HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה תשובתו של החשב מצביעה על טשטוש התחומים בין תפקידיו השונים של המנכ"ל במעיין החינוך התורני ובמשקם.
היה על החשב להביא לאישור הדירקטוריון את עבודתו הנוספת במרכז גני הילדים.
שלושה עובדים שימשו כעוזרים למנכ"ל מאז כניסתו לתפקיד בדצמבר 1997 (להלן- עוזרי המנכ"ל): מר נח צדוק, מועמד מפלגת ש"ס לכנסת ה -17 - מדצמבר 1997 ועד אוקטובר 1999 ; מר אלחנן דנינו - מנובמבר 1999 עד פברואר 2003 ; מר מוטי נסים - מנובמבר 2002.
35 להלן פרטיםעל קליטתם במשקם, השתלבותם כעובדי מנגנון ועל הפיקוח והבקרה על עבודתם.
קליטת עוזרי המנכ"ל ושילובם כעובדי מנגנון : בהסכם העבודה הקיבוצי, המחייב הליך מכרז לבחירת עובדי החברה הקבועים, אין התייחסות לעוזרים אישיים וכיו"ב; משרות כגון אלה מכונות לעתים "משרות אמון".
בסיכום דברים בין נציגי הנהלת המשקם (מזכירת החברה והמנכ"ל) ונציגי ועד העובדים בינואר 1998 הוחלט כי מר צדוק ייקלט כעובד מנגנון בתפקיד עוזר מנכ"ל.
בסיכום הדברים צוין כי קליטתו ללא מכרז נובעת מהעובדה כי מדובר במשרה המחייבת מידה מיוחדת של אמון אישי.
מר דנינו החל לעבוד בחברת המשקם כעובד זמני; באפריל 2001 הסכים ועד העובדים לבקשת ההנהלה להעסיק אותו כעובד מנגנון בלי לחייבו להתמודד במכרז.
מהאמור לעיל יוצא שבעוד שראוי שתפקידו של עוזר מנכ"ל, אם מתייחסים למשרה כאל משרת אמון, יהיה זמני כתפקיד המנכ"ל, חברת המשקם הגי עה למסקנה ההפוכה - מעמדו של עוזר מנכ"ל יהיה של עובד מנגנון קבוע אף ללא התמודדות במכרז.
עוד בשנת 1991 קבע בג"צ 36 כי עקרון השוויון הוא נשמת אפו של מכרז של כל רשות ציבורית ומתן יתרון מקדמי למשתתף מן מהמשתתפים חותר תחת יסוד זה.
העסקת עובד במשרה לפני מכרז מקנה ל ו יתרון בו ואף יוצרת קשרי עבודה וציפיי ה הדדית להמשך העסקתו37.
35 במועד הביקורת שימשבתפקיד זה.
36 בג"ץ 703/87 'קראון נ' נציב שירות המדינה ואח, פ"ד מ"ה ( 2 )512.
37 לעניין העסקת עובדים לפני מכרז ראה דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ), "מכרזים לאיוש משרות בכמה משרדי ממשלה", עמ' 253-262 .
בנובמבר 1999 מינה המנכ"ל את מר צדוק- עם סיום תפקידו כעוזר מנכ"ל - כממלא מקום מנהל יחידה באזור ירושלים של המשקם (תפקיד זה לא היה קיים קודם).
בדצמבר 2000 פרסמה החברה מכרז פנימי למשרה זו; דרישות התפקיד כללו, בין השאר, ניסיון רלוונטי.
מר צדוק היה המתמודד היחיד במכרז.
ועדת המכרזים בראשות המנכ"ל ציינה בנימוקיה לזכייתו כי מונה, בין השאר, משום שאייש את המשרה כבר כשנה, ולכן לא יצטרך לעמוד בתקופת ניסיון.
עם סיום תפקידו של מר דנינו כעוזר מנכ"ל, בפברואר 2003 , פרסמה המשקם מכרז פנימי למשרת עוזר מנהל אזור.
במשרה זכה מר דנינו אשר היה מועמד יחיד במכרז.
המסקנה מן האמור לעיל היא כי קליטתם של עוזרי המנכ"ל כעובדים קבועים ושילובם בחברה לאחר סיום תפקידם כעוזרי המנכ"ל הוא מעשה פסול.
דיווח על נוכחות בעבודה : כאמור, נוהל נוכחות בעבודה אפשר לעוזרי המנכ"ל, כל עוד שימשו בתפקיד זה, לחתום בכרטיס הנוכחות פעם אחת ביום.
עם שילובם בחברה חל עליהם נוהל נוכחות בעבודה לעובדי מנגנון הקובע כי עובד יחתים כרטיס נוכחות בשעת הכניסה לעבודה ובעת היציאה ממנה.
שעות העבודה של עובד מנגנון במשרדים במשרה מלאה היא משעה 7:30 עד 16:00 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מר צדוק ומר נסים נהגו לדווח על נוכחותם בעבודה באופן ידני למפרע.
בדיקת דיווחי הנוכחות של מר דנינו מאפריל 2005 עד ספטמבר 2006 העלתה מקרים רבים של הגעה באיחור למקום העבודה ודיווחים ידניים על שעות העבודה שהושלמו.
הטבות לעוזרי המנכ"ל : ל-23 עובדים מעובדי המשקם אושרו שעות נוספות חודשיות גלובליות.
ככלל, היו אלה עובדים בכירים בחברה ומנהלי אזורים.
למנהלי אזורים אישר המנכ"ל בדרך כלל 50 שעות נוספות גלובליות לחודש.
גם למר דנינו אישר המנכ"ל 50 שעות נוספות חודשיות גלובליות.
מר דנינו המשיך לקבל תשלום עבור שעות נוספות גם כאשר הפסיק לשמש כעוזר מנכ"ל וגם כאשר לא השלים את מכסת שעות העבודה הרשמיות.
נמצא כי מר דנינו עבד עבודה נוספת ללא אישור; הוא היה במקביל עוזרו של מר בן צור גם בתפקידו כראש המועצה הדתית בירושלים מיולי 2001 עד דצמבר 2002 , ושכרו היה כ- 7,000 ש"ח בחודש.
מר נסים דיווח באופן ידני למפרע על שעות עבודתו שכללו שעות רבות בערב.
עוזר זה אף היה בפועל עוזרו האישי ונהגו של מר בן צור גם ברשת מעיין החינוך התורני.
עוד העלתה הביקורת כי מר נסים, אף שלא קיבל שכר מהעמותה, הייתה לו זיקה של עובד לעמותת מעיין החינוך התורני; שמו הופיע ברשימת מקבלי שי לחג של העמותה כעובד מינהלה, ופניות ליו"ר העמותה הופנו אליו.
לא נמצא כי המשקם או מישהו מטעמה אישרו למר נסים לשמש גם כעוזרו האישי של המנכ"ל במעיין החינוך התורני.
מכאן נ יתן להסיק, כמו בעניינו של חשב החברה, על טשטוש התחומים בין התפקידים השונים של המנכ"ל ועוזריו.
פגמים בנוהל רכישות חוק חובת המכרזים קובע כי "המדינה, כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי, מועצה דתית וקופת חולים לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו"38 .
החוק לא הוחל על חברות מעורבות.
עם זאת, נוכח מאפייניה ומטרותיה ובשים לב לכך שחלק מרכזי מתקציבה מגיע מקופת המדינה, על חברת המשקם לקיים את העקרונות העומדים ביסוד המכרז הציבורי היינו - ביצוע התקשרויות תוך קיום תחרות שוויונית והוגנת ללא שיקולים זרים, לרבות שיקולים פוליטיים.
אף שהחברה אינה כפופה ישירות למנגנוני הפיקוח והבקרה של שירות המדינה, אין היא פטורה כלל ועיקר מהחובה לקיים את הדין המהותי, ובייחוד את עקרונות דיני המכרזים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הסדרת הרכישות במשרד הראשי בחברת המשקם נעשתה באמצעות נוהל משנת 1996 - נוהלי רכישת טובין ושירותים (משרד ראשי) (להלן- נוהל רכישות).
נוהל זה, הגם שנקבע לאחר חקיקת החוק והתקנת התקנות, אינו עולה בקנה אחד עם עקרונות חוק חובת המכרזים והתקנות כמפורט להלן.
בעוד חוק חובת המכרזים קובע כי כל רכישה תבוצע באמצעות מכרז פומבי ואת הסמכות לפטור ממכרז פומבי, נוהל רכישות קובע, בין היתר, כי רכישות החברה טעונות הזמנת הצעות מחיר ממספר מינימלי של ספקים, בהתאם לסכום הרכישה.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- התקנות) קובעות כי ועדת מכרזים תכלול, בין היתר, את היועץ המשפטי של המשרד או את נציגו על מנת להבטיח את התקינות ואת החוקיות של הליך בחירת הזוכה במכרז.
נמצא כי נוהל רכישות של המשקם לא קבע כי היועץ המשפטי או נציגו יהיו חברים בוועדת הרכישות המרכזית (להלן - ועדת הרכישות); בכך נעדר מהוועדה שומר סף חשוב ומרכזי.
מזכירת החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי בעקבות הביקורת מונתה מנובמבר 2006 .
היועצת המשפטית לחברה בוועדת הרכישות של החברה 3.
התקנות קובעות, בין השאר, כיהצעות המגיעות לוועדת המכרזים יהיו סגורות וחסויות וכשייפתחו על ידי הוועדה יירשם פרוטוקול כדי למנוע הדלפות ולהבטיח שוויון בין המציעים.
נוהל הרכישות של חברת המשקם לא קבע הסדרים בעניין זה.
זאת ועוד, בהתקשרויות שנבדקו פנו בדרך כלל המנכ"ל או לשכתו למספר ספקים והצעות המחיר הגיעו בפקס לידי המנכ"ל; הצעות אלה לא היו סגורות וחסויות כך שאפשר היה לדעת עוד בטרם התכנסה הוועדה מי המציעים ומה מחיריהם.
כלומר, היה פגם מהותי בבחירת ההצעות במשקם.
נוהל רכישות קובע כי מנכ"ל החברה ימנה את חברי ועדת הרכישות, והדירקטוריון יאשר א ת ההרכב.
בקשת רכישה בסכום הגבוה מ - 50,000 ש"ח טעונה אישור עקרוני של .
38 הוראות החוק ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- התקנות), קובעות כי בנסיבות מסוימות יחול פטור ממכרז.
גם במקרים אלה נקבעו בתקנות הליכים שנועדו להבטיח שההתקשרויות ייעשו, ככל האפשר, בהליך תחרותי (ראו, למשל, תקנה 5 ).
עוד קובעות התקנות כי על גופים שהחוק חל עליהם להעדיף, ככל שהדבר מוצדק וסביר בנסיבות העניין, לבצע גם את ההתקשרויות הפטורות ממכרז בדרך של מכרז (תקנה 42 .
לאחר האישור יש להזמין הצעות מחירים בכתב מארבעה ספקים לפחות.
המנכ"ל היה יושב הראש בכל הוועדות שנבדקו.
משרד מבקר המדינה בדק פרוטוקולים של ועדת הרכישות לגבי כמה התקשרויות שבוועדות שקבעו אותן היה המנכ"ל חבר ויושב הראש.
מספר החברים בוועדות הרכישה היה שלושה (כולל המנכ"ל) ולא ארבעה, כמתחייב מן הנוהל.
במרבית המקרים שנבדקו הגיש המנכ"ל לוועדה שלוש הצעות מחיר ולא ארבע, כנדרש בנוהל.
מזכירת החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי ככלל, היא מקפידה לפעול על פי נוהל רכישות.
עם זאת, באותם מקרים שהצעות המחיר היו בטיפולו של המנכ"ל, והוא השתתף בישיבות ועדות הרכישה, הוא זה שקבע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לבחון את נוהל הרכישות ולהתאימו לדין המהותי כך שיבטיח את מימוש עקרונות היעילו ת והשוויון שביסוד שיטת המכרזים.
התקשרות עם חברה לשירותי נופש המנכ"ל הוא אפוא זה שבחר בספקים שפנו אליהם, ובסופו של ההליך הוא שבחר את הספק שעמו התקשרה החברה.
ועדת הרכישות שימשה אם כן כחותמת גומי.
להלן פרטים על ההתקשרות עם ספק שהסדיר את הלינה ואת האירוח (להלן - שירותי נופש) לעובדים בעלי המוגבלות, שחברת המשקם נוהגת להוציאם לנופש אם הם חפצים בכך.
משנת 1999 עד שנת 2006 נבחרה אותה חברה כל שנה (להלן - ספק א').
סכומי ההתקשרויות עמו נעו בין כ -500 אלף ש"ח - למיליון ש"ח לשנה; סכום כל ההתקשרויות בשנים אלה היה כ-4.
9 מיליון ש"ח בערכים שוטפים.
בפגישה עם צוות הביקורת במאי 2007 הסביר המנכ"ל כי בעליה של החברה הוא מכר שלו (להלן- יזם א').
יש להדגיש כי המנכ"ל, שהיה חבר בוועדת הרכישות, לא הצהיר בה על היכרותו עם יזם א'.
בשנים אלה טיפל המנכ"ל באופן אישי בבחירת הספק ובהסדרת ההתקשרו ת אתו.
להלן פרטים שמלמדים כי הליך בחירתו היה למראית עין בלבד.
שנת 1 9 9 9: בתרשומת שלא נכתב בה התאריך וכתב המנכ"ל בעצמו הוא קבע כי ספק א' הוא אשר יספק שירותי נופש בשנת 1999 .
בתרשומת נכתב כי הצעת ספק א' התקבלה ב- 28.
99 , והצעה של ספק אחר התקבלה ב- 24.
מהבדיקה עולה שהמנכ"ל החליט על ההתקשרות עם ספק א' ללא אישור ועדת רכישות וסיכם עמו מראש על בחירתו עוד לפני שהספק האחר הגיש את הצעתו: ב- 31.
99 - שלושה שבועות לפני קבלת ההצעה מהספק האחר - כבר שלח המנכ"ל הודעה למנהלי האזורים על הנופש המתוכנן בצירוף טופס התחייבות לכל עובד כדי שהסכום בגין השתתפותו ינוכה ממשכורתו; המחיר חושב לפי המחיר שהציע ספק א'.
99 , כאמור, עוד בטרם התקבלה הצעת הספק האחר, שלח ספק א' טיוטת הסכם.
99 ( שבוע לפני קבלת הצעת הספק האחר) שילמה חברת המשקם לספק א' מקדמה של 40,000 ש"ח עלחשבון ההתקשרות.
שנת 2 0 0 4: הפנייה לשלושה ספקים להגיש את הצעותיהם לשירותי נופש לאותה שנה הייתה ב - 7.
03 ; את הצעותיהם היו צריכים להגיש עד 11.
ועדת רכישות שכללה רק את המנכ"ל והחשב החליטה להתקשר עם ספק א'.
מועד הישיבה לא נרשם משרד הרווחה 1041 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי כבר ב - 11.
03 , במועד האחרון להגשת ההצעות ללשכת המנכ"ל, שולמה לספק א' מקדמה שסכומה 240,000 .
שנת 2 0 0 6: במהלך אפריל 2006 ,התקבלו שש הצעות מחיר עבור שרותי נופש לרבות הצעתו של ספק א'.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי ועדת הרכישות לא התכנסה על מנת לבחור ספק מבין המציעים, אולם, ב- 25.
06 'שילמה המשקם לספק א 100,000 ש"ח מקדמה על חשבון נופש 2006, וב- 1.
06 שולמו לו עוד 100,000 ש"ח, מקדמה על חשבון אותו נופש.
06 'הכין המנכ"ל טיוטת הסכם בין המשקם לספק א לגבי הנופש שאמור היה להתקיים באילת בשני מחזורים במאי 2006 .
ההסכם כלל את מחירי הנופש.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי הנופש לשנת 2006 ,לא יצא אמנם לפועל אולם עד מועד סיום הביקורת, יולי 2007 .
, המקדמה לא הוחזרה למשקם מנכ"ל החברה הודיע למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2007 כי משהוחלט לבטל את הנופש לשנת 2006 , נדרש ספק א' להחזיר את המקדמה, והמקדמה הוחזרה למעט צ'קים אחדים שלא כובדו.
המנכ"ל לא ציין בתשובתו מה הסכום שהושב ולא צירף אסמכתאות לתשובתו.
בתשובתו מאוגוסט 2007 .
הבהיר החשב כי היה הכרח לשלם מקדמה כדי שהנופש לא יתבטל בתשובתו הנוספת מנובמבר 2007 ציין החשב כי למעט צ'ק שנפרע מרבית הצ'קים של הספק חזרו.
התברר אם כן כי המנכ"ל לבדו החליט להעסיק את ספק א' ואף העביר לו מקדמה מבלי שהתקיים הליך תקין לבחירת הספק שנקבע למעשה מראש, וכל ההליכים בעניין היו למראית עין בלבד.
נראה שהמנכ"ל פעל באופן פ סול לבחירתו של מכרו - הספק, ופעולתו מעוררת חשש לפגיעה חמורה בסדרי מינהל תקינים עד כדי פגיעה בטוהר המידות.
בהתנהלותו פגע המנכ"ל בחברת המשקם ובאינטרסים הכלכליים והציבוריים שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסכמתו של החשב לשלם מקדמות לספק שלא נבחר כדין לפני שנחתם ע מו הסכם, שהוא הבסיס לתשלום המקדמה, מנוגדת לכללי המינהל התקין שעל שמירתם הוא מופקד.
שי לחגים הנהלת חברת המשקם נהגה לרכוש לעובדים בעלי המוגבלות לחגים שי בעין (ראש השנה, פסח וט"ו בשבט).
בספטמבר 2001 פנו עובדי אחד המפעלים למנכ"ל המשקם בבקשה שיעניק להם תווי קניה במקום מתנות, מכיוון שאיכות השי שאותו קיבלו בשנים הקודמות הייתה ירודה, לחלק מהעובדים לא היה עניין בקבלת ממתקים עקב מצבם הבריאותי, ורוב העובדים היו זקוקים לתוספת הכנסה במקום המתנה שנבחרה.
למרות האמור המשיכה החברה לרכוש לעובדים בעלי המוגבלות את השי.
מניתוח הצעות השי של הספקים בשנים 2000 - 2006 ,מתברר שהמנכ"ל פנה לכמה ספקים חלקם, לדבריו, היו חבריו שזכו במכרזים של המשקם.
אולם הוא לא הצהיר בוועדת הרכישות על חברותו איתם.
להלן פרטים על ההתקשרות עם הספקים.
39 בדיקה במחשב החברה העלתה כי הקובץ נוצר ב- 15.
חברה ג' בשנים 2000 -2006 היה ספק השי לט"ו בשבט חברהבבעלות יזם ג' ואשתו (להלן - חברה ג').
כאמור, לדברי המנכ"ל, יזם ג' הוא חברו40 .
שי לט"ו בשבט 2 0 0 1: בלשכת המנכ"ל התקבלו שלוש הצעות מחיר לשי: הצעה של חברה ג' מ- 16.
01 ; הצעה של חברה ד' (ללא תאריך); הצעה של ספק ה' מ- 10.
01 (להלן- הצעות המחיר הראשוניות).
בפברו אר 2001 התכנסה ועדת הרכישות בראשות המנכ"ל לבחור אחת מהן.
בבדיקת משרד מבקר המדינה התברר כי יש זהות או קרבה בין שלושת המציעים: חברה ג' וחברה ד' שוכנות באותה כתובת ויש להן אותו מספר טלפון, בעליה של חברה ג' וספק ה' הם אחים.
מן האמור עולה כי הליך הבחירה היה למעשה למראית עין בלבד, והצעות המחיר שנדונו במכרז נחזו כהצעות פיקטיביות שהגיעו ממקורות זהים למעשה, ולמצער - ממקורות שיש ביניהם קרבה רבה.
שי לט"ו בשבט 2 0 0 3: בשנת 2003 הזמינה חברת המשקם מחברה ג' סלסילות פירות יבשים בסכום כולל של 91,000 ש"ח.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי ב - 9.
03 הכין המנכ"ל פנייה לשלושה ספקים, אולם מן המסמכים אשר בידי הביקורת עולה כי התקבלה רק הצעת מחיר אחת מחברה ג'.
נמצא שוועדת הרכישות כלל לא התכנסה כדי לבחור את הספק הזוכה.
כלל לא קוים אפוא הליך לבחירת הספק, והשי הוזמן בחתימת המנכ"ל והחשב ב- 12.
03 , המועד שבו התקבלה הצעת חברה ג'.
הליכי הבחירה של חברה ג' היו אם כן למראית עין בלבד וכל מטרתם הייתה לאשר מראש את בחירתה.
חברה ב' חברה ב' היא חברת שיווק שזכתה ארבע פעמים במכרזים להספקת שי לחג והגישה הצעות למשקם בשני מכרזים נוספים.
בתקופה שנבדקה הייתה גם ספקית של מעיין החינוך התורני (להלן - חברה ב').
היא בבעלותו של יזם ב', חבר מועצת העיר בני ברק מטעם מפלגת ש"ס; מנכ"ל המשקם אמר לצוות הביקורת במאי 2007 שהוא חברו.
יצוין כי המנכ"ל לא הצהיר בוועדת הרכישות על חברותו עמו.
להלן דוגמאות להתקשרויות של חברת המשקם עם חברה ב'.
שנת 2 0 0 2 - : שי לראש השנה ב- 4.
02 פנה המנכ"ל לשלושה ספקים ובהם חברה ב' להגיש הצעת מחיר למתנה - כלי בית - לראש השנה בסכום שלא יחרוג מ-150 ש"ח (לא כולל מע"מ) ב - 11.
02 התכנסה ועדת הרכישות לדון בשלוש הצעות הספקים אשר הוגשו.
רק שתיים מן ההצעות הת אימו לתנאים שקבע המנכ"ל; ועדת הרכישות בראשות המנכ"ל בחרה בהצעת חברה ב'; סכום הצעתה הכולל היה חצי מיליון ש"ח.
התברר כי המנכ"ל הציג בפני חברי הוועדה רק את כלי הבית שהציעה חברה ב'.
שנת 2 0 0 3 - : שי לראש השנה ב- 1.
03 ביקש המנכ"ל הצעת מחיר משלושה ספקים, ובהם חברה ב', עבור שי - כלי בית - לראש השנה.
סכום המתנה נקבע ל-150 ש"ח .
40 יזם ג', זכה ברכישת כלי רכב מהחברה, ראו תת -הפרק בעניין ניגוד עניינים במכירת רכבי החברה.
המועד האחרון להגשת ההצעות היה 7.
03 הגישו שני ספקים הצעות מחיר עבור השי.
03 ,, יומיים לאחר המועד האחרון להגשת הצעות הגישה גם חברה ב' הצעת מחיר.
באותו יום התכנסה ועדת הרכישות ובחרה בהצעת חברה ב' שסכומה היה כ- 512,000 ש"ח.
בנימוקי ההחלטה ציינו חברי ועדת הרכישות כי חברה ב' נבחרה בגלל הצעתה הזולה.
הוועדה אף ציינה כי כלי הבית הוצגו יום קודם לכך למנהלי האזורים בחברה אשר בחרו עבור עובדיהם באחת החלופות שהיא הציגה.
יוצא אפוא שעוד בטרם התכנסה ועדת הרכישות ועוד בטרם הייתה בידיה הצעה פורמלית של חברה ב', ברור היה למנכ"ל כי היא הזוכה, ובהתאם לכך בחרו כבר מנהלי האזורים של המשקם את הכלים שאותם רצו לקבל עבור עובדיהם.
בשנים 2002 ו- 2003 בחר אם כן המנכ"ל מראש בחברה ב', וישי בת ועדת הרכישות נועדה רק לאשרר את החלטתו.
המנכ"ל פעל באופן פסול לבחירת ספקים שהיו מקורביו בניגוד לסדרי מינהל תקינים עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
החשב פעל בניגוד לכללי מינהל תקין בשתפו פעולה עם המנכ"ל בעניינים אלה.
קליטת עובדים מקורבים בחברה .
כאמור, החברה צריכה לבחור באופן הוגן ושוויוני את עובדי המנגנון שלה.
נוסף על כך, כאמור, הסכם העבודה הקיבוצי קובע כי הנהלתה תקבל עובדים בהתאם לחוק שירות התעסוקה, התשי"ט - 1954 (להלן- חוק שירות התעסוקה) - שירות התעסוקה הוא גוף ממלכתי שמחויב לקיים נורמות ציבוריות ו בהן איסור הפליה.
בהתאם להסכם הקיבוצי, על המשקם לקלוט למנגנונה עובדים באמצעות מכרז פנימי, ואם לא נמצא עובד מתאים במכרז פנימי - באמצעות מכרז חיצוני.
מבקר המדינה כבר קבע בעבר שהמשרות בשירות הציבורי הן בגדר משאב ציבורי, וכדי שהשירות הציבורי יפיק מן העובדים את מרב התועלת יש לתת לכל המתמודדים עליהן הזדמנות שווה, לאפשר תחרות הוגנת ולמנות אליהן את המועמדים המתאימים ביותר.
העדפת מועמדים בשל קרבת משפחה או בגלל קרבה פוליטית עלולה לפגוע בעקרונות הבסיסיים של שיטת המינויים בשירות הציבורי41.
די ביצירת ספק מהותי, שיסודו בחשד סביר וממשי בדבר קיומו של מניע פוליטי - מפלגתי פסול במינוי.
משהוכח ספק מהותי כזה, עובר נטל הראיה על בעל המינוי, ועליו להוכיח שאין במינוי משום מינוי פוליטי פסול"42 .
41 ראודוח שנתי 58 ( א של מבקר המדינה 2007,) "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ' 9.
42 ראובג"ץ 4566/90 'דקל נ' שר האוצר ואח, פ"ד מה ( 1 ) 28,37.
דצמבר 1997 (מועד כניסת המנכ"ל ששימש בתפקיד בעת הביקורת) נקלטו לעבודה בחברה 53 עובדים שעדיין עבדו בה בפברואר 2006 .
מנכ"ל החברה היה כאמור, מועמד לכנסת מטעם ש"ס.
בבדיקת משרד מבקר המדינה התברר כי ל-16 מ-53 ( העובדים%30 ) היו קרובי משפחה43 שהיו פעילים פוליטיים או עבדו בחברה או היו מקורבים לאישים פוליטיים או לעובדים בחברה: שבעה מהעובדים (כ -13% ) היו קרובי משפחה של פעילים ברשימת ש"ס לכנסת או היו פעילי ש"ס בעצמם, לשלושה נוספים (כ-6% ) היו קרובים ברשימת מקבלי השכר מש"ס ביום הבחירות, שני עובדים (4% ) היו קרובי משפחה של עובדים בחברת המשקם.
שלושה עובדים (כ-6% ) מקורבים למנכ"ל בפעילותו הפוליטית או הציבורית, עובד אחד היה מקורב לחשב החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם עובד שמונה למשרתו בשל קרבה משפחתית או פוליטית ולא בשל כישוריו הוא האדם המתאים ביותר למשרה.
העסקת עובד שכישוריו אינם מתאימים למילוי משרה עלולה לפגוע בתפקודה של החברה ובמי שנזקק לשי רותיה.
מלבד זאת, מימון העסקת עובד מעין זה עלול לפגוע בקופה הציבורית.
להלן פרטים על אופן קליטתם ותפקודם של מקצת העובדים הללו: בשנים 2003 - 2005 נקלטו בחברה17 .
עובדים זמניים שעדיין עבדו בה במהלך הביקורת משרד מבקר המדינה בדק את תיקיהם.
כ -90% מהם נקלטו ללא ה ליך כלשהו של בחירה; חמישה מהם (כ-30% ) מקורבים פוליטיים או קרובי משפחה של אישים מסוימים.
ככלל, הם נקלטו בחברה על פי הנחייתו של המנכ"ל.
הוא גם היה זה שקבע את תנאי העסקתם ואת מועד הפסקת עבודתם בלי שעירב בכך את אגף כוח אדם.
להלן מובאות שתי דוגמאות לקליטת המקורבים44 .
' עובד זמני א : היה מועמד מטעם סיעת ש"ס לכנסת ה -17 והוא חבר מועצת העיר מודיעין עילית; מונה בינואר 2004 לפקיד הנהלת חשבונות.
לא הייתה לו כל הכשרה בתחום.
בבדיקת דוח הנוכחות שלו בשנת 2006 נמצא כי לא הקפיד על החתמת כרטיסו בשעון הנוכחות על פי נוהלי החברה, והוא השלים את הדיווח באופן ידני בדיעבד.
כאמור, מנכ"ל המשקם כיהן בפועל גם כמנכ"ל רשת מעיין החינוך התורני.
החל מאוקטובר 2006 ,הפסיק עובד זמני א' לעבוד בחברת המשקם ושהה בחופשה ללא תשלום, ואחר כך בינואר 2007 , הודיע המנכ"ל לחשב השכר של המשקם על הפסקת עבודתו של עובד זה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי החל מ- 17.
06 הועסק עובד זמני א' במעיין החינוך התורני.
המנכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2007 'כי סייע לעובד זמני א להיקלט ברשת מעיין החינוך התורני כאשר התברר שהוא איננו נחוץ עוד בחברת המשקם.
עובדת זמנית ב': בעלה היה גם יו"ר המועצה הדתית קריית אתא (שבה כיהן יו"ר הדירקטוריון של החברה כראש העירייה).
בשיחה של צוות הביקורת עם מנכ"ל המשקם במאי 2007 התברר כי בעלה של עובדת זמנית ב' הוא מכר שלו.
ביוני 2003 נקלטה עובדת זמנית ב' לחברה ללא כל הליך של מכרז כמנהלת עבודה במפעל בני ברק של המשקם בהתאם להנחייתו של המנכ"ל, ובמאי 2006 .
43 כהגדרתם בתקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר העסקת קרובי משפחה), התשס"ה- 2005.
44 דוגמאות נוספות ראו גם בתת-הפרק שדן בנושא איוש המשרות הקבועות.
בתשובתה מאוגוסט 2007 תיארה עובדת זמנית ב' את קליטתה בחברה: "אני הגעתי לחברת המשקם בעקבות בתי.
היא הגיעה לעבודה בעקבות כך שבעלי חיפש לה מקור פרנסה בהיותה נשואה טרייה לאברך, ע"י שהתעניין אצל מר יעקב פרץ לגבי משרה פנויה, יעקב פרץ אמר שאינו יודע, אך אפשר לברר אצל מנכ"ל חברת המשקם.
והפנה את בעלי אליו ובאמת נמצאה לה משרה פנויה.
כעבור חודשיים בתי הרגישה שהעבודה קשה ומתישה מעבר לכוחותיה ולמרות קשיי הפרנסה - התפטרה.
ע"כ אני ביקשתי להיכנס במקומה.
מן המתואר לעיל עולה שמנכ"ל המשקם ייעד באופן פסול ובניגוד לנורמות של מינהל תקין מקום עבודה במשקם למשפחה מסוימת שהייתה מקורבת לו - תחילה לבת ואחר כך לאם.
איוש המשרות הקבועות בין 100 עובדי המנגנון בחברה היו12 עובדים שנקלטו לעבודה בחברה בין דצמבר 1997 לפברואר 2006 .
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי שמונה מהם (כ - 66% ) היו עובדים מקורבים, ופרק הזמן הממוצע בין מועד כניסתם לעבודה כעובדים זמניים למועד קליטתם כעובדי מנגנון היה 22 חודש.
יצוין כי בפברואר 2006 היו כמחצית מהעובדים הזמניים בחברה במעמד זה למעלה מחמש שנים.
כאמור, עוד בשנת 1991 קבע בג"צ45 כי עקרון השוויון הוא נשמת אפו של מכרז של כל רשות ציבורית, ומתן יתרון מקדמי למישהו מן המשתתפים חותר תחת יסוד זה.
העסקת עובד בתפקיד לפני מכרז מקנה לו יתרון במכרז עקב התנסות בתפקיד ועקב ההיכרות של המשרד או החברה עמו ואף יוצרת קשרי עבודה ומעין ציפיי ה הדדית להמשך העסקתו.
דוחות מבקר המדינה46 הצביעו על העובדה שבמכרזים למשרות שבהן הועסקו עובדים קודם לכן, אותם עובדים זכו בהן בדרך כלל.
הדבר רוקן את המכרז מתוכן ממשי והכשיר את ההליך שקדם לו.
עובד זמני, מעמדו בעת מכרז הוא כמעמדו של כל מועמד חיצוני, דהיינו אין הוא רשאי להשתתף במכרז פנימי.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי דפוס הפעולה שבו נקלט עובד זמני למנגנון החברה היה זהה: תחילה פורסם מכרז פנימי בגין המשרה שאותה אייש בפועל עובד זמני; מאחר שאף לא אחד מהעובדים אנשי המנגנון ניגש למכרז, החליטו נציגי החברה וועד העובדים לא לפרסם מכרז פומבי כנדרש בהסכם הקיבוצי אלא שהעובד הזמני אשר אייש את המשרה ייקלט כעובד מנגנון.
מנכ"ל המשקם הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2007 , כי באופן טבעי שימשו המשרות הזמניות "מקפצה" לעובדים לקראת קליטתם במנגנון החברה.
יו"ר ועד העובדים הארצי של החברה הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי עוד בשנת 1998 פעלה ההסתדרות בשם ועד עובדי המנגנון נגד חברת המשקם בגין קבלת עובדים .
45 בג"צ 703/87 'קראון נ' נציב שירות המדינה ואח, פ"ד מ"ה ( 2 )512.
46 לעניין העסקת עובדים לפני מכרז ראהדוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה( 2006 ), "מכרזים לאיוש משרות בכמה משרדי ממשלה", עמ' 253-262 ; דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 '),עמ 696-697 ; דוח שנתי18 של מבקר המדינה ( 1968 '), עמ 115-119 .
זמניים בניגוד להסכם הקיבוצי.
בעקבות משא ומתן התגבשה טיוטה שלא הבשילה להסכם חתום אולם היוותה בסיס לפעילות החברה.
על פי הטיוטה, הושגה הבנה בין ההסתדרות וועד העובדים לבין ההנהלה בדבר מעבר עובדים זמניים למנגנון החברה.
ועד העובדים שיתף אם כן פעולה עם המנכ"ל בהפעלת מסלול שעקף את ההסכם הקיבוצי כדי לקלוט עובדים מקורבים לחברה.
להלן דוגמה לק ליטת מקורב פוליטי: עובד ג' נקלט לעבודה במשקם בהוראת המנכ"ל במרס 2001 כעובד זמני לתפקיד שיווק באזור ירושלים בלא שקדם לכך הליך של בחירה.
מבדיקת התיק האישי של העובד עולה כי הוא נקלט לעבודה כמנהל שיווק למרות שלא היו לו ניסיון או השכלה כלשהי בתחום השיווק ואף לא ניסיון בתחום הניהול.
עובד זה הוא גיסו של אדם שהיה שר מטעם ש"ס במועד קליטתו למשקם, והוא שימש בעבר גם כעוזרו הפרלמנטרי של ח"כ לשעבר מטעם ש"ס.
קליטה כעובד מנגנון : באוגוסט 2001 ', כחצי שנה לאחר קליטתו של עובד ג כעובד זמני, הסכימו מנכ"ל החברה, מנהל נוסף וועד העובדים, כי עובד ג' יאייש את משרת מנהל יחידת השיווק באזור ירושלים והדרום כעובד מנגנון מאחר שאיש מקרב עובדי המנגנון לא הגיש מועמדות למכרז פנימי לאיוש המשרה.
בפועל, מספטמבר 2003 הוא לא מילא את תפקיד מנהל יחידת השיווק באזור ירושלים.
כאמור, בהתאם לנוהליהנוכחות של החברה, עובד אמור להחתים את כרטיס הנוכחות שלו פעמיים ביום, עם כניסתו לעבודה וביציאתו ממנה.
המבקר הפנימי של חברת המשקם אשר בדק את דוחות הנוכחות של עובד ג' בחודשים אוקטובר נובמבר 2004 , הגיש למנכ"ל דוח ביקורת בנידון וצירף את הדוחות לדוח שלו.
עולה מהם שהעובד החתים את כרטיסו פעם ביום ורשם ידנית את שעת היציאה.
המבקר הפנימי ציין כי בעקבות ממצא חריג זה היה ראוי שההנהלה תפעל.
משרד מבקר המדינה בדק גם כן את דיווחי הנוכחות של העובד בשנים 2005 ו- 2006 (מאזור הדרום).
נמצא כי באופן שיטתי ובניגוד לנוהל הנוכחות החתים העובד את כרטיסו בשעון הנוכחות רק פעם אחת ביום (בדרך כלל בשעה מאוחרת משעת תחילת העבודה בחברה) ולאחר מכן כתב ידנית מועד יציאה.
נמצא שאופן הדיווח הלקוי של עובד ג' היה בחסות הממונים עליו - מנהל האזור ומנכ"ל החברה.
בעוד ההסכם הקיבוצי מסדיר את קליטת עובדי המנגנון בהתאם לעקרונות המינהל הציבורי התקין, תוך שמירה על הליך תחרותי הוגן ושוויוני, בפועל נקלטו עובדים כעובדים קבועים על בסיס החלטת המנכ"ל בשיתוף פעולה של ועד העובדים בחברה.
הליך המכרז הפנימי היה פיקטיבי, שכן היה ברור מראש שלא ייגשו מועמדים מבין עובדי החברה; ההליך לא הושלם ולא קוים מכרז חיצוני כמתחייב, שכן המטרה הייתה בסופו של דבר להכשיר ולהסדיר בין השאר את מעמדם של משרד הרווחה 1047 .
עובדים המקורבים פוליטית או משפחתית למישהו מבין העובדים או לאישים פוליטיים.
הוצאות בלתי-ראויות וראוותניות .
המדינה הטילה על החברה את האחרי ות לדאוג לשיקומם של אלפי עובדים בעלי מוגבלות שחלקם במצב כלכלי - חברתי קשה.
לפיכך גם מימנה במשך שנים רבות יותר ממחצית תקציב הפעולה של המשקם.
חברה שמטפלת באוכלוסיה נזקקת וחלשה 47 חייבת להקפיד במיוחד בהוצאותיה ולהימנע מראוותנות ומבזבזנות בהתחשב בכך שתקציבה מוגבל, וחשוב שהכספים יוצאו בעבור מי שנזקקים לסיועּה.
אף על פי כן התברר שהחברה עשתה פעולות בלתי-ראויות, לפעמים אף ראוותניות.
שכירת משרדים להנהלת החברה 1.
במשרדי הנהלת חברת המשקם עבדו כ-30 עובדים, מרביתם עובדי מנגנון או עובדים זמניים.
מאמצע שנות ה -80 שכנה הנהלת המשקם בנכס מושכר ברחוב המלך ג'ורג בת"א (להלן - המשרדים הישנים), שבעבורו שילמה החברה כ -10 דולר למ"ר.
המנכ"ל טען בדירקטוריון באוגוסט 2001 כי התנאים במשרדים הישנים הם מפגע בריאותי לעובדים והוא שוכן במקום שמסב להם נזק.
לצורך שיפור תנאי הדיור של הנהלת החברה היה עליה לאתר מבנים חלופיים אחדים, להציגם לדירקטוריון ולהמליץ לו על דיור חלופי.
דירקטוריון החברה היה צריך לבחון חלופות אלה בהתחשב בהשפעת עלות המקום שייבחר על מצבה הכספי של החברה.
באוגוסט 2001 פנה המנכ"ל לדירקטוריון החברה וביקש את אישורו להעתיק את משרדי החברה.
הוא לא הציג לדירקטוריון כמה חלופות אלא רק משרדים בבניין משרדים אחד בשכונת יד אליהו (להלן - המשרדים החדשים) אשר עם בעליו גיבש נוסח הסכם טרם מועד ישיבת הדירקטוריון.
לאור התנודות במחירי השכירות של המשרדים בת"א, סביר היה שתיעשה השוו את מחירים סמוך למועד ביצוע העסקה.