HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנים שקדמו למועד סיום הביקורת התקבלו כמה החלטות ממשלה אשר עסקו בפיתוחה הכלכלי של ירושלים, לרבות באמצעות חיזוק תעשיית ההיי-טק113 .
החלטת ממשלה1483 מ-2016 קבעה כי יופעלו תוכניות לקידום שיתופי פעולה מקומיים ובין-לאומיים בין התעשייה לאקדמיה, להגדלת מספר החברות הטכנולוגיות הפועלות בעיר ולעידוד יזמות טכנולוגית.
בהתאם להחלטת הממשלה פועלות עיריית ירושלים והרל"י לעידוד מיזמי היי -טק בעיר ולקידום שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשיית ההיי-בין היתר מסייעת הרל"י במתן טק.
מענק לחברות הזנק הפעילות בעיר בגין העסקת עובדים בחברות אלה.
התקציבים שיועדו לחיזוק ענף ההיי -טק בעיר לצד הפעילות הענפה של הרל"י ועמותות מקומיות בהקמת קהילות של יזמים, במתן מענקים ובייזום קשר עם האקדמיה הביאו לגידול ות ההזנק הפעילות בעיר.
בשנים ניכר במספר חבר 2018-2012 גדל מספר חברות ההזנק בירושלים מ-25 ל-130 , וסכומי הכסף שגייסו חברות ההזנק הירושלמיות עלה באותן השנים מ-70 מיליון דולר ל-325 .
מיליון דולר עם זאת, על אף הפעילות הרבה שנעשתה לקידום הענף ולמרות הגידול הניכר במספר ההזנק הפועלות בעיר, בעיות בתחומים שונים מקשות להקים אקוסיסטם שלם חברות בעיר, לרבות הגירה שלילית של צעירים, פערי שכר בין חברות בירושלים לחברות באזור המרכז, מחסור בעובדים מנוסים, היעדר חברות גלובליות, מחסור בשטחי עבודה ייעודיים וצורך בחיבור בין האקדמיה לתעשייה.
ומשרדים, יוקר המחיה, קשיים תחבורתיים רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי תמשיך לקיים, בשיתוף משרדי הממשלה הרלוונטיים והרשויות המקומיות, חשיבה עמוקה בנושא נכסי החדשנות והחסמים לפיתוח אקוסיסטם שלם בחיפה, באר שבע וירושלים.
ה למשרד מבקר המדינה במאי המועצה הלאומית לכלכלה מסר 2019 כי במטרה לפתח את הפריפריה הישראלית ולהרחיב את פריסת ההיי-טק באזורים שמחוץ לגוש דן, היא מובילה בשיתוף משרד הבינוי והשיכון, משרד הפנים, רשות מקרקעי ישראל, משרד האוצר ורשות החדשנות פרויקט לפיתוח וניהול של רובעי חדשנות ( innovation districts ) במטרופולינים הגדולות שמחוץ לגוש דן: חיפה, באר שבע וירושלים.
הפרויקט, שמיושם בליווי צוות מומחים בין-לאומיים, מתמקד בשלב הראשון בבאר שבע ואחר כך יבוצע גם בירושלים ובחיפה.
נה שהפוטנציאל לקיום אקוסיסטם מפותח של חדשנות והייזאת, מתוך ההב - טק מחוץ לגוש דן קיים קודם כל במטרופולינים הגדולות, שבהן יש אוניברסיטאות מחקר מובילות, בתי חולים אוניברסיטאיים וכן כמות גדולה של הון אנושי.
113 בין ההחלטות שהתקבלו-החלטת ממשלה מס' 3696 מ- 6.
05 בנושא "תוכנית לחיזוקה של ירושלים"; החלטת ממשלה מס' 3238 מ- 29.
11 בנושא "פיתוחה הכלכלי של ירושלים-ית מרום"; החלטת ממשלה מס' תוכנ 1483 מ- 2.
"בנושא "תוכנית היובל לפיתוחה הכלכלי של ירושלים מדינת ישראל -401 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי הגידול במספר חברות ההזנק בירושלים הוא תולדה של תוכנית עבודה ושיתוף פעולה בין העירייה, התעשייה ומשרדי הממשלה.
בד בבד נעשות פעולות לפיתוח אקוסיסטם גם בחיפה ובבאר שבע.
ראוי שהפעולות שמבצעים המועצה הלאומית לכלכלה, רשות החדשנות ומשרדי הממשלה לקידום אקוסיסטם במטרופולינים הגדולות יהיו מתואמות וייעשו בשיתוף הרשויות המקומיות, לשם מינוף ההשקעות, התקציבים והפעילות הנעשית בערים אלו ליצירת אקוסיסטם משמעותי ובעל יכולת למשוך חברות ופעילות יזמית חדשנית.
שיתוף פעולה עם יזמים פוטנציאליים ובחינת החסמים המונעים מהם להשקיע במטרופולינים עשויים לסייע בפיתוח תעשיית ההיי -טק במקומות אלה.
השקעה בענפים נוספים .
מו"פ בתעשייה המסורתית .
על פי דוחות משרד הכלכלה והרשות לחדשנות, בשנים האחרונות ניתן לזהות פערים ניכרים בין ענפי המשק עתירי הטכנולוגיה114 ;)לבין התעשייה המסורתית (המכונה גם תעשיית הייצור הפערים הניכרים באים לידי ביטוי בין היתר בפריון בין הענפים.
לפערים אלה יש כמה סיבות, ובהן תהליכי גלובליזציה מואצים שפתחו את המשק לתחרות מצד מדינות מתפתחות המאופיינות בכוח עבודה זול, דבר שהביא להפחתה בכדאיות הייצור במדינה, וכן תמורות טכנולוגיות ניכרות שחלו בשנים האחרונות המחברות בין העולם הפיזי ולדיגיטלי המאפשרות הגברת יעילות, הטמעת חדשנות ויצירת ערך מוסף.
תמורות אלו, המכונות בשם "המהפכה התעשייתית הרביעית" ( Industry 4.
0 ,), הוטמעו במדינות שונות והביאו לייעול תהליכי העבודה לשיפורים טכנולוגיים ולתהליכי דיגיטציה בתעשייה.
בישראל היא בין הגורמים המשפיעים על ההוצאה הנמוכה על מו"פ בתעשייה המסורתית הרמה הנמוכה של פריון העבודה בענפים הקשורים לתעשייה זו115 .
בהתאם לנתונים שפרסם משרד הכלכלה בשנת 2018 , הערך המוסף הגולמי לשעת עבודה בתעשייה המסורתית והמסורתית-מעורבת בישראל הוא 26.
4 דולר בהתאמה, לעומת63.
1 דולרבענף ההיי-טק (תעשייה עלית) 116 .
להלן תרשים המציג נתונים על הערך המוסף הגולמי לשעת עבודה בישראל בשנת 2018 בחלוקה לענפי התעשייה השונים ובהשוואה למדינות ה-: OECD .
114 נהוג לחלק את התעשייה בישראל לארבע קבוצות טכנולוגיה-תעשייה מסורתית, תעשייה מסורתית מעורבת, תעשייה עלית מעורבת ותעשייה עילית.
115 ;הפריון בענפים מושפע מגורמים נוספים, ובהם המבנה הענפי ותחרותיות ענפי המשק; גמישות שוק העבודה המדיניות ממשלתית להכשרות מקצועיות; הרכב ההון האנושי וההון הפיזי.
116 ( "משרד הכלכלה והתעשייה, "תוכנית אסטרטגית לאומית לייצור מתקדם בתעשייה2018.
) מדינת ישראל -402 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 12 : ( פריון העבודה בישראל בענפי התעשיה השונים 2018) לשעת עבודה בתעשייה הישראלית (כקיים פער גדול בין ערך מוסף גולמי ממוצע -40.
5 ,)דולר לעומת ה - OECD (כ-56 דולר).
הפער נובע בעיקר בגלל ערך מוסף גולמי נמוך בתעשייה המסורתית בישראל ביחס למדינות ה- OECD .
כבר בשנת 2007 התריעה ועדה ממשלתית (המוכרת כ"וועדת מקוב") כי ענפי התעשייה המסורתית סובלים מחוסר השקעות במו"פ, ועקב כך הפריון בהם נמוך, דבר הגורם לחוסר יכולת להציג מוצרים חדשים בתחומם ולהתחרות בזירה הבין-לאומית 117 .
פערי הפריון ועלויות כוח האדם מקשים על כלל התעשייה בישראל, ובעיקר על התעשייה תעשייה המסורתית, להתמודד עם התחרות הגלובלית ומביאים לא אחת לסגירתם של מפעלי או להעברת תהליכי הייצור למדינות זרות, כמוצג בתרשים שלהלן: .
117 דה לבחינת אמצעים להעצמת הפריפריה והתעשייה המסורתית" ("דין וחשבון הוע 2007 .
) מדינת ישראל -403 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 13 : הרחבת הפעילות של החברות הישראליות בחו"ל לעומת הקמת מפעלים חדשים בישראל המקור: התאחדות התעשיינים בישראל.
מהתרשים עולה כי בין השנים 2005 ל-2017 קיימת מגמת ירידה ברורה במספר המפעלים החדשים המוקמים בישראל לעומת זאת, יש עליה מתמדת במספר המפעלים הישראלים הקיימים שמרחיבים את הפעילות העסקית שלהם בחו"ל.
הוועדה להעצמת התעשייה הקלסית התמקדה בדוח שפרסמה בשנת 2011118 בתעשיות הקלסיות הקטנות.
הוועדה ציינה, כי מדובר בקבוצת תעשיות המייצגת מגזר משמעותי של כוח העבודה בישראל, המהווה צלע כואבת של "כלכלה דואלית" שנותרה מאחור, וחלקה הגדול לא יצליח לשרוד ללא שינוי בדרך הפעולה.
הוועדה המליצה על גיבוש תוכנית לשדרוג התעשייה הקלסית, לרבות בתחום הטמעת טכנולוגיות חדשניות, בדגש על מפעלים קטנים.
הוועדה הציבורית לחיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית ציינה בדוח שפרסמה בינואר 2018 כי יש לפעול להרחבת התוכניות לעידוד החדשנות בתעשייה המסורתית ולבחון את התאמתן גם לתעשייה היצרנית בשים לב למפעלים קטנים ובינוניים.
כן המליצה ועדה זו לבדוק את אפקטיביות כלי הסיוע השונים הניתנים לתעשייה 119 .
התוכנית האסטרטגית הלאומית לייצור מתקדם בתעשייה, שגיבש משרד הכלכלה, התמקדה בקושי של התעשייה המסורתית להטמיע חדשנות ולשלב מו"פ בפעילותה: "מפעלים רבים בתעשייה המייצרת שקועים במלחמת הישרדות יומיומית וחסרים את המשאבים הנדרשים, הן מבחינת הון פיננסי זמין .
118 ( ""דוח סיכום המלצות הוועדה להעצמת התעשיות הקלסיות2011 .
) 119 '"דוח הוועדה הציבורית לחיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית", עמ8 - 9.
מדינת ישראל -404 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי להשקעה והן מבחינת משאבים ניהוליים ותשומות ארגוניות הדרושים על מנת להטמיע טכנולוגיות ייצור מתקדם במפעל.
חסם נוסף הוא רמת הנגישות הנמוכה למידע באפשרויות ליכי עבודה חדשניים אפשריים בתהליכי הייצור.
למרות הפרסומים להטמעת טכנולוגיות ותה והכנסים הרבים בתחום, מפעלים רבים נתקלים בקושי באיתור המידע הרלוונטי ובמציאת פתרונות בעלי ערך אמיתי עבורם מתוך מגוון הפרסומים, הטכנולוגיות והחברות הפועלות בתחום"120.
תקציב להטמעת שיטות ייצור מתקדמות בתעשייה מדינות מפותחות גיבשו תוכניות עתירות המקומית121 .
"המהפכה התעשייתית הרביעית", שהוטמעה במדינות שונות, נועדה להטמיע בתעשייה שיטות של ייצור מתקדם, באמצעות אוטומציה ודיגיטציה בתהליך הייצור ושילוב חדשנות מתמדת.
התמורות הטכנולוגיות שחלו בעולם הביאו עימן אתגרים המחייבים התמודדות חדשה של התעשייה המסורתית בישראל בעולם הגלובלי התחרותי.
מפעלים מהתעשייה המסורתית שלא יצטרפו לתהליכים של ייצור מתקדם והטמעת אוטומציה ודיגיטציה במפעל ולא ידעו להתמודד עם השינויים הטכנולוגיים, עלולים שלא להצליח ם ושינויים כאמור.
יישום "המהפכה התעשייתית הרביעית" להתחרות במפעלים שיאמצו תהליכי באמצעות ביצוע מו"פ ויישומו ואימוץ תהליכי עבודה חדשניים, טכנולוגיות חדשניות ודיגיטציה עשוי לשמש גורם המכריע את עתידה של התעשייה היצרנית במדינה.
אתגרים אלו מצריכים קוצר, הגברת פריון הייצור על ידי שיפור גמישות ומתן מענה מהיר לביקוש, תהליך ייצור מ בניסיון להתמודד עם הפערים בין תהליכים, הגברת איכות המוצר והפחתת הפחת בתהליך.
סוגי התעשיות במדינה בנוגע להשקעה במו"פ הציבה רשות החדשנות יעדים להגדלת שיעור מפעלי הייצור המשקיעים במו"פ.
לשם כך הקימה הרשות בינואר 2018 " אתזירת ייצור מתקדם", ובמסגרתה היא מפעילה כמה מסלולי122 השקעה בתעשייה היצרנית.
נוסף על כך מנסה הרשות לקשר בין התעשייה היצרנית לטכנולוגיות חדשות אשר יכולות לסייע לשיפור תהליכי העבודה במפעלים.
בהתאם לנתוני רשות החדשנות, בשנת 2018 תמכה הרשות ב -246 "פרויקטים של מו פ במסגרת זירת ייצור מתקדם בסכום כולל של 125 .
חצי מהסכום הושקע בפריפריה ואולם רשות החדשנות מעידה על ביקוש נמוך יחסית למסלולים שהיא מפעילה בנושא זה ועל כך ששיעור אישור התוכניות המוגשות הוא כ-85% .
, דבר שמעיד על קריטריונים מקילים יחסית עקב כך התעשי יה המסורתית, התורמת כ -38% מהתמ"ג, מנצלת רק כ -20% מהתמיכות הניתנות במסגרת קרן המו"פ לחברות היי-טק מבוססות.
כעולה מהתרשים 2 לעיל, התמיכות שנתנה רשות החדשנות לתעשייה המסורתית במסגרת זירת ייצור מתקדם הן 7% בלבד מכלל התקציב וצפוי לעלות ל-8% בשנת2019.
120 ה (משרד הכלכלה, תוכנית אסטרטגית לאומית לייצור מתקדם בתעשיי2018.
למשל, ארצות הברית, מדינות שונות באירופה ואף סינגפור 122 לרבות המכינה למו"פ, המסייעת לחברות תעשייתיות ומסלול מופ"ת (מחקר ופיתוח בתעשייה), שנועד לעודד ח מפעלי תעשייה מוטי ייצור להטמיע תהליכי חדשנות טכנולוגית באמצעות ביצוע תוכניות מו"פ שמטרתן פיתו מוצרים חדשניים, שיפור מוצרים קיימים ושיפור תהליכי ייצור.
מדינת ישראל -405 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי שות החדשנות גיבשה רשות ההשקעות שבמשרד הכלכלה בשנת נוסף על ר 2018 מסלול ייעודי למפעלים להטמעת טכנולוגיות ייצור מתקדם בסכום של 52 מיליון ש"ח לשנת2018 ו-40 מיליון ש"ח לכל אחת מהשנים2019 - 2021 .
עם זאת, בדומה למסלולים של רשות החדשנות גם בנוגע למסלול זה היה ביקוש נמוך של מפעלים בשנת 2018 , ושיעור אישור הבקשות היה כ- 73% .
יצוין כי גורמים נוספים שאינם ממשלתיים מפעילים אף הם תוכניות לסיוע לתעשייה היצרנית בכל הנוגע לאיתור תהליכים בעבודת המפעלים שבהם ניתן להטמיע חדשנות ולשפר את הפריון 123.
ואולם חרף הניסיונות של רשות החדשנות להגי ע לקהל יעד רחב בתעשייה היצרנית ולעודד מפעלים לקדם ביצוע מו"פ ושיתופי פעולה עם חברות היי -טק כדי להטמיע כלים ותהליכי עבודה חדשניים, ולמרות שיתוף הפעולה הפורה עם רשות ההשקעות -מפעלים שיתוף רבים המנסים לשרוד בעולם התחרותי נרתעים מקידום טכנולוגיות חדשות ואף נמנעים מ הפעולה עם רשות החדשנות ורשות ההשקעות כנציגות הממשלה.
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי לדעתו, הכלים הקיימים ברשות החדשנות וברשות ההשקעות נותנים מענה הולם לצרכים של פיתוח החדשנות בתעשייה המסורתית, וכי אין צורך בפיתוח כלים חדשים, אלא בפיתוח יכולות של כל אחת מהרשויות ובהידוק הקשר ביניהן.
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי בשנת2018 פורסמה התוכנית הלאומית האסטרטגית 124 לייצור מתקדם בתעשייה שיזם וגיבש משרד הכלכלה.
מטרת התוכנית היא תמיכה בהטמעת טכנולוגיות ייצור מתקדמות בתעשייה באמצעות בניית תשתית לאומית תומכת וכן העמדת כלי סיוע ייעודיים למפעלים, דבר שיסייע בחיזוק מגזר התעשייה מוטת הייצור בישראל ובשיפור כושר התחרות שלה.
משרד הכלכלה הוסיף כי הוא האחראי להכנסה לשימוש של פיתוחים טכנולוגיים בתעשייה המסורתית הישראלית ובענפי המסחר השונים.
משלה החלטת מ 3392 משנת2018 - חיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית היא תולדה של ועדה משותפת שהקימו משרד הכלכלה, משרד האוצר והתאחדות התעשיינים; הוועדה דנה באתגרים ובהזדמנויות של התעשייה הישראלית מוטת הייצור בישראל.
החלטת הממשלה , הגברת כושר התחרות של התעשייה המקומית שמה דגש בהעלאת רמת פריון העבודה במשק ובפרט התעשייה הקטנה והבינונית, הייצור המתקדם, פיתוח הון אנושי מיומן לתעשייה והפחתת הנטל הרגולטורי על המגזר העסקי.
במסגרת ההחלטה הוקצו למשרד הכלכלה 626.
תוספתיים לקידום החדשנות .
123 למשל, תוכנית האקסלרטור i4 של התאחדות התעשיינים בישראל וכן מרכז ידע לחדשנות בתעשייה ובמחקר שהוקם על ידי הטכניון בשיתוף חברות עסקיות גדולות במשק.
124 ון ובהמשך הורחבה לכלל אזורי העדיפות הלאומית, תוכנית שבראשית דרכה פעלה בקרב מפעלי תעשייה בצפ במסגרת החלטת הממשלה 3392 ( "בעניין "חיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית 11.
) 125 כולל תקציבי הרשות לחדשנות בסך של315 .
מיליון ש״ח מדינת ישראל -406 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי ההתפתחות הטכנולוגית הניכרת, "המהפכה התעשייתית הרביעית", תהליכי הגלובליזציה והסרת חסמי היבוא -כל אלה מחייבים את התעשייה הישראלית המסורתית לאמץ מו"פ ותהליכים חדשניים, על מנת להישאר תחרותית ורלוונטית.
יש לציין לחיוב את פעילותה של רשות החדשנות לקידום תהליכי מו"פ בתעשיות המסורתיות ואת שיתוף הפעולה עם רשות ההשקעות במשרד הכלכלה לקידום חדשנות ולהטמעה של טכנולוגיה חדשנית בתעשיית הייצור.
עם זאת, הביקוש הנמוך לסיוע מהרשות החדשנות ורשות ההשקעות מעיד כי לא די בפעילות זו, וכי נדרשות פעולות אקטיביות נוספות ומאמץ משולב של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, לרבות משרד האוצר, כדי לאפשר לתעשייה המסורתית לעבור לשלב הבא בעולם התעשייתי.
לפיכך מוצע לרשות החדשנות ומשרד הכלכלה לפעול, בשיתוף משרד האוצר, למציאת דרכים נוספות ולהרחיב שיתופי פעולה עם גורמים נוספים להרחבת היקף המו"פ וקידום החדשנות בתעשייה המסורתית, אשר משמשת מקור תעסוקה לאוכלוסייה גדולה במדינה.
הטמעת מו"פ בענפי המסחר .
ענף המסחר מורכב משני תתי -ענפים עיקריים: המסחר הקמעונאי והמסחר הסיטונאי, שהם כשני שלישים מפעילות המסחר.
ענפי המשנה כוללים מסחר במזון, משקאות, טבק, מוצרי ענפי המסחר רוקחות ורפואה, הלבשה והנעלה, רהיטים, אלקטרוניקה, חומרי בניין ועוד.
הפדיון בענפים אלה הוא כבכלכלה הישראלית, והשירותים הם בעלי משקל רב -30% מכלל הפדיון בענפי המשק, שיעורם כ -60% ,מהיקף הערך המוסף הגולמי במשק הישראלי ומועסקים בהם כ -78% מהמועסקים במגזר העסקי, שהם כ -13% .
מכלל המועסקים במשק ואולם על אף היקף המועסקים בענף המסחר, הפריון של ענף זה נמוך לעומ ת יתר ענפי המשק, והחדשנות הטכנולוגית והתהליכית בו נמוכה מאוד126 .
כמו כן, ההוצאה הלאומית על מו"פ בתחום זה היא אפסית, בניגוד למדינות אחרות בעולם127.
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי לרבים מענפי המסחר והשירותים יש השפעה ישירה על יוקר המחייה (מסחר סיטונאי, מסחר קמעונאי, דואר ובלדרות, שירותי אירוח, אוכל ועוד).
רמת הפריון של רבים מענפים אלה בישראל נמוכה, הן לעומת מדינות אחרות בעולם והן לעומת ענפי התעשייה.
משרד הכלכלה הוסיף כי לשם בחינת הענפים וגיבוש כיווני פעולה לקידומם הוא יזם בדצמבר 2018 את הקמתה של ועדה ציבורית לקידום כלכלי של ענפי המסחר והשירותים שחברים בה נציגים ממשרדי ממשלה, ובהם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה ומשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, וכן נציגים מבנק ישראל מארגונים מהמגזר העסקי ומהמגזר השלישי.
לדברי משרד הכלכלה, עבודת הוועדה, שהחלה א ת פעילותה בינואר 2019 , נמצאת בשלבים ראשונים, וטרם גובשו מסקנות כלשהן.
126 ,מוסד שמואל נאמןחדשנות במגזר השירותים ( 2012 .
) 127 ,נורווגיה ובלגייה ההוצאה הלאומית על מו"פ בענף המסחר ושירותי האירוח והאוכל היא בפינלנד, ארצות הברית בין 7% ל-8% .
מכלל ההוצאה הלאומית על מו"פ בענפי השירותים העסקיים.
ראו בעניין זה שם מדינת ישראל -407 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי יצוין כי כחלק מפעילותה נותנת הסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה סיוע128 לעסקים קטנים באזור הצפון, במסגרת תוכנית להגדלת הפריון והחדשנות בקרב עסקים קטנים ובינוניים בתחום המסחר והשירותים 129.
ואו לם הסיוע שנותנת הסוכנות מיועד לעסקים קטנים בלבד ובאזור הצפון בלבד.
יתרה מזו, אף שתקציב המסלול בשנת 2018 היה30 מיליון ש"ח, בשל ביקוש נמוך רק 10 מיליון ש"ח מתקציב זה נוצלו בפועל וניתנו כסיוע לעסקים בתחום המסחר והשירותים.
בתוכנית האסטרטגית של רשות החדשנות לשנת 2019 זוהה הצורך בקידום מו"פ בענפים חדשים.
בהתאם לכך קבעה הרשות כיעד להגדיל את הפריון באמצעות חדשנות טכנולוגית במגזר העסקי כולו, ונקבע יעד אסטרטגי של קידום שיתופי פעולה בין חברות עתירות ידע ובין חברות בענפים מסורתיים, בדגש על ענפי המסחר והשירותים.
כן נקבע מדד לעלייה במספר החברות עתירות הידע בישראל שביצעו פיתוח משותף עם לקוחות מקומיים, בדגש על ענפי המסחר והשירותים.
בסיכום התקציבי של רשות החדשנות ואג"ת לשנת 2019 , שגובש בשנת 2018 , נקבע כי "במהלך שנת2018 רשות החדשנות תבצעעבודת מטה לפיתוח כלי תמיכה בחדשנות טכנולוגית בענף/ ענפים בפריון נמוך, שאינם מענפי התעשייה, אשר תוצג לאג"ת.
החל משנת 2019 תופנה תמיכה בסך20 ,מיליון ש"ח לענפים אלה מתקציב רשות החדשנות וזאת לאחר תיאום התוכנית עם אג"ת".
ת, אולם, מסלולי הסיוע והתמיכה של הרשות מאז הוקמה פעלה רשות החדשנות בזירות שונו אינם כוללים מסלול ייעודי לקידום חדשנות טכנולוגית ומו"פ בענף המסחר.
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי במועד סיום הביקורת היא מבצעת עבודת מחקר בנושא עידוד מו"פ בענף המסחר והשירותים.
כמו כן, היא משתתפת בוו עדה בין -משרדית בראשות משרד הכלכלה ובהשתתפות נציגי המועצה הלאומית לכלכלה, שדנה בין היתר בדרכים להרחיב את היקף החדשנות בענפים אלה.
הרשות הוסיפה כי היא מעוניינת לתמוך במו"פ בענפים אלה, אולם בשל היעדר משאבים ספק אם תוכל לפעול בעניין זה כנדרש.
להטמעת החדשנות בכלל ענפי המשק לרבות בתחום המסחר וזאת משרד הכלכלה פועל בנוסף לצעדים של רשות החדשנות שמטרתם קידום מו"פ בתחום זה.
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הוא בוחן הטמעת חדשנות, בין השאר באמצעות קהילות החדשנות שהן מנוע ליצירת אקוסיסטם חדשני בענפים נבחר ים.
משרד הכלכלה הוסיף כי החדשנות שאותן הקהילות מתמרצות היא חדשנות עסקית, שיווקית ותהליכית, ולא רק חדשנות טכנולוגית.
תחום הכלכלה עוד מסר משרד הכלכלה כי כיוון נוסף שאותו הוא בוחן בימים אלה הוא היצירתית130, שבמסגרתה חברות וארגונים מטמיעים תהליכי עיצוב ויצירתיו ת כמנוע צמיחה .
128 התמיכה נועדה לסייע לעסקים קטנים במימון ההוצאות הכרוכות בהטמעה של טכנולוגיות חדשות; בשיפור נות מערך ניהול המלאי והספקים; במימון עלויות הרכש של מערכות הבקרה והאוטומציה; במימון העלויות חדש הכרוכות בשיפור מערך השיווק; ובמימון העלויות הכרוכות בהטמעת השימוש במערכת השיווק.
129 הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה 4.
50 - סיוע להגדלת הפריון והחדשנות בקרב עסקים קטנים ובינונים "תוכנית בתחום המסחר והשירותים" (דצמבר 2017 .
) 130 ,התעשיות היצירתיות כוללות את מקצועות העיצוב, הארכיטקטורה, האומנות, האופנה, הפרסום, הסרטים הווידאו, המוזיקה, משחקי המחשב, הטלוויזיה והרדיו.
מדינת ישראל -408 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי אסטרטגי בפעילות העסקית.
משרד הכלכלה הוסיף, כי תהליכי פיתוח טכנולוגיים מדגישים את הצד הפונקציונלי של התהליך, ואילו תהליכי פיתוח עיצוביים מדגישים הן את הצד הפונקציונלי והן את הצד החווייתי-לדברי משרד הכלכלה, תחום הכלכלה היצירתית הוא ערכי.
כל המקור -3% אחוז מהתל״ג העולמי ו לבין 8% ל-12% מהתל״ג באירופה , ולפיכך פועל המשרד לגיבוש מדיניות סדורה וליצירת הסכמים ושיתופי פעולה עם מדינות אחרות לקידום תחום זה.
המועצה הלאומית לכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי זיכוי מס על הוצאות מו"פ ( R&D tax credit) ה וא כלי הנמצא בשימוש בצורה זו או אחרת ברוב מדינות ה - OECD , .
ומטרתו היא לעודד הוצאות מו"פ נוכח ההשפעות החיצוניות החיוביות של הוצאות אלה המועצה הוסיפה כי היא בוחנת כלי זה בשיתוף חברת ייעוץ בין-לאומית, ובכלל זה את התאמתו למטרות מדיניות כלכלית-חברתית בישראל.
יצוין כי על אף ההסכמה של גורמי ממשלה בדבר הצורך בעידוד והטמעה של מו"פ בתחום המסחר, תחום אשר הפריון בו נמוך יחסית למדינות ה - OECD ולענפים אחרים בתעשייה, טרם החליטה מועצת הרשות על תוכנית פעולה לקידום מו"פ בתחום המסחר וממילא טרם גיבשה תוכנית פעולה כזאת.
על הרשות לבחון את אפיקי הסיוע האפשריים להטמעת מו"פ בענפי המסחר ולוודא כי הפעולות להרחבת המו"פ בענפי המסחר מתואמות עם גורמים אחרים בממשלה, לרבות המועצה הלאומית לכלכלה ובראש ובראשונה עם משרד הכלכלה שבידיו האחריות המרכזית לפיתוח החדשנות בענף זה.
בענף ההייייצוג אוכלוסיות שונות -טק .
מנתונים שפרסם הכלכלן הראשי של משרד האוצר בשנת 2017 על היקפי העסקה של אוכלוסיות שונות בענף ההיי -טק במקצועות בשכר גבוהה שנולדו בין השנים 1975 ל-1985 , עלה כי כ-74% מהמועסקים בענף ההיי-טק בשכר גבוה 131 הם גברים יהודים שאינם חרדים; כ- 24% הן נשים יהודיות לא חרדיות; וכ -2% מהמועסקים בהיי-טק בשכר גבוה הם גברים ונשים חרדים או ערבים132.
התרשים שלהלן מתאר את שיעורי המועסקים בהיי-טק בשנת 2016 לפי מגזרים.
131 שכר של לפחות 16,77 2 ש"ח בחודש (בשנת 2014 ), שהוא השכר החציוני לשנה זו של העובדים בענפי ההיי-טק.
יש להניח כי מרבית העובדים בהיי -טק המשתכרים שכר גבוה הם עובדים במו"פ.
132 הכלכלן הראשי, משרד האוצר, "סקירה כלכלית שבועית" (אוגוסט2017.
) מדינת ישראל -409 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 14 : שיעורי מועסקים בהיי-טק בשכר גבוה לפי מגדר של אוכלוסיות שנולדו בין 1975 ל- 1985.
:ערביםרשות החדשנות לשנת מנתוני 2016133 עולה כי שיעור המועסקים בהיי-טק מקרב האוכלוסייה הערבית הוא 5.
7% , וכי פחות מ -2% מקרב האוכלוסייה הערבית מועסקים במו"פ.
שיעור זה נמוך במידה ניכרת משיעור האוכלוסייה הערבית בישראל, שהוא 21% .
הכלכלן הראשי במשרד האוצר ציין בעבודתו משנת 2017134 כי הסיכוי שגבר ערבי בעל כישורים גבוהים135 יעבוד בהיי-טק הוא 28% , לעומת שיעור של50% לגבי גבר יהודי.
עוד ציין הכלכלן הראשי כי עד לשנת 2014 רק 2.
3% מכלל בוגרי מקצועות ההיי-טק במערכת ההשכלה הגבוהה היו ערבים, וחרף הגידול הניכר במספר הסטודנטים הערבים במקצועות נשירה ניכרת, ועל כן יש לבחון כמה מהם אלה בשנים האחרונות, נתוני העבר מצביעים על כי נוסף על כך, יש לבחון את מידת יסיימו בפועל את לימודיהם.
הכלכלן הראשי ציין השתלבותם של בוגרים מאוכלוסייה זו שיסיימו את לימודיהם בתעסוקה בענף ההיי -טק.
הפערים הניכרים בין היקף ההשתתפות של האוכלוסייה היהודית בענף ההיי -לעומת טק האוכלוסייה הערבית נובעים גם מסיבות חברתיות ותרבותיות.
האוכלוסייה היהודית במדינה נחשפת לעולם היזמות, החדשנות, ההיי -טק ולמודלים לחיקוי בתחום זה, וכן נחשפת למקצועות הטכנולוגיים בסביבת מגוריה או בשירותה הצבאי.
לעומת זאת, האוכלוסייה .
133 ,רשות החדשנותחדשנות בישראל 2016 - ת מצבתמונ .
134 הכלכלן הראשי, משרד האוצר, "סקירה כלכלית שבועית" (אוגוסט2017.
) 135 כישורים גבוהים-ציון גבוה במבחן הכמותי בפסיכומטרי.
מדינת ישראל -410 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי ים, מרוחקת גיאוגרפית מריכוזי ההייהערבית חסרה מודלים דומ -טק בתל אביב והמרכז ומושפעת מחסמים תרבותיים המקשים את השתלבותה בענף זה.
:חרדיםמנתוני הכלכלן הראשי במשרד האוצר שפורסמו בשנת 2016 עולה כי שיעור החרדים המועסקים במו"פ בהיי -הוא פחות מ טק מכלל המועסקים בתחום -1% .
אף שהיזמות של האוכלוסייה החרדית נמצאת בעלייה, מרביתה אינה חדשנית.
בניתוח שנערך על ידי מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, על בסיס סקר שנערך על ידי ה - OECD136 , עלה כי עקב בקיאות נמוכה במקצועות היסוד של חלקים נרחבים באוכלוסייה החרדית, בטווח הקצר הפוטנציאל להעסקתם בהיי-טק בדרגות השכר הגבוהות נמוך ביותר137 .
רשות החדשנות מפעילה מסלול ייעודי לערבים ולחרדים במסגרת מסלול "חברות מתחילות".
מיזמים הזכאים לסיוע במסגרת המסלול זוכים לתנאים מועדפים של 75% מימון (לעומת מימון של 50% במסלולים המקבילים).
במסגרת המסלול הושקעו משנת2014 ועד למועד סיום הביקורת כ-64 מיליון ש"ח ב-40 פרויקטים של מו"פ בחברות שהוקמו על ידי אוכלוסייה ערבית, ו-36 מיליון ש"ח ב-24 פרויקטים של מו"פ בחברות שהוקמו על ידי יזמים מהמגזר החרדי.
עם זאת, יש לציין שבשנים 2014 - 2018 מספר הפניות של יזמים חרדים וערבים לרשות היה 166 בלבד (כ -7% מכלל הפניות), ומהן נענו והביאו למתן סיוע 64 פניות (כ -38% ).
לשם השוואה, לקרן המו"פ הוגשו בשנים אלה 2,252 פניות, ומהן נענו והביאו למתן סיוע 1,071 פניות (כ -47% ).
כמו כן, הרשות תומכת בחממה טכנולוגית המופעלת בנצרת ומיועדת לאוכלוסייה הערבית138.
נוסף על כך, מעודדת הרשות חברות גדולות להקים סניפים ומרכזי פיתוח בקרבת נצרת, במטרה להרחיב את היקף התעסוקה של המגזר הערבי בענף ההיי- טק.
המשרד לשיוויון חברתי מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הרשות לפיתוח כלכלי פועלת מאז הוקמה לפיתוח ולקידום של נושא ההיי-טק על כל תחומיו בקרב מגזרי המיעוטים.
המשרד לשיוויון חברתי ציין כי הרשות פועלת לקידום נושא זה בשיתוף כלל המשרדים הממשלתיים ומעודדת גופים וולונטריים ופילנטרופיים להקמה והרחבה של סביבה תומכת בחדשנות.
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הוא פועלבכמה דרכים כדי לצמצם את פערי הייצוג של אוכלוסיות שונות (לרבות נשים, האוכלוסייה הערבית והחרדים) בענף ההיי-טק.
המשרד מפעיל כמה תוכניות שמטרתן עידוד העסקה של אוכלוסיות אלה בתעשייה עתירת הידע ובשכר גבוה -לרבות תוכנית המסייעת למשקיעים המעוניינים .
136 ( סקר מיומנויות המבוגרים PIAAC ) של ארגון ה- OECD אשר נערך בשנים2012 ו-2015 בחן את רמת המיומנויות של האוכלוסייה בגילאים 16 עד65 בשלש מיומנויות יסוד: אוריינות קריאה, אוריינות מתמטית ופתרון בעיות בסביבה מתוקשבת.
הסקר כולל גם מידע מקיף לגבי מגוון משתני רקע כמו השכלה, היקף התעסוקה ואופייה, גיל ומגדר.
137 ,מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראלדוח מצב המדינה 2018 , פרק בנושא "האם מדינת הסטארט אפ יכולה לגדול?
) 138 מאז הוקמה בשנת2002 תמכה החממה ב-34 חברות, ש-15 מהן הוקמו על ידי יזם מהמגזר הערבי ו-4 מהן הוקמו על בסיס שותפות של יזמים ערבים ויהודים.
מדינת ישראל -411 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי ב עסקים או להעתיקם לאזורי עדיפות לאומית או לירושלים להעסיק להקים או להרחי מועסקים בשכר גבוה; תוכנית לשילוב מתמחים מהאוכלוסייה הערבית בתעשייה עתירת הידע, המסייעת בהגברת שילוב סטודנטים מהאוכלוסייה הערבית הלומדים מקצועות טכנולוגיים בתעשייה עתירת ידע.
מבקר המדינה במאי רשות החדשנות מסרה למשרד 2019 כי לא מתפקידה לדאוג לשילובם התעסוקתי של אוכלוסיות הערבים והחרדים.
קשיים בשילובם של כלל האוכלוסיות בחברה הישראלית אינם נחלת תעשיית ההיי-טק בלבד, ובהתאם ננקטות פעולות שונות בניסיון לשלב אוכלוסיות אלו בכלל תחומי החיים של החברה הישראלית.
להשתלבות מיטבית בתעשיית ההיי -טק נדרשות השכלה והכשרה מתאימות, אולם לאוכלוסיות שונות בחברה הישראלית חסרות המיומנויות הבסיסיות הנדרשות להשתלב בתעשייה זו.