HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תעודות הבריאות של המקנה נדרשות לווטרינרים בנמלים בישראל, על מנת לבדוק מבעוד מועד אם בעלי החיים חוסנו כנדרש, האם הגיעו מאזורים שעות לפני הגיעו לנמל על היבואן להודיע למשרד 48 מאושרים וכדומה.
לפחות השו"ט בנמל היעד מהו מועד הגעת האונייה לנמל.
כאשר האונייה מגיעה לנמל, על היבואן להציג את תעודת הבריאות המקורית.
רק לאחר הצגת התעודה מאשר הווטרינר בנמל להתחיל בפריקת האונייה.
אם לא הגיעה תעודת הבריאות המקורית מועבר המקנה להסגר, ושחרורו משם מותנה בהצגתה.
בהתאם לתקנות יבוא בעלי חיים ולתקנות העבירות המנהליות (קנס מנהלי - מחלות , יבואן שלא עמד בתנאי הרישיון עלול לקבל קנס של 2005 - בעלי חיים), התשס"ה .
יתרה מזו, במישור המינהלי ניתן לתת ליבואן התראה 32 ש"ח בגין כל בהמה 1,000 ולזמנו לשימוע, ואם יעלה בשימוע כי לאחר מתן ההתראה לא תוקנו הליקויים, לא ינתן לו היתר נוסף ליבוא.
במקרים חמורים ניתן להגיש כתב אישום נגד היבואן.
הביקורת העלתה כי רבות מתעודות הבריאות נשלחו לישראל רק לאחר שהאונייה עזבה את מדינת המקור, ולעיתים רק כמה שעות לפני הגעת האונייה לישראל.
עוד הועלה כי לעיתים לא מצורפים למשלוחי המקנה כל הטפסים הנדרשים.
כמו כן, לעיתים תעודת הבריאות המקורית אינה מגיעה עם האונייה כפי שנדרש.
מאחר שהתהליך אינו מקוון, היקף התופעה אינו מתועד במלואו ואין מידע לגבי המספר המדויק של המקרים שבהם נשלחו הטפסים לאחר הפלגת האוניות.
מאחר שהטפסים נשלחים לאחר הפלגת האונייה נבצר מהווטרינרים בנמלים למנוע את הפלגת האונייה לישראל, אם המקנה המיועד להישלח אינו עומד בדרישותיהם.
שיגור האונייה בחזרה לנמל מדינת המקור אינו בבחינת אפשרות מעשית, נוכח צער בעלי החיים הכרוך בכך.
אף שהווטרינרים בנמלים מתריעים על אי-יישום ההנחיות מצד לצורך בירור המקרים שבהם 33היבואנים ופונים ליחידת הפיצו"ח יבואנים לא שלחו את הטפסים הנדרשים מבעוד מועד, לא השתפר המצב.
עוד הועלה כי משרד החקלאות לא הטיל שום סנקציות על הקנס יהיה קצוב אך לא יהיה גדול מהקנס שאותו מוסמך בית המשפט להטיל בשל העבירה לפי 32 .
1985-, התשמ"ה]נוסח חדש[ לפקודת מחלות בעלי חיים 28 סעיף היחידה המרכזית לאכיפה וחקירות (פיצו"ח - פיקוח על הצומח והחי) של משרד החקלאות 33 .
הפועלת לאכיפת חוקים וביצוע חקירות לשם גילוי עבירות ומניעתן 1178 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה יבואנים שהפרו את הכללים בעניין השליחה וההצגה של תעודת הבריאות מבעוד מועד.
משרד מבקר המדינה ממליץ למחשב את כל מערכת קבלת הטפסים ביחידת יבוא-יצוא באופן שיאפשר לעקוב בזמן אמת אחר יבואנים ואחר בעלי אוניות אשר אינם עומדים בדרישות ולהפעיל את הסנקציות שנקבעו בחוק לטיפול במקרים אלו.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי "מחשוב כל התהליכים נמצא בתהליכי פיתוח מתקדמים של מערכת רגולציה חדשה שתאפשר את המעקב הרציף אחר היבואנים, כלי השייט, ההיענות לדרישות והפעלת סנקציות בהתאם להפרות, חזרתן וחומרתן".
נוכח חשיבות הנושא יש לוודא כי תיקבע תוכנית עבודה מפורטת הכוללת לוח זמנים ואבני דרך לפיתוח מערכת רגולציה ממוחשבת ולקיים בקרה שוטפת על יישומה.
על המערכת לכלול את הטפסים המקוונים ולאפשר מעקב סדור ומובנה אחר המקנה מזמן הגעתו לארץ ועד שחיטתו, כדי לסייע במניעת יבוא מקנה נגוע במחלות או מקנה שהבאתו נוגדת את ההוראות המחייבות.
הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם , שכאמור ישראל חברה בו, יש קוד המפרט את התנאים הנדרשים להובלת OIE-ל .
לדוגמה, הקוד קובע שיש להקצות לבעלי החיים שטח מספיק, 34בעלי חיים בים שיאפשר להם לשכב בתנוחה סבירה; שיש למנוע את חשיפת בעלי החיים לתנאי מזג אוויר קיצוניים במהלך ההובלה; וכי יש לאסור על הובלת נקבות הנמצאות .
החלטתן של המדינות החברות בארגון לעמוד בתנאי הקוד היא 35בסוף היריונן וולונטרית.
באיחוד האירופי, בארה"ב, באוסטרליה ובמדינות נוספות שמהן מיובא מקנה לישראל נקבעו כללים מקומיים המחייבים את יצואני בעלי החיים, והם נועדו לשמור על רווחתם של בעלי החיים במהלך ההובלה.
למשל, תקנות האיחוד האירופי קובעות כי מתקן ההובלה חייב להיות בגובה ובמרווח המתאים להובלת בעלי החיים, /https://www.
int/en/standard-setting/aquatic-code/access- online 34 .
מזמן ההיריון 90% אשר עברו 35 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1179 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | וכי יש לספק לבעלי החיים בעת הצורך מים, מזון ומנוחה.
כמו כן נקבעו הוראות דין .
36שמטרתן למנוע מבעלי חיים פגיעה וסבל מיותרים למעשה אין חולק על העובדה שנגרם סבל לבעלי החיים המובלים, והדבר נדון רבות .
מתוך רצון להפחית את סבלם של בעלי החיים קיבלה 37בתקשורת ואף בבית המשפט החלטה בנושא "קידום ההגנה על בעלי חיים ורווחתם" 382015 הממשלה בדצמבר ), אשר קבעה בין היתר כי יש להקים ועדה ציבורית 2015 (להלן - ההחלטה משנת מייעצת לתחום צער בעלי חיים.
הגישה הוועדה המייעצת לשר החקלאות את המלצותיה בתחום הובלת 2017 בדצמבר מקנה.
הוועדה המליצה, בין היתר: לבחון להחיל את אותו משטר מיסוי המוטל על הבשר המצונן גם על המקנה החי, מאחר שכיום יש תמריץ כלכלי ליבוא מקנה על פני יבוא של בשר מצונן, ויש בכך כדי לפגוע ברווחת בעלי החיים; לאסור יבוא מקנה לשחיטה מיידית; לקדם חקיקה לשיפור רווחת בעלי חיים בהובלה ימית ואווירית, ובייחוד בהובלה ימית, ולהקנות למשרד החקלאות אמצעי פיקוח ואכיפה מעשיים לשם הבטחת רווחת בעלי חיים המובאים לארץ בהובלה ימית ואווירית.
פרסם משרד החקלאות את ההוראות להובלת מקנה, המחייבות את 2018 בינואר יבואני המקנה החי, אשר עיקרן צמצום הפגיעה ברווחת בעלי החיים במהלך הובלתם לישראל.
ההוראות מפרטות, בין היתר, תנאים כלליים שבהם אמצעי ההובלה אמור לעמוד, את המתקנים הנדרשים להובלה, את אופן הטיפול בבעלי החיים ודרישות בנייה וציוד עבור כלי שיט.
לדוגמה, בהוראות מצוין כי התאים שבהם יובלו בעלי החיים יהיו מצוידים במערכת אוורור תקינה; בכלי השיט תהיה כמות מספקת של מצע וכן מזון ומים; מערכת הניקוז תהיה בעלת יכולת מתאימה לנקז נוזלים מהמכלאות, מהתאים ומהסיפונים בכל מצב; ואם הנסיעה עתידה להימשך יותר מעשרה ימים יתלווה אליה וטרינר.
את הביקורת על מידת העמידה של יבואני המקנה בתנאי היבוא המפורטים בתעודת היבוא ובהוראות להובלת מקנה מבצע משרד החקלאות, באמצעות הווטרינרים בנמלים, עם הגעת בעלי החיים לארץ.
18 , "יבוא ויצוא בינלאומי של בעלי חיים לשחיטה", משרד החקלאות 36 (פורסםתנו לחיות לחיות נ' מנהל השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות 7622/15 בג"ץ 37 .
2015 מדצמבר 833 החלטה מספר 38 1180 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינההפיקוח בנמלים על תנאי הובלת המקנה בהתאם לנוהל יבוא מקנה, עם הגעת המקנה לישראל עולה הווטרינר בנמל לאונייה ובודק את תנאי ההובלה של המקנה תוך שימת דגש על מניעת צער בעלי חיים.
את ממצאי הביקורת הוא מציין ב"טופס ביקורת למקנה מיובא" (להלן - טופס הביקורת או הטופס).
בטופס מפורטים כמה סעיפים לביקורת, ובהם סעיפים המתמקדים במצב הסיפונים (מידותיהם של התאים, ניקיון בעלי החיים והתאים, תחזוקת הרצפות, התקרות והקירות ועוד), הגנה על בעלי החיים מפני מזג האוויר (תאורה, מתקני אוורור, ריח אמוניה וכדומה), הזנה והשקיה (סוג המזון שניתן לבעלי החיים, כמות המזון והשתייה, ניקיון האבוסים וכדומה), פריקה (תקינות כבש האונייה והזווית שבה הוא מחובר לרציף, החלקה בפריקה וכדומה) והובלת הבקר (הימצאות משגיח, אישור וניקיון של כלי הרכב המיועדים להובלת המקנה ושימוש באמצעים להאצת המקנה כגון שוקרים חשמליים).
הווטרינר מפקח על תחילת הפריקה של המקנה מהאוניות ועל העמסת המשאיות הראשונות בלבד.
אם במהלך הביקורת של הווטרינר בנמל נמצאו מחדלים חמורים, הוא מבקש מיחידת הפיצו"ח לבצע חקירה בנושא.
להלן בתרשים עיקרי הנושאים שהווטרינר בנמל בודק עם הגעת האוניות לנמל: :16 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1181 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | אם נמצאים ליקויים חוזרים ונשנים באונייה מסוימת או במשלוחים של יבואן מסוים, נוהגים הווטרינרים בנמלים לבקש שבעת פריקה של המשלוח הבא של אותה .
אם חוקר יחידת 39אונייה או של אותו יבואן יינתן ליווי של עובדי יחידת הפיצו"ח הפיצו"ח מגיע לנמל, הוא בוחן את ההפרות ומגיש את ממצאיו ליחידת התביעות של משרד החקלאות לקבלת החלטה על מתן קנס או הפעלת סנקציה אחרת.
הווטרינר בנמל מסר למשרד מבקר המדינה כי "תלונות שנשלחות לבדיקת הפיצו"ח לא מניבות דבר".
נמצא כי בפועל, לא בכל המקרים מגיע חוקר של יחידת הפיצו"ח, והדבר נעשה בהתאם לזמינותם.
במקרים אלה, הווטרינר בנמל מפקח על תחילת הפריקה כמקובל, והמשך הפריקה נעשה בלא נוכחות של אף גורם מפקח ממשרד החקלאות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הפיקוח על תנאי ההובלה והפריקה מתבצע בהתאם לנסיבות ולפי הערכת סיכונים ולא נדרש בהכרח לפקח במהלך כל הפריקה.
פנייה לפיצו"ח מתבצעת בהתאם לממצאי הפיקוח ולפי שיקול דעתו של הווטרינר מקרים של פריקת 13 ליוותה יחידת הפיצו"ח 2018 בנמל.
עוד צוין כי בשנת אוניות.
כמו כן לשו"ט ישנן הוראות ברורות על תנאי ההובלה הנדרשים המחמירים מן הרגולציה הבינלאומית שתכליתם מזעור הסבל לבעלי החיים והפיקוח בנמלים נעשה בהתאם לדרישות אלו.
הגם שקיימת פרקטיקה ולפיה נוהגים הווטרינרים בנמלים לפנות ליחידת הפיצו"ח טרם הגעת אוניות אשר תנאי ההובלה בהן בעבר לא עמדו בתנאים הנדרשים, אין נוהל שמחייב את הווטרינרים בנמל ואת יחידת יבוא-יצוא באלו נסיבות יש לפנות ליחידת הפיצו"ח, וכיצד יש לנהוג אם נמצאו ליקויים חמורים מאד בתנאי הובלת המקנה, או אם יש ליקויים שחוזרים ונשנים באותה אונייה או על ידי אותו יבואן.
על פי החלטת השר לביטחון הפנים, הוקנו למפקחי היחידה סמכות חקירת עבירות שהן בתחום 39 אחריותו של שר החקלאות, ובהן עבירות על פקודת מחלות בעלי חיים ועל חוק צער בעלי חיים .
1994 -(הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד 1182 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה:להלן תמונות המתעדות בעלי חיים שהגיעו לישראל באוניות מסע : לכלוך וזוהמה בתאי בעלי החיים 1 תמונה המקור: משרד החקלאות.
: צפיפות 2 תמונה המקור: משרד החקלאות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1183 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | : תחזוקה לקויה של האוניות 3 תמונה המקור: משרד החקלאות.
סנקציות בגין הפרת תנאי ההובלה כאמור, אם היבואנים אינם עומדים בתנאי היבוא המפורטים בתעודת היבוא ש"ח 1,000 ובהוראות להובלת מקנה רשאי משרד החקלאות להטיל עליהם קנס בסך לראש בקר, ואף לשלול מהם היתר ליבוא נוסף.
כמו כן רשאי הווטרינר בנמל לא לאשר את פריקת האונייה, ובהתאם להוראת מנהל השו"ט ניתן להורות על החזרת המקנה למדינת המקור, על שחיטתו או על השמדתו.
טופסי ביקורת שמולאו לגבי אוניות 48 משרד מבקר המדינה בחן 180- (מתוך כ 2019 עד אמצע שנת 2018 שהגיעו ארצה מתחילת שנת טפסים לגבי כלל האוניות שהגיעו לארץ בתקופה זו), שבהם פורטו ליקויים שנמצאו באוניות שבהן הובל מקנה.
מטפסים אלה עולה כי לעיתים היבואנים לא מיישמים כנדרש את ההנחיות והנהלים של משרד מהטפסים עולה כי תחזוקת האוניות כדי סכנות ממשיות לבעלי החיים, וכי תנאי המחיה של בעלי החיים החקלאות.
עוד עולה מטפסים אלה כי תחזוקת האוניות ירודה, עד 44%-באוניות ירודים.
לדוגמה, מכ מהטפסים צוין 42% -לקויה, וכי בעלי החיים מלוכלכים בהפרשות; בכ מהטפסים תוארו ריח אמוניה כי הרפד באוניות רטוב ולא הוחלף בתדירות הנדרשת, וכי האבוסים 33%-והשקתות ריקים מאוכל ושתייה; בכ מהטפסים צוין כי החום והלחות באוניות גבוהים בשל חריף בשל ההפרשות של בעלי החיים הגורם לצריבה בעיניים וצפיפות 29%-בתאים; בכ מהטפסים נרשם כי הופעל כוח כלפי 4%-בעיות במערכות האוורור; ובכ הבהמות ולעיתים נעשה שימוש בשוקרים חשמליים.
1184 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ראשי בקר 203 הגיעה לישראל אונייה אשר הובילה מפורטוגל 2018 לדוגמה, במאי ותנאי המחיה בה לא היו ראויים.
בעלי החיים באונייה היו מלוכלכים בהפרשות, במעברים היו שלוליות, מוטות ברזל מדופן התאים היו שבורים ובולטים לכיוון המעברים, דפנות חלק מהתאים היו מכוסות בצואה ובחלודה, הלחות והטמפרטורה היו גבוהות בכל הסיפונים והיה קשה לנשום בשל ריח חריף של אמוניה, הרפד בתאים היה ספוג בשתן ובצואה, מערכת האוורור לא עבדה כראוי והשקתות והאבוסים - שהיו ריקים ממזון - היו מוטלים מחוץ לתאים ומלוכלכים בצואה ובקש.
בדוח צוין כי זו לא הפעם הראשונה שהביקורת באונייה זו מעלה ממצאים חמורים.
עוד צוין כי לצוות האונייה אין ידע בסיסי בכל הקשור לרווחת בעלי החיים, ונראה כי סבלם של בעלי החיים אינו נוגע להם.
הווטרינר בנמל המליץ שלא לאפשר לאונייה זו להוביל בעלי חיים לישראל עד שיתוקנו כל הליקויים.
במקרה זה, נוכח הישנות הליקויים, פנתה יחידת יבוא-יצוא ליבואן לקבלת הסברים, ולדברי היחידה הדבר הביא לשיפור מועט בתנאים במשלוחים הבאים של אותו יבואן.
ראשי בקר 920 באונייה אחרת, אשר הובילה 2018 בביקורת שבוצעה באוגוסט ראשי בקר במהלך המסע, ועלו כמה ליקויים בתנאי 12 מהונגריה, נמצאה תמותה של ההובלה: השקתות היו ריקות ממים וחלודות, מכשירי ההשקיה היו מקולקלים; הרפד היה רטוב והדיף ריח רע; היו אזורים ללא רפד, ובתאים היו שלוליות רבות עם בוץ; באבוסים לא היה מזון, וחלקם היו זרוקים במעברים או תלויים מעל התאים; העגלים נראו רזים, חלשים ומלוכלכים בצואה ובשתן; התאורה ברוב הסיפונים היתה חלשה; המעברים היו צרים ולא איפשרו מעבר חופשי של עגלים גדולים; האוורור בחלק מהאזורים לא פעל כנדרש, והלחות והטמפרטורה היו גבוהות; ריח אמוניה הורגש בכל הסיפונים.
הווטרינר בנמל ציין כי "יש לפנות לכל הגורמים הרלוונטיים ולמנוע הובלת בעלי חיים באונייה זו עד שיתוקנו כל הליקויים המצוינים לעיל וצוות האונייה יקבל תדריך באשר למחויבותו לשמירה על בריאות ורווחת בעלי החיים במהלך ההפלגה.
ניכר כי נושא זה רחוק מלהיות בראש מעייניהם.
אין לאפשר הגעת אונייה זו לנמלי הארץ כשהיא נושאת בעלי חיים עד לתיקון הליקויים".
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי לצורך קבלת נתונים מדוייקים על רמות האמוניה מכשירי מדידה שיכולים לתת מדד אובייקטיבי 2019 באוניות הוא רכש בתחילת שנת ואמין על רמת ריכוז האמוניה באוניות.
לא כל העובדים תיעדו את 2019 עם זאת, הועלה כי עד סוף דצמבר תוצאות ערכי האמוניה שמדדו המכשירים.
לכן מנהל יחידת יבוא-יצוא 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1185 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לציין בטופסי הביקורת את 2019 הנחה את העובדים בנמלים בדצמבר ערכי האמוניה כפי שנמדדו במכשירים.
בביקורת עלה כי בשנים האחרונות משרד החקלאות לא נקט סנקציות כלפי יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בהנחיות המשרד.
משרד החקלאות לא הטיל קנסות, לא זימן לשימועים ולא שלל את רישיונותיהם של יבואנים שלא עמדו בתנאי ההובלה שקבע.
בתשובת משרד החקלאות צוין כי הוא אינו מאפשר הובלת מקנה בתנאים קשים, תוך גרימת סבל ואף תמותה.
הפרת כללים גוררת סנקציות המשתנות בהתאם לחומרת ההפרה.
למשל, מקנה שהועבר לארץ ללא רישום בתעודת בריאות הועבר לשחיטה מיידית ובשרו נאסר לשיווק למאכל אדם.
ליקויים חמורים מטופלים, ואף נאסר השימוש באונייה המפרה את תנאי ההובלה באופן עקבי.
כדי לצמצם את הפגיעה בבעלי החיים החליט מנהל השו"ט להנחות את גורמי המקצוע לאשר תחילה יבוא בשר מצונן ממדינות שונות לפני שיאושר יבוא של מקנה חי ממדינות נוספות.
למרות תשובת משרד החקלאות ולפיה ננקטות סנקציות כלפי יבואנים הועברו 2018 ובעלי אוניות שלא עמדו בתנאי היבוא, נמצא כי בשנת רק שתי בקשות לחקירה ללשכה המשפטית במשרד עקב חשד לעבירות נפתחו רק שני תיקי חקירה נוספים, אך 2019 ביבוא מקנה.
בשנת נמצא כי הם עדיין לא הועברו ללשכה המשפטית לטיפול.
2020 בינואר משרד החקלאות אף לא קיים שימועים, לא שלל רישיונות יבוא ולא הטיל קנסות על יבואנים אשר הפרו את תנאי היבוא.
נוכח העובדה כי עדיין יש יבואנים ובעלי אוניות שאינם עומדים פעם אחר פעם בהוראות משרד החקלאות להובלת מקנה, על משרד החקלאות באמצעות יחידת יבוא-יצוא לשקול מהי הדרך המיטבית לפעול לאכיפה של הוראות הדין ולצמצום הפגיעה ברווחת בעלי החיים במהלך ההובלה.
לשם כך על המשרד לבחון את האפשרות להפעיל ביתר תקיפות את הכלים העומדים לרשותו, כגון קנסות, התליית רישיונות יבוא או כל אמצעי ענישה שבסמכותו להפעיל בעניינם של אוניות ויבואנים שאינם עומדים בתנאים התברואתיים הנדרשים, מסכנים את בעלי החיים וגורמים להם סבל רב ובלתי נחוץ במהלך ההפלגה.
החשיבות של תיקון הליקויים וצמצום הפגיעה ברווחת בעלי חיים מקבלת משנה תוקף נוכח מגמת הגידול בצריכת הבשר והגידול במספר ראשי הבקר והצאן המיובאים מחו"ל.
נוכח הפגיעה ברווחת בעלי החיים בהובלות אלו, ראוי 1186 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה כי המשרד ימשיך לקדם את תיעדוף יבוא הבשר המצונן מחו"ל, חלף יבוא המקנה החי, מהלך אשר ייתן מענה למבקשים לצרוך בשר טרי בלי לגרום סבל נוסף לבעלי החיים בעת ההובלות הימיות.
מערכות ממוחשבות צוין כי כדי 2015 בהחלטה משנת מערכת ממוחשבת לבקרה על האוניות: לייעל את מערך הפיקוח בשו"ט על מניעת צער בעלי חיים, על מנהל השו"ט לקדם פיתוח מערכת מידע כדי למחשב את שרשרת הפיקוח והאכיפה (החל בשלב קליטת התלונות וביצוע הביקורות וכלה בשלבי הגשת כתבי אישום והטלת קנסות), ובכלל זה לפרוס מכשירי קצה דיגיטליים המיועדים לעובדים המבצעים פיקוח ואכיפה בשטח.
, בפועל טופסי 2015 עלה כי למרות החלטת הממשלה בנושא משנת הפיקוח של הווטרינרים אינם ממוחשבים ואינם נשמרים במערכת ממוחשבת חכמה אלא נשלחים למטה המשרד ושם הם מתויקים.
עקב כך לא ניתן לשלוף מידע על ליקויים חמורים שחוזרים ונשנים באותן אוניות או על ידי אותם יבואנים, וכן לא ניתן לפקח כיאות על ביצוע תיקונים שהיבואנים או בעלי האוניות נדרשו לבצע במשלוחים הבאים.
כמו כן, לנוכח שיטת התיוק הקיימת אין לווטרינרים בנמלים מידע על התראות של חבריהם בנמלים האחרים, ויש חשש שיבואנים או בעלי אוניות הובלה ינצלו עניין זה ויגיעו לנמל אחר בהובלה הבאה, ובכך יימנעו מביקורת שלילית חוזרת.
טפסים המכילים, לא אחת, מידע על הפרות חמורות, לעיתים חוזרות ונשנות, של הכללים וההוראות הנוגעים להובלת בעלי חיים, מתויקים במטה השו"ט.
אופן התיוק בדרך זו אינו מאפשר לגורמים הרלוונטיים להשתמש במידע הכלול בהם לשם פיקוח הדוק אחר שלבי היבוא של מקנה לארץ ואחר הטיפול בהפרות חוזרות ונשנות.
על השו"ט לפעול בהקדם למחשוב הטפסים, ועד להשלמת תהליך זה עליהם להסדיר את העברת המידע השוטפת בין הווטרינרים בנמלים.
במדינות האיחוד האירופאי מערכת ממוחשבת לשחרור האוניות בנמלים: העובדים בנמלים משתמשים, לצורך שחרור המקנה, במערכות ממוחשבות אחודות שמשמשת את כלל הגורמים בנמל, ופרטי כל משלוח מעודכנים בהן פעם אחת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1187 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | באופן שאין צורך שכל גורם יעדכנם בנפרד ושחרור הטובין יהיה יעיל יותר.
בישראל אין מערכת ממוחשבת המשותפת לכל הגורמים, וטופסי השחרור המשמשים את הווטרינרים בנמלים לאישור שחרור פריקת האונייה נבדלים זה מזה בכל נמל.
כאמור, בהחלטת הממשלה לשיפור העסקים נקבע כי על הרשויות המוסמכות המנפיקות אישורים ורישיונות בנושא סחר חוץ לשפר ולייעל את תהליך ההנפקה באמצעות הטמעתם במערכת ממוחשבת המיועדת לכך, הקרויה מסלו"ל.
2016 שנקבע בהחלטה למחשוב כלל האישורים והרישיונות ליבוא היה עד סוף שנת והנחיותיהן 2015- ו 2013 למרות החלטות הממשלה בנושא מהשנים הברורות ולפיהן יש לייעל את כל מערך הפיקוח ולחבר אותו למערכת מסלו"ל, עלה כי נציגי משרד החקלאות בנמלים בישראל אינם מחוברים למערכת מסלו"ל וכמו כן אין טופס ממוחשב ואחיד לשחרור מקנה מהנמל.
עקב כך, אופן הדיווח בכל נמל שונה ואי אפשר לשלוף בנוחות נתונים היסטוריים.
אף שהווטרינרים בנמלים פנו למטה השו"ט כדי ליזום צירוף של הנמלים למערכת מסלו"ל והכנת טופס ממוחשב ואחיד לכל הנמלים, עד מועד סיום הביקורת הדבר טרם בוצע.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי כאמור עוד לפני תחילת הביקורת הוחל בפיתוח מערכת מחשוב חדשה, וכי במועד סיום הביקורת המערכת נמצאת בהליכי פיתוח.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי נוכח העובדה שהחלטות הממשלה בנושא התקבלו לפני זמן רב, ונוכח הצורך הדחוף לייעול העבודה בנמלים ומחשוב תהליך שחרור הסחורות, השו"ט יפעלו בהקדם לעיגון משימה בתוכנית העבודה המשרדית, למחשוב כלל האישורים ורישיונות היבוא והטמעתם במערכת אחודה, שתכלול לוח זמנים לביצועה.
פיקוח הלשכות הווטרינריות על עדרי הבקר והצאן שבתחומן שש הלשכות הווטרינריות האזוריות מפקחות בתחום שיפוטן, בין היתר, על מקומות ההסגר.
הלשכות פועלות בנושא מחלות בעלי חיים: איתורן, מניעתן, הדברתן וביעורן לרבות השמדת בעלי חיים חשודים או נגועים; מחלות מידבקות ומחלות שעשויות להשפיע על בריאות הציבור ובכלל זה מחלות זואונוטיות; העברות בעלי חיים בין משקים וחיסון העדרים.
לצורך ביצוע תפקידיהן, זקוקות הלשכות 1188 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הווטרינריות למידע מלא בנוגע לעדרים שבתחומן, ובכלל זה מידע על מספר ראשי הבקר בכל עדר, על החיסונים שקיבלו ועל התפרצות של מחלות.
בהיעדר מידע זה, תפקוד הלשכות נפגע.
לדוגמה, אחת הדרכים להילחם בהתפשטות מחלה היא להתחקות אחר הבקר הנגוע והמקומות שבהם שהה מרגע הולדתו.
בהיעדר מידע כזה, אישור העברת בקר מעדר לעדר עלולה לגרום להפצת מחלות בין עדרים.
ברישיון היבוא מצהיר היבואן על מקום ההסגר שאליו יישלחו בעלי החיים עם הגעת האונייה למשך שמונה ימים.
המעקב במקומות ההסגר מיועד לבחון אם בעלי החיים המיובאים נגועים במחלה העלולה למנוע את כניסתם לישראל או עלולים להעביר מחלה ולפגוע בבעלי החיים המקומיים.
בארץ פועלים תשעה מקומות הסגר בעלי הרשאה להחזקת מקנה מיבוא בהסגר בהתאם לתקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בעלי , שבהם מתקיים פיקוח וטרינרי ממשלתי: אילות, בית גוברין, 1974-חיים), התשל"ד גוש חלב, דור, ירחיב, מחולה, צופר, דבאח וטירה.
על הפיקוח הווטרינרי במקומות ההסגר אחראית יחידת שו"ט בשדה בשירותים הווטרינריים.
מטרות היחידה הן להגן על בריאות הציבור ועל בריאות בעלי החיים ורווחתם ולמנוע מחלות בעלי חיים ומחלות זואונוטיות.
מערכת ממוחשבת לניהול מידע על בקר המערכת הממוחשבת לניהול מידע בנושא בקר (להלן - מערכת הבקר) המשמשת את הלשכות הווטרינריות אינה נגישה לבעלי הבקר.
רוב בעלי רפתות החלב וחלק קטן מבעלי עדרי הבקר לבשר במרעה מחוברים למערכת ממוחשבת פרטית של התאחדות מגדלי הבקר ושמה נע"ה (ראשי התיבות של "ניהול עדרי הבקר").
משקים המחוברים למערכת נע"ה מעדכנים בה את פרטי הבקר, כגון מספר אוזן שעות מושכים עובדי אגף 24-של בקר חדש, חיסונים והעברות בין משקים.
אחת ל הטכנולוגיות במשרד החקלאות את המידע ממערכת נע"ה ומזינים אותו למערכת הבקר.
נציג המחשוב לא בודק אם הנתונים הוזנו כראוי, ובעיות בהזנת הנתונים אינן מדווחות.
עקב כך, כל בעיה בהזנת הנתונים תתגלה רק בדיעבד, בעת הגשתה של בקשה ללשכה לקבלת היתר להעברת הבקר.
אם בעלי הבקר אינם מחוברים למערכת נע"ה, הרי שמערכת הבקר מתעדכנת רק אם בעלי הבקר מסרו ביוזמתם את המידע ללשכות הווטרינריות.
אם לא נמסר מידע כזה, מערכת הבקר אינה מתעדכנת.
עלה כי מאחר שאין מערכת ממוחשבת אחודה המשמשת הן את בעלי הבקר והן את הלשכות הווטרינריות, ומאחר שלרוב אין לבעלים אינטרס לעדכן את הלשכות הווטרינריות בנוגע למידע על הבקר שברשותם, מערכת הבקר אינה מעודכנת כלל.
לדוגמה, למועד הביקורת היו מוזנים במערכת נתונים על כמיליון ושלוש מאות אלף ראשי בקר בארץ השייכים לבעלים שונים, אך בפועל (לפי הערכה של נציג יחידת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1189 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | .
המיחשוב של השו"ט), מספרם הסתכם בכחצי מיליון ראשי בקר בלבד עקב כך אין בידי הלשכות מידע על מספר בעלי החיים בכל משק; קשה להתחקות אחר תחנות שעבר בעל חיים נגוע ולבצע פעולות הנדרשות לעצירת התפשטות מחלות.
במצב דברים זה יש חשש כי בעלי חיים שאינם מחוסנים כנדרש יעברו בין משקים ויפיצו מחלות.
בהיעדר מידע עדכני על מספר בעלי החיים במשקים ומצבם לא ניתן יהיה לזהות את התפשטות המחלות בעוד מועד, ומיגורן יהיה קשה עד בלתי אפשרי.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי השו"ט פועלים להקמת מערכת ממוחשבת שתאפשר למלא את צורכיהם השונים, ובכלל זה לשיפור הבקרה על הזנת הנתונים בין מערכות חיצוניות ומערכת הבקר.
עם זאת, המשרד ציין כי חוסר ההתאמה נובע בעיקר מאי-גריעה של נתונים מהמערכת הממוחשבת על בעלי חיים שנשחטו או מתו ולא מדיווח שגוי של העברת בקר ממקום למקום.
המשרד הוסיף וציין כי בימים אלו הוא פועל לגיבוש עמדה בעניין מעבר לתשלום אגרה שנתית לכל ראש בקר במקום תשלום אגרות שונות, ובהן אגרת חיסון, אגרת העברה וכדומה.
מעבר לאופן חישוב אגרה פר ראש בקר יכול לתרום לטיוב הנתונים הנוגעים למצבת הבקר בישראל, שכן כל בעל בקר ידאג לגריעת ראשי בקר שרשומים במערכת בטעות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב ייזום של מהלכים שיאפשרו לשו"ט לבצע בקרה מלאה על מספר ראשי הבקר, על מקומם, על מצב בריאותם ועל הטיפול שעברו.
נוהלי עבודה נוהלי עבודה הם כלי להסדרת העבודה בארגון, לחלוקת הסמכויות ולתיאום בין הגורמים השונים העובדים בו.
על הנהלים לעסוק בכל פעילויות הארגון, בתחומי האחריות ובסדרי העבודה של העובדים בו.
נהלים סדורים הם כלי לפיקוח על אופן עבודתו של הארגון, המסייעים לו לגלות את נקודות התורפה בו, הטעונות טיפול.
הווטרינרים בלשכות השו"ט אחראים למתן חיסוני החובה ולמעקב אחר המקנה המיובא לצורך גילוי מחלות.
בבוקר היום הראשון להגעת המקנה למקומות ההסגר מגיע וטרינר מטעם הלשכה לבדוק את מצבן הכללי של הבהמות.
באחד מהימים שבין היום השלישי לבין היום השביעי מיום הגעת המקנה למקום ההסגר מבצע 1190 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נגד 40וטרינר מהלשכה את חיסוני החובה הנדרשים.
בקר וצאן מחוסנים בחיסון מחלת הפה והטלפיים, ונקבות הצאן מקבלות חיסון נגד מחלת הברוצלוזיס.
כאמור, המערכת הממוחשבת לניהול מידע ופרטים על הבקר שברפתות, במשקים ובמפטמות היא מערכת הבקר, שבה משתמשות הלשכות הווטרינריות.
נמצא כי שום נוהל אינו מפרט את תדירות הפיקוח על מקומות ההסגר ועל בריאות המקנה השוהה בהם ואת אופן הפיקוח עליהם; כמו כן - אין נוהל הקובע אילו בדיקות נדרשים הווטרינרים לבצע בקרב המקנה ומתי יש לבצען; אילו חיסונים חובה לתת למקנה, וכיצד יש לטפל בממצאים חריגים ולעקוב אחריהם.
בפועל, בהיעדר נוהל כתוב, הווטרינרים בלשכות מפקחים על מקומות ההסגר בהתאם להנחיות שקיבלו בישיבות, בעל פה, לפני יותר מארבע שנים ממנהל השו"ט בשדה דאז.
כדי להבטיח את תקינות השירות הציבורי, על גופים ציבוריים לקבוע כללים והנחיות ולעגנם בנוהלי עבודה, בייחוד כשמדובר בסדרי עבודה הנוגעים למניעת התפרצות של מחלות העלולות לסכן את הציבור ואת המקנה.
כמו כן, הנוהל מבטיח כי יישמרו כללי האחידות והשוויון באופן שכל הביקורות של הווטרינרים בנמלים יבוצעו באופן אחיד.
לכן, על השו"ט לכתוב נוהל המסדיר את עבודת הלשכות הווטרינריות ואת אופן הפיקוח שלהן על מקומות ההסגר ולוודא כי הווטרינרים בלשכות יפעלו לפיו.
יוכן נוהל כתוב 2020 משרד החקלאות ציין בתשובתו כי ההערה נכונה, וכי בשנת המפרט את תדירות ואופן הפיקוח על מקומות ההסגר.
העברת המקנה ממקומות ההסגר מעקב הלשכות אחר העברת המקנה החל ביום השמיני שלאחר הגעת המקנה למקום ההסגר, ואם לא התגלו בו מחלות במהלך שהותו בהסגר, ניתן להעביר את הבקר למפטמה, לרפת, לרשות הפלסטינית שעות מיום ההסגר 72 או לבית מטבחיים לשחיטה מיידית.
היבואן נדרש לעדכן בתוך השמיני לאן נשלח המקנה ממקום ההסגר, כדי שהדבר יתועד במערכת הממוחשבת (מערכת הבקר).
אם מדובר בבקר, מפורטים בדיווח יעדי הבקר לפי מספרי האוזן עבור צאן מדובר בחיסון יחיד; לעומת זאת, עבור בקר מדובר בחיסון ראשון מבין שניים, ואת השני 40 .
יש לתת לבקר כעבור שישה חודשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1191 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | שלהם, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחריהם ולבצע את החיסון השני הנדרש נגד מחלת הפה והטלפיים במשק הקולט.
אם מדובר בצאן, מצוין בדיווח מספר ראשי הצאן שהועברו.
התיעוד במערכת הבקר מאפשר לעקוב אחר מקום הימצאו של המקנה ובכך מקל את זיהוי התפרצות של מחלות במשקים, ואת מעקב הלשכות על המשך קבלת החיסונים הסדורה, אם היא נדרשת.
כמו כן, מעקב סדור יכול לסייע בגילוי של בעלי חיים שנשחטו בשחיטות שאין פיקוח וטרינרי עליהן ("שחיטות שחורות"), באיתור הברחות בעלי חיים לשטחים ועוד.
כל העברה של מקנה ממשק למשק כרוכה בתשלום היטלים למשרד החקלאות.