HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, על הממונה יהיה לפרסם את מסקנות בדיקותיו כאמור, באתר של רשות התחרות .
במרשתת ובכל דרך אחרת שימצא לנכון.
בשנים 2014 - 2020 פרסמו המחלקה הכלכלית135 ומחלקת השווקים136 ברשות התחרות תשעה .
מחקרים הנוגעים לתחרות בענף המזון.
133 החלטת הממשלה 3984, "אכיפה בתחום ההגבלי ם העסקיים" ( 18.
11 ;) המלצות אלו באות לידי ביטוי בתיקון מס ' .
15 לחוק התחרות הכלכלית ממרץ 2014.
134 'חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס15 ), התשע"ד-2014.
135 תפקיד המחלקה הכלכלית ברשות הוא לאסוף נתונים על שווקים נבחרים ולנתחם באופן מעמיק במטרה להבין את .
הדינמיקה התחרותית בשוק, וכך לחשוף כשלים תחרותיים.
על סמך הממצאים המחלקה מגבשת המלצות בנוגע .
למדיניות ו כן דרכי פעולה לפתרון הכשלים ה א לו.
ההמלצות מוגשות לממונה על התחרות ולמשרדי הממשלה .
הרלוונטיים ומפורסמות לציבור.
החטיבה גם מסייעת ביישום ההמלצות.
136 מחלקת השווקים עוסק ת בבחינת ההשפעה התחרותית של מיזוגים והסדרים כובלים המובאים לאישור הממונה מכוח .
חוק התחרות הכלכלית ומכוח חוק קידום התחרות בענף המזון.
נוסף על כך, עובדי המחלקה עוס קים בגיבוש צעדים .
הנדרשים למניעת פגיעה בתחרות ולקידום התחרות בענפי המשק שעליהם הם מופקדים, הן במסגרת הפעלה של .
סמכויות הממונה והן במסגרת ייעוץ תחרותי לגופים ממשלתיים ולוועדות הכנסת.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח5: ,מחקרי שוק יזומים בנושא התחרות בתחום המזון 2014 - 2020 .
2020 • האם קיים פער במחיר מוצרי מזון בין המרכזל פריפריה?
• השפעת דרישות הרבנות הראשית ליבוא מוצרי חלב בכשרות "חלב ישראל" 138 .
• משטר אכיפתה תקנים הרשמיים והשפעתו על התחרות 139 .
2019 • השפעת סעיף8 (ד) לחוק המזון140 .
2018 • יבוא אישי ככלי לקידום תחרות141 .
• מחקר השפעההסוקר את המגמות בענף תרכובות המזון לתינוקות (תמ"ל) ב שנים .
2012 - 2017, מתוך מטרה לאמוד את השפעות הצו המוסכם142 ולתת מענהעל .
השאלה אם הוא השיג את המטרות שעמדו בבסיסו 143 .
137 רשות התחרות, "האם קיים פער במחירי מוצרי מזון בין המרכז לפריפרייה?
", אתר רשות התחרות במרשתת (2020 ;) .
תוצאות הבדיקה העלו כי בממוצע מחירי מוצרי המזוןבפריפריה נמוכים ביחס למחירים במרכ ז.
138 הרבנות הראשית לישראל נוקטת מראשית שנות האלפיים בגישה רגולטורית מחמירה.
היא פועלת לפי פסיקה .
המחייבת השגחה על מוצרי חלב כבר משלב החליבה ברפתות ("חלב ישראל") ולא מרגע הגעת החלב למחלבה .
כמו כן, היא מצמצמת באו פן ניכר את היצע מוצרי החלב הכשרים שניתן לייבא לישראל.
הכשרות המחמירה מגדילה את עלויות יבוא המוצרים, והיא עשויה להגיע לשיעור של עד כ-10% .
בחלק מהמקרים העלות הנוספת עשויה להפוך את הייבוא ללא כדאי כלכלית, ו היא מקשה על היבואנים להתחרות .
ביצרני מוצרי החלב הגדולים בישראל.
הרבנות הראשית אינה מאפשרת לציבור לבחור על פי אמונתו בין הפוסקים .
המחמירים לבין הפוסקים המקלים המאפשרים לרכוש מוצר "מחלב נוכרי"; רשות התחרות, "השפעת דרישות הרבנות .
הראשית ליבוא מוצרי חלב בכשרות 'חלב ישראל ' על כדאיות היבוא והתחרות בענף החלב", אתר רשות התחרות .
139 הרשות ממליצה לאפשר יבוא של מרבית המוצרים לארץ על סמך הצהרת יבואן שהמוצרים עומדים בדרישות התקן .
הישראלי ולהקים מערך אכיפה על מנת לוודא שיבואנים אינם מנצלים הקלות אלה לרעה.
140 " ,רשות התחרותמחקר השפעת סעיף 8 "(ד) ל"חוק המזון-דו"ח סופי", אתר רשות התחרות במרשתת ( 2020;) המחקר .
שהחל ב-2018 והושלם ב-2019 התמקדבבדיקת השפעת האיסור (על פי הוראת סעיף 8 )(דלחוק המזון) החל על .
ספק מזון להעביר תשלומים מסוימים לקמעונאי גדול (כפי שהוא מוגדר בחוק המזון) על הריכוזיות, רווחיות ומבחינת .
לא ניכר כי יישומו של סעיף זה השפיע על רמת הריכוזיות בקטגוריות המזון השונות.
נמצא קשר מובהק בין גודל הספק להשפעה של הסעיף האמור על המחירים לצרכן של מוצריו.
לירידה גדולה יותר במחיר הסיטונאי של הספקים הגדולים ועלייה גדולה יותר במרווח הקמעונאי על מוצריהם, ביחס .
לספקים קטנים, בעקבות יישומו של סעיף זה.
עם זאת, חלקם של הספקים הגדולים בענף לא גדל על חשבון .
141 " ,רשות ההגבלים העסקיים יבוא אישי ככלי לקידום התחרות", אתר רשות התחרות במרשתת ( 2018 ;) המשק .
הישראלי הוא משק ריכוזי, ולכן מיוחסת חשיבות מיוחדת לתחרות מיבוא לצורך הורדת המחירים.
142 במסגרת הצו המוסכם ( 20.
14) נקבע בין היתר כי חברות התמ"ל יהיו רשאיות לשלם לבית החולים רקאם בית .
החולים ייתן גישה חופשית, בתנאים שוויוניים, לכל ספקיות התמ"ל שיחפצו לבוא בשעריו.
143 " ,רשות ההגבלים העסקייםמחקר השפעה: ענף תרכובת מזון לתינוקות", אתר רשות התחרות במרשתת (2018.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון השנה שם המחקר .
2017 • מחקר אקונומטרי לאמידת הביקושים בשוק החלב144 .
2016 • בחינה של ענף בשר הבקר הטרי145 .
2015 • לא נעשתה בשנה זו כל בחינה .
2014 • מתודולוגיה ליישום פרק התחרות הגיאוגרפית בין קמעונאים על פי חוק קידום .
התחרות בענף המזון 146 .
מהלוח ניתן ללמוד כי פורסמו ארבעה מחקרים שעסקו בענפים מוגדרים וחמישה שעסקו .
בשאלות כלליות יותר הנוגעות לכמה ענפים.
במחקר מ-2016 לבחינת ענף הבשר הבקר הטרי המליצה רשות התחרות למשרד הכלכלה .
לקדם מסגרת מתאימה לבחינה של הקצאת משאבים לבתי מטבחיים קטנים ובינוניים , במטרה .
לצמצם את הפערים בתשתיות וביכולות הייצור בינם לבין יצרנים א' ו-ב'.
לשקול הקצאת חלק מהמכסה העומדת לטובת שחקנים קטנים שיוכלו להוות תחרות .
פוטנציאלית לעתיד ולהבטיח קיומו של מגוון ספקים במקטע היבוא ; גם כאן המליצה הרשות .
להימנע מחלוקה של מכסות בהיקף קטן מדי, וזאת מתוך הנחה ששחקנים קטנים לא יהוו רסן .
תחרותי לשחקנים הפועלים כיום בשוק.
כמו כן , הרשות המליצה לנקוט צעדים נוספים להסרת .
חסמים ביבוא הבשר הטרי, לרבות הפחתת מכסים או הגדלה נוספת של המכסות וייעול וזירוז .
הליכים לאישור בתי מטבחיים בחו״ל ; הכול, במטרה להביא לשיפור ממשי בתחרות בענף 147.
בדוח 70ב148 משרד מבקר המדינה ראה בחיוב את הסרת ה מגבלות על יבוא בקר ובשר.
במחקר של רשות התחרות בנושא דרישת הרבנות ליבוא מוצרי חלב 149 מצוין כי יש חסמים .
נוספים בתחום המכס, במכסות הנקבעות ליבוא בפטור ממכס ובבדיקות המשלוחים כחלק .
כמו כן, מהמחקר עלה שמחירי מוצרי החלב בישראל גבוהים באופ ן ניכר ביחס .
144 רשות ההגבלים העסקיים, "הגדרת שווקים באמצעות מודלים אקונומטריים של ביקוש", אתר רשות התחרות .
145 " ,רשות ההגבלים העסקייםבחינה של ענף בשר הבקר הטרי", אתר רשות התחרות במרשתת (2016.
146 "מתודולוגיה ליישום פרק התחרות הגיאוגרפית בין קמעונאים על פי חוק קידום התחרות בענף המזון " וכן "נספח .
מפות", רשות התחרות, נובמבר 2014.
147 עוד בנושא זה ראו בתת הפרק "זהות הזוכים במכסות של משרד הכלכלה".
148 מבקר המדינה, דוח שנתי 70 ב (2020 ), "הניהולוהפיקוח של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום יבוא מקנה, .
מספוא ומניעת מחלות ", עמ' 1141 - 1231.
149 רשות התחרות, "השפעת דרישות הרבנות הראשית ליבוא מוצרי חלב בכשרות "חלב ישראל" על כדאיות היבוא .
והתחרות בענף החלב", אתר רשות התחרות במרשתת (2020.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהשוואה בין רמת ה מחירים בקטגוריה של חלב, גבינות וביצים בישראל לבין רמת המחירים של .
מוצרים אלו במדינות ה - OECD ובאיחוד האירופי , שנעשתה לגבי 2017, עולה כימחירי מוצרים .
אלה גבוהים בישראל ב-79% ו- 100% , בהתאמה150.
כל אלה מלמדים על החשיבותשבזיהוי .
חסמי התחרות בענף זה והדרכים להסרתם .
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי כשליש מהמחקרים בהם הייתה הרשות מעורבת בשנתיים .
האחרונות בחנו זוויות שונות בענף המזון וכמחצית מכלל המחקרים המתנהלים כיום ברשות .
עוד ציינה הרשות כי "חשוב לציין שכרגולטור כללי, הרשות מוצאת לנכון .
לערוך מחקרים רחבי היקף גם בשווקים אחרים.
למשל, בימים אלו נמצאת חטיבת המחקר .
בעיצומם של מחקרים בתחום ביטוחי הבריאות הפרטיים, המשכנתאות וחלקי החילוף לרכב.
כולם תחומים בעלי חשיבות לצרכן".
לדברי הרשות, במסגרת הליך הבחירה של נושאים חדשים למחקר נבחנים פרמטרים הנוגעים .
לתועלות 151 ולעלויות152 הכרוכות מביצועו ואם קיימת מתודולוגיה המאפשרת לענות על שאלת .
לדברי הרשות הצעת מחקר שלא תעמוד במסגרת שיקולים אלו, לא תצא מן הכוח אל .
הרשות סבורה כי לא ניתן לבצע מחקר הבוחן את השפעת חוק המזון בכללותו על מחירי .
המזון לצרכן מבחינה אמפירית.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי במהלך הביקורת, בשנים 2019 - 2020 , פרסמה .
רשות התחרות ארבעה מחקרי שוק.
לצד זאת, מומלץ כי הרשות תערוך מחקרי שוק .
נוספים הרלוונטיים לאפקטיביות של חוק המזון, ותעקוב א חר יישום המלצותיה בענפים .
שכבר בחנה בעבר בין השאר כדי שניתן יהיה לבחון את מידת ההשפעה על התחרות.
רשות התחרות ציינה כי תמשיך ותבחן באופן תדיר ומתמשך אילו מחקרי השפעה ניתן לבצע .
בנוגע לסעיפים או אירועים בשוק המזון.
אכיפה פלילית ומנהלית .
לפי חוק התחרות הכלכלית, הסדר כובל הוא הסדר הנעשה בין בני אדם המנהלים עסקים, .
ולפיו אחד הצדדים לפחות מגביל את עצמו באופן העלול למנוע או להפחית את התחרות .
בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר, או חלק מהם, או בינו לבין אדם שאינו צד להסדר.
לפי סעיף 2 (ב) לחוק התחרות הכלכלית יראו כהסדר כובל גם הסדר שבו הכבילה נוגעת לאחד .
העניינים האלו: המחיר שיידרש, שיוצע או שישולם; הרווח שיופק; חלוקת השוק, כולו או חלקו, .
לפי מקום העיסוק או לפי האנשים או סוג האנשים שעימם יעסקו; ו כמות הנכסים או השירותים .
שבעסק, איכותם או סוגם.
150 אתר ה- OECD - שנת2017 (טבלה1.
151 ראשית, נבחנת חשיבות שאלת המחקר לליבת הפעילות של הרשות ולתרומתה הצפויה לקידום יעדיהרשות ולאחר .
מכן נלקח בחשבון חוזקו של המערך המחקרי ומהימנותה של האסטרטגיה האמפירית אשר ישמשו לביצוע המחקר.
152 היקף התשומות הנדרשות לביצוע המחקר, לרבות המורכבות הכרוכה בקבלת הנתונים הנדרשים לביצועו.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון על פי סעיף 43 (א) לחוק התחרות הכלכלית, בסמכותו של הממונה על התחרות לקבוע בין היתר .
כי הסדר מסוים הוא הסדר כובל, ובכל הליך משפטי קביעה זו תהא רא יה לכאורה לנקבע בה.
ניתן לערור עליה בפני בית הדין לתחרות.
רשות התחרות יוזמת לרוב פעולה חקירתית לאכיפת האיסורים על קיום הסדר כובל, בעקבות .
מידע המועבר לה מנפגעים מקיום ההסדר וממידע מודיעיני שאספה.
הרשות אינה דורשת ואינה .
מקבלת באופן שיטתי הסכמים שנחתמו בין מונופולין, קבוצות ריכוז וספקים גדולים בתחום המזון .
והטואלטיקה לבין לקוחותיהם, ללא הבחנה אם אלו קמעונאים גדולים או קמעונאים אחרים או .
פרק ז' בחוק התחרות הכלכלית, שעוסק בעונשין ותרופות, קובע כי מי שהיה צד להסדר כובל .
שלא אושר כדין ובהתקיים תנאים נוספים המפורטים בחוק עובר עבירה פלילית ודינו מאסר .
'בפרק ז1 לחוק ניתן לרשות התחרות כלי אכיפהמנהלי 154 המשמש חלופה .
לנקיטת הליך פלילי 155 .
מדובר בכלי אכיפהמנהלי שלא היה קיים עד לתיקון החוק ב-2012 , .
המאפשר לממונה להטיל על מפרי חוק עיצומים כספיים בסכומים משמעותיים.
ב-2012 גילוי דעת 156 שבו מפורטים המקרים והשיקולים לבחירה באכיפה מנהלית על פני .
הפרות אשר נוכח המאפיינים שפורטו בגילוי הדעת לא יטופלו, ככלל, על ידי .
עיצומים כספיים עשויות להיות מטופלות באמצעות אכיפה הפלילית .
החוק קובע שה טלת עיצום .
כספי על ידי הממונה מחייבת פרסום בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת .
ההחלטה להטיל עיצום כספי 157.
שיקולי הממונה בקביעת גובה העיצום הכספי במקרים שבהם .
מתקיימת אכיפה מנהלית מפורטים בגילוי דעת פומבי שפרסמה הרשות 158 .
בפברואר 2000 בתיקוןלחוק התחרות הכלכלית159, התווסף ערוץ אכיפה מנהלי לפיו רשאי בית .
הדין לתחרות, לפי בקשת הממונה, ליתן להסכמה שהושגה בין הממונה לבין אדם אחר, תוקף .
של צו (להלן: " צו מוסכם").
צו מוסכם כאמור יכול שיהיה בלא הודאה בביצוע העבירה ויכול .
שיכלול חיוב בתשלום סכום כסף לאוצר המדינה מצד אותו אדם, וחיוב מצדו לעשות דבר או .
סמכות זו הרחיבה את טווח האמצעים שבהם הממונה יכול לנקוט לקידום .
הסדרי האכיפה המוסכמים ננקטים כחלופה להליכים פליליים.
שיפוטי סדור הקבוע בחוק התחרות הכלכלית, שבסופו החלטה שיפוטית מנומקת.
153 כאמור בסעיף47(א1 .
) לחוקיצוין כי רשות התחרות רואה באכיפה הפלילית כלי מרכזי להרתעה מביצוע עבירות על .
154 אכיפה מנהלית היא סמכות המוענקת לפקחי הרשות המבצעת להטיל סנקציה כספית, שלא על -ידי בית המשפט .
לחוק התחרות הכלכלית קובע כי תשלום עיצום כספי לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת .
הוראה מההוראות לפי חוק זה, המנויות בסעיף 50 ד, המהווה עבירה.
על אף זאת, נקבע כי אם המפר שילם עיצום .
כספי בשל הפרה כאמור, לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותו מעשה, אלא אם כן התגלו עובדות או ראיות חדשות, .
כן נקבע בסעיף כי אם הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה, הוא לא יחויב בשל .
אותה הפרה בתשלום עיצום כספי .
156 " גילוי דעת1/12 : הנחיות רשות ההגבלים העסקיים בדבר השימוש בהליכי אכיפה של עיצומים כספיים", יולי 2012 , .
אתר רשות התחרות במרשתת .
יד לחוק התחרות הכלכלית .
158 " תיקון גילוי דעת1/16 : "שיקולי הממונה על התחרות בקביעת גובה עיצום כספי, נובמבר 2019 , אתר רשות התחרות .
159 חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 6 ), התש"ס-2000.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,)חלות תקנות בתי המשפט ובתי הדין לעבודה (עיון בתיקיםהתשס"ג -2003 ,כמו על כל הליך .
על פי מאמר דעה משפטי שפורסם בנושא שיתוף הציבור בצו מוסכם160 נאמר כיבין היתרונות .
שבשימוש בצו מוסכם ניתן למנות את האפשרות לתפור חליפה מותאמת אישית למידותיו של .
המפוקח ולנסיבות הספציפיות של כל מקרה באופן שמעודד ציות לתנאי ההסכם, דבר ה מפחית .
לעומתיות ומגביר את הסיכוי לקידום התחרותיות בענף.
כמו כן, הצו המוסכם מאפשר לחסוך .
במשאבים אכיפתיים של הרשות לעומת כלי אכיפה חלופיים העומדים לרשותה.
מנגד, נטען כי הצו המוסכם סובל מחסרונות דוג מת תלותו בהסכמת הגורם הפרטי, רכיב י .
תשלום הפוגעים בהרתעה, היעדר אות קלון בהסדרים מסוימים נוכח אי-הודאה באשמה ו כן .
קושי להתבסס על ההסדר ההסכמי בתביעות אזרחיות.
נוסף על זה, הצו המוסכם עלול לפגוע .
בהרתעה הכללית והספציפית ולהוביל לשחיקה בתדמיתו הציבורית של הרגולטור עקב .
הצטיירותו כגורם הנכון לפשרה.
יתרה מכך, הצו המוסכם, המתאפיין בפשרות והקלות .
רגולטוריות, עלול לשמש מכשיר אכיפה מקל ואף מיטיב עבור גורמים מפוקחים , כאשר יחסי .
קרבה הנוצרים, בין היתר עקב המשא ומתן הנלווה ליצירת ההסדרים והחשיפה היתרה של .
הרגולטור לעמדת המפוקח ולתשתית העובדתית שהוא פורס בפניו, עלולים להטות את תנאי .
במצבים אלה החשש הוא שהצו המוסכם ייצר מראית עין של אכיפה רגולטורית, אך .
בפועל לא בהכרח ישפר ואולי דווקא יוריד את רמת התחרות וההגנה על הצרכן.
ההסדר החוקי המקביל בארצות הברית נחקק כבר ב-1974 במסגרת The Antitrust Procedures .
161Penalties Act and (חוק טאני- Tunney Act ).
על פי חוק טאני, ההצעה לצו מוסכם, וכל חומר .
ומסמכים אחרים שבעיני הרשות תורמים תרומה מכרעת לגיבוש ההסדר, יועמדו אף הם לעיון .
בישראל המחוקק קבע כי על הרשות לאפשר זכות טיעון לציבור בנוגע להסכמה שגובשה בינה .
לבין אדם או תאגיד שאותה בכוונתה להגיש לאישור בית המשפט כדי שתקבל תוקף של צו .
בדברי ההסבר להצעת התיקון נכתב כי ״קיים אינטרס ציבורי כי הסכמות אלה יועמדו .
לעיון הציבור והע רותיו״ 162 ,ואכן ישנה חשיבות רבה לשיתוף הציבור בחוזים רגולטוריים.
זה עשוי לסייע לרגולטור ביצירת תשתית עובדתית נאותה שתאפשר לו לגבש עסקה רגולטורית .
שיתוף הציבור קשור בקשר הדוק לשקיפות אודות ההנמקה המנהלית, שכן .
160 ראו שרון ידין, "צו השעה: שיתוף הציבור בהליך צו מוסכם", פורסם בכתב העת המשפט, כרך כה, תש"ף, עמ' .
161 ( חוק טאני Tunney Act ) על שם הסנטור שקידם אותו ג׳ון טאני- ברקע ההסדר החקיקתי עמד צו מוסכם שנערך עם .
חברת התקשורת International Telephone and Telegraph) ITT Corporation ,)אחת מהחברות הגדולות ביותר .
בארה"ב באותה העת, על רקע מיזוגים בחברה.
ההסדר הובא אומנם לידיעת הציבור אך נימוקיו נשמרו בסוד, כמקובל .
באותה תקופה, וצדדי ג׳ שאינם בעלי עניין ישיר בהסדר לא הורשו להשמיע את התנגדותם.
בעיני הציבור עת נודע ברבים על שיקולים פוליטיים שהשפיעו לכאורה על עריכתו.
נוסף על כך, בית המשפט שאישר .
את ההסדר נחשב בעיני רבים לא יותר מאשר חותמת גומי, ואף מהיבט זה נפגע אמון הציבור בצו המוסכם.
ידין, "צו השעה: שיתוף הציבור בהליך צו מוסכם", פורסם בכתב העת המשפט, כרך כה, תש"ף, עמ' 151 - 185 .
162 דברי ההסבר להצעת חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 5 ), התשנ"ט-1999.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון ללא בסיס עובדתי מספק, הציבור לא יוכל להגיב באופן משמעותי ליוזמות המנהליות.
ההנמקה היא לפיכך רכיב חיוני בשיתוף הציבור 163.
לפי חוק התחרות הכלכלית, על הממונה לפרסם "שלושים ימים לפחות טרם הגשת הבקשה, .
הודעה באתר האינטרנט ובשני עיתונים יומיים בדבר כוונתו להגיש צו מוסכם לאישור בית .
המשפט; בהודעה כאמור יוזמן כל אדם העלול להיפגע מן הצו המוסכם וכן ארגון צרכנים או .
איגוד עסקי, להביא את טענותיהם בקשר לצו בפני הממונה".
חוק התחרות הכלכלית קובע שאם הטיל הממונה עיצום כספי, עליו לפרסם בצי בור את הפרטים .
שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום .
כספי: (א ) דבר הטלת העיצום הכספי; (ב) מהות ההפרה שבעטיה הוטל העיצום הכספי ונסיבות .
ההפרה; (ג) סכום העיצום הכספי שהוטל ועיקרי הנימוקים לקביעתו; (ד) פרטים על המפר .
הנוגעים לעניין; (ה) שמו של המפר אם הוא תאגיד.
נמצא כי משנת 2015 איתרה רשות התחרות שני הסדרים כובלים בענף המזון.
איסור למניעת הסדר בלעדיות במקרקעין אצל קמעונאי מזון, ואכפה איסור הסדר כובל של .
ספק אחד, שבו נמצאו שני מעשים בעלי אלמנט של הסדר כובל אנכי164 ומעשה אחד של הסדר .
כובל אנכי הכולל אלמנט אופקי165.
נמצא כי אם הרשות בוחרת לחתום על צו מוסכם עם הגוף המפוקח היא נוהגת לפרסם בעיתונות .
בבקשה למתן צו מוסכם לבית הדין לתחרות, על הממונה לנמק בין היתר .
את החלופות לצו מוסכם, ולצרף את פירוט הטענות שהובאו בפניו במסגרת השימוע הציבורי .
ואת תגובתו לטענות אלה ; נתונים אלו אינם מובאים לידיעת הציבור 166.
עוד נמצא כיגם במענה .
על פניית ציבור שהוגשה לרשות התחרות ביוני 2020 , כשנתיים לאחר מועד אישור בית הדין את .
הצו המוסכם, בנוגע להסדר האמור עם יצרן א', הרשות השחירה את הנימוקי ם להחלטתה.
163 ,ראו שרון ידין" צו השעה: שיתוף הציבור בהליך צו מוסכם", פורסם בכתב העת המשפט, כרך כה, תש"ף .
164 הסדר בין שני גורמים שנמצאיםזה מעל זה בשרשרת השיווק, לדוגמה ספק ומפיץ.
165 הסדרבין ש ני מתחרים המנהלים עסקים, ולפיו אחד הצדדים לפחות מגביל עצמו באופן העלול למנוע או להפחית .
את התחרות בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר, או חלק מהם, או בינו לבין אדם שאינו צד להסדר.
166 למשל בארה"ב - תצהיר ההשפעות התחרותיות יוגש לבית המשפט, יתפרסם ב רשומות ויומצא לכל אדם לפי דרישה.
כמו כן, על הרשות המנהלית להכין ולפרסם בעיתונים בעלי תפוצה כללית, במשך שבעה ימים, 60 ימים מראש .
כאמור, תקציר של טיוטת הצו המוצע, תקציר של תצהיר ההשפעות התחרותיות ורשימה של המסמכים הרלוונטיים .
שיועמדו לעיון הציבור, וזאת כדי לאפשר קבלת תגובות מהותיות ומידע לגבי האופנים שבהם ניתן לעיין במסמכים .
במסגרת תקופת 60 הימים תקבל הרשות בארה"ב לידיה את התגובות והמידע ותשקול כל הערה כתובה .
שהוגשה בקשר לטיוטת הצו.
כל הערה להסדר המתקבלת בכתב וכל תגובה להערה מטעם הרשות יוגשו אף הן .
לבית המשפט ויפורסמו ברשומות במהלך תקופה זו.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נמצא כי בכל המקרים שהרשות בוחרת לפעול בהליך מנהלי חלף ההליך הפלילי, היא .
נוהגת לפרסם בעיתונות את סכום העיצומים הכספיים ואת הנוסח המוצע לצו המוסכם.
עם זאת, נמצא כי הרשות אינה מפרסמת לציבור שיקולים וטענות שעלו בפניה בעת גיבוש .
משנת 2015 הגיעה הרשותלצו מוסכם בשלושה מקרים בתחום המזון והטואלטיקה.
פלילית גלויה נפתחה במקרה אחד, בקשר להתבטאות בתקשורת של קמעונאי גדול, ולא נמצא .
כי יש בה די כדי להמשיך בהליך פלילי.
תפיסת מידת ההרתעה של רשויות רגולטוריות נובעת .
מפעולות הרשויות לאכיפה פלילית ומנהלית וממידת טיפולן בעבירות בתחום הסדרים כובלים .
ובתחומים אחרים המפורטים בחוק התחרות הכלכלית.
להלן בתרשים מוצגת תפיסת מידת .
האפקטיביות של רשות התחרות לעומת רשויות מקבילות במדינות ה- OECD.
תרשים10: מידת האפקטיביות של רשויות תחרות במדינות ה- OECD , 2016167 .
על פי נתוניארגון ה - OECD (2016 .
167 OECD Economic department Working Paper no.
1287, "Boosting Competition on Israeli Markets ", 2016 .
המבוסס על שאלונים שעליהם ענו גופים שונים במדינות החברות.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בדוח האמור שפרסם ארגון ה- OECD צוין כי רשות התחרות בישראל נתפסת כפחות אפקטיבית .
באכיפת חוקי התחרות לעומת רשויות דומות אחרות, למשל בארה"ב, בגרמניה ובצרפת.
חלק חשוב באכיפה הפלילית 168 הוא עיקור התמריץ לעבור על החוק וסנקציה כלפי מי שהפר .
רשות התחרות מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא עורכת בכל רבעון דיון עומק בתוכניות .
האכיפה הפלילית והמנהלית .
בדיונים אלו נקבעים סדרי העדיפויות באכיפה בכל אחד מאפיקי .
האכיפה, על רקע הליכים שכבר מתנהלים בשלביהם השו נים כמו גם הליכי האכיפה .
המתוכננים; נבחנים המשאבים הדרושים; ונקבעים יעדים.
הרשות תוסיף לקיים דיונים אלו.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הרשות תמשיך לקיים דיונים עתיים בכל הנוגע לתכניות .
האכיפה הפליליות והמנהלתיות וכי ככל שהרשות בוחרת לפעול בהליך מנהלי חלף הליך .
מומלץ כי בכדי להגביר את השקיפות, יפורסמו לציבור השיקולים שהביאו .
את הרשות להחלטה על הליך האכיפה.
קידום התחרות בענף המזון - חוק המזון169 .
חוק התחרות הכלכלית הוא חוק כללי הנוגע לכלל הענפים במשק.
כדי להגביר את הפיקוח על .
התחרות בענף המזון, על הריכוזיות בענף ועל מחירי מצרכי המזון נחקק חוק המזון.
הוא חוק ייחודי למדינת ישראל שמטרתו להגביר את התחרותיות בענף המזון ובתחום מוצרי .
הצריכה כדי להוריד את המחירים לצרכן170.
חוק המזון נחקק בעקבות מסקנות ועדת קדמי, .
והוסדרו בו הוראות בדבר תחרות גיאוגרפית של קמעונאים ושקיפות מחירים וכן כללים ביחסי .
הפעילות בין ספקים לקמעונאים171.
תחרות גיאוגרפית: הצרכן לא תמיד נהנה מאפשרויות בחירה בין מגוון מספיק רחב של .
קמעונאים המתחרים באזור שבו הוא נמצא.
בכשל זה נועד לטפל הפרק בחוק העוסק .
בתחרות גיאוגרפית בין קמעונאים172 .
168 המשפט הפלילי חל על תחום רחב ומגוון של התנהגויות שהוגדרו בחוק המשפטי, לרבות בחוק התחרות הכלכלית, .
המשפט הפלילי בא לקבוע כללי הימנעות מהתנהגויות אלו באמצעות הרתעה, העמדה לדין, .
המשפט הפלילי מאופיין בכך שאכיפתו מוטלת קודם כול על המדינה.
169 חוק לקידום התחרות בענף המזון, התשע"ד-2014.
170 החוק אימץ בין היתר את עיקרי החלטת הממשלה 5167 ( 21.
) שבה הוחלט ליישם את המלצות ועדת קדמי .
171 קמעונאי מוגדר כ"אדם המחזיק בחנות, וכן כל אדם קשור אליו" ; ספק מוגדר בחוק "מי שמספק לקמעונאי, או .
באמצעות קמעונאי, במישרין או באמצעות מפיץ, מצרכים, ו בכלל זה מצרכי מותג פרטי, לרבות מפיץ של מצרכים .
כאמור, וכן כל אדם קשור לאלה ".
172 "הפרקים "הסדרת פעילות ספקים וקמעונאיםו"תחרות ג יאוגרפית של קמעונאים" מגדירים "קמעונאי גדול" וכוללים .
קמעונאים מענף המזון בלבד, לעומת זאת, פרק "שקיפות המחירים" מכליל גם קמעונאים מסוימים מענף הפארמה .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שקיפות המחירים: הצרכן אינו מיודע מספיק בנוגע לשאלה איזה קמעונאי באזור שלו .
יכול להציע לו את סל המצרכים במחיר הנמוך ביותר.
בכשל זה בא לטפל הפרק בחוק .
העוסק בשקיפות המחירים.
הסדרת הפעילות בין ספקים וקמעונאים: ספקים גדולים עלולים לדחוק ספקים קטנים .
הוראת החוק העוסקות ביחסים בין הספקים לקמעונאים נועדו לטפל, .
בין השאר, בכשל זה 173 .
בנוסף, הוראות החוק בפרק זה נועדו לטפל בחשש לפגיעה .
בתחרות בין הספקים וכן בחשש לפגיעה בתחרות בין הקמעונאים ולפגיעה בתחרות בין .
תחרות גיאוגרפית של קמעונאים .
ועדת קדמי מצא ה כי רמת הריכוזיות בתחום הקמעונאות ברמה הלאומית בישראל היא מהגבוהות .
ביותר בקרב מדינות ה- OECD .
כמו כן, נמצא קשר ישיר בין אזורים בארץ שבהם קיימת ריכוזיות .
בתחום קמעונאות המזון לבין רמת מחירי המצרכים הנמכרים באותם אזורים174 .
להצעת חוקהמזון צוין כי הוראות אלו נועדו לאפשר התמודדות עם בעיות ריכוזיות גיאוגרפית .
ועם התחרות המועטה המתקיימת בשוק המזון 176 .
בינואר 2015 ערכה המועצה הישראלית לצרכנות סקר בעניין הרגלי הצריכה של הצרכן .
הישראלי בתחום המזון 177 .
מהסקר עולה כי התחרות בין החנויות השונות לממכר מזון היא .
כמו כן , הצרכן בוחר את החנות לקניית מזון על פי מידת קרבתה לביתו או למקום .
חוק המזון מסמיך את הממונה על התחרות לקבוע את השיעור המחושב 178 לכל חנות גדולה179 .
(להלן בפרק זה- חנות) של קמעונאי גדול 180 (להלן בפרק זה- קמעונאי).
173 דיויד גילה, "הערת חקיקה: חוק המזון", מחקרי משפט לא, (2017 '), עמ 319-342 .
174 ראו עמ' 19 לדוח ועדת קדמי.
175 דברי ההסבר להצעת חוק לקידום התחרות בענף, המזון התשע"ד-2013 .
176 הצעת חוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ג -2013 ', עמ830 ,835 'ס9.
177 סקרשל המועצה הישראלית לצרכנות באמצעות מכון הסקרים והמחקר גיאוקרטוגרפיה, אתר המועצה הישראלית .
לצרכנות במרשתת, ינואר 2015.
178 השיעור המחושב הוא למעשה נתח השוק שיש לקמעונאי גדול בקבוצת התחרות, והוא מתקבל מהיחס שבין מחזור .
המכירות של הקמעונאי הגדול בחנויותיו הגדולות בקבוצת התחרות של החנות הנבחנת, לרבות אותה החנות, ובין .
מחזור המכירות של כלל החנויות הגדולות השייכות לקבוצת התחרות.
179 חנות מוגדרת כמקום לממכר קמעונאי של מזון ומוצרי צריכה, לרבות חנות מקוונת, ובתנאי שנמכרים שם דרך קבע .
ירקות ופירות טריים, חלב ומוצריו ומוצרי ניקיון, וגם יותר מ-50% ממחזור המכירות בה הוא ממכירת מזון.
מוגדרת כחנות ששטח המכירה שלה הוא לפחות 250 מ"ר, למעט חנות מקוונת (ההגדרה לעניין הפרקים "תחרות .
גיאוגרפית של קמעונאים" ו"הסדרת יחסי ספקים וקמעונאים").
180 סעיף 14 לחוק המזון מגדיר קמעונאי גדול, לגבי הפרק "תחרות גיאוגרפית של קמעונאים" (פרק ב, סימן ב ') כקמעונאי .
גדול כהגדרתו בסעיף 2 לחוק וכן קמעונאי המחזיק בחנות גדולה אחת לפחות שמחזור המכירות שלה, בשנת הכספים .
הקודמת, עלה על 100 מיליון ש "ח.
לא חל שינוי ביתר ההגדרות כאמור בפרק ב, סימן א' (פעולות אסורות) לחוק .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון התחרות המקומית הרלוונטית עבור כל חנות של קמעונאי השיעור המחושב מציג את נתח השוק .
שיש לקמעונאי בכל חנויותיו הגדולות בקבוצת התחרות והוא נקבע על פי השיעור שהקמעונאי .
מספק באזור הביקוש לעומת החנויות המתחרות.
על פי הוראות חוק המזון, לפחות אחת לשנתיים נמסרת " הודעה בדבר אזורי ביקוש" לכל אחד .
מהקמעונאים הגדולים בנוגע לחנויות יו שהשיעור המחושב שלהן עולה על 30% ולחנויות יו .
שהשיעור המחושב שלהן עולה על 50%.
קמעונאי גדול שקיבל הודעה כזו יוכל לפתוח חנות .
גדולה חדשה נוספת באותו האזור, רק לאחר שקיבל את אישור הממונה על התחרות.
חל עליו איסו ר להתקשר בהסדר בלעדיות, או להאריך הסדר בלעדיות קיים, שמטרתו להגביל .
קמעונאים אחרים מלפתוח חנות באותו האזור.
הממונה על התחרות לא יאשר בקשה לגבי אזור ביקוש שהשיעור המחושב בו נע בין 30% ל- .
, אלא אם מצא שאין חשש סביר שפתיחת החנות תגרום לפגיעה בתחרותבקשה לגבי .
אזור ביקוש שהשיעור המחושב בו עולה על 50% תינתן רק א ם הממונה מצא, במבחן מחמיר .
ביותר, כי קיימת ודאות קרובה לכך שפתיחת החנות לא תגרום לפגיעה בתחרות181.
בנובמבר2014 פרסמה רשות התחרות מס מך שכותרתו "מתודולוגיה ליישום פרק התחרות .
הגיאוגרפית בין קמעונאים על פי חוק המזון" (להלן - המתודולוגיה 182 ).
קביעת ה"שיעור המחושב" על פי השלבים המנויים בחוק, וצורף לו נספח מפות - "אזורי ביקוש .
של חנויות בעלות שיעור מחושב של מעל 30% .
ב-2014 ניתנו הודעות בדבר אזורי ביקוש ל-17 קמעונאים גדולים בנוגע ל-296 חנויות גדולות .
בהתייחס לנתוני 2013 ,ב-2018 - ל-16 קמעונאים גדולים בנוגע ל-195 חנויות גדולות בהתייחס .
לנתוני 2017 וב-2020 - ל-17 קמעונאים גדולים בנוגע ל-194 חנויות גדולות בהתייחס לנתוני 2019 .
181 ראו סעיף17 ;לחוק המזוןאישור לפתיחת חנות יינתן רק כ ש קיים בסיס כלכלי מוצק, המבוסס על ראיות ממשיות, .
המצביעות על כך שקיימת הסתברות ברמה של "ודאות קרובה" לכך שפתיחת החנות לא תפגע בתחרות.