HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
, ובאחת המשרות כמפורט , בפרט, בטרם יבחן היועץ המשפט]בידי הממשלה או טעון אישורהי של המשרד או יחידת הסמך, לפי העניין, בהם עתיד להיות מועסק, מול היועץ המשפטי לנציבות שירות המדינה, אם נדרשת התחייבות של העובד לפעול על פי הסדר בכתב למניעת ניגוד עניינים13.
" במהלך הביקורת, במאי 2006 , פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיות שעניינן "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה" 14 (להלן- ההנחיות או הנחיות היועץ המשפטי לממשלה); בעקבות ההנחיות עדכנה הנציבות את התקשי"ר (להלן - הוראות התקשי"ר המעודכנות) וכן הפיצה נוהל לעריכת הסדר לניגוד עניינים15.
יצוין כי על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, "הסדר למניעת ניגוד עניינים הינו מסמך בו חושף המועמד להיות עובד ציבור את ענייניו האחרים או תפקידיו האחרים שעלולים לגרום לו להיות במצב של חשש לניגוד עניינים במילוי תפקידו הציבורי, ומתחייב לקבל על עצמו מגבלות מסוימות, בעבודתו הציבורית או בתחום האישי, שימנעו את ניגוד העניינים האמור".
פעילות עובדי מדינה ועובדי ציבור במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים .
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במשרדי ממשלה ובמוסדות שלטוניים אחדים, נמצא שעובדים כיהנו בתפקידים בעלי סמכויות שלטוניות וסטטוטוריות והיו במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בין תפקידם לבין אינטרסים אחרים שלהם.
נמצא כי חלק מעובדים אלה פעלו ללא הסדר בכתב למניעת מצבים של חשש לניגוד עניינים, ועובדים אחרים - בניגוד להסדר שנעשה עמם.
לפי חוק מינהל מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 (להלן- החוק), מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י או המינהל) אחראי לניהול מקרקעי המדינה ומקרקעי ישראל.
לפי החוק, הממשלה ממנה את מועצת מקרקעי ישראל, שקובעת בין היתר את המדיניות הקרקעית שלפיה יפעל .
ההדגשה לא במקור 14 הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, הנחיה 1.
המינהל, מפקחת על פעילותו ומאשרת את הצעת תקציבו.
ממ"י הוא גוף פיקוח ואכיפה העוסק לעתים גם בהקצאה של משאב חשוב ובדרך כלל יקר, קרקע של המדינה, למכלול שימושיה ולכן מדובר בגוף שלטוני רגיש ובעל עוצמה.
במועד הביקורת העסיק המינהל 795 עובדים במשרות תקניות.
היועצת המשפטית למינהל עו"ד רחל זכאי משמשת יועצת משפטית למינהל במינוי של קבע מאז אוקטובר 2001 (להלן- היועצת המשפטית).
לפני מינויה למשרה זו היא שימשה מנהלת המחלקה המינהלית בפרקליטות מחוז תל אביב (אזרחי).
אי-עריכת הסדר למניעת ניגוד עניינים : על פי מסמכי ממ"י, עוד בטרם מונתה לתפקיד היועצת המשפטית של המינהל ובמהלך כהונתה במשרה זו שימש בעלה דאז יועץ משפטי של חב רות מנהלות 16 המועסקות בפרויקטים של ממ"י, וכן ייצג בהליכים משפטיים או במשא ומתן בעלי עניין בקרקעות המינהל.
יצוין, כי בתקופת כהונתה של היועצת המשפטית החליפו גורמים פרטיים אחדים שהיו בסכסוך משפטי עם ממ"י את משרדי עורכי הדין, שייצגו אותם, במשרדו של בעלה דאז.
מכוח האיסור על עובדי מדינה להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים ומכוח חובת הגילוי הנאות היה על היועצת המשפטית, בטרם כניסתה לתפקיד, למסור בכתב מידע מלא, מפורט ומדויק על הזיקות העסקיות האמורות לממונים עליה.
הדרישה למסירת המידע בכתב ובטרם כניסה לתפקיד, כאמור, מקבלת משנה תוקף לנוכח חשיבותה ורגישותה של משרת היועץ המשפטי למינהל.
היועצת המשפטית הייתה צריכה לדעת שבעקבות הדיווח על עניין אישי בדבר זיקות עסקיות של עובד מדינה או של קרובי משפחתו, אשר נוגעות לתחומי פעילותו יש לבחון אם יש מניעה שהעובד יועסק במשרה לנוכח אותן הזיקות, או שיש צורך לעשות הסדר בכתב למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים, הסדר שקובע במפורש במה מותר ובמה אסור לעובד לעסוק ומהו סוג ההגבלות שצריכות לחול עליו.
טרם כניסתה לתפקיד לא מסרה היועצת המשפטית ליועץ המשפטי לממשלה ולנציבות ולממונים עליה, מידע בכתב על הזיקות העסקיות של בעלה דאז.
כפועל יוצא, לא בחנו היועץ המשפטי לממשלה והנציבות את סוגיית היתכנות מינויה של עו"ד זכאי למשרת היועץ המשפטי לנוכח הזיקות האמורות.
כמו כן, לא נערך עמה הסדר בכתב למניעת ניגוד עניינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 השיבה היועצת המשפטית, כי "מיד עם החברות [ כניסתי לתפקיד הודעתי לממונה עלי, מנהל המינהל, כי בעלי לשעבר מייצג את .
עובדה זו הודעה אף לסמנכ"ל שיווק וכלכלה דאז, לסגנו דאז (המשמש ]המנהלות והמתכננות כסמנכ"ל שיווק וכלכלה עתה) לסמנכ"ל תכנון ופיתוח, ליועצים המשפטיים, והינה ידועה לכל עובדי המינהל להם יד ורגל בעבודה מול חברות אלה".
לטענת היועצת המשפטית, ".
החובה שבתקשי"ר אינה לדאוג לתיעוד אלא להודיע על כך, ולא להיות מעורבת בכל דרך, אלא באישור הממונה.
לא נזקקתי לאישור הממונה מאחר ולא הייתי מעורבת, בוודאי לא ביודעין, בפעולה או בעסקה שעלולה לצמוח ממנה תועלת אישית לבעלי לשעבר" (ההדגשה במקור).
16 חברות מנהלות הן חברות פרטיות לניהול ופיקוח על עבודות תכנון ופיתוח מקרקעין.
בעניין זה ראו דוח מבקר המדינה על הפעלת חברות מנהלות במינהל מקרקעי ישראל, משנת 1997.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 41 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2007 הוסיפה היועצת המשפטית: "הודעתי בדבר ע"י בעלי לשעבר ניתנה הן למר ש.
בן]מנהלות ומתכננות[ ייצוג חברות-אליהו 17 .
והן למר י אפרתי עת החל למלא תפקיד מנהל המינהל בפועל (במקביל להיותו מנכ"ל משרד התשתיות)".
היועצת המשפטית ציינה בתשובתה זו: "לא מסרתי מידע בכתב ליועץ המשפטי לממשלה ולנציבות שרות המדינה עובר לכניסתי לתפקיד מאחר ולא ידעתי על קיום חובה כלשהי לעשות כן.
לא התבקשתי לעשות כן, ע"י אף אחד מהגורמים ש טיפלו בהעברתי, שהיו: ממשרד המשפטים ממנו עברתי, המינהל אליו עברתי ונציבות שירות המדינה".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2007 ציין מנהל המינהל דאז, כי הודעתה של היועצת המשפטית למינהל איננה זכורה לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא כאשר מדובר ביועצת משפטית היה ראוי שהיא תיתן את דעתה על החשיבות העקרונית שיש לתיעוד מידע רגיש בכלל ובדבר חשש לניגוד עניינים בפרט.
בהתאם לכללי מינהל תקין ומכוח חובת הגילוי הנאות, משהייתה מודעת לפוטנציאל לניגוד עניינים בין עבודתה כיועצת משפטית למינהל לבין זיקותיו העסקיות של בעלה דאז לבעלי עניין בקרקעות המינהל, הייתה מוטלת עליה החובה למסור בכתב את מלוא המידע הרלבנטי לממונים עליה18 , דבר שלא עשתה.
יתר על כן, תגובותיהם של היועצת המשפטית למינהל ושל מנהל המינהל דאז, כמובא לעיל, רק ממחישות את הצורך למסור, בכתב, מידע רגיש שנוגע לניגוד עניינים של מי מעובדי הציבור.
בשל היותה מופקדת על נושא הסדרת ניגוד עניינים לעובדי ממ"י, מן הראוי היה כי כאשר מדובר בחשש לניגוד עניינים אישי שלה, תדווח היועצת המשפטית על כך גם לנציבות שירות המדינה או ליועץ המשפטי לממשלה.
אשר להודעתה של היועצת המשפטית כאמור, שלדבריה נמסרה בעל פה מיד עם כניסתה לתפקיד; לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה די בהודעתה זו, שכן במהלך מילוי תפקידה התחיל בעלה לייצג גורמים נוספים על אלו שצוינו בהודעתה.
על כן היה עליה, למצער, לקיים באופן שוטף חובת דיווח מלא, מפורט, מדויק ובכתב למנהל המינהל, בדבר המצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בשל הזיקות העסקיות של בעלה לבעלי עניין בקרקעות ממ"י.
היה מן הראוי שהיועצת המשפטית תתעד את דיווחיה למנהל המינהל על המצבים האמורים שהיא עלולה להיקלע אליהם אגב מילוי תפקידה כדי שגבולות ניגוד העניינים יהיו ברורים וידועים גם לגורמים אחרים.
מהאמור לעיל עולה כי מנהל המינהל, מר יעקב אפרתי, ידע על זיקותיה האישיות של היועצת המשפטית ועל החשש כי תימצא במצב של ניגוד עניינים.
לפיכך היה על מנהל המינהל לוודא שייעשה עם עו"ד זכאי הסדר למניעת ניגוד עניינים, אולם הוא לא עשה כן.
נוכחות והשתתפות בדיונים במצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים : כאמור, היה על היועצת המשפטית להסדיר את נושא ניגוד העניינים באופן כולל; מכל מקום, כל אימת שעלה חשש לניגוד עניינים כלשהו, היה עליה להתייעץ ולקבל חוות דעת בשאלה האם עליה להימנע מלהיות נוכחת בדיונים הנוגעים .
17 עו"ד שלמה בן-אליהו כיהן בתפקיד מנהל המינהל לפני יולי 2001.
18 בעניין זה ראוגם דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ), בפרק "חברות מנהל רשות המסים במוסדות איגוד הכדורסל", עמ' 904-888 .
לעניינים שבהם טיפל בעלה או שדי באי השתתפות פעילה בדיון.
על כל פנים, החלטה בעניין זה הייתה צריכה להתקבל בידי גורם שלישי ולא בידיה.
הביקורת העלתה כי בעת כהונתה כיועצת משפטית למינהל נקלעה עו"ד זכאי למצבים שהיה בהם חשש לניגוד עניינים בין תפקידיה השלטוניים לבין ענייניה האישיים.
להלן פרטים: נמצא, כי הפרוטוקולים של ישיבות ועדות המינהל ומועצת המינהל, שהיועצת המשפטית חברה בהן, הובאו לידיעתה על ידי הנהלת המינהל, בלא שהושמטו מהם קטעים בנושאים שלגביהם הייתה היועצת המשפטית במצב של חשש לניגוד עניינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2007 ציינה היועצת המשפטית: "דומני כי גישה לפיה יש לשלול ממי שקיים לגביו חשש לניגוד עניינים מידע בדבר נושאים שנדונו והחלטות שהתקבלו, לאחר שהתקבלו, הינה מרחיקת לכת עד מאוד.
חשש לניגוד עניינים עניינו במניעת יכולת להשפיע על הדיון לקראת קבלת החלטה ועל קבלת החלטה, אין עניינו, ולא ראוי כי תהיה תוצאתו, מניעת מידע מעובד על החלטה שהתקבלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם אין לשלול מידע בדבר הנושאים שנדונו והחלטות שהתקבלו ממי שקיים לגביו חשש לניגוד עניינים, אולם פרוטוקולים של דיונים כוללים לעתים רקע עובדתי, אמות מידה לקבלת החלטה וחלופותיה, הבעת עמדות ודעות של המשתתפים בהם טרם קבלת ההחלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה חשיפת מידע זה אינה רצויה, וראוי היה שהנהלת המינהל תשמיט מידע זה מהפרוטוקולים שהועברו אל היועצת המשפטית.
05 רכשה היועצת המשפטית בית וחלקת אדמה במושב (להלן - הנחלה).
על פי המסמכים, טרם רכישת הנחלה הודיעה היועצת במכתב מספטמבר 2003 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כי בכוונתה לרכוש נחלה.
בתגובה על מכתבה קבע היועץ המשפטי לממשלה דאז, מר אליקים רובינשטיין, בחוות דעתו מדצמבר 2003 שהופנתה לנציב שירות המדינה ולמנהל המינהל, כי ".
הדבר אינו מתיישב עם תפקיד היועצת המשפטית למינהל.
להחליט, וככל שבכוונתה להמשיך בעסקת הרכישה יהיה עליה ]היועצת המשפטית[ לפיכך על לסיים את תפקידה".
04 פנה היועץ המשפטי לממשלה דהיום, מר מני מזוז, למנהל ממ"י, וציין, כי "חלפו כחודש וחצי, וטרם נתקבלה כל התייחסות מצדכם בדבר הצעדים שננקטו, לכאן או לכאן, בעקבות הנחייתו האמורה של היועץ המשפטי לממשלה.
למותר לציין, כי התמשכות הדברים בנסיבות הקיימות אינה ראויה ואינה הולמת מינהל ציבורי תקין".
04 ,ליועץ המשפטי לממשלה ביקש מנהל המינהלכי ישקול שנית את אמות המידה שלפיהן חיווה דעתו בעניין זה קודמו בתפקיד.
במכתב הסבר שכתבה עו"ד זכאי ליועץ המשפטי לממשלה היא פירטה את פעילות הלשכה המשפטית של ממ"י בעניין קרקעות חקלאיות ונחלות, והציעה פתרון שיפיג את החשש לניגוד עניינים.
בעקבות הסבריה של היועצת המשפטית ליועץ המשפטי לממשלה בעניין רכישת הנחלה, הודיע היועץ המשפטי לממשלה דהיום, מר מני מזוז, במאי 2004 ליועצת המשפטית מה הם הנושאים שייכללו בהסדר למניעת ניגוד עניינים בין מילוי תפקידה לבין רכישת הנחלה.
עם הנושאים שנאסר על היועצת לטפל בהם "במישרין או בעקיפין, לרבות בדרך של השתתפות בדיונים", כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 43 .
נמנים טיפול ב"זכויות בעלי נחלה במושבים, וזכויות חוכרים בתנאי נחלה וזאת לעניין גיבוש מדיניות חדשה, והן לעניין יישומה של מדיניות שכבר נקבעה; קביעת הנחיות ביצוע וכל טיפול אחר, וכן מעורבות בכל החלטה בתחום אחר שיש בה כדי להשליך על החלטות ועל אינטרסים של בעלי נחלה במושב לרבות שינויי יעד".
(א) מאחר שעסקת רכישת הנחלה יצאה לפועל מן הראוי היה שייעשה על בסיס הודעתו של היועץ המשפטי לממשלה, הסדר מפורט ומקיף למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בעבודתה של היועצת שהוא מסמך בעל תוקף משפטי מחייב שחתום בידי היועצת.
(ב) נמצא כי בפרוטוקולים של ישיבות אחדות של הנהלת ממ"י בין ינואר 2005 - יוני 2006 נרשם, שהיועצת השתתפה בדיונים בנושאים שלפי הודעתו של היועץ המשפטי לממשלה היה אסור לה להשתתף בהם, כדי להימנע ממצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
מ עיון בפרוטוקולים האמורים עולה שהיועצת לא הודיעה לנוכחים כי היא מנועה מלהשתתף בישיבות.
כמו כן, נמצא כי באוקטובר 2003 קיימה ועדת עסקות מרכזית - מסלול אדום 19 , ישיבה בעניין מתן פטור ממכרז להסכם מקרקעין בין ממ"י לבין חברה פרטית, שאותה ייצג בעלה דאז של היועצת המשפטית.
בפרוטוקול הישיבה נרשם כי היועצת המשפטית השתתפה בישיבה והוועדה אישרה את העסקה בין ממ"י ובין החברה הפרטית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 השיב מנהל המינהל, כי "ברוב המקרים לא השתתפה היועצת המשפטית למינהל בדיונים בנושאים אליהם יכולה להיות לה נגיעה.
במקרים אחרים, בהם נכחה היועצת המשפטית, נמנעה מהשתתפות בדיון".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 הסבירה היועצת המשפטית כי האיסור להשתתף בדיון שיש לה נגיעה אישית אליו, הוא איסור על השתתפות פעילה ולא על נוכחות באולם שבו מתקיים הדיון.
לראיה הביאה היועצת בתשובתה את פסק הדין בבג"ץ ברגמן נ' הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה ת"א20 .
כן ציינה שלא השתתפה בדיונים על הנושאים שיש לה נגיעה אליהם בין שנכחה בהם ובין שלא נכחה בין שאי השתתפותה נרשם בפרוטוקול ובין שלא נרשם.
בתשובתה מדצמבר 2006 הסבירה היועצת המשפטית כי "לאהיה צורך להודיע בכל אחת מישיבות הנהלת המינהל כי הנני מנועה מלהשתתף בדיון בנושאים המסוימים, בהם אכן לא השתתפתי, שכן עובדת היותי בעלת נחלה באותה עת הייתה ידועה לכל חברי ההנהלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן ישנם הסדרים שונים למניעת חשש לניגוד עניינים, ולעתים די באי השתתפות פעילה ואין חובה שלא להיות נוכח בדיון.
הדבר בא לידי ביטוי במאמרן של עו"ד טנה שפניץ ועו"ד ורדה לוסטהויז, בנושא "ניגוד עניינים בשירות הציבור"21 , שם דנו בדרכים השונות שבהן אפשר לפעול במצב של ניגוד עניינים.
לדעתן, "הימנעות מהשתתפות בהחלטות או בביצוען במקרים בהם ניגוד העניינים מוגבל לעניין מסוים, ניתן לדרוש מבעל התפקיד הציבורי שלא ייטול חלק בתהליך קבלת החלטות או ביישומן; מאליו מובן כי פתרון זה מותנה בכך שעניינית ניתן לקבל את ההחלטה באותו נושא ללא השתתפות של בעל .
19 ועדת עסקות מרכזית - מסלול אדום , היא ועדה של ממ"י שחבריה חברים בהנהלת ממ"י ובסמכותה לדון בעניינים של ביטול עסקות או מתן ארכה לביצוען והיא דנה בעסקות שמנהל המחוז מניח על שולחנה.
20 בג"ץ 3480/91 אורי ברגמן נ' הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה ת"א ואח' , פד מז (3 )716.
21 ראו הערת שוליים12.
הימנעות זו יכולה ללבוש שלוש צ ורות: הימנעות מהצבעה בלבד או הימנעות מהשתתפות בדיון, והדרך העדיפה היא השלישית - שבעל התפקיד כלל לא היה נוכח בדיון, זאת שבעצם הנוכחות יש כבר כדי להשפיע על המשתתפים האחרים…" (ההדגשה אינה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, המטרות של דיונים הן בדרך כלל חילופי מידע ועמדות וקבלת החלטות בנושאים העומדים על הפרק.
מכאן, שגם אם בעל התפקיד אינו אלא נוכח בדיון בנושא שיש לו נגיעה אישית אליו בלי להשתתף בו - בדומה למצב שתיארה היועצת המשפטית - עדיין הוא עלול להיקלע למצב שיש בו חשש לניגוד עניינים מעצם החשיפה לאותן עמדות והמידע שנמסר בדיון טרם קבלת ההחלטות.
שהרי עצם הידיעה על תוכנם ועל עמדות משתתפי הדיון עשויה להיות בעלת ערך לענייניו האישיים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הימנעות מהשתתפות בקבלת החלטות וביישומן יפה לחבר דירקטוריון שעיקר תפקידו להשתתף בדיוני המועצה ולהחליט, אבל עובד בכיר בארגון עשוי להיקלע למצב של ניגוד עניינים גם שלא במסגרת דיוני הנהלה אלא במסגרת חילופי דעות ועמדות לרבות התייעצויות לא רשמיות, שיחות עם אנשים בארגון וכד'.
לכן חובה על העובד הנמצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים להימנע מכל קשר לעניינים אלה ויש להביא ליד יעת כלל העובדים הבכירים בארגון את ההגבלה החלה על העובד כדי שגם הם יימנעו מליצור מצב כזה.
דהיינו גם בחיי היום-יום בארגון יש למנוע כל אפשרות פעולה שעלול להיות בה ניגוד עניינים, ולכן העובד והארגון חייבים להצהיר על כל חשש לניגוד עניינים, והארגון חייב לנהוג בשק יפות ולפרסם בקרב עובדיו, לפחות בקרב הבכירים שבהם, שאין לשתף גורם פלוני או לשוחח עמו בעניינים מסוימים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדברים לעיל ממחישים את החשיבות בעריכת הסדר למניעת ניגוד עניינים בידי גורם מוסמך, אשר יבחן את מהות החשש לניגוד עניינים ויקבע מהו ההס דר המתאים בכל מקרה ומקרה.
מכל מקום, אין זה ראוי שבעל התפקיד שחל עליו הסדר כאמור, יחליט על דעת עצמו מה הם הפתרונות הראויים בכל מצב ומצב, כפי שהדבר נעשה במקרה דנן.
היועץ המשפטי לממשלה ציין בהסדר ניגוד העניינים שניסח, כי "הסדר זה יובא לידיעת הגורמים במערכת העוסקים בנושאים אלו".
יצוין כי הודעתו של היועץ המשפטי לממשלה בעניין הצורך לעשות הסדר למניעת ניגוד עניינים של היועצת המשפטית הובאה גם לידיעתו של מנהל המינהל, מר יעקב אפרתי.
על אף האמור לעיל, ובהיעדר הסדר ניגוד עניינים, כאמור, מהמסמכים עולה שמנהל המינהל לא הביא לידיעת המשתתפים בדיוני הנהלת המינהל את ההגבלות שהטיל היועץ המשפטי לממשלה על היועצת המשפטית במכתבו האמור ממאי 2004.
ניגוד עניינים בהעסקת עורכי דין חיצוניים : לעתים זקוק המינהל לייצוג בערכאות משפטיות, במוסדות תכנון, בוועדות ערעורים אצל רשם מקרקעין ועוד בקשר לעניינים הנוגעים למקרקעי המדינה או למקרקעי ישראל כמשמעותם בחוק יסוד מקרקעי ישראל.
הייצוג האמור נעשה גם בידי עורכי דין חיצוניים, שמקצתם מועסקים ישירות בידי המינהל, ומקצתם - בידי החברות המנהלות.
על פי סדרי הדין והמינהל, היועץ המשפטי כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 45 .
לממשלה או בא-כוחו הם שרשאים לייצג את המדינה בענייניה, ובכלל זה בעניינים הנוגעים לקרקע הרשומה על שם המדינה.
מכאן, שעל עורכי הדין החיצוניים המייצגים את המינהל בערכאות משפטיות ובמוסדות שלטוניים אחרים לפעול על פי ייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה.
02 התקיימו במשרד המשפטים דיונים בנושא העסקתם של עורכי דין חיצוניים שמועסקים ישירות בידי המינהל ומייצגים את המינהל, על סמך ייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה; בדיונים השתתפו המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, עובדים בכירים אחרים במשרד המשפטים והיועצת המשפטית למינהל.
בעקבות הדיונים נאסר על עורכי הדין האמורים לייצג לקוחות ולטפל בתביעות נגד המינהל, למעט טיפול בהעברת זכויות ורישום התחייבויות לרישום משכנתה; במקרים חריגים, ובאישור מראש בכתב, תאשר היועצת המשפטית למינהל חריגה מהאמור לאחר בחינת סוג הטיפול, היקפו ונסיבותיו המיוחדות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 טענה היועצת המשפטית, כי האיסורים והכללים שנקבעו לעורכי הדין החיצוניים חלים על עורכי דין המייצגים את המינהל ובעלי ייפוי כוח מאת היועץ המשפטי לממשלה, ו"לא הוחלו על מגזר עורכי הדין שאינו פועל מטעם המדינה, המינהל או היועץ המשפטי לממשלה, אלא מייצג גורמים פרטיים העובדים מול המינהל, נותנים לו שירותים או מועסקים על ידו".
עוד טענה היועצת המשפטית, כי "עורכי הדין של החברות המנהלות אינם מייצגים את המינהל כלל, ולכן אינם מחזיקים ואין כל כוונה לתת להם 'ייפוי כוח' מאת היועץ המשפטי לממשלה לייצג את המינהל".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 , ציינה המשנה לפרקליט המדינה (עניינים אזרחיים), כי בעקבות סיכום הדיון מיום 10.
02 בנושא פעילות עורכי דין חיצוניים שמועסקים ישירות בידי המינהל והמייצגים את המינהל על סמך ייפוי כוח מטעם ה יועץ המשפטי לממשלה ולאחר הדיון שהתקיים ב - 24.
03 , "התקיימה ישיבה אצל גב' שפניץ בנושא מתן ייפוי כוח לעו"ד של חברות מנהלות בה נדונה השאלה האם אכן יש צורך ליתן ייפוי כוח לעו"ד של חברות מנהלות.
המסקנה אליה הגענו הייתה כי יש צורך במתן ייפוי כוח, שכן עו"ד פועלים בעניין קרקעות הרשומות ע"ש המדינה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחברות משמשות זרוע ארוכה של ממ"י, היה ראוי שמשרד המשפטים והמינהל ישקלו החלת האיסור שהוטל בשנת 2002 על עורכי דין שמועסקים ישירות בידי המינהל לייצג לקוחות ולטפל בתביעות נגד המינהל, בסייגים מסו ימים, על עורכי דין של החברות המנהלות שמייצגים את המינהל בעניין הקרקעות הרשומות על שם המדינה, בתוקף ייפוי כוח שקיבלו מטעם היועץ המשפטי לממשלה.
בתגובתה מינואר 2007 ,להערתו זו של משרד מבקר המדינה ציינה המשנה לפרקליט המדינה כי "משהגענו למסקנה כי אכן יש צורך במ כמובן ]לעורכי דין של חברות מנהלות[ תן ייפוי כוח יש לטפל גם בנושא הסדרת ניגוד העניינים.
במסגרת זו יבחנו גבולות ניגוד העניינים של עורכי דין של חברות מנהלות, מאחר שאנו סבורים כי יש להקל בהגבלות ביחס לעורכי דין של חברות מנהלות לעומת האיסור הגורף החל על עורכי ה דין המייצגים את המינהל, לטפל בתביעות כנגד המינהל".
חשש לניגוד עניינים בפעולותיו של עובד שפרש מממ"י בחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969 , (להלן- חוק הפרישה) נקבע בסעיף 2 כי "מי שטיפל, אגב מילוי תפקידו בשירות הציבור, בעניין פלוני של אדם פלוני, לא ייצג אחרי פרישתו מהשירות את האדם באותו עניין כלפי המוסד של שירות הציבור שבו שירת".
עורך דין יוסף כהנא שימש יועץ משפטי של ממ"י במחוז הצפון (להלן - עו"ד א').
בין יתר תפקידיו הוא היה חבר בוועדת העסקאות המחוזית, שהיא ועדת חריגים שבסמכותה להחליט בעניין בקשות להארכת מועדים של חוזה פיתוח או להורות על ביטול ההסכם לחוזה פיתוח (להלן - ועדת החריגים).
באוקטובר 2001 פרש עו"ד א' מעבודתו במינהל והחל לעבוד בתור עו"ד עצמאי המייצג בין היתר בעלי עניין כלפי המינהל.
מעיון בתיקי ממ"י עולה כי עו"ד א' טיפל בתביעות של לקוחות כלפי ממ"י גם בנושאים שהוא היה מעורב בקבלת החלטות בנוגע להם כשעבד בממ"י, כמפורט להלן: ב- 14.
98 התכנסה ועדת החריגים לדון בבקשת בני זוג (להלן - הנתבעים) לקבל ארכה למימוש הסכם פיתוח.
מעיון בפרוטוקול הדיון, שנחתם בידי עו"ד א' בלבד, עולה כי בדיון השתתף עו"ד א' לבדו והוא שהחליט כי "הוועדה מאשרת את הארכה המבוקשת בתנאי שאין הפרשי ערך או שהפרשי הערך הינם שליליים".
בעקבות החלטתו זו של עו"ד א' פתח ממ"י בהליכים משפטיים לביטול העסקה עם הנתבעים.
מהמסמכים עולה, כי בשנת 2004 , כלומר לאחר פרישתו, החליף עו"ד א' את עורך הדין שייצג את הנתבעים וניהל את ההליכים המשפטיים נגד המינהל.
05 הגישו הנתבעים שאלון להנהלת מחוז הצפון של ממ"י; השאלון היה חתום בידי עו"ד א' ואושר בידי בית המשפט.
בשאלון נשאל המחוז, בין היתר: "מיהו הגוף במינהל שהיה מוסמך, באותו הזמן, לדון ולהחליט בבקשת הנתבעים להארכת מועדים?
" וכן "האם בקשת הנתבעים הראשונה נדונה ע"י הגוף המוסמך, ואם לא - מדוע?
מטעם המחוז השיבה על השאלות סגנית הממונה על המחוז וציינה כי הגוף המוסמך לדון בבקשת הנתבעים היא ועדת החריגים והבקשה נדונה בה וכי על טופס הדיון חתם היועץ המשפטי לשעבר עו"ד א'.
ביולי 2005 הודיע עו"ד א' לבית המשפט כי לאחר שקיבל לידו את תשובות ממ"י הוא למד כי היה מעורב מטעם ממ"י בעניין זה בעבר ולכן הוא מבין שעליו לחדול מייצוג הנתבעים בעניין זה.
אולם כעבור ארבעה חודשים, ב- 13.
05 , הודיע עו"ד א' לבית המשפט כי לאחר שבחן את הדברים, אין הוא רואה צורך להתפטר מייצוג הנתבעים.
פעולותיו של עו"ד א' אינן מתיישבות לכאורה עם חוק הפרישה, מאחר שבמסגרת תפקידו בממ"י הוא טיפל בעניינם של הנתבעים ולאחר פרישתו מממ"י הוא ייצג אותם כלפי ממ"י באותו עניין.
היה על הנהלת ממ"י, ובכלל זה המחלקה המשפטי ת שלה, לנקוט צעדים המתחייבים מהפרה זו, אולם הדבר לא נעשה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 הסביר עו"ד א' כי "מכיוון שאני לא ייצגתי את בני הזוג .
כלפי המינהל אלא כלפי בית המשפט וכנגד המינהל, אין תחולה בענייננו לסעיף 2 לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)".
עוד הסביר כי "את הוראת החוק האמורה יש להחיל בצמצום רב, בכפוף להגבלות המתחייבות מחוק יסוד חופש העיסוק".
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 47 .
'תשובתו של עו"ד א' אינה מתיישבת עם המסמכים של ממ"י, שלפיהם עו"ד א פנה בשם מרשיו בשאלון לממ"י וקיבל תשובות למכתביו בעניין מהמחלקה לייעוץ משפטי שבמחוז הצפון.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום שעו"ד א' יכריע בעצמו בשאלה האם עליו להתפטר מהייצוג אם לאו.
אם היה בלבו ספק בנוגע לתחולת החוק, היה עליו לפנות לוועדה למתן היתרים22, הפועלת מכוח החוק, ולבקש היתר להמשיך בייצוג.
מנכ"ל הביטוח הלאומי ב- 30.
03 מינה שר העבודה והרווחה דאז, מר זבולון אורלב, את ד"ר יגאל בן -שלום לתפקיד מנכ"ל הביטוח הלאומי (להלן - המנכ"ל).
04 חתם המנכ"ל על הסדר למניעת ניגוד עניינים (להלן - ההסדר) והחל לכהן בתפקיד זה ב - 1.
יצוין כי התקשי"ר חל על הביטוח הל אומי, הכללים שבו הוחלו על עובדי הביטוח הלאומי ועקרונותיו יפים גם למנכ"ל הביטוח הלאומי.
בתקשי"ר נקבעו עקרונות בנוגע לעבודתו של מנכ"ל.
כך למשל, תפקידו של מנכ"ל מחייב אותו להשקיע את כל זמנו ומרצו בעבודת המשרד והוא אינו רשאי לעסוק בעיסוק נוסף בשכר, פרט לעבודה אקדמית כמרצה, ובלבד שקיבל היתר לכך.
כמו כן, חובה עליו להימנע מניגוד עניינים, ואסור לו לעסוק בכל עיסוק אחר אף אם אינו תמורת שכר, אלא "אם נציב שירות המדינה אישר כי אין בעיסוק כאמור חשש כלשהו, אף למראית עין של ניגוד עניינים עם תפקידו".
הועלה חשש שהמנכ"ל נמצא במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו בביטוח הלאומי לבין עיסוקיו הפרטיים, כמפורט להלן: כהונתו של מנכ"ל הביטוח הלאומי בתפקיד יו"ר חברה : טרם מינויו לתפקיד מנכ"ל הביטוח הלאומי כיהן המנכ"ל בתפקיד יו"ר הדירקטוריון של חברה, שבבעלות הסוכנות היהודית ועוסקת בתחום המחשוב.
בהסדר נקבעה למנכ"ל תקופת מעבר כדי לאפשר למצוא לו מחליף בתפקיד יו"ר דירקטוריון החברה; תקופת המעבר הייתה אמורה להסתיים בתוך שלושה חודשים מיום כניסתו לתפקיד המנכ"ל.
נמצא שבמועד סיום הביקורת (אוגוסט 2006 ) המשיך המנכ"ל לשמש יו"ר החברה האמורה, ובכך הפר את ההסדר למניעת ניגוד עניינים שנחתם עמו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 14.
06 הסביר המנכ"ל, כי פנה בעל פה פעמים מספר להנהלת הסוכנות היהודית וביקש לפרוש מתפקידו, אך "בשל צעדי רה ארגון מקיפים שהתבצעו בחברה.
, נתבקשתי לא לזעזע את המערכת ולהמתין עם הודעת הפרישה בכדי לא לפגוע בתהליכי הרה ארגון".
06 (במהלך הביקורת) הוא פנה אל יו"ר .
22 את הוועדה למתן היתרים מקים שר המשפטים, בראשה עומד שופט בית המשפט המחוזי; אחד מחבריה יהיה אדם שלא מקרב העובדים בשירות הציבור והשלישי הוא עובד ציבור.
הנהלת הסוכנות היהודית, מר זאב ביילסקי, וביקש למצוא "מועמד" לתפקיד יו"ר דירקטוריון החברה; ממועד פנייתו אל יו"ר הנהלת הסוכנות הוא חדל לפעול בחברה, וכי הוא הודיע על כך להנהלת הסוכנות.
עוד ציין המנכ"ל כי פעילותו בחברה נעשתה בהתנדבות וללא כל תמורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנכ"ל הביטוח הלאומי להתפטר ללא דיחוי מהנהלת החברה האמורה, ולא להסתפק בהודעה על הפסקת פעילותו בחברה, שכן מדובר בהפרה של ההסדר למניעת ניגוד עניינים שבו התחייב לסיים את תפקידו בחברה כבר במאי 2004 .
יצוין כי המנכ"ל כיהן בשנים 1996 -2000 בתפקיד מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, ונקבע עמו אז הסדר למניעת ניגוד עניינים, ומכאן שידע את הנורמות הנהוגות בתחום זה והיה עליו להקפיד לפעול על פיהן.
עוד יצוין, כי כאשר מדובר בניגוד עני ינים אין הבדל בין פעולה בהתנדבות לפעולה תמורת שכר, כנקבע בתקשי"ר.
בפברואר 2007 המציא המנכ"ל למשרד מבקר המדינה מכתב שבו הוא מודיע ליו"ר הנהלת הסוכנות היהודית על התפטרותו מתפקיד יו"ר החברה.
נסיעתו של המנכ"ל לחו"ל במימון איחוד הקהילות היהודיות : לפי הוראות התקשי"ר, נסיעה של מנכ"ל משרד ממשלתי לחו"ל בתפקיד טעונה אישור של השר הממונה על המשרד; נסיעת עובד מדינה לחו"ל שלא על חשבונו ושלא במימון מתקציב המשרד שבו הוא מועסק תיבחן בידי היועץ המשפטי של המשרד, כדי לבדוק אם אין בה משום ניגוד עניינים, או פגיעה בטוהר המידות ובסדרי מינהל תקין.
מהמסמכים עולה שבספטמבר 2006 נסע המנכ"ל לארה"ב מטעם איחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה23 , והאיחוד מימן את הוצאות הטיסות והלינות שלו; הביטוח הלאומי מימן את הוצאות האש"ל, בניכוי הוצאות לינה.
לא נמצא שהיועץ המשפטי של הביטוח הלאומי בחן את סוגיית נסיעתו האמורה של המנכ"ל לחו"ל, ולא נמצא ששר הרווחה אישר את הנסיעה, כנדרש בתקשי"ר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר המנכ"ל, כי נסע לשליחות הסברה, בעקבות בקשה של איחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, לאחר מלחמת לבנון השנייה.
עוד הסביר: "חשבתי כי לאור העובדה שההזמנה באה מאיחוד הקהילות היהודיות בארה"ב, להן אין כל קשר עם הביטוח הלאומי או אלי באופן אישי, אין זה מן הראוי שאעמיס נסיעה זו על תקציב הנסיעות של הביטוח הלאומי".
תשובתו זו של המנכ"ל אין בה משום הסבר לליקוי שהעלתה הביקורת, בדבר הצורך לבדוק אם אין ניגוד ענ יינים במימון נסיעת המנכ"ל בידי גוף שקשור לסוכנות היהודית.
אישור נסיעות של עובדי הביטוח הלאומי לחו"ל : בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר המנכ"ל, כי הגוף המאשר נסיעות של עובדי הביטוח הלאומי לחו"ל הוא ועדת הנסיעות של הביטוח הלאומי.