HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לשקול להוסיף ולפתח מדדים שיאפשרו להערי ך את השירות הכולל למבוטח: למשל, צריכת תרופות שונות; שיעור החולים מעל גיל 75 הצורכיםשמונה תרופות או יותר35 ; שיעור הקשישים המופנים למרפאה להערכה גריאטרית; זמני המתנה של קשישים לקבלת שירותים; זמן הביקור של מבוטח קשיש אצל רופא ראשוני וכו'.
כל זאת - נוסף על הבקרה שמקיים האגף לרפואת הקהילה שבמשרד במתקני הקופות ונוסף על תכנית מדדי האיכות הקיימים.
ראוי גם שהמשרד ישקול לתמרץ את הקופות בהתאם לתוצאות המדדים הרפואיים שיפותחו.
34 ראודוח שנתי 56 ( ב של מבקר המדינה 2006 ,) "סוגיות בתחום הרפואה הראשונית בקהילה", עמ' 411.
35 על פי מדד זה, ניתן יהיה לקיים השוואה בין הקופות.
המדד יושווה למדדים ייעודיים אחרים כמו איזון סכרת, איזון לחץ דם וכו' כדי להבטיח טיפול נאות לחולה הזקוק לעתים לתרופות מרובות.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 175 .
צמצום סיבוכים מתרופות לשינה ולהרגעה .
מחקרים הראו כי השימוש בתרופות פסיכוטרופיו ת36 נפוץ בקרב ק שישים בארץ; בפרט מקובל שימוש יתר בתרופות לשינה ולהרגעה למרות השפעותיהן השליליות הידועות37 .
מאידך גיסא, אין די פעולות לאבחון בעיות נפשיות בקשישים- בפרט דיכאון - ולטיפול בהן.
פרטי הטיפול התרופתי בקשישים בקופות החולים אינם נגישים כאמור למשרד.
מסקר בריאות לאו מי שעשו הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומשרד הבריאות בשנים 2003 -2004 עלה, כי 50% מבני65 ומעלה דיווחו על שימוש בארבע תרופות מרשם לפחות "בשבוע האחרון".
20% מבני65 ומעלה דיווחו על שימוש בתרופות פסיכוטרופיות במהלך 12 .
החודשים שקדמו לסקר המשרד קבע (במצגת שהכין) כי השימוש בתרופות פסיכוטרופיות בקשישים שכיח יותר מאשר בקבוצות גיל צעירות יותר.
עוד נקבע כי עיקר השימוש הוא בתרופות נוגדות חרדה ובתרופות הרגעה מסוג בנזודיאזפינים שמומלץ לא להשתמש בהן בקרב קשישים, לפי רשימת בירס.
מאידך גיסא, נמצא כי קשישים רבים שסובלים מדיכאון אינם מטופלים כיאות.
השימוש בבנזודיאזפינים בקשישים .
התרופות מקבוצת הבנזודיאזפינים, האמורות לסייע במצבי חרדה ומתח, משפיעות על מערכת העצבים המרכזית ומיועדות על פי רוב לשימוש מוגבל.
השפעתן עלולה לפגום בתפקוד המנטלי ולגרום לפגיעה בתיאום תנועות הגוף, ועל כן י ש חשש למעידות ונפילות של הנוטלים אותן.
לקשישים רגישות מוגברת לתופעות לוואי פוטנציאליות של תרופות אלה עקב ירידה בתפקוד מערכות גופם.
מחקרים הראו עליה בסיכון לשברים במפרק הירך בקרב קשישים שנטלו אותן.
מכבי הפיצה בשנת 2008 בקרב רופאיה נייר עמדה "שימוש בבנזודיאז פינים".
נקבע בו כי השימוש בתרופות אלה בקרב קשישים שכיח מאוד.
כ-30% ממרשמי התרופות לקשישים מכילים תרופות פסיכוטרופיו ת, ו"הבנזודיאזפינים הינן התרופות הנרשמות ביותר!
" בנייר מוסברים עקרונות הטיפול בהם ומוצע בו למצות טיפולים שאינם פרמקולוגיים לשיפור שינה.
רופאים מומחים שמשרד מבקר המדינה נועץ בהם, מסרו כי בנזודיאזפינים כלולים ברשימת התרופות שרצוי מאוד להימנע לתִּתן לקשישים.
במחקרים שנעשו בארה"ב על ידי שירותי בריאות המטמיעים אי-שימוש בבנזודיאזפינים התברר כי שיעור השימוש בהם פוחת מדי שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יבדוק בכל הקופות אצל קשישים את הצריכה של התרופות הפסיכוטרופיות בכלל, ואת צריכת .
36 ,תרופות שעיקר שימושן בטיפול בהפרעות נפשיות, בהפרעות שינה, בכאב כרוני בדיכאון, בחרדה ועוד.
37 כמו אפשרות לפגיעה קוגניטיבית ושכלית, האטת תגובה, ירידה במהירות ובדיוק של פעולות מוטוריות, סיכון לנפילות ושברים.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 177 .
ראוי שהמשרד יבחן את הצריכה בארץ לעומת מדינות מתקדמות בעולם, ואם יתברר לו שבארץ יש צריכת יתר, יהיה עליו לגבש המלצות טיפוליות לצמצומה.
המועצה הלאומית לגריאטריה עסקה בנושא בישיבתה בנובמבר 2008 , והועלה בה הרעיון כי חלק ממדדי האיכות יכולים להיות הקטנת השימוש בתרופות אנטי - פסיכוטיות ובתרופות ממשפחת הבנזודיאזפינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבחון יישום מדד של הקטנת השימוש לטווח ארוך בתרופות ממשפ חת הבנזודיאזפינים באוכלוסיית הקשישים.
מן הראוי שהמשרד יבחן גם תרופות ממשפחות אחרות שלהן עלולה להיות השפעה מזיקה על אוכלוסיית הקשישים ויפתח להן מדדי שימוש כדי שהשימוש בהן יהיה מיטבי.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי עיסוק בשימוש בתרופות אלו וגיבוש המלצות מקצועיות הם חלק מתפקיד האיגוד המקצועי (למשל הר"י) ולא תפקידו.
המשרד יכול אמנם לעודד עיסוק בסוגיה, אך האמירות המקצועיות צריכות להיות פרי עבודה ודיון בקרב אנשי מקצוע באיגודים המקצועיים הרלוונטיים.
המשרד קבע כי נדרשת פעילות הסברתית ממוקדת שלו ושל הקופות בקרב רופאי המשפחה והרופאים הגריאטרים בהתאם להחלטות המקצועיות של האיגוד המקצועי העוסק באוכלוסייה הזאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם לדעת המשרד, התייחסות המועצה הלאומית לגריאטריה והצעתה לקבוע מדד שיבחן את צמצום השימוש בתרופות אנטי -פסיכוטיות ובתרופות ממשפח ת הבנזודיאזפינים אינה מספקת, עליו לפעול בקרב מועצות לאומיות אחרות הקשורות לתחום ולבקש המלצות נוספות לגבי השימוש בתרופות כאלה ובתרופות ממשפחת הבנזודיאזפינים.
נוכח הצעת המועצה הלאומית לגריאטריה וחשיבות הנושא, ראוי שהמשרד יפנה לגורם מקצועי מתאים (לדוגמה הר"י) בבקשה שיגבש המלצות בנושא, ואחר כך יעקוב אחר גיבושן למדדים רפואיים שהקופות מטמיעות.
החלפת תרופות לקשישים ולחולים כרוניים .
סל שירותי הבריאות הממלכתי מכיל תרופות עם שם המרכיב הפעיל בתרופה בלבד38, ו באפשר ותה של כל קופת חולים לבחור את היצרן שממנו תרכוש את התרופה.
אפשרות זו, החיונית לשמירה על המסגרת התקציבית, מתירה למעשה להחליף בתדירות גבוהה צורה מסחרית אחת של תרופה בצורה מסחרית אחרת, גם אם משמעות ההחלפה חיסכון כספי קטן לקופות.
החלפת צורות מסחריות של תרופות בתדירות גבוהה עלולה לפגוע בנטילתן על ידי קשישים שהתרגלו לצורת התרופה ולצבעה.
חולה שהתרגל לתרופה מסוימת עלול .
38 תכשיר גנרי- תכשיר רפואי המכיל חומרים פעילים בחוזק ובצורת מינון שווים לתכשיר רפואי מקורי (שעליו נרשם פטנט) הרשום בפנקס התרופות הממלכתי, בין שיוצר בארץ ובין שיוצר בחו"ל, למעט תכשיר ביולוגי ומוצרי דם.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 179 .
לחשוש מהשינוי ולהימנע מליטול את התרופה החדשה.
מנהל המחלקה לפרמקולוגיה קלינית39 מהמרכז הרפואי הדסה עין .
39 פרמקולוג קליני- רופא המתמחה, בין היתר, בכל הקשור ליחסי הגומלין בין תרופות, תופעות לוואי בין-תרופתיות ושימוש בתרופות במצבים מיוחדים.
כרם מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי חשוב שרופאים או צוותים רפואיים אחרים ידריכו את החולים ויסבירו להם מה היא תרופה גנרית כדי להפיג את חששותיהם.
בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה 40 התברר כי חולים קשישים וחולים כרוניים טועים באופן נטילת התרופות כאשר משנים להם את צבע התרופה וצורתה, ויש לסייע להם בכך כל פעם מחדש .
שינוי התרופה בתדירות גבוהה, בלא שיוגבל הזמן המזערי למתן תרופה, עלול אפוא להיות מקור לבלבול ולטעויות בנטילתן בקרב אלה הצורכים תרופות רבות - ואף לגרום להם להימנע מכך.
משרד מבקר המדינה בירר בקופות אם יש להן נוהל, הוראות או הנחיות בעניין צמצום תדירות החלפת התרופות לקשישים.
להלן פרטים: הכללית השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי החלפת תרופות גנריות בעייתית לא רק אצל קשישים, ולכן בשנת 2010 החלו "להקפיד בתרופות בהן יש הגנריות השונות.
]התרופות[ משמעות קלינית לשינוי בין מכבי השיבה במאי 2010 כי קיימת בה הנחייה שהסכמי רכש לתרופות גנריות ייעשו רק אחרי שנתיים של שימוש בהן - לפחות - כדי לא לגרום לשינוי בחלופות גנריות באופן תכוף.
נוסף על כך, נקבע כי לא תהיה החלפה גנרית בתכשירים שלהם "חלון טיפולי צר"41 .
בספטמבר 2010 השיבה מכבי למשרד מבקר המדינה כי לדעתה מומלץ שתרופות לא יוחלפו בתדירות גדולה מפעם בשנתיים.
מאוחדת השיבה במאי 2010 כי אין לה נוהל ספציפי לגבי הקשישים המבוטחים בה.
מדיניותה במתן תרופות לחולים היא על פי הנחיות משרד הבריאות.
לאומית השיבה במאי 2010 כי "מדיניות הטיפול התרופתי בקופה נגזרת מהוראות החוק, התקנות והנחיות משרד הבריאות: בתרופות בהן החלון הטיפולי 'צר' - אנו שומרים על רצף טיפולי בתרופה המקורית.
בתרופות אחרות – מותרת החלפה גנרית .
לקופות אין אפוא הנחיות המורות להימנע במידת האפשר מהחלפת תרופות לקשישים, והמשרד עדיין לא נתן דעתו לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון אם ניתן לצמצם למינימו ם את החלפת התרופו ת לקשישים בהתייחס להיבטי ם הכספיים של ההחלפה לעומת הנזק הצפוי לקשישים.
כמו כן יש מקום לבחון פעולות הסברה לחולים על תרופות גנריות כדי להפיג חששות אפשריים.
40 ראודוח שנתי 56 ( ב של מבקר המדינה 2006 ,) "הקצאת תרופות למבוטחים בקופות החולים", עמ' 527.
41 חלון טיפולי הוא הטווח הטיפולי שבו ריכוז התרופה נמצא בתחום שבו ההשפעה הטיפולית שלה חיובית.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 181 .
על המשרד ועל קופות החולים לתת את הדעת להרגלי השימוש בתרופות של חולים קשישים וחולים כרוניים שנוטלים תרופות רבות.
לחולים כאלה החלפת התרופה יכולה לה יות מקור לבלבול.
מן הראוי לספק לקשישים מידע תרופתי ברור ולהשתדל שלא להחליף להם את התרופות בתדירות גבוהה.
כרטיס תרופות אישי לחולה .
במסמך שגיבש במרס 2010 האגף לגריאטריה בתיאום עם האגף לרוקחו ת במשרד נקבע כי למטופל הקשיש בקהילה אין מידע מסודר בכתב על הטיפול התרופתי שהוא מקבל.
לעיתים מגיע המטופל לבית המרקחת עם מרשמים חוזרים לתרופות שנטל בעבר ואיננו צריך אותן עוד, והוא מיידע על כך את הרוקח אך לא את הרופא המטפל.
במסמך הוצע לצייד את המטופל, כחלק מש גרת הטיפול, בכרטיס תרופות שיכיל את המידע הבסיסי ההכרחי על הטיפול התרופתי שאותו הוא מקבל.
המידע יועתק מן הרשומה הרפואית שלו ויכלול את הפרטים האלה: פרטיו האישיים; שם הרופא המטפל; שם המרכיב הפעיל בכל תרופה והשם המסחרי שלה; מטרת הטיפול; תמונת הגלולה; מינון נטי לת התרופה וזמניה; הוראות נטילה נוספות לפי הצורך (קשר למזון, צורך במעקב).
כרטיס תרופות עדכני ומסודר הוא בסיס להסברים מפורטים יותר למטופל מן הרופא המטפל ומן הרוקח.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לקדם את הכנת כרטיס התרופות למטופל הקשיש ככלי לשיפור איכות הטי פול התרופתי.
הכרטיס יהיה אסמכתה לטיפול התרופתי בקשיש גם במקרה של אשפוז כל עוד אין רשומה לאומית רפואית.
בדיקת השפעות גומלין בין-תרופתיות במחשב .
תגובות גומלין בין-תרופתיות יכולות לבוא לידי ביטוי בהפחתת יעילות התרופות או בהשפעה על רעילותן אגב גרימת תוצאות טיפול לא רצויות.
קיימות גם השפעות גומלין בין תרופות למזון, לתוספי מזון ולצמחי מרפא.
אי-זיהוי תגובות גומלין בין - תרופתיות יכול לסכן את החולה.
כאמור, במערכות מידע מסוימות יש אפשרות לבדיקה מקוונת של השפעות הגומלין הללו כשהחולה מקבל תרופה חדשה, ואולם אין עדיין אפשרות לבדוק במחשב את התגובות וההשפעות הבין-תרופתיות כאשר מעורבות יותר משתי תרופות.
משרד מבקר המדינה בדק את פעילות הקופות בנושא זה אצל הרופאים הראשוניים בקהילה, אצל הרופאים המומחים, אצל היועצים, בבתי המרקחת וביחידות לטיפולי בית42:.
42 בדיקה קודמת נעשתה בשנת 2005 .
ראו דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ,) 'בפרק "הקצאת תרופות למבוטחים בקופות החולים", עמ527.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 183 .
: הכללית בכללית בודקת מערכת המחשב תגובות גומלין בין -תרופתיות אצל הרופא הרושם את התרופה החדשה (הנוספת האחרונה) וגם בעת ניפוק תרופה בבית המרקחת.
נלקחות בחשבון תגובות גומלין בין-תרופתיות חשובות לפי שיקול דעתם המקצועי של מנהלי הרפואה בכללית המזינים את מערכת המחשב.
מכבי: במכבי קיימת מערכת לבדיקת תגובות גומלין בין -תרופתיות שמתריעה מפני תגובות בזמן רישום תרופה חדשה שנוספת לרשימת התרופות הקיימת על ידי כל רופא המחובר אליה (רופא ראשוני או שניוני או יועץ).
בדיקת תגובות גומלין בין-תרופתיות נעשית גם בעת הניפוק בבית המרקחת גם אם מעו רבת תרופה ממרשם חיצוני (מבית חולים, למשל) או תרופה שבעבורה אין צורך במרשם.
במכבי קיימת במערכת הממוחשבת גם בדיקה של מינוני יתר, כלומר היא מתריעה על מינון חורג מהמותר לתרופה לפי גיל המטופל.
מערכת זו מצויה רק בבתי המרקחת ולא אצל הרופא.
מכבי הקימה בשנת 2009 מערכת ממוחשבת נוספת המאפשרת הגדרת השפעות גומלין בין התרופות ובין בדיקות המעבדה ובין הגיל או לפי מדדים רפואיים אחרים.
מערכת זו מתריעה לרופא המטפל כבר בעת רישום המרשמים על תגובות חריגות אפשריות בין התרופה למצבו הרפואי של המטופל.
מאוחדת: במאוחדת פועלת מערכת לב דיקת תגובות גומלין בין -תרופתיות שמסד הנתונים שלה הוא של חברה חיצונית.
מסד נתונים זה משמש את שירות הבריאות הלאומי הבריטי.
בכל רישום תרופה חדשה על ידי רופא ראשוני, שניוני או יועץ נבדקות תגובות הגומלין בין תרופה זו לכל התרופות שנוטל החולה.
בבתי המרקחת אין נבד קות תגובות גומלין בין -תרופתיות של תרופות ממרשמים מגורמים חיצוניים או של תרופות שנקנות בלא מרשם.
לאומית: בלאומית אין עדיין מערכת לבדיקת תגובות גומלין בין -תרופתיות.
הקופה הסבירה למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי "למרות מאמץ חיפוש מתמשך, לא נמצאה מערכת המתאימה לצרכי הקופה ולשילוב מקוון במערכות שלנו".
היא הוסיפה כי מערכת המידע שלה בודקת את התאמת התרופה הנרשמת לחולה לגיל ולמין, למדדים גופניים ולתוצאות בדיקות המעבדה של החולה.
 כל קופה, למעט לאומית, פיתחה לעצמה או רכשה מערכת לבדיקת תגובות גומלין בין - תרופתיות.
המ ערכות בודקות תגובות גומלין בין - תרופתיות רק בין שתי תרופות, כלומר בהוספת תרופה לרשימת התרופות הקיימת נבדקת תגובת הגומלין בין התרופה הנוספת לכל אחת מן התרופות ברשימה בנפרד.
לדברי מומחים, גם בעולם אין עדיין אפשרות ממוחשבת לבדוק את התגובות הבין-תרופתיות של כל התרופות של חולה מסוים הנוטל תרופות רבות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד והקופות יבחנו אפשרות לשילוב כוחות ביניהם להקמת מערכת לאומית משותפת לבדיקת תגובות גומלין בין -תרופתיות בהתחשב בפרמטרים גיל, מינון מומלץ, מדדים רפואיים, תוצאות בדיקות מעבדה וכו'.
ראוי לבחון אם יהיה אפשר לשלב במערכת זו גם רשימת מזונות ותוספי מזון שלהם השפעה על הנוטל את התרופות.
המשרד השיב באוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי במסגרת משאבי כוח האדם ותשתיות המידע נעשה המרב לבדיקת יחסי גומלין בין תרופות בהסתמך על הידע והניסיון הקיימים בנושא.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 185 .
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת המשרד אינה מייתרת את הצורך לקיים בדיקת היתכנות, בדיקת עלות -תועלת ואחרות בעניין הקמת מערכת מידע לאומית לשימוש כל הקופות וגורמים רפואיים אחרים בהשוואה למערכות הקיימות בכל קופה בנפרד, שהינן מערכות מוגבלות נוכח העובדה שניתן לבדוק בהן השפעות גומלין רק בין כל שתי תרופות.
מערכת לאומית עשויה לחסוך לקופות חלק מעלויות התחזוקה.
מרכזים לייעוץ תרופתי .
ה"מרכז למידע תרופתי לבני 70 ומעלה" בהדסה במרכז הרפואי "הדסה" עין כרם (להלן - הדסה) מופעל "מרכז למידע תרופתי" על ידי היחידה לפרמקולוגיה קלינית מיוני 2008 בסיוע ארגון הג'וינט-אש"ל43.
עד מאי 2010 התקבלו בו כ- 2,300 פניות.
הוא מטפל בפניות יזומות של קשישים בעניין הטיפול התרופתי הניתן להם.
אפשר לפנות אליו בטלפון, בדואר האלקטרוני או בפקס.
נרשמים בו פרטי כל פונה הקשורים למחלותיו ולתרופות שהוא נוטל .
הפנייה נדונה על ידי צוות מקצועי ולפונה נשלח מכתב מסכם עם העתק שאותו הוא אמור להעביר לרופא המשפחה.
המרכז לא נותן המלצות או הוראות טיפוליו ת (למעט מקרי חירום שבהם נדרשת תגובה מיידית).
לפי נתוני המרכז למידע תרופתי, רוב הפונים דיווחו על חוסר ביטחון בטיפול התרופתי הניתן להם, על חשש מפני ריבוי תרופות בגלל אי -תיאום בין הרופאים המטפלים ועל חשש מתגובות בין -תרופתיות וביקשו מידע על נטילת התרופות במהלך היממה ובהתייחס למזון.
מנהל המרכז שיתף את משרד מבקר המדינה במידע והסביר כי אי-היענות לטיפול התרופתי היא בעיה מוכרת ב ספרות הרפואית בעולם; ירידה בהיענות לטיפול קשורה בעליה ניכרת בתחלואה, באשפוזים ובתמותה.
מחקרים רבים הראו כי קיים מתאם בין מתן מידע והקניית תחושת ביטחון למטופל לבין היענות לטיפול התרופתי.
מלבד הדרכה על אופן נטילת התרופות, על תגובות בין-תרופתיות ועל בעיות אחר ות בטיפול התרופתי, רואה המרכז תרומה חשובה לבריאות הציבור בהדרכת הפונים ובמתן המידע מתוך תפיסה עקרונית כי שיפור ההיענות לטיפול יקטין תחלואה, אשפוזים ותמותה.
המרכז מנהל מערך קבוע של משוב.
מתשובות לשאלון שהועבר למדגם מייצג של 150 פונים עולה כי שביעות הרצון מה שירות גבוהה, ו-50% מהפונים פנו לרופא המשפחה עם המידע שקיבלו מהמרכז.
חלק מהפונים דיווחו שחל שינוי בתרופות שהם נוטלים.
מנהל המרכז מסר למשרד מבקר המדינה כי בסיוע ארגון הג'וינט החל המרכז לתת שירות גם בשפה הרוסית.
מעיון בפניות של דוברי רוסית עולה כי ויתור על לקיחת .
43 ג'וינט- ארגון יהודי -אמריקאי, הפועל למען אוכלוסיות חלשות.
הג'וינט פועל למען הזקנים בישראל באמצעות אש"ל - האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל, עמו תה שנוסדה בשנת 1969 על ידי ג'וינט -מלב"ן במטרה לתכנן ולפתח שירותים למען הזקנים בישראל, והיא נתמכת על ידי ממשלת ישראל וג'וינט ישראל.
תרופות בשל מצוקה כלכלית שכיח יותר בקרבם44.
אי-האמון במערכת הממסדית רב יותר בקרב הפונים בשפה הרוסית והשימוש בתרופות עממיות כתחליף לתרופות מרשם רגילות נפוץ אצלם יותר.
44 בעניין ויתור על נטילת תרופות ראו גם בדוח זה, "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 000 ; דוח שנתי 58ב ( 2008 ), "סוגיות בנושא השתתפות עצמית של מבוטחים בתשלומים עבור שירותי בריאות", עמ' 409.
טיפול מרובה תרופות לקשישים 187 .
לדעת משרד מבקר המדינה, פרט להסדרת פעילות מרכזי הייעוץ התרופתי (ראו להלן), רצוי שהמשרד וקופות החולים ייתנו את דעתם לאמור לעיל ויפעלו לשיפור התקשורת עם מי שאינם דוברי עברית.
מן הראוי שהמשרד והקופות ינקטו צעדי הסברה מתאימים לקידום ההיענות לטיפול הרפואי והתרופתי בקרב אוכלוסיות שאופיינו באי-היענות לכך 45 .
ייעוץ תרופתי פרטי לאחרונה החל להתפתח באר ץ שירות של רוקחים פרטיים המציעים תמורת תשלום ייעוץ תרופתי פרטי לחולים שנוטלים תרופות רבות.
השירות ניתן בבית החולה או בבית המרקחת.
סעיף 22 ל ]נוסח חדש [ פקודת הרוקחים , התשמ"א- 1981 (להלן- פקודת הרוקחים), קובע כי "בבית מרקחת רָ שוי אסור לעסוק ברפואה או לטפל בבני אדם או להורות על הטיפול בהם.
רוקח יהיה רשאי לייעץ בבית מרקחת באשר לשימוש בתכשיר46 ".
כלומר רוקח יהיה רשאי לייעץ על השימוש בתרופה המופיעה במרשם שאותו הציג בפניו החולה ועל השפעותיה האפשריות גם בהתייחס לתרופות האחרות שאותן הוא נוטל.
יוטעם כי על מנת לתת ייע וץ תרופתי מיטבי ראוי שלרוקח יהיה מידע עדכני שנמצא בתיקו הרפואי של החולה (כל האבחנות, כל התרופות שהחולה מקבל, בדיקות המעבדה הרלוונטיות ורגישויות).
לא ברור אם בתנאים הקיימים ראוי שהרוקח ייתן לחולה ייעוץ בבית המרקחת או בבית החולה בעניין כל התרופות שאותן הוא נוטל.
בפקודת הרוקחים אין התייחסות למתן ייעוץ על ידי הרוקח לחולים הנוטלים תרופות רבות.
כאמור, בשנת 2002 הפיץ המשרד חוזר בנושא הרוקחות הקלינית ובו מפורטים תפקידי הרוקח הקליני: הערכת הטיפול התרופתי לחולה, ייעוץ ומתן מידע תרופתי לחולה ועוד (ראו לעיל).
לדעת מש רד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד ייזום חקיקה להסדרת העיסוק במתן ייעוץ תרופתי: יש לקבוע מי הגורם המוסמך הרשאי לתת ייעוץ תרופתי (רוקח קליני או רוקח אחר) ובאילו תנאים הוא רשאי לעשות זאת.
הכללית הודיעה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי באתר הבית שלה יש מידע רוקחי זמין למבוטחים.
היא גורסת שאת ההדרכה הבסיסית למטופל הצורך תרופות צריכים לתת רושם התרופה - הרופא - והרוקח המנפק לו אותה.
לדעתה, קיום מוקדי מידע למתן ייעוץ תרופתי בידי מי שאינם מכירים את התיק הרפואי של החולה ואת מדיניות הטיפול התרופתי של הכללית, אינו ראוי.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 , כי העיסוק בייעוץ תרופתי יוסדר בשנים הקרובות.
עוד מסר המשרד בתשובתו כי עיקרון מרכזי מנחה לעניין .
45 בפברואר 2011 פרסם המשרד חוזר "התאמה והנגשה תרבותית ולשונית במערכת הבריאות".
בחוזר נקבע, בין היתר, כי חובה על המטפל לוודא כי המטופל הבין את כל הקשור בטיפול הרפואי אותו הוא קיבל או צפוי לקבל.
46 תכשיר- כל צורה של סמי מרפא שעברו תהליך של עיבוד לרבות תכשיר רפואי ותכשיר מזון רפואי.
מרכזים לייעוץ תרופתי הוא שמירה על הרצף הטיפולי בתיאום עם הרופא המטפל, ואין הוא רואה מקום למכונים פרטיים ולתשלום על ידי הקשיש בגין שירות שמגיע לו בדין מהרופא המטפל בו.
 טיפול מרובה תרופות לקשישים 189 .
לדעת משרד מבקר המדינה, למרכזי הייעוץ עשויה להיות תרומה לשיפור הטיפול התרופתי בקשישים.
לכן מן הראוי שהמשרד וקופות החולים יבחנו את פעילות המרכזים העוסקים בייעוץ תרופתי מבחינת השפעתם על איכות הטיפול התרופתי בקשיש, על ההיענות לטיפול וכו'.
יש לקבוע מי הם הגורמים הראויים להפעיל מרכזים כאלה, היכן יינתן הייעוץ ומה צריכה להיות מעורבות הקופות בשירות זה.
אם המשרד והקופות סבורים שאין מקום למרכזי ייעוץ שפועלים בלי להכיר את התיק הרפואי של החולה, עליהם להודיע לציבור שניתן לקבל סקירה של הטיפול התרופתי אצל הרופא המטפל בקופות החולים.
הפערים הניכרים שמצא משרד מבקר המדינה בין הקופות ב שיעור החולים מעל גיל 75 הצורכיםשמונה תרופות או יותר יכולים לנבוע מסיבות רבות ומחייבים בירור מקיף.
נדרשת כאן הסדרה לאומית או קופתית.
יש לבחון את האפשרות לקביעת מדד מטרה, למשל שיעור החולים בני 75 ומעלה שיצרכו שמונה תרופות או יותר, ולשאוף להגיע אליו בתוך תקופה מסוימת שתיקבע.
יש לקבוע גם מדדים נוספים אשר יבדקו אם השימוש בתרופות הוא ראוי בהתחשב בצורך הרפואי ויכללו גם בקרה על אי-שימוש בתרופות ב מקרים שבהם הן נדרשות.
בטיפול בחולים הנוטלים תרופות רבות נוקטת כל קופה שיטה משלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ועל הקופות לבדוק אפשרות לפיתוח שיטות לבחינה אפקטיבית של הטיפול התרופתי בחולים הנוטלים תרופות רבות בכלל ובקשישים בפרט ואיזונו ולגבש המלצות מתאימות.
קיימים מספר מודלים לטיפול בחולים בקהילה המטופלים במספר רב של תרופות: מעקב תקופתי של רופא המשפחה על מצבו הבריאותי-תרופתי של הקשיש, סקירה תקופתית של רוקח קליני או פרמקולוג קליני או שיתופם בטיפול בעת ביקור אצל רופא המשפחה, בדיקה של רופא מומחה בגריאטריה, ה מודל שמצוין בחוזר המשרד - הפניה ל"מרפאה להערכה גריאטרית כוללנית בקהילה" ועוד.
על המשרד לבחון האם המודלים שבחרו הקופות מביאים לתוצאות הטובות ביותר.
על המשרד ועל קופות החולים לתת את הדעת להרגלי השימוש בתרופות של חולים קשישים וחולים כרוניים שנוטלים תרופות רבות, לרבות תרופות שנרכשו באופן עצמאי ושאינן מופיעות ברשומה הרפואית.
לחולים כאלה, בעיקר לקשישים, החלפת התרופה יכולה להיות מקור לבלבול ולסיבוכים.
מן הראוי לספק להם מידע תרופתי ברור ולהשתדל שלא להחליף להם את התרופות בתדירות גבוהה.
נוכח תפקידי הרופא הגריאטר בקה ילה ונוכח המצוקה במקצוע הגריאטריה, ראוי שהמשרד יפעל להכשרת רופאים ראשוניים (פנימאים ורופאי משפחה) בתחום הגריאטריה כדי להפחית את העומס המוטל על הרופאים הגריאטרי ם.
במקביל ראוי שהמשרד ינקוט צעדים אפקטיביים להגדלת מספר המתמחים בגריאטריה.
לדעת משרד מבקר המדי נה, למרכזי הייעוץ התרופתי עשויה להיות תרומה לשיפור איכות הטיפול התרופתי באוכלוסיית הקשישים.
לכן מן הראוי שהמשרד והקופות יבחנו את פעילות המרכזים העוסקים בייעוץ תרופתי מבחינת השפעתם על איכות הטיפול התרופתי בקשיש, השפעתם על ההיענות לטיפול וכו'.
יש לבדוק את כל ההשלכות של הקמת מרכזי מידע כאלה ולקבוע מי הם הגורמים הראויים להפעילם, היכן יינתן הייעוץ ומה צריכה להיות מעורבות הקופות בשירות זה.
אם המשרד והקופות סבורים, שאין מקום למרכזי ייעוץ שפועלים בלי להכיר את התיק הרפואי של החולה, עליהם להודיע לציבור על האפשרות לקבל סקירה של הטיפול התרופתי אצל הרופא המטפל בהם בקופת החולים.
איזון הטיפול התרופתי ובחינה עתית של הטיפול התרופתי אצל הקשישים הנוטלים תרופות רבות עשויים לשפר את איכות חיי הקשיש ולהגדיל את תוחלת החיים שלו, להקטין את מספר האשפוזים במחלקות הפנימיות, ובמקרה של צמ צום בתרופות - אף לחסוך עלויות לקשיש ולהקטין את ההוצאה הלאומית לרכש תרופות.
,נפגעי תאונות (תאונות דרכים, תאונות עבודה ותאונות אחרות), נפגעי תקיפה נפגעי טרור - שנמצאים בפריפריה - זקוקים לפינוי דחוף למרכז טראומה המתאים לטיפול בהם.
לעתים הם מפונים במסוק כדי להציל את חייהם.
הוא הדין בחולים שמצבם קשה, שלעתים יש לפנותם במסוק למרכז רפואי מתאים כדי להציל את חייהם.
על פי ההנחיות הרפואיות, יש להביא פצוע לטיפול בזמן הקצר ביותר - בתוך "שעת הזהב"8 .
מערך הפינוי הדחוף כלל בעשורים האחרונים את מגן דוד אדום (להלן - מד"א) ואת מסוקי צה"ל, ומאז סוף שנת 2007 - .
גם מסוקים פרטיים פינוי במסוק יקר בהרבה מפינוי באמבולנס, ויש מקום לעבודת מטה בנדון ולקביעת אמות מידה לפינוי במסוק.
חברה פרטית לפינוי נפגעים באמצעות מסוקים (להלן - החברה הפרטית, החברה) התקשרה עם מד"א בפברואר 2007 , ובהסכם נקבע שהיא ת רכוש את מסוקי הפינוי, הם יהיו בבעלותה ובאחריותה, והיא זו שתתפעל ותתחזק אותם; מד"א יהיה אחראי להעמדת הצוות והציוד הרפואיים לרשות החברה ויקבע את הצורך בפינוי באמצעות מסוק ואת יעד הפינוי בהתאם למצבו הרפואי של המפונה.
החברה משלמת למד"א עבור עבודת הצוות ועבור הציוד.
את פינוי נפגעי תאונות הדרכים אמורות היו לממן חברות הביטוח, את פינוי נפגעי התקיפה ונפגעי הטרור - המוסד לביטוח לאומי, ואת פינוי החולים - קופות החולים, אם יוקצו להן מקורות כספיים מתאימים.
מאז הפעלת שירות הפינוי הפרטי באמצעות מסוקים (דצמבר 2007 ) עד דצמבר 2010 פונו כ-800 איש, מרביתם נפגעי תאונות דרכים (כ-65% ).
לפי הערכת החברה, ניצלו חייהם של יותר מ-200 איש בזכות הפינוי המהיר.
השירות ניתן במשך חודשים ספורים בשנת 2008 בדרום הארץ ובמרכזה; בצפון הוא ניתן מאז הפעלתו באמצעות מסוק המוצב במרכז הרפואי פורייה בטבריה במשך 12 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע.
היו מספר הפסקות בשירות עקב קשיי מימון שנגרמו לחברה מצד המממנים - בעיקר חברות הביטוח.
ועדות מקצועיות דנו במהלך השנים בדרכים לשפר את ההתמודדות עם תאונות הדרכים.
את הוועדה האחרונה - בראשות ד"ר יעקב שיינין (להלן - ועדת שיינין או הוועדה) - מינה ביוני 2004 .
שר התחבורה דאז, מר אביגדור ליברמן הוועדה המליצה להציב את הבטיחות בדרכים כיעד לאומי, לשנות את מעמד הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, להתאים את המבנה שלה לתפקידיה ולתת לה סמכות לקבוע סדרי עדיפויות בכל הנוגע לתקציבי הבטיחות במשרדים; לרכז .
8 מונח מתחום הטראומה - הזמן מהפציעה ועד קבלת טיפול במרכז רפואי המתא ים לה.
ככל שהזמן קצר, גדל הסיכוי להצלת חיים.
את נתוני התאונות ולהכין תכנית הסברה מתאימה לקהלי היעד; להגדיל את ההשקעות בתשתית הבטיחותית; להגביר את נוכחות המשטרה בכבישים; לשפר את מערך החילוץ וההצלה.
ועדת שיינין הגישה את משרד הבריאות 783 .
המלצותיה לתכנית לאומית רב-שנתית לבטיחות בדרכים לשר התחבורה דאז ביולי 2005 .
הממשלה אימצה את עקרונותיה והחליטה להקים מטה (צוות יישום בין - משרדי) ליישומה9.
,עקב קשיים מימוניים בהפעלת הפינוי הרפואי באמצעות מסוקים והפסקתו כאמור, פנו בנובמבר 2009 ובאוגוסט 2010 גורמים שונים למשרד מבקר המדינה בתלונה על הפסקת השירות וביקשו לבדוק את הסוגיה.
בחודשים נובמבר 2009- אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את תהליך קבלת ההחלטות בדבר פינוי פצועים וחולים באמצעות מסוקים; כן נבדקה סוגיית מימונו.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות (להלן - המשרד), במד"א ובאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.
בירורים נערכו במשרד התחבורה, בארבע קופות החולים, בצה"ל ובאיגוד חברות הביטוח בישראל.
חיוניות הפינוי באמצעות מסוקים .
לפי דוח ועדת שיינין, טראומה היא גורם המוות העיקרי בקרב צעירים, גילאי שנה עד 45 .
תאונות דרכים הן הסיבה לאשפוז 25% מהפצועים שמ אושפזים במרכזי הטראומה בישראל, אך שיעור נפגעיהן בקרב הפצועים קשה או קשה מאוד גדול יותר - 44% .
השקעה בהצלה ובפינוי מידיים וגם שיפורים במרכזי הטראומה יביאו לירידה בשיעור התמותה וברמת הנכות של הפצועים.
הוועדה קבעה כי בהשקעה קטנה מאוד, יחסית לעלויות הכבדות שמח וללים ההרג וההיפגעות בדרכים, ניתן לקצר זמני פינוי למרכזי טראומה ערוכים היטב10 .
היא המליצה, בין היתר, על פינוי באמצעות מסוקים מחבלי ארץ מרוחקים - הערבה והנגב, הגליל העליון ורמת הגולן - והעריכה שהסכום השנתי הדרוש לביצוע כל המלצותיה, בהנחה סבירה שכל הציוד הכרוך בכך יתקבל כתרומה, הוא כ -15 .
הממשלה החליטה בשנת 2005 להרחיב ולשפר את מערכי הטראומה בבתי החולים, לפעול להבטחת פינוי באמצעות מסוקים מחבלי ארץ מרוחקים ולהקים מטה (צוות בין -משרדי) ליישום התכנית.