HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על הוועדה, שבראשה עמד סגן נציב כבאות והצלה, טפסר מאיר הראל (להלן - ועדת הראל), הוטל לבחון את המצב הקיים בנושא כיבוי אש מהאוו יר, לבחון את ההצעות בנושא כיבוי אש מהאוויר שהוגשו לנציבות כב"ה לאחר אירוע שרפה שהתחוללה באוקטובר 1998 , ולהמליץ "על סדרי עדיפות להיערכות לכיבוי אש מהאוויר בטווח הזמן המיידי ולטווח הקרוב".
ועדת הראל המליצה, בין היתר, "להשאיר ולשמר את יכולת חיל האוויר לסיוע ב כיבוי אש מהאוויר על בסיס הדליים הקיימים עד למציאת פתרון חלופי וקבעה כי לא ניתן להמליץ על ה'במבי בקט' [11] לאור בעיות תפעוליות של המערכת".
כמו כן, המליצה הוועדה להביא לארץ להדגמה שני מטוסי כיבוי מסוג "בומברדיר" 215-CL של חברת "קנדאייר" הקנדית, שהפעלתם תיבחן ב קיץ .
98 תיקן שר הפנים דאז, מר אליהו סויסה, את כתב המ ינוי שניתן לוועדה, ומאותה עת היא נקראה "ועדה לבחינה ותכנון מערך הכבאות".
10 ועדת המשנה של הוועדה הבין-משרדית לשרפות יער וחורש.
סל נשיאה למים שניתן לחברו למסוק 490 דוח ביקורת שנתי63א .
1999 ", ו"על בסיס הלקחים שיילמדו תתקבל החלטה אם להמשיך את הפעלתם12 .
עוד המליצה ועדת הראל, כי בנוגע למטוסי כיבוי קלים עם קיבולת של 3,000 ,ליטר מסוג "אייר-טרקטור", "יש לבחון .
12 הוועדה העירה בנוגע למטוסים אלה, ש"נציג משטרת ישראל מתנגד להמלצות עקב העובדה, כי הנושא לא ה וצג לוועדה באופן סדור, לא נבדקו היבטים תעופתיים אינו שלם, בלשון המעטה, ]נציג המשטרה[ .
מקצועיים, עקב המחיר הגבוה הנדרש עם תהליך כניסת החברה לתחום וקבלת הצעתה ללא בדיקה יסודית.
נציג חיל האוויר בוועדה מצטרף להתנגדות".
את הנושא בטווח הזמן הקרוב לאור לקחי הפעלת מטוסי CL-215 ".
כמו כן, להגדיל את היקף הקרן לכיבוי אש מהאוויר למטוסי כיבוי אזרחיים ו"לבחון רכש בין 2 ל-4 .
"מטוסי כיבוי/ריסוס משופרים בהתאם להמלצות של ועדת הראל, נמשך הסיוע לכיבוי שרפות באמצעות מסוקים של חיל האוויר, וכן הובאו לארץ על ידי נציג חברת "קנדאייר" בארץ שני מטו סי כיבוי ייעודיים מסוג "בומברדיר" להדגמה.
מטוסים אלו לא נרכשו לאחר ההדגמה.
בפברואר 2002 הודיע שר הביטחון לשר הפנים על הפסקת הסיוע לכיבוי שרפות מהאוויר שנתן צה"ל באמצעות מסוקים, עקב תקלות שהתגלו במסוקים ואשר נגרמו כתוצאה מנשיאת דליי מים לצורך משימות הכיבוי.
עקב כך, השיב שר הפנים לשר הביטחון באפריל 2002 , כי "מקובל כי יש לבחון חלופות לכיבוי מהאוויר.
יחד עם זאת, לשלב בחינת החלופות, יש להשאיר נוהל הסיוע על כנו ולא לבטל.
אבקש להנחות את צה"ל להמשיך ולסייע בכיבוי מהאוויר ובמקביל להשתתף עם משרד הפנים בבחינת החלופות".
בדיון שנערך באמצע יוני 2002 בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנושא "שרפות ענק ומסוקי כיבוי" החליטה הוועדה לדרוש "מנציבות כבאות והצלה לזרז מיידית רכישת המטוסים עליהם הוחלט ובפרק זמן קצר.
הוועדה סבורה כי לא ייתכן להסתפק ב-10 של חברת 'כים[ מטוסים בלבד- כאשר מספר השרפות ]'ניר לא פחת.
הוועדה דורשת משר הפנים.
לבדוק את העובדה שרק חברה אחת עוסקת בנושא כיבוי אש מהאוויר - הוועדה סבורה כי יש לחזק את ההתקשרות עם החברה או לבדוק אפשרויות נוספות".
החלטת ועדת הפנים והגנת הסביבה לא הגיעה לכדי מימוש - לא נרכשו מטוסי כיבוי, ולא הוגדל היקף הסיוע האווירי לכיבוי שרפות.
ביוני 2002 הגיש שר הפנים דאז "הצעה להחלטה" לממשלה "להורות למשרד הביטחון ולצה"ל להמשיך לסייע לכוחות הכיבוי וההצלה בכיבוי מן האוויר באמצעות מסוקים".
בדברי ההסבר להצעה נרשם, כי ביטול הסיוע של מסוקי צה"ל "גרם לכך שבשלב זה אין תשובות לכיבוי שרפות יער ולכיבוי שרפות במקומות בלתי נגישים והנזקים כתוצאה מכך עלולים להיות גבוהים ביותר".
בעקבות ההצעה החליטה הממשלה ב - 25.
02 '(מס 2087 ) "להורות למשרד הביטחון ולצה"ל להמשיך ולסייע לכוחות הכיבוי וההצלה בכיבוי מן האוויר באמצעות מסוקים במקום שבו יידרש כיבוי שכזה".
כפי שעלה בביקורת, חיל האוויר התנגד להמשיך בסיוע לכיבוי שרפות באמצעות מסוקים מחמת נזקים שנגרמו למסוקים בעת ביצוע משימות הכיבוי האווירי.
02 ביקש שר הביטחון ממזכיר הממשלה להניח על סדר יומה של הממשלה הצעת החלטה לבטל את החלטת הממשלה האמורה לכיבוי שרפות על ידי מסוקי צה"ל, ונימק כי "הצעת הביטול הינה לאור הנתונים שהוצגו בדיון מהם עולה כי אין בידי צה"ל ומשרד הביטחון לסייע לעניין זה".
בהצעת ההחלטה לבטל את הסיוע של מסוקי צה"ל בכיבוי שרפות נרשם, כי ביטול סיוע זה "נבע מגילויה של תקלה בטיחותית במסוקים אשר נגרמה מנשיאת דליי מים לצורך משימות כיבוי.
מסוקי היסעור שברשות צה"ל מקורקעים ואינם כשירים נכון להיום בשל התקלה האמורה.
לאור הנתונים הנוספים כאמור, ויתר משרד הפנים על דרישתו מצה"ל וממשרד הביטחון, ויפעל לאיתור פתרונות אחרים לסוגיה זו".
02 'החליטה הממשלה (מס 2129" ) 'לבטל את החלטת הממשלה מס 2087 מיום 25.
02 ,, שכותרתה 'מערך הכבאות'", וראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון הנחה "לטפל בסוגיית כיבוי שרפות בסיוע אווירי".
492 דוח ביקורת שנתי63א .
בביקורת לא נמצאו סימוכין לכך שסוגיית כיבוי שרפות בסיוע אווירי טופלה, כאמור בהחלטת הממשלה מ- 30.
02 , באופן שהביא לכדי מימוש חלופות לסיוע בכיבוי האווירי של חיל האוויר, שכאמור בוטל.
בינואר 2004 ,הוגש דוח הוועדה לכיבוי אש מהאוויר שמינה נציב כבאות ראשי דאז רב-טפסר שמעון רומח.
ועדה זו, שבראשה עמד טפסר מאיר הראל, בחנה את בתחום [ "היכולות הקיימות מערכת הביטחון 493 .
והאם ה]כיבוי אש מהאווירן עונות על הנדרש", וכן בחרה את "החלופה הרצויה לכיבוי אש מהאוויר בישראל, מטוסים או מסוקים".
הוועדה המליצה, בין היתר, שחיל האוויר ישמר את יכולת הכיבוי האווירי למקרה חירום לאומי להצלת נפש ורכוש, כולל כיבוי לילה עם המסוקים הקיימים; אין כדאיות כלכלית שמדינת ישראל תרכוש מטוסי כיבוי כבדים וניתן לקשור סיוע עם מדינות שכנות שלהן כוחות וצי מטוסים כבדים; יש לבחון יכולת שימוש במסוקים אזרחיים בעתיד כשימוש משני, כאשר תהיה יכולת כזו לגוף אזרחי; החברה המספקת כיבוי אווירי תחזיק ברשותה לפחות ארבעה מטוסים; יש לאמץ המלצות של ועדות קודמות להצטיידות במטוסי כיבוי ייעודיים קלים עד 3,000 ליטר (הכוונה להמלצות לעיל, מ- 1999 ,, בין היתר בנוגע לתגבור המערך על ידי מטוסי כיבוי מסוג "אייר-טרקטור") כתוספת למערך הכיבוי הקיים.
בביקורת לא נמצא, כי המלצות הוועדה מינואר 2004 :הגיעו לכדי מימוש חיל האוויר לא שימר את יכולת הכיבוי האווירי, לא נקשרו קשרי סיוע עם מדינות שכנות שברשותן מטוסי כיבוי, ולא נרכשו מטוסי כיבוי ייעודיים קלים.
הקרן לכיבוי אווירי המשיכה להפעיל, בהתאם לצרכים ולתקציב שעמד לרשותה, מטוסי ריסוס אזרחיים קלים לכיבוי שרפות עם קיבולת נשיאה של כ- 1,500 ליטר.
יש לציין, כי רק במאי 2011 , בעקבות השרפה בכרמל שאירעה בדצמבר 2010 , הוקמה יחידת כיבוי אווירי בחיל האוויר המפעילה מטוסי כיבוי ייעודיים של חברה אזרחית (שזכתה במכרז שפרסם משרד הביטחון) מסוג "אייר-טרקטור", עם קיבולת גדולה יותר - כ- 2,700 ליטר (ראובהמשך).
החל משנת 2009 מפעילה הקרן לכיבוי אווירי, נוסף על מטוסי ריסוס חקלאי של חברת "כים-ניר", גם מטוסי ריסוס חקלאי של חברת "תלם" לצורך קבלת שירותי כיבוי אווירי.
בעניין הכיבוי המוטס יש לציין, כי בדוח מבקר המדינה מ- 2007 על מלחמת לבנון השנייה13 נקבע, בין היתר , כי "כבר מהיום הראשון למלחמה נדרשה הפעלה רציפה של מטוסים לכיבוי שרפות יער מהאוויר, בעיקר לנוכח העובדה שמרבית הכבאים הוקצו למתן מענה לנפילת הרקטות באזורים העירוניים ולנוכח אי-יכולתם של רכבי הכיבוי להגיע לאתרים הרריים ולמוקדי שרפה מנותקים.
נוסף על כך, קיים מחסור חמור באתרים למילוי מים באזורי היערות.
בגלל היעדר תקציב למימון ]הקרן לכיבוי אווירי [ מלחמה נגמר תקציב הקרן להשביתם".
]נציב כבאות ראשי[ הפעלת המטוסים הורה הנציב בסיכום שנת 2009 שערכה הקרן לכיבוי אווירי נרשם, בין היתר, כי "נקבעו גבולות גזרה גיאוגרפיים שעיקרם: חברת 'כים -ניר' תפעל בדרום הארץ ומרכזה וחברת 'תלם' בצפון הארץ.
הוא האפשרות להפעיל את שתי החברות באירוע אחד במידת הצורך/הנדרש".
מזכיר הממשלה, מר צביקה האוזר, מסר באוקטובר 2011 ,בשם ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, בתגובה לטיוטת דוח מבקר המדינה על השרפה בכרמל, בין היתר, כי "בעקבות ביקור ביוון באוגוסט 2010 בו חזה ראש הממשלה נתניהו בפעולת כיבוי אווירי של שרפת יער, הנחה ראש הממשלה את מנכ"ל משרדו להורות לנציב הכבאות וההצלה לקבל בהקדם האפשרי את התייחסות נציבות .
13 ,דוח מבקר המדינההיערכות העורף ותפקו דו במלחמת לבנון השנייה ( 2007 '), עמ 149-163 .
494 דוח ביקורת שנתי63א .
הכבאות למידת המענה של המטוסים הללו לצורכי מערך הכבאות בשגרה ובעת התמודדות עם שרפות ענק".
עוד מסר מזכיר הממשלה, כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז שלח "מכתב בחודש יולי 2010 לנציב הכבאות, לשם בחינת היתכנות הקמת טייסת כזו.
מבקר המדינה מציין, כי בביקורת לא נמצא שהגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר בחנו במשך שנים, במשולב ובמתואם, את איום הייחוס לעורף14 ,ואת תרחישי השרפות האפשריים בעתות חירום ובשגרה וממילא לא הכינו על פיהם דרישה מבצעית לבניין מערך כיבוי אווירי למדינת ישראל (בסוגיות אלו ראו להלן), ובכלל זה קבלת סיוע ממדינות אחרות המפעילות מערך כיבוי אווירי.
מבקר המדינה מעיר כלהלן: האיום על העורף של מדינת ישראל החריף במשך השנים, ובעת לחימה צפוי ירי של מאות מטחי רקטות מדי יום ביומו לרחבי הארץ, ותיתכן פגיעה נרחבת, רב-מוקדית ומתמשכת בעורף - בנפש וברכוש.
למרות זאת ואף שהיה ברור משך שנים הצורך בחיזוק מערך הכיבוי האווירי בישראל לסיוע בכיבוי שרפות, ההמלצות של הוועדות שמינו ראש ממשלה ושרי הפנים לשעבר לא הבשילו ברובן לכדי גיבוש פתרונות מעשיים, לרבות לעניין קבלת סיוע ממדינות אחרות.
זאת ועוד, מאז החליטה הממשלה ב- 30.
02 על ביטול הסיוע של צה"ל לכב"ה בכיבוי מהאוויר באמצעות מסוקים, לא רק שלא חל שיפור ביכולת מערך הכיבוי האווירי, אלא יכולת זו אף נחלשה.
בפועל לא נעשה שינוי מהותי, ומצב זה מעיד על מחדל מתמשך בטיפול בתחום זה עד להקמת יחידת הכיבוי האווירי בחיל האוויר, בעקבות השרפה בכרמל בדצמבר 2010 , ושהחלה לפעול ממאי 2011.
הקמת יחידת הכיבוי האווירי השרפה בכרמל פרצה ב- 2.
השרפה פרצה ביישוב עוספיא שבכרמל, והתפשטה במהירות לשטחים נרחבים.
בשרפה בכרמל נודעה חשיבות מיוחדת לכיבוי המוטס מהארץ ומחו"ל נוכח עוצמת האש והתפשטו תה המהירה.
סמוך לאחר פרוץ השרפה פנה אישית ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, לראשי מדינות ולגורמים נוספים לצורך קבלת סיוע בכיבוי אווירי; בעקבות הפנייה נשלחו לישראל כוחות כיבוי ומטוסי כיבוי מכ -20 מדינות.
כמו כן שכרה מדינת ישראל מחברה פרטית שבאריזונה, ארצות הברית, את מטוס הכיבוי הגדול בעולם - "סופר-טנקר".
הכיבוי האווירי סייע במניעת התפשטות האש ובהגנה על יישובים.
במהלך השרפה בכרמל יזם ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, צעדים להקמת מערך כיבוי אווירי בצה"ל.
בעניין זה סקר באוגוסט 2011 המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף יוחנ ן לוקר (להלן - מזכ"ץ ראה"ם), בפני ביקורת המדינה את השתלשלות הדברים: "במהלך השרפה בכרמל הנחה ראה"ם את המזכ"ץ להניע תהליך של מענה לכיבוי האווירי בישראל.
הנחיית ראה"ם הדגישה שהכיבוי האווירי חייב להיות בצה"ל ויהיה ייעודי לכיבוי בלבד.
עוד במהלך השרפה נבדקו המודלים השונים של הכיבוי האווירי במדינות ששלחו לישראל סיוע של מטוסי כיבוי.
לאור האמור לעיל, פנה מזכ"ץ ראש הממשלה בתאריכים 13.
10 למערכת הביטחון והנחה להציג לראש הממשלה חלופות לכיבוי אווירי.
14 "איום הייחוס לעורף - החלטה ניהולית של שר הביטחון/ממשלת ישראל, המגדירה את מצרף האיומים המרכזיים (עוין, טבע, תאונה, תקלות) על העורף, והמהווה את הבסיס לבניין הכוח ולהיערכות העורף".
מתוך חוברת "איום הייחוס הלאומי לעורף לשנים 2009 -2012 '", שפרסמה רשות החירום הלאומית (רח"ל) (עמ5.
) 496 דוח ביקורת שנתי63א .
10 התקיימה ישיבה אצל ראש הממשלה במהלכה הסביר ו נציגי מערכת הביטחון, כי תהליך הרכש של מטוסי כיבוי ייארך מספר שנים.
משכך, הנחה ראש הממשלה להציג לו חלופות עד 6.
11 לרכישה או לחכירה של מטוסי כיבוי, תוך שחזר והדגיש את חשיבות הקמת הטייסת בצה"ל.
בעקבות זאת התקבלה החלטת הממשלה מ- 9.
11 בעניין מענה זמני לטווח ביניים ומענה קבוע בהמשך".
עקב הנחיות ראש הממשלה, כאמור, הגישו משרד הביטחון וצה"ל את המלצותיהם להקמת טייסת כיבוי בישראל.
בעקבות המלצותיהם, קיבלה הממשלה ב- 9.
11 'החלטה (מס 2699 ) על "שיפור היערכות העורף, למקרי חירום ואסונות וקביעת המקורות התקציביים להחלטה זו".
בהחלטה נקבע, בין היתר, "להטיל על שר הביטחון להציג לראש הממשלה חלופות להקמת יכולת כיבוי אש מהאוויר בחיל האוויר בתוך 14 ימים.
החלופות שיציג משרד הביטחון תתייחסנה להישענות על כלי טיס קיימים של חיל האוויר, הסבת כלי טיס קיימים, לאפשרויות חכירה ורכישה של מטוסים ומסוקים, להיבטי שיתוף פעולה עם מדינות אחרות, לעלויות, ללוחות הזמנים להקמת היכולת וליכולת כיבוי האש מהאוויר בלילה.
כמו כן, תהיה התייחסות בחלופות לכשירות המטוסים וצוותי הכיבוי"; "לטובת הפעלת יכולת כיבוי האש מהאוויר יוקצו 100 מלש"ח למשך שנתיים; ההיערכות תושלם באופן שיכולת כיבוי האש מהאוויר תהיה כשירה מבצעית החל ממרץ 2011 "; "החלופות האמורות מטרתן לתת מענה ביניים לשנים 2011 -2012 עד להקמת מענה קבוע שדיון על תקציבו יתקיים בנפרד".
בהמשך להחלטת הממשלה בדבר הקמת מענה הביניים - מענה זמני לטווח הקצר - למערך הכיבו י המוטס, העביר מזכ"ץ ראה"ם הבהרות בעניין זה למשרד הביטחון.
במכתבו של מזכ"ץ ראה"ם מ- 12.
11 למזכ"ץ שר הביטחון נרשם, בין היתר, כי "מענה לטווח הקצר יינתן על ידי חכירת מטוסים ובמידת הצורך צוותים, אשר יופעלו כבר במרץ 2011 .
יש להתרכז בשלב הראשון בטיפול וקידום מהיר לחלופה לטווח הקצר ולהציגה לראש הממשלה תוך 14 .
"יום ממסמך של סיכום פגישה שהתקיימה ב - 18.
11 בין הרמטכ"ל, רב -אלוף גבי אשכנזי, לסגנו, אלוף יאיר נווה, ובהשתתפות אחרים, עולה כי רמ"ח תכנון באג"ת הציג את ההמלצה של צה"ל בדבר מענה הביניים, "כפי שגובשה על ידי סגן הרמטכ"ל" ואושרה על ידי הרמטכ"ל, כלהלן: "החלופה המוצעת לאחר בחינת כלל האפשרויות, היא רכש/חכירה של 6 מטוסים מסוג 'אייר -טרקטור' [ Air Tractor בקיבולת]2.
7 טון ויכולת פיזור רסס/כיבוי.
רכש/חכירת המטוסים כפי שיסוכם, יבוצע על ידי משרד הביטחון".
בעקבות המלצת צה"ל הודיע מזכ"ץ ראה"ם למזכ"ץ שר הביטחון ב- 27.
11 , בין היתר, כי "ראש הממשלה מקבל את המענה לטווח הקצר, באמצעות חכירת מטוסים, כפי שהוצג על ידי סגן הרמטכ"ל".
מזכ"ץ ראה"ם מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 , כי "מערכת הביטחון הציגה לראה"ם המלצה לטווח הקצר של חכירת המטוסים מסוג Air Tractor .
" כפי שעלה, בעקבות החלטת הממשלה, כאמור, הקימה מערכת הביטחון- צה"ל ומשרד הביטחון - יחידת כיבוי אווירי בחיל האוויר, שתהיה אחראית למשימות הכיבוי האווירי, והחל ממאי 2011 היא מפעילה מטוסי כיבוי ייעודיים קלים של חברה אזרחית שעימה התקשרה בחוזה (ראו בהמשך).
יש לציין, כי נכון למועד סיום הביקורת, נובמבר 2011 , מטוסי הריסוס שמפעילה הקרן לכיבוי אווירי, ואשר אינם שייכים ליחידת הכיבוי האווירי שבחיל האוויר, עדיין מסייעים, במידת הצורך, בכיבוי שרפות.
משרד ראש הממשלה מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "הטייסת כבר כיבתה ]יחידת הכיבוי האווירי ומטוסי הכיבוי הייעודיים שהיא מפעילה [ בהצלחה כ-160 .
"שרפות, כשבכללן השרפה הגדולה ביער ירושלים 498 דוח ביקורת שנתי63א .
עבודת המטה להקמת מערך הכיבוי האווירי .
משרד מבקר המדינה בחן את תהליך יישום החלטת הממשלה בנוגע להקמת יכולת כיבוי אש מהאוויר ולהקמתה של יחידת הכיבוי האווירי.
להלן השתלשלות האירועים והממצאים שעלו בנוגע מערכת הביטחון 499 .
לעבודת המטה להקמת יכולת כיבוי אווירי כמענה זמני לטווח הקצר לשנים 2011 ו- 2012 (מענה הביניים) ובנוגע להיערכות להקמת מערך כיבוי אש מהאוויר כמענה קבוע לטווח הארוך.
מהמסמכים עולה, כי בעקבות הנחיות ראש הממשלה, במהלך השרפה בכרמל בדצמבר 2010 החל צה"ל בעבודת מטה לבחינת הקמה של מערך כיבוי אווירי כמענה זמני לטווח הקצר וכמענה קבוע לטווח הארוך, וכי ב - 13.
10 , שבוע לאחר תום השרפה בכרמל, כבר השלים צה"ל עבודה זו.
באותו מועד העבירה חטיבת התכנון באג"ת לראש מטה חיל האוויר (ולידיעת סגן הרמטכ"ל ואחרים) סיכום של עבודת המטה בעניין "המענה המרכזי לכיבוי אש מהאוויר", כדי "להציג את עיקרי עבודת המטה הראשונית שבוצעה ולהנחות על המשך הפעילות למימוש הנחיות הדרג המדיני" בנוגע להקמת מערך כיבוי אש אווירי עצמאי למדינת ישראל.
בסיכום עבודת המטה צוין, בין היתר, כלהלן: צה"ל ומשרד הביטחון המליצו ש"המענה המרכזי לכיבוי אש מהאוויר יתבסס על מערך ייעודי ע"ב רכש 6 מטוסי בומברדיר מדגם 415-CL15 שייקלטו במסגרת אזרחית כחלק אינטגרלי ממערך כיבוי האש של מדינת ישראל"; "ראה"ם ק יבל את החלופה לרכש 6 מטוסי בומברדיר מדגם CL-415 , אך הנחה כי המטוסים יירכשו וייקלטו על ידי צה"ל (ולא במסגרת אזרחית)".
העלויות הראשוניות לקליטת המטוסים בצה"ל נאמדו בכ - 1.
110 מיליארד ש"ח, בכלל זה 80 מיליון ש"ח בעבור חכירת שלושה מטוסים מדגם ישן 215-CL16 כמענה מג שר על פני תקופת ביניים עד להספקתם של המטוסים מדגם CL-415 .
עלות הקיום השנתית השוטפת של הטייסת נאמדה בכ- 42 מיליון ש"ח.
כמו כן, נקבע כי לוח הזמנים לקליטה יהיה הדרגתי, החל מאמצע 2012 ועד תחילת 2014.
המלצות עבודת המטה היו, בין היתר: א.
"הצורך בהקמת מערך כיבוי אש אווירי עצמאי למדינת ישראל הינו ברור, מובהק, מתחדד לאור האירועים האחרונים ויש לממשו ללא דיחוי"; ב.
"בהתאם להנחיות הדרג המדיני, המטוסים יירכשו וייקלטו על ידי צה"ל".
11 פנה מזכ"ץ ראה"ם למזכ"ץ שר הביטחון (ולידיעת הרמטכ"ל, מנכ"ל משרד הביטחון, מנכ"ל משרד ראש הממשלה ולאחרים) כדי להבהיר את החלטת הממשלה (מס' 2699) מ- 9.
על הקמת מערך כיבוי אש מהאוויר בחיל האוויר במכתבו ציין מזכ"ץ ראה"ם, בין היתר, כי "מענה לטווח הקצר יינתן על ידי חכירת מטוסים ובמידת הצורך צוותים, אשר יופעלו כבר במרץ 2011 ; חכירת המטוסים אמורה לתת מענה ביניים עד לרכישת מטוסים, שהספקתם צפויה בעוד שנתיים לפחות, ולבניית יידע ויכולת בחיל האוויר; ממשלת ישראל תקצבה את המענה לטווח הקצר, חכירה לשנים 2011 -2012 , בתקציב של100 ,מש"ח".
עוד הוא ציין כי "לאור המלצת חיל האוויר על סוג המטוס, פנה ראש הממשלה לראש ממשלת קנדה בבקשה לרכישת שישה מטוסים מסוג 'בומברדיר' CL-415 ולסיוע ממשלת קנדה בפריסת התשלומים".
מסיכום דיון של סגן הרמטכ"ל, בעקבות התייעצות שערך ב - 17.
11 ,עם אג"ת חיל האוויר ומשרד הביטחון בעניין מערך כיבוי אש אווירי עולה, כי בניגוד להמלצות שעלו כאמור, בעבודת המטה של צה"ל שלפיה מענה הביניים לשנים 2011 -2012 .
15 מטוס כיבוי אמפיבי דו-מנועי מתוצרת קנדה, שפותח בשנות התשעים.
בעל קיבולת של 6,100 ליטר, והוא החליף את מטוסי הבוכנה הישנים מדגם CL-215 , בעלי אותה קיבולת, שיוצרו עד 1990.
16 דגם זה נדחה בהמשך על ידי חיל האוויר עקב בעיות של בטיחות טיסה.
500 דוח ביקורת שנתי63א .
יתבסס על חכירת הדגם הישן של מטוסי "בומברדיר" מדגם 215-CL17 , לא נכון יהיה לחכור מטוסים אלה במקומם של המטוסים מדגם .
CL-415 שאינם זמינים במלאי.
זאת, כיוון שאינם עונים לדרישות חיל האוויר בתחומי האחז קה ובטיחות הטיסה.
לפיכך, אימץ סגן הרמטכ"ל את המלצת חיל האוויר לפעול לחכירה (ובהמשך .
17 ועדת ורדי המליצה על מטוסי "בומברדיר" מדגם CL-215 שהובאו להדגמה בארץ.
נציג משטרת ישראל בוועדה התנגד להמלצות אלה, כיוון שלטענתו, הנושא לא הוצג לוועדה באופן סדור ולא נבדקו היבטים תעופתיים מקצועיים, ועקב המחיר הגבוה הנדרש וקבלת הצעתה של החברה ללא בדיקה יסודית.
נציג חיל האוויר בוועדה הצטרף אף הוא להתנגדות.
ייתכן גם לרכישה) של שישה מטוסי כיבוי ייעודיים קלים מתוצרת ארה"ב מסוג "אייר-טרקטור" או "פייר -טראש" עם קיבולת של 2.
7 טון, וזאת נוכח העלות האטרקטיבית שלהם והתאמתם לצורך.
ממסמך סיכום דיון שהתקיים ב - 24.
11 ,בין סגן הרמטכ"ל לבין הרמטכ"ל, חזר סגן הרמטכ"ל על עיקרי הדברים לעיל והוסיף, כי "לטווח הארוך, מסתמן המענה של רכש ה'בומברדיר 415 '", וכי "בקשה בנושא הועברה מלשכת ראש הממשלה לראש ממשלת קנדה".
במכתבו של מנכ"ל משרד הביטחון מ- 30.
1 1 למזכ"ץ ראה"ם (ושהופנה לידיעת סגן הרמטכ"ל ולאחרים) ציין המנכ"ל, בין היתר, כי "ב-15 בפברואר 2011 העבירה ממשלת קנדה הצעה לרכוש עבורנו 4-6 מטוסי כיבוי מסוג ,CL-415 בהמשך לבקשתו של ראש הממשלה", במחירים שבין 140 ל-213 ,מיליון דולר בהתאמה עם תנאי תשלום התואמים את קצב ההתקדמות של הספקת המטוסים.
מבין מסקנות מנכ"ל משרד הביטחון עולה, בין היתר, כי בניגוד לפתרון שהסתמן בדיון אצל סגן הרמטכ"ל בדבר רכישת מטוסי "בומברדיר" מדגם CL-415 , הוא מציע להימנע מקביעת החלטה בשלב זה בנוגע למתכונת העתידית לרכישת מטוסים, בין היתר מהנימ וקים כלהלן: "בהתחשב בעובדה שלא נקבל מענק, נכון יהיה לבחון אופציות נוספות"; "לעת עתה יש פתרון לארבע השנים הקרובות"; "נכון להמתין לצבירת ניסיון תפעולי, לפחות לחצי שנה, במתכונת הנוכחית (עד יעבור הקיץ) בטרם נקבל החלטת להמשך" - הכוונה ליחידת הכיבוי שהוקמה בחיל האוויר במאי 2011 כמענה הביניים, המבוססת על מטוסי כיבוי ייעודיים קלים מסוג "אייר - טרקטור".
בדיון האמור לא התקבלה החלטה בנוגע למתכונת העתידית של יחידת הכיבוי האווירי.
יצוין, שממסמכים שמסר למשרד מבקר המדינה ראש מטה תכניות מטוסים במינהל ההרכשה והייצור במשרד הבי טחון (להלן - מנה"ר), מר שמואל רויטר, המנהל מטעם משרד הביטחון את פרויקט הרכש של מטוסי הכיבוי, עולה, כי מחירו של מטוס כיבוי מדגם "בומברדיר" CL-415 הוא כ-35 מיליון דולר, שעה שמחירו של מטוס כיבוי מסוג "אייר -טרקטור" הוא כ -2 מיליון דולר 18 .
היינו, העלות של מטוס "בומברדיר" מדגם CL-415 שקולה לרכישה של כ -17 מטוסי כיבוי מסוג "אייר - טרקטור".
יצוין עוד, כי ממסמכי חיל האוויר בנוגע להפעלת יחידת הכיבוי האווירי מיום הקמתה במאי 2011 ועד אוגוסט 2011 עולה, כי מספר המטוסים שנרכשו (בעניין זה ראו בהמשך) לא ענה על הצרכים מבחינת סדר הכוחות (להלן - סד"כ) הנדרש, ואולם יעילותם המבצעית של המטוסים שהופעלו בכיבוי אש מהאוויר הייתה טובה.
מזכ"ץ ראה"ם הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 , בין היתר, כי "לאור אי- ניתן מנדט למשרד הביטחון לערוך ]"רכש מטוסי "בומברדיר[ מיצוי הערוץ הקנדי בחינה מחודשת של המענה לטווח הארוך (פתרון הקבע), למרות המלצתם הראשונית על ה'בומברדיר'".
עוד הודיע מזכ"ץ ראה"ם, "כי גם אם יתקבל מימון בתנאים נוחים (קרי מענק) מממשלת קנדה ייתכן שלא יירכש המטוס, כיוון שהפתרון ייקבע רק לאחר שמשרד הביטחון יסיים את עבודת המטה ויגיש את המלצותיו על בסיס הניסיון שהצטבר בעניין פתרון הקבע לכיבוי האווירי".
בביקורת עלה, כי שעה שמשרד הביטחון וצה"ל נדרשו לקיים עבודת מטה להקמת יחידת כיבוי אווירי, לא היו בידי כב"ה מסמכי היסוד הדרושים - תרחיש ייחוס .
18 מחירו של מטוס מסוג "פייר-טראש" דומה למחירו של מטוס מסוג "אייר -טרקטור".
502 דוח ביקורת שנתי63א .
ענפי19 ודמ"ץ (דרישה מבצעית) (בעניין זה ראו בהמשך) של המענה הדרוש לכיבוי אווירי (ראו להלן) - הנדרשים למשרד הביטחון ובעיקר לחיל האוויר כדי שניתן יהיה לקיים בחינה מורכבת של מכלול ההיבטים הכרוכים בהקמת טייסת כיבוי.
אשר על כן, נדרש חיל האוויר לבצע את חקר הצרכים הדרושים בלוח זמנים קצר וללא נתוני היסוד הבסיסיים.
19 "תרחיש ייחוס ענפי- תיאור סיפורי של התפתחות אפשרית של מתקפה, אירוע חירום או משבר בעורף, הכולל משך זמן והמענה הנדרש.
מטרתם העיקרית היא לקבוע תכנית עבודה לתכנון ההיערכות, תורת ההפעל ה, סד"כ, רמות מלאי ואמצעים.
מתוך חוברת האמורה שפרסמה רח"ל.
מחלקתתוא"ר (תכנון וארגון) בחיל האוויר מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 , כי "בעקבות המחסור בתרחיש ייחוס ודמ"צ ובעקבות הצורך להציג פתרון מיידי, החל חיל האוויר בניתוח הצורך המבצעי בהיסמך על הנתונים שהיו קיימים באותה עת ובהתייעצות עם כב"ה, קק"ל וגורמי חוץ אשר שהו בארץ לצורך מתן סיוע בכיבוי השרפה בכרמל, נבנה מתאר ייחוס, אשר נראה בזמנו, מייצג.
נוכח הדחיפות למתן מענה לקיץ 2011 ובהתאם להנחיה כי הפתרון צריך להיקלט בחיל האוויר (יש לציין כי באותה עת לא עלה הרעיון לאזרוח מטוסי הכיבוי) בוצע סקר למטוסי הכיבוי המופעלים ע"י צבאות אחרים בעולם.
AIR-TRACTOR אשר נבחר לבסוף אינו משרת בצבאות אחרים ולכן לא עלה במסגרת סקר השוק שבוצע בתחילת התהליך.
פתרון זה של אזרוח המענה לכיבוי שרפות ושימוש במטוס הנ"ל ניתן רק לאחר שנפסלו שאר הפתרונות שבחן חיל האוויר ולאחר שהיה ברור כי זה אחד מבין הפתרונות הבודדים אשר מסוגל לתת מענה בקבוע זמן קצר".
בפגישה שקיים עם צוות הביקורת בנובמבר 2011 , מסר ראש מטה חיל האוויר דאז, תא"ל נמרוד שפר, כי "בתחילה המליץ חיל האוויר, על מטוסים גדולים כיוון שאלו הובאו להדגמה בארץ.
בסופו של דבר ומכיוון שהיה צורך בפתרון מהיר, הגיע חיל האוויר למסקנה שנכון להפעיל מטוסים קטנים.
הגורם המרכזי שדחף את פרויקט הכיבוי האווירי היה הלו"ז הקצר, שאינו אופייני לפרויקט רכישת מטוסים.
הלו"ז הקצר גרם לחיל האוויר למצוא מענה לכיבוי אווירי בפרקי זמן קצרים מאוד מאלו הקיימים בדרך כלל בפרויקטי בניין כוח, רכש מטוסים ובניית יכולת מבצעית.
בתחילה המליץ חיל האוויר על מטוסי 'בומברדיר' כמענה לכיבוי אווירי, כיוון שלצורך בחירת הפתרון לטווח הקצר נעשתה עבודת מטה בלו"ז קצר והמטוסים הראשונים שראה חיל האוויר היו ה'בומברדיר'.
עם זאת, חיל האוויר הבין מיד שיש בעיה בטיחותית עם מטוסי ה'בומברדיר' 215 ולכן שלל אותם מהרגע הראשון והמליץ על ה'בומברדיר' 415 '.
במידה ומטוסי 'בומברדיר415 היו זמינים מיידית ייתכן וזה היה המענה שהיה ממומש באותה עת.
בסופו של דבר פתרון זה לא התממש מאחר ולא היו מטוסים זמינים למכירה".
בנוסף על כך, בביקורת עלה, כי כב"ה, שהוא הגורם המקצועי האחראי לכיבוי שרפות בישראל, לא שותף כנדרש בכל שלבי עבודת המטה.
להלן דוגמאות: טפסר אמיר לוי, מפקד שירותי כבאות והצלה גליל מערבי ונציג כב"ה לעניין הכיבוי המוטס, כתב למר יעקב גנות, מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים דאז20, ב- 27.
11 , ,בנוגע להקמת טייסת הכיבוי כמענה זמני לטווח הקצר, כלהלן: "באופן פרדוכסלי שרותי הכבאות כמעט ולא לקחו חלק בתהליך", וחשוב "שמערך הכבאות יהיה חלק אינטגרלי בעבודת המטה וקולו יישמע בדיונים אצל מקבלי ההחלטות.
11 פנה רב -טפסר שמעון רומח, נציב כבאות והצלה דאז, לשר להגנת העורף, מר מתן וילנאי, וציין, כי הוא "מצר על כך שדעת כב"ה כמעט לא ולה יש את המומחים ]הקמת טייסת לכיבוי אווירי [ נשמעה בנושא שבאחריותה בעלי הניסיון המצטבר".
גם מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים דאז, מר יעקב גנות, פנה ב - 27.
11 בנושא הקמת יחידת הכיבוי האווירי למנכ"ל משרד הביטחון, אלוף (מיל') אודי שני, וכתב לו, בין היתר, כלהלן: "לגבי מערך הכיבוי מהאוויר בכלל, לא ברור כיצד ועל ידי מי בוצעה עבודת המטה, אך ידוע כי נציגי מערך הכבאות וההצלה לקחו חלק זניח, דבר שאינו סביר ומחייב חשיבה בתהליך.
למען הסר ספק, ההחלטות שהתקבלו .
20 רב-גונדר (בדימוס) יעקב גנות כיהן בתפקיד מנכ"ל המשרד לביטחון הפ נים מינואר 2011 עד אפריל 2012.
504 דוח ביקורת שנתי63א .
לאור העמ"ט, הן לשלב הביניים והן לטווח הארוך, אינן תואמות את עמדת מערך הכבאות וההצלה ואינן נותנות מענה מבצעי נדרש".
נציב כבאות והצלה, רב -טפסר שחר איילון, מסר בפגישתו עם צוות הביקורת בנובמבר 2011 , כי "מעורבות כב"ה בע של חיל האוויר להקמת ]עבודת מטה[ מ"ט יחידת כיבוי אוויר חלשה.
יש צורך להבין שמדובר בהפעלת פלטפורמה אווירית הכוללת מכלול נושאים, שאחד מהם הוא טייסת מערכת הביטחון 505 .
יש צורך בהתייחסות למרכיבים רבים, כמו מטוסים גדולים יותר, מסוקים יום ולילה, שטח אורבני, חילוץ והצלה, הפעלת טייסים, הכשרתם ואימונם, התעסקות עם חומרים מעכבי בעירה, תרגולים, שליטה ובקרה, הפעלת תצפיות ואמצעי חוזי ועוד ועוד.
בתחילתה כב"ה לא היה שותף לעמ"ט של חיל האוויר להקמת המענה האווירי הקיים ורק לאחר מכן שולב נציג של כב"ה בעמ"ט.
גם כיום השיתוף של כב"ה בעמ"ט אינו נושא פירות.
השתתפות כב"ה בעמ"ט אינה משפיעה מספיק על התהליך.
מדובר בהשתתפות של נציג אחד, טפסר אמיר לוי, שמציג את הדרישות של כב"ה, אך הן לא נענות.
חיל האוויר סבור שלא צריך מסוקים והוא קובע שלא יהיו מסוקים במערך הכיבוי האווירי במסגרת המענה לטווח הארוך.
השיתוף של כב"ה בעמ"ט של חיל האוויר הוא למראית עין בלבד ויכולת ההשפעה של כב"ה בעמ"ט מוגבלת ביותר.
יש לכב"ה דרישות קבועות שלא משתנות זמן רב, אך מתעלמים מהדרישות שלנו.
אין היום במסגרת העמ"ט ראייה כוללת של כל נושא הפלטפורמה האווירית ויש כיום פער קריטי במענה המ יידי הקיים בתחום הכיבוי האווירי.
ייתכן שלא תהיה ברירה וכמענה חלקי ומוגבל כב"ה יבדוק אפשרות להפעלת מסוקים באופן עצמאי ובמנותק מחיל האוויר.
הפתרון של הכיבוי האווירי לא יהיה מושלם ללא הפעלת מסוקי כיבוי".