HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה בהתחשב בכך שאוצרות בית דין פרטיים כבר פועלים ואף ממלאים לכאורה את צורכי האוכלוסייה שמקפידה לצרוך תוצרת למהדרין; ובהתחשב בכך שהחקלאים והצרכנים הסתמכו על מדיניות היתר המכירה שהייתה מקובלת ממועד הקמת המדינה, היה על הרה"ר, שהיא גוף ממלכתי הפועל בתחום הדתי והרוחני והאחראי בין היתר לפיקוח ולמתן שירותי הדת היהודיים, לבחון על פי כללי מינהל תקין אם מהיבטים מינהליים ועל פי שיקולים כלכליים נחוץ להקים אוצר בית דין שכזה.
יצוין כי אף שהרה"ר החליטה לשנות את מדיניותה בדבר צמצום היתר המכירה לפני שתקבל את ההחלטה בעניין התקציב לשנת שמיטה, שינוי זה לא הובא לפני הממשלה על אף חשיבותו וממילא לא נדון ולא קיבל ביטוי בדברי ההסבר להצעת ההחלטה של הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לקראת הדיון על התקציב היה מקום להביא לידיעת הממשלה את דבר השינוי האמור ואת השפעותיו ותוצאותיו.
מתשובתו של הרב וייטמן עולה כי הרה"ר הבטיחה לחקלאים שיצטרפו למערך אוצר בית הדין שלה שיהיה אפשר לשווק את תוצרתם גם במקומות שבהם המשרד לשירותי דת 1059 .
משווקים תוצרת לפי היתר מכירה.
אולם בפועל חקלאים אלה חויבו לחתום גם על היתר מכירה "כדי לאפשר את כניסת תוצרתם לשווקים ולרשתות השיווק".
מהאמור עולה כי התוצרת שגודלה בפיקוח אוצר בית דין של הרה"ר ובמימון תקציב השמיטה נמכרה בשוק החופשי ולא רק למי שצורך תוצרת למהדרין (ראו להלן בפרק "תמיכה בחקלאים שתוצרתם משווקת באמצעות אוצר בית דין").
מינוי חברה פרטית לביצוע פרויקט השמיטה .
לפי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), "המדינה כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על -פי מכרז פומבי הנותן לכ ל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו", למעט התקשרויות הפטורות מחובת מכרז שמפורטות בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993.
,כאמורלקראת שנת השמיטה התשס"ח החליטה הרה"ר להקים ועדת שמיטה .
מנכ"ל הרה"ר הסביר למשרד מבקר המדינה כי לא ניתן היה למצוא ברה"ר עובדים פנויים שיוכלו ל קבל עליהם גם את הפרויקט המורכב של שנת השמיטה, ולכן החליטה הרה"ר לשכור את שירותיה של חברה פרטית לביצוע פרויקט השמיטה.
בנובמבר 2006 ( פרסמה הרה"ר בקשה לקבלת מידע R.
)9 בנושא מתן שירותי ייעוץ וניהול בעניין מצוות התלויות בארץ לקראת שנת השמיטה התשס"ח ובמהלכה.
לפי הבקשה החברות שיגישו הצעות נדרשות להעסיק צוות בעל ניסיון בפיקוח על חקלאים , שבראשו יעמוד רב מנחה שיידרש להכין תכנית עבודה לאופן ביצוע המכירה ולהגישה לאישור הרה"ר; ההצעה תכלול הסדר למכירת קרקעות של חקלאים, וכן נהלים והנחיות ; החברה נדרשת להדריך חקלאים בנוגע לפעולות שמותר ושאסור לבצע לקראת שנת השמיטה ובמהלכה ולעסוק בכל הנוגע להיתר המכירה ולמגעים עם משרד החקלאות, עם מינהל מקרקעי ישראל ו עם ארגוני המגדלים, וכן להכין בסיס מידע ממוחשב ובו נתונים על החקלאים שיצטרפו להסדר.
חברת כוח אדם (להלן - החברה) הגישה הצעה למתן השירותים האמורים.
בינואר 2007 החליטה ועדת מכרזים של הרה"ר להתקשר עם החברה בפטור ממכרז, בשל היותה ספק יחיד לפרויקט השמיטה.
בפברואר 2007 חתמה הרה"ר עם החברה על חוזה שתוקפו פברואר 2007 עדספטמבר 2007 בסכום כולל של 1.
9 Request For Information - בקשה לקבלת מידע מגופים העוסקים בתחום המבוקש.
המידע נועד לסייע למבקש להגדיר את צרכיו לפני שיתקשר עם גופים המספקים את השירות הנדרש.
את הבקשה אפשר לפרסם בתפוצה כללית או להפיצה רק בקרב גופים המתמחים בתחום הנדון.
בישיבה בנושא מכרז להכנה ותפעול של שנת שמיטה שכינס מנכ"ל הרה"ר ביוני 2007 (כשישה חודשים לאחר שנבחרה החברה), הוחלט שהרה"ר "תצא באופן מיידי במכרז פומבי שתוקפו יהיה לשנתיים לחברה שתבצע את תפעול מכלול פרוייקט השמיטה".
למרות ההחלטה לקיים מכרז פומבי החל יטה הרה"ר, באישור סגן החשב של משרד ראש הממשלה, להמשיך ולהעסיק את החברה בפטור ממכרז , ובמהלך שנת השמיטה אף הוארכה שלוש פעמים תקופת החוזה עמה.
בפעם השלישית נקבע כי החוזה עם החברה יהיה תקף עד תום שנת 2008 , והתוספת שקיבלה החברה בעד הפעלת הפרויקט מספטמבר 2007 עד סוף שנת 2008 הייתה כ-4.
בתשובתו של סגן החשב של משרד ראש הממשלה מדצמבר 2008 נאמר כי מאחר שרק החברה הגישה הצעה, ונוכח "לוחות הזמנים הקצרים וכן המלצת גורמי המקצוע ומנכ"ל הרבנות כי מדובר בספק יחיד בנסיבות העניין הוחלט כי אין תועלת בעריכת מכרז, לכן עפ"י הוראות חוק חובת המכרזים הוגשה המלצה לועדת הפטור בחשכ"ל שאישרה את הבקשה.
העילה החוקית הינה סעיף 3(4)- המשך התקשרות מטעמי יעילות וחיסכון בתנאים זהים או מיטיבים למזמין העבודה.
וכן את לוחות הזמנים הקצרים".
בתשובתו הסביר מנכ"ל הרה"ר כי "עקב רגישותו ומורכבותו של נושא השמיטה לא ניתן היה להתחיל בהערכות בטרם תקבל מועצת הרבנות הראשית החלטות בנדון".
בתשובתו הודיע ראש לשכת הרב מצגר: ".
כי הערכות מוקדמת ככל שתהיה תתרום לייעול המערכת ואנו נערכים כבר בזמן הקרוב לקיים ישיבה.
כדי להסיק מסקנות ייעול לשמיטה הבעל"ט".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמועד שבו חלה שנת שמיטה ידוע מראש, היה על הרה"ר להיערך מבעוד מועד לטיפול בכל הכרוך בה ולקבוע נהלים ולוחות זמנים לצורך כך, ובכלל זה היה עליה לדון באופן הביצוע של פרויקט השמיטה ולקבל החלטות בנושא.
אילו החליטה הרה"ר להתקשר עם חברה פרטית שתטפל עבורה בפרויקט, היה עליה לקבוע מראש לפי אילו קריטריונים תיבחר החברה ולהגדיר את אופן ביצוע הפרויקט, כדי שהיא תוכל להיערך לפרסום מכרז לבחירת החברה, כמתחייב מחוק חובת המכרזים.
החברה מינתה את הרב זאב וייטמן לראש צוות העובדים בפרויקט כאמור, כבר קודם לכן החליטה הרה"ר למנות את הרב וייטמן ליו"ר ועדת השמיטה, ובמצב הדברים האמור הוא נדרש לשמש הגורם המנחה והמפקח בכל הנוגע לפרויקט השמיטה מהבחינה ההלכתית והמינהלתית גם יחד.
לדעת משרד מבקר המדינה יש חשש שאיחוד תפקיד יו"ר ועדת שמיטה עם תפקיד רב מנחה עלול לפגוע בפיקוח ובבקרה המינהל תית, וראוי לשקול ביצוע הפרדה בין התפקידים האמורים כל אימת שיוחלט שגוף פרטי יבצע את פרויקט השמיטה, באופן שהפיקוח המינהלתי על עבודתו של הגוף הפרטי יישאר בידי הרה"ר.
המשרד לשירותי דת 1061 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרבנות הראשית להיערך לשנת השמיטה בפרק הזמן שבין שנות השמיטה, וב כלל זה עליה להכין את התשתית לשנת השמיטה ולגבש פתרונות לסוגיות הלכתיות.
סביר להניח שאם הרה"ר תיערך כראוי לשנת השמיטה יהיה אפשר לשלב בתפקידי המחלקה למצוות התלויות בארץ את הטיפול בנושא השמיטה, בין השאר כדי שיהיה אפשר לנצל את הידע והניסיון של עובדי המחלקה ולהשתמש במאגרי המידע המשמשים את המחלקה.
הדבר יאפשר לצמצם את עלויות ביצוע הפרויקט בעתיד.
כאמור לעיל, במרס 2008 אימצה הכנסת גישה דומה וחוקקה את חוק ועדת שמיטה ממלכתית , התשס"ח - 2008 , וקבעה כי תפקידה של הוועדה הוא לסייע בהיערכות מדינת ישראל לקראת שנת שמיטה.
תמיכות מתקציב משרד החקלאות .
כאמור, 97 מיליון ש"ח (כ -94% ) מהתקציב בסך 103 מיליון ש"ח שיועד למימון שנת השמיטה תוקצבו בתקציב משרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן החלוקה של תמיכות בסכום כולל של עשרה מיליון שהוקצו למוסדות לימוד ולמכונים העוסקים בשנת השמיטה, ואת אופן חלוקתן של תמיכות בסכום כולל של תשעה מיליון ש"ח שהוקצו לחקלאים המשווקים את תוצרתם באמצעות אוצר בית הדין.
כאמור, בסוף שנת השמיטה התשס"ח החליט משרד החקלאות להגדיל את ההקצאה לשני התחומים האמורים באמצעות העברת סכומים מתקנות ייעודיות אחרות שתוקצבו בהחלטת הממשלה, כמפורט להלן: סכום התמיכה לחקלאים שפעלו במסגרת אוצר בית דין יהיה 12 מיליון ש"ח (במועד סיום הביקורת טרם התקבל אישור ועדת הכספים של הכנסת להגדלת הסכום), וסכום התמיכה במוסדות לימוד ובמכונים העוסקים בשנת השמיטה יהיה 15 .
תמיכה במוסדות לימוד ובמכונים .
כאמור, ביולי 2007 החליטה הממשלה להקצות במסגרת התקציב סכום לתמיכה במוסדות לימוד ובמכונים העוסקים בנושאי שמיטה.
שר החקלאות והשר במשרד לשירותי דת מינו צוות משנה בראשות המשרד לשירותי דת (להלן - ועדת תמיכות) והוא קבע את הנהלים והקריטריונים למתן הת מיכות ה אמורות ולפיקוח על חלוקתם .
בסמוך למועד קבלת ההחלטה על מתן תמיכות למוסדות לימוד ולכוללים, החלה ועדת התמיכות לגבש את מבחני התמיכה.
2 בנוהל החשכ"ל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהם, יש לפרסם הודעה בדבר האפשר ות להגיש בקשות לתמיכה עד 15 בנובמברבשנה הקודמת לשנה שעבורה מוצעת התמיכה.
כלומר, התאריך האחרון להגשת הבקשות לתמיכות האמורות היה 15.
מאחר ש במועד שנקבע בנוהל טרם פורסמו המבחנים לקבלת התמיכה, ניתנה ארכה לפרסום ההודעה עד לסוף ינואר 2008 .
המבחנים פורסמו ב רשומות ב - 18.
, באיחור של כחודש ימים, וההודעה פורסמה יומיים לאחר מכן 3.
התמיכה שיועדה למוסדות לימוד ולמכונים חולקה לשלושה סוגי מוסדות: (א) שבעה מיליון ש"ח הוקצו ל מוסדות לימוד המפעילים מסגרת לימודית המיועדת לחקלאים שומרי שמיטה; (ב) 2.
5 מיליון ש"חהוקצו ל מכונים העוסקים בפעילות הכנה והדרכה לקראת שנת שמיטה ובמהלכה; (ג) חצי מיליון ש"ח הוקצו ל מוסדות לימוד המקיימים מבחני הלכה ארציים בנושא שנת שמיטה.
(א) תמיכה במוסדות לימוד : במסגרת מבחני הזכאות לתמיכה במוסדות הלימוד נקבעו קריטריונים ותנאי סף ובכללם נוכחות של 75% מתלמידי המוסד בשתיים משלוש ביקורות שיעשה המשרד לשירותי דת; במסגרת הלימודית שהמוסד מפעיל לומדים 15 תלמידים לפחות, וביישובים קטנים במועצות אזוריות - לא פחות מעשרה תלמידים; לכל תלמיד במוסד יש אישור מטעם הרשות לתכנון של משרד החקלאות כי הוא חקלאי שומר ש ביעית.
עמידה בכל הקריטריונים המפורטים ב מבחנים מזכה את המוסד בסכום מרבי של 1,000 ש"חעבור כל תלמיד, לפחות מחצית הסכום תינתן לתלמיד כמענק חודשי אחיד, והיקפו של אותו מענק לתלמיד לא יעלה על 500 .
ש"ח לחודש שתי עמותות המפעילות מוסדות לימוד הגישו בקשה לתמיכה, אולם רק אח ת מהן עמדה בתנאי הסף לקבלת התמיכה.
העמותה הפעילה מסגרת לימודים ב -55 כוללים לחקלאים שומרי שמיטה.
ב יוני ובאוגוסט 2008 אישרה ועדת התמיכות לשלם ל-34 כוללים סך של כ-3.
מיליון ש"ח21 הכולליםהאחרים נפסלו מכיוון שלא עמדו בתנאי הסף שנקבעו במבחני התמיכה, ובכלל זה מספר התלמידים הלומדים בכולל או מספר שעות הלימוד ביום.
מאחר שהמבחנים פורסמו רק כשלושה חודשים לאחר תחילת שנת השמיטה, החל המשרד לשירותי דת לעשות ביקורת על נוכחות התלמידים רק בפברואר 2008 , כחמישה חודשים לאחר תחילת שנת השמיטה.
בשל כך נאלצה ועדת התמיכות לאשר למוסדות הלימוד תמיכה בדיעבד לשנת 2007 ובלבד שהם הציגו דוחות כספיים ומאזנים לשנת 2007 והוכיחו, בין היתר, שהם קיימו פעילות בשנת 2007 ועמדו בתנאים האחרים המפורטים בנוהל.
(ב) תמיכה במכונים : כאמור, הוקצבו 2.
5 מיליון ש"ח לשם תמיכה במכונים העוסקים בהכנה ו בהדרכה לקראת שנת השמיטה התשס"ח ובמהלכה.
ועדת התמיכות החליטה שחצי מהתקציב יוקצה לשנת 2007 וחצילשנת 2008 , דהיינו המכונים יקבלו 1.
מיליון ש"ח לכל שנה בנוהל התמיכה במכונים נקבע, בין היתר, כי על המכון להציג דוחות על פעולות הכנה והדרכה שביצע לקראת שנת השמיטה ובמהלכה כמפורט בנוהל.
שיעורי המשרד לשירותי דת 1063 .
התקציב שיוקצו לסוגי הפעילות השונים נקבעו בנוהל.
היקףהתמיכה במוסד שעמד בכל המבחנים הוא סך כל הסכומים שצבר המוסד עבור ביצועו של כל אחד מסוגי הפעילות בנפרד.
בסוף דצמבר 2007 הגישו שישה מכונים בקשות תמיכה לשנים 2007 ו- 2008 .
רק ביוני 2008 אישרה ועדת התמיכות את הבקשותלשנת 2007 של ארבעה מהם , שעמדו בדרישות הנוהל .
בספטמבר 2008 הועברו התמיכות בסכום כולל של 1.
מיליון ש"ח לחשבונות הבנק של המכונים מאחר שהנוהל פורסם רק כשלושה חודשים לאחר תחילת שנת השמיטה, נאלצה ועדת התמיכות לאשר תמיכה בד יעבד לשנת 2007 ובתנאי שהמכונים הוכיחו שהם עמדו בתנאים המפורטים בנוהל, ובכלל זה קיום פעולות הכנה והדרכה בשנת 2007.
לדעת משרד מבקר המדינה, היערכות מבעוד מועד לטיפול בעניין התמיכות וקביעת המבחנים לחלוקתן לפני תחילת שנת שמיטה היו מאפשרות לעשות בקרה בזמן אמת על הנתונים שצוינו בבקשות לתמיכה (כגון נוכחות התלמידים, מועדי הלימוד, קיום הדרכות), לקבל מבעוד מועד אישור מהרשות לתכנון ולתת את התמיכות זמן סביר לאחר תחילת שנת השמיטה.
תמיכה בחקלאים שתוצרתם משווקת באמצעות אוצר בית דין .
בשנת התשס"ח פעלו חמישה אוצרות בית דין פרטיים ואוצר בית דין של הרה"ר.
לפי נתונים שמסר משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה, ארבעה אוצרות בית דין פרטיים משווקים את התוצרת של החקלאים באמצעות המערך הלוגיסטי שלהם ומשלמים לחקלאים עבור התוצרת על פי הסכם ביניהם; ואוצר בית דין פרטי אחר וזה של הרה"ר מאפשרים לח קלאים לשווק את תוצרתם למשווקים שאתם הם עבדו בשנים הקודמות ולקבל את התמורה ישירות מהמשווקים .
יש שהכנסותיו השנתיות של חקלאי הפועל במסגרת אוצר בית דין קטנות מהכנסותיו בשנים אחרות מהסיבות האלה: בשלב הגידול - יש סוגי מטעים שאוצר בית דין מחייב את החקלאי הפוע ל במסגרתו לעשות בהם פעולות מסוימות המגדילות את הוצאות הייצור לעומת הוצאות הייצור בשנה אחרת.
בשלב השיווק - משום שהוא משווק לפי הנחיית אוצר בית דין הקובע את התמורה שהחקלאי זכאי לה ואת יעדי השיווק.
חקלאיםהמשווקים את תוצרתם באמצעות אוצר בית דין זכאים לתמי כה ממשלתית שנועדה לעודד גידול פירות וירקות במסגרת אוצר בית דין ולסייע בכיסוי הוצאותיהם על גידול התוצרת.
הסכום שהוקצה לתמיכה בחקלאים שתוצרתם משווקת באמצעות אוצר בית דין בשנת השמיטה התשס"ח הוא תשעה מיליון ש"ח, והוא נכלל בתקציב משרד החקלאות (כאמור, בכוונת משרד החקלאות להגדיל את ההקצאה ל -12 מיליון ש"ח ובמועד סיום הביקורת טרם התקבל אישור ועדת הכספים להגדלת הסכום).
רק ב ספטמבר 2008, לקראת סיו ם שנת השמיטה, פורסמו המבחנים למתן התמיכה האמורה.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2008 , עדיין לא שולמה התמיכה לחקלאים.
משרד מבקר ה מדינה מעיר כי משום שהנוהל פורסם רק בסוף שנת השמיטה התשס"ח עלול להיגרם חסרון כיס לחקלאים שאוצר בית הדין לא עמד בתשלום עלויות ייצור התוצרת שלהם או עלול להיגרם גירעון בקופת אוצר בית הדין שכבר שילם את עלויות הייצור במהלך שנת השמיטה.
בנוהל התמיכה נקבעו שני תער יפי תמיכה, בהתאם לשני סוגי אוצרות בית הדין האמורים: (א) החקלאים המשווקים את תוצרתם רק באמצעות אוצר בית הדין זכאים לתמיכה בהתאם להוצאות הייצור העודפות 10 של הגידולים שדיווחו עליהם ולפי מספר הדונמים שבהם גידלו את תוצרתם; ולתמיכה נוספת בשיעור 3% מהוצאות הייצור השוטפות11 )של טון תוצרת ששיווקו בשנת השמיטה, לפי אישור בית דין.
(ב חקלאים שמשווקים ישירות למשווקים זכאים לתמיכה בהתאם להוצאות הייצור העודפות של חמישה סוגי גידולים המפורטים בנוהל שעליהם דיווחו ולפי מספר הדונמים שבהם גידלו את תוצרתם.
מהפרוטוקול של ועדת המשנה של ועדת הכספים של הכנסת מאוגוסט 2008 בעניין שנת שמיטה עולה שכספי התמיכה יועדו לשמש רשת ביטחון לחקלאים שיזדקקו לה, דהיינו למי שאוצר בית הדין שילם לו בעד תוצרתו פחות מהמחיר שהתחייב ל שלם, משום שכמות התוצרת הייתה קטנה מהמשוער או שאיכות התוצרת הייתה ירודה, וכיו"ב.
המכון למצוות התלויות בארץ מפעיל את אחד מאוצרות בית הדין הגדולים בארץ והוא משווק את התוצרת של החקלאים.
לדברי ראש המכון, יש חקלאים שההכנסות של אוצר בית הדין מתוצרתם לא הספיקו למימון עלויות הייצור שלהם, ולעומתם יש חקלאים שההכנסות מתוצרתם היו גבוהות מהעלויות ולפיכך הוחזרו להם מלוא עלויות הייצור, כפי שהתחייב כלפיהם אוצר בית הדין, והפרש הכנסותיהם הועבר לחקלאים שהיה להם גירעון.
השיטה שבה נוהגים מקצת מאוצרות בית הדין מאפשרת לחקלאים לשווק את תוצרתם ולקבל את תמורתה מהמשווקים, ולפיכך נבצר מאוצר בית הדין לפקח על ההכנסות משיווק התוצרת.
חקלאים אלה יכולים לכאורה למכור את תוצרתם במחיר השוק באופן שהכנסותיהם לא ייפגעו אף שהם פעלו במסגרת אוצר בית דין.
לפי הנוהל הנהוג, הקובע שכל החקלאים זכאים לתמיכה, גם אלה שהרוויחו ממכירת תוצרתם נהנים מכספי התמיכה, אף שהיא נועדה לשמש רשת ביטחון לחקלאים שהיה להם גירעון עקב שיווק התוצרת באמצעות אוצר בית דין.
10 הוצאות ייצור נוספות שמקורן בהנחיית הרבנים ובפרוטוקול הגידול המיוחד של שנת השמיטה ושחושבו בידי מדריכי שירות ההדרכה והמקצוע של משרד החקלאות.
11 ,הוצאות ייצור שוטפות לטון בשנת ניבה רגילה, לרבות עבודה עצמית ללא החזר הון לפי תחשיבים של משרד החקלאות.
המשרד לשירותי דת 1065 .
משרד החקלאות הסביר בתשובתו את השיקולים שהנחו בקביעת נוהל זה: "על מנת שלא לגרוע מאחריותם של אוצרות בית הדין להוצאות החקלאי, התמיכה הוסבה לתשלום קבוע וידוע מראש ]ההדגשה במקור[ לכל החקלאים ואוצרות בית הדין".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהתאם להחלטת ועדת הכספים יש לתת תמיכה רק לחקלאים שמשווקים באמצעות מערך שיווק של אוצר בית דין שמפקח על הכמויות ועל המחיר המשולם בעד התוצרת שההכנסות מהתוצרת שלהם לא כיסו את הוצאות הייצור.
משרד מבקר המדינה בדק אם יש חקלאים שהצטרפו לשני ההסדרים (אוצר בית דין והיתר מכירה) בעת ובעונה אחת.
במסגרת הבדיקה נעשתה השוואה בין רשימת החקלאים הפועלים במסגרת אוצר בית הדין של הרה"ר ובין רשימת החקלאים הפועלים במסגרת היתר מכירה, המעודכנות לאוגוסט 2008 .
נמצא כי 46 (כ-9% ) מהחקלאים הרשומים במערך אוצר בית הדין של הרה "ר הצטרפו גם להסדר היתר מכירה של הרב יוסף לצורך שיווק סוג אחד של גידול בחלקות אחדות בשטח כולל של כ- 2,900 .
דונם התברר שכל אחד משני יושבי הראש של ועדת השמיטה, הרב וייטמן והרב יוסף, ניהל מאגר מידע נפרד שכולל את שמות החקלאים שהצטרפו להסדר היתר מכירה או אוצר בית דין שבתחום סמכותו, את מקום מושבם ואת סוג הגידול הנכלל בהסדר.
אולם לא היה מאגר משותף של נתונים ולא נעשתה הצלבה בין הנתונים.
אמנם בחודשים הראשונים לפעילותם של השניים בוועדת השמיטה הם מסרו זה לזה דיווחים בנושא ומאגרי המידע עודכנו, אולם עקב חילוקי דעות הלכתיים נותק הקשר ביניהם והעברת המידע פסקה.
הפיצול בין מאגרי המידע והיעדר הצלבה בין הנתונים פגמו בזרימת המידע ובמעקב אחר החקלאים שהצטרפו להסדרים של הרה"ר.
הפיצול אפשר לחקלאים שרצו בכך להצטרף לשני ההסדרים ולקבל אישורים המקנים להם את הזכות לקבל תמיכה של המדינה בחקלאים שבמסגרת אוצר בית דין ונוסף על כך להפיק רווחים משיווק בשוק החופשי כמקובל אצל חקלאים הפועלים במסגרת היתר מכירה.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי חלק מאוצרות בית הדין מאפשרים הצטרפות לשני ההסדרים ולכן "מצאנו ל נכון לאפשר מתן תמיכה גם במקרים בהם לא כל התוצרת משווקת לאוצר בית הדין, והכללנו זאת בנוהל שפורסם", ולפיכך החקלאים האמורים זכאים לתמיכה בגין ההוצאות העודפות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הרה"ר לדאוג שתהיה מערכת אחת של נתונים על החקלאים או לעשות הצלבה בין שתי מערכות הנתונים, כדי שיהיה אפשר לעשות בקרה ולמנוע מחקלאים הפועלים במסגרת אוצר בית דין של הרה"ר להצטרף גם להסדר היתר מכירה לצורך שיווקו של אותו סוג גידול ולקבל תמיכה שאינם זכאים לה.
מחירי ירקות ופירות בשנת השמיטה .
כדי לבדוק את השפעת שנת שמיטה על המחירים שהצרכן משלם בעד התוצרת החקלאית, השווה משרד מבקר המדינה בין 26.
08 את מחיריהם של 19 מיני ירקות ופירות (להלן - הסל שנדגם) שנמכרו בארבע רשתות שיווק בירושלים: שתי רשתות שמוכרות תוצרת שמיטה למהדרין (יבול מחו"ל, תוצרת של נכרי ובאמצעות אוצר בית דין) ו שתי רשתות המוכרות תוצרת לפי היתר מכירה.
נמצא שהמחיר הממוצע של הסל שנדגם ברשתות המהדרין יקר בכ-66% ממחירו ברשתות המוכרות תוצרת לפי היתר מכירה; פער המחירים בין המוצרים הגיע ל- %17612 .
להלן דוגמאות לפערי המחירים: תפוחי אדמה - %98 , בצל - %125 , גזר- 140% ואבטיח - 176%.
משרד החקלאות דואג לאספקת תוצרת המתאימה לדרישות הציבור המקפיד על שמיטה למהדרין על ידי מתן תמיכה לחקלאים המשווקים את תוצרתם באמצעות מערך של אוצר בית דין כאמור לעיל, וכן על ידי מתן פטור ממכס על יבוא תוצרת חקלאית מחו"ל.
היה צפוי שהסיוע הכספי יביא לידי כך שהמחיר לצרכן של תוצרת מיבוא ושל תוצרת המשווקת באמצעות אוצרות בית דין יהיה דומה למחיר השוק לצרכן, אך כאמור מחיר התוצרת למהדרין היה יקר בכ-66% .
ממחירי השוק לצרכן יצוין שלפי דירוג של נתונים דמוגרפיים ושל רמת חיים ביישובים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יישובים שבהם שיעור גדול של צרכני תוצרת למהדרין מדורגים במקומות נמוכים 13 בדירוג חברתי -כלכלי .
למשל בירושלים שיעור המשפחות אשר להן ארבעה ילדים ויותר הוא כ-32% (גם ביתר היישובים שבהם מתגוררת בעיקר אוכלוס ייה חרדית הצורכת תוצרת מהדרין שיעור המשפחות שבהן ארבעה ילדים ויותר הוא 22%-56% .
) מכאן שהציבור האמור , שרובו במעמד חברתי -כלכלי נמוך, נאלץ לקנות פירות וירקות בשנת שמיטה במחירים יקרים יותר ממחירי תוצרת שמשווקת לפי היתר מכירה.
אפשר להניח שהמחיר הגבוה של התוצרת השפיע על הרגלי צריכת המזון של צרכני המהדרין והם צרכו פחות פירות וירקות בשנת השמיטה התשס"ח.
בתשובתו הסביר משרד החקלאות כי "למשרד אין יכולת לשלוט על מחיר מכירה לצרכן".
לפי מידע שמסרה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, חנויות שנמכרת בהן תוצרת למהדרין כלולות במדגם לחישוב מדד המחירים לצרכן, ולכן ייתכן שהמחירים הגבוהים של התוצרת המשווקת בהן השפיעה גם על מדד המחירים לצרכן ולדבר זה יש השפעות מקרו-כלכליות על כלל המשק.
יצוין כי בעניין מחיר תוצרת שמשווקת באמצעות אוצר בית דין בשנת שמיטה כתב הרב זאב וייטמן בספרו "לקראת שמיטה ממלכתית במדינת ישראל" כי הרב .
12 יצוין שנמצא מוצר אחד שמחירו ברשתות המהדרין היה נמוך ב-9% ממחירו ברשתות המוכרות לפי היתר מכירה.
13 היישובים בישראל מסווגים לעשרה אשכולות (קבוצות יישובים) לפי מצבם החברתי- כלכלי, בסדר עולה (דהיינו יישובים מאשכול 1 מצבם החברתי -כלכלי הוא הגרוע ביותר, ויישובים מאשכול 10 - מצבם הטוב ביותר).
ירושלים מדורגת באשכול4 ולהלן יפורט הדירוג של יתר היישובים שנבדקו: אלעד - אשכול 2 , ביתר עילית- אשכול 1 , בני ברק- אשכול 2 , יבנאל- אשכול 4 , מודיעין עילית- אשכול 2 , נתיבות- אשכול 3 , עמנואל- אשכול 2 , צפת- אשכול 4 ורכסים- אשכול 2.
המשרד לשירותי דת 1067 .
אלישיב, "המנחה באופן שוטף ופוסק באופן תדיר בהלכות אלו לאוצרות בית הדין הפונים אליו, עומד על כך שבכל תנאי המחיר לצרכן יהיה נמוך יותר מאשר מחיר השוק המקובל.
נימוקו הוא, שאם לא כך, אין בית הדין פועל מאומה לטובת הציבור.
לדעתו, לציבור אין כל צורך ותועלת בבית דין שמטפל בפירות הפקר למען הצ יבור, אך ההוצאות שהוא גובה עבור טיפולו בפירות אלו גבוהות יותר מאשר מחירם של פירות שמורים שאינם הפקר בשוק הרגיל".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שניתנות תמיכות לחקלאים והטבות מס ליבואני תוצרת חקלאית, ראוי שמחיר תוצרת המהדרין שנמכרת לציבור ברשתות השיווק ובחנויות יהיה דומה ככל האפשר למחיר השוק.
כדי שגם ציבור צרכני המהדרין יוכל לקנות תוצרת במחירים דומים למחירי השוק, ראוי כי ועדת השמיטה הממלכתית תיתן את דעתה על הפערים הגדולים בין המחירים.
אף שהמועד שבו חלה שנת שמיטה ידוע מראש, לא נערכו הגורמים הנוגעים בדבר מבעוד מועד לקראת שנת שמיטה.
יצוין כי במרס 2008 ,אימצה הכנסת גישה דומה וחוקקה את חוק ועדת שמיטה ממלכתית התשס"ח- 2008 .
ועדת השמיטה תסייע למדינת ישראל בהיערכות לקראת שנת השמיטה בתשע"ה ( 2014 -2015 .
), ובשנות השמיטה שאחריה הממשלה הקציבה 103 מיליון ש"ח למימון ההיער כות לשנת השמיטה התשס"ח (ספטמבר 2007- ספטמבר 2008 ) שתוקצב בתקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר ובתקציב משרד ראש הממשלה למימון התחייבויות הרבנות הראשית.
לצורך קביעת תקציב המבוסס על הצרכים הממשיים, יש להציג לממשלה מידע מלא על ההצעה המובאת לאישורה, ובכלל זה תחשיבים כלכליים וניתוח של השפעות כלכליות ומשקיות, וכן פרטים על שינויים אפשריים במדיניות הכשרות שהיו ידועים באותה עת.
על הרבנות הראשית לפעול לתכנון ולתקצוב ההיערכות הנדרשת לשנת שמיטה ולביצועה מבעוד מועד, שבמסגרתם ייקבעו הגוף המבצע, אופן הביצוע, לוחות זמנים ונהלים; עליה לגבש פתרונות לסוגיות הלכתיות ומשפטיות בנושא, ולספק לחקלאים מידע כולל על האפשרויות העומדות בפניהם ועל ההסדרים הנהוגים בשנת השמיטה.
כמו כן בהתחשב בכך שהרבנות הראשית שינתה את המדיניות שהייתה נהוגה ממועד הקמת המדינה ושעליה הסתמכו חקלאים וצרכנים והפעילה לראשונה אוצר בית דין מטעמה; ושאוצרות בית דין פרטיים כבר פועלים וממלאים לכאורה את צורכי האוכלוסייה שמקפידה לצרוך תוצרת למהדרין, היה עליה לבחון על פי כללי מינהל תקין אם מהיבטים מינהליים ועל פי שיקולים כלכליים נחוץ להקים אוצר בית דין שכזה.
על משרד החקלאות והמשרד לשירותי דת לקבוע לקראת שנת השמיטה נהלים וקריטריונים למתן תמיכות, כדי לצמצם פגיעה אפשרית בחלוקת התמיכות, וכדי שיהיה אפשר לעשות בקרה בזמן אמת על הנתונים שצוינו בבקשות התמיכה.
על משרד החקלאות לדאוג לכך שהתמיכה תינתן רק לחקלאים שמשווקים את תוצרתם באמצעות מע רך שיווק של אוצר בית דין שההכנסות מהתוצרת שלהם לא כיסו את הוצאות הייצור.
כמו כן, ראוי שוועדת השמיטה הממלכתית תיתן את דעתה על הפערים הגדולים בין מחירי התוצרת למהדרין ובין מחירי השוק, כדי שגם ציבור צרכני המהדרין יוכל לקנות תוצרת במחירים דומים למחירי השוק.
ים המלח הוא ימה מלוחה וסגורה (טרמינָלית 1) הנמצאת בבקע גאולוג י - בקעת הירדן - במרכז השבר הסורי-אפריקני.
חופי ים המלח הם המקום היבשתי הנמוך ביותר בעולם - כ-420 מטר מתחת לפני הים- ומקווה המים הוא בעל הרכב כימי ייחודי ובעל שיעור המליחות השני בגובהו בעולם.
בשל ריכוז המלחים הגבוה, גופים כבדים צפים על פני הים, וכמעט אין בו חיים, פרט למיקרואורגניזמים, כגון מיני בקטריות ופטריות.
אורכו של ים המלח הוא 67 ק"מ, רוחבו עד18 ק"מ, עומקו המרבי כ-380 מטר ושטחו כ-650 קמ"ר2.
גובה פני הים יורד בעקביות בכל שנה.
במהלך המאה ה-20 ירד מפלס ים המלח ביותר מ-25 מטרים.
תהליך ייבוש ים המלח גרם לכך שב - 1981 נחצה הים לשני חלקים באזור ה"לשון", ומפעלי ים המלח, שכל פרנסתם מהאגן הדרומי הרדוד יחסית, עמדו להיסגר עם ייבושו המוחלט של אגן זה.
לפיכך נחצבה תעלה המזרימה מים מהאגן הצפוני לאגן הדרומי, והואץ עוד יותר תהליך ירידת המפלס.
בשל ירידת המפלס נחשפו עד היום מאות קילומטרים רבועים של .
1 למים המתנקזים לים המלח אין מוצא טבעי אלא באידוי, ולפיכך ים המלח מוגדר אגם טרמינלי.
2 שטחו של ים המלח בתחילת המאה ה -20 , לפני הפעולות שנעשו להטיית מקורות הירדן, היה כ-950 .
קמ"ר 1126 דוח שנתי59ב .
שטחי קרקע לאורך חופי ים המלח, ונפערו בולענים (בורות גדולים) עקב קריסת הקרקע.
אזור ים המלח משמש מקום מרפא למחלות שונות כגון מחלות עור, מחלות מפרקים, מחלות ריאה כרוניות, מחלות לב, מחלות מעיים דלקתיות ואפילו סוג מסוים של דלקת עיניים3 .
, וזאת בזכות המינרלים שבמימיו ובמעיינות שבסביבתו נזקי קרינת השמש במקום זה פחותים מאלה שבמקומות אחרים בשל היותו המקום הנמוך ביותר בעולם.
הודות למיקומו של ים המלח, האוויר באזור עשיר יותר בחמצן, וכמות החמצן הנשאפת גבוהה במידה ניכרת מזו הנשאפת בכל מקום אחר4.
נתונים אלו מקנים לים המלח יתרונות חשובים בתחום התיירות בארץ ובעולם.
במחקרי שוק ובסקרי דעת קהל בארצות-הברית ובאירופה שדירגו אתרים אטרקטיביים בארץ, מדורג ים המלח במקום השני (אחרי ירושלים), ובחלקם אף במקום הראשון5 .
משאבים רבים מושקעים בתיירות באזור בפיתוח התשתיות, המתקנים והשירותים.
באגן ים המלח יותר מ - 4,000 ,חדרי לינה בבתי מלון, בכפרי נופש בקיבוצים באכסניות ובמתקני אירוח אחרים, וכן חניונים, חופי רחצה, שמורות טבע ומגוון אתרי תיירות.
בחודשים אוקטובר 2007 - יולי 2008 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר ה מדינה את פעולות המדינה בנוגע לירידתו של מפלס ים המלח ובנוגע לתופעת הבולענים באזור ים המלח ולתוצאותיה.
בביקורת נבדקו פעולותיהם של הגופים האלה: משרד התיירות, משרד הפנים (מינהל תכנון במשרד הראשי ומחוז דרום), המשרד להגנת הסביבה 6, משרד האוצר (אגף החשב הכללי, אג ף התקציבים ואגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון), משרד המשפטים, משרד התשתיות הלאומיות, המכון הגיאולוגי, מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), החברה הלאומית לדרכים בע"מ (להלן - מע"ץ), המינהל האזרחי (לשכת תכנון באזור יהודה ושומרון), ענבל חברה לביטוח בע"מ, המועצה האזורית תמר והמועצה האזורית מגילות ים המלח.
רקע בתקופות שבהן מאזן המים חיובי, כלומר כמות המים הנכנסת לאגם גדולה מזו המתאדה, מפלס הים עולה, ולהפך7 .
שֹוררת הסכמה כללית בקרב אנשי המקצוע בתחום, כי נפח המים השנתי שהתנקז אל ים המלח במחצית הראשונה של המאה .
3 ,שאול סוקניק"המים, הבוץ, האוויר", " הארץ", 9.
5 נטע שלזינגר, האוניברסיטה העברית בירושלים, בית -הספר למדיניות ציבורית, התשתיות התיירותיות בים המלח עם היווצרות הבולענים, מוגש לשר התיירות , תשס"ו, עמ' 2 ,4 .
6 שמו הקודם של המשרד להגנת הסביבה היה המשרד לאיכות הסביבה.
7 ,"איתי גבריאלי ועמוס ביין, "מאזן המים של ים המלח, תמונת מצב, תהליכים ומגמות מלח הארץ, סדרה למחקרי ים המלח, 1 '(תשס"ו), עמ53.