HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר -על כן, יינתן אישור של היועץ המשפטי של המשרד כי אין במימון נסיעתו של השר, על ידי גורם שאינו ממשלתי, משום חשש לניגוד עניינים ו/או פגיעה בטוהר המידות ו/או המינהל התקין".
בתקנון עבודת הממשלה ה -34 נקבע עיקרון דומה, החל על שרים וסגני שרים 33 .
לפי התקנון מתבקשים חברי הממשלה להודיע על נסיעותיהם לחו"ל על גבי טופס בקשה הכולל פרטים בדבר מועדי נסיעתם, מדינת היעד ומטרת הנסיעה.
יצוין כי התקנון שהיה תקף בתקופת כהונתו של מר נתניהו כשר האוצר לא התייחס לנושאים אלה.
כאמור, לפי תקנון עבודת הממשלה שהיה בתוקף בתקופת כהונתו של מר נתניהו כשר האוצר, נסיעה של שר לחו"ל בתפקיד הייתה טעונה אישור הממשלה ובמקרים מיוחדים אישור ראש הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור הממשלה לנסיעת שר הוא בעל ערך ותועלת כאשר הוא משקף שיקול ענייני בדבר חשיבות הנסיעה לתפקודה ולפעילותה של הממשלה.
נמצא כי הבקשות לאישור נסיעות בתפקיד שהגיש מר נתניהו לממשלה או לראש הממשלה, בדומה ליתר השרים שכיהנו באותה תקופה, לא כללו פרטים על הנסיעות, מטרתן, נחיצותן, הצטרפות בני משפחה והגורם המממן אותן.
בפועל אישור הממשלה נעשה באופן אוטומטי ללא בחינה והיה בגדר "חותמת גומי" בלבד.
בדוח נסיעות שרים קבע מבקר המדינה כי קודם שהממשלה מאשר ת נסיעה עליה לדרוש ולקבל מידע מפורט בדבר מטרת הנסיעה, הגורם המממן וההוצאות הכוללות הכרוכות במימושה, כדי שאישורה לא יהיה טכני אלא ייעשה על בסיס מלוא המידע הנדרש.
ביוני 2015 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב בנושא אישור נסיעות שרים לחו"ל בידי הממשלה.
הביקורת נעשתה במזכירות הממשלה ועסקה בבקשות השרים לנסיעות לחו"ל ואישורן על ידי הממשלה משנת 2012 עד אמצע שנת 2015.
בביקורת נמצא כי שריםהגישו לממשלה בקשות לאישור נסיעותי הם בתפקיד בטופס המובנה, אך רישומיהם בטופס היו לקוניים ולא כללו מידע מפורט על אודות הנסיעות, מטרתן ונחיצותן .
ביקורת המעקב העלתה כי גם בתקופה שנבדקה בה לא דנה הממשלה בבקשות ואישר ה אותן ללא בחינה.
31 'החלטה מס 3468 מיום 29.
לתקנון עבודת הממשלה מימון נסיעות שר לחו"ל 401 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יתרה מזו, לעניין מקור המימון לנסיעה - בטופס הבקשה לנסיעת שר לחו"ל בתפקיד, שהוא נספח לתקנון עבודת הממשלה, לא נדרש לציין מי ה גורם המממן את הנסיעה.
כפועל יוצא מכך, כשבקשה לנסיעת שר לחו"ל הובאה לפני הממשלה, לא ידעה הממשלה אם מדובר בנסיעה במימון ממשלתי או במימון חיצוני.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד שרים מוסיפים לנסוע לחו"ל במימון חיצוני, ראוי שהממשלה תתקן את התקנון ותקבע שבטופס הבקשה יצוין הגורם המממן את הנסיעה, ויצוינו העלויות העקיפות שימומנו מקופת המדינה, וכן תקבע בתקנון חובה לצרף לבקשה את חוות דעתו של היועץ המשפטי המשרדי בעניין זה.
בתגובת היועץ המשפטי לממשלה על טיוטת הדוח הוא ציין שהתקנון לעבודת הממשלה קובע כיום כי "נסיעת שר לחוץ -לארץ בתפקיד תהיה באישורו של ראש הממשלה והיא תובא לידיעת הממשלה.
זאת, בשונה מתקנוני הממשלה בעבר, אשר קבעו כי יש לקבל את אישורה של הממשלה כולה לנסיעות כאמור.
התיקון שנערך בתקנון בעניין זה התבסס בין היתר על ממצאי דו"ח הביקורת הקודם בנושא, אשר העלו כי החלטות הממשלה בעניין זה התקבלו בעבר ללא כל תהליך של שקילה ודיון, כמו גם על יסוד התפיסה כי קבלת אישור הממשלה לכלל נסיעותיהם של כלל השרים מהווה הכבדה בלתי-נחוצה על עבודת הממשלה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות לאישור הממשלה לנסיעות שרים לחו"ל לאחר תהליך של שקילה ודיון.
יתרה מזו, התיקון לתקנון עבודת הממשלה, הקובע כי ראש הממשלה הוא המוסמך לבדו לאשר נסיעות שרים לחו"ל, ולממשלה אין כל תפקיד בהקשר זה, עלול ליצור מצב שבו ראש הממשלה מאשר לעצמו את נסיעותיו לחו"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה על היועץ המשפטי לממשלה להידרש לעניין זה.
הנחיותיו והוראותיו של היועץ המשפטי לממשלה בעניין נסיעות שרים בתפקיד לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי .
דוח נסיעות שרים הצביע על הצורך בתיקון והסדרה של שורת נושאים הנוגעים לעניין זה.
הדוח הצביע, בין השאר על כך שנוהל שקבע משרד המשפטים בתחילת 2010 בנוגע להליכי האישור של נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי "אינו מסדיר באופן מלא והולם את כלל הנושאים הכרוכים בנסיעת שר או סגן שר לחו"ל במימון שאינו ממשלתי, ואף יש בו הוראות הניתנות לפרשנות בדרכים שונות ".
משרד מבקר המדינה המליץ ליועץ המשפטי לממשלה לפעול לקביעת הנחיות מיוחדות בעניין נסיעות שרים ובכלל זה " לחדד ולהבהיר את המונח 'נסיעה במסגרת התפקיד '"; "לקבוע הנחיות מיוחדות לעניין נסיעות שרים וסגני שרים הממומנות על יד י קרן היסוד, קק"ל והבונדס "; " להבהיר את ההנחיות לעניין 402 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 השתתפות שריםוסגני שרים באירועי התרמה וגיוס כספים"; "להסדיר באופן מורחב ומפורט את הכללים לנסיעת בני זוג של שרים "; " להחיל את הכללים והתקרות שיקבע החשכ "ל למרכיבי ההוצאה השונים (טיסות, לינה וכד') בנסיעות של השרים ופמליותיהם לחו"ל גם על נסיעות במימון שאינו ממשלתי".
בינואר 2014 שלח משרד היועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה טיוטת הנחיה מטעמו של היועץ המשפטי לממשלה, אשר עתידה לבוא במקום הנוהל המסדיר את הנושא מאז שנת 2010 .
טיוטת ההנחיה עסקה במכלול הנושאים אשר לגביהם הועלו ממצאים בדוח נסיעות שרים.
במכתב משרד מבקר המדינה מיוני 2014 אל היועץ המשפטי לממשלה נכלל ה התייחסות לאמור בהנחיה האמורה.
15 פנה מבקר המדינה אל היועץ המשפטי לממשלה וביקש שיודיע לו אם הושלם גיבושם של ההנחיות וההסדרים הכוללים שעליהם המליץ משרד מבקר המדינה בדוח נסיעות שרים.
במענה למבקר המדינה מסרה עו"ד זילבר, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), על דעתו של היועץ המשפטי לממשלה, כי במישור הערכי-ציבורי, מכלול שיקולים - הנוגעים לאחריות הממשלה לפעילותה, תקינות התנהלותה של הממשלה, הצורך להבטיח טוהר מידות והיעדר ניגוד עניינים בפעילותם של השרים וסגניהם, הנראות הציבורית והשמירה על אמון הציבור בממשלה - תומכים כולם במסקנה כי יש לקבוע שמעתה ואילך לא יותרו עוד נסיעות שרים וסגני שרים לחו" ל במימון שאינו ממשלתי.
עם זאת ציינה עו"ד זילבר: "יש לטעמנו קושי לקבוע - בגדרו של כלל משפטי גורף - כי לא ניתן להתיר קבלת מימון חיצוני לנסיעות מעין אלו", ו"זאת על יסוד התפיסה המקובלת.
שלפיה טובת-הנאה אשר נכרכה בפעילות הקשורה למילוי תפקידו של עובד הציבור, אין לראותה, ככלל, כטובת -הנאה אסורה, ובלבד שקבלתה אינה יכולה להשפיע, או להיראות כעלולה להשפיע על מילוי תפקידו של עובד הציבור".
עו"ד זילבר הוסיפה וציינה, כי הם פועלים זה תקופה ארוכה במטרה להביא לשיפור ההסדרים הקיימים בנושא ובכלל זה לגיבושה של הנחיה ייעודית בנושא מטעמו של היועץ המשפטי לממשלה אשר עתידה לכלול התייחסות למכלול הנושאים שלגביהם העלו הממצאים שבדוח הביקורת הקודם כי יש מקום לקביעת הנחיות בעניינם או לחידוד ההנחיות הקיימות; היא עדכנה כי "בכוונת היועץ המשפטי לממשלה לפנות לממשלה בהצעה שלפיה - על מנת למנוע את הקשיים הפוטנציאליים שקבלת מימון חיצוני לנסיעות שרים וסגני שרים מעוררת.
- הממשלה תשנה את מדיניותה בנושא זה ותחליט, כי שרים וסגני שרים לא יוכלו עוד לקבל מימון חיצוני לצורך נסיעות בתפקיד, ונסיעות אלה תבוצענה מעתה בהתבסס על מימון ממשלתי בלבד.
זאת בסייג יחיד של מימון לנסיעות כאמור מצד ממשלות זרות".
עו"ד זילבר הוסיפה כי "ככל שהגישה המוצעת תאומץ על-ידי הממשלה, ואנו מקווים שכך יהיה, הרי יהיה בכך כדי לתת את המענה ההולם ביותר לליקויים השונים שעליהם הצביע דוח הביקורת.
ואולם ככל או כל עוד שהממשלה לא תמצא לנכון לשנות את מדיניותה בנושא זה, עמדתנו היא כי במצב המשפטי הקיים, אשר איננו סבורים, כי יש עילה לשנותו, אין מקום לאמץ את הכלל המוצע על-ידיכם כאיסור משפטי מחייב".
עו"ד זילבר הדגישה את ההבחנה הברורה בין עמדת היועץ המשפטי לממשלה בנושא זה במישור המשפטי לבין עמדתו במישור הערכי -ציבורי.
משרד מבקר המדינה, בהתייחסותו מיולי 2015 למכתבה של עו"ד זילבר ולנוסח טיוטת ההנחיה שהועברה לו לעיון, שב והביע את עמדתו העקרונית שלפיה "כל נסיעה של שר בתפקיד תיעשה במימון ממשלתי", ו"הנסיעה במימון זר היא חריג שיאושר כאשר מתקיימות נסיבות מיוחדות וחריגות ולאחר שיינתנו אישורים המיוחדים והחריגים לכך".
בסוף יולי 2015 פנתה עו"ד זילבר למזכיר הממשלה במכתב ובו ציינה כי מוטב היה שהממשלה לא הייתה נסמכת על גורמים זרים שיישאו בעלויות נסיעות חבריה וסגניהם לחו"ל מימון נסיעות שר לחו"ל 403 .
:שם הדוח מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לצורך מילוי תפקידם ובמסגרת תפקידם, וכי ראוי שנסי עות אלה יבוצעו במימון ממשלתי בלבד.
עו"ד זילבר ביקשה ממזכיר הממשלה בפנייה זו, שהדברים יובאו לפני הממשלה על מנת שזו תוכל לשקול ולהכריע בדבר.
גם במסגרת פנייה זו נעשתה הבחנה ברורה בין המדיניות המשפטית בנושא זה לבין המישור הלבר-משפטי.
בתגובת מזכיר הממשלה מאוגוסט 2015 על טיוטת הדוח צוין כי "לשינוי סדרי נסיעותיהם של השרים במימון שאינו ממשלתי עשויות להיות השלכות תקציביות והשלכות על יחסי מדינת ישראל ויהדות התפוצות ובכוונתי לבחון עניין זה עם נציגי היועץ המשפטי לממשלה, החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר והגורמים הרלוונטיים לנושא".
איש ציבור נאמן הציבור הוא; לא לעצמו הוא פועל, אלא למען ענייניו של הציבור.
השתתפותם של שרים במכלול של פעילויות במדינות העולם נדרשת למילוי תפקידם.
הביקורת העלתה כי הכללים המחיי בים את כל עובדי המדינה שעניינם תקרת ההוצאות בנוגע לנסיעות לחו"ל, לא הוחלו על שרי הממשלה.
נסיעות של שרים לחו"ל ובעיקר נסיעות שהוצאותיהן ממומנות שלא מתקציב המדינה אלא על ידי גורמים חיצוניים - מחייבות אותם לתשומת לב מיוחדת והקפדה יתרה על הכללים בנושא קבלת טוב ות הנאה ומתנות ומניעת ניגודי עניינים, אשר חלים עליהם מכוח חוק.
הביקורת העלתה כי נסיעותיו של מר בנימין נתניהו ובני משפחתו במימון גורמים חיצוניים בתקופת היותו שר האוצר חרגו מהכללים החלים בנושא, והדבר עלול ליצור מראית עין של קבלת טובת הנאה או של ניגוד עניינים.
יצוין כי בכל אותם מקרים, בדומה לשרים אחרים באותה תקופה, לא פנה מר נתניהו לוועדת המתנות או לוועדה למתן היתרים כדי שתבחן אם יש בקבלת המימון החיצוני משום קבלת טובת הנאה או מתנה אסורה.
על השרים להקפיד על קיום הדרישה היסודית שכל נסיעה של שר לחו"ל במימון של גורם חיצוני שאינו ממשלתי תיבחן על ידי גורם משפטי מוסמך.
בחינה זו חייבת להיעשות באופן יסודי ועל סמך מידע מפורט.
באופן זה ניתן יהיה להבטיח הנהגת מדיניות בחינה ואישור אחידה.
יודגש כי בחינה זו אינה מסירה מן השרים את האחריות האישית הרובצת עליהם להימנע מקבלת מתנה אסורה ומחשש לניגוד עניינים או מראית עין של אלה.
שם הדוח: מימון נסיעות שר לחו"ל - מימון נסיעות מר בנימין נתניהו לחו"ל בתפקיד בתקופת היותו שר האוצר; ומעקב אחר יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הביקורת בנושא נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאיננו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במהלך עבודת הביקורת הועברו בשנת 2013 ליועץ המשפטי לממשלה לבדיקתו חומרים הנוגעים להיבטים מסוימים במימון נסיעות מר נתניהו לחו"ל.
בספטמבר 2014 הודיע היועץ המשפטי לממשלה ש"לא נמצא שיש מקום לפתוח בחקירה בחשד לביצוע עבירה פלילית מצידו של מר נתניהו", ובשל כך על סיום הבדיקה שלו בעניינים אלה.
לאחר קבלת תגובות המבוקרים על טיוטת הדוח, ובמהלך עבודת השלמת הביקורת שנעשתה לאור תגובות אלה, הועברו אל היועץ המשפטי לממשלה לבדיקה חומרים נוספים הנוגעים להיבטים מסוימים במימון נסיעות מר נתניהו לחו"ל, זאת בחודשים מאי ודצמבר 2015 .
לפי בקשת היועץ המשפטי לממשלה, הועברו אליו שוב, בד בבד עם העברת החומרים הנוספים, החומרים שכבר הועברו אליו בשנת 2013 ,לבדיקתו.
לאור בדיקת היועץ המשפטי לממשלה יש סוגיות הנוגעות לנושא שאינן נדונות בדוח זה.
שם הדוח: משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
משרדי הממשלה מייצרים מידע רב המתעד את פעילותם.
חלק ניכר מהמידע מתועד ברשומות אלקטרוניות והשימוש בהן הולך וגובר עם השנים.
ישנם כמה דינים המבססים את החובה לשמור את המידע של הגופים הציבוריים באופן נאות, ובראשם חוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק הארכיונים), התקנות שהותקנו מכוחו וההנחיות שקבע גנז המדינה 5 , הקובעים כללים לשמירתו ולביעורו של חומר ארכיוני, כהגדרתו בחוק 6.
העקרונותהחלים על משרדי הממשלה, ולפיהם עליהם לנהל את רשומותיהם באופן מקצועי ושיטתי, נוגעים הן לרשומות השמורות על נייר או באמצעים פיזיים אחרים הן לרשומותיהם האלקטרוניות.
יש לשמור את הרשומות לתקופות שנקבעו בתקנות ולאפשר את הגישה אליהן ואת היכולת לאחזרן בפרק זמן סביר.
חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , מחייב את משרדי הממשלה למסור, על פי בקשה, מידע שנמצא ברשותם, בכפוף לחריגים הקבועים בו.
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981, קובע שהמדינה מחויבת לשמור על המידע הרגיש שברשותה הנוגע לפרטיות וצנעת הפרט של אדם.
מהחוק עולה כי על המדינה לנהל ולאבטח את המידע שברשותה כדי למנוע חשיפתו למי שאינו מורשה לעיין בו.
החובה לשמור על מידע ועל רשומות מחשיפה מוטלת על המדינה, גם מטעמי ביטחון המדינה.
ניהול הרשומות ושימורן באופן סדור מתחייבים מהוראות החוק ומכללי מ ינהל תקין, ולהם השפעה מכרעת על עבודה תקינה ויעילה של המינהל הציבורי.
היכולת של משרדי הממשלה לנהל ולאחזר באופן שיטתי ויעיל את המידע הנוצר ומתקבל במשרדיהם, היא גם אחד מעמודי התווך של עיקרו ן הרציפות השלטונית והמשילות.
בחודשים ספטמבר 2009 - אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות המערכת הממשלתית לניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 61ב ( 2011), בפרק"ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה", עמ' 532 .
לביקורת הקודמת קדמו כמה דוחות נוספים של משרד מבקר המדינה שעסקו גם הם בנושא שימור רשומות וניהולן: דוח שנתי 48 ( 1998" ,) שימור מסמכים מלשכות של שרים ושל עובדי מדינה בכירים", עמ' 85; דוח שנתי 54ב ( 2004" ,)ניהול רשומות אלקטרוניות", עמ' 87; דוח שנתי 57ב ( 2007" ,) ממצאי מעקב, שימור רשומות אלקטרוניות", עמ' 217 ,.
כמו כן בשנת 2014 פורסםדוח על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2014 בנושא "ניהול רשומות אלקטרוניות ורשומות נייר ברשויות מקומיות" (להלן - הדוחות הקודמים).
הביקורת הקודמת הקיפה את גופי המטה הרלוונטיים לנושא זה: משרד ראש הממשלה, נש"ם, ארכיון המדינה ועוד חמישה משרדי ממשלה ובהם משרד הפנים.
5 תקנות הארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ"ו - 1986 ; צו הארכיונים (הכרזה על מוסדות מדינה), התשכ"ו- 1966 .
להרחבה בעניין זה, ראו בדוח שנתי זה עמוד 265 .
"בפרק "היבטים בניהול ארכיון המדינה 6 ,לפי חוק הארכיונים, חומר ארכיוני הוא כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר וכל תרשים, דיאגרמה, מפה, ציור, תו, תיק, תצלום, סרט, תקליט וכיוצא באלה, המצויים ברשותו של מוסד ממוסדות המדינה ויש להם ערך של מקור, וכן כל חומר כאמור המצוי בכל מקום שהוא, שיש בו עניין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה או שהוא קשור לזכרם או לפעולתם של אנשי שם.
משרד ראש הממשלה 157 .
:שם הדוח משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוחותהקודמים שב והתריע משרד מבקר המדינה על כך שרוב משרדי הממשלה, ואף הרשויות המקומיות, אינם משמרים כהלכה את המסמכים האלקטרוניים שלהם, וגופים רבים משמידים מידע שלדעתם אינו נחוץ עוד לצרכיהם.
עקב כך, מידע החיוני בהווה, הנוגע בין היתר לתהליכי קבלת החלטות, לצורכי בקרה, מעקב, ביקורת והפקת לקחים, להליכים משפטיים ומינהליים להכשרה וגם לצורכי מחקר בעתיד, עלול להיעלם לעד.
משרד מבקר המדינה התריע על כך שהנ זק הנגרם בלתי הפיך ואף הולך וגדל ככל שהשנים חולפות.
בחודשים מאי-ספטמבר 2015 קיים משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב על היבטים בביצוע הפרויקט לניהול מסמכים ורשומות אלקטרוניות במשרדי הממשלה.
עיקר הביקורת נעשה ברשות התקשוב הממשלתי שבמשרד ראש הממשלה.
כמו כן, נבחנו כמה היבטים בניהול הרשומות האלקטרוניות ושימורן במשרד הפנים ונעשו בירורי השלמה בנש"ם.
הקמת מערכת לניהול רשומות אלקטרוניות .
מערכת ממוחשבת לניהול רשומות אלקטרוניות מספקת לארגון עדות מהימנה על פעילויותיו, מדיניותו, החלטות יו, נוהליו ומטרותיו.
נוסף על כך, מערכת כזאת מאפשרת לספק מידע ברור ומנחה בנוגע לרשומות שנדרש לשמרן או שניתן לבערן.
בשנת 2005 הוחלט באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן- החשכ"ל) על הקמת מערכת "סביבת עבודה רוחבית" (להלן - סע"ר) המיועדת ל ניהול תוכן ארגוני ( ECM)7 .
מערכת סע"ר מאפשרת לספק למשרדי הממשלה השונים סביבת עבודה ממוחשבת אחידה וקלה לתפעול לצורך ניהול מסמכים, ניהול לשכה ודואר, ניהול ארכיונים משרדיים, ניהול תהליכי עבודה וניהול רשומות.
על הקמת המערכת הוחלט מתוך מודעות גבוהה לצורך החיוני שבהקמת תשתית טכנולוגית רוחבית לניהול המשרד הממוחשב, וגם בהמשך להמלצות משרד מבקר המדינה ש ראוי ליזום ולממש מהלך רוחבי ומקיף בתחום ניהול הרשומות ושימורן בסביבה דיגיטלית בכל הגופים הממשלתיים.
בשנת 2010 תקצב החשכ"ל את הקמת הפרויק ט ב-21 ,מיליון ש"ח למשך שלוש שנים ובינואר 2011 פרסם מכרז ל ניהול תוכן ארגונ י עבור משרדי הממשלה - פרויקט סע"ר.
ברבעון השלישי של 2011 זכתה חברה א במכרז, ובמרץ 2012 החל פיתוחה של מערכת סע"ר.
ההובלה והניהול של פרויקט סע"ר עברו במהלך השנים בין כמה גופים ממשלתיים: עד 2011 קידמה את הפרויקטחטיבת הטכנולוגיה באגף החשכ"ל, ומשנת 2011 עד תחילת 2015 ניהל את הפרויקט מטה התקשוב הממשלתי שפעל במסגרת משרד האוצר.
7 ECM - Enterprise Content Management 158 דוח שנתי 66ג .
שם הדוח: משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנהלת את הפרויקט רשות התקשוב הממשלתי, שלפי החלטת הממשלה 8 כפופה ישירות למנכ"ל משרד ראש הממשלה.
הובלה מרכזית של הפרויקט .
" בביקורת הקודמת קבע משרד מבקר המדינה כי יש לקבוע גורם מרכזי ברמה הממשלתית, כמו מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שיפקח על התקדמותו של הפרויקט ויצור מחויבות של משרדי הממשלה להטמעתו ".
גם בתשובתו של החשכ"ל בנוגע לממצאי הביקורת האמורה נכתב כי "הובלה של מהלכים כאלה על ידי גורמים מרכזיים כמו חשכ"ל ואגף תקציבים נעשתה בכל הפרויקטים המרכזיים.
והוכיחה את עצמה לאורך השנים כנכונה.
הובלה מרכזית של פרויקט כזה היא הכרחית".
ביקורת המעקב העלתה כי הגם שבאחריות לניהול הפרויקט מן הבחינה הטכנולוגית נושאת רשות התקשוב הממשלתי, עדיין לא נמצא גורם מרכזי אחד המוביל את התהליכים הארגוניים הדרו שים להטמעת מערכת סע"ר במשרדי הממשלה.
התהליכים הארגוניים מכונים גם תהליכים "עסקיים" או תהליכי ארגון ושיטות (להלן - או"ש), והם כוללים בין היתר פעילות בתחום המבנה הארגוני, הטמעה והדרכה, הנעת עובדים, הכנסת שינויים ארגוניים ושיטות עבודה.
בתשובתה מדצמבר 2015 מסרה רשות התקשוב הממשלתי למשרד מבקר המדינה כי ראש הרשות הוא מנהל הפרויקט ככל שמדובר בהיבטים הטכנולוגיים שלו, ו"הקשיים הקיימים בקידום פרויקט סע"ר שעלו בעת האחרונה, מחדדים את הצורך במוביל 'עסקי' שיפעל לצד המוביל הטכנולוגי של הפרויקט".
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כי במהלך 2014 , לאחר קבלת החלטת ממשלה בדבר המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית", ובמסגרת עבודת המטה להעברת התקשוב הממשלתי למשרד רה"ם ולהגדרת סמכויותיו, התחדדה ההבנה בדבר הצורך במוביל תהליכים "עסקיים" שיפעל לצד מוביל טכנולוגי בכל פרויקט.
לאחר שרשות התקשוב עברה לאחריותו של משרד רה"ם בתחילת 2015 צפו הקשיים בקידום פרויקט סע"ר והצורך במוביל תהליכים "עסקיים" לפרויקט.
עקב כך החל משרד רה"ם, יחד עם נציגי גנזך המדינה, נש"ם, רשות התקשוב הממשלתי ומטה ישראל דיגיטלית לעשות עבודת מטה לצורך סטנדרטיזציה של ניהול מידע וידע בממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הבעייתי שעלה בביקורת הקודמת משנת 2011 נותר בעינו, שכן עדיין אין גורם בכיר המפקח על התקדמותו של הפרויקט באופן שיצור מחויבות בקרב משרדי הממשלה ליישומו.
נוהלמתודולוג יית פיתוח ותחזוקה (להלן - נוהל מפת"ח) הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בתחום המחשוב בארגון הן ברמת מערכת המידע הבודדת הן ברמת הארגון.
8 'החלטת ממשלה מס 3058 מיום 27.
משרד ראש הממשלה 159 .
:שם הדוח משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החליטה הממשלה כי נוהל מפת"ח יהיה נוהל מחייב לכל מערכות המידע הממשלתיות.
ברמת המערכת, הנוהל הגדיר כיצד לנהל, לפתח, לתחזק ולתפעל מערכת ממוחשבת מכל סוג שהוא ובכל היקף.
ברמת הארגון, הנוהל מכיל מגוון שיטות וכלים המיועדים לדרג הניהולי, החל ביצירת תכנית עבודה שנתית, דרך מעקב אחר המערכות בארגון וכלה בניהול דרישות ובתכנון אסטרטגי.
נוהל מפת"ח הוגדר כמתודולוגיה פתוחה המנחה את הארגון מה נדרש לנהל בכל שלב במחזור חיי המערכת, אך הותיר לארגון חופש פעולה לבחור לעצמו את הכלים ואת שיטות הניהול שיסתייע בהם.
גם בתקופת המכרז וגם בתקופה הראשונה לפיתוח מערכת סע"ר היה נוהל מפת"ח הנוהל המחייב לצורך פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע.
באוקטובר 2014 החליטה הממשלה לבטל את החובה לפעול לפי נוהל מפת"ח, ומכוח אותה החלטה הטילה על הרשות לרכז תמונת מצב ממשלתית בדבר סיכוני התקשוב וליזום פעילות רוחבית להפחתתה.
ניהול סיכונים הוא כלי המסייע באיתור נקודות תורפה וכשלים פוטנציאליים , העשויים לגרום לחריגות ניכרות בלוחות הזמנים, בעלויות הפרויקט ובתכני ו, ואף להביא לידי הפסקת הפרויקט וכישלונו.
התהליך מאפשר לאתר נקודות תורפה אלה מבעוד מועד, להעריכן ולנקוט פעולות מתקנות מתאימות.
הועלה כי הרשות מנהלת את סיכוני הפרויקט ככל שהם נוגעים לפעילותה, ולמעשה היא אינה נותנת ביטוי במסמכי ניהול הסיכונים לסיכונים המתעוררים במשרדי הממשלה במהלך הטמעת המערכת אצלם, והיא אינה מפקחת על האפקטיביות של הפעולות למניעת התממשות הסיכונים.
הרשות מסרה בתשובתה כי היא אחראית לניהול סיכונים בתחום התקשוב, מכוח החלטת ממשלה, וכפועל יוצא היא אחראית גם לניהול הסיכונים הטכנולוגיים בפרויקט סע"ר בכל משרדי הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפי החלטת הממשלה מאוקטובר 2014 על הרשות לרכז תמונת מצב ממשלתית בדבר סיכוני התקשוב ו ליזום פעילות רוחבית להפחתתה, לכן על הרשות לתת ביטוי ברור לפעולתה בתחום זה.
נוסף לכך, מתוך המודעות שהרשות היא ה מובילה את הפרויקט מהבחינה הטכנולוגית, ולנוכח המורכבות שביישום התהליכים הארגוניים הנוגעים לפרויקט סע"ר, ובכללם פעולות הטמעה של המערכת ב כמה וכמה משרדי ממשלה, ביצוע התאמות ארגוניות נדרשות במשרדים שבהם מוטמעת המערכת וכן הרחבת השימוש במערכת למשרדי ממשלה נוספים, על משרד רה"ם אליו כפופה הרשות לקבוע גורם אח ד שיוביל את יישום הפרויקט על כלל מרכיביו, יסנכרן בין כל הגורמים השותפים לו ויכריע במקרים של חילוקי דעות.
הליקויים המועלים בדוח זה בכל הנוגע ליישום הפרויקט בשנים האחרונות עשויים אף הם ללמד על החשיבות שנודעת לאימוץ המלצה זו.
שם הדוח: משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת היגוי .
בנובמבר 2012 מינהמטה התקשוב הממשלתי ועדת היגוי בין-משרדית לפרויקט סע"ר, ובה 16 חברים (להלן- ועדת ההיגוי משנת 2012 ).
בוועדהנציגים ממשרדי ממשלה וממוסדות ציבור ואמורים לכהן בה חברים מדרגים שונים, לרבות דרגים בכירים.
לוועדה מונו בין היתר מנכ"לי משרדי ממשלה, סמנכ"לים, מנהלי מ ערכות מידע (להלן - מנמ"רים), אנשי מקצוע ומשפטנים.
לפי כתב המינוי של חברי הוועדה, תפקידיה הם בין השאר קביעת מתווה הפרויקט והאסטרטגיה למימושו וכן הצגת תמונת המצב של משרדי הממשלה בנושא ניהול ידע.
ועדת ההיגוי משנת 2012 מעולם לא התכנסה.
גם במסמך הרשות מיוני 2015 המרכז את רשימת כל הוועדות שהיא מפעילה או חברה בהן, הוועדה האמורה אינה מופיעה.
יצוין כי ממסמכי הרשות מיוני 2013 עולה כי הוקם פורום משתמשים שבו נדונים נושאים העומדים על סדר היום של פרויקט סע"ר ומתקבלות החלטות על המשך יישומו.
חברי הפורום הם נציגים ממשרדי הממשלה שבהם הוחל בהטמעתה של מערכת סע"ר, ובראשם ארכיון המדינה.
כמו כן, מדי פעם בפעם הוקמו ועדות היגוי נוספות לצורך הטמעתה של המערכת במשרדים (להלן - ועדות ההטמעה), שבהן השתתפו נציגים מהמשרד הרלוונטי ומהרשות.
נוסף לכך, במאי 2013 הוקמה ועדת היגוי פנימית של הר שות לצורך דיון על אופן המשך פיתוחה של המערכת.
בביקורת המעקב הועלה כי תפקידי הוועדות והפורומים שהוקמו (פורום משתמשים, ועדת היגוי פנימית וועדות ההטמעה) שונים מתפקידיה של ועדת ההיגוי משנת 2012 הקבועים בכתב המינוי שלה; למשל, תפקיד ועדת ההיגוי כולל קביעת מתווה הפרויקט והאסטרטגיה למימושו והובלת השינוי הארגוני הנדרש בממשלה.
תפקידים אלה לא הוטלו על אף לא אחד מהוועדות והפורומים האמורים.
בתשובתה מסרה הרשות כי היא "הקימה ועדת היגוי פנימית הפועלת בתוך רשות התקשוב בראשות ראש הרשות, אשר אחראית על בקרה על סיכונים וחריגות בפרויקט, סקירה ניהולית ומקצועית שלו וליבון בעיות בנושאי תכולה היקף ומשאבים.
מלבד כך, בנובמבר 2015 הובא פרויקט סע"ר לדיון בפני ועדת תקשוב עליונה, גוף בראשות ראש רשות התקשוב, הכולל נציגות של המנמ"רים של משרדי הממשלה וכן של מנהל הרכש".
משרד מבקר המדינה מעיר כי פורום משתמשים הוא מנגנון חשוב לקידום שיתוף ידע מקצועי בין אגפי מערכות מידע כפי שמוגדר בתחומי הפעילות של הרשות, ויש לשמרו.
עם זאת, הפורום אינו יכול לשמש תחליף לוועדת ההיגוי משנת 2012 .
גם ועדות ההיגוי האחרות שהוקמו אינן עוסקות בנושאים הרוחביים שלצורך הטיפול בהם הוקמה ועדת ההיגוי האמורה.
משרד ראש הממשלה 161 .
:שם הדוח משרד ראש הממשלה - ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרה של ועדת היגוי, כהגדרתה בכתב המינוי מגדיל את הסיכונים לחריגות בתהליכי הפיתוח והיישום של מערכת סע"ר ומסכן את עמידתה ביעדים שנקבעו לה.
מינוי ועדה כזו חיוני להצלחת הפרויקט, בייחוד כשמדובר בפרויקט רוחבי ללא כל מתכלל ריכוזי בתחום העסקי.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות התקשוב הממשלתי שמינתה את ועדת ההיגוי משנת 2012 לכנס את הוועדה לצורך קידום הפרויקט, אולמנות לאלתר ועדת היגוי חדשה בעלת סמכות ואחריות דומות.
לפי מסמך מ שנת 2010 שכותרתו "סיכום תקציבי - פרויקט סע"ר" (להלן - מסמך סיכום תקציבי משנת 2010 ,) התחייבו עשרה משרדים וגופים שונים להשתתף בהקמת הפרויקט ואלה הם: משרדי האוצר, הכלכלה, הבינוי והשיכון , החינוך והפנים, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, מרכב"ה9, יחידות "ממשל זמין"10 ותהיל"ה11 .
, נש"ם וארכיון המדינה בתשובתו מדצמבר 2015 :מסר משרד הרווחה והשירותים החברתיים למשרד מבקר המדינה "משרדנו הביע את נכונותו להיות חלק מהפיילוט.
נכונות זו לא הייתה בגדר התחייבות, כאשר לבסוף ברשימה המצומצמת של משרדים שנבחרו עבור הפיילוט לא נכלל משרדנו".
במסמך סיכום תקציבי משנת 2010 נקבע כי הקמת מערכת סע"ר בהתקנה מרכזית אחת שתשרת את כלל משרדי הממשלה תחולק לשתי גרסאות.
גרסה ראשונה בעלת פונקציונליות בסיסית תוטמע בחלוף כשנה ממועד פרסום הזוכה במכרז, וגרסה שנייה בעלת פונקציונליות מלאה, על פי דרישות המכרז תוטמע בתוך כשנתיים נוספות.
בינואר 2012 פורסם שם הזוכה במכרז.
עיכובים בהכנת התשתית להתקנה המרכזית ממסמכי הרשות עולה כי קיימות שתי חלופות לפריסת מערכת סע"ר במשרדי הממשלה: התקנה מרכזית (להלן - הענן הממשלתי) והתקנה מקומית.
עוד עולה כי כחלק מתפיסת המעבר לענן הממשלתי נקבע כי פריסת המערכת תהיה בהתקנה מרכזית כדי לחסוך משאבים ולייעל את העבודה.
יתרון נוסף הצומח למשרדי הממשלה מהענן הממשלתי הוא שרכישת התשתית, כמו שרתים וחדר שרתים, והתחזוקה שלה מצויות .
9 מרכב"ה- היחידה המקצועית המפעילה את מערכת מרכב"ה שהיא מערכת מחשוב רוחבית ואחידה לתכנון משאבי ארגון ( ERP ) במשרדי הממשלה המנהלת משאבים בעיקר בתחומי הכספים, כוח האדם, הרכש והנכסים.