HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו של אג"ת למשרד מבקר המדינה נמסר כי ועדת האסדרה בוחנת, בסיוע חברת הייעוץ, את מבנה הגופים בתחום הצרכנות ואת התאמת המבנה של כל גוף להשגת יעדיו, וכי הבחינה נמצאת בשלבים מתקדמים.
שר התמ"ת לשעבר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי הוא מכיר בהכרח לקבוע כי הרשות היא רשות אכיפה עצמאית, הנפרדת ממשרד התמ"ת והכפופה ישירות לשר, ולתת בידה את הכלים לשמש מאסדר מקצועי יחיד בתחום הגנת הצרכן, כפי שנקבע בחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובכללם משרד התמ"ת, אג"ת ונש "ם, להשלים לאלתר את מהלך הקמתה של רשות עצמאית להגנת הצרכן כמתחייב מהחלטת הממשלה משנת 2005 ומתיקון החוק בדבר הקמת הרשות משנת 2006.
חלוקת הסמכויות בין הרשות ובין משרד התמ"ת מחלקת פניות הציבור מחלקת פניות הציבור במשרד התמ"ת אחראית לקבלת פניות מהציבור בנושאים שונים שבהם עוסק המשרד ולניתובן לגורמי הטיפול המתאימים בו.
פניות רבות המתקבלות במחלקה עוסקות בענייני צרכנות.
הפניות נשלחות למחלקה באמצעות פקס, דואר אלקטרוני או טופס מקוון הקיים באתר האינטרנט של המשרד.
נוסף על כך המחלקה מעמידה מוקד טלפוני לשירות הציבור.
גם מחוז ות המשרד מקבלים תלונות בענייני צרכנות.
ואשר לרשות, היא מפעילה מתחילת שנת 2012 .
אתר אינטרנט שבו אפשר להגיש לה תלונה בעניינים אלה הביקורת העלתה כי בהיעדר הנחיות ברורות של המשרד מרבית התלונות בענייני צרכנות המגיעות למחלקת פניות הציבור מועברות למחוזות המשרד, ורק מספר זעום שלהן מגיע לרשות.
כמו כן, הרשות אינה מיודעת בדבר נושאי התלונות המגיעות למחוזות המשרד.
לפיכך אין אחידות בטיפול בתלונות אלו, וכמו כן, הרשות, שהיא על פי החוק האחראית לטיפול בהפרות של הוראות החוק, נעדרת יכולת לעקוב אחר מקרים שבהן מתקיימות הפרות אלו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי עם גיוס צוות ההקמה שלה היא דרשה ממשרד התמ"ת כי כל התלונות בנושאי צרכנות המגיעות למשרד יועברו אליה.
עוד מסרה הרשות כי דרשה ממשרד התמ"ת למנוע את האפשרות לקבל באתר המשרד תלונות בענייני .
35 'צוות שהוקם בהתאם למסקנות ועדת טרכטנברג, מתוקף החלטת ממשלה מס 4027 מ- 25.
11 בנושא "ייעול ושיפור הרגולציה הממשלתית".
בראש הצוות עומד הממונה על התקציבים במשרד האוצר, ועם חבריו נמנים נציג היועץ המשפטי לממשלה וראש המועצה הלאומית לכלכלה.
צרכנות, אולם דרישה זו בוצעה רק בחלקה.
הרשות הוסיפה כי תלונות בענייני צרכנות המגיעות אל מחלקת פניות הציבור במשרד, עדיין מועברות למחוזות המשרד ולא אליה.
יחידות סחר הפנים במחוזות משרד התמ"ת עובדי יחידות סחר הפנים במחוזות משרד התמ"ת, שלמרביתם מוקנות סמכויות חקירה בנושאי צרכנות, עוסקים באכ יפה שוטפת של כמה חוקים בתחום זה, ובראשם חוק הגנת הצרכן 36 .
העובדים מבצעים ביקורות בבתי עסק לבדיקת עמידתם בהוראות החוק, בעיקר בנושאי סימון טובין, הצגת מחירים והתאמה בין המחיר המוצג על המוצר ובין המחיר הנדרש בקופה.
נוסף על כך נבדקות במחוז תל אביב והמרכז תלונות הנוגעות לעסקאות שנעשו באמצעות מֶכר מרחוק.
הביקורות נעשות במסגרת פעילות שוטפת או כחלק מטיפול בתלונות שמגישים צרכנים.
ממינויה ביולי 2010 ועד שגובש הסכם עובדי המחוזות וגויס צוות ההקמה של הרשות באוגוסט 2011 , פעלה הממונה ללא עובדים, מכיוון שלא הייתה לה סמכות מקצועית להנחות את עובדי המחוזות.
בהסכם עובדי המחוזות נקבע כי בנושא הגנת הצרכן תכתיב הרשות את המדיניות המקצועית, באמצעות הממונים על המחוזות, שימשיכו להיות אחראים מהבחינה המינהלית לעובדי המחוזות העוסקים בתחום הגנת הצרכן.
חלוקת סמכויות זו הייתה נהוגה גם כאשר תחום הגנת הצרכן היה כולו באחריות משרד התמ"ת 37 .
מבקר המדינה עמד בעבר על הבעיה שיוצרת חלוקת סמכויות זו.
בדוח משנת 2007 על המשקלות[ העוסק בפיקוח על משקלות ומידות נכתב כי "אף על פי שהמפקח נושא באחריות לביצוע החוק, אין לו סמכות מינהלית לקבוע את פעולו]והמידותת הפיקוח של עובדי היחידה במחוזות; סמכות זו נמצאת בידי מנהלי המחוזות" 38 .
:הבעיה בחלוקת סמכויות זו מתגברת כאשר מדובר בעובדים משני גופים שונים הממונה - מנהל הרשות הנושא בסמכות ובאחריות לביצוע הוראות החוק, ועובדי המחוזות שהם עובדי המשרד ואינם כפופים לממונה.
תפיסתה של הממונה היא כי יש למקד את פעולות הביקורת ולנתב אותן לענפים ספציפיים על פי סוגי ההפרות של הוראות החוק.
לעומת זאת, שיטת העבודה במחוזות מבוססת על ביצוע מספר רב של ביקורות, במקרים רבים באזורים גאוגרפיים מצומצמים, ועל פתיחת מספר רב של תיקי תלונות.
עובדי המחוזות, המתוגמלים בשכר עידוד על פי נוסחה המבוססת על עבודתם וכוללת מדדים כמותיים ואיכותיים, מעוניינים להמשיך בביצוע תפקידם במתכונת שהייתה נהוגה עד כה.
משרד התמ"ת מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2013 כי "שיטת שכר העידוד סופרת באופן ניטרלי את כמות הביקורות שנעשו ללא אבחנה בתוצאות הביקורת ואין הבדל באם הוגשה תלונה או שהביקורת הייתה תקינה".
המשרד הוסיף כי בשנה האחרונה שולב בתחשיב שכר העידוד ציון עמידה בתכנית עבודה משרדית וכי ניתן לקבוע באופן חד-משמעי ששכר העידוד אינו גורר את עובדי המחוזות לריכוז גאוגרפי, פתיחת מספר רב של תלונות או .
36 עובדי היחידה עוסקים גם באכיפתם של חוקים שלא ניתנה לרשות הסמכות לאכוף אותם, ובהם צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איסור ייצור, יבוא ומכירה של צעצועים מסוכנים), התשמ"ז - 1987 , וחוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו - 1996.
37 עוד בנושא זה ראו בדוח משנת 2004 ', עמ811.
38 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב( 2007 '), בפרק "הפיקוח על משקלות ומידות", עמ677.
לתמהיל ביקורות מצומצם, אלא שומר על גיוון הביקורות, מעודד כיסוי מרבי של בתי עסק ומאפשר להנהלת המשרד לבחור תחומים מועדפים ולשלבם בתכנית העבודה השנתית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות היא זו שצריכה לקבוע את היעדים ואת שיטת הפעילות הרצויה לאכיפת הוראות החוק בתחום זה, שעל פיהם יהיה על הגורמים הנוגעים בדבר לפעול.
נוסף על כך, על הנהלת משרד התמ"ת להביא להסדרת הכפיפויות ולשינוי התמריצים, על מנת להשיג באופן מיטבי את היעדים שייקבעו.
הרשות, בשיתוף מנהלי המחוזות, שילבה את פעילותן של יחידות סחר הפנים במחוזות (מספר הביקורות והטיפול בתלונות של צרכנים המתוכננים לאותה שנה) בתכנית העבודה שלה לשנת 2012, בפרק "אכיפה באמצעות המחוזות".
נוסף על כך, הסכימו מנהלי המחוזות כי עובדיהם יבצעו ארבעה מבצעי צרכנות ממוקדים 39 ,, בהנחייתה המקצועית של הרשות בנושאים ובמועדים שנקבעו מראש.
ואולם במשך שנת 2012 התגלעו קשיים בשיתוף הפעולה של חלק מהמחוזות עם הרשות.
בין היתר עלו טענות בדבר ליקויים במסירת מידע מהמחוזות לרשות ולהפך, וטענות של עובדי המחוזות כי קיבלו הנחיות מקצועיות של הרשות שלא דרך הממונים על המחוזות, בניגוד לנקבע בהסכם עובדי המחוזות.
במאי 2012 פרסמה הרשות טיוטת נוהל עבודה שגיבשה לעבודה המשותפת עם המחוזות, אולם לא הצליחה לקבל את הסכמת מנהלי המחוזות לאישורו.
מחלוקת עמוקה בין הרשות ובין המחוזות התגלעה סביב אי-הוצאתו לפועל של מבצע צרכנות ממוקד שנקבע בתכנ ית העבודה של הרשות, על דעתם של מנהלי המחוזות, לחודש אוגוסט 2012 .
מנהלי המחוזות סירבו להוציא את המבצע לפועל למרות הסכמתם המוקדמת, מכיוון שבחודש זה עסקו כל עובדי יחידות סחר הפנים במחוזות במבצע "חזרה לבית הספר" שנועד לאכוף את חוקי הגנת הצרכן בחנויות למוצרי כת יבה ברחבי הארץ, וחלק מעובדי היחידות השתתפו במבצע אחר לאכיפתו של צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איסור ייצור, יבוא ומכירה של צעצועים מסוכנים), התשמ"ז- 1987 .
מבצע "חזרה לבית הספר" נעשה על ידי המחוזות ללא אישורה של הרשות, ללא תיאום עמה וללא הכוונתה.
היועץ המשפטי של משרד התמ"ת כתב לאחר המבצע בתגובה על תלונתה של הממונה בנושא כי "ממוני המחוזות בתמ"ת אינם רגולאטורים ולא קיימת להם סמכות חוקית לתכנן תוכניות עבודה בתחום הגנת הצרכן, להחליט על מיקוד אכיפה בתחום זה ובוודאי שלא לקבוע מדיניות אכיפה".
הרשות מסרה בתשובתה למש רד מבקר המדינה כי לא זו בלבד שמבצע הצרכנות הממוקד שתכננה לאוגוסט 2012 לא יצא אל הפועל, גם מבצע צרכנות ממוקד שתכננה לנובמבר 2012 לא יצא אל הפועל בשל התנגדותם של מנהלי המחוזות, שטענו כי אין להם קשרי עבודה מחייבים עם הרשות; זאת למרות העובדה כי הרשות נערכה לשני המבצעים והעבירה למחוזות נוהלי עבודה והנחיות מפורטות לביצועם.
הנהלת משרד התמ"ת ניסתה לגבש הבנות שבאמצעותן יוכלו הרשות והמחוזות לעבוד יחדיו, בין היתר בדיונים שהתקיימו בהשתתפותו של המשנה למנכ"ל המשרד, מר ינון אלרועי.
ואולם לאחר זמן הבינה הנהלת המשרד כי בשל חוסר התיאום בין המחוזות ובין הרשות אין המשרד .
39 מבצע צרכנות ממוקד הוא מבצע לפיו כל הביקורות בתחום הגנת הצרכן מתבצעות באותו יום, בו זמנית בכל המחוזות, בענף מסוים של בתי עסק שנבחר לאחר עבודת הכנה שביצעה הרשות ולפיה באותו ענף קיימות הפרות רוחביות לכאורה של חוק הגנת הצרכן.
עומד בדרישות החוק, וכי יש לפעול להעברת כל הפעילות בתחום הגנת הצרכן מהמחוזות לרשות ולנסות לקלוט בה חלק מעובדי המחוזות.
ביולי 2012 נתן אג"ת את אישורו העקרוני לביצוע מהלך זה, בהבנה כי הוא יהיה כרוך במתן פיצוי נוסף לעובדי המחוזות שיחליטו לעבור לרשות.
במסגרת הסיכום הבין-משרדי מדצמבר 2012 נקבע כי מנכ"ל משרד התמ"ת יוביל הסדר לביטול אכיפת חוק הגנת הצרכן על ידי משרד התמ"ת ולהעברת 25 עובדים מיחידות סחר הפנים מהמחוזות ולקליטתם כעובדי רשות.
ואולם המשרד לא הצליח להוציא לפועל את מהלך ההעברה.
עולה כי חלוקת הסמכויות בין הרשות ובין המחוזות שנקבעה בהסכם עובדי המחוזות, שעלות יישומו נאמדת בכמיליון ש"ח, אינה מביאה לשיתוף הפעולה הנדרש ביניהם, והדבר מביא לפגיעה של ממש בפעילותם למען הצרכן.
לפיכך על משרד התמ"ת ואג"ת לפעול לאלתר לקביעת ש יטת עבודה חדשה שתיתן בידי הרשות את האפשרות המינהלית ואת האפשרות המקצועית להפעיל את מערך הפיקוח והאכיפה, על פי סמכויותיה בחוק.
יו"ר ועד העובדים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לאחר חתימת ההסכם עם עובדי המחוזות המשיכו המחוזות בעבודה מקצועית, למעט מחלוקות שנבעו מניסיונות הרשות לעבוד ישירות מול עובדי המחוזות בניגוד לרוח ההסכם.
משרד התמ"ת מסר בתשובתו כי אכן חלוקת הסמכויות בין הרשות ובין מחוזות המשרד יוצרת מצב בעייתי וכי יש להעביר את כל הטיפול בנושאי צרכנות לרשות באופן בלעדי, למעט הטיפול בצעצועים מסוכנים, תקינה ומשקלות ומידות.
לטענת המשרד, צעד זה יהיה לטובת הצרכן כיוון שהוא יקדם את פתרונן של בעיות הצרכנות והסחר ההוגן וכן לטובתם של המחוזות, שחלק מעובדיהם יעברו ליחידות אחרות שבהן קיים מחסור בכוח אדם.
עוד ציין המשרד כי בימים אלו הוסכם על נוהל עבודה זמני, שעיקרו הגברת התיאום בין הרשות ובין עובדי המחוזות, באמצעות מנהלי המחוזות.
נוהל זה יהיה תקף בתקופת הביניים עד להפרדה מוחלטת של הרשות מהמשרד.
לטענת המשרד, הסיכום הבין-משרדי ונוהל העבודה הזמני יאפשרו את השגת היעדים בתחום הצרכנות.
למשרד מבקר המדינה נמסר כי גם לאחר מועד סיום הביקורת מבצע צרכנות ממוקד שתוכנן לסוף חודש ינואר 2013 , והיה חלק מתכנית העבודה המשותפת של הרשות והמחוזות, לא יצא אל הפועל.
לטענת הרשות, המחוזות החליטו שלא לבצע את המבצע בשל הנחיית הסתדרות עובדי המדינה שלא לשתף פעולה עם הרשות.
יו"ר ועד העובדים כתבה למשרד מבקר המדינה כי הסיבה שהמבצע לא יצא לפועל היא שהמועד לקיומו לא התאים לכל המחוזות, זאת לאחר שהרשות קבעה את מועדו ללא תיאום עם מנהלי המחוזות, בניגוד להסכם עובדי המחוזות.
מהביקורת עולה כי כל מחוז ממחוזות המשרד פועל באופן עצמאי וללא תיאום והחלפת מידע עם המחוזות האחרים.
המידע המצוי בתיקי החקירה אינו מוזן במלואו למחשב, וכך מחוז אחד אינו יכול לצפות בפרטי החקירות המבוצעות במחוז אחר.
לפיכך ייתכן שכמה מחוזות יבצעו חקירה הנוגעת לאותו בית עסק שיש לו סניפים בפריסה ארצית.
כמו כן לרשות, שבידה הסמכויות החוקיות בתחום הגנת הצרכן, אין גישה כלל למערכות המידע של המחוזות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי דרשה מהמחוזות שבכל ביקורת בבית עסק השייך לרשת של בתי עסק או המעלה חשד להפרת החוק העלולה להופיע בבתי עסק נוספים, תתקיים התייעצות עם אגף החקירות ברשות לגבי אופן הטיפול בה, במטרה לתאם בין פעילות 448 דוח שנתי64א .
המחוזות, לקיים חקירות נוספות לפי הצורך ולמנוע מקרים של ביצוע כמה חקירות באותו בית עסק על ידי יותר ממחוז אחד.
דרישה זו של הרשות אף שולבה בטיוטת נוהל העבודה שגיבשה הרשות לעבודה עם המחוזות, אך לא זכתה להסכמת מנהלי המחוזות.
יחידת התב יעה עובדי סחר הפנים במחוזות נדרשים במהלך עבודתם השוטפת לליווי משפטי כדי להחליט אם יש די ראיות בתיק הנתון לטיפולם, אם וכיצד יש לבצע השלמות חקירה ועוד.
לאחר סיום החקירה נדרשים תובעי המחלקה המשפטית של המשרד הפועלים במחוזות (להלן - התובעים הפועלים במחוזות) להחליט בדבר הצעדים שיש לנקוט: סגירת התיק, שליחת התראה, הטלת קנס מינהלי או הגשת כתב אישום.
אם מוחלט להגיש כתב אישום, מגישים אותו התובעים הפועלים במחוזות ומנהלים את ההליך המשפטי בעניינו.
בדצמבר 2011 , לאחר שאויש צוות ההקמה של הרשות, התקיים דיון בהשתתפות נציגי הרשות והתובעת הראשית של משרד התמ"ת ובו הוחלט כי הרשות תמשיך להיעזר בתובעים הפועלים במחוזות, עד שתאויש יחידת התביעה ברשות עצמה.
עוד הוחלט כי כל ההתייעצויות של עובדי המחוזות במהלך חקירה יהיו עם הממונה או עם גורמים משפטיים ברשות בלבד, ולא עם התובעים הפועלים במח וזות.
כמו כן הוחלט כי כאשר מגיע התיק לתביעה בסיום החקירה, תתקיים התייעצות בעניינו בין התובעת הראשית של המשרד ובין הגורמים הנוגעים בדבר ברשות, לצורך החלטה על ההליך המשפטי שיש לנקוט.
בעקבות הדיון הנחתה התובעת הראשית של המשרד את התובעים הפועלים במחוזות לפעול בהתאם להחלטות שהתקבלו.
נמצא כי חלק מעובדי המחוזות ממשיכים לבקש ייעוץ בנושא חקירות בתחום הגנת הצרכן מהתובעים הפועלים במחוזות.
על משרד התמ"ת, אג"ת והרשות לפעול להעברת כל פעילותה של יחידת התביעה בתחום הגנת הצרכן לאחריותה של הרשות, בד בבד עם איוש התקנים המתאימים ברשות.
פעילותה של הרשות להגנת הצרכן אכיפה לרשות תחומי פעילות רבים, ואחד המרכזיים שבהם הוא תחום האכיפה.
בדוח ועדת שטרום נכתב כי "לאורך דיוני הצוות, קשה היה להימנע מהתובנה כי 'הכתובת' (היעדר אכיפה בתחום והיעדר מודל אכיפה) הייתה על הקיר זה זמן רב, וכי רק דרוש היה שיינתן מנדט לשינוי, כדי שתפיסת אכיפה חדשה שדגשיה מקובלים על הכול - תאומץ ותפיח רוח חיים בתחום הגנת הצרכן וסחר הוגן בישראל".
בדוח הוועדה לבחינת רמת התחרותיות והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה (להלן - ועדת קדמי)40 נכתב כי "היעדרה של מערכת אכיפה הולמת לא רק של [ שאינה מבטיחה את יישומה של החקיקה הענפה בתחום הצרכנות, יתרה מכך חולשתה מזינה כשלעצמה את הליך אי הציות לחוק".
עם זאת, סברה ועדת קדמי שיש ]מערכת האכיפה להרחיב את פעילותה של הרשות גם לפיקוח על מחירים מרביים, לפי חוק הפיקוח על מחירי .
40 צוות בראשות מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, שמינו שר האוצר ושר התמ"ת ביוני 2011 .
הצוות הגיש את המלצותיו בתחום הצרכנות בפברואר 2012 , וביולי 2012 פרסם את המלצותיו הסופיות.
מצרכים ושירות ים, התשנ"ו - 1996 , וכן להסמיך אותה לאכוף את הוראות חוק זה.
ואולם מהלך זה טרם בוצע בשל העיכובים בהקמתה של הרשות.
מבקר המדינה כבר הצביע בדוח משנת 2004 על ליקויים באכיפת החוק, ובהם מיקוד פעולות הביקורת והאכיפה בעברות קלות, כמו אי -הצגת מחיר על טובין, שעמן קל לצרכן להתמודד, ולא בעברות קשות, כמו הטעיית הצרכן וניצול מצוקתו, שעמן קשה לצרכן להתמודד, ולפיכך נדרשת הגנה רחבה יותר של המאסדר.
המבקר קבע כי על משרד התמ"ת לקבוע סדרי עדיפויות לאכיפה שיתבססו, בין היתר, על מידת הפגיעה של העברות בצרכן ועל מידת יכולתו להתמודד עמן.
עם מינויה של הממונה בשנת 2010 עברה לידיה הסמכות לאכוף את הוראות חוק הגנת הצרכן, ואולם ביצוע הביקורות וקיום פעולות האכיפה בתחום זה עדיין מצויים בידי משרד התמ"ת (כפי שתואר לעיל).
עובדי סחר הפנים במחוזות מבצעים ביקורות בבתי עסק שנקבעו בהחלטה של עובדי סח ר הפנים ושל מנהלי המחוזות, על פי פריסה גאוגרפית ותלונות שהתקבלו.
גם ההחלטה בדבר הנושאים שייבדקו בביקורת מתקבלת מראש.
אם הביקורת העלתה חשד להפרות של הוראות החוק, ממולא דוח עברה המועבר עם הממצאים לתובע הפועל באותו מחוז לשם קבלת החלטה בנוגע לסנקציות שיינקטו נ גד מפר החוק.
להלן נתונים הנוגעים לביקורת ולאכיפה בשנים 2010- 2012: נתוני הביקורת לשנים 2010 -2012 .
78,480 80,328 73,370 המספר הכולל של הביקורות שבוצעו .
52% 53% 51% שיעור הביקורות בנוגע ל"אי הצגת מחירים .
על טובין" מסך הביקורות .
1,335 1,471 2,769 מספר דוחות העברה שמולאו .
8% שיעור דוחות העברה שמולאו מסך .
הביקורות נתוני האכיפה לשנים 2010 -2012 .
423 589 297 מספר ההתראות שנשלחו .
87% 83% 84% שיעור ההתראות בנוגע לעברה של "אי .
הצגת מחירים על טובין" מסך כל ההתראות .
213 274 252 מספר הקנסות שהוטלו .
95% 97% 97% שיעור הקנסות בנוגע לעברה של "אי הצגת .
מחירים על טובין" מסך כל הקנסות .
8% שיעור העברות שגררו פעולות אכיפה .
מנהליות מסך דוחות העברה .
62 48 46 * מספר כתבי האישום שהוגשו .
29% 44% 11% שיעור כתבי האישום בנוגע לעברה של "אי .
הצגת מחירים על טובין" מסך כל כתבי .
האישום 450 דוח שנתי64א .
7% שיעור העברות שגררו פעולות אכיפה .
פליליות מסך דוחות העברה .
* 29 כתבי אישום שהוגשו בשנה זו היו בגין עברות הנוגעות לערוץ הקניות, לעומת5 כתבי אישום שהוגשו בשנת 2011 .
מהטבלאות עול ים ממצאים דומים לאלו שעלו בדוח משנת 2004 , ולפיהם מיקוד האכיפה ממשיך להיות בעברות הקלות - יותר מ-50% מהביקורות שבוצעו נועדו לבדיקת חשד לאי- הצגת מחיר על טובין.
כמו כן, הנתונים מלמדים על שיעור נמוך של דוחות עברה שמולאו ביחס לביקורת (כ-%1.
7 בשנת 2012)41 , ומעלים כי מרב האכיפה היא מינהלית - התראה או קנס מינהלי בסכום נמוך42 , שאין בה כדי ליצור הרתעה נדרשת בתחום; ורק שיעור קטן מפעולות האכיפה הוא פלילי - הגשת כתבי אישום.
עוד עולה מהנתונים כי בשיעור גבוה של עברות לא ננקטה בשנים 2011 -2012 ( סנקציה כלשהי כ- 38% ו-47% .
)בהתאמה לדעת משרד מבקר המדינה, נתוני הביקורת והאכיפה לשנים 2010 -2012 מלמדים על המשך מיקוד לא יעיל של מאמצי הביקורת והאכיפה, למרות הערות משרד מבקר המדינה בנושא בדוח משנת 2004 .
לפיכך על הרשות, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, לקבוע תכנית ביקורת שתתבסס בין היתר על מידת הפגיעה של העברות בצרכן ועל מידת יכולתו להתמודד עמן, ולבחון מדי פעם בפעם את יעילותה של התכנית.
נוסף על כך, על הרשות לפעול ככל הניתן על מנת להביא לכך שהגורמים האמונים על ביצוע הביקורת והאכיפה יעשו שימוש יעיל ומיטבי בכלי האכיפה העומדים לרשותם, כדי שיינקטו הסנקציות המתאימות נגד כל מפרי החוק.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי היא העלתה את נתוני האכיפה המוצגים לעיל כבעיה מרכזית בעבודת החוקרים המעידה על חוסר הכוונה וחוסר מיקוד של פעולות האכיפה.
לפיכך, ביקשה הרשות לשנות את אופן ניהול עבודת ה חוקרים ולקבוע בעצמה מסגרת אכיפה.
ואולם, מסגרת אכיפה זו התקבלה בהתנגדות גורפת מצד עובדי המחוזות ומנהליהם מאחר שסירבו לקבל את מרותה של הרשות וחששו לפגיעה בשכר העידוד.
בישראל רשויות האכיפה עוסקות בעיקר בעברות הקלסיות על דיני הגנת הצרכן, ואילו העיסוק המרכזי של רשויות הסחר ההוגן והגנת הצרכן בעולם הוא בהגנה על ציבור הצרכנים בעידן של מציאות טכנולוגית מתקדמת43 .
בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית עסקאות צרכניות כגון מסחר אלקטרוני, רכישת שירותי תקשורת בתחום הסלולר והאינטרנט, רכישת שירותי תוכן בסלולר, עסקאות מכר מרחוק ושימוש במכשיר הסלולר י לתשלום, נעשות במקרים רבים תוך הפרות משמעותיות של הוראות החוק.
41 לשם השוואה יצוין כי במבצע הממוקד שהתקיים בהנחיית הרשות בסוף ינואר 2012 היה שיעור דוחות העבירה שמולאו גדול פי 10 , דהיינו שיעור של18% .
42 לפי תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי- חיקוקי צרכנות), התשמ"ח - 1988 , סכום הקנס הוא 400-1,600 ש"ח.
זאת, לעומת עיצום כספי בסכום ניכר שאמור להיות חלק ממודל "אכיפה משולבת" (ראו להלן).
43 'דוח ועדת שטרום, עמ7.
,אף כי הרשות מודעת להפרות רבות של הוראות החוק המתקיימות בעסקאות אלה הרי שבהיעדר כוח אדם בעל רקע מתאים היא אינה מבצעת חקירות מורכבות בתחומים אלה, והדבר גורם לחוסר הרתעה של בעלי העסקים ולפגיעה ניכרת בצרכן.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה נכתב כי מונחים על שולחנה עשרות תיקים של עברות ליבה המצביעים על שיטות עבודה פסולות של בעלי עסקים שהנזק הכלכלי שלהן לציבור הצרכנים נאמד במאות מיליוני ש"ח.
הרשות גיבשה תכנית עבודה שבה תיעדפה את הטיפול בהפרות שאותרו, ואולם לביצוע החקירות דרוש כוח אדם מיומן ומקצועי, ובכלל זה אנשי מודיעין, חוקרי מחשב וכלכלנים.
בהחלטת הממשלה משנת 2005 נקבע כי יוקם צוות בין-משרדי שיבחן את האפשרות להרחיב את סמכויותיו של הממונה.
כבר בספטמבר 2005 התכנסו נציגים של משרדי המשפטים, האוצר, התמ"ת ורשות ההגבלים העסקיים וקיימו בנושא סיעור מוחות ראשוני (להלן - הצוות המקדמי).
בשנת 2006 , כאשר תוקן החוק, נכתב בדברי ההסבר לתיקון כי אחת מהמטרות של הקמת הרשות הייתה להרחיב את סמכויות הממונה ולהוסיף לאחריותו את תחום הסחר ההוגן 44.
בפועל התי קון לחוק כמעט שלא שינה את תפקידי הממונה לעומת תפקידיו לפני הקמת הרשות 45 .
בדוח ועדת שטרום שהוגש ביוני 2007 הומלץ כי הרשות תעבוד על פי מודל "אכיפה משולבת", המשלב אכיפה פלילית במקרים של הפרות קשות של דיני הגנת הצרכן ואכיפה מינהלית -אזרחית באמצעות עיצומים כספיים במקרים של יתר ההפרות.
הוועדה צירפה להמלצותיה טיוטה של תזכיר הצעת חוק, הכולל בין היתר את השינויים הנדרשים בחוק לצורך אימוץ מודל האכיפה הנדרש.
ביולי 2009 'כתבה סגנית שר התמ"ת דאז, הגב' אורית נוקד, לשר המשפטים לשעבר, פרופ יעקב נאמן, כי הצעת החוק "טרם הופצה כתזכיר חוק שכן, טרם מוצו הדיונים מול אנשי משרדך.
להבנתי נמשכים דיונים אלו זמן רב מדי והגיעה השעה להביאם לידי סיום.
הדברים מקבלים משנה תוקף נוכח יעילותם המוגבלת של כלי האכיפה הקיימים.
בפגיעה חמורה ומתמשכת בצרכנים בישראל במגוון תחומי הסחר השונים".
משרד המשפטים השיב לסגנית השר כי העיכוב בטיפול בהצעת החוק נבע ממחלוקת בין משרד התמ"ת ובין משרד המשפטים, וכי בספטמבר 2009 .
יגובש הנוסח הסופי והמוסכם לתזכיר הצעת החוק בינואר 2010 הופץ תזכיר לתיקון החוק לשם קבלת הערותיהם של גופים שונים, ובהם משרדי הממשלה, גופי צרכנו ת, איגוד לשכות המסחר ואנשי אקדמיה.
רק באפריל 2011 , יותר משנה לאחר שהתקבלו הערותיהם של גורמים אלה, הוגש התזכיר לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה, והיא אישרה אותו ביוני 201146 .
באוקטובר 2011 הוגש התיקון המוצע לחוק כהצעת חוק ממשלתית47.
עיקרה של הצעת החוק הוא שינוי מודל האכיפה הקיים ולפיו מרבית ההפרות על סעיפי החוק הן פליליות, והחלופה בגין הגשת כתב אישום היא קנס מינהלי בסכום נמוך שאינו מהווה הרתעה.
הצעת החוק מאמצת מודל אכיפה הקובע אכיפה מינהלית במרבית העברות, באמצעות התראות מינהליות ובאמצעות הטלת עיצום כספי גבוה - 10,000 -75,000 .
ש"ח, ומיקוד האכיפה הפלילית בהפרות חמורות של החוק .
44 דברי ההסבר לסעיף 25 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006,) התשס"ו- 2006 , ס"ח306 ,330.
45 למעט התוספת בסעיף20()(א3 א) לחוק המסמיכה את הרשות "לטפל בכבילות בין עוסק לצרכן הפוגעות ביכולת הצרכן לעבור מעוסק לעוסק".
11 שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 23.
) 47 הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 33 ), התשע"ב- 2011 , ה"ח הממשלה2 .
בנובמבר 2011 עברה הצעת החוק בקריאה ראשונה; ביולי 2012 אושרה ההצעה בוועדת הכלכלה של הכנסת; ובאוקטובר 2012 הוגשה ההצעה לכנסת, ללא הסתייגויות, לשם העלאתה לקריאה שנייה ושלישית.
ואולם, עד מועד פיזורה של הכנסת ה -18 באוקטובר 2012 לא הוגשה הצעת החוק למליאה לאישור בקריאה שנייה ושלישית.
בתשובת משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 נמסר כי מנגנון האכיפה החלופית הוא נושא מורכב שחקיקתו לוותה בשאלות משפטיות ובשאלות מדיניות רבות, שהצריכו בירור אצל גורמים חוץ -ממשלתיים רבים, תיאום בין -משרדי והכרעת דרגים בכירים במשרד המשפטים, וכי קידום הצעת חוק מעין זו עשוי להימשך זמן רב.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה נמסר כי ניסיון של שר התמ"ת לשעבר ושל הרשות להביא להעלאת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית במהלך פגרת הבחירות לא צלח.
עוד מסרה הרשות כי נוסח התקנות שהיה על השר להתקין לפי הצעת התיקון לחוק אושר כנדרש על ידי משרד המשפטים ושר המשפטים לשעבר והועבר לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
מן האמור לעיל עולה, כי אף שעברו כחמש שנים וחצי מהמועד שבו פורסמה טיוטת התזכיר של הצעת החוק - מהן כארבע שנים וחצי עד להעברתו בקריאה ראשונה - עד מועד סיום הביקורת טרם הושלמה החקיקה בנושא חשוב זה.
חוזים אחידים חוזה אחיד הוא חוזה שתנאיו, כולם או מקצתם, נקבעו מראש בידי צד אחד, כדי שישמשו תנאים לחוזים רבים בינו ובין אנשים בלתי מסוימים במספרם או בזהותם.
חוזים אחידים הם חוזים בלתי מאוזנים - הספק הוא שקובע את התנאים מראש והרוכש חייב להסכים להם.
התקשרות בחוזים אחידים שכיחה מאוד בעסקאות בתחומי הנדל"ן, הבנקאות והתקשורת.
חוק החוזים האחידים, התשמ"ג- 1982 (להלן- חוק החוזים האחידים), נועד להגן על לקוחות מפני תנאים מקפחים.
החוק מגדיר תנאי מקפח - תנאי שיש בו משום קיפוח לקוחות או משום יתרון בלתי הוגן של הספק העלול להביא לידי קיפוח לקוחות.
החוק עוסק בשתי סוגיות: אישור חוזה אחיד וביטול תנאי מקפח בחוזה אחיד.
הליך של אישור חוזה אחיד הוא הליך וולונטרי בו מבקש הספק מבית הדין לחוזים אחידים (להלן - בית הדין) לאשר שבחוזה ההתקשרות של הספק עם לקוחותיו אין תנאי מקפח, ובית הדין נותן לו אישור כזה לפרק זמן של חמש שנים.
בקשות לביטולו של תנאי מקפח בחוזה אחיד יכולים להגיש לבית הדין היועץ המשפטי לממשלה, הממונה על הגנת הצרכן, המועצה ל צרכנות, הרשות להגנת הצרכן בהסתדרות ורשויות ציבוריות אחרות.
ריבוי הגופים היכולים להגיש בקשה לביטולו של תנאי מקפח נועד "לגרום לביקורת ערנית יותר של חוזים אחידים"48 .
בדוח משנת 2004 קבע מבקר המדינה49 שנושא החוזים האחידים, הנוגע כמעט לכל אדם, אינו מטופל כראוי, ב עיקר על ידי משרד המשפטים והממונה על הגנת הצרכן.
משרד המשפטים השיב על ממצאי הדוח משנת 2004 כי מחלקת הייעוץ והחקיקה במשרד העוסקת ביישום חוק החוזים האחידים מוגבלת מבחינת אמצעים וכוח אדם.
בדיון שקיים הצוות המקדמי בספטמבר 2005 העלו נציגי היועץ המשפטי לממשלה את סוגיית הטיפול בחוזים האחידים וטענו כי למחלקת הייעוץ והחקיקה במשרד המשפטים המטפלת .
48 מתוך דברי ההסבר לחוק, הצעת חוק החוזים האחידים, התשמ"ב- 1981 , ה"ח28 ,34.
49 ראו הדוח משנת 2004 ', בפרק "פעולות להגנת הצרכן", עמ817.
בנושא החוזים האחידים חסר הידע הכלכלי להתמודד עם הטענות המועלות בדיונים בבית הדין.
בסיום הדיון הוסכם בין הצדדים כי "בטווח הזמן הארוך - נושא הטיפול בתניות מקפחות בחוזים אחידים יועבר לטיפול הרשות".
הביקורת העלתה כי משרד המשפטים ממשיך להיות הגורם היחיד המגיש לבית הדין בקשות לביטול תנאים מקפחים בחוזים אחידים בנוגע לעסקים הנתונים לפיקוחה של הרשות.
הבקשות מוגשות בעקבות תלונות צרכנים שמתקבלות במשרד המשפטים או בעקבות בדיקה יזומה של חוזים אחידים שהוא מבצע.
הקריטריונים לבדיקת החוזים הם היקפי העסקאות, סוג המוצרים, מספר הלקוחות ועוד.
פעילותו של משרד המשפטים בנושא ממשיכה להיות מוגבלת, והוא סבור כי נכון להעביר את הטיפול בו לרשות.
משרד המשפטים ציין כי בהתחשב במחסור בכוח האדם ברשות, הוא מוכן לסייע לה ככל שיידרש.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשיבות הרבה שיש בבדיקת החוזים האחידים ובהגשת הבקשות לביטול התנאים המקפחים בהם, על הרשות לפעול להעברת הנושא לאחריותה.
על הרשות להסתייע בטיפול בנושא זה במשרד המשפטים ובמועצה לצרכנות, תוך שמירה על חלוקת עבודה ברורה בין שלושת הגופים הללו - כל זאת לצורך השגת יעילות מרבית לרווחת הצרכן.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מתוך רצון לייעל את הטיפול הממשלתי בחוזים אחידים יש לבחון את המודל שלפיו נעשית הביקורת על החוזים האחידים.
כיום מרכז הכובד של הליך הביקו רת הוא בסמכות שיפוטית המוקנית לבית הדין לחוזים אחידים, ויש לבחון האם יש להקנות סמכויות בתחום זה לגוף המאסדר המתאים, שהוא ככל הנראה הרשות להגנת הצרכן.
הרשות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי קיימת הסכמה עקרונית בין הרשות ומשרד המשפטים לשינוי מודל האכיפה של החוק והמרתו בהליך מינהלי שיחליף את ההליך המשפטי בבית הדין.
הסיוע לצרכן במימוש זכויותיו .
תובענֹות ייצוגיות תובענה ייצוגית היא תביעה שמגיש תובע בשם קבוצת אנשים אשר לא ייפו את כוחו לכך (להלן - תובע מייצג).
כלי משפטי זה נועד למצבים שבהם תאגיד או רשות פוגעים בציבור גדול, ואף שלכל פרט בציבור הנפגעים נגרם נזק קטן אשר אינו מצדיק הגשת תביעה על ידו, סך הנזק הנגרם לכלל ציבור הנפגעים הוא רב.