HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קיום תהליכי בקרת איכות מחמירים מצד מזמיני העבודה: בשל חשש מאיכות .
נמוכה של חומרים ממוחזרים ממעטים להשתמש בהם, ואם מאפשרים שימוש בהם .
הדבר נעשה תוך הקפדה מחמירה על תהליכי בקרת איכות.
שוק קטן הסובל מבעיות תדמית: גודל השוק וריבוי היצרנים הקטנים של חומרי .
מיחזור, שהפיקוח עליהם אינו הדוק במיוחד, גורמים לבעיות תדמית של השוק .
בכללותו, והדבר אינו מסייע להגדלת הביקוש לחומרי מיחזור.
קשיים בהקמת מערכי מיחזור מתקדמים: הקמת מפעל מ יחזור ברמה גבוהה .
כרוכה בהשקעה גדולה יחסית, שלנוכח הביקוש הנמוך לחומר הממוחזר - הסיכון בה .
הפתרונות שהוצעו בדוח לארבעת החסמים ה אלה הם: שדרוג טכנולוגיית ההפרדה .
והמיחזור של פסולת הבניין ושיפור רמת הבקרה והתיעוד של תהליכי המיחזור; מתן .
רישיון למיחזור פסולת בניין רק לעומדים בדרישות שדרוג הטכנולוגיה ובתקנים .
תהליכיים, על מנת למזער את בעיית ההדירות בחומר 84 ; ביצוע פעולות לריכוז ולאיגום .
של ביקושים לחומרים ממוחזרים באתרי בנייה גדולים; גיבוש נוהל להריסת מבנים על .
מנת לשפר את איכות הפרדת פסולת הבנייה והטמעתו בכל פרויקט הכולל הריסת .
מימוש חלקי בלבד של החלטות ממשלה והוראות התכ"ם: על אף החלטת .
ממשלה והוראת תכ"ם המורות על שימוש ב -20% חומרים ממוחזרים לפחות .
בפרויקטים ציבוריים, הירתמות הממשלה והגופים הציבוריים לעשות כן נמוכה מאוד; .
המשרד להג"ס, שמקדם את הנושא, אינו בעל סמכויות ביצוע או קידום פרויקטים .
בשטח, החברות הממשלתיות אינן מיישמות את המדיניות, והשימוש בחומרים .
83 המפרט הכללי לעבודות הבנייה ("הספר הכחול") הוא חלק ממסמכי המכרז והחוזה לבנייה של כל משרדי הממשלה .
84 בספטמבר2020 כתב מכון התקנים למשרד מבקר המדינה כיועדת תקן תהליך 30, האחראית לפיקוחעל מקורות .
של אבן בישראל ובודקת שיטתית כ-50 מחצבות וחציבות אבן בארץ, החליטה בישיבה ב - 10.
האגרגטים הממוחזרים לתהליכי בדיקות רגולטוריות (פעם בחצי שנה ), ובמקביל לבצע גם חישובים סטטיסטיים .
ולבדוק אותם כמו מקורות אבן רגילים.
הטיפול בפסולת בניין ממוחזרים נקבע בפועל על פי שיקול דעתם ורצונם הטוב של המתכננים ומנהלי .
מחירים לא אטרקטיביים: במסמך נכתב שקבלנים רבים טוענים שמחירם של חומרי .
בנייה ממוחזרים אינו אטרקטיבי דיו בהתחשב בעלויות הובלתם ובבקרת האיכות .
הנדרשת לפני השימוש בהם 85 .
הפתרון שהוצע בדוח לשני החסמים האמורים הוא מינוי גורם ממשלתי מתכלל בעל .
סמכויות אכיפה, שיהיה אחראי לי ישום ו לעמידה ביעד מוגדר בשימוש בחומרים .
ממוחזרים בפרויקטים ציבוריים ובפרויקטים של בנייה וסלילה; ומתן תמריצים למזמיני .
עבודה להשתמש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים ציבוריים.
מיעוט אתרי מיחזור ופריסה גיאוגרפית חסרה שלהם: הדבר נכון בפרט באזור .
הפריסה החסרה מייקרת את ההובלה ומשפיעה על העלות הכוללת של .
הפתרון שהוצע בדוח לחסם זה הוא הרחבת כמות המתקנים המתקדמים לקליטה .
ומיחזור של פסולת בניין, תוך פריסה גיאוגרפית מתאימה; ומתן אפשרות למחצבות .
לקלוט ולמחזר פסולת בניין.
תקינה שלא מאפשרת שימוש בחומרים ממוחזרים: המפרט הכללי לעבודות .
הבנייה הוא חלק ממסמכי המכרז והחוזה לבנייה של כל משרדי הממשלה (חוזה מדף .
) בפרק במפרט העוסק בעבודות סלילה, מצוין כי ניתן להשתמש בחומר ממוחזר .
במצעים נחותים בלבד (מצע ב' ומצע ג'); כי אסור להשתמש בחומרים ממוחזרים .
בבטון לבנייה או באלמנטים בטוניים (בנייה טרומית); וכי יזמים העובדים בתקן בנייה .
ירוקה 86 שואפים להגיע לדירוג המזערי הנדרש כדי לזכות בהגדרת "בניין ירוק", ולא .
מתאמצים להעלות את שיעור השימוש בחומרי בנייה ממוחזרים לאחר שאושרה להם .
הפתרון שהוצע בדוח לחסם זה הוא השלמת תקינה מתאימה שתרחיב את האפשרויות .
לשימוש בחומרים ממוחזרים במפרטים טכניים לעבודות בנייה וסלילה (מצעים .
איכותיים, חול לבטון, אגרגטים לאספלט).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא "עתיד לפרסם קול קורא .
נוספים", ובהם מערכים אזוריים לטיפול ]למיחזור פסולת [ אשר יעודד הקמת מתקנים .
בפסולת בניין שכל אחד מהם יעניק שירותים לתושבים של כמה רשויות מקומיות.
כתב המשרד כי הוא "מקדם למול מכון התקנים הישראלי מגוון של תקנים" שיאפשרו .
שימוש בחומרים ממוחזרים איכותיים.
ראו לעניין זה גם בהמשך .
86 תקן שקובע קריטריונים ומדדים להגדרת מבנה כ"מבנה ירוק" ומעניק ניקוד עבור עמידה בקריטריונים, שאחד מהם .
הוא שימוש בחומרים ממוחזרים.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מומלץ כינוסף על הפעולות ש מקדם המשרד להג"ס, ישלים המשרד ניתוח של כל .
החסמים בנושא, לרבות החסמים שהועלו בדוח של מינהלת פסולת הבנייה וחסמים .
נוספים שפורטו בפרק זה, יבחן את הפתרונות שהוצעו ויחליט על דרכי הפעולה .
לקידום שיעור המיחזור של פסולת בניין.
הטלת חובת מיחזור על מחצבות לייצור .
כדי להרחיב את היקף השימוש בחומרי בנייה ממוחזרים ולאפשר שימוש יעיל ומבוקר בחומרי .
חציבה יזם המשרד להג"ס בשנת 2009 תיקון של פקודת המכרות מ -1925 (להלן- פקודת .
המכרות), באופן שבעלי המחצבות יחויבו להקים בתחומם מתקנים למיחזור פסולת בניין.
ההסבר להצעה ל תיקון זה נכתב: "במטרה להגדיל את שיעור פסולת הבניין המטופלת באתרים .
מוסדרים, תוך צמצום החציבה ושימוש יעיל יותר במשאבי הטבע, מוצע להחיל על העוסקים .
בחציבת חומרי חציבה המשמשים לבנייה, המהווים למעשה את מקורה של פסולת הבניין, חובה .
למחזר פסולת בניין בשיעור מסוים שייקבע מכמות חומרי החציבה המופקים במחצבה, וזאת .
בהמשך לשינוי מס' 3 לתמ"א14 משנת2007 (כרייה וחציבה) שיזם המשרד להגנת הסביבה.
כדי לאפשר מיחזור בשטח מחצבות.
הטלת החובה כאמור היא חלק מהמדיניות הכללית שלפיה .
'המזהם משלם ', שנועדה להטמיע במחיר המוצר .
את ההשפעות החיצוניות השלילית הנובעות .
עם קבלת התיקון האמור ביולי 2009 הוסמךהשר להג"ס בפקודת המכרות לקבוע בתקנות את .
סוגי המחצבות וסוגי פסולת הבניין שחובת המיחזור תחול עליה ם, וצוין בה כי הוא רשאי לקבוע .
שיעורי מ יחזור שונים לסוגים שונים של מחצבות, חומרי חציבה או פסול ת בניין.
בפקודה בעקבות קבלת התיקון, כי התקנות האמורות ייקבעו בהתיי עצות עם שר התש תיות .
הלאומיות87 ושר האוצר, בשים לב, בין השאר, למידת השפעתם של חומרי החציבה ותוצריהם .
על הסביבה ולהשפעות הכלכליות של הטלת חובה כאמור על בעלי המחצבות.
בדוח מבקר המדינה מ-2014 צוין בעניין זה כי החיוב של בעלי מחצבות להקים בתחומם מתקנים .
למיחזור פסולת בניין אינו מיושם עקב קשיים להסדיר את פעילות חברות המיחזור בשטחים .
שבהם חל זיכיון של חברות החציבה, ועקב ההיבטים הבטיחותיים הנוגעים להפעלת מפעלים .
שלא שייכים למחצבה בשטחה והחשש שיוות רו ערימות של תוצרי לוואי ופסולת בשטח .
המחצבה, אשר יקשו את הפקתו של חומר גלם טבעי איכותי ויפריעו למיצוי מלוא עתודות חומרי .
"שונה שמו של משרד התשתיות הלאומיות האנרגייה והמים ל"משרד האנרגייה .
88 הדוח מ-2014 ', עמ371 .
הטיפול בפסולת בניין בביקורת הנוכחית נמצא כי בדוח שהכינה מינהלת פסולת הבנייה, שצורף כאמור למכתב מנכ"ל .
התאחדות הקבלנים בוני הארץ מיוני 2020 לשרה להג"ס, נכתב בעניין זה כי מפעילי מחצבות .
שביקשו להפעיל מתקני מיחזור בשטח המחצבה נתקלו בהתנגדות רמ"י - התנגדות הנובעת .
לדעת אותם מפעילים מהחשש של רמ"י שמיחזור בשטח המחצבה יקטין את כמות החציבה .
והדבר עלול לגרום לזכיין לדרוש להאריך את תקופת זיכיון החציבה 89 ; וכן מהחשש מהפחתה .
בתשלום התמלוגים על חומרי החציבה הראשוניים.
עוד נכתב בדוח מינהלת פסולת הבנייה .
בנוגע למתן אפשרות למחצבות לקלוט ולמחזר פסולת בניי ן ולשווק חומרים ממוחזרים, כי הדבר .
לא רק יתרום להרחבת הפריסה הגיאוגרפית של המתקנים למ יחזור פסולת זו, אלא גם ייצו ר .
יתרונות נוספים לשוק חומרי המ יחזור: העלאת איכות החומרים, הודות למערכות הבקרה .
והתיעוד של תהליכי ייצור חומרי בנייה הקיימ ות במחצבות; ניצול מערך התובלה הקיים של .
אספקת חומרי חציבה לאתרי בנייה; והגדלת מספר הגורמים הפעילים בענף המיחזור והתחרות .
עוד יצוין כי בהצעת החוק מ-2018 בעניין הטיפול בפסולת בניין, שיזם כאמורהמשרד להג"ס, .
הוצע לבטל את התיקון האמור בפקודת המכרות.
בדברי ההסבר להצעה נכתב כי התיקון טרם .
יושם, בין השאר משום שלא הותקנו תקנות שנדרשו ליישומו בפועל ; וכי לנוכח ההסדר המוצע .
בהצעת החוק, המטיל את האח ריות למיחזור פסולת בניין על העוסקים בעבודות בנייה, אין מקום .
להסדר שבפקודת המכרות , המטיל את האחריות על בעלי מחצבות ו"אינו מיושם ממילא " .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא "סבור שאין צורך ביישום תיקון .
פקודת המכרות לאור כך שפריסת מתקני הטיפול בפסולת הבנייה רחבה ואף עתידה לגדול .
מ[ וזאת לצד קידום הצעת החוק-2018 ".
משרד האנרגייה כתב בעניין זה למשרד מבקר המדינה] .
בתשובתו, בין היתר, כי אין בהובלת פסולת בניין למחצבות "כדאיות כלכלית וגם לא תועלות .
סביבתיות", וכי "אם יהיה מיחזור במחצבות חייב שהוא יהיה במערך נפרד שמיועד לשם כך".
רמ"י כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2021 מנעה הכנסת]שהיא[ כי "ככול .
פסולת בניין לתוך מחצבה הדבר נעשה מתוך אחריות ציבורית לעתודות חומרי הגלם הקיימות .
מהאמור לעיל עולה כי ההוראה בפקודת המכרות המטילה את חובת מיחזור פסולת הבניין .
על בעלי המחצבות עדיין בתוקף, אך אינה מיושמת בהיעדר תקנות, והצעת החוק מ-2018 .
,שהגיש המשרד להג"ס ובה הוטל לבטל את החוק המטיל את חובת המיחזור במחצבות .
תוך הנחת הסדר חדש לאצירה ולפינוי של פסולת, טרם התגבשה לכדי חוק.
שהמשרד להג"ס, משרד האנרגייה ורמ"י יבחנו את החלופות לקידום הנושא ויפעלו .
זיכיון החציבה שמעניקה רמ"י מוגבל בכמות חציבה, בזמן או בשניהם .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המלצות לעידוד השימוש בחומרים ממוחזרים .
במהלך השנים נתנו גורמים שונים המלצות מפורטות בעניין עידוד השימוש בחומרים .
ממוחזרים ואופן יישומן, אולם הועלה כי לגבי רובן לא גובשה החלטה בדבר יישום או אי- .
יישום; להלן דוגמאות: במסמך מ-2012 שהגיש היועץ הכלכלי למשרד להג"ס הוא המליץלנקוט צעדים לעידוד .
השימוש בחומרי בנייה ממוחזר ים ולהסרת החסמים בתחום .
למשרד להג"ס ביוני 2020 (המסמך מ-2020,) חזר היועץ על המלצותיו.
שהובאו במסמך זה, היקף הבי קוש למצעים וחומרי מילוי שבהם ניתן להשתמש כבר כיום .
בחומרי בנייה ממוחזרים עומד על כ-20 מיליון טונות בשנה; מאחר ש היקף פסולת הבניי ן .
2 מיליון טונות בשנה, ניתן יהיה לנצל בענף הבנייה והסלילה בכל שנה את כל .
חומרי הבניין הממוחזרים שיופקו מפסולת בניין.
אולם בפועל רק 3 מיליון טונות חומרי בנייה .
ממוחזרים מופקים בכל שנה מפסולת זו.
להלן פירוט ההמלצות שהובאו במסמכים מ -2012 .
ומ-2020 :ומידת יישומן .
חיוב מיידי של חברות ממשלתיות ופרויקטים של תשתיות להשתמש בחומרים .
ממוחזרים בכל מקום שבו יש שימוש בחומרי מילוי או מצעים (שהם החומרים הנחותים .
ביותר מבחינת איכות ודרישות).
צוין כי התועלת למשק מצעד כזה מוערכת בכ-7 ש"ח .
לטונה, ובהינתן שמתקני המיחזור יכולים לספק 1.
6 מיליון טונות חומרי בניין ממוחזרים .
בשנה, תסתכם התועלת למשק בכ -11 .
מיליוני ש"ח לשנה הועלה כי בהתאם .
למסמכי המשרד להג"ס המלצה זו יושמה חלקית.
העלאת גובה התמלוגים על כריית מחצבים כך שישקפו את העלויות החיצוניות .
הנגרמות מההשפעות הש ליליות שיש לפעילות המחצבות.
יושמה חלקית - לאחר סיום הביקורת הודיעה רמ"י על הגדלת סכום התמלוגים, אך .
מאחר שלא נקבע כי ההכנסה הנוספת הצפויה עקב כך תועבר לגופים המממנים .
פעולות סביבתיות, כגון הקרן לשמירת הניקיון או הקרן לשיקום מחצבות, העלאה .
זאת אינה משקפת את העלויות החיצוניות האמורות.
הגברת הפיקוח ודרישות הרישוי על מתקני המיחזור כדי להבטיח את איכות החומרים .
הממוחזרים המופקים ונמכרים על ידם.
הועלה כי המלצה זו יושמה חלקית .
והמשרד להג"ס פעל לתקינה של חומרים ממוחזרים מסוימים 90.
משרד האנרגייה עולה כי מאז נקבע תקן זה (לפני כ-10 שנים) "עדיין אין בדיקות .
איכות שגרתיות שמחויבות לפי התקן".
הרחבת היצע המתקנים הרשאים לבצע מיחזור באמצעות מתן אפשרות למחצבות .
ואתרי הטמנת פסולת לפתח מערכי מיחזור, וחיוב קבלנים לבצע גריסה ומיחזור באתרי .
הועלה כי ההמלצה יושמה חלקית - מספר מתקני המיחזור גדל מ - .
90 תקן ישראלי- ת"י 5003 אגרגטים ממוחזרים מינרליים.
תקן זה מגדיר דרישות לאגרגטים מינרליים ממוחזרים לשימוש .
התקן מציין גם את הדרישות למערכות ייצור במפעל בקרה ואת בחינת התאמתם של אגרגטים .
הטיפול בפסולת בניין 11 בשנת2011 ל-37 מתקנים ב -202091 , אולם לא יושם התיקון בפקודת המכרות .
המאפשר למחצבות למחזר פסולת בניין .
הקמת מרכז מידע ומחקר לפיתוח שימושים לחומרים ממוחזרים 92 .
מינוי "גורם ממשלתי מתכלל" אשר יגדיר ויקבע יעדים מחייבים לגופים ציבוריים .
ולחברות ממשלתיות בשימוש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים ציבוריים.
גיבוש, אימוץ ופרסום של הנחיות מקצועיות לגבי הריסת מבנים, באופן שיאפשר .
הפרדה במקור ככל הניתן לזרמים שונים של פסולת בנייה (זרם מינרלי, עץ, פלסטיק, .
הועלה כי המלצה זו טרם יושמה.
חיוב מתקני המיחזור למחזר בפועל כ-85% .
לפחות מכלל פסולת הבניין שהם קולטים .
במסמך של משרד האנרגייה מ-201993 נכתב כילהגדלת שיעור י המיחזור במדינה נדרש .
קיום תנאים אלה: ( א ) הפרדה במקור ושיפור איכות החומר הממוחזר; (ב) קיומם של אתרים .
למיחזור פסולת בניין ושטחי אחסון עודפי עפר בפריסה גיאוגרפית טובה; (ג) אכיפה כנגד .
השלכת חומרים אלו בשטחים הפתוחים; (ד) דרישה בשוק לשימוש בחומרים אלו.
נמצא כי ממכלול הנושאים שעלו, המשרד להג"ס התקין תקינה עבור חלק .
מהחומרים הממוחזרים, וכי מספר מתקני המיחזור גדל מ-11 בשנת 2011 ל-37 .
עם זאת, בעניין המלצות וצעדים נוספים לעידוד המיחזור טרם .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד להג"ס, עם יתר משרדי .
הממשלה שקשורים לנושא, יבחנו את ההמלצות השונות ויגבשו החלטות בנושאים .
שלהלן: הפנמת העלויות החיצוניות הנגרמות מפעולות הכרייה והחציבה; גיבוש .
הנחיות לגבי הריסת מבנים; הקמת מרכז מידע ומחקר לפיתוח שימושים בחומרי .
בנייה ממוחזרים; מינוי גורם ממשלתי מתכלל לנושא; נקיטת צעדים לעידוד הפרדה .
במקור של הפסולת ולשיפור איכות החומר הממוחזר.
חלקם אתרי מיחזור והטמנה .
92 היועץ הכלכליהמליץ שהמרכז יוקם בשיתוף המדען הראשי במשרד להג"ס, האקדמיה (פקולטות להנדסה אזרחית), .
מכון התקנים, נציגי החברה הלאומית לדרכים ושאר חברות התשתיות, ולשכת המהנדסים.
93 משרד האנרגייה, אגף מחצבות ומכרות מנהל אוצרות טבע, חומרי הגלם למשק הבנייה והסלילה ולתעשייה : .
מסמ ך מדיניות, ניהול והתייעלות, גרסה להערות הציבור, מרץ 2019.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 עקרונות לניהול משק הכרייה והחציבה על פי .
מסמך המדיניות של תמ"א 14ב .
מטרתה העיקרית של תמ"א 14 ב (להלן גם- התוכנית), אשר אושרה על ידי הממשלה באפריל .
2018 , הייתה"הבטחת אספקה סדירה של חומרי גלם למשק הבנייה והסלילה לשנת 2040 .
ולתעשייה לשנת2045 , תוך עמידה בכללי פיתוח בר קיימא ואיזון בין צרכי המשק לבין הצורך .
בשימור הסביבה ואיכות החיים" 94 .
במסמך ה מדיניות של התוכנית , שאושר ב -2010 על ידי .
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה כחלק משלבי הכנת התוכנית, נקבעו קווים מנחים לסימון .
אתרים לכרייה וחציבה ונקבעו האמצעים המשלימים הנדרשים ממשרדי הממשלה ליישום .
מדיניות התכנון והניהול, ובהם קידום השימוש בחומרי גלם ממוחזרים.
מדיניות שנקטו מדינות שונות בעולם בעניין זה, לאור שתי מטרות-על; להלן בתרשים מטרות - .
העל ואמצעי המדיניות שננקטו בעולם על מנת להשיגן: .
94 ,אתר מינהל התכנון https://www.
il/he/departments/general/tama_14 .
הטיפול בפסולת בניין תרשים 23: מטרות-העל ואמצעי מדיניות להשגתן שצוינו בתמ"א 14 ב .
המקור: מסמך המדיניות של תמ"א 14 ב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ניהול בר-קיימה של משאבים מתכלים משמעותו, בין היתר, צמצום צריכת חומרי הגלם במקור, .
ועל פי מסמך המדיניות של תמ"א 14 ב אחד האמצעים להשיג זאת הוא קביעתיעד לאומי של .
90% מיחזור פסולת בניין עד שנת 2025 ,ויעדי מיחזור מחייבים בפרויקטי תשתית ותחבורה .
במסמך המדיניות נסקרו גם אמצעי מדיניות מינהליים שנקטו מדינות שונות .
כדי לקדם את מטרות-העל האמורות, ובהם עידוד המיחזור של פסולת בניין, כמפורט בלוח .
לוח 6: אמצעי מדיניות שננקטו במדינות שונות לקידום מטרות - העל המדינה פירוט אמצעי המדיניות .
אירלנד הכרזת יעדי מיחזור פסולת בניין עם לוחות זמנים מוגדרים על ידי .
הקמת מועצה לאומית לטיפול בנושא פסולת הבניין.
הפסולת מנוהלת באמצעות תקינה.
מדיניות מיסוי על הטמנת פסולת ועל צריכת חומרים ראשוניים.
פרסום המלצות, הנחיות ודרישות למיחזור.
הקמת גופים ממשלתיים אשר עוסקים במחקר לגבי אפשרויות המיחזור .
חברת הדרכים של דנמרק מעורבת בכל המסגרות הקשורות בפיתוח .
יישומי חומרים בבנייה או סלילה.
המשרד הדני לפיתוח, מסחר ותעשייה ייסד את מרכז C-RES , שתפקידו .
לפתח שיטות וטכנולוגיות טיפול בשאריות התעשייה, חומרים שונים .
בפסולת וחומרי לוואי נוספים, כל זאת למטרות מיחזור ויישום איכותיים .
גרמניה חוק מעגל חיי החומר וניהול הפסולת ( 1996 ) ייסד את העיקרון החשוב .
של אחריות היצרן למעגל החיים הכולל של המוצר.
הממשלה הציבה דרישות מחמירות לגבי פסולת המותרת להטמנה .
לשם הטמנת חומר יש להמציא אישור בכתב מיצרני חומר ממוחזר .
שלפיו הפסולת אינה בת מחזור.
הטיפול בפסולת בניין מקור: מסמך המדיניות של תמ"א 14 ב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במסמך המדיניות צוין כי שני נושאים מרכזיים עלו מסקירת פעולות המדינות השונות באירופה .
בעניין אמצעי מדיניות לניהול הביקושים לחומרי כרייה וחציבה בענף הבנייה והסלילה: .
"חשיבות הראייה הכוללת של ענף הבנייה והסלילה, יחד עם משק הכרייה והחציבה ומשק .
הפסולת, כחלק מתפישה על פיה ייצור מוצרים מוגמרים (במקרה זה מבנים ודרכים), צריך .
לשאוף למזעור מפגעים, להפחתת כמות הפסולת הנוצרת בתהליך הייצור ואף למזעור תופעות .
לוואי שליליות הנוצרות בשלבי הייצור השונים.
המעורבות הממשלתית ביישום , דרך תקינה וחקיקה, מימון ותקצוב של אמצעים למימוש, .
מחקר וגיבוש חזון משותף עם המגזר הפרטי, ככלי בעל חשיבות לניהול הביקושים לחומרי כרייה .
על פי מסמך המדיניות של תמ"א 14 ,בראייה כוללת של הנושא דורשת ריכוז סמכויות בעניין .
בידי גופים מועטים אשר יקיימו ביניהם תיאום מלא ומוסדר; ורצוי כי גופים אלו "יפותחו על בסיס .
מערך ארגוני ומינהלי קיים ומתפקד, כגון יחידת המכרות במשרד התשתיות, אגף פסולת מוצקה .
במשרד הגנת הסביבה ויחידות מחקר בגופים ממשלתיים ובחברות ממשלתיות"96.
שהוזכרו במסמך המדיניות היה "גוף לניהול חומרי הגלם לבנייה ולסלילה", שי עסוק בין היתר .
95 מסמך המדיניות של תמ"א14 'ב, עמ28 .
המדינה פירוט אמצעי המדיניות .
כלים כלכליים ותחיקתיים: היטל הטמנה, מס על אגרגטים ראשוניים, .
היטלים דיפרנציאליים לפי שיטות הטיפול בפסולת.
רשויות ומוסדות יכולים לקבוע שיעור מזערי של חומר ממוחזר כחלק .
מתנאי המכרז לקידום שוק המיחזור.
הקמת ארגון לייעול ניצול חומרי הגלם, צמצום הפסולת וייעול ניהול .
הכרייה, הבנייה והסלילה.
חומרים ממוחזרים עוברים תהליכי בקרת איכות כדי לעמוד בתחרות .
מיסים על הטמנת חומרים הניתנים למיחזור וכן היטלים על חציבת .
התפתחות שוק מיחזור על פני זמן.
הקמת מרכז למידע וטכנולוגיית תחבורה ותשתיות ( CROW) לקידום .
טכנולוגיות סלילת הדרכים.
פיתוח תקנים וסטנדרטים לחומרים במסגרות מוסדיות, מקצועיות .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בעידוד מחקר ופיתוח כלים להטמעת חומרים ממוחזרים וחלופיים בענף הבנייה בכלל וענף .
הסלילה והתשתיות בפרט, באמצעות מימון מחקר ופיתוח וקידום של שינוי תקינה, ובשיתוף .
מוסדות תכנון וגופי פיתוח ותשתית; ובפיתוח כלים לחישובים מדויקים ותכנון של צריכת חומרי .
גלם בשיתוף גופי התשתית, ויישום חובת מיחזור במחצבות בשיתוף המשרד להג"ס והמפקח על .
המכרות שבמשרד האנרגייה.
בדוח מבקר המדינה מ-2020 צוין כיטרם הוקם גוף שמטרתו ניהול חומרי גלם ממוחזרים, עצמאי .
או במסגרת המשרד להג"ס 97 .
עוד צוין כי המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא .
רואה צורך דחוף לקדם גוף כאמור, אשר יכלול נציגי משרדי ממשלה רלוונטיים, וכי בשל מגבלת .
כוח אדם באגף לטיפול בפסולת מוצקה ביחס להיקף המשימות המוטלות עליו, המשרד מקדם .
בחינת הכרזה על זרוע ביצוע שתסייע בידיו ליישום מטרותיו .
במהלך הביקורת הנוכחית מסר האגף לטיפול בפסולת מוצקה במשרד להג"ס כי הוא "עומל .
בימים אלו על כתיבת נייר מדיניות אחוד לכל נושא פסולת הבנייה".
משרד מבקר המדינה מציין כי בביצוע פעולה בראייה כוללת של תחום הטיפול בפסולת .
בניין ובחומרי הגלם, תוך הקמת גוף ייעודי לנושא ותוך שיתוף פעולה בין כל הגורמים .
הממשלתיים הקשורים אליו, ובהם משרד האוצר, משרד האנרגייה, המשרד להג"ס, .
משרד הכלכלה, משרד השיכון ומשרד הפנים, יש כדי להביא להקטנת כמות הפסולת, .
להגדלת שיעורי המיחזור, להפיכתה ממטרד למשאב ולהשגת יעד המיחזור שנקבע .
במסמך המדיניות של תמ"א 14 ב- 90% מפסולת הבניין בשנת2025 .
למיחזור פסולת בניין יש היבטים כלכליים וסביבתיים משמעותיים ברמה הלאומית, וזה כ- .
30 שנה נעשים בעולם מאמצים למחזר פסולת זו מתוך כוונה להקטין את כמותה .
לקידום עניין זה במדינת ישראל יש משמעות חשובה נוספת בהיותו אחד .
האמצעים המשמעותיים למאבק בתופעה הנפוצה במדינה של השלכת פסולת בניין .
בשטחים פתוחים; ועל כן גם ניתן לנושא המיחזור ביטוי מחייב כבר בהחלטת ממשלה .
"שבמסגרתה אושרה התוכנית "להסדרת הטיפול בפסולת בניין .
ממצאים שהועלו בפרק זה מתייחסים לפעולות מרכזיות שעשויות לתרום לקידום הנושא, .
שיעור מיחזור פסולת הבניין בישראל מסך פסולת זו הנוצרת מדי שנה (כ- .
55% בשנת2019 ,) נמוך משמעותית מהשיעור הקיים בעניין זה במדינות האיחוד האירופי .
שבחלקן הוא מתקרב ל- 100% , והוא אף רחוק עדיין מהיעד שקבע לגביו המשרד להג"ס .
על המשרד להג"ס וית ר הגורמים הממשלתיים הקשורים בנושא .
להתניע פעולות מעשיות לקידום המדיניות שלפיה פסולת בניין אינה רק מטרד שיש .
להיפטר ממנו, ובאמצעות מיחזורה היא יכולה להפוך למשאב; מוצע על כן כי יפעלו יחד, .
מתוך ראייה כוללת של תחום צריכת חומרי בנייה ממוחזרים, כדי להסיר את החסמים .
הרבים למיחזור פסולת הבניין ולשימוש בה, וזאת כדי לממש שינוי נדרש זה הלכה .
97 הדוח מ-2020 ', עמ718 .
הטיפול בפסולת בניין היבטי אכיפה בתחום עבירות פסולת הבניין .
ישראל היא מדינה מפותחת המאופיינת בנתוני צריכה גבוהים, בשטח גיאוגרפי קטן, בשיעור .
גבוה של גידול אוכלוסין ובתעשייה מזהמת, לרבות תעשיית הבנייה.
נתונים אלו מגבירים את .
הסיכונים ואת האתגרים הסביבתיים שעימם מתמודדת המדינה, ומחייבים הובלה ויישום של .
מדיניות שתתמודד עימם, לרבות מדיניות אכיפה.
מערך אכיפה יעיל של דיני הגנת סביבה הוא .
נדבך חשוב ביישום מדיניות סביבתית שאמורה להביא לצמצום הסיכונים והנזקים הסביבתיים.
אכיפה סביבתית בישראל מתבצעת על ידי גורמי אכיפה שהוסמכו לכך על פי חוק, לרבות .
המשרד להג"ס, ונמצאת בליבת האחריות שלו.
האכיפה מיועדת לשמירה על הסביבה ועל .
בריאות הציבור, למניעת מפגעים סביבתיים ולצמצומם וכן ליצירת הרתעה והגברת הציות; .
פעילות המשרד בעניין זה מתבצעת הן באמצעות מחוזותיו והן באמצעות יחידות המטה שלו .
ויחידותיו הארציות כגון המשטרה הירוקה.
האכיפה הסביבתית במשרד להג"ס כוללת אכיפה מינהלית (להלן גם - הליך מינהלי), .
שמטרתה העיקרית למנוע נזק סביבתי באמצעות הסרת ה מפגעים והס דרתם; ואכיפה .
פלילית (להלן גם - הליך פלילי), שמטרתה למצות את הדין עם עברייני סביבה וליצור .
האכיפה המינהלית מתבצעת בדרך כלל על ידי צוותים במחוזות המשרד אשר שולחים .
התראות, מקיימים שימועים ומוציאים צווים מינהליים, דוגמת צו לשמירת הניקיון (להלן - צו .
האכיפה הפלילית כוללת ניהול תיקי חקירה עד הגשת כתב אישום או מתן הודעות תשלום .
לפעולות האכיפה הפלילית אחראי אשכול פיקוח ואכיפה במשרד, המוגדר גם אשכול .
עם יחידות האשכול נמנית המשטרה הירוקה, שהיא הזרוע העיקרית של המשרד .
בתחום האכיפה הפלילית וההרתעה, ועיקר סמ כויותיה מעוגנות בחוק הגנת הסביבה .
(סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א -2011 (להלן- חוק הגנת הסביבה).
אחראית לניהול תיקי החקירה בעבירות בעניין מפגעים סביבתיים, ולהכנת תיקי התביעה .
והגשת כתבי האישום אחראית הלשכה המשפטית של המשרד להג"ס 98 .
בסעיף2 לחוקשמירת הניקיון נקבע כאמור כי " לא ישליך אדם פסולת, פסולת בנין או .
גרוטות רכב ברשות הרבים או מרשות הרבים לרשות היחיד, ולא ילכלך את רשות הרבים".
עוד נקבע בחוק כי מי שהשליך פסולת בניין בניגוד להוראות אלה דינו מאסר שלוש שנים .
או כפל הקנס שנקבע בסעיף 61()(א4 ) לחוקהעונשין, התשל"ז -1977 ; כי אםהשליך אדם .
פסולת כאמור מרכב, רשאי בית המשפט, נוסף על כל עונש ועל אף האמור בכל דין - .
לפסול אותו מ להחזיק ברישיון נהיגה לתקופה שלא תעלה על שנה , וכן לפסול אותו .
מלהחזיק ברישיון הרכב שממנו הושלכה הפסולת, לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים; .
כי השר להג"ס ימנה לפי חוק הגנת הסביבה מפקחים לביצוע הוראות חוקים שונים הנוגעים .
להגנת הסביבה, ובהם החוק לשמירת הניקיון; כי מפקח שמונה כאמור ושנעברה לעיניו .
98 הלשכה המשפטית במשרד להג"ס מנהלת תיקים סביבתיים בעיקר באמצעות עורכי דין במיקור חוץ, אשר היועץ .
המשפטי לממשלה ייפה את כוחם להיות מייצגי מדינה בערכאות.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 עבירה באמצעות רכב או מרכב, רשאי למסור לנוהג ברכב הודעה האוסרת את השימוש .
בו לתקופה שלא תעלה על שלושים ימים וליטול את רישיון הרכב לאותה תקופה; כי .
בהודעה כאמור תצוין הסיבה לאיסור השימוש ברכב ולנטילת הרישיון; וכי אם הורשע אדם .
בעבירה לפי חוק שמירת הניקיון, רשאי בית המשפט, נוסף על כל עונש, לצוות על חילוט .
חפץ ששימש לביצוע העבירה .
להלן תמונה של השלכת פסולת בניין במאי 2020 בסמוך לתחנת מעבר לא-חוקית: .
תמונה 6: השלכת פסולת בניין .
הטיפול בפסולת בניין משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים בפעולות המשרד להג"ס בעניין אכיפה סביבתית .
בתחום עבירות פסולת הבניין לסוגיה; להלן עיקרי הממצאים: .
מסד נתונים בעניין מפגעי פסולת בניין .
בדוח שפרסם מבקר המדינה במאי 2019 בנושא "אכיפה בתחומי הגנת הסביבה" (להלן- הדוח .
מ-2019)99 צוין כי המשרד להג"ס לא הגדיר מדדי תוצאה סביבתיים עבור פעילות אכיפה, .
מינהלית או פלילית, של המחוזות והמשטרה הירוקה; וכי הנהלת המשרד אינה מציבה למחוזות .
המשרד ולאשכול אכיפ ה דרישות לעמוד במדדי תוצאה, שיכלו ללמד על האפקטיביות של .
פעולות האכיפה בקידום ציות, בצמצום מפגעים סביבתיים ובצורת הרתעה; ובמקום זאת הנהלת .
המשרד קובעת בעיקר מדדי תפוקה כמותיים ביחס לכמות נדרשת של פעולות.
המשרד ינקוט צעדים הדרושים לקביעת מדדי תפוקות לפעילות אשכול אכיפה ומחוזות המשרד .
וכן מדדי תוצאה סביבתיים הקושרים בין משימותיהם למטרות וליעדים של המשרד, וכן יקיים .
בקרה על כך ויוודא את ביצוען הראוי של פעולות אלה.
בביקורת הנוכחית הועלה כי ל משרד להג"ס אין מסד נתונים מרוכז (לרבות באמצעות .
כלים מתקדמים כגון GIS ) על כלל מפגעי פסולת הבניין שהושלכה ברחבי הארץ מחוץ .
לאתרים מורשים, היקפם ופריסתם הגיאוגרפית.
היעדר הנתונים האמורים פוגע ביכולת .
המשרד לתכנן באופן יעיל ואפקטיבי את פעולות האכיפה שלו בתחום פסולת הבניין .
ולבנות תו כניות עבודה המבוססות על נתונים ועל הקצאת משאבים בהתאם לסדרי .
בדוחות קודמים שפרסם מבקר המדינה 100 , האחרון שבהם מיוני2019 , הוא הצביע על כך כי .
מחוזות המשרד להג"ס מזינים למערכת המידע הממוחשבת שהמשרד משתמש בה לניהול .
הטיפול במפגעים סביבתיים, ובהם מפגעי פסולת (להלן - מערכת מעו"ף), נתונים רק על חלק .
מהמפגעים שהם מאתרים, בעיקר מפגעים שלגביהם החלה פעולת אכיפה, ולכן הנהלת .
המשרד ויחידות המטה שלו אינן מקבלות מידע מלא על טיב המפגעים שאיתרו המחוזות.
מספר פעולות האכיפה ומבצעי האכיפה שביצעה המשטרה הירוקה בשנים האחרונות בעניין .
עבירות סביבתיות לסוגיהן, לרבות בתחום השלכת פסולת הבניין, אינה מיטבית בהיעדר נתונים .
בדבר כלל מפגעי הסביבה באותן שנים.
99 ,מבקר המדינהדוח שנתי 69ב (2019) ', עמ1635 - 1773 .
100 דוח שנתי65 ג (2015 '), "הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים", עמ717 ; דוח שנתי69 ב, "אכיפה בתחומי הגנת .
הסביבה", עמ' 1701 - 1702 ; דוח ביקורת מיוחד "היבטים בפעולות הממשלה בנושא זיהומים סביבתיים במפרץ .
חיפה" (יוני 2019 '), עמ276 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מומלץ כי המשרד להג"ס ישקול לאתר ולמפות את אתרי מפגעי פסולת הבניין ברחבי .
הארץ וכמויות פסולת הבניין הקיימת בהם, לרבות באמצעים מתקד מים ובהם תצלומי .
מיפוי כזה, שיעודכן על ידי המשרד מפעם לפעם, יוכל לשמש בסיס לתכנון יעיל .