HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבחינה של פעילות החברה עולה, כי מדובר בגוף אשר פעילותו מוכתבת באופן כמעט מוחלט על ידי החשב הכללי במשרד האוצר, באופן המתאים יותר לפעילות יחידת סמך, או יחידה הפועלת במשרד ממשלתי, מאשר לפעילות חברת ביטוח בכלל, ופעילות ביטוח יצוא בפרט.
כך למשל, קובע החשב הכללי, בין השאר, אילו עסקאות תעשה החברה ובאילו תנא ים, דבר המייתר לכאורה את הצורך במוסדות החברה ובעלויות הכרוכות בהם.
כספי הפרמיות מועברים בעיקרם לרשות המדינה, באופן האמור להותיר בידי החברה כספים הדרושים בעיקר לכיסוי הוצאות ההנהלה הכלליות השוטפות.
דרך פעולה זו חושפת את החברה לסיכונים ביטוחיים, מבלי שהחברה תצבור יעודות ותנהל עתודות ופעילויות ביטוחיות כמקובל בחברות ביטוח בכלל, ובחברות לביטוח יצוא בפרט, ואין זה סביר להמשיך בה.
בנסיבות אלה, סבורני כי על החשב הכללי, כמי שמפעיל למעשה את החברה, לשקול את המשך קיומה של אשרא כחברת ביטוח ממשלתית.
ישנן מגוון אלטרנטיבו ת בהן ניתן לנקוט, ביניהן הפיכת החברה ליחידה ממשלתית או יחידת סמך"57 .
בתשובת החשכ"ל מספטמבר 2006 לסגן מנהל הרשות צוין בין היתר, כי "המנגנון הקיים היום בו אשרא מרכזת את כל הטיפול בנושא ופועלת מול הממשלה המשמשת כמבטחת המשנה, מאפשר את מנגנוני האיזון בין הרצון לעודד יצוא מול הרצון לנהל את חשיפות הסיכון ולהעמיד כלים לייצוא על בסי ס עסקי-כלכלי.
עם זאת, בשל הפעילות המצומצמת של החברה אין אנו יכולים להתעלם מעלויות התקורה הגבוהות ביחס לפעילות החברה במתכונתה הנוכחית.
יחד עם זאת אין ספק בידנו כי חובה על הממשלה להעמיד שרות תמיכה ביצואן הישראלי.
במכתבו פירט החשכ"ל ארבע חלופות שהוא רואה להמשך פעילות החברה בטווח הבינוני והארוך, ואת יתרונותיהן וחסרונותיהן.
ואלה החלופות: 1 ) השארת המצב הקיים כמות שהוא; 2 ;) העברת הביטוח לידי המגזר הפרטי3 ) הקמת יחידת סמך ממשלתית; 4 ) העברת הפעילות לחברה בת של חברת "ענבל".
החשכ"ל ציין שהוא מעדיף את החלופה הרביעית, היות שהיא מאפשרת, לדעתו, הקטנת עלויות התפעול של החברה, בכללן דירקטוריון ויחידות שירות, בהן יעוץ משפטי, כספים, רכש, מחשוב ועוד, ללא פגיעה במקצועיות ובשירות הניתן ליצואנים ובתוך כך שמירה על קשר ושיתוף פ עולה עם גופים בין -לאומיים, כגון איגוד ברן, החשובים לאינטרסים של המדינה59 .
משרד מבקר המדינה העיר לאגף החשכ"ל, כי בחלופה שהוא מעדיף (הרביעית) אין כדי לפתור את הבעיות המובנות במתכונת פעילותה של החברה, אם ההחלטות העסקיות הכרוכות במתן הביטוח ונטל הסיכון בגינן, ייוותרו בידי ועדות החשכ"ל.
בנובמבר 2006 חזר וכתב מנהל הרשות מכתב לחשכ"ל ובו ציין שכבר באוגוסט אותה שנה התריעה הרשות שאף על פי שהחברה פועלת פורמלית כחברה ממשלתית, למעשה היא גוף שפעילותו נקבעת כמעט לחלוטין בידי אגף החשכ"ל.
עוד ציין כי פעילות בדרך זו מתאימה יותר ליחידת סמך או ליחידה הפועלת במשרד ממשלתי וכי לדעתו עניין העלויות הכרוכות במטה החברה היא נושא שולי.
מכתב החשכ"ל [ עוד ציין מנהל הרשות במכתבו כי "החלופה המועדפת עפ"י מספטמבר 2006 , .
שהיא שינוי מעמדה של אשרא לחברת בת ממשלתית ] נותנת מענה לצורך בצמצום ע לויות, אולם אינה מתייחסת כלל לבעייתיות בתפקודה של החברה כחברה ממשלתית שעליה הצבענו".
החשכ"ל נתבקש לבחון שוב את המלצתו "בהיבט העקרוני האמור לעיל".
בדצמבר 2006 כתב החשכ"ל למנהל הרשות כי לדעתו, "הפיכת החברה ליחידת סמך ממשלתית וקליטת פעילות החברה וביצועה ישירות על ידי הממשלה לא תאפשר את המשך ביצוע הפעילות כראוי ותפגע במטרה העיקרית לשמה .
ההדגשה אינה במקור 58 .
ההדגשה אינה במקור 59 'ראו לעיל עמ259 , החלופה המועדפת במסמך החלופות שהכין מנכ"ל החברה.
הוקמה החברה - עידוד היצוא תוך העמדת כלים על בסיס עסקי וכלכלי לציבור היצואנים במשק.
כמו כן העברת הפעילות ליחידת סמך כאמור תפגע במנגנוני האיזון בין הרצון לעידוד וקידום היצוא מול ניהול החשיפות והסיכון שלוקחת המדינה ועל כן אין אנו רואים בחלופה זו כאפשרית.
הבעייתיות שרשות החברות רואה בחלופה המומלצת על ידנו הינה לדעתנו משנית ביחס לתועלת שבשימור הפעילות כאמור ועל כן המלצתנו בעינה עומדת".
עוד כתב החשכ"ל, כי "בשנים האחרונות ישנה מגמה בר ורה של העברת פעילות ה - ECA מיחידות פנים ממשלתיות לחברות ממשלתיות, בשנתיים האחרונות עשו זאת בריטניה, שוויץ ודרום אפריקה.
כיום רק ארה"ב מפעילה ארגון ביטוח אשראי ליצוא שהוא חלק מהממשלה, רובם המכריע של חברות ה-CAE ,בעולם פועלות כחברות ממשלתיות והיתר הינן בבעלות פרטית ופועלים בזיכיון ממשלתי ובערבות ממשלתית מלאה".
בתשובתה מאוקטובר 2007 כתבה רשות החברות כי מטרת החברה היא "עידוד היצוא הישראלי ומתן מענה לצרכי היצואנים באופן וברמה שניתנים במדינות מפותחות אחרות.
הביטוח לטווח הבינוני והארוך מהווה מכשיר בידי המדינה לקידום ותמיכה ביצואנים ומימוש אינטרסים לאומיים.
לפיכך, יתכן שלעיתים השיקולים במתן הביטוחים יחרגו מהשיקולים העיסקיים הטהורים.
זאת ועוד, בתחום הביטוח לטווח הבינוני והארוך יש עדין 'כשל' שוק ולפיכך, נדרשת התערבות המדינה באמצעות החברה".
הרשות ציינה כי "לעניין או פי פעילות החברה אנו חוזרים ומדגישים כי בהעדר תמריץ להגדלת רווחיות החברה כתוצאה מהגדלת הפעילות (הואיל והפרמיות כמעט במלואן מועברות למדינה) הרי שהגדלת הפעילות מגדילה את החשיפה הביטוחית ולכן, באופן בסיסי אינה כדאית לחברה ואינה מתאימה לאופי הפעילות הראוי לחברה ממשלתית עיסקית ובכלל בחברת ביטוח האמורה להיות מפוצה על ידי הגדלת הרווחיות כתוצאה מהגדלת הפעילות המבוטחת והסיכונים הנובעים מכך ולשמר חלק ניכר מהפרמיות כעתודות לכיסוי סיכונים.
נבקש לציין כי שינוי אופי פעילות החברה נעשה ללא תיאום והתייעצות עם רשות החברות הממ ממלא מקום [ שלתיות וכי בהתאם להחלטת ולאור האמור לעיל החלה הרשות לבחון ביצוע שינויים במתכונת ]מנהל הרשות הפעילות הקיימת בחברה".
בתכנית העבודה של אגף החשכ"ל לשנת 2007 ,, בפרק הדן בערבויות מדינה נכללה תכנית ל"שינוי מבני בחברת אשרא".
בתכנית צוין כי עקב הירידה בפעילות העסקית של החברה לאחר הפרטת תחום הביטוח לטווח קצר, אשר היה חלק נכבד מפעילותה, נוצר מצב שסך התקורות גבוה יחסית להיקף הפעילות העסקית של החברה.
עוד צוין בתכנית, שכדי להקטין את העלויות של טיפול המדינה, ולהמשיך את הסיוע ליצואנים במהירות וביעילות ותוך שמ ירה על קשר ושיתוף פעולה עם גורמים בין -לאומיים, יבחן האגף את האפשרות להעביר את פעילות הביטוח של החברה לחברה בת של "ענבל".
באופן כזה תיתן "ענבל" לחברה את כל שירותי המינהלה והשירותים הנלווים ותישא בעלות הדירקטוריון, דבר שיקטין במידה ניכרת את עלויות החברה.
בתכנית נקבע שבחינה זו תיעשה "במהלך שנת 2007 .
" הביקורת העלתה שעד אוגוסט 2007 לא נקט אגף החשכ"ל צעדים כלשהם ליישום תכנית העבודה שלו בכל הנוגע לחברה.
אגף החשכ"ל הבהיר למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי בכוונתו לפעול עוד באותה שנה ליישום תכניתו בעניין המשך פעילות החברה ועל כל פנים אין מדובר בהעברת פעילות זו לחברה בת חדשה של "ענבל", שיש לה דירקטוריון 274 דוח שנתי58ב .
עצמאי, אלא ליחידה בחברת "ענבל", שדירקטוריון "ענבל" יהיה מוסמך לקבל החלטות גם בעניינים שבתחום טיפולה של היחידה.
יצוין, שאת ההבהרה החשובה הזאת בעניין מתכונת פעילות החברה ב מסגרת "ענבל", לא מסר החשכ"ל לרשות החברות ונמצא שהרשות לא ידעה על כך.
בדיקת מעקב שנעשתה בינואר 2008 העלתה, שגם תכנית העבודה של אגף החשכ"ל לשנת 2008 כללה פרק בעניין "שינוי מבני בחברת אשרא".
בתכנית צוין כי "בשנה האחרונה, למרות השינויים הנרחבים ופעולות השיווק שנעשו על מנת להגדיל את היקף פעילות החברה, פעילות החברה ממשיכה להיות מצומצמת", וכי בשל כך הוחלט לשקול את החלופות שצוינו בתכנית העבודה לשנת 2007 .
בלוח הזמנים שנקבע בתכנית העבודה נאמר שההחלטה בדבר החלופה העדיפה תבוצע בשנת 2008.
בנובמבר 2007 כתב מנכ"ל משרד האוצר למשרד מבקר המדינה, כי נוכח ההערות בטיוטת הדוח הוא הנחה את רשות החברות לבחון את אופן פעילותה של החברה.
בינואר 2008 כתב מנהל הרשות60 למשרד מבקר המדינה כי אינו משוכנע "שבמצב הקיים יש הצדקה לקיומה העצמאי של אשרא ואנו בשיתוף עם משרדים נוספים נבחן את הנושא".
החשכ"ל61 כתב למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי "בשנים האחרונות נערכו דיונים רבים בנושא הביטוח לטווח הבינוני.
עם זאת הכרעה בנושא עדיין לא התקבלה".
לדעת משרד מבקר המדינה, בטרם יבוצע שינוי מהותי במתכונת פעילותה של החברה, על אגף החשכ"ל, רשות החברות הממשלתיות ומשרד התמ"ת לבחון במשותף מה החלופה הטובה ביותר כדי לממש את מטרות הממשלה לקידום היצוא באמצעות מתן ערבויות לעסקאות, בהתחשב גם בחלופות הקיימות בשוק הפרטי ליצואנים.
בדיקת פעילות החברה בטווח הבינוני 1.
במרס 2007 פנה החשכ"ל למנכ"ל החברה, וביקש שהחברהואגף החשכ"ל יבחנו במשותף את מדיניות הוועדה הבין -משרדית המסחרית בעניין ביטוח עסקאות מסחריות לטווח של עד שלוש שנים, ויגישו את המלצותיהם לוועדה לא יאוחר מ- 31.
למשרד מבקר המדינה הוסבר שהבדיקה נועדה לבחון אם יש .
נכנס מנהל רשות חדש לתפקידו 61 בדצמבר 2007 .
נכנס חשכ"ל חדש לתפקידו משרד האוצר 275 .
מקום להמשך מעורבות המדינה בביטוח סיכונים לטווח הבינוני, ומהי ההשפעה של הדבר על המשך פעילות החברה.
הביקורת העלתה שהבדיקה האמורה לא בוצעה.
ביוני 2007 הודיע המשנה לחשכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי אגף החשכ"ל החליט לבדוק "האם ישנם פתרונות ביטוחיים מהסקטור הפרטי לעסקאות אשראי מסחריות בטווח הבינוני והאם נוכחות המדינה בשוק זה מהווה חסם להתפתחות פתרונות פרטיים".
המשנה לחשכ"ל ציין כי במסגרת זו ייבדקו הכלים הביטוחיים הקיימים בשוק הפרטי בישראל ובעולם, ואם מעורבות המדינה בשוק הזה היא יתרון, מחסום או גורם מרתיע להתפתחות פתרונות ביטוחיים בשוק הפרטי, וכן תיעשה השוואה בין הכלים הביטוחיים שהחברה מציעה ובין אלו שמציעות חברות אחרות בעולם62 .
המשנה לחשכ"ל העריך במכתבו, כי דוח ביניים על הבדיקה יוגש בתוך חודשיים ודוח סופי - לאחר חודשים מספר.
המשנה לחשכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 , שאם תוצאות הבדיקה יראו שהשוק הפרטי מציע פתרונות כאמור ואין "כשל שוק" בתחום, נראה שאין מקום להעברת פעילות החברה ל"ענבל" ועל כן ימליץ לחשכ"ל להפסיק את מעורבות המדינה בביטוח עסקאות כאמור ולבחון את האפשרות שתחום הביטוח של עסקאות היצוא לטווח ארוך יהיה במסגרת אגף החשכ"ל, ולהפסיק את פעילות החברה.
הביקורת העלתה, כי על אף שלבדיקה האמורה יכולות להיות השפעות ישירות על המשך עתידה של החברה, בחר אגף החשכ"ל להתקשר דווקא עם החברה עצמה לצורך ביצוע הבדיקה.
מכאן שמדובר בבדיקה הנעשית במצב של ניגוד עניינים מובהק.
להלן הפרטים: (א) ביולי 2007 חתם משרד האוצר עםהחברה הסכם לביצוע הבדיקה; ההסכם היה לחצי שנה וסכומו 60,000 ש"ח בתוספת מע"מ.
ההתקשרות נעשתה בפטור ממכרז לפי החלטת ועדת המכרזים של משרד האוצר (להלן - הוועדה) מיוני 2007 , ובהתאם לתקנה 3(5 ) לתקנות חובת המכרזים.
החלטת הוועדה אושרה באותו חודש, כנדרש, בידי ועדת הפטור של אגף החשכ"ל ובידי החשכ"ל עצמו.
בהחלטת הוועדה נאמר, בין היתר, שהחברה "הינה חברה ממשלתית המהווה על פי מסמכי היסוד שלה ועל פי החלטת הממשלה שהקימה אותה, זרוע לביצוע ההתקשרות.
; ההתקשרות היא למטרה ייחודית אשר תושג באופן המתאים ביותר במידה ותבוצע על ידי חברת אשרא.
חברת אשרא הינה החברה הממשלתית היחידה לביצוע ההתקשרות שעל הפרק"63.
מפרוטוקול הוועדה עולה, כי נציגת אגף החשכ"ל (ראש תחום ערבויות מדינה), שהציגה לוועדה את הבקשה לאישור ההתקשרות עם החברה, לא הבהירה לוועדה את המשמעות שיכולה להיות לתוצאות הבדיקה על עתידה של החברה וכי יש ניגוד עניינים מובנה בעצם שיתופה בביצוע הבדיקה.
לוועדה גם לא הובהר שהחברה עצמה לא תבצע את הבדיקה .
62 על הנאמר בעניין זה בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בנובמבר 2004 ובדוחות הכספיים של החברה ראו לעיל עמ' 215 ,218.
ההדגשה אינה במקור 276 דוח שנתי58ב .
אלא תתקשר לשם כך עם גוף חיצוני.
בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה וועדת הפטור של אגף החשכ"ל לא צוין אם האגף בדק אפשרות שהבדיקה תבוצע בידי גוף אחר .
מהפרוטוקולים עולה שהוועדות האמורות גם לא ביקשו מהנוגעים בדבר לדווח להן מהי מהות הבדיקה, והשפעותיה האפשריות על החברה, אם גופים אחרים יכולים לבצעה ואם קיים חשש לניגוד עניינים בהתקשרות זו.
כתוצאה מכך אישרו הוועדות את ההתקשרות בפטור ממכרז.
(ב) מההסכם עולה, כי לצורך ההתקשרות הוגדרה החברה קבלן בעל ניסיון במתן השירותים הנדרשים, וכי החברה הצהירה שאין ולא יהיה לה בתקופת ההתקשרות "ניגוד עניינים מכל מין וסוג שהוא ו/או קשרים עסקיים או קשרים אחרים ביחס למתן השירותים"64.
הביקורת העלתה, שהבדיקה לא בוצעה במישרין בידי החב רה, אלא על ידי יועץ מחו"ל שבעבר התקשרה עמו החברה כמה פעמים, לשם הכנת חוות דעת ובדיקות מסוימות הקשורות בפעילותה, ומנכ"ל החברה אף מכיר את היועץ היכרות מקצועית רבת שנים.
נציגת החשכ"ל לא דיווחה לוועדה ולוועדת הפטור על העובדות הללו, החשובות מאוד להחלטה על אישור ההתקשרות במתכונתה האמורה בכלל ובפטור ממכרז בפרט, אף על פי שלמשרד מבקר המדינה נמסר כי אגף החשכ"ל ידע אותן.
בשל השפעת תוצאות הבדיקה על המשך קיומה של החברה במתכונתה הקיימת, היה ראוי שאגף החשכ"ל יתקשר במישרין, ולא באמצעות החברה, עם בודק מקצועי חיצוני, בלתי תלוי שנבחר במכרז, ואשר בינו ובין החברה לא היו קשרים עסקיים קודמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הקביעה של ועדת המכרזים שהחברה היא "החברה הממשלתית היחידה לביצוע ההתקשרות" מצביעה שהוועדה לא מילאה את תפקידה כראוי; יש גם לראות בחומרה את הצהרת החברה שאין ולא יהיה לה כל ניגוד עניינים בביצוע הבדיקה.
החברה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הליך בדיקה שכזה מחייב איתור גורם בלתי תלוי ושאינו בעל אינטרס אל מול החברות השונות העוסקות בביטוח אשראי בארץ ובעולם.
כמו כן בדיקה שכזו מחייבת מומחיות יוצאת דופן שאינה מצויה בהכרח בידי גורמים שונים בארץ.
החברה בשיתוף עם נציגי החשכ"ל איתרה גורם בינלאומי מתאים והזמינה ממנו עבודה בנושא".
עוד כתבה החברה למשרד מבקר המדינה, שכדי "לבחון את קיומו של כשל שוק לביטוח עסקאות בטווח בינוני נדרשת מומחיות רבה שאינה זמינה אצל גורמים רבים בעולם ושאינם נמצאים בניגוד עניינים עם הנעשה בארץ.
לעניות דעתה של החברה אין במשק הישראלי ולו גורם אחד אשר עונה על הדרישות הללו.
מאחר והחברה משמשת את המדינה כבעלת המומחיות בעניין ביטוחי אשראי ואין ולא היו עד כה עוררין על האופן הניטרלי בו מוצגים הדברים על ידה ולאור אי ידיעתה את מטרות החשכ"ל בעניין אין מקום לקביעת הביקורת לפיה החברה נמצאת בניגוד עניינים כלשהו בקשר עם הבדיקה המבוצעת.
אמנם החברה היתה בעברה בקשרי עבודה .
ההדגשה אינה במקור משרד האוצר 277 .
מזדמנים עם הבודק ומנכ"ל החברה נמצא איתו בהכרות מקצועית, אולם לבודק אין זיקה כלשהי לחברה או לנושאי המשרה בה ואין לדעת החברה בעובדות אלו בכדי לפגום בטיב ואיכות הבדיקה מאחר ומקצועיות הבודק בעבר היתה ללא דופי בבדיקות שנעשו עבור החברה והיה ביכולתן להשפיע על פעילות החברה".
אגף החשכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה כי המכתב שהוא שלח לחברה בנושא ביצוע הבדיקה לא נותר ללא מענה וכי הבדיקה אף הורחבה.
"בדיקה זו נועדה לבדוק את מדיניות הוועדה הבינמשרדית באישור עסקאות מסחריות לטווח בינוני (על מנת שלא להתחרות בשוק הפרטי) ולא כחלק מבדיקת עתידה של החברה.
חברת אשרא הינה הזרוע הארוכה של המדינה לביצוע פעילות הביטוח בטווח בינוני וארוך.
לחברה יש את ההיכרות, הידע והניסיון עם גורמים בארץ ובחו"ל בכל הקשור לביטוחים מסוג זה.
ידע זה הינו חשוב במיוחד בבדיקה על הכלים הקיימים כיום בארץ ובעולם.
שימוש החברה ביועץ חיצוני גם אם באישורנו אינו מוריד מהערך שנותנת החברה לדוח כאמור ואינו פוגע באישור ועדת המכרזים להתקשר עם חברת אשרא לצורך הבדיקה כאמור.
בהתייחס לאמור בטיוטת הדוח על הסתרת ההשלכות 'מרחיקות הלכת' על החברה, אבקש לציין כי הצורך בשינוי מבני נקבע טרם הבדיקה ואינו קשור לבדיקה זו.
לדעתנו בדיקה זו הינה בדיקה שגרתית ולא מרחיקת לכת לגבי החברה.
לעניין אפשרות ביצוע הבדיקה ע"י גורמים נוספים, שוק הביטוח הינו שוק בעל יועצים רבים ואינטרסים רבים אמנם אך לדעתנו לא היה ניתן למצוא יועץ אשר יהיה בעל ניסיון וידע מספקים בתחום ואשר היה ביכולתו לבצע את הפעילות כאמור ללא ניגוד אינטרסים".
לדעת משרד מבקר המדינה, בהסברים האמורים של החברה ושל אגף החשכ"ל אין כדי להסביר את הפעולות הבלתי תקינות שנקט כל אחד מהם, כמפורט לעיל, בעניין ההתקשרות עם היועץ לביצוע הבדיקה.
נוכח חשיבותה של הבדיקה והשפעותיה על ההחלטות בעניין המשך פעילותה של החברה והמשך מעורבותה של המדינה בביטוח סיכוני יצוא, ומתכונת המעורבות, היה על אגף החשכ"ל לנקוט את כל הצעדים הדרושים כדי שהבדיקה תבוצע באופן מקצועי בידי גורם בלתי תלוי שאין לו קשר עסקי קודם עם החברה ולהתקשר עמו במישרין ובלא מעורבות כלשהי של החברה.
זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים מעידים על ליקויים בתפקודם של כל הגורמים הנוגעים בדבר ומצביעים על הצורך בבחינה יסודית ובנקיטת צעדים שימנעו את הישנותם של הליקויים.
 חברת אשרא, ששמה הקודם היה "החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע"מ", הוקמה כחברה ממשלתית שנועדה לשמש מכשיר לעידוד הייצוא באמצעות מתן ביטוח וערבויות ליצואנים שחברות הביטוח הפרטיות אינן יכולות לסייע להם.
לאחר הפרטת הביטוח של עסקאות ייצוא לטווח קצר בשנת 2001 , שבגינן הנפיקה כ -85% מכלל הפוליסות שלה הצטמצמה פעילות החברה במידה רבה, דבר המתבטא במספר היצואנים שהיא מסייעת להם, מספר הפוליסות שהיא מנפיקה וההיקף הכספי של היצוא המבוטח.
נוכח היקף פעילותה, ספק רב אם מוצדק 278 דוח שנתי58ב .
שהחברה תוסיף להתקיים בכלל וכחברה ממשלתית שזה כל ייעודה בפרט.
העובדה שרק כ -10 יצואנים מבין כ -925 היצואנים העושים עסקאות יצוא לטווח הבינוני והארוך נזקקים לשירותי החברה, והעובדה שיש חלופות (גם אם הן מעטות) לביטוח עסקאות יצוא לטווח הבינוני, מדגישות את השאלה בדבר זכות קיומה של החברה במתכונת הקיימת.
שר התמ"ת ושר האוצר ממונים על פעילות החברה.
אף על פי שמשרד התמ"ת מופקד, בין היתר, על הטיפול בייצוא הישראלי, מעורבותו בקביעת מתכונת פעילותה של החברה, תפקידיה ואופן שילובה בפעולות הממשלתיות לעידוד היצוא, הייתה מצומצמת ולא מספיקה.
בשל המעורבות המועטה נראה שבפעילותה של החברה לא ניתן משקל מספיק לאינטרסים של המשרד בקידום הייצוא.
אף שהחברה היא חברה ממשלתית, הדירקטוריון שלה אינו מקבל את ההחלטות הנוגעות לליבת פעילותה והן מתקבלות בידי גוף חיצוני - ועדות החשכ"ל, שהחברה משמשת "זרוע ארוכה" שלו ומבצעת את החלטותיו בתחום פעי לותה; הסיכונים הנובעים מהחלטותיה ופעולותיה של החברה אינם כרוכים בפעילותה העסקית אלא מוטלים במלואם על המדינה; עבודת החברה היא תפעולית בעיקרה והיא למעשה "מנגנון ביצוע" של החשכ"ל - היא מרכזת את הבקשות מהיצואנים ומעבירה אותם לאישור ועדות החשכ"ל ולאחר אישורן הי א מנפיקה להם פוליסת ביטוח ומלווה את התקדמות עסקאות היצוא עד לקבלת התמורות בגינן.
פעילות כזאת אינה מתאימה לחברה ממשלתית שזה כל ייעודה, וגם אינה עולה בקנה אחד עם סמכויות הדירקטוריון של חברה ממשלתית.
פעולות הוועדה הפנימית בחברה המחליטה אם לדחות בקשת יצואן או להעבירה לאישור ועדות החשכ"ל, שהיא אחת הפעולות העיקריות של החברה לא הוסדרה בנהלים, והוועדה אינה מתעדת את החלטותיה ואת הנימוקים להן; החברה לא דיווחה לאגף החשכ"ל על מספר הבקשות החיסוי נגד סיכוני סחר חוץ שקיבלה מיצואנים, על מספר הבקשות שדחתה ועל הנימוקים לדחיי תן; החברה גם לא דיווחה לאגף החשכ"ל ולרשות החברות כי כתב הערבות החדש משנת 2004 לא הביא לגידול שהיה צפוי בהיקף פעילותה (כלומר במספר היצואנים הנעזרים בשירותיה, במספר הפוליסות שהנפיקה ובהיקפן הכספי), והיו"ר שלה לא דיווח בדיווחיו החצי -שנתיים לרשות ולשרים האחראי ם לחברה, כי ההחלטות העסקיות בתחום פעילותה אינן מתקבלות במוסדותיה, אלא באגף החשכ"ל ולא הבהיר את המשתמע מכך לגבי המשך פעילותה כחברה ממשלתית; הוא לא דיווח גם על דיוני הדירקטוריון על מתכונת הפעילות של החברה, לרבות השאלות המהותיות שהעלה בעניין זה, ועל הפעולות הנדרשות בשל כך.
בכך נמנע מהגורמים האמורים מידע מהותי שהיה עשוי להניע אותם לנקוט את הצעדים הדרושים.
הבקרה שקיים אגף החשכ"ל על פעילות החברה ומחויבותה כלפיו הייתה מוגבלת ובלתי מספיקה.
יש טעם לפגם בעובדה שאגף החשכ"ל, המקבל את ההחלטות בענייני החברה, הוא גם הגוף שאמור לעשות פיקוח ובקרה על יישומן ועל תוצאותיהן.
ההחלטה אם להיענות לבקשה לבטח עסקת יצוא או לדחותה, היא במידה רבה תוצאה של בחינת הסיכונים הכרוכים בה.
אף על פי שהמדינה משרד האוצר 279 .
נושאת באופן בלעדי בסיכונים הכרוכים בביטוחי החברה, היא מעוניינת לעודד ייצוא גם למדינות שיש בהן סיכון ובדרך זו לפתח שוקי ייצוא חדשים, עם זאת, אין כוונתה לעודד ייצוא למדינות שהסיכון בהן גבוה מדי, כדי למנוע מימוש של ערבות המדינה.
בשנים 2004 -2006 גבתה החברה פרמיות ביטוח בסכום כולל של כ -35 מיליון דולר ולא נדרשה לשלם ליצואנים סכום כלשהו בגין תביעות למימוש הביטוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש למצוא את האיזון הנכון בין הסיכוי לפתיחת שווקים ולביטוח עסקאות יצוא אליהן ובין הסיכון שלא יתקבלו תמורות הייצוא בגינן וייגרמו הפסדים לקופת המדינה.
הגופים הממשלתיים האחראים לפעילות החברה - רשות החברות, אגף החשכ"ל ומשרד התמ"ת - לא מילאו כראוי את תפקידיהם בעניין החברה, והם נדרשו לבעיות הנעוצות בתוצאות ובמתכונת של פעילות החברה, רק לאחר שמשרד מבקר המדינה הביא לידיעתם את ממצאי הביקורת והצביע על הצורך לבחון את המתחייב מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגופים הממשלתיים האמורים להשלים בהקדם את הבדיקות שהם עושים בעניין פעילות החברה במתכונת הנוכחית בכלל, וכחברה ממשלתית שזה כל ייעודה בפרט.
בכלל זה ראוי לבחון אם יש הצדקה להמשך המעורבות הממשלתית בתחום ביטוח ייצוא לטווח בינוני ואם אפשר שאת השירותים האלה במלואם או מקצתם היצואנים יכולים לקבל בשוק החופשי, נוכח העובדה שבתחום הזה כבר פועלים גופים פרטיים, גם אם עדיין במידה מועטה.
לאחר הבדיקות, על הגופים הממשלתיים לבחון את החלופות להמשך פעילות החברה ולבחור את הטובה שבהן, שתביא את מרב התועלת לאינטרסים של המדינה, ולפעול בהקדם ליישומה.
בתום מלחמת לבנון השנייה קיבלה הממשלה כמה החלטות שעניינן תכני ות לחיזוק ופיתוח הצפון וחיפה.
לשם מימוש התכניות הוקמו, בין היתר, הקבינט לחיזוק הצפון בראשות ראש הממשלה וועדת היגוי לגיבוש תכניות תקציביות, הכוללת כמה צוותי יישום, ונקבעו המסגרות התקציביות.
בחודשים יוני-דצמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את ההחלטות הנוגעות לחיזוק הצפון וחיפה ואת יישומן.
הבדיקה נעשתה במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רוה"מ), באגף בתקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) ובכמה רשויות מקומיות.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה, במשרד המשנה לראש הממשלה (להלן - משרד המשנה לרוה"מ), במשרד הפנים, במשרד התשתיות, במשרד הבריאות, במשרד החינוך ובמשרד התיירות.
באוגוסט 2006 , בתום מלחמת לבנון השנייה, החליטה הממשלה כי היא מעמידה בראש סדר עדיפויותיה את חיזוק ופיתוח הצפון וחיפה ורואה ביעד זה משימה לאומית.
כמו כן החליטה הממשלה "לגבש תכנית מקיפה שתכליותיה הן החזרת התושבים והיישובים לשגרה בטווח זמן המיידי והמשך חיזוק הצפון וחיפה"1 (להלן- התכנית לחיזוק הצפון, או התכנית).
לשם כך הקימה הממשלה את הקבינט לחיזוק הצפון (להלן - הקבינט) ש"יתווה את המדיניות, יאשר תכניות לחיזוקם ופיתוח הצפון וחיפה ויקיים מעקב ובקרה אחר י ישום התכניות שיגובשו על ידי צוותי המשימה השונים".
בהחלטה נקבע כי תוקם ועדת היגוי כוללת בראשות מנכ"ל משרד רוה"מ ובהשתתפות כמה מנכ"לים של משרדי ממשלה2 והממונה על התקציבים במשרד האוצר.
על הוועדה הוטל לגבש תכנית כוללת ומתואמת לחיזוק הצפון וחיפה, ובה יפורטו הן תכניות העבודה של כל המשרדים הנוגעים בדבר והיישובים שייכללו בה, והן תכניות תקציביות מפורטות, הכוללות את תקציבי המשרדים ותקציבים תוספתיים.
עוד הוחלט להקים שלושה צוותים שיגבשו המלצות בדבר כלים כלכליים לסיוע לתושבים ולעסקים בצפון הניתנים ליישום בטווח הארוך ו המיידי, טיפול באוכלוסיה בעלת צרכים מיוחדים ו בנפגעי חרדה, וכן תכנית לחיזוק הרשויות המקומיות שנועדה לסייע להן בפתרון הבעיות שהן מתמודדות אתן בעקבות ימי הלחימה.
על צוות נוסף בראשות מנכ"לית משרד המשנה לרוה"מ דאז, גב' אפרת דובדבני, ש חבריו הם נציגי משרדי ממשלה ו כן מנכ"ל .
2 משרדהמשנה לרוה"מ, משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד הפנים, משרד החינוך, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
הסוכנות היהודית, מנכ"ל הקרן הקיימת לישראל ומנכ"ל החטיבה להתיישבות, הוטל לרכז את עבודת הממשלה בכל הנוגע לביצועם של פרויקטים לפיתוח וחיזוק הצפון וחיפה ; לרבות סקירת התכניות הקיימות במשרדי הממשלה, גיבוש המלצות בדבר תכניות חדשות ותכניות הניתנות ליישום מידי.
כמו כן, הוחלט על " איגום המשאבים ה נדרשים, לרבות התקציבים התוספתיים לשנים 2006-2007 ".
נקבע כי המלצות הצוותים יוגשו ל וועדת ההיגוי , וכי משרד רוה"מ "ימנה נציג בכיר של ועדת ההיגוי אשר ימוקם באופן קבוע בצפון וישמש כתובת בלתי אמצעית לראשי הרשויות המקומיות".
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה 3 לאשראת המלצ ות ועדת ההיגוי בדבר תכנית לחיזוק הצפון וחיפה ותכנית סיוע משלימה לשדרות וליישובי עוטף עזה ואשקלון.
תקציבן הכולל של שתי התכניות האמורות הועמד על 2.
2 מיליארד ש"ח שמקורם בתקציבי המשרדים ו-1.
6 מיליארד ש"ח שיועברו כתקציב תוספתי בהוצאה ו"לפי הצורך בהרשאה להתחייב".
כמו כן נקבע כי אופן הקצאתו של התקציב התוספתי יהיה כלהלן: 200 מיליון ש"ח יוקצו בשנת 2006 ,800 מיליון ש"ח בשנת 2007 והיתרה בשנת 2008 .
הוחלט כיבכל שנה "יוקצה התקציב התוספתי לכל משרד ומשרד על פי יחסו מסך התקציב התוספתי באותה שנה.
חלוקת תקציבי המשרדים בפריסה לשנים 2006 -2008 תקבע על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה בתיאום עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר לא יאוחר מהגשת הצעת תקציב המדינה לשנת 2007 "לכנסת.
הממונה על התקציבים השיב בנובמבר 2007 למשרד מבקר המד ינה כי ההקצאה השנתית תוכננה באופן שונה: "ראשית נבחנו התכניות בהן ניתן ורצוי ליצור תכניות רב שנתיות על פי הרשאה להתחייב.
ולאלה הוקצה תקציב מזומן נמוך יותר בשנת 2007 , אך תקציב ההרשאה תוקצב במלואו בשנת תקציב זו.
כך לדוגמה במרכז מו"פ לחברות רב לאומיות ניתנה הרשאה בסך 69 .
מש"ח ללא כל תקציב המזומן לנושא זה, שייפרס על פני חמש שנות תקציב לפחות זאת מתוך ההבנה כי האמור בהחלטת הממשלה (תקצוב יחסי) יגרום לבעיות הקצאה ועיתוי.
לדוגמה סבסוד לסיוע משפטי, או שיווק מתקן לתיירות נכנסת לא יהיו רלוונטיים בשנת 2008 לעומת סלילתכביש או סבסוד מט"ש 4 .
"שתשלום עבור התקנתם ייערך מספר שנים לדעת משרד מבקר המדינה, היה ראוי שעוד בשלבי גיבוש התכנית תבחן הממשלה בקפידה את נושא הקצאת הכספים ואת אופן חלוקתם למשרדים במשך השנים ותגביר את שיתוף הפעולה עם אגף התקציבים כדי לייעל את הקצאת המשאבים ולנצלם באופן מיטבי.
בתכנית ארבעה תחומים עיקריים: חינוך, תעסוקה ככלי לצמצום פערים, איכות חיים וקהילה וכן טיפול באוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים.
בתכנית פורט ו הפרויקטים שיבצע כל אחד מה משרדים וכן פורטו בה מקורותיו של כל פרויקט - מהתקציב התוספתי ו מתקציב המשרד.
עוד כוללת התכנית סיוע לרשויות המקומיות (ובכללן שדרות ויישובי עוטף עזה), וכן החלטה בדבר הכנת תכנית ייעודית לקידום התעסוקה, התיירות ו התעשייה בחיפה שהיקפה יהיה 90 מיליון ש"ח לפחות; כמו כן נקבע בתכנית תקציב להפקת אירועי תיירות ותרבות בסך 15 מיליוןש"ח (תכנית "מאירים את הצפון"); ותקציב בסך 30 מיליוןש"ח לקידום וחיזוק התיירות באשקלון.
בהחלטה נקבע כי תקציבי התכנית לחיזוק הצפון, לרבות הסכומים שהוקצו לכל משרד לצורך ביצוען, יוצגו בתכניות תקציב נפרדות בתקציבי המשרדים ויפורטו ברמת תקנות תקציביות.
4 מט"ש- מכון טיהור שפכים.
משרד ראש הממשלה 129 .
לעניין תיאום מעקב ובק רה הוחלט כי ועדת ההיגוי תלווה את ביצוע התכנית, ותהיה מוסמכת לשנות ולעדכן את מרכיבי ה לפי קצב התקדמות ה, וכי אחת לרבעון היא תדווח לקבינט על התקדמות ביצוע ה של התכנית .
על אגף תיאום ובקרה במשרד רוה"מ (להלן - אגף תיאום ובקרה) הוטל לבצע מעקב ובקרה על אופן יישום התכנית, ובכלל זה לפעול "להסרת חסמים " ולפקח על "אופן הקצאת המשאבים למגזר היהודי ולמגזר המיעוטים ".
בדצמבר 2006 החליטה הממשלה לבצע כמה שינויים קלים בתכנית5 .
בהחלטה האמורה נקבע כי יוקצה לחיפה סיוע בסך 105 מיליוןש"ח.
עוד הוחלט כי "משרדי הממשלה יישמו את התכנית בהתאם לתכניות המפורטות, כפי שהוכנו על ידם בכפוף לשיקולים הרלוונטיים לכל תחום פעולה והקריטריונים הקבועים לגביו, בתיאום עם משרד רוה"מ, משרד המשנה וועדת ההיגוי".
בטבלה שלהלן מפורטים התקציבים שאישרה הממשלה לתכנית לשנים 2006 -2008 :)(במיליוני ש"ח .
טבלה 1 : התקציבים לחיזוק ופיתוח הצפון וחיפה לשנים 2006 -2008 : .
הפרויקטים העיקריים סה"כ תוספת .
מסלול תעסוקה ומענקי .
עידוד 418 184 234 משרד התמ"ת .