HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נתון זה, נוסף על הצורך הידוע של זרים לעבוד למחייתם מעלים חשש שגם באילת קיימים מעין בייביסיטרים.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אילת ולעיריית ערד כי עליהן לבדוק אם קיימות בתחומיהן מסגרות לפעוטות זרים, ואם כן - עליהן לבדוק מהו טיבן.
בתשובות עיריית אילת למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 ומינואר 2013 נכתב כי אין לעירייה דרך לבדוק קיומן של מסגרות כאלה, המתנהלות בחשאי, והועלה ספק אם מתפקיד העירייה לנסות לאתרן, או שעליה לפעול בעניינן רק אם קיבלה דיווח על מסגרת קיימת.
הבייביסיטרים הוקמו בשל הצורך במסגרת לילדים להורים זרים, אשר עובדים שעות רבות ביום.
עצם קיומן של משפחות עם ילדים צעירים מלמד שיש סבירות גבוהה לקיומן של מסגרות כאלה.
לנוכח מאפייניהם של הבייביסיטרים שתוארו לעיל והסכנות שעלולות להיות בהם לפעוטות, מוטל על רשויות מקומיות שבהן חיה קהילה של משפחות זרים חסרי מעמד, למצוא דרכים לבדוק באילו מסגרות נמצאים הפעוטות, ובמידת הצורך ללמוד כיצד בדקו ז את במקומות אחרים.
אם יתברר שקיימות מסגרות כאלה, ויש חשש שהן מסכנות את השוהים בהן, שומה על העיריות לפעול לשיפור מצבן הפיזי ולשיפור הטיפול הניתן בהן ככל שנדרש או לפעול לסגירתן.
בד בבד עליהן להציג את המידע במלואו למשרד התמ"ת ולמשרד הרווחה.
על משרדי הממשלה האלה לבחון את המידע הזה ולמצוא דרכי פעולה אשר יבטיחו שלא יושמו פעוטות במסגרות מסכנות.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1901 .
ההתמודדות עם מסגרות מסכנות .
לשם הבטחת טיפול נאות בפעוטות במסגרות חינוכיות וטיפוליות לגיל הרך החשודות כמסכנות, יכול משרד התמ"ת לפעול בכמה דרכים: פיקוח, בדיקה וסגירת מסגרות מסכנות; הדרכת הצוות; השתתפות במימון השמת פעוטות במסגרות מוכרות.
משרד התמ"ת מגדיר מסגרת כ"מסכנת" אם נמצא סיכון באחד מההיבטים האלה לפחות: תברואה, בטיחות, התנהלות חינוכית -טיפולית ו"התנהלות כללית".
לפי חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק הפיקוח על מע ונות), והתקנות שהותקנו על פיו מחויבים מעונות לפעוטות ברישיון ובפיקוח.
תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון יום), התשכ"ח - 1968 (להלן- תקנות הפיקוח על מעונות), קובעות מהם התנאים לקבלת רישיון להפעלת מעון.
בביקורת קודמת שערך מבקר המדינה צויין כי המדינה אינה אוכפת את חובת הרישוי הלכה למעשה, לטענתה, בשל אילוצי תקציב וכוח אדם; המדינה מפקחת רק על מעונות שמפעיליהם ביקשו וקיבלו מהאגף למעונות יום הכרה כמעונות מוכרים, וזו עוגנה בהסכם ביניהם (להלן - מעונות מוכרים)36 .
עם זאת, על פי מסמכי האגף למעונות יום, הוא נוהג לב צע ביקורי פיקוח גם במסגרות פרטיות (שאינן מוכרות), כאשר מתקבלות אצלו תלונות כי מדובר במסגרת המסכנת את שלומם של הפעוטות.
להערכת האגף למעונות יום, יש בישראל כ - 8,000 מסגרות פרטיות (שאינן מוכרות) לגיל הרך.
פיקוח, בדיקה וסגירת מסגרות מסכנות 1.
עוד בשנת 2006 הוצגה בעיית התנאים בבייביסיטרים במסמך שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת37 .
בשנים 2012- 2007 הציג ארגון מסיל"ה את תופעת הבייביסיטרים לפני גורמים בכירים בממשלה, כמפורט להלן.
המידע הוצג הן בסיורים שערך לנציגי גורמים שונים, והן בדוחות שנתיים שבהם צוין מספר הבייביסיטרים המוכרים למסיל"ה בתל אביב -יפו ותוארו התנאים הקשים המאפיינים אותם.
(א) בסיורים שערך ארגון מסיל"ה השתתפו בכירים במשרדי ממשלה, לרבות שר הרווחה לשעבר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר, מנכ"ל משרד הרווחה ומנהלת האגף למעונות יום במשרד התמ"ת.
כן השתתף באחד הסיורים מנהל מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין.
(ב) דוחות מסיל"ה הופצו בקרב גורמים רבים, ובהם: נציגים ממשרד הרווחה, ממשרד החינוך, ממשרד התמ"ת, ממשרד הפנים ומרשות האוכלוסין וכן נציגים מעיריית ת"א, ובהם ראש העירייה מר רון חולדאי.
במאי 2007 הוצגו למנהלת אגף מעונות יום שני בייביסיטרים והיא נפגשה עם נציגי מינהל השירותים החברתיים בעיריית ת"א.
בפגישה סוכם כי מנהלת האגף תבדוק את האפשרויות לסגור בייביסיטרים, אשר לא יעמדו בדרישות סף כגון קבלת הדרכה ממסיל"ה או מגורם מוסמך אחר, וכי תיבדק אפשרות שמשרד התמ"ת יקצה כסף להדרכת המטפלות.
בפגישה נוספת בינואר 2008 סוכם כי .
36 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2010 ), בפרק "מעונות יום ומשפחתונים לפעוטות", עמ' 1312 .
37 "מצבם של ילדי העובדים הזרים לקראת פתיחת שנת הלימודים תשס"ז", מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 28.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1903 .
משרד התמ"ת "יכנס ל'בייביסיטרים' לשם קביעת נקודות לשיפור שיירשמו בדו"ח עבור כל גן".
הבדיקה העלתה כי עד אוגוסט 2010 ביקרו נציגי אגף מעונות יום בארבע מסגרות בייביסיטרים בשני מועדים, באוגוסט 2005 ובפברואר 2008 .
נציגי האגף לא בדקו אם תוקנו הליקויים שהם העלו בביקורים אלו.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נמסר כי ביקורים אלו נועדו למתן הדרכה לארגון מסיל"ה בדבר הסטנדרדים שבהם נדרשים מעונות יום לעמוד ולא למטרת פיקוח שוטף.
בנובמבר 2008 נאצלה למנהלת אגף מ עונות יום הסמכות להורות במידת הצורך על סגירת מעון, וממנה נובעת גם סמכותה לדרוש תיקון ליקויים, בהתאם לחוק הפיקוח על מעונות.
יצוין כי בתקנות הפיקוח על מעונות מפורטים תנאים לקבלת רישיון הפעלה של מעון יום, ובהם תנאים הנוגעים לטיפול בילדים, לחינוך הילדים ולמצבו הפיזי של מבנה המעון.
מהתיעוד עולה כי בשנת 2010 החליט אגף מעונות יום במשרד התמ"ת לקיים ביקורים בבייביסיטרים "המסכנים באופן קיצוני את התינוקות המצויים בו".
בפגישה שהתקיימה ביוני 2010 שטחו נציגי ארגון מסיל"ה לפני אגף מעונות יום את תיאור המצב הקשה בבייביסיטרים וביקשו כי משרד התמ"ת יפעיל פיקוח של ממש על המסגרות האלה, ובמידת הצורך אף יפעל לסגירת מסגרות המסכנות את הפעוטות השוהים בהן ויעמיד לרשות ההורים מסגרות חלופיות.
על פי סיכום פגישה בין נציגות משרד התמ"ת לבין מסיל"ה, הליך הטיפול של האגף למעונות יום בבייביסיט ר כולל את הפעולות האלה: ביקור; העברת דוח לבעלי המסגרת, ככל שנדרש, ובו פירוט הליקויים הדורשים תיקון אגב קציבת זמן לתיקונם; ביקור חוזר בתום התקופה הקצובה; אם תוקנו הליקויים, ממשיכים נציגי האגף לעקוב אחר המתרחש במסגרת זו; אם לא תוקנו הליקויים ואם לא חל שיפור מספק - מוציא האגף צו סגירה של המסגרת, אחרי שנתן לבעליה זכות לטעון את טענותיו.
עמדת מסיל"ה, אשר הוצגה לפני אגף מעונות יום ב- 2012 , היא כי כל אחד מ- 50 .
"הבייביסיטרים המוכרים לה נמצא על "סקאלת ההזנחה מנהלת אגף מעונות יום מסרה במהלך הבדיקה כי במצב תקינת כוח האדם הקיים, הכולל 13 מפקחים בלבד על כל המסגרות בארץ, אין האגף מצליח לערוך את הבקרה שהייתה רוצה לערוך במסגרות המוכרות; ממילא אין ביכולתו לפקח על מעונות פרטיים, ובכלל זה על מסגרות הבייביסיטרים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי החליט כמדיניות, שהאגף למעונות יום יקיים ביקורי פיקוח גם במסגרות אשר קיים חשד לגביהן כי הן מסכנות את הפעוטות השוהים בהן, בהתאם לפניות שיופנו למשרד; בהתאם למדיניות זו גיבש האגף נוהלי עבודה משותפים עם ארגון מסיל"ה, ולפיהם ידווח הארגון לאגף על מסגרות מסכנות; במסגרות אלה יבקרו מפקחי האגף ויכתבו דוח ליקויים, הכולל דרישה לתקנם; מאז פגישה זו פועל האגף במתווה שסוכם.
מתשובת משרד התמ"ת עולה כי בכל הנוגע לסמכותו השלטונית בתחום איתור המסגרות המסכנות הוא בחר להסתמך רק על פניות שהוא מקבל בעניין זה, ולא לקיים פעולה יזומה ועצמאית לצורך כך.
בתחום זה נשען המשרד בעיקר על פעילותו של ארגון מסיל"ה, הפועל, כאמור, במסגרת יחידת הרווחה של העירייה והנשען בחלקו על מימון שמקורו בתרומות.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1905 .
שיתוף פעולה בין משרד התמ"ת לארגון מסיל"ה חיוני ורצוי.
עם זאת, אין משמעותו צמצום האחריות של המשרד לאתר מיזמתו מסגרות החשודות כמסכנות ולפעול בהתאם, והעברתה לידי גורם אחר.
על משרד התמ"ת לפעול לאיתור מסגרות מסכנות ולטפל בהן, ככל שנדרש.
נמצא כי אגף מעונות יום במשרד התמ"ת בדק 12 מבין50 הבייביסיטרים הידועים לו בתל אביב -יפו ועוד אחד באילת, והוציא צווי סגירה לארבעה מהם ; בייביסיטר נוסף נסגר על ידי העירייה.
לשם השוואה יצוין כי לגבי מעונות פרטיים, ששהו בהם ילדים ישראלים, בכל שנותיו של האגף הוא הוציא צו סגירה למעון אחד בלבד, והמקום אכן נסגר.
בשאר הבייביסיטרים בתל אביב -יפו אשר היו ידועים לאגף לא ביקרו נציגיו.
בתשובת משרד התמ "ת מנובמבר 2012 נכתב כי אף שיש לאגף מעונות יום הסמכות להורות על סגירת מעון יום, הרי שבמקרה שבו מסרב הנאכף לקיים את הצו והורי הפעוטות אינם מגיבים על אזהרת המשרד, אי -אפשר לאכוף את הצו באכיפה מינהלית, אלא באכיפה פלילית בלבד, המצריכה תהליך ארוך ומורכב; במקרים אלה אין פתרון למסגרות אשר הפעוטות השונים בהן נמצאים בסכנה מידית.
הבדיקה העלתה כי משרד התמ"ת לא פעל במישור הפלילי לשם סגירת מסגרות מסכנות.
בתשובת משרד התמ"ת מפברואר 2013 נכתב כי באפריל 2010 הונחתה מנהלת אגף מעונות לפעול לכך שהמפקחות "יעברו בהקדם האפשרי.
קורס בשיתוף המשרד לביטחון פנים לעניין הפעלת סמכות שלטונית", הנותן למשתתפים בו אף כלים לביצוע חקירות פליליות; הכשרה ראשונית התקיימה בשנת 2012 , ואולם נדרשות השלמות כדי שהמפקחות יוכלו לקיים חקירה פלילית; על האגף להיערך ליישום פעולה מסוג זה, לנסח תכנית עבודה, נהלים וכיו"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי במצב שבו אין מענה באכיפה מינהלית, יש לבחון פעולה במישור הפלילי, ככל שנדרש, על מורכבותו.
הדרכת הצוות בבייביסיטרים בינואר 2009 הגישה ועדה מייעצת לרישוי ולפיתוח סטנדרדים למסגרות חינוכיות לגיל הרך דוח לשר ה תמ"ת, והוא אימץ את המלצותיה.
בדוח נקבעה הרמה המינימלית בכל הנוגע לאיכות החינוך ולאופן הטיפול הניתן לתינוקות ולפעוטות במסגרת קבוצתית יומית מחוץ לביתם.
במסמך מובהר כי על צוות המעון לעמוד בתנאי סף של הכשרה וכן לעבור הדרכות במהלך העבודה השוטפת.
לשם שיפור הטיפול בפעוטות בבייביסיטרים נוקט מסיל"ה דרך פעולה של עבודה ישירה עם המטפלת במסגרת: מתן הדרכה פדגוגית למטפלות בכל הנוגע לארגון הפיזי של המבנה כך שיתאים לשהיית ילדים; הקניית דרכים להבנת צורכי הילדים ולבניית סדר יום קבוע; ציון אמצעים לשיפור הגיהות.
בשנת 2012 מימןארגון מסיל"ה, באמצעות תרומות, הדרכה פדגוגית ב-20 מכ-50 הבייביסיטרים המוכרים 1906 דוח שנתי63ג .
הדרכה זו מותנית בשיתוף פעולה של מפעיל המסגרת.
על כן, כאשר המפעיל אינו משתף פעולה, נותר המצב בעינו.
באוקטובר 2010 כתבה נציגת מסיל"ה לאגף מעונות יום כי "על מנת לשפראת הליקויים הרבים שנותרו, הגנים זקוקים לסיוע רב.
סיוע שכולל עזרה חומרית לשיפוצים ולהצטיידות, וכמובן הדרכה פדגוגית אינטנסיבית על מנת ללמוד איך לספק לילדים את הסביבה החינוכית והטיפולית לה הם הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1907 .
במכתב כתבה נציגת מסיל"ה כי הדרך היחידה לחולל "שינוי אמית י" בבייביסיטרים היא באמצעות הדרכת צוותו, והועלתה השאלה אם יש גורם אחר שיכול להדריך בעצמו ולחלופין לממן הדרכה כזו.
נציגת אגף מעונות יום השיבה למסיל"ה כי משרד התמ"ת משתתף במימון השתלמויות והדרכה לצוותי מעונות יום מוכרים בלבד.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה נכתב כי ארבעה מהבייביסיטרים, שבהם ערך ביקורי פיקוח החלו לשתף פעולה עם מסיל"ה.
הגורמים המקצועיים רואים בהדרכת צוותים בבייביסיטרים דרך פעולה יעילה להתמודד עם חלק מהבעיות במסגרות לקויות לקטינים זרים.
מאחר שמשרד התמ"ת אינו נוקט דרך זו, עושה זאת ארגון מסיל "ה בעצמו, בחלק מן המסגרות, במימון תורמים.
השמת פעוטות במסגרות מוכרות המדינה משתתפת בשכר הלימוד שמשלמים הורים שנמצאו זכאים לכך למסגרות לגיל הרך המוכרות בידי משרד התמ"ת (להלן - סבסוד)38 .
ביוני 2010 השיבה מנהלת אגף מעונות יום למכתב ששלח מנכ"ל המועצה לשלום הילד לשר התמ"ת דאז: "על פי הכללים הקיימים אין באפשרות משרד התמ"ת להעניק לילדי עובדים זרים את התמיכה (סבסוד ילדים במעון או סיוע בשיפוצים), אלא אם תתקבל החלטת ממשלה המגדירה את שיעורי התמיכה והתנאים לסבסוד לילדי עובדים זרים".
מדברים שמסרה מנהלת אגף מעונות יום למשרד מבקר המדינה עולה כי משרד התמ"ת לא פעל כדי שתתקבל החלטה שכזו.
מדברים שכתבה ביולי 2010 מנהלת מינהל שירותים חברתיים בעיריית ת"א למנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, עולה בקשה שהמשרד יאפשר לקלוט פעוטות זרים במעונות מוכרים ונתונים לפיקוח (במקום בבייביסיטרים) ובהסדרי המימון הקיימים לגבי ילדים ישראלים.
היא הוסיפה: "האסון הבא הוא כתובת הרשומה כבר על קירות ביתנו".
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה: בעקבות ביקור מפקחי אגף מעונות יום בבייביסיטרים בתל אביב, נידון במשרד נושא המדיניות בדבר שילובם של ילדים שאינם תושבי י שראל במעונות יום מוכרים, במטרה לצמצם את שהייתם במסגרות מסכנות; בסוגיית הסבסוד של השמת הילד במעון מוכר נקבע כי כיוון שייעוד משרד התמ"ת הוא עידוד תעסוקת הורים, "אין ביכולתו להשתמש בכליו ובתקציביו לעידוד תעסוקה של מי שאינו תושב ואזרח ישראלי"; המשרד קבע כי ניתן לשלב ילדים שאינם אזרחי ישראל או תושביה במעונות מפוקחים, רק אם סגר משרד התמ"ת מסגרת שבה הם שהו, עקב כך שנמצאה מסכנת.
בתשובתו מפברואר 2013 מסר משרד התמ"ת כי בשאלת הסבסוד יש להבחין בין סיוע באמצעות השתתפות רגילה בשכר לימוד - שאין בו מחויבות מיוחדת כלפי הילד - ובין סיוע אד-הוק בשל החובה לדאוג לכל ילד לאחר הוצאתו ממעון שנסגר על ידי המשרד, בין שהוא אזרח או תושב ישראלי ובין שהוא חסר מעמד אזרחי.
עוד מסר כי ככלל מטרת הסבסוד היא אכן עידוד שילובם של הורים במעגל .
38 מבקר המדינה, הערה38 .
, לעיל 1908 דוח שנתי63ג .
העבודה; וכי בד בבד ומבלי לפגוע באמור, דרש המשרד מהאגף לגבש נוהל לגבי אותם מצבים שבהם יידרש לתת סיוע כספי.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1909 .
משרד התמ"ת עושה אפוא הבחנה בין מדיניות כללית שלפיה הסבסוד אשר נועד להביא לשילוב עובדים במעגל העבודה, לא יינתן למי שאינם תושבים או אזרחים ישראלים, ובין הענקת סיוע כספי להורים של ילדים חסרי מעמד שהוצאו ממסגרות מסכנות שנסגרו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יישומה של הבחנה זו במציאות שבה הפיקוח על המסגרות הקיימות לוקה בחסר, מעורר קושי רב.
הבסיס לשימוש בכלי הסבסוד כדי למנוע את שהותם של הילדים במסגרות מסכנות מחייב פיקוח ממשי שיכלול איתור יזום של מסגרות כאלה בתל אביב-יפו ובשאר היישובים, בדיקה פרטנית שלהן, ונקיטת פעולות ממשיות לסגירת מסגרות שהוכרו כמסכנות.
בסיס זה לא הונח, כמפורט בממצאי הבדיקה שלעיל.
על הנהלת משרד התמ"ת לקיים עבודת מטה סדורה לצורך גיבוש מדיניות מעשית שתאפשר השמה פעוטות חסרי מעמד השוהים במוסדות מסכנים במעונות מוכרים ומימון שהותם שם.
הטיפול בפעוטות בסיכון .
חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס- 2000 , קובע כי פעוט בסיכון הוא פעוט הנמצא במצב שיש בו חשש ממשי להתפתחותו התקינה, שוועדה שליד המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבתחומה גר הילד קבעה כי הוא נמצא במצב סיכון ועקב כך הוא צריך לשהות במעון יום, כדי למנוע את הוצאתו מהבית; פעוט בסיכון אינו רק פעוט שהנזק בהתפתחותו כבר נראה, אלא גם פעוט שיש חשש ממשי שייגרם נזק להתפתחותו.
על פי החוק, לפעוט בסיכון עומדת הזכות לשהות במעון יום 39 הסמוך למקום מגוריו תוך כדי סבסוד עלות השהייה במקום.
זאת בכפוף לקביעת הוועדה שליד המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבתחומה גר הילד40 כי הוא עומד בקריטריונים לכך.
משרד הרווחה הוא הגורם המופקד על טיפול בפעוטות בסיכון.
כאשר שוהה פעוט שעות רבות ביום במסגרת מסוימת, אנשי הצוות באותה מסגרת הם בעלי ההשפעה העיקרית עליו.
כיוון שכך, אנשי הצוות בבייביסיטרים, שבהם שוהה הפעוט בדרך כלל עד שעות הערב, הם בעלי ההשפעה הרבה ביותר עליו.
בתשובתו מדצמבר 2012 כתב משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי "צריך למצוא את הדרך לסדר את הילדים לאמהות עובדות חסרות מעמד במעונות .
39 ,""מקום המשמש, או הנועד לשמש, כולו או בחלקו, מקום שהיה יומית של פעוטות ראו ס' 1 'לחוק וכן ס1 .
לחוק הפיקוח על מעונות 40 הרכב הוועדה נקבע בסעיף1 ,)לתקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל התשכ"ו- 1965.
הוא הוסיף כי חוק הנוער וחוק פעוטות בסיכון מתייחסים למצבו ותנאי חייו של הקטין עם משפחתו ולדרכי הטיפול של הוריו בו; לעומת זאת, הניסיון להחיל הוראות אלו, המתייחסות למצב משפחתי, גם על מצבם של הקטינים במסגרות הבייביסיטרים - הוא שגוי.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1911 .
חוק הנוער קובע כאמור כיקטין הוא נזקק , בין השאר, כאשר האחראי עליו אינו מסוגל לטפל בו או להשגיח עליו או שהאחראי מזניח את הטיפול בו או ההשגחה עליו; "אחראי על קטין" - לרבות מי שהקטין נמצא במשמורתו או בהשגחתו .
במציאות החיים של משפחות זרים חסרי מעמד, האחראי במשך חלק נכבד משעות היממה הם, פעמים רבות, אנשי הצוות במסגרת שבה הוא שוהה.
בחינת מצבו של הקטין, לנוכח ההגדרות בשני החוקים האלה, צריכה אפוא להיעשות על פי תכליתם של החוקים, ולהביא בחשבון את מאפייני המסגרת שבה הוא שוהה וכן את מאפייני משפחתו.
מתוך כוונה לתת מענה לצורך שעלה מהשטח, גיבש האגף למעונות יום נוהל שיאפשר השמה במעון מוכר של פעוטות, ששהו עד אותה עת בבייביסיטרים שנסגרו בצו.
במרץ 2011 אושרה טיוטת הנוהל במשרד התמ"ת, והיא הועברה לבחינת משרד הרווחה.
פגישה משותפת למשרד הרווחה ולמשרד התמ"ת לשם דיון בטי וטת הנוהל המוצע נקבעה ונדחתה פעמים מספר.
רק בספטמבר 2012 , במהלך הבדיקה, התקיימה הפגישה.
מדברים שכתבה נציגת אגף מעונות יום למשרד מבקר המדינה בסמוך לאותה הפגישה עולה כי נציגי שני המשרדים עוסקים עדיין בגיבוש הנוהל, וממילא הוא טרם אושר.
ממכתב של נציג הלשכההמשפטית של משרד התמ"ת, למועצה לשלום הילד, באוקטובר 2011 , עולה שהוא המליץ לאגף מעונות יום לקיים דיון מערכתי של כל הגורמים המעורבים בנושא לרבות המשטרה, עיריית ת"א ורשות האוכלוסין כדי "לגבש שילוב כוחות במסגרת הסמכויות הנתונות לכל גורם" וכדי להבטיח יישום צו סגירה שהוציא האגף לאחד הבייביסיטרים.
על פי דברים שמסרה מנהלת אגף מעונות יום, עד מועד סיום הביקורת לא יזם האגף דיון כזה.
 עצם קיומם של בייביסיטרים, על מגרעותיהם ולעתים אף על הסכנות הטמונות בהם לפעוטות ולילדים, ידוע זה כמה שנים להנהלות של משרדי הממשלה הרלו ונטיים: משרד התמ"ת, משרד הרווחה ומשרד ראש הממשלה וכן לרשות האוכלוסין.
אף על פי כן ממשיכות לפעול עשרות מסגרות כאלה, שעות רבות ביממה.
סוגיית סגירת הבייביסיטרים מורכבת: הם ממלאים צורך ברור של הורים זרים, אשר עובדים שעות רבות ביום; באין מסגרת אחרת, ניתן להניח שסגירת מסגרת כזו תוביל להקמה בסתר של מסגרת חלופית, משום שההורים קשי היום הנאבקים כדי להתפרנס, יסתפקו בכל מסגרת שבה ישהה ילדם עם מבוגר.
תופעת הבייביסיטרים טעונה טיפול בדחיפות: על ההנהלות של משרד התמ"ת ושל משרד הרווחה מוטל לפעול לאלתר כדי שלא יושמו עוד ילדי זרים במסגרות מסכנות, בכלים העומדים לרשותן, לרבות איתור מסגרות מסכנות.
על מנכ"ל משרד התמ"ת ועל מנכ"ל משרד הרווחה להורות לקיים ללא שיהוי עבודת מטה משותפת למציאת דרכי הפעולה, אם באמצעות שיפור המסגרות הקיימות ופיקוח עליהן, תוך כדי הקפדה על ביקורים תכופים של הגורמים המוסמכים ותיקון הליקויים, כדי לוודא שלא יהיו מסוכנות לילדים, ואם באמצעות סגירת המסגרות האלה ומציאת מסגרות חלופיות.
ככל שימצאו המנכ"לים שאין בידיהם כלי פעולה מספקים, עליהם להביא את הסוגיה, ללא שיהוי, לפני השרים הנוגעים בדבר.
כמו כן, על משרדי הממשלה הרלוונטיים להקפיד שדרכי הפעולה שיינקטו יעלו בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל על פי האמנה בדבר זכויות הילד.
מתן שירותי חינוך לקטינים חסרי מעמד .
ביוני 2000 פרסם משרד החינוך חוזר מנכ"ל41 בנושא "החלת חוק חינוך חובה גם על כל ילדי עובדים זרים בישראל", שבו הבהיר שחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 חל על כל ילד הגר בישראל.
הוראה זו חלה גם על ילדי עובדים זרים בגיל חינוך חובה השוהים בישראל, ללא קשר למעמדם הפורמלי של הוריהם.
עוד הבהיר שמשרד החינוך, הרשויות המקומיות ומנהלי בתי הספר יעניקו לתלמידים אלה את מלוא חינוכם, על פי צרכיהם .
עוד נקבע בחוזר כי מנהל בית הספר ידווח למשרד החינוך על תלמידים אלה ב"מצבת התלמידים" בהתאם להנחיות שמפרסם מדי שנה משרד החינוך.
בידי משרד החינוך לא היו נתונים מרוכזים על תלמידים חסרי מעמד הלומדים במערכת החינוך בישראל.
בהיעדר נתונים מרוכזים ביקש משרד מבקר המדינה, ביולי 2012 ,ממחוזות המשרד לקבל נתונים על מספר הקטינים חסרי המעמד שהיו רשומים בשנת הלימודים התשע"ב במוסדות החינוך שבתחומם.
בסך הכול דיווחו מחוזות המשרד באוגוסט -ספטמבר 2012 על 2,047 ילדים חסרי מעמד הלומדים במוסדות החינוך בשנת הלימודים התשע"ב42.
מדיניות קליטת תלמידים חסרי מעמד: שילוב מול הפרדה .
במערכת החינוך לומדים תלמידים רבים, שלא נולדו בישראל ושהעברית אינה שפת אמם, רובם עולים חדשים.
תלמידים אלה נתונים במשך שנים במעבר בין- .
41 /חוזר מנכ"ל תשס10 , 1.
42 מחוז תל אביב- 1,582 ; מחוז דרום - 263 ); מינהל חינוך ירושלים (מנח"י - 100 ; המינהל לחינוך התיישבותי- 99 ; מחוז מרכז- 3 .
מחוז צפון הודיע כי לא ידוע לו על ילדים חסרי המעמד; מחוז ירושלים לא השיב על הבקשה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1913 .
הקשיים נובעים מעצם המעבר ומהצורך להשתלב בחברה חדשה שאורחות חייה שונים מאלה שבארץ מוצאם, מהצורך לרכוש שפה חדשה ומהצורך להשתלב במערכת חינוך שונה מזו שהורגלו לה בהיבטים שונים, ובהם הרגלי למידה.
החסך הזמני בתחום השפה מונע, לעתים קרובות, מהתלמידים למצות את מלוא יכולתם ולעתים אף מהווה מכשול להשתלבותם החברתית.
תלמידים חסרי מעמד חווים קשיים של תלמידים עולים וכן קשיים רבים אחרים, הנובעים ממעמדם כשוהים בלתי חוקיים בארץ ומעצם עזיבתם, הטראומטית פעמים רבות, של מדינת מוצאם.
במסמכי משרד החינוך הוצגו קשיים בקליטת התלמידים חסרי המעמד במערכת החינוך: על פי מחוז דרום, חלק מהתלמידים הללו לא למדו באופן סדיר בבתי ספר.
נציג המינהל לחינוך התיישבותי תיאר את הקשיים בקליטתם ובחינוכם של קטינים חסרי מעמד שהגיעו ארצה בלי ליווי של מבוגר (ראו להלן): מדובר במתבגרים שחלקם במצבי טראומה; כולם מתמודדים עם סביבה שונה מזו שהורגלו לה, מבחינת התרבות והשפה; מוסדות החינוך קולטים אותם, בדרך כלל, ללא נתונים על מצבם הלימודי, החינוכי, החברתי, הפסיכולוגי והמשפחתי.
על פי מינהל החינוך בעיריית ירושלים (להלן - מנח"י) חסרי מעמד מתמודדים עם קשיים רגשיים הנובעים ממצבם המיוחד שלהם ושל משפחותיהם; הם נמצאים במצב של ארעיות ושל חוסר יציבות; המערכת החינוכית הרגילה אינה ערוכה להתמודד עם הקשיים הללו.
התברר כי במהלך השנים התלבטו יישובים שקלטו קטינים חסרי מעמד אם לשלבם במוסדות החינוך הקיימים או שלהקים עבורם מסגרות חינוך נפרדות.
כך, למשל, כתב יו"ר הוועדה הממונה בערד למנהלת מחוז דרום במרץ 2009 כי קליטת תלמידים חסרי מעמד נוספים בשלב זה של שנת הלימודים תהיה נטל, שאין בכוחה של מערכת החינוך העירונית להתמודד עמו, וביקש לקיים מסגרות חינוכיות נפרדות לילדים חסרי מעמד.
מנח"י פתח גן ילדים נפרד המיועד לכ-50 ילדי חסרי מעמד, המתגו ררים במרכז העיר ירושלים.
הוא היה ער לקושי שבהפרדה, ולכן שילב את הילדים חסרי המעמד בפעילויות חברתיות של גנים אחרים.
על פי עיריית ת"א, מרבית הילדים ובני הנוער חסרי המעמד למדו בשנת הלימודים התשע"ב במסגרות חינוך ליד מקום מגוריהם בדרום העיר - תלמידי החינוך היסודי למדו בשני בתי ספר, והתלמידים בחינוך העל -יסודי, למעט אחדים מהם, למדו בבית ספר מסוים.
הפרדת ילדים חסרי מעמד באילת 1.
בשנת הלימודים התשע"ב התגוררו באילת 79 ,ילדים חסרי מעמד, שלמדו לפי מדיניות עיריית אילת, במסגרות נפרדות - 52 ,'תלמידים למדו בבית ספר א הממוקם מחוץ לתחומה של העיר אילת, ו -27 .
ילדים היו בגן ילדים א' שבעיר (א) ביולי 2007 פנה ראש עיריית אילת אל מנכ"ל משרד החינוך דאז בנושא "רישום ילדי הפליטים הסודנים לבתי ספר ולגני ילדים באילת".
בפנייתו ציין ראש העירייה כי 32 ילדים מבקשים להירשם לבתי ספר ולגני ילדים בעיר; ראש העירייה ביקש את התייחסות המשרד לדרישת הורי הילדים להירשם למוסדות החינוך העירוניים.
המנכ"ל דאז השיב לו באותו החודש: נושא רישום התלמידים נמצא באחריותה של הרשות המקומית מתוקף חוק לימוד חובה ותקנות חינוך ממלכתי, ולכן הרשות נדרשת לפעול ללא דיחוי נוסף לקיום ההוראות הללו.
במאי 2011 כתבה מנהלת מחוז דרום במשרד החינוך למנהל המינהל לשירותים חברתיים ורווחה, חינוך, אקדמיה וקהילה בעיריית אילת (להלן - מנהל מינהל שח"ק), בעניין שיבוץ "מבקשי מקלט מסודן במערכת החינוך באילת", כי המערכת מחויבת, על פי חוק לתת מענה חינוכי שוויוני לכל ילד ולכל נער, ובכלל זאת לילדיהם של "מבקשי מקלט" מסודן.
היא הוסיפה כי לאחר תקופה, שבמהלכה הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1915 .
ילמדו הילדים חסרי המעמד זמנית בכיתות קלט 43 , יש לשלבם במוסדות החינוך הרשמיים בעיר.
43 כיתות אולפן הפועלות במוסדות חינוך אשר מטרתן להעשיראת הידע של התלמידים ולהכין אותם לקראת שיבוץ מלא בכיתות הרגילות.
כיתות הקלט במהותן הן הסדר זמני, עד שיבוץ מלא בכיתת אם רגילה.
בחלק מהמקרים פועלות כיתות הקלט בהרכב רב-גילי.
(ב) למרות דרישתו זו של המשרד נמנעה עיריית אילת משנת הלימודים התשס"ח ( 2007 -2008 ) ועד שנת הלימודים התשע"ב מלרשום ילדי משפחות השוהות בישראל באופן בלתי חוקי, ואשר הגיעו מארצות אפריקה, דרך הגבול הדרומי, בבתי הספר הקיימים.
ילדים ונערים הופנו לבית ספר א', ובו למדו רק ילדי חסרי המעמד ולא שובצו בו ילדים ישראלים.
ראש עיריית אילת פנה ביוני 2011 במכתב לשר החינוך ח"כ גדעון סער, לסגן ראש הממשלה ושר הפנים ח"כ אליהו ישי, ולשר המשפטים פרופ' יעקב נאמן.
במכתבו ציין כי העירייה קיבלה בקשה של הורים חסרי מעמד לשלב את ילדיהם באחד מבתי הספר העירוניים.
הוא הוסיף שהיעתרות לבקשה כזו עשויה להוביל לקליטת עשרות ואף מאות ילדים חסרי מעמד במערכת החינוך בעיר, וציין שמערכת החינוך מתמודדת ממילא עם קשיים רבים ובעיקר עם מחסור חמור בכוחות הוראה "ובכוחות טיפוליים", ולכן לא תוכל לעמוד בדרישה שכזו.
כעבור שבועיים ביקש שר המשפטים משר החינוך, מסגן ראש הממשלה ושר הפנים וממנכ"ל משרד ראש הממשלה לקבל את התייחסותם למכתבו של ראש עיריית אילת.
בסוף החודש השיב לו שר החינוך שהוא שוחח בנושא עם ראש העירייה והוסיף: "אני מציע שנשוחח בנושא".
(ג) אשר לילדים חסרי מעמד בגילאי הגן באילת: בספטמבר 2010 הודיע מנהל מינהל שח"ק באילת לראש העירייה שהוא הנחה להפנות את "ילדי המסתננים" רק לגן א'; הגן מלא ויש רשימת המתנה של ילדים.
(ד) נמצא כי עיריית אילת תמכה אמנם בהפרדת ילדי חסרי המעמד ובשיבוצם במוסדות חינוך נפרדים, אולם היא קלטה במוסדות החינוך הקיימים שלה, שבה למדו ילדים ישראלים, גם תלמידים חסרי מעמד: מנתוני מינהל שח"ק לאוקטובר 201044 עולה כי במוסדות החינוך העירוניים באילת למדו 30 תלמידים חסרי מעמד; 15 מהם (כ-50% ,) מגאנה, מסודן ומחוף השנהב; והשאר במדינות שונות לרבות בצפון ובדרום אמריקה.
כמחצית הילדים שובצו בבתי ספר יסודיים וכ-40% מהם שובצו בגני הילדים העירוניים הרגילים.
עיריית אילת השיבה לעניין זה כי מדובר "בתלמידים שנושאים דרכון זר"; "הם אינם חסרי מעמד כמו ילדי המסתננים".
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אילת שעצם קיומו של דרכון זר אינו מעיד על מעמד אזרחי בישראל.
התברר שמשרד החינוך השלים הלכה למע שה עם עמדתה של עיריית אילת, ואף העמיד תקציבים מיוחדים לפעילותן של מסגרות חינוכיות ייעודיות נפרדות לילדים חסרי מעמד המתגוררים בעיר - גן א' ובית ספר א'.
משרד החינוך העסיק את עובדי ההוראה בהם ומימן באופן מלא את הסעת התלמידים מאילת לבית הספר.
44 בספטמבר 2010 ( בראשית שנת הלימודים התשע"א) ביקש מנהל מינהל שח"ק באילת ממנהלת מחלקת החינוך בעיר לרכז נתונים על כל תלמיד שנקלט במערכת החינוך בעיר "בחמש השנים האחרונות ואינו אזרח ישראל (ואינו עובד במכרות תמנע)".
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1917 .
ממסמכים שונים עולה כי בית הספר וגן הילדים הנפרדים לילדים חסרי המעמד המתגוררים באילת לא ענו על הדרישות המקובלות במוסדות חינוך רגילים, למשל: (א) כדי להבטיח את איכות ההוראה קבע משרד החינוך בחוזרי מנכ"ל המשרד הנחיות בדבר ההכשרה המזערית הנדרשת מעובד ההוראה.
ככלל, נדרש מועמד להוראה לרכוש השכלה מקצועית 1918 דוח שנתי63ג .
במקצוע שאותו הוא מעוניין ללמד וכן ללמוד לימודים פדגוגיים לשם קבלת תעודת הוראה.
את ההשכלה המקצועית יכול המועמד לרכוש במכללה להכשרת עובדי הוראה או במוסד אחר להשכלה גבוהה.
אם עובד ההוראה הוא בעל השכלה אקדמית ותעודת הוראה וסיים בהצלחה את ההתמחות, ייתן לו משרד החינוך רישיון לעסוק במקצוע ההוראה במערכת החינוך בישראל.
הבדיקה העלתה שצוות בית ספר א' כלל בשנת הלימודים התשע"ב מנהל בית ספר, בעל השכלה אקדמית, אולם ללא השכלה בתחום החינוך וללא תעודת הוראה; רק אחת מתוך חמש המורות בבית הספר הייתה בעלת תואר בחינוך, ורק היא הייתה בעלת תעודת הוראה.