HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באותו יום שלח צוות הבדיקה למנכ"ל המשרד דוח המפרט את ממצאי הבדיקה, שעיקריהם היו: המזון מוחזק בתנאי תברואה ירודים; תנאי התחזוקה, הסניטציה והבטיחות גרועים; מערכות החימום אינן תקינות; יש מחסור בתרופות ובציוד רפואי.
צוות הבדיקה ציין: "המשך מגורים במקום הינו בגדר סיכון ופגיעה בחניכים".
לנוכח ממצאי הדוח החליט מנכ"ל המשרד לסגור את המעון ולהעביר את החוסים למעון "נווה חורש" עד סוף ינואר 2008 , אולם מעון "נווה חורש" לא היה ערוך לקליטת חוסי "נופית" ונבצר ממנו להיערך לקליטתם בפרק זמן כה קצר.
08 פנה הממונה למנהלת האגף וציין כי באותו מועד לא ניתן להעביר את חניכי "נופית" למעון "נווה חורש", וכי יש חשש שצעד כזה יעמיד בסכנה הן את חוסי "נופית" והן את חוסי "נווה חורש".
חוסי מעון "נופית" והוריהם התנגדו לסגירת המעון ולפינוי החוסים ממנו.
הממונה ציין במכתב מתחילת פברואר 2008 למנהלת האגף כי ההחלטה לסגור את המעון גרמה "להסלמה במצבם של הנערים.
אירועי אלימות בין הנערים לבין עצמם, תחושות של ייאוש, תסכול וכעס רב".
בשל התנגדות החוסים והוריהם, שעוררה הד נ רחב באמצעי התקשורת, ובשל אי -יכולתו של מעון "נווה חורש" להיערך בפרק זמן כה קצר לקליטת חוסי "נופית", דחה המשרד את סגירת המעון לסוף יוני 2008 .
בד בבד פסק המשרד, מסוף ינואר 2008 ועד סוף יוני .
18 המעון הממשלתי "יסמין" ביפומשמש חלופת מעצר לנערים ממגזר המיעוטים, ומעון "נופית" שפעל עד סוף יוני 2008 .
שימש חלופת מעצר לבני נוער יהודיים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 927 .
2008 , המועד שבו נסגר המעון, להפנות אל המעון בני נוער שהיו זקוקים למסגרת של חלופת מעצר.
הועלה כי הנהלת המשרד, שהחליטה לסגור את מעון "נופית" בתוך שבועיים (עד לסוף ינואר 2008 ,") ולהעביר את החוסים למעון "נווה חורש לא הביאה בחשבון את ההשפעות האפשריות על החוסים ולא בדקה אם החלופה להשמתם ישימה.
ואכן התברר כי חוסי מעון "נופית" נקלע ו למשבר קשה לאחר שהוחלט לסגור את מעונם וכי מעון "נווה חורש" לא היה מסוגל לקלוט את חוסי מעון "נופית".
יתר על כן, מאחר שמעון "נופית" היה המסגרת היחידה ששימשה חלופת מעצר לבני נוער יהודיים, מסוף ינואר 2008 לא סיפק משרד הרווחה שירות חיוני זה לזקוקים לו מקרב אוכלוסייה זו.
בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה צוין כי "המשרד עשה את כל הפעולות הנדרשות להעברת הקטינים המטופלים במעון למקומות חלופיים, כולל הארכת התקשרות מינימאלית עם העמותה, כדי להבטיח שלכל חוסה יימצא מקום מתאים במהלך סיום תקופת ההתקשרות.
במקביל יצא המשרד מידית למכרז להקמת שתי חלופות מעצר, אחת במרכז ואחת בדרום".
עוד ציין המשרד בתשובתו כי במכרז נבחרו הזכיינים האמורים להפעיל מסגרות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפעולות שצוינו בתשובת משרד הרווחה ננקטו רק לאחר שהמשרד נוכח כי אין באפשרותו לסגור בתוך שבועיים את המעון ולהעביר את חוסיו למעון "נווה חורש".
תהליך קבלת החלטות נכון של המשרד היה מונע קבלת החלטה בלתי ישימה זו, על השלכותיה כאמור לעיל, ומאפשר לו להתמקד מלכתחילה בפעולות הנדרשות.
ההדרכה וההכשרה של סגל עובדי המעונות .
הדרכתו והכשרתו של סגל עובדי המעונו ת חיוניות להצלחת פעילותם החינוכית והטיפולית המורכבת עם החוסים במעונות.
הרשות מארגנת עבור עובדי המעונות הדרכות והכשרות בנושאים הנוגעים לתחומי פעילותם ולהיבטים שונים של הטיפול בחוסים, ובכלל זה קורס הדרכה בסיסי למדריכים חדשים והשתלמויות לעובדים בתחומי החינוך והטיפול במעונות בנושאים מקצועיים שונים.
הועלה כי הקורס היחיד המוגדר לפי מדיניות הרשות כקורס חובה הוא קורס ההדרכה הבסיסי למדריכים חדשים.
נוהלי הרשות אינם מגדירים את ההכשרות וההשתלמויות שעל עובדי המעונות לסוגיהם לעבור במהלך עבודתם ברשות.
הנהלת הרשות לא גיבשה עבורם מסלולי הכשרה והשתלמות מובנים.
התכנון השנתי של ההכשרות וההשתלמויות אינו מתבסס על תכנון ארוך טווח, והיעדים בתחומי הכשרת כוח האדם 928 דוח שנתי59ב .
שנקבעו בתכניות העבודה השנתיות של הרשות הם כלליים, ולא מפורטים במסגרתן התכנים, השלבים, העלויות, משכי הביצוע ולוחות הזמנים19.
בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה נמסר כי "חלק גדול של ההכשרה במעונות החסות נעשה בהכשרה צוותית בתוך המעונות לאנשי צוות לפי תפקידיהם".
עוד ציין המשרד בתשובתו כי "ייעשו פעולות לתכנון רב שנתי של פעולות ההכשרה, פיתוח כוח האדם ובניית תוכנית עבודה שנתית כנגזרת של תוכנית זו.
כמו כן, יבדק פעם נוספת האם יש צורך בקורסים כלל חסותיים נוספים".
,תחום ההדרכות וההשתלמויות לעובדי המעונות נבדק בידי מפקחי הרשות במסגרת הפיקוח שמבצעת הרשות בשיטת הרף 20 בכל מסגרותיה.
מדוחות הפיקוח של הרשות במעונות הממשלתיים עלה כי ברוב המעונות האלה לא הוכנו תכניות הדרכה והשתלמות לעובדיהם, או לא בוצעו כמתוכנן הדרכות והשתלמויות.
מהאמור לעיל עולה, כי פעילויות ההדרכה, ההכשרה וההשתלמויות של סגל המעונות הממשלתיים לא תוכננו כראוי ולא היה בהן כדי למלא את צורכיהם המקצועיים של עובדי הסגל, אף שהדבר נדרש לצורך הפעלה תקינה של המעונות.
מכאן שהנהלת הרשות לא ניהלה כראוי את תחום ההדרכה וההשתלמויות לעובדי המעונות.
ההכשרה המקצועית של החוסים במעונות .
כאמור, מעונות הרשות אמורים, בין היתר, להכין את החוסים לתפקוד נורמטיבי בקהילה.
אחד ההיבטים המרכזיים של תפ קוד זה הוא ההשתלבות בעבודה.
אחד מתפקידיה של הרשות הוא להקנות לחוסים במסגרותיה מיומנויות מקצועיות לצורך כך.
במעונות פועל מערך קורסי הכשרה מקצועית, המיועדים להעניק לחוסים מיומנויות מקצועיות ולהכשירם למקצוע שיאפשר להם לעבוד בו לאחר סיום שהותם במעון - ובמסגרת זו גם להכינם לבחינות סיווג מקצועיות של משרד התמ"ת, שעמידה בהן מקנה תעודה מקצועית.
במסגרת העברת הפעלתם של רוב הקורסים המקצועיים במעונות לידי גופים חוץ- ממשלתיים הועברו תקצוב הקורסים והפיקוח עליהם לאגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת.
הפעלת הקורסים מבוצעת בידי הרשתות לחינוך מקצועי "עתיד" ו"אורט" שעמן התקשר משרד התמ"ת.
במעונות פועל גם מספר מצומצם של מדריכים מקצועיים עובדי משרד הרווחה המלמדים בקורסי ההכשרה המקצועית.
ההכשרות המקצועיות המופעלות במעונות הן בעיקר במגמות מבנאות אלומיניום, .
"ראו פירוט להלן בפרק "תכנון העבודה ברשות 20 "שיטת הרף" היא שיטה של פיקוח מובנה, סטנדרדי ומקיף, הכולל מערך בדיקה של כל תחומי תפעול המעון והטיפול בחוסים; כל תחום כולל רשימה פרטנית של נושאים שהמפקח נדרש לבדוק.
מערך בדיקה זה מיושם באותו אופן בכל המעונות (יש שלוש גרסאות המותאמות לסוג המעון - מעון מקיף; מעון לאבחון והתערבות במשבר; הוסטל).
הבדיקה נעשית בכל מעון, אחת לשנה, ועל בסיס ממצאיה מכינים את תכנית העבודה השנתית של המעון.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 929 .
נגרות, ריצוף, מסגרות, גינון, צורפות, ספרות וחשבונאות (שתיים עד ארבע מגמות במעון)21.
בדצמבר 2006 ניסחה הרשות מסמך עקרונות בנושא ההכשרה המקצועית במעונות ולפיו, בין היתר, על קורסי ההכשרה המקצועית להיות מותאמים לשוק העבודה העכשווי ולדרישותיו ולאפשר לחניכים לקבל תעודה מקצועית; יש לאפשר לחניך לבחור בין מגוון אפשרויות הכשרה וכן יש לבדוק מדי פעם בפעם אם טיב ההכשרות והאופן שבו הן מתקיימות מתאימים לשינויים בשוק העבודה ולמאפייני אוכלוסיית היעד.
במסמך מפורטות דוגמאות להכשרה מקצועית, רובן מתקדמות וחדשניות יותר22 .
מההכשרות המקצועיות שהונהגו במעונות הועלה כי בפועל קורסי ההכשרה המקצועית הנלמדים במעונות אינם אלה המכשירים את החוסים לתחומי התעסוקה המודרניים - רובם קורסים מסורתיים הנלמדים זה שנים רבות, ואילו קורסים חדשניים ומתקדמים יותר שפורטו במסמך העקרונות לעיל לא התקיימו במעונות.
יתר על כן, הרשות לא גיבשה תכנית אופרטיבית להרחבת היצע הקורסים במעונות ולהוספת קורסים מתקדמים יותר ברוח מסמך העקרונות.
,כדי לעמוד על הישגי החניכים במערך ההכשרה המקצועית במעונות בדק משרד מבקר המדינה את נתוני דוחות הפיקוח של הרשות במעונות לשנת 2007 .
הועלה כי שיעור החניכים שסיימו קורס מקצועי בעת שהותם במעון ושיעור החניכים שקיבלו תעודה מקצועית מהאגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת 23 הם קטנים: בפרק הזמן שנבדק בדוחות הפיקוח למדו 170 חניכים בקורסי הכשרה מקצועית, אך רק כ -14% מהחניכים (24 חניכים) סיימו קורסי הכשרה מקצועית ורק כ -12% ( מהחיניכים20 חניכים) קיבלו תעודה מקצועית.
עוד עולה מהדוחות האמורים כי המעונות נבדלו זה מזה במידה ניכרת: במעונות "מצפה ים" ו"אחווה" היחס בין מספר מסיימי הקורסים ומקבלי התעודות ובין מספר הלומדים בקורסים היה 6:1 ; במעון "נוף הרים" היה היחס3:1 ; במעונות "בית הנער" ו"גיל עם" אף חניך לא קיבל תעודה מקצועית.
בתשובתו של משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 צוין כי "תקופת השהות במעונות היא כידוע אינדיבידואלית.
תלמידים נכנסים ויוצאים מקבוצות הלימוד לפי צווים משפטיים ולא לפי צורכי הלימוד.
בנוסף יש לציין את החסך הלימודי שמאפיין חלק מהאוכלוסייה.
במקביל היצע הקורסים המצומצם אינו .
21 במעונות לאבחון ולהתערבות במשבר ("צופיה" ו"נווה חורש"), שהשהייה בהם מיועדת להימשך כשלושה חודשים, מתכונתם של הקורסים המקצועיים אינה מאפשרת לחניכים להיבחן בבחינות לסיווג מקצועי ולקבל תעודה מקצועית מהאגף להכשרה מקצועית בתמ"ת, בשל קוצר הזמן של השהות במעון.
22 בין ההכשרות הרצויות המצוינות במסמך שאינן נמנות עם ההכשרות שהונהגו במעונות: מזכירות רפואית, מזכירות משפטית, מכשירנות אופטית, גרפיקה ממוחשבת, עיצוב אתרי אינטרנט, הנהלת חשבונות, אמנות הבישול, לימודי ים, ניהול מוסך, טכנאות שיניים, צילום וידאו ועריכה, יזמות עסקית בנושאים שונים.
23 קבלת תעודה מקצועית מותנית בכך שהתלמיד יעמוד בהצלחה בבחינת הסיווג המקצועי של האגף להכשרה מקצועית.
מבטיח הלימה בין ציפיות הלומדים לבין הקורס הנלמד (במקום חופשי כל תלמיד בוחר את תחום הלימודים - עובדה התורמת משמעותית למוטיבציה).
ברור כי בתנאים אלו הציפייה להצלחה ממוצעת נורמטיבית היא לא ריאלית לדעתנו".
גם משרד הרווחה ציין בתשובתו כי יש לבחון את הנתונים בהתייחס לשוני הניכר בטווחי הזמן שבהם שוהים החוסים במעונות וכי "הנתונים ילמדו ויבחנו במשותף עם האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת".
משרד מבקר המדינה סבור כי ראוי היה להתאים את ההכשרות המקצועיות במסגרות החסות למאפיינים הייחודיים של אוכלוסיית החוסים, שכן אלה ידועים למשרד התמ"ת.
כמו כן שיעורים כה נמוכים של מסיימי הקורסים ומקבלי התעודות המקצועיות מלמדים כי לא מוצה הפוטנציאל הלימודי של חניכי הקורסים המקצועיים במעונות, ולפיכך על משרד הרווחה, בשיתוף משרד התמ"ת, לבחון את הדרכים האפשריות לשיפור ההישגים של החניכים.
" מערך ההכשרה המקצועית במעון "גיל עם : במעון פעלו במועד הביקורת שלושה קורסי הכשרה מקצועית: קורס לנגרות, קורס לריצוף ותשתית בניין וקורס למבנאות אלומיניום.
הועלה כי במהלך שנות הפעלתו של הקורס לנגרות במעון, לא נבחנו חניכיו במבחנים לקבלת תעודות סיווג מקצועי של משרד התמ"ת, היות שלא הייתה תכנית הכשרה מותאמת לבני נוער לצורך זה.
בשנת 2007 גיבש משרד התמ"ת תכנית כזו ומסר אותה למעון, אולם במועד סיום הביקורת טרם הוחל בהפעלתה במעון.
עוד הועלה, כי משנת 2002 ואילך לא נבחנו ה חניכים בקורס לריצוף ותשתית בניין במבחנים לקבלת תעודות סיווג מקצועי, בשל גילם הצעיר שלא ענה על הקריטריון הנדרש לקבלת תעודות אלה.
מהאמור לעיל עולה שבמשך שנים רבות נבצר מחניכי שניים משלושת קורסי ההכשרה המקצועית שהתקיימו במעון לקבל תעודות סיווג מקצועי.
אף שהנהלת המעון והנהלת הרשות היו ערות למצב האמור, הן לא פעלו לכך שהחניכים יוכלו להשתתף בבחינות לקבלת תעודות לסיווג מקצועי בכל הקורסים הכלולים במערך ההכשרה המקצועית.
" מערך ההכשרה המקצועית במעון "אל בוסתן : מערך ההכשרה שתוכנן עבור המעון כלל שני קורסים: ספרות וצור פות.
כאמור, המעון החל לפעול במאי 2006 ; כמה חודשים לאחר מכן נבנו במעון שתי סדנאות- סדנת ספרות וסדנת צורפות - הכוללות ציוד מקצועי חדש ומשוכלל.
אולם משרד התמ"ת, המתקצב כאמור את עלות מדריכי ההכשרה המקצועית, לא תקצב את הקורסים המתוכננים, ולפיכך מאז מועד פתיחתו של המעון לא התקיימו הקורסים המתוכננים והסדנאות מושבתות מאז הקמתן - הציוד היקר שרכשה הרשות מונח בהן ללא שימוש.
בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה צוין כי נושא זה "הועלה פעמים רבות ע"י הנהלת המשרד בפני הנהלת התמ"ת אולם, מפאת קשיים תקציביים, לא נשאו המ אמצים פרי".
גם משרד התמ"ת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשל מגבלות תקציב הוא אינו יכול להרחיב את היקף פעילות ההכשרה המקצועית במסגרות הרשות.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 931 .
משרד מבקר המדינה מציין כי משרד הרווחה נושא באחריות כוללת למתן השירותים לחוסים במעונות, ובכללם קיום קורסי ההכשרה המקצועית.
אף שהנהלת המשרד הייתה ערה למצב במעון "אל בוסתן", היא לא הצליחה למצוא פתרון לבעיות שבגינן נבצר מהמעון לספק לחוסות בו הכשרה מקצועית במשך שנתיים.
תכנון העבודה וההיערכות לטיפול באוכלוסיות היעד .
תכנון רב-שנתי חשוב שמשרד ממשלתי יבצע תכנון ארוך טווח לצורך תכנון פעולותיו ומעקב אחר יישומן, לצורך קביעת בסיס ריאלי לתקצוב וכן לצורך קביעת סדרי עדיפויות והערכת תוצאות פעילותו.
תכנון אסטרטגי מאפשר גם לגבש מדיניות כוללת לטווח של כמה שנים ולקבוע סדרי עדיפויות המביאים בחשבון התפתחויות בתחומים שונים.
במסגרת תהליך התכנון האסטרטגי מגובשות תכנית עבודה לטווח של כמה שנים, אשר מתמקדת במשימות העיקריות של המשרד, וכן תכניות חלופיות שונות.
במסמך שהכינה הרשות בשנת 2007 ואשר סיכם את עיקרי פעולותיה, צוינו כמה פעולות עיקריות שבכוונתה לבצע עד שנת 2010 , ובהן הגדל ת מספר המקומות במעונות; גיבוש פתרונות לבעיותיהן של אוכלוסיות ייחודיות (כגון חלופות מעצר ומסגרות המשולבות עם תחום בריאות הנפש); קביעת מדיניות פיקוח על מכלול השירותים במעונות; הכשרה של כוח אדם למתן מכלול שירותים לבני הנוער במעונות; פיתוח ועדכון תכניות המתאימ ות לצרכים המשתנים של האוכלוסיות המטופלות.
הועלה כי אף שהרשות קבעה שיש לבצע את הפעולות האמורות, היא לא הכינה תכנית רב-שנתית מגובשת הכוללת סדרי עדיפויות, הערכות בעניין האירועים הצפויים וחלופות אשר תשמש בסיס להכנת תכניות העבודה השנתיות.
תכנון שנתי כדי שיוכל המשרד הממשלתי להשיג את יעדיו האסטרטגיים ולממש את מטרותיו עליו להכין תכניות עבודה שנתיות.
על תכנית העבודה השנתית לכלול תיאור של תהליכי העבודה המתוכננים ופירוט המשאבים הדרושים, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחר קצב התקדמות יישומה של התכנית ולבדוק אם הושגו יעדיה.
לפיכך תכנית עבודה שנתית ראוי שתכלול, בין היתר, פירוט של היעדים ושל הפעולות העיקריות להשגתם, כולל עלותן התקציבית של הפעולות ולוח הזמנים לביצוען.
בתום שנת 932 דוח שנתי59ב .
העבודה או בתום פרק זמן שנקבע מראש יש להכין דוח על השגת יעדי תכנית העבודה, הערכת ההישגים והפקת לקחים ליישום24.
משרד מבקר המדינה בדק את תכנית העבודה השנתית של הרשות לשנת 2007 (להלן- תכנית העבודה) ואת הדיווח על ביצוע התכנית (אשר נכלל בתכנית העבודה של הרשות לשנת 2008 ) (להלן - דוח ביצוע), ולהלן יפורטו ממצאי הבדיקה.
תכנית העבודה כללה כמה פרקים ובהם: פתיחת מסגרותחדשות והוספת קבוצות במעונות ממשלתיים; פיתוח והטמעה של שיטות עבודה וכלי עבודה; פיתוח ויישום של תכניות טיפוליות וחינוכיות; הכשרת סגל עובדי המעונות ופעולות הדרכה והשתלמות; פיתוח התשתיות הפיזיות במסגרות הרשות.
הבדיקה העלתה כי חלק ניכר מהיעדים שנקבעו בתכנית העב ודה היו כלליים ביותר, וכי היה חסר מידע חיוני בעניינם, כגון: פירוט האמצעים להטמעת שיטות עבודה וכלי עבודה חדשים בקרב סגל עובדי המעונות; מספר החוסים המיועדים להשתתף בתכניות טיפוליות וחינוכיות והמסגרות שישתתפו בהן; פירוט סוגי ההשתלמויות וההדרכות הנדרשות.
עוד ה עלתה הבדיקה שהיעדים שנקבעו בכל פרקי התכנית לא דורגו לפי סדר עדיפויות, אף שדירוג כזה נועד לאפשר הקצאה יעילה של המשאבים שיתקבלו.
נוסף על כך לא פורטו המשאבים להשגת היעדים השונים, אף שהדבר חיוני לצורך תכנון אפקטיבי.
דוח ביצוע אמור לעסוק בקצב התקדמות השגתם ש ל כל אחד מהיעדים שצוינו בתכנית העבודה.
הבדיקה העלתה שדוח הביצוע כלל לא עסק ברוב היעדים שצוינו בתכנית העבודה, ומכאן שאי -אפשר ללמוד ממנו אם הושגו היעדים שלא הוזכרו בו - ואם לא הושגו מה הן הסיבות לאי-השגתם.
מהאמור לעיל עולה שתכנית העבודה השנתית של הרשות לשנת 2007 חסרה את רוב המרכיבים הנדרשים לתכנית עבודה אפקטיבית: בתכנית לא פורטו המשאבים הנדרשים להשגת יעדיה; יעדיה לא דורגו לפי סדר עדיפויות; רוב היעדים היו כלליים מדי, והתכנית לא כללה את הפירוט הנדרש לצורך מעקב אחר התקדמות השגתם.
הדיווח על ביצוע תכנית העבודה היה חלקי בלבד ולא עסק בחלק גדול מיעדי התכנית.
מועצת מעונות בתקנות חסות הנוער (מעונות), התשט"ו - 1955 , נקבע כי תוקם מועצה מייעצת לשר ולממונה על המעונות: "שר הסעד ימנה מועצת מעונות לייעץ לו ולממונה בעניינים שיביאו לפניה, ובפרט בעניינים אלה: (1 ) הקמת מעונות לצרכי הפקודה וקביעת הסדרים בהם; (2 ) דרכי הפיקוח על מעונות במוסדות שאינם מוסדות המדינה; (3 ( ;) כללים ועקרונות בבניית מעונות4 .
") שיטות לטיפול בחוסים אולם מועצה מייעצת כאמור בתקנות לא מונתה.
24 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003 '), עמ49.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 933 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מועצה מייעצת עשויה לתרום תרומה חשובה לגיבוש פתרונות מיטביים לבעיות המהותיות שעמן מתמודדת הרשות, מהן בעיות הנמשכות זה שנים רבות כדוגמת מצוקת ההשמה במעונות והצורך בגיבוש תפיסות ההפעלה של המעונות, בעיקר המעונות הנעולים.
לפיכך, וכמתחייב מן התקנות, יש להקים מועצה מייעצת.
גיבוש פתרונות לבעיות ייחודיות של אוכלוסיות יעד .
מסגרות חלופיות לטיפול בחוסים בעלי צרכים מיוחדים בינואר 2002 הומלץ במסגרת דוח ביקורת פנימית של משרד הרווחה, שבחן מקרי אבדנות במעונות הרשות, בסוגיית אוכלוסיית החוסים בעלי רקע פסיכיאטרי במעונות הרשות כלהלן: "אוכלוסייה זו נמצאת 'בין הכיס אות': מצד אחד, הניסיון לטיפול שיקומי במסגרת משרד העבודה והרווחה עולה בתוהו עקב הרקע הפסיכיאטרי הקשה של הנערים/ות והצורך בטיפול אינטנסיבי, אישי, זמין ומקצועי, ומצד שני סוג זה של אוכלוסייה לא נמצא מתאים על ידי משרד הבריאות למסגרות פסיכיאטריות נטו.
מומלץ כי מנכ"ל המשרד יטיל את כובד משקלו כדי לזרז את הקמתה של מסגרת טיפולית תומכת המשלבת טיפול פסיכיאטרי אינטנסיבי וטיפול שיקומי.
מן הראוי כי נושא זה יקבל עדיפות עליונה, וכי יימצא פתרון מוסכם בשיתוף משרד הבריאות תוך פרק זמן של שלושה חודשים".
במסמך שהכינה הרשות בס פטמבר 2006 , העוסק בצורך להרחיב את היקף הפתרונות לבעיותיהם של בני נוער במסגרותיה, צוין כי המסגרות הקיימות אינן מספקות פתרונות לבעיותיהם של חוסים שנוסף על היותם עוברי חוק הם גם בעלי מאפיינים פסיכיאטריים, בעלי יכולת שכלית נמוכה או בעלי מגבלות פיזיות שונות.
במסמך נוסף שהכינה הרשות בינואר 2008 בנושא זה צוין כי מופנים למסגרותיה יותר ויותר בני נוער אשר אינם מתאימים להן: "בני נוער המאופיינים בבעיות פסיכיאטריות קשות, אשפוזים חוזרים ונשנים, ניסיונות אובדניים, שימוש בטיפול תרופתי כרוני, וכן בני נוער המאופיינים בהנמכה קוגניטיבית על סף פיגור.
אוכלוסייה זו מייצרת אירועים חריגים חוזרים ונשנים, היא 'צורכת' את רוב תשומת הלב והמשאבים של אנשי המעון על חשבונם של הנערים/ות שלשיטתנו הם אלו שזקוקים למענים שיש למעונות החסות לתת".
למרות המודעות הגבוהה ברשות לצורך בהקמת מסגרות ייחו דיות המותאמות לצורכיהם של בני נוער עוברי חוק המטופלים בידי הרשות והסובלים מבעיות נוספות - בעיות פסיכיאטריות קשות; יכולת שכלית נמוכה; מגבלות פיזיות שונות - ואף שהרשות העלתה את הנושא כמה פעמים באופן רשמי בשנים האחרונות, לא נפתחה אף מסגרת טיפולית מתאימה לבני נוער אלה, ומכאן שלא חלה כל התקדמות בטיפול בנושא.
בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 נמסר כי בקרוב אמור להתפרסם מכרז להקמת מסגרת לקטינים הסובלים מבעיות התנהגות קשות ומבעיות פסיכיאטריות, אשר הוכן בשיתוף משרד הבריאות.
מסגרות לטיפול בנערות ממגזר המיעוטים אחד העקרונות הטיפוליים במעונות החסות הוא יצירת "רצף טיפולי" במעון, כלומר הפעלה של שלושת מרחבי הטיפול - מרחב המגן, מרחב הקידום הפועל בתחומי המעון והשילוב בקהילה הסמוכה למעון.
באופן כזה ניתן לנייד באופן אפקטיבי את החוסים בין המרחבים, לפי ההתקדמות (או הרגרסיה) במצבם.
הועלה כי במסגרת הטיפול בנערות ממגזר המיעוטים לא מופעלת שיטת הרצף הטיפולי.
במעון "אל בוסתן" המיועד לנערות ממגזר זה פועל מרחב מגן בלבד, ובתום שהותן של הנערות באותו מעון הן עוברות להוסטלים או חוזרות לבתיהן, אף שפעמים רבות צפויה להן סכנ ת הידרדרות מידית עקב כך.
אין לבנות ממגזר המיעוטים מסגרת הכוללת מרחב קידום שבו אפשר להמשיך ולטפל כראוי בנערות ששהו קודם לכן במסגרת הנעולה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לפעול ליצירת רצף טיפולי במעון באמצעות הקמת מרחב קידום לנערות השוהות בו.
סדרי הפיקוח על המעונות .
אחד מתפקידיו העיקריים של מטה הרשות הוא לפקח על פעילותם השוטפת של המעונות לפי הנחיות וסטנדרדים שנקבעו בנוהלי הרשות.
מתבצע פיקוח על כל תחומי הפעילות של המעון - התחומים הטיפוליים, החינוכיים והמינהליים.
מערך הפיקוח ברשות כולל מפקחים מחוזיים (מפקח על המעונות ומפקח על הטיפול) וכן מפקחים ארציים הממונים על נושאים ייעודיים ובהם דרכי טיפול; הכשרה מקצועית; אבחון והשמה; מעקב אחר בוגרים; הוראה; השתלמויות.
תפקידיו העיקריים של מפקח מחוזי על המעונות (להלן - מפקח על המעונות) הם25: פיקוח על פעולות המעון בתחום המינהלי, בתחום החינוכי ובתחום הטיפולי; אחריות מקצועית ומינהלית לקבלת חוסים למעון; אחריות מקצועית לקבלת עובדים ולהפסקת עבודתם; ייעוץ למנהלי מעונות בתחומים ניהוליים וייעוץ .
25 פירוט תפקידיהם העיקריים של בעלי התפקידים בפרק "סדרי הפיקוח על המעונות" מתבססים על תיאורי התפקידים של נציבות שירות המדינה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 935 .
לממונה על המעונות בתחומים הנוגעים להכנת תקציב המעונות שבמחוזו ולכו ח האדם במעונות.
תפקידיו העיקריים של מפקח מחוזי על הטיפול (להלן - מפקח על הטיפול) הם: אחריות לקיום דיונים בנושא קליטת החוסים במעונות וקביעת דרכי טיפול בהם; השתתפות בוועדות הערכה תקופתיות המקבלות החלטות בעניין המשך דרכי הטיפול והעברת חוסים בין המסגרות; ייזום פעולות לפיתוח ולשיפור שיטות הטיפול בחוסים; הנחיה וייעוץ לעובדים הסוציאליים ולמנהלי המעונות בנוגע לטיפול בחוסים.
המסמך שהכינה הרשות בספטמבר 2006 בנושא המסגרות החלופיות הנדרשות לטיפול באוכלוסיות היעד שלה עסק, בין היתר, בעומס העבודה המוטל על המפקחים המחוז יים (מפקח על המעונות ומפקח על הטיפול) ועל המספר האופטימלי של המסגרות שבפיקוחם אשר יאפשר ביצוע פיקוח אפקטיבי על יכול ]של מפקח במשרה מלאה [ המעונות.
במסמך צוין כי "פיקוח אפקטיבי להתקיים על כ -10 מסגרות.
מתוך התייחסות לפיזור גיאוגרפי המאפשר להגיע למסגרות לביקור מתוכנן אחת לשבועיים, וכן להגיע בהתראה קצרה על פי צרכי המערכת".
הבדיקה העלתה כי: (א) למרות הגידול במספר המסגרות ובפיזור הגיאוגרפי שלהן והעלייה במורכבות הבעיות של החוסים במסגרות אלה לא הורחב היקפו של מערך הפיקוח המחוזי בהתאם לכך, וכל מפקח מחוזי פיקח על כ -20 מסגרות בממוצע 26 .
יתר על כן, במחוז ירושלים והדרום לא אוישה משרת המפקח על הטיפול מפברואר 2007 ועד יולי 2008 , ופעולות רבות שבעל תפקיד זה אמור היה לבצע לא בוצעו כלל או בוצעו בידי המפקח המחוזי על המעונות - על חשבון הזמן שהיה עליו לייחד לביצוע התפקידים המוטלים עליו.
(ב) הגדרת תפקידיו של המפקח על המעונות, בכל הנוגע לסמכותו הניהולית כלפי מנהלי המעונות, לא הייתה מוסכמת על כל הדרגים הניהוליים ברשות ובהנהלת המשרד: מחד, המפקחים על המעונות סברו כי הם ממונים מהבחינה הניהולית על מנהלי המעונות באזור פיקוחם מתוקף היותם מייצגי הממונה על המעונות באזור זה, והממונה אף תמך בעמדתם.
מאידך, חלק ממנהלי המעונות ראו במפקחים דרג פיקוח בלבד וסברו כי אינם כפופים מהבחינה הניהולית למפקח על המעונות.
(ג) מפקחים על המעונות שימשו במשך פרקי זמן ניכרים גם כמנהלי מעונות בפועל, בעת ששימשו בתפקיד מפקחים.
למשל, המפקחת על המעונות במחוז תל אביב והמרכז ניהלה את מעון "בית הנער" בין ספטמבר 2006 לפברואר 2008 - מועד מינויו של מנהל המעון; המפקח על המעונות במחוז חיפה והצפון משמש ממרס 2007 מנהל ממונה במעון "אל בוסתן".
26 במועד הביקורת פיקחה הרשות על 59 מסגרות, כאשר שלושה מפקחים מחוזיים פיקחו על תפעולן (מפקחים על המעונות) ושלושה מפקחים מחוזיים פיקחו על הטיפול הניתן בהן לחוסים (מפקחים על הטיפול).
(ד) מאמצע שנת 2006 המפקח על המעונו ת במחוז חיפה והצפון לא פיקח על מעונות "גיל עם" ו"אחווה" מאחר שמעונות אלה לא שיתפו פעולה אתו בעקבות משבר ביחסי העבודה ששרר ברשות27.
משרד מבקר המדינה סבור כי בנסיבות אלה עבודת הפיקוח במחוז עלולה להיפגע בשל הזמן והמאמץ שעל המפקח להשקיע בניהול המעון; ניהול המעון עצמו מתבצע תכופות באופן חלקי וב"שלט רחוק", אף שבמסגרת כה קשה ומורכבת נדרש ניהול מלא וצמוד; נוסף על כך, מאחר שמנהל המעון גם מפקח על המעון נוצר מצב לא תקין - לא ברור איזה גורם יפקח על המעון ואם יוכל לפקח עליו כנדרש, ואף לא ברור איזה משוב ייתן המפקח - לאחר שימונה מנהל קבוע למעון - בעניין הפעולות שביצע הוא עצמו במעון בתקופה ששימש מנהלו.
בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה צוין כי במקרים האמורים ניהלו המפקחים את המעונות מתוך כורח מציאות, שנגרם מהקשיים באיוש תקני ניהול במעונות הממשלתיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי במצבים כאלה ראוי להפקיד ניהול זמני של מעון בידי בעל תפקיד ברשות, שאינו נמנה עם הפיקוח המחוזי במחוז שאליו שייך המעון.
הפיקוח על ההכשרה המקצועית : הפיקוח המקצועי על קורסי ההכשרה המקצועית במעונות מתבצע בידי מפקחים של האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת.
הפיקוח הארגוני והמינהלי מטעם הרשות על הפעלתם של קורסי ההכשרה המקצועית במעונות מתבצע בידי המפקח על ההכשרה המקצועית ברשות (להלן - המפקח).
לפי תיאור התפקיד של המפקח, תפקידיו העיקריים הם: הכנת תכניות לימודים לבתי המלאכה במעונות; הדרכת מדרי כי העבודה; ריאיון מועמדים לתפקידי הדרכה מקצועית; ביצוע ביקורת על הייצור בבתי המלאכה ועל מכירת תוצרתם; השתתפות בתכנון, בהקמה ובהרחבה של בתי מלאכה; התאמת קורסי ההכשרה במעון לביקוש ולהיצע בשוק העבודה; ביקורים במעונות ודיווח על הממצאים שהועלו בהם.
תיאור התפקיד לעיל של המפקח הוא מיושן ואינו מתיישב עם המצב שנוצר בעקבות העברת הפעלתו של מערך ההכשרה המקצועית במעונות לרשתות החינוך המקצועי "אורט" ו"עתיד": בעקבות השינוי האמור האגף להכשרה מקצועית בתמ"ת הוא שאחראי להכנת תכניות הלימודים ולפיקוח על יישומן, ורשת החינוך .
27 ראו להלן בתת הפרק "יחסי העבודה בין המפקח על המעונות למנהלי מעונות במחוז חיפה והצפון".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 937 .
המקצועי המפעילה את קורסי ההכשרה המקצועית היא שאחראית לגיוס, להכשרה ולהפעלה של המדריכים המקצועיים.
הועלה שהמשרד לא פעל לעדכון הגדרת תפקידו של המפקח בהתאם לשינויים הניכרים שחלו באופן הפעלת מערך ההכשרה המקצועית במעונות.
השינויים הללו היו אמורים לגרום לכך שתפקידי הפיקוח, אשר קודם לכן התמקדו בתכניות הלימודים ובעבודת המדריכים המקצועיים, יתמקדו בפיתוח מערך ההכשרה המקצועית בכל מעון בהתאם לצורכי החוסים; בריכוז ובניתוח המידע על הישגי חניכי הקורסים לצורך שיפור מערך ההכשרה המקצועית; ובהתאמת קורסי ההכשרה המקצועית לשוק העבודה המשתנה.
הועלה שהמפקח עסק בעיקר במתן אישורים לרכישת חומרים שבהם משתמשים החניכים במסגרת קורסי ההכשרה המקצועית במעונות.
עוד הועלה כי המפקח לא קיים פיקוח שוטף במעונות בהתאם לתכנית עבודה שנתית ולא עשה בדיקה בעניין צורכי החוסים, ועקב כך לא היה באפשרותו לרכז את צורכי המעונות ואת הצרכים המערכתיים של הרשות בתחום ההכשרה המקצועית; וכי למפקח לא היה מידע על הישגי החוסים בקורסי ההכשרה המקצועית ועל שיעור מקבלי התעודות המקצועיות בהם.
עקב כך לא היה בידיו מידע חיוני לתכנון ולפיתוח מערך ההכשרה המקצועית במעונות.
הפיקוח על הטיפול : הגורם האחראי בהנהלת הרשות לטיפול הסוציאלי והפסיכולוגי בחוסים הוא "פקיד סעד ראשי חסות הנוער (עו"ס וטיפול)" (להלן - המפקח הארצי על הטיפול).
תפקידיו העיקריים הם: פיקוח על השירותים הסוציאליים והפסיכולוגיים במעונות; הדרכת המפקחים הטיפוליים המחוזיים ומתן סיוע בפתרון בעיות חריגות; מעקב אחר טיב הטיפול הניתן במעונות; ייעוץ לממונה בתחום הטיפול.
תפקידיו של המפקח הארצי על הטיפול חשובים ביותר לתפקודו התקין של המערך הטיפולי בחוסים, ואי-מילויים עלול לגרום להיחלשות הבקרה המקצועית על המערך הטיפולי וכן למחסור בהדרכה ובייעוץ לדרגי הביצוע במעונות ולדרג הפיקוח המחוזי.