HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד הוסיף כי הוא ציין את עמדתו זו לפני משרד האוצר כשהציג את הצורך שלו בעובדים שיבצעו את פעולות הפיקוח.
על משרד החקלאות להמשיך ללבן את הסוגיה עם משרד האוצר כדי למצוא נוסחה שתאפשר הפעלת מפקחים בשטח שיבטיחו את יישום מטרות החוק וההגנה על בריאות הציבור, החי והסביבה.
תוצרת ישראלית מן הצומח לשוק המקומי ולייצוא .
תוצרת חקלאית ישראלית מן הצומח המשמשת למאכל - בין שהיא מופנית לייצוא ובין שהיא משווקת לצרכן המקומי - מחויבת לעמוד בדרישות של תקנות שאריות חומרי הדברה.
עם זאת ראוי לציין, כי במקרים רבים הקניינים בחו"ל מציבים בפני היצואנים הישראלים דרישות גבוהות יותר מאלה שקיימות בישראל (חלקן אף גבוהות מהדרישות שקיימות במדינות היעד אליהן משווקת הסחורה).
דרישות אלה, שמציבים בעיקר קניינים במדינות באירופה, מ בטאות מודעות עמוקה של צרכנים לשמירה על בריאותם מפני שאריות חומרי הדברה בירקות ובפירות.
במצב עניינים זה תוצרת ישראלית מן הצומח שמיועדת לייצוא תהיה - רובה ככולה - נקייה יותר מחומרי הדברה בהשוואה לזו המשווקת לצרכן הישראלי 13 .
דרישות הקניינים בחו"ל מכוונות את היצואנים הישראלים לנהוג בהקפדה יתרה בנוגע להדברה של התוצרת ובנוגע לבקרה על תנאי גידולה, אחסונה והובלתה.
אם לא ינהגו כך, הם עלולים להפסיד את השווקים בחו"ל.
לעומת זאת, יצרנים המשווקים לשוק המקומי יכולים למצוא קניינים שלא יטילו עליהם דרישות מיוחדות בנוגע לשאריות חומרי ההדברה במוצריהם.
זאת ועוד, כיוון שהבקרה של משרד החקלאות על שאריות חומרי הדברה בתוצרת המקומית מסתכמת בסקר שנתי קטן היקף - שנכללים בו רק כמה מאות דגימות בשנה, אין די חסמים שיאפשרו למנוע, או לפחות להקטין במידה ניכרת, את הסכנה שיגיעו אל נקודות המכירה בישראל ירקות ופירות שרמות שאריות חומרי ההדברה בהם גבוהות מהמותר.
אין מדובר בתוצרת אורגנית, ודוח זה אינו עוסק בתוצרת כזאת 672 |דוח שנתי 67ב .
בתשובת משרד החקלאות נאמר כי הוא פועל להגדלת היקפו של הסקר השנתי, "והכל בהתאם לסמכות ולמשאבים שברשותו"; וכי "במצב החוקי כיום, בכל הנוגע לאכיפה בנקודות המכירה, הרי שהסמכות אינה נתונה למשרד החקלאות ".
עוד נאמר בתשובתו, כי "מלבד בדיקות הסקר שמבצע המשרד, מדי שנה מבוצעות במעבדות פרטיות בארץ אלפי בדיקות לבדיקת שאריות חומרי הדברה למטרות ייצוא ושווקים מקומיים.
מעבדות אלו ק יבלו הכרה מטעם הגה"צ השירותים להגנת [ ו ]הצומחמצויות בפיקוח מתמיד.
בדיקות אלו מבוצעות לבקשת הקניינים מהשוק הפרטי כך שצרכן ישראלי הרוכש פירות וירקות מקניינים אלו מקבל סחורה שעברה בדיקות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי לצד קניינים שמבצעים באופן וולונטרי בדיקת שאריות חומרי הדברה בתוצרת שהם משווקים פועלים קניינים שאינם מבצעים בדיקות אלה ; לא ניתן לסמוך על רצונם הטוב של קניינים שיבצעו את הבדיקות מרצונם, ולפיכך יש להטיל דרישות נורמטיביות על יצרנים ועל גורמים אחרים המטפלים בסחורה ול פקח על יישומן כדי לצמצם ככל הניתן את הסיכון הנשקף היום שיימכרו לצרכן ירקות ופירות ובהם שאריות חריגות של חומרי הדברה וכן זיהומים שונים.
העדר מידע המאפשר להבחין בין רמת שאריות חומרי ההדברה בסחורות שונות .
מידע על רמות שאריות חומרי ההדברה שכל סוג של פרי או ירק שנמצא בשווקים בישראל מכיל או יכול להכיל היה יכול לשקף לצרכן עד כמה הפירות והירקות הנמכרים לו אצל הסיטונאים והקמעונאים השונים "נקיים" יותר או פחות מחומרי הדברה.
מידע כז ה יכול לסייע לצרכן לבצע החלטות מושכלות יותר בנוגע לרכישותיו אלה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |673 .
ההדברה במוצרים עלה כי לפחות בכל הנוגע לתוצרת רגילה (שאינה אורגנית) הצרכן הישראלי "שבוי" בשוק בו אין מידע שאפשר ללמוד ממנו איזו סחורה נקייה יותר או פחות מחומרי הדברה; לפיכך הוא נאלץ לבצע את רכישותיו בלא שיה יה לו מושג לגבי רמת חומרי ההדברה במוצרים.
נוסף על כך, בנסיבות אלה אין תמריץ ליצרנים, למובילים ולמי שתפקידם לאחסן את התוצרת הצמחית להקפיד שהיא תישאר נקייה משאריות חומרי הדברה ומפני זיהומים אחרים, שהרי בהעדר מידע בשוק לגבי ההבדלים בין הסחורות, לכולן פוטנציאל שווה להימכר.
ליצרנים שחורגים לרעה בתחום ההדברה ולמי שמאחסן או מוביל את הסחורה ואינו מקפיד לשומרה מפני זיהומים אין תמריץ לתקן את דרכיו במהרה מחשש להפסיד לקוחות, שכן לצרכנים הישראלים אין ממילא מידע בדבר הסחורות החריגות ובדבר הסחורות הבטוחות יותר למאכל14 .
14 שאריות חריגות של חומרי הדברה וכן זיהומים שונים לאו דווקא יגרמו לצרכן נזק בטווח הקצר כגון קלקול קיבה שהוא יכול להיות מודע אליו; הם עלולים לגרום לו נזק בטווח הארוך, אם יהיה חשוף להם באופן תדיר ולאורך זמן, ולכן הוא לא יכול להיות ער להשפעותיהם אם מידע כזה אינו מסופק לו.
חומרים כאלה יכולים לפגוע למשל במערכת העצבים, בפריון ובהתפתחות של ילדים.
חריגות בולטות של שאריות חומרי הדברה בירקות ובפירות .
רצוי שבשום פרי או ירק המשווק לצרכן לא יישארו שאריות של חומרי הדברה.
לשם כך לתכשירי ההדברה מצורפות הוראות שימוש, הקובעות, בין השאר, את טווח הזמן שעל החקלאי להמתין ממועד הריסוס עד מועד הקטיף.
עם זאת, רמות מסוימות של שאריות נחשבות בטווח התקין.
רמת השאריות המרביות המותרות של כל חומר הדברה בכל סוג של פרי וירק נקבעת בהתחשב , בין היתר, במידת הרעילות של החומר לאדם, לבעלי חיים ולסביבה.
משרד החקלאות ומשרד הבריאות מבצעים, בנפרד, סקרים שנתיים לבדיקת הימצאותן של שאריות חומרי הדברה בירקות ובפירות 15.
משרד החקלאות דוגם ירקות ופירות שטרם הגיעו למשווקים - בשדות החקלאים, בבתי האריזה ובמקומות אחסון, כדי לבחון אם החקלאים משתמשים בחומרי ההדברה לפי הוראות התווית שעל התכשיר.
משרד הבריאות דוגם ירקות ופירות שכבר הגיעו לשווקים - לרשתות שיווק ולמרכולים - ללא הבחנה בין תוצרת מקומית לבין תוצרת מייבוא, ומטרתו לקבל תמונת מצב לגבי החשיפה הפוטנציאלית של הצרכן בישראל לחומרי הדברה שונים.
כל אחד משני המשרדים מעביר את הדגימות למעבדות, ואלה בודקות אם בירקות ובפירות אלה נמצאות שאריות של חומרי הדברה, מהי כמותם, באילו חומרים מדובר והאם השאריות הן בשיעורים החורגים מן המותר.
להלן לוחות שמציגים חלק מממצאי הסקרים שביצעו משרד החקלאות ומשרד הבריאות בשנת 2015: 1.
בסקר של משרד הבריאות לשנת 2015 נכללו כ-100 סוגים של פירות וירקות.
הסקר כלל 912 דגימות, וב -118 (13%) מהן נמצאו ממצאים חריגים, חלק מהממצאים מוצגים בלוח 1 .
ירקות ופירות, לרבות צמחי תבלין משרד החקלאות ופיתוח הכפר |675 .
לוח 1 : מתוך ממצאי סקר של משרד הבריאות לשנת 2015 - פירות וירקות שנלקחו מהם לפחות תשע דגימות16 ונמצאו בהם שיעורים גדולים יחסית של דגימות חריגות .
הדגימות מספר הדגימות .
שנמצאו בהן חריגות שיעור הדגימות .
לקט עלים צעירים 10 6 60% .
בסקר של משרד החקלאות לשנת 2015 נכללו 59 סוגים של פירות וירקות.
הסקר כלל 687 דגימות, ובכ-90 (13%) מהן נמצאו ממצאים חריגים.
חלק מהממצאים מוצגים בלוח 2 .
16 ;בלוח הבא מוצגים רק סוגים של ירקות ופירות שנלקחו מכל אחד מהם לפחות עשר דגימות לעומת זאת בלוח זה מוצג אורגנו שממנו נלקחו תשע דגימות - זאת בגלל ששיעור הדגימות החריגות בו היה גדול במיוחד וראוי לציון.
חריגים לוח 2 : מתוך ממצאי סקר של משרד החקלאות לשנת 2015 - ירקות ופירות שנלקחו מהם לפחות 10 דגימות ונמצאו בהם שיעורים גדולים יחסית של דגימות חריגות .
הדגימות מספר הדגימות שנמצאו .
בהן חריגות שיעור הדגימות .
שיעורי הדגימות החריגות שנמצאו בסקרים של משרדי החקלאות והבריאות גם יחד לשנת 2015 מלמדים שיש סוגים של פירות וירקות שבשליש ועד יותר ממחצית מדגימותיהם נמצאו ממצאים חריגים17 .
אםממצאי הסקרים מייצגים את המצב בשווקים, הרי שהצרכן הישראלי חשוף במידה ניכרת למזון צמחי שבו כמות חומרי ההדברה חריגה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי החקלאות והבריאות כי אין להשלים עם הממצאים שהעלו בסקרים בדבר שיעורי החריגות ברמות השאריות של חומרי הדברה בירקות ובפירות.
על המשרדים להכין תכנית פעולה שבה יוצבו יעדים כמותיים בנוגע להפחתה של שיעורי חריגות אלה.
עליהם ל הפעיל את האמצעים הנדרשים - למשל - פעולות הסברה, הדרכה ואכיפה - הן בקרב החקלאים הן בקרב העוסקים בטיפול בתוצרת הצמחית, כדי להניע תהליכים להפחתת שיעור החריגות מדי שנה בשנה ולבדוק את מידת השגתם של יעדים אלה.
בתשובת משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי "משרד הבריאות דוגם בהתאם למגוון הפירות והירקות המצויים בשוק (מתוצרת מקומית ומייבוא), עם דגש .
17 ראוילהבהיר כי מטעמי קיצור ב לוחות שבמסמך זה מוצגים רק הירקות והפירות שנלקחו מהם לפחות תשע או עשר דגימות.
ירקות ופירות שנלקחו מהם פחות דגימות לא הוצגו בלוח גם אם נמצאו בהם דגימות חריגות בשיעורים גדולים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |677 .
על מוצרים בעלי פוטנציאל לרמות גבוהות של חומרי הדברה ומוצרים בהם בשנים קודמות נמצאו חריגות.
וזאת על מנת לחשב/להתייחס למידת החשיפה של הציבור לחומרי הדברה וכן לביצוע אכיפה .
יהיה גבוה ממה שנצרך על ידי הצרכן הישראלי במסגרת הדיאטה".
לפי משרד הבריאות קביעת דרישה לסמן את שמו וכתובתו של החקלאי על התוצרת החקלאית המשווקת בישראל תאפשר "עקיבות כך שבמקרי חריגה .
יהיה ניתן להגיע לחקלאי האכיפה וההרתעה".
בתשובת מנכ"ל משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 נמסר כי משרד החקלאות שוקד על תכנית להפחתת השימוש בחומרי הדברה, ואחד ממרכיבי התכנית הוא קביעת יעדים כמותיים מדידים בנוגע לשאריות חומרי הדברה.
אי-פרסום ממצאי הסקר השנתי של משרד החקלאות .
לפי דברי ההסבר להצעת חוק חופש המידע, התשנ"ז -1997 , הזכות לקבל מידע מרשויות ציבוריות היא אחת מזכויות היסוד במשטר דמוקרטי.
"נגישות רבה יותר למידע תסייע לקידומם של ערכים חברתיים ובהם שוויון, שלטון החוק וכיבוד זכויות האדם, ותאפשר גם בקרה טובה יותר של הציבור על מעשי השלטון".
בדיקה לגבי התקופה - החל משנת 2010 ועד למועד סיום הביקורת (אוגוסט 2016 )- העלתה כי משרד החקלאות לא פרסם בציבור את ממצאי הסקר השנתי שלו על שאריות חומרי הדברה בפירות ובירקות 18 .
הדבר אינו עולה בקנה אחד עם עקרון השקיפות שחייב המשרד כלפי הציבור.
במצב עניינים זה אין לצרכנים בישראל ולארגונים העוסקים בשמירה על בריאות האדם והסביבה נגישות למידע.
בנובמבר 2016 , לאחר סיום הביקורת, פרסם משרד החקלאות את ממצאי הסקר שלו לשנת 2015.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי הנהלת השירותים להגנת הצומח ערה לחשיבות פרסומם של הממצאים והוחלט לפרסמם "באופן תדיר".
18 הכוונה לממצאי הסקר על תוצרת בישראל שאינה אורגנית.
יצוין כי משרד ה חקלאות הוציא הודעה לגבי ממצאי הסקר שלו לשנת 2013 .
, אך המידע בה היה חלקי משרד החקלאות ופיתוח הכפר |679 .
העדר תיאום בין משרדי החקלאות והבריאות בנוגע להצגה לציבור של ממצאי הסקרים .
משרד הבריאות ממליץ לצמצם חשיפה לכימיקליים סביבתיים במזון 19 .
,לצורך כך חשוב כי המידע בדבר ממצאי הסקרים יהיה נגיש לציבור ויוצג לו באופן ברור, כך שהצרכן יוכל להשתמש בו ולהסיק ממנו מסקנות מעשיות.
השוואה בין תוצאות הסקרים של שני המשרדים - החקלאות והבריאות - בהתייחס לשנת 2014 ולשנת2015 מלמדת כיבכל שנה על פי ממצאי הסקר של משרד אחד ניתן לגבש רשימה אחת של ירקות ופירות שנמצאו בהם שיעורים גדולים יחסית של דגימות חריגות, ואילו על פי ממצאי הסקר של המשרד השני ניתן לגבש רשימה שונה של ירקות ופירות כאלה - כלומר, סוגים אחרים של ירקות ופירות יופיעו ראשונים ברשימה מבחינת שיעור הדגימות החריגות הגבוה שנמצא לגביהם 20.
משרד החקלאות הסביר, כי ממצאי הסקר שלו שונים מאלה של משרד הבריאות כיוון שהוא בודק את התוצרת החקלאית לפני הגעתה למדף ומטרתו לבחון אם השימוש בחומרי ההדברה מתבצע לפי הוראות התווית.
לעומת זאת הסקר מטעם משרד הבריאות, שבודק את התוצר ת שכבר הגיעה לשווקים - מקומית ומיובאת, מותאם לבדיקת חשיפת הציבור לסכנות בריאות בתוצרת חקלאית צמחית.
משרד החקלאות הוסיף כי ניתן להסיק שעיקר ההבדלים בין ממצאי הסקרים מקורם "במישרין מבדיקת תוצרים ממגדלים שונים".
משרד הבריאות ציין כי הוא דוגם בהתאם למגוון הפירות והירקות ה נמכרים בשוק - הן משיווק מקומי והן מייבוא, "עם דגש על מוצרים בעלי פוטנציאל לרמות גבוהות של חומרי הדברה ומוצרים בהם בשנים קודמות נמצאו חריגות.
וזאת על מנת לחשב/להתייחס למידת החשיפה של הציבור לחומרי הדברה וכן לביצוע אכיפה".
ראוי לציין כי השוואה בין הסקרים של שני המשרדים העלתה כי יש מוצרים שרק אחד משני המשרדים דגם בשנה כלשהי ; כמו כן ישנם מוצרים שכל אחד מ שני המשרדים דגם אותם בהיקף יחסי שונה - זה עשוי להיות אחד הגורמים להבדלים בין ממצאי שני הסקרים.
להלן כמה דוגמאות שימחישו הבדלים אלה בין הסקרים: (א) בשנת 2014 נטל משרד הבריאות 12 דגימות של מרווה ומצא ב -25% מהן ממצאים חריגים.
משרד החקלאות לא דגם כלל מרווה באותה שנה.
(ב) בשנת 2014 נטל משרד הבריאות 17 דגימות של קולורבי ומצא ב -24% .
מהן ממצאים חריגים משרד החקלאות לא דגם כלל קולורבי באותה שנה.
(ג) בשנת 2015 נטל משרד הבריאות 9 דגימות של אורגנו ומצא ב-78% מהן ממצאים חריגים- משרד החקלאות לא דגם אותו כלל באותה שנה.
(ד) בשנת 2015 נטל משרד החקלאות23 דגימות .
il/Subjects/FoodAndNutrition/Nutrition/public/Pages/default.
aspx 20 בדוח זה מוצגים ממצאים לשנת2015 שעלו מן הסקרים; לא מוצגים ממצאים לשנת2014 אך גם לגביהם התייחסה הביקורת בעבודתה.
של אפרסק ומצא ב-30% מהן ממצאים חריגות.
לעומת זאת, משרד הבריאות נטל11 דגימות של אפרסק ולא מצא בשום דגימה ממצא חריג.
(ה) בשנת 2015 נטל משרד החקלאות 53 דגימות של תפוח עץ ומצא ב-19% מהן ממצאיםחריגים.
לעומת זאת, משרד הבריאות נטל 21 דגימות של תפוח עץ ומצא רק בדגימה אחת ממצאים חריגים.
(ו) בשנת 2015 משרד החקלאות נטל דגימה אחת בלבד של רוקט ולא מצא בה ממצאים חריגים.
לעומת זאת, משרד הבריאות נטל 18 דגימות של רוקט ומצא ב- 44% .
מהן ממצאים חריגים משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי החקלאות והבריאות, כי כאשר הציבור ייחשף לממצאי שני הסקרים - של משרד החקלאות ושל משרד הבריאות - הוא יגלה את ההבדלים בין הממצאים ויתקשה לדעת על איזה סקר להסתמך כדי ללמוד על שיעור החריגות של חומרי הדברה שנמצאו בפירות וירקות.
כיוון ששני הסקרים נועדו ל נטר שאריות של חומרי הדברה בפירות ובירקות והמשרדים השייכים למערכת ממשלתית אחת חולקים מטרה משותפת - לצמצם ככל האפשר את הימצאותן של שאריות חריגות כאלה במזון מן הצומח - לא מתקבל על הדעת שבד בבד עם סקריהם הנפרדים הם לא יפרסמו בציבור מסמך משותף שעל פיו יוכל הצרכן להסיק אילו ירקות ופירות נמצאו באותה שנה נקיים יותר או פחות משאריות של חומרי הדברה.
מדובר בנושא הנוגע במישרין לבריאות הציבור, ולפיכך יש לפרסם את המידע בציבור באופן בהיר שיסייע לצרכן לקבל החלטות מושכלות בנוגע לצריכת מזונו.
המידע אינו נח וץ רק לצרכן יחיד אלא גם לגופים הפועלים בזירה הציבורית לשמירה על בריאות האדם והסביבה.
יתרה מזו, הצגת המידע האמור לציבור עשויה להביא לשיפור המצב שכן אם הצרכנים יהיו מודעים לסוגיה זו הם צפויים לדרוש שהיא תטופל.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החקלאות ומשרד הבריאות לגבש מתכונת משותפת להצגת ממצאי הסקרים, ובד בבד עליהם להציג את ממצאיו של כל סקר בנפרד.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה, כי "תתואם פגישה בין מנכ"ל משרד החקלאות למנכ"ל משרד הבריאות לתיאום ושכלול המדגמים" בסקרים של שני המשרדים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |681 .
ליקויים בסקר של משרד החקלאות לבדיקת שאריות חומרי הדברה .
בסקרים שביצע משרד החקלאות בשנים האחרונות לבדיקת שאריות של חומרי הדברה בירקות ובפירות לא ניתנה לדוגמים הוראה בדבר סוגי הפירות והירקות שעליהם לדגום, ולפיכך הם גם לא קיבלו הוראה בדבר מספר הדגימות שיש ליטול מכל פרי וירק.
בעק בות כך הדוגמים בשטח הם שבחרו את הדגימות שייבדקו - ולא אנשי המקצוע המוסמכים לכך - ומכאן שהם קבעו מה ייכלל במדגם באותה שנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי היעדר הוראות אלה לדוגמים מעיד על ליקוי מהותי בסקר - אי אפשר לוודא שירקות ופירות מסוימים אכן ייכללו בו.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערתו, וכי יפעל לתיקון הליקוי.
יש ירקות או פירות מסוג מסוים שבסקר של משרד החקלאות לשנת 2014 נמצאו דגימות חריגות שלהם, אך בסקר לשנת2015 הם כלל לא נדגמו או ניטלו מהם דגימות מועטות מהנדרש.
הדבר מלמד שסקרי משרד החקלאות לא התבססו על הערכת סיכונים.
להלן שתי דוגמאות: בשנת 2014 ניטלו שתי דגימות של דלורית ובאחת מהן נמצא ממצא חריג, אך בשנת 2015 לא נדגמה דלורית כלל; בשנת 2014 ניטלו שתי דגימות של שעועית ונמצאו שני ממצאים חריגים, אך בשנת 2015 לא נדגמה שעועית כלל.
ביצוע הסקר: בתכנית הדגימה השנתית לשנים 2015-2010 של משרד החקלאות נקבע כי הסקר השנתי יכלול כ- 1,000 .
בלוח 3 שלהלן יוצגו נתונים על ביצוע הסקרים לשנים 2015-2010 : 682 |דוח שנתי 67ב .
לוח 3 : מספר הדגימות שנלקחו בפועל בכל שנה ושיעור הביצוע לעומת המתוכנן .
השנה מספר הדגימות בפועל שיעור הביצוע לעומת התכנון .
בעוד שמספר הדגימות השנתי המתוכנן היה 1,000 , מהלוח עולה כי בפועל ניטל בכל שנה מספר קטן יותר של דגימות, ובשנים 2015-2010 שיעורי הביצוע של הסקר היו 69%-57% .
לעומת המתוכנן משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ככל שמספר הדגימות שניטל בפועל קטן לעומת המתוכנן עלולה להיפגע יותר היכולת של המדגם להיות מדגם מייצג, שאפשר להסיק מתוצאותיו מסקנות כלליות.
על פי תכנית הסקר היה על הדוגמים ליטול מדי חודש בחודשו דגימות בשיעור דומה, אולם בפועל היו חודשים שבהם ניטלו דגימות מעטות ולעומתם היו חודשים שבהם ניטלו דגימות רבות מהמתוכנן.
בחודשים שבהם מספר הדגימות שניטל עלה על המתוכנן נוצר עומס על המעבדה שבדקה את הדגימות, ובעקבות כך נוצר עיכוב בבדיקתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ביצוע הדגימות שלא על פי התכנון והעיכוב שהדבר גרם לבדיקת חלק מה ן היה בו כדי לפגוע ביכולת המשרד לגלות מבעוד מועד חריגות בתוצרת.
גילוי מוקדם של חריגה בתוצרת של חקלאי כלשהו יכול לסייע למשרד לאתר את החקלאי, לבדוק את הסיבה לחריגה, ובמידת הצורך לעצור המשך שיווקה של הסחורה הלקויה לשוק.
על משרד החקלאות להקפיד שהדוגמים יבצעו את עבודתם ב התאם לתכנית המדגם ובהיקף המתוכנן על פיה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |683 .
צמצום במשאבים שהקצה משרד החקלאות להדרכת חקלאים ולתמיכה במיזמים להפחתת השימוש בחומרי הדברה .
כוח אדם להדרכת חקלאים בנושא הדברה .
במאי 2010 פרסם משרד החקלאותאת ה מסמך "אסטרטגיה לפיתוח בר-קיימא" ובו נקבע כי יש להפחית את השימוש בחומרי הדברה.
אחת הפעולות המאפשרות להפחית את השימוש בחומרי הדברה בחקלאות היא קידום הדברה באמצעים ביולוגיים והדברה משולבת ( הדברה המשלבת אמצעיים כימיים ואמצעים מכניים וביולוגיים).
אפשר לעודד חקלאים לנקוט דרכים חלופיות אלה להדברה, בין השאר, באמצעות הסברה והדרכה.
אגף שירות ההדרכה והמקצוע במשרד החקלאות (להלן - שה"מ או האגף) מופקד על הדרכת החקלאים, בין השאר כדי לעודדם להפחית את השימוש בחומרי הדברה, לעבור להדברה משולבת ולהרחיק מזיקים בשיטות שאינן כימיות, כגון רשתות ומלכודות.
כמו כן האגף מעניק תמיכות למיזמים של חקלאים המפתחים ומיישמים שיטות חלופיות להדברה הכימית.
היעד של קידום שיטות להפחתת השימוש בחומרי ההדברה נרשם גם בתכניות העבודה של האגף לשנים 2015 ו-2016 .
נמצא כי מספר המדריכים שהקצה משרד החקלאות לשה"מ בתחום הגנת הצומח וההסברה לחקלאים על חומ רי הדברה פחת מ -17 מדריכים בשנת 2006 לשמונה מדריכים בלבד בשנת2015 .
בלוח 4 שלהלן יוצגו נתונים לשנת2015 עלמספר המשרות שהקצה המשרד בתחום זה במחוזות השונים: .
לוח 4 : מספר המשרות של מדריכי חקלאים בתחום הגנת הצומח .
מחוזות המשרד מספר המשרות .
מטה המשרד - בבית דגן 4 .
* מחוז השפלה וההרמשתרע על שטח של 1,807 קמ"ר: בצפון - מחולון עד פתח תקווה והמועצה האזורית מודיעין ; במזרח - לאורך הקו הירוק בשפלת יהודה, ירושלים והמועצה האזורית גוש עציון עד כרמי צור; בדרום - עד קריית גת, מועצה אזורית מטה יהודה ומועצה אזורית באר טוביה; במערב - עד חוף הים.
מן הלוח עולה כי משרד החקלאות לא הקצה משרה של מדריך למחוז מרכז והקצה רק חצי משרה למדריך במחוז הגליל והגולן ובמחוז העמקים.
מנהל ענף שירות בשה"מ (להלן - המנהל) מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי לא די במספר המשרות של המדריכים בתחום הגנת הצומח כדי לסייע למשרד להשיג את היעד שקבע - הפחתת השימוש החקלאי בחומרי הדברה.
הוא הוסיף כי המדריכים מצליחים לעבוד בעיקר עם החקלאים שהיקף תוצרתם גדול, ואינם יכולים להגיע לחקלאים שהיקף תוצר תם בינוני או קטן; לדבריו, חשוב שהמשרד ימשיך לפרסם חומר כתוב ולקיים ימי עיון, אך כדי להטמיע שיטות עבודה וטכנולוגיות חדשות בקרב החקלאים יש להעסיק מדריכים שילוו אותם במסגרת ביצוע תהליכים אלה.
לקראת סיום הביקורת עדכן המנהל כי בשנת 2016 נוסף מדריך לצוות ההדרכה, וכיום תשעה מדריכים בשה"מ עוסקים בהסברה לחקלאים בנושא הדברה.
מן האמור לעיל עולה כי המשרד אכן הציב יעד להפחתת השימוש בחומרי הדברה בחקלאות, אך מספר המדריכים שהקצה לצורך הסברה וליווי של החקלאים היה קטן מכדי שניתן יהיה להגיע לא רק לחקלאים שהיקף תוצרתם גדול אלא גם לאלה שהיקפי ה תוצרת שלהם קטנים יותר ולהטמיע בקרבם שיטות עבודה וטכנולוגיות ידידותיות יותר לאדם ולסביבה.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר, כי "המשרד פעל בשנת 2016 לשכור שירותי מיקור חוץ ל-33 מדריכים נוספים .
במקביל שה"מ פועל לקלוט מספר מדריכים חדשים לתחום הגנת הצומח הכול בכפוף למגבלת התקנים"; "תחום הגנת הצומח בשה"מ מתגבר את ההדרכה לחקלאים באמצעות העסקת יועצים במסגרת מיקור חוץ; שה"מ ותחום הגנת הצומח בכלל זה, עוסקים בהדרכה והפצת משרד החקלאות ופיתוח הכפר |685 .
ידע לחקלאים באמצעות שיטות הדרכה מרוכזות כמו הפצת חומר בכתב, קורסים .
הבאות לפצות על הפחיתה במערך ההדרכה".
המשרד ציין כי ניתן להעביר מדריכים ממחוז למחוז בהתאם לצרכים, וכי "קלט לפני מספר חודשים מדריך בתקן עומד לקלוט בקרוב מדריך חדש למחוז המרכז"; ]ו[.
מלא לעבודה במחוז גליל גולן המדריכים, על פי תשובת המשרד, נותנים שירותי הדרכה ישירות "לכל פונה ולאו דווקא למגדלים גדולים".
על המשרד לבחון את הצורך מצד החקלאים בתשומות שהוא מקצה להדרכה בתחום ההדברה וללווי בהטמעה של שיטות ידידותיות לאדם ולסביבה כדי להילחם במזיקים לתוצרת החקלאית - האם די בתשומות אלה כדי ל סייע למשרד להשיג את היעד ש הציב בתחום זה.
תמיכה במיזמים להפחתת השימוש בחומרי הדברה .
על פי נתוני משרד החקלאות, בשנת 2012 היה הסכום הכולל שהקצה לתמיכה במיזמים של הדברה משולבת - 2 מיליון ש"ח, בשנת2013 הופחת הסכום למיליון ש"ח, ובשנת 2014 הופחת ל - 500,000 ש"ח.
בכל אחת מהשנים 2015 ו-2016 הסתכמה התמיכהב- 700,000 .
ש"ח מכאן עולה כי בשנים 2016-2012 הפחית משרד החקלאות ב-65% את הסכום הכולל שהקצה לתמיכות במיזמים של הדברה משולבת - מ-2 מיליון ש"ח ל- 700,000 .
ש"ח לדברי המנהל, בתשובה לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה, כדי להשיג את היעד של הפחתת השימוש בחומרי הדברה יש להגדיל את המשאבים המשמשים לתמיכה במיזמים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ה צמצום הניכר במשאבים שהקצה לתמיכה במיזמים להפחתת השימוש בחומרי הדברה אינו מתיישב עם היעד שקבע.
זאת ועוד, לנוכח העובדה שהמשרד מבקש לשנות את שיטות העבודה של החקלאים לשיטות ידידותיות יותר לאדם ולסביבה, עליו להתייחס הן למשאבים שהוא מקצה לתמיכה במיזמים כאלה והן להדרכת חקלאים כאל הוצאות המקדמות השקעות ראויות במשק החקלאי.
בתשובת משרד החקלאות מדצמבר 2016 כתב מנכ"ל המשרד כי במסגרת התכנית להפחתת השימוש בחומרי הדברה, שעליה שוקד המשרד, נכלל עניין מתן מענקים להדברה ידידותית לסביבה.
קנסות מינהליים לחקלאים שבתוצרתם נמצאו חריגות בחומרי הדברה .
על פי תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), התשל"ז -1977 את ההדברה יש לבצע על פי הוראות השימוש הרשומות על תכשיר ההדברה.
על פי תקנות שאריות חומרי הדברה, "לא ייצר אדם לשם מכירה, לא ייבא ולא ישווק מזון המכיל או נושא עליו שארית, אלא אם כן שיעורה אינו עולה על השיעור המותר".
במסגרת הסקר השנתי של משרד החקלאות נלקחות בפועל כמה מאות דגימות לבדיקה באופן שהסבירות שתוצרתו של חק לאי מסוים תיכלל בסקר היא כמעט אפסית נוכח העובדה שבישראל פועלים אלפי חקלאים.
את דגימות התוצרת החקלאית בודק משרד החקלאות במעבדה.
אם בדגימה כלשהי מתגלות רמות חריגות של שאריות חומרי הדברה, וכל עוד אין מדובר בחריגה קלה, מועבר הטיפול בסוגיה אל היחידה לפיקוח על הצומח והחי ויישום ההסכמים החקלאיים בין ישראל לאוטונומיה (להלן - פיצו"ח), אשר פועלת במשרד החקלאות.
ממצאי בדיקת הדגימה ומסמכים המתעדים את החקירה מועברים ללשכה המשפטית של המשרד, כדי שתיתן חוות דעת בעניין ו תקבע אם די בראיות כדי להטיל על החקלאי קנס מינהלי.
הטלת הקנס מעוגנת בתקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי - הגנת הצומח, זרעים ופיקוח על יצוא הצמח ומוצריו), התשס"ו -2006 , וסכומו - המעודכן למועד סיום הביקורת - 2,500 ש"ח.
בלוח 5 להלן יוצגו מספר מקרי החריגות שהעבירו השירותים להגנת הצומח לחקירת פיצו"ח ומספר הקנסות המינהליים שהטיל המשרד על חקלאים: .
לוח 5 : מספר הדגימות שכללו ממצאים חריגים ונתונים על הטיפול האכיפתי בהן .
מספר הדגימות החריגות 98 96 .
מספר המקרים שהועברו לחקירת פיצו"ח 19 24 .
מספרהמקרים שבהם הוטל קנס מינהלי 1 11 .
שיעור המקרים שבהם הוטל .
קנס מסך הדגימות החריגות 1% 11% .
מן הלוח עולה כי משרד החקלאות הטיל קנס מינהלי רק על שיעור זעיר מהחקלאים שהדגימות של תוצרתם נמצאו חריגות.
למשל, בשנת 2014 הוא הטיל קנס מינהלי רקבמקרה אחד מתוך 98 מקריםשנמצאו בהם דגימות חריגות; כמו כן, רק 19 מ-98 מקרים של חריגות הועברולחקירת פיצו"ח.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |687 .
בשירותים להגנת הצומח, שמחליטים אילו תיקים יועברו לחקירת פיצו"ח, לא נמצאו מסמכים שמהם ניתן ללמוד מדוע מקרים מסוימים הועברו לחקירה ואחרים לאו.
מתוך ההסברים הכלל יים שסיפקו העובדים עלה כי מקרים של חריגות קלות ברמות השאריות שנמצאות בדגימות אינם נשלחים לחקירה; כמו כן, לא יישלחו לחקירה מקרים שבהם כבר בשלב התחלתי עולה כי אין די ראיות הקושרות בין הדגימה החריגה לבין חקלאי מסוים 21 או למקרים שבהם לא ניתן להוכיח שאותו חקלאי ביצע הדברה לקויה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נוכח מספרם המזערי של הקנסות המינהליים שהטיל על חקלאים שנמצאו דגימות חריגות של תוצרתם אפשר להסיק שאין באכיפה בנושא זה כדי להרתיע ולהביא לצמצום החריגות בשימוש בחומרי הדברה.
זאת ועוד, החקלאים יודעים שהפיקוח של משרד החקלאות עליהם מתמצה רק בסקר השנתי שהוא עורך, וכי הסבירות שתוצרתו של חקלאי אחד מבין אלפים תיכלל בסקר קטנה מאוד.
נמצא כי רוב הדגימות שנבדקו במסגרת הסקר אינן נלקחות משדות החקלאים אלא ממקומות אחסון שאליהם נשלחות הסחורות לאחר הקטיף.
מקומות אלה עשויים לשמש חקלאים רבים, וכבר קרה שעל אריזת תוצרתו של חקלאי אחד צוין בטעות שמו של חקלאי אחר, דבר שגרם לקושי לבסס ראיות לצורך הטלת קנס.
עוד בשנת 2009 ציין עובד בשירותים להגנת הצומח במכתב למנהליו כי אפשר לנקוט צעדי אכיפה בדרך כלל רק נגד חקלאים שדגימות חריגות של תוצרתם נלקחו ישירות מהשדה, וכי אם הדגימות נלקחות ממקומות א חסון קשה להוכיח לאילו חקלאים הן שייכות ולפיכך לעתים לא ניתן לנקוט צעדי אכיפה בעניינן.
אף שהנהלת השירותים להגנת הצומח הייתה ערה לכך, לפחות משנת 2009 , שנטילת דגימות ממקומות אחסון ולא מהשדה עלולה לגרום קושי בביסוס ראיות לצורך אכיפה, היא לא טיפלה בהסדרת הסוגיה.
בשנים 2015-2010 המשיכו הדוגמים ליטול את רוב הדגימות עבור הסקר השנתי ממקומות האחסון, כמפורט בלוח 6 :להלן .
21 בדגימה שנלקחה מסחורה ארוזה שעליה רשומים פרטיו של חקלאי מסוים נמצאו ממצאים חריגים.
ואולם החקלאי הוכיח כי מדובר בסחורה של חקלאי אחר שבית האריזה ארז בטעות באריזה שעליה רשומים פרטיו שלו.
לוח 6 : מספר דגימות לפי מקום דגימה לשנים 2010- 2015 .
מהשדה סך הכול שיעור דגימות .
2010 521 89 610 15% .
2011 617 70 687 10% .
2014 534 105 639 16% .
2015 598 89 687 13% .
* לשירותים להגנת הצומח חסרים נתונים מסכמים אלהלשנת 2012 .
יוצא שמשרד החקלאות מבצע את הפיקוח והאכיפה בתחום זה בדרך המקשה עליו להוכיח מיהו החקלאי שנמצאו חריגות בדגימות מתוצרתו.
הדבר ממחיש את החשיבות של נטילת דגימות משדות החקלאים ולא ממקומות אחסון כלליים של תוצרת חקלאית.
ייתכן גם שיש בכך משום הסבר, ולו חלקי, לעובדה שבשנים 2014 ו-2015 יחדיו מספר הדגי מות החריגות היה כ-200 , אולם הוטלו קנסות מינהליים רק ב-12 .
מקרים על משרד החקלאות לתקן את מתכונת איסוף הדגימות והטיפול בהן, כדי שאם יימצאו חריגות בחומרי הדברה בפירות ובירקות אפשר יהיה לאתר את החקלאים האחראים לליקויים, לבסס את הראיות נגדם, ולאכוף עליהם את החוק.
על הדוגמים במסגרת הסקר השנתי של משרד החקלאות למלא טופס דגימה ובו יש לרשום, בין השאר, פרטים מזהים לגבי החקלאי שתוצרתו נדגמה.