HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (חקירת דליקות), התשע"ד-2014 , מפרטות באילו מקרים נדרשת חקירת שריפות על ידי הרשות הארצית לכב"ה.
כאמור, במועד סיום הביקורת חוק הרשות הארצית לכב"ה טרם הוחל על צה"ל.
כאמור, על פי פקודת הארגון של מקל"ר, ייעודו של קל"ר הוא להיות גם "הסמכות המקצועית הראשית בצה"ל" על תחום "הכיבוי ובטיחות האש (למעט כיבוי אש ייעודי) לרבות חקירת דליקות".
על פי פקודת הארגון האמורה, בין תפקידי ענף ההדרכה והביקורת במקל"ר "לשמש סמכות מקצועית בתחום כיבוי ובטיחות באש בצה"ל לרבות חקירת דליקות, למעט אפסניה ייעודית של הזרועות; לבצע ביקורות בנושא ביחידות צה"ל ולבצע הכשרות בתחום כיבוי ובטיחות באש בצה"ל".
הגוף הממונה במקל"ר על נושא הבטיחות באש ה וא כאמור מדור הבטיחות באש בענף ההדרכה והביקורת.
המדור כולל את ראשת המדור ואזרח עובד צה"ל שהוא עוזר ראשת המדור.
במדור מוצבים גם חיילי מילואים, המופעלים לצורך ביצוע ביקורות של המדור בתחום הבטיחות באש ביחידות.
להלן בלוח 1 נתונים של מדור הבטיחות באש במקל"ר עלמספר השריפות בצה"ל, שמקל"ר מהווה סמכות מקצועית לגביהן, ועל מספר חקירות השריפות שערכה מקל"ר בכל אחת מהשנים 2013 עד2015: 1124 | דוח שנתי 67א .
לוח 1 : חקירות השריפות שערכה מקל"ר, 2015 -2013 .
שנה מספר השריפות מספר החקירות של שריפות .
* 36 שריפות מהן חקרה הרשות הארצית לכב"ה ביוזמת צה"ל.
מנתוני הלוח עולה, כי מקל"ר חקרה רק חלק קטן ביותר מבין השריפות שאירעו בצה"ל בשנתיים וחצי האחרונות, ושהטיפול בעניינן הוא באחריותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לחקירת שריפות תפקיד חשוב בתהליך הפקת הלקחים, שמטרתו לשפר את ההיערכות למניעת שריפות ואת ההיערכות לכיבוין, ולמנוע הישנותן של שריפות בעתיד.
מממצאי הביקורת עולה, כי מדור הבטיחות באש במקל"ר אינו מממש תפקיד חשוב זה.
על קל"ר לבחון את הסיבות למצב זה, ולנקוט את הפעולות הדרושות לשיפור משמעו תי ביכולת לחקור שריפות.
בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי בטיוטת הנוהל על אופן יישום חוק הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל נקבע כי כלל השריפות בצה"ל ייחקרו על ידי חוקרי הרשות הארצית לכב"ה; וכי ממועד החתימה על הנוהל יחול שיפור משמעותי ביכולת לחקירת שריפות בצה"ל.
הטיפול בשריפות שגורם צה"ל בשטחי אימונים שלו .
צה"ל עושה שימוש בשטחים רחבים במדינת ישראל לצורכי אימונים ותרגילים של יחידותיו, שבחלקם נעשה שימוש באש חיה (להלן שטחי אימונים או שטחי אש).
ייעודה של זרוע היבשה הוא לבנות את כוחות השדה של צה"ל עד רמת הגיס (כולל) ולקיימם בכשירות הנדרשת.
בין תפקידיה של זרוע היבשה: להכשיר את כוחות השדה של צה"ל ולאמנם.
מדור תרגילים ושטחי אש במחלקת אימונים שבזרוע היבשה ממונה ואחראי מטעם צה"ל על כל שטחי האימונים שלו עבור כל הגורמים, ובכלל זה הפיקודים המרחביים והזרועות, והוא זה שמקצה שטחי אש לגורמים השונים בצה"ל.
ניהול שטחי האש בזרוע היבשה נעשה באמצעות הפיקודים המרחביים, שהינם בעלי הסמכות והאחריות על השטחים שבאחריותם כולל בנושא מניעת שריפות, לרבות הקשר עם הגורמים הרלוונטיים במרחב ומענה לכיבוי השריפות בעת גילוין.
צבא הגנה לישראל | 1125 .
מחלקת אימונים שבזרוע היבשה מפרסמת בכל שנה פקודה לגבי השימוש בשטחי אש.
פקודה זאת כוללת פרק בנושא: "נוהל היערכות ומניעת שריפות בשטחי אש".
נוהל זה מפרט את פעולות המניעה של היחידות המתאמנות כדי למנוע שריפות, ואת הצעדים שעליהן לנקוט, אם פרצה שריפה.
כך, בין היתר, "יש להימנע ככל האפשר מירי נותבים או מהפעלת תחמושת/עשן/תאורה/זרחן, לתוך שטח מכוסה קוצים/צמחיה/מיוער וכו'; בכל תרגיל אש בקיץ תצטייד היחידה המתאמנת בציוד כיבוי שיכלול: מחבטים, מטפים, שקי חול, כלי חפירה, שקים ריקים ומים להרטבת השקים; באחריות יחידה בעלת ש ]שטח אש [ "א לדאוג לכך כי בשטח בו מצויים קוצים, עצים וכו', יוכנו שבילי אש אשר ימנעו את התפשטות הדליקה לאזורים מיושבים ומעובדים אשר בתוך או מחוץ לגבולות שטח האש"; "אם פורצת שריפה בשטח בו מתאמן כוח צבאי או בקרבתו, יורה המפקד במקום על הפסקת האימונים ויפנה את כ ל הכוח במהירות לכיבוי השריפה".
"יש לוודא כי בסיום התרגיל יבצע המפקד האחראי סריקה ע"מ לוודא שלא נשאר בשטח גוף בוער; לבצע סריקת נפלים בשטח האימון, במידה והתגלו נפלים בשטח יש לסלקם".
כמו כן, מחלקת אימונים מכינה מדי שנה בשנה תכנית לריסוס עשבי בר ויצירת פסי אש ואזורי חיץ למניעת התפשטות שריפות בשטחי אימונים.
מנתוני מקל"ר לגבי שריפות שהיו בצה"ל בשנים 2015-2013 (עד תחילת אוגוסט 2015 ) עולה, כי 63 (כ-13% ) מבין 482 השריפות שאירעו בשנת 2013 , פרצו בשטחי אש; שיעור דומה של שריפות בשטחי אש היה בשנת 2014 :46 (כ-12%) מבין390 השריפות; ועד תחילת אוגוסט2015 היו34 שריפות (כ-17% ) בשטחי אש מבין 201 .
השריפות שהיו עד אז בצה"ל 2.
רט"ג היא רשות ממשלתית האחראית על ניהול שמורות הטבע והגנים הלאומיים, וכן על אכיפת חוקי שמירת הטבע בשטחים הפתוחים.
רט"ג מאורגנת בחמישה מחוזות אזוריים, כשלכל אחד מהם אחריות על שמורות הטבע, הגנים הלאומיים וערכי הטבע באזור.
בפגישה של נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל רט"ג ומספר מנהלי מחוזות ברט"ג בינואר 2015 הם ציינו, כי חלק משטחי האש של צה"ל מהווים שמורות טבע, וכי השריפות הנגרמות בשטחי אימונים אלה גורמות לנזקים רבים וחמורים, וביניהם פגיעה בערכי טבע שקשה לשקמה במשך שנים.
לדבריהם, יחידות צה"ל פועלות בניגוד לפקודות וגורמות לשריפות, ובמקרים לא מעטים אף עוזבות את השטח לאחר האימון, בלי שכיבו את השריפה.
עוד ציינו, כי באותם שטחי אש יש שריפות חוזרות ונשנות, שגרמו יחידות מתאמנות, מפני שלא הופקו על ידי צה"ל לקחים ממקרים דומים קודמים, ואם הופקו - לא יושמו.
מנהל מרחב שפלה וחוף ברט"ג כתב ביוני 2015 למשרד מבקר המדינה בעניין הבעיה וחומרתה, בין השאר: "במרחב שפלה וחוף מספר שטחי אש בעלי איכות אקולוגית גבוהה.
על מנת למנוע הישרפות השטחים האמורים מדי שנה, נערכו זרוע [ מספר פעולות למניעת אש וכיבויה"; "סוכם עם רמ"ח אימונים במז"י על תקצי]היבשהב וכלים לעבודה.
דרכי אש וריסוס מונע באזורי המטווחים או באזורים אחרים המועדים לפריצת אש; מדי שנה נערכות ישיבות הכנה לעונת השריפות ולהגברת המודעות בקרב מפקדים בצבא".
הוא הוסיף במכתבו: "הצגת הבעיה: הצבא אינו עומד בפקודות שהוא עצמו כתב.
הן בסוגיית מניעת 1126 | דוח שנתי 67א .
האש והן בכיבויה; התקציב והכלים להכנת שטח האש מגיעים באיחור מדי שנה, כאשר מרבית השטח שרוף או שאינם מגיעים כלל.
פעמים רבות אנו עדים להמשכתו של האימון לאחר פריצת האש; למרות היות הצבא הגורם המרכזי לשריפות בשטחים האמורים, הוא נטול כל אמצעים לכיבוי אש ולו הפשוטים ביותר"; "למרות סידרה של פגישות מרמת מפקדי הבסיסים ועד לקצינים בכירים בפיקוד מרכז ובמז"י לא השתנה דבר!
לפי נתונים של מנהל מרחב שפלה וחוף ברט"ג, מ - 22.
15 נגרמו במרחב זה 24 שריפות בשטחים פתוחים, כאשר גורם השריפה לגבי 17 מהן הוא צה"ל, שבהן נשרפו כ– 20,000 .
דונמים בשנים האחרונות פנו בעלי תפקידים בכירים ברט"ג לגורמים בכירים בצה"ל והעלו טענות בנוגע לשריפות שגרמו יחידות צה"ל בשטחי האימונים שלו.
בספטמבר 2014 כתב הסמנכ"ל של רט"ג לסגן הרמטכ"ל, כי במהלך החודשים האחרונים התרחשו כ –50 שריפותברחבי הארץ ונשרפו עשרות אלפי דונם בשטחים פתוחים ובתחום שמורות טבע וגנים לאומיים; חלק מהשריפות נגרמו כתוצאה מפעילות צה"ל במסגרת אימונים באש חיה שהתקיימו במזג אוויר חם ויבש, ולמרות זאת יחידות צה"ל השונות לא היו מצוידות באמצעים מתאימים לכיבוי אש כמתחייב.
הוא הוסיף כי במספר מקרים נטשו החיילים את השטח עם פרוץ השריפה ולא סייעו לכבות את האש; וכי למרות בקשות חוזרות לא בוצעו בחלק משטחי האש פעולות מניעה, ריסוס מעכב בעירה וטיפול בדרכים המשמשות כחיץ למניעת התפשטות שריפות.
עוד הוא ציין כי "פנייתי זו באה לאחר בקשות חוזרות ונשנות של שינוי המצב על ידי גורמי השטח וכן הינה לאחר פניות שלי בכתב ובעל פה שלצערי לא גרמו לשינוי בשטח".
באותו חודש ענה קל"ר למכתב האמור של סמנכ"ל רט"ג, בין השאר, כי זרוע היבשה פרסמה הנחיות ברורות בנושא מניעת שריפות בשטחי אימונים, הכוללות הנחיות מפורטות לאמצעי הזהירות שיש לנקוט בעת ביצוע אימונים באש, סדר הפעולות שיש לבצע לפני האימון, במהלכו ולאחריו, נוהלי הדיווח וכן מערכי שיעור ייעודיים הכוללים פרקים תיאורטיים וכן תרגולים מעשיים למניעת שריפות.
קל"ר הוסיף, כי "מבוצעת פעילות רבה, בהובלתו של סגן הרמטכ"ל, לקי דום מערך בטיחות האש בכלל ותחום המניעה בפרט, וזאת באמצעות הקצאת משאבים, ביצוע הדרכות ותרגולים, כתיבה ורענון התו"ל הקיים בנושא וסגירת מעגלים באמצעות בקרה ומעקב שוטפים".
ביוני 2015 כתב מנהל החטיבה לאכיפת החוק ברט"ג לראש המטה בחיל האוויר, כי מזה מספר שנים פורצות שריפות רבות בשטח אש מסוים של חיל האוויר, כתוצאה מאימוני צה"ל ומפיצוץ תחמושת פסולה של חיל האוויר.
במכתבו הוא ציין כי במאי 2015 פוצצה כמות אדירה של תחמושת פסולה במרכז שטח האש ללא היערכות מתאימה, וכתוצאה מהפיצוץ פרצה במקום דליקה שכיבויה נמשך כחמש שעות ופעלו בה שישה מטוסי כיבוי (שערכו 24 גיחות), מסוק משטרתי, שש כבאיות של הרשות הארצית לכב"ה ואנשי רט"ג; בשריפה עלו באש כ- 9,000 דונם שטח טבעי.
בהמשך צבא הגנה לישראל | 1127 .
שריפות אלה המכתב צוין, כי למרות אזהרות של רט"ג ושל הרשות הארצית לכב"ה, יום לאחר מכן נערך פיצוץ נוסף במקום ובעקבותיו פרצה שריפה נוספת שגם בעטיה פעלו כוחות כיבוי אוויריים וקרקעיים.
מנהל החטיבה לאכיפת החוק ברט"ג הוסיף כי "עלויות הכיבוי עולות עשרות מונים על ההובלה דרומה למקום בו אין חשש לשריפה", וכי "סיכון חיי האדם, ]של התחמושת [ הפגיעה בטבע ועלויות הכיבוי מצריכות חשיבה ועשייה נוספת בעניין".
צה"ל מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה כי חיל האוויר משמיד תחמושת בכפוף לפקודות הצבא ולמגבלות נוספות; וכי בשטח האש האמור נעשות פעולות למניעת שריפות בהמלצת גורמי כיבוי אש.
צה"ל הוסיף כי נעשית בחינה להעברת אזורי השמדת התחמושת לשטחי א ש בדרום הארץ, אשר תייתר את השימוש בשטח האש האמור למטרה זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסיכונים הנובעים מהשמדת תחמושת, אשר גרמה לפריצת שריפות, ובשל היותה של השמדת תחמושת אירוע יזום ומתוכנן, ראוי למלא בקפידה רבה את הוראות הבטיחות באש כדי למנוע שריפות בעת ה שמדת תחמושת ואת נזקיהן הצפויים.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן טיפולם של מחלקת אימונים בזרוע היבשה ושל מדור הבטיחות באש שבמקל"ר בשריפות בשטחי אש של צה"ל.
נמצא, כי במדור תרגילים ושטחי אש שבמחלקת אימונים, אשר ממונה ואחראית מטעם צה"ל על כל שטחי האימונים שלו, לא היה כלל מידע על השריפות שהיו בשטחי האש, והמדור לא חקר את הנסיבות שבעטיין נגרמו השריפות שהיו בשטחי אש כדי להפיק מהן לקחים לעתיד.
עוד נמצא, כי גם מדור הבטיחות באש במקל"ר לא חקר את הנסיבות שבעטיין נגרמו השריפות שהיו בשטח י האש בשנים 2013 עד2015 (עד תחילת אוג וסט 2015 ).
הוא אינו מעורב בתחקירים של יחידות לגבי שריפות אלה, ואף לא מרכז באופן שיטתי את המידע בנושא זה; המדור גם אינו מרכז נתונים לגבי מידת טיפול הגורמים השונים בצה"ל בבעיה זו, ואופן הטיפול.
מהאמור לעיל עולה, כי אין בידי הגורמים המטפלים בזרוע היבשה ובמקל"ר בנושא השריפות הנגרמות בשטחי האימונים על ידי יחידות צה"ל תמונה כוללת של שטחי האימונים המסוכנים בתחום הבטיחות באש, ואין בידיהם מידע בנוגע לסיבות שבעטיין נגרמו שריפות אלה.
במצב עניינים זה לא ניתן להפחית שריפות אלה משמעותית.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מפברואר 2016 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי מחלקת אימונים בזרוע היבשה נמצאת בקשר ישיר עם יחידות השטח, מפיקה לקחים משנה לשנה ומרכזת תכנית שנתית כמענה מניעתי לשריפות.
הלקחים מופקים על בסיס דיווחי היחידות על שריפות בשטחי האש ובהתבסס על שיח שמתקיים עם מפקדי היחידות, הן בשלבי התכנון השנתי והן באופן שוטף.
צה"ל הוסיף כי מקל"ר אינה מקיימת חקירת שריפות בשטחי אש היות שהסיבה שהביאה לפרוץ השריפה 1128 | דוח שנתי 67א .
היא ברורה - ירי תחמושת לעבר צמחייה בשטח אש.
מעבר לכך, המידע הקיים במקל"ר על כל השריפות בשטחי האש מתקבל בדיעבד, עם קבלת חשבונית מתחנת כיבוי האש עבור כיבוי האש באירוע, מספר חודשים לאחר האירוע.
הרשות הארצית לכב"ה מסרה למשרד מבקר המדינה בהתייחסותה מינואר 2016 ,לממצאי הביקורת כי כיבוי דליקות בשטחים פתוחים עולה למדינת ישראל בכלל ולרשות הארצית לכב"ה בפרט, מיליוני ש"ח.
הרשות הארצית לכב"ה סבורה שעיקר הבעיה קשור למילוי דרישות הבטיחות באש של הרשות על ידי צה"ל, לרבות יצירת פסי חיץ, ובקביעת בעל תפקיד האחראי למניעת שריפות בעת ביצוע אימונים.
מנכ"ל רט"ג, מר שאול גולדשטיין, מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 כי הממצאים בנושא השריפות בשטחי האימונים של צה"ל משקפים בצורה טובה את המצב בשטח המחייב שינוי; וכי המסקנה העולה מהמצב בשטח מחייבת שינוי התייחסות בצבא לנושא השריפות, וחייבת להיות הבנה שאירוע שריפה הוא כתקלת אימונים, ויש להתייחס למקרים כאלה באותה חומרה מבחינת מחויבות משמעת מפקדים, תחקור וענישה.
מנכ"ל רט"ג סיכם כי "אנו מקווים כי דוח זה יתרום לשינוי הנדרש בצה"ל מבחינת התייחסותו לנושא השריפות בשטחים פתוחים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש חשיבות רבה בתחקור השריפות הנגרמות בשטחי האש של צה"ל, כדי לברר באיזו מידה קיימו מפקדי היחידות המתאמנות את פעולות המניעה הנדרשות מהיחידות המתאמנות כדי למנוע שריפות, ואת הצעדים שעליהם לנקוט כשפורצת שריפה.
לפיכך, על זרוע היבשה ועל מקל"ר לחקור את השריפות בשטחי האימונים, ולהפיק מהן את הלקחים הנדרשים, ברמה המערכתית וברמה האישית, כדי להקטין משמעותית את היקפן של שריפות אלה, ולמנוע נזקים לשמורות הטבע ולערכי הטבע.
צבא הגנה לישראל | 1129 .
לטפל בפערים אלה סיכום .
שריפות במבנים ובמחנות של צה"ל עלולות לגרום לסיכון חיי אדם, לנזק לרכוש ולסביבה, ולשבש את רציפות תפקודן של יחידותיו ואת כוננותו המבצעית ופעילותו בעת שגרה.
בשלוש השנים האחרונות נגרמו בצה"ל מאות שריפות, בכל שנה בדרגות חומרה שונות, אשר גרמו לנפגעים ולנזק של מיליוני ש"ח לרכוש.
לטיפול במניעת שריפות יש חשיבות רבה, בין היתר, בשל אי-הוודאות של פוטנציאל הנזק שעלול להיגרם לנפש, לרכוש ולסביבה.
על אף שהמודעות בצה"ל לנושא ההיערכות למניעת שריפות ולכיבוין גברה בעקבות השרפה הקשה בכרמל בשנת 2010 , ונעשות פעילויות שונות כדי לשפר את תחום הבטיחות באש בצה"ל, עדיין נמצאו בביקורת ליקויים רבים בתחום זה, חלקם משמעותיים, לרבות ליקויי בטיחות בחשמל המהווים סכנת חיים.
בולט הפער המשמעותי בין היקף ההשקעה הנדרשת לביטול הפערים הקיימים בצה"ל בתחום הבטיחות באש או לפחות לצמצומם המשמעותי, ובין התקציב שקבע צה"ל כדי לטפל בפערים אלה.
נוכח עמדת הרשות הארצית לכב"ה, ולפיה הטיפול של צה"ל בפערים הניכרים הקיימים בתחום הבטיחות באש בצה"ל הוא איטי מדי ביחס לסיכון הטמון בהם, ראוי לדעת משרד מבקר המדינה, שהפערים והצרכים בתחום זה יועלו לדיון בראשות סגן הרמטכ"ל ואף יובאו לידיעת הרמטכ"ל.
זאת, כדי לתת להם מענה לפי סדר עדיפויות שייקבע.
נוכח הפערים הניכרים הקיימים בצה"ל בין הצרכים בתחום הבטיחות באש ובין המענה הניתן להם, יש חשיבות רבה למתן פתרון מיידי לכיבוי שריפות במחנות צה"ל על ידי תחנות כיבוי אש של הרשות הארצית לכב"ה.
על קל"ר בשיתוף חטיבת המבצעים שבאמ"ץ לוודא שהנחיות של חטיבת המבצעים משנת 2013 בעניין החבירה של תחנות לכיבוי אש של הרשות הארצית לכב"ה למחנות צה"ל שבמרחבן במקרה של שריפה אכן מומשו, ומחנות צה"ל השונים הכינו מתכונת לחבירה לתחנות כיבוי אש במרחבן לצורך כיבוין של שריפות.
תחום הבטיחות באש הוא תחום מקצועי שעליו מופקדת הרשות הארצית לכב"ה.
לפיכך, להחלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על צה"ל יש חשיבות רבה בכך שתתאפשר הנחיה מקצועית ופיקוח של הרשות הארצית לכב"ה בתחום הבטיחות באש בצה"ל.
על משהב"ט ועל הרשות הארצית לכב"ה לסיים את הכנת הנוהל בדבר אופן החלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על צה"ל בתוך זמן קצוב, ול הביאו לאישורם של השר לביטחון הפנים ושל שר הביטחון.
חוק שירות ביטחון והתקנות שהותקנו מכוחו, קובעים הוראות בדבר קריאה להתייצבות, לרישום ולבדיקה של מלש"בים, ולגבי כל הכרוך בגיוסם לשירות סדיר בצה"ל.
ההגדרה בחוק למלש"ב מתייחסת לכל אזרח או תושב קבע שטרם התייצב לשירות סדיר או שירות מילואים: גברים ונשים בני 16 וחצי ומעלה, שטרם התייצבו לשירות ולא קיבלו פטור משירות מחמת גיל.
החוק מסמיך את שר הביטחון למנות פוקדים3 , הרשאים לקרוא למלש"ב לצורך ביצוע תהליכי הצו הראשון.
במסגרת תהליכים אלה נעשים למלש"ב מיון רפואי ומיון איכותי, ובהסתמך על תוצאותיהם נקבע כושרו של המלש"ב לשירות ביטחון.
בהוראת הפיקוד העליון בנושא אכ"א נקבע כי בין תפקידיו לפעול למיצוי פוטנציאל כוח האדם בצה"ל.
את המדיניות בנושא זה מתווה חטיבת תומכ"א, ומיטב, שהיא גוף ביצוע של החטיבה, מוציאה אותה לפועל.
מיטב הוקמה במאי 2006 מאיחודן של שתי יחידות: בסיס קליטה ומיון (בקו"ם) ומינהל הגיוס.
לפי פקודת הארגון שלה, ייעודה הוא להיות גוף ביצוע האחראי לאכיפת חוק שירות ביטחון, דהיינו גיוס לשירות חובה, ומיצוי המשאב האנושי באמצעות ניהול תהליכי מיון, שיבוץ וחיול.
בין תפקידיה בשגרה נמנים: איתור פוטנציאל הגיוס ותכנון היקפו; זימון מלש"בים לביצוע תהליכי הצו הראשון; מיון ושיבוץ ראשוני של כלל המלש"בים בהתאם להנחיות חטיבת תומכ"א; טיפול בפניות של מלש"בים; טיפול בגיוסם; ואישור פטור משירות ביטחון למלש"בים.
בראש מיטב עומד מפקד בדרגת אל"ם, הנעזר במטה היחידה שכולל חמישה ענפים.
הטיפול במלש"בים נעשה באמצעות חמש לשכות גיוס אזוריות – בתל השומר, בירושלים, בחיפה, בבאר שבע ובטבריה – הכפופות מבחינה מקצועית לענפים השונים במפקדת מיטב.
ענפים אלה והמדורים המקצועיים המקבילים בלשכות הגיוס מנהלים את כל ההליכים הנוגעים לרישום בלשכות הגיוס ולבדיקות התאמה לגיוס לצה"ל.
בדצמבר 2014 שירתו במיטב כ- 1,800 חיילים וקצינים.
לפי נתוני מיטב, היא מטפלת בעשרות רבות של מלש"בים בכל שנה.
בתהליכי המיון נוטלים חלק שני גופים נוספים בצה"ל, הפועלים בשיתוף פעולה עם מיטב, ומהווים - כל אחד בתחומו - סמכות מקצועית מנחה, מפתחת, מייעצת ומבקרת: לעניין המיון הרפואי - מקרפ"ר שבראשות קצין הרפואה הראשי של צה"ל (להלן - קרפ"ר), אשר נושא באחריות, בין היתר, למיון הרפואי של מלש"בים ולפיקוח על ביצועו; ולעניין המיון האיכותי - ממד"ה, שתפקידיה הם, בין היתר, לבנות, לפתח ולתחזק את המערכות המרכזיות למיון כוח אדם, ובהן – המיון האיכותי למלש"בים; ולייעץ, לפקח ולבקר מקצועית את מערכות מיון כוח האדם בצה"ל.
3 "פוקד" הוא מי שמונה לכך לפי סעיף50 לחוק על ידי שר הביטחון, והודעה על כך תפורסם ברשומות.
מפקד מיטב ומפקדי לשכות הגיוס מונו על ידי שר הביטחון כפוקדים.
1140 | דוח שנתי 67א .
בתקופה מדצמבר 2014 עד נובמבר20154 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא המיון והגיוס לצה"ל.
נבדקו בעיקר: קביעת סף הגיוס; נושאים הנוגעים למיון הרפואי בלשכות הגיוס, לרבות הבקרה עליו; נושאים הנוגעים למיון האיכותי בלשכות הגיוס, לרבות הבקרה עליו; והטיפול במלש"ב לאחר תהליכי הצו הראשון ועד גיוסו.
הביקורת נערכה בצה"ל: באכ"א – בחטיבת תומכ"א, במיטב, בלשכת הגיוס תל השומר ובענף פיתוח מערכות מיון שבממד"ה; ובמקרפ"ר.
על פי חוק שירות ביטחון, שר הביטחון רשאי לפטור מחובת שירות סדיר, או להפחית את תקופת השירות, והוא רשאי לאצול לאדם אחר את הסמכויות הנתונות בידיו.
על פי הוראה של אכ"א בנושא סמכויות לביצוע חוק שירות ביטחון במערכת הגיוס, שר הביטחון האציל את הסמכות לפטור משירות ביטחון לבעלי תפקידים שונים בתחום הגיוס לצה"ל, ובין היתר לראש מינהל הגיוס (כיום מפקד מיטב), לסגנו ולמפקדי לשכות הגיוס האזוריות.
חטיבת תומכ"א מפרסמת מדי פעם בפעם הנחיות לגיוס לצה"ל המכונות באכ"א "סף הגיוס".
מלש"בים שאינם מתאימים להנחיות סף הגיוס הם כאלו שאינם עומדים בסף הגיוס לצה"ל, ומקבלים פטור משירות ביטחון (להלן – פטור בשל אי-עמידה בסף הגיוס).
נתוני הפטור בשל אי-עמידה בסף הגיוס נמדדים במונחי שנתון לידה.
לפי נתוני חטיבת תומכ"א מאוגוסט 2015 , שיעור הפטור בשל אי-עמידה בסף הגיוס לגבי שנתון לידה 1995 , ששנת הגיוס העיקרית שלו הייתה 2013 , היה 2.
1% מן האוכלוסייה החייבת בגיוס (כ- 2,500 מלש"בים): גברים- 1.
שיעור זה והתפלגותו לא השתנו משמעותית מאז שנת 2008.
לפי מסמך בנושא סף הגיוס לצה"ל, שהעבירה חטיבת תומכ"א באוגוסט 2015 "למשרד מבקר המדינה, המונח "סף גיוס מורכב משתי קבוצות: א.
צבא הגנה לישראל | 1141 .
גיוס" בשום הוראה או .
מרכיביו, אופן קביעתו .
אותו שאובחנו כבעלי קשיי הסתגלות בדרגה 605 - ציון הניתן על ידי קצין בריאות נפש (להלן - קב"ן) בלשכת הגיוס, והוא מבטא קושי הסתגלות חמור המונע אפשרות לשרת; ב.
מלש"בים שלא אובחנו כבעלי קשיי הסתגלות בדרגה 60 , אך הם בעלי מכלול נתונים המאפשרים קבלת החלטת פוקד על פטור משירות ביטחון, אם בשל .
נתוני איכות נמוכים או בהתאם לשיקול הדעת של הפוקד, הרשאי לפטור מלש"ב משירות על בסיס התרשמותו ממכלול הנתונים העומדים בפניו בעת הדיון בבקשה.
עניינו של מלש"ב המועמד לפטור משירות בשל אי-עמידה בסף הגיוס נדון בוועדה מיוחדת לכך, ובמסגרתה יוחלט האם יגויס לצה"ל, ואם כן, לאיזו מסגרת - רגילה או מותאמת לנתוניו.
במסמך האמור של חטיבת תומכ"א צוין עוד, כי מדיניות סף הגיוס ושיעורו נקבעים על ידי ראש חטיבת תומכ"א אחת לשנה, והוא זה המאשר אותם; וכי הפעם האחרונה שבה הוכנסו שינויים במדיניות סף הגיוס הייתה בשנת 2008 , שינויים שנגעו להורדה משמעותית של סף הגיוס לנשים, כך ששיעור הנשים אשר אינן מתגייסות לצה"ל מסיבה זו ירד משמעותית.
בביקורת התברר, כי לא קיימת הגדרה רשמית למונח "סף גיוס" בשום הוראה או פקודה בצה"ל, לרבות מרכיביו, אופן קביעתו והגורמים המאשרים אותו.
גם הרכבה של הוועדה הדנה בפטור משירות ביטחון בשל אי-עמידה בסף הגיוס, סמכויותיה וסדרי עבודתה לא נקבעו בשום הוראה או פקודה בצה"ל.
בהתייחסותו מינואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי סוגיית סף הגיוס היא כבדת משקל, וכי מרכיבי סף הגיוס מנותחים ונדונים באופן פרטני בדיונים נרחבים בחט יבת תומכ"א, שבהם משתתפים גורמי תכנון, מחקר, בריאות הנפש וגיוס, ולבסוף מתקבלת החלטה בדיון בראשות ראש חטיבת תומכ"א.
נוסף על כך, נעשית בקרה איכותית וכמותית על העמידה בתחזיות, ונערכים מחקרים ייעודיים, שמטרתם לתקף את ההחלטות הקיימות מתוך רצון לזקק את ההגדרות הקיימות מחד גיסא, ולאפשר למרב האוכלוסיות לשרת בצה"ל מאידך גיסא.
עוד מסר צה"ל לעניין זה, כי שיעורי הפחת מגיוס, ובהם סף הגיוס, מוצגים לראש אכ"א מדי שנה בשנה, ובמסגרת זו מוצגות המגמות והסיבות השונות לפטור מגיוס; וכי עיון במגמות אלה מצביע על החלטות מדודות ועל היעדר תנודתיות בסף הגיוס בשנים האחרונות.
אשר לסוגיית ביסוס המדיניות בפקודות, מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו, כי עד אמצע שנת 2016 תבוצע בחינה אודות הפקודות המתאימות לכך והמדרג שלהן.
5 על פי הגדרה של מקרפ"ר, קשיי הסתגלות הם מדד לא רפואי, שמטרתו להבדיל בין הפרעות נפשיות ברמה הפסיכו -פתולוגית ובין קשיי הסתגלות הקשורים לגורמים פסיכו -חברתיים (כמו הפרעות במשפחה, עזובה חברתית, בעיות מוטיבציה); להסיר תווית רפואית נפשית מאוכלוסיות ללא חולי; לשפר את תהליך המיון; ולאפשר מרחב מיון ושיבוץ במקצועות ובתפקידים החסומים בפני חיילים בעלי מגבלת פרופיל רפואי נפשי, ושיבוץ בעל מאפיינים מטפחים לאוכלוסיות הזקוקות לכך.
בדומה לפרופיל הרפו אי, קיים טווח ציונים לקשיי ההסתגלות על השלכותיו השיבוציות, כאשר הדרגה החמורה ביותר היא 60 , והיא מסמלת קושי הסתגלות חמור המחייב המלצה לפטור משירות ביטחון מסיבת אי-התאמה.
1142 | דוח שנתי 67א .
לדעת משרד מבקר המדינה, המדיניות בנושא הפטור משירות ביטחון בשל אי- עמידה בסף הגיוס על רקע נתונים אישיים נמוכים או על רקע מכלול נתונים אישיים, ושיעור מתן הפטור בנושא זה, הם עניינים בעלי חשיבות ציבורית וחברתית גבוהה, ולהם השלכה משמעותית על עתידם של מלש"בים.
על אכ"א לעגן את המדיניות בנושאים אלו ואת ההגדרות הרלוונטיות במסמכים נורמטיביים רשמיים.
תחומים חשובים אלה ראוי שיאושרו גם ברמות בכירות יותר: על ידי הרמטכ"ל ואף על ידי שר הביטחון.
המיון הרפואי בלשכות הגיוס .
על פי קביעת מקרפ"ר , ייעודו של המיון הרפואי הנעשה בלשכות הגיוס במסגרת תהליכי הצו הראשון הוא הגדרת הכשירות הרפואית וסביבת הפעילות למלש"בים, במטרה לשמור ולקדם את בריאותם ולהביא למיצוי מיטבי של כוח האדם.
במסגרת המיון הרפואי נבדק המלש"ב בלשכת הגיוס על ידי ועדה רפואית הקובעת בסיו ם הבדיקה את כושרו במונחים של סעיפי ליקוי גופני ופרופיל רפואי 6 .
ענף רפואה תעסוקתית ומיון רפואי שבמקרפ"ר (להלן - ענף רת"ם) הוא גוף המטה האמון על גיבוש מדיניות המיון הרפואי של המשרתים בצה"ל לכלל המקצועות הצבאיים וליחידות השונות.
בין היתר, מתבטאת מדיניות זו בפ רסום ספר התקנות לקביעת כושר בריאותי (להלן - ספר הפרופילים) ובעדכונו מפעם לפעם, בפרסום הנחיות מקצועיות של הענף ובפרסום הוראות קרפ"ר.
מדור לשכות גיוס שבענף רת"ם הוא הסמכות הרפואית המייעצת לרופאים של הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס.
בתקופת הביקורת כלל הרכבה של כל ועדה רפואית אדם אחד, רופא במקצועו, ששימש גם כיו"ר הוועדה.
בכל אחת מלשכות הגיוס פעלו בתקופת הביקורת מספר ועדות, בהתאם לגודלה של כל לשכה.
הרופאים בוועדות הם בדרך כלל רופאים כלליים, מיעוטם רופאים מומחים; הם משרתים בצה"ל בשירות ס דיר (על פי רוב לפני ההתמחות) או עובדים כאזרחים עובדי צה"ל.
בנוסף לאלו, יש לכל לשכת גיוס מאגר של רופאים המשרתים במערך המילואים.
הרופאים בוועדות הרפואיות כפופים פיקודית לסגל המפקדים בלשכות הגיוס ובמיטב, והם מונחים מקצועית על ידי ענף רת"ם.
על פי הנחיית ענף רת"ם, בכל לשכת .
6 :הפרופיל הרפואי הוא קוד בן שתי ספרות, ומשמעויותיו היו בתקופת הביקורת, כלהלן21 - אינו כשיר לשירות לצמיתות; 24 - ;אינו כשיר לשירות זמנית 25 - אינו כשיר לשירות, אך אושר כמתנדב; 45 - כשיר לשירות במקצועות מנהלה; 64 - ;כשיר למערך הטכני72 - כשיר ליחידות שריון, תותחנים, הגנה אווירית; 82 ו-97 - ,כשיר ליחידות חי"ר והתנדבות.
על פי נתוני מקרפ"ר התפלגות הפרופילים הרפואיים בטווח הכשירות לשירות בקרב המתגייסים בשנת 2014 הייתה כלהלן: פרופיל 97 - 55% מהמתגייסים; פרופיל82 - 14% ; פרופיל72 - 8% ; פרופיל64 - 16% ; פרופיל45 - 5%; ופרופיל25- 2%.
צבא הגנה לישראל | 1143 .
גיוס פועל, בנוסף לרופאי הוועדות הרפואיות, רופא ראשי, שהוא הסמכות המקצועית הבכירה בלשכת הגיוס בתחום המיון הרפואי ומשמש מנחה מקצועי לרופאיה.
הוא הגורם המקשר בין ענף רת"ם במקרפ"ר ובין רופאי לשכת הגיוס בכל הנושאים המקצועיים הקשורים למיון הרפואי.
המלש"ב נקרא ללשכת הגיוס לראשונה בהיותו בגיל 16 וחצי עד גיל 17 .
התהליכים הרפואיים שעובר המלש"ב בלשכת הגיוס במסגרת תהליכי הצו הראשון הם: בדיקות מעבדה (שתן); בדיקות פרה -רפואיות: לחץ דם, דופק, גובה, משקל, חדות ראייה, עיוורון צבעים; ובדיקת רופא בוועדה רפואית.
על פי הנחיה של ענף רת"ם, יו"ר הוועדה הרפואית יבדוק אם קיים שאלון רפואי למלש"ב ולרופא המטפל7 ,או חומר רפואי אחר שהועבר בעניינו של המלש"ב ישאל אותו במפורט ובמדויק לגבי תולדותיו הרפואיים, שלו ושל משפחתו, ויפרט את תולדות המחלות של המלש"ב ומשפחתו כפי שהוצהר עליהן בטופס ממוחשב ייעודי (להלן - טופס הבדיקה).
בנוסף לכך, יו"ר הוועדה יבדוק את המלש"ב בדיקה גופנית מלאה, ויציין בעמודות המתאימות לכך בטופס הבדיקה את קיומו או אי -קיומו של ממצא פתולוגי.
במקרה הצורך יישלח המלש"ב להשלמת מידע או לבדיקות, לפני שייקבע לו פרופיל רפואי .
מצאה ועדה רפואית כי המלש"ב בלתי כשיר לשירות או בלתי כשיר ארעית לתקופה העולה על שישה חודשים, יתייצב המלש"ב בפני ועדה רפואית מיוחדת שתחליט על כשירותו לשירות ביטחון.
עבודת הוועדה הרפואית מתועדת ברשומה של המלש"ב שבמערכת הממוחשבת לניהול מידע רפואי צבאי (מערכת CPR ).
בנוסף לעבודתו באמצעות מערכת CPR , משמשת את הרופא במהלך הבדיקה מערכת ממוחשבת אזרחית (להלן – מערכת SAP ) המכילה תוכנה ארגונית (מערכתERP ), שבאמצעותה הוא יכול לצפות במסמכים רפואיים אזרחיים.
תפקודן התקין של שתי המערכות הממוחשבות חיוני לעבודת הוועדה הרפואית.
מכסת הנבדקים בוועדה רפואית .
לפי סיכום שנעשה לפני כמה שנים בין מיטב ובין מקרפ"ר, מכסת הנבדקים היומית לרופא בוועדה בתהליכי הצו הראשון עומדת על 25 בדיקות של מלש"בים ועוד10 סיכומי פרופיל ללא נוכחות המלש"ב (מדובר במלש"ב שכבר נבדק בוועדה, והיה צריך לעבור בדיקות נוספות או להעביר מסמכים נוספים לפני סיכום הפרופיל שלו).
בביקורת התברר כי יש רופאים הבודקים מדי יום ביומו מלש"בים במספרים שהם גדולים יותר מהמכסה שנקבעה בסיכום האמור; וכי הסיכום לגבי מכסה זאת אינו .
7 כאשר נשלח אל המלש"ב הזימון לצו הראשון, מצורפים אליו שאלונים רפואיים המיועדים למילוי על ידי המלש"ב, הוריו, והרופא המטפל של המלש"ב.