HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך למשל, בסיכום עמ"ט היועכ"לית משנת 2007 " :הומלץלשנות את נהלי המשרד, על מנת לאפשר לחברות המפתחות להגן באמצעות רישום פטנטים על הידע המפותח בהשקעת המשרד ואף למסחרו כדי ליצור ערך כלכלי נוסף להשקעות משהב"ט, שבמסגרתן נוצרו הפטנטים, תוך הגנה מלאה על האינטרסים של משהב"ט" (ההדגשה במקור); במקביל הגישה היועכ"לית הצעה להמ"ב חדשה בנושא קבלת תמורה בגין העברת ידע של משהב"ט לצד ג'26 .
וכך גם במצגת מיולי 2011 , שסיכמה עמ"ט שערך אגף היועמ"ש למעהב"ט לבחינת נושא הקניין הרוחני במשהב"ט, בסיוע שני מומחים חיצוניים בתחום, והומלץ על מתווה פעולה ראשוני, שלפיו בתוך שלושה חודשים יוכן דוח "עם המלצות לשיפור הניהול של הקניין הרוחני.
ויציע מודל כללי (לרבות בחינת הצורך בגורם מרכז ומנהל כללי)".
גם ועדות המומחים הצביעו על ליקויים בתחום הקניין הרוחני במשהב"ט.
כך, למשל, ועדת טישלר, שפרסמה את מסקנותיה ביולי 2012 קבעה, בין השאר, כי "הדיונים שערכה ועדה זו בתחום המו"פ מחדדים מאוד את ההכרח לנהל את זכויות המדינה בתחום הידע והמו"פ הטכנולוגי באופן המיטבי, ולהבטיח את רישומן הסדור, את המעקב אחרי השימוש בהן, ואת הזכויות המסחריות הנובעות מקניין המדינה בתחום רגיש וחשוב זה.
מדובר לא רק בצורך ביטחוני ברור, אלא גם באינטרס כלכלי ראשון במעלה.
מבלי לגרוע מזכויותיהן הרבות של , יש הכרח לוודא כי זכויות המדינה מתועדות, ]ממשלתיות ופרטיות[ אלה]ביטחוניות[ תעשיות נשמרות ומנוצלות לטובתה מהפן הכלכלי.
'תחושת ה משפחתיות' הברורה, שהיא מבורכת מבחינות רבות, ואשר נגזרת משיתוף הדרך, הקרבה האנושית, המטרות המשותפות והחזון הביטחוני המוגדר, אינה תחליף לניהול סדור ומרכזי של זכויות המדינה בקניין הרוחני שלה בתחום הביטחון".
ועדת טישלר המליצה בדוח, בין השאר: "תוקם לאלתר, בסמוך להגשתו של דוח זה, ועדה חיצונית של מומחים בתחום, עליה יוטל לבחון את האופן בו מנהלת מערכת הביטחון את זכויות הקניין הרוחני שלה, בעיקר בתחום המו"פ הביטחוני; לבחון את רישום הזכויות הנ"ל; את השימוש בהן; ובכלל זה גם אם המדינה מתוגמלת באופן מלא בגין השימוש בהן בידי צדדים שלישיים".
יש לציין, כי לעומת כל עבודות המטה והדוחות הנזכרים לעיל, אשר הצביעו על ליקויים רבים בטיפול של משהב"ט בקניין הרוחני שברשותו, הוועדה הבין-משרדית בראשות הסגן הבכיר לחשכ"ל דאז, שמטרתה הייתה "לגבש המלצות בדבר הדרכים שבהן על הממשלה לפעול על מנת להסדיר את נושא הקניין הרוחני במערכת הביטחון", הגיעה בדוח שלה משנת 2008 למסקנות אחרות.
בהתאם לאמור בדוח זה: "הוועדה התרשמה כי למשהב"ט קיימת מודעות והסדרה סבירה לנושא הקניין הרוחני, כפי שמתבטא בחוזי המשרד עם ספקים.
כאמור, עבודת מטה בנדון נמצאת בעיצומה והיא כוללת בין היתר התאמת הוראות משרד הביטחון".
יצוין, כי אין בדוח הוועדה הבין-משרדית האמורה התייחסות לליקויים שעליהם הצביעו צוותי העבודה הפנימיים ועבודות המטה שנעשו במשהב"ט לפני הדוח שלה, כמו גם התייחסות לממצאי הביקורות בדוחות מבקר המדינה ומבקר מעהב"ט.
כמו כן , גם ועדות אשר עסקו בנושא בשנים האחרונות, לאחר שהוועדה הבין -משרדית סיימה את עבודתה (כגון: ועדת טישלר משנת 2012 , ועמ"ט היועמ"ש למעהב"ט משנת 2011 ) חזרו והצביעו על קיומם של ליקויים רבים ומשמעותיים בתחום, ליקויים אשר לא תוקנו לאורך השנים.
26 כאמור, המ"ב גביית תמלוגים עוסקת במכירת מוצרים על ידי התעשיות, שיוצרו על בסיס ידע של משהב"ט, וגביית תמלוגים על השימוש בידע זה (הרחבה בנושא זה ראו בהמשך).
אין במשהב"ט המ"ב העוסקת במכירת הידע עצמו, ובגביית תשלום בגין מכירה שכזאת.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת נמצא, כי המ"ב "קבלת תמורה בגין העברת ידע של משהב"ט לצד ג'", שעליה המליצה כאמור היועכ"לית כבר בשנת 2007 , היא עדיין בגדר טיוטה, וכי את"ק מוביל עמ"ט חדשה מתוך מטרה לעגן בהמ"ב חדשה את נושא קבלת התמורה בגין העברת ידע של משהב"ט לצד ג', תוך יצירת הוראה אחידה וכוללת שתתייחס לכמה נושאים הקשורים לקניין רוחני וידע המעוגנים בהוראות שונות או שאינם מעוגנים כלל (להלן - טיוטת המ"ב בנושא ניהול הקניין הרוחני).
עוד התברר שלא נעשו כל שינויים בהמ"ב אמצאות, כפי שהציעה היועכ"לית בשנת 2007 .
ראש היחידה לתקציבי תעשיות ומו"פבאת"ק מסר לנציג משרד מבקר המדינה ביולי 2013 ,', כי התעשיות הביטחוניות עדיין אינן משלמות למשהב"ט בעבור העברת ידע לצד ג ועד שלא תיקבע הוראה המחייבת אותן לעשות כן, הדבר יימשך.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאורך שנים רבות (כ-17 שנים) שבו ועלו בדוחות ביקורת ובעבודות מטה ליקויים בנושא הניהול של נכסי הקניין הרוחני במשהב"ט ומימושם הכלכלי.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי התנהלות משהב"ט בטיפול בליקויים שעלו בדוחות הביקורת, בעבודות המטה ובוועדות השונות התאפיינה בסחבת ובחוסר תכליתיות, ובפועל עד למועד סיום הביקורת לא תוקנו הליקויים המרכזיים שעלו במסגרתם, כגון: היעדר מדיניות לעניין הניהול של כלל נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט ודרך מימושם הכלכלית, ואי-קבלת תמורה בגין העברת ידע של משהב"ט לצד ג'.
ליקויים אלה פוגעים פגיעה ממשית הן ביכולת הניהול של משהב"ט את קניינו הרוחני והן ביכולתו לממש את הפוטנציאל הכלכלי הגלום בקניינו זה.
על משהב"ט לפעול לתיקון ליקויים אלה ללא דיחוי.
התייחסות משהב"ט מאמצע נובמבר 2013 לטיוטת דוח הביקורת כוללת שני סיכומי דיונים בראשות מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') דן הראל - סיכום לדיון פורום כלכלי בנושא "קניין רוחני" מסוף אוקטובר 2013 , ודיון בנושא המענה לטיוטת דוח הביקורת מתחילת נובמבר 2013 (אשר הוגדר כ"דיון מתכלל") (להלן - סיכומי מנכ"ל משהב"ט); סקירה הכוללת התייחסות לעיקרי פעילות מעהב"ט בתחום הקניין הרוחני, וכן התייחסות פרטנית לסעיפים מטיוטת הדוח.
למסמכים אלה צורפו התייחסויות של אגפים שונים במשהב"ט (כל המסמכים האמורים ביחד ייקראו להלן - התייחסות משהב"ט).
בסיכומי מנכ"ל משהב"ט, שנכללו בהתייחסות משהב"ט האמורה לממצאי הביקורת נכתב, בין השאר, כי מנכ"ל המשרד הורה על החלת "הסכם השיעור הכוללני[27] , הקיים במשהב"ט, לא רק בע ת מכירת מוצרים/מערכות אלא גם במקרים של העברת ושימוש בידע (שפותח במלואו/חלקו במימון משהב"ט) לצד ג'"; וכי הוא "מנחה על החתמת כל חברה עמה יוצאים לדרך.
על הסכם שיעור כוללני כבר ביציאה לדרך.
זאת, כתנאי לביצוע ההתקשרות למחקר ולפיתוח עמה"; מנכ"ל משהב"ט הדגיש את "ההכרח לקדם הסכם בשיעור כוללני בנושא 'הקניין הרוחני' מול התעשיות הגדולות והקטנות כאחד, לצד ההכרה שישנם מקרים שבהם .
27 כאמור לעיל, בהתאם להמ"ב גביית תמלוגים, מוסמך משהב"ט לגבות את התמלוגים המגיעים לו מאת היצואנים שעושים בתהליך הפיתוח או הייצור שימוש ברכוש משהב"ט באחד משני אופנים, שאחד מהם הוא עריכת "הסכם כוללני" שבו נקבע שיעור התמלוגים ואופן חישובם.
בשיטה זאת, מתבצעת גביית שיעור אחיד ביחס לכלל הייצוא הביטחוני של החברה הרלוונטית.
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 133 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נדרש לקדם הסכם פרטני" (ההדגשות במקור).
את"ק בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כפי שנכללה בהתייחסות משהב"ט, ציין, כי הוראה חדשה המגובשת במשהב"ט מציעה "שיטה לבין התעשייה בכך שייקבע שיעור ]משהב"ט[ חדשה, אשר תפשט את ההסכם בין המשרד 'בעלות על פטנטים' כוללני לכל חברה, אשר יבטא את חלקו היחסי הממוצע של המשרד בהשקעות בידע באותה תעשייה.
יישום השיטה יעודד את התעשיות להוציא את הפטנטים הללו על שמן".
עוד נכתב בהתייחסות משהב"ט, כי מנכ"ל משהב"ט הורה על עדכונה של טיוטת המ"ב בנושא ניהול הקניין הרוחני, הנמצאת בעמ"ט במשהב"ט, בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים במשהב"ט, תוך המשך הבטחת הזכויות הרלוונטיות של משהב"ט בחוזים, וכן זכויות משהב"ט להשתמש בזכויות אלה לפי צרכיו (זכות שימוש מלאה במעהב"ט, החזר השקעת משהב"ט, תמלוגים בגין העברת ידע לצד ג' ועוד).
קטעים רלוונטיים מטיוטת דוח הביקורת הועברו לעיונן של שמונה תעשיות ביטחוניות, ממשלתיות ופרטיות.
תע"א העבירה התייחסות בכתב לקטעים אלה במסמך מנובמבר 2013 .
בנוסף לכך, בדצמבר 2013 התקיימה פגישה של נציגי תע"א ורפאל, לבקשתם, עם נציגי משרד מבקר המדינה.
בהתייחסותן לממצאי הביקורת הסבירו תע"א ורפאל, כי ניהול הקניין הרוחני ביחסים שבין משהב"ט לתעשיות הביטחוניות "מחיי ב הסדר מיוחד שיאפשר לנהל באופן פרקטי ויעיל את הקניין הרוחני של משהב"ט ושל התעשיות הביטחוניות"; וכי ראוי "לגבש הסדר הנוגע לניהול הקניין הרוחני של משהב"ט ושל התעשיות הביטחוניות", אך יש להבטיח שהוא יגובש "בשיתוף פעולה עם התעשיות הביטחוניות", שכן להסדר שכזה יכולות להיות משמעויות כלכליות כבדות עבורן, בייחוד על רקע השוק העסקי שבו הן פועלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התייחסות תע"א ורפאל, יש מקום כי משהב"ט, בבואו להסדיר את ניהול הקניין הרוחני שבבעלותו, ישמע גם את עמדתן של התעשיות הביטחוניות הרלוונטיות ויבחן אותה, וזאת טרם שיקבל החלטה הנוגעת אליהן ישירות.
הרישום והתיעוד של משהב"ט את נכסי הקניין הרוחני שבבעלותו .
רישום אמצאות בתום תהליך פיתוח בהמ"ב אמצאות נקבע, כי כשנסגר תיק הזמנת פיתוח של משהב"ט מספק או ממפתח, על האחראי להזמנה לערוך דוח, שבו יובהר אם נוצרה עקב אותה הזמנה אמצאה שיש למשהב"ט עניין מסחרי בה; ובמקרה שנוצרה אמצאה כזו, עליו להודיע לממונים עליו, ואלה ישקלו אם להעביר את פרטי האמצאה לוועדה לאמצאות מסחריות 28 , שתבדוק את זכויות משהב"ט באמצאה ותחליט על עמדת משהב"ט בנושא.
בביקורת עלה, כי כאשר נסגר תיק הזמנת פיתוח של משהב"ט מספק או ממפתח, גופי הפיתוח והייצור במשהב"ט - מפא"ת או מנה"ר - אינם עורכים דוח שבו מובהר אם עקב אותה הזמנה נוצרה אמצאה, ואינם בודקים אם יש למשהב"ט עניין מסחרי בה.
הסגן המדעי לראש מפא"ת .
28 נכון למועד סיום הביקורת לא מינה משהב"ט ועדה לאמצאות מסחריות (בעניין זהראו בהמשך).
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הסביר בפגישה ממרץ 2013 עם נציג משרד מבקר המדינה ובמכתב מיולי 2013 אל משרד מבקר המדינה, כי נדרשים משאבים אדירים כדי לבצע רישום שכזה, ואין במפא"ת את כוח האדם הדרוש לביצוע משימה זאת, ולכן הדבר לא נעשה.
כפועל יוצא מהתנהלות זו, משהב"ט אינו מממש את האמור בהמ"ב אמצאות, ואין במשהב"ט מידע על מספר האמצאות שנוצרו בפיתוחיו ובהזמנותיו במהלך השנים; מאיזה סוג הן; היכן נמצאים נכסים אלה; מה שוויים; ואם יכול להיות לו בהם עניין מסחרי או שניתן למנף אותם כלכלית בדרך כלשהי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מידע חסר זה פוגע ביכולת משהב"ט לממש את הפוטנציאל הכלכלי הגלום באמצאות אלו.
על משהב"ט לנה ל רישום של אמצאותיו ולבצע את הפעולות המתחייבות מהמ"ב אמצאות בהקשר זה.
בהתייחסות משהב"ט האמורה לממצאי הביקורת נכתב, בין השאר, כי "כדי שמיפוי/רישום/תיעוד של ידע/קניין רוחני יהיו רלוונטיים להתדיינות עם הגורם שפיתח את הידע (עבור משהב"ט), יש להשקיע משאבים וכוח אדם הנדסי, וחשוב שזמן הנדסי יקר זה יתועל באופן מיטבי"; וכי להבנת משהב"ט, התמורות שמשהב"ט מפסיד (אם בכלל) בכך שאינו מבצע תרשומת בדרך של רישום ומעקב באמצעות הזמנות הפיתוח עצמן - הן זניחות, ובוודאי אף מול ההשקעה הרבה הנדרשת מכל הגורמים הטכנולוגיים -מקצועיים ב משהב"ט, השקעה אשר כדאיותה לא הוכחה.
מכל מקום, מגיע משהב"ט למסקנה, כי "במקום להשקיע מאמצים כבירים ברישום.
מוטב למשהב"ט במאזן של התועלת למול ההשקעה הנדרשת, לשכלל את שיטת התמלוגים הכוללנית הנהוגה כיום במכירת מוצרים", כאמור בהתייחסות מנכ"ל משהב"ט לממצאי הביקורת, כפי שהובאה לעיל.
עם זאת, הנחה מנכ"ל משהב"ט את את"ק להקים צוות שיבחן "את הדרכים לביצוע מיפוי של היתרונות, החסרונות, התועלות הצפויות, המשאבים הנדרשים והסכנות הגלומות בהקמת 'חברה כלכלית'", שתעסוק בנושא רישום ידע ורישום פטנטים של משהב"ט וצה"ל על שם משהב"ט, "תוך הנחייה לאבחן כל סממני ומופעי קניין רוחני במעהב"ט".
רישום ידע מוחשי ולא מוחשי המצוי בתעשיות הביטחוניות למשהב"ט יש ידע או ציוד השייך לו והמצוי בתעשיות הביטחוניות שאיתן הוא התקשר לאורך השנים בהזמנות פיתוח או הצטיידות.
המ"ב רכוש משהב"ט דנה, כאמור, בנכסים הנמסרים למפעלים על ידי משהב"ט, או הנרכשים והנוצרים על ידיהם במימון שניתן מתקציב הביטחון , והמיועדים לביצוע עבודות עבור מעהב"ט.
בהוראה נקבע, כי מטרתה היא להבטיח בקרה על רכוש בבעלות משהב"ט מבחינת אישור רכישתו , ניהולו, רישומו והשימוש בו .
סגן ראש מנה"ר לתיעוש נושא באחריות מטה לרכוש משהב"ט במפעלים ובמוסדות השונים.
הגופים הרוכשים במשהב"ט, מנהלות התכניות השונות ויחידות הסמך, כל אחד בתחום פעולתו, אחראים לביצוע ההוראה.
נספח ג' להמ"ב רכוש משהב"ט עוסק בהיבטים הנוגעים ל"רישום ידע מוחשי כרכוש משהב"ט במפעלים" (לה לן - הנספח).
הנספח מבחין בין ידע מוחשי - שלגביו חלה ההוראה, לבין ידע בלתי מוחשי - שלגביו ההוראה אינה חלה29 .
בהתאם לנספח, ידע מוחשי הוא "ידע שנרכש ע"י משהב"ט או נוצר במפעל במימון משהב"ט והמשמש מוצר מוגמר שניתן להעבירו לגוף אחר .
29 ההוראה אינה מגדירה מהו "ידע לא מוחשי".
כאמור לעיל, ככלל, נכסי קניין רוחני רבים מוגדרים כידע בלתי מוחשי.
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 135 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על מנת שישתמש בו", כגון: תיק מוצר, תיק ייצור, תוכנה יישומית, ספרות הפעלה ותפעול וספרות תחזוקה.
בנספח נקבע, שהגופים הרוכשים במשהב"ט נושאים באחריות לדווח למנה"ר על הזמנות ידע שהוציאו, ולעדכן את מנה"ר לגבי נתוני ידע אלה.
הנספח קובע גם, שמנה"ר נושא באחריות לניהול מאגר מידע ממוחשב על ידע מוח שי, כנהוג לגבי רכוש משהב"ט במפעלים על פי הוראה זו.
בביקורת נמצא, כי מנה"ר מנהל רישום חלקי ביותר של ידע מוחשי שהוא רכוש משהב"ט במפעלים, ואינו מתעד אותו שיטתית.
בנוסף על זאת נמצא, כי אין במשהב"ט גוף שעליו מוטלת האחריות לנהל את הידע הלא מוחשי, וגם אין גורם שעושה זאת בפועל; זאת, למרות התייחסויות חוזרות ונשנות בדוחות ביקורת של משרד מבקר המדינה ומבקר מעהב"ט ובעבודות המטה של משהב"ט לנזקים הנובעים מכך.
כתוצאה מכך, אין למשהב"ט פיקוח מספק וראוי על הידע השייך לו והנמצא בתעשיות הביטחוניות השונות; ואין למשהב"ט מידע מדויק, נכון ועדכני שלפיו הוא יכול לגבות מהתעשיות תשלום בגין מכירת ידע שהוא רכוש משהב"ט או לפקח על העברתו לגופים אחרים.
זאת ועוד, הואיל ומשהב"ט אינו מפקח באופן מספק על הידע השייך לו הנמצא בתעשיות, הוא נסמך, ככל שהדברים נוגעים להעברת ידע לצד ג', על דיווח התעשיות בלבד.
סגן ראש מנה"ר לתיעוש וניהול הרכש מסר ביולי 2013 לנציג משרד מבקר המדינה, כי מנה"ר אינו עוסק בקניין רוחני, הואיל ומנה"ר אינו יודע לרשום או להגדיר את נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט בתעשיות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לרישום הידע בכללותו - מוחשי ולא מוחשי - יש חשיבות רבה לצורכי הפיקוח והבקרה על הנעשה בו.
על משהב"ט, בהתאם לאמור בהמ"ב רכוש משהב"ט, לתעד את הידע המוחשי שלו המצוי בתעשיות ולפקח על הנעשה בו, ועל אחת כמה וכמה על מכירה שלו, ולגבות את התמלוגים המגיעים לו בעבור ידע זה.
כמו כן, על משהב"ט לבחון ולהסדיר גם את הרישום והתיעוד של הידע הלא מוחשי שלו המצוי בתעשיות, כפי שנדרש רישום ותיעוד ביחס לכלל נכסי משהב"ט והמדינה.
בסיכומי מנכ"ל משהב"ט, כפי שנכללו בהתייחסות משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת קבע המנכ"ל, כי נושאי ידע מוחשי וזכויות קניין רוחני אחרות ייכללו בטיוטת המ"ב בנושא ניהול הקניין הרוחני, ושאותה הורה מנכ"ל משהב"ט לעדכן.
כן הנחה מנכ"ל משהב"ט להפריד בהמ"ב רכוש משהב"ט "את הידע המוחשי מהרכוש הקבוע, כאשר הרכוש הקבוע טיוטת המ"ב בנושא ניהול הקניין [ יישאר בטיפול מנה"ר והידע המוחשי ייכנס להוראה ]הרוחניהקובעת שמפא"ת אחראים על ביצוע הרישום שלו".
רישום של זכויות יוצרים השייכות לצה"ל ולמשהב"ט וגביית תמלוגים בגינן א.
חוק זכות יוצרים קובע, כי זכות יוצרים היא הזכות הבלעדית לעשות ביצירה פעולות, כגון: העתקה, פרסום, ביצוע פומבי, שידור, השכרה (לגבי תקליט, י צירה קולנועית ותכנת 136 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מחשב), והעמדת היצירה לרשות הציבור30.
לפי חוק זה, זכות יוצרים יכולה להיות ביצירה מקורית ספרותית, אמנותית, דרמטית או יצירה מוסיקלית, המקובעת בצורה כלשהי; או בתקליט .
החוק קובע, כי " היוצר של יצירה הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים", וכי "המפיק של תקליט הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים בתקליט ".
עם זאת, "המדינה היא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה או שהוזמנה על ידה או על ידי עובד המדינה עקב עבודתו ובמהלכה, אלא אם כן הוסכם אחרת"31" .
החוק גם קובע, כיזכות יוצרים ביצירה שהמדינה היא הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה .
תהא לתקופה של חמישים שנים ממועד יצירתה".
חוק זכויות מבצעים ומשדרים קובע, כי למבצע32 תהיה הזכות , ששימושים שונים בזכותו המפורטים בחוק, כגון שידור של הביצוע, לא ייעשו אלא בהסכמתו33 :.
פקודת מטכ"ל בנושא "יצירות, ביצועים, אמצאות ופט נטים" (להלן - פ"מ יצירות ואמצאות) מוסיפה על האמור בחוק זכות יוצרים ובחוק זכויות מבצעים ומשדרים, והיא נועדה להסדיר את זכויות היוצרים והמבצעים בצה"ל, בהיבט הבעלות, השימוש והתשלום.
בנושא הבעלות בזכויות יוצרים נקבע בפ"מ יצירות ואמצאות, כי "צה"ל ומשהב"ט הם הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה או שהוזמנה על ידיהם או על ידי חייל עקב שירותו ובמהלכו, אלא אם כן הוסכם אחרת"; "זכויות המבצעים בביצוע שנעשה על ידי חייל תוך כדי שירותו ועקב שירותו יהיו בידי צה"ל ומשהב"ט בחמש עשרה השנה הראשונות מתוך התקופה לזכויות המב צעים"34 .
בנושא השימוש בצה"ל ביצירות ובביצועים קובעת פ"מ יצירות ואמצאות שבמקרים שבהם הזכויות שייכות לצה"ל ולמשהב"ט - השימוש מותר; ובמקרים שבהם הזכויות אינן שייכות לצה"ל ולמשהב"ט - השימוש אסור35.
לאורך שנות קיומו של צה"ל נוצרו, התבצעו, הוקלטו, הופקו ושודרו מספר רב ביותר של יצירות מוזיקליות ואחרות על ידי הלהקות הצבאיות, תזמורת צה"ל, תיאטרון צה"ל, זמרים וזמרות - בשירות סדיר, בשירות מילואים, כאזרחים עובדי צה"ל, על ידי תחנת הרדיו הצבאית36 ,, ובהזמנות שעשה צה"ל מאמנים ומבעלי מקצוע שונים בתחום.
יצירות רבות הקלטות ושידו רים ייחודיים הפכו עם השנים לנכסי צאן ברזל המושמעים ומנוגנים תדיר בתחנות הרדיו, הטלוויזיה ובמרשתת (רשת האינטרנט), כמו גם באירועים ובמקומות ציבוריים ופרטיים ברחבי הארץ.
30 ,יצוין, כי החוק מתיר לעשות שימוש הוגן ביצירה, למטרות כגון אלה: "לימוד עצמי, מחקר ביקורת, סקירה, דיווח עיתונאי, הבאת מובאות, או הוראה ובחינה על ידי מוסד חינוך".
31 "בחוק נקבע שלעניין זה, "עובד המדינה- לרבות חייל, שוטר, וכל נושא משרה או בעל תפקיד על פי חיקוק במוסד ממוסדות המדינה.
32 "מבצע" מוגדר בחוק כך: "אדם המבצע במשחק, בשירה, בנגינה, במחול או בדרך אחרת, יצירה ספרותית, אמנותית, דרמטית או מוסיקלית".
יצוין, כי החוק קובע דברים דומים גם לגבי משדרים - מי שמקיים, על פי הסמכה כדין, שידורי רדיו או טלוויזיה.
33 החוק קובע, כי כאשר היה המבצע חייל והביצוע נעשה תוך כדי שירותו של המבצע בצבא ועקב אותו שירות, יהיו הזכויות שהוקנו לפי חוק זה למבצע בידי המדינה ב -15 השנים הראשונות מתוך ה-50 האמורות בחוק, ובידי המבצע- ביתרת התקופה.
34 לגבי חייל מילואים, קובעת הפקודה, שהזכויות יהיו של צה"ל ומשהב"ט אם הפקת הביצוע נעשתה בידי הצבא, אולם "די בכך שהביצוע נעשה תוך כדי ועקב שירותו שניתן יהיה לשדר ולטבוע אותו ללא צורך בהסכמת חייל המילואים".
35 אלא אם כן, מדובר בשימוש הוגן, או שימוש מותר אחר עפ"י חוק או בהתאם להרשאה כתובה של בעל הזכות.
תחנת הרדיו גלי צה"ל, שבתוכה נמצאת גם גלגלץ ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 137 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת עלה, כי אין במשהב"ט או בצה"ל הוראה או פקודה העוסקת בנושא תיעוד זכויות היוצרים, זכויות המבצעים או זכויות המשדרים האמורות, או בגביית התמלוגים בגין השימוש בהן, ולא נמצא בביקורת גורם במשהב"ט או בצה"ל שעליו הוטלה האחריות לעסוק בתחום זה.
עוד נמצא, כי אין בידי צה"ל או משהב"ט מאגר של כלל היצירות שבהן יש להם זכויות יוצרים, זכויות מבצעים או זכויות משדרים, או תיעוד מסודר המרכז פרטים אלה, וממילא משהב"ט אינו מנהל מעקב אחר השימוש שנעשה בזכויותיו אלה, ואינו גובה תמלוגים בעבור שימוש זה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי נוכח העובדה שהחוק נותן הגנה לזכויות אלה לתקופה שנעה בין 15 ל-50 שנה, מדובר בהגנה משמעותית ביותר, שבעזרתה יכול היה משהב"ט לגבות לאורך עשרות שנים תמלוגים בגינן.
במהלך שנת 2012 , החליטה החטיבה לרכש במנה"ר לבדוק את סוגיית היעדר הרישום והתיעוד במשהב"ט ובצה"ל של היצירות שבהן יש למשהב"ט ולצה"ל זכויות יוצרים, זכויות מבצעים, או זכויות משדרים ואת השלכותיה, ואף שכרה את שירותיו של יועץ, שנושא זכויות היוצרים בהקשר זה הוא בתחום מומחיותו.
בדיון שהתקיים באוגוסט 2012 חיווה היועץ את דעתו, בין היתר, כי למשהב"ט "זכות תביעה" על שימוש שנעשה ברכוש המדינה - "מילים , לחנים, עיבודים, ביצועים והקלטות , שנכתבו על ידי חיילים בסדיר, במילואים ואע"צים (שיצרו במסגרת תפקידם) וכן אזרחים שהוזמנו על ידי המשרד ]אזרחים עובדי צה"ל [ " להכין יצירה]משהב"ט[ )(ההדגשות במקור.
בביקורת נמצא, כי מאז דיון זה באוגוסט 2012 , ולמרות חוות דעתו של היועץ, לא פעלו משהב"ט וצה"ל להסדרת התיעוד והרישום של היצירות שבהן יש למשהב"ט ולצה"ל זכויות יוצרים, זכויות מבצעים, או זכויות משדרים, ולגביית התמלוגים בגין השימוש בזכויות אלה של משהב"ט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משהב"ט ועל צה"ל לערוך מיפוי ותיעוד מסודר של כלל היצירות שבהן יש להם זכויות יוצרים, זכויות מבצעים, או זכויות משדרים.
עליהם לקבוע את מדיניותם בנושא, ולהסדיר את התיעוד, הרישום והטיפול בזכויות אלה בנורמות מחייבות.
כמו כן, עליהם לנהל מעקב אחר השימוש שנעשה בזכויות אלה, ולגבות את התמלוגים המגיעים למשהב"ט בשל כך, בהתאם למדיניות שתיקבע.
בסיכומי מנכ"ל משהב"ט, כפי שנכללו בהתייחסות משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת, הוא קבע, כי הטיפול בנושא זכויות קניין הרוחני ובהן אלה הקשורות לגלי צה"ל (להלן - גל"ץ), ייכללו אף הן בטיוטת המ"ב בנושא ניהול הקניין הרוחני, שאותה הורה כאמור מנכ"ל משהב"ט לעדכן.
אכ"ס בהתייחסותו מאוקטובר 2013 , כפי שנכללה בהתייחסות משהב"ט האמורה לממצאי הביקורת, ציין, כי הוא עורר לאחרונה את שאלת הניצול הכלכלי של זכויות יוצרים שנוצרו בגלי צה"ל; התקיים דיון בנושא במשהב"ט, ובמסגרתו "סוכם על מתווה פעולה ותשומת לב לערך הכלכלי של זכויות היוצרים בהתקשרות גלי צה"ל עם גורמי חוץ".
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4 .
רישום נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט בדוחותיו הכספיים א.
האחריות לעריכת הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה בכללותה מוטלת במדינת ישראל על החשכ"ל.
ראש אכ"ס במשהב"ט משמש גם כחשב משהב"ט, והוא מתמנה לתפקידו על ידי החשכ"ל וכפוף אליו מקצועית.
ביוני 2010 פרסם המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית ממשלתית את "תקן חשבונאות ממשלתי מספר 1 - הצגת דוחות כספיים (מעודכן 2010 )" (להלן - תקן החשבונאות הממשלתי).
מטרת התקן היא לקבוע את אופן הצגתם של דוחות כספיים של ישויות ממשלתיות, כדי "להבטיח השוואתיות, הן עם דוחותיה הכספיים של הישות לתקופות קודמות, והן עם הדוחות הכספיים של ישויות אחרות", והוא חל על כל משרדי הממשלה.
תקן זה החליף את "תקן חש בונאות ממשלתית מספר 1 - ( הצגת דוחות כספיים 2006 )", שקבע דברים דומים.
לפי האמור בתקן, הדוח על המצב הכספי של הישות הממשלתית יכלול, לכל הפחות, את כל הפריטים המוצגים בתקן, ובהם גם נכסים בלתי מוחשיים.
כן נקבע בתקן החשבונאות הממשלתי, כי "דוחות כספיים צריכים לשקף באופן נאות את מצבה הכספי של הישות, את הביצוע הכספי שלה ואת תזרימי המזומנים שלה".
לפי האמור בתקן הוא חל לגבי דוחות כספיים שנתיים לתקופות שהתחילו בינואר 2011 .
המ"ב בנושא: "הכנת מאזן כספי משהב"ט - הוראת יסוד" (להלן - המ"ב המאזן) קובעת, כי משהב"ט חייב, כחלק ממערך המינהל הממשלתי, בעריכת מאזן כספי שנתי המהווה חלק מהמאזן הכספי הכולל של המדינה נכון ל-31 ,בדצמבר של אותה השנה.
לפי האמור בהוראה המאזן הכספי הכללי של משהב"ט כולל את "הפעילות הכספית של אגפי/יחידות/משלחות משהב"ט, היחידות הפועלות כמשק סגור, ויחידות הסמך".
לפי המ"ב המאזן, לאכ"ס אחריות ביצוע ואחריות מטה להמ"ב זו, וחשב המשרד, שהוא כאמור גם ראש אכ"ס, נושא באחריות הכוללת לריכוז המידע מכל יחידות המשנה , ולהכנת המאזן הכספי הכולל של משהב"ט .
החשבונאית הראשית באכ"ס עורכת את הדוחות הכספיים של משהב"ט.
מעיון בדוחותיו הכספיים של משהב"ט ומשיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת עם החשבונאית הראשית של משהב"ט ועם בעלי תפקידים שונים באכ"ס עלה, כי אין בדוחות הכספיים של משהב"ט כל התייחסות לנכסי הקניין הרוחני שבבעלותו, על אף היותם נכסים בלתי מוחשיים החייבים בדיווח בהתאם לאמור בתקן החשבונאות הממשלתית, ואין כל התייחסות בדוחותיו הכספיים לעלויות יצירתם של נכסים אלה.
עוד נמצא, כי לא זו בלבד שמשהב"ט איננו יודע מהו ההיקף המלא של נכסי הקניין הרוחני שבבעלותו, למשהב"ט אין אפילו אמדן היכול לשקף באופן מקורב את ההיקף האמור.
בפגישה שנערכה במאי 2013 עם נציג משרד מבקר המדינה מסר סגן ראש אכ"ס, כי אכ"ס אינו רושם את נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט בדוחות הכספיים "לא בגלל שלא יודעים כיצד לרשום נכסים כאלה - אלא בגלל שאין את המידע לרשום אותו.
אם היה מידע, ניתן היה לרשום אותו".
כמו כן, באותה פגישה מסרה החשבונאית הראשית של משהב"ט, כי "כדי לרשום נכס קודם כל צריך שמישהו ינהל את הנכסים.
כל עוד הנכסים בתחום הקניין הרוחני אינם מנוהלים ואין לאכ"ס את המידע הנדרש, לא ניתן לרשום אותם גם חשבונאית".
עמדה דומה הביע אכ"ס בהתייחסותו האמורה מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת, שבה נכתב, בין השאר, כי "הרישום החשבונאי הוא תוצר סופי של תהליכי העבודה ולכן חובה לבצע תחילה ובצה"ל, בטרם יחל הרישום החשבונאי ]משהב"ט[ הסדרת ניהול הקניין הרוחני במשרד בנושא"; וכי "דוגמה לכך ניתן לראות במערכת הבריאות הממשלתית".
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 139 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מב קר המדינה מעיר, כי העובדה שמשהב"ט אינו מציג את נכסי הקניין הרוחני שברשותו בדוחותיו הכספיים, ואף לא את העלויות הכרוכות ביצירת נכסים אלה, מקשה על ניהול מעקב אחר נכסי הקניין הרוחני המצויים ברשותו; מקשה על מימוש הפוטנציאל הכלכלי הגלום בהם; עלולה לגרום לירידה בערכם של הנכסים כתוצאה ממעקב לקוי אחריהם; ועלולה אף להוביל לאבדן של נכסים.
על משהב"ט לרשום את המידע אודות נכסי הקניין הרוחני שברשותו באופן שיאפשר לו להביאם לידי ביטוי בדוחותיו הכספיים, בהתאם להוראות החשכ"ל והתקינה החשבונאית.
בהתייחסותו מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת הבהיר אגף החשכ"ל במשרד האוצר, כי מספר הוראות תכ"ם עוסקות ברישום נכסי קניין רוחני, ובכלל זה הוראת תכ"ם בנושא: "פעולות לביצוע ודיווחים בסיום שנת כספים" (בתוקף משנת 2009 ), שבה מנחה מטה חשכ"ל את המשרדים לבצע רישום של נכסי קניין רוחני בהתאם להוראות התק ינה החשבונאית הממשלתית ובהתאם לתקינה החשבונאית הבין-לאומית בנושא.
אגף החשכ"ל הוסיף, כי "מטה החשכ"ל סימן לעצמו כיעד להסדיר את הטיפול בתחום הקניין הרוחני במערכת הביטחון כבר בתחילת שנת 2013 , והנושא נדחה לשנת 2014 ,, בשל אי פניות, בעיקר של משרד הביטחון וזאת על רקע היעדר תקציב מאושר במהלך מרבית שנת 2013.
" אכ"ס בהתייחסותו האמורה לממצאי הביקורת ציין, כי "אכ"ס בתיאום מלא עם מטה החשכ"ל סבור כי אכן נדרש לבצע פעולות לשיפור ניהול הקניין הרוחני במשהב"ט, ובהתאם פעלו יחדיו גורמים אלו בשנה האחרונה לנסות לקדם את הנושא עם הגו רמים הרלוונטיים.
הן אכ"ס והן למטה החשכ"ל יש מספר רעיונות בהתבסס על הניסיון והידע שנצבר ביתר ]ל[ .
ניהול הקניין הרוחני בצה"ל ומכירת נכסי קניין רוחני של צה"ל .
ניהול הקניין הרוחני בצה"ל צה"ל הוא, כאמור לעיל, אחד ממפתחי הקניין הרוחני הגדולים במשק.
צה"ל אחראי להכשרה של מספר גדול של עובדים בתחומי הטכנולוגיה השונים, המזינים עם שחרורם או עם פרישתם מצה"ל את תעשיית הטכנולוגיה העילית הישראלית.
גופי המו"פ הפנימיים של צה"ל לוקחים חלק מרכזי בשיתוף הפעולה המתקיים במערך המו"פ הביטחוני בישראל, ומקיימים ק שרים הדוקים עם התעשיות הביטחוניות בארץ ובעולם.
פיתוחים טכנולוגיים של התעשיות הביטחוניות משולבים באמצעים הנקלטים בצה"ל, ומשופרים כתוצאה מהידע הנצבר ביחידותיו.