HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעניין בדיקות רפואיות ללוחמי אש במהלך שירותם ציינה הרשות כי לפני ההשתתפות בקורסים נדרשים לוחמי האש להציג אישור רפואי המאשר ביצוע פעילות גופנית ללא הגבלה, וכן מתבצעת בדיקה ארגומטרית המאשרת את תפקודו הגופני של הנבדק בזמן מאמץ.
אולם, הוסיפה כי אכן לא נערכות לעובדים בדיקות רפואיות תקופתיות, משום שלטענתה לא ניתן לחייב עובד לבצע בדיקות רפואיות, והדבר מחייב הסדרה עם כלל הגורמים הרלוונטיים בנוגע למשמעות הבדיקות.
המשרד לבט"פ בתשובתו מפברואר 2017 מסר כי "ללא מענה מלא לקשיים .
]שבגיבוש פתרונות ללוחמי אש שאינם כשירים[ .
לא ניתן יהיה להתקין תקנות אלו, מבלי לפגוע משמעותית בלוחמי האש המשרתים כיום ברשות הארצית לכבאות והצלה".
27 'פרוטוקול מס149 של דיון שהתקיים ביום 31.
בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בכנסת 28 .
עוד בעניין הליווי השוטף על ידי גורם רפואי מקצועי ראו להלן המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1433 .
, התש"ל]נוסח חדש[ פקודת הבטיחות בעבודה-1970 (להלן- פקודת הבטיחות או הפקודה) מסמיכה את השר הממונה על פי הפקודה להתקין תקנות בדבר בטיחות, בריאות וגיהות בעבודה הכרוכה בחשיפה לסיכונים בטיחותיים או בריאותיים לעובדים29 .
עד מרץ2003 ומאוגוסט2016 היה שר העבודה והרווחה30 השר הממונה על התחום המוסמך על פי הפקודה להתקין תקנות.
בתקופה שבין אפריל 2003 - יולי2016 היו הסמכויות בידי שר הכלכלה והתעשייה 31 .
מכוח הפקודה הות קנו תקנות בתחומי עבודה שונים הנוגעות למעקב רפואי ולביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות.
בכלל זה מקצועות שהעיסוק בהם מחייב בריאות תקינה, או עיסוקים שליקוי בביצועם עלול לסכן את העוסקים בהם או את הסביבה ואת הציבור.
הדברים אמורים, למשל, בעגורנאים, בעובדים בבנזן ובעוסקים בקרינה מיננת 32.
בשנת2001 גיבשה ועדת תקינה שהתכנסה לעניין זה במסגרת תכניתו של משרד העבודה והרווחה לקידום התקנת תקנות לבדיקות רפואיות ללוחמי אש, מסמך המפרט את הבדיקות הרפואיות הנדרשות הן בכניסה לתפקיד, והן באופן סדור ותקופתי במהלך השירות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה, כי על אף מסקנות ועדת התקינה, לא הבשיל המהלך לכדי התקנת תקנות, בין היתר בשל היעדר הסכמה בקרב הנוגעים בדבר בנוגע לזהות הגורם שיישא בעלות הבדיקות.
בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה מנובמבר 2016 מסר המשרד כי "בתקופה האחרונה לא נערכה פנייה כלשהי מרשות הכבאות למשרד בעניין תקנות הבטיחות", והוסיף, כי במצב הנוכחי שבו כפופים לוחמי האש לרשות הארצית לכבאות והצלה אין מניעה שהרשות תקבע את דרישות הבטיחות ותטפל בשאר הנושאים הנלווים.
שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים מסר בתשובתו כי הוא סבור שנכון יהיה להסדיר את סוגיית הבטחת שלומם ובריאותם של לוחמי האש במסגרת תקנות ייעודיות מכח סמכותו של השר לבט"פ לפי חוק הכבאות.
עם זאת הוסיף, כי במידת הצורך, יעמיד משרדו לרשותו של המשרד לבט"פ את גורמי המקצוע הרלוונטיים על מנת לייעץ בהסדרת הסוגיה.
29 בינואר2016 תוקן סעיף 173 לפקודה באופן שעיגן בצורה מפורשת ופרטנית יותר את סמכותו של השר, אם כי הייתה לשר סמכות לקבוע תקנות בתחום עוד לפני התיקון.
כיום גם השר לשירותים חברתיים 31 .
בתוארו בחלק מהתקופה שר התעשייה המסחר והתעסוקה 32 ,)תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים התשנ"ג-1992 ; תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בבנזן), התשנ"ג -1993 ; תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מיננת), תשנ"ג-1992 .
מופקדים על הצלתם מציאות שבה לוחמי האש אינם נבדקים תקופתית למרות הסיכונים הבריאותיים הרבים שהם חשופים להם במהלך עבודתם והאחריות הכבדה המונחת על כתפיהם - משקפת נטילת סיכון בלתי אחראית לחיי אדם - הן לחיי הלוחמים עצמם והן לחיי האנשים שהם מופקדים על הצלתם.
העובדה שסוגיה זו מונחת על שולחנם של האחראים למערך הכבאות זה כשני עשורים, והיא נדונה שוב ושוב בפורומים שונים ובכנסת ואף מבקר המדינה העיר בעניין זה - מעצימה את הכשל של הגורמים המעורבים באי-הסדרת הנושא.
לאור הצורך המהותי בהסדרת סוגיה זו, על השר לבט"פ, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ורשות הכבאות לפעול ללא דיחוי, כל אחד בתחומו ובמסגרת סמכויותיו ומתוך תיאום ביניהם - להסדרת סוגיית הכשירות הרפואית של לוחמי האש והמעקב הבריאותי אחריהם.
בכלל זה קביעת סוג הבדיקות הנדרשות, תדירותן ואופן ביצוען בהתאם לסוג התפקיד, לגיל העובד ולמידת חשיפתו לסיכונים בריאותיים.
בו בזמן יש לפעול, בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלוונטיים, להסדרת פתרונות ללוחמי אש שלא יעמדו בדרישות הרפואיות כמפורט להלן.
ליווי רפואי של מערך הכבאות .
הצורך החיוני לכך שלוחם האש יעמוד בקריטריונים רפואיים מחמירים, חשיפתו היומיומית לסיכונים הרבים הכרוכים בעבודתו וההשפעות הפוטנציאליות הניכרות על בריאותו ועל יכולתו למלא את משימותיו - מחייבים ליווי של גורם בעל השכלה רפואית שייתן מענה מקצועי שוטף למערך הכבאות.
ליווי רפואי זה דרוש בין היתר למילוי המטלות הבאות: איסוף מידע מדעי ורפואי שוטף בארץ ובעולם; כתיבת נהלים והנחיות פנימיות למניעתם ולצמצומם של הסיכונים הכרוכים בעבודת לוחם האש ועדכונם באופן שוטף בהתאם להתפתחויות המדעיות בתחום; מעקב אחר מצבם הבריאותי של העובדים בכלל ושל לוחמי האש בפרט; ליווי וייעוץ במקרים פרטניים של לוחמי אש שחלו או נפגעו בתאונות עבודה ועוד.
להלן בתרשים 3 נתונים על אודות פציעות לוחמי האש, במהלך השנים2015 ,2016 , .
לפי נתוני רשות הכבאות המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1435 .
תרשים3 : פציעותלוחמי אש , 2015 , 2016 .
על פי נתוני רשות הכבאות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי בשנת 2016 נרשם גידול שלכ-60% בפציעותלוחמי אש לעומת השנה הקודמת.
במרץ 2014 פורסם מכרז לגיוס קצין רפואה ראשי לרשות.
ממידע שמסרה הרשות לנציגי משרד מבקר המדינה עולה כי לא הוגשה כל מועמדות לתפקיד.
בריאותיים ללא ליווי .
רפואי סדור וזמין במועד סיום הביקורת עדיין לא אויש תקן הרופא ברשות הכבאות וההצלה, ושום גורם בעל השכלה רפואית, בתוך מערך הכבאות או מחוצה לו, אינו מלווה את הרשות בפעילותה הסדירה באופן שוטף.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי מתקיימים מגעים עם קצין רפואה ראשי בצה"ל לקליטת רופא מצה"ל.
אם מהלך זה לא יצלח יפורסם מכרז נוסף לאיוש התפקיד של רופא תעסוקתי ברשות.
בתשובתה של נציבות שירות המדינה מדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה נמסר כי היא מודעת לקושי בגיוס רופא וכי "ככל שנבין מה הסיבה לחוסר ההיענות של רופאים להגיע למשרה זו" היא תנסה לסייע בפתרון הבעיה בשיתוף עם גורמים אחרים בשירות המדינה.
לטענתה, אם הסיבה נעוצה בתנאי השכר המוצעים למשרה תידרש עבודת מטה בשיתוף רשות הכבאות ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר.
עוד מסרה כי אם יידרש סיוע באמצעות מיקור חוץ היא תאפשר זאת.
בתשובתה מפברואר 2017 עדכנה נציבות שירות המדינה כי אישרה לרשות הכבאות "לקלוט רופא מצה"ל בדרך של השאלה".
אגף הממונה על השכר במשרד האוצר מסר בתשובתו מפבר ואר 2017 למשרד מבקר המדינה כי לכאורה הטיפול בנושא זה הוא בתחום אחריותן של הרשות ונציבות שירות המדינה, אולם, אם תתקבל פנייה בנדון, אגף הממונה על השכר יעזור ככל הניתן לאייש את התקן החשוב בהקדם האפשרי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין להשאיר מערך שחלק ניכר מפעילו תו כרוכה בחשיפת עובדיו לסיכונים בריאותיים ללא ליווי רפואי סדור וזמין של גורם פנים -מערכתי או חיצוני המכיר את עבודת הכיבוי, עוקב אחר ההתפתחויות בתחום ומנחה את הרשות.
הערה זו מקבלת משנה תוקף לנוכח נתוני הפציעות ברשות בשנים 2015 ו-2016.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את ההתקדמות שחלה בנושא ומדגיש שעל רשות הכבאות וההצלה, נציבות שירות המדינה בשיתוף אגף הממונה על השכר במשרד האוצר להשלים את התהליך עד לפתרון הסוגיה של התמיכה הרפואית השוטפת במערך הכבאות - באמצעות איוש התפקיד של קצין הרפואה הראשי ברשות, או באמצעות מיקור חוץ או בשילוב של שניהם.
גיל הפרישה של לוחמי האש .
חוק גיל פרישה, התשס"ד-2004 ,החל גם על לוחמי האש, קובע כי "הגיל שבהגיעו אליו ניתן לחייב עובד לפרוש מעבודתו בשל גילו, הוא גיל 67 לגבר ולאישה" (להלן- גיל פרישת חובה).
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1437 .
כאמור, היחידה הבסיסית של המערך המבצעי הפועלת בשטח בעת אירוע כוללת את הכבאים, סגן מפקד צוות, מפקד צוות, סגן מפקד משמרת ומפקד משמרת.
להלן בתרשים 4 מוצגים נתונים אודות התפלגות הגילים של 1,881 לוחמי האש המאיישים יחידות בסיסיות אלו: .
תרשים 4 : התפלגות הגילים של לוחמי האש ביחידות הבסיסיות המבצעיות (מעודכן ליולי 2016) .
על פי נתוני כוח אדם של רשות הכבאות וההצלה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי גילם של 340 (18% ) מכלל היחידה המבצעית הבסיסית של המערך המבצעי הפועלת בשטח הוא 45 .
ומעלה מנתוני רשות הכבאות עולה עוד, כי כשליש ממפקדי הצוות וסגניהם (236 מ-712 ) המיועדים לשמש כשדרה הפיקודית העיקרית של לוחמי האש בשטח הם בני 45 .
ומעלה, וחלקם משמשים בפועל ככבאים מבצעיים מן השורה53 מהם הם מעל גיל 55 .
בהתחשב בכך שתפקידו של לוחם האש כרוך לעתים קרובות בהפעלת מאמץ גופני ניכר בתנאים סביבתיים קשים, היה ראוי ש הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים ייתנו את דעתם במהלך השנים על המחקרים שלפיהם מגיל 30 חלה ירידה עקבית ומתמדת בתפקוד הביולוגי של גוף האדם33 , וככל שמצבו הבריאותי ירוד יותר, הפגיעה הטבעית בתפקודו הביולוגי מתרחשת מוקדם יותר ועוצמתה רבה יותר34.
ממצאי מחקרים אלו מחייבים ניתוח של הסיכונים הצפויים בעקבות המשך עבודתו של לוחם אש בגיל מבוגר - הן בעבורו והן מבחינת טיב ביצוע המשימה.
יצוין כהשוואה שבארגונים שעיקר פעילותם היא מבצעית, כמו משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר, שבהם נדרשות מהמשרתים במערך המבצעי יכולות פיזיות גבוהות יותר מאלה הנדרשות מהמשרתים במערך המינהלי - נקבעו בחוקים הסדרים מיוחדים לגיל פרישה נמוך מ-67 שמתחשבים באופי המבצעי של התפקיד35 .
כבר באוגוסט1998 הסתייגה הוועדה לבחינה ולתכנון במערך הכבאות מהחלת גיל הפרישה הסטטוטורי 36 על לוחמי האש (להלן - ועדת גינוסר 37): הוועדה סברה כ י "תפיסת עבודת הכבאי כעבודה פקידותית שגרתית, כמשתמע מהאמור בסעיפים לעיל, הינה מקור לרעות רבות במערך הכבאות, והיא אינה יכולה להיות חלק מתרבות ארגונית של ארגון חירום בעל חשיבות ממדרגה ראשונה, האמון על הצלת חיי אדם ועל סיכון יומיומי הנדרש מהמשרתים בו".
ועדת ג ינוסר המליצה כי גיל הפרישה של לוחמי האש (כבאים) יוקדם ל-55 שנים, שכן "מעבר לגיל זה, הכושר הגופני של הכבאים מגביל את יכולתם המבצעית, כשלא ניתן להעביר את כולם לתפקידי מנהלה משום שאין צורך במספר רב של עובדים כאלה במערך"38 .
33 ביןהיתר בכושר הנשימה, בקצב פעימות הלב וביעילות של פעילותו, וכן חלה עלייה ברמת הסוכר בדם, חלים שינויים בזרימת הדם ובאיכותו ונפגעת המערכת העצבית .
כל אלה גורמים לירידה בתפקוד המוטורי, בקואורדינציה, במהירות התגובה, בגמישות הגוף ובזיכרון.
34 :ראו למשל Daniel W.
, " Quantification of biological aging in young adult s", Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America , vol.
30 (2015) Joao Pinto da Costa et al.
,"A synopsis on aging —Theories, mechanisms and future prospects ", Ageing Research Reviews , Volume 29 (2016) , pages 90 -112; Gerry R Boss and J.
, "Age related Physiological Changes and Their Clinical Significance", Western Journal of Medicine, 135(6) (1981), pages 434 -440.
35 לעניין המשרתים במשטרת ישראל ושירות בתי הסוהר ראו הוראות מיוחדות בחוק שירות המדינה (ג , התש"ל ]נוסח משולב [ )מלאות-1970 ,הקובעות כי המפכ"ל או נציב בתי הסוהר בהתאמה, רשאים להורות על פרישתו של שוטר או סוהר שהגיע לגיל 55-57 (תלוי בתאריך הלידה של העובד).
36 בעת כתיבת דוח הוועדה היה גיל פרישת חובה65 .
שנים 37 ""דוח הוועדה לבחינה ותכנון מערך הכבאות מ- 23.
ועדה בראשות יוסי גינוסר 38 דוח ועדת גינוסר (אוגוסט1998 ), עמודים13 ,32.
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1439 .
שאינם עונים לדרישות .
" המליצה בשנת 2007 ועדת סנדלר שהו קמה כאמור לקביעת עקרונות ומדדים לכשירותו הגופנית והבריאותית של לוחם האש39.
בדוח הביקורת על השריפה בכרמל העיר מבקר המדינה כי בשל גילם המבוגר יחסית של לוחמי האש המשרתים במערך הכבאות וכושרם הגופני הלקוי (ביחס למשימות המבצעיות המוטלות עליהם) נפגעת כשירותם לבצע את תפקידם כנדרש.
מבקר המדינה ציין בדוח כי ראוי שנציבות הכבאות והמשרד לבט"פ ישקלו כיצד להתמודד עם מקרים שבהם כבאים מבצעיים מתקשים להוסיף למלא תפקידים אלה.
כמו כן העיר מבקר המדינה כי על כל הגורמים הרלוונטיים לבחון את סוגיית גיל הפרישה של לוחמי האש, כשם שנהוג בגופים דומים אחרים כדוגמת משטרת ישראל שבה גיל הפרישה הוא 57 שנים40.
יצוין כי עוד בדיון שקיימה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת במאי2003 הצהיר משרד הפנים41 שרצוי ונכון שהמשרד יטפל בסוגיה ויקבע ללוחמי האש גיל פרישה שמותאם לדרישות המקצוע.
לקראת חתימת הסכם הרפורמה וחקיקת חוק הכבאות שבה ועלתה סוגיית הקדמת גיל הפרישה של לוחמי האש.
ואולם בסופו של דבר הנושא לא הוסדר בהסכם הרפורמה או בחוק הכבאות.
בדיון שקיימה ועדת המשנה של ועדת הפנים והגנת הסביבה לשירותי כבאות והצלה של הכנסת בנובמבר 2015 התחייב סגן הממונה על ה שכר במשרד האוצר לקיים פגישות בעניין זה עם הרשות, ארגון הכבאים המקצועיים בארץ ישראל 42 (להלן- ארגון הכבאים) ונציבות שירות המדינה.
בהתייחס לגיל הפרישה העומד כיום על 67 שנים, הדגישה הרשות בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בגיל זה אין אפשרות לעמוד בדרישות הכשירות הגופנית מלוחם אש, וכי יש לקבוע גיל פרישה מוקדם יותר למשרתים בתפקיד זה לאור הדרישות המבצעיות המיוחדות.
עוד הוסיפה הרשות כי בכוונתה להעלות את נושא הקדמת גיל הפרישה בדיונים שיתקיימו לגיבוש ההסכם הקיבוצי החדש.
בתשובתו מדצמבר 2016 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדי נה כי " מערך הכבאות מונה גם לוחמי אש ותיקים שאינם עונים לדרישות הכשירות מחד, ומאידך אין בידי הרשות כלים ותקציב שיאפשר להם לצאת לפנסיה מוקדמת ולחלופין לשבצם בתפקידים הדורשים כישורים מנהליים.
כ -20% מהסד״כסדר כוחות [- ]כלומר, כוח האדםהמבצעי אינו יכול להיות בכשירות מבצעית מהסיבות הנ״ל".
עוד ציין המשרד לבט"פ כי הוא והרשות בחנו בעבר מספר פתרונות אפשריים ובהם פרישה לגמלאות בגיל 57 , אך הדבר מותנה בהסדרה עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה.
39 דוח ועדת סנדלר (יולי2007 ), עמוד10.
40 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השריפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות (2012 ), שער רביעי, היבטים במבנה מערך הכבאות ובכשירותו, עמוד371 ,374.
שהיה ממונה על מערך הכבאות באותה תקופה 42 מועצת עובדים ארצית הפועלת ברשות הארצית לכבאות והצלה, תחת הסתדרות המעו"ף שבהסתדרות ה עובדים הכללית החדשה.
אגף הממונה על השכר מסר בתשובתו כי "מספר לא מבוטל של לוחמי אש מבוגרים מאוד או כאלה שאינם כשירים רפואית, סירבו לפרוש במסגרת תכנית הפרישה שהוצעה להם בשנת 2013 .
עובדה זו מבהירה כי העיוות הקיים.
לא יוכל לבוא על פתרונו ללא התערבות המחוקק או הסדרת המנגנון באופן חד צדדי על ידי המדינה".
נוכח העובדה שהשירות בתפקיד לוחם אש הוא עד גיל 67 ונוכח המחקרים המלמדים על ירידה ככלל בתפקוד הגופני עם העלייה בגיל, מציאות שבה אין פיקוח ובקרה שוטפים כדי לוודא שלוחמי האש עומדים, במשך כל שירותם, בדרישות הגופניות והרפואיות לביצוע התפקיד אינה מתקבלת על הדעת.
ליקוי זה מתעצם לאור הערכת המשרד לבט"פ כי כ -20% מהמשרתים במערך המבצעי אינם יכולים להיות כשירים מבצעית בנסיבות אלו.
היעדר פיקוח כאמור אף אינו עולה בקנה אחד עם המלצותיהם של הגורמים המקצועיים והוועדות השונות בנוגע לצורך בביצוע מעקב רפואי בתדירות גוברת בהתאם לגיל.
נוכח הדברים האמורים, על הרשות, המשרד לבט"פ , נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר לבחון לעומק וללא דיחוי את נושא הכשירות המבצעית של לוחמי האש הוותיקים ולנקוט את הפעולות הדרושות - אשר יעוגנו בהסכם או בחקיקה, ככל שיידרש - שיבטיחו ניצול מלוא פוטנציאל כוח האדם המבצעי של הרשות לשם מילוי צרכיה בשגרה ובחירום, ובד בבד יצמצמו ככל הניתן את הפגיעה במי שאינם יכולים להמשיך לשרת בתפקידם המבצעי בשל אי- עמידה ברמת הכשירות הנדרשת.
יש לשקול כמה דרכים לצמצום הפגיעה, ובהן שיבוצם של מי שאינם כשירים עוד לשמש בתפקידם המבצעי בתפקידים אחרים התואמים את כשירותם, את כישוריהם ואת ניס יונם המקצועי, למשל בתפקידי הדרכה ומינהל, זאת בהתאם לצורכי מערך הכבאות; התאמת גיל הפרישה של לוחמי האש לדרישות הכשירות ויצירת מנגנון מובנה שיאפשר ללוחמי האש הכשירים להמשיך את שירותם בתפקיד זה עד לגיל הפרישה המירבי המקובל בשירות המדינה, בד בבד עם ביצוע מעקב ה דוק אחר כשירותם.
נציבות שירות המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2016 כי היא מקבלת את המלצת מבקר המדינה שכן ברורים לה הקשיים הפיזיים בתפקודם של לוחמי אש בגילאים מבוגרים והדגישה את הצורך בעבודת מטה מערכתית להסדרת סוגיה זו.
בתשובתו למשרד מבקר ה מדינה מסר המשרד לבט"פ כי הקשיים המרכזיים בהסדרת התחומים שהועלו בפרק זה נובעים מאי-הסדרת יציאה לפנסיה מוקדמת, אי-הסדרת פיצוי בגין אובדן משמרת ומיכולת מוגבלת מאוד לשבץ אנשים שאינם עומדים בדרישות הכשירות המבצעית בתפקידים אחרים.
עוד מסר, כי הוא והרשות בחנו בעבר מספר פתרונות אפשריים ובהם: פרישה לגמלאות בגיל 57 , פיצוי בגין אובדן משמרת והסבת חלק מהלוחמים לתפקידים מינהליים או לתפקידים תומכי המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1441 .
המשרד לבט"פ הדגיש כי פתרונות אפשריים אלו מותנים בהסדרה עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה, אך הם לא יושמו עד כה עקב התנגדות משרד האוצר.
ממצאי פרק זה מצביעים על ליקויים מהותיים בנוגע להבטחת הכשירות הגופנית, הבריאותית והמקצועית של לוחמי האש שהיא אבן היסוד בפעילותה המבצעית של הרשות.
על הרשות מוטלת האחריות והחובה החוקית לדאוג לכך שהעובדים, ובייחוד אלו המשרתים במערך המבצעי, יהיו כשירים בכל עת לביצוע תפקידם - מהבחינה המקצועית, הגופנית והרפואית - ולא יסכנו את עצמם או אחרים בשל כשירות לקויה.
בשל חשיבות הנושא וחומרת הליקויים על השר לבט"פ ומשרד ו, הממונה על רשות הכבאות, להתערב בהסדרת הנושא בהקדם ולפעול ללא דיחוי בשיתוף רשות הכבאות לתיקון הליקויים.
על רשות הכבאות והמשרד לבט"פ לקיים בהקדם עבודת מטה לקביעת מנגנון מובנה לבחינת מידת כשירותם של העובדים בהתאם לתפקידם.
בד בבד, על הרשות, המשרד לבט"פ, נציבות שירות המדינה ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר לגבש במשותף מנגנון מקיף וסדור, שיעוגן בהסכם או בחקיקה ככל שיידרש, לטיפול בעניינם של עובדים שבמהלך שירותם לא יימצאו עוד כשירים לבצע את תפקידם - זמנית או באופן קבוע - מפאת מצבם הבריאותי או כושרם הגופני.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם יוחלט על העברת עובדים שלא נמצאו כשירים לפעילות מבצעית לתפקידים אחרים - יש לתת את הדעת, בין היתר, על מאגר המשרות הפוטנציאליות בהתאם לצורכי המערך.
בשנת 2016 הסתכם תקציב הרשות בכ-1.
31 מיליארד ש"ח, וכ-830 מיליון .
היה שכר העובדים ניהול מערך הנוכחות והשכר ברשות הארצית לכבאות והצלה .
עם כינונה של הרשות בשנת 2013 היה תקציבה השנתי 1.
19 מיליארד ש "ח, 723 מיליון ש"ח מהם (כ -60% ) היה שכר עובדי הרשות.
באותה שנה הועסקו ברשות כ- 2,330 עובדים.
בשנת2016 הסתכם תקציב הרשות בכ-1.
31 מיליארד ש"ח, וכ-830 מיליון ש"ח (כ-63% ) ממנו היה שכר העובדים.
באותה שנה הועסקו ברשות הכבאות כ- 2,880 .
הסכמי שכר וחוקת העבודה של עובדי מערך הכבאות .
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), מעגן את סמכויות שר האוצר בכל הנוגע לשכר במגזר הציבורי, לפיקוח על תנאי העבודה בגופים מתוקצבים או בגופים נתמכים כהגדרתם בחוק זה ולאכיפת החוק בעניינם.
סעיף 29 לחוק קובע, כי "גוף מתוקצב או גוף נתמך לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגימלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, א לא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר" (להלן סעיף 29 )לחוק יסודות התקציב.
שר האוצר אָצַל את רוב סמכויותיו האמורות לממונה על אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר43 .
אגף הממונה על השכר אחראי לקביעת מדיניות השכר וליישומה במגזר הציבורי, לניהול משא ומתן בשם הממשלה בכלל המגזר הציבורי והמשק, לחתימה על הסכמי שכר במגזר הציבורי, להעברת הוראות ביצוע לחשכ"ל על חוקות השכר שיש לשלם לפיהן, לעריכת פיקוח על השכר ואכיפה בגופים המתוקצבים והנתמכים , להפעלת יחידת האכיפה (ראו להלן בפרק טיפול בחריג ות שכר שנמצאו ברשות), למתן ייעוץ לממשלה ולכנסת בנושאים הנוגעים לשכר ועוד.
בתקופת האיגודים, לפני הקמת רשות הכבאות, נקבעו תנאי עבודתם של הכבאים בהתאם להסכמים המקומיים שנחתמו בין נציגי הכבאים לאיגוד הערים או לרשות המקומית שהעסיקה אותם וקבעה את שכרם, את תפקיד יהם ואת תנאי עבודתם.
בעקבות זה נוצרו הבדלים רבים בתנאי העסקתם של הכבאים באיגודים השונים.
עם הקמת הרשות נשמרו תנאי התעסוקה, כולל ההבדלים האמורים, והם הוחלו גם על הכבאים שעברו לעבוד ברשות, ובלבד שניתנו כדין.
43 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 " ,) פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי", עמ ' 295.
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1443 .
הסכמי1999 ו-2002 החילו את כל התוספות ותנאי ההעסקה שכבר .
נקבעו בעבר, וכך קובעה המציאות שבה יש ברשות הכבאות חוקות שכר רבות ושונות להלן ההסכמים המרכזיים, שנחתמו לאורך השנים, וחוקת השכר של הכבאים שלפיהם נקבעו תנאי העסקה של העובדים שעברו מהאיגודים ומהמחלקות העירוניות לרשות הכבאות עד מועד סיום הביקורת.
חוקת העבודה: תנאי העסקתם של לוחמי האש הוסדרו בפרק 117 בחוקת העבודה לעובדי השלטון המקומי (נוסח משולב) שעודכנה מפעם לפעם (להלן - חוקת העבודה של הכבאים או חוקת העבודה ).
חוקת העבודה כוללת פירוט של תנאי העבודה וכן הסדרים ספציפיים בעניין הכבאים.
הסכמים 1999 ו- 2002 (הסכם IS-AS)44: במרץ1999 חתמה הסתדרות העובדים הכללית החדשה עם מרכז השלטון המקומי, נציגות שלוש הערים הגדולות45 מרכז המועצות האזוריות, חבר המועצות הדתיות על הסכם להסדרת חריגות השכר שניתנו לעובדים עד אותו מועד .
הסכם זה חל גם על הכבאים שהועסקו במחלקות העירוניות (להלן - הסכם 1999 ).
בשנת2002 הוחל הסכם זה על הכבאים באיגודי הערים (להלן - הסכם 2002) .
בעניין זה יצרו הסכמים אלו שתי קבוצות עובדים: האחת - העובדים הוותיקים שנקלטו לעבודה במחלקות העירוניות עד מרץ 1999 ובאיגודי הערים עד 31 בדצמבר 2001 ( להלן- דור א'); השנייה - עובדים שנקלטו לאחר מועדים אלו (להלן - דור ב').
הסכמים אלו החילו את כל התוספות ותנאי ההעסקה שכבר נקבעו בעבר, וכך קובעה המציאות שבה יש ברשות הכבאות חוקות שכר46 .
רבות ושונות הסכם 2010: ביולי 2010 חתמה הסתדרות העובדים הכללית החדשה עם מרכז השלטון המקומי, נציגות שלוש הערים הגדולות ואיגודי ערים לכבאות47 הסכם קיבוצי נוסף למערך הכבאות (להלן - הסכם 2010.
) הסכם זה הגדיר דור כבאים חדש שנקלטו במערך הכבאות מ- 1.
10 שחוקת השכר שלו ותנאי העסקתו אחידים בכל איגודי הערים לכבאות והמחלקות העירוניות בארץ (להלן - דור ג').
הסכם 2012 - הסכם הרפורמה: ביולי 2012 נחתם בין מדינת ישראל להסתדרות העובדים הכללית החדשה הסכם קיבוצי המעגן את תנאי ההעסקה של עובדי מערך הכבאות לאחר כינון הרשות.
לפי הסכם הרפורמה יעסיק המשרד לבט"פ ישירות את כל מי שהתקבל לרשות לאחר מועד חתימת ההסכם, ושכרו ייקבע בהתאם לתנאי השכר שהוגדרו בהסכם הרפורמה (להלן - כבאי בט"פ).
לכבאי הבט"פ בדומה לדור ג' יש תנאי שכר אחידים בכל הארץ.
יצוין כי בהסכם 1999 ובהסכם2002 הוסדרו כל חריגות השכר של דור א' עד אותו מועד - גם אם לא אושרו על ידי אגף הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר.
הסכם 2012 ( הכולל סעיף AS IS ) הסדיר את מרכיבי השכר של דורות ב'-ג' בתנאי שניתנו כדין.
יוצא אפ וא שתוספות שכר שניתנו לאחר הסכמי 1999 ו-2002 מחייבות קבלת אישור הממונה על השכר.
במהלך השנים התעוררו סוגיות רבות הנוגעות לאופן יישום המונח AS-IS כדין, ואגף הממונה על השכר נדרש לתת .
משמעו תנאי שכר זהים לתנאים שהיו טרם החתימה על ההסכמים 45 ירושלים, תל אביב- יפו וחיפה.
46 חוקת השכר קובעת את שכרו של העובד לפי שעות נוכחותו בעבודה וכן את תוספות השכר שהוא זכאי להן מתוקף הסכמי העבודה.
למעט איגוד רשויות לכיבוי והצלה יהודה ושומרון 1444 |דוח שנתי 67ב .
פרשנות לגבי מרכיבי שכר רבים שבה הבהיר אם המרכיב כבר ניתן קודם לכן ואם ניתן כדין.
אגף הממונה על השכר שהוסמך לנהל משא ומתן ולחתום על הסכמי שכר במגזר הציבורי, הוא שניהל משא ומתן עם הארגונים היציגים של מערך הכבאות וחתם עמם על הסכם הרפורמה.
לאחר החתימה על ההסכם הממונה הוא המוסמך לקבל החלטות בעניין אישור תוספות שכר עתידיות ובמתן פרשנות להסכמ ים שנחתמו, ומתפקידו להנחות את החשכ"ל במשרד האוצר ואת חשב המשרד לבט"פ בכל הנוגע למרכיבי השכר שיש לשלם בפועל לעובדי הרשות.
להלן בתרשים 5 פירוט של מספר לוחמי האש ברשות הכבאות לפי דורות, לשנת 2016.
תרשים5 : מספר עובדים* ברשות הכבאות לפי דורות, לשנת 2016 .
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1445 .
היעדר מיפוי שכר ב רשות הכבאות ותוצאותיו .
כאמור, עד כינון הרפורמה היה לכל איגוד, ולעתים אף לעובדים שונים בתוך אותו איגוד, חוקות שכר שונות שעל פיהן חושב השכר48 , ונחתמו הסכמים שונים שהסדירו את תוספות השכר שניתנו במערך הכבאות.
כתוצאה מזה יש ברשות הכבאות הבדלים מהותיים בתנאי ההעסקה של העובדים לפי האיגוד העירוני שהגיעו ממנו וכן לפי הדורות השונים של ההעסקה.
לצורך הבנת הבדלי השכר בין הדורות השונים הוצגו להלן בתרשים 6 נתונים על השכר החודשי הממוצע ברוטו של לוחמי האש, לפי דורות, לשנת 2015.
תרשים6 : שכרחודשי ממוצע ברוטו של לוחמי האש לפי דורות, לשנת 2015 .
,גם בחישוב השכר לפי רכיביו השונים יש הבדל בין דורות לוחמי האש.
לדוגמה עובד דור א' בתחנה בירושלים יקבל בעבור שעת עבודה בשבת 400%-300% משכר .
48 חוקות אלו כללו את תנאי העסקתו של העובד ובהם : תעריפי שעות העבודה, מספר שעות העבודה שלאחריהן כל שעה נחשבת לשעה נוספת, תוספת השכר המ שולמת בעבור שעות עבודה נוספות, תעריף שבתות ומשמרות אחר-צהריים ולילה, תוספות שכר כגון תוספת בעד אחזקת רכב ועוד.
לעומת זאת יקבל עובד דור ג' באותה תחנה בעבור שעת עבודה בשבת 225%-175% .
משכר שעה רגילה במהלך השנים עלה נושא השונות בתנאי השירות והשכר של העובדים ברשות הכבאות כמה פעמים.
שונות זו משקפת הבדלים במרכיבי שכר רבים ומגוונים ובהם הפרשות לקרן השתלמות, שעות נוספות, תוספות אובדן משמרת, כוננויות, החזר הוצאות רכב, תשלומי רווחה ותוספות שונות.
כאמור, בשנת 1998 פרסמהועדת גינוסר את המלצותיה לשינוי מבני של שירותי הכבאות.
הוועדה עמדה על השפעת ההבדלים הניכרים בין תנאי השכר של הכבאים באיגודים השונים על עבודתם וציינה כי: "תנאי השירות ברשויות הכיבוי השונות אינם אחידים, והשונות ביניהם גבוהה מאד.
לדעת הוועדה מצב זה הינו בלתי נסבל במערך חירום כגון שירות הכבאות והוא גורר חוסר שקט והתמרמרות רבה בקרב הכבאים בחלק מרשויות הכבאות.
שכר הכבאים גבוה יחסית.
הוא מנוגד להסכמי שכר ארציים.
מסקנת הוועדה היא כי מבנה השכר אינו הולם מערכת חירום העובדת ופועלת באופן רציף ונמצאת בכוננות מתמדת" (ההדגשה לא במקור).
בשנת2007 הציג אגף הממונה על השכר לפני בית הדין הארצי לעבודה חריגות שכר שנמצאו במערך הכבאות 49 .
במסמך צוין כי בעבודת הפיקוח נתגלו "חריגות עצומות" בכל הקשור להעסקת הכבאים בכל רחבי הארץ.
בכלל זה נמצאו תוספות המוענקות מספר פעמים בשמות שונים, תוספות שאמורים לשלם אותן רק בעבור עבודה בפועל ונכנסו לשכר הפנסיוני ועוד.
הוא הוסיף, כי "תנאי העסקתם של הכבאים הוותיקים חורגים באופן בוטה מן הקבוע בחוקה.
כך למשל, תוספת אבדן המשמרת.
אינה משולמת באף איגוד ערים לכבאות ובאף מחלקה עירונית בשיעור של 40% כפי שנדרש בהסכם הארצי.
תוספת זו משולמת בשיעור של בין 70%-105% באופן שונה בין איגוד לאיגוד".
אגף הממונה על השכר הוסיף , כי "במשך השנים הצטברו חריגות שכר בממדים עצומים" שהוא התקשה להשתלט עליהן, והם פגעו פגיעה אנושה ביכולת תפקודם של גופי הכבאות השונים.
עוד צוין כי בשנים האחרונות נעשה מאמץ "לבלום את המשך הסחף במתן הטבות ותנאי העסקה חורגים".
עם התקדמות המשא ומתן של הסכם הרפו רמה, לצורך הידברות והגעה להסכמות, נדרשה יצירת תשתית עובדתית בנוגע לשכרם של הכבאים באיגודי הערים הכרוכה במיפוי תנאי ההעסקה בכל איגוד ואיגוד.
הליך זה נתקל בהתנגדות מצד ארגון הכבאים.
בפברואר 2012 פנה אגף הממונה על השכר לבית הדין הארצי לעבודה שיורה לארגון הכבא ים לאפשר למשרדי רואי החשבון שנבחרו לערוך מיפוי של תנאי העסקתם של הכבאים.
בפנייתו ציין כי "כיוון שמדובר ב -24 מעסיקים שונים.