HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנכ"ל משרד התיירות כתב למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 (להלן- מכתב מנכ"ל משרד התיירות מיולי 2016 ) כי בעקבות החלטת הממשלה האמורה הוקם צוות משותף למשרד התיירות ולמשרד האוצר, אשר בחן את נושא הקמת רשת הביטחון להקמת בתי מלון חדשים, וכי הנושא אף היה חלק מן הסיכום התקציבי ביניהם לשנים 2015 ו-2016 .
עוד ציין המנכ"ל במכתבו כי המשרד קיים פגישות בנושא זה עם בנקים, עם מוסדות פיננסיים ועם גורמים נוספים, ו גיבש מודל רלוונטי בנושא רשת הביטחון.
עם זאת, המודל טרם אושר בשל אי - הסכמות פנימיות ב נושא בין אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים) לבין אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל).
לדבריו, משרד התיירות ממשיך לפעול לקידום המודל ולאישורו.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כיאחרי שהמשרדים לא עמדו בלוח הזמנים, שנקבע בהחלטת הממשלה 2026 מספטמבר2014 , החליטה הממשלה באוגוסט 201531 להאריך את המועד "לגיבוש רשת הביטחון ב-120 ימים נוספים ]מיום החלטת הממשלה[".
אגף החשכ"ל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2016 כי הוא יחד עם א גף התקציבים נפגשו עם משרד התיירות "על מנת לבחון את הכלים האפקטיביים להתמודות עם סוגיית הקצאת אשראי בענף המלונאות, בדגש על הקמת רשת ביטחון למקרים של אירועים גיאופוליטיים".
אגף התקציבים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 כי החלטות שהיו לאחר החלטה מנובמבר [ "בהתאם להחלטות הממשלה 2012 ובהן, החלטות מספטמבר 2014 ומאוגוסט2015 .
ובהמשך לעבודה ] המשותפת, פועלים אגף התקציבים ומשרד התיירות לגיבוש מתווה לרשת ביטחון.
המחויבות לקידום מהלך זה עוגנה גם במסגרת הסיכום התקציבי בין משרד התיירות לאגף התקציבים לשנים 2018-2017 , ולשם כך הוקצה סכום של עד 50 מיליוני ש"ח בכל אחת מהשנים".
עוד ציין אגף התקציבים כי "מדובר בסוגייה מורכבת אשר דורשת התייחסות להיבטים שונים ושל גורמים נוספים, בדגש על אגף החשב הכללי".
כמו כן ציין אגף התקציבים שכדי לגבש תמונת .
31 החלטת ממשלה333 מיום 2.
מצב מקצועית ושלמה, הוא ומשרד התיירות קיימו פגישות עם גורמים ממוסדות בנקאיים ופיננסיים חוץ-בנקאיים.
מהאמור עולה כי אף שמשרד התיירות היה מודע משנת 2010 ,לפחות מאז דוח החברה האסטרטגית, לבעיית קבלת האשראי להשקעות בתחום המלונאות המקשה להקים בתי מלון, הוא עדיין לא הביא לפתרונה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד התיירות, על אגף התקציבים ועל אגף החשכ"ל לפעול להשלמת יישום החלטת הממשלה האמורה משנת 2012 , ולהגיש ללא דיחוי את מסקנותיהם בעניין הכלים להסרת חסמי נגישות ואשראי להקמת בתי מלון חדשים.
משרד התיירות כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 כי הוא פנה אל הגורמים המקצועיים במשרד האוצר, אשר גם הם שותפים וחברים במינהלת ההשקעות בתיירות על פי החוק לעידוד השקעות הון וערים לבעיית המימון של היזמים, וכי הוא "ימש יך וייפגש עם גורמי מימון פיננסיים על מנת לעורר את אמונם בתחום התיירות, דבר שיאפשר מתן הלוואות ליזמים להקמת בתי מלון".
חוק ערבויות מטעם המדינה, התשי"ח-1958 (להלן- חוק ערבויות מדינה) קובע, בין היתר, כי "שר האוצר מורשה לערוב בשם מדינת ישראל למילווה, לערבות למילווה, לעסק יצוא32 או להתחייבות כספית אחרת, אם לדעת שר האוצר יש בערבות זו לסייע לפיתוחו או לעידודו של ענף משק בעל חשיבות כלכלית או לסייע לכל תכלית אחרת שיש בה ענין לכלל".
כאמור חשיבותו הכלכלית של ענף התיירות, ובכללו תחום המלונאות, לקידום המשק רבה ביותר.
אגף החשכ"ל אחראי על מתן ערבויות מדינה בהתאם לחוק ערבויות מדינה .
השימוש בערבויות המדינה יכול להיעשות לטובת אחת משלוש המטרות האלה: (א) הבטחת חוב של ענף מסוים במשק: סיוע ממשלתי בדרך של ערבות מדינה במקרים שבהם ענף נמצא במשבר ו/או זקוק לתמיכה ; (ב) סחר חוץ : סיוע ממשלתי באמצעות ערבות מדינה במקרה של כשל שוק בביטוח עסקאות ייצוא לטווח בינוני וארוך ; (ג) הבטחת חוב של חברות ממשלתיות : סיוע לחברות ממשלתיות בדרך של ערבות לקבלת מלווה או התחייבות אחרת33.
משרד מבקר המדינה המליץ עוד בדוח הקודם "לבחון אם דרושה מעורבות ממשלתית לעידוד היזמים להשקיע בפרויקטים בתחום המלונאות והתיירות" 34.
אגף החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי נושא מתן ערבויות מדינה ליזמים הבונים בתי מלון לא נידון זה שנים מול משרד התיירות, וכי כולל הוועדה להוזלת מח [ בפורומים שונים בעבר ]הנושא[ "כאשר הוזכר ירי .
32 הגדרת"עסק יצוא" בחוק זה היא "יצוא טובין או שירותים, או שיווק של יצוא כאמור, בתמורה המתקבלת מידי אדם שמחוץ לישראל, וכן השקעות של תושבי ישראל מחוץ לישראל, והכל לרבות מתן אשראי או בטוחה למימון פעולות כאמור".
il/AccountantGeneral 34 דוח שנתי 62א, עמ' 1005 .
משרד התיירות | 1091 .
לא נמצא כי קיים כשל אשר מבחינה מקצועית התערבות ממשלתית ]הנופש באמצעות ערבות מדינה מהווה פתרון עדיף".
אגף החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 כיהוא "נדרש לעניין בחינת האפשרות להעמדת ערבות מדינה כחלק ממכלול האפשרויות העומדות בפני הממשלה לצ ורך טיפול בסוגיית האשראי לענף המלונאי", וכי בבחינה משותפת של ו ושל משרד התיירות "נבחנו, בין היתר הצורך וההצדקה בהעמדת ערבות מדינה לגופים נותני האשראי לטובת בניה של בתי מלון חדשים ודרך הפעלתה באם תינתן ערבות מסוג זה.
במסגרת דיונים אלו סוכם בין כלל הגורמים כי משרד התיירות יפעל לפרסום נוהל תמיכה מינהלי למתן רשת ביטחון להקמה של בתי מלון חדשים, וזאת באמצעות תקציב הרשאה להתחייב שיינתן על ידי אגף התקציבים באוצר".
עוד מסר אגף החשכ"ל בתשובתו כי "לאחרונה הוקמו על ידי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה שתי קרנ ות 'הון צמיחה' במטרה לספק פתרונות מימון לטווח ארוך עבור עסקים בינוניים (בעלי מחזור של עד 100 ,)מיליון ש"ח ולגשר על הפער בין צרכי העסקים לבין היצע ההון הקיים בשוק.
בנוסף לכך יזמים המעוניינים להשקיע בבתי מלון רשאים ככל עסק אחר לפנות לקרן ההלוואות לעסקים קטני ם ובינוניים בערבות המדינה שמפעיל אגף החשב הכללי יחד עם הסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה.
במתווה הנוכחי, כספי ההלוואות בקרן ניתנים במשותף על ידי בנקים וגופים מוסדיים".
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2017 כי הוא יפרסם בשנת 2017 נוהל תמיכה מינהלי למתן רשת ביטחון להקמת בתי מלון חדשים, וכי על פי סיכום תקציב משרד התיירות לשנים 2018-2017 מאוגוסט 2016 יפעלו משרד האוצר ומשרד התיירות "לגיבוש מנגנון רשת ביטחון.
ככל שיוקצה תקציב לטובת יישום המנגנון האמור, יבוא תקציב זה מתוך תקציב ההשקעות שהוקצה למ שרד התיירות.
משרד האוצר ישווה כל תקציב שיקצה משרד התיירות לנושא, וזאת עד לסכום של 25 .
"מיליוני ש"ח משרד מבקר המדינה מציין כי הצורך לבחון לעומק את עניין מתן רשת ביטחון או חלופה אחרת עלה גם מדוח מבקר המדינה הקודם ומהחלטתה של הממשלה בנושא בשנת 2012 .
הענקת ערבויות מדינה לקבלת אשראי היא דרך אפשרית וחשובה שעשויה לתמרץ יזמים המעוניינים בהקמת בתי מלון ולעזור להם.
על משרד התיירות ועל משרד האוצר לבחון אם מתן ערבות מדינה או רשת ביטחון נותנים מענה לבעיית האשראי כחסם.
 1092 |דוח שנתי 67ב .
על ידי משרד התיירות בעיית האשראי ליזמים היא כאמור חסם מרכזי ומהותי העומד בפני בניית בתי מלון.
המלונאות היא תחום לא יציב, ולכן ההון העצמי שעל היזם להציג בפני מוסד פיננסי לשם קבלת אשראי הוא גבוה, ויש קשיים בקבלת אשראי.
במהלך השנים הוצעו דרכים ואמצעים נוספים שיוכלו להקל בעניין מהותי זה על יזמים בתחום המלונאות, אולם הביקורת העלתה כי הפעולות בנושא חשוב זה טרם מוצו על ידי משרד התיירות.
כישלון שיווקן של קרקעות להקמת בתי מלון .
תכנית מיתאר ארצית לתיירות (תמ"א 12)35 "מתווה את מדיניות התכנון לפיתוח המלונאות בישראל, בדגש על פיתוח באזורי הארץ השונים בהתאם למדיניות התכנון הארצית הקבועה בתמ"א 35"36 .
תכנית זו מאפשרת לפתח את האכסון המלונאי 37 כמנוף עיקרי וכתנאי למימוש הפוטנציאל התיירותי שיש לישראל ומכוונת לחיזוק התיירות.
המטרות העיקריות של התכנית הן: הבטחת עתודות קרקע למלונאות כמענה לתיירות הנכנסת ולתיירות הפנים; קביעת התנאים לפיתוח המלונאות כבסיס מרכזי לפיתוח ענף התיירות וחיזוק התיירות העירונית.
כמו כן נקבע בתכנית כי מוסד תכנון רשאי לשנות את ייעודו של שטח מלונאות לייעוד אחר אם שוכנע שאפשר לספק את צורכי האכסון המלונאי במקום אחר, והוא רשאי גם לצמצם את שטחו.
אחד הרכיבים החשובים בהקמת בית מלון הוא הקרקע: כ-7% מהקרקעות במדינת ישראל נמצאים בבעלות פרטית וכ-93% משטחה הם מקרקעין המנוהלים בנאמנות בידי רמ"י38 :עבור בעליהן כ-%70 בבעלות המדינה, כ-%11 בבעלות רשות הפיתוח39 וכ-12% .
בבעלות קרן קימת לישראל .
35 תמ"א12 ', שינוי מס1 - .
מלונאות 36 תמ"א35 היאתכנית המתאר הארצית המשולבת לבנ ייה, לפיתוח ולשימור, המהווה תכנון כולל משולב למדינת ישראל.
מטרתה של תמ"א 35 , אשר קודמה על ידי מינהל התכנון ואושרה על ידי הממשלה בסוף שנת 2005 , לתת מענה לצורכי הבנייה והפיתוח של המדינהמתוך שמירה על השטחים הפתוחים ועל עתודות הקרקע לדורות הבאים.
על פי מטרות העל ועקרונות התכנון העומדים בבסיסה, מבחינה התכנית בין חמישה סוגי מרקמים (אזורים מאפשרי פיתוח ואזורים מוטי שימור) שבהם נית נים ביטוי ומענה תכנוני לצ ורכי הפיתוח של ישראל תוך כדי הדגשת עקרון הרצף של השטחים הפתוחים, לרבות שמירה על ערכי טבע, חקלאות, נוף ומורשת.
תמ"א 35 מהווה את המדיניות התכנונית ברמה הארצית בכל הנוגע לבנייה, לפיתוח ולשימור.
מתוך אתר משרד הפנים: http://www.
il/Subjects/GeneralPlaning/Pages/default.
37 "אכסון מלונאי" מוגדר בתמ"א12 "מקום הכולל יחידות אירוח, ולרבות בתי מלון, כפרי נופש, מלוניות, מלונות בוטיק, אכסניות וכיוצא באלה, ולמעט אכסון קל ויחידות קיט ויכול שיכלול שירותי תיירות".
38 בשנת1960 הוקם מינהל מקרקעי ישראל מתוקף חוק מקרקעי ישראל, התש"ך -1960.
במרץ 2013 הוסב המינהל לרשות מקרקעי ישראל.
39 רשות הפיתוחהיא גוף ממשלתי שהוקם ב שנת 1951 על פי חוק רשות הפיתוח (העברת נכסים), התש"י-1950.
הרשות יועדה לנהל את האדמות שהופקדו בידי האפוטרופוס לנכסי נפקדים לאחר מלחמת העצמאות, ואת הקרקעות שהופקעו על פי חוק רכישת מקרקעין (אישור פעולות ופיצויים), התשי"ג -1953.
משרד התיירות | 1093 .
ייעול שיווק הקרקעות .
לצורך בניית בתי מלון .
על תכנית זו להיעשות .
בתיירות הפנים ככלל רמ"י מקצה את הקרקעות המיועדות להקמת מלונות בדרך של מכרז פומבי.
יש מקרים שבהם הקצאת קרקע ומתן הרשאות לתכנון נעשים בפטור ממכרז למיזמי תיירות בתיאום בין משרד התיירות לבין רמ"י באמצעות ועדה משותפת של שני המשרדים (להלן - הוועדה המשותפת).
הפטור ממכרז ניתן לאחר אישור הוועדה ובתנאי ש המקרקעין כלולים ברשימת האזורים שאינם אזורים מבוקשים למטרות תיירות.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות רמ"י בנושא שיווק קרקעות במכרז לבניית בתי מלון ולהלן עיקרי הממצאים: .
תכנית עבודה לשיווק קרקעות לבתי מלון .
ייעול שיווק הקרקעות לצורך בניית בתי מלון מצריך פעולה עקיבה ומתמשכת מצד רמ"י.
פעולה כזו מחייבת ג יבוש תכנית עבודה שנתית ורב -שנתית.
על תכנית זו להיעשות בשיתוף הגורמים המקצועיים במשרד התיירות, כדי לענות על צרכים קיימים וחזויים בבתי מלון חדשים בהתאם לביקוש ללינות הן בתיירות הנכנסת והן בתיירות הפנים.
בתכנית זו חשוב היה שיפורטו יעדים כמותיים תוך כדי קביעת סדרי עדיפות לריכוז מאמצי השיווק ולאבחנה בין אזורי ביקוש גאוגרפיים שונים.
יצוין כי עניין גיבושן של תכניות עבודה שנתית ורב-שנתית הועלה גם בדוח ביקורת שהשלים בנובמבר 2014 מנהל האגף לביקורת פנימית ברמ"י (להלן - דוח הביקורת הפנימית), ובו כתב כי "נדרשת תכנית עבודה מסודרת ומתן מענה למחסור הקיים והעתידי בחדרי מלון".
הביקורת העלתה כי רמ"י לא הכינה עד אוקטובר 2016 תכניות עבודה שנתית ורב-שנתית בנושא שיווק קרקעות לבניית בתי מלון.
לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שמשרד התיירות פנה לרמ"י בבקשה להכנת תכנית עבודה בהתאם לנתונים הנמצאים בידיו בדבר מקומות שלדעתו חשוב לשווק בהם קרקעות להקמת בתי מלון.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מדצמבר 2016 , כי "המשרד החל תהליך של ריכוז ואיסוף נתונים על תכניות תיירותיות מאושרות על מנת להניע תהליך שיווקי של תכניות אלו.
ממצאי הסקר יהוו נדבך משמעותי לקבלת החלטות בנושא שיווק קרקעות לבתי מלון".
עוד ציין המשרד כי "ניתן יהיה להכין תכנית עבודה הנסמכת על עקרונות העדיפות של אזורים כפי שנקבעו במנהלת השקעות בתיירות".
קיימת חשיבות רבה ל הכנת תכניות עבודה שנתית ורב -שנתית בעניין שיווק קרקעות לבניית בתי מלון, מפני שלשיווק זה יש השפעה רבה על ענף כלכלי מרכזי במדינה.
על רמ"י, בשיתוף משרד התיירות, לגבש בהתחשב בכל המשתנים הרלוונטיים תכניות עבודה שנתית ורב -שנתית מסודרות בנושא ולעדכנן באופן שוטף.
הקצאת קרקע במכרז לבניית בתי מלון .
בדוח הוועדה להוזלת מחירי הנופש בישראל צוין, בין היתר, שישנן קרקעות למלונאות שרמ"י לא הצליחה לשווק בגלל מחירי מינימום גבוהים שקבעה באותם מכרזים.
משרד מבקר המדינה בדק את תוצאות המכרזים שפרסמה רמ"י בשנים 2015-2011 לשיווק קרקעות שייעודן מלונאות ואת תוצאותיהם.
לוח 2 : תוצאות מכרזים שפרסמה רמ"י בשנים 2015 -2011 .
בדבר הזוכה במכרז יישוב תוצאות .
צפ/ 38/2014 28/1/2015 קצרין נקבע זוכה .
חי/ 208/2013 13/1/2014 עכו אין זוכה אין הצעות למגרש .
בש/ 64/2013 1/9/2013 אילת אין זוכה אין הצעות למגרש .
בש/ 64/2013 1/9/2013 אילת אין זוכה הצעות נמוכות ממחיר .
צפ/ 14/2013 17/3/2013 עפולה נקבע זוכה .
ים/ 119/2012 2/1/2013 ירושלים נקבע זוכה .
חי/ 376/2011 17/6/2012 חיפה נקבע זוכה .
פע/ 757/2012 6/6/2012 עכו אין זוכה אין הצעות למגרש .
צפ/ 309/2011 18/4/2012 קצרין אין זוכה אין הצעות למגרש .
צפ/ 334/2011 21/3/2012 נצרת אין זוכה אין הצעות למגרש .
ים/ 287/2011 11/1/2012 קריית גת אין זוכה אין הצעות למגרש .
צפ/ 150/2011 5/10/2011 קצרין אין זוכה אין הצעות למגרש .
ים/ 142/2011 7/9/2011 קריית גת אין זוכה אין הצעות למגרש .
ים/ 107/2011 3/8/2011 ירושלים אין זוכה אין הצעות למגרש.
חי/ 33/2011 27/7/2011 חיפה נקבע זוכה .
הנתונים נלקחו מאתר רמ"י משרד התיירות | 1095 .
כישלונות כאלה מהנתונים בלוח עולה כי בשנים 2015-2011 (חמש שנים) פורסמו14 מכרזים לשיווק 17 מגרשים שייעודם בניית בתי מלון; מתוכם נקבעו זוכים במכרז רק לחמישה מגרשים ( 29.
במרבית המכרזים לא הוגשו כלל הצעות מהנתונים האמורים עולה כי בממוצע ניסתה רמ"י לשווק 3.
4 ,מגרשים לשנה ובפועל שיווקה מגרש אחד בלבד בממוצע לשנה.
יצוין כי בדוח הביקורת הפנימית האמור משנת 2014 נכתב בעניין זה כי בשנים 2013-2000 פרסמה רמ"י 68 ]בוצעו[ מכרזים "למטרת מלונאות ומתוכם אושרו 28 עסקות.
מדובר בשיווק דל יחסית על פני תקופה כה ארוכה".
בדוח הומלץ לבחון באופן יסודי את הסיבות למכרזים שנכשלו ולא שווקו בגינן קרקעות.
הועלה כי רמ"י לא ניתחה את תוצאות כל המכרזים למטרת מלונאות שבוצעו בשנים 2015-2000 ונכשלו ולא שווקו בגינם מגרשים, ולא עמדה על הסיבות לכישלונות, אף שהדבר התבקש כדי להפיק לקחים וכדי למנוע הישנות כישלונות כאלה.
על רמ"י להקפיד לנתח, לאחר כל מכרז שיווק קרקע למלונאות שנכשל, את הסיבות לכישלונו ולהפיק את הלקחים המתאימים לגבי פעולות שיווק עתידיות שלו בתחום זה.
הצורך לנקוט פעולה כזו עולה אף מהחלטת הממשלה משנת 2012 , שביקשה, בין היתר, לפעול להסרת חסמי נגישות להקמת בתי מלון חדשים.
לנוכח חשיבותו של ענף התיירות ותרומתו הרבה לכלכלת המדינה, על מועצת רמ"י לדון בדחיפות בנושא שיווק הקרקעות להקמת בתי מלון ולתת לו ביטוי מתאים בתכניות העבודה ובמכרזים שתפרסם בעתיד.
היעדר שיתוף פעולה בין רמ"י לבין משרד התיירות .
לרמ"י ולמשרד התיירות יש כאמור עניין משותף בשיווק קרקעות לצורכי תיירות בכלל ולמטרת הקמת בתי המלון בפרט.
יצוין כי כבר בדוח הקודם ציין מבקר המדינה כי משרד התיירות ורמ"י לא הגיעו , וכי בפועל גופים אלו מגיעים להסכמות ]של מתחמי תיירות[ להסכמה לגבי "שיווקם "]המיועדים למלונאות[ נקודתיות רק לגבי מתחמים ספציפיים40 .
רמ"י מסרה למשרד מבקר המדינה במאי2016 כי משרד התיירות מקדם מולה שיווק קרקעות לאטרקציות תיירותיות בכלל, וכי המשרד אי נו יוזם מולה שיווק קרקעות לבתי מלון.
עוד ציינה רמ"י כי היא מבצעת כ - 7,500 עסקאות שיווק קרקע בשנה וכ- 0.
5% מכמות עסקאות זו היא בתחום התיירות, וכי אין זה מתפקידה לתת דגש בפעילותה לשיווק קרקע למיזמי תיירות.
40 דוח שנתי 62א, עמ' 1009.
במכתב מנכ"ל משרד התיירות מיולי 2016 הוא ציין כי "קיים קושי בקידום הנושא סדרי עדיפויות של רמ"י הנוטה להתמקד ]בשל[ .
]שיווק מגרשים למלונאות [ .
"במכרזי מגורים ופחות במכרזי מלונאות כדי שיהיה היצע מספיק של קרקעות להקמת מיזמי תיירות, לרבות בתי מלון בכמות ובאזורים הדרושים, על רמ"י ועל משרד התיירות לפעול ללא דיחוי בשיתוף פעולה.
שיתוף פעולה זה יתרום רבות להגדלת מספר בתי המלון על כל המשתמע מכך.
על משרד התיירות מצדו לוודא ביצוע פעולות הקשורות ישירות בהקמת בתי מלון חדשים.
משרד התיירות ציין בתשובתו מדצמבר 2016 כי הוא החל בפעילות כדי למפות "את כל הקרקעות המלונאיות הפנויות כיום, במטרה לעודד ולקדם את שיווקן".
עוד ציין המשרד בתשובתו כי הוא מציע "לקיים לעתים תכופות יותר ישיבות של הוועדה המשותפת".
רמ"י מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי נושא שיווק הקרקעות יתואם עם משרד התיירות.
אי-ניצול קרקע ששווקה לבניית בתי מלון .
בדוח מבקר המדינה הקודם צוין כי לעתים יזמים שזכו במכרזים לקרקעות המיועדות למלונאות ששיווקה רמ"י, לא בנו עליהן בתי מלון "בפרק הזמן שהוקצב להם במכרז, ולכן הקרקעות אינן מנוצלות למטרות שלשמן שווקו"41 .
גם הוועדה להוזלת מחירי הנופש ציינה בעניין זה כי יש יזמים שרמ"י הקצתה להם קרקע לבניית מלון, אך הם עיכבו שנים את בנייתו.
הוועדה סברה כי יש ליצור מנגנון, ולפיו קרקע שרמ"י הקצתה ליזם לטובת בניית מלון, וחלפו 10 שנים וטרם החל להיבנות המלון - תבוטל ההקצאה ורמ"י תשווק את הקרקע מחדש ליזמים שיתחייבו לבנות מלון בתוך חמש שנים.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי לדעתו יש טעם לפגם בכך שיזם שזכה במכרז של רמ"י להקצאת קרקע לבניית מלון, אינו בונה במהלך הזמן שהוקצב לו במכרז, ואף על פי כן רמ"י אינה מבטלת את הקצאת הקרקע.
בדוח הביקורת הפנימית צוין כי בבדיקת 23 מכרזים שקיימה רמ"י בשנים 2013-2000 , מתוך28 ( המכרזים שבהם נקבעו זוכים 2.
1 מכרזים בשנה בממוצע), ב -18 מהם (כ-64% ובממוצע0.
מכרז בשנה) לא הוחל כלל בבניית מלון .
41 דוח שנתי 62א, עמ' 1002.
משרד התיירות | 1097 .
משרד מבקר המדינה העלה כי על אף הנתונים המשמעותיים בדוח הביקורת הפנימית בעניין שיעורן הגבוה של אי -התחלות בנייה של מלונות, לא נקטה רמ"י עד אוקטובר 2016 צעדים כלשהם למול הזוכים במכרזים האמורים להקמת בתי מלון.
רמ"י הסבירה למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי הליך ביטול הקצאת קרקע לבניית בית מלון ליזם שלא בנה עליה, כרוך בהליכים משפטיים מורכבים שנמשכים זמן רב.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בכמה מכרזים וחוזים להקצאת קרקע להקמת בתי מלון שחתמה רמ"י מול היזמים, נמצא כי יש בהם סעיפים המתייחסים להתחייבויות היזם, ונקבע כי אי-עמידה בהם תיחשב הפרה יסודית של החוזה.
באחד הסעיפים צוינה ההתחייבות להתחלת בנייה בתוך 42 חודשים מיום אישור העִסקה על ידי רמ"י ולסיומה בתוך 60 חודשים מאותו מועד; במקרים של הפרה כזו נתונה הסמכות בידי רמ"י, על פי ההסכם, לבטל את החוזה, ועם ביטולו על היזם לפנות את המגרש ולהחזירו מידית לרמ"י42.
אמנם ביטול החוזה הוא משימה מורכבת, כפ י שציינה רמ"י בתשובתה, אך כאמור על פי הקבוע בתנאי החוזה רמ"י רשאית לעשות זאת.
למרות זאת נמצא כי עד אוקטובר 2016 לא בחנה רמ"י את האפשרות לבטל חוזים שחתמה עם זוכים במגרשים להקמת בתי מלון בשל אי-בנייה במועד שנקבע לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסעיף המאפשר לבטל חוזים הוכנס במטרה שניתן יהיה לממשו בעת הצורך, ועל כן אין זה ברור מדוע רמ"י טרם עשתה בו שימוש, ולא דרשה החזרת קרקעות במקרים שלא מומשו מיזמים של בניית בתי מלון בפועל.
התנהלות זו הופכת את הסעיף בחוזה לאיום סרק, ומונעת את תמרוץ היזמים לממש את הבנייה כפי שהתחייבו.
רמ"י מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי מועצת מקרקעי ישראל שינתה לאחרונה את מדיניותה כי ככלל לא יבוטלו הקצאות קרקע במכרזים, והחליטה43 "לבטל הסכמי חכירה וחוזי פיתוח ככל שהופר ההסכם".
רמ"י עוד הוסיפה בתשובתה זו כי "קיים קושי של ממש לבטל עסקאות עם יזמים בהם נחתם חוזה ]וכן[ .
הטיפול במקרים בהם לא מומשה הבניה נבחנים באופן ספציפי במסגרת הדיונים בדוח הביקורת הפנימית התקבלה החלטה עקרונית ברמ"י, כי הקצאות במכרז ביעוד תיירות יוקצו בחוזה פיתוח ללא זכויות עתידיות.
בדרך זו יקל עלינו תהליך המעקב והאכיפה על אי מימוש הבניה".
42 לדוגמה, חוזה בין רמ"י לבין אחד היזמים מסוף יולי2016.
43 החלטה1481 של מועצת מקרקעי ישראל "ביטול עסקאות ומתן אורכות לביצוע" מיום 5.
כי יש רגולציה עודפת .
נמוכים עודף רגולציה בהקמת בתי מלון ובהפעלתם .
תהליכי התכנון, האישור והבנייה של בתי מלון בישראל מלווים ברגולציה44 רבה מצד המוסדות השונים, באמצעות דרישות שונות מהיזמים בכל שלב ושלב.
הוועדה להוזלת מחירי הנופש מצאה כי יש רגולציה עודפת בתהליכי הבנייה של בתי מלון וקבעה שיש מאפיינים ייחודיים בתחום המלונאות "הפוגעים ביכולת לבניית בתי מלון ותורמים לעלות הגבוהה של הבנייה", ובעקבות זאת מביאים לשיעורי רווחיות נמוכים.
הוועדה ציינה בעניין זה בהמלצותיה כי "הגדלת הרווחיות והגדלת התשואה על ]של חדרי בתי מלון [ ההשקעה שהן אלמנטים מרכזיים שיביאו להגדלת ההיצע בטווח הקצר ובטווח הארוך - ".
עוד צ]בתחום המלונאות[ לירידת מחיריםיינה הוועדה כי הורדת המחירים תתאפשר על ידי נקיטת הצעדים האלה: (א) הפחתת הוצאותיהם השוטפות של בתי המלון; (ב) הקטנת הוצאותיהם הקבועות של בתי המלון; (ג) בחינה מחודשת של הרגולציה החלה על ענף המלונאות מתוך כוונה לצמצמה; (ד) השוואת ההתייחסות אל הענף כמו לשאר תעשיות הייצוא; (ה) הבטחת תקציבו של משרד התיירות לשיווק לאורך זמן.
הוועדה גם המליצה להכיר בעובדה שרכיבי הרגולציה והמיסוי (הארנונה) שעלותם קבועה נמנים עם הגורמים העיקריים לרווחיות הנמוכה, להחזר הנמוך על ההשקעה, לאי-הכדא יות הכלכלית לבניית בתי המלון ולמחירים הגבוהים של הנופש בבתי מלון.
הוועדה המליצה להביא להוזלת מחירי הנופש באמצעות הפעולות האלה: הקלה בדרישות הרגולציה כך שיצומצמו הוצאות כוח אדם של המלונות בגין מצילים, מפעילי בריכות ומדריכים בחדר כושר; צמצום דרישות האבטחה; ה קטנת עלות הכשרות; הפיכת המסים המוניציפליים (ארנונה) להוצאה משתנה המתבססת על תפוסת המלונות.
הוועדה המליצה לשנות את דרישות משרד התיירות לגבי התקנים הפיזיים45 של אמצעי האכסון התיירותי כדי להקל את הדרישות להקמת בתי מלון ולהפעלתם.
עוד המליצה הוועדה לבחון אפשרות לרפורמה בחקיקה בתחום כוח אדם ויחסי העבודה לצורך התאמתה לאופי העבודה במלונות, ולאפשר למשל גמישות רבה יותר בשעות עבודה.
מנכ"ל התאחדות בתי המלון46 מסר למשרד מבקר המדינה ביוני2016 כי ההתאחדות סבורה שהרגולציה היא החסם הגדול ביותר בתחום המלונאות, וכי צמצום הרגולציה עשוי להפחית עלויות לתפעול בתי המלון, "ובכך לאפשר הורדת מחירים דרך המנגנון התחרותי ללא גרימת הפסדים ליזמים".
44 רגולציה פירושה אסדרה.
זהו שם כולל להסדרה של פעילויות שונות במדינה, באמצעות חוקים ורשויות.
כיום מקובל כי המונח רגולציה מתייחס בעיקר לרשות המבצעת ולרשויות פיקוח והסדרה (חלקן עצמאיות ללא יכולת התערבות קבועה של הממשלות) ופחות לרשות המחוקקת הנחשבת לקובעת "מדיניות על".
עודף רגולציה הוא מצב שבו התועלת הכלכל ית מקיום הרגולציה עלולה להתבטל כליל בשל חוסר כדאיות כלכלית לפעול במסגרתו.
45 התקנים הפיזיים הם הנחיות של משרד התיירות לתכנון ולסיווג בתי מלון ואמצעי אכסון אחרים שפורסמו ביולי 2012 .
התקנים הפיזיים מגדירים את סוג אמצעי האכסון המוכרים ורמותיהם, ואת הנדרש לצו רך תכנונם והקמתם בישראל.
התקנים תואמים את מדיניות משרד התיירות בכל הנוגע להליכי אישור של מתקני האכסון במוסדות התכנון.
46 מנכ"ל התאחדות בתי המלון שימש בשנים 2012-2009 מנכ"ל משרד התיירות ועמד בראש הוועדה להוזלת מחירי הנופש.
משרד התיירות | 1099 .
אי-יישום החלטת הממשלה מ -2012 .
החלטת הממשלה מנובמבר2012 , קבעה כאמור שיש להסיר חסמים בנושא הקמת בתי מלון חדשים ולנקוט פעולות להגדלת הכדאיות הכלכלי ת להקמתם.
החלטת ממשלה זו גם פירטה את הפעולות שנדרשים כל שר וכל משרד ממשלתי רלוונטיים לבצע בעניין מגוון נושאים שהועלו בדוח הוועדה.
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2016 , החליטה ועדת שרים לרגולציה על סדרת פעולות ושינויי חקיקה שיישומם אמור להפחית חסמים ורגולצי ה בתחום המלונאות, ואשר אמורים להביא לעידוד הקמת בתי מלון חדשים ולהוזלת מחירי הנופש.
החלטה זו באה כחלק מיישום החלטת הממשלה מנובמבר 2012 אשר אימצה, כאמור, את החלטת הוועדה להוזלת מחירי הנופש.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת יישומם של כמה סעיפים בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 בנושאים האלה: דרישות אבטחה; אכיפת שימושים בקרקע לצורכי מלונאות בלבד; מפעילי בריכות ומצילים; דרישות כשרות; עלויות ארנונה; היבטים לגבי שעות עבודה ומנוחה.
להלן עיקרי הממצאים47: 1.
בהחלטת הממשלה מנובמבר2012 נכתב כי "שר הפנים יסמיך.
בתוך שלושה חודשים ש לפי חוק [ ני עובדי משרד התיירות, לביצוע חקירות התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
", בנושאי אכיפת שימושים מלונאים בקרקעות שייעודן תיירותי] משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוקטובר 2016 - לא הוסמכו עובדים כאמור.
מנכ"ל משרד התיירות ציין במכתבו מיולי 2016 כי "המשרד לא תוקצב לתוספת התקינה שנקבעה בהחלטה לעובדים לאכיפת שימוש מלונאי.
מאחר שהמשרד נמצא בגרעון בתקני כוח אדם ומאחר שכאמור לא ניתנה תוספת תקנים לנושא על ידי משרד האוצר לא אוישו משרות בנושא.
יש לציין כי לא נמצא צורך להוספת המשרות האמורות לעיל במסגרת הרה -ארגון שהמשרד עובר בימים אלו".
לתשובת מנכ"ל המשרד לא צורפה אסמכתה המעידה על כך שהנושא נידון ונבחן, והוחלט כי אין צורך בהוספת המשרות.
שימוש בקרקע רק לצרכים שלשמם הוא נועד, ובמקרה זה שימוש מלונאי הוא חשוב ביותר.
היה על משרד הפנים ו על משרד התיירות לפעול להסמכת שני עובדים שיבצעו חקירות לפי חוק התכנון והבנייה, לביצוע סקר שימושים בקרקעות שייעודן מלונאות ולפעול לאכיפת ייעודן אם קיימים מקרים הדורשים זאת.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי "המשרד נמצא בעיצומו של הליך רה -ארגון, כאשר בבסיסו המשרד נמצא .
47 הממצאים נכונים לאוקטובר2016.
לא נמצא צורך בהוספת המשרות האמורות ולהסמכת עובדים נוספים בתחום האכיפה.
יחד עם זאת המשרד עדיין בוחן זאת".
יחידת האכיפה במשרד האוצר מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי "אם הוחלט לתקנן שתי משרות מפקחים עבור משרד התיירות - באפשרות יחידת האכיפה להסמיכם להיות מפקחים".
עוד נאמר בתשובה כי "יש צורך בתיאום ובקרה וקביעת גבולות גזרה בסמכויות בין גורמי האכיפה השונים.
יגרום לבזבוז משאבים ולביצוע מדיניות אכיפה לא יעילה".
על משרד התיירות ו על משרד הפנים לסכם בהקדם את אופן יישום החלטת הממשלה בנושא הסמכת שני עובדי משרד התיירות לביצוע חקירות לפי חוק התכנון והבנייה, ל עריכת סקר שימושים בקרקעות שייעודן מלונאות ולאכיפת שימוש ן אם קיימים מקרים הדורשים זאת.
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 נאמר כי מנכ"ל משרד הבריאות יגדיר "קריטריונים מקצועיים לפיהם יינתן פטור.
לבתי מלון שבהם בריכות פתוחות לאורחי המלון בלבד, ואשר יעמדו בקריטריונים שהוגדרו, מחובת נוכחות מפעיל בריכה בכל שעות פעילות הבריכה.
הביצוע יעשה בתוך 3 "חודשים.
מנכ"ל משרד התיירות ציין במכתבו מיולי 2016 כי המשרד פועל מול משרד הבריאות לקידום הקלות בתחום הפעלת בריכות השחייה, אולם "טרם הושגו הסכמות בנושא".
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי מנכ"ל המשרד קיים דיון עם גורמים מקצועיים במשרדו, אשר הציעו תנאים לפטור מחובת נוכחות מפעיל בריכה, אולם הם לא הגיעו להסכמות עם משרד התיירות.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי כבר בינואר 2013 כתב מנכ"ל משרד הבריאות למנכ"ל משרד התיירות, במענה לפנייתו של האחרון, שניתן ליישם את החלטת הממשלה כך שמפעיל הבריכה אינו חייב לע בוד במשרה מלאה, ואפשר שיועסק גם בנושאים נוספים במלון ובלבד שיימצא באזור הבריכה בשעות שהיא פתוחה לקהל ושיעבור הכשרה והסמכה לכך.
עוד כתב משרד הבריאות, שלאחר כמה דיונים עם משרד התיירות, הוסכם בחודש נובמבר 2016 "להביא להחלטת ממשלה כדלקמן: להנחות את מנכ"ל משרד הבריאות כך שמפעיל בריכה הנדרש לפי תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים לבריכות שחיה), התשנ"ד-1994 יצטרך להיות בזמינות של טווח זמן של עד15 דקות מקריאה.
בתום שנה מיום קבלת החלטה זו, בהמלצת ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, תבחן יחד עם משרד התיירות הארכת טווח הזמינות של מפעיל הבריכה ל-30 .