HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנים רשמיים בתחום המזון 15 כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א- 1991.
הוועדות הטכניות רשאיות למנות ועדות מומחים בהתאם לצורך משרד הכלכלה 433 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בהחלטת ממשלה 2191 מאוגוסט 2007 הוחלט על תיקון חוק התקנים לשם מתן סמכות לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה (כתוארו אז)17 ולשר האוצר ליזום שינוי או תיקון של הכללים בדבר השתתפות נציגי המגזרים השונים במשק בעיבוד תקנים.
אף על פי כן, מאז החלטת הממשלה האמורה ועד למועד סיום הביקורת לא נערך כל שינוי בהוראות כללי התקנים כאמור.
ועדת טרכטנברג התייחסה אף היא, במסגרת הדו"ח שפרסמה בספטמבר 2011 , להרכב ועדות התקינה וקבעה כי יש לפעול על מנת ליצור איזון טוב יותר בין נציגי הצרכנים, היבואנים והתעשייה המקומית בוועדות התקינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור ההחלטות וההמלצות האמורות, מאחר שלהרכב ועדות התקינה השפעה מהותית על התקנים בישראל, מן הראוי כי משרד הכלכלה בשיתוף מכון התקנים יבחנו בשנית את הרכב ועדות התקינה, ויפעלו לשם יצירת איזון נכון בין הנציגים השונים.
בתשובת מכון התקנים לטיוטת דוח מבקר המדינה ממרץ 2014 טען המכון כי "כללי התקנים ונהלי המכון יצרו מסגרת נאותה המאפשרת הליכי עיבוד תקינה נאותים, המתבצע על ידי כלל המגזרים במשק, תוך שמירה על איזונים בין המגזרים השונים מבלי לאפשר למגזר זה או אחר להשתלט על ההליכים".
משרד הכלכלה השיב לכך כי "בימים אלו מתבצעת בדיקה לנושא הרכב ועדות התקינה".
לאחר סיום הביקורת הוגשה על ידי איגוד לשכות המסחר18 עתירה לבג"צ19 למתן צו על תנאי להגדלת ייצוג איגוד לשכות המסחר בכל מוסדות המכון, באופן שהייצוג יהלום את חלקו של מגזר המסחר והשירותים במשק ולכל הפחות לא יפחת מהייצוג של מגזר התעשייה המקומית.
עתירה זו עודנה תלויה ועומדת בפני בית המשפט העליון.
תקנים רשמיים לרשמיותו של תקן השפעה מכרעת לגבי האפשרות לייצר ולייבא מוצר, שתקן זה חל עליו.
טובין מיובאים חייבים לעמוד בתנאי תקן רשמי החל עליהם, כדי שאפשר יהיה לשווקם בארץ.
כאמור לעי ל, נכון למועד סיום הביקורת בינואר 2014 , היו כ -550 תקנים ששר הכלכלה הכריז עליהם כרשמיים, לאחר שקיבל המלצה על כך מהממונה על התקינה ולאחר התייעצות עם ארגוני הצרכנים והיצרנים.
טרם התיקון לחוק התקנים מאוקטובר 2013 , במסגרת משא ומתן עם מכון התקנים, ניסח משרד הכלכלה מסמך בשם "מערך התקינה בישראל – רפורמה לשיפור התחרותיות והקלה בעשיית עסקים".
מסמך זה, שנועד לקדם רפורמה מקיפה בפעילותם של מכון התקנים ושל מינהל התקינה במשרד הכלכלה, נקבעו 12 פעולות של המכון ושל משרד הכלכלה (להלן – מתווה 12 הנקודות).
במתווה נקבע, בין היתר, כי משרד הכלכלה יבחן רלוונטיות של תקנים רשמיים, וצוין כי אותרו כ -120 תקנים, שתיבחן האפשרות להסרת הרשמיות שלהם.
עוד נכתב במתווה כי עד סוף שנת 2013 צפויה הסרת רשמיות מכ-60 תקנים וכי עד מרץ 2014 צפויה הסרת רשמיות של30 עד60 ,תקנים נוספים וזאת בכפוף לשימוע ציבורי שייערך טרם הסרת הרשמיות כאמור.
בפברואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, הוסרה הרשמיות מ-61 תקנים, שנמצא כי בהסרת הרשמיות מהם אין .
17 באפריל 2013 החליטה הממשלה על שינוי שמושל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - תמ"ת) ל"משרד הכלכלה" (החלטה מס' 29.
) 18 איגוד לשכות המסחר הוא גוף המאגד תחתיו 240 ענפי משק ומייצג את עיקר מגזר המסחר והשירותים בישראל, לרבות ציבור היבואנים.
גוף זה הוא ארגון ציבורי שאינו ממומן מתקציבי מדינה ואינו נתון לביקורת משרד מבקר המדינה.
19 בג"ץ 1228/14, איגוד לשכות המסחר נ' מכון התקנים הישראלי.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 חשש לפגיעה בבטיחות הצרכנים או בבריאותם.
אפשרות להסרת רשמיות מתקנים נוספים לא קודמה בשל התנגדויות של משרדי ממשלה שונים ושל מכון התקנים.
עד מועד סיום הביקורת לא קבע הממונה על התקינה נוהל עבודה המסדיר מנגנון לקבלת תקנים רשמיים או להסרתם לפי קריטריונים קבועים, ברורים ושקופים, וממילא לא נקבע לוח זמנים לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו לשקול את הנסיבות שבעטיין נדרשת בחינה של תקנים, להגדיר מהם הצרכים הזוכים למענה עם קבלת תקנים רשמיים או עם ביטולם ומהו פרק הזמן הראוי לביצוע בחינה זו.
בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת עדכן משרד הכלכלה כי הממונה על התקינה יחד עם הלשכה המשפטית במשרד הכלכלה פועלים להכנת הנוהל המתאים, וכי עד להכנתו יבצע הממונה בחינה לרלוונטיות של רשמיות התקנים מדי חמש שנים.
תקנים בין-לאומיים עד לשנת 1999 מרבית התקנים בישראל היו מקוריים ולא התבססו על תקנים בין-לאומיים.
במסגרת תיקון 5 לחוק התקנים נקבע כי בקביעת תקן יאמץ המכון, ככלל, תקינה בין-לאומית ורק "בנסיבות מיוחדות, כאשר יש הכרח לעשות כן בשל קיומם של תנאים ייחודים למדינת ישראל, רשאי המכון ל שנות תנאים מסוימים הקבועים בתקינה בין -לאומית.
תוך פירוט הנימוקים לכך בדברי ההסבר אשר יצורפו לתקן".
בדברי ההסבר שנלוו להצעת התיקון לחוק צוין כי "ההבדלים בין תקינה ישראלית מקורית לתקינה בין -לאומית נוהגת מעכבים את השתלבות המשק הישראלי בכלכלה העולמית וגורמים ליצירת חסמים לא מכסיים על יבוא סחורות לארץ, כתוצאה מאי התאמתן של סחורות המיוצרות בחו"ל לפי תקנים בין-לאומיים, לדרישות התקנים הישראליים הייחודיים.
תופעה זו פוגעת בתחרות וגורמת לצמצום מגוון המוצרים העומד בפני הצרכן הישראלי, ולרמת מחירים גבוהה של מוצרים רבים .
כמו כן, קיומה של תקינה ישראלית ייחודית מחייבת את היצרנים הישראליים לייצר לפי תקן זה, ומקשה עליהם לייצא סחורות, בשל הצורך לבצע התאמות הכרוכות בעלויות גבוהות, ולעיתים אף הוספת קווי יצור שלמים.
אימוץ התקינה הבין-לאומית יביא להגברת התחרותיות במשק, לניצול ט וב יותר של מלאי ההון ולשיפור יכולתה של ישראל להשתלב בכפר הגלובלי" 20 .
החלטות ממשלה שהתקבלו בנושא זה בשנים שחלפו מאז התיקון האמור לחוק המשיכו את המגמה של אימוץ תקנים בין-לאומית אף ביחס לתקנים רשמיים 21 .
:ועדת טרכטנברג נדרשה לסוגיה זו, וציינה בדוח שפורסם על ידה "מדיניות התקינה מגבילה לעיתים את החשיפה של המשק ליבוא מתחרה גם בדרך של יצירת תקנים מקוריים הנבדלים .
20 הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000 ), התש"ס- 1999 .
ה"ח 2824 מיום25 באוקטובר 1999.
21 ראו לדוגמה החלטת ממשלה 2191 מתאריך 12.
07 בנושא "שיפור סחר החוץ – תקינה", הקובעת כי יש להחליף או לשנות את התקנים הישראליים המהווים בסיס לתקנים רשמיים, כך ששיעור התקנים הבין-לאומיים מסך התקנים הרשמיים יהיה 65% לפחות עד אמצע שנת 2010; .
בהחלטת ממשלה 4191 מיום 29.
12 , בנושא "הגברת התחרותיות והפחתת יוקר המחיה", הוטל על שר האוצר ושר התמ"ת (כתוארו אז) לתקן את חוק התקנים, כך שרק תקנים בין-לאומיים יוכרזו כתקנים רשמיים, אלא אם כן הממונה על התקינה חיווה את דעתו המנומקת בכתב, שלפיה .
אין תקן בין-לאומי מתאים שניתן להכריז עליו כתקן רשמי.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מהתקנים במשקים גדולים אחרים.
החל משנת 2007 מבצע מכון התקנים, בהתאם להוראת חוק שנחקקה בעניין זה והנחיית משרדי הממשלה, תהליך של החלפת תקנים רשמיים מקוריים בתקנים בין - לאומיים מאומצים.
עם זאת, תקנים רשמיים ומחייבים רבים ובכללם רוב התקנים בתחום המזון, הם עדיין תקנים ישראלים מקוריים".
בשנים שקדמו למועד סיום הביקורת הוקצו למכון התקנים תקציבים ייעודים (בסך של כ-60 מיליון ש"ח) לצורך החלפת התקנים הייחודיים לישראל בת קנים בין -לאומיים.
על פי הצהרתם של מכון התקנים ושל משרד הכלכלה בפגישות עם נציגי משרד מבקר המדינה ובהתכתבות עמם, יעד זה של אימוץ תקנים בין-לאומיים הושג, ובסוף שנת 2013 מקורם של כ -60% מכלל התקנים ושל כ -90% מהתקנים הרשמיים הוא תקנים בין-לאומיים.
בבדיקת משרד מ בקר המדינה נמצא כי על אף הצהרת מכון התקנים ומשרד הכלכלה רק כ- 30% מכלל התקנים המאומצים אומצו כלשונם , והיתר אומצו עם שינויים ותוספות הייחודיים לישראל.
יתרה מזאת, מתוך התקנים הרשמיים המאומצים רק 5% אומצו כלשונם.
בכל הנוגע לתקנים רשמיים בתחום המזון - התקנים עודם תקנים ישראליים מקוריים, ורק בשנת 2011 החל מכון התקנים ברפורמה להמרתם לתקנים בין-לאומיים, רפורמה שצפויה להסתיים רק בשנת 2014 .
משרד מבקר המדינה מעיר למכון התקנים כי עליו לזרז את המעבר לתקנים בין -לאומיים, בהתאם להוראות החוק ובהתאם להמלצות ועדת טרכטנברג.
על משרד הכלכלה ועל הממונה על התקינה לוודא כי הוראות החוק מקוימות כאמור.
תקנים ייחודיים משפיעים באופן ישיר על מגוון המוצרים המיובאים ועל מחיריהם, שכן התקינים הבין-לאומיים אינם זהים לתקנים הישראליים, ועל כן חרף עמידת הטובין בתקנים הבין-לאומיים, הם חייבים בדי קה נוספת.
עלויות הבדיקה הנוספת נכבדות, והן 'מגולגלות' על הצרכן הישראלי.
מכון התקנים הבהיר אף הוא כי ל"שינויים ותוספות לאומיים" (להלן - ההתאמות) האמורים יש השפעה מעשית על מערך בדיקות היבוא.
במסמך של המכון שהוצג בפני משרד הכלכלה, נטען כי "למרבית התקנים המאומצים יש סעיפים לאומיים - national deviations .
לא ברור כיצד תוכל מעבדה בחו"ל לבצע בדיקות שיביאו סעיפים אלו בחשבון"22.
בתיקון לחוק התקנים מאוקטובר 2013 נקבע מנגנון לעדכון שינויים בתקנים בין -לאומיים שאומצו כתקנים רשמיים.
לפי מנגנון זה, השינוי בתקן הבין -לאומי יו בא לאישורו של שר הכלכלה תוך שלושה חודשים מיום כניסתו לתוקף.
לפי התיקון, תימנע ועדת האימוץ ככל האפשר מלהמליץ למכון על ביצוע התאמות לא הכרחיות או על דחיית השינוי שנעשה בתקן הבין-לאומי.
עם זאת, הוראות החוק עוסקות בעדכון תקנים ואינן עוסקות בהתאמות קיימות בתקנים רשמיים, שיש בהן כדי להשפיע על מערך בדיקות ההתאמה לטובין מיובאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו רק 5% מהתקנים הרשמיים הבין-לאומיים המאומצים בישראל אומצו כלשונם, על אף הוראות החוק שלפיהן רק בנסיבות מיוחדות ישונו תנאים מתקנים בין -לאומיים, מלמד כי יישום מדי ניות התקינה .
22 תמצית טיעוני מכון התקנים לישיבת השימוע בפני מנכ"ל משרד הכלכלה, יולי 2013 .
השימוע נערך במסגרת יזמה של משרד הכלכלה לבחון אפשרות לחתום על הסכמי הכרה עם מעבדות בחו"ל.
ראו להלן בפרק "הכרה באישורי מעבדות בין-לאומיות להתאמת טובין לתקן רשמי".
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בישראל אינו תואם את רוח החוק ואת הרציונל העומד בבסיס הוראות הסעיף בחוק, אשר נועד להסיר חסמי יבוא, להגביר את התחרותיות במשק ולאפשר את שילובה של ישראל בשווקים הבין-לאומיים.
דבר זה עלול לפגוע בצרכן הישראלי הן בשל רמת המחירים המושפעת מכך והן בשל הצ מצום במגוון המוצרים המיובאים, כפי שנכתב בדברי ההסבר להצעת החוק.
בתשובת משרד האוצר לטיוטת הדוח הובהר כי ממצא זה אכן מהווה חסם משמעותי ליבוא.
במסגרת סיכום בין משרד האוצר, משרד הכלכלה ומכון התקנים לשנת 2013 סוכם כי מכון התקנים יבצע מיפוי של החריגים הלאומיים ושל דרישות הביצועים בתקנים הישראליים הרשמיים, וכי הממונה על התקינה יסיר את הרשמיות מדרישות אלו או יעבירן לקבוצה שבה נדרשת חובת הצהרה בלבד בשלב היבוא.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "במסגרת ועדות התקינה.
משתתף שירות המזון הארצי בדיוני תקינה של מזון.
קיימת מגמה לאימוץ תקנים בינ"ל עם דגש על התאמת תקנים לארץ רק כאשר עולה צורך הקשור בבריאות הציבור ובהתאם להסכמי SPS ".
עמדת משרד הכלכלה, המפורטת בתשובת המשרד לטיוטת הדוח, היא שהשינויים שנעשו בתקנים המאומצים נבעו בדרך-כלל מהצורך להתאמתם לתנאים הייחודיים של מדינת ישראל.
מכון התקנים טען בהקשר זה כי ניתוח של הסעיפים הלאומיים מלמד כי מרבית הסעיפים הלאומים הם הכרח.
מרביתם ( 64% ) נובעים מהתאמת התקנים לדין הישראלי כגון חוק החשמל; חלק עיקרי נוסף (23% ) נובע מהוראות צו הגנת הצרכן סימון מצרכים; מיעוטם (3% ) נועד להתאים תקן אירופי מאומץ לדרישות תקן אמריקאי מקביל על מנת לאפשר יבוא של מוצרים מקבילים הן מאירופה והן מארה"ב.
רק כ-10% מהסעיפים הלאומיים הם סעיפים מקוריים של ועדות התקינה הישראליות.
לטענת המכון לתקנים ייחודיים אין בהכרח השפעה על בדיקות היבוא, ובחלק מהמקרים המכון מבצע בדיקות השלמה בלבד לסעיפים הלאומים, ככל שישנם, בעלויות שאינן נכבדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה ועל המכון לפעול בהתאם להוראות החוק ולצמצם למינימום ההכרחי ובנסיבות מיוחדות בלבד, את ההתאמות הלאומיות הנעשות באימוץ התקנים הבין-לאומיים.
ככל שקיימת אסדרה ייחודית הנובעת מהתאמת התקנים לדין הישראלי, ראוי לבחון האם הכרחי לכלול אותה כחלק מהתקן דווקא.
בחינה של מחירון המכון מעלה כי לחלק מהתקינה הרשמית לא נקבע מחיר לבדיקות השלמה, דבר המלמד כי עריכת בדיקות אלו אינה אפשרית כלל וכלל.
נוסף על כך, נמצא כי מחירי בדיקות ההשלמה לתעודות בדיקה מחו"ל אשר כן מפורסמים עשויים להגיע כדי עשרות אלפי שקלים.
בדיקות התאמה לתקן רשמי .
על רוב הטובין המיוצרים בישראל לא חלה חובת בדיקה של התאמתם לתקן הרשמי בעת יציאתם משערי המפעל.
לעומת זאת, על טובין המיובאים לישראל חלה בדרך כלל החובה להמציא בשער הנמל אישור על עמידתם בתקן רשמי החל עליהם מכוח צו יבוא חופשי.
מכון התקנים עורך בדיקות התאמה לתקן רשמי בשני שלבים: בדיקה ראשונה - בדיקת דגם לאב- משרד הכלכלה 437 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טיפוס של המוצר אשר בכוונת היבואן לייבא לארץ (להלן- בדיקת דגם)23 .
בדיקה שנייה- בדיקת התאמה של המשלוח לדגם שאושר על ידי המכון (להלן - בדיקת ש')24 .
לכל סוג בדיקה עלות שונה, בהתאם לתקן הנבדק.
בדיקות הדגם מורכבות ומקיפות, ולכן הן יקרות מבדיקות הש'.
העלויות של שני סוגי הבדיקה נעות בין מאות בודדות לעשרות אלפי שקלים.
בישראל פועלות מספר מעבדות פרטיות, המשרתות את ציבור היצואנים בישראל.
מעבדות אלה הן בעלות ניסיון רב שנים ומוניטין בבדיקת התאמת טובין לתקנים בין-לאומיים.
סעיף 12 לחוק התקנים קובע כי "המכון וכל מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה (להלן- מעבדה מאושרת) רשאים לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן, או לתקן רשמי ולת ת תעודת בדיקה על כך".
בישראל קיימות מספר מעבדות שקיבלו מהממונה על התקינה אישור לפי סעיף 12 "לחוק, והן במעמד של "מעבדה מאושרת25 .
בתוספת השנייה לצו יבוא חופשי נקבע לעומת זאת כי אישור ת"ר הוא "אישור ממכון התקנים על עמידה בתנאי השחרור שקבע לטובין הממונה על התקינה".
יוצא מכך שרק מכון התקנים רשאי לתת אישור ת"ר, כנדרש בצו יבוא חופשי, ומעבדות מאושרות אחרות מנועות מלתת אישורים אלו.
על פי מדיניות הממונה על התקינה, הסמכות הבלעדית של מכון התקנים מכוח הצו כוללת הן את בדיקת הדגם והן את בדיקת הש'.
טענות בדבר קשיים בתהליך היבוא וקיומה של ביורוקרטיה מיותרת, המעכבת את היבוא לארץ, מייקרת אותו ומהווה חסם של ממש ביבוא טובין היו בין הגורמים לקבלת מספר החלטות ממשלה בתחום.
אחת מהן היא ההחלטה על הקמת ועדה לבחינת בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים26 , בראשותו של פרופ' סיני דויטש (להלן- ועדת דויטש).
המלצות הוועדה, שפורסמו באוגוסט 2002 ואומצו על ידי הממשלה 27 .
, היו לאבן דרך בהליך בדיקות התקן הוועדה קבעה כי אין מקום להחיל דין שווה על מוצרים מיובאים ועל מוצרים המיוצרים בישראל, ושאין מקום להפרטה של בדיקות ההתאמה לתקן של טובין מיובאים ולפתיחת הבדיקות למעבדות נוספות.
אולם הוועדה התנתה המלצתה זו בהגברת הפיקוח על מכון התקנים בשלושה תחומים: 1 ;.
הקמת גוף שיפקח על מחירי בדיקות ההתאמה לתקן2 .
גיבוש אמנת שירות הוגן; 3 .
צמצום מסוים בייצוגם של התעשיינים בוועד הפועל של מכון התקנים והגדלה בייצוג של לשכות ה מסחר.
כן ציינה הוועדה בהמלצותיה כי היא תומכת בהרחבת ההכרה בבדיקות הנעשות בחו"ל באמצעות הסכמי הכרה הדדיים בין מדינת ישראל למדינות אחרות.
הוועדה הציעה להקל על בדיקות היבוא וליצור ארבע קטגוריות של בדיקות יבוא טובין, לפי רמת הסיכון הבריאותי והבטיחותי של הטובין ובהתאם להשפעתם על איכות הסביבה.
נוסף על כך המליצה הוועדה על יצירת מנגנונים מקלים (מסלול ירוק) ליבואנים אמינים ועל החמרת הענישה ליבואנים וליצרנים שלא יעמדו בדרישות התקן הרשמי.
בהתאם להמלצות הוועדה, חילק הממונה על התקינה את התקנים הרשמיים לארבע קבוצות, לפי רמת הסיכון הבריאותי והבטיחותי של הטובין.
הקטגוריות השונות נבדלות זו מזו ברמת .
23 משך הזמן לעריכת בדיקת דגם תלוי במוצר ומשתנה ממוצר למוצר.
24 'בדיקת הש- מבוצעת לאחר נטילה של המוצר בנמל או במחסני היבואן (במקרה שניתן ליבואן אישור להעברת המשלוח למחסניו בכפוף להתחייבותו להימנע משיווקו).
25 ההכרה במעבדה כמעבדה מאושרת ניתנת ע"י הממונה על התקינה לאחר שהגיע למ סקנה שלמעבדה היכולת המקצועית לבצע בדיקות התאמה לת"ר, והיא עומדת בבחינה של מספר פרמטרים לרבות הסמכת המעבדה על ידי הרשות להסמכת מעבדות.
26 ראו החלטת ממשלה 2476 מתאריך 13.
97 , בנושא "שינויים בתחום התקינה".
ראו גם החלטת ממשלה 2199 מתאריך 16.
00 , בנושא "המדיניות הכלכלית לשנת 2001 - מוצרים תעשייתיים - הפחתת החובה בבדיקות תקינה ביבוא מוצרים".
על הקמתה של הוועדה הוחלט במסגרת החלטת ממשלה 1341 , מתאריך 27.
02 , בנושא "תיקון צו יבוא חופשי בעניין בדיקות התקינה של היבוא".
27 ראו החלטת ממשלה 1782 , מתאריך 4.
04 " , בנושאבדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים".
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הבדיקה הנדרשת מהטובין בשערי הכניסה לארץ28 .
נכון לאפריל 2014, כ-%8029 מהתקנים הרשמיים חויבו בבדיקת דגם או בבדיקת דגם וגם בבדיקת ש' עם הגעת המשלוח לארץ.
ועדת טרכטנברג קבעה בהמלצותיה כי מערך בדיקות התקינה בכללותו ממשיך להיות חסם הפוגע ברווחת העוסקים והצרכנים במשק, והמליצה לפעול בהקדם לצמצום חסמי היבוא שמקורם בתקינה ובבדיקות תקן.
בהחלטת הממשלה שהתקבלה בינואר 201230 הוחלט ליישם את המלצות הוועדה.
בין היתר הוחלט על תיקון של פקודת היבוא והיצוא ושל הוראות הדין הרלוונטיות.
כן הוחלט להטיל על מנכ"ל משרד הכלכלה לקדם חתימה על הסכמים בין - לאומיים שעיקרם הכרה בתעודות התאמת טובין לתקנים מחייבים או לדרישות טכניות אחרות.
באוקטובר 2013 התקבל בכנסת תיקון 10 לחוק התקנים, ובו תיקון עקיף לפקודת היבוא והייצוא.
בתיקון לחוק עוגנה חובתו של עוסק להודיע לממונה על התקינה על טובין שברשותו שאינם עומדים בתנאי התקן הרשמי.
כמו כן עוגנה סמכות הפיקוח של הממונה בכל הנוגע לביצוע בקרה על התקנים הרשמיים ומעקב להבטחת העמידה בהם; בתוך כך עוגנו אמצעי האכיפה המינהליים שיעמדו לרשותו.
כמו כן תוקנה פקודת היבוא והיצוא, כך שברירת המחדל להסדרת יבוא טובין שעליהם חל תקן רשמי תהיה הגשת תצהיר של יבואן.
חלופות לבדיקות מכון התקנים בדבר התאמה לתקן רשמי לטובין מיובאים חלופות בישראל לבדיקות מכון התקנים למתן אישורי ת"ר יישום המלצות ועדת דויטש בשנת 2002 הביאלחיזוק מעמדו של מכון התקנים כגוף המחזיק בסמכות הבלעדית לבדיקת ההתאמ ה של טובין מיובאים לתקן הרשמי.
דוח של חברת ייעוץ, שהוכן עבור משרד האוצר בשנת 2007 , אימץ את המסקנה שלפיה יש להותיר את בדיקות היבוא בסמכות בלעדית של מכון התקנים.
בית המשפט העליון, אשר נדרש במקרים מספר לבחינת סבירות החלטת הוועדה ואימוץ מסקנותיה על ידי ממשלת ישראל, קבע כי הפגיעה בחופש העיסוק של מכוני בדיקה חלופיים היא מידתית, וכי אין להתערב בהחלטת הממשלה בעניין זה31 .
עם זאת, צוות שהוקם במשרד הכלכלה במהלך שנת 2012 קבע כי "מכיוון שמכון התקנים מהווה גוף מאושר יחיד בתחום בדיקות היבוא, מתקיים הסיכון כי השפעתם של בעלי עניין - תעשייה מקומית ואפילו המכון עצמו, תפגע בתועלת הציבור ביישום מדיניות התקינה.
היותו של המכון גוף מאושר יחיד כאמור יש בה כדי להשפיע על מחירי הבדיקות, על הבירוקרטיה ורמת השירות בתהליך הבדיקה ועל התמריצים לפעילות יעילה של המכון, זאת על אף הפעולות הרבות שנוקט מכון התקנים לטובת ייעול ההליכים הפנימים וייעול השירות לציבור".
הצוות לא בחן את האפשרות לעריכת בדיקות התאמה לת"ר לטובין מיובאים על ידי מעבדות אחרות בארץ, אלא עסק בבי רור האפשרות לקבל אישורי מעבדה מחו"ל לטובין מיובאים.
28 מוצרים בקטגוריה 1- מחויבים הן בבדיקת דגם - אב טיפוס והן בבדיקת התאמה של המשלוח לדגם שאושר מראש (בדיקת ש'); מוצרים בקטגוריה 2- מחויבים בבדיקת דגם בלבד; מוצרים בקטגוריה 3- מחויבים במתן תצהיר התאמה לתקן; מוצרים בקטגוריה 4 - מוצרים לשימוש התעשייה ובעלי מקצוע אשר אינם מחויבים בכל בדיקה שהיא.
29 להלן פירוט החלוקה ל-4 הקטגוריות: קבוצה1- 235 תקנים, קבוצה2- 156 תקנים, קבוצה3- 67 תקנים וקבוצה4- 24 .
תקנים 30 החלטת ממשלה 4191 מתאריך 29.
12 בנושא "הגברת התחרותיות והפחתת יוקרהמחיה".
31 ראו בג"ץ 7428/01 , איגוד לשכות המסחר בישראל נ' שרת התעשייה והמסחר ומכון התקנים הישראלי.
ראו גם בג"ץ 5999/10 , זיק דינור בע"מ נ' שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתיקון לפקודת היבוא והייצוא מאוקטובר 2013 נקבעו הסדרים חדשים למתן אישור התאמה לתקן רשמי לטובין מיובאים, אשר נועדו להקל על תהליך היבוא.
החלופות המצוינות בתיקון לפקודה מותירות חלק נכבד מבדיקות ההתאמה לת"ר בסמכות בלעדית של מכון התקנים32 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הנסיבות שהשתנו בשל המחאה החברתית, פרסום המלצות ועדת טרכטנברג והחלטות הממשלה שהתקבלו בעקבותיה בזמן שחלף מפרסום המלצות ועדת דויטש וכן המגמה הביקורתית העולה מעמדתו של צוות משרד הכלכלה כאמור, מן הראוי כי משרד הכלכלה יבחן האם השתנו התנאים בתחום מאז פרסום המלצות ועדת דויטש, כדי לאפשר כניסתם של מכוני בדיקה נוספים לתחום בדיקות ההתאמה לת"ר לטובין מיובאים.
ההקמה והפיתוח של מעבדות מכון התקנים ממומנים מהכנסות המכון (לרבות מבדיקות התאמה לת"ר לטובין מיובאים) וכמו כן מסיוע ממשלתי 33 להקמת מעבדות ייעודיות.
בזכות ההכנסות האלו, הייחודיות למכון, יכול המכון לפנות תקציבים שלו להשקעה במעבדות הפועלות בתחום בדיקות ייצוא.
בשל כך עשוי המכון להשיג יתרון על מעבדות פרטיות במשק הישראלי, דבר שיש בו כדי לפגוע בפוטנציאל התחרותיות שלהן בכל הנוגע לבדיקות יצוא.
לצורך ביצוע בדיקות התאמה לת"ר, מעבדות מכון התקנים אינן חייבות על פי החוק בהסמכה של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות (להלן - הרשות)34 או של כל גורם אחר וזאת בניגוד לחובה המוטלת על מעבדות פרטיות לצורך הכרתן כמעבדות מאושרות על ידי הממונה על התקינה.
ואכן, רק לחלק מהתקנים הנבדקים במכון ניתנה הסמכה של הרשות או של גוף הסמכה בין-לאומי אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, בדיקות מקצועיות ובלתי תלויות לצורך הסמכת מעבדות הן אמצעי לפיקוח ולבקרה נאותה על מעבדות המכון.
על כן, מן הראוי כי משרד הכלכלה, הממונה על התקינה והמכון עצמו ישקלו להחיל את חובת הסמכה על כל מעבדות המכון.
הסמכת המעבדות תאפשר פיקוח ובקרה נאותים על כשירותן המקצועית של מעבדות המכון במסגרת השירות הניתן לציבור הרחב.
משרד הכלכלה הבהיר בתשובתו לטיוטת הדוח כי "הממונה על התקינה מזה שנים עומד על כך שמעבדות המכון תהינה מוסמכות ע"י גוף שלישי".
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות ציינה בתשובתה לטיוטת הדוח מפברואר 2014 כי במסגרת הליכים שעושה הרשות להסמכת מעבדות נבחנת כשירותן ויכולתן המקצועית של המעבדות לתת מענה ראוי לבדיקות .
32 לפי התיקון לפקודה, טובין שחל עליהם תקן רשמי שהממונה על התקינה קבע לגביהם ערב יום תחילת ה פקודה כי הם מחויבים בבדיקת התאמה לת"ר - ייבדקו על ידי מכון התקנים כגורם בדיקה בלעדי.
אופן בדיקתם של טובין שהממונה החיל לגביהם חובת בדיקה לאחר יום התחילה או קבע כי הם מחויבים בהמצאת אישור מעבדה, ייקבע על ידי הממונה על התקינה, לפי שיקול דעתו המקצועית ובשים לב למדיניות הנוהגת במדינות אחרות עם שווקים משמעותיים.
33 משרדי ממשלה שונים חתמו בשנים האחרונות על הסכמים המסדירים את השתתפותם במימון הקמתן של מעבדות בדיקה בתחומים שונים.
בין השנים 2010 ל- 2013 עמדה ההשתתפות על כ- 6.
מיליון ש"ח 34 הרשות הלאומית להסמכת מעבדו ת הוקמה מכוח חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז - 1997 , והיא יחידת סמך של משרד הכלכלה.
הרשות מוכרת על ידי ארגוני הסמכה בין- לאומיים, והיא חתמה על הסכמי הדדיות עם כ-90 מדינות להכרה הדדית בהסמכה של מעבדות בדיקה במדינות אלו.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הנדרשות, הן לפי התקן הישראלי והן לפי התקן הבין -לאומי.
מעבדות אלו נמצאות תחת פיקוח מתמיד של הרשות, ועל כן יש מקום לשקול בחיוב כניסה של מעבדות נוספות לתחום בדיקות ההתאמה לתקן בנושא בדיקות היבוא.
כן ציינה הרשות כי הסמכת מעבדות המכון תאפשר פיקוח ובקרה נאותים על הבדיקות והשירות שהמכון נותן לציבור ב תחום זה.
לטענת מכון התקנים, כפי שעולה מתשובתו לטיוטת דוח הביקורת, הסמכה של מעבדות המכון תביא לייקור תשומות העבודה, וסופה לייקר את בדיקות היבוא.
לעניין זה מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הכלכלה ולמכון התקנים, כי מאחר שהמכון הוא הגוף היחיד המוסמך לביצוע בדיקות התאמה לת"ר לטובין מיובאים, ראוי היה כי המכון יהיה נתון לביקורת ולפיקוח רחבים ככל הניתן, שיהיה בהן כדי לאזן את המונופול שלו בתחום.
במסגרת זו ראוי כי כל מעבדות המכון יוסמכו על ידי גוף חיצוני.
זאת ועוד, המכון עצמו הבהיר בתשובתו כי מן הראוי שאכיפת הוראות החוק בתחום היבוא תיעשה על ידי גוף מפוקח ומבוקר.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי כל מעבדות המכון יהיו נתונות לפיקוח זה.
הכרה באישורי מעבדות בין -לאומיות להתאמת טובין לתקן רשמי 1.
בסיכום תקציבי, שנחתם בין משרד הכלכלה ואגף התקציבים במשרד האוצר בפברואר 2012 , הוסכם על הקמת "צוות לבחינת שאלת אישור המעבדות בחו"ל לעניין מתן אישור על עמידה בדרישות תקן".
ביוני 2012 הוגש דוח הביניים של הצוות, שהוקם בהתאם להחלטת ממשלה 4191 ולסיכום התקציבי האמור 35 .
הצוות מצא כי בחלק נכבד מהמקרים מתקיים כפל בדיקות - הן בחו"ל והן בישראל עם הגעת המוצר לארץ.
הצוות המליץ על ביצוע תכנית ניסיונית (להלן - הפיילוט) כדי לבחון את האפשרות לאפשר למעבדות בחו"ל לתת אישור על עמידה במפרט טכני של תקן רשמי.
במסגרת הפיילוט אמור היה הממונה על התקינה להתקשר עם מעבדות בחו"ל לשם קבלת הכרה מטעם הממונה בבדי קות תקן לטובין בארץ המקור שלהם, דבר שהיה מקל על ההליכים הביורוקרטיים בעת כניסת הטובין לארץ, ולייתר את בדיקת הדגם הנעשית על ידי מכון התקנים.
בשל התנגדות הנהלת המכון לפיילוט המתוכנן, הוא לא יושם.
תחת זאת, במתווה 12 הנקודות, שסוכם בין משרד הכלכלה למכון התקנ ים (שקיבל את ביטויו גם בסיכום תקציבי שנחתם במאי 2013 בין משרד האוצר למשרד הכלכלה), נקבע כי עד סוף שנת 2013 יחתום המכון על הסכמי הכרה הדדיים עם שלוש מעבדות בין -לאומיות.
הסכמי ההכרה ההדדיים מתנים הכרה של מכון התקנים בתעודות של מעבדות בחו"ל עבור התקנים נשואי ההסכם בהכרה מקבילה של בדיקות המכון על ידי המעבדות בחו"ל.
בהתאם למתווה, סמכות הבדיקה הבלעדית לתעודות וההחלטה על הצורך בבדיקות השלמה בארץ נותרה בידי מכון התקנים.
סמוך למועד סיום הביקורת חתם מכון התקנים על הסכמי הדדיות עם חמש מעבדות בין-לאומיות בתחומים שונים.
הסכמי הכרה (של הממונה או של מכון התקנים) מאפשרים ביצוע בדיקות דגם על ידי מעבדות בחו"ל לטובין מיובאים.
מעבדות אלו מנפיקות תעודה בסיום תהליך הבדיקה, .
35 "הצוות לבחינת שאלת אישור מעבד ות מחו"ל לביצוע בדיקות תקינה - דו"ח ביניים", 7 ביוני 2012.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 אשר נבדקת בארץ על ידי מכון התקנים בעת יבוא הטובין, ומייתרת את בדיקות ההתאמה עצמן.
עם זאת, ככל שעל הטובין חל תקן רשמי מאומץ שנעשו בו שינויים והתאמות, יהיה צורך בבדיקות השלמה בארץ לפי העניין.
עלותן של בדיקות אלו משתנה בהתאם לתקן, והיא יכולה להגיע אף כדי עשרות אלפי שקלים.
מאחר שב -95% מהתקנים הרשמיים המאומצים נעשו שינויים והתאמות, מרבית הטובין שעליהם חל תקן רשמי נד רשים לבדיקות השלמה36 .
הסכמי ההכרה עם מעבדות בין -לאומיות נועדו לפישוט הליכי יבוא הטובין, מניעת בדיקות כפולות ואף הוזלת עלויות הבדיקה, המגולמות במחיר המוצר לצרכן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמרבית התקנים הרשמיים המאומצים בוצעו התאמות ושינויים, המחייבים ביצ וע בדיקות השלמה לפי החלטת מכון התקנים, עולה חשש כי המטרות האמורות לא יושגו וכי ההליכים המסורבלים לא יצומצמו.
משרד האוצר הסביר בתשובתו לטיוטת הדוח כי הסכמי ההכרה נועדו אף למנוע מצבים שבהם יבוא של טובין מסוימים לישראל נמנע לחלוטין בשל עלויות הבדיקה הנוספת לבדיקה שנערכה לטובין במעבדות בחו"ל.