HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהחלטתה האמורה של הממשלה נקבע כי יוקם מערך הסברה לאומי בהשתתפות גורמי ההסברה והדוברות של כמה ארגונים ממלכתיים העוסקים בתחום המדיני -ביטחוני, שיהיה אחראי לקביעות מדיניות ההסברה של ישראל בהתאם להחלטות ראש הממשלה והממשלה (להלן - פורום ההסברה הלאומי), נוסף על משרד החוץ הממלא תפקיד חשוב בתחום הסברת החוץ.
בהרכב הקבוע של פורום ההסברה הלאומי בתחום המדיני -ביטחוני משתתפים נציגי הגופים האלה: משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד הביטחון, צה"ל, משטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי.
נציגי המטה לביטחון לאומי, המשרד לנושאים אסטרטגיים ולהסברה ומשרד התפוצות מוזמנים לדיוני הפורום בתדירות גבוהה, לפי הצורך.
את פורום ההסברה הלאומי מנהל מטה ההסברה הלאומי המאגד את כל גורמי ההסברה במשרד ראש הממשלה.
6 החלטה מס' 1936 ,מ- 8.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פי החלטת הממשלה האמורה, מטה ההסברה הלאומי אחראי לתיאום ביןכלל גורמי ההסברה במדינה "על מנת להציג מדיניות הסברה אמינה, אחידה ועקבית".
יצוין כי במסגרת הפקת הלקחים מהמבצע של צה"ל "עמוד ענן" ברצועת עזה בסתיו 2012 אמר ראש הממשלה: "ההסברה היא מרכיב עיקרי בחוסן הלאומי.
קשה להגן על ניצחון צבאי ומדיני ללא ניצחון בדעת הקהל.
המלחמה העיקרית שלנו היא בתקשורת הבין -לאומית ובדעת הקהל העולמית".
בדוח מיוחד שפרסם מבקר המדינה בשנת 20127 (להלן- הדוח מ - 2012 ) הוער למטה ההסברה הלאומי כי עליו להגדיר בדיוק ובבהירות את תחומי האחריות של כל גוף וגוף על פי ייעודו ותפקידיו, לקבוע בהתאם להם את קשרי הגומלין בין הגופים, ולא להסתמך על ההבנה, הרצון הטוב ושיקול הדעת של הגופים עצמם, שלא תמיד עומדים לנגד עיניהם התמונה המלאה ומכלול השיקולים הממלכתיים.
בעקבות פרסום הדוח האמור החליט פורום ההסברה הלאומי במאי 2012 למסד נוהלי עבודה משותפים לגופים המשתתפים בו, כדי להגדיר את חלוקת תחומי האחריות ביניהם ולחזק את התיאום והשיתוף בין הגופים בעתות שגרה ובעתות חירום.
בדצמבר 2013 הפיץ מטה ההסברה הלאומי נוהלי עבודה כאמור (להלן - נוהל מטה ההסברה הלאומי).
הבדיקה העלתה כי נוהל מטה ההסברה הלאומי אינו קובע חלוקת אחריות חד- משמעית בין הגופים העוסקים בתחום הסברת החוץ העולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה משנת 2007 .
לדוגמה, על פי נוהל מטה ההסברה כל אחד מהגופים המשתתפים בפורום ההסברה הלאומי אחראי, בין היתר, ל"הפעלה של אמצעי הסברה באינטרנט ובמדיה חדשה", ללא אפיון ממוקד של סוג המסרים והמידע שעל גורמי המשרד להפיץ במרשתת (אינטרנט) ושל אלו שעליהם מופקדת חטיבת דובר צה"ל (להלן גם - חטיבת דו"ץ).
כמו כן, לא בוצעה הבחנה בין קהלי היעד בחו"ל שעמם על הגופים האמורים לקיים קשר באמצעי המדיה החדשה.
יתר על כן, הנוהל האמור קובע כי תחומי אחריותה של חטיבת דו"ץ כוללים "שיתוף פעולה עם ארגוני הסברה וידידי ישראל", אך בנוהל לא נקבע כי משרד החוץ אחראי לתחום זה, אף שהחלטת הממשלה משנת 2007 .
מסמיכה אותו לעסוק בכך הנוהל האמור גם אינו מסדיר את ממשק העבודה בין משרד החוץ ובין חטיבת דו"ץ בעתות שגרה ובעתות חירום, והדבר פוגע באפקטיביות של הסברת החוץ.
להלן הפרטים: חטיבת דובר צה"ל : גוף מקצועי הכפוף לראש אגף מבצעים במטכ"ל ולרמטכ"ל הנושא באחריות לניהול בתחומי הדוברות, התקשורת, ההסברה וקשרי הציבור של צה"ל בארץ ובעולם.
על פי טיוטת פקודת הארגון של חטיבת דו"ץ מאוקטובר 2014 (להלן- הפק"א), אחד מתפקידי החטיבה הוא "להוביל את מאמץ הדוברות, ההסברה והתקשורת במסגרת אירועים ותהליכים מרכזיים בצה"ל", בתיאום עם גורמים במרחב הממשלתי, לרבות משרד החוץ ומטה ההסברה הלאומי.
7 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על יישום חוק המל"ל וההתמודדות עם המשט הטורקי ( 2012 ,) 'עמ 153-107 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 1.
:עם תפקידי חטיבת דו"ץ המפורטים בפק"א נמנים אלה (א) לשאת באחריות להצגת עמדות צה"ל בתקשורת ולהביא לידיעת הציבור בארץ ובעולם מידע על צה"ל באמצעות פרסום הודעות, תגובות, חומרי רקע ותוצרים חזותיים הנוגעים לצה"ל.
(ב) ליזום את השתתפותם של עיתונאים וצוותי תקשורת באירועים שהצבא מעורב בהם, ללוותם ולתדרכם.
(ג) לפעול מול אמצעי התקשורת בארץ ובעולם ולהפיץ מידע על אירועי צבא וביטחון.
(ד) לטפח את הקשר בין צה"ל לקהילות היהודיות ומעצבי דעת קהל מובילים בארץ ובעולם, באמצעות מפגשים, שליחויות הסברה לחו"ל, תיאום ביקורי אישים, אזרחים, ארגונים וגופים שונים בבסיסי צה"ל.
את פעילות הדוברות בקרב כתבי התקשורת הזרה בישראל ובקרב רשתות התקשורת הזרות ברחבי העולם מרכז ענף תקשורת בין-לאומית בחטיבת דו"ץ (להלן - ענף תב"ל) בראשות קצין בדרגת סגן אלוף.
נוהל הפעלת משרד החוץ בעתות חירום ובאירועים חריגים קובע כי בעתות חירום תוצב נציגות של המשרד בחמ"ל חטיבת דו"ץ, וכי הנציגות אחראית להביא לחמ"ל את תשומות אגף תקשורת והסברה לשם תכלול המסר ההסברתי לתקשורת הבין - לאומית, וכבסיס ליצירת תקשורת מתואמת עם הנציגויות בחו "ל, שבהן פועלות נספחויות צבאיות.
ביולי 2014 יצא צה"ל, בהוראת הממשלה, למבצע "צוק איתן" והוא נמשך כ-50 .
14 הנחתה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) את משרד החוץ ואת מטה ההסברה הלאומי, בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים, לקיים פעילות הסברה בנושא מדיניות ישראל בזירה הבין -לאומית ובישראל.
בעקבות הנחיה זו הורתה לשכת מנכ"ל משרד החוץ לכלל עובדי המשרד במטה ובנציגויות לפעול מיד בקרב הגורמים המדיניים בחו"ל ומעצבי דעת הקהל בכלי התקשורת הבין-לאומית, כדי לגייס לגיטימציה מדינית למבצע, ולהרחיב את מרחב התמרון הצבאי ככל שניתן.
בהתאם לכך נקבע בתורת ההפעלה של אגף תקשורת והסברה במבצע "צוק איתן" כי הנציגות של האגף בחמ"ל דובר צה"ל נועדה לתת מענה מהיר לשאלות העולות בתקשורת הבין-לאומית וכן לשאלות של השגרירים והדוברים בנציגויות בחו"ל.
על רקע זה יצוין כי הפק" א קובעת כי על חטיבת דו"ץ להשתתף במאמץ ההסברה הלאומי במישור הבין-לאומי והאזורי ובהשגת לגיטימציה בין -לאומית לפעילות צה"ל בעתות שגרה ובעתות חירום.
בתחקיר משרד החוץ מנובמבר 2014 בנושא אופן תפקודו במבצע "צוק איתן" עלה כי חטיבת דו"ץ לא שיתפה "מספיק פעולה עם הצרכ ים המיוחדים של ההסברה הבין-לאומית".
בתחקיר נכתב ש"מומלץ לחזק את הקשר עם דו"ץ גם בעתות שיגרה על מנת להסיר פערים שקיימים כיום ושבאו לידי ביטוי בעת החירום.
רצוי להכין נוהל לעבודה משותפת עם דו"ץ במצבי ח ירום המצריכים שיתוף פעולה זה".
בתחקיר ענף תב"ל בנושא תפקוד ו במבצע נכתב כי משרד החוץ ומטה ההסברה הלאומי היו "גורמים סטטיסטיים שרק ניזונים ולא מזינים".
בנובמבר 2015 כתבה חטיבת דו"ץ למשרד מבקר המדינה כי נוכחות נציג המשרד בחמ"ל דו"ץ במבצע "צוק איתן" הייתה לרוב "בגדר מאזין פאסיבי".
יתר על כן, גם בדיונים המשותפים במטה ההסברה הלאומי "לא ניתן היה לקבל תמונת מצב של הפעילות התקשורתית שאותה הם מבצעים בארץ או בעולם או תכנית אסטרטגית שבכוונתם לבצע".
ככלל, "לא הייתה בקשה קונקרטית מצד משרד החוץ, לעשות 832 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,משהו שונה משמעותית שישפר או יתמוך את המערכה המדינית".
לגבי עתות שגרה החטיבה סבורה כי ראוי שהמשרד יעדכן אותה בעניין הפעילות המדינית שמתקיימת "שמתממשקת עם הממד הביטחוני".
בעקבות לקחי מבצע "צוק איתן" המליצה הנהלת אגף תקשורת והסברה לעובדים לשפר להבא את היכרותם עם מערכי חטיבת דו"ץ, לקיים ביקורים הדדיים וימי עיון משותפים ולטפח קשרים אישיים עם קציני החטיבה.
בתגובתה על ממצאי הביקורת אישרה חטיבת דו"ץ כי אין נוהל עבודה משותף בינה ובין משרד החוץ, וכי נציג מטעמה יזמין את עובדי חטיבת דוברות במשרד החוץ לבקר בחטיבת דו"ץ, בין היתר כדי לכתוב נוהל משותף של הגופים בעתות שגרה ובעתות חירום.
מהוראות הפ ק"א ומנוהלי המשרד עולה כי פעילות חטיבת דו"ץ בקרב גורמי התקשורת הבין -לאומית וגורמי הדיפלומטיה הציבורית בחו"ל חופפת בהיבטים מסוימים את תחומי פעילותו של אגף תקשורת והסברה במשרד החוץ.
תחקירי משרד החוץ וחטיבת דו"ץ על פעילותם במבצע "צוק איתן" מלמדים כי אין בין ה גופים האמורים תיאומי ציפיות לגבי המידע שכל אחד מהם נדרש להעביר לעמיתו, וכי ממשק העבודה ביניהם בעתות חירום לא הופעל כראוי.
מטה ההסברה הלאומי כתב למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי "ככל שמשרד החוץ וחטיבת דו"ץ יגבשו נוהלי פעילות מוסכמים לעתות שגרה ולעתות חירום, ה מטה יתקף זאת בפעילותו ובנהליו".
לאור המלצות דוחות מבקר המדינה מהעבר ולנוכח לקחי מבצע "צוק איתן" מקיץ 2014 , על ראש מערך דיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ ועל דובר צה"ל להגדיר את החסמים המונעים שיתוף פעולה מלא בין הגופים בעתות שגרה ובעתות חירום, ועליהם לפעול יחד להסרת החסמים ולגיבוש כל אלה: נוהל פעילות משותף, תכניות עבודה שנתיות ותכניות פרויקטליות.
כמו כן, על מטה ההסברה הלאומי לשקף בנהליו את חלוקת התפקידים והאחריות בין משרד החוץ ובין חטיבת דובר צה"ל בתחומי החפיפה והשיתוף בהתאם להסכמות שיגובשו ביניהם.
נוהל מטהההסברה הלאומי קובע כי חטיבת דו"ץ אחראית ל"גיבוש והפצה מהירה של חומרים ויזואליים משדה הקרב".
בשלהי יולי 2014 כתבה השגרירות בלונדון לאגף תקשורת והסברה כי היא קיבלה מהגורמים הבכירים ביותר בדרג המדיני בבריטניה ומעיתונאים מקומיים תלונות על מחסור בחומרים חזותיים שיתמכו בעמדה הישראלית, בדגש על דוגמאות מהשטח.
חומרים כמבוקש היו באותה עת ברשות חטיבת דו"ץ, אך היא התעכבה באישור הפצתם.
בסיכום ישיבות הפקת הלקחים שקיים אגף תקשורת והסברה לאחר המבצע בספטמבר 2014 נכתב בעניין האמור כי "החומרים הויזואליים שמפיץ דו"ץ אינם אפקטי ביים למערכה המדינית.
איטיות אישורי הפצת מידע על ידי דו"ץ אינה מאפשרת תגובה ב'זמן אמת', באופן שמשחק לטובת היריב ומשאיר סוגיות בעייתיות ללא מענה לאורך זמן".
במסמכי מחלקת דיפלומטיה דיגיטלית נכתב בעניין זה כי "הומחש שוב ושוב קושי משרד החוץ 833 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
ומחסור בחומרים מדובר צה"ל במהלך התרחשות האירועים בפועל.
והם יצאו לאוויר העולם כשכבר 'הפסדנו בקרב' התודעתי על אותו אירוע, ותשומת הלב התקשורתית עברה הלאה לאירוע הבא".
מחלקת מידע והפקה קבלה על כך שהיא לא קיבלה מחטיבת דו"ץ די חומר גולמי מאזורי הלחימה בגבול, שהיה עשוי להיות בעל פוטנציאל הפצה רב ברשתות החברתיות.
המסקנה האופרטיבית של אגף תקשורת והסברה הייתה כי בעתות חירום נדרש להציב נציג מטעם המשרד בחמ"ל הוויזואלי של חטיבת דו"ץ.
מתאימה ]חומרים חזותיים [ גם מתחקיר ענף תב"ל עולה כי היה מחסור ב"ויזואליה לבין-לאומי ומידע תומך" ו"מחסור בוויזו אליה אותנטית מהצד הישראלי והשתלטות ויזואליה מהצד הפלסטיני".
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה חטיבת דו"ץ כי הדרישה לקבלת חומרי גלם חזותיים "לא עלתה ולא נבחנה בעת המבצע, ולא ברור מה לתפיסת משרד החוץ מהווה חומרים שיכולים לתמוך את ה'מערכה המדינית'".
יתר על כן, אישור פרסום החומרים הוויזואליים על ידי חטיבת דו"ץ במהלך המבצע "לא היווה גורם מעכב".
לנוכח הטענות שהעלה המשרד המליצה החטיבה כי להבא יגדיר המשרד היטב את צרכיו, כדי שהיא תוכל לשפר את היערכותה בעניין זה.
בתגובת משרד החוץ מפברואר 2016 נכתב כי על אף האמור בתחקיר תב"ל, "לא היה מחסור בויזואליה אוטנטית אלא בייצוג של ויזואליה זו בתקשורת הבין-לאומית".
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החוץ להציב נציג מטעמו בחמ"ל הוויזואלי של חטיבת דו"ץ בעתות חירום שיבהיר לה בזמן אמת מהם החומרים החזותיים הנדרשים לפעילותו המדינית-הסברתית.
יצוין כי כבר בדוח מ- 2012 העיר משרד מבקר המדינה למשרד החוץ ולחטיבת דו"ץ, בין היתר, על שלא קיימו תחקירים משותפים של אירועים ביטחוניים- הסברתיים.
מן הממצאים עולה כי ישנם הבדלים בין תחקיר משרד החוץ ובין תחקיר חטיבת דו"ץ על פעילותם במבצע "צוק איתן".
לאור המלצות מדוחות קודמים מעיר משרד מבקר המדינה למשרד ולחטיבת דו"ץ כי עליהם לבצע תחקירים משותפים לגבי פעילותם בתחום הסברת החוץ ולמנות צוות משותף ליישום המלצות תחקירים אלו.
משרד ההסברה והתפוצות / המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה (להלן ביחד - משרדי ההסברה): במאי 2009 החליטה הממשלה על הקמת שני משרדים: משרד ההסברה והתפוצות והמשרד לנושאים אסטרטגיים8 .
למשרד ההסברה והתפוצות הועברו יחידות שעסקו בהסברה ממשרד ראש הממשלה, בעיקר יחידות המופקדות על נושא הסברת הפנים (המכוון לאזרחי ישראל).
בהחלטה על הקמת המשרד לנושאים אסטרטגיים נכתב במפורש כי הקמתו לא תגרע מהסמכויות ותחומי האחריות שהוקנו לשרים אחרים או למשרדיהם.
מאז הוחלפו שמותיהם של המשרדים הללו בהחלטות ממשלה מהשנים 20139 , 201410 ו- 201511 , ובמסגרת זו נוספה למשרד לנושאים אסטרטגיים .
8 החלטות69 ו-71 מ- 3.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הסמכות לטפל בנושא הסברת החוץ, בלי לגרוע מסמכויות משרד החוץ בנושא זה.
בפועל, שני המשרדים עסקו בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית לסוגיהם.
כבר בשנת 2009 ניסו מנכ"ל משרד החוץ דאז ומנכ"ל משרד ההסברה והתפוצות דאז להגיע להסכם חלוקת תפקידים כדי למנוע אי-הבנות בתחומי העיסוק המשותפים, אך לשווא.
בשש השנים שעברו מאז הקמתם של משרדי ההסברה, לא הייתה חלוקת תפקידים ברורה ומוסכמת ביניהם ובין משרד החוץ, והדבר גרם לפגיעה בריכוז המאמץ הלאומי בתחום הסברת החוץ.
להלן הפרטים: בהחלטת הממשלה משנת 2007 נכתבכי משרד החוץ ימשיך להיות הגורם הממשלתי המקשר עם אותם ארגונים וולונטריים הפועלים בחו"ל העוסקים בהסברת חוץ ומבקשים לתרום לה, ועם קהילות יהודיות וארגונים יהודיים ברחבי העולם.
אולם נוהל מטה ההסברה הלאומי לא קבע כי משרד החוץ אחראי לקשר עם ארגונים כאמור, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
יתר על כן, החל בשנת 2009 היו משרד ההסברה והתפוצות והמשרד לנושאים אסטרטגיים מעורבים בפרויקטים שונים בחו"ל באמצעות ארגונים יהודיים ואחרים שאתם התקשר ללא תיאום מוסכם עם משרד החוץ כדלקמן: 1.
בשנת 2012 התגלעה בין המשרדים מחלוקת מקצועית בנוגע למתכונת הפעילות הרצויה של ארגונים פרו -ישראלים במהל ך אירועים שקיימו גורמים אנטי -ישראלים בקמפוסים ברחבי ארה"ב תחת הכותרת "שבוע האפרטהייד".
בינואר 2012 אף דווח בפורום ההסברה הלאומי כי בכוונת משרד ההסברה והתפוצות לשלוח משלחת הסברה גדולה לפעילות הסברתית בקמפוסים בארה"ב.
משרד החוץ נקט עמדה ולפיה פעילותו של משרד ההסברה והתפוצות במחאה על האירועים האנטי-ישראלים האמורים מגבירה את הבולטות התקשורתית של אירועים אלה, ובעקבות כך את העניין הציבורי בקיומם, ולכן היא מסבה נזק לתדמיתה של ישראל.
במסגרת הפקת הלקחים ממבצע "עמוד ענן" שביצע פורום ההסברה הלאומי בדצמבר 2012 סוכם כי"נוכח ריבוי המתנדבים והפעלתם ממוקדים שונים במקביל (בעיקר משרד החוץ ומשרד ההסברה והתפוצות), יש צורך בהסדרת התחום וחיזוק התיאום".
בסופו של דבר סוכם שנציגי שני המשרדים יגבשו ביניהם נוהל לתיאום הפעילות בתחום זה; אך הסיכום לא הוצא לפועל.
בתחקיר משרד החוץ בנושא פעילותו במבצע "צוק איתן" מנובמבר 2014 נכתב כי במהלך המבצע הוא לא היה מתואם עם פעילות ההסברה שקיימו באותה עת משרד התפוצות והמשרד לנושאים אסטרטגיים.
בשיחת ועידה של חברי פורום ההסברה הלאומי בנובמבר 2014 בנושא אסטרטגיית ההסברה נוכח האירועים האלימים בירושלים הנחה מטה ההסברה הלאומי את המשרד לנושאים אסטרטגיים לקיים "תדריך לתקשורת הבין- ]הפלסטינאית[ לאומית על ההסתה שמלבה את האירועים".
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנובמבר 2015 כתב משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי הקמת משרדי הממשלה הנוספים העוסקים בהסברה החל בשנת 2009 נוגדת את עקרון ריכוז המאמץ.
היא אף יצרה פיצול, כפילויות וחוסר תיאום בתוך המערכת הממשלתית.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה כי החל בשנת 2010 הוא עוסק בניטור כלי התקשורת והמערכות הרשמיות הגלויות של הרשות הפלסטינאית, וכי משרד החוץ מעולם לא התנגד לכך.
יתרה מזו, מדובר בפעילות שאיננה "הסברתית במהותה או מכוונת בעיקר לציבור הרחב בחו"ל", הגם שיש לה השפעות על הפעילות בתחום הסברת החוץ.
זה שנים רואה הדרג המדיני בפעילות הממשלתית בנושא הסברת החוץ מרכיב חיוני בביטחון הלאומי ובחוסן הלאומי.
הפעילות בנושא זה הוסדרה כבר בהחלטת הממשלה משנת 2007 , הקובעת, בין היתר, כי משרד החוץ הוא הגוף האמון על ההסברה המדינית ועל מיתוג ישראל בחו"ל.
אף על פי כן, המשרדים החדשים שהוקמו החל בשנת 2009 והוסמכו לעסוק אף הם בהסברה ובדיפלומטיה הציבורית לא קיבלו את הסכמת משרד החוץ לכל הפעולות שהם עשו בתחומים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח החפיפה בין תחומי האחריות של משרד החוץ מצד אחד ובין אלה של משרד התפוצות והמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה מצד אחר וכן לנוכח פעילות ההסברה שכל אחד מהם מבצע בנפרד, נדרשת מעורבות מקצועית של מטה ההסברה הלאומי בהסדר ת תחומי פעילותם.
עקב החשש לכפילות ארגונית-מינהלית ולפגיעה ביעילות התפקודית של שני המשרדים האמורים, על מטה ההסברה הלאומי להרחיב את הנוהל שהוא הפיץ בשנת 2013 ולהגדיר תחומי אחריות מובהקים של כל אחד מהמשרדים העולים בקנה אחד עם החלטת הממשלה משנת 2007 , לקבוע כלל ים שיסדירו את תחומי החפיפה ואת קשרי הגומלין ביניהם, למסד סדרי דיווח ותיאום בין משרד החוץ ובין המשרדים האמורים בנוגע לפעולות בתחומי הסברת החוץ, ולפקח על יישום החלטותיו בכל אחד מן המשרדים.
הפעילות בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ .
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 נקבע כי משרד החוץ נושא באחריות הכוללת הן להסברת חוץ והן למיתוג ישראל בעולם (ראו להלן) 12 .
משנת 2011 ואילך מופקדים שני גורמי מטה עיקריים על פעילות משרד החוץ בתחומי הדיפלומטיה הציבורית: מערך הדיפלומטיה הציבורית, המתכלל את פעילותם של אגפי המטה התפקודיים המתמחים מהבחינה המקצועית בנושאי תקשורת והסברה, קשתו"ם וחטיבת תפוצות ודתות; והמערך המדיני, הממונה על האגפים המרחביים.
בתרשים להלן מובא עץ המבנה הארגוני של שני המערכים האמורים.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים3 .
יחידות המטה המופקדות על ניהול תחומי הדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ על פי נוהל החטיבה לתקצוב מרכזי במשרד (להלן - נוהל התקצוב), אגפי מערך הדיפלומטיה הציבורית אחראים לניהול מיזמים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית המוגדרים "חוצי גבולות", משרד החוץ 837 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המבוצעים ביותר ממדינה אחת , וכן ל יישומם של הסכמים בין -לאומיים ולמימושם, אירוח בארץ של עיתונאים וקהלי יעד מחו"ל ולהקמת תשתיות להסברה באמצעי תקשורת מגוונים, ובפרט במרחב המקוון.
פעילות האגפים המרחביים במערך המדיני בתחומי הדיפלומטיה הציבורית 1.
נוהל התקצוב קובע כי את תקציב "פעילות דיפלומטית בחו"ל", הכולל את תקציבי הפעילות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, ינהלו ראשי האגפים המרחביים שבמערך המדיני.
האגפים המרחביים אחראים להנחיית הנציגויות בחו"ל, ובהתאם לכך הם ממונים על תקצוב פעולות במסגרת תכנית העבודה השנתית של הנציגויות בחו"ל.
תכניות העבודה השנתיות של הנציגויות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית כוללות את יישום היעדים המדיניים באמצעות קידום יחסי החוץ של המדינה בקרב קהלי יעד ובכלי התקשורת בחו"ל וכן פעילות המיועדת להרחיב את השיח הציבורי על ישראל ולחזק את דימויה החיובי.
התכניות האמורות מתמקדות גם בקיום אירועים בנושאי תרבות ישראלית, מדע, יזמות, חדשנות וסגנון חיים; הקמת תערוכות של אמנים מישראל; וכן בטיפול במשלחות לארץ ובמשלחות ישראליות לחו"ל.
הבדיקה העלתה כי הנציגויות מתקשות לממן פעולות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית מהתקציב שמקצה להן המערך המדיני.
לדוגמה, בפברואר 2014 כתבה הקונסוליה בלוס אנג'לס להנהלת אגף צפון אמריקה במערך המדיני כי "לאחר תעדוף התכניות בהתאם לבקשתכם.
לא ניתן לקצץ עוד בתכניות המוצעות.
מדובר בפגיעה בפרויקטים עליהם אנו עובדים זמן רב עם אנשי קשר חשובים.
לא הגיוני שבקונסוליה השלישית בגודלה בארה"ב עם שטח שיפוט גדול כל כך, תקציב העבודה מול הלטיניים יעמוד על 25,000 דולר, העבודה מול הקהילה היהודית (מהגדולות בעולם) תעמוד על 10,000 דולר ותקציב פעילות התרבות יעמוד על 25,000 .
"דולר בנסיבות האמורות פונות מדי שנה חלק מהנציגויות למערך הדיפלומ טיה הציבורית בבקשות למימון פעולות מקומיות בתחומי ההסברה, המיתוג, התרבות והמדע, בהיקפים שונים, שאותן המערך המדיני לא הסכים לתקצב.
מהתכתבויות האגפים התפקודיים במערך הדיפלומטיה הציבורית ובין הנציגויות שפנו אליהם בעניין זה עולה כי חלק מהבקשות נענו בחיוב, הגם ש מדובר בפעילויות שאינן מוגדרות "חוצי גבולות" על פי נוהל התקצוב, ולכן הם אינם אחראים למימונן.
בתגובת המשרד על ממצאי הביקורת נכתב כי במסגרת התקציב שהוקצה למערך המדיני נקבע סדר עדיפויות משוקלל, וכי ראשי הנציגויות רשאים לקבוע סדר עדיפויות של פעילויותיהם בהתאם לשיקול דעתם.
לאור זאת, הן פונות בעת ובעונה אחת למערך המדיני ולמערך הדיפלומטיה הציבורית, ואלה מתקצבים אותן בהתאם לצורך ועל סמך הצגת תכנית או מיזם רלוונטי.
מערך הדיפלומטיה הציבורית כתב למשרד מבקר המדינה בהקשר זה כי תקציביו מבוזרים זה קרוב לעשור בקרב האגפים המרחביים במערך המדיני.
אי לכך אין בידי מערך 838 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הדיפלומטיה הציבורית נתונים על האופן שבו האגפים האמורים מחלקים את התקציבים המיועדים לפעילות בתחומי קשרי התרבות והמדע בחו"ל.
האמור לעיל מלמד שחלוקת המשאבים בין מערך הדיפלומטיה הציבורית ובין המערך המדיני אינה מספקת את כל צורכי הפעילות בתחומי ההסברה, התרבות והמדע של הנציגויות בחו"ל.
בנסיבות אלו נאלצות הנציגויות לפנות בבקשות סיוע לאגפים התפקודיים במערך הדיפלומטיה הציבורית, הגם שעל פי נוהל התקצוב, תקציבי האגפים האמורים מיועדים למימון הוצאות מיזמים גלובליים ולא לפעולות מ קומיות של הנציגויות.
יתרה מזו, למערך הדיפלומטיה הציבורית יש יכולת מוגבלת לפקח על התקציבים שהועברו למערך המדיני ולוודא שהם משמשים להשגת היעדים שלשמם הוקצו ולא להשגת יעדים אחרים של המערך המדיני.
בתגובתו האמורה כתב המשרד כי אגף תקשורת והסברה שבמערך הדיפלומטיה הציבורית, עוקב אחר הפעילות ההסברתית המתבצעת בנציגויות.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לשקול מחדש את החלוקה התקציבית בין המערך המדיני ובין מערך הדיפלומטיה הציבורית וכן את סמכויות הפיקוח והמעקב של מערך הדיפלומטיה הציבורית על הפעילות המתבצעת בתחומי אחריותו המקצועית בנציגויות בחו"ל.
נוהל התקצוב ממליץ לראשי האגפים המרחביים לדרוש מהנציגויות בחו"ל דיווחים על מדדים של ביצוע משימות וקיום אירועים, "כך שניתן יהיה לשמר ידע ולהפיק לקחים לאירועים דומים במרחב".
אולם המערך המדיני לא קבע מתווה לדיווח מוסדר בנושא זה.
סקירה של כמה תכניות ודיווחים שהגישו נציגויות לאגפים המרחביים בשנת 2014 העלתה, כי אף שיש מדדים לכימות פעילות הנציגויות, הם אינם מתייחסים ליעדים שהוגדרו מראש לפעילויות אלה בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
לדוגמה, בדיווח של השגרירות בלונדון לא צוינו מדדים, תוצאות ותפוקות של הפעילות בתחומים אלה.
גם תכנית העבודה לשנת 2013 שהציגה השגרירות ברומא לאגף המרחבי לא כללה יעדים מדידים לפעילות ההסברה והתרבות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המערך המדיני לפעול בהתאם להמלצת נוהל התקצוב, ולדרוש מראשי הנציגויות לקבוע יעדים, תוצרים והישגים מצופים לפעילויות שהם מבצעים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
כמו כן, על ראשי האגפים המרחביים במערך המדיני להנחות את הנציגויות לדווח באופן שוטף למטה על מדדי ההצלחה של הפעולות האמורות, כדי שניתן יהיה להעריך את מידת מועילותן ולוודא שהן עומדות ביעדים שהוגדרו להן.
פעילות מערך הדיפלומטיה הציבורית - אגף תקשורת והסברה תקנון שירות החוץ (להלן גם - התקנון) מסדיר את פעילותן של יחידות המשרד במטה בארץ ובנציגויות בחו"ל.
על ניסוח התקנון ועדכונו מופקדת הנהלת המשרד.
התקנון קובע כי אגף תקשורת והסברה במערך הדיפלומטיה הציבורית הוא הגורם האחראי לפעילות ההסברה של משרד החוץ 839 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ישראל בחו"ל, ומופקד על הפצת מידע ממשלתי וקידום יחסי הציבור של המדינה באמצעי התקשורת ובקרב קובעי מדיניות, מעצבי דעת קהל, נבחרי ציבור בכל הדרגים - חברי פרלמנט, ראשי ערים, פוליטיקאים ואקדמאים בכירים.
ממסמכי המשרד עולה כי האתגרים העומדים לפני אגף תקשורת והסברה הם רבים, ולצד המאמץ לחיזוק מעמדה של ישראל נדרש גם ליווי הסברתי שוטף ומאומץ של הפעולות המדיניות והביטחוניות לסיכול התגרענותה של איראן.
אגף תקשורת והסברה כולל את חטיבת הדוברות המשרדית וחמש מחלקות ייעודיות: המידע וההפקה; הסברה, מיתוג ואקדמיה; דיפלומטיה דיגיטלית; פעילות בחברה האזרחית; ומחקר, תכנון ופיתוח.
נוסף על כך פועלות באגף מחלקת מינהל ותקציב המנהלת את ההוצאות השוטפות של הפעילות הפרויקטלית ומחלקה לפרויקטים מיוחדים.
כאמור, בשנים האחרונות מסתמנת שחיקה מתמשכת במעמד ישראל בקרב מובילי דעה ודעת קהל כללית במערב אירופה, ואילו בארה"ב מעמיק הפער בין תומכי המפלגה הרפובליקנית ובין תומכי המפלגה הדמוקרטית בנוגע לעמדתם כלפי ישראל.
כבר בדוח מ - 2011 העיר מבקר המדינה כי המשרד לא פעל לעגן את סמכויותיו ואת אחריותו של אגף תקשורת והסברה בתקנון שירות החוץ.
במועד סיום הביקורת, כארבע שנים לאחר פרסום הדוח, הפרקים בתקנון המסדירים את תפקידיו ונוהלי פעילותו של האגף עדיין אינם משקפים את מבנהו העדכני, את סמכויותיו ואת היקף אחריותו.
למשל, שלוש מחלקות מרכזיות - פעילות בחברה האזרחית; מידע והפקה; ודיפלומטיה דיגיטלית - אינן נזכרות בתקנון כלל, אין להן הגדרות תפקיד רשמיות ואף לא בוצעה הסדרה מחייבת של פעילויותיהן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ על אי -ביצוע פעולות לתיקון ליקוי ים נשוא המלצות דוח מבקר המדינה כמתחייב מהוראת סעיף 21 ג בחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .
בנסיבות אלה על משרד החוץ לפעול ]נוסח משולב [ בהתאם להמלצת הדוח מ- 2011 , לתקן את התקנון ולעגן את סמכויותיו ואחריותו של אגף תקשורת והסברה בתקנון שירות החוץ.
פעילות חטיב ת הדוברות מדד של חברת יחסי ציבור מוושינגטון שהתפרסם בשנים 2011 -2008 דירג את היקף החשיפה של ישראל בזירת התקשורת הבין -לאומית במקום השמיני מבין 200 מדינות שנבדקו; הדירוג לפי טיב החשיפה מעלה כי מדובר בחשיפה שלילית ביותר - המקום ה-182 (מתוך200 )מדינות כאמור13.
בס דרה של מחקרים שתועדו במחלקת מחקר, תכנון ופיתוח במשרד החוץ התברר כי קהלים זרים קושרים את ישראל לדימויים חזותיים ששכיחותם בתקשורת העולמית גבוהה, אשר מקורם בתצלומים מאתרים שבהם התרחשו אירועים ביטחוניים ובתמונות של שליטה צבאית על אוכלוסייה אזרחית פלסטינית בשטח י יהודה, שומרון ועזה.
האחריות במשרד החוץ לתגובה התקשורתית קצרת הטווח וארוכת הטווח על הסיקור העיתונאי של ישראל מוטלת על חטיבת הדוברות.
חטיבת הדוברות נחלקת לארבע מחלקות: .
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 דוברות רשמית; איסוף והפצת מידע; משלחות עיתונאים לארץ; ועבודה עם עיתונאים - תדרוכים, תגובות ומידע.
החטיבה מתדרכת באופן שוטף עשרות כתבים מקומיים, כ-300 עיתונאים זרים השוהים באופן קבוע בישראל וכ- 1,000 השוהים בארץ רק בעתות חירום.
התדרוך נעשה במפגשים, בטלפון ובמרשתת במגוון של נושאים - מדיניים, ביטחוניים, חברתיים, כלכליים וכן בעניינים הנוגעים לפעילות משרד החוץ.
על אף המורכבות בעבודת חטיבת הדוברות אין לה תכנית עבודה שנתית הנוגעת לכלל הפעילויות שעליהן היא מופקדת, לרבות מטרות ויעדים מדידים בנוגע לראיונות בכלי התקשורת הזרים.
יתר על כן, החטיבה לא עקבה אחר מספר כמות הראיונות שהתקיימו עם דובריה במטה ובנציגויות, כדי לוודא שהם פועלים די הצורך באמצעי התקשורת.
בהחלטתה האמורה מיולי 2007 קבעה הממשלה כי "משרד החוץ יעמיק את הטיפול השוטף והקשר שהוא מקיים עם עיתונאים וכלי תקשורת ערביים השוהים בישראל".
כמו כן הורתה הממשלה להוסיף תקנים למחלקת תקשורת ערבית, החל באותה שנת תקציב.
גם נוהל מטה ההסברה הלאומי משנת 2013 קובע כי משרד החוץ אחראי להפעלת דוברים בערבית ובשפות נוספות.
בשנים 2011 -2003 פעלה באגף תקשורת והסברה מחלקת תקשורת ערבית.