HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאשר מדובר באוכלוסיית מיעוטים, כרבע מאוכלוסיית המדינה, איכות החינוך כמפתח להצלחה בחיים מקבלת משנה חשיבות: "החינוך מכשיר את הקרקע למוביליות חברתית וכלכלית, אוטונומיה מחשבתית, סיפוק אישי ומ ודעות אזרחית"83 .
התכניות שגיבשו משרד החינוך ומשרד רה"ם במרוצת השנים, אף אם יושמו בחלקן, לא הביאו לצמצום הפערים בין אוכלוסיית המגזר היהודי לאוכלוסיית המיעוטים במערכת החינוך בגיל הרך.
הדבר בולט בעיקר בחלוקה הלא-שוויונית של התקציב והמשאבים לגיל הרך.
בה בעת ירד ו לטמיון משאבי תכנון ועבודות מטה שהשקיעו לאורך השנים משרד החינוך ומשרד רה"ם לאבחון בעיות מגזר המיעוטים ולגיבוש דרכים לפתרונן.
נוכח הזכות החוקתית לשוויון בחינוך ונוכח הצהרותיו החוזרות על הצורך לצמצם פערים, על משרד החינוך לפעול בדחיפות ובנחישות להשגת יעד זה .
בכלל זה: עליו לגבש ולהוביל תכניות המתבססות על ניתוח המקורות לפערים המגזריים במערכת החינוך והחסמים לצמצומם; לשקול שימוש בכלים - תקציביים, פדגוגיים או ארגוניים - שהשתמש בהם בעבר בהקשרים שונים, דוגמת מדד הטיפוח, כדי לתעדף את מגזר המיעוטים; ולהעצים את תוכני הלימוד הרב-תרבותיים.
כן עליו לבנות כלי הערכה ובקרה שיבטיחו הטמעתן של התכניות.
שינויים מבניים בתחום החינוך בגיל הרך והעלאתו בסדר העדיפויות הלאומי .
הביטוי המשמעותי ביותר לצורך בהעלאת חשיבותו של החינוך בגיל הרך בסדר העדיפויות הלאומי מצוי בהמלצות הוועדה לשינ וי כלכלי -חברתי שהוקמה בעקבות המחאה החברתית בקיץ 2011 (ועדת טרכטנברג).
דוח הוועדה הוגש לממשלה בספטמבר 2011 , וזו אימצה אותו בהחלטת ממשלה מינואר 201284 (להלן- החלטת הממשלה).
הוועדה ראתה חשיבות גדולה בהרחבת פעילות הממשלה בתחום הגיל הרך והגילים הצעירים (ילדים ב ני 9-0 ) לקידום מטרות חברתיות חשובות ביותר: תמיכה בהתפתחות הילדים וטיפוח ההון האנושי, חתירה לשוויון הזדמנויות וצמצום פערים חברתיים, תמיכה בהשתלבות הורים במעגל העבודה לטובת עצמאותם הכלכלית וכן הפחתת יוקר המחיה להורים עובדים.
בהתאם לכך המליצה על שורה של צעדי מדיניות בתחום הטיפול בילדים בגילים האמורים ועל הקצאת תקציבים "תוספתיים ניכרים" לכך.
המרכזיים שבצעדים אלה הם: (א) העברת הסמכות והאחריות למעונות ולמשפחתונים המיועדים לבני 3-0 משר הכלכלה לשר החינוך (והרחבת מערך השירותים והפיקוח בכל הנוגע למסגרות המיועדות להם); (ב) יישום מלא של חוק לימוד חובה לבני 4-3 .
83 ( "תמר אלמוג, "חשיבות החינוך בגיל הרך 2011 ,) אנשים ישראל - המדריך לחברה הישראלית.
84 החלטה 4088 של הממשלה מיום 8.
"ויישום דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי משרד החינוך 901 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
העברת הסמכות והאחריות למעונות יום ומשפחתונים מלידה עד גיל 3 לשר החינוך .
חוק הפיקוח על המעונות, התשכ"ח- 1965 (להלן- חוק הפיקוח) ותקנותיו מסדירים, בין היתר, את פעילות מעונות היום והמשפחתונים לילדים מלידה עד גיל 3 (להלן- מעונות לפעוטות).
על תחום המעונות לפעוטות אחראי האגף למעונות יום ומשפחתונים שבמשרד הכלכלה (לשעבר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה).
לפי חוק הפיקוח חייב האגף האמור לפקח על כל המעונות לפעוטות שיש בהם יותר משני ילדים.
אולם בשל מגבלות תקציב וכוח אדם הוא מפקח רק על המעונות שהארגונים המפעילים אותם (כנעמ"ת וויצ"ו, להלן - הארגונים המפעילים) ביקשו וקיבלו ממנו הכרה המעוגנת בהס כם ביניהם.
הכרה במעון או במשפחתון פירושה, בין השאר, השתתפות משרד הכלכלה בשכר הלימוד שמשלמים ההורים שנמצאו זכאים לכך על פי מבחני תעסוקה והכנסה שקבע המשרד (להלן - סבסוד).
בשנת 201385 עמד מספר הילדים בני0 עד שנתיים ושמונה חודשים (להלן- גם פעוטות) על 508,680 .
מהם שהו במסגרות מפוקחות ומסובסדות על ידי המדינה 97,955 ילדים (כ-%19 :) 84,825 ילדים שהו במעונות ו- 13,130 במשפחתונים86 .
משרד הכלכלה, המודע זה כבר למגוון בעיות במערך המעונות, יזם בסוף העשור הקודם הצעת חוק הנוגעת למעונות יום לפעוטות (להלן - הצעת חוק הפיקוח).
ההצעה נועדה להסדיר בחוק מיוחד, ששר הכלכלה יהיה אחראי לביצועו, את תחום המעונות לפעוטות, ככלי מרכזי להגדלת מספר המסגרות המפוקחות, להעלאת רמת המעונות ואיכות הטיפול בהם ולהגברת הפיקוח עליהם.
:ועדת טרכטנברג ציינה את הבעיות והחסמים המרכזיים במערך המעונות, והם (א) אי- הבלטה של החשיבות שבטיפוח איכות הטיפול והחינוך כבר בגיל הרך; (ב) אי-החלת פיקוח, או פיקוח לא מספק, על הסטנדרטים הבטיחותיים, הבריאותיים והטיפוליים בכלל המעונות; (ג) מחסור בהיצע של מעונות מפוקחים שהשהות בהם מסובסדת; (ד) חסמים לכניסת מעונות פר טיים למערך הפיקוח, בשל סרבול בירוקרטי, מחסור בהיצע של מסגרות, היעדר אחידות בשירותים ובעלויות של המעונות ואי-עמידה של חלק מהמעונות הקיימים בתקינה הנדרשת87 .
,ועדת טרכטנברג המליצה להעביר את האחריות והסמכות על תחום המעונות לשר החינוך בין היתר, "מתוך הכרה בחשיבות החינוך בגילאים אלה והרצון לייצר מדיניות פדגוגית רציפה ושלמה החל משלבי התפתחותו המוקדמים של הילד".
הוועדה ציינה שהמלצה זו היא התשתית ליתר המלצותיה בנושא הגיל הרך ושחשוב ליישמה בהקדם.
עוד המליצה להרחיב את היצע המעונות במחיר מפוקח88; להאיץ את תהליך חקיקת הצעת חוק הפיקוח .
85 לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על מספר הלידותבשנים 2011 , 2012 ו- 2013.
86 לפי נתוני משרד הכלכלה מספטמבר 2014.
87 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 '), "מעונות יום ומשפחתונים לפעוטות", עמ 1305 .
ואילך 88 יעד כולל של תוספת 60,000 מקומות לילדים במעונות שתחת מנגנון הפיקוח הממשלתי בחומש הקרוב, מהם 30,000 בבינוי ממשלתי.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ולתת תמריצים ליישומו ולכניסת מעונות פרטיים למנגנון הפיקוח על המחיר; להפעיל מערך פיקוח אפקטיבי; ולתגבר את מערך ההכשרות וההדרכה.
ועדת טרכטנברג המליצה גם להקים צוות בראשות שר החינוך ובהשתתפות נציגי משרדי הכלכלה והאוצר לגיבוש תכנית ליישום ההמלצה על העברת האחריות.
על הצוות היה להגיש עד ינואר 2012 תכנית מפורטת לממשלה ובה פירוט אבני הדרך ליישום העברת האחריות, המתייחסת, בין היתר, לתיאום הנדרש בין משרד הכלכלה לבין משרד החינוך.
הוועדה המליצה כי תהליך העברת האחריות לשר החינוך יושלם עד שנה"ל התשע"ג (ספטמבר 2012.
באוקטובר 2011 , במסגרת גיבוש דוח ועדת טרכטנברג, מנה מנהל מינהל תכנון מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה בחוות דעת לשר הכלכלה את הנימוקים שבגינם יש לדחות את ההמלצה להעביר את האחריות לתחום המעונות למשרד החינוך.
מנכ"ל משרד הכלכלה דאז ציין בהתייחסות פנים-משרדית מאוקטובר 2011 להמלצות הוועדה כי "העברת תחום המעונות למשרד החינוך אך ורק במטרה ליצור רצף חינוכי -טיפולי תחמיץ את היעד המרכזי בתחום התעסוקה של יצירת כלי גמיש לעידוד שילובן של נשים במעגל העבודה".
הוא הדגיש שלמשרד הכלכלה יש יכולת להתמודד עם ביצוע השינויים הנדרשים במערך הקיים, וזאת "במסגרת תפיסת עולמו", המתרכזת בתחום התעסוקה ועידודה ובשיקולים כלכליים, ועל כן תהיה זו "שטות גמורה" להעביר את הסמכות והאחריות לטיפול בנושא זה למשרד החינוך.
בדיון שהתקיים באותה עת בלשכת שר הכלכלה דאז הביעו גם נציגי הארגונים המפעילים מעונות תמיכה בהשארת מערך המעונות באחריות משרד הכלכלה.
הממשלה לא אימצה בהחלטתה מינואר 2012 את המלצת ועדת טרכטנברג להעביר למשרד החינוך את הסמכות והאחריות לתחום המעונות לפעוטות.
הממשלה הנחתה את משרד הכלכלה לפעול לקידום הצעת חוק הפיקוח והטילה עליו לפעול להרחיב את היצע מעונות היום העומדים בפיקוח, תוך התחייבות להקצות כסף לנושא.
בפגישה באוגוסט 2014 בין נציגי משרד מבקר המדינה לצוות בראשות המשנה למנכ"ל משרד הכלכלה, הממונה על תחום התעסוקה, חזרו ועלו הנימוקים שפורטו בחוות הדעת של מנהל מינהל תכנון מחקר וכלכלה ובעמדת מנכ"ל משרד הכלכלה דאז.
לדברי הצוות, לא התקיים כלל דיון בשאלה מי מבין שני המשרדים - הכלכלה או החינוך - יהיה אחראי לילדים בגילים אלה.
במאי 2013 יזם סגן שר החינוך, ח"כ אבי וורצמן, הקמת ועדה משותפת שתדון בהעברת האחריות לבני 3-0 למשרד החינוך, תוך מתן מענה הן להיבט הפדגוגי (הפיקוח והטיפול), הן להיבט התעסוקתי.
בדיון בלשכתו באותו חודש ציינו נציגי משרד הכלכלה שהם "מחזקים את הממשקים בין הכלכלה לחינוך" ושיתרונם בהפעלת מבחני התעסוקה שבאמצעותם מעודדים אמהות לצאת לעבודה - ניסיון החסר למשרד החינוך.
נציגי משרד החינוך הדגישו שמשרדם הוא הגורם המקצועי בתחום החינוך וציינו שביכולתם לבנות מודל חינוכי שיתאים לבני 3-0 ולקדם את בינוי המעונות.
בסיכום הדיון הוחלט ששני המשרדים יכינו נייר עמדה מנומק ובו הצעה לאופן ניהול המעונות והמשפחתונים והפעלתם בצורה מיטבית.
אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 , המשרדים לא הכינו נייר עמדה מוסכם.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הממשלה אמנם דחתה ללא נימוק את ההמלצה המרכזית של ועדת טרכטנברג - להעביר למשרד החינוך את הסמכות והאחריות לתחום המעונות לפעוטות, אך בפועל הנושא לא ירד מסדר היום החינוכי, נוכח חשיבות החינוך בגילים אלה והרצון לייצר מדיניות פדגוגית רציפה ושלמה משלבי התפתחותו המוקדמים של הילד, כפי שציינה הוועדה .
ואולם החלטה מאוחרת יותר של משרדי החינוך והכלכלה להכין נייר עמדה אשר לסוגיה זו לא יושמה.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי עמדת הגופים המקצועיים של המשרד היא שיש להשאיר את תחום המעונות לבני 3-0 באחריותו, שכן מערך המעונות לפעוטות הוא גורם מרכזי בעידוד יציאת הורים לעבודה.
הוא הוסיף כי הוא פועל לשיפור המערך בדרכים שונות, בהן הרחבת היצע המעונות ופריסתו וקידום הצעת חוק הפיקוח.
כמו כן הוא מוביל תהליך להעמקת ההתמקצעות של צוותי המעונות בתחום החינוכי-טיפולי של בני 3-0.
משרד מבקר המדינה אינו מפחית מחשיבות העשייה של משרד הכלכלה והתכלית שבגינה הוקנתה לו האחריות לתחום המעונות לפעוטות - עידוד יציאת הורים לפעוטות לעבודה.
עם זאת משהועלה הנושא על סדר היום ולא מוצה בדיון מעמיק בין המשרדים הנוגעים בדבר, ולנוכח מרכזיות החינוך בגיל הרך והיותו התשתית הבסיסית לרצף הפדגוגי של התפתחות הילד, ראוי לדעת משרד מבקר המדינה שמשרדי החינוך והכלכלה יקיימו עבודת מטה משותפת לבחינת החלופות לחינוך מלידה עד גיל 3; לקביעת המתכונת המיטבית למסגרות ה חינוך לילדים בגיל זה, לרבות אופן ניהול המעונות והמשפחתונים והפעלתם; ולהבטחת רצף חינוכי ומערך של פיקוח והדרכה פדגוגיים הפועלים על פי סטנדרטים אחידים.
יישום החלטת הממשלה בעניין חוק לימוד חובה לבני 4-3 .
'כאמור, תיקון מס16 לחוק לימוד חובה משנת 1984 נועד להרחיב בהדרגה את חינוך החובה חינם מגיל 3 (במקום מגיל 5 , כפי שהיה נהוג עד אז), כדי לתת מסגרת חינוכית מפוקחת לילדים מגיל 3 ולהעניק הזדמנות שווה לכל הילדים במדינה.
מאז יושם החוק בגנים של חלק מהרשויות המקומיות, בעיקר באלה המצויות בפריפריה, על פי צווים שנתן שר החינוך מכוח החוק, אולם השלמת החלתו המלאה נדחתה בחקיקה שנה אחר שנה מסיבות תקציביות .
בשנה"ל התשע"א, ערב המלצת ועדת טרכטנברג בנושא זה, שהו בגנים הרשמיים של המשרד כ-%63 מבני ה-3-4 (כ- 115,000 ילדים מבין 183,000)89.
ועדת טרכטנברג המליצה על יישום מלא של חוק לימוד חובה לבני4-3 בהדרגה, כך שיחול באופן מלא משנה"ל התשע"ה.
לשם כך המליצה להקצות כ-7.
2 מיליארד ש"ח בחומש הקרוב וכן כ-2.
6 מיליארד ש"ח לבינוי גנים חדשים.
המלצת הוועדה עוגנה בהחלטת הממשלה מינואר .
89 כ- 51,000 בני3 שהובשנה"ל התשע"א בגני ילדים רשמיים וכ- 45,000 ;לא שהו בגנים רשמיים בקרב בני 4, כ- 64,000 ילדים שהו בגנים רשמיים ו - 23,000 .
לא שהו בגנים רשמיים מתוך מסמך של מינהל כלכלה ותקציבים במשרד מאוגוסט 2011 שעסק באומדן עלות החלתו של חוק לימוד חובה לבני 4-3.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2012 .
בהמשך לכך החליטה הממשלה 90 לספק משנה"ל התשע"ג (אוגוסט 2012 ) חינוך חינם לבני 4-3.
היערכות המשרד ליישום החוק והמעקב אחריו לפי החלטת הממשלה היה על מנכ"לית המשרד להקים ועדת היגוי בראשותה ובהשתתפות נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר, נציגי משרד הפנים ונציג השלטון המקומי, שתסי יע ביישומה.
על הוועדה היה לגבש תכנית עבודה הכוללת הגדרה מפורטת של מטרותיה, יעדי המדיניות והמדדים להשגתם; אפיון מדויק של מתכונת הפעילות והתכנים במסגרות; אבני דרך ליישום; מיפוי מפורט של התקציבים המיועדים; סטנדרטים מצופים; ומודל מפורט לאופן אספקת השירות, המדגיש את תהליך קביעת הסטנדרט ואת תהליכי הליווי, הבקרה וההערכה הנדרשים, לרבות הפקת לקחים.
במצגת מיוני 2012 הציג המשרד את המהלכים המרכזיים ליישום חוק לימוד חובה לבני4-3 בשנה"ל התשע"ג, שהמרכזיים שבהם: פתיחת כיתות גן חדשות; מתן רישיון ותקצוב לגנים פרטיים; הכשרה וגיוס של גננות לגילים האמורים; הגדלת מערך הפיקוח; והנגשת המידע לרשויות המקומיות, לגננות ולציבור הרחב.
אולם משרד החינוך לא הקים ועדת היגוי למהלך המורכב של יישום החוק, שעלותו מיליארדי שקלים, ולא גיבש תכנית עבודה מפורטת כאמור בהחלטת הממשלה; לא מינה גורם שיעקוב אחר יישום ההחלטה, יתאם בין הגורמים השונים וייתן מענה לקשיי היישום, אם ייווצרו; ולא קבע תהליכי ליווי ובקרה.
בפועל לא בוצע תהליך בקרה ממצה.
אמנם לקראת השנה הראשונה להפעלת החוק, התשע"ג, ריכז האגף הקדם יסודי לבקשת המנכ"לית נתונים על היבטים שונים של ההיערכות ליישום החוק: מספר הגנים שייפתחו, מספר הגנים החדשים שייבנו, מספר הגנים במבנים זמניים, מספר הגננות שנקלטו ומספר הגננות שיחסרו; אולם לאחר מכן רוכז מידע רק בנוגע למספר הגנים החדשים שנפתחו.
בנסיבות אלה לא היו למשרד נתונים שוטפים על הליכי יישום החוק ועל קשיים, אם נוצרו.
בהתאם להחלטת הממשלה ועל מנת להבטיח את ההיערכות המלאה ליישום החוק, הנוגעת לכמה יחידות במשרד החינוך, על המשרד למנות גורם מתכלל לנושא ולרכז באופן שיטתי נתונים מלאים הנוגעים למגוון היבטים של היישום, וכן לפתח ולהפעיל אמצעי בקרה ודיווח לנושא.
יישום החוק בהתאם להחלטת הממשלה בשנה"ל התשע"ג ( השנה הראשונה ל יישום החוק, בהתאם להחלטת הממשלה ) נפתחו 836 גנים רשמיים ל בני 4-3.
בשנה"להתשע"ד נפתחו 503 גנים, ובשנה"ל התשע"ה אמורים .
90 מספר 4088 : "לספק החל משנה"ל התשע"ג (אוגוסט 2012 ), חינוך חינם בגני ילדים ציבוריים עבור ילדים בגילאי 4-3 , בגובה השתתפות המדינה בגני ילדים בהם הוחל חינוך חובה בגילאי 4- 3 ", באופן שהורי הילדים יהיו פטורים מתשלום שכר לימוד".
"גני ילדים ציבוריים- גן ילדים בעל רישיון בהתאם לחוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט - 1969 , המנוהל בידי תאגיד, לרבות רשות חינוך מקומית, והמצוי בבעלותו, וכן גן ילדים הפטור מקבלת רישיון בהתאם לסעיף 2(3 ) .
לאותו חוק משרד החינוך 905 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להיפתח317 גנים (על פי נתוני מרץ 2014).
בפועל גדל מספר הגנים הרשמיים לבני4-3 משנה"ל התשע"א עד שנה"ל התשע"ד מ- 8,175 ל- 9,922 - עלייה של כ-18%.
מספר בני ה-3-4 הנהנים מחינוך חינם91 גדל מאזיישום החוק מ- 220,212 בשנה"ל התשע"א ל- 276,084 בשנה"ל התשע"ד (עלייה של 55,872 במספר הילדים הנהנים מחינוך חינם92 ,) כלומר עלייה של כ-20%.
משרד מבקר המדינה בדק את היקף יישום החוק ובעקבותיו את שיעור הנהנים מחינוך חינם ברשויות המקומיות נכון לשנה"ל התשע"ד באמצעות קובץ שהמציא לו משרד החינוך בינואר 2015 ובונתונים על מספר בני ה-3 ובני ה- 4 בכל אחד מהגנים שברשויות המקומיות, אל מול מספרם בכלל השנתונים.
משרד מבקר המדינה ניתח את נתוני הקובץ האמור בחלוקה לפי מגזר יהודי ומגזר ערבי, ועמד על שיעור הנהנים מחינוך חינם ברשויות המקומיות בעקבות יישום החוק.
להלן הפירוט: ככלל, מהנתונים עלה כי בשנה"ל התשע"ד התקיימו פערים בין המגזר היהודי לבין המגזר הערבי בשיעור הנהנים מחינוך חינם: 86% מבני ה -3 במגזר היהודי לעומת 74% במגזר הערבי, ו- 93% מבני ה-4 במגזר היהודי לעומת 84% ,במגזר הערבי.
עוד עלה מהנתונים כי קיימות לא מעט רשויות מקומיות הן במגזר ה ערבי והן במגזר היהודי , שבהן החוק לא יושם, כמפורט להלן בתרשים 9: .
בגני הילדים הרשמיים או המוכש"ר 92 .
הן ברשמי, הן במוכש"ר 906 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהנתונים ש בקובץ של משרד החינוך עולה כי גם לאחר שלוש שנים מאז התקבלה החלטת הממשלה בדבר יישום חוק לימוד חובה לבני 4-3 , קיימות לא מעט רשויות מקומיות, הן במגזר הערבי והן במגזר היהודי , שבהן החוק לא יושם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלו מצביעים על הצורך שמשרד החינוך, בשיתוף הרשויות הרלוונטיות, יעמוד על הסיבות לאי-יישומו של החוק וינקוט לאלתר פעולות להשלמת היישום.
כאמור, לקראת היישום המלא של חוק לימוד חובה לבני 4-3 העלה האגף את קשיי ההתמודדות הניצבים בפני צוות חינוכי של גננת וסייעת הנדרש לתת מענה חינוכי-טיפולי הולם לקבוצה של 35 ילדים שחלקם לא גמולים.
בה בעת חלק מהרשויות, בעיקר החזקות שבהן, מממנות מתקציביהן סייעת נוספת לכל גן, מה שיוצר פערים בין הרשויות בגודל הצוותים החינוכיים.
האגף המליץ להנהלת המשרד להגדיל את הצוות על ידי הוספת סייעת לכל גן, אולם המשרד נתן לנושא מענה חלקי בהוספת בנות שירות לאומי לכ -400 גנים בשנה"ל התשע"ד (ואישר 500 משרות נוספות).
זאת ועוד, אף שתהליך היישום המלא של החוק הביא לעלייה של כ -18% ,במספר הגנים, עד מועד סיום הביקורת אוגוסט 2014 , המשרד הגדיל אך במעט את המערך המסייע לצוות הגן: הוא הקצה רק 7 משרות פיקוח נוספות לגיל הרך, שהן פחות משליש מ -17 המשרות שאישר משרד האוצר.
המשרד גם לא דן בהצעות שהעלתה מנהלת האגף, עם תחילת היישום המלא של החוק, להוסיף ימי הדרכה ושעות ייעוץ חינוכי לבני 4-3 ,, ובפועל לא הגדיל את הסיוע שגם כך ניתן במשורה, בשני תחומים אלה .
יישום מלא של חוק לימוד חובה לבני 4-3 הוא אחד האתגרים הגדולים של מערכת החינוך בשנים האחרונות, והמדינה הקצתה להשגתו משאבי ציבור רבים.
משרד החינוך עמד במידה רבה במשימה להקנות לרשויות המקומיות את המשאבים והסיוע להקמת התשתית הפיזית לקליטת אוכלוסייה של מאות אלפי ילדים בגילים האמורים.
אך בתחום הפדגוגי עשה המשרד רק מעט למתן מענה לילדים בני 4-3 במערך הגנים שבאחריותו; ועליו, עדיין, לתת מענה למגוון של נושאים הקשורים לקיום המערך החינוכי ליישום החוק, באופן שיבטיח כי בטווח הארוך החינוך שייתן לילדים בגילים המוקדמים ביותר יעלה בקנה אחד עם הגשמת עקרון השוויון וצמצום הפערים, ויהיה איכותי ומקצועי, מותאם לצרכים ומפוקח.
משרד החינוך אימץ זה כבר את עמדתם של חוקרים וועדות ציבוריות שעל פיה לחינוך הילד בגיל הרך, מלידה עד גיל 6 , חשיבות מכרעת לעתיד הפרט והחברה כאחד.
חינוך הילד מרגע לידתו תורם להתפתחותו האישית ובאותה עת מקדם מטרות חברתיות של חתירה לשוויון הזדמנויות וצמצום פערים, ותורם לעצמאות הכלכלית של הוריו ולטיפוח ההון האנושי של החברה בכללותה.
מכלול רפורמות ותהליכים שיזמו בשנים האחרונות הממשלה ומשרד החינוך יועדו לצק ת תוכן בשינוי מיקומו של החינוך לגיל הרך בסדר העדיפויות המשרדי והלאומי.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אולם בביקורת עלה כי למעט בניית מערך גנים לקליטת בני4-3 , שהמשרד הוביל במידה רבה של הצלחה, לא יושמו מרבית מרכיבי הרפורמות והתהליכים האמורים, ובניגוד להצהרותיו המשרד לא הביא לשינוי של ממש במערך הפדגוגי שלו לגיל הרך ובאיכות השירותים שהמדינה מעניקה לבני 3-0.
אשר להשגת המטרות הפדגוגיות של רפורמת אופק חדש בגני הילדים, לצד שיפור תנאי ההעסקה של הצוות החינוכי, על הנהלת המשרד בראשות המנכ"לית ובשיתוף האגף וכל גורמי המטה האחרים הנוגעים בדבר לנתח את הסיבות והחסמים הפוגעים ביישומה; בכלל זה עליהם לבחון מחדש את מרכיבי הרפורמה, לקבוע סדרי עדיפויות בין המשימות להשגת יעדיה אל מול הכלים שהוא מקצה לצוות החינוכי של גננת וסייעת ולפקח באופן קבוע על יישומם.
לנוכח השינויים הנדרשים בעבודת הצוות החינוכי בגן, התמודדותו עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים בני 3 והגידול הניכר במספר הגנים, ראוי שהמשרד יגדיל גם את המערך המסייע לגנים.
בה בעת ראוי שהאגף, עם כל היחידות הנוגעות בדבר, ישקוד על הטמעת דפוסי עבודה חדשים, יפקח ויעריך את האפקטיביות של תהליכי הפיקוח, הייעוץ וההדרכה ואת השגת יעדיהם.
נוכח הזכות החוקתית לשוויון בחינוך ותחת הצהרותיו החוזרות על הצורך לגשר על פערים בחינוך בגיל הרך, על המשרד לפעול בדחיפות ובנחישות להשגת יעד זה כדי לבסס את היסודות של חברה שוויונית.
עליו לעמוד על כך שגישור על הפערים באמצעות פיצוי רשויות מקומיות המקב לות מענק איזון אינו נותן מענה מספק, והפערים בין האוכלוסיות החזקות לחלשות מעמיקים גם בשל ההבדלים ביכולת הכלכלית של הרשויות ושל תושביהן לתגבר את הצוות החינוכי והפעילות בגנים.
בכלל זה: עליו לגבש ולהוביל תכניות המתבססות על ניתוח המקורות לפערים המגזריים במערכת החינוך והחסמים לצמצומם; לשקול שימוש בכלים חדשים - תקציביים, פדגוגיים או ארגוניים - לתעדוף מגזר המיעוטים, בהביאו בחשבון את מכלול מקורות המימון של כל רשות מקומית להפעלת הגנים; ולהעצים את תוכני הלימוד הרב -תרבותיים.
כן עליו לבנות מנגנונים שיבטיחו הטמעתן של התכ ניות וכלי בקרה והערכה.
אשר לטיפול בילדים מלידה עד גיל 3 וחינוכם, לנוכח החלטת הממשלה שלא לשנות את חלוקת הסמכויות בתחום זה כהמלצת ועדת טרכטנברג, על משרדי הכלכלה והחינוך לקדם דרכים להידוק שיתוף הפעולה ביניהם בחינוך בני הגילים האמורים ולהבטיח קיומו של רצף חינ וכי.
במקביל, להשגת המטרה האמורה על משרד החינוך לתת מענה למגוון של נושאים הקשורים לקיומה של התשתית החינוכית ליישום חוק לימוד חובה לבני 4-3 , באופן שיבטיח כי בטווח הארוך יהיו החינוך והטיפול הניתנים על ידו בגילים המוקדמים ביותר איכותיים ומקצועיים, מותאמים לצרכים, מפוקחים ושוויוניים.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
רפורמת "עוז לתמורה" (להלן - הרפורמה) היא הרפורמה המקיפה ביותר שנעשתה בחטיבות העליונות במערכת החינוך, ועשויות להיות לה השפעות ניכרות על אפקטיביות ההוראה ועל הישגי הבוגרים.
תהליך יישום הרפורמה החל בשנת הלימודים התשע"ב ( 2011- 2012)5 על פי הסכם קיבוצי שנחתם ב - 14.
11 בין מרכז השלטון המקומי ושלוש הערים הגדולות (המעסיקים ) ובין ארגון המורים (להלן - ההסכם).
ההסכם קיבל את אישור הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר.
לפי משרד החינוך, הרפורמה נועדה להביא לידי שינוי יסודי בחטיבות העליונות בהיבט הפדגוגי, בתחום הניהולי ובתנאי העסקת המורים, והיא תקדם את הישגי מערכת החינוך ותעצים את מעמדו של המורה.
מטרתה של הרפורמה להשיג שיפור ניכר בשכר המורים; להעלות את הישגי התלמידים ולפתח את יכולותיהם הלימודיות והאישיות באמצעות הוראה בשעות פרטניות, אגב יצירת תשתיות פיזיות מתאימות בבתי הספר; לאפשר למורים לבצע את כל עבודתם בשעות שהייתם בבית הספר; לקדם פיתוח מקצועי של המורים באופן מובנה, לאורך כל חייהם המקצועיים; ולהבנות הערכה תקופתית של כוח ההוראה לצורכי ניהולו ופיתוחו המקצועי.
כמה ממרכיביה העיקריים של הרפורמה הם: תוספת ממוצעת של 42% ;לשכר המורים הרחבת שעות ההוראה השבועיות למורה במשרה מלאה ל -40 שעות ושינוי במבנה שבוע העבודה של המורה, לרבות הוספת שעות פרטניות לעבודה עם קבוצות קטנות של תלמידים, ושעות תומכות הוראה לצורך הכנת חומרי למידה, בדיקת עבודות ומבחנים, מפגשים עם הורים, ישיבות עבודה והשתלמויות.
לפי ההסכם, הוקמה ועדת היגוי פריטטית המורכבת מנציגי משרד החינוך, משרד האוצר, מרכז השלטון המקומי וארגון המורים, שנועדה לטפל בבעיות עק רוניות שיעלו במהלך יישום הרפורמה ולהכניס שינויים ועדכונים בהסכם על פי הצורך.
כמו כן, הוקמו שתי ועדות היגוי נוספות - מורחבת6 ומצומצמת (פנים -משרדית) - והן מטפלות, בין היתר , בבעיות העולות מהשטח.
בהסכם נקבע שהרפורמה תיושם בחטיבות העליונות בהדרגה, עד שבשנת הלימודים התשע"ה ( 2015 -2014 ) היא תיושם במלואה בכל החטיבות העליונות ב ארץ (כ - 1,100 .
)חטיבות בפברואר 2014 , במסגרת הסכמות בין משרד החינוך למשרד האוצר ולארגון המורים, הוחלט לדחות בשנתיים את יישומה המלא של הרפורמה, עד לשנת הלימודים התשע"ז ( 2017 - 2016 ).
בשנת הלימוד ים התשע"ב הוקצו כ -360 מיליון ש"ח ליישום הרפורמה, ובשנת הלימודים התשע"ג הוקצו כחצי מיליארד ש"ח ליישומה.
עלותה המשוערת של הרפורמה אם תיושם במלואה בכל החטיבות העליונות היא כ -3 מיליארד ש"ח לשנה, וסכום זה יתווסף לבסיס התקציב של משרד החינוך.
נוסף על כך, עד נובמבר 2014 הוקצו כ-190 מיליון ש"ח לפיתוח התשתיות הפיזיות הבית-ספריות הנדרשות ליישום הרפורמה.
5 שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט.
6 בוועדהחברים נציגים ממשרד החינוך, מ משרד האוצר, ממרכז השלטון המקומי, מגופים שבבעלותם חטיבות עליונות, ממנהלי אגפי חינוך ברשויות המקומיות ו מארגון המורים .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בשלוש השנים הראשונות ליישום הרפורמה (התשע"ב-התשע"ד) הצטרפו אליה 444 חטיבות עליונות, שהן כ-40% מהחטיבות העליונות בארץ: ב-179 מהןיושמה הרפורמה במלואה, וב- 265 מהן הונהגיישום חלקי 7.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מרץ -יולי 2014 את פעולות משרד החינוך ליישום ולהטמעה של הרפורמה בחטיבות העליונות בשנות הלימודים התשע"ב-התשע"ד 8 .
בין היתר נבדק היקף הצטרפותם של בתי ספר לרפורמה והיישום של מרכיבי הרפורמה, ובכלל זה ניהול השעות הפרטניות ותומכות ההוראה, הנהגת תכניות לפיתוח מקצועי של צוות המורים, ביצוע הערכת מורים והקמת פינות עבודה למורים לשעות פרטניות ותומכות הוראה.
עוד נבדקו תהליכי ליווי, מעקב ובקרה ליישום הרפורמה בידי מטה משרד החינוך ומחוזותיו.
הביקורת התקיימה ביחידות אלה של משרד החינוך: הממונה על "עוז לתמורה" והאגף לחינוך על -יסודי במינהל הפדגוגי, האגף לבינוי ותקצוב במינהל הפיתוח, האגף לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה והיחידה להערכת עובדי הוראה במינהל לעובדי הוראה והמינהל לתקשוב ומערכות מידע.
כמו כן, נערכה ביקורת בשלושה מחוזות של משרד החינוך - צפון, מרכז ותל אביב - ובחמישה בתי ספר 9, ונערכו ביקורים ב -21 בתי ספר לבדיקת הפיתוח הפיזי של פינות העבודה.
הצטרפות בתי ספר ומורים לרפורמה .
בהסכם נקבע שהרפורמה תיושם בבתי הספר בהדרגה, על פי רשימות שיגבש משרד החינוך לכל שנת לימודים ובהיוועצות בארגון המורים.
עוד נקבע כי בשנות הלימודים התשע״ב - התשע״ד תידרש הסכמה בכתב של 75% מעובדי ההוראה המועסקים בבית הספר ועומדים בתנאים להעסקה במסגרת הרפורמה10 , כדי ליישם את הרפורמה בבית הספר באופן מלא או חלקי.
כמו כן, מורה שלא חתם על טופס הצטרפות לא יצורף, גם אם בית הספר שבו הוא מלמד הצטרף לרפורמה.
בהסכם קיבוצי נוסף שנחתם בין מרכז השלטון המקומי ושלוש הערים הגדולות ובין ארגון המורים .
7 52 חטיבות עליונות שהצטרפו לרפורמה ביישום חלקיעברו בשנות הלימודים התשע"ג והתשע"ד ליישום מלא, כך שבשנת הלימודים התשע"ד היו בסך הכול 231 חטיבות עליונות שפעלו ביישום מלא ו -213 ביישום חלקי.
בשנת הלימודים התשע"ה הצטרפו לרפורמה עוד 158 חטיבות עליונות, וכולן הנהיגו את הרפורמה במלואה.
8 על יישום רפורמות וצמצום פערים בגיל הרך ראו בקובץ דוחות זה, עמ' 853.
9 ,אשכולות ברנקו וייס בבת ים תיכון על שם יצחק בן צבי בקריית אונו, תיכון יפיע במועצה המקומית יפיע, בית הספר השש -שנתי על שם גינסבורג - האורן ביבנה ות יכון דרכא על שם מקסים לוי בלוד.
10 לפיההסכם , לא יצורף לרפורמ ה עובד הוראה המועסק בהיקף נמוך משליש משרה ועובד הוראה .
שאינו זכאי לרישיון הוראה קבוע.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ב- 26.
14 , שבו עודכנו כמה מסעיפי ההסכם מאוגוסט 2011 (להלן- עדכון ההסכם מיוני 2014 ), הורד ל-%60 שיעור המסכימים הדרוש להחלתהרפורמה 11 .
שיעור בתי הספר שהצטרפו לרפורמה משרד החינוך קבע כי עד שנת הלימודים התשע"ד (ועד בכלל) יצטרפו לרפורמה ביישום מלא 450 בתי ספר.
לשם כך קיים המשרד פעולות לחשיפת הרפורמה ולשיווקה בקרב המורים ומנהלי בתי הספר, כנסים למנהלים, פרסום באתר האינטרנט של המשרד ועוד.
אף על פי כן, לא הושג היעד שקבע משרד החינוך, ועד שנת הלימודים התשע"ד הצטרפו לרפורמה כאמור רק 231 בתי ספרביישום מלא , שהם חצי מהיעד שנקבע.
בשנת הלימודים התשע"ד המשיך משרד החינוך לפעול לעידוד מורים להצטרף לרפורמה.