HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת עלו הממצאים הבאים: אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1719 .
הטיפולבעבודות הקמת החומה והנשיאה בעלות הקמתה היו בידי גורמים פרטיים: בעלי המפעלים והעמותה.
גורמי המנהא"ז שביקרו ביולי 2004 "ב"מסילההבחינו בביצוע העבודות תוך חריגה מצו התפיסה , והתריעו באותו יום במכתב שהופנה לגורמים רבים וביניהם פקמ"ז, מתאם פעולות הממשלה בשטחים והמנהא"ז, כלהלן: "העבודות שמתבצעות במקום לא מתבצעות ע"פ הסיכום והתוואי שנמסר", וכי "אנשי האזור על דעת עצמם החליטו 'לנכס' לשטחם חממות ועיבודים של תושבים פלסטיניים".
ביוני 2004 הוציאה ועדת המשנה לפיקוח של מועצת התכנון העליונה35 באמצעות יחידת הפיקוח צו הפסקת עבודה.
נציג יועמ"ש איו"ש כתב בנושא זה ביולי 2004 , כי בניית החומה "נעשתה תוך חריגה מתחום צו התפיסה, ופלישה לקרקע פרטית פלסטינית".
בדצמבר 2005 , לאחר שוועדת המשנה לפיקוח דנה בנושא, היא הוציאה צו סופי להפסקת עבודה ולהריסה ובו דרישה "להפסיק הפעולות והשימוש במקרקעין והריסת הבנייה ו/או כל שינוי שנעשה בנכס הנ"ל בניגוד להוראות ולהחזיר המצב לקדמותו תוך 7 ימים מיום המצאת התראה זו.
לאחר המועד הנ"ל באם לא תפעל כנדרש יינקטו נגדך כל האמצעים החוקיים, לרבות הריסת המבנה וכל הנחוץ להחזרת המצב לקדמותו על חשבונך".
בעניין זה נמצא כלהלן: א.
עד למועד סיום הביקורת, יוני 2011 , בחלוף כשש שנים מהוצאת צו ההריסה, לא מימש המנהא"ז את הצו, ו הקרקע הפרטית נותרה תפוסה שלא כדין.
ממסמכי יחידת הפיקוח על ה, כי חלק גדול מהחומה נבנה בתוואי שונה מזה שאושר בצו התפיסה , באופן שבו החומה תחמה ב תוך שטח אזור התעשייה קרקע פרטית פלסטינית בגודל של 2.
5 דונםהמשמשת לחקלאות.
עוד עלה, כי בתחום הקרקע שנוספה שלא כדין, בחלוף מספר חודשים, נבנה מבנה, ובגין אותו מבנה הוציאה ועדת המשנה לפיקוח צו סופי להפסקת עבודה ולהריסה.
נכון ל מועד סיום הביקורת, יוני 2011 , בחלוף כשש שנים מהוצאת צו ההריסה, טרם מימש המנהא "ז את צו ההריסה למבנה זה.
צו התפיסה נחתם לתקופה שעד 31.
05 ולא חודש מאז , הגם שתפיסת המקרקעין בפועל נמשכה גם במועד סיום הביקורת, יוני 2011.
יצוין, כי הגבלת תוק פו של צו תפיסה נעשית מתוך כוונה כי במהלך התקופה ישקול המפקד הצבאי את המשך חיוניות תפיסת המקרקעין למול הפגיעה המתמשכת בבעלי המקרקעין.
יצוין, כי משרד מבקר המדינה העיר בדוח שפורסם ב- 200536 , כי"כיוון שתפיסת המקרקעין באמצעות צווי תפיסה פוגעת בקניין הפרט, ועל כן מוגבלת סמכות השימוש בה לנסיבות מוגדרות - מן הראוי לנהוג בה בזהירות יתרה.
כחלק מכך, מן הראוי, כי צה"ל יקפיד הקפדה יתרה על קיומם של צווי תפיסת מקרקעין בתוקף, ועל הארכת תוקפם.
זאת, תוך בחינה מחודשת של המשך קיומן של הנסיבות המיוחדות שבעטיין הוצאו הצווים".
35 לוועדת המשנה לפיקוח הוקנו בחוק התכנון הירדני סמכויות פיקוח ואכיפה בנ ושאי תכנון ובנייה באיו"ש.
36 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005" ,) פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון", עמ' 211.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי חמורה העובדה שהמנהא"ז לא מימש את חובתו להרוס את הבנייה הבלתי -חוקית של החומה לאחר שוועדת המשנה לפיקוח של ועדת התכנון העליונה הוציאה צווים סופיים להפסקת עבודה ולהריסה, ויש בכך כדי להצביע על אזלת יד של פקמ"ז והמנהא"ז, שהם הממונים על אכיפת החוק באיו"ש.
על גופים אלו לפעול במשולב, ובמעורבות המתפ"ש, כדי לאכוף את החוק בעניין זה.
אזור התעשייה "עלי זהב" .
אזור התעשייה "עלי זהב " נמצא בשטח השיפוט של המועצה האזורית שומרון, ופועלים בו תשעה מפעלים.
שטחו של אזור התעשייה הוא כ-491 דונם, ולפי נתוני המנהא"ז ביוני 2011 היו בתוקף כ-149 .
היתרי תעסוקה לפלסטינים המועסקים על ידי ישראלים באזור תעשייה זה בנוגע לשטח אזור התעשייה נחתם הסכם הרשאה בין הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש לבין החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית המחכירה את הקרקעות לבעלי המפעלים.
ההסכם נחתם לתקופה של 49 שנים החל מאפריל 1989 :.
בביקורת עלה כלהלן במועד סיום הביקורת, יוני 2011 , פעל אזור התעשייה "עלי זהב" ללא תב"ע מאושרת, וכל המפעלים הנמצאים בו פעלו ללא היתרי בנייה וללא היתרי עיסוק; באזור התעש ייה אין תשתיות פיתוח ותשתיות ביוב, דבר המהווה פגיעה באיכות הסביבה.
להלן הפירוט: בדצמבר 1999 פרסם המנהא "ז להפקדה תב"ע לאזור התעשייה "עלי זהב", שמטרתה שינוי ייעוד לתכנית מתאר אזורית מאזור חקלאי לאזור תעשייה, מבני ציבור מסחר ושירותים.
ועדת התכנון במנהא"ז העב ירה את התכנית לאישור הדרג המדיני ביולי 2003 אך, כעולה ממסמכי המנהא"ז, התכנית לא אושרה.
בביקורת עלה, כי אף שהתכנית להקמת אזור התעשייה ב"עלי זהב" לא אושרה, במהלך השנים אפשרו הרשויות ליזמים ישראליים להקים שם מפעלי תעשייה ללא תב"ע וללא היתרי בנייה.
משרד מבקר המדינה שלח לבעלי המפעלים באזורי התעשייה "מסילה" ו"עלי זהב" את סיכום ממצאי הביקורת הנוגעים לפעילות המפעלים.
אחד מבעלי המפעלים באזור התעשייה "עלי זהב" כתב בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 , כי הוא חתם על הסכם פיתוח וחכירה עם ההסתדרות הציונית העולמית- החטיבה להתיישבות, וכפועל יוצא מכך הוא חויב להקים את מפעלו במקרקעין ולספק בו תעסוקה לתושבי האזור.
עוד הסביר, שעקב היעדר תב"ע נבצר ממנו לעמוד בדרישה לאישור הבנייה, וכי היעדר תשתית ביוב אילץ אותו להקים מערכת ביוב סגורה.
תשובה ברוח זו התקבלה גם מאחד מבעלי המפע לים באזור התעשייה "מסילה".
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1721 .
ביוני 2009 כתב ראש המועצה האזורית שומרון, מר גרשון מסיקה, לראש המנהא"ז דאז, תא"ל יואב מרדכי, כי "כיום המצב באזור התעשייה 'עלי זהב' הוא ש'כל דאלים גבר', ישנם פולשים רבים בשטח".
במסמך של איגוד ערים לאיכות הסביבה שומרון מדצמבר 2009 מפורטים מפגעים באיכות הסביבה שמקורם במפעלים באזור התעשייה "עלי זהב ", בין היתר, כלהלן: פליטות מזהמי אוויר; הזרמת 1722 דוח שנתי62 .
שפכים סניטריים ושפכים שמקורם בשטיפת ציוד על פני הקרקע; היעדר שירותים בחלק מהמפעלים; היעדר טיפול בפליטות אבק, כגון בסככת עיבוד שיש.
בביקורת עלה, כי המועצה האזורית שומרון אינה אוכפת את דיני התכנון והבנייה באמצעות הוועדה המיוחדת (מקומית) לתכנון ובנייה שומרון.
ראש המועצה כתב לקמ"ט איכות הסביבה במנהא"ז בפברואר 2010 , כי אזור התעשייה "נמצא ללא תב"ע ועל כן אין סמכות למועצה אזורית שומרון לאכוף באזור ה תעשייה.
המצב כיום שאיש הישר בעיניו יעשה.
המקום פועל ללא היתרים.
תוך פיזור פסולת המזהמת את הקרקע וללא פתרונות ביוב למפעלים.
שבמקום לפנות את הפסולת הוא שורפה במקום ובכך מזהם את האוויר ומהוה סכנה לכל היישוב".
בסיור שערך צוות הביקורת ביוני 2011 באזור התעשייה "עלי זהב" לא נמצא שחל שינוי במצב.
באזור התעשייה אין תשתיות פיתוח וביוב ואין דרכי גישה סלולות למפעלים הנמצאים בו.
החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי במהלך השנים היא ניסתה לקדם את התב"ע כדי להסדיר את המשך הבנייה באזור התעשייה באופן חוקי, ובכלל זה להקצות לכך תקציבים.
כן מסרה, כי בשנים האחרונות התמקמו בשטח מספר פולשים וביניהם גם גורמים עבריינים, וכי אין בידיה כלים למנוע פלישות ובנייה בלתי חוקית; וכי "תהיה מוכנה לפעול בכל דרך חוקית שתתבקש ו/או שתונחה, הן כדי לקדם את התכנון והן כדי למנוע פעילות בלתי חוקית".
איגוד ערים לאיכות הסביבה שומרון מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 בעניין סוגיית מפגעי איכות הסביבה שמקורם במפעלים באזור התעשייה "עלי זהב", כי "רכז תעשיות באיגוד פועל בתחום הבקרה במפעלי אזור התעשייה עלי זהב למרות שלמקום אין תב"ע וזאת על פי עמדתנו כי יש לאכוף את הדרישות בתחום איכות הסביבה גם כאשר אין תב"ע בתוקף".
נציג יועמ"ש איו"ש כתב באוגוסט 2009 חוות דעת שנשלחה לגורמים שונים במנהא"ז ובה נקבע, כי השטח של אזור התעשייה "עלי זהב" מ צוי באדמות מדינה ומרביתו בתחום השיפוט של המועצה האזורית שומרון, ולכן הוועדה המיוחדת (המקומית) לתכנון ובנייה שומרון רשאית להפעיל סמכויות אכיפה תכנונית כלפי ישראלים, ביחס לשטח התכנית המצוי בתחום שיפוטה של המועצה האזורית שומרון.
בעקבות פנייה של משרד מבקר המדי נה מאפריל 2011 , הודיע ראש תחום תשתית במנהא "ז למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , כי בחודש זה הוא הוציא הבהרה לרשויות המקומיות באיו"ש בדבר סמכויותיהן לפיקוח ואכיפה, וממנה עולה, כי הוועדה המיוחדת (המקומית) לתכנון ובנייה שומרון רשאית להפעיל סמכויות אכיפה תכנונית כלפי ישראלים.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1723 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההבהרה האמורה של ראש תחום תשתית במנהא"ז בעניין הסמכויות הנתונות לראשי רשויות מקומיות לפיקוח ואכיפה הועברה לראשי המועצות המקומיות רק כשנתיים לאחר הוצאת חוות הדעת המשפטית מטעם יועמ"ש איו"ש בעניין זה.
זאת, אף שהיה ידוע, כי המועצה האזורית שומרון אינה אוכפת את החוק באזור התעשייה "עלי זהב" במשך שנים, וכי ראש המועצה סבור שאין בסמכות המועצה האזורית שומרון לעשות כן.
נוכח חוות הדעת האמורה של יועמ"ש איו"ש והנחיות ראש תחום תשתית, כאמור, בדבר סמכויות הפיקוח והאכיפה של הרשויות המקומיות באיו"ש, על המועצה האזורית שומרון לפעול בהתאם ועל המנהא"ז לוודא זאת.
ראש המועצה האזורית שומרון, מר גרשון מסיקה, מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 , כי עד ספטמבר 2007 לא הייתה למועצה כל סמכות לאכוף את דיני התכנון והבנייה במקומות שבהם אין תכנית בניין עיר בתוקף, כיוון שרק באוקטובר 2007 קיבלו הוועדות המיוחדות לתכנון ולבנייה מינוי בחתימת ראש המנהא"ז המסמיך אותן לאכוף את הדין בתחומי היישובים הגם שאין תב"ע בתוקף.
עוד הוסיף, "כי אזור התעשייה והמבנים שבו הוקמו רובם ככולם לפני המועד שבו הוסמכה הועדה המקומית לאכוף את הדין.
על כן, לא ניתן, בכל הכבוד, לצפות מהוועדה, אשר ירשה מצב זה לטפל בו על דרך הריסת 8 "מפעלי תעשייה וכי "עם הסדרת הפעילות באזור התעשייה, תחילה על ידי אישור תוכנית בניין עיר כדין על ידי מועצת התכנון העליונה, יוכלו המועצה והועדה לתכנון ולבנייה לבצע את מלאכתן ולהשלים את הסדרת אזור התעשייה עלי זהב כנדרש וכמתחייב".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הימשכותו לאורך שנים של מצב זה בו מפעלים פועלים באזור התעשייה "עלי זהב" שלא במסגרת תב"ע, ללא היתרי בנייה והיתרי עיסוק, מהווה פגיעה חמורה בסדרי שלטון ובאינטרסים ציב וריים.
יתר על כן, המנהא "ז אף העניק למפעלים אלה היתרים להעסקת עובדים פלסטיניים.
חמורה העובדה שבאזור התעשייה אין תשתיות פיתוח ותשתיות ביוב, דבר הגורם לפגיעה באיכות הסביבה.
ראוי שראש המנהא "ז במעורבות מפקד פקמ"ז והמתפ"ש ובשיתוף יועמ"ש איו"ש והמועצה האזורית שומ רון יפעלו להסדרת פעילות אזור התעשייה ובמקביל יפעלו לאכיפת החוק בו.
אזורי תעשייה בניהול ישראלי הוקמו על קרקעות המנוהלות על ידי הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש, אשר מקצה את הקרקעות לגופים העוסקים בהתיישבות באיו"ש.
לאזורי התעשייה בניהול ישראלי באיו"ש יש לייחס, בין השאר, חשיבות כלכלית וביטחונית, בהיותם מספקים תעסוקה לישראלים ולפלסטינים.
בביקורת הועלו ממצאים כבדי משקל שעניינם פגיעה בזכויות של עובדים המועסקים באזורי תעשייה שבניהול ישראלי.
עניין זה בא לידי ביטוי בהיעדר הקפדה על קיום ביקורות שוטפות של המנהא"ז ושל משרד התמ"ת על המעסיקים הישראליים בנושא תשלום שכר מינימום, שהביא לתופעות של פגיעה בשכרם של עובדים פלסטיניים, בהיעדר פיקוח ואכיפה משמעותיים בנושא בטיחות וגיהות בעבודה, שיש בו כדי להעמיד בסכנה ממשית את בריאותם וחייהם של העובדים באזורי התעשייה, ובאי - הסדרת ביטוח לעובדים מפני פגיעות בעבודה.
אי-הקפדה בנושאים אלה פוגעת בדימויה של מדינת ישראל ובמעמדה בדעת הקהל הבין -לאומית כמדינה המקפידה על אכיפת החוק ועל שמירת זכויות העובדים הפלסטיניים המועסקים על ידי ישראלים באיו"ש.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1725 .
מפאת חשיבות הנושא, רגישותו והמשמעויות המדיניות והכלכליות הנלוות לו, ראוי שמתאם פעולות הממשלה בשטחים וראש המנהא"ז בשיתוף משרד התמ"ת יפעלו לאכיפת הוראות הדין בנושא הנדון המתקיימות באיו"ש.
מן הראוי גם, כי ראש המנהא"ז, מתאם פעולות הממשלה בשטחים, משרד התמ"ת והיועץ המשפטי של איו"ש יפעלו בהקדם עם משרד המשפטים לבחינת השינויים הנדרשים בתחיקת הביטחון בנוגע לדיני העבודה באיו"ש, ויביאו להכרעת הדרג המדיני את דרכי הפעולה האפשריות ליישום השינויים.
הליקויים החמורים שהועלו בנושא אבטחת אזורי התעשייה מהווים פרצה ביטחונית העלולה לסכן את השוהים באזורי התעשייה ואת תושבי ישראל מחשש של הברחת חומרי לחימה ומפגעים מאיו"ש לישראל.
על מפקד פקמ"ז בשיתוף ראש המנהא"ז לפעול לתיקונם של ליקויים אלה, ובכלל זאת להסדיר את נושא מינוים של נאמני ביטחון, ולפעול למיגור התופעה של "הלבנת סחורה".
על פקמ"ז, המתפ"ש והמנהא "ז לפעול בנחרצות נגד תופעות של השתלטות על קרקעות פרטיות ועל אדמות מדינה, והקמת מבנים ללא היתרי בנייה באזורי התעשייה "מסילה" ו"עלי זהב" - תופעות המהוות פגיעה חמורה בסדרי שלטון - ולהסדיר את פעילותם של אזורי התעשייה "מסילה" ו"עלי זהב" בהתאם לחוק.
כמו כן, על המ נהא"ז ועל המועצה האזורית שומרון לבדוק באופן פרטני את כל ההסדרים הנדרשים בנושא איכות הסביבה בכל אחד מן המפעלים ולפעול ליישומם, וכן לפעול להקמתן של התשתיות הנדרשות בכל אחד מאזורי תעשייה אלה, כגון ביוב וניקוז.
מדוח זה עולה, שאכיפת החוק באזורי התעשייה בניהול ישראלי באיו"ש בכל התחומים שנבדקו אינה מספקת כלל ועיקר.
ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה ייתן דעתו על כל המתואר בדוח, לרבות הפרות החוק.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1727 .
עד פברואר 2005 ניהלה רשות הנמלים את נמלי חיפה, אשדוד ואילת (להלן - הנמלים).
רשות הנמלים הוקמה על פי חוק רשות הנמלים, התשכ"א- 1961 (להלן- חוק רשות הנמלים).
מינהל הספנות ריכז את נושא הספנות במשרד התחבורה.
ביולי 2004 נחקקחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 (להלן- החוק או חוק הספנות והנמלים), שביטל את חוק רשות הנמלים 5 .
בעקבות החוק הוקמו ארבע חברות: חברת נמל חיפה, חברת נמל אשדוד, חברת נמל אילת וחברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בע"מ (להלן - חנ"י).
על פי החוק הוקמה בפברואר 2005 במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) רשות הספנות והנמלים (להלן - רספ"ן), שהיא זרוע של משרד התחבורה לגיבוש וליישום של מדיניות הממשלה בתחומי הספנות, הנמלים, מעגנות וכלי ש יט קטנים.
בשנת 2010 היה תקציב רספ"ן כ-32.
3 מיליון ש"ח ומספר העובדים בה היה60 .
תפקידיו של מינהל הספנות היו לאגד את כל נושאי הספנות והנמלים במדינת ישראל ולשמש רגולטור בין כל הגופים הרלוונטיים.
החוק הוסיף לתפקידי רספ"ן תחומים נוספים ובהם פיקוח על שלושת הנמל ים, ריכוז מידע וכן ייזום מחקרים .
5 למעט הוראות בחוק רשות הנמלים, שימשיכ ו לחול כמפורט בסעיף 36 לחוק הספנות והנמלים.
בתחום הנמלים; ייעוץ לשרים בעניין תכניות הפיתוח שהכינה חנ"י.
כמו כן, נקבע בחוק כי הרשות תבצע את תפקידיה כדי להבטיח בין השאר מתן שירות יעיל, מקצועי ואמין לציבור בתחום הספנות והנמלים וקידום התחרות בין הגורמים בנמלים.
את הנמלים בישראל פקדו בשנת 2010 6,011 אניות מטען.
מהן עגנו בנמל חיפה 2,854 אניות, במספנות ישראל בנמל חיפה- 182 , בנמל אשדוד- 2,829 ובנמל אילת - 146 אוניות.
יצוין כי כמעט לא היה שינוי במספר האניות שפקדו את ישראל בין השנים 2004 ל- 2010.
מבין כלל האוניות הפוקדות את ישר אל פוקדות גם אניות נוסעים.
בשנת 2010 עברו בנמלי חיפה ואשדוד כ - 572,000 נוסעים, גידול של כ -95% לעומת שנת 2005.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים של פעילות רשות הספנות והנמלים.
הביקורת נעשתה ברספ"ן, במשרד התחבורה, במינהלות הנמלים6 באשדוד ובחיפה, בחנ"י ובמשרד המשפטים.
תחום הספנות הבין -לאומית מוסדר בעיקר באמצעות אמנות בין -לאומיות.
אמנה מחייבת את המדינות והארגונים שהצטרפו אליה, אם באמצעות החלטת ממשלה או בית מחוקקים ואם בדרך אחרת.
אשרור של אמנות במדינת ישראל הוא בסמכות הממשלה.
לפי החוק, רספ"ן תבצע את תפקידיה כדי להבטיח, בין היתר, את "יישומן של אמנות בין -לאומיות בתחום הספנות או הנמלים המחייבות את ישראל".
הארגון הימי הבין -לאומי INTERNATIONAL M ARITIME ORGANIZATION (להלן- .
IMO , אימ"ו או הארגון) שמדינת ישראל חברה בו הוא סוכנות מקצועית של האו"ם, המופקדת על הבטיחות והביטחון בתחום הספנות וכן על מניעת זיהום מספינות.
גם לפני שרשויות המדינה מאשררות אמנה עשויות להיות לה נפקויות משפטיות בנוגע למדינה.
לדוגמה, על פי אמנת וינה בדבר דיני אמנות משנת 1969 , "מדינה אשר חתמה על אמנה אך טרם אשררה אותה, מחוייבת על פי המשפט הבינלאומי להימנע ממעשים אשר סותרים את מטרת האמנה".
בשל האמור ובהתחשב באפשרות שהצטרפות לאמנה עשויה להביא להכללת נורמות חדשות בספר החוקים או תחייב לשנות נורמות קיימות, חשוב שתתקיים התייעצות בנושא ההצטרפות האפשרית לאמנה עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
הנחיות היועץ המשפטי לממשלה מ - 1.
72 בנושא אמנות בין -לאומיות, בפרק "אשרור אמנה או הצטרפות אליה", קובעות את הדרך לטיפול בהתקשרות באמנות .
6 בפברואר 2006 ,נחתם בין רספ"ן ובין חנ"י הסכם לשיתוף פעולה לניהול נמלי חיפה אשדוד ואילת ולפיו הוקמו מנהלת נמל בנמל חיפה ומינהלת בנמל אשדוד.
ובראשם מונו מנהלי נמלים שמתפקידם לנהל בין היתר את התחום הימי ואת השטחים המשותפים של התאגידים השונים בנמל .
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 971 .
בין-לאומיות, לרבות בשלבי ניהול המשא ומתן, החתימה והאשרור.
בהנחיות נקבע כי הייעוץ המשפטי של המש רד יעביר למשנה ליועץ המשפטי לממשלה וליועץ המשפטי של משרד החוץ העתק מהאמנה וכן חוות דעת בעניין שתתייחס לדברים אלה: "א.
השפעת האמנה המוצעת על ההתחייבויות הבינלאומיות הקיימות של המדינה; ב.
הוראות חוק פנימיות המשפיעות על סמכות הממשלה לכרות את האמנה; ג.
השינויים הדרושים בחוק הישראלי לשם ביצוע האמנה; ד.
במקרה של אמנה רב צדדית - האם יש צורך ואפשרות להסתייג מהוראות מסוימות שבאמנה".
כמו כן נקבע בהנחיה משנת 1972 , בין היתר, כי אם סבר היועץ המשפטי לממשלה שאשרור האמנה מחייב שינויים בחוק הישראלי, יודיע על כך למשר ד הנוגע בדבר, ונציג משרד המשפטים ישותף בדיוני הכנת החקיקה.
חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה בנוגע להיבטים המשפטיים של האמנה המוצעת תוגש לממשלה וכן דוח שיפרט את הצורך באשרורה; כמו כן תוגש עמדת משרד החוץ.
באוקטובר 2003 הוציא היועץ המשפטי לממשלה קובץ חדש שלהנחיות (להלן - הקובץ החדש) לאחר עדכון וניפוי הנחיות ישנות, לפי העניין, וניסוח חלקן מחדש.
בדף ההסבר לשימוש בקובץ נכתב כי "אין להסתמך על הנחיות שהוסרו".
נמצא כי בקובץ החדש אין הנחיה ספציפית בנושא 'אמנות בינלאומיות'.
עם זאת, ההנחיה משנת 1972 בנושא מופיעה בין הנחיות היועץ המשפטי לממשלה באתר האינטרנט של משרד המשפטים, וזאת תוך ציון מפורש כי "הנחייה זו הינה חלק מקובץ ההנחיות ההיסטורי.
בימים אלה נעשית עבודת מטה לעדכון ההנחיה.
הנחייה זו מחייבת, כל עוד לא פורסמה אחרת תחתיה".
בבירור שקיים צוות הביקורת מסרה היועצת המשפ טית של משרד התחבורה כי בקובץ הנחיות היועץ המשפטי לממשלה יש שני סוגי הנחיות: הנחיות מעודכנות והנחיות היסטוריות.
לדבריה להנחיות המעודכנות יש תוקף מחייב, ואילו ההנחיות ההיסטוריות אינן מחייבות.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת 1972 היא הנחיה היסטורית ולא מחייבת.
לדעת מבקר המדינה על היועץ המשפטי לממשלה לנקוט את הצעדים הנדרשים על מנת להבהיר את מעמדן של ההנחיות ההיסטוריות, הן בקובץ הכתוב והן בקובץ המקוון (באתר האינטרנט של משרד המשפטים).
עליו לעשות להטמעת הדברים בקרב ציבור המשתמשים, לרבות היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה - ובכלל זה להבהיר מהן ההנחיות המחייבות לעניין הליך האשרור של אמנות בין-לאומיות, לרבות התאמת החקיקה הישראלית להוראותיהן.
בתשובתו מדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה הודיע משרד המשפטים (להלן- תשובת משרד המשפטים) כי הוא לקח לתשומת לבו כי "ההנחיה נשמטה מקובץ ההנחיות שיצא כקובץ מודפס בשנת 2003 (אם כי ההנחיה תקפה, ידועה למיטב ידיעתנו ליועצים המשפטיים הרלוונטיים, מאוזכרת על ידנו תדיר בתכתובות מול יועצים משפטיים בנושא זה, וקיימת במאגר האינטרנט המעודכן של ההנחיות באתר משרד המשפטים), ונוציא הבהרה לכלל היועצים המשפטיים על מנת למנוע כל אי הבנות, ככל שהיו כאלה.
עוד נציין כי אנו שוקדים כיום על עדכון ההנחיה".
בתקנון לעבודת הממשלה מאפריל 2009 נקבע כי "שר המבקש להגיש הצעה להחלטה בדבר אשרור אמנה בינלאומית יעביר למזכיר הכנסת שבועיים קודם 972 דוח שנתי62 .
עותקים מנוסח האמנה ומעיקריה המתורגמים לעברית וזה יביאם לידיעת הכנסת.
בתום השבועיים שנקבעו תועבר למזכיר הממשלה הצעת החלטה בעניין אשרור האמנה.
בדברי ההסבר יובאו עמדותיהם של שר החוץ ושר המשפטים ושינויים בחוק הישראלי הנובעים מן האמנה, אם שינויים כאלה נדרשים.
ננקטה בכנסת פעולה בעניין האמנה בהתא ם לתקנון הכנסת, ידווח על כך השר המופקד על התחום לממשלה".
גם ממשלות עבר כללו בתקנון של עבודת הממשלה ניסוח דומה בנושא זה.
לאמנת MARPOL, שהיא האמנה המובילה של ארגון IMO ,בנושא זיהום מכלי שיט יש שישה נספחים.
על המדינות החברות באמנה חלה החובה להצטרף לשני הנספחים הראשונים בלבד, וההצטרפות לארבעת הנוספים היא וולונטרית.
רוב המדינות המפותחות אשררו את ארבעת הנספחים הוולונטריים, ולפי מסמכי רספ"ן בכוונת הארגון לחייב בעתיד את חברות הארגון להחיל בתחומן גם את יתר הנספחים.
מדינת ישראל הצטרפה עד כה לשלושה נספחים ועל מנ ת להצטרף לשלושת הנספחים האחרים עליה ליישמם בחקיקה הישראלית כדי להחיל אותם כנורמה מחייבת בתחום הימי.
לצורך יישום הוראותיו של הנספח החמישי, היה על רספ"ן להתקין תקנות בשיתוף המשרד להגנת הסביבה בנושא איסור השלכת אשפה מכלי שיט.
רק בינואר 2010 ,22 שנים לאחר כניסתו לתוקף של הנספח החמישי של האמנה, פורסמו תקנות אלה ברשומות והן נכנסו לתוקף בפברואר 2010 ; רק באפריל 2011 העבירה היועצת המשפטית של רספ"ן למשרד החוץ בקשה לאשרור הנספח החמישי לצורך ייפוי כוחו של שר החוץ לבצע את ההחלטה.
נמצא כי הליך ההצטרפות לנספח יושם באיחור ניכר בשל עיכובים לא רק ברספ"ן אלא גם במשרד החוץ ובמשרד המשפטים.
רספ"ן הודיעה למבקר המדינה כי רק במאי 2011 התקבלה החלטת ממשלה להצטרף לנספח לאחר שהתקבלו האישורים המתאימים מאפריל 2010 עד ינואר 2011 .
של משרד המשפטים, משרד החוץ והממשלה משרד המשפטים הודיע למשרד מבקר המדינה כי פועלת בו מחלקת כתבי אמנה אשר מתרגמת מעל 50 "אמנות מדי שנה, מפרסמת עשרות חוברות "כתבי אמנה בשנה ועושה זאת במקצועיות ובמסירות, תוך התחשבות גם בבקשות של משרדים שונים לסדרי קדימויות בעבודה בהתאם למידת חשיבותם ודחיפותם של הנושאים.
משרד החוץ הודיע למבקר המדינה כי ".
מחלקת האמנות במשרד החוץ שלחה את ההודעות על ההצטרפות ל IMO ( פורמלית INSTRUMENT OF ACCEPTANCE .
הביקורת העלתה כי מתוך רשימה של61 אמנות בין-לאומיות בתחום הימי, ישראל חתומה על 21 ,אמנות בלבד; מדינות כגון הודו, איטליה אירלנד ויפן חתומות על 35-38 אמנות בתחום זה.
במדינת ישראל יש פיגור של ממש בהשוואה למדינות אלה בהצטרפות לאמנות בין-לאומיות בנושא ספנות ושיט וביצירת הנורמות הנדרשות בחקיקה הישראלית לצורך יישומן.
המדינה הצטרפה לחלק מהאמנות בעיכוב של יותר מ-20 שנים.
רספ"ן ומשרד התחבורה לא קידמו הצטרפות לאמנות במשך שנים רבות.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 973 .
מנהל אגף בכיר לפיקוח ובקרה ברספ"ן העלה במכתבו ממרץ 2009 למנהל אגף כלכלה וקשרי חוץ ברספ"ן שבע דוגמאות של אמנות חיוניות שישראל אינה חתומה עליהן.
גם במאי 2011 העלה סגן מנהל רספ"ן במכתבו למנהל רספ"ן וליועץ המשפטי ש ל רספ"ן רשימה של אמנות בין -לאומיות שלדעתו על מדינת ישראל לאשרר בהקדם7.
במועד סיום ביקורת המדינה לא הסתיימו הליכי הטיפול הנדרשים באמנות, בנספחים ובפרוטוקולים של אמנות בין -לאומיות שהמדינות החברות ב- IMO .
חתמו עליהם לפני שנים רבות במרץ 2009 כתב מנהל אגף פיקוח ובקרה ברספ"ן דאז במכתבו לסגן בכיר למנהל הרשות בנושא "פיגור מתמשך באשרור אמנות בין לאומיות ושחיקת היכולת לאכיפתן".
לדבריו אם ישראל לא תאשרר את האמנות ולא תעגן בחקיקה את חלקי אמנת STCW להכשרת ימאים והסמכתם ותימצא שאינה עומדת בדרישות, יכול מצב זה לגרום להעלאת תעריפי הביטוח של אניות הפוקדות את הנמלים בישראל או הימנעות מהגעת אניות מסוימות לנמל בישראל.
עוד ציין באותו מכתב כי תדמיתה של מדינת ישראל תפגע קשות.
בסיכום דיון בלשכת מנכ"ל משרד התחבורה בפברואר 2010 ,הודיע מנהל רספ"ן רב חובל יגאל מאור, כי "עד לשנת 2015 על כל המדינות החברות לעמוד ביישום כל האמנות הימיות ומדינה שלא תעמוד בכך, ירד דירוגה".
פירושו של דבר, כי מדינות שלא יעמדו באמנות יהיו חשופות לסנקציות בין -לאומיות אפשריות כגון: מניעה מימאים ישראלים לעבוד באניות ברחבי העולם, החמרה בתנאי העגינה של ספינות ישראלי ות בנמלים זרים או מניעה מחברות ספנות זרות מלעגון בנמלי ישראל.
רספ"ן ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 ,כי "עד לאחרונה כוח אדם המטפל בנושאי ספנות ונמלים בלשכת היועצת המשפטית של משרד התחבורה.
פעל בהתאם לסדרי קדימות שנקבעו ע"י הנהלת המשרד ולפיו, במשך מספר שנים עמד בראש סדרי הקדימות הצורך לבצע התאמות בחקיקה כתוצאה מהרפורמה בנמלים ובכלל, לטפל בהיבטים החוקיים הרבים הנובעים מהרפורמה".
עוד נאמר בתשובה כי רספ"ן פועלת מזה כשנה וחצי להכנה לביקורת ה- VIMSAS (ביקורת בינלאומית) בנושא אישורי אמנות והתאמת החקיקה הישראלית לאמנות, שתיערך בתחילת 2013 .
במסגרת זו נערכו כבר מספר סדנאות בישראל ע"י מומחים בינלאומיים ונכתבים נהלים רבים.
7 אמנה למניעת זיהום היום( MARPOL) נספחים4 ו-6 ; חקיקת תקנות של נספח2 (גם פרוטוקול 97 ב- MARPOL ); אמנה לניהול מי נטל (BWM); "אמנה "לדלק הסק - BUNKER CONVENTION, ;כולל האמנה להגבלת אחריות( LLMC) אמנתAFS - על איזור שימוש בצבעים המכילים בדיל אורגני (TBT) ; פרוטוקול88 לבטיחות החיים בים( SOLAS) ; תקנות לאומיות הקשורות לאמנת ההכשרה של יורדי ים (STCW) , לרבות תעודות רפואיות חדשות, תעודות בלתי ניתנות לזיוף וגישה למאגר ממוחשב לאימות התעודות, שנכנס לתוקף ב- 1.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה ועל משרדי הממשלה השונים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות לקידום ההליכים הנדרשים לקליטה בדין הישראלי של האמנות הבין -לאומיות בתחום הספנות כדי שמדינת ישראל תעמוד בשורה אחת עם המדינות המתוקנות והמתקדמות בנושאים אלה.
בשנת 2009 עשתה European maritime safety agency (להלן- EMSA ) הסוכנות האירופאית לבטיחות ימית ביקורת שתכליתה לבדוק אם מערכת ההכשרה הימית של מדינת י שראל עומדת באמות המידה של הקהילה האירופית.
ארגון EMSA העיר למדינת ישראל שחלקים מאמנת STCW , .
הקובעת נורמות להכשרת ימאים, אינם מעוגנים בחקיקה הישראלית רספ"ן הודיעה בתשובתה מדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת רספ"ן) כי "עקב איטיותם הרבה של הליכי חקיקה בישראל, אנו נאלצים לא אחת למצוא דרכים זמינות לאימוץ סעיפים מעשיים באמנות.
לדוגמא כפי שבא לידי ביטוי באמנת ה- STCW - במקרה של התעודות הרפואיות ועל מנת שלא להיקלע למצב של הפרת האמנה.
עדכון האמנות לא תואם תמיד את הליך החקיקה הישראלי ולכן נוצרים הפרשי זמנים אלו בין קבלת העדכון לבין השלמת החקיקה הישראלית".
בפברואר 2007 התקיים כינוס בלונדון בנושא אמנת STCW להכשרה והסמכה של יורדי ים בהשתתפות נציגי רספ"ן.
בכינוס הוחלט, בין השאר, כי יש לענות לאלתר לבקשות של אימות תעודות ממדינות אחרות כדי ל הקל בגילוי תעודות מזויפות.
בסמינר אזורי ושמו STCW CONVENTION , שהתכנס באוקטובר 2010 השתתפו שני נציגים מרספ"ן.
הועלה בו כי הוחמרו הדרישות בדבר הפיקוח על תעודות ההסמכה לימאים ובדבר אימותן.
נוספה דרישה מפורשת מהמערכת לדיווח מקוון מהיר על פרטי הימאים בעניין תעודות ההסמכה שלהם, על תאריך ההנפקה ועל ותוקפן הרצוי.
נציגי רספ"ן בסמינר דיווחו למנהל רספ"ן כי המערכת הממוחשבת הקיימת מבוססת על תכנה שנכתבה לפני עשורים רבים מלאה טלאים ואינה עונה בשום אופן לדרישות ובמיוחד לצרכי רשות הספנות ואין כל אפשרות מעשית להפקת דוחות וחתכים הדרושים לעבודה השוטפת.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , לא הותאמה מערכת המחשוב לדרישות, ואי אפשר לאמת תעודות באופן מקוון.
בתשובת רספ"ן צוין כי נושא המחשוב נמצא בטיפול ובעדיפות, כפי שסוכם בכינוס .
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 975 .
העסקת ימאים בשנים האחרונות קטן מספרם של הימאים הישראלים המשרתים על אניות ישראליות.
להלן טבלה המפרטת את מספרם של הימאים הישראלים בסיווג לפי קצינים, צוערים ודירוגיהם (מלחים בעלי דרוג מקצועי במקצועות שונים) לשנים 2007 -2010 .
מספר הימאים הישראלים באניות ישראליות .
סה"כ דירוגים צוערים קצינים השנה .
449 1 81 367 2010 מנתוני הטבלה עולה כי מספר הימאים הישראלים פחת בין השנים 2007 ו- 2010 בכ-17% .
מספר הקצינים קטן בכ -16% בשנים אלה, ומספר הצוערים, שהם העתודה לעתיד לקצונה הימית הישראלית, קטן בכ-23% בשנים אלה.