HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתגובתו על טיוטת הדוח מדצמבר 2015 ציין מנכ"ל הרשות כי נכונה הטענה כי על פי תנאי ההתקשרות היה על היועץ להמציא למנכ"ל מדי חודש בחודשו דוח שעות ומשימות, וכי הוא מצר על כך שלא התקיימו בעניין זה הדרישות הפורמליות של ההסכם.
לדבריו תוקן ליקוי זה.
עבודת היועץ נעשתה בפיקוח צמוד של המנכ"ל על בסיס יומיומי וכללה השתתפות בדיונים, הכנת מסמכים והגשתם, כתיבת ניירות ע מדה, עריכת מצגות ודיווחים בעל פה וחילופי תכתובות דוא"ל.
הרשות לשיקום האסיר 1735 .
:שם הדוח הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהתייחסותו לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 ציין יועץ א' כי בתום לב לא הגיש פירוט פעילות חודשי, וכי בעקבות הערות הביקורת ועל פי הנחיית המנכ"ל ריכז את מרבית נושאי הייעוץ העיקריים שהעניק בתקופת העסקתו.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את חוסר הפיקוח והבקרה על עבודת היועץ ואת חוסר השקיפות בתקופת עבודתו בכל הנוגע לתוצריו ולמסקנותיו.
ללא מלאכת תיעוד, קשה היה לעמוד על התמורה שקיבלה הרשות מפעילות היועץ ולקבוע שהתשלום ששילמה ל ו אכן הולם את תפוקתו.
זאת ועוד, ללא דוחות המתעדים את עבודת היועץ והמסכמים את מסקנותיו והמלצותיו, הידע הארגוני שהפיק היועץ בתקופת עבודתו עלול היה לרדת לטמיון בעת סיום תפקידו.
מצב זה עלול היה לפגוע בתפקוד הרשות ולגרום לבזבוז כספי ציבור.
טוב עשתה הרשות שביקשה בעקבות הערת הביקורת מיועץ א' להעלות על הכתב את נושאי הייעוץ המרכזיים שהעניק בתקופת העסקתו.
בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 ציין מנכ"ל הרשות כי הערת הביקורת נלמדה והוטמעה, וכי הִנחה את כל הנוגעים בדבר, ובכלל זה גם את היועץ א', לתקן ליקוי זה ולרכז את כל המסמכים הרלוונטיים, כך שיישמר הידע הנרכש, ידע שהוא הלכה למעשה רכוש הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתנהלות הרשות, בראשות המנכ"ל, היה כדי לפגוע בעקרונות של מינהל תקין ובסדרי פיקוח ובקרה.
כמו כן התנהלות זו אינה מתיישבת עם הדרישות לשקיפות, להגינות ולשוויוניות העומדות בבס יס הליך המכרז, שנועד להבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי תוך כדי שמירה על עקרון השוויון.
הליקויים בהליך מינוי חברי המועצה ופעילותה הלוקה בחסרה פוגעים בהתנהלות הרשות ובפיקוח והבקרה עליה.
על שר הרווחה בהתייעצות עם שר הפנים לפעול ללא דיחוי להשלים ולמנות את חברי המועצה ולהסדיר את מינויָם של כלל חבריה; על המועצה להתכנס ולמלא את התפקידים המוטלים עליה בחוק.
הרשות כגוף ציבורי מחויבת לשמור על כללי המינהל התקין, ובכלל זה לנהוג בשקיפות, בשוויון ובהגינות בשעה שהיא מתקשרת לצורך רכישת שירותים.
הרשות בהיותה נאמן הציבור מחויבת גם לנהוג ביעילות ובחיסכון ולשמור על כספי הציבור.
שם הדוח: הרשות לשיקום האסיר - מועצת הרשות והתקשרות עם יועץ ארגוני מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הרשות ולרשות על האופן שבו התבצעו הליכי ההתקשרות עם יועץ א'.
הביקורת הנוגעת להתקשרות הרשות עם יועץ א' מעלה ליקויים חמורים בהליך ההתקשרות, הפוגעים בעקרונות היסוד ש ל כללי המינהל התקין ובסדרי הפיקוח והבקרה המתחייבים.
משרד העלייה והקליטה 1195 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מדיניותן של ממשלות ישראל מאז הקמת המדינה הייתה לעודד הגעת עולים ולפעול לקליטתם.
העלייה לישראל התאפיינה מאז ומתמיד בגלי עלייה שהתרכזו בכמה שנים עוקבות.
גל העלייה הגדול האחרון לישראל היה מסוף שנת 1989 שנת עד 2001 .
בגל עלייה זה עלו כ- 900,000 עולים, שרובם המכריע (86% ) הגיעו מחבר המדינות העצמאיות וממדינות נוספות שהרכיבו יחד את ברית המועצות לשעבר (להלן - חמ"ע).
לאחר גל זה חלה ירידה תלולה במספר העולים מדי שנה, ובד בבד חל גם שינוי בתמהיל ארצות המוצא של העולים, שהתבטא בירידה בשיעור העולים מחמ"ע ובעלייה בשיעור העולים ממדינות צפון אמריקה ודרום אמריקה וממערב אירופה, בעיקר מצרפת.
מנתוני העשור האחרון ( 2014 -2005 ) עלה כי מספר העולים בתקופה זו הסתכם בכ- 204,000 עולים (דהיינו כ- 20,400 עולים בממוצע לשנה, לעומת 89,000 עולים בממוצע לשנה ב - 2001 - 1990 ), וכי שיעור העולים מחמ"עפחת לכדי כ -30% (ראו תרשים1.
העלייה לישראל לפיאזור מוצא, 2014 -2005 בשנת 2014 ( , רוב העולים הגיעו מצרפת27% ( ), אחריה מאוקראינה24% ), מרוסיה (19% ( ) ומארצות הברית10% .
הגורם הממשלתי העיקרי המופקד על קליטת העולים בישראל הוא משרד העלייה והקליטה (להלן - המשרד או משרד הקליטה), והוא משקיע בכך משאבים רבים, מתוך הבנה שקליטה מוצלחת ושילוב העולים בחברה הישראלית הם המפתח להישארותם של העולים בישראל.
משאבים אלה מופנים לסיוע לעולים בתחומים שונים כגון דיור, חינוך ותעסוקה, וכן לקיום תכניות שיסייעו ל הם להיקלט ב קהילה מהבחינות החברתית והתרבותית, כמו חוגים, סדנאות, קייטנות ו מגוון אירועי ח ינוך ותרבות.
האגף האמון במשרד על נושא הקליטה בקהילה הוא האגף לקליטה בקהילה (להלן - האגף).
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
הכלי העיקרי שבאמצעותו מקדם האגף זה שנים את קליטתם החברתית של העולים הוא העברת כספי תמיכות לרשויות מקומיות 1 ולעמותות2 , שמבצעות את התכניות הלכה למעשה (להלן - תמיכה או תמיכות).
המשרד החל לתמוך ברשויות המקומיות ובעמותות לפני כ-20 שנה.
בעשור האחרון הוקצו בסה"כ כ-213 מיליון ש"ח לרשויות המקומיות וכ-45 מיליון ש"ח לעמותות3.
בשנת 2014 הסתכםתקציב התמיכות לרשויות המקומיות לקליטה בקהילה בכ-22 מיליון ש"ח, מתוך תקציב המשרד הכולל שהוא כ-1.
4 מיליארד ש"ח, תקציב זה חולק לכ-120 רשויות מקומיות .
יצוין כי הרשויות המקומיות משתתפות במימון הפעילות בדרך של מימון תואם ( matching)4.
עוד יצוין כי בסיס תקציב התמיכה ברשויות המקומיות הוא רק חלק קטן מסך התקציב המאושר (כ -5% בממוצע בשנים 2014 -2010 ).
עיקר תקציב התמיכה מגיע מכספים שמקורם בהסכמים קואליציוניים, המתקבלים במשרד במהלך שנת התקציב.
בחודשיםיוני 2013 עדדצמבר 2014 כיהן מר עודד פורר כמנכ"ל משרד הקליטה, אחרי שמונה לתפקיד ע ל ידי שרת הקליטה דאז, גב' סופה לנדבר .
במסגרת תפקידו נטל מר פורר חלק בכמה הליכי מינויים של בעלי תפקידים במשרד, ובהם הליכי המינוי של בעלי תפקידים העוסקים בקליטת עולים, שמונו בשנת 2014 ;: מנהל האגף לקליטה בקהילה ממלא מקום מנהל האגף לקליטת עולי אתיופיה; פרויקטור (במינוי זמני) העוסק בעולים מצרפת.
בחודשים פברואר-אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את התמיכות שמעביר משרד הקליטה לרשויות המקומיות למען קליטת עולים בקהילה.
כמו כן בדק משרד מבקר המדינה כמה הליכי מינוי שבוצעו במשרד במהלך כהונתו של מר פורר כמנכ"ל המשרד.
הביקו רת נעשתה במשרד הקליטה וברשויות המקומיות האלה: אשדוד, בית שמש, מודיעין עילית, מעלה אדומים ונתניה.
בדיקת השלמה נעשתה בנציבות שירות המדינה.
תמיכות משרד העלייה והקליטה ברשויות המקומיות .
האפקטיביות של כספי התמיכות כאמור, הרשויות המקומיות הן הזרוע העיקרית של המשרד לקידום קליטתם של העולים בקהילה, ולשם כך מועברות להן התמיכות.
אפקטיביות התמיכה תגבר ככל שהתמיכה תתמקד ברשויות המקומיות שלהן הצרכים המובהקים בעניין זה, וככל שהפעולות הנתמכות יותאמו לצרכים המיוחדים שיש לעולים בכל רשות.
בדיקת משרד מבקר המדינה במשרד הקליטה ובכמה רשויות מקומיות שקלטו מגוון של עולים בשנים האחרונות, מעלה ספק אם תמיכות אלה אכן משיגות את מטרתן - לסייע לעולים חדשים להיקלט בקהילה מהבחינות החברתית ו התרבותית .
לפי הוראות תכ"ם בנידון 2 לפי סעיף3 ,א לחוק יסודות התקציבהתשמ"ה - 1985.
3 מקור הנתונים: משרד הקליטה; תקציב התמיכות ברשויות מקומיות ובעמותות בשנים 2014 - 2005.
4 שיטה למימון פרויקטים , שבמסגרתה נקבע שיעור חלוקת המימון בין משרדי הממשלה ובין הרשות המקומית.
במקרה הנידון שיעור השתתפות הרשות נע בין 10% ל-25% .
משרד העלייה והקליטה 1197 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הגדרת קהל היעד הקצאה יעילה של משאבים המיועדים לתמיכה בקליטתם של עולים אמורה להתבסס בין השאר על מיפוי אוכלוסיית היעד, ולהלום את צרכיה.
על כן בבואו של משרד הקליטה לקבוע אמות מידה לקבלת תמיכה, נדרשת בחינה של קהל היעד שאליו מיועדים התמיכה או הסיוע; בכלל זה נדרש לקבוע למשך כמה שנים נכון להגדיר אדם "עולה", ואם יש להבחין בין "עולה חדש" ל"עולה ותיק".
קביעה זו היא מהותית שכן ממנה נגזר היקף התקציב המיועד לתמיכה ברשות עבור הפעלת התכניות לעולים.
עוד יש לאפיין את הצרכים הייחודיים של העולים החדשים על פי מדדים דוגמת ארץ מוצא, גיל, מצב אישי, מקצוע והשכלה.
הגדרת עולה לצורך קבלת תמיכות: לצורך מתן התמיכות מפרסם האגף מדי שנה את המבחנים לקבלתן (להלן - מבחני התמיכות) ואת נוהל העבודה עם הרשויות המקומיות בנידון (להלן - נוהל התמיכות).
במסגרת נוהל זה מובהרים, בין היתר, תהליכי העבודה להגשת הבקשות לתמיכה, סדרי אישורן וסדרי הדיווח על ביצוע הפעילויות הנתמכות.
על אישור התקציב אחראית ועדה משרדית בראשות מנכ"ל המשרד.
ממבחני התמיכות עולה כי תנאי הסף, שעל בסיסו נקבעת זכאות הרשות לקבלת תמיכה הוא שיש בה 300 עולים לפחות.
עולה נחשב מי שעלה מאז 1.
הגדרה זו נקבעה עם החלת התמיכות ברשויות, דהיינו לפני כ-20 שנה.
משמע כי אז נחשבו עולים מי ששהו בארץ שנים ספורות.
מאחר שמאז נותרה ההגדרה בעינה ולא עודכנה, הרי נכון לשנת 2015 , נחשבים עדיין עולים גם אלה השוהים בארץ כבר 25 שנה.
כיום נכללים בהגדרה זו כ-1.
מיליון איש יצוין כי הגדרה זו של מיהו עולה אינה מהווה רק תנאי סף, אלא משפיעה הלכה למעשה גם על גובה התקציב שתקבל כל רשות.
לשם השוואה יצוין כי בתחומים אחרים שבהם תומך המשרד הוגדר עולה בהתאם לוותק שהותו בישראל, וכך מתמקדת התמיכה בעולים החדשים יותר.
למשל בתחום הדיור הציבורי תקופת הזכאות לסיוע היא עד 15 שנים מיום העלייה, בתחום התעסוקה זכאים לסיוע מיוחד עולים עד 10 שנים מיום עלייתם, ובכל הנוגע לתמיכה בעמותות מוגדר עולה במבחני התמיכה מי שעלה ב-14 .
שנים שקדמו לשנת הכספים שבה מוגשת הבקשה לתמיכה משמעותו של תנאי הסף שצוין לעיל היא שאין כלל גריעה של עולים ותיקים ביותר ממדד התמיכה, אף שמטבע הדברים דווקא העולים החדשים יותר עשויים להזדקק לסיוע רב יותר בקליטתם בקהילה.
מה גם, שכאמור גל העלייה הגדול היה בשנים 2001 -1989 , כך שאפשר שהתמיכה המועברת לרשויות שקלטו עולים בעיקר בשנים אלה תהיה גדולה יותר בהשוואה לתמיכה המועברת לרשויות שקלטו עולים השוהים בארץ זמן קצר יותר.
משרד הקליטה מסר למשרד מבקר המד ינה, בדצמבר 2015 , כי חלוקת התקציב לפי נוהל התמיכות "נותנת משקל רב יותר לרשויות מקומיות שקלטו עולים חדשים בעשר השנים האחרונות.
לעולים אלה ניתנה עדיפות על פני עולים שעלו לפניהם אם כי כלל העולים נלקחים בחשבון לאור הרצון לשפר את תהליך הקליטה בקרב כלל העולים".
עוד מסר המשרד כי "נושא ההכרה בקהל היעד נבחן במספר רב של דיונים שנערכו על ידי הדרג המקצועי והנהלת המשרד.
מדי שנה המשרד הגיע למסקנה כי מתוקף הרצון העז לשמר את הזהות והחוסן של קהילת העולים כמנוף לקליטה והשתלבות בחברה הישראלית ראוי לתת זכאות לעולים שעלו החל מ- 1.
1989 להשתתפות בתכניות של קליטה בקהילה".
לדבריו קיים שוני בין סיוע פרטני לעולה בראשית דרכו בארץ, לבין סיוע רוחבי הנדרש לקידום 1198 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 קליטתו הקהילתית של העולה.
קביעה שרירותית של שנת זכאות עלולה ליצור הפרדה מלאכותית בין קבוצות, בייחוד בכל הנוגע לעולים מבוגרים.
עם זאת מסר המשרד כי "במסגרת דיוני המדיניות של הגורמים המקצועיים הרלוונטיים במשרד בראשות השר, והמנכ"ל הוחלט שהמשרד יבדוק לעומק את התמיכה ברשויות בשנת 2016 ".
לדבריו במהלך אותה השנה יתקיימו תהליכים של שינוי מדיניות נוספים, אשר ישפיעו על הגדרת הזכאות והתמיכ ה ברשויות, כגון: יישום החלטת ממשלה 324 /(אתפ3 ) שקבעה כי רק ישראלים ממוצא אתיופי אשר נמצאים בארץ עד15 שנה יטופלו על ידי משרד הקליטה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עדכון תנַאי הסף, היה מאפשר להעצים עוד יותר את התמיכה בעולים החדשים יותר, שמטבע הדברים עשויים להיזקק לסיוע רב יותר בקליטתם בקהילה.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לשוב ולשקול מחדש את תקופת הזכאות לתמיכה בעולה חדש, ולבחון אם יש הצדקה לכך שעולה בעל ותק של כ-25 שנה בארץ ייחשב עדיין עולה חדש, שהרשות תקבל בגינו תמיכה בעבור הפעלת תכניות לקליטה בקהילה.
עוד על יו לבחון את המקרים החריגים, אם יש, של עולים שקליטתם מורכבת, ולהם נדרש מענה ייחודי המותאם לצרכיהם.
יתרה מזו, החלטת הממשלה האמורה בדבר יוצאי אתיופיה 5 , שהתקבלה בעקבות מחאתם ונגעה, בין היתר, לשאלת זהות המשרד המטפל בהם, קבעה כי האחריות לטיפול ביוצא אתיופיה שנמצא בארץ יותר מ-15 שנה מיום עלייתו או שהוא יליד הארץ, בתחומים שהיו עד אז באחריות משרד הקליטה, תועבר לידי משרדי הממשלה הביצועיים הרלוונטיים.
החלטה זו מחזקת את הצורך שהממשלה תבחן את סוגיית המשך טיפולו של משרד הקליטה גם ביוצאי יתר המדינות שעלו לפני שנים רבות (לרבות ילדיהם), במקום להתמקד בסיוע לעולים החדשים יותר.
קביעת סכום התמיכה לרשויות על פי מבחני התמיכות, גובה התמיכה לרשויות נקבע לפי כמה מדדים, ובהם: גובה התמיכה שניתן בשנה הקודמת 6 , נתוני עלייה בעשור האחרון ומידת קרבתה של הרשות המקומית למרכזי פעילות כלכלית ("מדד פריפריאלי").
כאמור, התמיכות נועדו לסייע לעולים להיקלט בקהילה באמצעות הרשות המקומית, ולכן מצופה היה כי סכום התמיכה שיינתן לרשות ישקף שינויים במספר העולים שהרשות קולטת.
כלומר ברשויות שבהן חל לאורך זמן גידול ניכר במספר העולים תהיה עלייה בסכום התמיכה, לעומת רשויות שבהן אין שינוי במספר העולים או שקלטו עולים מעטים יחסית.
כך תהיה התמיכה אפקטיבית יותר.
5 החלטה מס' 324 מיולי 2015.
6 בנוהל התמיכות לשנת 2015 בוטל מדד זה ובמקומו נקבע מדד המתייחס לנתוני העלייה בשנים 2004 -1989 .
משרד העלייה והקליטה 1199 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבדיקת נתוני העלייה והתמיכות בכמה רשויות מקומיות בשנים 1120- 20137 , :עלה כי שיעור התמיכה בכל אחת מהרשויותאשדוד , נתניה, פתח תקווה, ראשון לציון ותל אביב, מתוך סך תקציב התמיכות היה דומה מדי שנה, אף שבחלק מהרשויות (תל אביב, נתניה ואשדוד) הייתה מגמת עלייה ניכרת במספר העולים במשך תקופה זו, ובאחרות (ראשון לציון ופתח תקווה) הייתה דווקא מגמת ירידה או שלא חל שינוי ניכר.
בתל אביב למשל, חל בתקופה זו גידול במספר העולים שהגיע לכדי כ-%20 בשנת 2013 (בהשוואה לשנה קודמת8 ), אך שיעור התמיכה שקיבלה מתוך סך התקציב כמעט שלא השתנה ונע בין 4.
לעומת זאת בפתח תקווה, שיעור התמיכה נותר אף הוא כמעט ללא שינוי - 3.
1% - על אף ירידה הדרגתית במספר העולים שהצטרפו אליה9 .
יוצא אפוא כי באופן הקצאת התקציב לרשויות המקומיותאין קשר הולם בין מספר העולים החדשים ברשות לבין שיעור התמיכה.
הלכה למעשה הקצאת התקציב אינה משקפת את תמונת המצב של העלייה בערים הקולטות, ורשויות אשר נזקקות לתמיכה גדולה יותר בעולים אינן זוכות לה.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי בקביעת גובה התמיכה הוא העלה מאז 2009 באופן מדורג את המשקל שניתן למספר העולים שהגיעו לכל יישוב בעשור האחרון.
לטענת המשרד "הנושא תוקן לחלוטין" בנוהל התמיכות לשנת 2015 שבו בוטל המדד שנתן משקל לתמיכה של שנה קודמת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה, כי מהנתונים עולה כי למרות השינוי ההדרגתי שביצע מאז 2009 , הלכה למעשה לא חלו שינויים של ממש בשיעורי התמיכה ברשויות באופן המשקף את מגמות השינוי במספר העולים בהן.
באשר לשינוי שערך המשרד בשנת 2015 , אין בו כדי להיטיב עם רשויות שקלטו עולים בשנים האחרונות שכן במקום המדד שבוטל, נקבע מדד אחר, המעניק משקל לנתוני העלייה בשנים 2004 -1989 , כלומר לעשורים קודמים.
לפיכךמוצע לבחון מחדש את המדדים.
אי-הכוונת תכניות לעולים חדשים יותר כאמור, גובה התמיכה לרשות נקבע על פי כמה מדדים, ובהם מספר העולים שהגיעו לרשות בעשור האחרון.
בהתאם , בשנת 2014 נקבע כי 55% מיתרת התקציב השוטף יחולקו לפי נתוני העלייה לשנים 2013 -2004 .
לנוכחקביעת קריטריון זה ניתן היה לצפות שהדבר יתבטא גם בתחומים שהמשרד מנחה את הרשויות להתמקד בהם.
כך למשל, כאשר הוחל במתן תמיכות, לפני כ-20 שנה רובם המכריע של העולים היו עולי חמ"ע, והמשרד ביטא זאת בכך שהקצה תקציב ייעודי עבור פעילויות המתאימות לציבור זה, למשל: שירת מקהלות לעולים גמלאים והפעלת חדרי הנצחה ומוזיאוני גבורה לותיקי מלחמת העולם השנייה שנלחמו בנאצים (ווטרנים).
מקור הנתונים: משרד הקליטה 8 כ- 2,100 עולים בשנת 2013 לעומת כ- 1,740 עולים בשנת 2012.
9 כ-630 עולים בשנת 2011, כ-600 עולים בשנת 2012 וכ-440 עולים בשנת 2013 .
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על רקע זה מצופה היה כי משחלו שינויים ניכרים במאפייני העלייה, בעיקר בעשור האחרון ובהם, בין היתר, התחזקות העלייה מצרפת, יתאים המשרד את הכללים שקבע בהנחיותיו בנוהל התמיכות למאפיינים ולצרכים של העולים החדשים על פי ארץ מוצאם.
אולם, הביקורת העלתה כי למרות האמור הדבר אינו בא לידי ביטוי בהנחיות המשרד ובדגשיו.
בתשובתו מסר משרד הקליטה כי נוהל התמיכות לשנת 2016 שיתפרסם בקרוב יכלול פרק העוסק בסיוע לעולי צרפת, בלגיה ואוקראינה.
המשתתפים בתכניות לקליטה בקהילה אי-הלימה בין משתתפי התכניות לתמהיל העולים ברשות על פי נוהל התמיכות, על כל רשות מקומית לכנס ועדת היגוי יישובית הכוללת נציגים של הרשות (ובהם יו"ר הוועדה) ושל המשרד.
תפקיד הוועדה הוא להמליץ על רשימת התכניות לקליטה בקהילה (להלן - רשימת התכניות), שעתידות לפעול ברשות בשנה העוקבת.
על כל תכנית לכלול, בין היתר, את תיאור אוכלוסיית העולים שלה מיועדת התכנית וכן פירוט של הפעילויות שיתקיימו במסגרתה.
רשימת התכניות מוגשת לאישור ועדת היגוי מחוזית של המשרד, בראשות מנהל המחוז ובהשתתפות נציגי המשרד והרשות.
בנוהל התמיכות נקבע כי על הרשות, בקביעת רשימת התכניות, לוודא כי יינתן ביטוי לכלל אוכלוסיית העולים בתחומיה, וכי על הרשויות שבהן יש ריכוז גדול של עולים דוברי ספרדית, אנגלית וצרפתית לתת ביטוי בתכניותיהן לאוכלוסיות אלה.
משרד מבקר המדינה בדק בהקשר זה את התכניות לקליטה שהופעלו בשנים 2014 -2013 ,ברשויות המקומיות האלה: אשדודנתניה, בית שמש ומעלה אדומים, והעלה כי הלכה למעשה התמיכות לא שירתו את כלל אוכלוסיית העולים ברשות וספק אם הן היו אפקטיביות לגבי האוכלוסיות האמורות.
כך באשדוד ובנתניה, שבהן בעשור האחרון היה שיעור העולים הגבוה ביותר מצרפת10 , נמצא כי רק מעט מהתכניות היו מותאמות לעולים אלה, וכי מרבית המשתתפים בתכניות היו עולים יוצאי חמ"ע.
עולי צרפת השתתפו במספר תכניות מועט, ושיעור השתתפותם היה מצומצם.
גם בבית שמש ובמעלה אדומים, שבהן שיעור ניכר של העולים בעשור האחרון הגיע מארצות הברית11, נמצא כי רוב התכניות לא יועדו אליהם אלא לכלל העולים, וכי מרבית המשתתפים היו עולים יוצאי חמ"ע, ומיעטו להשתתף עולים שמוצאם מארצות הברית.
יוצא אפוא כי אף שהמשרד הנחה את הרשויות המקומיות לתת ביטוי לכלל אוכלוסיית העולים בכל רשות ורשות, ברשויות שנבדקו לא שיקפו דפוסי ההשתתפות בתכניות את תמהיל העולים ברשות.
המשר ד לא בדק מהם דפוסי ההשתתפות של העולים בתכניות, וכן לא בחן את הסיבות לכך (לעניין זה ראו גם להלן בפרק "היעדר למידה ארגונית").
10 באשדוד כ-31% ובנתניה כ-50% .
מהעולים 11 בבית שמש כ-53% ובמעלה אדומים כ-32% .
מהעולים משרד העלייה והקליטה 1201 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לוודא כי הרשויות יכללו תכניות שישקפו את תמהיל העולים בהן.
אולם בכך אין די - ראוי גם שהמשרד והרשויות יבחנו את הסיבות למיעוט המשתתפים.
במסגרת זו עליהם לבדוק אם התכנים בתכניות אכן מתאימים לעולים הממעטים להשתתף בהן, ואם לא - כיצד ניתן להתאימם.
בתשובותיהן של הרשויות האמורות למשרד מבקר המדינה, מנובמבר 2015 :נמסר כדלקמן עיריית אשדוד מסרה כי אכן השתתפותם של עולי צרפת בתכניות הייתה נמוכה יחסית, אך מתקיימות פעולות נוספות לטובת עולי צרפת במימון העירייה; עיריית נתניה מסרה כי "רוב התכניות הן אינטגרטיביות ומיועדות לכלל העולים.
התכנית נבנית בהתאם לצרכי העולים.
לאור הערת המבקר, נבחן האם אכן יש אוכלוסיות עולים שאינן מגיעות לפעילויות"; עיריית בית שמש מסרה כי "התכניות נבנות על בסיס עבודת השטח ובדיקת הצרכים"; עיריית מעלה אדומים מסרה כי תמהיל המשתתפים בתכניות שנסקרו תואם את ההגדרה של משרד הקליטה במבחני התמיכות, וכי העירייה מפעילה בעצמה תכניות רבות עבור ציבור העולים.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "רב התכניות מיועדות לכלל ציבור העולים ומעטן מופנות לציבור עולים מקהילת מוצא מסוימת.
המשרד יפעל להגדלת מספר התכניות לעולים שייצוגם ברשות גבוה.
לעיתים, מסיבות שונות, לא כל קהלי היעד מגיעים לתכניות שנבנו עבורם כפי שעלה בחלק מהמקרים.
במהלך שנת 2016 יבחנו הסיבות להשתתפות או אי השתתפות של קבוצות עולים בפעילויות".
אי-התאמות בתכניות החינוך הבלתי פורמלי אחד התחומים שהמשרד מייחס חשיבות לקיים בו תכניות לעולים מכספי התמיכות הוא החינוך הבלתי פורמלי, העוסק בין היתר בתגבור לימודי, בהעצמת השפה העברית ובפרויקטים מיוחדים לבני נוער ולצעירים.
בנוהל התמיכות קבע המשרד כי ברשויות שבהן יש מעל ל-150 ( ילדים נוער וצעיריםעד גיל 25 ) שעלו מאז שנת 2004 ,, תינתן תוספת תקציב בעבור הפעלת תכניות לחינוך בלתי פורמלי בשיעור של כ -15% מכלל התמיכה לרשות המקומית.
בשנת 2013 הקצה המשרד לטובת התכניות בתחום החינוך הבלתי פורמלי כ-2.
5 מיליון ש"ח ובשנת 2014 כ-2.
מיליון ש"ח כאמור, תפקיד ועדת ההיגוי המחוזית הוא, בין היתר, לאשר את רשימת התכניות לקליטה בקהילה, ובמועד זה של אישור התכניות רשאית הוועדה לדרוש מהרשות לערוך מעקב אחר המשתתפים בתכניות באמצעות הכנת רשימת משתתפים.
יצוין כי רק בתכניות בתחום החינוך הבלתי פורמלי דרשה הוועדה לערוך רשימת משתתפים.
את רשימת המשתתפים על הרשות להגיש בצירוף אסמכתות נוספות במסגרת דוחות ביצוע למשרד הקליטה, לצורך מעקב ובקרה אחר התכניות.
בדיקת נתוני המשתתפים בתכניות הללו בחמש רשויות מקומיות (אשדוד, בית שמש, מודיעין עילית, מעלה אדומים ונתניה) בשנים 2014 -2013 , על פי דיווחי הרשויות, העלתה כי בשתי רשויות היו רובם המכריע של הילדים שהשתתפו בתכניות ילידי הארץ: כ- 96% מהילדים במודיעין עילית וכ- 89% מהילדים במעלה אדומים.
גם הוריהם עלו לפני כ-15 .
שנה לפחות בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מסרו עיריות מודיעין עילית ומעלה אדומים, בנובמבר 2015 , כי התכניות האמורות פעלו בהנחייתו ובפיקוחו של משרד הקליטה שאישר את רשימת המשתתפים בתכניות.
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד הקליטה מסר בתשובתו כי נוהל התמיכות מאפשר השתתפות גם של בני עולים בתכניות לחינוך בלתי פורמלי.
אי-ההתאמה בין קריטריון החלוקה לבין השימושים יצר אי בהיר ות, שהביאה לכך שאושרו תכניות שבהן עיקר המשתתפים היו בני עולים שלפחות אחד מהוריהם עלה לארץ מ- 1.
עוד מסרהמשרד בתשובתו כי טיפל באי-בהירות זו בנוהל 2016 שבו נקבע כי50% לפחות מהמשתתפים בכל תכנית יהיו ילדים ובני נוער עולים שעלו לארץ ב -15 השנים האחרונות ועד 50% מהמשתתפים יוכלו להיות עולים ובני עולים שאחד מהוריהם עלה מ - 1.
89 ,ואילך: "בהקשר זה עבודת המטה של המשרד לקחה בחשבון ממצאי מחקרים המראים כי ילדים ובני נוער שהינם דור שני לעולים, מפגינים פעמים רבות דפוסי ניכור, נשירה ופוטנציאל להתנהגות הכרוכה בסיכון.
אין ספק שעל המשרד לתת מענה לאוכלוסייה זו, וכך נעשה במסגרת תכניות חינוך בלתי פורמאלי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ברור ומובן שיש לתת מענה לאוכלוסיות כגון אלה הסובלות מניכור ומנשירה או שיש חשש שיימצאו בסיכון, אולם תשובתו של משרד הקליטה מדגישה ואף מחדדת את השאלה אם למשרד הקליטה יש יתרון בטיפול בבעיות אישיות של עולים השוהים אף עשרות שנים בישראל וכן בילדיהם שנולדו בארץ, בהשוואה למשרדי ממשלה אחרים, כמו משרד הרווחה, משרד החינוך או משרד הבריאות שזהו תחום מומחיותם ומקצועיותם - טיפול בבעיות הסתגלות ובבעיות על רקע אישי אחר של כלל האוכלוסייה, הוותיקה והחדשה כאחד.
עוד העלתה הביקורת כי במסגרת התכניות לחינוך בלתי פורמלי באשדוד התקיימו פעילויות, אשר לא תאמו את הקריטריון שקבע המשרד בנוהל התמיכות בנוגע לגיל המשתתפים בתכנית (עד גיל 25 ).
כך בתכנית לפיתוח מנהיגות בקרב בני נוער נערכו פעילויות אשר יועדו לתושבים ותיקים בגילאים 60-30 , ובתכנית להעצמת השפה העברית ליוצאי חמ"ע ניתנו שיעורי עברית לגילאי 55-35.
עיריית אשדוד מסרה בתשובתה כי "העירייה מקבלת את הערת הביקורת, על כך שחלה טעות בהגדרת הגילאים שאליהם מתייחסת התכנית.
מחלקת הקליטה הונחתה להקפיד בעתיד על שיבוץ עולים לתוכניות בהתאם להנחיות המשרד".
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת המבקר ויפעל למניעת מקרים מסוג זה.
אי-בחינת ה אפקטיביות של התכניות לקליטה בקהילה משרד הקליטה מנחה בנוהל התמיכות את הרשויות באילו תחומים נדרשות התכניות לקליטה בקהילה לעסוק.
רשימת התחומים רחבה ומאפשרת לרשויות להפעיל תכניות בנושאים רבים ומגוונים מאוד, ובכלל זה אקולוגיה, תרבות דיור, רפואה מונעת ומשחקי הומור.
באשדוד, למשל, במסגרת תכנית להעצמת עולים במשפחה ובקהילה ניתנה סדנה לאיפור לעולות מחמ"ע ומאתיופיה; במסגרת תכנית הכנה לכיתה א' ניתן חוג למוטוריקה עדינה ולחשיבה לוגית.
בנתניה במסגרת תכנית ליוזמות מדעיות ניתנה תמיכה להוצאת ספר בתחום הרפואה המונעת.
למען חלוקה נאותה של המשאבים ולצורך שיפור והפקת מסקנות לעתיד, יש חשיבות לבחינת האפקטיביות של הפעולות הנתמכות.
לשם כך יש לפתח מדדים ולבחון אותם מעת לעת, משרד העלייה והקליטה 1203 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ובהתאם לתוצרים להחליט אם הקצאת המשאבים במתכונת הנוכחית אפקטיבית דייה, או שמא יש לשנותה, למשל באמצעות שינוי התנאים למתן תמיכה.
נוכח השנים הרבות שחלפו מאז החל משרד הקליטה לתמוך ברשויות המקומיות, ולנוכח המשאבים הרבים שהקצה המשרד במהלכן, בהיקפים כספיים של מאות מיליוני ש"ח, ראוי היה שבחינה כזו תיעשה זה מכבר.
אולם בביקורת נמצא כי המשרד לא פיתח מדדים לבחינת האפקטיביות של התכניות לקליטה בקהילה באמצעות מתן תמיכות לרשויות, וממילא לא בחן את האפקטיביות של שיטה זו.
כך נבצר ממנו לעמוד על מידת הצלחתה של מדיניות התמיכות ולבחון את הצורך בעדכונה.
כמו כן, המשרד לא בחן אם מגוון התכניות מביא לפיזור רב ולחריגה מתכליתן של התכניות לסייע בתחומים חיוניים לקליטת העולים.
מה גם, שיש גופים אחרים המתמחים בתחומי הידע של חלק מהתכניות שאושרו.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "המשרד בוחן אחת לשנה את תמונת המצב העולה מהשטח.
גם ברמת המאקרו מתקיימים דיונים בוועדות היגוי מחוזיות באשר לאפקטיביות התכניות.
חשוב להדגיש כי אופי התכניות המופע לות ברשויות במסגרת קליטה בקהילה מקשה מאוד על בחינת האפקטיביות שלהן במדדים כמותיים".
עוד מסר המשרד כי "המשרד מתחשב בעמדתה של הרשות בבחירת תכניות מכיוון שהרשות משתתפת במצ'ינג", אולם "המשרד מודע לכך כי חלק מתכניות שצוינו.
לא משיגות את מטרות המשרד בצורה מיטבית".
המשרד ציין כי יגביר את הביקורת כדי לוודא כי אכן התכניות תואמות את מטרות המשרד, והוסיף כי במסגרת תכניות העבודה השנתיות של האגף לקראת השנים הבאות, תיבחן האפשרות להפעיל סקרים קצרים של שביעות רצון ומדדי בקרה.
קביעת סך תקציב התמיכות ומועד חלוקתו לרשויות אישור התקציב לרשויות המקומיות מתקבל פעם בשנה על ידי ועדה משרדית בראשות מנכ"ל המשרד.
מועד האישור צריך להתבצע בראשית כל שנה כדי שהרשות תוכל להתחיל להפעיל את התכניות המתוכננות על פני אותה השנה שלגביה קיבלו את התמיכה, וכדי לאפשר רצף בהפעלת תכניות ממשיכות.
בדיקת אישורי הוועדה האמורה לשנים 2014 -2013 העלתה כי היא אישרה אותם רק במחצית השנייה של השנה (ב- 2013 באוקטובר וב- 2014 במאי).