HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך הדגיש הסמנכ"ל בתשובתו כי באותה עת עבד בחברה כ - 4-3 חודשים בלבד, וזהו תפקידו הראשון במגזר הציבורי.
אי לכך הסתמך על הייעוץ המשפטי שקיבל צוות המשימה בכל הקשור להיבט הפרוצדורלי של ההליך.
היועץ המשפטי דאז של עמידר ציין בתשובתו כי באותה תקופה לא עודכן בהחלטות רבות של החברה ולא נטל חלק בישיבות הדירקטוריון וכי נמסר לו שמדובר בהצעה לשכירת המשרדים טרם חתימת חוזה, ואף לא הובא לבדיקתו חוזה השכירות.
עוד מסר כי אכן ציין שבעסקה לשכירת המשרדים אפשר לקבל פטור (בשל מיקומם המיוחד או תכונה ייחודית אחרת), אולם זאת בכפוף לאישור ועדת המכרזים, וכי הבהיר בכל פעם לבכירי החברה כי גם פטור ממכרז מחייב אישור של ועדת המכרזים, והנהלת החברה ובה המנכ"ל, מכוח תפקידו כיו"ר ועדת המכרזים העליונה, ידעה זאת.
רשות החברות ציינה בתשובתה כי נציג הרשות אינו בא להחליף את הגורמים המקצועיים בחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי העובדה שהיועצים המשפטיים סברו שעסקת השכירות לא תהיה חייבת במכרז לא היה בה כדי לפטור את החברה מחובתה להביא את העסקה לוועדת הפטור טרם ההתקשרות, על מנת שזו תקיים דיון מהותי בעניינה ותבחן אם אכן בקשת הפטור מוצדקת.
עוד יש להעיר כי טענת הסמנכ"ל לפיתוח עסקי שהבאת הנושא לוועדת הפטור לא הייתה באחריותו אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שבעסקה נוספת שקידם במקביל, להשכרת משרדי החברה בתל אביב, אשר גם בה ניתן פטור ממכרז, הוא שהביא את הבקשה לפטור בפני ועדת המכרזים טרם אישורה.
על עמידר להקפיד על מילוי הוראות חוק חובת המכרזים ותקנותיו וכן על מילוי כלליה בנדון כלשונם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי סעיף 54 (4 ) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי "הרשות - תייעץ ותסייע לחברות הממשלתיות בניהול עסקיהן".
לשם ביצוע הוראת חוק זו, על הרשות לוודא כי עמדתה בנושאים שעל סדר יומה של ישיבת מועצת המנהלים תגובש מבעוד מועד ותוצג כיאות על ידי נציג הרשות בחברה, המשתתף מטעמה בישיבות הדירקטוריון.
אי-דיווח של המנכ"ל: עם כניסתו לתפקיד חתם מנכ"ל עמידר על הסדר הימנעות מניגוד עניינים, שממנו עולה בין היתר כי במקרים שבהם מתעורר ספק בשאלת קיומו של חשש לניגוד עניינים עליו לפנות ליעוץ משפטי.
כאמור, מנכ"ל עמידר הנחה את סמנכ"ל פיתוח עסקי לתאם סיור במתחם עם המשווק של המתחם בחולון, שעמו הייתה למנכ"ל היכרות אישית מוקדמת, כדי לבחון את האפשרות שעמידר תשכור בו את משרדי ה.
המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי "מדובר בהיכרות שכל כולה נובעת מכך שהמנכ"ל מצטרף לעתים רחוקות לקבוצת רוכבי אופניים המונה מספר אנשים וביניהם גם אותו משווק חיצוני", וכי מעבר למפגשים נדירים אלה אין בינו ובין אותו משווק כל קשר חברי וכל קשר אחר - הוא אינו מכיר את משפחתו, אינו מוזמן לארועים אישיים שלו ואינו פוגש אותו באירועים חברתיים.
כאמור, בהמשך לסיור, עמידר דרשה מחברת הייעוץ לכלול בין הנכסים שייבדקו גם את הנכס המצוי במתחם שהציג בפניה המשווק.
הביקורת העלתה כי על אף הוראות ההסדר האמור, המנכ"ל לא פנה ליועץ המשפטי של החברה על מנת להיוועץ עמו בשאלה כיצד עליו לנהוג לאור היכרותו המוקדמת עם המשווק החיצוני.
יצוין כי במקרה אחר, כמפורט לעיל בדוח זה, שבו היה המנכ"ל חבר בוועדה לאיתור עובד לתפקיד בחברה, הצהיר המנכ"ל בפני אותה ועדה על היכרות שטחית עם אחת המועמדות לתפקיד, וזאת בגין פגישה אחת שקיים עמה במסגרת עבודתו, פגישה שלא ייחס לה חשיבות.
היה אפוא מקום לצפות ממנו כי במקרה הנדון ידווח ליועץ המשפטי בדבר היכרותו המוקדמת עם המשווק החיצוני.
בתשובותיהם של המנכ"ל ושל עמידר למשרד מבקר המדינה נמסר כי "לא כל היכרות של אדם עם אדם אחר מהווה היכרות אישית ובוודאי שאין בהיכרות גרידא של אנשים כדי להביא לקביעה לפיה מדובר בניגוד עניינים.
", וכי "ההכרות לא יצרה כל ניגוד עניינים, ואף לא יצרה ספק ספיקא לניגוד עניינים ולכן לא חייבה.
פניה ליועץ המשפטי של החברה", והעובדה שהמנכ"ל החמיר עם עצמו במקרה האמור שבו היה חבר בוועדת האיתור לא יכולה לשמש כנגדו.
עוד נמסר כי בקשתו של המנכ"ל לבדוק את המתחם בחולון הייתה חלק מעבודת הצוות שבחן אתרים נוספים, והוא הפנה את סמנכ"ל הפיתוח העסקי אל אותו משווק כיוון שבמסגרת בחינה של מעבר משרדים במקום עבודתו הקודם נודע לו על כך שהוא הגורם המשווק של המתחם בחולון.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1667 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי שלא כל היכרות אישית יוצרת חשש לניגוד עניינים ומחייבת דיווח, היה מצופה מהמנכ"ל שינקוט משנה זהירות בנדון.
זאת במיוחד לאור הנסיבות לפיהן היה הוא הגורם שהנחה ליצור את הקשר עם המשווק ויזם את בחינת האפשרות של הע ברת המשרדים לחולון, וכן הוא מי שעמד בראש הוועדה שאישרה התקשרות זו בפטור ממכרז.
דיווח ליועמ"ש החברה היה משרת את האינטרס של שקיפות מלאה.
התקשרות להשכרת משרדי עמידר בתל אביב .
באוגוסט 2015 אישר הדירקטוריון להנהלה לקדם את השכרת משרדי החברה בתל אביב.
בהמשך לכך פרסמה החברה שתי מודעות אנונימיות המציעות את המשרדים להשכרה, וכן פנתה לכמה משרדי תיווך בעניין.
בספטמבר 2015 עדכן מנכ"ל החברה את הדירקטוריון כי בכוונת עמידר לפרסם מכרז פומבי להשכרת מבנה החברה בתל אביב בסוף אותו חודש, ויועמ"ש עמידר דאז הכין את טיוטת המכרז.
באוקטובר 2015 ,טרם אישור טיוטת המכרז, פנה אל עמידר מתווך והעביר אליה הצעה מרשת מלונות לשכירת משרדי החברה בתל אביב לתקופה של 25 שנה בעבור כ-4 מיליון ש"ח לשנה.
ההצעה הייתה גבוהה בכ-6% מהערכת השמאי שנעשתה עבור עמידר.
בעקבות זאת פנה מנכ"ל החברה לקבלת חוות דעת מיועץ משפטי חיצוני בעניין האפשרות להתקשר ללא מכרז עם רשת המלונות.
היועץ המשפטי החיצוני סבר בחוות דעתו כי היה והחברה תוכל לטעון כי פרסום המכרז יגרום לאובדן העסקה ובכך ייגרם לה נזק (לאור הצעות קודמות נמוכות שהוצעו לה), אזי ניתן לפטור את העסקה ממכרז מכוח תקנות חובת המכרזים בנימוק שביצוע מכרז לגבי עסקה זו "עלול לפגוע ברווחיות החברה.
עוד צוין בחוות הדעת כי הפטור מכוח התקנות צריך "להתקבל על ידי ועדת המכרזים של החברה.
הדיון בפטור ממכרז בוועדת המכרזים אינו דיון טכני וכי על הוועדה לשקול את מ לוא השיקולים הרלוונטיים ולקבל את ההחלטה באופן סביר".
בנובמבר 2015 פנה סמנכ"ל פיתוח עסקי לוועדת המכרזים העליונה בבקשה לקדם משא ומתן מול רשת המלונות בפטור ממכרז בשל קבלת הצעות מעטות להשכרת המבנה, שהיו נמוכות מהערכת השמאי.
כשבועיים לאחר מכן החליטה ועדת המכרזי ם העליונה לאשר את ההתקשרות עם רשת המלונות בפטור ממכרז בנימוק שהפרסומים בעיתון והפנייה למתווכים מהווים פרסום פומבי כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
הוועדה הוסיפה כי יש מקום לפטור מכוח תקנות חובת המכרזים, מאחר שעריכת מכרז במקרה זה עלולה לפגוע ברווחיות החברה ובהזדמ נות עסקית שלה, שכן ההצעה גבוהה מהערכת 1668 |דוח שנתי 68ג .
בדצמבר 2015 חתמה חברת עמידר עם רשת המלונות על חוזה להשכרת מבנה החברה בתל אביב.
בעקבות פרסומים בכלי התקשורת אודות ההתקשרות של עמידר עם רשת המלונות ללא מכרז להשכרת מבנה החברה בתל אביב, פנה היועץ המשפטי של משרד הבי נוי (להלן - יועמ"ש המשרד) לעמידר בינואר 2016 בבקשה לקבל הבהרות בנוגע להליך השכרת המבנה.
לאחר קבלת תשובת עמידר העביר יועמ"ש המשרד לשר הבינוי ח"כ יואב גלנט את התייחסותו לתשובת החברה.
לדבריו, קביעת ועדת המכרזים העליונה שפרסום מכרז פומבי עלול לפגוע ביכולתה של החברה להשיג את התוצאה הטובה ביותר היא קביעה חריגה, שמצריכה נימוקים מיוחדים וחריגים לתוצאה זו, ההפוכה מהרגיל.
יועמ"ש המשרד ציין שלא מצא נימוקים כאלה, והיעדרם מציב סימן שאלה בדבר שיקול הדעת שהפעילה ועדת המכרזים במקרה זה וסבירות החלטתה.
בסיכומו של דבר המליץ יועמ"ש המשרד להעביר את בדיקת העניין למבקר המדינה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי האופן שבו פעלה החברה ונימוקי ועדת המכרזים לפטור את החברה ממכרז להשכרת מבנה החברה מטעמים של פרסום פומבי ופגיעה ברווחיות לא היו מספקים בנסיבות העניין, כפי שיפורט להלן: 1.
אופן הפרסום: תקנות חובת המכרזים קובעות את הכללים לפרסום מכרז פומבי.
בין היתר, עליו להיות מפורסם בעיתון נפוץ בשפה העברית והערבית ובאתר האינטרנט של החברה וכן לכלול פרטים אודות מהות ההתקשרות, תקופתה, המקום והמועד שבהם ניתן לקבל פרטים נוספים וכן המועד האחרון להגשת הצעות.
כאמור, החברה הציעה להשכרה את מבנה החברה באמצעות שתי מודעות אנונימיות בעיתונים שלא כללו פרטים אודות הנכס המוצע, מיקומו המדויק, תקופת ההתקשרות, המועד האחרון להגשת הצעות ומקום הגשתן.
כמו כן, לא פורסמו מודעות באתר האינטרנט של החברה ובעיתונות בשפה הערבית.
גם ההליכים שבוצעו לאחר מכן, כגון ניהול משא ומתן עם מציעים ובחירת ההצעה, לא נעשו לפי התקנות, הקובעות בין היתר כי יש לפרסם את הכוונה לנהל משא ומתן, כי הוא ינוהל עם קבוצת מציעים סופית שאותה תבחר ועדת המכרזים וכי יירשמו פרוטוקולים שישקפו את תוכן המשא ומתן עם כל אחד מהמציעים.
יוצא אפוא שהמודעות שפרסמה עמידר לא עמדו בדרישות שנקבעו בתקנות.
יתרה מכך, הפרסומים האנונימיים גם אינם עולים בקנה אחד עם הצורך שחברה ממשלתית תפעל בשקיפות מרבית18.
18 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב (2006" ,) מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות", עמ' 155.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1669 .
:פטור ממכרז פומבי מטעמים של כדאיות כלכלית כאמור, הוועדה פטרה את ההתקשרות ממכרז בהתאם לתקנה 34 ,לתקנות חובת המכרזים המאפשרת פטור ממכרז כאשר ההתקשרות במכרז עלולה בין היתר לפגוע ברווחיות החברה, ביכולתה להתחרות באחר ובהזדמנות עסקית שלה.
יועמ"ש המשרד ציין לגבי נימוק זה כי לא מצא בהחלטת ועדת המכרזים הנמקה לכך שמכרז פומבי לא היה משיג תוצאה טובה יותר.
יתר על כן, מפסיקת בית המשפט העליון 19 עולה כי נקודת המוצא היא שאת סעיפי הפטור יש לפרש בצמצום וכי "שיקול כלכלי, אף אם המדובר במניעת הפסד של כספי ציבור אינו מהווה לכשעצמו טעם לפטור ממכרז.
תכלית זו נסוגה מפני תכלית השוויון וטוהר המידות".
במקרה אחר ציין בית המשפט העליון 20 כי"כאשר עקרון השאת ה של התועלת הכלכלית עלול לעמוד בסתירה במקרה פלוני לעיקרון השוויון והתחרות ההוגנת.
יש לתן משקל עודף לשו ויון ולתחרות ההוגנת.
זאת גם במקום בו עלולה להיגרם כתוצאה מכך פגיעה כלכלית, אף ניכרת".
מבדיקת החלטת ועדת המכרזים נמצא שלא ניתן בה ביטוי לשיקולי התחרות ההוגנת והשוויון כפי שקבע בית המשפט העליון, וממילא גם לא ניתן להם משקל, כל שכן משקל עודף.
הוועדה גם לא הצביעה על מאפיינים ייחודיים בהצעה של רשת המלונות, מעבר להיותה גבוהה מהערכת השמאי, ההופכים הצעה זו להזדמנות שלא ניתן היה לקבל כמותה, או אף גבוהה ממנה, בהליך של מכרז פומבי.
בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מסרו המנכ"ל והסמנכ"ל לפיתוח עסקי כי ההחלטה לפרסם מודעות אנונימיות התקבלה על רקע החשש שמציעים פוטנציאליים יירתעו מהתקשרות עם חברה ממשלתית בכלל ועם עמידר בפרט, ופרסום אנונימי יגדיל את מספר המציעים.
עוד מסרו כי ההצעות האחרות שהתקבלו היו נמוכות משמעותית מהצעתה של רשת המלונות, דבר המעיד על צדקת ההחלטה וטובתה אל מול עקרון השוויון, וכן כי גורמים שונים שהתעניינו בנכס הבהירו כי לא יגישו הצעה אם יתקיים מכרז פומבי.
המנכ"ל הוסיף בתשובתו כי ככל שמדובר בכך שהחלטת ועדת המכרזים לא הייתה מנומקת ולא שיקפה את מלוא הדיון והנימוקים, החברה מקבלת את ההערה, והמנכ"ל יפעל לשיפור הנושא כבר בטווח המיידי.
19 עע"ם 5498/09 ניו אלי בנמל בע"מ נ' אוצר מפעלי ים המלח בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
) 20 עע"ם 5853/05 אחים כאלדי בע"מ נ' רכבת ישראל בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 16.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטענות שהועלו בתשובות האמורות לא נבחנו לגופן בוועדת המכרזים, שכאמור, לא נימקה מדוע מכרז פומבי, שהוא דרך המלך להתקשרויות של גופים ציבוריים, לא היה משיג תוצאה טובה יותר.
על ועדת המכרזים להקפיד על יישום דיני המכרזים ובכלל זה על מתן מלוא הנימוקים להחלטותיה ורישומם בפרוטוקול.
התקשרות עם עיתון לצורכי חשיפה ופרסום .
סמנכ"ל השיווק אחראי להתקשרויות בתחום הפרסום והתוכן השיווקי של עמידר.
בנובמבר 2013 ,חתמה עמידר על הסכם שיתוף פעולה עם עיתון שבמסגרתו תזכה עמידר למודעות ולחשיפה תקשורתית במדוריו, לרבות ריאיון עם מנכ"ל החברה לקראת כנסים שמארגן העיתון, וכן השתתפות של נציג בכיר של עמידר באחד ממושבי הכנסים.
עלות ההסכם הסתכמה ב- 400,000 ש"ח.
התקשרות בסכום זה מחייבת כאמור מכרז פומבי, אלא אם אישרה ועדת המכרזים פטור ממנו.
היועץ המשפטי דאז של עמידר סבר כי לאור מאפייני העסקה ניתן יהיה לפוטרה ממכרז בכפוף לאישור ועדת המכרזים.
נמצא כי אף ע ל פי שלא היה בידי החברה אישור לפטור ממכרז מטעם ועדת המכרזים, ההתקשרות בוצעה, והתשלום בגינה הועבר באישור חשב החברה.
בכך פעלו החברה וסמנכ "ל השיווק שלא בהתאם לכללי ה מכרזים, ועל החשב היה להימנע מלאשר את התשלום, כל זמן שלא הוצג לו הפטור.
רק בדצמבר 2013 , דהיינוחודש לאחר חתימת ההסכם, הגיש סמנכ"ל השיווק לוועדת המכרזים בקשה בדיעבד לאישור ההתקשרות האמורה בפטור ממכרז מכוח תקנות חובת המכרזים.
הנימוק לבקשת הפטור היה שמדובר ב"התקשרות לרכישת שירותי ם או טובין ייחודיים שעניינם תרבות".
מכל מקום, ועדת המכרזים לא קיבלה החלטה בנושא, וממילא לא אישרה את ההתקשרות בפטור ממכרז.
סמנכ"ל השיווק והחשב מסרו בתשובתם מאפריל 2017 כי ועדת המכרזים לא דנה ולא רצתה לדון בהתקשרות האמורה, מכיוון שסברה שאין צורך לאשר את הפטור בוועדת המכרזים.
עוד ציינו כי ההתקשרות נעשתה באישור מנכ"ל החברה דאז ובהתאם לעמדת היועץ המשפטי דאז שסבר, בסמוך להתקשרות, כי ניתן לפטור התקשרות זו ממכרז.
היועץ המשפטי דאז של עמידר מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי "ציינתי כי ניתן היה לקבל פטור אולם יש לקבל את אישור ועדת המכרזים ואכן הנושא עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1671 .
הועבר לאישור הועדה", וכי ועדת המכרזים לא קיבלה החלטה מאחר שלא רצתה לאשר התקשרות בדיעבד.
משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"ל השיווק ולחשב כי בהתקשרות בהיקף האמור נתונה הסמכות לאישורה בידי ועדת המכרזים בלבד.
העובדה שהמנכ"ל דאז אישר את ההתקשרות והיועץ המשפטי דאז סבר כי ניתן יהיה לפטור אותה ממכרז (בכפוף לאישור ועדת המכרזים), לא פטרה את סמנכ"ל השיווק מהחובה לקבל את אישור ועדת המכרזים טרם ההתקשרות ואת החשב מלוודא שהפטור ייתקבל טרם התשלום.
חוזר מנהל רשות החברות מספטמבר2005 , "מתן חסויות ושיתופי פעולה על ידי חברות ממשלתיות ו/או בנות ממשלתיות"21, קובע שחברה ממשלתית אינה רשאית לתת חסות מכל מין וסוג הכרוכה בתשלום מאת החברה בכסף או בשווה כסף.
אחת הדוגמאות למתן חסות המפורטות בחוזר היא כאשר החברה משלמת סכום כסף למארגני כנסים, ומנגד מוקנית לחברה הזכות לשאת דברים בכנס.
נמצא כי במסגרת ההסכם דלעיל שחתמה עמידר עם העיתון, היא שילמה בין היתר בעבור זכות יו"ר עמידר לשעבר לשאת דברים בכנס של העיתון שהתקיים ב-2013 .
עמידר שבה ורכשה שירותים במתכונת דומה, עת שילמה באמצעות חברת פרסום בעבור זכות היו"ר לשאת דברים בכנס שהתקיים ב -2014 ,.
פעולות אלה הן בגדר מתן חסות לפי הוראות החוזר, ולפיכך על עמידר היה להימנע מהן.
על רשות החברות לרענן ולחדד הוראות חוזר זה בפני החברות הממשלתיות.
התקשרויות עם יועצים משפטיים .
תקנות חובת המכרזים קובעות כי התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות עורכי דין, אינה טעונה מכרז, אך תיעשה ככל שניתן בדרך של פנייה לקבלת הצעות, הן באמצעות בחירה מתוך רשימת מציעים שנבחרו בהליך פומבי והן באמצעות פנייה לכמה מציעים בסבב מחזורי.
עמידר מעסיקה עובד המשמש יועץ משפטי פנימי וכן מעסיקה לעתים מזומנות משרדי עורכי דין בעלי מומחיות לצורך פעולות שונות כגון ייעוץ, ייצוג בבית משפט, עריכת הסכמים ועוד.
נוהל עמידר בנושא העסקת יועצים משפטיים .
משרדי עורכי דין בלא .
קובע כי ההתקשרות עם יועץ משפטי מומחה תיעשה "על פי החלטת ועדת המכרזים ואישור רשות החברות".
מנוהל התקשרויות ומכרזים של עמידר עולה כי התקשרות עם בעל מקצוע מומחה, לרבות עורך דין, טעונה מכרז סגור או לכל הפחות בדיקה של שלוש הצעות, אם קבעה ועדת המכרזים שאין אפשרות או הצדקה למכרז.
הביקורת העלתה כי למרות האמור העסיקה עמידר יועצים משפטיים חיצוניים שלא בהתאם לתקנות ולנהליה שלה.
:העסקת יועץ משפטי לשם ייעוץ לדירקטוריון ולפעולות נוספות בתחילת 2015 החלה עמידר להעסיק משרד עורכי דין חיצוני לטיפול בעתירה מסוימת.
באפריל 2015 החליטה עמידר להעסיק משרד זה גם כיועץ המשפטי של הדירקטוריון.
בהחלטתו ציין הדירקטוריון כי נעשתה פנייה כנדרש לרשות החברות לקבלת אישור להתקשר עם המשרד, אולם התברר שלוועדה של רשות החברות שמאשרת את ההתקשרויות אין קוורום ולכן אינה מתכנסת.
על כן החליט הדירקטוריון כי לכשתתכנס תובא הבקשה לאישורה.
מנתוני עמידר עולה כי בתקופה אפריל 2015 - מאי2016 הסתכמה עלות הייעוץ לדירקטוריון של המשרד האמור בכ - 120,000 ש"ח ובגין פעולות נוספות שביצע עבור עמידר בכ- 700,000 ש"ח, סך הכול כ- 820,000 .
הביקורת העלתה כי אף שמדובר בהתקשרות בהיקף כספי רחב, בחרה עמידר להתקשר עם משרד זה בלא שקיימה כל הליך תחרותי, או לכל הפחות בדיקה של כמה הצעות לצורך בחירת ההצעה המיטבית הן מהבחינה האיכותית והן מהבחינה הכלכלית לכלל המשימות דלעיל.
הדבר אף לא הובא בפני ועדת המכרזים.
כל זאת בניגוד למתחייב מהתקנות ומנוהלי עמידר.
תפקיד מזכיר דירקטוריון עמידר כולל בין היתר מתן שירותים אדמיניסטרטיביים לדירקטוריון החברה ותיאום מול הגורמים בחברה.
ובכלל זה גם תמלול ישיבות או רישום פרוטוקולים, אשר יכול שיבוצעו בידי חברה המתמחה בעניין או בידי המזכיר וצוותו , ככל שלא נדרש תמלול מלא של ישיבת הדירקטוריון אלא רישום של עיקרי הדיון וההחלטות.
נמצא שמשרד עורכי הדין האמור, המספק שירותי ייעוץ משפטי לדירקטוריון, החל לספק ב -2016 לבקשת עמידר גם שירותי רישום פרוטוקולים של עיקרי ישיבות דירקטוריון, לפי עלות של כ- 2,000 ש"ח לישיבה.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1673 .
היותשמדובר בפעולה אדמיניסטרטיבית פשוטה, שאינה חלק מייעוץ משפטי מקצועי, לא היה מקום שעמידר תמסור משימה זו לביצוע של משרד עו רכי דין , אלא להטילה על גורמי עמידר, אם בעצמם ואם באמצעות גורם חיצוני שייבחר באופן תחרותי ושוויוני.
בתשובתם ציינו היו"ר והמנכ"ל כי בעקבות בקשה של רשות החברות החליט הדירקטוריון בדצמבר 2016 כי החל מינואר 2017 יחדל המשרד האמור מלכהן כיועץ משפטי של הדירקטוריון אלא ייתן ייעוץ רק להחלטות "אד הוק".
בכל הנוגע לרישום פרוטוקולים מסר היו"ר כי מאחר שהרישום נמצא בלתי מספק, הוחלט לבצע זאת על ידי משרד עורכי הדין האמור, שיש לו ידע וניסיון בסוגיה, ובהוצאה נמוכה יותר מהצע ות המחיר שהתקבלו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה לא המציאה תימוכין שאכן התקבלו כנטען הצעות מחיר כלשהן בכל הנוגע לרישום הפרוטוקולים.
:העסקת משרד עורכי דין לצורך השכרה ושכירות של נכסים לצורך הטיפול המשפטי בהשכרת משרדיה בתל אביב לרשת המלונות התקשרה עמידר עם משרד עורכי דין חיצוני, ולאחר מכן התקשרה עמו גם לצורך הטיפול המשפטי בשכירת המשרדים בחולון וכן לצורך הסכמי השכרת נכסים נוספים.
מנתוני עמידר עולה כי עלות העסקתו בגין פעולות אלה הסתכמה בכ- 117,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי עמידר לא פנתה למשרדי עורכי דין נוספים בבקשה לקבל הצעות לעבודות הללו, או לכל הפחות לוועדת המכרזים כמתחייב מנהליה.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת עמידר כי התנהלותה בהתקשרויות לקבלת שירותי ייעוץ משפטי חיצוני נעשתה תוך התעלמות מהתק נות ומהנהלים, ותוך העדפת מספר מצומצם של משרדי עורכי דין, בלא להבטיח שההצעות שהתקבלו הן הטובות והמתאימות ביותר.
התנהלות זו היא בגדר פגיעה בעקרון השוויון ובמתן הזדמנות נאותה למשרדים אחרים להציע את הצעותיהם.
על עמידר לכל הפחות להקפיד על בדיקה של כמה הצעות ובחירת ההצעה הטובה מהן, כנדרש בתקנות חובת המכרזים ובנוהלי החברה.
התקשרות להקמת מועדוניות .
בדצמבר2013 ,דיווח מנכ"ל עמידר דאז מר יעקב ברוש לכמה מהסמנכ"לים כי בפגישה שקיים עם שר הבינוי דאז ח"כ אורי אריאל ביקש השר לחזק את המעורבות החברתית של עמידר בדרך של תמיכה חברתית בדיירי עמידר באמצעות גרעינים חברתיים22 .
בפגישה נוספת בלשכת שר הבינוי בין השר ומנכ"ל משרדו דאז ובין אנשי עמידר דאז סיכם והבהיר מנכ"ל משרד הבינוי דאז כי פעילות זו תמומן מתקציב עמידר.
בהמשך לסיכום האמור אישר ביוני 2014 דירקטוריון עמידר להעביר תקציב בסך 1.
2 מיליון ש"ח להרחבת פעילות הרווחה של עמידר, ובכלל זה פיילוט של הפעלת מועדוניות באמצעות גרעינים חברתיים בשלושה יישובים - טבריה, נצרת עילית ובאר שבע.
כאמור, על פי תקנות חובת המכרזים וכן על פי נוהלי עמידר המתבססים עליהן, התקשרות לביצוע עבודה או לרכישת שירו תים בסכום של מעל 200,000 ש"ח טעונה מכרז פומבי.
עוד קובעות התקנות כי לצורך קבלת פטור ממכרז נדרש אישור של ועדת המכרזים, שמכהנת גם כוועדת פטור.
ואולם, על אף החובה לפרסם מכרז על פי תקנות חובת המכרזים , נמצא שבפועל לא פרסמה עמידר מכרז לביצוע ההתקשרויות להפעלת המועדוני ות, אלא התקשרה עם ארבע ה גרעינים חברתיים (המאוגדים כעמותות) ביישובים האמורים, בלא מכרז ואף לא בהליך תחרותי אחר כלשהו, לרבות הפצת קול קורא בין כל הגרעינים החברתיים.
מהשתלשלות העניינים עולה כי במהלך ספטמבר-אוקטובר 2014 העבירה עמידר לארבעת הגרעינים חוזים להפעלת המועדוניות עד סוף 2015 .
היקף התשלום לכל גרעין לפי החוזים נע בין 230,000 ש"ח ל - 250,000 ,ש"ח ובסה"כ כ - 950,000 ש"ח.
בנובמבר 2014 ,התקיימה פגישה אצל היו"ר בהשתתפות מנהל אגף לקוחות ויועמ"ש עמידר דאז, ובה דיווחו ליו"ר כי ארבעת הגרעינים חתמו כבר על חוזי ה תקשרות או שהם בתהליכי סיום החתימה עליהם.
בינואר 2015 פנה חשב עמידר ליועמ"ש של עמידר דאז לפני חתימתו על החוזים עם העמותות, וביקש לדעת האם זה תקין שלא בוצע הליך של מכרז והאם זה באישורו.
היועמ"ש השיב לו כי "לא זכור לי שאישרתי אבל פיילוט ל-3 אתרים… הוא על גבול הסבירות לפטור ממכרז".
22 גרעינים חברתיים הם לרוב קבוצות התיישבות עירוניות שהוקמו מתוך רצון לקיים חיים קהילתיים משמעותיים ורצון לתרום לאוכלוסיות חלשות בחברה.
לעניין הגרעינים ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 67 ב(2016), " כשלים בגיבושה ובהפעלתה של התכנית האסטרטגית לעידוד ההתיישבות ולחיזוקה", עמ' 253.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1675 .
,כאמור לעיל, פטור ממכרז מחייב דיון ואישור של ועדת המכרזים ואולם הבדיקה העלתה כי עניין הפטור לא הובא לדיון בוועדת המכרזים, וממילא היא לא אישרה מתן פטור.
לפיכך התקשרותה של עמידר עם הגרעינים נעשתה שלא על פי תקנות חובת המכרזים.
בתשובתו ל משרד מבקר המדינה מסר היו"ר כי "ככל שההתקשרות עם ארבעת הגרעינים החברתיים נעשתה מבלי שוועדת המכרזים אישרה את מתן הפטור הרי שמדובר בשגיאה שאירעה ללא כוונת זדון".
פיילוט הוא הליך ניסיוניכאשר מדובר בפעילות שנעשית בפעם הראשונה, כמו שיתוף פעולה בין עמידר לגרעינים חברתיים, ראוי שייקבעו אמות מידה למדידת ההצלחה בביצוע והתנאים למעבר מביצוע שלב הפיילוט לביצוע הפעילות הכוללת.
בביקורת נמצא כי עמידר לא קבעה אמות מידה כלשהן להצלחת הפיילוט ומהם מדדי ההצלחה בהקמת המועדוניות.
יתר על כן, עלה כי עוד בטרם הסתיים הפיילוט, ולמעשה כשלושה חודשים בלבד לאחר שהחל, הרחיבה עמידר את הפרויקט והחליטה להתקשר עם גופים נוספים (הפעם לאחר מכרז) לצורך הקמת מועדוניות ביישובים אחרים.
יו"ר עמידר מסר בתשובתו כי נציגי עמידר מבקרים באופן שוטף במועדוניות ובוחנים את עמידתן בדרישות החברה, וכי ההסכמים הם לשנה ועמידר בוחנת מדי שנה את המשך ההתקשרות משרד מבקר המדינה מעיר כי דרישות החברה בהסכמים עם הגרעינים הן כוללניות ולא נקבעו בהם מדדים כלשהם המאפשרים להעריך את הביצוע.
כמו כן, ביצוע התקשרויות נוספות כבר בראשית הפיילוט ובטרם התבררה תרומתו והופקו לקחים בגינו הפך למעשה את הפיילוט לחסר ערך.
עמידר חולשת על פעילות ציבורית חשובה ומשתמשת לתכלית זו בכספי ציבור.
נוכח זאת, על עמידר לנהל את מכרזיה באופן שוויוני, תחרותי ושקוף, המאפשר לבקר את התהליך.
ועדת המכרזים כשלעצמה היא חלק מבקרות העל בחברה - החלטותיה והנחיותיה אמורות לשמש בקרה מרכזית בארגון ולהשפיע על קבלת ההחלטות של גורמי הביצוע.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את החריגות שנמצאו מכללי המכרזים בכמה עסקאות מהותיות שבהן היו מעורבים בעלי תפקידים בכירים בחברה, ובכלל זה בקשת אישור לפטור בדיעבד מוועדת המכרזים ואף עקיפתה באי קיום הליך מכרזי כלל.
על דירקטוריון עמידר והנהלתה לבחון את המקרים האמורים ולהפיק לקחים.
נוכח הממצאים, על רשות החברות לעקוב בקפידה אחר תחום זה בעמידר.
בתשובתה מסרה עמידר כי עוד לפני קבלת טיוטת הדוח נקטה הנהלת החברה פעולות שונות להטמעת הצורך לפעול על פי דיני המכרזים ללא כל חריג מהם, כגון הדרכות ורענון בנדון.
עוד מסרה כי חלק מאותם בעלי תפקידים שאוזכרו כבר אינם עובדי החברה, וביחס לאחרים "החברה מקיימת הליכי בירור בהם ניתן משקל כבד לאותן חריגות".
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1677 .
הוצאות אישיות של בכירים, מענקים והקצאת רכבים .
במסגרת הביקורת הנוכחית נבדקו כמה היבטים הנוגעים להוצאות אישיות של בכירים, למענקים ולהקצאת רכבים.
הוצאות אירוח של בעלי תפקידים בכירים .
הוצאות אירוח, כהגדרתם בנוהלי עמידר, הן הוצאות בגין פגישות עבודה עם גורמי חוץ הקשורים לחברה במסעדה, בבית קפה וכיוצא בכך.
את הנושא של החזר הוצאות אירוח לבעלי תפקידים בכירים הסדירה עמידר באמצעות נוהל פנימי "החזר הוצאות אישיות לבכירים" (להלן - נוהל הוצאות אישי ות).
על פי הנוהל, הזכאים להחזר הוצאות אירוח אישיות הם יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל ועובדים המוגדרים כבכירים.
לפיכך, המנכ"ל מאשר החזר הוצאות לבכירים, היו"ר מאשר החזר הוצאות למנכ"ל, ויו"ר ועדת הביקורת מאשר החזר הוצאות ליו"ר.
בדיקת משרד מבקר המדינה באשר להחזר הוצ אות האירוח לבעלי תפקידים בכירים בחברה בתקופה ינואר 2014 - יוני2016 :העלתה את הממצאים הבאים 1.
: אי דיווח על מטרות הפגישות ושייכותן לעמידר הנוהל קובע כי החזר הוצאות אירוח יהיה על סמך חשבונית מס, שעליה צוין בין היתר פרטי ההוצאה ומטרתה.
גם חוזר מנהל רשות החברות מנובמבר 2001 , "שכר ותנאי עבודה בחברות ממשלתיות ובנות ממשלתיות- ריענון וריכוז הנחיות" (להלן - חוזר שכר ותנאי עבודה), מתייחס לעניין זה, וקובע כי כיסוי הוצאות אישיות בתפקיד של בכירי החברה יאושר רק אם צוינה על מסמך האישור שייכות ההוצאה לפעילות החברה.
בכך ניתן ביטוי להקפדה המתבקשת בעת שימוש בכספי ציבור.
ואולם, הביקורת העלתה כי ברוב המקרים שבהם בעלי התפקידים הבכירים בחברת עמידר - היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים - ביקשו וקיבלו החזר הוצאות אירוח, הם לא ציינו על גבי טופס הבקשה את מטרת הפגישה וכיצד היא שייכת לפעילות החברה.
מצד שני, הגורמים המאשרים אישרו את ההוצאות כפי שהן ולא הורו למבקשים להשלים את הפרטים כנדרש.
בכירים ביקשו וקיבלו .
:קבלת הוצאות אירוח בגין פגישות עבודה פנימיות א.
על פי הנוהל, אירוח מוגדר כפגישת עבודה בבתי קפה או במסעדה עם גורמי חוץ הקשורים לחברה.
הוצאות בגין ארוחות אחרות, אם עומדות בנהלי עמידר, אמורות להיות משולמות במסגרת החזר הוצאות אש"ל במשכורת.
למרות זאת העלתה הביקורת מקרים רבים בתקופה האמורה שבהם בעלי תפקידים בכירים ביקשו וקיבלו החזר הוצאות אירוח (בסך כולל של כ - 3,700 ש"ח) בגין ארוחות עם עובדים אחרים בחברה וכן בגין ארוחות שלהם בלבד, אף שאינם זכאים לכך.
כך למשל, בספטמבר 2014 קיבלהיו"ר החזר הוצאות בגין ארוחה עם שניים מעובדי החברה; בספטמבר 2015 קיבל סמנכ"ל פיתוח עסקי החזר הוצאות בגין אירוח על סמך חשבונית לסועד אחד; בדצמבר 2015 קיבל סמנכ"להשיווק החזר הוצאות ארוחה בגין פגישה עם מנהלי אגפים הכפופים לו; בינואר 2016 קיבל המנכ"ל החזר הוצאות בגין ארוחה עם שניים מעובדי החברה; ובפברואר 2016 קיבל סמנכ"ל הכספים החזר הוצאות בגין ארוחה עם עובד החברה.
בתשובותיהם מסרו בכירי החברה כדלהלן: היו"ר מסר כי מדובר היה במקרה בודד שאירע סמוך לתחילת כהונתו, בטרם הכיר את נוהלי החברה; מנכ"ל החברה מסר כי עד לקבלת דוח מבקר המדינה סבר כי הוצאות מעין אלה הן הוצאות שהוא רשאי לקבל בגינן החזר, ולא היה מי שהסב את תשומת לבו לכך שהוצאות אלו אינן מוכרות לצורך החזר, והדבר נעשה בשגגה ובתום לב; סמנכ"ל התפעול, סמנכ"ל השיווק, סמנכ"ל פיתוח עסקי וסמנכ"ל הכספים טענו כי הם דיווחו על ההוצאות האמורות בשגגה כהוצאות אירוח, והם היו זכאים להחזר עבורן מכוח נוהל אחר ("שכר, משכורת ותשלומים אחרים").
ביולי 2017 הוסיפה עמידר כי בעקבות הביקורת חידד המנכ"ל את ההוראות בנדון, ובכלל זה הובהר לעובדים כי הוצאות בגין ארוחות מחוץ למשרד שבהם לא משתתפים גורמי חוץ אינן הוצאות מוכרות להחזר על פי הנוהל האמור.
על מנת להימנע מתקלות עליהן הצביעו היו"ר והמנכ"ל, ראוי שהמנהלים הבכירים ילמדו את הכללים הנהוגים בארגוניהם ויהיו ערים להם.
במיוחד חיוני הדבר באשר לאותם כללים החלים על התנהלות אישית.
ראוי שהיועצים המשפטיים באותם גופים ינחו את המנהלים הבכירים עם כניסתם לתפקיד באשר לכללים אלה.