HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כעבור שלושה שבועות הודיע המשנה לנשיא למינ הל ופיננסים לדיקנים ולראשי היחידות כי סגן ראש אגף הכספים שאליו התייחסה ההודעה מסוף דצמבר 2001 מונה לתפקיד ראש האגף.
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם ההליכים שקדמו למינוי ראש האגף עולים בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין: על פי ההודעה מסוף דצמבר 2001 , ראש האגף שמונה במכרז קיבל בפועל את האחריות על העניינים שבתחום אחריותו של האגף ימים ספורים לפני קיומו של המכרז, כך שקיים חשש שלמעשה למכרז לא הייתה משמעות אמתית, והבחירה במועמד הייתה ידועה מראש.
בפועל לא הגישו עובדים נוספים את מועמדותם לתפקיד, ועדת המכרזים לא התכנסה כלל, ואת ההחלטה על המינוי קיבל המשנה לנשיא למינהל ופיננסים.
יתר על כן, הוועד המנהל והנהלת הטכניון לא נדרשו כלל להקמתו של האגף החדש, וממילא לא אישרו את המהלך הזה.
הטכניון הסביר בתשובתו מדצמבר 2006 חובה]עליו[ למשרד מבקר המדינה כי "לא מוטלת חוקית לערוך מכרזים לגב עושה שימוש בכלי של מכרז (פנימי ]הוא[י משרות בכירות וככל ש או חיצוני) הוא עושה כך לפי שיקול דעתו לפי הנסיבות.
משלא היו מועמדים נוספים, לא היה מקום לכנס את ועדת המכרז.
מדובר במהלך מוסכם ומתואם עם ועד עובדים".
לדעת משרד מבקר המדינה, טוב עשה הטכניון שהחליט לאייש משרה בדרך של מכרז, אך משעשה כן, היה עליו לדאוג לטוהר ההליך ולא לעשותו פלסתר.
הטכניון רוכש שירותים משפטיים כבר עשרות שנים ממשרד פרטי מסוים של עורכי דין המטפל ברוב העניינים המשפטיים של הטכניון (כאמור - היועצת המשפטית), ובכלל זה בתחום הנדל"ן.
אמנם התיקון לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , שהחיל את הוראות החוק על המוסדות להשכלה גבוהה טרם נכנס לתוקפו, שכן עדיין לא הותקנו תקנות מיוחדות בעניינם, אולם מאחר שהטכניון הוא גוף דו-מהותי, הנתמך על ידי תקציב המדינה בשיעור של יותר מ- 50% מתקציבו השנתי, וחלים עליו בצד המשפט הפרטי גם עקרונות יסוד מהמשפט הציבורי - ניתן לצפות שהטכניון ינהג על פי עקרונות דיני המכרזים.
מעקרונות אלה נובע כלל יסודי, שגם בהתקשרויות שבבסיסן יחסי אמון, כגון התקשרויות לקבלת ייעוץ משפטי, יש מקום לעשות, ככל הניתן, סבב מחזורי באופן הוגן במגמה להחליף את נותן השירות מפעם לפעם.
כדי לברר מהן החובות והזכויות המוטלות על היועצת המשפטית בתחום הנדל"ן, פנה משרד מבקר המדינה באוקטובר 2005 .
לטכניון וביקש לקבל את הסכם ההתקשרות בינו לבינה הטכניון לא המציא למשרד מבקר המדינה הסכם מקיף ומסודר בינו לבין היועצת המשפטית 884 דוח שנתי57ב .
המעגן את כל החובות והזכויות של שני הצדדים, ובכלל זה בתחום הנדל"ן, שראוי היה לעגן, כגון חובת הסודיות, החובה להימנע מניגוד עניינים והדרכים להפסקת ההתקשרות.
עם זאת, הטכניון העביר למשרד מבקר המדינה כמה תכתובות שמהן עולה שנעשו הסדרים בנושא שכר הטרחה ותחומי העיסוק של היועצת המשפטית ובהם "טיפול בענייני מקרקעין ושטחים של הטכניון לרבות - שטחים מושכרים".
עד נובמבר 2006 , מועד סיום הביקורת, לא עוגנו בהסכם או במסמך אחר תפקידיה המפורטים וסמכויותיה של היועצת המשפטית, ובכלל זה פעילותה בתחום הנדל"ן.
כמו כן העלתה הביקורת כי עד היום לא קבע הטכניון נוהל המעגן את חובת הדיווח של עובדי הטכניון במקרים של התקשרות לצורכיהם הפרטיים עם היועצת המשפטית.
הטכניון הסביר בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי הגופים המוסמכים שלו החליטו בשנים 1993 ו- 1997 להאריך את המינוי של היועצת המשפטית.
עוד הסביר הטכניון כי הוא "מרוצה מאד מהשירותים המשפטיים שהוא מקבל.
מדובר בשרות צמוד ובמשרת אמון ממדרגה ראשונה, אין מקובל להחליף סוג כזה של שירות רק מן הטעם של חלוף הזמן".
בתשובה נוספת למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 ציין הטכניון כי מבירור שערך עם היועצת המשפט היה מקרה אחד של חבר הנהלה שכיהן בעבר ]ה[ית "עולה, כי למיטב בדיקת אשר קיבל בשלהי תקופת כהונתו, באופן פרטי, שירות חד-פעמי בעניין טכני ושילם עבורו.
כמו כן, היה בשנים האחרונות מקרה אחד של עובד בכיר שאינו חבר הנהלה, שקיבל שירות משפטי באופן פרטי ושילם עבורו".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של הטכניון יידרשו לסוגיית הייעוץ המשפטי ויבחנו את היתרונות והחסרונות של העסקת יועץ משפטי שכיר לעומת המשך קבלת ייעוץ משפטי חיצוני.
אם יוחלט להמשיך בהסדר הקיים ולקבל ייעוץ מיועץ משפטי חיצוני, ובפרט בתחום הנדל"ן, יש מקום לשקול לקצוב את תקופת ההתקשרות עם היועץ המשפטי החיצוני.
קבלת שירותים משפטיים מאותו גורם במשך תקופה כה ארוכה יש לה אמנם יתרונות, אך יש לה גם חסרונות ידועים עבור הטכניון, ובהם החשש לתלות יתר שיפתח ביועץ משפטי, ותיתכן גם פגיעה בעקרון השוויון בהקצאת מש אבים ציבוריים.
על הטכניון לעגן בהסכם התקשרות בינו לבין היועץ המשפטי שייקבע את כל תחומי עיסוקיו, סמכויותיו ותפקידיו בכל הנושאים, ובכלל זה בתחום הנדל"ן.
כמו כן עליו לקבוע כללים שיגדירו את גבולות האסור והמותר בסוגיית ההתקשרות של עובדיו ומנהליו לצורכיהם הפרטיי ם עם נותני שירותים ויועצים, לרבות הוראות שידגישו את האיסור על בעלי התפקידים בטכניון להימצא במצב שבו מתעורר חשש לניגוד עניינים בין תפקידם בטכניון לבין העובדה שהם רוכשים שירותים באופן פרטי מגורם המעניק שירותים לטכניון.
מוסדות להשכלה גבוהה 885 .
ספר הנכסים25 משרד מבקר המדינה העלה כי הטכניון אינו מנהל כלל ספר נכסים.
רשימה מרוכזת של הנכסים הכוללת רק פרטים חלקיים נמצאת באגף הנכסים ומצורפת מדי שנה בשנה לדוחות הכספיים של הטכניון.
מידע נוסף הנוגע לנדל"ן נמצא בתיקים שונים אצל הגורמים העוסקים בנושא, אולם אינו מנוהל כנדרש בצורה מרוכזת.
רק בעקבות בקשתו של משרד מבקר המדינה הכין הטכניון בנובמבר 2005 רשימה מרוכזת, וכלל בה פרטים ומידע על כל הנכסים שבבעלותו, ולדבריו הוא רואה בה ספר נכסים אשר יעודכן על ידיו מעת לעת.
אולם הרשימה שהוכנה אינה כוללת הערכת שווי של רוב הנכסים והגדרת מצבם על סמך ביקורות שוטפות.
על הטכניון לנהל באופן שוטף ספר נכסים, כנדרש על ידי ות"ת בהנחיות הדיווח החשבונאי שהעבירה לאוניברסיטאות במאי 2005 (ראו לעיל), ולכלול בו את כל המידע המפורט והמעודכן על כל אחד מהנכסים שבבעלותו.
ספר הנכסים צריך לכלול, בין היתר, פרטים מזהים על סוג הנכס ומיקומו, ייעוד הנכס על פי תכנית בניין עיר, זכויות הבעלות, השימוש בנכסים והתשואה שהטכניון מקבל על כל אחד מהם, ההוצאות השוטפות שיש לו בגינם, שטחם, התנאים למימושם, ייעוד התמורה שתתקבל, מצבם על סמך ביקורות שוטפות והערך הכספי של כל אחד מהם.
ספר כזה יוכל לשמש בסיס נתונים שממנו ניתן יהיה לקבל את המידע על הנכסים המוצג בדוחות הכספיים.
כמו כן ניתן יהיה להפיק מפעם לפעם עבור מקבלי ההחלטות בטכניון רשימות מסודרות, מרוכזות ומעודכנות של הנכסים, שיהוו בסיס עובדתי נאות לקבלת החלטות.
הדוחות הכספייםשל הטכניון ערוכים על פי העיקרון של חשבונאות קרנות 26 .
מקרקעין שהתקבלו מתורמים ליעדים שהוגדרו על ידיהם ושבפירותיהם אפשר להשתמש רק ליעד שהוגדר, אמורים להירשם במאזן הקרנות המיועדות.
מקרקעין שהטכניון חופשי לעשות בהם כרצונו, אמורים להירשם במאזן הקרן הכללית.
משרד מבקר המדינה העלה כי הטכניון לא מיין כלל את המקרקעין ולא סיווג אותם על פי מטרותיהם, ובפועל כל המקרקעין נרשמו כנכסי קרן הפיתוח ולא כנכסי הקרנות המיועדות או הקרן הכללית.
לדעת משרד מבקר המדינה, רישום לא נכון זה גורם לכך שבפני מקבלי ההחלטות בטכניון ובוות"ת לא מ וצג מצבו הכספי האמתי של הטכניון.
רשימת המקרקעין שבבעלות הטכניון (להלן - רשימת המקרקעין) מפורטת בביאור לדוחות הכספיים שלו וכוללת פרטים שונים ובהם סוג הנכס (מגרש, פרדס, דירה, משרד), מיקומו (גוש וחלקה) ופרטים על הזכויות בנכס.
משרד מבקר המדינה העלה כי רשימת המקרקעין לא הייתה מלאה, והנתונים בה לא היו מעודכנים.
בנובמבר 2005 ,הכין הטכניון .
25 'בעניין זה ראו בפרק על האוניברסיטה העברית, עמ857.
26 'בעניין זה ראו בפרק על האוניברסיטה העברית, עמ857.
לבקשת משרד מבקר המדינה, רשימה מפורטת של הנדל"ן שבבעלותו הכוללת גם מידע נרחב יותר על הנדל"ן (להלן - הרשימה המפורטת).
מהשוואת שתי הרשימות האמורות עולה כי רשימת המקרקעין שבדוח הכספי לוקה בחסר: (א) יש מקרקעין שלטכניון יש זכויות בהם, שלא נכללו ברשימת המקרקעין, ולא ניתן להם כל ביטוי.
מדובר בקרקע שהטכניון רכש מכספו עוד בשנת 1951 ובנה עליה תשעה מבנים (שיכון חורב, ראו להלן בפרק "הסדרת זכויות").
אמנם בהתאם לסיכום עם עיריית חיפה שאיפשרה לטכניון לבנות על הקרקע, נרשמה הקרקע על שם העירייה, אולם הטכניון נוהג במבנים שבנה מנהג בעלים, משכיר אותם לחברי סגל ולשאיריהם, ועל פי מסמכיו הוא סבור כי יש לו זכויות בקרקע, ולכן היה מקום שיכלול גם נכס זה ברשימת המקרקעין.
רק בעקבות הביקורת כלל הטכניון לראשונה נכס זה ברשימת המקרקעין שצורפה לדוח הכספי לשנת התשס"ה, בסעיף שבו ציין הטכניון את הנכסים שזכויותיו בהם טרם הוסדרו.
(ב) הטכניון מציג בדוחות הכספיים את כל המקרקעין, הן מקרקעין שקיבל כתרומה והן מקרקעין שרכש מכספו, לפי שווי סמלי של שקל אחד בלבד, ולפיכך אינו מציג את מצבו הכספי האמתי.
כך נוהג הטכניון גם לגבי מקרקעין שיש בידיו הערכה מעודכנת בדבר שוויים.
לדוגמה, מקרקעין שבשנת 2002 ,, לבקשת הטכניון שמאי העריך ששוויים 2.
2 מיליון דולר, נרשמו ברשימת המקרקעין לפי שווי סמלי של שקל אחד בלבד.
(ג) ברשימת המקרקעין נכללו פרטים על מבנים בהדר הכרמל, אולם לא מצוין בה כי המבנים נבנו על קרקע חכורה מהמינהל.
עניין זה צוין ברשימה המפורטת.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם הטכניון עולה כי הוא לא כלל בין המבנים האמורים מבנה גדול שנבנה בשנים 1935 -1937 עבור הטכניון ובית הספר הריאלי העברי בחיפה (להלן - בית הספר) על קרקע סמוכה, ובו עשרות חנויות ובתי עסק.
בשנת 1946 הוקמה חברה בע"מ, שעם בעליה נמנים הטכניון ובית הספר.
החברה, שזכויות החכירה של הנכס הועברו אליה, מטפלת בהשכרת החנויות ובתי העסק ומעבירה את דמי השכירות לטכניון ולבית הספר.
התשואה השנתי ת שהטכניון קיבל מנכס זה הגיעה לסך של 1.
62 מיליון ש"ח בשנת 2005.
)(ד ברשימת המקרקעין מפורטים נכסים שהוצגו על ידי הטכניון כמקרקעין שהתקבלו כתרומות.
מעיון ברשימה עולה כי לפחות שניים מהם - משרדים ומגרש - לא התקבלו כתרומות, אלא נרכשו על ידי הטכניון מכספו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את הדיווח החסר והלא מעודכן של הטכניון, ועליו לדאוג שבדוחותיו הכספיים יינתן ביטוי מלא ומדויק לכל הנדל"ן שלו.
על פי כללי החשבונאות המקובלים, בדוחות הכספיים או לפחות בביאורים המצורפים אליהם יש לתת ביטוי לכל פעולה מהותית שהגוף ביצע במהלך שנת הכספים.
משרד מבקר המדינה העלה כי לעסקאות שביצע הטכניון, שבמסגרתן מכר חלק מהמקרקעין שלו, לא ניתן ביטוי מלא בדוחות הכספיים שלו: מוסדות להשכלה גבוהה 887 .
)(א בשנת 2003 מכר הטכניון ארבע דירות וקיבל תמורתן סך כולל של כ-1.
4 מיליון ש"ח לאחר ניכוי מס שבח.
בדוח הכספי מספטמבר 2003 נרשמה התמורה שקיבל הטכניון במסגרת סעיף "הכנסות אחרות" כחלק מסעיף המשנה "דמי שכירות", ולא ניתן כל ביטוי, אפילו לא בביאור לדוח, לכך שמדובר למעשה בהכנסה חד-פעמית הנובעת ממכירת נכסים.
(ב) במרס 2003 מכר הטכניון דירה נוספת וקיבל תמורתה סך של כ-3.
מדובר בדירה שנתרמה לטכניון בכפוף לזכותה של אלמנת התורם להמשיך להתגורר בה כל ימי חייה.
המכירה בוצעה לאחר שהטכניון הסכים לשלם לאלמנה שפינתה את הדירה סך של 1,500 דולר לחודש כרנטה לתקופה שלא תעלה על15 שנה.
כדי לזכות בפטור בסך של כ- 340,000 ש"ח מתשלו ם מס שבח, המציא הטכניון בספטמבר 2004 למשרדי מס שבח מקרקעין בחיפה דוח מאושר על ידי רואה חשבון שלפיו העביר הטכניון את התמורה שקיבל בגין מכירת הדירה, בניכוי תשלומי הרנטה הצפויים שישולמו לאלמנה (להלן - התמורה נטו), ל"מימון מענקי עידוד המחקר לשנת התשס"ד" (להלן - מענקי עידוד).
משרד מבקר המדינה העלה כי בדוחות הכספיים של הטכניון לא ניתן ביטוי מפורש לעסקה זו, וגם מסעיפים אחרים בדוחות הכספיים לא ניתן כלל לדעת כי בוצעה מכירת דירה וכי התקבל תמורתה סך של כ-3.
ממסמכים פנימיים של הטכניון עולה כי התמורה שהתקבלה ממכירת הדירה לא נרשמה כהכנסה, אלא הוקצתה ישירות לשימוש על פי היעדים שעליהם דיווח הטכניון: סך של כ -1.
8 מיליון ש"ח הועברו למענקי העידוד, ואילו היתרה (בניכוי הוצאות) בסך של כ- 1.
מיליון ש"ח הועברה לקרן מתכלה למימון תשלומי הרנטה יצוין כי לצורך תשלום הרנטה אין צורך ליצור קרן מתכלה בסכום כה גבוה, שכן התשלומים שעליהם התחייב הטכניון מסתכמים בכ-1.
2 מיליון ש"ח בלבד; לו היה הטכניון מהוון את זרם התשלומים העתידי לפי שיעור התשואה על השקעות צמודות דולר שהיה מקובל במשק בשנים 2003 -2004 ( 4%-5% ), הוא היה אף יכול להסתפק ביצירת קרן בסכום הנמוך מ-1 מיליון ש"ח ולייעד, בהתאם לדיווח שמסר למשרד מס שבח מקרקעין, סכום גבוה יותר למענקי העידוד.
הטכניון הסביר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי ההוצאה בפועל למימון מענקי העידוד נכללת בדוח הכספי לשנת התשס"ד בסעיף ההוצאה הכללי "מענקי מחקר מקרנות", הנכלל כל שנה בדוח הכספי.
אולם מעיון במסמכי הטכניון אי - אפשר לדעת בוודאות אם בשנת התשס"ד אכן נתן הטכניון מענקי עידוד שלא היה נותן לולא מכר את הדירה, כפי שהודיע לשלטונות מס שבח מקרקעין: לכאורה היה אמור להיות גידול בסעיף ההוצאה הזה באותה שנה עקב ה הכנסה החד -פעמית, אולם בפועל סעיף זה דווקא קטן בסך של כ-1.
79 מיליון ש"ח בשנת 2003 לעומת7.
03 מיליון ש"ח בשנת 2004 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להפיק לקחים ממקרה זה, כדי להבטיח שפטור הניתן על ידיה למוכר נכס ישרת את מטרתו.
עליה להנחות את מס שבח מקרקעין לדרוש ממקבל הפטור להצהיר כי כל הסכום הפטור מתוך התמורה ממכירת הנכס ייועד למטרה שעליה הצהיר.
במקרה שמדובר בסכום נוסף המופנה לתקציב, המועבר באופן שגרתי לאותה מטרה, יש להבטיח כי הסכום הפטור יתווסף לסכום המועבר באופן שגרתי ולא יבוא במקומו.
על הטכניון, כגוף ציבורי, לפעול בשקיפות, ולכן היה צורך להסב את תשומת לבם של שלטונות מס שבח מקרקעין לכך שהתמורה נטו ממכירת הדירה לא תועבר לסעיף תקציבי חדש וייחודי, אלא לסעיף תקציבי כללי יותר, הנכלל כל שנה במסגרת הדיווח על הוצאותיו.
הטכניון היה צריך גם להודיע כי אין בכוונתו, ולכל הפחות כי אין הוא מתחייב להגדיל את ההוצאה במסגרת סעיף כללי זה בתמורה נטו שקיבל ממכירת הדירה.
הטכניון טען בתשובתו מדצמבר 2006 לבצע]ממנו[ כי "חוק מס שבח מקרקעין אינו דורש הוצאה נוספת בגין התרומה, הוא דורש רק שהכסף יוצא למטרותיו של הטכניון".
אולם רשות המסים הודיעה בתשובתה מינואר 2007 למשרד מבקר המדינה כי לנוכח הממצאים בטיוטת הדוח היא תערוך בדיקה מול הטכניון, ולאור תוצאותיה תשקול אם מבחינה משפטית ניתן לבטל את הפטור.
כמו כן הודיעה רשות המסים כי יש טופס הנמצא בשלבי הכנה אחרונים, שלפיו מוסד ציבורי המבקש פטור ממס שבח מקרקעין בעת מכירת דירה צריך להצהיר כי "יעשה שימוש בכל סכום התמורה שיקבל ממכירת דירת המגורים למטרותיו הציבוריות".
לפי כללי חשבונאות מקובלים הטכניון היה צריך לתת ביטוי מפורש ומלא במערך החשבונות ובדוחות הכספיים שלו לפעולות שבמסגרתן מכר נדל"ן.
זאת כיוון שמדובר בעסקאות מהותיות, שהמידע בעניינן צריך להיות מוצג בצורה מלאה ושקופה למוסדות המנהלים של הטכניון ולוות"ת.
נמצא כי הטכניון לא הקפיד לנהל כרטיס הוצאות והכנסות (חובה וזכות) לכל נכס בנפרד במצב זה לא ניתן לדעת מה הכדאיות של החזקת כל נכס, ואם ההוצאות בגינו עולות על ההכנסות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון להסדיר בדחיפות את עניין הרישומים החשבונאיים.
עליו לדאוג לכך שבדוחות הכספיים המוגשים לקובעי המדיניות ולמקבלי ההחלטות בטכניון ובוות"ת יוצג הערך המעודכן של המקרקעין כדי שיעמוד לנגד עיניהם, ככל הניתן, מצבו הכספי האמתי של הטכניון.
יש לדאוג גם לכך שבביאורים לדוחות הכספיים ייכללו כל הפרטים הרלוונטיים על המקרקעין, לרבות ההתחייבויות שניתנו או נוצרו בגינם, עלויות החזקתם והתשואה מהם, ואם יש מגבלות על מכירתם.
יש להקפיד על גילוי מלא בדוחות, כדי שניתן יהיה ללמוד מהם על מקרקעין שהטכניון מכר ועל השימוש שעשה בתמורה שקיבל.
רישום ההקדשות 27: משרד מבקר המדינה העלה כי על אף האמור בחוק הנאמנות ובדוח של מבקר המדינה משנת 199528 , לא הודיע הטכניון לפחות במקרה אחד לרשם ההקדשות על נכס מקרקעין המנו הל כקרן מיועדת.
מדובר בקרקע בכיכר המדינה בתל אביב שתורמת העבירה בספטמבר 2001 לרשות .
27 'ראו בעניין זה בפרק על האוניברסיטה העברית, עמ860.
28 דוח שנתי45 של מבקר המדינה ( 1995 '), הפרק "מוזיאון ישראל", עמ 341-352 .
מוסדות להשכלה גבוהה 889 .
הטכניון, ושבאותה שנה הוערך שווייה בסך של2.
בתמורה התחייב הטכניון, בין היתר, להקים מכון מחקר שיעניק מדי שנה בשנה מענקי מחקר בסך של כ- 110,000 דולר מתקציב הטכניון.
הטכניון רשאי היה למכור את הנכס כעבור שש שנים, ובתמורה להקים קרן שמפירותיה ימשיך לחלק את מענקי המחקר האמורים.
הטכניון טען בתשובתו מדצמבר 2006 , כי על פי חוות דעת שבידו, "אין חובה להודיע לרשם ההקדשות על קבלה כזו של נכס".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשם ההקדשות לפנות לטכניון לצורך קבלת נתונים על הנכס ועל נסיבות קבלתו, כדי להכריע אם לרשמו כהקדש ציבורי.
על הטכניון לנהוג בנכס בהתאם להנחיות הרשם, אם אמנם יכריע שהנכס הוא הקדש.
דיווח לרשם המקרקעין 29: משרד מבקר המדינה העלה שרשם ההקדשות לא הקפיד להודיע לרשם המקרקעי ן על כל הנכסים שהטכניון רשם אצלו כנכסים של הקדש ציבורי.
כמו כן נמצא כי במאי 2005 היו רשומים בפנקס ההקדשות ארבעה נכסים (שלוש דירות ומשרד) כחלק מנכסי הקדשות שהטכניון היה הנאמן שלהם וטיפל בהם, שבספרי הטכניון לא היו רשומים כלל.
לדברי הטכניון, הנכסים לא היו מעו לם בבעלותו; ידוע לו שאחד הנכסים נמכר על ידי מנהל העיזבון של התורם, ועל שלושת האחרים לא ידוע לו דבר.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי גם שלושת הנכסים האחרים נמכרו כבר לפני שנים רבות על ידי מנהלי עיזבונות, אך הרישומים בפנקס ההקדשות לא השתנו, אף שמנהלי העיזבונות העבירו את המידע על המכירות לידיעתו של רשם ההקדשות.
בעקבות הביקורת פנה הטכניון בינואר 2007 לרשם ההקדשות, הפנה תשומת לבו לטעויות ולרישומים לא מעודכנים של ההקדשות האמורות וביקש ממנו לעדכן את הרישום בפנקס ההקדשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשם ההקדשות להקפיד להודיע לרשם המקרקעין על כל הנכסים שהטכניון רשם אצלו כנכסים של הקדש ציבורי, כדי שניתן יהיה לרשום הערות אזהרה בספרי המקרקעין בגין כל הנכסים האלה.
כדי לשמור על הזכויות בנכסים ולוודא שהם מתוחזקים כהלכה, על הטכניון, בין היתר, לערוך מפעם לפעם סיורים וביקורים בנכסים השונים.
חשוב במיוחד לבקר במגרשים, בפרדסים ובקרקעות חקלאיות, מושכרים או שאינם מושכרים, כדי לוודא שלא פולשים אליהם גורמים בלתי מורשים.
עם זאת, יש צורך בתכנית ביקורים שנתית ובהקצאת משאבים גם לביקורים .
29 'ראו בעניין זה בפרק על האוניברסיטה העברית, עמ861.
במבנים ובדירות מושכרים, כדי לוודא שהם מתוחזקים כהלכה ושלא משתמשים בהם דיירי משנה ללא אישור הטכניון.
משרד מבקר המדינה העלה כי עניין הסיורים בנכסים כמעט שאינו מצוין בתיקי הטכניון: מעולם לא הוכנו תכניות שנתיות לביצוע סיורים בנכסים השונים, ולמעט ביקורים בודדים באחד הנכסים, לא פיקחו נציגי ה טכניון על נכסיו באמצעות סיורים בהם.
אין בידי הטכניון מידע מעודכן על השימוש שנעשה בפועל בכל הקרקעות החקלאיות שיש לו זכויות בהן ועל מצבם הפיזי של הנכסים שהוא משכיר.
משרד מבקר המדינה העלה כי לפחות במקרה אחד פלשו לנכס של הטכניון ללא ידיעתו, קל וחומר ללא רשותו: קרקע בקריית ביאליק, ששטחה 7.
5 דונם, נתרמה במשותף בשנת 1982 לטכניון, ל"מכון ויצמן למדע" (להלן - מכון ויצמן) ול"אגודת בתי יתומים מתל אביב" (להלן - האגודה), אולם רק בעקבות סיומם של הליכים משפטיים נרשמו בשנת 2000 אצל רשם המקרקעין זכויות המוסדות האמורים בקרקע.
עד שנת 2003 לא עשה הטכניון דבר בעניין הקרקע: לא בדק את כדאיות החזקתה או מכירתה, לא סייר בה ולא בירר כלל אם נעשה בה שימוש כלשהו.
בספטמבר 2003 פנתה האגודה לטכניון ולמכון ויצמן, ציינה כי טרם עשו דבר בעניין הקרקע והציעה להם לבדוק אם עלה ערכה עקב שינוי תכנוני, ואם לא עושים בה שימוש מסיגי גבול ופולשים.
ואמנם בספטמבר 2004 הפנה שמאי שהוזמן על ידי השותפים את תשומת לבם לכך שחקלאים ממשקי הסביבה עשו שימוש בקרקע ועיבדו אותה.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת לא נקטו הטכניון ומכון ויצמן צעדים כלשהם לסילוק הפולשים ולגביית תמורה מהם בגין השימוש שעשו בקרקע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון לנקוט את כל הצעדים המתחייבים לשמירה על נכסיו, ובהם ביצוע סיורים.
עליו לקבוע, במסגרת נוהל העבודה שיתקין, מיהו הגורם האחראי לביצועם של הסיורים ומהי תדירותם.
במסגרת הסיורים האמו רים על הטכניון לוודא כי לא פלשו לנכסיו השונים גורמים בלתי מורשים, ואם יימצאו מקרים כאלה, עליו לנקוט ללא דיחוי את כל הצעדים הדרושים לסילוקם מהנכסים.
כדאיות קבלת נדל"ן כתרומה .
סדרי מינהל תקין מחייבים לעשות בדיקה כלכלית מקיפה של כל נדל"ן המוצע לרכישה או כתרומה, מאחר שרכישה או תרומה של נדל"ן מלוות לעתים בהתניות שונות מצד התורמים וכרוכות בהן לעתים התחייבויות כספיות ניכרות.
משרד מבקר המדינה העלה כי במקרה אחד קיבל הטכניון נכס כתרומה בלא שהביא בחשבון את כל ההשלכות של קבלתו.
בפועל התרומה לא הייתה כדאית, כיוון שלא מוסדות להשכלה גבוהה 891 .
זו בלבד שהטכניון לא קיבל עד מועד סיום הביקורת תמורה כלשהי בגין הנכס, אלא שהיו לו הוצאות לא מבוטלות בגינו, וספק אם יקבל בגינו תמורה בעתיד.
בתחילת שנת 1994 הציעה "אגודת דורשי הטכניון" בארצות הברית לטכניון לקבל כתרומה דירה בתל אביב.
הדירה הייתה מושכרת לאיגוד מ סוים לתקופה בלתי מוגבלת תמורת דמי שכירות בסך 18 ש"ח בלבד לשנה.
במרס 1994 , לפני קבלת הנכס, העריך שמאי לבקשת הטכניון כי "הנכס תפוס על ידי שוכר.
ללא תועלת כלכלית למשכיר.
תקופת השכירות ניתנת להארכה, ולא נראית כל סיבה שהשכירות תיפסק בעתיד הנראה לעין, השוכר הוא גוף שאינו יכול למות (בניגוד למקרה בו השוכר הוא אדם רגיל)".
משרד מבקר המדינה מצא כי אף שמהערכת השמאי עולה כי למעשה לטכניון לא צפויה בעתיד הנראה לעין זכות ריאלית בדירה, החליטה הנהלת הטכניון לקבל אותה, וחתמה באוגוסט 1994 על הסכם בנוגע לכך.
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי רק בנובמבר 1994 נתבקש הוועד המנהל של הטכניון לאשר בדיעבד את קבלת התרומה, אך לא הוצגו לפניו כל העובדות הקשורות בכך, ובייחוד הספק בכך שהטכניון יזכה לתמורה כלכלית כלשהי מהחזקת הדירה.
יתר על כן נמצא כי לא זו בלבד שהטכניון אינו מקבל תמורה, אלא הוא אף נושא בהוצאות שונות בגין הדירה, כגון מס רכישה ומע"מ בסך של כ- 113,000 ש"ח ששולמו בשנת 1997 ומסי ועד בית, שאותם לא שילם השוכר, בסך של כ- 7,000 ש"ח, ששולמו ע"י הטכניון בפברואר 2005.
הטכניון הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי "בימים אלה מתנהל משא ומתן עם אנשי האיגוד תוך ניסיון לאתר פתרון".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון להקפיד על כך שלפני קבלת נדל"ן כתרומה ואף לפני רכישת נדל"ן, ייבדק אם העניין כדאי, ושתוצאות הבדיקה יובאו לפני הוועד המנהל שלו כדי שישקול כיצד לפעול.
על פי חוק המקרקעין, עסקת מקרקעין שהיא "הקניה של בעלות או של זכות אחרת במקרקעין לפי רצון המקנה, למעט הורשה על פי צוואה", טעונה רישום בפנקסי המקרקעין שמנהל רשם המקרקעין.
מכאן שעל הטכניון, כבעל זכויות בנכסי מקרקעין, להקפיד על כך שכל נכסיו יהיו רשומים כנדרש אצל רשם המקרקעין.
משרד מבקר המדינה העלה כי הזכויות של הטכניון בכמה מקרקעין טרם הוסדרו, והם לא נרשמו על שמו אצל רשם המקרקעין.
בשנת 1951 רכש כאמור הטכניון מכספו קרקע ברחוב חורב בחיפה, שהייתה מיועדת להפוך לשמורת טבע.
הוסכם בין הטכניון לעיריית חיפה שהקרקע, שעליה הוקמו מאוחר יותר 892 דוח שנתי57ב .
מבנים למגורי חברי הסגל של הטכניון, תירשם על שם העירייה.
הטכניון נוהג במבנים שהקים (להלן - שיכון חורב) מנהג בעלים ומשכיר אותם עד היום לחברי הסגל ולשאיריהם.
ואולם מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה במחלקת המידע לתכנון עיר בעיריית חיפה עולה כי יש כוונה להרחיב את הכביש הגובל בשיכון חורב ואף לסלול דרך שתעבור בתחומו.
משרד מבקר המדינה העלה כי בשנות השמונים ובתחילת שנות התשעים של המאה העשרים התקיימו מגעים בין הטכניון לבין העירייה בדבר פינוי המבנים תמורת הקצאת שטח חלופי לטכניון, אולם המגעים הופסקו, והעניין לא הוסדר.
בשנת 1999 העלו בטכניון רעיון למיזם משותף עם העירייה כדי לתקן את המצב המשפטי של זכויות הטכניון בקרקע, ולפתור בכך גם את הבעיה של שכונת צריפי העץ, שיש בה סיכון גבוה לשריפות בכל האזור.
אולם הטכניון לא פנה לעירייה בעניין זה, ובפועל זכויותיו בקרקע עדיין לא הוסדרו.
יתר על כן, מביאור לדוח הכספי לשנת התשס"ה עולה כי בינואר 2006 נתקבלה דרישה מעיריית חיפה לפינוי השטח ולהסרת המבנים, דרישה שהטכניון סירב להיענות לה.
מתשובות הטכניון ועיריית חיפה מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה עולה כי ביוני 2006 קוימהפגישה בין שני הצדדים , וכי קיימת מחלוקת: העירייה טוענת כי הקרקע נרכשה על ידי הטכניון עבור עיריית חיפה, ולכן גם נרשמה בבעלותה של עיריית חיפה, ואילו הטכניון טוען שהקרקע נרכשה על ידיו כדי לשכן בה חברי סגל שלו, והוא הסכים לרישום פורמלי של הקרקע על שם העירייה.
לדעת משרד מבקר המדינה , על העירייה והטכניון לפעול ליישוב המחלוקת.
על הטכניון, המחזיק בפועל בשיכון חורב, לנקוט את כל האמצעים הדרושים כדי לקבל מידע מדויק ומלא בנוגע לשטח המיועד להרחבת הדרך, כך שיוכל לתכנן את צעדיו בהתאם.
בשנת 1975 רכש הטכניון ממנזר הכרמליטים של סנט ג'וזף בחיפה זכויות חכירה על מגרש בשטח של כארבעה דונם בחיפה במטרה להקים עליו את בית הספר לרפואה.
בפועל ביצע הטכניון חילופי קרקעות עם משרד הבריאות, הקים את בית הספר על קרקע סמוכה ששטחה 12.
5 דונם שהמדינה הפקיעה לשם כך, והעביר את המגרש שרכש לשימושו של "בית החולים רמב"ם - מרכז רפואי על שם רמב"ם חיפה".
משרד מבקר המדינה העלה כי בעניין הקרקע שהופקעה לא בוצע כל רישום אצל רשם המקרקעין, לא על שם מדינת ישראל ולא על שם הטכניון המשתמש בה.
עד היום לא נחתם כל חוזה חכירה בעניין הקרקע שהופקעה בין המינהל ובין משרד הבריאות או הטכניון, והטכניון מצדו לא נקט כל צעדים להבטחת זכויותיו בקרקע.
בנובמבר 2003 פנה שמאי מקרקעין מטעם המינהל, שבדק עסקאות של המינהל עם בתי ספר ומוסדות מדעיים, ליועצת המשפטית של הטכניון וביקש להיפגש עמה לשם עיון בחומר הקיים אצלה בעניין הקרקע שעליה בנוי בית הספר לרפואה, ולצורך קבלת הפרטים הנחוצים לעבודתו, מכיוון שלא מצא כל חומר בנושא בתיקי המינהל.
הפגישה לא התקיימה מכיוון שהיועצת המשפטית הודיעה לשמאי כי אין לה מה לחדש, וכי אין לטכניון חוזה חכירה על השטח שעליו בנוי בית הספר לרפואה.
מהאמור לעיל עולה כי גם כשהייתה לטכניון ההזדמנות להתחיל בהליך שבמסגרתו ניתן יהיה להסדיר את זכויותיו בקרקע זו, הוא לא נרתם למהלך.
מוסדות להשכלה גבוהה 893 .
בפברואר 2006 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, פנה המשנה לנשיא ומנכ"ל הטכניון למנכ"ל משרד הבריאות והציע למנות צוות משותף מטעם שני הגופים אשר יציע דרכי פעולה "לשם התאמת המצב המשפטי להסכמה ההיסטורית בין משרד הבריאות לבית הספר לרפואה.
לשימוש המתבצע בפועל במקרקעין מזה שנים רבות".
מתשובת משרד הבריאות מאותו חודש עולה כי הטיפול בעניין הועבר ללשכה המשפטית של משרד הבריאות, אך עד נובמבר 2006 לא קיבל הטכניון תגובה עניינית לפנייתו.
משרד הבריאות, שקטעים מטיוטת דוח הביקורת הועברו לעיונו, השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2007 כי "בעקבות בירור שנערך ע"י הלשכה המשפטית במשרד, תיערך בדיקה נוספת לשם בירור מעמיק בנושא".
בסוף שנות השבעים של המאה העשרים תרמה עיריית חיפה לטכניון קרקע חכורה מהמינהל לצורך הקמת מעונות לסטודנטים לרפואה.
העירייה התנתה את מתן התרומה בכך שבחוזה החכירה שייחתם בין המינהל לבין הטכניון יצוין כי כאשר יחדל הנכס לשמש כמעונות, יוחזרו זכויות החכירה לעירייה.
משרד מבקר המדינה העלה כי אף שמעונות אלה הוקמו בסוף שנות השבעים, לא נחתם עד היום חוזה חכירה על קרקע זו בין המינהל לבין הטכניון, וממילא לא נרשמו זכויות הטכניון בה אצל רשם המקרקעין.
הטכניון הודיע למשרד מבקר המדינה כי "ב- 6/2006 סוכם בין הטכניון לעירייה, כי הצדדים יפעלו במשותף לצורך חתימת חוזה חכירה על ידי המינהל ישירות עם הטכני ון", והמינהל הודיע בתשובתו כי הוא יפעל "לחתימת חוזה עם הטכניון כמתבקש".
בשנת 1928 העמידה קרן היסוד לרשות הטכניון קרקע30 בשטח של כ-29 דונם באזור הדר שבחיפה, שהוחכרה על ידי קרן קיימת לישראל.
באוגוסט 1976 פג תוקפו של הסכם החכירה, ולפי דרישת המינהל שילם הטכניון דמי חכירה עבור תקופת חכירה נוספת בת 49 .
שנים, אף שזכות החכירה בקרקע לא נרשמה על שמו משרד מבקר המדינה העלה כי עד דצמבר 2006 לא נערך חוזה חכירה על קרקע זו בין המינהל לבין הטכניון, וזכויותיו עליה לא נרשמו אצל רשם המקרקעין.