HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחודשים פברואר - מאי 2009 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב עלהאופן ועל מידת הטיפול בליקויים שהועלו בביקורות הקודמות בנושא י הטיפול הלאומי בהסברה בשפה הערבית ובשיקום השידורים הממלכתיים בשפה הערבית, ובכלל זה בהכנות בתחום זה לקראת מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה ובמהלכו.
הביקורת נערכה במשרד ראש הממשלה; במשרד החוץ; במשרד הביטחון; .
5 ראו הערת שוליים מס' 2.
6 ראו הערת שוליים מס' 1 .
בחטיבת דובר צה" ל; במערך הדוברות וההסברה במטה הארצי של המשטרה; וברשות השידור.
בדיקות השלמה נעשו במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה, בחטיבת המחקר של אגף המודיעין בצה" ל ובנציבות שירות המדינה.
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת ייאמר כבר כאן, כי גם בביקורת המעקב הצביעו מספר גורמים בעלי נגיעה ישירה לתחום ההסברה בערבית על הנז ק שנגרם למדינת ישראל נוכח הליקויים המהותיים שנותרו בעינם בתחומי ההסברה הלאומית לקהלי היעד דוברי השפה הערבית, ובנושא השידורים הממלכתיים בשפה הערבית.
כך, למשל, במכתבה של יו"ר ועדת המשנה ליחסי חוץ והסברה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת דאז, תא"ל (במיל') עמירה דותן, ממרס 2008 ,לראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט בנושא השידורים בשפה הערבית, היא ציינה, בין השאר, כי " אין צורך להכביר מילים ולציין כי במזרח התיכון בו אנו חיים ומול תקשורת עוינת דוגמת 'אלג'זירה', הריק הישראלי הוא חלמאות ואסון".
יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, מסר בפברואר 2009 " לנציגי משרד מבקר המדינה, בין היתר, כיהעובדה שבשטחים רצועת עזה [ואיו"ש ובעולם הערבי שומעים אותנו פחות ופחות היא מחדל ] אסטרטגי" (בנושא אמצעי השידור של מדינת ישראל בערבית ראו בהמשך).
ראש המטה הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון וממלא מקום מתאם הפעולות בשטחים (להלן - מתפ"ש), אלוף ( במיל') עמוס גלעד, מסר במאי 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי " למעשה אין הסברה בשפה הערבית וזה אסון לאומי.
צריך לייצר הסברה אטרקטיבית לקהלי היעד בשפה הערבית ובזה אנו חלשים גם בתוכן וגם בתשתיות".
הטיפול בקידום ההסברה הלאומית בשפה הערבית מיולי 2007 ועד מאי 2009 .
הטיפול בהסברה בערבית במשרד ראש הממשלה א.
מימוש החלטת הממשלה בתחום ההסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי ביולי 2007 'החליטה הממשלה (החלטה מס 1936 ) על "הקמת מערך הסברה לאומי".
במסגרת זו הוחלט להקים מטה הסברה לאומי במשרד ראש הממשלה, אשר יתאם את כל גורמי ההסברה במדינת ישראל, כדי להציג מדיניות הסברה אמינה, אחידה ועקבית.
באפריל 2008 החליטה הממשלה למנות את מר יעקב גלנטי לתפקיד ראש מטה ההסברה הלאומי 7 .
חודשיים קודם לכן, מונה מר ירדן ותיקאי, לפי החלטת ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, לתפקיד מנהל מטה ההסברה הלאומי, בכפיפות לראש מטה ההסברה הלאומי.
7 'ראו הערת שוליים מס3.
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 " הוקדש גם פרק לדרוש בתחום הסברה לאוכלוסיות ערביות", ובו נאמר בנוגע לתפקיד מטה ההסברה במשרד ראש הממשלה בנושא זה כלהלן: א.
"פורום ההסברה הלאומי8 , לאחר היוועצות עם נציגים בכירים מהמגזר הערבי ועם גורמי מקצוע הבקיאים בהסברה לאוכלוסיות ערביות, יגבש תוך 60 יום מיום מינוי ראש מטה ההסברה, מדיניות כוללתלהסברה לאוכלוסיות ערביות ; ב.
אחת לחודש לפחות תתקיים ישיבת פורום הסברה לאומי, שבה ישתתפו גם נציגים בכירים רלוונ טיים בצה"ל, ממתאם הפעולות בשטחים, שב"כ ומשטרה וגורמים נוספים, על פי שיקול דעתו של ראש מטה ההסברה הלאומי, לשם הערכת מצב וגיבוש תכניות הסברה לאוכלוסיות ערביות.
פורום ההסברה הלאומי יקבע תכנית עבודה, לעת חירום, לתדרוכים וראיונות של דוברים מטעם הממשלה לכלי התקשורת הערבית, הן לרשתות ערביות זרות והן לכלי תקשורת ישראלים ערביים.
ראש המטה יקיים קשר קבוע עם גורמי השידור הממלכתיים בשפה הערבית".
בהחלטת הממשלה דלעיל גם צוין, כי " האחריות המלאה והכוללת להסברת חוץ תישאר בידי משרד החוץ ולא יחול כל שינוי בסמכויותיו של המשרד בתחום זה".
בסיכום עבודת מטה של מטה ההסברה הלאומי מאפריל 2008 לניתוח ולקביעת דרכי פעולתו פורט, בין היתר, הצורך בגיבוש תמונת מצב הסברתית בקרב קהלי היעד, לרבות במדינות ערב, אצל הפלסטינים ברצועת עזה, באיו"ש ובקרב ערביי ישראל, הכוללת, בין השאר, מידע על חומרים הסברתיים הקיימים במערכת ומידע על אופן ביצוע הפעולות ההסברתיות בפועל, השתקפותן בתקשורת ומידע על השפעת הפעולות ההסברתיות שלנו בקרב קהלי היעד הללו.
עוד צוין שם, כי "נדרשת הקדשת תשומת לב לנושא ההסברה בערבית על ידי הגורמים הממשלתיים השונים, וכי יש להקים פורום הסברה בערבית בריכוז מטה ההסברה הלאומי".
בביקורת המעקב התברר, כי מאז אפריל 2008 , המועד שבו מונה ראש מטה ההסברה הלאומי ועד מועד סיום הביקורת, עיקרי החלטת הממשלה שפורטו לעיל, טרם מומשו, כלהלן: פורום ההסברה הלאומי טרם גיבש מדיניות כוללת להסברה לאוכלוסיות ערביות; פורום ההסברה הלאומי גם לא קיים ישיבות קבועות המוקדשות להערכת מצב ולגיבוש תכניות הסברה לאוכלוסיות ערביות.
כמו כן, לא בוצעו בשיטתיות הפעולות שפורטו לעיל בנוגע לצורך בגיבוש תמונת המצב ההסברתית בקרב קהלי היעד דוברי השפה הערבית.
זאת בשל התמשכות התהליכים לאיוש תקן מקצועי לנושא ההסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי (בנושא זה ראו להלן).
עם זאת יצוין, כי במסגרת ההכנות שקדמו למבצע "עופרת יצוקה" נקבעה במטה ההסברה הלאומי רשימת דוברים מקצועיים ומסבירים חיצוניים לתדרוכים ולראיונות לתקשורת בשפה הערבית.
בהתייחסותו מיולי 2009 ,לממצאי ביקורת המעקב מסר מנהל מטה ההסברה הלאומי למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי התארכות תהליך הקמת המטה פגעה באפשרות לעמוד בכל לוחות הזמנים והמשימות שהגדירה הממשלה .
8 בהחלטת הממשלה דלעיל נאמר, כי " יוקם פורום הסברה לאומי קבוע בתחום הביטחוני-מדיני שיקבע את מדיניות ההסברה של מדינת יש ראל בהתאם להחלטות ראש הממשלה והממשלה.
הרכב הפורום יהיה בראשות ראש מטה ההסברה הלאומי ובהשתתפות סגנו; סמנכ"ל הסברה ותקשורת במשרד החוץ; יועצי תקשורת של שרי הביטחון, החוץ וב יטחון הפנים ודוברי משרדים אלה: דובר צה" ל; דובר משטרת ישראל ונציג שב"כ (מוזמן לפי העניין)".
עוד מסר, כי במהלך תקופת הביקורת היו כל המערכות עסוקות בשני אירועים מרכזיים שמנעו בפועל אפשרות להתקדמות משמעותית בנושא התשתית: מבצע "עופרת יצוקה" (והתקופות שלפניו ואחריו), שבו התמקדו כל הגורמים אך ורק ב" לחימה", כולל בתחום ההסברתי ; והשני - הבחירות לכנסת ה -18, שבעקבותיהן התחלפו כל האישים הרלוונטיים לקידום הנושא בדרג המדינה.
במקביל, גם הוקפא תקציב המדינה.
בפועל, מאז ינואר 2009 ועדתחילת יולי 2009 )(מועד ההתייחסות לטיוטת הדוח של משרד מבקר המדינההתקציב עדיין לא אושר, ובהיעדרו לא ניתן היה לקדם יוזמות תשתיתיות כלשהן.
זאת ועוד, נוכח המצב ברשות השידור, כל התקדמות ממשית בתחום ההסברה בשפה הערבית נראתה בתקופה זו כבלתי אפשרית.
משרד מבקר המדינה מציין, כי ההסברים דלעיל אינם משנים את מהות המצב הבעייתי, וכי עיקרי החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע להסברה לאוכלוסיות ערביות טרם מומשו למרות חיוניות הנושא.
תהליך איוש תקן "מנהל תחום הסברה ממשלתית לאוכלוסיות ערביות" במטה ההסברה הלאומי כבר באוקטובר 2007 הציגראש תחום משאבי אנוש, הדרכה ורווחה של משרד ראש הממשלה לנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) את הצעת משרדו להוסיף למנהל מטה ההסברה הלאומי ארבעה תקנים מקצועיים ובהם " מנהל תחום הסברה לאוכלוסיות ערביות".
בנובמבר 2007 "העבירה נש ם למשרד ראש הממשלה את סיכום המבנה הארגוני של מטה ההסברה הלאומי, כפי שאישר נציב שירות המדינה, ובמסגרתו גם תקן ל"מנהל תחום הסברה ממשלתית לאוכלוסיות ערביות".
התפקיד הוגדר שם כלהלן: "נושא משרה זו מופקד על העברת המסרים ההסברתיים בתחומים הביטחוניים והאזרחיים לאוכלוסייה הערבית, הן באמצעות ערוצי התקשורת הישראליים והן באמצעות ערוצי התקשורת הזרים".
במאי 2008 פרסם תחום משאבי אנושבמשרד ראש הממשלה מכרז פנימי למשרה זו, וביולי 2008 , משלא נמצא מועמדמתאים , פורסם מכרז פומבי לתפקיד זה.
במכרז זה נבחר אמנם מועמד למשרה, אולם הוא התחרט וביטל את מועמדותו לאחר בחירתו.
במועד סיום הביקורת , מאי 2009 , טרם נמצא מועמד אחר לאיוש המשרה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח משך הזמן הארוך שחלף מאז תחילת הטיפול באיוש המשרה המקצועית האמורה, מן הראוי שמשרד ראש הממשלה יחיש את הטיפול באיושה.
הכנות מטה ההסברה הלאומי להסברה בשפה הערבית במסגרת ההכנות למבצע צבאי נרחב ברצועת עזה ואופן מימושן בתחילת ספטמבר 2008 " קיים פורום ההסברה הלאומי תרגיל מנהלים", אשר נועד לשפר את מוכנות מערך ההסברה הלאומי לקראת אפשרות של מבצע נרחב ברצועת עזה.
בסיכום לתרגיל מסוף אותו חודש, שהוציא מנהל מטה ההסברה הלאומי, צוין, בין היתר, כי מזוהים פערים משמעותיים ביכולת ההסברה במספר תחומים עיקריים ובראשם " לקהלים דוברי ערבית", וכי " מומלץ להקדיש לכך ממצאי מעקב 227 .
תשומת לב מיוחדת של הדרג המדיני באמצעות דיונים ממוקדים, גיבוש נהלים והקצאת משאבים.
מטה ההסברה יקדם נושאים אלו באופן שוטף מול הממשלה וגורמים נוספים".
בביקורת לא נמצא שהלקח האמור זכה לטיפול ממלכתי כולל, ממוקד ומיוחד , בהכוונת מטה ההסברה הלאומי, בשלושת החודשים שקדמו למבצע "עופרת יצוקה".
במצגת של מטה ההסברה הלאומי, שכותרתה "הסלמה בדרום - דצמבר 2008 ," צוין, בין היתר, הצורך להכין "פּול מרואיינים פנימיים וחיצוניים - שפות ]הדוברים[ זרות וערבית"; "גיבוש פּול מתדרכים ומסרים מיוחדים; מיקוד הסברה לערביי ישראל ואיתור ערוצי תקשורת נגישים להעברת מסרים".
במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עיקר התיאום, שערך מטה ההסברה הלאומי לצורך מימוש התכנית דלעיל, נעשה באמצעות שיחות ועידה יומיות בין מטה ההסברה הלאומי לבין גורמי ההסברה השונים.
הגדרת האחריות הכוללת לטיפול בנציגי התקשורת הערבית הזרה בארץ בביקורת משנת 2007 צוין, כי ללשכת העיתונות הממשלתית (להלן - לע"ם) שבמשרד ראש הממשלה נותרה באופן רשמי האחריות הישירה לטיפול בכתבים הזרים בארץ, לרבות נציגי התקשורת הערבית.
עוד צוין, כי נוכח היחלשות מעמדה של לע"ם, הגבירו גופי ההסברה הממלכתיים את פעולותיהם הישירות מול כתבים אלה, כל אחד על פי צרכיו הוא.
בשל המצב המתואר לעיל חלה אי-בהירות בכל הקשור להכוונה, לתיאום ולטיפול השוטף בנציגי העיתונות הזרה בארץ, לרבות חלוקת האחריות ואופן שיתוף הפעולה של כלל גורמי ההסברה במישור חיוני זה בכלל ובעת חירום בפרט.
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 ,נאמרבין היתר, כי " משרד החוץ יעמיק את הטיפול השוטף והקשר שהוא מקיים עם עיתונאים וכלי תקשורת ערביים השוהים בישראל (אם בדרך קבע ואם לתקופה קצובה), במסגרת פעולתו מול כלל התקשורת הזרה".
בביקורת המעקב התברר, כי הליקוי שהועלה בביקורת הקודמת נותר בעינו ולא חל שיפור בארגון הטיפול בנציגי התקשורת הזרה בישראל, לרבות נציגי התקשורת הערבית.
מן הראוי, שמטה ההסברה הלאומי יפעל לשיפור הארגון של הטיפול בכתבים הזרים בארץ ולתיאומו בין הגופים העוסקים בנושא.
התיאום וקשרי הגומלין בתחום התקשורת בערבית בין חטיבת דובר צה"ל לבין מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו בנוהל חירום משנת 2008 שלתחום תקשורת בין-לאומית (להלן - תב"ל) שבחטיבת דובר צה"ל (להלן - דו"ץ), שכולל גם "דסק לתקשורת ערבית", מפורט גם אופן העבודה שלו עם מטה ההסברה הלאומי.
שם נאמר, בין השאר, כי "בעת הצורך יתקיימו עדכונים הדדיים, ועל פי הערכת מצב יתכן שילובו של נציג תב"ל במטה ההסברה הלאומי".
ראש ה"דסק לתקשורת ערבית" בחטיבת דו"ץ מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , " טרם מבצע עופרת יצוקה", כי 228 דוח שנתי60א .
"לגורמים הממלכתיים העוסקים בהסברה בשפה הערבית אין תכנית הפעלה משותפת לשעת חירום מול כלי תקשורת בין-לאומיים ערביים ".
ממסמכי חטיבת דו" ץ עולה, כי במהלך מבצע "עופרת יצוקה" נערך תיאום באמצעות מפגשים ושיחות ועידה של פורום ההסברה הלאומי בהשתתפות נציג בכיר של חטיבת דו"ץ, בהתאם לאמור בנוהל החירום דלעיל, ובהם עלו, בין היתר, נושאים לדיון גם בהקשרי ההסברה לקהלי היעד ולכלי התקשורת בשפה הערבית, כולל הפצת מסרים מעודכנים (על פעילות חטיבת דו" ץ בנושא ההסברה בשפה הערבית לקראת ובמהלך מבצע " עופרת יצוקה" - ראו גם בהמשך בפרק על ההסברה בערבית במשרד החוץ).
פעילות ההסברה בערבית של משרד הביטחון בתיאום עם מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו את עיקר הפעילות הדוברותית-הסברתית של משרד הביטחון בשפה הערבית מול כלי התקשורת הערביים במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עשו קציני מתפ"ש והיועץ לענייני ערבים באגף הביטחוני -מדיני שבמשרד הביטחון.
1 ) פעילות דובר מתפ"ש.
דובר מתפ"ש מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009 , "כי למתפ ש אין אחריות כוללת למימוש ההסברה הלאומית לתושבי עזה ואיו"ש, והדוברות במתפ"ש נועדה להסביר אך ורק את פעולות מתפ"ש.
ממסמכי דובר מתפ"ש עולה, כי קודם למבצע "עופרת יצוקה" הוכנה במתפ" ש פקודת תקשורת שאף הועברה למטה ההסברה הלאומי " כנספח למאמץ ההסברתי הכולל", וכי מסרי מתפ" ש הוטמעו במסרי מטה ההסברה הלאומי והופצו לכלל הדוברים בארץ ובעולם.
בנושא התיאום הבין-משרדי במהלך המבצע נאמר במסמכי דובר מתפ"ש, ש"אין ספק, כי מטה ההסברה הלאומי הצליח לייצר שפה משותפת ועדכון רוחבי של כלל העוסקים בהסברה, במסרים ובתגובות לאירועים חריגים.
לרוב התקיימו שיחות ועידה יומיות או אד-הוק במטה, על מנת לתת מענה לאתגרים ההסברתיים".
גורמי מתפ"ש השתתפו במהלך מבצע " עופרת יצוקה" בכ-30 ראיונות בשפה הערבית.
ראש המינהל האזרחי באיו" ש, תא"ל יואב מרדכי, התראיין בערבית מדוברת מיום תחילת מבצע "עופרת יצוקה" לכלי התקשורת הערביים כנציג צה"ל, בתיאום מלא מול חטיבת דו"ץ, תוך העברת המסרים שהיא אישרה.
ראש המינהל האזרחי במתפ"ש מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2009 , כי בעת מבצע "עופרת יצוקה" עלו לשידור, לצדו, דוברים ממלכתיים נוספים , בלי שעודכן טרם עלייתו לשידור בדברי קודמיו.
2 ) פעילות היועץ לענייני ערבים של האגף הביטחוני-מדיני.
בדוח מסכם של היועץ לענייני ערבים באגף הביטחוני-מדיני שבמשרד הביטחון, מר דוד חכם, מינואר 2009 נאמר, כי מאז תחילת המבצע הוא קיים באופןסדיר ראיונות לאמצעי התקשורת הערביים בשפה הערבית הספרותית, ובהם הוצגו עמדותיה של מערכת הביטחון.
היועץ לענייני ערבים מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009, כי בתקופת מבצע "עופרת יצוקה" חל שינוי לטובה באופן התיאום בתחום ההסברה בערבית, לעומת חוסר התיאום במישור זה שאופיין בתקופת מלחמת לבנון השנייה.
היועץ הוסיף, כי במהלך המבצע התקיימה לראשונה מסגרת האחראית לעיצוב מדיניות ההסברה לעולם הערבי, אולם לטעמו לא במידה מספקת, מאחר שהיא נערכה רק לצורך המבצע, ללא כל המשכיות.
פעילות ההסברה בערבית של משטרת ישראל ותיאום עם מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו בביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה משנת 20079 עלה, כי בתקופת מלחמת לבנון השנייה לא פעל מטעם המשטרה דובר מקצועי בשפה ה ערבית.
דובר המשטרה, ניצב משנה רפי יפה, מסר באפריל 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי טרם מונה במערך המשטרתי גורם המופקד על הד וברות וההסברה בשפה הערבית.
זאת, אף שבשנים האחרונות קיימת מודעות והבנה לחשיבות איוש תפקיד זה.
עיקר פעילות המשטרה בזירה התקשורתית הערבית במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עסקה במתן מענה הרתעתי למניעת מהומות במגזר הערבי ו לשמירה על הסדר הציבורי.
לקראת מבצע "עופרת יצוקה" מונה קצין בדרגת סגן ניצב כדובר לשפה הערבית, אשר מיפה וניתח את כלל כלי התקשורת בשפה הערבית הפועלים במגזר הערבי בארץ והוכנה תכנית לנושא ההסברה בשפה הערבית בשטחי מדינת ישראל.
דובר המשטרה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הפער בדובר מקצועי בשפה הערבית הומחש פעם נוספת במהלך המבצע מול כלי התקשורת הערביים הבין-לאומיים, וכי דובר המשטרה לתקשורת זרה פעל בתקופה זו מול כלי התקשורת הערביים הבין-לאומיים בשפה האנגלית.
דובר המשטרה השתתף כחבר קבוע בפורום ההסברה הלאומי לפני המבצע ובמהלכו.
לפני המבצע נעשתה במערך הדוברות וההסברה של המשטרה עבודת הכנה מול מטה ההסברה הלאומי.
במהלך המבצע נערכו שיחות ועידה בראשות מטה ההסברה הלאומי, ובמהלכן עלה גם נושא ההסברה בשפה הערבית, אולם לדברי דובר המשטרה, לא נערך אז דיון מיוחד בנושא זה.
משטרת ישראל מסרה למשרד מבקר המדינה בהתייחסותה מיוני 2009 לממצאי הביקורת, כי " מערך דובר המשטרה הכיר זה מכבר בצורך הקריטי של דובר ערבית בארגון מן הטעמים שעלו בדוח.
לפיכך, פורסם ברשומות תקן דובר ערבית לאחר שאושר על ידי המשרד לביטחון הפנים.
בימים אלו מראיינים במערך הדוברות מועמדים לתפקיד זה".
משוב על מאמצי ההסברה בערבית בביקורת עלה, כי אין גורם ממלכתי המקיים פעולות לקבלת משוב על פעולות ההסברה של המדינה בשפה הערבית לדוברי השפה הערבית באיו" ש וברצועת עזה, במדינות ערב הגובלות במדינת ישראל ובכלל העולם הערבי, לרבות על תוצאות ההסברה בערבית והשפעותיה במהלך מבצע "עופרת יצוקה" ובעקבותיו.
משרד מבקר המדינה מצביע על היעדר גורם ממלכתי בעל יכולת מוכוונת המבוססת על כלים מקצועיים, אשר עורך משוב קבוע ושיטתי על מאמצי ההסברה בשפה הערבית.
דרוש אפוא, שמטה ההסברה הלאומי יבחן את דרכי התיקון לחוסר זה.
9 'ראו הערת שוליים מס1 ', שם בעמ478.
סגנון הדיבור בשפה הערבית בעת ראיונות לכלי התקשורת במהלך מבצע "עופרת יצוקה" בשיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם דוברים בשפה הערבית, שהופיעו בכלי התקשורת הערביים במהלך מבצע " עופרת יצוקה", הוצגו שתי עמדות מנוגדות בנוגע לסגנון השפה הערבית שבה יש להתראיין בתקשורת זו: חלק מהדוברים, ובהם ראש המינהל האזרחי במתפ" ש, טענו, כי ככלל יש להתראיין ב"ערבית מדוברת"; אחרים, ובהם ממלא מקום ראש המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ , גרסו, כי יש להתראיין אך ורק ב" ערבית ספרותית".
התברר, כי מאחר שמאז תום המבצע ועד מועד סיום הביקורת טרם נערך במטה ההסברה הלאומי תחקיר לתחום ההסברה בערבית (ראו בנושא זה להלן), ממילא גם סוגיה זאת טרם נבחנה, לובנה וסוכמה.
תחקיר משות ף לשם הפקת לקחים למערך ההסברה הלאומי ממבצע "עופרת יצוקה" בתחום ההסברה בערבית 1 ) ח"כ אבי דיכטר, שהיההשר לביטחון הפנים בתקופת מבצע "עופרת יצוקה", ומי שכיהן בעברו בתפקיד ראש שירות הביטחון הכללי, מסר ב סוף מאי 2009 לנציגי משרדמבקר המדינה, בין השאר, כי במהלך מבצע "עופרת יצוקה", כמו גם בתקופת מלחמת לבנון השנייה, הוא התראיין ברשתות טלוויזיה ערביות, ובראשן "אלג'זירה" ו"אלערביה " בערבית מדוברת.
כלקח מפעילותו דלעיל ציין ח"כ דיכטר, כי מאחר שלמדינת ישראל "צורך אדיר וקריטי" להסביר את עצמה בשפה הערבית לערביי עזה ואיו"ש , לעולם הערבי ולדוברי השפה הערבית בישראל, יש לקבוע תפיסה כוללת; צריך לאתר דוברי ערבית מקצועיים וליצור קבוצת איכות; לבנות את אמינות התקשורת הממלכתית בערבית לאורך זמן בעת שגרה; לחבר כראוי את המסבירים לחומר המצולם שנאסף, ולהפעיל בעת חירום חמ"ל הסברה ממלכתי בשפה הערבית.
2 ) במכתבמפברואר 2009 הנחה מנהל מטה ההסברה הלאומי את גורמי ההסברה לקיים תחקיר משותף בראשותו לשם הפקת לקחים משותפים מתיאום ההסברה הממלכתי ת במבצע " עופרת יצוקה", לרבות תיאום ההסברה בערבית.
לשם כך גם נקבע שם צוות מיוחד שיעסוק בתחומי ההסברה בערבית, ובהם ב"הסברה לערביי ישראל, הסברה לקהלים ערביים ומוסלמיים בארץ ומחוץ לישראל".
עוד נאמר שם, כי בצוות זה אמורים להשתתף נציגים מקצועיים בתחום ההסברה בערבית מחטיבת דובר צה" ל, ממשרד החוץ וממשרד הביטחון.
בסוף מרס 2009 "כתב דובר צה ל, תא"ל אבי בניהו, למנהל מטה ההסברה הלאומי, כי פעילות חטיבת דו"ץ במבצע נכללת בתחקירי צה"ל ברמות השונות ואלו מתבצעים על פי לוח זמנים שקבע הרמטכ"ל, ולא יסתיימו לפני חודש אפריל.
דובר צה"ל ציין שם, כי הוא שב על הצעתו לדחות את מועד התחקיר המשותף לסוף חודש אפריל.
עד סוף מאי 2009 טרםהסתיים גם במשרד החוץ תחקיר להפקת לקחים מפעולות המחלקה לתקשורת ערבית במבצע " עופרת יצוקה", בראשות סמנכ"ל תקשורת במשרד החוץ, וטרם נקבע מועד לסיומו.
התחקיר בראשות מטה ההסברה הלאומי טרם התקיים עד סוף מאי 2009.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנהל מטה ההסברה הלאומי למשרד מבקר המדינה ביולי 2009, " בין השאר, כיב-30 ביוני 2009 ערכנו מפגש הפקתלקחים של פורום ההסברה הביטחוני -מדיני ועתה אנו מבצעים השלמות.
קיימנו כמה מפגשים עם ארגוני ההסברה החוץ ממשלתיים ועם דוברי הרשויות בדרום.
בנוסף נקיים מפגש עם דוברי הממשלה בנושא העורף.
לבסוף נוציא מסמך כולל".
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ מר יוסי גל ביולי 2009 , כי "הפקת לקחים באגף תקשורת ממבצע 'עופרת יצוקה', כולל זו של המחל קה לתקשורת ערבית, הסתיי מה ב- 21.
09 כחלק מהפקת הלקחים הרחבה יותר המובלת ע" י מטה ההסברה הלאומי".
משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שבתחומי תיאום מערך ההסברה הלאומי בשפה הערבית נותרו סוגיות שחשוב היה לתחקר אותן סמוך ככל האפשר למועד סיום מבצע " עופרת יצוקה".
בין סוגיות אלה נמנות: הגדרת האחריות הישירה להסברה הממלכתית לתושבי רצועת עזה ואיו"ש; היערכות לעת חירום לשיפור עוצמת שידורי קול ישראל בערבית ברצועת עזה; אופן ריכוז הטיפול בתקשורת הזרה בערבית בארץ; וסוגיות מקצועיות בתחום ההופעה בתקשורת הערבית , כגון התבטאות בה בערבית ספרותית או בערבית מדוברת.
לדעת משרד מבקר המדינה, להפקת לקחי ההסברה הממלכתית ממבצע " עופרת יצוקה", לרבות בתחום ההסברה בערבית , בלוח זמנים קצר ככל הניתן, חשיבות רבה.
זאת, משום שאמנם המערכה הצבאית הסתיימה בינואר 2009 , אך המערכה בחזית ההסברתית, לרבות בשפה הערבית, נמשכת במלוא עוזה ואף התעצמה בעקבות המבצע, ולקחיה במישור זה ברמה הלאומית עשויים להועיל לשיפור מאמץ ההסברה הלאומי.
כמו כן ראוי שבמסגרת תהליך הפקת הלקחים ממבצע "עופרת יצוקה" יבחן מטה ההסברה הלאומי גם את ההמלצות האמורות של ח"כ אבי דיכטר.
לצד הליקויי ם המפורטים בפרק זה בכל הנוגע לטיפול של משרד ראש הממשלה בתחום ההסברה בשפה הערבית, מציין משרד מבקר המדינה לחיוב את מאמצי מנהל מטה ההסברה הלאומי, מר ירדן ותיקאי, לקדם את הטיפול בתחום ההסברה בשפה הערבית מאז החל בתפקידו בפברואר 2008 , .
בד בבד להקמת המטה יש מאיןזאת, תוך התמודדות יום-יומית מול אתגרים הסברתיים לאומיים מורכבים וקשים; בהתייחס לבעייתיות הרבה של שידור ישראלי בשפה ערבית; ונוכח הפיגור הניכר שחל בהצבת נושא משרה מקצועית בכירה לטיפול בהסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי.
הסברה בערבית במשרד החוץ משרד החוץ, המופקד על הסברת החוץ של המדינה, אחראי בתוך כך גם על ההסברה הממלכתית לקהלי היעד דוברי השפה הערבית מחוץ לתחומי מדינת ישראל.
בפרק זה של ביקורת המעקב נבדקו הפעולות שנעשו במשרד החוץ לקידום ההסברה בערבית מאז הביקורת הקודמת, לרבות ההכנות במישור זה למבצע " עופרת יצוקה" ומימושן במהלכו.
הגדרת האחריות למימוש ההסברה בערבית לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש על פי החלטת הממשלה מיולי 2007 , האחריות המלאה והכוללת להסברת החוץ של מדינת ישראל תישאר בידי משרד החוץ.
על פי הגדרה זו, נכללת באחריותו של משרד החוץ ההסברה בערבית גם ל קהלי היעד הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש.
נמצא, כי משרד החוץ לא בחן בשנים האחרונות באופן ממוקד את הדרכים למימוש אחריותו הישירה לקיום הסברה בשפה הערבית לתושבי רצועת עזה ואיו"ש.
עוד התברר, כי גם לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו אחריותו של משרד החוץ במישור זה לא מומשה כהווייתה , וכי בפועל עסקו בכך בעיקר מטה מתפ" ש, בתחומים שהוא אחראי להם בפן ההומניטארי, בסיוע חטיבת דו"ץ ונציגיה בפיקוד הדרום ובפיקוד המרכז.
גם מטה ההסברה הלאומי לא בחן לגופה סוגיה זו מאז הקמתו.
בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ , מר יוסי גל, למשרד מבקר המדינה, כי כיוון שאין למדינת ישראל נציגות בקרב הפלסטינים ובשל כך שאמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל אינם עונים על הצרכים, קיים קושי בהעברה ישירה של מסרים לציבור זה.
עם זאת, הפעילות שבוצעה באמצעים המוגבלים הקיימים הוכוונה גם על ידי שיקולי המסר לציבור הפלסטיני, כולל מול התקשורת הערבית הזרה המגיעה לציבור הפלסטיני.
עוד מסר מנכ"ל משרד החוץ, כי מגבלה נוספת טמונה בעובדה שהמגעים עם הפלסטינים מתקיימים על ידי גורמים רבים, כגון לשכת ראש הממשלה, משרד הביטחון וגורמים בצה" ל.
ראש המטה הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון וממלא מקום המתפ" ש, אלוף (במיל') עמוס גלעד, מסר במאי 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, בין השאר, כי לתושבי רצועת עזה ואיו"ש חייבים להיות מסרים שמעובדים ומשוקללים בראייה לאומית במטה ההסברה הלאומי שבמשרד ראש הממשלה, אשר צריך להוביל את עבודת המטה ולחלק גזרות אחריות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מטה ההסברה הלאומי להגדיר באופן ברור למערך ההסברה הלאומי את תחומי האחריות ואת דרכי הפעולה של כל גוף וגוף, למימוש מדיניות ההסברה הלאומית בשפה הערבית בנוגע לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו" ש.
בהמשך , ר אוי שמטה ההסברה הלאומי יעקוב אחר הפעולות המקצועיות של גופי ההסברה על פי תחומי האחריות שנקבעו להם למימוש הסברה חיונית זו.
חיזוק המחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ ממצאי מעקב 233 .
באוגוסט 2003 פתח משרד החוץ את המחלק ה לתקשורת ערבית באגף התקשורת וההסברה שלו בהיקף מצומצם ש ל שני עובדים, וכעבור זמן מה גם הושק אתר אינטרנט רשמי של המשרד להסברה בשפה הערבית.
בביקורת הקודמת משנת 2007 עלה, כי יכולותיה של המחלקה לתקשורת ערבית בעת חירום לא ענו לדרוש.
משרד מבקר המדינה המליץ שם, כי " מן הראוי שמשרד החוץ יבחן שוב את צורכי מחלקת העיתונות הערבית באגף התקשורת וההסברה בעתות חירום ובעת רגיעה".
בהחלטת הממשלה מיולי 2007 נאמר, בין השאר, כי " יתווספו תקנים למחלקת ההסברה בערבית באגף ההסברה והתקשורת במשרד החוץ ויוקצו משאבים נוספים לשדרוג אתרי האינטרנט שמפעיל משרד החוץ בשפה הערבית ובשפה הפרסית.
תוספת התקנים והמשאבים כאמור, תסוכם בין נציגי משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד האוצר, ונציבות שירות המדינה.
משרד החוץ ומשרד האוצר יפעלו בכדי ליישם נושאים אלה במהלך שנת 2007".
ממכתב ש כתב בתחילת דצמבר 2007 סגן מנהל מחלקת תקשורת ערבית דאז, לראש אגף משאבי אנוש והדרכה במשרד החוץ, עולה, כי עד מועד זה לא סיכמו משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד החוץ את תוספת התקנים והמשאבים כאמור לעיל.
סגן מנהל המחלקה פירט במכתבו את תפקידיהם של חמ שת העובדים במחלקה - שלושה מהם אנשי משרד החוץ ושני יועצים חיצוניים שתחזקו את אתרי האינטרנט בערבית ובפרסית , וציין, כי במתכונת זאת לא תוכל המחלקה לעמוד במשימה של העמקת הטיפול בתקשורת הערבית.
בסוף מרס 2008 עדכנה מנהלת מחלקת תקשורת ערבית דאז את סמנכ" ל תקשורת והסברה במשרד החוץ, מר אביב שיראון, כי לא חל שינוי במצב זה.
בביקורת המעקב התברר, כי עד מרס 2009 הוחמר מצב מצבת כוח האדם במחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ .
בדצמבר 2008 מונהממלא מקום למנהל המחלקה לתקשורת ערבית, אשר מילא את התפקיד במהלך מבצע "עופרת יצוקה".
בפברואר 2009 הואסיים את תפקידו ועזב את משרד החוץ; ממרס 2009 ממלא את מקום מנהל המחלקהבעל תפקיד כמינוי זמני (עד שישובץ לתפקיד אחר במשרד החוץ), ונותרו במחלקה עובד אחד בלבד של משרד החוץ ועוד שני יועצים חיצוניים, המתחזקים את אתרי האינטרנט בערבית ובפרסית.
משרד מבקר המדינה מעיר , כי המחלקה לתקשורת ערבית לא תוגברה בהתאם להחלטת הממשלה מיולי 2007 ,.
יתר על כן לא רק שלא חל שיפור ביכולות המחלקה, אלא אף חלה נסיגה משמעותית כתוצאה מירידה באופן איוש התקנים הקיימים.
נוכח החשיבות הרבה להפעלה אפקטיבית של מחלקה זו, מן הראוי לסכם ולהחיש בהקדם את הדרוש למימושה.
בהתייחסותו מיולי 2009 של מנכ"ל משרד החוץ לממצאי הביקורת נאמר, בין השאר, כי תקני כוח אדם במשרד החוץ תלויים בגורמים חיצוניים , כמו: משרד האוצר ונציבות שירות המדינה.
זו הסיבה העיקרית שבעטיה לא ניתן היה לממש את החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע להגדלת תקני העובדים במחלקה לתקשורת ערבית.
גם תזוזה פנימית בתוך המשרד לא התאפשרה בש ל מצוקת כוח האדם בכלל , ומגבלת השפה הערבית בפרט, הנדרשת גם באגפים ובמחלקות 234 דוח שנתי60א .
עם זאת , המחלקה לתקשורת ערבית תתוגבר בתחילת שנת 2010 בשני עובדיםייעודיים נוספים לתחום ההסברה לעולם הערבי.
פעולות הסברה של המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ במהלך מבצע "עופרת יצוקה" בסיכום מספטמבר 2008, שהוציא מטה ההסברה הלאומי ל "תרגיל מנהלים", שקיים פורום ההסברה לקראת אפשרות של מבצע ברצועת עזה, נאמר, בין השאר, כי " חשוב להכין מסרים ייחודיים לקהלי יעד שונים ולא להסתפק רק ברשימת מסרים אחידה".
התברר, כי במהלך מבצע " עופרת יצוקה" הכין משרד החוץ רשימת מסרים אחידה ולא הוכנו מסרים ייחודיים בשפה הערבית לקהלי היעד ברצועת עזה, באיו"ש ובמדינות ערב השונות.
עוד התברר, כי בשונה ממשרד החוץ, העבירה חטיבת דו"ץ מסרים שונים לקהלי היעד השונים בעולם הערבי לצד המסר האחיד שנועד לכולם.
הדבר נעשה על ידי התאמת מסרי העל שקבע דובר צה"ל לקהלי היעד השונים, והתאמתם לכלי התקשורת הרלוונטיים לכל קהל יעד בעולם הערבי.
המסרים הועברו לכלי התקשורת בהתאם להיכרות איתם, לחשיבותם ולתפוצתם.