HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עקב חשיבותו הרבה של נושא מניעת הזיהומים במערכת הבריאות והליקויים החמורים שעלו בדוח הביקורת, מן הראוי שכל הגורמים הקשורים לפעילות בתחום הזה, קרי משרד הבריאות, קופות החולים, כלל מוסדות האשפוז בארץ - הממשלתיים, הציבוריים והפרטי ים ומשרד האוצר, יירתמו למאמץ להקטנת שיעור הזיהומים למידה המקובלת במדינות המערב ויאמצו תקנים בין -לאומיים שישפרו את איכות הטיפול הרפואי בחולים ואת בטיחותם.
כפועל יוצא מכך, תקטן הפגיעה המיותרת בחולים ויקטן שיעור התמותה במדינת ישראל בשל זיהומים.
הפרעות אכילה הן הפרעות נפשיות הקשורות לעיסוק יתר במשקל הגוף ובמזון (להלן - הפרעות אכילה).
הן כוללות טווח נרחב של בעיות הקשורות באכילה בעלת רכיב שמקורו רגשי: החל בהפרעות קלות כגון פחד מהשמנה, הרגלי תזונה חריגים ודיאטות קיצוניות; דרך שימוש באמצעים חריגים להורדה במשקל, כגון תרופות משלשלות ומשתנות והקאות יזומות; דרך הפרעות אכילה בלתי מסווגות; וכלה בצורות החמורות של אנורקסיה נרבוזה ובולימיה נרבוזה.
אנורקסיה נרבוזה : על פי ספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקני ( DSM , IV ) אנורקסיה נרבוזה 22 (להלן- אנורקסיה) מתבטאת בסירוב ל שמור על משקל גוף (פחות מ -85% ,מהמשקל המינימלי התקין), בפחד חזק מעלייה במשקל בהפרעה בדימוי הגוף ובהכחשת חומרת תת -המשקל הקיים.
נשים מאופיינות באל-וסת במשך שלושה חודשים עוקבים (אמנוריאה).
בולימיה נרבוזה : על פי ספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקני ( DSM , IV ) בולימ יה נרבוזה 23 (להלן- בולימיה) מתבטאת באירועים נשנים של התקפי אכילה (בולמוסים), המאופיינים באכילה רבה בתוך זמן קצר ואחריה ב"טיהור" כדי למנוע עלייה במשקל: הקאות יזומות, שימוש במשלשלים ובמשתנים, צום ופעילות גופנית מופרזת.
הפרעות אכילה בלתי מסווגות: 24 על פי ספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקני .
22 :בלעז Anorexia Nervosa - AN .
23 :בלעז Bulimia Nervosa - BN .
24 :בלעז EDNOS - Eating Disorders not Otherwise Specified.
( DSM , IV ) בקטגוריה זו נכללות הפרעות אכילה חלקיות, שאינן עונות באופן מלא על הקריטריונים, ומידת חומרתן עדיין אינה מוגדרת, אולם הלוקים בהן עלולים לפתח הפרעת אכילה מלאה בעתיד.
הפרעות האכילה שכיחות בעיקר בקרב נערות וצעירות בגילים 15-25 .
עם זאת הן מתחילות לעתים כבר בגיל 9 , וקיימות גם בגיל מבוגר ואפילו בגיל65 ומעלה.
כ- 50% מהחולות סובלות מאבחנה פסיכיאטרית נוספת.
הפרעות אכילה נחשבות כיום אחת המחלות הנפוצות ביותר בקרב נערות ונשים צעירות בעולם המערבי.
בעבר היו שכיחות בקרב נשים צעירות משכבות חברתיות גבוהות, וכיום הן קיימות בכל שכבות האוכלוסייה ובכל המגזרים והן בקרב גברים מכל קבוצות האוכלוסייה25 .
היקף הפרעות האכילה ושיעורי ההחלמה והתמותה מהן : בארץ לא נערכו סקרים באשר לשכיחות התופעה ואין נתונים באשר למספר החולות.
לכן הנתונים מתבססים בעי קר על סקרים שנערכו בארצות הברית26.
כ - 1,500 ילדים ובני נוער מאובחנים מדי שנה כלוקים בהפרעות אכילה27 .
עם זאת, אין במשרד הבריאות מאגר מידע המרכז את הנתונים לגבי מספר החולות המאובחנות והמטופלות.
אנורקסיה ובולימיה מאופיינות בשיעורי החלמה נמוכים : לדברי יו"ר העמותה להפרעות אכילה 28 כ-%50 מהחולות צפויות להחלים כמעט לגמרי; 30% צפויות להחלים חלקית ויצליחו לשמור על תפקוד סביר, אך נמצאות בסכנת הידרדרות תמידית עם תקופות של החמרה; 20% הן חולות כרוניות שיסבלו מהמחלה לאורך שנים ושחלקן ימותו מהמחלה, כמפורט בהמשך.
בבולימיה משמעותן של אי -החלמה או של החלמה חלקית היא חזרה של התקפי אכילה והקאות; ובאנורקסיה המשמעות היא סכנה להידרדרות גופנית עד כדי מוות.
מבין כל המחלות הפסיכיאטריות, שיעורי התמותה הגבוהים ביותר הם עקב הפרעות אכילה, הגורמות גם לדיכאון ולאובדנות, והם 1% מהחולות בבולימיהו- %15-%5 מהחולות באנורקסיה במהלך12-10 השנים שלאחר אבחון המחלה29 .
יצוין כי אין נתונים מדויקים על שיעורי התמותה מהמחלה, מאחר שלעתים סיבת המוות מוגדרת דום לב, קריסת מערכות כללית או אובדנות.
נזקי הפרעות האכילה : אנורקסיה היא מחלה קשה הגורמת לנזקים בריאותיים לטווח קצר ולטווח ארוך.
בטווח הקצר אנורקסיה עלולה לגרום לירידה במשקל, לחולשה ועייפות, לנשירת שיער, להאטה בפעילות ההורמונלית עד כדי הפסקת מחזור הווסת, לתחושת קור, לדופק אטי, להפרעות קצב הלב ואף למוות פתאומי.
בטווח הארוך עלולה האנורקסיה לפגוע בעצמות (אוסטיאופורוזיס), אגב עלייה ניכרת בסיכון לשברים ואי-מילוי פוטנציאל הגדילה; סיכון לפגיעה בפוריות; פגיעה בחשיבה, בריכוז ובפונקציות קוגניטיביות רבות הגורמות לעצבנות, ולאיבוד עניין בנושאים שאינם קשורים במשקל הגוף ובספירת קלוריות; פגיעה בתפקוד החברתי; ירידה בנפח המוח וירידה במנת המשכל; פגיעה במרכז התיאבון במוח .
25 מאחר ש-90% מהחולים הם נשים נכתב הדוח בדרך כלל בלשון נקבה, אך הכוונה גם לגברים החולים בהפרעות אכילה.
6% ;מהאוכלוסייה סובל מאנורקסיה 1% סובלמבולימיה; 3% סובלים מהפרעות אכילה לא מסווגות.
על פי הערכה שביצע מנהל המחלקה הייעודית לבוגרות במרכז הרפואי על שם חיים שיבא בתל השומר (להלן - שיבא בתל השומר), כ- 330,000 .
איש חולים באנורקסיה, בבולימיה ובהפרעות אכילה לא מסווגות 27 נתונים שמסרו מאוחדת ומכבי למרכז המחקר והמידע של הכנסת לצורך הכנת דוח בנושא "הפרעות אכילה, בקרב ילדים ובני נוער" (פברואר 2010 .
) 28 העמותה הישראלית למניעה, טיפול ומחקר בהפרעות אכילה מאגדת בתוכה את הפעילות הקלינית והמחקרית בנושא ופועלת לקידום אמות מידה לטיפול מיטבי בהפרעות אכילה ולקידום מדיניות חברתית, חינוך ומניעה.
29 מהעמותה להפרעות אכילה נמסר על 5% תמותה מאנורקסיה.
מחקרים שנערכו במדינות שונות מציינים נתוני תמותה שונים, שנמדדו בקרב קבוצות אוכלוסייה שונות, ומגיעים עד 15% .
תמותה משרד הבריאות 871 .
ואיבוד תחושת הרעב; פגיעה בבוחן המציאות בכל הקשור לתפיסת הגוף ופגיעה בשיקול הדעת עד כדי אי -נכונות החולות לפְנות לטיפול רפואי.
גם עם החזרה למשקל תקין, הנזקים לעתים אינם הפיכים.
בולימיה גורמת לפגיעה קשה בתפקוד ובאיכ ות החיים, ואף שיחסית נזקיה הגופניים פחותים יותר מאלה שגורמת אנורקסיה, החולות חשופות לנזקים האלה: שינוי במאזן המלחים בעקבות ההקאות וסיכון להפרעות בקצב הלב; הפסקת מחזור הווסת; נזקים לשיניים; קרעים בוושט; הפרעות במשק הנוזלים 30 ; עלייה בלחץ תוך-עיני ובעיות בעדשת העין.
קיימים סוגים נוספים של הפרעות אכילה כך, למשל, אכילה התקפית31 - התקפי אכילה חוזרים שבמהלכם צורכת החולה כמויות גדולות של מזון בזמן קצר מתוך חוסר שליטה וללא הקאות או שימוש במשלשלים, ולכן אחת מתוצאותיה היא השמנה.
בשנת 2011 פרסם מבקר המדינה דוח שבו בחן א ת נושא מניעת ההשמנה32 .
תחום הפרעות האכילה מורכב מנושאים שונים - נושא בריאות הנפש, הכלול בתוספת השלישית של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), אשר נמצא במועד הביקורת באחריותו של משרד הבריאות.
הטיפול בבריאות הנפש, לרבות בהפרעות אכ ילה, אמור לעבור לאחריות קופות החולים עד אמצע יולי 2015 , ובכך לעבור מהתוספת השלישית לחוק לתוספת השנייה לחוק (להלן - הרפורמה).
התוספת השנייה כללה במועד הביקורת, בין השאר, נושאים פרא -רפואיים, לרבות תזונה ודיאטה, שעליהם מופקדות קופות החולים.
ההתמודדות עם הפרע ות אכילה דורשת טיפול מצד צוות רב -תחומי המשלב פסיכיאטר; רופא פנימאי או רופא ילדים; תזונאית; כוח אדם ממקצועות הטיפול - פסיכולוג, עובד סוציאלי, מטפלים בהבעה וביצירה; כוח אדם סיעודי; מדריך לאימון גופני.
לעתים נדרש מעקב של קרדיולוג, גינקולוג ואנדוקרינולוג.
חלק מהחולות סובלות מהפרעה קלה ואינן זקוקות לאשפוז.
לאור אופייה של המחלה, לדעת מומחים הטיפול הרצוי הוא מעבר ממסגרת למסגרת בהתאם לחומרת המצב הרפואי: אשפוז, אשפוז יום, טיפול יום, טיפול מרפאתי ושיקום33.
לנוכח חומרתן של הפרעות האכילה, סיכויי ההחלמה הנמוכים וסיכויי ה תמותה הגבוהים מאנורקסיה, ולנוכח החשיבות שבמניעתן, באיתורן ובטיפול מוקדם ככל האפשר בהן - בדק משרד מבקר המדינה בחודשים פברואר עד דצמבר 2012 את סדרי הטיפול של משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) בנושא.
נבדקו, בין השאר, הנושאים האלה: מספר מיטות אשפוז ועמדות לאשפוז יום ולטיפול יום; פעילות מרפאות והקמת בתים שיקומיים; תמחור השירותים מול עלותם בפועל; היעדר רצף טיפולי בין המסגרות לטיפול בהפרעות אכילה; אבחון החולות ואיסוף מידע עליהן; פיקוח משרד הבריאות על מערך הטיפול הלאומי; היעדר כוח אדם ואנשי מקצוע; פעולות מערכת החינוך לאיתור הפרעות אכילה ולמניעתן; איתור הפרעות האכילה ומניעתן בקרב רקדניות ובקרב ספורטאים; אבחון ההפרעות וטיפול בהן בצבא ההגנה לישראל (להלן - צה"ל); פעילויות לשינויי חקיקה בתחום.
30 מצב של התייבשות קיצונית בעקבות מיעוט שתייה כדי להוריד ממשקל הגוף, או שתייה מופרזת כדי להתמודד עם הרעב או כדי לעוות תוצאות שקילה.
שתייה מרובה עלולה לגרום לבצקות, ובכלל זאת לבצקת מוחית.
31 :בלעז Binge Eating Disorders - BED .
32 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61( ב 2011 ), בפרק "מניעת השמנה- דוח מעקב", עמ' 791 (להלן- דוח מבקר המדינה בנושא מניעת השמנה).
33 :שיטת טיפול זו מכונה בלעז Wrap Around Service .
לדברי המומחים בתחום הרפואה השיטה הנכונה לטיפול בהפרעות אכילה היא הקמת מסגרת אחת, הכוללת את כל השלבים, ובה עוברת החולה משלב אחד לאחר לפי מצבה הרפואי בשיטת ה"דלת המסתובבת".
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות; בארבע קופות החולים (להלן גם- הקופות) - שירותי בריא ות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית); במשרד החינוך; במשרד התרבות והספורט (להלן - משרד הספורט); ובצה"ל.
נעשו בירורים במשרד המשפטים; במועצה לשלום הילד; 874 דוח שנתי63ג .
במחלקות פסיכיאטריות ובמחלקות ייעודיות להפרעות אכילה בבתי חולים כלליים; בבתי חולים פסיכיאטריים; ובמוסדות ובמרפאות פרטיים.
מצוקת האשפוז והטיפול בתחום הפרעות האכילה ותוצאותיה .
חוסר במסגרות אשפוז ייעודיות והמתנה ארוכה למסגרות הקיימות חולות בהפרעות אכילה מאושפזות בכמ ה מסגרות: בבתי חולים כלליים ממשלתיים, או ציבוריים או של הכללית - במחלקות ייעודיות להפרעות אכילה, במחלקות פסיכיאטריות או במחלקות אחרות; ובבתי חולים פסיכיאטריים ממשלתיים ושל הכללית.
אשפוז בבתי חולים כלליים: היעדר פריסת מיטות אשפוז ייעודיות על פי חלק גדול מהמומחים להפרעות אכילה, המחלקה המתאימה לאשפוז חולה כזו היא מחלקה ייעודית לטיפול בהפרעות אכילה, המשלבת הן את הטיפול הפיזי והן הנפשי, באופן המאפשר התמודדות עם מורכבות המחלה.
אין מחלוקת בקרב המומחים כי למחלקה אחרת בבית חולים כללי, כגון מחלקה פנימית אין את הכלים להתמודד עם סירובה של החולה לאכול.
גם אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי חסר את הטיפול הפיזי להצלת חיי החולה.
עם זאת, יש מקרים שבהם אשפוז במחלקה פסיכיאטרית בבית חולים כללי יעיל יותר (ראו להלן).
היעדר פריסה ארצית לאשפוז ייעודי להפרעות אכילה לבוגרות כדי לספק מענה נאות לאוכלוסיית החולות ברחבי הארץ רצוי ליצור פריסה אזורית של מחלקות ייעודיות להפרעות אכילה או של צוותים ייעודיים בתוך מחלקה פסיכיאטרית.
אולם מחלקות כאלה לבוגרות (נשים מעל גיל 18 ) פועלות רק במרכז הרפואי של שם חיים שיבא בתל השומר (להלן - שיבא בתל השומר; 24 ,)מיטות וכן במרכז הרפואי הדסה עין כרם בירושלים (להלן - הדסה עין כרם; 5 ,)מיטות בתוך המחלקה הפסיכיאטרית.
היעדר מחלקות ייעודיות נוספות לאשפוז, בפריסה ארצית, מגביל את יכולתן של החולות להתאשפז.
כאמור, חולות באנורקסיה עלולות לעתים להגיע למצב פיזי קשה ומסכן חיים34 .
, ובמצב כזה חובה לאשפזן לטיפול ראשוני מיידי כדי להצילן כמו כן, אשפוז חולה בהפרעות אכילה הוא הליך מורכב הדורש את תמיכת המשפחה.
לפיכך חולה המתגוררת עשרות קילומטרים מבית החולים עלולה להימנע מלהתאשפז.
34 עם מצב גופני מסכן חיים נמנות התופעות האלה: גלוקוז נמוך; חום גוף נמוך (היפותרמיה); לחץ דם נמוך ודופק אטי (ברדיקארדיה); הפרעות אלקטרוליטיות; הפרעות בקצב הלב; אנמיה קיצונית.
בקרב חולות בוגרות גם חולשת שרירים קיצונית; ערפול הכרה ובלבול.
לעתים מתאשפזות החולות סמוך למקום מגוריהן במחלקות כלליות, אף שאשפוזן אינו מספק את הטיפול הייעודי המתאים למחלה בגלל היעדר צוות ייעודי המתמחה בנושא, בגלל היעדר קבוצות טיפול ובגלל חוסר ידע שנצבר לטיפול במחלה.
במחלקות הללו עלולה החולה גם להידבק במחלות.
לעתים החולות נשלחות לבתיהן לאחר ייצוב מצבן עד הידרדרות נוספת.
אחרות מגיעות רק לטיפול מרפאתי שאינו תואם את מצבן.
המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא מציעה גם טיפול 876 דוח שנתי63ג .
מרפאתי לחולות הממתינות לאשפוז - פתרון הישים רק לחולות שמצבן הרפואי מאפשר הגעה לבית החולים או לחולות המתגוררות באזור בית החולים, אך אינו מתאים לחולות מהדרום או מהצפון.
היעדר טיפול מתאים הופך את החולות לכרוניות, מצמצם את סיכויי הירפאותן ומגדיל את סיכויי התמותה שלהן.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה, בדצמבר 2012 , כי טיפול בהפרעות אכילה של בוגרות דורש התמקצעות מיוחדת של צוותים רפואיים, סיעודיים ופרא- רפואיים.
במקרה של אשפוז חשובה יותר ההתמקצעות מאשר הנגישות, ולכן אין הצדקה לפרוס את מיטות האשפוז בין בתי חולים רבים.
עקב מצוקת מיטות האשפוז לחולות בוגרות הסובלות מהפרעות אכילה, ביקש המשרד ממשרד האוצר בשנת 2012 תוספת מיטות לבריאות הנפש בפריסה לשלוש שנים, וביניהן מיטות אשפוז להפרעות אכילה.
המשרד ביקש תוספת לשנת 2013 למחלקות הקיימות- 8 מיטות בשיבא בתל השומר ו-5 בהדסה עין כרם.
האוצר תקצב תוספת של4 מיטות לשיבא ו -4 מיטות להדסה, והמשרד השלים תוספת של מיטה אחת ממקורותיו.
לפיכך בנובמבר 2012 אושרו9 מיטות נוספות, גידול של30% במספר מיטות האשפוז לבוגרות.
סך הכול יהיו לבוגרות 10 מיטות בהדסה עין כרם ו-28 .
מיטות בשיבא בתל השומר מנהל המחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם מסר, בנובמבר 2012 , כי התשתית להכלת מיטות נוספות אלו קיימת, וכי הפעלתן תחל מיידית עם מתן אישור המשרד.
מנהל המחלקה הייעו דית לבוגרות בשיבא מסר, בנובמבר 2012 , כי הנהלת בית החולים פועלת להעביר את המחלקה למשכן חדש, וכי כחלק מתכנון המחלקה העתידי פנה המרכז הרפואי למשרד לבקש תקציב בינוי והוספת מיטות.
ואולם, בצפון הארץ ובדרומה עדיין אין כלל מיטות אשפוז לטיפול בהפרעות אכילה לחולות בוגרות.
לפיכך חולות בוגרות מהאזורים הללו נאלצות להתאשפז רחוק ממשפחתן ומילדיהן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לבצע עבודת מטה יסודית, ובמסגרתה למצוא פתרון לחולות הבוגרות הזקוקות במהלך אשפוזן לקרבת משפחתן - הוריהן או ילדיהן.
תורי המתנה לאשפוז במחלקות הי יעודיות בהפרעות אכילה 1.
בוגרות : עקב מחסור בהקצאת מיטות אשפוז, ההמתנה לאשפוז במחלקה להפרעות אכילה לבוגרות בשיבא נמשכת חודשיים עד ארבעה חודשים, ומספר הממתינות לאשפוז הוא 30-10 חולות בכל זמן נתון 35 .
משך ההמתנה לאשפוז תלוי בכמה גורמים, כגון חומרת מצבה של החולה; מצבה הרפואי הכללי (למשל היריון או סוכרת); סיכויי החלמתה - אשפוזים קודמים שלא צלחו.
עקב מספר המיטות המוגבל, המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא מתקשה לתת מענה מהיר לחולות הנמצאות לעתים במצב גופני חמור, ואנשי הצוות נדרשים להכריע אם לאשפז חולה הנמצאת בסכנת חיים, אך אושפזה בעבר כמה פעמים ללא תועלת, או שבמקומה לאשפז חולה שטרם אושפזה ונמצאת בתהליך הידרדרות.
35 בבקרה שעשה משרד הבריאות במחלקה בשיבא במרץ 2011 נמצא כי רשימת ההמתנה לאשפוז כוללת 15-30 פניות; ביוני 2012 נמצא כי15 חולות ממתינות יותר משלושה חודשים להתאשפז, אף שמצבן הגופני הולך ומידרדר למצב המחייב אשפוז, אך חלקן לא טופלו כלל.
על פי הערכת המשרד, תהליך תיקון חקיקה, אשר יאפשר אשפוז בכפייה של חולות אנורקסיה (ראו להלן), עלול להגדיל את צורכי האשפוז.
משרד הבריאות העריך, בדצמבר 2012 , כי עם פתיחת 9 מיטות אשפוז נוספות לבוגרות צפוי שתור ההמתנה לאשפוז יצטמצם בשליש.
: נערות יש כמה מחלקות אשפוז ייעודיות לנערות, וגם לחלקן תורי המתנה ארוכים.
כך, בבית החולים אדמונד ולילי ספרא לילדים שבשיבא (להלן - ספרא) זמן ההמתנה למחלקה הייעודית הוא כחודשיים, ובמר כז שניידר לרפואת ילדים בישראל של הכללית (להלן - שניידר בפתח תקווה) - כשלושה עד ארבעה חודשים.
מצבן של החולות פעמים רבות מחמיר במהלך ההמתנה, ולפיכך חלקן מגיעות לחדרי מיון במצב מסכן חיים, ונאלצות להתאשפז במחלקות אחרות ללא תכנית טיפולית ייעודית.
עקב ייחודיות ההפרעה, המאופיינת בחוסר תובנה של החולה למצבה הגופני החמור, חשוב לאשפזּה בעיתוי שבו היא מוכנה להתאשפז, וכל המתנה עלולה לגרום לנסיגה ברצונה להחלים ולהידרדרות נוספת במצבה.
בשנת 2008 אושפזו בבתי החולים הכלליים והפסיכיאטריים250 ילדים ובני נוער הלוקים בהפרעות אכילה.
מתוכם 22 ילדים ובני נוער אושפזו בבתי החולים הפסיכיאטריים ו -228 אושפזו בבתי החולים הכלליים 36 .
יו"ר העמותה להפרעות אכילה מסר למשרד מבקר המדינה כי רק מיעוט מתוך 228 ילדים ובני נוער אלו מתאשפזים במחלקה ייעודית להפרעות אכילה.
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי לגבי נערות, יש חשיבות מיוחדת גם לזמינות האשפוז ולנגישותו, ולכן הקפיד המשרד על פתיחת מיטות אשפוז לקטינות בפריסה ארצית.
לפיכך ביקש המשרד במסגרת התכנית התלת-שנתית 37 להוסיף 14 מיטות לבריאות הנפש, בחלוקה זו: לשנת 2013 ביקש2 מיטות להדסה עין כרם, 5 מיטות במרכז הרפואי זיו בצפת (להלן - זיו בצפת), 3 מיטות במרכז רפואי רמב"ם (להלן - רמב"ם בחיפה) ו-4 מיטות בשניידר בפתח תקווה, בקשה שטרם נידונה.
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי פריסת מחלקות אשפוז פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים יוצרת פריסה סבירה של מחלקות - ייעודיות ולא ייעודיות - העונה על החסר במיטות אשפוז ייעודיות הנדרשות לנערות.
המחלקות הללו נמצאות בבתי החולים האלה: בזיו בצפת; בבית החולים לגליל המערבי, נהריה (להלן - בית החולים נהרייה); ברמב"ם בחיפה; בהלל יפה בחדרה ובברזילי באשקלון, נוסף על יחידות האשפוז הייעודיות כחלק ממחלקה פסיכיאטרית בבתי החולים הכלליים (שניידר בפתח תקווה, הדסה עין כרם וסורוקה בבאר שבע).
יצוין כי על אף הפריסה הקיימת של מחלקות פסיכיאטריות המאשפזות נערות הסובלות מהפרעות אכילה, יש בארץ מעט מחלקות ייעודיות להפרעות אכילה לנערות.
לכן רוב הנערות מתאשפ זות במחלקות פסיכיאטריות כלליות, כשרק בחלקן מטפל צוות ייעודי להפרעות אכילה.
36 מתבסס על דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת "הפרעות אכילה, בקרב ילדים ובני נוער" (פברואר 2010 '), עמ3 .
37 מתוך תכנית תלת-שנתית להגדלת מספר מיטות האשפוז הפסיכיאטרי, מכתב מנכ"ל משרד הבריאות למשרד האוצר אגף תקציבים (ספטמבר 2012 .
למחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא בתל השומר נמשכת ההמתנה כשלושה חודשים לפחות, וגם למחלקות הייעודיות לנערות נמשכת ההמתנה חודשיים עד ארבעה חודשים.
בינתיים נאלצות חולות בוגרות ונערות מכל הארץ להמתין לאשפוז בבתיהן תוך כדי הידרדרות במצבן, או להתאשפז במחלקות אחרות שאינן מתאימות לטיפול בהפרעות אכילה.
אף שמשרד הבריאות הוסיף בשנת 2011 8 ,מיטות לאשפוז נערות ובדצמבר 2012 הוסיף9 מיטות לאשפוז בוגרות - צעד זה צפוי, לדעת משרד הבריאות, לצמצם רק בשליש א ת משך ההמתנה לאשפוז.
על המשרד לבצע עבודת מטה להערכת צורכי האשפוז הייעודי לבוגרות ולנערות ולמניעת תורי ההמתנה.
היעדר מסגרת ל"טיפול מוגבר" בחולות בהפרעות אכילה מנהל המחלקה הייעודית להפרעות אכילה לבוגרות בשיבא מסר למשרד מבקר המדינה, באפריל 2012 , כי המחלקה אינה מתאימה תמיד לטיפול בחולות בוגרות, הנמצאות בסיכון חיים והזקוקות לטיפול מוגבר 38 .
במחלקה להפרעות אכילה יש בשעות הערב והלילה אחות אחת בלבד, המשגיחה על כל המחלקה, ואין אפשרות להשגחה צמודה על החולות; במחלקה הייעודית גם אין רופא תורן.
עם זאת, אי- אפשר לאשפזן בי חידה לטיפול נמרץ כללי במרכז הרפואי, מפני שהזנת חולות הנמצאות במצב גופני ירוד דורשת מיומנות מיוחדת, שהיא נחלת הצוות הייעודי בלבד.
לעומת זאת, במחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם יש תשתית המאפשרת לאשפז חולות בהפרעות אכילה הנמצאות בסכנת חיים (כגון קרבה לציוד החייאה), ואכן מאשפזים במחלקה חולות כאלה.
בשנת 2004 מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז ועדת מומחים בנושא מדיניות הטיפול בחולות בגירות הלוקות באנורקסיה (להלן - ועדת באואר) 39 .
מנהל המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא הגיש לוועדה נייר עמדה, שפירט את שלבי האשפוז40.
השלב הראשון ש ל אשפוז ב"טיפול נמרץ" 41 דרש הוספת מיטות ותקציב.
ועדת באואר המליצה לאמץ את התכנית של המנהל על ידי בניית מודל שיפעל תחילה באזור תל אביב והמרכז ויישען על המחלקה הייעודית בשיבא.
ואולם, מאז ועד מועד הביקורת לא הוספו מיטות לטיפול מוגבר.
כך, למשל, בפעולות הבקרה ש ערך משרד הבריאות, במרץ 2011 וביוני 2012 , במחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא ניכר חוסר בתנאים מבניים ובתקני כוח אדם42 לחולות בתחלואה קשה עם סיכון לתמותה.
כך, למשל, נמצא כי החולות הללו מחוברות למוניטור ללא השגחה וכי חולות הנזקקות לבידוד אינן נתונות בבידוד.
כמו כן נמצא כי נדרשים משאבים להקמת יחידה לטיפול מוגבר.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , השיב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי אותן 4 מיטות נוספות שהקצה לחולות בוגרות בשיבא ו -5 מיטות שהקצה להדסה עין כרם, מיועדות גם להקמת יחידה סגורה שבה יאושפזו חולות במצב גופני ונפשי קשה, הגובל בסכנת חיים; חלקן אף יאושפזו בכפייה 43.
38 טיפול מוגבר- טיפול אינטנסיבי הניתן לחולה, והמוגדר בדרגה פחותה מטיפול נמרץ.
39 'שבה היו חברים ד"ר אריה באואר, מנהל המחלקה לפסיכיאטריה משפטית, ופרופ רוברטו מסטר, ראש צוות פיקוח ובקרה.
40 :שלבי הטיפול המומלצים הם1 .
טיפול מוגבר- עד יציאה מסכנת חיים; שלב זה דרש הוספת מיטות והגדלת תקציב; 2 .
אשפוז פעיל- למשך שלושה עד שישה חודשים עד הגעה למשקל היעד והכחדת הסימפטומים הפעילים; 3 .
אשפוז שיקומי ממושך - למשך כשישה חודשים; 4 .
בתים שיקומיים- למשך כשנה; הבתים נוספו בהמשך; 5 .
דירות לווין בקהילה- למשך כשנה; הדירות נוספו בהמשך.
41 מאז ועדת באואר נוספה הגדרה של "טיפול מוגבר", שבמסגרתו ניתן, כאמור, טיפול אינטנסיבי בדרגה פחותה מטיפול נמרץ.
42 אחות אחת משגיחה אחר הצהריים ובלילה על כ -20 חולות שחלקן מחוברות למוניטורים; חסר רופא תורן לילה עם מיומנויות בהפרעות אכילה, ובמקומו מגיע בעת הצורך רופא ממבנה מרוחק מהמחלקה.
43 מנהל המחלקה הפסיכיאטרית לילדים ונוער בבית החולים נהרייה מסר כי מחלקת טיפול נמרץ כללי מקבלת ייעוץ מהמחלקה הפסיכיאטרית הסמוכה אליה, המספיק לצורך טיפול בנערות במצב גופני ירוד עד אשפוזן במחלקה.
משרד מבקר המדינה מציין כי רק במועד סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , אישר משרד הבריאות פתיחת4 מיטות לטיפול מוגבר בשיבא ו-5 מיטות נוספות לטיפול מוגבר בהדסה עין כרם.
ביתר המקרים החולות, הנמצאות במצב גופני ירוד , מתאשפזות בטיפול נמרץ כללי עד התאוששותן והעברתן לאשפוז ייעודי או פסיכיאטרי.
על משרד הבריאות לבחון אם הוספת 9 מיטות בשיבא ובהדסה עין כרם אכן תספק את הצרכים בתחום זה.
כמו כן עליו לבחון את יכולתן של המחלקות לטיפול נמרץ כללי לטפל בסובלות מהפרעות אכילה, המגיעות אליהן לעתים במצב של סכנת חיים.
אשפוז כפוי של בוגרות סרבניות הסובלות מאנורקסיה אנורקסיה היא התחלואה הנפשית הגורמת למקרי המוות הרבים ביותר מבין התחלואות הנפשיות.
רוב החולות הבוגרות המתות מהמחלה מסרבות לקבל טיפול מציל חיים (להלן - חולות סרבניות).
החולות הללו מגיעות לעתים לאשפוז במצב גופני מסכן חיים, ויש צורך לאשפזן באופן כפוי להצלת חייהן 44 .
האשפוז הכפוי מתאפשר באמצעות פנייה לבית המשפט לקבלת צו למינוי אפוטרופוס45 , שיורה על דרכי הטיפול לרבות אשפוז בכפייה (ראו להלן).
מדוח ועדת באואר עולה כי מדי שנה יש 30-20 חולות סרבניות 46 , שמצבן הרפואי מחייב אשפוז כפוי לחודשיים-שלושה.
עיקר הטיפול במצב כזה הוא הזנה בכוח על ידי זונדה (צינורית המוחדרת לקיבת החולה דרך אפו).
מנהל המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא מסר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2012 , כי יש להבחין בין שני סוגי חולות סרבניות: הסוג הראשון, חולות המתנגדות פיזית להאכלה.
הסוג השני, שעמו נמנות רוב החולות, כולל חולות המתנגדות לאכילה באופן פסיבי ולא יתאשפזו מרצונן, אולם אם יאושפזו בכפייה הן ישתפו פעולה עם התכנית הטיפולית.
בארץ ובעולם קיימת מחלוקת בשאלה אם רצוי לכפות על חולות סרבניות קשות, הנמנות עם הסוג הראשון, טיפול בניגוד לרצונן.
הנושא כרוך בשאלות מוסריות מורכבות, ובכללן בשאלה עד כמה יש להרחיק לכת כדי להציל חיים של חולות בניגוד לרצונן.
משרד המשפטים מסר, בנובמבר 2012 , כי הטיפול הכפוי באנורקסיה מעורר שאלות מוסריות וחושף את החולות לפגיעה עמוקה בחירויות הפרט.
על פי הספרות, ומניסיונם של מומחים בתחום, עלייה במשקל בלבד אינה מקדמת את הטיפול בחולות סרבניות, ולכן יש צורך בטיפול ארוך המשלב בין גישות של טיפול פסיכותרפי, תרופתי ושיקומי.
הטיפול בחולות הסרבניות, המגיעות לאשפוז במצב מסכן חיים, דורש צוות מיומן, ציוד מתאים 47 ואמצעים לשמירה על החולות (להלן - התשתית לאשפוז כפוי).
לדעת מומחים אי-אפשר לאשפז חולות סרבניות במחלקות הסגורות הפועלות בבתי החולים הפסיכיאטריים, מאחר שאלו אינם ערוכים בדרך כלל לטיפול ייעודי בהפרעות אכילה.
44 אשפוז כפוי ניתן בדרךכלל לחולות הזקוקות לטיפול מוגבר, שכן ההצדקה לאשפוזן בכפייה היא מצבן הגופני הירוד והיותן במצב מסכן חיים.
45 על פי חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב- 1962 .
46 לדברי מנהל המחלקה לאשפוז בוגרות בשיבא, נתון זה נכון גם לשנת 2012 ,.
לדבריו בשנים 2006 -2012 עזבו 6 ,חולות את המחלקה מרצונן, בניגוד להמלצה הרפואית ולאחר מכן נפטרו.
מוניטורים, מיטות עם מזרני אוויר למניעת פצעי לחץ, מערכות הזנה ועוד 882 דוח שנתי63ג .
במחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם יש תשתית המאפשרת לאשפז חולות בהפרעות אכילה בניגוד לרצונן, ואכן החולות הללו מאושפזות במחלקה זו.
במועד הביקורת במחלקה הייעודית משרד הבריאות 883 .
בשיבא לא נמצאה תשתית מתאימה לאשפוז כפוי48 .
מנהל המרכז לבריאות הנפש "שלוותה" של הכללית בהוד השרון (להלן - שלוותה בהוד השרון) מסר כי האכלת חולת אנורקסיה בכפייה היא הליך מורכב לביצוע, הדורש צוות מקצועי מומחה וציוד מתאים.
לכן לדבריו חולות הזקוקות להאכלה בכפייה אינן מאושפזות בבית החולים שלוותה.
לאחר סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , אישר משרד הבריאות כאמור לעיל את אותן 4 מיטות למחלקה הי יעודית לבוגרות בשיבא ו -5 מיטות למחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם עם תשתית מתאימה לאשפוז כפוי.
בדצמבר 2003 הגיש, כאמור, מנהל המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא לוועדת באואר תכנית טיפולית בחולות כרוניות וסרבניות הסובלות מהפרעות אכילה.
ההצעה כוללת הקמת יחידה לטיפו ל באשפוז כפוי בתוך המחלקה, ובכלל זאת יצירת מרחב נעול ומבודד, השגחה צמודה על ידי איש צוות סיעודי והקמת חדר נוסף לבידוד עם מיטות המיועדות לריסון חולות לצורך הזנתן, ובסך הכול 4 .
מיטות על פי תחשיב שהציג המנהל למשרד, עלות הקמת המחלקה היא 2 ,מיליון ש"ח ונדרשת עלות שוטפת של 2.
מיליון ש"ח לשנה במועד סיום הביקורת, אישר משרד הבריאות כאמור להפעיל, החל בדצמבר 2012 ,5 מיטות אשפוז לחולות בוגרות בהדסה עין כרם ו -4 מיטות לחולות בוגרות בשיבא בתל השומר.
מיטות אלה אושרו עם תשתית לאשפוז חולות הזקוקות לטיפול מוגבר או לאשפוז כפוי, ובכך נתן המשרד מענה לצורך זה.
אשפוז במחלקות פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים בעקבות היעדר אפשרויות לאשפוז במחלקה ייעודית להפרעות אכילה עקב ריחוק המחלקה ממגורי החולות וממשפחותיהן, או עקב תורי המתנה ארוכים, חלק מהחולות (הנערות והבוגרות) נאלצות להתאשפז במ חלקות פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים 49 .
עם זאת מפאת התדמית השלילית של אשפוז פסיכיאטרי, חלק מהחולות מעדיפות לעתים שלא להתאשפז כלל.
יש מקרים שבהם אשפוז במחלקה פסיכיאטרית בבית חולים כללי עדיף על פני אשפוז במחלקה ייעודית להפרעות אכילה.
כך, למשל, כאשר החולה סובל ת מתחלואה כפולה, דוגמת מחלת נפש קשה 50 , שהשפעתה רבה יותר מזו של הפרעת האכילה, או כאשר כשל הטיפול בחולה במחלקות הייעודיות.
כאמור, כמחצית מהחולות בהפרעות אכילה סובלות מתחלואה נפשית נוספת.
יש מעט מקרים שבהם מטפלים בתי חולים כלליים בחולות בהפרעות אכילה במסגרת ה מחלקה הפסיכיאטרית הכללית 51 .
על פי תפיסה מקצועית זו, שילוב החולות במחלקה עשוי להפחית את ההשפעה ההדדית של החולות בהפרעות אכילה ואת עיסוקן האובססיבי במחלה; מאפשר להן נקודת מבט שונה על מחלתן .
48 בפעולות בקרה, שערך המשרד במרץ 2011 וביוני 2012 , נמצא כי המחלקה אינה ערוכה לאשפוז כפוי מבחינת המבנה ומבחינת התנאים וכוח האדם החסר.
49 מחלקות פסיכיאטריות פועלות בבתי החולים הכלליים זיו בצפת, רמב"ם בחיפה, הלל יפה בחדרה וברזילי באשקלון.
50 לרבות דיכאון; הפרעות אישיות; הפרעות פסיכוטיות; סכיזופרניה; הפרעה דו-קוטבית; נטייה לפגיעה עצמית ואובדנות; בעיית התנהגות; התמכרות לסמים או לאלכוהול.
51 המחלקה הפסיכיאטרית לילדים ונוער בבית החולים בנהרייה והמחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם.