HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים ו רמ"י לבחון את ההסדרים הקיימים ובין היתר את שיעורי התקבולים שהמדינה צריכה לקבל בגין כריית מחצבים וחומרי חציבה, ובכלל זה התמלוגים ואופן חישובם.
יש לקבוע שיעורים אלה לפני שמתגלים אוצרות הטבע, ולא להתחיל בדיונים רק עם גילוים, כפי שקרה בתחום הנפט והגז 8 .
הדחיפות שיש לבחינה זו נובעת בין היתר מכך שהמדינה מחדשת את הכרייה של נחושת ויהלומים.
נוכח האמור לעיל כי גביית התמלוגים עבור חומרי חציבה על ידי רמ"י אינה מעוגנת בחקיקה וכי שיעור התמלוגים הנגבה עבור מחצבים הוא נמוך, עולה הצורך לעדכן את פקודת המכרות.
בתשובתו של מנהל רמ"י מר בנצי ליברמן מיום 12.
13 (להלן- תשובת רמ"י) נכתב: "בימים אלה נערך רמ"י להוצאת מכרז לבדיקת כלל התמלוגים שבטבלת חומרי הגלם של המינהל.
עבודה זו יש ותעשה בשיתוף פעו[]לה עם יחידת המכרות במשרד האנרגיה והמים, שכן גובה התמלוג של מחצבים שחלקם מופיע במחירון רמ"י מחייבים תאום עם המפקח על המכרות".
בתשובת מינהל אוצרות הטבע מיום 3.
13 (להלן- תשובת מינהל אוצרות הטבע) נכתב כי "המשרד ביצע התקשרויות עם מומחים חיצוניים (משרד עו"ד ומשרד רו"ח) לביצוע ניתוח מקיף הן מההיבט הכלכלי והן מההיבט המשפטי".
חוק זיכיון ים המלח סעיף 15 לחוקזיכיון ים המלח, התשכ"א- 1961 (להלן- חוק הזיכיון), קובע כי בעל ה זיכיון ישלם לממשלה "תמלוג השווה ל-5% .
"משווי של כלוריד האשלג, ברום וכלוריד המגנזיום בהמשכו נקבע כי בחישוב שווי המוצרים האמורים יופחתו ההוצאות המותרות בניכוי על פי החוק מסך המכירות של המוצרים.
ההוצאות המותרות בניכוי הן ההוצאות הנאותות על אריזה, על עמלת מכירות ועל הובלה וביטוח ממפעלו של בעל הזיכיון עד מקום הייעוד שהוסכם עליו עם הלקוח.
כמו כן ינוכו 10% מהסכום שיתקבל לאחר ניכוי כל ההוצאות הנאותות הנזכרות בסעיף.
במהלך השנים התגלעו מחלוקות משפטיות בין המדינה ובין חברה א' המחזיקה בזיכיון על אופן חישובם של התמלוגים על פי חוק הזיכיון.
עיקר המחלוקות נגע בהגדרת החומרים שעליהם יחול מנגנון חיוב התמלוגים, וכן במחיר המכירה של המחצב במכירות תוך -קבוצתיות שבהן חברה א' מוכרת את המחצב לחברות אחיות בחו"ל.
בשנת 2011 הוחל בהליך בוררות בין המדינה ובין חברה א' על סוגיות אלו.
הסכום הנתון במחלוקת בין הצדדים הוא כ-300 מיליון דולר אמריקאי.
8 באפריל 2010 "הוקמה ה"וועדה לבחינת המדיניות הפיסקאלית בנושא משאבי גז ונפט בישראל (ועדת ששינסקי), זאת בעקבות גילוים של מרבצי הגז בים התיכון.
הוועדה פעלה תחת לחצים כבדים של בעלי האינטרסים השונים, וכנגד מסקנותיה הסופיות הוגשה עתירה לבג"ץ בטענה שהמלצות למפרע אינן חוקתיות.
,לדעת משרד מבקר המדינהנוכח המחלוקת הא מורה יש מקום לשקול את הצורך להבהיר את סוגיית ההוצאות המותרות בניכוי באופן שלא יותיר מקום ל טענות שונות בעתיד.
כמו כן נוכח חילוקי הדעות האמורים על אופן חישוב ההכנסות ובכפוף לתוצאות הבוררות, יש מקום לשקול את הצורך ליזום תיקוני חקיקה מתאימים.
בתשובת החשבונאי הראשי באגף החשכ"ל מיום 3.
13 (להלן- תשובת החשכ"ל) נכתב: "בכוונת המדינה לבצע בחינה כוללת של חלקה של המדינה מהכנסות חברה א' ותבצע את ההתאמות הנדרשות ככל שיהיה צורך בכך.
עמדת החשב הכללי הינה כי חוק הזיכיון מבהיר את אופן החישוב הנכון של התמלוגים אותם חברה א ' צריכה לשלם למדינה בגין ניצול משאביה של המדינה בים המלח.
בנוסף יש לשקול את ההשלכות על מערך היחסים הרצוי בין הממשלה לבין זכיין שעימו חתמה על הסכם שעוגן בחוק, את השלכות הרוחב הנובעות מכך, ואת הקשיים המשפטיים הקיימים בהתערבות חקיקתית מסוג זה".
חוק הנפט חוק הנפט, התשי"ב - 1952 , מסדיר בין השאר את שיעור התמלוגים שעל מפיקי גז ונפט לשלם למדינה.
סעיף 32 (א) לחוק קובע: "בעל חזקה חייב בתמלוג בשיעור שמינית מכמות הנפט שהופקה משטח החזקה ונוצלה".
סעיף 32 (ב) לחוק קובע כי "בעל החזקה ישלם לאוצר המדינה, בתקופות תשלום שייקבעו בתקנות, את שווי השוק של התמלוג על פי הבאר".
המונח "על פי הבאר" איננו מוגדר באופן מפורש, ויש בו פתח לדרישת מפיקי הנפט להכרה בהוצאותיהם.
סכום ההוצאות ואופן ההכרה בה ן יכולים להשפיע במידה ניכרת על סכום התמלוג.
כבר בשנת 2003 עסק אגף הייעוץ המשפטי שבמשרד האנרג יה והמים בסוגיית ההכרה בהוצאות.
הוא המליץ לשכור את שירותיו של רואה חשבון שישווה בין עקרונות קביעת המחיר לאלו הנהוגים בארצות הברית ובאנגליה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רק בשנת 2013 .
החל המשרד במהלך זה באמצעות יועץ חיצוני שזכה במכרז ב- 1.
11 שלח מנהל תחום בכיר חשבונאות וכלכלה במינהל אוצרות הטבע למנהל המינהל מסמך בעניין "פנייה להליך מכרזי לקבלת חוות דעת כלכלית-משפטית לגבי: תמלוגים לפי חוק הנפט - הגדרה 'על פי הבאר' תמלוגים לפי פקודת המכרות".
מהמסמך עולה הצורך לבחון את סוגיית ההכרה בהוצאות ואת חשיבותה הניכ רת של בחינה זו.
בעניין נפט ביבשה: "העמדה המקצועית שלי כי נפט שהופק ביבשה, חייב בתמלוג מלא ללא שום הכרה (בהוצאות), חברת גבעות עולם בשלב הזה משלמת את התמלוג המלא לפי הדרישה שלי, אך הגישה הסתייגות משפטית ודורשת הכרה בהוצאות ההובלה".
בעניין גז בים: "לדעתי, ההכרה בהוצאות שנקבעה בחזקת ים תטיס.
מקלה עם חברות הגז, ורצוי לבצע בדיקה מחודשת בעניין.
בשנים הקרובות, אנו צופים הפקת גז בים בכמויות משמעותיות משדה תמר, לויתן ואחרים.
כל עלייה של אחוז בגובה התמלוג האפקטיבי 9 להוסיף לקופת המדינה כ]ה[עלול-15 מליון דולר מגובה התמלוגים הצפויים בשנת 2014 וכ- 50 מיליון דולר משנת 2020 ואילך.
הסכומים האדירים אשר עשויים לנבוע לקופת המדינה מהשינוי המבוקש, מצדיקים השקעה מהותית בקבלת חוות דעת כלכלית משפטית מקיפה אשר כוללת השוואה בינלאומית ויכולת עמידה מול לחצים שיופעלו על ידי החברות".
9 שיעורו שלהתמלוג המשולם בפועל לאחר ניכוי הוצאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור היקפי הסכומים המדוברים והחשיבות שבהבהרת סכום הבסיס שעל פיו יחושבו התמלוגים, חשוב מאוד שמשרד האנרגיה והמים יפעל להשלמת הבחינה המשפטית-כלכלית ויפעל בהתאם למסקנותיה.
10 שלח השר להגנת הסביבה דאז מר גלעד ארדן לשר האנרגיה והמים דאז ד"ר עוזי לנדאו מסמך בעניין "תיקון חוק הנפט".
במסמך נכתב בין השאר: "תחום חיפוש והפקת הנפט בישראל מוסדר בחוק הנפט, חוק ישן משנת 1952 , על בסיס חוק מתקופת המנדט הבריטי.
החוק וההסדרים הארכאיים הקבועים בו אינם כוללים התייחסות להיבט ים סביבתיים הכרוכים בפעולות המוסדרות בחוק, על אף המודעות הגוברת להיבטים אלה.
לאחר בדיקה של גורמי משרדי, מצ"ב הצעתנו לתיקונים בחוק ברוח הדברים האמורים, ובין היתר לעניין הרכב המועצה המייעצת, הטמעת שיקולים סביבתיים בעת מתן היתר מוקדם ורישיון לחיפוש נפט, ביטול זכויות מים בשטח חיפוש נפט וסוגיות של חופש מידע ושקיפות המידע לציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה, בעת הדיון על קביעת אופן חישוב התמלוג יש להביא בחשבון גם את שקלולם של ההיבטים הסביבתיים ותמחור הנזקים העלולים להיגרם מפעילותן של חברות הפקת הגז והנפט.
בתשובת שר האנרגיה והמים מיום 11.
13 נכתב: "בכוונת המשרד לבצע שינויים מרחיקי לכת בתחום התמלוגים הנגבים ממשאבי טבע, הכוללים שינויים בחקיקה.
הדבר כרוך, בין היתר, בביצוע השוואה עולמית מורחבת ומעודכנת בעזרת מומחים.
ואכן, השנה המשרד החל בביצוע בדיקה מקיפה של מנגנון ההוצאות המוכרות לחישוב תמלוגי נפט וגז באמצעות יועץ דעת של היועץ תשמש כבסיס לקביעת מדיניות הממשלה בתחום התמלוגים.
חוות נושאים סביבתיים יכולים לקבל מענה ע"י הסדרת הערבויות הנדרשות על פי חוק הנפט.
לפיכך, אנו פועלים למניעת נזקים סביבתיים באמצעות העמקת ו הרחבת ערבויות.
בעקבות העבודה שנערכה במשרד האנרגיה והמים, בהתייעצות עם המשרד להגנת הסביבה, הוטל על חברות הנפט להכין מסמכים סביבתיים לפני ביצוע כל קידוח (חובת גיבוש מסמכים סביבתיים מעוגנת בתקנות הנפט).
בנוסף לכך, החברות נדרשות לבצע התקשרות עם ארגון בין לאומי מוכר שעיסוקו טיפול באירועי זיהום ים כדי לתת מענה ותמיכה הדדית במקרים של אירועי זיהום חמורים".
תמלוגים עבור מים מינרליים בישראל פועלות שלוש חברות מים מינרליים מובילות, אשר מוכרות לציבור מים שמקורם במקורות מים טבעיים שונים בתחומי המדינה.
ההסדר שהנהיגה רשות המים עבור חברות אלו קובע כי הן ישלמו למדינה עבור השימוש במים בהתאם לתעריף לתעשייה, שנמוך במידה ניכרת מהתעריף לצרכן הביתי הרגיל.
בעקבות זאת המחיר שגובות החברות מהצרכנים על ליטר מים גבוה פי 1,000 לערך מן התשלום שלהן למדינה עליו10.
חוק המים, התשי"ט- 1959 , שמסדיר את כלל פעילות משק המים בישראל, קובע בין השאר כי מקורות המים שבמדינה " הם קנין הציבור, נתונים לשליטתה של המדינה ומיועדים לצרכי .
10 החברות גובות בממוצע כ-5 ש"ח לליטר לעומת כחצי אגורה בממוצע שהן משלמות למדינה עבור שאיבתו.
יצוין כי חברות המים המינרליים נושאות בהוצאות בגין ביקבוק המים, שיווקם והפצתם והוצאות אלה מובאות בחשבון בקביעת המחיר שנגבה.
החוק אינו קובע חובת תשלום תמלוגים בגין הפקת מים מינרלי ים ומכירתם לציבור.
יצוין כי בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ11 דן בסוגיה זו והחליט בשנת 2010 לדחות את העתירה שדרשה להטיל על אותן חברות חובת תשלום תמלוגים למדינה, נוכח הצהרתה של המדינה בדבר כוונתה להסדיר סוגיה זו כחלק מרפורמה מקיפה בשוק המים.
יצוין כי הצהרה זו טרם מומשה והנושא לא הוסדר במסגרת הרפורמה שנערכה בשוק המים, וגם לא בתקופה שלאחר מכן.
12 התקיים דיון בלשכתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקלי ) עו"ד אבי ליכט, בהשתתפות אנשי משרד האוצר ורשות המים, שעסק בסוגיית התמלוגים בגין שימוש במקורות מים.
בדיון זה סוכם כי "הטלת תמלוג על הכנסות או רווחים ממכירת מים מינרלים מחייבת דיון וליבון.
במשך מספר שנים נושא זה לא טופל בגלל סדרי עדיפויות של רשות המים.
אולם עתה ברור גם לרשות כי יש לקדם את הבחינה של הסדרת הנושא.
רשות המים הודיעה כי היא אכן בוחנת בימים אלה את הסוגיה ולכן יש להמתין עד סיום הליך הבדיקה.
יחד עם זאת, אין לנתק בדיקה זו מהצורך לשלבה בראייה כוללת אודות קבלת חלקו הראוי של הציבור ממשאביו.
לכן, אם יוקם פורום ממשלתי לבחינת סוגיה זו, יש לשלב את סוגיית המים המינרלים ומקורות ייחודיים אחרים במסגרת הבדיקה הרוחבית".
בתשובתו של מנהל רשות המים מר אלכס קושניר מיום 21.
13 נכתב: "רשות המים מסיימת בימים אלו את עבודתה בנושא זה שהוכנה בסיוע יועץ כלכלי לרשות.
לגבי מיסוי ברמת תשומת המים, אין זה משנה ברמה העקרונית מבחינת עקרונות הצדק החלוקתי וזכויות הציבור במשאב - אם המס יוטל כתמלוג או כדמי זכיון שנתיים.
לדעתנו גם מטעמי פשטות הגבי ה ותמחור התמורה למדינה, ישימות ושקיפות - מומלץ לבחון מעבר הדרגתי משיטת הרשיונות ללא תשלום לשיטת מכרזים עבור זכיון מוגבל בזמן לייצור מים מינרליים ומים ממקור מסוים - בתמורה לתשלום למדינה .
התמורה בגין הזכיון תיקבע בדרך של ]ההדגשה במקור[ מכרז על ההקצאות למים מאותו מקור מסוים, הן לגבי מים המשמשים לייצור מים מינרליים והן לגבי מים בעלי תכונות ייחודיות לצרכים אחרים כגון מרחצאות מרפא".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שנושא ניצול המים על ידי חברות המים המינרליים נמשך שנים רבות ומאחר שטרם הסתיימה עבודת המטה בעניין זה, על רשות המים להשלים במהרה את הבחינה של סוגיית הטלת תמלוגים על חברות המים המינרליים או נקיטת כל שיטת גבייה אחרת שתתמחר כנדרש את השימוש במשאב טבע זה ותיבחן באופן מקצועי ואובייקטיבי.
כל עיכוב בטיפול בסוגיה זו פוגע בעקרונות הצדק החלוקתי ופוגע בהכנסות המדינה.
שיטת התמלוגים בגין חומרי חציבה כאמור, רמ"י גובה כיום תמלוגים מבעלי המחצבות בגין חומרי החציבה שכרו, וזאת בהתאם להחלטות מועצת רמ"י ומכוח סמכות ה כבעלת הקרקע.
ל הלן בטבלה 2 סכומי התמלוגים ששולמו לרמ"י בשנים 2011– 2009 (במיליוניש"ח): .
11 בג"ץ 08\ 4277 האגודה הישראלית לצדק חלוקתי בע"מ נגד שר התשתיות הלאומיות ואח', תקדין ( 10.
טבלה 2 התמלוגים ששולמו לרמ"י עבור חומרי חציבה .
סכום התמלוגים ששולמו לרמ"י (לפני מע"ם) שנת הרישום .
* הגידול ב סכום התמלוגים לעומת השנה הקודמת מוסבר בחלקו במעבר לגבייה מראש על סמך הערכת עתודות בחלק מן המכרזים.
תעריפי התמלוגים מופיעים בטבלת מחירון תמלוגים שמפרסמת רמ"י.
טבלה זו קובעת את סכום התמלוג לטון, המשתנה בהתאם לחומר החציבה שנכרה בכל מחצבה.
התמלוגים בטבלת מחירון התמלוגים של רמ"י הם מחירים קבועים בש"ח לטון12 , ואינם מבוססים על שיעור מסך שווי המחצב.
בחוקים האחרים העוסקים בגביית תמלוגים ממשאבי טבע נקבעה שיטת גביית תמלוגים המבוססת על אחוזים משווי משאב הטבע, וקושרת בין מחיר המכירה הסופי של המוצר ובין סכום התמלוג הנגזר ממנו.
10 בראשותו של שר הבינוי והשיכון דאז מר אריאל אטיאס ובהשתתפותם של מנכ"ל רמ"י, יועמ"ש רמ"י ובכירים נוספים מהמינהל, נקבע בין השאר: "המינהל יבחן הצעה לשינוי בשיטת התמלוגים כך שהתמלוגים שישולמו למינהל יגלמו אחוז מסוים מהמחזור של המחצבה - תוך 3 חודשים תבחן ההצעה".
בתשובת רמ"י נכתב כי אין לקבל את ההצעה לגביית תמלוגים על פי אחוז מהמחזור.
לטענת המינהל נושא זה נבחן לא פעם על ידו בעבר ונדחה, בין השאר מהסיבות הבאות: שיטה זו מגלמת בתוכה את יעילותו של מפעיל המחצבה ואילו התמלוג אינו מס; למינהל אין יכולת לחשב לכל מחצבה את התמלוג שלה בהתאם לדוחות הכספיים שלה; בשיטה זו אין מעקב אחר הכמויות הנחצבות; והשיטה אינה מתאימה לגבייה חודשית.
משרד מבקר המדינה מדגיש שלא נמצאה עבודה כלכלית הבוחנת את שינוי שיטת גביית התמלוגים כפי שהנחה השר את המינהל.
על רמ"י להכין עבודה כלכלית מסודרת ומקיפה בענ יין זה שתבחן באורח מעמיק את היתרונות ואת החסרונות הגלומים בשינוי שיטת חיוב התמלוגים.
בתשובת החשכ"ל נכתב: "באשר לבחינת שינוי שיטת הגבייה.
נציין כי בבדיקה המקצועית של התמלוג הראוי, ייבחנו היתרונות והחסרונות בביטול שיטת קביעת התמלוג הקיימת כיום (קרי - תעריף), ואימוץ שיטת גבייה חדשה כך שסכום התמלוג יחושב כאחוז מן השווי של חומר החציבה".
עדכון שיעור התמלוגים בגין החצץ כמות החצץ הנכרה בכל שנה במחצבות האבן והחצץ היא כ-80% מכמות כל חומרי החציבה (חצץ, חול, כורכר, שיש, סיד, מלט וחומרים אחרים).
לדוגמה, בשנת 2009 נכרו 29.
12 המחירים מוצמדים מדי פעם בפעם למדד החומרהרלבנטי .
5 מיליון טונות חומרי חציבה שנכרו באותה שנה (77% .
5 מיליון טונות חצץ מתוך 36.
3 מיליון טונות חומרי החציבה שנכרו באותה שנה (87% .
)יש מחצבות שסכום התמלוג שהן משלמות נקבע במכרז, ואילו במחצבות שנהנו מפטור ממכרז13 (להלן- מחצבות הפטור) נקבע סכום התמלוג על ידי רמ"י.
בינואר 2006 פורסמה החלטה 1074 של מועצת מינהל מקרקעיישראל שקבעה מדרג מחירים לתמלוגים בגין חצץ שמשלמות מחצבות הפטור, כדלקמן: ב- 2006 ייגבו תמלוגיםבסך 2 ש"ח לטון, ב - 2007 בסך 2.
20 ש"ח לטון, וב- 2008 בסך 2.
עוד נקבע באותה החלטה כי לקראת סוף 2008 ייבחן מחדש סכום התמלוג בגין חציבת אבן וחצץ.
בהתאם להחלטת המועצה הזמינה רמ"י ב- 2008 .
עבודה כלכלית מקיפה מאת כלכלןהעבודה הוגשה למינהל ביולי 2009 , והומלץ בה להעלות את תמלוגי החצץ של מחצבות הפטור בהדרגה עד לסכום של 22.
7 ש"ח לטון חצץ ב- 2014 .
הנחות היסוד שעמדו בבסיס העבודה הכלכלית היו כי סכום התמלוג ממחצבות הפטור צריך להי ות זהה למחיר שהייתה המדינה מקבלת אילו הוצאו מחצבות אלו למכרז, וכי מהבחינה הכלכלית סכום התמלוג צריך להיות שווה לעלות השולית של הפקת החומר.
09 , בראשותו של המנהל דאז של רמ"י, סוכם כי הוא ינחה את סמנכ"ל שיווק וכלכלה לרכז צוות בראשותו כדי לגבש מתווה שלפיו יועלה סכום התמלוג באופן חלקי ומתון ובתהליך הדרגתי.
יצוין כי מנובמבר 2011 סכום התמלוג למחצבות הפטור בגיןכריית חצץ הוא 3.
59 ש"ח לטון בלבד, עלייה שמקורה בהצמדתו של הסכום 2.
יצוין כי במכרזים על סכום התמלוג למחצבות חצץ מדצמבר 2011 זכו הצעותבסכומים של 16.
57 ש"ח תמלוג לטון חצץ15 , ובדצמבר 2012 זכתה הצעה של15 ש"ח תמלוג לטון חצץ.
מחירים אלו משקפים את שווי התמלוג הריאלי לטון חצץ בשוק תחרותי משוכלל, ומחדדים עוד יותר את הפער בין שווי התמלוג הנגבה כיום ממחצבות הפטור ובין שוויו הכלכלי האמיתי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד סיום הביקורת, נובמבר 2012 , טרם התקבלה החלטה על עדכון תמלוגי החצץ למחצבות הפטור, בניגוד לרציונל הכלכלי שהציגה העבודה הכלכלית שהוגשה ל רמ"י כבר ב - 2009 .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה של רמ"י בסוגיית עדכון תמלוגי החצץ, שיש לה משמעות כספית אדירה , שכן הסדרתה יכולה להביא להזרמת מאות מיליוני ש"ח לאוצר המדינה.
בתשובת רמ"י ]החברה[" :נכתבשנבחרה בשנת 2001 ע"ירמ"י, תש"ל16 והאוצר לבחון את התמלוג הראוי של החצץ, המליצה בשנת 2003 להעלות את אחוז התמלוג מ-4% ל-10% ולהעמידו (בשנת 2003 ) על2.
מועצת מקרקעי ישראל לא קבלה את ההצעה והחליטה (החלטה 1074 ) להעמיד את התמלוג על סכום (מספר) עולה מידי שנה בהצמדה .
13 תקנות חובת המכרזים (תיקון- הוראת שעה), התשס"ג- 2003 , אפשרו לוועדת הפטור של רמ"י לפטור ממכרז בעל הרשאה קודמת שהתקיימו בו התנאים המוגדרים בתקנות, וזאת על יסוד המלצתה של ועדה מקצועית בראשות שופט.
14 החלטה 1074 קבעה גם כיאחת לשנה יעודכן סכום התמלוג לעיל בהתאם לשינויים במדד החצץ.
15 הפערים בין הצעות המחיר שזכו נובעים בעיקר ממרכיב עלויותההובלה של החומרים מהמחצבות לאזורי הביקוש.
ככל שהמחצבה קרובה יותר לאזור הביקוש, עלויות ההובלה ממנה קטנות יותר וסכום התמלוגים שיוצע גבוה יותר.
16 תש"ל - משרד התשתיות הלאומיות.
שמו הקודם של משרד האנרגיה והמים.
מאז 2008 נערכו מספר בדיקות לקביעת מודל תמלוג חדש, אך עדיין לא התגבשה הסכמה.
יוער כי מאז 2008 בכל סוף שנה משערכים את תמלוג החצץ (הצמדה למדד החצץ) באישור ההנהלה".
בתשובת החשכ"ל נכתב: "אגף החשב הכללי בשיתוף רמ"י יבצעו בדיקה מקצועית של התמלוג הראוי ממחצבות החצץ.
במקביל, פועל אגף החשב הכללי לקדם את שיווקם במכרז פומבי של מחצבות, כך שיתקבל ערכו הריאלי של המחצב המשווק.
שיווק המחצבות במכרז מותנה בבחינה כלכלית ותכנונית".
דמי שימוש ודמי חכירה בגין שטחי הפקת מחצבים דמי חכירה בגין קרקעות חברה א' רמ"י אחראית לניהול קרקעות המדינה מתוקף חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 .
מתוקף תפקידה אחראית רמ"י בין השאר לטיפול בתשלומים ובגבייתם ממשתכנים ומחוכרי קרקעות, לרבות דמי חכירה שנתיים (להלן - דח"ש), דמי היוון, דמי היתר, דמי שימוש, דמי הסכמה ותמלוגים.
חברה א' חוכרת מ רמ"י קרקעות בשטח של 30,142 דונםשבהן מתבצעת כלל פעילות ה ועליהן שוכנים מפעליה.
ההסכם המתייחס לסוגיית דמי החכירה של קרקעות אלו, שנחתם באוגוסט 1975 ביןחברה א' ל רמ"י, הוא מסמך בן שלושה עמודים הנושא את הכותרת "זיכרון דברים".
במהלך השנים התעוררה מחלוקת בין הגופים על תדירות העדכון של דמי החכירה.
לטענת רמ"י יש לעדכנם ב-35% ,מדי שבע שניםאך לטענת חברה א' יש לעדכנם ב - 35% פעם אחת בלבד (בשנת 1983.
) יצוין כי סעיף 6 לחוק הזיכיון קובע שבתום עשר השנים הראשונות תשלם חברה א' דמי חכירה הוגנים המבוססים על ערך הקרקעות המוחכרות.
עוד יצוין כי מלשון התשקיף שפרסמה חברת כימיקלים לישראל (להלן - חברת כי"ל) בשנת 199817 אפשר להבין שהסכום שמניב מנגנון עדכון דמי החכירה בגין קרקעות שחוכרת חברה א' גבוה יותר מ הסכום הנדרש לפי טענותיה כיום, ומתקרב לסכום החוב שדורשת רמ"י.
נציגי רמ"י מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה בפגישה ביולי 2012 כי סכום החיוביםלשיטתם קרוב הרבה יותר לדמי החכירה הריאליים הנגבים בגין שטחים המשמשים לתעשייה (כ -5% מערך הקרקע) מאשר לשיטתה שלחברה א'.
עוד מסרו כי סכום החוב של חברה א' לרמ"י בגין הדח"ש עבור קרקעות אלו, נכון ל - 31.
נוכח התמשכות המחלוקת בין הצדדים וסכומו הניכר של החוב, הכין יועמ"ש מחוז דרום של רמ"י חוות דעת משפטית בסוגיה.
בחוות הדעת שהעביר ליועמ"ש המינהל מיום 13.
05 נכתב בין השאר: "לאור גובה הסכום, ההחלטות הקודמות שהתקבלו וחוסר הבהירות .
17 בתשקיף נכתב: "על פי הסכם בין מפעלי ים המלח לבין מינהל מקרקעי ישראל (להלן: 'המינהל') תשלם מפעלי ים המלח למינהל, בגין שטח המפעל.
דמי חכירה בגובה של 5% מערך הקרקע הנמוך ביותר שנקבע על ידי המינהל לאזור תעשיה שהוא לשנת 75\ 1974 .
81 יקבעו דמי החכירה בגין שטח המפעל לתקופות של7 שנים כל אחת, באופןשדמי החכירה בגין שטח המפעל עבור כל תקופה של 7 שנים יוגדלו בשיעור של35% לעומת דמי החכירה ששולמו עד 31.
81 (לאחר תוספת הפרשי הצמדה), אך למפעלי ים המלח האופציה לדרוש בתחילת כל תקופה של 7 שנים כאמור, כי דמי החכירה בגין שטח המפעל ייקבעו לפי 5% מערך הקרקע (לדונם) הנמוך ביותר שייקבע על ידי המינהל לאזור תעשיה לשנה שבה מתחילה כל תקופה של שבע שנים כאמור".
שבהוראות ההסכם, אבקש כי העניין יובא גם לדיון בפניך ובפני הנהלת המינהל לשם גיבוש עמדתנו".
בתשובתו של מנכ"ל חברה א' למשרד מבקר המדינה מיום 31.
13 נכתב: "ההסכם משנת 1975 מתייחס לסוגית דמי החכירה.
אכן קיימת מחלוקת בין [חברה א'] וביןרמ"י לגבי פרשנות סעיף העידכון של דמי החכירה.
[חברה א'] משלמת את הסכומים שלדעתה מגיעים כדמי חכירה.
[חברה א'] הביעה בעבר נכונות לנסות ולפתור את חילוקי הדיעות בהליך גישור או בוררות או בכל דרך אחרת.
נכונות כזו קיימת גם כיום".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התמשכות תהליכים אלה במשך שנים מוטל על רמ"י לפעול בנחרצות ולנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותה כדי לפתור את המחלוקות בסוגי ית דמי החכירה ולגבות את החוב בהקדם.
לעניין זה משנה חשיבות נוכח הסכום הניכר של החוב והצורך לשמור על העיקרון של גביית תמורה ראויה על השימוש בקרקעות המדינה.
דמי חכירה בגין קרקעות חברה ב' והקרן לשיקום מכרות לחברה ב' זיכיון לכריית סלעי פוספט גולמי18 על שטח של כ- 200,000 דונם.
בשנת 2003 דנה ועדתהמשנה של הנהלת רמ"י בבקשת החברה לפטור אותה מתשלום דמי חכירה על כלל השטח שאושר לה בהרשאה, ו לאשר לה לשלם דמי חכירה רק עבור השטח שבו מתבצעת הכרייה בפועל.
בפרוטוקול ישיבת ועדת המשנה שהתקיימה ביום 7.
03 ובה נדונה הבקשה צוינו נימוקים להיענות לה, ובהם התחייבות חברה ב' להקים ולממן קרן לשיקום מכרות.
בין השאר נכתב: "המינהל הגיע להסכמה עם החברה להקמת קרן לשיקום מכרות (פוספטים), דוגמת הקרן לשיקום מחצבות, כאשר החברה התחייבה להפריש סכום מסוים עבור כל טון כרוי לטובת הקרן.
הכספים שיצטברו בקופת הקרן ישמשו לשיקום האתר מייד עם סיום הכרייה".
ועדת המשנה אישרה את המלצת ההנהלה לחייב את החברה בתשלום רק עבור השטח שבו מתבצעת הכרייה בפועל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת, נובמבר 2012, חברה ב' עדיין לא העבירה סכום כלשהו לקרן לשיקום מכרות, והיא מחזיקה בכספים שהצטברו לזכותה.
מפרוטוקול ישיבת הנהלת הקרן מיום 26.
11 עולה כי יתרת הסכום האמור, 562,000 דולר, אינה מקובלת על משרד האנרגיה והמים וכי יתנהלו דיונים נוספים בדבר הסכום הסופי.
13 נכתב כי הקמת הקרן לא יצאה לפועל במשך עשר שנים, מאחר שרמ"י לא פעלה לפתיחת חשבון עבור הקרן, והיא נשארה קרן פנימית בחברה.
עוד נכתב: "כיום, במסגרת ועדה אשר מונתה ע"י מנכ"ל משרד האנרגיה והמים, נקבע כי אחת ממטרות הוועדה היא לבחון את הדרך הנכונה לשיקום מכרות הפוספט".
בתשובת חברה ב' מיום 31.
13 נכתב: "חשבון הבנק הנפרד שאליו הייתה אמורה.
להעביר את הכספים כלל לא נפתח (מסיבות שלא הובהרו ל.
), כך שלא התאפשר להעביר את הכספים.
לאור האמור, נאלצה ]'חברה ב[ להמשיך ולנהל את הקרן כקרן חשבונאית פנימית שלה, עד שייאות מינהל מקרקעי ישראל לקבל ממנה את הכספים, או עד שיתוקן תקנון הקרן .
מסלעים אלו מופקים פוספטים המשמשים בתעשיית הדשנים, בחקלאות ועוד משרד האוצר 137 .
באופן המסדיר את הנושא בדרך אחרת כלשהי.
]'חברה ב [ הציגה את מלוא הנתונים לגבי יתרות הקרן ולא קיבלה הערות כלשהן לגביהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ש רמ"י ומשרד האנרגיה והמים ישלימו את הבחינה החשבונאית הנדרשת בדבר הסכום הסופי המגיע לקרן לשיקום מכרות , ידאגו כי יועבר לקרן בהקדם האפשרי ויאפשרו לה לפעול בהתאם ליעדיה ובפיקוחם ובניהולם של גורמי הממשלה הרלוונטיים .
אין זה תקין שחלפו עשר שנים וטרם הוסדרה קבלת הכספים עבור הקרן, בזמן שהפטור מדמי החכירה הוענק זה מזמן.
הבקרה והפיקוח של משרדי הממשלה על גביית התמלוגים .
משרד התמ"ת מדינת ישראל גובה תמלוגים מחברה א' בהתאם להוראות חוק הז יכיון.
סעיף 15 לחוק קובע כי שיעור התמלוגים יהיה %5 מסך המכירות של אותם מוצרים19 , בניכוי ההוצאות שהותרו על פי החוק.
יצוין כי בינואר 2012 התקבלה החלטת ממשלה 4060 שלפיה שיעור התמלוגים יגדל ל-%10 מכמות העולה על מיליוןטונות וחצי, כחלק מהסדר כולל בין הממשלה לחברת כי"ל20 שבמסגרתו התחייבה החברה לממן כמעט במלואו את הליך הקציר 21 .
בים המלח גביית התמלוגים מחברה א' מתנהלת במשרד התמ"ת ונמצאת באחריותו22 .
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה במשרד התמ"ת עולה כי במהלך השנים שלחה חברה א' המחאות בגין התמלוגים, לע תים בליווי מכתב ובו תיאור והסבר קצר על הסכום שבהמחאה.
ההמחאות הופקדו על ידי חשבות משרד התמ"ת לטובת סעיף תקציבי כללי של הכנסות המדינה, והמכתבים הנלווים תויקו בקלסר ההפקדות שבו נשמרים כל המכתבים הנלווים שהתקבלו.
הביקורת העלתה כי בחשבות משרד התמ"ת אין נוהלי בקרה ובדיקה לאימות ולחישוב נתוני התמלוגים שמעבירה חברה א'.
עוד עלה כי במהלך השנים לא נבדקו באופן שוטף הבסיס לחישוב ם של התמלוגים שהעבירה החברה ואופן חישובם, לא אומתו ולא השוו לנתונים בפועל.
בפגישה שקיימו ביולי 2012 נציגי משרד מבקר המדינה עם חשב משרד התמ"ת מר עמוס שקדי הסביר החשב כי רק בשנת 2003 העלה חשב המשרד דאז את הצורך בבדיקה ובבקרה של נתוני התמלוגים שמעבירה חברה א'.
למרות זאת נמשכה ההתנהלות האמורה בחשבות משרד התמ"ת עד אפריל 2010 .
ממועד זההחלה החשבות להעביר את כל החומר המתקבל מחברה א' לטיפולו של אגף החשכ"ל.
יצוין כי רק בשנת 2011 הוחל בהליך בוררות אל מול .
19 חוק הזיכיון קובע כי הממשלה יכולה לתבוע דיון מחודש על שיעור התמלוגים בגין הכמות העודפת על מיליון טון של כלוריד האשלג, ובתנאי ששיעור התמלוג לא יעלה על 10%.
20 חברה א' היא חברת בת בקונצרן כימיקלים לישראל.
הליך שבו תגורד מעל פני הקרקע שכבת המלח בברכות האגירה שבחלקו הדרומי של ים המלח ההליך יבוצע במסגרת פעולות ההגנה מפני עליית מפלס המים באזור מלונות ים המלח.
חוק הזיכיון קובע כי שרי האוצר והפיתוח יהיו ממונים על ביצוע החוק 138 דוח שנתי64א .
בפגישה שהתכנסה בנובמבר 2012 מסרו נציגי משרד האוצר בעל פה לנציגי משרד מבקר המדינה כי התמשכות ההליכים אינה פוגעת במדינה, מאחר שבמסגרת הליך הבוררות הוקפאה תקופת ההתיישנות על תביעותיה האפשריות של המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להגביר את הפיקוח ואת הבקרה על התמלוגים שהמדינה מקבלת בגין ניצול משאבי טבע, לרבות תמלוגי חברה א'.
מן הראוי גם לבחון את האפשרות להעביר את האחריות לפיקוח זה אל אגף החשכ"ל, מתוקף תפקידו כאחראי לנכסי המדינה.
יש צורך בזירוז תהליכים אלו לאור התמשכותן של הבקרות הלקויות על פני שנים כה רבות.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי האגף פעל בעניין זה בשני מישורים: " ראשית.
הגיש החשב הכללי תביעה למנגנון הבוררות בגין תשלום תמלוגי העבר, שנית, החשבונאי הראשי מונה על ידי החשבת הכללית לבקר את התמלוגים על חברה א', ונקבעו נהלי עבודה לבקרה.
החשב הכללי מסכים עם הערת המבקר בעניין בחינת האפשרות להעביר את תפקיד הפיקוח והבקרה על המשרדים בכל הנוגע לגביית התמלוגים שהמדינה מקבלת בגין ניצול משאבי טבע לאגף החשכ"ל".
עוד נאמר בתשובה כי להמלצה זו השפעות רבות מהבחינה הארגונית ומבחינת כוח אדם, וכי יש לבחון אותן לעומק לפני קבלת החלטה סופית בעניין.
בתשובת חברה א' נכתב: " במהלך השנים חברה א' העבירה למדינה דוחות תמלוגים.
בשנת 1992 קבע משרד האוצר את הפורמט של דו"ח התמלוגים ומאז מוגשים הדוח"ות לפי הפורמט שנקבע על ידי האוצר בשנת 1992.
" משרד האנרגיה והמים מערכת המחשוב במינהל אוצרות הטבע המפקח על המכרות שבמשרד האנרגיה והמים אחראי למתן הרישיונות לגופים שמבקשים לכרות מחצבים ועומדים בתנאים הנדרשים בפקודת המכרות.
משרד האנרגיה והמים באמצעות מינהל אוצרות הטבע אחראי לגביית התמלוגים בגין הכרייה והשימוש במחצבים לפי הוראות פקודת המכרות, וכן בגין הפקת גז ונפט בהתאם ל הוראות חוק הנפט ותקנותיו.
היקפי התמלוגים שגובה המינהל עומדים על מאות מיליוני ש"ח לשנה.
להלן בטבלה 3 פירוט הרכב התמלוגים לשנים 2009 -2011 (במיליוני ש"ח): טבלה 3 ריכוז הכנסות מתמלוגים לשנים 2009– 2011 .
2011 2010 2009 מקור התמלוג .
318 217 151 נפט וגז .
20 12 6 מחצבי פוספטים* .
* מחצבי פוספטים הם מחצבים שאינם יקרים וחלה עליהם חובת תשלום תמלוגים בשיעור של 2%.
מטבלה 3 עולהמגמת גידול ניכרת בסכומי התמלוגים.
יצוין כי התמלוגים צפויים להמשיך לגדול במידה ניכרת עם תחילת הפקת הגז והנפט מהמאגרים הגדולים שהתגלו בים התיכון בשנים האחרונות.
גבייתם של תמלוגים אלו באופן מלא ויעיל דורשת ניהול בסיסי נתונים באופן נאות ועבודה במערכות חשבונאיות ממוחשבות, המאפשרות בקרה יעילה ופיקוח על סכומי התמלוגים שדווחו ועל אופן חישובם.