HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך, הכינה המינהלת טיוטת מסמך לסיכום החציון הראשון של 2018 , אך .
המינהלת אספה חומרים ממשרדי הממשלה לצורך הכנת מסמך .
סיכום לשנת 2018 ,אך לא השלימה גיבוש מסמך כאמור.
נציג השר מסר כי טיוטת מסמך לסיכום החציון הראשון של שנת 2018 לא נשלחה עקב .
אי-פעילות ועדת הכלכלה, וכי הכנת מסמך הסיכום לשנת 2018 התעכבה בשל מספר מערכות .
עלהמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל להשלים את גיבוש מסמך סיכום סטטוס .
היישום לשנת 2018 לצורך הפקת לקחים לקראת החלטות דומות בעתיד, וככל שיידרש .
לדווח בעתיד לממשלה על יישום ההחלטה .
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל מסר בתשובתו כי הוא פועל בימים אלה לגבש החלטת .
המשך, וכי כחלק מתהליך זה הוא מבצע בחינה מקיפה ומלאה של כלל הפרויקטים שאושרו .
ותוקצבו בהחלטת הממשלה 2262 ,ובהם: ניצול תקציבי, הצלחת הפרויקטים והצורך בהמשכיות .
כאמור, במשך שנים מצבו של מחוז הצפון חלש משאר המחוזות ברוב תחומי החיים.
האסטרטגיים שנקבעו בהחלטת הממשלה היו עשויים לשנות את פניו ולצמצם את הפערים בינו .
בהחלטת הממשלה 2262 נקבע כי על מנכ"ל משרד האוצר לפעול לריכוז עבודת כל הצוותים .
והפעולות המתייחסות לגיבוש צעדים אסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני באזור הצפון .
מעקב אחר הצעדים האסטרטגיים שנכללו בהחלטת הממשלה ובקרה על יישומם, מקבלים .
משנה חשיבות לאור העובדה כי בצעדים אלו מעורבים משרדי ממשלה וגופים נוספים רבים .
שנדרש תיאום ביניהם, ובפרט שמדובר בבחינות מקצועיות בהיבטים שונים ובהחלטות על .
מחוללי שינוי הכרוכים בעלויות גבוהות ולהם השפעות בהיקפים מהותיים.
עלה כי משרד האוצר לא ריכז את עבודת הצוותים והפעולות המתייחסות לגיבוש צעדים .
אסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני ולא עקב אחר ביצוען.
בהחלטה 2262 צוין כי היא נועדה "לחזק את מחוז הצפון זאת באמצעות שילוב של כלים והטבות .
המיועדים ומותאמים לצרכים שונים ומאפיינם של קבוצות אוכלוסייה, יישובים ורשויות מקומיות .
ההחלטה נוע דה לתת מענה מקיף לאזור הצפון בתחומי הפיתוח הכלכלי, ההון .
האנושי, פיתוח תשתיות התחבורה והגדלת נגישות התחבורה והשירותים החברתיים והציבוריים .
לצורך פיתוח מחוז הצפון ומשיכת אוכלוסייה לאזור.
הכול, על יסוד ניתוח המצב של מחוז הצפון .
בהיבטים של תעסוקה ושכר, הגירה שלילית, השכלה גבוהה וחינוך, תחבורה, בריאות ונתוני .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 .
העוניבהחלטת הממשלה נקבע 25 כי תיבחן אפקטיביות התוכניות שיתוקצבו במסגרת .
ההחלטה, ובהתאם לכך תיבחן הכנת תוכנית המשכית ב מסגרת התקציב המאושרת של .
עלה כי בהחלטה 2262 לא נקבעו יעדים שיאפשרו לבחון את השפעתה על תחומים אלו .
ולא נקבע הגורם האחראי לבחינת האפקטיביות של התוכניות השונות.
לא נבחנה האפקטיביות של הפעולות המפורטות בהחלטה 26 ולא גובשה תוכנית המשכית .
יצוין כי ביוני 2018 העלתה המינהלת את הצורך בתוכנית כאמור .
וציינה כי אין היתכנות לשינוי ממשי אם התוכנית לא תימשך עד 2021 .
מומלץ כי בעת הבאת ת וכנית רב -שנתית לפיתוח חבל ארץ ובפרט הצפון לאישור .
הממשלה תכלול ההחלטה יעדים מדידים שיאפשרו לבחון את השפעתה על התחומים .
השונים, מינוי גורם אחראי להערכת אפקטיביות התוכנית ומנגנון דיווח לוועדת היגוי .
התוכנית הרב-שנתית לפיתוח הצפון גובשה ללא עבודת מטה ולא הסתמכה על עבודות .
מקצועיות שנערכו טרם החלטת הממשלה.
התוכנית הרב-שנתית גובשה לאחר קביעת .
תקציב 2018-2017 ומרבית תקציבהתוכנית נכלל בהחלטות ממשלה קודמות ובסיכומים .
בתוכנית צוינו תקציבים שהוקצו לתוכניות קיימות של משרדי .
בחלק מהסעיפים ניצול התקציב תלוי בעמידה במבחני תמיכה.
נקבעו יעדים שיאפשרו לבחון את השפעתה על התחומים השונים, לחלק מהצעדים לא .
נקבעו תקציבים ולוחות זמנים ולא נקבע הגורם האחראי לבחינת האפקטיביות של .
אפקטיביות הפעולות הכלולות בתוכנית לא נבחנה 27 ולא גובשה .
מומלץ כי המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל ומשרד האוצר, יפעלו לגיבוש יעדים .
ומדדים לכלל הפעולות , יבחנו בסיוע כלל המשרדים הרלוונטיים את הצורך בגיבוש .
תוכנית המשך ויפעלו בהתאם.
עוד מומלץ כי בעת הבאת תוכנית רב -שנתית לפיתוח חבל .
ארץ ובפרט הצפון לאישור הממשלה תכלול ההחלטה יעדים מדידים שיאפשרו לבחון את .
השפעתה על התחומים השונים , מינוי גורם אחראי להערכת אפקטיביות התוכנית ומנגנון .
דיווח לוועדת היגוי ולממשלה.
26 למעט הערכת האפקטיביות של סבסוד הוצאות הפיתוח לקרקע באזורי תעשייהבהובלת אגף אסטרטגיה ותכנון .
מדיניות במשרד הכלכלה והתעשייה.
27 למעט הערכת האפקטיביות של סבסוד הוצאות הפיתוח לקרקע באזורי תעשייה בהובלת אגף אסטרטגיה ותכנון .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל מסר בתשובתו כי בכוונתו לכלול בתוכנית ההמשך .
להחלטת ממשלה 2262 יעדים מדידים בסיוע אנשי מקצוע בקיאים מהתחום ואף להיעזר .
בגורמים אחראים שימדדו את אפקטיביות התוכנית.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו מ- 5.
21 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) כי היכולת והעיתוי .
לביצוע הערכת אפקטיביות מושפעים מפער הזמנים בין התחלת יישומה של התוכנית לבין .
מימוש התמיכה ומפער הזמנים בין מימוש התמיכה לבין המועד שבו הנתונים על פעילות החברות .
המשרד מסר בתשובתו כי יפעל לבצע הערכות אפקטיביות ככל הניתן בהתחשב .
בפערי הזמנים האמורים.
יישום החלטת הממשלה 2262 בתחום הבריאות .
הטיפול בנושא הבריאות במחוז הצפון .
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), קובע כי "ביטוח .
הבריאות הממלכתי לפי חוק זה, יהא מושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית ".
עקרונות היסוד של חוק זה נקבע כי כל תושב במדינת יש ראל זכאי לשירותי בריאות , וכי .
השירותים הרפואיים הכלולים בסל שבחוק, יינתנו לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך .
זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו.
בהתאם לכך, על ממשלת ישראל ועל משרד הבריאות לפעול לשוויון ב ין שירותי הבריאות .
הניתנים לאזרחי ישראל בפריפריה לבין אלו הניתנים במרכז ולדאוג להפניית משאבים למקומות .
שבהם השירות הרפואי ניתן בחסר.
בשנים האחרונות נקטו משרד הבריאות וקופות החולים .
צעדים לצמצום אי-השוויון הקיים בתחום הבריאות בין הפריפריה למרכז.
2010, שצמצום הפערים הוא אחד מהיעדים החשובים ביותר של מערכת הבריאות .
החלה יחידת המינהל לתכנון אסטרטגי וכלכלי שבמשרד הבריאות לבחון את אי-השוויון בתחום .
הבריאות בישראל ולעקוב אחר נושא זה ולהציע דרכים במגמה לצמצמו.
בדק את הנתונים, ובבדיקה עלה כי יש פערים בין מחוז הצפון לבין יתר המחוזות בכל הקשור .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 :לדוגמה, להלן נתוני תוחלת חיים ותמותת תינוקות במחוזות השונים .
תרשים 2: תוחלת החיים והגידול בין השנים, לפי מחוזות .
על פי נתוני משרד הבריאות.
תרשים 3: שיעור תמותת תינוקות, לפי מחוזות , ממוצע תלת -שנתי .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון מנתונים אלו עולה כי תוחלת החיים במחוז הצפון בממוצע השנים 2019-2017 (81.
נמוכה לעומת שאר המחוזות, למעט מחוז הדרום וכי שיעור תמותת התינוקות ל- 1,000 .
6 תינוקות ל- 1,000 )נפשהוא בין הגבוהים בארץ.
עם שיעור כוח האדם המקצועי בתחום הרפואה מהנמוכים בישראל (ראו בהמשך), .
מצביעים על כך שקיים צורך לטפל במצב בתחומי הרפואה והבריאות שבמחוז הצפון .
משרד הבריאות מסר בתשובתו מ- 28.
21 כי הוא עוקב באופן רצוף אחר מצב הבריאות בארץ .
בחינת הנתונים מעלה תמונת בריאות מורכבת, למשל, קיימים הבדלים .
בין החברה הערבית בצפון ובארץ בכלל, לבין האוכלוסייה היהודית, וכן בין האוכלוסייה .
מהמעמד החברתי-כלכלי הגבוה לאוכלוסייה מהמעמ ד הנמוך.
משרד הבריאות עמל על תוכניות .
לצמצום פערים בין אוכלוסיות אלו נוסף על הפעולות הנוגעות לכלל מחוז הצפון.
המשרד כי בשנים האחרונות נעשו כמה פעולות בתחומים שנקבעו בהחלטת הממשלה, וכי .
קיימות תכניות לחיזוק כח האדם בצפון (ובדרום).
שמכיוון שלא היה תקציב מדינה בשנים .
האחרונות היה קושי להוציא תכניות אלו לפועל ולמרות זאת הושקעו לא מעט משאבים במחוז .
בניסיון לצמצם את הפערים בתחום הבריאות הקימה שרת הבריאות דאז, בדצמבר 2014 , את .
הוועדה לבחינת הרחבת שירותי הרפואה בצפון בראשות הפרופ' איתמר גרוטו.
באופן מקיף את תחומי הרפואה במחוז הצפון, וכדי לקבל תמונה שלמה של הפערים בשירותי .
הרפואה בקהילה ובשירותי האשפוז היא שמעה גורמים רבים.
הוועדה מצאה כי במרבית .
התחומים קיימים פערים בולטים אל מול המצב בשאר חלקי הארץ.
הוועדה דוח מפורט בדבר הפערים הקיימים בין מחוז הצפון לשאר המחוזות וכן את המלצותיה .
במכתב המצורף לדוח שהגישה הוועדה צוין כי "אזור הצפון הוא אזור פריפריה, .
והדבר בא לידי ביטוי הן במדדים המשקפים את מצב הבריאות של האוכלוסייה, והן בזמינות .
ובנגישות של שירותי רפואה בקהילה ובמערך האשפוז".
בדוח גרוטו אף הועלה החשש כי .
הפערים שנמצאו עלולים להעמיק אם לא תהיה התערבות מצד הממשלה לתיקון המצב.
גרוטו שימש בסיס לפרק הבריאות שבהחלטת הממשלה 2262 " שבו נאמר כיבדו"ח הוועדה .
לבחינת הרחבת שירותי הרפואה בצפון מיום ה-5 בספטמבר2016 , אשר מפורסם באתר משרד .
הבריאות, נמצא כי תוחלת החיים במחוז הצפון נמוכה בשנתיים מהממוצע הארצי.
התינוקות במגמת ירידה, אך הוא השני בגודלו לאחר מחוז דרום".
בהחלטת הממשלה צוין כי .
"מחוז הדרום מקבל מענה, בין היתר בתחום הבריאות, במסגרת החלטת ממשלה 2025 מיום .
2014 שעניינה'תכנית רב שנתית לפיתוח הדרום ', הכולל ועדת היגוי להקמת בית חולים, .
תוספת מיטות אשפוז, תגבור מערך מוקדי לילה וחיזוק השירותים הרפואיים לגיל הרך".
החלטת הממשלה בנושא הבריאות ויישום וועדת גרוטו .
בהחלטת הממשלה 2262 נכללו סעיפים הנוגעים לפיתוח תוכניות והשקעות בתחום הבריאות .
בכמה נושאים; למשל, בניית תשתיות בבתי חולים, הקמת מרכז שיקום, גיבוש תוכניות לקיצור .
תורים ולתוספות שכר לצורך עידוד רופאים ולפיתוח פרויקטים בבתי חולים.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 :בהחלטת הממשלה לא נכללה התייחסות לנושאים הבאים שנכללו בהמלצות ועדת גרוטו .
• רפואה מונעת והגנה מפני סיכונים סביבתיים - חוסר בתקנים בתחום פיקוח על מזון ופיקוח .
• שירות בריאות לתלמיד - מתן רצף טיפולי מהלידה עד סיום התיכון.
• קידום הבריאות - בלשכות הבריאות וברשויות המקומיות חסרים רכזי בריאות שיקדמו .
תוכניות מקדמות בריאות (כמו מניעת עישון ושמירה על איכות החיים והסביבה) וישמשו .
חוליה מקשרת בין הרשויות למשרדי הממשלה, לקופות המבטחות, למגזר השלישי ועוד.
• שירותי התפתחות הילד - קיימים מעט מכונים רלוונטיים, ועל כן הם סובלים ממיעוט תקינה .
• חוסר במעונות יום שיקומיים - מרחק נסיעה גדול למעונות מתאימים, ואין יכולת לבחור .
כמו כן, אין מענה מספיק ללקויי ראייה ושמיעה.
• תיירות רפואית - תחום זה אינו מפותח דיו באזור הצפון.
הומלץ להקים מרכז החלמה ותיירות .
שיאפשר את פיתוח התיירות בצפון.
• שירותי רפואת חירום וההצלה - קיימות כמה בעיות מרכזיות בהפעלת שירותים אלה, כמו .
פריסה לוקה בחסר הגורמת לעיכוב בהגעת השירותים הנדרשים בעת אירוע חירום, פערי .
ידע ומוכנות הציבור למתן עזרה ראשונה ומניעת מקרי חירום, חוסר באמבולנסים וחוסר .
בפריסת ציוד מציל חיים.
• בריאות השן - למשל, מחסור ברופאים מומחים ברפ ואת שיניים וברפואת השן הגורם .
לפגיעה באיכות הטיפול, והיא נמוכה לעומת המרכז.
• בריאות הנפש - למשל, חוסר במגוון תעסוקתי בשיקום, מרחק גיאוגרפי גדול מהשירות .
התעסוקתי וחוסר בצוותים המפעילים את סל השיקום.
• מקצועות הבריאות - קיים חוסר בין היתר בתחומי ריפוי בעיסוק, הפרעות בתקשורת, ייעוץ .
גנטי, טכנאי רנטגן וקרינה, רוקחות ואופטומטריה.
עלה כי לאחר הגשת דוח גרוטו הוקם בינואר 2017 פורום למעקב אחר יישום הדוח .
והתקיימו מספר דיונים במשרד הבריאות לצורך זה.
אולם בסוף 2018 , הופסק המעקב .
אחר ביצוע המלצות הוועדה.
נציג השר מסר בתשובתו מ - 18.
21 כי תוכנית הבריאות ששולבה בתוכנית הכוללת הסתמכה .
על המלצות ועדת גרוטו.
זמן קצר לאחר הפעלת התוכנית הוא הבין כי המשבר בבריאות הוא .
חמור ולכן המליץ לקדם החלטת ממשלה נפרדת או ייעודית לתחום הבריאות.
הבריאות משקף פער של דור בין השירותים הרפואיים במחוז צפון ובין שאר המחוזות בארץ.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מ- 27.
2021 (להלן- תשובת משרד הבריאות), כי בנושא שירותי .
התפתחות הילד ומעונות יום שיקומיים לילד קיימת בעיה בכל הארץ, וכי "משרד הבריאות פרסם .
מבחן תמיכה לגידול בהיקף הפעילות הציבורית בהת פתחות הילד עם תוספת עבור גידול .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון בפעילות בפריפריה".
בנושא בריאות השן מסר משרד הבריאות כי "משרד הבריאות מקדם, .
באמצעות מבחני תמיכה במחלקות מוכרות להתמחות, הכשרת מתמחים בתחומי השירותים .
המרכזיים שכלולים בסל הבריאות - רפואת שיניים לילדים, רפואת הפה ושיקום הפה.
האחרונות הוקמו בתמיכת המשרד מחלקות לרפואת הפה ולרפואת שיניים לילדים במרכז .
הרפואי לגליל, שנותנות שירות לאוכלוסי יה באזור ומכשירות מתמחים ".
עוד הוסיף כי "בתחום .
הדימות הרפואי (רנטגן) משרד הבריאות החל בימים אלו בתכנית הסבת אקדמאיים בה 25% .
מהמשתתפים הינם תוש בי הצפון ואנו משערים שעם סיום תכנית ההסבה, יעבדו באזור .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יבחן את הצורך ביישום המלצות ועדת .
גרוטו בד בבד עם יישום החלטת הממשלה, ויעקוב אחר יישום ההמלצות ויפקח על .
תקציב החלטת הממשלה בנושא הבריאות .
הפרק בהחלטת הממשלה 2262 העוסק בשירותי הבריאות מבחין בין השקעה בפרויקטים .
חדשים ובין השקעה בתוכניות קיימות.
בהתאם לכך, המשאבים המיועדים לתוכניות חדשות הם .
תקציבים תוספתיים, והמשאבים המיועדים לתוכניות ממשיכות אינם נחשבים כתוספתיים.
כן, התקציבים המיועדים לבריאות מוקצים ברובם לשנים 2017 - 2020 .
להלן הפרויקטים בתחום .
זה והתקציב התוספתי לפי משרד האוצר: .
לוח 2: )תקציב שירותי הבריאות (במיליוני ש"ח .
השקעה רב-שנתית במסגרת משאבים שהוקצו לראשונה בשנת 2017 .
הסעיף פרויקט תקציב לשנים .
2017 - 2020 בתוכו: תקציב .
5 (א1 ) ,בינוי תשתיות או מחלקות כלליות .
פסיכיאטריות וגריאטריות ופתיחת מיטות .
בתחומים נדרשים בבתי החולים זיו, נהריה, .
5 (א2 ) ,פרויקטים ייעודיים ובפרט פיתוח תשתיות .
קידום בריאות, צמצום פערים בתשתיות טיפות .
חלב, מניעת אלימות במשפחה, שדרוג שירותי .
רפואת החירום בצפון, פרויקטים בבריאות .
הנפש, שדרוג שירותי בריאות האישה וכן .
פרויקטים לאומיים חדשים במחוז צפון.
28 סך הקצאת התקציב היתה גבוהה המתקציב שנקבע בהחלטה ועמדה על 258.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 השקעה רב-שנתית במסגרת משאבים שהוקצו לראשונה בשנת 2017 .
5 (א4 ) תוכנית לאומית לקיצור תורים 520 520 .
סך התקציב בפרויקטים חדשים בשנת2017 .
ייעוד משאבים מבסיסתקציב משרד הבריאות .
ג1 ) פיתוח פרויקטים בבתי חולים בצפון 104 .
ג2 ) העדפת תושבי הצפון בהקצאת מקורות בסל .
ג3 ) תוספת שכר לרופאים בצפון והסכמי שכר .
בבתי חולים ממשלתיים 340 .
ג4 ) תקצוב במסגרות תוכניות לאומיות קיימות 240 .
ג5 ) קהילה אקולוגית משקמת 68 .
ג6 ) תוכנית לאומית לקיצור תורים לבדיקותMRI 60 .
סך התקציב במסגרת תוכניות קיימות 1,552 .
סך ההשקעה בבריאות 2,482 930 .
בהחלטת הממשלה צוין כי "הסכומים האמורים בהחלטה זו הינם אומדנים בלבד ומושפעים .
משינויי מדיניות ואומדני ביצוע בפועל, ומשקפים את עמדת משרד הבריאות בהתאם לספר .
התקציב 2018-2017 ובהנחה שהתקציב האמור יוקצה גם בשנים הבאות, והוא כפוף לתבחינים .
מהאמור עולה כי בהחלטת הממשלה נקבע כי בשנים 2017 - 2020 יש להשקיע בתחומי .
הבריאות תקציב של כ-2.
מוקצים להמשך תוכניות קיימות מבסיס התקציב של משרד הבריאות, ו- 37.
מיליון ש"ח) הם תקציב תוספתי לפי הגדרת משרד האוצר במסגרת השקעה רב-שנתית.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון שיתוף הציבור - מפגש עם גורמים בתחום הבריאות בצפון .
בינואר 2021 קיים משרד מבקר המדינהמפגש עם 13 מנהלים בכיריםבבתי החולים במחוז .
הצפון, ובהם שלושה מנהלי בתי חולים.
המפגש נערך במטרה לבחון מהן הבעיות הקיימות .
לראייתם בתחום הבריאות בצפון, ולבחון את הצרכים הנדרשים להם לצורך קידום הבריאות .
בצפון ואת החסמים המונעים מהם לפעול באופן מיטבי.
להלן עיקרי הדברים שעלו במפגש: .
נקודת המוצא של המשתתפים הייתה שנתוני הפתיחה של בתי החולים בצפון נחותים במידה .
רבה לעומת נתוני הפתיחה של מערכת הבריאות במרכ ז, הן מבחינת השירות הרפואי (בתי .
החולים) והן מבחינת האוכלוסייה באזור הצפון על מאפייניה הסוציו -אקונומיים והרפואיים.
במפגש עלה כי כמעט בכל ממד קיים חוסר של ממש: בתקני כוח אדם רפואי ומינהלתי, במיטות .
אשפוז, בציוד רפואי מתקדם וברופאים מתמחים במגוון תחומים.
כל זא ת, לצד תקצוב חסר .
לאורך זמן, קשיים בגיוס צוותים רפואיים מומחים במגוון התמחויות, זמני תורים ארוכים, קושי .
בגיוס תקציבים (תרומות) ואי -ביצוע תוכניות והחלטות ממשלתיות לאורך שנים .
הביאו את בתי החולים למצב שבו אין להם את היכולות הנדרשות מבחינת כוח האדם, ואת .
התשתיות והתקציבים לספק שירותי רפואה מתאימים לאוכלוסיית הצפון.
אוכלוסיית הצפון מאופיינת ברקע סוציו-אקונומי נמוך יחסית, ברמת מודעות והשקעה נמוכה .
בבריאות (שוטפת ואקוטית) ובקיום אורח חיים לא בריא ו בנגישות נמוכה לשירותי בריאות (זמינות .
ונגישות פיזית וכלכלית).
כל אלו, ביחד עם אלמנטים נוספים , מייצרים לתפיסת המשתתפים, .
אוכלוסייה בעלת שיעורי תחלואה גבוהים יחסית, הגורמים לעומס כבד על מערכת הבריאות .
שילוב מאפייני בתי החולים ומאפייני האוכלוסיי ה מציג לתחושתם תמונת מצב בעייתית .
שבה מלכתחילה מערכת הבריאות במחוז ה צפון מתקשה להתקיים, וככל שחולף הזמן ורפורמות .
אינן מיושמות, תקציבים אינם מגיעים ובעיות מהותיות אינן נפתרות, הפערים מול שירותי .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הבריאות במרכז מעמיקים, ובתי החולים בצפון מתקשים להדביק את הקצב ולהתמודד מול .
האתגרים שב מתן שירות מתאים לאוכלוסייה.
לדעת המשתתפים, נקודת החוזק היא הגורם האנושי בבתי החולים ובמרפאות הקהילתיות.
קיימת רמת מתאם תרבותית גבוהה בין נותני השירות למקבלים אותו, המגע הבי ן-אישי עם .
המטופלים מצוין, ולמרות המגבלות והקשיים הקיימים הצוותים הרפואיים נותנים שירות רפואי .
ברמה גבוהה מ הבחינה המקצועית ו האנושית .
יישום החלטת הממשלה 2262 .
בין המשתתפיםשררה תמימות דעים כי החלטה 2262 אינה מיושמת בפועל וכי לא מורגש שיפור .
נהפוך הוא, הפערים הקיימים בין הפריפריה לבין המרכז גוברים ומנציחים את .
התחלואה ואת מצבם של המוסדות הרפואיים בצפון.
המשתתפים העלו את הנושאים הבאים: .
תקציבים שאמורים להגיע לצורך התמודדות שוטפת עם הצרכים הרפואיים של האוכלוסייה .
בצפון אינם מגיעים והמצב נשאר סטטי.
המוסדות הרפואיים נדרשים למצוא מקורות מימון .
ופתרונות מקומיים כדי להתמודד עם צרכים דחופים כגון הגדלת מספר מיטות אשפוז.
מערכת הרפואה בצפוןסובלת מ פערים וגירעונות של שנים אחורה ואין מדובר רק בתקצוב .
יש צורך בתיקון רטרואקטיבי (העדפה מתקנת) כדי שהתקצוב שניתן כיום ישמש .
גם להתקדמות ולא רק להדבקת פערים.
בתי החולים בנצרת טוענים כי לא קיבלו תקציבים בהתאםלהחלטה 2262 על אףשהם .
חלק ממחוז צפון ויש בנצרת שלושה בתי חולים.
לתחושתהמשתתפים , אופן קבלת ההחלטות לגבי יישום התוכנית אינו תמיד מקצועי, .
ובייחוד כאשר מקבלי ההחלטות אינם מכירים די הצורך את מאפייני מערכת הרפואה בצפון .
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי " בתי החולים בנצרת קיבלו תקציבים בדומה לשאר בתי .
החולים בצפון במסגרת תוכניות לאומיות ותמיכות ייעודיות ".
קשיים רוחביים במערכת הרפואה בצפון .
קו משותף המחבר בין נושאים רבים הקשורים למערכת הרפואה בצפון, אשר הועלה על ידי .
המשתתפים במפגשי השיתוף, הוא התחושה הכללית שיש חוסר הבנה בנוגע לקשיים ולצרכים .
המערכתיים והיעדר נכונות לייצר פתרונות שיקדמו את מערכת הרפואה בצפון.
לידי ביטוי גם באופן היישום של החלטות שונות (הן בדרג הפוליטי והן בדרג המקצועי) ברמה .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון רחבה יותר של ניהול ורגולציה בנוגע לאזור הצפון.
המשתתפים התייחסו לשורה של נושאים .
מרכזיים בעלי השפעה חשובה על מערכת הרפואה בצפון: .
מחסורבמחלקות חיוניות בחלק מבתי החולים שלא משיקולים מקצועיים: להערכת .
המשתתפים המחסור נובע בחלקו מהחלטות הדרגים הפוליטיים.
לתפיסתם של מנהלי בתי .
החולים, לא תמיד יש בהן הגיון או ביסוס מקצועי והן מקבע ות סטטוס אשר אינו נובע .
מהבנת הצרכים ואינו מתאים למצב בהווה.
דוגמה לכך, אין מחלקה לניתוחי לב בבי ת .
תקציביםומענקים לרופאים : כיום, בתי החולים אינם מתוקצבים באופן ייעודי לצורך .
תשלום תוספת פריפריה לרופאים, ולכן הם מתקשים בגיוס ושימור של רופאים ומתמחים .
תקצוב ייעודי כאמור ישמש עוגן חשוב בגיוס ושימור של רופאים באזור הצפון.
כמו כן, הקריטריונים לקבלת מענק עבור רופאים מקשים כיום על מתן המענק ומונעים .
במקרים רבים את האפשרות לתת את המענק לרופא כדי שיעבור לעבוד באזור הצפון.
המחלקות מפוזרות בין בתי החולים בצפון ללא הכוונה וללא תכנון כולל: מאחר .
שלא כל בית חולי ם מפעיל את כלל המחלקות, נוצר כשל ביכולת לתת שירות מלא בבית .
חולים אחד, לצד חוסר יכולת לייצר שירות רפואי המבוסס על שילוב יכולות (המפוזרות בין .
לדוגמ ה, טיפול המצריך שילוב נפוץ של מכון רדיותרפיה ומחלקה .
לנוירוכירורגיה המפוזרים כיום בין בתי חולים שונים.
סדר עדיפויות בגיוס צוות רפואי שאינו תואם את הצרכים: לתפיסת המשתתפים, .
צריך להתמקד בגיוס ותקצוב של אנשי רפואה בכירים (מנהלי מחלקות, "טאלנטים" .
ו"מנהיגים רפואיים") ולא בגיוס רוחבי של צוותים מדרגים שונים כפי שקיים כיום.
באנשי רפואה בכירים הוא מפתח קריטי לשיפור איכות מערכת הרפואה בצפון ועוגן .
למשיכת רופאים בדרגים זוטרים יותר אשר ירצו לעבוד בכפוף לאותם "מנהיגים רפואיים".
חוסראטרקטיביות מקצועית עבור רופאים בכירים : המרכזים הרפואיים בצפון .
נמצאים בנחיתות בכל הקשור לטכנולוגיה, לתקציב, לתשתיות, לכוח אדם רפואי ולמחקר .
רפואי, ולכן רופאים בכירים אינם רואים אפשרות להתפתח מהבחינה ה מקצועית בצפון .
מחקר רפואי מוגבל: העומס בבתי החולים בצפון, בד בבד עם היעדר תקצוב מתאים, .
מצמצמים את היכולת לפתוח אפשרויות מחקר עבור הרופאים, והדבר פוגע פגיעה של .
ממש ברצונם של רופאים בכירים להגיע לאזור הצפון.
מוגבלות בהצעת התמחויות: חלק מבתי החולים מתקשים להציע אפשרות להתמחות .
מלאה של חמש שנים בחלק מהמחלקות, שכן המחלקות אינן מלאות ואין אפשרויות לממן .
התמחות מלאה אלא בשיתוף עם מוסדות נוספים.
לכן, מתמחים פוטנציאליים אינם רואים .
באותם מוסדות יעד רלוונטי לעבודה ולהתמחות.
בתי החולים בצפון אינם יעד אטרקטיבי לתורמים : בתי החולים בצפון רחוקים .
מהמרכז, הם פחות ידועים ופחות מקושרים ואין בהם חדשנות .
כמו כן, לא קיימת העדפה .
מתקנת בנושא (כגון רגולציה של הטבות מס לתורמים) שתשפר א ת יכולתם לגייס תרומות.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 9.
שיפוראיכות מערכת הרפואה (התוכנית לקיצור תורים): מדובר בתוכנית שנועדה .
לקצר את זמן ההמתנה לקבלת טיפול רפואי וניתוחים.
לתחושת המשתתפים, לא נעשה .
דבר בנושא , לא ברמת הרגולציה (למרות הכנסת המינוח לחוק ביטוח בריאות לא נקבעו .
הגדרות בתקנות ול כן הדבר חסר משמעות מעשית) ולא ברמה האופרטיבית .
הלאומית לפיתוח הצפון לא הביאה לשינוי ברמה התקציבית (בדגש על בתי החולים .
רפואהפרטית : שיעורי השימוש ברפואה פרטית בצפון נמוכים באופן דרמטי ל עומת .
הדבר מייצר עומס מוגבר על שירותי הרפואה הציבורי ים, מאריך את ההמתנה .
לתורים ולבסוף פוגע באיכות הש ירות הרפואי.
המשתתפים העלו סיבות מספר לנושא: .
שיעור המבוטחים בביטוחים פרטיים ובביטוחים משלימים נמוך ביחס למרכז בשל רמת .
מודעות נמוכה לנושא ומסיבות כלכליות ; נגישות פיזית מוגבלת לשירותי בריאות פרטיים .
מכיוון שמרבית המרכזיים הרפואיים הפרטיים נמצאים במרכז ; שיעור מימוש נמוך בקרב .
המבוטחים בביטוחים משלימים בגלל רכיב ההשתתפות העצמית שהוא מעמסה כלכלית .
עבור חלק מאוכלוסיית הצפון.
שיפור ותמרוץ של מחלקות (פגיות ומחלקות ל מניעת זיהומים) : במחלקות אלו .
(ובאחרות) קיים פיגור היסטורי בין היתר במשאבים ובציוד .
השיטה שבה מתוקצבים בתי .
החולים (מבחני תמיכה) פוגעת באופן ניכר ביכולתם של המוסדות הרפואיים בצפון לזכות .
בתקציבים ולהתקדם, שכן השיטה מבוססת על מנגנון של תקצוב מול ביצוע.
בצפון הסובלים מנקודת פתיחה נחותה מראים מלכתחילה מדדי ביצוע נמוכים ולכן .
מתוקצבים בחסר, דבר היוצר מעגל שבו הסובלים מחסר מתוקצבים בחסר ואילו אלו שיש .
להם יותר מקבלים יותר.
היעדרראייה מערכתית המבינה את הצרכים הרפואיים באזור הצפון : היעדר ראייה .
מערכתית פוגע בהפניית תקציבים, משאבים ופרויקטים באופן דיפרנציאלי לבתי החולים .
השונים למיצוי מיטבי של כל מה שמופנה לאזור הצפון .
לדוגמה, לא בכל בתי החולים יש .
צורך באותה כמות של חדרי ניתוח אך למרות זאת התקצוב בנושא שווה.
נוסחת הקפיטציה: לתחושת המשתתפים, השיטה ש מתקצבת לפי השתייכות מבוטחים .
לקופות החולים מייצרת בעיה כפולה באזור הצפון הקשורה לדומיננטיות של קופת החולים .
מסוימת באזור הצפון: .
מוסדות רפואיים שאינם שייכים לקופת חולים מסוימת מתוקצבים בחסר גדול עקב .
מיעוט מבוטחים (או ללא מבוטחים כלל) בקופת החולים הרלוונטית עבורם.
קופת החולים המסוימת מפנה מבוטחים מהצפון לטיפולים במוסדות של הקופה מחוץ .
לאזור, ולא למוסדות רפואיים אחרים בצפון, על מנת לחסוך כסף.
הרפואיים האחרים בצפון סובלים מאובדן הכנסה ומטופלים .
שיטת חלוקת המשאבים : חלוקת המשאבים מתבצעת בחלק מהמקרים על בסיס .
פרופורציוני (לדוגמה, תוספת אחוזים אחידה למיטות לכל בתי החולים).
משמרת ומעמיקה את הפערים, שכן, בתי החולים בצפון, שמלכתחילה נמצאים בנקודת .
פתיחה נחותה מתוקצבים באופן נמוך כנגזרת של השיטה, ולכן הם אינם יכולים להתקדם.
לדעת המשתתפים יש צורך בשיטת תקצוב שונה שתייצר העדפה מתקנת.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון משרד מבקר המדינה מציין כי מהאמירות והטענות של מנהלי בתי החולים עולה כי בתחומים .
רבים קיימים חסמים במתן טיפול רפואי יעיל ומיטבי.
עלתה בעיה של חוסר בתקציבים להפעלת .
הדבר בא לידי ביטוי בקושי לגייס כוח אדם ובחוסר בציוד ובתשתיות.
מכך, נפגעת איכות הטיפול הרפואי שתושבי הצפון מקבלים.
משרד הבריאות התייחס בתשובתו לקשיים רוחביים במערכת הרפואה בצפון שהעלו .
המשתתפים במפגשי השיתוף.
להלן עיקרי דבריו של המשרד.
מחסור במחלקות חיוניות: המחסור במחלקות חיוניות בבתי החולים שאינן נמצאות בכל בית .
חולים, למשל מחלקות ניתוחי לב ונוירוכירורגיה, נובע מכך שנדרשת מומחיות שתלויה במספר .
בבית החולים פוריה הוקמה מחלקת ניתוחי לב, אשר משרתת את בתי .
בהיעדר מקום פנוי גדול דיו בבית החולים העמק, לא יהיה אפשר להקים בו .
מחלקה נוספת לניתוחי לב שבה יתבצע מספר הניתוחים הנדרש.
תקציבים ומענקים לרופאים : נושא מענקי הרופאים בכלל ולפריפריה בפרט יידון במסגרת .
המשא ומתן על הסכם הרופאים שעתיד להיפתח בקרוב.
הדיון בהסכם היה אמור להתקיים .
, אולם הוא נדחה עקב מגפת הקורונה .
פיזור מחלקות בין בתי החולים ללא הכוונה או תכנון: המשרד מוביל הוצאה לפועל של .
מדיניות סדורה לריכוז תחומי רפואה בבתי חולים.
חוסר אטרקטיביות מקצועית עבור רופאים בכירים : בצפון חלה בשנים האחרונות .
התקדמות ניכרת, ובכלל זה הוקם בצפון בית הספר לרפואה.
הגעת רופאים בכירים נוספים .
לבתי חולים בצפון תשפר את המצב.
לצורך כך, המשרד הציע מענקי רופאים בכירים וימשיך .
לשאוף לקדם זאת באמצעות הסכם הרופאים.
מחקר רפואי מוגבל: המשרד פועל מול המועצה להשכלה גבוהה לשפר את אופן התגמול .
הניתן לסגל המטפלים עבור פעולות מחקר המתבצעות לאחר שעות העבודה.
תוכנית לקיצור תורים : משנת 2016 כל בתי החולים השתתפו בתוכנית וקיבלו תמיכה ישירה .
מהמשרד ותמיכה עקיפה על ידי הגדלת רכש הניתוחים מצד קופות החולים.
עולה כי היקף הניתוחים במערכת הבריאות גדל מעבר לגידול הטבעי של המערכת, ומכאן .
שקיבולת המערכת לניתוחים גדלה והתורים התקצרו.
היעדר ראייה מערכתית : "כחלק מראייה מערכתית המבינה את הצרכים הרפואיים באזור .
הצפון (והפריפריה בכלל) תקציבים, משאבים ופרויקטים מוקצי ם באופן דיפרנציאלי לבתי .
החולים השונים על מנת לתת מענה הולם באופן לצרכים.
התקצוב, בהקשרים שונים, הנגזר .
מכמות חדרי ניתוח, מחושב עם פקטור חיובי עבור פריפריה בכלל וצפון בפרט".
נוסחת הקפיטציה - אין מוסדות בריאות ציבוריים בצפון המתוקצבים בחסר יחסית לקופת .
שירותי בריאות כללית מסרה בתשובתה מיום 5.
21 (להלן- תשובתה השנייה של שירותי .
בריאות כללית) כי בהתאם להוראות החוק היא מפנה את מבוטחיה הן לבתי החולים ולמרפאות .
שהיא מפעילה בעצמה והן למוסדות רפואיים אחרים מהם רוכשת שירותים בצפון.