HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, לחברה יש מנכ"לית, ולפי חוק החברות גם היא אחראית לניהול השוטף של ענייני החברה במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון ובכפוף להנחיותיו.
הביקורת העלתה כי לא הוגדרה והובהרה חלוקת העבודה בין ההנהלה המצומצמת ובין מנכ"לית החברה.
בנסיבות אלה אפשר שלא יהיה ברור מיהו הגורם המוסמך לקבל החלטות בעניין פעולות שונות של החברה, ומיהו הגורם שהחליט והורה על פעולות מסוימות שעשתה החברה - האם הפעולות הללו בוצעו לפי הנחיית מנכ"לית החברה או לפי הנחיית ההנהלה המצומצמת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הדירקטוריון להסדיר בנוהל בהקדם את סמכויותיה ותפקידיה של מנכ"לית החברה, לרבות חלוקת העבודה בינה ובין ההנהלה המצומצמת, ולוודא כי המנכ"לית מפעילה את כל סמכויותיה וממלאת את כל תפקידיה.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1307 .
העסקת מנכ"לית החברה .
בינואר 2000 פרש מנכ"ל החברה דאז מתפקידו.
בישיבת ההנהלה המצומצמת שהתקיימה באותו חודש הוחלט להעניק את סמכויות המנכ"ל באופן זמני, עד שימונה מנכ"ל קבוע לחברה, למזכירת החברה דאז (המנכ"לית במועד הביקורת), ובכלל זה להעניק לה זכויות חתימה בחברה.
במסגרת תנאי העסקתה כמזכירת החברה הוחלט באותה ישיבה כי היועץ המשפטי של החברה יכין הסכם העסקה בינה ובין החברה, בהתאם לחוזים הנהוגים בשירות המדינה ובשינויים המתחייבים.
ביולי 2000 נחתם בין החברה ובין מזכירת החברה דאז הסכם עבודה אישי באשר לתפקיד מזכירת החברה, אולם לא צוין בו דבר בנוגע לתפקיד ולסמכויות שהוענקו לה כאמור בפועל כממלאת מקום מנכ"ל החברה (להלן - מ"מ מנכ"ל).
בהסכם העבודה נקבע כי מזכירת החברה תהיה כפופה למנכ"ל החברה, וכי תקופת ההסכם היא (רטרואקטיבית) מינואר 2000 (המועד שבו מונתה כאמור למ"מ המנכ"ל) ועד ינואר 2001 .
, וכי בכל שנה יוארך תוקפו של ההסכם באופן אוטומטי בשנה נוספת אי-אפשר ללמוד ממסמכי החברה מדוע חתמה החברה ביולי 2000 על הסכם העסקה עם מזכירת החברה לתפקיד זה בלבד אף שכבר בינואר 2000 החליטה ההנהלה המצומצמת כאמור למנותה לתפקיד מ"מ מנכ"ל לצד תפקידה כמזכירת החברה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במהלך כל תקופת העסקתה של מזכירת החברה בתפקיד מ"מ מנכ"ל (כ-11 חודשים) לא חתמה עמה החברה על הסכם עבודה המעגן תפקיד נוסף זה.
בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה בנוב מבר 2000 הוחלט למנות את מזכירת החברה דאז לתפקיד מנכ"לית החברה.
משרד מבקר המדינה העלה כי גם הפעם - עד מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2007 , כשבע שנים לאחר החלטת הדירקטוריון למנות את מנכ"לית החברה לתפקידה - לא חתמה החברה על הסכם העסקה עמה, ושינוי תפקידה ממ"מ מנכ"ל לתפקיד מנכ"לית החברה לא עוגן בהסכם.
לשם שמירה על כללי מינהל תקין, יש מקום לעגן בהסכם את תנאי ההעסקה של בעלי תפקידים בכירים ויועצים חיצוניים בגופים שהם במהותם ציבוריים ונתמכים בידי המדינה, כדוגמת החברה, וכן את חובותיהם וזכויותיהם של בעלי תפקידים אלה.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נאמר כי היא רשמה לפניה את הערות הביקורת בעניין היעדר הסכם בכתב עם מנכ"לית החברה.
החברה ביקשה להדגיש כי "למרות היעדר הסכם בכתב עם מנכ"לית החברה.
הרי שלא היה בכך כדי ליצור ואף לא חשש ממתן זכויות עודפות כלשהן למנכ"לית החברה ו/או לחברה עצמה, וכי תנאי העסקתה ושכרה של מנכ"לית החברה הינן בהתאמה מלאה ומוחלטת לכללי מנהל תקין".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי להסדיר בכתב את חוזה ההעסקה של המנכ"לית ואת תנאיו.
על הגורמים המוסמכים בחברה לבחון את הסיבות להעסקת מ"מ מנכ"ל ומנכ"ל בחברה ללא הסכם העסקה מתאים במשך פרק זמן כה ארוך; על מוסדות החברה לפעול ללא דיחוי לחתימת הסכם העסקה עם מנכ"לית החברה ולנקוט את הצעדים הדרושים (לרבות הסדרת הנושא בנהלים) על מנת שלא יועסקו בחברה בעלי תפקידים בכירים ויועצים בלא שנחתם הסכם העסקה עמם.
העסקת יועץ תרבות ופנאי .
לשם קידום פעולות החברה בתחום התרבות והפנאי החליט דירקטוריון החברה בדצמבר 2004 לשכור את שירותיו של יועץ מיוחד (להלן- היועץ לתרבות ופנאי או היועץ) "למשך 4 חודשים.
בהתאם לצורך, ההנהלה המצומצמת תאריך את תקופת ההתקשרות עם היועץ".
בינואר 2005 החלה החברה להעסיק את היועץ לתרבות ופנאי.
בחברה אין מסמכים שאפשר ללמוד מהם כיצד נבחר היועץ ואם החברה פנתה קודם לכן למועמדים אחרים לתפקיד לקבלת הצעות נוספות, דבר אשר יעניק לה את מרב היתרונות ואת האפשרות לבחור את המועמד הטוב ביותר, כפי שראוי היה שייעשה.
במכתב (שאינו נושא תאריך) שכותרתו "הסכם למתן שירותי ייעוץ", אשר הופנה אל היועץ ונחתם על ידי מנכ"לית החברה ויו"ר ועדת הכספים, צוין כי תנאי העסקתו של היועץ יהיו כדלהלן: תקופת ההסכם תהיה 1.
07 ; היועץ יעניק לחברה שירותי ייעוץ באשר לפרויקט שיזמה להקמה, ארגון והפעלה של מערכת רווחה לעמיתי החברה; תמורת שירותי הייעוץ תשלם לו החברה בכל חודש 2,000 .
דולר בתוספת מע"מ מהאמור לעיל עולה כי בין ינואר 2005 למאי 2006 )(במשך כשנה וחצי הועסק היועץ בחברה ללא הסכם העסקה.
על החברה לנקוט את כל הצעדים הדרושים למניעת הישנותם של הליקויים האמורים במסגרת התקשרויותיה עם יועצים אחרים.
הנגישות של שירותי החברה לאוכלוסיית היעד .
הנגישות של מגוון שירותי התרבות והרווחה של החברה לאוכלוסיית היעד שלה (עובדי המדינה וגמלאיה), זמינות המידע על פעילויות החברה והתכיפות שבה מידע זה מועבר לאוכלוסיית היעד, כל אלה חיוניים להגשמת ייעודה של החברה - שיפור רווחת אוכלוסיית היעד שלה.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1309 .
מפעם לפעם מפרסמת החברה, בהודעות בתלושי השכר של עובדי המדינה ובלוחות מודעות במשרדי ממשלה שונים, מידע על פעילויות התרבות והפנאי שהיא מקיימת ועל שינויים שחלים בסבסוד של פרמיית ביטוחי השיניים ותאונות אישיות.
כמו כן מפרסמת החברה מידע על פעילויות תרבות ופנאי באתר האינטרנט של "מועדון טוב".
משרד מבקר המדינה העלה כי אף שאת פעילויות התרבות והפנאי מפרסמת החברה באופן שוטף ומובלט בכמה דרכים כאמור לעיל, במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , פעילויות הרווחה של החברה, בייחוד בתחום ההלוואות והמענקים, כמעט לא הובאו לידיעת עובדי המדינה הזקוקים לכך באמצעות פרסומים יזומים שלה, והן הובאו לידיעתם בעיקר באמצעות הממונים על יחידות הרווחה ובאמצעות ועדי העובדים שבמשרדי הממשלה השונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי החברה תפרסם באופן שוטף, בין היתר באמצעות תלושי השכר של עובדי המדינה, את פעילויות הרווחה שהיא מקיימת, כשם שהיא מפרסמת את פעילויות התרבות והפנאי שלה.
באפריל 2007 , בסמוך לתחילת ביצוע הביקורת בחברה, התקבלה בנציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה (להלן - הנציבות), תלונה ולפיה מספרי הטלפון של החברה המפורסמים באתרי אינטרנט שונים, ובכללם שירות 144 , אינם נכונים.
בדיקה שעשתה הנציבות העלתה כי התלונה נכונה, ועל כן ביקשה מהחברה למסור תגובה על התלונה.
החברה השיבה לנציבות ביוני 2007 כי מספרי הטלפון של החברה "אינם חסויים המופעל על ידי [ 'ומפורסמים, בין היתר, באתר האינטרנט הרשמי של 'מועדון טוב .
באופן בולט וברור מאתר זה ניתן אף לפנות לחברה באמצעות דוא"ל.
]החברה יתר על כן למיטב ידיעתנו מספרי הטלפון של החברה מצויים ברשות עובדי הרווחה וועדי העובדים השונים כך שבנקל עובדי המדינה יכולים לבררם".
כמו כן ציינה החברה כי היא אינה אחראית ואף אינה ערה לכל פרסום של מספרי טלפון שלה באתרי אינטרנט שונים או בשירות 144 אשר אינם נמצאים בשליטתה.
החברה ציינה כי בעקבות פניית הנציבות היא ביקשה מחברת בזק להקפיד למסור לפונים למוקד 144 .
את מספרי הטלפון הנכונים שלה בדיקת מעקב שבוצעה באוקטובר 2007 העלתה כי בעקבות פניית הנציבות וטיפול החברה נמסרים בשירות 144 של חברת בזק מספרי הטלפון והפקס הנכונים של החברה.
האספה הכללית של החברה .
חוק החברות קובע כי "חברה תקיים אסיפה שנתית בכל שנה ולא יאוחר מתום חמישה עשר חודשים לאחר האסיפה השנתית האחרונה".
חוק החברות מפרט את 1310 דוח שנתי59ב .
הסמכויות המוקנות לאספה הכללית, ובהן - שינויים בתקנון; הפעלת סמכויות הדירקטוריון; מינוי רו אה החשבון המבקר של החברה, תנאי העסקתו והפסקת העסקתו.
בתקנון החברה נקבע, בין היתר, כי "אספה כללית רגילה לשם דיון על חשבון הרווחים וההפסדים, המאזן והדינים וחשבונות של מועצת ההנהלה ורואי - החשבונות, לשם מינוי רואי -חשבונות, תערך לפחות אחת לשנה, לא יאוחר מחמישה-עשר חודש אחרי האספה הכללית הרגילה האחרונה".
משרד מבקר המדינה העלה כי האספה הכללית של בעלי המניות בחברה לא קיימה את חובותיה בעניין כינוסה אשר נקבעו בתקנון החברה ובחוק החברות.
התכנסותה האחרונה התקיימה באוגוסט 2005 , ובמועד סיום הביקורת באוקטובר 2007 ,27 חודשים לאחר מועד כינוסה האחרון, טרם נקבע מועד להתכנסותה.
יו"ר דירקטוריון החברה, נציג הסתדרות עובדי המדינה, מר עופר עיני, כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מאז כינוס האסיפה הכללית הקודמת של (למעט בקשר עם ]כלשהם[ החברה לא נדרש אישור האסיפה הכללית בנושאים מינוי רו אה חשבון מבקר).
לכן בהיעדר צורך מעשי לכינוס, לא כונסה האסיפה הכללית על דעת בעלי מניותיה.
ההחלטה היחידה שדרשה ועודנה דורשת אישור האסיפה הכללית של החברה היא.
מינוי רואה חשבון מבקר.
לצערי, ההסתדרות והמדינה חלוקות בעניין זה.
בהיעדר הסכמות, ברור שגם כינוס אסיפה, בה לבעלי המניות קולות שקולים, לא ישיג את המטרה של מינוי רואה חשבון".
הרשות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא "תציע להסתדרות עובדי המדינה רשימה של משרדי רואי - תבחר הסתדרות עובדי ]מתוכה[ .
חשבון המדינה את המשרד שיבקר את החברה.
מיד לאחר קבלת בחיר ת הסתדרות עובדי המדינה תזומן אסיפה כללית לאישור המינוי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפי חוק החברות אספה כללית ב חברה פרטית חייבת כאמור להתכנס כל חמישה עשר חודשים לפחות, אלא אם כן נקבעה במפורש בתקנון החברה הוראה ולפיה היא אינה חייבת לקיים אספה שנתית, אלא ככל שהדבר נחוץ למינוי רואה חשבון מבקר .
מאחר שבתקנון החברה לא נקבעה הוראה כאמור, אי -כינוס האספה הכללית במשך 27 חודשים כמפורט לעיל אינו תקין, ועל הסתדרות עובדי המדינה ורשות החברות לנקוט ללא דיחוי צעדים לכינוס האספה.
אם סבורים בעלי המניות בחברה כי הם אינם מעוניינים בכינוס אלא כשהדבר נחוץ לצורך מינוי רואה חשבון, עליהם לתקן את התקנון כמתחייב על פי החוק.
ביולי 2008 , לאחר מועד סיום הביקורת, התכנסה האספה הכללית ובין היתר מינתה רואה חשבון מבקר לחברה.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1311 .
המדינה הקימה את החברה למפעלי כלכלה בשנת 1954 , במסגרת תנאי ההעסקה של עובדיה, כדי שתיתן להם ולגמלאיה שירותי רווחה ותרבות.
הסתדרות עובדי המדינה, המייצגת את עובדי המדינה, קיבלה מחצית ממניות היסוד של החברה על מנת שתוכל לכוון, בשיתוף המדינה, את פעילות החברה.
מפעם לפעם נותנת המדינה לחברה הקצבות למימון פעילותה.
במשך השנים צברה החברה כספים פנויים; בשנים 2004 -2006 גדל סכום כספים אלה בהיקף ניכר, והחברה לא השתמשה אפילו בחלקם להגדלת רווחתם של עובדי המדינה וגמלאיה.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי פעלה כך בשל אי-ודאות באשר להכנסותיה (בעיקר הקצבות המדינה), והודיעה כי בשנת 2007 , בעת הביקורת, היא החלה להשתמש בחלק מהכספים הפנויים להגדלת היקף פעילותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהחברה תוכל להבטיח רמת שירותים עקבית לעובדי המדינה וגמלאיה, יש מקום שבעלי מניותיה יפעלו להקטנת אי -הוודאות בעניין הכנסותיה.
מכל מקום, ראוי כי דירקטוריון החברה יבחן ביסודיות מפעם לפעם חלופות לשימוש בכספים הפנויים להגדלת הוצאותיה על פעולות רווחה ותרבות; דבר שלא נעשה בתקופה האמורה.
יש מקום כי הדירקטוריון אף יגבש עקרונות אשר ינחו אותו בבואו לקבל החלטות בדבר סכום הכספים הפנויים שהחברה רשאית לצבור.
עליו לבחון גם את הדרכים לניצול המיטבי של נכסי החברה הנוספים, בנק יהב ובית יערי, כדי להגדיל את המשאבים המיועדים לפעולות לרווחת עובדי המדינה וגמלאיה.
אף שבשנים האחרונות גדל מספר עובדי המדינה וגמלאיה המסתייעים בשירותי החברה השונים, בשנת 2007 כמחצית מאוכלוסיית היעד של החברה עדיין לא השתמשה בשירותיה; על החברה להמשיך בפעולותיה להגדלת מספר המשתמשים בשירותיה.
מסוף שנת 2005 מקצה החברה משאבים רבים למתן שירותי תרבות ופנאי (במסגרת "מועדון טוב").
כדי לקבל החלטה מושכלת על שיעור משאבים שראוי להקצות לשירותים שונים בכל תחום, ראוי שהחברה תבצע סקר יסודי, ככל הניתן, בקרב עובדי המדינה וגמלאיה כדי לברר לאילו שירותים הם זקוקים ואילו הם מעדיפים לקבל מהחברה, במסגרת מטרותיה ובאילו דרכים.
בהתבסס על תוצאות סקר זה תוכל החברה לנצל באפקטיביות רבה יותר את תקציביה לשם מילוי תפקידה כנותנת שירות לעובדי המדי נה ולגמלאיה תוך נגישות מהירה וישירה של שירותיה לאוכלוסיית היעד.
רשויות המדינה הקשורות בפעילות החברה - רשות החברות, אגף החשכ"ל ואג"ת - לא מילאו כיאות את תפקידיהן הנוגעים לחברה.
יודגש כי גורמים אלה לא עקבו כנדרש אחר הפעילות הכספית של החברה, וכי משרד האוצר המשיך להעביר לה כספים, בלי לקבוע לאילו יעדים ישמשו הכספים ובלי להתחשב בכספים הפנויים שצברה.
נוסף על כך, במועד סיום הביקורת עדיין לא השלימו הרשות ואגף החשכ"ל את הבדיקה בעניין מצבת המניות בחברה ושיעור החזקות המדינה בחברה, אף שהם החלו לבצע את הבדיקה שנים רבות לפני כן, ואף שהבדיקה נדרשה לשם הכרעה בשאלה אם החברה מעורבת או ממשלתית.
על החברה ורשויות המדינה הקשורות בה לדון בהקדם בממצאי הדוח ולנקוט את הצעדים הנדרשים לתיקון הליקויים שטרם תוקנו.
החברה הוקמה כאמור בשנת 1954 , בימים שבהם השיטות שבאמצעותן פעלה המדינה להשגת מטרותיה היו שונות בתכלית השינוי מאלה הנהוגות בימינו, וככל הנראה באותה עת מתן שירותי רווחה ותרבות לעובדי מדינה באמצעות חברה מעורבת נחשב הדרך הטובה ביותר למתן שירותים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בין היתר נוכח ממצאי דוח זה, על רשות החברות, אגף החשכ"ל ואג"ת - בשיתוף אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר ונציבות שירות המדינה - לבחון במסגרת תהליך קבלת החלטות מסודר, לאחר שישמעו את עמדת החברה והסתדרות עובדי המדינה בנושא, אם רצוי ששירותי הרווחה והתרבות ימשיכו להינתן לעובדי המדינה במתכונת הקיימת.
הסוגיה העקרונית - האם המדינה, כמעסיקה, צריכה ואמורה להיות שותפה בבעלות על חברה שמטרתה להעניק שירותי תרבות ורווחה לעובדיה ולגמלאיה - נשארת בצריך עיון.
משרד המדע, התרבות והספורט (להלן - המשרד) פועל לקביעת מדיניות, לקידום ולהקמת תשתיות בתחומי המדע, התרבות והספורט.
תקציב המשרד לשנת 2008 היה כ-730 מיליון ש"ח.
ממאי 2006 עד מועד סיום הביקורת- אוגוסט 2008 - עמדו בראשהמשרד שלושה שרים - חבר הכנסת אופיר פז -פינס, שרת החינוך פרופ' יולי תמיר ומר גאלב מג'אדלה (להלן - השר), שהחל בכהונתו במרס 2007 .
ממאי 2007 עד אוגוסט 2008 היה ד"ר יואב רוזן מנכ"ל המשרד (להלן - המנכ"ל).
מינהל התרבות במשרד, שבראשו עומד מר מיכה ינון (להלן - ראש מ ינהל התרבות), אחראי בין השאר לקידום איכות ומצוינות בתחומי התרבות והאמנות ולהבטחת קיומם וקידומם של מוסדות התרבות והאמנות.
המינהל עושה זאת בעיקר באמצעות מתן תמיכות למוסדות ציבור.
תקציב המינהל לשנת 2008 היה כ- 475 מיליון ש"ח, מהם כ -402 מיליון ש"ח נועדו לתמיכות .
בשנת 2008 תמך המשרד בכ-850 מוסדות תרבות ואמנות.
האחריות למינהל התרבות עברה מפעם לפעם בין המשרד לבין משרד החינוך: עד ינואר 2003 פעל מינהל התרבות במסגרת משרד המדע, התרבות והספורט; מפברואר 2003 עד מאי 2006 - במסגרת משרד החינוך; מאז הוא פועל שוב במסגרת משרד המדע, הת רבות והספורט.
במהלך החודשים מרס-אוגוסט 2008 ;עשה משרד מבקר המדינה ביקורת במשרד נבדקו הנושאים האלה: הכנת מבחני תמיכה כמותיים וחלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית, תשלומים בעד רכישת שירותים ותמיכות, מינוי מועצות הפועלות לפי חוק ייחודי לכל אחת מהן והענקת מלגות לסטודנטים 3 .
הביקורת נעשתה באגפי המטה במשרד ובמינהל התרבות.
3 משרד מבקר המדינה בדק אתהתמיכות בתחומי התרבות בשנת 2003 , והממצאים שהעלה הובאו בדוח שנתי 54א, עמ' 317-328 .
קביעת מבחני תמיכה כמותיים .
סדרי חלוקת התמיכות בתחומי התרבות .
סעיף3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- החוק), קובע את העקרונות לחלוקת התמיכות .
לפי הוראות הסעיף ה אמור, הוצאות הממשלה על תמיכות במוסדות ציבור ייקבעו בכל סעיף תקציב בסכום כולל לכל סוג של מוסדות ציבור; הסכומים יחולקו לפי מבחנים שוויוניים שקובע הממונה על סעיף התקציב הרלוונטי בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ובהתאם לנוהל שלפיו יידונו בקשות של מוסדות ציבור לקבלת תמיכה מתקציב המדינה.
נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהם4 (להלן- נוהל תמיכות) מפרט את אופן הגשת הבקשות ואת דרכי הטיפול של המשרד בהן, ולדוגמה: הבקשות יידונו בוועדה מיוחדת לעניין זה באותו משרד (להלן - ועדת תמיכות); שר שמשרדו נותן תמיכות ימנה שלושה או חמישה מעובדי המשרד לחברי ועדת תמיכות ובהם חשב המשרד או נציגו וכן היועץ המשפטי של המשרד או נציגו; לא תינתן תמיכה אלא לאחר שהבקשה נדונה בוועדת תמיכות; הבקשה תועבר אל ועדת תמיכות על ידי יחידה במשרד האחראית לנושא שבשלו מבוקשת התמ יכה, בצירוף המלצת היחידה .
עוד נקבע בנוהל, כי בקשה שתוגש לאחר אחד בינואר של השנה שבעדה מבוקשת התמיכה, תידחה בלא דיון; אם נסיבות מיוחדות מצדיקות דיון בבקשה, ואין מניעה מבחינה תקציבית למתן התמיכה המבוקשת, רשאי החשב הכללי להאריך את המועד בשבועיים מנימוקים שיירשמו.
עוד קובע הנוהל כי ועדת התמיכות תחלק את הסכום שנקבע בתקציב המשרד כתמיכה לסוג זה של מוסדות ציבור לפי מבחנים שוויוניים; הוועדה תתעד בכתב את ההחלטה ואת נימוקיה; בהחלטה יפורטו מטרת התמיכה, סכומה ותנאיה.
בשנת 1992 פרסם שר החינוך, מר זבולון המר ז"ל, מבחנים לחלוקת תמיכות לתחומי התרבות השונים (להלן - המבחנים הישנים).
בכל תחום נקבעו עקרונות כלליים למתן תמיכה, אמות מידה לקביעת הסכומים וסדרי עדיפויות.
מינהל התרבות נעזר בפעילותו ב -14 ,מועצות ציבוריות שהוקמו לפי חוק וחברים בהן אמנים מתנדבים ואנשי ציבור.
המועצה הראשית היא "המועצה הישראלית לתרבות ואמנות" (להלן - המועצה לתרבות) שמעמדה ותפקידיה עוגנו בחוק התרבות והאמנות, התשס"ג - 20025 .
ואלה כמה מתפקידי המועצה: לייעץ לשר בכל הנוגע לתחומי התרבות והאמנות שפורטו בתקציב המשרד ולייעץ לו בעניין קביעת אמות מידה לתמיכה במוסדות תרבות ואמנות.
המועצה ל תרבות מורכבת מוועדות משנה מקצועיות לכל אחד מתחומי התרבות והאמנות (להלן - מדורים) ובראש כל אחד מהם עומד חבר מועצה.
4 פורסם בילקוט הפרסומים 3986 ( , כ"א באדר א' התשנ"ב 26.
5 עוד לפני חקיקת חוק התרבות והאמנות הוקמו מועצות ציבוריות מייעצות לתחומים האלה: מועצת המוזיאונים לפי חוק המוזיאונים, תשמ"ג - 1983 ; מועצת הספריות הציבוריות לפי חוק הספריות הציבוריות, התשל"ה- 1975 ; מועצת הקולנוע, לפי חוק הקולנוע, התשנ"ט - 1999 ; מועצה להנצחת מורשת יהדות ספרד והמזרח, לפי חוק המועצה להנצחת מורשת יהדות ספרד והמזרח, התשס"ג- 2002 .
משרדהמדע, התרבות והספורט 831 .
התמיכה נקבע שסכומה ייקבע בהתייעצות עם המועצה לתרבות או עם אחד ממדוריה או עם מועצה ציבורית אחרת.
במינהל התרבות פועלות מחלקות מקצועיות.
המחלקה המקצועית במינהל התרבות מקבלת ממוסדות ציבור בקשות לתמיכה ומציגה לפני חברי המדור את המלצותיה לחלוקת כספי תמיכות למוסדות המבקשים.
חברי המדור מגבשים המלצה, ומנהל המחלקה מגיש אותה, לעתים בצירוף הערות המחלקה, לוועדת תמיכות לשם קבלת החלטות.
באוגוסט 1997 קבע בג"ץ 6 ,שמבחני התמיכה הישנים אינם קובעים מדדים אף שהם מתיימרים לקבוע; בפועל, המדדים אינם אלא רשימה של שיקולים ענייניים שאין לצדם משקל ואף לא דרך לשקול כל שיקול לעצמו וכל שיקול לעומת שיקולים אחרים; המבחנים הישנים הם במידה רבה מס שפתיים לעקרון השוויון; די בכך כדי לחייב את שר החינוך לתת את דעתו, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, על המבחנים הקיימים ולשקול לקבוע מבחנים אחרים, אובייקטיביים מהם (להלן - פס"ד תיאטרון ארצי לנוער).
בעקבות פס"ד תיאטרון ארצי לנוער, החל מש רד החינוך בשנת 1998 לנסח מבחנים מפורטים לתחומי תרבות שונים לפי אמות מידה כמותיות (להלן - המבחנים החדשים) הניתנות למדידה, ולכל אחת מהן ניתן משקל מסוים במבחן התמיכה.
תהליך חיבור מבחני תמיכה בתחומי התרבות נחלק לכמה שלבים, ובהם: הכנת טיוטת מבחנים בידי המחלקה ה מופקדת על התחום במשרד ובידי המדור; אישור הטיוטה בידי גורמים שונים במשרד ובמשרד המשפטים; פרסום הטיוטה לציבור וקבלת הערותיו; גיבוש הנוסח הסופי.
משרד מבקר המדינה בדק לאילו תחומי תרבות פורסמו מבחנים חדשים ובאילו תחומים משמשים מבחנים ישנים בלבד.
להלן מובאים הפרטים: (א) קיימים מבחני תמיכה ל -33 תחומי תרבות.
נמצא כי במשך כעשר שנים ממועד פס"ד תיאטרון ארצי לנוער ועד אוגוסט 2008 פורסמו מבחני תמיכה חדשים ב-18 תחומים בלבד, ואילו ב-15 תחומים לא הוכנו מבחני תמיכה חדשים וכספי תמיכה חולקו לפי המבחנים הישנים.
יצוין כי לשנת 2008 הקצה המשרד לתמיכות בתחומים שיש להם מבחנים ישנים כ-100 מיליון ש"ח, שהם כ-25% מהתקציב לתמיכות באותה שנה.
(ב) הועלה שעוד בשנת 2006 הכין המשרד טיוטה של מבחנים חדשים בתחום הפסטיבלים, ובשנת 2008 ניתנו בתחום זה תמיכות בסך כ -9.
9 מיליון ש"ח, אך עד מועד סיום הביקורת לא פרסם המשרד מבחנים חדשים בתחום זה.
(ג) בפרוטוקול ועדת תמיכות מיולי 2006 בנוגע לתחום התרבות הערבית צוין כי הוועדה "מנחה את מינהל התרבות" להקים בשיתוף המועצה לתרבות והמדור .
6 בג"ץ 3792/95 ,תיאטרון ארצי לנוער נ' שרת המדע והאמנויות ואח' , נא (4 )258.
לתרבות ערבית ועדה של אנשי ציבור ואנשי מקצוע "שתגבש קריטריונים מפורטים לחלוקת תמיכות בתחום התרבות הערבית".
על הוועדה הוטל להגיש את המלצותיה עד פברואר 2007 .
נמצא שרק כעבור כשנה וחצי, בתחילת שנת 2008 , החל מינהל התרבות בהכנת טיוטה למבחני תמיכה חדשים בתחום התרבות הערבית .
כשנה וחצי לאחר שהשר נכנס לתפקידו, פרסם המשרד באוקטובר 2008 ברשומות מבחני תמיכה חדשים בתחום התרבות הערבית, דבר שלא נעשה במשך שנים.
(ד) במרס 2007 הגיש למנכ"ל עו"ד שעבד בלשכה המשפטית במשרד דוח ובו צוין כי בעדיפות ראשונה ("מיידי") יש לטפל בטיוטות למבחנים בארבעה תחומים: אמנות פלסטית, פסטיבלים, ספרות - כתבי עת ומפעלי תרבות ובתי ספר לאמנות חזותית .
עד מועד סיום הביקורת לא פרסם המשרד מבחנים חדשים בארבעת התחומים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי ועדת תמיכות החליטה להתחיל באופן מיידי לגבש מבחני תמיכה שבהם אמות מידה כמותיות בשישה תחומי תמיכה ושם לו למטרה לפרסם תבחינים להערות הציבור עד אפריל 2009 .
הכנת מבחנים חדשים היא משימה מורכבת שדורשת שעות עבודה רבות של עובדים במשרד ובמשרד המשפטים וכן סיוע של חברי המדור.
אולם בכך אין כדי להסביר את העיכוב הניכר, כעשר שנים, בפרסום מבחנים חדשים ל-15 תחומי תרבות.
שימוש במבחנים ישנים עלול לגרום לחלוקת כספים לא שוויונית ולפתוח פתח להעדפת מוסדות מסוימים ולקיפוח מוסדות אחרים, כפי שאכן קרה (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לדאוג שהכנת כל המבחנים החדשים תסתיים לאלתר.
מתן תמיכות בתחום התרבות הערבית כספי תמיכות במוסדות ציבור במגזרי המיעוטים בשנים 2005 -2007 חולקו לפי מבחני תמיכה ישנים ל"פעולות תרבות במגזרי המיעוטים" .
המשרד מפריד בין חלוקת תקציבי תמיכה למגזר הערבי לחלוקתם למגזר הדרוזי, לרבות הליכי הטיפול בבקשות לתמיכה והדיונים בוועדת תמיכות.
בנוגע למגזר הערבי (להלן - תחום תרבות ערבית) מצוין במבחנים כי "התמיכות יינתנו למוסדות תרבות ולרשויות מקומיות ואזוריות על-פי המלצת המדור לתרבות ערבית במועצה ועל -פי האפשרויות התקציביות", והמבחנים לקביעת התמיכה הם "(א) תרומת הפעילות לקידום התרבות הערבית בישראל.
(ב) חשיבות הפעילות, על -פי חוות דעת המדור לתרבות ערבית במועצה לתרבות.
(ג) עדיפות לפעולות מרכזיות ולפעולות שיש להן תוכניות רב-שנתיות".
משרדהמדע, התרבות והספורט 833 .
מיפוי צורכי התרבות במגזרי המיעוטים .
כאשר המשרד בא לחלק כספי תמיכות, דרושים לו נתונים לשם קבלת החלטותיו.
מיפוי צור כי התרבות במגזר הערבי עשוי להצביע על אזורים שבהם הפעילות התרבותית מועטה, ולכן יש לשקול תמיכה רבה יותר במוסדות ציבור המשרתים אותם.
נתונים כאלה עשויים לסייע למשרד לקבוע את מדיניותו בכל הנוגע לחלוקת כספי התמיכה.
ועדת התמיכות במשרד מצאה שמיפוי כזה נחוץ וכבר ביולי 2006 הנחתה את מינהל התרבות "לדאוג למיפוי הצרכים והפעולות במגזר הערבי, כבסיס לעבודת הוועדה", ואולם נמצא שהמיפוי לא נעשה.
בישיבת ועדת תמיכות בפברואר 2007 הורה המנכ "ל דאז, "לבחון בשנת 2007 את ההקצאה הכספית למגזר הערבי וזאת במסגרת ההערכה שתתבצע לגבי חלוקת העוגה התקציבית בתחום התרבות".
באותה ישיבה החליט המנכ"ל על הקמת צוות שיבחן כיצד לחלק את כספי התמיכות בתחום התרבות לפי הבקשות לתמיכה שהוגשו בשנת 2007 ; בצוות ישתתפו, בין השאר, חשב המשרד ומנהל המחלקה לתרבות ערבית, ואולם נמצא שההחלטה האמורה לא בוצעה.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי החליט לבצע "סקר למיפוי צרכים ביישוב הערבי" ולבנות "תכנית תרבותית יישובית לכלל הרשויות בישראל", וממצאי פעולות אלה יילקחו בחשבון כבר בשנת התקציב 2009.
מהאמור לעיל עולה, כי אף שהנהלת המשרד ומינהל התרבות הכירו בצורך במיפוי ובניתוח של חלוקת התקציב בתחום התרבות הערבית, לא נעשה דבר בעניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לרכז נתונים שחיוניים לקביעת מדיניות בתחום התרבות הערבית ולקבלת החלטות בנוגע לחלוקת כספי התמיכה.
חלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית לשנים 2005 -2006 .
נוהל תמיכות קובע, כאמור, כי ועדת התמיכות תתעד בכתב את החלטתה ואת נימוקיה, וכן תפרט בהחלטתה את מטרת התמיכה, את סכומה ואת תנאיה .
גם במבחנים הישנים נקבע שהוועדה תנמק בפירוט את החלטותיה.
בשנים 2005 ו- 2006 נתן המשרד תמיכות בתחום התרבות הערבית בסכומים כוללים של 6.
9 מיליון ש"ח, בהתאמה.
נמצא כי 289 מ-460 הבקשות שנדונו בוועדת תמיכות בשנת 2005 (63% ) נדחו ואת כל החלטותיה בעניינן נימקה הוועדה בנימוק זהה: "לא הומלץ ע"י המדור לתרבות ערבית, כי לא 834 דוח שנתי59ב .
בסדר עדיפויות" ; בנוגע ל -119 מ-323 הבקשות שהוגשו לשנת 2006 (כ-37% ) לא נימקה הוועדה את החלטותיה.
יצוין כי בשנת 2006 היה ראש מינהל התרבות גם יו"ר ועדת תמיכות, ועם חבריה נמנו חש ב המשרד, מר עמנואל מודריק, והיועצת המשפטית של המשרד, עו"ד הדס פרבר (להלן - היועמ"ש של המשרד).
יוצא אפוא, שרוב החלטותיה של ועדת התמיכות בעניין הבקשות שהוגשו לה בשנת 2005 לא נומקו בפירוט, כנדרש במבחנים הישנים, וחלק ניכר מהחלטותיה בשנת 2006 לא נומקו כלל.
מכאן שוועדת התמיכות בראשות ראש מינהל התרבות פעלה בניגוד לנדרש בנוהל תמיכות ובמבחני התמיכה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת התמיכות שעליה לנמק את החלטותיה בפירוט הנדרש לשם ביסוס אמות מידה של שקיפות ואחידות וכן כדי לאפשר פיקוח יעיל על החלטות אלה, כמתחייב מכללי המינהל הציבורי התקין.
חלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית לשנת 2007 .
במחצית השנייה של שנת 2007 מינתה הממשלה שמונה חברים חדשים למועצה לתרבות7 .
הם החלו לשמש גם כחברי המדור לתרבות ערבית (להלן - המדור), ואחד מהם מר אמין ענבתאווי מונה לתפקיד יו"ר המדור.
המדור בהרכב זה החל לפעול בספטמבר 2007 , ומשום כך דנה ועדת תמיכות בבקשות לתמיכות בתחום תרבות ערבית לשנת 2007 .
רק לקראת סוף אותה שנה, כמפורט להלן כאמור, על המדור להעביר את המלצתו בדבר חלוקת תקציב התמיכות למחלקה לתרבות ערבית (להלן - המחלקה), וזו מעבירה את ההמלצה לוועדת התמיכות כדי שהוועדה תחליט.
גם בשנת 2007 שימש ראש מינהל התרבות בתפקיד יו"ר ועדת תמיכות, וחברי הוועדה היו חשב המשרד ונציג הלשכה המשפטית - היועמ"ש של המשרד או סגנה.
מהפרוטוקולים של ישיבות המדור עולה, כי הוא קבע רשימה של קווים מנחים ועקרונות לחלוקת כספי התמיכות, ובהם כספי התמיכה יינתנו רק לתחומי תרבות ואמנות; לא יינתנו תמיכות לצורך שיפוץ וטיפוח "מוסדות עוגן" 8 .
משרד מבקר המדינה סקר את המלצות המדור, את המסמכים הרלוונטיים בלשכות השר והמנכ "ל ותכתובות בנושא התמיכות בתרבות ערבית לשנת 2007 .
נמצא כי המחלקה לתרבות ערבית העבירה פעמיים את המלצות המדור להנהלת המשרד כדי שתעביר אותה לוועדת התמיכות, והשר והמנכ "ל התערבו בכמה מהמלצות המדור ופעלו לשינוי סכומי .
7 'החלטת ממשלה מס 2298 מ- 19.
8 מוסד עוגן הוא מוסד ציבור שפעיל בתחום התרבות בהיקף ארצי ועומד בתנאים מסוימים המעידים על היקף פעילות ניכר.
משרדהמדע, התרבות והספורט 835 .
התמיכה למוסדות ציבור מסוימים.
להלן מפורטים שלבי הטיפול בתמיכות אלה באותה שנה והפעולות בעניין.
מן הפרוטוקולים של המדור עולה שהוא התכנס שמונה פעמים מספטמבר עד נובמבר 2007 כדי לדון בתמיכות בתחוםהתרבות הערבית לשנת 2007 .
באמצע אוקטובר 2007 העביר המדור את המלצתו הראשונה בדבר חלוקת התמיכות לשנת 2007 - בסך הכול תשעה מיליון ש"ח - למנכ"ל (להלן - ההמלצה הראשונה של המדור).