משרד הרווחה מתברר שאם רשויות חלשות לא ניצלו את תקציביהן במלואם בגלל היעדר משאבים לשאת בחלקן היחסי בעלויות, הועברו הסכומים שיועדו להן לרשויות חזקות יותר, ובכך התרחבו הפערים.
חלוקה לא שוויונית של תקציב הרווחה .
הרשויות המקומיות מטפלות, כאמור, ב - 1.
משרד מבקר המדינה חישב את ההוצאה של משרד הרווחה בפועל למטופל ברשות מקומית בשנת 2005 .
מבדיקת ההוצאה בפועל בממוצע למטופל לפי דירוגן החברתי-כלכלי של הרשויות התברר כי ככל שרמתה החברתית-כלכלית של הרשות גבוהה יותר, כך ההוצאה הממוצעת למטופל גבוהה יותר.
ההוצאה הממוצעת בפועל למטופל ברשויות המדורגות באשכול 10 - שהוא האשכול החברתי-כלכלי הגבוה ביותר - גבוהה פי ארבעה מההוצאה כאמור ברשויות המדורגות באשכול 1 - שהוא האשכול החברתי-כלכלי הנמוך ביו תר.
(בש"ח) הסיווג לאשכולות .
2,305 9 משרד הרווחה 657 3,522 10 .
את ההוצאה הגבוהה ביותר - 4,429 ש"ח- שילם המשרד לעיריית הרצלייה, שרמתה החברתית-כלכלית גבוהה (אשכול 8 ), ואילו את ההוצאה הנמוכה ביותר- 282 ש"ח- שילם המשרד למועצה המקומית עג'ר, שרמתה החברתית-כלכלית נמוכה (אשכול 2 .
בבדיקת הוצאות המשרד בפועל לפי מגזרים נמצא כי ההוצאה הגבוהה ביותר הייתה לרשויות מעורבות (שמתגוררים בהן יהודים וערבים) ולרשויות במגזר היהוד י - כ- 2,130 ש"ח בממוצע למטופל; ואילו ההוצאות הנמוכות היו לרשויות במגזרים הלא-יהודיים: במגזר הערבי - 1,047 ש"ח, במגזר הדרוזי- 882 ש"ח, ובמגזר הבדואי- 853 ש"ח.
כלומר, הוצאת המשרד לרשויות המעורבות ולרשויות במגזר היהודי הייתה גבוהה פי שניים ויותר מן ההוצאה לרשויות במגזר הלא-יהודי.
מבדיקת ההוצאה בפועל למטופל לפי סוג הרשות- עיריות, מועצות מקומיות, מועצות אזוריות - מתברר כדלקמן: מקרב העיריות שולמה ההוצאה הגבוהה ביותר לעיריית הרצלייה (אשכול 8 )- 4,429 ש"ח למטופל, והנמוכה ביותר לעיריית סכנין (אשכול2 )- 757 .
ש"ח מקרב המועצות המקומיות שולמה ההוצאה הגבוהה ביותר למועצה המקומית סביון (אשכול 10 )- 4,195 ש"ח, והנמוכה ביותר למועצה המקומית עג'ר (אשכול2 )- 282 ש"ח.
מקרב המועצות האזוריות שולמה ההוצאה הגבוהה ביותר למועצה האזורית חוף אשקלון (אשכול 6 ) - 2,939 ש"ח, והנמוכה ביותר למועצה האזורית נוף הגליל (אשכול 1 )- 519 .
ש"ח אפשר שהפערים בהוצאות הרווחה שהמשרד מממן לרשויות המקומיות נובעים, בין היתר, מהיעדר קריטריונים להקצאה של מרבית תקציב המשרד ומהיעדר אמצעים ברשויות חלשות לשאת בחלקן היחסי בעלויות ההוצאה לרווחה, שבעטיו אין ה ן מקבלות את מלוא התקציב המיועד להן לאותה השנה.
מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, פערים אלה אינם סבירים, ויש לחשוש שבמשך שנים רבות, שבהן הוקצו עשרות מיליארדי שקלים, לא נעשתה ההקצאה באופן שיש בו לצמצם פערים בהיקפם ובאיכותם של השירותים הניתנים מטעם הרשויות.
לפיכך על משרד הרווחה לבחון מחדש את תבנית ההקצאה ולשנות בה שינויים מהותיים כך שתתאפשר הקצאה מועילה שתתרום להגברת השוויוניות.
כמו כן על משרד הרווחה מוטלת האחריות להבטיח כי ייקבעו קריטריונים ראויים להקצאת התקציב, שיש בהם התחשבות גם ברמתן החברתית-כלכלית של הרשוי ות.
היבטים מעין אלה ציין משרד מבקר המדינה עוד בשנת 2000 .
, אך עד כה לא נעשה שינוי מהותי משרד הרווחה מסר בתשובתו, שבדיקת ההוצאה בפועל למטופל אינה מציגה תמונה מדויקת, וכי יש להביא בחשבון שההוצאה לרשות מקומית מורכבת מהצרכים הייחודיים של הרשות.
לדוגמה, ברשות שי ש בה הפניות רבות לסידורים חוץ -ביתיים יהיה הממוצע למטופל גבוה, ואילו ברשות העושה שימוש רב יותר בשירותי הקהילה (כגון רשויות במגזר הלא -יהודי ובמגזר המסורתי) יהיה הממוצע למטופל נמוך, שכן שירותים חוץ-ביתיים עלותם גבוהה פי כמה משירותים בקהילה.
כמו כן ציין המשרד כי גם לניוד תקציבים מרשויות שלא ניצלו את תקציביהן לרשויות שהוצאותיהן היו גבוהות מהתקציב יש השפעה על היקף ההוצאה למטופל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שמשרד הרווחה יבחן את מכלול הפערים בחלוקת התקציב, ובכלל זה את הפער בין צריכת שירותים חוץ-ביתיים לבין צרי כת 658 דוח שנתי57ב .
שירותים קהילתיים ואת השפעתו על הפערים בהקצאות.