HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה מצב, שבו למרות פניות חוזרות ונשנות של המשרד להגנת הסביבה לצה"ל ולמשהב"ט בדרישה לקבל את ממצאי הסקר, גופים אלה לא העבירו אותם לידיו.
מדובר בפרק זמן ארוך ובלתי סביר, נוכח הסדר הפינוי ונוכח זיהום הקרקע, כפי שעלה מממצאי הסקר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ללא הנתונים שפורטו בדוח המלא, נפגעה היכולת של המשרד להגנת הסביבה להעריך את היקפי הזיהומים הצפויים להימצא בשטח הבסיס ואת חומרתם, כמו גם את הסכנות לסביבה והמשמעויות של ההזנחה המתמשכת הכרוכה באי -הטיפול בהם; בייחוד נוכח הסכנה הממשית לז יהום מי התהום.
בלעדיהם לא היה באפשרותו להנחות את משהב"ט ואת צה"ל בנוגע לפעולות שעליהם לבצע לצורך המשך ביצוע סקר קרקע ושיקום הקרקע.
אי-העברת הממצאים חמורה במיוחד על רקע העובדות הבאות: בראש ובראשונה - הקביעה בהסדר הפינוי, כי אם המשרד להגנת הסביבה ידרוש זאת, משהב"ט יבצע את שיקום הקרקע בבסיס בהתאם להנחיותיו המקצועיות של המשרד להגנת הסביבה, וכן הפעולות להן מחויב צה"ל כלפי המשרד להגנת הסביבה, שנקבעו בנוהל של המשרד להגנת הסביבה מאוגוסט 2001 בנושא ביצוע סקר קרקע לאיתור נוכחות מזהמים; דרישת רמ "י ממשהב"ט ממרץ 2010 לפנות את כל המבנים והתשתיות משטח בח"א 27 ולקבל אישור המשרד להגנת הסביבה על היות הקרקע נקייה מזיהומים; והצהרת מנכ"ל משהב"ט מאפריל 2010 בנוגע לאי-הגבלה של העברת מידע למשרד להגנת הסביבה.
יתר על כן, אי-העברת ממצאי הסקר, בסמוך למועד שבו נערך, מקבלת משנה חשיבות נוכח חומרתם, והעדפת משהב"ט וצה"ל להחזיר את הקרקע לרמ"י בלי שנוקתה ושוקמה, דהיינו, כמות שהיא.
יצוין, כי רק בינואר 2012 , כשלוש שנים לאחר שממצאי סקר הגז-קרקע הצביעו על זיהום בשטח בח"א 27 , קיבלה מנהלת אגף שפכי תעשייה, דלקים וקרקעות מזוהמות במשרד להגנת .
44 מפות התוצאות מהוות מעין "תצלום רנטגן", שבו ניתן לראות בצורה ויזואלית מוקדי זיהום באתר שנבדק.
תוצאות הדיגום מוצגות על מפה צבעונית המסמנת את מיקום מקורות הזיהום והתפשטות המזהם הנבדק, והכמויות מסומנות בצבעים שונים.
פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו 221 .
:שם הדוח פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,הסביבה לפי בקשתה, את הדוח המלא של ממצאי הסקר מדצמבר 2008 .
הדוח הועבר לידיה על ידי חברה חיצונית (להלן - חברה ב'), שבחרה התע"א כדי לערוך סקר קרקע מטעמה בשטח של בח"א 27 , שאמור לעבור לרשותה; זאת לאחר שהתע"א קיבלה את הדוח המלא ממשהב"ט ביולי 2011 .
)(ראו פירוט בהמשך עוד יצוין בהקשר זה, כי המשרד להגנת הסביבה הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , .
כי לא ידע על הסדר הפינוי שחתמו משהב"ט, משרד האוצר והרשות 2 .
מסירת ממצאי הסקר לגורמי הצבא הרלוונטיים בהוראת הפיקוד העליון של צה"ל בנושא הגנת הסביבה45 נקבע, כי אג"ת אחראי, בין היתר, לקידום שמירת הגנת הסביבה בצה"ל ולהתוויית מדיניות צה"ל בתחום זה תוך התייעצות עם המשרד להגנת הסביבה, להגדרת יעדים ולהנחיית גופי הצבא; וכי אט"ל46 אחראי להנחות את צה"ל בדבר אופן הטיפול בתחומי הגנת הסביבה, לרבות אופן הטיפול בקרקע מזוהמת, למעט בתחומים ייחודיים, בין היתר, לח"א.
במרץ 2010 פנה אג"ת למינהל הגנת הסביבה באט"ל בשאלה, האם יש ברשותו חומר בנוגע "לסקר זיהום הקרקע והגזים" שהתבצע בבח"א 27 .
מתשובת מינהל הגנת הסביבה באט"ל עולה, כי הוא לא קיבל כל נתונים בנושא מח"א, ועל כן לא ידע אם בוצע הסקר, אם לאו.
באותו יום , בהמשך לתשובת אט"ל האמורה, פנה אג"ת גם לראש מינהלת המעבר בח "א בשאלה האם בוצע "סקר קרקע וגזים" בבח"א 27 ,.
בפנייתו ביקש לקבל את הסקר, אם בוצע כדי לבחון את עמידת צה"ל בדרישת רמ"י לפינוי הקרקע המזוהמת.
כשלושה שבועות לאחר מכן ענה ראש מינהלת המעבר בח"א לאג"ת, כ י "התחלנו לבצע את שלב א' של הסקר ולא סיימנו אותו עקב המהלך של העברת השטח AS-IS לרמ[ לממ"י]כמות שהוא[" .
"]י משרד מבקר המדינה מעיר לח"א, כי לא עדכן את אג"ת ואת אט"ל בדבר סקר גז- קרקע שערכה חברה א' עבורו.
יתר על כן, ח"א לא גילה להם כי יש ברשותו דוח של החברה מדצמבר 2008 שסיכם את ממצאי הסקר, וממילא לא העביר להם דוח זה, כנדרש; זאת על אף פניות יזומות שלהם לקבלו.
בכך היה כדי לפגוע בסמכויות אג"ת ובמילוי תפקידם של אג"ת ואט"ל.
צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי "בימים אלה" מתקיימת עבודת מטה בין אט"ל לאג"ת להסדרת תחום הגנת הסביבה בצה"ל.
הסדרה זו מחדדת את חלוקת תחומי האחריות, ועל פיה מינהל הגנת הסביבה באט"ל יגבש את מדיניות הגנת הסביבה, אשר תאושר על ידי אג"ת.
נוכח המדיניות שתאושר, יקבע מינהל הגנת הסביבה באט"ל תכנית עבודה ויהיה אחראי למימושה בכלל צה"ל.
45 ,בנושא פרסום הוראה זו ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61א ( 2010 ), בפרק "פעילותם של צה"ל ושל משרד הביטחון בתחום הגנת הסביבה בצה"ל", עמ' 229.
46 במועד כתיבת ההוראה- אגף לוגיסטיקה רפואה ומרחבים (אלר"ם).
שם הדוח: פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3 .
מסירת המידע הנוגע לזיהום הקרקע לרמ "י בביקורת עלה, כי אף שכבר בדצמבר 2008 היו בידי אמו"ן ממצאי סקר הגז-קרקע שנערך בבח"א 27 ,, שהצביעו על זיהום קרקע בכל האזורים שנבדקו במסגרתו לרבות האפשרות לזיהום מי התהום, עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2013 , אמו"ן לא עדכן את רמ "י על ממצאים אלה; זאת, אף שכאמור, באוגוסט 2010 דרשה רמ"י מסמנכ"ל וראש אמו"ן להודיע לה האם בהתאם להסדר הפינוי נדרש משהב"ט לשקם את הקרקע ומקורות המים בתחום הבסיס.
נמצא, כי סמנכ"ל וראש אמו"ן לא השיב לפנייה זו.
בהקשר לאמור לעיל ראוי להדגיש במיוחד, כי כאמור, בשנים 2009 ו- 2010 ניהל אמו"ן משא ומתן עם רמ "י בנוגע לאפשרות להחזיר לידיה את הקרקע כמות שהיא, ואף ניהל מגעים, על דעת רמ "י, עם התע"א ועם רש"ת בנוגע לכך גם במהלך השנים 2011 ו- 2012.
אי-הדיווח של אמו"ן לרמ "י בנוגע לממצאי סקר הגז-קרקע, שלל מרמ "י מידע שהיה רלוונטי לקב לת החלטה מיטבית בנוגע לקבלת הקרקע כמות שהיא במסגרת המשא ומתן שאמו"ן ניהל עמה ובמסגרת המגעים שניהל אמו"ן, על דעת רמ "י, עם התע"א ועם רש"ת בעניין זה.
נוכח חשיבות מידע זה והרלוונטיות שלו למשא ומתן בין הצדדים, יש לראות את אי-הדיווח של אמו"ן כחלק מהתנהלות בלתי תקינה.
מסירת ממצאי סקר הגז קרקע לתע"א בשטח בח"א 27 , המיועד לתע"א, נמצאים14 אזורים מתוך ה-16 שנבדקו במסגרת סקר הגז- קרקע מדצמבר 2008 .
האזורים נמצאו מוקדים של זיהום קרקע בנובמבר 2010 כתב ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה בתע"א למספר גורמים בתע"א, כי משיחות שהוא קיים עם גורמים מקצועיים בתע"א ועם מנהל היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים שבמשרד הפנים47 עלה, כי משהב"ט ערך בעבר סקר קרקע בבח"א27 , וכי הוא סירב לדרישת המשרד להגנת הסביבה להעביר אליו את תוצאותיו, דבר המעלה חשש לגבי חומרת הממצאים שלו.
עוד כתב ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה, כי כדי למנוע בעיות משפטיות בהמשך, יש לקבל את סקר הקרקע ואת "ההיסטוריה של הקרקעות" לבחינה, בטרם יושלמו פעילויות העברת השטחים מבח"א 27 .
לאחריות התע"א ממסמכי אמו"ן וח"א עלה, כי במסגרת המגעים בין אמו"ן והתע"א בנוגע לפינוי הקרקע של בח"א 27 ולניקויה על ידי התע"א, ביקשה התע"א באפריל 2011 מראש חטיבת הנכסים באמו"ן לקבל את "תוצאות הסקר ההיסטורי, אשר למיטב ידיעת גורמים בתע"א נערך על ידי משהב"ט בשטחי בח"א 27 ".
ביולי 2012 מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי משהב"ט העביר לה את דוח ממצאי סקר הגז-קרקע ביולי 2011 .
47 היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים פועלת על פי חוק רישוי עסקים, התשכ"ה - 1968 .
היחידה נותנת רישיונות עסק למפעלים ביטחוניים בהתאם לעמידתם במפרט תנאים, ובהם תנאים להבטחת קיום דיני תכנון ובנייה, תנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה ותנאים להבטחת בריאות הציבור.
פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו 223 .
:שם הדוח פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אף שמסוף 2008 היה ברשות אמו"ן מידע על זיהום הקרקע בבח"א 27 , ועל אף חשיבות מידע זה לתע"א לצורך קבלת החלטות מיטביות בנושא קבלת חלק משטח הבסיס לרשותה, לרבות המחיר שתהיה מוכנה לשלם עבורו, אמו"ן לא העביר ל תע"א את תוצאות סקר הגז -קרקע במשך כשנתיים וחצי.
רק לאחר דרישת התע"א לקבל את הסקר, שעליו נודע לה מגורמים אחרים, אמו"ן מסר לה אותו ביולי 2011 .
אי-העברת המידע מקבלת משנה חשיבות נוכח המגעים שקיים אמו"ן עם התע"א בשנים 2011 -2009 בנוגע למסירת הקרקע לתע"א כמות שהיא, והאפשרות שעקב אי-קבלת המידע בנוגע לזיהומים הקיימים בקרקע הייתה התע"א מסכימה לקבלה בלי שטוהרה, תוך תשלום מחיר שאינו מתחשב בעלויות הניקוי שתצטרך להשקיע.
מסירת ממצאי סקר הגז קרקע לרש"ת כדי לבדוק את הסיכון הסביבתי הקיים בשטחי בח"א 27 המיועדים להעברה לרשותה, הזמינה רש"ת מחברה חיצונית (להלן - חברה ג') חוות דעת (להלן - חוו"ד) בנושא.
ביולי 2012 הגישה חברה ג' לרש"ת חוו"ד, ובה נכתב, בין היתר, כי "לא קיים בידי רש"ת מידע על ממצאי סקר קרקע (אם בוצע) על ידי משרד הבטחון או אחרים".
עוד נכתב בחוו"ד, כי בשל האמור לעיל ובשל לוח הזמנים הקצר שהוקצב להערכה זו, ניתן היה להעריך את הסיכון בהסתמך על ממצאים ויזואליים בלבד.
כן נכתב, כי בצורה ראשונית, שאינה מבוססת על דיגום קרקע, ניתן לאמוד את עלויות פינוי הקרקע המזוהמת במקרקעין הבנויים שאמורים לעבור לרשות רש"ת בכ-6 ( מיליון ש"חלא כולל מע"מ) (לא כולל סקירה וטיפול במי תהום אם יידרש).
כאמור, בדיון שהתקיים אצל מנכ"ל רש"ת ביולי 2012 בהשתתפות ראש חטיבת הנכסים באמו"ן, התבסס מנכ"ל רש"ת, בין היתר, על ההערכה האמורה והציע לאמו"ן, כי בתמורה לסך של כ-15 מיליון ש"ח שישלם משהב"ט48 , תסכים רש"תלקבל 87 דונם משטח בח"א27 .
לחזקתה כמות שהם עד מועד סיום הביקורת במרץ 2013 , לא העביר אמו"ן לרש"ת מידע על ממצאי סקר הגז-קרקע מדצמבר 2008 .
זאת, אף כי ניהל עמה משא ומתן לפינוי המבנים ולניקוי הקרקע המזוהמת על ידיה עבור משהב"ט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -העבר ת ממצאי סקר הגז -קרקע לרש"ת גרמה לכך, שהיא נאלצה לשכור את שירותיה של חברה נוספת לצורך הערכת הסיכונים הסביבתיים, דבר הכרוך בחוסר יעילות ובבזבוז משאבי ציבור.
יתר על כן, הדבר אף גרם לכך, שהערכת העלות לניקוי הקרקע שערכה חברה ג' עבור רש"ת התבססה על נתונים ראשוניים וחלקיים, דבר שחשף את רש"ת לסיכונים כספיים.
48 כ-9 מיליון ש"ח עבור פינוי של המבנים והתשתיות מעל פני הקרקע ועוד כ -6 מיליון ש"ח עבור פינוי קרקע מזוהמת.
שם הדוח: פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדצמבר 2008 , בחודש שבו נחתם הסדר הפינוי, היה בידי אמו"ן מידע על זיהומי קרקע בשטח בח"א 27 , לרבות האפשרות לזיהום מי התהום.
אף כי מידע זה חשוב ומהותי לפעילותם של כל הגורמים הנוגעים לעניין - המשרד להגנת הסביבה, רמ"י, התע"א ורש"ת - ואף כי אמו"ן ניהל משא ומתן עם חלקם להחזרת הקרקע כמות שהיא, עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2013 ,, אמו"ן לא העביר אותו לידיהם למעט התע"א, שלה העביר אמו"ן את ממצאי סקר הגז-קרקע באיחור רב, ביולי 2011 , וגם זאת, רק לאחר דרישתה לקבלם, לאחר שנודע לתע"א על הסקר מגורמים אחרים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה אי-העברת מידע מהותי זה, שהיה בידי אמו"ן, אף כי ידע שהוא נחוץ לגורמים הנוגעים לעניין; יש בכך משום פגיעה קשה בכללי מינהל תקין.
אמו"ן הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי כל הצדדים הנוגעיםבדבר, לרבות רמ"י, הכירו בקיומם של זיהומים בקרקע; וכי לא היה בהתנהלות אמו"ן פסול כלשהו אשר הגיע לכדי פגיעה בכללי המינהל התקין מכל טעם אחר; יתרה מכך, אף בניתוח בדיעבד של השתלשלות הדברים, לא היה בהתנהלות אמו"ן דבר מה אשר הוביל את מי מהצדדים לקבל החלטות שגויות .
כן הודיע אמו"ן כי יחד עם זאת ולמען הסר ספק, בעת הרלוונטית לקיום הביקורת הופרד הטיפול בנושאי הגנת הסביבה באמו"ן מחטיבת נכסים ורוכז בחטיבת התשתיות.
במסגרת רה -ארגון באמו"ן (בסוף 2012 ) הוכפפו שתי החטיבות לראש יחידת מתוו"ה באופן אשר טייב את שיתוף הפעולה ביניה ן.
כך שככל שלא נמסר במפורש מידע אודות הסקר, נעשה הדבר בשגגה ומתוך חוסר ידיעה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ידיעה כללית בדבר קיומם של זיהומים אינה בבחינת זיהוי של מקורות הזיהום ואופן פיזורו בקרקע, דבר שניתן היה ללמוד מממצאי הסקר האמור.
אמנם, משיקולים שונים הגו פים המעורבים לא הסכימו לקבל לידיהם את הקרקע כמות שהיא, אולם הדבר אינו מוריד מחומרת פעולתו של אמו"ן, אשר במהלך משא ומתן עימם לא העביר להם מידע מפורט אודות הזיהומים שבקרקע, ואף לא העביר אותו למשרד להגנת הסביבה, האחראי להסדרת הטיפול בזיהומי קרקע ברמה המקצועית וכרגולטור.
ביצוע סקר קרקע על ידי התע"א בשטח שאמור לעבור לרשותה .
כאמור, משהב"ט לא השלים את סקר הקרקע בשטח בח"א 27 , לרבות ההשלמה הנדרשת של סקר הגז-קרקע.
במטרה להעריך את מידת זיהום הקרקע בשטח האמור לעבור לרשותה, חתמה התע"א ביוני 2011 עם חברה ב' על הסכם לביצוע סקר קרקע בשטח זה ולליווי תהליך ניקוי הקרקע ופיקוח עליו תמורת 570,000 ש"ח49.
לא כולל מע"מ פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו 225 .
:שם הדוח פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בפברואר 2013 הגישה חברה ב' לתע"א דוחות מסכמים של סקר גז-קרקע משלים לסקר גז - קרקע מדצמבר 2008 , שבוצע עבור ח"א, ושל סקר קרקע בשטח בח"א27 שאמור לעבור לרשות התע"א.
כהמשך לבדיקות שערכה ולממצאים שהעלתה, המליצה החברה לבצע ב -11 מוקדים מתוך14 שבדקה קידוחי קרקע משלימים להשלמת תיחום הזיהום באופן הבא: בסמוך לקידוחי גז -קרקע שבהם נמדדו חריגות בריכוזי גז -קרקע; במוקדים שבהם התגלה זיהום קרקע, ובתחתית הקידוחים שבמוקדים אלה שבהם נמדדו ריכוזים החור גים מהתקן (כלומר נדרשת השלמת הבדיקה לעומק); ובמוקדים שבהם מצויים אלמנטים הנדסיים עמוקים החשודים בזיהום קרקע, כגון מכלים תת-קרקעיים או צנרת תת -קרקעית.
במרץ 2013 'מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי היא העבירה את הסקר שערכה חברה ב למשרד להגנת הסביבה, כדי שזה י אשר את הממצאים וימליץ על המשך פעולה באזורים החשודים כמזוהמים.
המשרד להגנת הסביבה הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי ביוני 2013 העביר לתע"א את התייחסותו לסקר האמור.
משרד מבקר המדינה מציין, כי התייחסות זו כללה דרישה מפורטת להרחבה נוספת של סקר גז-קרקע ו להוספת קידוחי קרקע לפי אזורים; זאת לצורך תיחום הזיהום וכדי שניתן יהיה להעריך את האזורים שבהם יידרש שיקום ואת עלותו.
בהתאם להסדר הפינוי, האחריות לביצוע סקרי קרקע לזיהוי הזיהומים שהותיר צה"ל בשטח בח"א 27 ,מוטלת על משהב"ט.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמו"ן כי נוכח העיכוב של שנים מצדו, ערכה התע"א במקומו סקר קרקע בשטח שאמור לעבור לרשותה, וזאת בלית ברירה, כדי לקדם את קבלת השטח, שיאפשר לה ליישם את תכניתה האסטרטגית להרחבת פעילותה.
ממצאי הסקר מדגישים את הצורך בפעולה של משהב"ט להשלמת סקר הקרקע ובניקוי הקרקע בשטח בח"א 27 .
על פי הנחיותיו המקצועיות של המשרד להגנת הסביבה .
בדצמבר 2008 התחייב משרד הביטחון (משהב"ט), במסגרת הסדר לפינוי בח"א 27 , שחתם עם רשות מקרקעי ישראל (רמ"י) ועם משרד האוצר, כי עד סוף 2009 יחזיר את שטח הבסיס לידי רמ"י לאחר פינויו מכל אדם, מבנה וחפץ, ולאחר הסדרת שיקום הקרקע והמים.
למרות זאת, עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2013 , משהב"ט טרם החזיר את השטח לידי רמ"י, הותיר בו מבנים ותשתיות, ולא פעל לניקוי הקרקע שזוהמה במשך שנים של הפעלת הבסיס.
שם הדוח: פינוי בסיס חיל האוויר והחלל ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העלה ליקויים משמעותיים בהתנהלות אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (אמו"ן) שבמשהב"ט בכל הקשור לטיפולו בפינוי הקרקע ממבנים ומתשתיות ובניקויה מזיהומים, לקראת החזרתה לידי רמ"י; שבחלקה יש משום פגיעה קשה בכללי מינהל תקין.
כמו כן העלה משרד מבקר המדינה ליקויים בהתנהלות רמ"י, אשר לא פעלה בנחרצות כדי להחיש את ההליכ ים לפינוי הקרקע ולניקויה בידי משהב"ט, כדי שתוכל לקבלה לרשותה ולהקצותה לשימושים אחרים.
התנהלות אמו"ן והיעדר פעולה נחרצת מצד רמ"י גרמו לעיכוב של שנים בהשבת שטח בח"א 27 לידי רמ "י, ובהעברתו לתע"א ולרש"ת, הזקוקות לו לצורך הרחבת פעילותן; וכן גרמו לסכנה של המשך ה תפשטות זיהומי הקרקע, לרבות החשש, שטרם נבדק, לחלחול הזיהום למי התהום.
אמנם אמו"ן פעל, על פי הסבריו, להחזיר את שטח בח"א27 לרמ"י כמות שהוא כדי לחסוך במשאבי המדינה, אולם הוא לא בחן את מכלול המשמעויות הנובעות מכך, והתנהלותו גרמה לאי-עמידה בהתחייבויות משהב" ט בהסדר שחתמו משהב"ט, משרד האוצר ורמ"י, וכאמור, לעיכוב של שנים בפינוי הבסיס ובניקוי הקרקע.
יתר על כן, בראייה לאומית, מאחר שמדובר בגופים ובחברות ממשלתיים, בכל מקרה המימון של פינוי הבסיס וניקוי הקרקע אמור היה לבוא ממקורות המדינה, כך שהעיכוב בטיפול בזיהומים ה קיימים בשטח הבסיס עלול להביא לגידול בעלויות אלה, שתהיינה מושתות על המדינה, ולהחמרת הנזק לסביבה, בשל האפשרות להתפשטות הזיהום ולחלחולו למי התהום.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הליקויים המשמעותיים שעלו בדוח ביקורת זה, ובהתחשב בעיכוב של שנים מצד משהב"ט בטיפו לו בפינוי הבסיס ממבנים ומתשתיות ובניקוי הקרקע ובהחזרתה לרמ"י, על משהב"ט לפעול לאלתר בהתאם להסדר האמור לפינוי ולניקוי שטח הבסיס, לרבות השלמת סקר הקרקע, וזאת בלוח הזמנים הקצר ביותר האפשרי.
כמו כן, על רמ "י לוודא שמשהב"ט אכן פועל לפינוי הקרקע ולניקויה, כדי להחזירה ל ה מוקדם ככל האפשר.
רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 19 (להלן- רפאל) הוקמה כחברה ממשלתית בינואר 2002 תוך שקיבלה לידיה את יחידת הסמך רפא"ל- רשות לפיתוח אמצעי לחימה שבמשרד הביטחון, לרבות כל הנכסים, הזכויות, החובות וההתחייבויות של יחידת הסמך.
במסגרת זו קיבלה רפאל לרשותה, בין היתר, שטח קרקע בין קריית-מוצקין לבין עכו בהיקף של כ- 6,850 דונם (להלן- מכון דוד או המכון).
בשטח זה, השוכן מעל אקוויפר20 החוף שלאורך הים התיכון, ממוקמים חלק ממפעלי רפאל.
החל משנות ה-50 של המאה הקודמת הפיקההחברה הממשלתית מקורות חברת מים בע"מ .
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 א( 2005 ), בפרק "מקרקעי תעש- זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 60 א( 2010 '), בפרק "מקרקעי תעש", עמ 273 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 63 ב( 2013 ), בפרק "היבטים בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות", עמ' 233.
19 לשעבר "רפאל- רשות לפיתוח אמצעי לחימה בע"מ".
20 שכבה תת-קרקעית, המהווה מאגר תת -קרקעי של מי תהום.
שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (להלן- מקורות) מים מקידוחים להפקת מי תהום שבשטח המכון.
בסוף שנות ה-70 הפיקה מקורות כ-1.
6 מיליוןמטר מעוקב מים בשנה.
לאחר מכן ירדה הכמות בהדרגה.
בראשית שנות ה-90 סגרה מקורות את הקידוחים .
לדברי מקורות, זאת בעיקר עקב הימצאות זיהומים במי התהום ונוכח היעדר גישה לקידוחים, ולדברי רפאל, זאת בעיקר עקב המלחת המים ואי-יכולת להפעיל את הקידוחים שהושבתו.
לפי התייחסות רפאל מאוגוסט 2013 לממצאי הביקורת, יש לה "תרומה חלקית בלבד" להימצאותם של זיהומים במי התהום.
במועד סיום הביקורת, יוני 2013 , לפי נתוני מקורות, בין היתר עקב הזיהומים אובד למשק המים פוטנציאל לניצול של עד כ-2.
8 מיליון מטר מעוקב מים לשנה21.
למשרד להגנת הסביבה ולרשות הממשלתית למים ולביוב שבמשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - רשות המים) מוקנות סמכויות על פי דין, כל אחד בתחום אחריותו, לאיתור זיהומים, ולטיפול ולשיקום קרקע ומקורות מים שזוהמו.
למשרד הבריאות, הנושא באחריות הממלכתית להבטחת הבריאות של תושבי המדינה, מוקנות סמכויות על פי דין, בין היתר, לפקח על טיפול בשפכים22 ועל השקיה בקולחים23 .
סקר היסטורי הינו שלב מקדים לטיפול בזיהומי קרקע ומי תהום, שנועד לזהות מקורות זיהום אפשריים, לרבות מיקומם, ואת החומרים המזהמים שבהם נעשה שימוש (להלן - סקר היסטורי).
על בסיס ממצאי הסקר ההיסטורי וכדי לקדם את הטיפול בזיהומים יש לבצע סקר קרקע וסקר מי תהום, הכוללים, בין היתר, דיגום של הקרקע או מי התהום, בהתאמה, שנועדו לזהות קיומם של חומרים מזהמים, כמויותיהם, ריכוזיהם והיקפם.
לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), הוקמה במשרד הפנים היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים (להלן - יחידת הרישוי).
בהמשך לדרישות המשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2010 ובספטמבר 2010 ויחידת הרישוי בינואר 2011 ובספטמבר 2011 מרפאל לבצע סקר היסטורי במכון דוד, הודיעה רפאל בספטמבר 2012 למשרד להגנת הסביבה, כי היא סיימה לבצעו.
הסקר ההיסטורי מלמד, בין היתר, על חומרים שהיו בשימוש רפאל, שיש "פוטנציאל גבוה" להימצאותם כמזהמים בקרקע במכון דוד ובמי התהום.
הביקורת לא עסקה בנושאים שהינם בסיווג ביטחוני ברמה גבוהה.
בתקופה נובמבר 2011 - יוני 2013 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה בעיקר את אופן הטיפול של רפאל ושל הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר לגבי חלקה של רפאל בזיהום הקרקע במכון דוד ובזיהום מי התהום.
הביקורת נערכה ברפאל, במשרד להגנת הסביבה וברשות המים.
בדיקות השלמה נערכו במשרד הבריאות , במשרד הפנים ובמקורות.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות]נוסח משולב[ .
21 בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה ביולי 2013 מקורות למשרד מבקר המדינה, כי להערכתה, בתוך כ-20 .
שנים יוכלו מי התהום לשמש למשק המים 22 פסולת המורחקת בהזרמה.
23 שפכים שטוהרו במתקן לטיפול בשפכים (להלן- מט"ש).
היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 231 .
:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סקר היסטורי .
דרישות לעריכת סקר היסטורי א.
לבקשת רפאל, הגישה לה חברה א' בנובמבר 2001 ,סקר, שהוגש גם למשרד הבריאות המפרט את מצב מקורות המים באזור מכון דוד.
בסקר נכתב על סגירת קידוחי המים שבמכון בשל הימצאות זיהומים בהם; כי "מקורם ]של הזיהומים[ ללא ספק" במכון דוד; כי הם חדרו לאקוויפר; וכי צפוי שיעברו עשרות שנים עד ש הם ייעלמו, ולכן אם לא ינוקה האקוויפר, לא ניתן יהיה לנצל את מי התהום.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי היא האמינה במועד הגשת הסקר מ- 2001 , שהוא "שגוי באופן בסיסי" בעניין הימצאות הזיהומים, ואף ערכה בדיקות של איכות מי התהום בקידוחי המים האמורים; וכי אין ביסוס כלשהו לכרוך קשר סיבתי בין סגירת הקידוחים לזיהומים שכביכול מקורם במכון דוד.
יצוין, כי רפאל לא הסתייגה בכתב בפני משרד הבריאות ממסקנותיו של הסקר דלעיל מנובמבר 2001 או פעלה לתיקונו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי רפאל צירפה חוות דעת מומחה להתייחסותה מאוגוסט 2013 לממצאי הביקורת הקובעת, כי למכון דוד הייתה "תרומה חלקית בלבד" לריכוזיהם של מגוון הזיהומים, שנמצאו במי התהום בראשית שנות ה-90 .
קרי, גם לפי חוות הדעת, זיהמה רפאל את מי התהוםבהיקף בלתי ידוע.
נושא חידוש ניצול מי התהום בשטח מכון דוד עלה באוגוסט 2010 בדיון בין נציגי רשות המים ונציגי מקורות : נציגי מקורות טענו, כי הגיוני לנצל את מי התהום , כיוון שהם מאוד זולים להפקה.
עם זאת, מומלץ לבטל את קידוחי המים שבמכון, כיוון שיידרש "טיפול מור כב" במים בגלל הזיהומים שהתגלו בהם, בעיות תפעוליות שונות ועוד.
בעניין פוטנציאל הפקת מים בשטח מכון דוד לשימושים שונים, הודיעה בינואר 2013 רשות המים למשרד מבקר המדינה, כי ניתן להפיק באזור24 כ-2.
8 מיליוןמטר מעוקב מים בשנה.
זאת בתנאי שמי התהום אינם מזוהמים.
בחוק רישוי עסקים נקבע, כי לא יעסוק אדם בעסק טעון רישוי (כהגדרתו בחוק) אלא אם יש בידו רישיון, היתר זמני או היתר מזורז ובהתאם לתנאיו (להלן - רישיון עסק).
ביחידת הרישוי חברים, בין היתר, נציג של שר הפנים (מנהל היחידה), נציג של שר הבריאות ונציג של השר להגנת הסביבה.
האחרון הוא נותן האישור ל חברה ממשלתית ביטחונית ל עמידה בתנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה ולמניעת מפגעים ומטרדים (להלן - נותן האישור).
על פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג - 1993 , לא יעסוק אדם ברעלים אלא אם כן יש בידו היתר רעלים מאת הממונה לעניין חוק זה על ידי השר להגנת הסביבה.
עוד נקבע בחוק, כי "הממונה רשאי להתנות את מתן היתר הרעלים בתנאים מיוחדים שיש לקיימם לפני מתן ההיתר, כן רשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים מיוחדים, ורשאי הוא, בכל עת, להוסיף או לגרוע מהם, הכל על מנת להגן על הסביבה או על בריאות הציבור".
החוק כולל בסעיף 16 ד חריג הקובע, כי "(2 ) הוראות חוק זה לא יחולו על פעילות ביטחונית או מבצעית או על תוצאות פעילות כאמור, של.
(ב) יחידות סמך של משרד הבטחון, שעיקר פעילותן בתחום בטחון .
הכוונה לאזור מכון דוד וקרית ים, הסמוכה למכון 232 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המדינה", וכי "(ב) הוראות חוק זה לא יחולו על חברה ממשלתית שהועברו אל יה תחומי , בכל הנוגע לתחומי הפעולה שהועברו אליה".
]בין, היתר, יחידת סמך כאמור[ .
פעולה של בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי חוק החומרים המסוכנים אינו חל עליה, לרבות החיוב לפי החוק לקבל היתר רעלים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרפאל, כי בפועל היא השתמשה בחומרים מסוכנים 25 , וכן היא הגישה בקשות, החזיקה והשתמשה בהיתרי רעלים שקיבלה מהמשרד להגנת הסביבה.
רפאל גם לא פעלה מול הרשויות הנוגעות כדי לפטור אותה מהחזקת ההיתרים.
אולם, נוכח התייחסות רפאל לממצאי הביקורת, ובלי להכריע בשאלת תחולת חוק החומרים המסוכנים על פעילותה הרלוונטית של רפאל, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן את הסוגיה המשפטית האמורה.
בחוק המים, התשי"ט - 1959, נקבע, כי חייב אדם26 להימנע מכל פעולה המזהמת מים או העלולה לגרום לזיהום מים, במישרין או בעקיפין, מ יד או לאחר זמן, "ואין נפקא מינה אם היה מקור המים מזוהם לפני אותה פעולה ואם לאו".
לפי מסמ ך מאוגוסט 2009 ששלח המשרד להגנת הסביבה לרשות המים , המשרד אחראי לאיתור ו לטיפול בזיהומי קרקע ולהסדרת תשתיות ואמצעים למניעת זיהום מקורות מים וקרקע, ורשות המים אחראית לטיפול בזיהומי מים שאירעו בפועל .
רשות המים אחראית מתוקף תפקידה על ניהולו של משק המים בישראל, לרבות שימור ושיקום מקורות המים הטבעיים של המדינה ופיקוח על מפיקי מים, כגון חברת מקורות.
להלן פרטים הנוגעים לפעולות האכיפה של המשרד להגנת הסביבה ורשות המים על רפאל לבצע סקר היסטורי: בדצמבר 2008 , כשבע שנים לאחר שהמשרד להגנת הסביבה החל לפקח על רפאל עם הקמתה כחברה ממשלתית 27 , הוא כתב לרפאל, כי ברפאל היו פעילויות שכללו שימוש בחומרים שעשויים היו לגרום לזיהום קרקע ומים; כי נדרש לבצע סקר היסטורי מקיף במכון דוד; וכי יועבר לרפאל "בתקופה הקרובה" תנאי ברישיון עסק, שלפיו בתוך שלושה חודשים על רפאל להגיש לנותן האישור סקר היסטורי.
בינואר 2010 ערכו נציגי יחידת הרישויסיור בנושא הגנת הסביבה במכון דוד, שבו הציגה רפאל את סוגי השפכים שבמכון.
בעקבות סיור זה וסיור נוסף שערך המשרד להגנת הסביבה במכון כחודש מאוחר יותר, כתב מחוז חיפה במשרד להגנת הסביבה לגורמים שונים במשרד, כי קיים חשד כבד לגבי זיהום של מי תהום במכון דוד בחומרי נפץ (להלן - חנ"ם) ובפרכלורט 28 .
לפי מסמך של רשות המים ממרץ 2010 , רשות המים קיבלה באותו החודש מידע מהמשרד להגנת הסביבה בעניין זה.
רעל או כימיקל מזיק, כהגדרתם בחוק החומרים המסוכנים 26 ", "אדם]נוסח חדש[ לפי פקודת הפרשנות- לרבות חברה או התאחדות או חבר בני -אדם, בין שהם מואגדים ובין שאינם מואגדים.
27 באוגוסט 2013 ]רפאל[ הודיע המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה, כי "כל עוד המפעל פעל כיחידת סמך, לא יכול היה המשרד להגנת הסביבה לפקח על הנעשה בתחומו".
28 פרכלורט הוא אחד מהחומרים מסוגים שונים הנמצאים בשימוש רפאל, שצוינו בדוחבשמותיהם בלבד.
חומרים אלו מהווים, בין היתר, פוטנציאל לזיהומי הקרקע בשטח מכון דוד ומי התהום.
היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 233 .