HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תמונה 3: בתי ספר חדשניים .
מצגת מינהל הפיתוח שהוצגה לשר החינוך בשנת 2019 .
בסיום הבדיקה המקדימה קבע מינהל הפיתוח את תקצוב הקמת בתי הספר החדשניים כאחד .
מיעדיו, וזאת כנגזרת של אחת המטרות בתוכנית ה אסטרטגית של משרד החינוך לשנים .
התשע"ז-התשע"ט ( 2016 - 2019" :) המשך התאמת סביבות הלמידהוהתשתיות הפיזיות ללמידה .
מינהל הפיתוח תכנן לבנות במסגרת תוכנית רב-שנתית 103 בתי ספר חדשניים .
, באופן שהמימון יבוא במלואו ממשרד החינוך .
93 התוכנית האסטרטגית; מינהל הפיתוח, סטטוס תוכנית העבודה של מינהל הפיתוח לשנים 2019 -2018 .
הפרויקט יועד למוסדות שפיתחו מודל פדגוגי חדשני ונדרשים למרחב מתאים כדי להגשימו.
המוסד החינוכי החדשני מתוכנן ומותאם לחזון ולמודל הפדגוגי, תוך חשיבה על סוגיות של .
חדשנות פדגוגיות, תכנון מרחבי למידה ושהייה, עיצוב חדשני ועוד.
מתבטאת, בין היתר, בתוספת מימון עבור הגדלת שטח בית הספר; תוספת לריהוט והצטיידות; .
תוספת לבנייה ירוקה ועוד.
עלה כי בשנת 2019 הקפיא מינהל הפיתוח את הפרויקט, לדבריו בגין היעדר תקציב.
מועד זה תקצב משרד החינוך בנייה של 19 בתי ספר חדשניים(הזוכים לתוספות תקצוב .
בשיעור ים של 20% - 30% וכן 7% נוספים לבנייה ירוקה).
העלות הכוללת של בנייתם .
הסתכמה בקרוב ל-700 מיליון ש"ח.
משרד החינוך תקצב את הפרויקט בסכום הקרוב .
לחצי מיליארד ש"ח, והרשויות המקומיות הוסיפו מתקציבן קרוב ל-200 מיליון ש"ח.
כי במסגרת תוכנית החומש האחרונה (2017 - 2021 ) תקצב משרד החינוך את בנייתם של .
בתי ספר חדשים בסך הכול .
יש לראות בחיוב את תכנון בנייתם של 103 בתי הספר על פי מודל חדשני במסגרת תוכנית .
החומש, ואולם בפועל נבנו רק 19 בתי ספר כאלו, שהם פחות מ -20% מבתי הספר .
שתוכננו להיבנות, וגם בתי ספר אלו הם פחות מ-5% מסך בתי הספר שתוקצבו בתקופה .
מומלץ שהמשרד יפיק לקחים מהשלכות הבנייה של בתי"ס חדשניים, בדגש על איכות .
הלמידה, וישקול לפני חידושו את מידת תרומתו לקידום החינוך אל מול עלותו הכספית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי אכן תהליך הבנייה והתכנון הוא תהליך .
ארוך, וכי מתקיימת בחינה של הנושא כדי להפיק מסקנות והמלצות.
להלן מוצג שיוך בתי הספר החדשניים לפי האשכולות החברתיים -כלכליים שאליהם משתייכות .
הרשויות המקומיות וכן שיעור התלמידים באשכולות אלו 94: .
94 נתוני התלמידים נלקחו מתוך המערכת "שקיפות בחינוך" של משרד החינוך לשנת 2019.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 28: שיעור בתי הספר החדשניים, לפי אשכולות חברתיים-כלכליים, .
5% (2) מבתי הספר החדשניים נבנו באשכולות הנמוכים 1 - 3 , .
וזאת אף שאלו הם האשכולות שבהם מספר התלמידים הגדול ביותר - כ-38% .
הגבוהים 7 - 10 אותו מספר תלמידים בקירוב - כ-36%, אך שם נבנו 36% (7) מבתי הספר .
עולה כי משרד החינוך תקצב הקמה של בתי ספר חדשניים שתפוצתם היא במגמה .
מובהקת לטובת הרשויות המקומיות המשתייכות לאשכולות הבינוניים והגבוהים, וזאת .
שלא בהתאם ליעד של צמצום פערים שהמשרד קבע לעצמו.
הקמת מרחבי למידה חדשניים (21-M)95 .
משרד החינוך עמד על הצורך לשפר את סביבת הלמידה הפיזיתכדי להתאימה למאה ה-21 , .
וקבע במסגרת התוכנית האסטרטגית לשנות הלימודים התשע"ז -התשע"ט (2016 - 2019 ) כי יש .
להמשיך ולהתאים את סביבות הלמידה, התשתיות הפיזיות והתשתיות התקשוביות ללמידה .
מתוך הבנה זו החל משרד החינוך בשנת 2016 להפעיל תוכנית לקידום מרחבי .
למידה חדשניים עבור מוסדות חינוך ומורים יזמים המובילי ם פדגוגיה חדשנית.
95 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 71ב (2021 '), "הסביבה הלימודית", עמ163 - 232 .
במסגרת זו החל המשרד להפעיל את פרויקט M-21 , שנועד לפתח מרחבי למידה חדשניים .
בבתי"ס קיימים כך שהם יתאימו למאה ה-21 (להלן- מרחבי למידה; מרחבי M-21 .
התוכנית נועדה לאפשר חשיבה מחודשת על מרחב י הלמידה בבתי הספר בכל שלבי החינוך, .
וזאת כחלק מתפיסה פדגוגית חדשנית ובהתאם לאסטרטגיות הוראה המעצימות תהליכי למידה .
מרחבי M-21 מתוכננים כמרחבים דינמיים במרקם בית הספר, ככיתה הוליסטית ללא .
גבולות פיזיים מוכתבים או היררכיה מסורתית, על בסיס תפיסה פדגוגית מוטת עתיד , והם ילֻוו .
בפיתוח מקצועי התומך בתהליכי הוראה בסביבה מתקדמת.
ההזמנה להשתתף בפרויקט הייתה באמצעות פרסום "קול קורא" לרשויות המקומיות, שבו הציע .
המשרד לכל ה רשויות המקומיות , ללא התניה מבחינת המגזר, סוג הפיקוח ושלב החינוך , .
שבמסגרת הפרויקט הן ישפצו כיתות בתחומן כדי להפוך אותן לכיתות חדשניות.
המשרד מממן את השיפוץ במלואו96 בסכום של עד 80,000 ש"ח לכל מרחב97.
תמונה4: מרחבי למידה חדשניים .
מצגת מינהל הפיתוח שהוצגה לשר החינוך בשנת 2019.
96 המשרד נושא בעלות הכוללת ומבקשמהרשות לממן את התכנון האדריכלי כשהיא מגישה את ההצעה.
97 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוךקול קורא להגשת הצעה לעיצוב מרחבי 21M- , 2017 - 2018 ( 10.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים המשרד איפשר לכל רשות מקומית להגיש עד ארבע בקשות לכל מוסד שבתחומה , בהתאם .
לשיקול דעתה וללא מגבלה על מספר המוסדות שעבורם יוגשו הבקשות.
העדיפויות להיענות לבקשות בהתאם לקריטר יונים שקבע.
אחד מהם הוא האשכול החברתי - .
כלכלי של הרשות המקומית, בעדיפות לרשויות מקומיות באשכולות 1 - 5 .
קריטריונים נוספים שקבע המשרד היו מספר המרחבים שכבר תוקצבו באותה רשות, מדד .
הטיפוח של המוסד החינוכי והתוספת התקציבית שהרשות עצמה מוסיפה להקמת מרחבי למידה .
כן ניתן ניקוד נוסף לרשות מקומית שהתחייבה לבנות מתקציבה מרחב למידה נוסף באותו .
תקצוב מרחבי הלמידה מול ביצוע: להלן הנתונים על ההרשאות שניתנו להקמת מרחבי .
למידה ושיעורי הביצוע בשנים 2017 - 2020 : .
תרשים 29: ,מרחבי למידה שתוקצבו והוקמו 2017 - 2020 .
תרשים 30: ,שיעור ביצוע התקציב לבניית מרחבי למידה, לפי מגזרים .
מהתרשימים עולה כי בשנים 2017 - 201998 תקצב משרד החינוך 1,526 מרחבי למידה .
בעלות של כ -122 מיליוני ש"ח, אך בפועל נבנו 712 , שהם פחות ממחצית המרחבים .
עוד עולה שבשנת2018 נרשם שיא במספר המרחבים שתוקצבו– .
בשנתיים שלאחר מכן ירד מספרם, ובשנת2020 תוקצבו415 מרחבים- ירידה של .
כ-28% לעומת שנת2018 .
בהתאם לכך ירד גם מספר המרחבים שנבנו- למשל, מ-347 .
בשנת2018 ל-133 בשנת2019 - ירידה של כ -61% .
פער ניכר עולה בשיעור ביצוע .
ההרשאות בין רשויות המגזר היהודי-ממלכתי והמגזר הדרוזי - כ-41% - לבין רשויות המגזר .
היהודי-חרדי והמגזר הבדואי, שבהן שיעור י הביצוע הם הנמוכים ביותר - כ-28% וכ-31% .
98 מכיוון שחלק מההרשאות החדשות בשנת2020 נמצאות בתהליכי ביצוע, לא הובאה שנה זו בחשבון בניתוח הביצוע .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים ניצול הרשאות בחלוקה לאשכולות חברתיים -כלכליים .
תרשים 31: ההרשאות התקציביות שניתנו וניצולן* לעומת שיעור התלמידים, .
לפי אשכולות חברתיים-כלכליים , 2017 - 2020 .
על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקרהמדינה .
* שיעור ניצול ההרשאות התקציביות מחושב מתוך סך ההרשאות התקציביות בכל אשכול .
תרשים 32: שיעור מרחבי M-21 , לפי אשכולות חברתיים-כלכליים, .
מהתרשימים עולה כלהלן: .
אף שמספר התלמידים באשכולות הנמוכים 1 - 3 הוא הגבוה ביותר(כ-38% ,) המשרד .
הקצה עבורם את התקציב הנמוך ביותר למרחבי למידה חדשניים (29%.
שיעור ניצול התקציב באשכולות אלו הוא הנמוך ביותר (28%,) והוקמו בהם רק כ-22% .
ממרחבי הלמידה ( 157 מרחבים מתוך726) .
המשמעות היא שאשכולות 1 - 3 זכו למרחבי .
לימוד חדשניים בכמות הנמוכה ביותר בכלל ובאופן יחסי למספר התלמידים בפרט.
באשכולות הביניים (4 - 6 ) למדו כ-26% מתלמידי בתיה"ס.
שיעור התקציב שהקצה להם .
המשרד גבוה הרבה יותר , ועומד על כ-36% .
שיעורביצוע התקציב עמד על 38%, והוקמו .
כ-37% ( ממרחבי הלמידה271 )מרחבים.
באשכולות הגבוהים (7 - 10 )למדו כ-36% ,מתלמידי ביה"סוהמשרד הקצה להם כ-35% .
מהתקציב- שיעור הדומה לחלקם באוכלוסיית התלמידים.
שיעור הביצוע של התקציב .
היה הגבוה ביותר ( 43% .
) גםשיעור המרחבים שהוקמו בהם היה גבוה יותר מכל .
האשכולות - 41% (298 מרחבים) - גבוה משיעור התלמידים המשתייכים לאשכולות אלה .
אשכולות1-3 אשכולות4-6 אשכולות7-10 .
אחוז ממרחבי M-21 אחוז מהתלמידים .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים ✰ .
" עולה מהממצאים שבפרקשדרוג התשתיות הפיזיות כדי להביא לשינויים פדגוגיים ", כי .
אף שמשרד החינוך יזם שדרוג סביבות למידה בבתי הספר בתיעדוף על פי המדרג .
החברתי-כלכלי , קידום מהלכי למידה חדשניים במערכת החינוך כפי שהוא מיושם בפועל .
זמין ואפשרי יותר לתלמידים המשתייכים בעיקר לרשויות מקומיות שבאשכולות .
החברתיים-כלכליים הגבוהים.
יוצא אפוא כי דווקא התלמידים שזקוקים יותר לאמצעי .
למידה חדשניים שיקדמו אותם, כדי שיוכלו לצמצם פערים, נהנים מכך פחות מתלמידים .
המתגוררים ברשויות מקומיות חזקות.
נוכח החשיבות שיש לסביבה הלימודית לקידום הלמידה המשמעותית של התלמידים .
ולהקניית מיומנויות ותכנים פדגוגיים אחרים המתאימים למאה ה-21 , מומלץ שבכל הנוגע .
ליישום יוזמות ייחודיות הנוגעות לסביבה הפיזית של בתי הספר, כמו בתי ספר חדשניים, .
יבחן משרד החינוך אם העדיפות שהוא נתן לרשויות מקומיות המשתייכות לאשכולות .
חברתיים-כלכליים נמוכים יש בכוחה לגשר על הקושי שבו הן נתקלות, וככל שהדבר אינו .
מספק, מומלץ שישקול כלים נוספים שייתנו מענה בעל היתכנות גבוהה לביצוע.
פינות עבודה למורים - אופק חדש ועוז לתמורה .
רפורמות "עוז לתמורה" ו"אופק חדש" הן הרפורמות הגדולות ביותר שנערכו עד כה במערך .
ההוראה בחינוך היסודי ובחטיבות העליונות במערכת החינוך 99 .
את הרפורמות האלה החלו .
ליישם בשנת 2008 ("אופק חדש") ובשנת2011 ("עוז לתמורה"), והןנועדו להביא לידי שינוי יסודי .
בהיבט הפדגוגי, בתחום הניהולי ובתנאי העסקת המורים, לקדם את הישגי מערכת החינוך .
ולהעצים את מעמדו של המורה.
בשתי הרפורמות נכלל הצורך להעמיד לרשות המורה פינות עבודה לצורך הוראה פרטנית .
ועבודה בשעות תומכות הוראה.
על פי תפיסת המשרד, יצ ירת פינות עבודה למורים תתרום .
משמעותית לשיפור תנאי ההוראה והעבודה של המורים ואיכות הלמידה של התלמידים.
נקבע שיתווספו למורים עוד שעות עבודה מעבר לשעות הלימוד הרגילות בכיתה.
מינהל הפיתוח קבע מפתחות הקצאה לבניית פינות עבודה בהתאם לגודל בית הספר ולמספר .
הכיתות שבו ולשלב החינוך.
לדוגמה, לבי"ס יסודי יהיו שני סוגים של פינות עבודה - האחד פינות .
שהייה למורים והשני פינות לעבודה פרטנית עם תלמידים, באופן שלבי"ס שמכיל עד שמונה .
כיתות 100 יתקצב משרד החינוך שתי פינות עבודה, לבי"ס שבו12 כיתות101 יתקצב המשרד שלוש .
פינות עבודה וכן הלאה; ולבי"ס יסודי שבו 24 כיתות לימוד יתקצב המשרד שש פינות עבודה .
99 תלת-שנתיות (כיתות י' - י"ב) וארבע-שנתיות (כיתות ט'-י"ב), וכן כיתות י"ג-י"ד.
100 לדוגמה, בי"ס יסודי חד-שכבתי - א'-ח'.
101 לדוגמה, בי"ס יסודי דו-שכבת י - א'-ו'.
)(שלוש פינות שהייה ושלוש פינות לעבודה פרטנית 102 .
גם לחטיבות העליונות קבע מינהל .
הפיתוח מפתח הקצאה דומה, בהתאם למספר הכיתות103.
:ניצול התקציב שהוקצה לפינות עבודה התקציב שקבע מינהל הפיתוח להקמת פינת עבודה .
אחת בבי"ס יסודי עמד על כ - 16,000 ש"ח, ולהקמת חדר להוראה פרטנית- כ- 19,000 ש"ח104.
לפי המלצות מבקר המדינה בדוח קודם105 , על המשרדלהקפיד שבניית פינות העבודה של .
המורים תיעשה במספר הנדרש בכל בי"ס, במיקום ראוי המאפשר שימוש אפקטיבי ובמשכי ז מן .
בין השנים 2008 - 2020 תקצב המשרד הקמה של 4,377 פינות עבודה וחדרי שהייה .
למורים בהיקף תקציבי של כ-418 מיליוני ש"ח, ואולם בסופו של דבר הוקמו 3,359 פינות .
בתרשים שלהלן מוצגים הנתונים על שיעורי אי-ניצול התקציב שהקצה משרד החינוך לרשויות .
המקומיות בשנים 2008 - 2020 לבניית פינות עבודה במסגרת הרפורמות "אופק חדש" ו"עוז .
תרשים 33 :אי-ניצול התקציב לבניית פינות עבודה וחדרי שהייה למורים , לפי .
מגזרים, 2008 - 2020 .
עולה מהתרשים ששיעור אי-ניצול התקציב לבניית פינות עבודה במגזר החרדי הוא הגבוה .
102 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוךאופק חדש - היערכות פיזית ( 31.
103 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוךהרפורמה בחינוך "עוז לתמורה" - היערכות פיזית ( 5.
104 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוךאופק חדש - היערכות פיזית ( 31.
105 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015" ,) יישום רפורמת'עוז לתמורה ' בחינוך העל-יסודי", עמ' 948.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 34: ביצוע ההרשאות התקציביות לבניית פינות עבודה ושהייה .
למורים, 2008 - 2020 106 .
מהתרשים עולה כי בכ -20% (788 ) מבתי הספר שבגינם תוקצבו הרשויות המקומיות .
במסגרת רפורמת "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" לבניית פינות עבודה ושהייה למורים בשנים .
2008 - 2020 לא ביצעו הרשויות כל הרשאה תקציבית.
בבתי ספר אלו, ככל הנראה, לא .
נבנו כלל פינות עבודה ושהייה למורים.
מומלץ כי המשרד יבחן מול הרשויות המקומיות את הסיבות לכך שקרוב לרבע מפינות .
העבודה למורים שתוקצבו בשנים 2008 - 2020 ( לא הוקמו23% ).
יבחן את התנאים שבהם מקיימים המורים את ההוראה הפרטנית, מבצעים מטלות נלוות .
להוראה ומקיימים פגישות עם הורים בבתיה"ס שאין בהם פינות עבודה למורים.
טיפול במבנים מתפנים - פדיון מבנים ושינוי .
ניצול מבני חינוך שמתפנים: בשנת 2005 פרסם מנכ"ל משרד החינוך נוהל לטיפול במבנים .
מתפנים שנבנו מתקציב המדינה (להלן - נוהל מבנים מתפנים 107 ).
במבואלנוהל נכתב כי משרד .
החינוך, בתוקף אחריותו על תכנון ופיתוח פיזי של מערכות החינוך, חייב להבטיח ניצול מרבי של .
משאבים שהושקעו בפיתוח מערכת החינוך.
לעיתים בשל התפתחויות עירוניות מתרחשת ירידה .
במספר התלמידים במערכת החינוך באזורים מסוימים בי ישוב, ועקב כך נוצר צורך לסגור .
יצוין כי נוהל מבנים מתפנים מתייחס למבני קבע.
עוד יצוין כי בנספח א' לנוהל .
האמור מפורט כי "גם לעניין מבנה יביל יש לפעול בהתאם להוראות נוהל ז ה", אולם לא ברור .
אם הנוהל כולו מתייחס למבנים היבילים, או נספח א' בלבד.
מטרת הנוהל היא להגדיר תהליך מסודר של קבלת החלטה על שימוש במבנה שנועד במקור .
למטרות חינוך והתפנה, וזאת כדי להבטיח את ניצולו האופטימלי לפי יעדיה של מערכת החינוך .
106 יצוין כי במרץ2020 החלה מגפת הקורונה, וייתכן שחלקמפינות העבודה והשהייה למורים שתוכננו להיבנות בשנה .
107 ,מינהל הפיתוח, משרד החינוךנוהל טיפול במבנים מתפנים.
ובהתחשב בהיבטים כלכליים ואורבניים.
בין השאר נקבע בנוהל כי ניתן להשתמש במבנה .
שנבנה מתקציב המדינה עבור מוסד חינוך שאינו רשמי או שאינו בבעלות הרשות המקומית, וזאת .
על פי הקריטריונים שמנחים את המדינה בבינוי מוסדות חינוך.
הנוהל גם מתייחס למצב שבו .
ניתן להקצות את המבנה לטובת רשת חינוך הפועלת ברשות 108 .
אם רשות מקומית אינה מנצלת .
את מסלול המבנים המתפנים באמצעות פדיונם, יש בידה אפשרות לשנות באופן זמני את .
היקף פדיון מבנים כפתרון למבנים שמתפנים: אם לרשות אין צורך במבנה של מוסד חינוכי .
מבחינת הצרכים שאושרו בנוהל מבנים מתפנים, היא רשאית לפדות את המבנה שהוקם במימון .
משרד החינוך ולהשתמש בו על פי שיקול דעתה.
את חישוב ערך הפדיון יבצע מינהל הפיתוח, .
והוא יקוזז מהתקציב שיעמיד משרד החינוך לבנייה עתידית של מוסדות חינוך ברשות.
פנים, נאסר על הרשות המקומית לעשות שימוש כלשהו במוסד חינוכי שהתפנה ללא אישור .
ממינהל הפיתוח במשרד החינוך.
בבדיקת נתוני משרד החינוך נמצא כי בין השנים 2011 - 2021 אישר המשרד ל-17 רשויות .
מקומיות לפדות 26 מוסדות חינוך - 19 בתי ספר ושבעה גנים, וערך הפדיון עבורם עמד על כ- .
לוח 8: פדיון מבנים ברשויות, לפי אשכולות חברתיים- כלכליים, 2011 - 2021 .
(במיליוני ש"ח) ערך הפדיון הממוצע .
למוסד (במיליוני ש"ח) .
* דימונה, רמלה ומסעדה.
** אבן יהודה, בני שמעון, דרום השרון, הוד השרון, הר אדר, זיכרון יעקב , חולון, נס ציונה, נתניה, קריית .
אונו, ר"ג, רמת השרון , רעננה, ת"א -יפו .
עולה מהלוח כי בסך הכול נפדו בכלל המדינה במשך עשור 26 מוסדות חינוך, וכי רוב המבנים .
שנפדו בשנים 2011 – 2021 משתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים בינוניים ומעלה.
עוד עלה בביקורת כי אין בידי משרד החינוך מיפוי של כלל מבני החינוך שהמשרד מממן את .
הקמתם ואופן השימוש העכשווי בהם, ובפרט אלו שאינם משמשים לי יעודם המקורי.
כגון רשת אורט, עמל, אמי"ת .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים שינוי שימוש ללא אישור משרד החינוך .
נוהל מבנים מתפנים מסדיר גם את השימוש במבנה שהוא מוסד חינוך ברשות מקומית גם לצורך .
תקופת השימוש האחר היא עד חמש שנים, ולאחריה על המבנה לשוב ולהיות .
על רשות מקומית המבקשת לנצל אפיק זה לקבל מראש את אישור מינהל הפיתוח, .
וכן עליה להתחייב שלא לשנות את ייעוד המגרש - מבנים ומוסדות ציבור.
בשנים 2011 - 2021 אישר המשרד לשמונה רשויות מקומיות בלבד לשנות את השימוש המקורי .
של מוסדות חינוך לשימוש זמני אחר109.
אולם הביקורת העלתה כי מתוך16 רשויות מקומיות שנבדקו, חמש רשויות נוספות (כ- .
31% ) שינו את מטרת השימוש של מוסדות חינוך שבתחומן ללא אישור וללא ידיעה של .
משרד החינוך, והפכו גני ילדים ובתי ספר למרכזים קהילתיים, מרכזי הורים, משרדים, בתי .
כנסת, מרכזי פסג"ה110 :ומשרדי מינהל החינוך העירוני.
לוח 9: רשויות מקומיות ששינו את מטרת השימוש במוסדות חינוך ללא אישור .
משרד החינוך, 2010 - 2021 .
המקומית תקופה שימוש מקורי השימוש החדש .
הרצלייה 2019 - 2021 3 גני ילדים מועדון הורים ושטח פעילות עירוני .
דימונה 2017 - 2021 6 גני ילדים מרכזים קהילתיים, מרכזי הורים, .
מתנ"ס, בית כנסת, משרדים .
קריית מוצקין 2010 בי"ס יסודי מרכז פיתוח סגל הוראה .
נס ציונה 2020 - 2021 6 גני ילדים לא הוחלט .
נתניה* 2014 - 2021 בי"ס תיכון משרדי מינהל החינוך העירוני ומתנ"ס .
על פי נתוני הרשויות המקומיות , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* בנתניה הוסבו ארבעה בתי"ס מהזרם הממלכתי ומהזרם הממלכתי -דתי לשימוש ם של מוסדות חינוך .
מוכר שאינו רשמי , בלי שהתקבלה הסכמה מראש ובכתב של משרד החינוך.
ממלא מקום מנהל אגף מיפוי ותכנון במינהל הפיתוח ציין בפני צוות הביקורת כי ייתכנו מקרים .
שבהם רשויות מקומיות משנות את מטרת השימוש של מוסדות חינוך לשימושים אחרים מבלי .
שהמשרד יודע על כך, והמשרד עושה מאמצים לצמצם מקרים אלו.
שדרות, באר שבע, אילת, נוף הגליל, לוד, קריית גת, אשקלון וראש העין .
מרכז פיתוח סגלי הוראה .
עלה כי חמש הרשויות שלעיל (מתוך16 שנבדקו) ביצעו שינוי בשימוש מוסדות החינוך .
ללא אישור משרד החינוך כנדרש.
על הרשויות המקומיות הרצלייה, דימונה, קריית מוצקין, נס ציונה ונתניה לפעול מול משרד .
החינוך כדי לקבל את אישורו לשינוי מטרת השימוש במבנים, וזאת בהתאם לקבוע בכללי .
מומלץ כי משרד החינוך ירענן בפני כלל הרשויות המקומיות את ההנחיות בנוגע למבנים .
מומלץ עוד שינחה את מחוזות המשרד להיות ערים למקרים כאלו ולדרוש שידווחו .
בכל הנוגע למבנים, לרבות מבנים יבילים שכבר שינו את מטרת .
שימושם ולא קיבלו את אישור המשרד, על המשרד למפות אותם ולקבל החלטות על .
המשך השימוש של אותו מבנה, ובכלל זאת לקבוע אם אכן התבטל הצורך בשימוש .
עוד מומלץ כי משרד החינוך, בשיתוף הרשויות המקומיות, יבחן מיפוי מקוון (GIS .
- Geographic Information System )של כלל מבני החינוך שהקמתם מומנה על ידו .
בדרך זו יתאפשר לבצע מעקב ובקרה אחר מבנים שאינם משמשים עוד .
לייעודם לשם הקצאתם מחדש או פדיונם על מנת לממן הקמת מבנים חילופיים.
המיפוי לשם איתור מבנים שאינם משמשים כמוסדות חינוך צפויה לתרום להתמודדות עם .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך כי הוא מקבל את הערות הביקורת.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים סיכום .
אחת המשימות המרכזיות שמשרד החינוך אחראי להן היא תקצוב הפיתוח והבנייה של .
בתי הספר מתקציב המדינה, באמצעות הרשויות המקומיות, ותכנונם.
של מוסדות חינוך חדשים, חידוש מבנים קיימים והשתתפות במימון מבנים יבילים .
ובשכירת מבנים למוסדות חינוך ברשויות המקומיות במקרה הצורך.
מקצה משאבים, מתכנן ומפיק פרוגרמות.
ועם זאת, מערכת החינוך סובלת זה שנים רבות .
לכן הצפיפות בכיתות גבוהה - מתוך 30 מדינות ה- OECD , ישראל .
היא במקום ה-28 בממוצע צפיפות התלמידים בכיתה בחינוך היסודי ובמקום ה -26 בחינוך .
בשנת 2020 עמד המחסור עליותר מ- 10,000 כיתות לימוד בבתי ספר ובגני .
ילדים, לעומת שנת 2017 ,שבה עמד המחסור על כ- 7,500 כיתות.
לבינוי כיתות לימוד שהופעלו משנת 2007 בהיקף כספי של כ-29.
פתרו את בעיית המחסור בכיתות הלימוד.
בנוסף, דוח זה חושף כי המחסור בכיתות לימוד (בתי ספר וגני ילדים) בכלל ובכיתות .
לימוד איכותיות וחדשניות בפרט נוגע לפערים החברתיים -כלכליים בישראל.
קיים בהיקף גדול יותר במגזר הלא-יהודי (בשנת 2020 - 80% ) מאשר במגזר היהודי (בשנת .
) במגזר היהודי המחסור הקטן ביותר הוא במגזר הממלכתי (52% לעומת .
71% במגזר הממלכתי-דתי ו -73% ,)במגזר החרדי אך במגזר הממלכתי צפיפות .
התלמידים היא הגבוהה ביותר - מספר התלמידים הממוצע בכיתה בחינוך הממלכתי .
5 תלמידיםמהמספר שבמגזר החרדי (24.
המחסור בכיתות גן גבוה משיעור המחסור בכיתות בי"ס, ובמגזר הלא -יהודי שיעור .
המחסור בכיתות גן הגיע אף ליותר מ-90% - תוקצבו פחות מ-10% מכיתות הגן שהוכר .
כמו כן, עלו פערים גם בנוגע לניצול התקציב שהוקצה לבינוי כיתות: שיעור .
ביצוע ההרשאות ברשויות המקומיות באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים (כ-40% .
)בתוכנית החומש האחרונה נמוך מזה שבאשכולות הביניים (כ-52%) ובאשכולות הגבוהים .
(כ-60% )- הפער בביצוע בחומש הנוכחי בין אשכולות 1 - 3 הנמוכים לאשכולות 7 - 10 .
הגבוהים עומד על כ-20% .
עוד עלה כי שיעור ההרשאות שלא בוצעו כלל גבוה יותר ככל .
שמיצובן החברתי-כלכלי ש ל הרשויות המקומיות נמוך יותר .
וכך, קרוב למחצית ההרשאות .
שניתנו באשכולות הנמוכים לא נוצל ו.
אשר למרחבי למידה חדשניים , אף שמספר .
התלמידים באשכולות הנמוכים הוא הגבוה ביותר (כ-38% מתלמידי בתי הספר בשנה"ל .
התש"ף), המשרד הקצה להם את התקציב הנמוך ביותר לשם כך ( 29% מסך התקציב .
למרחבי למידה חדשניים שהוקצה בשנים 2017 - 2020).
בפועל, שיעור ניצול התקציב .
באשכולות אלו הוא הנמוך ביותר (28% ).
כמענה למחסור בכיתות לימוד מתקצב משרד .
החינוך הקמת מבנים יבילים שאמורים להיות זמניים.
בשנים 2007 -2021 הוא תקצב זאת .
בסכום של 437 מיליון ש"ח , אך 85% ממנו יועדו ליישובים באשכולות נמוכים יחסית ( 1 - .
הסיבה העיקרית לפערים אלו היא העובדה שרשויות מקומיות המשתייכות לאשכולות .
החברתיים-כלכליים הנמוכים מתקשות לממש את ההרשאות שקיבלו ממשרד החינוך .
התוצאה היא שרשות מאשכול חברתי-כלכלי גבוה יכולה להציע לתלמיד, .
מעבר למפרט האחיד והמחייב , תשתיות פיזיות וסביבת לימוד איכותיות יותר , מוסד הבנוי .
ברמה גבוהה יותר , מרווח ומצויד יותר ובו סביבה מטופחת - משאבים שרשות מאשכול .
חברתי-כלכלי נמוך אינה יכולה להציע לתלמידיה.
יוצא אפוא כי דווקא התלמידים .
שזקוקים יותר לאמצעי למידה חדשניים שיקדמו אותם, כדי שיוכלו לצמצם פערים, נהנים .
מכך פחות מתלמידים המתגוררים ברשויות מקומיות באשכול חברתי-כלכלי גבוה.
התנהלות זו של משרד החינוך, שאינה מביאה בחשבון את הפער ביכולתן של הרשויות .
ברמה חברתית -כלכלית נמוכה להוסיף תקציבים לבינוי כיתות לימוד ממקורותיהן, אינה .
עולה בקנה אחד עם היעד שקבע המשרד בתוכנית האסטרטגית שלו לקידום חינוך .
איכותי בפריפריה הגיאו-חברתית ובקרב אוכלוסיות ייחודיות, לקידום שוויון ההזדמנויות .
ומיצוי הפוטנציאל ב כלל האוכלוסייה בישראל.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לגבש מדיניות לצמצום המחסור בכיתות .
לימוד על פני מספר שנים עד לסגירתו, לרבות מתן פתרונות קבע במקום הכיתות .
עוד מומלץ כי המשרד יביא בחשבון את הפער ביכולתן של הרשויות מרמה .
חברתית-כלכלית נמוכה לממש את ההרשאות התקציביות לבינוי כיתות הלימוד .
יגביר המשרד את סיכויי התלמידים בבתיה"ס שברשויות אלה להימצא בעמדת פתיחה .
השווה לעמדת הפתיחה של התלמידים שבבתיה"ס ברשויות אחרות ויבטיח להם הזדמנות .
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד החינוך לבחון את האופן שבו יישם ב-13 .
השנים האחרונות את החלטות הממשלהבנוגע להפחתת הצפיפות בכיתות ולפרסם את .
ממצאי הבחינה לציבור .
בתוך כך מומלץ לנתח את הצרכים הנדרשים להפחתת מספר .
התלמידים בכיתה לפי שלבי החינוך, לפי ה שיוך החברתי -כלכלי של הרשות וכן לפי .
המגזר של ביה"ס, ועל יסוד זאת לגבש תוכנית פעולה רב -שנתית ליישום החלטות .
הממשלה למתן מענה לצרכים, ובכלל זאת לתקצוב הנותן עדיפות לבניית כיתות לימוד .
חדשות באותן רשויות מקומיות , שהצפיפות הממוצעת בכיתות בבתי ה"ס שבאחריותן .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים
ביטוח סיעוד נועד לאפשר לקשישים להמשיך ולחיות בקהילה זמן ממושך ככל האפשר , .
באמצעות מתן טיפול אישי למי מהם הזקוקים לעזרה בתפקוד היום-יומי או להשגחה, ובכך לסייע .
תוכנית ביטוח סיעוד אושרה בכנסת ב-1980 במסגרת חוק הביטוח .
הלאומי , התשנ"ה]נוסח משולב[-1995 , והחלה לפעול באפריל 1988 .
זכאי לגמלת סיעוד כל תושב ישראל בגיל הזכאות 5 ,המתגורר בקהילה (בביתו, אצל בן משפחה .
בדיור מוגן או במחלקה לעצמאים או לתשושים במוסד סיעודי), אם הוא מוגבל בתפקודו הפיזי .
או הקוגניטיבי והוא עומד במבחן הכנסות, שבו נבחנות הכנסות הקשיש ובן הזוג בלבד.
ניתנת בעין (בשירותים)6 או בכסף או בשילוב של שירותים וכסף (גמלה משולבת).
העלייה בתוחלת החיים ובהתאם לכך העלייה בשיעור הקשישים באוכלוסייה מאפיינות את כלל .
המדינות המפותחות בעולם; ובישראל הן מהגבוהות ביותר 7, אף שאוכלוסיית המדינה צעירה .
שיעור בני ה -65 ומעלה בישראל מכלל האוכלוסייה הוא 11.
תרשים 1 להלן מתאר את תחזית .
הגידול במספר הקשישים בגילים השונים בקרב כלל האוכלוסייה בישראל בשנים 2060-2017 .
5 גיל הזכאות לגמלת סיעוד בשנת 2022 הוא גיל הפרישה-62 לנשים ו-67 לגברים.
6 המוסדלביטוח לאומי מממן ארגונים אשר סיפקו לזכאים שירותי טיפול אישי או השגחה בבית, הסעה וטיפול אישי .
במרכז יום, אספקת מוצרי ספיגה, שירותי מכבסה ומימון משדרי מצוקה.
7 ג'ני ברודסקי ואח', קשישים בישראל - שנתון סטטיסטי 2015 ,עמ' 332-330.
8 שיעור הקשישים מכלל האוכלוסייה בישראל נמוך יחסית למדינות המפותחות.
9 מתוך הלמ"ס, הודעה לתקשורת מיום 29.
21 , יום האזרח הוותיק הבין-לאומי 2021 .
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב תרשים 1: תחזית אקטוארית (משנת 2016 ) למספר הזכאים לקצבת סיעוד .
(בשנים נבחרות) ותשלומים (במיליוני ש"ח) בענף הסיעוד .
על פי דין וחשבון אקטוארי מלא ליום 31.
16 ונתונים מהאקטואר של המוסד לביטוח לאומי בעיבוד משרד .
מהתחזית האקטוארית עולה כי עד לשנת 2060 צפויים להיות מעל 780,000 מקבלי גמלת .
7 ממספר מקבלי הגמלה בשנת2021 .
התשלומים בענף הסיעוד בשנת2060 .
עתידים להגיע לכ-57 מיליארד ש"ח בהשוואה ל-10.
7 מיליארד ש"ח בשנת2021 (פי5.
במרץ 2018 פורסם תיקון לחוקהביטוח הלאומי10 ונכלל בת וכנית הסיעוד הלאומית (להלן - .
עד נובמבר 2018 , מועד הפעלת הרפורמה בסיעוד, נתן המוסד לביטוח .
לאומי (להלן - בט"ל) את גמלת הסיעוד לרוב המכריע של הזכאים כגמלה בעין ולא בכסף.
מנובמבר 2018 , במסגרת הרפורמה, הורחבה האפשרות להמיר את השירותים לכסף באופן מלא .
היקף ההמרה תלוי ברמת הגמלה, כמו כן ניתנה אפשרות למעסיקים של מטפל .
ישראלי או מטפלת ישראלית (היות שרוב המטפלים הן נשים, להלן בדוח זה - מטפלת); להרחיב .
את היקף העסקתן וכן שונתה חלוקת רמות הגמלה לשש רמות גמלה חדשות.
הופעלה בשלושה שלבים והושלמה בינואר 2021 .
בפועל, משנת2018 ועד לשנת2021 חל גידול במספר מקבלי גמלת סיעוד מכ- 180,000 זכאים .
לגמלה בסוף שנת 2018 לכ- 285,000 זכאים בסוף שנת2021 - גידול של כ-60% בשלוש שנים .
10 במסגרתחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2019) פורסם במרץ 2018 תיקון .
לחוק הביטוח הלאומי פרק י': "חוק סיעוד".
תיקון החוק נכלל בתוכנית הסיעוד הלאומית שעליה החליטה הממשלה .
במטרה להרחיב, לשפר ולייעל את שירותי הסיעוד לקשישים הסיעודיים - החלטת ממשלה 3397 ( 10.
ה | טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
ויחסית לתחזית האקטוארית לשנת 2021 גידול של כ-35%11.
לצד זאת חל באותה התקופה גידול .
בהוצאה התקציבית בשיעור 87% שהגיע לכ-13.
1 מיליארד ש"ח בשנת2021, כ-2.
ש"ח יותר מהתחזית האקטוארית לאותה שנה.
בשנת 2017 פרסםמשרד מבקר המדינה דוח בעניין טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים .
בביתם 12( , להלן- הדוח הקודם או הביקורת הקודמת).
בדוח הנוכחי מובאים ממצאי המעקב .
אחר תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקודם.
כפי שיפורט להלן, חלק מהליקויים שנמצאו .
בדוח הקודם תוקנו, חלק תוקנו חלקית, וחלק לא תוקנו, ובט"ל נדרש להמשיך ולפעול כדי .
בחודשים יולי עד ספטמבר 2021 ערךמשרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר תיקון הליקויים .