HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), הוטלה על המדינה ועל הרשויות המקומיות, שהן רשויות חינוך מקומיות, החובה לקיים מוסדות חינוך15 לילדים ולבני נוער (להלן - תלמידים).
תלמידים נחשפים לאירועי אלימות שמתרחשים בבית הספר (להלן- ביה"ס16 ) ומחוצה לו.
אלימות של תלמידים היא "התנהגות שמטרתה פגיעה פיזית או רגשית, באדם או ברכוש"17 , והיא מתבטאת בחומרות שונות - אלימות מתונה עד קשה - ובתחומים מגוונים בהם: אלימות חברתית, אלימות מינית, אלימות מילולית, ומעשי בריונות.
בעשורים האחרונים, שבהם נעשו מרשתת האינטרנט (להלן - האינטרנט) והטכנולוגיה האישית18 (להלן- הכלים הטכנולוגיים) לאמצעים מרכזיים במגוון תחומי החיים של התלמידים, נוספה על כל אלה אלימות וירטואלית19.
האלימות פוגעת בגופם ובנפשם של כלל התלמידים בביה"ס ומשפיעה על תהליכי הלמידה ואווירת הלימודים בו, שהרי גם התלמידים שאינם מעורבים במישרין באירועי אלימות סובלים מהשפעותיהם השליליות.
מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים זיהה משרד החינוך (להלן גם - המשרד) התגברות של תופעת האלימות של תלמידים.
המשרד גיבש גישה מערכתית להתמודדות עם אלימות, המתבססת על המלצות של ועדות ועל מחקרים בנושא.
על פי גישה זו, אקלים חינוכי מיטבי בביה"ס הוא הגורם המרכזי ליצירת סביבה המפתחת את הביטחון האישי של התלמיד, את תחושת השייכות שלו ואת כבודו האישי לצד ערכים חברתיים כמו אחריות לחברים ואווירה המצמצמת פגיעה ב"אחר" והתנהגויות סיכון (להלן - אקלים חינוכי מיטבי או האקלים).
בתכנית האסטרטגית שגיבש המשרד לשנים 2009- 2012 , שנות הלימודים20 (להלן- שנה"ל) התש"ע-התשע"ג (להלן - התכנית האסטרטגית), הוא קבע כי המאבק באלימות וקידום אקלים חינוכי מי טבי הם אחד מ -11 היעדים של המשרד והקצה לנושא כ -11 .
מיליון ש"ח לשנה להשגת היעד האמור שנקבע בתכנית האסטרטגית גיבש המשרד תכנית מערכתית למאבק באלימות ולקידום אקלים חינוכי מיטבי (להלן - התכנית המערכתית או התכנית).
נוסף על כך, החלטות ממשלה שהתקבלו בעשור האחרון הדגישו את הצורך בשיתוף פעולה בין גורמים ממשלתיים, מוניציפליי ם וציבוריים כדי להפחית את האלימות בקרב תלמידים.
אחת הבולטות שבהן היא ההחלטה להפעיל את תכנית "עיר ללא אלימות" 21 , שבאחריות המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ).
למערכת החינוך תפקיד מרכזי בתכנית, הבא .
15 במערכת החינוך פועלים כמה מוסדות חינוך: מוסדות החינוך הרשמי, הממומנים במלואם בידי המדינה והרשויות המקומיות, ומוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי (מרביתם מוסדות חינוך במגזר החרדי ובמגזר הלא יהודי וכן בתי ספר על-יסודיים), שהם בבעלות גופים ציבור יים, כמו רשויות מקומיות ותאגידים, או גופיים פרטיים.
וכן בית ספר יירשם בי"ס; בתי ספר יירשמו בתי"ס; ובתי הספר יירשמו בתיה"ס 17 ,)הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה ניטור רמת האלימות בבתי הספר על -פי דיווחי תלמידים: נתונים מתוך סקרי ניטור אלימות תשע"א ותשס"ט, דוח ביניים (פברואר 2011 ,).
הגדרה זו נסמכת על חיבורם של ר' בנבנישתי, ע' זעירא, ור' אסטוראלימות במערכת החינוך בישראל, דוח ממצאים מסכם ( 2000.
מחשב, טלפון נייד, מצלמה וחפצים דיגיטליים אחרים 19 ,או פגיעה מקוונת, כגון הטרדה, הפצת שמועות ומידע אישילעג והתחזות.
שנת לימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 21 'החלטה מס 575 מאוקטובר 2006 '.
תכנית נוספת הנסמכת על החלטת ממשלה (החלטה מס 2281 מאוגוסט 2007 .
)") היא התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון ובמצוקה ("תכנית שמיד 818 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לידי ביטוי בשני תחומים, תחום החינוך הפורמלי המתמקד בתכניות למניעת אלימות בבתיה"ס ובגני ילדים ותחום החינוך הבלתי פורמלי המתמקד בתכניות למניעת אלימות לאחר שעות הפעילות בביה"ס.
השירות הפסיכולוגי ייעוצי (להלן - שפ"י) במינהל הפדגוגי במשרד אחראי להתוויית מדיניות לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולהתמודדות עם אלימות, לגיבוש כללים ונהלים, לפיתוח חומרי לימוד והטמעתם, לניטור אירועי האלימות במוסדות החינוך ולהכשרת גורמים מקצועיים לסיוע.
על שפ"י, המרכז את הטיפול בנושא, לשתף פעולה עם יחידות מטה אחרות במשרד המטפלות בתחומי ם בעלי זיקה לנושא, בהן מינהל חברה ונוער, האחראי לחינוך הבלתי פורמלי, שהוא חינוך ערכי -חברתי -קהילתי, והמינהל למדע ולטכנולוגיה (להלן - המינהל למד"ט), האחראי להקנות לתלמידים מיומנויות טכנולוגיות ודרכים להתנהלות נבונה ואחראית באינטרנט (להלן - גלישה בטוחה).
מנהל י המחוזות והמפקחים במחוזות 22 - המפקחים הכוללים ומפקחים על הייעוץ (להלן - המפקחים המחוזיים או יחידת הפיקוח) - אחראים, בין השאר, להדרכת בתיה"ס ולליווים, לפיקוח על הפעולות שנוקטים בתיה"ס לצמצום האלימות וכן למעקב אחר דיווחים על אירועי אלימות.
הצוות החינוכי בביה "ס, בראשות המנהל, אחראי ליצירת אקלים חינוכי מיטבי ולהתמודדות עם אירועי האלימות.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מרכזיים של קידום אקלים חינוכי מיטבי וצמצום האלימות בתחומי פעילות שבאחריות משרד החינוך ובתחומים שהוא שותף בכיר בטיפול בהם.
ואלה הנושאים שנבדקו: (א) הטמעה ויישום של התכנית המערכתית לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולצמצום האלימות בקרב תלמידים והשגת יעדיה; (ב) קידום גלישה בטוחה של תלמידים למניעת הימצאותם במצבי סיכון ומעורבותם באלימות וירטואלית; (ג) יישום תכנית "עיר ללא אלימות", בתחומי החינוך הפורמלי והחינוך הבלתי פורמלי.
הבדיקה נעשתה בשפ"י ובמינהל למד"ט שבמשרד החינוך ובשלושה ממחוזות המשרד: מרכז, צפון וירושלים23 ,.
בדיקות השלמה נעשו במינהל חברה ונוער במשרד החינוך במשרד לבט"פ ובחמישה מחוזות של תכנית "עיר ללא אלימות".
יצוין כי בשנת 2007 בדק משרד מבקר המדינה את "המאבק בתופעת הבריונות ואירועי האלימות במוסדות החינוך"24 (להלן- הדוח הקודם).
22 תפקידם של המפקחים נקבע בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז - 1956 , ובהם אישור לביצוע מדיניות החינוך והוראות המשרד במוסד חינוך וכן לוודא את ביצוען, לרבות ביצוען של תכניות הלימוד ותכניות נוספות; בקרה של המוסד והערכתו; טיפול בפניות הנוגעות למוסד שבפיקוחו.
23 ( בשנה"ל התשע"ג 2013 -2012 ) אוחדו מחוז ירושלים ומינהל חינוך ירושלים, שעד אותה העת היו יחידות נפרדות שמילאו תפקיד של מחוזות.
24 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ693 .
ואילך משרד החינוך 819 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התכנית המערכתית לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולצמצום האלימות בקרב תלמידים .
המסד הנורמטיבי, התפיסה המנחה והתכנית ליישומה .
המסד הנורמטיבי : השמירה על חייו, גופו וכבודו של אדם היא זכות יסוד במשפט, המעוגנת בסעיפים 2 ו-4 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
זכות יסוד זו של הילד באה לידי ביטוי בזכויותיו להישרדות ולהגנה, והיא מעוגנת בחוקים הכוללים הוראות ייחודיות בדבר מניעת פגיעה בקטינים, לרבות פגיעה נפשית, גופנית ורגשית25.
שמירתעקרון התפתחות הילד מוצהרת כמטרתם של חוקי חינוך שונים, לרבות חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק חינוך ממלכתי) וחוק לימוד חובה .
נוסף על כך, חוק זכויות התלמיד, התשס"א - 2000 , נועד לקבוע עקרונות לזכויות התלמיד ברוח כבוד האדם ועקרונות אמנת האומות המאוחדות בדבר זכויות הילד.
חוקים אלו מטילים על מערכת החינוך את החובה להביא לידי מימוש את זכותו של התלמיד להישרדות ולהתפתחות , ולהגן עליו מפני פגיעה בגופו, בנפשו, ברגשותיו וברכושו, לרבות פגיעה מידי ילדים אחרים.
נוסף על כך, מטיל החוק על המדינה לממש את הזכות לחינוך המוקנית לכל ילד ונער במדינת ישראל מגיל 3 ועד גיל 18 .
על יסוד זכות זו, מוטלת על הרשויות חובה לספק לתלמידים תנאי לימוד במוסדות בטוחים ובטיחותיים, לחנכם לדרך ארץ ולהימנעות מאלימות, ולהגן עליהם מכל פגיעה.
עם זאת הרשויות אינן רשאיות למנוע בקביעות את שירותי החינוך מתלמיד שהפר כללי משמעת או עבר עברה פלילית.
מוסדות החינוך אחראים לקביעת כללי התנהגות ולאכיפתם כדי לאפשר לאנשי הצוות להגן על כל אחד מהתלמידים כשנשקפת סכנה לשלומו.
התפיסה המנחה לצמצום האלימות : לפי תפיסת משרד החינוך, התנהגות אלימה של תלמידים בביה"ס או מחוצה לו היא ביטוי ותוצר של ההקשר האקולוגי- חברתי הרחב שבו היא מתרחשת.
לפיכך יש לתת את הדעת על מכלול הגורמים - הישירים והעקיפים ולא לטפל בהתנהגות עצמה.
תפיסה זו באה לידי ביטוי בדוח של הוועדה הציבורית לצמצום האלימות בקרב ילדים ונוער במערכת החינוך בישראל, בראשות האלוף (במיל') מתן וילנאי, שר המדע, התרבות והספורט דאז, שפורסם באוגוסט 1999 (להלן- דוח וילנאי)26 .
בדוח הומלץ להתוות מדיניות לאומית מקיפה להתמודדות עם אלימות של אוכלוסייה זו, והוצגו בו המלצות לפעולות מערכתיות.
כל שרי החינוך שכי הנו בעשור שלאחר פרסום דוח וילנאי אימצו את המלצותיו.
ואלו עיקריהן: (א) על ביה"ס לחולל, באופן עקבי ומתמשך, שינוי אקלימי שיבטא ערכים מונעי אלימות ומקדמי סובלנות, כבוד הדדי והתחשבות בזולת; (ב) יש לחזק את הקשר האישי בין המחנך לתלמידיו, שהוא חיוני לפיתוח דו-שיח ולפתרון קונפליקטים ללא אלימות; (ג) על המשרד לבנות מאגר של תכניות שיעברו תהליך הערכה, בחינה ואישור, וכל בי"ס יבחר מתוכו את תכנית ההתערבות המתאימה לו.
נוסף על כך, על ביה"ס לקיים תהליך מובנה ושיטתי של למידה חברתית ולמידה רגשית ("כישורי חיים") וכן לקדם את ההתפתחות הערכית-מוסרית - אזרחית של התלמיד; (ד) יש לגבש תכניות התערבות בשיתוף ההורים והקהילה שיעסקו גם בהתרחשויות לפני תחילת הלימודים ולאחר סיומם; (ה) יש לבנות מערכת ניטור, הערכה .
25 סעיפים368א-368 ד לחוק העונשין, התשל"ז- 1977.
26 דוח המלצות ראשוני ליישום "תכנית לאומית לצמצום האלימות בקרב ילדים ונוער במערכת החינוך בישראל".
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )ומחקר שתאפשר השוואה ובקרה של חומרת האלימות ואת זיהוים של הגורמים לה; (ודרוש שיתוף פעולה של כל קהילת אנשי המקצוע בעלי התמחויות הרלוונטיות, הן במגזר הציבורי והן במגזר הפרטי.
גיבוש נהלים ותכניות : (א) על יסוד המלצות ועדת וילנאי והעקרונות לקידום אקלים חינוכי מיטבי, פרסם בדצמבר 2000 משרד החינוך חוזר מנכ"ל בנושא "יצירת אקלים בטוח וצמצום האלימות במוסדות חינוך".
בינואר 2008 הקים המשרד ועדה, בראשות שפ"י, שנועדה לעסוק בנושא "מניעת אלימות וקידום אקלים חינוכי".
הוועדה דנה בהמלצות של דוחות ועבודות מטה שעסקו בנושא, בתפיסות של חוקרים בארץ ובעולם הנוגעות למשתנים המשפיעים על אלימות תלמידים , בנתונים של מחקרי ניטור וכן בממצאי הדוח הקודם של מבקר המדינה.
תוצר עבודת הוועדה הוא חוזר מנכ"ל מעודכן, שכותרתו "קידום אקלים בטוח והתמודדות עם אירועי אלימות במוסדות החינוך" (להלן - חוזר האקלים המעודכן).
חוזר האקלים המעודכן נכנס לתוקף בספטמבר 2009.
הנחת היס וד שעליה נסמך חוזר האקלים המעודכן היא שכדי ליצור אקלים חינוכי מיטבי ולצמצם את האלימות בביה"ס יש ליישם - במישור המערכתי ובמישור הפרטני - אסטרטגיה מערכתית עקיבה וארוכת טווח המקדמת הן רווחה נפשית, לבניית אורח חיים המשלב שייכות, מעורבות ואחריות, והן טיפול באלימות ובהתנהגויות סיכון.
חלקו הראשון של החוזר מפרט הנחיות בדבר יצירת אקלים בטוח בביה"ס וחינוך לאי-אלימות.
חלקו השני של החוזר עוסק בהתנהלות בשגרה ובהתמודדות עם אירועי אלימות.
האחריות ליישום חוזר האקלים המעודכן מוטלת על בתיה"ס; האחריות לליווי המקצועי ולפיקוח מוטלת על היחידה למניעת אלימות באגף תכניות סיוע ומניעה בשפ"י, מנהלי המחוזות והמפקחים המחוזיים.
(ב) בד בבד עם גיבוש חוזר האקלים המעודכן, גיבש, כאמור, שפ"י בספטמבר 2009 תכנית מערכתית לשנה"ל התש"ע -התשע"ג לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולמניעת אלימות לשם השגת יעדי התכנית האסטרטגית.
בתכנית המערכתית נקבעו משימות עיקריות לביצוע, בהן: (1) ;הטמעת חוזר האקלים המעודכן (2 ) ניטור ובקרה של האלימות באמצעות כלים שפיתחה הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה27 ;) (3 ) תהליך הדרכה ייעודי ליצירת אקלים חינוכי מיטבי בבתיה"ס; (4 ) יצירת מנגנון לטיפול באירועי אלימות ולדיווח שוטף על אירועי אלימות חריגים; (5 ) .
הטמעת תכניות התפתחות העוסקות בלמידה רגשית וחברתית כאמור, מינהל חברה ונוער אחראי לחינוך הבלתי פורמלי של התלמידים, המשלים את החינוך הפורמלי.
פעילות המינהל נועדה לשמור על רצף של אחריות מבוקר עד ערב לקידום החינוך הערכי-חברתי -קהילתי בביה"ס ובקהילה.
מקצת פעילויותיו של מינהל חברה ונוער מתקיימות בביה"ס, ומקצתן מתקיימות לאחר שעות הלימודים במסגרות שונות בתחומי הרשות המקומית, כמו תנועות נוער, מרכזי נוער ומרכזיים קהילתיים.
עם עליית המודעות לקיומן של אלימות .
27 ראמ"ה היא יחידת סמך שהוקמה ב - 2006 כרשות עצמאית פנים -ממשלתית כדי לפעול כגורם מקצועי, אובייקטיבי ובלתי תלוי המשרת ומנחה את כל בעלי העניין במערכת החינוך ומחוצה לה בתחומי מדידה והערכה.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 והתנהגות אנטי -חברתית של תלמידים, הכיר המשרד גם בתרומתה של הפעילות החינוכית הערכית במסגרות הבלתי פורמליות לנושא שמוביל מינהל חברה ונוער28.
אולם התכנית המערכתית למאבק באלימות ולקידום אקלים חינוכי מיטבי התמקדה בנעשה בתחום ביה"ס, מיעטה לעסוק באירועים המתרחשים מחוץ לביה"ס ולאחר שעות הלימודים ולא עסקה בדרך לשיתוף פעולה עם מינהל חברה ונוער, האחראי לחינוך הבלתי פורמלי, לשם קידום הנושא.
כשנה וחצי לפני מועד סיום התכנית המערכתית, בנובמבר 2012 , הציגו נציגי שפ"י לפורום בראשות מנכ"לית המשרד הצעה לשלב ב ' של התכנית המערכתית לקידום האקלים ולצמצום האלימות, שיועד לביצוע מתחילת שנה"ל התשע"ד (דהיינו, מספטמבר 2013 ועד סוף 2015 .
) המנכ"לית סיכמה כי ההצעה ראויה וביקשה להמשיך לגבשה לפני הצגתה לפני השר.
בינואר 2013 גיבש שפ"י מתווה לשלב ב' של התכנית המערכתית (להלן - מתווה שלב ב' או שלב ב' של התכנית המערכתית).
עיקרי שלב ב' של התכנית המערכתית הם: (1 ) הרחבת סמכויות הצוות החינוכי לטיפול באירועי אלימות ומשמעת המתרחשים מחוץ לכותלי ביה"ס; (2 ) יצירת ממשקי עבודה בין שפ"י, מינהל חברה ונוער והמזכירות הפדגוגית וכן ממשקי עבודה עם התכנית "עיר ללא אלימות", ובכלל זה הקמת שולחן עגול של כל מפעילי התכניות שיש להן זיקה לנושא האקלים החינוכי וצמצום האלימות; (3) יצירת רצף של אחריות מבוקר עד ערב- מביה"ס לקהילה - ובכלל זה הקמת מנגנונים לשיתוף פעולה בין ביה"ס לגורמי הרשות המקומית; (4 ) פיתוח ההתנדבות והמנהיגות של התלמידים בקהילה, ובכלל זה הרחבת מעגלי המנהיגות וההתנדבות של בני הנוער בביה"ס וברשות המקומית; (5 ) שותפות עם ההורים, פיתוח הדיאלוג בין המורה להורה והרחבת הדרכות ההורים.
על יסוד מתווה שלב ב ' של התכנית המערכתית גובשה טיוטה עדכנית של חוזר המנכ"ל בנושא האקלים והוכנה טיוטת תכנית עבודה, המפרטת משימות, פעולות, גורמים אחראים ושותפים ותקציב נדרש.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , היה שלב ב ' של התכנית בשלבי גי בוש ואישור סופיים, ואולם הנהלת המשרד טרם אישרה אותו ותכנית עבודה מפורטת ליישומו, לרבות משימות, יעדים, מועדים וכלי מדידה.
לפיכך לא נקבע עבור היחידות הרלוונטיות סדר עדיפויות בדבר הפעולות שיינקטו לקידום האקלים ובדבר הקצאת המשאבים, וגם לא אושרה הרחבת פעילותן לתחומים שאינם כלולים בתכנית המערכתית הקיימת.
עם זאת יוער שההסדרים שנקבעו בחוזר האקלים המעודכן, התכנית המערכתית משנת 2009 ופעולות אחרות שביצע שפ"י בשיתוף גורמים אחרים במשרד, כמו שיפור כלי הניטור והטמעת תכנית ההתפתחות "כישורי חיים" במתכונת חדשה (ראו להלן), הב יאו לידי תיקונם של כמה מהליקויים המרכזיים שהועלו בדוח הקודם של מבקר המדינה.
28 על מעורבותן של הרשויות המקומיות בהקניית חינוך לערכים לבני נוער ועל יחסי הגומלין בינן ובין משרד החינוך בתחום זה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2009 , בפרק "מעורבותן של רשויות מקומיות בהקניית חינוך לערכים לבני נוער" (פורסם באוקטובר 2010) ', עמ191.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על מנכ"לית המשרד לפעול עם כל גורמי המטה הנוגעים בדבר - שפ"י, מינהל חברה ונוער והמזכירות הפדגוגית - כדי להביא לידי אישורו ויישומו של שלב ב' של התכנית המערכתית לקידום אקלים חינוכי מי טבי ולצמצום האלימות בשנים הבאות, לרבות אישור טיוטת חוזר האקלים המעודכנת וקביעת המשימות העיקריות, היעדים והיקף המשאבים על פי סדר העדיפויות של המשרד.
הטמעת התכנית המערכתית .
היערכות להטמעת התכנית המערכתית סמוך למועד סיום תקופת התכנית המערכתית, המחצית השנייה של שנה"ל התשע"ג, בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלה: הטמעת מרכיבי התכנית המערכתית; הדרכה באמצעות מדריכים ייעודיים לקידום אקלים חינוכי מיטבי; ביצוע הליך הערכה והשגת יעדי התכנית.
נוסף על כך, נבדקו דרכי הדיווח על אירועי אלימות והמעקב אחריהם; הליכי הטמעת תכנית "כישורי חיים" וגיבוש תכניות התפתחות אחרות לשיפור האקלים; פעולות שפ"י לגישור רב-תרבותי ולחינוך לסובלנות.
פעולות בתיה"ס ליישום התכנית המערכתית : על פי התכנית המערכתית, כדי להיערך לקידום האקלים בביה"ס ולהתמודד עם אירועי האלימות, על כל בתיה"ס, בן היתר, לבצע את הפעולות האלה: להקים ולכנס צוות אקלים קבוע לטיפול באלימות ובהתנהגויות סיכון, שבראשו יעמוד מנהל ביה"ס, וחבריו יהיו יועץ ביה"ס, פסיכולוג ביה"ס, רכז חינוך חברתי, רכזי שכבות ואנשי מקצוע נוספים שיבחר צוות בביה"ס (להלן - צוות אקלים); לגבש תקנון של ביה"ס בשיתוף עם התלמידים, המורים וההורים, לפי הדרישות הקבועות בחוזר; לבנות תכנית התערבות המותאמת לצורכי ביה"ס ומבוססת על תוצאות תהליך הניטור והאבחון ולהביאה לאישור המפקחים המחוזיים; להעצים את הצוות החינוכי בביה"ס בתחום האקלים באמצעות העמקת הכשרתו והתמחותו.
לצורך מעקב אחר יישום התכנית האסטרטגית הכינה הנהלת המשרד בשנה"ל התשע"א ( 2011 -2010 ) שאלון אינטרנטי לאיסוף נתונים ממנהלי בתיה"ס (להלן - השאלון האינטרנטי).
בין היתר, נדרשו מנהלי בתיה"ס לדווח בשאלון על אודות ההתקדמות בביצוע מרכיבי התכנית המערכתית בביה"ס.
הדוחות המסכמים של תשובות המנהלים על השאלון מופצים למנהלי יחידות המטה ולמנהלי המחוזות.
חובת מילוי השאלון חלה על כל מנהלי בתיה"ס, חוץ ממנהלי בתיה "ס המשתייכים לחינוך המיוחד ולמגזר החרדי, שרק מקצתם מחויבים בכך.
בשנה"ל התשע"ב ( 2012 -2011 ) ענו על השאלון 2,612 ( מנהלים, ובשנה"ל התשע"ג 2013 -2012 ) ענו עליו 2,563 מנהלים (כ-90% .
)מהמנהלים שהשאלון נשלח אליהם על פי תשובות המנהלים על השאלון האינטרנטי, מרבית בתיה"ס מבצעים את הפעולות הנדרשות לקידום אקלים חינוכי ולהתמודדות עם אירועי אלימות.
עם זאת עלה מהתשובות כי כמה מרכיבים מרכזיים של התכנית המערכתית אינם מתבצעים ברבים מבתיה"ס: משרד החינוך 823 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(א מניתוח התשובות על השאלון האינטרנטי עלה כי כרבע מהמנהלים שענו על השאלון בשנה"ל התשע"ב (571 מתוך 2,612 ) לא כינסו את צוות האקלים29 בבית ספרם, וכך גם כשליש מהמנהלים בשנה"ל התשע"ג (800 מתוך 2,563 .
) )(ב עוד עלה כי כ - 20% מכלל מנהלי בתיה"ס שענו על השאלון בשנה"ל התשע"ב (517 מתוך 2,612 ) לא בנו תכנית התערבות לביה"ס.
בשנה"ל התשע"ג חל שיפור מסוים - כ- 15% (387 מתוך 2,563 מנהלי בתי"ס) דיווחו שלא בנו תכנית התערבות לבית ספרם.
(ג) אשר להעצמת הצוות החינוכי והכ שרתו עלה כי כ - 54% מכלל מנהלי בתיה"ס שענו על השאלון בשנה"ל התשע"ב ( 1,399 מתוך 2,612 ) לא קיימו סדנאות להעצמת הצוות החינוכי בנושא צמצום האלימות וקידום האקלים בביה"ס.
גם בנושא זה חל שיפור מסוים בשנה"ל התשע"ג - כ- 47% ( 1,194 מתוך 2,563 מנהלי בתי"ס) דיווחו שלא קיימו את הסדנאות האמורות לצוות החינוכי.
(ד) כמו כן עלה מתשובות המנהלים כי אף שכמעט בכל בתיה"ס ( 96% ) גובש תקנון, רק כמחצית מבתיה"ס שמנהליהם ענו על השאלון בשנה"ל התשע"ב והתשע"ג גיבשו את התקנון במשותף עם ההורים, כנדרש בחוזר.
עוד עלה שבשנים אלה כמחצית מבתיה"ס ( 44% ) לא הביאו את התקנון לאישור מפקח המחוז, כנדרש בחוזר.
שפ"י מסר בתשובתו מדצמבר 2013 ,למשרד מבקר המדינה כי חשיבות שיתופם של המורים ההורים והתלמידים בכתיבת התקנון באה לידי ביטוי בחוזר האקלים המעודכן, אך יש להביא בחשבון את הצורך להתאים את דרך גיבוש התקנון למאפיינים ולשלבי ההתפתחות השונים של כל בי"ס.
עוד מסר שפ"י כי בכוונתו לתקן את חוזר האקלים המעודכן ולקבוע בו שעל מנהלי בתיה"ס להביא את התקנון לידיעתו של המפקח המחוזי ולא לאישורו.
משרד מבקר המדינה מעיר לשפ"י כי אי-שיתופם של ההורים בגיבוש התקנונים של כמחצית בתיה"ס מלמד על אי -הפנמתה של חשיבות הנושא, שבאה לידי ביטוי בדוח וילנאי, בחוזרי המנכ"ל בנושא ובתכנית המערכתית לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולצמצום האלימות בקרב תלמידים.
על שפ"י להבטיח שגיבוש התקנון ייעשה בשיתוף ההורים, על פי העקרונות שבחוזר האקלים המעודכן, ורק במקרים חריגים יגובש התקנון בלי לשתפם.
אשר להבאת התקנון לידיעת המפקח ולא לאישורו - משרד מבקר המדינה מעיר כי שינוי זה עשוי להפחית את מעורבות גורמי המחוז בהיערכות בתיה"ס לקידום האקלים ולצמצום האלימות, ויש בכך כדי לפגוע בתהליך ההיערכות האמור (ראו להלן).
עוד יוער ש לנוכח החשיבות של העצמת הצוות החינוכי בביה"ס, על שפ"י להבטיח את ביצוען של סדנאות לקידום האקלים לצוות החינוכי ופעולות הכשרה אחרות שיעמיקו את התמחותו בנושא.
פעולות המחוזות לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות : לפי חוזר האקלים המעודכן על המחוזות להקים ועדה מחוזית בראשות מנהל המחוז שתעסוק בסוגיות של קידום האקלים החינוכי וצמצום האלימות בבתיה"ס במחוז (להלן - ועדת אקלים).
הוועדה אמורה לרכז, בין היתר, את פעולות המחוז בנושא, והיא אחראית ללוות את הטמעת חוזר האקלים המעודכן בבתיה"ס שבאחריות המחוז.
בשאלון האינטרנטי לא נשאלים המנהלים אם הוקם בביה"ס צוות אקלים 824 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המפקחים המחוזיים לבדוק שביה"ס נוקט פעולות לצמצום אלימות וכן לתת משוב על עבודתם של בתיה"ס.
(א) במחוזות שנבדקו - מרכז, ירושלים וצפון - הוקמו ועדות אקלים.
במחוז מרכז פועלת ועדת האקלים מדצמבר 2011 , והיא החלה לתעד את ישיבותיה בנובמבר 2012 בלבד.
במחוז ירושלים30 , ( שאליו צורף מינהל חינוך ירושלים בשנה"ל התשע"ג 2012- 2013 ), תועדו מרבית ישיבות הוועדה המאוחדת.
במחוז צפון פועלת ועדת אקלים משנת 2009 , אולם ישיבותיה לא תועדו.
בהיעדר תיעוד שוטף ורציף אין לדעת במה עסקו הוועדות, מה היו החלטותיהן ומה תרומתן לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות בבתיה"ס.
אשר להרכב הוועדות, בכל שלושת המחוזות עומדות בראש ועדות האקלים מפקחות על הייעוץ ולא מנהלי המחוזות כנדרש.
יצוין כי במחוז מרכז חברים בוועדה נציגים של גופים שונים, בהם נציגים של מינהל חברה ונוער, ובמחוז ירושלים חברים בוועדה גם מפקחי שלבי הגיל ונציגים של החינוך המיוחד ושל שירותי הייעוץ לגנים.
הרכב רחב מאפשר לוועדה להרחיב את פעילויותיה ולרתום לטיפול באקלים החינוכי ובאלימות מגוון בעלי תפקידים האחראים במחוז להעמקת ערכים בבתיה"ס ולהתפתחות רגשית וחברתית של תלמידים.
לנוכח החשיבות של הטיפול באלימות וקידום האקלים החינוכי במישור המערכתי, ראוי שגם מחוזות אחרים ישתפו בוועדת האקלים בעלי תפקידים העוסקים במגוון הנושאים שבאחריות המחוז וירתמו אותם לעשייה בנושא הן בתחום ביה"ס והן מחוצה לו - בפעילויות חינוכיות של התלמידים בקהילה ובשעות הפנאי.
(ב) אשר לביצוע משובים כמתחייב מהחוזר, עלה כי בשניים מהמחוזות שנבדקו - מרכז וצפון - המפקחים אינם מבצעים משובים על עבודתם של בתיה "ס בתחום האקלים.
במחוז ירושלים רק המפקחת על הייעוץ בבתיה"ס הממלכתיים דתיים מבצעת משוב בעניין זה, שנועד להמליץ על משימות לשיפור בתחום האקל ים ומסייע לבתיה"ס שבפיקוחה להתמקד בחולשותיהם ובחזקותיהם בתחום.
(ג) לצד הליקוי בפעולות המנהלים בכל הנוגע להבאת תכניות ההתערבות והתקנון לאישור המפקחים, יש בנתונים המתוארים לעיל כדי ללמד שהמפקחים לא נקטו פעולות לאכיפת חובות אלה, הקבועות בחוזר המנכ"ל.
על המפקחים להגביר את הפיקוח על בתיה"ס שלא בנו תכנית התערבות ועל בתיה"ס שלא הקפידו להעביר את התקנון לאישורם כדי לוודא שהם עומדים בדרישות החוזר.
נוסף על כך, עליהם לתת משובים לבתיה"ס, המיועדים לסייע לבתיה"ס להעריך את פעולותיהם לצמצום האלימות ולשפרן.
30 ישיבות ועדת האקלים של מחוז ירושלים במתכונתו הקודמת תועדו משנת 2008.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נתוני השאלון האינטרנטי, שהתקבלו בכל שנות הפעלת התכנית המערכתית, מראים כי שיעור ניכר מבתיה "ס לא ביצעו מרכיבים בסיסיים של התכנית, הנחוצים להיערכות לקידום האקלים ולצמצום האלימות.
אמנם האחריות לתיקון מצב זה היא בראש ובראשונה של מנהלי בתיה"ס, אולם גם ליחידת הפיקוח המחוזי, האחראית לפיקוח על יישומו של חוזר האקלים המעודכן בבתיה"ס, תפקיד מרכזי בהטמעתו.
בביקורת עלה שלעתים היא לא הפעילה את סמכויותיה כדי להבטיח שבתיה"ס יישמו מרכיבים מרכזיים של החוזר.
מן הראוי שיחידת הפיקוח המחוזי תאתר באופן יזום ושיטתי קשיים של בתי"ס בביצוע החוזר ותסייע להם בגיבוש פתרונות סמוך להיווצרותם.
תהליך ההדרכה העיקרון המנחה של התכנית המערכתית הוא העצמה של הצוות החינוכי של ביה"ס שאמור לקדם את האקלים החינוכי ולפעול למניעת אלימות.
על יסוד תפיסה זו, החליט המשרד, במסגרת התכנית המערכתית, ללוות במשך תקופה מוגבלת א ת פעולות בתיה"ס בתחום האקלים באמצעות מדריך חיצוני ייעודי, שהוא עובד הוראה ויועץ חינוכי31 שהוכשר בהכשרה מיוחדת בתחום האקלים החינוכי המיטבי (להלן - מדריך או מדריך אח"מ).
תהליך זה נועד לסייע לביה"ס ליצור ולהטמיע דפוסי עבודה קבועים לקידום נושא האקלים, ובסיומו א מור צוות ביה"ס להמשיך לקדם את הנושא באופן עצמאי.
תפקידיו של מדריך אח"מ הם, בין היתר, להנחות את מנהל ביה"ס וצוות האקלים כיצד להפעיל את כלל המורים בנושא קידום האקלים ולסייע להם ביצירת גבולות ברורים בביה"ס ובהגברת תחושת הקשר והשייכות בין המורים לתלמידים.
על מ דריכי אח"מ לזהות את החזקות והחולשות של ביה"ס, ולהכין עם צוות האקלים בתחילת שנת הלימודים תכנית התערבות המבוססת על נתוני האקלים של ביה"ס.
כמו כן הוטל על מדריך אח"מ ליזום תהליכי שותפות עם ההורים והקהילה.
חמש מדריכות של היחידה למניעת אלימות בשפ"י מרכזות את עבודת המדריכים במחוזות המשרד.
בכל שנה מן השנים 2012 -2009 הקצה המשרד תוספת תקציב בסך 10 .
מיליון ש"ח לתהליך ההדרכה בבתיה"ס 1.
היקף ההשתתפות בהדרכה : בתכנית המערכתית תוכנן לבצע את תהליך ההדרכה ב - 1,200 בתי"ס32 בכל שנה מן השנים 2009- 2012 , ונקבע כי תהליך זה יארך כשלוש שנים.
לצורך כך הקצה שפ"י למחוזות המשרד ימי הדרכה, על פי המספר היחסי של בתיה"ס שבאחריותם.
כמו כן הנחה שפ"י שהמחוזות יבחרו את בתיה"ס שיודרכו על פי קווים מנחים שקבע, בהם מתן עדיפות לבתי"ס שתפקודם בתחום האלימות וקידום האקלים החינוכי נמוך יחסית.
נוסף על כך, הקצה שפ"י ימי הדרכה, מחוזיים וארציים, להדרכת מדריכי אח"מ במילוי תפקידם.
31 ,"ראו בדוח זה את הפרק "הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדיםעמ' 913.
32 בשנה"ל התשע"ג תוכנן לבצע את התהליך ב- 1,100 בתי"ס וב-100 .
גני ילדים 826 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ( עלה כי בשנה"ל התשע"א 2011 -2010 ) נעשה תהליך ההדרכה רק בכ - 83% ( ממספר בתיה"ס שנקבע לעניין זה בתכנית המערכתית 996 מתוך 1,200 ,) "ובשנה"ל התשע ב ( 2012 -2011 ( ) והתשע"ג 2013 -2012 ) נעשה התהליך רק בכ- 82% ( ממספר בתיה"ס שנקבע לעניין זה בתכנית האמורה987 מתוך 1,200 בתי"ס בשנה"ל התשע"ב ו -899 מתוך 1,110 בתי"ס בשנה"ל התשע"ג).
עוד עלה שבשנה"ל התשע"ב נשרו 6% מבתיה"ס מתהליך ההדרכה, ובשנה"ל התשע"ג נשרו ממנו %933.
שפ"י מסר בתשובתו כי לשיעור הנשירה סיבות רבות, שאינן קשורות בהכרח לתהליך בחירת בתיה"ס, בהן שינויים ארגוניים בבתיה"ס, שינויים ניכרים בהרכב הצוות או בהרכב התלמידים, הצרכים הסביבתיים של ביה"ס, נסיבות אישיות של המדריכים ושיקול הדעת של המפקחים, המדריכים והנהלת ביה"ס.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי ששפ"י יפיק לקחים כדי לאתר סיבות חוזרות לנשירת בתי"ס מתהליך ההדרכה ולמנוע את הישנותן וכדי לאתר את הסיבות לביצועה של ההדרכה בפחות מהמתכונן, שלא על פי התכנית המערכתית.
תהליך זה של הפקת לקחים עשוי להביא לידי מיצוי מיטבי של משאבי ההדרכה.