HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכל מקום, מדיניות רשות המסים היא להפחיתו במהלך השנים, ולכן הוא אינו מתאים ליישום על מוצרים משמינים; החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א - 1980 , מעניק ה טבות למגדלי כל התוצרת החקלאית מהצומח והחי, ואינו מבחין בין מזון בריא למשמין, ולכן אינו נוגע לעידוד הצריכה של מזון בריא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות בשיתוף רשות המסים והתמ"ת לשקול את המלצות כוח המשימה ותת -הוועדה 2020 שניתנו בנושא פיקוח על המחי רים וסובסידיות ולבחון האם ניתן לעשות בהם שימוש להגברת הנגישות למוצרים בריאים.
הגברת הנגישות ללחם מקמח מלא והעשרה בויטמינים של לחם לבן לחם אחיד וחלה 1.
הוזלת לחם מקמח מלא : דגנים מלאים ומוצריהם (לרבות לחם מקמח מלא) הם בסיס פירמידת המזון שמשרד הבריאות ממליץ לצרוך.
משרד התמ"ת אמנם קידם בשיתוף כמה מאפיות יוזמה לייצר לחם מקמח מלא במחיר שווה לכל נפש, אולם במועד סיום ביקורת המעקב בדצמבר 2010 התכנית הייתה מצויה בשלבי תמחור בלבד.
84 ,סל זה כולל פירות, ירקות, מוצרי חלב דלי שומן, דגים, שמן קנולה, שמן זית, אגוזים דגנים מלאים, קטניות ולחם בסיסי מחיטה מלאה.
העשרה בוויטמינים של לחם לבן, לחם אחיד וחלה : משרד הבריאות מסר בנובמבר 2010 כי על פי המלצת תת -הוועדה 2020 , הוא החל בהליך של התקנת תקנות המחייבות להעשיר בוויטמינים קמח המיועד לאפיית לחם לבן, לחם אחיד וחלה.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , טרם הסתיימה התקנת התקנות.
המעקב העלה כי טרם מיושמת התכנית של ייצור לחם מקמח מלא במחיר שווה לכל נפש וטרם הותקנו תקנות המחייבות להעשיר בוויטמינים קמח המיועד לאפיית לחם לבן, לחם אחיד וחלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות להתקין את התקנות בהקדם.
פעולות הרשויות המקומיות ומרכז השלטון המקומי למניעת ההשמנה .
מרכז השלטון המקומי הוא עמותה רשומה המאגדת את העיריות ואת המועצות המקומיות בישראל.
במרכז חברות 77 עיריות ו-127 מועצות מקומיות, ובסך הכול 204 מ-256 .
הרשויות בארץ52 המועצות האזוריות אינן מאוגדות במרכז85 , אולם בנושאים מסוימים הן משתפות עמו פעולה.
מרכז השלטון המקומי משמש, על פי התקנון שלו, מדריך ומכוון ש ל הרשויות המקומיות החברות בו.
תפקידו לייצג רשויות אלה כלפי הכנסת, הממשלה ומוסדות וארגונים אחרים הנוגעים לשלטון מקומי.
מרכז השלטון המקומי הוא גם ארגון מעסיקים המייצג את הרשויות המקומיות בכל הנוגע לחתימה על הסכמי עבודה קיבוציים וליישומם.
רשת ערים בריאות בשנות השמונים של המאה העשרים פיתח ארגון הבריאות העולמי את רעיון "העיר הבריאה" מתוך הכרה בחשיבות תפקידה של הרשות המקומית בשמירה על אורח חיים בריא של הציבור.
בשנת 1990 "החלה לפעול בישראל "רשת ערים בריאות (להלן - הרשת), ומשנת 1997 היא הופעלה כיחידת סמך של מרכז השלטון המקומי, ואחת ממטרותיה היא לקדם את בריאות האוכלוסייה.
במועד סיום הביקורת היו חברים ברשת משרדי ממשלה (לרבות משרדי הבריאות והחינוך), 49 ( רשויות מקומיות 34 )עיריות, עשר מועצות מקומיות וחמש מועצות אזוריות ומוסדות שונים (הכללית, מכבי, מאוחדת, בית ספר לבר יאות הציבור של הדסה והאוניברסיטה העברית ועוד).
בדוח הביקורת הקודם צוין כי רק 41 מ-252 הרשויות שהיו באותה עת הצטרפו לרשת, ורק 22 מהן מקיימות פעילויות לקידום הבריאות, וגם פעילויות אלה כמעט ואינן עוסקות במניעת השמנה.
בכמה רשויות הוכשרו מסלולי הליכה, אך הרשויות המקומיות כמעט ואינן עוסקות בחינוך לתזונה.
הרשת מלווה ביצוע פרופיל בריאות עירוני86 (להלן- פרופיל עירוני) הנעשה על פי קווים מנחים של ארגון הבריאות העולמי.
מטרתו לאפיין את מצב הבריאות של האוכלוסייה ואת המאפיינים החברתיים-כלכליים והסביבתיים בעיר, לזהות פער ים בבריאות האוכלוסייה ולהכיר את השירותים בעיר ואת מידת השימוש בהם.
בפרופיל העירוני נאסף מידע על האוכלוסייה בעזרת סקר הנעשה בשיתוף הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
הרשת מעסיקה רכזת האחראית לביצוע הסקר בשטח .
85 המועצות האזוריות מאוגדות בארגון נפרד המכונה "מרכז המועצות האזוריות".
86 חוברת הנחיה להכנת פרופיל עירוני כבסיס לתכנון אסטרטגי לפיתוח הבריאות והקיימות - 2010 .
ופעילותה ממומנת בידי הרשויות המכינות את הפרופיל העירוני ובידי קרן מחקר מטעם המלמ"ב.
לאחר הכנת הפרופיל העירוני יש לגבש לעיר תכנית שתקבע אלו מטרות יש להשיג בתחום הבריאות, ובכלל זה בתחום מניעת ההשמנה וקידום אורח חיים בריא, אילו פעולות יש לעשות לשם כך וכיצד אפשר להעריך את הישגי התכנית.
יש להכין את התכנית בראייה רב-תחומית הכוללת בין היתר תכנון שבילי הליכה ואופניים, תכנון השימושים שייעשו בקרקע ובמבני ציבור נגישים 856 דוח שנתי61ב .
לאוכלוסייה לשם עידוד הליכה, מתן אפשרות לכלל התושבים לעשות פעילות גופנית והדרכות בנוגע לתזונה נכונה.
חשיבותה העיקרית של הרשת נובעת מכך שהתכניות שהיא מפעילה מתוכננות, מבוקרות ומנוטרות באופן המאפשר לבדוק את ההישגים ולתקן את התכנית על פיהם.
משום כך חשוב שהרשויות יעמדו בהנחיות היסוד של הרשת, ובין היתר שכל אחת מהן תהיה מחויבת לאמץ את העקרונות לפיתוח הבריאות ולפעול לשיפור הגורמים הסביבתיים, החינוכיים, החברתיים והאח רים המשפיעים על בריאות התושבים87.
המעקב העלה כי במועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , הסתיים השלב הראשון (הכנת הפרופיל העירוני) בחמש ערים בלבד, ורק בשתיים מהן החל דיון בממצאים.
בשתי ערים נוספות התחילה הכנת הפרופיל העירוני.
מכאן שבפועל על אף ההתקדמות בתחום זה, טרם הופעלה תכנית מלאה ומקיפה למניעת השמנה באף רשות מקומית.
המעקב העלה שהשתתפות הרשויות המקומיות ברשת דלה: רק 49 רשויות מקומיות חברות ברשת, מהן רק29 הן חברות פעילות88 ,20 הן חברות באורח רשמי בלבד ואינן פעילות89 ושמונה רשויות נוספות הפסיקו את חברותן ברשת90 .
יצוין כי יש רשויות המבצעות פרויקטים נקודתיים הכוללים פעולות למניעת ההשמנה בלי להכין תכנית כוללת ושלא במסגרת הרשת.
הרשת מממנת את הפרויקטים אם הרשות עומדת בתנאים שנקבעו.
בשנת 2010 מימנה הרשת פרויקטים לשבע מ -29 הרשויות הפעילות לאחר שעמדו בתנאים שנקבעו.
אף על פי שכל פעילות למניעת השמנה מבורכת, חשוב שהפעולות ישתלבו במתכונת שקבעה הרשת, וכך ייגזרו הפעולות מתכנית מקיפה ומלאה של היישוב ויבוקרו במערכת לבקרה ולניטור של ההישגים.
הצטרפות רשויות לרשת תלוי בהסכמתן, בסדרי העדיפויות שלהן, ביכולתן ובמוכנותן להשקיע בכך משאבים.
גם ברשויות הפועלות בנושא עיר בריאה קצב העבודה תלוי בסדרי העדיפויות של הרשות, והעבודה בנושא מתעכבת בכל מערכת בחירות כשבעלי התפקידים מתחלפים.
87 המדריך לעיר פעילה, תקציר, אוקטובר 2010 , באתר רשת ערים בריאות בישראל .
88 ואלה הרשויות הפעילות ברשת: אום אל -פרח, אריאל, אשדוד, באר שבע, בית שמש, דימונה, הרצלייה, חולון, חיפה, ירוחם, ירושלים, כפר סבא, המועצה האזורית גולן, המועצה האזורית גליל עליון, המועצה האזורית לב השרון, המועצה האזורית עמק הירדן, מודיעין -מכבים -רעות, מודיעין עילית, מעלה אד ומים, מעלות -תרשיחא, נס ציונה, פתח תקווה, קריית ביאליק, קריית גת, ראשון לציון, רהט, רמלה, שהם, תל אביב-יפו.
89 ,ואלה הרשויות החברות ברשת אך אינן פעילות: אילת, אשקלון, טירת כרמל, יפיע כאוכב אבו אל היג'א, כפר ברא, כרמיאל, להבים, לוד, המועצה האזורית גזר, נצרת, נתניה, סח'נין, עיר הכרמל, קציר חריש, קריית אתא, קריית יערים, קריית מוצקין, קריית שמונה, רמת השרון.
90 ואלה הרשויות שהפסיקו את חברותן ברשת: גבעת שמואל, גן יבנה, ג'סר-אל-זרקא, כפר נחף, כפר קמא, נצרת עילית, קריית טבעון, קרני שומרון.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות האלה ייתכן שברשויות שמצבן הכלכלי גרוע לא תופעל התכנית, אף שדווקא בהן הצורך בפעולות למניעת השמנה חיוני יותר.
לפיכך, על המרכז לשלטון מקומי לבחון דרכים לעודד רשויות להצטרף לפעילות ברשת.
פעילות הרשויות המקומיות למניעת השמנה הרשויות המקומיות מופקדות על שמירת בריאות התושבים בתחומים שונים של בריאות הציבור (כגון זיהום אוויר ומפגעים ציבוריים).
או לם בתחומים הנוגעים לשמירה על אורח חיים בריא, כגון מניעת השמנה ועיסוק בפעילות גופנית, אין חוק המחייב את הרשויות לפעול.
עם זאת, הרצון לשפר את המודעות לנזקי ההשמנה כבר הביא רשויות מקומיות בעולם ובארץ להתחיל לפעול בתחום זה.
בדוח כוח המשימה, בדוח תת -הוועדה 2020 ובתכנית הלאומית ניתנו המלצות להתערבות ברשויות המקומיות ובמקומות עבודה בכמה דרכים: להכין תכניות להגדלת שיעור השטח הציבורי, הקהילתי והאזורי שאפשר לעשות בו פעילות גופנית בשעות הפנאי; להגדיל את כמות מתקני הספורט, שבילי ההליכה ושבילי האופניים שאפשר לעשות בהם פעילות גופנית; לחוקק חוק המחייב להכין מסלולים בטוחים להליכה ולרכיבה על אופניים; לתכנן את הבנייה והסביבה הציבורית באופן שיעודד פעילות גופנית; לחייב את העוסקים בפיתוח פרויקטים חדשים למגורים לכלול בהם מתקנים להפעלה גופנית בשעות הפנאי, ובהם מגרשי ספורט, גני שעשועים וחלקות ציבוריות לגינות; להגביר את הנגישות למקומות שבהם אפשר לעשות פעילות גופנית במסגרות כגון מקומות עבודה, אוניברסיטאות, משרדי ממשלה וקהילות שרמת הכנסתן נמוכה; להציב שלטים לצד מדרגות כדי לעודד עלייה בהן במקום במעלית; ליישם את הסעיף בחוק הספורט, התשמ" ח- 1988 , המחייב רשות מקומית לאפשר פעילות גופנית במתקני ספורט הנמצאים בתחומה בשעות שבהן הם אינם בשימוש.
משרד מבקר המדינה פנה למרכז השלטון המקומי וביקש לקבל מידע על פעולות שעושות הרשויות לשם הגברת המודעות למניעת השמנה ולשיפור התזונה, הקמת תשתיות לפעילות גופנ ית בתחומן וסבסוד חוגי ספורט.
23 מהרשויות החברות ברשת, שהן פחות מ-10% .
מהרשויות במדינה, השיבו למשרד מבקר המדינה מהמידע שסיפקו 23 הרשויות המקומיות עולה כי מאז הביקורת הקודמת עלתה מודעותן ליכולתן להשפיע על הרגלי התושבים וכן מודעותן לחשיבות הנושא, והן אף החלו לפעול בתחומים האמורים, אולם היקף הפעולות שלהן עדיין קטן.
למשל, רק שתי רשויות מקיימות הרצאות בנושא תזונה ותכניות לשיפור התזונה עבור תושביהן, ורק 11 רשויות מסבסדות חוגי ספורט למבוגרים.
משרד מבקר המדינה מציין כי הרשויות טרם הכינו והפעילו תכניות כוללות בתחום אורח חיים בריא, ומאחר שהן טרם ביצעו פרופיל עירוני, אי-אפשר לדעת מהו היקף הצרכים בתחומים המקדמים אורח חיים בריא ומונעים השמנה.
 אמנם מרכז השלטון המקומי פעל בתחום מניעת ההשמנה באמצעות הרשת, אך רק 49 מ-256 הרשויות בארץ הצטרפו לרשת ורק ב-23 מהן מתקיימת פעילות בנושא מניעת השמנה.
זאת ועוד, אף שקיימת תכנית להפיכת הרשויות לערים בריאות, מספר הרשויות שהחלו להשתתף בתהליך זה מועט - חמש רשויות בלבד סיימו הכנת פרופיל עירוני, ומהן שתיים החלו לדון בממצאים ושתיים נוספות החלו בהכנת הפרופיל משרד הבריאות 859 .
על הרשויות המקומיות להציב לעצמן כמטרה לקדם את מניעת ההשמנה ולפעול לשיפור בריאות תושביהן בסיוע הכלים שמעמיד לשם כך מרכז השלטון המקומי.
פעולות צה"ל לקידום אורח חיים בריא .
שמירה על אורח חיים בריא ומניעת השמנה חשובות במיוחד בצה"ל מפני שלחלק ניכר ממשימות החיילים נחוץ כושר גופני.
לצ ה"ל אחריות למניעת השמנה של חייליו הן בקבע והן בסדיר, והדבר חשוב לא רק לבריאותם אלא גם לשיפור תפקודם.
תכנון כולל בתחום מניעת ההשמנה בצה"ל יש כמה גורמים העוסקים בתחומים הנוגעים למניעת השמנה: ענף בריאות הצבא במפקדת קצין רפואה ראשי (להלן - מקרפ"ר), הממונה בין היתר על רפואה מונעת, לרבות מניעת השמנה; מחלקת ציוד לוגיסטי באגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה (להלן - אט"ל), ובתוכה ענף מזון הקובע מדיניות בתחום המזון וקובע את "לוחות המזון" - הרכבן התזונתי של הארוחות ופריטי המזון שיירכשו; קצין לוגיסטיקה ראשי (להלן - קל"ר), המפקח על המזון המוגש לחיילים ועל פעולות ההדרכה של הטבחים; מרכז כושר קרבי, הממונה על הכושר הגופני של החיילים ועל פרויקט "בסיס בריא" (ראו להלן).
לאור ריבוי הגורמים העוסקים בהשמנה חשוב שגורמים אלה יעשו עבודת מטה משותפת, שבה יכינו תכנית מקיפה למניעת ההשמנה, לרבות מעקב אחר מידת המימוש של התכנית ואחר הישגיה.
חשוב גם שתכנית כזאת תרוכז בידי גוף אחד או מינהלה המשותפת לכל הגורמים.
המעקב אמנם העלה כי חלה התקדמות בפעילות צה"ל בתחום זה מאז הביקורת הקודמת, בעיקר בהפעלת הפרויקט הניסיוני "בסיס בריא" כפי שיפורט בהמשך.
עם זאת, צה"ל עדיין לא עשה עבודת מטה המשותפת לכלל הגורמים בצבא כדי להכין תכנית כוללת שתהיה מקובלת עליהם (דוגמת התכנית הלאומית של משרד הבריאות המשותפת לכמה משרדים).
צה"ל גם לא הציב יעדים לכלל הצבא, ולמותר לציין כי לא קבע לוחות זמנים לעמידה בהם.
אין בצה"ל גורם אחד המ רכז את הטיפול במניעת ההשמנה, ועל כן כל אחד מהגורמים פועל בנושא באופן עצמאי.
איתור חיילים הסובלים מהשמנה מידע אמין ועדכני בעניין מדד BMI של החיילים חיוני כדי שיהיה אפשר להעריך את היקף הבעיה בצה"ל ולאפיין קבוצות אוכלוסייה הדורשות טיפול וכדי להכין תכנית פעולה למאבק בהשמנת החיילים.
בביקורת הקודמת עלה כי בצה"ל עדיין אין תשתית של מידע בריאותי על החיילים, לרבות הגובה והמשקל של כלל המשרתים בו.
מטבע הדברים, היעדר מידע כזה מונע תכנון כלל-צה"לי וגם מונע איתור חיילים הזקוקים לטיפול.
מדגם שעושה צה"ל בדבר נתוני ה - BMI של5% מהחיילים המתגייסים לצה"ל ומשתחררים ממנו מלמד כי במהלך השירות הצבאי חלה עלייה במשקל הממוצע של החיילים.
לדוגמה, בשנים 2008 -2009 14.
34 % מהחיילים הבנים שהתגייסו סבלו מעודף משקל לעומת 21.
68 % מהחיילים שהשתחררו, ו- 8.
81% מהחיילות שהתגייסו סבלו מעודף משקל לע ומת 11.
84 % ;מהחיילות שהשתחררו 3.
86% ( מהחיילים שהתגייסו סבלו מהשמנת יתר BMI גבוה מ -30 ) לעומת 5.
15% משרד הבריאות 861 .
מהחיילים שהשתחררו, ו- 1.
84% מהבנות שהתגייסו סבלו מהשמנת יתר לעומת 2.
46% מהחיילות שהשתחררו.
צה"ל מסר כי אחוז הסובלים מעודף משקל או השמנה בעת השחרור לעומת אחוז ה סובלים מכך בעת הגיוס עלה באופן מתון יותר מאשר בעבר.
ממצאי המדגם ממחישים את הצורך לאסוף נתונים על כלל החיילים כדי שיהיה אפשר לאתר חיילים הסובלים מהשמנה ולגבש תכנית פעולה לעצירת מגמה זו, אולם כמפורט בהמשך, הדבר נעשה באופן חלקי בלבד.
ערך ה- BMI הוא מדד בסיסי לאיתור הסובלים מהשמנה.
אולם מדד זה אינו נותן אבחון מהימן של השמנה מפני שאינו מבדיל בין עודף משקל שמקורו ברקמת השומן לעודף משקל שמקורו ברקמת השריר 91 ואינו מבדיל בין שומן באברים שונים של הגוף ובין השמנה בִּטנית (השמנה באזור המותניים), הנחשבת מסוכנת יותר.
צה"ל מסר כי במסגרת מעקב במרפאה אחר הירידה במשקלם של חיילים המצויים בטיפול נעשית גם מדידת היקף המותניים, המסייעת לחזות מחלות הנובעות מהשמנת יתר.
אשר להיקף המידע שבידי צה"ל- במועד הביקורת בספטמבר 2010 , ב-82% מהתיקים הממוחשבים של כלל חיילי החובה לאהיו נתוני BMI ; ל-68% מהחיילים שהתגייסו בשנה האחרונה לא היו נתוני BMI בתיק הרפואי הממוחשב.
נוסף על כך, כדי לעקוב אחר מגמת ההשמנה יש למדוד את ה - BMI בשיטתיות לעתים קרובות, ואין די בנתונים חד - פעמיים, אולם צה"ל לא פעל כך בעניין כלל החיילים בשירות חובה.
בכל הנוגע לחיילי הקבע נמצא שבתיקים הממוחשבים של 72% מהם ערך ה - BMI אינו מתועד; נתוני גובה ומשקל אמנם נאספים במרכז לבדיקות תקופתיות של חיילי קבע (להלן - המלב"ת), שאליו שולח צה"ל את אנשי הקבע שמלאו להם 30 , אולם הנתונים אינם מועברים לתיקים הרפואיים אלא נשמרים במאגר נפרד, והדבר מקשה על צה"ל לגבש תכנית אישית ביחידה לחיילי הקבע הסובלים מהשמנה.
לעומת חיילים שמלאו להם30 , הנשלחים למלב"ת לשם מדידת ערך ה- BMI , חיילים שטרם מלאו להם30 עושים בדיקת BMI רק בעת ביקור מקרי אצל רופאי היחידה, וצה"ל קבע חובה למדוד ערך זה רק פעם אחת עד גיל 30 .
מדידה זו אקראית, שכן היא נעשית רק אם החייל ביקר אצל רופא היחידה מסיבה אחרת והיא אינה תדירה 92 .
נמצא כי צה"ל מנסה לאתר חיילים הסובלים מהשמנה גם במהלך ימי ספורט ובריאות על ידי בדיקת BMI בדוכני הסברה, אך גם פעולה זו היא אקראית ואינה שיטתית.
מכאן שצה"ל אינו עושה די הצורך לאתר חיילים שטרם מלאו להם 30 .
הסובלים מהשמנה צה"ל השיב בנובמבר 2010 כי מדידה זו מספקת לחיילים עד גיל30 , ואם נדרשים מעקב וטיפול אישיים ופרטניים, נעשות מדידות בתדירות הנדרשת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די במדידות אקראיות אצל רופא היחידה, ועל צה"ל לעשות מדידה תקופתית גם לחיילים בקבוצת הגיל הצעירה עד גיל 30 .
91 לדוגמה, אצל העוסקים בפעילות גופנית מסת השריר גדולה יותר ממסת השומן, ולכאורה משקלם אינו יורד ולעתים אף עולה.
חלק ניכר מהחיילים מקבלים טיפול בקופות החולים ולא ביחידות משרד מבקר המדינה לא בדק אם והיכן נמדד ה- BMI .
של חיילים אלו משרד הבריאות 863 .
בדוח הביקורת הקודם צוין כי צה"ל לא יזם פעולות לאיתור חיילים הנתונים בסיכון בריאותי עקב השמנה כדי להכין להם תכנית טיפול וכדי לעקוב אחר מצבם.
במעקב נמצא כאמור כי בידי צה"ל מאגרי נתונים שונים הכוללים נתוני .
BMI של חלק מהחיילים בלבד.
משום כך לא ניתח צה"ל את נתוני ה- BMI ולא אבחן קבוצות שונות של חיילים הסובלים מהשמנה; בהיעדר פעולות אלה, קשה מאוד לאתר חיילים הסובלים מהשמנה, להסיק מסקנות מערכתיות, לגבש תכניות פעולה לטיפול בקבוצות חיילים אלה ולהקצות משאבים על פי היקף הבעיה בכל בסיס.
בנובמבר 2010 , במהלך הביקורת, דיווח צה"ל כי הטמיע מערכת להעברת המידע שנאסף בלשכות הגיוס אל התיק הרפואי, ושיעור החיילים שנתוני ה- BMI שלהם מעודכנים בתיק הרפואי נמצא במגמת עלייה.
פרויקט "בסיס בריא" בדוח הקודם נמצא כי צה"ל לא העריך את השפעתן ויעילותן של תכניות שהכינו גורמי רפואה וכושר קרבי לשיפור בריאותם של משרתי הקבע.
בעקבות זאת החל צה"ל בנובמבר 2008 להפעיל תכנית ניסיונית ששמה "בסיס בריא" ב-70 .
יחידות לפי תכנית הפרויקט, האוכלוסייה תחולק על פי אמות מידה שונות, כ גון אנשים הזקוקים להרזיה וגמילה מעישון.
לכל בסיס תוצמד דיאטנית שתכניס שינויים בתפריטי המזון, תטפל טיפול אישי וקבוצתי בתזונה נכונה במשרתי קבע בעלי .
BMI גבוה מ -27 , תכין תכנית לפעילות גופנית אישית וקבוצתית הקובעת יעדים בתחום הכושר הגופני על פי אופי היחידה, ותבדוק אם היחידה עמדה ביעדים על ידי בדיקת הכושר הגופני במהלך השנה.
בד בבד עם ביצוע הפרויקט ייעשה מחקר שיבחן את מידת הצלחתו, את השפעתם של תכניות פעילות גופנית ושינוי תזונתי על מדדים בריאותיים ופיזיולוגיים ואת שינוי דפוסי ההתנהגות של הנחקרים.
המעקב העלה כי אף על פי שהמחקר החל בד בבד עם הפרויקט, צה"ל עדיין מגדיר את הפעילות כשלב ראשוני של איסוף נתונים, לא הוכן דוח התקדמות כלשהו, ולו ביחידה אחת מבין 70 היחידות, ולמותר לציין כי טרם הופקו לקחים ומסקנות כלשהם.
צה"ל השיב בנובמבר 2010 כי המחקר אכן נתון בשלבי עיבוד, מפני שהאוכלוסייה מתחלפת בכל כמה חודשים, והדבר מקשה את המעקב השנתי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תחלופת החיילים הייתה ידועה בעת הכנת התכנית, ולכן היה על צה"ל להביא את הדבר בחשבון מראש.
מערך ההזנה בצה"ל ענף המזון בצה"ל הוא הגוף הממונה על הכנת לוחות המזון המגדירים את צורכי התזונה של החיילים במונחי רכיבי המזון (חומרי גלם).
לוחות המזון מותאמים לצרכים התזונתיים של קבוצות האוכלוסייה בצה"ל על פי מאפייני הפעילות של היחידה וצורכי התזונה הייחודיים שלה.
יחידות צה"ל צריכות לעמוד בתפריט החובה הצה"לי, וקל"ר הוא הממונה ומפקח עליו ועושה ביקורת מטבחים.
צה"ל עמד על כך שחלק מהמזון המוגש לחיילים אינו מתאים לאורח חיים בריא, ולכן משרד הבריאות 865 .
גיבש קל"ר הנחיות בדבר "בישול בריא ביחידות צה"ל".
ב- 2010 החל צה"ל לרכוש מוצרים בריאים שיאפשרו בישול בריא יותר, כגון בצק ללא שומן טרנס, שמן קנולה, קמח מלא, קוסקוס מלא, מיונז מופחת שומן וטחינה מלאה.
בשנת 2011 מתוכנן גידול ברכש זה מבחינת מגוון המזון והיקפו.
במועד סיום המעקב, בדצמבר 2010 , טרם אישר קל"ר את ההנחיות שגיבש והן אינן מיושמות.
לפיכך צה"ל עדיין אינו מבשל את המזון לחייליו בשיטות בישול בריאות.
אמנם צה"ל החל כאמור לרכוש חומרי גלם בריאים, אולם אין די בכך כל עוד ההנחיות בדבר בישול בריא אינן מיושמות עבור כלל האוכלוסיות המשרתות בכל היחידות, ובכלל זה ההנחיות המחייבות הדרכה בדבר שימוש בחומרי גלם על ידי שיטות בישול בריאות, הגבלת תדירות הטיגון בשמן, הסרת שומן עודף מתבשילים וכו'.
צה"ל השיב בנובמבר 2010 כי הוראות קל"ר ייכנסו לתוקף באמצע 2011 , וכי ב- 2010 החל חיל לוגיסטיקה להדריך טבחים בתחום הבישול הבריא, והוא עושה ביקורות תזונה ומטפל בליקויים.
פרויקט "קשת טעמים" בדוח הביקורת הקודם צוין כי צה"ל לא הקים מערכת מרכזית לפיקוח על המזון המסופק לחיילים ולבקרתו, כי בארוחות הניתנות בצה"ל עדיין יש מוצרים רבים שאינם בריאים, וכי האחראים לתזונה בבסיסים אינם ערים דיים לחשיבותה של תזונה נבונה.
נמצא כי ב -25 יחידות עורפיות ובסיסי הדרכה באזור המרכז (שבהם כ - 28,000 )חיילים נעשתה תכנית ניסיונית - פרויקט מיקור חוץ של מערך ההזנה שבמסגרתו מספקת חברה חיצונית את הארוחות לחיילים (להלן - פרויקט קשת טעמים).
חלק מ-25 היחידות משתתפות גם בפרויקט "בסיס בריא", ולכן יש חפיפה חלקית בין הפרויקטים.
את הדרישות התזונתיות בפרויקט קשת טעמים הגדיר צה"ל 93, והן הותאמו לצורכי הצבא בארץ ולרמת הפעילות של החיילים (אוכלוסיות העושות מאמץ נמוך ובינוני לעומת אוכלוסיות העושות מאמץ גבוה וגבוה מאוד), לרבות הגדרת כמות הקלוריות, הסידן והשומן.
את הניתוח התזונתי עשתה תזונאית עבור החברה החיצונית.
מדור קשת טעמים שבמרכז המזון הוא המוודא כי הבסיסים עומדים בתפריט היומי של הפרויקט.
מכאן ששינוי מהותי בתזונת החיילים נעשה רק במסגרת פרויקט קשת טעמים ורק בחלק מיחידות צה"ל ( 25 יחידות בלבד, שבהן כ - 28,000 חיילים).
המעקב העלה כי צה"ל אינו מתכוון להפעיל את הפרויקט בשאר בסיסי צה"ל.
בנובמבר 2011 מסר צה"ל כי בשלב זה הוא אינו מתכוון להרחיב את פרויקט קשת טעמים.
יחידות צה"ל שאינן נכללות בפרויקט ניזונות על פי לוחות המזון הנותנים מענה מהבחינה התזונתית ומותאמים לאופי פעילות היחידה.
93 צה"ל הגדירן על פי ה-- MRDA -Millitary Recommended Daily Alowance לוחות המזון שנקבעו לצבא ארצות הברית ובהתאמה להנחיות לתזונה נבונה של משרד הבריאות; ה- National Cholesterol Education Program - NCEP; ה- Dietary Guidelines for Americans (1995).
לדעת משרד מבקר המדינה, על צה"ל להסיק מסקנות בעניין התועלת שבפרויקט - אם יימצא שהוא מקדם אורח חיים בריא, יש להשתמש בו ככלי לעידוד אורח חיים בריא ולמניעת השמנה, ואם לאו - יש להפעיל בבסיסים אלה חלופה שתשיג מטרה זו.
הפיקוח על המזון הנמכר בבסיסי צה"ל חלק חשוב בתכניות למניעת השמנה ולשמירה על אורח חיים בריא הוא סילוק מזון ושתייה שאינם בריאים, הזמינים לחיילים בין זמני הארוחות והספקת תחליפי מזון מקדם בריאות (בדומה לאמור בהמלצות שהובאו בחוזר משרד החינוך בעניין בתי הספר - ראו לעיל).
המזון הלא בריא נמכר בעיקר במכונות אוטומטיות ובחנויות ("שק"מיות") הפועלות בתחומי הבסיסים ומוכרות, בין ה יתר, ממתקים, שתייה מתוקה ומוצרי מאפה כמו בורקס ועוגות.
צרכני השק"מיות והמכונות הם לעתים "אוכלוסייה שבויה" - חיילים בבסיסים סגורים של צה"ל שאין עומדות לרשותם חלופות לפיתויים שמעמידה שק"מית בבסיס.
בבסיסי צה"ל נמכרים מוצרי מזון ושתייה התורמים להשמנה.
הביקורת העלתה כי צה"ל אינו עושה ביקורות בדבר איכות המזון בשק"מיות והערך התזונתי של המוצרים הנמכרים במכונות האוטומטיות.
לא נמצאו מסמכים המעידים כי צה"ל עשה עבודת מטה בתחום זה וכי פעל להוצאת מזון לא בריא מבסיסיו ולהחלפתו במזון בריא.
הדבר פוגע במאבק בהשמנה ובניסיון ל הקנות אורח חיים בריא לחיילי צה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, בתום תקופת החוזים עם הזכיינים, על צה"ל לקבוע סייגים ומגבלות שיחייבו את הזכיינים בנוגע למכירת מזון משמין.
כושר גופני בצה"ל כאמור, אחד משני התחומים העיקריים שעליהם נשען אורח חיים בריא הוא פעילות גופנית, וזו חשובה במיוחד בצה"ל, שכן חלק ניכר ממשימותיו מחייבות כושר גופני.
על כן חשוב שצה"ל יפעל להעלאת הכושר הגופני של משרתי החובה והקבע, בין שהם עוסקים בפעילות קרבית ובין שהם משרתים בבסיסים עורפיים.
לשם תכנון וביצוע של פעילות בתחום זה יש לבחון את שיעור הפעילו ת הגופנית בקרב החיילים.
בסקר שביצע מרכז כושר קרבי בצה"ל בחיילי קבע ב - 2003 נמצא כי 60% מהחיילים עוסקים בפעילות גופנית באופן קבוע, ובסקר מ - 2009 נרשמה עלייה בעוסקים בפעילות גופנית מ-60% ל-66% .
המעקב העלה כי במועד הביקורת עשה צה"ל סקרים בנושא הרגלי הפעילות הג ופנית של משרתי הקבע בלבד ולא של חיילי החובה.
מהסקרים עולה שצה"ל אכן פעל להגברת הפעילות הגופנית של משרתי הקבע, ולכאורה פעילותו נשאה פרי.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי חיילי החובה במערך הלוחם עושים שלושה עד חמישה אימונים גופניים בשבוע, ובמערך תומך הלחימה נעשים שלושה אימונים גופניים בשבוע לחיילים המשובצים בקורסים מקצועיים יותר משלושה שבועות.
חיילי המטה והמפקדה מקדישים שעה בשבוע לכושר קרבי ולאימון גופני.
עוד נמסר כי מרכז כושר קרבי מתכנן לעשות סקר לבדיקת הרגלי הפעילות הגופנית של חיילי החובה בסוף שנת 2011 .
עוד מסר צה"ל כי מחלקת כושר קרבי פועלת להגדיל את מספר התקנים של קצינים ומדריכים לאימון גופני; במועד הביקורת היו בכל צה"ל 414 מדריכי אימון גופני מוסמכים.
חלק מהמדריכים הוכשרו לכך נוסף על תפקידם ביחידות הלוחמות; עד שנת 2010 היו בצה"ל115 חדרי כושר לש ימוש החיילים.
ב - 2010 נבנו20 משרד הבריאות 869 .
חדרי כושר חדשים והותקנו 186 מתקני מתח בשטח.
חדרי הכושר ביחידות פתוחים לפעילות גופנית עצמאית של החיילים.
במחלקת כושר קרבי גובשה תכנית חדשה ששמה "אורח חיים בריא", העוסקת בשיפור אורח החיים ב-64 מיחידות צה"ל.
בכל יחידה משתתפים40 חיילים, ובסך הכול משתתפים בתכנית יותר מ- 2,500 חיילים.
התכנית כוללת פעילות גופנית הנעשית פעמיים בשבוע בעזרת מאמנים ופעם נוספת בסוף השבוע באופן עצמאי.
כן כוללת התכנית ייעוץ אישי וסדנת הרזיה לחיילים שמדד ה- BMI שלהם גבוה מ-28 .
סמוך למועד סיום הביקורת, באוקטובר 2010 , התקיים בצה"ל דיון בנושא התניית קידום החיילים בעמידה בבוחן כושר גופני.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי התעוררו קשיים משפטיים בשל החשש מטענות אפליה שאוכלוסיות מסוימות המתקשות לעבור את הבוחן עלולות להעלות ובשל החשש שמשרתי הקבע לא יקודמו מסיבות שאינן ק שורות ליכולתם למלא את תפקידם ושמקצועיות הצבא תיפגע.
הומלץ שלא לקבוע תנאי גורף בתחום זה ולהעמיד תנאי זה רק אם יש זיקה בין התפקיד לכושר הגופני הנדרש.
הנושא יועלה לפני סגן הרמטכ"ל לקבלת החלטתו.
 המעקב העלה כי חלה עלייה במודעות צה"ל לשיפור הכושר הגופני - בעיקר בקרב אנשי הקבע שלו.
על צה"ל לפעול להגדלת שיעור החיילים העוסקים בפעילות גופנית בקביעות; על צה"ל לשקול להגדיל את מספר תקני המדריכים לאימון גופני; להגביר את זמינותם של חדרי כושר ומתקני פעילות גופנית; לאתר את החיילים הסובלים מהשמנה ולהגדיל את שיעור השתתפותם בתכנית "אורח חיים בריא" וכן להאריך את משך הזמן שחיילי המטה מקדישים לפעילות גופנית ליותר משעה בשבוע.
כמו כן על צה"ל להוריד את אחוז חיילי החובה העולים במשקל במהלך השירות הצבאי.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי ב - 2004 עשתה המשטרה סקר בעניין בעיות ההשמנה בקרב שוטרים, ובסוף 2004 החלה בפעילויות לקידום בריאות, כגון ימי בריאות וסדנאות להקניית הרגלי תזונה נכונים והרגלי פעילות גופנית, שבהם השתתפו עד אפריל 2007 כ- 15,000 מכ- 29,000 .
השוטרים המשרתים במשטרה כ-80 טבחים הוכשרו, ונחתם חוזה עם יועץ מזון חיצוני כדי לשנות את הרגלי האכילה בחדרי האוכל של המשטרה, את שיטות הבישול ואת התפריטים הנהוגים בהם.
במעקב לא נמצא כי המשטרה בדקה את מגמת ההשמנה לאורך שנים מאז החלה לבצע תכניות לקידום בריאות או ביצעה תכנית להערכת הישגיהן, ועל כן אינה יכולה לקבוע את מידת האפקטיביות שלהן.
נוסף על מדד ה- BMI בודקת המשטרה את מדד שיעור השומן בהרכב הגוף ואת היקף המותניים, המלמד על תכולת השומן הבִּטנית, שידוע כי היא גורמת לתחלואה גבוהה ובמיוחד לתחלואת לב וכלי דם.
המשטרה מסרה בנובמבר 2010 כי על פי מדד ה - BMI , 70.
3% מהשוטרים הם בעלי עודף משקל או סובלים מהשמנה, אך על פי מדד אחוזי השומן רק 58.
2% מהשוטרים הם בעלי עודף משקל או סובלים מהשמנה.
1% ) בין המדדים נובע מכך שמדד אחוזי השומן אינו 872 דוח שנתי61ב .
רואה במסת שריר גבוהה עודף משקל.
אצל נשים כמעט אין הבדל בין המדדים: על פי מדד ה - BMI 44.
2% מהשוטרות סוב לות מעודף משקל או מהשמנה, ועל פי מדד אחוזי השומן - 45.
5% מהשוטרות סובלות מכך.
ההבדלים בין נשים לגברים נובעים מכך שנשים עוסקות יותר בפעילות אירובית וגברים בפעילות הבונה שריר.
ביוני 2010 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה שמשנת 2009 פועלים במערך הרפואה חמישה מרכ זים לבריאות השוטר.
בין היתר, המרכזים אוספים מידע רפואי על השוטרים ומתעדים את הרגלי חייהם.
בסיום הבדיקות מקבלים השוטרים ייעוץ אישי, ולשוטרים שממצאי בדיקתם מצריכים זאת מכינים המרכזים תכנית התערבות.
בסוף 2009 החלה הקמתו של מערך תזונאיות שיתמוך בשוטרים הנתונים בסיכון בריאותי.