HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי ביטול מכרז יקר ומורכב כמו מכרז הקרונות, לאחר פרסומו ואחרי שהוגשו ההצעות, עלול להגדיל את תקציב הפרויקט, לעכב את לוחות הזמנים ולערער את אמינותם של עורכי המכרז.
כמו כן יש בכך היבטים משפטיים שעלולים לגרום לעיכובים ממושכים בהתקדמות הפרויקט.
לפיכך ביטול מכרז שכבר יצא לדרך צריך להיעשות רק במקרים חריגים במיוחד, אגב התייחסות ראויה לנזקים שייגרמו בעקבות ביטולו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי התחבורה והאוצר כי תהליך קבלת ההחלטות צריך להביא להכרעה ולהתקדמות ; אין זה סביר שאחרי שמתקבלת החלטה בוועדת ההיגוי, שהיא הגוף שמוסמך לכך על ידי הממשלה, ולא הגיע מידע חדש ומהותי שלא היה ידוע קודם לכן, עדיין מועלות טענות נוספות הגורמות להימשכות התהליך ולעיכובים בביצוע הפרויקט.
בייחוד נכון הדבר במכרזים מורכבים שבהם יש יתרונות וחסרונות לכל חלופה שתיבחר, ויש צורך בקבלת החלטות והכרעת מחלוקות.
בתום ההכרעה על כל המעורבים בתהליך לעמוד מאחורי החלטותיהם ולסייע בקידומן.
דוחות ביקורת על הליך מכרז הקרונות .
בנושא רכישת הקרונות הגישו החשבת הכללית, גב' מיכל עבאדי -בויאנג'ו (להלן - החשבת הכללית דאז) ומנהל רשות החברות, מר אורי יוגב (להלן - מנהל הרשות), לנת"ע שתי טיוטות של דוחות ביקורת שבדקו את הליכי מכרז הקרונות, כמפורט להלן: .
באוקטובר 2015 כתב מנהל הרשות לרו"ח המבקר של נת"ע כי הוא פונה אליו מתוקף סמכותו על פי סעיף 45 לחוק החברות הממשלתיות לבחון את התנהלות נת"ע במכרז הקרונות ואת אופן הביצוע שלו, בין היתר, בהיבטים האלה: תהליכי קבלת ההחלטות ואופן תפקוד הדירקטוריון בקבלת ההחלטות; תהליך בניית המכרז ואופן קביעת תנאי סף ורכיב האיכות; ותהליך הניקוד.
יצוין כי נת"ע פנתה ליועץ המשפטי לממשלה וביקשה לדחות את מועד עריכת הביקורת של רשות החברות, מאחר שבמהלכה התנהל הליך ערעור על תוצאות מכרז הקרונות בבית המשפט, שאמור לדון באותן סוגיות שפורטו בכתב מינויו של רו"ח המבקר.
לדעת נת"ע קיום הביקורת בד בבד עם הליך הערעור יפגע ביכולתה של נת"ע לנהל את ההליך המשפטי.
עמדה זו של נת"ע נדחתה על ידי המשנה ליועץ המשפטי, מר אבי ליכט, אשר לא מצא מקום להתערב בשיקול דעתה של הרשות לקיים ביקורת לפי סעיף 45 לחוק האמור.
בסוף מרץ 2016 הגיש רו"ח המבקר של נת"ע , טיוטת דוח לפי בקשת רשות החברות הממשלתיות (להלן - טיוטת דוח הרשות), לשם קבלת תגובתה של נת"ע.
הממצאים לכאורה של טיוטת דוח הרשות התייחסו בעיקר לנושאים האלה: תהליך בחינת עמידת המציעים בתנאי הסף; ניקוד ההצעה הטכנית וההצעה הכספית, ובכלל זה גם קביעת משקל האיכות ומשקל המחיר; מידת מעורבותו של הדירקטוריון במכרז; היעדר אומדן של המכרז; ואופן ההכרזה על הזוכה במכרז.
יצוין כי בעניין תנאי הסף ואופן הניקוד והשינויים של מבחני העזר, בית המשפט המחוזי בתל אביב דחה במאי 2016 את העתירות שהגישו המתמודדים שלא זכו במכרז6.
כמו כן, באפריל2017 דחה בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט לערעורים בעניינים מינהליים את הערעור על החלטת בית המשפט המחוזי7.
באמצע יוני 2016 הגישה נת"ע למנהל הרשות תגובה שכללה שני חלקים: תגובת דירקטוריון נת"ע; ותגובת הנהלת נת"ע.
בתגובתה המפורטת שכללה מאות עמודים חלקה נת"ע על ממצאי טיוטת דוח הרשות וטענה בין היתר כי: (א) הטיוטה מלאה בקביעות עובדתיות ומשפטיות שאינן מבוססות; (ב) תנאי הסף ודרך ההוכחה לעמידה בהם נבדקו על ידי חברת הבקרה ואושרו בוועדת ההיגוי, והם מספיקים להוכיח עמידה בתקנים האירופיים; (ג) המשקלים של האיכות (30% )ושל המחיר (70% ) נקבעו בוועדת ההיגוי בניגוד לעמדת נת"ע שהציעה שמשקל האיכות יהיה 40% ; )(דהדירקטוריון אינו רשאי להתערב בשיקול דעת ועדת המכרזים, והטענות בדבר מידת מעורבות נמוכה של דירקטוריון נת"ע במכרז הקרונות משוללות כל בסיס עובדתי ומשפטי; (ה) אין חובה חוקית לערוך אומדן, והדבר נתון לשיקול דעתה של ועדת המכרזים, שסברה כי עקב טווח מחירים נרחב שצפוי היה להתקבל מן המציעים הפוטנציאליים היה זה בלתי סביר לערוך אומדן; (ו) ההכרזה על הזוכה נעשתה לאחר קביעת מנכ"ל משרד התחבורה דאז שאין שום מניעה להמשיך את קידום מכרז הקרונות מהמקום שבו הופסק.
הביקורת העלתה כי עד לאחר מועד סיום הביקורת, נובמבר 2017 , טרם הגישה הרשות דוח סופי המביא בחשבון את תשובת החברה, על אף התשובה המפורטת שמסרה נת"ע לידי רשות החברות ואף שהרשות לא הסכימה לדחות את מועד הביקורת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בסוף יוני 2017 , הסביר מנהל הרשות בין היתר, כי מאז הגשת הטיוטה וקבלת תשובת נת"ע חלו התפתחויות שהצריכו בחינה מחדש של הצורך בהוצאת דוח סופי ובהן: פסק הדין שדן בערעור על מכרז הקרונות (ראו לעיל); קיום דיונים בדירקטוריון נת"ע בדבר מידת מעורבות הדירקטוריון במכרזים גדולים בעתיד; וחוזר הרשות בדבר הפיקוח והבקרה על פרויקטי תחבורה שמבצעות חברות ממשלתיות.
עוד הסביר מנהל הרשות כי ההחלטה על הוצאת דוח סופי מתקבלת מתוך שיקול דעת בהתחשב בהשגת .
6 (עת"ם 26020 -03-16 ; עת"ם 26020 -03-16 ).
7 (עע"ם 4607/16; עע"ם 4609/16.
) נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |365 .
המתאימים תכלית הביקורת, עלויות כספיות ושיקולי זמן של הגוף המבוקר, אך הבהיר כי הרשות רואה בהוצאת דוח סופי את "דרך המלך" ותפעל להוצאתו בהתאם לנסיבות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הכנת דוח ביקורת בלי להשלימו לכדי דוח סופי מורידה לטמיון את המשאבים שהושקעו בהכנתו.
השלמת הביקורת עשויה הייתה להביא לכך שרשות החברות, משרד התחבורה, משרד האוצר ונת"ע ידונו בממצאים הסופיים ועדכניים, ככל שיהיו כאלו, ויפיקו את הלקחים המתאימים.
כאמור, בפברואר 2015 התקיימו שתי ישיבות עבודה בראשות שר התחבורה, בנושא חברת נת"ע.
מסיכום הדיון של ישיבת העבודה עולה כי שר התחבורה ציין שיש גורמים באוצר המנסים לקשור את שמו לגורמים המתמודדים במכרז הקרונות, אך כשר אין לו נגיעה ומעורבות במכרזים.
השר ציין כי הוא דורש שבדיקת כל הנושאים תתבצע באופן שלא יעכב את התהליכים ושיש לפקח בלי לעצור את הפרויקט.
בסיכום הדיון של ישיבת העבודה ציין שר התחבורה כי הוא מבקש שהחשבת הכללית דאז תבדוק את תקינות ההליכים של מכרז הקרונות.
בישיבה האמורה הודיעה החשבת הכללית דאז כי על פי הנחיית שר התחבורה ייבדקו גם תנאי הסף למכרז הקרונות, ועד שתהיה מסקנה היא מבקשת מנת"ע שלא יוכרז הזוכה, כלומר להקפיא הלכה למעשה את מכרז הקרונות.
יצוין כי במועד קבלת ההחלטה על בדיקת החשבת הכללית דאז, היה מכרז הקרונות בשלב שלאחר בדיקת העמידה בתנאי הסף ובדיקת האיכות, ולאחר פתיחת המעטפות הכספיות, שהוא השלב האחרון של הליך המכרז ולקראת ההכרזה על הזוכה.
הביקורת העלתה כי אף שנת"ע הייתה לקראת סיום הליך המכרז ולקראת ההכרזה על הזוכה במכרז, לא נקבע לוח זמנים למועד סיום הבדיקה של החשבת הכללית.
לפיכך נגרם עיכוב של כתשעה חודשים נוספים בהליך המכרז ובהכרזה על הזוכה בו.
באוגוסט 2015 הגיש לחשבת הכללית דאז צוות הבדיקה מטעמה טיוטת דוח בנושא מכרז הקרונות.
בטיוטת הדוח ציין צוות הבדיקה כי הוא התבקש לבדוק, בין היתר, את הליכי המכרז, את תנאי הסף ואת השינויים שחלו בהם.
באוקטובר 2015 העבירה החשבת הכללית דאז ליו"ר דירקטוריון נת"ע את טיוטת דוח צוות הבדיקה; במכתב הלוואי ליו"ר דירקטוריון היא ציינה שנעזרה ביועצים לבדיקת השתלשלות המכרז מאז שנת 2012 ועד היום, וכי עבודת צוות הבדיקה התמקדה בהליך המכרז, לרבות: פרוטוקולים; מכתבים והבהרות במסגרת ההליך; ותהליכי קבלת החלטות טרום פרסום המכרז.
עוד ציינה 366 |דוח שנתי 68ב .
החשבת הכללית דאז כי הבדיקה לא נשאה אופי חקירתי אלא התבססה על מסמכים שהתקבלו מהחברה ועל פגישות עם גורמים רלוונטיים.
במכתבה האמור כתבה החשבת הכללית דאז כי צוות הבדיקה ציין בטיוטת הדוח "כי הליך הניקוד בכללותו היה לא נכון ולא סביר", וכן כי צוות הבדיקה סבר "כי בתהליך המכרזי נלקח סיכון מעל לסביר, וכן שההליך בכללותו היה לא נכון, שגוי ובעייתי".
כאמור, בית המשפט דחה טענות אלה וקיבל את עמדת נת"ע בנוגע לשיטת הניקוד (ראו לעיל).
נוסף על כך כתבה החשבת הכללית כי היא מעבירה לו את "טיוטת הדוח להתייחסות, בדגש על התייחסות ספציפית לשתי נקודות": (א) תנאי הסף בנוגע לניסיון בייצור קרונות (ב) תהליך הניקוד בכללותו והשינוי בניקוד כמפורט במכתבה.
יצוין כי מלבד שני נושאים אלה הצביעה טיוטת צוות הבדיקה על ליקויים לכאורה בנושאים נוספים.
באוקטובר 2015 השיב יו"ר דירקטוריון נת"ע למכתבה של החשבת הכללית דאז בהתייחסו לשני הנושאים שלגביהם ביקשה התייחסות מיוחדת: תנאֵי הסף ותהליך הניקוד.
בנוגע לתנאֵי הסף השיב יו"ר הדירקטוריון כי התנאים הללו נועדו להגדיל את התחרות במכרז במטרה להוזיל את מחירי הקרונות ותחזוקתם, וכי הם מבטאים מדיניות שגיבשו כל הנוגעים בדבר, ובכללם ועדת המכרזים וחברת הבקרה, בדיונים משותפים של נציגי משרדי האוצר התחבורה ונת"ע, ּוועדת ההיגוי, אשר בספטמבר 2012 אישרה אותם.
יו"ר דירקטוריון נת"ע ציין כי התמקדות בניסיון בלבד אינה נכונה, וכי תנַאי הסף שדרש ניסיון קודם בייצור 30 קרונות נועד לבחון כושר ייצור, ואילו את איכות הייצור בחנה נת"ע באמצעים אחרים, ובהם: עמידה בתקינה אירופית ואבטחת איכות וניסיון בהתקנת מערכות נסיעה אוטומטיות.
העמידה בכל אלה ובתנאי הסף בדבר איתנות פיננסית הבטיחה את המדיניות שנקבעה.
בנוגע לתהליך הניקוד השיב יו"ר דירקטוריון נת"ע כי במסגרת הליך המכרז נקבעו אמות מידה ומשקלים למחיר ולאיכות, ונקבעו מבחני משנה לבחינה איכותית של ההצעות, וכל אלה נכללו במסמכי במכרז.
היו"ר ציין כי במסגרת הליך המכרז קבעה נת"ע תבחיני משנה או מבחני עזר, שאותם בחרה שלא לפרסם, וכי השינויים שנעשו היו רק בהם ולא באמות המידה שפורסמו.
השינויים נבעו מכך שהיו נושאים מעטים שהגדרתם לא תאמה את דרישות המכרז, ובמקרים אלה אי -אפשר היה לבחון באופן יעיל את נושאי ההצעה הטכנית.
לפיכך תוקנו מבחני העזר באופן שאינו פוגע בעקרון השוויון והתחרות ההוגנת במכרז.
משרד מבקר המדינה מעיר לנת"ע כי עקב היקפם הכספי הנרחב של מכרזים אלה ועקב רגישותם הרבה, עליה להימנע ככל האפשר מביצוע שינויים מסוג זה במכרזים עתידיים.
ביצוע שינויים כאלה במכרזים עתידיים, גם אם הם עולים בקנה אחד עם דיני מכרזים ונעשים מסיבות מוצדקות ומקצועיות, עלולים להתפרש כצעדים שמטרתם להשפיע על תוצאות המכרז ועל קביעת הזוכה.
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |367 .
בתשובתו לחשבת הכללית דאז צירף יו"ר דירקטוריון נת"ע את התייחסותו לדוח צוות הבדיקה, של מר משה אמסלם, מנהל אגף בכיר רכבות במשרד התחבורה (להלן - מנהל אגף רכבות).
בהתייחסותו חָלַק מנהל אגף רכבות על עיקרי דוח צוות הבדיקה והדגיש כי הוא לא מצא פגם מהותי בהליך המכרז שנערך לדעתו בצורה סבירה.
הביקורת העלתה כי טיוטת דוח צוות הבדיקה של החשבת הכללית דאז נמסרה אמנם ליו"ר דירקטוריון נת"ע, אך לא נמסרה לנת"ע רשמית, וכי החברה לא התבקשה להתייחס בפירוט לכל הערות הביקורת והמסקנות הכלולות בה.
עוד העלתה הביקורת כי גם טיוטת דוח צוות הבדיקה של החשבת הכללית דאז לא הושלמה לכדי דוח סופי, וכי עד מועד סיום הביקורת נותרה בגדר טיוטה בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הכנת טיוטות דוחות ביקורת או בדיקה, כפי שנעשו ביוזמת רשות החברות הממשלתיות וביוזמת החשבת הכללית דאז, כרוכה בהשקעת משאבים הן מצד הגורם המבקר והן מצד הגורם המבוקר.
אי-השלמת הליך הביקורת או הבדיקה , בין שיכלול ממצאי ביקורת ובין שיקבע שלא נמצאו ליקויים, ובכלל זאת אי-גיבוש דוח סופי המביא בחשבון את תגובותיהם, הסבריהם ושיקוליהם של הנוגעים בדבר - אינם משרתים את מטרת הביקורת.
המחלוקת בין נת"ע לחשכ"ל .
15 כתב שר התחבורה לחשבת הכללית דאז, כי בהמשך לסיכום מאמצע פברואר 2015 בדק צוות מטעמה את מכרז הקרונות.
לדבריו, בפגישה שקיים עמה בחודש קודם הבהירה לו החשבת הכללית דאז שהצוות הבודק לא העלה ממצאים שיש בהם כדי למנוע את השלמת הליך המכרז.
לפיכך לאור הליך הבדיקה המדוקדק שקיימה ולנוכח העובדה שחלפו תשעה חודשים מתחילת הבדיקה, הוא מבקש ממנה להודיע שהסתיימו הבדיקות, וכי אפשר להשלים את הליך המכרז לרכישת קרונות הקו האדום.
15 פנה מנכ"ל משרד התחבורה דאז אל מנכ"ל נת"ע וציין כי משלא מצא צוות הבדיקה שום עדויות לפגיעה בטוהר המידות או בנושאים אחרים המחייבים התערבות, פניית שר התחבורה לחשבת הכללית דאז מיצתה את עצמה, ועל נת"ע לפעול בהתאם לסמכותה ולהשלים את הליך המכרז מן השלב שבו הופסק.
15 , יום אחד בלבד לאחר קבלת הנחיית מנכ"ל משרד התחבורה דאז, הכריזה נת"ע, על החברה הזוכה במכרז הקרונות.
ובעתיד בתחילת דצמבר 2015 כתבה החשבת הכללית דאז למנכ"ל מש רד התחבורה דאז את התייחסותה למכרז הקרונות, וציינה כי אחרי שבחנה את הדברים היא לא מצאה עדות לשיקולים זרים בקביעת ההחלטות, אך ממצאי הבדיקה מעידים על ליקויים בתהליכי הניהול וקבלת ההחלטות בחברת נת"ע, המתבטאים בהתנהלות ועדת המכרזים הנסמכת על יועצים חיצוניים בהי קף נרחב.
לדבריה לאחרונה נחלש הפיקוח על החברה והתערער מעמד חברת הבקרה.
עובדה זו מתבטאת, בין השאר, בהפחתה ניכרת במספר הדיונים השוטפים הנערכים עם חברת הבקרה.
היא הוסיפה כי דיון שנקבע לסוף נובמבר בהשתתפות מנכ"ל משרד התחבורה נדחה עקב ביטול הגעתו, וכי הוראתו לנת "ע להמשיך בהליך המכרז הייתה מפתיעה והתקבלה בלי להיוועץ עמה.
עוד ציינה החשבת הכללית דאז כי ההכרזה על הזוכה בטרם התקיים דיון נרחב בין גורמי הממשלה והצבת עובדה מוגמרת בלא יכולת פעולה - מנוגדות למקובל בהתנהלות פנים - ממשלתית.
לסיכום היא כתבה כי "ניהול החברה לוקה בחסר בלשון המעטה", וכי להערכתה נת"ע "לא תוכל להביא להשלמתו של פרויקט הקו האדום ולקדם את מערכת הסעת ההמונים במטרופולין תל-אביב בלוחות הזמנים ובמסגרת התקציב".
בתשובתו לחשבת הכללית דאז מאמצע דצמבר 2015 כתב מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי הוא מבקש להבהיר שקיבל החלטה נכונה, וכי אין שום צורך בדיונים נוספים.
לדבריו, משרד התחבורה יחד עם הדירקטוריון של נת"ע מחויבים לפקח על פעילות הנהלת נת"ע ולבקר את עבודתה, ואכן לאחרונה הופיע בישיבת הדירקטוריון והדגיש בפני חבריו את החשיבות ואת הצורך במעקב ובבקרה הדוקים.
עוד ציין מנכ"ל מש רד התחבורה דאז במכתבו כי מהיכרותו הקרובה את יישום תכניות העבודה הוא דווקא סבור כי החברה תוכל להשלים את פרויקט הקו האדום, ולקדם את תכנון מערכת הסעת ההמונים במטרופולין תל אביב בלוחות הזמנים ובמסגרת התקציב שנקבעו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה ולאגף החשב הכללי כי נוכח חילוקי הדעות החריפים בין מנכ"ל משרד התחבורה דאז לבין החשבת הכללית דאז, בכל הנוגע לתפקודה ולאופן ניהולה של נת"ע, ובכל הנוגע ליכולתה או לאי-יכולתה של נת"ע להביא להשלמתו של פרויקט הקו האדום ולקדם את מערכת הסעת ההמונים, בלוחות הזמנים ובמסגרת התקציב, ראוי היה שמשרד התחבורה, משרד האוצר ונת"ע יקיימו דיון מקיף בכל הסוגיות המתייחסות לתפקודה של נת"ע, לניהולה וליכולתה לעמוד במשימותיה, בהווה ובעתיד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה ולחשכ"ל כי השתלשלות העניינים המתוארת לעיל אינה נאותה, וכי ההתנהלות בין משרד התחבורה ל בין משרד האוצר והחשבת הכללית דאז אינה מתיישבת עם כללי מינהל תקינים, ואף עלולה לפגוע בקידום פרויקט הרכבת הקלה.
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |369 .
,כאמורבאוגוסט 2016 החליטה הממשלה להטיל על נת"ע את הקמת הקווים הסגול והירוק.
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה הוסבר כי החלטת הממשלה מאוגוסט 2016 "התקבלה בניגוד מוחלט לעמדת אגף החשב הכללי והחשבת הכללית דאז, וללא השלמת דיון פנימי ראוי בין גורמי הממשלה בסוגיה מהותית זו".
מתשובת החשכ"ל עולה כי אגף החשב הכללי והחשבת הכללית דאז חלקו עקרונית על אופן מימוש הפרויקטים מסוג זה באמצעות חברות ממשלתיות, ועל ביזור סמכויות בין משרדי הממשלה וזרועות הביצוע.
כמו כן במכתבה מיולי 2016 לממונה על אג"ת, הביעה החשבת הכללית דאז את התנגדותה להצעת המחליטים שהובאה לממשלה המטילה על נת"ע את הקמת הקווים הס גול והירוק, מאחר ולדעתה יש בעיתיות בניהול ובממשל התאגידי של חברות התשתית הממשלתיות, וכן ברמת האיכות והביצוע שלהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה לאגף התקציבים ולחשכ"ל, כי מן הראוי שהחלטה כה מכרעת בחשיבותה, שעלותה התקציבית כה גבוהה, תובא להחלטת ממשלה ר ק אחרי דיון פנימי בדרג המקצועי, שבו יידונו הסוגיות במחלוקת, ובכלל זה הסוגיות המתייחסות לתפקודה של נת"ע, ניהולה וליכולתה לעמוד במשימותיה, כפי שעולה מעמדתה של החשבת הכללית דאז.
מן הראוי שרק לאחר הדיון ורק אחרי שייקבעו כללי עבודה ברורים ומוסכמים המתייחסים, בין היתר, לתהליכי קבלת ההחלטות במהלך ביצוע הפרויקטים - תגובש האסטרטגיה המיטבית לביצוע הפרויקטים, ויושגו הסכמות בין משרדי התחבורה והאוצר לבין החברה בנושאים אלה.
במכתב מתחילת מרץ 2016 , ששלח מנכ"ל נת"ע לחשבת הכללית דאז, הוא כתב כי ההחלטות בעניין מכרז הקרונות התקבלו בוועדת ההיגוי שבה משתתפים נציגי החשכ"ל ולא אחת עמדתם מתקבלת אף בניגוד לעמדת נציגי משרד התחבורה או נת"ע.
לדבריו אין זה מתקבל על הדעת כי הסמכות תהיה כולה או חלקה בידי אגף החשב הכללי, אך האחריות כולה תוטל על נת"ע, דבר שיש בו פוטנציאל לפגיעה חמורה ביכולת לקדם את הפרויקט באופן תקין עד כדי שיתוקו.
במכתבו ציין מנכ"ל נת"ע, בין היתר, שלושה מקרים מתוך רבים לדבריו, שבהם עיכב אגף החשב הכללי הליכי התקשרות לא מכוח סמכות אלא בדרך של הימנעות מלאשר התחייבות תקציבית, אף שההליכים נעשו בידיעתם וקיבלו את אישור ועדת ההיגוי.
עוד ציין המנכ"ל כי נת"ע והוא כמנכ"ל מכבדים כל תהליך של בקרה ופיקוח, אך משכי הזמן הארוכים שארכו הבדיקות וההמתנה להחלטות אגף החשב הכללי, פוגעים ביכולתה של נת"ע לעמוד בלוחות הזמנים.
הקיימים כיום, מעידים .
הפרויקט באמצע מרץ 2016 השיב סגן בכיר של החשבת הכללית דאז למנכ"ל נת"ע וציין כי בדוחות שנעשו על נת"ע8 ,נמצאו ליקויים בהתנהלות החברה.
לדבריו כפי שעולה ממכתב החשבת הכללית דאז, מעידים הממצאים על ליקויים בתהליכי ניהול ובתהליכי קבלת ההחלטות בחברה, ה נשענים על יועצים חיצוניים בהיקף נרחב, בעבודת ועדת המכרזים.
בכל הנוגע למכרז הקרונות הוא ציין כי מלכתחילה הוקדמו לוחות הזמנים בעקבות לחץ מצד נת"ע ומצד משרד התחבורה להציג תחושת התקדמות בפרויקט, והעיכוב מנע הגעה מוקדמת של הקרונות וצבירת בלאי ופחת ונזק כלכלי.
ע וד כתב הסגן הבכיר של החשבת הכללית דאז כי חברת נת"ע מתנהלת בחוסר שקיפות חמור כלפי חברת הבקרה, המתבטא בהעברת חומרי מידע דלים ולא מספקים, בהימנעות מתיאום סיורים באתרי העבודות בניגוד להנחיות נציגי הממשלה ובייחוד בהסתרת מידע מתוך דוחות הביצוע השוטפים.
לדבריו, חוסר השקיפות מעלה תהיות בדבר הסיבות להסתרת מידע.
עד אוגוסט 2016 נמשכו חילופי דברים קשים בין מנכ"ל נת"ע לבין הסגן הבכיר, כששני הצדדים סותרים זה את עמדתו של זה, מטיחים טענות הדדיות בדבר ליקויים ותקלות ומשמיעים שוב האשמות שכבר הועלו.
חילופי האשמות נגעו, בין השאר, בהתנהלות הצדדים וביכולתה של נת"ע לעמוד בתקציב ובלוחות הזמנים שנקבעו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל, למשרד התחבורה ולנת"ע כי חילופי דברים אלה מעידים על מערכת יחסים עכורה ועל התנהלות חמורה ולא תקינה, בין משרד ממשלתי לבין חברה ממשלתית, המופקדים על אחד הפרויקטים המורכבים והחיוניים ביותר הקיימים כיום.
התנהלות זו טומנת בחובה סיכון ממשי לפרויקט.
בפברואר2015 התקיימה בלשכת שר התחבורה ישיבת עבודה בראשותו של שר התחבורה בנושא חברת נת"ע, ו בהשתתפות מנכ"ל משרד התחבורה דאז, החשבת הכללית דאז, ראש אגף התקציבים ובכירים נוספים.
באותה הישיבה אמרה החשבת הכללית כי "לא אשלח יותר נציגים מטעמי לדיונים כי משכתבים את ההחלטות".
בדצמבר 2015 כתבהרכזת תחבורה ופרויקטים בחשכ"ל (להלן - רכזת תחבורה ופרויקטים) למנכ"ל משרד התחבורה דאז וליו"ר ועדת ההיגוי בנושא "הבהרות בהמשך לפרוטו קול דיון ועדת ההיגוי של רק"ל ת"א מיום 6.
במכתבה ציינה, בין היתר, כי בניגוד לנכתב בפרוטוקול ועדת ההיגוי, לא ביטלו נציגי החשכ"ל בוועדה את הגעתם ברגע האחרון, מאחר שהזימון לדיון נשלח בהתראה קצרה, ועל כן לא אישרו הגעה לדיון.
בנושא מכרז הקרונות ציינה הרכזת כי דברי מנכ"ל משרד התחבורה דאז כפי שהם .
8 כאמור לעיל, טיוטת דוח הרשות לא הושלמה לכדי דוח סופי על אף תשובה מפורטת שמסרה נת"ע לידי רשות החברות; טיוטת דוח צוות הבדיקה מטעם החשבת הכללית דאז, שאף הוא לא הושלם לכדי דוח סופי, לא נמסרה רשמית לנת"ע, וממילא היא לא התבקשה להתייחס בפירוט להערות והמסקנות הכלולות בה.
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |371 .
מפורטים בפרוטוקול אינם מדויקים כלל וכלל, ולכן ביקשה להעמידם על דיוקם כמפורט במכתבה.
עוד היא ציינה במכתבה כי בניגוד לאופן העבודה שהונהג בעבר בין נציגי הממשלה, לאחרונה, וגם בדיון זה, לא נשלח מראש סדר היום של הישיבה.
בסיום מכתבה ציינה רכזת תחבורה ופרויקטים כי סיכום הדיון אינו על דעת אגף החשכ"ל, וכי היא מבקשת לתאם מראש את סדרי היום של ישיבות ועדת ההיגוי , וכן להעביר את חומרי הדיון בזמן הולם שיאפשר היערכות מתאימה.
למרות טענות אלה, ואף שחלפה יותר משנה ממכתב זה התברר שיש עדיין תקלות בסדרי הניהול והדיון בוועדת ההיגוי.
בדוא"ל ששלחה באמצע פברואר 2017 רכזת תחבורה ופרויקטים למנכ"לית משרד התחבורה היא ציינה כי סיכום הדיון של ועדת ההיגוי שהתקיים בסוף ינואר 2017 אינו על דעת הח שכ"ל, וכי התייחסותם המפורטת לפרוטוקול, שנשלחה לאחר קבלת הטיוטה, לא נענתה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוסחי פרוטוקולים של ועדת ההיגוי, שאינם משקפים את תוכן הדיון ושאינם כוללים את עמדות כל חברי ועדת ההיגוי, נוגדים את כללי המינהל התקין.
על מנכ"לית משרד התחבורה, המכהנת כיו"ר ועדת ההיגוי, לבחון את הטענות שהועלו בהקשר זה.
בתשובת משרד התחבורה מיוני 2017 למשרד מבקר המדינה נכתב, כי בעקבות הטענה שלא כל ההערות באות לידי ביטוי בסיכום הדיון מינואר 2017 , נאמר במפורש לנציג החשכ"ל שהוא יכול להעלות את הסתייגויותיו בדיון הבא.
בכל מקרה עמדת משרד התחבורה היא שסיכום דיון זה, כמו סיכומים אחרים, משקף נאמנה את עיקרי הדברים.
נוכח חשיבות ועדת ההיגוי בתהליכי קבלת ההחלטות הקשורות לקידום הרכבת הקלה והבקרה על נת"ע, כמי שמופקדת על ביצוע הפרויקט, ונוכח המשמעויות הכספיות כבדות המשקל שיש להחלטותיה, על מנכ"לית משרד התחבורה, המכהנת יו"ר ועדת ההיגוי, לפעול לתיקון התנהלותה של ועדת ההיגוי בכל הנוגע לסדרי הדיון ולשקיפות דיוניה, ולהקפיד שהפרוטוקולים ישקפו את דיוני הוועדה, כך שיהיו על דעת כל חברי ועדת ההיגוי ובכלל זה נציגי החשכ"ל.
כמו כן עליה להקפיד שחברי הוועדה יקבלו את חומרי הרקע של הישיבות מבעוד מועד, כך שיוכלו להיערך בהתאם.
 372 |דוח שנתי 68ב .
בהחלטת הממשלה מדצמבר 2010 נקבע כי ועדת ההיגוי תוביל את הפרויקט ותהיה אחראית לקבלת ההחלטות המהותיות בפרויקט.
במהלך הביקורת נמצאו מקר ים שבהם התנגדו חברים בוועדת ההיגוי להחלטות סופיות של הוועדה שהתקבלו והסתייגו מהן.
לפיכך נגרמו עיכובים בהתקדמות הפרויקט, ונוצר ריב סמכויות שאינו מועיל להתנהלות נאותה בפרויקט כה חשוב וחיוני לציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי התחבורה והאוצר, בשיתוף נת"ע, כי עליהם להסדיר בהקדם האפשרי באופן מחייב את מכלול מערכת היחסים ואת יחסי הגומלין בין הגופים השונים הקשורים בהקמת המתע"ן, ולפעול בהתאם להחלטת הממשלה ּוועדת ההיגוי.
אם לא יעלה בידיהם להגיע לידי הסכמה על סדרי העבודה והסמכויות, עליהם להביא נושא זה להכרעת השרי ם והממשלה, ובכלל זה: סמכויות משרדי התחבורה והאוצר, ועדת ההיגוי ונת"ע; הליכי קבלת ההחלטות, כולל הסמכות לעכב או לעצור תקציבים והליכים שאושרו לביצוע; ושיתוף הפעולה של נת"ע עם חברת הבקרה.
זאת, כדי למנוע פגיעה בהתקדמותו של פרויקט הקו האדום, בייחוד נוכח החלטת הממשלה מאוגוסט 2016 , שהטילה על נת"ע להקים את הקו הירוק ואת הקו הסגול.
מכרז המערכות ( System Depo At Grade - SDAG ), הוא מכרז לתכנון, לאספקה, להקמה, להתקנה, לאינטגרציה, לבדיקות ולהרצה של המערכות הרכבתיות, הדיפו והמקטעים הקרקעיים של פרויקט הקו האדום.
ביוני 2012 פרסמה החברה הליך מיון מוקדם (PQ ,)שבו נקבעו תנאים לבחינת עמידת המציעים באמות מידה מקצועיות ופיננסיות.
למיון המוקדם נענו ארבעה מציעים בינלאומיים שהתארגנו בשיתוף חברות ישראליות, ובדצמבר 2013 הודיעה נת"ע שכל המציעים עומדים בתנאים וכשירים להגיש הצעות למכרז.
בפברואר 2016 הזמינהנת"ע את כל המציעים שנמצאו כשירים בשלב המיון המוקדם להשתתף במכרז המערכות - לתכנון ולהקמה של כלל המערכות הרכבתיות של הקו האדום.
המכרז לביצוע הפרויקט היה במתכונת של תכנון-ביצוע9, וכלל: תכנון, רכישה והתקנה של המערכות הרכבתיות; עבודות הנדסה בתוואי העילי של הרכבת הקלה; התקנת המסילות; התקנת מערכות בדיפו; אספקה והתקנה של ציוד אלקטרו-מכני במנהרות; מתן שירותי תחזוקה למשך עשר שנים.
המציעים נדרשו להגיש את הצעותיהם בארבע מעטפות: מעטפה מס' 1 תכלול מידע כללי והצהרות שונות; מעטפה מס' 2 תכלול את ההצעה .
9 DB - Design -build .
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |373 .
2012 ועד מועד פרסום המכרז .
יכולים לחול שינויים .
המכרז הטכנית שתנוקד בציון איכות; מעטפה מס' 3 תכלול את ההצעה הכספית; ומעטפה מס' 4 תכלול התחייבות והצעה לשיתוף פעולה תעשייתי (רכש גומלין).
במסמכי המכרז נקבע כי הצעות שיעמדו בתנאי הסף ינוקדו בניקוד איכות, ונקבעו הקריטריונים ומשקולותיהם שלפיהם הן ינוקדו.
הצעה שתקבל ציון איכות הנמוך מ-60% תיפסל.
לאחר קביעת ציון האיכות תיפתח המעטפה של הצעת המחיר, ויחושב הציון הסופי של ההצעה כממוצע של ציון האיכות ושל ציון המחיר (50% לאיכות ו-50% למחיר).
במהלך תקופת המכרז, בעקבות בקשה להבהרות מצד נת"ע למציעים ומן המציעים לנת"ע, העבירה נת"ע למציעים כ-20 מכתבי הבהרות למכרז וכן כ-14 תיקונים למסמכי המכרז.
משרד מבקר המדינה מציין כי ממועד פרסום שלב המיון המוקדם, ביוני 2012 ועד מועד פרסום המכרז בפברואר 2016, חלפו ארבע שנים בקירוב.
מדובר במשך זמן ארוך מאוד, שבמהלכו יכולים לחול שינויים בפרויקט או בקרב החברות שמוינו, המחייבים את עדכון המכרז , בייחוד כאשר מעורבים בהליך מציעים בינלאומיים שהתארגנו במיוחד למטרה זו.
החלטה שמקבלת חברה זרה להתמודד במכרז בישראל היא החלטה אסטרטגית המחייבת היערכות והתארגנות, וכן השקעת משאבי ניהול, זמן וכסף.
לפיכך מכרז המתמשך על פני כמה שנים יוצר חוסר אמון ומפחית את מספר החברות שירצו להשתתף בו או במכרזים דומים בעתיד.
התנהלות כזו עלולה להשפיע בשלילה על חברות אחרות השוקלות להשתתף בפרויקטי תשתית בישראל, לאו דווקא בתחום התחבורה.
נת"ע הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה ממאי 2017 כיהתמשכות הליכי המכרז נבעה מסיבות שונות, ובהן: עיכובים תקציביים, ובדיקת החשבת הכללית דאז את מכרז הקרונות, שעיכבה את קבלת אישור הממשלה לפרסום מכרז המערכות.
עוד הסבירה נת"ע בתשובתה שהנהלתה החדשה, שהחלה את עבודתה בשנת 2014 , פעלה ופועלת ככל האפשר לקיצור הליכי המכרזים שהיא מפרסמת.
ואכן, לוחות הזמנים של המכרזים שניהלה נת"ע מאז מלמדים כי נת"ע שיפרה את אופן ניהול מכרזיה, לרבות מכרזים מורכבים בהיקפים אדירים .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על נת"ע, משרדי התחבורה והאוצר ועל ועדת ההיגוי לפעול למען שיפור לוחות הזמנים של הליכי המכרז, באופן שלא ייפגעו הבקרה והפיקוח, אך יביאו לקיצור משך הזמן הלא סביר של הליכי המכרזים.
באוגוסט 2016 הוגשו שתי הצעות במכרז.
באמצע נובמבר, לאחר קביעת ציון האיכות של שתי ההצעות ואישורן על ידי ועדת המכרזים, נפתחו 374 |דוח שנתי 68ב .
המעטפות עם ההצעות הכספיות, והתברר כי הצעה אחת עמדה על 4.
4 מיליארד ש"ח והצעה שנייה על 6.
בתקציב הקו האדום, שנערך על ידי נת"ע ונבדק על ידי חברת הבקרה ואושר בוועדת ההיגוי, היתה ההערכה התקציבית של מרכיב המערכות שנכלל במכרז כ-2.
בעקבות הפער הכספי הניכר בין ההערכה התקציבית לבין הצעות המחיר שהתקבלו במכרז ביצעה נת"ע, באמצעות החברה המנהלת עבורה את פרויקט הקו האדום, ניתוח והערכה מחדש של ההערכה התקציבית של פרויקט המערכות, והוא עודכן ל -2.
5 מיליארד (גידול של כ -400 מיליון ש"ח), זאת עקב תוספות תכולה לעבודות שלא נכללו בהערכת התקציבית המקורית של הפרויקט.
על בסיס ההערכה ה מחודשת נערכה השוואה בין עלויות רכיבי הפרויקט של ההערכה התקציבית לבין ההצעות.
מן ההשוואה עולה כי יש הפרשים כספיים ניכרים בין ההצעות לבין ההערכה התקציבית של נת"ע ברוב רכיבי העבודות והמערכות של הפרויקט, המגיעים לעשרות ואף למאות אחוזים.
כאמור, האישור התקציבי הראשוני לפרויקט זה התבסס על הערכה תקציבית של כ-2.
1 מיליארד ש"ח, וחריגה כה גדולה מן התקציב מחייבת את קבלת אישור הממשלה, כפי שמתחייב מחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 .
ואולם, עקב ביטול המכרז על ידי נת"ע (ראו להלן) לא נדרש אישור הממשלה בעניין זה.
עקב הצעות מחיר החורגות במידה ניכרת מההערכה התקציבית פנתה נת"ע בתחילת דצמבר 2016 בהתאם להחלטת ועדת המכרזים, לכל אחד משני המציעים בבקשה לקבל הבהרות בכתב על הצעתם הכספית, וכל אחד מהם זומן גם לפגישה פרטנית באותו העניין.