HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יש לוודא שפעולות החקירה הנדרשות יבוצעו ללא דיחוי וללא השהיות, ייעשו הערכות מצב תכופות וייעשו מרב המאמצים למצוא, בכל אירוע ואירוע, עוד דרכי פעולה שיסייעו ויועילו לחקירה.
כמ ו כן מן הראוי שהמשטרה תפעל לשיפור התשתית הטכנולוגית כדי להשיג הצלבת נתונים יעילה לצורך איכון נעדרים וזיהוי אלמונים ותדאג לעדכון מיידי של הפקודה והנהלים העוסקים בנושא זה.
נוסח[ על פי פקודת המשטרה , התשל"א ]חדש- 1971 (להלן- פקודת המשטרה), רשאי השר לביטחון הפנים (להלן - השר או השר לבט"פ) למנות שוטר או אדם אחר למלא כל תפקיד מתפקידיו של קצין משטרה בכיר, הכול בכפוף לתנאים שנקבעו.
קצין משטרה בכיר הוא שוטר בדרגת סגן ניצב (להלן - סנ"ץ) ומעלה.
לאיכות הקצינים הבכירים ולהליכי קידומם השפעה מכרעת על הצלחתה של המשטרה במילוי תפקידיה ועל אמון הציבור בה.
הם אחראים בין השאר להתוויית מדיניות פעולתה, לגיבוש נהליה, להפעלה של פְּקּודים רבים, לעיסוק בהרבה 262 דוח שנתי 60ב .
משימות מורכבות, למתן פתרונות מיידיים לבעיות מגוונות בנסיבות משתנות, וכן להקניית ידע, ערכים, ניסיון והכוונה לכל השוטרים.
הליכי הקידום והמינוי של קצינים בכירים במשטרה לא נעשים בדרך של מכרז וניתן בהם משקל רב לעמדות המפקדים.
יחד עם זאת, הליכים אלה צריכים להיות ענייניים ואחידים כדי להבטיח את מינויו של המתאים ביות ר לתפקיד.
על פי פקודות המטה הארצי (להלן - מטא"ר) ונהלי המשטרה, על קצינים בתפקידים בכירים להתנסות במגוון תפקידים מקצועיים ופיקודיים כדי להכשירם לקשת תפקידים ולהבטיח רכישת ניסיון וידע שיאפשרו רענון והתחדשות בארגון.
למימוש מדיניות זו קבעה המשטרה פרקי זמן מומלצים למילוי תפקידים בכירים.
:ככלל, הליכי המטה לקידומם של קצינים בכירים כוללים מספר שלבים ראשיתם במשטרה, המשכם במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ), וסיומם באישור השר למינוי ובחתימתו על כתב מינוי.
במשטרה אחראי אגף משאבי אנוש (להלן - אמ"ש) במטא"ר להליך המינוי והקידום של קצינים בכירים, ובמשרד לבט"פ אחראי אגף תכנון, ארגון, תקציבים ובקרה (להלן - את"ב) לבחינת המלצות המפכ"ל למינוי קצינים בכירים ולקידומם בדרגה.
בסוף שנת 2006 הנחה את המשטרה מר אבי דיכטר, השר דאז לבט"פ (להלן - השר, השר לבט"פ), לגבש מתכונת חדשה למינוי קצינים.
במאי 2007 מונה רב ניצב דודי כהן למפכ"ל המשטרה, ומייד לאחר מכן הוא מינה צוות לבחינת הליכי המיון, הקידום והשיבוץ של קצינים במטרה לשפר את הליכי השיבוץ של קצינים בכירים.
בהתבסס על המלצות הצוות אישר ביוני 2008 סגל הפיקוד הכללי (להלן- הספ"כ) של המשטרה מתכונת חדשה למינוי ולקידום קצינים בכירים (להלן - מתכונת המינוי והקידום החדשה).
סגל הקצונה הבכירה במשטרה כולל מאות קצינים בדרגות ניצב, תת ניצב (להלן - תנ"ץ), ניצב משנה (להלן - נצ"ם) וסנ"ץ.
על פי נתוני המשטרה, בפברואר 2009 שירתו במשטרה 697 קצינים בכירים: 496 ,בדרגות סנ"ץ 141 בדרגת נצ"ם, 44 בדרגת תנ"ץ ו-16 .
בדרגת ניצב בתקופה ינואר 2007- אפריל 2008 מינה השר לבט"פ 368 קצינים בכירים 10 בהתאם למתכונת הישנה, שהייתה בתוקף עד סוף יוני 2008 .
מהם קודמו בדרגה 162 :96 - ;לדרגת סנ"ץ41 - ;לדרגת נצ"ם17 - לדרגת תנ"ץ ו-8 - .
לדרגת ניצב היתר, 206 קצינים, מונו לתפקיד אחר באותה דרגה (להלן- תפקיד רוחב או מינוי רוחב).
מהמחצית השנייה של שנת 2008 עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2009 , מונו וקודמו 11 157 קצינים בכירים בהתאם למתכונת החדשה.
מהם קודמו 84 :קצינים56 - ,לדרגת סנ"ץ18- ,לדרגת נצ"ם8 - לדרגת תנ"ץ ו-2 .
לדרגת ניצב היתר, 73 .
קצינים, מונו לתפקידי רוחב 5.
בחודשים אפריל 2008- פברואר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הליכי המינוי והקידום של קצינים בכירים.
הבדיקה נעשתה במשטרה ובמשרד לבט"פ.
במשטרה נבדקו הליכי המינוי והקידום של הקצי נים הבכירים מינואר 2007 עד אפריל 2008 בהתאם למתכונת הישנה, והליכי המינוי והקידום של קצינים לשנת 2009 לפי מתכונת המינוי והקידום החדשה.
במשרד לבט"פ נבדקו הליכי הבחינה וההמלצה על המועמדים למינוי ולקידום שהועברו לאישור השר.
מקובץ נתונים שהכין אמ"ש עבור משרד מבקר המדינה 11 חלקם ייכנסו לתפקידיהם במהלך שנת 2009.
המשרד לביטחון הפנים 263 .
08 קיימו הוועדה לענייני ביקורת המדינה וועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ישיבה משותפת לדיון בטענות שהשמיע קצין המשטרה סנ"ץ אפרים ארליך ("קרמשניט"), שלפיהן עוכב קידומו בדרגה בשל רצונם של גורמים בפיקוד הבכיר של המשטרה לבוא עמו חשבון על כי התריע על ליקויים בעבודת המשטרה וחשף שחיתויות בהתנהלות בכיריה.
בסיכום הדיון נכתב כי מבקר המדינה הודיע שמשרד מבקר המדינה יבדוק את הליכי המינוי של קצינים בכירים במשטרה וכן את עניינו של סנ"ץ ארליך ואת טענותיו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בינואר 2008 הגיש סנ"ץ ארליך עתירה לבג"צ נגד מפכ"ל המשטרה (ומשיבים נוספים) 12 , והעלה בה את מכלול טענותיו בנוגע לאי-קידומו.
בית המשפט דן בעתירה לגופה, וביולי 2008 .
החליט לדחותה עם זאת קבע בית המשפט כי "אנו יוצאים מהנחה כי - כדברי המשטרה - אכן כמגוון וכ'מקדם'.
יש מקום כי ]סגן מפקד מרחב חברון [ רואים את התפקיד הקדנציה שלו בתפקיד תיבחן באופן שתימשך לפרק זמן שהוא קצר יחסית, נוכח שלו כסגן ניצב, ובלבד שהדבר לא יפגע במילוי ]ארבע[ ותקו ומספר הקדנציות התפקיד.
נראה לנו כי שנתיים טובות ומושקעות בתפקיד יוכלו בנסיבות להוות בסיס מספיק לשקול באופן ענייני את קידומו של העותר".
]המיוחדות[ נוכח פסיקתו זו של בית המשפט העליון לא עסק משרד מבקר המדינה בטענותיו של סנ"ץ ארליך בנוגע לקידומו במשטרה.
הליכי מינוי והעלאה בדרגה של קצינים בכירים במשטרה .
הליכי המינוי והקידום של הקצונה הבכירה במשטרה נועדו להבטיח שהקצינים ימונו לתפקידים על פי שיקולים ענייניים בלבד - כישוריהם המקצועיים והתאמתם לתפקיד.
לשם כך יש לאתר את המועמדים בעלי פוטנציאל לקידום לתפקידים בכירים, ולמנות את המתאימים ביותר בהסתמך, לצד עמדות המפקדים, על קריטריונים ברורים וידועים מראש וכלי מיון אובייקטיביים.
מינויים בחריגה מסדרי מינהל תקין .
מינוי קרוב משפחה אגב ניגוד עניינים 1.
כללים למניעת ניגוד עניינים : כללי היסוד של המינהל הציבורי הם הגינות, סבירות, שוויון ויושר.
מהם נגזר הכלל שאל לעובד ציבור להימצא במצב שבו קיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים, כדי להימנע ממשוא פנים או מדעה מוקדמת ובכך להבטיח את אמון הציבור במוסדות השלטון.
12 בג"ץ 788/08 'התנועה למען איכות השלטון ואח' נ' מפכ"ל המשטרה ואח, תקדין .
בהיעדר הסדר מפורש ו"שתיקתו של המחוקק אין בה כי כדי להוות הסדר שלילי לגבי תחולתו של עיקרון זה.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה"14 קובעת כי עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים כאשר עניין שעליו הוא מופקד בתפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו (להלן - ההנחיה או הנחיית היועמ"ש).
עוד קובעת הנחיית היועמ"ש ש"בנושא ניגוד עניינים נודעת חשיבות מיוחדת למראית פני הדברים".
ההנחיה מסבירה, בין השאר, כיצד לערוך הסדר למניעת ניגוד עניינים לעובד ציבור וקובעת שהוא באחריות היועץ המשפטי של הגוף הנוגע בדבר.
ככל שניגוד העניינים בין תפקיד העובד לבין עניינו האחר הוא מתמיד ובתחום נרחב ומרכזי, הרי שאין מנוס מלנתק את העובד באופן מוחלט מעניינו האחר.
לפי ההנחיה העברת הסמכות נשואת ניגוד העניינים מבעליה לעובד אחר הכפוף לו מעוררת קשיים.
לכן, במקרים בהם, בלית ברירה, יש להעביר את הנושא לטיפולו של בעל תפקיד הכפוף למי שלגביו יש חשש לניגוד העניינים, יש לשקול שיתוף עובד נוסף, שאינו כפוף לעובד השרוי בניגוד העניינים, וככלל יהיה זה היועץ המשפטי או החשב של הגוף הנוגע בדבר, לפי העניין.
פקודת מטא"ר מדצמבר 1998 , "נושא שיש לשוטר עניין אישי בו - סייגים בטיפול"15 קובעת כי "לא יטפל שוטר בנושא שיש לו בו עניין אישי, אלא אם כן קיבל הוראה לעשות כן מן הקצין הממונה עליו.
הגיע לטיפולו של השוטר 'נושא שיש לשוטר עניין אישי בו'.
לא יטפל בנושא ויודיע על כך, ללא דיחוי, לקצין הממונה עליו".
לפי הפקודה, "נושא שיש לשוטר עניין א ישי בו" הוא, בין השאר, "נושא הקשור למי שהוא קרובו".
בגרסה מעודכנת של הפקודה מאפריל 2008 (ששמה הוסב ל"ניגוד עניינים במילוי תפקיד") הודגש כי "לא הרי ניגוד עניינים של המפקח הכללי של המשטרה כהרי ניגוד העניינים של שוטר מהשורה"16 .
הפקודה כוללת התייחסות לעריכת הסדר למניעת ניגוד עניינים.
הליכי הקידום והמינוי של קצינים בדרגת תנ"ץ : כאמור, לפי פקודת המשטרה, מוסמך השר לביטחון הפנים למנות קצינים בכירים במשטרה.
המלצה למינוי או קידום קצין למשרה בכירה במשטרה תועבר בידי המפכ"ל לשר.
את"ב בוחן את המלצות המפכ"ל בהתאם לנוהלי המשרד והמשטרה.
במתכונת הקודמת למינוי ולקידום של קצינים בכירים התקיימו אחת לשנה "דיוני פוטנציאל" שבהם מחליטים אם הם מתאימים לקידום.
דיוני הפוטנציאל הנוגעים לקצינים בדרגת תנ"ץ התקיימו בפורום בראשות המפכ"ל.
במתכונת החדשה נקבע שאחת לשנה יתקיים "דיון תנועות" ב עניין כל הקצינים שדרגתם עד דרגת תנ"ץ (כולל); דיון תנועות לקצינים בדרגת תנ"ץ נעשה בפורום בראשות המפכ"ל, ובהשתתפות הסמפכ"ל, ראש אמ"ש, ראש מחלקת כוח אדם (להלן - רמ"ח כ"א), ראש מחלקת מדעי ההתנהגות (להלן - ממד"ה) ומפקדו הישיר של הקצין.
13 ראו בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח תקווה נ' מועצת עי ריית פתח תקווה, פ"ד ל"ד( 2 )566 ; טנה שפניץ וורדה לוסטהויז, "ניגוד עניינים בשירות הציבור", ספר אורי ידין ( 1990 '), עמ315 .
1555 מיוני 2006 ונוסח מעודכן ממאי 2008 .
16 דנ"פ 397/03 מדינת ישראל נ' שבס , פ"ד נט( 4 )385 ,420 , המאוזכ ר בסעיף 1 .
לפקודה המשרד לביטחון הפנים 265 .
תנועות ייקבע עקרונית מסלול השירות המיועד לכל קצין לאותה שנת עבודה.
לאחר קיומו אמור פורום בהשתתפות המפכ"ל, הסמפכ"ל וראש אמ"ש לדון בקידום קצינים לתפקידים בדרגת תנ"ץ וניצב ובשיבוץ קצינים בדרגת תנ"ץ בתפקידי רוחב.
הדיון וההחלטה על קידום ומינוי של קצינים לתפקידים בדרגת תנ"ץ ומעלה הן במתכונת הישנה הן בחדשה נעשה בפגישה "בארבע עיניים" בין המפכ"ל לשר בהתבסס על המלצות המפכ"ל.
בסוף ההליך מחליט השר על המינוי בהתבסס על המלצת המפכ"ל וחוות הדעת של הגורמים המקצועיים של המשרד - את"ב והייעוץ המשפטי.
הליכי הקידום והמינוי של אחי המפכ"ל : מרדכי (מוטי) כהן משרת במשטרה משנת 1987 .
בשנת 2002 קודם לדרגת נצ"ם וכיהן בדרגה זו עד יוני 2007 , בתפקיד קצין אג"מ במחוז ת"א ולאחר מכן כמפקד מרחב (להלן - ממ"ר) יפתח במחוז תל אביב.
בסמוך לאחר שמונה לתפקידו, בפגישת עבודה שהתקיימה ב - 7.
07 בתחנת המשטרה בשדרות, פנה המ פכ"ל מיוזמתו לשר לביטחון הפנים דאז, מר אבי דיכטר (להלן - השר), העלה את סוגיית ניגוד העניינים העלול להתעורר בכל הנוגע לקידום אחיו וביקש לפסול את עצמו מלעסוק במינוי או בקידום של אחיו.
בסיכומה של הפגישה (שתועדה בכתב ב- 11.
07 ) קבע השר כי בכל נושא הקשור למינוי של [ אחיו של המפכ"ל "יעסוק הסמפכ"ל שחר איילון כפוסק אחרון לפני העלאה לאישור השר" (להלן ]המינוי- סיכום השר).
משרד מבקר המדינה בדק את תקינות סיכום השר ועמידת המפכ"ל בו בנוגע למינוי אחיו והעלה את הממצאים המובאים להלן.
(א) בדיון פוטנציאל שהתקיים בעניינו במר ס 2007 קבע המפכ"ל דאז, משה קראדי, שהקצין מתאים לקידום לתפקיד בדרגת תנ"ץ.
ביוני 2007 החליט צוות בראשות הסמפכ"ל ובהשתתפות מפקד מחוז (להלן - ממ"ז) ת"א וראש אמ"ש להמליץ לקדם אותו לדרגת תנ"ץ ולשבצו בתפקיד מפקד מרחב ירקון.
07 חתם המפכ"ל, דודי כהן, על כל טופסי ההמלצות של הקצינים המומלצים לקידום לתפקידים בדרגת תנ"ץ וביניהם גם על ההמלצה לקדם את אחיו לדרגת תנ"ץ ולמנותו לתפקיד האמור.
לאחר מכן הביא המפכ"ל לשר את ההמלצה לקדם את אחיו לתפקיד, והיא נדונה ביניהם במסגרת פגישה בארבע עיניים שבה נדונו מינויים לתפקידים ב דרגות ניצב ותנ"ץ.
השר אישר עקרונית את המלצות המפכ"ל וביניהם את ההמלצה לקדם את אחי המפכ"ל לתפקיד מפקד מרחב ירקון ולקדמו לדרגת תנ"ץ.
אישר השר לבט"פ את המינויים כולם (ב) בחודשים יולי-אוגוסט 2008 נערכו דיוני תנועות לשנת 2009 לקצינים בדרגת תנ"ץ בפורום בראשות המפכ"ל.
דיון תנועות שנסב על תנ"ץ מרדכי כהן נערך ביולי 2008 ,בראשות הסמפכ"ל, ניצב שחר איילון.
בדיון נקבע כי הקצין "יישאר בתפקידו ".
]אחר[ במידה ויהיה צורך ארגוני ישובץ בתפקיד רוחב בהמשך לדיוני התנועות דן בחודשים אוגוסט -ספטמבר 2008 פורום בראשות המפכ"ל ובהשתתפות הסמפכ"ל וראש אמ"ש בקידום קצינים לתפקידים בדרגת תנ"ץ ובשיבוץ קצינים בדרגות אלה בתפקיד רוחב בשנת 2009 .
09 הציע המפכ"ל את אחיו כאחד המועמדים לתפקיד סגן מפקד מחוז (סממ"ז) ת"א.
08 סיכם המפכ"ל, שבמסגרת רשימת המועמדים הסופית שתובא לאישור השר תיכלל המלצה שאחיו ימונה לתפקיד סממ"ז מרכז 266 דוח שנתי 60ב .
בפגישה בארבע עיניים בין המפכ"ל לשר אישר השר עקרונית את המלצות המפכ"ל בכפוף לבדיקות תקינות ועמידה בנוהלי המשרד שיעשה את"ב.
לאחר קבלת עמדת את"ב אישר השר את המינויים כולם, לרבות מינוי אחי המפכ"ל.
הסיכום שקבע השר ולפיו הסמפכ"ל יהיה הפוסק האחרון בעניין מינוי אחיו של המפכ"ל לא תאם את הנחיית היועמ"ש, הקובעת עקרונות לעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים ולא נתן מענה שלם ונאות לניגוד העניינים של המפכ"ל בכל הנוגע לקידום אחיו.
ראשית, השר קבע בעצמו את ההסדר למניעת ניגוד העניינים, זאת בניגוד להנחיית היועמ"ש, ולפיה האחריות לעריכת ההסדר תוטל על היועץ המשפטי של הגוף הנוגע בדבר.
לפי הסיכום שקבע השר אמנם הועברה לסמפכ"ל סמכות ההכרעה הסופית בדבר המועמד שיובא לאישור, אך לא נאמר בו דבר בנוגע לכל אחד מהשלבים הקודמים של ההליך.
כמו כן חסר בסיכום זה מרכיב מהותי, הכלול בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, והוא שיתוף שומר סף בדיונים בראשות הסמפכ"ל.
הועלה שהמפכ"ל לא עמד בסיכום השר והיה מעורב בפועל בהליכי המינוי של אחיו: המפכ"ל סיכם בספטמבר 2008 כי תוגש המלצה שאחיו ימונה לתפקיד סגן מפקד מחוז מרכז, וזאת משום שלא היה אפשר להפריד את הדיון במינוי לתפקיד זה מהדיונים על המינויים לשאר התפקידים בדרגת תנ"ץ.
כמו כן חתם המפכ"ל ביוני 2007 על טופס ההמלצה לקידום אחיו לדרגת תנ"ץ ולמינויו לתפקיד מפקד מרחב ירקון.
השר לבט"פ אישר את מינויו של אחי המפכ"ל לשני תפקידים בדרגת תנ"ץ למרות מעורבות המפכ"ל בהם; הוא לא ייחד למינויים הליך מיוחד אלא אישר אותם עם שאר ההמלצות למינוי לתפקידי תנ"ץ ולא התייחס לאי-תקינות הדבר.
השר לבט"פ לשעבר, מר אבי דיכטר, מסר בתשובתו למבקר המדינה מינואר 2010 , כי אגב סיור במרחב יפתח "יצא לי להכיר מקרוב את הממ"ר דאז מרדכי (מוטי) כהן ולעמוד על פעילותו ותפקודו.
העיסוק שלי בקידומו ובמינויו היה הן על בסיס ההמלצות שהועברו לי והן על בסיס היכרותי האישית עם הקצין ופועלו".
בתשובתו מפברואר 2010 "מסר השר שאקט החתימה של המפכ"ל על מינויו של אחיו כתנ"ץ ולתפקיד סמממ"ז, אינו אלא היצמדות לסמכות הפורמלית שיש לו כדי להעביר את ההמלצות לאישור השר .
מסכת הדיונים והבחינה של התאמה לתפקיד ולקידום בדרגה, התנהלה על פי קביעת השר קרי באחריות הסמפכ"ל.
ההסטה מתפקיד סממ"ז אחד לתפקיד סממ"ז במקום אחר, הינם חלק מגמישות תיפעולית שהינה דבר הכרחי בגוף כמו משטרת ישראל .
המדובר בפאזל שרק למפכ"ל יכולה להיות ראיית הרוחב הנדרשת לקבל החלטה לגבי קצין כזה או אחר.
" המפכ"ל טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2009 ובפגישתו עם מבקר המדינה ב - 22.
09 שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה על "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה" חלה רק על שירות המדינה ואינה חלה על המשרתים במשטרת ישראל ועל שאר כוחות הביטחון.
הוא אמר שרק באפריל 2008 תוקנה פקודת מטא"ר בנושא ונקבע בה מנגנון לעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בדומה לזה שקבוע בהנחיה.
המפכ"ל הדגיש שהוא זה שפנה לשר כחודש לאחר כניסתו לתפקיד וביקש לפסול את עצמו מלעסוק במינוי אחיו, ולכן החליט השר שהסמפכ"ל ישמש כ"פוסק אחרון" בהחלטות הנוגעות לקידום ולמינוי המשרד לביטחון הפנים 267 .
לדבריו, עובדת כפיפות הסמפכ"ל אליו מעוררת קושי, אך ספק אם יש פתרון טוב יותר.
באשר להנחיית היועץ המשפטי לממשלה לשקול שיתוף עובד נוסף בהחלטה על מינוי שמעור ר ניגוד עניינים ציין המפכ"ל כי "משאין לך עובד אשר אינו כפוף למפכ"ל, לא ניתן היה לפעול באופן המוצע.
" לפיכך לדעתו ניתן מענה סביר לעניין המינוי בנסיבות שנוצרו.
המפכ"ל מסר בתשובותיו מיוני ונובמבר 2009 שחתימתו על טופס ההמלצה לקידום אחיו נעשתה בעת שחתם על שאר ההמלצות למינויים לתפקידים בדרגת תנ"ץ, היא מהלך "טכני -פרוצדוראלי בלבד", ואין בה משום התערבות מהותית בהליכי המינוי.
עם זאת הוסיף "כי למען הנראּות טוב הייתי עושה אילו נחתמה המלצה זאת על ידי הסמפכ"ל".
באשר למעורבותו במינוי אחיו לתפקיד רוחב נוסף, טען המפכ"ל כי החלטתו להמליץ לשר על מינוי אחיו לתפקיד סממ"ז מרכז הייתה חלק בלתי נפרד מיישום מדיניות ארוכת טווח להבטחת איכות הספ"כ העתידי לפיכך לא ניתן היה להפריד את ההחלטה לגבי מינוי אחיו משאר ההחלטות על מינוי תנ"צים.
מדיניות זאת חייבה אותו לקבל החלטה כוללת בנוגע לשיבוץ קצינים בדרגת תנ"ץ ולאתר קצינים בעלי פוטנציאל לקידום לתפקידי ניצב.
במסגרת זו אותרו קצינים שעמדו בקריטריונים למינוי לתפקיד בדרגת תנ"ץ וכל שנדרש הוא לקבוע מי מביניהם מתאים לתפקידים אותם יש למלא.
הוא הוסיף כי במלאכת השיבוצים דן כמכלול יחד עם הסמפכ"ל ור' אמ"ש, ואת המלצתם הביאו כמקשה אחת, בפני השר.
המפכ"ל חזר והדגיש כי הסמפכ"ל הוא שהחליט כי אחיו מיועד לקידום והוא רק קבע את התפקיד המתאים עבורו.
המפכ"ל הדגיש שמכל האמור לעיל עולה שאין לראות את מעורבותו במינוי אחיו כבלתי-תקינה.
בתשובה מנובמבר 2009 חזר המפכ"ל וטען שהוא שפנה מיוזמתו לשר וביקש לפסול עצמו מעיסוק בקידום אחיו ושהשר הוא שאחראי לעריכת ההסדר למניעת חשש לניגוד עניינים שנקבע.
המפכ"ל שב והדגיש כי הסמכות להחליט על קידום קצינים במשטרה מסורה לשר וכי לו מסורה רק סמכות ההמלצה שאמנם משקלה רב אך השר אינו פועל בעניין זה כ"חותמת גומי".
המפכ"ל שב והוסיף כי גם על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה ישנם מצבים בהם אין מנוס מהעברת עניין לטיפול של מי שכפוף לבעל תפקיד העלול להימצא במצב של ניגוד עניינים; במקרים אלה לפי ההנחיה ישותפו עובדים נוספים בקבלת ההחלטה, כדי להפחית את החשש לקבלת החלטה מוטה ובלתי מקצועית.
ואכן ההחלטות בנוגע לקידום אחיו התקבלו לא בידי הסמפכ"ל בלבד, אלא בידי צוות מקצועי האמון על קידום קצינים במשטרה.
בתשובתו מנובמבר 2009 ומינואר 2010 , ציין המפכ"ל כי ההסדר לפיו מועבר הטיפול בעניין בו יש חשש שראש הארגון עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים לסגנו הכפוף לו היא נורמה מקובלת במערכות צבאיות, אזרחיות ואף משפטיות ואין לראות בה פתרון חסר אלא את הפתרון הטוב והסביר ביותר בנסיבות העניין.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האיסור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים והדרכים להימנעות ממנו הם מעקרונו ת היסוד של המינהל הציבורי והם חלים, כאמור, אף בהיעדר הסדר מפורש.
יתר על כן, הסמכות למנות קצינים בכירים היא בידי השר, ואין חולק על כך שהנחיית היועמ"ש חלה על המשרד לביטחון הפנים.
בנסיבות אלה ההסדר שקבע השר בסיכומו בלא שהתייעץ מראש עם היועץ המשפטי למשרד, ולפי ו תועבר הסמכות לבעל תפקיד הכפוף למפכ"ל, בלא שנשקלה האפשרות לצרף אליו שומר סף כקבוע בהנחיית היועמ"ש ובלא שנכללה בו 268 דוח שנתי 60ב .
התייחסות למעורבותו של המפכ"ל בכל אחד מהשלבים האחרים הנוגעים להליך, הוא הסדר חסר שלא די בו כדי להסיר החשש מניגוד עניינים.
אשר לטענה שההסדר שלפיו כאשר יש חשש שראש הארגון יימצא במצב של ניגוד עניינים בנושא מסוים, הטיפול באותו נושא מועבר לסגנו הכפוף לו, הוא נורמה מקובלת במערכות אחרות17 - משרד מבקר המדינה מעיר כי אחריותו של השר, שקבע את ההסדר, היא למנוע פגיעה במינהל תקין על ידי כך שיבטיח שסוגיות רגישו ת מעין אלו יטופלו לפי ההנחיות המקצועיות שקבעו הגורמים המקצועיים - ולענייננו היועץ המשפטי לממשלה.
הקפדה על יישום הנחיות אלו עשויה במהלך הזמן גם לשרש נורמות פסולות, אם הן קיימות.
אשר לטענה כי הסמפכ"ל הוא שהחליט על מינוי אחיו של המפכ"ל והמפכ"ל רק קבע את התפק יד המתאים עבורו - מעיר משרד מבקר המדינה כי בעצם ההכרעה על התפקיד המתאים לאחיו יש משום חריגה מסיכום השר.
אשר לטענה שאי -אפשר להפריד את הדיון לגבי אחי המפכ"ל משאר ההחלטות על מינוי תנ"צים, מעיר משרד מבקר המדינה כי בהצמדות להנחיית היועץ המשפטי לממשלה היה כדי לס ייע בהתמודדות עם מורכבות זו.
זאת הן על ידי התמודדות מראש של היועץ המשפטי, שנושא באחריות לקביעת ההסדר, עם הסוגיה האמורה, והן על ידי הצבת שומר סף שילווה את ההליך על כל שלביו.
אשר לטענה כי חתימתו של המפכ"ל על טופס ההמלצה היא טכנית גרדא - מעיר משרד מבקר המדינה כי היה עליו להימנע מלחתום על טופס זה, שכן חתימתו משקפת מעורבות, גם אם אופייה פרוצדורלי, בהכרעה הסופית הנוגעת לאחיו.
יוטעם כי אין בכל האמור לעיל כדי לפקפק בכישוריו של אחי המפכ"ל או להעלות ספק בכך שהיה מתאים לתפקידים אשר להם מונה.
מינוי קצין לתפקיד שבוטל במקביל להתמחותו בעריכת דין ככלל, לפי נוהלי המשטרה, תקן של תפקיד צריך להיקבע ע"י אגף התכנון (להלן - אג"ת) בהתאם לנהליה ולנוהלי המשרד לבט"פ - לאחר שמחוזות ואגפים של המשטרה או המשרד יוזמים פנייה לאג"ת ובה הם מצביעים על הצורך בתקן לתפקיד, ולאחר שאג"ת ערך עבודת מטה בעניין נחיצות התפקיד, ייעודו, משימותיו והאמצעים הדרושים לו, זאת במנותק מענייניו האישיים של עובד זה או אחר.
בפקודת המטה הארצי 10.
05 ,בנושא התמחות של שוטר תוך מילוי תפקיד נקבעו תנאים מוקדמים להגשת בקשה להתמחות לעריכת דין ובהם דרגה שאיננה גבוהה מדרגת רב-פקד (להלן - רפ"ק) ואופק שירות של 15 ;שנים לפחות השוטרים המתמחים לא יוכלו להמשיך בתפקידיהם בתקופת התמחותם.
בדצמבר 2004 החליט המפכ"ל דאז, משה קראדי, להפסיק לחלוטין לאשר לשוטרים התמחות במסגרת המשטרה, וזאת עד קבלת החלטות בנוגע להמלצות צוות שהוא מינה לבחינת הנושא.
מדיניות זאת הייתה בתוקף גם בנובמבר 2006 .
"נכנס לתוקף נוהל "התמחות במשפטים לקצינים מצטיינים .
בדוח זה לא נבדקו מינויים בגופים אחרים המשרד לביטחון הפנים 269 .
,התמחות בעריכת דין במסגרת המשטרה גילמה בתוכה הטבה משמעותית לפרט שכן בעת ההתמחות המשיך השוטר לקבל את שכרו לפי דרגתו הקיימת בתוספת כל הרכיבים הקבועים של שכרו במשטרה, לרבות דירוג משפטנים ותוספת הופעה למשפטנים.
זאת בשונה ממתמחים בשוק האזרחי, ששכרם ככלל נמוך ביותר 18 .
כך, שוטר שהותר לו להתמחות במסגרת לשכת התביעה מועסק כתובע, שעלות שכרו החודשית הממוצעת היא כ- 18,800 ש"ח (בשונה משכר חודשי של מתמחה בשירות הציבורי שעלותו הממוצעת היא כ - 4,200 .
)ש"ח במחצית השנייה של שנת 2006 החליט המפכ"ל דאז למנות קצין לתפקיד נשיא בית הדין המשמעתי לערעורים (להלן - ביה"ד לערעורים) בדרגת תנ"ץ; הקצין, שגילו היה אז 5119 , ביקש לקבל אישור להתמחות במקביל בעריכת דין במשטרה.
בנובמבר א ותה שנה אישר המפכ"ל דאז לקצין התמחות בעריכת דין בלשכת היועץ המשפטי של המשטרה, בשכר תנ"ץ ובמקביל להיותו נשיא בית הדין לערעורים.
האישור ניתן בניגוד למדיניות המשטרה.
יצוין כי ראש אמ"ש דאז, ניצב גבי גל, התנגד לאישור שנתן המפכ"ל לקצין, היות שסבר שהדבר ייצור תקד ים מסוכן, והוא חשש מתביעות של קצינים אחרים שיטענו לאפליה, בעיקר נוכח העובדה שמדובר בקצין בדרגה בכירה ביותר.
יוער כי עוד קודם לכן - בינואר 2006 - קבע המשרד לבט"פ שאין צורך במשרה מלאה למילוי תפקיד נשיא ביה"ד לערעורים בגלל המספר המועט של תיקי הערעור, ולפיכך ה ודיע את"ב שהחל מאוקטובר 2006 יבוטלו התקן הזמני ודרגת התקן שהוקצו לתפקיד20 .
למרות זאת, כחודש בלבד לאחר ביטול התקן, בנובמבר 2006 , החליטו השר לבט"פ והמפכ"ל לאשר שוב תקן זמני לתפקיד נשיא ביה"ד לערעורים כדי לאפשר למנות לתפקיד זה את הקצין, וזאת על מנת לפתור בעיה בין-אישית בין הקצין ומפקדו ביחידתו הקודמת.
במהלך 2007 מונה הקצין לתפקיד זה.
עם סיום התמחותו של הקצין, במרס 2008 , בוטל התקן שוב.
יצוין כי עלות שכרו החודשי של הקצין כשהיה נשיא ביה"ד לערעורים הייתה כ- 40,500 ש"ח; מכאן שבמשך השנה שבה אויש תפקיד שלמעשה בוטל, נשא ה לכאורה הקופה הציבורית בעלות נוספת שהייתה נחסכת אם התקן היה מבוטל.
מהמתואר לעיל עולה שבמקרה האמור חרגה המשטרה מכלליה, הן לגבי אישור זמני לתקן שבוטל והן לגבי חריגה מהמדיניות בעניין ההתמחות.
זאת תוך מתן עדיפות לשיקולים, שנועדו להתגבר על בעיות בין-אישיות של בעלי תפקידים בכירים על פני שיקולים כלל ארגוניים ארוכי טווח.
יצוין שבשנת 2007 הגישו שני שוטרים עתירה לבג"ץ נגד המשטרה (ומשיבים נוספים)21 , והעלו בה טענות נגד מדיניותה שלא לאפשר לשוטרים להתמחות במשפטים במסגרתה.
טענתם העיקרית של העותרים הייתה שלמרות מדיניות זו .
07 של המשטרה לעתירה בבג"ץ 5878/07 'איטח ואח' נ משטרת ישראל ואח'.
19 גיל הפרישה באותו מועד היה57 .
לפיכך היה לו אופק שירות של שש שנים 20 מועד סיום התפקיד של הקצינה שכיהנה אז בתפקיד.
איטח ואח' נ' משטרת ישראל ואח', תקדין 270 דוח שנתי 60ב .
אפשרה המשטרה לקצין להתמחות במסגרתה.
בספטמבר 2007 החליט בית המשפט שאין מקום להתערבותו בעניין ודחה את העתירה.
השופט סלים ג'ובראן ציין ש"נחה דעתי כי אין מדובר באפליה המצביעה על הפעלה סלקטיבית של מדיניות הקפאת ההתמחות וכי אין באישור חריג זה כדי להוות עילה להתערבותנו.
השופט אליקים רובינשטיין הסכים אף הוא שאין מקום להיענות לעתירה, "הואיל ונושא ההתמחות במשטרה היה מצוי בעיצומו של תהליך עדכני של קבלת החלטות".
ואולם השופט רובינשטיין העיר בעניין מתן האפשרות לקצין להתמחות במשטרה במקביל לתפקיד נשיא בית הדין המשמעתלאחר [ י לערעורים , כי ".
משטרת ישראל היא מערכת ]שהועבר בניגוד לרצונו מתפקידו הקודם ממלכתית, ותימה שבגלל 'קשיים בין אישיים' ייעשה בה צעד החורג מנוהל שעליו הצהירה המשטרה בבית משפט זה, וכמובן ככל שהמדובר בבכיר יותר השאלה מתעצמת.
גם אם אין הדבר מקנה זכות לעותרים, תמהני אם זו הדרך".
בתשובתו מיוני 2009 למשרד מבקר המדינה מסר המפכ"ל דאז, משה קראדי, בין היתר, כי מינויו של הקצין לתפקיד נשיא ביה"ד לערעורים נעשה בשל צורך מערכתי, והאישור להתמחותו ניתן בגלל שקלול מכלול הנסיבות באותה עת, לרבות ההנחה כי ראוי שנשיא ביה"ד לע רעורים יהיה עו"ד בהכשרתו בהיותו ערכאת ערעור על בית דין שנשיאו עורך דין.
כן טען כי ראה בכך מעין פיצוי לקצין בגין העברתו מתפקידו הקודם משיקולים בין-אישיים.
באשר להתנגדותו של ראש אמ"ש לאישור ההתמחות ציין המפכ"ל דאז כי ראש אמ"ש הוא גורם מקצועי ממליץ שאינו חשוף למכלול השיקולים של המפכ"ל, וחריגה מן הכללים היא בסמכות המפכ"ל.
באותו מקרה הוא לא קיבל את דעת ראש אמ"ש משום שסבר כי האישור להתמחות היה חלק ממערכת שיבוצים כללית ולא יכול היה להוות תקדים.
באשר לאישור התקן הזמני ציין המפכ"ל דאז כי השר קיבל את נימוקו שבאותה עת היה בכך צורך.
לדבריו, את"ב שבמשרד לבט"פ מפקח על עבודת המשטרה וממליץ לשר בתחומי עיסוקו, אך אין הוא מחליף אותו או נוטל ממנו את סמכותו ואת אחריותו.
בתשובתו מיוני 2009 למשרד מבקר המדינה ציין הקצין, בין היתר, כי מינוי לתפקיד נשיא ביה"ד לערעורים היה פתרון לבעי ה מערכתית, ושילוב ההתמחות בתפקיד היה חלק משני בפתרון.
הוא טען כי אילו הדבר היה תלוי בו היה מעדיף להמשיך בתפקידו הקודם.
עוד ציין הקצין כי את שני התפקידים מילא לשביעות רצון מפקדיו.
בתשובתה מיולי 2009 ,מסרה המשטרה כי הפתרון נעשה בשל צרכים ארגוניים וטענה בין השאר כי "במקרים חריגים, דוגמת זה.
מותר לראש ארגון לחרוג מנהלים שהוא עצמו קבע", ובנסיבות החריגות והמיוחדות שנוצרו רשאית הייתה המשטרה לנקוט בפתרון יצירתי, חריג וייחודי.
"אילולא הסכים הקצין לפתרון האמור היה הארגון נאלץ למצוא לו תפקיד אחר בתקן תנ"ץ, זמני או קבוע, ובכל מקרה משכורתו לא הייתה נפגעת".
בתשובתה מינואר 2010 חזרה המשטרה וטענה שמינוי הקצין לנשיא ביה"ד לערעורים והאישור להתמחותו במשטרה לא נעשו בשל שיקולים אישיים, אלא בשל צרכים ארגוניים.
"מצב בו יש נתק וחוסר אמון בין שני בעלי תפקידים בכירים ורגישים, כמו במקרה זה, .
איננו בעיה פרטית של אותם קצינים, אלא בעיה ארגונית ממעלה ראשונה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי למחלוקת ונתק כאמור בין בעלי תפקידים בכירים תיתכן השלכה על תפקוד הארגון, אולם אין לקבל את העמדה כי הפתרון למצב זה מצדיק חריגות מהכללים של אותו ארגון.
בידי המפכ"ל והמשטרה עומדים אמצעים המשרד לביטחון הפנים 271 .
,שונים לפתרון בעיות כגון משבר האמון שהתקיים בין שני המפקדים.
פתרון בעיה חמורה ככל שתהיה, חייב להיות מתוך שמירה על עקרונות יסוד, על הנהלים ועל הקופה הציבורית.
בכל מקרה אין לקבל ואין להצדיק פתרון לבעיה אחת תוך כדי יצירת הסדר מלאכותי ובזבזני וחריגה חמורה משני נהלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף אם חריגה מכל אחד מן הכללים - אישור זמני לתקן שבוטל וחריגה מהמדיניות בעניין ההתמחות - היא בסמכות המפכ"ל, חריגה מנהלים שנקבעו לארגון המונה אלפי ממלאי תפקידים, לצורך מתן מענה לנסיבות הנוגעות לממ לא תפקיד מסוים, אינה ראויה וצריך היה להימנע ממנה.