HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם נעשה משהו בנדון (ב) כאמור, במאי 2006 הודיעה בת לתחנת עכו כי שלושה ימים קודם להודעתה עזבה האם את הבית ולא שבה עוד.
שלושה ימים אחר כך פנתה תחנת עכו לתחנת זבולון וביקשה שיערכו חיפושים אחר הנעדרת באזור שלהם - בצור שלום ובמקומות שעובדות בהם פרוצות .
אולם בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים שתחנת זבולון ערכה חיפושים כפי שהתבקשה.
ביולי 2006 , כחודש וחצי לאחר ההיעדרות, פנתה תחנת עכו לקצין המודיעין בתחנת חיפה וביקשה שיחפשו את הנעדרת במקומות ובצמתים שפרוצות עובדות בהם, יעדכנו את רכזי המודיעין בנוגע לההיעדרות ויבדקו את האפשרות שהנעדרת מוחזקת בבית של סוחר סמים.
הם גם ביקשו שתחנת חיפה תשלח אליהם דוחות בנוגע לפעולות שנעשו.
בתיק לא נמצאו מסמכים המעידים שתחנת חיפה ערכה חיפושים כפי שהתבקשה ואף לא נמצאו הדוחות שהתבקשה לשלוח לתחנת עכו.
המשרד לביטחון הפנים 319 .
כשלים בביצוע פעולות חקירה אחרות ובמעקב אחר ביצוען : אי-ביצוע פעולות חקירה או ביצוען באופן חלקי פוגע ביכולת להביא את החקירה לידי מיצויה.
בנוסף לליקויים לעיל הנוגעים לשימוש באמצעי חקירה מסוימים, ב-18 (53% ) מ -34 התיקים שנבדקו הועלה שלא בוצעו פעולות חקירה אחרות או שרק החלו בפעולות חקירה, אך לא פעלו להשלימן או לא הקפידו לעקוב אחריהן כדי לקבל את המידע הדרוש, וזאת אף על פי שב- 11 מהם ניתנה הנחיה על ידי קצין בתחנה או במרחב אובמחוז או על ידי ראש חוליית נעדרים לבצע את פעולת החקירה.
לדוגמה: (א) באפריל 2006 הודיעה אישה לתחנת רמלה כי אחיה שסובל מבעיות נפשיות שוב נעדר, בפעם החמישית.
בספטמבר 2006 , כארבעה חודשים לאחר פתיחת התיק, העבירה תחנת רמלה את התיק לחוליית נעדרים במטא"ר בצירוף המלצה לגניזת התיק.
רק בינואר 2008 , יותר משנה לאחר שנשלח אליו, החזיר ראש חוליית נעדרים דאז את התיק לתחנה ופירט אילו פעולות חקירה עליהם להמשיך ולבצע בתיק.
בהנחיותיו ציין ראש חוליית נעדרים שיש לחדש את הקשר עם משפחת הנעדר, להמשיך ולבצע סבב בדיקות בבתי חולים (פע ם בחודש באזור התחנה ופעם בשנה בכל הארץ, כולל בדיקה אם קיים אצלם אלמוני פוטנציאלי), לבצע בדיקות תקופתיות במשרדי ממשלה באמצעות חוליית נעדרים, לרענן פרסום בכלי התקשורת, לאסוף מידע על הנעדר ביחידת המודיעין של התחנה, להמשיך ולבצע הצלבות נתוני הנעדר עם נתוני אלמ ונים, לבצע הערכות מצב תקופתיות בנוגע לכל הנעדרים התקפים, לאסוף מסמכים רפואיים של הנעדר לצורך זיהוי עתידי ולקחת דגימות DNA .
מהמשפחה על אף אותן ההנחיות, מהמסמכים בתיק עלה שרק ביוני 2009 , שנה וחצי לאחר שניתנו, התחנה יצרה קשר עם המשפחה.
עוד עלה שלא נעשה סבב בדיקות בבתי חולים, למעט בדיקה אחת באותו אזור שנעשתה ביוני 2009 , שנה וחצי לאחר מתן ההנחיות; לא נעשו בדיקות תקופתיות במשרדי ממשלה; הנעדר לא פורסם עוד בכלי התקשורת; לא נבדק מול יחידת המודיעין של התחנה אם יש להם מידע הנוגע לנעדר; לא נאספו מסמכים רפואיים של הנעדר לצורך זיהוי עתידי ולא נלקחו דגימות DNA מהמשפחה.
במרס 2008 , שנה וארבעה חודשים לפני מועד בדיקת התיק, נעשתה בדיקה אחרונה אם קיים אלמוני פוטנציאלי לצורך השוואה עם הנעדר.
כמו כן עלה שבמשך שנה וחצי, ממועד מתן ההנחיות של ראש חוליית נעדרים דאז ועד מועד בדיקת התיק, לא נעשו בתיק הערכות מצב תקופתיות.
(ב) באפריל 2006 נמצאה בלב ים מול חוף ניצנים גופת גבר, שלגופו קשורה חליפת הצלה שעליה הכיתוב VALLETTA .
בספטמבר 2008 , שנתיים וחמישה חודשים לאחר פתיחת התיק, העביר ראש לשכת חקירות מרחב לכיש את התיק לחוליית נעדרים לגניזה.
לאחר כשבועיים החזיר ראש חוליית נעדרים את התיק למרחב לכיש והנחה לבצע השלמות, ובהן השלמת הבדיקה של צוות האונייה שיצאה מאשדוד כשנמצאה גופת האלמוני ועגנה אחר כך בחיפה והעברת פנייה מסודרת לחוליית נציגויות זרות באינטרפול, ובה פרטים מזהים של האלמוני, כדי שזו תברר בת ורכיה אם קיים נעדר העונה לאותם הפרטים.
עוד ציין ראש החוליה שהוא טרם קיבל את התצלומים שביקש שלושה חודשים קודם לכן, ובהיעדרם הוא אינו יכול לקבוע אם ניתן יהיה להפיץ תמונת פנים של האלמוני.
לאחר קבלת ההנחיות של ראש החוליה ביקש ראש לשכת חקירות מרחב לכיש מראש משר ד חקירות בתחנת אשקלון למלא אחר ההנחיות.
כארבעה חודשים לאחר מכן, בינואר 2009 , לאחר שהתיק הוחזר אליו מתחנת אשקלון, הוא העביר את התיק בפעם השנייה אל ראש חוליית נעדרים במטא"ר.
אולם בפברואר 2009 שוב החזיר ראש חוליית נעדרים את התיק לראש לשכת חקירות מרחב לכיש וציין שהתיק הוחזר אליו בלי שבוצעו ההשלמות שכבר ביקש בספטמבר 2008 , חמישה חודשים קודם לכן, ובתיק אף לא נמצאו מסמכים המעידים שנעשו ניסיונות לבצע את ההשלמות.
ראש החוליה הוסיף שאף על פי שקצין "מרכז שירות לאזרח" מסר שאין תצלומים של האלמוני, הוא הצליח להשיג מהמכון תצלומים שמספקים מידע חיוני על האלמוני - הוא ענד שרשרת עם צלב והיו לו שיני זהב (יצוין שמידע זה נמצא גם בחוות הדעת של המכון שהגיעה לידיה של תחנת אשקלון כבר בנובמבר 2007 , שנה ושלושה חודשים קודם לכן).
לפיכך, ראש חוליית נעדרים הוסיף שעם המידע החיוני הזה ניתן לפנ ות לאינטרפול לצורך איתור נעדר פוטנציאלי, כפי שכבר ביקש לעשות כשהחזיר בפעם הראשונה את התיק לראש לשכת חקירות מרחב לכיש.
רק במרס 2009 , לאחר הנחיותיו החוזרות ונשנות של ראש חוליית נעדרים, פנה קצין "מרכז השירות לאזרח" בתחנת אשקלון אל חוליית נציגויות זרות באינטרפול וביקש את סיועה בזיהוי האלמוני .
יצוין שמאותו מועד ועד מועד בדיקת התיק, במשך חמישה חודשים, לא נמצאו מסמכים המעידים שתחנת אשקלון דאגה לעקוב אחר פנייתה לאינטרפול וביררה אם מצוי בידיהם מידע כלשהו העשוי לסייע בידה.
טיב הפעולות שנוקטת המשטרה ועיתוין עשויים להשפיע על הסיכוי לזהות אלמוני או לאתר נעדר ואף להציל את חייו.
בפקודה ובנהלים נקבע, בין השאר, שעל תחנות המשטרה להתמיד בפעולות החקירה.
עליהן להמשיך ולמצות עד תום את השימוש באמצעי החקירה העומדים לרשותן כדי לבדוק כל קצה חוט העשוי להביא לידי איתור או זיהוי, וזאת במשך תקופה של חמש שנים.
אולם הממצאים שהועלו מראים שבכל התיקים שנבדקו לא מיצו תחנות המשטרה אמצעי חקירה חשובים העומדים לרשותן, וברוב המכריע של התיקים היו השהיות משמעותיות במהלך הטיפול בהם.
מן הראוי שתחנות המשטרה יקפידו על טיפול בתיקי הנעדרים והאלמונים כמותווה בפקודה ובנהלים.
על דרגי הפיקוד להקפיד ולעקוב אחר ביצוע פעולות החקירה הנדרשות בתיקים אלו ולדאוג שתחנות המשטרה יבצעו אותן ללא השהיות ויפעלו ללא לאות לאיתורם של נעדרים ולזיהוים של אלמונים.
בתשובתה מסרה המשטרה שישנם מקרים שבהם פעולות החקירה בוצעו בידי תחנות המשטרה אך הן לא הקפידו לתעד אותן.
עוד מסרה המשטרה שמחוזותיה נקטו פעולות לתיקון הליקויים שהועלו.
המשרד לביטחון הפנים 321 .
אשר לתשובת המשטרה שלפיה בתיקים אחדים נעשו פעולות חקירה אך הן לא תועדו, משרד מבקר המדינה סבור שבהליכי חקירה אין זה מתקבל על הדעת כי המשטרה תפעל ללא תיעוד נאות, בוודאי לא בתחום המשמעותי של ניהול חקירה.
ואכן פקודת מטא"ר בנושא "תיק חקירה - סידורו"20 ,מפרטת את חובת השוטר לתייק בתיק החקירה כל חומר חקירה שרשם הפיק, אסף או תפס, ואם לא תייק את החומר עצמו או העתקו, יתייק מסמך המתעד זאת.
משרד מבקר המדינה חוזר ומטעים שראוי לרענן מפעם לפעם את הוראות הפקודה והנהלים ולהטמיען בקרב תחנות המשטרה ולוודא כי הן אכן מבוצעות כלשונן וכרוחן.
מבצע להצלבת נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים .
תהליך זיהוי אלמונים נעשה על פי מדרג הכולל כל מיני אמצעים מדעיים, בהם השוואת ט"א והשוואת משנן 21 או סימ נים רפואיים ייחודיים כמו מומים, צלקות וכיוצא באלה.
אם בדיקות אלו אינן אפקטיביות ניתן לערוך גם בדיקות דימות, כמו צילום רנטגן, CT ו- MRI .
זיהוי גנטי של אלמונים באמצעות בדיקות DNA הוא האפשרות האחרונה בתהליך, והוא נדרש במקרים שנמצאו גופות או חלקי גופות שלא נותר ה אפשרות אחרת לזהותם.
השוואת נתונים אלה לנתוני נעדרים מאפשרת איכון נעדרים וזיהוי אלמונים.
במאי 2009 קבע ראש אח"ם כי נושא הנעדרים והאלמונים הוא אחד מהנושאים החשובים שהוא החליט לטפל בהם ולקדם אותם.
הוא הנחה את ראש חוליית נעדרים להכין פקודת מבצע להצלבת נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים כדי לאכן נעדרים ולזהות אלמונים.
בשל חשיבות הנושא הוטלה האחריות האופרטיבית למבצע על היחידה הארצית למאבק בפשיעה כלכלית בלהב 43322.
על פי הנחייתו של ראש אח"ם הכין ראש חוליית נעדרים ביולי 2009 הצעה לפקודת מבצע שאחת ממטרותיה היא לקיחת דגימות DNA מקרובי משפחה של נעדרים, שטרם נלקחו מהם דגימות, והכללתן במאגר ממוחשב, וכן איסוף כל אמצעי זיהוי נוסף שניתן למצוא הנוגע לכל נעדר ונעדר (למשל, צילומי רנטגן).
בסיום המבצע יוצלבו נתוני הזיהוי שנאספו בנוגע לנעדרים עם נתוני האלמונים הרשומים במכון כדי לאכן נעדרים ולזהות אלמונים.
09 , בדיון בראשותו של סגן ראש אח"ם בנושא קידום המבצע, סיכם הסגן וקבע, בין השאר, כי מדובר במשימה לאומית ובכוונתם להתחיל את המבצע ב - 11.
מבנה השיניים וסימנים יחודיים בהן 22 במחצית השנייה של שנת 2007 החליטה המשטרה להקים את יחידת להב 433 .
ביחידה אוגדו ארבע יחידות ארציות של המשטרה- היחידה הארצית לחקירות הונאה, היחידה הארצית לחקירות פשעים חמורים ובין -לאומיים, היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית, היחידה הארצית לאיתור גנבות כלי רכב ויחידה נוספת.
יצוין כי יש אלמונים שנקברו בלי שנלקחו מהם אמצעי זיהוי, או שנלקחו מהם אמצעי זיהוי אך ה ם הושמדו בהוראת משרד הבריאות, ויהיה צורך להוציא את גופותיהם מקברם כדי לקחת מהם דגימות.
ראש חוליית נעדרים ציין כי בשל הפרוצדורה המורכבת הנדרשת להוצאת גופה מקברה23 הטיפול בזיהוי האלמונים במקרים כאלה מצריך החלטה מקדמית אם לטפל בהם.
עד למועד הביקורת טרם התקבלה החלטה כזו.
ממסמכי החוליה עלה קושי נוסף הנוגע ללקיחת דגימות מאלמונים לאחר קבורתם הנובע מן העובדה שקבורת אלמונים אינה מוסדרת כראוי.
הועלה שהמוסד לביטוח לאומי חתום על הסכם לתשלום דמי קבורה עם גופים העוסקים בקבורת נפטרים, ובהם גם אלמונים, אך אין בידיו מידע מרוכז על מקום קבורתם של אלמונים.
בתשובתו מנובמבר 2009 מסר המוסד לביטוח לאומי למשרד מבקר המדינה שהמידע המתבקש מהגופים העוסקים בקבורה הוא לצורך ביצוע תשלום עבור קבורת הנפטר בידי החברה הקוברת, והמידע שהיה מצוי בידיהם הקשור להוראות תשלום ידניות נגנז ובוער כחוק.
כמו כן מסר המוסד לביטוח לאומי שניהול המידע בדבר מקום קבורה ספציפי אינו מעניינו והמידע מצוי בידי חברות הקבורה.
מאחר שעל פי מסמכי המוסד לביטוח לאומי קיימים מאות גופים העוסקים בקבורה, לדעת משרד מבקר המדינה, כשחשיבות המידע הנוגע למקום הקבורה ברורה עתה, מן הראוי שהמשטרה והמוסד לביטוח לאומי יגיעו לידי החלטה מי יהיה הגורם האחראי לנושא כדי להבטיח ריכוז סדיר של המידע ושמירתו.
כבר בינואר 2008 התקיים דיון, בראשותו של ראש מז"פ במשטרה, ובו העלה המכון את הצורך בהקמת מרכז ארצי לזיהוי גנטי של אלמונים באמצעות בדיקות .
DNA שיסייע לתהליך הזיהוי (להלן- מאגר נתוני זיהוי לאומי).
במהלך 2008 דנה המשטרה בנושא, וביולי 2008 הגיש לה המכון נייר עמדה ובו הוערכה עלות הקמת המאגר בכ-3 מיליון ש"ח בפריסה לחמש שנים.
כמו כן במהלך 2008 העביר המכון למשרד המשפטים, למשרד הבריאות ולמשטרה מסמך לבד יקת ההיבטים המשפטיים הנוגעים להקמת מאגר כזה.
עלה שהטיפול בסוגיות המשפטיות והתקציביות שהן תנאי לבניית מאגר נתוני זיהוי לאומי לא קודם.
09 בראשותו של ראש אח"ם המליצה נציגת מז"פ שמאגר נתוני זיהוי לאומי יוקם במכון ולצורך כך יש לתקצבו.
בסיכום הדיון הנחה ראש אח"ם לבחון את הצורך בהקמת המאגר ואת ההיערכות מול המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות, ולאחר מעשה יגובשו המהלכים לקידום הנושא.
בתשובתה מדצמבר 2009 מסרה המשטרה שהקמת מאגר כזה במכון הוא מיותר מכיוון ש"נתונים אלה יכולים להיאגר בנקל במאגר משנה שיוכן במאגר DNA של המז"פ המכיל היום 70,000 פרופילים ואוגר מדי שנה 30,000 .
23 ,)על פי הוראות תקנות בריאות העם (קבורה מחדש 1941 , יש לפנות לרופא המחוזי של משרד הבריאות ולבקש את הוצאת הגופה לצורך בדיקה.
המשרד לביטחון הפנים 323 .
משרד הבריאות, לעומת זאת, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 שהקמת מאגר DNA במכון יאפשר השוואת דגימות האלמונים שכבר מצויות בו מול דגימות של קרובי משפחה של נעדרים ויסייע באיכון נעדרים ובזיהוי עתידי של אלמונים.
במכתב שצורף לתשובה של מנהל המרכז הרפואי אסף הרופא לשר לביטחון הפנים מאוגוסט 2009 צוין, בין השאר, ש"המעבדה הביולוגית שבמרכז הלאומי לרפואה משפטית מתמחה באופן יחודי בארץ בהפקת DNA מדגימות בעייתיות.
לרשות המעבדה הביולוגית עומד מגוון טכנולוגיות רב לשם הפקת פרופיל גנטי מגופת אלמוני".
בתשובתה מינואר 2010 מסרה המשטרה שהקמת מאגר DNA לאלמונים ונעדרים נמצא בדיון מול המכון ובחודשים הקרובים יגובש פתרון העונה לצרכים הטכניים ולתנאים המשפטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל הגופים הנוגעים בדבר - המשטרה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות - להחליט בהקדם אם להקים את המאגר במכון או במשטרה ולקדם את הקמתו לפי ההחלטה שתתקבל.
פיקוח ובקרה על הליכי חקירה וגניזת תיקים וביעורם .
חוליית נעדרים היא יחידת מטה מקצועית האחראית לפיקוח על פעו לות תחנות המשטרה ולמתן הנחיות וייעוץ בכל הנוגע לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים.
החוליה גם עומדת בקשר עם גורמים מחוץ למשטרה הנוגעים לנושא.
לצורך מעקב ובקרה אחר נעדרים ואלמונים החוליה מנהלת תיק מעקב לכל אחד מהם, והיא מזינה את הפרטים הידועים על הנעדר או האלמוני , לרבות סימנים מזהים, לקובץ נעדרים ואלמונים.
אמצעים לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים מאגר נתונים : חוליית נעדרים אחראית להצלבת נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים ומנהלת לשם כך מאגר נתונים.
ההנחה הבסיסית בהצלבת הנתונים היא שחלק מהנעדרים שלא אוכנו יכולים להיות אלמונ ים שטרם זוהו, והצלבה יעילה תביא לידי איכון נעדר וזיהוי אלמוני.
הצלבת נתונים יעילה מושתתת, בראש ובראשונה, על מאגר נתונים מלא ועדכני ועל טכנולוגיית חיפוש והשוואה מתקדמת.
מאגר הנתונים שהיה בידי החוליה חלקי משום שלא כל הנתונים הידועים הוזנו לקובץ נעדרים ואלמונ ים, ולא ניתנה בידה של החוליה האפשרות לבצע הצלבות יעילות ומקיפות של נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים.
לתיקון המצב קבע מדור סיוע חקירתי יעד פעולה לשנת 2009 - הקמת תשתית נתונים מלאה ועדכנית לביצוע הצלבות יעילות.
ממסמכי החוליה עלה שבתחילת ספטמבר 2009 הושלמה הזנתם של כל התיקים לקובץ נעדרים ואלמונים, ונכון לאותו מועד היו רשומים בו 492 נעדרים ו -473 324 דוח שנתי60ב .
בהקשר הזה מסרה המשטרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שבשנים 2008 -2009 הצלבת הנתונים הביאה לזיהוים של 23 אלמונים שהיו מדווחים כנעדרים.
תשתית טכנולוגית : המערכת הממוחשבת המשמשת את חוליית נעדרים, שהוקמה עוד בשנת אלפיים, ישנה ואינה משוכללת ומנוהלת בנפרד מהמערכת הממוחשבת הכללית של המשטרה (להלן - מערכת פל"א).
במערכת הזאת החוליה אינה יכולה לבצע חיפוש מתקדם והיא נאלצת לעשות חיפוש פרטני באמצעות תפריט שאילתות הקיים בה.
לאחר פנייה של חוליית נעדרים הכין מינהל טכנולוגיות של המשטרה תכנית לבניית מערכת חדשה שתתמוך בתהליכי העבודה של מערך החקירות בתיקי נעדרים ואלמונים.
המערכת החדשה אמורה, בין היתר, לתת מענה עדכני יותר להצלבה של נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים והיא אמורה להשתלב במערכת פל"א ש ל המשטרה.
בדיון בראשותו של ראש אח"ם שהתקיים ב- 31.
09 ציין רמ"ד מחשוב שלצורך בניית המערכת החדשה נדרש תקציב.
לנוכח קביעתו של ראש אח"ם, ממאי 2009 , ולפיה איתור נעדרים וזיהוי אלמונים הוא נושא חשוב שיש לטפל בו ולקדמו, מן הראוי שהמשטרה תפעל לשיפור המערכת החדשה כדי שתוכל לבצע את הצלבות נתונים של נעדרים עם נתונים של אלמונים.
גניזה וביעור של תיקי נעדרים ואלמונים על פי הפקודה על תחנת משטרה לחקור תיק של נעדר שלא אוכן או תיק של אלמוני שלא זוהה במשך חמש שנים מהמועד שבו התקבלה ההודעה על ההיעדרות או מיום מציאת האלמוני.
לאחר חמש שנים, אם לא אוכן הנעדר או לא זוהה האלמוני ייגנז התיק בתנאים האלה: מפקד התחנה שחקרה את התיק סבור כי מוצו כל פעולות החקירה; קצין האח"ם המרחבי המליץ לגנוז את התיק והעביר אותו, בצירוף המלצתו שלו, לחוליית נעדרים; חוליית נעדרים החליטה שיש לגנוז את התיק.
אם התקיימו כל התנאים האלה התיק יועבר, בצירוף המלצתה של חוליית נעדרים לגנוז אותו, לאישור ראש חטיבת החקירות (להלן - רח"ט חקירות).
חקירה בתיק גנוז תחודש כאשר יתקבל מידע חדש או יתגלו דרכי חקירה שלא נבדקו בעבר.
תיק שנגנז במטא"ר יבוער רק בתום חמישים שנה ממועד ההיעדרות או מיום מציאת האלמוני ובאישורו של רח"ט חקירות.
בתיק שעולה חשד כי ההיעדרות או מות האלמוני קשורים לביצוע עברה פלילית, לפי הוראות פקודת המטא"ר "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה"24 , אם מדובר בתיק מסוג פשע או עוון שבסמכות הפרקליטות, רק לפרקליט המחוז נתונה הסמכות לסגור את תיק החקירה25 בשל חוסר ראיות או חוסר עניין לציבור.
בנוסף, לקציני משטרה בעלי תפקידים המפורטים באותה פקודה הסמכות להשהות את החקירה בתיק בעילה של "עבריין לא נודע" (להלן - על"ן).
עם זאת, על פי הפקודה, גם אם .
25 על פי חוק הסדר הדין הפלילי, התשמ"ב- 1982 .
המשרד לביטחון הפנים 325 .
התיק הפלילי נסגר והנעדר עדיין לא אוכן או האלמוני טרם זוהה יש להמשיך לטפל בתיק במשך חמש שנים.
גניזת תיקים לפני המועד הקבוע בפקודה : ב-5 (15% ) מ- 34 התיקים שנבדקו עלה שתחנות המשטרה פעלו לגניזת התיקים בטרם חלפו חמש שנים מיום פתיחתם, בניגוד להוראות הפקודה.
רק בעקבות הנחיית חוליית נעדרים הוחזרו התיקים לתחנות המשטרה להמשך טיפול.
כאמור, באפריל 2006 נמצאה גופת גבר אלמוני בלב ים מול חוף ניצנים.
כבר בנובמבר 2007 , שנה ושבעה חודשים לאחר מציאת האלמוני, קצין "מרכז שירות לאזרח" בתחנת אשקלון העביר את התיק בצירוף המלצה לגניזתו לאח"ם מרחב לכיש כדי שיעבירו לחוליית נעדרים.
בספטמבר 2008 , לאחר שנתיים וחמישה חודשים מפתיחת התיק ולאחר שבוצעו בו מספר השלמות, הנחה ראש לשכת חקירות מרחב לכיש להעביר את התיק לחוליית נעדרים לגניזה.
ראש חוליית נעדרים החזיר את התיק והנחה לבצע בו עוד כמה השלמות.
הוא העיר כי על פי הפקודה תיק אלמוני יועבר לגניזה במטא"ר רק לאחר שחלפו חמש שנים מיום פתיחתו והחקירה מוצתה, לכן הוא ביקש להשלים את החקירה ולעמוד אתו בקשר.
למרות הנחייתו המפורשת לא להעביר אליו את התיק לגניזה בטרם עברו חמש שנים, שוב הועבר אליו התיק לגניזה, בינואר 2009 , שנתיים ותשעה חודשים לאחר פתיחתו.
בפברואר 2009 החזיר ראש החוליה את התיק, בפעם השנייה, לראש לשכת חקירות מרחב לכיש וציין שהתיק הוחזר אליו בלי שבוצעו בו ההשלמות שביקש חמישה חודשים קודם לכן.
הוא אף ביקש לרענן בקרב כל הקצינים את הנהלים שלפיהם תיק אלמוני או תיק נעדר לא ייגנז בתחנת המשטרה, אלא יועבר לחוליית נעדרים אחרי חמש שנים מיום פתיחתו וייגנז במטא"ר באישור רח"ט חקירות, ואחרי חמישים שנה מיום פתיחתו הוא יבוער.
כאמור, באפריל 2006 הודיעה אישה לתחנת רמלה כי אחיה נעדר.
כבר בדצמבר 2006 , כשמונה חודשים לאחר פתיחת התיק 26 , הוא נשלח לחוליית נעדרים לגניזה.
בינואר 2008 , יותר משנה לאחר שנשלח אליו, החזיר ראש חוליית נעדרים דאז את התיק עם הנחיות להמשיך בפעולות החקירה.
הוא ציין שתיק שנושאו נעדר שטרם אותר ייגנז על ידי אח"ם בתום חמש שנים לאחר פתיחתו, ובמקרה דנן חלפו פחות משנתיים ולא ניתן בשלב זה לגנוז אותו.
כאמור, ביולי 2005 נמצא אדם ללא רוח חיים בקרוון בגבעת המטוס בירושלים ולא זוהה בוודאות.
בנובמבר 2005 החליטה פרקליטות מחוז ירושלים לסגור את התיק הפלילי.
לאחר החלטה זו נגנז התיק במרחב מוריה, בניגוד להוראות הפקודה.
ביוני 2007 , שנה וחצי לאחר גניזת התיק במרחב, הנחתה חוליית נעדרים את המרחב לפתוח מחדש את התיק עד לזיהויו הוודאי של האלמוני, וקצין אח"ם מרחב מוריה הורה להשלים את החקירה.
עיכוב בביצוע הגניזה : על חוליית נעדרים לבצע בקרה על התיק לפני העברתו לרח"ט חקירות בצירוף ההמלצה לגניזתו.
עליה לבדוק, בין היתר, אם .
26 מכתב הלוואי שצורף לתיק לא נשא תאריך ולא נמצאו בתיק מסמכים המעידים על מועד שליחת התיק לגניזה, אך הפעילות האחרונה המשמעותית שצוינה במכתב הלוואי נעשתה ביולי 2006 .
תחנת המשטרה שטיפלה בתיק צריכה לבצע השלמות לחקירה, כמו לקיחת דגימות DNA מקרובי משפחה.
במקרים אלו מוחזר התיק לתחנת המשטרה ורק לאחר השלמת הנדרש הוא מועבר, בהמלצתה של החוליה לגניזתו, לרח"ט החקירות לאישור גניזה.
מקובץ נעדרים ואלמונים שנמסר למשרד מבקר המדינה ב- 14.
09 עלה כי נכון לאותו יום ב -106 (63% ) מ-167 תיקי נעדרים פתוחים שנמצאו בקובץמועד ההיעדרות היה בשנים 1962 -2003 , וב-179 (61% ) מ-294 תיקי אלמונים פתוחים מועד מציאת האלמונים היה בשנים 1984 -2003 .
עולה אפוא שכל אותם התיקים, על פי מועד פתיחתם, כבר היו אמורים לעבור לחוליית נעדרים לבדיקה ולמתן המלצה לגניזתם במטא"ר, אך הדבר לא נעשה27.
יוערשבכל אותם תיקים שהטיפול בגניזתם לא נעשה במועדו על פי הפקודה אלא מאוחר יותר, הבקרה של החוליה לפני המלצתה לגניזת התיקים נעשית באיחור, ולעתים לא ניתן עוד לבצע השלמות בחקירה ולהביא לידי מיצויה.
היעדר מעקב אחר תיקים שעולה בהם חשד לעברה פלילית : כאמור, על פי הפקו דה, במקרה שבחקירה מתבסס חשד לעברה פלילית על התחנה החוקרת לפתוח תיק פ"א ותיק הנעדר או האלמוני מצורף אליו.
הועלה שחוליית נעדרים אינה מנהלת רישום מרוכז ושיטתי של כל תיקי הנעדרים והאלמונים שעלה בהם חשד לעברה פלילית ונפתח בעניינם תיק פ"א בתחנות המשטרה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי המידע על תיק שעלה בו חשד לעברה פלילית ועל מספרו של התיק הפלילי המצורף אליו, אם נפתח כזה, מצוי בתיקי החקירה ובמערכת הממוחשבת שמנהלת חוליית נעדרים.
עם זאת ציינה המשטרה שמהמערכת הקיימת לא ניתן להפיק רשימה מרוכזת בנושא, וממילא אין בה כדי לקדם את הפיקוח על התיקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, רישום מרוכז ושיטתי של תיקי נעדרים ואלמונים שעלה בהם חשד לעברה פלילית וכן רשימה מרוכזת של תיקים שנפתח בהם בפועל תיק פ"א הם כלי חשוב וחיוני המאפשר מעקב ובקרה מרוכזים על פתיחת תיקי פ"א ופיקוח על טיב הטיפול בהם.
ממסמכי חוליית נעדרים עלה כי בעת טיפול החוליה בתיקים ישנים שהועברו אליה היו מקרים של חשד ממשי לרצח, אבל הם לא סווגו כתיקי פ"א אלא נשארו בסיווג של תיקי נעדרים ותיקי אלמונים, וככאלה הם הועברו מתחנות המשטרה אליה לגניזה.
27 למעט אותם תיקים שהחקירה בהם עדיין לא מוצתה ובעלי התפקידים המפורטים בפקודה טרם המליצו על גניזתם.
המשרד לביטחון הפנים 327 .
ביוני 2009 הסביר ראש החוליה לנציגי משרדמבקר המדינה כי מאז תחילת שנת 2008 , המועד שנכנס הוא לתפקיד, כל התיקים שנבדקו בידי החוליה לצורך גניזה והועלה בהם חשד ממשי לעברה פלילית הוחזרו לתחנות המשטרה להמשך חקירה, והן הונחו לפתוח תיקי פ"א באותם מקרים שהתיק טרם סווג ככזה.
לדבריו, בתיק כזה תינתן המלצת הח וליה לגניזת התיק לרח"ט חקירות רק לאחר שתיק הפ"א נסגר בפרקליטות או שהושהה בעילה של על"ן.
ביעור תיקים : כאמור על פי הפקודה, תיק של נעדר שלא אוכן או של אלמוני שלא זוהה ונגנז במטא"ר יבוער רק בתום חמישים שנה ממועד ההיעדרות או מיום מציאת האלמוני ובאישורו של רח"ט חקירות.
ממסמכי החוליה הועלה כי עשרות תיקים של נעדרים שלא אוכנו ושל אלמונים שלא זוהו לא הועברו מתחנות המשטרה לחוליה לגניזה לאחר חמש שנים מיום פתיחת התיק כנדרש, משום שהם לא אותרו בתחנות המשטרה או משום שבוערו בתחנות שלא לפי הוראות הפקודה.
בכמה מקרים מונו בתחנ ות המשטרה קצינים בודקים לבירור נסיבות הביעור.
כדי למנוע בעתיד ביעור תיקי אלמונים שלא זוהו בתחנות המשטרה העבירה החוליה, כבר בתחילת 2008 , בקשה דחופה לראש מדור מחשוב באח"ם להוסיף סיווג חדש במערכת הממוחשבת, "תמ"מ אלמוני", כדי ליצור הבחנה ברורה בין תיק מקרה מוות של אלמוני לתיק מקרה מוות אחר, ובכך לסייע במניעת טעויות של ביעור תיקי אלמונים שטרם זוהו.
ממסמכי החוליה עלה כי הסיווג החדש היה אמור להיות שמיש ביולי 2009.
בטרם נגנזים תיקי נעדרים ואלמונים במטא"ר נעשית הבקרה האחרונה עליהם בידי חוליית נעדרים.
ככל שתיקים אלה אינם מועברים במועד לחוליה, כעבור חמש שנים, או מבוערים בידי תחנות המשטרה, הבקרה אינה נעשית כלל או נעשית מאוחר מדי.
בהתנהלות כזו עלולה להיפגע היכולת למיצוי החקירה, ואף יכולה להימנע האפשרות לביצוע ההשלמות הנחוצות לאיתור נעדר ולזיהוי עתידי של אלמוני, כמו איסוף מסמכים רפואיים או לקיחת דגימות DNA .
על דרגי הפיקוד בתחנות המשטרה ועל חוליית נעדרים לדאוג כי תהליך גניזת התיקים וביעורם יבוצע כנדרש ובמועד הראוי כדי להבטיח שהטיפול בתיקים אלה ימוצה עד תום.
בתשובתה מסרה המשטרה כי חוליית נעדרים משקיעה מאמצים רבים בביצוע פיקוח ובקרה ובהנחיית תחנות המשטרה, מבצעת בקרה שנתית בתחנות המשטרה על התיקים הפתוחים ועורכת קורסים, ימי עיון והשתלמויות בנושא.
עוד מסרה המשטרה כי מתחילת 2008 חוליית נעדרים יוזמת ופונה לתחנות המשטרה ומבקשת מהן שיעבירו אליה תיקי נעדרים ותיקי אלמונים שנפתחו 4-5 שנים קודם לכן כדי למנוע את ביעורם בטעות, וציינה שהתהליך לקראת סופו.
אשר להוראות הפקודה הנוגעות להליך הגניזה והביעור מסרה המשטרה שעם סיום התהליך ישתפר ביצוע הפיקוח והבקרה, וככל שיידרש גם יעודכנו הפקודה והנהלים.
משרד מבקר המדינה מציין כי מאז כניסתו לתפקיד של ראש חוליית הנעדרים הנוכחי השתפרו הליכי הפיקוח על הטיפול בנעדרים ובאלמונים והושלמה הזנתם של כל התיקים לקובץ נעדרים ואלמונים.
אולם הממצאים שהועלו בדוח מלמדים שפעולות הפיקוח שביצעה חוליית נעדרים עדיין אינם מספיקים דיים וטעונים שיפור והאמצעים העומדים לרשותה לטיפול בנושא גם הם מוגבלים.
על החוליה לפעול להידוק הפיקוח והמעקב אחר פעולות תחנות המשטרה בנושא ולדאוג כי טיפולן בתיקי נעדרים ואלמונים ייעשה כראוי וכנדרש.
עדכון הפקודה והנהלים כאמור, הנהלים נגזרים מהפקודה ואמורים להסדיר באופן מפורט את טיפול תחנות המשטרה בנעדרים ובאלמונים.
הועלה שהפקודה העוסקת בטיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים אינה מעודכנת ואינה מתאימה למבנה הארגוני הקיים.
יצוין שכבר נקבע בעבר שיש לעדכן את הפקודה לכל המאוחר עד 1.
07 , ובהתאם גם לעדכן את נוהלי חטיבת החקירות של המשטרה העוסקים בנושא, אבל הדבר לא נעשה.
הפקודה לא עודכנה, וכמובן גם לא הנהלים.
מאחר שהנהלים הקיימים לא עודכנו, הם חסרים הנחיות בנוגע לפעולות שתחנות המשטרה אמורות לבצע - כמו הנחיות מפורטות בנוהלי חטיבת החקירות הנוגעות לטיפול באלמונים כפי שקיים בנוגע לנעדרים או הנחיות הנוגעות ללקיחת דגימות .
DNA מקרובי משפחה של נעדרים לצורך איכון הנעדרים בעתיד.
עוד הם חסרים את החובה לסרוק את כל המסמכים בתיקים ולהכניסם למערכת פל"א.
כמו כן לא עודכן שאת האישור לגניזת תיק של נעדר או של אלמוני ייתן רח"ט חקירות ולא ראש אגף חקירות, וזאת על פי השינוי הארגוני שבוצע באח"ם.
בתשובתה מסרה המשטרה שעדכון הפקודה נדחה בשל מתן עדיפות לפעולות מבצעיות אחרות שנועדו לקדם את הטיפול באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים, ובעקבותיהן יופקו לקחים שיסייעו לגיבוש הנחיות מושכלות וברורות בנושא והן יועלו על הכתב.
על פי מסמכי החוליה, הפק ודה והנהלים היו אמורים להתעדכן לכל המאוחר עד דצמבר 2007.
אי -עדכון הפקודה והנהלים פוגם בפעילותן השוטפת של תחנות המשטרה ובאיכותה ומביא לעתים לידי התמשכותן של פעולות החקירה ללא צורך.
מן הראוי שחוליית נעדרים תפעל לעדכון הפקודה והנהלים בהקדם האפשרי וללא דיחוי.
המשרד לביטחון הפנים 329 .
איתור נעדרים וזיהוי אלמונים, עניינים שהם מדיני הנפשות ממש, הם בעלי חשיבות שלא ניתן להמעיט בה.
על האינטרס המובן של משפחות הנעדרים המייחלות לכל פיסת מידע הקשורה בגורל יקיריהן שנעלמו נוספים גם עניינים בעלי משמעות משפטית קונקרטית, לרבות השלכות בענייני המעמד האישי של בני זוג, כמו עגינות וממזרות, בענייני ירושה וכיוצא באלה.
כדי לאתר נעדר ולזהות אלמוני על תחנות המשטרה לבצע פעולות חקירה רבות ומגוונות לפי נסיבות האירוע, שעיקרן מפורטות בפקודה ובנהלים.
הדגש העיקרי בנושא איתור נעדרים וזיהוי אלמונים הוא טיפול ראוי ושוטף ללא השהיות תוך כדי קיום הערכות מצב תכופות.
הועלה כי ברוב התיקים שנבדקו, סמוך לאחר הודעה על נעדר או מציאת אלמוני, תחנות המשטרה זנחו את פעולות החקירה לאיכון הנעדר ולזיהוי האלמוני, ובחלק ניכר מהמקרים לא ננקטו כל הפעולות הנדרשות, אמצעי החקירה לא מוצו עד תום, ולעתים אף לא בוצעו הנחיות מפורשות שניתנו על ידי דרגי הפיקוד והמטה.
סטיי ה ניכרת ומשמעותית זאת מהפקודה והנהלים פירושה לא רק אי-מילוי אחר אותן הוראות אלא גם קיומה של אפשרות לפגיעה ממשית ביכולת לאתר נעדר ולזהות אלמוני.
עוד עלה שהתשתית הטכנולוגית שבאמצע ותה חוליית נעדרים מצליבה נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים ישנה ומוגבלת בתפקודיה ולא ניתן לבצע באמצעותה חיפוש מתקדם.
כמו כן הפקודה והנהל ים העוסקים באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים אינם מעודכנים.
על דרגי הפיקוד והמטה במשטרה לעקוב אחר טיפולן של תחנות המשטרה באיתור נעדרים וזיהוי אלמונים ולוודא שהטיפול בנושא רגיש זה ייעשה באופן ראוי, בשקידה ובהקפדה.