HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אי לכך חובה על המוסד לוודא שממצאי הבקרות על הערכות התלות ישמשו בסיס עיקרי לדיון, לניתוח נתונים, להפקת לקחים ולהצעת פתרונות לבעיות שהועלו כדי לשפר את טיב ביצוען של הערכות התלות ברמה הארצית.
משך ביצוע הערכות התלות על פי ההסכם שנחתם בין המוסד ובין המעריכים ועל פי נוהל היועצים, תיעשה הערכת התלות בתוך שישה ימי עבודה ממועד העברת הפנייה למעריכים.
אולם אם קיימות נסיבות מעכבות התלויות בתובע ולא במעריכים היא תיעשה בתוך עשרה ימים.
משרד מבקר המדינה בדק את משך הביצוע של הערכות התלות באמצעות ניתוח נתוני מערכת הסיעוד.
נבדקו 59,725 הערכות תלות שבוצעו בעקבות התביעות הראשונות לזכאות שהוגשו מ- 1.
ב- 18,652 מקרים (כ-31% ) בוצעה הערכת תלות אחרי יותר מ-6 ימים וב- 4,874 מהם (כ-8% ) אף אחרי למעלה מ-10 .
ימים המוסד מ סר בתשובתו כי אגף הסיעוד מנהל דוח מעקב ממוחשב אחר פיגורים וממנו יכול פקיד התביעות להפיק מידע המצביע על פיגורים של המעריכים.
עוד ציין המוסד כי יבחן את האפשרות להוסיף מדדים במערכת הממוחשבת כדי לעקוב אחר זמן הטיפול בכל אחד משלבי הטיפול בהערכות התלות.
חריגות ב ביצוע הערכות התלות מעכבות את מתן הסיוע הנדרש לאוכלוסייה חלשה הזקוקה לו.
על המוסד לפעול לקיצור משך הזמן גם בעזרת מעקב שוטף אחר מועדי ביצוען, הן ברמה הפרטנית הן ברמת הסניף.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 239 .
בחינת טיבן של הערכות התלות בעקבות תלונות שהתקבלו במוסד התעורר הצורך לבחון מחדש את השיטה של מבחני הערכת התלות הנהוגה בישראל.
המוסד יזם שתי בדיקות להערכת תקפותה של הערכת התלות: א.
השוואה בין הניקוד שנקבע בהערכת התלות לסטנדרטים שקבעו צוותים של מומחים בנוגע להיקף של שעות הסיוע הדרוש18 .
מהשוואה זו עלה כי יש דמיון רב בין הניקוד שנקבע בהערכת התלות של המוסד ובין הסטנדרטים שקבעו צוותי המומחים; ב.
ביולי 2004 מינה מנכ"ל המוסד דאז ועדה שתבחן מחדש את הערכות התלות.
ביולי 2005 פרסמה ועדה זו את המלצותיה, ולפיהן על המוסד להמשיך ולהשתמש בשיטה הקיימת לה ערכות התלות.
עם זאת התעורר במהלך השנים קושי בהערכה של קשישים חולי דמנציה, אלצהיימר או חולי נפש ברמה מסוימת.
התברר שבעיותיהם וצורכיהם המיוחדים אינם משתקפים דיים בהערכות התלות הנהוגות, ויש ליצור עבורם מבחן מיוחד שישקף את מידת הצורך שלהם בהשגחה מיוחדת.
כבר במאי 2008 הקים אגף הסיעוד ועדה לבחינת הערכות התלות ואת התאמתן לקשישים הסובלים מירידה קוגניטיבית.
ועדה זו סיימה את עבודתה במאי 2009 .
רק באוגוסט 2010 שינה אגף הסיעוד את הערכות התלות באופן שיאפשר הוספה של שתי נקודות וחצי לתוצאה של הערכות התלות שייערכו לקשישים המאובחנים כדמנטיים.
עררים על הערכת התלות שנקבעה .
על פי תיקון לחוק משנת 2006 , אדם הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המוסד בנוגע לזכאותו לגמלת סיעוד רשאי לערור בפני ועדה לעררים שחברים בה רופא מומחה בגריאטריה ואחות מוסמכת.
מיוני 2009 פועלות ועדות עררים בשלושה אזורים בארץ - צפון, מרכז ודרום.
על פי תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד)(ועדות עררים), התשס"ט - 2009 ,, הערר יוגש בכתב, באמצעות המוסד בתוך 60 יום מיום שנמסרה לתובע הגמלה הודעה על ההחלטה ויצוינו בו נימוקי הערר; הדיון בערר יחל בתוך 60 יום ממועד קבלת הערר במוסד.
עו ד קובעות התקנות כי ועדת העררים תבדוק את העורר, אך היא גם רשאית לדון בערר על סמך מסמכים בלבד, בהסכמת העורר.
משרד מבקר המדינה בדק את משך הטיפול בעררים באמצעות קובץ נתונים ממוחשב הכולל 1,555 עררים שהוגשו לוועדות הערר מ- 1.
10 (כ- 155 עררים בחודש).
י צוין כי על פי נתוני המוסד נעשות מדי חודש כ - 11,000 .
הערכות תלות מניתוח הנתונים עולה שכחמישית מהעררים שהוגשו לוועדות הערר בתקופה האמורה נדונו לאחר יותר מ -60 יום.
התמשכות הליך הערר מעכבת את קבלת שירותי הסיעוד במקרה של קבלת הערר.
18 מקור: "סטנדרטים לתרגום מוגבלויות של קשישים להיקף עזרה הדרושה בטיפול אישי", דצמבר 1989.
בפברואר 2010 ביקשה סמנכ"ל גמלאות של המוסד מהסניפים לבחון את הסיבות לשינוי בהחלטות של הערכות התלות בעקבות עררים שיתקבלו בחודשים פברואר-אפריל 2010 (להלן בדיקת המינהל).
בתקופה זו דנו וועדות הערר ב-754 עררים ושינו את ההחלטות ב -208 ,מהם כ-28% .
מכלל העררים שנדונו מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 241 .
בדיקת המינהל בנוגע ל -109 מקרים שבהם שינו ועדות הערר את ההחלטות העלתה כי ב-29 מקרים (כ-27% ) התבסס השינוי על מסמכים חדשים שלא היו בידיו של המעריך הקודם, ולכן אין בכך כדי להעיד על ליקוי בפעולת ההערכה.
אולם ב -30 מקרים אחרים (כ -27% ) קבעה בדיקת המינהל שהחלטת המוסד שגויה, והוועדה שינתה אותה 19.
,בעקבות תוצאות בדיקתו המליץ מינהל הגמלאות להרחיב את ההנחיות למעריכים לשנן את הנחיות התדריך ולהמשיך לעקוב אחר המקרים שוועדות הערר משנות את ההחלטות בהערכות התלות.
לדעת משרד מבקר המדינה שיעור כה גבוה של עררים מוצדקים מחזק את הצורך בביצוע ביקורת קפדנית על הערכות התלות ובמיסוד הליך של ניתוח נתונים והפקת לקחים.
שיפור הרמה המקצועית של המעריכים יקל על אוכלוסייה חלשה בכך שיחסוך ממנה פנייה חוזרת למוסד כדי להוכיח את זכאותה.
מיצוי הזכאות לגמלה 1.
תשלומי המוסד בעבור גמלאות סיעוד מגיעים לכ -3.
לפיכך, כל אי-התאמה, ואפילו בשיעור נמוך, בין הסכומים המשולמים לנותני השירותים ובין היקף הגמלאות המגיע לזכאים על פי החוק עלולה ליצור פער של מיליוני שקלים לציבור הזכאים כולו.
משרד מבקר המדינה בדק אם הזכאים אכן ממצים את מלוא זכאותם לגמלה, והשווה את הסכומים שמעביר המוסד בפועל לנותני השירותים לסכומי הגמלאות המגיעות לזכאים על פי החוק.
הבדיקה הסתמכה על נתונים שמקורם במוסד.
ההשוואה הראתה כי עלות השירותים שקיבלו הזכאים בשנת 2009 היתה נמוכה מהסכום המגיע להם בכ -217 מיליון₪, שהם כ -6% מהסכום שהגיע להם על פי החוק.
ההפרש הוא כ-132 ש"ח בממוצע חודשי עבור כל זכאי, שהם שווי ערך לשלוש שעות טיפול לחודש.
(א) אחת הסיבות לפער שבין סכום הגמלה המשולם לזכאים לזה המגיע להם הוא חוסר ההתאמה בין אופן העדכון של התעריף לשעת טיפול לאופן העדכון של גמלת הסיעוד.
התעריף לשעת טיפול שלפיו משל ם המוסד לנותני השירות (להלן - התעריף) מתעדכן מ די פעם בפעם על פי השינויים שחלים בשכר המינימום ובתוספת היוקר.
התשלום לנותן השירות מבוסס על מכפלה של התעריף במספר שעות הטיפול המאושרות לזכאי.
ערכה של גמלת הסיעוד, לעומת זאת, נקבע על פי החוק כשיעור מקצבת הנכות המתעדכן בינואר מדי שנה לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן בשנה שקדמה לה.
במצב שבו שיעור העדכון של התעריף נמוך משיעור העדכון של הגמלה, הזכאים אינם מקבלים את מלוא היקפן החוקי של הגמלאות.
עררים ועדת הערר לא שינתה את ההחלטה 242 דוח שנתי61ב .
(ב) כבר בדוח השנתי 50 ב שנכתב לפני למעלה מעשר שנים בדקמשרד מבקר המדינה א ת מיצויה של גמלת הסיעוד על ידי הזכאים (להלן - הביקורת הקודמת)20 .
בדוח הועלה כי מאותה .
20 ,מבקר המדינה דוח שנתי 50ב ( 1999 '), בפרק "מתן גמלאות סיעוד לזקנים", עמ 637.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 243 .
סיבה ניתנו לזכאים שירותי סיעוד בסכום שהיה נמוך מהמגיע להם בכ -192 מיליון ש"ח, כ-%20 בממוצע חודשיפחות מהסכום שהגיע להם על פי החוק21.
בתשובתולממצאי הביקורת הקודמת הודיע המוסד כי בכוונתו להציע תיקון לחוק שבו תיקבע הזכאות לגמלה "במונחים של יחידות שירותים 22 , דבר שיבטיח את רמת הגמלה ואת יציבותה".
בתשובתו לממצאי הביקורת הנוכחית ציין המוסד כי "אי מתן מלוא הגמלה הוא אחד מהחולשות המובנות בהיות הגמלה גמלה בעין.
חלק מהפער נוצר משוני במנגנוני ההצמדה של הגמלה לעומת התשלום לנותני השירותים על שעת עבודה.
המעבר לעבודה ביחידות שירות יפתור בעיה זו, אך נכון לעכשיו משרד האוצר מתנגד ליצירת מנגנון שיצמיד את גמלת הסיעוד לעלייה בשכר הממוצע במשק במקום למדד המחירים לצרכן.
" אף שהמוסד מכיר זה שנים בקיומו של הפער בין הסכומים שהוא מעביר לנותני השירותים ובין סכומי הגמלה המגיעים לזכאים על פי חוק, הוא לא השכיל להסדיר את הנושא באופן שיבטיח תשלום של מלוא הגמלה לזכאים.
כזכור, היקף הסיוע השבועי הנחוץ לזכאי אמור להיות ה"תרגום" לשעות שבועיות של הניקוד המוענק לו.
בחוק נקבעו שלוש רמות המזכות בגמלת סיעוד - נמוכה, בינונית וגבוהה.
על פי נוהל אגף הסיעוד, הרמה הנמוכה נקבעת לזכאים שקיבלו בהערכת התלות 2.
5-6 נקודות ומזכה אותם ב-9.
75 שעות טיפול שבועיות; הרמה הבינונית נקבעת לזכאים שקיבלו7-9 נקודות ומזכה ב -16 שעות שבועיות; ו הרמה הגבוהה, שנוספה בתיקון לחוק מפברואר 2007 , לזכאים שקיבלו מעל9 נקודות ומזכה ב-18 .
שעות טיפול שבועיות רמות הזכאות כוללות טווח של נקודות לפי טווח המוגבלויות של הזכאים, אך על אף השוני במספר הנקודות שצברו הקשישים בכל רמת זכאות, הם מקבלים את אותה מכסה של שעו ת טיפול.
כתוצאה מכך נוצר פער בין מספר שעות הטיפול הנחוץ על פי הנקודות שצברו ובין היקף הסיוע הניתן להם בפועל.
כדי לעמוד על התוצאות של אי -הלימה זו ערכה המנהלת דאז של אגף הסיעוד, ביוני 2009 , השוואה בין שעות הטיפול הניתנות לקשישים לפי רמת הזכאות שאושרה להם ובין שעות הטיפול הנחוצות להם.
מההשוואה עולה שדווקא זכאים שצברו מספר נקודות נמוך נהנים משעות טיפול שבועיות רבות יותר יחסית להיקף הסיוע השבועי הנחוץ להם, לעומת זכאים שצברו מספר נקודות גבוה.
יוצא אפוא שגמלת הסיעוד במתכונת הזאת מפלה לטובה את הזכאים שנקבעה להם רמת מוגבלות נמוכה.
בכך נוצר מצב פרדוקסאלי - ככל שאדם מוגבל יותר כך מידת ההלימה בין הסיוע שהוא מקבל בפועל ובין הסיוע הנחוץ לו לפי הנקודות שצבר בהערכת התלות קטנה.
21 בחישוב, שהתייחס לתקופה של שמונה חודשים, הובאו בחשבון סכום הגמלה על פי החוק והתעריף המעודכן לשעת טיפול בכל אחת מהשנים שנבדקו.
22 שיטת מתן גמלאות על פיה ערכה של כל אחת משלוש רמות הזכאות ייקבע במונחים של שעות שירות, ללא תלות במחירו של השירות.
הבעיה שתוארה ידועה למוסד.
כבר בדצמבר 2006 קיימה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת דיון בנושא.
במהלך הדיונים להצעת חוק ההסדרים לשנת 2007 נדונה ההצעה של משרד האוצר והמוסד להתאים את הקצאת השעות בגמלת הסיעוד להיקף הסיוע הנחוץ.
לשם כך הציעו מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 245 .
משרד האוצר והמוסד ליצור רמת זכאות נוספת שתיתן מענה לקשישים בעלי ליקויים קשים בתפקוד.
חברי הוועדה לא פסלו את ההצעה לגופה, אך הטעימו כי חוק ההסדרים אינו המסגרת המתאימה לדיון בשינוי החוק, משום שנושא ההבחנה בין שתי הרמות הוא נושא עקרוני שיש לו השפעות כלכליות, והוא מצריך דיון מעמיק בנפרד.
הבדיקה העלתה כי אף על פי שרמות הזכאות נקבעו לפני שנים רבות, ומאז התחייבה בחינתן מחדש, לא יזם המוסד מהלך לשינוי החוק, למעט קביעת רמת זכאות נוספת בתחילת 2007 בחוק ההסדרים.
מן הראוי שהמוסד יתאים את דירוג הרמות המזכות לצורכי הזכאי ויצמצם את אי- השוויון שנוצר לרעתם של בעלי מוגבלות גבוהה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציין המוסד כי נושא זה נדון בין כותליו בשנה האחרונה ב"צוותי החשיבה המחודשת על הגמלאות והוא אחד הנושאים שהצוות בחר להמליץ בו על שינוי".
משרד האוצר ציין בתשובתו מנובמבר 2010 כי על פי עמדתו יש מקום לביצוע תיקונים נוספים בביטוח הסיעוד שיאפשרו מיקוד טוב יותר של המשאבים המופנים לסיעוד.
עוד הוסיף משרד האוצר כי העלאת הצעות לשיפור הקצאת המשאבים הנכללים בקצבת הסיעוד הקיימת תדרבן את משרד האוצר לבחון את הנושא בחיוב.
מנתוני המוסד עולה שבשנת 2009 הוגשו לאגף הסיעוד 76,995 תביעות לגמלת סיעוד, וכמחצית ן אושרו ( 40,678).
התהליך של אישור טופ ס התביעה מתבסס על מידע רפואי ותפקודי על הקשיש שהוא הבסיס לצבירת נקודות הזכאות לגמלת סיעוד.
לעתים תביעה נדחית על "חודה" של נ קודה, כאשר קיימת פגיעה ביכולת התפקוד בפעולות היום -יומיות של הקשיש, אך לא במידה כזאת המזכה אותו בגמלה על פי החוק.
מידע על אודות קשישים כאלה שתביעתם נדחתה יכול לסייע גם לגורמים נוספים העוסקים במילוי צרכים סיעודיים ותפעוליים , בייחוד ללשכות הרווחה ברשויות המקומיות.
המוסד לא קבע הסדרים להעברה שיטתית של מידע ל" מסורבי סיעוד גבוליים" בדבר קיומם של גורמים נוספים העוסקים ב רווחת הקשיש כדי ליידע אותם על אפשרויות נוספות לקבלת סיוע.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המוסד כי יבחן אפשרות להוסיף הערה בהודעה לתובע על דחיית התביעה בנוגע לגופים נוספים שיוכל לפנות אליהם לקבלת סיוע.
תכנית ניסיונית למתן גמלת סיעוד בכסף .
שירותי הסיעוד ניתנים כ"גמלה בעין" 23, אך כבר עם חקיקת החוק וגם לאחריה התקיים ויכוח ציבורי ומקצועי בנוגע לחלופה הראויה - מתן גמלת סיעוד בעין או .
23 להוציא מקרים המצוינים בסעיף 225 (ב) לחוק כאשר הזכאי גר עם בן משפחה המטפל בו ואין שירותי סיעוד זמינים שניתן לספק לו , או שלא סופקו לו שירותי סיעוד בתוך 60 ימים מהיום שבו נוצרה זכאות לגמלת סיעוד.
המתנגדים למתן גמלה בכסף היו נותני השירותים שחששו מהדרת חלקם ממתן שירותי טיפול אישי לזכאים, והעובדים מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 247 .
הסוציאליים (להלן - עו"סים) שהביעו חשש מניצול הגמלה הכספית על ידי בני משפחות הזכאים על חשבון השירותים המגיעים לקשישים.
כדי לבחון את האפשרות של תשלום הגמלה לזכאי נקבע בתיקון לחוק שהחל מ- 1.
08 יוכל המוסד לקיים ניסוי כדי לבחון את מתן גמלת הסיעוד בכסף (להלן- הניסוי), לתקופה של 24 חודשים בכמה (עד תשעה) א זורים בארץ.
לאחר סיום הניסוי בפברואר 2010 נקבעה הוראה בחוק להגדיל את מספר אזורי הניסוי ולהאריך את הניסוי עד 1.
במהלך הניסוי יוכלו הזכאים, בתנאים מסוימים למצות את זכאותם לגמלה באמצעות בחירה בין "גמלה בעין" לגמלה בכסף.
למשתתפים בניסוי נמסר כי שווי הגמלה הכספית הוא 80% .
"משווי ה"גמלה בעין במהלך הניסוי הוגשו 651 בקשות של תובעים גמלת סיעוד, ומהן אישר המוסד 363 באזורי הניסוי.
אחוזי הזכאים שבחרו בגמלה בכסף היו 14.
4% מכלל הזכאים באזורי הניסוי.
בדוח המחקר המלווה לניסוי, שפרסם מינהל המחקר והתכנון של המוסד באוגוסט 2009 , צוין כי רוב הזכאים הביעו שביעות רצון מהבחירה בגמלה בכסף והיו מעוניינים להפוך זאת להסדר קבע.
גם בסיכום הניסוי שפרסם האגף באוקטובר 2009 נכתב כי "תוצאות הניסוי נמצאו מיטיבות עם הקשישים, מותאמות ליכולותיהם וצורכיהם ולכן תומכות ביישום אפשרות הבחיר ה בגמלה בכסף המותנית בקיום תנאים מוגדרים".
עם זאת צוין כי הסיבה העיקרית לאי -בחירה בגמלה בכסף הייתה חוסר ידע על קיומו והיעדר מידע על תוצאות הבחירה בדרך זו.
קביעת שירותי הסיעוד בידי הוועדות המקומיות .
לאחר שהמוסד קבע את הזכאות לגמלת סיעוד ואת שיעורה עובר עניינו של התובע לוועדה מקומית -מקצועית שבאזור מגוריו (להלן - הוועדה המקומית).
על פי החוק ימנה שר הרווחה (להלן - השר) ועדות מקומיות שחבריהן יהיו עו"ס של לשכת הרווחה שישמש מרכז הוועדה, אחות של שירותי הבריאות ופקיד תביעות של המוסד שהוסמך לטפל בתביעות לגמלת סיעוד.
מתפקידן של הוועדות המקומיות לקבוע את הרכב שירותי הסיעוד (סל שירותים) שיקבלו זכאי גמלת הסיעוד ואת נותן השירות ולפקח על מתן השירותים.
סל השירותים כולל טיפול אישי בבית, סיוע בניהול משק הבית והשגחה, השתתפות בפעילויות במרכז יום, אספקת מוצרי ספיגה, שירותי כביסה ומימון השימוש במשדרי מצוקה.
במועד הביקורת פעלו ברשויות המקומיות 305 ועדות מקומיות24.
במועד הביקורת, יוני 2010 , קיבלו 141,403 :זכאים גמלת סיעוד 139,008 (כ- 97% ) קיבלו טיפול אישי בביתם (חלקם בשילוב שירותי סיעוד נוספים); ל- 23,831 (כ-17% ) סו פקו מוצרי ספיגה, ל- 17,916 (כ-13% ;) הותקנו משדרי מצוקה 10,147 (כ-7% ) השתתפו בפעילויות במרכזי יום ו-595 .
בחלק מהרשויות המקומיות פועלות ועדות מקומיות אחדות 248 דוח שנתי61ב .
אגף הסיעוד, בשיתוף גורמים מקצועיים במשרד הרווחה ובכללית, הכין תדריך ובו הנחיות מפורטות לעבודת הוועדות המקומיות (להלן - התדריך).
התדריך מפרט את תהליכי העבודה של הוועדה, כמפורט: על מרכז הוועדה לעדכן את חבריה כבר לפני הישיבה בנוגע לרשימת הזכאים מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 249 .
שעניינם יעלה לדיון, לעיין בממצאי הערכות התלות, לוודא שהתקבל מידע עדכני על מצבו של הקשיש ועל הטיפול בו ולהכין הצעה לסל שירותים על סמך ביקור בביתו.
עליו להעביר לאחות הוועדה את הערכת התלות וכל מידע אחר שיכול לסייע בבדיקת מצבו של הקשיש ובגיבוש המלצות.
ביקור בית ראשון, לפני ה חלטת הוועדה על תכנית הטיפול, ייעשה על ידי העובדים המקצועיים - עו"ס או אחות המרפאה של הכללית.
(א) מאז חקיקת החוק חלו שינויים בהרגלי הצריכה של שירותי הסיעוד על ידי הקשישים ובפעולת נותני השירותים: הקשישים ובני משפחותיהם מבקשים לקבוע בעצמם את סל השירותים המועדף עליהם ואת נותן השירותים; נותני השירותים, המבקשים להקטין את תלותם בוועדה המקומית, מאתרים קשישים כבר לפני התכנסות הוועדה, ולעתים גם לפני הגשת התביעה לגמלת הסיעוד, ומעניקים להם שירותי סיעוד על חשבונם מתוך מחשבה שאם תאושר זכאותם יישאר הקשיש בטיפולם.
במצב זה נקבעים תכנית הטיפול ונותן השירותים, ברובם המכריע של המקרים, כבר לפני התכנסות הוועדה המקומית.
המוסד מכיר במאמציהם של נותני השירותים לאתר קשישים פוטנציאליים באמצעות מתן שירותי סיעוד לפני שנקבעה זכאותם על ידי המוסד (להלן - שירותי טרום-סיעוד).
בהתאם, עם אישור הזכאות, וכבר לפני התכנסותה של הוועדה המקומית, המוסד מפרט לזכאי את רשימת נותני השירותים המורשים לספק שירותי סיעוד באזור מגוריו, ואף מודיע לו כי הוא רשאי ליצור קשר עם אחד מהם על פי בחירתו.
במקרה שהמוסד מאשר את הזכאות הוא מממן שירותים אלה רטרואקטיבית ממועד קביעת הזכאות.
אם הקשיש בחר בעצמו את סל השירותים המתאים לו ואת נותן השירות, בין קיבל שירותי טרום -סיעוד ובין לאו, הוועדות המקומית מאשרות אותם.
(ב) משרד מבקר המדינה בדק את ההחלטות שהתקבלו בוועדות המקומיות מ- 1.
10 והעלה כי מתוך 66,994 החלטות שהוגשובתקופה זו, ב - 32,920 ;תביעות לא הזין פקיד התביעות את נימוקי הוועדה לבחירת נותן השירות מתוך כ- 34,074 שבהן נמצא הסבר להחלטת הוועדה, ב- 22,073 ( מהן 64.
8% ) אישרה הוועדה את נותן השירות הקיים בבית הקשיש; וב - 5,989 ( 17.
) היא אישרה את בקשת הזכאי לנותן שירות מסוים מכאן, ב - 82.
4% מהחלטותיהן אישרו הוועדות המקומיות את נותן השירות הקיים או את נותן השירות שבחר הזכאי.
עוסקת בעבודה בעלת מהות ]המקומית[ גם מנהלת האגף דאז ציינה ש"הוועדה טכנית ברובה, שלא מצריכה שותפות של שלושה אנשי מקצוע.
השקעות הזמן הנדרשות הן אדירות והתפוקות אינן מקנות ערך ומשמעות להשתתפות בוועדה".
יוצא אפוא שהוועדות המקומיות מאשרות את סל השירותים ואת נותן השירות בדיעבד, לאחר שאלה נבחרו על ידי הזכאי או נותן השירות, והן בעצם מקיימות דיונים רבים המתמקדים בשינויים שוליים בתכנית הטיפול, שספק אם יש בהם איזו תועלת.
בעקבות השינויים בעבודת הוועדה המקומית שהוזכרו לא באים לידי ביטוי רוב התפקידים שהמחוקק הטיל עליה שלפיהם נקבעו תהליכי העבודה המקדימים שלה.
גם הנתונים על כך שהרוב המכריע של הזכאים (97% ,) קיבל טיפול אישי, ורק מעטים מהם קיבלו את יתר השירותים מלמדים על העדפתם המובהקת של הקשישים לקבל שירותי טיפול אישי.
מכאן ניתן ללמוד על נחיצותם המועטה של דיוני הוועדות בכל הנוגע 250 דוח שנתי61ב .
לקביעת סל השירותים, ועל כך שעבודתן של הוועדות המקומיות אינה תואמת עוד את תפקידן הסטטוטורי.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 251 .
עדכון סדרי עבודתן של הוועדות המקומיות .
לצורך הפעלת מערך ה גורמים האחראים ליישום החוק חתם המוסד על הסכמים עם משרד הרווחה ועם הכללית.
על פי ההסכמים שחתם המוסד עם משרד הרווחה בנוגע ליישום החוק, עליו לממן את התקנים של העו"סים בגין השתתפותם בוועדות המקומיות בכל הנוגע לטיפול בשינויי תכניות הסיעוד, ובפעולות הפיקוח והבקר ה על הטיפול באמצעות ביקורי בית אצל הקשיש, לפי סדרי העדיפות שיוסכמו בין משרד הרווחה למוסד.
בשנים 2008 ו- 2009 שילם המוסד למשרד הרווחה30.
6 ,מיליון ש"ח בהתאמה.
התשלום בשנת 2009 נועד למימון 210.
5 תקנים של עו"סים בוועדות המקומיות.
בהסכמים שחתם המוסד עם הכללית בשנים 1988 ו- 1993 הוא התחייב לשלם לה בגין השתתפות אחיות בוועדות המקומיות ועבור פעולות הפיקוח והבקרה שלהן.
בשנים 2008 ו- 2009 שילם המוסד להכללית12.
8 ,מיליון ש"ח בהתאמה.
המוסד בחן פעמים אחדות את סדרי עבודתן של הוועדות המקומיות בניסיון להתאימם לשינויים שחלו במהלך השנים.
להלן סקירת הפעולות שעשה המוסד: (א) כבר בסוף שנת 1999 הציעה חברה חיצונית לצמצם את תפקידי הוועדות המקומיות ולייחד את עבודתן להבטחת מתן שירותי הסיעוד לזכאים ולפיקוח על איכותם.
האחריות לקביעת שירותי הסיעוד ונו תני השירותים תועבר לידי הזכאי ומשפחתו.
(ב) בשנת 2004 בחן הצוות הבין -משרדי המורכב מנציגים של המוסד, של משרד הרווחה ושל הכללית בשיתוף עו"סים, אחיות ופקידי תביעות, את התנהלות הוועדות המקומיות ואת סדרי העבודה הנהוגים בהן.
הצוות המליץ על שינויים של ממש בעבודת ה וועדות המקומיות, ובהם מיסוד המעורבות של הזכאי ומשפחתו בקביעת תכנית הטיפול ובבחירת נותן השירותים; גיבוש "תכנית טיפול ארעית" לקשישים שיודיעו למוסד על בחירתם; וקביעת ביקור ראשון בביתם כשלושה חדשים לאחר קבלת השירות.
עוד המליץ הצוות להרחיב את פעילות הוועדות המקומיות: הדרכה לזכאים חדשים ולבני משפחותיהם וקביעת תדירות ראויה לביקורי המעקב.
מהאמור עולה כי במשך עשר שנים ויותר גורמים שונים היו ערים לשינויים שחלו בדפוסי העבודה של הוועדות המקומיות, ואף העלו הצעות לשינוי.
למרות זאת לא השכילו המוסד ומשרד הרווחה לממש הצעות אלה ולנתב את הוועדות המקומיות, שתפקידן הסטטוטורי התרוקן מתוכן, לפעולה שתהיה בה תרומה של ממש לרווחתה של אוכלוסיית הקשישים.
משרד הרווחה והמוסד הקימו ועדות משותפות שנועדו לבדוק מחדש את תקני כוח האדם הנחוצים לוועדות המקומיות ליישום החוק.
המלצותיהן לא הביאו לידי הסדרתה של הסוגיה, כמפורט להלן: (א) ביקורים בבתי הזכאים לבחינת התאמת תכנית הטיפול ואיכותו - במרס 2009 מינו מנכ"ל משרד הרווחה ומנכ"לית המוסד צוות שיגבש הסדרי תשלום עבור ביקורי בית, בהתחשב בעומס העבודה המוטל על העו"סים בלשכות הרווחה ובצורך בדיווחים בכתב על הביקורים.
נקבע כי הצוות יסיים את עבודתו עד אפריל 2009.
במרס 2009 קבע הצוות נושאים לדיון, ובהם הגדרת תפקיד העו"ס; בחינת תשומות הזמן הניהוליות והמינהליות בעת ביצוע ביקורי בית; בחינת ההסדרים עם קופות החולים ועם אחים/אחיות פרטיים/יות; ופעולות לזירוז המחשוב של עבודת הוועדות המקומיות.
הצוות לא הגיש דוח מסכם.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 253 .
)(ב בפברואר 2010 מינה שר הרווחה ועדה, בראשות מנהלת אגף הסיעוד במוסד ובשיתוף נציגי משרד הרווחה, מרכז השלטון המקומי ומרכז המועצות האזוריות, לבדיקת הנוסחה הקיימת להקצאת כוח אדם לנושא החוק (להלן - הוועדה המשותפת).
מטרת הוועדה כפי שנקבעה בכתב המינוי היא "לבחון לעומק את נושא המעמסות המוטלות על העובדים הסוציאליים ברשויות המקומיות, העוסקים בנושא החוק לקשישים זכאי גמלת סיעוד ותבחן אפשרות שינוי הנוסחה הקיימת להקצאת כ"א לביצוע החוק".
הוועדה נדרשה להגיש את המלצותיה בתוך 90 .
יום במאי 2010 המליצה הוועדה המשותפת בפני שר הרווחה על שינויים אחדים בתהליך העבודה של הוועדות המקומיות.
המלצותיה העיקריות עסקו בגיבוש מסלול טיפול מקוצר לקבוצת זכאים המקבלים שירותי טרום-סיעוד לשביעות רצונם, ללא צורך בכינוס הוועדה המקומית.
עוד המליצה ה וועדה לבחור גורם מוסמך שיאמוד בתוך שישה חודשים את זמן העבודה הנדרש לעו"ס ואת הסיוע המינהלי הנדרש לעבודת הוועדה המקומית, ויבדוק את הנוסחה המשמשת את משרד הרווחה לתרגום כספי המוסד למשרות ברשויות המקומיות.
המלצותיה של הוועדה לא יושמו עד מועד סיום הביקורת.
למעלה מעשר שנים, בעקבות הצורך בהחלת שינויים בסדרי עבודתן של הוועדות המקומיות, בדקו גורמים שונים את התקינה הנדרשת לעבודתם של עובדי לשכות הרווחה בכל הקשור ליישום החוק.
אולם בדיקת התקינה נעשתה בלי שתותאם לשינויים שחלו בתהליכי העבודה לקביעת שירותי הסיעוד.
אף שתפקי דן של הוועדות המקומיות בכל הנוגע לקביעת סל השירותים לזכאי גמלת הסיעוד התייתר, לא עלה בידן של ועדות שונות, שהמליצו על כך שוב ושוב כבר בשנת 2004 , ל"שחרר" את הוועדות המקומיות מתפקיד זה ולנתבן לפעולות שיתרמו לרווחת הקשיש.
גם הוועדות המקומיות בעצמן לא הסיטו את פעילותן לתחום הפיקוח והמעקב אחר מתן שירותי סיעוד - נושא מקצועי שנכלל בהגדרת תפקידן, אך לא נעשה כראוי.
למרות זאת המשיך המוסד לשלם למשרד הרווחה ולכללית סכומי כסף נכבדים עבור ביצוע עבודות שהצורך בהן והתועלת שלהן מוטלים בספק.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 מסר המוסד כי הוא ער לבעיות שהביקורת העלתה, והטיפול בהן תלוי בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה ומרכז השלטון המקומי.
לאחר סיום הביקורת, באוקטובר 2010 .
, קיים שר הרווחה דיון בעניין יישום החוק בסיכום הדיון קבע השר כי הוא מאמץ את העקרונות שסוכמו בדוח הוועדה המשותפת.
השר קבע שהמוסד יתקשר עם גורם מקצועי שיאמוד את זמני העבודה הנדרשים לעו"ס, ויבדוק את הנוסחה המשמשת את המשרד לתשלום עבור משרות ברשויות המקומיות.
כמו כן הנחה השר, בין היתר, לשלם על ביקורי בית שבוצעו בפועל בלבד, וקבע כי מנכ"ל משרד הרווחה יבוא בדברים עם נציגי מרכז השלטון המקומי ויגיע אתם להסכמות לגבי האמור.
פיקוח הוועדות המקומיות על מתן שירותי הסיעוד .
הפיקוח על מתן שירותי סיעוד נועד להבטיח שזכאי גמלת הסיעוד ממצים את זכאותם והם מקבלים טיפול ראוי ואיכותי המותאם לצורכיהם לאורך זמן.
התדריך לוועדות המקומיות קובע שעל הוועדה המקומית לקבוע לכל זכאי עובד אחראי שהוא עו"ס או אחות (להלן - עובד אחראי), שתפקידו ללוות את הזכאי מעת קבלת השירותים ולאורך כל תקופת זכאותו ולשמש לו כתובת מקצועית שתדאג להפעלה תקינה ואיכותית של שירותי הסיעוד הניתנים לו.
על העובד האחראי ליידע את הוועדה המקומית על כל שינוי במצבו של הקשיש שבעקבותיו ישתנה לעתים גובה הגמלה שלו.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 255 .
כמו כן עליו לבצע ביקורים בתדירות של פעמיים בשנה בבית הזכאי ולדווח עליהם לוועדה המקומית25.
בהסכמים שחתם המוסד עם משרד הרווחה בעניין מימון התקנים לביצוע החוק עוגנו שלושה רכיבים מרכזיים שבגינם התחייב המוסד לשלם: השתתפות העו"ס בוועדות המקומיות לצורך התאמת סל השירותים לזכאי; הפעילות הנדרשת לטיפול בשינוי תכניות הסיעוד; ופעולות הפיקוח והבקרה באמצעות ביקורי בית של העו"ס אצל הקשיש, לפי סדרי העדיפות שיוסכמו בין המשרד למוסד.
בהסכמים נקבע, בין היתר, שהמשרד יהיה אחראי לכך שמרכז הוועדה המקומית ידאג לביצוע כל הפעולות הדרושות ליישום הוראות החוק, וינחה את העו"סים בלשכות הרווחה בהכנת תכניות הטיפול ובביצוע החלטות הוועדה ויפקח על עבודתם.
בנוהל הצוות הבין -משרדי מינואר 2006 נקבעו קריטריונים לבחירת הע ובד האחראי - עו"ס או אחות.
הקריטריונים מסתמכים על חומרת סעיפי הליקוי שנקבעו לזכאי בהערכות התלות, ולפיהם תקבע הוועדה המקומית אחות לזכאים שיש להם צרכים תפקודיים-סיעודיים, ועו"ס לקשישים הנמצאים במעקב של לשכת הרווחה.
לוועדה המקומית ניתן שיקול דעת בקביעה זו לפי מצבו של הקשיש.
על פי הנוהל תיעשה קביעת הוועדה המקומית תוך כדי שמירה על חלוקת נטל סבירה בין העו"סים לאחיות.
כאמור, משרד מבקר המדינה עשה בדיקה בארבע ועדות מקומיות - ירושלים (דרום), אשקלון, בית שמש וטייבה.
מבדיקת התיקים בארבע הוועדות המקומיות עלה כי במקרים א חדים נקבעה לזכאים אחות כעובד אחראי, עקב מצבם הרפואי, אך בפועל ביצע עו"ס את ביקורי הבית.
התנהלות זו מעמיסה על עבודתו של העו"ס, ואין בה די כדי לספק את צרכיו של הזכאי הזקוק לאחות, על פי קביעת הוועדה המקומית.
החוק לא קבע את זהות הגורם שנציגו יהיה חבר בוועדה המקומית מטעם שירותי הבריאות.
מאחר שבתקופה שבה נכנס החוק לתוקפו היו כ -97% מן הקשישים חברים בכללית, נקבע שנציג מטעם הכללית יהיה חבר בוועדה המקומית וישמש עובד אחראי בעת הצורך.
במרוצת השנים הלך וגדל אחוז חברי קופות החולים האחרות הזכאים לגמלת הסיעוד, אם כי מספ רם של הזכאים החברים בכללית עדיין נותר גבוה יחסית ליתר הקופות.
09 , 101,366 זכאי גמלת סיעוד חברים בכללית - כ- 74.
8% מכלל הזכאים - וביתר הקופות חברים 34,120 שהם כ- 25.
מכלל הזכאים בתדריך נקבע כי במקרים שבהם הזכאי אינו מבוטח בכללית, על הוועדה המקומית לקבוע בעבורו עו"ס כעובד אחראי, גם אם מצבו הסיעודי מחייב קביעת אחות כעובד אחראי המפקח על ליווי תכנית הטיפול שלו.
מכאן, חברותם של הזכאים בקופת חולים זו או אחרת מכתיבה מראש את דרך הטיפול בהם ואת אופן הפיקוח על שירותי הסיעוד הניתנים להם.
משרד מבקר המדינה בדק את התאמתם של עובדים אחראים לזכאים לפי סעיפי הליקוי שבהערכות התלות שלהם.
בבדיקה נמצא כי נכון ל - .
25 בעניין זה ראו גם בדוח שנתי זה בפרק "הקשיש בקהילה - טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 000.
3% ) מבין 34,120 זכאי גמלת סיעוד שלא היו מבוטחים בכללית נקבע עו"ס כעובד אחראי אף על פי שהיו זכאים לליווי מקצועי של אחות.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 257 .