HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סיכום סמכויות המעצר הינן מהחריפות שבסמכויות המסורות לידי רשויות החוק, ולשימוש נרחב בהן מתלווה סכנה חריפה לחירות הפרט ולצביונה של החברה הישראלית.
השימוש בסמכות המעצר גורר אחריו שרשרת חוזרת של תהליכים שבהם מעורבים גורמים רבים - יחידות החקירה במשטרת ישראל, יחידות התביעה (במשטרה או בפרקליטות), שירות בתי הסוהר, שירות המבחן והנהלת בתי המשפט.
כל אחת מההחלטות המתקבלות אצל אחד מן הגורמים משפיעות במישרין על זכויותיו החוקתיות של העצור לחירות ולכבוד.
יתרה מכך, כל אחת מההחלטות האלו אף משפיעות במישרין על פעילות הגורמים האחרים ועל המשאבים הנדרשים מכל הנוגעים בדבר.
הנחת יסוד זו חייבת לעמוד לנגד עיניהם של כל הגורמים המעורבים בבואם לעסוק בנושא המעצרים.
דוח זה מצביע על ליקויים בעבודת כלל הגורמים המעורבים בהליכי מעצרים ובממשקי העבודה ביניהם, בין השאר: פערים בין יחידות המשטרה ברמה המקצועית - זכויות העצורים אינן נשמרות בהקפדה 1998 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ואין שימוש מספק בפיקוח ובבקרה מקצועיים; הנהלת בתי המשפט מגבילה את זמינותה בפני יתר הרשויות, לא הסדירה את אופן ניהול הדיון באולם בית המשפט ואינה פועלת באופן אחיד ברמה הארצית; תנאי ההחזקה בבתי המעצר, בתאי ההמתנה שבבתי המשפט ובעת הסעת העצורים טעונים שיפור והתאמה לתקנים ברוח בג"ץ תנאי מחיה; משטרת ישראל לא קבעה נהלים ארציים לעבודת טועני המעצרים.
ככלל, נותרה מלאכה רבה בפני גורמי התביעה ליישום המלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים, ובפרט בסוגיות צמצום הכליאה וההפניה לחלופות מעצר.
צבר הליקויים מלמד שאין בידי הגורמים המעורבים די נתונים שיציירו תמונה מלאה ברמה הארצית על השימוש בסמכות המעצר והשחרור.
בכלל זה, נתוני משטרת ישראל אינם מציגים אלפי מעצרים שבוצעו על ידה בכל שנה.
יחד עם זאת, פתרונות כלל-מערכתיים, שמטרתם הברורה היא לשפר את תנאי החזקתם וזכויותיהם של עצורים, כגון בחינת תנאי ליווי העצורים לבתי המשפט באמצעות יחידת נחשון, היוועדות חזותית והסדרת החזרת כספי ערובה, לא קודמו דיים.
על המדינה לפעול ביתר שאת על מנת לעמוד בדרישות בג"ץ תנאי מחיה ולשפר משמעותית את מרחב המחיה ואת תנאי המעצר והכליאה, וכן לטייב את השימוש בסמכות המעצר והשחרור, תוך הקפדה על זכויות עצורים.
על כל הגורמים המעורבים לפעול בשיתוף פעולה ולהכריע בסוגיות המצויות במחלוקת בתחום זה, בפרט שמחלוקות אלו פוגעות בראש ובראשונה בזכויות העצורים.
לא בכדי איגד מבקר המדינה את שלושת הפרקים שהובאו לעיל בדוח מערכתי זה.
על הגורמים המעורבים להפנים כי השינוי המשמעותי הנדרש בתחום המעצרים בישראל מחייב הסתכלות כוללת ומשותפת על הנושא כמקשה אחת.
כמו כן, על הגורמים לפעול בתיאום כדי ליישם את סמכויותיהם בהתאם לחוק, להבטיח את זכויות העצורים ולהפחית את המשאבים הנדרשים מכל גורם.
1805 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט מבוא דוח זה עוסק בשלושה נדבכים, המקיפים את תחומי האחריות והפעולה של גורמי בתנאים, פעולות המשטרה לפיקוח ולבקרה בתחום המעצרים ודיוני מעצר בבתי ידי המשטרה, מימוש זכות ההיוועצות עם עורך דין לפני חקירה, שחרור עצורים ובהנהלת בתי המשפט ובמסגרתה נבדקו הנושאים האלה: מעצר חשודים על האכיפה העוסקים במעצרים.
פרק זה של הדוח עוסק בביקורת שנערכה במשטרה המשפט.
ניתוח נתוני המשטרה בנושא המעצרים , וכן מאגרי המשטרה בסמכות המעצר המוקנית להם.
משטרת ישראל העבירה למשרד מבקר הנתונים על היקף המעצרים משקפים, בין היתר, את מידת השימוש שעושים גורמי 18המדינה את השנתונים הסטטיסטיים שפרסמה בשנים האחרונות הנוגעים לשימוש בסמכות המעצרים: מאגרי נתוני 2018 - 2016 נתונים מהשנים דוחות מעצר שוטר, דוחות קצין ממונה - ונתוני ההחלטות שקיבלו המשטרה ובתי המעצרים של המשטרה (להלן - נתוני מעצרים), מאגרי דוחות - דוחות עיכוב, .
19)המשפט בהליכים שבהם התקיים מעצר (להלן - מאגר החלטות נוספים מלבד היקף המעצרים: מספר העצורים ומספר תיקי החקירה שבמסגרתם על מנת להציג תמונה מלאה של נתוני המשטרה יש להביא בחשבון שני היבטים .
בלוח להלן מוצגים נתונים אלה לשנים 20 נעצרו - מספרים אלו אינם חופפים .
2018 - 2016 ) שלBI( השנתונים הסטטיסטיים מתבססים על מאגר נתוני המעצרים שבמערכת הבינה העסקית 18 מדור מחקר וסטטיסטיקה במחלקת אסטרטגיה (להלן - מחלקת אסטרטגיה) שבאג"ת.
מערכת זו שואבת נתונים ממערכות שונות במשטרת ישראל.
מדובר בשלושה מאגרי מידע נפרדים שהועברו מאגף הטכנולוגיה והמחשוב (לשעבר מינהל 19 .
טכנולוגיות; להלן - אטו"ב) במשטרת ישראל ישנן נסיבות משפיעות על הספירה: עצור יכול להיעצר יותר מפעם אחת במהלך תקופה נמדדת 20 בשל ביצוע עבירות חוזרות; עצור יכול להיעצר יותר מפעם אחת באותו תיק חקירה; עצור יכול להיעצר פעם אחת בגין כמה תיקי חקירה נפרדים.
1806 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2018 - 2016 ,היקף המעצרים הפליליים, תיקי החקירה והעצורים: 1 לוח 2016 2017 2018 מעצרים 60,848 60,072 53,253 21)1( תיקי חקירה 46,346 45,343 41,337 22)2( תיקי חקירה 68,014 66,744 61,982 עצורים 49,787 49,044 43,325 .
על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה שבשנים האחרונות חלה ירידה במספר העצורים והמעצרים.
ירידה מקבילה התרחשה במספר תיקי החקירה שנפתחו בגין העבירות המיוחסות לעצורים.
להלן תרשים המציג את נתוני משטרת ישראל, כפי שפורסמו בשנתונים ; קרי, האם התבקש מעצר עד תום ההליכים המשפטיים, או שהמעצר (שלוש שנים רצופות מכל עשור) בחלוקה לפי סוג המעצר - ימים או עד תום הסטטיסטיים, על אודות היקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים 23ההליכים הסתיים בטרם הוגש כתב אישום.
לפי נתוני המעצרים של המשטרה.
לפי מאגר ההחלטות של המשטרה 22 בתרשים זה ההגדרה של מעצר עד תום ההליכים כוללת שני שלבים דיוניים - מעצר עד החלטה 23 אחרת ומעצר עד תום ההליכים - שכן בבסיסם בקשה של התביעה למעצר עד תום ההליכים המשפטיים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1807 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | השינויים בהיקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים: 2 תרשים האחרונים, לפי סוג המעצר על פי השנתונים הסטטיסטיים של משטרת שראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התרשים מראה עלייה משמעותית בשיעור המעצרים שבהם התבקש מעצר עד תום , בשנת 11% עמד שיעור זה על 1996 ההליכים בעניינו של העצור.
35% על2018 ובשנת 33% על2016 , בשנת 25% על2006 בפועל, מספר העצורים המובאים לדיון בבית המשפט משלים את התמונה בעניין היקף המעצרים, שהרי סוג המעצר אינו מלמד האם העצור הובא לדיון בבית המשפט , ומתוכם 2018 - 2016 או לא.
בתרשים להלן יוצגו מספר המעצרים הכולל בשנים מספר המעצרים שבהם העצורים הובאו לדיון בעניינם בבית המשפט, בחלוקה לפי .
24סוג הדיון המשפטי שנערך - בקשת מעצר ימים או עד תום ההליכים קביעת סוג הדיון המשפטי נעשתה לפי בדיקת סוג המעצר האחרון שהוזן ביחס לעצור.
סוג המעצר בהחלטה האחרונה, נבדקה ההחלטה שלפני האחרונה 1808 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2018 - 2016 ,מספר המעצרים, לפי השלב הדיוני שאליו הגיע העצור: 3 תרשים על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
) לא הובא 16%( מהם 28,610 -מן התרשים ניתן ללמוד כי מתוך כלל המעצרים, ב העצור לבית המשפט להארכת מעצרו, ומעצרו הסתיים בתחנת המשטרה.
מתוך הוגשה בקשה 40%- המעצרים שבהם הובאו העצורים לפני בית המשפט, בכ 145,563 .
למעצר עד תום ההליכים משרד מבקר המדינה ערך בדיקה בנוגע לאופן סיום מעצרם הפלילי של העצורים על .
בחינה זו אינה כוללת את שאלת הגשת כתב 25פי שלב המעצר האחרון שהגיעו אליו האישום נגד העצור או גזירת דינו.
הלוח להלן מקבץ את היקף המעצרים בשלוש השנים האחרונות ואופן סיום המעצר של העצור בכל שלב: ההחלטה האחרונה שהתקבלה בשאלת המעצר, וזאת בלי להביא בחשבון את מספר התיקים 25 שבגינם נעצר העצור.
בשל מגבלות במאגרי הנתונים לא ניתן היה לבחון את השינויים בהחלטות המעצר בשלבים השונים בהליך, אלא את שתי ההחלטות האחרונות בעניינו של העצור.
משתי ההחלטות האחרונות מתקבל מידע אודות סיבת השחרור והגורם המשחרר ואלו משלימות האחת את השנייה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1809 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 2018 - 2016 ,היקף המעצרים, לפי סוג המעצר ואופן סיום המעצר הפלילי: 2 לוח אופן סיום המעצר הפליליסוג המעצר 2016 2017 2018-תלת שנתי עצורי ימים26הועבר לגורמי חוץ 1,197 1,199 844 3,240 27נשפט 129 107 71 307 שוחרר בהחלטת בית משפט22,017 22,100 20,393 64,510 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר210 188 181 579 שוחרר על ידי קצין ממונה 16,986 15,890 13,015 45,891 סה"כ 40,539 39,484 34,504 114,527 החלטה אחרת ומעצר עד תום ההליכים הועבר לגורמי חוץהמשפטיים 403 293 158 854 נשפט 11,229 11,582 9,115 31,926 שוחרר בהחלטת בית משפט7,245 7,108 6,502 20,855 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר1,358 1,535 2,919 5,812 שוחרר על ידי קצין ממונה 29 27 15 71 כתב האישום בוטל 45 43 40 128 סה"כ 20,309 20,588 18,749 59,646 סה"כ מעצרים 60,848 60,072 53,253 174,173 .
על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה כי שיעור השחרורים בהחלטת בית המשפט בשלב מעצר הימים שהוא בממוצע תלת-שנתי, ואילו שיעור השחרורים בהחלטת בית המשפט בשלב שבו 56% .
בממוצע תלת-שנתי 35% ביקשה התביעה מעצר עד תום ההליכים המשפטיים הוא עוד עולה כי ישנם עצורים שמועברים לטיפול גורמי חוץ, קרי, נמצאה עילת מעצר - מי שבדיוני המעצרים נמצא כי קיימת עילה נוספת מנהלית להחזיקו הועבר לגורמי חוץ 26 במשמורת ולכן מעצרו הסתיים.
- מי שבדיוני מעצרים הגיע להסדר טיעון שהוגש לבית המשפט, וחלף המשך הדיון בשאלת נשפט 27 מעצרו נגזר דינו.
1810 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נוספת - מינהלית - חלף עילת המעצר הפלילית.
מספר עצורים אלו אינו גדול, ולרוב מסתיימים מעצריהם כבר בשלב המוקדם של מעצר הימים.
חלה ירידה בשיעור מעצרי הימים שבהם העצורים 2018 - 2016 בשנים בשנת 38% - ל 2016 בשנת 42%-משוחררים על ידי קצין ממונה (מ 54%-), וחלה עלייה בשיעור השחרור על ידי בית המשפט (מ 2018 .
)2018 בשנת 59%- ל2016 בשנת בשיעור קבלת 2018 - 2016 להלן תרשים המפרט את שינוי המגמה בין השנים ההחלטות על ידי קצין ממונה ובית המשפט מתוך סך כל מעצרי הימים.
שיעור קבלת החלטות שחרור על ידי קצין ממונה :4 תרשים 2018 - 2016 ,ועל ידי בית המשפט מתוך כלל מעצרי הימים על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1811 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | להלן תרשים המציג פילוח של היקף המעצרים לפי אופן סיום המעצר בלבד, ללא תלות בשלב הדיוני שבו הסתיים המעצר.
(באחוזים)2018 - 2016 ,היקף המעצרים, לפי אופן סיום המעצר: 5 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התרשים מראה ירידה קלה בשיעור השחרורים על ידי קצין ממונה ועלייה קלה בשיעור השחרורים שביצע בית המשפט.
ואולם, בשים לב לשיעור השחרורים שלא תועדה בהם זהות הגורם המשחרר, לא ניתן לקבוע בוודאות מהי 2018-ב המגמה באופן סיום המעצר על פי זהות הגורם המשחרר.
העבירה המיוחסת לעצור במסגרת הבדיקה נבחנו כל המעצרים שהתבצעו בתקופה הנבדקת.
ואולם, יש להבחין על פי דיני המעצרים בין קבוצת הכלל, המקיפה עצורים בגירים שאינם מעורבים בעבירות ביטחון, לבין הקבוצה המוחרגת מן הכלל, קטינים או מי מהעצורים הם שנחשדים בעבירות ביטחון.
החריגה מן הכלל נוגעת, בין היתר, למשך ההחזקה 65%-, כ2018 2016- מעצרים שבוצעו בשנים 174,173 במעצר.
מתוך מעצרים בשלוש שנים אלו נעצרו ישראלים בגירים 106,000 -ישראלים בגירים.
בכ מעצרים נוספים נעצרו ישראלים בגירים 8,000 -בעבירות שאינן עבירות ביטחון, ובכ בגין עבירות ביטחון.
משרד מבקר המדינה מיין את כלל המעצרים של ישראלים בגירים לפי העבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור.
קביעת העבירה החמורה ביותר נעשתה לפי טבלת מפתח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המסווגת את המעצרים לפי קבוצות , ועד העבירה הקלה 1 העבירות - מהעבירה החמורה ביותר, המיוצגת בסולם בדרגה .
9 ביותר, המיוצגת בדרגה 1812 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה לפי 2018 עד 2016 להלן לוח המציג את המעצרים של ישראלים בגירים בשנים שכיחות העבירה החמורה ביותר שבה נחשד העצור, לרבות עבירות ביטחון, דרגת חומרת העבירה ובפילוח לפי שלב הדיון האחרון שאליו הוא הגיע (באחוזים).
מעצר של ישראלים בגירים לפי השכיחות של העבירה החמורה ביותר : 3 לוח 2018 - 2016 ,המיוחסת לעצור דרגת העבירה החמורה חומרה מעצר ביותר במעצר מעצר עד ימים החלטה מעצר אחרת עד תום שכיחות ההליכים העבירה 2עבירות סדר ציבורי 77% 8% 15% 63,235 4עבירות נגד גוף האדם 76% 7% 17% 14,466 7עבירות רכוש 75% 7% 18% 14,257 6עבירות מוסר 64% 9% 27% 10,683 1עבירות ביטחון 78% 6% 16% 8,064 5עבירות מין 68% 11% 21% 2,139 8עבירות מרמה 80% 8% 12% 817 3עבירות כנגד חיי אדם 70% 8% 22% 465 9עבירות אחרות 82% 7% 12% 168 סה"כ 75% 8% 17% 114,294 .
על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח ניתן לראות שהעבירה השכיחה ביותר המביאה למעצר (לפי העבירה החמורה ביותר בתיק) היא עבירה מקבוצת עבירות סדר ציבורי.
כמו כן, אין מתאם כלשהו בין דרגת העבירה החמורה ביותר בתיק לבין שכיחותה במעצרים.
עוד עולה או עבירה 28כי במעצרים שבהם העבירה החמורה ביותר היא עבירת מין, עבירת מוסר כנגד חיי אדם, שיעור הגשת הבקשות למעצר עד תום ההליכים המשפטיים גבוה יותר משאר קבוצות העבירות.
מצד שני, בקבוצת עבירות אחרות ובקבוצת עבירות מרמה שיעור הגשת בקשות מעצר עד תום ההליכים המשפטיים הוא הנמוך ביותר.
עבירות מתחומי סרסרות, זנות או סמים.
28 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1813 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | מועד המעצר ומשך החזקת העצור 1 .
משרד מבקר המדינה ניתח את שעת המעצר המוקדמת ביותר מתוך כלל .
מבחינה זו, בכל שעה ביממה מתבצעים בממוצע 2018 - 2016 המעצרים בשנים מעצרים בכל הארץ.
משרד מבקר המדינה בחן עוד את ממוצע המעצרים 6.
להלן תרשים המפרט לשעה בפילוח לפי פרקי זמן לאורך היממה.
הפילוח נעשה בהתאם למגבלות 29החלות על טיפולם של הגורמים המעורבים במעצרים את מספר המעצרים הממוצע לשעה בפילוח לפי חלקי היממה ובהשוואה למספר המעצרים הממוצע לשעה בכל היממה: מספר המעצרים הממוצע לשעה, לפי חלקי היממה ובהשוואה : 6 תרשים 2018 - 2016 ,למספר המעצרים הממוצע לשעה בכל היממה על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים 3:00 ) - עד השעה 9:00 - 3:00( לפנות בוקר עד בוקר 29 .
מתחנות המשטרה, ובזמן הזה מתקיים סבב בוקר (סבב א') לאיסוף העצורים על ידי יחידת נחשון לערך ניתן להגיש בקשות להוצאת צווי מעצר במזכירויות בתי המשפט; 6:30 במקביל, החל בשעה ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף צוהריים (סבב ב') לאיסוף 15:00 - 9:00( בוקר עד צוהריים המשטרה רשאית לבקש שייאספו 15:00 עצורים מתחנות המשטרה ובתי המשפט.
עד השעה עצורים מתחנות המשטרה בסבב הערב (סבב ג').
אין קבלת קהל במזכירויות בתי המשפט, והגשת בקשות להוצאת צווי מעצר נעשית כפעולה חריגה.
בזמן הזה מתקיימים דיוני המעצרים בבתי ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף ערב (סבב ג').
עד 23:30 - 15:00 ( צוהריים עד לילההמשפט; המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים מתחנות המשטרה בסבב ערב נוסף וחריג 23:30 השעה (סבב ג' השני).
בשעות אלו אין קבלת קהל במזכירויות בתי המשפט, ודיוני המעצרים עומדים ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף נוסף וחריג 3:00 - 23:30 ( לילה עד לפנות בוקרלקראת סיום; כאמור המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים מתחנות המשטרה 3:00 (סבב ג' השני).
עד השעה בסבב בוקר (סבב א').
1814 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מן התרשים עולה כי משעות הבוקר ועד לשעות הלילה ממוצע מספר המעצרים לשעה גבוה יותר מממוצע מספר המעצרים בשעות הלילה ועד הבוקר.
עם זאת, השונות אינה כה משמעותית, בפרט בכל הנוגע למעצרים בשעות הלילה עד לפנות בוקר.
, כי שימוש 2020 המשטרה מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר בסמכות המעצר נערך באופן מקצועי במהלך כל שעות היממה.
לעמדת המשטרה, הגורמים המשלימים את הטיפול בסמכות המעצר, ובהם מזכירויות שניתן יהיה לנצל אותן ביעילות, דהיינו לביצוע פעולות החקירה הנדרשות ולא בתי המשפט ויחידת נחשון, חייבים להתאים את עצמם לשעות המעצר על מנת לפעולות מנהלתיות וטכניות.
לטענת המשטרה הדבר אף יביא לצמצום שעות המעצר לצורכי חקירה למינימום ההכרחי.
בחן משרד מבקר המדינה מעצרים 2018 - 2016 מתוך כלל המעצרים בשנים שבהם נמצאו במערכת הממוחשבת כל המסמכים הרלוונטיים לבחינת הימשכות .
מהנתונים עולה שמשך הזמן החציוני של החזקת עצור 30המעצר ושלביו 174-במעצר, ממועד מעצרו המוקדם ביותר ועד למועד סיום המעצר, הוא כ שעות (כשבעה ימים).
משך הזמן החציוני של החזקת עצור ישראלי בגיר שעות (כשמונה ימים).
193-בעבירות שאינן עבירות ביטחון הוא כ מטבע הדברים, ישנם פערים במשך ההחזקה החציוני של עצורים שמעצרם הסתיים בשלב מעצר הימים לעומת עצורים שמעצרם הסתיים לאחר שהוגשה בקשת מעצר עד תום ההליכים: משך הזמן החציוני של החזקת עצור שמעצרו שעות (כארבעה ימים); משך הזמן 105 הסתיים בשלב מעצר הימים הוא יום); משך הזמן החציוני של החזקת עצור אשר מעצרו החציוני של החזקת עצור שמעצרו הסתיים לאחר שנעצר עד להחלטה אחרת 20- שעות (כ 481 הוא יום).
בלוח 68- שעות (כ 1,638 הסתיים בשלב המעצר עד תום ההליכים הוא להלן פירוט אומדן משכי ההחזקה החציונים (בשעות) בהתאם לעבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור: אלף מעצרים שונים, שהיה לגביהם די מידע במערכות הממוחשבות.
30-בכל שלב בבחינה נבדקו כ 30 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1815 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | אומדן משכי ההחזקה החציוניים (בשעות), לפי שכיחות העבירה: 4 לוח 2018 - 2016 החמורה ביותר ודרגת החומרה דרגת הפרשי זמןחומרה (בשעות) העבירה החמורה ממועד ביותר במעצר האירוע למועד ממועד המעצר המעצר למועד ההבאה ממועד לתחנה ההבאה לתחנה למועד ממועד החקירה ההבאה לתחנה למועד ההבאה בפני קצין ממועד ממונה המעצר למועד השחרור 2עבירות סדר ציבורי 7 0.
75 3 192 4עבירות נגד גוף האדם5 0.
75 239 7עבירות רכוש 43 0.
75 3 140 6עבירות מוסר 3 0.
75 208 1עבירות ביטחון 33 0.
75 3 209 5עבירות מין 132 0.
25 3 398 8עבירות מרמה 943 0.
25 4 314 3עבירות כנגד חיי אדם 14 0.
75 4 273 9עבירות אחרות 215 0.
5 111 כל המעצרים 8 0.
על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה ניתן ללמוד מן הלוח כי כשהעבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור יום).
היא עבירת מין משך המעצר החציוני, ממועד המעצר למועד 16 - שעות (כלומר כ 400-השחרור, הוא הארוך ביותר: כ מסתמן כי אין הלימה בין חומרת העבירה המיוחסת לעצור לבין משך החזקתו החציוני של העצור במעצר.
עוד ניתן להיווכח כי כאשר העבירה החמורה ביותר היא מקבוצת עבירות מוסר, עבירות סדר ציבורי ועבירות כנגד גוף האדם, זמן התגובה המביא להחלטת ביותר היא מקבוצת עבירות מרמה, עבירות מוסר ועבירות כנגד חיי אדם, משך מעצר ממועד האירוע הוא הקצר ביותר.
יתרה מכך, כאשר העבירה החמורה 1816 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הזמן החציוני ממועד הבאת העצור לתחנה ועד שהוא מוכנס לחקירה או מובא לפני קצין ממונה הוא הארוך ביותר.
המשטרה ציינה בתשובתה כי הפער בין קבוצות העבירות השונות נובע ממאפייני העבירות, זמן הדיווח עליהן, מועד גילוי העבירה, מורכבות החקירה, האפשרות לאתר ראיות רלוונטיות, הימשכות פעולות החקירה ועוד.
על המשטרה לבדוק מהן הסיבות לשוני במשך החזקתם החציוני של עצורים בגין עבירות שונות, האם שונות זו מוצדקת וכיצד ניתן לצמצמה.
הפעלת סמכות המעצר שימוש שוטר בסמכות המעצר סמכות העיכוב על פי חוק המעצרים, שוטר רשאי לעכב אדם שיש חשד כי עבר עבירה או עומד לעבור עבירה כדי לברר את זהותו או לחקור אותו.
אם קיים חשד לביצוע עבירה שוטר אף רשאי לעכב עדים כדי שימסרו ידיעות בעניין.
משך העיכוב לא יעלה על שלוש שעות.
כדי לצמצם את השימוש בסמכות המעצר, על שוטר להעדיף את השימוש בסמכות העיכוב, שמטבעו חמור פחות.
להלן תרשים המציג את היקף השימוש בסמכות העיכוב עם תום העיכוב על השוטר לערוך דוח שבו יפרט את שמו של מי שעוכב, סיבת בחלוקה למספר דוחות העיכוב שהוכנו ומספר המעוכבים, 2018 - 2016 בשנים בהשוואה להיקף השימוש בסמכות המעצר: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1817 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 2018 - 2016 ,היקף השימוש בסמכות העיכוב בהשוואה לסמכות המעצר: 7 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בהיקף העיכובים ובמספר 5%- חלה עלייה של כ 2018 מן התרשים עולה שבשנת .
המשטרה פרסמה בנוגע לאותה תקופה כי היקף 2017 המעוכבים לעומת שנת , וכי מספר תיקי החקירה ירד אף הוא בשיעור 11%-המעצרים ירד בשיעור של כ .
דהיינו, לפי נתוני המשטרה היקף העבירות שבהן טיפלה מצוי 2.
נמצא כי ישנה אי-הלימה בין מגמת השימוש בסמכות העיכוב לבין מגמת השימוש בסמכות המעצר והיקף תיקי החקירה שטופלו באותה התקופה.
משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי מפקדיהם של השוטרים עורכים הליכי בקרה ומעבירים משוב לשוטרים על מנת לוודא כי הם מפעילים נכונה את סמכויות העיכוב והמעצר.
עוד נמסר כי קיים קושי לבחון את ההלימה בין נתוני השימוש בסמכות המעצר לבין השימוש בסמכות העיכוב, משום שנתונים אלו מצויים , השנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנת משטרת ישראל - מדור מחקר ואסטרטגיה, אג"ת 31 .
)2019 (פורסם במאי 2018 1818 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה במערכות ממוחשבות שונות.
משכך, קיים קושי לדעת אם נעשה שימוש בסמכויות השונות באותו מקרה ולהצביע על קשר סיבתי בין העלייה בכמות העיכובים לעומת הירידה בכמות המעצרים.
על המשטרה לבחון את הפערים בשימוש בסמכות העיכוב לעומת המעצר ואת הסיבות לכך.
מתוך נתוני המעצרים עלה כי במרבית המעצרים לא נמצא תיעוד להעדפת 50,000 -השימוש בסמכות העיכוב בטרם נעשה שימוש בסמכות המעצר - בכ , 32) נמצא שהוצא דוח עיכוב לפני שהתקבלה החלטה לעצור אדם 28%( מעצרים ) לא נמצאו מסמכים המעידים 72%( המעצרים הנותרים 125,000 -ואילו בכ ייתכן שהדבר אינו מעיד על כך שלא נעשה שימוש בסמכות העיכוב, אבל שיעור שנעשה שימוש בסמכות העיכוב לפני שנעצר החשוד והובא לתחנת המשטרה.
השימוש הנמוך בסמכות זו לפני שבוצע מעצר דורש בדיקה.
לשוטרי הסיור ישנה מערכת ממוחשבת המאפשרת את מילוי הדוחות משטרת ישראל מסרה כי דוחות עיכוב ומעצר נרשמים על ידי שוטרי הסיור באופן מקוון.
לעיתים כשלא מתאפשר למלא דוח באופן מקוון, חלק מהדוחות המקוון.
כמו כן, בשונה משוטרי הסיור, למערך הבילוש אין מערכת ממוחשבת נרשם ידנית.
הדוח הידני נסרק למערכת אך לא לפי הפרמטרים שבטופס המאפשרת מילוי דוחות באופן מקוון.
על כן, אח"ם מובילה פרויקט להקמת מערכת ממוחשבת עבור מערך הבילוש.
הקמה זו דורשת פיתוח, יצירת ממשקים והקצאת משאבים רבים וזוכה לתעדוף ארגוני.
עיכוב שאינו מתועד מונע מהמשטרה את האפשרות לוודא, ברמה - כלומר, ששוטרים אכן מעדיפים להשתמש בסמכות העיכוב על פני הארצית ובתיק הספציפי, שהיא עושה שימוש מידתי וראוי בסמכויותיה סמכות המעצר ומונעים בכך פגיעה יתרה בחשודים.
על המשטרה להחזיק בנתונים מלאים על השימוש בסמכות העיכוב וכן לתעד במערכות הממוחשבות את השימוש בסמכות זאת, לרבות תיעוד שמאפשר זיהוי חד-ערכי של המקרים.
ככלל, על השוטרים להכין את זאת על בסיס התאמה בין מועד העיכוב ומספר תעודת הזהות של המעוכב במאגר דוחות העיכוב 32 .
לבין מועד המעצר ומספר תעודת הזהות של העצור בנתוני מאגר המעצרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1819 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות.
אם הם הכינו את לפרמטרים המופיעים בו, על מנת לאפשר את איתורם וניתוחם של הדוח ידנית, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת לאחר מעשה, בהתאם הנתונים.
העדפת הוצאת צו שיפוטי חוק המעצרים קובע עדיפות למעצר בצו של שופט, דהיינו, על המשטרה לחתור למצב שבו ההחלטה הראשונית לעצור אדם תינתן על ידי שופט ולא על ידי שוטר.
כמו כן, במהלך השנים האחרונות לא חל העדיפות שניתנה בחוק למעצר בצו של שופט, שיעור המעצרים מבדיקת משרד מבקר המדינה את נתוני המעצרים עולה כי למרות 5% שמקורם בצו שיפוטי הוא שינוי משמעותי בשיעור זה.
בדיקת משרד מבקר המדינה מעלה שונות ברורה בהיקף השימוש בצו מעצר שיפוטי בהתאם לקבוצת העבירה החמורה ביותר במעצר.
להלן לוח המציג את היקף השימוש בצו שיפוטי בחלוקה לקבוצת העבירה החמורה ביותר במעצרים של ישראלים בגירים .
2018 - 2016 בשנים השימוש בצו מעצר שיפוטי, לפי שכיחות העבירה החמורה ביותר : 5 לוח (באחוזים ובמספרים)2018 - 2016 ודרגת החומרה דרגת העבירה החמורה חומרה שיעור השימוש בצו ביותר במעצר שכיחות העבירהמעצר שיפוטי 2עבירות סדר ציבורי 5% 63,235 4 עבירות כנגד גוף האדם3% 14,466 7עבירות רכוש 5% 14,257 6עבירות מוסר 5% 10,683 1עבירות ביטחון 13% 8,064 1820 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה דרגת העבירה החמורה חומרה שיעור השימוש בצו ביותר במעצר שכיחות העבירהמעצר שיפוטי 5עבירות מין 6% 2,139 8עבירות מרמה 18% 817 3עבירות כנגד חיי אדם 8% 465 9עבירות אחרות 11% 168 סה"כ 5% 114,294 .
על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה כי כשהעבירה החמורה ביותר של העצור היא עבירת מרמה או ביטחון, אזי שיעור השימוש בצו מעצר שיפוטי טרם ביצוע המעצר עולה במידה ניכרת לעומת יתר קבוצות העבירה.
לעמדת המשטרה, השימוש בצו מעצר שיפוטי בטרם מעצר תלוי בסוג האירוע נשוא המעצר ובנסיבותיו.
רוב המעצרים שמבצעת המשטרה הם מעצרי תגובה, ולא ניתן שימוש בסמכות השוטר, או אירוע שבו עוכב אדם ולאחר העיכוב נמצא כי יש לעצור להקדים בהם הוצאת צו בבית המשפט.
למשל, עבירה שנעברה זה מקרוב, המחייבת אותו; זאת לעומת פעילות יזומה של המשטרה המאפשרת להוציא צו מעצר שיפוטי.
תיעוד המעצר ככלל, מעצרו של אדם מבוצע על ידי שוטר בשטח.
בכל הפעלה של סמכות המעצר על השוטר להכין דוח מעצר החתום על ידו (להלן - דוח מעצר שוטר).
זוהי האסמכתה הראשונית להחזקתו של עצור במעצר.
על מנת לבחון את המשך החזקת קצין ממונה ואם החליט קצין זה על המשך מעצרו, ימלא הקצין אסמכתה לכליאה העצור במעצר, על השוטר להביאו בפני קצין ממונה.
עם הבאתו של העצור לפני (להלן - דוח קצין ממונה).
משטרת ישראל עורכת מדי שנה שנתון סטטיסטי המתפרסם בציבור ומכיל נתונים על עבודת המשטרה בתחומים שונים, ובהם תחום המעצרים (להלן - השנתון הסטטיסטי של המשטרה).
איסוף הנתונים ועריכת השנתונים מבוסס על המערכות הממוחשבות שברשותה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1821 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | נתוני המעצרים בשנתון הסטטיסטי של המשטרה נמדדים על בסיס ספירת התיקים .
נוסף על כך, המשטרה מחזיקה במאגרי מידע של דוחות 33הפליליים מסוג פ"א וט"מ מעצר שוטר ודוחות קצין ממונה (מאגרי דוחות המעצר).
מבדיקת משרד מבקר פערים בין נתוני המעצרים לדוחות המעצר: המדינה עולה, כי נתוני המעצרים בשנתון הסטטיסטי של המשטרה מציגים תמונה חלקית של היקף השימוש בסמכות המעצר על ידי המשטרה.
הצגה חלקית זו נובעת מכמה טעמים, כמפורט להלן: מתוך נתוני המעצרים, מאגר דוחות 2018 - 2016 להלן לוח המציג נתונים מהשנים מעצר שוטר ומאגר דוחות קצין ממונה, בחלוקה למספר המעצרים ולמספר העצורים כלפיהם הוצאו דוחות מעצר אלו.