HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על אף הפניות של מפקד היחידה הארצית בנוגע לפערי .
התקינה והאיוש במס"א, טרם חל שינוי בנושא.
בתגובת המשטרה נכתב בעניין זה כי בהתאם להחלטת ראש אח"ם, החל במרץ 2022 .
תועתק פעילות מס"א מיחידת הסייבר הארצית לחטיבת הסיגינט -סייבר במטה אח"ם.
במסגרת המעבר מגבשת החטיבה תפיסת הפעלה מותאמת הכוללת דרישה לתקינה .
עם זאת, במסגרת תוכנית העבודה של המשטרה לשנים 2022 - 2023 , .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון תועדפו בעיקר תוכניות בתחומים אחרים (בדגש על טיפול בפשיעה בחברה הערבית), ואילו .
עבודת המטה בנושא חיזוק מס"א לא תועדפה ברמה הארגונית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ההתבססות על כוח אדם המצוי בתחלופה .
גבוהה אינה מספקת את המענה התפקודי הדרוש למס "א כדי למלא את כל .
התפקידים שיועדו לו במערך הסייבר והזי"ט, בדגש על יישום החובות המוטלות על .
המשטרה מכוח אמנת בודפשט.
ממסמכי אח"ם עולה כי מס"א מפעיל שני מנגנונים מבצעיים מקבילים בכפיפות דואלית - .
מנגנון אחד בכפוף ליחידת הסייבר בלהב55 , ומנגנון שני בכפוף לחטיבתהסיגינט -סייבר .
במטה אח"ם לביצוע פעילות מודיעינית: איסוף, ריכוז והפצה של התראות על תוכנות זדוניות .
ואיומים בתחום הסייבר למשטרה ולשותפי חדר המצב בארץ ובעולם; טיפול בבקשות עזרה .
בין-משטרתיות באמצעות מחלקת תיאום מבצעי (מת"ם) בחטיבת המודיעין; וביצוע פעילות .
מבצעית: מתן סיוע מקצועי ובלעדי לחדרי המצב ולמוקדי הפעילות במס"ל, בגופי ממשל .
נוספים, ולגורמים הרלוונטיים לשם יישום אמנת בודפשט.
בלוח להלן פירוט הפניות שבהן .
טיפל מס"א בשנים 2018 - 2020 .
במסגרת יישום ועדת בודפשט .
לוח 5: סיכום פעילות מוקד 24/7 ,של מס"א 2018 - 2020 .
2018 2019 2020 סה"כ .
בקשות סיוע מגורמי חו"ל למס"א 40 74 80 194 .
בקשות סיוע ממס"א לגורמי חו"ל 103 53 54 210 .
נוכח ריבוי המשימות והכפיפויות של מס"א, הממוקם פיזית ביחידה הארצית בבניין להב .
433 , נקבע בהחלטת חטיבת הסיגינט-סייבר מיוני 2018 כי המנגנון השני במס"א יוצב במטה .
אח"ם, אולם החלטה זו טרם יושמה.
על פי נוהל אח"ם, היחידה הארצית תסייע לחטיבת הסיגינט- סייבר בהנחיה מקצועית, .
בהכשרה ו בהדרכה של כלל החוקרים ואנשי המודיעין.
כמו כן עליה לסייע לגורמי המטה .
בחטיבות המטה בגיבוש תפיסת ההפעלה בכל הנוגע לטיפול המשטרתי בעבירות מחשב.
נכון למועד סיום הביקורת גיבשו חטיבת החקירות וחטיבת הסיגינט-סייבר שלושה מסמכי .
הנחיות קצרים לחוקרים ( Playbooks ) הכוללים תיאור תופעות פשיעה בולטות במרחב .
המקוון ומתודולוגיות לטיפול בתיקי חקירה בנושאים אלו: סחיטה מקוונת על רקע מיני; .
מרמה והונאה; הונאת דמי מקדמה ("עוקץ הלוואות").
55 מוקד ידע חקירתי לתחומי פשיעת הסייבר: ניטור כלל האירועים שבטיפול המשטרה ובניית תמונת מצב אחודה; מתן .
סיוע מקצועי (במתווה Help Desk ) לכלל יחידות המשטרה בראיסדר המשימות הארגוני (הצי"ח - ציון ידיעות חיוניות); .
וסנכרון אירועי פשיעת הסייבר ברמה הארצית הבין-ארגונית.
הביקורת העלתה כי אין למחלקי הסייבר במחוזות מתודולוגיית עבודה כתובה, וכי .
שלושת מסמכי ההנחיות שגיבשו חטיבת החקירות וחטיבת הסיגינט -סייבר אינם .
עונים על הצורך במתודולוגיית טיפול סדורה ומפורטת לש לל תופעות הפשיעה .
בתגובת המשטרה נכתב כי ההנחיות הקיימות הן התחלה של יישום בפועל של מתודולוגיה .
בתחום זה על בסיס ניתוח רוחבי של תופעות פשיעה במרחב המקוון, וכי בכוונת החטיבות .
המקצועיות - חטיבת הסיגינט -סייבר, חטיבת החקירות וגורמי מס"א - להמשיך בניתוח .
תופעות נוספות ובמתן הנחיות לשטח.
התמודדות עם סוגי פשיעה במרחב המקוון דורשת, בין היתר, מוכנות טכנולוגית .
והקצאת משאבים טכניים ואנושיים המ בוססים על נתוני הפשיעה המקומית .
נמצא כי מס"א ממלא תפקידים מהותיים ומרכזיים במאבק הכלל - .
משטרתי בעבר יינות במרחב המקוון במישור הפנים -ארגוני, במישור הבין -ארגוני, .
ברמה הלאומית וברמה הבין-לאומית , אך זאת ללא מעמד מוסדר במבנה הארגוני .
וללא מתודולוגיה מפורטת.
נוכח זאת, מומלץ כי חטיבת הסיגינט-סייבר , המופקדת על בניין הכוח המשטרתי .
ועל תפיסת ההפעלה שלו, תקדם מתווה למיצוב מעמדו של מס"א במערך הסייבר .
והזי"ט, שיכלול הסדרה מפורטת של תפקידיו, של מתודולוגיית העבודה שלו, ושל .
משאבי האנוש והמשאבים החומריים הדר ושים לו.
חטיבת הסיגינט-סייבר, שהוקמה בשנת 2014 באח"ם, החלה בשנת2020 להרחיב את ייעודה .
ואת פעילותה למטרות אלה: לשמש יחידת מטה ארצית המופקדת על בניין הכוח האסטרטגי .
של המאבק בפשיעה מתוחכמת ובפשיעה חמורה במרחב המקוון , לרבות באמצעות גיבוש .
תפיסת הפעלה; ל פתח נגישות טכנולוגית-מבצעית ; ולאסוף מידע דיגיטלי ע ל סוגיו השונים .
לבקשת המשרד לבט"פ, בפברואר 2020 גיבש אג" ת טיוטת פק"א בעניין ארגונה .
מחדש של החטיבה כאמור , ובה נקבע כי החטיבה תופקד על ה פיתוח, הגיבוש ו ההטמעה של .
תור ת הפעלה ו של נהלים בתחומי האיסוף, ההפקה ו העיבוד של תוצרי הסייבר והסיגינט .
נכון לאוגוסט 2021 טרם אושרה טיוטת הפק"א האמורה.
על פי טיוטת הפק "א שגובשה בפברואר 2020 , חטיבת הסיגינט-סייבר נועדה לעסוק בבניין הכוח .
המודיעיני והמבצעי של המשטרה, בדגש על תחום איסוף המידע ועיבוד תוצריו.
בשנת 2021 החלה החטיבהלשקוד על הפיתוח ו הרכישה של אמצעים טכנולוגיים בעיקר .
למטרות איסוף מידע מודיעיני במרשתת ועל מחקר תשתיתי של מאפייני הפשיעה בזירת .
התקשורת הדיגיטלית ובמרחב המקוון.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון עלה כי טיוטת פקודת ההקמה של חטיבת הסיגינט- סייבר מפברואר 2020 - לא .
יצוין כי טיוטת הפק"א אינה מסדירה את חלוקת התפקידים בין חטיבת הסיגינט-סייבר ובין .
בתגובתה ציינה המשטרה כי היא רואה חשיבות באישור פק"א חדשה; הנושא קיבל את .
אישורו של מנכ"ל המשרד לבט"פ בפברואר 2020 , ובמועד סיום הביקורת הנושא עדיין מצוי .
בשיח בין המשרד לבט"פ ובין המשטרה.
תגובת המשרד לבט"פ מינואר 2022 אישרה את .
עוד נמצא כי אח"ם לא הגדיר את חלוקת התפקידים בין חטיבת הסיגינט-סייבר ו בין .
יחידות אחרות, לרבות חטיבת המודיעין, יחידת הסייבר בלהב 433 ואגף טכנולוגיה .
ותקשוב (א טו"ב), בעיקר בתחומי האיסוף, המיצוי וההיתוך של המידע המודיעיני.
גם ממשק העבודה של מס"ל עם החטיבה, במובחן מהממשק שקיים בינו ובין .
מס"א, לא הוסדר בנוהל עבודה.
בתגובת המשטרה נכתב כי בעקבות השינויים בהקמת חטיבת הסיגינט -סייבר, המעבר .
הצפוי של מס"א לחטיבה ושינ וי הכפיפות הפיקודית של מחלקי הפשיעה המקוונת, .
המשטרה תקדם עדכון של נוהל הקיים באח"ם בנושא הפעלת המערך לאיסוף וחקירות .
סייבר בראי חוצה חטיבות.
מרכז קשר רשתי: אחד מהתחומים המרכזיים של פשיעת הסייבר הוא תחום ההונאה .
כדי להתמודד עם התופעה הקימו מדינות במע רב אמצעי קשר מקוונים .
שמאפשרים למסור ולקלוט מידע ותלונות, ולהעביר את המידע ואת התלונות לטיפול .
היחידות הרלוונטיות במערכת אכיפת החוק המקומית.
להלן דוגמאות למדינות שמפעילות .
בריטניה - הקמה של Action Fraud - מרכז איסוף וניתוח של מודיעין ואירועים הקשורים .
להונאות ועבירות סייבר.
ארה"ב - הקמה של IC3 - Internet Crime Complaint Center 56.
אוסטרליה - הקמה של גוף המכונה ACORN ( Australian Cyber Crime Online Report .
גוף זה הוטמע לתוך Australia Cyber Security Centers Report Cyber - .
פלטפורמה מקוונת לדיווח על פשיעת סייבר.
56 גוף המסונף ל-FBI .
,אתר המרשתת של הגוף מאפשר בין היתר להגיש תלונות של נפגעי עבירות במרחב המקוון .
לפרסם מידע והנחיות לציבור כיצד להתמודד עם פשיעת סייבר על סוגיה השונים, להעביר התראות לציבור ולפרסם .
דוחות שנתיים ונתונים סטטיסטיים על סוגי פשיעת הסייבר ונזקיה.
הביקורת העלתה כי לא הוקם בישראל מרכז קשר רשתי.
מומלץ כי המשרד לבט"פ .
ישקול לאמץ את הדגם שהופעל בארה"ב, בבריטניה ובאוסטרליה במאבק בפשיעת .
הסייבר, ולהקים מרכז קשר רשתי שיסיע לגופי האכיפה לאגם את המידע הקיים .
בנושא עבור גורמי החקירה והמבצעים במשטרה, בייחוד בתחומי המרמה וההונאה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 ציין המשרד לבט"פ כי נושא זה ייבחן ותיערך .
למידה של הנושא בהתאם להמלצת הביקורת.
נוכח האמור לעיל ולשם ייעול המאבק בעבריינות במרחב המקוון חסר הגבולות, מומלץ .
כי המ שטרה תגבש תפיסת הפעלה עדכנית, הכוללת: עדכון המבנה הארגוני הקיים; .
הסדרת תשתית פעילותם של כל גופי המודיעין, החקירות והמבצעים במערך הסייבר .
והזי"ט; אפיון ממשקי העבודה בין הגופים המשטרתיים וקביעת שיתופי הפעולה הנדרשים .
בינם ובין הגופים הנוגעים בדבר במרחב הממשלתי ובזירה הבין- לאומית.
שהמשטרה תגבש תובנות בנוגע להיקף הפשיעה על סוגיה השונים ותפעל לכתיבת .
מתודולוגיה ותוכניות פעולה מפורטות שייתנו מענה ראוי לאיומים במרחב זה.
בתגובת המשטרה נכתב כי שיפורי הטכנולוגיה ותופעות הפשיעה במרחב הסייבר משתנים .
בטווח זמנים מהיר ומחייבים דינמיות ויצירתיות בהתמודדות עימן.
תפיסות ההפעלה, ממשקי .
העבודה והכלים הנדרשים נבחנים במסגרת דיונים של החטיבות המקצועיות באח"ם ונציגי יחידת .
התמודדות עם סוגי פשיעה במרחב המקוון דורשת, בין היתר, מוכנות טכנולוגית והקצאת .
משאבים טכניים ואנושיים המבוססים על נתוני הפשיעה המקומית והעולמית.
המשטרה תשקול העמדת משאבים אלו כנדרש.
בהקשר זה כתבה המשטרה כי בשנת 2021 אישר המפכ"ל הקצאת משאבי התעצמות טכנולוגית .
לתחום הסייבר בסך 22 מיליון ש"ח לשנת העבודה2022 כמענה ראשוני, וכי היא מכירהבעובדה .
שיש להמשיך ולהקצות משאבים לצרכים הטכנולוגיים הרבים הנובעים מהאתגרים הייחודיים .
בהתמודדות עם הפשיעה בזירה זו.
אשר ליחידת הסייבר הארצית, חלק משגרת העשייה של .
היחידה הוא העשרת ידע רלוונטי המבוצעת באופן עצמאי.
תופעות פשיעה, פרסומי מחקר .
ומגמות עתידיות מגולמים במסגרת השיקולים בקביעת תוכנית המודיעין ויעדי היחידה.
הפעילות המשטרתית בתחום המודיעין - איסוף .
איסוף מודיעין משטרתי על אודות פעילות עבריינית נעשה באמצעות מיצוי מידע משני מקורות .
עיקריים: אנושיים (יומינט - סוכנים ומודיעים) וחומריים (על פי רוב, סיגינט - באמצעי התקשורת .
השונים), הן במרחב הפיזי והן במרחב המקוון.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון גופי המודיעין העוסקים בפשיעת סייבר .
על פי פקודות המשטרה, חטיבת המודיעין באח"ם, שבראשה עומד קצין בדרגת תת-ניצב הכפוף .
לראש אח"ם, היא הגוף המופקד על איסוף המודיעין, על ניתוחו ועל הערכתו עבור גופי החקירה .
מחד גיסא ועבור יחידות המטה מאידך גיסא.
בחטיבה שלוש מחלקות, והן עוסקות במחקר .
מודיעין, בהיתוך מידע ובשיתוף מידע בין-לאומי.
המידע המודיעיני המצוי בידי ה משטרה בתחום העבריינות במרחב המקוון מסתמך , בין .
היתר, על מקורות יומינט ועל ציתות לתעבורת תקשורת (סיגינט).
איסוף המודיעין בתחום .
העבריינות במרחב המקוון מותנה בחיבור טכנולוגי לאמצעי תקשוב דיגיטליים ולמקורות .
וירטואליים - הן במרשתת הגלויה והן ברשת האפלה.
במצב הנוכחי יש ביזור של גופי .
המודיעין במשטרה העוסקים באיסוף, בניתוח ובמחקר של מידע מודיעיני בתווך האינטרנטי.
להלן בתרשים תיאור גופי המודיעין במשטרה העוסקים באיסוף, ניתוח והערכה של מודיעין .
תרשים 14: גופי המודיעין במשטרה העוסקים באיסוף, בניתוח ובהערכה .
של מידע מודיעיני ברשת .
היחידות המשטרתיות האמורות עוסקות באיסוף מודיעין בקשר ל פשיעת סייבר אך .
אינן מאורגנות במבנה אחיד והיררכי, וחלקן אף אינן כפופות מקצועית ומנהלית .
לחטיבת המודיעין המרכזית באח"ם.
בפברואר 2020 , בדיון שהתקיים בנושא רה-ארגון חטיבת הסיגינט והקמת מטה הסייבר .
בחטיבה, התריע סמנכ"ל בכיר לתכנון תקצוב ובקרה במשרד לבט״פ, כי על המשטרה .
להמשיך ולחדד את תחומי האחריות של החטיבה ולעגן אותם בנוהלי עבודה, בדגש על .
פעולות העלולות להיות חופפות בין חטיבות האח"ם השונות, כגון מיצוי מידע המבוצע הן .
בחטיבת הסיגינט-סייבר והן בחטיבת המודיעין, וכן ממשקי עבודה שלהן עם יחידות כגון .
מס"ל, היחידה הארצית ומחלקי הסייבר במחוזות.
אולם פעולות אלה טרם הושלמו.
בתגובת המשטרה נכתב כי כל יחידה אחראית לטיפול בפשיעה שבתחומה על בסיס .
תמונת המודיעין שהיא מייצרת.
בתחום פשיעת הסייבר הגוף המרכזי לאיסוף מודיעין הוא .
מחלק המודיעין שביחידת הסייבר הארצית.
לצד זאת פועל מס"א לאיסוף מידע ממקורות .
שונים ומנתח תמונת מודיעין רחבה יותר.
מחלק המודיעין ביחידת הסייבר הארצית ומס"א .
פועלים בהתאם לנוהלי חטיבת המודיעין ולהנחיותיה, בדומה לכל גוף איסוף מודיעין אחר .
הביזור הקיים של יחידות המודיעין באח"ם, במטה הארצי ובמחוזות: חטיבת .
המודיעין, חטיבת הסיגינט-סייבר, מודיעין יחידת הסייבר בלהב, המודיעין במחוזות .
וחטיבת הדוברות, עלול להקשות על המשטרה לאגם משאבים ולרכז ידע, מיומנות .
מקצועית, מומחיות ויכולות איסוף וניתוח מודיעין במרחב המקוון הן בבניין הכוח והן .
יוצא אפוא כי הביזור הקיים מקשה על ביצוע של פיקוח ובקרה ברמה .
הארצית על טיב הטיפול של אח"ם בתיקי העבריינות במרחב המקוון.
למשטרה לשקול לאגם משאבים בתחומי איסוף ומחקר מודיעין במרחב המקוון, .
באופן שיסייע בהגברת המיומנות והיכולות בתחום זה.
בעקבות עמ"ט הונאה (ראו לעיל) הושקה בנובמבר 2020 )תוכנית חלוץ (פיילוטשעניינה .
הפעלת מוקד ארצי של היתוך מידע בתחומי ההונאה, אשר ינטר, יעשיר ויפיץ את המידע .
ליחידות הרלוונטיות לשם יצירת שינוי תודעתי באמון הציבור; זיהוי מגמות עומק וקביעת .
מדיניות טיפול; ראייה כוללת וארוכת טווח של טיפול בעבירות הונאה; יצירת תפיסת הפעלה .
של כלל אח"ם בנושא; שילוב יכולות בתוך המשטרה ומחוצה לה; ומציאת פתרונות .
אסטרטגיים בתחומי האכיפה והמניעה.
יצוין כי מדובר במוקד לענייני הונאה בלבד, שאינו .
זהה למרכז הקשר הרשתי המופעל במדינות המערב שנזכרו לעיל.
צוות העבודה שהוקם לבחינת הקמתו של המוקד הארצי כלל בממצאיו ניתוח תמונת .
מודיעין בתוך המשטרה והוא קבע, בין היתר, כי יש חוסר אחידות בין המחוזות וכן כפילות .
בטיפול בתחומים דומים; חסר אפיון מקוון לעבירות בתחום ההונאה; וכי מחלקי הסייבר .
עוסקים בפשיעה שאינה בהכרח פשיעת סייבר ואין להם משאבים לטיפול בעבירות סייבר .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון במחצית 2021 הסתיימה הכנת תוכנית החלוץ.
על פי מסקנותיה יש להקים באופן קבוע .
מוקד היתוך הונאה ארצי, ולהקצות לו 20 ,תקני כוח אדם הכשירים לעסוק בתחומי המודיעין .
המחקר והטכנולוגיה, לשם ביצוע, בין היתר, של מ שימות אלה: סינון מידע, איתור .
הזדמנויות לתקיפת תשתיות וגורמי עבריינות חוזרת, ואיתור תיקים בעלי עניין ציבורי או .
כאלה המייצגים נפגעים רבים.
יצוין כי דוח הצוות המשותף התייחס לתוכנית החלוץ וציין כי פעילות המוקד עשויה לתרום .
לאיתור יעדים לטיפול אכיפתי ולגיבוש צי"ח 57 .
אסטרטגי ליחידות האיסוף .
במאי 2021 החליט מפכ"ל המשטרה שלא להפעיל מוקד הונאה בהיקף שנבחן בתוכנית .
החלוץ, אלא להפעיל חוליה מצומצמת ברמה הארצית שתתכלל את הטיפול באירועי סייבר .
חוצי מחוזות ותווסת עומסי פרשיות בין המחוזות.
מהאמור עולה כי תוכנית החלוץ להפעלת מוקד הונאה השיגה את מטרותיה ועל כן הומלץ .
להקים מוקד הונאה כאמור, אולם יישומה הקבוע בעתיד לא צפוי לצאת אל הפועל.
במצב דברים זה על המשטרה להמשיך ולעקוב אחר ההשפעות של אי -היישום .
המלא של התוכנית בשים לב לצרכי האכיפה בתחום זה.
בינואר 2022 הודיעה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי הקמת מרכז הונאה סייבר הוא .
פרויקט בעל חשיבות רבה, וכי היא שואפת להביאו לכדי מימוש בהקדם.
לגיוס המשאבים הדרושים, תפעיל חטיבת הסייבר את מס"א גם במישורים אלו.
איסוף מידע מודיעיני .
על פי נוהלי אח"ם, המודיעין המשטרתי עוסק באיסוף מידע מהמרשתת וממקורות בעולם הפיזי, .
ותפקידיו הם כדלקמן: (א) לשקף את המציאות בתחום העבריינות במרחב המקוון באמצעות .
בניית תשתית ידע בנושא בשיתוף גורמים אזרחיים רלוונטיים וגורמי מודיעין עמיתים; (ב) להפעיל .
תשתיות אסטרטגיות בתחום אחזור מידע בנושא; (ג) ניתוח מידע ומתן תמונת מודיעין בפרשיות .
חקירה במרחב המקוון; (ד) הפקת מידע מכלים טכנולוגיים סמויים ופיקוח על תהליך ההפקה, .
פערי המידע המודיעיני: על פי תמונת המודיעין לשנת 2020 , התגברות העבריינות במרחב .
המקוון נובעת מהנגישות של אמצעים טכנולוגיים למיסוך וטשטוש זהות המשתמש .
במרשתת, הזמינים לכל דורש, ואשר מאפשרים לעבריינים לבצע פעילות פלילית בזירה זו .
תוך שמירה על אנונימיות.
לפיכך קיים פער מודיעיני איסופי ניכר בתחום עבירות המין .
והפדופיליה, על אף ריבוי הא יומים הקיימים בתחום זה במרחב המקוון נוכח חשיפתם .
המוגברת של ילדים ובני נוער ליישומונים.
זאת ועוד, קיימת סכנה לזליגה של טכנולוגיות .
ופיתוחים מהשוק הפרטי, וייתכן שאף מהמגזר הביטחוני, לשוק הפלילי באמצעות מומחי .
אבטחת מידע הסוחרים בפיתוחים אשר נוצרו במהלך עבודתם במגזרים אלה.
פער מודיעיני בנושא ומספר הידיעות בנושא הוא מצומצם.
57 ציון ידיעות חיוני ות - תוכנית העבודה של המודיעין הכוללת מיקוד בנושאים מסוימים.
המלצות צוות "עליונות טכנולוגית בשיטור", שהוקם במשטרה כדי לבחון באופן מערכתי .
את אתגרי השיטור בתחומים הטכנולוגיים, מיוני 2021 , מלמדות כי המשטרה נדרשת לאוסף .
של יכולות טכנולוגיות המאפשרות את תכליותיה הארגוניות באמצעות מידע מודיעיני .
איכותי, מספק ורלוונטי, תוך הקדמת העבריין, סיכול כוונותיו וחשיפתו.
התוצר המודיעיני הנדרש צריכה להתבסס על מעורבות של יחידות המשטרה בתחנות, .
במחוזות וביחידות הארציות, בכל שלב י התהליך: גיבוש ההתראות והיעדים, שימוש .
באמצעים טכנולוגיים לאיסוף, היתוך המידע ומיצויו בידי קציני מודיעין ו על ידי הבינה .
המלאכותית, והעברת מידע אופרטיבי לגורמים המבצעיים לשם סיכול הפעילות .
תמונת המצב שהפיקה חטיבת המודיעין בשנת 2020 והצפי לשנת 2021 הצביעו על .
התרחבות הליקויים בתחום האיסוף במרחב המקוון כדלקמן: .
בשנים 2018 - 2020 נפתחו כ- 26,400 תיקי חקירה שעניינם עבירות שונות שבוצעו .
באמצעות מחשב, אולם רק ב-10% ,מהתיקים הוגשו כתבי אישום.
בתקופה האמורה הגישה המשטרה כ-15% כתבי אישום מכלל תיקי החקירה.
מחלקת המחקר בחטיבת המודיעין "האחוז הנמוך יחסית של כתבי האישום מצביע על .
הקושי באיסוף ראיות מספיקות להגשת כתבי אישום ברוב התיקים".
על פי תמונת המודיעין, ב-90% מתיקי החקירה בעבירות במרחב המקוון לא הוגשו .
כתבי אישום עקב מידע חסר.
נתונים אלו עשויים להצביע על הקושי באיסוף מידע .
לשם השגת ראיות מספיקות בתיקי החקירה.
בשנת 2020 התרחב השימוש ביישומונים מוצפנים כפלטפורמה לפעילות פלילית .
מגוונת (סחר ויבוא סמים, סחר באמל"ח וברכוש גנוב, מכירת אלכוהול בלתי חוקית, .
עבריינות מין, זנות, הונאה, זיוף, הלבנת הון, הימורים ואלימות), וזאת נוסף על השימוש .
ביישומונים אחרים להחלפת מסרים.
על פי תמונת המודיעין, עלו פערים ביכולת המשטרה לאיסוף מודיעין המתבסס .
על תעבורת מסרים ועל ראיות הנוגעות לביצוע עבירות פליליות ביישומונים .
חטיבת המודיעין הצביעה על אינדיקציות להמשך השימוש באמצעים פיננסיים .
אלקטרוניים לצורכי תשלום עבור טובין ושירותים פליליים, ביצוע הונאות וכן העברת .
כספים בין גורמים פליליים ללא דיווח לרשות המיסים ולרשות לאיסור הלבנת הון .
וחוק איסור הלבנת הון, התש"ס]נוסח חדש[ ומימון טרור על פי פקודת מס הכנסה- .
במסגרת פעילות זו, העוקפת את המגבלות הרגולטוריות, נעשה שימוש .
באמצעים אלה: מטבעות וירטואליים, אתרי סליקה, יישומוני תשלום, קודים לשימוש .
במכשירים למשיכת מזומנים, אמצעים ל"הלוואות חברתיות" ואחרים.
כן תועד שימוש במלביני הון מקצועיים והצבת מכשירים למשיכת מזומנים לביטקוין .
הפרוסים במקומות שונים, ללא פיקוח, המשמשים לפעילות עבריינית.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מן הנתונים עולה כי עלו פערים ביכולת המשטרה לאסוף מידע מודיעיני של .
עבירות המתבצעות באמצעי תשלום מסוימים.
פעילות פלילית ברשת האפלה - על פי מסמכי חטיבת המודיעין קיימים פערי מידע .
ניכרים בתחום הפעילות הפלילית ברשת האפלה, ולכן אין אינדיקציות ברורות לגבי .
היקף הפעילות שלה (ראו לעיל בפרק העוסק ב "עבריינות במרחב המקוון - .
מאפיינים, מגמות ונזקים").
פלטפורמות מוצפנות נעשו כלי חשוב בפעילותם של מבריחי נשק וסמים הפועלים .
בגבולות לבנון, ירדן ומצרים.
כמו כן קיימות אינדיקציות לתשתיות פלסטיניות העוסקות .
בהונאת אתרי ממשל ישראלי במרשתת, אשר נועדו לספק מקור הכנסה לתשתיות .
תמונת המצב המודיעינית לשנת 2020 העלתה כי היעדר כלים טכנולוגיים .
מותאמים מגבילים את יכולת איסוף המודיעין על תשתיות מבריחי נשק וסמים .
באמצעות המרחב המקוון ועל תשתיות העוסקות בהונאת אתרי ממשל ישראלי .
במרשתת, הפועלות בשיתוף פעולה עם ארגוני טרור.
בתגובתה צינה המשטרה כי על אף היעדר כלים טכנולוגיים מתאימים ביצעה יחידת .
הסייבר הארצית פעילות יזומה בשיתוף פעולה עם גופים מקבילים בחו"ל ובהתבסס .
על מידע יומינטי ועל ניטור רשתי.
הפעילות הפלילית במרחב המקוון הפכה למנוע צמיחה כלכלי והתפתחותי עבור .
עבריינים מהדרגים הנמוכים והבינוניים.
רובם היו בעבר עברייני רכוש ופשיעת רחוב .
אשר השכילו להבין את הפוטנציאל הכלכלי הטמון בביצוע העבירות באמצעות .
המרשתת ואת היעדר האכיפה המשטרתית בזירה זו.
ההתעצמות הכלכלית ורצונם של .
העבריינים להרחיב את פעילותם גורמים לצמיחתן של כנופיות בהיבטים של קריירה .
עבריינית, הון שחור ומאבקי שליטה בין קבוצות מתחרות.
תמונת המצב המודיעינית לשנת 2020 העלתה כי המרשתת היא מרחב שבו אין .
למדינה שליטה, ובתחומו היא אינה מצל יחה להגן על האינטרסים הביטחוניים .
והכלכליים שלה ושל תושביה, לרבות בהיבט הביטחון האישי והפרטיות.
על המשטרה להטמיע את הלקחים העולים מתמונת המודיעין בתוכניות העבודה .
שלה כדי לצמצם את פערי האיסוף הניכרים בנוגע לעבריינות במרחב המקוון.
בתגובת המשרד לבט"פ נכתב, כי האתגרים בתחום פשיעת הסייבר עולים בהערכת המצב .
בתחום ביטחון הפנים ואף סומנו כנושאים למיקוד אסטרטגי.
כמו כן, בהתאם למדיניות .
השר לבט"פ, בתוכנית העבודה לשנת 2022 תבוצע עבודת מטה לבחינת מענה לעבירות .
נגד מבוגרים במרחב המקוון, בין שבאמצעות הרחבת מוקד 105 ובין שבאמצעות הקמת .
אתגרי האיסוף במרחב המקוון: ממסמכי המשטרה והוועדה המתמדת עולה כי הואיל .
והמרחב המקוון פרץ את גבולות השיפוט הטריטוריאליים, נדרשת בין היתר חשיבה מחודשת .
בנוגע להפעלת האיסוף המודיעיני בחו"ל בלי לפגוע בריבונות של מדינות זרות.
חדירה לשרתים מרוחקים - איסוף מודיעין בזירה על-טריטוריאלית מותנה במקרים .
רבים בחדירה לשרתי מחשב הממוקמים במדינות זרות.
זירה זו טומנת בחובה קשיים .
משפטיים עקב החשש לפגיעה בריבונות המדינה שבה מצויים שרתי המחשב.
סחיטה מינית - בהנחיה מקצועית שגיבשה חטיבת הסיגינט -סייבר בנושא "טיפול .
בתופעות פשיעה במרחב המקוון" 58 תוארה תופעת פשיעה שעיקרה סחיטה מינית .
מדובר בתופעה עולמ ית שארגוני אכיפה רבים נאבקים בה, והיא .
מהנפוצות ביותר בתיקי חקירה הקשורים לפשיעה במרחב המקוון.
אירועים בשבוע בישראל ומיליוני קורבנות ברחבי העולם בסכומים שנאמדים במיליוני .
יש במשטרה כמה מתודולוגיות לטיפול בתופעה, אולם צוין בהנחיה האמורה .
במפורש כי "ככלל קיים פער ניכר בטיפול המודיעיני של משטרת ישראל בתופעה זו.
יש לפעול לטובת יישום אסטרטגיה של מניעה באמצעות תיעוד, שימור וניתוח קשרים .
עם פרופילים חשודים גם כאשר מרבית התיקים נסגרים בעילת על"ן.
נתונים יוכל לשמש לשיתוף פעולה עם סוכנויות אכיפה במדינות שמהן מגיעות מרבית .
הכנופיות המייצרות את תופעת הפשיעה הזו.
חוליית הונאה ארצית תהיה אמונה על .
תיעוד ושימוש הנתונים".
נמצא כי נכון למועד סיום הביקורת , מס"א אוסף את הנתונים הנוגעים לתופעת .
הפשיעה מסוג סחיטה מקוונת על רקע מיני, והנתונים מפורסמים בדוחות שהוא .
עד מועד סיום הביקורת לא נמצא כי מאגר הנתונים של מס"א משמש לניתוח .
המידע המופיע בו ולגיבוש אסטרטגיה של מניעה או טיפול מודיעיני כלשהו בתופעת .
בתגובת המשטרה נכתב כי מעבר מס"א לחטיבת הסיגינט-סייבר נועד בין היתר להמשיך .
ולפתח את יכול ות המשטרה בניתוח מיטבי של המידע שאוגרת מס"א עבור גיבוש .
אסטרטגיות עתידיות לטיפול בפשיעת סייבר.
מודיעין מסכל במרחב המקוון: דיונים שהיו באח"ם העלו כי איסוף מודיעין התקפי (פרו- .
אקטיבי) - באופן יזום ובאמצעות פצחנים - הוא אמצעי הכרחי לסיכול פשיעה במרחב .
המקוון, וכי היחידה הארצית נועדה לתקוף ולא להגיב למתקפות.
על פי נוהל אח"ם משנת .
2019 ", איסוף התקפי כולל פעילות "וובינט 59 המבוססת על דיאלוג מלא שמתקיים בין .
הגורם אוסף המודיעין המשתמש בפרופיל פיקטיבי, ובין היעד שהוא מושא האיסוף; וזאת .
במתווים של טקסט, מדיה קולית או מצולמת.
ממסמכי אח"ם עולה כי למחלקי הסייבר במחוזות יש יכולת מוגבלת בתחומים מסוימים .
לשם סיכול פעילות עבריינית במרחב המקוון.
בהחלטת סגל הפיקוד הכללי בנוגע לתפיסת .
ההפעלה החדשה של מחלקי הסייבר במחוזות מאפריל 2021 , נקבע שהכפפתם של .
58 המסמך נכתב בשנת2019 , אושר על ידי חטיבת החקירות כהנחיית עבודה והופץ במחוזות בשנת2020 .
59 Web-Intelligence - מודיעין ממקורות גלויים.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון המחלקים לראש ענף חקירות במחוזות תכלול מיסוד של מערכים מבצעיים תומכים, לרבות .
מודיעין יומינטי, סיגינטי ומחקר (בילוש, איסוף והערכה).
ממסמכי אג"ת ואח"ם עולה כי תפקיד התקיפה המודיעיני הוטל על חטיבת הסיגינט -סייבר .
בדומה לחוליות העוסקות בתחום זה ב -FBI , והיא מנסה לקדם את העניין באמצעות .
התקשרות עם ספקיות מהמגזר העסקי.
בדיון שהיה במטה הארצי ביוני 2021 הובהר כי .
טרם התגבש במשטרה נוהל לאיסוף מודיעין אקטיבי (התקפי), וכי יש לתת לתחום זה .
מענה הן בטווח הקצר והן בטווח הארוך.
הביקורת העלתה כי תחום המודיעין המבצעי ההתקפי שנועד לחשיפה, לאיתור .
ולמניעה של פשיעת סייבר נמצא בשלבי הרצה ופיתוח.
עקב חשיבות הנושא מומלץ שאח"ם ישלים את גיבושו ואישורו של הנוהל, ויפעל .
להשלמת ההתקשרויות הנדרשות להפעלת הנוהל.
בינואר 2022 הודיעה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי הנוהל מצוי בשלבי אישור .
אחרונים, ועם קבלת הערות כלל הגורמים הנוגעים בדבר ואישורו, יופץ הנוהל ותוסדר .
שיתופי פעולה בין המשטרה ובין גופי חוץ מקומיים .
המאבק העולמי בעבריינות במרחב המקוון מחייב נקיטת פעולות מגוונות לאיתור מוקדי הפשיעה .
ומניעתה לצד ביצוע חקירות פליליות, באמצעות הרחבת השימוש במידע מסכל הנוגע לתקיפה, .
להצפנה ולהעברה של נכסים וירטואליים, המתקבל בין היתר ממקורות אלה: ממשקי עבודה .
רציפים בין רשויות השלטון, החלפת מידע תדיר בין רשויות האכיפה לעמיתיהן בחו"ל ושיתוף .
פעולה עיתי עם גופים עסקיים במגזר הפרטי.
להלן פרטים בקשר לאפיקי שיתוף הפעולה של המשטרה עם קהיליית המודיעין הישראלית ועם .
רשויות האכיפה הזרות, בדגש על החלפת מידע מודיעיני ואיתור חשודים בפשיעת סייבר .
בדוח הצוות המשותף עלה כי למשטרה ולגופי קהיליית המודיעין (מוסד, שב"כ, צה"ל) אין .
נוהלי עבודה משותפים הנוגעים לשיתוף במידע מודיעיני, לרכש ציוד טכנולוגי, .
למתודולוגיית איתור חשודים וחיפוש בחומרי מחשב ולהטמעת ידע והכשרה.
אין בין הגופים שיתוף פעולה מבצעי שיטתי אלא במקרים אקראיים בלבד.
הוועדה המתמדת בין היתר ביישום המלצות דוח הצוות המשותף.
ההמלצות הנוגעות לשיתוף הפעולה בין המשטרה ובין גופי קהיליית המודיעין.
עלה כי הגם שיש צורך מודיעיני ומבצעי במיסוד שיתוף הפעולה בין המשטרה ובין .
גופי מערכת הביטחון, בדגש על קהיליית המודיעין, אין ממשקי עבודה קבועים בין .
מומלץ כי הוועדה המתמדת תיישם את המלצות הצוות המשותף בדבר חיזוק שיתופי .
הפעולה הבין-רשותיים, ובהם גופי א כיפה וביטחון.
אלו יסייעו למשטרה לשפר את .
יכולותיה באיסוף מידע מודיעיני, ברכישת ידע מקצועי ומיומנויות טכנולוגיות, לשם .
טיוב אמצעי החקירה בפענוח פשיעה ואיתור חשודים באירועי עבריינות במרחב .
יצוין כי בדוח הצוות המשותף של הוועדה המתמדת נכתב כי גורמי הפשיעה במרחב המקוון .
נהנים מהאפשרות לבצע פשיעה בסכומי כסף קטנים אשר משיאים להם רווח בהיקפים .
גדולים, שכן המרשתת מאפשרת לתוקפים לפגוע באנשים רבים במקומות שונים בעולם .
אולם כאשר לא מונחת בפני גופי החקירה במדינות השונות תמונת .
המצב הכוללת של היקף הפשיעה הגלובלי, הרי שאין להם תמריץ לנהל חקירות מקומיות .
או בין-לאומיות בעלויות גבוהות בגין פגיעה קונקרטית במתלונן יחיד או בקבוצה קטנה של .
נפגעים בסכומים קטנים, ולכן יש להקים צוות עבודה מודיעיני קבוע בראשות המשטרה .
על פי דוח הצוות המשותף, אי-גיבושה של תמונת מודיעין אחודה בין גופי המודיעין .
בישראל מונעת שיתוף פעולה אפקטיבי עם גורמי חקירה במדינות אחרות.
כי צוות המודיעין של הוועדה המתמדת, שבו שותפים כלל גורמי האכיפה, ידון על .
אפיקי היישום של המלצת הצוות המשותף להקים צוות עבודה מודיעיני בין-ארגוני, .
שיגבש תמונת מצב רחבה על אודות תופעות הפשיעה במרחב המקוון.
12 נציגי משטרה מוצבים דרך קבע ב -12 מדינות ברחבי העולם 60 ועוסקים במסגרת .
תפקידם, בין היתר, בסיוע למאבק בעבריינות במרחב המקוון.
נוסף על כך , המשטרה .
החליטה כי שוטר נוסף יחל את עבודתו כנציג נודד61 שמושבו בישראל.