HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם הצעת החוק האמורה לא התקבלה בכנסת.
תיקון 1 0 1: ביולי2013 החליטה הממשלה בהחלטתה מס' 592 לאשר עקרונית את טיוטת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 100), התשע"ג-2013 .
התיקון כלל תיקוני חקיקה בתחום התכנון והבנייה, ובהם הסדרת הקמתם של מכוני בקרה חוץ-ממשלתיים - כל זאת כדי להפחית את הריכוזיות במערכות התכנון והרישוי של הבנייה ולהגביר את האיכות והבטיחות של הבנייה.
במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק התכנון והבנייה (להלן - תיקון 101 ,) התשע"ד-2014 .
בתיקון 101 נקבע שחלקים ממנו ייכנסו לתוקף כבר באוגוסט 2014, וכי פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 257 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ההוראות בנושא מכוני הבקרה ייכנסו לתוקף בינואר 2016 .
עוד נקבעבחוק כי בסמכות שר הפנים לדחות את תחולת ההוראות האמורות למועד מאוחר יותר או להחילן בהדרגה.
משרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי הוא נערך להקמת מכוני הבקרה בינואר 2016 , וכי בהתאם לכך נגזרו לוחות הזמנים בעניין זה, לרבות מועד פרסום קול קורא להקמת המכונים (מרץ 2015 ), זמן ההיערכות להסמכת המכונים על ידי הרשות להסמכת מעבדות (כחצי שנה) והפעלת המכונים (ינואר 2016 ).
משרדהפנים הוסיף כי בד בבד עם פעילותו של משרד הכלכלה בנושא קביעת הכשירויות גיבש האגף לרגולציה תקנות שהגדירו כשירות לביצוע בקרת תכן, ואלה אושרו במועצה הארצית בנובמבר 2014.
לדברי משרד הפנים, מכוני הבקרה יוכלו להתחיל לפעול באופן שוטף בכפוף לתקנות ולתקנים הקיימים, וכי התקנות והתקנים יעודכנו בהתאם להתקדמות פרקי קוד הבנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ריבוי המשימות שצוינו לעיל, מורכבותן ופרק הזמן הקצר שנקבע להשלמתן, על משרד הפנים, כגורם שלטוני מרכזי בנושא זה, לבצע מעקב הדוק ורצוף אחר תכנית העבודה שקבע ולפעול באופן יעיל וממוקד להסרת חסמים שעדיין נותרו, במטרה להבטיח את הפעלת מכוני הבקרה בינואר 2016 - על פי היעד שנקבע בתיקון101 .
יישום דוח ועדת זילר - תמונת המצב באוקטובר 2014 .
תמונת המצב בנוגע ליישום משימות הליבה משרד מבקר המדינה בחן את מידת הביצוע של משימות הליבה שהוטלו על משרדי הממשלה במסגרת יישום דוח ועדת זילר; להלן פירוט בדבר ביצוע משימות אלה עד אוקטובר 2014: 1.
משרד ה בינוי לא עמד בלוח הזמנים שהציג הוא עצמו ליו"ר ועדת הביקורת להשלמת הטיפול בכל פרקי קוד הבנייה, לקראת העברתם לוועדת המשנה של המועצה הארצית.
בשנת 2014 נכללו בקוד הבנייה 18 פרקים - המועצה הארצית אישרה שישה מפרקים אלה, והם הועברו לביצוע הליכי חקיקה; שני פרקים אחרים הועברו לוועדת המשנה של המועצה הארצית; ועשרת הפרקים הנותרים עדיין נמצאים בשלבי כתיבה וקבלת תגובות של הגורמים הנוגעים בדבר.
על משרד הכלכלה הוטל להשלים ולעדכן תקנים קיימים כדי שיותאמו לקוד הבנייה וכן להכין תקנים חדשים שיותאמו לקוד זה - כל זאת באמצעות מכון התקנים ובתיאום עם משרד הבינוי ומשרד הפנים.
ואולם הועלה כי המשימה טרם הושלמה: משרד הבינוי הזמין 16 תקנים חדשים וכן בדיקה של תקנים קיימים, אולם מכון התקנים לא סיים להכין את כל התקנים שהוזמנו, אלא 14 מהם.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
ג על משרד הבינוי הוטלה האחריות להשלמה ועדכון של המפרט הכללי, .
זאת בהתייעצות עם משרד הפנים ו עם הוועדה הבין-משרדית .
ואולם המשימה טרם בוצעה.
משרד הבינוי מסר כי נושא .
העדכון של המפרט ייבחן לאחר עיגון קוד הבנייה בחקיקה.
הקמת מערך בקרה על תכן המבנה משרד הפנים לא השלים את המשימה להקים מערך בקרה על תכן המבנה; להלן הפירוט: א.
עד מועד סיום הביקורת הוכשרו רק כ-80 מבין 160 הבקרים שנדרש להכשיר בשלב הראשון של הקמת מכוני הבקרה.
התקנתן של התקנות המסדירות את פעילותם של מכוני הבקרה טרם הושלמה, ובכלל זה תקנות בדבר תשלומי האגרות למכונים; בדבר מנגנון הביטוח והערבויות לפעילותם של מכוני הבקרה; ובדבר סוגי הבניינים שיהיו נתונים לביקורתם.
הפעלת מכוני הבקרה מצויה רק בשלבי ניסוי בכמה רשויות מקומיות .
הקמת מערכות המידע בנוגע לתחום הבנייה הושלמה, אולם הקמת מערכת מקוונת להגשת בקשות להיתרי בנייה ולטיפול בהן (מערכת רישוי זמין) טרם הושלמה, וכעת נעשות פעולות לעדכונה כדי שתתאים להוראות שנקבעו בתיקון 101.
הסדרת נושא הכשירויות בענף הבנייה הסדרת נושא הכשירויות של בעלי תפקידים בענף הבנייה הייתה במועד סיום הביקורת רחוקה מסיומה; רק בינואר 2014 קבע משרד הכלכלה לוחות זמנים להשלמת הטיפול בנושא זה.
על משרד האוצר הוטל לקבוע נהלים מחייבים להתקשרויות של גופים ציבוריים עם בעלי מקצוע בתחום התכנון ועם קבלנים מבצעים, וכן לקבוע נוסח אחיד של חוזים להתקשרויות עם בעלי מקצוע בענף הבנייה .
ואולם משימות אלה טרם בוצעו, ולא נקבע זמ ן לסיום ביצוען.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 259 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מהממצאים שצוינו לעיל עולים מחדלים שנמשכו שנים בניהול הפרויקט להקמת המערך החדש להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה.
כמו כן עולה כי משרדי הבינוי, הפנים, הכלכלה והאוצר לא השלימו את המשימות שהוטלו עליהם מכוח החלטות 964 ו- 1169.
עקב מחדלים אלה, במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2014 , לא יושמו רוב המלצותיה של ועדת זילר, אף שעברו 11 שנים מאז פורסם הדוח שלה.
הדברים אמורים הן בנוגע למשימות שהוטלו על כל משרד והן בנוגע למשימה הכוללת - הקמת פרויקט המעגל החכם.
אכן, בתיקון 101 נקבע כי בינואר 2016 ייכנסו לתוקף ההוראות שנקבעו בו הנוגעות למכוני הבקרה; ואולם לא ניתן ללמוד מהנקבע בתיקון מהו לוח הזמנים להשלמת הפרויקט, ובכלל זה השלמת המשימות הניהוליות, המקצועיות והתקציביות של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
יודגש כי על פי המסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, לא קיים לוח זמנים כולל ומחייב להשלמת הפרויקט, על כל מרכיביו.
תמונת המצב בנוגע לבקרה על מבנים קיימים על פי דוח ועדת זילר, בקרה על מבנים קיימים היא אחד המרכיבים החיוניים במעגל החכם.
ועדת זילר המליצה להטיל "חובה על בעל מבנה או מחזיק בו, להחזיק את המבנה באופן שיציבותו לא תיפגע, ובאופן שתובטח תקינותם של היבטי בטיחות אחרים שייקבעו בדין".
בביקורת עלה כי ועדת ההיגוי הממשלתית המליצה להסדיר את נושא הבקרה על מבנים קיימים בקוד הבנייה.
ואולם בזמן כתיבת קוד הבנייה החליט משרד הבינוי, עקב הצורך בשינויי חקיקה שאינם בסמכותו, למסור את האחריות להסדרת הנושא למשרד הפנים.
במועד סיום הביקורת הנושא לא הוסדר 8 .
יצוין כי מאז פורסמו המלצות הוועדה, אירעו במדינה אירועי בטיחות רבים במבנים קיימים, חלקם עקב כשלים בשלד של המבנים וחלקם עקב כשלים במערכות המצויות בהם, כגון צנרת הגז ומערכת החשמל.
8 בנובמבר2013 הקים משרד הפנים ועדה בין-משרדית בנושא "ביקורת תקופתית של בניינים קיימים", להסדרת הבקרה על מבנים כאלה.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תמונה 4 .
פיצוץ בשל דליפת גז בבניין ברח' הרצל בנתניה (יוני 2011) .
קריסת תקרה בבית ספר אמי"ת - תיכון טכנולוגי דתי, ירושלים (דצמבר 2013) מבני מגורים רבי קומות ומבנים תעשייתיים-מסחריים שנבנו בעשורים האחרונים הם מבנים רבי מערכות, אשר חלקן הן מערכות מצילות חיים, כגון מערכות לגילוי אש ולכיבויה, מערכות למיגון ולסינון של אוויר (מערכות אב"כ), משאבות מים וגנרטורים.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 261 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, בה יעדר פיקוח על סדרי תחזוקתן ובטיחותן של מערכות אלה, על פי הוראות היצרן והרשויות המוסמכות 9 , ובהיעדר הגדרת הכשירויות של בעלי התפקידים המוסמכים לכך על פי הדין, עולה ספק בדבר יכולת תפעולן ובדבר זמינותן של המערכות בשגרה ובמצבי חירום.
על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובעיקר משרד הפנים ומשרד הכלכלה, לפעול לתיקון המצב שצוין לעיל.
משרד הבינוי ציין בתשובתו מדצמבר 2014 כי צוות מקצועי שלו פועל כדי "למצות את בצורה מקצועית" והוסיף: "העברנו את התוצרים ]בתחזוקת המבנים הקיימים[ הטיפול בהם ".
משרד הפנים השיב כי ]במשרד הפנים[ לגורם האחראיהאגף להנחיות ולתקנות תכנון ובנייה במינהל התכנון הקים בדצמבר 2013 ועדת היגוי בין-משרדית והטיל עליה לקדם את נושא ביצועה של ביקורת תקופתית על מבנים קיימים, ובכלל זה בדיקה מקיפה של צורכי המדינה בעניין זה בטווח הקצר ובטווח הארוך ויצירת מתכונת לביצוע ביקורת כאמור בתוך שלוש שנים.
ליקויים ניהוליים ברמה הכלל-ממשלתית .
בביקורת עלו ליקויים ניהוליים, הן ברמה הכלל-ממשלתית והן ברמה המשרדית, אשר גרמו לעיכוב ביישום הדוח של ועדת זילר, כמפורט להלן: היעדר גורם ניהולי מתכלל שאחראי ליישום דוח ועדת זילר המלצת ועדת זילר להקים משרד נפרד לבנייה: ועדת זילר המליצה כי ענייני הבנייה (אשר ינותקו מענייני התכנון האזורי), ובכלל זה החקיקה, הארגון, המדיניות והבקרה, יהיו באחריות משרד בנייה נפרד10 שיוקםאו לפחות באחריותה של יחידת סמך מקצועית במשרד ממשלתי שתהיה עצמאית בתפקודה.
הוועדה ציינה כי "כך יהיה לענף הבנייה 'ראש' (וגם מוח) מכוון, מתכנן, מפעיל וצופה לענף הבנייה, להבדיל מהפיזור הקיים היום בין רשויות וגורמים שונים".
המלצת ועדת ההיגוי הממשלתית להקים רשות לתכנון ובנייה: בהתאם להמלצות של ועדת זילר, המליצה כאמור ועדת ההיגוי הממשלתית בדוח שלה ממרץ 2005 על הקמתרשות לתכנון ובנייה.
נוכח הסתייגויות שהעלו משרד הבינוי ומשרד הפנים בעניין מעמדה וכפיפותה של הרשות, הטילה הממשלה בהחלטה 1169 על מנכ"ל משרד ראש הממשלה לעמוד בראש צוות היגוי ליישום המטלות הקבועות בהחלטה 964 , שהם מטלות הליבה של פרויקט המעגל החכם.
9 )תקן ישראלי (ת"י1525 מטעם מכון התקנים עוסק בנושא תחזוקת מבנים קיימים, אך הוא אינו מחייב.
10 ""מיניסטריון- על פי הגדרת הוועדה.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כאמור, צוות כזה אמנם הוקם, אך פעל בפרק זמן קצר ביותר בשנת 2007, וגם ההמלצה להקים רשות לתכנון ובנייה שתהיה אחראית לביצוע הפרויקט לא יושמה.
במקום זאת פוצלה האחריות לביצוע המשימות שנכללו בפרויקט בין משרדי הממשלה.
כך נותר פרויקט בעל חשיבות לאומית, שתכליתו הבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה כדי להגן על חיי הציבור, ללא גורם מרכזי וברור שינהל אותו ויהיה אחראי כלפי הממשלה לעמידתו ביעדים ובלוחות הזמנים שנקבעו לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר גורם כזה הוא אחת הסיבות העיקריות להתמשכות הפרויקט על פני יותר מעשור, בלי שנקבע גם במועד סיום הביקורת לוח זמנים להשלמתו.
ליקויים בפעילות מנכ"לים של משרדי ממשלה ליישום דוח ועדת זילר בדוח קודם קבע מבקר המדינה ש"מנכ"ל משרד ממשלתי הוא, בפועל, הדרג המקשר בין עובדי המשרד שהוא מופקד עליהם, ובין הדרג המיניסטריאלי-פוליטי.
אופן התפקוד של המערכת המשרדית תלוי במידה רבה ביכולת המנכ"ל ובכישוריו, והוא נושא באחריות המינהלית הכוללת לתפקוד המשרד כולו " (ההדגשה אינה במקור)11.
על כן מתפקידיו העיקריים של המנכ"ל הם לנהל את ביצוע המשימות שהוטלו על המשרד על פי החלטות הממשלה ולדווח לשר הממונה על מצב הביצוע.
על המנכ"ל לפעול להסרת חסמים המעכבים או מונעים את ביצוען של משימות כאלה, לפי לוח הזמנים לביצוע שנקבע בהחלטות הממשלה.
המקום שיוחד ל פרויקט בסדר היום של המנכ"לים: על פי החלטות 964 ו-1169 הוטלו משימות הליבה בעניין יישום דוח ועדתזילר על משרדי הממשלה האלה: משרד הבינוי (הכנת קוד הבנייה); משרד הפנים (ביצוע בקרה על תכן המבנים ועל בנייתם); משרד הכלכלה (קביעת כשירויות בעלי המקצוע בענף הבנייה); מנכ"ל משרד ראש הממשלה (תיאום בין הגופים השונים הקשורים לביצוע הפרויקט, מעקב אחר התקדמותו ודיווח לממשלה על כך).
לפרויקט הקמת המערך החדש להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה יש חשיבות לאומית, עקב השפעותיו מרחיקות הלכת על כל שלבי הבנייה של מבנים, תשתיות ומתקנים במדינה.
הפרויקט האמור הוא פרויקט מורכב מהבחינה המקצועית ומהבחינה הניהולית, עקב ביזור סמכויות ואחריות בין גופים ממשלתיים שונים.
סביר שלפרויקט בעל סדר גודל כזה ייוחד מקום מרכזי בסדר היום של משרדי הממשלה האחראים לביצועו, וכי יבוצע מעקב שיטתי אחר קידומו.
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2003 "), בפרק "עבודת המטה במשרד הממשלתי, עמ' 60.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 263 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ואולם מממצאי הביקורת עולה כי לפרויקט לא יוחד מקום מרכזי בסדר היום של המנכ"לים של משרדי הממשלה שעליהם הוטל להוציאו א ל הפועל .
יצוין כי המנכ"לים המשיכו לנקוט דרך פעולה זו גם כאשר אירעו אסונות נוספים, מלבד אסון ורסאי, בעקבות כשלים בתכנון של מבנים ובבנייתם , וגם כאשר התבררו החריגות הניכרות מלוחות הזמנים שנקבעו בהחלטות הממשלה ליישום המלצות ועדת זילר ומלוחות הזמנים שקבעו המינהלות וועדות ההיגוי המשרדיות.
הדבר בא לידי ביטוי, בין היתר , בהיעדר דיונים תקופתיים של הנהלות משרדי הממשלה בפרויקט וכמו כן בסדרי מעקב לקויים אחר החלטות הממשלה הנוגעות ליישום ההמלצות .
לדוגמה, מהמסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עלה שהמנכ"לים של משרד הפנים, משרד הבינוי, משרד הכלכלה ומשרד ראש הממשלה בשנים 2014 -2007 לאביצעו מעקב רציף ושיטתי אחר ביצוע החלטות הממשלה הנוגעות ליישום דוח ועדת זילר, ולא עמדו על החריגות הניכרות מלוחות הזמנים שנקבעו בהחלטות אלה.
מעקב ודיווח לקויים אחר ביצוע החלטות הממשלה מטעם מזכיר הממשלה על פי התקנונים של הממשלות ה-31 וה-32 ,תפקידו של מזכיר הממשלה הוא לרכז את המעקב אחר ביצוע החלטות הממשלה "שעל פי מהותן טעונות ביצוע".
על פי תפקידו זה, עליו לפנות לשרים לפחות אחת לחודשיים ולבקש מהם לדווח לו בתוך חודש בכתב על ביצוע ההחלטות הנוגעות למשרדיהם.
אשר לנושאים "שעליהם החליט ראש הממשלה", על המזכיר לפנות לשרים הנוגעים בדבר אחת לשבועיים ולקבל מהם דיווח בתוך שבוע.
בבדיקה הועלה כי מזכיר הממשלה לא ביצע את פעולות הפיקוח האמורות בכל הנוגע יישום החלטה 1169 , אשרעוסקת בהיערכות הארגונית והתקציבית ליישום דוח ועדת זילר.
אי-ביצוע החלטות שקיבלה הממשלה והיעדר מעקב אחר ביצוע ן הם כשל של המשרדים הנוגעים בדבר, של מזכיר הממשלה ושל הממשלה כולה, הנושאת באחריות הכוללת להחלטות שהיא מקבלת.
בתגובתו טען מזכיר הממשלה כי במשך השנים נמסרו שני דיווחים לממשלה בעניין יישום המלצות ועדת זילר: הדיווח הראשון, בנושא התקשרויות של גופים ציבוריים לביצוע עבודות מקצועיות הדורשות ידע ומומחיות בתחום התכנון והבנייה, נמסר בנובמבר 2008 במסגרת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה; והדיווח השני, בנוגע לניסוי (פיילו ט) של הקמת מכוני בקרה, נמסר באפריל 2011 בדיון של ועדת השרים לעניין ההיערכות לטיפול ברעידות אדמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נעשה מעקב רציף ושיטתי אחר ביצוע כלל המשימות שהוטלו על משרדי הממשלה בהחלטות 964 ו- 1169 , כפי שמחייב תקנון הממשלה.
כמו כן, הדיווחים שמציין מזכיר הממשלה אינם נוגעים להיערכות הארגונית והתקציבית הכוללת ליישום דוח ועדת זילר, על פי החלטת הממשלה.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ליקויים בריכוז הנתונים על כשלים הנדסיים וביצועיים בענף הבנייה 1.
תשתית נתונים שלמה ומהימנה היא תנאי לתהליך תקין של קבלת החלטות, ובכלל זה החלטות בנוגע לשיפור האיכות והבטיחות בענף הבנייה.
הגופים המעורבים בתהליכי הייזום, התכנון והביצוע של פרויקטים בענף הבנייה הם רבים, ולכן נדרש שיהיה ביניהם תיאום שוטף, ושהנתונים שהם מוסרים זה לזה יהיו מהימנים ושלמים.
יצוין כי ועדת ההיגוי הממשלתית ראתה ברשות התכנון והבנייה, אשר כאמור לא הוקמה עקב חילוקי דעות בין המשרדים, "גוף מנחה לתיאום והפקת לקחים מאירועים או כשלים ויזמות בתחום הבנייה".
הועלה כי אין שום גוף שלטוני - הן ברמת השלטון המרכזי, ובכלל זה משרד הפנים, משרד הבינוי, משרד הכלכלה, משטרת ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, והן ברמת השלטון המקומי - שמרכז ומנתח נתונים בנוגע לאירועים שקרו עקב כשלים הנדסיים וביצועיים בענף הבנייה.
על כן לגופי השלטון חסר מידע חיוני על האירועים, הנדרש להם לאסדרה של האיכות והבטיחות בענף הבנייה ולהפקת לקחים למניעת הישנותם של האירועים.
משרד הפנים ציין בתשובתו מדצמבר 2014 כי ריכוזהנתונים על אירועי הבטיחות בתחום הבנייה הוא באחריות הרשויות המקומיות .
משרד הפנים הוסיף כי הוא פועל למניעת כשלים הנדסיים באמצעות הקמת מכוני בקרה, קידום תכניות פינוי -בינוי ומעקב באמצעות ועדת מעקב ייעודית אחר מבנים שנבנו בשיטת פל-קל.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בריכוז נתונים של הרשויות המקומיות על אירועי הבטיחות בענף הבנייה.
יש צורך בניהול סדור של מאגר ארצי שיכלול נתונים על כל האירועים האלה, לצורך הפקת לקחים וכבסיס לקבלת החלטות בנושא.
ועדת זילר הצביעה על משטרת ישראל כגורם האחראי לביצוע אכיפה יזומה ולבדיקת תלונות בנושא בטיחות המבנים והמקומות המשמשים את הציבור.
לפי המלצות הוועדה, על פרקליטי המחוז להוציא צווי הפסקת בנייה או צווי הריסה על בסיס דיווחי המשטרה ומכוני הבקרה, ועל המשטרה לאכוף את ביצוע הצווים.
בהקשר זה יצוין כי בידי משטרת ישראל נמצא מידע רב בכל הנוגע לאירועי בטיחות בענף הבנייה.
המידע מגיע למשטרה בעיקר באמצעות הודעות למוקד 100 ,באמצעות חקירות שהיא מבצעת ובאמצעות תלונות שהיא מבררת.
בביקורת נמצא כי מאגר המידע המשטרתי אינו מאפשר לשייך נתונים המצויים בו לאירועים בטיחותיים בענף הבנייה.
המשטרה הסבירה כי כל הודעה שמתקבלת במוקד 100 מסווגת לפי סמל אירוע שנקבע.
ואולם עבור אירועי בטיחות בענף הבנייה לא נקבע סמל ייחודי, ולפיכך אי-אפשר לשייך אליהם נתונים.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 265 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עקב כך מידע שהוא בעל ערך רב ל קבלת החלטות ולהפקת לקחים למניעת אירועי בטיחות בענף הבנייה בעתיד, מצוי במאגר המידע המשטרתי בלי שניתן להפיק ממנו תועלת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשטרת ישראל תפעל לתיקון הליקוי האמור, כדי שיהיה אפשר להשתמש בנתונים המצויים במאגר המידע המשטרתי לצרכים מקצועיים וניהוליים ולצורכי מעקב.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציינה המשטרה כי "במוקד100 קיים סיווג אירוע בשם 'תאונת עבודה'.
לא קיימים סיווגי משנה ל'תאונת עבודה', שכן אלה יכולים להיות רבים ומגוונים.
במקרים בהם נגרמות פגיעות בגוף ובנפש כתוצאה מקריסת המבנה, נפתח תיק חקירה לבחינת הסוגיה, לרבות אישוש והפרכת חשד בדבר פלילים, לרבות רשלנות.
במצבים אלה, נעזרים גורמי החקירה במומחי תוכן מהמשרד לכלכלה לצורך קביעה אם מדובר ברשלנות נוכח אי עמידה בתקני בנייה שנקבעו".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבתם של הנתונים על אודות אירועי הבטיחות בענף הבנייה - הן באתרי בנייה חדשים והן במבנים קיימים - להפקת לקחים ולאסדרת נושא הבטיחות בענף הבנייה, ראוי שהמשטרה תשקול לקבוע סיווג ייעודי עבור אירועי הבטיחות האמורים, כדי להבטיח את הנגשת הנתונים בנוגע אליהם לגופים שלטוניים, מקצועיים, מחקריים ואחרים.
ליקויים בתכנון, בתקצוב ובביצוע של משימות הליבה .
כאמור, אף שמדובר בפרויקט מורכב בעל השפעות ניכרות על כל שלבי הבנייה של מבנים, תשתיות ומתקנים, לא הוקמה מינהלת פרויקט שתנהל אותו באופן שוטף ותוודא את ביצוע המשימות שהוטלו במסגרתו.
במקום הקמת מינהלה כזאת חולקה האחריות לביצוע משימות הפרויקט בין משרדי הממשלה.
משרדים אלה הקימו מינהלות, ועדות, ועדות משנה וצוותי עבודה רבים לביצוע הפרויקט, אשר עבודתם התפרסה על פני שנים והייתה כרוכה בתחלופה של החברים בהם ושל בעלי התפקידים במשרדי הממשלה שהיו אחראים להפעלתם.
מצב זה חייב ביצוע עבודת מטה מרובה, תיאומים בין-משרדיים ופנים -משרדיים הדוקים, שמירת ידע מקצועי, ניהולי וארגוני שהצטבר במשך השנים וביצוע פיקוח.
ואולם כל אלה נעשו באופן חלקי או לא נעשו כלל.
עקב כך נוצרו חסמים ניהוליים מרובים שהקשו על היישום של ההמלצות המרכזיות של ועדת זילר.
החסמים האמורים גרמו להתמשכות הפרויקט על פני שנים רבות, לחריגה מלוחות הזמנים שנקבעו לסיום המשימות שהוטלו במסגרתו ולאי-קביעת לוח זמנים מחייב לסיומו.
להלן פירוט: 266 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סדרי הכנת קוד הבנייה ליקויים בהיערכות הארגונית במרץ 2007 מינה מנכ"ל משרדהבינוי את ראש מינהל התכנון במשרד זה ליו"ר המינהלה להשלמת קוד הבנייה המשולב (להלן - מינהלת קוד הבנייה).
המנכ"ל קבע את תפקידיה של מינהלת קוד הבנייה, ובהם קביעת תכולתו של קוד הבנייה, קביעת סדרי העדיפויות בנוגע להכנתו ומיפוי של פעילות שכבר נעשתה במערך החיקוקים.
באוקטובר 2007 הפיצהמינהלת קוד הבנייה מסמך מסכם מטעמה, ובו נקבעו פעולות שעל משרד הבינוי לבצע כדי להתארגן להכנת הקוד, ובכלל זה הקמת פורום קוד הבנייה - גוף עליון שיהיה אחראי לאשר את סעיפי הקוד ואת ההצעות לשינויי החקיקה שהועלו בעקבות עבודת הצוותים המקצועיים.
אף שמינהלת קוד הבנייה ייחסה חשיבות רבה לפורום קוד הבנייה וראתה בו גוף עליון שיהיה אחראי לאשר את תוצרי עבודת הצוותי ם המקצועיים, הפורום לא כונס וממילא לא תרם להכנת קוד הבנייה.
מינהלת קוד הבנייה אמנם קבעה את רשימת הפרקים בקוד ואת צוותי העבודה הרב-תחומיים שיהיו אחראים להכנתם, אולם היא לא קבעה סדרי עדיפויות בהכנת הפרקים.
לאחר שמינהלת קוד הבנייה סיימה את עבודתה באוקטובר 2007 , עברה האחריות להכנת קוד הבנייה לוועדת ההיגוי המרכזית להכנת קוד הבנייה, בראשות מנהל מינהל תכנון והנדסה במשרד הבינוי.
לוועדה צורפו נציגים ממשרדי הפנים והמשפטים וכן נציגים ממכון התקנים, ועקב כך היא הפכה להיות ועדה בין-משרדית.
במסגרת תפקידיה אחראית הוועדה לארגון קוד הבנייה, לקביעת המדיניות בעניין, לביצוע התקציב שהוקצה להכנת הקוד ולהפעלת הצוותים שמונו לכתיבת פרקי הקוד.
הועלה שרק ביוני 2009 החליטהועדת ההיגוי לקוד הבנייה כי פרקי הליבה של הקוד יהיו הפרקים העוסקים ביציבות המבנים, בבטיחותם , בנוחותם ובשמירה על בריאות המשתמשים בהם , וקבעה עדיפות ראשונה לקידומם.
ואולם במועד סיום הביקורת (אוקטובר 2014 ) טרם עוגנו הפרקים האמורים בחקיקה.
ליקויים בקביעת התכולה ובעמידה בלוחות הזמנים סעיף 2 לחוק התכנון והבנייה קובע כי תפקידה של המועצה הארצית הוא, בין היתר, לייעץ לממשלה בכל הנוגע "לקו הכללי בביצוע חוק זה, לרבות עניני חקיקה".
ועדת המשנה לבנייה ולתקנות במועצה הארצית מוסמכת להמליץ למועצה על התקנת תקנות הנדרשות ליישום חוק התכנון והבנייה וקוד הבנייה.
אי-אישור מבנה קוד הבנייה ונושאים שנכללו בו: עוד במאי 2008 ציינה ועדת ההיגוי לקוד הבנייה כי היא "רואה חשיבות לשילוב נציגי ועדת המשנה והמועצה הארצית בתהליך העבודה על הקוד".
על פי הדיווח של משרד הבינוי למנכ"ל משרד ראש הממשלה מיולי 2008 , יידרש משרד הבינוי להציג את "המבנה ונושאים ]של קוד הבנייה[ מוצעיםלוועדת משנה במשרד הפנים".
ואולם רק לאחר כשנה, ביולי 2009 , סיכמו מנהלת מינהל התכנון במשרד הבינוי ומנהל מינהל התכנון במשרד הפנים כי "יש להציג את המבנה המוצע לדיון ואישור ועדת המשנה והמועצה הארצית".
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 267 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כתשעה חודשים לאחר סיכום זה הציג משרד הבינוי לראשונה לפני ועדת המשנה של המועצה הארצית את תכולת קוד הבנייה, 28 פרקים, ואת המבנה שלו.
ואולם על פי המסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, העירה ועדת המשנה של המועצה הארצית את הערותיה, אך לא אישרה בסופו של דבר את תכולת הקוד, בניגוד לסיכום בין משרדי הפנים והבינוי.
אשר לאישור המועצה הארצית, הביקורת העלתה כי רק בפברואר 2014 הציגה לראשונה מנהלת מינהל תכנון והנדסה במשרד הבינוי לפני המועצה הארצית את קוד הבנייה, ובו 18 פרקים (לאחר צמצום תכולתו, שהייתה 28 )פרקים.
כן ביקשה המנהלת מהמועצה הארצית לאשר ארבעה פרקים - "הגדרות", "שלד הבניין", "בטיחות אש" ו"בטיחות המשתמש" - כדי שיהיה אפשר להעבירם למשרד המשפטים לניסוח סופי ולעגן אותם בחקיקה.
המועצה הארצית החליטה להמליץ לשר הפנים לקבוע את ארבעת פרקי הקוד האמורים, כפי שהציג אותם לפניה משרד הבינוי, כתקנות , אך לא אישרה את תכולת הקוד, על אף החשיבות שראו באישור זה משרד הפנים ומשרד הבינוי, כאמור לעיל .
ליקויים בקביעת לוח הזמנים להכנת קוד הבנייה ולעמידה בו: קביעת לוח זמנים לפרויקט, ובכלל זה לוח זמנים לכל פעילות הקשורה אליו, וכן הנהגת שגרת דיווחים לגבי העמידה ביעדים שנקבעו לו הן מרכיבים בסיסיים בניהולו, ויש להן חשיבות מכרעת ליישום מוצלח שלו.
הביקורת העלתה ליקויים בנוגע לקביעת לוח הזמנים להכנת קוד הבנייה ולעמידה בו.
להלן פירוט: בינואר 2007 הציג משרד הבינוי לפני משרד ראש הממשלה את הצעת המתווה שלו להכנת קוד הבנייה.
לפי ההצעה יכלול השלב הראשון בהכנת הקוד, שיימשך שנתיים, ריכוז וארגון של כל החיקוקים הקיימים; ובשלב השני, שיימשך שנה, יבוצעו שינויי חקיקה ותקינה הנדרשים להפקת קוד בנייה חדש.
בסך הכול יידרשו על פי הערכת משרד הבינוי שלוש שנות עבודה להשלמת הקוד.
על בסיס הצעה זו קיבלה הממשלה את החלטה 1169 , שבה קבעה שהכנת קוד הבנייה תבוצע בשנים 2009 -2007 ,וכי משרדי הממשלה הרלוונטיים יכינו תכניות עבודה מפורטות לביצוע המוטל עליהם בתחום זה ויקבעו את לוחות הזמנים לביצוע המטלות.
גם מינהלת קוד הבנייה של משרד הבינוי ביקשה לאמץ את לוח הזמנים שנקבע בהחלטה 1169.
מינהלת קוד הבנייה קבעה באוקטובר 2007 כי הצוותים המקצועיים יסיימו את הכנת קוד הבנייה ואת פרסומו עד נובמבר 2009 - כלומר לאחר 25 חודשי עבודה בסך הכול.
לעומת זאת קבעה ועדת ההיגוי לקוד הבנייה באוקטובר 2007 כי צוותי העבודה המקצועיים העוסקים בהכנת קוד הבנייה יעבדו כשנתיים וחצי - דהיינו העבודה תסתיים באפריל 2010 ולא בסוף שנת 2009, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
בפועל לא עמד משרד הבינוי בלוחות הזמנים שקבע.
לדוגמה, מינהלת קוד הבנייה של משרד הבינוי העריכה שפרק הזמן הנדרש להתקשרות עם מומחים רב-תחומיים לליווי הפרויקט הוא חודשיים, אולם בפועל נמשך הליך גיוסם של המומחים כ-15 .
חודשים 268 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 גם לוח הזמנים לאישור הפרקים של קוד הבנייה במועצה הארצית ובוועדת המשנה התברר כלא רֵאלי : מינהלת קוד הבנייה העריכה שהזמן הנדרש לאישור כל פרק, מהגשתו לוועדת המשנה ועד אישורו במועצה הארצית, הוא שישה חודשים; ואולם בפועל נדרש לאישור הפרקים "שלד", "בטיחות המשתמש", "ביסוס", "הגנת הבניין מפני רטיבות", "אצירה ופינוי אשפה", "מידות וכמויות", פרק זמן ממוצע של 23 .
הביקורת העלתה כי בדיווח של משרד הבינוי למנכ"ל משרד ראש הממשלה מיולי 2008 ,בנוגע ללוחות הזמנים להשלמת קוד הבנייה לא נכללו תאריכי ההתחלה והסיום של ניסוח כל פרק בקוד הבנייה.
כמו כן, משרד הבינוי לא דיווח מהו תהליך העבודה שיתבצע מול המועצה האר צית וועדת המשנה לשם השלמת הקוד ואישורו, ומהו פרק הזמן שיידרש לכך.
אשר לצוות ההיגוי ליישום בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שהיה אמור להיות הגורם שמרכז את יישום דוח ועדת ההיגוי ומפקח על כך, הוא לא בחן את עמידת משרד הבינוי בתכנית העבודה, לרבות ביעדים שנקבעו בה לגבי השגת התפוקות וניצול התקציבים על פי החלטה 1169 .
הצוות הפסיק כאמור את פעילותו בסוף שנת 2007 .
ועל כן לא ביצע בקרה על יישום החלטת הממשלהמשנת 2007 לא היה אפואשום גורם שפיקח על האופן שבו משרד הבינוי מבצע את המשימות שהוטלו עליו לקידום קוד הבנייה ועל עמידתו ביעדים שנקבעו לו בעניין זה, לרבות עמידתו בלוחות הזמנים.
קביעת לוחות זמנים לעבודת הצוותים המקצועיים : רק בפברואר 2009 , כשנתיים לאחרשהתקבלה החלטה 1169 , החלוצוותי העבודה המקצועיים בעבודת ההכנה של קוד הבנייה.
כשנה לאחר מכן, במרץ 2010 , ביקשה ועדת ההיגוי לקוד הבנייה ממרכזי צוותי העבודה להכין תכנית עבודה מפורטת בנוגע להכנת כל פרק של קוד הבנייה, כולל שלבי עבודה ולוחות זמנים לביצועם.
ביוני 2010 ריכזמשרד הבינוי את תכניות העבודה המפורטות שמסרו מרכזי צוותי העבודה במסמך בשם "קוד הבנייה - דוח מצב" (להלן - מסמך דוח המצב).
אף שנקבע כי צוותי העבודה המקצועיים יסיימו את עבודתם באפריל 2010 ,עולה מפרוטוקול דיון שקיימה ועדת ההיגוי לקוד הבנייה ביוני שנה זו בנוגע למסמך דוח המצב, כי עד לאותו מועד נקבע רק לגבי חמישה מבין 28 הפרקים שבטיפול צוותי העבודה לוח זמנים להגשה.