HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
A עוסקת בתחום הרוקחות, ועבור תחום המזון לכל מדינה תפיסה ניהולית משלה: באירלנד למשל, הוקמה רשות מזון מרכזית (FSAI)95 המרכזת את סמכויות הפיקוח, האכיפה וקביעת המדיניות; בבלגיה הוקמה רשות ארגונית אחת הכפופה לשר הבריאות , במקום שלושה גורמי פיקוח מרכזיים שהיו קודם לכן 96; בפינלנדיש רשות הפועלת כגוף עצמאי במערך האדמיניסטרטיבי של משרד החקלאות97 .
בארה"ב קיים גוף אחד לתחום התרופות והמזון, הרשות הלאומית (FDA)98 , והיא עוסקת בכל הקשור לתחומים אלה: רישום תרופות (תיקי רישום), ועדות מייעצות שונות, ציוד רפואי (אמ"ר), קוסמטיקה, מזון .
A - European Medicines Agency , ( סוכנות של האיחוד האירופיEU ).
הארגון החל לפעול בשנת 1995 .
הסוכנות אחראית על הערכה המדעית, פיקוח וב קרה על היעילות הבטיחות והאיכות של תרופות שפותחו ומיוצרות על ידי חברות תרופות לשימוש באיחוד האירופי.
95 ) FSAI Website( - Statement of Strategy - Food Safety Authority Of Ireland.
96 ,מערך הפיקוח על מזון במשרד הבריאות מערך דומה במשרד החקלאות ו המכון לבקרה וטרינרית.
97 דוח של ארגון אמון הציבור משנת2012 - ארגוןללא מטרות רווח הפועל בתור עמותה רשומה משנת 2006, .
ומטרתו לקדם נורמות של הוגנות במשק הישראלי 98 FDA - Food and Drug Administration , מינהל המזון והתרופות האמריקני המורכב מחמש יחידות משנה.
המינהל אחראי לפיקוח ולרגולציה של תרופות, מוצרי קוסמטיקה, מכשור רפואי, תוצרי דם, מוצרי טבק ומכשירים המקרינים גלים אלקטרו-מגנטיים.
רפואי, תוספי מזון ותזונה, פיקוח על תעשייה, תופעות לוואי, מעקב, בטיחות, ניהול סיכונים, ביקורת ואכיפה, וכן היא משמשת גם כרשות למזון.
אשר להקמת רשות לאומית - חלופה זו חוברת להמלצת מבקר המדינה בדוח הפיקוח על המזון "סוגיות בפיקוח על המזון" 99 שבו כתב מבקר המדינה : "אמנם תכליתו של החוק החדש למזון להסדיר את הפיקוח על ייצור מזון, יבואו לארץ ושיווקו, אולם הוא אינו מייתר את הצורך שהטיפול עצמו יתבצע על ידי גוף מרכזי אחד - רשות לאומית למזון.
מן הראוי שהממשלה תשקול את הצורך בהקמת רשות מזון לאומית במודלים אפשריים שונים".
באשר לרשות לאומית משותפת למזון ולרוקחות ציין המשרד בתשובתו מדצמבר 2016 כי במדינות המערב קיימים מודלים שונים לטיפול בשני התחומים - המזון והרוקחות, ואולם, מרביתן מפרידות את נושא הרוקחות מנושא המזון והציוד הרפואי, וזו גם תפיסת המשרד.
לרשות לאומית משותפת למזון ולרוקחות (תרופות, מים וציוד הרפואי) יש יתרונות, ובכללם: רשות כזו תאפשר לאגם משאבים, והיא תפעל בעצמאות ניהולית ו תקציבית, דבר שיאפשר לה גם ראייה כוללת ומערכתית באשר לקביעת סדר העדיפות להקצאת המשאבים , להפעלת מנגנוני פיקוח יעילים ולשיפור התהליכים, וכל זאת תוך חיסכון אפשרי במשאבים שיאוגמו.
היות שלא מן הנמנע שיש גם חסרונות להקמת רשות לאומית משותפת למזון ורוקחות, מוצע למשרד לשקול את היתרונות והחסרונות ב איחוד הסמכות והאחריות לכלל הנושאים הנוגעים לתחום הרוקחות והתרופות, תחת ניהול מרכזי בידי גורם אחד - בין אם באמצעות הקמת רשות לאומית לתרופות, סמים ותכשירים רפואיים, שתוכל במסגרת זו גם לפקח על המזון בדומה ל-FDA .
האמריקני, ובין אם אחרת .
כאמור, הגוף המקביל בארה"ב אחראי לפיקוח על תחומים נוספים, כגון מזון ראו גם דוח שנתי 66ג (2016 " ), בפרקסוגיות בפיקוח על מזון ", עמ' 633.
לחדשו איכות השירות - אספקת תרופות לחולים .
אי יידוע של מטופלים על צורך באישור מינהלי מקדים של קופת חולים .
יש תכשירים שהקופה מספקת למטופל רק באישור מקדים של גורם מוסמך בקופה, שאינו הרופא המטפל שנתן את המרשם.
מדובר בדרך כלל בתכשירים שהם מצילי חיים או חיוניים ביותר לבריאות המטופל ולתפקוד התקין שלו, כך שחשוב מאוד לא לפגוע ברצף הטיפול.
בדרך כלל אלה הם תכשירים יקרים מאוד שניתנים למטופלים במחיר מופחת או ללא תשלום100.
האישור שניתן עבורם הוא בעל תוקף מוגבל למספר חודשים.
ללא האישור המטופל לא יוכל לקבל את התכשיר והרצף הטיפולי עלול להיפגע.
בביקורת נמצא כי הקופות, פרט למכבי, אינן מתריעות כלל, וממילא הן לא מתריעות מבעוד מועד לפני המטופלים שבתוך זמן מסוים עומד לפקוע תוקף האישור לתכשיר שהם קיבלו, ושעליהם לחדשו.
כתוצאה מכך התכשיר לא יסופק למטופלים עד לחידוש האישור.
יצוין כי תהליך חידוש האישור עשוי להיות ממושך, שכן לא פעם המטופלים נדרשים לבדיקת רופא מומחה או לבדיקות אחרות טרם הפניית הבקשה לאישור לגורם המוסמך בקופה.
מדובר אם כן בפרק זמן שעשוי להימשך לפחות כמה שבועות, כאשר בכל אותה העת המטופל אינו מקבל את התכשיר החיוני לבריאותו ולתפקודו התקין.
כדי להבטיח את הרצף הטיפולי החיוני כל כך לתפקוד התקין של המטופלים ולעתים אף חיוני כדי לקיימם בחיים, על המשרד להורות לקופות להפעיל מנגנון שיתריע מבעוד מועד לפני המטופלים על פקיעת תוקף האישור לניפוק המרשם ועל הצורך לחדשו.
כך יוכל המטופל גם לברר, מבעוד מועד, מהן הפעולות שעליו לעשות טרם חידוש האישור.
זאת ועוד, היות שבדרך כלל מדובר בתכשירים שהמטופלים נדרשים לקחת במשך תקופות ארוכות, במיוחד התכשירים הנדרשים למחלות הכרוניות, על המשרד לבדוק מהן אותן התרופות הדורשות אישור מוקדם ובאיזו תדירות יש לאשרן מחדש, ואולי להאריך את תקופת האישור.
כמו כן על המשרד לשקול להורות לקופות להמשיך בכל מקרה לנפק למשך פרק זמן קצוב את התכשיר גם לאחר תום מועד האישור ועד להסדרת חידוש האישור, כדי למנוע פגיעה בטיפול הרפואי.
100 לדוגמה: תכשירים למחלות כרוניות קשות או תכשירים אונקולוגיים שבסל , והם מונפקים למטופלים ללא השתתפות עצמית (ללא תשלום).
היעדר נתונים על זמני ההמתנה בתורים לבית המרקחת .
חוזר המשרד101 קובע כי חוויית המטופל משקפת את האופן שבו המטופל תופס את מכלול ההתנסויות שלו במערכת הבריאות לאורך הרצף הטיפולי.
בחוזר צוין כי "חוק זכויות החולה נתן ביטוי לעובדה שאיכות טיפול ואיכות השירות אינן ניתנות להפרדה".
החוזר גם קבע כי קידום חוויית המטופל ישולב במערך מדדים שמשרד הבריאות יבחן באופן קבוע באמצעות סקרים עתיים בבתי החולים, בקהילה ובממשקים ביניהם.
אחד התקנים שנקבעו בחוזר הוא זמינות השירות הרפואי - האם משך הזמן שנדרש להמתין עד קבלת השירות ואופן ניהול התורים וזמני ההמתנה, מכבדים את המטופל ואת זמנו.
הביקורת הע לתה שרק כללית ומכבי אוספות מידע בנוגע לזמני ההמתנה בתורים בבתי המרקחת שלהן.
כן עלה שכל הקופות אינן בודקות בעת ההתקשרות עם בתי מרקחת פרטיים ועם רשתות הפארם מהם זמני ההמתנה בתורים לקבלת תרופות.
ממילא הן לא ניתחו את הנתונים של זמני ההמתנה בכלל בתי המרקחת המשרתים את המטופלים, ולכן אין ביכולתן להעיד על המצב לאשורו או להציג מידע חשוב כמו זמני ההמתנה בשעות העומס, מהי התפלגות העומס ואפיונים גאוגרפים לעומס.
בלא נתונים כאלה מקבלי ההחלטות בקופות מתקשים לאתר את צוואר הבקבוק בשירות שניתן למטופלים, ולא יכולים לנקוט צעדים על מנת לשפר את השירות.
מבקרות שעורכים הרוקחים המחוזיים של קופות החולים בבתי המרקחת של הקופה במחוזם נאספו בכל זאת מעט נתונים, ומנתונים אלה עולה שלעתים זמני ההמתנה של המבוטחים לקבלת תרופות הם ממושכים מאוד ומגיעים במקרים קיצוניים עד לכ-90 דקות.
מכבי מסרה למשרד מבקר המדינה כי על פי בדיקות שערכה בבתי המרקחת שלה זמן ההמתנה המרבי מגיע לכ-50 דקות; מאוחדת בדקה זאת אף היא ומסרה שזמן ההמתנה המרבי בבתי המרקחת שלה הוא 40 .
דקות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לדרוש מהקופות למדוד את זמני ההמתנה בבתי המרקחת, לנתח אותם , לאתר את המקומות שהם צוואר בקבוק בשירות ולנקוט צעדים להבטיח זמני המתנה שיכבדו את המטופל ואת זמנו.
הדבר ישפר את השירות למטופל ויגביר את אמון הציבור במערכת הבריאות.
101 חוזר המנהל הכללי, מספר6/13 , שיפור חוויית המטופל במערכת הבריאות , 10.
13 498 |דוח שנתי 67ב .
ועדת הבדיקה עומס בעבודת הרוקחים שעלול לפגוע באיכות עבודתם באוגוסט 2002 מינה מנכ"ל המשרד ועדה כדי לבדוק את הקשר בין העומס בעבודת הרוקח ובסביבת עבודתו לבין טעויות בניפוק תרופות בבתי המרקחת הקהילתיים (להלן - הוועדה).
הוועדה אישרה שאכן קיים קשר סיבתי בין העומס בעבודתו של הרוקח הקהילתי לבין טעויות בניפוק.
הוועדה המליצה לקבוע תקן לזמן ההמתנה למטופל ולפיו לגזור את תקן כוח האדם.
עוד קבעה הוועדה כי על הארגון המפעיל את בית המרקחת לערוך בדיקות שוטפות של שיאי העומס ולהגיב תגובה מערכתית הולמת.
הוועדה קבעה גם כי יש ליצור סביבת עבודה נעימה לרוקח שתאפשר לו רמת ריכוז גבוהה, דבר האפשרי רק בהיעדר גירויים והפרעות.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם102 כי על המשרד לקבוע מדדים לאיכות השירות ולבחון אם מספר נקודות החלוקה, העומס עליהן ואופי סביבת העבודה עולים בקנה אחד עם המלצות ועדת הבדיקה.
משרד מבקר המדינה מצא כי המלצות הוועדה לא יושמו, ולמרות הזמן הארוך שחלף מאז מונתה הוועדה לא נעשו פעולות להפחתת העומס: המשרד לא קבע תקן לזמן ההמתנה בבתי המרקחת, וממילא קופות החולים לא קבעו לפיו את תקן הרוקחים .
כמו כן, גם בהתקשרות של הקופות עם בתי מרקחת פרטיים הן לא קבעו מהו זמן ההמתנה שעל בתי המרקחת הפרטיים לעמוד בו.
כתוצאה מכך לא התקצרו התורים בבתי המרקחת והשירות לא השתפר; הדבר נוגע במיוחד לשעות העומס בבתי המרקחת ועלול לגרום לטעויות בניפוק תרופות עד לכדי סיכון חיי אדם.
בדיקה בבתי המרקחת של הקופות ופגישות עם הרוקחים הראשיים של הקופות העלו כמה חסמים אשר מונעים טיפול בעומס המוטל על הרוקחים: בגלל תשתיות בית המרקחת אין בבתי המרקחת של הקופות אפשרות לתגבר את דלפקי השרות בשעות שיא העומס.
ב שעות העומס בתי המרקחת הומי אדם והרעש בהם רב, דבר אשר עשוי לפגוע בריכוזם של הרוקחים, ועשוי גם להקשות על הרוקח להקדיש את הזמן הנדרש לצורך מתן הסבר וייעוץ למטופלים.
כדי לאפשר סביבת עבודה בטוחה לרוקח, כדי לאפשר לרוקח לייעץ ללקוחות באופן ראוי וכדי לכבד את המטופל ואת זמנו, ראוי שהמשרד ישקול לקבוע תקן לזמני ההמתנה בבתי המרקחת ולאשר להפעיל רק בתי מרקחת שיעמדו בתקן זה.
כמו כן ראוי כי הקופות ישקלו להרחיב את התקשרויותיהן עם בתי מרקחת נוספים אחרים כדי להעניק שירות משופר למבוטחיהן.
102 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 56( ב 2006,) " בפרקהקצאת תרופות למבוטחים בקופות החולים", עמ' 527.
הפיזור הגאוגרפי של בתי המ רקחת .
רמת השירות של בתי המרקחת נקבעת בין היתר, לפי הנגישות של המטופלים אליהם.
הנגישות לבית המרקחת תלויה ביחס בין מספר בתי המרקחת למספר התושבים בישוב, ובמרחק הגאוגרפי המרבי בין מטופל בישוב לבין בית המרקחת הקרוב אליו.
הביקורת העלתה שהמשרד לא קבע תקן לנגישות לבתי המרקחת.
בפועל, על פי דוח שפרסם המשרד בדצמבר 2015103 בנושא אי-השוויון בבריאות וההתמודדות אתו, נקבע כי קיימת שונות רבה במספר בתי המרקחת ליישוב: יש ישובים שבהם הרבה מאוד בתי מרקחת ויש כאלה שאין בהם ולו בית מרקחת אחד והם אף מרוחקים מאוד מבית המרקחת הקרוב ביותר.
כך צוין בדוח כי בצפון הארץ ובמרכזה קיים כיסוי רחב של בתי מרקחת, אולם באזורים בקעת הירדן, ים המלח, הערבה, הר הנגב הצפוני ולכיש יש ריכוז יישובים ללא בית מרקחת, ואשר מרוחקים 15 ק"מ ויותר מביתהמרקחת הקרוב.
בדוח הודגש כי קיימת חשיבות רבה לזמינות ולנגישות פיזית לבתי המרקחת104 .
רוב המפגשים בין מטופל לרופא בקהילה מובילים לרישום מרשם ולרכישת תרופה על ידי המטופל, על כן ניתן לראות בשירותי הרוקחות חלק בלתי נפרד וחיוני משירותי הבריאות בקהילה.
עוד צוין שראוי לזכור שהצרכנים "הכבדים" ביותר של שירותי הרוקחות הם קשישים, חולים כרוניים ואנשים בעלי מגבלה - אלה במיוחד נזקקים לשירותים נגישים להספקת תרופות.
בבדיקה עלה כי על אף ממצאי הדוח מדצמבר 2015 , המשרד עדיין לא נקט פעולות לפתרון בעיית הנגישות לבתי המרקחת בכל רחבי הארץ.
יש להדגיש, בייחוד כי הדוח עסק בדיוק בדבר זה, כי פערים ברמת השירותים הציבוריים הם גם ההשתקפות של הפערים החברתיים.
על מנת להתמודד עם סוגיה זו יש להבטיח כי כל תושב במדינה יזכה לשירותי רפואה איכותיים, זמינים ושוויוניים.
על המשרד לגבש מדדי שירות על פי תנאי הזמינות והנגישות הפיזית לשירותי הרוקחות בקהילה; עליו לאתר את היישובים ששם רמת השירות אינה מספקת ולשפר את השירות כך שיהלום את מדד השירות שייקבע.
103 ,משרד הבריאות, מינהל תכנון אסטרטגי וכלכליאי-שוויון בבריאות והתמודדות עמו , דצמבר 2015 ', עמ59.
104 זמינות: מרחק סביר מבחינה גאוגרפית, וזמני מתן שירות נוחים.
נגישות: שאפשר להגיע למקום, לנוע בו ולהתמצא בו, להשתמש בו וליהנות ממנו.
רכישת תכשירים בבתי המרקחת .
מטופל המקבל מרשם מרופא הקופה יכול לרכוש את התכשירים בבית מרקחת בסניף של הקופה, ברשת פארם או בבית מרקחת פרטי שבהסדר עם הקופה105 .
יש תכשירים שניתן לקבלם רק בבתי המרקחת של הקופה; בדרך כלל יהיו אלה תכשירים שהקופה מייבאת בעצמה במסגרת תקנה 29 - תקנה המסדירה ככלל שימוש בתכשירים שלא רשומים בפנקס התכשירים, שעדיין לא ניתן להם קוד מסחרי והם עדיין מנוהלים בקוד פנימי של הקופה.
חלקם תכשירים יקרים המחייבים אישור מוקדם לשם הנפקתם למטופל.
תכשירים אחרים המונפקים ר ק בבתי המרקחת של הקופה הם כאלה הנדרשים לתנאי אחסון מיוחדים בשל רגישותם.
חיובלרכישה בבית מרקחת של הקופה בלבד: הביקורת העלתה כי במרשם שמקבל המטופל אין ציון מיוחד מודגש ובולט בנוגע לתכשיר שניתן לרכשו אך ורק בבתי המרקחת של הקופה או שבהסכם מיוחד עם הקופה.
הדבר עלול להכביד על החולה כיוון שאינו מודע למגבלה זו ועלול לפנות לשווא לבתי מרקחת שלא יוכלו להנפיק לו את התכשיר.
מכבי השיבה בדצמבר 2016 כי במרשמי התרופות אצלה מצוין שניתן לרכוש את התרופה רק בבתי המרקחת של מכבי.
לדעת משרד מבקר המדינה על הקופות להנחות את הרופאים שבמקרים כאלה עליהם לציין במפורש לפני המטופלים כי התכשירים מוגבלים לרכישה רק בבתי המרקחת של הקופה, וכמו כן ראוי לשקול לציין זאת בבירור ובאופן בולט על גבי המרשם או בספח ייעודי נפרד.
מימוש מרשם אלקטרוני בבתי מרקחת: פקודת הרוקחים קובעת כי לא יונפק תכשיר מרשם אלא לפי מרשם חתום בידי רופא.
ההוראות לכתיבת מרשם רפואי קובעות106 כי על המרשם צריכה להופעה חתימה וחותמת הרופא.
בעת הביקורת כבר נפוץ השימוש במרשם בחתימה אלקטרונית.
מדובר במרשם שנשלח לעתים ישירות למחשב של המטופל והוא מדפיס אותו בעצמו.
אולם במרשם כזה לא מוטבעת החתימה של הרופא והחותמת שלו.
הוראת המשרד107 קובעת כי קופות החולים יכולות להנפיק מרשם בחתימה אלקטרונית, רק אם הקופה מאפשרת מימוש מרשמים כאלה בכל בתי המרקחת שבהסדר אתה וזאת בנוסף לבתי המרקחת שלה עצמה.
לצורך השימוש במרשמים אלקטרוניים על קופת החולים להסדיר את תהליך ההנפקה - זיהוי המרשם ועדכון הנפקתו.
בתנאי סל שירותי הבריאות או בתנאים שקבעה הקופה 106 תקנות הרופאים (מתן מרשם), התשמ"א-1981.
107 נוהל משרד הבריאות אגף הרוקחות מרשמים אלקטרוניים וחתימה אלקטרונית בקופת החולים ובמוסד רפואי, נוהל מספר 107 , מיולי2013.
בבדיקה עלה כי בכללית המרשמים האלקטרוניים ניתנים למימוש בבתי המרקחת שלה וברשתות הפארם , וכי התהליך לא הוסדר עם בתי המרקחת הפרטיים.
על הכללית לשקול לערוך הסדר גם עם בתי מרקחת נוספים, על מנת שיתאפשר מימוש של מרשמים אלקטרוניים גם בהם, דבר שיגדיל את זמינות השירות הרוקחי שהיא נותנת ללקוחותיה.
זמינות בתי המרקחת: להלן בלוח 1 נתונים בנוגע למספר בתי המרקחת ומספר המבוטחים בקופה.
לוח 1 : מספר המבוטחים בקופות ומספר בתי המרקחת העומדים לרשותם ( 2014) .
קשורה איתם* המספר הכולל .
כללית 4,205 479 255 734 .
מכבי 1,983 80 716 796 .
מאוחדת 1,093 87 728 815 .
לאומית 716 136 600 736 .
על פי נתונים שהתקבלו מקופות החולים * יש בתי מרקחת שמתקשרים עם כמה קופות חולים.
מלוח 1 עולה כי יש פערים ניכרים בין הקופות בזמינות בתי המרקחת למבוטחים (יש להביא בחשבון שיש בתי מרקחת שבהם דלפק שירות אחד או שניים ויש כאלה שבהם מספר רב יותר).
מבוטחי כללית ולאומית יכולים לרכוש תכשירים ב-734 ו-736 בתי מרקחת בהתאמה, ולעומת זאת למבוטחי מאוחדת יש אפשרות לרכוש תכשירים ב-815 בתי מרקחת, פער שלכ-11% .
נוסף לפער במספר בתי המרקחת, שעות הפעילות בבתי המרקחת הפרטיים לעומת בתי המרקחת של הקופה, רבות יותר.
שעות הפעילות של בתי המרקחת של כללית הן בדרך כלל מ-8.
30 , ובבתי מרקחת רבים יש הפסקה בין 13.
לעומת זאת שעות הפעילות של בתי המרקחת הפרטיים ורשתות הפארם ארוכות יותר, וחלקם פועלים עד חצות במשך שבעת ימי השבוע.
המשרד והקופות לא קבעו תקן למספר בתי המרקחת ולמספר דלפקי השירות שיש בהם ביחס למספר המבוטחים, לכן לא ניתן להעריך האם רמת השירות של בתי המרקחת מבחינת זמינותם ואיכותם, מספקת.
אולם הפערים המשמעותיים בין הקופות בזמינות בתי המרקחת ובנגישותם למבוטחים מחייבת את המשרד, כמו גם את הקופות, לנתח את תמונת המצב ולקבוע מפתח תקינה וכללים לזמינות ולנגישות של בתי המרקחת כדי לספק למבוטחים שירות זמין איכותי.
חוסר בתכשירים בבתי המרקחת הפרטיים .
מספר בתי המרקחת הפרטיים ובתי המרקחת של רשתות הפארם עמד במועד סיום הביקורת על כ-1,200 .
לחלק מהם יש הסכמי התקשרות עם קופות החולים.
הקופות מתקשרות עם בתי המרקחת הפרטיים בהסכמים שלפיהם הן מאפשרות למבוטחים לרכוש תכשירים גם בבית המרקחת הפרטי; לאחר מכן, בית המרקחת מתחשבן עם הקופה בגין התשלומים עבור התכשירים שסיפק.
חלק מבתי המרקחת הפרטיים רוכשים באופן עצמאי וישיר את התכשירים הרפואיים מהספקים.
הקופות מחשיבות את בתי המרקחת הפרטיים כגורם שאמור לספק שירות מלא באופן קבוע, שוטף וזמין, אולם היות שבתי המרקחת הפרטיים פועלים בדרך כלל כעסק בודד, הרי שכוח הקניה שלהם נמוך ביחס לזה של רשתות הפארם ושל הקופות עצמן, ורמות המלאי שהם מחזיקים מותאם להיקף עסקיהם.
על מנת לשמור על רמות מלאי מספקות באופן שוטף וקבוע נדרש להתאים לכך את תדירות אספקת התכשירים.
בביקורת עלה כי בשל כוח הקנייה הנמוך של בתי המרקחת הפרטיים, גם תדירות האספקה של התכשירים הרפואיים הנשלחים אליהם נמוכה יחסית, דבר הפוגע ביכולתם לשמור על רמות מלאי מינימליות שיבטיחו אספקה שוטפת של תכשירים למבוטחים.
ואכן קורה לא פעם שבבתי המרקחת הפרטיים המלאי של תכשירים מסוימים חסר.
דבר זה פוגע ברמת השירות שמקבל המבוטח.
משרד מבקר המדינה מעיר לכל הקופות כי הן הביאו בחשבון שתכשירים רפואיים יסופקו בבתי מרקחת פרטיים באופן שוטף, קבוע וזמין, אך הן לא בודקות אם ההסדר עומד ברמת שירות מספקת.
ואכן בפועל רמת השירות בבתי המרקחת הפרטיים נמוכה יותר.
על הקופות לבחון את התנאים שנקבעו בהסכמים שיש להן עם בתי המרקחת הפרטיים והאם יש בהם כדי למנוע מצב של חוסר במלאי של תרופות.
ככל שיימצא שהתנאים הנוכחיים אינם מבטיחים זאת, ראוי לבחון קביעת מנגנונים בשיתוף הקופות והספקים אשר יבטיחו כי זמני האספקה המרביים של תכשירים רפואיים לבתי המרקחת הפרטיים יהיו נאותים.
גם על המשרד לתת דעתו לסוגיה זו.
משרד הבריאות אחראי לנושאים רבים בתחום הרוקחות ובכלל זה על האסדרה של הנושאים האלה: אישורים לייצור, ליבוא ולניפוק תרופות בישראל; פיקוח על בתי המרקחת; מיגור הפשיעה הרוקחית והרפוא ית; התוויית המדיניות הלאומית בתחום התרופות, המדיניות בתחום הטיפול התרופתי כמו שימוש מושכל בתרופות ומדיניות שירותי הרוקחות.
מערך הרוקחות הוא אחד המרכיבים החיוניים במערכת הבריאות, ומגעו עם הציבור שוטף ובלתי אמצעי.
הרוקחים נושאים באחריות רבה: הם "שומרי הסף" בשרשרת הטיפול התרופתי בחולה - מוודאים כי התכשיר הרפואי המונפק לו הוא הנכון ומסבירים מהו אופן הטיפול המומלץ, והם גם גורם מקצועי המשפיע על מהות הטיפול המתאים לחולה באופן מיטבי.
האסדרה בתחום הרוקחות לוקה בחסר, בשדה הנוגע ישירות למטופל: למשרד ולחלק מהקופות אין מידע מספק על היקף תופעת ההיענות החלקית לנטילת התרופות ולכן יכולתם לצמצמה מוגבלת.
אי-נטילת תרופות עלולה לפגוע באיכות חיי האדם, לסכן אותו ואף להכביד על תקציב המדינה; גם רצף הטיפול התרופתי בחולה העובר ממערכת האשפוז לקהילה לוקה מבחינות מסוימות בחסר בשל היעדר סנכרון מידע, ובתי החולים והקופות לא עשו עד כה את הדרוש כדי לשפר זאת; למשרד אין מדיניות בנוגע לתקן הרוקחים הקליניים, שפעילותם חיונית מאוד לשיפור הטיפול בחולה, ובמערכת האשפוז ובקהילה יש מחסור בהם; רמת השירות לציבור בקהילה לוקה בחסר, בייחוד בפריפריה; בתחום האס דרה המינהלית: בתי חולים מפרים את הוראות המשרד הנוגעות להכנת דברי רוקחות וגובר החשש לזיהומים; משך הזמן שהמשרד מאשר תרופות ורושם אותן ממושך, מצב המביא לנזקים כלכליים ובריאותיים ומעודד יבוא תרופות על פי אישור מיוחד של המשרד.
מידת בטיחותן של התרופות במסלול זה אינה מיטבית לעתים וייבואן כרוך במקרים רבים בתוספת עלויות מיותרות, ולמרות טיפול המשרד בצמצום התופעה התוצאות דלות ביותר.
כמו כן משרד הבריאות עדיין לא הסדיר בחקיקה את השימוש באביזרים רפואיים חד -פעמיים, דבר העשוי לפגוע בחולים.
גם הפיקוח והבקרה של המשרד על מערך התרופות אינו מיטבי.
פעילות ייחודית עושה משרד הבריאות בתחום הפשיעה הרוקחית והרפואית, היקפה מתרחב, אולם לעוסקים במיגורה אין כל הכלים הנחוצים לכך.
אגף הרוקחות אחראי להסדרה ולרגולציה בתחום הרוקחות בישראל, אך יכולתו לעמוד בכל משימותיו מוגבלת ואין מסורים בידיו כל הכלים לכך.
על המשרד לרתום יחידות נוספות בו, כגון מינהל הרפואה והאגף לפיקוח על קופות החולים כדי להטמיע את כל ההנחיות והנהלים בתחום הרוקחות וליישמם.
על המשרד ועל קופות החולים לאגם משאבי מחקר וביצוע ול פעול בנחרצות ותוך הקצאת משאבים ייעודיים לעניין שיפור ההיענות של מבוטחיהן לנטילת התרופות; על המשרד, בתי החולים והקופות לשפר את השירות לציבור, להקפיד על הרצף הטיפולי של החולה המשתחרר מאשפוז, לשפר את הנגישות לבתי המרקחת ולקצר את זמני ההמתנה בהם; על המשרד לפעול בנחישות לקיצור משך זמן הרישום של התרופות, ועליו לנתח את היבטי כוח האדם בתחום הרוקחות נוכח התמורות במקצוע; על משרד הבריאות, על משרד המשפטים ועל המשטרה לגבש בהקדם נוהל שיגדיר את שיתוף הפעולה ביניהם כך שפעילות האגף לאכיפה תהיה יעילה ומועילה.
לאחר תקופה שתיקבע בידי הצדדים יש לבחון האם סמכויות הפיקוח שנוספו למשרד הבריאות מספקות; על המשרד להסדיר בחקיקה את השימוש באביזרים רפואיים חד-פעמיים; על המשרד להגביר את יעילות הבקרות על הפעילות הרוקחיות במערכת הבריאות.
לצורך תיקון הליקויים שעלו בדוח זה נדרשת נחישות המשרד, קופות החולים ובתי החולים לנקוט את הצעדים המתבקשים לשם שיפור מערך הרוקחות.
נחישות שלושת גורמים אלה לתקן את הליקויים תביא לשיפור השירות הרפואי שיקבל הציבור, להתייעלות של הליכי העבודה ולמיצוי משאבי המדינה.
משרד מבקר המדינה מציע למשרד לקיים עבודת מטה מעמיקה ולבחון את היתרונות והחסרונות באיחוד הסמכות והאחריות ל כלל הנושאים הנוגעים לתחום הרוקחות והתרופות בידיו של גורם אחד שינהל כל זאת במרוכז - בין אם באמצעות הקמת רשות לאומית לתרופות, סמים ותכשירים רפואיים, שתוכל במסגרת זו גם לפקח על המזון בדומה ל-FDA .
האמריקני, ובין אם אחרת
ניתוחים הם פעילות ליבה בבתי החולים.
חדרי ניתוח הם אחד הצמתים המרכזיים והחיוניים ביותר במרכז ים הרפואי ים, וכיום אופן הפעלתם גורם להיווצרות "צוואר בקבוק" במערכת הבריאות הגורם להתארכות התורים.
חדרי הניתוח על צוותיהם הם משאב תשתיתי יקר ערך15 , .
שזמינותו ומוכנותו משפיעות על חיי אדם ואיכותםחדרי הניתוח הכלליים משרתים את כל המחלקות בבית החולים המבצעות ניתוחים16.
בסעיף1 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 (להלן- החוק), נקבע כי ביטוח הבריאות הממלכתי יושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית.
מהוראות החוק עולה כי כל תושב זכאי לשירותי בריאות הקבועים בסל שירותי הבריאות הממלכתי.
משרד הבריאות אחראי למתן אישור הקמה וכן תעודת רישום17 (להלן גם- רישוי או רישיון) לצורך הקמת בית חולים והפעלתו, ובכלל זה הקמה והפעלה של חדר ניתוח.
התוספת השנייה לחוק כוללת בין השאר את הזכות של כל תושב לפעולות ניתוחיות18 , והאחריות למימונן מוטלת על ארבע קופותהחולים.
בסוף שנת 2014 הפעילו41 בתי החולים בישראל בסך הכול 433 עמדות ניתוח (להלן גם - חדרי ניתוח), ושיעור עמדות הניתוח בארץ היה 0.
משרד הבריאות מפעיל 11 בתי חולים כלליים ובהם 166 עמדות ניתוח, שירותי בריאות כללית מפעילה שמונה בתי חולים ובהם 116 עמדות ניתוח, ובתי חולים ציבוריים נוספים כמו הדסה, שערי צדק לניאדו בנתניה ובתי החולים בנצרת מפעילים עוד 103 ,חדרי ניתוח.
בתי החולים הפרטיים, ובעיקר אסותא בע"מ ומדיקל סנטר בע"מ מפעילים 48 .
חדרי ניתוח נוספים אף ששיעור עמדות הניתוח בבתי החולים הפרטיים הוא כ-11% בלבד מכלל עמדות הניתוח בארץ, היקף הפעילות הכירורגית (ניתוחית) הפרטית לעומת הציבורית אינו מבוטל והסתכם בשנת 2014 ,, לפי אומדן שערך משרד מבקר המדינה בכ-23% מכלל הפעילות הכירורגית שבוצעה בישראל20.
עם זאת יש לציין ש בבתי החולים הפרטיים מבצעים לרוב ניתוחים לחולים פחות מורכבים בהשוואה לבתי החולים הציבוריים; בעניין זה קבעה הוועדה הציבורית לחיזוק מעמד הרפואה הציבורית .
15 לדעת ראש מינהל תכנון, בינוי ופיתוח מוסדות רפואה במשרד הבריאות, עלות הקמת חדר ניתוח עכשווי, על כל התשתיות והציוד שבו, היא כעשרה מיליון ש"ח.
16 לעתים חדרי הניתוח מרוכזים באתר אחד, כמו במרכז הרפואי תל השומר (להלן - שיבא), ובמרבית בתי החולים חדרי הניתוח מפוזרים בכמה אתרים (כלליים, אשפוז יום, נשי ם, ומחלקתיים - למשל חדרי ניתוח של מחלקת עיניים), כמו במרכז הרפואי תל אביב סוראסקי (להלן - איכילוב).
17 ,פקודת בריאות העם 1940 , ותקנות בריאות העם (רישום בתי חולים), התשכ"ו -1966.
על -פי הוראות החוק שצוינו לעיל, תעודת הרישום היא אישור לצורך הפעלתו של בית החולי ם, ומכאן שלמעשה היא בבחינת רישוי להפעלתו.
18 סל שירותי הבריאות שנתנה קופת חולים כללית לחבריה במועד הקובע (ב- 31.
) 19 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהעמדות, מיטות לאשפוז יום וימי טיפול במסגרת אשפוז יום בבתי חולים, (2015 ).
הדוח האמור כולל נתונים על בתי החוליםהכלליים -ממשלתיים, בתי החולים של הכללית, בתי חולים ציבוריים ובתי חולים פרטיים.
20 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 63 ג(2013), בפרק "היבטים במערכת הרפואה הפרטית - מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601 .
בדוח האמור צוין אומדן קודם לשנת2010 ולפיוהיקף פעילות של בתי החולים הפרטיים באותה שנה היה כ-26%.
(להלן- ועדת גרמן) ביוני 2014 כיחלקם של כ -20 ניתוחים נפוצים שבוצעו בבתי חולים פרטיים מכלל הניתוחים המתוכננים (להלן - אלקטיביים) היה 38%, וכי בבתי החולים הפרטיים חל גידול של 58% במספר הניתוחים, ולעומת זאת גידול של 19% בלבדבכלל הניתוחים האלקטיביים 21 .
לניהול נכון של חדרי הניתוח וניצולת22 אופטימלית שלהם יש חשיבות רבה; ניהול לא יעיל יביא לעיכוב של ניתוחים, דחייתם ואף ביטולם.
תוצאת הדבר היא הארכת התורים לניתוחים, הוצאות מיותרות ובזבוז של משאבי המדינה – משאבים כלכליים, משאבי כוח אדם והתשתיות עצמן.
מדובר גם בפגיעה במטופל ומקורביו, הן בשל הסבל הפיזי שנגרם לו והפגיעה באיכות חייו והן בשל תחושת החרדה ואי-הוודאות שבה נמצאים המטופל וקרוביו.
לבד מכל זאת, וחשוב לא פחות, נפגעת אגב כך גם רמת האמון של הציבור במערכת הבריאות אשר חלקו נוטה בשל כך להעדיף את מערכת הבריאות הפרטית על פני זו הציבורית.
משרד מבקר המדינה העיר על כך כבר בכמה דוחות בעבר23 .
, דוח זה יבחן גם את תיקון הליקויים שעלו בדוחות אלו .
בחודשים פברואר-אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה את הפעלתחדרי הניתוח בבתי החולים הכלליים.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות (להלן - המשרד), בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), במרכז הרפואי וולפסון בחולון (להלן - וולפסון), במרכז הרפואי לגליל בנהריה (להלן - נהריה) ובמרכז הרפואי בילינסון שבפתח תקווה (להלן - בילינסון) שב בעלות הכללית.
הביקורת התמקדה בחדרי ניתוח כלליים בלבד.
במסגרת הביקורת נשלחו 21 שאלונים לכל בתי חולים כלליים ממשלתיים, בתי החולים של הכללית (להלן גם - מרכזים רפואיים) ובתי חולים ציבוריים (המרכזים הרפואיים הדסה עין כרם והדסה הר הצופים).
21 ,ראו הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית התשע"ה- 2014 .
יצוין כי המלצות הוועדה לא יושמו.
22 המילה "נצילות" או "ניצולת", משמעה בדוח זה- יעילות הניצול.
23 ראו מבקר המדינה דוח שנתי 65 ג(2015), " בפרקהשמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו", עמ' 503; דוח שנתי63 ג(2013), בפרק "היבטים במערכת הרפואה הפרטית- מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601 ; דוח שנתי59 ב(2009), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399; דוח שנתי 53 ב(2003) , בפרק "הפעלת חדרי ניתוח בבתי חולים", עמ' 462.
ינהלו בתי החולים את .
על פי ראות עיניו ללא .
לאומיים משרד הבריאות כמאסדר ( רגולטור) .
משרד הבריאות משמש כגורם המפקח בתחום הבריאות וגם כבעלים של 11 בתי החולים הכלליים-ממשלתיים.
במסגרת תפקידו הוא משמש כגורם המנחה והתורתי וקובע נהלים.
אף שמשרד הבריאות גיבש נהלים עבור חדרי הניתוח, הוא לא קבע תורה סדורה וכוללת שתשמש מסגרת שעל פיה ינהלו בתי החולים את מערך חדרי הניתוח ולפיה הם יקבעו נוהלי עבודה פנימיים ומפורטים המתאימים לצורכיהם.