HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ד) דלתות וחלונות : בבתים אחדים בדלתות הכניסה לסלון ובדלתות היציאה לחצר נמצא מרווח בין כנף הדלת למשקוף; בבתים אחדים נמצא פרזול לא תקין; ריקבון בין תחתית המשקופים של דלתות פנימיות ובין הרצפה.
בכמה בתים יש קושי לסגור דלתות וחלונות.
(ה) צנרת מים וביוב : במבנים אחדים נצפו נזילות צנרת מים וביוב.
(ו) בידוד ואוורור : דיירים דיווחו על התחממות יתרה בקיץ ועל התקררות יתרה בחורף.
(ז) בטיחות אש : לא כל המבנים היו מצוידים במטפים לכיבוי אש.
ראוי לציין כי הליקויים בבנייה או בעבודות הגמר של הבתים גורמים לעתים לתגובות שרשרת ואף לנזקים לרכושם הפרטי של הדיירים.
כך למשל, עקב תזוזת קירות נגרמה דליפת גז ונותקו קווי תקשורת של בזק.
הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה המנוהלים בידי עמידר באזור דרום הארץ נמסרו לטיפולה בשנת 1995 .
ממכתבו של מהנדס האזור בעמידר מאוגוסט 2004 אל המנכ"לית דאז של עמידר עולה כי כבר בזמן קבלת המבנים התגלו בבתים ליקויים רבים.
מהנדס האזור ציין כי מלבד הליקויים שבבתים עצמם התגלו גם שקיעות קרקע סביב הבתים ובשטחים ציבוריים.
עוד עולה ממכתבו של מהנדס האזור כי פנה ב- 1996 למשרד בבקשה לקבל תקציב לטיפול בנזקים ובליקויים, אך הפנייה לא נענתה; בשל כך ביצעה עמידר רק תיקונים מזעריים בבתים באזור הדרום.
רק בשנת 2004 החל המשרד לבצע בדיקות בבתים שבניהול עמידר ותקצב לצורך תיקונם כחמישה מיליון ש"ח.
הועלה כי הסכום האמור שימש את עמידר לתיקונים ב- 104 בתים בשכונת נחל בקע בבאר שבע בלבד וכן לתיקון תשתיותיהם.
עד למועד סיכום הביקורת לא בוצעו תיקונים ביתר הבתים בנחל בקע שבניהול עמידר ולא ביתר הבתים שבניהולה באזור הדרום.
בתשובתו מנובמבר 2007 הודיע המשרד למשרד מבקר המדינה כי מכיוון שהתקציבים לשיפוץ הבתים האמורים אושרו למשרד באופן מדורג, העדיפה המדינה לשפץ תחילה את הבתים שמכרה, ואילו לבתים השכורים בחרה להעניק טיפול שוטף כדי לאפשר לדייריהם לגור ברמת מגורים סבירה.
עוד הודיע המשרד כי הבתים השכורים שטרם שופצו יטופלו במסגרת תקציב שהועבר לאחרונה לעמידר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטיפול בבתים שהמשרד מכר אינו יכול לבוא על חשבון הטיפול בבתים שבבעלות המדינה, וכמשכירה עליה להעמיד לרשות השוכר בית תקין.
כ מו כן עליה לטפל בתיקון הנזקים שנגרמו בשל ליקויי בנייה בבתים שהמשרד לקח על עצמו לתקנם, בתים אשר שוכריהם נמנים בדרך כלל עם האוכלוסייה המבוססת פחות בחברה.
לפי חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח- 1998 (להלן- חוק זכויות הדייר), חברה לדיור ציבורי חייבת ל ענות לכל פנייה של שוכר דירה ציבורית בתוך 30 יום מיום קבלת הפנייה ולהתחיל בביצוע תיקון בדחיפות המתחייבת, ולא יאוחר מ-60 ימים מיום שנודע לה על הצורך בתיקון, ולהשלימו בתוך זמן סביר.
בסעיף 8 לחוק זכויות הדייר נקבע כי שר הבינוי והשיכון ממונה על ביצוע החוק, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות בדבר השתתפות עצמית של דיירים.
השר התקין על פי חוק זכויות הדייר את תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשס"א - 2000 (להלן- תקנות זכויות הדייר), שקבעו את שיעורי ההשתתפות העצמית של הדיירים.
עוד נקבע בתקנות מִפרט של פריטים שעמיד ר צריכה לספק לדיירים לשם אחזקה שוטפת אם התבלו משימוש או היו חסרים מלכתחילה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי דיירים רבים הודיעו לעמידר על מפגעים ונזקים, אולם גם לאחר שעבר זמן רב מיום ההודעה לא תוקנו הליקויים.
מתיעוד ההודעות על המפגעים, שנמצא רק בידי 12 דיירים, הועלה כי מפגעים משנת 2004 .
לא טופלו הועלה כי משום שעמידר לא נענתה לבקשותיהם לטפל בנזקים נאלצו דיירים רבים לתקן את הליקויים על חשבונם.
לא נמצא כי עמידר בחנה את המקרים כדי להחליט אם יש מקום להחזיר לדיירים הללו את הוצאותיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ע ל עמידר לפעול לאלתר לתיקון הליקויים כפי שמחייב חוק זכויות הדייר כדי למנוע סבל מתמשך מהדיירים הגרים באותם בתים פגומים.
במסגרת התיקונים השוטפים ולפי תקנות זכויות הדייר נוהגת עמידר לגבות מדיירי הדיור הציבורי שבניהולה דמי השתתפות עצמית בתיקונים הנעשים בבתי ם.
נמצא כי הפריטים 344 דוח שנתי58ב .
שהוחלפו או תוקנו ב-41 בתים בנחל בקע משנת 2005 ועד למועד סיום הביקורת, שעבורם גבתה עמידר דמי השתתפות עצמית זהים לאותם פריטים אשר המשרד מממן את החלפתם או את תיקונם - במסגרת התיקונים והשיפוצים שהוא עושה באמצעות שו"פ - בבתים כאלה שנמכרו; אך הוא אינו גובה בשל כך דמי השתתפות מבעלי הבתים.
מכאן יוצא שמבחינת מימון התיקונים, מצבם של הדיירים של עמידר הגרים בשכירות בבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה טוב פחות מזה של הדיירים שרכשו בתים כאלה והם בעליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון את האפשרות להחזי ר לדיירים השוכרים כספים שגבתה מהם עמידר כהשתתפות בהוצאות.
עמידר, בהיותה חברה ממשלתית כאמור, היא אישיות משפטית נפרדת מכיוון שכך היה על דירקטוריון החברה לדון בליקויים הרבים שהתגלו בבתים.
הועלה כי דירקטוריון עמידר כלל לא דן בסוגייה זו ולא קיבל כל החלטה בנושא עד למועד סיכום הביקורת.
נוכח המתואר לעיל, על דירקטוריון עמידר לדון בסוגיית הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה ובליקויים הרבים שהתגלו בהם, ולגבש דרכי טיפול כדי להתמודד עם הליקויים והפגיעה בשוכרים.
טיפול בבתים ומתן שירותים בתחום עיריית באר שבע .
בתחום עיריית באר שבע (להלן - העירייה) הוקמו 2,236 בתים בשיטת הבנייה הקלה.
במהלך הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את טיפולם של העירייה ומשרדי הממשלה הרלוונטיים בבתים ומתן שירותים בשכונת נחל בקע, שבה הוקמו כאמור 800 .
בתים בשיטת הבנייה הקלה בבדיקה נמצא שמעורבותם של העירייה ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, בשיפור שני סוגי שירותים לתושבים בשכונה, הייתה חלקית.
על פי סעיף21 לתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות התכנון והבנייה), לפי בקשתו של בעל היתר בנייה יעניק לו מהנדס הוועדה המקומית לתכנון ובנייה (להלן - הוועדה המקומית) תעודה המעידה כי כל הבנייה בוצעה על פי היתר הבנייה ותנאיו (להלן - תעודת גמר).
עוד קובעות תקנות התכנון והבנייה כי בקשה לתעודת גמר תוגש למהנדס הוועדה המקומית (להלן - המהנדס) בידי בעל ההיתר13.
הועלה כי במועד הדרוש לא העניק מהנדס הו ועדה המקומית באר שבע לבעלי ההיתר לבניית השכונות בשיטת הבנייה הקלה בבאר שבע תעודות גמר כאמור.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 הודיעה העירייה כי לא המשרד ולא החברות שבנו את הבתים הגישו בקשות לקבל תעודות גמר לבתים אלה.
עוד מסרה העירייה כי נוכח ממצאי הביקורת תשקול הוועדה לכפות על דיירי הבתים להוציא תעודות גמר למבנים.
13 לעניין זה, משרד הבינויוהשיכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה המקומית לשקול לדרוש מבעלי ההיתר קיומם של כל התנאים הנדרשים להוצאת תעודות גמר לבתים, כאמור בתקנות התכנון והבנייה.
הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה עשויים חומרים דליקים יותר מבתים הבנויים בבנייה קונבנציונלית.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשכונת נחל בקע לא נמצאו מתקנים לכיבוי אש ברחובות השכונה.
בתשובתה האמורה למשרד מבקר המדינה מסרה העירייה כי התריעה על כך בפני עמידר, וזו התחייבה לטפל בנושא כיבוי אש ולהקצות לשם כ ך משאבים כספיים, אך לא עמדה בהתחייבותה.
המשרד לעומת זאת מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2007 כי סופקו מטפים לכיבוי אש לכל הבתים בשכונת נחל בקע שנמסרו לניהול עמידר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד או העירייה להקים מתקנים לכיבוי אש גם ברחובות השכונה.
בתוקף סמכותה לפי סעיף150 לפקודת העיריות הקימה העירייה ועדת תנועה.
החליטה הוועדה לארגן מחדש את התחבורה הציבורית בעיר, ובכלל זה גם בנחל בקע בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה הועלה כי קו האוטובוס היחיד בשכונה נוסע במסלול מעגלי ומקיף את השכונה בכיוון אחד, ועקב כך תושבים שיעדם בכיוון הנסיעה הנגדי נאלצים לנסוע דרך ארוכה בהרבה מהנדרש או לחלופין לחצות את השכונה כדי להגיע לתחנת האוטובוס הנוסע לכיוון השני.
מציאות זו מקשה על ציבור הנוסעים, בעיקר על הקשישים שבהם.
נמצא כי העירייה הגישה בשנת 2005 למשרד התחבור ה תכנית אשר עיקריה היו איחוד קו זה עם קו אחר כדי ליצור תנועה דו-סטרית, להגדיל את התדירות ולמזער הפסדים - אם יהיו.
אולם לא נמצא שעד למועד סיכום הביקורת עסק משרד התחבורה בתכנית זו.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 כי מתקיימות פגישות בשיתוף העירייה ליישום תהליך של רה -ארגון בקווי התחבורה הציבורית.
תהליך זה אמור בין היתר לפתור את בעיית התחבורה הציבורית בשכונת נחל בקע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משרד התחבורה והעירייה להשלים בהקדם את הדיונים ולערוך את רה-הארגון בתחבורה הציבורית לרווחת הת ושבים.
בבתים שבשכונת נחל בקע גרים אלפי תושבים, בעיקר קשישים וקשי יום בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשכונה, נמצא כי אין בשכונה מרפאה של שום קופה מקופות החולים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 מסר משרד הבריאות כי האוכלוסייה שבשכונת נחל בקע מקבלת שירות במרפאות שבשכונה הסמוכה נווה נוי, המרוחקת ממנה קילומטר וחצי לכל היותר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי בהתחשב בכך שרוב אוכלוסיית השכונה קשישה ובכך שאין בשכונה תחבורה נאותה, מדובר במרחק רב.
 משרד הבינוי והשיכון רכש כ- 11,000 בתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה ושיכן בהם בראשית שנות התשעים של המאה הקודמת עולים חדשים ממדינות חבר העמים.
כעבור זמן מה התגלו באותם הבתים נזקים רבים ואף קשים עד כי היה צורך לתקנם מן היסוד.
עד למועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2007 , שילם משרד הבינוי והשיכון כ -110 מיליון ש"ח לתיקון הבתי ם שנבנו בשיטת הבנייה הקלה, סכום זה שימש ברובו לתיקון של כ - 2,800 בתים באזור דרום הארץ (כ - 50% מהבתים שנבנו באותו אזור).
הביקורת העלתה כי בתים רבים עדיין פגומים וזקוקים לשיפוץ, לרבות בתים שכבר בוצעו בהם שיפוצים.
בטרם החל המשרד בתיקון הבתים ושיפוצם, לא דנה הנהלת המשרד בחלופות לתיקונים ושיפוצים של בתים שניזוקו נזק חמור מאוד, דבר המעיד על כשל ניהולי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יעשה עבודת מטה מקיפה כדי שיוכל להכין תכנית כוללת לטיפול בליקויים.
לשם כך על המשרד לעשות סקר מקיף בכלל הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה ולזהות את האזורים והשכונות או את דגמי הבתים הדורשים תיקונים יסודיים.
כמו כן, מכיוון שהנזקים ברבים מהבתים הם נזקים חמורים, עולה ספק בדבר כדאיות השיפוצים, ועל כן על המשרד לשקול חלופות שונות של מתן פתרון כולל לדיירים.
לדוגמה, להרוס בתים ולהקים תחתם בתים אחרים או ליישב את דייריהם במקום אחר, כדי לחסוך בהוצאות בגין תיקונים חוזרים בעתיד ולהקל על סבל הדיירים.
על המשרד להכין תכנית רב - שנתית ותקציבים הנגזרים ממנה לטיפול בסוגיות אלה.
על הדרג המקצועי במשרד להכין את מכלול עבודת המטה על חלופותיה ולהציגה בפני הנהלת המשרד; ולאחר בחינה משותפת נוכח הממצאים, להציגה בפני הממשלה לצורך דיון וקבלת החלטות.
בשנת 1988 צורפה הרכבת לרשות הנמלים, ושמה של הרשות שונה ל"רשות הנמלים והרכבות" (להלן - רנ"ר).
בינואר 1998 הוקמה חברת הרכבת ונרשמה אצל רשם החברות כחברה ממשלתית ששמה "חברת רכבת ישראל בע"מ" (להלן - החברה או חברת הרכבת).
ביולי 2003 הועברו לחברה העובדים וכל פעילות הרכבת.
התקציב השוטף של החברה בשנת 2006 היה כ-970 מיליון ש"ח ותקציב הפיתוח כשני מיליארד ש"ח.
בחברה הועסקו בסוף שנת 2006 1,920 .
עובדים השירות שנותנת החברה הוא שירות ציבורי מובהק.
משכך חלות עליה החובות הכלליים המוטלים על גופים ציבוריים.
בית המשפט העליון פסק כי על רשות ציבורית הפועלת מכוח זיכיון מוטל לנהוג עם הציבור באופן המצדיק את הענקתו.
אין בעל הזיכיון עושה כבתוך שלו.
הוא עושה למען הציבור, ועל כן הוא נאמן הציבור וכפוף למשפט הציבורי1.
עוד קבע בג"ץ כי חובת רשות ציבורית כזו לפעול כנאמן הציבור באה לידי ביטוי גם כאשר ממנה היא את עובדיה כלומר - כשגוף כזה ממנה אדם למשרה, עליו להקפיד על כללים בסיסיים, ובהם .
1 בג"ץ 731/86 ,'מיקרו דף נ' חברת חשמל לישראל בע"מ ואח פ"ד מ"א(2 )449 , 463-464 .
בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה ואח' נ' רשות שדות התעופה בישראל ואח' מובא מ"דינים ועוד".
התאמת העובד לדרישות המשרה ומתן הזדמנות שווה והוגנת לכל המעוניין להתמודד עליה.
איתור מועמדים חייב להיעשות על פי הנורמות הכלליות של המשפט הציבורי.
מבקר המדינה חזר והתריע לא פעם בעבר 2 שבשירות הציבורי פשה נגע של מינויים פסולים ובלתי תקינים שנעשו משיקולים זרים, וציין שמשרות בשירות הציבורי הן משאב ציבורי שיש להקצותו באופן הוגן וראוי.
הפיקוח על שכר העובדים בחברת הרכבת נמצא בסמכות הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) ורשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר (להלן - רשות החברות).
בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), נקבע כי תאגיד שהוקם על פי חוק וכן חברה ממשלתית הם גופים מתוקצבים.
בסעיף 29 לחוק יסודות התקציב נקבע כי גוף מתוקצב לא יחליט על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או באישורו של שר האוצר.
עוד נקבע כי כל הסכם או הסדר הנוגד זאת - בטל.
הסכם שכר כהגדרתו בחוק יסודות התקציב הינו הס כם קיבוצי, חוזה עבודה או הסדר אחר, קיבוצי או אישי, שלפיו משלם מעביד שכר לעובדיו.
על הרכבת חלות הוראות חוק זה בהיותה תאגיד סטטוטורי, והיא כפופה לו גם עתה עם הפיכתה לחברה ממשלתית.
עם הפיכתה של הרכבת לחברה ממשלתית ב- 2003 ניתנה סמכות פיקוח על תשלומי השכר בחברה גם לרשות החברות.
בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), נקבע כי חובה על דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע לעובדי החברה שכר, תנאים סוציאליים, הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים, כל אלה על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה.
לפי חוק יסודות התקציב ומהאמור לעיל עולה כי סמכות הדירקטוריון מוגבלת להטבות שאינן חורגות מכללים שנקבעו על ידי הממונה על השכר.
הטבה חריגה מהכללים מצריכה כאמור אישור מיוחד.
משרד מבקר המדינה בדק לסירוגין בחודשים מאי 2006 - מאי 2007 מינויים ותנאי העסקה של עובדים בכירים ואחרים בחברה, וכן תשלומי שכר והטבות חריגות לעובדים בכירים וחברי ועדים שהועסקו בחברה.
הבדיקה נגעה הן בפעולות שנעשו במסגרת רנ"ר והן באלה שנעשו לאחר שהוקמה החברה.
הביקורת נערכה בחברת הרכבת.
ביקורת משלימה נערכה ברשות החברות.
מינוי עובדים3 ברכבת ובחברת הרכבת .
כללים לבחירת פקידים בכירים .
בדוח מבקר המדינה58א4 , ציין מבקר המדינה כי "איוש משרות בדרך של מכרז הוא דרך המלך בקבלת עובדים לשירות הציבורי.
ביסוד השיטה שתי מטרות עיקריות: להבטיח כי .
2 דוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), על סדרי קבלת עובדים בחברת "אל על" ובחברת חשמל, עמ501 ו-521 ;בהתאמהדוח שנתי 58א העסקת עובדים בשמונה תאגידים ממשלתיים, עמ' 15-106 .
3 לפי סעיף6 לחוק הפרשנות, התשמ"א- 1981 : "האמור בלשון זכר - אף לשון נקבה במשמע, וכן להיפך".
חברת רכבת ישראל בע"מ 1361 .
הטובים והמוכשרים מן המועמדים יתקבלו לעבודה; וליצור שוויון הזדמנויות לכל המועמדים.
בית המשפט העליון קבע בשבתו כבג"ץ כי "בשל חשיבותן של המטרות העומדות ביסודו של המכרז וחשיבותם של העקרונות אותם הוא נועד להגשים, יש לפרש את הסמכות לקבוע חריגים לחובת המכרז בצמצום ולהקפיד כי פטור ממכרז יקבע רק בהליך הולם ורק כאשר קיימת הצדקה עניינית לכך".
מבקר המדינה העיר בעבר 5 כי עקרונות אלה יפים גם בנוגע לחברת הרכבת, שהיא גוף ציבורי במהותו הנותן שירות ציבורי.
בהסכם העבודה הקיבוצי מ- 1994 , המיוחד לעובדי רכבת ישראל, נקבע כי אם לא תאויש משרה במכרז פנימי, תפרסם הרכבת מכרז חיצוני.
עם הפעל ת החברה ב - 2003 המשיך לחול על עובדי הרכבת ההסכם הקיבוצי שנחתם בשנת 1994 , והוחלו עליה גם הדינים הנוגעים לחברות ממשלתיות, היינו חוק החברות הממשלתיות, התקנות שהותקנו מכוחו וההנחיות המינהליות של רשות החברות.
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי חובה על דירקטוריוןשל חברה ממשלתית לקבוע, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר ולפי הצעת רשות החברות, את אופן בחירת הפקידים הבכירים6 כמשמעותם בחוק ואת הכישורים הנדרשים מהם.
ביולי 2001 פרסמה רשות החברות חוזר בנושא "מינוי עובדים בכירים ע"י הדירקטוריון", בו הבהירה כי בכל חברה ממשלתית חייב להיות נוהל מחייב ומאושר על ידי הדירקטוריון לבחירת עובדים בכירים.
בפברואר 2005 פרסם שר האוצר את תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה- 2005 (להלן- התקנות).
בתקנות נאמר כי על דירקטוריון חברה לקבוע נוהל המעגן את הכישורים הנד רשים מפקידים בכירים בחברה ואת אופן בחירתם.
התקנות דורשות שהנוהל יכלול הוראות לאיתור המועמדים הפוטנציאליים, בין בתוך החברה ובין מחוצה לה, אם באמצעות פרסום מודעה בעיתונות, פנייה לחברות השמה, או פנייה ישירה למועמדים פוטנציאליים, ואם בכל דרך אחרת הנהוגה בחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, רצוי לפעול כך שאיתור מועמדים לכל משרה ייעשה באופן פומבי ושוויוני, על מנת להגיע למאגר הפוטנציאלי הגדול ביותר של מועמדים מתאימים לתפקיד.
כן נקבע בתקנות כי עותק מהנוהל יימסר לרשות החברות.
הביקורת העלתה כי במאי 2005 , כשנתיים לאחר הפעלת החברה, אישר הדירקטוריון נוהל איתור ומינוי של עובדים בכירים בחברה, וביוני 2005 , עם חתימת המנכ"ל, הוא נכנס לתוקף.
רשות החברות העירה לחברה באוגוסט 2006 כי הנוהל שאושר על ידי הדירקטוריון אינו תואם את התקנות, בין השאר משום שלא פורטו בנוהל תנאי כשירות נדרשים בכל תפקיד בכיר ולא צוין בו כי כל מועמד לתפקיד בכיר חייב לעבור מבחן התאמה.
בפברואר 2007 דן הדירקטוריון בהערות רשות החברות לנוהל, והחליט לאשר "השינויים בנוהל איתור ומינוי של עובדים בכירים בחברה.
שעיקרם: פטור ממבחן התאמה לעובד בכיר מכהן שעובר לתפקיד בכיר אחר וה שארת האופציה בדרישת סף של שנות ניסיון במקצוע רלוונטי במקום דרישת תואר אקדמי".
אישר מנכ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי את הנוהל בתקנות נאמר כי בנוהל החברה ייקבעו התנאים הנדרשים בתחומי ההשכלה והניסיון המקצועי הרלוונטי.
הביקורת העלתה כי בנוהל החברה נקבע שתנאי הסף של השכלה ברמת תואר ראשון ניתן להמרה ב -10 שנות ניסיון במקצוע הרכבתי הרלוונטי.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי המרת ההשכלה בניסיון מקצועי רלוונטית רק כאשר מדובר במשרות המחייבות מקצוע רכבתי, ואילו משרות למקצועות כלליים עדיין מחייבות תואר אקדמי.
6 הפקידים הבכירים הם: המנהל הכללי, המשנה והסגנים למנהל הכללי, מנהלי האגפים, מנהל ענייני הכספים, המבקר הפנימי ומזכיר החברה, וכן נושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניין זה השרים, לאחר התייעצות עם רשות החברות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מן הראוי לעגן את ההבחנה הנטענת בתשובת הרכבת גם בנוהל עצמו.
זאת ועוד - מן הראוי שגם כל בעלי תפקידים אלו יהיו בעלי השכלה גבוהה מתאימה.
רשות החברות מצדה לא עמדה על דרישתה מאוגוסט 2006 לתיקון הנוהל בהתאם לתקנות, ואפשרה לחברה להמשיך ולקלוט עובדים למשרות בכירות מבלי שנבחנה עמידתם בתנאי הסף.
בנובמבר 2007 הודיעה רשות החברות למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שיש לקבוע בנוהל שתנאי הכשירות של השכלה וניסיון יהיו מצטברים, ולא חלופיים כפי שנקבע בנוהל החברה.
עוד הוסיפה כי למרות פניות חוזרות של רשות החברות, בחרה החברה שלא לקבל את הערות הרשות לנוהל בעניין זה.
אי לכך, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להמשיך לעקוב אחר הדברים, ואם הנוהל לא יתוקן בהקדם - להתריע בפני שר האוצר ושר התחבורה והבטיחות בדרכים על התנהלות החברה בניגו ד לתקנות.
הסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש בחברה מר יצחק סרי (להלן - הסמנכ"ל למינהל) הודיע בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי נוכח הערת משרד מבקר המדינה, הנחיית רשות החברות תועלה שנית לפני הנהלת החברה והדירקטוריון.
פיקוד הרכבת הוא הסמכות התפעולית הגבוהה ביותר לצורך ניהול תנועת הרכבות.
כל החלטה הנוגעת בתנועה בזמן אמת של רכבות, כולל מתן הוראות תפעול במקרים של תקלות ומצבי חירום, מתבצעת על ידי הפיקוד.
בראש הפיקוד ובכפיפות למנהל אגף תנועה בחטיבת הפעלה ומידע7 ניצב הפקד הראשי.
הוא אחראי לקבלת החלטות קריטיות שלהן השלכות על חיי אדם.
מבחינה בטיחותית יש לתפקיד חשיבות ורגישות.
בספטמבר 2005 התפנה תפקיד הפקד הראשי.
בחודשים דצמבר 2004 - ספטמבר 2005 קיימה החברה ארבעה מכרזים פנימיים לאיתור מועמד מתאים לתפקיד.
: בחירת הפקד הראשי בהסכם הקיבוצי מ- 1994 נקבע כי אם לא נמצא מועמד מתאים לאיוש משרה במכרז פנימי, תפרסם הרכבת מכרז חיצוני.
בדצמבר 2004 , בפברואר 2005 ובמאי 2005 .
פרסמה החברה שלושה מכרזים פנימיים לאיוש משרת הפקד הראשי בשני המכרזים הראשונים לא עבר אף מועמד את בחינות ההתאמה.
במכרז השלישי בחנה ועדת הבחינה, שהתכנסה ביולי 2005 , מועמד אחד שהועסק בפיקוד מדצמבר 2001 , והחליטה לא לבחור בו, בעיקר בשל ניסיונו המועט כפקד.
באוגוסט 2005 החליט הסמנכ"ל למינהל לפרסם מכרז פנימי נוסף.
בנוסח המכרז בוטלה דרישת הניסיון בתפקיד פקד משבע שנות ניסיון במכרזים הראשונים ושונתה "לניסיון מעשי מצטבר של 10 שנים לפחות בתפקידים תפעוליים רכבתיים".
כמו כן הורדה דרישת ההשכלה המהווה יתרון מהנדסאי תעשייה וניהול לטכנאי בלבד.
בספטמבר 2005 התכנסה ועדת הבחינה בראשות מנהלת אגף משאבי אנוש דאז, וחבריה היו המנהל דאז של אגף תנועה בחברה ונציג הסתדרות העובדים החדשה.
הוועדה בחנה את המועמד היחיד שעמד בתנאי הסף (להלן - עובד א').
שני חברי הוועדה היו בעד בחירתו של עובד א' ואולם מנהל אגף התנועה דאז התנגד.
נוכח חילוקי הדעות החליטה הוועדה להתייעץ בסוגיה עם המנכ"ל.
"שם החטיבה היה "חטיבת הפעלה ותחזוקת תשתיות חברת רכבת ישראל בע"מ 1363 .
" כתב מנהל אגף תנועה דאז למנכ"ל החברה דאז כיסוג תפקיד ייחודי זה אינן מנת חלקו של המועמד האמור, כפי שבא לידי ביטוי ב.
ניסיון לעקוף ]ש[ מחייב.
תכונות החלטות בטיחותיות שהן בסמכות ואחריות מנהל אגף התנועה .
עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי חילוקי הדעות האישיים בינו ובין מנהל אגף התנועה נבעו מאופן ביצוע תפקידו הקודם בפיקוד, בו הוא נדרש למציאת פתרונות תפעוליים ושיפור השירות לנוסע.
בנובמבר 2005 כתב המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי לחברי ועדת הבחינה כי החליט לאמץ את המלצת רוב חברי ועדת הבחינה ולמנות את עובד א' לתפקיד הפקד הראשי, בתנאי שיעבור בהצלחה הכשרה מתאימה.
בעקבות החלטת המנכ"ל התפטר מנהל אגף התנועה מתפקידו בנימוק שעובד א' ".
מהווה סיכון מבחינתי כמנהל אגף תנועה".
בדצמבר 2005 ,התכנסה ועדת הבחינה.
את מקומו של מנהל אגף התנועה מילא מר הראל אבן סמנכ"ל הפעלה ותחזוקת תשתיות דאז.
הוועדה קבעה כי תקופת הניסיון של עובד א' בתפקיד מותנית בהצלחתו בתכנית ההכשרה לתפקידי הפיקוד השונים ובעמידתו בבחינות.
בדיקת הליך הבחירה של הפקד הראשי העלתה כלהלן: עובד א' לא עבר מבחן התאמה לתפקיד פקד; בפברואר 2005 עבר עובד א' בהצלחה בחינת התאמה במכון חיצוני לתפקיד אחר.
כשבועיים לפני החלטת הסמנכ"ל למינהל על שינוי תנאי הסף במכרז, קבע המכון האמור כי עובד א' מתאים לתפקיד פקד ראשי בהתבסס על בחינת ההתאמה שעבר בפברואר 2005 לתפקיד האחר.
הורדת דרישת ההשכלה מהנדסאי תעשייה וניהול לטכנאי התאימה להכשרתו של עובד א', דבר המעורר חשש שדרישת ההשכלה הותאמה לו.
ביטול הניסיון הנדרש כפקד התאימה לעובד א', שלא היה לו ניסיון כפקד.
דרישות המשרה כללו בין היתר בקיאות ברמה גבוהה בהוראות תפעוליות של רכבת ישראל, בנוהלי הרכבת ובתקנותיה.
רק לאחר בחירתו במכרז נשלח עובד א' להכשרה בנושאים אלה.
כלומר, הוא לא עמד בתנאי הסף לתפקיד.
עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי לדעתו הוא עמד בקריטריונים של התפקיד וכי ביצע השלמות למבחני התאמה לפי הנחיות מנהלת אגף משאבי אנוש דאז.
ואולם, מכל האמור לעיל עולה חשש כי באוגוסט 2005 החליט הסמנכ"ל למינהל להתאים את דרישות התפקיד לניסיון ולהשכלה של העובד, וזאת על מנת להביא לבחירתו בוועדת הבחינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שלא נמצאו מועמדים מתאימים בחברה לתפקיד, היה עליה לפעול לאתר מועמד מתאים מחוץ לחברה, בהתאם להליך שנקבע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 ובנורמות החלות על החברה.
לאחר בחירת המועמד המתאים הייתה צריכה הרכבת להכשיר אותו בתקנות רכבת ישראל ונהליה, ולהסמיך אותו לתפקיד הפקד הראשי, ובתנאי שעמד בדרישות ההכשרה.
הכשרת הפקד הראשי : (א) מקצועות רכבתיים (נהג קטר, פקד וכד') הם מקצועות שההסמכה להם ניתנת על ידי הרכבת.
בינואר 2006 הודיע סמנכ"ל הפעלה ומידע מר הראל אבן למנכ"ל החברה דאז, כי גיוס והעסקת פקדים בחברה נעשים על פי תכנית הכשרה מפורטת (להלן - תכנית הכשרה) ועל פי טיוטת נוהל הדרכה והסמכת עובדים במקצועות תפעול מספטמבר 2005 (להלן- טיוטת נוהל).
(ב) אין בחברה כללים להכשרה ולהסמכה של עובד לפקד ראשי אלא רק לפקד.
ההכשרה לפקד נעשית בשלבים.
ההסמכה ניתנת בכל שלב לאחר שהעובד עובר את המבחן העיוני והמבחן המעשי.
מסלול ההכשרה של פקד נמשך בין שנתיים לשלוש שנים.
בטיוטת הנוהל נקבע כי תקופת הדרכתו המלאה של עובד בעל רקע רכבתי לתפקיד פקד לא תרד מ -12 .
חודשים 1364 דוח שנתי58ב .
בינואר 2006 עובד[ הודיע הסמנכ"ל למינהל למנהלת אגף משאבי אנוש דאז כי "אין המועמד יכול לשמש בתפקיד פקד ראשי כל עוד לא עבר את ההכשרה הראויה וקיבל הסמכה ]'א לפקד".
בספטמבר 2007 הודיע הסמנכ"ל למינהל למשרד מבקר המדינה כי אין להקביל בין הכשרת פקד ראשי, שהוא "תפקיד ניהולי במהותו", ובין הכשרת פקדים.
עובד א' הודיע למשרד מבקר המדינה כי תקופת הכשרתו ארכה כשנה.
ואולם הביקורת העלתה כי הכשרתו של העובד לתפקיד פקד ארכה פחות משישה חודשים.
(ג) משרד מבקר המדינה בדק את הליך הכשרתו: (1) הפקד הראשי לשעבר הכין לעובד א' תכנית הכשרה מקוצרת.
לא נמצא תיעוד כי התכנית אושרה בידי סמנכ"ל הפעלה ומידע.
בעקבות הביקורת הודיע הסמנכ"ל בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי התכנית הייתה מקובלת עליו.
(2) על פי תכנית ההכשרה, מועמד לתפקיד פקד חייב לעבור הכשרה לתפקיד אתת.
לפחות פעם אחת בשנה נדרש כל עובד תפעולי, כולל אתתים, לעבור רענון מקצועי ובחינה עיונית כדי לחדש את הסמכתו.
עובד א' הוסמך לתפקיד אתת ב- 1995 , כאשר מערכות ההפעלה ברכבת הופעלו באיתות חשמלי.
הביקורת העלתה כי הוא לא עבר הכשרה לאיתות אלקטרוני, וכי משנת 1997 לא השתתף בקורסי הרענון שלאתתים והסמכתו לא חודשה.
מיולי 1999 ועד בחירתו לפקד ראשי הוא הועסק בתפקידים אחרים.
(ד) על פי תכנית ההכשרה, פקד נדרש להיבחן בשמונה מבחנים עיוניים.
הביקורת העלתה כי עובד א' נבחן בחמישה מבחנים עיוניים בלבד ומבלי שנערך לו מבחן מסכם כנדרש.
עוד העלתה הביקורת כי ציוניו במבחנים לא עמדו בדרישות החברה.
(ה) בתכנית נקבע כי מועמד לתפקיד פקד נדרש לעבוד במשך חודשיים בהדרכת פקד מוסמך, ולאחר מכן לעבוד במשך חודש באופן עצמאי ובהשגחת פקד חונך בשתי עמדות.
הביקורת העלתה כי עובד א' לא ביצע את ההכשרה המעשית.
הפקד הראשי הודיע ב- 30.
"לסמנכ"ל כי עובד א' "טרם החל להתנסות באופן מעשי בעבודה בעמדות ניהול התנועה הסמנכ"ל קבע כי מנהל אגף התנועה יקבע את סדר הסיורים והעבודה המעשית בפיקוד לצורך עמידתו של עובד א' בבחינות.
ביומני העבודה של הפיקוד קיים רישום של ממלאי עמדות הפיקוד השונות בכל יום ובכל שעה.
אין תיעוד לכך כי הוא השלים הכשרה מעשית בפיקוד על פי התכנית המקוצרת.
עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי במשך כל תקופת התמחותו הוא ביצע כל אשר נדרש על ידי מנהליו, כולל סיורי לימוד באתרי הרכבת ומבחנים עיוניים ומעשיים, אולם לא נמצא תי עוד לפעולות אלו ביומני העבודה, כמקובל בפיקוד.
ביולי 2006 הוסמך העובד לפקד ובאוקטובר אותה שנה הוא מונה לתפקיד הפקד הראשי.
הכשרתו של עובד א' לתפקיד נעשתה בצורה לקויה ולא בהתאם לכללים שהיו נהוגים בחברה.
למרות זאת, באוקטובר 2006 .
מונה עובד א' לתפקיד הפקד הראשי משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה של הנהלת החברה בהשמת עובד שלא הייתה לו הכשרה מתאימה וניסיון לתפקיד כה רגיש הכרוך באחריות בטיחותית ממעלה ראשונה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1365 .
מנהל אגף שירות לקוחות .
ביולי 2002 החל עובד בכיר ב' לעבוד ברכבת בתפקיד מנהל ענף פיתוח עסקי.
עובד בכיר ב' הוא בנה של אישיות בכירה לשעבר שגם היה חבר מפלגת הליכוד, עובד בכיר ב' הוא גם אחיינו של חבר במרכז הליכוד לשעבר.
יצוין כי ב - 2002 כיהן מר מאיר שטרית כשר התחבורה מטעם מפלגת הליכוד.
העסקה בתקופת רשות הנמלים והרכבות 1.
: קבלה לעבודה על פי ההסכם הקיבוצי מ - 1994 , אם לא נמצא מועמד במכרז פנימי תאויש משרה ברכבת במכרז פומבי.
הביקורת העלתה כי הרכבת לא ערכה מכרז לאיוש המשרה ואף לא הגדירה במסמך את ההשכלה והניסיון הנדרשים לתפקיד.
באוגוסט 2002 , לאחר שהחל עובד בכיר ב' לעבוד ברכבת, הועבר לרכבת דו"ח אבחון והערכה שהוכן עליו במאי 2002 על ידי מכון השמה, על בסיס מבחני התאמה שנעשו לו כמועמד למקום עבודה אחר מחוץ לרכבת.
בדוח, שהותאם לתפקיד מנהל ענף פיתוח עסקי, נאמר כי עובד בכיר ב' אינו מומלץ לתפקיד.