HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לטענתה, יישום הוראת חוזר המנכ"ל יטריח את הנרשמים ויביא להתחשבנויות מיותרות בין המועצה המקומית למועצה הדתית הסמוכה.
עוד הוסיפה כי כל כספי האגרה שנגבים משמשים למימון פעילותה של מחלקת הדת במועצה.
המועצה גם ציינה כי למיטב ידיעתה, המשרד מעולם לא העיר או הביע את התנגדותו בפניה בעניין זה, על אף שהדברים היו ידועים וגלויים.
(ב) עד לאוקטובר 2010 , זוגות שנישאו באמצעות אחת המועצות האזוריות, שאין בה מועצה דתית, שילמו את האגרה במועצה הדתית הסמוכה לה.
החל מאותו חודש הזוגות משלמים את האגרה במשרדי המועצה האזורית, כך שההכנסות מאגרות הנישואין (כמו גם אגרות כשרות) נכנסות לקופתה.
יצוין כי עוד באותו חודש פנה מנכ"ל המשרד לראש המועצה האזורית וביקש ממנו להפסיק את גביית אגרות הכשרות והנישואין במשרדי המועצה.
הוא ציין כי "נכון להיום אין למועצה האזורית כל סמכות שבחוק או סמכות אחרת לגבות כספי אגרות בתחום שירותי הדת".
אולם נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , המשיכה המועצה האזורית לגבות את האגרות.
המועצה האזורית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי ניסתה לקבל פרטים בדבר כספי האגרות ששילמו תושביה במשך השנים למועצה הדתית הסמוכה, אולם הדבר לא עלה בידה.
לפיכך הורה ראש המועצה האזורית על פתיחת חשבון בנק ייעודי שאליו יועברו התשלומים האמורים, ואשר מתנהל על פי נהלים סדורים ונתמך בקבלות ובאישורים התואמים את מלוא ההפקדות.
היא גם ציינה כי ראש המועצה קיים פגישה עם יו"ר המועצה הדתית הסמוכה, לצורך בחינת פתרון התואם את כללי המינהל התקין.
רשות ציבורית הפועלת בסמכותה השלטונית אינה רשאית לגבות אגרות והיטלים בלא הסמכה מפורשת בחוק או מכוחו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד, בשיתוף משרד הפנים, לפעול להסדרה של נושא גביית האגרות על ידי מועצות מקומיות או אזוריות שאין בהן מועצות דתיות, תוך התמקדות בשיפור השירות לציבור.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי במסגרת שינוי ההנחיות הקיימות הוא מתכוון לקבוע הנחיה חדשה, בשיתוף משרד הפנים, שתאפשר גביית אגרות על ידי רשויות מקומיות.
עד לשנת 2006 הרב המכהן כרב הראשי ליהודי אתיופיה (להלן בפרק זה- הרב), הועסק על ידי המועצה הדתית בכפר הרא"ה בתפקיד רושם נישואין של בני הקהילה האתיופית.
מ - 2006 ועד היום מכהן הרב כעובד המשרד, בתפקיד ראש מחלקת שירותי דת לעדה האתיופית.
(א) עד שנת 2006 ,גבתה לשכת הרב מהנרשמים לנישואין את אגרות הנישואין והכספים הועברו למועצה הדתית בכפר הרא"ה.
משנת 2006 ועד לשנת 2008 גבתה לשכת הרב את תשלום אגרות הנישואין מזוגות שפנו אליה, ומהרישום המופיע על גבי הקבלות שהנפיקה עבורן עולה כי ההכנסות היו לכאורה "עבור המועצה הדתית בכפר הרא"ה".
סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרד (להלן - הסמנכ"ל) כתב בשנת 2010 , במסגרת בירור שערך בעקבות תביעה של עובד שפוטר מלשכת הרב, כי כספי אג רות הנישואין שגבתה לשכת הרב הועברו במלואם למועצה הדתית בכפר הרא"ה.
פעולות בתחום שירותי הדת 269 .
בביקורת נמצא כי בניגוד לדברי הסמנכ"ל, התשלום האחרון שהועבר על ידי לשכת הרב למועצה הדתית בכפר הרא"ה בגין אגרות הנישואין היה בפברואר 2006 ולא ב- 2008 .
עוד נמצא כי הכספים שנגבו בגין האגרות בתקופה זו גם לא הועברו למשרד, שהרב כאמור מועסק על ידיו.
(ב) עוד הועלה כי בשנים 2008 -2009 ערך הרב בלשכתו כמה עשרות חופות לזוגות מבני הקהילה האתיופית, תמורת תשלום נוסף של 300 ש"ח.
בתיקים שנפתחו לזוגות האמורים לא נמצאו קבלות בגין תשלומים אלה.
מדברי הרב בשימוע טרם פיטורין שנערך לעובד שפוטר מלשכתו עולה כי נוסף על תשלום אגרת הנישואין, זוגות שביקשו לקבל העתק כתובה או העתק מתעודת הנישואין נדרשו לשלם ללשכה 50 ש"ח ו-135 ש"ח בהתאמה.
התברר כי גם בגין תשלומים אלה לא הונפקו קבלות.
ביוני 2010 , לאחר שהופסקה גביית הכספים האמ ורים, כתבה להנהלת המשרד פרקליטה מפרקליטות תל אביב שייצגה את המשרד בתביעת אותו עובד שפוטר, כי "התגלו ליקויים - בעיקר עניין גביית הסכום של 300 ש"ח מבני הזוג, דבר אשר גם לשיטת המשרד איננו תקין", ודרשה שייעשה בירור פנימי.
בירור שעשה הסמנכ"ל העלה כי "הדבר נבע מצרכי המחלקה שלא קיבלו מענה מסודר מהנהלת המשרד, לצורך כיסוי הוצאותיה השוטפות".
בסיום הבירור הודיע הסמנכ"ל לרב כי גביית הכספים אינה תואמת את כללי המינהל התקין.
אולם כיוון שהיא נעשתה בתום לב, בחוסר מודעות ומתוך רצון להקל על הציבור, הוא החליט לתת לרב התראה ו" לבחון את המשך התנהלות המחלקה מעתה ואילך".
על רקע זה, בינואר 2012 העבירה הנהלת המשרד את לשכת הרב לירושלים.
משרד מבקר המדינה העלה כי במסגרת הבדיקה שעשה הסמנכ"ל ב - 2010 אחר פעילותה החריגה של לשכת הרב בגביית התשלומים האמורים, לא נבדקו כל אלה: היקף הסכום הכולל שהיא גבתה מ - 2006 ואילך, השימוש שנעשה בכספים שנגבו והצרכים אשר להם שימשו.
נוסף על כך, לא נמצא כל תיעוד המלמד על הטיפול בכספים שנגבו מ- 2006 ועד 2008 - כמו למשל רישום של הכנסות והוצאות- כך שלא ברור על מה הסתמכו ממצאיו של הסמנכ"ל.
(ג) עוד הועלה כי היות שלשכתו של הרב אינה עונה להגדרה של מועצה דתית ואין בסמכותה לגבות אגרות, הרי שלפי הנחיה שנתן המשרד ללשכה, החל בשנת 2009 היא אינה גובה אגרות נישואין מהזוגות הנרשמים לנישואין.
יצוין כי בשנת 2009 נפתחו בלשכתו של הרב183 תיקי נישואין, ובשנת 2010 נפתחו בלשכתו 90 .
זוגות שנישאו בשנים אלה לא שילמו את האגרה משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להסדיר את גביית אגרות הנישואין מזוגות הנרשמים לנישואין בלשכת הרב, לפי הוראות הדין וחוזרי המנכ"ל השונים.
הרב ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 , כי בשנים האמורות הוא טיפל בצורכיהם של בני הקהילה וקיבל קהל מכל קצוות הארץ מהבוקר עד שעות הערב המאוחרות.
עוד אמר כי במשרדו, ששכן בעיר יפו, היה ציוד מינימלי בלבד, ואף לא ניתן לו כל תקציב.
הוא הוסיף כי הכוח שהניע אותו היה הרצון לסייע לבני הקהילה שלא יכלו לקבל שירותים נאותים במועצות הדתיות.
עוד ציין הרב כי הכספים שנגבו שימשו להוצאות שוטפות של לשכתו, וכי בחלק מהתקופה לא חויבו הזוגות לשלם אגרות והם שילמו לפי רצונם בלבד.
הרב גם ציין כי הנושא נבדק על ידי המשרד ותוקן.
גם המשרד מסר בתשובתו כי מאז פברואר 2006 , המועד שבו הופסקה העברת התשלומים למועצה הדתית בכפר הרא"ה, שימשו הכספים שנגבו להוצאות השוטפות של מחלקת שירותי דת לעדה האתיופית.
בתשובתו מספטמבר 2012 פעולות בתחום שירותי הדת 271 .
הוסיף המשרד כי כיום ניתן מענה לכל צורכי המחלקה, והוחלט שאגרות הנישואין של זוגות שנרשמים בלשכת הרב ייגבו באמצעות המועצה הדתית בירושלים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין כל תיעוד המפרט את הסכומים ששילמו הזוגות שנרשמו לנישואין בלשכתו של הרב.
אין גם כל תיעוד לגבי מועדי התשלומים ששילמו אלה שנערכו להם חופות בלשכתו בשנים האמורות, ולגבי השימוש שנעשה בהם.
במצב זה אין דרך לדעת מה הסכום הכולל שנגבה בלשכתו של הרב בהשוואה להוצאות הלשכה, ואם אכן נעשה בכספים השימוש הנטען.
יודגש כי גם אם נעשה בכספים שימוש לצורכי הלשכה, הרי הדבר נעשה בניגוד לכללי המינהל התקין ולהוראות תכ"מ ביחס לניהול קופות קטנות, שלפיהם יש לתעד את כל ההכנסות וההוצאות ולשמור את מלוא האסמכתאות בגינן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי משהובאו לידיעתו אי -סדרים שהתרחשו בלשכת הרב בנושא גביית אגרות הנישואין ותשלומים נוספים מהזוגות, לא היה די בבדיקה שביצע הסמנכ"ל - שכאמור לא העלתה כי החל בפברואר 2006 לא הועברו כספי האגרות למועצה הדתית בכפר הרא"ה.
בנסיבות אלה, ואף שגביית הכספים כבר הופסקה, על המשרד להקפיד לנהל מעקב ובקרה נאותים אחר התנהלות לשכת הרב.
 ממצאי הביקורת מעידים כי חלק מהמועצות הדתיות לא מקפידות לגבות את האגרות השונות בהתאם להוראות שפורסמו בחוזרי המנכ"ל השונים: מבחינת הסכומים שהן גובו ת, מבחינת ההנחות שהן נותנות, מבחינת הגוף שבפועל גובה את האגרות, מבחינת מתן קבלות ורישום הסכומים שניגבו לצורכי בקרה ומעקב.
אי -ההקפדה על יישום הוראות החוק מתבטאת בגביית תשלומים שגויים (פחותים או גבוהים מהדרוש), בהיעדר שוויוניות כלפי הזוגות הנרשמים לנישואין, ובמקרים אחדים אף עולה חשד לאי-סדרים כספיים, מה שפותח פתח לחשש לפגיעה בטוהר המידות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לערוך בדק בית בנושא גביית תשלום האגרות במועצות הדתיות ובמקומות שבהם אין מועצות דתיות, להסיק את המסקנות המתחייבות ולבחון את האפשרות להשיב תשלומים שנגבו שלא לצורך, כדי למנוע את הישנות החריגות.
מעל לכול, על המשרד לבחון את שיטת גביית האגרות הנוכחית ולשקול דרכים חלופיות הנהוגות כיום במערכות גבייה אחרות, כמו למשל גבייה באמצעות שוברים בבנק הדואר או באמצעות אתר התשלומים הממשלתי (כפי שנהוג ברשות המיסים , במוסד לביטוח לאומי, במשרד התחבורה ובמשרד הפנים).
גבייה מרוכזת תייעל את אמצעי הבקרה על המועצות הדתיות ותפתור את מרבית הבעיות שנמצאו בביקורת, הקשורות לגבייה לא תקינה על ידי גופים שאינם מורשים לכך ובניגוד להוראות הדין.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי הוא פועל, כאמור, לקידום תכנית אב למחשוב כל תחומי פעילותן של המועצות הדתיות.
במסגרת התכנית יושם דגש על פעולות בתחום שירותי הדת 273 .
שיטת הגבייה, על תיעוד קבלת התשלומים ועל סריקה ודיגיטציה של המסמכים המשרד ציין כי הוא נעזר לשם כך ביועצים ארגוניים וביועצי מערכות ממוחשבות.
משרד מבקר המדי נה מעיר כי עוד לפני שתסתיים הכנת תכנית האב למחשוב ועד שתוטמע, על המשרד לפעול לתיקון הליקויים שהעלתה הביקורת.
כמו כן, על המשרד לסגור את כל הפרצות הקיימות במערך הגבייה ולבצע בקרות על התנהלות המועצות הדתיות בנושא זה.
רישום לנישואין של בני הקהילה האתיופית .
בשנות השבעים של המאה העשרים הוכרו בני קהילת "ביתא ישראל" האתיופית כיהודים, ולפיכך היו זכאים לעלות לארץ מכוח חוק השבות, התש"י- 1950 .
הקהילה האתיופית בישראל מונה כיום כ- 120,000 נפש, והיא כוללת את קהילת ביתא ישראל ששמרה על יהדותה ועל קשרי נישואין בקרבה, ואת בני ה"פלשמורה".
הפלשמורה השתייכו בעבר לביתא ישראל, אולם התנצרו בשלהי המאה התשע-עשרה.
במשך שנים רבות נישאו רובם בינם לבין עצמם ולא התערבו בין הנוצרים האחרים באתיופיה - אלא שברבות השנים התפתחו קשרי נישואין גם בינם ובין האוכלוסייה האתיופית הנוצרית.
בני הפלשמורה עלו לארץ החל משנת 1993 , על בסיס החלטת ממשלה לאיחוד משפחות וחוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 195221.
בני הקהילה האתיופית אשר הוכרו כיהודים על פי ההלכה22 מותרים היום להינשא ככל יהודי; בני הפלשמורה צריכים לעבור הליך גיור לחומרה23 או טבילה והשבה ליהדות - זאת בהתאם להכרעה הלכתית המתחשבת, בין היתר, במשך הזמן שבו חיו כלא יהודים.
יתר בני הקהילה נדרשים לעבור גיור מלא.
זוגות בני הקהילה האתיופית המבקשים להירשם לנישואין צריכים להציג אישור על יהדותם, בדומה לאלה שהוריהם נישאו שלא באמצעות רב רושם נישואין.
באתיופיה לא היה נהוג לערו ך תיעוד או לשמור מסמכים הדרושים בישראל להשלמת הליך הרישום לנישואי יהודים, ולפיכך נדרשים המבקשים להינשא למלא טופס הכולל שאלות על בני משפחתם - לצורך בירור מוצאם היהודי.
הרב הראשי ליהודי אתיופיה (להלן בפרק זה גם - הרב) ומבררי יהדות נוספים שמונו בשנים האחרונות מקרב בני הקהילה האתיופית (ראו להלן בפרק זה), מבררים את זהותם של בני משפחתו המורחבת של כל מועמד לנישואין (נהוג לברר את תולדות המשפחה עד שבעה דורות לאחור, גם מצד אם המועמד וגם מצד אב המועמד) ומכריעים בדבר מעמדו האישי של כל אחד מבני הזוג.
רושמי הנישואין של יהודי אתיופיה רישום לנישואין במועצות הדתיות .
21 :ראוחוות דעת מבקר המדינה בדבר יישום החלטות הממשלה באשר לעליית בני הפלשמורה, ספטמבר 2008 ; )עת"מ (ירושלים 11-07-3605 נגוסה סמואל טפרה ואח' נ' שר הפנים ואח' (תקדין 2012.
בני קהילת ביתא ישראל, ועולים מקהילות אחרות באתיופיה שאמם יהודייה 23 ,כל אדם שיהדותו מוטלת בספק צריך לעבור "גיור לחומרה", דהיינו גיור מחמת הספק כתנאי לנישואיו כדמו"י.
פעולות בתחום שירותי הדת 275 .
לנוכח חילוקי הדעות ההלכתיים ששררו בעבר בעניין מעמדם האישי של יהודי אתיופיה וכן בשל מאפייניה הייחודיים של הקהילה, ובעיקר בשל העובדה שככלל אין בידיהם מסמכים כתובים המעידים על מוצאם, התעוררו קשיים בהליך הרישום שלהם לנישואין במועצות הדתיות.
במהלך השנים ניתנו הנחיות שונות על ידי מועצת הרה"ר והמשרד, כמפורט להלן: 276 דוח שנתי63ג .
הליך הרישום לנישואין בשנים 1 9 8 5 -2 0 0 6 : )(א בהחלטת מועצת הרה"ר משנת 1985 נקבע כי בני הקהילה המעוניינים להינשא כדמו"י יוכלו לפתוח תיק נישואין אצל כל רב רושם נישואין במקום מגוריהם.
חרף כך, היחיד שרשם לנישואין את בני הקהילה האתיופית היה רב העיר נתניה.
בפסק דין שניתן בבית המשפט העליון ב- 198924 (להלן- בג"ץ איילין), נקבע כי גם רושמי הנישואין ביתר המועצות הדתיות ישמשו כרושמי נישואין של בני הקהילה.
אולם עד לשנת 1994 היה רב העיר נתניה היחיד שרשם לנישואין זוגות מבני הקהילה האתיופית הלכה למעשה.
בשנת 1994 הצהירה הרה"ר בפני בית המשפט העליון 25 כי היא תסמיך רבנים להיות רושמי נישואין של בני הקהילה, במקומות שונים ברחבי הארץ.
אולם באותה שנה הוסמך רק הרב למברר יהדות ולרושם ניש ואין ארצי של כלל הקהילה.
העובדה שבני הקהילה מכל רחבי הארץ יכלו להירשם לנישואין רק על ידי רב אחד פגעה במידה ניכרת בשירות שניתן להם בתחום זה.
זאת ועוד, העומס הרב שהוטל על כתפי הרב יצר לעתים עיכובים במתן ההחלטה בדבר יהדותם של המבקשים להינשא.
(ב) בעקבות פסק די ן נוסף שניתן בעניין זה בבית המשפט העליון בשנת 200426, פרסמה הרה"ר באותה שנה הנחיה לכל רושמי הנישואין בארץ המחייבת אותם לרשום לנישואין זוגות יוצאי אתיופיה באזור מגוריהם.
על פי ההנחיה, רק אם יתעוררו בעיה או ספק המצריכים בירור נוסף, יופנו הזוגות אל הרב והוא יבדוק את הנתונים האישיים - בעצמו או באמצעות רבנים שיוסמכו בעתיד ויסייעו לו בכך.
ממכתבו של היועץ המשפטי של הרה"ר מאוקטובר 2005 לעמותת טבקה - מרכז לסיוע משפטי וסִנגור קהילתי ליוצאי אתיופיה (להלן - עמותת טבקה), עולה כי גם ההנחיה האמורה לא יושמה על ידי כל המועצ ות הדתיות.
לפיכך, פרסם מנהל המשרד דאז בדצמבר 2005 הנחיה נוספת בעניין זה לכלל המועצות הדתיות.
אולם גם לאחר מתן ההנחיה השנייה סירבו חלק מן המועצות הדתיות לרשום לנישואין את בני הקהילה.
הליך הרישום לנישואין מ - 2006 ועד למועד סיום הביקורת : ביולי 2006 כתב הרבהראשי ליהודי אתיופיה לרב הראשי הספרדי כי ישנן מועצות דתיות שרושמי הנישואין בהן עדיין מסרבים לרשום לנישואין את בני הקהילה, או לחתום להם על תעודות נישואין.
במכתבם של כמה קייסים 27 ורבנים בני הקהילה האתיופית אל היועמ"ש מאוקטובר 2006 , נכתב כי מתוך132 מועצות דתי ות, רק 12 "אכן מבצעות הלכה למעשה את ההוראה של הרשות הארצית לשירותי דת, ורושמות לנישואין זוג ממוצא אתיופי בלי אפליה כלשהי".
הם ביקשו מהיועמ"ש לפרסם הנחיות ברורות ומחייבות לגבי רישום הנישואין של בני הקהילה.
24 בג"ץ 521/85 הרב ("קס") מנשה אייליןואח' נ' מועצת הרה"ר לישראל ואח', פ"ד מג(2) 152 , ( 1989.
) 25 בג"ץ 428/94 בית ישראל- קהילת יהדות אתיופיה ואח' נ' ראש הממשלה בתפקיד שר הדתות ואח' (לא פורסם).
26 בג"ץ 9932/02 המרכז לסיוע משפטי וסינגור קהילתי ליוצאי אתיופיה נ' ראש הממשלה בתוקף תפקידו כממונה לענייני דתות (לא פורסם, 14.
) 27 קייסים הם המנהיגים הרוחניים של בני הקהילה האתיופית.
פעולות בתחום שירותי הדת 277 .
מתשובותיהן של המועצות הדתיות לשאלונים עולה כי 12% מהמועצות הדתיות עדיין מפנות את בני הקהילה האתיופית לפתוח ולנהל תיקי נישואין בלשכתו של הרב.
עוד הועלה כי המועצה הדתית ברמלה עדיין מסרבת לקיים במלואו את הליך הרישום לנישואין של בני הקהילה האתיופית, ואילו המועצה הדתית בפתח תקווה מסרבת לרשום את אלה שעברו גיור מלא או גיור לחומרה ורושמת רק את בני קהילת ביתא ישראל.
המועצה הדתית ברמלה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי מעתה, נוסף להליך הרישום לנישואין של בני העדה האתיופית, יחתום רושם הנישואין גם על תעודות הנישואין.
המועצה הדתית בפתח תקווה לא השיבה לפניית משרד מבקר המדינה.
מן הממצאים עולה כי חלק מהמועצות הדתיות אינן מיישמות את ההנחיות המפורשות שפרסמו הרה"ר והמשרד כמה פעמים בעשור החולף, המורות לרשום לנישואין בני זוג יוצאי אתיופיה באזור מגוריהם.
התנהלות זו פוגעת בכבוד האדם, מנציחה את האפליה ומנוגדת לעקר ון השוויון, הנמנה עם עקרונות היסוד של המשפט הישראלי ומחייב כי הרישום לנישואין במועצות הדתיות ייעשה באורח שווה לכל יהודי בעבר קבע בית המשפט העליון28 " :כישירותי הדת, המסופקים על -ידי המועצה הדתית, מהווים חלק מהותי מהצרכים המוניציפאליים שבאותו מקום .
ועליה לספקם לכל דורש, ללא הבדל מין, השקפת עולם, השכלה או כל הבחנה אחרת שהיא".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שעליו לאכוף את הנחיותיו ולהבטיח שכל המועצות הדתיות יספקו לבני הקהילה האתיופית את שירותי רישום הנישואין - כפי שהן מספקות אותם לכל יהודי אחר.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי בעקבות הביקורת החלו בשתי המועצות הדתיות האמורות לרשום לנישואין את בני הקהילה האתיופית.
עוד הוסיף כי הוא פועל להסדרת הנושא גם מול יתר המועצות הדתיות שעדיין מסרבות לרשום לנישואין את בני הקהילה.
בתשובתה הודיעה גם הרה"ר כי תפעל יחד עם המשרד ותנקוט צעדים ופעולות ככל שיידרשו כדי שכלל המועצות הדתיות יספקו את השירות הנדרש.
מינוי רבנים למבררי יהדות 1.
כאמור, בני הקהילה האתיופית צריכים להציג אישור יהדות כתנאי לרישומם לנישואין במועצות הדתיות.
אישור היהדות ניתן על סמך חקירות ובירורים הנוגעים לנרשמים לנישואין, לבני משפחתם ולמכרים נוספים של המשפחה.
שלב בירור היהדות עשוי לארוך זמן מה, בהתאם למורכבות המקרה ולטיב המידע שיש בידי בני הזוג.
בספטמבר 2006 ,החליטה מועצת הרה"ר למנות ארבעה רבנים מבני הקהילה נוסף לרב, לשמש כמבררי יהדות - זאת בעקבות פניות של הרב הראשי הספרדי, של הרב הראשי ליהודי אתיופיה, של המשרד ושל עמותת טבקה, וכן לנוכח העומס שהוטל על כתפי הרב בכל הנוגע בטיפול בבקשות הרבות שהצטברו.
28 "בגץ 153/87 שקדיאל נ' השר לענייני דתות, פ"ד מב (2 )221 , 'עמ236.
פעולות בתחום שירותי הדת 279 .
הרבנים שנוספו הוסמכו לפתוח תיקי נישואין, לחקור את המבקשים להינשא על מצבם האישי ולהכריע בדבר יהדותם.
אך בניגוד לרב, הם לא הוסמכו לשמש כרושמי נישואין ולחתום על תעודות נישואין.
בהחלטת מועצת הרה"ר צוין גם כי רבנים אלה "זקוקים לאישורו הסופי של הרב ".
באוקטובר 2008 פנו לעוזרו דאז של הרב שלושה מבין ארבעת הרבנים האמורים, וטענו כי אין משמעות מעשית למינויָם היות שהמועצות הדתיות לא קיבלו על כך הודעה בכתב ממועצת הרה"ר או מהמשרד.
נמצא כי רק באוקטובר 2009 פרסם המשרד חוזר מנכ"ל והפיצו בין כל המועצות הדתיות, ובו נמסרה ההודעה בדבר מינוים של ארבעת הרבנים האמורים למבררי יהדות של בני הקהילה.
עוד נמצא כי בחוזר המנכ"ל מ - 2009 נכתב בטע ות כי ארבעת הרבנים שנוספו הוסמכו לשמש גם כרושמי נישואין, אף שהוסמכו למבררי יהדות בלבד.
טעות זו תוקנה בעקבות הביקורת, בדצמבר 2011.
ביוני 2010 החליטה מועצת הרה"ר למנות חמישה רבנים נוספים לשמש מבררי יהדות של בני הקהילה.
הרבנים מוסמכים לבדוק את יהדותם של בני הזוג הגרים באזור מגוריהם ולהנפיק להם אישור יהדות.
במקרים שבהם ישנם ספקות בנוגע למוצאם של המבקשים, נדרשים מבררי היהדות להעביר אל הרב את הטיפול בעניינם.
המשרד בירך את הרה"ר על החלטתה וציין כי מינוי רבנים שיקבלו קהל בכל רחבי הארץ וישפרו בכך את נגישות השירות ואת זמינותו - יקל על בני הקהילה המתגוררים באזורים שונים.
(א) בישיבה שנערכה בין הסמנכ"ל לבין רבני הקהילה האתיופית באוקטובר 2010 , סוכם כי המשרד יפרסם בכלי התקשורת מידע לגבי מינוי תשעת הרבנים כאמור.
בינואר 2011 כתב הסמנכ"ל לאחד הרבנים שמונו, כי "בחודש פברואר [ 2011 אנו נצא בפרסום ברדיו בשפה האמהרית ובעלונים במועצות הדתיות ] .
מוקדי קבלת הקהל הנוספים לאישור יהדות לאוכלוסיה האתיופית אולם התברר כי עד למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , ואף על פי שהרבנים שמונו כבר החלו לכהן בתפקידם, לא פרסם המשרד חוזר מנכ"ל מ עודכן, ומכאן עולה חשש שלא כל המועצות הדתיות מודעות למינוים של חמשת הרבנים שנוספו.
כמו כן, לא היה פרסום בכלי התקשורת המיידע את בני הקהילה על מוקדי קבלת הקהל הנוספים שנועדו לשרתם.
רק בחוזר מנכ"ל שפורסם בדצמבר 2011 הופיעה רשימת תשעת הרבנים מבררי היהדות, הכולל ת את פרטי ההתקשרות עמם ואת המועצות הדתיות שבהן הם מקבלים קהל.
במקביל פורסם המידע באמצעי התקשורת השונים בשפה האמהרית.
(ב) משרד מבקר המדינה בירר באמצעות השאלונים כמה מבין המועצות הדתיות נעזרות ברבנים שמונו למבררי יהדות של בני הקהילה.
הועלה כי 43% מהמועצות הד תיות דורשות מבני זוג ממוצא אתיופי להמציא להן אישורי יהדות אך ורק מהרב כתנאי לרישומם לנישואין על ידי רושם הנישואין שלהן; 25% השיבו שהן נעזרות בתשעת הרבנים שנוספו לשם כך; 12% השיבו כי הן לא רושמות אצלן את בני הזוג לנישואין אלא מפנות את המבקשים להירשם לנישואי ן ולנהל את כל הליך הרישום בלשכתו של הרב; 5% השיבו שהן מנהלות לבני הקהילה הליך בירור יהדות רגיל ככל מועמד אחר הנדרש לאישור יהדות; (כל היתר, 15% , סימנו את התשובה "אחר").
גם המשרד היה מודע לתופעה, וכפי שציין היועץ המשפטי של המשרד בדצמבר 2010 , רבות מהמועצות הד תיות עדיין מפנות את בני הקהילה לקבל אישור יהדות מהרב בלבד.
ארבעת הרבנים שמונו ב - 2006 מסרו למשרד מבקר המדינה בתשובתם מינואר 2012 , כי יש להבטיח הכרה מלאה באישורי היהדות שהם מנפיקים ולמנות עוד פעולות בתחום שירותי הדת 281 .
מבררי יהדות מבני הקהילה האתיופית כדי לשפר את השירות לזוגות שבאים להינשא.
גם עמותת טבקה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי הליך רישום הנישואין של יוצאי אתיופיה צריך להיות שוויוני ככל הניתן וכי יש למנות ברחבי הארץ מבררי יהדות מקרב בני הקהילה, שדבר קיומם יפורסם ויהיה ידוע וסמכותם להנפיק אישור יהדות תהיה ברורה וסופית.
משרד מבקר המדינה מעיר שחלק ניכר מהמועצות הדתיות לא פועלות על פי הנחיות הרה"ר.
לפיכך, על הרה"ר ועל המשרד להטמיע בקרב כולן את הצורך להיעזר בתשעת הרבנים שנוספו, כדי לייעל את השירות השוטף ולהקל את מצבם של בני הקהילה הנרשמים לנישואין.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי יפעל לרענון ההנחיות והטעמתן בקרב המועצות הדתיות.
בתשובתה הודיעה גם הרה"ר כי תפנה לרבנים המקומיים ולמועצות הדתיות, באמצעות המשרד, כדי להטמיע את ההנחיות האמורות.
כדי לתת שירות נאות לציבור הפונים, נדרשים אמצעים מינהליים ולוגיסטיים שיעמדו לרשות תשעת הרבנים מבררי היהדות שנוספו.
הרבנים הלינו בפני המשרד, באוקטובר 2010 , על מחסור באמצעים לוגיסטיים למילוי תפקידם.
בתשובה לשאלות משרד מבקר המדינה ביולי 2011 , מסרו חלק מהם כי האמצעים החסרים כוללים בעיקר חדרי קבלה ושירותי מזכירות, תשתית מחשבים ומכשירי טלפון נייד.
עוד הועלה כי למעט המועצה הדתית בירושלים, אין ביתר המועצות הדתיות עלון המסביר את הליך הרישום בשפה האמהרית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להעמיד לרשות תשעת הרבנים, במקומות שיש ביקוש לשירותיהם, תשתית מינהלית מתאימה ואת האמצעים הנדרשים לביצוע עבודתם ביעילות.
כמו כן, יש לספק מידע לציבור הפונים בשפה המובנת להם ולוודא שניתן להם שירות יעיל ואיכותי.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי מחלקת שירותי דת לעדה האתיופית החלה לבצע סיורים במקומות שבהם נמצאים תשעת הרבנים מבררי היהדות שנוספו, כדי לעמוד על הצרכים הנדרשים למתן מענה נאות לבני הקהילה.
כמו כן, החלה המחלקה לנסח עלון מידע בשפה האמהרית והיא תפעל להפיצו בקרב המועצות הדתיות ובאתר האינטרנט של המשרד.
ערכאת ערעור על קביעות מבררי היהדות של בני הקהילה האתיופית בהנחיות היועמ"ש29 נקבע כי החלטתו של רושם הנישואין לסרב לבקשתו של אדם להירשם לנישואין חייבת להתבסס על ראיות שאדם סביר היה רואה אותן כבעלות ערך הוכחתי; וכי אין הרושם רשאי להסתמך על רכילות, השערות גרידא או שמועות בעלמא.
עוד נקבע בהן כי על הרושם לתת למבקש הזדמנות לעיין במידע המצוי אצלו ביחס למעמדו האישי ולאפשר לו לטעון טענותיו ולהביא ראיותיו ביחס למידע זה.
כאמור, הרב הראשי ליהודי אתיופיה ותשעת הרבנים מבררי היהדות שמונו בשנים האחרונות מקרב בני הקהילה האתיופית, מבררים את זהותם של בני משפחתו המורחבת של כל מועמד לנישואין (נהוג לברר את תולדות המשפחה עד שבעה .
4501 בעניין רשימות מעוכבי נישואין מיום 23.
) פעולות בתחום שירותי הדת 283 .
,דורות לאחורגם מצד אם המועמד וגם מצד אב המועמד), ומכריעים בדבר מעמדו האישי של כל אחד מבני הזוג.
בני הקהילה האתיופית רשאים לערער על קביעותיו של הרב בנוגע למעמדם האישי, על ידי פנייה לבג"ץ או לבתי הדין הרבניים.
יחד עם זאת, בפגישה שהתקיימה באוקטובר 2010 בין רבני הקהילה לעוזרו של הרב, הם ביקשו לאפשר לזוגות שהוחלט לגביהם שיעברו גיור כתנאי לנישואיהם 284 דוח שנתי63ג .
כדמו"י, לערער על ההחלטה לפני מועצת חכמי הרבנים האתיופים במשותף עם הרב, ככל הנראה בשל החשש כי בתי הדין אינם בקיאים דיים בתולדות הקהילה.
כמו כן, הליך גביית העדויות לצורך בירור יהדותם של בני הקהילה המבקשים להינשא אינו גלוי בפניהם, והם אינם יכולים לסתור את העדויות.
במאי 2008 כתב הרב ליועץ המשפטי של המשרד כי "הקהילה האתיופית הינה קהילה קטנה ומגובשת, במידה שאדם יבוא להעיד לרעת אדם אחר בפרהסיה הרי שהוא מכניס עצמו לכדי סכ נה וחרם קהילתי.
לפיכך ברור שאין מי שיסכים לבוא ולהעיד בפרהסיה או אפילו לחתום על הצהרה בשמו".
במסגרת הליך שהתנהל בבית הדין הרבני האזורי ברחובות, למשל, סירב הרב לחשוף פרטי עדים מקרב בני הקהילה שהעידו על מעמדה האישי של המבקשת, ולפיכך החליט בית הדין להתעלם מעדותם.
האפשרות המעשית של בני הקהילה לערער על קביעותיו של הרב בנוגע למעמדם האישי כרוכה בקשיים, בשל המידע החסר והקושי לאתר גורמים הבקיאים בתולדות הקהילה.
בתשובתו הודיע המשרד כי יפנה למועצת הרה"ר לקבלת החלטה בעניין קביעת ערכאת ערעור לבני הקהילה בעניין קביעת יהדותם.
הקמת מאגר מידע על הקהילה האתיופית בהיעדר תיעוד מסודר הכולל פרטים על בני הקהילה האתיופית, דרשו בני הקהילה ורב העיר נתניה (שטיפל כאמור ברישומם לנישואין), כבר לפני למעלה מ-25 ,שנה להקים מכון למורשת יהדות אתיופיה (להלן - המכון).
בין היתר נועד המכון לרכז את פרטי משפחות העולים במאגר מידע ממוחשב, על מנת לשמר את שורשי הקהילה ולסייע בהתחקות אחר מוצאו של כל אחד מבניה.
בהחלטת מועצת הרה"ר מ- 1985 נקבע כי "כשיוקם המכון לחקר יהדות אתיופיה ע"י משרד הדתות בהשתתפות הקייסים של הקהילה, תתקבל עדות על מצבו(ה) המשפחתי של המבקש(ת) גם על פי תעודה שינפיק המכון, ותהא זו עדות בעלת חשיבות".
במסגרת פסק דין חלקי שניתן בבג"ץ איילין, הורה בית המשפט העליון ב - 1985 לשר הדתות דאז ולשר לקליטת העלייה דאז להבטיח את הקמת המכון בתוך 90 .
יום בפסק הדין הסופי בבג"ץ איילין, שניתן ב- 1989 , הורה בית המשפט למשרד הדתות לכנס בתוך חודש את כל הקייסים וזקני הקהילה האתיופית בישראל, ולהציע לכל אחד מהם כי יתעד את שמות ראשי המשפחות שהתגוררו ביישובו, את שמות הצאצאי ם של כל ראש משפחה וכן את קשרי המשפחה של כל אחד ואחד מהצאצאים.
כן הוצע שמידע זה ימוחשב.
עתירה נוספת בעניין הוגשה ב- 1994 נגד ראש הממשלה, שכיהן בשעתו גם בתפקיד השר לענייני דתות 30 .
העתירה הסתיימה בהודעה מוסכמת של הצדדים, שעל פיה התחייב המשרד להשלים את הכנת התשתית להקמת המכון על פי התכנית שנקבעה בבג"ץ איילין.
בעקבות ההחלטה בבג"ץ איילין והחלטת ועדת השרים לענייני קליטת העלייה מ- 1995 , הוקמה עמותה פרטית שהחלה לפעול בשנת 1996 .
מטרתה המרכזית של העמותה היא שימור מורשת יהדות אתיופיה ותרבותה, והיא פועלת בלי קשר .
30 בג"ץ 428/94 בית ישראל- קהילת יהדות אתיופיה ואח' נ' ראש הממשלה בתפקיד שר הדתות ואח' (לא פורסם).
פעולות בתחום שירותי הדת 285 .
לסוגיית הוכחת היהדות של בני הקהילה.
לדברי מנהל העמותה הפרטית, היא מיפתה עד כה כ- 32,000 אנשים מבני הקהילה, לרבות נפטרים (כאמור, הקהילה מונה כיום 120,000 נפש).
המיפוי נעשה בעיקר על ידי תחקור זקני הקהילה.
יצוין כי המשרד לקליטת העלייה משתתף במימון הקמת המכון על ידי העמותה הפרטית.
נמצא אפוא כי על אף שחלפו יותר מ -20 שנה ממועד מתן פסק הדין בבג"ץ איילין וחרף הצהרת המדינה בפני בית המשפט העליון, המכון טרם הוקם.
כמו כן, עדיין לא הוקם מאגר שישמש את רושמי הנישואין בבואם לקבוע את מעמדם האישי של בני הקהילה המבקשים להינשא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על היועמ"ש לתת דעתו לכך שהצהרות חוזרות ונשנות של המדינה בפני בית המשפט העליו ן לא קוימו, אחרי יותר משני עשורים מאז ניתנו לראשונה.
הביקורת העלתה שממצאיהם של תשעת הרבנים מבררי היהדות בנוגע ליהדותם של זוגות שהופנו אליהם, אינם מתועדים באופן מסודר וממוחשב ושתיקי הנישואין אינם סרוקים.