HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפיכך ולאור נסיבות הדברים, עמדת הממונה על השכר הינה כי כל דרך פעולה אחרת היה בה כדי לגרוע מתהליך המורכב להסדרת תנאי השכר בחברת החשמל".
באישור של הממונה על השכר להסכם 2011 נקבע בין היתר "כי שינוי שיטת ההצמדה של המשכורת הקובעת לחישוב קצבה של גמלאים/שאירים שפרשו מחברת החשמל טרם לחתימת ההסכם, ייעשה מכח תיקון חקיקה, אשר יעגן את השינוי במנגנון עדכון הגמלאות של הזכאים לפנסיה תקציבית בחברת החשמל, הצמדת הקצבה למדד המחירים לצרכן במקום קידום [ כמפורט בהסכם הקיבוצי , ואשר יושלם עד ליום ]בדרגות 2.
2012 או עד מועד חליפי שיקבע בין הצדדים באישורי".
במרץ 2012 פורסם החוק לשינוי שיט ת העדכון של פנסיה תקציבית, התשע"ב- 2012 .
על פי הצעת החוק, מטרתו לעגן בחקיקה את הוראות ההסכם הקיבוצי שבין החברה ובין ההסתדרות, שעניינו שינוי שיטת עדכון המשכורות הקובעת לעניין חישוב הקצבה.
בתשובתה ממרץ 2012 ציינה החברה כי במסגרת הסכם קיבוצי שנחתם בשנת 2011 באישור הממונה על השכר יקבלו גמלאי החברה ועובדיה תוספות שכר ששיעורן קטן ב- 0.
בהתאמה מאלו שמקבלים עובדי המגזר הציבורי הקיטון בתוספת השכר מיועד להחזיר לחברה כספי יתר ששולמו בהתאם להחלטות הממונה על השכר מהשנים 2006 -2009 .
הממונה על השכר הסביר בתשובתו מפברואר 2012 כי במסגרת הסכם 2011 הוא גבה מגמלאי החברה כ- 720 מיליון ש"ח 65 ;, באמצעות קיזוז מפיצויי השחיקה ששולמו במסגרת ההסכם מכיוון שגמלאי החברה נהנו ממנגנון ייחודי של קידום בדרגות גם לאחר הפרישה.
הממונה גם הסביר את היתרונות הרבים בכלל - ובחברת החשמל בפרט - שבהעברת גמלאים המקבלים פנסיה תקציבית להצמדה למדד, להבדיל מהצמדה לעובדים פעילים.
עוד הסביר הממונה שבשנת 2008 הוא ביקש לנסות לצרף להסכם הצמדת הפנסיה למדד גם את גמלאי חברת החשמל ולשנות את מנגנון מניעת שחיקת הגמלה שלהם, אך הדבר לא צלח באותו מועד.
65 סכום הקיזוז כלל, בין היתר, כ-40 .
מיליון ש"ח בגין השבות 338 דוח ביקורת שנתי63א .
לפי אומדן של משרד מבקר המדינה משנת 2009 , עד סוף שנת 2011 כ- 92% מהגמלאים שפרשו בשנת 2008 או קודם לכן הגיעו לדרגה המרבית או לדרגה אחת מתחתיה.
הדיון בפרק הזמן שגמלאי צריך לחכות לקידום בדרגה התמשך שנים רבות, רוב הגמלאים קודמו בדרגות, הגיעו בינתיים לדרגה גבוהה ואחר כך יקבלו תוספת בגין המעבר להסכם החדש, שלפיו הם יקבלו הגנה על ערכה הריאלי של הגמלה באמצעות הצמדת הפנסיה למדד המחירים לצרכן.
מכאן שהגמלאים נהנו ממנגנון קידום בדרגות, שהעניק להם תוספת לפנסיה בשיעור גדול יותר מעליית המדד, ואחרי כן יקבלו הצמדה מלאה לפנסיה.
הממונה על השכר הסביר בתשובתו מפברואר 2012 שהוא ער למצב זה, ובהסכם 2011 סוכם כי עובדי החברה ישיבו את תשלום היתר שקיבלו בעקבות הסדר הקידום בדרגות.
החישוב של הממונה על השכר מתבסס על ערך התוספת בדרגות לעומת הצמדה למדד בשנים 2000 -2008 .
פרק הזמן האמור מקביל לזה שבו חושבה התוספת למניעת שחיקה בגמלה של עובדי מדינה, ושכרם עודכן חברת החשמל לישראל בע"מ 339 .
באמצעות הצמדה למדד המחירים לצרכן.
כאמור, גמלאי חברת החשמל נהנים מהסדר קידום בדרגות משנת 1993 .
אכיפת סעיף29 לחוק יסודות התקציב .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2010 ציין הממונה על השכר כי קשה לאכוף את חוק יסודות התקציב נוכח המצב המשפטי הקיים, המאפשר לארגוני עובדים לפעול נגד החלטות הממונה על השכר באמצעות איום בביצוע שביתה או בשיבוש שירות חיוני.
לטענת הממונה על השכר, פסיקת בית הדין הארצי לעבודה "יצרה מציאות מורכבת, ולפיה ישנה לגיטימציה להפעלת כוח נגד סמכות על פי דין.
אין צריך לומר כי לא רק ששום בעל סמכות פיקוח על פי דין אינו נתון כלל להפעלת לחץ חיצוני, אלא שכל בקיא במערכת יחסי עבודה בכלל, ובמגזר הציבורי בפרט, יבין כי איום בשימוש בכוח ארגוני ובכלי השביתה כלפי הממונה על השכר, מכניס למסגרת שיקולי עבודת הממונה גם שיקולים כגון אופיו של השירות הציבורי, חוסר יכולת הממונה לשקול את שיקולי המעסיק כאשר מתקיימת שביתה, מהו המוצא משביתה הננקטת כנגד הפעלת סמכות הממונה, ועוד".
בהיעדרה של חקיקה הכוללת "קביעה פוזיטיבית אודות השירותים החיוניים שהשבתתם אסורה", ונוכח פסיקת בית הדין לעבודה, "הרי שכוחו של הממונה על השכר הוגבל משמעותית חרף רצונו של המחוקק בדבר חיוניותו של פיקוח הדוק על השכר ותנאי העבודה בשירות הציבורי".
בתשובת ועד העובדים של החברה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2012 נאמר כי "לנוכח הסמכויות הדרמטיות שמוקנות לממונה על השכר, שומה עליו להפעיל את סמכותו לפי סטנדרטים מחמירים של תום לב, שיקול דעת וזהירות, אף יותר מכל רשות ציבורית אחרת".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם הממונה על השכר סבור כי אמצעי האכיפה שהוקנו לו על פי הדין אינם מספיקים כדי לאכוף ביעילות על חח"י וגופים אחרים את סעיף 29 לחוק יסודות התקציב ולמנוע המשך חריגות שכר כדוגמת אלה המפורטות בדוח זה, הרי שעליו ליזום הליך של הצעת תיקון לחוק, נוסף על הצורך למצות את כל כלי האכיפה שבידו.
בתשובתו מפברואר 2012 מסר הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה כי יש כמה יוזמות חקיקה רלוונטיות לעניין, בשלבים שונים של התהליכים.
שיתוף פעולה בין הרגולטורים של משק החשמל .
שבעת הגופים העיקריים המפקחים על חברת החשמל הם: משרד האנרגיה והמים, רשות החברות הממשלתיות, רשות החשמל, הממונה על השכר, אגף התקציבים שבמשרד האוצר, הרשות לניירות ערך ואגף שוק ההון.
נמצא כי כל גוף פיקוח מקבל החלטות בתחום שעליו הוא מופקד; ולעתים כאשר בכוונתו לקבל החלטה שמשפיעה על תחומי פיקוח נוספים הוא אינו מביא את הדבר לידיעתם של שאר גופי הפיקוח ואינו פועל בתיאום ובשיתוף עמם.
לדוגמה, הממונה על השכר 340 דוח ביקורת שנתי63א .
קובע אם לאשר לחברה תשלום תוספות שכר או חריגו ת שכר בלי להתחשב בעמדתם של גופים חברת החשמל לישראל בע"מ 341 .
אחרים ובכללם רשות החשמל, המופקדת על קביעת תעריף החשמל, אף שאישור תוספת שכר עשוי להשפיע על תעריף החשמל או על הרפורמה בחברת החשמל66 .
במאי 2009 החליטה הממשלה להקים צוות להגברת התיאום והיעילות לעניין הפיקוח על החברה (צוות הרג ולטורים).
בהחלטה נאמר בין היתר כי " מטרות הצוות הן הגברת התיאום והשקיפות בעבודת הגופים המפקחים על חברת החשמל, ייעול תקציבי הפיקוח והייעוץ , והמלצות בנוגע לאופן והיקף הפיקוח על החברה, לרבות הסדרת נוהל תיאום קבוע בין חברי הצוות.
פעילות הצוות תתמקד בסוגיות מהות יות בפעילות החברה, לרבות בתחום הפנסיה, השכר, פעולות מותרות על פי החוק, והכל בהתאם לסמכויות גורמי הפיקוח במדינה".
בנובמבר 2010 , כשנה וחצי לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה בדבר הקמת צוות הרגולטורים, התקבלה החלטת ממשלה נוספת בדבר פעילות הצוות ונקבעו מטרות פעילותו.
חברי הצוות הם נציגים ממשרד האנרגיה והמים, ממינהל החשמל שבמשרד האנרגיה והמים, מרשות החברות הממשלתיות, מהרשות לשירותים ציבוריים - חשמל, מלשכת הממונה על השכר והסכמי עבודה, מאגף התקציבים, מאגף הממונה על שוק ההון, ממשרד המשפטים ומלשכת החשב הכללי שבמשרד האוצר.
יצוין שאין לרשות לניירות ערך נציג בצוות הרגולטורים, אף שלהחלטותיה יש השפעה רבה על הדוחות של החברה.
בהתאם להחלטת הממשלה מנובמבר 2010 הגיש הצוות לממשלה במרץ 2011 דוח ביניים.
כאמור, במרץ 2012 הגיש הצוות המלצה לעניין חשבון הנאמנות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינ ואר 2012 טען משרד האנרגיה והמים כי אחריות כוללת על ענייני משק החשמל, וחברת החשמל בפרט, אך ]עליו[ "מוטלת הוא נעדר כלים בסיסיים הנדרשים לנקיטת הצעדים המחייבים בפרט בתחומי השכר גם במקרים שבהם מדובר בחברות שפועלות בתחומי אחריותו המקצועית".
כמו כן הדגיש המשרד "כי ריבוי הרגולאטורים, מלווה בפיצול סמכויות ותפיסה של אחריות קולקטיבית (המתעלמת מחלוקת הסמכויות), עלול להוביל למצב של העדר אחריות - עד כדי חוסר משילות".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שבעקבות קבלת הערות הביקורת של מבקר המדינה במרץ 2010 הוקם צוות הרגולטורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, לפני שגוף פיקוח יקבל החלטה שעשויה להיות לה השפעה ניכרת על מבנה החברה, על עתידה, על מצבה הכספי ועל תוצאותיה העסקיות, ראוי לדון בנושא עם גופי הפיקוח האחרים הנוגעים בדבר ולהביא בחשבון את עמדתם.
הדבר נדרש כדי שהחלטות החברה יתקבלו על סמך ראייה אסטרטגית כוללת ומתוך תיאום ושיתוף כנדרש עם שאר הגופים הרלוונטיים.
הכללת מרכיב הפנסיה בתעריף החשמל .
על פי חוק החשמל, רשות החשמל קובעת את תעריפי החשמל וקובעת את הנוסחה שלפיה הם יעודכנו.
רשות החשמל נוהגת לבדוק מחדש את מרכיבי .
66 ,בעניין זה ראו בהרחבה מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 '), עמ 1095.
342 דוח ביקורת שנתי63א .
התעריף אחת לחמש עד שמונה שנים.
בפרק הזמן שבין בדיקה לבדיקה מתעדכנות העלויות המוכרות על פי נוסחת עדכון הנקבעת חברת החשמל לישראל בע"מ 343 .
בתחילת התקופה, ובכלל זה מתעדכן מקדם ההתייעלות שנקבע לחברה67 .
כיהנו בתפקיד יו"ר רשות החשמל מר דוד אסוס ומר אמנון שפירה הסדר 1996 לא כלל מנגנונים למי מון הגידול במחויבות האקטוארית באמצעות תעריף החשמל עבור עובדי דור ב וכן עבור עובדי דור א לאחר שנת 1996.
לאחר שהוקמה רשות החשמל בשנת 1996 קבעה רשות החשמל את העלויות המוכרות בתעריף על סמך העלויות שנקבעו בספרי החברה לשנת 1996 (תקופת הבוחן הראשונה), שנבחרה כשנה מייצגת.
בתקופת הבוחן השנייה, שהחלה ביולי 2002 , נקבעו עלויות מוכרות לכל מקטע בנפרד- ייצור, הולכה וחלוקה - ולגבי כל מקטע נבחרה תקופה מייצגת אחרת.
בשנת 200368 , בעקבות ביצועם של כמה שינויים בהנחות אקטואריות של חברת החשמל לעניין חישוב המחויבות האקטוארית, החלה רשות החשמל לבדוק את השינויים במחויבות האקטוארית של החברה ואת מדיניותה לעניין ההכרה בעלויות הפנסיה, שלפיהן, בין היתר, יחושב התעריף החדש.
ביולי 2008 החליטה הרשות כי לעניין מקטע הייצור יופרדו עלויות הפנסיה התקציבית משאר העלויות וייקבעו בנפרד69 .
בפברואר 2010, לאחר שימוע בנושא החלטת הרשות מיולי 2008 , קבעה הרשות "שעד מועד פרסום החלטות סופיות של הרשות, עלות התפעול המוכרת במקטע הייצור תכלול את עלויות הפנסיה.
על בסיס מודל הרשות להכרה בעלויות ייצור".
על פי ההחלטה, "עלויות התפעול המוכרות בתעריף החשמל יכללו את עלויות הפנסיה בהתאם לדוחות המתוקנים מחודש דצמבר 2009 .
", זאת עד להחלטה על התחשיב הסופי בין חברת החשמל ובין רשות החשמל יש מחלוקת לגבי היקף ההכרה בעלויות הפנסיה של חח"י שיובאו בחשבון במסגרת חישוב תעריפי החשמל.
חברת החשמל גורסת שהרשות חייבת להכיר בכל עלויות הפנסיה בפועל בלא להפעיל כל שיקול דעת בעניינן.
לדברי הרשות "במהלך שנת 2009 גובש מתווה משפטי.
ביחס לשיקול דעת מליאת הרשות בסוגית עלויות הפנסיה בחברת החשמל".
מליאת רשות החשמל 70 טרם גיבשה את מדיניותה בנושא.
בפועל הרשות אינה מכירה בכל הוצאות הפנסיה, ובכלל זה בשינויים א קטואריים מסוימים, במסגרת חישוב תעריף החשמל.
לדברי הרשות הפער בין הצדדים הוא כ-3.
מיליארד ש"ח במועד סיום הביקורת טרם גיבשו רשות החשמל וחברת החשמל תחשיב סופי להכרה בהוצאות הפנסיה בתעריף החשמל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החשמל לשקול, לקבוע ולפרסם בהקדם מהם מרכיבי הפנסיה שיובאו בחשבון בתעריפי החשמל, מרכיבי הפנסיה של אלו קבוצות עובדים (דור א, ב ו-ג) יובאו בחשבון ומה יהיה שיעור ההשתתפות של הצרכנים בהוצאות הפנסיה של חח"י, כדי שחברת החשמל תוכל להיערך לכך בהקדם.
67 מקדם ההתייעלות הוא שיעור הוצאות החברה שאינן מוכרות לעניין קביעת תעריף החשמל.
המקדם מחושב מדי שנה בשנה בשיטה של "ריבית דריבית".
68 באותה השנה שינתה חברת החשמל כמה הנחות אקטואריות, והדבר הביא לגידול ניכר במחויבותה האקטוארית.
69 כוונת הרשות לבדוק את סוגיית מימון מחויבותה האקטוארית באמצעות תעריף החשמל מוזכרת בדוח כספי של חברת החשמל משנת 2004.
הגוף העליון ברשות, הקובע את מדיניותה 344 דוח ביקורת שנתי63א .
הביקורת על הסדרי הפנסיה של עובדי חח"י העלתה ליקויים וחריגות משמעותיים בתנאי השכר והפנסיה שלהם לשנים 1996 -2008 .
חריגות אלה מסתכמות בכ -3.
על החברה להמשיך לפעול להחזרת כ-2 מיליארד ש"ח שהפקידה בחשבון הנאמנות לכיסוי מחויבות אקטוארית עבור הוצאות שכר נלוות שאינן רכיבים קצבתיים, שלא קיבלו אישור מגופי הפיקוח.
נדרש שהממונה על השכר בתיאום עם גופי הפיקוח האחרים (רשות החברות הממשלתיות, רשות החשמל ואגף שוק ההון) יבצע בדיקה יסודית, מקיפה ומפורטת של מערכת השכר והפנסיה בחברה.
הדבר נועד לאפשר את איתורן ואת ביטולן של תוספות ששולמו שלא כדין, כדי שסכומים אלה יוחזרו לקופת החברה ולא יתווספו לתעריף החשמל המוטל על ציבור הצרכנים.
כמו כן, יש להקפיד שעובדים חדשים המצטרפים לחברה לא יקבלו תנאי שכר והסדרי פנסיה חריגים שלא אושרו כדין.
הצעדים האמורים עשויים לשפר את איתנותה הכספית של החברה ואת כושר התחרות שלה.
הנהלות החברה אישרו, שלא לפי הסכם עם הממשלה (בשנים 1975 - 1981 ) ושלא כדין (משנת 1982 ואילך) הפרשות עודפות וחריגות מקופת החברה לפנסיה של העובדים ולחשבון הנאמנות שלהם, המסתכמות במיליארדי ש"ח.
דירקטוריון החברה לא הבטיח כי יתקיים פיקוח הולם על החברה ולא פעל כנדרש למניעת העברות כספים שלא כדין על ידי הנהלת החברה ולא דרש את השבתם.
יצוין כי שומרי הסף בחברה לא פעלו למניעת העברות הכספים והם אף נהנים - או עשויים ליהנות - מפירות מחדליהם לעניין הכספים הללו.
תאגידים ממלכתיים גדולים מבקשים מגופי הפיקוח במשרד האוצר להקים קופה מרכזית לקצבה עבור עובדיהם.
לנוכח ממצאי דוח הביקורת, המלמדים על כמה וכמה ליקויים מהותיים בהקמה ובניהול של הקופה המרכזית לקצבה עבור עובדי חברת החשמל (כפ"י), הרי שעל גופי הפיקוח לבחון את הבקשות החדשות תוך מציאת האיזון הנכון בין הצורך להבטחת זכויות עובדים אלה, לש מירה על האיתנות הפיננסית של הגופים הממלכתיים ולשמירת האינטרסים של כלל הציבור.
מלבד זאת על גופי הפיקוח לבדוק את תקינות ההפרשות על פי תקנוני אותן קופות מרכזיות לקצבה של התאגידים האמורים שיוגשו לאישור אגף שוק ההון בשים לב לממצאי דוח זה.
ממצאי הדוח מלמדים על כשל בפיקוח על תשלום הטבות חריגות לעובדי החברה ועל ההפרשות בגינן לפנסיה.
כשל זה עלול ללמד את בעלי העניין בחברה ובגופים אחרים כי גופי הפיקוח והאכיפה משלימים בסופו של דבר עם החריגות, וכי שיטת "מצליח"71 .
חברת החשמל לישראל בע"מ 345 .
עוד עולה מהדוח כי הממונה על השכר מתקשה לאכוף את חוק יסודות התקציב.
ראוי שהממונה על השכר ישקול עם גופי הפיקוח האחרים הנוגעים בדבר ועם משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה דרכים לקידום יכולת האכיפה של חוק זה, ובין היתר עליו ליזום הליך של תיקוני חקיקה ולקדם יזמות חקיקה שבמסגרתן ייקבעו הוראות מפורשות המקנות לו סמכויות להטלת סנקציות מתאימות, באופן שהוא יוכל לבצע במועד אכיפה אפקטיבית של חוק יסודות התקציב על חברות ממשלתיות בכלל ועל חח"י בפרט.
346 דוח ביקורת שנתי63א .
הגופים המבוקרים בדוח החלו לטפל בחלק מהליקויים שעליהם עמד משרד מבקר המדינה לאחר הגשת טיוטת הדוח במרץ 2010 ,.
עם זאת נוכח חומרת ממצאי הדוח, על שר האוצר ועל שר האנרגיה והמים, שהם הממונים על חח"י, וכן על היועץ המשפטי לממשלה, לפעול בשילוב צוות הרגולטורים ולנקוט ללא דיחוי את הצעדים הנדרשים לתיקון מלוא הליקויים שהועלו בדוח זה.
עליהם למנוע את הישנותם בחברות ממשלתיות ובתאגידים סטטוטוריים אחרים ולפעול נגד מי שיהיה אחראי להישנותם.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - החברה או חח"י) היא חברה ממשלתית הנמצאת באחריותם של שר האוצר ושר האנרגיה והמים3 (להלן- השרים).
להלן נתונים על ההכנסות ממכירות של החברה 4 במהלך השנים האחרונות (במיליוני ש"ח, במחירי דצמבר 2010:) .
24,921 19,304 19,422 הכנסות חח"י עורכת את דוחותיה הכספיים לפי תקנות החברות הממשלתיות (כללים לעריכת דוחות כספיים של חברת החשמל לישראל בע"מ) (הוראת שעה) התשס"ה- 2004 , ולפי תקנות ניירות ערך (עריכת דוחות כספיים שנתיים), התש"ע- 2010 , בהיותה חברה ציבורית שאגרות החוב שלה נסחרות בבורסה.
משנת 2008 החברה מיישמת את רוב הוראות ה- IFRS5.
10 מסתכם בכ-79 מיליארד ש"ח, מתוכו ההתחייבויות מסתכמות בסך של כ-50 מיליארד ש"ח.
הרווח הנקי לשנת 2010 הסתכם במיליון ש"ח.
מהאמור בדוחותיה הכספיים של החברה עולה כי מצבה הפיננסי נמצא במגמת ירידה.
לטווח הרחוק הדבר בא לידי ביטוי בהרעה ניכרת ביחס השוטף 6 ובמנוף הפיננסי7 של החברה, בתזרים מזומנים נמוך מפעילותה השוטפת יחסית לסכום השקעותיה ברכוש קבוע ובפירעון הלוואותיה.
בבדיקה שערך אגף הכספים בחברה בפברואר 20088 נמצא כי המנוף הפיננסי של החברה גבוה באופןמהותי (פי 1.
7 עד פי 10 ) מזה של עשר חברות חשמל הדומות לה בעולם, ובהן גם חברות חשמל בעלות דירוג אשראי יותר נמוך משלה.
מגמות שליליות מתמשכות אלו מעוררות חשש לאיתנותה הפיננסית של החברה.
מצב זה ידוע זה מכבר גם לרשות החברות הממשלתיות, לאגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) ולמשרד האנרגיה והמים.
בדוח שהכין לבקשת החברה והוגש גם למשרדי הממשלה ביולי 2010 , העיר הבנק העולמי על כך שלחח"י יש רמת מינוף גבוהה שאינה תומכת בלקיחת הלוואות נוספות לצורך מימון מלוא תכנית ההשקעות.
יצוין כי מדינת ישראל ערבה למוסדות פיננסיים שונים בישראל ובחו"ל להחזרתן של חלק מהלוואות 9 החברה שנלקחו בעבר.
בין היתר, למימון פרויקטים תשתיתיים מסוימים.
לדוגמה, בשנים 2005 -2006 לוותה החברה כ -250 מיליון דולר מבנק .
3 שמו הקודם של המשרד הוא משרד התשתיות הלאומיות.
בדצמבר 2011 שונה שמו למשרד האנרגיה והמים.
הכנסות לאחר ניכוי השתתפות הצרכנים 5 IFRS INTERNATIONAL FINANCIAL REPORTING STANDARDS)) הם תקני החשבונאות שפורסמו על ידי המוסד הבינלאומי לתקינה חשבונאית ( IASB ).
תקן חשבונאות ישראלי מספר 29 החיל את IFRS בישראל על תאגידים הכפופים לחוק ניירות ערך ומחויבים לדווח לפי תקנות ניירות ערך החל מהדוחות הכספיים לשנת 2008 .
6 יחס חשבונאי המתקבל על ידי חילוק הרכוש השוטף בהתחייבויות השוטפות.
יחס חשבונאי המתקבל על ידי חילוק התחייבויות החברה בהונה העצמי 8 לבקשת דירקטוריון החברה מפברואר 2008.
מההלוואות שניתנה להן ערבותה של מדינת ישראל הן הלוואות דולריות 326 דוח ביקורת שנתי 63א .
בארה"ב, בערבות של מדינת ישראל ובביטוח OPIC10 , לצורך הקמת חלק ממערכת ההולכה של הגז הטבעי בישראל.
סוכנות של ממשלת ארה"ב חברת החשמל לישראל בע"מ 327 .
של החברה בשנים שנבדקו, סירב אגף החשכ"ל לסייע לה באמצעות מתן ערבות מדינה להלוואותיה; יתרת ערבות המדינה הקיימת להלוואות החברה שנלקחו בעבר הולכת ומצטמצמת.
3 מיליארד ש"ח (לעומת כ -7.
) חח"י מגייסת הון בעיקר כדי לפתח את תשתית החשמל שלה ולהקמתם ולתפעולם של נכסים חדשים (תחנות כוח, טורבינות וכדומה) שייצרו את כמות החשמל הנדרשת למשק הישראלי.
בשנים האחרונות שימש חלק מגיוס ההון לצורך החזר הלוואות שהחברה נטלה בעבר.
הקמת נכסים אלו, הנעשי ת במסגרת תכנית הפיתוח, ממומנת לרוב מהעלאת תעריף החשמל לתקופה מוגבלת ומגיוס כספים חיצוניים (להלן - גיוס הון).
לדוגמה, במסגרת תכנית חירום 11 שאישרה הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל), באוגוסט 2007 , הועלה תעריף החשמל בשיעור של5% למשך שנה.
כמו כ ן, באוקטובר 2008 , אישרה 12 ,רשות החשמל לחברה לגבות באמצעות העלאת התעריף מינואר 2009 עד 1.
11 ,או עד סיום הגבייה בפועל לפי המוקדם מביניהם, שני מיליארד ש"ח לצורכי מימון הפיתוח.
סיבה נוספת לצורך לגייס הון, היא הפקדת סכומים גבוהים בקופה המרכזית לקצבה של עובדיה .
לדוגמה, בשנים 2005 -2008 הפקידה החברה בקופת הפנסיה סכום של 3.
בנוסף לכך הפקידה החברה בתקופה האמורה סכום של כ -723 מיליון ש"ח בחשבון נאמנות 13 בגין המחויבות האקטוארית שלה עבור רכיבי שכר לא קצבתיים.
בד בבד עם ההרעה במצבה הפיננסי של חח"י קיים בשנ ים האחרונות צמצום מתמשך בהשקעותיה של החברה מרמה שנתית ממוצעת של כ-4.
6 מיליארד ש"ח בשנים 2000 -2005 לרמה שנתית ממוצעת של כ -3.
1 מיליארד ש"ח בשנים 2006 -2008 .
אי-ביצוע השקעות בהיקף הנדרש להמשך הפיתוח עלול לגרום נזק למשק החשמל, ובין היתר, לפגוע ברמת הרזרבה ובאמינות המערכת.
חח"י מגייסת הון בישראל ובחו"ל ממקורות שונים כמו הלוואות מבנקים, מלוות ייעודיות למימון רכישה ולהקמה של רכוש קבוע והנפקות אגרות חוב (להלן - אג"ח).
עיקר גיוס ההון בשנים האחרונות נעשה באמצעות הנפקת אג"ח ולקיחת הלוואות לטווח ארוך.
להלן מצבת ההתחייבו יות של החברה ליום 31.
12 , :בחלוקה לפי מקור גיוס ההון טבלה 1 : מצבת התחייבויות חח"י ל- 31.
772 7,305 אג"ח שהונפקו לציבור .
20,939 31,208 אג"ח שהונפקו לגופים מוסדיים ואשראי חוץ- .
295 1,978 אשראי בנקאי בישראל .
11 החלטת רשות הח שמל מאוגוסט 2007 '(ישיבה מס 192 ) בעניין "צעדים לשיפור מצבה הפיננסי של חברת החשמל".
12 החלטת רשות החשמל מאוקטובר 2008 '(ישיבה מס 238 ) בעניין "תכנית פיתוח לחברת החשמל לישראל".
13 יתרת חשבון הנאמנות ליום 31.
)מיליון ש"ח (כולל רווחים 328 דוח ביקורת שנתי 63א .
239 3,476 אשראי בנקאי בחו"ל .
22,245 43,967 סך הכול .
יכולת גיוס ההון של החברה נקבעת על פי מספר פרמטרים.
החשוב שבהם הוא הערכות שוק ההון הנוגעות למידת יכולתה של החברה לפרוע את ההלוואות שגייסה במועד שנקבע (הקרן והריבית).
הערכות אלו מתבססות, בין היתר, על בחינת הסיכונים הפיננסיים 14 והסיכונים העסקיים15 של החברה.
הן באות לידי ביטוי גם בקביעת דירוג האשראי על ידי חברות מדרגות לאג"ח שמנפיקה החברה לציבור או לגופים מוסדיים.
קיימים גם פרמטרים חיצוניים ליכולת גיוס ההון שהם: מצב מאקרו -כלכלי במשק, אירועים ביטחוניים והגבלות סטטוטוריות שונות הנוגעות לשיעורי ההחזקה באג"ח של חח"י.
בשנים 2002 -2010 ,ירד דירוג האשראי של החברה בישראל ובחו"ל בעקביות דבר שהוביל לעלייה חדה בעלויות גיוס ההון שלה.
לדוגמה, בגיוס ההון שעשתה החברה בפברואר 2009 התשואה האפקטיבית16 של רוכשי האג"ח הייתה %7.
1 , ואילו בגיוס הון דומה של חברת מקורות שדירוג האשראי שלה היה גבוה משל החברה ( AAA של מקורות לעומת AA+ של החברה הכלול ברשימת מעקב עם השלכות שליליות), היא גייסה הון באותו חודש ואף לתקופה יותר ארוכה, התשואה האפקטיבית עמדה על 5%.
בחודשיםאפריל 2009 - מאי 2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים שונים של תהליך גיוס ההון של חח"י.
הבדיקה נעשתה בחברה, ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות), ברשות החשמל, באגף החשכ"ל ובאגף התקציבים במשרד האוצר וברשות ניירות ערך.
השפעת העיכובים ביישום השינוי במבנה משק החשמל על גיוסי ההון של חח"י .
ממאי 2003 ', כשהתקבל בכנסת תיקון מס2 לחוקמשק החשמל, התשנ"ו - 199617 (להלן- חוק משק החשמל), הגורמים הרלוונטיים בממשלה טרם הביאו לידי שינוי מבני במשק החשמל.
העיכוב המתמשך בביצוע השינוי המבני המתוכנן במשק החשמל הוא גורם מרכזי העלול להשפיע לרעה על עלות גיוס ההון של החברה, משום שהוא יוצר בחברות דירוג האשראי ואצל המשקיעים תחושת אי -ודאות בקשר לעתידה של החברה18 .
במצב זה, המשקיעים דורשים ביטחונות יותר טובים וריבית יותר גבוהה משדרשו בעבר בגין הלוואותיהם לחברה.
לדוגמה, בהודעה לציבור שפרסמה בשנת 2009 אחת מחברות דירוג האשראי (להלן - חברת הדירוג) היא מבססת את הורדת דירוג האשראי של החברה גם על החשש שאימוץ השינוי המבני במשק החשמל על ידי ממשלת ישראל עלול "להחליש את מיצובה העסקי של החברה.
בנוסף, תכניתה של המדינה להוציא אל הפועל את השינוי המבני במשק החשמל עלולה להעניק בתנאים מסוימים אפשרות לפירעון מוקדם של חלק מהחוב.
מצב זה עשוי ליצור לחץ מהותי על החברה לנוכח נזילותה והיקף החוב הקיים".
נזילות החברה, מבנה ההון, הרווחיות, החשיפה לשינויים בשערי מטבעות ועוד 15 .
היקף התחרות, שינויים מבניים, שינויים ברגולציה ועוד 16 .
שיעור התשואה בפועל למשקיע בהתחשב בעמלות הכרוכות בביצוע ההשקעה 17 התיקון התקבל בכנסת במאי 2003 בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (ת יקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו- 2004 ,) התשס"ג- 2003 , סעיף7.
18 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ 1095 -1112 .
330 דוח ביקורת שנתי 63א .
בטיוטת דוח של אגף חשבונאות ובקרה ברשות החשמל19 צוין כי "מצבה הפיננסי של החברה, לרבות ספקות המועלים לגבי יכולת שרות החוב שלה, יחד עם גורמים נוספים כמו אי ודאויות מתמשכות לגבי השינוי המבני הצפוי, ומשקלה הגבוה יחסית של חח"י בתיקי המשקיעים המוסדיים, הביאו לעליה מתמשכת בפרמיית הסיכון של החברה במהלך השנים האחרונות".
19 טיוטה פנימית משנת 2008 של דו"ח "מפת"ח-מימון פיתוח תשתיות חשמל" בעניין פתרונות בעיות המימון לפיתוח משק החשמל.
חברת החשמל לישראל בע"מ 331 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים העוסקיםבשינוי המבני במשק החשמל - משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, רשות החברות ורשות החשמל - לתת את הדעת על השפעתה של אי-הוודאות הנובעת מהעיכוב המתמשך בביצוע השינוי, על עלויות גיוס ההון של החברה לאורך זמן.
התנהלות חח"י מול שוק ההון בישראל .
בין המשקיעים באג"ח של חח "י נמצאים גם גופים מוסדיים ובתי השקעות שמחפשים באופן תדיר אפיקי השקעות.
עד שנת 2003 גייסה החברה הון בשוקי ההון הישראלי והבין-לאומי.
בשנים 2003 -2007 התבססו גיוסי ההון של החברה על מקורות ישראליים ובשנים 2008 -2009 הם התמקדו בעיקר בשווקים הבין - לאומיים.
במהלך השנים 2005 -2009 הייתה עלות ההון שהחברה גייסה בישראל במגמת עלייה.
בשנת 2005 נעשה גיוס הון בריבית הגבוהה ב- 0.
7% מהריבית על אג"ח ממשלתיות, ובמרס 2008 הייתה הריבית גבוהה ב- 2.
בד בבד התייקרו גם גיוסי ההון של חח"י בחו"ל.
להלן פירוט הנפקות אג"ח של החברה בחו"ל בשנים 2008 -2009 : טבלה2 ): הנפקות של חח"י בחו"ל (במיליוני ש"ח .
שיעור הריבית מועד הפירעון הסכום שגויס תאריך הגיוס .
375 % קבועה דולרית 28.
* LIBOR ( (London Interbank Offered Rate- ריבית בין-בנקאית המחושבת מדי יום על ידי איגוד הבנקאים הבריטי.
החברה הסבירה את שינוי המדיניות בעניין המקורות לגיוסי ההון, בין היתר בכך שלפי הערכותיה, המגבלות הסטטוטוריות 20 המוטלות על המשקיעים הפוטנציאליים (להלן - מגבלות רגולטו ריות) ומדיניות גיוס ההון הפנימית של המשקיעים בישראל מקשות על המשך התבססותה העיקרית של החברה על השוק הישראלי לצורך גיוסי ההון.
לכן החברה התוותה מדיניות שלפיה יש להשתמש במקורות המקומיים לגיוס הון בעיקר לפעילות השוטפת שלה או כחלופה בעת .
20 מגבלות המוטלות על בנקים: הוראות ניהול בנקאי תקין של בנק ישראל קובעות כי לבנק בישראל אסור לתת הלוואות ל"לווה בודד" בשיעור העולה על 15% מהונו העצמי של הבנק.
מגבלות המוטלות על קופת גמל: תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), תשכ"ד- 1964.
המגבלות קובעות, בין היתר, את היקף אחזקתן של קופות הגמל באגרות חוב סחירות של מנפיק בהתאם לדירוג ההשקעה.
מגבלות המוטלות על קרנות נאמנות: תקנה 6 לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים), התשנ"ה - 1994 , הקובעת, בין היתר, כי שווי אגרת חוב המוחזקת בקרן, לא יעלה על 10% מהשווי הרשום למסחר של אותה אגרת.
וכי שווי אגרת חוב המוחזקת בקרנות שבניהולו של מנהל קרן, לא יעלה על 25% .
מהשווי הרשום למסחר של אותה איגרת חוב 332 דוח ביקורת שנתי 63א .
שהחברה עלולה להיתקל בקשיים אפשריים בגיוס הון בחו"ל.
מדיניות זאת נשענה גם על העובדה שלא עלה בידי החברה בשנים 2005 ו- 2007 לפרסם תשקיף לביצוע הנפקה ציבורית של אג"ח בישראל (ראו להלן), חברת החשמל לישראל בע"מ 333 .
וגם על הירידה בסכומים שהחברה הצליחה לגייס בהנפקותיה הפרטיות בשוק ההון הישראלי בשנים האחרונות.
להל ן פירוט של סך התמורה שהתקבלה בהנפקות הפרטיות שביצעה חח"י בישראל בשנים 2005 -2008 .
טבלה3 : הנפקות פרטיות של חח"י בישראל בשנים 2005 -2008 (במיליוני ש"ח) .
(במיליוני ש"ח) מספר גיוסי ההון .
180 1 2008 מהנתונים עולה כי היקף ההון שגייסה החברה בישראל באמצעות הנפקות פרטיות ירד מאז שנת 2005 .
באופן ניכר בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2010 החברה מסתמכת על דוח מקיף שהכינו שני פרופסורים המשמשים יועצים חיצוניים שלה (להלן - דוח היועצים) והוגש לה בנובמבר 2011 לאחר ההנפקות, ומציינת כי "המומחים הכלכליים מטעם החברה שבחנו לעומק את שוק האג"ח הקונצרני בישראל.
הגיעו למסקנה דומה וחד משמעית, לפיה, בתנאים ששררו בשוק האג"ח המוסדי במחצית השנייה של 2008 וברבעון הראשון של 2009 , לא יכלה החברה לשווק בארץ אגרות חוב בהיקף הנדרש של 2 מיליארד ש"ח (ההדגשה במקור)".
משרד מבקר המדינה מציין כי דוח היועצים מציג פערים ניכרים בשיעור החזקותיהם של גופים מוסדיים באג"ח שהנפיקה החברה, ונראה כי בפועל המגבלות הרגולטוריות לא מנעו מרוב הגופים המוסדיים את רכישת האג"ח במועד הרלוונטי, וככל הנראה קיימות סי בות נוספות להימנעותם מרכישת אג"ח של החברה.
לדוגמה, בדוח היועצים מצוינים סכומי אג"ח של החברה המוחזקות בחמש קרנות הפנסיה הגדולות בישראל 21 , ושיעורי ההחזקות שלהן ביחס לכלל האג"ח הקונצרניות שבידי הקרנות האמורות ליום 31.
2008 :הוא כדלקמן טבלה 4 : אחזקות חמש קרנות הפנסיה בישראל באג"ח קונצרניות ובאג"ח של החברה ל- 31.
מכלל האג"ח של הקרן סך החזקות באג"ח חח"י .
(במיליוני ש"ח) סך החזקות האג"ח .