HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
• אין ייעוץ משפטי (פנימי או של הפרקליטות) המסייע בניסוח המכתבים.
• דורש משאבי כוח אדם ונעשה בדרך כלל נוסף על תפקיד (נע"ת).
• היעדר הוכחות לקבלת מכתב חילוט ערבות בידי החייב וקושי בתקשורת בעניין .
בקשות חילוט עם בנקים.
• הערבות מכסה רק חלק מהחוב.
• הליכים משפטיים של הלקוח.
• גובה הקיזוז הנדרש גבוה מיתרת הכספים החסומים במשרד.
• ניתן לקזז רק כשהחייב הוא חייב פעיל (ספק או מקבל תמיכה).
• מוצע לאפשר קיזוז של חוב מכספים שמשרד ממשלתי אחר משלם.
• מערכות המחשב אינן מתריעות במקרים שבהם מועברים תשלומים לחייבים.
• אין התאמה בין ספרי הגוף המקזז לספרי הספק במקרים של אי-הסכמה.
• היעדר תיעוד ראייתי מספיק שבכוחו לאפשר טענת קיזוז כטענת הודאה והדחה.
תביעות (ובכלל זה: משך הטיפול, התיישנות, תיעוד ראייתי) .
• חובות עובדים - הסמכות לתבוע היא של החשכ"ל, ואין מנגנון לניהול תביעות על .
• התארכות הליכים פליליים.
• אין ממי להיפרע (מוסדות נתמכים נסגרים).
• שיקולי עלות תועלות, היעדר כדאיות כלכלית.
• קושי בקבלת חוות דעת מהלשכה המשפטית.
• רצון של נציגי המשרד לסייע לקבלנים להסיר חסמים לאורך ביצוע העבודה כדי .
לסי ימה מהר כאינטרס משרדי.
• קושי באיתור נכסי חייב.
• אפקטיביות של הבטוחות שניתנו על ידי החברות.
| 723 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית • התנהלות של הפרקליטות מעוררת קושי רב, חוסר זמינות, טיפול איטי ולעיתים חוסר .
• בקשות רבות מתעכבות במשך זמן ממושך בפרקליטות.
• חוסר זמינות של הפרקליטות.
• הייעוץ המשפטי עוסק בתביעות נגד המשרד.
• חלוקת סמכויות בין הוצאה לפועל ובין היחידה לאכיפה אזרחית לא ברורה.
• ריבוי גורמים מעורבים, בירוקרטיה.
• מיהות הנתבעים - כאשר יש להגיש תביעות נגד נפגעי עבירה שפוצו ביתר.
הליכי יישוב סכסוך כגון בוררות או גישור .
• כפיפות לתעריפי חשכ"ל – מגשרים או בוררים המקובלים על הצד שמנגד לא תמיד .
מוכנים לתת שירות בתעריפים אלו.
אמצעים אחרים (כגון תביעות לסילוק יד או הריסה) .
• קושי בגביית הוצאות וחובות משפט של עוררים בעיקר עוררים זרים.
• קושי בסגירת מוסד חינוכי בעיקר באמצע שנת הלימודים.
ועדת הבחירות המרכזית לכנסת (להלן - ועדת הבחירות המרכזית) פועלת מכוח חוק הבחירות .
, התשכ"ט ]נוסח משולב [ לכנסת-1969 (להלן- חוק הבחירות), והיא הגוף האחראי לארגון .
ולביצוע של הבחירות לכנסת, שעומדות בבסיס אופיו הדמוקרטי של המשטר בישראל.
הוועדה לשמור על ניהול תקין ויעיל של הבחירות, כדי להבטיח את מימוש רצון הבוחר.
הוועדה היא גוף סטטוטורי עצמאי.
מועד הבחירות לכנסת אינו ודאי, ולכן ועדת הבחירות המרכזית נדרשת להיות ערוכה .
בכל עת לקיומה של מערכת בחירות.
בשנים 2013 - 2020 התקיימו בישראל חמש .
מערכות בחירות, ומערכת בחירות נוספת התקיימה במרץ 2021 .
בתוך פרק זמן של שנה אחת בלבד - בין אפריל 2019 למרץ2020 , כמפורט בתרשים .
תרשים 1: ,מועדי הבחירות לכנסת ומועדי פיזורן 2013 - 2021 .
המקור: נתוני ועדת הבחירות המרכזית .
בתרשים להלן מוצג הגידול במספר הקלפיות והגידול במספר בעלי זכות הבחירה בחמש .
מערכות הבחירות שהתקיימו בשנים 2013 - 2020 .
התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 800 | תרשים2: ,מספר הקלפיות ומספר בעלי זכות הבחירה לפי כנסות 2013 - 2020 .
במשך שבע שנים, משנת 2013 עד שנת 2020 ,גדל אפוא מספר בעלי זכות הבחירה .
בכ-14%, ומספר הקלפיות גדל בכ-8% .
ועדת הכספים של הכנסת היא שקבעה את תקציב ועדת הבחירות המרכזית, על פי .
הצעת ועדת הבחירות המרכזית, ואוצר המדינה מעמיד את כספי תקציב זה לרשות יו"ר .
ועדת הבחירות, שממונה על הוצאתם.
ככלל, נעשית הבחנה בין התקציב השוטף של .
הוועדה שלא בשנת בחירות לבין תקציבה לצורך קיום מערכת בחירות.
בתרשים להלן מוצג תקציב ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) לצורך קיום מערכות .
בחירות, מהבחירות לכנסת ה-20 בשנת2015 ועד הבחירות לכנסת ה-23 בשנת20202 , .
וכן נתוני ביצוע התקציב נכון לדצמבר 2020 .
יצוין כי מהתקציב (על שינוייו) למערכת .
הבחירות לכנסת ה-21 הועברו כ -20 מיליון ש"ח שנותרו כעודפים למערכת הבחירות .
בתרשים שאחריו מוצג תקציב שוטף של ועדת הבחירות המרכזית .
(על שינוייו) שלא בשנת בחירות, בשנים 2016 - 2018 .
, ונתוני ביצוע התקציבשני הסעיפים .
העיקריים בתקציב ועדת הבחירות המרכזית מיועדים למימון פעולות ביום הבחירות, כגון .
2 נתונים מעודכנים ל - 31.
נתוני התקציב כוללים עודפים מחויבים, ללא הרשאה להתחייב.
למערכת בחירות כולל גם תקציבים שוטפים בשנים או בתקופה שקדמו למערכת בחירות מאז המערכת הקודמת.
כך גם הנתונים על ביצוע התקציב.
כיוון שכך, תקציב הבחירות לכנסת ה-20 וביצועו כוללים נתוני תקציב וביצוע .
לשנים 2014 - 2016 , והנתונים על התקציב והביצוע לכנסת ה-21 כוללים נתונים לשנים2016 - 2020 .
3 יתרת ההזמנות נכללה רק בנתוני ביצוע התקציב של השנה האחרונה, שכן היתרות של שנים קודמות נוצלו בשנים .
| 801 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת הוצאות צה"ל, המשטרה ושירות בתי הסוהר לארגון וביצוע הבחירות, ולמימון שכר עובדי .
הוועדה בתקופת בחירות וביום הבחירות (כמפורט להלן).
תרשים 3: תקציב ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) למערכות הבחירות וביצוע .
התקציב, מהכנסת ה-20 (מרץ 2015 ) ועד הכנסת ה-23 (מרץ 2020 )) (במיליוני ש"ח .
על פי נתוני תקציב ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
תרשים 4: התקציב השוטף של ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) וביצוע התקציב .
שלא בשנת בחירות, 2016 - 2018 (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני תקציב ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 802 | תקציב ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) למימון מערכות הבחירות לכנסת גדל .
אפוא בין מועד הבחירות לכנסת ה-20 למועד הבחירות לכנסת ה-23 ב-55%, וביצוע .
בתקציב השוטף של הוועדה (על שינוייושלא בשנת בחירות .
ובביצועו לא חלו שינויים ניכרים בשנים 2016 - 2018 (בנוגע לתקציב למימון .
מערכות בחירות ראו להלן בפרק על התקציב לניהול מערכות בחירות).
לאחר סיום הביקורת, במרץ 2021 , התקיימה מערכת בחירות נוספת לכנסת ה-24 (שאינה .
נכללת בדוח ביקורת זה) והתקציב לביצועה הסתכם בכ-675 מיליון ש"ח- גידול של 72% .
לעומת תקציב הבחירות לכנסת ה-23 שהתקיימה בשנה שקדמה לכך4 .
בראש ועדת הבחירות המרכזית מכהן שופט בית המשפט העליון, ונציגי הסיעות .
המיוצגות בכנסת מכהנים כחברי הוועדה.
לצד ועדת הבחירות המרכזית פועל בקביעות .
סגל מינהלי המופקד על ההיערכות לבחירות וניהולן (להלן - המטה הקבוע).
מועד הבחירות ממנה ועדת הבחירות המרכזית ועדת בחירות אזורית לכל אחד מ-19 .
האזורים (להלן - הוועדות האזוריות).
מתפקידה של ועדה אזורית לגייס עובדים באזור .
שעלי ו היא מופקדת, לארגן את הבחירות בקלפיות שבאזור ה ולפקח עליהן, לסכם את .
תוצאות ספירת הקולות של ועדות הקלפי שבאזור ה ולהעבירן בצירוף חומר הבחירות .
המטה הקבוע מונה כ-30 עובדים5 , בראשו עומדת מנכ"לית הוועדה, וכפופים לה ראשי .
יחידות (כגון ראשי אגפים וממונים), כמוצג בתרשים להלן6 .
4 ועדת הבחירות הגדירה כ -230 מיליון ש"ח מתוך סך תקציב הבחירות לכנסת ה -24 כתוספת שנדרשה לקיום .
הבחירות בתקופת הקורונה.
ראשי היחידות מכהנים בתפקידים שבמתחי דרגות שונים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 803 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 5: ,המבנה הארגוני של המטה הקבוע של ועדת הבחירות המרכזית .
המקור: נתוני ועדת הבחירות המרכזית התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 804 | מלבד עובדי המטה הקבוע, המועסק בתקופות שגרה בוועדת הבחירות המרכזית, מגויס .
לוועדת הבחירות המרכזית ול וועד ות ה אזוריות, לקראת כל מערכת בחירות, סגל מינהלי .
מורחב, שמועסק בתקופת הבחירות, על פי רוב מכ -90 ימים לפני מועד הבחירות ועד .
כשבועיים לאחריו (להלן - עובדי תקופת הבחירות) .
ביום הבחירות מועסקים עשרות אלפי .
עובדים נוספים במגוון תפקידים, ונוסף להם משמשים נציגי סיעות כחברי ועדות קלפי.
משרות מחושב7 בתקופת הבחירות על פי חודשי העסקה ומספר עובדי יום הבחירות, מהכנסת .
ה-20 ועד הכנסת ה-23 .
תרשים 6: מספר המשרות המחושב בתקופת הבחירות על פי חודשי העסקה, מהכנסת .
ה-20 (מרץ 2015 ) ועד הכנסת ה-23 (מרץ 2020 ) .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
7 תקופת הבחירות כוללת 3.
אפשר להעסיק עובד במשרה חלקית או מלאה, לתקופה שאורכה כמה ימים .
"מספר המשרות המחושב" בתרשים 6 חושב לפי מספרם הכולל של חודשי ההעסקה המנוצלים .
במערכת בחירות מסוימת (לרבות של עובדי שירותי הכנסת ועובדי המטה הקבוע במהלך 3.
5 חודשים למשרה יחידה; מספר המשרות לפי שעות חושב במונחי חודשי העסקה, לפי כלל .
השעות המנוצלות במערכת בחירות מסוימת חלקי 220 שעות לחודש.
מספר המשרות חושב לפי חלוקת מספרם .
הכולל של חודשי ההעסקה ב-3.
5 חודשים למשרה יחידה.
יצוין כי תרשים 18 בהמשך כולל את כל תקופת .
ההעסקה של עובדי המטה הקבוע בשנים שבהן התקיימו הבחירות לכנסות 21 ,22 ו-23 ,גם בחודשים שאינם .
חודשי תקופת הבחירות, ואינו כולל את הנתונים על העסקת המטה הקבוע מעבר לחודשי תקופת הבחירות לכנסת .
ה-20 ואינו כולל נתונים על עובדי שירותי הכנסת.
| 805 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 7: מספר עובדי יום הבחירות מהכנסת ה-20 (מרץ 2015 ) ועד הכנסת ה-23 .
בין הבחירות לכנסת ה -20 לבחירות לכנסת ה-23 חל אפוא גידול של47% במספר .
עובדי יום הבחירות וגידול של 10.
5% במספר משרות מחושב של עובדי תקופת .
בחודשים מאי 2020 עד דצמבר2020 בדק משרד מבקר המדינה את נושא התקציב וההוצאות .
של ועדת הבחירות המרכזית.
הבדיקה כללה את הנושאים האלה: תקציב לניהול מערכות .
בחירות; ההוצאה על שכר; ההוצאה על רכש שירותים ומוצרים; ההוצאה על תעמולה; וכן גיוס .
הביקורת התבצעה בוועדת הבחירות המרכזית.
| 806 | תקציב לניהול מערכות בחירות .
תקציב לניהול מערכות בחירות במדינות שונות .
המשאבים שמדינות מקצות לניהול מערכות הבחירות לפרלמנט נקבעים על פי מכלול רחב .
של משתנים, ובהם: שיטת הממשל ושיטת הבחירות במדינה; מספר בעלי זכות הבחירה .
ופיזורם הגיאוגרפי; רמות המחירים והשכר במדינה; סדרי עדיפויות בהקצאת כספי המדינה; .
תחומי האחריות של הגופים האחרא ים לניהול מערכות הבחירות וחלוקת האחריות ביניהם .
(כמפורט בתרשים להלן); ומאפייני הגופים האחראים לניהול הבחירות.
במדינות שונות יש מודלים שונים לניהול מערכות בחירות, ואלה נבדלים זה מזה במבנה .
הארגוני: ניהול מרוכז על ידי ועדת בחירות מרכזית בעלת מרבית הסמכויות כמו בישראל, .
בפנמה ובדרום קוריאה 8 , או לחלופין - ניהול מבוזר באמצעות הענקת סמכויות ותקציב .
לוועדות אזוריות, כמו באנגליה 9 .
מדינות שונות נבדלות זו מזו בתחומי האחריות של הגוף המרכזי הממונה על ניהול .
הבחירות : יש מדינות, כמו ישראל, שבהן הוועדה אחראית לבחירות לפרלמנט ולמשאלי .
עם, ובאחרות, לדוגמה בהולנד 10 , הגוף המרכזי אחראי גם למערכות בחירות לפרלמנט .
האירופי ולרשויות המקומיות.
לשיטות ההצבעה הנהוגות במדינה ולאופן ההצבעה יש .
השפעה גם על תקציב הגופים המנהלים את הבחירות: למשל, באוסטרליה 11 ובאנגליה12 .
אפשר להצביע באמצעות הדו אר וכן אפשר להצביע במועד מוקדם ממועד הבחירות.
בישראל ובמדינות אחרות אפשרויות אלה אינן קיימות; למשל באסטוניה13 ההצבעה היא .
באמצעים אלקטרוניים, וברבות מהמדינות לא נהוגה הצבעה כזאת; אזרחי אוסטרליה, .
צרפת וארה"ב יכולים להצביע בעודם שוהים בחו"ל 14, לרבות באמצעים מ מוחשבים, .
אפשרות שאינה עומדת לרשות אזרחי ישראל.
גופים האחראים לניהול הבחירות במדינות שונות נבדלים זה מזה גם מבחינת תחומי .
האחריות המוטלים על הגופים המנהלים מערכות בחירות לפרלמנט.
מוצגות דוגמאות לתחומי אחריות שונים של הגופים האלה במדינות שונות.
המרכזית בישראל אחראית לביצוע רוב התפקידים המוצגים בתרשים.
האחריות לכך נחלקת בין ועדת הבחירות המרכזית ובין משרד הפנים15.
James, Comparative Electoral Management Performance,Networks and instruments,2020 .
9 June 2018 The Costs of the 2015 UK Parliamentary General Election, , HM government .
10 Annual Report 2019 Dutch Electoral Council .
11 Electoral Pocketbook Includes 2019 federal election results , AEC - Australian electoral commission .
12 June 2018 The Costs of the 2015 UK Parliamentary General Election, , HM government .
14 https://aceproject.
org/regions -en/countries -and-territories .
Electoral Management Bodies as Institutions of Governance- López .
Washington, DC: United Nations Development Programme .
| 807 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 8: סוגי התפקידים של גופים המנהלים מערכת בחירות לפרלמנט במדינות .
המקור: López -Pintor, Rafael.
Electoral Management Bodies as Institutions of Governance .
בשנת2020 פרסם פרופ' טובי ג'יימס מאוניברסיטת East Anglia ממצאי השוואה בין - .
לאומית שביצע בנוגע לתקציב של גופים המנהלים מערכות בחירות לפרלמנט 16 .
מדינה נשאלה בנוגע לתקציבה בשנת בחירות ובשנה שבה לא התקיימו בחירות , בנוגע .
למספר בעלי זכות הבחירה הרשומים במדינה; ובנוגע להיקף האחריות של הגוף הממונה .
על תהליך הבחירות (משלב התכנון ועד לשלב הביצוע ).
מ-58 מדינות, ובהן ישראל, .
התקבלו נתונים מלאים או חלקיים על תקציב לבוחר במערכת הבחירות האחרונה .
שהתקיימה בכל מדינה בשנים 2013 עד 2017 .
בשני התרשימים שלהלן מוצגים נתוני .
המחקר על התקציב לבוחר, בשנה ללא בחירות ובשנת בחירות, בהתאמה.
הראשון שלהלן מוצגים נתוני המחקר על 18 מדינות שעליהן התקבלו נתונים על תקציב .
בשנה שאינה שנת בחירות ובתרשים השני מוצגים נתונים על 18 מדינות שעליהן התקבלו .
נתונים על תקציב בשנת בחירות.
המדינות בשני התרשימים נבחרו לפי הכלל שלהלן: .
מדינות שהשתתפו במחקר ודומות לישראל בהיקף האחריות של הגוף המנהל את .
הבחירות לפרלמנט לתהליך הבחירות.
ועדת הבחירות המרכזית בישראל אחראית ל-80% .
מתהליך הבחירות, והניתוח הזה כלל מדינות שעל פי דיווחיהן וממצאי המחקר, הגוף .
הממונה בהן על ניהול הבחירות לפרלמנט נושא באחריות ל-60% מתהליך הבחירות או .
James, Comparative Electoral Management Performance,Networks and instruments,2020.
השאלון נשלח למדינות רבות והתקבלו תשובות חלקיות או מלאות מ-58 מדינות.
סכומי ההוצאות נמסרו במטבע .
מקומי בכל מדינה ותורגמו למונחי דולר אמריקני בשיטת ה - Purchase price parity PPP .
שיטה זו של שווי כוח הקנייה .
מאפשרת השוואה בין מטבעות, שכן במסגרת החישוב מובא בחשבון הערך המקומי של סל מוצרים קבוע.
| 808 | תרשים9: תקציב לבוחר בשנה שאינה שנת בחירות, במדינות הדומות לישראל בהיקף .
האחריות של ועדת הבחירות המרכזית ( 2013 - 2017 ,) (מתוקנן לפי יוקר המחיה .
James, Comparative Electoral Management Performance, Networks and instruments, .
תרשים 10: ( תקציב לבוחר בשנת בחירות 2013 - 2017 ,) (מתוקנן לפי יוקר המחיה .
2020 מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 809 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת מהתרשימים עולה כי מבין 18 המדינות שנבחרו כאמור, התקציב לבוחר בישראל .
(במערכת הבחירות שנבדקה – המערכת בשנת 2015 לכנסת ה-20 ), בשנה שבה .
לא מתקיימת מערכת בחירות היה קטן מאשר ברוב המדינות שנבדקו, ואילו .
התקציב לבוחר בישראל בשנת בחירות היה גדול מאשר ברוב המדינות שנבדקו.
יצוין כי מבין 18 המדינות שנבדקו, ישראל דיווחה על היקף האחריות הנרחב ביותר .
של ועדת הבחירות המרכזית – 80% .
רק בחמש מדינות היקף האחריות היה 60% .
התקציב הממוצע לבוחר בשנת בחירות ב-18 המדינות שנבחרו היה7.
דולר אמריקני, תקציב קטן ב-46% .
14 מדינות דיווחו על תקציביהן לניהול הבחירות בשנת בחירות וגם בשנה שבה לא .
בתרשים להלן מוצגות תשע מדינות שבהן שיעור השינוי בין תקציבו .
של הגוף האחראי לניהול הבחירות לפרלמנט בשנת בחירות לבין תקציבו בשנה ללא .
בחירות היה הגדול ביותר18 .
תרשים11: שיעור השינוי בין תקציב הגוף המנהל את הבחירות לפרלמנט בשנת .
בחירות לבין תקציבו בשנה ללא בחירות, 2013 – 2017 .
17 שש מדינות לא דיווחו כלל על היקף האחריות של ועדת הבחירות המרכזית במדינה, ובשאר המדינות הוא היה קטן .
18 בתרשים זה נכללים תשעה גופים משמונה מדינות.
בשש מהן היקף האחריות היה55 לפחות, ובשלוש מהן הוא .
| 810 | מהתרשים עולה כי שיעור השינוי בתקציב הגוף המנהל את הבחירות לפרלמנט בין .
שנת בחירות לשנה ללא בחירות בישראל היה גדול במיוחד ( 1,274% ), יחסית .
לשאר המדינות שהשתתפו במחקר.
תקציב ועדת הבחירות המרכזית מאופיין אפוא .
בפער ניכר בין התקציב השוטף לתקציב לניהול מערכת בחירות, יחסית למקובל .
מומלץ שוועדת הבחירות תבחן את תקציבה פר בוחר במהלך שנת הבחירות, הגדול .
יחסית למדינות אחרות (מדורג במקום ה -15 מתוך18 )המדינות שנבדקו וכן את .
הפערים בין תקציבה בעיתות שגרה לתקציבה בשנת בחירות, וכי היא תגבש .
תקציב ועדת הבחירות המרכזית .
ועדת הבחירות המרכזית היא כאמור גוף סטטוטורי עצמאי.
ועדת הכספים של הכנסת היא .
שקובעת את תקציבה, ויו"ר ועדת הבחירות ממונה על הוצאת ו.
ועדת המשנה לענייני כספים .
של ועדת הבחירות המרכזית מוסמכת לבחון את הצעת ה תקציב שגיבש המטה הקבוע .
אם ההצעה אושרה, ועדת המשנה לענייני כספים מגישה א ות ה .
לנשיאות ועדת הבחירות כדי שיביאוה לפני מליאת ועדת הבחירות המרכזית כדי שתבחן אם .
לאשרה, קודם להגשתה לאישור ועדת הכספים של הכנסת19.
יו"ר ועדת הבחירות המרכזית רשאי להעביר כל סכום של הוצאה מתוכנית לתוכנית בתקציב .
הוועדה או לתוכנית חדשה שתיווסף לתקציב הוועדה, ובלבד שלא ישנה תוכנית בסכום העולה .
על הסכום שנקבע לעניין סעיף 11 )(אלחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן- חוק .
יסודות התקציב), ועל 15% מסכום התוכנית המקורית, אלא באישורה המוקדם של ועדת .
תקציב וביצוע, לפי סעיפי תקציב .
תקציב ועדת הבחירות המרכזית כולל חמישה סעיפים מרכזיים: .
תקציב למימון הוצאות תפעול וארגון: ההוצאות הכרוכות בתפעול השוטף של משרדי .
הוועדה במשכן הכנסת ובמרכז מבצעי לוגיסטי (להלן - ממ"ל), כגון רכישת ציוד משרדי, .
הוצאות דואר ומערכות תקשורת וכן הוצאות להדרכה, להשתלמויות, ללימודים ו ל רווחת .
19 על פי חוק הבחירות, חברי הוועדה המרכזית יהיו נציגי הסיעות של הכנסת, בסך הכול 30 מקומות בוועדה, ובראש .
הוועדה יעמוד אחד משופטי בית המשפט העליון (מליאת הוועדה).
עוד נקבע בחוק כי ליו"ר הוועדה המרכזית יהיו .
סגנים שתבחר הוועדה המרכזית מבין חבריה (נשיאות הוועדה).
20 ,בהתאם לקבוע בהצעות התקציב של ועדת הבחירות המרכזית שאושרו בוועדת הכספים של הכנסת.
| 811 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת 2.
תקציב להכנות לקראת הבחירות: לרבות הצטיידות, פיתוח מערכות ממוחשבות .
ושידרוג המערכות הקיימות, הסברה לציבור, פרסום מודעות באמצעי התקשורת וקיום .
הבחירות בנציגויות ישראל בעולם.
שכר עובדי ועדת הבחירות: שכר עובדי ועדת הבחירות המרכזית, לרבות שכר עובדי .
המטה הקבוע, עובדי הממ"ל ועובדי הוועדות האזוריות בתקופת הבחירות.
שכר עובדי יום הבחירות: שכר עובדי יום הבחירות, ובהם: מזכירי ועדות קלפי, מפקחי .
טוהר הבחירות, סדרנים, אבות בית, נהגים, עובדי ועדות קבלה, ע ובדי ספירת קולות .
ועובדים לפי שעות בוועדות האזוריות.
פעולות ביום הבחירות: מימון ההוצאות הכרוכות בתפעול יום הבחירות, ובהן: הסעת .
בוחרים, הוצאות צה"ל, הוצאות משטרת ישראל וש ירות בתי הסוהר , שכירת רכבים .
להסעות חברי ועדות קלפי ותשלומים לסיעות עבור איוש ועדות קלפי, וכן פעילות פיקוח .
בתרשימים להלן מוצגים תקציב ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) וביצועו לפי מערכות .
בחירות, לפי סעיפי תקציב 22 )וכן תקציבה השוטף של ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו .
וביצועו שלא בשנת בחירות, בשנים 2016 - 2018 , לפי סעיפי תקציב.
נתוני התקציב כוללים .
עודפים מחויבים, ללא הרשאה להתחייב.
תקציב הבחירות לכנסת ה-20 וביצועו כוללים נתוני .
תקציב וביצוע לשנים 2014 - 2016 , ללא יתרת עודפים ל- 31.
13 ; תקציב הבחירות לכנסת .
ה-21 וביצועוכוללים נתוני תקציב וביצוע לשנים 2016 - 2020 , ללא יתרת עודפים ל- 31.
בכל ארבע מערכות הבחירות נכללו הוצאות צה"ל ומשטרת ישראל בסעיף פעולות ביום .
21 במערכות הבחירות לכנסת ה-23 הוצאות צה"ל והוצאות משטרת ישראל נכללו בסעיף התקציב להכנות לקראת .
הבחירות, ובניתוח של משרד מבקר המדינה הם סווגו בסעיף פעולות ביום הבחירות, בהתאם לסיווג ההוצאות .
במערכות בחירות קודמות.
22 נתונים מעודכנים ל - 31.
| 812 | תרשים12: התקציב (על שינוייו) של ועדת הבחירות לפי מערכת בחירות וביצוע .
התקציב, בכנסות 20 - 23( , 2015 - 2020 ), במיליוני ש"ח .
* שכר עובדי ועדת הבחירות כולל הוצאה על מימון פרישת עובדים (פיצויים).
** הכנות לקראת הבחירות - ביצוע התקציב בכנסת 22 היה גדול ב-14 מיליון ש"ח מהתקציב.
נובע מהוצאות לא צפויות עקב העסקת מפקחים על טוהר הבחירות, שמומנו באמצעות עודפים .
מהבחירות לכנסת ה-21 ועודפים מהבחירות לכנסת ה-22 .
*** אחר- כולל רזרבה, יישום הפקת לקחים ובינוי ממ"ל ו הקמת מבנה חדש לוועדת הבחירות המרכזית .
| 813 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 13: התקציב השוטף (על שינוייו) של ועדת הבחירות שלא בשנת בחירות23 .
,וביצוע התקציב 2016 - 2018 , במיליוני ש"ח .
* שכר עובדי ועדת הבחירות בכלל זה פרישת עובדים - פיצויים.
** אחר - רזרבה ובינוי ממ"ל.
מהתרשימים עולה כי שני הסעיפים העיקריים בתקציב ועדת הבחירות המרכזית מיועדים .
למימון פעולות ביום הבחירות, כגון הוצאות צה"ל, המשטרה ושירות בתי הסוהר לארגון .
וביצוע הבחירות 24, ו על מימון שכר עובדי הוועדה בתקופת בחירות וביום הבחירות .
הגידול הרב ביותר בהוצאות הוועדה בתקופה שבין הכנסת ה-20 לבין הכנסת ה-23 היה .
בסעיף למימון ההכנות לקראת הבחירות ( 132% ,)בסעיף למימון עובדי י ום הבחירות .
(65% ) ובהוצאהעל מימון עובדי תקופת הבחירות (48%) .
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה כי הגידול בתקציב בין מערכות .
הבחירות כרוך בגידול במספר המשימות שהוטלו על הוועדה ובשינוי בתהליכי עבודה, .
שמקורם גם בחקיקה ובהחלטות של מוסדות הוועדה (לדוגמה, הקמת מערך פיקוח על טוהר .
הבחירות, מינוי מזכירי קלפי נוספים באלפי קלפיות, הגדלת התגמול לחברי ועדות קלפי, .
פיתוח מערכות מחשוב חדשות ושדרוג מערכות מחשוב קיימות).
הוועדה ציינה כי מערכות .
התקציב כולל עודפים מחויבים וביצוע התקציב כולל יתרת עודפים .
24 הוצאות צה"ל הנוגעות לארגון ולביצוע של הבחירות בבסיסי צה"ל וביחידות השדה, שמתוקצבות בהתאם לדרישות .
גורמי צה"ל; וכן הוצאות משטרת ישראל לצורך ההיערכות ליום הבחירות ולצורך הצבת מאבטחים וניהול מערך .
פיקוח לאבטחת הקלפיות ברחבי הארץ, שמתוקצבות בהתאם לדרישות משטרת ישראל.
| 814 | הבחירות לכנסת ה-21, ה-22 וה-23 היו סמוכות זו לזו, באופן בלתי צפוי, ועקב כך חלה עלייה .
בעלויות האספקה של ציוד וייצורו בפרק הזמן הנדרש.
עוד השיבה הוועדה כי כיוון שהיא גוף .
עצמאי, שתקציבו ושכר עובדיו אינם תלויים ברשות המבצעת, כיוון שהמחוקק הטיל על אוצר .
המדינה את החובה לתקצב את ההיערכות לבחירות, וכיוון שהמחוקק הור ה כי חוק שעניינו .
התפזרות הכנסת והיערכות לבחירות לא ייחשב כעלות תקציבית, לעניין ההגבלות החלות על .
חקיקה תקציבית, הרי שנקבע כי קיום בחירות כהלכתן לא יוגבל על ידי שיקולים תקציביים.
אשר לתשובת ועדת הבחירות המרכזית יובהר כי לצד עצמאות הוועדה והחובה לתקצב .
את ההיערכות לבחירות ואת ביצוען, ראוי להקצות תקציבים תוך שקילת שיקולים של .
התייעלות, הפעלת שיקול דעת בדבר סדרי עדיפויות בהקצאת התקציב וקיום עבודת .
מטה לצורך החלטה אילו פרויקטים נחוצים לצורך היערכות לבחירות ולצורך קיומן.
תקציב ועדת הבחירות המרכזית למימון מערכות הבחירות לכנסת גדל כאמור בכ-55% .
ממערכת הבחירות לכנסת ה-20 ועדמערכת הבחירות לכנסת ה-23, מ-253 מיליון ש"ח .
לנוכח גידול זה, מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את .
האפשרות לגבש תוכנית להתייעלות ו לצמצום העלויות לקיום מערכת בחירות, כדי .
שאלה ישקפו את העלויות של מערכת הבחירות לכנסת ה-20 , בתוספתגידול בגין עליות .
מחירים וכן בגין גידול האוכלוסייה , תוך בחינת הצורך בהפעלה ובתקצוב של פרויקטים .
חדשים ושל פרויקטים שכבר הוחל בביצועם אשר נדרשים לצורך קיום הבחירות.
הצורך בבחינה כאמור מתבקש לנוכח הנתונים שלהלן: הגידול בין התקציב של ועדת .
הבחירות המרכזית למערכת הבחירות לכנסת ה -20 לבין תקציבה למע רכת הבחירות .
לכנסת ה-23 הסתכם בכ-140 ,מיליון ש"ח; על פי תחשיב שעשה משרד מבקר המדינה .
כ-30 ( מיליון ש"ח21% ) מהגידול בתקציב ניתן לייחס להתייקרויות מדד המחירים לצרכן .
8% ) וכן לגידול במספר בעלי זכות הבחירה (כ-10% ;) לאחר סיום הביקורת, במרץ .
2021, התקיימה מערכת ב חירות נוספת לכנסת ה -24 (שאינהנכללת בדוח ביקורת זה) .
והתקציב לביצועה הסתכם בכ -675 מיליון ש"ח - גידול של 72% לעומתתקציב מערכת .
הבחירות לכנסת ה-23 שהתקיימה בשנה שקדמה לכך25.
שקיפות נתוני התקציב .
שקיפות הממשל מגבירה את אחריות הממשל לפעולותיו, מאפשרת לאזרחים לפקח על מעשי .
הממשל, מפחיתה אי-תקינות שלטונית ומאפשרת הפצת מידע לציבור.
אישור של חוק התקציב .
השנתי של הרשות המבצעת בכנסת מאפשר לרשות המחוקקת להשפיע על קביעת סדרי .
העדיפויות בתקציב ועל אופן הקצאת הכספים.
שקיפות בשלבי הכנת התקציב, בשינויים .
בתקציב שאושר ובדיווח על השימוש שנעשה, מאפשרים גם לציבור להכיר את התקציב ואת .
המקורות שהוקצו לצרכים השונים, וכן מאפשרים לו לעשות בקרה, גם באמצעות נציגיו .
בכנסת, על השינויים שנעשים במשך השנה בתקציב שאושר26 .
25 ועדת הבחירות הגדירה כאמור כ-230 מיליון ש"ח מתוך סך תקציב הבחירות לכנסת ה-24 כתוספת שנדרשה לקיום .
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68 ג(2018 ), "שקיפות הממשל- פעולות לקידום הממשל הפתוח", עמ' 60.
| 815 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת עקרון הפומביות של הליך החקיקה נדון בפסק דין של בג"ץ, וזה קבע כי "חשיפתם של הצעות .
החוק ושל הליכי החקיקה בפני הציבור נועדה גם לאפשר לציבור להביע עמדתו בקשר .
להצעות החוק ולנסות לקחת חלק בהליך החקיקה באמצעות פנייה לנבחריו" 27 .
השינוי בתקציב להכנות לקראת הבחירות .
בהצעת תקציב ועדת הבחירות המרכזית ה -21 בשנת2019 (שנת בחירות), הציגה הוועדה .
נתונים על תקציב מערכת הבחירות לכנסת ה-20 ועל ביצועו, מערכת שהתקיימה כאמור בשנת .
נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית אינה מפרסמת את הצעות התקציב באתר .
האינטרנט (מרשתת) שלה.
עם זאת, הצעות תקציב הנדונות בוועדת הכספים של .
הכנסת מתפרסמות באתר האינטרנט של ועדת הכספים כחומר רקע לישיבות .
ועדת הבחירות המרכזית ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פרסמה באתר .
האינטרנט שלה את תקציב הבחירות לכנסת ה-24 .
שאישרה ועדת הכספים של הכנסת .
כ-25% "מסך תקציב מערכת הבחירות בממוצע נכללים בסעיף "הכנות לקראת הבחירות .
(כמוצג בתרשים לעיל, הוצאה של 88 מיליון ש"ח במערכת הבחירות לכנסת ה-23)28 , והוא .
מתוקצב במשך השנים שבין מערכות בחירות ולא רק בשנת הבחירות: ההיערכות .
לבחירות לכנסת ה -20 ( התפרסה על פני שנתיים בשנים 2014 - 2015 ), ההיערכות .
לבחירות לכנסת ה-21 התפרסה על פני ארבע שנים (בשנים2016 - 2019 ), וההיערכות .
לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23 .
מומנה באמצעות תקציב של שנה אחת .
ואולם נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית שיקפה באופן חלקי למליאת הוועדה, .
לנשיאות הוועדה ולוועדת הכספים של הכנסת את ההוצאות במשך השנים למימון .
ההכנות לבחירות לכנסת ה-21 ,שכן ועדת הבחירות המרכזית ציינה בהצעת .
התקציב לכנסת ה-21 לשנת 2019 רק את ההוצאה בשנת הבחירות: הוועדה הציגה .
נתונים על ביצוע 35 מיליון ש"ח לצורך מימון ההכנותלכנסת ה-20 (בשנת2015 ) .
ולא הציגה נתונים על 3 מיליון ש"ח נוספיםשהוצאו בשנה קודמת (2014 ); הוועדה .
הציעה להקצות 57 מיליון ש"חבשנת 2019 לצורך היערכות לבחירות לכנסת ה-21 , .
ולא הציגה נתונים על 18 מיליון ש"ח שהוצאולצורך כך בשנים 2016 - 2018 .
הוועדה ניתן היה להסיק כי התקציב להכנות לכנסת ה-20 הסתכם ב -35 מיליון .
ש"ח, וכי התקציב המוצע לצורך הכנות לכנסת ה -21 מסתכם ב -57 מיליון ש"ח, .
כלומר גידול של 63% ,אף שלמעשה מדובר ב-38 מיליון ש"ח ו-75 מיליון ש"ח, .
בהתאמה, כלומר גידול של 97% .
27 בג"ץ 4885/03 ארגון מגדלי העופות בישראל אגודה חקלאית שיתופית בע"מ נ' ממשלת ישראל פ"ד .
28 הוצאה זו אינה כוללת את הוצאות צה"ל, הוצאות משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר, אשר נכללות בהוצאות על .
| 816 | מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפרסם באתר האינטרנט שלה את הצעות התקציב .
שלה למימון מערכות בחירות.
עוד מומלץ כי לצד כל הצעה יינתן מידע מלא על נתוני .
הביצוע התקציבי במערכת הבחירות הקודמת, לרבות על הוצאות בשנים קודמות, כגון .