HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ב) הביקורת השוותה בין נתוני המערכת הממוחשבת של תב"ת על הקורסים להכשרה מקצועית שהתקיימו בשנים 2005 -2010 במסגרת "פרנסה בכבוד" לבין נתוני המעקב של האגף להכשרה מקצועית במחוזות ירושלים ותל אביב, שבהם למדו כ-84% מתלמידי ההכשרות המקצועיות: סך כל התלמידים שנרשמו במחוזות ירושלים ותל אביב על פי הנתונים של תב"ת היה 555 תלמידים ואילו על פי נתוני האגף להכשרה מקצועית נרשמו לתכנית 696 .
תלמידים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1057 .
יוצא אפוא, כי קיים פער של25% במספר הלומדים בהכשרות המקצועיות בין נתוני תב"ת לנתוני האגף להכשרה מקצועית, דבר שיש בו כדי להטיל ספק באמינות הנתונים.
על אף הפער לא בדק משרד התמ"ת את מקורו.
(ג) כאמור לעיל, תכנית אשר בתום הניסוי הוחלט שתעבור לשלב של הפעלה ארצית, תעבור ההפעלה הארצית מידי תב"ת לידי משרד התמ"ת.
האגף להכשרה מקצועית אמור לרכז נתונים על הביקוש הקיים במגזר החרדי להכשרות מקצועיות, בין השאר כדי לתכנן את מערך הקורסים העתידיים.
משרד מבקר המדינה ביקש ממשרד ה תמ"ת נתונים לגבי הביקושים להכשרות מקצועיות הקיימים במגדר הגברים.
התברר שבמשרד התמ"ת אין מאגר של נתונים כאלה ואין באפשרותו לדעת אם יש ביקוש שלא נענה, ומה הן הסיבות לאי-העמידה ביעדי ההצלחה.
משרד התמ"ת השיב כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה, וכי יטפל בנושא ויבקש מתב"ת מידע נוסף באשר לקורסים נדרשים.
(ד) משרד התמ"ת ותב"ת לא קבעו את היקף הנרשמות לקורסי ההכשרה המקצועית בתכנית "צופיה" כמדד להצלחה.
בחינת נתוני "צופיה", כמו גם נתוני "פרנסה בכבוד", מגלה אי-התאמות בין שתי מערכות הרישום.
מן הראוי שמשרד התמ"ת יבדוק את אמינות הנתונים הקיימים על היקף הפעילות במסגרת התכניות "פרנסה בכבוד" ו"צופיה", וידאג לכך שתהיה התאמה בין הנתונים של שתי המערכות.
נתונים אמינים המוסכמים על השותפים לפרויקט הם הבסיס הראשוני לפעולה.
התמדה בלימודים והסמכת בוגרים : (א) האגף להכשרה מקצועית מופקד על הפיקוח המקצועי ועל פעולות ההכשרה המקצועית הנערכות במסגרת פעילות משרד התמ"ת ותב"ת.
בתכנית "פרנסה בכבוד" נקבעו מדדי יישום לטווח קצר ולטווח ארוך לשם מעקב: התמדה בלימודים, השמה בתחום הלימודים והתמדה בעבודה.
משרד התמ"ת לא דרש מתב"ת לכלול נתונים על התמדת התלמידים בלימודים ועל עמידתם בדרישות ההכשרה.
מן הראוי שמנהל האגף להכשרה מקצועית ומנהל מינהל מחקר וכלכלה, האחראים לביצוע התכנית, ידרשו שגם נתונים אלה ייכללו במערכת הממוחשבת של תב"ת, ויועברו לאגף.
בתשובתו מסר משרד התמ"ת כי הוא מקבל את הערת הביקורת ומתכ וון לטפל בסוגיה זו במסגרת ההסכמים החדשים שייחתמו עם תב"ת.
(ב) תכנית "פרנסה בכבוד": על פי הנתונים שבמחוזות תל אביב וירושלים נרשמו כאמור 696 תלמידים.
באשר לתעודות הסמכה- הצטברו במחוזות משרד התמ"ת 1058 דוח שנתי62 .
נתונים לגבי 449 תלמידים (כ-65% ,)מהנרשמים203 מהם (כ -45% ) קי בלו תעודות הסמכה.
מהנרשמים אין נתונים 50 תלמידים נוספים למדו בקורסים שהסתיימו סמוך למועד סיום הביקורת כך שבאותו מועד עדיין לא התקבלו נתונים על הסמכתם.
תכנית "צופיה": 814 תלמידות נרשמו ל"צופיה" במחוזות תל אביב וירושלים בשנים 2005 -2010 .
באשר לתעודות הסמכה - הצטברו במחוזות משרד התמ"ת נתונים לגבי 581 תלמידות (כ -71% ,)מהנרשמות504 מהן (כ -87% ) קיבלו תעודות הסמכה.
במחוזות לא היו נתונים לגבי 233 תלמידות (כ-29% .
)מהנרשמות הנתונים מעידים כי שיעור מקבלי תעודות ההסמכה בקרב הגברים (45% ) נמוך באופן משמעותי מזה שבקרב הנשים (87%.
) מהנתונים שהצטברו בשני המחוזות עולה כי מעקב האגף להכשרה מקצועית אחר הסמכת התלמידים במסגרת התכניות "פרנסה בכבוד" ו"צופיה" לוקה בחסר: אין מידע על הסמכת 430 תלמידים (כ-28% מקרב 1,510 התלמידים שנרשמו לקורסים בשני המחוזות).
יצוין, שכל 430 התלמידים שלא התקבל מידע על הסמכתם היו במחוז ירושלים; במחוז גם לא היה מידע על השתתפותם בבחינות ועל תוצאותיהן.
האגף להכשרה מקצועית מסר למשרד מבקר המדינה כי המידע על התלמידים הללו לא התקבל משום שהם למדו בקורסים שתעודת ההסמכה בהם ניתנת מטעם מוסדות ההכשרה ולא מטעמו.
האגף הבהיר כי אינו חותם על תעודות אלה, מכיוון שההחלטה על פתיחת הקורסים האלה ניתנה בהליך מזורז ולא הייתה לו תשתית פדגוגית להנפקת התעודות.
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהאגף להכשרה מקצועית לא חתם על תעודות ההסמכה גרמה לכך שאלה מבין 430 בוגרי קורסי הכשרה שעמדו בתנאי הזכאות, נפגעו.
מן הראוי היה שאגף ההכשרה יסדיר את התשתית הפדגוגית הנדרשת לצורך עריכת הקורסים.
מכל מקום, במקרים שהדבר לא נעשה, ראוי היה לדרוש מבתי הספר המכשירים את הנתונים על התעודות ההסמכה שהם נתנו כדי לעמוד על שיעור ההצלחה בקורסים.
מידע זה נחוץ, בין היתר, להמשך תכנון פעולות ההכשרה.
השמה בעבודה : (א) מנתוניה של תב"ת על בוגרי הקורסים שהתקיימו בכל הארץ בשנים 2005 -2010 עולה שעד יולי 2011 הושמו בעבודה 247 גברים (כ-40% ) מכלל621 הנרשמים ל"פרנסה בכבוד".
זאת לעומת 1,005 ,נשים חרדיות שהושמו בעבודה60% מתוך 1,675 .
"שנרשמו ל"צופיה לפי מדדי המעקב שנקבעו לעמותה שמפעילה את תכנית "פרנסה בכבוד" בחוזה ההפעלה שחתמה עם תב"ת, יעד ההשמה בקרב המסיימים הוא 75%-50% .
אך לא ניתן לבדוק את העמידה ביעד זה בפועל, מכיוון שמשרד התמ"ת לא דרש מתב"ת לכלול בנתוניה את מספר התלמידים שסיימו את הלימודים, הצליחו בבחינות, וקיבלו תעודות הסמכה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1059 .
מספרם של בוגרי "פרנסה בכבוד" שהושמו בסופו של דבר בעבודה בשנים 2005 -2010 מעיד שהיקף הפעילות הוא עדיין קטן.
התרומה הישירה של התכנית היא חשובה, אבל נוכח יעד שיעור התעסוקה שקבעה הממשלה לשנת 2020 - 63% .
, היקף תרומה זו בטל בשישים (ב) משרד מבקר המדינה בדק את נתוני ההתמדה בלימודים וההשמה לפי קורסי ההכשרה של "פרנסה בכבוד", ומצא כי היו קורסים ששיעורי ההתמדה וההשמה בהם היו נמוכים מאוד.
לדוגמה: קורס תכנות שהחל בינואר 2009 והסתיים במרץ 2011 - לפי נתוני תב"ת השתתפו בו 27 תלמידים; לפי רישומי מחוז ירושלים רק 13 תלמידים התמידו בלימודים בו (כ-48% ); ומהם הושמו במקצוע הנלמד- לפי נתוני תב"ת - שלושה תלמידים בלבד (כ-11% .
)מהמשתתפים נמצא שהממונה על הכשרת אוכלוסיות מיוחדות באגף להכשרה מקצועית אינו בודק נתונים אלה.
בדיקה כזאת הנה חיונית, שכן היא מאפשרת זיהוי קורסים אשר אחוז הנשירה בהם גבוה, שנמשכים זמן רב מדי ושההשמה לאחר סיומם נמוכה, ועל בסיס זה אפשר להסיק מסקנות לגבי פתיחת קורסים דומים בעתיד.
 הליך הבקרה של האגף להכשרה מקצועית, ובכלל זה של הממונה על הכשרת אוכלוסיות מיוחדות, על נתוני ביצוע ההכשרות - התמדה בלימודים, הסמכה, והשמה בעבודה - לקוי.
האגף אינו מקבל דיווח שיטתי ומלא על הנתונים האמורים ואינו עוקב אחריהם באופן קבוע ורצוף.
אין ברשותו מידע חשוב על פעילות ההכשרות, מה שמונע ממנו לבצע תהליך של הסקת מסקנות וקבלת החלטו ת מושכלות לגבי פעילות התכניות ולגבי שינויים נדרשים, שיסייע לייעולן.
מסלולי הנדסאים והנדסאיות מקצוע ההנדסאות, בעיקר בתחום המחשבים, הוא מקצוע נדרש במשק, ולבעלי הסמכה בו יש סיכויים טובים להשתלב בשוק העבודה בשכר נאות.
אשר על כן, בפעולות שננקטו לשילוב החרדים בשוק העבודה נכללו גם תכניות, הן לנשים הן לגברים, להכשרת הנדסאים מוסמכים מטעם המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע (להלן - מה"ט) שבאגף להכשרה מקצועית.
תכנית הנדסאים לחרדים : התכנית נועדה לאפשר לגברים חרדים ללמוד הנדסאות במסגרות ייחודיות במכללות המוכרות על ידי מה"ט.
נקבע כי שכר הלימוד ימומן רובו ככולו על ידי משרד התמ"ת וחברת תב"ת.
היות שמדובר במסלול לימודים עתיר שעות, שמתאים ללימודי בוקר, נקבע שהמשתתפים יקבלו גם דמי קיום מגורמים חיצוניים שיגייס הג'וינט.
בדצמבר 2007 התקיימה ישיבה בין אנשי משרד הת מ"ת ומה"ט לבין נציגי הג'וינט, ובה הציג מה"ט מתווה מתוכנן לפתיחת 12 כיתות (כ -300 תלמידים) להכשרת הנדסאים חרדים, בתקופה של 1060 דוח שנתי62 .
שלוש שנים החל בשנת 2008 , וסוכם שבשלב הראשון תאושר תכנית לפתיחת שלוש כיתות (כ-90 .
)תלמידים נמצא כי עד מועד סיום הביקורת עלה בידי מה"ט ו תב"ת לפתוח כיתה אחת בלבד - באשדוד, שמנתה כ-30 תלמידים (אשר רובם ככולם סיימו בהצלחה את לימודיהם), ומרבית התקציב שהעמיד המשרד למה"ט לתכנית זו לא נוצל.
לדברי משרד התמ"ת כיתות נוספות לא נפתחו בין היתר עקב קושי בגיוס מועמדים מתאימים ועקב קשיי הג'וינט לגייס דמי קיום.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב היישום המצומצם של התכנית לעומת התכנון המקורי שלה, על משרד התמ"ת לקיים בהקדם הליך מסודר של הפקת לקחים, לרבות בדיקת דרכים למתן דמי קיום כפי שנקבע בתכנון המקורי, שלאורו יבחן את דרך הפעולה הראויה בעתיד.
בתשובתו מסר משרד התמ"ת כי הוא פרסם נוהל תמיכות חדש "ללא תלות בתקציב הג'וינט".
עוד הוסיף כי בשנת הלימודים התשע"ב ( 2011 -2012 ) נפתחו כבר 17 .
כיתות, שחלקן כיתות מכינה 2.
תכניות להכשרת נשים בסמינרים : בתום לימודיהן בתיכון ממשיכות רבות מבנות המגזר החרדי ללמוד בסמינרים להוראה.
אולם בפו על, מתוך כ- 5,000 בוגרות בכל שנה, רק כ-20% מצליחות להיקלט לעבודה כמורות במערכת החינוך (לרבות במשרות חלקיות).
(א) על רקע הקושי למצוא עבודה בתחום החינוך, ועל רקע הצורך הקיים במשק בעובדים בתחום הטכנולוגי, החלו הסמינרים במהלך 2004 -2005 , בעידוד משרד האוצר ומשרד החינוך ובשיתוף מה"ט, להפעיל בסמינרים מסלול להכשרה חלופית של התלמידות החרדיות.
מסלול זה כלל לימודים טכנולוגיים (של מוסדות מוכרים על ידי מה"ט) לצד לימודי הקודש, ובסיומו הוסמכו התלמידות כהנדסאיות48 .
יצוין כי ההכשרה הטכנולוגית נועדה להחליף את לימודי ההוראה, אולם בפועל הפעילו הסמינרים מסלול נוסף, שבו למדו תלמידות גם הוראה וגם לימודים טכנולוגיים.
מסלול זה נפוץ יותר עקב הקושי הערכי בוויתור על לימודי ההוראה, חרף עומס רב ועלות כספית נוספת הכרוכים בו.
לפי נתוני מה"ט, נכון לשנת הלימודים התש"ע מספר התלמידות החרדיות הלומדות הנדסאות בסמינרים הסתכם ב - 1,736 , מהן 572 (כ-33% ) במסלול להכשרה חלופית.
(ב) על מנת להרחיב את מסלול ההכשרה החלופית יזמה תב"ת בשנת 2009 תכנית בשם ח"ן (חכמת נשים), שנועדה להרחיב את תוכני ההכשרה בתוך הסמינרים, להגדיל את מספר המשתתפות במסלול, ללוות אותן במהלך לימודיהן ולסייע להן להשתלב ולהתמיד במקומות העבודה בתום הלימודים.
את התכנית מפעילה תב"ת באמצעות עמותה שבחרה במכרז, לתקופה של שלוש שנים (עד סוף מאי 2012 .
קבלת ההסמכה (דיפלומה) מותנית גם בעמידה בבחינות גמר ממשלתיות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1061 .
את יעדיה המפורטים של תכנית ח"ן הציגה תב"ת במסמך תכנית העבודה שלה לשנת 2010 .
מנתונים שהציגה בנוגע לביצועה בפועל בשנת 2010 עולה כי חלק מהיעדים שהציבה הושגו, ובהם שיעור השמה גבוה מהמתוכנן של הבוגרות, הגדלת מספר הסמינרים המשתתפים בתכנית, הגדלת מספר הכיתות, והרחבת תחומי ההכשרה.
יחד עם זאת, לא הוצגו במסמך נתוני ביצוע בנוגע ליעד הראשי שהוצב - הגדלת מספר המשתתפות בתכנית.
(ג) המעקב של משרד התמ"ת אחר התנהלות התכניות : במהלך 2009 החל מינהל מחקר וכלכלה בביצוע מחקר הערכה בנושא ההכשרה החלופית בסמינרים, שמטרתו להעריך את תכנית ההכשרה החלופית ולסייע בעיצובה של תכנית ח"ן ובהתאמתה לצורכי השטח.
חלקו הראשון של המחקר הופק במהל ך 2011 , ונכלל בו סקר שנעשה בקרב כ -800 המשתתפות בתכנית ובוגרותיה מאז החלה בשנת הלימודים התשס"ה ועד מועד ביצוע הסקר בשנת הלימודים התש"ע.
ממצאי הסקר העלו כי התכנית נחלה הצלחה מבחינת ההיבטים שנבדקו בו, ובהם שיעור נשירה נמוך, השתלבות בשוק העבודה ושביעות רצון מהעבודה.
עם זאת יש להעיר כי מחקר ההערכה עסק רק במשתתפות במסלול ההכשרה החלופית, ולא במסלול שבו התלמידות לומדות במקביל גם הוראה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד התמ"ת יבצע מחקר הערכה גם לגבי התלמידות שלמדו במסלול שכלל גם לימודי הוראה, שכן כאמור הוא נפוץ יותר וכרוך בנטל לימודי וכספי גדול יותר, ולכן מידע מקיף בדבר מידת הצלחתו נחוץ ביותר.
(ד) שיעורן של מקבלות הדיפלומות : מדד חשוב לבחינת הצלחת התכנית הוא שיעורן של מקבלות דיפלומת ההנדסאי מבין המשתתפות בהכשרה.
אולם הביקורת העלתה כי אין במה"ט נתונים מסודרים ומלא ים: אין נתונים לגבי הבוגרות לשנת 2010 , הנתונים המתייחסים לשנים קודמות לוקים בחסר, ואין התאמה בדוחות בין מספר הבוגרות לבין מספר הבוגרות שקיבלו דיפלומה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שאין נתונים מלאים במה"ט על מקבלי הדיפלומות כבר הועלתה בביקורת שעשה במה"ט בעבר49 , וכעת מתברר כי הליקוי טרם תוקן.
ראוי כי מה"ט יסדיר נושא זה ללא דיחוי.
אחת התכניות המרכזיות של תב"ת היא תכנית מפת"ח - מרכזי פיתוח תעסוקת חרדים - אשר במסגרתה מופעלים מרכזים ייחודיים לאוכלוסייה החרדית להשמה ולהכוונה תעסוקתית, בערים שיש בהן ריכוזים גדולים של אוכלוסייה חרדית.
קהל היעד של התכנית הם גברים ונשים חרדים שאינם עובדים, ותכליתה לספק להם ללא תשלום שירותים של ייעוץ והכוונה לתעסוקה או ללימודים, הדרכה .
49 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ 1182 -1183 .
לקראתם, ובעיקר שירותי השמה, לרבות ליווי ומעקב.
שירותי המרכזים האלה ניתנים גם לחרדים שכבר עובדים, אך מעוניינים בעבודה נוספת או בשינוי עבודה.
התכנית החלה לפעול במהלך 2006 .
ביולי 2006 התקשר הג'וינט עם חברה חיצונית אשר הוטל עליה להקים מרכזים ולהפעילם, ומשנת 2010 מפעילה אותם עמותה שנבחרה במכרז.
עד שנת 2011 ,הוקמו במסגרת התכנית שמונה מרכזים בערים האלה: ירושלים, ביתר עילית, אשדוד, בני ברק, אלעד, צפת, חיפה ובית שמש.
מסלול הטיפול בפונים למפת"ח, תחילתו בדרך כלל בזימון הפונה לריאיון על ידי מקדם תעסוקה שתפקידו לאסוף עליו נתונים ולבחון את צרכיו.
פונה שרואיין נחשב למעשה משתתף בתכנית, ובהמשך יינתנו לו, לפי הצורך, שירותים כגון ייעוץ והכוונה, הפניה לתכניות להכשרה מקצועית או ללימודים, סיוע בכתיבת קורות חיים, סדנאות הכנה לעולם העבודה, וסיוע בהשמה לעבודה, כולל מעקב וליווי גם לאחר ההשמה שיימשכו שלוש שנים.
על פי נתוני מפת"ח, מאז הפעלת התכנית בסוף שנת 2006 ועד תום 2010 הסתכם מספר הפונים בכ- 8,250.
לכ - 7,300 מהם נערכו ראיונות, ומהם כ - 4,200 הושמו בעבודות 50 .
להערכת מפת"ח, שיעור הגברים המושמים עמד על כ -30% ( דהיינו כ - 1,250 .
)גברים היבטים ביעדי תכנית מפת"ח לשנת 2010 1.
אוכלוסיית היעד : התכנית יועדה במקורה לגברים ונשים חרדים שאינם עובדים.
בדיקת נתוני הביצוע של מפת"ח לשנת 2010 , כפי שהציגה אותם תב"ת בתכנית עבודתה לשנת 2011 , העלתה כי לא נעשתה בהם הבחנה בין משתתפים בתכנית שלא עבדו בעת פנייתם לבין כאלה שעבדו, כן לא נעשתה הבחנה בין נשים לגברים.
מהבחנות כאלה היה אפשר ללמוד על מידת התאמת התכנית לאוכלוסיית היעד.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי היה שמשרד התמ"ת יבחן את הנתונים גם לפי חתכים של אוכלוסיית היעד.
יודגש, כי אין באמור כדי לקבוע כי תכנית מפת"ח מנועה מלטפל באוכלוסיות אחרות (שכן, גם סיוע למבקשים להחליף את מקום עבודתם הוא חשוב), ואולם ראוי כי מקבלי ההחלטות יחזיקו במלוא המידע בדבר המשתתפים בפועל בתכנית, לצורך קבלת החלטות מושכלות יותר ולשם בחינת תרומתה לקידום יעדי הממשלה.
היעדים וביצועם : להלן השוואה בין היעדים ומדדי ההצלחה שקבעה תב"ת לעמותה המפעילה את תכנית מפת"ח לשנת 2010 , לבין נתוני הביצוע שרוכזו על ידי תב"ת (כפי שפורטו בתכנית עבודתה לשנת 2011:) .
50 נתון זה כולל הן השמות "ישירות", כלומר משרות שהמשתתף הופנה אליהן ישירות על ידי מרכזי מפת"ח, והן השמות "עקיפות", כלומר משרות שהמשתתף מצא בעצמו, וכן השמות חדשות למשתתפים שכבר עבדו בעת שפנו למרכזים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1063 ביצוע ב- 2009 (ב-4 )מרכזים ביצוע כולל (ב-8 )המרכזים ביצוע (ב-6 המרכזים שנקבעו ביעד) יעד (ל-6 )*מרכזים 1,600 3,999 3,274 5,700 מס' פונים 1,045 3,220 2,700 3,420 מס' ראיונות 1,737 1,582 1,200 **השמות 78% מהמושמים 70% מהמושמים התמדה בעבודה לאחר חצי שנה 70% מהמושמים 65% מהמושמים התמדה בעבודה לאחר שנה * בהסכם לא נכללו יעדים לשני מרכזים שנפתחו במהלך 2010 .
, בחיפה ובבית שמש ** ראו לעיל הערה 50.
הנתונים מראים כי בשנת 2010 חל גיד ול ניכר במספר הפונים והמרואיינים לעומת שנת 2009 , ככל הנראה על רקע פתיחתם באותה עת של ארבעה מן המרכזים, וכמות ההשמות עלתה על המתוכנן.
יחד עם זאת, היקף המשתתפים (פונים ומרואיינים) בתכנית בשנה זו עדיין נמוך מהיעדים שהציב משרד התמ"ת בשיתוף תב"ת.
בתשובתו מנובמ בר 2011 מסר הגו'ינט כי במהלך שנת 2010 חלק מהיעדים השתנו "בכל סניף מסניפי מפתח, בהתאם לגודל הצוות, היקפי המשרות וקיבולת העבודה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי שינוי כגון הקטנת היעדים, היה צריך להידון בוועדת ההיגוי ולקבל את אישורה, דבר שלא נעשה.
הפיקוח והמעקב של משרד התמ"ת 1.
ועדת ההיגוי : ועדת היגוי היא כלי מרכזי של משרד התמ"ת לפיקוח ומעקב אחר תכניותיו השונות.
ואכן, כנהוג בתכניות של תב"ת, נבחרה ועדת היגוי לתכנית מפת"ח, ותפקידיה העיקריים הם קביעת מדיניות ויעדים וכן מעקב אחר תכנון התכניות וביצוען.
היא מורכבת מנצי גים של הג'וינט, נציגי האגף להכשרה מקצועית, משרד הרווחה, שירות התעסוקה, המוסד לביטוח לאומי וגופים נוספים (כגון הרשויות המקומיות הרלוונטיות).
מממצאי הביקורת עלה כי ועדת ההיגוי מיעטה מאוד להתכנס (לכל היותר אחת לשנה, ובמשך למעלה משנה וחצי לא התכנסה כלל).
מכאן שמשרד התמ"ת לא היה מעורה דיו בקביעת מדיניות תכנית מפת"ח ויעדיה מדי שנה בשנה.
עוד מתברר כי דיוני הוועדה לא תועדו (למעט ישיבה אחת) ולא ניתן לבחון אם היא מילאה את תפקידה כנדרש.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את תפקודו של משרד התמ"ת בעניין זה, במיוחד לאור העובד ה שמדובר בתכנית ניסיונית מרכזית הממוקדת בנושא ההשמה, וסוגיית הטמעתה עתידה להיבחן על ידיו.
על המשרד היה לפעול לכינוס ועדת ההיגוי מעת לעת, כדי שיוכל להיות מעורה באופן שוטף בנעשה בה וכדי שיוכל לעקוב אחרי יישום תכנית מפת"ח בזמן אמת.
מחקרי הערכה : בשנים 2007 -2009 ביצע מינהל מחקר וכלכלה מחקר הערכה על תכנית מפת"ח, שנועד לבחון את האפקטיביות שלה בהשמת הפונים בעבודה ולתת משוב לצורך שיפור התכנית.
המחקר כלל שלושה דוחות: הדוח הראשון, שפורסם בספטמבר 2007 , התמקד במאפייני המשתתפים, ועלה ממנו בין היתר כי מחצית מהפונים ציינו שחוסר ניסיון בעבודה והיעדר מקומות עבודה המתאימים לצביון החיים החרדי הקשו עליהם למצוא עבודה.
הדוח השני, שפורסם בנובמבר 2008 התמקד בנושא השתלבות משתתפי התכנית בתעסוקה.
הדוח כלל סקר שהעלה בין היתר כי חלה עלייה ניכרת בשיעור העובדים מבין המשתתפים, כ -60% לעומת כשליש בסקר הקודם (כמחציתם במשרה חלקית וכ-68% הועסקו בידי מעסיק חרדי).
אשר לשביעות הרצון של המשתתפים מהתכנית - 61% מהמשתתפים ציינו כי שירותי מפת"ח סייעו להם בחיפוש עבודה או בהשתלבות בה.
יתר המשתתפים ציינו כי השירות לא סייע להם כלל.
הדוח השלישי, שפורסם בדצמבר 2009 , התמקד במעסיקים שהשתמשו בשירותי התכנית וכלל סקר שהעלה כי מרביתם הביעו שביעות רצון מהעובדים החרדים וכן משירותי התכנית.
מממצאי הביקורת עולה כי משרד התמ"ת לא קיים תהליך ראוי של הפקת לקחים בעקבות ממצאי שלושת הדוחות לעיל: ממצאי הדוח הראשון הוצגו בא פריל 2008 בישיבת הוועד המנהל של תב"ת והוחלט להרחיב את התכנית, לאור הפונים הרבים.
כן הוחלט כי יתקיים דיון עקרוני ויופקו הלקחים מן התכניות בכללותן.
אולם לא נמצא שהדבר נעשה.
אשר לממצאי שני הדוחות הנוספים, לא נמצא כי משרד התמ"ת דן בהם.
יתר על כן, ספק אם ממצאי הדוח השני, המתייחסים להשמת המשתתפים, עדיין רלוונטיים - שכן הוא בוצע לפני יותר משלוש שנים לגבי כ -770 משתתפים בשני המרכזים שפעלו באותה עת, ומאז גדל מאוד מספר המשתתפים וכך גם מספר המרכזים.
עוד יצוין כי אחד ממרכיבי התכנית הוא ליווי ומעקב אחר המשתתף במשך שלוש ש נים, אולם מאחר שמחקרי ההערכה בנוגע למשתתפים בוצעו רק במהלך השנה הראשונה של התכנית הרי שמרכיב זה והאפקטיביות שלו כמעט לא נבדקו.
אשר על כן, לדעת משרד מבקר המדינה ראוי היה לעשות מחקר הערכה מקיף ועדכני יותר על התכנית.
על מנת לייעל את עבודת המרכזים ולקיים מעקב שוטף אחר ביצוע תכנית מפת"ח, נקבע בהתקשרות בין תב"ת לגופים שהפעילו את התכנית כי נתונים על משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1065 .
המשתתפים והפעולות שבוצעו בנוגע אליהם ידווחו באופן שוטף למערכת הממוחשבת המשרתת את התכנית.
מממצאי הביקורת עולה כי בשנים 2006 -2009 כמעט שלא דווחו למערכת הממוחשבת נתו נים שוטפים על פעולות כגון ראיונות, הדרכות, פגישות והכוונות.
חל שיפור בעניין זה לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד התמ"ת ידרוש מתב"ת לדאוג שמרכזי מפת"ח יקפידו להזין למערכת הממוחשבת באופן שוטף נתונים על הפעולות שבוצעו בנוגע למשתתפים, שכן נתוני הדיווחים מהווים מדד להיקף פעילותם של המרכזים ולאפקטיביות שלהם.
ראוי גם שמשרד התמ"ת יגלה מעורבות רבה יותר בנושא הפיקוח, הבקרה והמעקב אחר התכנית, ויפעיל מעת לעת את סמכות הפיקוח על ביצוע התכניות השונות, שנקבעה בהסכם ההתקשרות עם תב"ת.
תכנית "חרדים לעתידם" תכנית "חרדים לעתידם" היא תכנית משותפת למשרד התמ"ת ולג'וינט שהחלה לפעול בשנת 2009 .
מטרתה- עידוד לימודים אקדמיים בקרב גברים חרדים בוגרי ישיבות, באמצעות תמיכה במימון שכר הלימוד וליווי מקצועי בתהליך הכניסה ללימודים (לרבות המכינות) ובמהלכם ועד ההשתלבות בעבודה.
התמ יכה ניתנת לסטודנטים בכל תחומי הלימוד; לסטודנטים במסלולי הנדסה ומדעים ניתנת נוסף על כך תמיכה כספית (דמי קיום) בשל העומס הלימודי והרצון לעודד מסלולי לימוד אלה.
היעד הכמותי שהוצב בתכנית למחזור לימוד שנמשך ארבע שנים היה כ-600 איש למחזור, כאשר הכוונה הייתה שבכל שנה ייפתח מחזור לימודים.
התקציב שהוקצה למחזור לימוד כזה היה כ -28 מיליון ש"ח על הפעלת התכנית, ובכלל זה איתור מועמדים ומיונם, העברת המימון לשכר הלימוד, ליווי הסטודנטים במהלך הלימודים וסיוע בהשמתם.
על ביצוע התכנית הופקדו שתי עמותות שנבחרו במכרז על ידי הג'וינט.
בחינת יעדי התכנית : מבדיקת נתוני הג'וינט עולה כי בשנתיים הראשונות נפתח מחזור לימודים אחד בלבד.
מספר המשתתפים שהתקבלו לתכנית במהלך השנתיים הראשונות הסתכם בכ- 700 , דהיינו כ-58% ( מן היעד המצטבר שנקבע לשנים הללו 1,200.
) בתשובתו מסר משרד התמ"ת כי יעדי התכנית אכן היו כ - 1,200 סטודנטים בשני מחזורים (שנות הלימודים התש"ע והתשע"א), ואולם בשנת התשע"א הוא קיים בדיקת עומק של ההסכם בינו לבין הג'וינט, והיא הביאה לשינויים בהסכם.
כתוצאה מכך חל עיכוב של כמעט שנה בהכנת הסכם חדש ולא ניתן היה לגייס מועמדים חדשים לפני אישורו הסופי.
הפיקוח והמעקב של משרד התמ"ת אחר ביצוע התכנית: בדומה לתכניות אחרות, לתכנית "חרדים לעתידם" מונתה ועדת היגוי מקצועית, שתפקידיה: קביעת מדיניות, אישור מסלולי הלימוד, מעקב אחר 1066 דוח שנתי62 .
התקדמות התכנית, דיון בסוגיות העולות תוך כדי ביצועה ומתן מענה להן.
בוועדת ההיגוי נציגים ממשרד האוצר ומהג'וינט ובראשה עומד נציג משרד התמ"ת.
נקבע כי הוועדה תתכנס אחת לרבעון.
(א) לשם מעקב אחר התכנית קבעה ועדת ההיגוי במהלך 2010 כי בכל שלושה חודשים יועבר למשרד התמ"ת דוח הכולל נתונים על התמדה בלימודים ונשירה.
אולם הבדיקה העלתה כי משרד התמ"ת לא עמד על קבלת הדוחות, ולמעט דוח של אחת העמותות המפעילות את התכנית, שבין היתר כלל נתונים על הנושרים, לא נמצאו במשרד התמ"ת דוחות נוספים בעניין זה.
מכאן שלמשרד התמ"ת לא היה מידע עדכני ושוטף לגבי מצב המשתתפים בתכנית.
מידע מסוג כזה היה עשוי לשמש לצורך הפקת לקחים בזמן אמת ולצורך הפניית הנושרים לאפיקי לימוד או הכשרה אחרים.
(ב) בתנאי ההתקשרות בין משרד התמ"ת לג'וינט נקבע כי הג'וינט יסייע ביצירת תכנית לימודים מדורגת בעלת אופק תעסוקתי לכל משתתף באופן אישי, באמצעות ועדה מקצועית שחבריה יאושרו על ידי ועדת ההיגוי.
בפועל לא נמצא כי ועדת ההיגוי אישרה מינויים של חברי ועדה מקצועית, וגם לא נמצא שוועדת ההיגוי או משרד התמ"ת ערכו בקרה לבדיקת ביצוע ההנחיה ליצירת תכניות הלימודים, כפי שראוי היה שייעשה.
(ג) תדירות ישיבות ועדת ההיגוי: הביקורת העלתה כי במהלך 2010 התכנסה ועדתההיגוי מעת לעת, אולם לא נמצאו פרוטוקולים המעידים על התכנסויות כלשהן בשנת 2011 .
כנדרש לעיל בתשובתו מסר משרד התמ"ת כי בשנת 2011 מספר המפגשים הצטמצם בגלל העיכוב שחל בהכנת ההסכם החדש.
הג'וינט בתשובתו אישר כי היה מקום להתכנס לעתים קרובות יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד התמ"ת להקפיד לכנס את ועדת ההיגוי בתכיפות רבה יותר ולתעד כראוי את הישיבות שהתקיימו.
(ד) ועדת ההיגוי היא ועדה מקצועית שבין יתר תפקידיה מוטלים עליה קביעת מדיניות התכנית ואישור מסלולי הלימוד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שעניינים אלה נוגעים לתח ום האקדמיה, הגורם המקצועי המייצג את המדינה בוועדה ועומד בראשה הוא כאמור משרד התמ"ת - שאינו אמון על תחום זה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1067 .
שילוב חרדים בשירות מקצועי בצה"ל תכנית שילוב חרדים בצבא, המכונה שח"ר, מיועדת לחרדים בגילי 22-27 המבקשים להשתלב בשירות הצבאי כהכנה להשתלבות בשוק העבודה בישראל 51 .
תכנית שח"ר החלה בשנת 2007 .
בחיל האוויר, והתרחבה לחילות נוספים השותפות לתכנית הן תב"ת והתאחדות התעשיינים.
במסגרת שח"ר יש מסלולי שירות שונים, בין השאר בחיל האוויר, באגף כוח אדם, באגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה, בחיל הים, באגף התקשוב ובחיל המודיעין.
במסלולים אלה יש יותר מ - 20 מקצועות טכניים (מחשמלאים ואנשי בינוי ועד למתכנתים).
תרומת גיוס החרדים לשח"ר היא כפולה - היא כוללת את שיתופם בנשיאת הנטל הביטחוני ומכשירה אותם לקראת קליטתם בשוק העבודה האזרחי.
מאז שהחלה תכנית שח"ר ועד יוני 2011 שירתו כ- 1,450 חייליםחרדים במסלולי השירות השונים.
בשנת 2010 כ-130 חיילים סיימו את שירותם הצבאי.
על פי נתוני תב"ת, 87% מבוגרי שח"ר מצאו עבודה תוך שלושה חודשים מיום השחרור מהצבא, מהם 28% .
במקצוע שבו הוכשרו האגף להכשרה מקצועית אינו מכיר ברוב ההסמכות וההכשרות הצה"ליות של החיילים במסגרת מסלולי שח"ר, כך שהם אינם מקבלים תעודה ממשלתית רלוונטית.
מן הראוי שמשרד התמ"ת יפעל בשיתוף עם צה"ל למציאת הדרך שתאפשר לו להסמיך את בוגרי שח"ר גם למקצועות אזרחיים, כדי להקל את קליטתם בשוק העבודה האזרחי לאחר שחרורם.
 הבדיקה העלתה כי אף על פי שהתכניות המעודדות את שילובו של המגזר החרדי בשוק העבודה הן פורצות דרך, היקפן עודנו מצומצם, בעיקר ביחס לגברים: מנתונים שריכז משרד מבקר המדינה בדבר השמת גברים חרדים בתכניות המשותפות של משרד התמ"ת ותב"ת עולה כי בשנים 2005 -2010 הושמו בעבודה כ - 1,600 :גברים בלבד 250 באמצעות קורסי הכשרה מקצועית, כ-115 במסלול שח"ר (בשנת 2010 ,) וכ- 1,250 (החל בסוף 2006) .
)באמצעות מרכזי ההשמה (תכנית מפת"ח נתונים אלה מעלים ספק לגבי יכולתה של הממשלה לעמוד ביעד שקבעה לעצמה לשנת 2020 - 63% עובדים בקרב הגברים החרדים (תוספת של 9,200 גברים חרדים עובדים בכל שנה).
"להרחבה בעניין זה ראו בפרק "שירות חרדים בצה"ל 1068 דוח שנתי62 .
מחקרי משרד התמ"ת להערכת התכניות לאוכלוסייה החרדית .
תכניות תב"ת לאוכלוסייה החרדית הן, כאמור, ניסיוניות והיו אמורות להיות מלוות בתכנית הערכה של מינהל מחקר וכלכלה, וכן במבחני עלות מול תועלת.
בתום שלוש השנים הראשונות להפעלת התכניות משרד התמ"ת היה אמור להחליט אם הן יעברו לשלב ההפעלה הארצית ואם לקבל על עצמו את האחריות להמשך ההפעלה השוטפת - החלטה זו הייתה אמורה להתבסס על מחקר הערכה והפקת לקחים.
הבדיקה העלתה כי עד סוף 2011 פרסם מינהל מחקר וכלכלה מחקרי הערכה רק לגבי תכניות ח"ן, מפת"ח (ראו לעיל בפרקים הנ וגעים לתכניות הללו) ותכנית נוספת שכבר הסתיימה ועסקה ביזמות עסקית.
אשר ליתר התכניות, ובהן פרנסה בכבוד, צופיה, שח"ר וחרדים לעתידם טרם הושלמו המחקרים שהיו יכולים לסייע למשרד לקבל הערכה שלמה ומקיפה על אודות תרומת התכניות האמורות להשתלבות החרדים בשוק העבודה.
יצוין עוד כי עבור אף אחת מהתכניות לא בוצעה הערכת עלות מול תועלת.
בתשובתו מסר משרד התמ"ת כי לא ניתן לערוך השוואה רוחבית בין תכניות ביחס למדדי עלות-תועלת בשל השוני הרב הקיים ביניהן: בתשומות ובתפוקות, במשך הטיפול ובאופי האוכלוסייה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם תקציב של כל תכנית ותכנית (כוח אדם המטפל בתכנית וכן עלויות הפעילות עצמה) היה מתנהל במשרד התמ"ת בחשבון נפרד, ניתן היה לבחון את מדד העלות מול התועלת לגבי כל אחת מהן.
מדד זה היה מהווה אחד מהקריטריונים הן באשר להמשכה של התכנית והן באשר לצורך לבצע בה שינויים או להפסיקה.
פעולות להטמעת תכניות תב"ת .
כאמור, תכניות תב"ת הן תכניות ניסיוניות שפותחו ואשר מבוצעות מתוך כוונה להיטמע בהמשך בהיקף רחב יותר, בעיקר על ידי הממשלה, המגזר העסקי או המגזר השלישי, ולשרת אוכלוסייה גדולה - אם יתבררו כהצלחה.
ביולי 2008 התקיימה ישיבה ש ל ועדת ההיגוי של תב"ת שעסקה בהיערכות להמשך שיתוף הפעולה בינה ובין הממשלה בשנים הבאות.
בישיבה הוחלט כי משך הזמן להבשלת תכנית יהיה כחמש עד שש שנים, ושעל משרדי הממשלה לקבוע סדר עדיפות בין התכניות לקראת שילובן במשרדים ולהפסיק תכניות לא מוצלחות.