HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן יכונו צרורות וחבילות "חבילות 43 חבילות חשודות מבחינת ביטחון, סמים, מכס או חוקיות היבוא.
לדברי המכס, למערכת הפרופיילינג יש 34% הצלחה; ממוצע ההצלחה העולמי עומד על15% .
בלבד 44 למעטחבילות המגיעות באמצעות שירות ה -EMS (שירותמהיר של דואר ישראל שהוא שירות ממוחשב) שגם 3% .
מהן מעוכבות 45 ראומבקר המדינה , דוח שנתי 67א (2016 '), עמ747 .
46 מינהל הדואר בגרמניה העביר מידע מקדים במשך תקופה מסוימת ופסק מלעשות זאת.
נושא העברת המידע המקדים נדון ב-UPU ׁ ׁ (איגוד הדואר הבין- לאומי), והוא נמצא על סדר היום של ארגוני דואר רבים בעולם, וזאת לאור הגידול במסחר המקוון והיעדר הסטנדרטיזציה בפרטים שיש לציין על גבי החבילות.
יש אתרים המעבירים מידע מקדים על חלק מהחבילות המגיעות לארץ משרד הכלכלה והתעשייה |233 .
עדיין מגיעות ללא מידע מקדים.
פרט למידע המקדים חברת הדואר מפתחת תהליך תפעולי הכולל פענוח מהיר של פרטי הנמען באמצעות קורא אופטי ייחודי (להלן - תהליך ה -OCR ) שיעביר את המידע כמסר למערכת מינהל המכס, והיא תשדר מסר חוזר לחברת הדואר בנוגע לתשלום הנדרש בגין החבילה.
בתשובתה מסרה חברת הדואר כי בתהליך הבידוק הביטחוני היא "מיירטת" חבילות המעלות חשד שאינן עומדות בדרישות חוקיות היבוא לפי הנחיות מינהל המכס.
הסדרים אלו מאפשרים טיפול מהיר יותר של חברת הדואר בחבילות המגיעות ממינהלי הדואר או מאתרי המסחר המקוון, המעבירים לה מידע מקדים, וכן היערכות תפעולית מוקדמת לצורך חלוקה מהירה יותר של החבילות לנמענים בארץ.
עם זאת, חברת הדואר סבורה כי לרשות המיסים אין סמכות לקבל את המידע המקדים שנשלח לחברת הדואר בשל הדרישה להגנה על פרטיותם של לקוחותיה - אתרי המסחר המקוון.
לאור היקף החבילות העצום המגיע לארץ באמצעות הדואר ביקשה רשות המיסים לקבל מחברת הדואר מידע מקדים על החבילות.
במהלך 2016 התקיימו כמה פגישות בהשתתפות נציגי חברת הדואר ונציגי מינהל המכס בנוגע לאופן העברת המידע והוחלפו תכתובות בין הצדדים.
רשות המיסים אף שלחה לחברת הדואר חוות דעת משפטית (להלן - חוות הדעת), ולפיה חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 , מסמיך אותה לדרוש מכל גורם למסור לו מידע רלוונטי ולאפשר לו לעיין במסמכים.
רשות המיסים סבורה כי קבלת המידע תאפשר לה להפעיל את מערכת הפרופיילינג שלה לטובת מיפוי הטובין הדורשים בדיקה.
המערכת תאפשר גם להגדיר את סוג הבדיקה ולהפעיל מערכת יירוט (טרגטינג) לטובת איתור טובין מסוימים הדורשים בדיקה או מעקב.
בינואר 2018 פנתה חברת הדואר למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (עניינים כלכליים) (להלן - המשנה ליועמ"ש) וביקשה לדעת את עמדתו בנוגע לסמכות רשות המיסים לקבל ממנה, מראש ובאופן מרוכז ומקוון, את המידע הנוגע לרכישות טובין מאתרי מסחר מקוון.
בתשובתו ממאי 2018 מסר המשנה ליועמ"ש למשרד מבקרהמדינה כי בעקבות הפנייה של חברת הדואר התקיימה ישיבה פנימית במשרד המשפטים, ולאחריה נשלחו לרשות המיסים שאלות ובקשות הבהרה בנוגע לחוות הדעת.
לאחרונה הודיעה רשות המיסים כי תעביר את ההשלמות וההבהרות הנדרשות.
עד מועד סיום הביקורת לא הכריע המשנה ליועמ"ש בעניין.
משמעות הדבר היא שחברת הדואר אינה מעבירה למינהל המכס מידע מקדים שיש ברשותה.
משרד מבקר המדינה מציין כי במצב שנוצר, לגבי רוב החבילות לא נאכף משטר חוקיות היבוא ולא נגבים המיסים הנדרשים.
עד להכרעת המשנה ליועמ"ש או עד להטמעת תהליך ה -OCR בכל העמדות בבית המיון החדש48 )(ראו להלן- ואם יחול עיכוב באחד מאלה - על חברת הדואר ועל רשות המיסים לשקול לבחון דרכים חלופיות לצמצום כניסתם לארץ של טובין אסורים וטובין העלולים לסכן את הציבור, וכן דרכים להרחבת גביית המיסים.
פתיחת בית המיון המרכזי של הדואר במודיעין .
בית המיון המרכזי הישן בתל אביב (להלן - בית המיון הישן), שפעל כבית המיון המרכזי של הדואר עד אפריל 2017 , הוא מבנה בן תשע קומות שהותאם למיון מכתבים ולא למיון פריטי דואר גדולים כמו חבילות.
בדוח מבקר המדינה 67 א צוין כי בבית המיון הישן הצטברו עומסים רבים מאוד, בייחוד בתקופות השיא בחודשים אוקטובר-דצמבר49 .
בשל מבנה בית המיון הישן ומגבלותיו הפיזיות נדרשו עובדי בית המיון להרים ידנית את שקי הדואר, לעיתים עשרות טונות מדי יום, ולחזור כמה פעמים על פעולות אלו בקומות הבניין השונות.
התשתיות הלוגיסטיות של בית המיון הישן אף ייקרו את עלות תפעול השרשרת הלוגיסטית ולא התאימו לטיפול בנפחי החבילות העצומים שהחלו להגיע לארץ בשנים האחרונות.
באפריל 2017 נפתח בית המיון המרכזי של הדואר במודיעין (להלן- בית המיון החדש), המתפרס על פני כ-18 דונם במפלס אחד.
בית המיון הוקם כדי לפתור את הבעיות הלוגיסטיות של בית המיון הישן וכדי לאחד את שלושת בתי הדואר המרכזיים בארץ (תל אביב, ירושלים וחיפה).
בד בבד עם פתיחת בית המיון החדש חברת הדואר מצמצמת את שטחיהם של 84 בתי הדואר המפוזרים ברחבי הארץ.
בשנת 2017 טיפל הדואר בכ-62 מיליון חבילות, והיקפן אף צפוי לגדול בשנים הבאות.
להלן תצלומים של בית המיון החדש במודיעין שנעשו בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2018.
48 ראו להלן בתת-הפרק "פתיחת בית המיון המרכזי של הדואר במודיעין".
חגי תשרי, תקופת החגים הנוצריים וסוף השנה האזרחית משרד הכלכלה והתעשייה |235 .
תמונות 4-1 ,בית המיון החדש במודיעין .
צילמו עובדי משרד מבקר המדינה, ינואר 2018.
עד פתיחת בית המיון החדש עברו החבילות שהגיעו לארץ שיקוף ומיון ראשוני בנתב"ג ולאחר מכן הועברו לבית המיון הישן.
מאפריל 2017 החבילות נוחתות בנתב"ג ומועברות בתוך כמה שעות לבית המיון החדש.
לדברי חברת הדואר, רוב החבילות מגיעות ממזרח אסיה, דרך טורקיה בעיקר, שם הן מעוכבות כמה ימים עד לנחיתתן בארץ.
עם כניסתן לבית המיון החדש החבילות עוברות במכונות השיקוף שברשות הדואר, ממוינות לכ -1,300 נקודות קצה50 ועוזבות את בית המיון בתוך כ-24 שעות.
בתשובתה ציינה חברת הדואר כי הנמען מקבל את .
50 כ-700 בתי דואר וכ-600 .
מרכזי מסירה 236 |דוח שנתי 69א .
טובין אסורים או חלקי .
החבילה, או הודעה על הימצאותה באחת מנקודות הקצה, בתוך יום וחצי בממוצע מרגע כניסתה לבית המיון החדש.
מהביקורת עולה כי במתחם בית המיון החדש טרם נבנה בית מכס, ורוב עובדי מינהל המכס עדיין עובדים בבית המיון הישן.
עקב כך, חבילות גדולות51 וחבילות שעברו שיקוף והתגלו בהן מוצרים שהבודקים מטעם חברת הדואר הוכשרו לגלות כמוצרים שצריכים לעמוד בדרישות חוקיות היבוא, או התגלו בהן כסף, סיגריות, סיגרים, טבק, אבקות ומוצרים הנחשדים כאמצעי לחימה (להלן - ענייני מכס), מועברות לבית המיון הישן ושם מינהל המכס והרשויות המוסמכות מטפלים בהן.
לטענת מינהל המכס, חבילות המכילות טובין אסורים או חלקי מוצרים מסוכנים עלולות לעבור את מכונות השיקוף בהצלחה, וזאת בשל חוסר ניסיון והיעדר הכשרה מתאימה של הבודקים מטעם חברת הדואר.
בתשובתה מאפריל 2018 מסרה רשות המיסים כי בנייתו של בית המכס במתחם בית המיון החדש אמורה להסתיים לקראת סוף אוגוסט 2018 ; מעדכון שמסרה רשות המיסים ביולי 2018 עולה כי עובדי מינהל המכס צפויים לעבור לבית המכס החדש לאחר סיום רכישת הציוד הנדרש, באוקטובר-נובמבר 2018 .
עוד מסרה כי מינהל המכס וחברת הדואר מפתחים מערכת למחשוב כל החבילות החייבות במס.
לדברי הרשות, אם הם יצליחו ליישם את המערכת בהצלחה תהיה מדינת ישראל פורצת דרך בטיפול במסחר המקוון.
חברת הדואר מסרה בתשובתה כי לאחרונה התקבל אישור מינהל הדיור הממשלתי ונקבע יעד למעבר של מינהל המכס לבית המיון החדש עד אוגוסט 2018 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מעבר עובדי מינהל המכס לבית המכס במתחם בית המיון החדש וכן פיתוח המערכת למחשוב כל החבילות החייבות במס יועילו לצמצום כמות הטובין האסורים והמסוכנים הנכנסים לארץ וייעלו את הטיפול בכל החבילות.
בבית המיון החדש יש מסועים ומכונות שיקוף שבהם החבילות עוברות באופן אוטומטי ללא מגע יד אדם.
מהביקורת עולה כי באפריל 2018 הופעל תהליך ה-OCR בכשליש מהעמדות בבית המיון החדש, כך שבכשני שלישים מהעמדות תהליך הקלדת פרטי החבילות ומיונן לפי המיקוד עדיין נעשים באופן ידני.
בבית המיון המרכזי מועסקים כ-250 .
עובדים בתשובתה טענה חברת הדואר כי היא סבורה שהקלדה ידנית של פרטי החבילות אינה גורמת לעיכוב או לתקלות משמעותיות בתהליך המיון.
החברה מסרה כי תהליך ה-OCR יורחב בחודשים הקרובים לכל העמדות בבית המיון.
החברה הסבירה כי היא יצאה לתהליך RFI כדי לבחון מיכון תהליכים תפעוליים נוספים ולשפר עוד יותר את תהליך המיון וההפצה.
51 מכ-62 מיליון חבילות בשנה כ-300,000 חבילות (כ-4.
) הן חבילות גדולות משרד הכלכלה והתעשייה |237 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי פעולות ידניות הן פתח לטעויות ולעיכובים אפשריים.
על החברה לקדם את האוטומטיזציה של בית המיון כדי לייעל את הטיפול בחבילות.
כאמור, חבילות שעברו שיקוף והתגלו בהן מוצרים החשודים מטעמי חוקיות היבוא או בשל ענייני מכס מועברות לבית המיון הישן.
מהביקורת עולה כי מדי יום מועברות בממוצע כ-1,000 חבילות לבית המיון הישן מטעמי חוקיות היבוא או בשל ענייני מכס (להלן - החבילות המעוכבות).
כל החבילות המעוכבות מוזנות במערכת הממוחשבת של הדואר כ"מעוכבות מכס" ואין מצוינת סיבת העיכוב על פי קטגוריה (לרבות זהות הרשות המוסמכת).
חברת הדואר אינה מחזיקה בנתונים הנוגעים לכמות של החבילות המעוכבות בכל אחת מהקטגוריות ולמשך העיכוב בכל אחת מהקטגוריות (ועל ידי כל אחת מהרשויות המוסמכות).
יצוין כי חבילה המעוכבת מטעמי חוקיות היבוא או משום שערך תכולתה גבוה מ-1,000 דולר, והיא לא נדרשה בתוך20 יום מיום שיגור ההודעה לצרכן לאספה, ישלם הצרכן דמי אחסון בגינה מהיום ה-2152.
בתשובתהמסרה רשות המיסים כי מאוגוסט 2018 המערכת למחשוב כל החבילות החייבות במס אמורה להתחיל לפעול במתכונת ניסיונית.
לאחר כניסת מערכת המחשוב למתכונת מבצעית ישנו עובדי מינהל המכס כמעט לחלוטין את אופי עבודתם הקודם והוא יותאם למערכת החדשה.
חברת הדואר מסרה בתשובתה כי הא חריות להזנת סיבת העיכוב, להבדיל מהזנת העובדה שהחבילה מעוכבת, היא של מינהל המכס.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר ולמינהל המכס כי עד כניסתה לפעולה של המערכת החדשה למחשוב כל החבילות החייבות במס עליהם לפעול למציאת מנגנון שבו יוזנו למערכת הקיימת גם סיבת העיכוב של החבילות המעוכבות, מועד תחילת העיכוב ומועד סיום הטיפול בחבילה.
נתונים אלו יועברו באופן מיידי לרשות המוסמכת הרלוונטית והיא תוכל לטפל בזמן אמת בחבילות המעוכבות, ובכך לקצר את מועדי העיכוב.
הגנה על פרטיות הצרכן באתרי מסחר מקוון .
בשנים האחרונות איסוף המידע על צרכנים באמצעות אתרי מסחר מקוון הפך למתוחכם ומתקדם יותר.
אתרים רבים מנתחים את התנהגות הגולשים, לעיתים ללא ידיעתם, ואוספים עליהם מידע באמצעות מערכות ניטור מתקדמות.
למשל, האתרים שומרים את היסטוריית החיפוש של הגולשים ובודקים כמה זמן צפו .
52 דמי האחסון במחסני חברת הדואר הם9.
ש"ח ליום 238 |דוח שנתי 69א .
הגולשים בכל עמוד באתר ועל אילו מוצרים התעכבו עם ה"עכבר".
בעקבות התפתחות טכנולוגיות המידע והמרשתת הפכה הזכות לפרטיות לאחת הזכויות החשובות והפגיעות ביותר, בייחוד לאור העובדה שאיסוף מידע פרטי ואגירתו במאגרי מידע בלתי מוגנים אינו מצריך משאבים רבים.
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 , מגדיר את המושג "מידע" כ"נתונים על אישיותו של אדם, מעמדו האישי, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, הכשרתו המקצועית, דעותיו ואמונתו", ואת המושג "הסכמה" כ"הסכמה מדעת, במפורש או מכללא".
החקיקה הקיימת כוללת הגדרות לא עדכניות של מושגי מפתח, והיא אינה נותנת מענה לסוגיות משמעותיות במסחר המקוון; למשל - מהי טיבה של ההסכמה שנדרש אתר לקבל לצורך איסוף פרטים אישיים ונתונים על צרכן, כגון שמירה של היסטוריית החיפוש ושל היסטוריית הרכישות, והאם הצרכן זכאי לשנות את פרטיו האישיים באתר, למחוק את הפרטים או להפסיק את עיבוד הפרטים על ידי האתר.
החקיקה אף אינה מתייחסת למצבים שכיחים בעידן המסחר המקוון, כגון קבלת נתוני רכישות של נפטר מאתר מסחר מקוון או מחיקת פרטיו האישיים.
בתשובתה ממאי 2018 מסרה הרשות להגנת הפרטיות למשרד מבקר המדינה כי מטרת החוק היא לעגן עקרונות מסגרת כלליים בתחום הגנת הפרטיות במאגרי מידע.
היא ציינה כי לחלק ניכר מהסוגיות המוצגות יש מענה בדין הישראלי, בפסיקה ובהנחיות רשם מאגרי המידע.
בתשובתה ממאי 2018 מסרה מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי חוק הגנת הפרטיות הוא חוק כללי שנועד לחול על כל המגזרים ועל מגוון רחב של מצבים ופעילויות הכרוכים בעיבוד ובאיסוף של מידע או בפגיעה אחרת בפרטיותו של אדם.
נוסף על כך, ההסדרה החוקית שואפת ככל הניתן שלא לאזכר טכנולוגיה מסוימת או להתבסס על טכנולוגיה מסוימת, כדי שהעקרונות המעוגנים בה יחולו על טכנולוגיות שונות ומתחדשות ("עקרון הניטרליות הטכנולוגית").
המחלקה הוסיפה כי לצד המענה הניתן גם כיום במסגרת הדין הקיים, היא רואה צורך כללי בעדכון הדין ובשיפור משטר ההגנה המעוגן בו, והיא פועלת להשגת מטרות אלו עם הרשות להגנת הפרטיות.
חוק הגנת הפרטיות קובע כי "לא ישתמש אדם במידע שבמאגר מידע החייב ברישום לפי סעיף זה, אלא למטרה שלשמה הוקם המאגר", וכי "פנייה לאדם לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו תלווה בהודעה שיצוינו בה.
המטרה שלשמה מבוקש המידע.
למי יימסר המידע ומטרות המסירה".
לכאורה, לפי החוק מפעיל אתר א' מוגבל בשימוש שהוא רשאי לעשות במידע שאסף על צרכנים למטרה המוצהרת שלשמה התבקש המידע, והוא אינו רשאי להעביר מידע על צרכנים למפעיל אתר ב' אלא אם כן הודיע על כך מראש לצרכן.
בפועל, במציאות שבה גופים מסחריים וחברות מסחריות אוספים כמויות עצומות של מידע אישי ייתכנו מקר ים שייעשה שימוש במידע שנאסף, בניגוד משרד הכלכלה והתעשייה |239 .
לחוק, למטרה החורגת מהמטרה המקורית שלשמה נמסר המידע, לרבות העברת מידע אישי לצד שלישי.
הרשות להגנת הפרטיות לא מסרה למשרד מבקר המדינה מידע על היקף הפרות חוק הגנת הפרטיות שהובאו לידיעתה בנושא זה ועל היקף השימוש שעשתה בסמכותה להטיל קנס כספי על המפירים, לפי תקנות העבירות המנהליות (קנס מינהלי - הגנת הפרטיות), התשס"ד-2004 .
בתשובתה ציינה הרשות להגנת הפרטיות כי אין לה פתרון טכנולוגי המאפשר שליפה אוטומטית של נתונים על סעיפי החוק שבגינם נקבעו ההפרות בתיקי האכיפה.
בשנת 2017 סקרה הרשות להגנת הפרטיות את מדיניות הפרטיות של21 אתרים ואפליקציות של רשתות הקמעונאות הנפוצות בישראל, במטרה לבדוק באיזו מידה החברות משקפות ללקוחותיהן את הנעשה במידע האישי שלהם, לאיזו מטרה המידע נאסף ואם המידע ישותף עם גורמים אחרים53 .
סקירת הפרטיות היא חלק מפעילות בין -לאומית שבה השתתפו 24 מאסדרים במסגרת רשת ממגזרים שונים ברחבי העולם.
ממצאי הסקירה היו כדלקמן: 66% מהחברות בישראל שנבדקו לא סיפקו מידע לצרכנים בנוגע לשאלה אם המידע ישותף עם גורמים נוספים, ואם ישותף - עם אילו גורמים, לעומת 51% מהחברות בשאר המדינות שנבדקו; 95.
2% מהחברות בישראל שנבדקו לא סיפקו מידע בנוגע לדרכים למחיקת המידע האישי מהאתר, לעומת 51% מהחברות בשאר המדינות שנבדקו.
הסק ירה העלתה כי נדרש שיפור ניכר בנוגע לשקיפות השימוש במידע על צרכנים.
בעקבות הסקירה פתחה הרשות תיקי אכיפה כנגד שלושה ארגונים שלכאורה לא עמדו בדרישות החוק.
יצוין כי התקנות האירופיות 54GDPR נוגעות לעיבוד פרטים ונתונים אישיים ולהעברת מידע מגוף אחד למשנהו באופן שנועד לתת מענה לסוגיות משפטיות מרכזיות במסחר המקוון.
בינואר 2018 אישרה ועדת שרים לחקיקה תיקוןלחוק הגנת הפרטיות הכולל כלי אכיפה חלופיים לענישה הפלילית: הטלת עיצום כספי, משלוח התראה מינהלית למפר או דרישת התחייבות להימנע מהפרה.
התיקון נועד ליצור מנגנון אכיפה מינהלי יעיל שישמש מנגנון חלופי להליך הפלילי במקרים שעולה חשש להפרה של הוראות החוק, ולשפר את כלי האכיפה הפלילית בנוגע להפרות החמורות יותר של החוק.
יצוין כי בתיקון המוצע נע סכום העיצום הכספי בין כמה אלפי שקלים לכמה מאות אלפי שקלים, וזאת כדי ליצור הרתעה גדולה .
53 הרשות להגנת הפרטיות, "מסקנות סקירת הפרטיות לשנת 2017 ,"של הרשות להגנת הפרטיות 30.
54 Regulation EU 2016/679 of the European Parliament and the Council of 27 April 2016 of the Protection of Natural Persons with Regard to the Processing of Personal Data and of the Free Movement of Such Data, and Repealing Directive 95/46/EC (General Data Protection Regulation).
לאחר מועד סיום הביקורת, במרץ 2018 , התיקוןהועבר להכנה לקריאה שנייה בכנסת.
במאי 2018 נכנסו לתוקפן תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז- 2017 , המפרטות את אופן אכיפתה של חובת אבטחת המידע המוטלת בחוק הגנת הפרטיות על כל גורם המנהל או מעבד מאגר של מידע אישי.
בין היתר, התקנות מטילות חובת דיווח לרשות על אירועי אבטחה חמורים.
על משרד המשפטים לקדם תיקון לחוק הגנת הפרטיות, שייתן מענה לסוגיות חשובות ורלוונטיות בעידן המסחר המקוון.
מענה כאמור לא ניתן בתיקון הנוכחי שהועבר לקריאה שנייה בכנסת או בתקנות הגנת הפרטיות.
המסחר המקוון צובר תאוצה בעידן הזה ותפקידה של הרשות להגנת הפרטיות הופך משמעותי יותר.
בהמשך לפעולותיה של הרשות, עליה לשקול להפנות משאבים גם לטיפול בהשלכות של המסחר המקוון על הגנת הפרטיות של הצרכנים.
בתשובתה ציינה מחלקת ייעוץ וחקיקה כי היא נמצאת בתהליך עבודה לגיבוש מתווה ראשוני לתיקון חקיקה נוסף שיתמקד בהיבטים המהותיים של דיני הגנת המידע האישי.
מהלך זה נעשה תוך בחינה מתמדת של האסדרה האירופית החדשה וההתאמות הנדרשות הנוגעות לה בדין הישראלי.
מדובר במהלך מורכב וארוך הכולל בין היתר לימוד של תהליכים המתרחשים עתה בעולם והתייחסות להתפתחויות בתחום הטכנולוגי והמסחרי.
חינוך והסברה בנושא הצרכנות המקוונת .
חינוך ילדים ובני נוער .
ממחקר של eBay ישראל55 עולה כי כ-85% מבני הנוער בגילאים12 - 17 נוהגים לרכוש במרשתת כפעמיים בחודש ולהוציא כ-66 ש"ח בממוצע בכל קנייה.
רובם המכריע של בני הנוער (88% ) רוכשים באופן ספונטני ולא עם תקציב חודשי מסודר, במידה דומה בין קבוצות הגיל השונות.
כ-54% מבני הנוער דיווחו כי הוריהם מעודדים אותם לרכוש במרשתת.
בסביבות גיל 14 היקף הרכישות במרשתת עולה באופן ניכר בהתאמה לעלייה בשיעור בני הנוער הרוכשים במרשתת (90% בקרב בני14 - 17 לעומת80% בקרב בני12 - 13 ) ולעלייה בתדירות הקנייה שלהם ( 2.
5 פעמים בחודש לעומת 1.
6 ,פעמים בחודש בהתאמה).
מהמחקר עולה כי גיל 13 הוא הגיל שבו מתחילים לרכוש במרשתת והוא נמצא במגמת ירידה בד בבד עם התפתחות המרשתת - בני נוער בני 16 - .
55 Brummer Michal - Market Research & Consumer Behavior , "הרגלי הקנייה באינטרנט בקרב בני נוער 12-17 " (מוגש ל-ebay , אוגוסט2016.
) משרד הכלכלה והתעשייה |241 .
17 התחילו לרכוש במרשתת בממוצע בגיל14 , ואילו בני נוער בני12 - 13 החלו לרכוש במרשתת בממוצע בגיל 11.
בני הנוער ציינו במחקר שני מקורות עיקריים למימון הרכישות במרשתת: הורים (54% ( ) ועבודה46%).
לכ-50% מבני הנוער יש אמצעי תשלום עצמאי כלשהו (חשבון בנק, כרטיס אשראי או חשבון PayPal ), ושיעור זה עולה עם העלייה בגיל, וכ -53% מבני הנוער רוכשים בעצמם.
גאדג'טים, מוצרי חשמל ואלקטרוניקה ומשחקי מחשב הם המוצ רים הנפוצים ביותר ( 63% ) לרכישה בקרב בני נוער.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד החינוך מעביר כמה תוכניות לחינוך פיננסי: 1.
'בכיתות ב-ד' בבתי הספר היסודיים בכל המגזרים נלמדים היבטים בחינוך פיננסי56 במסגרת לימודי מולדת, חברה ואזרחות (לימודי ליבה).
יחידות לימוד אלו פותחו בשיתוף המועצה הישראלית לצרכנות 57.
בשנת הלימודים התשע"ז (ספטמבר2016 - אוגוסט2017 ) החלה תוכנית פיילוט בכיתות ג'-ד' בשם "טעימות פיננסיות" בשיתוף ועד ההורים המרכזי.
בשנה זו השתתפו בתוכנית 32 .
בשנת הלימודים התשע"ח (ספטמבר2017 - אוגוסט2018 ) החלה תוכנית פיילוט בכיתות ט' בשיתוף בנק ישראל, עם ועד ההורים המרכזי ועם מועצת התלמידים.
התוכנית שמה דגש על נושא התקציב תוך חשיבה על ניהול תקציב נכון ועל פתיחת חשבון בנק.
בשנה זו משתתפים בתוכנית כ-160 .
בשנים האחרונות החלה תוכנית פיילוט לחינוך פיננסי בכיתות י'.
חלק מהתוכנית נבנה בשיתוף המועצה לצרכנות והיא מתמקדת בין היתר בתקציב אישי ומשפחתי, בבנקים, בצרכנות נבונה, בחיסכון, בהלוואות ובהשקעות.
בתוכנית משתתפים כ-160 .
בתי ספר עוד עולה מהביקורת כי תוכני החינוך הפיננסי משולבים גם בתוכניות לימוד שאינן ייעודיות כמו מתמטיקה, חינוך לשוני, אזרחות, חינוך חברתי-ערכי וכישורי חיים.
תכנים אלו משולבים בתוכניות שהדגש בהן הוא בין היתר על צרכים ורצונות של הפרט, על תכנון התנהלות פיננסית וחיסכון, על צרכנות נבונה ועל תהליך קבלת החלטות.
נוסף על כך, מדי שנה לקראת יום הצרכן מתקיימות פעילויות בבתי ספר בנושא צרכנות נבונה.
זאת ועוד, המועצה לצרכנות פיתחה עבור משרד החינוך משחק דיגיטלי בנושא צרכנות.
המשחק עלה לאוויר בפברואר 2018.
מהביקורת עולה כי כל התוכניות לחינוך פיננסי, וכך גם המשחק הדיגיטלי, אינם עוסקים בנושא צרכנות נבונה במרשתת.
56 מושגי יסוד בעולם הצרכנות, תקציב, בנק, זכויות צרכניות וסוגיות צרכניות.
57 המועצה הישראלית לצרכנות היא חברה ממשלתית שהוקמה בשנת 1970 על פי החלטת ממשלה כדי לפתח תודעה צרכנית ולהגן על זכויות הצרכן.
בתשובתה ממאי 2018 מסרה המועצה לצרכנות למשרד מבקר המדינה כי היא פיתחה תוכניות הסברה המותאמות לבני נוער בבתי ספר תיכוניים הכוללות התייחסות למכר מרחוק ולמסחר מקוון.
המועצה הוסיפה כי בימים אלו כבר משולב נושא המסחר המקוון בתוכנית הלימודים בסוציולוגיה לכית ה י"א, הנכתבת בשיתוף משרד החינוך.
משרד מבקר המדינה מציין לטובה את התוכניות הייעודיות לחינוך פיננסי בבתי הספר שמשרד החינוך מפעיל בשיתוף המועצה לצרכנות וכן את תוכני החינוך הפיננסי שהוא משלב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל החשיפה הגבוהה של בני הנוער למרשתת, היותם יעד הניתן להשפעה ביתר קלות ויכולתם לבצע רכישות בעצמם, על משרד החינוך לקדם שילוב של חינוך לצרכנות נבונה במרשתת על כל מאפייניה בתוכניות קיימות נוספות.
בתשובתו מאפריל 2018 מסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה כי גם אם המוקד אינו בהכרח מסחר מקוון, הרי המסרי ם החינוכיים המועברים בבתי הספר דומים.
עם זאת, בשנת הלימודים התשע"ט (ספטמבר 2018 - אוגוסט 2019 ) עתידה תוכנית החינוך הפיננסי להתעדכן, ובמסגרת העדכון ישקול משרד החינוך להוסיף התייחסות להמלצת משרד מבקר המדינה.
כמו כן תיבחן האפשרות להתייחס לנושא המסחר המקוון במסגרת "יום האינטרנט הבטוח", בשיעורי "כישורי חיים" לבתי הספר העל -יסודיים וביחידת הלימוד בנושא הגלובליזציה (במדעי החברה).
על אף האמור, משרד החינוך רואה חשיבות ואחריות בתפקיד ההורים בחינוך בני הנוער ובהקניית כישורי חיים.
חינוך והסברה לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים .
בסוף 2015 מנתה אוכלוסיית האזרחים הוותיקים בישראל כ-939,000 .
בני אדם במועד זה 49% מהאזרחים הוותיקים בני65 ומעלה השתמשו במרשתת.
על פי סקר שביצע איגוד האינטרנט הישראלי58 ,35% מהמשיבים במגזר הכללי מאמינים כי יש להדריך את האזרחים בני 60 .
ומעלה להשתמש במרשתת הנושאים החשובים ביותר ללימוד הם שימוש במחשב ובמרשתת באופן כללי ( 38% ) ( ושמירה על פרטיות ובטיחות במחשב ובסלולר33% ).
המשרד לשוויון חברתי פועל בין היתר לקידום אוכלוסיית האזרחים הוותיקים.
מהביקורת עולה כי המשרד לשוויון חברתי אינו מחזיק בנתונים הנוגעים לרכישות המקוונות הנעשות בידי אזרחים ותיקים.
נמצא כי למועצה לצרכנות ולרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן יש אתרי מרשתת ידידותיים הכוללים טיפים צרכניים שונים, לרבות רכישה מקוונת.
58 איגוד האינטרנט הישראלי, "הרגלי שימוש באינטרנט במגזר היהודי והכללי - סקר איגוד האינטרנט 2016 ,"1.
16 data/11216- https://www.
תפקיד נוסף של האיגוד הוא רישום שמות מתחם (דומיינים) עם סיומת il.
משרד הכלכלה והתעשייה |243 .
מוגבלות דיווחו שעשו .
עוד נמצא כי בכמה רשויות מקומיות מעבירה המועצה לצרכנות באמצעות סטודנטים תוכנית בשם "צרכנות נבונה" - סדנאות הסברה לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים.
בסדנאות ניתנת הדרכה על חוק הגנת הצרכן, ובמידת הצורך המשתתפים מקבלים ליווי אישי של הסטודנטים כאשר הם נתקלים בבעיות צרכניות.
בשנת הלימודים התשע"ז הועברו כ-100 סדנאות כאלו באזור המרכז והדרום ולרוב בכל סדנה השתתפו עשרות אזרחים ותיקים.
נמצא כי הסדנאות אינן שמות דגש על נושא צרכנות נבונה במרשתת.
על המשרד לשוויון חברתי ועל המועצה לצרכנות לשלב ידיים ולאגם משאבים כדי למפות את הצרכים והחסמים של אוכלוסיית האזרחים הוותיקים ולגבש עבורה תוכנית ייעודית גם לנושא הצרכנות במרשתת.
על המועצה לצרכנות לתת דגש על נושא המסחר המקוון בסדנאות שהיא מעבירה ולתת סיוע בנושא, בייחוד משום שהמסחר המקוון מהווה תשתית נגישה ונוחה לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים לרכישת מגוון רחב של מוצרים מהארץ ומחו"ל במחירים תחרותיים.
הנגשת אתרי מסחר מקוון לאנשים עם מוגבלות .
לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 , אדם עם מוגבלות הוא "אדם עם לקות פיסית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים".
במרץ 2016 חיו בישראל כ-1.
6 מיליון אנשים עם מוגבלות59 .
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות הוקמה מכוחו של החוק ותפקידה בין היתר לקדם שוויון ולמנוע הפליה של אנשים עם מוגבלות.
לפי מחקר של איגוד האינטרנט הישראלי משנת 2016 קיים בישראל אי-שוויון בשימוש במרשתת ובמחשב בין אנשים עם מוגבלות לשאר האוכלוסייה.
בעוד 65% מהישראלים ללא מוגבלות דיווחו כי השתמשו במחשב בחודש שקדם למחקר, רק 35% מהישראלים עם מוגבלות דיווחו שעשו זאת60 .
בשנת2016 היו אנשים עם מוגבלות 10% מכל הקונים במרשתת61.
אתרים שאינם נגישים מונעים מאנשים עם מוגבלות ליהנות מיתרונות המרשתת.
יתרונות אלו עבור אוכלוסייה זו הם בגדר שינוי חיובי והקלה ניכרת בהתנהלות היומיומית - הנטל הכספי המוטל על אנשים עם מוגבלות הוא לרוב גבוה ורכישה באתרי מרשתת עשויה .
איגוד האינטרנט הישראלי, "ואצלכם?
שם 61 הנתונים מבוססים על הסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת2016 .
7% מכל האנשים עם מוגבלות חמורה ו -24.
5% מכל האנשים עם מוגבלות מתונה רכשו במרשתת בשנה זו.
לסייע להם באופן מהותי בהפחתת יוקר המחיה.
זאת ועוד, הרכישה ברשת מקלה על אנשים עם מוגבלות בתנועה את הנגשת אפיקי הרכישה.
מעבר לחובה חוקית, מהבחינה העסקית ומהבחינה החברתית, תוביל הנגשת האתרים62 לחשיפה גדולה יותר של אנשים עם מוגבלות למרשתת63 .
( תקנות הנגישות2013) .
באפריל2013 פורסמו תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מו גבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013 (להלן- תקנות הנגישות).
תקנה 35 , שעניינה נגישות שירותי מרשתת, קבעה תאריכים שונים לעניין חובת ההנגשה של אתרי מרשתת קיימים ואתרי מרשתת חדשים.
אולם לפי תקנה זו כל האתרים שחלה עליהם ההוראה היו אמורים להיות נגישים עד 25.
16 ; לבסוף, הוארכה התקופה בשנה, עד 25.
התקנות, כפי שתוקנו לראשונה, חייבו את אתרי המרשתת לבצע התאמות נגישות בשירותי המרשתת (להלן - הנגשה) לכל התכנים המצויים באתר ללא התייחסות להיקפו הכספי של האתר.
נותני שירותים שביקשו לקבל פטור מהנגשה משום שהיה בכך נטל כלכלי כבד מדי, היו רשאים לפנות בבקשה לפטור לנציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
עלות הנגשת אתר מרשתת תלויה במשתנים רבים כגון גודל האתר ומורכבותו, הפלטפורמה שהוא נבנה עליה וגיל האתר.
ממידע שיתופי שאסף איגוד האינטרנט הישראלי לאחר כניסת תקנות הנגישות לתוקפן64 עולה כי העלות הממוצעת של הנגשת אתר נעה בין 11,600 ש"ח ל -13,500 ,ש"ח.
משכך מאפריל 2013 עד אוקטובר2017 החליטו כ-15% מבעלי האתרים שלא להנגיש את האתר שלהם; כ-14% החליטו להנגיש את האתר בעצמם בשל העלות הגבוהה של ההנגשה; כ-40% מהם היו בשלבים ראשוניים של בדיקת מחירים ועדיין לא החליטו כיצד יתקדמו; ורק כ-30% מהם סיימו את תהליך ההנגשה או היו בשלבים סופיים שלו.
התיקון לתקנות הנגישות (2017) .
באוקטובר2017 נכנס לתוקפו תיקון לתקנות הנגישות: תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות) (תיקון), התשע"ח-2017 (להלן - התיקון לתקנות).
התיקון לתקנות מחייב בעלי אתרים לבצע הנגשה ב"שירות .
62 אתר נגיש הוא למשל אתר שערוך לאפשר לאנשים עם מוגבלות להשתמש בו תוך תמיכה בתוכנה קוראת מסך.
63 ,"איגוד האינטרנט הישראלי, "כל מה שרצית לדעת על תקנות הנגישות 9.
16 accessibility- about- internet/accessibility/all-of- www.
il/freedom 64 איגוד האינטרנט הישראלי, "מידע שיתופי - עלויות הנגשת אתרים 2017 ,"29.
17 survey- internet/accessibility/accessibility-of- www.
יובהר כי אין מדובר בסקר אלא במידע שיתופי.
משרד הכלכלה והתעשייה |245 .
17 , למעט לעניין יישומים (אפליקציות) ומדיה המבוססת על זמן (וידאו ואודיו), לפי תקן נגישות אינטרנט66 .
בעל אתר יהיה פטור מהנגשה אם קיבל פטור באחת מהקטגוריות ה אלו: פטורים כלכליים67, פטורים טכנולוגיים68 ופטורים מיוחדים69.