HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה של רמ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 היא ציינה כי בעקבות הערת המבקר הוצאו הנחיית רענון למטה רמ"י, לראשי החטיבות ולמנהלי המרחבים, שלפיהן יש להקפיד הקפדה יתרה בעניין התיעוד, ועוד ציינה רמ"י כי בכל הנוגע לקשיים הקיימים באיתור מסמכים מתקופות שונות - תבחן רמ"י את הצורך בשינוי או ברענון הנהלים לתיוק המסמכים.
השיטה שלפיה בוצעה הקצאת קרקעות המדינה לחוכרים עירוניים יצרה במהלך השנים רמת חיכוך גבוהה בינם לבין רמ"י.
משאבים כספיים וכוח אדם הופנו לטיפול בחוכרים, תחת שיופנו למטרות העיקריות של רמ"י - שיווק וניהול יעיל של המקרקעין.
בשנים 2004 -1986 המליצו שלוש ועדות שונות, שמונו לבחינת ניהול המקרקעין בישראל, לשנות את שיטת ההקצאה מחכירה לבעלות, ובכך לצמצם את החיכוך האמור ולהתמקד בתפקידי הליבה שהם שיווק מקרקעי המדינה ושמירה על הקרקע.
ב דרך זו, סברו בוועדות, תוכל המדינה לתת מענה שיווקי לצורכי המשק בתחום הדיור, התעשייה והתיירות.
המלצתן של הוועדות אומצה על ידי ממשלת ישראל שהחליטה ליישם רפורמה ברמ"י.
"ראו דוח מיוחד של מבקר המדינה "טיפול הפרקליטות בתיקים הפליליים הממתינים לבירור דין 3.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במאי 2011 נחתם הסכם המסדיר את תנאי ההעסקה והמבנה הארגוני של רמ"י על פי המתווה שהומלץ.
אלא שמנהל רמ"י הנוכחי החליט על מתווה מעודכן, השונה מן הפרמטרים שנקבעו במתווה המקורי: בראש ובראשונה הוחלט על השארת מרבית הטיפול בחוכרים בידי רמ"י וכמו כן על מעורבות של רמ"י בנושא הפיתוח; פגיעה בהתייעלות המערכת בשל הגדלת כוח האדם; הרחבת חטיבת השירות; הגדלת המטה ועוד.
דבר שנעשה ללא קבלת אישור הממשלה.
משמעותו של המתווה המעודכן היא שהחסמים שעליהם הצביעו הוועדות השונות ושבגינם התקבלו החלטות הממשלה הרלוונטיות - נותרו על כנם.
כיוון שמרבית פעולות השירות נשארו באחריות רמ"י, הונצח החיכוך עם החוכרים.
הפעולות לייעול רמ"י, כג ון צמצום כוח האדם בכ -200 משרות, איחוד המרחבים והוצאת פעולות השירות למיקור חוץ, פעולות שבגינן הסכימה המדינה לשאת בעלויות כבדות בעבור תוספות שכר ופיצויי פרישה מוגדלים - לא יושמו בשל מתווה הרפורמה המעודכן.
יוצא אפוא שהמדינה שלמה מיליוני שקלים למתכונת של רפורמה שנועדה לשפר את תפקודה של רמ"י ולמקד את פעילותה בתפקידי הליבה הכרוכים בניהול משק הקרקעות בישראל - וקיבלה רפורמה במתווה אחר.
הקדש הוא תרומת נכסים פיזיים או קרנות ממוניות, שבעליהם מייעד אותם למטרות ציבוריות כמו דת, חינוך, צדקה ורווחה, ביטחון ובריאות.
מטרות ההקדש, נכסיו, ההנחיות למימושו, דרך ניהולו והזכאים ליהנות מפירותיו (להלן - הנהנים) מוגדרים בשטר ההקדש.
הנכסים מוקדשים על ידי בעליהם (להלן - המקדישים), ומועברים לניהולם של נאמנים שאמורים לשמר את הנכסים, לנהלם ולפתחם כדי לממש את מטרות ההקדש.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההקדשות היהודיים בישראל1 נחלקים לשתי קבוצות.
האחת, הקדשות דתיים שנוסדו בפני בתי הדין הרבניים 2 .
הקבוצה השנייה, הקדשות ציבוריים שנוסדו לפי פקודת ההקדשות לצורכי צדקה, 1924 או לפי חוק הנאמנות, התשל"ט - 1979 (להלן- חוק הנאמנות) בפני בתי המשפט3.
משרד המשפטים הוא האחראי לתחום ההקדשות בכללותו, דתיים וציבוריים כאחד הקדשות דתיים : בדבר המלך במועצה על ארץ ישראל 1947 -1922 נקבע כי "לבתי- הדין הרבניים של העדה היהודית יהא שיפוט יחיד בכל עניי ן הנוגע ליצירתו או להנהלתו הפנימית של ווקף או הקדש דתי שנוסדו לפני בית-דין רבני לפי דיני ישראל".
ככלל, פוסקים בתי הדין הרבניים לפי ההלכה היהודית בעניינים המובאים בפניהם, וכך גם בענייני ההקדשות.
על פי תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים בישראל, התשנ"ג4 (להלן- תקנות הדיון), השיפוט והפיקוח בענייני ההקדש והנהלתו הם בידי בית הדין.
לפי ההלכה היהודית מעורבות בית הדין הרבני היא מעבר לפיקוח גרדא, שכן בית הדין עצמו הוא הממונה על ההקדשות: בית הדין נועד לשמש פה למקדישים ולנזקקים, שבמרבית המקרים אינם יודעים או אינם יכולים לממש את זכויותיהם מן ההקדש, ונאמני ההקדש הם שלוחיו ונתונים לפיקוחו.
הנהלת בתי הדין הרבניים (להלן גם - ההנהלה) היא כיום יחידת סמך במשרד המשפטים (להלן גם - המשרד) האחראית, בין היתר, לסדרי המינהל בבתי הדין הרבניים.
כיום הפיקוח על ההקדשות מרוכז בידי הנהלת בתי הדין הרבניים.
לפי נתוניה, בשנת 2011 היו רשומים אצלה למעלה מ-700 הקדשות יהודיים דתיים (להלן- הקדשות דתיים או הקדשות) הנתונים בסמכות השיפוט של בתי הדין הרבניים, ולמרביתם נכסים בערים האלה: ירושלים, תל אביב -יפו, טבריה, או צפת.
לפי הערכת המשרד, שוויָם הכספי הכולל של נכסי ההקדשות הדתיים עומד על יותר מ-3.
מיליארד ש"ח הקדשות ציבוריים : חוק הנאמנות מגדיר הקדש ציבורי "נאמנות שמטרתה או אחת ממטרותיה היא קידומו של עניין ציבורי", ומסדיר את סמכויות הפיקוח על ההקדשות הציבוריים, הנתונות בידי רשם ההקדשות שבמשרד5 .
במועד הביקורת היו רשומים אצל רשם ההקדשות כ- 2,800 הקדשות ציבוריים, הכוללים כ- 1,110 נכסי נדל"ן ששוויָם הכולל נאמד אף הוא ב- 3.
מיליארד ש"ח בשנת 2001 פרסם מבקר המדינה דוח6 בנושא הפיקוח על הקדשות ציבוריים, ובשנת 2005 פרסם דוח בנושא הפיקוח על הקדשות יהודיים ד תיים (להלן - הדוח הקודם) 7 .
הממצאים שהועלו בשני הדוחות היו דומים, ולימדו על חוסר פיקוח הן בהיבט של איתור הקדשות קיימים שאינם רשומים, והן בהיבט של הצורך במעקב אחר התנהלות ההקדשות.
מבקר המדינה הדגיש את הצורך בפיקוח רגולטורי שוטף והדוק על פעילות ההקדשות.
1 נוסף על הקדשות דתיים יהודיים יש הקדשות דתיים נוצריים, מוסלמיים ודרוזיים.
בעניין הטיפול בהקדשות מוסלמיים ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 45 ( 1995 .
), עמ' קמו 2 הקדשות דתיים שנוצרו קודם להקמת בתי הדין הרבניים, נוסדו בפני מועצת הרבנות הראשית של ארץ ישראל.
3 הקדשות ציבוריים שנוסדו לפני 1922 .
נוסדו בפני בתי הדין השרעיים 4 תקנות הדיון הותקנו על ידי מועצת הרבנות הראשית לישראל ועל ידי חֶבֶר דייני בית הדין הרבני הגדול בשנת 1993 , והן מסדירות את הדיון בכל העניינים המובאים בפני בתי הדין הרבניים האזוריים ובפני בית הדין הרבנ י הגדול, אם אין לגבי עניין מסוים הוראה אחרת.
התקנות מסדירות, בין היתר, את הרכב בית הדין ומקום מושבו, את מהלך הדיון בבתי הדין ואת הערעור.
מתוקף חוק הנאמנות מינה שר המשפטים את ראש רשות התאגידים לכהן גם כרשם ההקדשות 6 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52 ב( 2002), בפרק "פיקוח על הקדשות ציבוריים ועל חברות לתועלת הציבור, ומיסוי גופים אלה", עמ' 433.
7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 '), בפרק "הפיקוח על הקדשות דתיים יהודיים", עמ711.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחודשים מרץ -יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הקשורים לפיקוח על ההקדשות הדתיים ובהם: מינוי מפקח על ההקדשות; אופן הפיקוח על נכסי ההקדשות; מינוי נאמנים להקדשות; והיבטים מינהליים בניהול תיקי הקדשות.
הביקורת נעשתה בהנהלה ובבתי הדין הרבניים האזוריים בירושלים, ב טבריה ובצפת.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, ברשות התאגידים, ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
סמכות הפיקוח על ההקדשות נועדה להבטיח את ניהולם התקין של נכסי ההקדש לצורך מימוש המטרה הציבורית שלשמה הוקדשו, מחד גיסא, ולצורך מניעת האפשרות לנצל לרעה את נכסי ההקדש, מאידך גיסא.
בית המשפט המחוזי בירושלים8 " :קבעחשיבות קיומו של ההקדש אינה נובעת רק מעקרון האוטונומיה של המקדיש, אשר לו הזכות כי כוונותיו ימומשו.
קיים גם אינטרס ציבורי בקיום הקדשות, ]יש[.
ולעמוד על המשמר בקיומם על מנת לעודד אנשים להקדיש מכספם ורכושם לצורכי ציבור".
מינוי מפקח על ההקדשות .
על פי תקנות הדיון "נשיא בית-הדין הרבני הגדול ימנה מפקח על ההקדשות.
המפקח יבדוק את , ויפנה לבית ]הנאמנים[ ניהול ההקדשות על ידי האפוטרופוסים -הדין כתובע בעניינים אלה בכל מקרה שיראה צורך בכך".
תפקידיו של המפקח על ההקדשות (להלן גם - המפקח) הם רבים ומהותיים, ובכללם: לדווח לבית הדין במקרה של תקלות בניהול ההקדשות ולהופיע בפניו כתובע במידת הצורך; לגבש חוות דעת ומדיניות בכל הקשור לפיקוח על הקדשות דתיים; לרכז את כל המידע בדבר ניהולם השוטף של ההקדשות; ל בדוק את ניהול כספי ההקדש ונכסיו על ידי הנאמנים, ולצורך זה לקבל דוחות כספיים תקופתיים ולבקרם באמצעות רואי חשבון; לבצע ביקורת על רישום הקדשות חדשים ועל רישום נכסי ההקדשות ומיפויָם; לוודא היעדר ניגוד עניינים בפעילות הנאמנים.
כן אמור המפקח להנחות את הציבור בדבר הליכי כינון ההקדשות והרישום, להעמיד מידע מהמאגר הממוחשב לעיון הציבור, ולתת אישורים על קיומם של הקדשות.
הביקורת העלתה כי מאז שנקבעו תקנות הדיון בשנת 1993 לא הוקצתה בתקן משרה למפקח על ההקדשות, והתפקיד הוטל על בעלי תפקידים אחרים, כמפורט: בשנים 2004 -1993 ,שימש מנהל בתי הדין הרבניים דאז גם כמפקח על ההקדשות ומאוקטובר 2004 .
למשך כשנה שימש בתפקיד זה עוזרו של הרב הראשי לישראל .
8 )ה"פ (ירושלים 1289/02 עו"ד מולכו נ' מוסאיוף, תקדין ( 25.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה הטלת תפקיד חשוב זה על עובדים שיש להם ממילא עיסוקים רבים אחרים, הקטינה את הסיכויים שימלאו את התפקיד בהצלחה, ובכך נפגע המימוש של מטרות ההקדשות הדתיים (ראו להלן).
מאז שנת 2005 , המועד שבו סיים העובד כאמור את תפקידו כמפקח, ועד מועד סיום הביקורת לא הוטל תפקיד המפקח על ההקדשות על שום עובד, למרות חשיבותו הרבה של התפקיד לשמירת האינטרסים של המקדיש ושל הציבור כאחד.
בהיעדר מפקח ובאי-איוש התפקיד משנת 2005 נפגעת מהיסוד היכולת לפקח על ניהול ההקדשות.
נמצא כי במהלך השנים שב ועלה הצורך להקצות לתפקיד המפקח ולעוזריו תקנים ולאיישם: הרב הראשי דאז, הרב שלמה משה עמאר (להלן - הרב הראשי דאז) פנה בנושא אל שר המשפטים ואל נציב שירות המדינה, בשנים 2009 -2005 ; בהנהלת בתי הדין הרבניים הוכנה בשנים 2011 -2010 טיוטה לתיאור תפקיד המפקח על ההקדשות לצורך פרסום מודעה על משרה פנויה, אולם זו לא פורסמה.
הרב הראשי דאז ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2013 כי במשך כל תקופת כהונתו כנשיא בית הדין הרבני הגדול העלה את נושא ההקדשות על סדר היום, גם בפני שרי המשפטים השונים במסגרת ישיבות עבודה שוטפות, וביקש שיוקצו אמצעים שיאפשרו לטפל בנושא.
בין משרד המשפטים לבין הנהלת בתי הדין הרבניים שוררת מחלוקת בשאלת סמכות הפיקוח על ההקדשות הדתיים.
ההנהלה סבורה כי סמכו יות השיפוט של בתי הדין הדתיים לעניין הקדשות כוללות את כל סמכויות הטיפול בהם, ובכלל זה סמכות הפיקוח על ניהולם, והכול בהתאם לדין הדתי.
לטענתה, הדבר גם מתיישב עם רצונו של המקדיש שבחר ליצור את ההקדש בפני בית הדין הדתי.
לעומתה, משרד המשפטים סבור כי המדינה אחראי ת כלפי המקדיש לדאוג להגשמת רצונו לטובת הציבור, ולכן השיפוט צריך להיות בידי בית הדין הרבני, ואילו הפיקוח צריך להיעשות על ידי רשם ההקדשות, האמון על תחום זה.
בדיונים משותפים של מנכ"ל המשרד ושל מנהל בתי הדין הרבניים וצוותם, החל באוקטובר 2010 , הוסכם כי יש לייצר ניסיון חלוץ משותף (להלן - הפיילוט), שיאפשר למצוא פתרון מוסכם וכולל בעניין סמכויות הפיקוח על הקדשות דתיים, שיביא לפעולת פיקוח יעילה וממצה.
בהתאם לכך, הוסכם על מתווה, ולפיו פנה באוגוסט 2012 מנכ"ל המשרד אל נש"ם בבקשה לאשר הוספת שתי משרות בכירות להקמת מערך פי קוח בנושא, האחת בהנהלה והאחרת ברשם ההקדשות.
מנכ"ל המשרד ציין בפנייתו כי תפקידם של נושאי המשרות יהיה לאתר את כלל ההקדשות הדתיים, התיקים והמסמכים הנוגעים אליהם, למפותם ולאפיינם, וכן לגבש נהלים הן בנושא ניהול מאגר מידע של הקדשות אלה והן בנושא הפיקוח על ההקדשות.
בנובמבר 2012 אישרה נש"ם את הבקשה, אולם קבעה לתקנים שאישרה דרגות נמוכות יותר מאלה שאותן ביקש מנכ"ל המשרד.
מנכ"ל המשרד ציין במכתב נוסף מדצמבר 2012 אל נש"ם כי "מדובר בבעלי תפקיד שנועדו להוביל את הסדרת הטיפול בתחום בעל חשיבות ציבורית רבה, הטומן בחובו היקף כספי משמעותי, ואשר עד כה לא טופל באופן סדור ושיטתי.
בעלי התפקיד שייבחרו יידרשו להוביל, מן היסוד, בנייה של שיטות ותהליכי עבודה בתחום מקצועי מורכב ומרובה אינטרסים".
המנכ"ל הוסיף וציין כי שמורה חשיבות רבה במיוחד הן לתחום הפיקוח והן לצורך להסדיר את מתן השירות להקדשות עצמם.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במהלך הביקורת, באפריל 2013 , אישרה נש"ם את שתי המשרות לתקופת ניסיון בת שנתיים והודעה בגינן פורסמה לציבור.
ואולם עד ינואר 2014 טרם אוישו המשרות.
העובדה שקיימת מחלוקת בין משרד המשפטים להנהלת בתי הדין הרבניים הביאה לפגיעה כוללת במנגנוני הניהול והפי קוח על תחום ההקדשות הדתיים.
אף שהקשיים בהסדרת הפיקוח על ההקדשות היו ידועים כבר שנים רבות, חל עיכוב ניכר בהתמודדות עמם.
כך, במשך שנים רבות, לא היה מפקח שיבטיח את מימוש מטרות ההקדשות ואת ניהולם התקין של הנכסים.
לדעת משרד מבקר המדינה מדובר בחסר מהותי הפוגע קשות במילוי משימות הפיקוח והבקרה על ההקדשות הדתיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2013 ,מסר שר המשפטים דאז, פרופ' יעקב נאמן כי הנושא אכן דורש פתרון יסודי, ובעת כהונתו בתפקיד העביר למנכ"ל המשרד את הטיפול בסוגיה חשובה זו, וביקש להביא ליישוב המחלוקת בין משרד המשפטים להנהלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר משרד המשפטים כי הנהלת משרד המשפטים והנהלת בתי הדין הרבניים עסקו בנושא בשנים האחרונות ללא לאות במטרה למצוא מתווה מוסכם לדרך הטיפול בנושא.
המשרד אף ציין כי יוסיף ויפעל ללא שהות ליישום המתווה שעליו הוסכם.
איושן של שתי המשרות שאושרו לאחרונה אמור להניע תהליך לתיקון המצב ולשיפורו.
לדעת משרד מבקר המדינה על ההנהלה ועל המשרד לפעול לאלתר ליישום הפיילוט שעליו הוסכם, ולפעול לכך שכבר בזמן הקרוב יוחל בביצוע הפיקוח הנדרש על ההקדשות הדתיים.
על שרת המשפטים ועל הרב הראשי, יחד עם ההנהלה, לוודא את תיקון הליקויים שהועלו בתחום חשוב זה.
תיעוד הקדשות דתיים והקמת מאגר נתונים ממוחשב .
מאגר נתונים המאגם מידע רלוונטי, מלא ועדכני נחוץ לפעילותו היעילה והמועילה של גוף פיקוח, הנדרש למלא את תפקידו, הנוגע למאות רבות של גופים מפוקחים.
כבר בדוח הקודם 9 קבע מבקר המדינה כי כדי שהמפקח יוכל למלא את תפקידו, עליו לנהל מ אגר מידע ארצי מרוכז ומסודר המאגם נתונים בסיסיים בדבר כל ההקדשות שבתחום סמכותם של בתי הדין הרבניים (להלן - המאגר הממוחשב).
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
בשנים 2002 -1996 התקשרה ההנהלה עם שלוש חברות פרטיות בהסכם שכלל, בין היתר, הקמת מאגר ממוחשב, המאגם את כל ההקדשות הדתיים.
אולם החברות שזכו במכרזים לא עמדו בהתחייבויותיהן, והפעולות שנקטו לא הניבו תוצאות ניכרות10 .
בשנים 2005 -2002 הקים מנהל בתי הדין הרבניים, שכיהן בחלק מהתקופה גם כמפקח, באמצעות עובדי הנהלת בתי הדין, מאגר ממוחשב הכולל מידע בדבר יותר מ-700 הקדשות ובדבר הנכסים של הקדשות אלה בהתבסס על המידע שבתיקי בתי הדין הרבניים.
המידע כלל את תאריך יצירת ההקדש, פירוט נכסי ההקדש ומטרותיו.
אם הנכס המוקדש הוא נדל"ן, נרשם גם מידע על מיקומו וצוינו פרטים על המקדיש ועל נאמני ההקדש.
(א) מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי מאגר המידע הממוחשב לקוי: מחד גיסא הוא אינו כולל את כל ההקדשות הדתיים היהודיים, ומאידך גיסא - נכללים בו הקדשות שספק אם הם אכן הקדשות דתיים; הפרטים הרשומי ם בו אינם תמיד מעודכנים ומלאים; ומאז שהוקלד המידע לראשונה לא עודכנו בו החלטות בית הדין.
כחמש שנים לאחר פרסום הדוח, בנובמבר 2010 כתב גם היועץ המשפטי של ההנהלה כיכ-700 הקדשותרשומים בבית הדין, אולם על פי הערכת ההנהלה קיימים כמה מאות הקדשות נוספים, שאינם מתועדים באופן מסודר עקב סיבות שונות, וכי לחלק נכבד מההקדשות הרשומים חסרים פרטים שונים, חלקם מהותיים.
גם במועד הביקורת נמצא כי המאגר אינו מלא, וכי יש הקדשות ונכסים שאינם רשומים בו (ראו להלן).
ההנהלה סברה שיש צורך בפעולות ל איתור הקדש ות אם קיים סיכוי שישנם נכסים, שהן הגורמים שהיו אמורים ליהנות מהם והן הנאמנים שלהם אינם יודעים על קיומם.
משרד מבקר המדינה העלה כי זה כעשר שנים ההנהלה אינה נוקטת פעולות יזומות נוספות לאיתור נכסים לא ידועים של הקדשות.
להלן דוגמה: בשנת 2001 נמסר לבית הדין הרבני האזורי בטבריה כי קיימת אפשרות שנכסים רבים של הקדשות שונים, שהיו בעיר, נמכרו והופקעו וכי אף נבנו על קרקעות ההקדש בתי מלון.
למרות המידע האמור לא נעשו על ידי ההנהלה פעולות לבדיקתו.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי בהיעדר מפקח על ההקדשות, בהיעדר עוזרים ובמצב של חוסר תקציב מתאים לנושא, אין באפשרותה לתקן את המצב הקיים.
יצוין כי נושא איתור נכסי הקדשות שאבדו הועלה עוד בשנת 2000 בעת שהשר לענייני דתות דאז, ח"כ יצחק כהן, מסר בכנסת בתשובה על שאילתה של ח"כ משה גפני, כי מדובר במשימה קשה ומיוחדת המצריכה זמן רב, וכי "יש לאתר נכסי הקדשות שננטשו.
בחלק מהמקרים ברור שמישהו אף השתלט על נכסים אלו".
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה כי עליה לבחון את נושא איתור הקדשות שאינם ידועים, ובכלל זה עליה לבדוק מהן הדרכים היעילות והממצות לאתרם, ובהתאם לכך ליזום פעולות לאיתורם.
10 ראו גם בדוח הקודם בעמוד 714 .
יצוין כי אחת ההתקשרויות הייתה נושא להתדיינות משפטית בת"א (מחוזי י -ם) 7410 -05 באמונה חברה לניהול נאמנויות והקדשות בע"מ נ' מדינת ישראל - הנהלת בתי הדין הרבניים ואח' (לא פורסם, 8.
יצוין כי הוגש לבית המשפט העליון ערעור על פסק הדין ב- 4.
, שעודו תלוי ועומד משרד המשפטים 1129 .
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ב משרד מבקר המדינה שב ובדק את טיבו של מאגר הנתונים של ההקדשות הדתיים ואת רמת עדכונו והעלה כי גם שמונה שנים לאחר הקמת המאגר, לא עודכן כלל המידע הנמצא בו, אף שבמהלך השנים התקיימו דיונים בבתי הדין והתקבלו החלטות בדבר הקדשות הרשומים בו.
להלן הממצאים: (1) במאגר הממוחשב רשומים נכסים רבים שאי-אפשר לאתרם, כיוון שכתובתם שגויה או שאינה מלאה או מפני שלא צוינו מספרי הגוש והחלקה של הנכסים.
בחלק מהמקרים נמצא בתיקי בית הדין מידע מלא על הנכס, אולם הוא לא עודכן במאגר.
(2) במאגר חסרים עדיין שמות רבים של נאמנים להקדשות, ולגבי עשרות הקדשות עדיין רשומים נאמנים שהם חברה פרטית, שכבר לפני יותר מעשור חדלה מלפעול כנאמן.
כמו כן נמצאו במאגר שמות נאמנים שנפטרו.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי מאז שחדל מנהל בתי הדין למלא את תפקיד המפקח על ההקדשות, לא היה מי שימשיך להנחות וללוות את עבודת עדכון המאגר כנדרש.
לפיכך הועברו מערכות בתי הדין למערכת מחשוב חדשה ומתקדמת, בלא תחום ההקדשות.
(ג) פרסום המאגר לציבור: המאגר אמור לשרת הן את המפקח במילוי תפקידיו והן את הציבור המבקש לקבל מידע בדבר הנכסים שהוקדשו לטובתו.
פרסום המידע הנמצא במאגר הממוחשב בקרב הציבור ישפר את השירות הניתן לציבור, בהציגו למשל את כתובות הנכסים.
הפרסום גם יסייע בטיוב המידע שבו על ידי הערות הציבור, ומתוך שכך ישפר את הפיקוח ויתרום למניעת השתלטות מצד גורמים זרים על נכסים שהוקדשו למטרות ציבוריות.
נמצא כי כל המידע שבמאגר אינו נגיש לציבור, אף שהאינטרס הציבורי מחייב לחשוף את חלקו לפחות, ובעיקר את כתובות נכסי ההקדשות, את רשימת הנאמנים ואת רשימת המטרות הציבוריות שלשמן הוקדשו הנכסים.
לדעת משרד מבקר המדינה כלי חיוני לפיקוח ראוי על נכסי ההקדשות הוא מאגר מידע מלא ומעודכן אשר יובא גם לידיעת הציבור.
מאגר כזה אינו קיים כיום, ולהנהלה אין מידע מלא על כלל נכסי ההקדשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על ההנהלה לפעול כדי להשלים את הנתונים הרשומים במאגר באמצעות פעילות יזומה של מיפוי כלל נכסי ההקדשות ותיעוד הממצאים באופן מלא במאגר המידע; כמו כן עליה לעדכן את המידע המובא בו בהתאם להחלטות בית הדין.
על ההנהלה לפעול גם כדי להנגיש לציבו ר את המידע הרלוונטי לו.
בכך ניתן יהיה לתרום לתועלת הציבור ולהבטיח את השימוש בנכסי ההקדשות למטרות שאותן הועידו המקדישים.
פיקוח על נכסי הקדשות .
המאגר הממוחשב מציג גם רשומות על נכסי הקדשות, ובו כ -760 רשומות, שמרביתן מתייחסות לנכסי מקרקעין של הקדשות, והיתר לנכסים כספיים.
חלק מהרשומות כוללות יותר מנכס אחד.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חובת הדיווח לבית הדין על פעילות ההקדש ונכסיו לפי תקנות הדיון חייב הנאמן למסור דין וחשבון לבית הדין בהתאם לנקבע בצו המינוי או בשטר ההקדש, ובכל עת שיידרש לכך על ידי בית הדין.
על פי זה נקבע נוהג מחייב שעל כל נאמן להגיש לבית הדין דוח שנתי על פעילות ההקדש ונכסיו.
כדי שהדיווחים הללו ישמשו את ההנהלה באופן מיטבי, יש לכלול בהם, בין היתר, מידע על מצבם של נכסי ההקדש, על ההוצאות וההכנסות בגינם, על השימוש שנעשה בהם, על שמות הנאמנים ועל הפעולות שביצעו.
)(א להלן דוגמה של חוסר במסמכים חשובים בתיק הקדש שבהעדרם אי אפשר לדעת על מצב הנכסים: נאמן על הקדשות בצפת דיווח לבית הדין לפני שנת 2006 כי נכסים של כמה הקדשות אינם יכולים לשמש למטרות ההקדשות, וביקש אישור למכירתם.
בדיקת התיקים של הקדשות אלה העלתה כי אף שחלפו כשבע שנים ממועד הפנייה לבית הדין, אין בתיק של אחד ההקדשות האלה שום תיעוד שממנו ניתן ללמוד אם התקבלה החלטה בבקשה, ואם בוצעו פעולות לגבי הנכס.
(ב) משרד מבקר המדינה עיין בעשרות תיקי הקדשות, ומצא בהם מסמכים המעידים על כך שעד שנת 2003 ,), בעת שעוד כיהן הרכב בית הדין לענייני הקדשות בירושלים (ראו להלן הוא דרש באופן יזום מנאמנים רבים להגיש דוחות כספיים מדי שנה בשנה, ולעתים הם אף נדרשו להגיש לו דוחות חצי-שנתיים.
ההנהלה לא אכפה על נאמני ההקדשות להגיש לה דוחות שנתיים כנדרש ואף לא הכינה טפסים ייעודיים לדיווח על פעולות ההקדשות לבית הדין.
במצב זה הרוב המוחלט של נאמני ההקדשות שנבדקו לא הגישו בעשר השנים האחרונות דוח שנתי; לדוחות המעטים שהוגשו לא צורפו מסמכים תומכים כלשהם, ורק לדוחות ספורים צורפו דוחות מבוקרים על ידי רואה חשבון.
עוד העלתה הביקורת כי במקרים שבהם הוגשו לבית הדין דוחות כאמור, בדרך כלל אישר בית הדין את קבלת הדוחות בחתימתו והורה לתייק אותם בתיק ההקדש בלי שהם נבחנו על ידי גורם מקצועי כמו רואה חשבון.
במצב זה הדוחות הכספיים לא שימשו כלי בקרה על ניהול הנכסים.
גם בהקשר זה מסרה הנהלת בתי הדין בתשובתה כי בהיעדר מפקח על ההקדשות, בהיעדר עוזרים ובמצב של חוסר תקציב מתאים לנושא, אין באפשרותה לתקן את המצב הקיים.
נמצאו מקרים שבהם שב בית הדין ודרש מנאמני הקדשות שלא הגישו דוחות להגיש לו אותם, אך דרישות אלה לא נענו.
התברר שאין בידי בית הדין כלי אכיפה ממשיים במקרים שהנאמנים אינם ממלאים את הוראותיו.
להלן דוגמאות: (א) במרץ 2003 הורה בית הדין הרבני האזורי בצפת לנאמנים של הקדש מסוים להגיש, מדי שנה, דוח על הפעילות הנעשית בנכס ובכל הקשור להקדש.
התברר כי עד ינואר 2009 הגישו הנאמנים רק דוח אחד, וגם הוא היה חלקי ולא התייחס להוצאות ולהכנסות מנכס ההקדש או לפיתוח המקום כנדרש.
בינואר 2009 הורה בית הדין לנ אמנים למלא אחר הוראותיו אלה.
לא נמצא כי בעקבות הצו האמור הגישו הנאמנים את הדוחות שבית הדין דרש מהם.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ב בהקדש מסוים הורה בית הדין הרבני האזורי בצפת בשנת 2008 לנאמן כי עליו לדווח לבית הדין על פעולותיו בשנתיים האחרונות, לרבות דיווח בדבר הכנסות והוצאות.
מתיק בית הדין עולה כי הנאמן דיווח באופן חד-פעמי על הנכסים הקשורים להקדש ועל הפעולות שביצע, אולם לא נמצאו בתיק נתונים כספיים בדבר פעילות ההקדש.
אף על פי כן לא התבצע מעקב אחר קבלת הנתונים הכספיים שנדרשו.
יצוין כי כבר בדוח הקודם העיר מבקר המדינה על בעיית אי-הגשת הדיווחים, וציין כי יש צורך בקיום מעקב אחר קבלת דוחות כספיים מכל נאמני ההקדשות כחלק מייעול ענייני המינהל בתחום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה כי במציאות, שבה נאמני ההקדשות אינם מגישים דוחות שנתיים על התנהלותם, והיא אינה אוכפת אותם לעשות כן, נמנע ממנה כלי חשוב אשר אמור להיות נדבך משמעותי בפיקוח על התנהלות ההקדשות.
לפיכך על ההנהלה לקיים עבודת מטה כדי לבחון את סוגיית הדיווחים הנדרשים, ולקבוע נוהלי דיווח ובקרה על אופי פעילותם של ההקדשות.
בכלל זה יש לשקול לקבוע מבנה אחיד להגשת הדוחות, לבחון את האפשרות לקבל דיווחים באופן מקוון ולקבוע אמצעי אכיפה של הנהלים, כמתחייב על פי כללי מינהל תקין.
פעולות אלה יסייעו להנהלה לבצע פיקוח נאות על ההקדשות, ובכך להבטיח את הגשמת המטרה שלשמה הוקדשו.
הקדשות בנכסי מקרקעין כדי לפקח כראוי על הקדשות בנכסי מקרקעין נדרשות פעולות רבות, ובהן: רישום הנכס בלשכת רישום המקרקעין על שם ההקדש ורישום הערה על קיומו של הקדש; בדיקת הימצאותם של פולשים בנכסים ; ביקורת שטח בנכסי ההקדש.
רישום בלשכת המקרקעין לצורך שמירה על נכסי ההקדש מרשם המקרקעין הוא פומבי ומאפשר לציבור לדעת מי הם בעלי הזכויות בנכס מקרקעין.
לפי פסיקת בית המשפט העליון11, אין להקדש הציבורי אישיות משפטית, ולכן אי-אפשר לרשום את הזכויות במקרקעין על שמו של ההקדש.
בעקבות פסיקה זו, בדרך כלל נרשמים מקרקעין של הקדש ציבורי ושל הקדש דתי על שמות נאמניהם.
כדי להבטיח שלא תיעשה עסקה בנכס בלא אישור בתי המשפט או בתי הדין, ניתן לרשום הערה לגבי נכסי ההקדש12 , על כך שבעל הנכס הוא הקדש ויש צורך באישור בית הדין או באישור בית המשפט לביצוע פעולות בנכס.
בתי הדין הרבניים נוהגים לא אחת להורות לנאמנים לפנות ללשכת רישום המקרקעין בבקשה לרשום הערות על קיומו של הקדש דתי בנכסים כדי למנוע את האפשרות שייעשו בהם עסקות בלא אישורו של בית הדין.
לפי נוהלי רישום הסדר מקרקעין, כאשר מוגשת ללשכת רישום המקרקעין בקשה לרישום הערה על קיום נאמנות על פי הקדש דתי, יש לצרף לבקשה את שטר ההקדש שאישר בית הדין הדתי.
גם רשם ההקדשות הציבוריים מוסמך לבקש לרשום .
11 רע"א 46/94 זקס אברמוב נ' הממונה על מרשם המקרקעין, פ"ד נ( 2 )202 , 210-209 .
12 לפי חוק הנאמנות, אם יש בנכסי הנאמנות נכס שפעולות בו טעונות רישום בפנקס המתנהל על פי חוק, רשאי הנאמן להודיע על קיום הנאמנות לממונה על הפנקס, והממונה ירשום בו הערה מתאימה.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הערה בדבר קיומו שלהקדש ציבורי במקרקעין.
הוא אכן עושה כן לגבי ההקדשות הציבוריים, ואף מבקש לקבל בחוזר נֶסַח מן הרישום בפנקס המקרקעין לאחר רישום ההערה, כדי לוודא את ביצוע הבקשה.
הביקורת העלתה כי קיימים נכסי מקרקעין של הקדשות דתיים אשר לא נרשמו על שם ההקדשות, ואף לא נרשמו לגביהם הערות על קיומו של הקדש בנכס.
כך אי- אפשר להבטיח כי לא ייעשו בנכסים עסקות בלא אישור בית הדין.
בסוף שנת 1998 הגיש המבקר הפנימי של ההנהלה דאז דוח בנושא רישום נכסי הקדש.
הדוח כלל פרק בנושא הקדשות בעיר צפת.
מהדוח עולה, בין היתר, כי רוב נכסי ההקדשות בעיר צפת אינם רשומים בפנקס המקרקעין כנכסי הקדש: מבין 69 נכסים, רק26 רשומים כנכסי הקדש, 18 רשומים על שם גורמים פרטיים, ו-15 רשומים כנכסים שיש סכסוך לגבי הבעלות עליהם.
המבקר הפנימי מצא שהסכסוך על הזכויות ב-15 הנכסים הללו הוא משנת 1953 , וכי אין ברישומים שבלשכת רישום המקרקעין מידע לגבי הגורמים המסוכסכים.
לגבי יתר עשרת הנכסים ציין המבקר הפנימי כי לא הצליח לקבל מידע מהלשכה לרישום מקרקעין.
לא נמצא כי בעקבות ממצאי המבקר הפנימי ננקטו פעולות לרישום הנכסים האמורים כנכסי הקדש במרשם המקרקעין.
יצוין כי כבר בהצעה למבנה ארגוני של יחידת הפיקוח על ההקדשות ותפקידיה, שהגיש יועץ מקצועי להנהלת בתי הדין בשנת 2007 (להלן- הצעת היועץ המקצועי מ - 2007 ), הומלץ לסרוק את כל מסמכי ההקדשות ולוודא שבמרשם המקרקעין רשומות הערות בדבר קיומו של הקדש בכל נכס השייך להקדש, אולם הדבר לא בוצע על ידי ההנהלה.
לדעת משרד מבקר המדינה אי-רישומן של הערות במרשם המקרקעין בגין קיומו של הקדש דתי על נכסי הקדשות רבים, אשר בשל מגבלות הדין לא נרשמו על שם ההקדשות, מעיד על כך שהחובה ההלכתית והמינהלית לשמירה על נכסי ההקדשות אינה מתמלאת כראוי.
כבר כיום יש נכסי הקדשות שאינם משמשים עוד כהקדשות, אלא שנעשה בהם שימוש פרטי, ויש נכסים שנחשפו להשתלטות עליהם.
בכך יש כדי להדגיש את המחדל שבאי-ניצול הכלים הזמינים והמקובלים להבטחת זכויות ההקדשות בנכסים.
להלן דוגמאות: (א) בשנת 1981 הקדיש אדם דירה בקריית ארבע למטרות לימוד תורה ותפילה.
אף על פי כן בשנת 2007 נמכרה הדירה על ידי יורשי המקדיש לצד שלישי.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי לא נרשמה הערה על קיומו של הקדש בנכס אצל הגורם המוסמך לרישום נכסים ביהודה ושומרון, וכך התאפשרה המכירה.