HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים באופן תפקודה של נתג"ז בנושא השמירה על הבטיחות בקווי ההולכה ובמתקני הגז הטבעי.
החברה לא הפיקה לקחים מאירועי בטיחות שבדק משרד מבקר המדינה.
קצתם גם גרמו להוצאות כספיות מאחר שהיה צורך לפצות לקוחות שניזוקו ובשל הנזק הכלכלי שנגרם למשק, המוערך בכ -100 מיליון ש"ח.
על החברה לפעול למניעת תקלות במתקני הגז הטבעי.
כמו כן, על נתג"ז וחח"י לבצע את הנדרש כדי לקבל היתר מתוקן ורישיון עסק.
23 אם , התש"ל]נוסח חדש[ חלה עליו פקודת הבטיחות בעבודה- 1970 .
, כולה או חלקה נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ 489 .
שמירה על כללי הב טיחות בהפעלת מתקני המערכת להולכת גז טבעי ואספקתו באופן בטוח, אמין וסדיר היא קריטית וחיונית לפעילות משק החשמל ולשמירה על חיי אדם.
על החברה להקפיד על הפקת לקחים מאירועים, וכן על תיעודם ויישומם; עליה להוסיף לפי הצורך נהלים להפעלה בטוחה וסדירה של מתקניה, לעדכן את נוהלי הבטיחות ונוהלי העבודה, להטמיעם בקרב עובדיה באמצעות הדרכה ולאכוף אותם.
490 דוח ביקורת שנתי63א .
על רשות הגז לשפר את המעקב והפיקוח לגבי פעילות החברה בתחום הבטיחות, תפקיד שהוטל עליה על פי חוק ולפי תנאי הרישיון, ולהביא במסגרת לוח זמנים קצר לפתרון בעיית הרישוי של המתקנים להולכת גז טבעי, כמתחייב מן החוק.
נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ 491 .
מיקומה של מדינת ישראל באזור השבר הסורי-אפריקני ושבר יגור מעמיד אותה בסכנה של רעידת אדמה הרסנית, שעשויה להביא, לבד מנזקים בנפש, גם לנזקים כבדים לרכוש ולתשתיות בכלל ושל גופים ציבוריים חיוניים למשק בפרט.
המסגרת המתגבשת להיערכות לאומית לרעידת אדמה הרסנית בישראל 6 היא לפגיעה בין היתר באלפי מבנים.
עורף מדינת ישראל ותשתיותי ה חשופים כיום גם לפגיעה כתוצאה מהתלקחות אפשרית של מלחמה כוללת שעלולה להביא לפגיעה באוכלוסייה האזרחית ולפגיעה במתקנים של חברות תשתית חיוניות במשק ולגרום נזקים בנפש ונזקים כבדים לרכוש ולתשתיות.
מהדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31.
10 עולה כי עלות רכושה הקבוע, על בסיס מאוחד ברוטו, הייתה כ-445 מיליארד ש"ח.
בסכום זה נכללים, בין היתר, כ-251 מיליארד ש"ח בגין נכסי תשתית אזרחיים 7; כ-43 מיליארד ש"ח בגין מבנים ונכסים בהקמה 8 ;כ-15 מיליארד ש "ח נכסי הדיור הציבורי; וכ -17 מיליארד ש"ח בגין מכונות וציוד במפעלים.
בהחלטת ממשלה מיום 29.
119 בנושא היערכות פיננסית וביטוחית לפעולות הנדרשות לאחר רעידת אדמה מונה צוות בין -משרדי בראשות החשב הכללי או נציגו לבחינת ההיערכות הפיננסית והביטוחית של המדינה להתמודדות עם רעידות אדמה (להלן - הצוות לבחינת היערכות פיננסית וביטוחית לרעידות אדמה).
בחודשים יוני 2011 - ינואר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את היערכות הממשלה לביטוח רכוש מפני רעידת אדמה הרסנית ונזקי מלחמה כוללת.
הביקורת כללה גם מעקב אחר תיקון ליקוי ים שעליהם הצביע מבקר המדינה בדוח 58ב10 .
בעניין פיצוי גופים ציבוריים על נזק ישיר שנגרם להם במלחמת לבנון השנייה הבדיקה נעשתה במשרד האוצר - באגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל), באגף התקציבים, ברשות המסים וברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות); במשרד החינוך; במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה); ברשות שדות התעופה; בחברות הממשלתיות האלה: ענבל - חברה .
6 ד"ר אבי שפירא, יו"ר ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעי דות אדמה, משרד ראש הממשלה, מסגרת היערכות לרעידות אדמה הרסניות בישראל , עדכון מנובמבר 2011.
7 תשתית הכבישים הבין -עירוניים והמחלפים המנוהלים על ידי החברה הלאומית לדרכים ונכסי תשתית אחרים, בעיקר תחנות כוח, תחנות מיתוג וטרנספורמציה ורשתות הולכה וחלוקה של חברת החשמל, מפעלי מים של חברת מקורות, נכסי תשתית של חברת רכבת ישראל, חברת נמלי ישראל וחברות הנמלים.
בסעיף זה נכללים בעיקר מבני משרדים שבניהול מינהל נכסי הדיור הממשלתי 9 'החלטה מס 3178 (רעד8 /) שאשררה את ההחלטה של ועדת השרים לעניין ההיערכות לטיפול ברעידות אדמה מ - 29.
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ311.
18 דוח ביקורת שנתי63א .
לביטוח בע"מ (להלן - חברת ענבל), חברת רכבת ישראל בע"מ (להלן - חברת הרכבת), מע"צ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ (להלן - החברה הלאומית לדרכים), חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ (להלן - חברת תש"ן), חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ (להלן - חברת נתג"ז), חברת החשמל לישראל משרד האוצר 19 .
בע"מ (להלן - חברת החשמל), מקורות חברת המים בע"מ (להלן - חברת מקורות), חברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בע"מ (להלן - חברת נמלי ישראל) וחברת נמל חיפה בע"מ (להלן - חברת נמל חיפה).
בדיקות השלמה נעשו בגופים נוספים לפי הצורך.
היערכות לביטוח מפני נזקי רעידות אדמה .
ביטוח רכוש של משרדי ממשלה ויחידות סמך .
ביטוח הרכוש של משרדי הממשלה ויחידות הסמך נעשה על ידי הקרן הפנימית לביטוחי הממשלה (להלן - הקרן הפנימית) אשר מנוהלת על ידי חברת ענבל.
הקרן הפנימית היא קרן כספית בבעלות הממשלה שאינה למטרות רווח.
כספיה מוחזקים על ידי החשב הכללי (להלן - החשכ"ל).
פעילות הקרן מעוגנת בהוראות פרק 4 לתקנות כספים ומשק (להלן- התכ"ם), וכל פעולותיה נעשות עבור ממשלת ישראל וגופים שבשליטתה.
הקרן הפנימית מכסה בעיקר (1 ) רכוש ממשלתי (כולל כלי רכב) ורכוש של גופים הקשורים לממשלה; ( 2 ) חבות של היחידות הממשלתיות כמחזיקות מבנים וחצרים כלפי הציבור; ( 3 ) חבות כלפי הציבור בנושאים ספציפיים של משרדי הממשלה וגופים הקשורים לממשלה.
הוראות התכ"ם מפרטות את מנגנון הכיסוי הביטוחי של משרדי הממשלה ויחידות הסמך ובכלל זה מנחות את חשבי המשרדים בנוגע לנכסים והסיכונים שהם נדרשים לכסות ואת מנגנון העברת התשלומים לקרן, שיעורם וסכומם (להלן - הפרמיות).
מבנה ההון של הקרן הפנימית באוקטובר 2006 מינה החשכ"ל דאז ועדה בראשות סגן בכיר לחשכ"ל לקביעת מדיניותה ודרכי פעולתה של הקרן הפנימית (להלן - ועדת הקרן הפנימית).
בתוקף תפקידה אחראית הוועדה לנושאים האלה: תיחום הנושאים המטופלים בקרן הפנימית, קביעת פרמיות, זכויות חתימה, ניהול סיכונים, מבנה הון מיטבי וביטוחי משנה, השתתפות עצמית, קביעת עמלות של חברת ענבל 11 , אישור דוחות הקרן הפנימית וגיבוש נוהלי עבודה.
בתחילת 2011 היה סך אומדן הרכוש המכוסה על ידי הקרן הפנימית כ -48.
5 מיליארד ש"ח (כ -12.
7 מיליארד דולר) לעומת כ -43.
9 מיליארד ש"ח בתחילת 2010 (כ-11.
רכוש זה מבוטח בשני מסלולים בניהול חברת .
חברת ענבל מקבלת עמלות מממשלת ישראל בגין ניהול הקרן הפנימית 12 פוליסות הביטוח של מבטחי המשנה של חברת ענבל, כמו גם של רוב המבטחים של חברות תשתית ממשלתיות כפי שיוצגו להלן, נקובות בדולרים והונפקו במועדים שונים.
הערכים הכספיים שלהן, אם לא נאמר אחרת, הומרו לשקלים לפי שער חליפין של 3.
821 ש"ח לדולר שהיה ב - 30.
לצורך שמירה על עקביות עם הערכים המצוטטים בפוליסות, נתונים בסוגריים גם הערכים הדולריים שלהן.
20 דוח ביקורת שנתי63א .
ענבל: (א) רכישת ביטוח משנה בחו"ל; (ב) צבירת יתרות רשומות בביטוח עצמי בקרן ייעודית13 .
13 ביטוח עצמי הוא ביטוח המבוצע על ידי הגוף לסיכון של עצמו שלא על ידי מבטח, על ידי הפרשות קבועות לקרן מיוחדת, שלפי המשוער יהיה בהן כדי לכסות נזק או אבדן לכשיקרו.
היקף הכיסוי הנרכש בביטוחי המשנה הוא בהתאם להערכת הנהלת הקרן הפנימית ולאישור ועדת הקרן הפנימית המפקחת על הקרן ובהתבסס על הערכות של חברות המתמחות בהערכת סיכון אסונות.
בהיערכות לביטוח מפני אסון עבור רכוש מפוזר מקובל להיערך לנזק אפשרי מרבי - Maximum Probable Loss (להלן- .
הכיסוי שרכשה חברת ענבל הוא מסוג כל הסיכונים 15 (כולל רעידות אדמה) עד סכום כיסוי של כ-2.
65 ( מיליארד ש"ח 693.
5 מיליון דולר) למקרה - ערך MPL של כ- 5.
מסך אומדן הרכוש המכוסה על ידי הקרן הפנימית נוסף על ביטוחי המשנה צוברת הקרן הפנימית יתרות רשומות.
ב -31 בדצמבר 2010 הייתה היתרה הרשומה בקרן כ-976 מיליון ש"ח.
מבדיקת הדוחות הכספיים של הקרן הפנימית נמצא כי היתרה הרשומה בקרן נצב רת משנה לשנה על ידי עודף הכנסות שנתיות על הוצאות שנתיות המועבר לדוח על שינויים בקרנות.
מסוף שנת 1999 , שבה הייתה יתרת הקרן כ-357 מיליון ש"ח16 , ועד סוף שנת 2010 נצברו בקרן כ -619 מיליון ש "ח נוספים.
יתרות אלה נצברות כמקשה אחת ללא הבחנה בין ענפי הביטוח, אף שפרמי ות הביטוח מחושבות לפי רמות הסיכון הענפיות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ועדת הקרן הפנימית לא קבעה יעדים למבנה ההון המיטבי של הקרן בהתאם לשימושים שלהם היא נועדה ולא קיימה דיון בנושא מאז מינויה ב- 2006 .
עוד נמצא כי הוועדה לא קבעה מטרות לצבירה בקרן ולמותר לציין כי לא הגדירה את היתרות הנדרשות לצבירה.
הוועדה אף לא הגדירה את מידת התחלופה הרצויה בין צבירת היתרות בקרן הפנימית ובין ביטוחי המשנה.
בתשובה שמסר באפריל 2012 סגן בכיר לחשבת הכללית (להלן - תשובת אגף החשכ"ל) צוין כי "בימים אלו מגיעה לכדי סיום עבודה הנעשית על ידי חברת ענבל, בה מטמיעה החברה את הדירקטיבה סולבנסי 2[17] , המתייחסת לנושא רמת ההון האופטימלי הנדרשת מחברת ביטוח.
למרות שהקרן הפנימית אינה חברת ביטוח ולא חלים עליה הכללים הנ"ל, הוחלט לבחון את היקף ההון הנדרש בהתאם לרגולציה זו בטרם החלטה על ההון הנדרש.
לאחר סיום העבודה היא תוצג לחשבת הכללית לאישור".
אי-קיומם של נכסים מזוהים בגין הקרן הפנימית מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בגין הקרן הפנימית לא קיימים נכסים מזוהים.
כלומר כספי הקרן אינם מושקעים בנכסים ממשיים שניתן לזהותם, ויתרת הקרן בסך של כ-976 מיליון ש"ח משקפת רישום חשבונאי בלבד של התחייבות הממשלה כלפי עצמה בעת התממשות אירוע18 .
14 חלק מחברות הביטוח עושות שימוש גם במונח Estimated Maximum Loss - EML (הנזק המרבי המוערך).
שימוש החברות במונחים השונים תלוי בהנחות שונות שהן מניחות לגבי זמינות ופעילות אמצעי מיגון וכיבוי אש וכו'.
15 ביטוח המכסה באופן עקרוני את כל הסיכונים שלא הוצאו ממנו במפורש.
בביטוח כל הסיכונים חובת ההוכחה של חריג לביטוח מוטלת בדרך כלל על המבטח.
16 במחירי דצמבר 2010.
17 דירקטיבה שאימץ הפרלמנט האירופי, שנועדה ליצור משטר אירופי אחיד לפיקוח על חברות ביטוח.
היתרה של הקרן מגלמת חלק התקציב שנרשם בעבר ולא מומש על פני זמן 22 דוח ביקורת שנתי63א .
יתרת המזומנים הרשומה בנוגע לעסקי הקרן הפנימית מוחזקת על ידי החשכ"ל באוצר מדינת ישראל באמצעות פיקדון שוטף.
ב -31 בדצמבר 2010 היה סכום הפיקדון כ-1.
יתרה זו צוברת ריבית בשיעור של 2/3 מריבית חשכ"ל.
19 הפיקדון השוטף על סך כ -1.
16 מיליארד ש"ח רשום במאזן הקרן במסגרת חלק הפיקדונות בנכסים.
יתרת הקרן בסך 976 מיליון ש"ח כאמור לעיל רשומה במאזן הקרן במסגרת יתרת הקרנות והתחייבויות.
משרד האוצר מחזיק בפיקדונות בבנק ישראל, ובבנקים אחרים - יתרת מזומנים ושווי מזומנים; ב-31 בדצמבר 2010 היה סכום היתרה כ-12.
אולם במסגרת יתרה זו לא ניתן לזהות את הפיקדון השוטף בגין הקרן הפנימית בסך כ -1.
16 מיליארד ש"ח, המוחזק כאמור לעיל באוצר מדינת ישראל.
מבקר המדינה העיר לחשכ"ל בדוח 58ב21 כי עליו "לעשות סקר סיכונים מקיף בעניין כל הקרנות והפיקדונות צד ג', ולקבוע בין היתר, מהו שיעור היתרות שעליו להחזיק בגינם.
כמו כן, מן הראוי שהחשכ"ל יקבע מראש מה יהיו מקורות המימון שלו כאשר היתרות העומדות לרשותו בחשבון הכללי לא יספיקו לכיסוי הפעולות של הקרנות ושל הפיקדונות צד ג', שכספיהם לא הופקדו בחשבונות מיוחדים".
בתשובת החשכ"ל שהובאה בדוח 58 ב נמסר כי "הערת המבקר מקובלת.
" נמצא כי אף שעברו כארבע שנים ממועד מתן תשובת החשכ"ל האמורה לעיל, מדיניות ניהול הנזילות של החשכ"ל אינה מתייחסת לרמת הנזילות הנדרשת בגין הקרן וטרם נקבע שיעור היתרות שעל החשכ"ל להחזיק בגין הקרן הפנימית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל להגדיר את הרכב ה השקעות המיטבי בגין יתרת הקרן הפנימית ורמת היתרות הנזילות במסגרת ההיערכות לרעידות אדמה.
בתשובת אגף החשכ"ל פורטו כמה כלים לניהול הנזילות העומדים לרשות הממשלה: (א) שמירה על קופה נזילה בבנק ישראל הנדרשת לשגרת עבודה שנתית.
הקופה הוגדלה מתחילת המשבר הפיננסי ב ספטמבר 2008 כחלק מהגדלת כרית ההון למקרה שבו צורכי המימון יגדלו בצורה משמעותית בשל פגיעה בכלכלה הריאלית או הפיננסית.
גובה היתרות נותן מענה גם על התרחשות של משברים מקומיים, בין היתר התממשות של מלחמה ואירועי קיצון נוספים.
גידול נוסף בקופה נבע מבחינת ההשפעות ה ישירות והעקיפות (על הכנסות ממסים) של מלחמת לבנון השנייה וכן של מבצע עופרת יצוקה; (ב) כניסה לגירעון בחשבון בנק ישראל; (ג) גיוס חוב בערבות ממשלת ארה"ב; (ד) הפעלת קווי אשראי מבנקים מחו"ל; (ה) כוונה להקים קרן לתקבולי המדינה מגז בעתיד; (ו) כלים נ וספים הנמצאים ברשות הממשלה לאחר התממשות אסון ובכלל זה: הגדלת מסים, קיצוץ רוחבי בתקציב, הגדלת גיוסי חוב ופנייה לסיוע חיצוני.
20 על בסיס סולו, כלומר ללא איחוד המזומנים ושווי המזומנים של גופים שנמצאים בשליטת הממשלה (אשר הממשלה מחזיקה ביותר מ -50% מהזכויות על ההון שלהם), כגון חברות ממשלתיות, תאגידי בריאות והמוסד לביטוח לאומי.
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
06 - ניהול כספי קרנות ופיקדונות", עמ' 164.
24 דוח ביקורת שנתי63א .
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עולה, כי פירוט המקורות והשימושים שעליהם הצביע החשכ"ל בתשובתו, והכוללים בין השאר התייחסות לאירועי לחימ ה מוגבלים בהיקפם כדוגמת: מלחמת לבנון השנייה ומבצע עופרת יצוקה, אינו מספק.
לדעת משרד מבקר המדינה, היערכות החשב הכללי צריכה להיות מבוססת בין השאר גם על התאמת יתרת הנזילות הנדרשת לתרחישי אסון הכוללים פגיעה משמעותית בעורף המדינה ומתקניה כתוצאה ממלחמה כוללת, ול היכלל בחישובים של המקורות והשימושים שהוא עושה בעת ביצוע ניהול סיכונים.
בדרך זו ניתן יהיה לצמצם את הצורך של הממשלה להגיב בדיעבד ולהשתמש בכלים כלכליים קיצוניים.
ביטוח נכסי תשתית חיוניים של המדינה .
סעיף 32 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החב רות הממשלתיות), מגדיר את חובות הדירקטוריון של חברה ממשלתית.
בין היתר נקבע בס"ק (א)( 1 ) כי חובה על הדירקטוריון לקבוע את המדיניות הכללית של החברה ואת הפעולות הפיננסיות ובס"ק (א)(2 )(א) נקבע כי על הדירקטוריון לקבוע מדי שנה בשנה את תקציבה השנתי של החברה ודרך ביצועו ואת אופן השימוש במקורות העומדים לרשותה.
רשות החברות פרסמה בשנת 1979 חוזר בנושא מדיניות הביטוח 22 .
במסגרת החוזר נקבע, בין היתר, כי מדיניות הביטוח של חברה ממשלתית היא בסמכות הדירקטוריון של החברה, הנדרש לדון, לבדוק ולעדכנה תקופתית.
הדירקטוריון יטיל זאת על ועדה מוועדותיו או יקים ועדה מיוחדת שתטפל בנושא.
חברות תשתית ממשלתיות חיוניות למשק 1.
מקורות חברת המים בע"מ : חברת מקורות מעריכה את הרכוש לאספקת מים 23 של החברה ורכוש חברת מקורות המוביל הארצי ונכסים בע"מ (להלן - המפא"ר) לצורך ביטוח.
בשנת 2011 היה ערך זה כ-20.
)מיליארד דולר מדיניות ביטוח הרכוש של החברה מבוססת על ביטוח סלקטיבי של נכסים, שהצפי המרבי להיקף הנזק שעשוי להיגרם להם בשנת הביטוח עולה על הפרמיה המשוערת בגינם.
על פי מדיניות זו ביטחה החברה בשנת 2011 רכוש בביטוח "אש מורחב"24 שכלל בעיקרחלק מנכסי המפא"ר, תחנות שאיבה גדולות עם מתח גבוה, מתקני התפלה ומבני אדמיניסטרציה ואחסון, לרבות הרחבה לרעידות אדמה, בשווי של כ -3.
2 מיליארד ש"ח (כ -833 )מיליון דולר - כ-16% מערך הנכסים שמופו לצורך ביטוח.
יצוין שהחברה רכשה גם ביטוח לכל נכסי התשתית שלא בוטחו באופן פרטני בסך כ -19.
1 ( מיליון ש"ח5 מיליון דולר) על בסיס נזק ראשון25.
לצורך הערכת היקף הנזק לרכוש החברה והמפא"ר ברעידות אדמה ביצעה החברה שתי עבודות שונות: עבודה פנימית על ידי עובדי החברה בשנת 1993 ועבודה נוספת על ידי חברה חיצונית בשנת 1998 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי לצורך חישוב כדאיות הביטוח ורכישתו השתמשה החברה בגישות שונות להערכת ערך הנכסים.
עבור נכסי המפא"ר, שבוטחו בהיקף של כ-1.
9 מיליארד ש"ח (כחצי מיליארד דולר), התבססה החברה על ערכי כינון 26 שחושבו במקור בשנת 1993 במסגרת עבודה שבוצעה על ידי חברה פרטית לשמאות וביטוח; עבור תחנות שאיבה התבססה החברה על נוסחה .
22 חוזר מס' ש 12-79/1 מ- 17.
23 מתקני פיקוד, קידוחים, מובילים, מאגרים, ברכות, תחנות שאיבה, ציוד מכני הנדסי (צמ"ה), סכרים וכו'.
24 כיסוי כנגד סיכונים נוספים מלבד אלה הנכללים בביטוח הבסיסי לרכוש, כגון הרחבה לכיסוי כנגד סיכוני טבע ורעידת אדמה.
25 בביטוח על בסיס נזק ראשון, סכום הביטוח שנקבע בפוליסה נמוך ביודעין מערכו האמתי של הרכוש.
הסכום המבוטח מייצג את תגמולי הביטוח המרביים שישולמו למבוטח במקרה של נזק.
26 ערך כינון משמעו חדש תמורת ישן, כלומר תשלום לפי ערך כינון יספק למבוטח פיצוי שיאפשר לו לרכוש במקום החפץ שאבד או ניזוק חפץ חדש מאותו סוג.
26 דוח ביקורת שנתי63א .
לחישוב ערכי כינון שפותחה בשנת 1994 ,, על סמך נתוני החברה משנים קודמות בעבודה של חברה פרטית אחרת; במתקנים חדשים התבססה החברה על עלות הקמתם; במבני משרדים ומחסנים - על הערכות שמאי; עבור יתר הרכוש התבססה החברה על ערכו ברוטו בדוחותיה משרד האוצר 27 .
יצוין כי בהתאם לכללי הפוליסה שרכשה, אם בהתרחש אירוע ביטוחי ערך הנכסים המבוטח נמוך מ -90 אחוזים מערך הכינון שלהם בפועל, החברה חשופה לביטוח חסר (תת-ביטוח) 27 .
זה למעלה מעשור לא עדכנה חברת מקורות את סקר הסיכונים שלה להיקף הנזק לרכוש החברה והמפא"ר באירוע רעידת אדמה לצורך ביטוח.
החברה רכשה פוליסת ביטוח ללא ביצוע סקר של ערך כלל הרכוש לצורך כינון.
זאת ועוד, החברה לא ביצעה הערכה שמאית עדכנית לרכוש המפא"ר ולרכוש תחנות שאיבה זה כשני עשורים.
משכך, לדעת משרד מבקר המדינה, עולה חשש כי החברה חשופה לביטוח חסר.
בתשובת מנכ"ל החברה מיום 12.
12 צוין: "בכדי לרענן את הבסיס לקבלת ההחלטות בנושא ביטוח רכוש, כללה החברה בתוכנית העבודה לשנת 2012 (החציון השני) תחילת ביצוע הערכה מחודשת של סכומי הביטוח לרכוש החברה וסקר סיכוני רעידת אדמה חדש".
חברת ת שתיות נפט ואנרגיה בע"מ : החברה עוסקת בתכנון, הקמה, הפעלה ותחזוקה של מערכות הולכה ומאגרים לאחסון נפט גולמי ומוצרי נפט ושל מתקן לניפוק תזקיקים.
לחברה שבעה מתקני אחסון הפרוסים ברחבי הארץ.
החברה מפעילה שני נמלי פריקה לנפט גולמי ומוצריו.
תש"ן מחזיקה בבעלות מלאה בחברת קו מוצרי דלק בע"מ (להלן - חברת קמ"ד), העוסקת בתכנון, הקמה, הפעלה ותחזוקה של מערכות להולכת מוצרי נפט (קווים, משאבות ומערכות שאיבה).
קמ"ד מפעילה צנרת בבעלותה שאורכה כ-570 .
ק"מ סקרי סיכונים שבוצעו בחברה על ידי מבטחי משנה מחו"ל בשנים 2008 ו- 2011 כללו חישובים של MPL ו- EML למכלי האחסון של החברה כנגד נזקי אש בלבד ולנזק לרציף החברה מהתנגשות של אנייה.
לצורך ביטוח הרכוש שלה ביצעה החברה בשנת 2005 הערכת שמאות של ערך הכינון שלו אשר מעודכנת באופן שנתי לפי תוספת נכסים ושינויים בשערי חליפין.
במועד ביצוע הביקורת כתב הכיסוי שהופק כלל רכוש (ללא צנרת) בסך של כ-2.
75 ( מיליארד ש"ח720 מיליון דולר), צנרת בסך של כ-504 ( מיליון ש"ח132 מיליון דולר) ומלאי בסך של כ-382 ( מיליון ש"ח100 מיליון דולר).
גבול אחריות המבטח לנזקי רעידת אדמה לרכוש הוגבל ( oss limitL)28 לכ-917 ( מיליון ש"ח024 מיליון דולר) ולנזקים לצנרת - לכ-115 מיליון ש"ח (30 מיליון דולר) שהם כ-33% וכ-23% .
מערך הרכוש והצנרת המבוטחים, בהתאמה נמצא שבסקרי הסיכונים שביצעה החברה לא נכללה הערכת MPL למתקני החברה עקב רעידות אדמה.
עוד נמצא כי משנת 2005 לא בוצעה הערכה שמאית עדכנית לער ך הכינון של הרכוש.
הפוליסה שהופקה התבססה על נתוני חברת תש"ן ללא ביצוע סקר עדכני.
27 בביטוח חסר סכום הביטוח קטן מערך השוק של הרכוש המבוטח, דהיינו פחות מערך מלא.
במקרה של נזק יקבל ה מבוטח פיצוי לפי היחס שבין סכום הביטוח לערך הרכוש.
28 גבול האחריות של המבטח לפי Loss limit הוא הסכום המרבי שתשלם חברת הביטוח לניזוק.
סכום זה נמוך מערכו של הרכוש בפוליסה.
על הגבלת אחריות מסוג Loss limit .
לא חלים הכללים של ביטוח חסר 28 דוח ביקורת שנתי63א .
בתשובתו של המשנה למנכ"ל תש"ן מפברואר 2012 צוין כי החברה "נערכת לביצוע עדכון הסקר הקיים - העדכון יבוצע במהלך שנת 2012.
חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ : נתג"ז הוקמה בשנת 2003 ופועלת מתוקף רישיון שהוענק לה להקמה ולהפעלה של מערכת הולכת הגז הטבעי בישראל לפי חוק משק הגז הטבעי, התשס"ב- 2002 .
עד סוף 2011 ,הקימה החברה שתי תחנות קבלת גז מהמקטע הימי435 ק"מ של צנרת הולכה, 17 מתקני הפחתת לחץ (PRMS) ו-25 תחנות הגפה.
10 סך העלות ברוטו של הרכוש הקבוע של החברה, מתקני PRMS ומקטעי ההולכה הימיים והיבשתיים29 היה כ-3.
2 מיליארד ש"ח (כ-914 )מיליון דולר30.
בשנת 2005 ביצעה החברה סקר סיכונים שכלל חישובים של EML לצנרת ולמתקני PRMS .
הסקר לא כלל חישובים של EML לרעידות אדמה.
הועלה כי בדיון של ועד ת הכספים של הדירקטוריון בנושא ביטוח מיום 28.
11 החליט הדירקטוריון לבטח את הרכוש במלואו.
החברה לא ביצעה הערכה של ערכי הכינון של נכסיה.
החברה מבטחת את הרכוש דלעיל בשתי פוליסות ביטוח שונות: פוליסת ביטוח לרכוש היבשתי בסך של כ -1.
04 מיליארד ש"ח (כ -271 מיליון ד ולר) עם גבול אחריות לרעידות אדמה בסך כ-955 ( מיליון ש"ח250 מיליון דולר), שהם כ-54% מעלות נכסים אלה בדוחות הכספים, ופוליסת ביטוח לרכוש הימי, למתקני PRMS ומתקני קבלת הגז בסך של כ-1.
26 מיליארד ש"ח (כ-331 מיליון דולר), שהם כ- %74 מעלות נכסים אלה בדוחות הכספיים 31 .
יצוין כי בדיווח לצוות לבחינת היערכות פיננסית וביטוחית לרעידות אדמה מסרה החברה כי היא מבוטחת על סך של כ-3.
מיליארד ש"ח (מיליארד דולר) בביטוח מפני רעידות אדמה נמצא כי סכומי הביטוח בפועל אינם תואמים את החלטת דירקטוריון החברה לבטח את הרכוש במלואו ואת הדיו וח לצוות לבחינת היערכות פיננסית וביטוחית לרעידות אדמה.
12 סמנכ"ל הכספים של החברה הוסברו הפערים בין הסכום המבוטח ובין סכום הרכוש בספרים בכך שאם תידרש הקמתה מחדש של מערכת הולכת הגז עלותה תהיה נמוכה ב-%25 מעלות ההקמה הראשונית32 וכן בבניית תכנית ביטוח על פי הערכות מרביות הצפויות להתקיים במקרה של רעידת אדמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חברת נתג"ז לא ביצעה הערכה של ערך הכינון של הרכוש לצורך ביטוח ובסקר הסיכונים שעשתה היא לא כללה הערכת EML למתקני החברה עקב נזקי רעידות אדמה.
החברה לא הציגה עבודה מק צועית שעל פיה ביססה את הערכותיה לעניין עלויות הקמה של המערכת מחדש.
29 ברישיון שהוענק לחברהנקבע, בין היתר, כי מערכת ההולכה על כל מתקניה תהיה בבעלות מלאה ובלעדית של המדינה ולחברה תהיה זכות שימוש בלבד במתקנים.
30 לפי שער חליפין של 3.
31 יצוין כי כ-60% מהשקעות החברה בוצעו בשלוש השנים האחרונות, עד מועד הדוח הכספי השנתי לשנת 2010.
32 עלויות אלה כוללות עלויות תכנון, הוצאות בגין היתרי בנייה והוצאות סטטוטוריות שונות.
30 דוח ביקורת שנתי63א .
חברת רכבת ישראל בע"מ : החברה אחראית להקמה, פיתוח, ניהול, תחזוקה והפעלה של רשת מסילות הברזל בישראל ותחנות הקשורות אליה ורכש קרונות, קטרים וציוד נוסף.
ביטוח הרכוש של חברת הרכבת בשנת 2011 )כלל שלושה סוגי ביטוח: (א ביטוח רכוש בסך כ-4.
5 מיליארד ש "ח ללא ציוד נייד מסילתי 33 .
מתוך סכום זה הוגבלה אחריות המבטח לנזקי רעידות .
ציוד הנע על מסילה כגון קטרים וקרונות לסוגיהם משרד האוצר 31 .
אדמה לסך 370 מיליון ש "ח (כ -%8 ); (ב) ביטוח ציוד נייד מסילתי בחניה 34 , לרבות הרחבה לנזקי רעידות אדמה, בסך של כ-3.
95 מיליארד ש"ח (800 מיליון אירו)35.
מתוך סכום זה הוגבלה אחריות המבטח לסכום של כ-1.
23 מיליארד ש"ח (250 מיליון אירו) (כ -31% ); (ג) ביטוח עצמי של ציוד נייד מסילתי בתנועה באמצעות קרן פנימית בסך כ-30 ( מיליון ש"ח6 .
)מיליון אירו נמצא כי הערכת ערכי הנכסים הקבועים של החברה לצורך כינון, ללא ציוד נייד מסילתי, בוצעה לאחרונה בשנת 2006 , וכי החברה לא ביצעה הערכה כמותית של ערך MPL כנגד רעידות אדמה לרכוש הקבוע ולציוד נייד מסילתי בחניה ובתנועה.
בשנת 2009 החליט דירקטוריון חברת הרכבת שלא לחדש את ביטוח הציוד הנייד בתנועה ולעבור לביטוח עצמי באמצעות קרן פנימית.
החלטה זו התבססה בין היתר על תחשיבי כדאיות כלכלית של חיסכון בעלויות הפרמיה וההשתתפות העצמית, בהשוואה לנזק עקב התממשות תאונה של רכבת בתנועה.
בדיון של ועדת הכספים של דירקטוריון החברה שהתקיים ב - 1.
09 טען בין היתר יו"ר הדירקטוריון ד אז, מר יעקב אפרתי: "לא לשכוח שיש לנו גם גיבוי מהמדינה.
מנכ"ל החברה דאז, מר יצחק הראל, טען בין היתר: "אין לי ספק שאין צורך לבטח ואני חושב שמה שאמר יעקב משקף בדיוק את האחריות של ההנהלה ושל הדירקטוריון על ההוצאות.
מכיוון שבחברה מהסוג הזה כל אירוע שיהיה מעל למספרים שרשומים כאן, או שיהיה בהיקף המספרים שרשומים כאן, המדינה תצטרך לתת לחברה כסף כדי לרכוש ציוד חלופי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הדירקטוריון, המסתמכת על המדינה כמקור לגיבוי עקב התרחשות אסון, אינה מגובה בהתחייבות כתובה ממשרדי האוצר והתחבורה.
ועל כן, כל עוד אין התחייבות כתובה כזו, על חברת הרכבת לבחון מחדש את החלטתה.
12 מנכ"ל חברת הרכבת צוין כי "החלטה ניהולית זו מתבססת על הנחת העבודה כי יינתן כיסוי מהמדינה, הנחה שהינה סבירה בהתחשבות בניסיון העבר באירועים נקודתיים, כדוגמת.
במקרה זה המדינה נתנה פיצוי מלא".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הרכבת, כי שלא כמו פיצוי בגין נזקי מלחמה שבה החברה פנתה למדינה בבקשה לקבלת פיצוי במסגרת חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א - 1961 , הרי שהביטוח כנגד רעידות אדמה הוא באחריו ת דירקטוריון החברה.
משלא קיבלה חברת הרכבת התחייבות מהממשלה לכיסוי נזקים מעין אלה הרי שעליה לפעול בהתאם לאחריותה.
פוליסת הביטוח הוגבלה לכיסוי ציוד הנע על מסילה רק כאשר הוא נמצא בחניה 35 לפי שער חליפין של 4.
32 דוח ביקורת שנתי63א .
החברה הלאומית לדרכים בע"מ 36: ,החברה הקימה ומתחזקת בין היתר, כ- 6,210 ,ק"מ כבישים 4,300 ,ק"מ מעקות בטיחות 2,050 צמתים, כ-450 צמתים מרומזרים, 70 .
36 ,החברה הוקמה כחברה ממשלתית במקום מע"צ במטרה לעסוק בתכנון, פיתוח תחזוקה וניהול תנועה של דרכים בין-עירוניות בישראל.
החברה פועלת מתוקף הסכם שנחתם עם הממשלה ב- 2004 ,המגדיר את תפקידיה, התחייבויותיה, אופן פעולתה השקעות הממשלה בחברה וכו'.
מחלפים, כ- 1,100 גשרים ומנהרות וכ- 70,000 נקודות מאור.
סך השווי הכלכלי של התשתיות שבאחריות החברה מוערך בכ-70 מיליארד ש"ח37 .
החברה מבטחת גשרים, מחלפים, מנהרות, קירות תומכים ותורני תאורה על פי רשימה המצויה בתיק החברה ועל בסיס אומדנים פנימיים שלה לערכי כינון (להלן - פוליסת רכוש תשתיות) וכן מבנים לשימוש משרדי על תכולתם.
יצוין שהחברה אינה מבטחת כבישים משום שלנוכח הסיכון הנמוך הנובע ממאפייני הכבישים ופיזורם, עלויות התיקון הנמוכות יחסית והעלות הגבוהה של הפרמיה, אין לדעתה כדאיות כלכלית לכך.
עד שנת 2008 ביטחה החברה את רכושה בחברת ענבל, ומ - 2008 - .
בחברת ביטוח פרטית סך הרכוש של החברה שבוטח בפוליסת רכוש תשתיות עד 30.
במרץ 2011 גילתה החברה כי הרשימה של הנכסים המבוטחים וערכי הכינון המיוחסים להם אינה מעודכנת.
לאור זאת, בעת חידוש הביטוח ב - 1.
11 עדכנה החברה את הפוליסה לסכום של כ-5.
77 מיליארד ש"ח (גידול של כ- 127% בערך הרכוש המבוטח), תוך גידול של כ - 121% בעלות הפרמיה השנתית.
נמצא כי בארבע השנים האחרונות ההחלטות על מדיניות הביטוח בחברה הלאומית לדרכים מתקבלות בוועדת מכרזים בראשות מנכ"ל החברה, ופרט לביטוח דירקטורים ונושאי משרה ותאונות אישיות, הן לא נדונו בדירקטוריון או באחת מוועדותיו.
זאת למרות שינויים משמעותיים כאמור בהיקפי הביטוח ובעלויותיו, ובניגוד להוראות חוזר רשות החברות מ- 1979 .
בנושא מדיניות הביטוח בתשובתה ממרץ 2012 ציינה החברה כי נוכח השינוי ים והעדכונים שבכוונתה לבצע במדיניות הביטוח שלה, הנושא יובא לדיון בדירקטוריון החברה.
חברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בע"מ : פועלת מתוקף חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 .
תפקידיה של החברה להחזיק מקרקעין ונכסים, לרכוש נכסים, להעמיד נכסים לשימוש חברות הנמל ותאגידים שהוסמכו לתת שירותי נמל, ולפקח על השימוש בנכסים שהועמדו לשימוש; לתכנן ולפתח את נמלי אשדוד, חיפה ואילת במטרה לתת מענה על צורכי המשק.
ביטוח הרכוש של החברה מפני רעידות אדמה כולל הגבלת האחריות של המבטח.
במסגרת הגבלה זו ביטחה החברה בביטוח "אש מורחב", לרבות כיסוי כנגד סיכוני רעידת אדמה, רכוש בסך כ -5.
16 מיליארד ש"ח (כ -1.
35 מיליארד דולר) הכולל מבנים, שוברי גלים, מזחים, רציפים, תכולה וציוד אלקטרוני.
גבול אחריות המבטח לנזקי רעידת אדמה לרכוש נקבע לכ-2.
67 ( מיליארד ש"ח700 מיליון דולר) שהם כ-52% מערך הרכוש המבוטח.
גבול אחריות המבטח מאפשר כיסוי נזק מלא לרכוש של כל אחד מהנמלים הגדולים - חיפה ואשדוד - בנפרד, ומבוסס על החלטה של החברה שלא לבטח את כל רכוש החברה לאור ההסתברות הנמוכה ששני הנמלים ייפגעו באירוע רעידת אדמה, זמינות הכיסוי ועלויות הביטוח הגבוהות לטענת החברה.
37 החברההלאומית לדרכים בישראל בע"מ - דוח על עבודת הדירקטוריון לשנת 2010.
34 דוח ביקורת שנתי63א .