HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תתייעץ בנושא זה עם רשות התקשוב, שהיא מרכז ידע ויועץ מקצועי לכל משרדי הממשלה בתחום התקשוב, ותיעזר בידע שלה ובניסיונה בתהליך החלפת המערכות.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי היא מסכימה למוצע והחלה בחשיבה בנוגע להחלפת חלק ממערכות המידע.
אולם מטבע הדברים, התכיפות הר בה של מערכות הבחירות האחרונות מקשות על היערכות זו, וקיום של בחירות נוספות לכנסת ה-24 יעכב את התהליך.
כמו כן הוועדה תשקול לקיים היוועצות בנושא עם גורמים נוספים רלוונטיים.
תצורת מערכות המידע של הוועדה .
מערך המחשוב של ועדת הבחירות והתצורה שלו משתנים באופן ניכר בין תקופת הבחירות לתקופת שגרה.
השינויים באים לידי ביטוי בין היתר במספר מערכות המידע שבהן משתמשים, במספר המשתמשים בהן, בהיקפי השימוש בהן ובפריסתן הגיאוגרפית.
שינוי התצורה מביא למורכבות גבוהה בניהול המערכות, בתפעול שלהן ובהגנה עליהן.
בתקופת שגרה משתמשים במערכות כ-30 עובדי ועדת הבחירות.
כשבועיים לאחר יום ההכרזה על בחירות חדשות ועדת הבחירות פורסת את תשתיות התקשוב ואת מערכת המחשוב שלה בפריסה רחבה יותר, ומספר המשתמשים גדל באופן משמעותי.
| 1077 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תהליך הבחירה בישראל ובעולם .
תהליך הבחירה מורכב מחמישה שלבים: הזדהות הבוחר בקלפי, תהליך ההצבעה, סכימת הקולות בכל קלפי, סכימת התוצאות ופרסומן במרשתת.
בסקר בין-לאומי שערך מרכז המחקר והמידע של הכנסת בשנים 2016 עד2019 בקרב183 מדינות12, הועבר שאלון שבחן בין היתר את השלבים בתהליך הבחירה שנעשה בהם שימוש במערכות מידע ממוחשבות בכל אחת מהמדינות.
חלק מהמדינות לא השיבו על כל השאלות.
להלן תרשים המציג עבור כל שלב13 את שיעור המדינות שבהן משתמשים במערכת ממוחשבת בהשוואה לתהליך בישראל.
תרשים 6: תהליך הבחירהבישראל ובעולם .
מקרא: עט - ידני, מחשב - תהליך ממוחשב על פי נתוני מרכז המחקר והמידע, הכנסת, בחירות ממוחשבות - מבט משווה (2019) , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
12 ,מרכז המחקר והמידע, הכנסתבחירות ממוחשבות - מבט משווה (2019.
) 13 שיעור המדינות בכל שלב מחושב מסך המדינות שהשיבו על כל השאלה.
אשר לשלב שלפרסום תוצאות הבחירות במרשתת - נתוני שלב זה לא צוינו בסקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ונלקחו מאתר IDEA שערך את הסקר הבין-לאומי, נכון ל - 30.
int/data -tools/question -view/747 .
| 1078 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 מהתרשים עולה כי בישראל רק השלבים של סכימת תוצאות הבחירות ופרסומן במרשתת נעשים באופן ממוחשב.
עוד עולה כי ב-26% מהמדינות תהליך הזדהות הבוחר בקלפי מתבצע באופן ממוחשב; בכ-20% מהמדינות תהליכיההצבעה וסכימת הקולות בקלפי מתבצעים באופן ממוחשב ; ובכ-60% מהמדינות סכימת התוצאות ופרסומן מבוצעות באופן ממוחשב.
תהליך הבחירה במדינת ישראל .
להלן פירוט על תהליך הבחירה במדינת ישראל: .
סעיף 7 בחוק הבחירות קובע שכל בוחר רשאי להצביע רק בקלפי שבה הוא רשום להצבעה (להלן - כלל הריתוק).
אולם יש קבוצות בוחרים שהוחרגו מכלל הריתוק, ובהן אנשים עם מוגבלות בניידות14, חיילים, שוטרים, אסירים, מאושפזים בבתי חולים, מזכירי ועדות קלפי וחבריהן (להלן - המצביעים במעטפות כפולות).
החוק קובע שבוחר ה נמנה עם קבוצת המצביעים במעטפות הכפולות יצביע בניגוד לכלל הריתוק ויבחר באמצעות מעטפה כפולה בתהליך שונה מתהליך ההצבעה הרגיל שיתואר להלן.
בכל אחת משלוש מערכות הבחירות שנבדקו הצביעו באמצעות מעטפות כפולות יותר מ- 243,000 בוחרים(ראו את הפרק "תהליך ההצבעה בישראל באמצעות מעטפות כפולות").
פנקס הבוחרים הוא חלק ממרשם האוכלוסין וכולל פרטים על כל בעל י זכות הבחירה במדינה: שם הבוחר, שם האב או שם האם, המען, מספר הזהות במרשם האוכלוסין ומספר הקלפי שבה הבוחר יכול להצביע.
פנקס הבוחרים מתעדכן לפני כל מועד בחירות בישראל, ורק אדם הרשום בו זכאי להצביע.
ועדת הבחירות גוזרת מפנקס הבוחרים רשימה מודפסת של כל הבוחרים באותה הקלפי ומעבירה אותה אל הקלפי.
ועדת הבחירות ממנה לכל קלפי ועדת קלפי ומזכיר ועדת קלפי.
מזכיר ועדת הקלפי הוא נושא משרה שיו"ר ועדת הבחירות או יו"ר הוועדה האזורית מחליט למנות, לאחר התייעצות עם סגנו.
כמו כן מועמד למזכיר ועדת קלפי נדרש לעבור תהליכי מיון והכשרה של ועדת הבחירות.
ועדת הקלפי מורכבת מנציגי שלוש סיעות מהכנסת היוצאת; היו"ר ממונה על ידי יו"ר ועדת הבחירות האזורית, וחברי הוועדה ממונים על ידי באי כוח הסיעות.
בעת ספירת הקולות שני נציגי סיעות שונות ומזכיר ועדת הקלפי יהיו מניין הקולות המזערי (להלן - ועדת הספירה).
ביום הבחירות ובתהליך ספירת הקולות יכולים להיות נוכחים גם משקיפים שהם נציגים של רשימת מועמדים שאינה מיוצגת בוועדות הקלפי.
בוחר שאינו נמנה עם המצביעים במעטפות כפולות צריך להגיע לקלפי שבה הוא רשום , ויש לזהותו כבעל זכות בחירה וכמי שטרם סומן כמצביע על פי רשימת הבוחרים המודפסת באותה הקלפי.
זיהוי הבוחר נעשה כך: מזכיר ועדת הקלפי לוקח מהבוחר אמצעי זיהוי, מאתר את שמו .
14 ,בנושא ההצבעה בקלפיות נגישות על ידי מי שאינם זכאים לכך ראו מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), "ועדת הבחירות - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת", עמ' 1854 - 1857.
| 1079 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ברשימת הבוחרים המודפסת, מסמן V לידשמו ברשימת הבוחרים ומעביר את אמצעי הזיהוי לחבר ועדת הקלפי.
הבוחר מצביע באופן ידני וחשאי: הוא נכנס לתא ההצבעה, בוחר פתק הצבעה, מכניסו למעטפת הצבעה חתומה ומשלשל אותה לתיבת הקלפי.
בסיום ההצבעה חבר ועדת הקלפי מוחק את שם הבוחר מרשימת הבוחרים המודפסת, מחזיר לבוחר את אמצעי הזיהוי שלו ומסמן את מספרו של הבוחר בטופס 1,000 - טופס שנועד לעבד באופן ממוחשב את כלל ההצבעות בקלפי וכן לעקוב אחר הניסיונות להצבעות כפולות (ראו פירוט בפרק "תהליך ההצבעה באמצעות מעטפות כפולות").
סכימת הקולות בכל קלפי .
בהתאם לחוק ולתקנות הבחירות, במוצאי יום הבחירות ועדות הקלפי סופרות וסוכמות את קולות הבוחרים בקלפיות שבהן התקיימה ההצבעה.
בסיום הספירה מזכיר ועדת הקלפי רושם את תוצאות ההצבעה בפרק ו' לפרוטוקול המקור ולפרוטוקול ההעתק של ועדת הקלפי; הרישום נעשה בכתב יד באמצעות רישום מספר הקולות - בספרות ובמילים - שהוענקו לכל אחת מרשימות המועמדים.
בסיום הפעולות הנעשות בקלפי המזכיר ואחד מחברי ועדת הקלפי מוסרים את חומרי הבחירות, לרבות הפרוטוקולים, לאתר הדילוג של ועדת הבחירות האזורית שבתחומה נמצאת הקלפי שבה שימשו במהלך היום.
לאחר קליטת חומרי הבחירות מהקלפי בוועדה האזורית ובדיקתם, החומרים של כל קלפי עוברים בוועדה האזורית כמה תהליכים ובסיומם הם נארזים ונמסרים לוועדת הבחירות.
להלן פירוט חלק מהתהליכים: נתוני ההצבעה של כל קלפי מוקלדים למערכת ממוחשבת; מבוצעות בקרות איכות על הנתונים שנקלטו במערכת הממוחשבת ומבוצעות בדיקות לאיתור קלפיות עם נתונים חריגים.
פרסום תוצאות הבחירות במרשתת .
כאמור, מליל הבחירות עד סיום ספירת תוצאות הבחירות ובדיקתן בכל הקלפיות (פרק זמן של שמונה ימים) ועדת הבחירות מפרסמת בכל כמה שעות באתר המרשתת שלה קובץ המכיל את תוצאות ההצבעה העדכניות בקלפיות שמצאה תקינות עד אותה עת.
תוצאות הבחירות המתפרסמות בפרק זמן זה הן חלקיות ולא רשמיות, שכן הוועדה מבצעת הליך בקרה נוסף הקרוי "מבצע טוהר הבחירות" (ראו בפרק על מבצע טוהר הבחירות) שבו היא בוחנת את כל הקלפיות שלא צלחו את תהליכי הבקרה מכל סוג באופן ידני.
בסיום הבקרות ועדת הבחירות מפרסמת באתר המרשתת שלה את התוצאות הרשמיות של הבחירות, ויו"ר ועדת הבחירות מגיש אותן לנשיא המדינה.
| 1080 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 השימוש במערכות ממוחשבות בעולם .
להלן פירוט על השימוש במערכות ממוחשבות בעולם בשני השלבים הראשונים של תהליך הבחירה: 1.
הזדהות הבוחר בקלפי (התהליך ממוכן בכ- 26% )מהמדינות שהשתתפו בסקר זיהוי הבוחר נעשה מול רשימת מצביעים ויכול להיעשו ת בידי צוות הקלפי באמצעות רשימה מודפסת, בעזרת מערכת רישום ממוחשב או באמצעים אחרים, כגון זיהוי ביומטרי או כרטיס מקודד אישי.
המערכת הממוחשבת בקלפי עשויה להיות מחוברת למאגר מרכזי המתעדכן במהלך היום או עשויה להתבסס על עותק מקומי של הנתונים שאינו מתעדכן.
בישראל זיהוי הבוחר נעשה כאמור באופן ידני מול רשימת הבוחרים המודפסת שמופקת מבעוד מועד ממרשם האוכלוסין (פנקס הבוחרים) ומועברת לקלפי.
ב-120 (66% ) מהמדינות שהשתתפו בסקר לא היה שימוש כלל בפנקס בוחרים ממוחשב.
ב-31 (74% ) מהמדינות שבהן יש פנקס בוחרים ממוחשב יש גם פנקס בוחרים פיזי (מנייר), שיכול לשמש גיבוי ידני או בשילוב עם הפנקס הממוחשב.
רק ב-11 מדינות, ובהן אסטוניה, הביא השימוש במאגר הממוחשב לוויתור מלא על פנקס הבוחרים הפיזי.
תהליך הצבעה ממוחשב (E-Voting) מתבצע בעולם 15 בשלוש דרכים.
סריקה אופטית: נערכה לראשונה בשנת 1962 בקליפורניה (ארה"ב) ונמצאת בשימוש כיום ביותר ממחצית המדינות בארה"ב.
המצביעים ממלאים פתק הצבעה באמצעות עט שנקרא על ידי מכונה ומכניסים אותו לתיבת הצבעה מאובטחת.
את הפתק קורא סורק אופטי לפני שהוא מוכנס לתיבה או לאחר ההכנסה לתיבה.
מכונת הצבעה ((EVM16: הייתה בשימוש לראשונה בשנת 1975 .
בארה"בבמכונות ההצבעה יש מסך הצבעה או כפתורים פיזיים שבאמצעותם המשתמשים בוחרים.
כדי להגביר את אמינות המכונות, רבות מהן גם מדפיסות את בחירת המצביעים.
זו האפשרות הנפוצה ביותר, ומשתמשים בה במדינות האלה: ארה"ב, הודו, ברזיל, צרפת ובלגייה.
כמו כן קיימות מדינות כמו קנדה ורוסיה שבהן משתמשים במכונות הצבעה רק בחלק מהמדינה או רק בקרב אוכלוסיות מסוימות.
הצבעה מקוונת במרשתת: שיטה זו מאפשרת הצבעה מהבית.
אסטוניה היא המדינה היחידה בעולם שמאפשרת הצבעה במרשתת לכלל אזרחיה כבר משנת 2005 .
כמו כן בתשע מדינות בארה"ב מתאפשרת הצבעה מקוונת רק עבור קבוצות מסוימות (כגון אזרחים השוהים בחו"ל או חיילים המוצבים רחוק מהבית).
לאזרחים באסטוניה תעודות זהות בעלות שבב וכרטיס קורא המאמת את זיהוי המצביעים באופן מקוון.
אסטוניה מאפשרת לאזרחים להצביע כמה פעמים ללא הגבלה במשך שבוע ימים אך רק ההצבעה האחרונה במרשתת או הצבעה פיזית בקלפי ביום הבחירות עצמו היא .
15 :הסקירה מבוססת על מאמרים שפורסמו במרשתת ובהם https://en.
org/wiki/Electronic_voting ; voting- governance/i- .
com/solutions/e estonia- https://e/; today- stand-we- where-risk- machines- https://www.
16 Electronic Voting Machine.
| 1081 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 המחייבת.
האזרחים באסטוניה יכולים גם לצפות בתוצאות ההצבעה שלהם לאחר שהצביעו כדי לוודא את נכונות ההצבעה, אך בבחירות בשנת 2017 רק4% מהאזרחים שהצביעו עשו זאת.
קידום שירותים ממשלתיים דיגיטליים .
בספרות המקצועית נמנים כמה יתרונות לשימוש בכלים ממוחשבים בתהליך הבחירה, ובהם ייעול תהליך ההצבעה, חיסכון בזמן והפחתת סיכונים שנלווים לניהול ידני של הבחירות.
מנגד, לכלים הממוחשבים נלווים סיכון של פגיעה זדונית או של תקלה לא מכוונת, קשיים באימות הנתונים אם מתעורר הצורך בספירה חוזרת ופגיעה אפשרית בחשאיות ההצבעה ובאמון הציבור בתוצאות הבחירות.
ב-2004 פרסמה מועצת אירופה( Council of Europe)17 המלצה לאמות מידה לבחירות ממוחשבות שנועדה לסייע למדינות ליישם בחירות ממוחשבות אם יבחרו בכלי זה18 .
באמות המידה מודגש הצורך בתהליך בחירות שקוף ומובן לבוחרים, במערכת הצבעה אמינה ומאובטחת מפני סכנה חיצונית שרכיביה נמצאים בפיקוח ובקרה חוזרת ונשנית, ובתיעוד התוצאות באופן שמאפשר ספירה מחדש במידת הצורך.
ב -2017 נוספו להמלצה דברי הסבר והנחיות19.
בעשור האחרון החלו גופים פרטיים וציבוריים לספק לציבור שירותים דיגיטליים במגוון ערוצים: פרונטליים, טלפוניים ומקוונים.
ממסמך שהכינה רשות התקשוב בשנת 201420 עלה כי צריכת שירותים בערוצים שאינם פרונטליים מוזילה באופן ניכר את העלויות: עלותה של פעולה טלפונית זולה בכ-50% מעלות פעולה פיזית, ועלות פעולה מקוונת זולה בכ-70% .
מעלות פעולה פיזית כמו כן בהחלטת הממשלה 2097 משנת2014 נקבעכי יש להפוך את השירותים הממשלתיים השימושיים ביותר לציבור לדיגיטליים עד שנת 2019 .
רשות התקשוב הגדירה במדיניות האסטרטגית שלה21 שש מטרות-על.
אחת מהן היא " ממשלה אחת המציבה את האזרחים והעסקים במרכז".
כדי לקיים את היעד הזה הרשות פועלת להנגיש את שירותי הממשלה בכל זמן ובכל מקום ללא תלות במשרד מספק השירות באמצעות שירותים דיגיטליים.
רשות התקשוב הגדירה במדיניותה גם יתרונות בולטים לשירותים הדיגיטליים הממשלתיים, ובהם חיסכון משקי והקטנת העלויות במתן השירות.
זאת ועוד, רשות התקשוב אף הקימה מערכת להזדהות בטוחה העומדת בכללים ובהנחיות כפי שהתקבלו בהחלטת הממשלה .
17 מועצת אירופה היא ארגון מדיני בין-לאומי (שאינו קשור לאיחוד האירופי) שהוקם לאחר מלחמת העולם השנייה במטרה לקדם שיתוף פעולה בין המדינות החברות בו.
בארגון חברות 47 ,מדינות ועוד 6 .
מדינות הן במעמד משקיפות לישראל מעמד של מדינה משקיפה באספת המחוקקים של הארגון.
int/en/web/portal/israel.
int/t/dgap/goodgovernance/Activities/Key Texts/Recommendations/00Rec(2004)11_rec_adopted_en.
ObjectId=0900001680726f6f https://search.
int/cm/Pages/result_details.
20 מסמך פנימי בשם "ROI - שירותים מקוונים לציבור".
המסמך מציג את עלות הפעולה בכל ערוץ על פי נתונים שהתקבלו מממשלת ישראל, מממשלת בריטניה, מממשלת דנמרק ומחברת ייעוץ אמריקאית העוסקת בטכנולוגיית המידע.
ROI הוא מדד כלכלי להערכת הכדאיות של פעולה הכרוכה בהשקעת כסף, זמן ומשאבים אחרים על ידי השוואה של ההכנסה המתקבלת לעלות ההשקעה.
21 התוכנית האסטרטגית לשנים2019 - 2021 .
| 1082 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 2960 מאוגוסט201722 ומאפשרת לזהות באופן מאובטח כל אזרח המבקש לקבל שירותים דיגיטליים מתקדמים.
הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות .
בדצמבר 2013 הקים שר הפנים דאז ועדה ציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות (להלן - הוועדה הציבורית).
במסגרת עבודתה התבקשה הוועדה הציבורית לבחון את הנושא ולתת את דעתה בין היתר לסוגיית אבטחת המידע, לתשתיות הטכנולוגיות בארץ ובעולם, להגדלת שיעור ההצבעה, להבטחת חשאיות הבחירות, לטוהר הבחירות ולעלויות הצפויות, וכן להגיש את המלצותיה בתוך שישה ח ודשים.
עם חברי הוועדה הציבורית נמנו מנכ"לית ועדת הבחירות, המפקח הארצי על הבחירות דאז, נציג האקדמיה וחברים נוספים.
עד ספטמבר 2014 קיימה הוועדה הציבורית חמישה דיונים, ובשל הקדמת הבחירות לכנסת ה-20 הופסקו הדיונים, והוועדה לא הגישה את המלצותיה לשר הפנים כפי שנדרש בכתב המינוי שלה.
בשנת 201623 המליץ מבקר המדינה ששר הפנים דאז יחדש את פעילות הוועדה הציבורית, אולם עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 לא קודם הנושא.
היועץ המשפטי של משרד הפנים כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2020 כיהוועדה הציבורית אכן קיימה ישיבות מספר, אולם מסיבות לא ידועות הופסקה בפועל עבודתה.
היועץ המשפטי הוסיף כי "נכון לציין בהקשר זה כי בדיוני הוועדה, בהתאם לעמדות שהוצגו בפניה, עלו קשיים רבים בתחומים שונים, ביישום בחירות ממוחשבות.
דומה כי הליך כאמור נכון שיובל בראש ובראשונה בבחירות לכנסת, כאשר המגמה הנוכחית של ועדת הבחירות.
, נראה שהינה הפוכה וזאת על רקע חשש מפעולות סייבר ועוד".
מוצע כי ועדת הבחירות ומשרד הפנים יחדשו את פעילות הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות.
עוד מוצע כי ימליצו על התנאים הנדרשים למחשוב תהליך הזדהות הבוחר בקלפי, ובהמשך גם למחשוב תהליך הבחירה כולו, בין היתר בהשוואה לנעשה בעולם בנושא זה.
לעניין זה נכון לתת את הדעת לטכנולוגיה שמאפשרת כבר כיום לאזרחים לבצע הזדהות חזקה ולצרוך שירותים מקוונים, ולאפשרות להשתמש בתעודת הזהות החכמה.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי היא אינה מתנגדת להקמת ועדה ציבורית חדשה שתבחן את הסוגיה (מרבית חברי הוועדה הציבורית לא יוכלו להמשיך ולהיות חברים בה עקב משרותיהם החדשות), ובלבד שמינוי ה ייעשה בתיאום בין שר הפנים ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית.
22 החלטת הממשלה2960 ( ", "אישור המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה 6.
) 23 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), "ועדת הבחירות המרכזית- היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת", עמ' 1879.
| 1083 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 הליך בחירות מקוון עשוי לתת מענה לחולשות שונות שקיימות כיום בתהליך הבחירות: הצורך בהצבעה באמצעות מעטפות כפולות ותופעת ההצבעה בשם נפטרים ובשם אנשים השוהים בחו"ל.
מנגד, הליך בחירות מקוון מחייב מענה לסיכוני סייבר שעשויים לפגוע בחשאיות הבחירות או לשבש את תוצאות הבחירות.
נכון גם להביא בחשבון שמדובר בתחום שיחייב מעצם טיבו עלויות כספיות ניכרות ו היערכויות ממושכות ובהן בחינה, תכנון, בדיקת היתכנות, היערכות ליישום ו היישום עצמו, ועל כן חידוש פעילות הוועדה הציבורית נחוץ גם בהיבט של היערכות למתן מענה בטווח הארוך.
מומלץ שוועדת הבחירות תבחן את יישום ההצבעה הממוחשבת בגזרה הבין -לאומית ואת מכלול השיקולים בסוגיה זו, ולאחר שתסיק מסקנות, תקיים דיון בנושא ותתווה מדיניות לשנים הקרובות.
במאי 2019 פרסם משרד הפניםאת מכרז 5/2019 להקמה ותחזוקה של מערכת לניהול הבחירות לרשויות המקומיות ולמועצות האזוריות.
על פי המכרז יש תהליכים רבים ד ומים בבחירות לרשויות המקומיות ובבחירות לכנסת.
כאמור, ועדת הבחירות החלה בתהליך לאפיון הדרישות ממערכת ממוחשבת חדשה שתחליף את המערכת הממוחשבת הקיימת כיום ועתידה לשרת את הוועדה בשנים הקרובות.
מוצע כי הוועדה הציבורית תפעל בשים לב לצורך בהקמת מערכות המידע החדשות הן בוועדת הבחירות והן במשרד הפנים.
עוד מוצע לבחון שיתוף פעולה בין הגורמים העוסקים בהקמת המערכות ולחלופין להקים מערכת מידע אחת לניהול הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות.
בתשובת היחידה הארצית לפיקוח על הבחירות במשרד הפנים מ- 23.
20 נכתב כי ההמלצה שהוועדה הציבורית תחדש את פעילותה, בין היתר בשים לב לצורך בהקמת מערכות המידע החדשות הן בוועדת הבחירות והן במשרד הפנים, תוצג לפני שר הפנים לאחר כינון הממשלה החדשה.
| 1084 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תהליך ההצבעה באמצעות מעטפות כפולות .
כאמור על פי חוק הבחירות מצביעים באמצעות מעטפות כפולות24 קבוצות בוחרים שהוחרגו מכלל הריתוק, ובהם אנשים עם מוגבלות בניידות, חיילים, אסירים, מזכירי ועדות קלפי וחבריהן.
בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 הצביעו באמצעות מעטפותכפולות גם מפקחים על טוהר הבחירות ועובדים מטעם ועדת הבחירות, ובבחירות לכנסת ה-23 הצביעו באמצעותן גם שוטרים ואנשים ששהו בבידוד עקב מגפת הקורונה.
תקנות הבחירות קובעות כי שמות הבוחרים שהצביעו במעטפות כפולות יירשמו על גבי מעטפות חיצוניות (להלן - מעטפה כפולה), ועובדי ועדת הבחירות יבדקו אם הבוחר ששמו רשום על המעטפה לא הצביע גם בקלפי שבה הוא רשום להצבעה.
המעטפות הכפולות של כל הבוחרים שנמצא שלא הצביעו יותר מפעם אחת נפתחות, וכלל המעטפות הפנימיות מועברות במרוכז לפתיחתן ולספירת הקולות בוועדות הספירה המוקמות בכנסת.
תהליך פתיחת המעטפות הכפולות וספירת הקולות (להלן - מבצע המעטפות הכפולות) הוא תהליך ידני ברובו וארו ך שמתחיל עם סיום ליל הבחירות ונמשך כשלושה ימים.
בתהליך מועסקים כ- 2,50025 .
אנשים החל במערכת הבחירות לכנסת ה-19 (בשנת2013 ) מיכנה ועדת הבחירות חלק מהתהליך שאחראי לזיהוי הבוחרים שלכאורה הצביעו יותר מפעם אחת באמצעות מעטפה כפולה.
להלן פירוט השלבים בתהליך ההצבעה.
לצד השלבים שיש בהם שימוש במערכת ממוחשבת מסומנת כוכבית.
השם הרשמי הוא מעטפות חיצוניות 25 בדין וחשבון לפי חוק חופש המידע לשנת2019 .
של ועדת הבחירות צוין לגבי מבצע ספירת הקולות .
| 1085 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תרשים 7: תהליך זיהוי הבוחרים שהצביעו לכאורה יותר מפעם אחת באמצעות מעטפה כפולה .
בבחירות לכנסת ה-23 שיפרה ועדת הבחירות את מבצע המעטפות הכפולות באמצעות שימוש באמצעים ממוכנים.
עלות מחשוב האמצעים הממוכנים נכללה בתקציב מבצע המעטפות הכפולות של מערכת הבחירות לכנסת ה-23 .
יצוין כי באמצעים אלו עשויה הוועדה להשתמש גם במערכות בחירות עתידיות.
להלן פירוט האמצעים הממוכנים והעלויות של חלק מהתהליכים: .
| 1086 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 1.
הוספת תהליך לרישום ולקבלה של קלפיות שנעשו בהן הצבעות באמצעות מעטפות כפולות עם הגיען למשכן הכנסת.
מחשוב תהליך הפתיחה והסגירה של עבודת ועדות הספירה במשכן הכנסת ופיתוח לוח מחוונים במערכת BI שמציג את נתוני מבצע ספירת הקולות בעלות של כ - 328,000 .
הזנת מספר המעטפות הכפולות שהתקבלו בכל קלפי למערכת 1.
הוספת תהליך בקרה לוגי שמשווה בין מספר המעטפות הכפולות שהתקבלו במשכן הכנסת לבין מספר המעטפות שהתקבלו בוועדות האזוריות ומזהה חסרים.
תוכנית התאוששות למערכת 3 הכוללת רכש ציוד בעלות של כ- 181,000 .
התקנת מכונות ספירה, בדומה לנעשה בבנקים, לצורך ספירה מהירה של מעטפות ההצבעה וחלוקתן למנות.
נתוני המעטפות בכל מנה מוזנים למערכת 1 .
בידי קלדניםעלות רכישת מכונות הספירה הייתה כ- 531,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הוספת השימוש באמצעים ממוחשבים בתהליך ספירת המעטפות הכפולות בכנסת ה-23 .
להלן נתונים מספריים על תהליך הבחירה באמצעות המעטפות הכפולות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו: .
לוח 3: נתונים מספריים על תהליך הבחירה באמצעות המעטפות הכפולות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
מספרהבוחרים 4,340,253 4,465,168 4,615,135 .
כפולות 243,810 285,750 333,603 .
כפולות מכלל הבוחרים 5.
הבוחרים במעטפות 17% 37% .
| 1087 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 הבחירות לכנסת .
הכפולות (בש"ח) 4,034,269 5,564,44426 7,907,69627 .
נספרו בתהליך 3,027 3,308 3,352 .
(ללא זכות הצבעה) 938 .
על פי נתוני ועדת הבחירות: מערכת 6 של הוועדה וקבצים בשם סיכום קבלת מעטפות הצבעה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
26 שכרם של עובדי ועדות הספירה עודכן בעקבות קושי בגיוס עובדים.
27 במסגרת ההיערכות לבחירות לכנסת ה-23 בוצעו פעולות רכש שנועדו לשמש גם מערכות בחירות עתידיות, והחל מהבחירות לכנסת ה-22 .
עודכן שכרם של עובדי ועדות הספירה 28 הנתונים התקבלו מוועדת הבחירות.
המעטפות נפסלו מהסיבות האלו: ללא זכות הצבעה (פרטיהבוחר לא נמצאו בפנקס הבוחרים); על המעטפה החיצונית לא נרשמו פרטי המצביע; פרטי המצביע לא אותרו; הכרעת הצוות המקצועי בעקבות חשד להצבעה כפולה; פרטי המצביע נמצאו מחוקים; לא נמצאה מעטפה פנימית בתוך המעטפה החיצונית.
| 1088 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים8: מספר הבוחרים שהצביעו באמצעות מעטפות כפולות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
על פי נתוני ועדת הבחירות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בין מערכות הבחירות לכנסת ה-21 ולכנסת ה-23 חל גידול ניכר של כ-37% במספר הבוחרים שהצביעו באמצעות מעטפות כפולות, אף שחלפה פחות משנה בין מועדי הבחירות ואף ששיעור הגידול במספר הבוחרים הכולל בתקופה האמורה היה רק כ- 6.
הגידול נבע בעיקר מכך שבבחירות לכנסות ה-22 וה-23 הצביעו באמצעות מעטפות כפולות גם אנשים שלכתחילה לא היו אמורים להצביע באמצעי זה ובהם שוטרים, מפקחים על טוהר הבחירות ואנשים ששהו בבידוד עקב וירוס הקורונה.
כמו כן חל גידול ניכר (פי 3 - גידול של כ - 80,000 מצביעים) במספר המצביעים בקלפיות המיועדות להצבעת מוגבלים בניידות בין הבחירות לכנסת ה -21 לבחירות לכנסת ה-23 .
| 1089 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תרשים 9: עלות מבצע המעטפות הכפולות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
מבצע המעטפות הכפולות נמשך כאמור זמן רב, ובבחירות לכנסת ה -23 הסתכמה עלותו בכ-8 מיליון ש"ח (כ -2% מתקציב הבחירות הכולל).
כמו כן חל גידול ניכר בעלויות התהליך עקב הגידול הניכר במספר הבוחרים בשיטה זו ושיפור חלק מתהליכי העבודה בשנת 2019 - כ-96% יותר מעלות התהליך בבחירות לכנסת ה-21 שהתקיימו פחות משנה קודם לכן.
| 1090 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים 10: מספר המעטפות הכפולות שנפסלו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו .
| 1091 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מהתרשים עולה כי13% עד23% מהמעטפות הכפולות שנפסלו או שלא נספרו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היו של חברי ועדות קלפי או מזכיריהן, האחראים בין היתר לטוהר הבחירות.
עוד עולה מהתרשים כי 31% עד41% מהמעטפות שנפסלו היו של מצביעים שלא נמצאו בפנקס הבוחרים ואינם זכאים להצביע, למשל: מצביעים שטרם הגיעו לגיל 18 .
יצוין כי מחשוב תהליך זיהוי הבוחר בקלפי ובדיקה מקוונת של פרטי הבוחר מול פנקס הבוחרים ימנעו מצבים אלו.
מומלץ כי ועדת הבחירות תבחן את הגידול שחל בהיקף השימוש בהצבעות באמצעות המעטפות הכפולות, לשם חידוד הנחיותיה ובחינת האוכלוסיות העושות שימוש בזכות זו.
מומלץ לחדד את ההנחיות לחברי ועדות קלפי ולמזכירים, כדי להפחית את שיעור הפסילות של הצבעותיהם.
עוד מומלץ לבחון את האפשרות לנק וט צעדים להפחתת העלויות המושקעות במבצע המעטפות הכפולות, אשר מגיעות ל-8 מיליון ש"ח.
להלן פירוט על הניסיונות שביצעה ועדת הבחירות כבר משנת 2007 כדי למחשב את תהליך הזדהות הבוחר בקלפי ולא צלחו.
בדוח הביקורת מ-201629 , שעסק בין היתר בהליך ההתקשרות של ועדתהבחירות למחשוב פנקס הבוחרים, נכתב כי באוקטובר 2007 החלה ועדת הבחירות לבחון כיצד למחשב את פנקס הבוחרים.
עוד נכתב בדוח כי מחשוב פנקס הבוחרים יאפשר את ביטולו של כלל הריתוק: ניתן יהיה לבדוק את זכות ההצבעה בפנקס הבוחרים הממוחשב באמצעות חיבור תקשורת למאגר מידע מרכזי, ולא יהיה צורך בתהליך הארוך של הטיפול במעטפות הכפולות30.
בתשובת ועדת הבחירות נמסר כי לכלל הריתוק לקלפי יש מטרה נוספת מלבד האפשרות להכין פנקס בוחרים מותאם, והיא ויסות מספר המצביעים בקלפיות השונות כדי להבטיח את אפשרות הבוחר לממש את הזכות החוקתית להצביע בבחירות, וזאת בתוך זמן סביר.
לכן ייתכן שגם אם יאומץ פתרון של פנקס בוחרים מקוון, עדיין יהיה מקום להשאיר על כנו את כלל הריתוק.
לעניין זה תוזכר הצעת החוק מטעם הוועדה לאפשר לבוחר לבחור את אזור הבחירות שבו הוא רשום, ללא קשר לכתובת המגורים שלו, כדי לשפר את השירות לבוחרים לצד שמירה על כלל ההיבטים שפורטו.
בדוח הביקורת נכתב כי ביולי 2012 פרסמה ועדת הבחירות מכרז, ולפיו בשלב השני שלו יבוצעו יישומים אופציונליים, ובהם "בדיקת זכות ההצבעה בקלפי" (מחשוב פנקס הבוחרים).
במכרז האמור זכתה חברה ה', ובהתאם לדרישות המכרז הכינה החברה מסמך אפיון הכולל את הגדרת מסכי המערכת המיועדת.
בשנת 2016 קיימהועדת ה מכרזים של ועדת הבחירות שלושה דיונים בין היתר בנושא מחשוב פנקס הבוחרים, ובדיון האחרון שהתקיים ב אוגוסט 2016 החליטה לבטל את ההזמנה ולשלם לחברה ה' כ- 80,000 )ש"ח (ללא מע"םעבור אפיון המערכת.
29 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016 ), "ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת", עמ' 1879 - 1892.
| 1092 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 מחשובפנקס הבוחרים לא בוצע, וועדת הבחירות לא נקטה צעדים נוספים למחשוב התהליך אף שכאמור עשרות מדינות מחשבו את השלב הזה.
בתשובת ועדת הבחירות על הערות הביקורת בנושא ההצבעות באמצעות מעטפות כפולות התייחסה הוועדה להיבטים האלה: .
| 1093 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 1.
גידול ניכר (כ - 80,000 ) במספר המצביעים בקלפיות שמיועדות למצביעים המוגבלים בניידות: ועדת הבחירות ניסתה במהלך השנים לקדם תיקוני חקיקה כדי למנוע שימוש לרעה באופן הצבעה זה, אך הכנסת מצאה לנכון שלא לתקן את החקיקה.
ועדת הבחירות פעלה לקדם שינוי נוסף שהיה בו כדי לצמצם את מספר המעטפות הכפולות בדרך של רישום כתובת נוספת לצורכי בחירות כדי להקל על הבוחרים, אך גם מהלך זה לא צלח עד היום.
:מספר המעטפות הכפולות שנפסלו אופן ההצבעה במעטפות כפולות מועבר בתדריך, בהדרכה למזכירי ועדות הקלפי ובפרוטוקולים.
אגף ההדרכה של ועדת הבחירות יבחן אם יש להוסיף ולחדד את נושא ההצבעה במעטפות הכפולות, את אופן הרישום עליהן ואת אופן הכנסת המעטפות הפנימיות למעטפות הכפולות.
עלות מבצע המעטפות הכפולות בבחירות לכנסת ה -23: לדברי הוועדה חלק מהעלויות היו חד-פעמיות וההשקעה היא לטווח הארוך ותשמש גם בחירות עתידיות.