HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוסר המעורבות של המינהל בנושא תוכניות הכנת החניכים לחיים עצמאיים הביאה להחלטות עצמאיות של הכפרים בנוגע לתכנים של התוכניות, והביקורת העלתה כי התוכניות לא כוללות תחומים חיוניים 72 ; כך למשל כל הכפרים מכינים את חניכיהם לצה"ל, אולם רק כפרי נוער ספורים עסקו בהכשרת חניכיהם בתחומי ההתנהגות הנורמטיבית והציות לחוק; חיי משפחה (לרבות זוגיות); תעסוקה ועריכת קורות חיים; והשכלה גבוהה.
בדומה לכך, מחקר שפורסם ב -200973 העלה כי ב -30% ממסגרות ההשמה החוץ ביתית של המינהל לא התקיימו תוכניות בנושא ניהול כספים.
תוכניות בנושא מיומנות שכירת דירה ואחזקתה הועברו רק ב-38% מהמסגרות, ותוכניות בנושא מיומנות בשוק העבודה הועברו רק ב -60% מהן.
בולטת בהיעדרה ההתייחסות לחיבור המחודש עם המשפחה הביולוגית.
בהיעדר תוכניות הכ נה לחניכים במגוון תחומים, ולא רק בהכנה לצה"ל החשובה כשלעצמה, ייתכן שבעת עזיבת החניכים את הכפרים יהיו חסרים להם מיומנויות וכישורי חיים הנדרשים להתמודדות עם המשימות העומדות לפניהם בחייהם העצמאיים.
על המינהל לתת את הדעת על הסדרת ההכשרה בכל התחומים שבהם נמצאו קשיים אצל בוגרי כפרי הנוער בצאתם לחיים העצמאיים.
עליו למפות את הצרכים של החניכים בכל אחד מכפרי הנוער לקראת עזיבתם את הכפרים, בעצמו או כהנחיה לביצוע של כפרי הנוער, ועליו להגדיר בהתאם את התכנים שאותם יעבירו כפרי הנוער לחניכיהם לפני יציאתם לחיים העצמאיים.
72 ד"ר יפית סולימני -אעידן, כישורי חיים, מיומנויות ומוכנות ליציאה לחיים עצמאיים של צעירים הבוגרים מכפרי נוער ובפנימיות בארץ, יולי 2013.
עמ 8 - 9 ; נתונים אלו מתייחסים לכלל כפרי הנוער והפנימיות של המ ינהל לחינוך התיישבותי (ולא רק לכפרי הנוער שנבדקו במסגרת הביקורת).
ההורים הם האפוטרופוסים הטבעיים של ילדם ואצלם הוא יגדל.
עם זאת במקרים מסוימים הדבר אינו מתאפשר או אינו רצוי; כפרי הנוער הם אחת ממסגרות החינוך החוץ ביתיות לילדים ונוער במצבים אלה, ומשמשים להם "בית שני".
מכוח האמור, מוטלת על כתפי משרד החינוך בכלל ועל המינהל ל חינוך התיישבותי, פנימייתי ועליית הנוער בפרט וכן על כפרי הנוער אחריות כבדה לפעול לטובת החניכים בתחום חינוכם, רווחתם, ביטחונם והטיפול בהם; הדבר נדרש גם מכוח השמירה על זכויות האדם, ובא לידי ביטוי במטרות לפיתוח בר קיימא שאימצה העצרת הכללית של האומות המאוחדות ב -2015 , ואליו מחויבת גם מדינת ישראל.
מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים, חלו תמורות באוכלוסיית החניכים הנקלטת בכפרי הנוער - יותר ויותר חניכים משתייכים לאוכלוסייה המוגדרת כנוער בסיכון ונוער הנמצא בקצה הרצף.
לפיכך נדרש להתאים את כפרי הנוער לצורכיהם הייחודיים של החניכים.
ממצאי הביקורת מעידים על ליקויים של משרד החינוך בקליטת חניכים לכפרי הנוער ובטיפול בהם.
הסיבה העיקרית לליקויים היא שהמשרד לא קבע מדיניות בכל הקשור לייעוד כפרי הנוער, לאופן שבו ינותבו אליהם בני הנוער והיחידות המקצועיות שיש לשלב בהליך.
מכיוון שהמשרד רואה בכפרי הנוער גורם הקולט נוער בסיכון ומטפל בו, עליו לפעול להסדרת הנושא ולקבוע מדיניות מתאימה.
כיוון שגם משרד הרווחה מפעיל פנימיות כמסגרות חוץ ביתיות נחוץ ששני המשרדים יגבשו מדיניות משותפת, במטרה להעניק את הטיפול המיטבי לאוכלוסייה זו.
בביקורת עלה כי ה"ש טח" הוא שקובע את תמהיל החניכים בכל כפר, מבחינת מורכבות מאפייניהם ואת המענים הייחודיים שכל כפר מסוגל לספק; משמעות הדבר היא ראייה צרה של סוגיית כפרי הנוער והיעדר ראייה מערכתית-לאומית כוללת.
ליקויים נוספים שעלו בדוח זה הם, בין השאר, מחסור בתוכניות טיפול אישיו ת לחניכים, מענים טיפוליים לא מספקים, אי-התאמה של תקן הצוות החינוכי והטיפולי לצרכים המשתנים של החניכים, הכשרה לא מספקת של מדריכים ותחלופה גבוהה שלהם בעקבות שחיקה בעבודה.
על מנכ"ל משרד החינוך לנקוט צעדים נחושים ומעשיים להסדרת סוגיית החינוך והטיפול בחניכי כפרי הנוער, בדגש על נוער בסיכון ונוער בקצה הרצף.
על המנכ"ל להבטיח כי כפרי הנוער מספקים לחניכים מענים שיבטיחו את איכות חייהם, הן כצעירים והן כבוגרים לאחר שיצאו לחיים עצמאיים מחוץ לכפר.
מסגרת חוץ ביתית היא חלופה למסגרת ההורית, לכן קיימת חובה לספק לחניכים את מלוא צורכיהם באופן האיכותי ביותר כמו כל בן נוער אחר; מענה מתאים ואיכותי לחניכי כפרי הנוער יאפשר את קידומם והשתלבותם בחברה, והוא נחוץ במיוחד כדי למנוע הידרדרות במצבם.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) היא הגוף המרכזי במדינה האחראי לבצע פעולות סטטיסטיות הנוגעות לאוכלוסייה ולפעילויותיה (בתחומי החברה, הבריאות, הכלכלה והתעשייה ועוד), ולפרסם את תוצאותיהן.
הלמ"ס הוקמה חודשים אחדים לא חר קום המדינה, והיא יחידת סמך במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם).
בראש הלמ"ס עומד הסטטיסטיקן הלאומי, המשמש גם מנהל הלמ"ס (להלן - הסטטיסטיקן הלאומי).
מכהן בתפקיד זה פרופ' דניאל פפרמן , התשל"ב]נוסח חדש[ הלמ"ס פועלת מכוח פקודת הסטטיסטיקה-1972 (להלן - פקודת הסטטיסטיקה), שבה מוגדרים בין השאר תפקידיה, דרכי עבודתה וכן חובתה לפרסם את תוצאות עבודתה.
בהכנת נתונים מרכזיים של המשק הישראלי היא עושה שימוש בשיטות עבודה מדעיות ופועלת על פי קריטריונים מקצועיים ותקנים בין -לאומיים מקובלים.
היא אחראית על הסטט יסטיקה הרשמית של מדינת ישראל ומחויבת לספק מידע סטטיסטי עדכני, איכותי ובלתי תלוי למגוון משתמשים.
תוצרי עבודת הלמ"ס מתפרסמים בעיקר בשנתון הסטטיסטי לישראל ובאתר האינטרנט שלה ועומדים לרשות קובעי המדיניות במגזר הציבורי והעובדים בו ולרשות הציבור הרחב.
בשנת 2017 היה תקציבה של הלמ"ס כ-295 מיליון ש"ח, והועסקו בה כ- 1,100 עובדים6.
בחודשים פברואר עד יולי 2018 בדקמשרד מבקר המדינה את תכנון העבודה בלמ"ס, את תקציבה, את פעולותיה להקצאת משאבים לצורך מילוי מחויבויותיה.
הבדיקה נעשתה בלמ"ס, ובדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר - באגף התקציבים (להלן - אג"ת) ובמינהל הרכש באגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל).
בשנת 2013 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בלמ"ס וממצאיה פורסמו באפריל 2014 (להלן- הדוח הקודם)7.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, בהתייעצות עם מבקר המדי נה, החליטה להטיל חסיון על חלקים מפרק ביקורת זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
6 מהם כ-700 עובדים המועסקים בתקן כוח אדם של הלמ"ס וכ-400 עובדים במשרות זמניות של סוקרים.
7 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ,"), "היבטים בעבודת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עמ' 231 ואילך (להלן- הדוח הקודם).
מדריך התכנון הממשלתי (להלן - מדריך התכנון) הוא מסמך מקיף שקיבל תוקף בהחלטת ממשלה עוד בדצמבר 2011 כקובץ כללים המחייבים את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך שלה8, כמו הלמ"ס9 ,.
על פי מדריך התכנוןמשרדי הממשלה ויחידותיה יבססו את פעולתם על תוכניות עבודה שנתיות אשר ישמשו כלי תכנוני המפרט את אופני המימוש של יעדי הממשלה ומדיניותה, וכלי ניהולי בידי המנהלים הכלליים של משרדי הממשלה ומנהלי היחידות.
כמו כן, על פי המדריך, משרדי הממשלה נדרשים לפתח מדדי תוצאה כמותיים לעבודת המשרדים, אשר ישקפו את המטרות המרכזיות של ת וכניות העבודה.
במדריך התכנון הוס ברה החשיבות בתכנון הפעילות המשרדית באמצעות תוכנית עבודה, בין היתר לצורך קביעתו של תקציב המדינה .
ביסוד פעילות הממשלה עומד התקציב, והעבודה על פי מדריך התכנון נועדה לשמור על דיאלוג שוטף בין תהליך התקצוב (הממוקד בתשומות) ובין תוכניות העבודה (המתמקדות בתפוקות), המגובשות בהתאם למדריך התכנון שמטרתן להביא להשגת היעדים של משרדי הממשלה.
על פי מדריך התכנון, לתוכנית עבודה שנתית שלושה רבדים עיקריים: מטרות, יעדים ומשימות.
המשימות נגזרות מ המטרות ו מהיעדים על מנת להגשימם.
למשימות נקבעים לוחות זמנים ומוקצים משאבים, ואפשר לבחון את השגתן בין השאר באמצעות מדדי תפוקה.
המשימות הן שנתיות לרוב, ו נדרשות להיות ספציפיות.
על פי תוכנית העבודה של הלמ"ס לשנת2016 , היה עליה להכין תוכנית עבודה מפורטת בהתאם למדריך התכנון הממשלתי ולפרסם אותה מדי שנה בשנה לציבור הרחב כחלק מספר ת וכניות העבודה השנתי של הממשלה.
הלמ"ס פיתחה מערכת לניהול תוכניות עבודה שוטפות בה כל יחידה בלמ"ס נדרשת לתכנן תוכנית עבודה, הכוללת משימות , תפוקות ולוחות זמנים מחייבים לביצוע המשימות .
אולם נמצא כי המשימות הנכללות במערכת לניהול תוכניות העבודה של הלמ "ס לא הוגדרו בהתאם למדריך התכנון הממשלתי.
המשימות לא נבעו מהמטרות והיעדים שהוגדרו בהתאם למדריך התכנון הממשלתי ונקבעו בספר תוכניות העבודה של הלמ"ס לשנים 2017 ו-2018 .
8 ,מדריך התכנון הממשלתי, משרד ראש הממשלה האגף לתכנון מדיניותירושלים, אלול תש"ע, ספטמבר 2010 '; החלטת הממשלה מס4028 , מיום 25.
9 ,עוד בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 65ג (2015" ,) תכנון עבודה במשרד ראש הממשלה", עמ' 287.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2131 .
עוד נמצא כי תוכניות העבודה של הלמ"ס שפורסמו בספר תוכניות העבודה הממשלתי לשנים 2017 ו-2018 כללו רק מטרות ויעדים, ולא הוגדרו בהן משימות, לוחות זמנים, ומדדי תפוקה, כנדרש על פי מדריך התכנון הממשלתי, למעט שלושה מדדים מרכזיים שלהם נקבעו מדדי תפוקה ולוחות זמנים 10 .
הלמ"ס קבעה לעצמה תוכניות על פי מדריך התכנון החסרות ברובן נדבך מעשי ליישומן, שכן אין בהן הגדרה של הפעולות הדרושות כדי להוביל להגשמת המטרות שהציבה.
כך למשל בתוכנית העבודה של הלמ"ס לשנת 2018 שפורסמה בספר תוכניות העבודה הממשלתי צוינה מטרה של השבחת נתונים לציבור והנגשתם, ותחתיה נקבעו שלושה יעדים בהם שיפור השירות לגורמי ממשלה אולם לא נקבעו ליעדים אלה משימות, לוחות זמנים ומדדי תפוקה כנדרש.
הלמ"ס השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי בשנת 2017 היא הקימה אגף תכנון מדיניות כדי לייעל את הליכי התכנון בלמ"ס בהתאם למדריך התכנון.
היא הוסיפה כי החליטה לנהל את תכנון תוכנית העבודה לשנת 2019 על פי מודל גנרי המקובל בלשכות סטטיסטיות מובילות בעולם.
על פי מודל זה, על מנכ"ל הלמ"ס להגדיר יעדים ומטרות, ואלה ייתרגמו למשימות מבוססות תפוקות ולוחות זמנים לכל יחידה בלמ"ס, בהתאם לעקרונות התכנון הממשלתי.
לשם כך הוקמה מערכת ייעודית, המאפשרת אחידות ושקיפות בתהליכי התכנון, תיאום בין יחידות הלמ"ס ומעקב אחר התקדמות במהלך שנת העבודה.
על הלמ"ס לגבש תוכניות עבודה שנתיות על פי הכללים שנקבעו במדריך התכנון, ולכלול בהן גם משימות ולוח זמנים לביצוען, וכן מדדים לעמידה בהן שיוגדרו על פי עקרונות מדריך התכנון הממשלתי.
10 מספר המדדים לאיכות חיים, לקיימות ולחוסן לאומי, המפורסמים באופן שנתי; מספר מחקרים המבוצעים בחדרי מחקר חדשים או משודרגים; מספר הורדות של קובצי נתונים מאתר האינטרנט של הלמ"ס.
חוק יסוד: משק המדינה קובע כי תקציב המדינה ייקבע בחוק, יהיה לשנה אחת ויביא את הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות.
בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), מפורטים הרכיבים שיש לכלול בחוק התקציב לשנת כספים פלונית (להלן - חוק התקציב) , ובין השאר נכתב כי "בתקציב יצוינו סכומי הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב ומספרי שיא כוח אדם; הסכומים והמספרים יחולקו לסעיפי תקציב, תחומי פעולה ותכניות "11.
התקציב המוקצה ליחידה ממשלתית עשוי להינתן לה במהלך שנת הכספים, בהבחנה בין בסיס התקציב ובין תוספות תקציב לאותה שנה, לרבות עודפי תקציב משנה קודמת, כמפורט להלן: א.
בסיס התקציב: כולל את סכומי ההוצאה, ההוצאה המותנית בהכנסה וההרשאה להתחייב , שאו שרו במסגרת אישור חוק התקציב השנתי בכנסת.
עודפי תקציב משנה קודמת: חוק יסודות התקציב קובע כי שר האוצר רשאי להעביר למשרד עודפי תקציב משנה קודמת , בתנאים שנקבעו בחוק.
נהוג להבחין בין שני סוגים של עודפים : עודפים מחויבים, שהם תקציבי מזומן ששימשו לביצוע התחייבויות לגורמים חיצוניים שהממשלה הת חייבה לשלם וטרם שולמו; ועודפים לא מחויבים, שהם יתרות התקציב המשרדי שלא נוצלו בשנה קודמת.
עוד נקבע בחוק כי המשרד מחויב לנצל את תקציב השנה הנוכחית בראש ובראשונה לצורך תשלומים למילוי התחייבויות מן השנה הקודמת.
תוספת לתקציב: בהתאם לכללים שנקבעו בסעיף 11 לחוק יסודות התקציב.
לפי חוק יסודות התקציב12 העברת תקציב בין תוכניות לאחר אישור התקציב טעונה אישור מראש של ועדת הכספים בכנסת (להלן - ועדת הכספים) אם מדובר בסכום העולה על 1.
94 מיליון ש"ח או בסכוםששיעורו מהתקציב המקורי בת וכנית גדול מ -15% .
אם סכום ההעברה קטן יותר או בשיעור נמוך יותר ההעברה טעונה אישור של שר האוצר, על פי הצעת השר הנוגע בדבר, וכן הודעה לוועדת הכספים בכנסת.
נושא השינויים בתקציב, לרבות העברת עודפי התקציב למשרדי הממשלה, נדון ב"דוח הצוות לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי .
11 סעיף תקציב מעיד בדרך כלל על המשרד הממשלתי האחראי לאותו סעיף.
הוא נחלק לתחומי פעולה, וכל תחום פעולה המוקצה לעניין מסוים נחלק לפי הצורך לתוכניות, שבתורן מוקצות כל אחת לעניין מסוים.
לאחר שהכנסת מאשרת את חוק התקציב, שר האוצר, מתוקף סמכותו על פי חוק יסודות התקציב, קובע פירוט נוסף של התוכניות לתקנות תקציב .
לחוק יסודות התקציב משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2133 .
הממשלה" שהגישה ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרד רה"ם דאז במרץ 2013 (להלן- דוח המשילות, ועדת המשילות).
ביוני 2013 אימצה הממשלה חלק מהמלצות הוועדה13 .
מדוח המשילות עולה כי אם משרד ממשלתי אינו יודע אם ומתי יוקצו לו העודפים המחויבים, הוא מקפיא בפועל את תקציב השנה הנוכחית בגובה העודפים המחויבים, והקפאה כזו מקשה על התכנון ומעכבת את הביצוע.
עוד על פי הדוח, הקצאת עודפים מחויבים למשרד במועד מאוחר בשנה עלולה לעודד גלגול של עודפים מחויבים משנה לשנה.
אם בזמן אישור התקציב י דוע על צורך בשינויים ואולם הם נעשים מאוחר יותר, הרי שהמשרד אינו יכול לתכנן את עבודתו כיאות, ויכולת הביצוע שלו עלולה להיפגע עד לכדי אי-ניצול מלוא התקציב.
אג"ת מופקד על הכנתה של הצעת חוק התקציב, המבוססת בין השאר על צורכי התקצוב שהעלו משרדי הממשלה; על הצעת ה תקציב שאישרה הממשלה והוגשה לאישור הכנסת; ועל הטיפול בשינויים הנדרשים בתקציב במשך השנה.
בהחלטת הממשלה על אימוץ המלצות ועדת המשילות מיוני 2013 נקבע כיהעברת העודפים המחויבים למשרדי הממשלה תתבצע בשני שלבים: בתחילת פברואר יעביר אג"ת לוועדת הכספים של הכנסת פני יה תקציבית להעברת 80% מהעודפי ם המחויבים, ובתחילת מרץ תועבר באותו אופן פנייה תקציבית להעברת 20% העודפי ם המחויבים הנותרים.
עוד נקבע בהחלטה כי תוספות תקציב הנדרשות למשרד ממשלתי ייכללו בבסיס תקציבו, בתמורה להתחייבות המשרד להימנעות מהעלאת דרישות תקציביות נוספות במהלך שנת התקציב.
מדי שנה בשנה, לקראת הגשת הצעת חוק התקציב השנתי לכנסת, נדרשת הלמ"ס להגיש לאג"ת את הדרישות התקציביות שלה.
על בסיס דרישות אלה אג"ת והלמ"ס מקיימים דיונים שבסופם נקבע תקציב הלמ"ס שיוגש לכנסת כחלק מהצעת חוק התקציב השנתי.
דיונים על תוספות תקציב עשויים להתקיים גם לאחר אישור תקציב המדינה בכנסת, ואם תוספות אלה מאושרות הן יוקצו ללמ"ס כשינויים בתקציב במהלך השנה.
בלוח שלהלן מוצג הפער בין בסיס התקציב של הלמ"ס שאושר בכנסת ובין סך התקציב שהוקצה לה עד סוף השנה (דהיינו התקציב על שינוייו), וכן סכומי העודפים המחויבים ביחס לבסיס התקציב בשנים 2016 ו-2017 .
כמו כן מוצגים נתונים ספציפיים לתקציב הלמ"ס למחשוב .
13 החלטת ממשלה מספר 4028 מיום 25.
11 על הקמת הוועדה; "דוח הצוות לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי הממשלה", ועדת המשילות, ירושלים, ניסן תשע"ג מרץ 2013 ; החלטת ממשלה מספר482 , מיום 30.
על אימוץ המלצות הוועדה 2134 |דוח שנתי 69ב .
לוח 1 : ,תקציב הלמ"ס 2016 - 2017 )(במיליוני ש"ח .
2016 203 35* 238 17% 43 281 38% .
מתוכו: הוצאות מחשוב 13 4 17 31% 21 38 192% .
2017 219 30** 249 14% 46 295 34% .
מתוכו: הוצאות מחשוב 12 2 14 17% 18 32 167% .
על פי נתוני הלמ"ס בעיבוד משרד מבקר המדינה * כ-20 מיליון ש"ח (כ -57%) מהם לכיסוי ג ירעון שכר .
יתרת תוספת התקציב, 15 ,מיליון ש"ח נועדה לרכש.
4 מיליון ש"ח (כ-52%) מהםלכיסוי ג ירעון שכר .
מהלוח עולה שתוספות התקציב ללמ"ס (ללא תוספת לטובת כיסוי גירעון שכר) בשנים 2016 ו-2017 היו בשיעור של כ -7% מבסיס התקציב; הכספים שהלמ"ס קיבלה במשך השנים 2016 ו-2017 מעבר לבסיס התקציב - תוספות התקציב (ללא תוספת לטובת כיסוי גירעון שכר) והעודפים המחויבים - היו 29% ו-28% ,מבסיס התקציב בהתאמה; העודפים המחויבים בתחום המחשוב היו גדולים מבסיס התקציב בשנים 2016 ו-2017 פי1.
בהחלטת הממשלה על אימוץ המלצות ועדת המשילות מיוני 2013 נקבע כאמור כי תוספות תקציב רלוונטיות ייכללו בבסיס תקציב המשרד, ובתמורה המשרד יתחייב להימנע מהעלאת דרישות תקציביות נוספות במהלך שנת התקציב.
מהתיעוד עלה כי בשנים 2018-2016 הגישה הלמ"ס לאג"ת בקשות לתוספת תקציב ברבעון הראשון של השנה.
להלן בלוח מס' 2 נתונים על תוספות תקציב ללמ"ס (ללא עודפים מחויבים) בשנים 2016 ו-2017 , במיליוני ש"ח, ועל המועדים שבהם הם ניתנו: משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2135 .
לוח2 : מועדי אישורתוספות התקציב ללמ"ס (ללא עודפים מחויבים) , 2016 - 2017 .
במיליוני ש"ח מועד ההגשה .
לוועדת הכספים מועד אישור הבקשה .
* מהם כ-20 מיליון ש"ח יועדו לכיסוי גירעון השכר בשנה זו.
** כאמור, מתוך תוספת התקציב הכוללת לשנה זו בסך 30 ,מיליון ש"חכ-15 מיליון ש"ח שימשו לכיסוי גירעון השכר לשנה זו.
מהלוח עולה כי בכל אחת מהשנים 2016 ו-2017 הגיש אג"ת לאישור ועדת הכספים של הכנסת כ -15 מיליוני ש"ח כתוספת לתקציב הלמ"ס רק ימים ספורים לפני תום שנת התקציב.
בפברואר 2018 הגישה הלמ"ס לאג"ת דרישות לתוספת תקציב לשנת 2018 בסךכ-40 מיליוןש"ח עבור פעולות סטטיסטיות חדשות.
במאי 2018 הגיעו שני הגופים להסכמה על תוספת תקציב עבור פעולות אלה, ובאותו חודש הגישה הלמ"ס לאג"ת הערכה תקציבית לעלויות מפקד האוכלוסין לשנים 2018 עד 2022 וביקשה תוספת תקציבית גם עבור ההכנות למפקד זה לשנים 2018 ו-2019 .
אולם נמצאכי ממועד זה ועד נובמבר 2018 התגלעה מחלוקת בין אג"ת ללמ"ס בנוגע להכללת התוספת התקציבית בגין ההכנות למפקד ורק בדצמבר 2018 נחתם הסיכום התקציבי בין שני הגופים בנוגע לתוספות התקציב לשנת 2018.
סיכום זה כלל תוספת תקציבית רק עבור הפעולות הסטטיסטיות השוטפות ולא עבור ההכנות למפקד.
ראשת תחום תקציב, תמחיר ותוכניות עבודה בלמ"ס (להלן - ראשת תחום תקציב) פירטה את ההשלכות הנובעות מדחיית האישור של תוספות התקציב : דחיית גיוסם של עובדים שתוכננו להיות מועסקים במהלך כל שנת התקציב; פגיעה בביצוע רכישות המחייבות הערכות, עריכת מכרזי ם ובחירה בזוכים; וכן פגיעה ביכולת לבצע רכישות באמצעות מכרז מרכזי שמפרסם החשכ"ל ואינו תמיד זמין במועד מאוחר בשנה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי אישור של תוספות תקציב רק לקראת סוף השנה עומד בסתירה לתכלית העומדת ביסוד החלטת הממשלה מיוני 2013 , ולפיה תוספות ת קציב הנדרשות למשרד ממשלתי ייכללו בבסיס תקציבו, בתמורה להתחייבות המשרד להימנעות מהעלאת דרישות תקציביות נוספות במהלך שנת התקציב.
ההתנהלות האמורה, לפיה תוספות תקציביות, מאושרות לקראת סוף שנת התקציב, פוגעת מאוד ביכולת הלמ"ס לנצל חלק מהתקציבים המוקצים לה וליישם באמצעותם על סמך הליך תכנוני סדור פעולות שהיא נדרשת לבצע.
על פי דוח ועדת המשילות , הקצאת כספים במועד מאוחר כל כך עלולה לעודד גלגול של עודפים מחויבים משנה לשנה.
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי בתחילת דצמבר 2018 נחתם הסיכום התקציבי לתגבור תקציב הלמ"ס בסך של כ-43 מיליוני ש"ח בשנת2018 , 36 מיליוני ש"ח הועברו לתקציב הלמ"ס בשנת2018, ו-7 מיליוני ש"ח נדחו לשנת 2019 בהתאםלבקשתה.
אג"ת הוסיף כי חתימת הסיכום התעכבה כיוון שהלמ"ס העלתה דרישות תקציביות נוספות לאחר הסכמה על המשאבים שיוקצו לה בשנת 2018.
בלוח שלהלן מפורטים מועדי אישור העודפים המחויבים ללמ"ס בשנים 2016 עד2017.
לוח3 : ,מועדי אישור העודפים המחויבים ללמ"ס 2016 - 2017 .
לוועדת הכספים המועד שבו .
על פי נתוני הלמ"ס בעיבוד משרד מבקר המדינה .
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2137 .
ראשת תחום תקציב ציינה כי האישור המאוחר של עודפים מחויבים כתוספת לתקציב מאלצים את הלמ"ס להשתמש בבסיס התקציב לכיסוי התחייבויות משנים קודמות.
לדבריה בכך נמנע מהלמ"ס לקדם פעולות רכש הנדרשות על פי תוכנית העבודה, ועליה לדחות פעולות אלה עד לאישור העודפים המחויבים.
אג"ת לא פעל על פי החלטת הממשלה מיוני 2013 , לפיה 80% מהעודפים המחויבים יועברו לאישור ועדת הכספים בתחילת פברואר ו-20% הנותרים- בתחילת מרץ.
בפועל חלק מהעודפים הוקצו ללמ"ס רק ברבעון האחרון של שנת 2016 ושל שנת2017 .
האיחור בפעולות אג"ת להקצאת העודפים המחויבים פגע ביכולת הלמ"ס להוציא לפועל את תוכנית העבודה שלה ולנצל היטב את המשאבים שהוקצו לה.
אג"ת מסר בתשובתו מדצמבר 2018 כי סכום העודפים המחויבים הגבוה בלמ"ס אינו נובע ממועד העברת תוספות התקציב, אלא נובע ברובו הגדול מתת-ביצוע בתקציב הבסיס ובעודפים שהועברו משנה קודמת.
בשל כך לדעת אג"ת על הלמ"ס לפעול לצמצום העודפים כך שהתלות בהעברת העודפים תקטן.
אג"ת הוסיף כי הוא מקבל את הביקורת בנוגע לצורך להעביר את פניות העודפים לוועדת הכספים של הכנסת תוך טווח זמן קצר לאחר סגירת הספרים בידי החשב הכללי.
על אג"ת להקפיד לפעול להקצאת עודפים מחויבים על פי לוחות הזמנים שנקבעו בהחלטת הממשלה מיוני 2013 וכך תוכל הלמ"ס לנצל את העודפים במועד מוקדם בשנה דבר שימנע גלגול עודפים לשנה העוקבת.
על הלמ"ס לפעול ביעילות כך שינוצל בסיס התקציב במהלך השנה השוטפת, ולא ייווצרו עודפים מחויבים בשיעור ניכר המקשים על עבודתה.
במהלך השנה העביר אג"ת ללמ"ס כשליש מתקציבה לשנים 2016 ו-2017 כתוספות תקציב וכעודפים מחויבים .
רק לקראת סוף השנה הוקצו לה תוספות תקציב בסך כ-15 מיליוני ש"ח, ועודפים מחויבים הוקצו לה במועדים מאוחרים ביחס לאלה שנקבעו בהחלטת הממשלה.
על פי הנכתב בדוח המשילות, בכל אלה יש פגיעה ביכולתה של הלמ"ס לתכנן את עבודתה כיאות, ובעקיפין - פגיעה ביכולת הביצוע שלה עד כדי אי- ניצול של מלוא התקציב.
על אג"ת לגבש את הצעת התקציב של הלמ"ס ולפעול להקצאת הכספים גם על סמך העקרונות שנקבעו בדוח המשילות שאומצו בהחלטת הממשלה: לכלול תקציבים תוספתיים רלוונטיים בבסיס התקציב; להעביר לכנסת הצעה להקצאת עודפים מחויבים במהלך הרבעון הראשון של השנה; ולהקצות תוספות תקציב במועד מוקדם ככל האפשר.
הקצאת כספים ללמ"ס באופן זה תאפשר לה לתכנן את תקציבה ולנצלו.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2139 .
אי-גיבוש ת וכנית יישום רב -שנתית למחויבויות המוטלות על הלמ"ס .
על פי פקודת הסטטיסטיקה, תפקידי הלמ"ס הם בין היתר לערוך פעולות סטטיסטיות הנוגעות לאוכלוסייה ולפעילויותיה (בתחומי החברה, הבריאות, הכלכלה, המסחר והתעשי יה ועוד) ולפרסם את תוצאותיהן.
הלמ"ס מחויבת לערוך פעולות סטטיסטיות גם על פי החלטות ממשלה ועל פי הסכמים שעליהם חתמה מדינת ישראל עם גופים בין-לאומיים.
כך למשל קיבלה הממשלה החלטות מספר המחייבות את הלמ"ס לספק מידע בנושאים שונים, ובהם אלה: סקר ל מדידת עוני; סקר בנושא הרגלי נסיעה; ומדידת היבטים של דיגיטציה ב גופים עסקיים ומוכנותם להתמודד עם איומי ם ביטחוניים.
מידע זה אמור לשמש את הממשלה בבואה לקבוע מדיניות ולקבל החלטות ברמה הלאומית.
תיעדוף משימות וגיבוש תוכנית לאומית לסטטיסטיקה רשמית .
בדוח הקודם של מבקר המדינה, אשר ממצאיו פורסמו כאמור בשנת 2014 , נכתב כי על פי מסמכי הלמ"ס עוד בשנות ה-60 של המאה העשריםנדרשה הלמ"ס לספק נתונים בתחומים רבים, והתקשתה בקביעת סדר עדיפויות בטיפול בנושאים השונים, וכפועל יוצא מכך - גם התקשתה לקבוע את סדר העדיפויות בתקצובם.
באותה תקופה התקשתה הלמ"ס למצוא מימון לפעולות סטטיסטיות בעלות חשיבות מכרעת, וכמו כן לא הצליחה לקבוע לוח זמנים לקיום מפקדים בסיסיים, שהם אבני יסוד לסטטיסטיקה רשמית, למשל בתחום החקלאות ובתחום התעשייה.
על פי דוח המבקר הקודם, לשם כך היה צורך לקבוע ת וכנית לאומית לסטטיסטיקה רשמית לטווח הארוך, ולהבטיח בה שיסופקו נתונים סטטיסטיים הדרושים לציבור, למנגנון הממשלתי, למוסדות מחקר ולאנשי עסקים - כל זאת לשם ידיעה, ניהול ותכנון של פעולותיהם.
הליך עבודה כזה עשוי היה להבטיח כיסוי מלא ככל האפשר של התחומים שבהם נאסף מידע ולמנוע כפילויות בין עבודות של משרדים שונים14.
נמצא שהלמ"ס לא תיקנה את הליקוי שעלה בדוח הקודם: היא לא גיבשה תוכנית לאומית לסטטיסטיקה רשמית לטווח הארוך.
14 ,הדוח הקודם עמ' 240 - 241.
יצוין כי תוכנית העבודה של הלמ"ס לשנת 2015 כללה פרויקט להגדרה ולמיפוי של סטטיסטיקה רשמית במערכת הסטטיסטית הרשמית בישראל ואולם נמצא כי עד לדצמבר 2018 טרם הושלם פרויקט זה.
הלמ"ס מסרה בתשובתה כי היא עשתה פעולות במסגרת קידום המערכת הסטטיסטית הלאומית בשנים 2013 עד2018 ובהן: בשנים2013 ו-2014 נערך מיפוי בסיסי של פעולות ופרסומים סטטיסטיים שמבצעים משרדי ממשלה אחרים; בשנים 2016 ו-2017 נערך מיפוי של המשרדים המייצרים סטטיסטיקה רשמית והוקמה ועדת היגוי המלווה את מערכת הסטטיסטיקה הלאומית.
כמו כן, בשנים אלה נקבעו החזון, המטרות ועקרונות הפעולה של המערכת הסטטיסטיקה הלאומית.
משרד מבקר המ דינה מעיר ללמ"ס כי מהתיעוד עולה כי היא ביצעה פעולות חלקיות בלבד: המיפוי כלל רק חלק ממשרדי הממשלה ולא את כל מוסדות המדינה המוגדרים בפקודת הסטטיסטיקה 15 ; נערך מיפוי חלקי ביותר לפעולות הסטטיסטיות שהם עורכים, והלמ"ס לא יצרה מיפוי מלא של כל הפעולות שיש לכלול בסטטיסטיקה הלאומית של ישראל, הגופים שייצרו אותן וסדרי עדיפויות בייצורן.
על הלמ"ס להשלים את פעולותיה בנושא זה תוך גיבוש תוכנית עבודה מפורטת למיפוי של מערכת הסטטיסטיקה הרשמית בישראל, לרבות קביעת סדרי עדיפויות בין רכיביה.
אי-יכולתה של הלמ"ס לעמוד במשימות המוטלות עליה .
כדי לבחון אם עמידה במכלול מחויבויות הלמ"ס, ובהן מחויבויות רבות שהוטלו על הלמ"ס בשנים האחרונות, מחייבת הקצאה תקציבית נוספת יש לעשות את הפעולות האלה: בשלב ראשון יש לערוך מיפוי של כלל המחויבויות ומקורן וקביעת סדרי עדיפויות ולוח זמנים ליישומן, בין השאר על פי מידת הדחיפות של כל משימה.
בשלב שני נדרשת החלטה בדבר המשאבים שיוקצו לביצוע המשימות במהלך השנה או השנים הבאות.
בהתאם למידת המחויבות לביצוע כל משימה ולהיקף המשאבים שיוקצו, ראוי שהלמ"ס תגבש תוכנית רב-שנתית למילוי מחויבויותיה, המגובה בתקצוב ובכוח אד ם מקצועי.
תוכנית רב -שנתית הכרוכה בתוספות תקציב ניכרות עשויה לחייב החלטת ממשלה לאישור התוכנית.
15 מוסדות מדינה מוגדרים בפקודת הסטטיסטיקה כ"משרדי הממשלה לרבות רשויות מקומיות וכן רשויות, תאגידים או מוסדות אחרים שהוקמו בחיקוק או שהממשלה החליטה עליהם לעניין חוק זה".
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2141 .
בהיעדר תוכנית יישום .
בין מחויבויות הלמ"ס .
במהלך השנים הטילה הממשלה על הלמ"ס משימות ועיגנה את דרישותיה בהחלטות ממשלה מחייבות.
זאת ועוד, הלמ"ס מחויבת למלא משימות נוספות מכוח פקודת הסטטיסטיקה ובהתאם להסכמים בין-לאומיים שעליהם חתמה מדינת ישראל.
נוסף על אלה הלמ"ס מקבלת בקשות מגורמים שונים הזקוקים למידע בתחום הסטטיסטיקה הלאומית כדי למלא את תפקידם.
הועלה כי הלמ" ס לא תרגמה את כל המשימות והמחויבויות, שהלכו והצטברו במהלך השנים, לכדי תוכנית יישום רב -שנתית מחייבת, הכוללת את לוח הזמנים לביצוע המשימות, את ה תקציב הנדרש ל הוצאתן אל הפועל ואת הגדרת ה תפוקות בכל אחד מהפרויקטים.
בתוכנית כזו היה על הלמ"ס לכלול את כל הפעולות הסטטיסטיות שהיא מבצעת, לרבות אלה שבבסיס תקציבה וכן פעילויות סטטיסטיות נוספות שהיא מחויבת או התבקשה לבצע.
תוכנית כזו ממילא אף לא הועברה ל משרד ה אוצר לצורך בחינ ה של היבטיה התקציביים ואישורה, ואף ל א לאישור הממשלה.
בהיעדר פעול ות סדורות אלה העמיק הפער בין מחויבויות הלמ"ס ובין בי צוען, וכיום הלמ"ס אינה מבצעת חלק ממחויבויות אלה .
תחת זאת פנתה הלמ"ס לגורמים במשרד האוצר ובמשרד רה"ם והצביעה על מחסור במשאבים העומדים לרשותה המונע ממנה למלא את תפקידה.
להלן הפרטים: במהלך השנים 2016 - 2018 הציג הסטטיסטיקן הלאומי בפירוט לפני מנכ"ל משרד רה"ם דאז, לפני ראש לשכת ראש הממשלה, ולפני אג"ת טענות כי הלמ"ס אינה עומדת בחלק ממחויבויותיה הנגזרות מפקודת הסטטיסטיקה, מהחלטות הממשלה ומהסכמים שהיא חתמה עם גופים בין-לאומיים ותלה את הגורם לכך בהיעדר המשאבים הדרושים לצורך זה.
במאי2016 ,הציג הסטטיסטיקן הלאומי לפני רכז משרדי מטה באג"ת לבקשתו של האחרון, נושאים שהלמ"ס מעוניינת לקדם ופרויקטים סטטיסטיים שהיא מחויבת לבצע וכן אמצעים הדרושים לה לצורך עבודתה, לפי סדר עדיפויות שהיא קבעה, ואת עלות הביצוע שלהם.
על סמך כל אלה ביקש הסטטיסטיקן אישור לתוספת תקציב בסך 96 ,מיליון ש"ח בפריסה לשלוש שנים - 2016 - 201816 .
עוד נכתב כי הלמ"ס נדרשת לבצע את הפרויקטים המוזכרים במכתב מכוח החוק, החלטות הממשלה והחלטות הכנסת, ואולם לא ברור מהמכתב מכוח מה נדרש ביצוע של כל נושא או פרויקט המוזכר בו.