HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חברה ד' מינתה מהנדס לתפקיד מפקח מטעמה (להלן - מהנדס הפיקוח).
הכנסת העסיקה בחוזה מיוחד מהנדס מטעמה (להלן - מהנדס הכנסת), שתפקידו היה לייצג אותה ולתאם בינה לבין חברה ג'.
מהנדס הכנסת עבד בכפיפות למנהל בנא"ם הוא המתלונן.
13 בעניין זה ראו מבקר המדינה , סוגיות במינהל הכנסת ( 2004 ), בפרק "בחירת שיטת המימון לבניין האגף החדש - 'אגף קדמה'".
שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 2.
בחוזה שנחתם בין הכנסת לבין חברה א' נכלל "סעיף הֶקצבים" ולפיו, "הקצב הינו סך מחירי היסוד או מחירי העבודות המשוריינים לתחום מסוים, בהעדר יכולת של המזמין להגדיר את החומרים ו/או המוצרים ו/או השירותים הנדרשים באופן חד ערכי במועד היציאה למכרז".
להקצב יועד בחוזה סכום של כ-24 מיליון ש"ח לרכישות ולעבודות מיוחדות, ובהן מערכות הקלטה, ציוד מטבחים ומערכות ביטחון, וכן ריהוט וציוד נלווה, שכלל "צמחיית פנים ועציצים".
לפי החוזה, לא חויבה חברה א' בקיום מכרזים על פי חוק חובת המכרזים; אך בכל הנוגע להקצב נקבע, שהיא "תפיץ תכניות, מפרטים וכתבי כמויות, של מספר חלופות לעבודה ".
]הכנסת[ המצוינת בהקצב, למספר ספקים/קבלני משנה/נותני שירותים שיאושרו ע"י המזמין ]הכנסת[ כמו כן על חברה א' "לנהל משא ומתן.
ולסכם את העבודה בתאום ובאישור המזמין והמשתמש ישותף באופן ]הכנסת[ .
המזמיןמלא בכל התהליכים, תועברנה לעיונו כל ההצעות, ושמורה לו הזכות המלאה להחליט בכל שלב ובכל הצעה או חלק ממנה לגבי כל נושא שהוא, והחלטתו היא הקובעת והבלעדית" (ההדגשה במקור).
עוד קובע החוזה שלכנסת "שמורה הזכות לבחור בהצעה כלשהי, לדרוש שינויים בהצעות או שלא לבחור בכל הצעה שהיא".
רכישת הכדים והצמחייה לאגף קדמה .
הכדים והצמחייה שנרכשו במסגרת ההקצב לאגף קדמה הוצבו בשלושה מקומות: (1 ) בניין חברי הכנסת (להלן - בניין הח"כים); (2 ( ;) בניין הוועדות3 .
) מבנה הלשכה המשפטית עלות הרכישה הייתה 369,913 .
כל הכדים והצמחייה לאגף קדמה נרכשו מאותו ספק רכישה לבניין חברי הכנסת 1.
באוגוסט 2005 פנתה חברה ב' לשלושה ספקים לקבלת הצעות לרכישת כדים וצמחים לבניין הח"כים.
העתק מהפנייה נשלח גם למהנדס הכנסת, לחברה ג' ולמהנדס הפיקוח.
בספטמבר אותה שנה קי בלה חברה ב' את הצעות הספקים והעבירה אותן למהנדס הפיקוח ולמהנדס הכנסת, ולאחר מכן התקיימה ישיבת משא ומתן עם המציעים בהשתתפות מהנדס הכנסת, מהנדס הפיקוח, נציגת חברה ב' ואדריכלית הפנים.
05 הודיעה חברה ב' במכתב לספק שנבחר על זכייתו במכרז.
ההודעה נשלחה גם למהנדס הכנסת, לחברה ג' ולחברה ד'.
בסוף אוקטובר 2005 הושלמה אספקת הצמחייה לבניין הח"כים.
עלות רכישת הכדים והצמחים לבניין זה הייתה 142,307 .
עוד לפני ההודעה על הזכייה במכרז שלח מהנדס הפיקוח למהנדס הכנסת ב- 15.
05 מזכר שבו רשם כי "לאחר חילוף דעות ביני לדעתי יש טעם לאשר ]אדריכלית הפנים[ נו לבין כקבלן לאספקה והתקנת צמחיית פנים".
על המזכר אישר מהנדס הכנסת ]הספק שנבחר[ את כמגיש ההצעה ]ספק שנבחר[, למסור את העבודה ל]אדריכלית הפנים[ את "המלצת המתכננת הזולה ביותר".
הוא הוסיף שאדריכלית הפנים הודיעה שבהכנת המכרז היא והאדריכל הראשי התייעצו עם הספק שנבחר בנוגע לסוגי צמחים, ולטענתו אין הדבר נחשב לחריג.
באוקטובר 2005 כתב מהנדס הפיקוח למנהל בנא"ם כי הספק שנבחר אינו המתכנן של צמחיית הפנים, וכי המתכננים הם אדריכל הפרויקט ואדריכלית הפנים.
לדבריו הללו נעזרו לשם כך בכמה עצות שקיבלו בנושא מהספק שנבחר.
מהנדס הפיקוח הוסיף שהתייעצות עם הכנסת 1327 .
מומחים מקובלת בענף הבנייה, ולכן אין עילה לפסול את הספק שנבחר שהצעתו הייתה הזולה ביותר.
המתלונן כתב בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי מעולם לא הגיע אליו מכתב זה ממהנדס הפיקוח.
בפסק דין ש נתן בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק 14 נקבע: "רשות ציבורית המקיימת מכרז, חייבת לנהוג בהגינות ותוך שמירה קפדנית על כללי הצדק הטבעי.
צדק צריך לא רק להיעשות אלא גם להראות כי נעשה.
עקרונות אלה אינם עולים בקנה אחד עם האפשרות כי זה הנותן ייעוץ לרשות הציבורית באשר לאופן הכנת המכרז ישתתף הוא עצמו - אם במישרין ואם בעקיפין באמצעות תאגיד אשר בשליטתו - באותו מכרז.
עניין זה ניתן לבחון משתי נקודות מבט.
האחת היא נקודת מבטה של הרשות הציבורית.
זו זכאית לקבל את הייעוץ הנאמן ביותר באשר לפרטי המכרז.
מצב דברים זה אינו מתקיים עם זה שמייעץ לרשות הציבורית, עתיד הוא עצמו להשתתף במכרז; שכן אותו מייעץ מעמיד עצמו במצב של ניגוד אינטרסים.
ניגוד אינטרסים זה, אינו עולה בקנה אחד עם האופי שבו רשות ציבורית צריכה לנהל את מכרזיה.
נקודת המבט השנייה, היא נקודת מבטם של שאר המשתתפים במכרז.
לגבי אלה מופר עקרון השוויון ולא נראה כלל שנעשה צדק.
יצוין, כי הן לעניין נקודת המבט הראשונה, והן לעניין נקודת המבט השנייה אין נפקא מינה אם בפועל נגרם נזק אלא די בכך כי אפשרות זו קיימת".
היועצת המשפטית לכנסת כתבה למשרד מבקר המדינה כי נושא ההתייעצות בין האדריכלים לבין הספק שנבחר "לא הועלה בפני הייעוץ המשפטי למינהל, ואילו היה מובא, היה מובהר בלשון שאינה משתמעת לשתי פנים, כי לא ניתן שמי שמייעץ לעניין הגדרת דרישות המכרז ישתתף כמציע באותו מכרז".
מהשתלשלות האירועים כפי שהיא מתוארת לעיל עולה שפעולות מינהל הכנסת בעניין זה היו פסולות והיה מקום להימנע מהן.
מהנדס הכנסת היה צריך לדווח על כך למנהל בנא"ם, והוא היה אמור להעביר את הנושא לבדיקת הלשכה המשפטית.
כשנה לאחר שהרכישה בוצעה ולאחר מינוי מנכ"ל לכנסת העלה לפניו המתלונן טענות בעניין רכישת הכדים והצמחים לבניין הח"כים.
באוגוסט 2006 פנה המנכ"ל דאז למבקרת הפנימית והורה לה לבדוק את רכש הכדים בכנסת.
המנכ"ל דאז ביקש ממבקרת הפנים "לקבל את הפרטים מחשב הכנסת וממנהל הבנא"ם ולפגוש גם את המציעים וכן לפעול ככל שתמצאי לנכון, על מנת להגיע מהר ככל שניתן למסקנות בעניין זה".
בדצמבר 2006 " הגישה המבקרת הפנימית טיוטת דוח ביקורת בנושא התקשרויות בנושא 'גינון'".
טיוטת הדוח עסקה בגינון וברכישת כדים ועציצים למבנה הישן של הכנסת בידי מחלקת בנא"ם, ולא התייחסה לרכישת הכדים והצמחייה לבניין הח"כים שבאגף קדמה.
בטיוטת הדוח נכתב כי "פרק נוסף יוצא בנפרד והוא יעסוק בהתקשרויות לנושאי 'גינון' ביחס לאגף החדש על פי שיטת 'ההקצב'" (ההדגשה במקור).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מדצמבר 2009 , כתב המנכ"ל דאז כי עמד על כך "שהדוח שהיא אינה מסוגלת ]לו[ יושלם, ואולם המבקרת, לדבריה בשל העדר כוח אדם, הודיעה להתמודד עם השלמת הדוח".
המבקרת הפנימית כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי .
מ ישראל בע"מ נ' משרד המשפטים, משרד האוצר, כלל מערכות בע"מ וקונתהל בע"מ, פ"ד מה( 2 )265 .
שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 היא פנתה כמה פעמים למנכ"ל דאז בבקשה לאפשר את ביצוע הבדיקה על רכישת עציצים באגף החדש בסיוע של מיקור חוץ, אך לדבריה המנכ"ל מנע זאת ממנה.
מממצאי הביקורת עולה, שהמבקרת הפנימית לא בדקה את רכישת הכדים והצמחייה באגף קדמה; המנכ"ל מצידו לא עמד על כך שהיא תערוך בדיקה זו.
רכישה לבניין הוועדות 1.
07 ביקשה חברה ב' ממהנדס הפיקוח לרכוש את הצמחייה לבניין הוועדות מהספק שנבחר בהתבסס על הצעת המחיר משנת 2005 .
העתק הבקשה נשלח גם למהנדס הכנסת במרס 2007 כתב מהנדס הכנסת למהנדס הפיקוח שאין להרחיב את ההזמנה מהספק שנבחר, כיוון שלדבריו הכנסת החליטה לפצל את אספקת הצמחייה לבניין הוועדות בין שני גורמים: חברה א', שתזמין את הכדים ותעמידם במקומם המתוכנן; וצוות הגננים של הכנסת, שירכוש את הצמחים ויהיה אחראי לתחזוקתם.
למכתבו צירף מהנדס הכנסת מכתב שהפנה אליו מנהל בנא"ם, ובו רשימה של שישה ספקים שהכנסת עבדה עמם בעבר.
במכתב ציין מנהל בנא"ם כי נראה לו שנוכח המספר הרב של העציצים, יש לפנות לשמונה מציעים והוסיף שהוא מבקש להיות נוכח בדיונים בנושא זה.
באפריל 2007 כתב האדריכל הראשי של הפרויקט למהנדס הכנסת כי להערכתו "לא ניתן להפריד בין אספ השתילים הן מבחינת עיצוב והתאמה והן מבחינה ]לבין אספקת[ קת העציצים טכנית".
לטענתו, "תפיסת העיצוב הצמחי של גנן הכנסת שונה לגמרי משלי וכארכיטקט הבניין אינה מקובלת עלי".
גם חשב הכנסת סבר שאין מקום לפצל את רכישת העציצים ואת ביצוע העבודות, והוא כתב למנהל בנא"ם שבאפשרותו להורות לחברה א' לקיים מכרז חדש.
מטבלת השוואת מחירים עלה ששוב פנו לשלושה מציעים ושהצעתו של הספק הנבחר הייתה הזולה משלוש ההצעות גם במקרה זה.
ביוני 2007 הודיע מהנדס הכנסת למהנדס הפיקוח כי צוות שכלל את החשב, היועצת המשפטית למינהל הכנסת ומהנדס הכנסת ביקש לברר נתונים נוספים על ההצעות והורה לא להזמין בשלב זה את המציעים למשא ומתן.
לאחר הבירור התקיים ביולי 2007 דיון בהשתתפות מהנדס הכנסת ומהנדס הפיקוח, והוחלט שהספק שנבחר בספטמבר 2005 יספק את הצמחייה גם לבניין הוועדות בסכום של 194,816 .
ש"ח ממסמכי הכנסת עולה, כי מנהל בנא"ם לא שותף בהליכי המכרז, על אף בקשתו.
עוד נמצא כי במכרז השני שותפו רק אותם שלושה ספקים שנטלו חלק במכרז הראשון, היות ואדריכל הפרויקט עמד על כך שיפנו לספקי צמחי הפנים הידועים לו ברמתם המקצועית.
רכישת צמחייה למבנה הלשכה המשפטית בספטמבר 2007 נדונה בוועדת הבנייה של הכנסת15 רכישת הכדים והצמחייה למבנה הלשכה המשפטית.
בסיום הדיון החליטה הוועדה להרחיב את הסכם ההתקשרות עם הספק שנבחר לבניין הח"כים ולבניין הוועדות בכ - 40,000 ש"ח.
עוד באותו חודש הודיע מהנדס הפיקוח לחברה ב' כי לפי החלטת ועדת הבנייה, "אנו מאשרים אספקה והתקנת צמחיית הפנים בלשכה המשפטית עפ"י תכנית אדריכלות הפנים".
הצמחייה והכדים סופקו כתוספת למכרז לבניין הח"כים משנת 2005 , ועלותם הייתה 32,790 .
15 מטעם הכנסת השתתפו בין היתר המנכ"ל דאז, החשב, היועצת המשפטית למינהל, סגן מזכיר הכנסת, מנהל מחלקת תחזוקה ומהנדס הכנסת.
בדיקת רכישת הכדים והצמחייה 1.
באוקטובר 2007 כתב מנהל בנא"ם למנכ"ל דאז כי לדעתו, "עולה חשש לליקויי ם במכרזים שהתקיימו לרכישת כדים וצמחיית פנים באגף החדש".
הוא הוסיף וכתב: "כיצד ייתכן שלא זומנתי לאף ישיבה בנושא והכדים מוצבים בכנסת.
אדריכל האגף החדש לא היה מעוניין שאשתתף בישיבות".
משרד מבקר המדינה מעיר שמנהל בנא"ם היה מעורב בשלבים הראשונים של המכרז לאספקת הצמחייה לבניין הוועדות, בעת שביקש שצוות הגננים של הכנסת ירכוש את הצמחייה לעציצים.
בתגובה על פניית מנהל בנא"ם השיב לו המנכ"ל בנובמבר 2007 כדלקמן: "מאחר אשר תבחן את הדברים ]יועצת המשפטית למינהל[שהנושא טעון ליבון נוסף, אני מעבירו ל מול כל הגורמים הרלו ונטיים ותגיש לי נייר עמדה בנדון".
עוד הוסיף המנכ"ל: "הדברים שהועלו במכתבך ראויים לבדיקה משפטית וכך ייעשה" (ההדגשה במקור).
היועצת המשפטית לכנסת מסרה למשרד מבקר המדינה שהיא דיווחה למנכ"ל, בעל פה, על הבדיקות שנעשו בידי מינהל הכנסת, ולדבריה המנכ"ל קיבל את הסבריה.
בתשובת המנכ"ל דאז מדצמבר 2009 נכתב כי זה סביר ומקובל לקבל חוות דעת בעל פה ולהסתמך עליה גם אם לא ניתנה בכתב.
בדצמבר 2009 כתבה היועצת המשפטית לכנסת למשרד מבקר המדינה כי פניית המנכ"ל נעשתה לאחר שכבר בוצעה הבדיקה הנדרשת ולאחר שהליך רכישת הכדים והצמחייה לבניין הוועדות הושלם.
לדבריה הסוגיה לא הייתה טעונה ליבון במסגרת חוות דעת משפטית, אלא נדרש היה לבצע בדיקה עובדתית בעיקרה.
היא הוסיפה כי לפני פניית המנכ"ל דאז נעשו בירורים עם אדריכל הפרויקט, שציין שרשימת הספקים שמסר מנהל בנא"ם נמצאה בלתי מתאימה, וכי חשב הכנסת פנה אל מומחה בתחום והוא אישר את איכות הספקים וסבירות ההצעות.
נמצא כי הבירור שעשה חשב הכנסת כלל פנייה למומחה חיצוני בתחום על מנת שיחווה את דעתו על המחירים, והוא אישר כי הם סבירים.
יצוין כי המומחה החיצוני לא נתן את חוות דעתו בכתב, כך שלא ניתן לבדוק אותה.
עם זאת, בבירור שקיים עמו משרד מבקר המדינה, אישר המומחה החיצוני כי מינהל הכנסת פנה אליו בעניין זה והוא חיווה את דעתו כאמור לעיל.
הביקורת העלתה כי דרישת אדריכל הפרויקט אכן הייתה שיש לפנות לספקי צמחייה הידועים לו ברמתם המקצועית, וכי המומחה החיצוני אישר את האמו ר בתשובת היועצת המשפטית (ראו לעיל).
עם זאת משרד מבקר המדינה מעיר שלצורכי תיעוד ובקרה היה על המנכ"ל דאז לעמוד על כך שתוגש לו חוות דעת בכתב ובה כל הליכי הבדיקה שנקט מינהל הכנסת.
שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 רכישת שטיחים .
בתלונה כתב המתלונן שרכישת השטיחים נעשתה שלא לפי המקובל.
בירור שק יים משרד מבקר המדינה עם המתלונן העלה שכוונתו לשטיחים שנרכשו בשנים 2006 ו- 2007 .
משרד מבקר המדינה בדק את האמור בתלונה, ואף הרחיב את בדיקתו.
להלן הממצאים: כללי התקשרות לשם רכישה 1.
סעיף2 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 .
, קובע כי "המדינה, כל תאגיד ממשלתי לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין.
אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
פרטי היישום של החוק מצויים בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
החשב הכללי במשרד האוצר הכין את הוראות התכ"ם המפרטות את סדרי הרכישה של טובין ושירותים.
במועד עריכת הביקורת, התכ"ם קבע, שניתן להתקשר בהליך מקוצר ללא מכרז, אם שווי הרכישה אינו עולה על 43,000 ש"ח, ובלבד שבשנת התקציב שבה נעשית ההתקשרות סכום ההתקשרויות ללא מכרז עם ספק מסוים לא יהיה גדול מ- 86,000 .
ש"ח התקשרות לרכישה במחיר של 10,000 -43,000 "שח חייבה בירור מחירים אצל שלושה ספקים לפחות; התקשרות לרכישת טובין שמחירם 3,000 -10,000 ש"ח חייבה פנייה לשני ספקים לפחות וטובין שמחירם נמוך מ- 3,000 ש"ח ניתן היה לרכוש באמצעות פנייה ישירה בעל פה לספק אחד לקבלת הצעת מחיר; ההצעה מהספק תתקבל בכתב.
לפי הוראה של יו"ר הכנסת ה-17 ניתן היה לרכוש טובין שמחירם נמוך מ- 5,000 .
ש"ח בפנייה ישירה לספק תהליך רכישת השטיחים 1.
06 קיבלה מחלקת בנא"ם בקשה מלשכת יו"ר הכנסת ה-17 ,, ח"כ דליה איציק להזמין שטיח ללשכת ראש הממשלה בכנסת.
באותו יום פנתה מחלקת בנא"ם לספק שטיחים (להלן - ספק א') וקיבלה ממנו הצעת מחיר לשטיח בסכום של 2,800 .
)ש"ח (כולל מע"מ כעבור יומיים, ב- 12.
06 , הוציאהמחלקת בנא"ם הזמנת קנייה לספק א', והוא סיפק את השטיח לכנסת מיד.
לאחר כחודש קיבלה מחלקת בנא"ם בקשה נוספת מלשכת היו"ר להזמין ללשכתה שטיח זהה לזה שהוזמן ללשכת ראש הממשלה.
המנכ"ל דאז אישר בחתימתו את הבקשה, ומחלקת בנא"ם הזמינה את השטיח אצל אותו ספק, והוא סופק מיד.
רכישת כל אחד מהשטיחים נעשתה לפי הוראות התכ"ם והכנסת.
06 פנתה הכנסת לשישה מציעים בבקשה לקבל הצעות מחיר לרכישת שישה שטיחים מתוצרת הארץ למבואת הח"כים.
עוד באותו יום השיבו ששת המציעים לבקשה: שני ספקים הודיעו שאין להם שטיחים מהדגמים המבוקשים; ארבעת האחרים הגישו הצעות מחיר.
המציע שהצעתו הייתה הזולה ביותר חזר בו מהצעתו, והמציע הבא בתור הודיע שיוכל לספק את השטיחים רק חודש לאחר מכן.
לפיכך התקשרה הכנסת עם המציע השלישי, ספק א', שכבר סיפק לה את שני השטיחים הקודמים.
הוא נענה לבקשת הכנסת ונתן לה הנחה נוספת בשיעור של 8% מסכום ההצעה.
עלות ששת השטיחים, לאחר ההנחה, הייתה 37,200 ,ש"ח 6,200 ש"ח לשטיח.
מחלקת בנא"ם הזמינה את השטיחים ב - 18.
06 והם סופקו לכנסת מיד.
06 פנה ראש תחום בקרה ותיאום בלשכת המנכ"ל (להלן - עוזר המנכ"ל) לראש מדור התקשרויות במח לקת בנא"ם בבקשה להזמין שישה שטיחים נוספים מאותו הסוג שהוזמן באותו חודש.
ראש מדור התקשרויות ציין על המזכר, בכתב יד, שהמזכר "התקבל בתאריך 6.
06 " וש"על פי החלטת המנכ"ל יש להוציא הזמנה".
עוד הוא ציין על המזכר, שהשטיחים נלקחו/התקבלו מספק א' על פי הוראת המנכ"ל כבר ב- 1.
עלות רכישת שטיחים אלה הייתה 37,200 ש"ח, והם נרכשו על סמך בירור המחירים מ- 16.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המנכ"ל דאז שהשטיחים שהתקבלו ב - 1.
06 "היו דוגמאות בלבד שהובאו אל משכן הכנסת על מנת לבדוק את התאמתם למקום בו הם היו מיועדים להי את התאמתם או אי ]יו"ר הכנסת [ ות מונחים.
רק לאחר שבדקה בעצמה התאמתם, בשיתוף עם גורמים אחרים בכנסת, כמו אדריכל הכנסת.
נבחרו הדוגמאות המתאימות, ורק לאחר מכן נעשתה הבחירה והוצאה הזמנה כדין".
משרד מבקר המדינה מעיר שכבר ב- 18.
06 סופקו לכנסת שישה שטיחים, כך שלכאורה לא היה צורך בדוגמאות אלה.
יוצא אפוא שהמנכ"ל דאז לא פעל בהתאם לנהלים בעת שהורה להביא השטיחים לכנסת חמישה ימים לפני שהגורמים המוסמכים בכנסת אישרו את הרכישה וטרם הוצאה הזמנת רכישה בהתאם לנוהלי הכנסת.
06 פנה עוזר המנכ "ל לראש מדור התקש רויות בבקשה להזמין שטיח נוסף עבור הרחבה שליד ספריית הכנסת.
ראש המדור כתב ש"השטיח סופק לכנסת בתאריך 1.
06 באישור של מנכ"ל הכנסת".
גם ברכישה זו הסתמכה הכנסת על הצעת המחיר של ספק א' מיום 16.
06 ושילמה עבור השטיח 6,200 .
07 פנה עוזר המנכ"ל לראש מדור התקשרויות בבקשה שירכוש שלושה שטיחים לפרוזדורים בקומה השנייה ובקומה השלישית.
גם ברכישה זו לא עשתה הכנסת בירור מחירים אלא הסתמכה על בירור קודם.
מחלקת בנא"ם הוציאה ב - 23.
07 הזמנת קנייה לספק א' בסכום של 18,600 .
ש"ח מן האמור לעיל עולה שבמשך כחצי שנה רכש מינהל הכנסת שטיחים שלא לפי כללי מינהל תקין: לא פורסם מכרז לרכישתם, וחלקם הובאו לכנסת לפני הוצאת הזמנה.
ספק א', שממנו רכש מינהל הכנסת את השטיחים, לא היה בעל ההצעה הזולה ביותר בבירור המחירים; הצעתו הייתה שלישית מארבע הצעות שהתקבלו.
זאת ועוד, ברכישות הנוספות התבססה מחלקת בנא"ם על בירור מחירים שעשתה חודשים אחדים קודם לכן.
מחלקת בנא"ם לא בדקה אם המגבלות שמנעו מהמציעים הזולים לממש את הצעתם באוקטובר 2006 היו תקפות גם ברכישות שלאחר מכן, ואם לא חל שינוי במחירי השטיחים מאותו מועד.
07 ,כתב המנכ"ל דאזמר אבי בלשניקוב, לראש מדור התקשרויות וקבע שאין לרכוש עוד שטיחים באופן שהם נרכשו עד אז, אלא בהחלטה מסודרת של ועדת המכרזים או ועדת הרכישות.
משרד מבקר המדינה העלה שעל אף האמור במכתב המנכ"ל האמור לעיל, המשיכה הכנסת לרכוש שטיחים שלא על פי הנהלים.
להלן הפרטים: 1332 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(א ב- 25.
07 פנה עוזר המנכ "ל במזכר למנהל בנא"ם והודיע לו כי "לפני כשלושה חודשים הובא שטיח בגודל 2/1 מ' בעלות 1,700 ש"ח (כולל מע"מ), ובטעות נשמט מהזמנה כוללת של השטיחים".
הוא לא ציין מי הביא את השטיחים לכנסת אך ביקש "לאשר את הרכישה ולהוציא הזמנה בהתאם".
המנכ"ל דאז אישר על המזכר את הוצאת ההזמנה והוסיף שזו "פעם אחרונה שדבר כזה מתרחש".
07 , לאחר שהשטיח היה בשימוש הכנסת שלושה חודשים, הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנה לרכישתו.
07 פנתה ראש מדור שירותים ומשק למנהל בנא"ם בבקשה שיזמין שטיח בהוראת יו"ר הכנסת ה-17 .
מאחר שלא נמצא שטיח בגודל המבוקש החליט מינהל הכנסת לרכוש שני שטיחים קטנים יותר.
07 הודיעה עובדת מדור התקשרויות במחלקת בנא"ם לחשב הכנסת ולמנהל בנא"ם באמצעות מזכר, כי היא פנתה לשלושה ספקים לקבלת הצעות מחיר באספקה מידית של השטיחים ובקשתה לא נענת ה, היא ביקשה את אישורם לרכוש את השטיחים מספק א'.
מנהל בנא"ם אישר את הרכישה, ובו ביום הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנת קנייה לספק א' בסכום של 8,776 .
ש"ח משרד מבקר המדינה לא מצא אסמכתאות בכתב לבירורי המחירים שנעשו במחלקת בנא"ם לשטיחים אלה כדרישת התכ"ם.
זאת ועוד, מנהל בנא"ם כתב על המזכר כי "יש לבקש צפי לכמות שטיחים לשנת 2007 כדי להיערך למכרז".
נמצא שמנהל בנא"ם לא עמד על כך שדרישתו תבוצע ולא דרש מעובדיו להכין צפי לרכישת השטיחים.
07 פנה סגן מנהל מחלקת תחזוקה למנכ"ל דאז במזכר ובו בקשה לאשר רכישת שלושה שטיח ים עבור הטרקלין המזרחי.
על המזכר מופיעה הערת המנכ"ל דאז, הנושאת את התאריך 17.
, שבה נכתב "נא לרכוש עפ"י כללי המינהל התקין בדיון בוועדת המכרזים שהתקיים ב- 20.
07 נדונה רכישת שלושת השטיחים.
המנכ"ל דאז מילא באותה ישיבה את תפקיד יו"ר הוועדה וציין שהוא ש ביקש להביא את הנושא לדיון בוועדה.
סגן מזכיר הכנסת מסר לחברי הוועדה כי באותו יום קיבל בקשה לאשר את רכישת השטיחים.
בבקשה כתב סגן מנהל מחלקת תחזוקה ששלושה ימים קודם לכן "פירקו עובדי מחלקת בינוי ותחזוקה עמודים גבוהים בקומה 4 .
לאחר פירוק המחיצות ומשטחים ישנים התגלו פגמים חמורים ברצפת השיש שלא ניתן היה לתקנם מיידית.
בעקבות פנייתי אישר מנכ"ל הכנסת עקרונית רכישת שטיחים לפי כללי המינהל התקין.
על מנת לסיים את השינויים באותו יום ולאפשר פעילות תקינה של הכנסת וישיבת המליאה שהייתה ביום שני 18 ביוני 2007 , החלטתי להביא באו ]'ספק א [פן מיידי שלושה שטיחים לכסות את הפגמים.
פניתי ל שהכנסת רכשה ממנו שטיחים בעבר וקיבלנו את השטיחים המתבקשים אבקש שוועדת המכרזים תאשר באופן חריג רכישה זו מספק יחיד".
לאחר שהמנכ"ל דאז הסביר לוועדה כי בעבר קנתה הכנסת שטיחים זהים באותם מחירים, וכי בעבר נעשו בדיקות של הצעות מחיר אצל כמה ספקים, הודיע היועץ המשפטי למינהל דאז שאין מניעה לאשר רכישה זו.
באותו יום הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנה לרכישת שלושת השטיחים בסכום של 18,600 .
ש"ח היועץ המשפטי למינהל דאז כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי בדיון בוועדת המכרזים לא הציגו מנכ"ל הכנסת ומנהל מחלקת בנא"ם את מלוא העובדות הנוגעות לרכישת השטיחים, וכי בקשת הרכישה האמורה לעיל הוצגה כבקשה חריגה וחד -פעמית.
היועץ המשפטי למינהל הוסיף כי "לא נמסר לוועדה כי גם רכישות קודמות אושרו בדיעבד וללא הכנסת 1333 .
בירור מחירים כמתחייב.
יתכן כי מידע זה , אילו היה מובא לידיעת הוועדה, היה מביא להחלטה שונה או לנקיטת צעדים משמעותיים שיבטיחו מניעת הישנות התופעה".
היועצת המשפטית לכנסת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היועץ המשפטי למינהל דאז ידע לראשונה על מכלול העובדות הנוגעות לרכישת השטיחים, למעט הרכישה שנדונה בוועדת המכרזים, רק לאחר קבלת טיוטת הדוח ממשרד מבקר המדינה.
היא הוסיפה כי כאשר נודע לייעוץ המשפטי למינהל כי נעשה שימוש בהצעות מחיר שניתנו בעבר, הובהר כי כל התקשרות בפטור ממכרז מחייבת הליך בירור מחירים נפרד.
עוד כתבה שביוני 2009 נכנס לתוקף תיקון בתקנות חובת מכרזים, אשר אינו מאפשר התקשרות עם אותו ספק באותו עניין בפטור ממכרז בתקופה רצופה של 12 חודשים.
לדבריה, "בהתאם לכך, פועל מדור התקשרויות היום".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המנכ"ל דאז, כי "רכישת השטיחים נעשתה באופן בלעדי על פי הנחיותיה ושיקולה של יו"ר הכנסת ועל פי סמכותה ועל פי הבנתה את צורכי הכנסת, והנחתה מול בעלי תפקידים שונים בכנסת, על פי סמכותם, וללא מעורבות ישירה של ".
]המנכ"ל דאז[ בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה יו"ר הכנסת ה-17 :, ח"כ דליה איציק "בעת כהונתי כיושבת ראש הכנסת פעלתי רבות לשיפור מעמדה וכבודה של הכנסת, ובכלל זה גם לשיפור חזותו ומראהו של משכן הכנסת.
יחד עם זאת, ליו"ר הכנסת אין שום נגיעה להליכי הרכישה עצמם ואין זה מתפקידו לעסוק בהם (ההדגשה במקור).
בכנסת קיים מנגנון ונושאי תפקידים שתפקידם היה לעסוק בהליך רכישת השטיחים על פי כל דין ובדרך ראויה.
ברור הוא כי אין בהנחיה לבצע דבר 'בדחיפות' משום הנחיה לבצע דבר שלא בהתאם להליך תקין!
תפקיד יו"ר הכנסת הוא לקבל החלטות ברמת המקרו והוא איננו עוסק בביצוע ההליכים למימוש ההחלטות.
לשם כך קיים מנגנון הכנסת".
משרד מבקר המדינה מעיר שוועדת המכרזים לא ב יקשה הסברים על רכישות קודמות של שטיחים, והמנכ"ל דאז שעמד בראש ועדת המכרזים לא מסר לחברי הוועדה פרטים על רכישות שטיחים בעבר.
הוועדה התכנסה לאחר שהשטיחים כבר הובאו לכנסת, ואישור הוועדה לרכישה ניתן בדיעבד.
יש לראות בתמיהה את העובדה שהמנכ"ל דאז, לא מסר לחברי הוועדה שגם רכישות השטיחים הקודמות אושרו בדיעבד וללא בירור מחירים כמתחייב.
יוצא אפוא שמינהל הכנסת לא מילא אחר הוראתו של המנכ"ל דאז שיש לרכוש שטיחים לפי כללי מינהל תקין, והמנכ"ל דאז מצידו לא הקפיד שהנחייתו תיושם.
בטבלה שלהלן פרטים על השטיחים שרכש מינהל הכנסת מיולי 2006 עד יוני 2007: .
)סכום (בש"ח מיקום כמות מועד ההזמנה .
2,800 לשכת ראש הממשלה בכנסת 1 12.
2,800 לשכת יו"ר הכנסת 1 7.
37,200 מבואת חברי הכנסת 6 18.
6,200 הרחבה שליד הספרייה 1 7.
18,600 קומה2 ו-3 3 23.
07 1334 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1,700 - 1 14.
18,600 טרקלין מזרחי 3 20.
משרד מבקר המדינה העלה שרכישות השטיחים לא התבססו על תכנית עבודה שנתית, אלא נעשו לשיעורין, לפי צרכים שעל פי רוב הוגדרו "דחופים".
מינהל הכנסת קיים רק פעם אחת הליך של בירור מחירים עבור כל הרכישות; בבירור המחירים ביקש המינהל הצעות לרכישה של שישה שטיחים מסוג מסוים, אולם בתוך פחות משנה רכשה הכנסת 24 שטיחים.
בחלק מהרכישות הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנת קנייה רק לאחר שהשטיחים כבר סופקו לכנסת.
משרד מבקר המדינה סבור כי על המתלונן , שכמנהל בנא"ם היה גם אחראי לרכישות בכנסת, הייתה מוטלת החובה להתריע ב"זמן אמת" על הליקויים ברכישת השטיחים ולהציג את הליקויים למנכ"ל, לחשב וליועץ המשפטי למינהל הכנסת.
ממצאי פרק זה מצביעים על כך שהכנסת פעלה בנושא זה בניגוד לכללי מינהל תקין.
רכישת שטיחים לקומת הוועדות ולקומת הסיעות וחיפוי קירות קומת הוועדות 1.
06 התקיימה ישיבה של ועדת המכרזים בכנסת בנושא "החלפת שטיח בקומת הוועדות" (קומה 1 ), ששטחה כ - 1,000 מ"ר.
סגן מנהל בנא"ם הסביר כי "מחלקת בנא"ם התבקשה להכין בדחיפות מכרז להחלפת השטיח הירוק בקומת הוועדות, שהוא בן 40 .
"שנה מנהל בנא"ם הוסיף כי יו"ר הכנסת ה-17 , ח"כ דליה איציק, רוצה שהשטיח יהיה מותקן עד 1.
, תקופת הפגרה של הכנסת ב- 5.
06 שבה ועדת המכרזים ודנה ברכישת שטיח לקומה1 .
וכן בצביעת הקירות בקומה בסיום הדיון החליטה הוועדה לצאת למכרז לרכישת שטיח ולמכרז לצביעת קומה 1 באמצעות המאגר המשולב16.
הוועדה גם דנה בבקשתה של יו"ר הכנסת לשעבר, ח"כ דליה איציק, לרצף את המסדרון בקומת הסיעות - קומה 5 , ששטחו 400 מ"ר.
ועדת המכרזים אישרה פנייה עקרונית למאגר המשולב לבחירת ספק לריצוף המסדרון בעלות משוערת של כ - 120,000 .
ש"ח בישיבה נוספת של ועדת המכרזים שהתקיימה ב - 21.
06 , לאחר כניסת המנכ"ל דאז לתפקידו, מסר יו"ר הוועדה - סגן מזכיר הכנסת, כי "מנכ"ל הכנסת החליט לחפות את מסדרון קומה 5 בשטיח" במקום לרצף אותו, ובכך להביא לחיסכון בעלויות.
בעקבות הודעת יו"ר הוועדה ביטלה ועדת המכרזים את החלטתה הקודמת לרצף את המסדרון בקומה 5 , והחליטה לפרסם "מכרז מאוחד שיכלול את החלפת השטיח בקומה 1 וחיפוי שטיח בקומה5 " (להלן- .
16 על מנת לייעל תהליכים של הזמנת עבודות קטנות ושירותים בתחום הבינוי והתחזוקה במשרדי ממשלה הקימו החשב הכללי שבמשרד האוצר ומינהל הדיור הממשלתי שבמשרד ראש הממשלה מאגר של קבלנים לביצוע עבודות בנייה קטנות, שינויים, תוספות, שיפוצים ותחזוקה.
התקשרות עם קבלנים שרשומים במאגר במחירים שנקבעו במחירון שבמאגר פטורה ממכרז פומבי.
בדיון נוסף של הוועדה הוחלט שהמכרז המאוחד ייעשה בפנייה למאגר המשולב.
בעקבות החלטת ועדת המכרזים פנתה מחלקת בנא"ם ב- 30.
06 ל-15 קבלנים הרשומים במאגר המשולב בבקשה לקבל הצעות מחיר לביצוע החלפת שטיחים וחיפוי קירות בקומת הוועדות ובקומה 5 :בכנסת.
ממסמכי הכנסת עולה שהבקשה כללה את העבודות האלה חיפוי קיר בגבס; הדבקת אריג פיברגלס וצביעתו; קילוף שטיח ישן; אספקת אריחי שטיח והדבקתם.
כאמור, בישיבת ועדת המכרזים ביוני 2006 דנה הוועדה בצביעת הקירות והחליטה על צביעת קומה 1 ; באותה ישיבה לא הוזכר הצורך בחיפוי הקירות.
יוצא אפוא שהחלטת ועדת המכרזים לא כללה "חיפוי קירות", ולפיכך לא הייתה מחלקת בנא"ם רשאית להוסיף עבודה זו לבקשה.
היועץ המשפטי למינהל אישר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי עבודת החיפוי לא אושרה בוועדת המכרזים, ולכן לא היה מקום לכלול אותה בבקשה.
הוא הוסיף כי "יחד עם זאת, יש להניח כי ועדת המכרזים הייתה מאשרת הכללת עבודות אלה בבקשה, במקום עבודת הצביעה שאושרו על ידיה.
החלפת עבודות הצביעה בעבודות חיפוי אינה מביאה לשינוי מהות ההתקשרות ואופן ביצועה, שכן שני סוגי העבודות הן מסוג העבודות שניתן לבצע באמצעות קבלני המאגר המשולב".
בסיור קבלנים שהתקיים בכנסת ב- 1.
06 והיה תנאי חובה להשתתפות במכרז המאוחד השתתפו חמישה קבלנים.
המועד האחרון להגשת הצעות המחיר נקבע ל - 8.
אולם כבר למחרת הסיור, ב- 2.
06 , פנה מהנדס הכנסת לחברה א' בעניין החלפת שטיחים בקומת הוועדות והדבקת שטיחים בקומת הסיעות17 .
העתקים של הפנייה נשלחו, בין היתר, למנכ"ל, לחשב ולמנהל בנא"ם .
ההחלטה לפנות לחברה א' לשם ביצוע העבודה התקבלה תוך עקיפת ועדת המכרזים, בחוסר שקיפות ולא לפי כללי מינהל תקין.
יצוין שעלות רכישת השטיחים והדבקתם הסתכמה בכ - 450,000 .
כעבור ארבעה ימים, ב- 6.
06 , שלח מנהל בנא"ם לקבלנים שהשתתפו בסיור הודעה בדבר "שינויים במסמכי המכרז".
בהודעה נאמר שהמכרז לא יכלול את ההחלפה וההדבקה של השטיחים בשתי הקומות אלא רק את חיפוי הקירות בקומת הוועדות.
יצוין שהחלפת השטיחים והדבקתם נעשו בידי חברה א'.
06 התכנסה ועדת המכרזים כדי לדון ב"שינוי בתנאי המכרז".