HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רמת האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה הייתה גבוהה יחסית לשנה הקודמת.
בשנת 2019 חלה ירידה חדה במדדי האמון ושביעות הרצון של יוצאי אתיופיה .
עלה כי המשטרה לא עמדה ביעדים שהיא הציבה לעצמה להעלאת רמת .
האמון של יוצאי אתיופיה בשנת 2019 : אף כי היא הציבה יעד ולפיו30% מהמשיבים .
יוצאי אתיופיה ידווחו בשנת 2019 על אמונם במשטרה, נמצא כי בשנה האמורה רק13% .
מהמשיבים על הסקר מקרב יוצאי אתיופיה ציינו כי הם נותנים אמון במשטרה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי ביוני 2019 אירע המקרהשבו נהרג סלומון טקה ז"ל.
פרצה מחאה ציבורית נרחבת, שבחלקה הייתה כרוכה בהתפרעויות ובעימותים עם המשטרה.
מטבע הדברים, המקרה וגל המחאות הם שגרמו להפחתת האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה .
| 354 | משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לנתח את ממצאי הסקרים, לאתר את החסמים .
להשגת היעדים שהציבה לעצמה למדידת אפקטיביות התוכנית ולפעול להסרתם.
הממצאים יתרום גם לגיבוש רפורמות לשיפ ור תדמית הציבור ומעמדה של המשטרה, .
ולהתמודדות עם אתגרים הנוגעים לשיטור בקרב יוצאי אתיופיה .
בתשובת המשטרה היא ציינה כי היא בהחלט רואה חשיבות רבה בניתוח הנתונים ובמציאת .
החסמים, החולשות והחוזקות למטרות של למידה ארגונית נרחבת ולמתן מענה להתמודדות .
עם שיטור מול קהילת יוצאי אתיופיה.
תכלול וניהול של התוכנית המשטרתית .
במהלך התקופה שבה פועלת התוכנית המשטרתית, האחריות לתכלול ולניהול של התוכנית .
והפיקוח והמעקב אחר ביצועה הועברו בין כמה יחידות בתוך המשטרה (להלן - מטה .
משלב תחילת ביצוע התוכנית בשנת 2015 ועד פברואר2018 (להלן- התקופה הראשונה) - .
הניהול והתכלול של התוכנית והפיקוח על יישומה היו באחריות אגף משאבי אנוש במשטרה.
בביקורת עלה כי במטה התוכניות המשטרתיות בראשות אגף משאבי אנוש בתקופה .
הראשונה בוצעה פעילות תדירה של העברת דיווחים מהשטח למטה התוכנית, ושל .
ביצוע בקרות על ידיה, וקיום דיוני סטטוס בהשתתפות כלל המעורבים בפרויקט .
במשטרה על התקדמות התוכניות74 .
בתום התקופה הראשונה, כשלוש שנים לאחר הקמת ועדת ההיגוי, התוכנית המשטרתית .
פעלה באופן נרחב במשטרה והצליחה לעמוד ביעדי הפעולות המתוכננות.
העמדות בקרב יוצאי אתיופיה בשנים 2016 ו-2017 ,, שעל פיהם נמדדת ההשפעה של התוכנית .
העידו, כאמור, כי שיפור במידות הא מון של יוצאי אתיופיה במשטרה ובשביעות רצונם ממנה .
, אך זאת במידה פחותה יחסית לכלל האוכלוסייה .
החל מפברואר 2018 (להלן- התקופה השנייה) ניהולה ותכלולה של התוכנית והפיקוח על .
יישומה היו באחריות אגף השיטור.
74 לצוות הביקורת הועברו עשרות מסמכים מהשנים2015 - 2017 בנושא דיווחים של תחנות ליבה למטה הת ו כנית על .
ביצוע התוכנית, בנושא בקרות של מטה התוכנית בתחנות הליבה, מצגות וסיכומי דיוני סטטוסים של כלל .
המעורבים בתוכנית על התקדמות הפרויקט.
| 355 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה בחינת התוכנית המשטרתית ועדכונה .
לאחר "העברת המקל" לאגף השיטור עלה הצורך במשטרה בבחינה מחודשת של התוכנית .
המשטרתית: בדיון בראשות ר אש אגף השיטור ב-30.
18 סיכם ראש האגף כי בתום שלוש .
שנים מתחילת התוכנית יש למקד מחדש את העשייה לנתיב המרכזי של קהילת יוצאי אתיופיה.
הוא הטיל על כל אגף המעורב בתוכנית לבחון את הנתונים ואת הנושאים שבהם הוא נדרש .
בדיון בראשות המפכ"ל ב-6.
18 בנושא ש יפור השירות ואכיפת החוק כלפי .
ישראלים יוצאי אתיופיה סיכם המפכ"ל דאז כך: "האתגר עדיין עצום ולכן אי אפשר לצאת .
מנקודת הנחה שאם נמשיך באותו הקו המגמה תימשך.
ההנחה שלנו צריכה להיות הפוכה.
לכן צריך לשאול את עצמנו מה הכיוון להמשך ומה השלבים הבאים".
18 ובדיון המשך בראשות ראש חטיבת תכנון וארגון במשרד לבט"פ .
18 ניתנו למשטרה הנחיות לבחון את התוכנית המשטרתית, בדגש על תפוקות התוכנית .
ותוצאותיה, ולעדכנה לנוכח התובנות שהתגבשו בשלוש שנות הפעלתה.
ביולי 2019 העביר ראש אגף השיטור למ"מ המפכ"ל מסמך לקחים ראשוניים בנושא תחום .
יוצאי אתיופיה (להלן - מסמך הלקחים), ובו מפורטים השינויים הנדרשים בהפעלת התוכנית.
במסמך נכתב כי בהתאם לאישור הלקחים יופצו הנחיה ותוכנית ליישום.
נציגת המשטרה מסרה לצוות הביקורת בספטמבר 2020 כירוב הצעדים במסמך הלקחים .
מיושמים, וחלקם עדיין נמצאים בתהליך עבודה.
אולם למשטרה אין תוכנית פעולה עדכנית .
ולא הופצו הנחיות ותוכניות ליישום בקרב שותפיה לתוכנית.
תוכניות העבודה של המשטרה .
לשנים 2019 ו-2020 כללו בעיקר את המשך הפעילות הקיימת ללא שינויים מהותיים בתפיסת .
בדיונים בנושא התוכנית המשטרתית שהתקיימו בתחילת שנת 2020 במשרד לבט"פ .
הוצגו קווים לתוכנית פעולה חדשה, הכוללת שיתופי פעולה עם הרשות הלאומית למלחמה .
באלימות, בסמים ובאלכוהול וגיבוש תו תקן עבור מפקדי תחנות.
על פי סיכומי הדיונים, במועד .
הצגת התוכנית היא טרם הושלמה, טרם התקבלו האישורים ליישומה, וגיבוש תו כנית עובדה .
נמצא כי אף שהמשטרה הכירה בצורך לבחון מחדש את התוכנית, על אף ההנחיות .
הפיקודיות בנושא מספטמבר 2018 , ואף שיעד להגברת האמון של יוצאי הקהילה .
במשטרה לשנת 2019 לא הושג, עבודת המטה לבחינה מחדש של התוכנית המשטרתית .
טרם הושלמה נכון למועד סיום הביקורת.
כמו כן, הקווים לתוכנית פעולה חדשה שהוצגו .
בדיונים במשרד הבט"פ בתחילת שנת 2020 לא גובשו לכלל תוכנית פעולה מסודרת ולא .
הועברו הנחיות בנושא לכלל הגורמים המעורבים בכך במשטרה.
מומלץ כי המשטרה תפעל להשלמת עבודת המטה לחשיבה מחודשת לשנים 2021 .
ואילך ולגיבוש תוכנית פעולה כוללת ובה יעדים, לוחות זמנים והנחיות סדורות לכלל .
הגורמים המשתתפים בביצוע התוכנית המשטרתית.
בתשובה שמסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה באפריל 2021 (להלן- תשובת .
המשרד לבט"פ) הוא ציין כי "ככל הידוע לנו ( לאור העובדה שהדיווח על הביצוע הנוכחי .
הועבר אלינו אך לאחרונה והוא בבחינה), על אף שהתוכנית לא אושרה באופן סופי, משטרת .
ישראל הפעילה את התכנית המשטרתית, ובכלל זה העבירה הנחיות אל מפקדי התחנות ואל .
גורמי השטח, כל זאת לצורך המשך שימור רציפות התכנית.
בימים אלה הועבר ממשטרת .
ישראל דיווח אודות ביצוע הפעילות בשנת 2020 , והוא בבחינה.
כמו כן, כידוע, בהתאם .
להחלטת ממשלה מס' 31 מיום31.
20 ולחוק הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, התשע"ז- התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 356 | 2017 , הרשות הלאומית לביטחון קהילתי (או בשמה הקודם - הרשות למאבק באלימות, סמים, .
ואלכוהול), הועברה למסגרת הארגונית של המשרד לחיזוק וקידום קהילתי.
ליישום תכניות לשילובם של יוצאי אתיופיה בחברה במסגרת תכניות הרשות, הועבר למשרד .
לחיזוק וקידום קהילתי".
ירידה בקשב הפיקודי לתוכנית .
מהביקורת עלה עוד כי לאחר "העברת המקל" לאגף השיטור פחתה מידת העיסוק בתוכנית .
"הרוח הגבית" שקיבלה התוכנית מהנהלת אגף משאבי אנוש ורמת .
ההנעה לפעולה של כלל הגורמים המעורבים בכך פחתו.
ממסמכים שמסרה המשטרה לצוות .
הביקורת עולה כי הדיווחים להנהלת התוכנית בראשות אגף השיטור ודיוני הסטטוסים מול .
גורמי השטח והמטה המעורבים בתוכנית התקיימו בתדירות מופחתת, והדבר גרם להתרופפות .
העשייה של גורמי השטח.
הלוח להלן מציג סיכום של ממצאי הביקורת על מספר דיוני .
הסטטוס, הבקרות והדיווחים על יישום התוכנית המשטרתית בתקופה הראשונה בהנהלת אגף .
משאבי א נוש יחסית לתקופה השנייה בהנהלת אגף השיטור.
לוח 8: מסמכים המעידים על ביצוע פיקוח, בקרה ומעקב בנושא יישום התוכנית .
המשטרתית - השוואה בין התקופה הראשונה לתקופה השנייה .
סוג הפעילות התקופה הראשונה .
בהנהלת אגף משאבי אנוש התקופה השנייה .
דיווחים של גורמי שטח .
לגורמי הניהול של התוכנית 86 5 .
בדצמבר 2017 עשה המשרד לבט"פ ביקורת על המשטרה בנושא שיפור השירות ואכיפת .
החוק כלפי ישראלים יוצאי אתיופיה.
נושא הקשב הפיקודי לתוכנית המשטרתית הועלה בדיון .
על ממצאי ביקורת זו, בראשות מנכ"ל המשרד.
מבקר המשרד אמר בדיון כי "כאשר יישום .
התוכנית המשטרתית בנושא היה באחריות ראש אמ"ש ניתן לו קשב ארגוני רב.
הועבר לדרגים נמוכים יותר, אני חושש שהקשב הארגוני לנושא לא יהיה מספק".
העברת האחריות לניהול התוכנית המשטרתית לידי אגף השיטור בשנת 2018 בוצעה במסגרת .
הליך לשינוי המבנה הארגוני במשטרה לסידור מחדש של גופי המטה הארצי, שבמסגרתו .
הוקם אגף השיטור החדש ובכפיפות אליו הוקם מדור קהילה והסברה.
הקמתו הייתה תכלול של העשייה הארגונית בתחום הרב-תרבותי ומיקוד באוכלוסיות ייחודיות, .
ובהן יוצאי אתיופיה, בדגש על צד ההסברה בעיתות שגרה וחירום.
בינואר 2019 הוקמה חטיבת .
קהילה והתנדבות בכפוף לאגף השי טור.
במרץ 2019 בוצע חילוף תפקידים בראשות אגף .
השיטור, ובעקבות כך שונה שמו של "מדור קהילה והסברה" ל"מדור קהילה רב-תרבותית" .
ובהתאם לכך שונתה תפיסת ההפעלה והמיקוד של פעילות המדור באופן שפעילותו תתמקד .
בשירות של קהילות ייחודיות ובטיפול בהן.
| 357 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה מהביקורת עלה כי תהלי ך הקמת היחידות כאמור, הגדרת הייעוד והמשימות שלהן .
והשינויים בתפיסת ההפעלה לא תרמו ואף הפחיתו את הקשב הפיקודי של אגף השיטור .
לתוכנית המשטרתית ולביצוע בקרה ופיקוח על יישומה, להניע לפעולה את כל הגורמים .
המעורבים, ולהוביל את התוכנית לשלב הבא על מנת לקדם את מטרותיה.
באוקטובר 2019 הוקמה היחידהלשוויון מגדרי וג יוון תרבותי במטה המשטרה (ראו הרחבה .
להלן), והאחריות לתכלול התוכנית פוצלה בין יחידה זו - שעוסקת בכל הנוגע לפעילות .
הפנים-ארגונית - לבין המשך אחריות של אגף השיטור לכל הנוגע לפעילות החוץ-ארגונית .
פיצול האחריות לתכלול התוכנית בין יחידות שונות במשטרה, והטלת האחריות לכך על יחידה .
חדשה שהייתה בשלבי הקמה פגעו ביכולת לבצע בקרה אפקטיבית על יישום התוכנית .
המשטרתית ועיכבו אף הם את המשך פיתוחה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי היעדר הרציפות הפיקודית בניהול ובתכלול של .
התוכנית המשטרתית, והעברת האחריות לביצועה בין גורמים שונים במשטרה, חלקם .
תוך כדי הליך הקמה והגדרה, הביאו להתרופפות ביישום השוטף של התוכנית ופגעו .
בקידום התוכנית ובהשגת מטרותיה.
האמור מתחדד לנוכח ממצאי סקר העמדות בקרב .
יוצאי אתיופיה בשנת 2019 המעיד, כאמור, על הפחתה ניכרת במידת האמון ושביעות .
הרצון מהמשטרה של יוצאי אתיופיה יחסית לשנה הקודמת.
מומלץ כי המשטרה תקבע את הגורם הפיקודי אשר יתכלל את התוכנית המשטרתית .
הרב-שנתית אשר תאושר, וכי הגורם הפיקודי יפעל לקידומה, תוך פיקוח רציף עליה כדי .
לוודא שהיא עומדת ביעדיה ובמטרותיה.
בקרה ופיקוח של המשרד לבט"פ על התוכנית .
כאמור, התוכנית המשטרתית היא חלק מתוכנית ממשלתית נרחבת לשילוב מיטבי של יוצאי .
אתיופיה ושמה "דרך חדשה", ובהפעלתה משתתפים כמה משרדי ממשלה ובהם המשרד .
התוכנית בוצעה במשרד לבט"פ במימון תקציב תוספתי שהוקצה לצורך כך למשרד .
ולגופיו ונחלק לשני מרכיבים עיקריים: .
)מערך המש"קים הקהילתיים הייעודיים לקהילה האתיופית (ראו הרחבה להלן- במסגרת .
התוכנית המשטרתית מומן המערך על ידי התוכנית "דרך חדשה" בכ-11 מיליון ש"ח .
תוכניות מניעה קהילתיות בנושאי אלימות, סמים ואלכוהול - בביצוע הגופים האזרחיים .
שפעלו בכפוף למשרד לבט"פ.
תוכניות אלה קיבלו מימון של כ-11 מיליון ש"ח בשנה על התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 358 | ידי התוכנית "דרך חדשה".
התוכניות מבוססות על שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות .
ועל הפעלת מודלים המותאמים לכל רשות.
מהביקורת עלה כי מתחילת שנת 2015 עד אמצע שנת2018 התקיימו במשרד לבט"פ ארבעה .
דיונים 75 בראשות מנכ"ל המשרד או בראשות ראש אגף תכנון, תקצוב ובקרה של המשרד .
בנושא בקרה על יישום התוכנית המשטרתית.
נוסף על כך, בדצמבר 2017 הגיש מבקר הפנים .
של המשרד לבט"פ דוח ביקורת על התוכנית המשטרתית המציג את הפערים שביישום .
התוכנית מול היעדים שהמשטרה הציבה לעצמה.
בדיונים נסקרה הפעילות בתוכנית .
המשטרתית וניתנו הנחיות לביצוע שעסקו בנושאים אלה: הפעלת המש"קים הקהילתיים .
במסגרת התוכנית "דרך חדשה"; הצורך בביצוע הערכה ומדידה של התוכנית; הצורך בהסברה .
ובדיברור של פעולות המשטרה; החשיבות של שיתופי פעולה בין המשטרה לגופי המשרד .
לבט"פ בתחום המניעה והפעילות הקהילתית.
באוגוסט 2018 החל תהליך של עבודת מטה בהובלת המשרד לבט"פ לחשיבה מחודשת .
ולעדכון הת וכנית המשרדית לטיפול ביוצאי אתיופיה , הן של התוכנית המשטרתית והן של .
התוכניות האזרחיות למניעה ולפעילות קהילתית.
נמצא כי ההנחיות שניתנו במהלך דיוני .
הבקרה ליישום התוכנית המשטרתית חזרו ונשנו בדיונים השונים והועלו גם בדגשים לעדכון .
משרד מבקר המדינה מציין כי ראוי שהמשרד לבט"פ יבצע פיקוח ובקרה הדוקים על .
התוכנית המשטרתית בהלימה לחשיבותה הלאומית ולהשקעה הכספית בה.
הנהלת המשרד קיימה ארבעה דיונים בנושא התוכנית בראשות המנכ"ל או בראשות .
ראש אגף תכנון, תקצוב ובקרה של המשרד מתחילת שנת 2015 עד אמצע שנת2018 .
,יתרה מזו, עולה חשש שהחוסרים שהועלו בכל הנוגע לניהול התוכנית על ידי המשטרה .
לקשב הפיקודי ולמידת הפיתוח של התוכנית לאורך שנות פעילותה, כפי שתוארו לעיל, .
קשורים גם למידת הבקרה שביצע המשרד.
המשרד לבט"פ ציין בתשובתו כי הוא מקיים מפעם לפעם דיוני סטטוס, הן בראשות מנכ"ל .
המשרד והן בראשות סמנכ"ל תכנון, תקצוב ובקרה או מי מטעמו, בנושא התוכנית לשילוב .
יוצאי אתיופיה במסגרת הדיונים, משטרת ישראל נדרשת להציג תכנון מול ביצוע ביחס לכלל .
היבטי ורכיבי התוכנית, לרבות משימות, כוח אדם ותקציב.
כמו כן, בשנים 2018 - 2020 נמסרו .
מהמשרד לבט"פ למשרד רוה"מ דיווחים בדבר סטטוס מימוש התוכנית וכן התקיימו דיונים .
בדבר גיבוש תוכנית עבודה לשנת 2020 .
נוסף על כך צוין כי המשטרה העבירה לעיון המשרד .
לבט"פ דיווח על ביצוע התוכנית לשנת 2020, והוא נמצא בבחינה , וכי בימים אלה מגובשת .
תוכנית העבודה לשנת 2021 .
בשנים 2016 עד2018 :פעלו במשרד לבט"פ כמה גופים שעסקו בהפעלת תוכניות מניעה .
הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, עיר ללא אלימות ומצילה 76.
בשנת2018 אוחדו גופים .
אלה בכפוף ל רשות חדשה - הרשות ל מאבק באלימות , סמים ואלכוהול ( להלן - הרשות .
החדשה), והאחריות לביצוע הת וכניות הועברה אליה .
שנת 2018 הוגדרה כשנת מעבר .
מתוכניות מניעה נפרדות שנוהלו על ידי כל אחד מגופים אלה להקמת תוכנית כוללת.
75 :הדיונים התקיימו בתאריכים 25.
76 אגף "מצילה" פעל במשרד לבט"פ משנת 1999 ועסק בביצוע תוכניות בשיתוף הרשויות המקומיות למניעת פשיעה .
| 359 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה מהביקורת עלה כי אחד הנושאים העיקריים שהועלו בדיוני הסטטוס ליישום התוכנית .
המשטרתית במאי 2018 , והושם עליו דגש רב בעבודת המטה לעדכון התוכנית, היה החשיבות .
שבהקמת תוכנית אחידה ומתואמת בין המשטרה לגופים האזרחיים שפעלו בכפוף למשרד .
לבט"פ, ויצירת שיתופי פעולה בינם ובין המשטרה.
עלה כי תוכנית חדשה ומתואמת בין המשטרה לרשות החדשה הוצגה להנהלת המשרד .
בהחלטת ממשלה 77 מ-31.
20 הוחלט על הקמת המשרד לחיזוק וקידום .
קהילתי ועל העברת הרשות החדשה ותחומי פעילותה למשרד החדש לאחר שיוקם.
עבודת מטה במשרד לבט"פ וגיבוש תוכנית פעולה אחודה בין שני הגופים שהיו כפופים .
למשרד הבט"פ, המשטרה והרשות החדשה, פוצלו הפעילות והאחריות בין שני משרדי .
מומלץ כי המשרד לחיזוק וקידום קהילתי יפעל למימוש יעדי הרשות החדשה במסגרת .
התוכניות הקהילתיות למניעת אלימות וצריכה של סמים ואלכוהול בקרב יוצאי אתיופיה .
ולתיאום פעולותיו בנושא עם המשרד לבט"פ והמשטרה.
בתשובה שמסר המשרד לחיזוק וקידום קהילתי למשרד מבקר המדינה באפריל 2021 הוא ציין .
כי מקובלת עליו ההמלצה להמשיך לפעול למימוש יעדי הרשות החדשה במסגרת התוכניות .
הקהילתיות למניעת אלימות וצריכה של סמים ואלכוהול בקרב יוצאי אתיופיה, וכי הוא יתאם .
את פעולותיו בנושא עם המשרד לבט"פ והמשטרה.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו כי הוא מברך על כל יוזמה לשיתוף פעולה לשם טיוב העבודה .
מורכבותה של התוכנית המשטרתית, הגורמים הרבים שהיו שותפים לה במשטרה .
וחשיבותה בהגברת האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה חייבו מעקב ובקרה הדוקים .
בעניין יישום התוכנית, הן על ידי פיקוד המשטרה והן על ידי המשרד לבט"פ.
בשנים 2015 - 2018 הקשב הפיקודי של המשטרה לתוכנית פחת, האחריות לתכלול .
התוכנית ולניהולה פוצלה בין יחידות שונות, והועלו פערים בעשייה של כלל הגורמים .
במשטרה שהיו שותפים לתוכנית.
כפועל יוצא מכך, נכון למועד סיום הביקורת אין שום .
גורם במשטרה שמופקד, באופן בלעדי, על בחינה במבט על של מכלול ההיבטים .
הקשורים לפעילותה של המשטרה בקרב יוצאי אתיופיה , ופועל לשימור הפעילות .
הדברים מתחדדים לנוכח העובדה כי הממצאים של סקרי האמון שביצעה .
המשטרה חמש שנים לאחר גיבוש התוכנית המשטרתית מעלים כי מידת האמון של יוצאי .
אתיופיה במשטרה נמוכות.
המשרד לבט"פ ציין בתשובתו כי את התוכנית לקהילת יוצאי אתיופיה מנהלים שני גורמים .
במשטרה: היחידה לשוויון מגדרי ולגיוון תרבותי (להלן - היחידה לגיוון תרבותי) , שהוקמה .
באוקטובר 2019 ואחראיתלפעילות החוץ-ארגונית; ומדור קהילה באגף המבצעים והשיטור, .
האחראי לפעילות הפנים -ארגונית.
במסגרת דיונים שהתקיימו לאחר הקמת היחידה לגיוון .
77 החלטת הממשלה31 , "הקמת המשרד לחיזוק וקידום קהילתי ותיקון החלטת ממשלה" (ׂ ׂ ׂ ׂ31.
)ׂ ׂ התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 360 | תרבותי, הגורמים המקצועיים במשרד לבט"פ העירו למשטרה כי היעדר גורם אחד המתכלל .
את התוכנית בשלמותה מקשה על יצירת מנגנון אחיד לפיקוח ובק רה על התוכנית.
הודיעה המשטרה למשרד לבט"פ כי מתבצעת עבודת מטה לפיתוח מנגנון אחוד המותאם .
לקהילות השונות, שיתכלל את הפעילות הפנים-ארגונית והחוץ -ארגונית.
כמו כן, הוגשה פנייה .
למיסוד תפקיד רמ"ד קהילת יוצאי אתיופיה בכפיפות לראש היחידה לגיוון תרבותי, והנוש א .
בתשובת המשטרה היא ציינה כי "עבודת המטה של אגף המבצעים ושל היחידה לשווין חברתי .
וגיוון תרבותי לשנת 2021 הושלמו וקיימות תכניות פעולה.
יזומן דיון בנושא בחודש הקרוב .
בראשות הסמפכ"ל בנוגע להחלטה בעניין קביעת גורם אחד אשר יתכלל את כלל הסוגיות .
של הקהילה בני יוצאי אתיופיה".
צעדים להפחתת החיכוך בין המשטרה .
בצוות הבין-משרדי נמצא כי רבים מהתיקים הפליליים של יוצאי אתיופיה נפתחו על רקע "עניין .
של מה בכך" (כמו בקשות של שוטרים מיוצאי אתיופיה להזדהות ובקשות לשפוך אלכוהול), .
אשר הסלים לאירוע י אלימות ממשית, מעצרים ופתיחת תיקי חקירה.
שבמסגרתם אומצו המלצות הצוות ובתוכנית המשטרתית הוחלט לנקוט כמה צעדים שנועדו .
להפחית ולמתן את עוצמת החיכוך בין המשטרה לבין כלל הציבור, בכלל זה החיכוך עם יוצאי .
נוהל הזדהות לפני שוטר .
סעיף 2 לחוק החזקת תעודת זהות והצגתה, התשמ"ג-1982 ,, מאפשר לשוטר במילוי תפקידו .
וכן לנושאי תפקידים נוספים המנויים בסעיף 78 , לדרוש מאדם להזדהות לפניו באמצעות .
סעיף 4 לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005 , מסמיך .
שוטר אשר רשאי לבצע חיפוש בלא צו של שופט בהתאם לתנאים המנויים בחוק זה, לשם .
שמירה על ביטחון הציבור, לדרוש מאדם שיש לו סמכות חיפוש לגביו למסור לו את שמו ומענו .
ולהציג לפניו תעודת זהות, או תעודה רשמית אחרת המעידה על זהותו, שהוא חייב בהחזקתה .
בדוח הצוות הבין-משרדי נמצא כי רבים מה חיכוכים בין שוטרים לבין יוצאי אתיופיה התחילו .
בעקבות דרישה של השוטרים להזדהות, כאשר לכאורה לא הייתה הצדקה להצגת דרישה זו.
לפני הצוות הועלו טענות על שדרישת השוטרים מיוצאי אתיופיה להזדהות הסתמכה על .
"פרופיילינג", או הוצגה ללא הצדקה עניינית ובאופן לא שוויוני, באופן שיוצאי אתיופיה נדרשים .
קצין משטרה בכיר, ראש רשות מקומית, שוטר או חייל במילוי תפקידם .
79 סעיף3 בחוקסמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה -2005 , מפרט את המקרים שבהם מוקנית סמכות .
| 361 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה להזדהות לפני שוטרים יותר מאוכלוסיות אחרות.
כמו כן הועלו עדויות כי דרישות חוזרות .
ונשנות להזדהות מעוררות באזרחים יוצאי אתיופיה הרגשה של השפלה, הדרה וזרות.
משרד מבקר המדינה ביצע כאמור הליך של שיתוף ציבור עם יוצאי אתיופיה.
טענות, העולות בקנה אחד עם ממצאי הצוות הבין-משרדי, כי חיכוכים בין המשטרה ובין יוצאי .
אתיופיה נוצרים על בסיס פרופיילינג שלפיו אדם כהה עור הוא חשוד, וכי שוטרים עוצרים יוצאי .
אתיופיה לתשאול ולבדיקת תעודות , ללא כל הצדקה ממשית אלא רק על רקע מראה.
יוצגו ציטוטים של משתתפים בהליך שיתוף הציבור: התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 362 | מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 363 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה הצוות הבין-משרדי מצא כי אין הנחיה המתווה את שיקול הדעת של שוטרים בבואם להפעיל .
את סמכותם לבקש מאזרח להזדהות.
לפיכך המליץ הצוות כי "המשטרה תקבע נהלים ברורים .
בעניין דרישת שוטר מאזרח להזדהות אשר יכללו גם התייחסות לאפשרות השימוש בכוח אם .
האזרח מסרב להזדהות, וכן בחינת אפשרויות אמצעים לפיקוח ובקרה פנימיים על הפעלת .
מטרת ההמלצה הייתה, בין היתר, לוודא כי קיימת הצדקה עניינית וקונקרטית .
לדרישה להזדהות בכל אירוע.
בתגובתה על המלצה זו מסרה המשטרה לצוות כי סמכות .
בסיסית זו מופעלת באופן מאוזן ותקין, כי ניתן לחדד דגשים בנושא זה אך אין צורך בקביעת .
נהלים או הנחיות בנושא .
באוגוסט 2016 אימצה הממשלה את המלצת הצוות הבין-משרדי ולפיה המשטרה תבחן את .
המלצת הצוות ולפיה היא תקבע נוהל המסדיר את סמכותם של שוטרים לפנות לאזרחים .
בבקשה להזדהות ואת אופן מימוש הסמכות כאשר לא מוצגת התעודה כמבוקש80.
במרץ2019 אישרה המשטרה את נוהל "הצגת תעודת זהות וחובת הזדהות בפני שוטר" (להלן- .
נוהל הזדהות בפני שוטר או הנוהל) 81 .
הנוהל קובע כי הפעלת הסמכות של שוטר לדרוש .
מאדם להזדהות אינה מחייבת חשד לביצוע עבירה מצד האדם הנבדק, אולם היא תופעל .
בהתקיים עילה סבירה בהתאם לנוהל.
בנוהל מודגש כי שוטר לא ידרוש הזדהות מאדם כאשר .
לכאורה אין עילה סבירה לכך.
הנוהל מפרט את הנסיבות שבהן מוסמך שוטר להפעיל את .
"שוטר יפעיל את סמכות דרישת ההזדהות רק במצבים בהם הוא סבור שהדבר דרוש לצורך .
מילוי תפקידו, כאשר הוא מזהה התנהגות חריגה או חשודה או התנהגות אחרת אשר לטעמו .
מחייבת בדיקה, או לשם בדיקת רשיונות, בקרה במחסומים, קיומו של אירוע פלילי במקום .
סמוך או בכל מקרה אחר בו הדבר נדרש למילוי תפקידו, בהתאם לשיקול דעתו לפי נסיבות .
כמו כן, הנוהל קובע כי הפנייה של שוטר לאזרח בדרישת הזדהות תתבצע באדיבות ובאופן .
ענייני ושוויוני, תוך דגש על היעדר אפליה ושמירה מרבית על כבודו של האדם.
באוגוסט 2019 עתרו לבג"ץכמה ארגוני זכויות אדם בבקשה שיבחן את הפרשנות שנתנה .
המשטרה לסעיף 2 לחוק החזקת תעודת זהות והצגתה- האם שוטר מוסמך במסגרת מילוי .
תפקידו לדרוש מעובר אורח שהציג לו תעודה מזהה ומשהוצגה תעודה לבצע פעולות שיטור .
נוספות וזאת מבלי שקיים חשד סביר שאותו אדם ביצע עבירה; בעתירת הארגונים האמורים .
לבג"ץ הם ביקשו לבטל את נוהל ההזדהות לפני שוטר.
בינואר 2021 קיבל בג"ץ את העתירה .
באופן חלקי, הורה לבטל את הנוהל, והטיל על המשטרה לגבש נוהל חדש לפי עקרונות .
נשיאת בית המשפט העליון קבעה בפסק הדין כי "על מנת להימנע מתיוגם של .
אנשים כחשודים בלא סיבה, יש לעשות שימוש בסמכות לדרוש מאדם להזדהות באמצעות .
הצגת תעודת זהות רק באותם מקרים שבהם, במסגרת מילוי התפקידים המוטלים על הגורמים .
המנויים בסעיף 2 לחוק תעודת זהות חוק החזקת תעודת זהות והצגתה, התשמ"ג [-1982 ], .
מתעורר צורך ספציפי לברר אם האדם הוא בעל תעודת זהות או צורך לברר מידע לגביו שקיים .
קיומה של זיקה עניינית בין הדרישה להזדהות באמצעות הצגת תעודת זהות .
ובין הפרטים שאותם ניתן לדלות מתעודת הזהות, לרבות עצם קיומה, מהווה אמת מידה .
80 החלטת הממשלה1958 (19.
""הצגת תעודת זהות וחובת הזדהות בפני שוטר התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 364 | אובייקטיבית להפעלת הסמכות, ובכך יש כדי להפחית מהחשש להפעלתה של הסמכות .
באופן שרירותי או מפלה, ולו במבחן התוצאה " 82 .
משרד מבקר המדינה ממליץ ליועץ המשפטי לממשלה ולמשטרה כיבמסגרת הנוהל .
החדש שיגובש ייבחנו גם הנושאים האלה: נחיצות הדיווח או התיעוד בעניין בקשות של .
שוטרים מאנשים להזדהות או בעניין העילה להפעלת הסמכות, תוך מציאת האיזון הראוי .
בין שיקולים שונים: מחד גיסא הימנעות מהגברת עומס העבודה המוטל על השוטרים .
באמצעות חיובם לדווח על פעילותם, ומאידך גיסא הצורך בשימוש במנגנוני פיקוח .
ובקרה על פעילותם; נחיצות הדיווח והתיעוד - בפרט כאשר בקשה להזדהות הסלימה .
לכדי עיכוב, מעצר או אלימות, על מנת לבצע בקרה והפקת לקחים בעניין מקרים אלה .
ובכך לפעול למניעת הסלמתם, בהתאם להמלצת הצוות הבין -משרדי; גיבוש מנגנון .
בקרה יזומה של המשטרה על אופן יישום הנוהל החדש לאחר גיבושו - לרבות בעניין .
היקף הפעלתו, האוכלוסיות שהוא מופעל כלפיהן והעילות שבגינן שוטרים מפעילים את .
סמכותם לבקשה להזדהות.
מצלמות גוף ככלי להגברת אמון הציבור במשטרה .
בתוכנית המשטרתית הומלץ לצייד שוטרי סיור במצלמות על גופם כדי לאפשר מפגש מבוקר .
הצוות הבין -משרדי מצא כי יש קושי ממשי בבירור נסיבות המפגש .
הראשוני בין שוטרי הסיור ליוצאי אתיופיה, בפרט קטינים .
הצוות הצטרף להמלצת המשטרה .
לגבי ציוד שוטרי סיור במצלמות גוף והמליץ ליישם את הפיילוט בערים שבהן יש ריכוז גדול של .
מטרות הפרויקט לציוד שוטרים במצלמות גוף (להלן - פרויקט מצלמות הגוף או הפרויקט) הן .
הגברת אמון הציבור במשטרה, טיוב מפגש י אזרח-שוטר, ריסון כלל המעורבים והגברת .
תחושת הביטחון של השוטר והאזרח.
תוצרים נוספים מהפרויקט הם שיפור המקצועיות, .
למידה, תחקיר והדרכה באמצעות הסרטונים המצולמים במצלמות גוף83 .
בין אוגוסט2016 לינואר2017 התקיים במשטרה פיילוט של שימוש במצלמות גוף על ידי .
שוטרים בכמה תחנות ומרחבים.
הפיילוט לווה בסקר של עמדות הציבור, אשר קיבל שירות .
משטרתי שצולם במצלמת גוף של שוטרים במהלך הפיילוט.
ממצאי הסקר העידו כי לציבור .
יחס חיובי כלפי השימוש במצלמות גוף של שוטרים, וכי לדעת הציבור השימוש במצלמות .
משפר את שירות המשטרה.
בנוסף, בוצע מחקר מלווה בנושא עמדות שוטרים בנוגע למצלמות .
מהמחקר עלה כי שוטרים חשו ביטחון רב יותר בעת נשיאת מצלמות הגוף, וכן חשו כי .
השימוש במצלמות גוף תרם לשיפור רמתם המקצועית.
82 בג"ץ5471/19 האגודה לזכויות האזרח נ' משטרת ישראל (25.
21) פורסם במאגר ממוחשב; בג"ץ 4455/19 .
עמותת טבקה- צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה נ' משטרת ישראל (25.
) פורסם במאגר ממוחשב .
83 ,המשרד לבט"פדוח ביקורת בנושא פרויקט מצלמות גוף במשטרת ישראל ( 12.
| 365 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה בינואר 2019 החלה פריסה מבצעית רחבה של מצלמות גוף, ובסוף שנת2019 כבר צוידו כ- .
5,700 שוטרים במצלמות גוף - כוחות סיור, שיטור עירוני, תנועה ושיטור רגלי.
פריסת המצלמות היה אמור להתקיים בשנת 2020 , אולם פריסתן התעכבה בשל משבר .
הקורונה, בשלב זה תוכנן לצייד במצלמות גוף כ-4,000 שוטרים נוספים- כוחות יס"מ ומג"ב, .
שוטרי מש"ק ושיטור ימי.
תקציב הפרויקט בשנים 2018 ו-2019 היה כ-15 מיליון ש"ח וכ-30 מיליון ש"ח בהתאמה84 , .
בעיקר לצורכי רכישות ציוד והתאמתו למשטרה .
במועד סיום הביקורת, כשנתיים מאז הוחל ביישום הפרויקט באופן נרחב בכלל יחידות .
המשטרה, עלה כי המשטרה טרם בחנה את ההשפעות של הפרויקט על מידת האמון .
של הציבור במשטרה ועל מידת החיכוך בין שוטרים לאזרחים.
השינויים שחלו בעבודת המשטרה בעקבות השימוש במצלמות גוף ויחס השוטרים .
משרד מבקר המדינה מציין את יוזמת המשטרה בעניין הטמעת פרויקט ההצטיידות .
במצלמות גוף וממליץ למשטרה כי לנוכח השפעותיו הנרחבות של הפרויקט, בנושאי .
פרטיות ושקיפות של עבודת המשטרה, וכי לנוכח תקציבו הגדול - 45 מיליון לש"ח .
לשנים 2018 - 2019 - יתבצע מחקר המלווה את הפרויקט אשר יבחן אם הפרויקט תורם .
לשיפור רמת אמון הציבור, למיתון החיכוך בין שוטרים ואזרחים ולהפחתת רמת האלימות .
במפגשים ביניהם וייכלל בהליכי הפקת הלקחים לגבי יישום הפרויקט על שלביו.
המשטרה ציינה בתשובתה כי היא רואה את הפרויקט כבעל חשיבות רבה.
השלמת יישום מערכת בקרה, אשר תכלול נתונים על כלל האירועים .
בהם נדרש תיעוד לצורך בקרה שוטפת ותאפשר הצגת תמונת מצב כללית בנושא מימוש .
היעדים, מתוכננת לשנת 2021 .
הסמפכ"ל יבחן את נושא בחינת אפקטיביות הפרויקט, יעילותו .
ותרומתו לתהליכי העבודה בארגון.
המשרד לבט"פ ציין בתשובתו כי גם הוא יבחן, באמצעות המדען הראשי, את סוגיית המחקר .
המלווה בנושא מצלמות גוף, בכפוף לסדרי עדיפויות ודיוני תקציב.
איסוף נתונים ועמידה ביעדים .
נוהל המשטרה "השימוש במצלמות גוף במשטרת ישראל " 85 מסדיר את התנאים והמגבלות .
לשימוש במצלמות גוף וקובע כללים לשימוש בחומרי התיעוד ולשמירתם.
"שוטר יתעד באמצעות מצלמת הגוף, מפגש עם אדם, בו פועל השוטר מכוח סמכויותיו.
השוטר יפעיל את מצלמת הגוף מיד עם תחילת המפגש".
בנוהל מפורטים מקרים שבהם לא .
יתבצע תיעוד על יד י מצלמות הגוף - מדובר בעיקר במקרים שבהם יש צורך מיוחד בשמירה .
84 בשנת2016 הוקצו כ-37.