HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה207 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה )מהתרשים עולה כי ישראל ממוקמת במקום הרביעי (מבין המדינות שהושוו מבחינת שיעור המורים שייחסו חשיבות גבוהה לשיפור המבנים והמתקנים בביה"ס.
12%- בOECD-השיעור הממוצע של המורים הישראלים שסברו כך גבוה מממוצע ה ) גבוה משיעור המורים 68%( יצוין כי גם במקרה זה שיעור המורים דוברי הערבית .
48)58%( דוברי העברית עולה כי בישראל שביעות הרצון של TALIS 2018 מהנתונים המוצגים במחקר מורים מהסביבה הפיזית של בתיה"ס נמוכה משמעותית משביעות רצונם של .
על מנת שתוכל להיות סביבת לימודים פיזית המזמנת OECD-עמיתיהם ב , מומלץ כי משרד 21-למידה אחרת ותומכת בהקניית מיומנויות המאה ה החינוך ימשיך לפעול לשיפור סביבת הלימודים.
משרד החינוך, שעמד על הצורך לשפר את סביבת הלמידה הפיזית במטרה להתאימה , קבע במסגרת התוכנית האסטרטגית לשנות הלימודים התשע"ז-התשע"ט 21-למאה ה יעד ל"המשך התאמת סביבות הלמידה, התשתיות הפיזיות והתקשוביות 49)2019 - 2016( והמדידה ללמידה משמעותית".
תחת יעד זה קבע המשרד משימה ל"התאמת תהליכי ".
משימה דומה נקבעה גם 21-הבינוי וסביבות הלמידה של מוסדות החינוך למאה ה ל"פיתוח 4 ) (תחת יעד 2019 - 2018( בעדכון התוכנית האסטרטגית לשנת התשע"ט .
בהתבסס על התוכניות האסטרטגיות ועל היעדים, 50)"סביבות למידה מותאמות המשימות והתפוקות שנקבעו בהן, גם מינהל הפיתוח של משרד החינוך אשר אמון על .
2019 - 2018 בנייה ופיתוח של בתי"ס כלל יעדים דומים בתוכניות העבודה שלו לשנים כדי לקדם תפיסה זו, מפעיל המשרד בשנים האחרונות, בין השאר, פרויקטים הנוגעים (בין היתר) למוסדות החינוך העל-יסודיים, שמטרתם יצירת מרחבי לימוד חדשניים.
לצורך קידום הפרויקטים מפיץ המשרד קולות קוראים המזמינים רשויות מקומיות מפעיל המשרד פרויקט להקמת 2016 ובתי"ס להשתתף בהם.
לדוגמה: החל משנת - נועד לפיתוח מרחבי למידה חדשניים P21- וM21 מוסדות חינוך חדשניים; פרויקט בבתי"ס קיימים; וכן מופעל פרויקט חצרות לימודיות לתכנון 21-המותאמים למאה ה .
ראו הרחבה על פרויקטים אלה בהמשך.
51ועיצוב מוסדות חינוך קיימים מורה שייחס חשיבות לפעולה המתוארת הוגדר מי שבחר "חשיבות גבוהה" מבין שלוש אפשרויות תשובה: 48 .
""חשיבות נמוכה", "חשיבות בינונית" ו-"חשיבות גבוהה כל אחת משנות הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט בשנה שלאחר מכן.
49 יצוין כי בין התפוקות שקבע המשרד בתוכניות הרב-שנתיות תחת היעד לפיתוח סביבות למידה נקבעו גם 50 הגדלת מספר בתי הספר שנבנים, מחודשים או משופצים מכוח הפרויקטים האמורים (וזאת ללא הבחנה בין מגזר, שכבת גיל, מיקום גיאוגרפי או פיקוח).
Johnson, - מסתמך עלמרחב למידה חדשני כמאיץ פדגוגי ע' מני-איקן, ט' ברגר-טיקוצ'ינסקי, א' וולף, 51 L.
NMC Horizon Report: 2015 K -12 Edition.
Austin, Texas: The New Media Consortium 208 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בביקורת עלה כי על אף הפוטנציאל הגדול הגלום בפרויקטים אלה, למשרד החינוך אין מחקר מלווה לפרויקטים; אין לו מעקב אחר איכות בתיה"ס המשופצות או החצרות הלימודיות M21 החדשניים המוקמים, כיתות ; אין מידע על תרומתם של מרחבים אלה ללמידה חדשנית 52המוקמות , על שביעות רצונם של גורמי השטח וכן על חסרונות 21-המותאמת למאה ה וחסמים בפרויקטים אלה.
מומלץ כי המשרד ילווה את שלושת הפרויקטים החשובים האלה במחקר מלווה, אשר יבחן את יתרונות הפרויקטים וחסרונותיהם, יצביע על נקודות לשימור ולשיפור וכן על חסמים ויפיק מכל אלה תובנות כך שיוכל לשפר ולייעל את הפרויקטים.
ציין משרד החינוך כי הוא מקבל את ההמלצה למחקר מלווה 2020 בתגובתו מיולי ופועל ליישומה.
כפי שעלה בפועל, על אף המאמצים שעורך משרד החינוך והיעדים שנקבעו, הפרויקטים הללו הם רק "טיפה בים" ביחס להפיכת סביבות הלימודים הפיזיות .
21-בבתיה"ס העל-יסודיים לכאלו שיכולות לקדם את הקניית מיומנויות המאה ה להלן הפרטים: הקמת בתי ספר חדשים חדשניים התחיל משרד החינוך להפעיל את פרויקט "מוסדות חינוך חדשניים", 2016 בשנת .
ביסוד 21-מתוך מטרה לתכנן ולבנות מוסדות חינוך חדשים בהתאמה למאה ה הפרויקט עומדת חשיבה מחודשת בנוגע למרחב הלמידה כחלק מתפיסה פדגוגית בד בבד עם האמירה העיצובית של המוסד החינוכי.
הפרויקט יועד למוסדות אשר פיתחו מודל פדגוגי חדשני ונדרשים למרחב מתאים כדי להגשימו.
בהתאם לתוכניות אמור המשרד לאשר השתתפות 2021 - 2016 העבודה של מינהל הפיתוח, בשנים מוסדות חדשניים בסך הכול (ללא הבחנה בין מגזרים, שלבי גיל, 103-בפרויקט ל סוגי פיקוח וכיו"ב).
רב [ תכנון המוסדות כולל מרחבים פנימיים וחיצוניים הבנויים בצורה ורסטילית כך שהם מאפשרים שיח והתכנסות ומזמנים למידה חדשנית ופדגוגית ]שימושית להלן מובאות דוגמאות מתוך הפרויקט - תמונות 2 .
בתמונה21-התואמת למאה ה של מוסדות שהוקמו והדמיות של מוסדות חדשניים שעתידים להיבנות.
בהקשר זה יצוין כי למשרד יש מחקר מלווה לתוכנית מל"י - מרחבי למידה ירוקים, בבתי ספר יסודיים 52 .
בלבד - תוכנית זו דומה בעקרונותיה לחצרות לימודיות, אך אינה אותה תוכנית 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה209 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הדמיות ותמונות של בתי ספר במסגרת פרויקט מוסדות:2 תמונה 53חינוך חדשניים במסגרת הקול הקורא להשתתפות בפרויקט מוסדות חדשניים משרד החינוך מאפשר לכל רשות מקומית להגיש בקשה להקמת מוסד אחד בלבד בשנה, כשהמשרד נושא מקור: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך.
53 210 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במלוא מימון ההקמה (מתוך תקציב בינוי כיתות).
בהקשר זה יצוין כי עלות תקצוב ש"ח.
בי"ס חדשני זוכה לתוספות שלהן לא זוכה 650,000-של כיתה חדשה היא כ לשטח הברוטו של 30% - 20% בי"ס חדש רגיל שנבנה; כך, למשל, תוספת גודל של לבנייה ירוקה.
תוספות 7% לריהוט והצטיידות ותוספת של30% ביה"ס, תוספת של אלה באות לידי ביטוי בתוספת תקציבית.
המשרד קבע כמה קריטריונים שעל פיהם הוא מתעדף ומתקצב את הבקשות שהגישו הרשויות המקומיות, ובהם איכות הפרויקט, ובכלל זה - שביה"ס יפעל על פי מודל פדגוגי המקדם "תפיסה חדשנית הוליסטית המאפשרת שימוש במגוון אסטרטגיות הוראה ולמידה לפיתוח תפקודי לומד"; חדשנות הפרוגרמה האדריכלית (התכנון); המדד החברתי-כלכלי של הרשות; ותרומת ההצעה לקידום חדשנות בקשות להצטרפות 55 הגישו הרשויות2018 - 2016 פדגוגית ואדריכלית.
בביקורת עלה שמשרד החינוך אינו מרכז באופן שיטתי ומדויק את נתוני הבקשות להקמת מוסדות חדשניים שהגישו לו הרשויות.
הבקשות מופיעות לעיתים ללא נתונים חשובים, כגון לאיזה מגזר או מחוז הן מתייחסות, וקיימים אי-דיוקים במחוזות שאליהם שויכו הבקשות.
במצב זה למעשה אין למשרד אפשרות לערוך ניתוח כמותי של הבקשות שהוגשו - ניתוח שעשוי ללמד גם על חסמים מסוימים המשפיעים על הביקושים ולאפשר הפקת לקחים בנוגע לתכנון של הפרויקט.
יצוין כי בעקבות טיוטת דוח זה טייב משרד החינוך את קובץ הבקשות של פרויקט מוסדות חינוך חדשניים, תיקן את הטעויות שהופיעו בו והשלים את הפרטים החסרים.
מוסדות 38 במסגרת תוכניות העבודה השנתיות תכנן המשרד לאשר השתתפותם של 41 , ובפועל הוא אישר הצטרפותם של 2018-2016 חדשניים בפרויקט בשנים שלהלן מוצגת פריסת המוסדות החדשניים שאושרו 27 - 25 .
בתרשימים54מוסדות להשתתף בפרויקט לפי שנים, מחוזות ומגזרים.
יובהר כי אישור להשתתפות בפרויקט בשנה מסוימת אין בהכרח משמעותו הקמת המוסד באותה שנה (שכן 54 מרגע שהבקשה להשתתף בפרויקט אושרה חולף זמן רב עד להקמת המוסד.
גמר בנייה של כל מוסד תלוי בקצב ההתקדמות הריאלי של כל רשות מקומית).
21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה211 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה פריסת המוסדות החדשניים שאושרו להשתתף:27- ו26 ,25 תרשימים בפרויקט, לפי שנים, מחוזות ומגזרים 212 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה .
על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת משרד החינוך לקדם את פרויקט מוסדות חדשניים.
עם זאת, וכפי שיוצג להלן, מספר הבקשות שהוגשו ואלו שאושרו במסגרת מכלל בתי הספר שהמשרד הכיר בצורך 2% - 1%-הפרויקט מסתכם בכ בהקמתם.
להלן הפרטים: במגבלות הנתונים הקיימים, כאמור, ניתח משרד מבקר המדינה את הבקשות שהוגשו וכן את הבקשות שאושרו, שלגביהן הנתונים אמינים ומהימנים.
בלוחות שלהלן מוצגת תמונת המצב בנוגע למספר הבקשות להצטרפות לפרויקט 4- ו 3 להקמת בתי"ס חדשים שהגישו הרשויות ולאלה שאישר המשרד במסגרת פרויקט : 2018 - 2016 בין השנים55מוסדות חדשניים חלקם הוקמו וחלקם בשלבי הקמה שונים.
55 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה213 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה תמונת המצב בנוגע לאישור להצטרפות לפרויקט "מוסדות:3 לוח 2018 - 2016 ,חדשניים" שמטרתו הקמת בתי ספר חדשים מספר בתיה"ס שהמשרד הכיר בצורך מספר בהקמתם הבקשות שהוגשו במסגרת מספר הבקשות הפרויקט שאושרו במסגרת הפרויקט (כחלק מכלל בתיה"ס שהמשרד הכיר מספר הבקשות בצורך בהקמתם) שאושרו (כחלק מכלל הבקשות 41-שאושרו סה"כ מספר הבקשות הבקשות) שאושרו (כחלק מכלל הבקשות שהוגשו עבור אותם בתיה"ס) סה"כ בתי"ס3,081 55 )1%( 41 100% 55- מ75% הבקשות שהוגשו.
בתי"ס יסודיים1,790 31 )1%( 21 51% 31- מ68% הבקשות שהוגשו.
בתי"ס על- יסודיים *1,291 24 )1.
5%( 20 49% 24- מ83% הבקשות שהוגשו.
בתי"ס על-יסודיים בחינוך הלא-יהודי **324 )אין מידע 0.
6%( 2 5% אין מידע על מספר הבקשות שהוגשו במגזר זה.
מהם בתי"ס על-יסודיים הכוללים בי"ס יסודי.
מהם בתי"ס על יסודיים הכוללים בי"ס יסודי39 ** תמונת המצב בנוגע לאישור להצטרפות לפרויקט "מוסדות:4 לוח - 2016 חדשניים" במטרה להקים בתי ספר על-יסודיים חדשים בשנים , מבחינת האשכול החברתי-כלכלי של היישוב 2018 אשכול היישוב שבו פועל מספר בתי"ס ביה"ס על-יסודיים שהמשרד הכיר בצורך מספר הבקשות בבתי"ס בהקמתם על-יסודיים שאושרו במסגרת הפרויקט (כחלק מכלל בתיה"ס שהמשרד הכיר בצורך שיעור הבקשות בהקמתם) שאושרו 20 (מתוך הבקשות שאושרו בסה"כ בבתי"ס על-יסודיים) 5 - 1 אשכול חברתי-כלכלי 836 )1%( 9 45% 10 - 6 אשכול חברתי-כלכלי 455 )2%( 11 55% .
* שתיים מהבקשות שהוגשו כוללות בתי"ס המשלבים שכבות גיל יסודיות ועל-יסודיות לצורך הניתוח הם נספרו עם בתיה"ס העל-יסודיים.
214 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה על אף האטרקטיביות שבהקמת מוסד חדש ועל אף היתרונות הגלומים בכך שביה"ס יתוכנן בהתאם לגישות פדגוגיות חדשניות שיונהגו בו, מהלוחות עולה כי היקפו של הפרויקט ביחס לכלל בתיה"ס החדשים שמשרד החינוך בלבד.
1%-הכיר בצורך בהקמתם הוא כ לנוכח ההזדמנות ליצור סביבה לימודית חדשנית, הטמונה בבניית בתי"ס, מומלץ כי משרד החינוך יגבש תוכנית ארוכת טווח לפרויקט זה.
התוכנית תכלול התייחסות מפורשת לשלבי הגיל השונים שהיא אמורה לתת להם מענה, לרבות יעדים לכל אחד משלבי הגיל, ותתייחס למגזרים השונים, לאשכולות החברתיים-כלכליים השונים ולמסגרות התקציב המוקצות.
כמו כן, על משרד החינוך להקפיד על ניהול המידע – זאת באמצעות טיוב הנתונים בדבר הבקשות המוגשות אליו במסגרת הפרויקט, ניתוח בקשות אלו ובחינה כיצד ניתן להגדיל את שיעור בתי הספר החדשניים המוקמים בכלל, ובשלבי החינוך העל-יסודיים בפרט.
בעשותו כן מומלץ לתת עדיפות לבתי"ס ביישובים במדרג חברתי-כלכלי נמוך וכן ביישובים הלא-יהודיים, שמערכות החינוך שלהן סובלות משיעור נמוך במיוחד של בנייה חדשנית.
בתוך כך, מומלץ כי המשרד יבחן כיצד ניתן להסיר חסמים, כך שכלל הרשויות המקומיות, בכלל המגזרים ובכלל היישובים, יוכלו להקים בתחומיהן מוסדות חדשניים שישפרו .
21-את האפשרות להקנות לתלמידים את מיומנויות המאה ה השיב משרד החינוך כי המלצת משרד מבקר המדינה מקובלת 2020 בתגובתו מיולי עליו, וכי התוכנית הינה ארוכת טווח ומתוכננת להימשך גם בחומש הבא.
)56סביבת הלימודים הפנים-כיתתית (כיתות האם , המתכונת הפיזית 21-אף כי אנו מצויים בראשיתו של העשור השלישי של המאה ה שלפיה פועלת כיום כיתת הלימוד (להלן - מבנה כיתת לימוד) היא במודל שעוצב, במידה רבה, עוד בתקופת המהפכה התעשייתית.
מתכונת זו גובשה בהתאם לצורך להביא את התלמידים להיות פועלי ייצור יעילים שיתרמו לתעשייה.
על פי מתכונת זו מבנה הכיתה תוכנן בצורת טורים של שולחנות שיאפשרו לתלמיד קשר עין ישיר ומתמשך עם המורה, ומועט ככל הניתן עם חבריו לכיתה - מתכונת הדומה לסביבת העבודה של הפועל, המתבקש להיות עסוק רק בעבודתו ולא "לבזבז" את הזמן .
57בניהול שיחות עם חבריו לעבודה כיתת האם היא הכיתה שבה לומדים התלמידים את מרבית השיעורים, להבדיל ממרחבי לימוד אחרים 56 .
המשמשים אותם - דוגמת כיתת אומנות, כיתת מחשבים, מעבדות וכיו"ב (ללא תאריך), מפעל לציונים - תחשוב על זה - המדריך ללמידה משמעותית והצלחה בלימודים ע' סיוון, 57 .
3 פרק 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה215 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה על אף חשיבותו של שינוי סביבת הלימוד להקניית דפוסי למידה, הוראה וחינוך חדשים נמצא כי כיתת הלימוד שבה לומדים התלמידים את מרבית שעותיהם, כיתת האם, כמעט לא השתנתה במהלך השנים, ורוב רובם של תלמידי מערכת לומדים בתבנית כיתת הלימוד המסורתית של לוח 21-החינוך הישראלית במאה ה בחזית הכיתה, מורה מול תלמידים, טורי שולחנות והעברת מידע בדרך פרונטלית 58 1912- שלהלן צילום כיתת לימוד בגימנסיה הרצלייה מ3 אל התלמידים.
בתמונה , אשר מהן ניתן ללמוד שאף 59לעומת כיתת לימוד באותו בית ספר במועד הביקורת שנים, מבנה כיתת הלימודים נשאר זהה - מורה הניצב לצד 100-שחלפו למעלה מ לוח, ומולו עשרות תלמידים ישובים בזוגות או ביחידים על כיסא וליד שולחן.
והיום1912 - כיתת לימוד בתיכון גימנסיה הרצלייה בתל אביב ב:3 תמונה על פי נתוני ויקיפדיה, תחת הערך "בית ספר תיכון"; התמונה של 1912-המקור: הכיתה מ להשכרת כיתות לימודclass 4u כיתה בימינו מתוך אתר האינטרנט המקור: ויקיפדיה, הערך: "בית ספר תיכון"; צולם על ידי ליאו קאהן.
il - להשכרת כיתות לימוד class4 u המקור: אתר האינטרנט 59 216 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה התחיל משרד החינוך להפעיל תוכנית לקידום מרחבי למידה2016-מתוך הבנה זו, ב חדשניים עבור מוסדות חינוך ומורים יזמים מובילי פדגוגיה חדשנית, במסגרת .
התוכנית נועדה לאפשר חשיבה מחודשת על מרחב הלמידה בכיתת M21 פרויקט האם ומחוצה לה, כחלק מהתפיסה הפדגוגית ובהתאם לאסטרטגיות ופרקטיקות כוללות M21 הוראה חדשניות, המזמנות ומעצימות תהליכי למידה ייחודיים.
כיתות חללים מאוחדים בעלי חלוקות משנה גמישות המאפשרות לשנות את המרחב בקלות; מרחבים רב-תכליתיים; ריהוט המאפשר מנחי למידה שונים; ומרחבים הכוללים כמה ממדים (המובנים באמצעות רמפות, מדרגות וכיו"ב) - כל אלה הם עקרונות עיצוב ייחודיים לפרויקט זה.
ראו דוגמאות בתמונות שלהלן: 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה217 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה60M12 תמונות של כיתות במסגרת פרויקט:4 תמונה מקור התמונות: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך.
60 218 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציע המשרד לכל הרשויות המקומיות (ללאM21 במסגרת "קול קורא" לפרויקט תלות במגזר, בסוג הפיקוח ובשלב החינוך) להצטרף לפרויקט ולשפץ כיתות - כשהוא נושא במלוא מימון השיפוץ, בסכום M21 שבתחומן - להפוך אותן לכיתות .
על פי הקול הקורא, המשרד מאפשר לכל רשות 61 ש"ח למרחב 80,000 של עד מקומית להגיש עד ארבע בקשות לכל מוסד בתחומה, בהתאם לשיקול דעתה וללא מגבלה על מספר המוסדות שעבורם יוגשו הבקשות.
המשרד קובע את סדר העדיפות להיענות לבקשות (להלן - מפתח התקצוב), בהתאם לקריטריונים שהוא קבע ואשר עמידה בהם מעניקה ניקוד לבקשה: המדד החברתי-כלכלי של הרשות; מדד הטיפוח ; מספר המרחבים בביה"ס; התחייבות הרשות למימון מרחבים נוספים 62של ביה"ס בתוך אותו בי"ס ודירוג המחוז - בחינת קיומו של מודל פדגוגי חדשני או פיתוח מקצועי באותו בי"ס.
בתיה"ס המובילים בתיעדוף הם אלו שבקשתם מאושרת והם מקבלים את התקצוב להשתתפות בפרויקט.
- 2016 כעולה מתוכניות העבודה של מינהל הפיתוח, תכנן המשרד כי בין השנים מיליון ש"ח (ללא הבחנה 224.
5 , בעלות כוללת שלM21 כיתות2,840 ישופצו2021 אישר המשרד2019 - 2016 .
בין השנים63)בין סוגי בתיה"ס שבהם ישופצו המרחבים 28 מיליון ש"ח.
5- כיתות בעלות של כ1,522 בקשות לשיפוץ1,415 ) הבקשות1,415 שלהלן מוצג אופן התפלגות הבקשות שאושרו לפי מחוז (לכל29-ו ).
64 הבקשות שלגביהן צוין המגזר בנתוני משרד החינוך1,391 ולפי מגזר (לגבי ש"ח, אך הסכום הועלה.
50,000 - בתחילת הפרויקט תוקצבו הכיתות ב 61 ); רמת ההכנסה לנפש במשפחה 40%( מדד הטיפוח כולל את הרכיבים האלה: השכלת ההורה המשכיל ביותר 62 ).
ציוני מדד הטיפוח יוצרים 20%( ) ; שילוב של הגירה וארץ מצוקה 20%(); פריפריאליות בית הספר 20%( - אוכלוסייה 1 רצף שאותו מחלקים לעשר קטגוריות שוות שכיחות (עשירונים), מהנמוכה ביותר (עשירון - אוכלוסייה חלשה הזקוקה ביותר לטיפוח 10 חזקה שאינה זקוקה לטיפוח נוסף) לגבוהה ביותר (עשירון נוסף).
ערך המדד של בית ספר הוא ממוצע העשירונים של התלמידים הלומדים בו.
, אשר מוקמים P21 כחלק מהתוכנית ומאותם מרחבים שהוקמו, מקים משרד החינוך גם מרחבי לימוד 63 .
, אולם נבנים במרכזי הפסג"ה לפיתוח המקצועי למורים, ולא בבתיה"ס עצמם M21-בהתאם לעקרונות ה שקלים למרחב.
80,000 , בכל מרכזי הפסג"ה, בעלות של P21 מרחבי 56 תוקצבו 2018-ב מהבקשות לא צוין המגזר של ביה"ס, ולכן בקשות אלה לא נספרו בפילוח זה.
24- ב64 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה219 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , התפלגות הבקשות שאושרו:29- ו28 תרשימים 2019 - 2016 ,בפריסה לפי מחוזות ומגזרים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התרשימים מצביעים על פער בין המחוזות השונים במספר הבקשות שאושרו, ועל פער, ניכר אף יותר, במספר הבקשות שאושרו למגזרים השונים.
הפער במספר הבקשות שאישר המשרד למגזרים ולמחוזות השונים תואם ליחסם באוכלוסייה.
- אופן התפלגות הבקשות M21 בתרשימים הבאים מוצגת תמונת המצב של פרויקט שהוגשו ושאושרו לפי שנים ושלבי גיל - בקשות שלגביהן הופיע שלב הגיל בנתוני M21 ); שיעור מוסדות החינוך שבהם אושר לשפץ מרחבי 30 המשרד (תרשים 220 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה:)32 ); ומספר הכיתות שאושרו בכל בי"ס (תרשים31 (תרשים התפלגות הבקשות שהוגשו לעומת אלה שאושרו ותוקצבו, :30 תרשים בפריסה לאורך השנים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* יובהר כי האחוזים בתרשים, המופיעים לצד העמודות המציגות את הבקשות שאושרו בבתיה"ס היסודיים ובבתיה"ס העל-יסודיים, מייצגים את שיעור הבקשות שאושרו .
65)בבתיה"ס בשלבי גיל אלה מתוך סך הבקשות שאושרו (בכלל שלבי הגיל , וכן 2018 - 2017 הבקשות שאושרו בשנים 899 מבין 20 יצוין כי נתוני משרד החינוך הם חסרים - לצד 65 לא הופיע שלב החינוך, ולכן בקשות אלה נספרו בסך כל 2019- הבקשות שאושרו ב 506 לצד ארבע מבין הבקשות שאושרו, אך לא נספרו בעמודות המייצגות את שלבי החינוך השונים.
21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה221 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מוסדות החינוך בארץ לעומת מספר בתי הספר שבהם אישר:31 תרשים 66 ותקצב אותןM21 המשרד לשפץ כיתות על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
M21 מספר בתיה"ס שבהם אישר המשרד לשפץ כיתות:32 תרשים (לפי מספר הכיתות ששופצו בהן) על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מוסדות נוספים שלא ידוע מה שלב החינוך שלהם, ולכן הם לא הוכנסו לחישוב.
לגבי 11- אושרו בקשות ב 66 מרחבים שאושרו ותוקצבו.
מעבר לכך יש עוד 506 - הניתוח נערך אך ורק על 2019 מרחבים שאושרו בשנת בבתי"ס על-יסודיים (אחד מהם בי"ס 6- מהם בבתי"ס יסודיים ו 14 - מרחבים שאושרו אך טרם תוקצבו 20 .
)יסודי ועל-יסודי 222 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,היעד שקבע לעצמו משרד החינוך, במסגרת תוכנית העבודה של מינהל הפיתוח .
בפועל, המשרד אישר שיפוצן של 2019 עד לשנתM21 כיתות1,640 היה לשפץ ) וזאת על אף ששיעור הבקשות היה גדול במידה ניכרת מזה 92%( כיתות1,522 :שקבע המשרד כיעד.
מהתרשימים עולה עוד כי בקשות 1,415 הבקשות להשתתפות בפרויקט אישר המשרד רק2,562 .
מתוך 1 - באותה שנה אישר המשרד רק2019 .
פער ניכר במיוחד היה בשנת67)55%( .
מהבקשות שהוגשו32% ) היו לשיפוץ 66% , שהן 930( .
מבין הבקשות שאישר המשרד, רוב הבקשות 2 .
68) היו בבתי"ס על-יסודיים461( מהן33% בבתי"ס יסודיים ורקM21 כיתות .
היקפו של הפרויקט, כפי שאושר עד כה על ידי משרד החינוך, קטן ביחס למטרה 3 , וזאת לאור העובדה שהמשרד אישר 21-להתאים את סביבת הלימודים למאה ה מתוך כלל 18%- מתוך בתיה"ס הפעילים בארץ (ורק ב 25%-שיפוצן של כיתות ב לעיל.
בהקשר זה 31 , כפי שמוצג בתרשים 69)בתיה"ס העל-יסודיים הפעילים 32,756 )2018 - 2017( יצוין עוד כי בישראל פעלו בשנת הלימודים התשע"ח ; אך 70) מכלל הכיתות הפעילות לשלבי הגיל א'-י"ב 47%( כיתות לשלבי הגיל ז'-י"ב ).
5%( כיתות בלבד 496 במסגרת הפרויקט אישר המשרד לשפץ לשלבי גיל אלה מהמוסדות אישר המשרד 18%-.
שעה שבבתי"ס רבים שופצו שתי כיתות ומעלה (ב 4 אישר לשפץ ארבע 1%- אישר לשפץ שלוש כיתות וב 4%-לשפץ שתי כיתות, ב כיתות), בבתי"ס על-יסודיים רבים לא אישר המשרד שיפוצן של כיתות כלל.
ניתוח הסיבה לכך שחל גידול במספר בתיה"ס שבהם אישר המשרד שיפוץ של יותר מכיתה אחת (אולי אף על חשבון בתי"ס שבהם לא אושרו כיתות) מבהיר העניק המשרד לבתי"ס שעבורם זוהי הכיתה 2018 - 2017 כי בעוד שבשנים נקודות (בתעדוף) ולכאלו שעבורם זוהי הכיתה השנייה ומעלה 30 הראשונה העלה המשרד את הנקודות המוענקות לבתי"ס 2019 נקודות בלבד, בשנת5 .
בכך צמצם המשרד את71 נקודות20 -שעבורם זוהי הכיתה השנייה ומעלה ל 2018 היתרון שניתן למי שזו הכיתה הראשונה שלו.
כך לדוגמה - בעוד שבשנת מרחבים.
חלק מהבקשות אישרו הקמה של יותר ממרחב אחד.
1,522 הבקשות שאושרו היו להקמת 1,415 67 .
בקשות נוספות אינן מציינות את שלב החינוך, ולכן הן לא נספרו 24 68 מוסדות416 - בקשות בבתי ספר על-יסודיים, אך אלו נבנים ב 461 יובהר כי המשרד אישר, כאמור, סה"כ 69 בלבד (בחלק מהמוסדות יותר ממרחב אחד).
בתיה"ס כוללים גם בתי"ס יסודיים המשולבים עם בתי"ס על-יסודיים.
הינן 4,635 - הכיתות 32,756 הנתונים לקוחים מאתר שקיפות בחינוך, והם מעודכנים לתשע"ח.
לחינוך מיוחד המשרד מתעדף באמצעות הענקת נקודות לקריטריונים שונים.
בהקשר של מספר המרחבים - מרחב ראשון 71 .
נקודות20 נקודות, מרחב שני ומעלה מקבל 30 מקבל 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה223 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה גדל2019- בתי"ס לשפץ מעל לשתי כיתות באותו בי"ס, ב16-אישר המשרד ל לא אישר המשרד שום בקשה להקמת 2017- בתי"ס.
עוד עולה כי ב19-המספר ל אישר המשרד 2018-מרחב נוסף (עבור בי"ס שכבר שופצה בו כיתה אחת), ב בקשות כאלה (חלקן אף לשיפוץ 30 אישר המשרד2019-חמש בקשות כאלה וב יותר מכיתה אחת).
לשדרוג M21 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמה לקידום פרויקט (אשר הינו פרויקט M21 כיתות האם.
עם זאת, היקף השיפוץ של כיתות ) 21-הדגל של המשרד, למטרת פיתוח סביבות למידה המותאמות למאה ה מתוך סך הכיתות 1.
5%-בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט עומד כאמור על כ הקיימות לשלב גיל זה.
מומלץ כי משרד החינוך יקבע מדדים לבחינת יעילות הפרויקט והצלחתו, M21-יבצע תהליכי מדידה ולמידה ובהתאם ישקול הרחבת מספר כיתות ה בכלל, ואלו שנבנות בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט.
כמו כן, מומלץ לבחון כיצד ניתן לעודד את היישובים שמפעילים בתי"ס על-יסודיים וטרם נבנו להשתתף במכרז ולהגיש בקשה לשיפוץ כיתות שכאלו.
M21 בתחומם כיתות משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה.
שימוש מועט בסביבת הלימודים החוץ-כיתתית ממסמכי משרד החינוך עולה כי למידה חוץ-כיתתית (בתוך ביה"ס ומחוצה לו) מתרחשת מחוץ לגבולות חדר הכיתה בסביבה המזמנת תהליך למידה טבעי מתוך התנסות ישירה של הלומדים עם אובייקט או תופעה.
למידה בסביבה זו היא חלק אינטגרלי מרצף תהליך הלמידה, והייחוד שלה הוא באופי ההתנסות שהיא מזמנת לתלמידים ובמושגים שניתן להמחיש באמצעותה.
מחקרים שנערכו באנגליה לאורך עשר שנים מעידים כי למידה חוץ-כיתתית המתוכננת היטב, מיושמת ומוערכת כראוי מזמנת ללומדים הזדמנויות בעלות ערך מוסף להתנסויותיהם בכיתה לפיתוח הידע והמיומנויות שלהם.
יתרונות רבים גלומים בלמידה חוץ-כיתתית.
בין היתר היא מאפשרת לרכוש מיומנויות חקר שדה ושיטות עבודה המאפיינות תחומי דעת שונים, וכן תורמת .
כמו כן, היא משמשת משאב ללמידה 72לשכלול אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה משמעותית שעה שהיא מזמנת, כפי שמציין משרד החינוך במסמכיו, למידה ממשית, אמיתית ואותנטית המעודדת את מעורבות הלומד בתהליך הבניית ידע; Dillon, J.
The Value of Outdoor Learning: Evidence from research in the UK and 72 elsewhere.
The School Science Review, 87)320(, 107-111 224 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מקדמת תהליך למידה טבעי מתוך התנסות ישירה וחווייתית, ובכך מעוררת עניין וסקרנות של הלומדים ומאפשרת הבנה מעמיקה יותר של מושגים, רעיונות ועקרונות מתחומי דעת שונים; מחזקת מיומנויות חשיבה ועשייה; מזמנת יחסי גומלין ומעודדת אינטראקציה בין הלומד לסביבה הפיזית והחברתית.
בביקורת עלה כי בתיה"ס לרוב ממקדים את הלמידה בין ארבעת קירות 5%-הכיתה הבנויה; וכי בישראל לומדים בלמידה חוץ-כיתתית פחות מ .
73 בפינלנד50%- במדינות סקנדינביה ו40% מהזמן, לעומת גם בפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי"ס בנושא צוין כי למידה בגבולות הכיתה מקשה על התלמידים, וכי יש צורך לאפשר להם למידה במרחב חוץ-כיתתי.
כך למשל ציין אחד מהם כי ילדים בגיל הצעיר אינם יכולים רק לשבת בכיסא, ויש צורך לאפשר להם ללמוד גם בגן ירק, בפינת חי, בטיול ואף תוך כדי בנייה.
על אף ההבנה כי למידה חדשנית והקניית מיומנויות מזדמנת בכל חלקי ביה"ס, ולא רק בכיתות הלימוד, עלה בבדיקה כי בפועל שיעור בתיה"ס שעושים שימוש בלמידה חוץ-כיתתית שכזו הוא מועט, כפי שיפורט להלן: אחד ממרחבי הלמידה החוץ-כיתתיים הוא חצר ביה"ס.
פרויקט חצרות לימודיות: החצר משמשת את התלמידים כמרחב של פנאי, משחק ושעשוע ומאפשרת שפע של גיוון במצבי למידה והוראה.
מצבים אלה יכולים להתרחש באופן פורמלי ומכוון או באופן בלתי פורמלי ואקראי, בדרך החקר והגילוי העצמי או דרך משחק.
בבנייה מעלות התקצוב 15%- ש"ח למ"ר (כ750-חדשה מקצה משרד החינוך לבניית חצר כ למ"ר).
מזה כשני עשורים מפעיל משרד החינוך את פרויקט "חצרות לימודיות" מתוך מטרה להרחיב את מרחב הלמידה מהכיתה אל המרחבים הציבוריים בתוך המבנה ובחצר 2018-בית-הספר, תוך תכנון ועיצוב מרחב הלמידה בהתאמה לפדגוגיה חדשנית.
ב גיבש מינהל הפיתוח נוהל חדש להפעלת הפרויקט ובו קבע כי הפרויקט מיועד לפיתוח חצר המבנה החינוכי כחצר לימודית המשמשת להרחבת מרחב הלמידה מוצגות תמונות של חצרות שפותחו במסגרת פרויקט 5 בתחומי דעת שונים.
בתמונה חצרות לימודיות בכמה בתי"ס, ובהן ניתן לראות כי שולבו בחצרות מרחבי למידה בתחומי דעת שונים, כגון קיימות, אומנויות וכיו"ב.
מתוך אתר האינטרנט של מל"י - מרחבי למידה ירוקים, ג'וינט ישראל אשלים.