HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החלטה זו התקבלה אף שהוחל בהטמעת רחל"י בתחנות רק כמה שנים קודם לכן, בשנת 2008 , במסגרת ניסוי חלוץ (פיילוט).
המשרד ציין בתשובתו כי בשנת 2012 החליט על תהליך מדורג ומורכב לביצועהסבה ושדרוג מחשבה בריאה במערכת היל"ה.
אולם כדי לצמצם את זמני הפיתוח של מערכת היל"ה בחר המשרד בחלופה המתבססת על שדרוג המערכת הקיימת, ועל פיתוח מדורג של רכיבים חדשים נוסף על החלפת קיימים.
גישה זו מאפשרת להמשיך וליהנות מיתרונות הקיימים, בצד התאמה לצרכים הנוכחיים.
לדבריו, מערכת רחל"י עדיין אינה מספקת מענה מלא לצ ורכי טיפות החלב על אף ההשקעה בפיתוחה במשך שנים, וניסיונו זה הדגיש לו את מורכבות המערכת ואת היתרון בשימוש ככל הניתן ברכיבים קיימים שכבר פותחו.
ההזדמנות הייחודית לשדרג ולהמשיך ולפתח לאחר השדרוג הי א היוצא מן הכלל, שאין ללמוד ממנו על הצורך בהחלפת המערכת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההחלטה בשנת 2012 על פיתוחה ועל הטמעתה של מערכת מחשוב אחת כוללת (היל"ה) לכל תחנות טיפות החלב, שבהן פועלות מערכות רחל"י ומחשבה בריאה, נועדה לקדם מענה שנמצא על ידי המשרד כמענה מחשובי עדיף, ואולם קבלתה שנים ספורות אחרי שפותחה והוטמעה מערכת רחל"י מעוררת סימני שאלה לגבי האופן שבו נבחנה ואושרה רחל"י.
בהיעדר מסמכים לא ניתן לבחון את הליכי הבדיקה וההחלטה שנעשו בשנת 2006.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 " למשרד מבקר המדינה כימשרד הבריאות בוחן את עצמו ואת החלטותיו מעת לעת, ומפעיל גמישות מתחייבת.
למרות הקושי בשינוי החלטה קודמת, הפגין המשרד את הבגרות הנדרשת לקבלת החלט ה זו, וקיבל החלטה עדכנית .
22 'אשר כלל את תיקון מס113 , התשנ"ה]נוסח משולב[ לחוק הביטוח הלאומי- 1995.
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שמטרתה לספק את השירות המיטבי ליחידות המשרד המספקות שירותי רפואה מונעת לילדי ישראל".
הקמת מאגר החיסונים "נחליאלי" בשנת 2009 נוספו בתיקון ל ]נוסח משולב[ חוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), סעיפים 68)(ד-68.
)(יא בסעיפים אלה נקבע כי הורים לילדים שלא קיבלו את החיסונים הנדרשים בתכנית החיסונים שקבע מנכ"ל משרד הבריאות, יקבלו עבור ילדים אלה קצבאות ילדים מופחתות 23.
עוד נקבע בח וק הביטוח הלאומי כי המשרד מחויב למסור למוסד לביטוח לאומי את רשימת הילדים שלא חוסנו לפי תכנית החיסונים, ועל פי הרשימה יבצע המוסד לביטוח לאומי את הפחתת הקצבה.
כמו כן נקבע בחוק זה כי סעיפים 68)(ד- 68 (יא) יחולו מ- 15.
10 , וכי אםלא תושלם הקמתו של מאגר מידע ממוחשב, לפי הוראות סעיף 65ב1 ,לפקודת בריאות העם 194024, רשאי שר הבריאות לקבוע בצו יום תחי לה מאוחר יותר , ובלבד שיום זה לא יהיה מאוחר מ- 1.
לאחר כמה דחיות נקבע מועד תחילת יישום החוק למרס 2013 .
,יישום ההוראות האמורות חייב את משרד הבריאות להקים מאגר מידע ארצי בנוגע לחיסונים שבו ירוכז המידע על ילדים שלא חוסנו לפי תכנית החיסונים.
בספטמבר 2010 החל אגף המחשוב באפיון ראשוני של מאגר המידע על חיסונים, "פיילה ביטוח לאומי", וזאת עד שלהי שנת 2011 , מועד שבו עזב את תפקידו מנהל אגף המחשוב הקודם.
עם כניסת מנהלת אגף המחשוב לתפקידה נבדקה המערכת, ונמצא כי נדרשים שינויים והתאמות לשיפורה.
שם המערכת שונה לנחליאלי (להלן - המאגר), והיא הוגדרה כמערכת שתכלול מידע על חיסוני תינוקות, ילדים ומתבגרים מהלידה עד גיל 18.
באוגוסט 2012 הכין אגף המחשוב אפיון תהליכים וממשקים למערכת נחליאלי, שהסתיימו בינואר 2013.
לאחר הקמת המאגר היה צריך לקלוט בו את כל המידע הנמצא אצל הגופים השונים בדבר החיסוני ם האמורי ם.
בסוף יולי 2013 התקבל בכנסת החוק לשינוי סדרי עדיפות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו- 2014 ), התשע"ג - 2013 .
בסעיף 56(3 )ב לפרק ח בחוק זה בוטלו סעיפים 68)(ד-68)(יא לחוק הביטוח הלאומי25, שעניינם כאמור הוא הפחתת קצבאות הילדים עבור ילדים שלא חוסנו.
לפיכך בוטל הבסיס החוקי להקמת המאגר.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד יולי 2013 , המועד שבו בוטלו הסעיפים האמורים, לא הסתיימה הקמת המאגר, ועקב כך לא היה ביכולת המשרד עד אז לקיים את הוראות החוק שנקבעו בדבר הפחתת הקצבאות עבור ילדים שלא חוסנו.
23 )בתכנית נכלל רק חיסון אחד (מתוך תשעה MMRV - תרכיב נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח הניתן בגיל 12 .
חודשים 24 בשנת 2009 ,נוסף לפקודת בריאות העם 1940 , סעיף65ב1 .
בסעיף נקבע כי שר הבריאות יקים מאגר מידע ממוחשב לפיקוח על מתן החיסונים לילדים בקופות החולים, בתחנות טיפת חלב ובמוסדות החינוך ולביצוע הוראות סעיף 68 לחוק הביטוח הלאומי.
מאגר המידע יכלול פרטים אלה: שם הילד, כתובתו האחרונה, מספר הזהות שלו, תאריך הלידה שלו, מינו, סוגי החיסונים שקיבל, מועדי החיסונים ומקום קבלתם.
כמו כן יכלול המאגר פרטים שקבע שר הבריאות, בהסכמת שר המשפטים, הנדרשים לביצוע הוראות ס עיף 68 לחוק הביטוח הלאומי.
עוד נקבע בסעיף כי שר הבריאות יקבע, בהסכמת שר המשפטים, הוראות בדבר ניהול המאגר, לרבות בדבר האופן שבו יוכנס אליו מידע, הדרכים לעיון במידע על ידי הורה הילד, ומחיקת מידע מן המאגר.
לחוק הביטוח הלאומי משרד הבריאות 697 .
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות על הפיגור הניכר בהקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים, שפיתוחו החל כבר בספטמבר 2010 .
אף שחוק הביטוח הלאומי, שתוקן עוד בשנת 2009 , קבע מועד מאוחר להחלת סעיפים 68)(ד-68 )(יא- עד מרץ 2013 , גם במועד זה לא הסתיימה הקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים.
אי -הקמת מאגר המידע לא אִפשרה למשרד הבריאות ולמוסד לביטוח לאומי לקיים אחר הוראות החוק, שכאמור היו בתוקף עד יולי 2013 .
משרד הבריאות מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי מערכת "פיילה ביטוח לאומי" הייתה קיימת ומוכנה להפעלת החוק כבר בשנת 2011 .
המשרד הוסיף כי עם החלפת מנהל אגף המחשוב נבדקה המערכת ונמצא כי נדרשים שינויים והתאמות לשיפורה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור מדוע הכין המשרד אפיון למערכת חדשה (נחליאלי) אם הייתה בידיו מערכת קיימת ומוכנה להפעלה שאפשרה את יישום החוק.
שיתוף מידע ארצי לגבי חיסונים 1.
כאמור, טרם ביטול החובה להקים את מאגר המידע הארצי האמור החל המשרד בפעולות להקמתו.
כמו כן, יזם המשרד התקנת תקנות26 בדבר ניהולו, של מאגר מידע, ושלח את טיוטת התקנות בינואר 2011 .
למשרד המשפטים ולקופות החולים לקבלת הערותיהם בתגובתו לטיוטה מפ ברואר 2011 :ציין משרד המשפטים כי יש לבחון את הנושאים האלה ההצדקה לאסוף מידע מזוהה לצורך פיקוח; שמירה במאגר מידע לגבי מי שאינם ילדים; ציון מידע בדבר סיבות לאי -מתן חיסון; שמירה במאגר מידע בנוגע למי שסיים את תכנית החיסונים; דיווח לקופות החולים בנוגע לביצוע חיסוני השגרה; האפשרות להימחק מן המאגר או שלא לכלול בו מידע על אודות מחוסן כזה או אחר.
משרד המשפטים הוסיף כי יש לקבוע היכן יוחזק המאגר ומי יהיו מורשי הגישה אליו, וכי הוא מתנגד לכלול במאגר מידע על הלאום של כל מחוסן.
עוד הוסיף כי ההסדר המוצע לקבלת ומסירת מידע על ידי הממונה נרחב מאוד.
גם לאומית והכללית הביעו הסתייגויות מטיוטת התקנות.
מחלת הפוליו ( Poliomyelitis ,)היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי נגיף.
חיסון נגד מחלת הפוליו החל להינתן בישראל משנת 1957 .
בשנת 1988 התקיים מבצע חיסונים לכל תושבי המדינה עד גיל 39, בשל התפרצות המחלה, ומשנת 1990 יצאה אל הפועל תכנית החיסונים המשולבת: מתן תרכיב מומת (IPV ) ותרכיב חי מוחלש ( OPV ) לתינוקותעד גיל שנה, ומתן מנת דחף מסוג (IPV) לילדיםבכיתה א׳.
על פי המלצת ארגון הבריאות העולמי, ניתן משנת 2005 בתחנותטיפות החלב התרכיב המומת (IPV )בלבד, ומנת הדחף (IPV) ניתנת בכיתה ב׳.
בתחילת יוני 2013 התקבלו תוצאותיו של ניטור סביבתי שביצע המשרד, ולפיהן נמצא הנגיף בביוב ביישוב רהט.
ממסמך של לשכת מנכ"ל המשרד בנושא "הימצאות נגיף הפוליו באוכלוסיית הדרום" מיוני 2013 צוין כי הפעם הקודמת שבה התגלה הנגיף באזור הדרום .
26 טיוטת תקנות בריאות העם (הוראות לניהול מאגר מידע לפיקוח על מתן חיסונים), התשע"א - 2011 שפורסמה להערות ב- 25.
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הייתה בשנת 1995 .
לאחר התייעצות עם ארגון הבריאות העולמי ועם המרכז לבקרת מחלות בארצות הברית החליט משרד הבריאות להצטייד מיד בתרכיב חי מוחלש, ולחסן באמצעותו את הילדים מתחת לגיל שמונה באזור הדרום .
כמו כן, ביוני 2013 מסרה שרת הבריאות לממשלה סקירה בעניין פעולות משרד הבריאות לגילוי הנגיף במערכת הביוב בדרום הארץ.
ביוני 2013 פנה סמנכ"ל מידע ומחשוב במשרד הבריאות לכללית, למכבי ולמאוחדת, בעניין העברת נתוני חיסונים הכלולים במערכות המידע שלהן למשרד הבריאות .
בפנייתו ציין הסמנכ"ל כי המשרד פועל ליצירת מאגר חיסונים כדי להנגיש את המידע בנושא החיסונים לכל הגורמים הנוגעים בדבר, ובכך לשפר את איכות הטיפול בעניין זה.
הסמנכ"ל הוסיף כי לשם הקמת המאגר, על המשרד לקבל את נתוני החיסונים המבוצעים בתחנות טיפת החלב של כל קופות החולים, וכי כחלק בלתי נפרד מהתהליך הזה תקבל כל קופה ממשרד הבריאות את נתוני החיסונים של מבוטחיה.
לדבריו, הקמת מאגר החיסונים מתעכבת זמן רב מסיבות שונות, וכי "אין כמו הזמן הנוכחי, בעיצומו של מבצע חיסון כנגד פוליו, להבהיר לנו שוב מדוע צריך את המאגר וכמה קיומו היה מקל עלינו באיתור הנזקקים לחיסון".
הסמנכ"ל ביקש כי הנתונים יועברו למשרד הבריאות עד אמצע יולי 2013.
באוגוסט 2013 החליט המשרד להרחיב את מבצע החיסונים נגד נגיף הפוליו לכל האזורים במדינת ישראל.
מרכזת בקרה ופיקוח שירותי בריאות לתלמיד במשרד מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי עד אותו מועד חוסנו כ- 740,000 ילדים מבין1.
3 מיליון ילדים מועמדים לחיסון.
המרכזת הוסיפה כי אחיות תחנות טיפת החלב מקלידות את נתוני החיסונים במחשבה בריאה המוסבת או ברחל"י, וציינה כי אגף המחשוב מבצע בכל לילה התאמה בין בסיסי הנתונים של שתי מערכות המידע, כדי לעדכן את שתי המערכות בנוגע לכל מקבלי החיסון נגד הנגיף.
ראש שירותי בריאות הציבור מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי עיריית תל אביב וכן הכללית, מכבי ומאוחדת מעבירות את נתוני החיסון למשרד מדי יום ביומו; וכי עיריית ירושלים העבירה עד ספטמבר 2013 את נתוני החיסונים ידנית, ומאז הם מוקלדים על ידיה למערכת מחשבה בריאה המוסבת.
עיריית ירושלים השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי "במהלך מבצע פוליו בחודשים אוגוסט -אוקטובר 2013 , נדרשו טיפות החלב של העירייה להתחבר למסד הנתונים של משרד הבריאות ולבצע הליך הטמעה של הרשת המרכזית של 'מחשבה בריאה'.
מאז התחנות חוות קשיים שחלקם תוארו בדוח המבקר.
הקשיים העיקרים נוגעים לכך שהתכנה הינה מיושנת ועונה רק באופן חלקי לצרכי האחיות בכל הנוגע לתיעוד פעולות עם מטופלים: ישנם קשיים בהתחברות משתמשים למערכת , קושי בהוצאת דוחות של מספרי מחוסנים באופן ישיר (אלא רק באמצעות המשרד), היעדר הרשאות לעריכת עדכונים קלים (שינוי כתובת) ותיקי מטופלים שעוזבים את העיר לא ניתנים לצפייה.
בימים אלה אנו במגעים מול משרד הבריאות על מנת למצוא דרך להתגבר על הקשיים".
עיריית תל אביב השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי בהתאם לבקשת משרד הבריאות, הועברו נתוני בסיס המידע של טיפות החלב העירוניות למשרד הבריאות פעם בשבוע.
הכללית השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "במהלך מבצע הפוליו, הועבר בממשק ישיר ממוחשב בין הכללית למשרד הבריאות, מידע אודות המתחסנים הכולל מס' תעודות זהות של הילד.
הנתונים הועברו מדי יום לכספת הנתונים של משרד הבריאות.
הכללית הציעה למשרד הבריאות כי עדכון הנתונים לגבי כל החיסונים הניתנים בטיפות החלב למערכת המידע של משרד הבריאות, יבוצע באופן אוטומטי על ידי ממשקי עבודה שייבנו עם הכללית".
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכבי השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "נושא מחשוב המידע עלה בעקבות מבצע הפוליו לפני מס' חודשים כאשר נדרשו כל הקופות להעביר מידע על החיסונים באופן ממוחשב, וזמין למשרד הבריאות.
בזמן זה לא הייתה אפשרות לשאוב מידע באופן עצמאי, וכל קופה גילתה 'יצירתיות' בהפקת דוחות מקומיים".
עוד מסרה מכבי כי בעקבות התייחסותם של צוות מערכות מידע בקופה התברר שמערכת המחשוב של טיפת החלב היא חלק אינטגרלי מהתיק הרפואי המרכזי של הקופה המשמש את כלל המטפלים בקופה כדי לתת שירות מיטבי למטופל.
מכבי אף ציינה כי היא מוכנה לשתף פעולה כדי ליצור מאגר חיסונים ארצי, ולהעביר את נתוני החיסונים למשרד הבריאות, כפי שהתבצע בעבר במסגרת מבצע חיסוני פוליו.
משרד מבקר המדינה מעיר שבשל ניהול מערך החיסונים במדינת ישראל באמצעות מערכות מידע שונות, אין למשרד תמונה ממוחשבת כוללת וא מינה של מספר המחוסנים והחיסונים שקיבלו.
התגלות נגיף הפוליו מדגישה את הצורך בקבלתה של תמונה כזאת, שבאמצעותה יתאפשר למשרד למלא את תפקידו בשמירה על בריאות הציבור.
לפיכך יש לבחון את האפשרות לקבוע עדכון אוטומטי של הנתונים הנמצאים במערכת המידע של המשרד, באמצעות חיבורה של מערכת זו למערכות המידע של הגופים העוסקים במתן חיסונים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על משרד הבריאות לקיים הליך קבלת החלטות סדור לגבי המשך הפעולות להקמת בסיס נתונים ארצי בנושא החיסונים , תוך כדי מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותם של אזרחים, נוכ ח המידע הרגיש שאמור להימצא בו.
מן הראוי להיוועץ קודם שיוחלט על המשך הפעולות להקמת המאגר, בין היתר, עם הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים.
המשרד השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי הוא מסכים עם הערת הביקורת, וכי איחוד מערכת מחשבה בריאה במאות תחנות טיפת חלב למערכת מרכזית אחת בעלת בסיס נתונים אחד תרם במידה רבה ליכולת המשרד לקבל מידע מהימן במהלך מבצע חיסוני הפוליו.
המשרד הוסיף כי בימים אלה ה וא ממשיך לפעול מול הגורמים הרלוונטיים לקבלת מידע ולמסירת מידע בתחום החיסונים.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 " למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי אין שום ספק בצורך זה.
זה כלי שהצורך בו מובן מאליו כדי לאפשר חישוב ובקרה על היענות לחיסונים והתערבויות נדרשות.
היבטי הגנת הפרטיות שבו יקבלו מענה מתאים".
המשרד הוסיף וציין כי המערכת המיועדת לשמש מאגר מידע ארצי על חיסונים במדינת ישראל כוללת כיום מידע על חיסוני הפוליו מכל מקורות המידע האפשריים, וכי בימים אלה פועל המשרד להוספת נתונים למאגר על חיסונים נוספים.
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
זה כ -20 ,שנה מפתח המשרד, לסירוגין, מערכות מידע שונות בנושא החיסונים החל במערכת מחשבה בריאה שפותחה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת.
בשנת 2006 החל ה משרד לפתח מערכת מידע חדשה רק לעניין רישום חיסונים בתחנות טיפות החלב - מערכת רחל"י, שהורחבה ל"מערכת בריאות התלמיד" לצורך מעקב אחר חיסונים של תלמידים בבתי הספר.
בשנת 2013 החל המשרד באפיון מערכת מידע חדשה, המבוססת על מערכת מחשבה בריאה, שאמורה להיות מוטמעת בכל תחנות טיפות החלב של המשרד, העיריות וקופת חולים לאומית.
ניהול מבוקר ומקצועי של מערך החיסונים בישראל צריך להיעשות באמצעות מערכת מידע בעלת בסיס נתונים ממוחשב מלא, מעודכן ואמין.
מערכת מידע זו צריכה לעמוד בדרישות הדין בכל הקשור לשמירה על הפרטיות, ובד בבד לאפשר מעקב אחר מתן החיסונים.
צורך זה קיבל משנה תוקף עת התגלה נגיף הפוליו בדרום הארץ, ומשרד הבריאות נדרש לתמונה מלאה ועדכנית של המחוסנים נגד הנגיף לצורך קבלת החלטות מיטביות.
נכון להיום אין עדיין מערכת אחודה אחת הכוללת מידע מלא, עדכני ומקוון על כלל החיסונים בישרא ל.
זאת אף שמשרד הבריאות השקיע בחמש השנים האחרונות עשרות מיליוני שקלים בשדרוגן של מערכות מידע בתחום החיסונים.
המשרד ניהל את פרויקטי המחשוב בתחום זה במהלך השנים שלא על פי הליכי עבודה סדורים ושלא בהתאם לנוהל מפת"ח המחייב.
זאת ועוד, המערכות שפיתח ושדרג המשרד ל וקות בליקויים הפוגעים בהפעלתן התקינה ובאמינות המידע המופק מהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכלול הממצאים המובאים בדוח זה מלמדים על ליקויים בהליכי ניהול הפרויקטים והפיקוח עליהם.
היעדר פיקוח ובקרה הולמים של הנהלת המשרד, חשב המשרד ואגף התקציבים של המשרד על תהליכים מרכזיים בפרויקטים עתירי תקציב, עלול להיפגע ניהול הפרויקטים, ובכלל זה עלולים להיגרם חוסר יעילות - בין היתר בעבודת המשתמשים במערכת - ובזבוז בגלל חריגה מלוחות זמנים, מתכולות ומתקציב.
הצורך של הנהלת המשרד לפעול בכיוון זה מקבל משנה תוקף לנוכח המשבר שחל בתחום נ יהול אגף המחשוב במשרד בשנת 2011.
על המשרד לפעול להבא בהתאם לנוהל מפת"ח בפרויקטי מחשוב שהוא מפתח כמו כן, עליו להגדיר את הדרישות, בפיתוח מערכת מחשבה בריאה - היל"ה, יחד עם משתמשיה, ולהפיק לקחים מהבעיות שעלו בהסבת ובהטמעת הפרויקטים בנושא, ובכללן: תקלות חמרה, תכנה ותקשורת.
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014
איגוד הכדורסל בישראל (להלן - האיגוד או אי גוד הכדורסל) הוקם בשנת 1968 ונרשם כעמותה בפברואר 1988 לפי סעיף 61 לחוק העמותות, התש"ם - 1980 (להלן- חוק העמותות).
האיגוד מרכז ומייצג את ענף הכדורסל המקצועי בישראל.
מטרותיו העיקריות של האיגוד הן: פיתוח וקידום של ענף הכדורסל בישראל, פיתוח קשרים בין האיגוד ובין גופים בין-לאומיים בתחום הכדורסל וייצוג ישראל בתחרויות בין -לאומיות בכדורסל.
האיגוד מפעיל 185 ליגות כדורסל ברמות ובגילים שונים ברחבי הארץ.
בטיפול האיגוד רשומים כ- 1,950 קבוצות וכ - 30,000 שחקנים.
האיגוד מארגן משחקי ליגה וגביע ומפעלים אחרים בכדורסל.
נוסף על כך מפעיל האיגוד עשר נבחרות לאומיות המשתתפות בתחרויות בין - 1240 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאומיות- חמש נבחרות לגברים וחמש נבחרות לנשים.
האיגוד חבר בפדרציה הבין-לאומית של הכדורסל (פיב"א4 .
) לאיגוד הכנסות שמקורן בתפעול, למשל הכנסות ממסים ומאגרות, וכן הכנסות שמקורן בתמיכה, למשל הקצבות מהמוע צה להסדר הימורים בספורט וממינהל הספורט שבמשרד התרבות והספורט.
לפי התקציב המעודכן 5 של האיגוד לשנת 2013 הוצאות האיגוד באותה שנה היו אמורות להסתכם בכ-37.
9 מיליון ש"ח, והכנסותיו - בכ-38.
לפי הדוח הכספי של האיגוד לשנת 2012 הוצאות האיגוד באותה שנה ה יו כ -41.
8 ,מיליון ש"ח והכנסותיו - כ-40.
בשנת 2012 העסיק האיגוד כ-190 .
עובדים בחודשים אפריל-יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מסוימים בסדרי הפעולה של המוסדות והגורמים המפקחים על האיגוד, שחלקם משמשים כ"שומרי סף" של האיגוד, ובהם: האספה הכללית, ועדת הכספים, ועדת הביקורת, המבקר הפנימי, היועץ המשפטי ורואה החשבון.
בדיקות משלימות נעשו אצל רשם העמותות ברשות התאגידים (להלן - רשם העמותות או הרשם).
השלמה לבדיקה נעשתה בספטמבר ובאוקטובר 2013 .
יצוין כי בתקופת הביקורת של משרד מבקר המדינה בדק המבקר הפנימי של האיגוד, בין השאר, את הנושאים: "רכישות והתקשרויות עם ספקים ונותני שירותים" ו"התקשרויות עם סוכנויות ביטוח לחידוש מערך הביטוחים של האיגוד" וכן הוא החל בבדיקת תחום כוח האדם והשכר באיגוד; על כן, לפי שעה, נמנע משרד מבקר המדינה מלעסוק בנושאים אלו.
משרד מבקר המדינה ישקול אם להרחיב את בדיקתו, בין השאר, בנושאים האמורים לאחר שהמבקר הפנימי יסיים את בדיקתו.
מעמדו הסטטוטורי של האיגוד .
לאיגוד הכדורסל מעמד של התאחדות בתחום הספורט כהגדרתו לפי חוק הספורט, התשמ"ח- 19886.
האיגוד אינו פועל למטרות רווח אלא למען הציבור.
בפסק דין משנת 20077 צוין כי "דומה שאין ולא יכולה להיות מחלוקת כי איגוד הכדורסל בישראל, לאור מהותו, תפקידו ומעמדו הציבורי הוא גוף דו -מהותי.
על אף היותו ישות פרטית, מבחינת אופי התאגדותו, מנהל עסק בעל אופי ציבורי - ענף הכדורסל.
עוד צוין באותו פסק דין כי ע ל האיגוד, בהיותו גוף דו -מהותי, חלים כללים ועקרונות בסיסיים של המשפט הציבורי ובכללם חובת השוויון ואיסור אפליה, אם כי אין מדובר בהחלה גורפת של משפט המכרזים לכל פרטיו.
משום שלצורך פעילותו הציבורית מקבל האיגוד כספי ציבור - בין מהקצבות של משרדי ממשלה ובין מתמיכות של גופים ציבוריים כמו המועצה להסדר ההימורים בספורט - קבע בית המשפט כי לנוכח זיקתו הכספית של הארגון לשלטון, הרי שניהול כספי הארגון הוא עניין ציבורי, ומכאן שיש להחיל עליו את דיני המכרזים אם יימכרו זכויות שידור, שלא מכוח .
4 ארגון ללא כוונת רווח המשמש כגוף העליון המנהל את ענף הכדורסל בעולם.
חברות בו למעלה מ-200 פדרציות מכל העולם.
תפקידיו העיקריים: קביעת חוקי משחק הכדורסל, פיקוח על העברות שחקנים בין-לאומיות וארגון התחר ויות הבין-לאומיות בענף.
6 על פי ההגדרות שבפרק א' לחוק הספורט, התשמ"ח 1988 , התאחדות ואיגוד הם תאגיד שלא למטרות רווח המרכז והמייצג ענף ספורט בישראל ושמכירים בו הגופים הבין-לאומיים המייצגים והמוכרים באותו ענף ספורט.
7 )ה"פ (ת"א 504/07 צ'רלטון בע"מ נ' מינהלת ליגת העל בכדורסל לגברים ( 2002 ,) בע"מ תקדין.
איגוד הכדורסל בישראל 1241 .
:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההחלה האוטומטית של כללי המשפט הציבו רי.
קביעה זו אושרה גם בפסק הדין שהתקבל בעקבות ערעור בבית המשפט העליון8 .
טיפול האיגוד והיועץ המשפטי שלו בעדכון התקנון חוק העמותות קובע כי עמותה רשאית לשנות את תקנונה אם הדבר הוחלט ברוב קולות בישיבת האספה הכללית; ההחלטה טעונה רישום בידי רשם העמותות ותוקפה הוא מיום רישומה בידי הרשם.
עוד קובע החוק כי הרשם ירשום את התיקונים בתקנון אם מצא כי הם עולים בקנה אחד עם הוראות סעיפים שבתקנון המצוי 9 שפורטו בחוק .
היועץ המשפטי של האיגוד (להלן - היועץ המשפטי), עסק בטיפול בשינוי התקנון והוא היה בעל התפקיד הבכיר העיקרי שניהל משא ומתן ותכתובת עם רשם העמותות.
הביקורת העלתה כי בין שנת 1991 , המועד שבו אישר רשם העמותות את התקנון המאושר האחרון של האיגוד, למועד סיום הביקורת שינתה האספה הכללית מפעם לפעם כמה מסעיפיו.
למשל, היא שינתה את הסעיף הקובע מהו מספר חברי ההנהלה והגדילה אותו מ-29 חברים ל- 33 ולאחר מכן ל-39 .
כמו כן היא שינתה את הסעיף העוסק במתכונת זכות ההצבעה באספה הכללית ואת הכללים בנוגע לפקיעת חברות בוועדות באיגוד.
היועץ המשפטי פנה לרשם העמותות כדי שהשינויים יירשמו כחוק, אולם רשם העמותות לא רשם שינויים אלה 10 , כיוון שחלקם לא עמדו בכללים הנדרשים על פי חוק העמותות ולחלקם לא צורפו אסמכתאות מספקות.
מהתיעוד של רשם העמותות ושל האיגוד עלה שבמשך השנים התקיימה ביניהם התכתבות ענפה ודין ודברים בנוגע לבקשות לרישום השינויים.
למשל, ביוני 2003 הודיע רשם העמותות לאיגוד כי "על האיגוד להגיש בקשה לאישור שינויים בתקנון היסוד הכוללת פרוטוקול האספה הכללית המאשר את השי בשנת [ נויים באשר לסעיפים ששונו מאז הרישום 1991 ".
ביוני ] 2006 הודיע רשם העמותות לאיגוד כי הוא "נדרש לערוך מספר תיקונים", וכי "עד קבלת אישור הרשם אין באפשרות האיגוד לפעול בהתאם לסעיפים אשר שונו באספה"; בפברואר 2007 מסר רשם העמותות לאיגוד כי "במידה ותוך 60 יום לא יועבר פרוטוקול באשר שרשם העמותות נותן לאיגוד [ לשינויים בתקנון, יבוטל האישור ניהול תקין 11 ".
הודעות ] בנוסח דומה שלח רשם העמותות גם במועדים מאוחרים יותר.
ביולי 2013 הגיש האיגוד לרשם העמותות בקשה לשינוי תקנון האיגוד שכללה תיקונים רבים.
הרשם ביקש מהאיגוד לבצע תיקונים בבקשתו, לכנס את האספה הכללית כדי שתאשרם ולשלוח לרשם תיעוד של החלטות האספה הכללית עד דצמבר 2013 .
בדצמבר 2013 אישרה האספה הכללית את שינויי התקנון, והאיגוד דיווח על כך לרשם העמותות.
בינואר 2014 , לאחר סיום הביקורת, רשם העמותות טרם רשם את השינויים.
8 ע"א 8957/07 ( מנהלת ליגת העל בכדורסל לגברים 2002 ,) נ' צ'רלטון בע"מ תקדין.
9 תקנון שנקבע בתוספת הראשונה לחוק העמותות, אשר משמש תקנון של עמותה שלא קבעה לעצמה תקנון משלה.
10 בתשובת רשםהעמותות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 הוא ציין כי אישר בקשה אחת לשינוי התקנון בשנת 2004.
11 בהחלטת ממשלה 4418 נקבע כי משנת 1999 גופים הפונים למשרד ממשלתי בבקשה לתמיכה יידרשו להציג אישור של רשם העמותות לבקשתם.
האישור שנותן הרשם לעמותות, לאחר שבדיקתו הוכיחה כי הן עומדות בדרישות, מכונה "אישור ניהול תקין".
שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת רשם העמותות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 (להלן- תשובת רשם העמותות) הוא ציין כי "האיגוד אינו פועל בהתאם לתקנון האיגוד המאושר, וכי ישנן החלטות של האספה הכללית לתיקוני תקנון שונים, שלא אושרו על ידי הרשם, וישנה אי בהירות רבה באשר למכלול התיקונים שהתבקשו לתקנון האיגוד".
בתשובת האיגוד למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 (להלן- תשובת האיגוד) צוין כי "המדובר בתנאים/בטעמים טכניים בלבד אותם על הרשם לבדוק; וכל עוד תיקון התקנון ממלא אחר כל אותם תנאים/טעמים טכניים - מרגע שהוגשה לרשם החלטת האספה הכללית בדבר שינוי תקנון - על הרשם לרשום את התיקון המבוקש" (ההדגשות במקור).
האיגוד הוסיף כי משעה שהוא הגיש את פרוטוקול האספה הכללית ובקשה לתיקון התקנון לפי החלטת האספה, "היה על הרשם לרשום את תיקון התקנון, או להודיע לאיגוד על סירובו.
משלא הודיע הרשם על סירוב לרשום את תיקון התקנ ון - כל בר דעת היה מניח כי הרשם רשם את התקנון (וחותמת 'נתקבל' היא הראיה לכך)".
האיגוד הדגיש "כי מדי שנה בשנה מנפיק הרשם אישור ניהול תקין; לו הייתה בעיה כלשהי עם שינויי התקנון עליהם הוחלט - מדוע לא הבהיר זאת רשם העמותות?
מדוע העניק לאיגוד מדי שנה אישור ניהול תקין?
הרי ברור שבכך הביע הרשם דעתו המפורשת כי האיגוד מתנהל באופן תקין, ולא היה כל יסוד להניח כי תיקוני התקנון לא נרשמו".
משרד מבקר המדינה העיר לאיגוד כי ברישום השינויים בתקנון אין מדובר "בתנאים/טעמים טכניים בלבד אותם על הרשם לבדוק".
חוק העמותות הקנה לרשם העמותות את הסמכות לבדוק אם השינויים בתקנון עומדים בדרישות החוק, וכל עוד לא נרשם השינוי אין לו תוקף12.
יש גם לדחות את טענות האיגוד כי רשם העמותות לא הודיע לו שיש "בעיה כלשהי עם שינוי התקנון", שכן התכתובת הענפה בין הגופים מעידה כי התקיים ביניהם דין ודברים ממושך, לרבות פגישות בנוגע לשינויים שביקש האיגוד לבצע בתקנון ואשר לא היו מקובלים על הרשם.
כך למשל, במכתבו של היועץ המשפטי של האיגוד מינואר 2007 הוא ציין כי על פי עמדת רשם העמותות "התיקון המבוקש בסעיף 6 (ד) לתקנון היסוד עומד.
בניגוד להוראות סעיף28 לחוקהעמותות", וכי "נמסר לי כי עד לתיקון סעיף ד( 6 ) לתקנון היסוד- לא יינתן על ידך אישור ניהול תקין, ובהקשר לכך אני פונה אליך בבקשה כי לא תתנה את ]רשם העמותות[ מתן האישור בתיקון הסעיף הנ"ל, שכן הבהרתי וחזרתי והבהרתי כי האיגוד לא יפעל בהתאם לתיקון המבוקש, עד להסדרת הנושא מול רשם העמותות".
יצוין כי בעקבות מכתבו זה של היועץ המשפטי והתחייבותו כי האיגוד לא יפעל לפי התיקון שלא נרשם, סיפק רשם העמותות לאיגוד בפברואר 2007 .
אישור על ניהול תקין .
12 ,דוד פרנקלדיני עמותות בישראל ( 2012 '), עמ101.
איגוד הכדורסל בישראל 1243 .
:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד על כי במשך שנים רבות הוא ניהל דין ודברים עם רשם הע מותות כדי לרשום את התיקונים שהאספה הכללית עשתה בתקנון האיגוד.
למרות הערותיו ובקשותיו של רשם העמותות לעשות שינויים או להמציא אישורים שונים, במועד סיום הביקורת הנושא עדיין לא הוסדר.
על הנהלת האיגוד היה להאיץ את הטיפול בהסדרת הנושאים הנתונים במחלוקת על מנת להבטיח כי האיגוד יפעל על פי תקנון מעודכן ורשום כחוק.
תחת זאת נמשכו חילוקי הדעות עם רשם העמותות שנים רבות מדי, והעמותה פעלה במשך שנים לפי תקנון שכלל שינויים שלא נרשמו כחוק.
היה על רשם העמותות לפעול ביתר נחישות ויזמה מול האיגוד ולבחון את האפשרות לערב בעניין ז ה גם את הנהלת האיגוד ואת היו"ר שלה.
על אף ההתרעות החוזרות ונשנות כי לא יינתן אישור ניהול תקין לאיגוד, בפועל ניתן אישור זה לנוכח התחייבות האיגוד שלא יפעל על פי השינויים שהוא ביצע בתקנון, והדבר תרם אף הוא לכך שהנושא לא הוסדר במשך פרק זמן כה ארוך.
פרק ד' בחוק העמותות קובע את מוסדות החובה שעמותה חייבת להקים: אספה כללית, ועד (הנהלה) וועדת ביקורת; האספה הכללית רשאית להחליט כי במקום ועדת ביקורת ימונה רואה חשבון או גוף שאישר, לעניין זה, רשם העמותות.
נוסף על כך רשאית העמותה להקים מוסדות רשות.
האיגוד הקים את מוסדות החובה שלהלן: אספה כללית, ועד - ששמו נקבע בתקנון כ"הנהלת האיגוד" או "הנהלה" - וכן ועדת ביקורת.
כמו כן הוא הקים מוסדות רשות ובהם ועדת כספים; בית הדין העליון; ועדה מקצועית; ועדת שיווק, התקשרויות ומדיה.
תיעוד דיוני האספה הכללית האספה הכללית היא המוסד המייצג את כל חברי האיגוד; האספה מקבלת החלטות לגבי עניינים שעל סדר יומו של האיגוד ובוחרת את הנהלתו, את בית הדין העליון שלו ואת ועדת הביקורת שלו.