HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היועץ ההנדסי מסר בתשובתו כי "עבודה מתמשכת" מוגדרת כעבודה לפי חוזה העסקה במתכונת קבועה.
החוזה החדש שינה וצמצם משמעותית את אופי העסקתו ואת תנאיה הן מבחינת היקף העבודה והן מבחינת השכר.
לכן, לדבריו, אין להגדיר את החוזה החדש כ"עבודה מתמשכת" של ההסכם הקודם.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי בהתאם להוראת החשב הכללי מהשנים 2006 ו- 2008 התקשרות מתמשכת היא כל התקשרות עם נותן שירותים בהיקף של 200 שעות או יותר.
כמו כן, ההסכםהוא למתן שירותי ייעוץ הנדסי ואין מהות שירותים אלה שונה ממהות השירותים שניתנו על ידי היועץ בשנים שלפני כן.
לפיכך אין לראות בהסכם זה התקשרות חדשה או נפרדת12 מההתקשרות שהייתה לפני שנת 2008 , ויש לבצע הפחתה נוספת מהתעריף בגין התקשרות מתמשכת נוספת.
מאומדן שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2007 -2010 שולם ליועץ ההנדסי תשלום עודף על תעריפי החשב הכללי המרביים הרלוונטיים בסך 243,000 ,ש"ח שהם כ-36% .
מהתמורה ששולמה ליועץ בגין שנים אלו יועצת החוזים החברה מעסיקה את יועצת החוזים על בסיס שכר חודשי קבוע.
בשנים 2007 - 2010 שולם ליועצת סכום של 15,000 -17,000 ש"ח לחודש (הסכומים לפני מע"מ).
שכר זה הוא בגין 100 שעות עבודה חודשיות.
יועצת החוזים היא בעלת תואר מקצועי, מועסקת בהיקף כולל העולה על 200 .
שעות ואינה מעסיקה עובדים משנת 2009 .
היועצת מועסקת מעל שנתיים .
12 בהתאם להגדרת התקשרות חדשה או נפרדת בהוראת החשב הכללי.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 1191 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי תעריף החשב הכללי הרלוונטי ליועצת החוזים הוא תעריף יועץ 413 , וממנו היה על החברה להפחית%20 בגין התקשרות מתמשכת ו -10% נוספים בגין התקשרות מתמשכת נוספת משנת 2009 .
מאומדן שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2007 -2010 שולם ליועצת החוזים תשלום עודף על תעריפי החשב הכללי המרביים הרלוונטיי ם בסך 321,000 ש"ח, שהם כ -38% מהתמורה ששולמה ליועצת בגין שנים אלו.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נמסר כי ההתקשרות עם יועצת החוזים נעשתה לפי תיחור על פי תפוקות14 ועל כן נושא התעריף השעתי אינו רלוונטי.
עוד נמסר כי הממונה על השכר במשרד האוצר אישר בשנת 2001 תעריף מרכז צוות15 .
ליועצת החוזים מבדיקת משרד מבקר המדינה את תנאי המכרז מדצמבר 2006 לבחירתה של יועצת החוזים ואת מסמכי החברה עולה כי העבודה הנדרשת הוגדרה על פי הערכה של כ -100 שעות עבודה חודשיות.
במכרז המתמודדים התבקשו להגיש הצעה ה מתייחסת לשעות עבודה ולא לתפוקות ספציפיות ולכן התעריף השעתי הוא הרלוונטי.
זאת ועוד, מתנאי המכרז עולה כי התעריף הרלוונטי הוא תעריף יועצים לניהול, ולכן אישור הממונה על השכר בגין תעריף מרכז צוות אשר נכלל בתעריפי מתכננים אינו רלוונטי.
נחיצות היועצים בשנת 2007 התקשרה החברה עם יועץ ארגוני אשר בחן את המבנה הארגוני שלה ואת נהליה.
להלן חלק מממצאי דוח היועץ הארגוני והמלצותיו: ( 1 ) המבנה הארגוני של החברה מכיל את מרבית תחומי הידע וההתמחויות הנדרשים לה אך חלקם מבוצעים על ידי יועצים חיצונים; ניתן להטמיע חלק מתחומי ידע אלו (ייעוץ הנדסי, חוזי תכנון ואדריכלות) בקרב עובדי החברה.
(2 ) יש להקים אגף פיתוח ולמנות לו מנהל שיש לו התמחות מקצועית בהנדסה אזרחית או אדריכלות.
(3 ) יש להקים יחידת רכש והתקשרויות ייעודית.
להערכת היועץ, עם אימוץ שינויים ארגוניים אלו, לא יהיה צורך ביועץ ההנדסי וביועצת החוזים.
בספטמבר 2007 הציג היועץ הארגוני את עיקרי הדוח והמלצותיו בפני דירקטוריון החברה.
הדירקטוריון אישר את הליך השינוי הארגוני ואת המבנה הארגוני המוצעים.
בתחילת שנת 2008 שינתה החברה את המבנה הארגוני בהתאם להמלצות: הקימה אגף פיתוח ומינתה לו מנהל; קלטה מהנדס ואדריכלית אשר עבדו בכפיפות למנהל אגף הפיתוח; הקימה יחידת רכש ייעודית המורכבת ממנהל ושתי עובדות אשר השתלמו בקורסים מקצועיים בתחומי הרכש, ההתקשרויות .
13 תעריף יועצים לניהול קובע כי מי שהוא בעל תואר מקצועי ובעל ותק של מעל 10 שנים זכאי לתעריף4.
14 הוראת החשב הכללי בעניין העסקת נותני שירותים חיצוניים מאפשרת להתקשר עמם על פי תעריף שעתי אשר בו יש תעריפים מרביים כאמור לע יל, או על פי תפוקות.
בתיחור על פי תפוקות המציע נדרש להמציא הצעת מחיר כוללת לתפוקה הנדרשת.
15 תעריף מתכננים מאפשר תשלום תעריף מתכנן2 .
גם למרכז צוות אשר אינו אקדמאי 1192 דוח שנתי62 .
חרף ביצוע שינויים אלו, החברה המשיכה להעסיק את היועץ ההנדסי ויועצת החוזים.
לדעת מ שרד מבקר המדינה, על החברה לבחון את נחיצות המשך העסקתם של היועץ ההנדסי ויועצת החוזים ולהשלים את הכשרתם של עובדי החברה, ככל הנדרש, לביצוע מטלות אלו, כל זאת בהתאם להמלצות היועץ הארגוני ואישור הדירקטוריון.
בתשובת יו"ר הדירקטוריון למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 נמסר כי ביולי 2010 קיים הדירקטוריון דיון בנושא היועצים החיצוניים של החברה ובו ביקש הסברים ומחה נמרצות, בין היתר, על העסקת יועצים בתפקידים אורגניים לחברה ובתעריפים גבוהים.
ביוני 2011 , במהלך תקופת הביקורת, התכנסה ועדת ארגון ואסטרטגיה של הדירקטוריון ודנה בהעסקת היועצים.
בדיון מחו חברי הוועדה כנגד העסקת יועצים לתקופה ארוכה.
דירקטוריון החברה סבור כי אין להעסיק יועצים חיצוניים על פני תקופות ארוכות, וכי העסקת יועצים חיצוניים בתפקיד אורגני לפעילות החברה מחייבת לשקול את ביצוע התפקיד באמצעות עובד החברה.
בתשובתה למש רד מבקר המדינה מציינת החברה כי בימים אלו החלה בבחינת נחיצות היועצים לפעילותה.
כמו כן, הוחלט על ידי הנהלת החברה והדירקטוריון על סיום ההתקשרות עם היועץ ההנדסי ויועצת החוזים וביצוע עבודתם על ידי עובדי החברה (תוך כדי תקופת חפיפה לפי הצורך).
העסקת עובדי חברה לשעבר כיועצים חיצוניים .
החברה מעסיקה עובדי חברה לשעבר (להלן - העובדים לשעבר) כיועצים חיצוניים בתחומים שונים.
משרד המבקר המדינה מצא כי מתוך ארבעה עשר עובדים מקצועיים16 שעזבו את החברה בשנים 2010- 1995 , עם תשעה חתמה החברה חוזה העסקה ושבעה מהם הועסקו באופן קבוע.
עלות העסקת העובדים לשעבר בשנים 2007 -2010 הסתכמה בכ-2.
בשירות הציבורי קיימת מדיניות 17 שלפיה לא מחזירים למקומות העבודה עובדים אשר פרשו פרישה מוקדמת בתנאי פרישה מועדפים; בין כעובדים, בין כעובדי חברת כוח אדם ובין כיועצים.
מדיניות זו מבוססת על היגיון כלכלי וציבורי: תנאי פרישה מועדפים ניתנים רק במקרים שבהם קיימת הצדקה כלכלית לכך שהגוף הציבורי או המדינה ישלמו תשלום מוגדל כדי להביא לפרישתו של אותו עובד (למשל כאשר מדובר בעובד "שחוק" ויש צורך לרענן את השורות או עקב ביטול משרה).
במצב דברים זה, אין מקום להחזיר את אותו העובד "בדלת האחורית", משום שאילו היה לגוף הציבורי אינטרס להמשיך ליהנות משירותיו ומומחיותו של עובד מסוים היה עליו להמשיך להעסיקו בתור עובד של הגוף ולא להוציאו לפרישה מוקדמת ולשלם על כך תוספת בדמותם של תנאי פרישה .
עובדים בתחומי התכנון והביצוע לא כולל מנכ"לים 17 אשר מוצאת ביטוי גם בהוראות נציבות שירות המדינה.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 1193 .
גם רשות החברות אימצה מדיניות זו בנוגע לפרישתם של עובדים מתאגידים ממשלתיים18 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה העסיקה חמישה עובדים לשעבר כיועצים, אף שהם פרשו פרישה מוקדמת בתנאי פרישה מועדפים19 ,.
זאת בניגוד למדיניות הרשות, בניגוד לאינטרס הכלכלי ובניגוד לכללי היעילות והחיסכו ן אשר אמורים לעמוד לנגד עיניה של החברה בתור גוף ציבורי הפועל בעניינים אלה כנאמן של הקופה הציבורית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי על מנת למנוע הישנות מקרים כגון אלה, עליה לפרסם את מדיניותה בנושא העסקת עובדים שפרשו פרישה מוקדמת בנוהל או בחוזר ולהפיצו לכלל החברות הממשלתיות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 הודיעה הרשות כי "תפעל ליידע את החברות הממשלתיות לגבי מדיניות הרשות בנושא".
מבדיקת מסמכי החברה בעניין פרישת העובדים לשעבר עולה כי חמישה 20 מהם הועסקו על ידי החברה כיועצים חיצוניים מיד עם סיום ה עסקתם בחברה.
שלושה מהם הועסקו עוד במהלך תקופת ההסתגלות21 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי העסקת היועצים מיד לאחר פרישתם מהחברה אפשרה לעובדים הללו לקבל תשלומים והטבות בעקבות פרישתם, בעוד שבפועל הם המשיכו לעבוד עבור החברה כיועצים חיצוניים וליהנות מתשלומים נוס פים.
בהסדרים הללו, פגעה החברה במחויבותה לנהל ביעילות ובחיסכון את ענייניה הכלכליים כנדרש מגוף ציבורי.
בתשובת יו"ר הדירקטוריון נמסר כי "העסקת עובד חברה בצמידות לסיום עבודתו בחברה כיועץ לחברה, מעוררת חשש להיגיינ ה ציבורית ומן הראוי כי תיעשה בהליך שוויוני ותחרותי ולאחר תקופת צינון".
עם זאת הוא מציין כי ייתכנו מקרים חריגים שבהם לא ניתן להמתין עד תום מועד תקופת הצינון.
החברה ציינה בתשובתה כי היא מקבלת עקרונית את הערת משרד מבקר המדינה בנוגע להעסקת עובד חברה כיועץ חיצוני מיד לאחר סיום עבודתו בה.
אולם עובד הפורש מרצונו נושא עמו מטען של ידע ומומחיות ולפיכך אין לפסול באופן שרירותי ומידי את האפשרות להמשיך להעסיקו.
החברה ציינה כי יש מקרים שבהם מתעורר הצורך להמשיך ולהעסיק את העובד, לאחר שפרש מרצונו, וזאת לשם השלמה או ליווי משימות שבהן התמחה בחברה, ורכש מומחיות אשר אותה .
18 מכתב רשות החברות למשרד מבקר המדינה מ- 17.
19 תשלומי פיצויים מוגדלים וכן תשלומי חודשי הסתגלות.
סך עלותם של תנאי הפרישה המעודפים מוערך בכ-1.
מיליון ש"ח 20 ארבעה מהעובדים לשעבר שפרשו פרישה מוקדמת בתנאים מועדפים ועובד לשעבר נוסף.
21 תקופהשבה מקבל העובד שכר מהחברה לאחר פרישתו ממנה אף שכבר אינו עובד בה.
מגדירה החברה כחיונית להמשך קידום אותן משימות או לטיפול במשימות בעלות אופי דומה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הצורך שלה בהמשך העסקתו של העובד כיועץ חיצוני אינו עולה בקנה אחד עם הוצאתו לפרישה מוקדמת בתנאים מועדפים.
משרד מבקר המדינה בדק את תהליך בחירתם שלשבעת העובדים לשעבר שהועסקו בחברה ומצא כמה ליקויים: ארבעה עובדים לשעבר הועסקו בלי שעברו הליך בחירה כלשהו וזאת בניגוד לחוק חובת המכרזים והתקנות על פיו.
לגבי שלושת העובדים האחרים - בשנת 2009 קיימה הוועדה לבחירת נותני שירותים22 דיון לבחירתם.
שניים מהם, שנבחרו באמצעות הוועדה, הועסקו קודם לדיון הוועדה ללא הליך בחירה כלשהו, בניגוד לתקנות; הליך הבחירה בוועדה התנהל ללא בדיקת הצעות מכמה מציעים כנדרש.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ההתקשרות עם שבעת העובדים לשעבר בוצעה בניגוד להוראות חוק חובת המכרזים והתקנות על פיו.
דוח זה מצביע על ליקויים בתהליך בחירת יועצים חיצוניים לחברה, ובמיוחד יועצים שהם עובדים לשעבר של החברה.
נמצא כי העסקת חלקם נעשית תוך הפרת חוק חובת המכרזים והתקנות על פיו.
כמו כן נמצא כי שכר הטרחה המשולם לחלקם הוא בניגוד להוראות החשב הכללי.
מדובר בהתנהלות בלתי תקינה, בלתי יעילה ובלתי חסכונית של החברה, הפוגעת בקופת החברה ובקופה הציבורית ובחובת הנאמנות של החברה כגוף ציבורי.
על החברה לקיים הליך בחירה תקין לכל היועצים ולהימנע מהעדפת העסקת עובדים לשעבר.
על החברה לבחון את נחיצותם של היועץ ההנדסי ויועצת החוזים ולבדוק אם באפשרותה להתייעל ולנצל את משאביה הפנימיים לביצוע פעילותה.
על רשות החברות לפרסם את מדיניותה בנושא העסקת עובדים שפרשו פרישה מוקדמת בנוהל או בחוזר ולהפיצו לכלל החברות הממשלתיות.
ועדה מטעם החברה ובה חברים מנכ"ל, יועץ משפטי, סמנכ"ל רלוונטי או מנהל רכש הוועדה מוסמכת לקבוע את נותני השירותים לחברה ורשאית לפסול נותני שירותים כמו מתכננים, יועצים, מפקחים, מנהלי פרויקטים , קבלנים וספקים ממאגר נותני השירותים המורשים לעבוד עם החברה.
המכללה האקדמית 6 עמק יזרעאל על שם מקס שטרן (להלן - המכללה, מכללת יזרעאל או המכללה האקדמית) הנמצאת סמוך לעפולה, הוקמה ביוזמת המכללה האזורית7 שקדמה לה.
המכללה האקדמית התאגדה כחברה פרטית8 במאי 1996 , .
6 בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 , נקבע כימכללה אקדמית היא מוסד, שביקש להשתמש בכינוי זה, והוא אחד מאלה: "מוסד להשכלה גבוהה, שאינו אוניברסיטה, שהוכר על ידי[ המועצה להשכלה גבוהה על יסוד כללים שנקבעו על ידיה להכרה במוסדות להשכלה גבוהה] והוסמך להעניק לבוגריו תואר מוכר באחת או יותר מיחידותיו".
7 מכללות אזוריות הוקמו בשעתן על ידי גופים שונים, ובכללם רשויות מקומיות, ועסקו בהקניית השכלה וידע בתחומים שונים לתושבי האזור.
עד להסדרת ההפרדה המוחלטת בין ההוראה האקדמית לכלל פעילות המכללות האזוריות קיימו מקצתן גם מסלולי לימוד אקדמיים, חלקיים או מלאים, בשיתוף עם אוניברסיטאות וקיבלו לשם כך תקצוב ממל"ג וממשרד החינוך.
ראו להלן את הפרק על התאגדות המכללה ותקנוניה 1412 דוחשנתי 62 .
והחלה את פעילותה באוקטובר אותה שנה.
המועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג) החליטה להכיר במכללה כמוסד אקדמי עצמאי באוגוסט 1997 , והממשלה אישרה את ההחלטה בנובמבר אותה שנה.
באוקטובר 1999 התאגדה המכללה כחברה לתועלת הציבור9 (להלן- חל"ץ) ודירקטוריון החברה משמש כוועד המנהל של המכללה.
לפי הגדרות הוועדה לתכנון ולתקצוב של מל"ג (להלן - ות"ת) המכללה היא מוסד גדול מבחינת מספר תלמידיה והיא מתוקצבת בידי ות"ת משנת 1996 .
במכללה תלמידים הלומדים לתארים אקדמיים (ראשון ושני) ותלמידים במכינות קדם אקדמיות המכשירות אותם ללימודי התואר הראשון.
להלן מספר תלמידי המכללה לתארים אקדמיים בשנות הלימודים התשס"ח עד התשע"א ( 2008 -2011 :*) במונחים של היקף לימודים מלא המשמש את ות"ת ככלי לתקצוב .
סה"כ תלמידים תואר שני תואר ראשון שנת לימוד .
3,361 17 3,344 התשס"ח .
3,407 55 3,352 התשס"ט .
3,495 82 3,413 התש"ע .
3,759 103 3,656 התשע"א .
* מקור: דיווחי המכללה לוות"ת .
בשנת התשע"א (אוקטובר 2010 - ספטמבר 2011 ) למדו במכללה ובמכינותיה הקדם-אקדמיות כ- 5,000 תלמידים בהיקף לימודים מלא וחלקי.
המכללה מקיימת13 מסלולי לימוד לתואר ראשון ושני מסלולים לתואר שני.
בשנה זו הועסקו במכללה 98 חברי סגל אקדמי, 284 חברי סגל אקדמי במעמד של עמיתי הוראה ו-135 .
עובדים מינהליים להלן נתונים על ההכנסות ועל ההוצאות של המכללה בשנות הלימודים התשס"ט - התש"ע10 (אוקטובר 2008 - ספטמבר 2010 ) במיליוני ש"ח, על פי דוחותיה הכספיים: .
נומינליים אחוז מיליוני ש"ח .
9 על פי סעיף 345 אבחוק החברות, התשנ"ט - 1999" , חברה לתועל ת הציבור היא חברה שבתקנונה נקבעו מטרות ציבוריות בלבד וכן איסור על חלוקת רווחים או חלוקה אחרת לבעלי מניותיה".
10 עקב שינוי שיטת ההצגה הכספית בדוחות של שנים אלה אי-אפשר היה להשוות את הנתונים לשנים קודמות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1413 79.
3** עלותהפעילויות 14.
4 פרסום, שיווק וגיוס תרומות 100 86.
2) הכנסות נטו (גירעון) לשנה 94.
7 נכסים נטו * כולל גם הכנסות מימון, תרומות.
** בסעיף זה נכללו בהתשס"ט הוצאות בינוי בסך כ - 17 .
מהנתונים עולה שמרבית הכנסות המכללה הן מתשלומי סטודנטים - 48% ומהקצבות ות"ת- 44.
למכללה היה עודף נכסים על התחייבויות (נכסים נטו של 32.
8 מיליון ש "ח ב - 30.
מהדוחות הכספיים של המכללה עולה, כי היה לה עודף הכנסות על הוצאות של כ-10 מיליון ש"ח בהתש"ע, שלפי הסברי מנהל הכספים של המכללה, מקורו בתקציבים שהמכללה קיבלה מוות"ת אך לא ניצלה אותם במלואם בשנה זו.
09 ) מהנכסים נטו של המכללה ב- 30.
10 , הם נכסים שאין לגביהם הגבלה - כלומר למכללה שיקול דעת לגבי אופן השימוש בהם.
10 המכללה החליטה לייעד כ-13.
1 מיליון ש"ח, מכלל הנכסים נטו שלא קיימת לגביהם הגבלה, לפעילות מחקרית.
בחודשים אפריל 2011 - דצמבר 2011, לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה, כמה נושאים הנוגעים לפעילותה של המכללה.
בירורים וביקורת השלמה נעשו במל"ג, בוות"ת ואצל הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר במשרד האוצר).
התאגדות המכללה ותקנוניה .
ב- 1997 התנתה מל"ג את ההחלטה להכיר במכללה האקדמית כמוסד אקדמי עצמאי11, בקיום הפרדתה המוחלטת מן המכללה האזורית שקדמה לה.
בסוף 1999 פרסמה מל"ג הנחיות למוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת (להלן - הנחיות מל"ג משנת 1999 ) בדבר אופן התאגדותו של מוסד להשכלה גבוהה ופעילותו, וצירפה להן את "התקנו ן המצוי של מוסד להשכלה גבוהה המתוקצב על ידי ות"ת" (להלן - התקנון המצוי).
בהנחיות קבעה מל"ג כי התקנון של המכללות האקדמיות יקבע על בסיס התקנון המצוי.
בסוף ספטמבר 2011 העבירה המחלקה המשפטית של מל"ג, מכתב ליועץ המשפטי של המכללה (להלן - מכתב מל"ג מספטמבר 2011;) במכתב זה העירה מל"ג למכללה על אי ההתאמות בין הנחיותיה לבין תקנון המכללה.
11 ראו לעיל הערה1 והערה2.
בהנחיות מל"ג משנת 1999 נקבע, בין היתר, כי: "במקרים בהם קם המוסד האקדמי מתוך גוף אחר, …לא אקדמי, תהיה הפרדה מלאה - משפטית, ניהולית את המוסד האקד ]הארגון שיקים [ ונכסית, הלכה למעשה בין מי …הגוף [ לבין ".
]האחר בתשובה לבירור של משרד מבקר המדינה כתבה היועצת המשפטית של מל"ג במרץ 2011 כי מטרותיהן העיקריות של הנחיות מל"ג משנת 1999 הן: לוודא שהמוסד האקדמי יוקם על ידי תאגיד אשר בראש מעייניו תעמוד הפעילות האקדמית ואשר יפעל באורח תקין; להבטיח את עצמאותו של התאגיד ולהפרידו מגופים חיצוניים בעלי עניין, לרבות הגוף שמתוכו קם, דוגמת רשויות מקומיות.
משנת [ לצורך זה "ההנחיות 1999 קובעות .
עקרונות לפיהם מסמכי האגד של] המוסד, תקנונו, מבנהו ונושאי המשרה בו, יבטיחו את .
עצמאותו האקדמית והמנהלית ואי-התלות של מבחינה משפטית"]בגוף אחר[ התאגיד12.
אופן התאגדותם של מוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת בהנחיות מל"ג משנת 1999 נקבע, בין היתר, כי "הפעילות האקדמית של המכללות האקדמיות המתוקצבות על ידי ות"ת תהיה במסגרת עמותה ( ולא תאגיד מסוג אחר), אשר התקנון שלה יהיה המצ"ב כנספח א' ]המצוי[ על בסיס התקנון ]להשכלה גבוהה[ .
מוסד אשר קיבל הכרה מאת המועצהיתאים את אופן התאגדותו ופעילותו להנחיות אלה בתוך זמן סביר" (ההדגשות אינן במקור).
בדצמבר 2003 החליטה מל"ג (להלן- החלטת 2003 ), בין היתר, כי "גופים אשר יבקשו להפוך למוסדות להשכלה גבוהה יפעלו כמלכ"ר ויתאגדו כעמותה או כחברה לתועלת הציבור , בהתאם להנחיות התאגידיות של מינהל המועצה וות"ת" (ההדגשה אינה במקור).
]להשכלה גבוהה[ בעת פרסום הנחיות מל"ג בשנת 1999 , כבר היו בנמצא מכללות שהתאגדו כחל"ץ, ובכלל זאת מכללת עמק יזרעאל, אולם הנחיות אלה לא התייחסו אליהן ואף ההחלטה משנת 2003 לא התייחסה אליהן.
נמצא כי אין הסדר מפורש לגבי מכללות המאוגדות כחל"ץ לפני שנת 2003.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שצורת ההתאגדות של מוסד להשכלה גבוהה תוסדר בהנחיות חד -משמעיות וברורות של מל"ג.
הנחיות כאלה י סייעו למל"ג, למוסדות להשכלה גבוהה עצמם ולרשויות אחרות, האמורות לפקח על פעילותם, לבצע כראוי את תפקידם וכן לאתר חריגות מההנחיות בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה.
בתשובתה מדצמבר 2011 ציינה מל"ג "הנחיותינו משנת 1999 התייחסו לעמותות בלבד אולם בימים אלה אנו שוקדים על כתיבת הנחיות מעודכנות אשר בין היתר באופן שיישקף את המדיניות והחלטות מל"ג וות"ת ]לחל"צים[ יכללו התייחסות .
12 היועצת המשפטית כתבהבמכתב זה כי הסקת המסקנות שהובילה לכתיבת ההנחיות נעשתה בהמשך לממצאי דוח מבקר המדינה על המכללה האקדמית בתל חי; ראו בעניין זה: מבקר המדינה , דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), בפרק על המכללה האקדמית בתל חי, עמ 711.
בהתאם להחלטות ספציפיות שהתקבלו במשך השנים, תיקון חוק הצעה לעדכון ההנחיות .
החברות בענייני חל"צים וניסיון שנרכש בנושא לדיון בוות"ת ומל"ג בחודשים הקרובים ויישומן ייאכף על ידי כל המוסדות הרלוונטיים".
תקנון המכללה בהשוואה להנחיות מל"ג משנת 1999 1.
להנחיות מל"ג משנת 1999 צורף התקנון המצוי אשר היה אמור לשמש בסיס לתקנון של כל אחד מהמוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת.
בהנחיות נקבע כי תקנון מוסד להשכלה גבוהה אמור להבטיח "את העצמאות האקדמית והמנהלית ואי- מבחינה משפטית.
אי התלות תהיה מכל גוף ]המוסד[ התלות של ציבורי או אחר, חיצוני או פנימי".
בהנחיות מל"ג משנת 1999 " ,נקבע כי לפני פנייה לרשם העמותות לרישום העמותה החדשה, ימציא המוסד למועצה להשכלה גבוהה את טיוטת הפנייה בצירוף התקנון".
מכללה קיימת נדרשת לפי ההנחיות להמציא למל"ג "עותק מאושר של תקנון העמותה".
באשר לשינוי תקנון קיים נקבע בתקנון המצוי כי "כל הצעה לשינוי התקנון תוגש למועצה להשכלה גבוהה לשם קבלת הערותיה.
הערות ]המכללה[ המועצה להשכלה גבוהה יובאו בפני חבר הנאמנים של לפני הדיון בהצעת שינוי התקנון" (ההדגשות אינן במקור).
במכתבה מספטמבר 2011 חזרה מל"ג והדגישה חובות אלה.
חבר הנאמנים של המכללה אישר בשנת 2008 שינוייםבתקנונה (להלן - תקנון המכללה משנת 2008 או התקנון משנת 2008 ), בלא שההצעות לשינוי הועברו לפני הדיון אל מל"ג לקבלת הערותיה.
גם בשנת 2011 אישר חבר הנאמנים של המכללה שינויים בתקנון (להלן תקנון המכללה משנת 2011 או התקנון משנת 2011 ) שבו שונו ארבעה סעיפים בתקנון המכללה משנת 2008 (הסעיפים האחרים נותרו זהים); רק שבוע אחרי שחבר הנאמנים אישר את תקנון המכללה משנת 2011 הוא נשלח למל"ג להערותיה בלא שמל"ג אישרה את השינויים מבעוד מועד.
בעניין זה מעיר משרד מבקר המדינה כי ראוי להקפיד ולהעביר לחבר הנאמנים את ההצעות לשינוי תקנון המכללה רק לאחר שהתקבל אישור מל"ג לשינויים.
הביקורת העלתה הבדלים ניכרים, בין הנחיות מל"ג משנת 1999 (לרבות אלו שבאו לידי ביטוי בתקנון המצוי), לבין תקנון המכללה (להלן בכל מקום בו מצוין "תקנון המכללה" הכוונה היא לנוסח הזהה שבשני התקנונים הנזכרים של המכללה) בנושאים הבאים: הכפפת פעילות המכללה להוראות מל"ג; מספר החברים בתאגיד המכללה; ייצוג של גורמים חיצוניים ופנימיים בחבר הנאמנים של המכללה; משך תקופת הכהונה של חברי חבר הנאמנים; משך תקופת הכהונה של יו"ר חבר הנאמנים; משך תקופת הכהונה של יו"ר הוועד המנהל; משך תק ופת הכהונה של נשיאת המכללה; מספר חברי הוועד המנהל; הרכב הוועד המנהל; תדירות ההתכנסות של הוועד המנהל; ונכסי המכללה לאחר פירוקה.
להלן דוגמאות עיקריות: 1416 דוחשנתי 62 .
תדירות ההתכנסות של הוועד המנהל בתקנון המצוי נקבע כי על הוועד המנהל להתכנס בדרך כלל פעם בחודש ולא פחות משמו נה פעמים בשנה.
לעומת זאת בתקנון המכללה נקבע כי על הוועד המנהל להתכנס ארבע פעמים בשנה לפחות.
עולה אפוא כי מספרן המזערי של הישיבות השנתיות של הוועד המנהל, על פי תקנון המכללה, קטן במחצית ממספר ההתכנסויות המצוין בתקנון המצוי.
בתשובתה מדצמבר 2011 הודיעה המכלל ה כי "תפעל לתיקון הליקויים בהתאם להנחיות מל"ג וכך יקבע כי על הוועד המנהל להתכנס בדרך כלל פעם בחודש ולא פחות משמונה פעמים בשנה".
משך תקופת הכהונה של יו"ר חבר הנאמנים 1.
בתקנון המצוי של מל"ג נכתב כי "תקופת הכהונה של יו"ר האסיפה הכללית היא לשלוש שנים.
יו"ר האסיפה הכללית יוכל לשוב ולהיבחר לשתי תקופות כהונה נוספות" (כלומר תשע שנים לכל היותר).
לעומת זאת בתקנון המכללה משנת 2008 .
נכתב כי "יו"ר חבר הנאמנים ומשנהו יכהנו בתפקידם 4 של[ תקופת כהונתם]את[ שנים.
חבר הנאמנים רשאי להאריך או לקצרה".
בתקנון המכללה מ]הנ"לשנת 2011 נכתב (לגבי נסיבות השינוי ראו להלן), ".
תקופת הכהונה של יו"ר חבר הנאמנים תהיה לקדנציה קצובה שלא תעלה על 5 שנים והיא ניתנת להארכה לתקופת כהונה קצובה נוספת אחת שאף היא לא תעלה על 5 .
)שנים" (כלומר עשר שנים לכל היותר עולה אפוא כי לפי התקנון המעודכן משנת 2011 , תקופת כהונה אחת של יו"ר חבר הנאמנים ארוכה בשנה מהתקופה הנקובה בתקנון המצוי.
באוגוסט 2010 כתבה מל"ג למכללה (להלן- מכתב מל"ג מאוגוסט 2010 ) כי עליה להתאים את תקנון המכללה לתקנון המצוי, שצורף כאמור להנחיות מל"ג משנת 1999 , לגבי משך הכהונה של יו"רחבר הנאמנים.
בפברואר 2011 השיבה המכללה למל"ג, באמצעות בא כוחה המשפטי, כי תקנון המכללה יתוקן וכי "תקופת כהונה של יו"ר חבר הנאמנים תהיה לקדנציה קצובה שלא תעלה על 5 שנים והיא ניתנת להארכה לתקופת כהונה קצובה נוספת אחת שאף היא לא תעלה על 5 שנים (כלומר עשר שנים לכל היותר).
2010 בחר חבר , שכיהן בתפקיד מאז דצמבר ]ביו"ר חבר הנאמנים[ הנאמנים של המכללה 2002 , ,לכהונה נוספת של קדנציה מקוצרת (לשנתיים) כיו"ר חבר הנאמנים כך שמשך כהונתו כיו"ר חבר הנאמנים יהיה כנדרש על פי הנחיות המל"ג" (ההדגשה אינה במקור).
במכתבה מספטמבר 2011 חזרה מל"ג והעירה למכללה כי תקופת הכהונה המצטברת של יו"ר חבר הנאמנים היא תשע שנים.
הביקורת העלתה כי יו"ר חבר הנאמנים הנזכר נבחר לתקופת הכהונה הראשונה שלו בדצמבר 2002 ונבחר לתקופת כהונתו השנייה בדצמבר 2006 ; לפי תקנון המכללה משנת 2008, ת קופת כהונתו הייתה אמורה להסתיים בדצמבר 2010 .
מוסדות להשכלה גבוהה 1417 .
חבר הנאמנים שינה כאמור את תקנון המכללה בהקשר זה בסוף דצמבר 2010 , ובכך אִפשר ליו"ר חבר הנאמנים להמשיך ולכהן בתפקידו שנתיים נוספות, ובסך הכול עשר שנים, בניגוד להנחיות המפורשות של מל"ג במכתביה למכללה.
לדעת משרד מב קר המדינה דיווחה של המכללה למל"ג, ולפיו תיקנה בתקנון משנת 2011 את משך כהונת היו"ר של חבר הנאמנים בהתאם להנחיות מל"ג, לא היה מדויק.
על המכללה לתקן כנדרש את התקנון משנת 2011 .
ולהתחיל בהקדם בפעולות לבחירת יו"ר חדש בתשובתה מדצמבר 2011 הודיעה המכללה כי "תפעל ל תיקון תקנונה בהתאם להנחיות מל"ג כך שתקופת כהונתו של יו"ר חבר הנאמנים תהיה שלוש שנים עם אפשרות לשתי תקופות כהונה נוספות (סה"כ 9 עתיד ]הנוכחי[ שנים).
היו"ר לסיים את תפקידו בדצמבר 2012.
" משך תקופת הכהונה של נשיאת המכללה נושא תקופת כהונתם המרבית של נשיאי מוסדות להשכלה גבוהה נידון בהרחבה בדוח הביקורת של משרד מבקר המדינה שהתייחס למכללת שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ועיצוב (להלן - הדוח על שנקר) 13 .
בדוח הנזכר הועלה שבשנים האחרונות שינתה מל"ג, פעמים מספר, את החלטותיה בנושא וכי היעדר עקביות והחלטיות של מל"ג פגע ביכו לתה לאכוף את הוראותיה בעניין זה על המוסדות להשכלה גבוהה.
מל"ג לא ביצעה פעילות של ממש לאכיפת הנחיותיה כאמור, אף שמדובר בעניין הנוגע למשרה בכירה ביותר, בעלת השפעה רבה על תפקודם האקדמי והניהולי של המוסדות.
בתקנון המצוי, שצורף כאמור להנחיות מל"ג משנת 1999 , נקבע כי משך תקופת כהונה של נשיא מכללה הוא ארבע שנים וכי הוא יכול לשוב ולהיבחר לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד (כלומר תקופה מצטברת מרבית של שמונה שנים); בנובמבר 2003 האריכה מל"ג את תקופת הכהונה המצטברת של כהונת נשיא לעשר שנים; ביולי 2008 החליטה מל"ג כי בתום תקופת הכהונה המצטברת יוכל נשיא לכהן שוב רק לאחר תקופת צינון בת ארבע שנים.
בדצמבר 2008 הורתה מל"ג ליו"ר המכללה ולנשיאתּה כי על חבר הנאמנים להימנע מכל פעולה או החלטה הנוגעות להעסקת נשיאת המכללה ללא אישורה המפורש.
בעקבות הדוח על שנקר הודיעה מל"ג באפריל 2010 למוסדות להשכלה גבוהה, ובכלל זה למכללה, על החלטתה, ולפיה נשיא מוסד יוכל לכהן שלוש תקופות כהונה לכל היותר שאורכן המצטבר לא יעלה על 12 שנים14 .
13 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 60( ב 2010 ,) ,"בפרק "היבטים בפעילות שנקר עמ' 1366.
14 לפני ההחלטה האמורה הייתה תקופת הכהונה המצטברת המרבית, המותרת על ידי מל"ג, עשר שנים.
הביקורת העלתה כי מאז הוצאת הנחיית מל"ג באפריל 2010 לא תוקן בהתאם תקנון המכללה משנת 2008 שבו נקבע כי הנשיא ייבחר לתקופה של ארבע שנים, וכי הוא יכול לשוב ולהיבחר לכהונות נוספות ללא שום הגבלה.
באוגוסט 2010 הורתה מל"ג למכללה לשנות את תקנונה בעניין תקופת כהונת הנשיא בהתאם להנחיותיה הנזכרות.
בהודעת מל"ג נקבע כי נשיאת המכללה הנוכחית תוכל להמשיך ולכהן בתפקידה עד יולי 201215.
המכללה נדרשה למנות ועדת חיפוש לנשיא חדש ולעדכן את מל"ג על ביצוע הדבר עד ינואר 2011 .
כמו כן נדרשה המכללה להעביר לאישור מל"ג עד ינואר 2011 את הנוסח המתוקן של הסעיף בעניין זה בתקנון המוסד.
בסוף ינואר 2011 הודיעה המכללה למל"ג כי יו"ר הוועד המנהל מינה ועדת איתור לנשיא חדש למכללה.
ביוני 2011 גם תיקנה המכללה סעיף זה בתקנונה, על פי הנחיות מל"ג, וקבעה בו כי תקופת כהונה של נשיא המכללה תהיה בת ארבע שנים עם אפשרות לשוב ולהיבחר לשתי תקופות כהונה נוספות, ובסך הכול 12 .
שנים נמצא כי נשיאת המכללה פרופ' עליזה שנהר מכהנת בתפקידה ברציפות מאז ספטמבר 1997 ; בדצמבר 2008 החליט חבר הנאמנים להאריך את כהונתה לתקופה נוספת בת ארבע שנים, דהיינו עד דצמבר 2012 (סך הכול כ-15 .
יצוין כי עד מועד הוצאת ההנחיה של מל"ג משנת 2010 ועד שינוי התקנון משנת 2011 לא תאם הסעיף בתקנון המכללה, העוסק במשך כהונתו של נשיא, את הנחיית מל"ג בתקנון המצוי: פרופ' שנהר נבחרה על ידי חבר הנאמנים של המכללה לתפקיד נשיאת המכללה בספטמבר 1997 וכיהנה ברציפות עד מועד סיום הביקורת בדצמבר 2011 .
במהלך תקופה זו האריך חבר הנאמנים את כהונתה בתפקיד שלוש פעמים.
בתשובתה מדצמבר 2011 הודיעה המכללה כי "תפעל לתיקון תקנונה בהתאם להנחיות החדשות של מל"ג".
בתשובתה מדצמבר 2011 הסבירה מל"ג כי "נושא תקופות הכהונה של הנשיאים היה מורכב ורגיש ביותר" עקב היותם המייסדים של המכללות.
]של המכללות [ "היום לאחר שחלה התייצבות ובעקבות קבלת החלטה האחרו נה של המל"ג [ והקמת ועדת האכיפה]באשר לתקופת כהונה מרבית של נשיאים[16 החלטתה של] בנובמבר[ .
מל"ג בנושא כהונת הנשיאים אכן מתבצעת 2011 הודיע .