HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאישור ספקים יחידים; בבקשה ציין כי לרשימת הספקים היחידים נוספו ספקים אחדים שהם יצרנים מקוריים של ציוד, ומנגד הוסרו ממנה 32 ספקים שהיו ברשימה שאושרה בשנת 2003 .
ברשימה רשומים 155 ספקים מחו"ל ועוד 43 ספקים ישראלים; ליד כל ספק יש תיאור של הטובין שבגינו הוגדר ספק יחיד.
04 אישרה ועדת המכרזים העליונה לרכבת להתקשר עם הספקים ששמותיהם היו נקובים ברשימה בפטור מחובת מכרז בהתאם להוראות תקנה 3 (29 ) ותקנה 14 ביחד עם תקנה 33 ותקנה 39 (6 .
) לתקנות חובת המכרזים ב- 31.
05 ביקש מנהל אחזקת נייד ברכבת, מר סאמי כהן, מאגף רכש והתקשרויות לאשר רשימה של ספקי ציוד עיקריים של הנייד הרכבתי וספקי משנה שלהם.
בבקשה ציין כי הספקים ששמותיהם נקובים ברשימה הם ספקים "מקוריים ויחידים" לציוד מסוים; כן ציין כי איתור של חלפים "כרוך בתהליכים ארוכים וממושכים", ו"רכבת ישראל אינה ערוכה לתת מענה לפעילות זו".
הרשימה שצורפה לבקשה כללה 26 )ספקי ציוד עיקריים (לקרונועים, לקרונות ולקטרים וספקי משנה.
ברשימה צוינה מגבלה כספית לה זמנה מכל ספק.
ועדת המכרזים אישרה ב - 31.
פטור ממכרז להתקשרות עם הספקים המופיעים ברשימה הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בינואר 2005 אושרה רשימה מצומצמת של ספקים יחידים וזאת לאחר הוצאתם של ספקים רבים מרשימת הספקים היחידים.
יצוין כי ברשימה שאושרה על ידי ועדת המכרזים לא צוינו הפריטים או המכלולים שאפשר להזמין מהספקים העיקריים אלא רק מגבלת הסכום; כך נעשה גם לגבי ספקי משנה של מכלולים שונים.
במצב דברים זה, כשברשימה של הספקים אין פירוט של החלפים שניתן לרכוש מהם כספקים יחידים, ניתן להזמין חלפים שונים מספקים יחידים, למרות שיש אפשרות לרכוש אותם פריטים מספקים אחרים.
באשר לקביעה של מנהל אגף אחזקת נייד כי הרכבת לא ערוכה לאיתור חלפים אשר יחליפו את המקוריים, משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להכין רשימה של חלפים שלגביהם כדאי להשקיע מאמץ בכתיבת מפרטים ובחיפוש אחר יצרנים נוספים.
יצוין כי לפי תקנה 14 לתקנות, רשאית ועדת המכרזים לפטור מחובת מכרז התקשרות עם תושב מדינת חוץ לאחר בדיקת מספר הצעות שבאו בחשבון, אך דבר זה לא נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת לעשות מאמץ לאתר ספקי חלפים נוספים, דבר שעשוי להביא לחסכון בלתי-מבוטל ברכישתם .
אף שוועדת המכרזים אישרה ספקים של חלפים מסוימים כספקים יחידים בשתי הרשימות דלעיל, לרכבת היה מידע על ספקים נוספים של אותם חלפים.
רכישת חלקים לבלמים : הרכבת רוכשת רפידי בלם וגשישי בלם לקרונות, לקרונועים ולקטרים מהיצרן המקורי של חלקי הבלם שסיפק את החלקים לספק הציוד.
ספקי רפידות בלם וגשישי בלם הוגדרו כספקים יחידים.
הביקורת העלתה שלפחות לחלקים מסוימים מאלה יש בקטלוגים של הרכבת ציון של ספק נוסף.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2005 כי רשימת הספקים במחשב כוללת ספקים היסטוריים שאינם בהכרח פעילים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת לוודא שרשימת הספקים מעודכנת ואפשר לרכוש מהם חלפים.
חברת רכבת ישראל בע"מ 839 .
רפידות בלמים לקרונועים : הרכבת רכשה במשך השנים רפידות בלם לקרונועים מחברה א' מחו"ל שהוגדרה כספק יחיד.
ועדת המכרזים אישרה לרכוש ממנה חלקים בסכום שלא יחרוג ממיליון ש"ח ללא אישור הוועדה.
נמצא שבקטלוג של הרכבת מופיע ספק נוסף - חברה ב' מחו"ל.
הרכבת לא ביקשה מהחברה הצעת מחיר לרפידות אלה.
נוסף על כך, היא החלה בספטמבר 2004 לרכוש רפידות מחברה נוספת לכל הקרונועים שבשימושה.
הביקורת העלתה גם שהרכבת קיבלה רשימה נוספת של יצרנים לרפ ידות בלם שמתאימות לקרונועים.
דוגמה זו מחזקת את הצורך בבדיקות שוק לאיתור ספקים נוספים על אלה שהוגדרו "ספקים יחידים".
רכישת בדי ריפוד לקרונועים : ב- 6.
04 'הזמינה הרכבת מחברה ג מחו"ל 800 מ"ר בד ריפוד לקרונועים במחיר 216.
45 כתרים דנים למ"ר, ובסה"כ שילמה כ- 173,160 כתרים דניים (כ- 131,000 ש"ח).
חברה ג' אושרה כספק יחיד ברשימה שאושרה בוועדת המכרזים באוגוסט 2004 .
הביקורת העלתה שבקטלוג החלפים של הרכבת מופיע ספק נוסף לאותו סוג בד, חברה ד'.
לא נמצאה אסמכתה לפנייה של הרכבת לחברה זו בבקשה להצעת מחיר.
הרכבת טענה כי פנתה לחברה זו, והיא לא הייתה מוכנה לספק את בד הריפוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי מינהל תקינים מחייבים כי פניות כאלו יהיו בכתב.
רכישת בד ריפוד לקרונות דו -קומתיים ואחרים : כאשר הרכבת רכשה קרונות דו -קומתיים, הם כללו בד ריפוד שסיפקה חברה ה' ליצרן הקרונות.
באוגוסט 2004 הוחלט ברכבת להחליף את בד הריפוד בקרונות גרורי קטר לבד הריפוד שבקרונות הדו -קומתיים.
היה צריך להחליף כ - 5,200 מ"ר.
04 פנה מנהל חטיבת הנייד, מר דוד גבאי, למנהל אגף רכש והתקשרויות ברכבת, מר צור עציון, בבקשה לכלול ברשימה של ספקים בארץ ובחו"ל הפטור ים מחובת מכרז את שמו של יצרן בד הריפוד המקורי של המושבים ברכבות הדו-קומתיות, חברה ה', שהושמט מהרשימה בעת הכנתה.
ועדת המכרזים אישרה ב- 10.
04 את הכללת הספק ברשימת הספקים היחידים ואישרה לרכוש ממנו, על פי בקשת החטיבה, 1000 מ"ר בד במחיר 9,000 ( ליש"ט 73,890 "שח).
משרד מבקר המדינה העיר לרכבת כי אין זה סביר שבד ריפוד יירכש מספק יחיד, כאשר יש לו ספקים נוספים.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה ב- 11.
05 כי היא בדקה שלוש הצעות מחיר והצעת חברה ה' הייתה הזולה ביותר.
רכישת חלפים לקטרים מחברה ו' : ברשימת הספקים היחידים שחטיבת הנייד הייתה רשאית לרכוש מהם חלפים לשנת 2004 בלי לפנות לוועדה נכללה חברה ו', המשווקת חלפים מטעם יצרן הקטרים G.
M ; ועדת המכרזים הגבילה את סכום הרכישה מהחברה לחמישה מיליון ש"ח.
(א) נמצא שבשנת 2004 רכשה הרכבת מחברה ו' חלפים בסכום כולל של 11.
8 מיליון ש"ח, כלומר בסכום הגדול כמעט פי 2.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי המערכת הלוגיסטית לא הגבילה את היקף ההזמנות מהספקים היחידים.
בעקבות נוהל חדש שגיבשה הרכבת לא ניתן יהיה להזמין חלפים במספר שיחרוג מזה שנקבע.
(ב) הביקורת העלתה שבמסגרת הרכישה מספק יחיד רכשה הרכבת מחברה ו' פריטים מסוימים אף כי יכלה לרכוש אותם מספקים נוספים.
05 שהספקים שאת שמותיהם ציין המשרד מייצרים חלפים בלתי -מקוריים, החברה שמייצרת את המנוע איננה מוכנה להיות אחראית להם, ומכל מקום אין הרכבת עושה שימוש ברשימת הספקים.
הרכבת לא הבהירה מדוע אם כן נכללו ספקים אלו ברשימת ספקיה.
(ג) מהמסמכים עולה כי הרכבת מודעת לכך שלצד היתרונות הלוגיסטיים שיש לה ברכישת חלפים מרוכזת מחברה ו' היא משלמת בעבורם מחירים גבוהים יותר וחשופה לניצול לרעה של תלותה ברכישה מספקי חלפים מקוריים.
ביוני 2001 ,העביר מנהל אגף רכש והתקשרויות, מר צור עציון, למנהל רכש בחטיבת הנייד מר ברוך לבב, טבלה שבה מושווים מחירי חברה ו' למחירים של חברה ז' וביקש לבדוק אם כדאי לקיים מכרז לגבי קבוצת פריטים שיש בהם הבדל מחיר משמעותי.
01 העביר מנהל הרכש בחטיבת הנייד, מר ברוך לבב, למנהל אגף ורכש והתקשרויות את קובץ הפריטים בצירוף נתוני ההפרשים באחוזים וסיכום כספי.
01 פנה מנהל אגף רכש והתקשרויות ברכבת למנהל מחלקת הרכש בחטיבת הנייד וביקש לקבץ את כל הפריטים שבהם הפער ניכר ולפרסם מכרז פומבי לאותם פריטים עם המספר הקטלוגי המקורי של הציוד ועם דרישה לציוד מקורי.
הוא הוסיף שאת הפריטים שחברה ו' מוכרת ביוקר תוכל הרכבת לרכוש מהמציע הזול ביותר שייבחר במכרז; הוא הציע לעשות הסכם מסגרת שלפיו ייבחר יותר ממציע אחד, ומכל אחד יוזמנו הפריטים הזולים ביותר.
משרד מבקר המדינה השווה את מחיריהם של חמישה פריטים בחברה ו' ובחברה ז'.
מחירי חברה ו' היו גבוהים ב-28% עד 125% .
הרכבת טענה שבעבר הושוו מחירי שתי החברות הנ"ל: בחלק מן החלפים היה המחיר בחברה ו' זול יותר, ובחלק - יקר יותר.
הרכבת טענה גם שההשוואה בוצעה ל לא בדיקה של עניינים נוספים כגון תנאי אשראי, ריכוז הרכש, מניעת הביורוקרטיה, תנאי סחר וכו'.
(ד) פחמים לקטרים : ב- 20.
04 אישרה ועדת המכרזים של הרכבת רכישה של 3,800 יחידות פחמים לקטרים מחברה ח' במחיר של 13.
76 דולר ליחידה, ובסה"כ - ב- 52,288 דולר.
05 הזמינה הרכבת 4000 יחידות של אותם הפחמים, הפעם מחברה ו', במחיר 17.
45 דולר ליחידה, ובסה"כ בכ- 69,800 דולר, לא כולל הנחה נוספת של 5% שהיא אמורה לקבל מחברה ו' בגין רכישות ביותר מ-1.
בתיקי הרכבת לא נמצאה בקשה להצעת מחיר מחברה ח', היצרן המקורי של הפחמים.
69 דולר ליחידה ובסה"כ- 14,760 דולר עבור 4,000 .
היחידות שנרכשו מהמתואר לעיל עולה כי הרכבת רכשה חלפים מחברה ו' למרות שידעה שאפשר לרכוש אותם מספקים אחרים במחיר זול יותר, מה שמצביע על ניצול כוחו של הספק ה"יחיד".
הרכבת לא מצאה לנכון לבדוק ספקים חלופיים שמחיריהם זולים יותר ובדרך זו להקטין את הוצאותיה.
דרך פעולה זאת נוגדת את חוק חובת המכרזים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההיקף הניכר של הרכישות מחברה ו' .
ונוכח האפשרות לרכוש במחירים אלה יותר חלפים מחברות אחרות, על הרכבת לעשות בדיקה מחודשת בעניין כדי להשיג את המחיר הזול ביותר.
רכישת מצבריות : ב- 28.
03 דנה ועדת מכרזים עליונה בבקשה לאשר פטור ממכרז לספקים בארץ ובחו"ל.
לאחר שעיינה ברשימת הספקים שהומלצו על ידי הגורמים המקצועיים ברכבת כספקים יחידים החליטה הוועדה לסווג את ההתקשרות עם ספקים אלה כפטורה מחובת מכרז.
לפרוטוקול צורפו שתי רשימות: רשימה של ספקים יחידים בארץ חברת רכבת ישראל בע"מ 841 .
'ורשימה של ספקים יחידים בחו"ל.
ברשימת הספקים היחידים בארץ מופיעה חברה ט שאושרה כספק יחיד למערכות מצברים נייחות לאיתות.
אגף תקשורת ביקש במרס 2004 ממנהל מחלקת רכש פנים ארצי לרכוש מצבריה מסוימת.
למרות שחברה ט' נקבעה כספק יחיד, מנהל אגף רכש פנים פנה ב- 31.
04 לשלושה מציעים וקיבל מהם הצעות ; ההצעה הזולה הייתה של חברה מסוימת שהציעה אותה במחיר של כ - 35,460 ש"ח, לעומת ההצעה של חברה ט' שסכומה היה 38,250 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, מקרה זה ממחיש את העובדה כי לוועדת המכרזים מוגשות רשימות של ספקים יחידים בלי שהאגפים המקצועיים ברכבת מקדישים מאמץ מרבי לאיתור ספקים נוספים לפני הגשת הבקשה לקבל פטור ממכרז.
הרכבת, לעומת זאת, טענה שמקרה זה ממחיש דווקא את העובדה כי למרות סיווגו של ספק כספק יחיד היא עושה מאמצים כדי לאתר ספקים נוספים.
לדעת משרד מבקר המדינה איתור ספקים נוספים אינו צריך להיות תוצאה של יוזמה מקרית של עובד כזה או אחר אלא יש לאתרם באופן שיטתי על פי תכנית מסודרת.
רכישת גלגלים לקרונות : ב- 30.
04 פנה מנהל מחלקת רכש בחטיבת נייד, מר ברוך לבב, אל י ו"ר ועדת רכישות, מר צור עציון, בבקשה לאשר רכישת 150 גלגלים עבור קרונות דו -קומתיים מחברת י', היצרן המקורי של הגלגלים שסופקו יחד עם הקרונות הדו-קומתיים.
הוא ציין כי האגף הטכני דרש לספק את 150 הגלגלים עד סוף ינואר 2005 .
ועדת המכרזים דנה באותו יום בבקשה וציינה את הדברים האלה: לאור שינויים בתכנית העבודה השנתית הוחלט להקדים את ביצוע הבדיקה לקרונות דו-קומתיים ; יידרשו כ- 200 גלגלים בתחילת שנת 2005 ; פורסם מכרז בינלאומי לרכישת גלגלים אך הוא יסתיים לאחר הבדיקות; יש 48 יחידות במלאי ולכן יש לרכוש150 גלגלים מהיצרן המקורי במחיר של 92,000 .
04 החליטה הוועדה לאשר את הרכישה מחברה י' כספק יחיד בסך 92,000 ,אירו במחיר של 613 .
נקבע שהגלגלים יסופקו חודשיים שלושה לאחר ההזמנה התברר כי לוועדת המכרזים נמסרה טבלה שבה הושוו מחיריהם של שלושה מציעים; צוין בה שהצעת המחיר של חברה י"א הייתה 605.
ואולם מבדיקת הצעת החברה עולה כי המחיר שהציעה לא היה 605.
5 אירו ליחידה אלא 605.
5 דולר ליחידה, שהם 469 אירו.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי ציון שם המטבע נעשה בשוגג.
נוסף על כך, העלתה הביקורת כי בהצעה של חברה י"א צוין אומנם כי מועד המסירה הוא ארבעה חודשים מיום הרכישה אך הובהר גם שהנושא פתוח למשא ומתן.
יתר על כן, במכתב ששלחה החברה ב- 30.
04 היא הודיעה שהיא מוכנה לספק 50-100 מהגלגלים עד סוף פברואר, וניתן לדון באספקתם בינואר 2005 .
במכתבה הדגישה החברה שהמחיר נקוב בד ולרים.
יוצא אפוא שלמעשה גם חברה זו הייתה יכולה לעמוד במועד האספקה שלכאורה היה דרוש לחטיבת הנייד.
בסופו של דבר הוזמנו 150 הגלגלים ב- 1.
04 מחברה י', ומועד אספקתם נקבע ל- 31.
05 , דהיינו ארבעה חודשים ממועד ההזמנה ולא חודשיים -שלושה כפי שנטען בוועדה.
ואכן, הג לגלים הגיעו לארץ ב - 26.
יוצא אפוא כי הרכבת שילמה 21,600 אירו יותר בעקבות רכישה זו.
ההזמנה שתוארה לעיל מצביעה על אי סדרים וחריגה ממינהל תקין, בכך שנמסר מידע לא מלא לוועדת המכרזים.
עליות תלולות במחירי החלפים .
05 הזמינה הרכבת מסנני אוויר במחירשל 2400 כתרים דניים מהחברה הדנית .
Bombardier , יצרנית הקרונועים שהיא הספק היחיד לחלפים אלה.
על פי מסמכים שנמצאו בתיק הרכישה, פריט זה נקנה קודם לכן ב- 10.
01 ב- 1,650 כתרים דניים, דהיינו בין 2001 ל- 2005 עלה המחיר ב-45% .
הרכבת מסרה למשרד מבקר המדינה כי עליית המחיר מקורה בעלייה דרסטית במחיר חומרי הגלם; ואולם יש לציין כי הרכבת לא בדקה בעצמה את השפעת עליית חומרי הגלם על מחיר החלק.
גומי חזית משמש להגנה על החלק הקדמי של הקרונוע.
חברת Bombardie r היא גם הספק היחידי של ציוד זה.
ב- 1999 היה מחיר החלק 97,804 כתרים דניים ( 56,642 .
)ש"ח באוקטובר 2004 רכשה הרכבת גומי חזית במחיר 183,000 ( כתרים דניים ליחידה 136,664 ש"ח).
מחיר החלק הזה עלה אפוא בין שנת 1999 לאוקטובר 2004 ב-87% , אף שמדד יוקר המחיה בדנמרק עלה באותה תקופה ב-11% בלבד.
הרכבת רכשה באותה תקופה50 יחידות במחיר כולל של 6.
7 מיליון כתרים דנים (כ-5 .
)מיליון ש"ח יצוין כי הרכבת פנתה בנובמבר 2001 ל- Woodville , יצרן הגומי המספק אותו ל - .
Bombardier , וביקשה לקבל ממנו הצעת מחיר; בתגובה ציין כי הוא מנוע מלספק לה את הגומי ישירות עקב הסכם מסחרי שכרת עם יצרן הקרונועים.
מקרה זה ממחיש את הצורך שהרכבת תעגן בהסכמים עם הספקים את האפשרות לרכוש חלפים ישירות מהיצרנים המקוריים.
הביקורת העלתה שהרכבת לא ביקשה מ- Bombardier ניתוח מחיר מפורט שיסביר את עליית המחירים, אלא הסתפקה בקבלת הסברים כוללניים.
הרכבת והספק לא קבעו מנגנון יעיל והוגן לקביעת מחירי החלפים במהלך שנות החיים של הציוד בהתחשב בעובדה שלספק מונופול כלפי הרכבת.
מחלקת הרכש באגף הנייד רוכשת ציוד גם עבור חטיבת התשתיות ברכבת.
בעקבות מכרז בשנת 2002 .
חתמה הרכבת על חוזה עם חברה מחו"ל לרכישת מפלגים במהלך שנת 2004 הזמינה הרכבת מהחברהמפלגים שלא נכללו בחוזה המקורי בסכום של 1,092,400 אירו (כ- 6,068,675 .
04 הודיעה מנהלת רכש חו"ל באגף הרכש וההתקשרויות, לחטיבת הנייד שבהתאם להחלטת ועדת המכרזים העליונה, הרכבת רשאית להזמין סוגי מפלגים נוספים אשר אינם נכללים ברשימה המצורפת להסכם עם חברה מסוימת בכפוף לאישור סמנכ"ל תשתיות ולקבלת את האישור התקציבי הנדרש.
כמו כן נקבע שיש להעביר דיווח לוועדת המכרזים על מפלגים שנרכשו שלא לפי הרשימה שבהסכם.
הביקורת העלתה שאמנם הבקשה נחתמה על ידי הסמנכ"ל לתשתיות, אך לא נכללו בה כל המפלגים שנדרשו; היא פוצלה והוגשה לגבי כל קבוצת מפלגים בנפרד על סמך אישור אחד.
זאת ועוד: הביקורת לא מצאה מסמכים שמעידים על פנייה לוועדת המכרזים בעניין זה.
משרד חברת רכבת ישראל בע"מ 843 .
מבקר המדינה העיר לרכבת, כי לנוכח מספר המפלגים ומחירם, היא הייתה צריכה לנהל מו"מ על כל הרכישה ולא לפצל את ההזמנה.
הרכבת הסבי רה למשרד מבקר המדינה כי ההזמנה פוצלה מאחר שמדובר באותו סוג מפלג שיועד לשלושה פרויקטים שונים, ולכן נדרש בעבור רכישתם אישור אחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסכום הגדול, שישה מיליון ש"ח, היה צריך לציין בבקשה לסמנכ"ל כי מדובר בשלוש הזמנות שונות ולא לבקש אישור אחד, כדי לאפשר לו לבדוק את הנתונים לפי הצורך.
הרכבת חתמה על שני חוזים לאספקת חצץ עם שתי חברות שזכו במכרז: חברת מחצבות י"ב וחברת מחצבות י"ג.
החוזים נחתמו במאי 1999 .
לשני הספקים נקבעו מחירים שונים בשל המרחק בין המחצבות שלהם לאתרים שבהם ייעשה ש ימוש בחצץ.
החוזים עם הספקים הוארכו ביוני 2002 .
במחצית הראשונה של 2004 הזמינה הרכבת משני הספקים חצץ לאותם אתרים עצמם, כאשר לאחד הספקים היא שילמה מחיר גבוה יותר.
במקרה זה הרכבת פעלה בדרך לא תקינה, לא יעילה ולא חסכונית.
מן הראוי היה להזמין חצץ לכל אזור מהספ ק הזול יותר באותו אזור.
על הרכבת לבדוק את התנהלות ההזמנות של החצץ ולהסיק את המסקנות הראויות.
 נמצא, כי הרכבת חרגה ממינהל תקין ומתקנות חובת המכרזים כאשר רכשה אותו ציוד ברכישות המשך שנים רבות לאחר המכרז המקורי במאות מיליוני שקלים.
הביקורת העלתה כי, מנכ"ל הרכבת, מר עמוס עוזני, היה אחראי להליך מכרזי בדבר רכישה של רכבות רוכנות בלא שנעשתה לפני כן בדיקה טכנו כלכלית יסודית של חלופות שונות להצטיידות בציוד רכבתי לקווים לירושלים ולבאר שבע; ואף שחברת ייעוץ שוויצרית קבעה כי ספק אם אפשר למצות את כל היתרונות של רכבות רוכנות בתוואים הללו.
בדיקה כזו נעשתה רק ארבע שנים לאחר מכן, ובסופו של דבר המכרז בוטל.
הליכי המכרז שבוטל נמשכו חמש שנים, ממאי 1998 ועד ספטמבר 2003 .
, דבר שגרם לרכבת מחסור בציוד נייד ורכישת ציוד משומש את ההצעה לרכישת קרונועים משומשים הגישה למנכ"ל הרכבת מר יוסי שניר, חברה בבעלות אדם שהיה מקורב לו באותה עת, אך המנכ"ל לא דיווח לדירקטוריון על קשריו עם אותו אדם.
יצוין כי בנו של המנכ"ל הועסק על ידי אותה חברה לאחר כחודש מישיבת הדירקטוריון.
יתר על כן לפני הבאת ההצעה לדירקטוריון לא נוהל הליך תחרותי ולא ניתנה הזדמנות שו וה למציעים אחרים.
הרכבת רכשה את הקרונועים המשומשים במחיר של 73% עד 80% ממחיר ציוד חדש דומה בלא שקיימה לשם כך מכרז ולא פנתה בבקשה לקבלת הצעות לרכישת ציוד משומש.
גם כשפנתה לחברות שונות בבקשה לקבל מיד ע לרכישת קרונות משומשים היא לא מיצתה את בדיקת ההצעות הרלוונטיות.
לא נמצא כי היא עשתה את המאמצים הדרושים למצוא ספקים נוספים כדי לרכוש חלפים בהליך תחרותי במטרה לחסוך בהוצאותיה.
בפועל הרכבת נהגה לרכוש חלפים מספקים שהוגדרו ספקים יחידים, אף על פי שהיו ספקים נו ספים שיכלו לספק לה אותם.
משרד מבקר המדינה הצביע על מקרים של התנהלות בלתי תקינה של הרכבת בתחום הרכש, ועל חריגות מהוראות חוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 .
ותקנותיו הרכבת לא הקפידה לבדוק חלופות לרכש, ובתחום חלקי חילוף והעדיפה להגדיר ספקים שונים כספקים יחידים.
התנהלות זאת מצביעה על חוסר יעילות וחסכון .
בהצהרה של האומות המאוחדות מיום 11.
85 בדבר "עקרונות הצדק היסודיים לנ פגעי עבירה ושימוש לרעה בסמכות" ניתנה הכרה בין -לאומית במעמדם ובזכויותיהם של נפגעי עבירה הקשורים להליך הפלילי נגד הפוגע, וכן בזכותם לסיוע ולפיצוי מטעם המדינה 4 .
בעקבות ההצהרה ועל פי עקרונותיה נקבעו במדינות רבות חוקים שהקנו זכויות לנפגעים על פי מודלים שונים.
בדו"ח בנושא "קרבנות עבירה" שפרסמה, עוד בשנת 1987 , המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (דאז), הגב' יהודית קרפ, נאמר, בין השאר, ש"הצורך לקדם את עניינם של קרבנות עבירה מושתת לא רק על נימוקים הומניטאריי ם ועל מחוייבות חברתית, הנובעת מכשלונה של המדינה להגן על תושביה מפני עבריינות, אלא גם מן ההכרה ששיתוף פעולה של קרבנות עבירה עם רשויות אכיפת החוק, שיתוף המותנה בהבנה ובהתייחסות לבעיות הקרבנות, הוא אינטרס חיוני של מדינות העולם לחיזוק מלחמתן בעבריינות.
רשויות אכיפת החוק פועלות מתוך מסורת של התמקדות בעבריין ובשמירה על זכויו תיו.
השגת שיתוף פעולה של קרבן העבירה, החיונית לפעולה יעילה ותקינה של מערכת אכיפת החוק, עשויה להיות מושגת רק .
4 מדברי ההסבר להצעת חוק זכויות נפגעי עבירות בהליך הפלילי, התשס"א- 2001.
מתוך היערכות לראיה מחודשת, המביאה בחשבון את מצוקתו וצרכיו, ואת מחויבות המערכת לסייע לו"5.
ההכרה במעמדם ובזכויותיהם של נפגעי עבירה מתבטאת גם בפסיקת בית המשפט העליון 6 "מן ההכרח לשוב ולהדגיש מחדש כי 'הגינות בהליך המשפטי' איננה רק הגינות כלפי הנאשם, שחשיבותה וחיוניותה שמורות עמה; ההגינות הנדרשת היא גם זו כלפי המתלונן-הקרבן.
בזמננו נשכח לא אחת, כי כבוד האדם הוא לא רק כבודו של הנאשם אלא גם כבודו של המתלונן, העד הקרבן".
בפסיקה אחרת מדגיש בית המשפט 7 , כי "חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו נושא עימו בשורה חוקתית חקוקה לכל פרט בחברה, אולם בשורה זו נועדה לכל החברה ולא רק לעבריינים שבה .
הקניית זכויות מכוח חוק היסוד דינה שתחול על הכול, האזרח והגר, התושב והמבקר, הנאשם והקרבן".
ההכרה בזכויותיהם של נפגעי עבירה עוגנה בחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א- 2001 (להלן - החוק).
נפגע עבירה מוגדר בחוק כמי שנפגע במישרין מעבירה (כפי שהוגדרה בחוק), וכן בן משפחה (כמוגדר בחוק) של מי שהעבירה גרמה למותו, למעט החשוד, הנאשם או הנידון (להלן - הפוגע).
מטרת החוק קבועה בסעיף 1 שבו והיא: "לקבוע את זכויותיו של נפגע עבירה ולהגן על כבודו כאדם, בלי לפגוע בזכויותיהם על פי דין של חשודים, נאשמים ונידונים".
החוק נועד להגן על נפגעי עבירות פליליות ככלל, ואולם אחדות מהוראותיו מקנות זכויות מיוחדות לנפגעי עבי רות מין או אלימות (כהגדרתן בחוק).
הזכויות המוקנות בחוק נוגעות לשלושה תחומים עיקריים: הזכות לקבלת מידע, זכויות הקשורות לניהול ההליך הפלילי וכן הזכות להגנה.
הוראות החוק "מבטאות איזון בין זכויות נפגעים לזכויות חשודים ונאשמים, כמו גם איזון בין הרצון להיטיב עם הנפגעים לבין המציאות הארגונית והתקציבית המוגבלת של רשויות אכיפת החוק" 8, כך שבהוראות החוק לא נכללו זכויות לפיצויים 9 , לשיקום, לסיוע ולטיפול10 בנפגעי העבירה.
השרים הממונים על ביצוע החוק הם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים (להלן - השרים).
החוק התקבל בכנסת ב-1 6.
עם זאת נקבע בחוק, שכמה מסעיפיו11 יוחלו בהדרגה החל ביום שיקבעו השרים ועל פי צווים שיקבעו.
בתחילה נקבע בחוק שההחלה ההדרגתית של הסעיפים תושלם לא יאוחר מ - 21.
בנוגע לחלק מהסעיפים ולכמה עבירות נקבע, שהחלתם תושלם עוד קודם לכן ולא יאוחר מ- 21.
אולם בתיקון תשס"ג של החוק12 נדחה המועד האחרון להחלת סעיפי החוק עד ל- 1.
05 (להלן- המועד הקובע), כך שעיקר הזכויות הקבועות בחוק נכנסו לתוקף רק באפריל 2005 .
באותו תיקון גם הוטלה על השרים חובת דיווח על ההיערכות ליישום החוק לוועדת החוקה, חוק ומשפט (להלן - ועדת .
5 "קורבנות עבירה", משרדהמשפטים, 27.
לדו"ח 6 דנ"פ 3750/94 יואב דרכי נ' מדינת ישראל.
) 7 דנ"פ 2316/95 עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל פ"ד מט(4 .
) 8 מדברי ההסבר להצעת חוק זכויות נפגעי עבירות בהליך הפלילי, התשס"א - 2001 , הצעות חוק 2978 ,, כ"ח בשבט התשס"א 21.
9 בידי נפגע העבירה לדרוש פיצוי מהעבריין-בהליך הפלילי ע"פ ס' 77 לחוק העונשין, התשל"ז- 1977 .
, וכן באמצעות תביעה אזרחית 10 נפגע העבירה יכול לקבל טיפול רפואי ונפשי לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי ככל אזרח אחר, וכן גמלת נכות מן המוסד לביטוח לאומי - כמו כל אדם אחר שנקבעה לו נכות.
11 על פי סעיף29 (ב) סעיפים4(ב) ו-(ג), 6()(ב2 ,)7 ,8(ב) ו-(ג), 10 , 16,17 ,18 ,19 ,20 ,23, ו- 24 .
יחולו בהדרגה החל ביום שיקבעו לגביהם השרים ועל פי צווים שיקבעו 12 ס"ח[ תיקון תשס"ג 1892 1.
03 'עמ395 ( התקבל בכנסת ביום כ"ז באייר התשס"ג] 29.
03 ,) בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 , 2004 ), התשס"ג- 2003 ,סעיפים 22-23.
בהמשך, בתיקון תשס"ה של החוק13 , צומצם, בין היתר, היקפן של כמה הוראות בחוק ונקבע שהן יחולו רק על נפגעי עבירות מין או אלימות חמורה.
כן נקבע שכמה זכויות לא יחולו רטרואקטיבית.
בחודשים מרס-יולי 2006 בדק משרד מבקר המדינה את מידת ההיערכות ליישוםחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א - 2001 .
נבדקו הנושאים האלה: ההיערכות להעברת מידע לנפגעי עבירה, תיקון החוק וחקיקת משנה ותקצוב החוק; הקמתה של מערכת ממוחשבת להעברת המידע הנדרש על פי החוק לנפגע העבירה ומידת פעילותה של המערכת; העברת מידע באמצעות "דפי מידע"; היקף ה זכויות של נפגעי עבירה; מידת הטמעת החוק במשטרה ובפרקליטות.
הבדיקה נעשתה בגופים האלה: המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) - מחלקת הייעוץ המשפטי ואגף תכנון, ארגון, תקציבים ובקרה (להלן - את"ב); המטה הארצי של המשטרה - מדור נפגעי עבירות והמחלקה לניהול פרויקטים ויישומים; משרד המשפטים - מחלקת ייעוץ וחקיקה ופרקליטות המדינה.
בדיקות השלמה נעשו במטה הארצי של המשטרה במדור תביעות; במחלקת האסיר של שירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס) ובלשכה המשפטית של הנהלת בתי המשפט.
מערכת נפגעי עבירה (מנ"ע) .
עיכובים בהיערכות להקמת מערכת ממוחשבת חלק הארי של החוק עוסק בהעברת מידע לנפגע העבירה על ההליך הפלילי הקשור בעניינו.
בעת חקיקת החוק נקבע בסעיף 26 .
, שההודעות יישלחו לנפגע העבירה לפי הכתובת שמסר לשם כך יש צורך לקבץ מידע ולקבוע הליך שיסדיר את העברתו לנפגע העבירה.
באפריל 2001 הוקם במשטרה צוות, בראשות ראש מדור נפגעי עבירות, לשם בחינת המשמעויות הארגוניות של החלת החוק ולהגדרת השינויים המתחייבים בעבודת המשטרה.
בהנחה שהמידע יועבר בדואר, העריך אגף תכנון וארגון (להלן - אג"ת) במשטרה, באוקטובר 2001 , את עלות יישום החוק בכ-74 מיליון ש"ח, מהם כ-65 מיליון ש"ח הוצאה שוטפת וכ -9 מיליון ש"ח הוצאה חד-פעמית.
בעקבות הכוונה להכניס תיקונים בחוק, שעיקרם העברת המידע לנפגע העבירה באמצעות מערכת ממוחשבת, וצמצום היקפן של כמה הוראות בחוק, הוערכה עלות יישום החוק, כבר באפריל 2002, בכ-8.
7 מיליון ש"ח, מהם כ-4.
6 מיליון ש"ח הוצאה שוטפת וכ-4 מיליון ש"ח הוצאה חד-פעמית.
הועלה, שכבר ביולי 2001 , כחודש לאחר תחילת החוק, המליץ הצוות להעביר את המידע הנדרש באמצעות מענה קולי ממוחשב.
עלות הביצוע של המלצה זו הוערכה בכ - 600,000 ש"ח.
אולם ההצעה נדונה לראשונה רק בפברואר 2002 , שבעה חודשים לאחר מכן, בדיונים ראשוניים שנערכו במשרד לבט"פ לגיבוש לוח זמנים ותכנית עבודה ליישום החוק.
עוד הועלה, שרק ביוני 2004 , שלוש שנים לאחר תחילת החוק ויותר משנתיים לאחר הגשת התכנית לפיתוח המערכת להעברת מידע באמצעות מענה קולי, החלה המשטרה בהקמתה.
הועלה גם, שבאוגוסט 2004 הודיע לראשונה מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז, מר שמואל הרשקוביץ, למפכ"ל .
13 'חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס2 ), התשס"ה- 2004 , פורסם ברשומות ב- 17.
המשרד לביטחון הפנים 317 .
המשטרה, רב-ניצב משה קראדי, ולנציב שב"ס, רב -גונדר יעקב גנות, כי יש בדעתו לקיים דיוני מעקב בנושא ההיערכות הנדרשת ליישום החוק, והוא מתכוון לקבוע ישיבה ראשונה לקראת חודש אוקטובר 2004.
הגופים הא מונים על יישום החוק הסבירו, כי בין הגורמים שעיכבו את הקמת המערכת הממוחשבת היו התמשכות הליכי תיקון החוק ועיכובים בתקצובו (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאחר שהתקבל החוק היה על המשרדים ליישמו, ובהתאם להקדים ולהקצות תקציב להקמת המערכת הממוחשבת שבאמצעות ה תוכנן להעביר את עיקר המידע לנפגע העבירה.
התמשכות הקמת מערכת נפגעי עבירה 1.
גיבוש מסמך עקרונות : ביולי 2004 החל צוות מקצועי בין -משרדי ובו נציגי המשרד לבט"פ, המשטרה, שב"ס ומשרד המשפטים לרכז ולהגדיר את המידע ואת ההודעות שיועברו אל נפגע העבירה באמצעות המערכת הממוחשבת.
הצוות גיבש מסמך עקרונות להפעלתה של מערכת מידע ממוחשבת - "מערכת נפגעי עבירה" (להלן - מערכת מנ"ע) שבאמצעותה יועבר המידע לנפגעי העבירה לפי הוראות החוק והתקנות מכוחו (להלן - מסמך עקרונות).
מבנה מערכת מנ"ע : למערכת מנ"ע שני נדבכים עיקריים: איסוף וקליטה של נתונים והעברת מידע לנפגע העבירה.
לצורך האיסוף והקליטה של הנתונים הקימה המשטרה מאגר מידע.
נתוני נפגע העבירה מוזנים למאגר המידע, והמידע על הפוגע נאסף ממערכות ממוחשבות המנוהלות במשטרה, בשב"ס ובפרקליטות.
לצורך העברת המידע אל נפגע העבירה התקשרה המשטרה בנובמבר 2004 עם תהיל"ה14 .
המידע שנאסף במאגר המידע של המשטרה מועבר לתהיל"ה, והיא אמורה להעביר אותו לנפגע העבירה באמצעות האינטרנט, או המענה הקולי הממוחשב המוסר הודעה בטלפון (להלן - מענה קולי)15.
כדי לסייע למתקשים בשימוש באינטרנט או במענה הקולי, ולצורך גיבוי במקרה של תקלות במערכות הממוחשבות, הוקם במשטרה "מוקד אנושי" מאויש במוקדנים שהוכשרו לענות לפונים.
לצו רך הפעלה שיטתית ומבוקרת של המוקד האנושי הוקמה מערכת ניהול לקוחות ממוחשבת16 שבעזרתה אמור לפעול המוקד האנושי.
למערכת זו מישק למאגר המידע של מערכת מנ"ע והיא נועדה לאפשר ניהול ומעקב אחר הפניות הטלפוניות של הנפגעים למוקד האנושי.
המידע מועבר לנפגע העבירה לאחר שהזדהה באמצעות סיסמא שניתנה לו בעת הגשת תלונתו במשטרה.
יצוין, כי האחריות להעברת המידע, האמור להיות מועבר לנפגע העבירה מתוקף החוק והתקנות מכוחו, שאינו מצוי במערכות הממוחשבות שהתחברו למערכת מנ"ע, מוטלת על .
14 ""תשתית הממשלה לעידן האינטרנט" (תהיל ה) הוא אחד הפרויקטים שמפעילה יחידת "ממשל זמין" באגף החשב הכללי במשרד האוצר.
יחידה זו פועלת ליצירת תשתית מרכזית שתאפשר למשרדי הממשלה השונים להקים מערכת מקוונת של שירותים ממשלתיים לציבור.
R - INTERACTIVE VOICE RESPONSE - המענה הקולי יכול להעביר הודעה קולית באמצעות הטלפון או הודעה כתובה ( s.
) 16 CRM - customer relationship management 318 דוח שנתי57ב .