HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
19 3,158 קשישים נוספים הממתינים לדירה בבתי הדיור נמצאים במצב של "הקפאת זכאות" מאחר שהם נכללים בתוכנית "שכירות ארוכת טווח" - הם שוכרים דירה לתקופה של חמש שנים לפחות ומקבלים סיוע מוגדל בשכר דירה.
20 משרד השיכון מנהל רשימות ממתינים נפרדות לפי ערים.
לצורך חישוב משך ההמתנה איחד משרד מבקר המדינה את כל רשימות הממתינים.
תרשים 2 : זמן ההמתנה הממוצע לדירות במרחבים של משרד הקליטה (בשנים) .
על פי נתוני משרד הקליטה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עוד עולה מהנתונים כי כ - 2,400 מזכאי משרד הקליטה ממתינים יותר מעשר שנים.
150 מהם ממתינים יותר מ-20 שנים.
זמן ההמתנה במרכז ישראל ארוך יותר מאשר באזורים אחרים.
למשל, בתל אביב, בנתניה ובשרון זמן ההמתנה הוא כתשע שנים.
יצוין כי הגיל הממוצ ע של זכאי משרד הקליטה הממתינים לדירה הוא 78 שנים.
כ- 7,000 (39% ) ממתינים הם בני יותר מ-80 .
שנים יצוין כי בתקופת ההמתנה לדיור הקשישים מקבלים סיוע בשכר דירה ממשרד השיכון (עולים מקבלים סיוע נוסף ממשרד הקליטה) לצורך שכירת דירה בשוק החופשי.
ואולם, אין מדובר בתחליף מספק.
ראשית, שכירת דירה בשוק החופשי כרוכה בהתמודדות מורכבת (איתור דירה מתאימה, העמדת בטוחות, ניהול משא ומתן עם משכירים וכדומה).
התמודדות זו מורכבת עוד יותר במקרים של התדרדרות תפקודית.
שנית, הסיוע בשכר הדירה מכסה רק חלק קטן משכר הדירה בשוק החופשי - גובה הסיוע בשכר דירה הניתן לקשישים, נכון לתקופת הביקורת, היה 660 - 1,700 ש"ח בלבד.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי תקופת ההמתנה במשרד הקליטה ארוכה יותר מזו שבמשרד השיכון מפני שמספר המטופלים גדול יותר.
כן כתב: "ההתמודדות עם צמצום רשימת הממתינים מחייבת תקציבים גדולים ובניית פתרונות דיור שתקופת בנייתם מתארכת.
לתקופה ארוכה מאד ובכפוף לכך שועדות התכנון יאשרו אותם ".
המשרד פעל לצמצום רשימת הממתינים באמצעות קידום החלטות ממשלה להקמת בתי דיור לקשישים בשיתוף עם משרד הבינוי והשיכון |613 .
הרשויות המקומיות ומאוחר יותר גם עם יזמים פרטיים אך בשל קשייםתקציביים וקשיים בקידום התוכניות במוסדות התכנון ' הפרויקט לא זינק'.
בנוסף, משרד הקליטה שותף לפעילות משרד השיכון ומשרד האוצר לבנייה של כ- 2,650 יח"ד באמצעות הסוכנות היהודית ועמיגור.
עוד ציין בתשובתו כי כדי להקל את המצוקה הכלכלית של הקשישים המתגוררים בשכירות ב שוק הפרטי הוא הצליח להגיע לסיכום עם משרד האוצר שלפיו כל יחיד ה משפחתית של קשישים תקבל מדי חודש תוספת סיוע - 300 ש"ח.
התשלוםניתן רטרואקטיבית מיוני 2018.
משרד השיכון ציין בתשובתו כי הוא יזם את החלטת ממשלה מספר4078 מיולי 2018 שהוחלט בה למנות צוות בין -משרדי (בראשות מנכ"ל המשרד), שעליו הוטל לגבש המלצות להגדלת מלאי הדיור הציבורי.
נכון לינואר 2019 הצוות לא הגיש המלצות לממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון ולמשרד הקליטה כי לנוכח הפער שיש זה שנים בין מספר הממתינים לדירה למספר הדירות, היה נכון שיציבו יעדים עיתיים וכמותיים לקיצור תור הממתינים, אולם הדבר לא נעשה.
תבחינים לקביעת סדר קדימות בתור ההמתנה .
כאמור, כ - 18,400 ממתינים לדיור בבתי הדיור לקשישים רשומים ברשימת ההמתנה של משרד הקליטה ועוד כ- 1,300 ממתינים רשומים ברשימות ההמתנה של משרד השיכון.
המשרדים נבדלים זה מזה באופן קביעת סדר הקדימות.
במשרד השיכון הקדימות נקבעת לפי תאריך הגשת הבקשה, ואילו במשרד הקליטה הקדימות נקבעת לפי תאריך העלייה.
המשמעות המעשית היא שקשיש הממתין שנים בתור עלול למצוא את עצמו נדחק אחורה ברשימת ההמתנה משום שקשיש אחר שעלה לפניו הגיש בקשה מאוחר יותר להתגורר בבית דיור לקשישים.
מצב זה יוצר אי-ודאות בקרב הקשישים הממתינים לפתרון דיור.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "הקריטריון של תור הממתינים לפי תאריך העלייה הוא הפתרון המעשי.
לא ניתן לקבוע תור אחר לפי גיל או מצב רפואי.
ועדת חריגים נותנת מענה לקידום בתור של אלה שמצבם הרפואי החריג (משאר הקשישים).
לא ניתן לדלג מעל אנשים הממתינים בכיליון עיניים לפתרון דיור ולאשר לאלה הדומים להם באפיון ובמצב בריאות דומה שעלו אחריהם כאשר אלה שהגיעו קודם לארץ חיים תקופה ארוכה יותר בתנאים לא קלים של שכירות בשוק החופשי, החלפת מקום דיור והתמודדות בתשלומי השכירות מכל האחרים שהגיעו יותר מאוחר".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי מאחר שרוב הקשישים העולים, אלו המטופלים במשרד הקליטה, עלו לישראל לפני יותר מ-20 שנה, ומפני שהיום עולים לישראל פחות עולים מאשר בעת האמורה, יש מקום לבחון מחדש את התבחינים ולשקול תבחינים רלוונטיים נוספים לקביעת הקדימות בתור לדירת דיור ציבורי, דוגמת משך זמן ההמתנה.
מן הראוי שמשרד השיכון ומשרד הקליטה יבחנו יחד אם צריך להמשיך לנהל שתי רשימות ממתינים לפי תבחינים שונים לקביעת הקדימות או שאיחוד הרשימות לרשימה אחת, לפי תבחינים רלוונטיים, ייעל את הטיפול.
ניהול רשימה מאוחדת כאמור אף ימנע את המצב הבלתי סביר שבו משך ההמתנה של הקשישים תלוי במשרד שהבקשה הוגשה בו.
משרד השיכון מסר בתשובתו כי "חלוקת הטיפול בין זכאים עולים לבין ותיקים נגזרת ממדיניות הממשלות לדורותיהן".
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "הצורך של הטיפול בעולים בשפתם, מנדט המשרד לט יפול בעולים בכל התחומים כולל נושא הדיור, כמות המטופלים מענה אמ]נותנים[ ויכולת המשרד מבחינת הפריסה שלו ברוב הישובים בארץיתי לטיפול בקשישים העולים".
משרד מבקר המדינה שב וחוזר על המלצתו לבחון את נושא ההמתנה לדיור ציבורי בראייה מערכתית, ולעניין דוח זה - של הממתינים לבתי דיור לקשישים, כדי לייעל את הטיפול בנושא וכדי לשמור על שוויון בין הממתינים לדיור הציבורי.
ראוי ששני המשרדים יבחנו בחינה מעמיקה את הנושא וישקלו לעדכן את תפיסת המענה לאותם זכאים.
פעולות להרחבת היצע הדיור .
יישום חלקי של החלטות ממשלה .
מאז שנת 2011 קיבלו ממשלות ישראל שלוש החלטות בנוגע להגדלת מלאי דירות הדיור הציבורי לאוכלוסיית הקשישים באמצעות בניית בתי דיור לקשישים במרכז ובפריפריה.
להלן הפרטים על יישומן.
החלטת ממשלה מספר 3052 ממרץ 2011 בנושא דיור לקשישים עולים הזכאים לסיוע בשכר דירה: הממשלה החליטה, בשל מצוקת הקשישים העולים הזכאים לסיוע בשכר דירה וממתינים לדיור ציבורי, כי משרד הקליטה ומשרד השיכון יתקשרו עם רשויות מקומיות או עם מוסדות לאומיים (דוגמת הסוכנות היהודית).
רשויות ומוסדות אלו מחזיקים בקרקעות שיועדו לשימוש ציבורי, וההתקשרות עימם מטר תה להקים בתי דיור לקשישים הזכאים לסיוע בשכר דירה.
בתי הדיור לקשישים יוקמו בכפוף לתנאים שיגבשו משרד הקליטה משרד הבינוי והשיכון |615 .
ומשרד השיכון להזמנת הצעות.
ההצעות יתייחסו בין היתר להגדרת אזורי הביקוש, מספר יחידות דיור מינימלי ל מיזם, גודל מינימלי ליחידת דיור וכיו"ב.
זאת ועוד, הממשלה הטילה על משרד הקליטה להקים ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל המשרד ונציגים ממשרד הקליטה, משרד השיכון, אגף התקציבים והחשב הכללי במשרד האוצר ומשרד ראש הממשלה לבחינת ההיתכנות הכלכלית והאיתנות הפיננסית של המיזמים המוצעים (להלן - הוועדה הבין-משרדית).
בנוסף, הממשלה הנחתה את אגף התקציבים לתקצב הרשאה להתחייב בגין כל מיזם שתאשר הוועדה וזאת עד 5,000 יחידות דיור בכל המיזמים .
בנובמבר 2011 פרסם משרד הקליטה קול קורא המזמין רשויות מקומיות ומוסדות לאומיים המחזיקים בקרקעות שיועדו לשימוש ציבורי (להלן - קרקע חומה) להציע הצעות לבניית מת חמי דירות להשכרה לקשישים עצמאיים בתפקודם הזכאים לדיור ציבורי.
בקול הקורא נקבע כי תקופת השכירות תהיה 20 שנה לפחות.
תנאי הסף להצעות הם: מיזמים עד200 ,יחידות דיור, בכל מיזם בתמהיל של 60% דירות חדר אחד (בשטח שלא יפחת מ-25 מ"ר), והיתר דירות שני חדרים (בשטח שלא יפחת מ-36 מ"ר) עבור זוגות קשישים.
בתמורה, משרד הקליטה ישתתף במימון עלות הבנייה עד סך של 110,000 .
ש"ח ליחידת דיור ביולי 2012 דנה הוועדה ב-12 הצעות שהוגשו בתגובה לקול הקורא ועמדו בתנאי הסף, והחליטה לאשר תשעה מיזמים שבהם 1,341 ,יחידות דיור בערים: אשדוד בת ים, ראשון לציון, חיפה, כפר סבא, כרמיאל, קריית אונו, רחובות ותל אביב.
יצוין כי לאחר אישור כל מיזם, אמור להיחתם הסכם בכפוף לכך שהמציע ימציא אישורים, כגון אישור שהקרקע מיועדת לצורכי ציבור.
לאחר חתימת ההסכם , ולפני שהמציע מתחיל בבנייה, עליו להכין תוכנית לקרקע ולהגישה לאישור משרד הקליטה ולאחר מכן למוסדות התכנון.
מהבדיקה עולה כי נכון למועד סיום הביקורת, שש שנים לאחר שהוועדה הבין-משרדית אישרה את תשעת המיזמים, חתם משרד הקליטה על הסכמים לבניית בתי דיור לקשישים על קרקע חומה עם ארבע רשויות מקומיות בלבד - אשדוד, כפר סבא, קריית אונו וראשון לציון.
במיזמים אלה נבנו 611 .
יחידות דיור בלבד, ובמועד הביקורת הן כבר אוכלסו מיזמים אחרים לבניית 55% .
מיחידות הדיור שאושרו לא קודמו .
החלטת ממשלה מספר 4433 ממרץ 2012 בנושא הגדלת הסיוע הממשלתי בתחום הדיור ושמירת מלאי דיור ציבורי לזכאים: במרץ 2012 קיבלה הממשלה את החלטה מספר 4433 שעניינה הגדלת הסיוע הממשלתי בתחום הדיור ושמירת מלאי פתרונות דיור ציבורי לזכאים.
בהחלטה נקבע תיקון להחלטת הממשלה מספר 3052 , שלפיוהוועדה הבין -משרדית שהוקמה מכוח אותה החלטה תהיה מוסמכת לאשר , בכל אחת מהשנים 2012 - 2015 , מתן מענק הקמה ל- 1,000 יחידות דיור בשנה בגובה של עד 110,000 ש"ח ליחידת דיור.
במקרים חריגים הוסמכה הוועדה הבין -משרדית לאשר לרשות מקומית תוספת למענק ההקמה בסך של עד 50,000 ש"ח ליחידת דיור.
בהחלטה 616 |דוח שנתי 69ב .
הוקצה למתן מענקי ההקמה תקציב של 110 מיליון ש"ח לשנה ותקציב רזרבי של 50 .
מיליון ש"ח לשנה במאי 2014 פרסם משרד הקליטה קול קורא שני באותה מתכונת, וכך ה זמין רשויות מקומיות ומוסדות לאומיים המחזיקים בקרקע חומה להציע הצעות לבניית בתי דיור לקשישים עצמאיים.
הקול הקורא התייחס לבנייה של עד 3,000 .
יחידות דיור מפרוטוקול מיולי 2014 של ועדת המכרזים שקיבלה את ההצעות עלה כי בתגובה לקול הקורא הוגשו עשר הצעות שעמדו בתנאי הסף.
הוועדה דנה בהצעות בדצמבר 2014 והחליטה לאשר ארבע מהן, לבניית638 ,יחידות דיור בערים ירושלים, כרמיאל, ראשון לציון ורחובות.
מהבדיקה עולה כי נכון למועד סיום הביקורת, נחתמו הסכמים עם שתי רשויות מקומיות בלבד - כרמיאל ורחובות, לבנייה של 400 יחידות דיור בשני בתי דיור לקשישים.
מיזמים אלה נמצאים עדיין בשלב התכנון ובשלב הוצאת ההיתרים לבנייה.
בשל ההיענות המצומצמת לשני הקולות הקוראים ומפני שהוועדה הבין-משרדית לא אישרה רבות מההצעות שהוגשו, החליטה הממשלה לתקן את החלטת הממשלה ממרץ 2012 ולהפנות את הקול הקורא גם לבעלים פרטיים של קרקעות שייעודן שימוש ציבורי, כמפורט להלן: .
החלטת ממשלה מספר 2009 מספטמבר 2014 בנושא דיור לקשישים עולים הזכאים לסיוע בשכר דירה: הממשלה הטילה בהחלטה זו על משרד הקליטה לפנות בקול קורא גם לבעלים פרטיים של קרקע ות שיועדו עד יום 31.
לשימוש ציבורי התואם הקמת בתי דיור לקשישיםנקבע כי מענק ההקמה יינתן בהתאם לכללים שקבעה הממשלה בהחלטה 4433 ובכפוף להמצאת אישורים מהרשות המקומית שייעוד הקרקע מאפשר הקמת בתי דיור לקשישים ולהתחייבות הגורם הפרטי למנוע שינוי בייעוד הקרקע או הפקעה על ידי הרשות המקומית.
בנובמבר 2014 פרסם משרד הקליטה קול קורא שלישי באותה מתכונת, והזמין הן רשויות מקומיות ומוסדות לאומיים והן בעלי קרקע פרטית להציע הצעות למיזמים לבניית מתחמי דירות להשכרה לקשישים של עד 200 .
יחידות דיור נקבע כי משרד הקליטה ישתתף במימון הבנייה במיזמים אלה בסכום של עד 110,000 .
ש"ח ליחידת דיור במענה לקול הקורא הוגשו 16 ,הצעות בהן שלוש הצעות שהגישה חברת עמיגור לתוספת 55 יחידות דיור במתחמים שמשרד הקליטה כבר חתם עימה על חוזה בעקבות הקול הקורא הקודם, בערים כפר סבא, קריית אונו ותל אביב.
הוועדה הבין-משרדית אישרה הצעות אלה בדצמבר 2014 .
אשר ל-13 ההצעות האחרות, מפני שחל עיכוב באישור תקציב המדינה לשנים 2015 ו-2016 ומפני שמשרד האוצר לא התחייב להשתתף במימון המיזמים, דחתה הוועדה את הדיון בהצעות שהוגשו עד שיתקבל תקציב למטרה זו.
מאחר שבדיקת ההצעות משרד הבינוי והשיכון |617 .
בנייתן של 611 יחידות .
מורכבת ואורכת זמן ומאחר שההצעות התבססו על מודלים ועל תנאים כלכליים היכולים להשתנות במשך הזמן, פנה משרד הקליטה כמה פעמים למגישי ההצעות בבקשה להאריך את תוקף הצעותיהם.
עד נובמבר 2016 נותרו בתוקף שבע הצעות בלבד.
שש ההצעות האחרות לא נידונו מפני שהמציעים סירבו להאריך את תוקפן.
בינואר 2017 דנה ועדת המכרזים בשבע ההצעות שנותרו והכריזה על חמש הצעות זוכות לבניית 1,400 יחידות דיור בערים אשדוד, הוד השרון, נתניה, ראשון לציון ורחובות (200 יחידות דיור בכל עיר, למעט בראשון לציון, שאושר בה מיזם לבניית 600 יחידות דיור).
בנוסף אושר באותו דיון מימון לתוספת של 57 יחידות דיור באשדוד ושל 30 יחידות דיור בכרמיאל, במיזמים שאושרו בקולות קוראים קודמים (בשנת 2012 ובשנת2014 בהתאמה).
בסך הכול אושרו 1,487 יחידות דיור, מהן 1,000 .
יחידות דיור על קרקע חומה בבעלות פרטית סמנכ"ל לדיור במשרד הקליטה מסר לצוות הביקורת באפריל 2018 כי מבין המיזמים שאושרו בקול הקורא האחרון נמצאות בהליכי בנייה רק 57 יחידות דיור, תוספת למיזם קיים באשדוד.
סטטוס בניית מתחמי דירות להשכרה לקשישים על קרקע חומה: בשלושת הקולות הקוראים שפרסם משרד הקליטה בשנים 2012 - 2014 הוא אישר בנייה של 3,521 יחידות דיור.
כאמור, הושלמה בנייתן של 611 .
יחידות דיור בלבד להלן, בתרשים 3 :, סטטוס הבנייה נכון למועד סיום הביקורת תרשים 3 : סטטוס בניית מתחמי דירות להשכרה לקשישים .
סמנכ"ל לדיור במשרד הקליטה מסר לצוות הביקורת באפריל 2018 כי להערכתו, בשל חסמים שונים, יש סיכוי נמוך לממש שלושה מהמיזמים שאישרה הוועדה: המיזם ברחובות לבניית 200 יחידות דיור, המיזם בהוד השרון לבניית 200 יחידות דיור והמיזם בראשון לציון לבניית600 יחידות דיור.
עוד מסר 618 |דוח שנתי 69ב .
כי לדעתו המודל הכלכלי של בניית דיור להשכרה לקשישים על קרקע חומה בבעלות פרטית אינו כדאי כלכלית לבעלים.
לכן, משרד הקליטה מנהל בימים אלה משא ומתן עם אגף התקציבים במשרד האוצר בבקשה להעלות את מענק ההקמה לכ - 200,000 ש"ח.
אם יסכים לכך אגף התקציבים, משרד הקליטה יפרסם קול קורא לבניית 2,000 .
יחידות דיור נוספות כאמור, בהחלטות שקיבלה הממשלה בשנים 2011 - 2014 היא תקצבה בנייה של עד 5,000 יחידות דיור על קרקע חומה.
ואולם, בפועל הוועדה אישרה להקים רק 3,521 יחידות דיור, שהם כ -70% ,מהתכנון שתוקצב זאת מאחר שלא הוגשו די הצעות ומפני שכמה מההצעות שהוגשו לא עמדו בתנאי הסף.
יתרה מכך, הפער בין מספר יחידות הדיור שקבעה הממשלה כצפי למספר יחידות הדיור שייבנו בפועל יהיה גדול יותר, שכן משרד הק ליטה כלל לא חתם הסכמים לביצוע של כ -29% ( 1,023 ) מיחידות הדיור שאישר, ואשר ל -28% ( 1,000 ,) מיחידות הדיור שאושרו להערכת סמנכ"ל לדיור במשרד הקליטה, הסיכוי למימוש המיזמים נמוך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי על אף הסמכות שהעניקה הממשלה בהחלטתה ממרץ 2012 לוועדה הבין -משרדית שבראשותו לאשר במקרים חריגים תוספת למענק ההקמה בסך של עד 50,000 ש"ח ליחידת דיור, ולמרות ההיענות הנמוכה לקולות הקוראים בשל הכדאיות הכלכלית הנמוכה ליזמים, הוועדה לא בחנה את האפשרות לאשר תוספת למענק כאמור.
הוועדה הבין-משרדית לא בדקה אפוא אם הגדלת סכום המענק תביא להגדלת מספר ההצעות ואם עומדים לפני היזמים חסמים נוספים.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי נושא בניית פתרונות דיור לקשישים באמצעות הרשויות המקומיות על קרקע חומה נתקל בקשיים מפני שהיישובים זקוקים לקרקע חומה לשימושים ציבוריים נוספים וכן מפני שההליכים בוועדות התכנון נמשכים זמן רב.
המשרד השקיע מאמצים בקיצור הליכי התכנון והבנייה של מתחמי הדיור לקשישים, לרבות השתתפות כמשקיף בדיוני ועדות התכנון וקיום קשר ישיר בין שרת הקליטה לראשי הרשויות כדי לעודד אותם להגיש הצעות במענה לקול הקורא.
על משרד הקליטה וה וועדה הבין -משרדית בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר לבחון את המודל הכלכלי שנקבע בהחלטות הממשלה.
בין השאר עליהם לבחון מהי נקודת האיזון21 להגשת ההצעות כדי לקבוע את גובה התמריצים ואת הכדאיות הכלכלית של ההצעות.
בבחינה יש לערב את נציגי הרשויות המקומיות כדי להגדיל את מספר המציעים ובסופו של דבר להביא לבנייה של יחידות דיור להשכרה לקשישים כדי לצמצם את תור הממתינים ואת משך זמן ההמתנה.
21 נקודה בה ההכנסות של הפרויקט מתאזנות עם ההוצאות שלו.
משרד הבינוי והשיכון |619 .
אכן מתבצע והיעד הוא שהמכרזים]הדבר[" משרד הקליטה מסר בתשובתו כי שיתפרסמו בשנת 2019 .
"יתפרסמו במודל כלכלי מעודכן אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו מדצמבר 2018 : "בימים אלו נבדק האם החסמים לקידום הפרויקטים נובעים מבעיות כלכליות, או שקיימים חסמים אחרים בגינם פרויקטים אלו לא יוצאים אל הפועל".
הסכם עם הסוכנות היהודית לבניית יחידות דיור להשכרה לקשישים .
במסגרת פעולות הממשלה ליישום החלטותיה בנושא דיור לקשישים וכחלק מקידום פתרונות הדיור לזכאים לסיוע ממשלתי חתמו משרד השיכון והחשב הכללי במשרד האוצר בדצמבר 2015 על הסכם התקשרות עם הסוכנות היהודית לבנייה של כ - 2,650 יחידות דיור.
כל יחידת דיור תהיה בגודל 40-30 מ"רותיועד לדיור ציבורי לקשישים.
היחידות ייב נו על קרקעות בבעלות או בחכירה של הסוכנות היהודית ובפריסה ארצית, כמוצג בתרשים 4.
תרשים 4 : פריסת יחידות הדיור שייבנו במסגרת ההסכם עם הסוכנות היהודית22 .
על פי נתוני משרד השיכון בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לפי ההסכם, משרד השיכון ישתתף במימון של עד 50% מעלות הבנייה בפועל ובלא יותר מ- 200,000 ש"ח ליחידת דיור.
סך התקציב שהתחייב משרד השיכון להעמיד להשתתפות בבניית יחידות הדיור במיזם הוא 530 .
מיליון ש"ח עוד נקבע בהסכם כי משרד השיכון יקים ועדת היגוי בראשות שר הבינוי והשיכון, .
22 לפי הנתונים המוצגים בנספח להסכם בין משרד השיכון לסוכנות היהודית מיום 31.
15 המתייחסים ל- 2,638 .
יחידות דיור משרד הבינוי והשיכון |621 .
נציג הסוכנות היהודית ומנכ"ל משרד השיכון ובהשתתפות נציגי משרד הקליטה ומשרד האוצר.
תקופת ההתקשרות תהיה ל-20 שנים מיום האכלוס, ולמשרד השיכון תהיה אפשרות להאריך את ההסכם לשתי תקופות עוקבות של עשר שנים כל אחת - תקופה מצטברת של 40 שנים.
בתקופת השכירות משרד השיכון יפנה זכאים לאכלוס ליחידות דיור בהתאם לכללי המשרד.
שליש (1/3 ) מיחידות הדיור שיוקמו יוקצו לזכאי הדיור הציבורי של משרד הקליטה ושני שלישים (2/3 ) יוקצו לזכאי הדיור הציבורישל משרד השיכון.
בהסכם נקבעו רשימת המיזמים ומספר יחידות הדיור שייבנו בכל אחד מהם.
צפוי שכמחצית מיחידות הדיור ( 1,243 יחידות דיור) יקבלו היתר בנייה בשנת 2016 ויאוכלסו בשנת2019 ( , והיתר 1,395 יחידות דיור) יקבלו היתר בנייה בשנת 2018 ויאוכלסו בשנת2021 .
עוד נקבע כי הסוכנות היהודית תפעל לאתר עוד מקרקעין שאפשר להקים עליהם יחידות דיור בתיאום מראש עם המשרד ובאישורו, וכך רשימת המיזמים ומספר יחידות הדיור יעודכנו לפי הצורך.
נמצא כי ביולי 2018 נכללו ברשימת המיזמים שניהלה חברת עמיגור עבור הסוכנות היהודית 17 מיזמים ב-11 ערים.
מדובר בתוספת של 3,452 יחידות דיור, ובכלל זה הוגדל מספר יחידות הדיור בכמה מהמיזמים, נוסף מיזם בלוד (300 יחידות דיור) ובוטלו המיזמים בקריית אתא ( 240 ( יחידות דיור) ובקריית ים 90 יחידות דיור).
חברת עמיגור ציינה בתשובתה מדצמבר 2018 כי התוספת של יחידות דיור שברשימה צפויה לג דול ל - 3,502 יחידות דיור משום שנוסף מיזם לבניית 240 יחידות דיור בפסגת זאב ובוטל מיזם לבניית190 יחידות דיור בארמון הנציב (את המיזם ביטלה העירייה).
עדכון זה טעון אישור של ועדת ההיגוי.
בדיקת קידום התכנון והבנייה של המיזמים לבניית דיור ציבורי לקשישים במסגרת ה הסכם בין משרד השיכון לסוכנות היהודית העלתה כי נכון ליולי 2018 , מרבית המיזמים אינם מתקדמים בהתאם להסכם.
סיבה עיקרית לכך היא שכמה מהתוכניות לבנייה או להרחבה של מיזמים על קרקעות הסוכנות נתקלות בהתנגדות של רשויות מקומיות או של תושבים.
לכן, לפי נתוני עמיגור, הליכי האישור הסטטוטורי של רוב המיזמים עדיין מתנהלים בוועדות התכנון המחוזיות והמקומיות.
יוצאי דופן שני מיזמים (101 יחידות דיור בתל אביב ו-327 יחידות דיור באשקלון) שקיבלו היתר בנייה בשנת 2016 , הוחל לבצעם, והם צפויים להתאכלס בשנת 2020 ובשנת2023 בהתאמה, וכן מיזם (58 יחידות דיור באשדוד) שקיבל היתר במאי 2018 והוחל בהכנות לביצועו.
להערכת עמיגור, יתר המיזמים (כ- 3,000 יחידות דיור) צפויים לקבל היתר עד שנת2021 , ובנייתם צפויה להימשך ארבע שנים בממוצע.
להלן דוגמה למיזם שקידומו מתעכב: במסגרת ההסכם בין משרד השיכון לסוכנות היהודית הכינה חברת עמיגור תוכנית לתוספת של 111 יחידות דיור 622 |דוח שנתי 69ב .
לבית דיור קיים בהרצליה שיש בו 72 יחידות דיור באמצעות בניית אגף נוסף והוספת קומה .
בסך הכול צפויות להיות במיזם 183 יחידות דיור .
התוכנית הופקדה באוקטובר 2016 לאחר שאושרה בוועדה המקומית הרצלייה.
דיירי בית הדיור ותושבים המתגוררים בסביבה ובשכנות לה הגישו התנגדות לתוכנית המוצעת.
להתנגדות הצטרפה גם הוועדה המקומית הרצליה בטענה כי יש לבחון היטב חלופות לתוכנית, לרבות איתור קרקע אחרת לבינוי בייעוד ציבורי.
באפריל 2017 דנה בנושאועדת המשנה להתנגדויות בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בתל אביב והחליטה לדחות את ההתנגדויות בדבר פגיעה באיכות החיים (בעיות הצללה, עומס תחבורה וצמצום שטחי ציבור) ולאשר את התוכנית.
בהחלטתה ציינה הוועדה כי הטענות שהועלו בפניה מאופיינות כטענות .
23NIMBY , שכן נדמה שהמתנגדים מברכים מאוד על הקמתו של בית דיור מוגן וערים לצורך הציבורי החשוב, אולם מבקשים שהוא לא ייבנה בקרבת בית מגוריהם או בעירם.
הוועדה קבעה כי הבינוי והתכנון המוצעים בתוכנית ראו יים תכנונית.
לטענתה, היא שוקלת מגוון שיקולים רחבים לצד השיקולים התכנוניים הפיזיים, והיא רואה לנכון לציין בהיבט החברתי והתכנוני-עירוני כי חשוב מאוד לשלב את האוכלוסייה המבוגרת ברקמה העירונית, ולכן נכון למקם בתי דיור מוגן, כפי שמוצע בתוכנית זו, במרכזי הערים במרכז ישראל ולא רק בפאתיהן.
טרם ניתן היתר בנייה למיזם משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון ולחשב הכללי כי אף שנחתם עם הסוכנות היהודית עוד בדצמבר 2015 הסכם עתיר תקציב - כחצי מיליארד ש"ח - בנייתם של מרבית המיזמים רחוקה מסיום.
הרוב המוחלט של יחידות הדיור לא יהיו זמינות לאכלוס גם בשנת 2021 - המועד האחרון לאכלוס כל המיזמים לפי ההסכם.
בנסיבות אלה אפשר היה לצפות שהמשרדים יתנו דעתם על כך ויפעלו לסייע בקידום המיזמים.
משרד השיכון מסר בתשובתו כי הוא עוקב באופן הדוק ורציף אחר התקדמות בניית יחידות הדיור והעמידה בלוחות הזמנים במסגרת ועדת היגוי להסכם עם הסוכנות היהודית.
ועדה זו מתכנסת כמה פעמים בשנה לדון בחסמים השונים ולמצוא דרכים להסירם.
"תהליכי בניה, מטבעם, מזמנים מהמורות במעלה הדרך ואתגרים למול הוועדות המקומיות והמשרד פועל למול הר שויות המקומיות לזירוז תהליכים להוצאת היתרי בניה".
23 Back Ya rd My In Not - הוא כינוי להתנגדות של תושבים להקמת מוסד או מתקן חיוני בסמוך למקום מגוריהם מפני שהוא עלול, לטענתם, ליצור מטרד חברתי או סביבתי או להוריד את ערך נכסיהם.
משרד הבינוי והשיכון |623 .
,משרד מבקר המדינה מעיר כי בנעשה עד כה אין די.
על משרד השיכון משרד האוצר ומשרד הקליטה לרתום את הרשויות המקומיות הרלוונטיות למאמץ הלאומי לקידום מיזמים אלה, בעיקר באזורי ביקוש, בין היתר באמצעות הקמת צוותי חשיב ה משותפים להסרת החסמים ומתן מענים לצרכים של הרשויות המקומיות.
עליהם אף לשקול לקדם הסכמים ייעודיים עם הרשויות המקומיות כדי למנוע דיחוי של מיזמים או הקפאה שלהם.
על הרשויות המקומיות לפעול ברוח זו וליצור שיתופי פעולה פוריים עם משרדי השיכון, הקליטה והאוצר כדי ל ממש את הזכות של הקשישים לדיור נאות בלי לפגוע באינטרסים הפנים-עירוניים.
ליקויים בהפעלת בתי הדיור לקשישים ובפיקוח עליהם .
כאמור, חברות ממשלתיות ופרטיות התקשרו עם משרד השיכון ומשרד הקליטה בהסכמים להפעלת בתי הדיור הציבורי לקשישים, תחזוקתם וניהולם.
האצלת הסמכות להפעלת שירותים ציבוריים מחייבת את משרדי הממשלה לפקח על התנהלותם של הגורמים שלהם הואצלה הסמכות להפעיל את השירותים כדי לוודא שהמטרות והאינטרסים הציבוריים שבבסיסו מתגשמים.
כמו כן, לפי סדרי מינהל תקין, מתבקש כי משרדי הממשלה, כגוף מממן, יבצעו מעקב שיטתי אחר יישומם של ההסכמים ויבקרו אותם 24 .
לפיכך, על משרד השיכון ומשרד הקליטה להבטיח כי יש בידיהם הכלים הנאותים לפקח ביעילות על ההפעלה, הניהול והתחזוקה של בתי הדיור הציבורי לקשישים וכי כלים אלה מיושמים באופן מיטבי.
יצוין כי חשוב לפקח ביעילות על תחזוקת הבתים, על תנאי המחיה ועל סל השירותים לדייר מפני שבבתים מתגוררת אוכלוסייה חלשה, שרובה אף אינה שולטת בשפה העברית, ולפיכך דיירים אלו עלולים להתקשות להתלונן ולהתריע על בעיות וליקויים ולעמוד על זכותם שיתוקנו מהר ובאופן ראוי.
בביקורת בדק משרד מבקר המדינה היבטים בסדרי הפיקוח, הבקרה וההפעלה של בתי הדיור שבאחריות משרד השיכון ומשרד הקליטה.
24 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ,"), "היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה עמ' 1228 .
ליקויים במערך הפיקוח .
מתווה הפיקוח: משרד השיכון הגדיר את מערך הפיקוח והבקרה על 115 בתי הדיור לקשישים שבאחריותו בהסכמי ניהול והפעלה שחתם עם המפעילים.
בהסכמים אלו נקבע כי הפיקוח יכלול: ביקורת הנדסית (אחזקה) פעמיים בשנה לפחות, ביקורת שוטפת באמצעות ועדות ניהול בראשות נציג משרד השיכון מדי חצי שנה, ביקורת ניהול והפעלה כספית באמצעות רואה חשבון מטעם משרד השיכון וביקורת "תפעול חברה ורווחה" הנוגעת לפעילות העובד הסוציאלי בסיוע לקשישים ולצוות ולפעילויות החברתיות בבתי הדיור.
בהסכמים הובהר כי ביקורות אלה "משמשות לצורך דירוג ומתן ציונים לאיכות הניהול של החברה המפעילה.
ולהערכה מטעם הגורמים המקצועיים במשרד".
עולה כי המשרד אינו מבצע ביקורת הנדסית (אחזקה) בבתי הדיור פעמיים בשנה ואף לא בתדירות קבועה אחרת.
בפועל, בקרה הנדסית על מצב התחזוקה מתבצעת רק כאשר מפעילי הבתים מצביעים על בעיית תחזוקה שבגין תיקונה המשרד מתבקש לאשר תוספת תקציב.
יצוין כי המשרד גם לא ביצע בשנים האחרונות סקר מבנים אף שהדבר דרוש לצורך תכנון תקציב התחזוקה וקביעת סדרי העדיפויות לניצולו.
אומנם המשרד לא קבע תדירות לביצוע ביקורת כספית, אך נמצא שהפעם האחרונה שנעשתה ביקורת כספית באמצעות רואה חשבון על ה התנהלות הכספית של החברות המפעילות ועל המידה שהן עומדות בתנאי ההסכם נעשתה בשנת 2015 והוגשה למשרד בינואר 2017 .
בביקורת זו נמצאו מגוון ליקויים בכמה מהבתים, ובהם: חריגות כספיות (ניצול כספים לצורך תחזוקה מעבר לכספים שאישר משרד השיכון), אי-איוש של משרת העובד הסוציאלי ושל משרת אב או אם הבית בהיקפי המשרה הנדרשים לפי ההסכם, היעדר אישורים נדרשים להפעלת הבתים (אישור התחברות למגן דוד אדום או למוקד מצוקה, אישור על תחזוקת מעליות), גביית סכומים ביתר מדיירים ללא אישור מראש ממשרד השיכון וחריגות בהעברת דמי השכירות למשרד השיכון.
אף על פי כן, המשרד לא דן בממצאי הביקורת, לא בחן את הליקויים שהועלו בה, וממילא לא פעל לתיקונם.
מאז גם לא בוצעה בקרה נוספת.
נוסף על כך עולה כי מאז שמשרד הרווחה חדל לסייע למשרד השיכון לפקח על שירותי הרווחה והחברה בבתי הדיור לקשישים (ראו להלן), הפסיק משרד השיכון לבקר את איכות שירותי הרווחה הניתנים בבתי הדיור.
משרד הבינוי והשיכון |625 .
למעשה, הפיקוח של משרד השיכון על התנהלות בתי הדיור מתמצה בפועל בהשתתפות של נציג המשרד בוועדות ניהול שמתקיימות בכל בית מדי חצי שנה.
בוועדות אלו צוות הבית מדווח לנציג המשרד על פעילויות חברה ותרבות שקיימו, על ליקויי תחזוקה ולעיתים על בעיות הנוגעות לדיירים מסוימים.
אין זה כלי פיקוח יעיל על איכות הניהול, על איכות השירותים הניתנים לדיירים או על תחזוקת הבתים, ואין ביקורת זו יכולה לשמש בסיס בלעדי ל"דירוג ומתן ציונים" למפעילים, הליך שממילא אין המשרד מקיים.
י תרה מכך, היות שהמשרד לא קבע מתכונת אחידה לדיווח בוועדות הניהול, כל מפעיל מתעד את דיוני ועדות הניהול לפי דרכו.
בהיעדר מתכונת אחידה, כזו הכוללת רשימת תיוג מובנית, אי אפשר להבטיח כי ועדת הניהול מתייחסת לכל ההיבטים הנדרשים וקשה להשוות בין הבתים של המפעילים השונים ולקבל תמונת מצב כוללת אשר לניהול הבתים ולהפעלתם כדי להסיק מסקנות רוחב ולהפיק לקחים.
כמו כן, נציגי המשרד בוועדות הניהול אינם מוודאים כי המפעילים פועלים לתקן את הליקויים שהועלו בדיונים.
מהאמור לעיל עולה כי לא רק שמתווה הפיקוח שקבע המשרד על בתי הדיור לוק ה בחסר, אלא שהפיקוח שהוא מבצע בפועל חלקי ובלתי מספק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון כי לא רק שאין הוא מפקח על הפעלת בתי הדיור לקשישים מבחינה הנדסית, כספית ואיכותית, לכל הפחות, לפי המרכיבים שקבע, הרי שגם אין בידיו מידע וכלים לבחון את איכות החברות המפעילות ואת המידה שהן עומדות בתנאי ההסכם.
כפועל יוצא, גם אם הוראות ההסכמים מופרות, אין מופעלת סנקציה נגד החברות המפעילות.
ממצב זה נפגעים הדיירים הקשישים, אוכלוסייה מוחלשת, ובעקבות זאת גם אמון הציבור.