HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
69 עד אמצע שנת 2013 חולקו השוברים ישירות על ידי שירות התעסוקה.
באמצע שנת 2013 עברה האחריות לחלוקת השוברים לאגף להכשרה מקצועית.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 39 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שהשתלב בעבודה במקצוע הנלמד בתוך תשעה חודשים מסיום הקורס והתמיד בעבודה במשך ארבעה חודשים יהיה זכאי גם למענק השמה70.
מנגנון התשלום באמצעות השובר נועד לתמרץ את המשתתפים לסיים את הקורס בהצלחה ולהשתלב בשוק העבודה במקצוע שבו הוכשרו .
ואולם בביקורת עלה כי מנגנון תשלום זה עשוי להיות חסם עבור משתת פים מעוטי יכולת כלכלית - מצב המאפיין רבים מבני האוכלוסייה הערבית - בשל כמה סיבות: המשתתף מקבל כאמור החזר של עד 85% מעלות הקורס, והוא יהיה זכאי למענק השמה בתנאים שצוינו לעיל.
ואולם אם המשתתף לא עמד בתנאים אלה (למשל, אם נדרש לו זמן רב יותר למצוא עבודה, אם גילה שהמקצוע אינו מתאים ליכולותיו או אם התקשה להתמיד במקום העבודה) - הוא לא ישופה על ההפרש ששילם מכיסו; לא ניתן לקבל שובר עבור קורסים שנמשכים יותר מ-12 חודשים, המיועדים בייחוד לעובדים המעוניינים לשדרג את עצמם מהבחינה המקצועית; על המשתתף לשלם בדרך כלל את שכר הלימוד למוסד המכשיר מראש, אך את ההחזרים הוא מקבל ממשרד הכלכלה בתשלומים (כשליש מהתשלום לאחר תחילת הלימודים, כחמישית לאחר סיום מחצית מהלימודים וכשליש לאחר סיום הלימודים), דבר המקשה על מי שאין לו סכום גדול זמין לשלם מראש; למשתתף לרוב לא משולמים הוצאות הנסיעה ללימודים ודמי מחיה בתקופת הלימודים.
אחת הדרכים להעריך את הצלחת השימוש בשוברים היא לבדוק כמה מבין מי שקיבלו שובר ותשלום ראשון (כלומר התחילו את הלימודים) אכן סיימו את ההכשרה והשתלבו בעבודה במקצוע הנלמד בתוך פרק הזמן המוגדר.
מנתוני האגף להכשרה מקצועית עולה כי בין יוני 2013 ליוני 2014 היו כמחצית ( 46% ) ממקבלי התשלום הראשון בגין השובר מקרב האוכלוסייה הערבית, אך רק 19% ממי שסיימו את ההכשרה והושמו בעבודה עד סוף יולי 2015 והושמו בעבודה היו ערבים.
יוצא שתלמידים מהאוכלוסייה הערבית מתקשים לסיים את הקורסים ולהשתלב בעב ודה לאחר מכן יותר מעמיתיהם היהודים.
לפיכך ספק אם הקצאת השוברים להכשרה מקצועית לאוכלוסייה הערבית היא אפקטיבית די הצורך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף להכשרה מקצועית לבחון אם השובר הוא אמצעי המותאם לאוכלוסייה הערבית, אם יש מקום לשנות את תנאי קבלתו ואת מנגנו ן המימון במסגרתו, ואם יש צורך להקצות כלים תומכים נוספים לצד השובר, כדי להגדיל את האפקטיביות של השובר לגבי אוכלוסייה זו.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי יבדוק את השתלבותם בעבודה של לומדים באמצעות שובר מקרב האוכלוסייה הערבית ולאחר בחינת הנתונים יבחן את ההתאמות הנדרשות של מנגנון השוברים לאוכלוסייה זו.
70 במקרים מסוימים יש במענק ההשמה כדי להביא לכיסוי 100% .
מעלויות הלימודים 40 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעילות מצומצמת לשילובה של אוכלוסיית רווחה ערבית בתעסוקה ביישובים ערביים שיעור המשפחות המוכרות לשירותי הרווחה והמתמודדות עם עוני וקשיי תעסוקה גדול בהרבה מהשיעור של משפחות כאלה ביישובים יהודיים או מעורבים, וכרבע מתיקי הרווחה בישראל שעניינם העיקרי הוא עוני וקשיי תעסוקה נפתחים ביישובים ערביים.
פעמים רבות החסמים המקשים על מחוסרי עבודה המשתייכים לאוכלוסיית הרווחה לצאת לעבודה הם מורכבים, ועקב כך הפעולות הדרושות לשילובם בעבודה ה ן מורכבות ואינטנסיביות יותר מהפעולות הדרושות לשילוב בעבודה של מחוסרי עבודה אחרים.
עבור מחוסרי עבודה בחברה הערבית השייכים לאוכלוסיית הרווחה, החסמים המורכבים נוספים על החסמים האחרים הנפוצים בחברה זו, כמפורט לעיל.
נוכח זאת, חשוב להתאים את השירותים המיועדים לשילוב בתעסוקה לאוכלוסיית הרווחה הערבית.
ואולם בביקורת נמצא כי הדבר כמעט שאינו נעשה, כפי שיפורט להלן: 1.
פעילות מועטה של משרד הרווחה : נוכח ריבוי המשפחות המוכרות לשירותי הרווחה המתמודדות עם עוני, היעדר הכנסה וקשיי תעסוקה הגדיל משרד הרווחה את היקף פעילויות התעסוקה שלו, ובכלל זה החל להעניק למסתייעים בשירותיו שוברים להכשרה מקצועית של משרד הכלכלה.
נוסף על כך, שם משרד הרווחה דגש בחיזוק נושא השיקום התעסוקתי במחלקות לשירותים חברתיים, במסגרת הרפורמה המתבצעת בהן.
אמנם משנת 2010 חל גידול ניכר בשיעורם של הערבים המשתתפים בתכניות התעסוקה של משרד הרווחה, ואולם שיעורם בקרב המשתתפים בתכניות אלה בשנת 2014 - 15% - עדיין היה קטן משיעורם בקרב אוכלוסיית הרווחה הסובלת בעיקר מעוני וקשיי תעסוקה ( 25% ).
יצוין עוד שמקרב הערבים המוכרים לרווחה והמתמודדים עם עוני וקשיי תעסוקה רק 10% משתתפים בתכניות התעסוקה של משרד הרווחה; ולעומת זאת 24% מקרב היהודים המוכרים לרווחה ומתמודדים עם קשיים אלה משתתפים בתכניות תעסוקה.
בשנת 2014 לא קיבל משרד הרווחה תקציב למתן שוברים להכשרה מקצועית עבור האוכלוסייה הערבית.
מן האמור יוצא כי משרד הרווחה מציע תכניות וכלים תעסוקתיים רק לחלק קטן מאוכלוסיית הרווחה הערבית הזקוקה לכך.
ממשרד הרווחה נמסר, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כי בשנת 2015 הוא החל בהפעלת תכניות נוספות להתמודדות עם עוני וקשיי תעסוקה, בין היתר ביישובים ערביים.
מתן מענה חלקי בריאנים לאוכלוסיית הרווחה : שערי מרכזי ריאן פתוחים לכל אדם המעוניין לעבוד, ובכלל זה למי שנמנה עם אוכלוסיית הרווחה (פרט למי שמטופל בשירות התעסוקה).
נוכח זאת, יש מקום לכך שבמרכז ריאן יבוא לידי ביטוי הן הפן של הסיוע התעסוקתי והן זה של הטיפול הרווחתי.
למשל, מרכזי ריאן יכולים היו להעסיק עובדים סוציאליים ולהתאים את השירות הניתן במרכז לאוכלוסיית רווחה זו, ולחלופין ביכולתם לדרוש שיתוף פעולה הדוק בין רכז הפרט במרכז ריאן ובין העובדים הסוציאליים במחלקה לשירותים חברתיים של הרשות המקומית שבה מתגור ר מקבל השירות.
כמו כן היה ניתן לאגם משאבים ולאפשר למשל לאדם ליווי מקצועי משפחתי של עובדים סוציאליים במחלקה לשירותים חברתיים, בד בבד עם מתן כלים לשילוב בתעסוקה (כגון סדנת "כישורים רכים" או הכשרה מקצועית) במרכז ריאן.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 41 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ואולם נמצא כי רק במרכזי ריאן בנגב יש תפקידים ייעודיים לעובדים סוציאליים, וגם שם תפקידם אינו טיפול במשפחות או הידוק הקשר עם המחלקה לשירותים חברתיים במקרים פרטניים.
נוסף על כך, ההכשרה שמקבלים רכזי הפרט המועסקים במרכזי ריאן אינה כוללת כלים לזיהוי ולהתמודדות עם קשייו של המשתתף במישור המשפחתי, וודאי שאינה דומה להכשרה שניתנת לעובדים סוציאליים לצורך התמודדות עם חסמים מורכבים.
עוד נמצא כי שלא כשיתוף הפעולה בין משרדי הכלכלה והרווחה בתחומים אחרים, לא הנחה משרד הכלכלה את הריאנים לקיים קשר עם המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות לגבי מקרים פרטניים, ומשרד הרווחה לא הנחה את המחלקות לשירותים חברתיים לעמוד בקשר עם הריאנים כאשר הדבר נדרש71 .
קשרים כאמור מתקיימים בריאנים מסוימים על בסיס היכרות אישית ויזמות פרטיות או מקומיות, אולם אינם ממוסדים ואינם עקיבים.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הוא פועל עם משרד הרווחה להוצ את נוהל משותף שיסדיר את הקשר בין מרכזי ריאן ובין המחלקות לשירותים חברתיים בנוגע לטיפול במשתתפי רווחה.
הוא הוסיף כי הועלה לפניו הצורך בהתאמת חלק מהכלים הניתנים במרכזי ריאן באופן שיאפשר למלא את הצרכים המיוחדים של אוכלוסיות רווחה, וכי כבר מתבצע שינוי בשטח.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מנובמבר 2015 כי ינחה באופן נרחב יותר את המחלקות לשירותים חברתיים לקיים שיתופי פעולה עם מרכזי ריאן.
מכלל האמור יוצא כי אדם מהחברה הערבית הניצב לפני חסמים מורכבים המקשים את יציאתו לעבודה יתקשה לקבל פתרון תעסוקתי מותאם לצרכיו: המחלקות לשירותים חברתיים כמעט אינן פועלות בתחום זה ביישובים הערביים, שירות התעסוקה מתקשה לתת פתרון מספק לבעיה ביישובים אלה, מרכזי ריאן לא התאימו את שירותיהם לצורכי אוכלוסיית הרווחה ביישובים האמורים, ושיתוף הפעולה שלהם עם משרד הרווחה חלקי בלבד.
הדבר חמור בייחוד נוכח השיעורים הגדולים של משפחות ביישובים ערביים המוכרות לשירותי הרווחה והמתמודדות עם עוני או קשיי תעסוקה.
ליקויים בפעולות המגזר הציבורי לקליטת עובדים מהאוכלוסייה הערבית .
שיעורי התעסוקה הקטנים בקרב האוכלוסייה הערבית הם תוצר של חסמים רבי ם המקשים עליה להשתתף בשוק העבודה, ובהם חסמים הנוגעים לפערי השכלה, היעדר ניסיון מקצועי .
71 מלבד לגבי נ שים המשתתפות בתכנית אשת חיל.
לאחרונה גם הוחל במרכז ריאן ברהט במתן שירות לאנשים עם מוגבלות במסגרת תכנית "רמפה", אך במועד סיום הביקורת עדיין לא יושמה התכנית בריאנים אחרים.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ( והון חברתי networking)72 מועט, וכן חסמים מצד המעסיקים הנוגעים לדעות קדומות ולאפליה על רקע גזעני73 .
למדינה יש תפקיד מרכזי בהסרת חסמים ובהשפעה על עמדות הציבור ושינוי דעתקהל, וזאת נוסף על היותה המעסיק הגדול במשק.
כמו כן, למדינה יש יכולת להטמיע שינויים בשוק התעסוקה, באמצעות כלים העומדים לרשותה כבר היום.
העדפה מתקנת היא יחס מועדף ושונה הניתן לקבוצה מופלית , כדי לפצותה על אי -השוויון ולשפר את מצבה 74.
כלי זה נותן עדיפות לאוכלוסיי ה מסוימת, כדי לתקן פערים חברתיים וליצור איזון המשקף נכון יותר את הרכבה של החברה.
ואולם השימוש בו הוא זמני ואמור להיפסק עם השגת הייצוג ההולם75 )(ראו להלן.
על המגזר הציבורי - לרבות שירות המדינה, החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים - מגזר המנהל משאבים ציבורי ים, לשמש "חלוץ לפני המחנה" ולפעול לעידוד שילובם של עובדים מקרב האוכלוסייה הערבית בו.
בפעולות אלו יש כדי לסייע בהגדלת שיעור התעסוקה של האוכלוסייה הערבית, בהסרת חסמי התעסוקה ובשינוי עמדות בנוגע אליה.
להלן פירוט: שירות המדינה יישום חלקי של הוראות החוק בדבר ייצוג הולם סעיף 15 א לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 (חוק המינויים), קובע כי בקרב עובדים בשירות המדינה בכלל הדרגות והמקצועות, בכל משרד ובכל יחידת סמך, יינתן ביטוי הולם לייצוג, בין השאר, של בני האוכלוסייה הערבית .
ליישום הוראות חוק זה אחראית נש"ם.
הבדיקה העלתה כי אף שחל שיפור משמעותי בשיעור העסקתה של האוכלוסייה הערבית בשירות המדינה, הרי שעדיין שיעור העובדים הערבים בה קטן לעומת שיעורם של הערבים באוכלוסייה, ועל כן לא ניתן לקבוע כי בכך יש מענה לדרישת החוק לייצוג הולם.
להלן פירוט: בשנים 2007- 2015 גדלשיעור העובדים הערבים 76 המועסקים בשירות המדינה מ-%5.
6% , בשעה ששיעורם של הערבים בגילי העבודה הוא 19.
72 הון חברתי רב יתבטא בין היתר במערכת קשרים ענפה עם אנשים הממוצבים בארגונים מרכזיים או בתפקידי מפתח.
73 53% ממשתתפי סקר שביצעו בשנת 2011 הרשות לפיתוח כלכלי ולשכת הפרסום הממשלתית בנושא "שילוב ערבים בתעסוקה", התייחסו לאפליה כבעיה "אובייקטיבית" של חוסר התאמה בין העובדים הערבים למגזר היהודי.
בהקשר זה צפוי גם להתפרסם בהמשך שנת 2016 דוח מבקר המדינה בנושא "חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות" .
74 )ענת מאור, "היעדים והאמצעים של מדיניות ההעדפה המתקנת", בתוך: ענת מאור (עורכת העדפה מתקנת והבטחת ייצוג בישראל ( 2004 '), עמ16.
75 ,מבקר המדינהדוח ביקורת: ייצוג נשים בתפקידים הבכירים בשירות הציבורי ( 2014 ,)עמ' 30.
הנתונים בעניין זה נוגעים לאוכלוסייה הערבית, לאוכלוסייה הדרוזית ולאוכלוסייה הצ'רקסית לגבי העובדים הערבים בלבד בשירות המדינה, שיעורם עלה מכ- 4.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 43 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פילוח על פי משרדי ממשלה מעלה כי רוב העובדים הערבים מרוכזים בכמה משרדי ממשלה ויחידות סמך77, בעיקר בתחום הבריאות.
לדוגמה, שיעור העובדים הערבים בלשכת הבריאות במחוז צפון הוא כ-49% .
עוד נמצא כי ב-11 משרדי ממשלה ויחידות סמך אין כלל ייצוג לערבים, וכי שיעור הערבים המועסקים בעשרה משרדים ויחידות סמך אחרים קטן במיוחד - בין 0.
מכל האמור לעיל עולה כי אף שחל שיפור משמעותי בשיעור העסקתם של העובדים הערבים בשירות המדינה, הרי שיש שונות רבה בין משרדי הממשלה, ובחלקם שיעור ההעסקה של ערבים קטן מאוד ואף אפסי.
אי-יישום החלטות ממשלה בדבר ייצוג הולם בכמה החלטות של ממשלות ישראל 78 נקבע כי יינקטו פעולות יזומות להגדלת שיעור המועסקים הערבים בשירות המדינה וקידום ייצוגם ההולם.
האחרונה שבהן התקבלה בנובמבר 2007 (להלן- החלטה 2579) , ובמסגרתה קבעה הממשלה כי עד סוף שנת 2012 לפחות 10% מעובדי המדינה יהיו מבני האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית.
במועד סיום הביקורת לא עודכן יעד זה.
הועלה כי היעד שנקבע בהחלטה 2579 לאהושג במלואו אף שלוש שנים לאחר תאריך היעד, שכן בנובמבר 2015 שיעור העסקתם של העובדים הערבים בשירות המדינה היה כ- 9.
יודגש כי אמנם היה בקביעת יעד זה כדי לתרום לגידול בשיעור העסקת עובדים ערבים בשירות המדינה, אולם אין בו כדי לממש את עקרון הייצוג ההולם.
נש"םמופקדת על הליכי הגיוס והאיוש של עובדים לשירות המדינה, לכן היא אמורה להביא לידיעת משרדי הממשלה את יעדי הממשלה בעניין זה ולרתום את המשרדים להשגתם.
בהחלטות הממשלה 414 משנת 2006 ו- 2579 משנת 2007 הוטל על כל אחד ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך לגבש, בתיאום עם נש"ם, תכנית עבודה לקידום ייצוגם ההולם של בני האוכלוסייה הערבית באותו משרד, לרבות ייעוד משרות.
הבדיקה העלתה כי רק בספטמבר 2011 - ,עם כניסתו של נציב שירות המדינה עו"ד משה דיין, לתפקידו - הוא שלח מכתב לכלל מנהלי משרדי הממשלה ויחידות הסמך ולמנהלי בתי החולים הממשלתיים, ובו ציין את החלטה 2579 והצורך בייעוד תקנים לשם עמידה ביעדיה.
עוד הועלה כי לראשונה במכתב זה הנחה הנציב את משרדי הממשלה ויחידות הסמך להכין (בשיתוף אגף בכיר לתכנון ובקרה בנש"ם ) תכנית מפורטת לקידום ייצוגם ההולם של בני האוכלוסייה הערבית ועמידה ביעד כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
77 שבהם מועסקים יותר מ-300 .
עובדים 78 החלטה735 /(ערב7 ) מאוגוסט 2003 , החלטה 4729 ממרץ 2006 , החלטה 1402 /(ערב24 ) מינואר 2004 והחלטה414 /(ערב3 ) מאוגוסט 2006 (להלן- החלטה 414.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד נמצא כי רק בינואר 2012 פרסמה נש"ם חוזר לכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך, שעניינו נוהל עבודה לסימון משרות לבני האוכלוסייה הערבית לרבות הדרוזית והצ'רקסית (חוזר 1/2012 ), וצירפה לחוזר את מכתבו של נציב שירות המדינה שצוין לעיל.
יתרה מזו, חוזר זה היה החוזר הראשון שפרסמה נש"ם בנושא החלטה 2579, אף שחלפו כארבע שנים מקבלת ההחלטה; והוא פורסם בתחילת שנת 2012 - אף שהיעד היה אמור להיות מושג כבר בסוף אותה השנה.
מכל האמור לעיל עולה כי אף שחל שיפור משמעותי ושיעור האוכלוסייה הערבית בקרב עובדי המדינה גדל, הרי שגידול זה אינו מקיים את הוראות חוק המינויים, ועדיין אינו עומד ביעדים שנקבעו בהחלטות הממשלה.
בתשובתו מנובמבר 2015 מסר הנציב כי אמנם טרם הושג היעד שנקבע בהחלטות הממשלה לפיו 10% מהמשרות צריכות להיות מאוישות בידי בני האוכלוסייה הערבית, אולם נית ן לראות כי ישנה עליה מתמדת בשיעור העסקת עובדים ערבים וכי שירות המדינה צועד בכיוון של צמצום פערים ועמידה ביעד.
הנציב אף ציין מספר פעולות שבהן נקט על מנת להגדיל את קליטת האוכלוסייה הערבית בשירות המדינה ובכלל זה: במסגרת התכנון האסטרטגי של כל משרד יקבעו בכל משרד יעדי גיוס עובדים של בני האוכלוסייה הערבית; ועדת החריגים לעניין כוח אדם בשירות המדינה בטרם תאשר קליטות עובדים חדשים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך תשקול גם את עמידת המשרדים ביעדי הגיוס של בני האוכלוסיייה הערבית; ונש"ם אף קבעה כללים לפיהם במקרים מסויימים יינתן פקטור בהליך מיון בשירות המדינה לטובת בני האוכלוסייה הערבית.
לסיכום ציין הנציב כי הוא סבור שפעילות נש"ם בעניין זה היא מקור לגאווה, מבלי לגרוע מכך שהמצב הקיים טעון תיקון ומלאכה רבה עוד נותרה.
ייצוג חלקי בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים גם לחברות ממשלתיו ת ולתאגידים ציבוריים יש תפקיד מהותי בקידום ייצוגה ההולם של האוכלוסייה הערבית.
החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים מצויים פעמים רבות בחזית המפגש של השלטון עם האזרח, וחלקם פועלים באמצעות סניפים ושלוחות בפריסה גאוגרפית נרחבת, באופן שגם המתגוררים באזורים המרו חקים ממרכז הארץ ומאזור ירושלים יוכלו להשתלב במגזר הציבורי.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 45 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על אף מדיניות הממשלה כי יש לקדם את האוכלוסייה הערבית, חשיבות שילובה של אוכלוסייה זו ויתרונותיו העסקיים של הגיוון התעסוקתי79 , הועלה כי הפעולות שננקטו לשילוב האוכלוסייה הערבית בחברות ממשלתיות ובתאגידי ם ציבוריים היו מועטות, וכי ייצוגה של אוכלוסייה זו בחברות ובתאגידים כאמור לוקה בחסר.
להלן פירוט: ייצוג חסר בחברות ממשלתיות רשות החברות הממשלתיות (רשות החברות) הוקמה ופועלת מכוח חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות) ומופקדת על 87 חברות שבהן מועסקים כ- 60,000 עובדים, ששווי כלל נכסיהן הוא כ-178 מיליארד ש"ח, וסך הכנסותיהן השנתיות בשנת 2015 היה כ -67 מיליארד ש"ח.
חלק מחברות ממשלתיות אלו פועלות בתחומי התשתיות ובתחומים חברתיים וחינוכיים, והן מן החשובות, המורכבות והגדולות במשק.
בדוח ועדת אור משנת 2003 צוין כי שיעור העובדים הערבים המועסקים בחברות ממשלתיות (ומעורבות) קטן מ-2% .
משרד מבקר המדינה בדק את ייצוגה של האוכלוסייה הערבית ב עשר החברות הממשלתיות העיקריות, כהגדרת רשות החברות 80, להוציא חברותהפועלות בתחום הביטחון.
עובדים בחברות הממשלתיות : לגבי האוכלוסייה הערבית, חלה חובת ייצוג הולם בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, רק עבור בני העדה הדרוזית (סעיפים 50א ו-50 ב לחוק החברות הממשלתיות).
אף שאין קביעה חוקית המחייבת ייצוג הולם של האוכלוסייה הערבית, היה מצופה מרשות החברות לפעול לקידום העסקתם של עובדים ערבים, נוכח היתרונות שהוצגו לעיל ובהתאם למדיניות הממשלה וליעדים שקבעה.
הבדיקה העלתה כי ייצוגה של האוכלוסייה הערבית (ללא דרוזים) בכל אחת מעשר החברות הממשלתיות העיקריות לוקה בחסר; הדברים אמורים הן לגבי משרות עובדים והן לגבי תפקידי ניהול.
79 ,יתרונותיה העסקיים העיקריים של העסקה מגוונת הם היכולת לגייס מבחר גדול של עובדים שימור עובדים טובים, הגברת היצירתיות והחדשנות, שיפור תהליכי קבלת ההחלטות וכן שיפור הדימוי של החברה.
בסיכום מחקר שביצע מכון ברוקדייל בשנת 2014 בנושא קידום העסקה מגוונת צוינו ממצאי מחקר שביצעה הנציבות האירופית בשנת 2005 , ולפיהם83% מהעסקים שנסקרו דיווחו שלאימוץ מדיניות של העסקה מגוונת יש יתרון עסקי.
80 "חברת החשמל לישראל בע מ, נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ, תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ, מקורות חברת המים בע"מ, חברת דואר ישראל בע"מ, רכבת ישראל בע"מ, נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ, חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ, חברת נמל חיפה בע"מ וחברת נמל אשדוד בע"מ.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים7 .
שיעור העובדים הערבים בעשר ה חברות הממשלתיות העיקריות בשנת 2014 .
על פי נתוני רשות החברות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מן התרשים עולה כי ייצוגה של האוכלוסייה הערבית בחברות ממשלתיות אלה - שפריסתן הגאוגרפית רחבה למדי, הכנסותיהן גבוהות והן בעלות השפעה רחבה על כלל המשק - הוא נמוך עד מאוד - ובאחת החברות (נתיבי הגז הטבעי לישראל) אין ולו עובד ערבי אחד .
הבדיקה כללה גם את העסקתם של עובדים ערבים בתפקיד של "פקיד בכיר" כהגדרתו בחוזר של רשות החברות81 .
הועלה כי בשבע מעשר החברות הממשלתיות העיקריות לא הועסק שום פקיד בכיר ערבי82 ; וכי בשלוש החברות האחרות הועסק פקיד בכיר ערבי אחד בלבד בשנת 201483, ואשר למספרם הכולל של הפקידי ם הבכירים באותן חברות - שיעורם היה קטן מאוד - בין 1.
המגזר הציבורי הוא בבחינת חזות המדינה - בהעסקת עובדים ערבים בחברות הממשלתיות הגדולות שהשפעתן על המשק הישראלי ניכרת ומשמעותית ביותר, ניתן לאפשר ייצוג לכלל אזרחי המדינה ויש בכך כדי להפחית, במידת מה, את תחושות הניכור וחוסר האמון.
הבדיקה העלתה כי סוגיית שילובם המועט של עובדים ערבים במגזר הציבורי, שעליו עמדה גם ועדת אור כ-15 שנה לפני מועד סיום הביקורת, טרם טופלה.
"פקידים בכירים" בחברות הממשלתית לעניין חוזר זה הינם: המשנה והסגנים למנכ"ל, מנהלי האגפים, מנהל ענייני הכספים, המבקר הפנימי, מזכיר החברה ונושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניין זה השרים.
חוזר זה לא מתייחס למנכ"ל חברה ממשלתית.
82 חברת החשמל, דואר ישראל, נמל אשדוד, נמל חיפה, חברת נמלי ישראל -פיתוח ונכסים, חברת תשתיות נפט ואנרגיה וחברת נתיבי הגז הטבעי לישראל.
83 רכבת ישראל, מקורות וחברת נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 47 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שחובת הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית (להוציא דרוזים) אינה מעוגנת בחוק החברות הממשלתיות, למעט בנוגע לייצוגם כחברי דירקטוריון, הרי שמן הנתונים עולה תמונת מצב קשה במיוחד שאינה מתיישבת עם עקרון השוויון, וראוי כי זו תיפתר ובהקדם; על רשות החברות להמשיך לפעול ביתר שאת ליישום עקרון השוויון בחברות הממשלתיות.
יצוין כי בז מן עבודת הביקורת הציג משרד מבקר המדינה נתונים אלו לפני מנהל רשות החברות, וזה הודיע כי יפעל לתיקון המצב.
באוגוסט 2015 פנה מנהל רשות החברות בכתב ל- 11 חברות ממשלתיות, ובהן עשר החברות שצוינו לעיל, והודיע כי רשות החברות סבורה "כי ראוי לקבוע יעד ארוך טווח אשר יביא את החברה למצב בו בשנת 2020, כ-10% מעובדי החברה יהיו בני המגזר הערבי".
כמו כן הנחה מנהל רשות החברות כי הנושא יועלה על סדר יומו של דירקטוריון החברות ותוצאות הדיון ידווחו לרשות החברות, יחד עם ".
תכנית פעולה, לרבות לוחות זמנים שבכוונת החברה לנקוט על מנת לעמוד ביעדים".
כמה חברות ממשלתיות השיבו למשרד מבקר המדינה, בחודשים נובמבר-דצמבר 2015 , כי הן פועלות, בין היתר בעקבות הנחייתו של מנהל רשות החברות שצוינה לעיל, לגיבוש מדיניות עדכנית לשילוב עובדים ערבים ולהגדלת מספרם בחברות אלו.
ייצוג חסר בתאגידים ציבוריים בדומה לחברות הממשלתיות, גם על התאגידים הציבוריים מוטלת חובת ייצוג הולם לגבי בני העדה הדרוזית בלבד, ולא לגבי האוכלוסייה הערבית (סעיף 60 .
)ב לחוק החברות הממשלתיות ואולם יתרונות שילובה של האוכלוסייה הערבית בחברות הממשלתיות יפים גם לגבי שילובה בתאגידים הציבוריים.
משרד מבקר המדינה בדק את נושא הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית בכמה תאגידים ציבוריים, שחלקם ייחודיים בתחום עיסוקם (בנק ישראל, רשות ניירות ערך ורשות שדות התעופה), ולחלקם פריסה גאוגרפית רחבה (שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי), שיש בה כדי להנגיש את האפשרות לע בוד במגזר הציבורי.
יתרון נוסף של שילוב האוכלוסייה הערבית בתאגידים אלו הוא יצירת תשתית המזמנת קשר ושיתוף פעולה בין האוכלוסייה הערבית ליהודית הן מבחינת קהל מקבלי השירות (דוגמת קהל היעד בסניפי המוסד לביטוח הלאומי ושירות התעסוקה) והן מבחינה קולגיאלית.
קשרים בל תי אמצעיים אלו מקטינים התנגדויות ויכולים להביא לשינוי עמדות ולהפחתת הניכור הקיים, כמובן נוסף על התרומה להגדלת שיעורי התעסוקה ולצמצום ממדי העוני.
הבדיקה העלתה כי בתאגידים שנבדקו שיעור ייצוג האוכלוסייה הערבית קטן מאוד בקרב כלל העובדים, ובכל הנוגע לתפקידים ניהוליים הרי שבחלק מהתאגידים הציבוריים אין ולו מנהל ערבי אחד.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים8 .
שיעור העובדים והמנהלים הערבים בחמשת התאגידים הציבוריים בשנת 2014* .
על פי נתוני התאגידים הציבוריים בעיבוד משרד מבקר המדינה * הנתונים הנוגעים למוסד לביטוח לאומי ולשירות התעסוקה נכונים לשנת 2015 .
יתרה מזו, בחינת שינוי המגמות בעניין זה במשך כמה שנים מעלה כי בחלק מהתאגידים חל שיפור מזערי בלבד - למשל, שיעור העסקתם של עובדים ערבים ברשות ניירות ערך בשנת 2008 היה 0%, וכעבור שש שנים - 1.
5% בלבד, ואין שום מנהל ערבי בין 64 המנהלים המכהנים בארבע דרגות הניהול הבכירות.
דוגמ ה נוספת היא רשות שדות התעופה, שבשנת 2008 שיעור העסקתם של עובדים ערבים בה היה %084 , ולאחר שש שנים - רק %.
11 ;וגם ברשות זו אין ולו מנהל ערבי אחד מבין 84 המנהלים המכהנים בארבע דרגות הניהול הבכירות.
נגידת בנק ישראל ד"ר קרנית פלוג ציינה בנאומה לפני ועדת הכספים של הכנסת ביולי 2014 כי שיעור העסקתה של האוכלוסייה הערבית בבנק ישראלקטן לעומת שיעורה של האוכלוסייה הערבית בכלל ה אוכלוסייה, והוסיפה כי "אני סבורה שעלינו להמשיך לעשות מאמצים בתחום זה ", ואולם על אף האמור לעיל, שיעור העסקתם של עובדים ערבים בבנק ישראל הוא %1 בלבד85, ובין 115 המנהלים המועסקים בבנק ישראל בארבע דרגות הניהול הבכירות יש רק מנהל ערבי אחד.
84 תעסוקת ערבים בישראל - האתגר של הכלכלה הישראלית, ראו הערה 7 'לעיל, עמ25 .
85 בנק ישראל השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי בעקבות שיתוף פעולה עם עמותה הפועלת לקידום שוויון בתעסוקת אקדמאים ערבים, במועד תשובתו יש שלושה מועמדים מהאוכלוסייה הערבית הנמצאים בשלבי גיוס מתקדמים.
עם זאת, יודגש כי גם אם כל השלושה ייקלטו, אין בכך כדי להשפיע באופן מהותי על שיעור הייצוג ההולם בבנק ישראל.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 49 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016  .
מכל האמור לעיל מצטיירת תמונה קשה בכל הנוגע לייצוגה של האוכלוסייה הערבית במגזר הציבורי, עד כדי כך שלאוכלוסייה זו א ין כלל ייצוג בחלק מהחברות והתאגידים המרכזיים.
ראוי היה כי מנהלים, דירקטורים וחברי מועצה בחברות ותאגידים אלה יפעלו כדי לממש את עקרון הייצוג ההולם גם אם אין חובה חוקית מפורשת לעשות כן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל גוף במגזר הציבורי לפעול למימוש עקרון הייצוג ההולם86 לגבי האוכלוסייה הערבית ולאמץ מדיניות וכלים אשר יעודדו את העסקתם של עובדים ערבים בכל הדרגות, תוך קביעת יעדים מוגדרים ומדידים.
היעדרה של תשתית תומכת תעסוקה משפיע על הנגישות לשוק התעסוקה ועל יכולתם של מחוסרי עבודה להשתלב בעבודה ושל מעסיקים לקלוט עובדים.
בין התשתיות תומכות התעסוקה ניתן למנות את מערך המסגרות החינוכיות-טיפוליות המיועדות לתינוקות ולפעוטות (בני שלוש ומטה) ואת מערך התחבורה הציבורית (להלן - תח"ץ), שיכול לאפשר למי שאינו עומד בהוצאות הרכישה והתחזוקה של כלי רכב להגיע למקום עבודתו - דבר המאפיין אוכלוסיות חלשות כגון האוכלוסייה הערבית.
זמינותם הנמוכה של אמצעים אלו ביישובים ערביים, ולעתים אף היעדרם, מקטינה את אפשרו יות התעסוקה המצומצמות ממילא של המתגוררים בהם ומקשה עליהם לאתר מקום עבודה מתאים.
עוד יצוין כי זה שנים רבות יש חסמים כאמור, וכי הפערים בעניין זה בין היישובים היהודיים ליישובים הערביים הולכים וגדלים.
חשיבותה של תשתית תומכת תעסוקה והצורך לקדמה ולשפרה הועלו גם במסגרת התכניות הרב-שנתיות השונות.
להלן פירוט: נגישות חלקית של תחבורה ציבורית האוכלוסייה הערבית מתגוררת ברובה באזורים המרוחקים ממרכזי התעסוקה והמסחר, ולכן נגישות גבוהה לתח"ץ חיונית עבורה ועשויה לאפשר את הרחבת ההיצע התעסוקתי ולהגדיל את הסיכויים למצוא מקום עבודה ולהשתלב בשוק התעסוקה.
ככל שתח"ץ יעילה יותר היא אטרקטיבית יותר והאוכלוסייה משתמשת בה יותר.
רמת השירות של תח"ץ היא המדד לבחינת יעילותה, ומאפייניה הם זמינות השירות - במשך שעות היום והשבוע (מספר הנסיעות היומיות), והתאמתו למועדים מיוחדים, כגון זמני תחילתו וסיומו של יום העבודה; ופריסת השירות - מספר קווי הנסיעה המשרתים את היישובים.
ככל שגדל מספרם של קווי הנסיעה ושל הנסיעות בהם, מתאפשרת רמת ניידות גבוהה לתושבים והשימוש בתח"ץ ככלי לניידות יומיומית גובר.
86 בכל הנוגע לחשיבות תפקידה של המדינה בקידום ייצוג הולם ושוויון, ראו הערה 75 לעיל, עמ' 112-110 .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תח"ץ ביישובים ערביים 1.