HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אין לדעת מתי נוכל לכנס את האסיפה הכללית, כאשר השרים הממונים לא חותמים על ייפויי הכוח לנציג רשות החברות הממשלתיות.
בהוראות החוק השונות ישנה דרישה לערוך שינויים בתקנון הקרן.
לא ניתן למלא אחר דרישות אלו כאשר האסיפה הכללית איננה יכולה להתכנס".
בתשובת קרן הרוקחים נכתב כי "הנהלת הקרן והיועץ המשפטי שלה פנו אינספור פעמים לרשות החברות הממשלתיות, הן בעל -פה והן בכתב, בבקשה שזו תדאג לכינוס אסיפה כללית, אך מסיבות התלויות ברשות החברות או בשר האוצר אין מתקבל ייפוי כוח".
בתשובת קרן קל"ע נכתב כי "דירקטוריון החברה והנהלתה פונים שוב ושוב, בעל-פה ובכתב, לרשות החברות הממשלתיות בבקשה לכנס האסיפה הכללית, אך מסיבות התלויות ברשות החברות או בשר האוצר הממונה אין מתקבל ייפוי כוח".
תשובת קרן המשפטנים בעניין זה הייתה דומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהשרים האחראים ורשות החברות יקפידו על החובה לקיים אספות כלליות במועדן ולתעדן כנדרש.
אי -כינוסן של אספות כלליות במועד פוגע בעקרונות הממשל התאגידי בקרנות ואינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות.
הוצאות השכר של מנכ"לית הקרן באוגוסט 2011 מונתה גב' לילך כהן למנכ"לית קרן המח"ר.
לנוכח עמדתה האמורה לעיל של רשות החברות , מאחר שגב' לילך כהן מכהנת גם כדירקטורית בקרן אין היא מקבלת שכר בתפקידה כמנכ"לית הקרן.
יצוין כי המנכ"לית מכהנת גם כמנכ"לית הסתדרות המח"ר וכמנכ"לית קופת הגמל של המח"ר20 , ועל תפקידים אלה היא מקבלת שכר.
המנכ"לית מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מ - 9.
15 " כיהיקף המשרה כיום בהסתדרות - 2/3 משרה.
בקופת גמל אין הגדרה להיקף משרה - זו עבודה גלובלית, בק רן ההשתלמות אין הגדרה להיקף משרה.
לקרן ולקופה קיימים תחומי פעילות משותפים וחופפים".
מהדוחות הכספיים של קופת הגמל של המח"ר21 עולה כי עלות שכרה של גב' לילך כהן בקופת הגמל (כולל התחייבויות לתשלומים שקיבלה על עצמה קופת הגמל) בשנת 2013 הייתה 866,000 ש"ח; בשנת 2012 - 661,000 ש"ח; וב- 2011 - 549,000 ש"ח.
עולה אפוא כי מיום מינויה למנכ"לית הקרן ב- 2011 , גדלה עלות שכרה בקופת הגמל בכ-58% לעומת עלות שכרה בקופה טרם המינוי.
20 המנכ"לית מונתה לתפקידה בהסתדרות המח"ר בשנת 2000 ולתפקידה בקופת גמל המח"ר היא מונתה בנובמבר 2002.
יצוין כי קופת הגמל איננה גוף מבוקר משרד האוצר 117 .
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תמונת מצב זו מעלה את החשש כי הוצאות השכר (על בסיס מצטבר וכהפרשה חשבונאית) של המנכ"לית הוסטו מקרן ההשתלמות לקופת הגמל, מהלך שעשוי לפגוע בעיקר בזכויותיהם של עמיתי קופת הגמל שאינם עמיתים גם בקרן ההשתלמות22.
בתשובה שמסרה מנכ"לית הקרן ממרץ 2015 נכתב כי "במקרה הזה לא מדובר על 'הסטת שכר', מפני שלא היה שינוי בשכרה של המנכ"ל בקופה כתוצאה מעבודתה בקרן, אולם בהחלט מדובר על סיטואציה, שבה רשות החברות מונעת מהקרן לשלם תמורה עבור עבודת מנכ"ל מקצועי, ללא כל הסבר מתקבל על הדעת, בניגוד לחוקי העבודה ובניגוד לכל היגיון".
רואה החשבון המבקר של הדוחות הכספיים של קופת הגמל כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 כי מקורו של הגידול בשכר המנכ"לית בקופה משנת 2012 לשנת 2013 נובע "בעיקר מרישום הפרשה למענק הסתגלות בהתאם להסכם העבודה בין החברה לבין מנכ"לית החברה שנחתם בשנת 2010.
" מנהל מחלקתהפיקוח על גופים מוסדיים באגף שוק ההון כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי "עד היום לא נדרשנו להתייחס לסוגיית שכרה.
ככלל מדובר בנושא לא מהותי.
עלות שכרה ב - 2013 היה866 אש"ח.
בין שתי החברות באופן שווה, תשפיע על דמי הניהול הנגבים בטווח שבין 0.
026 % לעמיתי קופת הגמל, לבין 0.
"לעמיתי הקרן לדעת משרד מבקר המדינה, התפיסה ולפיה ההשפעה הנמוכה על דמי הניהול הופכת, כביכול, את הנושא לזניח אינה ראויה כשמדובר בכספי ציבור החוסכים.
כשהנתונים מצביעים על חשש להסטת שכר שממנה נהנה נושא משרה, על המאסדר לבחון את הסוגיה ולא להתעלם ממנה.
נו כח עיתויה של ההפרשה שבוצעה - בסמוך למינויה של מנכ"לית קרן המח"ר ולאחר שנים רבות בתפקידה כמנכ"לית קופת הגמל של המח"ר - ראוי היה שהנושא ייבדק על ידי אגף שוק ההון.
כהונת המבקר הפנימי חוזר שהוציאה הרשות בשנת 201423 קובע כי תקופת המינוי של המבקר הפנימיבקרן המח" ר לא ת יקצב, וכי יבוצע הליך לבדיקת איכות הביקורת הפנימית לפחות אחת לשלוש שנים.
הוראות חוזר אגף שוק ההון 24 נוגעות למינוי מבק ר פנימי במיקור חוץ וקובעות כי ועדת הביקורת תקיים דיון בעניינו אחת לשנתיים לפחות.
יצוין כי סעיף 12 לחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב - 1992 (להלן - חוק הביקורת הפנימית), מאפשר לדירקטוריון, ברוב של שני שלישים, להפסיק את כהונתו של המבקר הפנימי.
ב- 2013 מינתה קרן המח"ר רואה חשבון חיצוני לצורך בדיקת איכות הביקורת הפנימית בהתאם לחוזר אגף שוק ההון האמור לעיל.
ביולי אותה שנה הגיש רואה החשבון "דוח בחינת פעילות מערך הביקורת הפנימית", ובו כתב, בין השאר, כי עם המבקר הפנימי של קרן המח"ר אשר מכהן בתפקידו ממרץ 2008 נחתם דוח העסקה רק ב - 2012 ; כי לא נמצא שוועדת הביקורת קיימה דיון בחלוף שנתיים לאחר מינוי המבקר הפנימי, בניגוד להוראות חוזר אגף .
22 מהמידע שהועבר למשרד מבקר המדינה עולה כי רק כמחצית מהעמיתים הם עמיתים גם בקרן וגם בקופת הגמל.
23 'חוזר מס 2014 -4-4 .
24 'חוזר גופים מוסדיים מס 2007 -9-14 .
"שכותרתו "מערך הביקורת הפנימית בגוף מוסדי 118 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שוק ההון; כי בין המבקרהפנימי לבין הנהלת הקרן נתגלעו חילוקי דעות; וכי נראה שהמצב השתפר במהלך שנת 2012.
ועדת הביקורת של קרן המח"ר החליטה להמליץ לדירקטוריון לפתוח בהליך של בחירת מבקר פנימי חדש לקרן ביום 1.
וציינה כי הדבר הוא על דעת נציג רשות החברות בנובמבר 2014 שלח המבקר הפנ ימי להערות בעלי התפקידים בקרן טיוטת דוח ביקורת בנושא "מעקב אחר ביצוע החלטות הדירקטוריון ועבודת הדירקטוריון וועדותיו" (להלן - טיוטת הדוח) .
בין היתר העלתה טיוטת הדוח את סוגיית ניגוד העניינים בין תפקידיהן של מנכ"לית הקרן והיועצת המשפטית של הקרן ובין תפקידיהן המקבילים בקופת הגמל.
יצוין כי רשות החברות פתחה בהליך של מינוי בודק מיוחד לקרן בעקבות טיוטת הדוח האמורה, בהתאם לסמכותה לפי סעיף 55 לחוק החברות הממשלתיות.
במכתב ששלחה הרשות בדצמבר 2014 לקרן בעניין זה נכתב: "נבקש בשלב זה שלא לנקוט בפעולה כלשהיא שיש בה בכדי לפגוע בביקורת הפנימית בכלל, ובמבקר הפנימי בפרט".
מנכ"לית קרן המח"ר הסבירה בת שובתה מינואר 2015 כי "החברה מכינה כעת תשובה מקיפה לטיוטה זו.
מדובר בטיוטת דוח שמתייחסת לתקופה ארוכה ומעלה סוגיות רבות וטרם קיבלנו ממבקר הפנים את האסמכתאות והתיעוד לחומרים שהעלה בטיוט ה, שהופצה ללא קבלת התייחסות המבוקרים".
יצוין כי בחודשים מאי -יוני 2015 העבירה הקרן את התייחסותה למרבית טיוטות הדוחות שהכין המבקר הפנימי.
בתשובה שמסרה היועצת המשפטית של קרן המח"ר למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 צוין כי ב- 26.
15 היא הודיעה לדירקטוריון החברה כי בסוף מרץ 2015 היא מסיימת את כהונתה כיועצת המשפטית של הקרן.
היועצת המשפטית כתבה כי "ההתערבות הבוטה של רשות החברות בעבודת דירקטוריון החברה, שבאה לאחרונה לידי ביטוי בהוראה לדירקטוריון החברה שלא לקיים דיון בנושא סיום כהונת מבקר פנים, וכן בהחלטה לפתוח בביקורת חקירתית, על סמך טיוטת דוח ביקורת שלא כוללת תגובות המבוקרים - מהווה לדעתי התנהלות בלתי סבירה החורגת מהסמכויות של רשות החברות על-פי דין".
בתשובה שמסר המבקר הפנימי של קרן המח"ר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 צוין, בין היתר, כי "בכוונת החברה.
למסור את תגובתה לטיוטת דוח הביקורת הפנימית מיום 18.
5 חודשים ממועד הגשת הטיוטה ומבלי שיתאפשר לי, למרות שהחברה עבדה בצירוף מומחים 4.
5 חודשים על התגובה, ל הגיב לתגובה זאת".
המבקר הפנימי כתב בתשובה נוספת ששלח למשרד מבקר המדינה באותו החודש: "פניתי באותו יום במכתב לרשות החברות -בבקשה לפעול להורדת נושא הדחת מבקר הפנים מסדר היום של הדירקטוריון, אולם משהתברר לי כי לא אזכה להמשך ההגנה של הרשות, ולאור דרישת יו"ר הדירקטוריון הנבחר ע"י הדירקטוריון, לא נותר לי אלא להודיע.
על הסכמתי המותנית לסיים את כהונתי, כמבקר הפנימי של החברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, התמשכות המחלוקת בין הנהלת קרן המח"ר למבקר הפנימי עלולה לגרום פגיעה מהותית בתפקודה של הקרן ובעמיתיה.
על הנהלת הקרן להתייחס באופן ענייני וללא דיחוי לטענות המרכזיות המופיעות בטיוטת דוח המבקר הפנימי, זאת ללא תלות בסמכותו של הדירקטוריון לפתוח בהליך של בחירת מבקר פנימי חדש לחברה.
עוד ראוי כי אגף שוק ההון ייתן את דעתו על הנעשה בקרן ויהיה שותף לבדיקת העובדות ובירורן בצורה מקצועית ומהירה .
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יצוין כי לאחר מועד סיום הביקורת, בישיבת הדירקטוריון של הקרן מ - 16.
15 הגיעו הצדדים להסדר ולפיו המבקר הפנימי יסיים את תפקידו בהסכמה ב- 30.
15 , ואילו הנהלת הקרן התחייבה להמציא את תשובותיה על כל דוחות הביקורת הפנימית שטרם השיבה עליהם עד כה, תוך זמן סביר ובהתאם לחוק הביקורת הפנימית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת לייצב את קרן המח"ר ולשמור על יחסי עבודה תקינים וראויים, על הנהלת הקרן לקיים את תנאי ההסדר עם המבקר הפנימי כלשונם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חובה על הנהלת הקרן והדירקטוריון שלה להגיב במועד הנדרש לכל הדוחות של המבקר הפנימי.
מינוי יו"ר דירקטוריון סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי הדירקטוריון של חברה ממשלתית יבחר באחד מחבריו ליו "ר הדירקטוריון, וכי הבחירה טעונה אישור השרים לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים.
כאמור בלוח 3 , בקרן המח"ר לא מכהן יו"ר דירקטוריון ממאי 2014 .
בסוגיית בחירת יו"ר הדירקטוריון קיימת אי -הסכמה מהותית בין הקרן לרשות החברות.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"לית הקרן בינואר 2015 טענה המנכ"לית כי רשות החברות ניסתה לדחות ישיבה שבה הדירקטוריון היה אמור לבחור יו"ר, מתוך חשש כי המועמד המועדף על הרשות לא ייבחר.
נמצא כי בספטמבר 2014 פנתה מנכ"לית הקרן לסגן מנהל רשות החברות והתריעה על התערבות לא תקינה ופסולה של הרפרנט מטעם הרשות, שמשמש משקיף מטעמה בדירקטוריון הקרן, במינוי יו"ר הדירקטוריון.
נוסף על כך מפרוטוקול ישיבת דירקטוריון הקרן מ- 22.
14 עולה כי דירקטורים מטעם המדינה טענו כי הרפרנט מטעם הרשות ביקש מהם שלא להגיע לישיבה זו, שבה אמור היה להיבחר יו"ר הדירקטוריון.
כך לדוגמה, מצוטטת הרפרנ[" :בפרוטוקול דירקטורית מטעם המדינה כאומרת ביקש ממני לא להגיע לישיבת ]ט .
וביקש ממנו לא להגיע ]דירקטור[ אמר לי שהוא דיבר גם עם]הרפרנט[ .
הדירקטוריון היום שבכוונתי ]רפרנט[לישיבת הדירקטוריון היום.
ואומנם הוא לא יגיע לישיבה.
אמרתי ל להגיע לישיבה ושאני רואה בחומרה רבה את העובדה שהוא מבקש מדירקטורים לא להגיע ביקש, בשם ניסים סלמן, לא לקיים היום את הישיבה".
דירקטור נוסף ]הרפרנט[ .
לישיבה בקשה לא להגיע לישיבה.
]מהרפרנט[ מטעם המדינה מצוטט כאומר: "גם אני קיבלתי אתמול הודעתי לו שאגיע לישיבה".
עוד מצוטטת בפרוטוקול זה היועצת המשפטית של החברה באמרה: "לדעתי, עושה כאן זה בניגוד לדעתו של אורי יוגב.
כך שלא נראה ]הרפרנט[מה ש לי שאורי יוגב ייתן ידו להתערבות של רשות החברות בהליך בחירת יו"ר דירקטוריון בחברה ממשלתית, כאשר יש מספר מועמדים ראויים לתפקיד".
רשות החברות כתבה בתשובתה: "אין בידנו לקבל הטענה כאילו רשות החברות הממשלתיות ניסתה להשפיע על חברי הדירקטוריון לבחור מועמד מטעמה לתפקיד יו"ר הדירקטוריון של החברה.
נוסח הזימון שנשלח אל רשות החברות הממשלתיות לא כלל כל פירוט של הנושאים אשר יידונו בישיבת הדירקטוריון וזאת בניגוד מוחלט להוראות סעיף 100 ,לחוק החברות והוראות סעיף 26 (ב) לחוק החברות הממשלתיות.
כאשר התברר לנציג הרשות כי בדעת החברה להעלות את נושא מינויו של יושב ראש לדירקטוריון החברה בישיבה, כל שביקש נציג הרשות הוא כי ישיבת הדירקטוריון בעניין זה תידחה למועד שיאפשר לנציג הרשות בדירקטוריון לגבש עמדה מושכלת ביחס למועמדים לתפקיד האמור".
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה נוספת של סגן מנהל רשות החברות מיוני 2015 נכתב כי "לפי סעיף27 (ב) לחוק החברות הממשלתיות.
לנציג הרשות בדירקטוריון מעמד כשל דירקטור ללא זכות הצבעה והוא רשאי ואף מחוייב לתת דעתו למתרחש בחברה.
בנוסף לפי סעיף 54 לחוק אחד מתפקידי הרשות לייעץ לשרים אגב מינוי יו"ר.
לפיכך, פעולת הרשות לדחות את הדיון.
הינה לגיטימית לחלוטין והיא מהווה חלק ממדיניות בעלים סבירה".
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובתה של הרשות אינה מתיישבת עם הוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות, אשר על פיהן הסמכות הבלעדית לבחירת יו"ר הדירקטוריון נתונה לחברי הדירקטוריון, כולל הדירקטורים אשר מונו מטעם המדינה.
גיבוש עמדה בסוגיה זו על ידי נציג הרשות, אשר איננו חבר דירקטוריון ואשר אין לו זכות הצבעה בעניין זה, אינו סיבה מספקת לדחיית ההליך ויש בו כדי לפגוע במהירות ההליך ולעכב את המינוי החשוב וההכרחי הזה.
עוד יצוין כי נושא זה עמד על סדר יומה של החברה זמן רב ונציג רשות החברות ידע זאת.
חברה מנהלת לקרן הרוקחים .
בסעיף 86 )(ולחוק הפיקוח נקבע כי "קופת גמל ש ערב יום התחולה פעלה כדין כתאגיד, תנוהל בנאמנות בידי חברה מנהלת.
עד תום שמונה עשר חודשים מיום התחולה"25 .
הרציונל העומד בבסיס דרישה זו הוא להפריד בין הנכסים של העמיתים, שמנהלת עבורם קרן ההשתלמות, ובין הנכסים והפעילות של הקרן עצמה.
כאמור, קרנות ההשתלמות הממשלתיות הוקמו עוד בשנות השבעים של המאה העשרים, ועל כן היה בידן פרק זמן של כשנה וחצי על מנת להיערך ולהקים חברה מנהלת, כנדרש על פי החוק.
מרבית הקרנות הממשלתיות עמדו בהוראות החוק והקימו חברות מנהלות לניהול קרנות ההשתלמות עצמן.
ואולם נמצא כי עד מועד סיום הביקורת קרן הרוקחים טרם הקימה חברה מנהלת אף שחלפו כתשע שנים מהמועד שבו היה עליה לעשות כן.
בתשובתה של קרן הרוקחים נכתב כי היא עשתה כל שביכולתה כדי לבצע את השינוי המבני הנדרש ולהקים את החברה המנהלת, אולם נתקלה באי-עשייה וב"גרירת רגליים" מצד רשות החברות.
לדבריה, הרשות מנעה את כינוס האספה הכללית לצורך אישור השינויים והתיקונים הדרושים בתקנון הקרן בהתאם לדרישת אגף שוק ההון.
הקרן הדגישה כי היא נקטה את כל האמצעים האפשריים לביצוע השינוי וכיום היא ממתינה לאישור הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן הרוקחים וכן לרשות החברות כי אי-הקמתה של החברה המנהלת, מעבר להיותה הפרה של הוראות החוק, עלולה ליצור ערבוב לא ראוי בין נכסי העמיתים ובין נכסי הניהול והוצאות הניהול של הקרן עצמה.
על הנהלת הקרן לפעול לאלתר על מנת לעמוד בדרישות החוק ולהקים חברה מנהלת בהקדם.
25 "יום התחולה" הוגדר כ-90 יום ממועד פרסומו של החוק (במחצית שנת 2005.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
מרשם בעלי המניות של קרן ההנדסאים .
במהלך הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את נאותות הרישום של בעלי המניות של הקרנות ועדכניותו ברשם החברות והתאגידים שבמשרד המשפטים.
הבדיקה העלתה כי במרשם בעלי המניות של קרן ההנדסאים מופיעים בעלי מניות פרטיים שנפטרו.
נראה כי בעלי מניות אלו החזיקו את המניות של קרן ההשתלמות בנאמנות עבור ההסתדרות, ולאחר שנפטרו לא דאגה ההסתדרות להעביר את המניות ולעדכן את המרשם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת קרן ההנדסאים כי עליה לעדכן לאלתר את מרשם בעלי המניות ולבצע בהתאם העברת מניות כנדרש.
הרישום הלא מעודכן, מעבר להיותו מנוגד לכללי מינהל תקין, עשוי לעכב או להקשות את ביצוען של פעולות עתידיות במניות, כגון מיזוג בין קרנות.
בתשובת קרן ההנדסאים נכתב כי הערת הביקורת בעניין זה מקובלת עליה, וכי בכוונת הנהלת הקרן לפעול לתיקון מרשם בעלי המניות בהקדם.
תפקיד המנכ"ל בקרנות .
ניגוד עניינים של המנכ"ל סעיף 92 לחוק החברות קובע כי הדירקטוריון יתווה את מדיניות החברה ויפקח עלתפקודו של המנכ"ל ועל פעולותיו.
סעיף 41)(ב לחוק החברות הממשלתיות קובע כי המנכ"ל חייב למסור לדירקטוריון דוח על הפעילות השוטפת של החברה במועדים שקבע לכך הדירקטוריון.
במרבית הקרנות שנבדקו נמצא שבתפקיד מנכ"ל הקרן משמש יו"ר האיגוד המקצועי שבבעלותו אותה הקרן, וכי מחצית מהדירקטורים הם חברי אותו איגוד.
מצב זה יוצר לכאורה ניגוד עניינים בין מעמדם ותפקידם של אותם דירקטורים; שכן בכהונתם בקרן הם אמורים לפקח על פעולותיו של המנכ"ל ולבקר אותן, ואילו כחברי האיגוד המקצועי הם כפופים אליו כיו"ר האיגוד.
כאמור, עניין זה מקבל משנה תוקף נוכח העובדה שהמדינה אינה דואגת לאיוש מלא של מצבת הדירקטורים שמכהנים מטעמה בקרנות.
לא זו אף זו, מתקיימת כאן "בעיית הנציג" לגבי דירקטורים אלו, אשר ייתכן שיעדיפו את טובת האיגוד המקצועי במצבים מסוימים (כגון בעסקת שכירות או מתן שירותים מסוג אחר בין הקרן ל איגוד וכד') או את טובת המנכ"ל על פני טובתה של קרן ההשתלמות שבה הם מכהנים.
סוגיה זו כבר הועלתה בדוח של מבקר המדינה26 :, שבו צוין כדלהלן: "בעיית הנציג בחברות ככלל קיים חשש מובנה כי הנציג (דירקטור או נושא משרה בכירה) יעדיף את טובתו האישית או את טובת שולחו על פנ י טובת החברה וטובת כלל בעלי המניות.
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות", עמ' 152.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ,הממשלתיות בפרט, עולה בעיית הנציג במלוא חריפותה, שכן לנציגי בעלי המניות הדירקטורים, יש בעיה של נאמנות במקביל, הן לחברה ולשיקוליה העסקיים, הן למדינה והן לשיקולי שולחיהם (נציגי עובדים-לעובדים, ונציגי שרים -לשרים)".
בתשובותיהן של חלק מהקרנות נכתב כי חשוב שלנציגי האיגוד תהיה השפעה ונוכחות בקרן, וכי מתקיימת סינרגיה וזהות אינטרסים בין מטרותיו של האיגוד המקצועי למטרותיה של הקרן בדבר שיפור רווחתם של העמיתים.
מרבית הקרנות כתבו בתשובותיהן כי לדעתן במצב זה אין כל ניגוד עניינים .
כך לדוגמה, קרן עובדי המדינה ציינה כי "להסרת ספקות, הדירקטורים בחברה הנדונה אינם חוששים להביע דעתם - גם אלה המשתייכים לאיגוד המקצועי - ומלוא המידע מועבר אליהם לקראת הישיבות לרבות דיווחים בנושאים שונים.
לאור האמור, החברה סבורה שאין מצב של ניגוד עניינים בין המנכ"ל לדירקטורים.
נעשית חשיבה בנושא מינוי מנכ"ל לחברה, שאינו יו"ר האיגוד המקצועי".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הקרנות לדאוג כי לא ישרור מצב של ניגוד עניינים בין המנכ"ל לדירקטורים.
בין היתר יש לשקול לנתק את תפקידו של יו"ר האיגוד המקצועי מתפקיד מנכ"ל קרן ההשתלמות.
העובדה שהדירקטורים בקרן הם נציגי האיגוד המקצועי היא ביטוי לייצוג הולם של האיגוד.
יצוין כי גם המנכ"ל נבחר על ידי האיגוד המקצועי ואין צורך הכרחי שהוא יהיה יו"ר האיגוד.
מינוי והכשרה של מנכ"ל כאמור, במרבית הקרנות שנבדקו נמצא כי יו"ר האיגוד המקצועי שבבעלותו נמצאת הקרן משמש גם מנכ"ל הקרן וכן ממלא תפקיד של דירקטור בקרן.
לדוגמה, למנכ"ל קרן עובדי המדינה מונה יו"ר הסתדרות עובדי המדינה; למנכ"לית קרן ק.
מ מונתה יו"ר איגוד הביוכימאים; למנכ"ל קרן ההנדסאים מונה יו"ר איגוד ההנדסאים, ולמנכ"לית קרן קל"ע מונתה יו"ר איגוד העובדים הסוציאליים.
הועלה כי חלק מהמנכ"לים שמכהנים בקרנות הם אמנם בעלי הכשרה מקצועית הרלוונטית לתחום עיסוקם ולאיגוד המקצועי שבראשו הם עומדים (ביוכימאית, הנדסאי, עובדת סוציאלית וכו'), אך לכמה מהם לא היה ניסיון רלוונטי ומוכח בשוק ההון ובניהול קופות גמל טרם המינוי לתפקידם בקרן ההשתלמות או בקופת הגמל של האיגוד.
נוסף על כך התפקיד הנוסף שממלאים המנכ"לים כיושבי ראש האיגוד המקצועי הוא תפקיד אינטנסיבי ותובעני.
כפל התפקידים הזה יכול להביא לכך שכוח רב מדי יהיה נתון בידי נותני השירותים המקצועיים החיצוניים לקרן, ושיכולת הניהול והפיקוח של המנכ"ל על הנעשה בקרן תיפגע.
נוכח זאת, על מנכ"לים אלה לבדוק ולוודא שאכן נותר בידם זמן מספק נוכח מילוי תפקיד יו"ר האיגוד במקביל.
יצוין כי בתקנה 4 )לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דירקטוריון וועדותיו27 , התשס"ז- 2007 , נקבע כי "לא ימונה לדירקט ור.
ולא יכהן בו מי שמתקיים בו אחד מאלה: עיסוקיו האחרים אינם מתירים בידו זמן מספיק למילוי תפקידו".
27 סעיף10 (א) לחוק הפיקוח, אשר מכוחו בין היתר הותקנו תקנות הדירקטוריון וועדותיו, מחיל את תקנה 4 .
גם על קופות גמל, ובהן הקרנות הממשלתיות משרד האוצר 123 .
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על הקרנות לבחון אם יש מקום לאמץ הנחיה ולפיה על מנכ"ל קרן להיות בעל סמכות מקצועית מוכחת ובעל ניסיון רב בשוק ההון ובניהול קופות גמל, שכן אין תחליף למנכ"ל מקצועי ובעל ידע ניכר בתחום שוק ההון.
הקרנות ציינו בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה כי בהערות הביקורת המובאות בפרק זה יש פגיעה חמורה במנכ"לים מסורים ומקצועיים, אשר רכשו את מקצועיותם בשוק ההון במשך שנים רבות של חברות בדירקטוריונים רלוונטיים, השתלמויות והשלמות שונות ואשר יכולים בזכות כך, נוסף על כישוריהם הניהוליים המוכחים, לנהל את הקרנות בצורה ראויה.
קרן עובדי המדינה הוסיפה בתשובתה: "להסרת ספקות, מנכ"ל החברה הקדיש ומקדיש את כל הזמן הנדרש לצורך ניהול החברה כחלק בלתי נפרד מתפקידו במסגרת האיגוד המקצועי.
עם זאת, ומבלי לפגוע באמור, החל מסוף שנת 2009 מינתה החברה סמנכ"ל, על מנת שתטפל- תחת פיקוחו של המנכ"ל - בתחומים השונים שהחברה פועלת בהם, תוך עדכון שוטף של המנכ"ל בנושאים השונים.
תפקיד הסמנכ"ל הוגדל למשרה מלאה הסמנכ"ל בחברה הנדונה ה יא רואת חשבון.
מנכ"ל החברה הנדונה הוא בעל סמכות מקצועית מוכחת ובעל נסיון רב בשוק ההון ובניהול קופות גמל" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, בגופים המנהלים את כספם של עשרות אלפי עמיתים בהיקפים של מיליארדי שקלים, מן הראוי לקבוע לתפקיד המנכ"לים שימונו לקרנות אלו בעתיד תנאי סף וכישורים שיבטיחו את כשירותם לתפקיד מלכתחילה.
בעלי השליטה בגופים מוסדיים מקבילים בשוק ההון דואגים למנות לתפקיד המנכ"ל אנשים בעלי השכלה כלכלית משפטית מתאימה וניסיון בשוק ההון, ואילו בקרנות הממשלתיות שנבדקו אין מי שדואג לכך.
יצוין כי ח לק מן הקרנות הממשלתיות השכילו להבין את החשיבות הרבה שבמהלך מעין זה ודאגו למנות מנכ"לים מקצועיים בעידודו ובתמיכתו של אגף שוק ההון.
תלות מרובה בנותני שירותים .
המודל שלפיו מנהלות הקרנות הממשלתיות שנבדקו את פעילותן מבוסס על מבנה הנהלה מצומצם ביותר, אשר נשען על גורמים ובעלי תפקיד חיצוניים לצורך ניהול פעילויותיה השונות של הקרן, כולל המהותיות ביותר.
לדוגמה, ניהול ההשקעות נעשה על ידי בתי השקעות שנבחרו, בפיקוח ועדת ההשקעות של הדירקטוריון.
גם תפעול העמיתים נעשה על ידי גופים בנקאיים שונים אשר מטפלים בכל נושאי ניהול בסיס הנתונים של הקרן, משיכות כספים על ידי עמיתים, עדכון מוטבים וכתובות, גביית תשלומים ממעסיקים וכד'.
עובדי משרד מבקר המדינה סקרו במהלך הביקורת דוחות ביקורת רבים, הן של המבקרים הפנימיים של הקרנות והן של אגף שוק ההון, אשר בחלקם הצביעו על הסיכון ובעיקר על התלות של הקרנות באותם נותני שירותים.
הקרנות מתגברות על חולשה זו, בין השאר, 124 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 באמצעות הסתמכות על ביקורות מקיפות הנערכות באותם נותני שירותים שלא על ידן ובסקירות בהתאם לכללי ה-28SOX .
על נאותות הבקרה הפנימית בנותני שירותים אלו לדוגמה, בדוח ביקורת שביצע אגף שוק ההון בקרן עובדי המדינה בשנת 2009 :נכתב "התרשמנו, כי קיימת הסתמכות מלאה מצד החברה על הנתונים של הבנק המתפעל ועל השירותים שמעניק הבנק בתחום ניהול זכויות העמיתים והנהלת החשבונות של החברה המנהלת.
כתוצאה, קיימת תלות גבוהה של החברה בבנק המתפעל".
גם בפרק הסיכום של דוח הביקורת שביצע אגף שוק ההון בשנת 2013 בקרן ההשתלמות למשפטנים נכתב כי "אחריות ביקורת פנימית אינה פוחתת במקרים בהם גוף אחר מספק שירותי תיפעול לחברה.
מהביקורת עולה, כי לא מתקיים פיקוח נאות אחר גוף המספק שירותי תיפעול מהותיים לחברה".
הומלץ להגביר את הפיקוח של הקרנות על גופים אלו.
זאת ועוד, גם בדיונים שמתקיימים בקרנות מוצפת הבעייתיות העולה מתלות היתר בנותני שירותים חיצוניים.
כך, נמצא כי בתחום גביית חובות ממעסיקים לא תמיד היו בידי הגוף המתפעל נתונים אמינים על סכום החובות והרכבם, מה שעלול להוביל לאיבוד ניכר של כספי עמיתים ואף לפגיעה באמינותה של הקרן.
לדוגמה, בפרוטוקול ישיבת דירקטוריון קרן קל"ע מ- 31.
14 מצוטט היועץ המשפטי של הקרן בהתייחסו לעניין סוגיית פיגורי מעסיקים כדלקמן: "בפיגורי מעסיקים אציין שלא הצלחנו לגמרי, אבל יש שיפור.
יש דוח כלשהו, עדיין נתקלים במצב של טעויות אחרי שגבינו.
הבנק אומר שיש טעות, משתדלים להגיש תביעות הכרחיות.
אני חושש שניתקל במצבים של תביעות המוגשות על בסיס נתוני דוח הבנק לא מהימנים, או חמור מכך אי הגשת תביעות במקום שקיים חוב שאינו משתקף בדוחות".
גם בביאורים לדוח הכספי לשנת 2013 שפרסמה החברה לניהול קרן ההנדסאים נרשם כי לשכת שירות אשר סיפקה להם את שירותי התפעול סירבה להמציא חוות דעת על מערך הבקרה הפנימית שלה.
בתשובת קרן קל"ע נכתב כי הליקוי בדבר נתוני חובות המעסיקים מתייחס לשנת המעבר לבנק מתפעל חדש שאין לו נגיעה לתלותה של הקרן בגורמי חוץ.
בקרן ציינו כי הם עמלים על תיקון הליקוי כך שהדוח יהיה מהימן.
מנכ"ל קרן השופטים כתב בתשובה לדוח כי אין כל סכנה של אבדן מידע כתוצאה מנותני שירותים במיקור חוץ, וכי הוא נמצא עמם בקשר מתמיד ומקבל מהם את כל המידע הנדרש.
בתשובת קרן המשפטנים נכתב כי "דווקא קבלת שירותים במיקור חוץ ביחס להעסקת עובדים, מאפשרת לחברה יותר גמישות ניהולית, חיסכון במשאבים, ויכולת תמרון בין חלופות".
לדעת משרד מבקר המדינה, ריכוזם של תחומי פעילות חשובים בידי נותני שירותים חיצוניים לקרנות הוא פוטנציאל לסיכון.
מצב זה חושף את הקרנות לסיכון ריכוזיות (תלות בספק) ולסיכון של אבדן ידע.
על אגף שוק ההון לתת את דעתו על כך, בין השאר נוכח העובדה כי בביקורות שעשה נמצא כי לא מתקיים פיקוח נאות על ספקים חיצוניים אלו.
28 חוזרי אגף שוק ההון (חוזרים 2005 -1-49,2006 -2-2,2009 -9-10,2010 -9-7 ) מכילים הוראות במסגרת הנורמות הנהוגות על פי חוק סרבנס אוקסלי (להלן – ה- SOX .
) שמקורו בארה"ב ההוראות מיועדות ליישם את דרישות ה - SOX על גופים מוסדיים ובכללם קרנות ההשתלמות ודורשות מגופים אלו לבדוק את אפקטיביות הבקרה הפנימית שלהם ולהצהיר על תהליכי הבקרה ועל האפקטיביות שלה.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 גביית דמי ניהול גבוהים בקרנות הקטנות וליקויים בהתנהלותן הדגל המרכזי שמניפות קרנות ההשתלמות הממשלתיות הענפיות הוא שיעור דמי הניהול הנמוך שהן גובות מעמיתיהן נוכח פעילותן כגופים הפועלים ללא כוונת רווח.
שיעור דמי הניהול הוא מדד חשוב לעמית לצורך ההחלטה אם להצטרף לקרן מסוימת אם לאו, ויש בו כדי להצביע על מידת יעילותה התפעולית של הקרן הענפית29.
בלוח4 שלהלן מובאים שיעורי דמי הניהול והתשואות של קרנות ההשתלמות הממשלתיות בשנים 2014 -2012 .
פירוט שיעור דמי הניהול שגבו הקרנות והתשואות שלהן, 2014-2012 )(באחוזים .
מסלול כללי דמי ניהול .
36% מהלוח שלעיל עולה כי קיים פער מהותי בין שיעורי דמיהניהול שגובות הקרנות הממשלתיות; דמי הניהול שגובות הקרנות הקטנות גבוהים עד פי 4 מאלה שגובות הקרנות הגדולות, למרות התשואות הדומות30 .
בדיקת משרד מבקר המדינה מעלה כי העלויות העיקריות של הקרנות הקטנות, כפי שנחתמו בהסכמים עם חלק מנותני השירותים החיצוניים, גבוהות בחלקן ביחס לקרנות הגדולות.
נוסף על כך העלויות בקרנות הקטנות נפרסות על פני סך נכסים קטן יותר.
בשל הסיבות הללו דמי הניהול שגובות הקרנות הקטנות גבוהים יותר, והרציונל העומד מאחורי קיומן מתערער.
סוגיית קרנות ההשתלמות הקטנות, היקף הנכסים המצדיק קרן השתלמות נפרד ת והמבנה המשפטי הראוי נדונו גם באגף שוק ההון, כמפורט להלן: .
29 ככל שהקרן תגבה דמי ניהול גבוהים יותר יהיה לעמיתים החברים בה תמריץ לעזוב אותה.
מנגד, ככל שבקרן יהיו חברים פחות עמיתים אזי הדבר יביא באופן אוטומטי לגידול בדמי הניהול הנגבים מכל עמית, שכן סך העלויות הנדרשות לתפעולה ייפרס על פני סך נכסים קטן יותר.
בכך מתקיים מנגנון היזון חוזר שלילי הממחיש עד כמה חשוב כי הקרנות ישמרו על שיעור דמי ניהול נמוך וישמרו את עמיתיהן.
30 יצוין כי ממוצע דמי הניהול הנגבה בכלל הענף של קרנות ההשתלמות הינו יותר גבוה.
כך לדוגמה עמד ממוצע זה על שיעור של 0.
69% בשנת 2014 לעומת שיעור של 0.
26% בקרנות הממשלתיות באותה שנה.