HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן התחייב הטכניון שלא למכור את המקרקעין לפני שנת מוסדות להשכלה גבוהה 853 .
2007 , אלא אם כן תיווצר הזדמנות עסקית טובה, והתורם ייתן את הסכמתו לכך בכתב ומראש; אולם משרד מבקר המדינה לא מצא תיעוד לכך שהטכניון ניסה בכלל לחפש הזדמנות כזו.
כאמור, הטכניון לא מסר לוות"ת מידע על נכס זה או על נכסים אחרים שניתן לממשם.
בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה הסביר הטכניון כי "מכירת הנכס בטרם חלוף 5 שנים בתשלום מיסים (שבח ומכירה) בסכומים הרבה יותר ]אותו[ ממועד קבלתו, תחייב גבוהים".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שהטכניון יבחן את כדאיות החזקת הנכס או מכירתו בהתחשב במסים שיוטלו עליו בהתאם למועד מכירתו מצד אחד, ובהתחשב בהוצאות הרבות הכרוכות בהחזקתו מצד אחר.
(ג) מהדוח הכספי של הטכניון לשנת הכספים התשס"ד עולה כי בשנת 2004 שוב התנהל משא ומתן בינו ובין ות"ת בעניין כיסוי הגירעון המצטבר, שהגיע באותו מועד לסכום כולל של כ-97 מיליון ש"ח.
במשא ומתן האמור נידונה האפשרות לכיסוי הגירעון על ידי מענק מיוחד של ות"ת בסך של כ-56 מיליון ש"ח ועל ידי מתן היתר לטכניון למשוך שוב כספים מהיעודה המיוחדת לתשלומי הפנסיה והפיצויים.
ואולם בעת שהתנהל המשא ומתן האמור לא התנתה ות"ת את מתן המענק לטכניון בכך שהוא יממש את נכסיו, במקרים שבהם הדבר מוצדק מבחינה כלכלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון לעשות כמיטב יכולתו כדי לגייס כספים מהמקורות העומדים לרשותו, ובכלל זה מכירת נכסים, קודם שיבקש מוות"ת סיוע כספי מיוחד מכספי המדינה.
ות"ת והאוניברסיטאות טענו בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה כי מרבית הגירעונות של האוניברסיטאות לא נוצרו עקב ניהול כושל, אלא בעיקר עקב הקיצוצים הניכרים שעשתה הממשלה בתקציב מערכת ההשכלה הגבוהה בשנים האחרונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שעניין זה ייבדק ביסודיות על ידי צוות מקצועי, שיכלול בין היתר נציגים של האוניברסיטאות, ות"ת ומשרד האוצר.
זאת כיוון שבעצם אין מדובר בגירעונות שנצברו רק בשנים האחרונות, אלא בבעיה עמוקה יותר ואף מבנית: מעיון בדוחות הכספיים של האוניברסיטאות עולה שרובן צוברות גירעונות כבר שנים רבות, גם כ יוון שלא דאגו למציאת מקורות למימון התחייבויותיהן כלפי עובדיהן בגין זכויות שצברו במשך השנים.
עד שייבדק הנושא ויימצא פתרון מתאים לטווח ארוך, יש לעשות כל מאמץ כדי להבטיח שהאוניברסיטאות יתרמו את חלקן לצמצום גירעונותיהן, בין היתר על ידי מכירת נדל"ן, במקרים הראויים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב באמור לעיל, מן הראוי שבמשא ומתן שתנהל ות"ת עם האוניברסיטאות לצורך מתן סיוע לכיסוי גירעונותיהן, היא תשים דגש רב יותר על הנכסים שהאוניברסיטאות מחזיקות מחוץ לקמפוסים שלהן.
עליה לדרוש מהן להגיש לה מדי שנה בשנה, באמצעות רואי החשבון שלהן, רשימות מפורטות של כל הנכסים, שבהן יצוינו כל הנתונים הנחוצים לה לצורך ניתוח, 854 דוח שנתי57ב .
הערכה וקבלת החלטה בעניין, ובייחוד הנתונים הנוגעים לערך הכספי המעודכן של כל נכס ולתנאים ולמגבלות הכרוכים במכירתו.
על ות"ת לעמוד על כך שלפני שהיא תעניק סיוע כספי מיוחד למ וסד מכספי המדינה לשם איזון תקציבו וכיסוי גירעונותיו השוטפים והאקטואריים, יעשה המוסד, בפיקוחה, כל מאמץ לגיוס כספים מהמקורות העומדים לרשותו, לרבות מכירת נכסים הנמצאים מחוץ לקמפוסים, ובלבד שיימצא הדבר ראוי.
כמו כן על ות"ת לקבוע קווים מנחים לטיפול בנכסים, הן כ די להפיק מהם את מרב התועלת והן לצורכי דיווח, פיקוח ובקרה, כפי שהיא עושה בתחומים אחרים, כדי שכל מוסד יקבע על פיהם נהלים בנושאי קבלה או רכישה של נכסים, ניהולם, החזקתם ומכירתם.
מעורבות אגף התקציבים .
אגף התקציבים וות"ת קבעו סדרי עבודה ודיווח ביניהם, על פי הסדר שנקבע בשנות השמונים של המאה העשרים.
במסגרת הסדרים אלה נחתמים מפעם לפעם הסכמים רב -שנתיים בין ות"ת ובין אגף התקציבים.
עד שנת 1997 מעורבותו של אגף התקציבים במערכת ההשכלה הגבוהה הייתה מועטה.
בהסכם הרב -שנתי שנחתם ביולי 1997 באה לידי ביטוי, בעקבות הערות משרד מבק ר המדינה, מעורבות רבה יותר של אגף התקציבים במערכת ההשכלה הגבוהה.
בהסכם נקבע, בין היתר, שעל ות"ת להעביר לאגף התקציבים בכל שנת כספים דוחות שונים על המערכת ועל מצבם הכספי של המוסדות להשכלה גבוהה.
בהסכם הרב -שנתי מיולי 2004 ניתן ביטוי, בין היתר, לתכניות הבראה ו התייעלות באוניברסיטאות; לשינוי המבנה הארגוני של המוסדות להשכלה גבוהה; להערכת האיכות של ההוראה והמחקר במוסדות להשכלה גבוהה ולהבטחתה; ולפיקוח על השכר ועל תנאי העבודה במוסדות.
משרד מבקר המדינה העלה כי בהסכמים הרב-שנתיים שאגף התקציבים חתם עם ות"ת הוא לא נדרש למקרקעין הרבים שהאוניברסיטאות מחזיקות מחוץ לקמפוסים שלהן.
אמנם הוא דרש שוות"ת תיתן עדיפות להשגת ייצוב תקציבי של אוניברסיטאות שיש להן גירעון, ושכל אחת מהן תכין תכניות הבראה, ואף שם דגש על נקודות יסוד בתכניות אלו, אולם הוא לא עמד על כך שהאוניברסיטאות יפעלו ל כיסוי גירעונותיהן ולשיפור מצבן בין היתר באמצעות מכירת נדל"ן שברשותן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף התקציבים לעמוד על כך שוות"ת תטיל על האוניברסיטאות לפחות חלק מהאחריות למציאת פתרון לבעיותיהן התקציביות ולכיסוי גירעונותיהן, בין היתר באמצעות מכירת נכסים הנמצאים מחוץ לקמפוסים שלהן.
החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), שקטעים מטיוטת דוח הביקורת הועברו לעיונו, ציין בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי האוניברסיטאות מניחות שמאחר שיש למדינה עניין בהמשך פעילותן, אפשר לקבל ממנה סיוע, ולכן כאשר מתעורר צורך בפתרון בעיית הגירעונות, הן מעדיפות להשאיר את הנכסים ברשותן או להפנות אותם למטרות פיתוח, ולא לממשם לצורך כיסוי גירעונות.
בדצמבר 2006 ]ו[השיב אגף התקציבים למשרד מבקר המדינה כי יפעל "להדגשת התייחסות ותכנית.
]הבראה[ , במסגרת הבחינה השוטפת של כל תכנית]הנדל"ן[ לנושאעל [ .
מקובלת כי על האוניברסיטאות המעוניינות בקבלת ]משרד מבקר המדינה [ המלצת ]אגף התקציבים מוסדות להשכלה גבוהה 855 .
סיוע מהמדינה לשם הבראתן לנקוט בכל האמצעים העומדים לרשותן עבור ייצובן התקציבי משיך לעשות מאמץ כי תכניות ההבראה אכן ]י[ ]האגף[ .
לרבות מכירת נדל"ן שברשותן ישקפו זאת".
כללי דיווח חשבונאיים .
מכוח סמכויות ות"ת ותפקידיה ולצורך מימושם, ובהיותה הגורם שהממשלה הסמיכה לקבל החלטות בעניין המוסדות שהיא מתקצבת, ראוי שיהיה לוות"ת עניין בכך שהמוסדות יכינו דוחות כספיים בשיטה אחידה שתציג נאמנה את מצבם הכספי.
בדוחות ביקורת קודמים9 ציין מבקר המדינה כי משנת 1978 ניסתה ות"ת לגבש כללי דיווח חשבונאיים מוסכמים שיחייבו את כל המוסדות להשכלה גבוהה להכין את דוחותיהם הכספיים בשיטה אחידה, אך טרם השיגה יעד זה.
במרס 1997 , בעיצומם של ניסיונותיה של ות"ת לגבש כללי דיווח חשבונאיים, פרסמה לשכת רואי החשבון גי לוי דעת 69 בדבר כללי חשבונאות ודיווח כספי של מלכ"רים, ובדצמבר 1999 פרסם המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית בתקן5 תיקונים והבהרות לגילוי דעת זה (להלן - תקן 5 ,).
אולם גילוי הדעת והתקן האמורים לא הוחלו על המוסדות להשכלה גבוהה אף שהם מלכ"רים, עקב התנגדותם והתנגדות ות"ת.
בדוח מבקר המדינה משנת 1999 צוין כי ות"ת הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 1998 כי היא החלה להכין כללי דיווח חשבונאיים אחידים וכי היא מצפה שהעקרונות המנחים לכללים אלה יגובשו בחודשים הקרובים.
בדוח מבקר המדינה משנת 2003 צוין כי החשכ"ל הודיע למשרד מבקר המדי נה כי גם לדעתו נדרשים שיפור באיכות הדיווח של המוסדות ובקרה על פעילותם.
עוד יצוין כי כבר בשנת 1995 עסק מבקר המדינה בסוגיית רישום נכסי דלא ניידי בדוחות הכספיים של האוניברסיטאות 10 , הצביע על ההבדלים במידת הפירוט בעניין זה בין הדוחות הכספיים של האוניברסיטאות שנב דקו באותה עת (אוניברסיטאות תל -אביב ובר -אילן) וחיווה דעתו שאין די בפירוט זה.
מעיון בדוחות הכספיים של האוניברסיטאות עולה כי עדיין יש הבדלים במידת הפירוט, וכי המידע על הנדל"ן אינו מפורט דיו: הנכסים מוצגים, בדרך כלל, בערך סמלי בלבד, ולא מופרש בגינם פחת.
כמו כן, בדרך כלל אין בדוחות די פרטים על שטחם של הנכסים ועל ייעודם.
במאי 2005 הודיעה מנכ"לית ות"ת דאז לכל ראשי המוסדות להשכלה גבוהה כי "ות"ת החליטה על אימוץ מלא של העקרונות החשבונאיים המקובלים בארץ לדיווח כספי של מוסדות ללא כוונת רווח, תוך החרגת נושאים מסוימים.
ת חולת הנחיות הדיווח - החל משנת התשס"ה".
בהנחיות הדיווח האמורות נקבע כי נכסי דלא ניידי שמחוץ לקמפוס יוצגו במאזן כנכסים לפי עלותם (אם האוניברסיטה רכשה אותם) או הערכת שווי (אם הם נתרמו .
9 דוחות מבקר המדינה על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה1/99 ( 1999 '), עמ23 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 1999 ;) דוח שנתי53 ב של מבקר המדינה, עמ' 330 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 2003 ;) דוחות על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2004 '), עמ249.
10 ראודוחות מבקר המדינה על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה ( 1995 '), עמ23.
לאוניברסיטה) בניכוי פחת שנצבר; נכסים כאלה שהתקבלו לפני 1.
04 ושהתמורה ממכירתם אינה מוגבלת, יוערכו מחדש ויופחתו לפי שיעורי הפחת המקובלים.
כמו כן נקבע בהנחיות כי "ינוהל ספר אינוונטר ובו יירשמו כל הנכסים".
ממסמכי ות"ת ומבירורים שנעשו באוניברסיטאות עולה כי החלטת ות"ת בדבר אימוץ כללי חשבונאות מקובלים ואחידים, ובכללם רישום נדל"ן שמחו ץ לקמפוסים, אינה מקובלת על האוניברסיטאות: ביוני 2005 העבירו ראשי האוניברסיטאות מכתב לוות"ת ובו טענו כי דיונים שהתקיימו בין האוניברסיטאות לוות"ת בנושא "טרם מיצו את כובד המשקל שיש לייחס לשינוי כה מרחיק לכת בכללי הדיווח של המוסדות להשכלה גבוהה".
לפיכך הבהירו ראשי האוניברסיטאות כי אין הם רואים "מקום לפעול על פי החלטה בנושא כה משמעותי שנתקבלה באופן כה חד צדדי לפני שימוצו עמנו כל הליכי הדיון המתאימים".
ות"ת הסכימה לדחות את ביצוע ההנחיות בשנה, דהיינו לבצען החל משנת התשס"ו, ובעקבות כניסתו לתפקיד של מנכ"ל ות"ת החדש במרס 2006 .
נדחה הביצוע בשנה נוספת הניסיונות של ות"ת להגיע להסכם עם המוסדות להשכלה גבוהה בעניין כללי החשבונאות לא צלחו ונמשכו זמן רב מדי.
לפיכך במועד הביקורת נמצא כי הדוחות הכספיים הנהוגים באוניברסיטאות אינם משקפים נכונה את מצבן הכספי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שוות"ת תעשה את כל הדרוש כדי להשלים את הסדרתו של נושא חשוב זה בהקדם, כדי שמאזניהם של המוסדות יציגו נאמנה את מצבם הכספי, בהתחשב גם בנכסי דלא ניידי שבבעלותם.
אולם אם הדבר לא יעלה יפה בתוך פרק זמן סביר, יהיה על ות"ת לאכוף על המוסדות להשכלה גבוהה את תקן 5 כמות שהוא או בשינויים המזעריים המתחייבים.
עד שיוחל התקן, על ות"ת לדרוש מהמוסדות לצרף לדוחותיהם הכספיים דוח מלא ומפורט על כל המקרקעין שברשותם, ולציין בו את הייעוד ואת השווי הריאלי של כל נכס.
נוכח התמיכה הכספית הגדולה של אוצר המדינה במוסדות להשכלה גב והה, על החשכ"ל, המופקד מטעם משרד האוצר על הנושא החשבונאי, להידרש גם הוא לסוגיית הדיווחים החשבונאיים של המוסדות להשכלה גבוהה.
במסגרת סדרי העבודה והדיווח בינו ובין ות"ת עליו לשים דגש, בין היתר, על הצורך בהסדרתה לאלתר של הסוגיה.
החשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא "תומך בהפעלת דיווח על פי כללים חשבונאיים מקובלים בכלל ובמוסדות להשכלה גבוהה בפרט.
דיווח זה יביא להגברת השקיפות וליכולת ניתוח גבוהה יותר של מצבם הכספי של המוסדות, לרבות מצבת הנכסים וההתחייבויות (כולל גירעונות אקטואריים)".
לאוניברסיטה העברית יש שני סוגי נדל"ן - נכסים המצויים בקמפוסים עצמם (חמישה קמפוסים) ונכסים המצויים מחוץ לקמפוסים.
הנכסים המצויים בקמפוסים (מבני מוסדות להשכלה גבוהה 857 .
האוניברסיטה, מעונות סטודנטים וכדומה) מיועדים ברובם לפעילויות האקדמיות ולמגורי סטודנטים, והאחריות הישירה לטיפול בהם מוטלת על הנהלת האוניברסיטה.
לאוניברסיטה יש גם זכויות ביותר מ -100 נכסים המצויים מחוץ לקמפוסים - קרקעות, פרדסים, בניינים, דירות ומחסנים - הנחלקים לשני סוגים: 1.
נדל"ן של הקרנות הצמיתות של האוניברסיטה 11: נכסים שרובם התקבלו כתרומות (תרומות רגילות, צוואות או עיזבונות), המיועדות להקמת קרנות מסוגים שונים.
האוניברסיטה רשאית להשתמש בתמורה המתקבלת מהשימוש בנכסים אלה רק למטרות שהתורמים ייעדו להם.
אם הנכסים נמכרים - התמורה ממכירתם מושקעת, והאוניברסיטה רשאית להשתמש רק בפירות ההשקעה ורק ליעדים האמורים.
נדל"ן של האונ יברסיטה: נכסים שנתרמו לאוניברסיטה ללא תנאי או נכסים שהאוניברסיטה רכשה, והיא רשאית לכלול את התמורה מהשימוש בהם או ממכירתם בתקציביה השוטפים על פי החלטת מוסדות האוניברסיטה.
על פי תקנון האוניברסיטה, שלושה גופים שמינה חבר הנאמנים של האוניברסיטה מוסמכים לנהל את נכסי האוניברסיטה: הוועד הפועל - ממונה על נכסי האוניברסיטה המצויים בקמפוסים; הוועד המנהל - ממונה בעיקר על נכסי האוניברסיטה המצויים מחוץ לקמפוסים; ועדת הקרנות - ממונה על נכסי הקרנות הצמיתות של האוניברסיטה, קרי נכסים פיננסיים ונדל"ן המצוי מחוץ לקמפוסים.
ועדת הקרנות קובעת באישור הוועד הפועל את נוהלי העבודה שלה, ובכללם את דרך השקעת הכספים ואת אופן הדיווח החשבונאי, ושולחת אחת לשנה לחבר הנאמנים של האוניברסיטה דוח על פעילותה, בצירוף דוח כספי המבוקר על ידי רואה חשבון.
לשם קביעת המדיניות וסדרי הניהול והפיקוח על הנדל"ן של האוניברסיטה ושל הקרנות הוקמה באוניברסיטה "ועדת נכסים משולבת".
לוועדה זו הואצלו חלק מסמכויות הוועד הפועל, הוועד המנהל וועדת הקרנות המעוגנות בתקנון האוניברסיטה, ומתוקף סמכויות אלה יש באפשרותה לנהל הן את נכ סי האוניברסיטה בתוך הקמפוסים ומחוצה להם והן את נכסי הקרנות.
ועדת הנכסים המשולבת אמורה לאשר, בין היתר, כל מכירה, שעבוד ומשכון של נכסי האוניברסיטה והקרנות.
את הטיפול השוטף בנכסי האוניברסיטה מבצעים בעיקר שני גופים: 1.
חברת נכסי האוניברסיטה העברית בע"מ (להלן - חברת הנכסים או החברה): חברה בבעלותה המלאה של האוניברסיטה שהוקמה בשנת 1995 לשם ניהול נכסי האוניברסיטה ונכסי קרנות האוניברסיטה.
מאז הקמתה של החברה היא מנהלת עבור האוניברסיטה את רוב התיקים הפיננסיים שלה.
נוסף על כך היא מנהלת את תיק הנדל"ן שבקמפוסים ואת תיקי הנכסים המסחריים (דירות, פרדסים, מגרשים וכדומה) שמחוץ לקמפוסים.
החברה גם מטפלת בחלק מהנכסים שבקמפוסים המושכרים לזכיינים שונים.
את ההחלטות בעניין בחירת הזכיינים שישכרו את הנכסים שבקמפוסים ובעניין עקרונות ההתקשרות אתם מקבלות ועדת השכירות וועדת המכרזים של האוניברסיטה.
יחסי האוניברסיטה והחברה מוסדרים בהסכם מינואר 1996.
: מחלקת דיור ומושכרים באוניברסיטה העברית מחלקה שטיפלה בכל נכסי האוניברסיטה לפני שהוקמה חברת הנכסים.
כיום המחלקה מטפלת בעניינים הנוגעים להשכרתם של נכסים מסוימים בקמפוסים (שאינם בטיפול חברת הנכסי ם) ומנהלת באופן שוטף דירות שירות בירושלים שהאוניברסיטה קיבלה כתרומה או קנתה, המוקצות לשימוש גורמים שונים הקשורים לאוניברסיטה.
משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו האוניברסיטה העברית מנהלת את נכסיה שמחוץ לקמפוסים.
לשם הבטחת טיפול יעיל במקרקעין לסוגיהם וביצוע בקרה ראויה, נדרש נוהל עבודה מסודר.
לקביעת נוהל כזה באוניברסיטה נודעת חשיבות יתרה, מאחר שהאחריות על הטיפול בנדל"ן נחלקת כאמור בין שלושה מוסדות מנהלים ורשויות של האוניברסיטה (ועד פועל, ועד מנהל וועדת הקרנות) ומאחר ששני גופים אוניברסיטאיים ממונים על הטיפול השוטף בנכסים.
האוניברסיטה התקינה הוראת הנהלה בנושא תרומות (של כספים, נדל"ן וכדומה) ועיזבונות.
במסגרת הוראה זו נקבעו הסמכויות ותחומי האחריות של היחידות השונות ובהן חברת הנכסים.
חברת הנכסים עצמה התקינה נוהלי עבודה בנושאים שונים שבטיפולה, ובהם נוהל למכירת נכסים.
ואולם משרד מבקר המדינה העלה כי לא נקבעו יחסי הגומלין ויחסי הכפיפות בין חברת הנכסים ובין מחלקת דיור ומושכרים.
כמו כן נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הכינה האוניברסיטה נוהל כולל בעניין מגוון התחומים הנוגעים לטיפול בנדל"ן - נוהל המוסכם על כל המוסדות המנהלים שלה והמחייב את כל הגורמים באוניברסיטה העוסקים בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לקבוע לאלתר נוהל עבודה כולל שיסדיר את כל ההליכים הכרוכים בניהול נכסים - רכישה, קבלה כתרומה, החזקה, שימוש, הקצאה, ייעוד התשואה, חישובי כד איות, הערכת שווי, רישום, דיווח, בקרה וכיוצא בזה - ולקבוע סדרי עבודה ומדרג סמכויות של הגורמים השונים המטפלים בנכסים שבקמפוסים או מחוצה להם.
כמו כן על האוניברסיטה לבחון אם להמשיך לנקוט את שיטת העבודה שהנהיגה, שכן נראה כי לשם ייעול הטיפול בנכסים יש מקום לשקול לקבוע גוף אחד שיתמקצע בתחום ויהיה אחראי על הצדדים השונים הנוגעים לו, או למצער לקבוע יחסי כפיפות ויחסי גומלין ברורים בין הגופים העוסקים בכך.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי היא "מקבלת את המלצת ב]נוהל עבודה[ המבקר ותדאג להכין הוראת הנהלהנושא טיפול בנכסים".
ספר הנכסים (אינוונטר): תנאי הכרחי לניהול יעיל של נדל"ן ולקיום בקרה ראויה בעניין זה הוא מסד נתונים מפורט, מעודכן וזמין שיוכל להיות לעזר למקבלי ההחלטות במוסד.
ספר הנכסים אמור לשמש מסד נתונים כזה, והוא אמור לכלול את כל המידע הנוגע לכל הנדל"ן של האוניברסיטה.
מוסדות להשכלה גבוהה 859 .
,החברה מנהלת עבור האוניברסיטה ספר נכסים.
הספר כולל פרטים רבים כגון מיקום הנכס תיאורו, התאריך שבו נקנה או נתרם, ערכו והמועד שבו הוערך ערכו, שטח הנכס, התנאים למימושו, השימוש שיש לעשות בתמורה ממכירתו והשייכות של הנכס - קרן בלתי מוגבלת (התקציב הרגיל) או קרנות צמיתות.
משרד מבקר המדינה העלה כי חסרים בספר הנכסים פרטים חשובים, כגון התשואה השנתית על כל אחד מנכסי האוניברסיטה, הוצאותיה השוטפות בגין הטיפול בנכסים, למשל לצורך הסדרת הבעלות על הנכסים, והשווי של חלק לא מבוטל מהנכסים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שיהיה באפשרותה של האוניברסיטה לנהל באופן יעיל ומושכל את הנדל"ן שלה, עליה לכלול בספר הנכסים שלה מידע מלא, מפורט ומעודכן על כל אחד מהנכסים שבבעלותה; נדרש שבספר הנכסים יצוינו גם ייעודו של כל נכס על פי תכנית בניין עיר, זכויות הבעלות עליו, השימוש בו והתשואה שהאוניברסיטה מקבלת עליו, ההוצאות השוטפות על הנכס, מצבו על סמך ביקורות שוטפות והשווי שלו.
מן הספר הזה יהיה אפשר גם להפיק מפעם לפעם רשימות מרוכזות של הנכסים, והר שימות עצמן ישמשו מאגר נתונים אמין ועדכני עבור מקבלי ההחלטות לצורך קבלת החלטות בעניין הנכסים.
רישום בדוחות הכספיים : הדוחות הכספיים של האוניברסיטה ערוכים על בסיס העיקרון של חשבונאות קרנות, שלפיו, על פי הביאורים לדוחות, "ממוינים המשאבים למטרות שיועדו לקרנ ות השונות לצורך רישום והדיווח החשבונאי בהתאם לפעילויות או למטרות הספציפיות שלשמן יועדו": קרן בלתי מוגבלת, קרן מוגבלת זמנית, קרן נכסים (תקציב הפיתוח) או קרנות צמיתות.
על פי עיקרון זה, מאזן של כל קרן מנוהל בנפרד.
המקרקעין שמחוץ לקמפוסים שהתקבלו מתורמים ליעדים שהוגדרו על ידיהם, ושבפירותיהם אפשר להשתמש רק ליעד שהוגדר, נרשמים במסגרת הקרנות הצמיתות.
מקרקעין שהאוניברסיטה רכשה או מקרקעין שהתורמים לא קבעו שיש לנהלם בקרנות צמיתות ועל כן האוניברסיטה רשאית לעשות בהם כרצונה, נרשמים במסגרת הקרן הבלתי מוגבלת.
משרד מבקר המ דינה העלה כי במאזן הקרן הבלתי מוגבלת לא צוין שוויים של הנכסים הרבים הרשומים במסגרתה.
אמנם באוגדן נספחים, שהאוניברסיטה מצרפת לדוחות הכספיים שהיא מעבירה מדי שנה בשנה לוות"ת, כלולה רשימה של נכסי הקרן הבלתי מוגבלת, אך מצוינים בה רק פרטים מזהים מעטים על מקום הנכסים (הכתובות ומספרי הגושים והחלקות), ואין בהם כל מידע על שווי נכסים אלה, על ייעודם ועל התנאים והמגבלות באשר למימושם, אם אלה נקבעו.
עוד העלתה הבדיקה כי במאזן הקרנות הצמיתות אמנם צוין שווי המקרקעין הרשומים במסגרתן, אולם במאזן לא מצוין בנפרד שוויו של כל אחד מהנכסים, אלא שוויים הכולל של כל הנכסים, וגם הנתון הזה אינו מעודכן.
אמנם רשימה של הנכסים האלה מצורפת לאוגדן הנספחים, אך גם היא כוללת פרטים מזהים מעטים בלבד על הנכסים, ואין בה כל מידע עדכני בדבר שוויו של כל אחד מהם.
על פי הדוחות הכספיים של האוניברסיטה לשנת ה כספים התשס"ה הגיע שווי הנדל"ן של הקרנות הצמיתות לסכום כולל של כ - 103.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי בדוחות הכספיים האמורים, המבוססים על נתונים שבידי הנהלת החשבונות של האוניברסיטה, צוין שוויים המעודכן של שניים מהנכסים - מגרשים 860 דוח שנתי57ב .
1 מיליון דולר) שהוחכרו לחברה פרטית לצורך בניית קניון, ומגרש בכפר סבא (כ-5.
לעומת זאת, שוויים של שאר הנכסים שצוינו בדוחות היה נמוך בהרבה משוויים המעודכן ואף משוויים לפי ספר הנכסים, ולעתים לא היה סביר כלל.
להלן שתי דוגמאות: (א) בספר הנכסים מצוין כי שוויים הכולל של מגרשים ברחובות (חמש חלקות ששטחן הכולל 4,250 מ"ר), על פי הערכת שמאי ממאי 2003 , הוא כ -2.
63 מיליון דולר, ואילו לפי רישומי הנהלת החשבונות, שוויים הכולל של הנכסים האמורים הוא כ- 83,000 דולר בלבד.
(ב) בספר הנכסים צוין כי שווייה של דירה בירושלים הוא 450,000 דולר, ואילו לפי רישומי הנהלת החשבונות שווייה 28,286 .
דולר בלבד בדוח מבקר המדינה משנת 199912 צוין כי בספרי האוניברסיטה העברית ובדוחותיה הכספיים לא נעשתה הפרדה מלאה בין קרנות שהתורמים קבעו כי הן ישמשו קרנות צמיתות ובין קרנות שהיא רשאית לייעד למטרות שקבעו מוסדותיה המנהלים.
בדוח האמור העיר משרד מבקר המדינה לאוניברסיטה כי עליה לעשות בדיקה יסודית של הקרנות ולבדוק אם יש בהן כספים שהיא רשאית להשתמש בהם לכיסוי גירעונותיה.
בביאור לדוח הכספי של האוניברסיטה לסוף שנת הכס פים התשס"ה צוין כי "במסגרת הקרנות הצמיתות ישנן קרנות אשר ייעודן או הגבלתן על ידי תורם חיצוני אינן מזוהות ויתכן ונכללו קרנות שאינן צמיתות".
יש לציין כי ההערה האמורה של משרד מבקר המדינה והביאור האמור תקפים הן לגבי קרנות שבמסגרתן רשומים נכסים פיננסיים והן לגבי קרנות שבמסגרתן רשומים מקרקעין.
מהאמור בביאור שלעיל עולה כי האוניברסיטה טרם השלימה את הבדיקה שהיה עליה לבצע בהתאם להערת משרד מבקר המדינה משנת 1999 .
מעיון בספר הנכסים עולה כי אכן יש 26 נכסים הרשומים בין נכסי הקרנות הצמיתות שספק אם זה המקום המתאים לרישומם.
מדובר בנכסים שהאוניברסיטה רכשה או נכסים שמצוין במפורש כי לא נקבע להם ייעוד או נכסים שלא ידוע איזה ייעוד נקבע להם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל אלה נכסים שנראה כי יש לרשמם במסגרת הקרן הבלתי מוגבלת, ואם הם יימכרו תוכל הנהלת האוניברסיטה להשתמש בתמורה ממכירתם לכל מטרה, לרבות לכיסוי גירעונות ובהם גירעונות אקטואריים.
יתר על כן, מעיון בספרי החברה עולה כי גם נכסים שעל פי רישומי החברה נקבע להם ייעוד כלשהו, ולכן הם רשומים בין נכסי הקרנות הצמיתות, אינם בהכרח נכסים כאלה.
נתרם לאוניברסיטה מגרש בתל אביבלפי הערכת שמאי שנעשתה ביולי 1995 לבקשת החברה, היה שוויו כ -1.
בתמורה התחייבה האוניברסיטה להקים באמצעים העומדים לרשותה שתי קרנות בסך 26,667 דולר כל אחת (ראו להלן).
לא הוזכר בהסכם עם התורם שנאסר על האוניברסיטה למכור את המגרש, ואף לא נקבעו בו מגבלות החלות על האוניברסיטה בעניין זה, ולכן נראה כי האוניברסיטה רשאית למכור את המגרש ולהשתמש בתמורה ממכירתו כרצונה, אולם התברר כי בספרי החברה הנכס רשום במסגרת נכסי הקרנות הצמיתות.
על האוניברסיטה להסדיר בדחיפות את עניין הרישומים החשבונאיים והדיווח הכספי.
יש ל הבטיח שהדוחות הכספיים המוצגים לקובעי המדיניות ולמקבלי .
12 דוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה 1/99 ( 1999 '), עמ39.
מוסדות להשכלה גבוהה 861 .
ההחלטות באוניברסיטה ובוות"ת ישקפו נאמנה את מצבה הכספי של האוניברסיטה, בהתחשב גם בנכסי דלא ניידי שבבעלותה, בערכם ובסיווגם הנכון של נכסים אלה ובאפשרויות מימושם.
רשם המקרקעין : על פי חוק המקרקעין, התשכ"ט - 1969 (להלן- חוק המקרקעין), עסקת מקרקעין, המוגדרת "הקניה של בעלות או של זכות אחרת במקרקעין לפי רצון המקנה, למעט הורשה על פי צוואה", טעונה רישום בפנקסי המקרקעין שמנהל רשם המקרקעין.
מכאן שראוי שהאוניברסיטה, בהיותה בעלת זכויות בנכסי מקרקעין רבים, תקפיד על כך שכל נכסיה יהיו רשומים כנדרש אצל רשם המקרקעין.
משרד מבקר המדינה הצליב בין הרישומים שבפנקסי רשם המקרקעין ובין הרישומים שבספר הנכסים של האוניברסיטה וברשימת הנכסים שבאוגדן הנספחים למאזן ומצא אי-התאמות ביניהם: מצד אחד יש נכסים הרשומים בספר הנכסים או באוגדן הנס פחים שאינם רשומים בפנקס המקרקעין על שם האוניברסיטה, ומצד אחר יש נכסים הרשומים על שם האוניברסיטה בפנקס המקרקעין, שהאוניברסיטה אינה יודעת על דבר קיומם, שכן הם אינם רשומים כלל בספר הנכסים ובאוגדן הנספחים.
משרד מבקר המדינה מסר לרשם המקרקעין את רשימת הנכסים שה תגלו בהם אי -התאמות.
הרשם בדק באופן מדגמי כ-15% מהנתונים ומתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 עולה כי חלק מהנכסים שמשרד מבקר המדינה ציין שהיו ברישומיהם אי-התאמות, נרשמו כראוי בספרי האוניברסיטה, אולם רבים מהנכסים שנכללו במדגם אכן לא היו רשומים כראוי בספרי האוניברסיטה.
על האוניברסיטה לטפל בנושא זה בדחיפות ולנקוט את כל הפעולות הנדרשות כך שכל נכסיה יירשמו הן אצל רשם המקרקעין והן בספר הנכסים ובדוחות הכספיים שלה, זאת כדי לשמור כהלכה על זכויותיה בנכסי המקרקעין שלה.
: רשם ההקדשות לפי חוק הנאמנות, התשל"ט - 1979 (להלן - חוק הנאמנות), נאמנות היא זיקה לנכס המחייבת את הנאמן להחזיק בנכס או לפעול בו לטובת נהנה או למטרה אחרת.
נאמנות נוצרת על פי חוק, על פי חוזה עם נאמן או על פי כתב הקדש.
בסעיף 25 לחוק הנאמנות נקבע ששר המשפטים ימנה רשם הקדשות (להלן - הרשם).
סעיף 26 (א) לחוק קובע כי "נאמן של נאמנות שמטרתה או אחת ממטרותיה היא קידום של עניין ציבורי (להלן - הקדש ציבורי) חייב, תוך שלושה חודשים מן היום שהיה לנאמן, להודיע לרשם על קיום ההקדש הציבורי", וכן על פרטים הנוגעים להקדש, כמפורט בסעיף.
(א) כבר בשנת 1995 קבע מבקר המדינה13 כי הקרנות הצמיתות הן בבחינת הקדש ציבורי כהגדרתו בחוק הנאמנות, וכי מי שמנהל קרנות כאלה חייב לרשמן כהקדש אצל הרשם ולדווח לו על פעילותן.
רישום הקרנות הצמיתות שמקורן בתרומות מיועדות דרוש כדי לאפשר פיקוח ציבורי עליהן, כדי למנוע שימוש לרעה בנכסי הקרנות וכדי לשמור על ערכן להבטיח שינוצלו רק למטרות שסוכמו עם התורמים.
גם בדוח על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה מאותה שנה14 נאמר כי מחוק הנאמנות עולה שיש לרשום כהקדש ציבורי כל קרן צמיתה שיועדה .
13 דוח שנתי45 של מבקר המדינה ( 1995 '), הפרק "מוזיאון ישראל", עמ 341-352 .
14 דוחות מבקר המדינה על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה ( 1995 '), עמ49.
למטרה מסוימת (להלן - קרן צמיתה ומיועדת)15 .
בדוח56 ב משנת 200616 שב מבקר המדינה ונדרש לסוגיה זו בציינו כי הוא רואה בחומרה את התעלמותן של האוניברסיטאות מחובתן לרשום בדוחותיהן הכספיים כהקדש את הקרנות הצמיתות והמיועדות.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם רשם ההקדשות עולה כי לדעתו נאמן המנהל קרנות שנכסיהן - הן נכסים פיננסיים והן נדל"ן - התקבלו כתרומות מיועדות, חייב לרשמן כהקדש גם אם מדובר בקרנות מתכלות.
לדעת משרד מבקר המדינה פרשנות זו נכונה, והיא מתיישבת עם לשון החוק ועם תכליתו.
משרד מבקר המדינה העלה בדוח 56ב17 כי על אף הנאמר בחוק הנאמנות ובדוח מבקר המדינה משנת 1995 , לא רשמו האוניברסיטאות שנבדקו18 את הרוב המכריע של הקרנות הצמיתות והמיועדות שבניהולן כהקדש אצל רשם ההקדשות.
האוניברסיטה העברית רשמה כהקדש אצל רשם ההקדשות רק כ- 10% מהקרנות הצמיתות שהיא ניהלה ( 380 מ- 3,341 ).
בביקורת הנוכחית נמצא כי בין הקרנות שלא היו רשומות אצל רשם ההקדשות בסוף 2005 היו גם קרנות ש נכסיהן הם נכסי דלא ניידי (להלן - קרנות נדל"ן).
בפנקס ההקדשות הציבוריים שמנהל הרשם רשומים רק 24 הקדשות של קרנות נדל"ן שהאוניברסיטה מנהלת (ובהן 44 נכסים19 .
)64 נכסים נוספים הרשומים באוגדן הנספחים כנכסי הקרנות הצמיתות של האוניברסיטה, לא היו רשומים אצל רשם ההקדשות.
עוד נמצא כי אצל רשם ההקדשות היו רשומים כהקדש ארבעה נכסים שאינם רשומים באוגדן הנספחים ושמונה נכסים שאינם רשומים בספר הנכסים של האוניברסיטה.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי "המסקנה לפיה כל הקרנות חייבות ברישום אינה נכונה מבחינה משפטי ת.
המטילה צל כבד על הדרישה הגורפת לרשום כל קרן כהקדש ציבורי".
רשם ההקדשות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2007 כי בעקבות דוח מבקר המדינה מסרה האוניברסיטה העברית בשנת 2006 דיווח בדבר הקדשות רבים (כ-200 ) אשר בניהולה, ואולם לא היו בהם הקדשות של נדל"ן.
עוד ציין הרשם כי "עדיין נותרה מחלוקת עם האוניברסיטאות באשר לחלק מן הקרנות שבניהולן, בשאלה האם הן נחשבות הקדשות", והוסיף כי הוא פועל לגיבוש מדיניות בנושאים שונים הנוגעים לעניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשם לגבש בהקדם את מדיניותו כדי למ לא כהלכה את תפקידו בכל הנוגע לקרנות מיועדות שהאוניברסיטאות מנהלות בעקבות תרומות שקיבלו.
יש לקיים פיקוח ציבורי על קרנות אלה, בין על ידי רשם ההקדשות ובין על ידי גורם אחר שייקבע.