HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה העיר לרשות כי עליה להחיש את פעולתה ליישום החלטת הממשלה ולמצוא מענה לסוגיות עליהן הצביעה בתשובתה ושלטענתה מעכבות את יישום השלב השני בתכנית הרכש הממשלתי.
ליישום כוונתה של הרשות להקים מאגר נתונים עליה לקבוע לוח זמנים מפורט ובו אבני דרך ברורות, וכן לקבוע יעדים ומדדי תפוקה לבחינת מידת הצלחת השגתם.
החלטת הממשלה הטילה על הרשות לפעול לקידום השקעות כספיות במגזר המיעוטים.
הרשות דיווחה כי פעולותיה בתחום זה כללו: (א) פנייה לבנקים לייסד קרנות השקעה לעסקים קטנים במגזר המיעוטים וקרנות ייעודיות לפיתוח המגזר; (ב) פנייה לחברות ביטוח להשקיע בפרויקטים במגזר המיעוטים או לממן הלוואות לבתי עסק מהמגזר; (ג) עידוד בתי עסק במגזר העסקי הכללי לפעול גם במגזר המיעוטים.
הרשות מסרה למשרד מבקר המדינה רשימה של גופים שאתם נפגשו נציגיה כדי לקדם השקעות כספיות במגזר המיעוטים.
סדריהמינהל התקין מחייבים את הרשות לתעד את פגישותיה, את דיוניה ואת החלטותיה לרבות כאשר אלה מתקיימים באמצעות תקשורת טלפונית ולשמור, לרבות באמצעים אלקטרוניים, את ההתכתבויות שלה.
בכלל העניינים שיש לתעד כלולים עיקרי הנושאים שנדונו וההחלטות שהתקבלו בעניינם.
התיעוד תורם לקיום סדור של הליכי חשיבה ותכנון, להבניה של שיקול הדעת, לעמידה 358 דוח שנתי63ג .
בחובת ההנמקה, לפעילות על פי תכנון, לרציפות ולשימור הזיכרון הארגוני בטווח הקצר והארוך.
כמו כן משמש התיעוד למעקב אחר השגת היעדים שנקבעו לרשות בהחלטת הממשלה ולהפקת לקחים.
לא נמצאו ברשות מסמ כים בנוגע לפעולות שלטענתה נקטה לקידום ההשקעות במגזר המיעוטים, וכן לא נמצאו בה מסמכים המתעדים את עיקרי הדברים שנדונו בפגישות שקיימה בנושא ואת סיכומי הפגישות.
על כן לא ניתן לדעת אילו פעולות ננקטו בעקבות הפגישות, אם ננקטו.
הרשות מסרה בתשובתה שהיא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה שלפיה עליה להקפיד ביתר שאת לתעד את פעולותיה.
פעילות הרשות בתחומי הפעילות הממשלתית .
החלטת הממשלה קובעת כי על הרשות להכין חוות דעת בנושאים כלכליים- חברתיים המשפיעים על מגזר המיעוטים, כמפורט להלן: (א) בהחלטה נקבע שעל הרשות, בשיתוף המועצ ה הלאומית לכלכלה במשרד רה"ם ומשרדי הממשלה הרלוונטיים, להכין בכל שנה חוות דעת הנוגעת לתקציב המדינה לפני הגשתו לממשלה ולהציע בכל שנה במסגרת חוות הדעת ולפי הצורך חלופות בנושאים כלכליים-חברתיים הנוגעים למגזר המיעוטים.
חוות דעת זו יש בה כדי להשפיע על היקף ההשקע ות של המדינה במגזר המיעוטים, על גודל התקציבים שהיא מפנה למגזר ועל אופן חלוקתם.
נמצא כי מאז תחילת פעולתה לא הגישה הרשות חוות דעת כנדרש.
בתשובתה מסרה הרשות כי החלה לפעול מול המועצה הלאומית לכלכלה על מנת שבעתיד תוכל להגיש חוות דעת מוסדרת הנוגעת לתקציב המדינה.
הרשות ציינה כי היא השפיעה בפועל "באופן ניכר" על תקציב המדינה, מכיוון שבעקבות פעילותה קיבלה הממשלה בשנים 2010 ו- 2012 כמה החלטות לפעילות במגזר המיעוטים בהיקף תקציבי ניכר.
משרד רה"ם הוסיף בתשובתו כי הרשות השפיעה רבות על תקציב המדינה, וכי היא מייעצת למנכ"ל ומנהלת קשרים שוטפים עם אגף התקציבים במשרד האוצר, מנהלת "מאבקים" בנושאים הנוגעים לה ומכינה ניירות עמדה לפי הצורך.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד רה"ם ולרשות כי על הרשות להקפיד בראש ובראשונה, וללא קשר לפעולות אחרות שהיא מבצעת, לקיים את החלטת הממשלה המטילה עליה להגיש את חוות דעתה בנוגע להשפעת הצעת תקציב המדינה על מגזר המיעוטים.
חוות דעת זו נועדה להבטיח כי תוקדש תשומת לב לנושא ולסייע לחברי הממשלה בהליכי הגיבוש והאישור של תקציב המדינה.
)(ב בהחלטה נקבע שעל הרשות, בשיתוף המשרדים הרלוונטיים, להכין חוות דעת מקצועיות בנוגע להשפעתן של הצעות החלטה בתחומי הכלכלה והחברה העומדות על סדר יומן של הממשלה וועדותיה על מגזר המיעוטים.
משרד מבקר המדינה בדק 11 הצעות החלטה כאלה שאישרה הממשלה בפרק הזמן ינואר 2009 - מאי 2012 , אשר יש בהן כדי להשפיע על מגזר המיעוטים בתחום הכלכלי-חברתי.
הצעות ההחלטה הוגשו על ידי משרד רה"ם או שתואמו עמו.
ליישומן של הצעות ההחלטה הוקצה תקציב של כ-4 .
מיליארד ש"ח נמצא כי לשכת מנכ"ל משרד רה "ם שטיפלה בהכנת ההצעות, הגישה לרשות לקבלת חוות דעתה רק חלק מהן, וממילא לא הכינה הרשות חוות דעת מקצועית בנוגע לכל הצעות ההחלטה.
לאחר סיום הביקורת הודיע מזכיר הממשלה לחברי הממשלה וליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה בדצמבר 2012 ,כי לפי החלטת הממשלה על הקמת הרשות "טרם העברת הצעת החלטה הנוגעת לענייני המיעוטים למזכירות הממשלה, תועבר הצעת ההחלטה להתייחסות הרשות".
על לשכת מנכ"ל משרד רה"ם להקפיד להגיש לרשות לקבלת חוות דעתה את כל הצעות ההחלטה בתחומי הכלכלה והחברה אשר יכולה להיות להן השפעה על מגזר המיעוטים.
בתשובתו כתב משרד רה"ם כי אכן, מעורבותה של הרשות בכל נושא כלכלי הנוגע למגזר המיעוטים היא הכרחית וחשובה, וקיבל עליו להקפיד על מעורבות ושיתוף כאמור.
החלטת הממשלה קבעה כי על הרשות להגיש לממשלה פעם בשנה דוח שבו נסקרות פעולות הממשלה לצמצום הפערים הכלכליים -חברתיים בין מגזר המיעוטים ובין המגזר היהודי.
נמצא כי בשנים 2009 -2012 אמנם הגישה הרשות לראש הממשלה שלושה דוחות שנתיים, אולם בדוחות לא נס קרו כלל פעולות הממשלה לצמצום הפערים ואף לא פעולות אגפים אחרים במשרד רה"ם בתחום זה, אלא רק פעולות הרשות.
כמו כן, לא עסקו הדוחות בנתונים הנוגעים לפערים הכלכליים-חברתיים בין מגזר המיעוטים ובין המגזר היהודי ולא ניתן ללמוד מהם אם מצבו של מגזר המיעוטים שופר או ה ורע לעומת שנים קודמות.
בתשובתה מסרה הרשות כי היא פועלת עם משרד האוצר להכין דוח ובו פירוט התקציבים המיועדים למגזר המיעוטים, ופירוט זה משמעותו סקירת פעולות הממשלה לצמצום הפערים האמורים.
הרשות הצביעה על הקושי למפות תקציבים המופנים למגזר המיעוטים שלא על פי תקנות ייעודיות, הגורם לעיכובים בהשלמת הדוח, והוסיפה כי היא בוחנת דרכים חדשות לקידום הנושא.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות כי מטרתה של החלטת הממשלה הייתה לקבל דוח שיסייע בידה לקבל תמונת מצב שנתית עדכנית של הפערים בין המגזרים השונים, לבחון את פעולותיה בשנה שעברה ואת תוצאותיהן ולאפשר לה לעשות הערכת מצב בנוגע לפעולות נוספות הדרושות לצמצום הפערים.
הנושאים שנסקרו בדוחות שהגישה הרשות בשנים 2009 -2012 אינם מסייעים להשיג מטרה זו.
על כן עליה להחיש את פעולתה על מנת להתאים את הדוח השנתי שהיא מגישה למתכונת הנדרשת בהחלטת הממשלה.
משרד ראש הממשלה 361 .
שילוב הרשות במערך הטיפול במגזר המיעוטים במשרד ראש הממשלה .
כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע כי על הרשות לרכז את הפעילות הממשלתית הנעשית לקידום כלכלי של מגזר המיעוטים ולעקוב אחריה.
עוד קודם שהוקמה הרשות קיבלה הממשלה החלטות לפיתוח כלכלי רב -שנתי של מגזר המיעוטי ם, ובהן החלטות הנוגעות לדרוזים, לצ'רקסים ולבדואים, והקצתה לכך תקציב בהיקף ניכר.
משרד רה"ם הוא המרכז את הבקרה על יישום מרבית ההחלטות האלה.
בשנים שקדמו להקמת הרשות הופקדו שני אגפים שונים במשרד רה"ם על הטיפול בתחום המיעוטים: אגף "תכנון מדיניות", שריכז את עבו דת המטה ליישום דוח ועדת גולדברג 22 ,בעניין הסדרת ההתיישבות של הבדואים בנגב; ואגף "תיאום מעקב ובקרה" 23 (להלן- אגף התיאום), שהוטל עליו בין היתר לפקח על יישום החלטות הממשלה הנוגעות לשלטון המקומי במגזר ועל יישום התכניות לפיתוח ולהעצמה של המגזרים הדרוזי, הצ'רקסי והבדואי בצפון הארץ.
במסגרת זו נקבע באגף התיאום תקן ייעודי למנהל תחום דרוזים, צ'רקסים ובדואים בצפון, שעליו הוטל לעקוב אחר יישום החלטות הממשלה הנוגעות למגזרים אלה.
קודם להקמת הרשות הוחלט להוציא אל הפועל שתי תכניות רב-שנתיות (לשנים 2006 -2009 :) תכנית לפיתוח יישובי המגזר הבדואי בצפון ותכנית לפיתוח יישובי המגזר הדרוזי והצ'רקסי24 .
המטרות של תכניות אלה היו בין היתר לפתח תשתיות באזורי תעשייה, לתכנן הכשרה מקצועית ולעודד הקמת עסקים חדשים.
הוצאתן של התכניות אל הפועל הוטלה על אגף התיאום.
גם לאחר הקמת הרשות הופקד אגף התי אום על יישום תכנית רב-שנתית 25 שאישרה הממשלה בפברואר 2011 ושנועדהלפתח ולקדם את אוכלוסיית מגזר המיעוטים בתחומי החינוך, הדיור, הרווחה, התעסוקה והדת, וכן על שיקום ופיתוח של תשתיות תכנוניות ופיזיות בכמה רשויות מקומיות שבשטח שיפוטן מתגוררות אוכלוסייה דרוזית ואוכלוסייה צ'רקסית.
האגף הופקד גם על יישומה של תכנית רב - שנתית26 לשנים 2015- 2011 שאישרה הממשלה במאי 2011 ושנועדהלפתח ולקדם את היישובים הבדואים בצפון בתחומים האמורים, וכן לשקם ולפתח ביישובים אלה את התשתיות התכנוניות והפיזיות .
בזמן ביצוע הביקורת פורסמו מסקנותיה של ועדה ציבורית בראשות מר יוסף קוצ'יק לבחינת מבנה המטה של משרד רה"ם, שמונתה בפברואר 2011 .
המסקנות עסקו בין היתר ברשות ונכללה בהן ההמלצה כי "כלל ההיבטים העוסקים בפיתוח כלכלי , ירוכזו בידי הרשות האמורה.
]ערבים, דרוזים, בדואים וצ'רקסים[ של מגזרים אלו .
22 'בהחלטת ממשלה מס 2491 מ- 28.
07 מונתה ועדה ציבורית בראשותו של השופט בדימ' אליעזר גולדברג, ותפקידה היה להציע מדיניות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
המלצות הוועדה הוגשו בינואר 2009 .
לייש ום המסקנות הקימה הממשלה צוות בין -משרדי בראשות אגף תכנון מדיניות.
הצוות הגיש במאי 2011 .
מתווה להסדרת התיישבות הבדואים בנגב 23 .
שם האגף שונה בזמן הביקורת לאגף פנים, תכנון ופיתוח 24 'החלטה ממשלה מס 412 /(ערב1) מ - 31.
06 עוסקת בפיתוח יישובי הדרוזים והצ'רקסים, והחלטה מס' 413 /(ערב2 ) מאותו תאריך עוסקת בפיתוח יישובי הבדואים.
בהחלטת ממשלה מס' 4209 מ- 6.
08 הוארך הזמן שהוקצב לביצוען של שתי התכניות בשנתיים.
25 'החלטת ממשלה מס 2861 מ- 13.
11 על תכנית רב-שנתית לפיתוח ולהעצמה של היישובים הדרוזים והצ'רקסים לשנים 2011 -2014 .
26 'החלטת ממשלה מס 3211 מ- 15.
11 על "תכנית רב -שנתית לפיתוח ולהעצמת היישובים הבדואים בצפון לשנים 2011 -2015 .
הטיפול בהיבטים נוספים הקשורים לאוכלוסיית המיעוטים, ייעשה בידי אגף הפנים[27] .
", בשיתוף עם הרשות לפיתוח כלכלי .
27 הוועדה המליצה כי יוקם אגף פנים במשרד רה"ם.
באוקטובר 2012 קיבלה הממשלה החלטה28 הנוגעת לתיקון ליקויים שהעלה דוח מבקר המדינה29 וליישום המלצות הוועדה הציבורית האמורה.
בהחלטה הוכרז על הקמת מטה חברתי -כלכלי הכפוף למנכ"ל משרד רה "ם ונקבעו הגדרות תפקיד עדכניות לאגפים שנזכרו לעיל.
אשר לרשות, קבעה ההחלטה כי "הרשות לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים.
תוסיף לפעול בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה מס' 1204 מיום 15.
" מכיוון שהממשלה החליטה כי הטיפול בתחום הכלכלי במגזר המיעוטים ירוכז בידי גורם אחד, המשך הפיצול של הטיפול בתחום זה בין כמה גורמים עלול להביא לכפילות בפעילות או למצב של "נפילה בין הכיסאות".
אגף התיאום השיב בינואר 2013 כי זה שמונה שנים ועוד קודם להקמת הרשות וכחלק מיישום מסקנות ועדת לפיד, הוא אחראי להפעלת תכניות ממש לתיות הקשורות במגזר הדרוזי, במגזר הצ'רקסי ובמגזר הבדואי באזור הצפון.
אגף התיאום הוסיף כי התכניות התקציביות שבאחריותו אינן כלכליות בלבד, אלא משלבות היבטים חברתיים והיבטי תשתית.
לדעתו של האגף, המשך אחריותו לטיפול במגזרים האמורים אינו אמור להפריע לרשות לבצע את תפקידיה, ועולה בקנה אחד עם המלצות הוועדה הציבורית ועם החלטת הממשלה ליישמן.
בתשובתו עמד מנכ"ל משרד רה "ם על היבטים תרבותיים, היסטוריים ודתיים המייחדים את המגזר הדרוזי, המגזר הצ'רקסי והמגזר הבדואי ועל הטיפול הייחודי הדרוש בכל אחד ממגזרים אלה, ואף ציין את ד רישתם של המגזרים להמשיך בטיפול הייעודי והייחודי בהם.
המנכ"ל ציין כי "למרות האמור, אני מבין את הערך הרב והיתרונות שעשויים לצמוח מריכוז כלל הסמכויות בנושאים כלכליים-חברתיים של מגזרי המיעוטים תחת הרשות, ולפיכך בכוונתי לבחון לעומק את מסקנות ב]הוועדה הציבורית[ .
"עניין זה משרד מבקר המדינה העיר למשרד רה"ם כי במסגרת השינויים המבניים שעליהם החליטה הממשלה אמורה הרשות לרכז את כלל הפעילות העוסקת בפיתוח כלכלי של מגזרי המיעוטים.
כמו כן, על המשרד לקבוע את מתכונת שיתוף הפעולה בין אגף התיאום ובין הרשות בטיפול בתחומים אחרים הנוגעים למגזר המיעוטים, כדי למנוע כפילות בפעילותם או "נפילה בין הכיסאות".
יישום תכנית החומש על ידי הרשות .
כאמור, במרץ 2010 החליטה הממשלה על תכנית חומש לפיתוח כלכלי לשנים 2010 -2014 הנוגעת ל -13 יישובים במגזר המיעוטים שבהם מתגוררים כ - 350,000 תושבים- ערבים, בדואים ודרוזים.
תכנית החומש מתמקדת בארבעה .
28 'החלטת ממשלה מס 5189 מ- 28.
"על "מבנה מטה ראש הממשלה 29 ,מבקר המדינה העסקת עובדים במשר ות אמון אישיות במשרד ראש הממשלה (אוקטובר 2011.
נושאים עיקריים: פיתוח כלכלי תעסוקתי; דיור ונדל"ן; נגישות תחבורתית; וביטחון אישי ואכיפה, ובין יעדיה - הגדלת ההכנסה לנפש של התושבים, שדרוג התשתיות הכלכליות, הגדלת מקורות ההכנסה של הרשויות המקומיות, יצירת מנגנו נים תומכים לפיתוח כלכלי, פיתוח שוק הנדל"ן, הגברת הביטחון האישי והגברת המודעות לנושא האלימות משרד ראש הממשלה 365 .
ולאמצעים להתמודד אתה.
בהחלטה נקבע כי הרשות תהיה אחראית לניהול תכנית החומש ולדיווח לשר המופקד על ענייני המיעוטים על התקדמות ביצועה, וכי היא תייחד חלק ניכר מפעילותה ליישום התכנית.
בהחלטת הממשלה בעניין תכנית החומש גם הוטל על הרשות לבצע פעולות של "ליווי מקצועי, בקרה ומעקב, הערכה ופרסום".
הבקרה וההערכה, כך נקבע, ייעשו בשיתוף אגפים אחרים במשרד רה "ם.
עוד נקבע כי נציגיה של הרשות ישתלבו כגורם מקצועי בוועדות בין-משרדיות בתח ומים שונים הקשורים לתכנית.
בתכנית החומש שותפים כמה משרדי ממשלה, ותקציבה הכולל הוא 778.
5 מיליון ש"ח ימומנו מתקציבים של משרדי ממשלה שונים, ו- 398 מיליוןש"ח - ומהם 25 מיליון ש"ח שתקצה הרשות- יהיו תקציב תוספתי.
הקצאת התקציב לכל חלק בתכנית תיעשה כך: למגורים ונדל"ן כ -39% ; לפיתוח כלכלי תעסוקתי כ-%29 ; לביטחון אישי כ-%1930; ולנגישות תחבורתית כ-%1331 .
נוסף על כך נקבע תקציב של 5 מיליון ש"ח עבור ליווי מקצועי, בקרה, הערכה ופרסום.
יצוין כי בפרק הזמן ספטמבר 2011 עד פברואר 2012 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת גם בנושא "פיתוח אזורי תעשייה ברשויות מקומיות במגזרי המיעוטים", ובה נבדקו בין היתר פעולות הרשות לקידום התכנון והפיתוח של אזורי תעשייה ביישובים הכלולים בתכנית החומש32.
:בתכנית החומש נקבע כי תקציבה יתפרס על פני חמש שנים 305 מיליון ש"ח בשנים 2010 -2011 ;200 מיליון ש"ח בשנת 2012 ; 163.
5 מיליון ש"ח בשנת 2013; ו -110 מיליון ש"ח בשנת 2014 ; מנתוני אגף התקציבים במשרד האוצר עולה כי התקציב הכולל שניתן למשרדי הממשלה מתחילת שנת 2010 עד אוגוסט 2012 לשם ביצוע התכנית הוא כ-385 מיליון ש"ח; על פי הדוח השנתי שפרסמה הרשות על פעילותה בשנת 2011 ,80% מתקציב התכנית נוצל (חלקו בהתחייבויות).
בהחלטת הממשלה נקבע כי התכנית תנוהל באמצעות שלושה גופים: ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד רה"ם שבה יהיו חברים מנכ"לים של משרדי ממשלה ונציגים של גופים ממשלתיים ושל הרשות.
ועדת ההיגוי מוסמכת בין היתר לאשר את תכניות העבודה שמציעים משרדי הממשלה ליישום חלקם בתכנית; ועדה מקצועית בין-משרדית בראשותו של מנהל הרשות, שבה יהיו חברים נציגים בכירים של המשרדים ושל הגופים המשתתפים בוועדת ההיגוי.
תפקידיה של ועדה זו הם בין היתר ללוות את ביצוע התכנית ולדווח בנוגע ל כך לוועדת ההיגוי; וצוותים כלכליים מקומיים שהוקמו ביישובים המשתתפים בתכנית, שבראשם עומד ראש הרשות המקומית ושחברים בהם נציגים של הרשות ושל משרדי הממשלה.
תפקידיהם של צוותים אלה הם בין היתר להכין תכניות מפורטות ליישובים שבאחריותם וללוות את ביצוע התכניות ביישובים.
בתשובתה פירטה הרשות את פעולותיה לביצוע תכנית החומש ביישובים הנכללים בתכנית, ובהן שדרוג קווי התחבורה; פיתוח אזורי תעשייה ותשתיות תיירותיות; .
30 בתכנית נקבע כי המשרד לביטחון הפנים יגבש תכנית לשיפור הביטחון האישי ולשיפור השירות לאזרח ביישובים הנכללים בתכנית.
31 בתכנית נקבע כי משרד התחבורה והבטיחות בדרכים יישם תכנית להפעלת תחבורה ציבורית ביישובים הנכללים בתכנית, בין היתר באמצעות הקמת מסופים תחבורתיים ביישובים וחיבורם למרכזי תחבורה בין -עירוניים ולמוקדים כלכליים ותעסוקתיים באזור.
32 'ראו בפרק "פיתוח אזורי תעשייה ברשויות מקומיות במגזרי המיעוטים" עמ 1723 .
בניית מעונות יום; הקמה של מרכזים להכוון תעסוקתי; קידום יזמות עסקית בקרב אוכלוסיית הנשים והצעירים במגזר; הוספת יחידות שיטור וקליטת שוטרים; והרחבת פעילותה של הרשות למלחמה בסמים ביישובים הכלולים בתכנית.
בביקורת נבחן יישום התכנית בתחום המגורים והנדל"ן ובנוגע לע ידוד היזמות וההשקעות, כמפורט להלן: .
יישום התכנית בתחום המגורים והנדל"ן .
כאמור, תחום הפעילות העיקרי של תכנית החומש הוא תחום המגורים והנדל"ן, ששיעור התקציב שהוקצה לו מכלל תקציב התכנית הוא כ-39% .
יצוין כי בספטמבר 2011 החליטה הממשלה 33 במסגרת יישום המלצות דוח ה וועדה לשינוי כלכלי - חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג להחיל את סעיפי הדיור הכלולים בתכנית החומש ב -58 ,יישובים נוספים במגזר המיעוטים והתקציב שהוקצה לכך לשנים 2012 -2016 היה250 .
מיליון ש''ח הבנייה ביישובי מגזר המיעוטים מאופיינת בבתים צמודי קרקע ומיועדת בעיקר לגרעין המשפחתי.
"בנייה רוויה" מוגדרת במינהל מקרקעי ישראל - בית משותף בן שתי קומות ומעלה שיש בו לפחות ארבע יחידות דיור, ושבכל קומה בו יש לפחות יחידת דיור אחת.
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה בעניין תכנית החומש נכתב כי במגזר המיעוטים קיים מחסור בקרקעות זמינות לבני יה, כי רק חלק קטן מהבנייה במגזר נבנתה במתכונת של בנייה רוויה, וכי המעבר לבנייה רוויה הוא שינוי של ממש בדפוס המגורים ביישובי המגזר.
בתכנית הועלו כמה דרכי פעולה שמטרתן להגביר את המודעות של תושבי היישובים שנכללו בה ליתרונות הבנייה הרוויה, וכן להסיר חסמים שיעודדו בנייה כזאת, הן בקרקעות בבעלות פרטית והן בקרקעות בבעלות המדינה כפי שיפורט להלן: 1.
הכנת תכניות מתאר מפורטות : בתכנית החומש הוטל על משרדי השיכון והפנים, בשיתוף ובתיאום עם הרשות המקומית, להשלים את הכנתן של תכניות מתאר מפורטות בקרקע פרטית לבניית כ- 5,700 יחידות דיור.
נוסף על כך, הוטל על משרד השיכון להשלים את הכנתן של תכניות מתאר מפורטות בקרקעות בבעלות המדינה בשיתוף ובתיאום עם הרשות המקומית.
עד שנת 2012 ניתנו הרשאות תקציביות בהיקף של 33 מיליון ש"ח להכנת תכניות מתאר מפורטות בקרקעות בבעלות פרטית ובהיקף של 14.
2 מיליון ש"ח בקרקעות בבעלות המדינה.
רישום זכויות במקרקעין : הגשת בקשה למוסדות התכנון לאשר תכנית בנייה או לתת היתר בנייה אפשרית רק במקום שבו קיים רישום מוסדר של זכויות הבעלים במקרקעין שהוא מחזיק בהם.
בתכנית החומש נקבע כי מנהל רשות המסים יקים צוות בין-משרדי ש בו יהיו חברים נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר, משרד המשפטים, משרד השיכון, משרד הפנים ומשרד רה"ם לשם גיבוש המלצות על דרכי פעולה לעידוד התושבים במגזר המיעוטים לרשום את זכויותיהם במקרקעין שהם מחזיקים בהם.
עוד נקבע כי ההמלצות יוגשו לוועדת ההיגוי, וזו תחליט על אופן יישומן.
ביוני 2010 ניתן כתב המינוי לצוות הבין-משרדי ונקבעו בו תפקידיו, שעיקרם זיהוי החסמים בתחום רישום הזכויות במקרקעין המונעים פיתוח כלכלי בתחום הנדל"ן .
33 'החלטה מס 4432 מ- 11.
ביישובי מגזר המיעוטים, ובחינת היקפו של אי-הרישום ביישובים הכלולים בתכנית החומש.
עוד נקבע כי הצוות יגיש את המלצותיו עד סוף ספטמבר 2010 .
נמצא כי, במשך שנת 2010 קיים הצוות כמה דיונים, אולם עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2012 .
, טרם הגיש את מסקנותיו רשות המסים מסרה בתשובתה מינואר 2013 כי העיכוב במתן המלצות הצוות הבין-משרדי נבע בעיקר מעמדתו כי קביעת הסדרי תש לום מסי המקרקעין בלי להתנות את התשלום בהשלמת רישום זכויות הבעלות במרשם המקרקעין עלולה ליצור "אפליה לרעת ציבור משלמי המסים כחוק".
רשות המסים הוסיפה כי עם זאת יגיש הצוות את המלצותיו בתוך "כמה ימים".
משרד מבקר המדינה העיר לרשות המסים כי החלטת הממשלה וכתב המינוי קבעו שמטרת הצוות לזהות חסמים ולגבש המלצות על דרכי פעולה לעידוד התושבים במגזר המיעוטים לרשום את זכויותיהם במקרקעין שהם מחזיקים בהם.
עיכוב בהגשת מסקנות הצוות בעניין זה עלול לעכב את יישום התכנית בתחום הבנייה.
פעולות פרסום והסברה : בתכנית החומש נקבע כי משרד השיכון, בשיתוף הרשות המקומית, יגבש ויקדם "קמפיין שיווקי -הסברתי" לעידוד בנייה רוויה, כדי להגביר את המודעות הציבורית במגזר המיעוטים הן ליתרונות שיש בבנייה כזאת והן למחסור בקרקעות פנויות במגזר.
כפי שיפורט להלן, סייעה הרשות למשרד השיכון ולרשות המקומית בעיר סח'נין לגבש מסע פרסום שיווקי של פרויקט מגורים בעיר הכולל בניה רוויה.
סבסוד הפיתוח של קרקעות פרטיות וקרקעות בבעלות המדינה : הרשות המקומית מבצעת עבודות לפיתוח הקרקעות שבשטח שיפוטה ומכינה את התשתית לבנייתן של יחידות דיור בקרקעות אלה.
הרשות המקומית גובה את עלויות הפיתוח מהיזם או מרוכש יחידת הדיור באמצעות אגרות והיטלי פיתוח.
העיגון החוקי לגביית האגרות והיטלי הפיתוח מצוי בחוקי העזר שמחוקקות הרשויות המקומיות.
(א) סבסוד פיתוח קרקעות פרטיות : כדי לעודד בנייה רוויה ביישובים הכלולים בתכנית החומש נקבע בתכנית כי משרד השיכון ישתתף בעלויות פיתוח קרקע בבעלות פרטית ובהכשרתה לבנייה רוויה של כ- 3,600 יחידות דיור בסכום של עד 25,000 ש"ח ליחידת דיור.
בנובמבר 2010 פרסם משרד השיכון נוהל שנועד לעודד בנייה רוויה ביישובים הכלולים בתכנית החומש באמצעות סבסוד פיתוח קרקע פרטית לבניי ה רוויה למגורים ב-13 יישובי התכנית.
על פי הנוהל, נדרשה כל אחת מהרשויות המקומיות ביישובים אלה שביקשה להיכלל בסבסוד לחתום עם משרד השיכון על הסכם שבו היא מתחייבת לבצע את כל עבודות הפיתוח.
כדי להבטיח את ביצוע העבודות נקבע כי כספי הסבסוד יוענקו לרשות המקומית לפי קצב התקדמותן.
עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2012 , אישרה ועדת ההיגוי מתן הרשאות תקציביות למשרד השיכון לסבסוד עלויות הפיתוח בקרקע בבעלות פרטית לשם בנייתן של 1,735 .
יחידות דיור (ב) סבסוד פיתוח קרקעות בבעלות המדינה : בתכנית החומש נקבע כי משרד השיכון ישתתף בעלויות פיתוח קרקע בבעלות המדינה ובהכשרתה לבנייה רוויה של עד 4,240 יחידות דיור בסכום של עד 40,000 .
ש"ח ליחידת דיור 370 דוח שנתי63ג .
משרד השיכון, בשיתוף מינהל מקרקעי ישראל, משווק פרויקטים לפיתוח ובנייה בקרקע בבעלות המדינה ביישובים במגזר המיעוטים.
בתהליך השיווק יש ארבעה שלבים עיקריים: סימון משבצת הקרקע שעליה מבקשים לבנות ושאותה מבקשים לשווק; הכנת מכרז לפיתוח הקרקע ולבניית יחידות הדיור, שמצוינים בו תנאי ההתקשרות; פרסום המכרז; ופרסום תוצאות המכרז ושמות הזוכים בו.
עד מועד סיום הביקורת התחיל משרד השיכון לבצע שלושה פרויקטים לבנייה רוויה בקרקעות בבעלות המדינה במגזר המיעוטים - בנצרת בהיקף של 700 יחידות דיור, בסח'נין בהיקף של 840 יחידות דיור ובעראבה בהיקף של42 .
יחידות דיור בשלב הראשון של הפרויקט בסח'נין (להלן - הפרויקט) ביצע המשרד את ארבעת השלבים האמורים לעיל, ובמכרזים הוזמנו יזמים להציע הצעות לפיתוח קרקעות שבבעלות מינהל מקרקעי ישראל ולבניית כ-350 יחידות דיור בבנייה רוויה בשטח הפרויקט.
במשך שנת 2011 גיבשו הרשות, משרד רה "ם, משרד השיכון ולשכת הפרסום הממשלתית מסע שיווק עבור הפרויקט.
במסגרת זו נקבעו עיקרי הדברים שיש להביא לידיעתם של היז מים ושל הרוכשים הפוטנציאלים, כדי לשכנע אותם להשתתף במכרזים לבנייה רוויה בשטח הפרויקט.
למרות מסע השיווק, הצליח משרד השיכון לשווק במסגרת המכרזים רק כ-20 יחידות דיור, ובעראבה אף לא הוגשו כלל הצעות לַמכרז.
בנצרת, לעומת זאת, שווקו באותה תקופה 678 יחידות דיור לבנייה רוויה, בלי שנעשה לשם כך מסע שיווקי דומה.
בינואר 2012 התקיים דיון על הסיבות להצלחתו המועטה של הפרויקט, ובו השתתפו נציגי משרד השיכון, נציגי הרשות ונציגי עיריית סח'נין.
בדיון הוחלט כי עיריית סח'נין תכין הצעה חדשה לשיווק הפרויקט ותגיש אותה לבדיקתו של משרד השיכון.
ביוני 2012 התקיים דיון נוסף בהרכב דומה במטרה לאתר פתרונות שיאפשרו לאוכלוסיות מגוונות, למשקי בית ולקבלנים רבים יותר להשתתף במכרזים חדשים בפרויקט.
בדיון הוסכם על שיווק נוסף של הפרויקט, ובו מספר קטן יותר של יחידות דיור ברמות שונות של צפיפות בנייה, וסוכם כי יש להיערך לביצוע המכרז החדש עד אוגוסט 2012 .
בסופו של דבר פורסמו בינואר 2013 שני מכרזים חדשים לפרויקט, האחד לבנייה עצמית רוויה של 42 יחידות דיור, והאחר לבנייה של167 .
יחידות דיור באמצעות יזמים, קבלנים ועמותות כאמור, היעד שנקבע בתכנית החומש הוא לסבסד פיתוח קרקע בבעלות המדינה לבנייה של עד 4,240 יחידות דיור.
עד מועד סיום הביקורת חלף כמחצית פרק הזמן שנקבע לביצוע התכנית, אולם רק כ-700 יחידות דיור ( 16.
5% ) שנבנו בקרקע בבעלות המדינה הגיעו לשלב שמאפשר לקבל את הסבסוד.
לכן ספק אם עד תום פרק הזמן שנקבע לתכנית, שנת 2014 , יהיה ניתן לסבסד פיתוח קרקע לבנייה של עוד כ- 3,540 יחידות דיור ולעמוד ביעדים שנקבעו בתכנית החומש בתחום המגורים והנדל"ן.
משרד השיכון מסר בתשובתו מינואר 2013 כי נושא הבנייה הרוויה כרוך בשינוי תרבות המגורים במגזר המיעוטים, שהוא תהליך חברתי ארוך, מו רכב ורגיש ביותר, ועל כן נמשך זמן רב.
עוד הוסיף משרד השיכון כי בעקבות כישלון השיווק אכן "הופחתו צפיפויות המגרשים לשיווק" וננקטו עוד צעדים, שעל פי הערכת הגורמים המקצועיים יגרמו הפעם להצלחת השיווק.
הרשות הודיעה בתשובתה כי בשנת 2013 עתיד משרד השיכון להתחיל לשו וק יותר מ -600 יחידות דיור בקרקעות בבעלות המדינה בשבעה יישובים שבתכנית ובהם סח'נין.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מרכזיותו של פרק המגורים והנדל"ן, לוח הזמנים שנקבע להשלמתו והחלטת הממשלה להחיל את סעיפי הדיור הכלולים בתכנית החומש בעוד 58 יישובים במגזר המיעוטים, על הרשות לבחון את יעילות הכלים לשיווק יחידות הדיור הנוספות ואת מידת תרומתם לשינוי התודעתי הנדרש למעבר לבנייה רוויה במגזר.
בהתאם לכך, על הרשות גם לפעול להאצת תהליך הבנייה הרוויה בקרקעות בבעלות המדינה.
יישום תכנית החומש בנוגע לעידוד היזמות וההשקעות .
בתכנית החומש נקבע כי יש לעודד יזמות והשקעות במגזר המיעוטים, באמצעות קיום פעולות ליזמות עסקית, הקמת חממה תעשייתית, עידוד משקיעים באמצעות "סל" הטבות שיינתן להם וחידוש מרכזי מסחר קיימים.
עידוד היזמות וההשקעות במגזר נועד לאפשר את שילובה של אוכלוסייתו בשוק העבודה, לסייע ליזמים ולעסקים בעלי יזמה מקרבו להיערך לייצור תעשייתי ולהגביר את ההשקעות הפרטיות בו.
הפעילות לעידוד היזמות במגזר כוללת קורסי הדרכה והעשרה בתחום זה לקהלי יעד, ובהם נשים, סטודנטים וצעירים, ליווי בהכנת תכניות עסקיות והדרכה בניהול עסקים ובשיווק.
נמצא כי חלק מהפעולות לעידוד היזמות וההשקעות שנקבעו בתכנית החומש לא החלו וחלקן החלו אך טרם הסתיימו, אף שהמועד לביצוען על פי התכנית כבר עבר.
הקמת חממות עסקיות אזוריות : בתכנית החומש נקבע כי על הסוכנות לניהול עסקים קטנים ובינוניים במשרד התמ"ת לגבש, בש יתוף הרשות והצוות הכלכלי המקומי, תכנית לעידוד יזמות, לרבות הקמת "חממות עסקיות אזוריות".
מטרתן של החממות היא לספק ליזמים ולבעלי עסקים כלים מקצועיים למימוש רעיונות או יזמות עסקיות.
על פי תכנית החומש, יקבע מנהל הסוכנות, באישור מנכ"ל משרד התמ"ת, את הכללים להפע לת חממות אלה במגזר המיעוטים.
אחת מהחממות העסקיות החלה לפעול בנצרת בינואר 2012 , וחממה אחרת החלה לפעול בשפרעם ביולי 2012.
הקמת חממה תעשייתית אזורית : חממה תעשייתית היא כלי סיוע שמטרתו לאפשר ליזמים ועסקים בעלי יזמה שהשלימו את שלב ההיתכנות הטכנולוגית (סיום שלב הפיתוח הטכנולוגי של המוצר) לסיים את פעילות הפיתוח ולהיערך לייצור תעשייתי ולחדירה לשווקים.
משרד התמ"ת מפעיל ברחבי הארץ כמה חממות תעשייתיות.
על פי תכנית החומש, עד ינואר 2012 היה צריך מנכ"ל משרד התמ"ת לקבוע, בשיתוף הרשות, כללים להפעלת חממה תעשייתית אזורית, ואת מקומה של החממה.
בתכנית החומש נקבע כי התקציב להקמת החממה התעשייתית האזורית הוא 5 ,מיליון ש"ח.
התברר כי אף שהוקצה תקציב ייעודי להקמת החממה לא החלו הרשות ומשרד התמ"ת להקימה.
בתשובתה מסרה הרשות כי פיתחה, בשיתוף הסוכנות לניהול עסקים קטנים ובינוניים במשרד התמ"ת, מודל חדש שאמור להיות מתאים יותר לעסקים וליזמות בתחום התעשייתי במגזר המיעוטים.
על פי מודל זה, ייבחר גוף שתפקידו לסייע ליזם או לבעל עסק לפתח מוצר או שירות, באמצעות העברת ידע, גיוס מקורות מימון וסיוע בשיווק.
משרד התמ"ת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כי מנכ"ל המשרד אישר את השימוש במודל, וכי בראשית שנת 2013 תיבחר חברה מפעילה, תוקם ועדה לבחינת עסקים ולאישור התמיכה בהם ויפורסם "קול קורא" לעסקים במגזר המיעוטים להגיש את מועמדותם.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות ולמשרד התמ"ת כי נוכח העיכוב הניכר ביי שום החלטת הממשלה בתחום זה, יש להחיש את הצעדים המעשיים ליישום השימוש במודל ובכלל זה לקבוע תכנית מפורטת ליישום הכוללת לוח זמנים לביצוע, יעדי ביניים ויעדים סופיים, אבני דרך ומדדי תפוקה ותוצאה לבחינת מידת הצלחת המודל.