HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חסויים המתגוררים בקהילה (785) .
חסרי הכנסות 20 (3%) - .
הכנסה חודשית בשיעור שאינו עולה על קצבת הנכות .
(2,299 )*ש"ח 197 (25%) 443 .
הכנסה חודשית בשיעור שבין קצבת הנכות הבסיסית לשכר .
מינימום (4,300 )*ש"ח 354 (45%) 943-444 .
הכנסה חודשית בשיעור העולה על שכר המינימום 214 (27%) 1,038 - .
( חסויים השוהים במוסד או בהוסטל 2,646) .
חסרי הכנסות 17 (1%) - .
הכנסה חודשית בשיעור שאינו עולה על20% מקצבת .
הבסיסית (460 )*ש"ח 161 (6%) 166 .
הכנסה חודשית בשיעור שבין20% מקצבת הנכות הבסיסית .
22 ראו למשל בג"ץ2344/98 מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר , פ"ד נד(5 )729 (2000 ,) .
בנושא חובת הממשלה לממן שירותי בריאות 23 ואלה המקרים: חסוי המשלם באופן עצמאילהוסטל שבו הוא מתגורר, אשר הכנסתו היחידה היא קצבת הביטוח הלאומי ויתרת חשבונו אצל תאגיד האפוטרופסות אינה עולה על סכום קצבת נכות בסיסית, יחויב בשכר חודשי מופחת בסך 171 ש"ח בלבד; חסוי שהוא קטין ואשר כל הכנסתו היא קצבת ילדים בלבד יחויב בשכר חודשי בסך 70 ש"ח כאשר הוא מתגורר בפנימייה, ובשכר חודשי בסך 50 .
ש"ח כאשר הוא מתגורר עם משפחתו או עם משפחת אומנה 24 על פי נתוני הקרן ממרץ2013 , המתייחסים לחסויים שהקרן משמשת להם אפוטרופסית במינוי אפוטרופסות מלא (לענייני גוף ורכוש).
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכנסה חודשית העולה על1,000 ש"ח 1,126 .
* הנתונים על פי הסדר שכר הטרחה המעודכן, שאושר ביוני2013 .
מהנתונים עולה כי הכנסתם של יותר מ-70% מהחסויים המתגורריםבקהילה נמוכה משכר המינימום (4,300 ש"ח), וכי הכנסתם החודשית הפנויה25 של כ-%55 מהחסויים השוהים במוסד נמוכה מ-1,000 ש"ח26 .
יוער כי אם מדובר בחסוי המתגורר בקהילה ושכל הכנסתו היא, למשל, מקצבת הביטוח הלאומי בסכום שאינו עולה על קצבת הנכות הבסיסית (כ-2,300 ש"ח) או כזו הנמוכה משכר המינימום, גביית דמי טיפול בסך של כ- 450-1,000 ש"ח מתוך הקצבה (בהתאם להכנסתו) עלולה להותיר ברשותו סכום קטן מאוד, שלא יספיק אף לצרכיו הבסיסיים.
ביולי 2009 הקים שר המשפטים צוות לבדיקת הסוגיה של מינוי אפוטרופסים לחסויים חסרי אמצעים (להלן - צוות הבדיקה).
בין היתר נתבקש צוות הבדיקה להמליץ על מקורות למימון שכר הטרחה של אפוטרופסים לחסויים חסרי אמצעים.
במועד סיום הביקורת הקודמת טרם הגיש צוות הבדיקה את המלצותיו הסופיות.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי על משרד המשפטים, משרד הרווחה ומשרד האוצר לפתור לאלתר את בעיית מימון הטיפול בחסויים חסרי אמצעים.
ביקורת המעקב העלתה כי צוות הבדיקה סיים את עבודתו והגיש את המלצותיו בפברואר 2012 לשר המשפטים דאז מר יעקב נאמן 27 .
צוות הבדיקה סקר את התחום של מינוי אפוטרופוסים לחסויים בישראל; הגדיר את המונח "חסוי חסר אמצעים" בהתאם לנתונים שאסף מהמוסד לביטוח לאומי, ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה; קבע את מחירו של סל הטיפול בחסויים ואת עלויות הטיפול, ואיתר מקורות אפשריים לסיוע במימון הטיפול בחסויים חסרי אמצעים.
להלן יפורטו עיקרי המלצות צוות הבדיקה.
חסוי חסר אמצעים הזכאי למימון שכר הטרחה של האפוטרופוס יהיה מי שכל הכנסתו היא אחת מקצבאות המוסד לביטוח לאומי, כפי שפורטו על ידי הצוות28 .
כמו כן, נקבעו כללים לעניין חסויים המתגוררים בקהילה, חסויים שברשותם רכוש נוסף וקטינים.
הערכת צוות הבדיקה הייתה כי מדובר בכ-4,000 .
חסויים חסרי אמצעים שמונה להם תאגיד לאפוטרופוס צוות הבדיקה תמחר את הפעולות שעל האפוטרופוס לבצע לאחר המינוי בהתאם להוראות סל הטיפול ולטיוטת הנוהל לתאגידים ובאמצעות מידע שהועבר מתאגידי אפוטרופסות.
על פי תמחיר זה, העלות הדרושה למימון דמי הטיפול בחסוי שמונה לו אפוטרופוס לענייני גוף ורכוש (להלן - עלות הטיפול בחסוי) היא סכום חד-פעמי של 885 ש"ח; לכך נוספות עלות .
25 יצוין כי כאשר החסוי מאושפז במוסד, הכנסתו בדרך כלל נמוכה באשר היא מועברת ברובה (80% ) לידי הגוף המממן את האשפוז, והסכום הנותר לחסוי משמש דמי כיס עבורו.
את צרכיו הבסיסיים אמור החסוי לקבל במקום אשפוזו.
26 על פי נתונים נוספים של הקרן, מתוך כלל החסויים השוהים במוסד ושהכנסתם עולה על1,000 ש"ח לחודש, רק ל-3% מהם הכנסה העולה על10,000 .
ש"ח לחודש 27 צוות הבדיקה כלל נציגים ממשרד המשפטים, ממשרד הרווחה, ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר ומן המוסד לביטוח לאומי.
28 הקצבאות הן (1 ) הבטחת הכנסה או תשלום לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב- 1972 ; (2 ) ;קצבת נכות (3 ) ;קצבת זקנה עם השלמת הכנסה (4 ) .
קצבת זקנה עם גמלה לנכה משרד המשפטים 1183 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חודשית שוטפת בסך238 ש"ח לחסוי השוהה במוסד ו-297 "שח לחסוי המתגורר בקהילה ותקורה ניהולית.
עלותו של טיפול בחסוי במינוי חלקי (גוף או רכוש) נמוכה יותר29.
בהתאם לעלות הטיפול בחסוי כאמור, קבע צוות הבדיקה כי למימון דמי הטיפול לכל מי שהוגדרו "חסויים חסרי אמצעים" ואינם יכולים לממן את הטיפול בעצמם נדרש סכום חד- פעמי כולל של 3.
33 מיליון ש"ח, כי העלות השנתית השוטפת הנדרשת למימונם היא בסך 18.
34 מיליון ש"ח, וכי התקורה הניהולית המשוערת היא בסך1.
על פי האמור, נקבע שהעלות הכוללת של דמי הטיפול למי שהוגדרו חסויים חסרי אמצעים היא 22.
864 מיליון ש"ח לשנה הראשונה, והחל מהשנה השנייה - כ-20 מיליון ש"ח30 .
צוות הבדיקה המליץ כי דמי הטיפול לחסויים חסרי אמצעים ימומנו על ידי המדינה באמצעות תאגיד האפוטרופסות, כמימון ביניים עד לאחר מותו של החסוי.
לאחר מותו של החסוי ובהתאם לנכסים שבעיזבונו ייגבה המימון בחזרה מן העיזבון, אם קיים.
בין חברי הצוות נתגלעה מחלוקת בנוגע לזהות הגורם שיישא במימון העלות - משרד המשפטים, משרד הרווחה או משרד האוצר.
אחת ההצעות שנדונה הייתה מימון משותף מתקציבם של משרד המשפטים, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי וכל גורם שייקבע, בצירוף תוספת לתקציב שייתן משרד האוצר.
לשם יישום ההמלצות הציע צוות הבדיקה להקים צוות יישום שיורכב מנציגי משרד האוצר, המוסד לביטוח לאומי ומשרד המשפטים, כדי לתאם את שלבי הביצוע לאחר שתתקבל החלטה בדבר מקור המימון ומנגנון הגבייה מהעיזבון.
בפברואר 2012 , מועד הגשת המלצות צוות הבדיקה, העיר שרהמשפטים לשר האוצר, לשר הרווחה ולסגן שר הבריאות - שכיהנו באותה עת - כי הוא רואה בחומרה את אי ההסכמה בנושא מימון שכר הטרחה, והוסיף כי בכוונתו לזמן דיון בהשתתפות השרים הרלוונטיים כדי להכריע במחלוקות הפנימיות שהתגלעו בין חברי הצוות.
פנייה נוספת של שר המשפטים דאז לשר האוצר ולשר הרווחה דאז נעשתה במאי 2012.
,עד מועד סיום ביקורת המעקב לא התקיימו דיונים בהשתתפות השרים הרלוונטיים ובפועל לא הוכרע נושא מקור המימון לטיפול בחסויים חסרי אמצעים.
כמו כן לא הוקם צוות יישום כאמור בהמלצות צוות הבדיקה.
חלף זאת נמצא כי מאז סיום עבודת צוות הבדיקה בפברואר 2012 התקיימו דיונים בין גורמים שונים במשרד המשפטים ובמשרד הרווחה אשר עסקו בבחינת חלופות למימון העלויות הנוספות הנדרשות עבור חסויים חסרי אמצעים, כפי שיפורט להלן.
בשלהי שנת 2012 ועד מאי2013 התקיימו דיונים בהשתתפות מנכ"ל משרד הרווחה דאז, מר נחום איצקוביץ, האפוטרופוס הכללי, ד"ר דוד האן, ונציגים ממשרד המשפטים.
מטרת הדיונים הייתה לבחון חלופות למימון העלויות הכרוכות ביישום המלצות צוות הבדיקה.
נדונה האפשרות שהוועדה הציבורית לקביעת ייעודם של עיזבונות לטובת המדינה שבמשרד .
29 תמחיר הטיפול בחסוי במינוי אפוטרופוס לענייני רכוש: סכום חד-פעמי של 683 ש"ח בצירוף עלות חודשית שוטפת של 107 ש"ח לחסוי השוהה במוסד ו-155 ,ש"ח לחסוי המתגורר בקהילה בתוספת תקורה ניהולית.
תמחיר הטיפול בחסוי במינוי אפוטרופוס לענייני גוף: סכום חד -פעמי של 440 ש"ח בצירוף עלות חודשית שוטפת של202 ש"ח לחסוי השוהה במוסד או מתגורר בקהילה, בתוספת תקורה ניהולית.
30 העלות הכוללת חושבה בהתבסס על הכפלת המספר המשוער של החסויים חסרי האמצעים בהוצאות השנתיות השוטפות , בצירוף מספר משוער של חסויים שצפויים להיקלט לטיפול התאגידים בעתיד.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשפטים (להלן- ועדת העיזבונות) 31 תקצה סכום שנתי קבוע למשרד המשפטים אשר ישמש אחד ממקורות המימון לשכר הטרחה לחסויים חסרי אמצעים.
אפשרות זו נפסלה לאחר שנבחנה בידי מנכ"ל משרד המשפטים דאז, ד"ר גיא רוטקופף, מנהלת ועדת העיזבונות ונציגי האפוטרופוס הכללי.
נקבע שכל בקשה לקבלת כספים מ וועדת העיזבונות תוגש על ידי התאגידים על פי רצונם, וכי הבקשות יידונו "לפי הכללים הרגילים ובשוויון".
נמצא כי עד מועד סיום ביקורת המעקב לא נעשתה כל פעולה של משרד המשפטים או של משרד הרווחה, בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר, למימון של עלויות הטיפול הנדרשות לחסוי ים חסרי אמצעים כאמור בהמלצות צוות הבדיקה.
אף שתוספת המימון הדרושה נדונה בדיונים השונים, לא פתרו המשרדים את המחלוקת ביניהם מזה כשנתיים.
שר המשפטים לשעבר, מר יעקב נאמן, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי הוא מצר על שכך התנהלו הדברים, וכי הוא מקווה שבעקבות הביקורת יראו כל הנוגעים בדבר צורך חיוני ומידי לטיפול בסוגיית החסויים חסרי האמצעים.
העובדות שפורטו בפרק זה מצביעות על כך שהגורמים הממשלתיים שהיו שותפים לצוות הבדיקה מסכימים ביניהם על עצם הצורך להעניק מימון ציבורי להוצאות הטיפול בחסויים חסרי אמצעים, ולו כמימון ביניים.
ואולם מחלוקת בין המשרדים בנוגע לזהות הגורם שיישא במימון ההוצאה מונעת את יישום המלצות הצוות.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי סוגיית האחריות על אפוטרופסים, לרבות מציאת המקור למימון הוצאות הטיפול בחסויים חסרי אמצעים, צריכה להיות מונחת לפתחו של האפוטרופוס הכללי.
לדבריו, הסטת משאבים לתחום שאינו מצוי באחריותו הישירה של משרד הרווחה תבוא על חשבון השירותים שבתחומי אחריותו.
עוד ציין בתשובתו כי משרדו נכון לשתף פעולה ככל שיידרש עם המשרדים הרלוונטיים האחרים.
אגף התקציבים במשרד האוצר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי מימון הוצאות הטיפול בחסויים חסרי אמצעים צריך להיעשות על פי סדרי העדיפויות של המשרדים הרלוונטיים בדומה לתקצוב שאר השירותים הניתנים על ידי משרדי הממשלה.
בהקשר זה ציין כי בדיוני התקציב לשנים 2014 -2013 לא העלתה הנהלת משרד הרווחה דרישה לתקצוב בנושא חסויים חסרי אמצעים למרות שמשרד הרווחה קיבל תוספת תקציבית.
אגף התקציבים הוסיף בתשובתו כי פתרון לנושא יכול להינתן במסגרת דיוני התקציב הבאים ובכפוף לסדרי העדיפויות המקצועיים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי איננו חולק על תשובת אגף התקציבים.
31 ,ועדת העיזבונות הוסמכה להחליט על מתן הקצבות מכספי עיזבונות שניתנו לטובת מדינת ישראל למוסדות הפונים אליה, בהתאם לייעוד שהוגדר על ידי המוריש ולמטרות צדקה.
בנהלי הוועדה קבועים דרך הגשת הבקשות, סייגים ושיקולים למתן הקצבות, דרכי העברת ההקצבות והפיקוח על ההקצבות והשימוש בהן.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,לדעת משרד מבקר המדינה אין להשלים עם מצב שבו יישומו של ההסדר האמור הנוגע לאוכלוסייה הנמנית עם הקבוצות החלשות ביותר בחברה, נמנע עקב מחלוקת בין משרדי ממשלה, וזאת בשעה שכל הגורמים הנוגעים בדבר אינם חולקים על עצם הפתרון המוצע ועל הצורך במימושו.
משרד המשפטים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי לאחר מועד הגשת טיוטת דוח ביקורת המעקב כינס מנכ"ל המשרד דאז דיון בהשתתפות האפוטרופוס הכללי ויו"ר צוות הבדיקה.
בדיון סוכם כי מאחר שהחלופות שנבחנו עד לאותה עת לא הניבו פתרון מניח את הדעת, תזומן פגישה קרובה בהשתתפות מנכ"לי משרד הרווחה והמשפטים ונציגי אגף התקציבים במשרד האוצר, על מנת לעגן את הפתרון לסוגיה זו בתקציבי המשרדים.
על משרד המשפטים, משרד הרווחה ומשרד האוצר לפעול לאלתר ליישוב המחלוקת באופן שיבטיח את יישום ההסדר שעליו המליץ צוות הבדיקה.
משרד מבקר המדינה הביא את הדברים לידיעת שרת המשפטים גב' ציפי לבני, שר הרווחה מר מאיר כהן ושר האוצר מר יאיר לפיד, כדי שיפעלו למציאת הסדר לאלתר.
אם לא יימצא הסדר מוסכם, עליהם לפעול במהירות לפתרון המחלוקת בסיוע משרד ראש הממשלה.
שר הרווחה מר מאיר כהן השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי בכוונתו להמשיך לפעול למציאת פתרון לסוגיית החסויים חסרי האמצעים.
מלשכת מנכ"ל משרד ראש הממשלה נמסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי אם לא יימצא הסדר מוסכם ואם יבקשו את סיועו המשרדים הנוגעים בדבר, הוא יפעל לסייע בפתרון המחלוקת.
עלויות הטיפול בחסויים חסרי אמצעים ביקורת המעקב העלתה כי בשל מימון חסר לטיפול בחסויים חסרי אמצעים עקב המחלוקת האמורה נופל נטל המימון על כתפיהם של החסויים האחרים, וכיוון שאין די בהכנסות מכספי החסויים כדי להעניק טיפול מלא לכולם, נפגע גם הטיפול שהם מקבלים, כפי שיפורט להלן.
(א) תמחיר עלות הטיפול בחסויים נועד לשקף את חישוב ההוצאות הריאליות בגין הטיפול בחסויים על פי הנורמות שנקבעו בסל הטיפול.
התמחיר הוא אמצעי הכרחי גם לשם גיבושו של מודל נכון של תשלומי החסויים, לאור הוראת תק נות השכר בנוגע לקביעת השכר בהתחשב בהיקף עבודתו של האפוטרופוס.
כאמור, על פי צוות הבדיקה עלות הטיפול בחסוי שמונה לו אפוטרופוס לענייני גוף ורכוש מורכבת מעלות חד-פעמית של 885 ש"ח ומעלות חודשית שוטפת ממוצעת של268 ש"ח32 .
התקורה הניהולית שנקבעה בהמלצות הצוות הייתה כ -%6.
5 מתוך העלות השנתית השוטפת33 .
תמחיר זה אמור לבטא את העלות הנדרשת לשם מתן שירות ראוי לחסוי על פי הנורמות שנקבעו בסל הטיפול.
הממוצע בין עלות חודשית שוטפת לחסוי השוהה במוסד ולחסוי המתגורר בקהילה 33 ( התקורה הניהולית המשוערת ביחס לעלות השנתית השוטפת1.
)מיליון ש"ח 1186 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אולם מטיוטה לתמחיר סל טיפול לחסוי מיוני2013 , שהכינה הקרן באמצעות ועדה מקצועית המורכבת מנאמני הקרן ומכלכלן חיצוני עולה כי העלות החודשית השוטפת, ללא התקורה הניהולית, היא 748 ש"ח לחסוי המתגורר בקהילה ו-441 ש"ח לחסוי השוהה במוסד (להלן- תמחיר הקרן לטיפול בחסוי)34 .
הקרן ומשרד המשפטים בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה ניסו לנמק את הפער בין התמחירים בהנחות יסוד ומרכיבים שונים אשר עמדו בבסיס ביצוע התמחיר.
הקרן טענה למשל כי בחישוביה היא כללה בעלות הנדרשת עבור טיפול בחסוי את עלות הגורמים המטפלים, קרי רכזי הטיפול, על פי רמת הכשרתם ודרגת הוותק שלהם, ואילו חישובי צוות הבדיקה התייחסו לעלויות חד פעמיות וקבועות הנדרשות לצרכי החסוי לפי שלבי הטיפול השונים.
משרד האוצר טען בתשובתו כי "כפי שקורה לעתים קרובות, בעת תמחור שירותים, מתגלה מחלוקת בין גוף הבדיקה לבין הגוף המבצע, ואין בכך כדי להצביע על טעות בעבודת התמחור".
משרד מבקר המדינה סבור כי הפער שהוצג לעיל בין עלות הטיפול בחסוי על פי צוות הבדיקה לבין עלותו על פי טיוטת התמחיר של הקרן אכן מחייב בירור.
על הגורמים האחראים במשרד המשפטים לשקול ביצוע תמחיר מתואם ומבוקר של עלות הטיפול בחסוי בשיתוף עם הקרן.
הקרן ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את עמדת משרד מבקר המדינה וסבורה כי שיתוף פעולה בין הגורמים המקצועיים במשרדי הממשלה לבין נציגי הקרן יתרום להכנת תמחיר מתואם ומבוקר לעלות הטיפול בחסוי.
האפוטרופוס הכללי ציין בתשובתו מאוקטובר 2013 כי אף שהפער בין התמחירים נובע במידה רבה מהנחות עבודה שונות, הוא מסכים כי יש מקום לבירור מקצועי של הפער האמור, ובכוונתו לפעול בתיאום עם הקרן, לבירור מקצועי של סוגיית המימון עבור חסויים חסרי אמצעים.
(ב) להלן בלוח מובאים נתונים על עלות הטיפול בחסויים ובזכאים לגמלה (במיליוני ש"ח): לוח 4 עלות הטיפול בחסויים ובזכאים לגמלה .
מחזור הפעילויות- כלל הכנסות הקרן 16.
עלות הפעילויות- הוצאות הטיפול .
בחסויים ובזכאים לגמלה* 13.
מספר החסויים והזכאים לגמלה 4,835 .
34 עבודת התמחיר התבססה על נתוני העומס על רכז טיפול כפי שפורטו במסמך מתכונת עבודת רכז הטיפול ונעשתה בהתייחס לתקן של 50 חסויים לכל רכז טיפול, על פי האמור בטיוטת הנוהל לתאגידים.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 **עלות הפעילויות עבור חסויים 9.
ממוצע עלות הפעילויות החודשית .
לחסוי*** 266 ש"ח 272 ש"ח .
הנתונים מתבססים על הדוחות הכספיים של הקרן לשנים 2011 -2012 .
* הפער בין הכנסות הקרן מדמי טיפול להוצאות בגין הטיפול בחסויים ובזכאים לגמלה הוא ברובו בגין תקורה ניהולית.
** מחושבת על פי שיעורם היחסי מכלל המטופלים בקרן (חסויים וזכאים לגמלה).
עלות הטיפול בזכאים לגמלה היא 80% .
מעלות הטיפול בחסויים *** ממוצע עלות הפעילויות החודשית מחושב על פי חלוקת עלות הפעילויות עבור חסויים ב-12 חודשים ובמספר החסויים.
יש להביא בחשבון שממוצע עלות הפעילויות החודשית המוצג כאן הוא סכום משוער בלבד, שהרי הוצאות הקרן בגין הטיפול בחסויים משתנות על פי סוגי המינוי השונים לאפוטרופוס.
ממוצע עלות הפעילויות החודשית לחסוי המפורט לעיל משקף את העלות הישירה של השירות שנותנת הקרן לחסויים בתמורה לדמי הטיפול שהם משלמים, ללא התקורה הניהולית 35 (להלן - עלות הפעילות).
הנתונים האמורים מצביעים על כך שבשנת 2012 עלות הפעילות נמוכה מהתמחיר שחישבה הקרן עצמה לטיפול בחסוי: בכ - 38% לחסוי השוהה במוסד ובכ - 54% לחסוי המתגורר בקהילה.
למעשה החסויים מקבלים טיפול שעלותו נמוכה מהנדרש בסל הטיפול על פי חישובי הקרן.
יתרה מזו, מקורן של הכנסות הקרן הוא בדמי הטיפול שמשלמים החסויים על פי התעריפים הקבועים בהסדר שכר הטרחה.
חלק מתעריפי שכר הטרחה לחסויים עולים במידה ניכרת על עלותו החודשית של הטיפול שניתן להם.
כך, למשל, התעריף המרבי של דמי הטיפול לחסוי השוהה במוסד ( 517 ש"ח) ודמי הטיפול הנגבים מחסויים המתגוררים בקהילה ( 443 -1,038 ש"ח) גבוהים עד פי3.
5 מעלות הטיפול החודשית הממוצעת בחסוי שחישב צוות הבדיקה ומעלות הטיפול שפורטה בלוח לעיל.
משמעות הדברים היא שחלק מהחסויים משלמים שכר טרחה בשיעור הגבוה בהרבה מע לות הטיפול שהם מקבלים, כדי שאפשר יהיה לתת טיפול ראוי לכלל החסויים.
מצב דברים זה מצביע על "סבסוד צולב" בפועל: כך, חסויים שהכנסתם החודשית עולה על שכר המינימום משלמים דמי טיפול בשיעור מרבי ( 1,038 -944 ש"ח) עבור שירות שמחירו מסתכם בכשליש מסכום זה.
הפער הקיים בי ן סכום התשלום לבין עלות הטיפול בפועל מסייע לממן את הטיפול בחסויים שיכולתם לשלם פחותה.
עובדה זו מחזקת את הצורך ליישם את המלצות צוות הבדיקה ולמצוא מקור למימון דמי הטיפול עבור חסויים חסרי אמצעים.
צוות הבדיקה הגדיר את תופעת ה"סבסוד הצולב" בנסיבות אלו כ"התנהלות בעייתית".
(ג) עד סוף שנת 2012 כ-75% .
מהחסויים שבטיפול הקרן שהו במוסד או בהוסטל התפלגות שכר הטרחה הנגבה מחסויים שמונה להם אפוטרופוס והם שוהים במוסדות או בהוסטלים היא כפי שמודגם בתרשים שלהלן: .
)"התקורה הניהולית מפורטת בסעיפים אחרים בדוחות הכספיים (סעיף "הוצאות הנהלת וכלליות 1188 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
מהנתונים בתרשים עולה כי44% מהחסויים ששהו במרץ2013 במוסדות או בהוסטלים שילמו שכר טרחה בסך של יותר מ-356 .
ש"ח כאמור לעיל, כל החסויים המתגוררים בקהילה שילמו שכר טרחה בסך 1,038 -443 .
ש"ח יוצא אפוא ש-%58 )מכלל החסויים (מאושפזים או מתגוררים בקהילה36 משלמים שכרטרחה הגבוה מעלות הטיפול הנדרש ומסבסדים כאמור את הטיפול בקבוצת החסויים המשלמת שכר טרחה נמוך מעלות הטיפול הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי אמנם "סבסוד צולב" הוא הסדר מקובל במערכות גבייה שונות במדינת ישראל, ובבסיסו העיקרון של העלאת מחירו של שירות לפלח אוכלוסייה אחד לצורך הוזלת מחירו לפלח אוכלוסייה אחר, על מנת לסייע לו מטעמים שונים.
אולם התוצאה של יישום הסדר זה בקביעת שכר הטרחה של החסויים היא פגיעה בחלק ניכר מן החסויים.
מאחר שמדובר בתחום הנוגע לסוגיות ערכיות של מדיניות, ראוי שמודל זה שבבסיס הסדר שכר הטרחה יובא לתשומת לבו של בית המשפט, לכשיידרש לאשר הסדר זה, כפי המוצע על ידי האפוטרופוס הכללי.
משרד מבקר המדינה סבור כי לאחר יישום המלצות צוות הבדיקה בנושא מימון הטיפול בחסויים חסרי אמצעים על משרד המשפטים לשקול את צמצום השימוש במודל זה בדרכים שייקבע.
תמיכות לחסויים חסרי אמצעים הקרן מעניקה תמיכה לחסויים ללא הכנסה או לחסויים שגביית דמי הטיפול מהם תותיר אותם במצוקה כלכלית, כפי שיפורט להלן.
משמעותה של תמיכה זו היא הפחתה של דמי הטיפול .
36 נתון זה הוא שקלול של 44% מהחסויים המאושפזים מתוך חלקם היחסי באוכלוסיית החסויים (75% ( ) בתוספת חלקם היחסי של החסויים בקהילה25% .
) משרד המשפטים 1189 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנגבים בכל חודש מחסויים שהקרן קבעה לגביהם שהם זכאים לתמיכה.
שיעורי התמיכה מפורטים בלוח שלהלן37.
לוח 5 שיעורי התמיכה הכלליים .
תמיכה שוטפתלחסויים** 179,000 ש"ח 160,000 ש"ח .
תמיכה שוטפת לקטינים** 150,000 ש"ח 150,000 ש"ח .
תמיכה שוטפת לחסויים השוהים בהוסטלים 232,000 ש"ח *** .
* הסכומים על פי אומדן ניצול התקציב שצוין בתקציב הקרן לשנה העוקבת.
** התמיכה ניתנה לכ-75 חסויים ולכ-120 .
חסויים קטינים *** בעדכון הסדר שכר הטרחה באוקטובר 2011 עודכן גם סכום דמי הטיפול שייגבה מחסויים השוהים בהוסטלים, כך שבתנאים מסוימים יהיה סכום זה 171 ש"ח בלבד.
בכך בוטל הסעיף בתקציב הקרן העוסק בתמיכה בחסויים השוהים בהוסטלים.
לצד התמיכה שפורטה לעיל, הקרן מעניקה מדי שנה בשנה תמיכה חד-פעמית לחסויים שאין ביכולתם לממן רכישת מוצרים או שירותים חיוניים אשר אלמלא רכישתם תיפגע רווחתם באופן מהותי38 .
בכל אחת מהשנים2011 ו-2012 הוענקה תמיכה חד פעמית כאמור, בסך כולל של 50,000 ש"ח.
בשנת2012 הסתכמו כל סוגי התמיכות שהעניקה הקרן לחסוייםב- 360,000 .
ש"ח בהיעדר מימון לתמיכה זו היא מומנה מההכנסות הכלליות מדמי הטיפול של כלל החסויים.
מימון כזה, שמקורו בהכנסות מצמצם את אמצעי הקרן לטיפול ופוגע ביכולתה של הקרן לתת לחסויים שירות מיטבי.
37 יצוין כי במסגרת "נוהל התמיכה בחסויים" קבעה הקרן אפשרות להחזרת כספי התמיכה במועד ובמקרה שבהם יתרת חשבונו של החסוי מאפשרת זאת.
38 לעניין תמיכה זו הציגה הקרן למשרד מבקר המדינה "נוהל תמיכה בחסויים", שבו נקבעו הכללים למתן התמיכה.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הצורך בפתרון לבעיית מימון הטיפול בחסויים חסרי אמצעים הוא דחוף וחיוני עבור כלל החסויים, שהם על פי רוב אנשים חסרי ישע ובעלי מוגבלויות.
מציאות שבה חסויים חסרי אמצעים אינם יכולים לשלם עבור הטיפול בהם או שגביית דמי הטיפול תותיר אותם עם הכנסה שאינה מאפשרת קיום מינימלי, מותירה את החסויים במצב שבו עלולות להיפגע ההגנה על שלומם והדאגה לרווחתם, לצורכיהם ולזכויותיהם.
חומרת הממצאים בנושא זה מועצמת נוכח ה"סבסוד הצולב" של שכר הטרחה, שלפיו 58% מהחסויים משלמים תשלום עודף לשם תמיכה ב- 42% .
מהחסויים המשלמים תשלום נמוך מעלות הטיפול הניתן המלצות צוות הבדיקה הצביעו על תקצוב הכרחי נדרש בסוגיה זו.
התוספת הנדרשת לתקציב תאפשר לתאגידי אפוטרופסות לתת לכלל החסויים טיפול ראוי ומותאם להוראות סל הטיפול.
יישום הפתרון שהוצע לסוגיית החסויים חסרי האמצעים יאפשר גם את קידומם של נושאים נוספים שמתעכבים בהיעדר פתרון.
לאור זאת, קיימת חשיבות ראשונה במעלה לקבלת ההחלטות ולמציאת דרכי פעולה מתאימות בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטיפול בחסויים חסרי אמצעים מחייב איחוד כוחות ומידע בין כל גורמי הטיפול והמשרדים הרלוונטיים.
לפיכך, מן הראוי שמשרד המשפטים בשיתוף משרדי הרווחה והאוצר יפעלו באופן נמרץ ליישם את המלצותיו של צוות הבדיקה יחד עם בחינת החלופות למימון התוספת הנדרשת לתקציב.
מינוי הקרן למקבלת גמלה .
על פי שטר ההקדש מתמנה הקרן למקבלת גמלה עבור זכאים לגמלה.
בהסכם שחתמה הקרן עם המוסד לביטוח לאומי ביוני 1995 (להלן- ההסכם) נקבעו הוראות המסדירות את פעילותה כמקבלת גמלה, ובהן כמה חובות כלפי הזכאי לגמלה: על הקרן להשתמש בכספי הגמלה עבור הזכאי לגמלה לטובתו ולרווחתו, למימון צרכיו על פי סדר העדיפויות המועיל לו ביותר; למנות אדם שיבקר באופן קבוע כל זכאי לגמלה ויטפל בענייניו (להלן - נציג); לקיים פיקוח קבוע על עבודת הנציג ולדאוג כי יקיים קשר רצוף עם הזכאי לגמלה, על פי צרכיו ולא פחות מפעמיים בחודש.
הקרן זכאית לנכות מסכום הגמלה דמי טיפול לכיסוי הוצאותיה.
אם לא מינתה הקרן נציג לזכאי לגמלה, עליה להודיע על כך למוסד לביטוח לאומי ולנקוט את כל האמצעים "כדי שייעשה שימוש נאות בכספי הגמלה למטרות שלהן נועדו, גם בתקופה שאין לזכאי מבקר ".
הביקורת הקודמת העלתה כי הקרן לא מינתה נציג לכ -72% מכלל הזכאים לגמלה המתגוררים בקהילה, ולא נהגה לדווח על כך למוסד לביטוח לאומי.
משרד מבקר המדינה העיר אז לקרן להקפיד על דיווח מתאים למוסד לביטוח לאומי ולעמוד בכל התחייבויותיה בהתאם להסכם, כדי להבטיח שהזכאים יקבלו את הטיפול שעליו הוסכם.
משרד מבקר המדינה העיר גם למוסד לביטוח לאומי כי משחתם על ההסכם היה עליו לקיים בקרה מתאימה ולוודא שהקרן עומדת בהתחייבויות שנקבעו בו.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביקורת המעקב העלתה כי במאי 2013 קיבלה הקרן גמלה עבור 1,515 זכאים לגמלה, מהם 984 המאושפזים במוסדות ו-531 המתגוררים בקהילה.
הקרן מקיימת מפגשים קבועים עם נציגי המוסד לביטוח לאומי בענייניהם של זכאים לגמלה אשר מתעורר קושי למנות להם נציג.
במקרים רבים מדובר בזכאים לקצבת נכות המסרבים לשתף פעולה עם הקרן, ושבחלקם הם דרי רחוב.
נמצא כי הקרן לא מינתה נציג ל -310 מהזכאים לגמ לה המתגוררים בקהילה (כ - 60% ), ול -199 מהזכאים לגמלה השוהים במוסדות (כ- 20% ), ובסך הכול לא מינתה נציג ל-509 זכאים לגמלה (כ- 34% ).
הקרן הודיעה למוסד לביטוח לאומי רק על440 זכאים שלא מינתה להם נציג, ואילו על יתר 69 .
הזכאים לגמלה היא לא דיווחה לעומת זאת, על פי נתו ני המוסד לביטוח לאומי, לא מינתה הקרן נציגים ל -146 זכאים לגמלה.
לטענת המוסד לביטוח לאומי, הפער בין הנתונים לגבי זכאים לגמלה שלא מונה להם נציג נובע בין היתר, מכך שהודעות הקרן על אי -מינוי נציג לחסויים השוהים במוסדות מגיעות לסניפי המוסד לביטוח לאומי, אך לא מתנהלת על כך בקרה סדורה.
ביקורת המעקב העלתה גם כי המוסד לביטוח לאומי אינו מקיים מעקב ובקרה על פעולת הקרן לניהול כספי הזכאים לגמלה שלגביהם הודיעה לו כי לא מינתה להם נציג.
המוסד לביטוח לאומי ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי נציגיו בחנו בשיתוף הקרן את פרטי המקרים שבהם לא מינתה נציג ובחלק מן המקרים שבהם התקיימו נסיבות מוצדקות לאי-מינוי נציג, סיכם המוסד עם הקרן שהיא תעמוד בקשר עם גורם בקהילה או עם גורמי רווחה שבאמצעותם ניתן יהיה לעקוב אחר מצבו של הזכאי לגמלה.
עוד ציין, כי יכולתו לבצע ביקורת על פעולות הקרן היא מוגבלת "הן מהותית והן לאור ההיקפים בהם מדובר", וכי בכל מקרה שבו מתעוררת שאלה או תלונה ביחס לטיפולה של הקרן בזכאי גמלה מקיים המוסד לביטוח לאומי בירור פרטני ויסודי של נסיבות המקרה.
לדבריו השגותיו לגבי הקרן נוגעות רק לכך שכספים רבים נותרים כיתרת זכות בחשבון המבוטחים הזכאים לגמלה כיוון שהקרן לא עושה מספיק לניצולם לרווחת המבוטחים.
אשר לבקרה במקרים שבהם לא מינתה הקרן נציג טען המוסד לביטוח לאומי כי היא נוגעת בעיקר למבוטחים החיים בקהילה, באשר המבוטחים המאושפזים זוכים לטיפול והשגחה במוסד שבו הם שוהים וממילא רוב קצבתם עוברת, על פי החוק, אל המוסד שבו הם מאושפזים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המוסד לביטוח לאומי לקיים מעקב בראש ובראשונה אחר מקרים שבהם לא מינתה הקרן נציג עבור זכאים לגמלה, כדי לוודא שהקרן עומדת בהתחייבויות שנקבעו בהסכם.
הדרישה מהמוסד לביטוח לאומי לקיים בקרה על פעולות הקרן נובעת מן ההסכם שחתם עמה, ואין לעניין זה קשר למקום שהייתו של הזכאי לגמלה.
משרד מבקר המדינה סבור כי מעקב ובקרה של המוסד לביטוח לאומי נחוץ גם בעניין הזכאים לגמלה הזוכים לביקור עתי של נציג.
על המוסד לביטוח לאומי לבחון את היערכותו בעניין ולקבוע סדרי עדיפויות בקיום פעולות המעקב הכוללות על כלל הזכאים לגמלה.
המוסד לביטוח לאומי עדכן בתשובתו כי הוא נערך בימים אלה לבצע בקרה כספית על ידי רואה חשבון ובה יבדוק את אופן ניצול כספי הגמלה.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
כאמור, הזכאים לגמלה הם כ-32% מכלל מטופלי הקרן.
על פי ההסכם זכאית הקרן לגבות דמי טיפול מכספי הזכאי לגמלה לפי הכנסתו ורכושו הנוסף, אם קיים.
נכון ליולי 2013 , :גביית דמי הטיפול מכספי הזכאי לגמלה נעשית כדלקמן (א) 19.
61 ש"ח לחודש (צמודים למדד) מזכאי לגמלה שכל הכנסותיו הן מגמלאות הביטוח הלאומי, אין לו רכוש אחר ויתרת הכספים המצויים בחשבונו בבנק אינה עולה על 3,923 .
11 ש"ח (צמודים למדד) מזכאי לגמלה אשר נוסף על הגמלה יש לו כספים נוספים או רכוש אחר הניתן למימוש בתוך זמן סביר בסכום העולה על 3,923 ש"ח.