HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
6 "הרשות מביאה מקרים מסוג זה כל .
הזמן, המודעות ברשות הייתה צריכה כבר להיות קיימת אך לא נדמה שישנו שינוי בהתנהלותם, ולראיה העובדה .
שלא הוגשו תביעות בשנת 2015 .
"על ידי הרשות מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 697 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית מומלץ כי רמ"י תבצע מעקב ממוחשב אחר גיול החובות באופן שוטף למניעת התיישנות .
חובות ולפעול להגדלת היקף התיקים המועברים לטיפול משפטי.
עוד מומלץ כי, בייחוד, .
בכל הנוגע ל חברות ותאגידים בעלי חובות גבוהים יבוצע מעקב שוטף אחר איתנותם .
הכספית, לשם קבלת אינדיקציות על הרעה צפויה במצב החברות, בדרך שתתרום .
למימוש גביית חובותיהם כלפי רמ"י.
רמ"י ציינה בתשובתה כי היא מאמצת את המלצת הביקורת ותכלול את הפעילות לביצוע .
מעקב ממוחשב כאמור בסדר העדיפויות שלה לפיתוח מערכת המחשוב.
כאשר מדובר בתיקים העוסקים בחובות גדולים היא מבצעת חקירות כלכליות בנושא.
| 698 | :פרק שלישימנגנוני איתור .
מנגנון לאיתור פגיעות והפרות של הסכמי .
כדי לנקוט הליכי גבייה והליכים משפטיים בהתאם להוראת התכ"ם 82 על גופי הממשלה לפתח .
מנגנונים לאיתור הפגיעות בזכויות של המדינה וההפרות של הסכמי ההתקשרות.
מנגנונים כאלו הוא ביצירת "גורם קצה" שיהיה אחראי לאתר את ההפרות, לחזק את הפיקוח .
על טיב השירות שמתקבל ולזרז את הטיפול במקרים שבהם מזוהה הפרה, והכול כדי להבטיח .
עמידה בהתחייבויות ושהתמורה שהמדינה מקבלת בגין התקשרויות תהיה ראויה ובאיכות .
מנגנון לאיתור הפרות של הסכמי התקשרות אינו מבוסס דיו בפרקטיקה המקצועית ש ל .
מהמענה לשאלון עולה כי ב -41% מהגופים המשיבים אין כלל מנגנון .
מובנה לאיתור החובות וההפרות של הסכמים, ובכלל זה אין נוהל עבודה מתוקף לאיתור .
ולמיפוי חובות והפרות.
על פי הוראת התכ"ם על הגופים לקיים התייעצויות רבעוניות פנים משרדיות כדי לאתר ולבחון .
מקרים של פגיעה בזכויות המוקנות להם מכוח התקשרויותיהם 83 .
כמו כן, קובעת הוראת .
התכ"ם כי אם לאחר ההתייעצות תוגש תביעה, כי אז במקרה של זכייה בתביעה בגין הפרת .
זכויות חלק מסכום הזכייה יועבר לגוף הנפגע84 .
להלן בתרשים 20 נתונים בדבר קיום התייעצויות רבעוניות בגופים הממשלתיים כאמור וכן .
קבלת תמריץ כלכלי בדמות כספי הזכייה מתביעה בהתאם להוראת התכ"ם.
"בעניין "הגנה על זכויות המדינה ועל נכסיה באמצעות נקיטת הליכים משפטיים אזרחיים .
2 להוראת התכ"ם המורה לחשב המשרד בתיאום עם היועץ המשפטי של המשרד לקיים בכל רבעון סבב .
התייעצויות עם הגורמים המקצועיים במשרד.
5 להוראת התכ"ם קובע מדרג של סכומי הזכייה להעברה לגוף הנפגע ולחלוקת היתרה בין היחידה .
לתביעות ומיקור חוץ בפרקליטות המדינה (כיום היחידה לאכיפה אזרחית) ובין הכנסות המדינה.
| 699 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית תרשים 20: גופים ממשלתיים שקיימו התייעצויות רבעוניות וגופים שקיבלו תמריצים .
כלכליים בגין יזום תביעות בהתאם להוראות התכ"ם .
מהנתונים ומהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2020 ( שבעה21% ) מהגופים המשיבים .
קיימו התייעצויות רבעוניות לאיתור חובות ולזיהוי פגיעה בזכויות המשרד בהתאם .
להוראות התכ"ם, ומתוכם רק משרד ממשלתי אחד קיבל תמריצים בסך של כ-4 מיליון .
ש"ח עקב מהלכי התייעלות בייזום תביעות שנקט.
בתשובת משרד האוצר ציין החשב הכללי כי הוא מקיים ישיבות תקופתיות עם נציגי .
הפרקליטות ומשרדי הממשלה כדי לאתר מקרים הדורשים נקיטת הליכים משפטים יזומים.
החשכ"ל הדגיש כי ההליך משפטי הוא באחריות הלשכה המשפטית שבכל משרד, ואילו .
החשבות מעורבת בתהליך המקצועי והחשבו תי ואינה יכולה לעבוד מול הפרקליטות ללא .
עוד נכתב בתשובה כי ברוב הלשכות המשפטיות לא מופנים משאבים .
מספיקים לתחום התביעות היזומות ואין יועץ משפטי ייעודי לתחום התביעות.
תמריצים לגביית החוב למשרדי הממשלה, החשכ"ל ציין כי עקב קשיי מדידה ובקרה פרויקט .
התמריצים הוקפא בשלב זה עד להקמת המערכת הכספית בתחום הגבייה במשרד האוצר.
מומלץ כי החשב הכללי ינחה את חשבי המשרדים והגופים הציבוריים לקיים התייעצויות .
רבעוניות ויעקב אחר עמידת החשבים והיועצים המשפטיים של כלל הגופים בהוראות .
התכ"ם בעניין זה, תוך הסתייעות ביחידה לאכיפה אזרחית לתכנון פעולות האכיפה .
כן, מוצע לפרסם מידי שנה, בקרב כלל משרדי הממשלה, את .
המשרדים אשר זכו לקבל תמריצים בגין פעילותם בגביית חובות ולבחון יעילות המודל .
| 700 | מדור אכיפת הסכמים במשטרת ישראל : בשנת 2017 הוקםבמשטרה "המדור .
לאכיפת הסכם" כדי לפעול לאכיפת הסכם עם זכיין המפעיל את המכללה הלאומית .
באוקטובר 2019 , בעקבות דוח מבקר המדינה בנושא מערך הרכש במשטרה 85 .
שהציג פערים בנושא אכיפת הסכמים במשטרה, הורחבו סמכויותיו של המדור, ושמו שונה .
ל"מדור לאכיפת הסכמים"86 .
עם הקמת המדור מוסד מנגנון אכיפה, פיקוח ובקרה על מגוון .
הסכמי הרכש של המשטרה עם ספקים וחברות אזרחיות, אשר הינם בהיקף שנתי של כ-2.
בהתאם לתורת ההפעלה שגיבש המדור לאכיפת הסכמים במשטרה, עיקרי שלבי האכיפה .
כוללים דיווח על הפרה מצד הגורם הרלוונטי בשטח, לאחר קבלת הנתונים, הגורם המקצועי .
במטה (קצין באגף התמיכה הלוגיסטית במשטרה) מחליט אם הייתה הפרה ואם יש מקום .
לדרוש פיצוי מוסכם מלא או חלקי בהתאם לחוזה ההתקשרות עם הספק או להפנות את .
הטיפול לוועדת ההפרות.
ועדת ההפרות יכולה לפעול על פי מדרג האכיפה: לזכות את הספק, .
להזמינו לשיחת הבהרה, לדרוש פיצוי מוסכם מלא או חלקי, להמליץ על שימוע לקראת .
הפסקת התקשרות או להמליץ על הפסקת התקשרות.
בתשובתה מאפריל 2021 עדכנה המשטרה כי הליך ה"פיילוט" במחוזות המשטרה שמטרתו .
לגבש תורת הפעלה לרתימת דרגי השטח לאיתור הפרות הסתיים ועל פי ת וצאותיו הוחלט .
להתמקד בבקרה נושאית, כמו כן ציינה המשטרה כי הכינה תוכנית עבודה שנתית לאכיפת .
חובת ההתקשרויות ובד בבד המדור לאכיפת הסכמים נותן מענה לאירועי הפרה העולים .
יש לציין לחיוב את משטרת ישראל שהרחיבה לאחרונה את סמכויות "מדור אכיפת .
מ י נהל הרכש הממשלתי במשרד האוצר: מינהל הרכש הממשלתי במשרד האוצר .
מתמחה ברכש מרכזי במגזר הממשלתי 87 ובין תפקידיו לוודא כי הספק עמד בהתחייבויותיו .
כאשר מאותרת הפרה מצד ספק, למינהל הרכש יש כלים לטיפול .
בהפרה ובכלל זה הטלת קנסות, חילוטי ערבויות, אי-חידוש ההתקשרות והגשת תביעת פיצוי.
מנתונים שהתקבלו ממינהל הרכש הממשלתי עולה כי מינואר2016 ועד ליוני2020 נפתחו .
במערכת מרכב"ה88 65,012 הזמנות רכש על ידי עשרות גופי ממשלה89 , בסכום כולל של .
85 ( דוח ביקורת מיוחד2019 ) "מערך הרכשבמשטרת ישראל".
86 בעקבות עבודת המטה הורחבו תחומי אחריותו של המדור לאכיפת כלל הסכמי משטרת ישראל, תוך תוספת של .
חמישה תקני כוח אדם, ושינוי שמו ל"מדור אכיפת הסכמים".
87 מינהל הרכש הממשלתי הוא גוף מטה בחטיבת נכסים, רכש ולוגיסטיקה, בחשכ"ל במשרד האוצר.
אחראי לתכנונה וליישומה של מדיניות הרכש הממשלתית ואמון על הסיוע לגופים הממשלתיים בביצועה ויישומה .
של מדיניות הרכש במשרדם.
אחת ממטרותיו העיקריות של מנהל הרכש הוא מיצוי כוח הקנייה של הממשלה .
באמצעות עריכת מכרזים מרכזיים עבור כלל גופי הממשלה על מנת להביא לחיסכון בתקציבי הרכש של .
להרחבה נוספת ראו מבקר המדינה דוח שנתי 69 א (2018 .
"), "מנהל הרכש הממשלתי .
88 מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה (מרכב"ה) היא מערכת ארגונית לניהול נכסי ומשאבי המדינה, בצורה .
אחידה ואינטראקטיבית בין ובתוך המשרדים.
מרכב"ה פועלת בכלל היחידות הממשלתיות והיא משרתת עשרות .
אלפי משתמשים פנימיים וחיצוניים.
89 הנתונים אינם כוללים את היקף הרכישות שבוצעו במשרד החוץ, בתי החולים הממשלתיים, המשטרה ומשרד .
הביטחון והגופים הכפופים לו אשר אינם פועלים באמצעות מערכת מרכב"ה.
| 701 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית כ-10.
באותה תקופה גבה מינהל הרכש פיצויים מוסכמים וחילט ערבויות .
בשל הפרות חוזה בסך של כ-3.
3 מיליון ש"ח, וזימן לשימוע חמישה ספקים בשל תלונות .
שהתקבלו ממשרדי ממשלה.
מינהל הרכש מסר לביקורת המדינה כי ההפרות הידועות והמטופלות בגופי .
הממשלה הן בשברי אחוזים ביחס להיקף ההתקשרויות של המדינה.
זה של ריבוי התקשרויות אל מול היעדר מנגנון מובנה ושיטתי לטיפול בחובות .
ובהפרות , עולה החשש כי חלק מהחובות כלפי גופי ממשלה אינם מאותרים והפרות .
של הסכמים אינן מדווחות ומטופלות ובכך נמנעת יכולת האכיפה של הגופים, .
נמנעת האפשרות ליצירת הרתעה מפני הפרות הסכמים ונגרמים הפסדי ממון .
מנהל הרכש הממשלתי משתמש במערכת פניות ממוחשבת בתוך מערכת מרכב"ה 90 , .
לקבלת מידע על הפרות חוזה של ספקים .
בביקורת עלה כי הליך פתיחת דיווח ופנייה במערכת הפניות הממוחשבת ארוך ומסורבל.
בין היתר, נדרשת קבלת הרשאה על מנת להשתמש במערכת גם במקרים של דיווח חד .
פעמי, וכי המענה לבקשת הרשאות אורך זמן ומעכב את הטיפול בפנייה.
הרכש הממשלתי במשרד האוצר ציין שממשק המערכת לא נוח ולא אינטואיטיבי וכי יש .
תקלות תפעוליות במערכת.
עוד עולה כי מנהלי הרכש בגופים השונים שנתקלים בחריגה .
מהתקשרויות מעדיפים לדווח על פערים שהתגלו מול הספקים באמצעות הדוא"ל ולא .
משרד האוצר מסר בתשובתו כי בבדיקה שבוצעה לא נמצאו פניות "פתוחות" במערכת .
הממוחשבת בנוגע לתקלות.
עם זאת, החשכ"ל יבחן את הטענות ובמידת הצורך יפעל לשיפור .
המערכות ותהליכי העבודה הקיימים.
בשים לב להיקף התקשרויות במינהל הרכש, מומלץ כי משרד האוצר יבחן את ייעול .
כמו כן, על החשכ"ל לגבש הוראות מפורטות לגופים הממשלתיים .
לביצוע תהליך איתור אחיד של כלל הפגיעות בזכויות של המדינה עקב הפרות של .
הסכמי ההתקשרות ולוודא את יישום ההוראות תוך עריכת בקרות עיתיות ושיטתיות .
לאיתור פגיעה בזכויות.
בתשובת משרד האוצר נכתב כי בימים אלה עתידה לצאת לדרך תוכנית הכשרה לעובדי .
החשבות לעניין תביעות יזומות בהסכמים, תמיכות וגבייה לצורך בחינת כלים מנחים ואורות .
אדומים להגשת תביעות יזומות בשיתוף פרקליטות המדינה.
נוסף על כך, בכל פורום גבייה .
רבעוני, חטיבת המימון בחשכ"ל מזכירה את הצורך בתביעות יזומות.
90 מערכת הפניות מנוהלת דרך מנגנוןCRM ) :מערכת לניהול קשרי לקוחות Customer Relationship Management) .
מדובר בתחום במערכות ממוחשבות אשר משתמש בטכנולוגיית מידע כדי לסייע לארגונים לנהל את הקשר עם .
מנהל הרכש משתמש במנגנון, בין היתר, כאמצעי לפניות ודיווחים של אנשי רכש בגופי הממשלה למינהל .
| 702 | איתור מקרים מתאימים לנקיטת אכיפה אזרחית .
בעקבות הליכים פליליים .
המונח אכיפה אזרחית כולל, בין היתר, את זכאותה של המדינה למצות את זכויותיה .
בהליכים אזרחיים עקב פגיעה בה כתוצאה מעבירות פליליות שבהן היא נפגע העבירה.
השימוש בהליכי אכיפה אזרחית לצד אכיפה פלילית או לאחריה מרחיב את סל הכלים .
העומדים לרשות המדינה כדי להגן על נכסיה ולהשיב את הערך הכלכלי של הנזק .
שנגרם לה מהמעשה הפלילי, ומעצים את כוח ההרתעה.
הפיצוי שיכול להיפסק בהליך .
הפלילי מוגבל בהיקפו והוא כלי ראשוני המשמש את הפרקליטות הפלילית, אך אינו מונע .
פיצוי בהליך אזרחי בהתאם למלוא הנזק שנגרם.
ככלל, הליכים פליליים בעלי אופי כלכלי 91 או הליכים פליליים בעלי מימד שלטוני92 וכן .
הליכים פליליים בעבירות אלימות כלפי אנשי כוחות הביטחון, טומנים בחובם פוטנציאל .
יכולת הזיהוי והאיתור של המקרים שבגינם מתאים לנקוט הליכי אכיפה .
אזרחית תלויה במידה רבה בשיתוף פעולה ובהעברת מידע רלוונטי בתוך הפרקליטות .
פנימה - בין מחוזות הפרקליטות הפלילית והפרקליטות האזרחית.
הפעלת כלים של אכיפה אזרחית אגב הליכים פליליים נעשית בדרך של הגשת תביעה .
אזרחית בהתבסס על פסק דין חלוט במשפט ה פלילי המרשיע את הנאשם 93 .
לבקשת מגיש התביעה, רשאי השופט או המותב שהרשיע את הנאשם לדון גם בתביעה .
האזרחית (להלן – תביעה נגררת)94.
, בשאר המקרים, היא נדונה כתביעה אזרחית נפרדת .
מנתונים שמסרה הפרקליטות, מספר התביעות עקב הליכים פליליים עומד על .
תביעות ספורות בכל שנה.
כך למשל, בשנת 2019 הוגשותשע תביעות עקב .
הליכים פליליים, מתוכ ן שלוש תביעות נגררות.
זאת כאשר, על פי נתוני .
הפרקליטות, בשנת 2019 הסתיימו הליכים ב- 4,408 תיקים פלילייםוהורשע ו 84% .
מהנאשמים, אך יש לציין כי הנתונים מתייחסים לכלל התיקים הפליליים ולא רק .
לתיקים שהם רלוונטיים להגשת תביעה אזרחית בעקבות הליך פלילי.
הפרקליטות שבה והדגישה בתשובתה כי במרבית התיקים הפליליים המדינה אינה .
כמו כן, גם לאחר שנמצא שיש למדינה עילה להגשת תביעה אזרחית .
בעקבות הליך פלילי, יש שיקולים נוספים המונעים את הגשתה.
91 כגון עבירות גניבה, קבלת דבר במרמה, עבירות מס והונאת נושים.
א (מחוזי-ב"ש) 55449 -05-19 בנק .
ישראל נ' במברון הוגשה תביעה אזרחית בגין הפרת זכויות יוצרים לאחר שהנתבע הורשע בהליך פלילי בזיוף .
92 כגוןעבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים וגניבה בידי עובד ציבור.
93 בהתאם להוראות סעיף42 , התשל"א]נוסח חדש[ א' לפקודת הראיות-1971.
94 אלא אם הנאשם הורשע בבית משפט שלום והתביעה האזרחית לפי שוויה היא בתחום סמכותו של בית משפט .
מחוזי; סעיף 77 ,]נוסח משולב[ לחוק בתי המשפט התשמ"ד-1984 .
| 703 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית כדי לשלב הליכי אכיפה אזרחית מסוגים שונים95 אגב אכיפהפלילית, יש צורך בהסדר ת .
הסוגיה ויצירת אחידות בהפעלת המערכת כולה , ולוודא שפעולות האכיפה האזרחית .
יבוצעו בלי לפגוע באכיפה הפלילית הנעשית באותה העת.
ממסמכים שהתקבלו מהפרקליטות עולה כי יש כמה טיוטות לנוהל עבודה בנושא אך עד .
למועד סיום הביקורת, אלו טרם תוקפו.
כך למשל, בספטמבר 2019 הוציאה המחלקה .
הכלכלית בפרקליטות המדינה "תדריך לפרקליטים: שילוב הליכי אכיפה אזרחית .
ומנהלית והליכים פליליים" במטרה לסייע לפרקליט הפלילי לאתר תיקים בעלי פוטנציאל .
כלכלי או שלטוני לקידום אכיפה אזרחית ומינהלית, אך הובהר כי לא מדובר בנוהל או .
זאת ועוד, ההנחיות הכלולות בתדריך לגבי אופן קבלת ההחלטות מחייבות .
במחלקה הכלכלית בלבד, והוא לא הופץ לפרקליטים הפליליים במחוזות השונים.
בפברואר 2020 , בישיבת פרקליטי המחוזות, הנחה המשנה לפרקליט המדינה את כלל .
המחוזות להעביר דיווח כיצד מתבצעת העבודה הסדורה במחוזם לאיתור התיקים .
הפליליים, הן כאלה שהוגש בהם כתב אישום והן כאלה שנסגרו, המתאימים לאכיפה .
באוגוסט 2020 הופץ לכלל המחוזות ריכוז נוהלי העבודה והפרקטיקות השונות .
הנהוגות, במטרה לשתף ולהעשיר במגוון האפשרויות הנהוגות בפרקליטות.
התקיים סבב פגישו ת משותפות של גורמי הנהלה בכירים בפרקליטות עם פרקליטי .
המחוז הפלילי והאזרחי יחדיו.
סיכומי הדיונים הופצו לכלל היחידות כדי לטייב את הקשר .
בין החטיבה האזרחית לחטיבה הפלילית.
נכון למועד סיום הביקורת לא קיים בפרקליטות מנגנון אחיד וסדור לאיתור וזיהוי .
התיקים שהתקיימ ו בהם הליכים פליליים והם בעלי פוטנציאל אכיפה אזרחי .
עוד עלה כי חסר ממשק טכנולוגי בין הפרקליטות הפלילית לאזרחית.
את פוטנציאל התביעות האזרחיות שמוגשותלאחר שההליך הפלילי הסתיים ניתן להגדיל .
באמצעות יצירת ממשק מובנה בתוך מערכת המחשוב של הפרקליטות "תנופ"ה" 97 , .
ויצירתחיווי לפרקליט הפלילי שסיים לטפל בתיק - שעליו לפנות בעניין לפרקליט אזרחי .
שיבחן אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית.
חיווי שכזה ראוי שיינתן ביחס לסוגי העבירות .
הרלוונטיות שבהן יש פוטנציאל לאכיפה אזרחית יזומה, ובהתאם לקריטריוני ם שתקבע .
95 לצד אכיפה אזרחית קיימת אכיפה מינהלית העוסקת בהפעלת סמכויות של רשויות השלטון על פי דין.
מאכיפה אזרחית אכיפה זו אינה עוברת דרך בית המשפט ואינה כרוכה בהגשת תביעה או בקבלת צו שיפוטי, אלא .
בקבלת החלטה מינהלית בהתאם לכללי המשפט המינהלי על ידי הרשות המינהלית המוסמכת.
96 ,לא מדובר בנוהל או בהנחיה ומטרת התדריך הוא להגביר מודעות ולעודד את החשיבה, ולא לקבוע כללים .
המכתיבים החלטה מקצועית במקרים קונקרטיים.
97 מערכת תנופ"ה היא מערכת טכנולוגית המשמשת את פרקליטות המדינה והמחוזות לצורך תכנון, ניהול וב קרה.
להרחבה ראו מבקר המדינה דוח 69 ב (2019 ) "פיתוח והטמעה של מערכת מחשוב לתכנון ניהול ובקרה .
98 תיקים שהמדינה היא נפגעת עבירה, תיקים בהם נגרם נזק לרכוש המדינה, כספי ציבור שנלקחו שלא כדין, תיקי .
שיפוי של אנשי צבא ומשטרה, תיקי שיפוי של נפגעי פעולות איבה וכיוצא בזה.
| 704 | מוצע כי הפרקליטות תפעל להסדרת נוהל עבודה מתוקף, ותבחן את כל המקרים .
המתאימים לאכיפה אזרחית משלימה להליך הפלילי כדי להגן על זכויות המדינה.
לשם כך, מומלץ לקבוע קריטריונים לבחירת התיקים המתאימים לאכיפה אזרחית .
ולמסד מנגנון לאיתור כל התיקים הפליליים שהסתיימו בהרשעה, העומדים .
מיפוי מיטבי שי תעדף את הקצאת המשאבים של ה פרקליטות, .
ראוי שיתבצע באמצעים טכנולוגיים תוך יצירת ממשק מקוון במערכת המחשוב של .
הפרקליטות ויצירת חיווי, עם סיום הטיפול בתיק הפלילי או במהלכו, לפרקליט .
אזרחי שיבחן אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית.
על הפרקליטות לפעול לקידום .
הנושא תוך מתן הכלים לפרקליטים לאיתור המקרים המתאימים לביצוע משימה זו.
בתשובתה ציינה הפרקליטות כי היא מסכימה שיש צורך במנגנון שיסייע באיתור התיקים .
הפוטנציאלים לאכיפה אזרחית משלימה להליך הפלילי.
| 705 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית פרק רביעי : חסמים המונעים שימוש יעיל .
באמצעי אכיפה אזרחית .
מזה יותר מעשור שנים שהפרקליטות כוללת את תחום האכיפה האזרחית במדיניותה ומציבה .
את התחום כנדבך מרכזי בתוכנית האסטרטגית שלה.
בשנת2008 , הוקמה היחידה לאכיפה אזרחית והיעדים שהוגדרו לה על ידי הנהלת .
הפרקליטות כללו, בין היתר, פיתוח וקידום המרכיב הפעיל והיזום בעבודת הפרקליטות .
האזרחית ועידוד המדינה להגיש תביעות יזומות בנושאים חשובים ובסכומי כסף גבוהים.
בישיבת הנהלת הפרקליטות האזרחית, מנובמבר2009 , הציגה מנהלת היחידה לאכיפה .
אזרחית דאז, בפני פרקליטי המחוזות את עיקרי הפעילות שנעשית לקידום נושא ייזום .
התביעות במחוזות השונים, ואת הקשיים הכרוכים בכך.
ניתן דגש לחשיבות הייזום .
ולבחירת המקרים המתאימים לתביעות מתוך הסתכלות רוחבית וחשיבה משותפת.
פרקליטי המחוזות התבקשו למנות בכל מחוז פרקליט בכיר שיהיה אחראי על ריכוז נושא .
בשנת2011 התווה פרקליט המדינה דאז מדיניות שלפיה על הפרקליטות לתת דגש .
לתביעות היזומות, להבדיל ממתן תגובות והגנה מפני תביעות נגד המדינה.
נובעת ממבט אסטרטגי רחב הרואה לא רק את התיק היחיד שבטיפול הפרקליט אלא את .
התופעה שהתיק עוסק בה אשר המחייבת את התייחסות הרשויות.
באפריל2016 , בישיבת הנהלת הפרקליטות האזרחית הוצגה אסטרטגיית החטיבה .
האסטרטגיה כללה, בין היתר, שני מוקדים מרכזיים: האחד - "יוזמה של .
החטיבה האזרחית" באיתור תיקים אסטרטגיים, ו השני - "פרקליטות אוכפת" כלומר .
שימוש בכלים מנהליים ואזרחיים נגד גורמי הפשיעה.
לגבי המוקד הראשון הוחלט .
בישיבה כי "יש לעלות שלב ולעבור מיוזמה של היחידה ליוזמה של המחוזות עצמם".
ואולם, בחינת מספר התביעות היזומות שמגישה הפרקליטות בכל שנה, אל מול פוטנציאל .
האכיפה והתביעה, כפי שהוצגו בפרקים הקודמים בדוח, מלמדת על תוצרי פעילות נמוכים .
במחוזות, כאלו שאינם מגשימים דיים את האסטרטגיה אליה מכוונת הפרקליטות בנושא זה.
יצוין כי לגבי פעילות אכיפה ו"שולחנות עגולים" חל גידול בהיקף הפעילות בפרקליטויות .
המחוז, כמוצג לעיל בתרשים 7 .
להלן בתרשים21 מספר התביעות היזומות שהגישו פרקליטויות המחוז האזרחיות בשנים2017 .
- 2019: פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
| 706 | תרשים21: תביעות יזומות שהגישו פרקליטויות המחוז האזרחיות בשנים 2017 - 2019 .
נתוני הפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הנתונים בתרשים מתייחסים לתביעות יזומות שהגישו פרקליטויות המחוז האזרחיות ובכלל זה .
גם תביעות שהוגשו בשיתוף עם היחידה לאכיפה אזרחית 99 .
במהלך הביקורת מסרה הפרקליטות כי עומס העבודה בפרקליטויות המחוז האזרחיות, אינו .
מאפשר את השקעת המשאבים הנדרשים לטיפול יזום באכיפה אזרחית, היות שהפרקליטים .
במחוזות עסוקים בטיפול בתיקי הגנה רבים המתנהלים על פי סד זמנים של בית המשפט, ולכן .
הם אינם מתפנים לעסוק בייזום תביעות.
כמו כן, גם ליחידה לאכיפה אזרחית עיסוקים נוספים .
הנוגעים לעבודתה בליווי הליכי רגולציה, ונוסף על כך מוקנית ליחידה אחריות למערך מיקור .
החוץ בפרקליטות המדינה.
מנתונים שמסרה הפרקליטות עלה כי בשנת 2019 נפתחו 22,794 .
תיקים בפרקליטויות האזרחיות, מתוכם 22,714 הם תיקי הגנה 100 , ולעומת זאת הוגשו 184 .
8% ) תביעות יזומות בלבד, זאת על אף שכאמור להערכת הפרקליטות למדינה קמה עילת .
תביעה פורמאלית באלפי מקרים מדי שנה.
עוד יצוין כי בהתאם לדוחות כספיים מאוחדים של .
19 , הסכום שבו נתבעה המדינה עמד על כ -9.
3 מיליארד ש"ח (אומדן .
99 נוסף על כך בשנת 2019 הגישה היחידה לאכיפה אזרחית 132 תביעות אזרחיות, מרביתן באמצעות עורכי דין .
100 מדובר בתיקים שלא המדינה פתחה אלא גורם אחר, והמדינה היא צד להם.
ברובם המדינה התגוננה מפני .
| 707 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית הסכום שבו תחויב המדינה עשוי להשתנות), זאת לעומת סכום של כ-700 מיליון ש"ח שתבעה .
תרשים 22: היחס בין תביעות יזומות שהגישה הפרקליטות לבין תביעות שהוגשו נגד .
המדינה שבטיפולה, בשנת 2019.
היחידה לאכיפה אזרחית, שהיא גוף מטה הפועל גם כיחידה מבצעת, משלימה מטלות .
הכרוכות בתביעות היזומות ואף מעבירה חלק מהתיקים לטיפולה לצורך הכנת כתב התביעה .
וניסוחו ומ חזירה את התיק לפרקליטות המחוז לצורך הגשתו לבית משפט וניהול ההליך .
כך למשל, מתוך 52 תביעות יזומות שהגישו פרקליטויות המחוז בשנת2019 , מחצית .
מהתיקים (26 ) הוגשו על ידי המחוזות בשיתוף היחידה לאכיפה אזרחית.
היחידה תביעות יזומות בנפרד מהמחוזות, ובאמצעות מיקור חוץ, כמוצג להלן בתרשים 23: .
תרשים23: תביעות יזומות של היחידה לאכיפה אזרחית גם באמצעות מיקור חוץ, .
סיכומים שנתיים של היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות המדינה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
| 708 | עומסי העבודה מחייבים את פרקליטי המחוזות לתעדף את הטיפול במשימות.
על הקצאת פרקליטים ייעודיים לטיפול באכיפה האזרחית ועל היקף המשימות האחרות .
שנמצאות על שולחנו של הפרקליט.
המחוזות הקצו כ -45 פרקליטים כדי שיעסקו באכיפה .
אזרחית במינונים שונים.
כמו כן, ב יחידה לאכיפה אזרחית עוסקים 11 פרקליטים באכיפה .
אזרחית לצד הפיקוח על תחום מיקור החוץ של הפרקליטות.
היקף כוח האדם המוקצה לטיפול .
באכיפה יזומה שונה ממחוז למחוז.
למשל, בפרקליטות מחוז דרום קיים פרקליט בדרגת .
"ממונה תביעות יזומות", וכך גם בפרקליטות מחוז צפון קיים פרקליט בדרגת "ממונה אכיפה", .
ואילו בפרקליטות מחוז חיפה קיימים שני פרקליטים בדרגת "ממונה אכיפה ותביעות יזומות".
לצד אלו, יש במחוזות פרקליטים נוספים אשר עוסקים באכיפה יזומה בהיקפים שונים.
ממסמכים שמסרה הפרקליטות עולה כי בעיניה יש יתרון ברור לצוותי אכיפה ייעודי ים .
המתמקצעים באכיפה אזרחית, אך לא בכל המחוזות יש צוות ייעודי כזה.
מכאן שעיקר עיסוקן של פרקליטויות המחוז האזרחיות הוא בהתגוננות בתיקים בהם .
מציאות זו מדגישה את הצורך בניתוח היכולות של הפרקליטות ובחינה .
כיצד היא יכולה להגשים את המדיניות שהתוותה בדבר הגברת האכיפה האזרחית .
הליך הכנת תביעה יזומה מורכב וכרוך בהשקעת תשומות גדולות מצד המדינה.
לאסוף ולרכז מסד עובדתי ברור, רציף ומתוקף שיבסס את הצורך לנקוט אמצעי אכיפה .
אזרחית, ולעיתים אף נדרשת הכנת חוות דעת שמאית או מקצועית אחרת.
מצריכות שיתוף פעולה של גורמים מקצועיים, משפטיים וחשבונאיים בתוך הגוף הממשלתי .
שמעונין לתבוע, וכן מעורבות של הגורמים הרלוונטיים בפרקליטות.
הגורמים בגופים הממשלתיים ובפרקליטות לא תוכל להתבצע אכיפה אזרחית מיטבית ומלאה.
בפגישות שק יים צוות הביקורת עם יועצים משפטיים, חשבים וגורמים מקצועיים בגופים .
הממשלתיים, עלה כי הגשת תביעות יזומות, כמו גם נקיטה באמצעי אכיפה אחרים, כרוכה .
כך גם מהמענים לשאלון עלה כי ישנם חסמים המונעים שימוש יעיל .
פילוח המענים כמפורט להלן בתרשים24 : .
101 תשובות הגופ ים המשיבים אודות החסמים השונים המונעים שימוש יעיל באמצעי אכיפה אזרחית רוכזו בנספח .
| 709 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית תרשים 24: דירוג אמצעי האכיפה לפי שיעור הגופים שציינו חסמים המונעים שימוש .
יעיל בהם בשאלון שהופץ .
נתונים מתוך השאלון בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי כ-80% .
מהגופים שהשיבו לשאלה ציינו חסמים בנוגע לייזום תביעות .
פילוח סוגי החסמים שדווחו על ידי הגופים המשיבים ביחס לייזום תביעות מוצג בתרשים 25 : .
תרשים25: החסמים בהגשת תביעות יזומות .
| 710 | ,כעולה מהתרשים שלושת החסמים העיקריים בהגשת התביעות הם משכי זמן והתיישנות .
קשיים ראייתיים ושיקולים כלכליים בהגשת תביעות יזומות.
עוד צוינו חסמים אחרים כדוגמת .
קשיים בירוקרטיים והיעדר כוח אדם מתאים.
יודגש כי החסמים המיוחסים לייזום התביעות .
רלוונטיים גם לאמצעי אכיפה אחרים שבידי הגופים הממשלתיים עוד קודם להחלטה על ייזום .
כמו כן, מהשאלון עלו חסמים נוספים ביחס לאמצעי האכיפה כדוגמת מורכבות .
ההליכים; היעדר מעקב ממוחשב אחר שליחת מכתבי התראה; המערכות הממוחשבות לא .
מתריעות במקרים שבהם מועברים תשלומים לחייבים; ערבויות המכסות רק חלק מהחוב; .
היעדר התאמה בין ספרי הגוף המקזז לספרי הספק במקרים של אי הסכמה.
להלן פירוט החסמים העיקריים עליהם דיווחו הגופים המשיבים: .
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין הפעלת הליכי גבייה מינהליים לפי פקודת המיסים .
(גבייה) קובעת כי גו ף ממשלתי אינו רשאי להשתהות בגביית חובות המגיעים לו 102 .
בפסיקת בית המשפט העליון נקבע שעל רשות מינהלית לפעול בשקידה ובמהירות ראויה .
לגביית חובות שאותן היא מחויבת לגבות מתוקף תפקידה כנאמנת על כספי הציבור 103 .
ואולם בביקורת נמצא כי המדינה משתה ה בנקיטת פעולות לצורך שמירה על זכויותיה .
שיהוי זה אף עשוי לגרום להתיישנות הזכויות הרלוונטיות 104 ובכך להביא לפגיעה בזכויות .
המדינה וקניינה ולהפסדים כלכליים לקופה הציבורית.
שיהוי בהליכי יישוב סכסוכים: .
היועץ המשפטי לממשלה קבע הנחיות ליישוב סכסוכים מחוץ לכותלי בית המשפט ובהן, .
הנחיות לגבי סכסוכים אזרחיים שבין המדינה לבין תאגידים ציבוריים או חברות ממשלתיות ובין .
חברה ממשלתית לבין גוף ממשלתי אחר, ובדבר יישוב סכסוכים שהמדינה צד להם בדרך של .
102 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 7.
1002 ,"), "הפעלת הליכי גבייה מנהליים לפי פקודת המיסים (גבייה .
הנחיה זו אינה חלה על גביית קנסות פליליים, למעט קנסות חנייה שמטילות רשויות מקומיות; .
קנסות פליליים ועיצומים כספיים הנגבים באמצעות רשות האכיפה והגבייה, לפי חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות .
והוצאות, התשנ"ה-1995 , התשנ"ה]נוסח משולב[ , חובות לביטוח לאומי, לפי חוק הביטוח הלאומי-1995.
103 ע"א 1630/18 ביג גיבורי ישראל בע"מ נ' רשות מקרקעי ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
טענת התיישנות היא טענה דיונית המכוונת נגד זכות התביעה והיא מקימה מחסום להגשתה של תביעת הזכות .
טענת ההתיישנות, אם לא נקבע לגביה אחרת, אינה טענה מהותית כנגד עצם הזכות הנתבעת ואינה גורמת .
ראו לעניין זה סעיף 2 לחוק ההתיישנות, התשי"ח-1958 , ע"א 132/85 אמרופא א.
פלדה בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 10.
87 ), וכן רע"א 187/05 נסייר נ' עיריית נצרת עילית (פורסם .
| 711 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית הנחיית היועץ המשפטי לממשלה "התדיינות בין המדינה לרשויות המקומיות" (להלן: .
ההנחיה) 106 ,קובעת כי בטרם תוגש תביעה מצד רשות מרשויות המדינה נגד רשות מקומית .
ייעשה בירור מוקד ם בין הנוגעים לעניין כדי לבחון את האפשרות להסדיר את הנושא .
שבמחלוקת ללא היזקקות לערכאות.
מטרת ההנחיה, בדומה למטרת צבר ההנחיות הנוספות מטעם היועץ המשפטי לממשלה .
בתחום יישוב סכסוכים אזרחיים מחוץ לכותלי המשפט, היא להימנע ככל האפשר מהתדיינות .
זאת מטע מים של תקינות ציבורית וחיסכון במשאבי כוח אדם וכסף, שכן .
התדיינות בבית משפט כרוכה בדרך כלל בהוצאה כספית ניכרת ובטרחה מרובה ויש בה כדי .
להוסיף לעומס הכבד המוטל על מערכת בתי המשפט.
על פי ההנחיה, על הגורמים המשפטיים שבמשרד המשפטים ובלשכות היועצים המשפטיים .
של רשויות המדינה להעביר את נושא התביעה לידיעת הממונה על המחוז 107 במשרד הפנים .
בתיאום עם פרקליט המחוז או עם מנהל היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות המדינה.
כן, בהתאם להסדר עם משרד הפנים, הממונה על המחוז במשרד הפנים ינסה להביא להסדר .
הנושא ולהיענות לתביעה 108 .
במקביל להנחיה משרד הפנים הורה בהנחיותיו 109 שלא תוגש .
תביעה אזרחית נ גד רשות מרשויות המדינה על ידי רשות מקומית בטרם נעשה בירור בין .
הממונה על המחוז במשרד הפנים, לבין פרקליט המחוז והיועץ המשפטי של המשרד המתאים.
מרבית התיקים המגיעים להתדיינות בפני הממונים על המחוזות הם בנושא מיסוי עירוני ובכלל .
זה מחלוקות בעניין חיובי ארנונה והיטלים.
מספר המקרים שמגיעים להתברר בפני הממונים .
על המחוזות אינו גדול.
כך למשל במחוז חיפה מתנהלים כ-15 תיקים בשנה, בשנים 2019-2017 .