HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היועץ המשפטי למערכת הביטחון הוסיף כי "אין צורך לאמור, כי הימצאותם של ריכוזי תחמושת בקרקעית הים לא רק גורמים למפגע אקולוגי, אלא בעיקר טומנים בחובם סכנה לנפש ולרכוש" (ההדגשה במקור); וכי יש להתקשר עם גורם מקצועי כדי שיבצע, בשלב הראשון, סקר ימי אשר בהתבסס על ממצאיו יוחלט, בין היתר, כיצד לפעול בנושא, ואם אכן צריך לפעול בנושא (שכן ייתכן שהפסולת ק בורה היטב והסיכויים שתיסחף נמוכים).
כמו כן, היועץ המשפטי למערכת הביטחון המליץ כי משהב"ט יקבל עליו את האחריות לביצוע משימה זו ויכיר בחשיבותה של הקצאת התקציב לנושא זה.
ביולי 2007 כתב מרכז הוועדה לשמירת איכות הסביבה במערכת הביטחון לסמנכ"ל בכיר במשרד להגנת הסביבה כי "עד אשר תתקבל החלטה לגבי הגורם שירכז את הנושא, מומלץ שתודיעו לרשויות המקומיות הרלוונטיות (ת"א, בת ים והרצליה) שקיימת אפשרות לפליטת תחמושת מן הים כתוצאה מסערות חורף וע"כ יש לגלות ערנות בעת ניקוי החוף ותחזוקתו.
וכי במקרה של הפלטות פריטי תחמושת אל החוף, יש להודיע על כך למשטרה ולחסום גישת מתרחצים ועוברי אורח אל הפריטים שנפלטו, עד שייאספו ויטופלו ע"י הגורמים המוסמכים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי שיש במפגע זה משום סיכון פוטנציאלי לנפש ולרכוש, בשש השנים שעברו בין מועד סיומה של הביקורת הקודמת למועד סיומה של הביקורת הנוכחית לא נקטו הגורמים הנוגעים בדבר צעד ממשי כלשהו לסילוק המפגע, ונוכח חומרת הבעיה לא ניתן להסתפק רק במתן הנחיות בדבר הצעדים שיש לנקוט אם תיפלט תחמושת לחוף.
על הגורמים המקצועיים במשהב"ט ובמשרד להגנת הסביבה לסכם ללא דיחוי נוסף את אופן הט יפול במפגע זה, ואם לא יצליחו להכריע בדבר יש מקום שיערבו בנושא את הדרג המיניסטריאלי הנוגע בדבר - שר הביטחון והשר להגנת הסביבה.
זיהום אקוויפר החוף באזור חצור בשנת 1983 זוהם אקוויפר החוף באזור חצור בעקבות דליפת דס"ל מתמשכת מבסיס זרוע האוויר בחצור.
לפי דוח של נציבות המים משנת 1986 , הכמות שדלפה הוערכה ב - 20,000 מ"ק.
במועד סיומה של הביקורת הקודמת, במרס 2004, כ -20 שנה לאחר שהתגלה הזיהום, נמצא כי אף שבאותן שנים עסקו משהב"ט, צה"ל, נציבות המים ומקורות חברת מים בע"מ בנושא הזיהום בחצור, טרם הוחלט כיצד יטופל הנושא.
גם בנוגע למפגע זה העיר משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת כי על משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה לסכם כיצד לטפל בו.
במעקב התברר כי מאז סיום הביקורת הקודמת הפעילות של משהב"ט לטיפול בהסרת המפגע הייתה אטית מאוד, ובמועד סיום המעקב בוצעה רק פעילות ראשונית לטיפול בו, כמפורט להלן: בשנים 2005 ו- 2006 ביצעה נציבות המים 16 סקר מפורט בנושא זיהום אקוויפר החוף בחצור לעדכון תמונת המצב בנושא.
ממצאי הסקר לימדו ש"עדשת הדלק"17 שאותרה בשנות השמונים של המאה העשרים עדיין נמצאת במקום, ועקב כך אי- אפשר לחדש את השאיבה משתי בארות מים הנמצאות בבסיס זרוע האוויר בחצור, שנסגרו בעקבות גילוי הזיהום.
בדיון שהתקיים באמו"ן שבמשהב"ט באפריל 2008 סיכם סמנכ"ל וראש אמו"ן דאז, בין היתר, כי יש לשאוב את "עדשת הדלק" באזור המזוהם על מנת לנקות את האזור ולתרום בכך לפיתוח משק המים; כמו כן יש לבצע קידוחי ניטור נוספים על מנת לקבל תמונת מצב מעודכנת בנושא הזיהום באקוויפר.
בנובמבר 2008 מסר משהב"ט לנציבות המים התחייבות על סך 600,000 ש"ח עבור ביצוע סקר בנוגע לזיהום.
לפי נתוני מנהלת אגף איכות המים ברשות המים, בחודשים אוגוסט-נובמבר 2009 .
בוצעו עשרה קידוחי ניטור חדשים בממצאי הקידוחים היה כדי לסייע בתיחום אופן התפשטותה של עדשת הדלק במי התהום ובהערכה כללית של נפח הדס"ל - לפי הערכה זו היה נפח הדס"ל באותו מועד כ -200 מ"ק.
יצוין כי לפי ההערכה הראשונית, שכאמור התבצעה במסגרת דוח נציבות המים בשנת 1986 , היה נפח הדס"ל 20,000 .
מ"ק בתגובת רשות המים מיוני 2010 על ממצאי המעקב נמסר כי במסגרת עבודתה הושלמו, בין היתר, השלבים האלה: בוצעו עשרה קידוחי ניטור חדשים לתיחום "עדשת הדלק", וכן בוצעו מבחני שאיבה והוערכה כמות הדלק שניתן לשאיבה.
עוד מסרה רשות המים כי באפריל 2010 היא הגישה למשרד הביטחון פירוט בנושא .
07 הוקמה במקום נציבות המים הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים).
מקורו בכך שהדלק צף על פני המים ויוצר צורה הדומה לעדשה תיקון ליקויים 249 .
הפעולות הנוספות להמשך התיחום של הזיהום שלצורך ביצוען יש להקצות סכום כולל של כ- 242,000 .
ש"ח יצוין כי במרס 2010 דן בג"ץ בעתירה שהגישה עמותת "אדם, טבע ודין- אגודה ישראלית להגנת הסביבה" נגד שר הביטחון, מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב, השר להגנת הסביבה והשר לתשתיות הלאומיות 18 .
בדיווח ששלחה בא כוח המדינה לגורמים הרלוונטיים במשרדי הממשלה .
'אדם טבע ודין נ' שר הביטחון ואח 250 דוחשנתי 61א .
ולמערכת הביטחון היא כתבה: "במהלך הדיון ציינה שופטת בית המשפט העליון מרים נאור, כי המצב שנוצר, בו ידעה המדינה על קיומו של זיהום המים בבסיס חיל האוויר חצור במשך 30 שנה, אך לא נקטה כל פעולה להתמודדות עם הזיהום 'גובל בשערורייה'".
בהחלטת בית המשפט נכתב: "אף שהודעת המשיבים בהחלט מצביעה על התקדמות, אין די במה שנעשה עד כה; אנו מצפים לקבל מן המשיבים בתוך 6 "חודשים הודעה משלימה בדבר עקרונות השיקום ייקבעו ודרכי המימון19 .
 לסיכום הפרק הדן בטיפולו של משהב"ט בנושא השמירה על הגנת הסביבה בצה"ל מעיר משרד מבקר המדינה כי משהב"ט לא תיקן את הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת בכל הנוגע לטיפולו בזיהומים רחבי היקף ולטיפולו בנושא הוועדה לשמירת איכות הסביבה במערכת הביטחון.
טיפולו של משהב"ט בנושאים אלה התמהמה במשך שנים, למרות הנזקים שמקורם בזיהומים אלה והנזקים העתידיים שעלולים להיגרם בגינם.
הטיפול בהסרת לוחות אזבסט .
על פי חוברת מידע לציבור הרחב בנושא אזבסט שהוציאה הוועדה הטכנית לאבק מזיק באמצעות המשרד להגנת הסביבה בדצמבר 2003 , אזבסט מוגדר כאבק מזיק וכחומר מסוכן לבריאות.
במועד המעקב התפרסמה מטעם הממשלה הצעת חוק שנועדה למנוע מפגעים סביבתיים הנגרמים על ידי אזבסט ולטפל במפגעים אלה20 .
בדברי ההסבר לאותה הצעת החוק נאמר גם כי הציבור הרחב עלול להיחשף לאזבסט בשני מופעים עיקריים, כלהלן: המופע השכיח הוא אזבסט-צמנט.
מדובר במוצר קשיח העשוי מתערובת של מלט, מים ואזבסט, אשר שיעור האזבסט בה הוא כ-10% .
כאשר האזבסט "כלוא" במלט אין בו משום סכנה, אך כאשר המלט מתפורר, נשבר או נשרף משתחררים סיבי האזבסט לאוויר.
המופע הרווח והמוכר ביותר של אזבסט-צמנט הוא לוחות גליים המשמשים כתקרה במבנים ובסככות.
על פי ההערכות, שטחם הכולל של מבני אזבסט-צמנט בארץ הוא עצום - כ-100 .
מיליון מ"ר מופע אחר של האזבסט הוא האזבסט הפריך, הניתן לפירור במגע יד.
האזבסט הפריך מותז על קירות במבנים שונים, ובעיקר במבני ציבור גדולים כגון אולמות מופעים וספריות, לצורך בידוד אקוסטי.
ריכוז סיבי האזבסט הפריך גבוה בהרבה מריכוז סיבי האזבסט-צמנט, ולפיכך שחרור סיביו מסוכן בהרבה.
בהקשר זה ידועה הדוגמה של לוחות "פיקל", ששימשו בצה"ל כלוחות נעיצה.
לפי דברי ההסבר, במשך השנים היה השימוש באזבסט פריך בישראל רווח הרבה פחות מאשר .
19 התיק עדיין תלוי ועומד בבית המשפט.
הדיון האחרון התקיים באוקטובר 2010 ונקבע בו כי המשך הדיון יתקיים כארבעה חודשים לאחר מכן.
20 הצעת חוק למניעת מפגעי אזבסט, התש"ע- 2009 , החלטת ממשלה461.
בביקורת הקודמת בנושא אזבסט צוין כי האזבסט הפריך הוא המסוכן יותר לבריאות ויש להסירו.
בביקורת הקודמת בנושא האזבסט בדק משרד מבקר המדינה את תהליך הסרתם של לוחות "פיקל" ממחנות צה"ל ברחבי הארץ ואת הטיפול של משהב"ט במבנים שלו המכילים אזבסט.
ב מעקב נבדק אופן תיקון הליקויים שהועלו בצה"ל ובמשהב"ט בביקורת הקודמת בנושא האזבסט.
נוסף על כך נבדק הטיפול בהסרת לוחות אזבסט במחנות של משמר הגבול (להלן - מג"ב) - הן ביחידות של מג"ב הפועלות בפיקוד צה"ל והן במחנות של יחידות מג"ב הפועלות בפיקוד המשטרה.
כמו כן נבדקה הפעילות להחלפת לוחות אזבסט במערכת החינוך.
הטיפול באזבסט בצה"ל א.
הטיפול במפגעי אזבסט - אזבסט פריך ואזבסט -צמנט שבור 1 ) הסרת לוחות "פיקל": בהחלטה של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מנובמבר 2006 , שהתקבלה בעקבות הביקורת הקודמת בנושא האזבסט, נקבעכי צה"ל יגבש בתוך שלושה שבועות רשימה ובה יפורטו מבני האזבסט שברשותו, ובייחוד אלה המכילים אזבסט הנמצא במצב של התפוררות, לרבות מבני אזבסט- צמנט שנשרפו, מבנים המכילים אזבסט שנשברו ולוחות "פיקל" שמצב תחזוקתם ירוד - אשר שטחם הכולל כ- 9,000 מ"ר; רשימת המבנים כאמור תוכן על פי חלוקה לקבוצות בהתאם לחומרת מצבם ולסכנה הנשקפת בגינם לבריאות הציבור ולסביבה; צה"ל יחל בלא דיחוי בטיפול בנושא ההסרה והסילוק של מפגעי אזבסט לפי סדר העדיפויות שייקבע, ובהתאם למידת הסיכון הנשקף בגינם לבריאות הציבור.
במסגרת דיון מעקב של ועדת השרים לע נייני ביקורת המדינה מפברואר 2007 הציגה מערכת הביטחון תמונת מצב בעניין ביצוע הסרת לוחות"פיקל" ודיווחה כי הפירוק יסתיים עד סוף שנת 2007 .
בהחלטה של ועדת השרים מפברואר 2007 ,צוין, בין השאר, כי יו"ר ועדת השרים דאז, השר איתן כבל סיכם שיש להגביר את קצב הטיפול במפגעי האזבסט הדחופים שיש בהם משום סכנה לבריאות הציבור (לוחות "פיקל"), וכי עבודות ההסרה יסתיימו בתוך כארבעה חודשים (ולא עד סוף שנת 2007 .
)כפי שדיווחו נציגי צה"ל התברר כי ביצוע עבודות פירוק לוחות האזבסט נמשך בפועל לאחר תום התקופה האמורה, כמפורט להלן: בהחלטה של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מ - 29.
07 , שבמסגרתה סוכם דיון מעקב אחר ביצוע החלטות ממשלה מנובמבר 2006 ומפברואר 2007, נאמר כי ועדת השרים רושמת לפניה את הודעת צה"ל ולפיה עד 31.
07 יושלם הליך הפירוק של כל מבני האזבסט מסוג "פיקל" הידועים למערכת (ששטחם הכולל כ- 5,000 .
)מ"ר במסמך של המינהל להגנת הסביבה באט"ל מיולי 2009 נאמר: "צה"ל ביצע בשנת 2007 במלואה את התכנית לפרוק לוחות אזבסט מסוג 'פיקל' ואזבסט פגום שהיה ידוע בדצמבר 2006 עת התקבלה החלטת ועדת השרים בנושא".
עוד נאמר במסמך זה כי בפועל הוסרו כ- 15,000 מ"רלוחות "פיקל", בעלות כוללת של כ -10 מיליון ש"ח.
מרכז בינוי באט"ל דיווח למשרד להגנת הסביבה בדצמבר 2008 כי שטחם הכולל של לוחות "פיקל" שפורקו מתחילת מועד ביצועו של הפרויקט בשנת 2002 ועד מועד סיומו הסתכם בכ - 50,000 מ"ר, לא כולל המבנים ביחידות של זרוע האוויר וזרוע הים (על הפעילות של שתי זרועות אלה בנוגע לטיפול באזבסט, ראו בהמשך).
2 ) הטיפול במפגעי אזבסט שהתגלו בשנת 2008 : א) בהחלטת הממשלה האמורה מפברואר 2007 צוין גם שיו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה קבע כי צה"ל, בשיתוף נציגי המשרד להגנת הסביבה, יכינו בתוך חודש דוח מפורט אשר יכלול תמונת מצב ומיפוי של צורכי הטיפול בנושא הסרת מפגעי האזבסט ממחנות צה"ל וממחנות שננטשו, לרבות היקף השטחים ומקומם, סדר העדיפויות לטיפול והתקציבים הנדרשים להשלמת הטיפול הנושא.
נמצא כי סקר זה לא הושלם 254 דוחשנתי 61א .
בתוך פרק הזמן שנקבע בהחלטת הממשלה ה אמורה, וכי בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2007 נאמר כי ועדת השרים רושמת לפניה שצה"ל ישלים עד סוף יוני 2008 את המיפוי בנושא לוחות האזבסט, לרבות לוחות אזבסט-צמנט, ואת גיבוש התכנית להסרתם.
בחודשים ינואר-מאי 2008 ביצע צה"ל סקר למיפוי האזבסט במחנות לא מאוישים ובמבנים לא מאוישים השוכנים במחנות מאוישים.
ממצאי הסקר מלמדים שיש 61 מחנות כאלה.
ב -33 מאותם מחנות נמצאו מפגעי אזבסט: לוחות "פיקל" ולוחות שבורים של אזבסט-צמנט.
לפי סקר זה, מדובר בלוחות "פיקל" ששטחם הכולל כ- 1,000 מ"ר, ובלוחות שבורים של אזבסט -צמנט ששטחם הכולל כ - 12,700 מ"ר (לא כולל מחנות במרחב פיקוד המרכז שהוזכרו בסקר אך לא צוין היקף השטח של לוחות האזבסט בהם).
יצוין כי הסקר לא התבצע ביחידות של זרוע האוויר וזרוע הים, ולפיכך הוא אינו כולל נתונים על לוחות האזבסט ביחידות אלה.
על בסיס תוצאות הסקר האמור הכין אט"ל תכנית ליישו ם בכל 61 המחנות האמורים, בארבע דרגות טיפול: נקבע כי בדרגות דחיפות א' ו-ב' יוסרו מפגעים של לוחות "פיקל" ושל אזבסט-צמנט שבור במחנות לא מאוישים ובמבנים לא מאוישים השוכנים במחנות מאוישים; בדרגת דחיפות ג' יוסר אזבסט -צמנט לא שבור במחנות לא מאוישים בקרבת יישוב אזרחי או מחנה של צה"ל; ובדרגת דחיפות ד' יוסר אזבסט -צמנט לא שבור במחנות לא מאוישים המרוחקים מיישוב אזרחי או מחנות צבאיים.
באפריל 2009 סיכם ראש המטה באט"ל כי הטיפול במפגעי אזבסט במחנות צה"ל בדרגות דחיפות א' ו-ב' יושלם ויתוקצב עד סוף שנת 2009 בדומה לפרויקט הסרת לוחות "פיקל" במחנות צה"ל בשנת 2007 , וכי את הפרויקט יתקצבו גורמים שונים בצה"ל, כגון הפיקודים המרחביים והזרועות (העלות הכוללת לטיפול במפגעים שסווגו בשתי דרגות הדחיפות הראשונות הוערכה בכארבעה מיליון ש"ח).
במעקב נמצא כי בשנת 2009 לא בוצעו העבודות להסרה ולפינוי של האזבסט כאמור, כיוון שהגורמים השונים לא הקצו לכך את התקציב הנדרש.
מבדיקה שהתקיימה במינהל הגנת הסביבה באט"ל באפריל 2010 התברר כי באותו מועד טרם הוחל בביצוע התכנית להסרת מפגעי האזבסט, כיוון שחלק מגורמים אלה עדיין לא העבירו למרכז הבינוי את התקציב הדרוש לכך.
מהאמור עולה כי אף על פי שמפגעי האזבסט שהוכחו כמסוכנים לבריאות התגלו כבר במאי 2008 , הרי שעד סוף המעקב, כשנתיים לאחר מכן וכעשרה חודשים לאחר שניתנה ההנחיה להסירם, לא סיים צה"ל את הסרתם.
משרד מבקר המדינה רואה זאת בחומרה ומעיר כי יש לפעול להסרת מפגעים אלה ללא דיחוי.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בתגובה על ממצאי המעקב כי העבודות להסרת מפגעי האזבסט, הכלולות בדרגות דחיפות א' וב', החלו ביוני 2010 ומתוכננות להסתיים בסוף שנת 2010 ; וכי הטיפול ביתר מפגעי האזבסט יבוצע בשנת 2011 .
כמו כן מסר צה"ל כי בעקבות הקמת המינהל להגנת הסביבה באט"ל נבנה מסד נתונים כלל -צה"לי, המקיף את כלל המפגעים הסביבתיים בצה"ל, לרבות מפגעי האזבסט.
ב) בסיור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במרס 2010 בבסיס הטירונים "דותן" (להלן - מחנה 80 ) במסגרת ביקורת אחרת שעשה משרד מבקר המדינה21 , .
בעניין זה ראו את הפרק "השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה", בדוח זה תיקון ליקויים 255 .
הם ראו מבנה לא מאויש מוקף בגדר, ונמסר להם שמדובר במבנה הכולל לוחות אזבסט, שחלקם שבורים.
התברר כי מחנה 80 לא נכלל בסקר האמור שהתבצע בשנת 2008 , וממילא מבנה זה שיש בו מפגע אזבסט לא נכלל בסקר.
בעקבות פניית נציגת משרד מבקר המדינה למינהל להגנת הסביבה בעניין זה עשה מפקח אזבסט של 256 דוחשנתי 61א .
מרחב הבינוי באפריל 2010 סקר במחנה80 ומצא כי שוכנים במחנה עוד שלושה מבנים לא מאוישים שגגותיהם עשויים מאזבסט -צמנט תקין.
גם מבנים אלה לא נכללו בסקר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המינהל להגנת הסביבה לוודא שאין במחנות אחרים מבנים המכילים רכיבי אזבסט שאין מידע עליהם.
3 ) פינוי מפגעי אזבסט ממתחם בסמוך לכלא קציעות: משנת 2003 ועד סוף שנת 2007 התקיימה התכתבות ענפה בין המועצה האזורית רמת הנגב והמשרד להגנת הסביבה ובין הגורמים הרלוונטיים בצה"ל בנוגע לצורך בטיפול במפגע אזבסט שנותר במתחם שצה"ל פינה סמוך לכלא קציעות, אולם היא לא הביאה לסילוקו.
בינואר 2008 הוציאה המועצה האזורית רמת הנגב צו ניקוי נגד בעלי תפקידים בכירים בצה"ל ובמשהב"ט (ובהם מנכ"ל משהב"ט דאז, פנחס בוכריס; הרמטכ"ל, גבי אשכנזי; ואלוף פיקוד הדרום דאז, אלוף יואב גלנט), לפי סעיף 13ב'(א1()1 ) לחוק שמירת הניקיון, התשמ "ד- 1984 , המורה להם לסלק את כל ערמות הפסולת.
גם בעקבות הוצאת צו זה לא דאגו הנמענים לסלק את ערמות הפסולת כנדרש.
במרס 2009 כתב המשנה לפרקליט המדינה, מר יהושע למברגר, ליועץ המשפטי של מערכת הביטחון, בין היתר, כי בביקור שקיים במקום הוא נוכח בחומרת המפגעים22, ובנזקים הנגרמים בגינם, ובהם סיכון בריאותי לתושבי האזור, פגיעה באיכות הסביבה ואי-יכולת לעשות שימוש בשטח.
עוד כתב כי הוא מבקש לפעול בהקדם לניקוי המפגעים, וכי כל עוד לא פונו המפגעים כאמור בצווים, נשקף סיכון ממשי לגורמים האחראים למפגעים ולמחדלים שמקורם באי -פינוים , ובכלל זה עלולים אותם גורמים לעמוד לדין פלילי.
נוכח העובדה שמפגע האזבסט לא הוסר מאזור קציעות גם לאחר שנשלח מכתב זה, הוציא המשרד להגנת הסביבה בדצמבר 2009 למפקד פיקוד הדרום דאז ולראש מחלקת תשתיות ופיתוח באג"ת צווים והודעה לסילוק המפגע לפי סעיף 11 ב לחוק למנ יעת מפגעים, התשכ"א - 1961 ; לפי סעיפים 54 ו-61()(א1 ))(ב לפקודת בריאות העם, 1940 ; ולפי סעיף 13 ב לחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד - 1984 .
בצווים ובהודעה מפורטים השלבים לפינוי המפגע, ובהם שלבי ביצוען של פעולות מידיות למניעת סיכון לציבור.
בין השאר נקבע כי יש לגדר ולסגור את כל השטחים שבהם הושלכה פסולת האזבסט ולהציב בסמוך להם שלטי אזהרה; יש להגיש לאישור המשרד להגנת הסביבה בתוך 14 ימים תכנית לסקר אשר קבלן המוסמך לטפל באזבסט פריך נדרש לבצעו; בתוך 14 ימים לאחר אישור הסקר יש להכין תכנית עבודה לפינוי המפגע ולהגישה לאישור המשרד ל הגנת הסביבה; ולאחר קבלת אישור זה יש להגיש בקשה לאישור עבודת הפינוי.
מנתוני המינהל להגנת הסביבה באט"ל מאפריל 2010 ,, מועד סיום המעקב התברר כי מאז קבלת הצו נעשתה בפיקוד הדרום פעילות לסימון ולשילוט של המתחמים שבהם נמצאת פסולת אזבסט מסוכנת; כמו כן, פיקוד הדרום בדק בשיתוף המשרד להגנת הסביבה את האפשרות לטמון את פסולת האזבסט במתחם עצמו.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי השטח שבו הושלכה הפסולת גודר ושולט כנדרש, כי פיקוד הדרום הקצה את .
22 המשנה לפרקליט המדינה התייחס במכתבו גם למפגע סביבתיאחר שמקורו בשפכי הביוב של בסיס צבאי פעיל.
התקציב הדרוש להסרת המפגעים במתחם קציעות, וכי הםיוסרו בשנים 2010 ו- 2011 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד סיום המעקב עדיין לא פעל צה"ל לסילוק מפגע האזבסט באזור קציעות שנמצא במקום כבר משנת 2003 .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שצה"ל לא קיים את צו הניקוי שהוציאה המועצה האזורית רמת הנגב כבר בינואר 2008 , ואת העובדה שצה"ל לא פעל להסדרת הנושא אף לאחר מרס 2009 , המועד שבו שלח המשנה לפרקליט המדינה מכתב ליועץ המשפטי של מערכת הביטחון ובו דיווח על אי -קיום צו זה.
על צה"ל לפעול בדחיפות לסילוק המפגע החמור כדי למנוע סיכון בריאותי לתושבי האזור.
4) הטיפול בלוחות אזבסט בזרוע הים ובזרוע האוויר: במעקב התברר כי זרוע הים וזרוע האוויר מטפלות, כל אחת בתחומה, במפגעי האזבסט.
לפי נתוני מחלקת תכנון, אחזקה ולוגיסטיקה במספן ציוד של מפקדת זרוע הים מדצמבר 2009 , במבנים שנמצאים בבסיסים אין לוחות "פיקל".
כמו כן, על פי אותם נתונים השקיעה זרוע הים בשנים 2007 -2009 כ-2.
6 מיליון ש"ח בטיפול במבנים שמכילים רכיבי אזבסט, שכלל פירוק אזבסט -צמנט שבור וצביעת שאר הלוחות מסוג אזבסט-צמנט.
לפי התכנון, בסוף שנת 2010 יהיו בזרוע הים לוחות אזבסט- צמנט בשטח כולל של כ- 88,000 מ"ר, שכולם צבועים23.
לפי נתוני מחלקת תכנון וארגון בזרוע האוויר, אין במבנים שבבסיסים לוחות "פיקל".
עם זאת, ב-40 בסיסים ומחנות נמצאים מאות רבות של מבנים שקירותיהם וגגותיהם מכילים רכיבי מאזבסט-צמנט.
לפי נתונים אלה, משקיעה זרוע האוויר כל שנה כ -3 מיליון ש"ח בהחלפת אזבסט -צמנט שבור או בצביעת אזבסט-צמנט, ובשנים 2008 ו- 2009 פורקו כ- 32,000 מ"ר של אזבסט-צמנט שהיה צורך להחליפו.
היערכות משהב"ט לטיפול בלוחות אזבסט בביקורת הקודמת בנושא האזבסט נמצא כי פעילות הגורמים במשהב"ט המעורבים בטיפול באזבסט הייתה חלקית ולקויה.
משרד מבקר המדינה העיר כי על משהב"ט לוודא שביחידותיו אין שום מבנה המכיל רכיבי אזבסט פריך, כדי לא לסכן את בריאותם של השוהים במבנים אלה.
במעקב נמצא כי הליקוי תוקן: מנתוני החטיבה לסיוע לוגיסטי באמו"ן מיולי 2009 התברר כי משהב"ט ביצע סקר למיפוי מבנים המכילים רכיבי אזבסט, ופעל בעניינו של כל מבנה כזה.
חלק מהמבנים המכילים רכיבי אזבסט נהרסו, ובמבנים אחרים טופלו לוחות האזבסט על פי הוראות המשרד להגנת הסביבה.
למשל, באזור הקריה בתל אביב נהרסו 13 מבנים שהכילו רכיבי אזבסט, ותשעה מבנים אחרים שהכילו רכיבים אלה לא נהרסו - חלקם היו במצב סביר, ובחלקם הוחלפו רכיבי אזבסט.
הטיפול בלוחות אזבסט במחנות של כוחות מג"ב המשטרה מפעילה את מג"ב ככוח רב -תכליתי ללחימה בטרור, לטיפול בהפרות סדר, לסיוע בלחימה בפשיעה במגזר העירוני ובמגזר הכפרי וככוח עתודה להתערבות מהירה.
כ -40% מכוחות מג"ב פועלים בפיקוד צה"ל ועוסקים בעיקר .
הצבע, אשר מכיל דבק, מצמצם במידה ניכרת שחרור של סיבי אזבסט לאוויר תיקון ליקויים 259 .
כוחות אלה משולבים בסדר הכוחות של שני פיקודים מרחביים בצה"ל - מרכז ודרום - ופועלים על פי פקודתם.
כוחות מג"ב בפיקוד צה"ל לפי נתוני מטה מג"ב מינואר 2010 , שטחם הכולל של לוחות האזבסט במבנים שבמחנות שבהם שוכנות יחידות מג"ב תחת פיקוד צה"ל הוא כ - 9,000 מ"ר; כ - 5,700 מ"ר מהם נמצאים במבנים המשמשים למגורים של שוטרי מג"ב.
נמצא כי בנתונים אלה אין הבחנה בין סוגי האזבסט, ולא ניתן ללמוד מהם גם מהו מצבם של לוחות האזבסט ואם נשקפת בגינם סכנה לבריאות שוטרי מג"ב.
ממלא מקומו של ראש אגף תמיכה לוגיסטית במטה מג"ב דאז מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2010 כי כיוון שמדובר בכוחות מג"ב הפועלים בפיקוד צה"ל, הטיפול באזבסט במחנות של כוחות אלה מוטל על צה"ל.
בבדיקה שנעשתה בפברואר 2010 במינהל הגנת הסביבה באט"ל נמצא כי צה"ל לא מיפה מבנים אלה לבירור סוג האזבסט ומצבם של לוחות האזבסט, וממילא הם אינם נכללים בתכנית שקבע אט"ל ביולי 2009 לטיפול במפגעי אזבסט בעקבות הסקר שבוצע בשנת 2008 .
במינהל הגנת הסביבה באט"ל הוסבר לנציגת משרד מבקר המדינה כי מבנים של יחידות מג"ב הפועלות בפיקוד צה"ל הועברו לאחריות צה"ל בסוף שנת 2008, וכי הטיפול בהם מתבצע על פי כלל הנהלים, ההוראות והפקודות הנוגעים לטיפול בשבר באזבסט: כאשר היחידות השונות מגלות שברי אזבסט, הן פונות ליחידות הבינוי של צה"ל בבקשה לטפל בנושא, ויחידות הבינוי עצמן מטפלות בכך.
לדעת משרד מבקר המדינה אין לקבל מצב שבו הטיפול במפגעי אזבסט במתקנים של יחידות מג"ב בפיקוד צה"ל ייעשה באמצעות טיפול שבר, כאמור לעיל.
על מינהל הגנת הסביבה באט"ל בשיתוף עם מטה מג"ב לבצע בהקדם סקר אשר יכלול תמונת מצב בנושא לוחות האזבסט במחנות של יחידות מג"ב הפועלות בפיקוד צה"ל, ולפי ממצאי הסקר יפעלו למניעת הסיכון הנשקף בגין חשיפה לסיבי אזבסט.
כוחות מג"ב בפיקוד המשטרה על פי הנתונים האמורים, שטחם הכולל של לוחות האזבסט המותקנים במבנים של יחידות מג"ב הפועלות בפיקוד המשטרה הוא כ- 3,500 מ"ר.
גם בנתונים אלה אין הבחנה בין סוגי האזבסט.
עם זאת, ממלא מקומו של ראש אגף תמיכה לוגיסטית במטה מג"ב דאז מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2010 כי כ- 2,400 מ"ר מאותם מבנים הם במצב של התפוררות, ונקבע כי יש להסירם כבר בשנת העבודה 2009 , ואף אושר לכך תקציב בסך 500,000 ש"ח.
נמצא כי בינואר 2010 עדיין לא הוסרו לוחות אזבסט אלה, כיוון שהמשטר ה קבעה סדר עדיפויות חדש בנושא ביצוע פרויקטים עקב קיצוץ תקציבי.
לנוכח הסיכון הבריאותי הנשקף לשוטרי מג"ב, על המשטרה לנקוט בדחיפות את כל הפעולות הדרושות לטיפול בלוחות האזבסט האמורים שבמחנות של כוחות מג"ב הפועלים בפיקודה.
המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה כי ראש אג"ת במטה הארצי אישר בפברואר 2010 את החלפת כלל גגות האזבסט שבמבני המשטרה והקצה לכך 1.
מיליון ש"ח תיקון ליקויים 261 .
הפעילות להחלפת לוחות אזבסט במערכת החינוך בביקורת הקודמת בנושא האזבסט הדגיש משרד מבקר המדינה כי צה"ל הוא למעשה הגורם היחיד במדינה המתמודד באופן כולל עם בעיית האזבסט, ובכך הוא משמש כחלוץ ההולך לפני המחנה בנוגע לסילוק מפגע זה מבסיסיו; וכי על המשרד להגנת הסביבה, כמשרד האחראי לתחום המפגעים הסביבתיים, להפיק את הלקחים המתאימים בנוגע למדיניות ולדרכי הטיפול שצריכים לנקוט משרדי הממשלה והרשויות המקומיות אשר במוס דותיהם שוהה אוכלוסייה הזקוקה לשירותים שהם נותנים, כדי שלא לסכן את בריאותם.
במעקב בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות של המשרד להגנת הסביבה ומשרד החינוך למניעת הסיכונים הנשקפים לשוהים במוסדות מערכת החינוך המכילים רכיבי אזבסט.
בהחלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המ דינה מדצמבר 2007 , שהתקבלה בעקבות פרסום דוח מבקר המדינה מאותה שנה 24 , נקבע כי משרד החינוך יכין סקר מפורט של מבני אזבסט במערכת החינוך.
על סמך סקר זה יקבע משרד החינוך, בשיתוף הבעלים של מבני החינוך, תכנית להסרת לוחות האזבסט ולוח זמנים לביצועה.
באוגוסט 2008 הגישה מנכ"ל משרד החינוך דאז, גב' שלומית עמיחי, ליו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה את תוצאות הסקר.
ממצאי הסקר מלמדים, בין השאר, כי נמצאו כ -470 מוסדות חינוך, שבהם לומדים כ - 112,000 תלמידים, שבגגותיהם מותקנים לוחות אזבסט-צמנט; וכי שטחם הכולל של לוחות האזבסט בגגותיהם של אותם מבנים מסתכם בכ - 248,000 מ"ר.
עוד מלמדים ממצאי הסקר כי העלות הכוללת המשוערת של החלפת גגות האזבסט מסתכמת בכ-124 .
מיליון ש"ח בשנת 2009 החל פרויקט משותף של משרד החינוך, משרד האוצר והמשרד להגנת הסביבה למימון הסרת הגגות מאזבסט -צמנט מבתי ספר ולהתקנ ת גגות חלופיים, באמצעות הרשויות המקומיות.
משרד החינוך מרכז את הפרויקט, והאגף לאבק מזיק במשרד להגנת הסביבה מלווה את ביצועו מהבחינה המקצועית, מאשר את התכניות לביצוע העבודות ומפקח על ביצוען.
לפי הסברי ראש אגף אבק מזיק במשרד להגנת הסביבה, ההחלטה להחליף את כל ל וחות האזבסט -צמנט התקבלה בהתבסס על עקרון הזהירות המונעת ונועדה להפחית סכנה פוטנציאלית, שכן במסגרת פעילותם של תלמידים במערכת החינוך גדל הסיכון לפגיעה מוגברת בלוחות אזבסט אלה, למשל בעקבות משחקי כדור, ופגיעה כזאת עלולה לגרום למפגעי אזבסט.
בשנת 2009 נתן משרד החינוך ל -67 רשויות מקומיות התחייבות להקצאת סכום כולל של 48.
6 מיליון ש"ח להסרת 161,000 מ"ר של אזבסט -צמנט מ -273 מוסדות חינוך.
לפי נתוני משרד החינוך, בנובמבר 2010 הוחלפו לוחות אזבסט ב- 180 מוסדות חינוך (הוקצו לכך 68.
2% מהתקציב הכולל); ב -43 מוסדות חינוך אחרים מתבצעות עבודות להחלפת לוחות האזבסט (לכך הוקצו 19.
6% מהתקציב הכולל); וביתר 50 מוסדות החינוך נמצאת העבודה בתהליכים שונים של תכנון ובדיקות נוספות (ולכך יוקצו 12.
24 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58 א( 2007 '), עמ 218-219 .
ממצאי המעקב מלמדים כי בשנים 2007 -2010 גברה המודעות בצה"ל לנושא ההגנה על הסביבה, ובזכות זאת חלה התקדמות בנושאים אחדים לעומת המצב ששרר במועד הביקורת הקודמת.
עם זאת, במועד סיום המעקב נמצא כי כמה מהליקויים שהועלו בביקורת הקודמת עדיין לא תוקנו וכן הועלו ליקויים אחרים, בעיקר בתחום הקשר בין צה"ל ובין המשרד להגנת הסביבה, בתחום הטיפול בהסרת המפגעים הסביבתיים הקיימים ובתחום הטיפול באזבסט.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די במודעותו הרבה של צה"ל לנושא ההגנה על הסביבה ולפעילות שהוא מבצע בתחום זה, ועל צה"ל ומשהב"ט לנקוט צעדים מעשיים בתחומים המפורטים להלן: א.
על צה"ל, משהב"ט והמשרד להג נת הסביבה לפעול בשיתוף כדי למסד בטווח הקצר את נושא העברת המידע מצה"ל למשרד להגנת הסביבה, תוך קביעה של היקף המידע, תכניו ומועדי העברתו.
על צה"ל ליישם בהקדם את הנוהל שגיבש לאכיפת דיני הסביבה במחנות צה"ל באמצעות מפקחי המשרד להגנת הסביבה, כדי לאפשר למשרד להגנת הסביבה לבצע פיקוח אפקטיבי בנושא.
נוכח היקפם הרחב של המפגעים הסביבתיים שיש לטפל בהם, ראוי שהמטה הכללי יקבע תר"ש המבוססת על לוחות זמנים לביצועה שתאפשר לטפל במפגעים אלה בתוך פרק זמן סביר.
על בסיס תכנית זו יכינו מפקדות הפיקודים המרחביים והזרועות תר"ש מתוקצבת משלהם.
על צה"ל לפעול בדחיפות להסרת מפגעי האזבסט שהתגלו כבר בשנת 2008 במחנות ובמבנים בלתי מאוישים וכן לפינוי פסולת האזבסט שנשארה במתחם קציעות כבר משנת 2003 .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שצה"ל לא פינה את פסולת האזבסט שהיה בה משום סיכון בריא ותי, שלא לפי צו הניקוי המורה לפנות פסולת זו אשר הוציאה המועצה האזורית רמת הנגב כבר בינואר 2008 ; וכן את העובדה שלא חל שינוי בעניין זה לאחר מרס 2009 , המועד שבו המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דיווח ליועץ המשפטי של מערכת הביטחון על אי-קיום הצו.
על צה"ל לפעול בדחיפו ת לסילוק המפגע החמור כדי למנוע סיכון בריאותי לתושבי האזור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט על שבעת סיום המעקב הוא לא טיפל בשני הזיהומים רחבי ההיקף שנמצאו בביקורת הקודמת; אשר למפגע של תחמושת בקרקעית הים מול חופי תל אביב, ראוי שמשהב"ט יבחן שוב את הצעת היועץ המשפטי למערכת הביטחון מיוני 2007 ולפיה משהב"ט יקבל עליו את תפקיד ביצועו של הסקר הימי, יכיר בחשיבותו הרבה ויקצה לכך את התקציב הנדרש לביצוע הסקר.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הגיעה העת להשלים את הטיפול בזיהום שנוצר עקב דליפת דס"ל (דלק סילוני) באקוויפר החוף.
נוכח ממצאי המעקב הנוגעים לטיפול בלוחות אזבסט במחנות של כוחות מג"ב, על מטה מג"ב וצה"ל להכין סקר אשר יכלול תמונת מצב של לוחות האזבסט במחנות של כוחות מג"ב הפועלים בפיקוד צה"ל ולפי ממצאיו יקבעו אילו פעולות דרושות למניעת הסיכון לחשיפה לסיבי אזבסט וכיצד ראוי לפעול למניעת הסיכון הכרוך בחשיפה לסיבי אזבסט.
כמו כן, ראוי תיקון ליקויים 263 .