HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המחלקה טרם טיפלה בנושא אשראי וחובות באופן מעמיק ובכוונתה לבחון יחד עם בנק ישראל שיתוף פעולה בנושא".
עוד מסר המשרד כי מאז פורסם מסמך האסטרטגיה פעלה המחלקה לחינוך פיננסי במגוון אפיקים לקידום נושא זה, ומאז הקמתה הקימה את ר לחינוך פיננסי לציבור הרחב, פרסמה קמפיין שנתי להעלאת מודעות הציבור לערכי החינוך הפיננסי, עודדה מחקרי כלכלה התנהגותית ופרסמה רשימה של מיומנויות ליבה בחינוך פיננסי לילדים ונוער.
המשרד הוסיף: "יחד עם זאת, האסטרטגיה לא הוטמעה מספיק בעבודת הממשלה ולא קיבלה עדיפות בעבודת המשרדים בנושא וכן בתקצוב מתאים על-ידם".
בנק ישראל מסר בתשובתו כי לאור חשיבות קידום החינוך הפיננסי בישראל, יקדם בברכה שיתוף פעולה בתחום זה, תוך הגדרת נושאים לקידום וסדרי עדיפות לגביהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח העובדה שהממשלה החליטה כי תפקיד המחלקה לחינוך פיננסי לרכז את נושא החינוך הפיננסי בישראל, וכי עליה להכין תכנית מדיניות לאומית מקיפה לקידום החינוך הפיננסי ולהגברת האוריינות הפיננסית - מן הראוי שמשרד האוצר יפעל לכך שהאסטרטגיה תובא לדיון בממשלה.
פרסום ושיווק של הלוואות קמעונאיות והגילוי הנאות ללקוחות בשנים האחרונות משקי הבית חשופים יותר ויותר לפרסומות להלוואות בערוצי התקשורת השונים - רדיו, טלוויזיה, מסרונים לטלפון הנייד, דואר אלקטרוני ועוד.
בעקבות זאת צרכנים רבים מתפתים לקחת הלוואות שאינן מותאמות ליכולתם הכלכלית.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 79 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 האיחוד האירופי פרסם כמה הוראות המסדירות את אחריותם של מוסדות פיננסיים לתוכ ן הפרסומים שלהם51.
יש מדינות, כדוגמת אנגליה, שקבעו הוראות מפורטות ומחייבות לעניין פרסום אשראי צרכני52 .
, לרבות הנחיות בנוגע לביטויים שאין לכלול בפרסומי אשראי 1.
סעיף3 " :לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) קובע לא יעשה תאגיד בנקאי - במעשה או במחדל, בכתב או בעל -פה או בכל דרך אחרת - דבר העלול להטעות לקוח בכל ענין מהותי למתן שירות ללקוח (להלן - הטעיה)"53 .
סעיף2 לחוק הגנת הצרכן גם הוא קובע איסור על הטעיית הצרכן, וסעיף 2 ,(ג) קובע כי האיסור יחול גם על פרסומת; אולם כאמור, חוק זה אינו חל על תאגידים בנקאיים וגופים מוסדיים.
בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) סוגיית הפרסום אינה מוזכרת.
סעיף 33ב ל כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת מסמכים), התשנ"ב- 1992 " , קובע כיתאגיד בנקאי המפרסם הצעה לקבלת פיקדונות או למתן אשראי, יכלול בפרסום א ת תנאי הפיקדון או האשראי, לרבות שיעור הריבית השנתית המתואמת הממוצעת, סוג ההצמדה ובסיסה, ותקופת הפיקדון או האשראי".
פרט לסעיפים המתוארים לעיל אין בבנק ישראל הנחיות לתאגידים הבנקאיים (הבנקים וחברות כרטיסי האשראי) בדבר פרסום אשראי קמעונאי - לא בנוגע לתוכן הפרסום של הלוואות ולא בנוגע לאופן פרסומן בערוצי התקשורת .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על בנק ישראל להסדיר את נושא הפרסום והשיווק של מוצרי אשראי למשקי בית על ידי התאגידים הבנקאיים.
סגן המפקח על הבנקים מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי בתחו ם ש יווק האשראי הקמעונאי , בתכנית העבודה לשנת 2015 תיבחןהסדרת הליך העמדת האשראי ללקוחות הבנקים, "תוך בחינת ההוגנות והשקיפות בתהליך, ובדגש על השיווק האגרסיבי במתן אשראי בערוצי התקשורת השונים.
במסגרת הטיפול בנושא ייעשה שימוש במידע שיתקבל בתהליכי ביקורת הצפויים להתבצע במהלך שנת 2015 .
EU Directive on the Distance Marketing of Financial Services 2002/65/EC; EU Directive on Misleading and Comparative Advertising 2006/114/EEC; Unfair Commercial Practices Directive 2005/29/EEC .
The Consumer Credit (Advertisements) Regulations 2010 No.
53 ( :הסעיף קובע כי "בלי לגרוע מכלליות האמור יראו עניינים אלה כמהותיים1 ) המהות והטיב של השירות; (2 ( ;) מועד מתן השירות3 ( ;) התשואה והתועלת שניתן להפיק מהשירות4 ) זהות נותן השירות; (5 ) החסות, העידוד או ההרשאה שניתנו למתן השירות; ( 6 ) המחיר הרגיל או המקובל או המחיר שנדרש בעבר בעד השירות; ( 7 ) חוות דעת מקצועית שניתנה לגבי טיב השירות או מהותו; (8 ( ;) תנאי אחריות לשירות9 .
) תקופת מתן השירות ודרכי חידושו 80 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 2.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אין הנחיות בנוגע להטעיה בפרסום .
ושיווק של הלוואות חוץ -בנקאיות שנותנות חברות פרטיות, לרבות הלוואות .
של נותני שירותי מטבע.
נמצא כי אף שמשרד האוצר איננו מפקח על תהליך .
מתן ההלוואות, בפרסומים רבים מציינות החברות לצד הצעת ההלוואה את .
הביטויים "ברישיון משרד האוצר" או "באישור משרד האוצר", בדרך .
שעלול להשתמע ממנה כי המשרד מפקח על התהליך.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי האישור שניתן לנש"ם על גבי תעו דת הרישום נוגע לתחומי העיסוק המפורטים בחוק איסור הלבנת הון, אשר לגביהם קיימת חובה להירשם במרשם נותני שירותי המטבע.
הלוואות חוץ-בנקאיות אינן נכללות במסגרת תחומי עיסוק אלו, ועל כן לא ניתן אישור למי שנרשם כנש"ם לפעול בעניין זה.
המשרד הוסיף כי היחידה לנותני שירותי מטבע פועלת להסרת שילוט מטעה אצל נש"ם, פעילות הבאה לידי ביטוי הן במשלוח מכתבים והן בהדרכות המועברות לנש"ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הגידול המתמשך בהלוואות למשקי בית בשנים האחרונות, על משרד המשפטים ומשרד האוצר לפעול בהקדם להסדרת הפיקוח על תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות הפרטיות, ובתוך כך להסדיר את נושא הפרסום והשיווק של הלוואות לצרכנים.
בהוראה4()(א3)54 לנוהל בנקאי תקין- "נהלים למתן הלוואות דיור", מחייב המפקח על הבנקים את התאגידים הבנקאיים לתת לכל אדם המבקש לברר בסניף תנאים לקבלת הלוואה דפי הסבר, שבהם יפורטו "אופן חישוב הריבית ודוגמאות של לוחות תשלומים לכל 10,000 ש"ח בשיעורי ריבית שכיחים, עבור טווחי זמן שונים".
נמצא כי אין כל הוראה דומה בנוגע להלוואות שאינן לדיור.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי אינו בטוח בחיוניותו של מידע זה על רקע כלל המידע שבנק נדרש לספק ללווה בעת מתן אשראי, בפרט אם מדובר בהלוואות קצרות ובסכומים נמוכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הגידול בהיקף ההלוואות למשקי הבית, מן הראוי שבנק ישראל ישקול להוציא הוראה שתחייב את התאגידים הבנקאיים ליידע את הלקוח, בעת מתן האשראי, על הסיכונים שהוא עלול להיחשף להם במהלך חיי ההלוואה.
סעיף3()(ב11 ) לחוק הסדרת הלוואות חוץ -בנקאיות קובע כי חוזה הלוואה יכלול את "שיעור ריבית הפיגורים בחישוב שנתי המביא בחשבון גם ריבית דריבית, לפי הידוע בעת חתימת חוזה ההלוואה".
54 [ נוהל בנקאי תקין16(]5/13 '), עמ 451-1 .
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 81 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נמצא כי אין הנחיה דומה המחייבת תאגידים בנקאיים ליידע את הלקוח, בעת מתן הלוואה, בדבר שיעור ריבית הפיגורים שהוא צפוי לשלם במקרה של אי- עמידה בהחזר ההלוואה.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי סעיף 17 ב לכללי הבנקאות מחייב את התאגיד הבנקאי למסור ללקוח מידע על ריבית הפיגורים בשלב שבו הלקוח נכנס לפיגור בהלוואה , וכי לאור ממצאי הביקורת יבחן אם יש מקום לחייב את הבנקים למסור מידע זה כבר בעת מתן האשראי.
הפיקוח על הבנקים גיבש טיוטת חוזר מיום 18.
15 "בנושא "הליכי גביית חובות שמטרתו להבטיח הוגנות ושקיפות בהליכי גביית חובות שנוקט בנקאי כלפי משקי בית ועסקים קטנים שאינם פורעים את הלוואותיהם כסדרן.
בין השאר קובע החוזר כי על התאגיד הבנקאי לציין בהסכם ההלוואה את הנוסחה לחישוב שיעור ריבית הפיגורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על קידום הטיפול בעניין ריבית הפיגורים, על בנק ישראל לשקול לחייב את התאגידים הבנקאיים להציג בפני לקוחותיהם - לא רק בהלוואות לדיור - תחזיות של הרמה שאליה עלול להגיע ההחזר החודשי בהלוואו ת בריבית משתנה, במקרה של עלייה בריבית.
כך יוכלו הלקוחות לנהל את סיכוניהם בצורה טובה יותר, ואולי אף להימנע מלקיחת הלוואות שלא יעמדו בהחזריהן לאורך זמן ובסביבה כלכלית משתנה.
שוק האשראי החוץ-בנקאי .
הפיקוח על הלוואות שנותנים גופים מוסדיים למשקי בית קרנות הפנסיה, חברות הביטוח וקופות הגמל הם גופים פיננסיים מרכזיים בשוק ההון הישראלי, הן בשל פעילותם והן בשל משקלם בתיק נכסי הציבור (להלן - גופים מוסדיים).
בשנים האחרונות מתחילים הגופים המוסדיים להיות פעילים מאוד בתחום ההלוואות לעמיתים, הניתנות כנגד שעבוד כספי הפנסיה, הגמל או קרן השתלמות.
האשראי שמקצים גופים אלה למשקי בית55 הוא אפיק אשראי חלופי להלוואות שמציעים התאגידים הבנקאיים, והיקפו נמצא בעשור האחרון בעליה מתמדת.
כך, ב- 2014 עמד היקף האשראי על כ-8 מיליארד ש"ח.
55 אגף שוק ההון מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 כי "על פי הכללים הקיימים אין מניעה שהגופים יתנו הלוואות לאנשים פרטיים אולם בפועל לא קיימת פעילות של הלוואות אישיות (לא לתאגידים) למי שאינו עמית".
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 להקצאת אשראי למשקי בית ממקורות החיסכון הפנסיוני יתרונות מהותיים ללווים: אלה נהנים ממקורות אשראי חלופיים לבנקים, המתחרים בהם בהיקף האשראי, בתנאיו ובשיעור הריבית הנדרשת עליו.
גיוון מקורות האשראי והעלייה בהיצע האשראי צפויים להביא להגברת התחרות על משקי הבית, ולהוביל להקצאה נכונה יותר מהבחינה הכלכלית של האשראי במשק.
עם זאת, המורכבות שבהקצאת האשראי מהגופים המוסדיים לעמיתים ובניהול אשראי זה מחייבת היערכות של אגף שוק ההון, בהיותו הגוף המאסדר שלהם.
נכון לסוף שנת 2013 הושקעו באפיק ההלוואות לעמיתים כ- 0.
6% מהכספים המנוהלים בגמל וכ- 0.
2% מהכספים המנוהלים בפנסיה.
על פי נתוני אגף שוק ההון, בגופי הפנסיה והביטוח קטן היקף ההלוואות שניתנו לעמיתים משנת 2011 (פנסיה- ירידה של כ-1% , ביטוח- ירידה של כ-26% ), ואילו ההלוואות שנתנו קופות הגמל לעמיתים זינקו בשנים 2014 -2011 בכ- 124% .
הלוואותלעמיתים מגופים מוסדיים , אלפי ש"ח שינוי 2014 לעומת 2011 31.
2014 ביטוח 26%- 1,945,719 1,903,360 1,580,828 1,448,518 גמל 124% 1,397,421 1,631,199 2,446,700 3,131,805 פנסיה 1%- 414,339 414,118 414,317 410,627 :מקוראגף שוק ההון הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 83 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 1 .
בדוח ועדת זקן נכתב כי "לאחר התייעצות עם הממונה על שוק ההון.
הוחלט במשותף על הקמת צוות אשראי קמעונאי56 בראשות אגף שוק ההון.
צוות זה יבחן את הצעדים שיש לנקוט להסרת החסמים שעומדים בפני הגופים המוסדיים כדי להשקיע באפיק זה ובכלל זה את הסוגיות השונות הנוגעות להעמדת אשראי קמעונאי ממקורות החיסכון הפנסיוני.
צוות האשראי הקמעונאי מוקם עם פרסום דוח זה; ובהתאם לסיכום עם הממונה על שוק ההון.
בכוונת הצוות לסיים את עבודתו עד סוף השנה".
באוקטובר 2013 הוקםהצוות האמור, ובו נציגי אגף שוק ההון, החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר .
ביוני 2014 הגישהצוות את המלצותיו לחשבת הכללית ולממונה על שוק ההון.
בין ההמלצות היו קידום חוק איגוח 57 ועידוד שיתוף הפעולה בין בנקים לגופים מוסדיים.
בדוח המסכם של הצוות נכתב כי מאחר שהצוות הוא פנים - משרדי, הפתרונות שהציע הם כאלו שניתן לספק ברמת משרד האוצר; אך נדרשים כמה צעדים משלימים כדי שהפתרונות יהיו בני-קיימא וכדי לקדם את כניסת הגופים המוסדיים אל שוק האשראי הקמעונאי.
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (כללי השקעה החלים על גופים מוסדיים), התשע"ב- 2012 וחוזר גופים מוסדיים13-9- 201358 עוסקים בהסדרת דרכי ההשקעה של נכסים המנוהלים על ידי גופים מוסדיים , וקובעים, בין היתר, הוראות בעניין מתן הלוואות לעמיתים מגופים אלו.
יצוין כי הלוואות לעמיתים הן אפיק השקעה מבחינת הגופים המוסדיים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הוראות אגף שוק ההון האמורות בדבר הלוואות לעמיתים הן כלליות מאוד, וכי חסרות בהן, בין היתר, הנחיות לדרכי הפעולה של הגופים המוסדיים במצבים כגון אי -החזר ההלוואה על ידי העמית, והגבלות על מתן הלוואות לעמית הקרוב לגיל פרישה.
אגף שוק ההון מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כיהאגף עובר לשיטה של פיקוח מונחה עקרונות , וכי ריבוי כללים ותקנות עלול "להרוג את המוצר", שהוא חלופה לאשראי שנותנים הבנקים למשקי הבית .
עוד מסר האגף59 כי הגופים המוסדיים מחויבים לדווח לו על הלוואות, בדומה לאפיקי השקעה אחרים, וכי "הפיקוח על הנושא הינו חלק מהפיקוח הכולל על כלל מערכי ההשקעות בחבות וכולל ביקורות במידת הצורך וכן בדיקות נקודתיות".
במהלך שנת 2014 ביצע האגף ביקורות בנושא הלוואות לעמיתים בגוף פנסיה ובגוף גמל.
כמו כן, האגף מסר כי בתכנית העבודה הרב -שנתית שלו מתוכננות ביקורות בכל גופי הגמל הגדולים וגופי הפנסיה הגדולים במהלך 2015 ו- 2016.
אשראי קמעונאי: אשראי למשקי בית ולעסקים קטנים 57 איגוח: אריזה של הלוואות רבות לנייר ערך המבטיח תשלום הקרן והריבית בגינו.
ניירות ערך אלו נמכרים למשקיעים - באופן פרטי למוסדיים או בצורת אג"ח סחירות לציבור.
58 "כללי השקעה החלים על גופים מוסדיים", מיום 14.
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בחינת המידע הקיים באגף שוק ההון מעלה כי לבד מנתונים על סך היקף ההלוואות לעמיתים מכל אחד מ הגופים המוסדיים, אין ב ידיו מידע מפורט דיו על אפיק השקעה זה: נתונים על הריבית הממוצעת על הלוואה לעמית, היקף ההלוואה הממוצעת לעמית, שיעור ההלוואות הלא מכובדות, מספר הלווים החדשים המצטרפים למעגל ההלוואות בתקופה מסוימת, הגיל הממוצע של הלווים, הביטחונות וכדומה.
אגף שוק ההון מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כיאין לו היכולת (הטכנית) לאסוף נתונים מעמיקים יותר על ההלוואות לעמיתים ולהשתמש בהם באופן מושכל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר נתונים מקשה לקיים פיקוח והגנה הולמים על העמיתים ועל יציבות הגופים המוסדיים.
לאור הגידול בהיקף ההלוואות שנותנים גופים אלה לעמיתים בשנים האחרונות, על אגף שוק ההון לפעול לאיסוף מידע מפורט יותר על אפיק זה, לצורכי פיקוח ובקרה, ולהתנהל בתחום זה בדומה להתנהלות באסדרת המערכת הבנקאית.
על האגף לרכוש את היכולת הטכנית לאיסוף הנתונים המפורטים על אפיק זה .
הסדרת הפיקוח על הלוואות שנותנים גורמים פרטיים שוק האשראי החוץ-בנקאי שאיננו מוסדי מכונה "השוק האפור" 60 , ולצד הגורמים הלגיטימיים פועלים בו גם גורמים עברייניים.
בשנת 2012 פרסמה הלמ"ס נתוני סקר אוריינות פיננסית61 ולפיהם מבין אלו שנטלו הלוואות 28% דיווחו על נטילת הלוואה מאדם פרטי, ומבין אלו שיש להם חוב כ-31% דיווחו שגורמים פרטיים הפעילו עליהם לחצים להסדרת החוב .
הנפגעים העיקריים מאי-הסדרתו של שוק האשראי החוץ -בנקאי הן אוכלוסיות שנגישותן לאשראי בנקאי נמוכה יותר, כגון בעלי ההכנסות הנמוכות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אין כיום בישראל נתונים רשמיים על היקף הפעילות בשוק ההלוואות שנותנים גורמים פרטיים למשקי בית, לר בות מספר הגורמים הפעילים, המחזור הכספי השנתי שהשוק מגלגל והריביות שנגבות בגין הלוואות.
לאי-הסדרת הפיקוח על שוק זה השלכות בשני מישורים: 1 .
הגנת הצרכן: יש צורך להגן על לווים חלשים ולעודד כניסה של גורמים לגיטימיים.
הלבנת הון: הלוואות חוץ -בנקאיות עלולות לשמש אמצעי נוח לפעילות של הלבנת הון.
עיסוק במתן הלוואות חוץ-בנקאיות אינו נמנה עם השירותים המחייבים רישום כנש"ם לפי חוק איסור הלבנת הון, ועל כן לא חל עליו משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור.
60 השוק השחור: כינוי לפעילות כלכלית הכו ללת עסקאות ופעולות שאינן חוקיות.
השוק האפור: כינוי למערכת מימון הפועלת מחוץ למערכת הפיננסית הממוסדת.
61 ,הלמ"ס ביצעה את הסקר בהזמנת המועצה הלאומית לכלכלה ובשיתוף משרד האוצר ובנק ישראל בחודשים ינואר 2012 - מאי 2012.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 85 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הסדרת הפיקוח על שוק ההלוואות החוץ -בנקאיות מגורמים פרטיים עשויה לייצר הגנה על לווים ולסייע בהתמודדות עם הסיכונים הנובעים מהפעילות בשוק זה, בפרט סיכוני פשיעה, הלבנת הון וכלכלה שחורה62; וכן עשויה לעודד כניסת גורמים לגיטימיים לשוק, ובכך לתרום לתחרותיות בשוק האשראי למשקי הבית.
כיום הפיקוח על שוק האשראי החוץ-בנקאי שנותנים גורמים פרטיים מצומצם ביותר ומוסדר באופן חלקי באמצעות חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות 63 .
ההסדרה נועדה, בין היתר, למנוע ניצול לרעה של הבדלי כוח ופערים ביכולת המיקוח בין המלווה והלווה, ולפיכך יש בה דגש על הגנת הלווה.
החוק מבוסס על אכיפה אזרחית ומקנה סמכויות מיוחדות לבתי משפט ולראש ההוצאה לפועל, שעניינן הגנה מפני תביעות של מלווים, אולם אינו מקנה לרגולטור כלשהו סמכות אכיפה ואפשרות לנקוט הליכים פליליים או מינהליים.
החוק אף חסר הוראות בעניין הסדרת העיסוק במתן הלוואות חוץ-בנקאיות.
בהיעדר חובת רישוי למתן הלוואות, קשה מאוד להבחין בין גופים לגיטימיים הפועלים בשוק האשראי החוץ -בנקאי לבין גופים הפועלים בשיטות השייכות לשוק האפור או השחור.
בשנת 2008 פרסם האיחוד האירופי דירקטיבה בדבר הסכמי אשראי צרכניים64 אשר מטרתה להגדיל את סמכויות הפיקוח של רשויות הממשלה ואת חובות הגילוי המוטלות על המלווים בשוק.
סעיף 2065 לדירקטיבה קובע כי המדינות החברות באיחוד יבטיחו שגופים או אנשים פרטיים המעניקים או מבטיחים להעניק אשראי יהיו מוסדרים או מפוקחים על ידי גוף שאינו תלוי במוסדות הפיננסיים .
גם הבנק העולמי קבע כי על רשויות הממשלה להקים מנגנונים להבטחת זיהויה של כל חברה העוסקת במתן אשראי66 .
חשיבות הסדרת שוק זה מהיבטי איסור .
62 כלכלה שחורה- כלכלה שאינה מדווחת לרשויות, שבה עסקאות נעשות כולן או חלקן בהון שחור.
63 ,חוקים נוספים המסדירים היבטים מסוימים של תחום זה: חוק איסור הלבנת הון התש"ס- 2000 ; חוק הגנת הצרכן, התשמ"א - 1981 ; חוק החוזים האחידים, התשמ"ג - 1982 ; חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א- 1961 ; חוק הריבית, התשי"ז- 1957.
Directive 2008/48/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on Credit Agreements for Consumers and Repealing Council Directive 87/102/EEC .
Article 20: Member States shall ensure that creditors are supervised by a body or authority independent from financial institutions, or regulated .
The World Bank, Good Practices for Financial Consumer Protection , June 2012, p.
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הלבנת הון ומימון טרור באה לידי ביטוי בהמלצות 67 ארגוני המאניבל ( Moneyval)68 וה- .
בסוף 2010 ותחילת 2011 פנה שר המשפטים דאז לגורמים אשר ראה לנכון שישקלו לקבל אחריות לפיקוח על שוק האשראי החוץ-בנקאי.
ראשית פנה לנגיד בנק ישראל דאז, לאחר מכן לשר האוצר דאז ולבסוף לשר התמ"ת 70 דאז ולממונה על הרשות להגנת הצרכן.
במכתבו לנגיד מדצמבר 2010 כתב שר המשפטים כי "המצב הקיים כיום, אשר מושפע מהעדרו של רגולטור בתחום, אינו ראוי", וביקש ממנו לשקול למנות את המפקח על הבנקים בבנק ישראל כאחראי לשוק ההלוואות החוץ -בנקאיות, בשל היותה של חטיבת הפיקוח על הבנקים בעלת הכלים המק צועיים והמינהליים הנדרשים כדי לבצע פיקוח אפקטיבי על שוק זה.
השר הוסיף: "עד כה, טרם נמצא הגוף אשר ייטול על עצמו את האחריות לכונן רגולציה בתחום.
בשל כך גם לא קודמה עד כה החקיקה שחיונית כל כך להסדרתו של תחום פרוץ זה".
הנגיד חלק על דעת השר שלפיה בנק ישראל הוא הגוף המתאים לפיקוח על שוק ההלוואות החוץ -בנקאיות ולהסדרתו.
במכתבו לשר בפברואר 2011 נימק את התנגדותו, בין היתר, באופי פעילות חטיבת הפיקוח על הבנקים, המתרכזת ביציבות הפיננסית של המלווים, ובחוסר המיומנות והכלים לפיקוח ע ל יחידים ולניהול תקשורת מתמדת עם רשויות אכיפת החוק הפלילי.
בסיכום מכתבו לשר הציע הנגיד כי גורמים מתאימים יותר יסדירו את תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות ויפקחו עליו, ונתן כדוגמה את משרד האוצר ואת הרשות להגנת הצרכן.
לגבי משרד האוצר ציין הנגיד כי המשרד הוא "הגורם אשר מפקח כיום על נותני שירותי מטבע.
אין ספק, כי תחומי פעילותם של נותני שירותי מטבע משיקים לתחומי פעילותם של נותני הלוואות חוץ -בנקאיות ולעתים אף משלימים אותם.
הלוואות ושירותי אשראי הניתנים על ידי תאגידי ביטוח, אשר מפוקחים על ידי משרד האוצר, נחשבים אף ה ם, מבחינה משפטית, כהלוואות חוץ -בנקאיות.
אין מקום או טעם בפיצול סמכות הפיקוח על שוק ההלוואות החוץ - בנקאיות, אלא יש מקום לאחדה תחת גוף אחד".
לגבי הרשות להגנת הצרכן ציין הנגיד כי "תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות הינו תחום המאופיין רובו ככולו בהיבט הצרכני.
ככל שייקבע כי גם משרד האוצר אינו הגוף הראוי לטיפול בתחום זה, הרי .
International Standards on Combating Money Lau ndering and the Financing of Terrorism & Proliferation, the FATF Recommendations, February 2012; Committee of Experts on the Evaluation of Anti -Money Laundering Measures and the Financing of Terrorism (MONEYVAL), Anti -Money Laundering and Combating the Fin ancing of Terrorism, Report on Fourth Assessment of Israel, 12 December 2013, p.
68 במאניבל חברות מדינות באירופה שאינן חברות ב- FATF .
ארגון זה מקיים ביקורות הדדיות בין המדינות החברות בו בנוגע לעמידה בסטנדרטים בתחום הלבנת ההון, וכן מפגשים מקצועיים ללימוד טיפולוגיות של הלבנת הון ומימון טרור.
69 ארגון בין-ממשלתי שמטרתו לפתח ולקדם מדיניות עולמית למאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
המלצות הארגון משמשות כסטנדרט המינימלי המחייב את כלל המדינות השותפות למאבק, ומדינות אשר אינן מאמצות את הנחיות הארגון עלולות להיכלל ברש ימותיו כ"מדינות שאינן משתפות פעולה במאבק הבין -לאומי".
משמעות הדבר היא פגיעה במוניטין של המדינה ושל מוסדותיה הפיננסיים, פגיעה בהשקעות גורמים זרים בה וכן הגבלה ניכרת של יכולת פעילות מוסדותיה במישור הפיננסי הבין-לאומי.
70 באפריל 2013 החליטה הממשלה על שינוי שם משרד התמ"ת למשרד הכלכלה (החלטת ממשלה 29.
) הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 87 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שהרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, הפועלת כרשות אכיפה, חוקרת, ותובעת בענייני הגנת הצרכן והסחר ההוגן במשק, עשויה להוות חלופה ראויה להסדרה ולפיקוח גם על תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות בישראל".
בעקבות תגובת הנגיד פנה שר המשפטים דאז לשר האוצר דאז במרץ 2011 , בבקשה שישקול למנות את הממונה על שוק ההון כאחראי גם לשוק ההלוואות החוץ - בנקאיות.
שר האוצר השיב לו ביולי 2011 כי איננו סבור שהממונה על שוק ההון מתאים לפיקוח על התחום.
על פי שר האוצר, "הלוואות חוץ-בנקאיות, כשמן הן - הלוואות.
לעומת זאת, אגף שוק ההון מפקח על ביטוח או חיסכון פנסיוני.
בהתאם, האגף פיתח מיומנות בשמירה על יציבות גופים המנהלים ביטוחים או חסכונות פנסיונים.
היות שהלוואות חוץ -בנקאיות אינן ביטוח או חסכונות פנסיונים, לאגף אין מומחיות בפיקוח על הל וואות אלו.
פיקוח על הלוואות חוץ -בנקאיות חייב להיעשות על ידי מי שמומחיותו בפיקוח על הלוואות, שכן מדובר בתחום מורכב לפיקוח, שבו חשוב לבנות מומחיות ומיומנות".
השר המשיך וציין כי הוא סבור שבנק ישראל הוא מפקח אפשרי וראוי על התחום, שכן אחד מתחומי מומחיותו המרכזיים הוא תחום ההלוואות הניתנות על ידי תאגיד בנקאי, וניתן לנצל ידע ומומחיות אלו כדי לפקח גם על הלוואות חוץ-בנקאיות, בהתאמות הנדרשות.
ביולי 2011 פנה שר המשפטים דאז לשר התמ"ת דאז ולממונה על הרשות להגנת הצרכן בבקשה לבחון את נושא הסדרת הפיקוח על תחום ההלוואות החוץ -בנקאיות, ובנובמבר 2011 .
מסרה הרשות את חוות דעתה בחוות הדעת ציינה הרשות כי "לנוכח אינטרס הציבור בהגנה על לווים וכן לשם עידוד כניסה של גורמים לגיטימיים לשוק ההלוואות החוץ -בנקאיות יש צורך להסדיר את העיסוק ברישיון", וסיכמה כי יש מקום שהרשות להגנת הצרכן תפקח על תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות.
נמצא כי אף שנושא ה סדרת שוק ההלוואות החוץ -בנקאיות עלה על שולחנם של הרגולטורים, ואלה הסכימו כי הוא חיוני וחשוב, בנק ישראל ומשרד האוצר לא קידמו את הטיפול בתחום זה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי "המשרד היחיד שפעל לאורך השנים בניסיון להביא לאסדרה של תחום ההלוואות החוץ-בנקאיות הוא משרד המשפטים.
בין אם בחקיקה של חוק הסדרת הלוואות חוץ -בנקאיות.
ובין אם בפניה לגורמים הרלוונטיים שהמשרד סבר שיש באפשרותם לאסדר תחום זה בבקשה שיעשו זאת.
15 פורסם דו"ח הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי המטבע בו הומלץ על הקמתו של רגולטור ייעודי לתחום ההלוואות החוץ-בנקאיות ונותני שירותי המטבע".
המשרד הוסיף כי האופן הנכון לאסדרה של תחום זה הוא מינוי רגולטור ייעודי אשר יטפל בשלל ההיבטים הנוגעים לתחום.
בספטמבר 2013 החליטה הממשלה71 להקים ועדה לבחינת צמצום ההון השחור והלבנת ההון באמצעות הגבלה וצמצום של השימוש במזומן ובאמצעי תשלום אחרים, כדי .
שם הדוח: הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 להרחיב את בסיס המס (להלן - ועדת לוקר) 72 .
הוועדה המליצה לבחון במסגרת ועדת הקבע את תחום ההלוואות החוץ -בנקאיות, ובכלל זה לבחון את ההסדרים החוקיים הקיימים ולהציע הסדר כולל ומפרט בתחום זה.
באוקטובר 2014 החליטה הממשלה לאמץ את המלצות ועדת לוקר73.
ביוני 2014 הוקם צוות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקאלי) שמטרתו להמליץ על המתווה הנכון להסדרת הרגולציה בתחום נותני שירותי המטבע74 .
הצוות הוקם במקבי ל להעברת יחידת נש"ם לרשות המסים, ועוסק גם בהסדרת שוק ההלוואות החוץ -בנקאיות (להרחבה בעניין זה ראו תת -פרק "מעבר היחידה לרשות המסים" להלן).
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות משרד האוצר, משרד המשפטים ובנק ישראל, אשר כשלו במציאת פתרון הולם להסדרת שוק ההל וואות החוץ - בנקאיות, ואת התופעה הנפסדת של העברת הטיפול בנושא חשוב זה ממגרשו של מאסדר אחד למגרשו של מאסדר אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח אינטרס הציבור בהגנה על לווים וחשיבות המלחמה בהלבנת הון ובפשיעה המאורגנת, ולאור היבטי המאקרו הנלווים לתחום ההלוואות החו ץ-בנקאיות, על הממשלה להסדיר שוק זה ללא דיחוי נוסף.
בפברואר 2015 , קיבל היועץ המשפטי לממשלה, עו"ד יהודה וינשטיין, את המלצות הצוות בהיבט העקרוני, אישר אותן והודיע כי בכוונתו לזמן ישיבה עם כלל הגורמים הרלוונטיים, כדי להתחיל מיד ביישום.
הצוות ממליץ על הקמת גוף מאסדר ייעודי לכלל השירותים המיקרו- פיננסיים, לרבות בתחום ההלוואות החוץ-בנקאיות.
למאסדר יוענקו סמכויות פיקוח ואכיפה, תקציב ותקני כוח אדם מתאימים.
חוק נפרד וייעודי יסדיר את סמכויות הממונה ותחומי אחריותו ואת עיקר החובות המוטלות על נותני השירותים המיקרו-פיננסיי ם.
השירותים המיקרו-פיננסיים, על פי הגדרת הצוות, מתחלקים לשלוש קטגוריות: 1 .
נותני שירותי מטבע; 2 .
נותני שירותי אשראי- כל הגורמים המספקים אשראי חוץ-בנקאי אשר אינם מפוקחים על ידי המפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך או הממונה על שוק ההון; 3.
נותני שירותי אשראי ללא ריבית - מי שעוסקים במתן אשראי ללא ריבית והצמדה, שלא למטרות רווח.
לדעת משרד מבקר המדינה, על היועץ המשפטי לממשלה להמשיך ולפעול לכך שתחום ההלוואות החוץ -בנקאיות יוסדר בהקדם.
על משרד האוצר ומשרד המשפטים לפעול לכך שהמלצות הצוות לא יישארו בבחינת "אות מתה".
72 יו"ר הוועדה היה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר הראל לוקר, ועם חבריה נמנו נציגים של כמה גופי רגולציה ואכיפה במשק, ובהם משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, רשות המסים, פרקליטות המדינה, היועץ המשפטי לממשלה, הרשות לאיסור הלבנת הון, בנק ישראל ומשטרת ישראל.
הגישה ועדת לוקר את המלצותיה הסופיות 73 החלטת ממשלה 2115 .
74 בצוות נציגים של רשות המסים, אגף שוק ההון, משטרת ישראל, המשרד לביטחון פנים, הרשות לאיסור הלבנת הון, פרקליטות המדינה ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע 89 .
:שם הדוח הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פעילות נותני שירותי מטבע והפיקוח עליהם .
לפי חוק איסור הלבנת הון, נותן שירותי מטבע הוא "מי שחלה עליו חובת רישום כאמור בסעיף 11"ג75 .