HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
האפשרויות שהועלו היו קיום בחינות סוף מועד או סוף שנה על החומר הנלמד (מבחן פנימי או מבחן חיצוני) וב דיקה של כמות הלומדים בכל מוסד העומדים בהצלחה במבחני ההסמכה לרבנות או אף לדיינות.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי "קשה לקבוע מדדים איכותיים להשוואה לנוכח השוני בין האוכלוסיות, וכלל לא בטוח שלמדינה יש עניין בכך".
משרד מבקר המדינה פנה לראשי איגודי הישיבות והמוסדות התורניים28 וביקש לקבל את תגובתם לאפשרות לכלילת מדדים איכותיים במבחנים למתן תמיכות.
כולם כאחד עמדו על כך שקביעת מדדים איכותיים אינה מתאימה לעולמה של ישיבה, בשל הצורך בהמשך מסורת הלימוד לשם לימוד; בשל החשיבות של המשך חופש הפעולה התוכני והרוחני של המוסדות ושל העומדים בראשם, ובשל שמירה על העצמאות הנדרשת; ובשל התפיסה כי היעד המרכזי של לימוד בישיבה אינו לימודי הישגי בלבד, אלא בניין רוחני ונפשי, דבר שאינו ניתן למדידה.
חלק מראשי איגודי הישיבות עמדו על המגוון הרחב של סוגי המוסדות, של שיטות הלימוד ושל סדרי העדיפויות - המקשה על הנהגת מבחני ידע אחידים לבדיקת ההתקדמות בלימודים.
אחד מהם ציין כי שאלת המדדים האיכותיים אכן ראויה לדיון מעמיק וארוך.
28 "איגוד מנהלי הישיבות והמו סדות התורניים", "איגוד הישיבות הגבוהות" ו"איגוד ישיבות ההסדר".
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נוכח ההיקף הכספי הרחב של התמיכה במוסדות והצורך להבטיח שימוש יעיל בכספים אלה, ראוי שהגופים הממשלתיים האחראים לנושא יפעלו לבחינת הנחלת אמות מידה איכותניות למתן התמיכות ולבקרה עליהן, נוסף על אמת המידה הכמותית הקיימת.
נוכח רגישותה של הסוגיה, ראוי שבחינת השיקולים באמות המידה למתן תמיכה למוסדות תכלול את שמיעת הטיעונים של ראשיהם.
פיקוח משרד האוצר על המוסדות .
ביצוע ביקורות בעמותות .
השימוש במערכת "מגנום" : בשנת 2008 החל משרד האוצר בהפעלתמאגר מידע ממוחשב בשם "מגנום".
למערכת היו אמורים להיות מוזנים כל דוחות ביקורות העומק שנעשו בעמותות, הן ביזמת משרד האוצר והן ביזמת רשם העמותות.
גם דוחות ביקורת השטח במוסדות התורניים מוזנים למאגר זה.
באשר לתמיכות הניתנות בידי משרד הרווחה, גם משרדי רו"ח מטעם משרד הרווחה מזינים במאגר המידע את תוצאות הביקורות שהם מבצעים.
המאגר נועד לשמש לניהול, לתיאום ולעדכון וכן לשיתוף מידע בין משרדי ממשלה, רשם העמותות, מס הכנסה והרשויות המקומיות בנושא הביקורות שנע שו בעמותות.
כן נועד המאגר לסייע לגבש, על פי ממצאי הביקורות, תמונת מצב ולסייע למקבלי ההחלטות, לרבות ועדות התמיכה המשרדיות.
נוסף על כך נועד המאגר לסייע למטה התמיכות לגבש תמונה כוללת של דרך פעולתן של העמותות ושל הנדרש לבקרה עליהן.
ועדות התמיכות של משרדי הממשלה אמורות לדון בממצאים המפורטים בדוחות הביקורת.
רק במאי 2014 , בזמן ביצוע הביקורת ובעקבות פניית משרד מבקר המדינה, חובר האגף למערכת מגנום.
עוד עלה כי גם משרד והרווחה על יחידותיו, הנמנה עם משרדי הממשלה העיקריים המעניקים תמיכות, אינו משתמש במערכת מגנום, אף על פי שיש לו הרשאות כניסה למערכת.
היקף ביקורות העומק : כאמור, על פי נוהל שר האוצר והוראות התכ"ם שהיו בתוקף בשנים 2013 -2011 , ביקורת עומק במוסד ציבור תתבצע אחת לשלוש שנים, זולת אם קבע החשב הכללי אחרת לגבי גוף מסוים או קבוצת גופים29.
במאי 2014 עודכנה הוראת התכ"ם ונקבע בה שביקורת עומק במוסד ציבור תיעשה בהתאם לתכנית עבודה רב-שנתית מונחית סיכונים של מערך הביקורת30.
בשנים האחרונות האגף תומך בכ-1,500 מוסדות הרשומים בכ -1,150 עמותות; משרד האוצר מוסר לאגף את דוחות ביקורות העומק .
29 ,נוהל שר האוצר12( ).
(ח2); הוראות התכ"ם, הוראה 6.
הוראות התכ"ם ("פיקוח ובקרה על תמיכות במוסדות ציבור") עודכנו במאי 2014.
30 תכנית עבודה מונחית סיכונים הינה תכנון צופה פני עתיד של ניהול מערך הביקורת המאפשרת תכנון ארוך טווח של התשומות והמשאבים, תוך שמירה על אפקטיביות מירבית וכיסוי מלא של העמותות הנתמכות.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,הרלוונטייםלשם דיון.
ועדת התמיכות האגפית דנה במשך השנה בדוחות העומק ומקבלת החלטות.
על פי נתונים שהתקבלו ממטה התמיכות, יזם משרד האוצר בשלוש השנים 2013 - 2011 רק236 ביקורות עומק בעמותות המפעילות מוסדות תורניים , שהם כחמישית ( 20.
5% ) בלבד מהביקורות שהיה עליו לבצע על פי הנוהל והוראות התכ"ם.
נתונים אלה מלמדים שהחשכ"ל אינו עומד ביעד הכמותי שקבע לביצוע ביקורות עומק בעמותות המפעילות מוסדות תורניים.
עוד יצוין, כי חלה ירידה ניכרת משנה לשנה במספר ביקורות העומק בשנים 2013 -2011 : בשנת 2011 יזם משרד האוצר 137 ביקורות, בשנת 2012 - 70 ביקורות, ובשנת 2013 - 29 .
ביקורות עומק בלבד סגן החשבת הכללית מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי על פי הקבוע בנוהל, יש לחשכ"ל סמכות לקבוע את תדירות ביקורות העומק, וכי הדגש בתכנית העבודה של מערך הבקרות אינו דווקא על ביצוע מספר רב של ביקורות, אלא על איכותן, וכי הביקורות מבוצעות על פי מידת הסיכון שהמדינה נחשפת לו בעקבות העברת כספי התמיכה.
עוד מסר סגן החשבת הכללית כי בשנים 2013 -2012 ,בוצעו שינויים במערך הביקורות כדי לייעל את תפקודו ובכלל זה השקעת משאבים רבים בייצובו לאחר השינויים המבניים שנעשו בו, הסדרת פעילותו והטמעת נוהלי העבודה הנוגעים לו.
לדבריו בשל הפניית המשאבים לייצוב המערך, הוא לא פעל בשנים אלה במתכונת מלאה.
לדבריו, בשנת 2014 חזר המערך לפעול במתכונת מלאה ומשופרת, ובשנה זו נקבעו כ-170 .
ביקורות עומק במוסדות תורניים משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל שהוא בעצמו קבע הן בנוהל שר האוצר והן בהוראת התכ"ם את היעד הכמותי הנדרש בביצוע ביקורות העומק על המוסדות הנתמכים, ולא הכפיף זאת לשיקולים אחרים.
זאת ועוד, לא נמצאו מסמכים שלפיהם קבע מטה התמיכות בחשכ"ל יעד אחר עבור השנים 2013 -2011 , כנדרש בנוהל ובהוראת התכ"ם.
סיכום ממצאי ביקור ות העומק : במשך השנים נצבר בידי משרדי הרו"ח, משרד האוצר וועדות התמיכה המשרדיות ניסיון רב בטיפול בממצאי ביקורות העומק וביקורות השטח31 .
בביקורות אלה מועלים ליקויים החוזרים ונשנים או ליקויים עקרוניים, וועדות התמיכה קובעות כללים והבהרות שיש לחדד ולהפיץ למוסדות ומבהירות עניינים שונים.
במשך השנים לא סיכם מטה התמיכות את הביקורות הללו ולא ריכז את הליקויים המרכזיים שחזרו ונשנו בהן - כדי שיוכל לחזור ולהבהירם למוסדות ועקב כך לשפר את תפקודם, ועל מנת להבטיח את תקינות פעילותם.
מטה התמיכות גם לא גיבש מסמך המלצות שישמש את העמותות בעתיד.
על מטה התמיכות לפעול לסיכום ולריכוז של ממצאי הביקורות, לעמוד על הליקויים החוזרים ונשנים ולפרט אותם לפני העמותות ומשרדי הממשלה - כל זאת כדי למנוע את הישנותם בעתיד.
31 כאמור, עד יולי2013 היתה האחריות לביקורות השטח במוסדות התורניים בידי משרד האוצר ומאז עברה לאחריות משרד החינוך.
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
יותר משלוש שנים לא נעשות ביקורות שטח במרבית המוסדות הבינוניים והגדולים, ובמקביל התמעט מספרן של ביקורות העומק על העמותות המפעילות מוסדות תורניים.
עקב כך הפיקוח על המוסדות התורניים הוא חסר - הן בהיבט של נוכחות התלמידים והן בהיבט של תפקודם הכספי-תפעולי.
הדבר מחייב את משרד האוצר ומשרד החינוך להגביר את הפיקוח על השימוש של מוסדות אלה בתמיכות, הניתנות להם מכספי הציבור.
כפל תמיכות בין משרדי ממשלה .
ככלל, יכולה המדינה לממן פעילות של גופים חוץ-ממשלתיים בשלוש דרכים: תקצוב ישיר; התקשרות חוזית למתן שירותים, המוסדרת בעיקר בחוק חובת המכרזים התשנ"ב-1992 ; ותמיכה, לפי סעיף3 א לחוק יסודות התקציב.
בחוק יסודות התקציב, נוהל שר האוצר, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה32 ,, הוראות התכ"ם הוראות מנהל האגף למוסדות תורניים והוראות משרדי ממשלה נקבעו הנחיות מפורטות למתן תמיכות, על מנת למנוע כפל תמיכות.
הוראות התכ"ם מגדירות כפל תמיכה "תמיכה הניתנת למוסד ציבור מכמה משרדים לשם אותו נושא פעילות - גם כאשר סכום התמיכה הכולל אינו גבוה מעלות ביצוע הפעילות כפי שהוצגה בבקשת התמיכה".
בנוהל שר האוצר ובהוראות התכ"ם נקבע שאם מוסד ציבור מקיים פעילויות שונות, הוא יוכל לקבל תמיכה מכמה משרדי ממשלה, אך הוא מחויב ליידע כל משרד ממשלתי התומך בו על תמיכה שהוא מקבל מהמשרדים האחרים בתחומים שונים, כדי למנוע כפל תמיכה.
החשכ"ל הנהיג סדרת פעולות למניעת כפל תמיכות במוסדות נתמכים: דרישה ממוסד המבקש תמיכה להצהיר על כל הכספים שהוא מקבל ממשרדי ממשלה אחרים; קביעת התרעה במערכת מרכב"ה על בקשות תמיכה של מוסדות מכמה משרדים; בדיקה במסגרת ביקורות העומק הנעשות בגופים הנתמכים.
יצוין כי פעולות אלה נוגעות למוסדות הנתמכים ולא לתלמידים הלומדים בהם.
כבר בשנת 1998 התייחס היועץ המשפטי לממשלה דאז, השופט אליקים רובינשטיין לאיסור החל על כפל תמיכה וקבע כי מתן כפל תמיכה על ידי משרדי ממשלה שונים עשוי להביא לתקצוב עודף שלא לצורך, לבזבוז כספי ציבור, לחוסר יעילות ולכפילות בטיפול.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 למותר לציין כיתופעת כפל התמיכות עלולה ליצור אי-שוויון, והיא אינה חוקית 33 .
בשנת 2003 שוב ציין היועץ המשפטי לממשלה דאז השופט אליקים רובינשטיין את האיסור על פי הדין החל על מימון כפל - כלומר מתן סיוע כספי מקביל לאותו גוף ציבורי עבור אותה פעילות באמצעות תקצוב, תמיכה או התקשרות חוזית למתן שירותים (להלן - מימון כפל).
היועץ המשפטי לממשלה דאז קבע שתמיכה של משרד בהחזקת מוסד לימוד במקביל לתקצוב שנותן משרד אחר פוגעת באופן מהותי באמות המידה להשתתפות המדינה בהחזקת מוסדות אלה34.
עוד בשנת1998 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת במחלקה למוסדות ציבור שבמשרד הרווחה (להלן - המחלקה למוסדות ציבור)35 .
בביקורת הועלה בין היתר כי התקיימה כפילות בין תמיכות שנתנו יחידות שונות במשרד הרווחה, לרבות המחלקה למוסדות ציבור, ובין תמיכות שנתן משרד הדתות עבור תלמידים הלומדים במוסדות תורניים.
בהערות ראש הממשלה לביקורת האמורה נכתב כי "הממשלה החליטה על הקמת מערכת ממוחשבת לבקרה כוללת על תלמידים המוחזקים על ידי המשרדים השונים למניעת כפל תשלומים בעבור אותו תלמיד ]ההדגשה לא במקור[ "36 .
עוד צוין בהערות כי "המחלקה הכינה ב ]למוסדות ציבור [-1999 תכנית פיקוח אשר בה יושם דגש על הפנימיות הנדונות".
הביקורת הנוכחית העלתה כי תופעת כפל התמיכות עדיין נמשכת, כי החלטת הממשלה, שצוינה לעייל, לא יושמה, וכי ההבטחה לתיקון הליקויים שהועלו בעקבות ביקורת קודמת משנת 1998 לא קוימה- לא הוקמה מערכת ממוחשבת לבקרה כוללת על תלמידים שנתמכים על ידי משרדי ממשלה.
על מטה התמיכות בחשכ"ל, משרד החינוך ומשרד הרווחה לפעול ליישום החלטת הממשלה ולקדם הקמת מערכת בקרה למניעת כפל תמיכות.
כפל תמיכות בין משרד החינוך למשרד הרווחה .
אגפים ויחידות של משרד הרווחה מתקצבים את שהותם של חוסים במסגרות שונות או משתתפים במימון השהות.
חלק מהמסגרות הללו הן פנימיות או מסגרות סגורות, המשמשות "בית לחיים" עבור החוסים בהן, ובכללן פנימיות של יחידת "נוער וצעירים", יש יבות הנתמכות על ידי המחלקה למוסדות ציבור, ופנימיות ומוסדות של "אגף ילד ונוער".
בנוהל שר האוצר נקבע כי "יושבי ראש ועדות התמיכות להן הוגשו.
בקשות לתמיכה של אותו מוסד ציבור, יתאמו ביניהם לפי הצורך את מתן התמיכה והיקפה".
33 מכתב של היועץ המשפטי לממשלה לראש הממשלה ושרי הממשלה בנושא "ביטול כפל-תמיכה של המדינה במוסדות-ציבור" מ-26.
98 ; מכתב של היועץ המשפטי לממשלה לשר לענייני דתות דאז מ- 5.
03 ', עמ5 '; הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס1.
09 בנושא "תמיכת המדינה במוסדות ציבור לפי סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
" 34 מכתבו של היועץ המשפטי לממשלה לשר לענייני דתות דאז מ-5.
35 משרד מבקר המדינה, דוח שנתי 49 (1999) ,בפרק "המחלקה למוסדות ציבור", עמ' 298-285.
36 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 49, עמ' 169.
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מנהל האגף במשרד החינוך ומנהלת המחלקה למוסדות ציבור מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הם תיאמו ביניהם בעל פה את הדרכים לבדיקת כפל התמיכות, וכי המחלקה למוסדות ציבור מקזזת את כספי התמיכה הכפולים ששולמו למוסד37.
ואולם בבדיקה עלה כי יו"ר ועדת התמיכות האגפית של משרד החינוך ויו"ר ועדת התמיכות של משרד הרווחה לא תיאמו ביניהם את מתן התמיכות למוסדות שתומכים בהם יחידות אחרות במשרד הרווחה (למעט מוסדות שתומכת בהם המחלקה למוסדות ציבור), כנדרש בנוהל.
במצב זה נמנעה מהם האפשרות לבחינת כפל תמיכה בין האגף לבין כלל יחידות משרד הרווחה.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ]מול[ כי "הבדיקה יו"ר ועדות התמיכה הינה רלוונטית רק בהקשר של אחזקה שוטפת של תלמידים במוסדות חינוך תורניים, אך אינה רלוונטית לילדים ובני נוער, המטופלים בשאר יחידות המשרד, מאחר ותקצובם מתקבל בהסדר של תקצוב או הוׂ ע ד ה38 ולא בהסדר של תמיכות".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל תשובה זו, הסותרת מהותית את עמדתו של היועץ המשפטי לממשלה 39.
תכלית התיאום הבין -משרדי היא מניעת מימון כפל או כפל תמיכה עבור אותו תלמיד, בין בדרך של תמיכה ובין בדרך של תקצוב.
בשנים 2014 -2011 ביצע משרד הרווחה חמש פעמים הצלבות נתונים בין המחלקה למוסדות ציבור ובין האגף במשרד החינוך.
יצוין כי חשיבותן של ההצלבות הוזכרה עוד בדוח קודם של מבקר המדינה40.
בזמן ביצוע הביקורת מסרה יו"ר ועדת התמיכות של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי משרד הרווחה פעל לקיזוז הכספים ששולמו עקב כפל תמיכות, אך ממצאי ההצלבות שבוצעו לאחר שנת 2010 לא נדונו בוועדת התמיכות של משרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה על שלא כינס את ועדת התמיכות לדיון בממצאים שעלו בהצלבות, כנדרש בנוהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא בכדי נקבע כי ועדת התמיכות - שבין חבריה הקבועים יש גם "שומרי סף", נציג היועץ המשפטי של המשרד ונציג חשבות המשרד - היא שתחליט בסוגיות כבדות משקל של קיזוז כספים או צעדים אחרים שיש לנקוט.
לפיכך ראוי שהחלטות על נקיטת צעדים עקרוניים, כגון פנייה לרשם העמותות, למשטרה או לפרקליטות, יתקבלו בישיבות של ועדת התמיכות ולא בישיבות של גוף אחר או על ידי אדם אחד.
37 משרד הרווחה מבצע קיזוז בשיעור של200% מסכום התמיכה שהמחלקה למוסדות ציבור נתנה למוסד בעבור תלמיד.
אם התלמיד היה רשום באותו מוסד ונתמך הן על ידי משרד החינוך והן על ידי משרד הרווחה; וקיזוז בשיעור של 100% , אם התלמיד היה רשום במשרד הרווחה במוסד שונה מהמוסד בו היה רשום במשרד החינוך.
תלמיד במסגרת של משרד הרווחה בהתאם להחלטת ועדה מטעמו 39 ראו הערה34.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יוער כי ההצלב ות בין תלמידי מוסדות לימוד תורניים שתומך בהם האגף במשרד החינוך ובין תלמידים שתומכת בהם המחלקה למוסדות ציבור במשרד הרווחה נעשו ביזמת מנהלת המחלקה למוסדות ציבור .
האגף לא קבע נוהלי עבודה מחייבים וגם לא הנחיות לגבי תדירותן ואופן ביצוען של ההצלבות מול משרד הרווחה ומשרדי ממשלה אחרים , לבחינת קיומו של כפל תמיכות.
משרד הרווחה לא דיווח לאגף על תוצאות ההצלבות שעשה בעניין זה, ומנהל האגף במשרד החינוך לא פנה למשרד הרווחה לקבלת תוצאות ההצלבות, וממילא הן לא נדונו בוועדת התמיכות האגפית של משרד החינוך .
האגף ומשרד הרווחה לא הפיקו אפוא לקחים מהצלבות אלה וכן לא דנו בדרכים למניעתו של כפל התמיכות.
הבדיקה העלתה כי משרד הרווחה אינו נוהג להצליב בין רשימות התלמידים או החוסים שתומכות בהם, או מתקצבות אותם, יחידותיו האחרות (למעט המחלקה למוסדות ציבור), ובין רשימת התלמידים שתומך בהם האגף במשרד החינוך.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי ימסור לגורמים הרלוונטיים במשרד החינוך את התוצאות של בדיקות כפל התמיכות שיבוצעו מעתה ואילך.
עוד מסר משרד הרווחה כי הוא פועל לכתיבת תכנית לביצוע הצלבות בין רשימות התלמידים או החוסים שתומכות בהם יחידות אחרות שלו ובין רשימות התלמידים שתומך בהם משרד החינוך.
בהיעדר הצלבות סדורות, ביזמת משרד הרווחה והאגף למוסדות תורניים, בין רשומות האגף ובין רשומות כל סוגי המסגרות של משרד הרווחה, מסר משרד מבקר המדינה ליחידת המחשוב של משרד הרווחה רשימות של תלמידים שבגינם קיבלו המוסדות תמיכה מהאגף במשרד החינוך.
הרשימות כללו את רשימות התלמידים במוסדות בדצמבר 2012 ובדצמבר2013 .
יחידת המחשוב של משרד הרווחה הצליבה את רשימות התלמידים הללו עם רשימות החוסים הנמצאים בכל סוגי המסגרות שמשרד הרווחה תומך בהם או מתקצב אותם.
מבדיקה של משרד מבקר המדינה לגבי דצמבר 2012 עולה כי באותו מועד דווח על 67 תלמידים שלמדו במוסדות תורניים ושהו במקביל במסגרות של משרד הרווחה, ושבגינם קיבלו המוסדות התורניים ומסגרות משרד הרווחה כפל תמיכה; ההצלבה של הנתונים לגבי דצמבר 2013 מעלה כי באותו מועד דווח על 21 תלמידים שלמדו במוסדות תורניים ושהו במקביל במסגרות של משרד הרווחה, ושבגינם קיבלו המוסדות התורניים ומסגרות משרד הרווחה כפל תמיכה.
עוד העלתה הבדיקה כי 38 (כ- 43% ) מכלל88 המקריםשבהם הועלה בשנים 2012 ו- 2013 כפל תמיכה של האגף למוסדות תורניים ושל היחידות של משרד הרווחה, לא היו בטיפולה של המחלקה למוסדות ציבור שבמשרד הרווחה.
הדבר ממחיש ביתר שאת את הצורך שגם לגבי יחידות אלה ינהיג משרד הרווחה הצלבות סדורות בין רשימות התלמידים או החוסים שהן תומכות בהם או מתקצבות אותם, ובין רשימת התלמידים שתומך בהם האגף במשרד החינוך.
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה בדק את המשמעות הכספית של כפל התמיכה.
אשר ל-67 התלמידים שלגביהם היה קיים לכאורה כפל תמיכה בשנת 2012 , מדובר ב - 702 חודשי כפל תמיכה באומדן כספי מזערי 41 של177 אלף ש"ח בקירוב; אשר ל-21 התלמידים שלגביהם היה קיים לכאורה כפל תמיכה בשנת 2013 , מדובר ב -147 חודשי כפל תמיכה באומדן כספי מזערי בסך 37 אלף ש "ח.
מדובר אפוא ב-88 מקרי כפל בסך הכול המסתכמים בכ-214 .
אלף ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למנהל האגף במשרד החינוך ולמשרד הרווחה על שלא קבעו נוהלי עבודה מחייבים בנוגע להצלבות ולא הנהיגו הצלבות סדורות בין רשימות התלמידים שתומך בהם האגף ובין רשימות התלמידים שתומך בהם או מתקצב אותם משרד הרווחה, לצורך בדיקת קיומו של כפל תמיכות.
במקרים שבהם נעשתה הצלבה עם נתוני המחלקה למוסדות ציבור, לא מסר משרד הרווחה את תוצאותיה לאגף.
מנהל האגף מצדו לא פנה למשרד הרווחה כדי לקבל את תוצאות ההצלבה ולכן לא יכול היה להביא את תוצאות ההצלבה בפני ועדת התמיכות האגפית, על מנת שזו תדון בצעדים שיש לנקוט, נגד המוסדות שקיבלו כפל תמיכה.
תשלום למוסדות עבור תלמידים שלמדו גם במסגרות של משרד הכלכלה .
כאמור, תלמידים שלומדים במוסד הזכאי לתמיכה בגינם מחויבים ללמוד בין35 ל-45 שעות בשבוע, בהתאם לסוג המוסד, ולכן, למעט במקרים חריגים, אינם יכולים ללמוד במשך השבוע גם במוסדות אחרים42.
משרד הכלכלה, באמצעות האגף להכשרה מקצועית, מעודד השתתפות בקורסים מסוימים להכשרה מקצועית שמפנה אליהם שירות התעסוקה ומכיר בקורסים אלה.
לעיתים, האגף להכשרה מקצועית מתקצב את המוסד הלימודי ותומך בתלמידים כאלה באמצעות תשלום דמי קיום, בתנאי שמקבל הסיוע אינו מקבל כל סיוע מגורם ממשלתי אחר בתקופת הקורס.
על פי הכללים של האגף להכשרה מקצועית, לימודי ההכשרה אינם מחייבים הפסקת לימודים אחרים, ויש מסלולי לימוד43 אשר מיועדים למי שמעוניינים לשלב עיסוקים אחרים במהלך תקופת הלימודים.
בשנת 2012 השווה האגף במשרד החינוך בין מצבת התלמידים שהוא תומך בהם ובין רשימות הלומדים בקורסים שהאגף להכשרה מקצועית מכיר בהם, ובכללם קורסים לתואר הנדסאי.
האגף ביקש את תגובתם של המוסדות התורנים בנוגע לתלמידים שהאגף תמך בהם, אף שנמצא שהם לומדים בקורסים שהאגף להכשרה מקצועית מכיר בהם.
41 אומדן זה חושב על פי התעריף המזערי לחודש התקף ליולי2014 , בסך250 ש"ח לתלמיד.
יצוין כי בחלק מתקופות החפיפה היה נהוג תעריף גבוה בהרבה.
42 בתיקון19 לחוק שירות בטחון התשמ"ו-1986 , שהתקבל במרץ2014, נקבע כי לתלמיד הנמצא בהכשרה תעסוקתית ייעודית, דהיינו לימודי השכלה המשלימים 12 שנות לימוד או הכשרה תעסוקתית, יופחתו עד 15 שעות ממספר השעות שהוא חייב ללמוד בהן (45 שעות לתלמיד ישיבה .
דחוי שירות ו-40 שעות לאברך דחוי שירות(.
מסלולי לימוד אלה מתקיימים בשעות אחר הצהריים והערב ובימי שישי 840 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לאחר קבלת תגובתם של המוסדות התורניים הנתמכים החליטה ועדת התמיכות האגפית לגרוע מהמוסדות תמיכה בסכום הגבוה פי שלושה מהסכום שקיבלו בתקופה שהתלמידים דווחו כלומדים אצלם וגם למדו בקורסים להכשרה מקצועית.
בסך הכול נשללה התמיכה עבור 42 .
תלמידים במוסדות השונים 2.
משרד מבקר המדינה השווה את רשימת התלמידים שהאגף תומך בהם לרשימות הלומדים בקורסים שהאגף להכשרה מקצועית מכיר בהם.
השוואת הרשימות נעשתה לגבי דצמבר 2012 ודצמבר2013 , וכללה גם את תלמידי חניכות נוער במשרד הכלכלה ואת מקבלי מלגת לימודים באגף44.
מבדיקת הרשימות עולה כי 494 תלמידיםשלמדו בלימודי בוקר בקורסים שמכיר בהם האגף להכשרה מקצועית, במקביל ללימודיהם במוסד התורני - בניגוד להנחיות האגף .
מדובר אפוא בתשלום שווא למוסדות תורניים עבור תלמידים שלמדו גם במסגרות לימודיות של משרד הכלכלה.
נמצא כי חלק מהתלמידים שנמצאו רשומים בשני מוסדות במקביל - כתלמיד במוסד תורני וכתלמיד במוסד להכשרה מקצועית - למדו בקורסים כגון מכינות טכנולוגיות או קורסים אחרים הנמשכים עד שנה, או במסלול לקבלת תואר הנדסאי הנמשכים שנתיים ואף יותר.
עוד העלתה הבדיקה כי 34 מבין תלמידי המוסדות שמשרד החינוך תומך בהם קיבלו מטעמו גם מלגת לימודים, אף שלמדו במקביל בקורסים המוכרים על ידי האגף להכשרה מקצועית במשרד הכלכלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל האגף במשרד החינוך על שלא הנהיג הצלבות סדורות, מדי פעם בפעם , לצורך מניעת רישום כפול ותשלום כפול.
זאת נוכח מאות מקרים של רישום מקביל, בלימודי בוקר, של תלמידים הן במוסדות התורני ים והן בקורסים שמכיר בהם האגף להכשרה מקצועית.
משרד החינוך מסר בתשובתו מדצמבר 2014 : "אנו בוחנים בימים אלו מול משרד הכלכלה שינוי בשיטת העבודה על מנת לשפר את התהליך".
משרד הכלכלה מסר בתשובתו מדצמבר 2014 כי הוא נכון לשתף פעולהעם משרד החינוך בעניין הצלבות סדורות של נתונים.
משרד הכלכלה הוסיף כי "חלק מהקורסים להכשרה מקצועית (קורסים מתוקצבים בהם הלומדים לא נדרשים לשלם את עלות הקורס וככלל מדובר במי שמופנים על ידי שירות התעסוקה.
ניתן לקבל גם דמי קיום לקורס.
אולם, תנאי לקבלת דמי הקיום הוא חתימה של מבקש התמיכה כי הוא אינו מקבל כל סיוע מגורם ממשלתי כלשהו בתקופת הקורס".
משרד מבקר המדינה מציין כי על משרד הכלכלה לבדוק אם התלמידים שנמצאו רשומים ללימודים במוסד תורני בעודם לומדים במקביל בקורסים מטעם האגף להכשרה מקצועית, קיבלו מימון לימודים גם ממשרד הכלכלה, כדי למנוע כפל תמיכה.
44 בדיקת משרד מבקר המדינה לקחה בחשבון כי חלק מהלומדים בקורסים להכשרה מקצועית לומדים בקורסים המתקיימים בשעות אחה"צ או הערב.
הנתונים המצוינים לעיל אינם כוללים את הלומדים בלימודי אחר הצהריים או בלימודי הערב, שבהם חפיפת שעות הלימוד היא מזערית.
הצלבת נתונים בין משרד החינוך למוסד לביטוח לאומי .
בתנאי הזכאות לקבלת תמיכה של האגף למוסדות תורנים נקבע שאברך לא יקבל מלגת לימודים מהמשרד אם הוא או בת זוגו מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי קצבאות שונות: דמי אבטלה, קצבת נכות, גמלת הבטחת הכנסה וכן דמי לידה.
כדי לקבל מלגה על האברך למלא מדי שנה בשנה בקשה שבה יצהיר בין היתר כי הוא או בת זוגו אינם מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי קצבה מבין הקצבאות השוללות את קבלת המלגה.
כאמור, במאי 2014 החליט בג"ץ כי מלגת לימודים לאברכים תלמידי ישיבה היא בלתי שוויונית , ולכן יש להפסיקה45.
לצורךאימות הצהרת התלמיד מקבל המלגה, יזמה ביוני 2010 יחידת הבטחת הכנסה באגף במשרד החינוך הצלבת נתונים עם המוסד לביטוח לאומי.
לאחר בדיקת הנתונים שהתקבלו נדרשו 152 אברכים (כ-1.
5% מהאברכים מקבלי המלגה) שקיבלו מלגה ממשרד החינוך וכן קצבה שוללת מלגה מהמוסד לביטוח לאומי להחזיר את כספי המלגה שקיבלו.
הועלה שמיוני 2010 לא יזמה יחידת הבטחת הכנסה באגף הצלבת נתונים נוספת עם נתוני המוסד לביטוח לאומי, לבדיקת קיומם של מקרים דומים.
משרד מבקר המדינה מסר למוסד לביטוח לאומי קבצים, ובהם נתוני האברכים שקיבלו מלגת לימודים נכון לדצמבר 2013 .
המוסד לביטוח לאומי הצליב בין קבצים אלה לבין קובצי מקבלי הקצבאות השונות נכון לאותם מועדים.
הבדיקה העלתה שנכון לדצמבר 2013 קיבלו184 אברכים מלגת לימודים חודשית מהאגף במשרד החינוך וכן קצבה שוללת מלגה מהמוסד לביטוח לאומי: 135 ;אברכים קיבלו קצבת נכות כללית 27 - קצבת הבטחת הכנסה; ו- 22 - .
"בביקורות שעשה משרד מבקר המדינה עלו אפוא מאות מקרים של "מימון כפל ואף של "כפל תמיכות", או של רישום כפל - שבהם ניתנה תמיכה למוסדות תורניים בגין הימצאותם של תלמידים בהם, במקביל לרישומם במסגרות של משרד הרווחה או במסגרות של האגף להכשרה מקצועית שבמשרד הכלכלה.
על האגף למוסדות תורניים לקבוע דרכים למניעת תופעה זו, בתיאום עם משרדי ממשלה אחרים, מאחר שמדובר בפגיעה בעקרון השוויון וכן בבזבוז כספי ציבור.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מניעת פגיעה בערך השוויון מחייבת למנוע כל מצב של כפל תמיכה או מימון כפל - באמצעות תמיכות או תקצוב או קניית שירותים או מתן שווה כסף וכל כיוצא באלה לאותה תכלית או עבור אותה אוכלוסיית נהנים - מאחר שכל אלה פוגעים בשוויון ובמאמץ להקצות את התקציבים על פי אמות מידה, בשקיפות ובאופן הוגן, כנדרש לגבי כספי ציבור.
נוהל שר האוצר דורש ממוסד ציבורי המבקש תמיכה לפרט בבקשתו לתמיכה על סיוע בכסף ממשרדים וממקורות ציבוריים אחרים, לרבות בדרך של תקצוב ומתן שירותים.
עם זאת, וכפי שעלה בממצאי דוח ביקורת זה, משרד הרווחה עושה פעולות למניעת מצבי "כפל תמיכות" מול המחלקה למוסדות ציבור בלבד, בטענה שהנוהל אינו חל על שאר המצבים - של "מימון כפל".
על משרד האוצר והיועץ המשפטי לממשלה לשקול לחדד ולחזור על ההנחיות המחייבות האוסרות גם מקרים של "מימון כפל".
היעדר תיאום בין צה"ל למשרד החינוך .
תמיכה בתלמידי ישיבות ששירותם הצבאי נדחה .
בשנת2002 ,התקבל בכנסת חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם התשס"ב-2002 " (להלן- חוק טל).
החוק נחקק כהוראת שעה, ותוקפו נקבע לחמש שנים מיום פרסומו.
בחוק נקבע כי הכנסת רשאית להאריך את תוקפו לתקופות של לא יותר מחמש שנים כל אחת.
בשנת 2007 החליטה הכנסת על הארכת תוקפו של חוק טל בעוד חמש שנים.
בחוק נקבע שדחיית שירות בתנאים המפורטים בו46 תינתן לתקופה של לא יותר משנה אחת, ואחריה יהיה צורך לחדשה.
בשנת 2012 פסק בג"ץ47 שחוק טל אינו חוקתי ואין להאריכו לאחר מועד פקיעתו, ב - 1.
עם פקיעת תוקפו של חוק טל חלה על פי חוק שירות ביטחון חובת גיוס גם על בני הישיבות.
בדיון שהתקיים בבג"ץ ב -15.
12 הודיעה המדינה שהיא מתחילה בהליכים לגיוס תלמידי ישיבות עד גיל 19.
מאז פקיעת חוק טל בשנת 2012 ועד לקבלת תיקון19 לחוק שירות ביטחון במרץ 2014 , המשיך צה"ל לדחות את גיוסם של תלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, על פי ההסדרים הקודמים, והוא הודיע על כך לבג"ץ.
משרד החינוך ממשיך לתמוך במוסדות בגין .
46 ,החוק קבע ששר הביטחון רשאי לדחות את מועד התייצבותו של מיועד לשירות ביטחון לרישום לבדיקות רפואיות או לשירות ביטחון, בתנאים האלה: (א) הוא לומד בישיבה באופן סדיר לפחות 45 שעות בשבוע או בכולל לפחות40 שעות בשבוע; (ב) הוא אינו עוסק בכל עיסוק, נוסף על לימודיו בישיבה.
(תנאי זה תוקן במסגרת חוק ההסדרים לשנים 2003 ו-2004 ); (ג) הוא הגיש תצהיר על התקיימות שני התנאים הראשונים, וראש הישיבה שבה הוא לומד אישר בכתב את התקיימות התנאי הראשון.
47 בג"ץ6298/07 יהודה רסלר ואחרים נ' כנסת ישראל (לא פורסם, 21.
לימודיהם של דחויי שירות אלהבמסגרת תיקון 19 , ובו נקבעו סוגים חדשים של מוסדות וסוגי דחיית שירות.
תלמידי המוסדות נחלקיםלארבע סוגים בנוגע לשירותם הצבאי.
עבור כל אחת מסוגי התלמידים נקבע סכום תמיכות שונה בהתאם לסוג הלימוד: א.
תלמידים דחויי שירות צבאי - תלמידים שהתייצבו בלשכת הגיוס, הצהירו כי תורתם אומנותם וקיבלו דחיית שירות מצה"ל; ב.
תלמידים הפטורים משירות צבאי - תלמידים שהתייצבו בלשכת הגיוס וקיבלו פטור משירות צבאי מטעמי גיל או מטעמים אחרים, על פי שיקולי צה"ל; ג.
תלמידי ישיבות הסדר, בנים או בנות, המשלבים באישור הצבא שירות צבאי עם לימודים תורניים; ד.