HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לקראת פרסום מסקנות ועדה זו הגיש משרד המשפטים חוות דעת לחבריה ובהערות המקדימות שלה עסק בתחולת הדין הישראלי באזורים שמחוץ למים הטריטוריאליים.
65 את עמדתו בנושא ביסס משרד המשפטים על חוק השטחים התת-ימיים, התשי"ג - 1953 , הקובע כי "שטח מדינת ישראל יכלול את קרקע הים והתת -קרקע של השטחים התת -ימיים הסמוכים לחופי ישראל, והם מחוצה למים הטריטוריאליים, עד היכן שעומק המים שמעליהם מאפשר את ניצול אוצרות הטבע שבשטחים אלה".
66 לדוגמה, פקודת מניעת זיהום מי -, התש"ם ]נוסח חדש [ ים בשמן - 1980 , וחוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד- 2004.
יצוין כי בשנים האחרונות מכינים במשרד המשפטים הצעה לחוק שיקבע הסדר כולל, מפורט ועדכני בדבר זכויותיה של ישראל באזורים שמחוץ למים הטריטוריאליים, על פי עקרונות הדין הבין -לאומי.
מדובר ב הצעת חוק אזורים ימיים, אשר אמורה לקבוע, בין היתר, את רשימת דיני המדינה, לרבות בתחום הגנת הסביבה, שיחולו באזורים אלה.
עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012, לא הסתיים גיבושה של הצעת חוק זו מסיבות שונות.
מחוות הדעת מינואר 2013 עולה כי מטרתה היא להבהיר את המצב המשפטי עד חקיקת חוק בנושא.
המחלוקת על הפסקת הפעילות .
בינואר 2011 ובאוקטובר 2012 דרש שר הג"ס דאז משר האנרגיה דאז להפסיק את כל פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים משום שלישראל אין מערך לאומי לפיקוח על הפעילות וחוקים המסדירים את ההיבטים הסביבתיים של הפעילות, והיא אינה ערוכה לטפל באירוע דליפת שמן חמור67.
באוקטובר 2012 השיב שר האנרגיה דאז לשר הג"ס דאז כי אין מקום לעצור את הפעילות מפני שמשרד האנרגיה חולל מהפכה בהליך אישורם של קידוחים, ו"חברות הנפט והגז המעוניינות לקדוח מקבלות הנחיות מחמירות ביותר לבחינת מוכנותן לאירועי דליפת שמן".
הוא הוסיף כי לדעת מומחים אף לא מדינה אחת "ערוכה לטפל במקרי קיצון".
לדבריו, הפתרון לסוגיה זו, כמקובל בעולם, הוא חתימה על הסכמים לסיוע הדדי עם מדינות אחרות, וישראל כבר חתומה על הסכמים כאלה68.
לדעת משרד מבקר המדינה, המחלוקת המתוארת לעיל, הנוגעת לליבת הפעילות - האיזון בין הגנת הסביבה ובין עצמאות אנרגטית והשפעותיו הרוחביות - מעידה על הפערים הגדולים בין משרדי האנרגיה והג"ס בטיפולם בפעילות חיפוש והפקה של גז ונפט בים.
המחלוקת גם מדגישה את הצורך בהכרעה ברורה ודחופה של הממשלה לגבי האיזון הרצוי מבחינתה בין האינטרס האנרגטי ובין האינטרס הסביבתי בנושא חשוב זה ואת הצורך לבסס תיאום ושיתוף פעולה מיטבי בין שני המשרדים והעומדים בראשם.
יצוין כי באוקטובר ובנובמבר 2012 פנה שר האנרגיה דאז לראש הממשלה מר נתניהו, הודיע לו על בקשותיו של שר הג"ס להפסיק את כלל הפעילות וציין כי המהלך המבוקש הוא בעל השפעות מרחיקות לכת על ביטחון האספקה של הגז הטבעי למשק הישראלי ועל מחירי האנרגיה במשק ובייחוד תעריפי החשמל.
השר ביקש שנושא המשך תפקודו התקין של משק הגז והנפט בישראל יוכרע על ידי ראש הממשלה או הממשלה.
העתקי הפניות נשלחו לשר הג"ס.
במועד סיום הביקורת בנושא, דצמבר 2012 , טרם נענו פניות אלה, והנושא לא הובא להכרעת הממשלה.
67 מכתבו של שר הג"ס לשר האנרגיה מ - 12.
11 בנושא "קידוח 'לויתן' לחיפוש נפט - דרישה להפסקת קידוח נפט"; מכתבו של שר הג"ס לשר האנרגיה מ- 14.
12 בנושא "סכנה חמורה לזיהום ים מדלקים ושמנים".
68 מכתבו של שר האנרגיה לשר הג"ס מ- 29.
12 בנושא "קידוחי גז ונפט בים".
לפי מכתב זה, ישראל חתומה על הסכם עזרה הדדית עם קפריסין, מצרים ואיטליה.
המשרד להגנת הסביבה 501 .
משק האנרגיה בישראל נמצא בתקופת שינוי משמעותית ביותר בתולדותיו עקב פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים התיכון, שהתגברה מאוד והחלה להניב מקורות אנרגיה עצמאיים.
לצד היתרונות הכלכליים הנובעים מהצמיחה הדרמטית בפעילות זו, יש להביא בחשבון את הסיכונים הסביבתיים הכרוכים בה.
רגולציה סדורה והתארגנות ראויה למניעת זיהום ים ולטיפול בו הן אמצעים נדרשים למזעור סיכונים אלה לטובת הציבור ולמען הדורות הבאים.
מטרת ביקורת זו היא להציג לפני רשויות המדינה הנוגעות בדבר, וממשלת ישראל בראשן, את הליקויים המשמעותיים באסדרה הסביבתית של הפעילות הן מבחינת פעולות מניעה הן מבחינת ההיערכות לאירוע זיהום ים ואת ההמלצות שהובאו בדוח זה, לרבות אלו המובאות בסיכומי הפרקים שעסקו בנושאים אלה.
משרד מבקר המדינה, מצביע על הצורך כי נושאים חשובים אלה יקבלו את תשומת הלב הראויה ויוסדרו בהקדם באופן מיטבי, ועל פי מדיניות כוללת שתקבע ממשלת ישראל והמלצות ביקורת זו, ויפה שעה אחת קודם.
בישראל קיימת עלייה מתמדת ברכישה קמעונאית של מוצרים ושירותים.
ההוצאה החודשית הממוצעת של משק בית על מצרכים ושירותים עלתה בשנים 2003 -2011 בשיעור רֵאלי של כ-%14.
נוכחההוצאה הניכרת של משקי הבית על מוצרים ושירותים, חשוב שיהיה בידי הצרכן המידע הנחוץ, על מנת לאפשר לו להשוות בין המוצרים והשירותים השונים ולהחליט החלטות מושכלות בנוגע למוצר המתאים לצרכיו ולדרישותיו.
ואולם המגוון המתרחב והולך של המוצרים והשירותים הקיימים בשוק, תחכומם והיעדר מידע מסודר בנוגע להם - כל אלה מקשים על הצרכן לבחון אותם, להשוות ביניהם ולקבוע אילו מהם מתאימים לדרישותיו.
מאפייני המשק הישראלי, שבשווקים רבים בו שולטים ספקים בעלי מעמד מונופוליסטי ודומיננטי, מחריפים את נחיתותם של הצרכנים ואת כוח המיקוח שלהם5 .
צרכנים מהאוכלוסיות החלשות, כמו עולים חדשים, קשישים וקטינים, הם החשופים העיקריים לפגיעה בשל כוחם של בעלי העסקים.
בדומה למדינות מתקדמות אחרות בעולם חוקקה מדינת ישראל חוקים שונים לשמירה על זכויות הצרכנים, והיא מקיימת מערכת אסדרה בתחום זה.
קיים אינטרס ציבורי כלל-משקי באכיפה יעילה של חוקי הגנת הצרכן, כדי להבטיח שצרכנים ירכשו רק מוצרים ושירותים שעונים על הצרכים שלהם ושאינם נחותים ולקויים.
כמו כן תביא אכיפה כזאת לתחרות אמִתית בין הספקים על האטרקטיביות של המוצרים ועל מחירם ואיכותם6.
ואולם אף כי החקיקה הצרכנית בישראל היא ענפה, הרי שהאסדרה והאכיפה בנושא לוקות בחסר, כפי שצוין אף בדוח של מבקר המדינה משנת 20047 (להלן- הדוח משנת 2004.
) בחודשים ינואר 2011 - נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים מרכזיים הנוגעים לפעולותיהם של המשרדים והגופים הממשלתיים העוסקי ם בהגנת הצרכן ולסיוע שהם מעניקים לצרכן במימוש זכויותיו.
הבדיקה נעשתה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה .
4 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "ממצאים מתוך סקר הוצאות משקי בית 2011 , הודעה לעיתונות" (אוקטובר 2012 ).
בשנת 2011 הייתה ההוצאה החודשית הממוצעת של משק בית על מצרכים ושירותים 13,967 .
ש"ח 5 מתוך "דין וחשבון הצוות הבין-משרדי לגיבוש דרכי אכיפה של חוק הגנת הצרכן והסחר ההוגן" (דוח ועדת שטרום), יוני 2007 ', עמ5.
שם 7 ,מבקר המדינה דוח שנתי 54 ב( 2004 '), בפרק "פעולות להגנת הצרכן", עמ 808-819 .
שם הדוח: שם הדוח: הגנת הצרכן וסחר הוגן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
(להלן- משרד התמ"ת או המשרד)8 ; ברשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן (להלן- הרשות להגנת הצרכן או הרשות); במועצה הישראלית לצרכנות (להלן - המועצה לצרכנות או המועצה); ובאגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת).
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
מרבית החקיקה הצרכנית בישראל נחקקה בשנות השמונים והתשעים של המאה העשרים.
חקיקה זו כוללת כ -20 חוקים שמטרתם ליצור הגנה מיוחדת בתח ום הגנת הצרכן, שאינה ניתנת על פי דיני החוזים.
החוקים מטילים על הספקים ונותני השירותים חובות רבות שעיקרן גילוי וסימון של מידע הנוגע למוצרים ושירותים, וכן הם אוסרים להטעות את הצרכן ולנצל את מצוקותיו 9.
הפרת ההוראות שנקבעו בחקיקה גוררת במקרים מסוימים עונשים פל יליים ובמקרים מסוימים ניתן לתבוע בגינה סעדים אזרחיים (פיצויים).
החוק הצרכני העיקרי הוא חוק הגנת הצרכן, התשמ"א- 1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן או החוק)10 .
במשך הזמן בוצעו בחוק תיקונים רבים והוספו לו תקנות חדשות, בין היתר כדי להתאימו למציאות המשתנה.
כך לדוגמה נוספו לו הוראות מיוחדות בדבר עסקה מתמשכת, עסקת מכר מרחוק ועסקה ברוכלות, והותקנו על פיו תקנות בדבר ביטול עסקה11 .
החוק עוסק בכמה סוגיות, ובהן איסור הטעיה וניצול מצוקה (ובכלל זה מצוקה הנובעת מחולשה גופנית או שכלית או מאי -ידיעת השפה), וכן החובה לסמן טובין ולהציג מחירים על המוצרים.
בחוק נקבעו מדרג עונשין וקנסות לפי חומרת העברה.
העונש המרבי שנקבע בו בגין עברה רגילה הוא שנת מאסר או קנס של כ- 204,000 ש"ח, ובגין עברה בנסיבות מחמירות- שנתיים מאסר או קנס של כ- 2,260,000 ש"ח.
נוסף על כך, החוק נותן סעדים אזרחיים לצרכן בצד הענישה או במקומה.
בטיפול בנושא הגנת הצרכן פועלים שני גופים ממשלתיים מרכזיים, המשלימים זה את זה בפעילותם: הרשות להגנת הצרכן - רשות אסדרה ממשלתית בעלת סמכויות מנהליות ופליליות, שתפקידה הוא לאכוף את הוראות החקיקה הצרכנית, ובראשה חוק הגנת הצרכן; והמועצה לצרכנות - חברה ממשלתית המשמשת ארגון צרכנים ומסייעת בין היתר לצרכנים הפונים אליה לממש את זכויותיהם האזרחיות הקבועות בחוק.
הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן (להלן - הממונה על הגנת הצרכן או הממונה) משמש ראש הרשות להגנת הצרכן.
לפי הוראות החוק, הממונה, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי בין היתר לעשות ביקורות בקרב עוסקים, לדרוש מהם מסמכים ולבצע חקירות הנוגעות להפרות לכאורה של הוראות החוק 12 .
לממונה ולעובדי משרד התמ"ת ניתנו בתחום הגנת הצרכן סמכויות אכיפה, ובהן להעמיד עוסק על חובתו להפסיק לנהוג בדרך שיש בה הפרה של .
"בדוח זה יכונה המשרד "משרד התמ"ת 9 ראו הערה5.
10 החוק מגדיר צרכן "מי שקונה נכס או מקבל שירות מעוסק במהלך עיסוקו לשימוש שעיקרו אישי, ביתי או משפחתי".
11 תקנות הגנת הצרכן (ביטול עסקה), התשע"א- 2010.
12 החוק מגדיר עוסק כמי שמוכר נכס או נותן שירות במסגרת עיסוקו , כולל יצרן .
עוסקים שלא נכללו בהגדרת החוק הם תאגידים בנקאיים, מבטחים וסוכני ביטוח.
עניינם של אלו מ וסדר בחוקים נפרדים ונתון לפיקוחם של בנק ישראל ומשרד האוצר, ודוח זה אינו עוסק בהם.
הוראות החוק ודרישה מעוסק להתחייב בכתב בליווי מתן ערבות כספית להימנע ממעשה או ממחדל שיש בו הפרה של החוק.
כמו כן ניתנה לממונה ולעובדי משרד התמ"ת הסמכות לשלוח התראות לעוסקים, להטיל עליהם קנסות ולהגיש נגדם כתבי אישום.
תפקידי המועצה מוגדרים בחוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ח- 2008 , ובהם קידום חינוך והסברה למודעות צרכנית; מתן חוות דעת בנושאי צרכנות; ייזום תיקוני חקיקה בענייני צרכנות; ומתן שירותים וסיוע לצרכנים הנאבקים עם גופים פרטיים וציבוריים, ובכלל זה ייעוץ לצרכנים, ייצוגם בבתי המשפט ונקיטת הליכים משפטיים נגד המפרים את הוראו ת החקיקה הצרכנית, דוגמת עתירות לבג"ץ והגשת תובענות ייצוגיות.
משרד התמ"ת הוא המשרד הממשלתי העיקרי המופקד על תחום הגנת הצרכן, והוא מעסיק לשם כך עובדים ביחידות סחר הפנים במחוזות, ביחידת התביעה ובמחלקת פניות הציבור.
שר התמ"ת (שר הכלכלה) הוא השר הממונה על הרשות להגנת הצרכן ועל המועצה לצרכנות 13 .
הפעילות הממשלתית להגנת הצרכן .
משנת 1981 - השנה שבה נחקק חוק הגנת הצרכן- פעלה במשרד התמ"ת יחידת הממונה על הגנת הצרכן (להלן - היחידה הקודמת) ובראשה עמד הממונה על הגנת הצרכן (להלן - הממונה הקודם)14.
בתחילת העשור הקודם הכיר המשרד בפעילות המוגבלת הנעשית בתחום הגנת הצרכן בישראל לעומת הפעילות במדינות אחרות בעולם, ופעל לשינוי החוק.
כבר בשנת 2001 החליטה הממשלה לתקן את החוק ולהקים רשות לסחר הוגן שתהיה יחידת סמך במשרד התמ"ת.
בעקבות ההחלטה פורסמה הצעת תיקון לחוק במסגרת הצעת חוק ההסד רים לשנת הכספים 200215 .
בדברי ההסבר לסעיף42 להצעת החוק נכתב כי "מוצע לשדרג את התפקיד של הממונה על הגנת הצרכן ואת סמכויותיו.
כדי להקנות לממונה כלים שיאפשרו לו וליחידתו את חופש הפעולה המנהלי והתקציבי הדרוש לביצוע תפקידיו המורכבים".
סעיף זה פוצל לבסוף מהצעת החוק, והחקיקה בנושא זה לא הושלמה16.
בדוח משנת 2004 ,הצביע מבקר המדינה על שורה של ליקויים בפעילות היחידה הקודמת וקבע כי משרד התמ"ת אינו מחשיב כראוי את נושא הגנת הצרכן ואינו פועל למיצוי סמכויותיו בתחום זה.
באותה שנה החל המשרד לבדוק את הבעיות הקיימות בטיפול בתחום הגנת הצרכן.
ממצאי הבדיקה העלו כי קיים פער גדול בטיפול בתחום זה בין ישראל ובין המדינות המפותחות, וכי החוליה החלשה שבה יש להשקיע את עיקר המאמצים היא האכיפה.
באותה שנה הוגשה הצעת חוק פרטית שעניינה הקמת רשות לסחר הוגן 17 , ואולם חקיקתה לא הושלמה.
באוגוסט 2005 , בעקבות עבודת מטה שנעשתה במשרד התמ"ת ובעקבות הסכמות בין המשרד ובין משרד האוצר, החליטה הממשלה להקים רשות פנים ממשלתית עצמאית להגנת הצרכן .
13 במועד סיום הביקורת שימשה עו"ד תמר פינקוס בתפקיד הממונה על הגנת הצרכן; בתפקיד מנכ"ל המועצה שימש עו"ד אהוד פלג, ובתפקיד שר התמ"ת שימש הח"כ לשעבר שלום שמחון.
14 עוד בנושאמבנה היחידה הקודמת ופעילותה ראו הדוח משנת 2004.
15 הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002 ), התשס"ב- 2001 , הצעת חוק16.
16 עוד בנושא הניסיון לקדם רפורמה בתחום המסחר בשנת 2001 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ 40-41.
17 הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון- הרשות לסחר הוגן), התשס"ד- 2004 /(פ 2250 ), של ח"כ (שר התמ"ת לשעבר) שלום שמחון וח"כ דליה איציק.
ולסחר הוגן18 (להלן- החלטת הממשלה משנת 2005 ).
בעקבות ההחלטה תוקן ביוני 2006 חוק הגנת הצרכן 19, ונקבע בו כי תוקם רשות ממשל תית אשר תהיה עצמאית מהבחינה התקציבית ומהבחינה המינהלית, ואשר תחליף את היחידה הקודמת.
הקמת הרשות להגנת הצרכן מינוי הממונה על הגנת הצרכן בספטמבר 2006 , כשלושה חודשים לאחר תיקון החוק בדבר הקמת הרשות, החליטה הממשלה לבחור את הממונה על הגנת הצרכן באמצעות ועדה לאיתור מועמדים20 .
באוקטובר 2007 ביקש משרד התמ"ת מנש"ם לפרסם מודעה בדבר קיום ועדה לאיתור מועמדים למשרת הממונה (להלן - ועדת האיתור), ובאותו החודש, לאחר שהתקבל אישור נש"ם לתיאור התפקיד, פרסמו משרד התמ"ת ונש"ם פנייה ראשונה לאיתור מועמדים למשרה.
בינואר 2008 מונתה ועדת האיתור הראשונה21 .
יישום החלטותיה של הוועדה עוכב על ידי המשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלה עקב פגמים בפעילותה, ובעניין זה אף הוגשו שתי עתירות לבג"ץ.
הוועדה סיימה את עבודתה ביוני 2009 .
בג"ץ קבע בקשר לוועדת האיתור הראשונה כי "בהליכי איתור המועמדים וגיבוש ההמלצה נפלו פגמים הבאים לידי ביטוי הן בעבודת הוועדה והן בעובדה שבמשך כשנתיים לא נבחר מועמד בהתאם לדרישות הקבועות בחוק.
הסחבת בעבודת הוועדה והתעלמותה מן הדרישה החוזרת ונשנית לנמק את המלצתה, כנדרש מחובת ההנמקה החלה עליה, מעיבים על חוקיותו והגינותו של הליך הבחירה"22 .
כן קבע בג"ץ כי "בשלוש ההחלטות שהתקבלו על ידה, הוועדה לא שעתה לדרישות החוקיות שחלו על עבודתה, על אף שקיבלה ייעוץ משפטי מפורט", וכי מדובר ב"התנהלות לקויה של הוועדה, שבמרכזה החלטה בלתי מנומקת שהתקבלה באופן שאינו עומד בדרישות מינהל תקין"23.
באוקטובר 2009 פרסמה נש"ם פנייה חדשה לאיתור מועמדים למשרת הממונה, ובנובמבר 2009 מונתה ועדת האיתור השנייה24 .
בדצמבר 2009 המליצה הוועדה לשר התמ"ת דאז על שני מועמדים למשרה, בלי שדירגה אותם.
בפברואר 2010 ביקש היועץ המשפטי של נש"ם לבטל את המלצתה של הוועדה, בשל פגמים שנפלו בהחלטתה.
בעקבות הבקשה התכנסה ביוני .
18 'החלטה מס 4167 מ- 11.
"בנושא "הקמת הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן 19 סעיף25 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ), התשס"ו- 2006.
20 'החלטה מס 432 מ- 10.
06 )בנושא "פטור ממכרז (מינוי באמצעות ועדה לאיתור מועמדים למשרת הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן".
בנושא הכללי של פעולות ועדות האיתור ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011 '), בפרק "ועדות איתור בשירות הציבורי", עמ 27-46.
21 'לפי החלטת ממשלה מס 2541 מ- 29.
02 בנושא "פטור ממכרז (מינוי באמצעות ועדה לאיתור מועמדים)", ועדת האיתור היא הצריכה לפרסם את ההודעה על המשרה, על מאפייניה ועל תנאי הסף הנדרשים מהמועמדים.
ואולם בפועל פורסמה הפנייה לאיתור מועמדים לפני מינויה של ועדת האיתור.
22 בג"ץ 5538/09 פלג נ' נציבות שירות המדינה, נבו, פס' 11 ( 2010).
2010 הוועדה שוב והמליצה לשר התמ"ת דאז על שלושה מועמדים.
באותו החודש החליטה הממשלה25 .
, על פי המלצת השר, למנות את עו"ד תמר פינקוס לממונה אף שחוק הגנת הצרכן תוקן כבר ביוני 2006 , ואף שבספטמבר אותה שנה החליטה הממשלה על דרכי המינוי של הממונה על הגנת הצרכן, פורסמה הפנייה לאיתור מועמדים למשרה רק באוקטובר 2007 , יותר משנה לאחר תיקון החוק והחלטת הממשלה, ורק כעבור עוד כשלוש שנים, ביולי 2010 , מונתה הממונה.
בשל עיכובים אלה, שחלקם לפחות נבעו ממה שכינה בג"ץ "סחבת" ו"התנהלות לקויה", התעכבו גם הקמת הרשות ותחילת פעילותה.
איוש התפקידים ברשות 1.
במאי 2007 , כשנה לאחר תיקון החוק, החלו מגעים בין הנהלת משרד התמ"ת ובין נציגיהם של עובדי המשרד, כדי לגבש הסכמות שמטרתן למנוע פגיעה בזכויותיהם של עובדי המשרד העוסקים בנושא הגנת הצרכן עקב הקמת הרשות.
רק בפברואר 2011 , כמעט אר בע שנים לאחר תחילת המגעים, הגיעה הנהלת המשרד להסכם עם העובדים, שבעקבותיו היה אפשר להקים את הרשות ולאייש את צוות ההקמה שלה.
בהסכם הוסדרו שני נושאים עיקריים: הגדרת חלוקת הסמכויות המקצועית והמינהלית בין הרשות ובין מחוזות משרד התמ"ת; והענקת הטבות שכר (שעות נוספות, שדרוג והוספת תקני רכב וקידום בדרגות) לעובדי המשרד העוסקים בתחום הגנת הצרכן - עובדי היחידה הקודמת שפורקה, עובדי סחר הפנים במחוזות ושלושת התובעים במחוזות העוסקים בתביעות בתחום הגנת הצרכן 26 .
באפריל 2011 נחתם הסכם בין אג"ת ובין המשרד (להלן - הסכם עובדי המחוזות) המאשר את חלוקת הסמכויות בין הרשות ובין המחוזות ואת הענקת הטבות השכר לעובדים.
בהסכם גם נקבע כי כל תקן של עובדי סחר הפנים במחוזות שיתפנה יבוטל או יועבר לרשות, לאיוש כוח האדם בה.
משרד התמ"ת אמד את העלויות השנתיות הכרוכות בהטבות השכר שנקבעו בהסכם ב-000,974 ש"ח27.
ביולי 2010 הגיעו משרד התמ"ת ואג"ת לסיכום כי הקמת הרשות תיעשה בשני שלבים- בשלב ההקמה הראשון, תחילת שנת 2011 , יאושרו שישה תקנים, וביוני 2011 יתקיים דיון לגבי שלב ההקמה השני, הצפוי להתחיל בינואר 2012 .
באוגוסט 2011 , כשנה לאחר מינויה של הממונה, החל איוש צוות ההקמה של הרשות 28.
25 'החלטה מס 1855 מ- 27.
ההחלטה ניתנה בכפוףלהחלטת בג"ץ בנוגע לעתירה שהוגשה נגד ועדת האיתור הראשונה.
דחה בג"ץ את העתירה, ועו"ד תמר פינקוס מונתה לתפקיד 26 .
כמו כן ניתנו ההטבות לעובדי היחידה למידות ומשקלות 27 עלות זו אינה כוללת את הטבות השכר שניתנו לעובדים עקב הקידום בדרגותיהם.
יצוין כיאף שהעובדים קודמו בדרגות, לא עלה השכר החודשי של מרביתם, מכיוון ששכר היסוד שלהם היה נמוך משכר המינימום, והקידום בדרגה קוזז מההשלמה לשכר זה.
כמו כן, החישוב אינו כולל את העלות האקטוארית בגין הגדלת בסיס החישוב לפנסיה לעובדים שהפנסיה שלהם היא תקציבית.
28 רק בינואר 2013 הושלם איושו של צוות ההקמה, שחברים בו, נוסף על הממונה, שמונה בעלי תפקידים.
שני בעלי תפקידים ברשות הם עובדי משרד התמ"ת המועסקים ברשות, אבל אינם חלק ממצבת כוח האדם שלה.
ואולם, בדצמבר 2011 כתב שר התמ"ת לשעבר מר שלום שמחון לשר האוצר לשעבר ד"ר יובל שטייניץ כי משרד האוצר מסרב לתקצב את הרשות לצורך איוש תקנים נוספים מעבר לתקני ההקמה.
לדברי שר התמ"ת לשעבר, הדבר מנוגד להחלטות של ועדות שרים ומומחים שדנו בנושא ולהמלצותיהן, ומשמעותו היא שיתוקה של הרשות שנועדה לשמור על ציבור הצרכנים בישראל.
בינואר 2012 השיב הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מר גל הרשקוביץ, לשר התמ"ת לשעבר כי אג"ת הסכים להטבות שניתנו ל-46 עובדי סחר הפנים במחוזות במסגרת ההסכם, בהבנה מפורשת כי בכך מסתכמות דרישות משרד התמ"ת והרשות הנוגעות לביצוע פעילויותיה של הרשות, וכי סיכום זה הוא מענה שלם ומוחלט לדרישות הרשות.
בינואר 2012 דנה ועדת הכלכלה של הכנסת בנושא "עצירת תקנים לאיוש תפקידים ברשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן על ידי משרד האוצר".
בדיון טען נציג אג"ת כי במשך השנים, עם פרישתם של עובדי המחוזות במשרד התמ"ת, יועברו תקניהם לרשות.
בעקבות הדיון תבעה ועדת הכלכלה ממשרד האוצר וממשרד התמ"ת לקיים בתוך שבועיים דיון, בהשתתפות הממונה, בנושא התקנים ברשות ולעסוק בו בין היתר בשינוי סיכומים והסכמים שהתקבלו בעבר.
במאי 2012 הודיעו שרי התמ"ת והאוצר ליו"ר הכנסת כי בעקבות הדיונים שקיימו שני המשרדים והרשות, תגובש המלצה בנושא המבנה הארגוני המומלץ של הרשות ואופן פעילותה, לרבות בנושא צורכי כוח האדם שלה, וכי נושא זה ייפתר עד סוף אותו חודש, על פי מתווה שיסוכם בין המשרדים.
ואולם חרף הודעת השרים ממאי 2012 , במועד סיום הביקורת (נובמבר 2012 ) טרם גובשה המלצה בנושא המבנה הארגוני המומלץ של הרשות ואופן פעילותה, וטרם נפתרה סוגיית כוח האדם בה.
בדצמבר 2012 , לאחר מועד סיום הביקורת, הגיעו משרד התמ"ת, אג"ת והרשות לסיכום (להלן - הסיכום הבין -משרדי) על איוש 21 משרות נוספות ברשות בשתי פעימות בשנים 2013 ו- 2014 .
על פי הסיכום, יופחתו התקנים שנקבעו למשרות אלה מהתקנים של משרד התמ"ת.
לאחר איוש המשרות צפויה מצבת כוח האדם של הרשות לעמוד על 30 .
עובדים יושבת ראש ועד העובדים הארצי של משרד התמ"ת (להלן - יו"ר ועד העובדים) מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 כי הסיכום הבין-משרדי לא נעשה בידיעת ועד העובדים, וכי כאשר הובא הסיכום לידיעתו של הוועד, הוא פנה ליו"ר הסתדרות עובדי המדינה לקבלת תגובתו בעניין.
בינואר 2013 הודיע יו"ר הסתדרות עובדי המדינה לשר התמ"תלשעבר ולמנכ"ל המשרד כי הסיכום הבין-משרדי הוא צעד חד -צדדי שנעשה שלא על דעת ההסתדרות החדשה, וכי יישומו יביא לפגיעה בעובדים.
יו"ר הסתדרות עובדי המדינה דרש לבטל כל פעילות הנוגעת ליישומו של הסיכום, עד שתושג הבנה בעניין זה עם הסתדרות עובדי המדינה.
כמו כן הנחה היו"ר את ועדי העובדים להתנגד לכל פעילות ליישום הסיכום הבין-משרדי, ואלה אמנם פועלים על פי ההנחיה.
בשל כל אלה עשוי להתעכב עוד איוש המשרות ברשות.
המבנה הארגוני של הרשות במרץ 2006 מינה מנכ"ל משרד התמ"ת דאז צוות בין-משרדי לגיבוש המלצות בדבר מדיניות ודרכי האכיפה של חוק הגנת הצרכן על ידי הרשות והממונה.
בראש הצוות עמד עו"ד דרור שטרום, ששימש בעבר הממונה על ההגבלים העסקיים (להלן - ועדת שטרום).
ביוני 2007 442 דוח שנתי64א .
פרסמה ועדת שטרום דוח שבו מפורטים מסקנותיה והמלצותיה29 (להלן- דוח ועדת שטרום), ובאוגוסט 2007 אימץ שר התמ"ת דאז את המסקנות וההמלצות.
ועדת שטרום פעלה בשני מישורים: האחד - בחינת מדיניות האכיפה של חוק הגנת הצרכן ובחינת דרכי עבודתה הרצויות של הרשות שתקום (ראו להלן), והאחר - גיבוש המלצות בנוגע למבנה הארגוני הדרוש לרשות למילוי משימותיה - כל זאת כדי להביא לשיפור ניכר בנושא הגנת הצרכן באמצעות אכיפה ממוקדת.
ועדת שטרום הצביעה על כשלים של ממש באכיפת חוקי הגנת הצרכן, הנובעים בין היתר מביזור סמכויות בין הממונה, המחוזות ויחידת התביעה במשרד התמ"ת, מהיעדר גורם אחד הקובע את מדיניות האכיפה והמופקד על יישומה, מהיעדר טיפול מכוון של החקירות, מטיפול מבוזר בתלונות במחוזות, מהיעדר גוף מודיעין, ממשאבים מוגבלים שהוקצו לפעילות הממונה ומענישה מצומצמת.
הוועדה ציינה שורה של המלצות הנוגעות לפעילותה העתידית של הרשות, ובהן ההמלצה כי הרשות תשמש קורת גג אחת30 בנושא הגנת הצרכן, וכי יימנע ביזור הסמכויות בין הממונה, המחוזות ויחידת התביעה.
נוסף על הדוח הרשמי שפרסמה ועדת שטרום, היא המליצה לפני משרד התמ"ת על המבנה הארגוני הרצוי של הרשות, הכולל את הממונה על הגנת הצרכן וארבע מחלקות - מחלקת התפעול והבקרה, המחלקה המשפטית, המחלקה הכלכלית ומחלקת החקירות והמודיעין.
הוועדה מצאה כי מספר העובדים הכולל הדרוש לעבודת הרשות הוא 50 .
נוסף על כך המליצה הוועדה כי הרשות תמשיך להשתמש, על פי החלטת הממשלה, בשירותיהם של כ-45 עובדי סחר הפנים במחוזות התמ"ת31 .
יצוין כי יו"ר הוועדה, עו"ד דרור שטרום, התכתב עם נש"ם ונפגש עם אנשיה, כדי לנסות ולקדם את אישור המבנה הארגוני של הרשות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כתב אג"ת כי המלצות בעניין המבנה הארגוני של הרשות ומספר העובדים בה לא היו חלק מדוח ועדת שטרום, וכי הוא אינו מכיר הסכמות שהושגו בעניין זה בוועדה.
הביקורת העלתה כי רק במאי 2010, כשלוש שנים לאחר סיום עבודתה של ועדת שטרום, פנה מנכ"ל משרד התמ"ת לסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז בבקשה לאשר את המבנה הארגוני המוצע של הרשות.
במבנה המוצע נקבעו, נוסף על התקן שנקבע לממונה, 31 תקנים לעובדים32 , שיועסקו בארבע המחלקות שעל הקמתן המליצה ועדת שטרום; יצוין כי אג"ת לא הביע את דעתו בנוגע למבנה ארגוני זה.
בדיונים שקיימה הרשות עם משרד התמ"ת, אג"ת ונש "ם היא ביקשה אישור למבנה ארגוני של 57 תקנים, נוסף על25 .
עובדי סחר הפנים במחוזות בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסרה נש"ם כי המבנה הארגוני של הרשות כולל ארבעה אגפים שנקבעו על בסיס המלצותיה של ועדת שטרום, ואולם נוכח אילוצי כוח אדם הרשות נבנית באופן מודולרי.
29 "דין וחשבון הצוות הבין-משרדי לגיבוש דרכי אכיפה של חוק הגנת הצרכן והסחר ההוגן ".
31 בסעיף8 ג להחלטת הממשלה משנת 2005 נקבע כי "הרשות תהיה רשאית לקבל ממשרד התמ"ת שירותי פיקוח של פקחי המשרד במחוזות כנגד השתתפות בתקציב הפקחים".
32 ,נוסף על כך נכללה במבנה הארגוני המוצע האפשרות להעסיק שני מתמחים במחלקה המשפטית וכן האפשרות להעסיק ארבעה עורכי דין ועובד מינהלה אם יידרש למסור לטיפול במיקור -חוץ נושאים הנתונים לאחריותה של הלשכה המשפטית.
בדצמבר 2012 , במסגרת הסיכום הבין -משרדי, נקבע המבנה הארגוני של הרשות.
ואולם יישומו של הסיכום הבין-משרדי מתעכב בשל התנגדותם של הסתדרות עובדי המדינ ה וועדי העובדים, כפי שתואר לעיל.
הרשות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כי המבנה הארגוני שלה שנקבע בסיכום הבין-משרדי מנוגד להמלצות ועדת שטרום, וכי רמות התפקידים בו הורדו.
לטענתה, בשל מכלול התפקידים המוטלים עליה, על המבנה הארגוני שלה להיות רחב יותר, כמו גם רמות תפקידים גבוהות יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח המחלוקות שהתגלעו בנושא המבנה הארגוני של הרשות, ואי-מציאת פתרון בעניין זה המוסכם על כל הצדדים גם לאחר מועד סיום הביקורת - תהליך הקמת הרשות עדיין רחוק מלהגיע לסיומו.
מעמדה של הרשות ועצמאותה 1.
הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי (ועדת טרכטנברג) 33 המליצה בספטמבר 2011 על "חיזוק מעמדו של הצרכן כגורם מעורב ומשפיע בקבלת החלטות באמצעות יצירת פלטפורמה מתאימה במסגרת הרשות לסחר הוגן וחיזוק מעמדה כגורם אחראי להגנה על הצרכן וסחר הוגן בישראל"34 .
באוקטובר 2011 העביר שר התמ"ת לשעבר, מר שלום שמחון, באמצעות מנכ"ל המשרד, מר שרון קדמי, בקשה לנציב שירות המדינה, לחשבת הכללית ולממונה על התקציבים לעבוד ישירות עם הרשות בכל הנוגע לסיכומים על תקציבים, תקנים וכיוצא בזה.
בדצמבר 2011 הודיעה נש"ם לשר כי לא ניתן לקדם את השלמת עצמאות ה של הרשות, מכיוון שזו מותנית בין היתר בהסכמה בכתב של אג"ת, של אגף החשב הכללי במשרד האוצר ושל נש"ם, וכן בקיומם של ייעוץ משפטי, שירותי חשבות, שירותי תקצוב ומינהל משאבי אנוש ברשות.
במועד סיום הביקורת טרם הושלמו המהלכים המאפשרים את עצמאותה של הרשות.
נש"ם מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הדרג המקצועי בה פועל, במידת האפשר, ישירות מול נציגי הרשות, כדי להכשיר את בעלי התפקידים ברשות לטפל בנושאים שונים.
במרץ 2012 הנחה שר התמ"ת לשעבר את מנכ"ל משרדו לבחון עם נציגי האוצר הצעה לשינוי המבנה הארגוני של הגופים המטפלים בנושא הצרכנות, ובכלל זה את האפשרות לשלב במסגרת משותפת את הרשות להגנת הצרכן ואת רשות ההגבלים העסקיים.
ואולם, במאי 2012 הודיע שר התמ"ת לשעבר למנכ"ל המשרד כי יש להוריד את הנושא מעל סדר היום של המשרד ולהשלים, בשיתוף משרד האוצר, את איוש המשרות ברשות על פי התקנים שנקבעו.
ביולי 2012 שכר משרד האוצר את שירותיה של חברת ייעוץ, כדי שתלווה את עבודתה של ועדה שעוסקת בייעול מנגנוני האסדרה ובבחינת הממשקים בין המאסדרים השונים במשק .
33 ועדה שמינה ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, באוגוסט 2011 במטרה לגבש צעדים להקלת נטל המחיה בישראל.
בראש הוועדה עמד הפרופ' מנואל טרכטנברג.
34 מתוךדוח הוועדה , ספטמבר 2011 ', בפרק "יוקר המחיה והתחרותיות, עיקרי ההמלצות", עמ 165.
(להלן- ועדת האסדרה) 35 ,ותייעץ לה, בין היתר, בתחומים האלה: סקירת המצב הקיים השוואה בין -לאומית והמלצות מבניות.
לטענת אג"ת, המרכז את ועדת האסדרה, הונחתה חברת הייעוץ לבחון בשלב הראשון את האסדרה הממשלתית בתחום הצרכנות, אולם מבדיקת חוזה ההתקשרות עם החברה לא נמצאו תימוכין לכך.
נוסף על כך לא נרשמו פרוטוקולים מדיוני ועדת האסדרה, ולא ניתנה לחברת הייעוץ הנחיה כתובה בנושא.