HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך, הם טענו שאין להם יכולת להשפיע על בחירת המשגיחים, ולכן החליטו לחתום רק על תעודות הכשר של בתי עסק שבהם המשגיחים מוכרים להם ואמינים בעיניהם .
(א) בינואר 2006 הודיע בא כוחם של רבני העיר במהלך הדיון בבג"ץ, כי רבני העיר " יחתמו מהי ום ואילך על תעודות הכשרות בעיר ראש ון לציון".
בפסק הדין נאמר, בין היתר, כי הדרגים הממונים ובעיקר מועצת הרה"ר נדרשים "למצוא פתרון ראוי והולם במישור המנהלי, כדי שתקלה זו אי[- שליטה על מינוי מפקחים ]ומשגיחיםתוסר מדרכם של הרבנים, ובעקבות כך יֵּ דע הציבור כי חתימתם אינה חתימה פורמלית, אלא כזו שהוספה לתעודה לאחר בחינה מדוקדקת של תנאי הכשרות בבית עסק פלוני או אצל יצרן אלמוני.
עם זאת, כאמור, אין בכך כדי לפטור את הרב המקומי מחובה אותה נטל על שכמו מרגע שקיבל על עצמו לכהן כרב- עיר.
ובמלים אחרות, על הרב המקומי לפעול כדי למצוא פתרון הולם לקשיים בהם הוא נתקל, אולם הוא מנוע מלגלגל את המכשלה שהוא יוצר במחדלו לפתחם על צאן מרעיתו.
" בעקבות החלטת הבג"ץ שאישרה את הסכמתם של רבני העיר לחתום על תעודות ההכשר בעיר, הם החלו לחתום על התעודות לשנת התשס"ז (ספטמבר 2006 עד ספטמבר 2007 ); במקביל ביקש הרב וואלפא אישור להוספת תקן של מפקח ראשי ואף התנה את חתימתו על תעודות הכשר בכך.
במקום זאת אישרה הרשות הארצית 30 .
שעות נוספות לאחד המפקחים (ב) לקראת חידוש תעודות ההכשר לשנת התשס"ח (ספטמבר 2007 ) התנה הרב וואלפא את חתימתו עליהן בכך שבעלי העסקים יתקשרו קודם לכן עם חברת כוח אדם לצורך העסקת משגיחי הכשרות.
בשיחה עם נציגי משרד מבקר המדינה הסביר הרב וואלפא, כי לקראת ספטמבר 2007 הצטבר אצלו מידע על תקלות בכשרות שעל פיו היו מקומות שלא שובץ בהם משגיח.
לדבריו, כיוון שלא יכול היה לסמוך על מנהל מחלקת הכשרות ועל כמה מהמפקחים הוא החליט להשתמש בשירותיהם של שלושה מפקחים חיצוניים ושל חברת כוח אדם.
במקביל להחלטתו להשתמש במפקחים החיצוניים הודיע הרב וואלפא באוקטובר 2007 לאחד ממפקחי הכשרות שהועסק במשך תשע שנים ולמזכיר מחלקת הכשרות, כי הוא מפסיק את עבודתם במסגרת המחלקה כיוון שאינו סומך עליהם עוד.
מזכיר המועצה הודיע על כך ליועץ המשפטי לרשות הארצית והוסיף גם כי .
20 בג"צ 1829/05 , ראו הערה14 .
המשרד לשירותי דת 975 .
,הרב וואלפא נטל את כל הסמכויות ממנהל מחלקת הכשרות, הרב נחשוני.
לדבריו הרב התחיל להפעיל את מערכת הכשרות בעיר באמצעות חברת כוח אדם.
גם בתשובתו של הרב וואלפא למשרד מבקר המד ינה מאוגוסט 2008 נאמר ש"הוכח כי המנהל הקודם המזכיר והמפקח אינם ראויים לאימון " (ההדגשה במקור).
בנובמבר 2007 הודיע מזכיר המועצה לרב וואלפא כי העסקת עובדים היא באחריות בלעדית של המועצה הדתית.
כמו-כן העיר על כך שהפסקה שלא כדין של העסקת עובד מחייבת המשך תשלום שכרו, ומשום כך אין להעסיק עובד במקומו שלא באישור הרשות הארצית.
לפיכך ביקש מהרב להשהות את כל הפעולות שעשה עד שהנוגעים בדבר יקיימו בירור ויקבלו החלטה בנידון.
באוקטובר 2007 קבע היועץ המשפטי של הרה"ר במכתב ששלח לרב וואלפא כי אחד משני רבני העיר חייב לחתום על תעודות הכשר: "החגיגה שיש כשרות בלי או חתימות בלי כשרות צריכה ]תעודות הכשר לא חתומות על ידי הרבנים[ חתימות להפסק, עליכם לאשר לנו מיד כי השתלטתם על כך".
הרב וואלפא דרש שכל הטיפול בכשרות יועבר לחברת כוח אדם, אך בעלי העסקים התנגדו להסדר זה עקב עלותו הכספית.
למרות התנגדותם ועל אף המכתב שקיבל מהרה"ר המשיך הרב בסירובו לחתום על תעודות הכשר בנימוק שאינו מוכן שחתימתו תאשר כשרות של בתי עסק שהיא לקויה בהם.
אי לכך הודיע מזכיר המועצה הדתית למנכ"ל הרשות הארצית בנובמבר 2007 , כי תעודות ההכשר שאמורות היו להימסר לבעלי העסקים בחודש תשרי התשס"ח (ספטמבר 2007 ) טרם נמסרו להם.
לדבריו, אי-חלוקת התעודות לעסקים גורמת נזק רב הן לבעלי העסקים והן למועצה הדתית בשל אי -גביית האגרות.
באותו זמן התלוננה התאחדות בעלי אולמות וגני אירועים בפני היועץ המשפטי של הרשות הארצית על כך שבמשך תקופה ארוכה הם לא מקבלים תעודות הכשר חרף עמידתם בתנאים - העסקת משגיחים ותשלום אגרות למועצה.
בעקבות כך פנה מנכ"ל הרשות הארצית לרבני העיר בעניין.
לדבריו, התניית מתן תעודות הכשר בהתקשרות עם חברה פרטית שנבחרה שלא כדין (ראו להלן), איננה עולה בקנה אחד עם הוראות חוק איסור הונאה בכשרות, ומדיניות זו תחשוף את המועצה הדתית ואת רבני העיר באופן אישי לתביעות משפטיות.
בעקבות פנייה זו החל הרב עזרן בנובמבר 2007 לחתום על תעודות הכשר זמניות לאחר שהמפקחים אישרו שבעלי העסקים עמדו בכל הדרישות.
באותו חודש הודיע מנכ"ל הרשות הארצית למזכיר המועצה, כי שלושת המפקחים החיצוניים למחלקה, אשר סייעו לרב וואלפא במערך הכשרות, לא יועסקו עוד במועצה הדתית.
בדוח הביקורת שעשה בסוף נובמבר 2007 אגף הכשרות צוין "רפיון משווע בפיקוח על הכשרות בעיר".
בעקבות ממצאי הביקורת, מרכז ועדת הכשרות ברה"ר הודיע בפברואר 2008 לשנירבני העיר כי על פי החלטת ועדת הכשרות מדצמבר 2007 יש למנות באופן מיידי בהסכמת רבני העיר מנהל למחלקת הכשרות שתפקידו יהיה בתחום ניהול המערכת, מינוי מפקחים, מינוי משגיחים ופיקוח על יישום נהלי הכשרות הארציים; ואילו הרב נחשוני ימונה לרב פוסק האחראי על ההיבטים ההלכתיים של הכשרות.
עם כניסתו לתפקיד של המנהל החדש, בפברואר 2008 , החלה המחלקה בחלוקת תעודות הכשר זמניות לבתי העסק ששילמו אגרה, בחתימתו של הרב עזרן בלבד.
באפריל חולקו לכ -200 בתי עסק תעודות ההכשר החצי שנתיות (ניסן -אלול 976 דוח שנתי59ב .
התשס"ח) בחתימתו של הרב עזרן במקום התעודו ת הזמניות.
בנוסף לכך, הרב עזרן קיים ישיבה עם מפקחי הכשרות ודרש מהם לנהל דיווחים מלאים על עבודת המשגיחים ועל עבודתם ולהגיש לו דוחות מסודרים מידי שבוע והקפיד לעקוב אחר דיווחים אלה.
(ג) המשרד לשירותי דת ביצע בתחילת 2008 ביקורת במועצה הדתית באמצעות משרד רואי חשבון (להלן - ביקורת של רו"ח); הדגש הושם על הפיקוח על הכשרות.
הביקורת הצביעה, בין היתר, על היעדר נתונים במחלקה על הפיקוח על בתי העסק, למשל, פרטים על בתי העסק המפוקחים, על תשלומיהם, על ביקורות שנעשו בהם ועל ממצאי הפיקוח בהם.
השתלשלות העניינים המתוארת מלמדת על מערכת לקויה של טיפול בכשרות, שאחראים לה הגורמים במועצה הדתית הממונים על כך, הרבנות המקומית ומועצת הרה"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת תעודות הכשר ללא חתימת רבני העיר במשך 21 שנים, אף שמתן תעודות אלה הוא אחד מתפקידיהם העיקריים, משמעותה אי-מילוי התפקיד מ צד רבני העיר.
היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 כי למשרדו אין סמכות לאכוף על רבני העיר מתן תעודת הכשר, בעוד שלרה"ר יש סמכות להסמיך רב אחר להעניק תעודות הכשר במקומות שבהם רב העיר לא עושה זאת.
למרות זאת עשה המשרד כל שביכולתו כדי לגרום לרבנים לחתום על תעודות ההכשר.
מר דוד גבאי, מזכיר המועצה הדתית, הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 כי בעקבות הביקורת של הרה"ר בוצעו שינויים במערך ניהול הכשרות: מנהל המחלקה הועבר מתפקידו ובמקומו מונה מנהל חדש אשר קבע כללים חדשים להשגחה, למעקב ול בקרה; הונהגה החתמת שעון נוכחות למשגיחים; נקבעה חלוקת תפקידים בין המשגיחים ובין המפקחים ושוררת הקפדה יתרה על פיקוח על המשגיחים ועל המפקחים.
הרב וואלפא אישר בתשובתו שמצב הכשרות בעיר ראשל"צ בתקופה שנבדקה היה לקוי, רמת ההשגחה בבתי העסק הייתה ירודה, והפיקוח של המועצה הדתית על המשגיחים ועל בתי העסק היה רופף ביותר.
הרב וואלפא נימק זאת, בין היתר, בכך שהמפקחים לא מתוגמלים כראוי על הוצאות נסיעות, על שעות נוספות ועל שעות לילה ובמחסור במשגיחים שאפשר לסמוך עליהם.
במצב זה, לדבריו, היה אסור לו מבחינה מצפונית לחתום על תעודות ההכשר, ודרישתו להעסקת חברת כוח אדם נועדה לפתור את הבעיות.
לנוכח המתואר, על המועצה הדתית ועל המשרד לשירותי דת והרה"ר להמשיך לפעול לשיפור מערך הפיקוח על הכשרות של המועצה הדתית כדי שתעודות ההכשר בחתימת רבני העיר יינתנו אך ורק לבתי עסק שעומדים בדרישות לשמ ירה על כשרות כדי שלא להכשיל את שומרי הכשרות.
על הרה"ר לפעול לכך שתעודות ההכשר ייחתמו על ידי רבני העיר או על ידי מי שהסמיכה לכך.
המשרד לשירותי דת 977 .
הליךהנפקת תעודות הכשר ו שלילתן .
על מנת ליצור מערכת כללים אחידה בעניין הכשרות פרסמה הרה"ר באמצעות אגף הכשרות הארצי "קובץ נוהלי כשרות"21 שבו פירוט השלבים הכרוכים בהנפקת תעודות הכשר לבתי עסק: בקשה לקבלת תעודת הכשר ופתיחת תיק; אישור הרב האחראי לאחר ביקור בעסק ובדיקתו; הכנת הסכם השגחה; אישור הנפקת תעודה על ידי הרב המקומי; הנפקת התעודה; תשלום אגרה; הנפקת אישור תשלום אגרה; עדכון התעודה כשפג תוקף התעודה הישנה.
בעל עסק המבקש תעודת הכשר פותח תיק עסק במחלקת הכשרות וחותם על טופס בקשה ועל טופס התחייבות לקבלתה, שבו הוא מתחייב להישמע להוראות הרבנים, המפקחים והמשגיחים.
על הרב האחראי מטעם מחלקת הכשרות של המועצה הדתית לאשר על גבי הטופס כי בדק את פרטי הבקשה ואת המקום, להמליץ או שלא להמליץ על הנפקת תעודת הכשר ולפרט את הסיבות להחלטתו.
לאחר מכן המחלקה מבצעת בדיקה בבית העסק על מנת לקבוע את מספר שעות ההשגחה הנחוצות לו ומפנה אליו משגיח.
על פי קובץ נוהלי הכשרות, לאחר שבית עסק עמד בתנאים לקבלת תעודת הכשר תיתן לו המועצה הדתית תעודה שעליה חתום הרב המקומי.
לפיתקנה 1 לתקנות איסור הונאה בכשרות (תעודות הכשר), התשמ"ט - 1988 (להלן- תקנות איסור הונאה), יש להגיש את הבקשה לקבלת תעודת הכשר לבית אוכל או ליצרן מזון (להלן - בית עסק) על טופס אחיד (המ צורף לתקנות) ולציין בו פרטים שונים על בית העסק, לרבות תיאור המזון (בבית אוכל) , מוצרי המפעל ופרטים על חומרי הגלם ומקורות אספקתם (אם מדובר ביצרן ).
בטופס הוקצה מקום לאישור הרב המקו מי להוצאת תעודת ההכשר ולאישור הגזברות בדבר תשלום האגרה.
בשלוש המועצות הדתיות שנבדקו נמצאו ליקויים הנוגעים לניהול טופסי הבקשה.
מחלקות הכשרות במועצות אלו אמנם הנפיקו טופס בקשה, אולם הוא לא תאם את הדרישות המפורטות בתקנות, כיוון שהיו חסרים בו פרטים חיוניים .
לדוגמה, בטופס לא היה מקום לאישור על ידי רב שמוסמך לתת תעודת הכשר, לציון סדרי ההשגחה בבית העסק, לנימוקים לאישור בקשה או לדחייתה ולאישור הגזברות על תשלום אגרת הכשרות.
21 הקובץ פורסם לראשונה בשנת 2002 ועודכן במהלך השנים.
המהדורה האחרונה פורסמה בשנת 2005.
לדעת משרד מבקר המדינה, מידע לא מלא על בית העסק, היעדר האישור הנדרש מהרב נותן הכשרות והיעדר אישור על תשלומי האגרה מקשה על המועצה הדתית לקיים בקרה יעילה על בית העסק.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, הודיע יו"ר הוועדה הממונה בירושלים, מר יהושע ישי, כי המועצה הדתית בירושלים תבחן את מערך הטפסים שלה ואת נוהלי הוצאת תעודות ההכשר ביחס לנוהלי הרה"ר ולתקנות ותתאים אותם לדרישות.
מזכיר המועצה הדתית ראשל"צ מר דוד גבאי הודיע בתשובתו כי מחלקת הכשרות הונחתה לפעול על פי הטופס בתקנות.
מינהל תקין מחייב שכל המסמכים הנוגעים לתהליך קבלת תעודת הכשר לבית עסק, למינוי משגיחים, לביקורות שנעשו בבתי עסק על ידי המפקחים וכדומה יתויקו בתיקים במחלקות הכשרות.
(א) במחלקת הכשרות בחיפה לא נמצאו כלל תיקים של בתי עסק שקיבלו תעודות הכשר לפני שנת 2005 (ראו להלן).
מאז מינוי המנהל החדש בשנת 2005 פתחה המחלקה תיק לכל בית עסק בעל תעודת הכשר שבו תויקו מסמכים רלוונטיים למתן התעודה ובהם טופס חתום על ידי המשגיח ועל ידי המפקח עם פרטי בית העסק ושעות ההשגחה (להלן - אישור משגיח) וכן התכתבויות של בית העסק עם המועצה הדתית.
במועד הביקורת היו לה כ-360 .
תיקים של בתי עסק שקיבלו תעודות הכשר משרד מבקר המדינה בדק מדגם אקראי של 83 תיקים של בתי אוכל שקיבלו תעודת הכשר לתקופה ניסן -אלול התשס"ז (אפריל -ספטמבר 2007 :).
בבדיקה נמצאו הליקויים האלה ב-46 תיקים חסרו טופס י בקשה והתחייבות; אף לא בתיק אחד נמצא אישור של שני ראשי מדורים כי ביקרו בעסק והם ממליצים לתת לו תעודת הכשר22; ב -24 תיקים לא נמצאו טופסי אישור משגיח; ב -19 תיקים אישורי המשגיח האחרונים היו משנת 2005; ב-22 תיקים נוספים אישורי המשגיח היו ללא ת אריך ולכן לא ניתן לדעת מתי נחתמו; ב -16 תיקים המשגיח בבית העסק התחלף והמסמכים בתיק לא שיקפו זאת.
בחלק מהתיקים שבהם לא היו מסמכים לא היה אפשר לדעת על סמך מה ניתנ ה תעודת ההכשר או מאילו סיבות נדחו הבקשות.
עולה מכאן שמנהל המחלקה שכיהן בתפקיד כשנה, אמנם התחיל לפעול להסדרת הנהלים הנוגעים למידע ולשמירתו, אולם הוראותיו יושמו עד סיום הביקורת רק באופן חלקי, ואילו שני המנהלים שהתמנו לתפקיד אחריו לא המשיכו בעדכון השוטף של תיקי הכשרות.
נמצא כי מבין 37 התיקים שבהם היו טופסי בקשה והתחייבות, ב-11 היו טפסים שונים מטופס הבק שה וההתחייבות שאותו הנהיגה המחלקה ואלו כללו פחות התחייבויות מצד בעל העסק.
בעיקר הם לא כללו התחייבויות בעניין יחסי העבודה בין בעל העסק למשגיח וזכויות המשגיח.
22 על פי טופס1 לתקנות איסור הונאה בכשרות על הרב האחראי (מפקח או ראש מדור) לאשר שהוא בדק את פרטי הבקשה והאם הוא ממליץ על הנפקת תעודת הכשר.
המשרד לשירותי דת 979 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לא אמור להיות שוני בנוסח טופסי הבקשה שעליהם חותמים בעלי העסקים השונים; ההתח ייבויות שלהם אמורות להיות אחידות.
המחלקה חייבת לנהוג באחידות ובשוויון ביחס לכל בעלי העסקים.
(ב) בבדיקת אגף הכשרות במועצה הדתית בירושלים התברר, כי תיקי כשרות ומסמכי כשרות רבים חסרים בשתי מחלקות הכשרות, וחסר מידע רב על בתי עסק שומרי כשרות.
(1) משרד מבקר המדינה בדק במחלקת הכשרות 145 תיקי כשרות של בתי אוכל, בתי מלון וגני אירועים שנבחרו באופן אקראי מבין התיקים של בתי העסק שהיו להם תעודות הכשר החל משנת 2003 .
בבדיקה נמצאו הליקויים האלה: ב-10 תיקים לא נמצאו מסמכים כלל; ב-90 תיקים חסר טופס בדיקת בית אוכל חדש; ב -63 תיקים לא נמצאו בקשות לתעודת הכשר; ב-16 תיקים לא היו התחייבויות של בעלי עסקים; רק ב-25 תיקים לא חסרו המסמכים האמורים.
עוד הועלה שבכל 145 התיקים שנבדקו אין טופסי אישור של המפקחים על ביקורים בעסק ואין המלצה שלהם למתן תעודת ההכשר; גם לא נמצאו מסמכים על מינוי משגיח או הודעות על החלפת משגיחי כשרות בבתי העסק.
(2) בבדיקת תיקי הכשרות במחלקה למצוות הארץ התברר, כי חסרים עשרות תיקי כשרות של בתי עסק שקיבלו תעודות הכשר בשנים 2003 עד 2007 .
בבדיקת20 תיקי כשרות במחלקה הועלה כי חסרים בהם מסמכים רבים ולא היו בהם קבלות או מסמכים המעידים על תשלום אגרות עבור תעודות הכשר.
(ג) מדוח הביקורת של רואה החשבון במועצה הדתית ראשל"צ שנזכר לעיל, עולה שאין במחלקת הכשרות דוחות על פיקוח; לא נמצאו נתונים על אופי בתי העסק, על ביקורות שנעשו בהם ועל תשלומים שהם שילמו למועצה.
לדעת משרד מבקר המ דינה על מחלקות הכשרות במועצות הדתיות לשמור כל מידע ומסמך בעניין כשרות בתי העסק בתיקים.
עליהן לפעול על פי הנחיות הרה"ר בנוגע לדרישות למתן תעודות ההכשר ולנוסח טופסי הבקשה והתחייבות שעליהם חותמים בתי העסק ולקיים בהם ביקורת מתועדת על ידי מפקחי הכשרות.
הקפדה על התנהלות תקינה בענייני התיעוד תאפשר פיקוח ובקרה נאותים יותר.
הוראות שונות בדין מ טילות על מוסדות המדינה והרשויות המקומיות חובת שמירת חומר ארכיוני: על פי סעיף 12 (א) לחוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 "לא יבוער במוסד ממוסדות המדינה או ברשות מקומית חומר ארכיוני, אלא בהתאם לתקנות".
(א) משרד מבקר המדינה העלה, כי בשתי מחלקות הכשרות בירושלים חסרים מסמכים רבים מהשנים 2003 -2007 .
לעומת זאת, ברה"ר ובפרקליטות מחוז ירושלים אותרו העתקי מסמכים הנוגעים לענייני הכשרות במועצה הדתית בירושלים, ואלו היו אמורים להימצא בתיקים ובמחשבים של המועצה הדתית, אך הם לא היו שם.
בתשובתו של מזכיר המחלקה למצוות הארץ ממאי 2008 למשרד מבקר המדינה הוא אישר שהוצאו תיקים ומסמכים מהמחלקה מבלי שתיעדו זאת.
(ב) במועצה הדתית חיפה חסרים מסמכים רבים מהשנים שקדמו לשנת 2005 .
במחלקה לא נמצאו תיקים של בתי עסק ש קיבלו תעודות הכשר באותן שנים, הסכמי השגחה ונתונים על ביקורות שנערכו בבתי העסק ועל מינוי משגיחים לבתי עסק.
כן לא נמצאו מסמכי דואר נכנס ויוצא.
יש לציין, שבבדיקה שמשרד מבקר המדינה עשה באגף הכשרות הארצי נמצאו מסמכים מאותן שנים הנוגעים לכשרות במועצה הדתית בחיפה, אולם אלו לא נמצאו במועצה הדתית.
העדרם של מסמכים רבים במחלקות הכשרות בחיפה ובירושלים מעורר חשש כי המסמכים הוצאו שלא כדין מהתיקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, חובתן של המועצות הדתיות לשמור על חומר ארכיוני, כפי שנקבע בחוק, ולפעול להשבתם של מסמכים שנלקחו.
תקנה 9 לתקנות איסור הונאה בכשרות קובעת כי תעודת הכשר תהיה בתוקף שנה מיום נתינתה.
כמה רבנים מקומיים הנהיגו במקום כהונתם הנפקת תעודות הכשר לתקופה של שלושה או שישה חודשים, כשהמטרה היא לייעל את הפיקוח על העסקים ולתת למועצה כלי לאכוף את הנחיות מ חלקת הכשרות אם בית העסק מסרב להישמע להנחיות המחלקה.
במועצה הדתית בירושלים תעודות ההכשר מוצאות לתקופה של שלשה חודשים על פי לוח השנה העברי; ובמועצות הדתיות בחיפה ובראשל"צ מחלקות הכשרות מנפיקות תעודות הכשר לתקופה של ח צי שנה: מחודש תשרי עד חודש ניסן (להלן - המחצית הראשונה) ומחודש ניסן עד חודש אלול (להלן - המחצית השנייה).
בבדיקה אקראית שעשה משרד מבקר המדינה בבתי עסק בירושלים, נמצא כי על גבי תעודות ההכשר שהופקו במחצית השנייה של שנת התשס"ז (אפריל-יולי 2007 ) הודפס תאריך לועזי שגוי ( 15.
07 ) כתאריך שבו יפוג תוקף התעודות, כשהתאריך הנכון היה צריך להיות חודש לאחר מכן.
על אף הטעות הופצו התעודות והטעות תוקנה רק ביולי 2007 , עם החלפת תעודות ההכשר בתעודות חדשות שהוצאו עבור החודשים אב -אלול (יולי-ספטמבר 2007 .
) המשרד לשירותי דת 981 .
במקרה זה היה על המועצה הדתית לתקן את הטעות מיד לאחר שנודעה ולהחליף את תעודות ההכשר או לחילופין לפרסם הבהרה על כך לבתי העסק כדי שלא להטעות את קהל צרכני המוצרים הכשרים שהיה עלול לחשוב כי החל מ- 15.
07 ועד להחלפת התעודות לא הייתה להם תעודת הכשר בתוקף.
הביקורת בחיפה העלתה, כי במקרים רבים תעודות הכשר לא הופצו לבתי ה עסק במועדים האמורים, וכתוצאה מכך הם פעלו ללא תעודות תקפות, אף ששילמו את האגרה והעסיקו משגיח כשרות.
כאמור, בגלל הנתק בין ראשי המדורים למנהל מחלקת הכשרות במחצית השנייה של שנת התשס"ה (אפריל -ספטמבר 2005 ) עוכבו תעודות ההכשר ולא חולקו לבתי העסק עד אוגוסט.
לאחר שנודע לרב הראשי הספרדי, הרב שלמה שלוש, כי תעודות ההכשר לא הופצו, הוא פנה בספטמבר 2005 אל יו"ר הוועדה הממונה והודיע לו כי רבני העיר לא יחתמו על תעודות ההכשר החדשות לשנת התשס"ו עד שיתקיים בירור בעניין אי-הפצתן.
הרב שלוש גם הודיע לרבנים הראשיים לישראל בתחילת נובמבר 2005 , כי אינו מוכן לחתום על תעודות ההכשר לשנת התשס"ו בגלל בעיות בתפקוד ראשי המדורים.
אי-שיתוף הפעולה בין הרב שלוש ובין ראשי המדורים, אשר היה ידוע להנהלת המועצה הדתית ואף נדון בישיבות הוועדה הממונה, נמשך עד סוף נובמבר 2005 , ורק לאחר מכן חתם הרב על תעודות ההכשר לשנת התשס"ו.
בינתיים אישר הרב לכל בתי העסק שבפיקוח המועצה הדתית את הארכת תוקף התעודות לשנת התשס"ה עד ערב חנוכה התשס"ו.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי -יוני 2007 בדיקה מדגמית תעודות הכשר שהיו בתוקף במחצית השנייה של שנת התשס"ז (אפריל - ספטמבר 2007 ) ב-57 בתי עסק בחיפה (ביניהם מפעלים, בתי מלון, בתי אוכל קטנים, אולמות אירועים, מאפיות ואטליזים).
לשישה בתי עסק לא הייתה תעודת הכשר תקפה למעלה מחודש לאחר תחילת המחצית השנייה של השנה.
מדובר בבתי עסק ששילמו אגרת כשרות שנתית ואף המשיכו לשלם את שכר המשגיח.
נו סף על כך, נמצא כי כשבוע לאחר תחילת תוקף תעודות המחצית השנייה טרם חולקו כ-150 תעודות מבין כ- 350.
בראשל"צ העלתה הביקורת, כי החל מספטמבר 2007 לא חודשו תעודות ההכשר לבתי העסק, וכתוצאה מכך הם פעלו בלא תעודות תקפות אף שחלקם שילמו את האגרה והעסיקו משגיחי כשרו ת (ראו לעיל).
במהלך פברואר 2008 , לאחר כניסתו לתפקיד של מנהל המחלקה החדש, החלה המחלקה בחלוקת תעודות ההכשר בחתימתו של הרב עזרן לבתי העסק ששילמו אגרת כשרות.
,הביקורת העלתה כי עם חידוש תעודת ההכשר בתחילת שנה עברית מחלקות הכשרות בירושלים, בחיפה ובראשל"צ לא דורשות מבעלי העסקים לחתום מחדש על טופס ההתחייבות ולעדכן את פרטי בית העסק.
זאת למרות שעל פי נהלי הרבנות הראשית הליך חידוש תעודה זהה להליך הוצאת תעודה לראשונה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר לדרוש מכל המועצות הדתיות להקפיד על כך שבעלי בתי עסק יחתמו על טופסי הבקשה וההתחייבות גם בעת חידוש תעודת ההכשר על מנת לוודא שלא השתנו התנאים למתן התעודה.
תשלומי אגרות והבקרה עליהן .
תמורת תעודת ההכשר נדרש בית עסק לשלם אגרה שנתית למועצה הדתית.
על פי סעיף 7 ,(ב) לחוק שירותי הדתרשאית מועצה דתית לגבות אגרות בעד שירותי הדת שהיא נותנת.
בתוקף סמכותו על פי חוק שירותי הדת אישר השר לענייני דתות סכומי אגרות אחידים לכל המועצות הדתיו ת.
בפברואר 2003 עדכן השר את סכומי האגרות שיש לגבות בעד שירותי הדת השונים, בין היתר, בעבור תעודות הכשר שנתיות, והם פורסמו בחוזר המנהל הכללי של המשרד לענייני דתות סג/ 1 - אדר א' התשס"ג (להלן- חוזר המנכ"ל סג/1 ).
מאז 2003 לא עודכנו סכומי האגרות על ידי השר הממונה על שירותי הדת.
סכומיהאגרות השנתיות משתנים לפי סוג העסק ( בתי אוכל , בתי מלון, אולמות אירועים , בתי חרושת וכד') ולפי מבחנים כגון מספר האנשים שבית האוכ ל או אולם אירועים יכולים להכיל, מספר חדרים בבתי מלון או מספר ה מועסקים בבית העסק .
לדוגמה, האגרה עבור מסעדה, בית קפה וכל מקום אוכל אחר נקבעת לפי כושר הקליטה שלהם: עד 20 איש- 400 ש"ח, בין21 ל-50 איש- 575 ש"ח ומ-51 איש- 1,050 .
ש"ח בתי עסק מסוימים (למשל, דוכני פלאפל, דוכני שווארמה, פיצריות) אינם נכללים בקטגוריות אלה ולא נקבעה להם אגרה.
בהיעדר תעריף לבתי עסק אלה החליטה מחלקת הכשרות בחיפה על פי שיקול דעתה לגבות מהם כ- 700-800 ש"ח.
אי- קביעת התעריפים יצרה בעיה גם למועצה הדתית שצריכה הייתה להתמודד עם טענות של בתי העסק על האגרה שנקבעה להם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השר הממונה על שירותי דת לעדכן את סכומי האגרות וכן לקבוע תעריפים לבתי עסק שאינם נכללים בקטגוריות הקיימות.
לדברי המנכ"ל לשעבר של הרשות הארצית, מר מאיר שפיגלר, הרשות מודעת לצורך לעדכן את חוזר המנכ"ל ביחס לאגרות ולצורך לקבוע תעריפים לבתי עסק שלא נכללו בחוזר המנכ"ל.
המשרד לשירותי דת 983 .
היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת, עו"ד ישראל פת, הודיע למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת הקים המשרד בשיתוף עם הרה"ר ועדה שהוטל עליה להמליץ לשר על שינוי התעריפים של אגרות הכשרות.
לאחר גיבושה תועבר ההמלצה למשרד המשפטים לקבלת אישורו לפרסם את הסכומים.
;משרד מבקר המדינה בדק את תקבולי המועצות הדתיות מאגרות כשרות להלן פירוט תקבולי המועצות הדתיות מאגרות כשרות לשנים 2002 -2008 : המועצה הדתית ראשל"צ המועצה הדתית ירושלים המועצה הדתית חיפה שנה .
___ ___ 676,2 00 2002 .
467,900 954,4 00 627,6 00 2003 .
464,400 1,686,5 00 653,7 00 2004 .
423,000 864,30 0 548,7 00 2005 .
359,000 1,493,3 00 * 695,0 00 2006 .
260,600 ___ 682,2 00 2007 .
588,8 00 ___ 657,2 00 2008 .
* בסכום זה נכללים גם חובות משנים עברו .
(א) בין השנים 2003 ל- 2006 היו במועצה הדתית ירושלים הבדלים ניכרים בהכנסות מאגרות.
בשנת 2004 , שבה מונה מנהל חדש למחלקת הכשרות והשחיטה, היו ההכנסות מאגרות כשרות גבוהות באופן ניכר מההכנסות בשנים 2003 , 2005 ו- 2006 , כיוון שניגבו בה גם חובות מהעבר.
גם במחלקה למצוות הארץ ניכרה בשנת 2004 עלייה בהכנסות, ואילו בשנת 2005 חלה בהן ירידה גדולה, כיוון שהמחלקה סיפקה חלק מתעודות ההכשר מבלי לגבות בעבורן אגרות.
חלק מחובות אלו ניגבו בשנת 2006 .
יו"ר הוועדה הממונה הודיע למשרד מבקר המדינה כי מאפריל 2008 יקוים מעקב אחר תשלום אגרות הכשרות, ורק לאחר שבית עסק ישלם עבור האגרה תונפק לו תעודת ההכשר.
(ב) בדיקת ההכנסות מאגרות כשרות במועצה הדתית חיפה משנת 2002 העלתה כי בשנת 2005 ,חלה ירידה בהכנסות מאגרות כשרות הואיל וכאמור לעיל מספטמבר עד לשלהי נובמבר 2005 לא הונפקו תעודות הכשר חדשות לשנת התשס"ו, ובמקומן הוארך תוקפן של התעודות לשנת התשס"ה.
(ג) בדיקת תקבולי המועצה הדתית ראשל"צ לשנים 2003 -2008 העלתה, כי חלה ירידה בהכנסותיה מגביית אגרות כשרות בין השנים 2005 עד 2007 בשיעור של 35% ; בשנת 2007 חלה ירידה דרסטית בהכנסות מאגרות כשרות, הואיל וכאמור מחודש ספטמבר 2007 לא נחתמו רוב תעודות ההכשר.
מזכיר המועצה ציין בתגובתו כי במהלך הביקורת חל שיפור משמעותי בגביית האגרות, ובשנת 2008 נגבה סכום גדול פי שניים מהסכום שנגבה בשנת 2007 .
אגרות הכשרות שגובות המועצות הדתיות ממאות בתי עסק הן מקור הכנסה בלתי מבוטל עבורן.
דרוש אפוא שיה יו להן אמצעי בקרה ומעקב עליהן.
משרד מבקר המדינה בדק את גביית אגרות הכשרות ואת מנגנוני הבקרה והפיקוח במחלקות הכשרות בירושלים, בראשל"צ ובחיפה.
(א) בהתאם לתקנות איסור הונאה בכשרות, בטופס הבקשה לתעודת הכשר יש לציין את האגרה שעל בעל העסק לשלם.
הסכום אמור להיקבע על פי נתוני בית העסק, שהוא אמור למסור בעת הגשת הבקשה לתעודת הכשר ולאחר אימותם בידי המפקח מטעם מחלקת הכשרות.
משרד מבקר המדינה בדק תיקי בתי עסק של מחלקות הכשרות בירושלים ובחיפה והעלה, כי בכל התיקים שנבדקו לא היו מסמכים שנוגעים לגביית האגרה וסכומה.
יתרה מכ ך, בחלק מהתיקים לא צוינו נתוני בית העסק הנחוצים לקביעת הסכום שנקבעו במבחנים שבחוזר המנכ"ל.
הואיל ובטופס הבקשה שהנהיג ו מחלקות הכשרות השונות לא נכללו פרטים אלו, והמחלקות לא דאגו לרישום אחר במקומם, לא ברור על סמך מה נקבעו הסכומים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצות הדתיות להקפיד שכל הנתונים הרלוונטיים לקביעת סכום האגרה יימצאו בתיקי בתי העסק יחד עם הקבלות על התשלום.
(ב) חוזר המנכ"ל קובע את אגרת הכשרות לשנת תקציב (דהיינו ינואר-דצמבר), אולם לא קובע את המועד לתשלום האגרה.
המועצות הדתיות הנהיגו תשלום של אגרת הכשרו ת עם קבלת תעודת ההכשר, בתחילת שנת הלוח העברי (דהיינו ספטמבר-אוקטובר).
על מחלקות הכשרות להנפיק את תעודת ההכשר לבית העסק רק לאחר ששילם את האגרה כדי להבטיח את התשלום ולמנוע חובות של בתי עסק למועצה הדתית.
(1) משרד מבקר המדינה העלה כי לא תמיד הוקפד על כך.
בדיקת סכומי האגרות ששולמו למועצה הדתית ירושלים העלתה שבמחלקת מצוות הארץ בירושלים היה לבעלי העסקים חוב של 1,330,695 ש"ח בגין תעודות הכשר שחולקו עד אמצע 2007 .
במהלך הביקורת נגבו כ- 91,500 .
ש"ח בלבד מסכום זה בתשובת המחלקה למצוות הארץ נאמר, כי מתחילת שנת 2007 ועד מחצית 2008 היא גבתה כ- 783,000 .
ש"ח, חלק מסכום זה על חשבון החובות משרד מבקר המדינה העיר למועצה הדתית ירושלים, כי על מחלקות הכשרות שלה להימנע מהנפקת תעודות הכשר לבתי עסק בטרם שילמו אגרות כשרות על מנת למנוע חובות למועצה.
(2) הביקורת במועצה הדתית חיפה העלתה כירוב בתי העסק בחיפה משלמים את האגרה בתחילת השנה העברית, אולם יש בתי עסק המשלמים חלק מסכום האגרה בחודש תשרי (ספטמבר), ואת יתרת הסכום - לאחר קבלת המחצית השנייה של תעודת ההכשר, קרי בחודש ניסן (אפריל).
מבירור עם מחלקת הנהלת חשבונות במועצה עולה כי האגרות שמתקבלו ת בין החודשים ספטמבר עד דצמבר נרשמות כתקבולי השנה האזרחית שהסתיימה, ואילו האגרות שמתקבלות מחודש ינואר ועד חודש אוגוסט נרשמות בתקבולי השנה האזרחית החדשה.
כתוצאה מכך נפגעת יכולת המעקב והבקרה שלהם על עסקים שלא שילמו את מלוא האגרה השנתית.
המשרד לשירותי דת 985 .
לדעת משרד מבקר המדינ ה, חשוב שהמועצה הדתית חיפה תנהל דוח שיצביע על יתרות חוב של בתי עסק למועצה בסוף כל שנה אזרחית.
(ג) על מנת לאפשר מעקב אחר מספר תעודות ההכשר שמנפיקות מידי שנה מחלקות הכשרות, ואחר גביית האגרות יש למספר את תעודות ההכשר שמונפקות בכל שנה.
מבקרת הפנים של עיריית ירושלים העירה בדוח שלה לשנת 2005 שתעודות ההכשר במחלקות הכשרות בירושלים אינן ממוספרות.
בתגובה לדוח מסרה המועצה הדתית כי "מעתה ואילך" תעודות ההכשר ימוספרו.
נמצא כי במחלקה למצוות הארץ בירושלים אכן החלו למספר את התעודות באופן ידני, אולם תעודות ההכשר המונפקות במחלקת הכשרות והשחיטה עדיין אינן ממוספרות.
יו"ר הוועדה הודיע בתשובתו כי החל מאמצע 2008 הטיפול בנושא זה הועבר לאחריותו וכי שיטת מספור התעודות התייעלה.
(ד) מזכירי שתי מחלקות הכשרות במועצה הדתית ירושלים מרכזים את הנתונים על בתי העסק ועל האגרות שגבתה כל מחלקה עבור תעודות ההכשר.
הביקורת העלתה כי לשתי המחלקות רשימות ממוחשבות נפרדות בלתי -מקושרות זו לזו.
פיצול זה פוגם במעקב אחר גביית האגרות מבתי עסק שעובדים עם שתי המחלקות.
(ה) במועצה הדתית בירושלים נמצא, כי בתקופת הביקורת נהגו מזכירי המחלקות לתת לבעלי העסקים קבלה ידנית לאחר תשלום האגרה.
מזכירי המחלקות קיבלו פנקסים ובהם קבלות ממנהל מחלקת החשבונות של המועצה והוא רשם את מספרי הפנקסים שמסר.
משרד מבקר המדינה בדק את הבקרה של מחלקת הנהלת החשבונות על פנקסי הקבלות שנמסרו למזכירי המחלקות והתברר כי היא לא קיימה כמעט בקרה על כך אף שהם האסמכתה לתשלום האגרות.