HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהביקורת עולה כי למכון ויצמן תיק השקעות בחו"ל ששמו WGEM , בעל ערך של מעל .
הנהלת מכון ויצמן בישראל מעורבת בניהול התיק ונציגיה חברים .
בוועדת ההשקעות של התיק.
המכון מעביר כספים מישראל לתיק ההשקעות WGEM .
נוהל הוות"ת קבע בשנת2011 כי יוקם בוות"ת צוות לבחינת אופן החלתם של כללי .
הוות"ת בתחום ההשקעות הפיננסיות על מודל ה- WGEM .
נמצא כי הצוות לא הוקם .
על הוות"ת למנות צוות משנה שיבחן את מודל ה- WGEM ויחליט אילו כללים מהנוהל יחולו .
בתשובת מכון ויצמן הדגיש המכון את היתרונות שהוא רואה בניהול תיק השקעות על בסיס .
מודל ה- WGEM "בשיתוף אגודות הידידים בחו"ל, ובכלל זה "יתרון לגודל- כלומר ניהול סכום .
גדול יותר בתיק השקעות אחד המאפשר לגייס למערך ניהול התיק את מנהלי התיקים המובילים, .
להשיג תשואה גבוהה יותר ולפזר סיכונים באופן ראוי במגוון ענפים ומדינות.
WGEM מאפשרמצד אחד להקפיד על מילוי ההתחייבויות לתורמים , ומצד שני להניב תשואות .
משמעותיות בטווח הארוך באופן שמחזק את הבסיס הכלכלי של המוסד (השגת תשואה .
ממוצעת רב -שנתית של כ -7% מאז הקמת ה - WGEM), ועל ידי כך לתת מענה למאפיינים .
הייחודי ים של המכון (למכון אין הכנסה משכר לימוד, והקצבות הוות"ת למכון הן פחות מרבע .
מתקציבו השוטף) ולפעיל ות המדעית והאקדמית של חוקריו.
המכון ציין כי רוב הנחיות .
המאסדרים בישראל בנוגע להשקעות נוגדות את העקרונות המקובלים בעולם המערבי בנוגע .
להשקעה של קרנות צמיתות.
לנוכח ההנחיות הקיימות, חלק גדול מהאוניברסיטאות בישראל .
מחזיקות את רוב הקרנות הצמיתות שלהן בבעלות אגודות הידידים שלהן במדינות שונות שבהן .
הגישה המקובלת להשקעת קרנות צמיתות היא ניסיון להשגת תשואה ניכרת תוך פיזור נרחב .
מכל מקום, לדברי המכון, מן הראוי שבחינת האפשרות להחלת כללים מסוימים .
תתבצע בהתייעצות עם המכון .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובת הוות"תצוין כי בכוונתה לבחון בשנה הקרובה את נוהל ההשקעות הקיים, ובמסגרת זו .
תיבחן גם סוגיית מודל ה- WGEM והחלת כלליםעליו.
אוניברסיטת בר -אילן .
שחיקה בערך תיק ההשקעות של האוניברסיטה .
בשל מצבם הכלכלי עשויים חלק מהמוסדות להשכלה גבוהה למשוך מתיק ההשקעות סכומים .
גדולים במיוחד לשם מימון הוצאות מנהליות.
בעת משיכות כספים בסכומים גדולים מהתיק יש .
לשאוף לאיזונים כלכליים: מחד גיסא תיק ההשקעות משמש את האוניברסיטה ואת צרכיה, .
ומאידך גיסא משיכות גדולות מדי עשויות להקטין את התיק ובטווח הארוך לפגוע בצמיחתו, .
ועקב כך למנוע תשואה גבוהה יותר שהיה התיק עשוי להניב פוטנציאלית בכל שנה אלמלא .
דוח מבקר המדינה משנת 2006 בנושא השקעות פיננסיות בחן כמה סוגיות בניהול תיק .
ההשקעות של אוניברסיטת תל אביב, של אוניברסיטת בן-גוריון ושל אוניברסיטת בר -אילן.
פי הדוח, בשנת 2004 היה ערכו של תיק ההשקעות של אוניברסיטת תל אביב 1.
ש"ח, של אוניברסיטת בן -גוריון 1.
3 מיליארד ש"ח, ושל אוניברסיטת בר -אילן 839 מיליון ש"ח.
ערך התיק העיקרי של אוניברסיטת תל אביב בשנת 2020 הוא2.
23 מיליארד ש"ח (צמיחה של .
מעל 30% ביחס לשנת2004 ), וערך התיק של אוניברסיטת בן- גוריון הוא 2.
של 90% ביחס לשנת2004 ).
לעומת זאת, ערך התיק של אוניברסיטת בר-אילן בשנת 2020 הוא .
680 מיליון ש"ח - כ-160 מיליון ש"ח פחות מערכו ב -2004 .
מהביקורת עולה כי לאורך15 שנים, בעוד הצליחו אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת בן- .
גוריון להגדיל את ערך תיק ההשקעות שלהן בכ -30% ובכ-90% (בהתאמה), תיק .
ההשקעות של אוניברסיטת בר -אילן הצטמצם בכ -160 מיליון ש"ח (כ-20% ) ביחס לשנת .
2004 , ובשנת2020 ערכו680 .
מהביקורת עולה כי אוניברסיט ת בר-אילן משכה כספים מהתיק והמשיכה תרמה לשחיקת ערכו .
למשל, ביש יבה של הוועד המנהל באוניברסיטה ביוני 2017 צוין כי ערך תיק .
ההשקעות בספטמבר 2014 היה771 מיליון ש"ח, וכעבור שנתיים, בספטמבר 2016 , היה ערכו .
656 מיליון ש"ח, וזאת על אף התשואה שהתיק הניב; בשנים אלה משכה האוניברסיטה מעל .
170 מיליון ש"ח מתיק ההשקעות לצורך כיסוי גי רעונות.
על שאלת משרד מבקר המדינה השיבה .
האוניברסיטה כי אין מדובר במשיכת כספי קרנות צמיתות אלא במשיכה מעודפים בתיק .
מהכספים המושקעים, ולכל הפחות לשמור על ער כם הריאלי.
זאת באמצעות ניהול נכון של .
תיק ההשקעות, משיכות כספים מהתיק באופן מושכל - ובה בעת המשך גיוס כספים.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה השקעות מנהלת את תיק ההשקעות ופועלת להניב תשואות, אולם אין בסמכותה לקבוע כמה .
כסף מהתיק ימומש עבור האוניברסיטה בכל שנה ומה יהא ייעודו.
גם אם יניב התיק תשואות .
יפות באופן קבוע, ימשיך ערכו להישחק כל עוד תבחר הנהלת האוניברסיטה להמשיך לממש .
כספים מהתיק בסכומים גדולים ובה בעת לא יוזרמו אליו כספי תרומות.
בתשובת אוניברסיטת בר -אילן צוין כי קיימת הפרדה בין חשבונות ההשקעה של האוניברסיטה .
לבין החשבון השוטף שלה.
האוניברסיטה הוסיפה כי אחת לתקופה מתקיים דיון בשאלה אם .
ניתן להעביר כספים מהחשבון השוטף לתיק ההשקעות, על בסיס תזרים המזומנים החזוי.
האוניברסיטה, באוקטובר 2020 , לאחר דיון מעמיק, הוחלט על העברת50 מיליוןש"ח לתיק .
ההשקעות, ושוויו הוא כעת כ-770 מיליוןש"ח.
מהלך זה התאפשר בין היתר עקב תהליכי .
התייעלות, הן בצד ההוצאות והן בצד ההכנסות, שנקטה הנהלת האוניברסיטה.
מומלץ כי אוניברסיטת בר-אילן תפתח אסטרטגיה ארוכת טווח לשימוש בתיק ההשקעות .
שלה, ובכלל זה קבלת החלטות מושכלת בהתאם למקורות התיק ולפעילויות שהוא מיועד .
זאת כדי לשמור על ערכו של תיק ההשקעות לטווח הארוך ואף .
להוביל לצמיחתו - צעד אשר עשוי להניב לאוניברסיטה בעתיד תשואות גדולות יותר בכל .
משיכות מתיק ההשקעות המובילות לחריגה מטווחי .
הוועד המנהל מאשר את מדיניות ההשקעות של המוסד האקדמי ואת טווח ההשקעה בכל אפיק.
ועדת ההשקעות של אוניברסיטת בר-אילן קבעה "תתי טווחים" (להלן - טווחי השקעה) משלה .
במסגרת מדיניות ההשקעות של הוועד המנהל.
טווחי ההשקעה משמשים כלי עבודה שוטף .
המתווה את פעילות ההשקעות של הוועדה ושל צוות ההשקעות.
למשל, מדיניות ההשקעות של .
הוועד המנהל מאפשרת להשקיע עד 35% מערך התיק במניות, אולם ועדת ההשקעות קבעה .
טווח השקעה של עד 30% .
משיכות הכספים באוניברסיטת בר-אילן הובילו במקרים מסוימים לחריגה מטווח ההשקעה .
שקבעה לעצמה ועדת ההשקעות.
למשל, בישיבה של ועדת ההשקעות במאי 2019 דווח לחברי .
הוועדה כי בחודש מאי הועברו מהתיק לאוניברסיטה 22 מיליוןש"ח לצורך מימון ההוצאות .
השוטפות של האוניברסיטה, וכתוצאה מכך הייתה חריגה מטווח ההשקעה שנקבע באפיק .
באוגוסט 2019 קיבלה ועדת ההשקעות פעם נוספת דיווח על חריגה מטווח ההשקעות באפיק .
49% ), וזאת בשל משיכה של 36 מיליון ש " ח שהאוניברסיטה ביצעה מתיק .
ההשקעות כדי לשלם דמי הבראה לעובדי האוניברסיטה.
ועדת ההשקעות החליטה להחזיר את .
שיעור המניות ל-30% כדי לעמו ד בטווחי ההשקעה שקבעה לעצמה.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהביקורת עולה כי אוניברסיטת בר -אילן מושכת כספים מתיק ההשקעות ולעיתים .
המשיכות מובילות לחריגה מטווחי ההשקעה שוועדת ההשקעות קבעה לעצמה כיעד.
ועדת ההשקעות לומדת על משיכות אלה לאחר ביצוען, ובכל פעם מחדש נאלצת לקבל .
החלטה כדי לתקן את החריגה שנוצרה באפיק ההשקעה .
על אגף הכספים באוניברסיטת .
בר-אילן לפעול על פי תוכנית עבודה שנתית סדורה ביחס למשיכות גדולות הצפויות מתיק .
ההשקעות של האוניברסיטה, ובעת הצורך לעדכן מראש את ו עדת ההשקעות ואת צוות .
ההשקעות כדי להימנע מחריגה מטווחי ההשקעה שהתוותה הווע דה.
האוניברסיטה הוסיפה כי צוות ההשקעות ידאג לעדכן את חברי ועדת ההשקעות מראש .
במקרים שבהם תבוצע משיכה שתגרור חריגה מטווחי ההשקעה שוועדת ההשקעות קבעה .
יועץ חיצוני המבצע פעולות השקעה ישירות עבור .
נוהל מורשי חתימה מפרט את הגורמים הרשאים לחתום בשם האוניברסיטה על מסמכים ועל .
התחייבויות בהתאם להסמכת הוועד המנהל.
אשר לפעילות בתחום ההשקעות והרשאות .
לחתימה על מסמכי תשלום ועל מסמכים בנקאיים, נוהל מורשי החתימה באוניברסיטת בר- אילן .
קובע כי העומדת בראש צוות ההשקעות41 היא בעלת הסמכות להורות טלפונית לבנקים לבצע .
פעולות רכישה ומכירה של פיקדונות קצרי מועד או של קרנות כספיות ללא הגבלת סכום, לבצע .
קנייה ומכירה של ניירות ערך ומט"ח ולרכוש ולמכור ניירות ערך באמצעות מערכת ממוחשבת.
עוד קובע הנוהל כי פעולות במניות ובפיקדונות מובנים יבוצעו בהתאם להחלטות של ועדת .
ההשקעות או לאחר קבלת אישור מיו"ר ועדת השקעות או מנציג שהוסמך על ידיו, או מנציג .
שייקבע ע ל ידי ועדת ההשקעות.
כל הפעולות יתועדו בידי המבצע.
חלק מצוותי ההשקעות במוסדות להשכלה גבוהה נוהגים להיעזר בייעוץ מטעם מומחים חיצוניים.
יועצים אלה, למשל באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בן-גוריון, מסייעים בניתוחי שוק ההון, .
בבקרה על מנהלי התיקים, בהצגת נושאים מקצועיים שונים לוועדת ההשקעות, בניתוח סיכונים .
היועצים אינם מבצעים השקעות באופן ישיר או מנהלים את הקשר עם חדר המסחר, .
ופעולות אלה נעשות באופן מוסדר בידי מנהלי תיקים חיצוניים או בידי עובד האוניברסיטה .
(הגזבר, מנהל ההשקעות, סמנכ"ל הכספים) החבר בצוות ההשקעות של המוסד האקדמי.
כאמור, צוות זה עובד על פי נוהלי העבודה של המוסד.
יוצאת דופן מבחינה זו היא אוניברסיטת בר -אילן.
במרץ 2019 חתמה האוניברסיטה על הסכם .
עם יועץ חיצוני ובו נקבע כי הוא יסייע לה בניהול תיק ההשקעות ובמתן שירותים נלווים.
החוזה, היועץ כפוף לסמנכ"ל הכספים ויועסק כמנהל תיק ההשקעות של האוניברסיטה.
4 באותו הסכם קובע כי היועץ יהיה אחראי "לכל פעילות השקעה בתיק ההשקעות", ובכלל .
מחלקת קרנות, השקעות ותקבולים .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה זה הקצאה (אלוקציה) של התיק, משאים ומתנים עם נותני שירותים ובקרה ופיקוח על אופן .
רישום ההשקעות והמעקב אחריהן.
בישיבות של ועדת ההשקעות של אוניברסיטת בר-אילן שנערכו ביוני 2019 וביולי2019 קבעה .
הוועדה מדרג סמכויות לביצוע השקעות.
מדרג זה מגדיר - על פי אפיק ההשקעה וסכום הפעולה .
- אילו השקעות מצריכות אישור של ועדת ההשקעות ואילו לא.
במדרג נקבעו כמה פעולות .
שצוות ההשקעות רשאי לבצע בעצמו ללא אישור של ועדת ההשקעות42 ; על פי מדרג זה צוות .
ההשקעות כולל את היועץ האמור.
מהביקורת עולה כי צוות ההשקעות באוניברסיטת בר-אילן מסתייע ביועץ חיצוני, הפועל .
כמנהל ההשקעות בפועל של האוניברסיטה.
היועץ, בניגוד ליועצים חיצוניים בצוותי .
השקעות במוסדות אקדמיים אחרים, מורשה לבצע פעולות השקעה באופן ישיר ומנהל .
את הקשר עם חדר המסחר.
במדרג הסמכויות שאימצה האוניברסיטה היועץ החיצוני נמנה .
עם הגורמים באגף הכספים שלהם הסמכות לבצע מספר פעולות השקעה מבלי שנדרש .
אישור מראש של ועדת ההשקעות.
הסתייעות בי יעוץ מקצועי במסגרת עבודת ההשקעות של מוסד להשכלה גבוהה עשויה .
להיות צעד ראוי, אשר מסייע לקדם את הרמה המקצועית של צוות ההשקעות ושל ועדת .
ההשקעות בעבודת ם השוטפת.
עם זאת, בהתאם לנוהל מורשי החתימה של .
האוניברסיטה ולצורך שימור מנגנוני הבקרה, יש לתת את הסמכות לביצוע ההשקעה .
ורישומה לעובדי אוניברסיטה הכפופים לכלליה.
בתשובת אוניברסי טת בר -אילן ציינה האוניברסיטה כי מנהל ההשקעות הוא חלק מצוות .
ההשקעות והוא הביא לשדרוג הרמה המקצועית של הצוות.
האוניברסיטה הוסיפה כי במסגרת .
הסכם ההתקשרות עם היועץ חלים עליו סטנדרטים קפדניים בכל הקשור לחובת הנאמנות .
והזהירות המוטלת עליו, והיועץ מחויב גם בחובות אתיות כיועץ השקעות מורשה.
אלה עלולה להביא להתליית רישיונו.
על אוניברסיטת בר-אילן להקפיד לבצע פעולות בתחום ההשקעות על פי נוהל מורשי .
42 אג"ח ישיר מדירוגA- עד10 מיליון ש"ח, קרנות נאמנות עד20 מיליון ש"ח, עסקאות מט"ח שוטפות "התואמות .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 האוניברסיטה העברית .
הגירעון בקרנות הצמיתות של האוניברסיטה העברית .
לאוניברסיטה העברית כאמור גירעון בקרנות הצמיתות ומקורו במשיכות יתר מכספי הקרנות .
הצמיתות של האוניברסיטה; בשנים 2008 ,2009 ,2011 ,2015 ו-2019 משכה האוניברסיטה .
כספים בסכום הגבוה מהתשואות שהניבו הקרנות הצמיתות באותה שנה 43 .
המשיכה למשוך כספים, בין שתשואת התיק הייתה חיובית ובין שהייתה שלילית.
כבר בשנת 2005 היה לאוניברסיטה גירעון של31 מיליון ש"ח בקרן האיזון.
בשנת 2008 והשפעותיו על שוק ההון (ועקב כך על תשואות הקרנות הצמיתות בתיק ההשקעות .
של האוניברסיטה) העמיקו את הגירעון, והוא הגיע לשיאו בשנת 2011 לסכום של כ-240 מיליון .
מציג את פרטיו של גודל הגירעון בקרנות הצמיתות .
תרשים 15 : הגירעון בקרנות הצמיתות של האוניברסיטה העברית בשנים .
2005 - 2019 , במיליוני ש"ח, בסוף ספטמבר בכל שנה .
43 נושא זה כבר הועלה בדוחהביקורת של מל"ג -ות"ת בשנת 2015.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בשנת 2018 חתמה האוניברסיטה העברית על תוכנית הבראה רב-שנתית ובה התחייבה לשקם .
את הגירעון האמור בקרנות הצמיתות.
בהסכם נקבע כי כל עוד קיים גירעון, האוניברסיטה .
מתחייבת שלא למשוך כספים מפירות הקרנות הצמיתות עבור תקציב האוניברסיטה השוטף .
מעבר לסך של 15 מיליון בשנה.
כמו כןהתחייבה האוניברסיטה לנקוט פעולות נוספות, בהן: .
לממש נכסים שבבעלות האוניברסיטה בסך שלא יפחת מהיקף של 100 מיליון ש"ח, וזאת כדי .
סגור את יתרת הגירעון בקרנות הצמיתות במקביל להקטנת משיכת הפירות עד תום השנה .
החמישית לתוכנית (2023 ).
האוניברסיטה התחייבה לכסות את הגירעון עד שנת 2023 ולא ליצור .
מהביקורת עולה כי משנת 2005 ;יש גירעון בקרנות הצמיתות של האוניברסיטה העברית .
הגירעון נובע ממשיכות שבוצעו מקרנות אלה בסכומים העולים על התשואה שהניבו .
כן עולה מהביקורת כי משנת 2018 פועלת האוניברסיטה לצמצם את הגירעון בקרנות .
הצמיתות וזאת במסגרת תוכנית הבראה רב-שנתית.
פעולה זו מתבצעת הן באמצעות .
הקטנת סכום הכסף המועבר לתקציב השוטף של האוניברסיטה (עד 15 מיליון ש"ח .
בשנה) בשנים האקדמיות 2017 - 2018 ו-2018 - 2019 , והן בהקטנת שיעור הפירות .
לחלוקה בכל שנה מהקרנות הצמיתות ל-2.
3% - השיעור הממוצע הנמוך מבין השיעורים .
הנהוגים באוניברסיטאות שנבדקו בביקורת.
במועד סיום הביקורת טרם מימשה האוניברסיטה נכסים בסכום של 100 מיליון ש"ח לפחות .
מנכסי האוניברסיטה לצורך סגירת יתרת הגירעון הקיים.
האוניברסיטה אפוא מעדיפה לצמצם .
את הפירות שהיא מקצה בכל שנה לפעילות על פני מימוש נכסים.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי גירעון בקרנות הצמיתות מאפיין התנהלות כלכלית לא .
עוד נמצא כי לנוכח השפעותיו של משבר נגיף הקורונה על שוק ההון פנתה .
האוניברסיטה העברית בשנת 2020 לוות"ת בבקשה להאריך את מועד איפוס הגירעון .
בקרנות הצמיתות בשנתיים נוספות, קרי שבע שנים ממועד חתימת ההסכם.
נוסף על פעולות האוניברסיטה העברית להקטנת הגירעון בקרנות הצמיתות ל רמה של .
כ-62 מיליון ש"ח (בנתוני2019), עליה להמשיך לפעול לכיסוי הגירעון ולממש נכסים ככל .
שנדרש כמתחייב מתוכנית ההבראה הרב-שנתית וכמצופה מהתנהלות תקינה של ניהול .
על הנהלת האוניברסיטה למנוע בעתיד את היווצרותו של גירעון נוסף בקרנות הצמיתות.
המשך חלוקת פירות באופן קבוע מהקרנות הצמיתות, מבלי להתחשב בתשואות שקרנות .
אלה מניבות בכל שנה, עלול להוביל לגירעון נוסף בעתיד.
על הנהלת האוניברסיטה לבחון את האסטרטגיה של תיק ההשקעות בכלל ושל הקרנות .
הצמיתות בפרט לטווח הארוך ולתכנן את אופן חלוקת הפירות ושיעורה, להכין מקורות .
מימון חלופיים לשנים שבהן תיק ההשקעות אינו מניב תשואה מספקת (למשל באמצעות .
יצירת קרן איזון עם עודפים או באמצעות הגדלת תיק ההשקעות באמצעות תרומות), .
ולבחון את הפעילויות המ נהליות והאקדמיות שכספים אלה מממנים.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 השקעה של האוניברסיטה בקרן הון של חברת מסחור .
הידע של האוניברסיטה .
"יישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית" (להלן - חברת יישום) היא חברת .
מסחור הידע של האוניברסיטה העברית.
חברה זו ממסחרת פטנטים וטכנולוגיות שפיתחו חוקרי .
באוניברסיטה העברית פועלת ועדת קרנות מעל ועדת ההשקעות, אשר פועלת כוועדת משנה .
בוועדה חברים נציגי הנהלת האוניברסיטה, נציגים מוועדת ההשקעות של .
האוניברסיטה בישראל ונציגים מאגודות הידידים של האוניברסיטה ברחבי העולם.
הוועדה אחראית לניהול תיק ההשקעות של האוניברסיטה, אולם כיום היא בעיקר מקבלת .
דיווחים על ביצועי תיק ההשקעות.
בישיבה של ועדת הקרנות במרץ 2019 נערךדיון על תיק ההשקעות של האוניברסיטה.
משתתפים בדיון העלו את הרעיון להשקיע בקרנות של חברת "יישום"; בדיון השתתף גם יו"ר .
חבר המנהלים של חברת "יישום" החבר גם בוועדת ההשקעות של האוניברסיטה העברית.
ציין בדיון שהשקעה ב"יישום" תעיד על אמון של הנהלת האוניברסיטה בחברה ושאין מדובר .
בצורך לתמוך בה אלא רצון להראות למשקיעי צד שלישי שהאוניברסיטה משקיעה בקרנות של .
משתתפים נוספים בדיון הסכימו לרעיון, אך נשיא האוניברסיטה הדגיש כי מדובר בצעד .
סמלי של תמיכה בחברת "יישום", אולם בסופו של דבר מדובר בהחלטה בנושא השקעות ועל .
כן יש להתייחס אליה כאל כזו.
בסוף הישיבה סוכם כי ועדת הקרנות ממליצה לוועדת ההשקעות .
לאורך השנים הקימ ה חברת "יישום" כמה קרנות להשקעה בתחומים טכנולוגיים שונים, .
השלישית שבהן בשנת 2018 .
באוקטובר2018 פורסם כי חברת "יישום" מקימה קרן הון שתיתן .
חסות, תממן ותשקיע במחקר ופיתוח של פרויקטים בתחום הננו -טכנולוגיה של חוקרי .
קרן זו היא מעין קרן הון סיכון ( venture capital ) הדומה לקרנות הון סיכון .
להשקעה בחברות הזנק ("סטארט-אפ").
בישיבה של ועדת ההשקעות שהתכנסה ביוני 2019 הועלתה לדיון ההשקעה בקרן הננו - .
טכנולוגיה של חברת "יישום" ומנהל הקרן הציג אותה.
מהישיבה נעדר חבר ועדת ההשקעות .
אשר מכהן גם כיו"ר חבר המנה לים של "יישום".
בישיבה ציין מנהל קרן הננו- טכנולוגיה כי תקופת ההשקעה היא חמש שנים, כפוף לאפשרות .
עוד הוא ציין כי אין דמי ניהול במסגרת ההשקעה, וכי "יישום" תקבל תמלוגים .
אשר לחלוקות ציין מנהל הקרן כי יכול להיות שיהיו חלוקות במזומן, בניירות ערך .
סחירים או חלוקה אחרת - בהתאם להשקעה היחסית של כל שותף, וכי לא צפויות חלוקות .
הקרן גייסה בהצלחה שבעה מיליון דולר והיא פתוחה להשקעה של 800 אלף .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה על פי פרוטוקול הישיבה החליטה ועדת ההשקעות להסתמך על בדיקת נאותות שביצעה קופת .
התגמולים של עובדי האוניברסיטה44 וועדת ההשקעות החליטה להשקיע את הסכום המרבי- .
800 אלף דולר, זאת כפוף לקבלת אישור של היועצת המשפטית של האוניברסיטה שאין מניעה .
לאחר הישיבה פנתה מנהלת ההשקעות של האוניברסיטה ליועצת המשפטית של האוניברסיטה .
כדי לקבל את חוות דעתה.
היועצת המשפטית השיבה בין השאר כי היא "לא רואה כאן בעיה .
[ יש עסקה בין האוניברסיטה לבין חברת יישום שהיא חברת בת שלה].
אבל גם לו היינו רואים בה חברה לצורך העניין].
[ אינה חברה כך שחוק החברות לא חל עליה .
ורואים בוועד חבר דירקטוריו ].
[ ת ההשקעות דירקטוריון שבו יושבן של יישום, גם אז לפי חוק .
החברות לא הייתה בעיה".
האינטרס שעל ועדת ההשקעות לשקול בבואה לקבל החלטה בדבר השקעת כספי .
האוניברסיטה הוא אינטרס כלכלי לטובת תיק ההשקעות.
לאוניברסיטה לצורך הגברת הא מון באותה חברה ולצורך עידוד השקעות נוספות בה מצד .
גורמים נוספים עלולה להוביל להשקעות לא כדאיות ולפגיעה בתיק ההשקעות של .
בעייתיות זו בולטת במיוחד לנוכח העובדה שההשקעה האמורה היא בקרן .
הון טכנולוגית הדומה לקרנות הון סיכון של חברות הזנק - מוצר פיננסי וענף שוועדת .
ההשקעות באוניברסיטה העברית אינה משקיעה בו.
לנוכח חריגּות ההשקעה הן מ בחינה תאגידית והן מבחינת המוצר הפיננסי מומלץ כי .
האוניברסיטה העברית תעלה השקעות מעין אלה מבעוד מועד לאישור הוועד המנהל של .
האוניברסיטה וכי הוועד המנהל יבחן הנושא על כל היבטיו.
הלוואות האוניברסיטה מתיק ההשקעות .
לאורך השנים נטלה האוניברסיטה העברית כמה הלוואות מתיק ההשקעות שלה.
האוניברסיטה היחידה מבין המוסדות שנבדקו בביקורת שלווה כספים מתיק ההשקעות שלה.
לוח 24 להלן מציג את פרטי ההלוואות האמורות בשנים2013 - 2020.
44 חברת קופת הגמל של עובדי האוניברסיטה, המנהלת את כספי עמיתיה באמצעות ועדת השקעות.
בקרן ההון של חברת "יישום".
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח 24: פרטי ההלוואות שנטלה האוניברסיטההעברית מתיק ההשקעות .
בעשור האחרון (2013 - 2020) .
* סוכם כי הכנסות שמעל8% .
צמוד מדד יחולקו שווה בשווה בין האוניברסיטה ותיק ההשקעות .
נוסף על ההלוואות האמורות נהגה האוניברסיטה בעבר ללוות באופן שוטף כספים מתיק .
ההשקעות לצרכיה, מבלי לעגן את הדבר בהסכם; בתקופת הביקורת לא ניטלו הלוואות כאלה.
בשיחות של צוות הביקורת עם נציגי אגף הכספים עלה כי האוניברסיטה אינה נוטלת עוד .
הלוואות באופן שוטף מתיק ההשקעות למימון צרכיה, וההלוואות שהיא נוטלת מהתיק מוסדרות .
בשנת 2013 חתמה האוניברסיטה העברית על שני הסכמים עם ועדת הקרנות, ובהם ניתנו לה .
הלוואות מכספי תיק ההשקעות .
בתמורה האוניברסיטה משלמת ריבית בכל שנה והיא מופקדת .
בתיק ההשקעות (אפיק השקעה "הלוואות נדל"ן" של תיק ההשקעות של האוניברסיטה).
ההסכם הראשון נוגע לכפר הסטודנטים בהר הצופים: האוניברסיטה העברית חתמה על חוזה .
עם שתי חברות והן היו אמורות לבנות ולהפעיל את מעונות כפר הסטודנטים בהר הצופים.
שניטשו מאבקים בין האוניברסיטה לבין אותן חברות, החליטה האוניברסיטה לרכוש את זכויות .
החברות בסכום של כ-180 מיליון ש"ח.
האוניברסיטה פנתה לוועדת הקרנות והציעה לה לממן .
את העסקה וכך להיכנס לנעלי החברות.
בשנת 2013 נחתם הסכם ובו נקבע כי ועדת הקרנות .
9 מיליון ש"ח בפרויקט כפר הסטודנטים ובתמורה יועברו הכנסות הפרויקט לתיק .
ההשקעות לתקופה של 19 שנים וחודשיים (עד אוגוסט2032 .
) מטרת ההלוואה השנה ערך ההלוואה יתרה לתשלום בסוף .
כפר הסטודנטים 2013 180 מיליון, עבור קבלת תשלום .
שנתי מהאוניברסיטה למשך 19 .
08 מיליון ש" ח בשנה לפחות 196 מיליון ש"ח לפחות .
מעונות שטרן 2013 36 מיליון, עבור קבלת הכנסה .
שנתית נטו מהנכס (שכ"ד .
מסטודנטים), מעבר ל- 6% .
נומינלי ועד סך השווה ל- 8% .
צמוד מדד מסכום העסקה*; .
16 מיליון ש"ח בשנה לפחות 1.
לפחות ללא תאריך יעד .
בפארק התעסוקה 2018 47 מיליון ש"ח 75 מיליון ש"ח .
מימון מס שבח לפרויקט .
בפארק התעסוקה 2020 17 מיליון ש"ח 21.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בשנת 2013 עשתה האוניברסיטה עסקה נוספת עם ועדת הקרנות ומכרה את מעונות שטרן .
בקריית יובל כנכס מניב תמורת 36 מיליון ש"ח.
דוח הביקורת של המל"ג-ות"ת בשנת 2015 דן בין השאר בעסקה של מעונות שטרן וציין כי .
מאפייניה מעלים ספק אם מדובר במכירה או בהלוואה, שכן האוניברסיטה היא שממשיכה .
להפעיל את המעונות, להשכירם ולגבות את התשלום בגינם, תוך מתן התחייבות למתן תשואה .
שתי העסקאות האמורות אושרו בישיבות של הוועד המנהל: עסקת מעונות שטרן אושרה בשנת .
2011 ועסקת כפר הסטודנטים אושרה בשנת2013 .
מלבד עסקאות הנדל"ן האמורות נטלה האוניברסיטה בשנים2018 - 2020 שתי הלוואות נוספות .
בשנות התשעים של המאה העשרים יזמה האוניברסיטה, בשיתוף הרשות .
לפיתוח ירושלים (להלן - הרל"י), בניית גן טכנולוגי עתיר ידע על מקרקעין הצמודים לקמפוס .
האוניברסיטה בגבעת רם.
מטרת המיזם הייתה לאפשר לחברות עתירות ידע בתחילת דרכן .
לשכור שטחים בפארק הטכנולוגי החדש כדי לעודד אותן לשתף פעולה עם האוניברסיטה, .
שתיתן מצידה שירותים וייעוץ מדעי לאותן חברות.
האוניברסיטה והרל"י התק שרו בשנת 1992 לצורך ייסוד חברת ייעודית להקמת הפרויקט .
כדי להוציא לפועל את הפרויקט התקשרו הצדדים עם משקיע שלישי, והוא רכש 76% .
ממניות החברה הייעודית שהוקמה.
המשקיע התחייב להקים את הפרויקט באמצעות החברה .
על אף ההסכמים לא הוקם הפרויקט במשך 16 .
שנים ולא נעשה שימוש במקרקעין .
משנת 2008 התנהלו הליכים משפטיים שונים בין הצדדים.
בשנת2017 ניהלו האוניברסיטה .
והרל"י מו"מ לפשרה עם המשקיע.
בסופו הגיעו הצדדים להסכמות, ובכללן החלטה כי .
האוניברסיטה והרל"י ירכשו את מלוא הזכויות בחברה הייעודית שהוקמה.
18 התקיימה ישיבה של הוועד המנהל באוניברסיטה, ובה עלה לאישור הסכם הפשרה .
הנוגע לרכישת הזכויות כאמור.
הוועד המנהל אישר את עסקת הפשרה, בכפוף לאישור של .
ועדת ההשקעות לממן את העסקה.
, התקיימה ישיבה של ועדת ההשקעות, ובה הועלה לדיון נושא ההלוואה .
בישיבה האמורה סקר סמנכ"ל הכספים את ההיסטוריה של הפרויקט, את המאבקים המשפטיים .
ואת הסכם הפשרה שאליו האוניברסיטה מבקשת להגיע.
הסמנכ"ל ציין כי האוניברסיטה תפעל .
לגייס תורם ו/או מימון ממשלתי להקמת הפרויקט, אולם כדי לקדם את הסכם הפשרה יש צורך .
להעמיד מימון מיידי לרכישת זכויותיה של החברה הפועלת במקום.
מבקשת מתיק ההשקעות הלוואה של כ-47 מיליון ש"ח.
הסמנכ"ל הוסיף כי ההלוואה המבוקשת .
היא לתקופה של 20 שנה ובחמש השנים הראשונות תשולם ריבית בלבד.
לאחר מכן יוחזרו הקרן .
)שנים (לפי לוח שפיצר .
ועדת ההשקעות החליטה לאשר את ההלוואה בתנאים הבאים: קבלת אישורה של היועצת .
המשפטית של האוניברסיטה בדבר התקשרות תיק ההשקעות והאוניברסיטה בהלוואה; קבלת .
מסמך המפרט את תנאי ההלוואה המבוקשת ואת מקורות הכספים להחזרי הריבית והקרן; שיעור .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הריבית ייקבע במרווח סביר מעל הריבית הממשלתית 45 לתקופה; כאשר יובהר המבנה הפיננסי .
והמשפטי של הפרויקט תיבחן המרת ההלוואה בשותפות בפרויקט.
ימים אחדים לאחר ישיבת ועדת ההשקעות התכנסה ועדת הקרנות לישיבה ובה עדכן מנכ"ל .
האוניברסיטה את המשתתפים על פרויקט הגן הטכנולוגי.
המנכ"ל ציין כי הוא שוחח עם ועדת .
ההשקעות בישראל וכי חבריה הסכימו טנטטיבית להעמיד לרשות האוניברסיטה הלוואה על סך .
47 מיליון ש"ח בריבית של5%.
ביולי2018 הכינה היועצת המשפטית שלהאוניברסיטה העברית לחברי ועדת ההשקעות חוות .
דעת על ההלוואה ובה דנה גם במקור הכסף.
היועצת ציינה כי קרנות האוניברסיטה מורכבות .
מסוגים שונים, חלקן הוקמו במהלך השנים משיקולים שונים ולצרכים שונים; בכל הנוגע לקרנות .
שלא חלות עליהן מגבלות ושאינן מיועדות אמרה היועצת כי אין כל מניעה לשנות את ייעודן .
המקורי ולהשתמש בהן לפי החלטה מחודשת של האוניברסיטה.
כן ציינה היועצת המשפטית כי .
מבדיקה ראשונה שערכה הלשכה המשפטית עולה כי קיימות לא מעט קרנות שאין עליהן .
מגבלות46 והערך של חלקן מגיע לסכומים משמעותיים.
מאחר שמדובר בסכום העולה על סכום .
ההלוואה המבוקשת, אין מניעה לאפשר שימוש בסכום של 46 .
מיליון ש"ח, כפי שהוצע .
בחוות דעתה ציינה היועצת המשפטית כי האופי של כל קרן, המגבלות שחלות עליה והאפשרות .
(או היעדר האפשרות ) של האוניברסיטה להשתמש בכספיה למטרות השונות מה ייעוד המקורי .
תלויה בתנאים שנכללו במסמך הקמת הקרן (תנאי התורם, צוואה וכד').
מוטלת על האוניברסיטה חובה מכוח ההסכמים עם תורמיה וחובת תום הלב, לשמור על ערכן .
של הקרנות, להשקיע את כספי הקרנות בזהירות ובאופן מיטבי וככל שהיא מקבלת הלוואה .
מהקרנות, זו צריכה להינתן בתנאי שוק טובים מבחינת הקרנות.
עם זאת, מאחר שמדובר .
בתשואה נאה ובסיכון נמוך, סבורה היועצת שניתן לאשר את ההלוואה בתנאים שנקבעו.
בישיבה הבאה של ועדת ההשקעות, באוגוסט 2018 , עדכן יו"ר ועדת ההשקעות את חברי .
הוועדה כי עם התקיימות התנאים להעמדת ההלוואה כפי שאושרה בישיבת ועדת ההשקעות .
הקודמת - הועברו לאוניברסיטה 47 .
מיליון ש"ח מתיק ההשקעות .
באוגוסט 2018 נחתם הסכם בין ועדת הקרנות (באמצעות יו"ר ועדת הקרנות) לבין האוניברסיטה .
(באמצעות המנכ"ל) ובו נקבע כי האוניברסיטה תקבל מתיק ההשקעות סך של 47 מיליון ש"ח .
לצורך מימון רכישת הזכויות כאמור.
ההלוואה היא שקלית למשך 20 שנה בריבית שנתית של .
שתשולם בכל רבעוןבחמש השנים הראשונות תשלם האוניברסיטה ריבית בלבד ואח"כ .
תשלם בכל רבעון את הקרן והריבית לפי לוח שפיצר.
ההלוואה ניתנה באופן פורמלי באוגוסט .
2018 ומועד הפירעון הסופי הוא יולי2038 והסכום י ועבר לחשבון הבנק של תיק ההשקעות.
ההסכם קובע כי לאחר גיבוש המבנה הפיננסי של הפרויקט שייבנה על הקרקע ידונו הצדדים .
באפשרות להמיר את ההלווא ה בהשקעה בפרויקט.
על פי ההסכם אישרה האוניברסיטה כי .
מקור המימון להחזר ההלוואה הוא תקציבה השוטף.
45 ריבית של אג"ח ממשלתיות שקבעה המדינה.
דהיינו שאינן מיועדות, הקדש וכיו"ב .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה מהביקורת עולה כי בשנת 2018 נטלה האוניברסיטה העברית מתיק ההשקעות שלה .
הלוואה על סך של 47 מיליון ש"ח לצורך רכישת זכויות בחברה הפועלת בפארק .
הוועד המנהל אישר לרכוש את הזכויות בכפוף לאישור של ועדת .
ההשקעות לממן את העסקה, וחברי ועדת ההשקעות דנו בתנאי ההלוואה ואישרו אותה.
בשנת 2019 השלימה האוניברסיטה מכרז להקמה של פארק תעסוקה והייטק על הקרקע .