HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המערכת מאגדת מידע אדמיניסטרטיבי ופדגוגי (למשל, ניהול הערכות, ארועי משמעת, מעקב אחר הישגים לימודיים), ומשמשת גם כלי המקשר בין מערכת המידע בבית הספר ובין מערכות חיצוניות, כגון מערכת המידע של המשרד (מאגר מידע מרכזי על תלמידים ומורים).
פיתוח המערכת ותחזוקתה הם באחריות המינהל, והם נעשים באמצעות כוח אדם חיצוני.
ניהול המנב"ס נעשה בהתחלה על ידי המינהל, ולאחר מכן על ידי מינהלת המנב"ס.
בטיוטת מסמך ייזום "איתור חלופות למנב"ס", שכתבה מנהלת הפרויקט 858 דוח שנתי60ב .
לשעבר באוגוסט 2007 , נמנו מספר בעיות הקיימות במערכת, ובהן: מחולל היישומים11 אינו נפוץ בארץ, ועל כן קשה מאוד לגייס תכניתנים מיומנים לעבודות תחזוקה ופיתוח; המערכת כתובה בצורה המקשה על התחזוקה; רוב השינויים במערכת מצריכים ביצוע תיקונים רבים בתכנה; השירות ניתן לבתי ספר באמצעות זכיינים שהמשרד בחר, מכיוון שחלק גדול מהשירות מצריך ביקור באתר הלקוח, דבר המייקר את השירות ופוגע בזמינותו ואיכותו; טכנולוגיה של שרת/לקוח שבה נעשות התקנות תכנה באתר הלקוח, מייקרת מאוד את התחזוקה, משום שהתקלות בעת ההתקנות רבות ומגוונות כתוצאה ממגוון תצורות עמדות הקצה; בסיס הנתונים מותקן באתר הלקוח ומצריך השקעת משאבים באבטחתו.
המסקנה המובאת בטיוטת המסמך היא: "הבחירה הטבעית היא לרכוש מוצר קיים ולא לפתח", ולשם כך יש לצאת למכרז לבחירת מערכת מידע חדשה.
ממסמך שכתבה חברת ייעוץ באפריל 2008 עולה כי חוסר האינטגרטיביות של המערכת היא אחת הבעיות העיקריות הקיימות בה, וכי יש לקיי ם מערכת מידע אינטגרטיבית, תומכת החלטות, לשירות כל הגורמים המשתמשים במערכת.
לצורך זה נדרשות שפה אחידה וטכנולוגיה אשר יאפשרו את ניהול המערכת באופן שתשרת את כל השותפים במערכת החינוך: בתי ספר, מורים, תלמידים, הורים, רשויות, בעלויות (כמו מוסדות עמל ואורט) והנהל ת המשרד.
עוד נכתב במסמך שכיום הרשויות המקומיות רוכשות פתרונות מחשוב עצמאיים שאינם תמיד מותאמים ושאינם אינטגרטיביים.
במסמך גם צוין כי חסרים במערכת כלי בקרה, והדבר פוגם באמינותה, וכי אין בה תשתית לשיתוף פעולה בין בתי ספר (ניהול ידע) והפצת התרעות וחריגים בזמן אמת.
הפתרון, על פי המסמך, צריך להיות שימוש בשפת תכנות אחידה ובמילון נתונים12 אחיד, שיאפשרו קיום מערכת אחת רבת משתתפים, ובה שיתוף מידע ותהליכים, בקרה (כולל עמידה ביעדים) וקבלת החלטות בזמן אמת (לדוגמה, תכנון מדיניות).
:"מנב"ס "הדור הבא נוכח הבעיות שהתעור רו בתפקוד המנב"ס מינה באפריל 2007 מנכ"ל המשרד דאז, מר שמואל אבואב, ועדת היגוי לפרויקט מנב"ס "הדור הבא".
בוועדה היו שותפים אנשי המשרד, חשב המשרד, מנהל אגף חינוך בעירייה ומנהלות בתי ספר.
על פי כתב המינוי היו תפקידי הוועדה: הגדרת החזון, אישור יעדים ומטרות, אי שור מסגרת של תכנית עבודה, מעקב אחר יישום אבני דרך, פתרון בעיות עקרוניות ואישורי שינויים אסטרטגיים במהלך הפרויקט.
בישיבה של הוועדה שהתקיימה בספטמבר 2007 הוחלט שהצגה של הדרישות וההמלצות הראשוניות ליישום תיעשה בינואר 2008 .
באותה פגישה הודגש שהמערכת הקיימת אינ ה נותנת מענה מספק לצרכים הנוכחיים והעתידיים של מערכת החינוך.
הבעיות שהועלו בישיבה היו בין היתר: המנב"ס אינו נגיש למורים; המנבסון נגיש אך מסורבל לעבודה; נדרשים כלים לתכנון מערכת שעות ולשיתוף ושיקוף ידע מערכתי פדגוגי, לניהול פדגוגי (נוסף על כלי ניהולי), ולהע ברת ידע לימודי לתלמידים.
הוחלט שלאחר שיגובשו הצרכים יישלח למנהלי בתי ספר שאלון לצורך תיקופם.
הביקורת העלתה שעד מועד סיום הביקורת לא נשלח השאלון למנהלים.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנהלת המינהל כי המשרד עדיין שוקד על גיבוש הצרכים ולפיכך עדיין לא נשלח השאלון לתיקופם.
11 מחולל יישומים- כלי לפיתוח יישומי מחשוב.
12 מילון נתונים הוא תשתית המאפשרת ניהול מרכזי, עדכני, אינטגרלי, מקוון ומקיף של כל הגדרות המידע ברמת טבלה, שדה, תהליכים ועוד.
ההתכנסות האחרונה של הוועדה הייתה באפריל 2008 .
בסיכומה הוחלט בין היתר שיש להכין תכנית מתאר כוללת (תיחום, טכנולוגיה וממשקים13 ) ומכרז לאינטגרטור (חברה מנהלת).
כמו כן סוכם שיש להגדיר בזמן האפיון את האינטגרציה בין המערכות השונות, ולקבוע סטנדרטים ומילון מונחים אחיד שישמש את כל גורמי המערכת.
בדיון עם המנכ"לית דאז, גב' שלומית עמיחי, שהתקיים בנובמבר אותה שנה, התקבל אישור עקרוני לביצוע ההמלצות וניתנה הנחיה לתקצוב הפעולות שהוצעו.
הביקורת העלתה שהחלטת הוועדה לא קוימה: לא הוכנו מסמך אפיון, תכנית מתאר ומכרז לאינטגרטור.
המינהל לא הכין בעבר תכנית הוצאות רב -שנתית בנושא המנב"ס, ולא היה לו אומדן של העלויות הכרוכות במימושו.
אומדן הוצאות רב -שנתיות עבור מערכת מנב"ס "הדור הבא" לשנים 2009 - 2016 הוכן בשנת 2009 , והוא הסתכם בכ- 31.
מיליון ש"ח לפי החלטת המנכ"לית דאז, הכינה ביוני 2005 מנהלת המינהל רשימה של פעולות המועמדות למיקור חוץ, ובהן "פיתוח המנב"ס החדש - יישום .
Web שניתן להפעיל מרחוק".
אולם עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 .
, לא פותח יישום זה 2.
:מערכת מנבסון מערכת מנבסון היא כלי פדגוגי לשימוש המורה המותקנת בחדר המור ים או במחשב האישי של המורה, ומיועדת לסייע למורה בניהול הערכותיו לתלמידים.
המורה מקבל ממזכירות בית הספר "קובצי מורה" (המכילים את נתוני התלמידים), ובאמצעותם הוא יכול לנהל במחשב שבביתו את אירועי ההערכה והמשמעת שלהם.
במערכת יש גם פונקציות של חישוב ציון ביניים וחישוב ציון סופי לשימוש המורה.
ביוני 2009 השתמשו במערכת מנבסון רק כ-37% מבתי הספר, וכל היתר השתמשו בתכנות חלופיות שנחשבו בעיניהם ידידותיות יותר.
הביקורת העלתה שהמינהל לא בחן את הגורמים להיקף הנמוך של השימוש במנבסון, וכי הוא לא ביצע סקר שביעות רצון של המשתמשים במערכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להיות מעורבת יותר בפרויקט מנב"ס "הדור הבא".
מן הראוי היה שהמשרד יקיים דיון, שבו ישתתף גם מנכ"ל המשרד, כדי להפיק לקחים ולהתוות תכנית פעולה הכוללת הגדרת יעדים, אומדן עלויות וקביעת מנגנון למעקב אחר עמידה .
13 ממשק הוא אוסף הדרכים שבהן יכולות תכנות לתקשר ביניהן, או אוסף הדרכים שבהן יכול אדם לתקשר עם תכנה ("ממשק משתמש").
בעלויות וביעדים ולדיווח עליהם.
כל זאת כדי לקדם מיצוי יעיל של המשאבים הניכרים המושקעים בתחום זה.
על המערכת החדשה שתיושם לספק להנהלת המשרד אפשרות לקבל החלטות בזמן אמת על סמך נתונים אמינים ומבוקרים.
אבטחת המידע היא חלק ממנגנוני הבקרה של כל ארגון, ומהווה בסיס לאמינות של הבקרות האחרות הנהוגות בו ומיועדת להגן על סודיות, אמינות וזמינות של נתונים ועל התכנה והחמרה של הארגון מפני פגיעה מכוונת או מקרית.
נוהל מפת"ח הוא כאמור נוהל המחייב את משרדי הממשלה.
על פי נוהל זה ניתן לתאר את תהליך אבטחת המידע בארגון "באמצעות מודל של ניהול סיכונים הכרוך מחד גיסא בניתוח האיומים והסיכונים הרלבנטיים למערך המחשוב; ומאידך גיסא, ביישום מדיניות, נהלים ופתרונות טכניים שיביאו את מערך המחשוב לרמת אבטחת מידע ס בילה עבור הארגון הספציפי" 14 .
משרד מבקר המדינה בדק את מימושם של היבטים אחדים בנושא אבטחת המידע.
המשכיות הפעילות והתאוששות במקרה אסון : איומים שונים מסכנים את מערכות המידע ואת המשכיות הפעילות הסדירה של הארגון.
כדי למנוע נזקים אפשריים או לפחות למזערם, וכדי לאפשר לארגון להמשיך לפעול ברמה סבירה במקרה של אסון או שיבוש חמור של המערכות, יש צורך בהיערכות מתאימה, שבה נכללות בין היתר הפעולות האלה: מינוי ועדת היגוי, מיפוי מרכיבים חיוניים של המערכת, מיפוי האיומים, דירוג הפעולות על פי רמת חיוניותן או הקריטיות שלהן, קביעת פרק זמן להמשך הפעילות, המשאבים הדרושים, קביעת תכנית מפורטת, וגיבוש נוהל פעילות.
האחריות לגיבוש התכנית ויישומה מוטלת על ההנהלה.
בנוהלי העבודה של המינהל נכלל פרק בנושא "ניהול המשכיות עסקית" ( Business Continuity Plan - BCP ), ולפיו יש להתייחס לפחות להיבטים האלה: קביעת התהליכים העסקיים הקריטיים שיש להפעילם במצבי משבר וחירום בתוך פרק זמן סביר, בהתייחס למכלול היחידות הארגוניות של המשרד ולפי סיווג נכסי המידע; הקמת אתר חירום לצורך הפעלת מערך טכנולוגיית המידע וקביעת פרק הזמן המרבי להפעלתו מרגע התרחשות האסון או ההכרזה על מצב חירום.
בדצמבר 2005 כתבה ממלאת מקום מנכ"לית המשרד לחשכ"ל דאז במשרד האוצר כי "נהלי אבטחת המידע בממשלה מחייבים קיום תכנית להתא וששות מאסון ( DRP ) והמשכיות עסקית".
עוד הוסיפה ש"מנהלת מינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד, העלתה כבר את הנושא בפורומים שונים בעבר, בהם השתתפו מנהלי יחידות מחשוב בממשלה וסגן בכיר לחשב הכללי, והציעה לבצע פרויקט מרכזי למשרדי הממשלה", וביקשה לבדוק את הסוגיה ולהודיע לה על כוונות החשכ"ל לטיפול ברמה כלל ממשלתית בנושא.
14 נוהל מפת"ח- 2006 '"מודל אבטחת המידע בארגון", עמ4.
הביקורת העלתה שהמשרד פעל באופן חלקי ליישום מרכיבי תכנית החירום להמשך פעילות והתאוששות בעת אסון או שיבוש חמור של מערכות המידע, וכי קיימת תכנית חלקית בלבד, הכוללת גיבויים והוצאת קלטות לאתר חיצוני, ובדיקות סדירות לשחזור נתונים.
עוד העלתה הביקורת כי לא מופו האיומים ולא דורגו הפעילויות על פי רמת החיוניות או הקריטיות שלהן.
ניהול הסיכונים : ניהול הסיכונים נועד לטפל במגוון הסיכונים שלהם נחשפים הארגונים.
בשלב הראשון נהוג לבצע זיהוי ומיפוי של הסיכונים, לבחון את הסיכויים להתממשותם ולהעריך את עלות הנזק שעלול להיגרם בעת התרחשותם.
לאחר מכן מכינים תכנית לטיפול בסיכונים, שמטרתה למנוע במידת האפשר את התממשות הסיכונים או למזער את נזקם.
הוראת התכ"ם 15 , שהייתה בתוקף עד אוגוסט 2008 , קבעה כי "יש לנתח את הסביבה בה מערכת המידע הממ וחשבת תיושם, על ידי זיהוי הסכנות ונקודות התורפה וקביעת המערך של המשאבים עליהם יש להגן .
מניתוח זה ניתן להכין רשימה של הסיכונים העיקריים ולכמת את חשיבותם תוך ניסיון לצפות את חומרת הסיכונים.
יש לנתח את אמצעי ההגנה להקטנת הסיכונים.
אמות מידה אפשריות לניתוח כזה כוללות: שלימות המידע, מערכות לניהול מאגרי נתונים, שלימות התכנה, הגנה פיזית והגנה על אמצעי האחסנה, כוח אדם, מערכת תקשורת ותכנון לזמן חירום (CONTINGENCY PLANNING) .
יש להגדיר את האפשרויות הקיימות בכל נושא, ולהכין ניתוח עלות /תועלת ( COST/BENEFIT ANALYSIS ), במטרה לבחור בפתרון המועדף".
גם נוהל מפת"ח מתייחס לביצוע סקר סיכונים ומגדיר אותו כתהליך שנועד לזהות סיכונים לנכסי המידע ולמערכות המחשב בארגון.
בנוהלי העבודה של המינהל נכלל פרק "סקרי סיכוני אבטחת מידע ומבחני חדירה", הקובע שעל מנהל אבטחת המידע ליזום סקרי אבטחת מידע של מערך טכנולוגיית המידע של המשרד.
עוד נקבע בנהלים כי מערכות בעלות סיכון גבוה ייסקרו לפחות אחת ל-18 חודשים.
במערכות אחרות תקבע ההנהלה את תדירות הסקרים על פי רגישותן.
בנוהל גם נקבע שעל מנהל אבטחת המידע ליזום מבחני חדירה .
(Penetration Tests) ברמת התשתית וברמת היישום (אפליקציה), המדמים ניסיונות פריצה על ידי פורצים מהמשרד ומחוץ לו, הן כמשתמש קיים והן כפורץ ללא חשבון קיים.
מערכות מידע הפתוחות לרשתות תקשורת ציבוריות יעברו מבחני חדירה לפחות פעם אחת בכל 18 חודשים.
על פי הנהלים, על הנהלת המשרד לקיים דיונים על תוצאות סקרי אבטחת המידע ומבחני החדירה ולפעול למימוש המלצותיהם בתוך פרק זמן סביר.
בסיכום שנתי בנושא "אבטחת מידע ברשת משרד החינוך", שהגיש המינהל בנובמבר 2006 למנכ"ל המשרד, צוין ברשימת הנושאים הדורשים טיפול בשנת 2007 הצורך בהקמת מערכת לניהול סיכונים ונית וח אירועים.
הביקורת העלתה שבשנת 2007 נעשתה עבודה על ידי עובד חיצוני שהייתה אמורה להיות סקר סיכונים במערכות המידע, ומסמך מסכם שלה הוצג בישיבות אבטחת המידע.
86 : "בקרות מערכות מידע ממוחשבות, בקרת מערכת מיקרו, שלבי מחזור החיים".
במסמך נקבע כי על מנת להשלים את סקר הסיכונים יש לבצע שישה שלבים, ואילו בפועל בוצעו רק שני השלבים הראשונים.
בשנים 2008 ו- 2009 ביצעה חברה חיצונית מבחני חדירה למערכות המידע הקשורות לאינטרנט.
כאמור, מבחנים אלו לא הקיפו את כל מערכות המידע של המשרד.
בפגישה בנושא אבטחת מידע שנערכה בינואר 2009 ציינה הממונה על אבטחת מידע ש"כיום ה -data פרוץ", והציעה להיעזר בחברה שתע שה מבחני חדירה.
הביקורת העלתה שהוראות התכ"ם ונוהלי המשרד קוימו באופן חלקי בלבד, סקר סיכונים ומבחני חדירה בוצעו במתכונת מצומצמת, ומערכות המידע לא סווגו לפי רגישותן.
)יומני פעילות (דוחות בקרה : מערכות מחשוב מייצרות יומני פעילות (קובצי לוג) אשר נרשמים בהם בזמן אמת נתונים שונים על הפעילות שנעשית במערכת.
לדוגמה, נתונים על סוג הפעולה שנעשתה במערכת המחשוב, זמני כניסה למערכת ופרטי המשתמשים.
יומני הפעילות משמשים כלי חשוב למעקב אחר פעולות חריגות המתרחשות במערכת ולבקרה עליהן.
הביקורת העלתה שיומני פעילות מופקים רק ממערכת הבגרויות, ולא מיתר היישומים, לרבות המנב"ס.
משמעות הדבר שהמינהל לא עוקב באופן שוטף אחר פעולות חריגות ועל שימוש לרעה במערכת המחשוב.
עוד העלתה הביקורת שאין נהלים בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לקבוע נהלים לגבי משך שמירת היומנים, תדירות הבדיקות והדיווח על תוצאותיהן, והאחראים לנושא.
על המשרד לאמץ נוהל בנושא זה, הכולל דיווח עדכני, ולהקפיד על בדיקת יומני הפעילות באורח קבוע ועל העברת דיווח על תוצאות הבדיקה לדרג מוסמך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כ י נוכח הנתונים הרגישים שבמערכת המחשוב יש לבדוק בשיטתיות ובאופן מושכל את הגישה אליה, את שליפות המידע מתוכה, ואת השינויים הנעשים בנתונים.
בקרה פנימית נאותה צריכה לכלול פיקוח על הפעולות וכן דיווח עדכני על אירועים חריגים.
אימוץ כללי בקרה הוא התשתית הארגונית שא מורה לעסוק בגילוי מוקדם של כשלי אבטחה ולטפל בבעיות שהיא חושפת.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנהלת המינהל שהמשרד פועל להשלמת מיפוי המערכות הקריטיות ולהוספת יומני פעילות במערכות שבהן הם נדרשים.
גישה לעדכון מידע במערכות : הביקורת העלתה שלכמה אנשי צוות המחשוב, העוסקים בפיתוח תשתיות המערכת, יש הרשאה לעדכון נתונים בסביבת הייצור של המחשב המרכזי, בדומה למשתמשים המורשים הרגילים של המשרד.
לאחראי לפעילות הייצור של מערכת הבגרויות יש הרשאה לעדכן נתונים בבסיס הנתונים, וגם למנהלי המערכות יש הרשאה זמנית לעשות זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, הרשאות גישה חריגות אלה נוגדות את אחד העקרונות הבסיסיים של בקרה פנימית נאותה, שהוא הפרדת סמכויות.
היעדר הפרדה כזאת פותח פתח לגישה לא מבוקרת לנתונים ואפשרות לבצע בהם שינויים שלא בדרך המקובלת לגבי יתר המשתמשים, ולכן אין לתת לאנשי פיתוח הרשאות גישה לסביבת הייצור.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנהלת המינהל כי האחראי לפעילות הייצור של מערכת הבגרויות קיבל הרשאות עדכון בבסיס הנתונים מתוקף היותו מתפעל של המערכת, וכי מאחר שלמערכת יש יומן פעילות, כל שינוי שהוא מבצע מתועד בו.
עוד הודיעה מנהלת המינהל כי מנהלי מערכות מידע האחראים לתיקוני טעויות בתכנה (באגים) ולהוספת שינויים למערכות קיימות מקבלים לעתים הרשאות זמניות לעדכון בסיסי הנתונים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מתן הרשאות למנהלי מערכות מידע לעבוד בסביבת הייצור חמור יותר, כי בהיעדר יומני פעילות לכל המערכות הקריטיות, שכאמור לעיל טרם מופו, לא ניתן לעקוב אחר הפעולות שמבצעים מנהלי המערכות.
הגנת הפרטיות, רישום מאגרי המידע בבתי הספר: במשרד החינוך נאגר מידע16 כמשמעותו בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 (להלן- החוק), ותקנותיו.
בין היתר נשמרים נתונים אישיים על הישגים בלימודים, אירועי משמעת, נתונים על עובדי הוראה ועוד.
נתונים אלה מוחזקים ביותר מ-30 מאגרים.
החוק חל על מאגרי המידע של המשרד בהיותו גוף ציבורי17 בעל מאגר מידע רגיש18 .
בפרק ב' של החוק מוגדר המונח "אבטחת מידע": "הגנה על שלמות המידע19 , או הגנה על המידע מפני חשיפה, שימוש או העתקה, והכול ללא רשות כדין".
רשם מאגרי המידע ברשות למשפט, טכנולוגיה ומידע שבמשרד המשפטים (להלן - הרשות) אחראי על פי החוק לרישום מאגרי מידע ולפיקוח עליהם.
החוק אוסר על ניהול או החזקת מאגר מידע שאינו רשום בפנקס מאגרי מידע שמנהלת הרשות.
החוק מקנה לכל פרט זכות לעיין במידע עליו המוחזק במאגר.
החוק קובע שמשרדי ממשלה ומוסדות מדינה אחרים חייבים ב"מינוי אדם בעל הכשרה מתאימה שיהיה ממונה על אבטחת המידע" (להלן - הממונה).
על פי אותו סעיף, הממונה אחראי לאבטחת המידע במאגרי המידע הממוחשבים, כמשמעותם בחוק, המוחזקים ברשות גופים אלה.
בתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו- 1986 , נקבעה אחריותו .
16 "מידע" מוגדר בחוק: "נתונים על אישיותו של אדם, מעמדו האישי, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, הכשרתו המקצועית, דעותיו ואמונתו".
17 "גוף ציבורי" מוגדר בחוק: "משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין".
18 ,"מידע רגיש" מוגדר בחוק: "נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצב בריאותו מצבו הכלכלי, דעותיו ואמונתו".
19 ,"שלמות המידע" מוגדר בחוק: "זהות הנתונים במאגר המידע למקור שממנו נשאבו בלא ששונו, נמסרו או הושמדו ללא רשות כדין".
של מנהל אבטחת המידע למניעת דליפת מידע ממאגר המידע ושימוש בלתי מורשה בו.
ממכתב ששלח רשם מאגרי המידע במרס 2009 ליועצת המשפטית של המשרד ולמנהלת המינהל נאמר ש"הבעלות במאגר המידע הנוצרת תוך שימוש במערכת המנב"ס או בהעברת מידע אליה, ואשר המידע בו נוגע לפעילות החינוכית שוטפת המתבצעת בבתי הספר - היא של משרד החינוך".
כמו כן נאמר כי בתי ספר המפעילים גרסה מקומית של המערכת ומחזיקים א צלם מידע יירשמו על ידי המשרד כמחזיקים במאגר המידע של המשרד, וכי על המשרד להבהיר למנהל בית הספר את משמעות הדבר.
עוד נכתב שהמשרד ימנה "בעלי תפקיד שיהיו אחראים על שמירה על הגנת הפרטיות ואבטחת המידע של מערכת המנב"ס ובמאגרי המידע המנוהלים בבתי הספר על כל היבטיהם", כנדרש בחוק.
תפקידי האחראים הם בין היתר "פרסום הנחיות ובחינת יישומן במשרד ובבתי הספר והסדרת העברת המידע בבעלותו או באחזקתו של בית הספר לגורמים חיצוניים, וביניהם רשויות מקומיות".
מנהל המאגר אחראי בין היתר ל"קביעת סדרי ניהול של מאגר מידע וכללים להרשאת גישה למידע, לאיסוף, לסימון, לאימות, לעיבוד ולהפצה של נקיטת אמצעי אבטחה סבירים, בהתאם לרמת רגישות המידע, שימנעו ]וכן[ המידע חדירה מכוונת או מקרית למערכת אל מעבר לתחומי המידע שאושרו למשתמש".
עליו גם לקבוע "סידורי בקרה לגילוי פגיעות בשלמות המידע ותיקון הליקויים".
הוראות בדבר רישום מאגרי המידע ואבטחת מידע במנב"ס נכללו בחוזר מנכ"ל המשרד מינואר 1989 .
, לפני הפעלת המנב"ס בבתי הספר באוקטובר 1994 הכין המינהל (אז האגף למיכון) טיוטה של "נוהלי אבטחת מידע במערכות מידע ממוחשבות בבתי הספר".
במועד סיום הביקורת, בספטמבר 2009, היה הנוהל בשלבי אישור.
עוד נמצא כי בידי המשרד נתוני רישום מאגרי המנב"ס של בתי ספר, אולם אין בידיו נתונים על מאגרי מידע נוספים.
מתשובת המשרד מנובמבר 2009 עולה כי באותו חודש התפרסם חוזר מנכ"ל מעודכן המפרט את ההוראות הנוגעות לניהול ולרישום מאגרי המידע המצויים בבתי הספר, וכן הוראות לאבטחתם.
מערכות המידע הן אמצעי חיוני לתפעולו השוטף של כל ארגון מודרני.
מערכות מידע יעילות, תקינות ואמינות עשויות להגדיל את כוחו של הארגון.
לא בכדי היקף ההשקעות בתחום זה, החל בייזום מערכות ופיתוחן וכלה בהטמעתן ותחזוקתן, הוא רחב.
תלותו של הארגון במערכות אלה היא קריטית.
מינהל תקשוב ומערכות מידע הוא היחידה האחראית על מערכות המידע של משרד החינוך.
בידיו מסורים הניהול התקין של מאגרי המידע והנתונים של המשרד, זמינותם ואמינותם.
בביקורת עלו ליקויים באופן שבו מנהל המינהל את מערכות המידע שבאחריותו.
הליקויים נמצאו הן בניהול המערכות והן בתפעולן.
בתחום ניהול המערכות יש להדגיש במיוחד את חוסר יכולתו של המשרד לזהות את הסיכונים למערכותיו, את היערכותו הלקויה להתאושש מאסון, אם חלילה יקרה להן, ואת הפרצות משרד החינוך 865 .
בתחום התפעול יש להדגיש את הליקויים של המינהל בניהול המשימות שבאחריותו, היעדר בקרה תקציבית, וניהול והעסקה של כוח אדם בניגוד להוראות השעה.
נוהל מפת"ח, המחייב את משרדי הממשלה, מסדיר את הדרך הראויה לניהול המחשוב בארגון, הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון.
הנוהל מספק מתודולוגיה סדורה לפי תוח ותחזוקה של מערכות מידע.
על המשרד להקפיד לפעול על פי הנוהל, אשר מלבד העובדה שהוא נוהל מחייב, הוא עשוי לסייע בידיו לבצע כראוי את תהליכי הפיתוח, הניהול והתפעול של מערכות המידע.
כמו כן על המשרד לרכז מאמצים במיפוי כל הכשלים והליקויים שעלו בביקורת, ולבנות תכ נית לתיקונם על פי חשיבותם וחומרתם ועל פי יכולתו לתקנם.
מבוא ביולי 2007 נחתם בין הממשלה לבין הסתדרות המורים בישראל (להלן - הסתדרות המורים) הסכם לתחילת יישום רפורמה במערכת החינוך שנודעה בשם "אופק חדש" (להלן - "אופק חדש" או הרפורמה).
בדצמבר 2008 חתמה הממשלה על הסכם קיבוצי עםהסתדרות המורים להחלת "אופק חדש" (להלן - ההסכם), בין היתר, על כל העובדים המדורגים בדירוג עובדי הוראה והמועסקים בבתי ספר או במוסדות חינוך בשירות המדינה.
הרפורמה הוחלה בהדרגה על עובדי ההוראה מספטמבר 2007 , מועד פתיחתה של שנת הלימודים התשס"ח1 ( 2008- 2007 ), ועל פי המתוכנן יושלם יישומה עד ספטמבר 2013 .
הרפורמה נועדה לחולל שינויים מהותיים במערכת החינוך, ואחד המרכזיים שבהם הוא שינוי המבנה של שבוע העבודה של המורה בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים.
בינואר 2008 פרסם משרד החינוך (להלן - המשרד) מכרז להפעלת צוותים שיסייעו לו לשלב את בתי הספר ברפורמה ולהפעיל מומחים בתחומי ארגון, שכר ופדגוגיה שיסייעו להנהלות בתי הספר להטמיע בהם את עקרונותיה (להלן - המכרז).
המכרז פורסם על פי בקשת לשכתו של המשנה למנכ"ל המשרד, ד"ר יצחק תומר (להלן - המשנה למנכ"ל).
בעקבות המכרז חתם המשרד במאי 2008 על חוזה עם קבלן לשם הפעלת צוותים לשילוב הרפורמה במערכת החינוך תמורת כשבעה מיליון ש"ח (כולל מע"ם).
תוקף החוזה היה אמור לפוג בסוף אותה שנה, אולם בדצמבר 2008 האריך המשרד את ההתקשרות עם הקבלן עד סוף 2009 .
הסכום הכספי הכולל של חוזה זה, לאחר הארכתו והרחבתו, היה 12.
6 מיליון ש"ח (כולל מע"ם).
בחוזה נקבע כי הקבלן התחייב לתת את השירותים שפורטו במכרז, והמכרז צורף כנספח לחוזה.
בחודשים יולי-אוגוסט 2009 בדק משרד מבקר המדינה במשרד החינוך את יישום החוזה מכמה היבטים, ובעיקר את אופן ההתקשרות של המשרד עם קבלני משנה של הקבלן, את התשלומים להם ואת הדיווחים שקיבל המשרד על העבודה שנעשתה.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 866 דוח שנתי60ב .
התקשרות המשרד עם הקבלן .
קבלת שירותים מקבלני משנה .
במכרז קבע המשרד את תפקידי הקבלן ואת אופן ביצועם.
להלן יפורטו כמה מהם: הקבלן יעמיד אמצעים לרשות המשרד שיאפשרו את השילוב וההטמעה של רפורמת "אופק חדש" בבתי הספר השונים בכפוף להנחיות ועדת ההיגוי והצוות המוביל2 להפעלת הרפורמה מטעם המשרד; יסייע למנהל בית הספר בתכנון השינויים של המערכת שבניהולו; יכין דוחות ביצוע למעקב אחר כל שלב משלבי ההטמעה בבית הספר; יארגן לכל הפחות 12 ימי עיון ארציים למנהלים ולהנהלות של בתי הספר, כל אחד מהם ייועד ל-400 משתתפים ויימשך כשש שעות; יארגן לכל הפחות 48 כנסי הדרכה מחוזיים, כל כנס ייועד ל -150 משתתפים ויארך לפחות שש שעות.
עוד נקבע במכרז כי מינהלת הפרויקט של הקבלן תהיה הגוף הממונה מטעמו על ביצוע תכנית השילוב וההטמעה של הרפורמה ב כפוף למדיניותו ולאישוריו העקרוניים של הצוות המוביל.
מינהלת הפרויקט תדווח למשרד דיווח שוטף ויום- יומי על פעילותם של צוותי השילוב וכן תדווח לצוות המוביל במפגשים שיתקיימו אחת לשבועיים.
הקבלן יקים צוות חשיבה פנימי, צוות היגוי וצוות תגובות לפניות ולשאלות, בצד גיוס ושכירה של יועצים מומחים ש"יופעלו על פי דרישה".
הקבלן יכין מערך ממוחשב למעקב אחרי עבודת ם של צוותי המטמיעים ולבקרת מצב השילוב וההטמעה של הרפורמה בכל שלב בתהליך זה בכל מוסד חינוכי.
על פי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , המדינה לא תתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
על פי החוק, על אף האמור יקבע שר האוצר באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת בתקנות סכומים וסוגי עסקאות שבעניינם: (א) לא תהיה כל חובה לקיים מכרז; (ב) לא תהיה חובה לקיים מכרז פומבי , אלא מכרז סגור .
שר האוצר, באישור הוועדה, יקבע גם את תנאיו של מכרז כזה וכן יקבע נהלים לסיווג עסקאות.
על פי הוראות התכ"ם (תקנון כספים ומשק) שמפרסם החשב הכללי במשרד האוצר, כפי שהיו בתוקף במועד הביקורת, משרד או יחידה ב משרד המבקשים להתקשר שלא במכרז יפנו לוועדת המכרזים של המשרד.
ועדת המכרזים תבחן אם אפשר להתקשר עם נותן השירותים במכרז רגיל, במכרז פומבי מוגבל או במכרז סגור או שמא אפשר לאשר פטור ממכרז.
החובה לפנות אל ועדת המכרזים לא תחול, בין השאר, על התקשרות ששווייה אינו עולה על 43,000 ש"ח.
המשרד יהיה רשאי להתקשר עם ספק מ - 5,001 ש"ח עד 10,000 ש"ח לאחר בירור מחירים בכתב אצל שני ספקים לפחות, ואם שווי ההתקשרות הוא מ- 10,001 עד 43,000 ש"ח- אצל שלושה ספקים לפחות.
"בנספח לחוזה שכרת המשרד עם הקבלן נקבע כי יופעלו "מודולי תמיכה (להלן - המודולים) בכל שלבי השילוב וההטמעה של רפורמת "אופק חדש" .
2 על פי המכרז, הצוות המוביל לשילוב"אופק חדש " במערכת החינוך פועל באחריות מנכ"ל המשרד ומורכב מנציגי המשרד בתחום הפדגוגי, בתחום הכספי ובתחום הארגוני-לוגיסטי.
כל מודול יועבר בהנחיית מומחה ויבוצע באחד מהתחומים האלה: הסברה; תקינת שעות בבתי הספר וארגון הלימודים; הסכמי שכר ושכר של עובדי הוראה; פדגוגיה; ייעוץ והנחיה בנושאים שונים; ניתוח ועיבוד של נתונים.
המודולים יופעלו על פי בקשת הצוות המוביל לשילוב הרפורמה.
על פי החוזה, ישלם המשרד לקבלן לפי 35 יחידות מודול בכל תחום פעילות, כל מודול יימשך30 .
המחיר ליחידת מודול נקבע לפי הצעתו של הקבלן במכרז המשרד לא קבע במכרז כיצד ייבחרו המומחים לביצוע המודולים, אולם קבע את העקרונות האלה: (א) על פי דרישותיו יפעיל הקבלן מודולים של מומחים בתחומים שייקבעו; (ב) על פי דרישות המשרד יגדיר הקבלן בנוגע לכל מודול את הפעילות, את לוחות הזמנים ואת התפוקות הצפויות; (ג) הקבלן יעקוב אחר הביצוע וידווח עליו למשרד.
משרד מבקר המדינה ביקש מהקבלן את כל המסמכים שברשותו הנוגעים לעבודת המומחים שהפעילו את המודולים (להלן - קבלני המשנה), לרבות דוחות ביצוע ומסמכים אחרים הקשורים בעבודתם.
ממסמכים אלה וממסמכי המשרד עולה כי הקבלן העסיק 11 קבלני משנה, ועד אוקטובר 2009 הוא שילם להם כשני מיליון ש"ח.
התשלום לכל קבלן משנה נע מ - 15,500 .
ש"ח עד חצי מיליון ש"ח בקירוב.
הסכומים כוללים מע"ם נמצא שהמשרד הוא שקבע מי יהיו קבלני המשנה שהקבלן יעסיק, כמה שעות יעבדו, ולפי אילו תעריפים ישלם להם הקבלן.
הקבלן הוא זה שהתקשר עם קבלני המשנה, קיבל מהמשרד תשלום עבור עבודתם ושילם להם תמורתה.
להלן פרטים על בחירת קבלני המשנה, על ההתקשרות עמם ועל תשלומי הקבלן לכל אחד מהם במהלך השנים 2008 -2009 (כולל מע"ם), הכול על פי הנחיות בכתב של המשרד: (א) במאי 2008 כתבה מנהלת תחום תיאום וייזום פעולות בלשכת המשנה למנכ"ל (להלן - נציגת המשנה למנכ"ל) לקבלן, כי קבלן משנה א' "יבצע עבורנו עבודה במסגרת המודולים פדגוגיה וניתוח נתונים"; היא הוסיפה וכתבה כי קבלן משנה א' ייצור עמו קשר "לתיאום הפרוצדורות החשבוניות.
הח שבוניות יועברו אליכם דרכנו".
במכתב מאוגוסט 2008 ציינה הנציגה ש"בכוונתנו להרחיב את בהיקף נוסף של ]'קבלן משנה א[ הפעלת200 .
שעות" וציינה את התעריף לשעה לקבלן המשנה היא כתבה כי את החשבונית בצירוף דוח הביצוע יש להעביר למשרד, והוא יעבירם לקבלן לתשלום.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה א' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-486 .
אלף ש"ח (ב) ביולי 2008 כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן, כי קבלן משנה ב' ישמש יועץ במסגרת מודול הסכמי שכר ושכר עובדי הוראה.
היא ציינה את התע ריף שלפיו יש לשלם לו, את מספר שעות עבודתו בחודש ואת מועד תחילת עבודתו.
למכתבה היא צירפה את פירוט קורות חייו.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ב' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה.
ממסמכי המשרד עולה שקבלן משנה ב' הגיש 868 דוח שנתי60ב .
חשבוניות ודוחות חודשיים לקבלן, וזה הגישם למשרד.
הקבלן שילם לקבלן משנה ב' כ-406 .
אלף ש"ח (ג) ביוני 2008 "כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן, כי קבלן משנה ג' "יופעל במסגרת מודול הסכמי שכר ושכר עובדי הוראה במשימה של גיוס מורים איכותיים להוראה.
היא ציינ ה את תעריף התשלום לקבלן זה, את מספר שעות עבודתו בחודש, את מועד תחילת עבודתו ואת מספר הטלפון שלו, הוסיפה שקבלן המשנה ייצור קשר עמו לתיאום דרכי הדיווח והתשלום וצירפה למכתב את פירוט קורות חייו.
את העתק המכתב שלחה הנציגה לקבלן משנה ג' וכתבה עליו את מספר הטלפון של הקבלן.