HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מפעלים לייצוא, היה עליהם למנוע את שיווק תוצרתם גם לשוק המקומי מאותן סיבות.
אולם היתר השיווק לשוק המקומי לא בוטל.
יצוין, שמסקנות המבקרים מהאיחוד האירופי הצביעו על רשלנות בפיקוח מצד הגורמים המוסמכים בארץ.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1151 .
הטיפול להסדרת הפיקוח הווטרינרי .
,נציג הקהילייה האירופית הבהיר למשרד החקלאות כי יש לתקן את הליקויים ומשלחת מטעמה הייתה עתידה להגיע כדי לבדוק את התיקון.
בבריטניה החליטו לבדוק ידנית כל משלוח של מוצרי דגים מישראל (במקום בדיקות מדגמיות), ודנמרק החליטה במרס 2009 להפסיק לגמרי ייבוא של דגים ומוצריהם מישראל עד הודעה חדשה.
לפי הנחיות הנהלת משרד החקלאות, החליטו השו"ט להסדיר פיקוח וטרינרי, כמקובל באיחוד האירופי.
בפברואר 2009 אישרה מנכ"לית משרד החקלאות לאגף הדיג להתחיל בהכנת הנהלים לאיחוד האירופי יחד עם יועץ חיצוני.
המשרד קיבל תקן וחצי עבור "פיקוח על" בשביל המחלקה לפיקוח על מוצרים מן החי בשו"ט.
השו"ט ואגף הדיג החלו להיערך לכתיבת נהלים בה תאם לתקנות האירופיות.
באוגוסט 2009 הודיע משרד החקלאות לאיחוד האירופי כי יהיה ערוך לביקורת חוזרת בתחילת דצמבר 2009 .
רו"ר לפיקוח על מוצרים מן החי כתב טיוטת תקנות בשני נושאים שמטרתה להסדיר את הבסיס החוקי לפיקוח הווטרינרי על גידול דגי מאכל בישראל ונהלים למיונם ולשיווקם.
הטיוטה נכתבה ברוח התקנים של האיחוד האירופי והועברה ללשכה המשפטית לצורך המשך הטיפול.
אושר תקן אחד למפקח וטרינרי מטעם הרשות המוסמכת 3.
בעקבות הביקורת של האיחוד האירופי וכלקח ממנההותקנו תקנות לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), התשנ"ח -1998 , ונקבע בהן שעל המפעלים המייצאים לעמוד בדרישות הרשויות המוסמכות לכך במדינת היעד.
כדי להגדיל את הסיכויים לעמוד בבדיקה החוזרת החליט מנהל השו"ט שבביקור השני ייבדקו רק שתי חוות גידול ושני מפעלים לייצור דגים.
הבדיקה החוזרת נערכה באוקטובר 2009 .
למבקרים הוצגו דפי הנוהל שהתבססו על טיוטת שתי התקנות הבסיסיות.
חברי הצוות התרשמו לחיוב מהפעילות שנעשתה מאז המבדק האחרון והודיעו שקרוב לוודאי שממצאי הביקור יאפשרו את רישום ישראל ברשימה הראשונה של מוצרי דג טריים (מצוננים או קפואים) בלבד.
לא ניתן היתר לייצוא מוצרי דגים מעובדים עד שהשו"ט יודיעו כי מדינת ישראל ערוכה למבדק במפעלים אלה.
בתחילת שנת2010 החלו השו"ט להעסיק רופאה וטרינרית לפיקוח על גידול ועל שיווק של דגי מאכל בישראל.
לפי טיוטת התקנות שהכינו השו"ט , עליהם לתת אישור לחוות הגידול אחת לשנה (משק שלא יאושר ייפסל לשיווק דגי מאכל בעתיד); על וטרינר לתת אישור לברכות הגידול טרם שיווק תכולתם למאכל אדם; יש לקיים בדיקה וטרינרית מדגמית של תכולת הברכה המיועדת לשיווק בידי הווטרינר המפקח בתחנת המיון והאריזה או בידי וטרינר ר שותי שבאזורו מצוי המשק; יש לצרף לכל משלוח תעודת בריאות וטרינרית חתומה המאשרת את כשירות הדגים למאכל אדם.
לצורך קבלת אישור לשיווק דגי מאכל יש להגיש בקשה למנהל השו"ט.
כדי להטמיע את הפיקוח הווטרינרי על המדגה החליטו בשו"ט שבשנת 2010 הוא יכלול ביקור בכל חווה כדי לקבל על אודותיה נתונים ומסמכים ובהם תעודת רישוי עסקים30 , נתוני מבנה החווה והבעלים ונתונים על היקף הפעילות.
30 משקים לגידול דגים ובתי אריזה נחשבים לעסק הטעון רישוי על פי חוק רישוי עסקים, התשל"ח-1968 .
שבשנה זו יינתן רישיון לחוות הגידול שיציגו רישיון עסק ותרשים של המשק.
עד תחילת יוני 2010 קיבלו רישיון רק 25 חוות גידול מ-46 .
במכון הווטרינרי שבשו"ט פועלת משנת 1973 מעבדה הבודקת את איכות הדגים ואת מוצריהם.
המעבדה משרתת את משרד הבריאות ובודקת דגים קפואים המיובאים ארצה.
בשנת 2010 היא החלה לבדוק גם את טריותם של דגי המאכל הגדלים בברכות הדגים.
הבדיקה כוללת משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1153 .
בדיקה אורגנולפטית31 ובדיקת הימצאות חומרים שונים בדגים לפי הדרישות של האיחוד האירופי לגבי כל מין (אחוז פוספט, אחוז קרח, היסטמין, טפילים ועוד).
לפי דרישות מדינות האיחוד האירופי, בדיקות טריות הן תנאי לייצוא דגים אליהן.
מאחר שהשו"ט לא פיקחו על איכות הדגים, הם לא שלחו למעבדה במשך כל שנות קיומה דגים מתוצרת הארץ.
הפיקוח במועד סיום הביקורת 1.
בשנת2010 היו ארבעה מפעלים מאושרים לייצא לאיחוד האירופי, לעומת12 מפעלים וחוות גידול בשנת2006 .
השו"ט הכינו בשנת2009 :טיוטה של תקנות בשני נושאים א.
תקנות לפיקוח ולמניעת מחלות בבעלי חיים מימיים ( דגים, סרטנים ורכיכות).
מטרת התקנות לקבוע את התנאים לגידול בעלי חיים מימיים תוך הקפדה על כללי ההיגיינה לשם שמירה על בריאות בעלי החיים ורווחתם והגדרת הפיקוח הווטרינרי הממשלתי על כל שלבי הגידול - רבייה, פיטום ושיווק לציבור או למפעלים מאושרים לשם עיבודם למאכל אדם; ב.
תקנות מחלות בעלי חיים, מיון ואריזה של דגים טריים (מצוננים או קפואים).
מטרת התקנות להבטיח שאיש לא ישווק, לא יאחסן ולא יוביל דגים חיים או מצוננים או קפואים המיועדים למאכל אדם בטרם נבדקו על פי הוראות התקנות ואושרו בידי וטרינר מפקח בתחנת האריזה כראויים למאכל אדם.
עד אוקטובר 2010 טרם הסתיים הטיפול בהכנת התקנות.
התוצאה היא שענף הדיג פועל ללא רגולציה מספקת.
כל העבודה מבוססת על דפי נוהל, ולא ניתן להטיל סנקציות (קנס מינהלי למשל) על מ פֵרי החוק.
מן הראוי לעגן את הוראות הנוהל בתקנות בהקדם.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו מנובמבר 2010 שביוני2010 נחתם הסכם להכנת תקנות על ידי עורך דין חיצוני, יחד עם הגורמים המקצועיים ובפיקוח הלשכה המשפטית, וטיוטה סופית של התקנות צפויה בעוד מספר חודשים.
לדעת משרד מבקר המדינה,כדי לאפשר פיקוח יעיל על משרד החקלאות לפעול לסיום תהליך התקנת התקנות לאלתר.
השו"ט טרם החל בפיקוח ממשי על משקי הגידול שתוצרתם מיועדת הן לשוק המקומי והן לייצוא (אם יעמדו בדרישות), והסתפק בשנה זו במתן הסברים למגדלים על הדרישות שיצטרכו לעמוד בהן.
נציגי האיחוד האירופי הודיעו לשו"ט על כוונתם לחזור לביקורת נוספת במהלך שנת 2010 .
היעדר תקנות מחייבות ואי- פיקוח ממשי עלולים לגרום לכך שהמפעלים שאושרו לייצוא ייפסלו.
לפי נוהל "בדיקת דגי מאכל בטרם שיווק" ממרס 2010 , חלה חובה על המגדלים לשלוח מדגם של דגים לבדיקה במעבדה ל"טיב הדגה" בשו"ט.
המגדלים מפעילים לחצים על השו"ט כדי להוריד את תדירות הדגימות של התוצרת המיועדת לשוק המקומי.
בדיקת ריח, טעם, מראה 1154 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שיהיה תקן אחיד לשוק המקומי ולייצוא.
לפיכך יש להבטיח בתקנות שכל הדרישות יחולו הן על התוצרת המיועדת לשוק המקומי והן על התוצרת המיועדת לייצוא.
בשו"ט אין רופא וטרינר ראשי למחלות דגים כמו רופא וטרינר ראשי למחלות עופות, רופא וטרינר ראשי לבתי מטבחיים, רופא וטרינר ראשי לייצוא וייבוא ועוד.
רופא בתפקיד כזה אמור לעסוק הן בבריאות הדגים והן בבריאות הציבור הצורך דגים ומוצריהם.
מן הראוי שהנהלת השו"ט תשקול לייחד גם לנושא זה רופא וטרינר רא שי, כדי שהנושא שהוזנח במשך שנים יזכה לתשומת הלב הראויה מבחינת חשיבותו לענף ולבריאות הציבור.
סקר שאריות בדגים דגי ברכות ודגים הגדלים בים ומיועדים למאכל אדם נחשפים במהלך תקופת הגידול לתכשירים ולחומרים כימיים מסוגים שונים (חומרי הדברה, תרופות ומזהמים סביבתיים) שבריכוזים חריגים עלולים לפגוע בבריאות הצרכן.
השו"ט מבצעים מדי שנה סקר ארצי לנוכחות מזהמים כימיים שונים בדגים.
ביצוע הסקר מעוגן בתקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס -2000 , ומתכונתו והחומרים הנכללים בו נקבעים בידי ועדת היגוי מרכזית לפיקו ח על שאריות כימיות במוצרים מן החי.
להלן עיקרי הממצאים של הסקרים השנתיים שביצעו השו"ט מן השנים 2007 - 2009 (שנרשמו בסיכומיהם): בכל השנים לא התאים מספר הדגימות שנבדקו למספר הדגימות המתוכנן.
בשנת 2007 נבדקו כ -318 דגימות, כ -90% מן הדגימות המתוכננות.
מספר הדגימות היה סביר, אך התפלגותן לא תאמה את התכנית.
שתיים מהן היו חיוביות לארסן (חומר רעיל).
בשנת 2008 נלקחו263 דגימות דגים ממשקי הגידול לעומת340 שתוכננו (כ-77% ).
בשנת2009 הגיעו לבדיקה 273 דגימות לעומת340 ( על פי התכנון80.
3% ;) אחת הייתה חיובית לארסן.
התפלגותן לא הייתה על פי עקרונות הסקר: רוב הדגימות לא נאספו בכל חודשי השנה, אלא בחמישה חודשים בלבד (249 דגימות מ-273 ).
יו"ר ועדת ההיגוי ציין כי נתוני הסקר אינם משקף תמונת מצב אמיתית של שאריות כימיות וביולוגיות בדגים מפאת הדגימה הלקויה.
הוא הדגיש כי רק סקר שמבוסס על כ ל הבדיקות ועל כל הדגימות , בתנאי שהתפלגותן טובה , יכול לצייר תמונה מהימנה של המצב.
סקר שנתי המבוסס על דגימה לקויה אינו מאפשר להציג תמונה אמיתית של איכות הדגים ששווקו למאכל באותה שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השו"ט לדאוג להכנת סקר השאריות לפי התכנית כדי שיהיה אפשר לפעול על בסיס תשתית נתונים מהימנה ולתת לציבור מידע מבוסס על איכות הדגים שצרך.
השו"ט ציינו בתשובתם מנובמבר 2010 שבאותה שנה חל שיפור בעניין כיוון שהוכנסה תכנית דגימה אחידה המנוהלת על ידי רופאה וטרינרית.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1155 .
פיקוח וטרינרי על דיג ימי (מסחרי) הטיפול הווטרינרי בדיג הימי, הכולל טיפול בתוצרת עד הגעתה לצרכן, אינו מוסדר בתקנות ואף לא בנהלים.
אין תחנות מיון ואריזה של דגים טריים שנמשו מהים, ואלה נמכרים לסוחרים ללא כל פיקוח וטרינרי.
עוד במרס 2004 נקבע בישיבה בהשתתפות אנשי משרד הבריאות, אנשי אגף הדיג ואנשי השו"ט, שספינות הדייגים ינותבו לתחנות מיון בנמלי הדיג העיקריים .
)עכו, חיפה, יפו, אשדוד וטבריה), ייבדקו וישווקו בלוויית תעודות וטרינריות, ואולם הדבר לא התממש.
בינואר 2008 סוכם שהשו"ט יכינו תקנה בנוגע לחובת בדיקת דגים על החוף לאחר הדיג, אך היא לא תוקנה.
הקמת תחנת מיון כזו הייתה מאפשרת לפקח על איכות הדגים הטריים המשווקים לציבור.
טריות הדגים אינה נבדקת במעבדה לטיב דגים ומוצריהם בשו"ט.
גם שאריות כימיות בדגים שנידוגו בימים אינ ן נבדקות.
מעגן הקישון: מעגן הקישון, תחנת מסחר הדגים הראשית בצפון, מרכז דגים שמגיעים מדיג ימי וגם מהמדגה ; הסוחרים במעגן פועלים בפיקוח משרד הבריאות וחייבים לקבל רישיון יצרן אחת לשנה.
כזכור, הזדעזעה המשלחת של האיחוד האירופי שביקרה בארץ בנובמבר 2008 מהמצבבו.
מאז לא השתנה דבר: עם סיום הביקורת לא היה במעגן פיקוח וטרינרי מטעם הרשויות.
בסיורים שקיים במעגן משרד מבקר המדינה ב -10.
10 , בשעות הבוקר המוקדמות, כאשר מידת החום כבר הייתה 32 מעלות צלסיוס, נצפתה הובלת דגים בארגזי פלסטיק פתוחים, ללא קירור וללא כיסוי בפתיתי קרח.
ארגזים רבים היו מזוהמים.
נצפו אנשים שגוררים ארגזים מלאים דגים על הרצפה ללא כיסוי וללא קרח.
חלק מהדגים הובלו בתא המטען של מכוניות פרטיות ובטנדרים פתוחים ללא הקירור הנחוץ, החיוני והמתאים להובלת תוצרת מן החי.
התברר שהמסחר בדגים בכל הנמלים בארץ מתנהל באותם תנאים.
משרד מבקר המדינה העיר ל משרד החקלאות על חומרת המצב; על משרד החקלאות לפעול לאלתר, בשיתוף עם משרד הבריאות, להסדיר פיקוח וטרינרי על הדגים הטריים הנמכרים בנמלים.
מחקרים: לפי נתוני לשכת המדען הראשי במשרד החקלאות השתתפה קרן המדען הראשי בשנים 2000 -2009 במימונם של62 מחקרים בענף הדיג.
התקציב למחקרים אלה הסתכם ב- 6,710,000 ש"ח; אגף הדיג הקציב 2,925,000 ש"ח מסכום זה (כ-44%).
העיון בנתונים מורה שכל המחקרים שיועדו להם כספים היו בענף חקלאות המים.
קרן המדען הראשי לא מימנה בעשור זה שום מחקר בענף הדיג הימי.
המדען הראשי של משרד החקלאות הודיע בתשובתו מנובמבר 2010 שלשכת המדען הראשי מתמקדת בהקצאת תקציב למחקרים בתחום חקלאות המים על בסיס מדיניות שנבחנה מספר פעמים בפורומים שונים בעשור האחרון.
עם זאת ייתכן שיש מקום לשקול מעורבות של לשכת המדען במשרד החקלאות גם במחקר הדיג הימי.
הבדיקה העלתה שבשנים 2001 -2009 מימן אגף הדיג מתקציבו מחקרים מעטים בים התיכון - בסכום כולל של כ-214,000 .
ש"ח מנהל תחום דיג ימי השתתף בשני מחקרים נוספים, אך אלה מומנו ובוצעו בידי גורמי חוץ.
גם למחקרים בכינרת הקציב מנהל אגף הדיג סכום קטן (בשנת 2001 הקציב לסקרים אקוסטיים בכינרת כ-12,500 ש"ח ובשנת2005 הקציב להשתתפות בניסוי לסימון דגי אמנון בכינרת 50,000 )ש"ח.
עובדי האגף ביצעו בשנת 2010 חמישה מחקרים במסגרת משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1157 .
עבודתם השוטפת, שניים מהם בשיתוף פעולה עם המכון לחקר ימים ואגמים, אולם ללא השתתפות כספית ממשית של אגף הדיג.
מנהל אגף הדיג ציין בתשובותיו מינואר ומפברואר 2011 סכומים כספיים גבוהים יותר מן הסכומים שציין משרד מבקר המדינה לעיל.
ואולם למשרד מבקר המדינה התברר שנתוניו כללו הן סכומים שהושקעו בהפלגות סקר והן סכומים שהושקעו במחקרים אחרים.
לכן התמונה שהציג גם על השקעות בהפלגות הסקר וגם על המחקרים אינה מדויקת.
דלדול הדגה הוא תופעה גלובלית שהגורמים לה דומים כמעט בכל מקום בעולם, ובראשם דֵיג יתר.
באגן המזרחי של הים התיכון המצב גרוע יותר מן המצב במערבו.
שלל הדיג ירד בעשור האחרון בישראל ביותר מ-80%, והדגים המסחריים קרובים לסכנת הכחדה.
ניהול דיג בר-קיימא אמור להשיג את המטרות האלה: מצד אחד - שמירה על הדגה כמשאב לאומי מתחדש משנה לשנה.
מצד אחר - ניצולו בצורה מיטבית כך שאזרחי המדינה יוכלו ליהנות מדגים טריים שמקורם בים התיכון, בכינרת ובמפרץ אילת.
הבדיקה העלתה שניהול הדיג בכינרת ובים התיכון היה לקוי.
הדגה בכינרת היא מרכיב חשוב במארג המזון והיא תו רמת לאיזון האקולוגי ולאיכות המים באגם.
הדגה התמעטה שם בעשור הראשון של שנות האלפיים והגיעה לשפל חסר תקדים בשנת 2008 .
התברר שבכינרת דגו במשך כל העשור הראשון של שנות האלפיים ברשתות שמידת העין שלהן היא בלתי-חוקית - קטנה מהמותר.
מנהל אגף הדיג קיבל בשנת 2004 החלטה להתיר את השימוש ברשתות בעלות עין מתוחה של 72 מ"מבניגוד לתקנות אף שלא הייתה לו סמכות לעשות כן, ומשרד החקלאות נתן לדייגים מענקים לרכישתן.
ניהולו של אגף הדיג בעניין זה, סגירה לא מיטבית של הבטיחה בכינרת בשנים 2009 ו-2010 בתקופת הקינון וההטלה של אמנון הגליל ואי-טיפול בבעיית הקורמורנים הניזונים מהדגה בכינרת תרמו לדלדולה.
עד סוף שנת 2010 לא יושמה החלטת הממשלה להשבית את הדיג בכינרת לשנתיים מאפריל 2010, והדיג בכינרת נמשך.
בעת סיום הביקורת היה העניין תלוי ועומד בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק.
גם הטיפול המערכתי בדיג בכינרת התעכב.
במקביל להליך המשפטי ראוי שאגף הדיג יפעל לקדם את הטיפול בנושאים המערכתיים.
אגף הדיג לא ניצל ביעילות את המשאבים שעמדו לרשותו כדי לקיום פיקוח יעיל ולא סיפק פתרון הולם לעבריינות הדיג, שתרמה להידלדלות מתמשכת של הדגים.
לרשות מחלקת הפיקוח עומד כוח אדם מצומצם, וכתוצאה מכך אין ביכולתה למלא כהלכה את כל המוטל עליה.
יש לטפל לאלתר וביסודיות בפיקוח ובאכיפה, ולצורך כך יש להעמיד לרשותה של מחלקת הפיקוח משאבים ואמצעים מספיקים ולהכין תכנית פעולה מסודרת.
הפיקוח על איכות הדגים הוא תפקידו של השירותים הווטרינריים .
למרות זאת עד שנת 2009 לא עסקוהשו"ט כלל בפיקוח על גידול דגי מאכל.
הם לא אישרו את החוות לגידול דגים כמקומות ראויים לגידול דגים ולא פיקחו עליהן.
כדי להסדיר את הפיקוח הווטרינרי על גידול דגי מאכל המיועדים לצריכה מקומית ולייצוא יש להבטיח כי שר החקלאות ופיתוח הכפר יתקין תקנות בנושא, ביניהן תקנה בעניין תקן אחיד לשוק המקומי ולייצוא , כדי שהציבור הישראלי יקבל מוצר שאיכותו זהה למוצר המיוצא.
יש לדאוג לכך שעובדי הפיקוח בשו"ט יוכלו לאפשר את יישום החוק ואכיפתו, ומנגנון האכיפה יהיה יעיל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1159 .
היחידה לפיקוח על הצומח והחי (להלן - יחידת הפיצו"ח או היחידה) הוקמה במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות או המשרד) בשנת 1994 על פי חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה- 1994 (להלן- חוק היישום).
על היחידה לבצע פעולות פיקוח לאורך קו התפר למניעת הברחת מוצרים חקלאיים שהוגדרו בחוק היישום מהרשות הפלסטינית (להלן - הרש"פ) לישראל ולמניעת הכנסת בעלי חיים (להלן - בע"ח), מוצרים מן החי וכל טובין אשר יבואם מוסדר לפי פקודת , התשמ]נוסח חדש[ מחלות בעלי חיים"ה- 1985 (להלן- הפקודה), לשם הגנה על בריאות הציבור ולמניעת הפצת מחלות בע"ח.
פרק ז' לחוק היישום, שעניינו חקלאות ופיקוח חקלאי, קבע בין השאר את הסדרי הפיקוח על תנועת תוצרת חקלאית מהחי והצומח לעניין מוצרים שכניסתם הייתה מוגבלת במכסות ולעניין מניעת הפצת מחלות מהחי והצומח.
היחידה מבצעת את עבודתה באמצעות הפעולות האלה: פיקוח על יבוא תוצרת חקלאית לפי הסכם הסחר; ביצוע סיורים ממונעים לאורך קו התפר; הפעלת מודיעין שטח וביצוע חקירות לסיכול הברחות; תפיסת הברחות והצבת מחסומי כבישים בשיתוף צה"ל, המשטרה ומשטרת הגבולות (להלן - מג"ב).
במהלך השנים הרחיב המשרד את סמכויות היחידה, והן כוללות גם אכיפה בשטח ישראל בתחום הווטרינרי, הגנת הצומח והפיקוח על הדיג.
מפקחי היחידה גם הוסמכו למפקחים מטעם משרד הבריאות לפיקוח על תוצרת הבשר והדגים בישראל ועל הובלת ביצים וסימונן.
יחידת הפיצו"ח היא יחידה בעלת אופי שיטורי, האוכפת את החוקים הנתונים לאחריות שר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות או השר) ומפקחת על העברת תוצרת חקלאית מהרש"פ לישראל, וככזו עליה לפעול שבעה ימים בשבוע, 24 שעות ביממה, בכל ימות השנה.
הפעילות למניעת הברחות לתוך שטח ישראל נעשית במעברים נייחים שנקבעו למעבר תוצרת חקלאית מהרש"פ לישראל, בנקודות ביקורת ובאמצעות סיורים ממונעים לאורך קו התפר.
הפעילות למניעת הפצת מחלות בע"ח והגנה על בריאות הציבור נעשית בשטח ישראל.
היחידה מבצעת פיקוח עבור השירותים הווטרינריים, יחידת סמך במשרד החקלאות (להלן - השו"ט), השירותים להגנת הצומח (להלן - הגה"צ) שבמשרד משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1079 .
החקלאות, ומשרד הבריאות.
ביולי 2006 מינה השר הנהלה ליחידה ובה נציגים של שלושת הגופים הללו; לתפקיד יו"ר ההנהלה מונתה סמנכ"לית משאבי אנוש של המשרד, ולחברי ההנהלה מונו מנהל השו"ט, מנהלת הגה"צ, וראש 1080 דוח שנתי61ב .
שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.
08 ,, עם סיום כהונתו של האחרון מינה השר במקומו את מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות.
בכתב המינוי להנהלת היחידה ציין השר כי עליה לקבוע את יעדי פעילות היחידה, מטלותיה וסדרי העדיפויות שלה בהפעלת תפקידי הפיקוח של אנשי ה, והכול במסגרת הסמכויות הנתונות להם בחיקוקים שלפיהם הוסמכו, ובשים לב לאינטרסים הציבוריים אשר על שמירתם וקידומם מופקד המשרד.
היחידה כפופה למנכ"ל המשרד, בראשה עומד מנהל ומועסקים בה כ-70 עובדים (מתוכם 45 מפקחים) המחולקים לשלושה מרחבים- צפון, מרכז ודרום.
בראש כל מרחב עומד מנהל ולרשותו חוקרים, רכז מודיעין ומפקחים.
תקציב היחידה נע בין כ-15 מיליון ש"ח בשנת 2007 לכ-13 מיליון ש"ח בשנת 2010.
לפי סעיף46 (א) לחוק היישום מינה שר החקלאות מפקחים ליחידה מעובדי משרדו לצורך ביצוע הפיקוח לעניין סעיפים 44 ו-45 .
סעיף45 לחוק היישום קובע: "לא יכניס אדם לישראל בעל חיים, מוצרים מן החי וכל טובין אשר יבואם מוסדר לפי התשמ"ה]נוסח חדש[ פקודת מחלות בעלי חיים- 1985 (להלן הפקודה), משטחי עזה ויריחו, אלא לפי היתר בכתב שנתן מנהל השירותים הוטרינריים או מי שהוא הסמיך והוראות הפקודה והתקנות שהותקנו לפיה יחולו על כניסה כאמור, בשינויים המחויבים, כאילו הייתה יבוא".
לפי סעיף 46 (ב), על מינוי המפקחים תינתן הודעה לשר המשטרה5 , ושר המשטרה רשאי להסמיכם בהסמכה כללית או מיוחדת לקיים חקירות לשם ביצוע הפיקוח כאמור.
לפי סעיף 46 (ג), סמכויות המפקחים שמונו לפי סעיף זה יהיו, בשינויים המחויבים, כסמכויות הפיקוח הקבועות בסעיפים 20 ,21 ו- 22 לחוק הרשות לפיקוח חקלאי, התשמ"ח- 1988 , המפרטים סמכויות נרחבות של חיפוש, תפיסת חפצים ועיכובם, לרבות תפיסה של בע"ח ובשר.
בכל שנה הסמיך השר לביטחון פנים את מפקחי היחידה מחדש.
ההסמכה ניתנת מתוקף פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), חוק היישום, חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה-מעצרים), התשנ"ו - 1996 (להלן- חוק סדר הדין הפלילי), וחוקים הנוגעים לפיקוח ואכיפה עבור השו"ט, הגה"צ ומשרד הבריאות.
נוסף על כך הסמיך השר לביטחון פנים את היחידה לקיים חקירות, לעיכוב ולמעצר במקרים של עברות על החיקוקים האמורים, וכן בעת חשד לביצוע עברות של גנבות תוצרת חקלאית (כולל בע"ח), קבלת דבר במרמה וזיוף.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2010 בדק מבקר המדינה את תכנית העבודה של היחידה ויישומה, את ניהול כוח האדם ביחידה ואת תפוקותיה.
הבדיקה התקיימה ביחידה, בשו"ט, במשרדי הגה"צ ובמשרד הבריאות.
הפיקוח על הבשר המיובא לרש"פ .
יבוא בשר לישראל מעוגן בפקודה ובתקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בשר), התשל"ד- 1974 (להלן- תקנות יבוא בשר).
היבוא לרש"פ הוסדר בשנת 1994 , .
"כיום נקרא "השר לביטחון פנים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1081 .
ובאפריל אותה שנה נחתם פרוטוקול 6 בדבר היחסים הכלכליים בין ממשלת ישראל לרש"פ.
הפרוטוקול כולל פרק על החקלאות, ולפיו השו"ט .
6 הפרוטוקול הוא הסכם חוזי המסדיר את היחסים הכלכליים בין שני הצדדים והוא חל על הגדה המערבית ועל רצועת עזה.
של כל אחד מהצדדים יהיו בעלי סמכות להנפיק היתרי יבוא וטרינריים ליבוא בע"ח, מוצרים מן החי ועוד.
היתרי היבוא יעמדו בקפידה בתנאים וטרינריים מקצועיים הנהוגים בעת מתן ההיתרים ליבוא בישראל .
תנאים וטרינריים ואחרים של בשר המיועד לרש"פ : לפי הפקודה הפיקוח על הבשר המיובא לישראל הוא באחריות השו"ט.
העקרונות המנחים את השו"ט במתן היתר לשחרור הבשר ולשיווקו בישראל הם בעיקרם הגנה על בריאות הציבור ומניעת החדרת מחלות (מידבקות ) למדינת ישראל.
הביקורת העלתה כי רמת הפיקוח שמבצע השו"ט בישראל על יבוא בשר לרש"פ היא נמוכה מזו שהוא מבצע על בשר המיובא לישראל.
הפיקוח על בשר המיובא לישראל כולל אישור של מדינת היבוא, בדיקות במפעל היבוא לבחינת עמידתו בדרישות השו"ט, וביקורים של נציגי השו"ט במפעל בחו"ל.
לעומת זאת פיקוח על בשר המיובא לרש"פ נעשה על ידי בדיקת הניירת בלבד, ללא פתיחת המכולה המכילה בשר לרש"פ - "סחורה במעבר", והבשר עצמו אינו מסומן בתווית בעברית המפרטת את חלק הבשר ותאריך תפוגתו; בסיום הבדיקה הונפק טופס רשות פריקה.
הרבנות הראשית לישראל מספקת ליבואן הישראלי תעודת הכשר, והרש"פ מספקת ליבואן הפלסטיני הכשר מוסלמי.
הסוגיה המשפטית: האחריות לפיקוח על יבוא בשר הוטלה על היחידה עם הקמתה, אולם רק ביוני 2008 קבעה, יועצת משפטית במשרד, כי הבשר המיובא לרש"פ (בניגוד לבשר המיובא לישראל) הוא במעמד של סחורה במעבר, וכי מעמד זה אינו מעוגן בחוקים או בתקנות ואין דרך לאכוף את אותם כללים החלים על הבשר המיובא לישראל, ועל כן יש צורך לשנות את תקנות היבוא.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי עליו לפעול בהקדם לתיקון התקנות כך שיוסדר הפיקוח על מעבר הבשר לרש"פ.
התמריץ הכלכלי: (א) עלות הבשר - הכשרת הבשר מייקרת את עלותו באופן ניכר.
כך, לדוגמה, מחיר של ק"ג "פילה בשר" על פי החשבונית של היבואן הפלסטיני הוא 1.
55 דולר, בעוד שעל פי החשבונית של היבואן הישראלי עומד המחיר על 11.
דולר לק"ג (ב) מכס - על פי הסכמי קהיר, שנחתמו בין ישראל לרש"פ, הרש"פ מוסמכת לאפשר יבוא ולקבוע מדיניות יבוא לגבי טובין המפורטים ברשימות מסוימות על פי מכסות.
רשימות אלה מתעדכנות מפעם לפעם, ויבוא בשר בקר וכבש על פיהן פטור ממכס.
הרש"פ מחלקת את המכסות האמורות לעיל ליבואנים הפועלים בשטחה, כך שיבואן שמייבא לפי המכסה פטור ממכס.
נמצא כי יבואנים שמייבאים מעבר למכסה הצהירו על מחירים נמוכים ולא סבירים של הבשר המיובא כדי לשלם לרש"פ מכס נמוך.
היבואן הישראלי פטור אמנם ממכס על בשר קפוא, אולם הוא מחויב בתשלום מכס עבור בשר מצונן בשיעור של 190% .
מערכו יוצא אפוא כי קיים תמריץ כלכלי לכך שיבואנים ישראלים ייבאו לישראל בשר באמצעות יבואנים פלסטינים.
פער של פי עשרה ויותר בין העלות ליבואן ישראלי לבין העלות ליבואן פלסטיני מהווה פיתוי להבריח בשר לישראל, והפיתוי גדול עוד יותר נוכח היעדר פיקוח.
יצוין שמלבד ההיבט של חשש לאיכות התברואתית של הבשר והפגיעה בבריאות הציבור וברגשותיו של ציבור שומרי הכשרות, הכנסות המדינה ממכס נפגעות בגין הברחה של בשר, שכן לו יובא הבשר המצונן באמצעות יבואנים ישראלים באופן רשמי הייתה המדינה גובה מהם מכס בשיעור גבוה יותר, כאמור.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1083 .
זליגת הבשר לשווקים בישרא ל: בשנים 2007 -2009 יובאו לרש"פ יותר מ- 35,000 טון בשר דרך נמלי ישראל.
מנתוני משרד החקלאות7 עולה כי רק כ- 15,600 ( טון44% ) ממנו נכנסו לרש"פ.
בנסיבות הללו גובר החשש כי חלק גדול ממנו מוברח לישראל.
הביקורת העלתה כי היחידה אינה מקיימת רישום של בשר הנכנס לרש"פ.
בשנים האמורות היחידה חשפה 742 מקרים שבהם תפסה643 טון בשר שהיה מיועד לרש"פ בישראל.
זליגת בשר זו לישראל יש בה כדי לפגוע בבריאות הציבור וברגשותיו של ציבור שומרי הכשרות.
הפיקוח בפועל: על פי הפרוטוקול, העברת הבשר תבוצע באמצעות כלי רכב שיהיו חתומים באמצעות סגר (מתקן לנעילת מכולה) של השו"ט.
עד שנת 1999 ביצעה היחידה ליווי פיזי של מכולות בשר שיובא לרש"פ: השו"ט הודיע למוקד היחידה על מועד שחרור המכולה משערי הנמל/ים ועל יעדה, ומפקחי היחידה המתינו למכולה בשערי הנמל/ים וליוו אותה באמצעות שני רכבים, אחד מלפנים ואחד מאחור, עד כניסתה לרש"פ דרך מעברי הגבול.
באופן זה וידאה היחידה כי כל הבשר המיובא לרש"פ הגיע ליעדו.
בשנת 1999 החליטו היחידה והשו"ט להפסיק את ליווי המכולות ולקבוע נוהל חדש שיסדיר את הפיקוח על יבוא בשר לרש"פ.
באפריל 2000 קבעו היחידה והשו"ט נוהל ולפיו: וטרינר הנמל יספק לעמיל המכס סגר וטופס "רשות פריקה", ובו פרטים אלו: תכולת המכולה, מס' המכולה, שם עמיל המכס, שם היבואן, כתובתו, מס' רישיון, מס' סגר, מס' המשאית, שם הנהג ומס' ת"ז; הווטרינר יעביר העתק של הטופס למוקד היחידה באמצעות הפקס; עמיל המכס ינעל את המכולה בסגר וידווח למוקד על מועד יציאת המכולה ויעדה; עמילי המכס ישחררו את המכולות לפי שעות הפתיחה של המעברים שיועדו לשם כך.
עוד נקבע כי היחידה תבצע פיקוח שוטף ותדווח בכל חודש אם המכולות הגיעו ליעדיהן עם הסגרים המקוריים, וכי במקרה שהנהג לא מגיע למעבר שאליו נשלח הוא יזומן לחקירה במשרדי היחידה.
הבדיקה העלתה כי הנוהל לא יושם במלואו - המכולות יצאו מהנמל/ים ללא סגר ולא היה פיקוח על הגעתן ליעדן, לא על ידי נציג השו"ט - וטרינר הנמל, ולא על ידי היחידה.
הפיקוח על יבוא בשר לרש"פ הלך והתרופף לאחר שמשנת 2004 ועד מועד סיום הביקורת מכולות שי ועדו לעזה נפרקו במחסנים ובבתי קירור מחוץ לנמלים ללא סגרים של השו"ט והן הועמסו על משאיות קירור ללא פיקוח ומעקב אחר יעדן.
בנובמבר 2008 הודיעו השו"ט לעמילי המכס של היבואנים מהרש"פ כי חל איסור על אחסון בשר מיבוא בבתי קירור בשטח ישראל גם במצבים של סגירת המעבר לעזה, וכי חריגה מנהלים אלה תביא לפסילת אישורים ורישיונות יבוא.
בפועל דרישה זו לא קוימה.
הביקורת העלתה קיומם של בתי קירור בעתלית ובאשדוד המאחסנים בשר מיבוא המיועד לרש"פ ללא היתר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשקול הקמת בתי קירור בתוך הנמל כדי שהיבואנים יוכלו לאחסן בהם את הבשר במקרה של סגירת המעברים לעזה, וכדי שניתן יהיה לוודא את העברת היבוא כולו ליעדו.
משנת 2005 מתקיימים דיונים וחלופת מכתבים בין השו"ט ליחידה בדבר הסדרת יבוא הבשר לרש"פ וחלוקת התפקידים ביניהם באשר ליישום הפיקוח.
7 הנתונים שמסר משרד החקלאות לא היו ממוסמכים ובדיקת הנתונים נמשכת.
שהנושא לא הוסדר לא התקיים פיקוח על היבוא הבשר המיובא לרש"פ והוא לא תמיד מגיע ליעדו, חלקו אף מגיע לישראל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1085 .
כאמור על היחידה מוטלת האחריות למנוע הברחת מוצרים מן החי וכל טובין אשר יבואם מוסדר לפי הפקודה לשם הגנה על בריאות הציבור ולמניעת הפצת מחלות בע"ח.
אחריות זאת כוללת מניעת זליגת בשר מיובא המיועד לרש"פ אל השווקים בישראל.
בשר אשר אינו עומד בתנאים הווטרינריים החלים על בשר המיובא לישראל, אינו כשר ולא ניתן לדעת מה תאריך תפוגת השימוש בו.
בפועל במשך עשר שנים לא התקיים פיקוח על יבוא בשר לרש"פ.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטה על הפסקת ליווי הבשר לרש"פ על ידי היחידה והשו"ט בד בבד עם אי קיום כל הוראות הנוהל שמטרתן להבטיח כי בשר המיועד לרש"פ לא יזלוג לישראל, היא מחדל שיש לו השפעות חמורות על בריאות הציבור ועל רגשות שומרי הכשרות בארץ.
אף שנושא הפיקוח על הבשר הוא משמעותי מנהל היחידה והנהלתה לא הביאו נושא זה לידיעת השר או מנכ"ל המשרד.
תכניות עבודה וביצוען .
כדי לממש את ייעודה של היחידה ולבצע את משימותיה באופן סדור ושיטתי לביצוע עבודת הפיקוח, על הנהלת היחידה לקבוע תכנית עבודה.
בתכנית העבודה צריכים להיכלל נושאי האכיפה, סדר העדיפויות לביצועם, כוח האדם הנחוץ לשם כך, וכן ערכים מדידים לבדיקת יעילות העבודה.
בדוח מבקר המדינה ממאי 20088 צוין כי מאז הוקמה הנהלת היחידה ועד מועד סיום הביקורת אז (ספטמבר 2007 ) התכנסה ההנהלה פעם אחת בלבד- במרס 2007 .
כתוצאה מכך לא הייתה ההנהלה גורם משפיע ומפקח על תכנית העבודה של היחידה לשנת 2007 .