HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נקבע שהכוח ישתף פעולה בקביעות עם יחידות רשות המסים, ייזום פנייה לרשות לאיסור הלבנת הון לקבלת מידע ע ל כל המעורבים בחקירה וילווה בקביעות מתחילת החקירה בידי צוות פרקליטים.
באוגוסט 2006 פרסמה הוועדה המתמדת נוהל הפעלה להכוונת המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן.
הוועדה החליטה להקים כוחות משימה ייעודיים למאבק בארגוני פשיעה שכל אחד מהם יפעל נגד ארגון פשיעה מוגדר או נגד תופעת פשיעה שתבחר הוועדה.
על פי נוהל העבודה - כוחות משימה - מינואר 2008 , בכל כוח ישתתפו בקביעות שמונה קציני משטרה ושלושה אנשי רשות המסים וילוו אותו שניים או שלושה פרקליטים קבועים ועובד קבוע של הרשות לאיסור הלבנת הון.
את שאר השירותים המבצעיים הנדרשים לפעילות המבצעית המתוכננת של הכוח תספק יחידת האם המשטרתית שבמסגרתה הוא פועל (להלן - כוחות משימה).
הכוח יוקם באחת מיחידות השטח לפי הוראת הוועדה.
כוחות המשימה דומים בהרכבם, בייעודם ובדרכי עבודתם לכוח ה תקיפה הכלכלית שנקבע במתווה יעד המפכ"ל.
במחצית השנייה של שנת 2007 , במסגרת עבודת מטה לבחינת דרכים לשיפור האפקטיביות של פעילות המשטרה במאבק בארגוני הפשיעה, החליטה המשטרה להקים את היחידה להב 433 , שיאוגדו בה ארבע יחידות ארציות של המשטרה- היחידה הארצית לחקירות הונאה (להלן - יאח"ה), יאחב"ל, היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית, היחידה הארצית לאיתור גנבות כלי רכב (להלן - אתג"ר) ויחידה נוספת.
נקבע כי איגוד היחידות האמורות ייעשה תוך איגום משאבים ומערכים מבצעיים מחד גיסא ושמירה על ייעודה של כל אחת מהן ועל עצמאותה המקצועית מאידך גיסא.
בשנת 2008 הטיל אח"מ על להב 433 את האחריות לטיפול בחמישה מששת הארגונים הארציים שהוחלט להיאבק בהם באותה שנה.
באותה עת החליטה הוועדה המתמדת להקים את כוחות המשימה בלהב 433 .
בפגישה עם מבקר המדינה הדגיש השר לבט"פ שהקמת להב433 , בשנת 2008 , שיפרה את היכולת המבצעית של היחידות המאוגדות בה והביאה בשנה הראשונה לפעילותה להישגים ניכרים במאבק בפשיעה החמורה.
עוד ציין השר, שבתקופת כהונתו ולפי המדיניות שהתווה, פיתחה המשטרה מגוון תחומים ששיפרו את היכולת המודיעינית והחקירתית שלה, בהם: שכלול מערך הזיהוי הפלילי על ידי הגדלת מאגר דגימות D.
A ושימוש בטכנולוגיות חדשות לביצוע האזנות הסתר.
כל אלה הקנו למשטרה אמצעים מועילים יותר למאבק בארגוני הפשיעה.
משרד מבקר המדינה בדק את הקמת כוחות התקיפה הכלכלית לפי מתווה יעד המפכ"ל ואת הקמת כוחות המשימה והפעלת מוקד המודיעין המשולב לפי החלטות הוועדה המתמדת משנת 2006 .
הבדיקה נעשתה בימ"ר תל אביב, בימ"ר מרכז, בימ"ר נגב וביאחב"ל שבלהב 433 .
להלן מובאים עיקרי הממצאים 14 דוח שנתי59ב .
הקמת כוחות תקיפה כלכלית בשנים 2004 -2007 טיפל כל אחד מהימ"רים של מחוזות תל אביב והמרכז בארגון פשיעה ארצי אחד, ובחלק מהתקופה - אף בשני ארגוני פשיעה ארציים וכן בכמה ארגונים מקומיים; בשנים 2005 -2008 ;טיפלה היאחב"ל בארבעה ארגוני פשיעה ימ"ר נגב טיפל בשנים 2006 -2008 .
בשני ארגוני פשיעה מקומיים הבדיקה העלתה כי אף אחת מיחידות השטח שנבדקו לא הקימה כוח תקיפה כלכלית לפי מתווה יעד המפכ"ל משנת 2004 .
הטיפול בארגוני פשיעה ביחידות אלה בוצע בידי צוותי חקירה מיוחדים של חוקרי משטרה (להלן - צח"מ), לעתים בשיתוף עובדי רשות המסים ובליווי של פרקליטים.
שלא ככוח תקיפה כלכלית, הצח"מים הוקמו לפרק זמן קצוב, והם לא כללו שלד פיקודי-ניהולי קבוע וקצינים שהוכשרו לתקיפה כלכלית או מומחים לטיפול בארגוני פשיעה.
בעת שטיפלו המשתתפים בצח"מים בארגוני פשיעה הם ביצעו גם חקירות אחרות, לפי סדר העדיפות של היחידה.
להלן פירוט הממצאים: 1.
בימ"ר מרכז הוקם בשנת 2004 מחלק כלכלי לטיפול בארגוני הפשיעה שבאחריותו ובעברות כלכליות.
במסגרת המחלק פעלו תשעה חוקרים.
למחלק לא הוצמד פרקליט מלווה קבוע.
בשנת 2006 פורק המחלק, והימ"ר טיפל בשני ארגוני פשיעה מקומיים באמצעות "צוות כלכלי" של רכז הלבנת הון ושני חוקרים.
לא מונה ראש צוות ולא השתתפו בו קצין חילוט וקצין המתמחה בארגוני פשיעה או נציג של רשות המסים.
הפרקליטות גם לא הצמידה לצוות פרקליט מלווה קבוע והפרקליטים הוחלפו במהלך הטיפול בתיקים השונים.
זאת ועוד, הצוות עוסק בעת ובעונה אחת גם בטיפול בנושאים אחרים, ובהם חקירות אירועי רצח ועברות סמים ומסייע בתחום התקיפה הכלכלית לצוותי חקירה אחרים בימ"ר.
בארגון פשיעה ארצי שבטיפול הימ"ר טיפלו צח"מים, שהוקמו מפעם לפעם.
הם לא כללו קצין הלבנת הון, קצין חילוט, מומחה לארגוני פשיעה, נציגים של רשות המסים וגם לא הוצמדו להם פרקליטים מלווים, אף שהשלד הניהולי הקבוע של כוח תקיפה כלכלית אמור לכלול את אלה.
בימ"ר תל אביב הוקם בשנת 2002 צוות קבוע של שלושה חוקרים מומחים להלבנת הון שטיפל בעבריינות כלכלית ובארגוני פשיעה.
לא מונה מפקד צוות, ולא השתתפו בו קצינים או שוטרים מומחים לחילוט ולארגוני פשיעה.
כמו כן לא השתתף בצוות באופן קבוע נציג רשות המסים ופרקליט מלווה.
זאת ועוד, כבר בשנת 2005 שונה הייעוד של הצוות והוחלט כי הו א יעסוק בחקירות לפי סדר העדיפויות של הימ"ר, לרבות חקירות פליליות "רגילות".
ימ"ר נגב טיפל מאוגוסט 2006 ועד יוני 2007 בארגון פשיעה מקומי אחד בלי שהקים כוח תקיפה כלכלית או צח"מ לטיפול בנושא.
באוגוסט 2007 החל הימ"ר לטפל בארגון פשיעה מקומי נוסף.
לצורך הטיפול בארגון זה הקים הימ"ר צוות מיוחד, שכלל את מפקד הצוות ושוטרת שהייתה אחראית לחילוט ולטיפול בהלבנת ההון.
הצוות לא כלל קציני חילוט, הלבנת הון וארגוני פשיעה ופרקליט מלווה קבוע, ולא נכללו בו אנשי רשות המסים, שלא כנדרש.
הימ"ר פירק את הצוות לאחר שמונה חודשים, אף שהמשיך לטפל בארגון.
המאבק בארגוני הפשיעה 15 .
ביאחב"ל הוקמו משנת 2005 .
צח"מים לטיפול בארגוני הפשיעה שבטיפולה עד שנת 2007 השתתפו בהם מפעם לפעם גם עובדי רשות המסים.
הצח"מים לא כללו קציני הלבנת הון, חילוט וארגוני פשיעה, שלא כנדרש.
החוקרים בצח"מים טיפלו בעת ובעונה אחת בארגוני הפשיעה ובחקירות נוספות לפי סדר העדיפויות של היחידה.
לפי החלטת הוועדה המתמדת מינואר 2008 הוקם ביאחב"ל כוח משימה למאבק בארגון פשיעה ארצי.
בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי ביאחב"ל מונה בשנת 2004 קצין הלבנת הון מוסמך אשר סייע לכל הצח"מים שהוקמו ביחידה וכל קציני היאחב"ל עברו הכשרה בתחום.
המשטרה הסבירה כי היות שהטיפול בארגוני הפשיעה ארוך טווח, אנשי הצח"מ של יאחב"ל טיפלו מעת לעת במשימות נוספות רק במידה שהעיסוק העיקרי בארגוני הפשיעה לא נפגע.
עוד מסרה כי לאחר מועד סיום הביקורת הוקם בימ"ר תל אביב מחלק לתקיפה כלכלית במפלג המודיעין שתפקידו לעסוק באיסוף מודיעיני רציף ומובנה בעניין הלבנת הון וארגוני פשיעה בהיבט כלכלי וחילוט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הקמת כוח תקיפה כלכלית משימתי המשוחרר ממטלות אחרות, היא שנועדה להבטיח תקיפה כלכלית מתמשכת, קבועה ואפקטיבית של ארגוני פשיעה.
הצח"מים שהקימה היאחב"ל לא כללו, כאמור, את כל הקצינים שהיו אמורים ליטול בהם חלק - לצד קצין הלבנת הון קבוע חסרו בהם גם קצין חילוט וקצין ארגוני פשיעה.
אי-הצבתם בצוותים בקביעות אינה מאפשרת התמודדות מיטבית עם סוגיות מורכבות בהלבנת הון המאפיינות את פעילותם של ארגוני הפשיעה, במיוחד ארגוני פשיעה ארציים המטופלים על ידי יאחב"ל.
ממצאי הביקורת העלו שיאחב"ל לא פגעה בתשתיותיהם הכלכליות של כל ארגוני הפשיעה בהתאם למדדי מתווה יעד המפכ"ל (ראו להלן), ולפיכך ספק אם הסטת משתתפי הצח"מים למשימות אחרות אכן לא פגעה בטיפול בהם.
יצוין כי בפברואר 2004 , בסמוך להפצת הנחייתו של מטה אמ"ן בנוגע להקמת כוחות התקיפה כלכלית במסגרת מתווה יעד המפכ"ל, בדק המטה את אופן הקמת הכוחות בימ"רים.
הבדיקה העלתה שבימ"רים המחוזיים של ירושלים, דרום ותל אביב לא הקימו שלד של הכוח, ובמחוז צפון ומרכז הקימו שלד במתכונת חסרה.
עוד יוער כי בקרות מדגמיות שביצע בשנים 2004 -2008 מדור תקיפה כלכלית שבמטה אח"מ (להלן - מדור תקיפה כלכלית) בכל הימ"רים המחוזיים מלמדות כי היחידות אוישו בקצינים ובעובדים חסרי הסמכה והכשרה מקצועית בתחומים שונים החיוניים לשם עיסוק בהלבנת ה ון, לאיסוף ולהערכה מודיעיניי ם לצורכי תקיפה כלכלית ולשימוש במערכות מחשב המשמשות לצורך איסוף המודיעין הכלכלי, ולכן היו בעיות מתמשכות במערך התקיפה הכלכלית של יחידות השטח.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי בהיעדר מקור תקציבי הקמת מבנה הפעולה של כוח תקיפה כלכלית לא נכללה כרכיב מחייב במתווה יעד המפכ"ל מינואר 2004.
יוטעם שכוח תקיפה כלכלית הוא עמוד התווך שעליו נסמכת התקיפה הכלכלית שבבסיס מתווה יעד המפכ"ל.
לפיכך הטענה כי מבנה הפעולה של כוח זה לא הוכלל כרכיב מחייב אינה עולה בקנה אחד עם נוסח המתווה.
המתווה הופץ ליחידות המשטרה לאחר שבינואר 2004 דחתה הממשלה את בקשת המשטרה לתוספת תקציב לטובת המאבק בארגוני פשיעה, ומסגרת התקציב הייתה ידועה.
הדוגמאות שהובאו לעיל מלמדות כי ביחידות המשטרה הוקצו בשנת 2004 משאבים לתקיפה כלכלית, גם אם לא היה די בהם, ואולם לא נעשה בהן שימוש 16 דוח שנתי59ב .
יעיל בהתאם למתווה ועם הזמן אף השתמשו היחידות במשאבים אלו לצרכים אחרים.
אף כאשר הופנה כוח אדם למשימה זו, לא הייתה התאמה בין כישוריו לבין מהות המטלה ומורכבותה.
הקמת כוחות המשימה בנובמבר 2006 קבעה הוועדה המתמדת כי יש להקים עשרה כוחות משימה לטיפול בארגוני פשיעה ובתופעות פשיעה חמורות, אבל בגלל אילוצים תקציביים היא החליטה חודש לאחר מכן להסתפק בהקמת שישה.
היא קבעה את הרכבם והחליטה כי שלושה כוחות יפעלו נגד ארגוני פשיעה, ושלושת האחרים יפעלו נגד תופעות פשיעה.
הוועדה קבעה את ינואר 2008 כתאריך תחילת פעולתם של חמישה כוחות משימה.
כוחות המשימה המטפלים בארגוני פשיעה ובתופעות הפשיעה הוקמו לאחר עיכוב ניכר - רק בינואר 2008 הוקמו חמישה מהם; ייעודו של השישי נקבע ביוני אותה שנה, אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , הוא טרם הוקם.
במועד סיום הביקורת עדיין לא אוישו כל התפקידים שנקבעו בתקן כוחות המשימה: המשטרה איישה רק כמחצית מהם (בפברואר 2009 מאוישים שלושה רבעים מהתפקידים), רשות המסים לא איישה אף אחד מהתפקידים שנקבעו בתקן בשל סכסוך עבודה ברשות, שפרץ בשנת 2007 וטרם הסתיים, אשר בעקבותיו לא משתתפים אנשיה בחקירות הנוגעות לארגוני פשי עה, ולא הושלם גיוסם של כל הפרקליטים המלווים.
הדבר הקשה על כוחות המשימה למלא את תפקידיהם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסרה המשטרה כי מיד לאחר שהחליטה הוועדה המתמדת על הקמת כוחות המשימה הוחל בהכנת הבקשה לתקצובם מכספי קרן החילוט, והתהליך הסתיים רק במאי 2007 .
מיד עם אישור התקציב היא הקימה מינהלה לאיתור מועמדים לאיוש תקני השוטרים בכוחות המשימה.
אולם איוש זה התעכב בשל פרק הזמן הדרוש לגיוסם ולהכשרתם של קציני משטרה לתפקידים הנדרשים ובגלל מחסור במועמדים מתאימים.
המשטרה הוסיפה כי הוועדה המתמדת קבעה את ינואר 2008 כתאריך תחילת פעילותם של חמישה כוחות משימה ולא כתאריך יעד לאיושם המלא.
באשר לסכסוך העבודה ברשות המסים שבעטיו לא אוישו תקני הרשות, הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כי היא "רואה חשיבות גדולה בפיתרון המשבר מול ועדי העובדים בנושא הפשיעה המאורגנת.
בימים אלו הוגש מסמך לאגף התקציבים באוצר לפתור הסכסוך המתמשך".
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם איוש תקני המשטרה הוא תהליך האורך זמן הרי שאין זה סביר ששנה לאחר תחילת פעילות כוחות המשימה וכשלוש שנים מההחלטה על הקמתם לא יהיה אפילו צפי להשלמת איוש תקני המשטרה בהתאם להחלטת הוועדה המתמדת.
אי - השלמת איוש התקנים פוגע בהכרח בפעילותם של כוחות המשימה נגד ארגוני הפשיעה.
באשר לאיוש אנשי רשות המסים, אין זה סביר כי סכסוך המאבק בארגוני הפשיעה 17 .
עבודה יעכב את המאבק בארגונים אלה יותר משנתיים.
על רשות המסים ועל מנהליה לפעול יחד עם אגף התקציבים במשרד האוצר לפתרון הסכסוך, ובמידת הצורך - לערב את שר האוצר ואת הממשלה בנושא.
הקמת מוקד המודיעין המשולב טיפול ב"עברות חשיפה", דהיינו עברות שאין מתלוננים עליהן אלא יש לחשוף אותן12 , שהן מרבית העברות שבהן מעורבים ארגוני פשיעה, מחייב מידע מודיעיני מעולה על פעילי הארגון ונכסיהם.
הדברים אמורים במיוחד בדרג הבכיר של ארגוני פשיעה, שככלל אינו מחזיק רכוש בשווי ניכר על שמו, והפעילות לאיתורו מתמקדת בחשיפת "אנשי קש" או חזית, בגילוי עקבות הפעולות שאינן רשומות ובחשיפת הזיקה בין הרכוש לעברה הפלילית.
מידע מודיעיני מעולה על פע ילי הארגון ונכסיהם יושג הן על ידי איסוף והן על ידי קבלת כל המידע הרלוונטי הנכלל במערכות של גורמי האכיפה, שקבלתו מותנית בהרשאת גישה למאגרים ובשיתוף פעולה עם המחזיקים במידע.
לפי החלטת הממשלה מינואר 2006 ולפי החלטת הוועדה המתמדת מאוגוסט אותה שנה, הוקם במרס 2007 מוקד המודיעין המשולב באח"מ מטא"ר לשיפור התמונה המודיעינית בנוגע לארגון הפשיעה.
במוקד אמורים להשתתף בקביעות אנשי משטרה, נציגי רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון ונציגי רשויות נוספות שיזומנו לפי העניין.
תפקיד המוקד לעבד מידע מודיעיני באמצעות גישה ישירה למאגרי הגופים המיוצגים בו ולגבש מסמך הכולל מידע על היקף הפעילות הפלילית של הארגון ועל רכוש העבריין הניתן לשלילה באמצעות חילוט, הטלת קנסות ושומות אזרחיות או השבת הרכוש לקורבנות בעלי הזכויות (להלן - שלילת הרכוש).
המסמך אמור גם לכלול פירוט של הנסיבות המעמידות א ת העילה לשלילת הרכוש ושל טוענים פוטנציאלים לזכּות בו (להלן - כתבת מוקד).
הפצת כתבת המוקד לגורמים הרלוונטיים תסייע ליחידות השטח בטיפול בארגונים ותמקד את מאמציהם.
לפי נוהל מוקד המודיעין המשולב, לצורך הפצת כתבת המוקד לגורם האכיפה אשר הכתבה נוגעת לפעילותו, הגו רמים המוסמכים בכל אחד מהגופים שתרמו לה מידע צריכים לבדוק אותה ולאשר את מסירת המידע.
לפי החלטת הוועדה המתמדת, פעילות מוקד המודיעין המשולב בשנת העבודה 2007 ,הייתה צריכה להתמקד בשלושה ארגוני פשיעה ארציים ובשתי תופעות פשיעה שכוחות המשימה היו אמורים לטפל בהם.
בספטמבר 2007 סיים המוקד את הכנת הכתבה הראשונה, הנוגעת לארגון פשיעה אחד; באפריל 2008 ,סיים המוקד להכין את הכתבה הנוגעת לארגון פשיעה אחר אולם רק ביוני 2008 .
הועברו שתי הכתבות לכוחות המשימה המטפלים בהם השיהוי בהעברת כתבת המוקד הראשונה נגרם עקב שאלה שהתעוררה לג בי הגורמים ברשות לאיסור הלבנת הון המוסמכים לעיין בה לפני שתאשר למסור אותה לכוחות המשימה.
בתשובתה הסבירה המשטרה כי הייתה מחלוקת ממוקדת בין הרשות לאיסור הלבנת הון לבין רשות המסים, אם קיימת הצדקה חוקית להתיר עיון במידע של רשות המסים המופיע בכתבות המוקד גם לבעלי תפקידים נוספים ברשות לאיסור .
דוגמת עברות הלבנת הון, סחר בסמים והימורים 18 דוח שנתי59ב .
הלבנת הון, נוסף על מנהלּה.
המשטרה הסבירה כי ראש הרשות לאיסור הלבנת הון סבר שעד לפתירת המחלוקת אין להפעיל את סמכותו לאשר כתבות שהוכנו.
בתשובתה באותו נושא למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסרה הרשות לאיסור הלבנת הון כי אין כל יסוד לטענה כי השיהוי בהעברת כתבות המוקד נגרם עקב חילוקי דעות שהתעוררו בין נציגיה ובין נציגים של הגופים האחרים לגבי הגורמים ברשות המוסמכים לאשר את הכתבה לפני מסירתה לכוחות המשימה.
בתשובתה מפברואר 2009 ציינה הרשות כי טיוטת הכתבה שהועברה לרשותה "בסמוך לאותו מועד ל[- 30.
08 הייתה מושחרת בחלקה באופן שלא ניתן היה ] לאשרה.
" הרשות הוסיפה שהיא קיבלה את הנוסח הסופי (לא מושחר) של הכתבות במהלך אפריל 2008 וראש הרשות חתם עליהן ואישר אותן להפצה בתחילת יוני 2008.
יוטעם כי ממכתב מינואר 2008 של ראש הרשות לאיסור הלבנת הון, עו"ד יהודה שפר, לסמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין ברשות המסים דאז, מר דורון ארבלי, עולה שכתבת המוקד הראשונה הועמדה לעיונו ולאישורו כבר בסוף ינואר 2008 .
עוד עולה ממכתבו שלדעתו עובדים נוספים ברשות רשאים לעיין בה.
במרס 2008 דן צוות משפטי של הוועדה המתמדת בשאלת הגורמים ב רשות לאיסור הלבנת הון הרשאים לעיין בכתבות המוקד.
ראש הצוות המשפטי, עו"ד אביה אלף, סברה שדרישת ראש הרשות להתיר עיון בכתבת המוקד לגורמים נוספים ברשות לא תואמת את נוהל מוקד המודיעין המשולב.
עמדה זאת לא הייתה מקובלת על ראש הרשות לאיסור הלבנת הון.
יחד עם זאת ראש הרשות הסכים לעיין בשתי כתבות המוקד בעצמו ולאשרן ולאפשר את הפצתן לכוחות המשימה בתחילת יוני 2008 ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , לא נקבעו הגורמים המוסמכים ברשות לאיסור הלבנת הון הרשאים לעיין בכתבות המוקד ולאשרן.
העברת הכתבות המודיעיניות של המוקד ב איחור של חודשים ממועד גיבושן חייבה את כוחות המשימה לבדוק את המידע המצוי בהן ולעדכנו ולא אפשרה להם לפעול על פיהן באופן מיידי.
זאת ועוד, אף שכתבת המוקד אמורה הייתה להיות הבסיס לעבודת כוח המשימה ולהיעשות בתיאום אתו - בשל העיכוב בהעברת הכתבה עסק כוח המשימה ביאחב"ל, שטיפל בארגון נשוא הכתבה, במיפוי כלכלי של ארגון זה, אך בתחומים שונים מאלה שבהם עסק המוקד המודיעיני המשולב.
לכן כאשר התקבלה לבסוף הכתבה בעניין ארגון זה היא לא תאמה את כיווני האיסוף והחקירה של הכוח ולמעשה לא סייעה לו בעבודתו.
אשר לכתבה האחרת - העברתה לכוח המשימה בימ"ר מרכז תשעה חודשים לאחר הקמת הכוח משמעה כי במשך מרבית שנת 2008 לא סייע מוקד המודיעין המשולב לפעילות.
על כל גורמי האכיפה השותפים במוקד המודיעין המשולב היה להכריע בדחיפות במחלוקת שהתעוררה בנוגע לגורמים המוסמכים לעיין בכתבות המוקד ולאשרן ולמנוע את העיכוב בהעברת המידע החיוני לכוח המשימה.
ראוי שגורמים אלה יסדירו נושא זה בנוהל כדי למנוע הישנות המחלוקת ותוצאותיה בעתיד.
המאבק בארגוני הפשיעה 19 .
מהאמור לעיל עולה כי אף שהמשטרה קבעה כבר בתחילת שנת 2004 שיש להקים בימ"רים וביחידות הארציות כוחות ייעודיים למאבק בארגוני הפשיעה, ה יא לא הקימה אותם.
נוסף על כך לא הושלמה הקמתם של כוחות המשימה ותרומת מוקד המודיעין המשולב למאבק בארגוני הפשיעה לא הייתה מיטבית עקב העיכוב בהעברת כתבות המוקד לכוחות המשימה.
מאבק המשטרה בארגוני הפשיעה .
במתווה יעד המפכ"ל נקבע שעל כוח התקיפה הכלכלית לפרק את ארגון הפשיעה באמצעות פגיעה בתשתיותיו האנושיות והכלכליות.
לשם כך הוגדרו במתווה יעד המפכ"ל שלושה מדדים מצטברים, ולכל אחד מהם ניתן משקל יחסי בקביעת הציון הסופי של העמידה ביעד: מדד נטרול דמויות מרכזיות בארגון - הנטרול יושג על ידי הגשת כתבי אישום נגד חברי הארגון; מדד שלילת רכוש הארגון; מדד שחיקת עסקיו הבלתי-חוקיים (להלן - מחוללי הפשיעה) על ידי סגירה או תפיסה או חילוט של 80% מהעסקים שמופו על ידי המשטרה.
המתווה קבע, כאמור, כי לצורך המיפוי הכלכלי של הנכסים ושל מחוללי הפשיעה על הכוח לשתף פעולה עם יחידות רשות המסים, עם הרשות לאיסור הלבנת הון, עם המוסד לביטוח לאומי ועוד.
כאמור, במתווה יעד המפכ"ל משנת 2004 נקבע כי האחריות למאבק בארגוני הפשיעה תוטל על הימ"רים המחוזיים, ומשנת 2005 - גם על יאחב"ל.
בשנת 2006 פירקה המשטרה את הימ"ר המחוזי של מחוז דרום, והאחריות לטיפול בארגוני ה פשיעה הועברה לימ"רים המרחביים של המחוז.
בשנת 2007 ביצעה המשטרה שינוי דומה במערך הימ"רים של מחוז צפון.
לפי נוהל "מתווה הבקרה ליעד מפכ"ל 2004 - ארגוני פשיעה" מאפריל 2004 , על מטה אמ"ן לבצע בימ"רים בקרה לבדיקת ההתקדמות להשגת היעד, נוסף על המעקב השוטף בנושא שעל היחידות לקיים בעצמן.
בחודשים אפריל-מאי 2004 בדק אמ"ן את ההתקדמות להשגת היעד במחוזות בחודשים ינואר -אפריל 2004 לפי כל המדדים (להלן- בדיקת אמ"ן משנת 2004.
) יצוין כי ביולי 2008 אישרה הוועדה המתמדת את המדדים שלפיהם תיבחן מידת ההצלחה של כוחות המשימה (להלן - מדדי כוחות המשימה).
גם במדדים אלה כמו במתווה יעד מפכ"ל הושם דגש על פירוק התשתיות הכלכליות של ארגוני הפשיעה לצד פגיעה בתשתיות האנושיות שלהם.
מדדים אלה ייחודיים לכוחות המשימה ועל שאר יחידות המשטרה חלים המדדים שנקבעו במתווה יעד המפכ"ל לפירוק תשתיות ארגוני הפשיעה.
על יסוד נהלים, יעדים ומדדים אלה בדק משרד מבקר המדינה נושאים אחדים הנוגעים למאבק בארגוני הפשיעה באמצעות בדיקה פרטנית13 של טיפול המשטרה בשמונה ארגוני פשיעה: שני ארגוני פשיעה שטופלו ביאחב"ל; שני ארגוני פשיעה שטופלו בימ"ר תל אביב; שלושה ארגוני פשיעה שטופלו בימ"ר מרכז; ארגון פשיעה אחד שטופל בימ"ר נגב (להלן - שמונת הארגונים).
נטרול דמויות מרכזיות בארגוני הפשיעה .
לפי מתווה יעד המפכ"ל, נטרול הדמויות המרכזיות בארגון פשיעה יושג אם יוגשו כתבי אישום נגד אלה: 50% מאנשי המדרג הבכיר בארגון, הכולל את מקבלי ההחלטות בו, י וזמי פעולותיו, המנחים את פעילותו והשולטים ברכושו; 25% מאנשי מדרג הביניים שבארגון, הכולל את המתכננים, המפעילים, המגייסים והמתווכים; 25% מאלה שדורגו במדרג הנמוך של הארגון, הכולל את מבצעי הפעילות הפלילית שלו.
תנאי נוסף לעמידה ביעד הוא שלפחות 50% מכלל הנאשמים בכל הדרגים יהיו עצורים עד תום ההליכים.
לשם כך על הכוח למפות את כל חברי הארגון לפי תפקידיהם, כפיפויותיהם, תחומי האחריות והפעילות שלהם.
לפי מדדי כוחות המשימה, מידת ההצלחה של נטרול הדמויות המרכזיות של ארגון נקבעת באמצעות שקלול דירוג החשיבות של כל אחד מאנשי הגרעין הקשה שלו ומידת האפקטיביות של הסנקציות שיינקטו נגדו.
הסנקציות כוללות בין היתר מאסר, הסגרתו למדינה זרה, גירושו לחו"ל ושלילת רישיונו (בעיסוק מקצועי או אחר).
ההישג הנדרש לנטרול הדמויות המרכזיות של הארגון הוא 70% מההישג המְרּבי שיושג אם נגד כל אחת מהדמויות המרכזיות של הארגון ינקטו את הסנקציה האפקטיבית ביותר.
לפי בדיקת אמ"ן משנת 2004 , כל מחוזות המשטרה מיפו את הדמויות המרכזיות בכל הארגונים שבהם הם מטפלים.
כל הימ"רים הצליחו להביא לידי הגשת כתבי אישום נגד דמויות במדרג הבינוני והנמוך של הארגונים הארציים והמקומיים שהיו בטיפולם, ואלה גם נעצרו עד תום ההליכים.
ואולם נגד בכירים בארגונים הארציים והמקומיים הוגשו כתבי אישום מעטים בלבד.
משרד מבקר המדינה בדק את פעילות יחידות השטח לנטרול הדמויות הבכירות בשמונת הארגונים משנת 2004 ועד תום מועד הביקורת, אוגוסט 2008.
בבדיקה עלה כי יחידות השטח מיפו בשיטתיות את התשתיות האנושיות של כל ארגוני הפשיעה שנבדקו, תפקידיהן, כפיפויותיהן, תחומי האחריות והפעילות שלהן בתוך הארגון.
אשר לנטרול הדמויות - בכירים בשישה (75% .
) מארגוני פשיעה שנבדקו נוטרלו בשניים (25% ) מארגוני הפשיעה האחרים שנבדקו החל הטיפול כבר בשנת 2003 ; נגד בכירים בארגון אחד טרם הסתיימה החקירה, וחומר החקירה בעניין בכירים .
13 לגבי כל ארגון נבדקו מתכונת הטיפול (כגון כוח תקיפה כלכלית או צח"מ), מיפוי התשתיות האנושיות שלו, מיפוי רכו שו ועסקיו הבלתי -חוקיים, שיתוף פעולה עם רשויות אחרות ועם הפרקליטות, בקרה והפקת לקחים על ידי מטא"ר ועל ידי המחוז או היחידה הארצית ותוצאות הטיפול לפי מתווה יעד המפכ"ל.
המאבק בארגוני הפשיעה 21 .
מהארגון האחר הועבר לפרקליטות בינואר 2008 , ואולם טרם הוגש נגדם כתב אישום.
מהאמור לעיל עולה כי פעילות יחידות השטח של המשטרה נגד ארגוני הפשיעה שנבדקו הביאה ברוב המקרים לידי נטרול הדמויות הבכירות בארגונים המקומיים לפי מתווה יעד המפכ"ל.
עבודת המשטרה והפרקליטות בעניין הדמויות הבכירות בשניים מן הארגונים הארציים הגדולים שנבדקו עדיין לא נסתיימה.
שלילת רכוש ארגוני הפשיעה .
לפי מתווה יעד המפכ"ל, כדי לעמוד ביעד של שלילת רכוש ארגוני הפשיעה על כוח התקיפה הכלכלית לשלול 40% מכלל רכוש הארגון הממופה על ידי חילוט רכוש או השבתו לנפגעים או על ידי תשלום כופר לרשות המסים.
לשם כך על הכוח למפות את כל רכוש הארגון - רכוש שמקורו בפעילות הארגון או שהושג מרווחיו או שנמצא בחזקת בכיר בארגון א ו בשליטתו.
המיפוי צריך לכלול את אלה: פרטים מזהים; הזיקה בין הרכוש ובין הארגון; מועד השגת הרכוש ושוויו המוערך; ציון אחרים שיש להם זיקה לרכוש וציון מהותה.
את המיפוי הכלכלי צריך כוח התקיפה הכלכלית לבצע בשיתוף יחידות רשות המסים ומאסדרים (רגולטורים) שונים וכן ע ל ידי הגשת בקשות לרשות לאיסור הלבנת הון.
לפי המדד שקבעה הוועדה המתמדת לכוחות המשימה, לצורך שלילת רכוש של ארגון הפשיעה על כוח המשימה להביא לידי שלילה של 20% מרווחי הארגון שזוהו במיפוי הכלכלי בשנתיים, תקופת הטיפול המשוערת של כוח משימה בארגון פשיעה.
כמו כן נק בע מדד הצלחה כלל מערכתי שעמידה בו מחייבת פתיחת הליכים לשלילת 70 .
מיליון ש"ח באותו פרק זמן 1.
בדיקת אמ"ן משנת 2004 העלתה כי מחוזות המשטרה מיפו באופן חלקי את הרכוש של הארגונים שבהם הם מטפלים.
ימ"ר מרכז וימ"ר תל אביב לא מיפו כלל את הרכוש של הארגונים הארציים שהיו באחריותם, וימ"ר דרום מיפה באופן חלקי את הנכסים של הארגון הארצי שטיפל בו.
הוערך כי שווי הרכוש שמופה היה 62 .
משרד מבקר המדינה בדק את פעילות יחידות השטח למיפוי, להערכת השווי ולשלילת הנכסים של שמונת הארגונים משנת 2004 ,ועד תום מועד הביקורת אוגוסט 2008.
בבדיקה עלה כי מלבד מיפוי נכסים של שני ארגוני פשיעה, אף לא יחידה אחת מיפתה את כל הנכסים של ארגוני הפשיעה כנדרש במתווה יעד מפכ"ל.
לא נשלל רכוש של ארגון פשיעה בשום דרך - לא על ידי חילוטו או השבתו לנפגעים ולא על ידי תשלום כופר לרשות המסים; הפרטים מובאים להלן.
(א) הרכוש של שישה ( 75% ) מארגוני הפשיעה שנבדקו מופה על ידי יחידות השטח באיחור, באופן חלקי ולא בצורה שיטתית.
מיפוי הרכוש של שני ארגוני פשיעה מקומיים החל בחפזה בסמיכות רבה לתחילת החקירה הגלויה נגדם ולמעצרם של בכיריהם; במקרה אחר, בעניין ארגון פשיעה ארצי, היחידה פנתה לקבלת מידע על נכסיו של ראש הארגון לרשות המסים ולרשות לאיסור הלבנת הון בסמוך למועד הסגרת ראש הארגון למדינה זרה; יחידה אחרת החלה למפות את הרכוש של ארגון פשיעה מקומי אחר רק כשנתיים לאחר שקיבלה את האחריות לטיפול בו, והדבר נעשה על ידי איסוף אקראי של מידע ממאגרי מידע של משרדי ממשלה; מיפוי שיטתי של שני ארגונים ארציים החל רק בשנת 2008 לאחר שהטיפול בהם הועבר לכוחות המשימה והתקבלה כתבה מהמוקד המודיעיני המשולב שעסקה בפעילותם הכלכלית ומיפתה חלק מרכושם, למרות שהם טופלו על ידי היחידות מאז שנת 2004 .
להלן פרטי אחד המקרים: ימ"ר מרכז ניסה בשנת 2004 למפות את הרכוש של ארגון הפשיעה הארצי שהיה בטיפולו על ידי פניות לרשות לאיסור הלבנת הון ולגופים פיננסיים אחרים לקבלת מידע הנוגע לנכסים של עשרות מחברי הארגון בדרגים השונים.
בדיעבד התברר לימ"ר כי איסוף המידע, שנעשה לל א הכוונה מודיעינית -כלכלית להוכחת ביצוע עברות בגינן מתקיימת עילה לשלילת רכוש, לא היה אפקטיבי.
כאשר התקבל המידע מגופים אלה בימ"ר, נדרש זמן רב לניתוחו, ועקב כך חלק ממנו כבר לא היה עדכני.
כאמור, בשנת 2005 עבר הטיפול בארגון ליאחב"ל, ואולם מהמועד שבו קיבל יאחב"ל את האחריות לטיפול בארגון ועד תחילת שנת 2008 - עת הוקם כוח המשימה לטיפול בו - לא מופו נכסיו.
מיפוי הפעילות של הארגון החל למעשה בתחילת שנת 2008 , וכאמור, כוח המשימה ומוקד המודיעין המשולב ביצעו אותו בעת ובעונה אחת.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , לא מופו כ ל נכסי הארגון ולא נשלל כל חלק מרכושו.
יוער כי בדוח בקרה מאפריל 2008 של מדור תקיפה כלכלית צוינו בעיות מהותיות בפעילותו של כוח המשימה.
צוין שמכלול החשדות לא נותח, לא מופה הרכוש של הארגון ולא נקבעו עילות החילוט הנוגעות לכל חבריו; חומר החקירה לא עובד ונערך בהתאם לנוהל כוחות המשימה אלא בידי שני גורמים בעת ובעונה אחת - כוח המשימה ומפלג החקירות ביחידת האם, ומאחר ששני הגורמים האמורים לא ריכזו את ממצאיהם במאגר מידע משותף, לא היה אפשר להצליב בין הנתונים שאסף כל אחד מהם.
(ב) אשר לבקשות לחילוט רכוש שנתפס - עד מועד סיום הביקורת רק לגבי שניים ( 25% ) מארגוני הפשיעה שנבדקו הגישה הפרקליטות, נוסף על כתב האישום, בקשה לחילוט רכוש שנתפס, בהתבסס על הראיות שאספו יחידות המשטרה; ואולם בשני המקרים חזרה בה הפרקליטות מבקשות החילוט במסגרת הסדרי טיעון היות וסברה שבתיקים היו קשיים ראייתיים ומודיעיניים.
תחת זאת במסגרת ההסדרים הוטלו על הנאשמים קנסות.
במקרה אחר החליטה הפרקליטות לא להגיש בקשה לחילוט של נכסי ראש הארגון שהועמד לדין במדינה אחרת, והסגרתו אליה הגבילה את ההליכים שניתן היה לנקוט נגדו במקביל בישראל.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינ ה מדצמבר 2008 כי מבנה כוחות המשימה ותהליכי העבודה שנקבעו להם נועדו להבטיח תקיפה כלכלית מובנית וממצה ובכלל זה שלילת רכוש ארגוני הפשיעה.
עוד מסרה המשטרה כי כבר היום היא מפעילה מבנים ואמצעים לצורכי תקיפה כזאת ואף פועלת לייעול פעילותה ולהגברתה בתחום התקיפה הכל כלית, נוכח לקחי העבר.
המשטרה המאבק בארגוני הפשיעה 23 .
הוסיפה כי לאחר מועד סיום הביקורת כוח המשימה בימ"ר מרכז המטפל בארגון פשיעה ארצי פועל למיפוי רחב של נכסיו, עסקיו ורכושו של הארגון, וימ"ר נגב שטיפל בארגון אחר הפיק את הלקח ממהלך העבודה ומתכוון לפעול בעתיד בהתאם לנוהלי העבודה המחייבים.
הפרקליטות הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2008 כי היה במסגרת הליכי [ צורך בהסדרי טיעון לנוכח קשיים ראייתיים ומודיעיניים שהתגלו .