HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מחלקת האכיפה ממונה על הפיקוח ועל האכיפה, על איתורם ועל סגירתם של מוסכים בלתי מורשים.
פעילות המחלקה כוללת : איתור מוסכים בלתי מורשים, גביית דוח הודעה מבעל המוסך 14 ומסירתו למחלקת התביעות שבמשרד לצורך הגשת כתב אישום, אכיפת צווי סגירה שהוציאו בתי המשפט וקיום מעקב על פסקי דין בנושא צווים אלו, מסירה אישית של הזמנות לדין לבעלי מוסכים שלא התייצבו למשפט, מתן עדויות בבתי משפט וביצוע אכיפה בשיתוף משטרת ישראל - יחידת אתג"ר15 .
במועד סיום הביקורת עבדו במחלקת האכיפה שלושה עובדים: מנהל המחלקה ושני מפקחים.
סגן מנהל אגף הביטחון במשרד הנחה באפריל 2005 , כי .
14 דוח שהמפקח ממלא עם בואו למוסך הבלתי מורשה, והוא כולל את טענותיו של בעל המוסך.
15 אתג"ר- היחידה לאיתור גנבות רכב באגף המודיעין של משטרת ישראל .
פעילותה של מחלקת האכיפה ביישובים היהודיים תתקיים בזוגות.
דהיינו, לפעולת אכיפה צריכים שני המפקחים לצאת יחד.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1225 .
מכאן שהמשרד הטיל על צוות של שני מפקחים לאכוף את החוק על500 .
המוסכים הבלתי מורשים בכל הארץ 2.
על פי נתו ני המשרד ביולי 2010 , מחלקת האכיפה טרם נקטה צעדים משפטיים נגד 171 מוסכים בלתי מורשים שמפקחי המחוזות קבעו כי פעלו ללא רישיון.
נגד 287 מוסכים התנהלו הליכים משפטיים, חלקם- חמש שנים ויותר.
התמשכות הטיפול במוסכים הבלתי מורשים עלולה לפגוע בהרתעה מפני תופעה זו.
הביקורת העלתה כי ההליכים במשרד מעת גבייתם של דוחות ההודעה ועד הגשת כתבי האישום נמשכים זמן רב, ובינתיים המוסכים הבלתי מורשים ממשיכים לפעול.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול בנחרצות נגד המוסכים הבלתי מורשים מתוך שיתוף פעולה עם המשטרה ועם הרשויות המקומיות, לפי הצורך, כדי לצמצם תופעה זו ככל האפשר.
על פי הנחיית סגן מנהל אגף הביטחון במשרד מאפריל 2005 , פעילותה של מחלקת האכיפה ביישובים הערביים תיעשה אך ורק בליווי משטרה.
ההנחיה לא תואמה עם המשטרה, ולפיכך לא ביצעה המחלקה פעולות פיקוח בחלק מן היישובים הערביים יותר מחמש שנים.
במצב זה בעלי כלי רכב מתקנים את רכבם במוסכים שאין פיקוח עליהם.
ביולי 2008 פנה המפקח על המוסכים במחוז ירושלים אל מנהל בכיר באגף הרכב וציין כי להערכתו, על כל מוסך חוקי במחוזו יש כארבעה מוסכים לא חוקיים.
בדצמבר 2009 הוא כתב שמחלקת האכיפה לא ביקרה באזור עטרות ובמזרח ירושלים כ-17 .
שנים משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את היעדר הפיקוח של משרד התחבורה על אזורים מסוימים במדינת ישראל.
בטיחות כלי הרכב עלולה להיפגע מכך ולסכן חיי אדם.
על המשרד לפקח בכל היישובים מתוך תיאום עם המשטרה לפי הצורך.
משטרת ישראל : על פי החלטת הממשלה16 , כדי למגר את תופעת הגנבות של כלי רכב הוקמה במשטרת ישראל בשנת 1994 "יחידת אתג"ר" (להלן גם - היחידה).
לצורך מילוי תפקידה, היחידה מבקרת במוסכים ובמגרשי חלפים17.
בשנת 2008 עשתה היחידה751 ביקורות, ובמהלכן נמצאו318 מוסכים שניהלו עסק ללא רי שיון ו- 1,183 מוסכים שהתנהלו באופן לא תקין או לא ניהלו רישום ביומן או ניהלו רישום חלקי, וזאת למרות המתחייב מחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) התשנ"ח - 1998 .
בשנת 2009 עשתה היחידה 514 ביקורות, ובמהלכן נמצאו 198 מוסכים שניהלו עסק ללא רישיון ו -685 מוסכים .
16 'החלטת ממשלה מס 4470 מנובמבר 2005.
17 כדי להילחם בתופעת גנבות הרכב, היחידה בודקת במוסכים אם הם פועלים לפי החוק; בין היתר, לפי חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות), התשנ"ח- 1998.
שהתנהלו באופן לא תקין או לא ניהלו רישום ביומן.
משרד מבקר המדינה העיר כי בביקורות אלו לא השתתפו פקחי המשרד, דבר שהיה מגביר את יעילות הפיקוח.
ממצאים אלו מדגישים את הצורך בפיקוח שוטף על המוסכים המורשים והבלתי מורשים מתוך שיתוף פעולה בין המשטרה ובין המשרד.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1227 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציינה המשטרה כי יש חשיבות רבה לאכיפה בתחום זה מתוך שיתוף פעולה עם משרד התחבורה.
היא הוסיפה כי כשהתקיימו פעולות משותפות נמצאו ליקויים חמורים במוסכים רבים, ולמרות זאת לא סגר אותם המשרד.
מחלקת הניידות שבאגף הרכב בודקת את תקינותם של כלי רכב הנעים על כבישי הארץ ואוסרת על המסוכנים שבהם להמשיך בנסיעתם.
בין היתר נבדקים כלי רכב להובלת חומרים מסוכנים ואוטובוסים המסיעים ילדים.
פעילות מחלקת ניידות משלימה את פעילות מערכת הבקרה המקצועית של מחלקת שירותי התחזוקה.
כדי לסייע למחלקת שירותי תחזוקה בפיקוח על מכוני הרישוי וכך להגבירו, מחלקת ניידות מבצעת מפעם לפעם בדיקות במכונים.
היא בודקת שנית כלי רכב מיד לאחר שסיימו את בדיקת הרישוי השנתית, וזאת לצורך בקרה על רמתם המקצועית של בוחני מכון הרישוי ועל עמידת המכון בדרישות המשרד.
המחלקה בודקת בדיקות נוספות בתיאום עם המשטרה.
מחלקת ניידות מפעילה שש ניידות בטיחות בכל רחבי הארץ: ארבע מהן משמשות לבדיקות תקינות של כל סוגי כלי הרכב, ושתיים - לשקילה של רכב כבד.
בכל ניידת שלושה עובדים (שני בוחנים ופקיד רישום) ושוטר.
תפקיד השוטר לעצור כלי רכב לבדיקה, ואם נמצא שאינם תקינים או נוסעים שלא על פי חוקי התעבורה, עליו לכתוב דוחות על בעליהם.
מחלקת ניידות מסווגת את הליקויים בכלי הרכב לשלושה סוגים: (א) ליקוי מזערי - ליקוי שאינו משפיע השפעה של ממש על בטיחות הרכב.
על הנהג לתקן את הליקוי בתוך שבוע מיום כתיבת הדוח; (ב) ליקוי חמור (הגדרתו בדוח הליקויים: "מחייב תיקון") - ליקוי העלול לפגוע בבטיחות הרכב ולסכן את הציבור.
בעל הרכב נדרש להשבית את רכבו ולתקן את הליקוי מיד.
לאחר התיקון הוא מחויב בבדיקת רישוי שנתית נוספת, בתשלום בעדה ובעד אגרה לקבלת רישיון חדש ובתשלום קנס בגין נסיעה ברכב המסכן חיי אדם, שלא על פי תקנות התעבורה; (ג) ליקוי מסוכן (מוגדר בדוח "מסוכן בגרירה") - ליקוי שיש בו משום סכנה מידית לגרימת תאונה.
הנסיעה ברכב זה נאסרת מיד, והוא נגרר לתיקון במוסך מורשה.
לאחר התיקון, בעל ה רכב מחויב בבדיקת רישוי שנתית נוספת, בתשלום בעדה ובעד אגרה לקבלת רישיון חדש ובתשלום קנס בגין נסיעה ברכב המסכן חיי אדם, שלא על פי תקנות התעבורה.
:להלן נתונים כמותיים מבדיקות מחלקת הניידות כלי רכב עם ליקויים מינואר 2007 עד יוני 2010* .
מסך הבדיקה סה"כ תקין ליקוי .
7% 38,792 14,845 18,250 5,575 122 2007 .
0% 35,814 14,334 16,042 5,297 141 2008 .
6% 36,286 15,761 15,728 4,672 125 2009 1228 דוח שנתי61ב .
6% 18,239 7,000 8,128 3,037 74 2010 .
* על פי נתוני מחלקתהניידות ** הנתונים עד סוף יוני 2010.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1229 .
מהטבלה עולה שכ -60% מכלי הרכב שבדקה מחלקת הניידות בשנים 2007 - 2010 .
מחלקת הניידות העבירה את ממצאיה- על ליקויים במכוני רישוי או על כלי רכב שקיבלו אישורי תקינות ממכונים אף שלא היו תקינים לטיפולם של מפ קחי המחוזות כדי שימצו את הדין עם מכונים אלו.
הביקורת העלתה כי לא התנהל מעקב במשרד על טיפול המפקחים.
משרד התחבורה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בעבר לא היה מעקב על תלונות שהגישה מחלקת ניידות, וכי באמצע 2010 .
מונתה עובדת לתפקיד זה 3.
להלן נתונים על מספר כ לי הרכב בישראל בשנים 2003 -2009 , על מספרן המוחלט ועל שיעורן של הבדיקות שבדקה מחלקת הניידות: השוואת בדיקות כלי הרכב על פי נתוני מחלקת הניידות .
2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 .
2,425,507 2,390,555 2,283,634 2,175,516 2,107,318 2,037,715 1,982,296 מספר .
36,286 35,814 38,792 44,267 42,515 45,929 40,089 מספר .
* על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מהשוואה זו עולה כי בשנים האחרונות ירד מספר כלי הרכב שתקינותם נבדקה על ידי המשרד, הן מספרם המוחלט והן ביחס למספר כלי הרכב במדינה.
אף שמספרם המוחלט של כלי הרכב עלה מכ -2 מיליון בשנת 2003 לכ-2.
4 מיליון בשנת 2009 - עלייה של22% , ירד מספר הבדיקות מ- 40,089 בשנת 2003 (כ- 2.
02% מכלי הרכב) ל- 36,286 בדיקות בשנת 2009 ( 1.
ירידה זו בהיקף הבדיקות משמעותה ירידה ברמת הפיקוח של המשרד על תקינות כלי הרכב הנעים על הכבישים.
משרד התחבורה השיב למשרד מבקר מדינה כי במחלקת הניידות חסר כוח אדם מקצועי עקב עזיבתם של כמה עובדים.
בדוח מבקר המדינה שיוחד לנושא המאבק בתאונות הדרכים 18 " צוין כיאחת ההמלצות שנכללו בדוח ועדת המנכ"לים19 הייתה שהניידות יבדקו בכל שנה%5 .
18 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת בנושא המאבק בתאונות הדרכים ( 2000 '), עמ33 .
מכלי הרכב במדינה כיוון שלדעתה שיעור זה יכול לתת תמונה מהימנה של מצבם המכני".
מן הדוח הנזכר של המבקר עלה כי גם בעת כתיבתו ביוני 2000 - כארבע שנים לאחר קבלת המלצותיה של ועדת המנכ"לים - לא עמד המשרד ביעד של 5% .
, ובתשובתו אז למשרד מבקר המדינה אמר כי הנושא נמצא בשלבי בדיקה .
19 ועדה שמינתה הממשלה בשנת 1996 ,בהרכב המנכ"לים של שמונה משרדי ממשלה בהם משרד התחבורה ומשרד האוצר.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1231 .
מממצאי הביקורת הנוכחית עולה שגם בשנת 2010 - 14 שנים לאחר קבלת המלצותיה של ועדת המנכ"לים - עדיין לא עמד המשרד ביעד שקבעה הוועדה.
ביוני 2008 כתב הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז למנכ"ל משרד התחבורה כלהלן: משרד התחבורה מחזיק בשתי ניידות בטיחות אשר אינן מתופעלות מחוסר כוח אדם, ולמשרד האוצר אין אפשרות לתקצב כוח אדם נוסף לשם כך.
אם הפעלת הניידות היא יעד מועדף של משרד התחבורה, הוא יכול לאיישן ממצבת כוח האדם הקיימת.
באוגוסט 2009 כתב מר אלישע שחף, סמנכ"ל בכיר למינהל ולמשאבי אנוש במשרד למנהל מינהל הרכב הממשלתי במשרד האוצר, כי במחלקת ניידות מצויות שתי ניידות בטיחות שאינן מאוישות מחוסר כוח אדם, ועל כן בימים אלו החליט מנכ"ל משרד התחבורה "להצמיד" אותן לשני מפקחים מחוזיים.
שתי הניידות הוחזרו בתחילת שנת 2010 .
למינהל הרכב הממשלתי למרות חשיבותן הרבה של הניידות למלחמה בתאונות הדרכים, לא זו בלבד שמשרד התחבורה לא מצא דרך להעלות את מספרן ואת מספר העובדים בהן, אלא ששתי ניידות הוחזרו למינהל הרכב בשל חוסר בכוח אדם להפעלתן.
הביקורת העלתה ליקויים כבדי משקל בתחום הפיקוח על מכוני הרישוי ועל המוסכים (המורשים והבלתי מורשים) ובתחום סדרי האכיפה של המשרד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה כי עליו לעשות את כל הפעולות הנדרשות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה, כדי להבטיח שכלי הרכ ב על כבישי הארץ יהיו תקינים ולתרום בדרך זו להפחתת תאונות הדרכים.
רמת הפיקוח הנמוכה פותחת פתח לרישוי לכלי רכב בלתי תקינים.
על המשרד להגביר את הפיקוח על מכוני הרישוי ועל המוסכים ולמגר את תופעת המוסכים הבלתי מורשים.
תעודת הזהות משמשת במדינת ישראל אמצעי רשמי לזיהוי תושבים.
היא כוללת העתק של הנתונים הרשומים במרשם האוכלוסין על כל אזרח ותושב במדינה ומשמשת ראיה לכאורה לנכונות הנתונים האלה.
במשך השנים התפתח השימוש בתעודת הזהות, והתעודה נעשתה גם אמצעי זיהוי בתחום הביטחוני ובתחום הכלכלי.
הנפקת תעודת הזהות, תוכנה וצורתה מוסדרים בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק מרשם האוכלוסין), ובתקנות שנקבעו על פיו.
תעודת הזהות הקיימת במועד הביקורת נמצאת בשימוש כבר יו תר משלושה עשורים.
לפי נתונים שמסר משרד הפנים (להלן - המשרד) הוא מנפיק מדי שנה בשנה כ - 700,000 תעודות זהות.
מנתוני המשרד עולה כי בשנים 2007 -2009 דווח למשרד בכל שנה על אבדן, גנבה והשחתה של כ- 150,000 .
תעודות זהות, ובעקבות כך הונפקה לתושבים תעודת זהות חליפית נוכח ההתפתחות הטכנולוגית ונוכח תכונותיה הפיזיות של תעודת הזהות שבה משתמשים כיום, אפשר לזייפה באמצעות מחשב, סורק, מדפסת ומכונת למינציה8 בלבד.
קשה מאוד לזהות תעודת זהות מזויפת בעין לא מקצועית.
ממסמכי המשרד והמשטרה עולה שגורמים שונים מזייפים תעודות זהות לשם הגירה בלתי חוקית, ביצוע עברות פליליות וכלכליות ופעילות הפוגעת בביטחון המדינה.
במרס 1995 מינה המשרד ועדת היגוי שתבחן את האפשרות להנפיק תעודת זהות ממוחשבת במקום תעודת הזהות הנהוגה ושתגבש הצעה בנושא.
ואלה הבעיות העיקריות שמצאה הוועדה במתכונת הנוכחית של תעודת הזהות: היכולת לייצר בקלות תעודת זהות מזויפת; היעדר מאגר תצלומים עדכני ונגיש במרשם האוכלוסין; היעדר חתימה ממוחשבת היכולה לשמש אמצעי נוסף לזיהוי ואמצעי למניעת זיופים; חוסר היכולת לקרוא את פרטי התעודה באמצעות המחשב.
ועדת ההיגוי המליצה לייצר תעודת זהות חדשה שישולב בה שבב אלקטרוני ("כרטיס .
8 תהליך ציפוי בשכבת פלסטיק דקה ושקופה.
חכם") שתהיה בעלת עמידות משופרת, שתהיה קשה ככל האפשר לזיוף, שתהיה בעלת כושר התעדכנות ודיוק ושתיוצר מחומרים חדשניים ובטכנולוגיות מתקדמות (להלן - תעודת זהות חכמה).
מנכ"ל המשרד משרד הפנים 1175 .
דאז אישר בסוף שנת 1995 ,את המלצות ועדת ההיגוי והחליט להנפיק את תעודת הזהות החכמה עד סוף אפריל 1996.
בשנת 1996 בדק משרד מבקר המדינה בין היתר את סדרי ההנפקה של תעודות הזהות על ידי מש רד הפנים ואת השימוש שנעשה שלא כדין בתעודות זהות וזיופן.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 47 של מבקר המדינה בפרק "תושבות ותעודת זהות"9 (להלן- הביקורת הקודמת).
משרד מבקר המדינה קבע בביקורת הקודמת בין היתר כי "על אף שאותרו בעיות חמורות במתכונת הקיימת של תעודת הזהות, ובהן היותה קלה לזיוף ויכולתה המוגבלת לשמש אמצעי זיהוי מהימן, ועל אף שעוד בסוף שנת 1995 הוחלט להנפיק בתוך כמה חודשים תעודת זהות חדשה לא היה למשרד במועד סיום הביקורת, דצמבר 1996 , אפיון המוצר הסופי של התעודה החדשה".
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת קיבלה הממשלה במרס 199710 החלטה שבה נקבע בין היתר כי משרד הפנים יסיים בתוך שישה חודשים הכנת מפרט לתעודת הזהות החדשה.
גם הכנסת קראה בהחלטותיה בשנת 1998 בעקבות הביקורת הקודמת לפעול להנפקת תעודת זהות חדשה, אשר תכלול מאפיינים שישפרו את ערכה ככלי זיהוי בטוח ויקשו ככל ה ניתן את זיופה ועשיית שימוש פסול בה.
בפברואר 1999 דיווח יו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, במסגרת "מעקב אחר ביצוע החלטות הכנסת"11 כי משרד הפנים פועל לשינוי תעודת הזהות לכרטיס חכם.
מאז הביקורת הקודמת חלפו 14 שנים, אך משרד הפנים לא שינה את מתכונתה ואת צורת ה של תעודת הזהות הקיימת, ולפיכך נמשכים הכשלים והסיכונים המלווים את השימוש בה.
פרויקט הנפקתה של תעודת הזהות החכמה נועד כאמור להקשות את זיוף תעודות הזהות, לשפר את מהימנות ההזדהות באמצעותן ולהגביר את שימושיותן במסגרת יזמות ממשל זמין12.
בדצמבר 2001 פרסם המש רד מכרז לבחירת ספק שייצר את תעודת הזהות החכמה (להלן - המכרז הראשון).
בדצמבר 2003 ביטל בית המשפט את החלטת ועדת המכרזים של המשרד בדבר החברה הזוכה במכרז ואת המכרז עצמו, עקב פגמים מהותיים שמצא בהליך קבלת ההחלטות ובהחלטות שקיבלה ועדת המכרזים ועקב פגמים שמצא בהצעת החברה שוועדת המכרזים קבעה כזוכה 13 .
באוגוסט 2005 פרסם המשרד מכרז נוסף לייצור תעודת זהות חכמה (להלן - המכרז השני).
בנובמבר 2007 החליטה ועדת המכרזים של המשרד כי היא דוחה את הצעתה של חברה א', היחידה שעמדה בתנאי הסף של המכרז (להלן - הספק), מפני שהתשלום שדרשה בעד מימוש הפרויקט היה גבוה בהרבה מהאומדן שקבעה הוועדה.
בעקבות כך פנה המשרד, בהמלצת ועדת המכרזים, אל .
9 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 47 ( 1997 '), "תושבות ותעודת זהות", עמ 564-590 .
10 /החלטה בק2 של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מ- 17.
11 ,משרד ראש הממשלה, אגף בכיר לביקורת המדינה וביקורת פנימית, ירושלים פברואר 1999.
12 פרויקט של ממשלת ישראל שמטרתוניצול טכנולוגיית המידע ורשת האינטרנט לשם יצירת תשתית טכנולוגית למתן מידע לציבור, לביצוע תשלומים ולמתן שירותים ממשלתיים נוספים.
13 )עת"מ (ירושלים 601/03 'אלקטרוניק דאטה סיסטמס (אי.
אס) ישראל בע"מ נ מדינת ישראל - משרד הפנים, תקדין.
ועדת הפטור באגף החשב הכללי במשרד האוצר וקיבל את אישורה להתקשר בפטור ממכרז ולשאת ולתת עם הספק, שעמד בתנאי הסף במועד הגשת ההצעות במכרז.
כמו כן אישרה הוועדה למשרד לשאת ולתת עם גורמים אחרים, אם ייכשל המשא ומתן עם הספק.
המשרד נשא ונתן עם הספק, ובדצמבר 2008 חתם עמו על הסכם להקמת מפעל לייצור תעודות הזהות החכמות.
ביולי 2010 אישר המשרד לספק להתחיל לייצר את הכרטיסים החכמים הגולמיים של תעודות הזהות, והספק החל לייצרם.
מאז ביטול המכרז הראשון, בסוף 2003 , ועד חתימת ההסכם בעקבות המכרז השני, בסוף 2008 , התחלפו לעתים תכופות שרי הפנים והמנכ"לים שכיהנו במשרד: ארבעה שרים שימשו שרי פנים, ונוסף על כך מילא גם ראש הממשלה את מקומו של השר; כמו כן כיהנו במשרד ארבעה מנכ"לים.
בפרק הזמן האמור נידונו במשרד מאפייני תעודת הזהות החכמה.
החלפת תעודות הזהות הנהוגות כיום בתעודות זהות חכמות מחייבת, נוסף על הקמת מפעל לייצורן, גם היערכות במגוון תחומים, לרבות: גיבוש מדיניות; שינויי חקיקה; ייזום פרויקטים של מחשוב וניהולם; ניהול מכרזים; התקשרות עם ספקים לשם עשיית שינויים בתשתיות המחשוב, לרבות רכישת ציוד ושירותים; שינוי תהליכי עבודה בלשכות רשות האוכלוסין; גיוס כוח אדם והכשרתו; הכנת נוהלי עבודה חדשים והדרכת עובדים; הקצאת תקציבים.
עד אמצע 2008 היה המשרד אחראי לפעולות האמורות, וגורמים במינהל האוכלוסין היו אף הם מעורבים בהן.
ביולי 2008 החלה לפעול במשרד רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין).
הרשות נועדה להחליף את מינהל האוכלוסין במשרד הפנים ולשאת באחריות ליישום מדיניות הממשלה ולמימוש סמכויות שר הפנים בתחום הטיפול בנתינים זרים ובתחום האוכלוסין, כולל הטיפול בנושא תעודת הזהות החכמה.
במסגרת תפקידה של הרשות בתחום האוכלוסין היא מפעילה לשכות רשות אוכלוסין הפזורות בכל רחבי הארץ.
בדצמבר 2009 התקבל בכנסתחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים14 ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע - 2009 (להלן- חוק המאגר הביומטרי).
בחוק האמור נקבע שהוא ייושם בהדרגה במשך תקופת מבחן של שנתיים עד ארבע שנים, שבמהלכן יחולו הוראות החוק רק על תושבים שיסכימו שיינטלו מהם אמצעי זיהוי ביומטריים.
בחודשים יולי 2009 - יולי 2010 , בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את הפעולות שעשו משרד הפנים ורשות האוכלוסין לשם הנפקת תעודות זהות חכמות.
בדיקות השלמה נעשו בספטמבר 2010 :.
ואלה הנושאים העיקריים שנבדקו תהליכי קבלת ההחלטות בדבר הפרטים שתכלול תעודת הזהות; היערכות משרד הפנים ורשות האוכלוסין ליישום ההחלטות האלה, לרבות ייזום שינויי חק יקה נדרשים; התקשרויות לרכישת שירותים וציוד; תקצוב הפרויקט.
הבדיקה נעשתה ביחידות המטה של משרד הפנים וברשות האוכלוסין.
בדיקות השלמה נעשו במחלקת ייעוץ וחקיקה שבמשרד המשפטים, באגף התקציבים במשרד האוצר ובמשטרת ישראל.
פעולות המשרד להנפקת תעודות זהות חכמות .
עוד בשנות התשעים של המאה העשרים החליט המשרד כאמור להנהיג בתעודת הזהות שינויים שמטרתם זיהוי מדויק של בעל התעודה ומניעת זיוף.
ואלה המטרות העיקריות שפורטו במסמכי המכרז הראשון מדצמבר 2001 : (א) למנוע בלאי וזיופים באמצעות שימוש ברכיבים מיוחדים; (ב) לאפשר ל פקידי לשכות המשרד, לכוחות המשטרה, לגורמי אכיפת החוק ולגופים אחרים לאמת ביעילות .
14 בחוק המאגר הביומטרי מוגדר המונח "ביומטרי" כך: "מאפיין אנושי פיזיולוגי ייחודי של אדם, הניתן למדידה ממוחשבת".
את זהותם של מחזיקי תעודות באמצעות שימוש בכרטיסים חכמים; (ג) לשפר את השירותים המקוונים ולאפשר באמצעות התעודה החכמה שימוש בחתימה משרד הפנים 1179 .
דיגיטלית15 - אם אכן יוחלט לשלבה בתעודת הזהות החכמה ואם יוסדרו ההיבטים המשפטיים הקשורים בכך.
לפני פרסום המכרז הראשון בשנת 2001 בדק המשרד אם יש צורך בשינויי חקיקה לשם הנפקת תעודת זהות חכמה.
עורך דין מהלשכה המשפטית במשרד הגיש חוות דעת למינהלת הפרויקט שהקים מנכ"ל המשרד דאז, ולפיה יידרשו שינויים בחקיקת המשנה (תקנות מרשם האוכלוסין).
מינהלת הפרויקט החליטה כי תּוכן הצעה לתיקון התקנות על פי חוות הדעת האמורה.
התברר כי המשרד ומינהל האוכלוסין לא הכינו הצעה לתיקון התקנות, על אף חוות הדעת.
כאמור, את המכרז הראשון ביטל בית המשפט בדצמבר 2003 .
בעקבות הביטול החל המשרד לפעול לפרסום מכרז שני, וזה פורסם כאמור באוגוסט 2005.
על פי הנחיה שנתן היועץ המשפטי לממשלה בספטמבר 2004 , אין לפרסם מכרז "בנסיבות בהן הוראות מהותיות במכרז.
מתבססות על הצעת חקיקה שטרם אושרה בכנסת " (ההדגשה במקור).
בעקבות הנחיה זו, בדצמבר 2004 , הגיש היועץ המשפטי של מינהל האוכלוסין חוות דעת שבה נכתב כי אכן נדרשים שינויים בחקיקת המשנה, אך שינויים אלה טכניים במהותם, ולכן אין מניעה לפרסם מכרז ובד בבד לעשות שינויים בחקיקת המשנה.
עוד נכתב בחוות הדעת כי היות שהמכרז שהמשרד עומד לפרסם אינו עוסק בשלב זה בסוגיית הביומטריה, הרי אף אם מדובר בסוגיה הטעונה חקיקה ראשית אין זה משנה לפי שעה.
לפיכך קבע המשרד שכדי שלא לעכב את מימוש הפרויקט, המכרז השני יפורסם גם אם טרם הושלמו שינויי החקיקה, אך יצוין בו במפורש שמימושו מותנה בהשלמת הליכי החקיקה.
באוגוסט 2005 פרסם המשרד את המכרז השני, קודם שהושלמו שינויי החקיקה, אך כלל בו תנאי שלפיו יחתום המשרד על הסכם ההתקשרות עם הזוכה רק אחרי שיאושרו כל תיקוני החקיקה הנדרשים למימוש הפרויקט.
באוגוסט ובספטמבר 2005 , אחרי שפורסם המכרז השני, קיים המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (חקיקה) דאז, מר יהושע שופמן, דיונים בנושא "הקמת והחזקת מאגר תמונות בידי גופים ממשלתיים".
הגופים שבהם דובר הם משרד התחבורה ומשרד הפנים.
הדיונים התקיימו במהלך בירור בנושא עמידתם של גופים אלה בדרישות החקיקה בעניין הגנת הפרטיות.
בתחילת הדיונים התברר כי משרד הפנים כבר נקט בעבר פעולות להקמת מאגר תמונות של תווי פנים (להלן - תצלום ממוחשב), שבמסגרתן פרסם בשנת 2003 מכרז להכללת תצלומים ממוחשבים ב"מערכת אביב", המערכת הממוחשבת של מרשם האוכלוסין (להלן - מערכת אביב), כדי להשתמש בהם במהלך הנפקת תעודות זהות ודרכונים.
כמו כן, התברר כי המשרד פועל לתקן את תקנות מרשם האוכלוסין כדי להתאימן למאפייני תעודת הזהות החכמה, כפי שבאו לביטוי במכרז שפרסם, ואף הכין טיוטת תיקון לתקנות.
המשרד סבר כי כדי להסדיר את מאגר התצלומים הממוחשבים אפשר להיתלות בסעיף 25 .
בחוק מרשם האוכלוסין, המאפשר להצמיד תמונה לתעודת הזהות בדיונים התברר כי משרד המשפטים היה סבור שיש קושי לפרש סעיף זה כסעיף המסדיר את שמירת התצלום הממוחשב, גם מפני שפרטי המרשם המנויים בסעיף 2 בחוק מרשם האוכלוסין אינם כוללים תמונה, ובעיקר מפני שהמשרד ביקש ליצור מאגר תצלומים ממוחשבים שרמתם תאפשר להפיק מהם בעתיד נתוני זי הוי ביומטריים.
15 חתימה אלקטרונית מאושרת או חתימה אלקטרונית מאובטחת כמוגדר בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א - 2001 , ותקנותיו.
חתימה אלקטרונית משמעה חתימה שהיא מידע אלקטרוני או סימן אלקטרוני, שהוצמד או שנקשר למסר אלקטרוני.
בהמשך הדיונים במשרד המשפטים הוחלט כי אין להסתפק בחקיקת משנה בעניין שילוב תצלום ממוחשב בתעודת הזהות ובעניין הקמת מאגר תצלומים ממוחשבים בעל יכולות ביומטריות.
בעקבות הדיונים במשרד המשפטים התגבשה במשרד הפנים ההבנה שיש לתקן את החקיקה הראשית כדי שיהיה אפשר להשלים את הנפקת תעודת הזהות החכמה, שבה ייעשה שימוש בתצלום משרד הפנים 1181 .
לפיכך יזם המשרד תיקון לחוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס 10 ,) התשס"ז- 2006 (להלן- תיקון מס' [ הצעת חוק מרשם האוכלוסין 10 ), שעניינו ] שילוב תצלום ממוחשב בתעודות הזהות ובדרכונים ושמירת ה תצלומים במאגר שינוהל במשרד.
ההצעה אושרה בכנסת בקריאה ראשונה בינואר 2007 .
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב כי בשנים האחרונות מתמודדת מדינת ישראל עם תופעה קשה של זיוף תעודות הזהות, וכי חלק ניכר מהזיופים בתעודות הזהות נעשים באמצעות החלפת התצלום המוצמד לתעודה.
שיל וב תצלום ממוחשב בתעודת הזהות יהיה בו "כדי להגביר את אמינות הזיהוי של בעל התעודה.
בדרך זו לא ניתן יהיה להחליף, להפריד או להוציא את התצלום מהתעודה, ובכך יוגברו אמצעי הביטחון מפני זיוף של תעודות זהות".
עוד נכתב בדברי ההסבר להצעת החוק כי "טכנולוגיית הצילום שבה ישתמש המשרד תאפשר בעתיד, ככל שהדבר יאושר, הפעלת שיטת זיהוי ביומטרית שתסייע אף היא במניעת זיופים".
המשרד החליט לעשות שינויים בתעודת הזהות, אך בדיעבד התברר לו שהשינויים הללו מחייבים תיקונים בחקיקה הראשית וכי - בניגוד לחוות הדעת של היועץ המשפטי של מינהל האוכלוסין מדצמבר 2004 - אין מדובר בשינויים טכניים שאפשר לתקנם בחקיקת משנה.
קביעת הפרטים שתכלול תעודת הזהות החכמה .
סוגיית הפרטים שתכלול תעודת הזהות החכמה עלתה לדיון בסוף שנות התשעים, ובכלל זה הועלה הצורך לכלול נתוני זיהוי ביומטריים בתעודות הזהות החכמות.
בראשית שנות האלפיים הועלתה הסוגיה במסגרת דיוני ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, שנדרשה לנושא בעקבות שני דוחות מבקר המדינה: (א) דוח מבקר המדינה בעניין "תושבות ותעודת זהות"16 שמצא כאמור כי אף שאותרו בעיות חמורות במתכונת הנוכחית של תעודת הזהות, ובהן היותה קלה לזיוף, ואף שבסוף 1995 ,הוחלט להנפיק בתוך כמה חודשים תעודה חדשה, לא היה למשרד במועד סיום הביקורת בדצמבר 1996 אפיון של המוצר הסופי; (ב) דוח מבקר המדינה בעניין "מערך החקירות של עבירות הונאה" 17 אשר הצביע על כך שעם השנים עלתה רמת התחכום וגדל ההיקף של עברות ההונאה בישראל, ובכלל זה זיוף מסמכים דוגמת אשרות שהייה לעובדים זרים, רישיונו ת נהיגה, דרכונים ותעודות זהות.
המשטרה ציינה בתשובתה דאז למשרד מבקר המדינה כי "בכל הקשור למסמכים מזויפים - דרכונים, תעודות זהות, אשרות ועוד - נראה כי הטיפול המשטרתי היזום והחקירתי אכן לוקה בחסר".
ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה הקימה בסוף שנת 2002 צוות בין -משרדי שיבדוק אם נדרשים יישומים ביומטריים בשירות המדינה, ואם כן - כיצד אפשר להשתמש ביישומים אלה.
הצוות הגיש לוועדה המלצות, ולפיהן יש לעודד הכללת "מזהים ביומטריים" בתעודות הזהות ולהקים מאגר ביומטרי.
במרס 2005 החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה 18 שעד ספטמבר 2005 יכין המשרד תזכיר חוק שיכלול את שינויי החקיקה הנדרשים כדי לשלב אמצעי זיהוי ביומטריים בתעודת הזהות החכמה וכדי "שהמזהים הביומטריים .
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 47 ( 1997 .
"), "תושבות ותעודת זהות .
17 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 .
"), "מערך החקירות של עבירות הונאה .
18 החלטה 3506 /(בק82 ) של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מ- 16.
שיילקחו יישמרו במאגר מרכזי".
כמו כן צוין בהחלטה כי הכנת תזכיר החוק לא תעכב את תהליך הטיפול בהנפקת תעודת הזהות החכמה.
בעקבות החלטתה משרד הפנים 1183 .
של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה הגיש לה המשרד באוקטובר 2005 את טיוטת "הצעת חוק הקמת מאגר מרשם אוכלוסין ביומטרי, התשס"ו- 2005 " (להלן- טיוטת הצעת חוק מ- 2005 ).
בטיוטת הצעת החוק האמורה מוצע כי כל תושב יחויב לתת אמצעי זיהוי ביומטריים - תצלום ממוחשב ותמונת טביעות אצבעות שאפשר להפיק מהם נתוני זיהוי ביומטרי (להלן - אמצעי זיהוי ביומטריים).
נתונים אלה ייכללו במאגר מרשם אוכלוסין ביומטרי שיוקם לצורך כך וגם בתעודות ז הות ובדרכונים.
יו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה ביקש ממשרד המשפטים לחוות את דעתו על טיוטת הצעת החוק מ- 2005 .
בעקבות הבקשה של יו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה קיים המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), מר מלכיאל בלס (להלן - המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ)), כמה דיונים במהלך החודשים נובמבר 2005 עד ספטמבר 2006 כדי לבחון את טיוטת הצעת החוק מ- 2005 ואת הסוגיות המשפטיות העולות ממנה.
בדיונים השתתפו נציגים מהמשרד, מגופי הביטחון שבמשרד ראש הממשלה, מהמשרד לביטחון הפנים וממשרד האוצר.
בדיונ ים התברר כי יש מחלוקת בין משרדי הממשלה בעניין הכללת אמצעי הזיהוי הביומטריים בתעודות הזהות.
נציגי משרד הפנים ציינו כי המשרד בוחן את החידושים הביומטריים ושוקל את הטמעתם באופן הדרגתי, אך עמדתו היא כי בתעודת הזהות יש לשלב תצלום ממוחשב ולא טביעות אצבעות.
עוד צ יינו נציגי המשרד שהמשרד אינו מעוניין להתחיל להשתמש באמצעים ביומטריים במסמכי זיהוי אלא להיערך מן הבחינה המשפטית לאפשרות להשתמש באמצעים אלה אם יהיה צורך בכך.
לטענתם גם אם יוחלט בסופו של דבר לכלול בתעודה נתונים של טביעות אצבעות, יהיה זה לאחר השקת תעודת הזהות החכמה ותחילת ניפוקה, כדי לוודא שלא יהיה שום עיכוב נוסף במימוש הפרויקט.
אשר להקמת מאגרי מידע ביומטרי אמרו הנציגים כי מן הבחינה התפעולית ולשם השגת המטרות של ניהול מרשם האוכלוסין וזיהוי האוכלוסייה אין צורך במאגרי מידע ביומטריים.
ואכן, במכרז השני שפרסם המשרד ה וצג נושא הביומטריה כאופציה בלבד.
נוכח עמדתו זו יזם המשרד כאמור את הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 10 .
), שעניינו שילוב תצלום ממוחשב בתעודות הזהות עמדת משטרת ישראל הייתה שיש להכליל טביעות אצבעות בתעודת הזהות החכמה שכן התכלית העיקרית של המעבר לתעודת זהות חכמה היא מניעת זיופים ותיעוד כפול.
טביעות אצבעות אלה ייכללו במאגר אזרחי שיאפשר זיהוי נספים באסונות.
עמדת השב"כ הייתה שיש לשלב מידע ביומטרי בתעודות זהות ובדרכונים, בין שמדובר בצילום פנים ובין שמדובר בסריקת טביעות אצבעות שייכללו במאגר.