HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת הערותיה על הדוח השנתי של רשם מאגרי המידע לשנת 2014 , תוך התייחסות לקיפאון החקיקתי בתחו ם האכיפה ולמגבלות כוח האדם של הרשות, כתבה המועצה להגנת הפרטיות כי האכיפה בנושא הגנת הפרטיות מצומצמת מאוד לעומת היקפו של שוק המידע האישי בישראל .
גם בישיבת הנהלה מורחבת מדצמבר 2015 ציינה נציגתה של מחלקת רישוי הכוונה לר [ ופיקוח ברשות כי "תמונת האכיפה של רמו"ט שות להגנת צריכה להשתפר משמעותית.
במקרים בהם אין לרשות סנקציה יעילה, כגון במקרה של דלף מידע52 , אין לרשם אפשרות מעשית לפעול והוא מודיע לבעל המאגר כי הוא פועל שלא כדין (קביעת הפרה)53 .
קביעת ההפרה מפורסמת גם באתר הרשות ועשויה לפגוע במוניטין של בעל המאגר ולחשוף אותו לתביעות אזרחיות.
הרשם גם נותן הנחיות לתיקון ליקויים בעקבות פעולות פיקוח שביצע, אך גם בעניין זה אין בידו סנקציה יעילה לאכיפתן.
נמצא כי לרשות אין נתונים מלאים על תוצרי האכיפה שלה: התיקים שנסגרו, התיקים שהסתיימו בקנס מינהלי, בקביעת הפרה, או במתן הנחיות.
בחלק מהשנים נאספו הנתונים באופן ידני והם מופיעים בדוחות השנתיים.
גם מתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה על ממצאי הביקורת עלו פערים לעומת הנתונים שהועברו במהלך הביקורת.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי איסוף הנתונים האמורים וניתוחם הם כלי ניהולי בסיסי שבכוחו לשמש את הרשות בהערכת האפקטיביות של פעולותיה.
הרשות מסרה בתשובתה כי במהלך 2018 פותח כלי עזר מחשובי המאפשר לייצא את תוצרי האכיפה ממערכת המידע של הרשות, לנתחם ולהפיק דוחות מרוכזים, והכלי מצוי בתהליכי שיפור והטמעה .
להלן בלוח תוצריהן של פעולות האכיפה המינהלית שביצעה הרשות משנת 201054.
52 סעיף17 לחוק קובע כיבעל מאגר מידע, מחזיק במאגר מידע או מנהל מאגר מידע, כל אחד מהם אחראי לאבטחת המידע שבמאגר המידע, אך החוק אינו נוקט בסנקציה בקשר לסעיף זה .
53 לרשם סמכות להורות על התליית רישומו של המאגראך השימוש בסנקציה נדיר ביותר ואפשרי רק כלפי מאגרים רשומים בלבד.
לגבי מאגר שאינו רשום קיימת סנקציה פלילית עקיפה וניתן להאשימו בניהול מאגר מידע ללא רישום.
הוסמכה הרשות להטיל קנסות מינהליים 36 |דוח שנתי 69ב .
לוח מס' 1 : תוצרי אכיפה מינהלית ברשות בשנים 2010 – 2017(1) .
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 .
קנס מנהלי 13 (2) 5 (3) אין נתונים אין נתונים 1 1 1 8 (5) .
קביעת הפרה אין נתונים אין נתונים אין נתונים אין נתונים 2 4 10 16 .
הנחיה לתיקון ליקויים אין נתונים אין נתונים אין נתונים אין נתונים 21 18 (4) 16 57 .
המקור: דוחות שנתיים של רשם מאגרי המידע ונתוני הרשות.
(1) אם ידוע כי בתיק מסוים נעשו כמה פעולות אכיפה, נרשמה הפעולה המשמעותית מהן.
למשל, הנחיות לתיקון ליקויים עשויות להינתן בנפרד או נוסף על סנקציות אחרות.
"מתוכם תיק אחד הוגדר כ"מעקב ובקרה (5) נתון זהמתייחס לקנס מנהלי או התליית רישיון המאגר.
אשר לתוצריה של אכיפה פלילית , הרשות מסרה כי משנת 2009 ניהלה 1455 חקירות פליליות : שש הסתיימו בהגשת כתב אישום, שתיים מצויות בתהליך להגשת כתב אישום, בארבע ניתנה המלצה לגניזה (מחוסר אשמה ומחוסר ראיות) ו שתי חקירות נסגרו משום שהטיפול בהן הועבר לגורמים אחרים.
פעילות האכיפה היא בליבת עשייתה של הרשות להגנת הפרטיות לצורך שמירה על פרטיות הציבור.
בעולם הטכנולוגי המתפתח, ובו גופי ענק האוספים ומעבדים מידע על בני אדם, יש צורך באכיפה משמעותית ואפקטיבית לצורך הרתעה וחיזו ק מעמדה של הרשות.
הנתונים שהובאו לעיל מעידים על הצורך בשיפור של ממש בפעילות האכיפה של הרשות ובתוצריה.
הרשות השיבה, כי אכן נדרשת אכיפה מוגברת והיא פועלת לשיפור היק פה של פעילות האכיפה ותוצריה, בשים לב לכוח האדם המוגבל שברשותה .
עוד מסרה הרשות בתשובתה כי בשנים הראשונות להקמתה התבססו רוב תיקי האכיפה על תלונות שהגיעו לרשם, תיקי האכיפה נפתחו ללא סינון וחלק נכבד מהתיקים היו תיקים פשוטים שהטיפול בהם לא היה ארוך.
בשנים 2011 - 2012 הרשות החלה לבחור תיקי אכיפה משמעותיים יותר ובעלי השפעה רחבה יותר.
ב -2016 הוקמהמחלקת האכיפה המאוחדת , הנושא חודד אף יותר , והעבודה נעשית בהנחה שהיקף התיקים אינו מעיד בהכרח על איכות הטיפול.
כן מסרה הרשות כי לשיטתה, למספר תיקי האכיפה שנפתחו בשנים 2017 - 2018 יש לצרף את תיקי הפיקוח הרוחבי (יחידת פיקוח ברשות המסתייעת במיקור חוץ של משרדי רו"ח) משנים אלה.
55 נתון זה אינו מתיישב במלואו עם נתוני הדוח הממוחשב שהעבירה הרשות לפיו בשנים2012 - 2018 נפתחו20 פעולות אכיפה פליליות.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |37 .
ובו גופי ענק האוספים .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי הדוחות השנתיים של ה לשנים 2007 - 2010 מלמדים כי גם בשנים אלה טיפלה בתיקים רבים בעלי משמעות.
מעבר לכך, גם אם חל שינוי באופי התיקים , הפער במספר התיקים שנפתחו במהלך העשור אינו מוסבר, מה גם שבשנים הראשונות היו ברשות כולה 18 עובדים בלבד ובשנים האחרונות היה מספרעובדים דומה במחלקת האכיפה לבדה.
אשר לתיקי הפיקוח הרוחבי, יש להבחין בין אכיפה מ ינהלית ופלילית ו בין פיקוח רוחב, הבחנה שהרשות עצמה עושה בדוחות השנתיים.
הקמת מערך פיקוח רוחבי: על מנת לשפר את האכיפה ברשות ולקבל תמונה רחבה יותר של כשלי השוק בתחום הגנת הפרטיות והנושאים הטעונים הסדרה, הוחלט ליצור הליך פיקוח מהיר ונרחב יותר.
ל שם כך הוקמה יחידת פיקוח רוחב ברשות המסתייעת במיקור חוץ של משרדי רו"ח בעלי התמחות בתחום מערכות מידע ואבטחת מידע (להלן - מערך פיקוחי רוחב).
המערך פועל לאיתור הפרות של חוק הגנת הפרטיות ותקנותיו, להגברת מודעות המשק להוראות החוק, לאיתור כשלים ענפיים הדורשים התערבות והנחיות מיוחדות ולקבלת תמונת מצב מגזרית לגבי עמידה בהוראות החוק.
במסגרת זאת נשלחים שאלונים לקבוצה גדולה של גופים המנהלים או מעבדים מידע אישי ובהתאם לתשובות הרשות בוחרת כמה גופים שייעשה בהם פיקוח.
בשנת 2017 הונחה התשתית למערך שהוקם ברשות ונעשה פיילוט לפיקוח רוחב ב -17 חברות ביטוח, לבדיקת עמידתן בהוראות החוק ובהנחיות הרשם.
בכמה מן ה חברות נתגלו ליקויים והרשות מסרה להן הנחיות לתיקונם.
בעקבות הפיילוט שלחה הרשות לחברות הביטוח הבהרה בדבר מחיקת מידע היסטורי על לקוחות ועוד.
בשנת 2018 הופצו236 שאלונים ובעקבות ניתוחם הופצו שאלוני המשך למקצת הגופים.
המהלך לפיקוח רוחבי חשוב ויש לברך עליו.
עם זאת, בהיעדר סנקציות יעילות שהרשות יכולה להטיל, עליה להיערך כראוי כדי שתוכל להמשיך את הטיפול בממצאי הפיקו ח הצפויים בכלי האכיפה שבידיה וכדי שהמהלך ישיג את מטרתו.
הגדרתה של מדיניות אכיפה .
בתוכנית העבודה של משרד המשפטים לשנים 2017 - 2018 נקבעכיעד משרדי פיתוח ויישום של מדיניות אכיפה בשיתוף פעולה ו בסנכרון עם משרדי ממשלה וגופים אחרים.
בישיבת צוות בכיר של הרשות מפ ברואר 2015 , שכותרתה "מדיניות אכיפה ופעילות רשותית סינרגטית", נדונו עקרונות אכיפה וקביעת עדיפות לאכיפה בנושאים ייחודיים לרשות ושלה בלבד יש עניין בהם.
בדיון קבע ראש הרשות שיקולים שיש להתחשב בהם בקביעת מדיניות האכיפה, לרבות מידת ההשפעה 38 |דוח שנתי 69ב .
הרוחבית של האכיפה, אכיפ ה בנושא ייחודי לרשות, העדפת הטיפול בגופים חזקים, ומתן קדימות לנושאים רגישים (כגון מידע רפואי).
עוד הוחלט כי יגובש מסמך של עקרונות האכיפה.
נמצא כי הרשות לא קבעה מדיניות אכיפה סדורה המתחשבת בשיקולים שקבע ראש הרשות.
קביעה זו חשובה במיוחד נוכח כלי האכיפה והיקפי האכיפה המוגבלים של הרשות.
כך למשל בישיבת הרשות מאוגוסט 2018 בנושא הנחיית הרשות על מצלמות מעקב, ציין ראש הרשות כי צריך לכלול את אכיפת ההנחיות בתו כניות העבודה, ולקבוע כי יוקדש לה אחוז מסוים מפעילות האכיפה.
בישיבת הנהלה מורחבת מדצמבר 2015 בנושא המהלך הארגוני ברשות, ציינה נציגתה של מחלקת רישוי ופיקוח, כי רצוי לבצע אכיפה לאחר פרסום של הנחיית שוק חדשה.
בביקורת נמצא כי הרשות לא קבעה שתבצע פעולות אכיפה של ההנחיות שהוציאה, וכי האכיפה בעניין זה הייתה אקראית ועל פי רוב נבעה ממידע חיצוני שהגיע לרשות.
הרשות השיבה כי אחת הסיבות להקמתו של מערך פיקוח הרוחב היא בדיקה מגזרית רוחבית יזומה ו מקיפה ככל האפשר של יישום הנחיות יו של הרשם בגופים המנהלים מידע אישי בישראל.
הקמת מערך הפיקוח מחזקת את הצורך בקביעת מדיניות אכיפה כדי לכוון את פעילותו בהתאם ליעדי הרשות.
על הרשות לקבוע מדיניות אכיפה בשים לב ליעדיה ולמפת הסיכונים של הפגיעה בפרטיות, על מנת שתשקיע את משאביה בתבונה ובדרך המיטבית להשגת תוצאות מרביות בכלים שבידיה.
 היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |39 .
פרק זה מעלה את הצורך להתאים את החקיקה בתחום הגנת הפרטיות להתפתחות הטכנולוגית המואצת של העשורים האחרונים.
כבר בתחילת שנות האלפיים הכיר משרד המשפטים ב נחיצותם של תיקונים מסוימים בחוק הגנת הפרטיות ובתקנותיו אך רובם לא קודמו או לא הושלמו .
בתחום הגנת הפרטיות יש פער מובנה וקבוע בין תהליכי החקיקה , הממושכים מטבעם, ובין ההתפתחות הטכנולוגית המהירה.
פער זה מגביר את הצורך בפעולה מהירה ונחושה לשמירת הרלוונטיות של הוראות הדין במציאות המשתנה.
על משרד המשפטים לקיים עבודת מטה בעניין חוק הגנת הפרטיות, ל בחון את התיקונים הנדרשים בדיני הגנת הפרטיות , לתעדפם ולקבוע לוחות זמנים לקידומם, הן לשם הגנה על זכויותיהם של נושאי המידע בישראל והן לשם שמירת מעמדה של ישראל באירופה כמדינה בעלת משטר המספק רמה נאותה של הגנה על הפרטיות.
על הרשות להגביר את מעורבותה בסוגיות הגנת הפרטיות במאגרי מידע במגזר הציבורי, לפעול לבניית תוכנית אכיפה סדורה וליישמה, ולפעול לשיפור פעילות האכיפה של הרשות ותוצריה באופן שיגביר את הציות להוראות הדין בנושא.
כמו פדופיליה, גניבת .
הגנה על פרטיות ילדים - משרד החינוך .
ילדים ובני נוער זקוקים למרחב פרטי ואישי הנתון לשליטתם, לשם פיתוח מיטבי של זהותם ואישיותם.
ואולם ע ם השינויים הטכנולוגיים, ובעקבותיהם הנורמות החברתיות והתגברות לחצי השוק להזרמה חופשית של מידע, מיטשטשים הגבולות בין הפרטי והציבורי.
הנגישות היום -יומית של ילדים ובני נוער לאינטרנט, לרשתות החברתיות ולטלפונים חכמים מציפה אותם במידע בכל מקום, כל הזמן.
מצד שני, ילדים גם משתפים מידע אישי 56 , בדרך כלל ללא מחשבה יתרה על הדרך שהמידע מוצג בה, על מי שנחשף למידע ועל השלכות ההיחשפות.
אחת ההשלכות של שיתוף מידע אישי על ילדים היא העובדה שהוא זורם ברשת, נאסף, נשמר ומעובד לצרכים שונים.
המידע עשוי לשמש גופים מסחריים שינצלוהו לשיווק ממוקד של מוצרים, והוא עלול לחשוף ילדים לסכנות כמו פדופיליה, גניבת זהות ובריונות רשת.
מידע אישי על ילדים מופץ בידי ילדים עצמם או בידי הוריהם, אך גם ללא ידיעתם והסכמתם, עקב פרצות אבטחה באתרים או ביישומונים, העלולות להוביל לחשיפה של מידע רגיש ואף חסוי57.
משרד החינוך אחראי להקניית ידע לילדים הזכאים לחינוך על פי חוק לימוד חובה, התש"ט -1949, ומ מונה על מוסדות החינוך ובכלל זה גנים, בתי ספר, מוסדות ל השכלה גבוהה ו מוסדות חינוך בלתי פורמל י.
במסגרת אחריותו, המשרד נדרש לפקח על התנהלותם של מוסדות החינוך גם בנושא הגנת הפרטיות ואבטחת מידע.
בשנים האחרונות, כחלק מתוכנית הלימודים המחייבת בבתי הספר ובמסגרת התוכנית ל"כישורי חיים"58, משרד החינוך מעביר לתלמידים מערך לימודי בנושא "חיים ברשת", הכולל גם תכנים לקידומה של התנהגות מיטיבה, נבונה ובטוחה באינטרנט, פרטיות ברשת ומניעת פגיעה בכל שלבי החינוך.
נוסף על כך, ובמסגרת פיתוח אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית59 בקרב התלמידים, מועברים גם הנושאים אתיקה דיגיטלית ומוגנות ברשת.
56 :ראו בעניין זהילדים בישראל , שנתון 2017 .
, המועצה הלאומית לשלום הילד 57 מדי פעם בפעם מפורסמים בתקשורת מקרים של דליפת מידע רגיש על ילדים באינטרנט.
ראו פרסום על חשיפת שמות ותעודות זהות של תלמידים: https://www.
il/internet/articles/0,7340,L -3406501,00.
html :ופרסום על פרצות אבטחה בכמה אתרי ממשלה https://www.
58 התוכנית נובעת מן ההכרה כי בית הספר אחראי לא רק לקידום הידע העיוני והמקצועי של התלמידים, אלא גם לפיתוחם הרגשי , החברתי והערכי.
התוכנית מתמקדת בהוראת כישורים תוך-אישיים ובין -אישיים ו פועלת בכיתות א -ט כשעה שבועית , במסגרת שעת המחנך.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 68ג (2018 '), "קידום למידה משמעותית בבתי הספר", עמ 818-753 .
59 אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית היא שם כולל לאוסף מיומנויות ידע ספציפיים שכל אדם צריך לפתח על מנת להשתתף באופן פעיל בעולם עתיר טכנולוגיה.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |41 .
הסדרת הגנה על פרטיות ילדים בחקיקה .
כאמור, הוראות הדין בנושא הזכות לפרטיות באות לידי ביטוי בחוק הגנת הפרטיות, בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ובהוראות ספציפיות המתייחסות להגנה על פרטיותו של אדם.
לזכויות המנויות בחוק היסוד ובחוק הגנת הפרטיות אין מגבלת גיל, ולפיכך הוראותיהם חלות גם על קטינים60 .
נוסף על כל אלה, יש הוראות חוק המגינות, במישרין או בעקיפין, על פרטיותם של ילדים ואוסרות גילוי מידע על ילדים בנסיבות מסוימות, כגון חוק זכויות התלמיד, התשס"א-2000 (להלן- חוק זכויות התלמיד), הקובע חובת סודיות ביחס למידע על אודות תלמיד.
האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד 61 (להלן גם- האמנה) משנת 1989 , קובעת כי "ילד לא יהא נתון להתערבות שרירותית או בלתי חוקית בפרטיותו.
ואף לא לפגיעות שלא כחוק בכבודו ובשמו הטוב"62 .
עוד נקבע באמנה, כי במדינות החתומות עליה, ילדים זכאים להגנת ה חוק מפני התערבות או פגיעות כאמור.
יצוין כי בהתאם לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962 , ,ועקרונות האמנה, בכל הנוגע לפעולות העלולות לפגוע בפרטיותו של קטין ההסכמה הנדרשת היא לא הסכמת הקטין עצמו אלא הסכמת הוריו.
איגוד האינטרנט הישראלי פרסם באוקטובר 2016 מסמך מדיניות של הסדרה מוצעת בנושא "פרטיות ילדים בעידן האינטרנט"63 (להלן- מסמך המדיניות).
במסמך עמד האיגוד על הצורך להסדיר את הגנת פרטיותם של קטינים בהוראות הדין, לתקן את חוק הגנת הפרטיות, לקבוע מסגרת "רכה" של המלצות לציבור ההורים, ולשנות את מדיניותם של משרדי ממשלה.
על פי מסמך המדיניות, השוואה של המשפט בישראל למצב המשפטי במדינות אחרות מלמדת כי ההגנה על פרטיות ילדים בישראל ועל מידע הנוגע להם לוקה בחסר, שכן ברוב מדינות העולם חלים הסדרים המתייחסים במישרין להגנת מידע על ילדים, בחקיקה ראשית או בהסדרים בין-לאומיים מחייבים.
60 חוק הכש רות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב -1962 , מגדיר "קטין" כאדם שלא מלאו לו שמונה עשרה שנים.
61 אמנה בדבר זכויות הילד, כ"א31 ,221 (נפתחה לחתימה ב-1989 ) (אושררה ונכנסה לתוקף ב- 1991.
) 62 בתי המשפט יכולים לאכוף רק את ההוראות שעוגנו באופן ישיר בחקיקה ואילו שאר הוראותיה משמשות מקור פרשני במשפט הישראלי.
63 עו"ד סאני כלב, "פרטיות ילדים בעידן האינטרנט- מדיניות הסדרה מוצעת", איגוד האינטרנט הישראלי (אוקטובר 2016 ;) data/21282- https://www.
התפיסה המשפטית הכללית בקשר לילדים היא שיש להעניק להם הגנה מיוחדת וחזקה יותר מן ההגנה המוקנית ל בגירים, בעיקר משום שאינם מודעים מספיק לסכנות , בתחומים שונים, ואינם מסוגלים להתמודד איתן.
אף על פי כן, אין בחוק הגנת הפרטיות התייחסות מיוחדת לקטינים , וזכותם של קטינים לפרטיות אינה מוסדרת בחוק ייעודי.
זאת, על אף חשיבות העניין ואף שהנושא מוסדר בחקיקה או בהסדרים בין-לאומיים ברוב מדינות העולם.
בדצמבר 2010 פרסמה הרשות להגנת הפרטיות (רמו"ט אז) להערות הציבור טיוטה של כללי אתיקה והתנהגות לבעלי מאגרים האוספים מידע על קטינים 64 .
כללים אלה היו אמורים להעניק הגנה משמעותית בתחום פרטיותם של ילדים ולהתוות עקרונות ספציפיים להגנה על קטינים, ובהם: קביעת חובה כללית ל"עיצוב לפרטיות" שתמזער את סיכוני הפגיעה בפרטיות ילדים, איסור פעולות לניצולן לרעה של חולשותיו של קטין ואיסוף מידע שאינו הוגן, איסור איסופו של מידע על ילדים בני פחות מ-14 .
ללא הסכמה הורית ואיסור איסוף מידע רגיש על קטינים הרשות המליצה על עיגון העקרונות האלה בחקיקת משנה, א ך מאז שנת 2010 טיוטת הכללים לא קודמה והעקרונות גם לא עוגנו בחקיקת משנה.
על שולחן הכנסת הונחו כמה הצעות חוק פרטיות להסדרה משפטית- חוקתית של ההגנה על פרטיות ילדים בישראל, אך הליך החקיקה בהן לא הושלם65 .
הנושא עולה לעיתים גם בוועדות הכנסת השונות66 .
64 לפי מחקריםכ-60 אחוז מאתרי האינטרנט המובילים לילדים בישראל אוספים מידע פרטי על ילדים ללא הסכמת הוריהם, בהם כתובת דואר אלקטרוני, תאריך לידה, שם מלא או תמונה.
65 ראו מספר הצעת חוק פרטיות שהונחו על שולחן הכנסת אך לא נדונו: הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון - פרטיותם של קטינ ים), התשע"ב -2012 /(פ 18/4439 ); הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון - הזכות להישכח של קטינים), התשע"ח-2018 /(פ 4967/20 ); הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון הגנה על פרטיות של קטינים), התשע"ז -2017 /(פ 3942/20 ) המבוססת על מסמך המדיניות של איגוד האינטרנט הישראלי כאמור.
18 הגיש ח"כ מיקי רוזנטל את הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון - פרטיות קטינים), התשע"ח -2018 /(פ 5241/20 ) אך הדיון לגביה נדחה.
66 כך למשל, דיון בוועדת החינוך מ - 24.
12 בנושא "ניצול ספרי מחזור של בתי ספר תיכוניים למטרות מסחריות"; דיון בוועדת מדע וטכנולוגיה מ- 30.
17 בנושא "הגנת הפרטיות בעידן הדיגיטלי".
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |43 .
החקיקה בתחום הגנת הפרטיות אינה תואמת את ההתפתחות הטכנולוגית של העשורים האחרונים ואף אינה כוללת התייחסות מיוחדת לילדים.
גם הניסיונות להסדרת ה של ההגנה על פרטיות הילדים בחקיקה או בכללים לא צלחו.
האמור לעיל ממחיש את הצורך בהגנה על זכותם של ילדים לפרטיות באופן המשלב כמה תחומים: חינוך והדרכה של הורים וילדים לשמירת זכותם לפרטיות, חקיקה מעודכנת שתגביל את האיסוף והשימוש במידע על ילדים לאופן ולמידה הדרושים, ושימוש בכלים טכנולוגיים שישרתו את הזכות לפרטיות של ילדים בפיתוח המערכות ובאבטחתן.
על משרד המשפטים בשיתוף גורמים רלוונטיים בתחום ההגנה על זכויות הילד לשקול הסדרה של הגנה על פרטיות הילדים בחקיקה או בכללים, תוך התאמה לעידן המידע וההתפתחויות הטכנולוגיות.
עדכון והתאמה של חוזרי מנכ"ל משרד החינוך הנוגעים לזכות לפרטיות של תלמידים .
בשנת הלימודים תשע"ח ( 2017 - 2018 ) למדו במערכת החינוך בישראל יותר משני מיליון ילדים בגילאי 3 עד1867, מהם כ-1.
מיליון תלמידים בבתי הספר ככלל, המידע האישי על תלמידים נאסף ומנוהל במספר רב של מערכות מידע, במשרד החינוך ובבתי הספר ברחבי הארץ.
גם במאגרי המידע של הרשות הארצית למדידה והערכה (להלן - ראמ"ה) יש נתונים רבים על כלל תלמידי ישראל.
המידע מתקבל מהורי התלמידים, מהתלמידים עצמם ומגופים ציבוריים אחרים (כגון משרד הפנים), ומשמש את משרד החינוך לצרכים שונים.
למשל, "מדד הטיפוח", המשקף את מצבם החברתי-כלכלי של התלמידים, מחושב על סמך מידע אישי: השכלת הורים, הכנסות לנפש, פריפריאליות וארץ מוצא 68 .
חלק ממאגרי המידע כוללים גם מידע על מורים ועל צוותי ההוראה בבתי הספר גופים ציבוריים ומשרדי ממשלה אחרים או ספים מידע על ילדים במסגרות שונות, עושים בו שימוש ואף מעבירים אותו ביניהם.
אם הגורם האוסף את המידע הוא גורם ממשלתי, כגון משרד החינוך המנהל מאגר מידע על תלמידים .
67 התפתחות מערכת החינוך, עובדות ונתונים תשע"ח, מתוך אתר משרד החינוך, מינהל כלכלה ותקציבים.
68 מדד הטיפוח פותח במשרד החינוך ב -2006 , כדי לסייע בהקצאת חלק מהמשאבים במערכת החינוך בהתאם למאפייני תלמידיו של כל בי"ס.
המדד הבית-ספרי נקבע לפי ממוצע המדדים של כל תלמידיו ומשוקללים בו עבור כל תלמיד בנפרד ארבעה מרכיבים: השכלת ההורים (מבוסס על דווח ההורים בזמן רישום התלמיד) ; הכנסת המשפחה (מבוסס על נתונים המתקבלים ממס הכנסה ומהתנועה הקיבוצית); מידת הפריפריאליות של ביה"ס; אר ץ הלידה של הורי התלמיד (מבוסס על נתוני משרד הפנים).
מדד הטיפוח מדורג בטווח רציף שבין 1 ל- 10: מדד טיפוח1 משמעו שצורכי הטיפוח של תלמידי ביה"ס הם המועטים ביותר (כלומר, מצבם החברתי-כלכלי הוא הטוב ביותר), וביה"ס אינו זקוק לסיוע מעבר להקצאה התקנית המזערית; מדד טיפוח 10 משמעו שצורכי הטיפוח של תלמידי ביה"ס הם הרבים ביותר (כלומר מצבם החברתי-כלכלי הוא הגרוע ביותר) , ולפיכך ביה"ס זקוק לסיוע המרבי שניתן מעבר להקצאה התקנית המזערית.
ומשפחותיהם, הרי שהגוף הממשלתי כפוף לעקרונות של המשפט המינהלי והחוקתי כפי שנקבעו בפסיקה 69 , נוסף על הוראות חוק הגנת הפרטיות .
הוא מחויב לעמוד בכמה דרישות של אבטחת מידע ופרטיות, הקבועות בהוראות חקיקה ותקנים מחייבים, שמטרתם למנוע חשיפה, שימוש או העתקה שלא כדין של המידע, ולהפחית את הסיכון לפרצות אבטחה.
במשרד החינוך יש כמה חוזרי מנכ"ל ובהם הנחיות העוסקות במישרין או בעקיפין בפרטיות של מידע המנוהל על קטינים70 .
הוראות נוספות קבועות בחוזר המנכ"ל משנת 2003 , "שמירה על הפרטיות באתרי אינטרנט הבית ספריים"71 .
משנת2017 ואילך פועל משרד החינוך לעדכון ולהתאמה של הוראות החוזר לזמננו.
עדכון החוזר עתיד לכלול הנחיות מפורטות לצו ותי החינוך על שמירת פרטיותם של התלמידים באתרים בית ספריים וברשתות החברתיות, ודרישה להסכמת הורים מפורשת בכתב לשימוש במידע.
משרד החינוך עדכן בנובמבר 2018 כי הסתיימה כתיבת החוזר והוא יפורסם בהקדם.
עוד ציין המשרד כי המדיניות הברורה בחוזרי המנכ"ל היא דרישת הסכמה של הורה לאיסוף מידע על הילד או להעברתו, ונקבעו בהם גם תבחינים למקרים חריגים, בכפוף להגנות הקיימות בחוק.
מערכת החינוך נדרשת לעיתים לאזן את זכותם של תלמידים לפרטיות עם חובותיה היסודיות כלפיהם בתחום החינוך, למשל כשנדרשת העברת מידע חינוכי או אישי ממוסד חינוכי שתלמיד לומד בו למוסד שהוא עתיד לעבור אליו.
העברת המידע אמורה לסייע לתלמיד במסגרת החינוכית החדשה, אך מצד שני חשוב לשמור על פרטיותו, ולאפשר לו התחלה חדשה במסגרת החינוכית שהגיע אליה.
בדרך כלל נדרשים הורי הקטין לחתום על טופס ויתור סודיות או על טופס הסכמה להעברת מידע לגורמים המקצועיים הרלוונטיים.
אם לא התקבלה הסכמת הוריו של התלמיד להעברת המידע, מסגרות החינוך נדרשות להכריע בדבר המידע שיועבר, נסיבות ההעברה ומקבל המידע.
ראוי כי החלטה כזו תתקבל על פי כללים והנחיות ברורים ומפורטים, תוך איזון כלל השיקולים שפורטו לעיל.
69 'דוח צוות ההסדרה, עמ46.
70 /חוזר מנכ"ל תשע"ה9 (א) מ- 3.
15 בנושא "מצלמות במוסדות החינוך - הסדרת הכנסתן ואופן התקנתן"; חוזר מנכ"ל תשע"ה/ 9 (ב) מ - 3.
15 בנושא "הנהלים לפעילות מחקרית במערכת החינוך"; חוזר מנכ"ל תשע"ב/4 (א) מ- 1.
12 בנושא "אתיקה ומוגנות ברשת האינטרנט"; חוזר מנכ"ל תש"ע/3 (א) מ- 1.
09 בנושא "מאגרי מידע בבתי הספר- רישום, דיווח ואבטחת מידע".
71 /חוזר מנכ"ל תשס"ג 7 (א) מ - 2.
03 בנושא "שמירה על הפרטיות באתרי האינטרנט הבית - ספריים".
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |45 .
פזורות בחוזרי מנכ"ל .
ישנים ולא מעודכנים, .
הביקורת העלתה כי במשרד החינוך יש הנחיות רבות להעברת מידע בין מסגרות חינוכיות.
חלק מההנחיות פזורות בחוזרי מנכ"ל ישנים ולא מעודכנים, והן מתייחסות לרישומים ומידע שנאספו בבתי הספר באופן לא אחיד ולעיתים אף סותר.
מוזכרים בהן מונחים כמו "תיק אישי", "כרטיס תלמיד" ו"כרטיס רפואי" בלי שהוגדר במפורש מה שהם כוללים וללא התאמה בין המושגים72 .
העברת מידע על תלמידים בין מסגרות חינוכיות וחתימה על ויתור סודיות הן סוגיות נפוצות יותר ויותר גם בפניות שהתקבלו ביחידה לפניות ותלונות הציבור במשרד החינוך משנת 2010 ואילך: שאלות בדבר חובת החתימה על טפסי ההסכמה להעברת מידע, טענות של הורים על העברה שלא כדין של מידע רגיש על ילדיהם במעברים בין גן הילדים לבית הספר ובין בתי הספר ועוד.
בחלק מן התשובות על פניות אלה נכתב כי הנושא לקראת הסדרה מחודשת.
הביקורת העלתה כי גורמים מקצועיים, בהובלת אגף שירות פסיכולוגי ייעוצי במשרד החינוך (להלן - אגף שפ"י), פועלים לפחות מספטמבר 2013 עם הלשכה המשפטית במשרד החינוך לכתיבתה של טיוטת חוזר מנכ "ל העתידה להחליף את חוזרי המנכ"ל הישנים ולקבוע הנחיות אחידות וכללים לשיקול דעת בעת העברת מידע בין מוסדות חינוך, בכפוף לחובות על פי דין, תוך שמירה על פרטיות התלמיד.
ואולם אף שחלפו למעלה מחמש שנים, עדכונו של חוזר המנכ"ל טרם הושלם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשר ד החינוך , כי כל עוד ההגנה על פרטיות ילדים אינה מוסדרת בחוק ייעודי ועדיין חסרות הוראות שיעגנו את זכותם של תלמידים לפרטיות, וחוזרי המנכ"ל על העברת מידע בין מוסדות חינוך מיושנים ואינם נותנים מענה ראוי, עליו להשלים לאלתר את עדכונו של חוזר המנכ"ל.
זאת ועוד, הוראות מעודכנות ותקפות על שמירת פרטיותם של תלמידים יסייעו גם לבתי הספר בהתנהלותם השוטפת וימנעו את הפגיעה בפרטיותם של תלמידים במעבריהם בין מוסדות חינוך.
72 ,כך למשלבחוזר מנכ"ל מ -1994 המתייחס ל"כרטיס התלמיד" והפרטים האישיים שיכלול, בהם גם מגבלות רפואיות המונעות מהתלמיד פעילות בבית הספר ופרטים שנמסרו על ידי ההורים הקשורים למצבו הגופני והבריאותי.
בחוזר נקבע כי "כרטיס זה ייפתח עם כניסתו של התלמיד למערכת החינוך ויעבור עמו מבית ספר לבית ספר עד גמר לימודיו".
עם זאת, בחוזר מנכ"ל מ- 1997 נקבע כי רישומים ומידע שנאספו בבית הספר "כגון מידע בתיק אישי, תוצאות מבחני אבחון, תיק רפואי וכו', יישארו חסויים".
בהקשר זה לא נמצאה הגדרה ל"תיק אישי" ולפרטי מידע שייכללו בו.
ניהול מידע על תלמידים במאגרי מידע גדולים .
רשות ארצית להערכה ומדידה בחינוך (ראמ"ה) .
בשנת 2006 הוקמה ראמ"ה כיחידה במשרד החינוך73 .
מחקריה והערכותיה נועדו לספק למערכת החינוך תובנות מבוססות מחקר לשם קידום יעדיה המרכזיים, כמו צמצום פערים, קידום אקלים בית ספרי מיטבי וצמצום האלימות.
ראמ"ה מופקדת, בין השאר, על פיתוחם של מבחני הישגים לתלמידים ושאלוני אקלים וסביבה פדגוגית (להלן - מבחני המיצ"ב74), ניהול מבחנים בין-לאומיים בישראל והערכת פרויקטים חינוכיים-לאומיים.
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה75 להקים צוות בין-משרדי בראשותה של מנכ"לית ראמ"ה דאז ובהשתתפות נציגים ממשרדי החינוך, המשפטים והאוצר ומנציבות שירות המדינה, שיגבש הצעת חוק להסדרת תפקידיה וסמכויותיה של ראמ"ה כרשות פנים -ממשלתית עצמאית למדידה והערכה בחינוך (להלן בפרק זה - החלטת הממשלה).
הצוות היה אמור לגבש את הצעת החוק עד סוף שנת 2007 .
בשנת2010 הוכנה הצעת החוק הממשלתית "רשות ארצית למדידה והערכה בחינוך, התש"ע-2010"76 (להלן- הצעת החוק).
היא נועדה לעגן ולהסדיר את עבודתה של ראמ"ה כאמור בהחלטת הממשלה, לרבות איסוף המידע מתלמידים ומעובדי הוראה והקמת מאגר מידע שיכלול את המידע המתקבל ונאסף לשם ביצוע תפקידיה.
על פי הצעת החוק, ראמ"ה תהיה רשאית לאסוף מידע על תלמידים, הכולל פרטים אישיים רבים.
"איסוף מידע" על פי הצעת החוק כולל גם קבלת רשימות וקבצי מחשב, עריכת מבחנים, שאלונים, ראיונות, תצפיות או סקרים, או קבלת נתונים.
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין כי איסוף המידע ייעשה בשים לב להוראותיו של חוק הגנת הפרטיות בקשר לאיסוף מידע מקטינים, ולצורך בהתאמת איסוף המידע לגיל התלמידים שנאסף מהם.
בהצעת החוק נקבע כי מאגר המידע של ראמ"ה יהיה חסוי, ולא יימסר ממנו מידע מזוהה אלא למשרד החינוך, ייאסף מידע על הישגיו של תלמיד בלבד לצורך הפעלת .
73 מקורה של ההחלטה להקים יחידה למדידה והערכה בחינוך הוא ביישום המלצות "התכנית הלאומית לחינוך" שהגיש כוח המשימה לקידום החינוך בישראל בשנת 2005 .
)(דוח ועדת דברת 74 מיצ"ב- ראשי תיבות "מדדי יעילות וצמיחה בית ספרית".
מבחני המיצ"ב כוללים מבחני הישגים המשקפים את תוצרי הלמידה של בתי הספר בארבעה מקצועות ליבה וסקרי אקלים וסביבה פדגוגית, המשקפים את ההיבטים החברתיים -רגשיים -פדגוגיים של בתי הספר.
נתוני מבחני המיצ"ב מיועדים לשמש את המנהלים ואת צוותי ההוראה ככלי לתכנון משאבים ולניצולם, כדי להביא למיצוי הפוטנציאל של תלמידיהם, לשפר את האקלי ם הבית ספרי ולייעל את מערך ההוראה בבית הספר.
75 'החלטת ממשלה מס2314 .
")בנושא "הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה 76 :האמור כאן מתייחס לנוסח הצעת החוק כפי שפורסם באתר ראמ"ה http://cms.
il/EducationCMS/Units/Rama/OdotRama/hok_rama_2010.
htm היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |47 .
מדיניותו של המשרד, ומשרד החינוך לא יעביר מידע כאמור אלא באופן בלתי מזוהה ולמטרות מחקריות.
ביולי 2010 העביר יו"ר המועצה הציבורית להגנת הפרטיות דאז לשר המשפטים דאז את הערות המועצה על טיוטת החוק (להלן בפרק זה - נייר העמדה).
בנייר העמדה צוין כי אין ספק שהתכליות שלשמן הוקמה ראמ"ה הן ראויות, אך בנוסח החוק המוצע עדיין נשקפת סכנה רבה לפרטיותם של התלמידים, בני משפחתם ועובדי ההוראה שהמידע עליהם נאסף.
ביולי 2010 שלח לשר המשפטים דאז גם יו"ר הוועדה להגנת הפרטיות דאז בלשכת עורכי הדין את התייחסות הוועדה לטיוטת הצעת החוק.
הוועדה התנגדה להצעת החוק בשל הפגיעה בזכות היסוד לפרטיות ומשום שחסרה בה התייחסות לשאלות יסודיות בתחום זה.
התברר כי הליך החקיקה לא הושלם.
הלכה למעשה, עד למועד סיום הביקורת, 11 שנים לאחר החלטת הממשלה, טרם נחקק חוק המסדיר את פעולתה של ראמ"ה, את תפקידיה וסמכויותיה.
תזכיר חוק נוסף להסדרת פעולתה של ראמ"ה פורסם באפריל 2014 , אך גם הוא לא הושלם.