HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אמנם מבקר המדינה ציין כי הוא "מכיר בנחיצותם של גורמים מקצועיים בוועדות החקירה כדי שיתרמו מן הידע שלהם ומניסיונם במטרה להגיע לחקר האמת", אך הוא קבע: "מאחר שהכשלים והסיבות לאסונות, לפי ממצאי הוועדות השונות, מקורם בבעיות בטיחות, מן הראוי שהאחראים על הבטיחות במשרד לא ישתתפו כחברים בוועדות החקירה, וודאי שלא - כיושבי ראש".
15 ,ראו: מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב( 2005 '), עמ645 .
ואילך 768 דוח שנתי59ב .
בדיקת המעקב העלתה שהנהלת המשרד לא שינתה את חוזר ועדת הבדיקה, שעל פיו המנכ"ל רשאי למנות את ממונה בטיחות ארצי ליו"ר ועדת בדיקה או חבר בה.
בדיקת ההרכבים של שש ועדות הבדיקה האמורות העלתה שאמנם לא מינו מנכ"לי המשרד את ממונה בטיחות ארצי ליו"ר ועדת בדיקה או חבר בה, אך בכל ועדות הבדיקה האלה הוא מונה לתפקיד מנחה הוועדה.
יצוין כי מינוי המנחה נעשה אף שבחוזר ועדת הבדיקה אין שום אזכור של התפקיד הזה ואף שלא הגדיר המשרד את תפקידיו ואת סמכויותיו.
ממסמכי המשר ד עולה שבשנים 2001 -2002 יזם ממונה בטיחות ארצי השתלמות להכשרת מנחי ועדות בדיקה לאירועי בטיחות שנועדה ליצור מאגר מנחים.
אולם ההשתלמות לא יצאה אל הפועל.
לבקשת משרד מבקר המדינה בספטמבר 2008 תיאר ממונה בטיחות ארצי, שאף מנסח את כתב המינוי של ועדות הבדיקה (כתבי המינוי מובאים לאישור מנהל אגף הביטחון ולאחר מכן לחתימת המנכ"ל המשרד), את תפקידיו בפועל כמנחה הוועדה: הוא מנחה את הוועדות כיצד לבצע את הבדיקה, סוקר את ההנחיות ואת החוזרים הרלוונטיים; מסייע ביצירת קשר עם גורמי חוץ לרבות המשטרה והפרקליטות, בין היתר לצורך קבלת אישורים וחומרים הנדרשים לעבודת הוועדה; מארגן את סיורי הוועדה במקום התאונה ומשתתף בהן; ומסייע בעריכה מקצועית של דוחות הסיכום על פי התבנית שנקבעה להם.
תיאור תפקיד המנחה כמו שהציג ממונה בטיחות ארצי מעלה חשש שביכולתו להשפיע על כיווני הבדיקה של ועדת הבדיקה ועל מסקנותיה, ולכן על המשרד להגדיר את תפקידיו, את מעמדו ואת סמכויותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ועדת בדיקה שעוסקת בתאונות צפויה מטבע הדברים להידרש לבחינת הוראות הבטיחות של המשרד.
אם המשרד סבור שיש צורך במנחה לוועדות הבדיקה, היה עליו להגדיר את תפקיד המנחה ואת סמכויותיו בנוהל ועדות בדיקה, ולשקול למנות איש מקצוע חיצוני, שאינו קשור לאחריות ולהוראות אלו.
מנהל אגף ביטחון כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 שהמשרד "ימשיך למנות אנשי ביטחון ובטיחות כחברי ועדות בדיקה מתוך חשיבותם של נושאי תפקיד אלו להיות שותפים בתהליכי בדיקה, לימוד ושיפור בתחום זה".
הוא הוסיף שהאגף רואה בוועדות הבדיקה כלי חיוני ללמידה ולשיפור הפעילות הבטוחה וכן שמינוי ועדות בדיקה מבטא "תרבות ארגונית של גוף הבודק עצמו מתוך בשלות והבנה שעליו להשתפר".
משרד מבקר המדינה אינו חולק על דבריו של מנהל אגף ביטחו ן ואף תומך בקביעותיו בנוגע לחשיבות הקמתן של ועדות בדיקה והכללת מומחי בטיחות בתוכן.
עם זאת, משרד מבקר המדינה אינו מסכים עם מנהל האגף בנוגע למינוי ממונה בטיחות ארצי למנחה ועדות בדיקה משום שקיים חשש שמא תהיה התנגשות בין שני התפקידים ותחומי האחריות הנובעים מהם .
יצוין שלפי חוזר ועדות הבדיקה אפשר למנות "יועץ משרד החינוך 769 .
מומחה (לפי הצורך והנסיבות)".
לפיכך המנכ"ל יכול למנות מומחה בטיחות חיצוני לחבר ועדה.
יו"ר ועדת הבדיקה וחבריה 1.
: חוזר ועדת בדיקה ציין "עם קבלת ידיעה על תאונה קטלנית.
יפנה מנהל המחוז אל מנכ"ל המשרד להקמתה ולמינויה של ועדת בדיקה".
(א) משרד מבקר המדינה בדק את רשימת יושבי הראש של ועדות הבדיקה שמינו מנכ"לי המשרד בשש ועדות הבדיקה האמורות, והעלה כי יושבי הראש שמונו לא היו ברשימת בעלי התפקידים שפורטה בחוזר ועדות בדיקה, אשר ממנה אמור להיבחר יושב ראש ועדת בדיקה.
כך למשל מונתה המפקחת על הבריאות במזכירות הפדגוגית ליושבת ראש של שתי ועדות; ועדה אחת בדקה אירוע שתלמיד בעל לקות קשה נחנק למוות בעת אכילת פיתה שנאפתה באתר תיירות, וועדה אחרת בדקה אירוע שאחד התלמידים, חולה אפילפסיה, נמצא בבוקר ללא רוח חיים באכסניית נוער.
שתי הוועדות היו אמורות להעלות בבדיקתן שאלות הנוגעות לנהלים ולפעולות שבאחריות המפקחת האמורה.
(ב) על פי חוזר ועדת בדיקה, יוכשרו יושבי הראש הפוטנציאליים הם יקבלו את הידע ואת הכלים הבסיסיים לנושאים ]ובהכשרה[" הרלוונטיים לעבודת הוועדות", אולם המשרד לא קיים השתלמות כזאת, ויושבי הראש פועלים בלא שקיבלו כלים למלא את התפקיד.
(ג) חוזר ועדת הבדיקה קבע שבכל מחוז ייבחרו שלושה נציגים (רצוי מקרב המפקחים הכוללים), ואלה יצורפו למאגר מועמדים של עובדים לשעבר.
שמות המועמדים יועברו למנהל גף הבטיחות, והם יוכלו לשמש יושבי ראש של ועדות.
נמצא שלא הוקם מאגר כזה.
חוזר ועדת בדיקה קבע את בעלי התפקידים המתאימים שמהם ייבחרו החברים בוועדות בדיקה, ובהם: מפקח כולל או מקצועי, נציג רשות שאינה קשורה למקרה, נציג שפ"י (שירות פסיכולוגי ייעוצי) במשרד 16 , יועץ מומחה, נציג היועץ המשפטי כיועץ או כמשקיף, נצי גי הקו הפתוח או נציגי תלונות הציבור או נציגי הביקורת הפנימית כמשקיפים, מנהל גף בטיחות ונציג חיצוני.
(א) הביקורת העלתה שבוועדות הבדיקה האמורות מונו גם חברים אשר לא היו ברשימת בעלי התפקידים שחברי ועדת בדיקה אמורים להיבחר ממנה, כדלהלן: בוועדה אחת מונתה מנהלת בית ספר, באחרת מנהל מחלקת הבטיחות באגף בכיר לחינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - אגף מוכש"ר), ובשתי ועדות מונו פקחי טיולים (ראו להלן).
16 ,בעניין שפ"י ראו גם: מבקר המדינה דוח שנתי 58 ב( 2005 '), עמ797 .
ואילך 770 דוח שנתי59ב .
(ב) נמצא שבשום ועדה מוועדות הבדיקה לא מונה נציג חיצוני (מתוך מאגר גמלאי המשרד), נציג של הקו הפתוח, נציג של ביקורת הפנים ונציג של תלונות הציבור.
(ג) נמצא שחברי ועדות הבדיקה האמורות היו צריכים לבדוק את תפקודם שלהם או את תפקודם של חבריהם.
להלן דוגמאות: (1) חברת המתנ"סים הייתה המארגנת של הביקור באתר שנאפתה בו פיתה ותלמיד נחנק ממנה למוות.
אף שהיה ראוי לבדוק גם את תכנון הטיול בידי החברה, מינתה מנכ"לית המשרד לשעבר, גב' רונית תירוש, את הקב"ט הארצי של החברה לחבר בוועדה.
בפועל, לא התייחס דוח ועדת הבדיקה כלל לארגון ולתכנון הטיול על ידי חברת המתנ"סים, למעט הליווי הרפואי.
בדוח צוין: "המארגנים, 'החברה למתנ"סים', נערכו במשנה זהירות בכל הנוגע לטיפול ופינוי רפואי", אבל הוועדה לא דיווחה אם נבדקו היבטים אחרים של התכנון כמו שנבדק בוועדות בדיקה אחרות, ובהם אם התאימה הפעילות לקבוצת התלמידים שהשתתפה בביקור.
(2) באפריל 2007 ,טבע בנחל סער ברמת גולן תלמיד ממוסד חינוך מירושלים שנמצא בפיקוח אגף מוכש"ר.
יו"ר הוועדה ושניים מארבעת חברי ועדת הבדיקה לא נכללו ברשימת בעלי התפקידים שנקבעה בחוזר ועדת בדיקה.
פקח הטיולים מרשות הטבע והגנים שמונה לחבר בוועדה הוא הפקח האחראי לרמת הגולן, ומכאן שגם נחל סער נכלל באזור האחריות שלו, ולכאורה הייתה אמורה ועדת הבדיקה להתייחס גם לפעולות הפיקוח באזור, לתדירותן ולבדוק אם היו התרעות על מפגע בטיחות במסלול.
דוח הוועדה לא התייחס לשאלות אלה.
זאת ועוד, תאונה זו אירעה פחות משנתיים לאחר שטבע תלמיד אחר ברמת הגולן, בנחל אל-על.
בשני המקרים היו כמה מאפיינים דומים (מסלול שלאורכו יש ברכות טבעיות עמוקות, המורים והמלווים איבדו שליטה וקשר עין עם התלמידים, התלמידים שטבעו לא ידעו לשחות).
הוועדה לא התייחסה גם לטביעה בנחל אל- על ולא ביקשה ללמוד מה נעשה מאז, אילו מסקנות הסיקו במחוז ובמשרד ואם ניתנו הוראות מיוחדות לפקחים באזור.
(3) באותה ועדת בדיקה השתת ף כחבר גם מנהל מחלקת בטיחות באגף מוכש"ר, אף שמוסד החינוך שארגן את הטיול הוא בפיקוח אגף מוכש"ר.
בנוגע למוסדות שבאחריות האגף, אמנם הדוח ציין שעלתה "תמונה קשה ביותר של חוסר ידע בכל דרישות המשרד בעניין טיולים ובכל הקשור לארגון והכנה של פעילות זו".
עוד ציינה הוועדה כי לא מונה רכז טיולים במוסד החינוך האמור, מינוי האחראי הטיול היה בניגוד להנחיות המשרד והמסלול שאירעה בו התאונה הקטלנית לא נכלל באישור של לשכת התיאום.
למרות הנאמר בדוח הוועדה, לא התייחסו המלצותיה לעניינים הקשורים להיבטים של בטיחות באגף.
מן האמור לעיל עולה כי אף שכבר התריע משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת כי גורמים משרדיים האחראים לטיולים משתתפים בוועדות הבדיקה, עדיין התופעה קיימת והמשרד לא תיקן את הנחיותיו.
על פי חוזר המנכ"ל, יש להכשיר את יושבי ראש ועדות הבדיקה הפוטנציאליים לתפקיד, אך הדבר לא נעשה; החוזר גם מאפשר לכלול בוועדות הבדיקה בעלי תפקידים שעבודתם היום -יומית אינה קשורה ישירות לטיולים ולבטיחות - שהם בעלי זווית ראייה חיצונית, אשר עשויה להיות ביקורתית למערכת - אולם הם לא נכללו בוועדות.
בפועל המשרד משתף בוועדות בעלי תפקידים שבעשייתם משיקים לנושא ה טיולים.
כאמור, דבר זה עלול לפגוע באי-תלותן של הוועדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון מחדש מי הם בעלי התפקידים הראויים להיכלל בוועדות הבדיקה, כדי למנוע חשש לניגוד עניינים.
כן יש להקנות לחברים בוועדות הבדיקה כלים מקצועיים למילוי תפקידם ולכלול בוועדות מגוון של בעלי תפקידים.
טיולים במוסדות החינוך החרדי שבפיקוח החינוך המוכר שאינו רשמי .
אגף מוכש"ר פועל במתכונת של מחוז ארצי.
מרבית מוסדות החינוך ובתי הספר החרדיים נמצאים בפיקוח אגף זה17 , והוא האחראי לטיולים המתקיימים במוסדות אלה.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד המשרד בכלל ואגף מוכש"ר בפרט מטפלים בהיבטים שונים של טיולי בתי ספר במוסדות החינוך החרדי.
שניים מהתלמידים שטבעו בטיולים ביולי 2006 ובאפריל 2007 למדו במוסדות חינוך חרדיים הכפופים לפיקוח אגף מוכש"ר.
הוועדות לבדיקת התאונות האלה הצביעו על ליקויים חמורים בהתנהלות מוסדות החינוך, לפני הטיול ובזמן הטיול, והיה דמיון בליקויים ובמסקנות של שתי הוועדות, כדלהלן: (א) בעלי התפקידים רכז טיולים ואחראי לטיול: הוועדה שבדקה את הטביעה ביולי 2006 באגם ניצנים (להלן- ועדה א') העלתה שאמנם בית הספר מינה רכז טיולים, אך הוא לא הוכשר לתפקיד ולא היה בקיא דיו בחוזרי מנכ"ל המשרד הרלוונטיים.
הוועדה שבדקה את הטביעה באפריל 2007 בנחל סער (להלן - ועדה ב') העלתה כי במוסד החינוך לא מונה כלל רכז טיולים וכי "מדובר באי הכרה מוחלטת של הנהלים, ומתוך כך גם אי ביצועם".
בנוגע לאחראי לטיול הייתה מסקנת הוועדה: "הגדרת אחראי הטיול לא הייתה בפועל, וכמובן לא נעשתה בהתאם להנחיות המשרד".
(ב) תכנון הטיול: שתי ועדות הבדיקה הצביעו על כך שהתלמידים טבעו בעת פעילות שלא היו בתי הספר רשאים לקיימה.
17 ,בעניין אגף המוכש"ר ראו גם: מבקר המדינה דוח שנתי 58 ב( 2008) ', עמ749.
(ג) שליטת צוות החינוך על התלמידים: שתי הוועדות הצביעו על קשיים בשליטת צוות החינוך של בית הספר על התלמידים.
ועדה ב' אף ציינה במסקנותיה שחוסר שליטה ובקרה היה אחד הגורמים התורמים לטביעתו של התלמיד.
חסר גוף ידע וחניכה ]כי[" בנוגע לאגף מוכש"ר מצאה ועדה א' במסקנותיה בנושא זה מול המפקחים.
אם במחוז רגיל יש גופים מקצועיים.
במוכר שאינו רשמי לא קיימים גופים אלו".
הוועדה אף הוסיפה כי היה אפשר לצפות ממנהלת אגף מוכש"ר "שתפעל יותר בתחום זה מתוקף תפקידה ואחריותה כמנהלת האגף".
ועדה א' המליצה למנכ"ל לבחון את אחריותו של אגף מוכש"ר "בכל הקשור לפיקוח על ניהול טיולים בבתי הספר.
לקבוע עמדה ברו רה באשר לציפיות מהאגף.
עוד המליצה הוועדה "לבחון העברת האחריות לטיפול בתי ספר של המוכר שאינו רשמי בכל הקשור לביטחון ובטיחות בטיולים למחוזות המשרד" או לחלופין "למנות ועדת טיולים בדומה למחוזות המשרד אשר תרכז את נושא הטיולים.
באגף המוכר שאינו רשמי".
הוועדה קבעה שמועד ביצוע ההמלצות יהיה לא יאוחר מ- 1.
מנכ"ל המשרד לשעבר אישר את המלצות הוועדה ב- 6.
על פי חוזר ועדות בדיקה, הסמנכ"ל למינהל אחראי לגיבוש דרך היישום של דוחות הוועדות.
07 קיים הסמנכ"ל למינהל לשעבר, ישיבה בנושא יישום המלצות ועדה א'.
07 הפיץ הסמנכ"ל לשעבר את סיכום הדיון שנקבעו בו נושאים לטיפול אגף מוכש"ר, ובהם הגדרת עובד שירכז את נושא הטיולים, הקמת ועדת טיולים באגף מוכש"ר שתעסוק בין היתר בהכשרת רכזי טיולים ובהפקת לקחים מאירועים חריגים ובהטמעת חוזרי מנכ"ל והוראו ת המשרד בכל הקשור לטיולים.
הסמנכ"ל למינהל ביקש לקבל דיווח ב- 1.
07 הודיעה מנהלת אגף מוכש"ר לסמנכ"ל למינהל לשעבר שהיא החליטה כי ממונה ביטחון, בטיחות ושעת חירום באגף מוכש"ר (להלן - ממונה הבטיחות באגף) ירכז את נושא הטיולים, אך הוסיפה כי יש להכשיר אותו לנושא.
נמצא שעד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2008 לא הוכשר ממונה הבטיחות באגף, ובשל כך אין באגף איש מקצוע שירכז את נושא הטיולים.
מנהלת אגף מוכש"ר צירפה למכתבה דיווח על פגישה שהתקיימה ב- 22.
07 בהשתתפות סגנית מנהלת האגף, ממונה הבטיחות באגף, ראש מינהלת הטיולים וממונה בטיחות ארצי.
באותה פגישה הסביר ממונה בטיחות ארצי את הצורך בהקמת ועדת טיולים, וציין שיש "פערים משמעותיים ביותר בהכרת הנחיות המשרד".
למרות זאת, הוחלט שוועדת טיולים לא תוכל לפעול באגף מוכש"ר ו"האגף יוכל להנחות באופן יותר מסודר את שתי רשתות החינוך הגדולות ולהפיץ חומרים מעת לעת".
בנוגע לטיפול בבתי הספר שאינם שייכים לרשתות החינוך הגדולות ולהקמת ועדת טיולים באגף כתבה מנהלת האגף שאין האגף יכול לקבל עליו מטלות נוספות בשל מספר המפקחים הקטן לעומת מספר בתי הספר שבאחריותו.
מהדיווח של מנהלת אגף מוכש"ר אי -אפשר ללמוד מדוע התקבלו ההחלטות שפורטו לעיל בניגוד להסבריו של ממונה בטיחות ארצי ואם ההחלטות שהתקבלו היו מוסכמות על כל הנוכחים בפגישה.
היא גם לא צירפה הסברים מדוע לא תוכל ועדת טיולים לפעול באגף, ולא פירטה אילו נהלים אחרים בכוונתה להכין כדי שתוכל להנחות את הרשת ות וכיצד תוודא שההנחיות יגיעו למוסדות.
יצוין כי ההחלטה שהתקבלה עומדת בסתירה לסיכום של הסמנכ"ל לשעבר למינהל, והוא אף אישר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , שבאגף תוקם ועדת טיולים והאחריות לא תועבר לוועדות המחוזיות.
משרד מבקר המדינה העלה שבפועל חמש משש ועדות הטיולים המחוזיות לא טיפלו בטיולים בבתי הספר החרדיים; רק ועדת הטיולים של מחוז ירושלים פעלה להכשרת מורות לשל"ח ולהכשרת רכזי טיולים במוסדות חרדיים.
עד סיום הביקורת לא התקבלה החלטה בנושא, ובשל כך אין ועדת טיולים שמטפלת בטיולים במוסדות החינוך שבפיקוח אגף מוכש"ר ומפקחת עליהם.
משרד מבקר המדינה העלה כי היבטים שונים בטיולי בתי ספר המטופלים בידי הוועדות המחוזיות אינם מטופלים באגף מוכש"ר.
להלן דוגמאות: (א) באגף מוכש"ר אין מידע על רכזי הטיולים במוסדות החינוך החרדיים, ולפיכך האגף אינו יודע לכמה מבתי הספר י ש למנות רכז הטיולים, ואינו יכול להיערך להעברת הכשרות לרכזי טיולים.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מסר יו"ר הוועדה המחוזית של מחוז תל אביב כי במכתבים שהוציא המחוז לבתי ספר החרדיים שבפיקוח המוכש"ר, אשר היו בהם ליקויים חמורים, "נדרשו המנהלים לשלוח מורים להשתלמויות רכזי טיולים.
למכתבים אלו לא היה כל מענה".
(ב) בהיעדר ועדת טיולים באגף מוכש"ר אין לבתי הספר למי להגיש את תכניות הטיולים שלהם, ומשום כך ספק אם בכלל הם מכינים תכניות כאלה.
על כל פנים, גם אם הם מכינים תכניות טיולים, הן אינן נבדקות בידי איש מקצוע מתחום הטיולים מטעם המשרד.
ועדות הבדיקה דלעיל אף הצביעו על כך שלבתי הספר שנבדקו לא היו כלל תכניות טיולים; סביר להניח שגם בבתי ספר רבים אחרים אין תכניות טיולים.
אגף מוכש"ר לא פעל למצוא פתרון חלופי לטיפול בתכניות הטיולים.
לפיכך אף גורם במשרד לא מתקן את תכניות הטיולים של ה מוסדות שבפיקוח האגף אם אינן עומדות בנורמות הפדגוגיות שקבע המשרד.
(ג) הביקורת העלתה שלא הוכנה למוסדות החינוך החרדיים תכנית טיולים כוללת המותאמת למוסדות האלה אשר תשמש בסיס לטיולי בתי הספר כמו תכניות הטיולים המחוזיות וכמו שנדרש בחוזר מנכ"ל המשרד.
לדעת משרד מ בקר המדינה, בשל האופי הייחודי של מוסדות החינוך החרדיים, הצרכים המיוחדים והרגישויות המאפיינות אותם, מתבקשת 774 דוח שנתי59ב .
תכנית המותאמת במיוחד למוסדות האלה, מה גם שהתכנית הארצית לא התייחסה לכך.
(ד) על פי חוזר טיולים, יש לשלב בטיולי בתי ספר את פיתוח היכולת לטייל עצמאית, כדי שתלמידים יוכלו לטייל בזמנם הפנוי ובחופשות.
כאמור, הנושא נכלל בתכנית הלימודים של של"ח, אולם במוסדות החינוך החרדיים (למעט בתי ספר אחדים לבנות) אין לימודי של"ח.
תלמידי מוסדות החינוך החרדיים מרבים לטייל בחופשות ממסגרות הלימודים 18 .
היו מקרים שתלמידים אלה נקלעו למצוקה, ואף היו כאלה שנפגעו, והדבר נבע לעתים מחוסר מודעות מספקת לסיכונים הכרוכים ביציאה עצמאית לטיול.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד, ובייחוד על אגף מוכש"ר, מוטלת האחריות למצוא את המסגרת המתאימה ללמד תלמידים אלה את מיומנויות הטיול, ובייחוד ללמדם לטייל בבטחה.
מנהלת אגף מוכש"ר כתבה: "האגף רואה בחיוב הקמת צוות אשר ירכז את הנושא ויפעל לקידום בטיחות בטיולים תוך מיצוי היכולות המקסימאליות של האגף.
מנהלת האגף ביקשה שראש מינהלת הטיולים וממונה בטיחות ארצי יונחו בכתב ללוות את הצוות הזה.
משרד מבקר המדינה העלה כי למעשה הצוות לא פעל בשנת הלימודים התשס"ח, ולא היה מי שיטפל בטיולי בתי הספר החרדיים שבאגף מוכש"ר באותה שנה.
אמנם סגנית מנהלת אגף מוכש"ר ומרכז בטיחות מסרו למשרד מבקר המדינה שהצוות התכנס פעם אחת בשנת הלימודים התשס"ח, אך בהיעדר סיכום מהישיבה אי-אפשר לדעת מה נדון והוחלט בה.
מלבד זה, לכל ועדות הטיולים המחוזיות הוקצו שני ימי הדרכה לצורך העבודה השוטפת של מרכז ועדת הטיולים, ואילו אגף מוכש"ר לא הקצה ימי הדרכה לצורך עבודת הצוות.
משרד מבקר המדינה פנה לאגף מוכש"ר לקבל נתונים עלהטיולים שבפיקוחו.
באוגוסט 2008 השיבו סגנית מנהלת אגף מוכש"ר וממונה בטיחות באגף שאין באפשרות האגף להפעיל ועדת טיולים, ולא פירטו בכמה מוסדות מדובר והיכן הם פרוסים.
הם הוסיפו: "האגף מנחה.
את רשתות החינוך הגדולות ה'חינוך העצמאי' ו'מעיין החינוך התורני'", ומפי ץ באמצעות הרשתות חומרים ועדכונים.
מלבד זה, האגף מטפל באירועים חריגים שאגף הביטחון מעביר אליו.
סגנית מנהלת אגף מוכש"ר וממונה הבטיחות באגף כתבו למשרד מבקר המדינה והציגו תמונה קשה הכוללת ליקויים חמורים בהתייחסות מוסדות חינוך חרדיים לטיולי בתי ספר.
בין היתר הם ציינו: "חסרה התייחסות לחוזר המנכ"ל לטיולים", והוסיפו שקיימים "עיגול פינות" ו"פריקת עול מוגברת ממסגרת השגרה בפעילות .
18 בקרב תלמידי הישיבות שמה של תקופה זו- של חופשה ממסגרות הלימודים - "בין הזמנים", ובעיקר הכוונה לתקופת הקיץ, בשלושת השבועות שבין מוצאי ט' באב לא' באלול.
מדבריהם עולה חשש שליקויים אלה עלולים אף להוביל לסיכון שלומם וחייהם של תלמידים בטיולים של המוסדות האלה.
אגף מוכש"ר לא בחן אם די בפעולות ההסברה שנקט כדי למנוע את סיכון שלומם של התלמידים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף מוכש"ר לקיים פעולות הסברה והטמעה אינטנסיביים של נוהלי הבטיחות בקרב מנהלי המוסדות שבפיקוחו לרבות שימוש באמצעי משמעת במקרים מסוימים.
לפעולות אלה חשיבות רבה מכיוון שלא חל שינו י של ממש בטיפול האגף בטיולי מוסדות החינוך שבפיקוחו, על אף התאונות ודוחות ועדות הבדיקה שבאו בעקבותיהן.
מן האמור לעיל עולה תמונה עגומה בכל הקשור לפעולות אגף מוכש"ר בנושא הטיולים במוסדות שבפיקוחו.
אגף מוכש"ר לא הקים ועדת טיולים ואף לא הקים צוות לטיפול בטיולים ובלמידה מחוץ לבית הספר; לא הנחה את המוסדות שבפיקוחו והטיפול גם לא הועבר לוועדות המחוזיות.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד בכלל ועל אגף מוכש"ר בפרט לפעול ביתר נמרצות ליישם את המלצות ועדות הבדיקה דלעיל, שנכתבו בעקבות תאונות קטלניות בטיולים של בתי ספר בפי קוח האגף.
יש להטמיע את הנחיות המשרד, הן הביטחוניים והבטיחותיים והן הפדגוגיים, בעניין טיולי בתי ספר גם במוסדות החינוך החרדיים (עם ההתאמות המתבקשות למאפיינים המיוחדים שלהן).
בין היתר יש למנות רכזי טיולים ולהכשירם כנדרש, ולדאוג לליווי של ועדת טיולים למוסדות החינוך החרדי שתעסוק בנושאים שוועדות הטיולים המחוזיות עוסקות בהם - במתכונת שתחליט עליה הנהלת המשרד.
הטיולים במערכת החינוך מתקיימים כחלק מתכנית הלימודים, והמשרד מייחס להם חשיבות פדגוגית רבה ורואה בהם מרכיב מרכזי בתהליך עיצוב הנוער.
המשרד הקים מינהלת ט יולים שהייתה אחראית לכל התחומים הקשורים לטיולים ולמידה מחוץ לבית הספר, אך במשך השנים נפגעה עצמאותה של המינהלת.
משרד מבקר המדינה מעיר, שעל המשרד לבחון את המבנה הארגוני הקשור בטיולי בתי ספר: מעמדה של מינהלת הטיולים והקמת פורום בכיר שיעסוק בהתוויית מדיניות הטיולים של המשרד.
הביקורת העלתה סוגיות פדגוגיות הקשורות בטיולי בתי ספר שעל המשרד להתמודד עמן: יישום תכנית הסיורים; מינוי רכזי טיולים בכל בתי הספר, הכשרתם ותגמולם; הבטחת קיומן של תכניות טיולים בבתי הספר 776 דוח שנתי59ב .
ומעקב אחר יישומן; יישום החלטת הממשלה בדבר החובה לבקר בירושלים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר וטיולי בתי הספר הם חלק מתכנית הלימודים על המשרד מוטלת האחריות לתת דעתו לכל ההיבטים הקשורים לצד הפדגוגי של הטיולים, וליצור את התנאים ואת המסגרת שיאפשרו להפיק תועלת פדגוגית מרבית מהטיולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד ישוב וידון בתשלומי הרשות של ההורים בעבור הטיולים ויתמודד עם הבעיה של עלות הטיולים, לאור קביעותיו שהטיול הוא חלק מתכנית הלימודים ומרכיב מרכזי בתהליך עיצוב הנוער והקניית ערכים.
כדי להתמודד טוב יותר עם הסיכונים הטמונים בטיולים וכדי להבטיח את שלומם של התלמידים המטיילים, על המשרד להשתמש טוב יותר בכלים העומדים לרשותו.
בין היתר על המשרד ליישם את הנאמר בחוזה שחתם עם רשות הטבע והגנים, בכל הקשור לתכנון עבודת יחידת הפיקוח, יישום התכניות ודיווח על פעילות הפקחים; לוודא שכל הפעילויות תואמות את הנאמר בחוזה; לבחון אם די במספר הבקרות המרבי שנקבע; ולבדוק אם התנאים שנקבעו בחוזה בנוגע למשך כל בקרה מיושמים הלכה למעשה.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד להקים מאגר מידע לניהול סיכונים במסלולי טיולים או להשתמש במאגר קיים בהתאם להמלצות ועדות של המשרד זה 13 .
שנה משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד לבחון מחדש מי הם בעלי התפקידים הראויים להיכלל בוועדות הבדיקה, כדי למנוע מצב שעיסוקם הקבוע של מנחה הוועדה וחבריה ישפיע על החלטותיה.
אגף מוכש"ר אינו מטפל בטיולי מוסדות החינוך שבפיקוחו.
ועדות בדיקה שהוקמו בעקבות מקרי טביעה של תלמידים בשנים האחרונות הצביעו על ליקויים בהתנהלות מוסדות החינוך של התלמידים ושל אגף מוכש"ר, אך ניסיונות להסדיר את הנושא לא עלו יפה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד בכלל ועל אגף מוכש"ר בפרט לפעול וליישם את המלצות ועדות הבדיקה, ולהטמיע את הנחיות המשרד בעניין טיולי בתי ספר במוסדות החינוך החרדיים.
בין היתר יש למנות רכזי טיולים ולהכשירם כנדרש, ולהקים ועדת טיולים באגף מוכש"ר עבור מוסדות החינוך החרדי.
המזכירות הפדגוגית (להלן - המזה"פ) היא הגוף בעל הסמכות המקצועית העליונה במשרד החינוך בכל הנושאים הפדגוגיים שבמערכת החינוך2 .
סמכות זו כוללת את התוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד, על פי העקרונות שקבעו במשך השנים .
למעט הסמכויות הייחודיות של מינהל החינוך הדתי 776 דוח שנתי59ב .
שרי החינוך ומנכ"לי המשרד.
בראש המזה"פ עומד יו"ר, ובמועד הביקורת כיהנה בתפקיד פרופ' ענת זוהר.
המזה"פ מקיימת באמצעות 60 מפקחים-מרכזים (להלן - מפמ"רים) פיקוח פדגוגי על ההוראה של עשרות מקצועות הנלמדים בבתי הספר.
בחוזר המנכ"ל נקבע, שהמפמ"ר אחראי למקצוע ההוראה שהוא מפקח עליו, על כל צדדיו התוכניים והפדגוגיים כלפי המזה"פ3, ובכללם: יישום של תכניות לימודים ובקרה על יישומן; הנחיית מורים ואיסוף מידע.
כל מפמ"ר מרכז את ועדת המקצוע שתפקידה לייעץ ליו"ר המזה"פ בענייני המקצוע שעל הוראתו מפקח אותו מפמ"ר.
נוסף על הפיקוח הפדגוגי מקיים משרד החינוך גם פיקוח כולל על תפקוד בתי הספר, באמצעות מפקחים כוללים הפועלים במח וזות המשרד ואינם מתמקדים בתחום דעת מסוים.
המפקח הכולל אחראי 4 בין היתר להדרכתם ולהכוונתם של מנהלי המוסדות החינוכיים בנושאי תכנון והקצאה של משאבים, לבדיקת הביצוע של המדיניות החינוכית שקבע המשרד ואת מידת ההתאמה של ההוראה בבית הספר לתכנית הלימודים ולהערכת עבודתם של מנהל בית הספר וצוות המורים.
:המפמ"רים משובצים בשש יחידות במשרד החינוך 30 באגף המפמ"רים שבמזה"פ; שבעה באגף לחינוך במגזר הערבי; חמישה באגף לחינוך במגזר הדרוזי; אחד באגף לחינוך מוכר; חמישה במינהל החינוך הדתי (חמ"ד); ו -12 במינהל למדע ולטכנולוגיה.
מנה ל אגף המפמ"רים, הכפוף ליו"ר המזה"פ, מרכז את עבודת המפמ"רים בכל היחידות.
בחודשים אפריל -אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה כמה עניינים הנוגעים לעבודת המפמ"רים, ובהם: הגדרת המקצועות הנלמדים במערכת החינוך, איוש תפקיד יו"ר המזה"פ, המסגרת הארגונית של המפמ"רים, תפקיד המפמ"ר, המידע שבידי המפמ"ר על המקצוע שבפיקוחו, ועדות המקצוע, יישום ההנחיות הפדגוגיות של משרד החינוך בהוראת המקצועות ואכיפתן, שיתוף הפעולה בין המפמ"ר לבין המפקח הכולל.
הבדיקה נעשתה בעיקר באמצעות שאלונים שהמפמ"רים התבקשו למלא: משרד מבקר המדינה שלח שאל ונים ל -585 מפמ"רים ו -52 מהם השיבו; עובדו הנתונים של 396 מפמ"רים המופקדים על המקצועות העיוניים, כגון מתמטיקה, גאוגרפיה, מקרא, לשון (שפת אם), אנגלית וספרות (להלן - השאלון).
ניסוח השאלות בשאלון ועיבוד הנתונים נעשו בסיוע המעבדה לסטטיסטיקה בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל.
הגדרת המקצועות הנלמדים במערכת החינוך .
בכל מערכת החינוך, החל בבית הספר היסודי דרך חטיבת הביניים (להלן - חט"ב) וכלה בחטיבה העליונה (להלן - חט"ע), נלמדים מקצועות מתחומי דעת שונים.
3 המפמ"רים של המקצועות הייחודיים למינהל החינוך הדתי אחראים כלפי מנהל המינהל.
4 על פי תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956.
לא נשלחו שאלונים לשני מפמ"רים שאינם אחראיים על מקצוע מסוים 6 בדיעבד הוברר שהשאלונים לא התאימו למפמ"רים למקצועות טכנולוגיים, ולכן עובדו רק נתונים שמסרו המפמ"רים למקצועות עיוניים.
לצורך קבלת תעודת בגרות על התלמיד ללמוד מקצועות חובה - מתמטיקה, אנגלית, לשון (שפת אם), תנ"ך, היסטוריה, ספרות, אזרחות וחינוך גופני - וכן מקצועות בחירה.
לדברי מנהל אגף המפמ"רים, המפמ"רים מפקחים על כ-100 מקצועות.
אגף מערכות מידע במשרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה כי לפני כשלוש שנים הוכנה במינהל הפדגוגי רשימה של כ -160 מקצועות לחט"ע ורשימה של כ -60 מקצועות לגן, לבתי הספר היסודיים ולחט"ב.
ניסיונותיו של משרד מבקר המדינה לקבל את רשימת כל המקצועות הנלמדים במערכת החינוך וקשרי הגומלין ביניהם לא צלחו, ונמצאו כמה רשימות שונות של המקצועות הנלמדים.
למשרד החינוך אין רשימה אחידה המקובלת ע ל כל יחידותיו של כל המקצועות הנלמדים במערכת החינוך.
המשרד היה ער לצורך ברשימה כזאת ולחשיבותה בכל הנוגע להגדרת הנושאים הנלמדים ולמניעת כפילויות של נושאי הלימוד במקצועות שונים.
בתחילת המאה ה -21 מונתה "ועדה לבחינת הגדרת מקצועות ההוראה", אולם היא התפזרה בטרם סיימה את עבודתה.
גם ניסיון של מינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך להכין מודל שיקבע הגדרות ברורות לכל מקצוע ואת קשרי הגומלין בין המקצועות ובכללם הגבולות ביניהם (למשל בין אזרחות להיסטוריה), עדיין לא הסתיים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כתבה מנהלת מ ינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך, כי "מינהל תקשוב יזם מודל זיקות מקצוע שהינו מודל אינטגרטיבי, המכיל קשרי גומלין בין המקצועות, ומאפשר סווג מקצועות לפי מאפיינים שונים.
מודל זה נמצא בתהליכי יישום בקרב המפמ"רים".
לדבריה, המודל הוצג במינהל הפדגוגי והוחלט כי תימשך מלאכת המיפוי, וכי המשרד יידרש לקבוע מי הגורם שבסמכותו לאשר פתיחה או סגירה של מקצוע הוראת מקצועות לימוד חדשים וביטול מקצועות לימוד.
ואולם הביקורת העלתה כי המודל שהזכירה מנהלת מינהל התקשוב לא הבשיל עדיין לכדי תכנית ליישום: מנהל אגף המפמ"רים מסר למשרד מבקר המדינה כי לא ידוע לו על מודל הנמצא בתהליכי יישום בקרב המפמ"רים.
זאת ועוד, באוגוסט 2008 הגיש פרופ' דוד חן דוח שהכין לבקשת מנכ"לית המשרד גב' שלומית עמיחי ויו"ר המזה"פ.
הדוח כולל המלצות הנוגעות לתכנון לימודים במסגרת עבודת המזה"פ ואגפי המשרד השונים.
לדברי כותב הדוח, פרופ' דוד חן, "במשרד החינוך אין שום מוקד, פורום או יחידה המגדירים את מטרות החינוך וקובע מדיניות קוריקולרית מתאימה לכלל המערכת".
בשאלון התבקשו המפמ"רים לדווח אם יש נושאים, במקצוע שעל הוראתו הם מפקחים, הנלמדים גם במקצועות אחרים.
מניתוח תשובותיהם עולה כי בכ -60% ( מהמקצועות26 מ-43 )מקצועות עליהם דיווחו המפמ"רים יש חפיפה של נושאי לימוד עם מקצוע אחד לפחות.
להלן דוגמאות לכמה מקצועות שלדברי המפמ"רים יש חפיפה ביניהם: גאוגרפיה ומדעי הסביבה ולימודי ארץ ישראל; ספרות ותאטרון; 778 דוח שנתי59ב .
ביולוגיה ומדעי הסביבה; היסט וריה ולימודי ארץ ישראל; מחשבים ומידענות; מחשבת ישראל ותורה שבעל פה; אמנות ועיצוב במסלול הטכנולוגי ואמנות במסלול העיוני; חינוך גופני ומחול.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כתבה יו"ר המזה"פ כי "בשנים האחרונות נעשה תהליך מודע, מכוון והדרגתי לצמצום החפיפה בין נושאי הלימוד במקצועות השונים".