HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מינוי בכירים ברשות לפי חוק הרשות 17 , סדרי קבלתם של עובדי הרשות יהיו כשל עובדי מדינה, בשינויים שתאשר הממשלה.
ערב הקמת הרשות הוסדר נושא קבלת עובדים על ידי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 ), כללי שירות המדינה (מינויים (מכרזים, בחינות ומבחנים), התשכ"א- 1961, והוראות התקשי"ר.
לפי התקשי"ר18 משרה פנויה תאויש באמצעות מכרז פומבי.
מכרז פומבי יפורסם באינטרנט ובשני עיתונים יומיים ויכלול, בין היתר, פרטים על המשרה ופירוט של תנאי הסף הנדרשים למילויה.
באוגוסט 2007 החלה הרשות לגייס עובדים לפי נוהל גיוס עובדים מיום 8.
07 (להלן- נוהל גיוס עובדים).
מזכירת מועצת הרשות 1.
בראשית ינואר 2007 מינתה המועצה עובדת ברשות למזכירת מועצת הרשות (להלן - עובדת א').
בפרוטוקול לא צוין כי המינוי של עובדת א' הוא זמני.
07 בחרה המועצה, באמצעות מכרז, בעובדת אחרת (להלן - עובדת ב') למזכירת המועצה הקבועה (להלן - מזכירת המועצה).
זאת, לדברי המועצה, לאחר שעובדת א' מילאה את תפקיד מזכירת המועצה באופן זמני.
מ"מ יו"ר המועצה ציין כי מזכירת המועצה הנבחרת מונתה גם לרכזת הנושאים המשפטיים ברשות.
במשרדי הרשות נמצאו מבחן של מכון השמה מ - 27.
07 , כחודש וחצי לאחר שהמועצה אישרה את המינוי, וכן שלושה סיכומי ריאיון שקיימה ועדת בוחרים עם עובדת ב' למשרת רכז משפטי ומזכיר מועצה, שנעשו לאחר אישור מינוי העובדת על ידי המועצה.
מהמסמכים האמורים עולה כי בהליך בחירתה של עובדת ב' לא השתתף הממונה על הקמת הרשות, אשר היה אחראי לגיוס עובדיה, וגם לא נציג אחר של הנהלת הרשות.
לא נמצאו מסמכים הנוגעים להליך בחירת ה של מזכירת המועצה, למעט מבחן ההערכה של חברת ההשמה וסיכומי הריאיון האמורים.
להוראות התקשי"ר הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים 231 .
ניהולה השוטף של הרשות, לרבות הסמכות למינוי עובדים, נתון בידי מנהל הרשות, ואילו תפקיד מועצת הרשות, לפי חוק הרשות, הוא להתוות את מדיניות הרשות ולפקח על פעילות ה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, מ"מ יו"ר המועצה לא היה מוסמך להיות מעורב במינוי רכזת הנושאים המשפטיים ברשות.
מזכירת המועצה החלה לעבוד ברשות בלי שהרשות חתמה עמה על חוזה העסקה אישי, כפי שנהגה עם יתר העובדים.
רק כשנתיים וחצי לאחר תחילת העסקתה, בסוף נובמב ר 2009 , נחתם עמה חוזה העסקה אישי.
כמה חודשים לאחר תחילת עבודתה החליטה הנהלת הרשות על סיום כהונתה כרכזת הנושאים המשפטיים ועל העסקתה בחצי משרה בלבד.
בנובמבר 2009 החליטה ועדת הארגון של המועצה לשוב ולהעסיקה במשרה מלאה, במשרה של מנהלת משפטית ומזכירת מועצה.
המנכ"ל בפועל הסביר למשרד מבקר המדינה כי לאור החלטת ועדת הארגון מחודש נובמבר 2009 ביקשה ממנו יו"ר המועצה דאז, גב' זיוה פתיר, להחזיר את מזכירת המועצה לעבודה במשרה מלאה.
לדבריו, לאחר שבדק את הנושא והתברר שהעובדת נבחרה מלכתחילה למשרה מלאה ובהתחשב בצורכי הרשות, שחייבו סיוע בלשכה המשפטית, הוא נעתר לבקשת היו"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלסדרי ההעסקה של העובדים ברשות ולניהולה השוטף אחראי מנכ"ל הרשות, לא היה מקום להתערבות ועדת הארגון של המועצה ויו"ר המועצה בקביעת סדרי ההעסקה של עובדת ב'.
סמנכ"ל כספים, מינהל ומשאבי אנוש לפי נוהל גיוס עובדים, מינוי למשרת סמנכ"ל ייעשה כדלהלן: הפניות של מועמדים למשרה אשר יגיעו לרשות עד המועד שנקבע במודעה שפורסמה בנושא זה ייפתחו, כל פנייה תמוספר ותישמר, ותוכן רשימה של מגישי הבקשות; ועדת המכרזים (להלן - הוועדה) תִמנה חמישה חברים: שני עוב די רשות, חבר מועצה שהוא נציג ציבור ושני נציגי ציבור שאינם עובדי הרשות ואינם חברי מועצה; בישיבת הוועדה רשאים להשתתף חברי הוועדה, יועץ מקצועי, מזכיר הוועדה, המועמד לתפקיד והיועץ המשפטי של הרשות או מי מטעמו; לאחר מיון ראשוני אשר תבצע ועדת המכרזים, הכולל מיון לפי תנאי סף וריאיון ראשוני, תשלח הוועדה את שמונת המועמדים הטובים ביותר לבחינה במכון השמה; למועמד אשר לא יוזמן לבחינה במכון השמה תישלח הודעה מנומקת בכתב; כל המועמדים אשר יעברו את המבחן בהצלחה יוזמנו להיבחן בעל פה לפני ועדת המכרזים; ועדת המכרזים תערוך פרוטוקול של הדיונים; לאחר שמיעת המועמדים כל חבר בוועדה יעריך את המועמדים; הוועדה תיתן ציון לכל מועמד; היא תערוך פרוטוקול המפרט את המסקנות, הנימוקים ושמות המועמדים הכשירים למשרה לפי סדר עדיפותם.
הרשות פרסמה מודעה לאיתור מועמד למשרת סמנכ"ל כספים, מינהל ומשאבי אנוש.
לאחר שקוימו מבחני השמה לשמונה מועמדים ב - 8.
08 , בחרה ועדת המכרזים, אשר הורכבה משני נציגי ציבור, שני עובדי הרשות ושני חברי מועצה, את מר דוד עוזר לתפקיד סמנכ"ל כספים, מינהל ומשאבי אנוש (להלן - הסמנכ"ל).
הוועדה לא נימקה את החלטתה.
232 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה העלה כי בהליך המינוי של הסמנכ"ל (שכיהן עד דצמבר 2010 גם כמנכ"ל בפועל) נפלו פגמים: בוועדת המכרזים השתתפו שני נציגי מועצה, אף שלפי נוהל גיוס עובדים, בהליך רשאי להשתתף רק חבר מועצה אחד.
יתרה מזאת, בתיקי ה רשות לא נמצאו מסמכים ופרוטוקולים המתעדים את הליך איתור הסמנכ"ל: מתי פורסם המכרז מי פנה למועמדים; כיצד אותרו המועמדים; כמה מועמדים אותרו; שמות המועמדים והנימוקים לקבלתם או לפסילתם; מי ניהל את הליך האיתור על כל שלביו; מה היו הנימוקים לבחירת המועמדים בכל שלב משלבי הבחירה; רשימת המועמדים אשר זומנו לבחינה בעל פה .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האמור לעיל, על המועצה להידרש לתקינות הליך איתור הסמנכ"ל.
סמנכ"ל חטיבה עירונית בחודשים דצמבר 2007 - ינואר 2008 התקיימו מבחני השמה לשמונה מועמדים למשרת סמנכ"ל חטיבה עירונית.
08 התכנסה ועדת המכרזים ובראשה מנכ"ל הרשות, והיא החליטה לבחור בעובד ג' לתפקיד .
הביקורת העלתה כי אף שהיה מועמד אשר קיבל ציון גבוה בשיעור של כ- 14% משל המועמד הנבחר, העדיפה הוועדה את עובד ג' ולא נימקה את החלטתה.
יתרה מזאת, לא נמצאו מסמכים ופרוטוקולים המתעדים את הליך המיון והבחירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראו י שהמועצה תבדוק גם את תקינותו של תהליך האיתור של סמנכ"ל חטיבה עירונית.
הביקורת העלתה ממצאים כבדי משקל בנושאים שלהלן: סגירת הרשות הישנה והקמת הרשות החדשה, פעילות הרשות, ביקורת הפנים, הליך הדחת המנכ"ל וסדרי המינהל ברשות.
ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בתפקוד הרשות ומוסדותיה ועל ליקויים בתיאום ובשיתוף הפעולה בינה ובין גופים אחרים הנוגעים לפעילותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשויות הנוגעות בדבר ובהן הרשות, משרד התחבורה ומשרד האוצר לפעול ללא דיחוי לתיקון הליקויים אשר הועלו בדוח זה על מנת ליצור תנאים א שר יאפשרו לרשות למלא את תפקידה כנדרש ולממש את ייעודה - להילחם בתאונות הדרכים.
בישראל31 ;נחלים ראשיים16 מהם זורמים לים התיכון והשאר- לירדן ולכינרת.
חוק המים, התשי"ט-1959 (להלן- חוק המים), קבע כי מקורות המים שבמדינה, לרבות נחלים, מיועדים לצורכי תושביה ולפיתוח הארץ.
על פי חוק המים אחת המטרות של הקצאת מים היא שמירה ושיקום של נחלים.
חשיבותם הציבורית והסביבתית של הנחלים היא בשימור ערכי נוף ופיתוחם, בשימור מערכות אקולוגיות, כשטחים פתוחים המשמשים לפעילות נופש ופנאי, כעורקי ניקוז, למניעת סחף, לאיגום ולהחדרת מים למי התהום.
לשיקום נחלים מּופָרים 11 יש ערך כלכלי הבא לידי ביטוי בשיפור הדימוי האזורי ובעליית מחירי הנדל"ן בסמוך לנחל, בהקטנת זיהומים סביבתיים, ביצירת מוקדי תיירות ובהפחתת נזקי הצפות.
בעבר זרמו מים שפירים במרבית הנחלים בישראל.
כתוצאה מפעולות פיתוח שנעשו בכל שנות הקמת המדינה - שאיבת מקורות המים של הנחלים, בנייה בסמוך אליהם, הפיכתם לעורקי ביוב ביתי, תעשייתי וחקלאי ופינוי פסולת מוצקה לתוכם או לשוליהם - יבשו מרבית הנחלים בישראל.
מקצתם הפכו למטרדים ולסיכונים סביבתיים: קרקעיתם כוסתה בבוצה ובתרכובות רעילות; נופים ומערכות החי והצומח בהם אבדו, לעתים בצורה בלתי-הפיכה, והנחלים הסיעו את הזיהומים בנתיבי זרימתם באורך מִצרָפי של כ -1000 ק"מ12 .
הנחלים נתפסו כמעבירי שפכים (גולמיים או מטוהרים) ומי שיטפונות, דבר שהתקבל כמוסכמה.
הנחלים טופלו בראייה ניקוזית של ניהול זרימתם באמצעות סכרונים, מאגרים, תעלות, קיצור פיתולים ודיפון דפנותיהם.
בעשרים השנים האחרונות גברה ההכרה הציבורית בחומרת מצבם של הנחלים בישראל ובכורח לשנותו, והיא באה לידי ביטוי, בין היתר, בהחלטות ממשלה13 , בהחלטות של מוסדות התכנון, בהוראות בתכניות מתאר ארציות ומחוזיות ובעיקר בהקמת המינהלה לשיקום נחלי ישראל .
11 נחל מופר- נחל שנפגע מזיהומים.
על פי מיפוי של רשות הטבע והגנים 13 למשל: החלטה 3589 ממאי2005 על שדרוג מי קולחים לאיכות שתאפשר את הזרמתם לנחלים; החלטה 476 מדצמבר2003 על תיקון לחוק המים בנוגע לשמירת 90 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
(ב-1993 ) בידי המשרד להגנת הסביבה (להלן- המשרד) ובידי קק"ל.
על פי "תכנית לאומית לשיקום הנחלים" (להלן - התכנית הלאומית) מנובמבר 2008 שהכין אגף מים ונחלים במשרד, האחראי לשיקום הנחלים, בשנים 1998 -2008 )השקיעו המשרד וגורמים נוספים (בעיקר קק"ל כ-200 מיליון ש"ח (להלן - מלש"ח) בשיקום הנחלים.
באותן שנים השקיעה המדינה כחמישה מיליארד ש"ח בבניית מכוני טיהור שפכים (להלן - מט"שים), בקווי הולכה ובניצול רב יותר של הקולחים - תנאי לשיפור איכות המים שמוזרמים לנחלים.
להערכת המשרד, יש להשקיע בפרק זמן של 15 שנים נוספות סכום של 2,090 מלש"ח לשיקום אקולוגי ונופי, ועוד2,186 מלש"ח להמשך בניית מטשי"ם ולשדרוג איכות השפכים שיוזרמו לנחלים על פי תקנות טיהור חדשות שנקבעו בשנת 2010.
על פי נתוני המשרד, בשנת 2009 היו27 נחלים בהליכי שיקום שונים.
בנובמבר2006 אישרה הממשלה תכנית מתאר ארצית משולבת למשק המים - נחלים וניקוז (תמ"א 34/'ב3 ), שמטרתה להבטיח את המשך קיומם ותפקודם של הנחלים וסביבותיהם לצורך שיקום, שימור ופיתוח של ערכי נוף וכמוקדי ם לפעילויות נופש ופנאי, בד בבד עם הבטחת תפקודם כעורקי ניקוז המצמצמים את נזקי הסחף וההצפות.
התכנית קבעה כי מדי חמש שנים מיום אישורה על המשרד להגיש למועצה הארצית לתכנון ולבנייה סקירה בדבר קידום תכניות לנחלים שסומנו בתשריטה.
החלטות הממשלה ואישור תכנית המתאר הארצית על ידיה מחייבות את המשרד לתת עדיפות ראוייה לנושא.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מארס-אוגוסט 2010 את פעולתם של הגופים השלטוניים המעורבים בשיקום הנחלים.
הבדיקה נעשתה באגף מים ונחלים ובמחוז חיפה של המשרד וברשויות הניקוז שורק -לכיש ושרון.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות), באגף תקציבים במשרד האוצר, ברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), ברשות הטבע והגנים, ברשויות הנחלים ירקון וקישון, בחברה להגנת הטבע, באיגוד ערים לשמירת איכות הסביבה (חדרה) וברשות הניקוז כרמל.
עיכובים בשיקום הנחלים .
שיקום מלא של נחל הוא תהליך המתמשך עשרות שנים.
הוא מחייב תקציב גדול ומעורבות של גופים רבים: משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, מוסדות תכנון, רשויות ניקוז, רשויות נחל ועוד.
תהליכי השיקום כוללים את שיקום המים: סילוק זיהומים (ביוב גו למי, קולחים, פסולת מוצקה) והקצאת מקורות מים; פעולות לשיקום אקולוגי, קרי - השבת מערכות ביולוגיות וזואולוגיות שנפגעו, ושיקום נופי של הגדות באמצעות תכנון ופיתוח של רצועות הנחלים והסדרת הפעולות המותרות והאסורות בהן.
עם השלמת פעולות השיקום יש צורך בפעולות קבועות של תחזוקה ואכיפה.
ערכי טבע ושיקום נחלים; החלטה 2117 מאוגוסט2000 ,העוסקת, בין השאר בהקצאת 50 מיליון מ"ק (להלן- מלמ"ק) של מים למשאבי טבע; החלטות במועדים שונים הנוגעות לשיקום הנחלים ירקון, קישון ואלכסנדר.
המשרד להגנת הסביבה 91 .
מאז שנות התשעים של המאה העשרים פועלת המדינה באמצעות המשרד וגופים נוספים לשקם את נחלי הארץ.
אשר על כן ניתן היה לצפות כי המשרד יקבע אבני דרך ומדדים לבדיקת העמידה ביעדי שיקום המים, השיקום האקולוגי ושיקום הנוף בגדות הנחל כך שיתאפשר להגדיר נחל כמשוקם במלואו או בחלקו ולעקוב אחר ההתקדמות בתהליך השיקום.
בהיעדרם של מדדים אפשר להגדיר נחל שאינו מצריך עוד פעולות של שיקום, אלא של תחזוקה בלבד, כזה ששיקומו הושלם, או לחילופין, נחל שהתהליכים הטבעיים העיקריים בו מתרחשים ללא צורך בהתערבות האדם.
92 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
התברר כי לאחר כ -20 שנות פעילות לא ניתן להצביע ולו על נחל אחד בישראל אשר שוקם לכל אורכו ומתפקד לאורך זמן ללא צורך בפעולות נוספות של שיקום לסוגיו.
אף שהוכנו תכניות-אב לנחלים רבים, ונקבעה בהן רמת השיקום שנבחרה לכל אחד, המשרד לא קבע מדדים למעקב ופיקוח אחר התקדמות הנושא.
המשרד הסביר בתשובתו מנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי תהליך שיקום של נחל עשוי להתפרס על פני עשרות שנים, אולם ניתן ליהנות מפירות השיקום כבר מתחילתו.
לדוגמה: נחל אלכסנדר היה אחד ממוקדי הזיהום הגדולים במישור החוף, ובמאמצי שיקום של יותר מ-15 שנים שוקמו קטעים בו, חל שיפור באיכות מימיו, והוא מהווה מוקד משיכה לרבים.
כמו כן המשרד הצליח לחולל תמורה ניכרת באיכות מי הקישון והירקון.
על אף שיפור באיכות הקולחים המוזרמים לנחלים, משמשים מרבית הערוצים להובלת שפכים מטוהרים ברמות שונות.
על פי נתוני רשות המים לשנים 2007 - 2008, כ -14 מלמ"ק של שפכים גולמיים וכ -95 מלמ"ק של קולחים 14 הוזרמו במישרין לסביבה ולנחלים.
להלן מפת פריסת הזרמת השפכים והקולחים לנחלים שהוכנה בידי רשות הטבע והגנים ועמותת "אדם טבע ודין" בינואר 2010: .
14 שפכים- ביוב גולמי; קולחים - ביוב שטוהר לרמה מסוימת.
המשרד להגנת הסביבה 93 94 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
המשרד השיב בנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי חלה ירידה במספר הזרמות הזיהומים הקבועים לנחלים מכ -250 באמצע שנות התשעים לכ -100 בשנת2009 .
רשות הטבע והגנים, המבצעת סקרים בנושא הזיהומים עבור רשות המים, הסבירה כי ניכרת מגמה מתמשכת של קיטון בהזרמת שפכים וקולחים לסביבה עקב הקמת מט"שים ומערכות איסוף ביוב חדשות, בשל הקמת מאגרי קולחים ומפעלי השבה נוספים ובגלל רצף שנות הבצורת, שחייב את החקלאים לנצל את הקולחים להשקיה גם בעונות החורף.
ב-2004 אימץ המשרד מסמך מדיניות לעניין שיקום הנחלים (להלן- מסמך המדיניות)15 .
על פיו, שיקום הנחלים נועד להשיג יעדים מערכתיים (יצירת חֵיצִים "ירוקים" בין יישובים, מתן זהות לאזורים ואפיונם, שילובם בתכנון הלאומי); יעדים הידרולוגיים (השבת המים לאפיקים, הבטחת איכות המ ים, הבטחת רציפות הזרימה, ניקוז, שימור הקרקע מסחף); יעדים אקולוגיים (שמירת המגוון הנופי והביולוגי, הבטחת רצף שטחים פתוחים ומסדרונות אקולוגיים) ויעדים חברתיים- כלכליים (הבטחת הנגישות לציבור, חיזוק הזיקה לערכי טבע, העלאת מחירי נדל"ן, מניעת נזקי שיטפונות ושיפור אפשרויות התיירות והנופש).
מסמך המדיניות הציע צעדים ליישום: הקמת מתקן טיפול שפכים אזורי אשר יטהר אותם לאיכות המתאימה להזרמה לנחל בכל אגן היקוות - כך ינוצלו עודפי הקולחים בסמוך למקום יצירתם וייחסך הצורך בהובלתם לאתרים מרוחקים; קביעת תקנים סביבתיים למי הנחלים המגדירים את איכות המים הזורמים בהם ולא את איכות הקולחים שיוזרמו אליהם ממכוני טיהור; כלילת פרק כלכלי בתכנית שיקום של נחל אשר יעריך את תועלת השיקום בכסף ועוד.
יעדים נוספים לביצוע פורסמו גם ב"תכנית לאומית לשיקום הנחלים" שפרסם המשרד בנובמבר 2008 : סילוק מזהמים מהנחלים; הכנת תכניות -אב ומתאר לשיקום אקולוגי, נופי ותיירותי; הגדלת השימוש בפתרונות ניקוז שאינם הנדסיים; שיקום אקולוגי של הנחלים; הכנת תכנית כלכלית לניהול ותחזוקה; תחזוקה ארוכת טווח.
נמצא כי רק מקצת היעדים הושגו (ראו בהמשך) - בעיקר הכנת תכניות- אב רבות ו פיתוח מוקדי נופש בגדות הנחלים.
איכות המים המוזרמים לנחלים שופרה אך היא עדיין ירודה בהרבה ממי המקור; שיקום הנחלים נתפס עדיין כשיקום הגדות למטרות נופש ופנאי ולא כשיקום של בתי הגידול שהיו בהם בעבר; לא נקבעו תקנים סביבתיים לאיכות מי הנחלים; פתרונות ניקוז "ירוקים" הם רק חלק קטן ממפעלי הניקוז; תכניות לנחלים אינן כוללות במקרים רבים הערכות כלכליות, ולא נקבעו מדדים להערכת התועלת המושגת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מקומו של שיקום הנחלים בפעילות המשרד, הטיפול הארגוני בו וסוגיית טיהור המים - שהוא שבאחריות רשות המים - כתנאי לשיקום הידרולוגי ואקולוגי הם אחדים מן הגורמים לעיכובים בשיקום הנחלים.
משרד החקלאות ציין בתשובתו מנובמבר 2010 כי הבעיה הקשה ביותר היא התקציב: עלות הפרויקטים הלאומיים לניקוז היא כ -1.
5 מיליארד ש"ח, ועלות הפרויקטים לשיקום נחלים אף גדולה יותר.
15 ,קפלן מוטי נחלי ישראל - מדיניות ועקרונות תכנון (2004 ).
בגיבוש המדיניות המוצגת במסמך השתתפו המשרד, מינהל התכנון במשרד הפנים, אגף שימור קרקע וניקוז במשרד החקלאות, נציבות המים (כיום - רשות המים), רשות הטבע והגנים, החברה להגנת הטבע, רשויות ניקוז, רשויות נחלים ועוד.
המשרד להגנת הסביבה 95 .
96 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
מקומו של נושא שיקום הנחלים בפעילות המשרד .
כאמור, הממשלה קיבלה החלטות על שיקום נחלים וגלומה בהן מחויבות שלה ושל המשרד לעניין.
במבוא למסמך המדיניות הגדירה מנכ"לית המשרד דאז, ד"ר מיקי הרן, את שיקום הנחלים כ"נושא מרכזי" בעבודת המשרד.
באוקטובר 2005 הציב השר לאיכות הסביבה דאז, ח"כ שלום שמחון, את קידום הפרויקט הלאומי לשיקום נחלי ישראל כמטרה אסטרטגית והגדיר את השיקום האקולוגי כעיקר העשייה16 .
גם השר שכיהן בתפקיד בעת הביקורת, ח"כ גלעד ארדן, קבע בפברואר 2010 .
כי המשך שיקום הנחלים הוא נושא מרכזי בפעילות המשרד ואולם הת ברר שבפועל קידום שיקום הנחלים אינו בעדיפות גבוהה במשרד, ובעשור הראשון של שנות האלפיים הקדיש לכך המשרד פחות משאבים מבעבר: (א) במסמך "עיקרי תכנית העבודה של המשרד" לשנים הבאות אשר הוצג בנובמבר 2009 , שיקום הנחלים אינו נמנה עם חמשת היעדים השנתיים החשובים17 ; (ב) במשך שלוש שנים כמעט- מאוגוסט 2004 עד אפריל2007 - לא אייש המשרד את תפקיד הממונה על אגף מים ונחלים, המופקד על שיקום נחלי ישראל, ועד לשנת 2009 לא היה במשרד תקן לעובדים שתפקידם טיפול בשיקום הנחלים; (ג) בשנת 1993 הקים המשרד (עם קק"ל) את מינהלת הנחלים הארצית, אשר שימשה כגוף מנחה ומלווה למינהלות הנחלים המקומיות.
עם הקמתה היא נהגה להתכנס כמה פעמים בשנה.
נמצא כי בשנים האחרונות היא מתכנסת רק פעם בשנה; (ד) פעולות השיקום נעשות בידי רשויות הניקוז - הכפופות למשרד החקלאות, וסדרי העדיפויות שלהן אינם נקבעים בידי המשרד.
המשרד לא פעל לשנות מציאות זו (ראו פרטים בהמשך); (ה) ההוצאות בגין הפעולות לשיקום הנחלים הן במגמת ירידה משנת 2000 , ובהצעת התקציב של המשרד לשנים 2009 -2010 אף נקבע כי הסיבה לכך היא "הקצב המתון של ביצוע התקציב לנושא שיקום הנחלים".
המשרד הסביר בתשובתו מנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הוא מייחס חשיבות רבה לנושא, ו"בימים אלה" נעשה שינוי ארגוני והוקם בו "אשכול משאבי טבע" הכולל את אגף מים ונחלים, אשר אחת ממטרותיו היא הגברה והעצמה של ההיבטים האקולוגיים והתכנוניים של שיקום הנחלים.
כמו כן הוא רואה בשיקום נחל קישון את אחד מפרויקטי הדגל שלו וגם הביא להחלטת ממשלה בנוגע לפיתוח פארק נחל באר שבע.
המשרד מעסיק מ-2009 שני פרויקטורים לקידום שיקום הנחלים, ולאחרונה גם כמה אקולוגים חיצוניים בחוזה רב -שנתי.
לפיכך גדלה יכולתו לפקח על הפעילות בנושא.
בתשובה נוספת של המשרד מיוני 2011 הוא הסביר כי מדיניותו נשענת על ריכוז מאמץ במספר מצומצם של נחלים מרכזיים (הירקון, הקישון ונחל באר שבע) בעוד נחלים אחרים זוכים לתשומת לב בהיקף מצומצם יותר (נחל תנינים, נחל חדרה, נחל אלכסנדר, נחל שקמה, נחל הבשור, ירדן צפוני וירדן דרומי).
באופן זה ניתן להשיג התקדמות ממשית בפרק זמן של ארבע-חמש שנים בנחלים העיקריים, בעוד שבנחלים האחרים מתקיימת פעילות של תכנון וביצוע בהיקף קטן יותר כדי לשמר את המודעות לצורך בשיקום נחלים.
אחת למספר שנים מופנים מאמצי זמן ותקצוב לנחלים שלא היו במרכז.
במכתב למנכ"ל רשות הטבע והגנים 17 חמשת היעדים החשובים של המשרד הם הסבת הפסולת למשאב; הפחתת זיהום האוויר; היערכות לשינויי אקלים; הגברת האכיפה הסביבתית; חינוך סביבתי.
המשרד להגנת הסביבה 97 .
משרד מבקר המדינה העיר למ שרד כי מדיניות זו לא פורסמה במסמך המדיניות שלו משנת 2004 או בתכנית הלאומית לשיקום נחלים מ- 2008 , והיא אינה עולה בקנה אחד עם החלטות של מינהלת הנחלים הארצית משנות התשעים (למשל בעניין מתן קדימות לשיקום נחל חדרה ונחל שורק).
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מדובר במדינ יות הנוכחית של המשרד - יש מקום לפרסם אותה ולהביא בחשבון, בין היתר, את התועלות הכלכליות שחישב המשרד בתכנית הלאומית מ - 2008 , בה נמצא למשל כי התועלת הכספית משיקום נחל שורק היא שנייה במעלה רק לתועלת שתצמח משיקום נחל הירקון.
יצוין כי בינואר 2011 , לאחר השלמת הביקורת, פרסמה הממשלה את תכנית העבודה שלה לאותה שנה.
עולה ממנה כי המשרד אכן שינה את סדרי העדיפויות שלו והגדיר את שיקום הנחלים ומניעת זיהומם כמשימה מרכזית על פי תכנית תלת-שנתית.
המשרד אף קבע מדדים לבחינת עמידתו ביעדים שהציב לעצמו 18.
על פי "תכנית לאומית לשיקו ם נחלים" שפרסם המשרד בנובמבר 2008 , נדרשת השקעה נוספת של כשני מיליארד ש"ח להשלמת שיקום ראוי של נחלי ישראל.
בשנים 1998 -2010 השקיע המשרד בעניין זה כתשעה מלש"ח בממוצע מדי שנה.
בהנחה שקצב ההשקעה בשיקום נחלים בידי המשרד ייוותר כשהיה ושיעור השתתפותם של גורמים אחרים (כגון קק"ל) לא יפחת - יידרשו עוד כמאה שנים על מנת לסיים את שיקום הנחלים בישראל.
החוקים הנוגעים למים קובעים את ההיערכות הארגונית לטיפול בהם בישראל מטפלים בנחלים בעיקר על פי שלושה חוקים: (א) חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, התשי"ח -1957 (להלן- חוק הניקוז) - השר האחראי ליישומו הוא שר החקלאות; הוא מוסמך להכריז (ברשומות), לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לענייני ניקוז, על שטח מסוים כעל אזור ניקוז ולהקים (בצו) לאחר התייעצות עם שר הפנים רשות ניקוז האחראית לשטח זה.
על רשויות הניקוז לדאוג לניקוזו הסדיר של תחום אחריותן ולפתח ולהחזיק לשם כך מפעלי ניקוז.
בישראל הוקמו 11 רשויות ניקוז (מכוח צו הניקוז וההגנה מפני שיטפונות (הקמת רשות ניקוז) התש"ך-1960 , אשר תוקן בשנת התשנ"ז) שהן תאגידים סטטוטוריים אשר תחומי פעולותיהן נקבעו לפי אגני ניקוז טבעיים.
18 להלן אחדים: עד תום שנת2011 יש להגדיל את מספר קטעי הנחל שבהם תומך המשרד בשיקום אקולוגי משלושה לעשרה; יש להגדיל את מספר הנחלים שלהם תכניות מים מאושרות משניים לחמישה; יש להקטין את מקורות הזיהום מ-100 ל-90 ; יש להגדיל את מספר התכניות לשדרוג מט"שים מחמש ל -21.
98 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
ניקוז, באישור שר החקלאות 19 , רשאית להטיל ארנונות ניקוז למימון פעולותיה לתחזוקה שוטפת ולבניית מפעלי ניקוז.
(ב) חוק המים - על ניהול משק המים והביוב מופקדת רשות המים.
רשות המים הוקמה בינואר 2007 ,על בסיס נציבות המים לשעבר ומינהלת הביוב הארצית ובאוקטובר 2009 הועברו לה גם .
(א) בחוק הניקוז המשרד להגנת הסביבה 99 .
הסמכויות שהיו למינהל לפיתוח תשתיות ביוב ולממונה על התאגידים במשרד הפנים.
הכוונה בהקמתה הייתה כלילת סמכויות הניהול במשק המים והביוב תחת קורת גג אחת.
עם הקמתה נוספו לה תפקידים נוספים על אלה שהיו לנציבות המים כגון קביעת תעריפים למים ולביוב ומתן הלוואות ומענקים להקמת תשתיות ביוב.
על פי חוק המים מטרות השימוש במים הן, בין היתר, לשמור ולשקם ערכי טבע ונוף לרבות מעיינות, נחלים ובתי גידול לחים.
רשות המים פועלת גם בנוגע לאיכות המים המוזרמים לנחלים ולכמותם.
לפיכך האחריות לשיקום המים בנחלים, תנאי מהותי וראשוני לשיקום הנחלים - מסורה בידיה.
(ג) חוק רשויות נחלים ומעיינות, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק הנחלים)20 - השר האחראי ליישומו הוא השר להגנת הסביבה.
השר רשאי להקים (בצו), לאחר התייעצות עם הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, רשות לנחל או לחלק ממנו או להטיל על רשות ניקוז קיימת תפקידים של רשות נחל.
אולם לא תוקם רשות נחל אלא אם לדעת השר אין הצדקה להטיל את תפקידיה על רשות ניקוז קיימת.
השר ממנה את חברי רשות הנחל מנציגי הממשלה, נציגי השלטון המקומי, נציגי הציבור ועוד.
תפקידיה של רשות נחל הם לתכנן ולבצע את הפעולות האלה: קביעת תוואי לנחל; הסדרת זרימת המים בנחל והסרת מפגעי תברואה מהם; ניקוז התחום שנקבע לרשות הנחל; שימור הנוף ומתנות הטבע בגדות; הסדרת חלוקת המים למעוניינים בהם; הסדרת דרכי השימוש בנחל בידי המעוניינים.
המקור לתקציבה של רשות נחל, בדומה למקורות התקציב של רשות ניקוז, הן אר נונות ניקוז והקצבות ייעודיות ממשרדי ממשלה.
על פי חוקים אלה וחוקים הנוהגים בשלטון המקומי, הרשויות המקומיות או תאגידי המים והביוב מטפלים באיסוף הביוב ובטיהורו לקולחים; רשות המים מטפלת, בין היתר, בהפקת המים ובאספקתם ובמימון הקמת מכוני טיהור שפכים; משרד החקלאות מטפל בניקוז; משרד הבריאות קובע כללים לאיכות מי השתייה והקולחים; המשרד להגנת הסביבה עוסק בזיהום המים בנחלים.
בחלק מהנחלים יש שמורות טבע או גנים לאומיים ואלה מטופלים בידי רשות הטבע והגנים.
יוצא אפוא, שגם לאחר הקמת רשות המים והביוב במתכונתה החדשה נותרה חל וקת הסמכויות בתחום המים בכלל ובתחום הנחלים בפרט מבוזרת בגופים רבים.
אלה הגופים שמטפלים במישרין בשיקום הנחלים: (א) אגף מים ונחלים במשרד ועובדים במחוזות המשמשים כמטה לעניין.
באגף עובד רכז מינהלת הנחלים הארצית כפרויקטור לשיקום; (ב) מינהלת הנחלים הארצית - גוף וולונטרי העוסק בהיגוי ובתיאום של פעולות של מינהלות נחלים שמוקמות בחלק מהמקרים (להלן - מינהלות מקומיות) ובייעוץ להן.
המינהלה הארצית מקבלת שירותי מטה מאגף מים ונחלים; (ג) המינהלות המקומיות - וולונטריות גם הן, עוסקות בהיגוי ובייעוץ לרשויות הניקוז הסטטוטוריות, ואלה האחרונות הן המפתחות את הנחלים ומשקמות אותם מכוח צו הטלת תפקידי רשות נחל עליהן.
(ד) רשות הטבע והגנים יוזמת תכנון ושיקום של בתי גידול בנחלים.
20 במועד חקיקת חוק זה טרם הוקם המשרד לאיכות הסביבה, (כיום- המשרד להגנת הסביבה).
100 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
רשויות הניקוז - סוכנות הביצוע לשיקום הנחלים .
,במועד סיום הביקורת45 שנים מאז חקיקת חוק הנחלים, הוקמו רשויות נחלים לשניים מ-30 הנחלים העיקריים- לירקון (1988 ( ) ולקישון1994 ).
בשנים 2003 -2010 הטילו השרים להגנת המשרד להגנת הסביבה 101 .
הסביבה21 , על פי המתווה שנקבע בחוק הנחלים, על כל 11 רשויות הניקוז תפקידים של רשויות נחל בצווים מכוח חוק הנחלים.
הטלת התפקידים על שש רשויות ניקוז בצו מ-2005 הוגבלה בתחילה לשלוש שנות ניסיון, וב-2008 תיקן השר להגנת הסביבה דאז, מר גדעון עזרא, את צו הטלת התפקידים והפָכֹו לקבוע.
השיקולים להוספת התפקיד של רשויות נחל על רשויות הניקוז הקיימות נבעו מניסיונן בטיפול בנחלים מזווית הניקוז ומיעילותן.
מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ציין במכתבו למשרד מבקר המדינה מיולי 2010 כי הסיבה להטלת תפקידים של רשויות נחל על רשויות הניקוז היא הרצון לנסות ולאחד גופים ציבוריים דומים.
המשרד הוסיף בתשובתו מנובמבר 2010 כי בהסתמך על הנחיות היועץ המשפטי לממשלה המדינה אמורה להשתמש בגופים קיימים בביצוע תפקידים המתאימים למדיניות המשרד.
הועלה כי השרים להגנת הסביבה הטילו על רשויות הניקוז הכפופות לשר החקלאות תפקיד סביבתי מובהק - שיקום נחלים - דרך קבע, בטרם נבדק לאורך זמן תפקודן הסביבתי של רשויות אלה ומבלי שנבדק אם יש או אין הצדקה לעשות זאת, כפי שנקבע בחוק הנחלים.
השרים גם לא הסדירו בחקיקה את האופן שבו מתיישבים שני התפקידים יחדיו כאשר כל אחד מהתפקידים נעשה בכפיפות לשר אחר.
התפקידים של רשות ניקוז ורשות נחל נועדו לשרת מטרות שאינן בהכרח עולות בקנה אחד: על פי חוק הניקוז, תפקידה של רשות ניקוז לדאוג לניקוזו הסדיר של נחל, להוביל ולהרחיק מים העלולים להזיק לחקלאות, לבריאות הציבור, ולנצל את מי הנגר לטובת משק המים.
המשמעות היא כי יש להוביל את המים במהירות דרך נחלים או תעלות ניקוז אל השפך או למאגרים.
מנגד, על פי חוק הנחלים, תפקידה של רשות נחל להסדיר את זרימת המים בנחל ולשמר את הנוף ואת מתנות הטבע לאורכו.
משמע, עליה להשאיר את המים בנחל, בגדותיו ובפֶשֶט ההצפה22 .
שלו כדי לשמור על בתי הגידול ועל הנוף הטבעי צו ההסמכה של רשויות הניקוז היה ניסיון לשלב את פעולות הניקוז עם הפעולות לשימור הנחל בגוף אחד המחויב לפ עול על פי שני תפקידים אשר לא תמיד עולים בקנה אחד, אולם המשרד לא פעל לפתרון הבעיות הכרוכות בכך טרם אישור צווי הטלת התפקידים בשנים 2010- 200323 .
חוק הנחלים פירט שבעה תפקידים אשר על רשות נחל לתכנן ולבצע- כולם או מקצתם, כפי שייקבע בצו הקמתן.
השר להגנת הסביבה - בהטילו על רשות ניקוז למלא תפקידים של רשות נחל - צריך לקבוע בו אילו תפקידים של רשות נחל מוטלים עליה.
בצווים שהטילו על 11 רשויות הניקוז תפקידים כאלה פורטו רק שניים משבעת התפקידים שבסמכות רשות נחל: קביעת התוואי לנחל ושמירת הנוף ומתנות הטבע בגדותיו.
תפקידים חשובים כגון הסדרת זרימה סדירה של המים ומניעת זיהומם לא נכללו בצו.
לשם השוואה יצוין שבצווים שמכוחם הוקמו .
21 בצו רשויות נחלים ומעיינות (הטלת תפקידי רשות נחל על רשויות ניקוז), התשס"ג- 2003 שתוקן ב-2005, ב-2008 וב-2010.