HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נגיפים רבים מועברים בעקיצת יתושים וגורמים למחלות, חלקן קשות ומסוכנות, בהן קדחת מערב הנילוס117 ,, נגיף הזיקהנגיף הדנגי ( Dengue ( ), נגיף הקדחת הצהובה Yellow fever ), נגיף קדחת מוח יפנית ( Japanese encephalitis).
הלהימנע מעקיצות חשוב במיוחד חיסון ולכן מהמחלות הללו איןלרבות להתגונן מפניהם אוכלוסיית היתושים וכן לנקוט פעולות שיפחיתו אתהמחלה היא בעיקר את כדי להגביר את תכשירים דוחי יתושים.
שימוש בכילות ורשתות בבתים ובעזרת התקנה של יציעו פיזור אפקטיבי ש, םתושים נדרש להשתמש במודלים ייעודיימידת היעילות של ניטור הי .
פיזור אקראי שלהןבמקום תחנות הניטורשל ביוני 2017 כתב מנהל המרכז הארצי לנגיפים זואונוטיים במשרד הבריאות למשנה למנכ"ל משרד הבריאות והתריע בפניו כי על פי החלטת המשרד להג"ס, בשנת 2016 התמעט באופן ניכר ניטור היתושים הבוגרים שעשויים להעביר את קדחת מערב הנילוס (להלן -קמ"ה) וכי הניטור נעשה באופן ספורדי ולא מערכתי.
הסיבה לכך היא חוסר תקציב שהביא את המשרד להג"ס לתעדף את הפיקוח על יתושי הטיגריס האסייתי על פני קמ"ה.
מנהל המרכז הארצי ארץ וגורם לתחלואה קשה וכי הפחתה בניטור היתושים הבוגרים הסביר כי נגיף קמ"ה אנדמי ב עלול לפגוע במערכת ההתרעה והמידע על תפוצת קמ"ה בארץ ולהגביר את הסיכון לתחלואה.
בבדיקה עלה כי למרות העדיפות שנתן משרד להג"ס לניטור יתושי הטיגריס האסייתי, במועד הביקורת הוא לא מבצע ניטור כזה לבדיקת נשאות נגיפים.
עוד עלה כי פריסת התחנות לניטור היתושים הבוגרים לנוכחות קדחת מערב הנילוס היא חלקית ונקבעת לפי סיכום בין המשרד להג"ס למשרד הבריאות, שלא על בסיס מודל ייעודי שיבטיח אפשרות לניטור הממצה באופן מיטבי את המשאבים הקיימים והנדרשים בשל רמות הסיכון החזויות.
המשרד להג"ס השיב בדצמבר 2019 כי הניטור ליתושים הורחב משמעותית בשנת 2019 .
התוכנית מוגבלת מטבע הדברים למגבלות תקציביות.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי הוא יפנה למשרד להג"ס כדי להתריע על הצורך החיוני בניטור במקומות יישוב באמצעות מלכודות יעילות גם ליתוש הטיגריס האסייתי.
על פי פקודת העם, תוספת ב, מחלה זו נכללת בקבוצת המחלות המחייבות הודעה אינדיווידואלית מיידית מדינת ישראל -498 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול נדרש שמשרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ישלימו גיבוש תוכנית המבוססת על מודל ייעודי שיפרט את כמות תחנות הניטור ואת אופן פיזורן הגיאוגרפי בארץ כדי להבטיח ניטור בהסתברות גבוהה לגילוי יתושים נושאי נגיפים, ובכך לאפשר להעריך סיכונים ולנקוט פעולות מניעה, דבר שיתרום לבריאות הציבור.
התוכנית לצמצום זיהומים ומחלות הקשורים לזרימת מים ושפיעות באגן ההיקוות של הכינרת -(לפטופירוזיס) עכברת .
עכברת118 היא מחלה של בעלי חיים, שגם בני אדם עלולים להידבק בה 119 .
המחלה מופיעה בטבע בבעלי חיים, כולל נברנים (חולדות ועכברים), כלבים, צאן, בקר וחזירי ב ר.
הסיכון להדבקה מוגבר במים עומדים או בכאלו הזורמים לאט .
בשנים האחרונות, עקב בצורות חוזרות ונשנות וכתוצאה משינויי האקלים, הת מעטו הזרימות בנחלי האיתן בארץ.
בעקבות זאת המערכות הטבעיות באזור הצפון, ובייחוד באגן ההיקוות של הכ ינרת, פגיעות יותר וחשופות יותר לזיהומים שונים - בריאותיים וסביבתיים.
לפי נתוני משרד הבריאות המוצגים בתרשים 14 , בתקופה שבין אמצע חודש יולי לאמצע חודש ספטמבר 2018 , חל גידול חד במספר החולים בעכברת, הסיבה לכך-עלייה במזהמים בנחלי הצפון.
תרשים 14 : מספר החולים שלקו בעכברת 2017 - 2018 .
על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר .
בעקבות התפרצות מחלת העכברת בקיץ 2018 החליטה הממשלה120 במרץ2019 על תוכנית לצמצום זיהומים ומחלות הקשורים לזרימת מים ושפיעות באגן ההיקוות של הכינרת.
ההחלטה קובעת כי יש להקים צוות בין-משרדי לתיאום של כלל היבטי הזיהום בנחלי הצפון.
118 ,תוספת ב, מחלה זו נכללת בקבוצת המחלות המחייבות הודעה אינדיווידואלית.
על פי פקודת העם 119 ( עכברת Leptospirosis ) היא מחלה זיהומית זואונוטית, הנגרמת על ידי חיידק.
בהיעדר טיפול היא עשויה לגרום לתסמינים קשים כמו דימום מהריאות, דלקת קרום המוח, ולסיבוכים נוספים עד כדי מוות.
120 טת ממשלה מספר החל 4528 , "תוכנית לצמצום זיהומים ומחלות הקשורים לזרימות מים ושפיעות באגן ההיקוות של הכנרת", מיום 17.
מדינת ישראל -499 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול ד להג"ס (יו"ר), ממשרד הבריאות, ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר, מן הרשויות נציגים ממשר המקומיות הנוגעות בדבר, מרשות ניקוז כינרת, מרשות הטבע והגנים הלאומיים ומן הרשות הממשלתית למים ולביוב.
התכנס הצוות האמור לדיון לשם התנעת תהליך של יישום החלטת הממשלה נקבע מועד לכינוס נוסף של הצוות הבין-משרדי לספטמבר 2019 .
נכון לאוקטובר 2019 הצוות הבין- .
נוספת פעם התכנס לא משרדי בדיון ביוני 2019 הוחלט להקים ארבעה צוותי עבודה שכל אחד מהם יעסוק בתחום אחר.
עד אוקטובר 2019 צוותי העבודה עדיין לא קיימו דיונים.
משרד החקלאות השיב בדצמבר 2019 .
כי הוטלה חובת חיסון על הבקר באגן ניקוז הכינרת הוקצה תקציב ייעודי לתמיכה בחיסוני עכברת באזור האמור.
המשרד להג"ס השיב כי החלטת הממשלה מתקדמת בהתאם לנדרש, בפרט ניכרת התקדמות הפעולות להקמת שקתות ברחבי רמת הגולן.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות המשרדים לקידום הנושא.
על הצוות הבין- משרדי לקיים מעקב ובקרה אחר השלמת הפעולות.
קדחתQ121 היא מחלה זואונוטית הנפוצה בכל העולם.
המחלה תוקפת בקר, צאן, חיות מחמד (חתולים, כלבים, ארנבים) ובני אדם.
הדבקה כמעט תמיד נגרמת מ מגע ישיר או עקיף עם בעלי חיים זוחלים, עופות יונקים ובכלל זה בני אדם נגועים.
החיידק חודר לגוף דרך מערכת הנשימה וגורם לחום גבוה ולדלקת ריאות.
בחלק מהמקרים חל סיבוך והמחלה עוברת מהשלב החריף לשלב כרוני.
סיבוכים אפשריים הם דלקת של פנים הלב, ובכלל זה של מסתמי הלב, דלקת כבד, דלקת השלייה.
המחלה עלולה לגרום להפלות הן בבעלי חיים והן בבני אדם.
האחרונות, שיעור התחלואה מנתוני משרד הבריאות עולה כי על פי ממוצע של חמש השנים בקדחת Q בארץ עומד על כ-2 חולים ל-100 אלף נפש, לעומת כ-0.
5 - 1 חולים ל-100 אלף נפש בהולנד ובגרמניה.
לפי מדיניות משרד החקלאות, חיסון עדרי בקר וצאן נגד קדחת Q הוא בגדר רשות.
יצוין כי בהולנד ובבלגיה קיימת חובה לחסן את הצאן.
באמצע שנת 2018 פרצה קדחתQ בבני אדם באזור הצפון.
עד לספטמבר2018 דווחו למשרד הבריאות 59 מקרי תחלואה, לעומת 29 מקרים בכל שנת 2017 .
בנובמבר 2018 כתב מ"מ שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות למנהל השירותים הווטרינריים שבמשרד החקלאות על התפרצות קדחת Q במחוז באזור הצפון.
הו א ציין כי בתחקיר אפידמיולוגי שערך וטרינר .
על פי פקודת העם, תוספת ב, מחלה זו נכללת בקבוצת המחלות המחייבות הודעה אינדיווידואלית מדינת ישראל -500 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול מחוזי נמצאו פרה חולה וסרולוגיה122 חיובית לקדחת קיו בשש עזים וכי העדרים לא חוסנו נגד המחלה.
במכתבו ביקש לאכוף את החיסון בקרב העדרים כדי לצמצם את התחלואה.
מנהל השירותים הווטרינריים השיב כי חיסון קדחת Q .
הוא חיסון רשות בעדרי הבקר והצאן בישראל כאשר יש הפלות המאובחנות מקדחת Q .
העדר מחויב בחיסון משרד החקלאות השיב בדצמבר 2019 כי לא נמצאו פרטים חולים בעדרים, אלא פרטים עם סרולוגיה חיובית.
עוד כתב כי במדינות מתקדמות באירופה אין חובת חיסון של המקנה כנגד קדחת Q, וכי למרות סורולוגיה חיובית בבני אדם ובבעלי חיים, חובת החיסון כנגד קדחתQ אינה קיימת במרבית המדינות המפותחות.
עוד הוסיף כי כדי לקבל החלטה מושכלת יש צורך במידע אודות תחלואה בבני אדם בצורת פילוח גיאוגרפי ואפיון ישובים שבהם חלו בני אדם, כולל עיסוקם, גילם ומינם.
לאחר קבלת הנתונים אפשר לבצע הערכת סיכונים לביצוע חיסונים (בבעלי החיים) כנגד המחלה והיכן.
לנוכח הגידול בתחלואה בארץ וגם מתוך השוואה בין - החקלאותלאומית, על משרד ומשרד הבריאות להשלים ולגבש מתכונת ל קבלת הנתונים וניתוחם לשם צמצום התחלואה ולמנוע אפשרות להתפרצות קדחת Q .
קיומן של המחלות המועברות מבעלי חיים מחייב שיתוף פעולה הדוק בין משרדי הממשלה הנוגעים בדבר -משרד הבריאות, משרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים והרשויות המקומיות.
לאור הצורך העולה בטיפול במחלות זואונוטיות, שכיום מחולק בין כמה גופים ממשלתיים, יש למסד את עבודת הצוות הבין-משרדי שמשרד הבריאות יזם את הקמתו במאי 2019 , ולהגביר את שיתוף הפעולה בין הגופים.
יש לקבוע גורם מרכז אחראי לעבודת הצוות, מועדי התכנסות, דרכי פעולה, דרכי יישוב מחלוקות ועוד.
כל זאת כדי לשפר את בריאות האוכלוסיי ה.
על משרד הבריאות לפעול למיסוד עבודת הצוות הבין-משרדי תוך הבטחת מחויבות מצד כל הגורמים להשתתף בו.
ייחודי יועץ, מומחה בהעסקת לדון התבקשה במשרד מכרזים ועדת כי השיב הבריאות משרד .
הטיפול במחלות זאונוטיות לנושא ייעודי צוות שירכז .
122 חלה מסוים וכן את שלב ההדבקה בדיקת דם המאפשרת לקבוע האם התרחשה הדבקה בגורם מ -הדבקה פעילה או זיהום ישן.
מדינת ישראל -501 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול היערכות לטיפול ולבידוד חולים בנגיף האבולה .
מחלת האבולה 123 היאמחלה זיהומית נגיפית בעלת שיעורי תמותה גבוהים הנגרמת מנגיף האבולה.
ההתפרצות הגדולה ביותר של המחלה אירעה בשנת 2014 במערב אפריקה , ובאוגוסט 2018 היא התפרצה שוב בקונגו.
הפצה מאדם לאדם מתרחשת עקב מגע עם דם או נוזלי גוף אחרים של אדם נגוע, או ממגע בחפצים שזוהמו בנגיף.
בתחילה תסמיני המחלה דומים לתסמינים של שפעת או דיזנטריה, ולכן קשה מאוד לזהות אותה עם הופעת התסמינים הראשונים.
רק בהמשך מופיעים דימומים ספונטניים -מה שמעלה את החשד לאבולה.
יהוי נוגדנים לאבולה בנוזלי הגוףבדיקת מעבדה לזבהאבחנה הסופית נעשית 124.
שנת מ 1976 , אז זוהתה לראשונה המחלה, ועד שנת 2013, דיווחאב"ע על 2,387 אנשים שאובחנו במחלה ועל 1,590 מקרי מוות מהנגיף.
בהתפרצות הגדולה ביותר של המחלה שאירעה ב -2014 במערב אפריקה , אובחנו יותר מ- 10,000 מקרים של הידבקות באבולה , ו- 4,951 חולים מתו- 49% תמותה.
נכון ל-15 באוקטובר2014 דווחו17 מקרים של אבולה מחוץ לאפריקה.
ההתפרצות ארכה כשנתיים, עד לדעיכה סופית במרץ 2016, והיא גבתה את חייהם של 11,315 אנשים מתוך 28,616 שנדבקו במחלה- 39.
תמותה בשנים 2017 ו-2018 לא דווח אף לא מקרה אחד של אבולה בארץ.
בשנת 2014 פרסם משרד הבריאות הנחיות מקיפות לבתי החולים ולציבור בנוגע למחלת האבולה125 .
באמצע2019 , לאחר התפרצות נוספת באפריקה, עדכן המשרד את הנחיותיו לבתי החולים הכלליים.
לים כיצד לבודד את מי שעל פי החשד נדבקו כאמור, הפרסום כולל גם הנחיות לבתי החו הצוותים הרפואיים להגן על עצמם.
עלבאבולה, וכיצד חוזר משרד הבריאות משנת 2014126 קובע כי חולים במחלה זו יטופלו בבית חולים שיכול לספק תנאי בידוד מתאמים ושבו יש צוות בעל הכשרה ומיומנות מתאמות.
המשרד קבע כי המרכז הרפואי רמב"ם בחיפה יטפל בחולים אלו.
123 על פי פקודת העם, תוספת ב, מחלה זו נכללת בקבוצת המחלות בעלות חשיבות בין-לאומית המחייבות הודעה מיידית, לעניין תקנות הבריאות הבין-לאומית של ארגון הבריאות העולמי.
124 ינות הבטיחות והיעילות, אולם בניסויים מסתמנת הצלחה.
יש תרופה ניסיונית שלא עברה את כל בח 125 בין השאר נאמר כי מומלץ להימנע ככל האפשר מנסיעה למדינות שבהן המחלה מתפשטת-גיניאה, ליבריה וסיירה לאונה.
אם בכל זאת נוסעים למדינות האלה יש לנקוט את הצעדים האלה: (א) יש להימנע ממגע עם ועם חפציהם; (ב) יש להקפיד על היגיינה אישית; (ג) יש להימנע ממגע עם בעלי חיים חולים, עם הפרשותיהם ועם הפרשותיהם, עם פגרים ואפילו מאכילת בשר; (ד) במידת האפשר רצוי להימנע מביקור במוסדות בריאות.
ופה; מומלץ להימנע מקבלת שירות בבתי חולים מקומיים במדינות האלה, אלא אם מדובר בבעיה רפואית דח לאחר החזרה לישראל: אם מופיעה מחלת חום מעל 38 מעלות בתוך21 ימים לאחר החזרה לישראל ממדינות שבהן פרצה המגיפה (גיניאה, ליבריה וסיירה לאונה), יש לפנות באופן מיידי לחדר מיון בבית חולים ולהודיע כי הופיע חום לאחר שהות במדינה נגועה באבולה.
במקרה של חשד לאבולה יש לפנות רק לחדר מיון ולהודיע מיד בכניסה לבית החולים על נסיבות המקרה כדי לקבל הנחיות מיגון מתאימות.
126 חוזר שירותי בריאות הציבור מספר 13/12 , "התפרצות מחלת נגיף האבולה במערב אפריקה", אוגוסט2014.
מדינת ישראל -502 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול בבדיקה במרכז הרפואי רמב"ם עלה כי בעבר הוא בנה יכולות לטיפול במחלה -יש לו חדרי בידוד ברמה גבוהה, אמצעי מיגון לצוותים רפואיים, והוא גם תרגל את אופן הטיפול במחלה.
אולם המוכנות הופסקה בשנת 2016 עת הודיע אב"עשהמגפה בשליטה.
היום אין למרכז הרפואי רמב"ם יכולת תגובה מיידית לטיפול בחולה שיופנה אליו.
עלה שבאוגוסט 2019 המשרד דן עםהמרכז הרפואי רמב"ם על רמת המוכנות שלו, וקבע כי המרכז ימשיך לשמש הגורם המטפל בחולים במחלת האבולה.
נוכח החלטה זו חשוב שמשרד הבריאות והמרכז הרפואי רמב"ם יוודאו שהצוותים הרפואיים יתאמנו ויתרגלו את מוכנותם וכי המשרד ימשיך לעקוב אחר הודעות אב"ע בנושא.
בדצמבר השיבהמרכז הרפואי רמב"ם 2019 כי במהלך החודשים הקרובים יערוך הדרכות לצוות חדר המיון להגברת המודעות לנושא.
פקודת בריאות על מחלות מחייבות הודעה לפי דיווחים העם .
יה) משנת יעל פי פקודת בריאות העם (התוספת השנכאמור, 1940 , חלה חובה על רופאים ועל מנהלי מעבדות רפואיות לדווח ללשכת הבריאות המחוזית או הנפתית על כל המקרים של מחלות מ ידבקות המצוינות ב רשימה שמתעדכנת מדי פעם בפעם.
ברשימה 127 72 מחלות המחולקות לארבע ה חלקים, כאמור: (א) מחלות בעלות חשיבות בי ן-לאומית המחייבות הודעה בהתאם לתקנות הבריאות הביןדית ימי -מחלות המחייבות הודעה לאומיות של אב"ע; (ב) מיידית שלא נכללות בתקנות הבריאות הבין -מחלות המחייבות הודעה לאומיות; (ג) קולקטיבית.
מחלות המחייבות הודעה אינדיווידואלית (כולל שם החולה); (ד) עלה כי שיטת הדיווח הקיימת מסורבלת ואינה יעילה: רופא המאבחן מחלה מתוך רשימת המחלות המחייבות הודעה צריך להדפיס טופס דיווח מחלה, למלא את פרטי המטופל ולשלוח אותו בפקס ללשכת הבריאות המתאימה.
שיטה זו מכבידה על הרופאים וגוזלת מהם זמן רב, שגם כך הוא משאב במחסור.
מדובר בדיווח ידני, ולפיכך עלולות ליפול בו טעויות, הוא עשוי שלא להימסר בזמן אמת, הוא דורש השקעת זמן ועלול לגרום לתת- דיווח.
על תת-דיווח זה הצביעו גורמים במערכת הבריאות, כמו רופאים מחוזיים ורופאים בקופות החולים, אשר העריכו את תת -זו תופעה הדיווח בעשרות אחוזים.
לדבריהם עולמית ידועה.
למשרד הבריאות אין נתונים על שיעור תת-הדיווח 128 .
יצוין כי פרט לדיווח הנדרש מהשטח, שנעשה כאמור ידנית, לאחר שלשכת הבריאות מקבלת את הדיווח עליה להזין אותו ידנית למערכת הממוחשבת "דממה" (דיווח מחלות מחייבות הודעה).
127 צו בריאות העם (שינוי רשימת מחלות מידבקות), התשע"א-2010.
128 " ראו גםמחלות זיהומיות מחייבות הודעה בישראל - 60 שנות ניטור", משרד הבריאות, 2012.
מדינת ישראל -503 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול גם בפגישת נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי צה"ל עלה כי צה"ל אינו שולח בדיקות לאימות במעבדה, ולכן אינו מדווח למשרד הבריאות על מקרים רבים.
ביוני 2015 קבוצת עבודה שמינה ראש שירותי בריאות הציבור לצורך עדכון מחלות המחייבות הודעה בהתאם לתוספת השנייה של הפקודה, הגישה את המלצותיה.
אחת ההמל צות היא להסדיר את שיטת הדיווח על המחלות כך שכל דיווח על מחלה - החולים בתישל , רופא של המעבדותשל ו -של ו הבריאות לשכות שלמערכות בו בזמן ב ויעודכן ,יוזן למערכת ממוחשבת לניטור חסרונותיו על הקיים הפסיבי הניטור יתפתח כך.
הבריאות במשרד לאפידמיולוגיה האגף בשנת הואשל המשרד להפעלת מערכת כזו הצפי.
ישופרו הדיווחיםו ,אקטיבי 2021.
כמו כן לאחר סקירת המלצות של גופי בריאות בין -לאומיים, המליצה קבוצת העבודה לעדכן את התוספת השנייה בפקודת בריאות העם.
היא גיבשה רשימה של מחלות שיש להוסיף או לגרוע לשנות את אופן הדיווח (מדיווח מיידי ללא מיידי, מהודעה מהרשימה וציינה באילו מחלות כדאי אישית להודעה כללית ועוד).
ראש שירותי בריאות הציבור אישר את המלצות קבוצת העבודה בשנת 2016.
אף שחלפו ארבע שנים ממועד אישור ההמלצות עד מועד סיום הביקורת, המשרד עדיין לא עדכן את הפקודה, כאמור.
ראוי שהמשרד יקדם פעולה זו.
עדכון רשימת מחלות מחייבות הודעה נמצא בשלבים מתקדמים משרד הבריאות השיב כי בשיתוף האגף לאפידמיולוגיה, הלשכה המשפטית ומשרד המשפטים.
תת-דיווח על מחלות גורם להערכת חסר בעניין נתוני התפרצויות של מחלות זיהומית.
כך נפגעת יכולת המשרד להיערך כראוי לטיפול בהן.
ראוי שהמשרד יגבש תוכנית פעולה מסודרת שתביא ליישום מערכת הדיווח ויפעל לזירוז הטמעתה וכן לכך שהדיווח על מחלה ייעשה באופן מקוון.
ראוי גם לבחון ממשקי מחשוב או את האפשרות שגם גופים אחרים ידווחו לאותה מערכת תוך הסדרה ואבטחה שימנעו פגיעה בסודיות הרפואית.
עדכון תקציבי לשירותי הרפואה המונעת שבאחריות משרד הבריאות -פעילות לשכות הבריאות המחוזיות, תחנות טיפת חלב ועוד .
המפורטים בתוספת השלישית לחוק המשרד אחראי לממן שירותים ,כחלק מסל הבריאות נעת בין השירותים נכללים גם מרכיבי רפואה מו ביטוח בריאות ממלכתי.
-בדיקות שגרה, חיסונים, מעקב והדרכה של רופא ואחות ובדיקת מעבדה לאישה הרה, לתינוקות ולילדים בניגוד למנגנון הקיים לעדכון סל השירותים של קופות החולים, לתקציב בתחנות טיפות חלב.
ות עלימ ,היאוכלוסיהגידול מ הצורך בו נובע .
מוסכם ן עדכוןאין מנגנוהשירותים של המשרד מדינת ישראל -504 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול ומהתפתחות טכנולוגית.
בפועל עדכון תקציב השירותים נעשה בהתדיינות שנתית בין מחירים .
משרדי הבריאות והאוצר מבקר המדינה העיר על סוגיה זו כבר לפני כחמש שנים129 , והמליץ שמשרדי הבריאות והאוצר ידונו בעבודת המטה שכבר נעשתה במשרד הבריאות לצורך בחינת מאפייני השירותים השונים בתוספת השלישית והמקדם הראוי לכל אחד מהם.
עוד המליץ מבקר המדינה כי ראוי לקבוע מנגנון מוסכם לאופן הקידום של השירותים כדי לא לגרום לשחיקת סל השירותים שהתושבים זכאים לו וליצור ודאות תקציבית.
בביקורת זו עלה כי משרדי הבריאות והאוצר לא קיימו דיון בנושא, וממילא לא קבעו מנגנון מוסכם לעדכון שירותים אלה.
משרד האוצר השיב בדצמבר 2019 כי עמדתו היא שלא נכון לכבול את שיקול דעתה של הממשלה ביחס לאופן התקצוב של שירותים שהיא נותנת מעבר לשנת התקציב הקרו בה.
דברים אלה נכונים יתר שאת שעה שבשנים האחרונות ניתנו תוספות תקציביות משמעותיות למשרד הבריאות עבור אספקת שירותי בריאות לפי התוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי ולשירותים נוספים.
התוספות המשמעותיות לשירותים בתוספת השלישית אינן מנוצלות במלואן בידי משרד הבריאות , ובשנים האחרונות נרשמו תתי ביצוע משמעותיים ברבים משירותים אלה; משרד הבריאות השיב כי ביקש פעמים רבות בעבר ליצור מנגנון עדכון תקציב קבוע לשירותי הרפואה המונעת, הוא תומך בעדכון דמוגרפי של התוספת השלישית ועדכון על פי הפעולות שהתווספו במהלך השנים.
משרד מבקר המדינה שב וממליץ למשרדי הבריאות והאוצר לבחון הצורך בקביעת מנגנון מוסכם לעדכון סל השירותים אשר ימנע את שחיקת סל השירותים שהתושבי ם זכאים לו מתוקף חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כגון קבלת חיסוני השגרה באמצעות תחנות טיפת החלב, וייצור ודאות תקציבית.
בשנים 2015 - 2018 עמדתקציב משרד הבריאות לצורך ההפעלה של לשכות הבריאות וטיפות החלב על כ-120 מיליוןש"ח לשנה .
בנובמבר 2018 , בשיא התפרצות החצבת, פנה משרד הבריאות לאגף התקציבים במשרד האוצר וביקש תוספת תקציבית של לפחות 25 מיליון ש"ח כדי להיערך בצורה מיטבית למניעת ההתפרצות הבאה.
כמו כן הוא ביקש איוש של 86 תקני אחיות בתחנות טיפת חלב שהוא מפעיל; הפעלת תוכנית תמריצים להרחבת מצבת האחיות; תגבור אחיות בתחנות טיפת חלב שמפעילות רשויות מקומיות; הקמת צוות בין-משרדי הכולל ו לקבוע מנגנון נציגים של האוצר, של משרד הבריאות ושל נציבות שירות המדינה שתכלית לשימור השירות לגיל הרך ומניעת שחיקה עתידית; גמישות בגיוס אחיות בעיתות חירום, כגון התפרצויות של מחלות שונות; אישור לחריגה של 3% בתקני האחיות; תוספת של 50 תקני מנמ"ש (מינהל ומשק) בלשכות הבריאות ובתחנות טיפות החלב לסיוע במטלות המינהליות המבוצעות בשגרה בידי אחיות; שיפוי בגין הוצאות ישירות שחלו בתקופת ההתפרצות ועוד.
129 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), בנושא "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמ555.
מדינת ישראל -505 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול משרד האוצר השיב כי התקציב הכולל של לשכות הבריאות עלה בכ-30% במשך שלוש שנים ועבור היערכות המשרד למחלת החצבת, הגיעו משרד האוצר ומשרד הבריאות להסכמה על תוספת של 6.
מיליון ש"ח ההפעלה שהוא הקצה ללשכות הבריאות ולטיפות אות השיב כי מעבר לתקציב הברי משרד בלשכות ובטיפות החלב וכן כי המשרד מפעיל תכנית דםאוח יש להחשיב את עלויות כהחלב של יותר מ בעלות(לחיסון ילדים בבתי הספר) "בריאות התלמיד" - 150 מיליון ש"ח מלבד כוח אדם.
מומלץ כי משרד הבריאות ומשרד האוצר יבחנו באופן עיתי את תקצוב לשכות הבריאות וטיפות החלב על מנת לוודא שהן יכולות לעמוד בנדרש מהן ועל מנת להבטיח את רמת מוכנותן למקרים של התפרצות מחלות.
מיגור מגפות וטיפול במחלות שונות הם משימות שהעולם כולו עוסק בהן מתוך מטרה משותפת למנוע נזק בריאותי, כלכלי והתפתחותי לאנושות כולה.
במדינת ישראל האחריות לכך מוטלת בראש וראשונה על משרד הבריאות , הגורם האחראי לבריאות הציבור.
פרט למשרד הבריאות שותפים לאחריות זו גם גורמים רבים נוספים, ובהם קופות החולים, משרדי החקלאות והגנת הסביבה, הרשויות המקומיות ומש רד הביטחון.
אחד האמצעים החשובים במניעת מחלות הוא התחסנות האוכלוסייה וניטור מצב בריאות ה.
בביקורת עלה כי המשרד הכין תו"ל כללי אך לא הכין מראש תוכנית פעולה סדורה - תו"ל ייעודי לכל אחת מהמחלות שהוא קבע כי יש להיערך להן, ובהן חצבת.
אשר למחלת החצבת, עלה שאומנם שיעור ההתחסנות בכלל האוכלוסייה מספק, אך קיימים באוכלוסייה כיסי אי-התחסנות; כלומר, יש ריכוז של אוכלוסייה המציב סיכון ממשי אם אחד מהפרטים בה נדבק, שכן אז ההידבקות היא מהירה מאוד ומסכנת את הסביבה.
לנוכח פוטנציאל ההדבקה החמור של מחלת החצבת, על משרד הבריאות לנקוט גם בשגרה פעולות הסברה לחשיבות ההתחסנות, לחזק קשרים עם מובילי דעה בקהילות שונות כדי לעודד התחסנות, לחזק את תחנות טיפות החלב, לבחון את הקצאת התקנים ולגבש מדיניות לאומית בעניין אי-מתחסנים.
להביא ליישוג יעיל ממוקד אוכלוסייה תוך התאמה לאוכלוסייה והנגשה תרבותית, לתת מענה לקשיי נגישות להגעה לטיפות החלב ועוד.
מדינת ישראל -506 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול מחלה נוספת שהתפרצותה עלולה להעמיד סיכון גם ברמה העולמית, כפי שקבע גם ארגון הבריאות העולמי, היא השפעת הפנדמית (מגפתית) -עלה שמערכת הבריאות אינה ערוכה באופן מלא להתפרצותה, על אף שהחלטת הממשלה על חובת ההיערכות ניתנה כבר בשנת 2005 .
הסיכון המוגבר בהתפרצותה של שפעת פנדמית מחייב את משרד הבריאות ואת משרד הביטחון לגבש תוכנית לצמצום הפערים שעלו גם בתרגול שעשו.
נוכח חשיבותו של תרחיש הייחוס המאושר בידי שר הביטחון ההמהווה מרכיב מרכזי בתו"ל הכולל להתמודדות עם מגפת השפעת הפנדמית, על משרד הביטחון לפעול להשלמת עדכונו ולעדכון התו"ל הכולל והפצתם לכלל משרדי הממשלה והגופים הנוגעים בדבר לצורך הטמעה מצידם כנדרש.
על משרד הבריאות למפות את המחלות שנדרש להיערך להן באופן ייחודי, ולקבוע אם יש להכין עבורן תו"ל ייעודי כדי לאפשר היערכות מוקדמת מיטבית להתפרצותן.
כן ראוי שהמשרד ישקול למחשב תהליכים כגון דיווח על מחלות מחייבות הודעה, חקירות אפידמיולוגיות ועוד, וכי ישקול לפתח גם ממש קי דיווח בין -משרדיים תוך הקפדה על שמירת הפרטיות.
בספטמבר 19941 הקימהמשטרת ישראל (להלן - מ"י) את מחוז שומרון ויהודה (להלן - מחוז .
המחוז חולש על שטח גיאוגרפי רחב - מהר חברון בדרום עד אזור מגידו בצפון .
ומקו תחום אזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש) במערב עד בקעת הירדן במזרח בשטח C2 .
ש"י הוא השני בגודלו במחוזות מ״י.
בשטחי המחוז סלולים צירי נסיעה רבים, חלקם מרכזיים, .
והם משמשים הן את האוכלוסייה הפלסטינית והן את התושבים הישראליים.
על פי פקודת המשטרה [נוסח חדש ] התשל" א-1971 (להלן - פקודת המשטרה), "משטרת .
ישראל תעסוק במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובתביעתם לדין, בשמירתם הבטוחה .
של אסירים, ובקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש ".
מ"י שואבת את סמכותה לפעול .
באיו"ש מכוח הצו בדבר הוראות ביטחון [נוסח משולב (]מס' 1651 ,)התש"ע-2009 .
לשוטריה סמכויות הנתונות לכל חייל, כפי שנקבעו בתחיקת הביטחון, וכאלו שהיו נתונות לכל .
שוטר ששירת באזור לפני 7.
67 על פי הדין שחל באזור באותו היום.
כמו כן הצו קובע כי יש .
לראות את השוטרים הפועלים באיו"ש כמי שכפופים ל פקודות מפקד כוחות צה"ל באיו "ש.
סמכויותיו של מפקד כוחות צה"ל באיו"ש מוגבלות לשטחים הנמצאים בשליטה ביטחונית .
נוסף על מ"י פועלים באיו"ש בתחום אכיפת החוק גם צה"ל4 והמינהל האזרחי (להלן- מנהא"ז), .
הכפוף למפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - מתפ"ש).
כמו כן פועל בו שירות .
הביטחון הכללי המסייע למ"י בחקירה של פעילות חבלנית עוינת (להלן - פח"ע) ושל פעילות .
1 המחוז הוקם לאחר שהדרג המדיני אימץ את מסקנותיה של ועדת החקירה לעניין הטבח במערת המכפלה בחברון .
בשנת התשנ"ד, בראשות נשיא בית המשפט העליון דאז, מר מאיר שמגר.
את הוועדה מינה בפברואר 1994 ראש .
הממשלה דאז, מר יצחק רבין ז"ל, וביוני 1994 היא פרסמה דין וחשבון ובו מסקנותיה והמלצותיה.
) לקבל את המלצות הוועדה .
2 על פי הסכם הביניים שנחתם בספטמבר1995 בין ישראל לרשות הפלסטינית קיבלה הרשות הפלסטינית את מלוא .
הסמכויות הביטחוניות והאזרחיות בשטח A שבשטחי איו"ש ואת מרבית הסמכויות האזרחיות בשטחB .
בידי ישראל הסמכויות הביטחוניות ומרבית הסמכויות האזרחיות.
4 מיליון דונם (כ-60% משטח .
3 על פי הסכם הביניים שנחתם בספטמבר1995 .
)בין ישראל לרשות הפלסטינית (הסכמי אוסלו .
4 צה"ל- בהיותו הריבון בשטח, נושא באחריות הכוללת באיו"ש.
מפקד פיקוד המרכז, שהוא מפקד כוחות צה"ל באיו"ש, .
על פי הדין הבין-לאומי ומכוח תקנה 43 להוראות הנספח לאמנת האג בדבר הדינים והמנהגים של מלחמה ביבשה .
), הוא בעל כל סמכויות השלטון, החקיקה, המינוי והמינהל הנוגעים לאיו"ש או לתושביו .
מחוז שומרון ויהודה (ש"י) של משטרת ישראל- ביקורת מעקב המחוז מטפל בעבירות ביטחון חמורות, באירועי פשיעה לאומנית ובעבירות פליליות.
הפח"ע, מספר האירועים בדגש על פיגועי טרור וכן הימצאות אמצעי לחימה (להלן - אמל"ח) .
בשטחי איו"ש מביאים את שוטרי המחוז לפעול בסביבה בעלת רמת סיכון גבוה.
בשנת 2018 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בנושא מחוז ש"י של מ"י5 (להלן- הדוח הקודם או .
הממצאים שהועלו בדוח הקודם נגעו לנושאי ארגון ולתקינה של כוח האדם .
והציוד במחוז ולאופן פעילותו של מוקד 100 ,שיש בהם כדי לפגוע בבניין הכוח, בהפעלתו, .
ברמתו המקצועית ובכשירותו המבצעית.
נוסף על כך נמצאו ליקויים שהיה בהם כדי לפגוע .
ביכולתו של המחוז למלא את משימותיו, כגון ליקוי שגרם לעיכוב בהשלמת הטיפול בתלונות .
על עבירות הונאה במקרקעין שהוגשו למחוז ש"י, שעלולות להיות להן השפעות חמורות על .
זכויותיהם הקנייניות של הצדדים לעסקאות מקרקעין.
דבר זה עלול לגרום לפגיעה באמון הציבור .
במערכת אכיפת החוק ולפגיעה בפעילות הכלכלית באיו "ש.
עוד עלה בביקורת הקודמת כי .
משנת 2007 חקרמחוז ש"י אירועים שבהם נורו פלסטינים בידי שוטרי מג"ב שפעלו לפי פקודות .
צה"ל באיו"ש (חקירות אלה התבצעו בניגוד לפקודת המשטרה ובקצב איטי ).
מנתוני מחוז ש"י לשנת 2020 עולה כי תחומי הפשיעה העיקריים במחוז הם בגין עבירות שעניינן .
פגיעה בסדר הציבורי, בביטחון וב רכוש: .
לוח 1: מספר התיקים שנפתחו במחוז ש"י בהשוואה לאלו6 שנפתחו במשטרת .
שנת 2020 מספר התיקים .
ישראל מספר התיקים שנפתחו במחוז .
ש"י (מתוך מספר התיקים .
סה"כ התיקים שנפתחו בשנה זו 287,127 16,833 .
תיקים שעניינם פגיעה ב סדר הציבורי 123,237 (כ-42% ) (34% ) .
תיקים שעניינם פגיעה ב ביטחון 10,406 (כ-4% ) 3,778 (22% ) .
תיקים שעניינם פגיעה ב רכוש 108,927 (38% ) 3,333 (20% ) .
על פי נתונים שהתקבלו ממטא"ר וממחוז ש"י ביולי2021.
5 מבקר המדינה, דוח שנתי 68ב (2018 '), "מחוז שומרון ויהודה (ש"י) של משטרת ישראל", עמ189.
מספר העבירות אינו מסתכם בכלל מספר התיקים, כיוון שהן, כאמור, העבירות העיקריות מתוך סך התיקים שנפתחו .
ה | מחוז שומרון ויהודה (ש"י) של משטרת ישראל- ביקורת מעקב .
דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
להלן פירוט דוחות התנועה שנרשמו בשטחי מחוז ש"י בשנים2019 - 2021 : .
לוח2: ,פירוט דוחות התנועה שנרשמו בשטחי מחוז ש"י 2019 - 2021 .
דוחות תנועה שנרשמו במחוז .
ש"י לפי שנים סך כל הדוחות .
שנרשמו מספר דוחות שנרשמו לפלסטינים .