HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי מהמידע שחברת חשמל מסרה למשרד מבקר המדינה עולה כי יש בחברה מערכות מידע רבות, חלקן הוגדרו ע"י החברה כקריטיות ביותר.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי מס"ל יאסדר בנוהל את חובתה של חח"י למסור לו תמונ ת מצב, ובכלל זה יקבע בנוהל את הפרטים שעל חח"י למסור לו ובאילו מועדים עליה למסור לו עדכונים לשם בחינתו ואישורו כנדרש.
תהליכים קריטיים בחח"י .
בחח"י יש נוהל פנימי להמשכיות עסקית ובין המטרות שהוגדרו בו: מיסוד מהלך קבוע בחברה לאיתור התהליכים הקריטיים בעיתות שגרה וחירום והסדרה של הכנת תוכניות המשכיות לתהליכים הקריטיים, קביעת שיטת ההפעלה של תוכניות להמשכיות עסקית והטמעתן בחטיבות העסקיות של החברה, תוך בחינה תקופתית של התהליכים הקריטיים.
תהליך קריטי הוגדר בנוהל כתהליך חיוני שחייב לפעול ברציפות בכל מצב כדי לאפשר לחברה לתפקד כ"עסק חי" ובכלל זה תהליכים תפעוליים ו תקשוביים.
המשכיות עסקית הוגדרה בנוהל כשימור התהליכים הקריטיים של החברה להבטחת רציפות תפקודית ותפעולית המאפשרת את קיומו של הארגון כ" עסק חי" בתחומים הקריטיים לרבות התחום התפעולי, הלוגיסטי, התקשובי, הפיננסי והארגוני.
על פי הנוהל, תוכנית המשכיות עסקית היא תוכנית סדורה, מוכנה מראש, עבור תהליך קריטי שאישר מנהל אגף או סמנכ"ל (להלן - בעל תהליך).
ממסמכי חח"י מינואר 2020 עולה כיבשנים 2009 - 2014 נבדקו וזוהו בחח"י תהליכים קריטיים.
עוד עולה ממסמך של חח"י ממרץ 2020 ,כי בחח"י מופו תהליכים עסקיים מהותיים של החברה וכי הוכנו תוכניות המשכיות עסקית עבור חלקם.
חח"י מסרה למשרד מ בקר המדינה בינואר 2021 כיבשנת 2020 מחלקת ניהול סיכוניםשלה קיימה שיחות עם בעלי תהליכים בנושא ההמשכיות העסקית, קבעה דגשים ונתנה הנחיות בנושא, וכי גם מחלקת ניהול סיכונים תבחן בשנת 2021 אתתוכניות ההמשכיות העסקית, אשר עודכנו, בין היתר, בהתאם להנחיות ניהול הסיכונים וקיבלו את אישורם של בעלי התהליכים, כדי שיתקיים תהליך מתמשך של בחינה ושיפור מתמיד.
עפ"י מסמך שמסר מס"ל למשרד מבקר המדינה, נכון לדצמבר 2020 ,עבור אחד מהתהליכים קיימת תוכנית המשכיות שאינה מלאה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחח"י לפעול להשלמת תוכנית ההמשכיות עבור התהליך המסוים.
לאחר מועד סיום הביקורת, חח"י מסרה כי עדכנה את תוכנית ההמשכיות עבור התהליך המסוים.
ההנחיות הרגולטוריות מנחות בדבר היערכות לאירועי חירום ולטיפול בהם.
עלה כי לפי תוכנית העבודה של החברה, בסוף שנת 2021 מתוכננות להסתיים פעולות נדרשות הנוגעות לצוותי התגובה ובמועד סיום הביקורת טרם נקבעו לוחות זמנים לפעילויות המשך.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחח"י לקבוע לוחות זמנים לפעילויות המשך.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי מתוכנן דיון לפעילות ההמשך.
משרד מבקר המדינה בדק את הכשרתם של גורמי מקצוע מסוימים בתחום הסייבר.
בינואר 2021 חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה, כי אין מסמך שקובעאת הדרישות מגורמי המקצוע האמורים ביחס לפעילויות הנוגעות לתחום עיסוקם וההכשרה הנדרשת.
כמו כן מסרה החברה כי נושאים אלו יעוגנו במסמך מדיניות החברה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למס"ל לקבוע בכתב הנחיות מפורשות ומפורטות לגבי ההכשרות הנדרשות לגורמים רלוונטיים ולהנחות את חח"י לגבי דיווחים בכתב על ביצוען.
על חח"י לפעול בהתאם להנחיות שיינתנו על ידי המס"ל.
על פי הנחיות מס"ל, יש לבצע תרגילי אבטחה כדי לבחון בפועל את אופן הפעולה של העובדים, גורמי התפעול וגורמי האבטחה בגוף.
| 1040 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ עוד נקבע בהנחיות כי יש לבצע בחינת כשירות עיתית של תפקוד חברי הצוות אשר תכלול תרגול בפועל של טיפול באירוע תוך שימוש בכלים הטכנולוגיים ושיטות הפעולה הרלוונטיות.
בסיום התרגיל יש לבצע תחקיר והפקת לקחים, לתעדם במסמך ולשלוח אותו למס"ל.
עלה כי בשנים 2019-2015 בוצעומספר תרגילים, חלקם היו תרגילים מתודיים, חלקם היו מעשיים, וחלקם שילבו גם אירועים מעשיים.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2020 התקיימו תרגילים נוספים וכי "תוכנית עבודה שנתית מהווה תוכנית עבודה מחזורית" מומלץ שחח"י תגבש תוכנית רב שנתית המפרטת נושאים לתרגילי סייבר בהנחיית מס"ל ובשיתוף עימו וכי בתרגילים ישולבו היבטים מעשיים אשר ילוו בתהליכי סיכום והפקת לקחים מתועדים.
על פי הנחיות מס"ל והוראות אבטחת מידע יש לסווג מסמכים מסווגים.
בביקורת נמצא כי חח"י אינה מקפידה לציין על המסמכים שהיא ציינה בפני משרד מבקר המדינה שהם מסווגים את סיווגם.
הדבר עלול לגרום לכך שגורם שאינו ער לסיווג המסמך, בין שהוא חיצוני לחברה ובין שהוא פנימי, ינהג בו כאילו לא היה מסווג.
על חח"י לציין את רמת הסיווג של מסמכים מסווגים.
מומלץ כי החברה תגבש נוהל המחייב את עובדיה לסווג כל מסמך לפי סיווגו הביטחוני, לפרסמו, לפעול להטמעתו ולעקוב אחר יישומו של נוהל סיווג והגנה על מידע הקיים בחברה.
חח"י השיבה כי קיים נוהל סיווג והגנה על מידע משנת 2008 ,וכי במהלך תקופת הביקורת ולאחריה החברה פעלה לעידכונו.
בבדיקת מעקב הודיעה חברת חשמל ביולי 2021 כי הנוהל המעודכן נמצא בשלבי אישור וחתימה.
כמו כן השיבה חח"י כי "הופצו 4 מידעונים מעודכנים לכלל עובדי החברה" בשנת 2020 ובשנת2021 הופצו עד יולי2021 שני מידעונים נוספים.
עוד היא מסרה כי "נושא סיווג והגנה על המידע מהווה חלק מתכנית העבודה הרב שנתית והשנתית בנושא מודעות אבטחת מידע והגנת סייבר של החברה".
ביולי 2021 השיבהחח"י כי לאחר סיום הביקורת, בשנת 2021 ,היא הכינה לומדה בנושא סיווג והגנה על מידע שטרם קיבלה את אישור וועדת נהלים בחברה, וכי לאחר קבלת האישורים הלומדה תופץ בקרב עובדי חח"י.
היפרדות יחידת ניהול המערכת מחברת חשמל במסגרת הרפורמה .
בסעיף 3 )(אשל החלטת הממשלה מיוני 2018 נקבע כי פעילות יחידת ניהול המערכת, יחידת תכנון ופיתוח טכנולוגיות (להלן - תפ"ט)41 והיחידה לסטטיסטיקה ושווקים יועברו מחח"י לחברה ממשלתית נפרדת - חברת ניהול המערכת בע"מ (להלן - החברה לניהול המערכת או חנ"ם) אשר הוקמה בהתאם להחלטת הממשלה 3704 מ- 30.
20 הוקמהחברת ניהול המערכת, אשר פעילותה כולל ת תכנון, פיתוח וניהול של משק החשמל בישראל.
בסוף שנת 2020 הועברו יחידות תפ"ט וסטטיסטיקה מחח"י לחנ"ם, יחידת ניהול המערכת אמורה לעבור לחנ"ם עד יוני 202142.
במועד סיום הביקורת חח"י לא השלימה תוכנית להפרדת הינ" ם מחח"י בהיבטי סייבר, ולא הגישה למס"ל תוכנית כאמור, וזאת אף שינ"ם אמורה לעבור לחנ"ם עד יוני 2021 .
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי עדכנה את מס"ל על כך ש" נושא ההיפרדות מינ"מ נמצא בטיפול שוטף ואינו מסוכם סופית בין 2 ]תוכנית עבודה[ הגורמים ולפיכך לא הוגשה ת"עלמס"ל בנושא זה".
עוד השיבה החברה כי תוכנית [ "ברמת הפרדת המערכות והתשתיות נבנתה ת"ע ]עבודהמסודרת עד ליציאת חנ"ם".
משרד מבקר המדינה ממליץ כי חח"י תשלים הכנת תוכנית עבודה כתובה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי במסגרת תוכנית ההפרדה בין יחידת ניהול המערכת לחח"י הנושא יטופל ברבעון השלישי לשנת 2021.
41 אגף תכנון ופיתוח טכנולוגי (תפ"ט) בחח"י כפוף ישירות למנכ"ל החברה, ואחראי על תכנון ופיתוח של מערכת החשמל, בין היתר, באמצעות בחינה וקביעה של טכנולוגיות; תכניות פיתוח במקטעי הייצור, ההולכה וההשנאה; קידום תשתיות וניהול התכנון הפיזי והסביבתי; ניטור ביצועים ומצב של המערכת (הנדסי וסביבתי); ביצוע מחקרים יישומיים לשיפור ביצועי המערכת; ניהול מידע וידע; ורישוי.
42 זאת בהתאם לצו משק החשמל (דחיית מועד מתן רישיון לניהול המערכת), התש"ף-2019.
| 1042 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ סיכום .
חברת החשמל מופקדת על תשתית קריטית.
פגיעה בשרשרת החשמל עלולה לגרום נזק למשק בכללותו.
דוח זה הציג תמונת מצב בנושא הגנת סייבר בחברת חשמל ובפיקוח של מס"ל על חברת חשמל.
משרד מבקר המדינה העלה בין היתר כי לא היה בידי מס"ל מידע מלא שאפשר ללמוד ממנו אם חח"י יישמה את כל הנחיותיו ותיקנה את כל הליקויים שעמד עליהם.
מס"ל גם לא אסדר את חובתה של חח"י למסור לו דיווחים בכתב, ואת המועדים, הנושאים והפרטים הנדרשים בדיווחים.
עוד נמצא כי במועד סיום הביקורת לא כל הנחיות מס"ל יושמו.
כן עלה כי במועד סיום הביקורת טרם נערכה חח"י מבחינת הגנת סייבר לכל הנדרש לצורך ביצוע הרפורמה במשק החשמל שנקבעה ביוני 2018 .
על חברת החשמל להמשיך לפעול בתיאום עם מס"ל לשיפור הגנת הסייבר על מערכות המידע בשרשרת החשמל וכן להיערך כנדרש לביצוע תהליך הרפורמה בהיבטי הגנת סייבר ובכללו העברת תחנות הכוח, הינ"ם ותפ"ט.
מבוא תפקידי ועדת הבחירות .
הבחירות לכנסת עומדות בבסיס אופיו הדמוקרטי של המשטר בישראל.
הזכות לבחור ולהיבחר הוכרה כאחת מזכויות היסוד במדינת ישראל.
מימושה מאפשר לכל אזרח בגיר להשתתף בעיצוב , התשכ"ט]נוסח משולב[ השלטון.
חוק הבחירות לכנסת-1969 (להלן- חוק הבחירות), ותקנות הבחירות לכנסת, התשל"ג -1973 , שהותקנו מכוחו (להלן- תקנות הבחירות), קובעים את סדרי הבחירות.
אלה נועדו לשמור על הגינות הבחירות, טוהרן ויעילותן בהליך ודאי ויציב כדי להבטיח את מימוש רצון הבוחר.
ועדת הבחירות המרכזית 6 אחראית להיערכות לבחירות לכנסת ולניהולן התקין, ובכלל זה ארגון הבחירות, פיקוח על מהלכן וסיכום תוצאותיהן.
בכפוף לוועדת הבחירות המרכזית פועל מטה מינהלי קבוע (להלן - ועדת הבחירות) בהיקף של כ-30 ,משרות המופקד על ההיערכות לבחירות ארגון הבחירות, ניהולן וביצוען ואף מקדם הצעות לתיקוני חקיקה.
בראש ועדת הבחירות עומדת מנכ"לית ועדת הבחירות, שמשמשת בתפקיד משנת 2013.
ועדת הבחירות היא גוף סטטוטורי עצמאי אשר הוקם לפי חוק הבחירות, ולפיכך אינה כפופה להחלטות הרשות המבצעת ולהנחיותיה נוכח הצורך באי-תלות שלה בממשלה.
רשות התקשוב הממשלתי (להלן - רשות התקשוב) ומערך הסייבר הלאומי (להלן - מערך הסייבר) הם גופים שהוקמו במסגרת החלטות ממשלה.
פעילות מערך הסייבר נגזרת גם מכוח החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח -1998 .
רשות התקשוב ומערך הסייבר אחראים בין היתר להנחיית משרדי ממשלה ויחידות סמך (להלן - המשרדים) ולהכוונה שלהם בתחום התקשוב ובתחום הגנת הסייבר.
בשל עצמאות ועדת הבחירות היא אינה כפופה לגופים אלה (ראו פירוט בפרק "מעמד ועדת הבחירות והאסדרה בתחום הגנת הסייבר").
בהיעדר הנחיות של ועדת הבחירות בתחומים שנסקרו בדוח זה, משרד מבקר המדינה השתמש בנורמות מקובלות בין-לאומיות וכן בהנחיות שפרסמו רשות התקשוב ומערך הסייבר ואשר מחייבות את המשרדים.
6 בסעיף15 (א) לחוק הבחירות נקבעכי ״לביצוע הבחירות תוקם ועדת בחירות מרכזית תוך 60 יום מיום כינוסה שלכל כנסת חדשה; ועדה יוצאת תכהן עד להקמת ועדה חדשה ״.
| 1064 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 ועדת הבחירות בתקופת הבחירות ובתקופת שגרה .
עם הכרזת הבחירות וכ-90 יוםלפני הבחירות (90 ימים אלה יכונולהלן - תקופת הבחירות) מקימה ועדת הבחירו ת ועדות אזוריות ברחבי הארץ האחראיות לניהול הבחירות, לארגונן ולביצוען באזורי הבחירה שעליהם הן מופקדות.
בשנים 2019 ו-2020 מונו19 .
ועדות אזוריות בשלוש מערכות הבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 (להלן- שלוש מערכות הבחירות שנבדקו) העסיקה7 הוועדה בתקופת הבחירותכ-910 עובדים בממוצע: כ-270 עובדים במטה המינהלי של ועדת הבחירות וכ-640 עובדים בוועדות האזוריות.
ביום הבחירות העסיקה הוועדה בממוצע כ- 44,000 עובדים ובימים שלאחריו כ- 3,000 עובדים.
להלן תרשים שמתאר את המבנה הארגוני של ועדת הבחירות בתקופת בחירות ובתקופה שבין מערכת בחירות אחת לבאה אחריה (להלן - תקופת שגרה).
7 על פי נתוני ועדת הבחירות שהתקבלו ב- 9.
הנתוניםנוגעים למספר המשרות בתקן המאוישות בפועל, ובכלל זה עובדים לפי שעות ועובדי השירותים של הכנסת.
| 1065 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תרשים 1: מספר העובדים בוועדת הבחירות לפי תקופות .
על פי נתוני ועדת הבחירות שהתקבלו ב- 9.
תהליך ההצבעה בישראל ידני ברובו, אולם כדי לתמוך בתהליכים רבים הקשורים בהיערכות לבחירות, בניהולן ובפיקוח על טוהר הבחירות פועלות מערכות מידע רבות האחראיות בין היתר לנושאים האלו: ההיערכות להקמת כ- 11,000 קלפיות ברחבי הארץ, ניהול תהליכי המיון והגיוס של עשרות אלפי העובדים המועסקים ביום הבחירות, סיכום תוצאות הבחירות ופרסומן לציבור, הבקרה על אמינותו ושלמותו של המידע שהוזן למערכות, תיעוד אירועים חריגים, ניהול הפניות בנושא החשש לטוהר הבחירות וניהול תשלומי השכר לעובדים ולספקים.
| 1066 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 שלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
לראשונה התקיימו בישראל שלוש מערכות בחירות בפרק זמן של פחות משנה - מ- 9.
יצוין כי הבחירות לכנסת ה -21 .
הוקדמו בשבעה חודשיםלהלן תרשים המתאר את מועדי שלוש מערכות הבחירות שנבדקו ואת המועדים שבהם החליטה הכנסת על פיזורה: .
תרשים 2: מועדי שלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
ועדת הבחירות ביצעה הליך הפקת לקחים בסיום מערכת הבחירות לכנסת ה -21 ומערכת הבחירות לכנסת ה -22 (להלן- שתי מערכות הבחירות הראשונות) כדי לטייב את תהליכי העבודה שלה בהיערכותה לקראת הבחירות הבאות.
בדוח זה מתבצעת סקירה של שלוש מערכות הבחירות שנבדקו בנושא מערכות המידע והגנת הסייבר, ומוצגים בו הן הממצאים שחזרו ונמצאו בשלוש מערכות הבחירות וטרם תוקנו ו הן ממצאים שתוקנו בין מערכות הבחירות.
דוח זה הוגש לוועדת הבחירות כמה שבועות לפני מערכת הבחירות לכנסת ה-24.
להלן נתונים השוואתיים עלשלוש מערכות הבחירות לכנסת שנבדקו.
| 1067 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 לוח 1: נתונים השוואתיים על שלוש מערכות הבחירות לכנסת שנבדקו .
(אפריל 2019) הכנסת ה-22 .
(ספטמבר 2019) הכנסת ה-23 .
בעלי זכות בחירה (באלפים) 6,340 6,394 6,453 .
*ביצוע תקציב הוועדה על שינוייו לא .
כולל עודפים מחויבים (במיליוני ש"ח) 255 324 367 .
הגידול בביצוע תקציב הוועדה .
ביצוע תקציב המחשוב על שינוייו ולא .
כולל עודפים מחויבים (במיליוני ש"ח) 38 41 60 .
הגידול בביצוע תקציב המחשוב .
שיעור ביצוע תקציב המחשוב מביצוע .
תקציב הוועדה 15% 13% 13% .
ביצוע התקציב מתייחס לכל תקופת בחירות .
להלן נתונים השוואתיים על ביצוע תקציב ועדת הבחירות בשלוש מערכות הבחירות לכנסת שנבדקו.
| 1068 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים 3 : נתונים השוואתיים על ביצוע תקציב ועדת הבחירות בשלוש מערכות הבחירות .
על פי אתר ועדת הבחירות, קובץ דוחות ביצוע התקציב לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 וקובץ דוח ביצוע תקציב מעודכן ליום 30.
ביצוע תקציב ועדת הבחירות בשנת בחירות ובכלל זה גם ביצוע תקציב המחשוב גדול באופן ניכר בהשוואה לביצוע תקציב הוועדה בתקופת שגרה: בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היה ביצוע תקציב המחשוב 38 עד 60 מיליון ש"ח, לעומת כ-10 מיליון ש"ח בשנים2017 ו-2018, שבהן לא התקיימו בחירות.
תקציב המחשוב בתקופת שגרה משמש את ועדת הבחירות לפיתוח מערכות מידע חדשות ול תחזוקה של מערכות קיימות ו ביצוע תיקונים ושיפורים בהן.
תקציב המחשוב בשנת בחירות משמש בעיקר לתחזוקה ולתמיכה במערכות המידע.
נוסף על כך התקציב משמש לפריסת תשתיות המחשוב כך שיוכלו לתמוך בפעילות ביום הבחירות ולפירוקן לאחר יום הבחירות.
יצוין כי ביצוע תקציבי הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 כלל גם את תקציב .
| 1069 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ההיערכות לבחירות וגם תקציבים עבור יישום תוצרי הפקות הלקחים ממערכות הבחירות הקודמות, עלויות שבמערכות בחירות אחרות נפרסות8 .
מינואר 2019 עד אוגוסט 2020 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את ההיערכות של ועדת הבחירות למערכות הבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 :בנושאים האלהמערכות המידע של הוועדה, היבטי הגנת הסייבר בהן ותפקוד המערכות ב שלוש מערכות הבחירות.
הביקורת נעשתה בוועדת הבחירות ובוועדות האזוריות.
בדיקות השלמה נע שו במשרד הפנים (אצל המפקחת הארצית על הבחירות), ברשות להגנת הפרטיות שבמשרד המשפטים, במשרד הדיגיטל הלאומי - ביחידת ממשל זמין שברשות התקשוב הממשלתי (להלן - ממשל זמין) ובמשרד ראש הממשלה במערך הסייבר הלאומי.
כ-30 עובדי ביקורתמטעם משרד מבקר המדינה בראשות מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור, המנכ"ל ומנהל החטיבה לביקורת משרדי ממשלה ערכו ביקורת בליל הבחירות של כל אחת משלוש מערכות הבחירות לכנסת ובימים שלאחר מכן בוועדת הבחירות שבמשכן הכנסת וב- 10 מ-19 הוועדות האזוריות(ראו בתרשים שלהלן ); זאת נוסף על צוות הביקורת הקבוע שגיבש את הדוח.
בכל מערכות הבחירות נ בדקו 18 מ-19 ,הוועדות האזוריות.
בביקורת נבדקו, בין היתר מערכות המידע התומכות בתהליך הבחירות, היבטים בהגנת הסייבר בוועדת הבחירות ובוועדות האזוריות וכן הבקרות הממוחשבות לבדיקת טוהר הבחירות .
מתוקף הסמכות הנתונה למבקר המדינה בסעיף 17 "(ג) לחוק מבקר המדינה, התשיח-1958 ] נוסח משולב[ ובשים לב לנימוקי הממשלה, לאחר היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת המידע הביטחוני ובתיאום עם יו"ר הכנסת, משלא התכנסה ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת, הוחלט לפרסם דוח זה תוך הטלת חיסיון על חלקים ממנו.
חלקים אלה לא יונחו על שולחן הכנסת ולא יפורסמו .
8 למשל: בבחירות לכנסת ה-22 כחלק מתוצרי הפקת הלקחים פותח מודול לספירת קולות במערכת1 ופותח מודול במערכת BI בעלות של כ- 327,800 .
| 1070 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים 4: נוכחות משרד מבקר המדינה בוועדות האזוריות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
לאחר כל אחת משתי מערכות הבחירות הראשונות העביר משרד מבקר המדינה לוועדת הבחירות, כחלק מהליך הפקת הלקחים שקיימה, רשימה של נושאים שבהם נמצאו פערים במהלך הביקורת על מערכת הבחירות הקודמת שניתן לתקן בזמן קצר, למשל באמצעות שינוי .
| 1071 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 הנחיות (להלן - מסמך הפערים).
ועדת הבחירות מסרה למשרד מבקר המדינה תשובה לגבי חלק מהפערים שהועלו במסמך שנכתב על הבחירות לכנסת ה-22 (להלן- תשובת הוועדה למסמך הפערים על הבחירות לכנסת ה-22 .
) משרד מבקר המדינה מצא שוועדת הבחירות תיקנה לאחרכל אחת משתי מערכות הבחירות הראשונות חלק מהפערים שהועברו אליה, זאת בפרק הזמן שעמד לפניה בין הבחירות ותוך כדי היערכותה לבחירות חדשות והתמודדותה עם נושאים נוספים שעמדו לפתחה, ובהם הגברת אמצעי ההגנה של מערכות המידע בבחירות לכנסת ה-22 ופתיחת קלפיות ייעודיות לאזרחים המצויים בבידוד עקב וירוס הקורונה במערכת הבחירות לכנסת ה-23 .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הליך הפקת הלקחים שביצעה הוועדה ואת תיקון חלק מהממצאים בזמן קצר.
ראו פירוט בפרק "הממצאים שתוקנו בין מערכות הבחירות".
| 1072 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 מערכות המידע התומכות בתהליך הבחירות .
מערכות המידע המרכזיות של הוועדה .
ועדת הבחירות אחראית לניהול מערכות המידע והתשתיות המשתתפות בתהליך הבחירות ולהיבטי הגנת הסייבר בהן.
מערכת המידע המרכזית שמשרתת את ועדת הבחירות היא מערכת 1 והיא משמשת בין היתר לניהול כוח האדם והלוגיסטיקה בתקופת הבחירות, לסכימת תוצאות הבחירות ולחישוב התוצאות.
המערכת הופעלה בבחירות לכנסות ה -18 (2009), ה-19 (2013), ה-20 (2015), ה-21 (2019), ה-22 (2019) וה-23 (2020 .
) מערכת 1 מתוחזקת באמצעות חברה א', שזכתה במכרז לפיתוח ולתחזוקה של המערכת שפורסם בשנת 2002 .
ההתקשרות עם חברה א' עתידה להסתיים בסוף 2023 , ולפיכך ועדת הבחירות החלה בהיערכות להקמת מערכת חדשה שתחליף את מערכת 1 ( ראואת הפרק בנושא).
להלן פירוט על מערכות מידע מרכזיות נוספות המשרתות את ועדת הבחירות: 1.
מערכת 2: אחראית לגיוס, סינון והכשרה של מזכירי ועדותקלפי וקולטים9.
מערכת 3: מערכת לסריקת חומרי ההצבעה ועיבוד הנתונים מהטפסים.
מערכת 4: מערכת מידע אשר מרכזת את נתוני ההצבעה ביום הבחירות ומציגה אותם וכן מרכזת דיווחים על פתיחת קלפיות וסגירתן.
ההתקשרות לפיתוח ולתחזוקה של המערכת היא מול חברה א' ונעשתה באמצעות הרחבת ההתקשרות לגבי מערכת 1 בשנת2014 , שצפויה להסתיים בשנת 2023 .
המערכת הופעלה לראשונה בבחירות לכנסת ה-20 (2015 .
) חברה ד', שפיתחה את מערכת4 , היא קבלנית המשנה של חברה א' ולכן כפופה להנחיות חברה א', לנוהליה ולדרישות אבטחת המידע שלה במסגרת אספקת השירותים.
מערכת 5: מערכת מידע שהוקמה בשנת 2019 ,כמה חודשים לפני הבחירות לכנסת ה- 22 , כחלק מהפקת הלקחים ממערכת הבחירות לכנסת ה-21, והופעלה לראשונה בבחירות לכנסת ה-22 .
המערכתהוקמה כדי לסייע לצוות שמנהל את מבצע טוהר הבחירות (ראו את הפרק בנושא מבצע טוהר הבחירות) לרכז את המידע הנוגע למבצע בצורה מסודרת ולקבל תמונת מצב על התקדמות המבצע.
המערכת מפותחת ומתוחזקת באמצעות חברה א'.
מערכת 610: מערכת 6 של הוועדה, שמציג ה מידע, בין היתר, בנושאים האלה: ועדת הבחירות, שיטת הבחירות, הבחירות הקרובות, חקיקה, נהלים והחלטות של יו"ר הוועדה, רשימת המועמדים לכנסת ומכרזי הוועדה.
המערכת מפותחת ומתוחזקת באמצעות חברה ה', שזכתה במכרז 4/19 בשנת2012 ,לשירותי פיתוחהקמה , תחזוקה ותפעול אתר אינטרנט .
9 עובדים שתפקידם לקלוט את חומרי ההצבעה בליל הבחירות.
10 https://bechirot22.
il/election/Pages/HomePage.
| 1073 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ופיתוח יישומי אינטרנט (להלן - מכרז 4/19 .
) האתר הוקם בשנת 2012 ופותח באמצעות טכנולוגיה משנת 2010 שנקבעה בדרישות המכרז, והוא הופעל לראשונה בבחירות לכנסת ה-20 (2015 .
) ההתקשרות עם חברה ה' צפויה להסתיים בשנת 2023 , אם תממש ועדת הבחירות את כלל זכויות הברירה שבידיה להארכת ההתקשרות.
מערכת 7: מליל הבחירות עד סיום ספירת תוצאות הבחירות ובדיקתן בכל הקלפיות (פרק זמן של שמונה ימים) ועדת הבחירות מפרסמת בכל כמה שעות באתר המרשתת שלה קובץ המכיל את תוצאות ההצבעה העדכניות בקלפיות שמצאה תקינות באותה עת.
תוצאות הבחירות המתפרסמות בפרק זמן זה הן חלקיות ולא רשמיות, שכן בפרק זמן זה מבצעת הוועדה הליך בקרה נוסף הקרוי "מבצע טוהר הבחירות".
בסיום הבקרות ועדת הבחירות מפרסמת באתר את התוצאות הרשמיות של הבחירות, ואלו מוגשות ל נשיא המדינה.
האתר מפותח ומתוחזק באמצעות חברה ה'.
המערכת הופעלה לראשונה בבחירות לכנסת ה-19 (2013 ).
ההתקשרות עם חברהה' צפויה להסתיים בשנת 2023 ,אם תממש ועדת הבחירות את כלל זכויות הברירה שבידיה להארכת ההתקשרות.
מערכת 8: בבחירות לכנסת ה-21 (2019 ) הופעל לראשונה מרכז המידע לציבור (להלן - מרכז המידע).
מטרת מרכז המידע הייתה לסייע לציבור בכל הנושאים הקשורים בבחירות ובכלל זה סיוע למועמדים לתפקיד מזכיר קלפי בתהליך הרישום במרשתת (ראו את הפרק בנושא מרכז המידע).
מרכז המידע פועל רק בתקופת בחירות, ומתחזקת אותו חברה ב'.
מערכת9: מערכת מידע האחראית לשיבוץ וניהול של נציגי הסיעות המקבלים שכר מסיעות הכנסת היוצאת, בהתאם לתקנה 7 ג' לתקנות הבחירות לכנסת, התשל"ג-1973 , עבור עבודתם ביום הבחירות.
בוועדת הקלפי יש שלושה חברים המייצגים שלוש סיעות שונות מהכנסת היוצאת.
כמו כן זכאים להיות בקלפיות ביום הבחירות משקיפים מטעם סיעות הכנסת היוצאת שאין להן נציג בוועדת הקלפי ומשקיפים מטעם רשימת מועמדים שאינה מיוצגת בכנסת היוצאת.
המשקיפים אינם מקבלים שכר מוועדת הבחירות ואינם רשומים במערכת 9 .
המערכת מפותחת ומתוח זקת באמצעות חברה ה ', שזכתה במכרז 4/19.
המערכת הופעלה לראשונה בבחירות לכנסת ה-19 (2013) .
ההתקשרות עםהחברה צפויה להסתיים בשנת 2023 , אם תממש ועדת הבחירות את כלל זכויות הברירה שבידיה להארכת ההתקשרות.
אגף המחשוב של ועדת הבחירות (להלן – אגף המחשוב) לא ריכז את כלל העלויות של כל מערכת מידע ברמה השנתית והרב-שנתית (ראו פירוט בפרק בנושא ניהול פרויקטים של מערכות מידע).
להלן נתונים על סכומי ההתקשרויות ששולמו בשנת 2019 לחלק מהחברות החיצוניות שמפתחות ומתחזקות את המערכות.
בשנה זו כאמור התקיימו מערכות הבחירות לכנסות ה -21 וה-22 : .
| 1074 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 לוח 2: סכומיההתקשרויות ששולמו לחברות החיצוניות שמפתחות ומתחזקות את מערכות המידע של ועדת הבחירות בשנת 2019 .
(במיליוניש"ח) הטכנולוגיה .
(21 )שנים מערכות 1 ו-5 35.
התקינה11 גרסה חדשה של .
שנים ועד דצמבר 2018 .
של המערכת על טכנולוגיה .
(12 )שנים מערכות 2 ו- 8 6 .
(8 )שנים מערכות 2 ו-3 7.
(9 )שנים מערכות 6 ,7 .
בקבצים מוצר מדף וטכנולוגיה .
מסוימת ומשנת 2016 קיימת .
המקור: קבצים של ועדת הבחירות.
מהלוח עולה כי ועדת הבחירות התקשרה עם כל החברות החיצוניות לפיתוח ולתחזוקה של מערכות המידע שלה לתקופה ארוכה של 8 עד21 שנים.
במועד סיום הביקורת באוגוסט2020 חלפו19 שנים ממועד הזכייה במכרז (בשנת2002 ) לפיתוח ולתחזוקה של המערכת המרכזית שמשרתת את הוועדה, מערכת 1 .
בין המערכות המשרתות את ועדת הבחירות יש מערכות כמו מערכת 1 שמנהלות תהליכים עסקיים מורכבים, ויש מערכות אחרות שמבוססות בעיקר על מוצר .
11 במסמך בשם "דוח תחכים" של חברה א' בנוגע לבחירות לכנסת ה-21 בסעיף3.
11 נכתב כי מערכת ההפעלה של התוכנה הוחלפה בתקופת הבחירות לכנסת ה-21 .
עקב הפסקת תמיכת ספק התוכנה .
| 1075 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מדף וטכנולוגיה ייחודית.
מדי כמה שנים ספקי מוצרי המדף והטכנולוגיה הייעודית מפרסמים גרסאות חדשות של המוצרים עם יכולות מתקדמות יותר ומפסיקים את התחזוקה של הגרסה הקודמת.
כמו כן עלויות השימוש בטכנולוגיה פוחתות באופן ניכר לאחר כמה שנים, ואף מודל התמחור של השימוש בטכנולוגיה עשוי להשתנות.
להלן דוגמה פרטנית לתנאי ההתקשרות של מערכת 4 שנגזרו מיכולת הטכנולוגיה ועלותה במועד ההתקשרות (שנת 2014 ) אך אינם רלוונטיים לתנאים שמציעות חברות הטלפוניה כיום: בהצעת המחיר הוגדר שמחיר שיחה במשך עד דקה יהיה 30 אגורות והוערך שיהיו כ- 210,000 שיחות.
כיום מודל תמחור הטלפוניה השתנה, והמנויים כוללים שיחות ללא הגבלה.
נוכח השינויים הטכנולוגיים ה תכופים בתחום התקשוב וההבדלים הניכרים ביכולות, בביצועים ובאבטחת המידע בין הטכנולוגיות כיום לטכנולוגיות שהיו לפני כעשור, מוצע שוועדת הבחירות תבחן את משך ההתקשרויות עם חברות בתחום התקשוב, וכשמדובר במערכות המבוססות על מוצר מדף ועל טכנולוגיה, תבחן הוועדה אם נדרש לקצר את טווח הזמן של התקשרויות מהסוג הזה.
כמו כן מוצע שבהסכמים עם החברות ייקבע שוועדת הבחירות תוכל לעדכן מפעם לפעם את תנאי ההתקשרות בהתאם לעלויות השימוש בטכנולוגיה באותה התקופה.
בתשובת ועדת הבחירות מינואר 2021 נכתב כי הוועדה תבחן את ההמלצה לעדכן מפעם לפעם את תנאי ההתקשרות בהתאם ל עדכונים ב עלויות השימוש בטכנולוגיה.
עם זאת, בחלק לא מבוטל מן ההתקשרויות ארוכות הטווח לא ניתן לערוך שינויים חד-צדדיים בתנאי ההתקשרות, והעלויות מוצעות על ידי הספק בהתאם לשיקול דעתו ולסיכונים שהוא סבור שהוא לוקח על עצמו בהתחשב במשך תקופת ההתקשרות.
עוד נכתב בתשובת ועדת הבחירות, בעניין ההמלצה הנוגעת לבחינת משך ההתקשרות עם חברות בתחום התקשוב במערכות המבוססות על מוצר מדף: על פי רוב במוצרי המדף נעשים התאמות ופיתוחים רבים.
השימוש בהם מקצר את זמן ההקמה ומאפשר לוועדה ל יהנות מגרסאות שוטפות מהספק הכוללות שינויים ושיפורים במערכת.
אולם תהליך ההחלפה עשוי להיות מורכב וכרוך בסיכונים.
לפיכך סבורה ועדת הבחירות שמשך ההתקשרות צריך להיבחן לגבי כל התקשרות לגופה ויש להתייחס למכלול הסיכונים בהחלפת מערכות ליבה ולניצול המיטבי של ההשקעה ושל הידע שנצברו.
קיצור תקופת ההתקשרות עשוי לגרום לכך שהמוצר ישמש א ת ועדת הבחירות למערכת בחירות אחת בלבד, וההשקעה התשתיתית עלולה לרדת לטמיון .
עם זאת ובמטרה למקסם את התועלות שבשימוש במוצרי מדף, הוועדה מחייבת את הספק לבצע עדכונים שוטפים של גרסאות המוצר לאורך תקופת ההתקשרות, אך זאת כמובן בשים לב לאפשרות הטכנית לעשות כן.
| 1076 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדת הבחירות לבחון אחת לשנה את מערכות המידע העיקריות שלה ואת הטכנולוגיה שלהן בהתייחס לשיקולים ה אלה: האם המערכות תומכות ביעדים העסקיים של הוועדה; האם גרסאות המערכת נתמכות ומתוחזקות על ידי הספק (בדיקה הנדרשת גם נוכח סיכוני אבטחת המידע); האם תנאי ההתקשרות תואמים למקובל בשוק באותה התקופ ה; מה החזר ההשקעה על המערכת ( ROI ) והסיכונים בהחלפתה.
כל ההתקשרויות של מערכות המידע של ועדת הבחירות למעט מערכת 2 צפויות להסתיים בחמש השנים הקרובות (עד שנת 2025 ,)ובהן גם מערכת 1, שהוועדההחלה להיערך להחלפתה (ראו את הפרק בנ ושא).
מוצע לוועדת הבחירות להיערך כבר עתה להחלפת מערכות המידע שמועד ההתקשרות שלהן צפוי להסתיים בחמש השנים הקרובות או לחידוש ההתקשרות בהתאם לדרישות חדשות של הוועדה, היות שהתהליך להקמת מערכת מידע חדשה הוא תהליך ארוך ומורכב, והחלפת כמה מערכות במקביל אף טומנת בחובה סיכון לפעילות הוועדה, בייחוד אם תידרש לקיים מערכות בחירות נוספות בטווח זמן זה.