HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאו מסמכים ולא הומצאו הסברים להעלאת מחיר המכירה של המטוס מ-3.
3 מיליון דולר ולהורדת שיעור ההיוון מ-8% ל-6% .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי השינויים בנתונים אפשרו הצגת תוצאות טובות יותר למרות הפחתת תחזית המכירות.
ביולי 2008 ,הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "לתע"א, או למי מעובדיה לא הייתה כל כוונה 'לשפר' את הכדאיות הכלכלית ובוודאי שלא היה כל ניסיון להטעות את הדירקטוריון".
עוד עולה מנתוני הלוח, כי הרווח הצפוי (הערך הנוכחי) ממכירת המטוס המיועד לשוק האזרחי, בהנחות השונות של שיעור ההיוון ותחזית המכירות ובהתחשב בחלקה הצפוי של התע"א בבעלות על ATG , שהיה כ-12% בלבד, לא היה גדול.
לכן רווח צפוי זה לא היהאמור להוות שיקול חשוב בהחלטה של התע"א להשקיע בחברת ATG .
הכדאיות הכלכלית לתע"א בהשקעה ב - ATG הייתה טמונה בקבלת פלטפורמה למטוס האימון הצבאי, בהשקעה נמוכה יחסית.
על כן, מה שהיה חשוב לתע"א היה שפיתוח המטוס יסתיים, שהמטוס יקבל רישיון, יצבור שעות טיסה וישמש בסיס איתן לפיתוח הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים.
שיעורי ההיוון ביחס לסיכונים כאמור, מהתשובות של מפעל להב ל"צוות האדום" מ- 13.
04 עולה, כי שיעורי ההיוון שעל פיהם בדקה התע"א את הכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG היו8% בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי שיעורי היוון אלה, שבהם השתמשה התע"א לבחינת הכדאיות הכלכלית של ההשקעה, לא נתנו ביטוי מספיק לסיכונים הכרוכים בייצור המטוס האזרחי - טכנולוגיים, שיווקיים ואלה הקשורים בגיוס מקורות הון20 .
, כמקובל בעסקאות מסוג זה סיכונים אלה הועלו גם על ידי ה"צוות האדום" שמינה מנכ"ל התע"א, והוצגו בפניו.
משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצא הסבר לשימוש במחיר ההון שנבחר - 8% .
שימוש במחיר הון גבוה יותר המשקף באופן נכון יותר את הסיכונים, היה מביא לערך נוכחי נמוך יותר.
יתרה מזאת, בתחשיבים ששימשו בסיס לדיון המנכ"ל מאפריל 2004 ולבדיקות הכדאיות הכלכלית שעל פיהן אישר דירקטוריון התע"א את ההשקעה, נלקח בחשבון שיעור היוון של 6% .
בלבד יצוין, כי ממסמכי התע"א מאוקטובר 2004 עולה, כי גם היועכ"ל למערכת הביטחון שבדקה את הכדאיות הכלכלית של ההשקעה (פירוט ראו בהמשך) הביעה ספקות בדבר הכדאיות הכלכלית, ובכלל זה "האם התשואה להשקעה הנה תשואה נורמלית בהתחשב בסיכונים של ATG .
")(סיכוני פיתוח וסיכונים פיננסיים עוד התברר, כי באוגוסט 2006 ,, ועדת סלע שמינה מנכ"ל תע"א, מר יצחק ניסן שבדקה את התכנית העסקית של ה"ג'אבלין" (ראו פירוט בהמשך), חישבה את הערך הנוכחי של אותה ההשקעה לפי שיעור ה יוון של 15% , שהוא על פי הערכתה: "תשואה סבירה הנדרשת על השקעות עתירות סיכון כדוגמת עיסקת .
" משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם אם המשקיעים הפוטנציאלים היו מייחסים סבירות גבוהה להנחות התחשיב - עמידה בלוחות הזמנים, עמידה בתחזית עלויות הפיתוח ועמידה ביעדי המכירות - גם במקרה זה לא סביר שהיו מסתפקים בשיעור תשואה להשקעה של 6% עד8% .
דהיינו, מלכתחילה הסיכוי לגייס משקיעים לפרויקט היה נמוך.
זאת נוכח העובדה, שמשקיעים פיננסיים בחברות הזנק מצפים לשיעור תשואה גבוה מזה.
משרד מבקר המדינה חישב את הכדאיות הכלכלית להשקעה במטוס המיועד לשוק האזרחי בשיעור תשואה להשקעה של 15% , ומצא, כי היה צפוי הפסד של כ-15 .
מיליון דולר, בהנחה כי תחזית המכירות תתממש .
20 בנושא שיעורי ההיוון, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 50 א( 1999 ), בפרק על פרויקט "עמוס", עמ' 215-216 .
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 165 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפסד של כ-15 מיליון דולר מייצור המטוס האזרחי כשלעצמו, לא היה בו כדי לפגוע בכדאיות הכלכלית של התכנית כולה לתע"א במיוחד שחלקה בהפסד היה כ -12% בלבד.
אולם, אומדן זה הגביר את החשש פן הדבר ירתיע משקיעים פיננסיים, כאלה שעיקר עניינם הוא בתשואה על השקעתם.
כמו כן, כאשר התכנית העסקית של המטוס האזרחי מגיעה לאיזון, או לרווח זעום בשיעור היוון נמוך, ולהפסד בשיעור היוון של 15%, פוחתים סיכויי מימון התכנית על ידי משקיעים פיננסיים.
שיקול זה, לא הועלה בדיוני הדירקטוריון בבואו להעריך את כדאיות התכנית וסיכוניה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הנהלת התע"א לא הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , בבואו לאשר את העיסקה, את העובדה ששיעור ההיוון שעל בסיסו נערכו החישובים נמוך ביחס לסיכונים של העיסקה.
כך יוצא שהדירקטורים אישרו את העיסקה ללא שבחנו סוגיה מהותית זו.
התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי "לאור החריגות בלו"ז ובעלויות שנחזו בשנת 2006 לעומת התכנית ב- 2004 , סביר היה להניח כי רמת הסיכון עלתה ולכן שיעור התשואה הנדרש עלה אף הוא".
משרד מבקר המדינה מציין, כי תוספת מידע על התקדמות התכנית אינה מגדילה את הסיכון.
עוד מציין משרד מבקר המדינה, כי גם בדיקה מאוחרת יותר של "ועדת סלע" שמינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, לא התייחסה לחריגות העבר אלא ל"השקעות עתירות סיכון כדוגמת עיסקת .
)" (ראו פירוט בהמשך מטוסי האימון הצבאיים מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים תיאר בפני דירקטוריון התע"א ביוני 2004 את עקרונות שיתוף הפעולה עם ATG ,ואת חלוקת האחריות בתחומי השיווק והמכירות הקניין הרוחני, הפיתוח, הייצור וההרכבה הסופית.
ה תע"א תשקיע באמצעות חברת-הבת 10 מיליון דולר, ולתע"א תינתן אופציה למימוש עד לדצמבר 2009 ( לשימוש בידע של הדגמים הראשונים של המטוס MK-10 ו- MK-20 ( ) לצורך פיתוח הדגם המתקדם MK-30 ").
עוד ציין, כי "התע"א מאמינה על פי בדיקות שנעשו, שניתן יהיה לייצר ולמכור מטוסי אי מון לשימושים צבאיים במחירים שינועו בין 5.
מיליון דולר למטוס כמו כן הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים את עיקרי התכנית העסקית של התע"א לפיתוח, ייצור ושיווק של דגם ה- MK-30 : הרווח המהוון של התכנית לאחר10 שנים יסתכם בכ -102 מיליון דולר, ונקודת האיזון תושג בשנת הייצור הרביעית לאחר ייצור של 79 מטוסים.
יצוין, כי בהסכם שיתוף הפעולה בין התע"א לבין ATG שנחתם ביוני 2004 נקבע, כי הרווחים ממכירות ה- MK-30 יחולקו שווה בשווה בין התע"א לבין ATG.
משרד מבקר המדינה חישב את הרווח המהוון של התע"א מהתכנית לפיתוח מטוסי האימון הצבאיים על פי אותם נתונים לפי שיעור היוון של 15% לעומת6% .
בבדיקה נמצא, כי הרווח המהוון עומד על כ-37 מיליון דולר, לעומת 102 מיליון דולר כפי שחישבה התע"א, וחלקה של התע"א היה צפוי להיות כ-18 .
מיליון דולר תחזית המכירות של מטוסי האימון הצבאיים כאמור, בינואר 2004 , טרם כניסת התע"א להשקעה, הוצגה למנכ"ל התע"א בדיקת הנאותות לחברת ATG ופרויקט ה"ג'אבלין".
בבדיקת הנאותות צוין כי היא מסתמכת על תחזית המכירות לשוק הצבאי המבוססת על חקר שוק שביצעה .
ATG , ולפיה יימכרו900 .
מטוסים לעשור יצוין, כי במרס 2004 פנה עובד ממפעל להב לסגן מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, וציין לגבי תחזית המכירות, כי ממטוס האימון הנמכר ביותר בעולם נמכרו 772 יחידות ב-40 שנות פעילות, וכי גודל השוק העולמי בעשור של מטוסי האימון הוא בין 545 ל-914 מטוסים.
נוכח זאת, ציין העובד כי לא סביר ש- ATG תמכור 700 מטוסיםבעשור, אפילו בתרחיש האופטימי ביותר.
לדעתו, תחזית מכירות של כ-330 .
"מטוסי אימון בעשור היא סבירה "ואפילו מפחידה אותי באופטימיות שלה יצוין, כי הנתונים שהציג העובד לגבי מכירות העבר לאותה תקופה זהים לנתונים של מפעל להב ממאי 2003 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נתח השוק הצפוי לתע"א לפי ניתוח תחזית העבר היה צפוי להיות לפחות כשליש מכלל השוק, ולהביא להקטנת חלקם של המתחרים בשוק.
דבר, שעלול היה לגרום להחרפת התחרות בשוק, להורדת מחירים ולצמצום נתח השוק הצפוי לתע"א.
זאת נוכח העובדה, שהמתחרים פעילים בשוק זמן רב ולחלקם יש עוצמ ה מדינית וכלכלית.
תועלות עקיפות לתע"א יצוין, כי לתע"א היו צפויות תועלות עקיפות מתכנית "סביבת האימון וההדרכה", כגון הגדלת התעסוקה בתע"א.
מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים הציג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 במצגת, כי לתע"א צפוי גידול במכירות של כ-8.
7 מיליון דולר גם כקבלן משנה של ATG לפיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי.
יודגש, כי אף על פי שהוצג לדירקטוריון, כי התע"א תשמש כקבלן משנה של ATG , בדצמבר 2004 , כחצי שנה לאחר מכן, לא אישר מנכ"ל התע"א להיכנס לעבודות פיתוח או ייצור במטוס המיועד לשוק האזרחי (ראו פירוט בהמשך).
עוד הוצג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 , כי צפויה הגדלת התעסוקה בתע"א בכ -300 עובדים במשך כ -10 .
שנים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 167 .
תהליכי הבדיקה לקראת ההחלטה להשקיע בתחום מטוסי האימון במהלך התקופה שקדמה לדיון בדירקטוריון, בין דצמבר 2003 לאפריל 2004 , הפעילה התע"א מספר צוותים לבחינת ההשקעה ב - ATG .
הבדיקות עסקו בהיבטים הטכנולוגיים, הניהוליים והפיננסיים.
כאמור, בדצמבר 2003 טרם כניסת התע"א להשקעה, הנחה מנכ"ל תע"א דאז, מר מ' קרת, לבצע בדיקת נאותות לחברת ATG ופרויקט ה"ג'אבלין".
מטרת הבדיקה הייתה איסוף מידע וניתוח של חברת ATG , פרויקט ה"ג'אבלין" ובמיוחד השוק העתידי שלו.
את הבדיקה ערך צוות של עובדי התע"א בראשות מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, בינואר 2004 ותוצאותיה הוצגו למנכ"ל התע"א באפריל 2004.
באמצע מרס 2004 מינה המנכ"ל תע"א דאז "צוות אדום" לפרויקט מטוס אימון צבאי מתקדם בראשות מר עוזי רוזן, סמנכ"ל למו"פ ופיתוח עסקי, להערכת היקף השוק הצבאי והאזרחי, לבחינת עלויות הפיתוח הצפויות ועלויות הייצור הסדרתי, תכנית עסקית למטוס האזרחי והצבאי, שיתוף פעולה עם חברת ATG ואיתור סיכונים.
בסוף אפריל 2004 הציג ה"צוות האדום" למנכ"ל התע"א את הפרויקט.
מהאמור לעיל עולה, כי מטרת הבדיקות הייתה לבסס את הנתונים אשר הוצגו בפני הדירקטוריון לקראת החלטת ההשקעה בתכנית וכן להצביע על סיכונים אפשריים.
הבדיקות היו אמורות לבחון מספר היבטים: (א) תחום טכנולוגי : התע"א הייתה אמורה לבחון האם המטוס האזרחי של ATG יספק את הפלטפורמה אשר תענה על צורכי מטוסי האימון הצבאיים, או לחלופין האם ההתאמות אשר תידרשנה לא תפגענה בלוחות הזמנים ובאומדני העלות של הגרסאות הצבאיות של המטוס.
בדיקת הנאותות מינואר 2004 .
בחנה, בין היתר, את התחום הטכנולוגי של המטוס בהמלצות הבדיקה צוין, כי יש פעילויות שיש לבצע במהלך החודש הקרוב, ובכללן ביסוס הערכות העלות להשקעה הנדרשת למעבר מהתצורה האזרחית לתצורה הצבאית.
ה"צוות האדום" הציג למנכ"ל התע"א באפריל 2004 במצגת את ההבדלים בין תצורת המטוס הבסיסי למטוס המתקדם, שהם במנועים, בגודלם ובמשקלם.
עם זאת נכתב שם, כי "הערכת אצבע" מצביעה על כך שעלויות הפיתוח שהוקצו לפיתוח הדגם המתקדם MK-30 על בסיס הדגמים הבסיסיים MK-10/20 הן סבירות.
במצגת צוין, כי הצוות התייחס לנושא ההיערכות לייצור סדרתי "באופן שטחי למדי", וזאת בשל היעדר חומר ממשי בנושא, ובשל רמת הסיכון הנמוכה יחסית שהצוות מייחס לכך בפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי טרם כניסתה להשקעה בפרויקט הנהלת התע"א לא בחנה ביסודיות מהן סך העלויות הדרושות לפיתוח ולייצור סדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון, שהתבסס על פיתוח הדגם האזרחי, והסתפקה ב"הערכת אצבע".
זאת ועוד, בדיקות שנעשו בתע"א בסוף שנת 2006 העלו, כי יידרשו שינויים משמעותיים בהתאמת הפלטפורמה האזרחית לצורכי מטוסי האימון הצבאיים, ולאלה תידרש 168 דוח שנתי60א .
השקעה כספית, והם יגרמו לדחייה נוספת בלוחות הזמנים להשלמת התכנית (ראו פירוט בהמשך).
(ב) עמידת A T G ביעדי לוחות הזמנים ועלויות הפיתוח האזר חי: בדצמבר 2003 ביקש מנכ"ל התע"א ממנהל חטיבת כלי טיס צבאיים ומהסמנכ"ל לכספים לבצע בדיקת נאותות ל - ATG ו"לבקש נתונים לגבי עלות התפעול של המטוס האזרחי ומזה לגזור לגבי העלויות במטוס הצבאי".
בבדיקת הנאותות מינואר 2004 צוין לגבי העלויות, כי ATG הציגו את עלות הפיתוח "ברמת על" של כ-152 מיליון דולר21 , שכללה, בין היתר, את הוצאות השיווק והתשתיות לקו ייצור, וכי בהמשך נעשתה בדיקה מקיפה יותר על ידי אנשי הכספים של התע"א.
עוד צוין שם, כי קיים גורם סיכון גבוה לתכנית, שבגינו יש להוסיף ללוחות הזמנים של התכנית 12 חודשים עבור טיפול בתקלות ובבעיות שתתעוררנה, ובגין תוספת זו יש להוסיף עלות מתאימה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מודל העלות של ATG , שבחנו אנשי הכספים של התע"א "בחינה ראשונית", התבסס על לוח זמנים של 39 חודשים עד לרישוי המטוס (קרי עד מרס 2007 ), אף שבבדיקת הנאותות צוין, כי קיים גורם סיכון גבוה לתכנית, שבגינו יש להוסיף 12 חודשים לתכנית עבור טיפול בתקלות ובבעיות שתתעוררנה, כך שמשך התכנית עד לרישוי יהיה כ-50 חודשים עד לפברואר 2008 ו"לזה כמובן תתווסף עלות מתאימה לפיתוח"; וכי עמידה בלוח הזמנים ובתקציב הפרויקט כפי שהוגדר והוצג על ידי ATG - 39 חודשים מתחילת הפיתוח ועד לסיום הרישוי - "אינה ריאלית".
זאת ועוד, מודל עלות הפיתוח של ATG שבחנו אנשי הכספים התבסס על לוח זמנים SUCCES ORIENTED (מוכוון הצלחה) של 39 חודשים עד לרישוי המטוס, ולא כלל את כל העלויות (כמפורט להלן).
עוד מעיר משרד מבקר המד ינה, כי הנהלת התע"א הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , כי בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 , דבר שאינו מתיישב עם בדיקת הנאותות מינואר 2004 , שבה עלה כאמור כי לוח זמנים זה אינו ריאלי.
דהיינו, לדירקטוריון לא הוצג נתון שכולל תוספת עלות בגין הדחייה בלוח זמנים והמשמעויות הנובעות מכך, דבר המקטין את כדאיות ההשקעה.
עוד ציינו אנשי הכספים בבדיקת הנאותות, כי מודל עלות הפיתוח מניח, בין היתר, כי ייחתם הסכם עם יצרן מנועים, ובמסגרתו יספוג יצרן המנועים את עלויות הפיתוח; וכי המודל אינו כולל את כל הניסויים הקרקעיים הנדר שים לרישוי, ואת כפל הכלים להאצת קצב הייצור וההרכבה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בבדיקת הנאותות נכתב, "שאין השתתפות של ספק המנוע בעלות הפיתוח", דבר העשוי ללמד גם על .
21 כולל פיתוח ורישוי MK-10 - 95 מיליון דולר, הוצאות שיווק6.
5 מיליון דולר, תשתיות לקו ייצור 15 מיליון דולר, תשתיות לשירות לקוחות12 מיליון דולר והון חוזר לייצור סדרתי 24 .
מיליון דולר התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 169 .
מידת האמון שיצרן המנועים ייחס להצלחת התכנית, שהרי אם מדובר על מכירות צפויות של מאות רבות של מ נועים, היה יצרן המנועים עשוי להסכים.
(ג) צורכי המימון להשלמת פיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי: כאמור, ההשקעה של התע"א ב - ATG הייתה מבוססת על השלמת הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי.
דבר שחייב גיוס משקיעים פיננסיים.
על פי מסמכי התע"א, ATG הייתה אמורה לגייס כ-120 מיליון דולר, כדי להשלים את פיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי.
בהתאם לכך, התע"א הייתה אמורה לבחון, בין היתר, כיצד מתכננת ATG .
לגייס משקיעים פיננסיים להשלמת הפיתוח במרס 2004 ,הנחה מנכ"ל התע"א את סגן הסמנכ"ל לכספים דאז, מר מנשה שגיב לבדוק בבנק להשקעות אם "מב נה העיסקה אכן אטרקטיבי למשקיעים".
כמו כן, הנחה מנכ"ל התע"א את מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר שמול, ואת הסמנכ"ל לכספים דאז, ד"ר קנובל, בין היתר, לבדוק בחברות להשקעה כיצד יגויסו הכספים.
בדיון שהתקיים בראשות מנכ"ל התע"א במאי 2004 ציין סגן הסמנכ"ל לכספים דאז, כי הוא נפגש עם בתי השקעות בנושא ATG ,, וכי מדובר בשוק ייחודי ובנישה זו של השוק מכירה של 30 .
מטוסים לשנה היא הנחה סבירה ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, לוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א את ההשקעה ב - ATG וציין, כי ATG תזדקק למקור ות כספיים של כ-120 מיליון דולר לפיתוח ולייצור של המטוס, ובכוונתה להשיג רישיון ממינהל התעופה האזרחית האמריקנית (22FAA ) למטוס המיועד לשוק האזרחי במרס 2007 .
מר שמול גם הציג לוועדת הכספים של הדירקטוריון ולדירקטוריון את התכנית של .
ATG :לגיוס הכספים כדלקמן 13 מיליון דולר גויסו, 3 מיליון דולר יגויסו לקראת כניסתה של התע"א, 8 ,מיליון דולר תממן התע"א 30 מיליון דולר תגייס ATG ,לאחר כניסת התע"א40 מיליון דולר תגייס ATG לאחר טיסת המדגים ו-20 מיליון דולר תגייס ATG .
בהלוואות בנקאיות ותשתיות בדיון האמור שאלה דירקטורית, הגב ' בן ארי, לגבי היכולת הפיננסית של ATG לגייס משקיעים.
סגן הסמנכ"ל לכספים של התע"א דאז, מר מ' שגיב, השיב לה, כי בתי ההשקעות סבורים שהתחום העסקי המדובר הוא נישה ייחודית, והמלצתם לגבי ההשקעה בחברה היא חיובית.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הבדיקות שערכה התע"א לגבי היכולת הפיננסית של ATG לגייס משקיעים פיננסיים לתכנית, התבססו על שיחה עם נציגי בנק השקעות.
זאת ועוד, העובדה שבתי ההשקעות ציינו בפני סגן הסמנכ"ל לכספים של התע"א, כי מדובר בנישה ייחודית, הייתה אמורה לגרום לכך שהתע"א תתייחס לתחזית המכירות במשנה זהירות, היות שהמשמעות במקרה של נישה ייחודית היא שאי אפשר להסתמך על תחזית המכירות לתחום מטוסי הסילון הקלים, שיש להם גם שימושים אחרים - הטסת מנהלים או משפחות (בניגוד למטוס ה"ג'אבלין" שיש בו רק שני מקומות).
22 Federal Aviation Administration .
סיכונים להצלחת התכנית והטיפול בהם ה"צוות האדום" הציג למנכ"ל התע"א באפריל 2004 ולדירקטוריון ביוני 2004 , כי הפרויקט כלל מספר סיכונים ובהם סיכונים טכנולוגיים, פיננסיים ושיווקיים.
הצוות העריך את ההסתברות להתממשות כל סיכון שזוהה, את ההשפעה שתהיה לסיכון שיתממש על השגת היעד ומטרות התכנית ואת הפעולות להורדת הסיכון (ראו פירוט בהמשך).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים, ולא ברור מהפעולות שהציג ה"צוות האדום" להפחתת הסיכונים, אם אמנם היה בהן כדי להפחית משמעותית את הנזק האפשרי.
להלן פירוט: גיוס המימון לפרויקט בבדיקת הנאותות שערכה חטיבת כלי טיס צבאיים בינואר 2004 צוין בסיכום הפרק הכלכלי, כי "תכנית גיוס ההון של ATG עדיין לא מגובשת וקיים סיכון לביצוע הפרויקט בשל הקושי לגייס מקורות מימון".
עוד צוין, כי ל- ATG ,"אין "עוגן פיננסי אולם יש לה הזמנות של 40 מטוסים, שאינן התחייבות חוזית אלא אופציות המאפשרות לקונים לבטלן לאלתר בכל שלב.
בדיון שנערך באפריל 2004 עם מנכ"ל התע"א העלה ה"צוות האדום" גורם סיכון זה וציין, כי אי-גיוס כספים על ידי ATG .
עלול לגרום להפסקת הפיתוח או לדחייתו הפעולה שדרש ה"צוות האדום" להורדת הסיכון הייתה שאם ATG תפסיק את תכנית הפיתוח, כל הידע של ה"ג'אבלי ן" יועבר לרשות התע"א ותהיה לה זכות בלעדית להשתמש בו לשימושים צבאיים.
משרד מבקר המדינה מציין, כי גיוס הכספים על ידי ATG היה תנאי לקידום הפיתוח ולהצלחת התכנית.
לכן, בהצעתו של ה"צוות האדום" בראשותו של הסמנכ"ל למו"פ ולפיתוח עסקי דאז, מר ע' רוזן, להורדת הסיכון של אי-גיוס הכספים על ידי העברת הידע לבעלות התע"א, לא היה כדי להפחית משמעותית את הסיכון של העיסקה, בהתחשב בעובדה שללא גיוס הכספים והשלמת הפיתוח, ערך הידע שיועבר לתע"א יפחת מאוד.
זאת, כיוון שגודל הנזק מהתממשות סיכון זה תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי.
כמו כן התע"א לא בחנה את משמעות החריגה בלוחות הזמנים של התכנית.
לבחינה זו חשיבות, נוכח העובדה שאיחור מהותי בלוחות הזמנים הקטין את האפשרויות לסיים בזמן את הפיתוח והרישוי של מטוס האימון.
הערכת תחזית השוק התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 171 .
גורם סיכון נוסף שהציג ה"צוות האדום" למנכ"ל התע"א ולדירקטוריון התע"א היה "שוק נמוך משמעותית מזה המוערך על ידי ATG וירידה במחיר המטוס", אשר עלולים לגרום להפסקת הפעילות של ATG .
הפעולה להורדת הסיכון שהציג ה"צוות האדום" הייתה להבטיח שכל הידע של הג'אבלין" יועבר לרשות התע"א, ותהיה לה זכות בלעדית להשתמש בו לשימושים צבאיים, אם תכנית הפיתוח תופסק על ידי .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התממשות סיכון זה עלולה להוות איום על עצם קיום התכנית ולא רק על השינוי ברווחיות, כיוון ש תחזית המכירות מהווה אבן היסוד והבסיס לאישור השקעה כלשהי.
כמו כן, כאמור, גודל הנזק תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי, כמפורט לעיל.
יכולת הפיתוח ובשלות הת צורה של המטוס המיועד לשוק האזרחי הסיכון הטכנולוגי שהציג ה"צוות האדום" היה העדר ניסיון של ATG ,באינטגרציה שעלול היה להוביל לעיכובים או לכישלון הפיתוח, וכן היעדר בסיס מספק של אנליזות וניסויים, אשר עלול להוביל "להסתבכויות" בפיתוח.
הפעולות להורדת הסיכון שהציג הצוות היו, בין היתר, הכללת אופיין במסמכי ההתקשרות, דרישה מ- .
ATG לביצוע הגדרה של MK-10 , ביחד עם אנשי התע"א, שבמסגרתה תתבצע גם הגדרה ראשונית של MK-30 , והכללת דרישה להעברת כל הידע בלעדית לתע"א במקרה של עצירת הפיתוח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מומחיותה של ה תע"א בתחום המטוסים, ראוי היה שהתע"א הייתה מגדירה במפורט את דרישות המעבר בין תצורת המטוס הבסיסי למתקדם, ולא הייתה מסתפקת בהגדרה ראשונית וכן בוחנת את מלוא העלויות הכרוכות בכך.
פעולה זו הייתה נחוצה בגלל החשיבות הרבה של עמידה בלוחות הזמנים של התכנית לאימוץ המט וס על ידי חיל האוויר הישראלי ולסיכוי השיווק לחילות אוויר זרים, המהווים לקוחות פוטנציאליים.
משרד מבקר המדינה מציין, כי הנהלת התע"א והדירקטוריון ייחסו לתכנית יתרונות גדולים, אולם הנהלת התע"א לא בדקה ביסודיות מספקת את ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכוני התכנית, במיוחד כאלה שיגרמו להפסקת הפיתוח על ידי ATG .
גם לא נבחנו ביסודיות האמצעים שהוצגו להפחתת הנזק ממימוש אותם סיכונים, ולא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים.
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך הבדיקות שערכו חטיבת כלי טיס צבאיים ואנשי ארגון הכספים של התע"א, אשר שימשו בסיס לקבלת ההחלטות להשקיע ב - ATG : היעדר בחינה יסודית של עלויות הפיתוח והייצור הסדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון; היעדר בחינת יסודית ועצמאית של פוטנציאל השוק האזרחי, במיוחד נוכח העובדה שמדובר בשוק ייחודי; בדיקת הכדאיות הכלכלית של התכנית על פי 172 דוח שנתי60א .
שיעור תשואה נמוך, שלא סביר שמשקיעים פיננסיים יסתפקו בו, דבר שהיה צריך להעלות ספק ביחס לגיוס הון ממשקיעים אלה; והיעדר בחינת מלוא המשמעות של החריגה בלוחות זמנים, כאשר חריגה מהותית עלולה הייתה לסכן את אימוץ המטוס על ידי חיל האוויר הישראלי ועל ידי כך לסכן את עצם התכנית ואת כדאיותה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הנתונים שהציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, מר מ' שמול, לדירקטוריון, שבהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויקט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על בסיס נתונים אל ה אישרו הדירקטורים את ההתקשרות בעיסקה, שהביאה בסופו של דבר להפסדים ניכרים.
אישור דירקטוריון התע"א להשקיע ב- ATG .
ביוני 2004 החליטה ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א להמליץ בפני הדירקטוריון על אישור ההשקעה בהון המניות של ATG באמצעות חברת -הבת בהיקף כספי של 8 מיליון דולר בתמורה להון מניות; והשקעה נוספת של 2 מיליון דולר בתמורה למניות, מותנית בקבלת תשלום שלא יפחת מ -10 מיליון דולר מלקוח למטוס מדגם MK-20 .
שהוא מטוס האימון הצבאי הבסיסי באותו מועד החליט דירקטוריון התע"א לאשר את ההשקעה ב - ATG , בכפוף לקבלת האישורים המתאימים ועל פי אבני הדרך המפורטות: השקעה בסך 8 מיליון דולר בתמורה להון מניות - 6.
25 מיליון דולר ישולמו בעת חתימת ההסכם ו-1.
75 מיליון דולר ישולמו עם טיסת המדגים.
השקעה נוספת של התע"א ב- ATG בסך2 מיליון דולר מותנית בקבלת תשלום שלא יפחת מ-10 מיליון דולר מלקוח למטוס מדגם MK-20.
חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), קובע, בין היתר, כי רכישת מניות בחברה קיימת טעונה אישור ממשלה לפי סעיף 11()(א9 ), וכי אישור הממשלה יתקבל על פי הצעת השרים שהוגשה לממשלה עם חוות דעת רשות החברות.
משרד מבקר המדינה ה עלה, כי התע"א השקיעה ביוני 2004 סכום של 6.
25 מיליון דולר בחברת ATG , על ידי מתן הלוואה המירה למניות של חברת ATG .
השקעה זו נעשתה בטרם קבלת אישור הממשלה שניתן, רק כשנה לאחר מכן23 , במאי 2005 (פירוט בהמשך).
במסלול מימון זה לא קוימו דרישות החוק לקבלת אישור הממשלה בטרם ביצוע ההשקעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות שבהן, כעולה מהחלטת הדירקטוריון מיום 2.
04 , מטרת ההשקעה הייתה רכישת מניות בחברת .
ATG , מן הראוי היה שהתע"א תבקש אישור של הממשלה לעיסקה בטרם .
23 החלטת הממשלה מספר 3721 מ- 24.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 173 .
ביצוע ההשקעה, כנדרש לפי חוק החברות הממשלתיות, גם כאשר רכישה זו נעשית בעקיפין, באמצעות הלוואה המירה למניות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2008 מסרה רשות החברות, כי לדעתה "קיימים מקרים בהם ראוי לבחון האם פעולות כלכליות שקדמו לרכישת המניות הינן אכן 'עסקאות אמיתיות' ולא מדובר בהסדרים מלאכותיים אשר משמעותם האמיתית היא רכישת מניות", וכי היא בוחנת הסדרה של הסוגיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה, באופן שאישור הממשלה להשקעה בנכסים המירים למניות יידרש בטרם ביצוע ההשקעה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה.
זאת, כדי לאפשר לממשלה להידרש לעניין ולהחליט בו בשלב שבו טרם הושקעו כספי ציבור בעיסקה.
אישור הממשלה לתע"א להשקיע בחברת ATG .
אישור ההשקעה במשרד הביטחון בתחילת יולי 2004 הגישה סגנית היועץ המשפטי של התע"א ליועמ"ש למערכת הביטחון נוסח מוצע להצעת החלטת ממשלה לאשר את רכישת המניות של חברת .
זאת, לאחר החלטת דירקטוריון התע"א מתחילת יוני 2004 כאמור, לרכוש מניות בחברת ATG תמורת סכום של עד10 מיליון דולר.
בסוף יולי 2004 ביקשה היועמ"ש למערכת הביטחון את התייחסותם של אגפי משהב"ט לבקשת התע"א.
אשר לבחינת הכדאיות הכלכלית, באוקטובר 2004 הוציא כלכלן בכיר ליועצת הכלכלית למערכת הביטחון (להלן - היועצת הכלכלית) מסמך פנימי שמטרתו הייתה לסקור את העיסקה המוצעת ואת פוטנציאל השוק של המוצר ולהמליץ על המשך הטיפול.
במסמך צוין, כי בהנחת עבודה אופטימית של מכירת 700 מטוסים המיועדים לשוק האזרחי על ידי ATG , ובהנחה שלא יהיו חריגות תקציביות בפיתוח, חלקה של התע"א ברווח יהיה 12 מיליון דולר.
כלומר הרווח בקיזוז עלות ההשקעה יהיה 0-2 מיליון דולר על פני13 שנה.
לכן, מאחר שצריכות להתממש מספר הנחות על מנת שהתע"א תוכל לממש רווח זה (שלא תהיה חריגה בעלויות הפיתוח וחלו קה מלאה של הרווחים), בשקלול הכולל אין כדאיות כלכלית בעצם העיסקה עם ATG .
עוד ציין הכלכלן הבכיר באותו המסמך, כי הכדאיות הכלכלית בעיסקה טמונה, אם בכלל, בפיתוח, בייצור ובמכירת הדגם הצבאי בלבד.
אולם, קיימים מספר קשיים במימוש ובפיתוח הדגם הצבאי: א.
סיכוני לו"ז ותקציב - קיים ספק ביכולתה של .
ATG לייצר את הדגם הצבאי של המטוס בזמן ובעלות, כיוון שלחברת ATG אין כלל ניסיון בפיתוח וברישוי מטוסים.
הגב הפיננסי של החברה אינו יכול לספוג עלויות פיתוח חריגות, וקיים ספק ביכולת החברה לגייס הון בסדר גודל של 100 מיליון 174 דוח שנתי60א .
השקעה בסדר גודל של 32.
5 מיליון דולר היא נטל כבד על תקציב המו"פ של התע"א אשר ימנע השקעות אחרות; ג.
הנחת התע"א לגבי החלפת מטוסי אימון מתקדם ("עיט") לחיל האוויר הישראלי אינה מבוססת, מאחר שאין בחיל האוויר החלטה על החלפת המטוסים הקיימים, והנושא אינו מופיע בתכנית הרב-שנתית הקרובה.
לסיכום ציין הכלכלן הבכיר, בין היתר, כי בהתחשב בגודל ההשקעה הנדרשת ובספקות לגבי מימוש התחזית השיווקית, השקעה בסדר גודל כזה אינה מומלצת.
לקראת פגישת עבודה שערך מנכ"ל משהב"ט דאז, מר עמוס ירון, עם היועצת הכלכלית ב - 19.
04, העבירה לו ה יועצת את עיקרי הדברים ובכלל זה את מסקנתה, כי אין כדאיות נראית לעין להשקעה ב- ATG ושקיים סיכון מעבר לסביר במימוש התחזית העסקית עבור המטוס.
בפגישת העבודה סוכם שהתע"א תציג את הנושא למנכ"ל משהב"ט בטרם תגובש החלטה סופית.
למחרת הפגישה הודיעה היועצת הכלכלית למערכת הביטחון ללשכה המשפטית של מערכת הביטחון בנושא רכישת בעלות חלקית בחברת ATG על ידי התע"א, כי לאחר שהנושא הוצג על ידי התע"א, ולאחר שהתייעצו עם הגורמים המבצעיים בחיל האוויר, עלו ספקות בנוגע לכדאיות הכלכלית של העיסקה.
בדצמבר 2004 העבירה היועצת הכלכלית למערכת ה ביטחון למנכ"ל משהב"ט דאז, לקראת מפגשו עם התע"א, את עיקרי הניתוח הכלכלי שלה לבחינת רכישת בעלות חלקית של תע"א ב - ATG , ולפיהם אין כדאיות כלכלית לעיסקה.
בינואר 2005 קיים מנכ"ל משהב"ט דיון בנושא, שבו נכח גם מנכ"ל התע"א, ובו הציגה היועצת הכלכלית את חוות דעתה בדגש על הספק הקיים בנוגע לכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG .
מנכ"ל משהב"ט דאז, מר ע' ירון, תמך בבקשת התע"א להשקעה ב - ATG , "וזאת מתוך הראיה של כניסה לסביבה אימונית והפוטנציאל הרחב הקיים במהלך זה, הדורש חשיפה של 10 מיליון דולר בלבד", והוסיף, כי כל השקעה נוספת מעבר ל-10 ,מיליון דולר שיושקעו בשלב הראשון, תובא לאישור נוסף של משהב"ט.
זאת ועוד מנכ"ל משהב"ט דאז ביקש שעמדה זו תוצג לרשות החברות הממשלתיות.
באמצע מאי 2005 אישר שר הביטחון דאז, מר שאול מופז, את הצעת ההחלטה, וביקש להניח אותה על שולחן ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה בהקדם האפשרי.
יצוין, כי המסמכים שהוצגו לשר הביטחון דאז, לא כללו את חוות הדעת של היועצת הכלכלית למערכת הביטחון.