HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1107 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אי ההתאמה של תפקידיו וסמכויותיו של מנהל הנמל בניהול התווך הציבורי למבנה החדש ולמודל הלנדלורד, ועקב מעמדו המעורער במבנה הניהולי החדש, על משרד האוצר ומשרד התחבורה, לבחון את תפקיד מנהל הנמל, ולפעול לשם התאמת סמכויותיו, תפקידיו והשתייכות ו הארגונית למבנה הניהולי החדש.
גבולות שטחי המקרקעין הנכללים בנמלים (להלן- תחום הכרזת הנמל) נקבעו בצווים האלה: צו נמל חיפה (גבולות), התשכ"ד - 1964 ; צו נמל אשדוד (הכרזת נמל), התשכ"א- 1960 ; צו נמל אילת (הכרזת נמל), התשי"ב- 1952.
את הצווים האמורים הוציאו שרי התחבורה דאז מתוקף סמכותם לפי חוק רשות הנמלים, פקודת הנמלים ופקודת סדרי שלטון והמשפט, התש"ח - 1948 .
הצווים האמורים קובעים נקודות ציון מפורטות לגבולות הנמלים.
תחום ההכרזה של כל נמל נוגע הן לגבול העובר ביבשה והן לגבול העובר בתוך הים.
תחום הכרזת הנמלים כולל שטחי מקרקעין שהיקפם אלפי דונמים, ובהם שטחי הרציפים, שטחי אחסון המטענים, מחסנים, כבישים פנימיים, מבני משרדים, שוברי הגלים, השטח הימי שבין קו החוף לשוברי הגלים ועוד.
הסכם בין חברת הפיתוח והנכסים לבין המדינה : בחוק הספנות והנמלים נ קבע כי רשות הנמלים תמסור לשרים רשימה מפורטת של המקרקעין שיש לה בתוך עשרה ימים ממועד פרסום החוק.
בחוק נקבע גם כי כל הנכסים, החובות וההתחייבויות שהיו לרשות הנמלים ערב יום התחילה יהיו לקניין המדינה מיום התחילה ואילך.
כך עברו כל המקרקעין של רשות הנמלים לידי המדינה.
עוד נקבע בחוק כי המדינה תעניק לחברת הפיתוח והנכסים זכות חכירה לדורות בכל המקרקעין המועברים16 היבשתיים, וזכות שימוש בלבד במקרקעין המועברים שהם תת -ימיים, לתקופה שאינה עולה על תקופת הסמכתה של חברת הפיתוח והנכסים.
עוד נקבע בחוק כי הזכויות האמורות יוענקו לחברת הפיתוח והנכסים על פי העקרונות , התנאים, המועדים ו התמורה שייקבע ו בהסכם בינה ובין המדינה .
מאחר שההסכם האמור לא נחתם, בסוף פברואר 2005 פרסמו השרים את צו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות במקרקעין המועברים), התשס"ה - 2005 (להלן- צו העברת זכויות במקרקעין).
בצו הזה ניתנה לחברת הפיתוח והנכסים זכות שימוש שאינה בלעדית במקרקעין המועברים, בין היתר כדי שתוכל למלא את תפקידיה בעניין החזקת הנכסים המועברים והעמדתם לשימוש חברות הנמל והתאגידים המורשים17.
16 מקרקעין מועברים - נכסי מקרקעין שעברו למדינה מרשות הנמלים על פי סעיפים 51-53 .
בחוק וכמפורט בצווים 17 תאגיד מורשה - תאגיד שהתאגד בישראל ולא הוסמך לשמש חברת נמל , אך שר התחבורה, באישור שר האוצר, הסמיכו לתת שירותי נמל בחלק מהנמלים (סעיף 10 בחוק).
על פי החוק, משנת הכספים 2004 ואילך על חברת הפיתוח והנכסים להעביר למדינה מדי שנה בשנה את דמי השימוש הקבועים (ראו להלן) ש חברות הנמל והתאגידים המורשים משלמים לה.
כמו כן, עליה לשלם למדינה תמלוגים בשיעור 4% מהכנסותיה שאינן נובעות מנכסים שהעמידה לשימוש חברות הנמל והתאגידים המורשים.
עוד נקבע בחוק כי התמלוגים והתשלומים שתשלם חברת הפיתוח והנכסים למדינה יהיו התמורה שתשולם למינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), על פי הסכם שייחתם בינה ובין המדינה בעתיד כנדרש בחוק, וכי לא ישולמו דמי חכירה נוספים.
על פי צו העברת זכויות במקרקעין הוקמה ועדה, ובה חברים הממונה על התקציבים במשרד האוצר, החשב הכללי במשרד האוצר, המנהל הכללי של משרד התחבורה ומנהל ממ"י.
תפקיד הוועדה היה לבוא בדברים עם נציגי חברת הפיתוח והנכסים כדי לגבש טיוטת הסכם בינה ובין המדינה , כפי שנקבע בחוק.
עוד נקבע בצו כי בתוך 120 ימים מיום התחילה יש להגיש לשרים טיוטת הסכם.
התברר כי חברת הפ יתוח והנכסים וממ"י חלוקים בדעתם בעניין סעיפי טיוטת ההסכם.
על פי מסמכי חברת הפיתוח והנכסים ועל פי הסברי המנכ"ל שלה למשרד מבקר המדינה אלה חילוקי הדעות העיקריים: (א) מבדיקה יסודית שעשתה חברת הפיתוח והנכסים בעזרת יועץ בין- לאומי עולה כי השטחים שברשותה אינם מספיקים להתרחבות העתידית של הנמלים.
ממ"י, לעומת זאת, מבקש לקבוע כי שטחי עתודה שעדיין לא נעשה בהם שימוש יוחזרו למינהל; (ב) מנכ"ל חברת הפיתוח והנכסים ציין כי אף על פי שהחוק הסמיך את חברת הפיתוח והנכסים להשתמש במקרקעין שבתחום הנמלים שימוש שאינו נמלי, בטיוטת ההסכם נשללה מחברת הפיתוח והנכסים זכות זו; (ג) מנכ"ל חברת הפיתוח והנכסים הסביר כי החברה מבקשת לקבוע מפורשות בהסכם החכירה כי ממ"י לא יהיה זכאי לתשלום כלשהו ממנה, מלבד התמלוגים שנקבעו בחוק, לרבות תשלום בגין העמדת המקרקעין לשימושו של צד שלישי או תשלום בגין שימוש שאינו נמלי, מפני שחברת הפיתוח והנכסים רשאית לעשות כן על פי החוק.
בתשובתה מדצמבר 2008 הסבירה ממ"י למשרד מבקר המדינה, כי במהלך גיבוש החוזה, שהובל על ידי נציג משרד האוצר בתיאום עם ממ"י, התברר שיש חילוקי דעות לגבי חלק מהנושאים שהסדרתם הייתה דרושה במסגרת החוזה כגון: שימוש במקרקעין המועברים לשימושים שלא הותרו על פי חוק; אופן השבת המוחכר למדינה עם פקיעת ההסכם ומעמדם של צדדים שלישיים להם הוענקה זכות שימוש על ידי חברת הפיתוח והנכסים במקרה זה; שינוי ייעוד המקרקעין המועברים; ועוד.
נמצא כי עד ינואר 2009 לאחר מועד סיום הביקורת, כלומר ארבע שנים מיום התחילה, טרם נחתם הסכם בין חברת הפיתוח והנכסים ובין המדינה בעניין זכויות המקרקעין שחברת הפיתוח והנכסים משתמשת בהם, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם הוראת צו העברת זכויות במקרקעין.
הדבר מלמד שהוועדה שלעיל שהוקמה על פי הצו האמור אינה עושה את שהוטל עליה.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1109 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חילוקי הדעות המהותיים והזמן הרב שחלף מיום התחילה, על משרד האוצר, משרד התחבורה, ממ"י וחברת הפיתוח והנכסים לפעול לכינוס הוועדה כדי לגבש הסכם חכירה כנדרש על פי החוק והצו האמור.
הסכם בין חברת הפיתוח והנכסים לבין חברות הנמלים : על פי החוק תפקידיה של חברת הפיתוח והנכסים הם, בין היתר, להעמיד נכסי מקרקעין שהעניקה לה המדינה לשימוש חברות הנמל והתאגידים המורשים לשם מתן שירותי נמל ולשימושים אחרים שהותרו להם, על פי כתבי הסמכתם ומשך הסמכתם ועל פי צורכי הנמל.
בחוק נקבע כי תמ ורת העמדת נכסי המקרקעין האמורים לשימוש חברות הנמל והתאגידים המורשים תקבל חברת הפיתוח והנכסים דמי שימוש קבועים בשיעור של 4% מההכנסות של התאגיד המורשה, הנובעות ממתן שירותי נמל, או מהכנסותיה של חברת הנמל, בתוספת דמי שימוש משתנים.
כאמור לעיל, על פי החוק מעבירה חברת הפיתוח והנכסים את דמי השימוש הקבועים למדינה.
עוד נקבע בחוק כי דמי השימוש המשתנים ייקבעו בהסכמים שייעשו בין חברת הפיתוח והנכסים ובין חברת הנמל או התאגיד המורשה ויאושרו בידי השרים, ואם הם לא ייקבעו בהסכמים כאמור, יקבעו השרים דמי שימוש משתנים ראויים.
בסוף פברואר 2005 פרסמו השרים את צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש משתנים ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים), התשס"ה - 2005 (להלן- צו דמי שימוש).
על פי הצו האמור, אלה דמי השימוש העיקריים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים תמורת הזכות להשתמש במקרקעין (על בסיס ערכם של הנכסים, לו היו מוצגים בספרי רשות הנמלים): סכום שנתי של 7.
5% מעלות הקרקע; סכום שנתי של 7.
5% ;מהעלות המופחתת של המחוברים סכומי הפחת השנתיים; וכן 0.
2% מערכם הכולל של מטעני יבוא ויצוא שאגרת הרציף משולמת עבורם.
בפברואר 2005 חתמה חברת הפיתוח והנכסים עם כל אחת מחברות הנמל על הסכם ביניים.
בהסכם נקבע, בין היתר, כי חברת הפיתוח והנכסים נותנת הרשאה לכל אחת מחברות הנמל להשתמש בנכסים שימושים נמליים ושימושים הדרושים לשם מתן שירותי נמל ופעולות נלוות אחרות, על פי הוראות כתב הסמכתה ועל פי הזכויות שהוקנו לחברת הפיתוח והנכסים בצו העברת זכויות במקרקעין.
בהסכמים נקבע כי תמורת ההרשאה האמורה, כל חברת נמל מתחייבת לשלם לחברת הפיתוח והנכסים את דמי השימוש הקבועים ואת דמי השימוש המשתנים, על פי החוק ועל פי צו דמי שימוש.
עוד נקבע בכל אחד מההסכמים כי הם ייכנסו לתוקף ביום התחילה ויהיו תקפים 180 ימים (עד אמצע אוגוסט 2005 ) או עד המועד שחברת הפיתוח והנכסים וחברות הנמל יחתמו על הסכם מפורט - המוקדם במועדים - וכי לאחר יום התחילה הצדדים יישאו וייתנו בתום לב כדי לחתום על הסכם מפורט בעניין יתרת משך ההסמכה מהר ככל האפשר.
עוד נקבע בכל אחד מהסכמי הביניים שאם בתוך 90 ,ימים מיום התחילה לא ייחתם הסכם מפורט כאמור יוכרעו המחלוקות על ידי ועדה והכרעותיה יחייבו את הצדדים.
חברי הוועדה יהיו הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד התחבורה, מנהל רשות החברות הממשלתיות, יו"ר דירקטוריון חברת הפיתוח והנכסים ויו"ר חברת הנמל הנוגעת בדבר (להלן - הוועדה).
מהתשובות של חברת נמל אילת בע"מ ושל רשות החברות הממשלתיות, בנובמבר ובדצמבר 2008 , עולה כי הוועדה האמורה התכנסה כמה פעמים והכריעה בכמה מהמחלוקות שבין חברת הפיתוח והנכסים לבין חברות הנמל.
אף על פי שהוועדה האמורה כונסה ואף הכריעה בכמה מחלוקות , ואף על פי שחלפו יותר מארבע שנים מיום התחילה, טרם נחתמו הסכמים בין חברת הפיתוח והנכסים ובין כל אחת מחברות הנמל בנוגע לנכסי המקרקעין שהועמדו לשימוש החברות האלה; ועדיין נותרו מחלוקות שלא הוכרעו, המונעות את החתימה על ההסכמים.
אלה ההוצאות של חברות הנמל בגין דמי שימוש (באלפי ש"ח) בשנים 2005 - 2007 :, על פי הדוחות הכספיים שלהן משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1111 .
הוצאות דמי השימוש של חברות הנמל .
2005* 2006 2007 דמי שימוש חברת נמל .
30,756 40,164 45,330 קבועים חברת נמל אשדוד בע"מ .
137,558 228,682 350,188 משתנים .
168,314 268,846 395,51 8 סך הכול .
29,725 32,683 34,663 קבועים חברת נמל חיפה בע"מ .
20,626 43,245 14,437 משתנים .
50,351 75,928 49,100 סך הכול .
4,076 3,973 4,507 קבועים חברת נמל אילת בע"מ .
5,976 5,970 8,442 משתנים .
10,052 9,943 12,949 סך הכול .
מהטבלה עולה כי הוצאות חברות הנמל בגין דמי שימוש לחברת הפיתוח והנכסים מסתכמות בעשרות עד מאות מיליוני ש"ח לשנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסכומים העצומים האלה מן הראוי שנושא דמי השימוש יוסדר בהסכמים מפורטים בכתב בין החברות.
מהמסמכים ומההסברים שקיבל משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת עולה כי יש מחלוקות מהותיות בין חברת הפיתוח והנכסים ובין כל אחת מחברות הנמל בעניין היקף דמי השימוש, הפרשנות שיש לתת לחוק ולצווים בגינם, אופן הניהול של נכסי המקרקעין והשטחים התפעוליים של הנמלים והזכויות הנובעות מהם.
ואלה חילוקי הדעות העיקריים שהיו בין החברות: (א) לדברי חברות הנמל הנוסחה (שנקבעה בצו) שעל פיה נקבע שיעור דמי השימוש שרירותית ואינה מבוססת על שיקולים כלכליים; (ב) חברת הפיתוח והנכסים גובה כפל דמי שימוש משתנים בגין תשתיות משותפות: היא גובה 0.
2% מערכם של מטעני יבוא ויצוא וגם 7.
5% ;מערך הקרקעות(ג) החברות חלוקות בעניין שיעור דמי השימוש שיש לשלם על מטענים שלא נקבע להם ערך.
לפי ההערכה של חברת הפיתוח והנכסים דמי השימוש האלה מסתכמים בכ -40 ;מיליון ש"ח (ד) על פי צו דמי השימוש, לחברות הנמל זכות לקבל 75% מההכנסות של חברת הפיתוח והנכסים בגין מתן זכויות במקרקעין לגורמים הפועלים בשטחי הנמל ובגין אגרות שונות.
חברת הפיתוח והנכסים טוענת כי זכות זו מוגבלת להתקשרויות שהיו בתוקף בי ום התחילה ואינה חלה על התקשרויות חדשות; (ה) לדברי חברות הנמל יוקר דמי השימוש אינו ממריץ את חברת הפיתוח והנכסים לחתום על הסכם מפורט בהקדם.
הנושאים האמורים לעיל ונושאים נוספים השנויים במחלוקת מונעים מהחברות לחתום על הסכם מפורט בעניין דמי השימוש המשתנים.
משרד התחבורה הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו בינואר 2009 כי במהלך 2008 קיים מנכ"ל משרד התחבורה דיונים עם כל חברות הנמל ועם חברת הפיתוח והנכסים, ובהם יישב חלק מהמחלוקות.
על פי הדוחות הכספיים של חברת נמל חיפה ושל חברת נמל אשדוד לשנה שהסתיימה ב- 31.
07 היו הס כומים (בגין דמי שימוש) השנויים במחלוקת עם חברת הפיתוח והנכסים 66.
5 מיליון ש"ח, בהתאמה.
חברת נמל חיפה לא יצרה הפרשה בגין סכומים אלה מפני שלדעתה ולדעת יועציה המשפטיים היא לא תחויב לשלמם.
על סמך חוות הדעת של יועציה המשפטיים רשמה חברת נמל אשד וד הפרשה שלדעתה מספיקה, אך זו אינה כוללת את מלוא הסכום השנוי במחלוקת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר, משרד התחבורה ורשות החברות הממשלתיות לכנס את הוועדות שנקבעו בהסכמים בין חברת הפיתוח והנכסים ובין כל אחת מחברות הנמל ליישב מהר ככל האפשר את המחלוקות בכל הנוגע להסכם המפורט.
כדי שיסכימו לקבל את הרפורמה בנמלים חתמו חברות הנמל וחברת הפיתוח והנכסים על כמה הסכמי עבודה קיבוציים עם העובדים.
בהסכמים האמורים הסכימו העובדים למתווה ההפרטה, ולפיו תוכל הממשלה להפריט בפעם הראשונה עד 15% ממניותהחברה אחרי 17.
)(ראו להלן בחוק הספנות והנמלים ובהסכמים האמורים נקבע כי כל הזכויות ותנאי העבודה שהיו לעובדים העוברים יישמרו להם ויראו אותן כזכויות הנובעות מעבודתם בחברת הפיתוח והנכסים או בחברת הנמל לפי העניין.
בהסכמים הקיבוציים נקבע גם שיינתנו לעובדים הטבות נוספות בעלות ערך כספי ניכר, על פי השתייכותם לקבוצות העובדים השונות שהוגדרו בהסכמים, ובהן: עובדים מייסדים; עובדי דור א'; עובדי דור ב'; ועובדי דור ב' מייסדים.
העובדים חולקו לקבוצות מפני שיש עובדים שחל עליהם הסדר פנסיה תקציבית18 ויש עובדים הכלולים בהסדרפנסיה צוברת.
להלן תמצית ההטבות שניתנו לעובדים: לעובדים נתנו תוספת לקצבה ומענקים; לעובדים (מייסדים ודור א') שעברו מרשות הנמלים לחברת הנמל נתנו מענק של 50,000 ש"ח, ולחלקם (מייסדי ם) נתנו גם תוספות שכר; לעובדים דור ב' נתנו תוספות שכר ויתנו להם גם מענק של 50,00 00 .
ש"ח לאחר ההנפקה הראשונה נוסף על ההטבות הכספיות האמורות נחתמו בין חברת הפיתוח והנכסים ובין כל אחת מחברות הנמל הסכמי רשת ביטחון להבטחת שכרם של העובדים.
קצבה המשולמת מקופת המעביד משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1113 .
הסכמים אלה תהיה חברת נמל זכאית לקבל הלוואה בסכום שנקבע בהסכם, וזו תיועד בראש ובראשונה לתשלום שכר ל עובדים מחברת הפיתוח והנכסים, אם יתקיימו תנאים מסוימים שנקבעו אף הם בהסכם.
ואלה ההטבות שנתנו חברות הנמל19 ,)לעובדים בגין השינוי המבני (באלפי ש"ח בשנת 2005 :, על פי הדוחות הכספיים שלהן היקף ההטבות לעובדים .
51,400 חברת נמל אשדוד .
43,581 חברת נמלחיפה .
31,140 חברת נמל אילת .
126,121 סה"כ יצוין כי סכומים אלה כוללים רק את מענק המעבר הראשון, ולגבי חברת אילת גם דמי פרישה בגין 91 עובדים שפרשו בשנת 2005 בעקבות הרפורמה , אך אינם כוללים את תוספות השכר שנתנו ויינתנו לעובדים בגין הסכמתם לרפורמה ואת מענק המעבר השני שישולם לעובדים עם ההנפקה הראשונה, שעל פי התכנון אמורה לצאת אל הפועל בשנת 2010.
בתשובתה של חברת הפיתוח והנכסים למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 היא ציינה כי התמורה שקיבלו העובדים עבור הרפורמה בנמלים נאמדת ביותר מ-1.
בהסכמים האמורים התחיי בו העובדים לשמור על שקט תעשייתי ולהימנע משביתות.
מנתונים שמסרו חברות הנמל למשרד מבקר המדינה עולה כי מאז נעשתה הרפורמה נקטו העובדים שביתות ועיצומים רבים, שלא על פי ההסכמים, ואלה הזיקו למשק.
על פי חוק הספנות והנמלים, חברת הפיתוח והנכסים נדרשת לייעץ לרספ"ן בעניין רמת השירות הנאותה שחברות הנמל והתאגידים המורשים צריכים לתת כדי להבטיח את תפעולם היעיל של נמלי חיפה, אשדוד ואילת, וכמו כן לרכז נתונים ומידע בעניין רמת השירות.
לשם כך חברת הפיתוח והנכסים מפיקה בכל רבעון דוח על מדדי השירות בשלושת הנמלים האמורים.
דוחות אלה מועברים לרספ"ן, וזו מפרסמת מידע זה לציבור הרחב, על בסיס שנתי, באתר האינטרנט שלה.
רספ"ן פרסמה שלושה דוחות מפורטים על מדדי השירות בנמלים בשנים 2000 - 2007 , וציינה בהם את התפוקות לשעת שהייה של אניות; זמני ההמתנה או השהייה של אניות; והקצאת צוותים בנמלי ישראל.
משרד מבקר המדינה ניתח את מדדי השירות שפרסמה רספ"ן וחישב אם חל בהם שיפור בשנת 2007 לעומת השנים 2003 -2004 .
לחברת הפיתוח והנכסים אין נתונים מרוכזים 1114 דוח שנתי59ב .
מניתוח נתוני מדדי השירות שפרסמה רספ"ן עולה כי רמת השירות בשנת 2007 הייתה נמוכה ביחס לרמת השירות שהייתה בשנים 2003 -2004 שלפני הרפורמה וזאת על פי כל ה מדדים שפרסמה רספ"ן, חוץ מכמה מדדים יוצאי דופן.
רמת שירות נמוכה זו שלוש שנים לאחר הרפורמה בנמלים אינה עולה בקנה אחד עם מטרות הרפורמה, שהן, בין היתר, התייעלות הנמלים, קיצור זמני ההמתנה של אניות, הוזלת העלויות של השירותים הניתנים ללקוחות הנמל ועוד.
בתשובתה למ שרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 הסבירה חברת נמל חיפה כי הירידה ברמת השירות נובעת מכמה סיבות, ובהן: הגידול בתנועת המטענים; חוסר גידול בתשתיות רציף ועורף או בתוספת עגורנים למרות הגידול בתנועת המטענים; חוסר השקעה בתשתיות; ניצולת ממוצעת של שטחי אחסון שנעה בין 80% עד 98% , היוצרת צפיפות גבוהה הפוגעת בתפעול וברמת השירות; בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 הודיעה חברת נמל אשדוד כי על פי נתוניה על תשעת החודשים הראשונים של 2008 חל שיפור בכמה מן הפרמטרים המודדים את רמת השירות הניתן בנמל אשדוד.
הביקורת העלתה כי לרספ"ן אין מידע השוואתי על מדדי השירות המקובלים בנמלי העולם, ובכלל זה בנמלי אגן הים התיכון, אף על פי שמידע כזה נוגע לתחרות של נמלי ישראל בנמלים אחרים בכל הקשור לטיפול במטענים שבשטעון20 .
ממילא רספ"ן אינה מפרסמת דוחות כאלה לציבור בכלל וללקוחות הנמלים בפרט.
משרד מבקר המדינה העלה כי תמורת ההטבות וההתחייבות שנתנו לעובדים בהסכמים שנחתמו אתם ברפורמה, ובכלל זה בהסכמי רשת הביטחון, הם לא התחייבו לעמוד ביעדים כלשהם, כגון התייעלות הנמלים, שיפור השירות בהם, הגברת התפוקה וכיו"ב.
על כן מוטלת בספק התועלת שב -1.
2 מיליארד ש"ח, שעל פי אומדן של חברת הפיתוח והנכסים, נתנו לעובדים, תמורת מימוש הרפורמה וההתחייבות לשמור על האיתנות הפיננסית של חברות הנמל.
בחוק נקבע כי כספים שהיו שייכים לרשות הנמלים ערב יום התחילה והיו מיועדים "לתשלומים לאחר סיום עבודה למי שפרש מרשות הנמלים לפ ני יום התחילה או לעובד עובר עובד שעבר מרשות הנמלים לאחת מחברות הנמל או [ ]לחברת הפיתוח והנכסים שיפרוש מחברת הפיתוח והנכסים או מחברת נמל.
20 שטעון - העברת מטען מכלי שיט לכלי שיט בנמל אחד, בתנאי שהוא אינו בצובר, לא נארז מחדש בנמל ולא הוצא מתחום הנמל, הוצהר כמטען בהעברה לפני פריקתו והוכר כמטען בשטעון בידי רשות המכס ראו סעיף [1 בתקנות הנמלים (תשלומים בעד שירותי סווארות), התשס"א- 2001.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1115 .
החל ביום התחילה לקניין חברת הפיתוח והנכסים ".
כמו כן נקבע בחוק כי גם החובות וההתחייבויו ת שהיו לרשות הנמלים כלפי עו בד עובר וכלפי מי שפרש מרשות הנמלים לפני יום התחילה יהיו לחובות והתחייבויו ת של חברת הפיתוח והנכסים מיום התחילה ואילך.
עוד נקבע בחוק כי חברת הפיתוח והנכסים תעביר את הזכויות בכספים המיועדים לתשלומי עובדים21 לחברת נמל, על פי הוראות שיקבעו השרים בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת.
במאי 2005 הוציאו השרים את צו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות בכספים מחברת הפיתוח והנכסים), התשס"ה - 2005 (להלן- צו העברת זכויות בכספים).
בצו נקבע, בין היתר, כי חברת הפיתוח והנכסים תעביר לחברת נמל , על פי הסכם ביניהן , זכויות בכספים המיועדי ם לתשלומים , כאמור לעיל.
ואלה ההתחייבויות של החברות הנמל22 :)בנושא זה ביום התחילה (באלפי ש"ח .
21 כספים שעברו אליה לפי סעיף51.
לחברת הפיתוח והנכסים אין נתונים מרוכזים 1116 דוח שנתי59ב .
התחייבויות ויעודות לפנסיה תקציבית .
ההתחייבויות יעודה לכיסוי .
ההתחייבויות התחייבויות חברה .
( 12,562) 579,000 591,562 בגין עובדי חברת נמל .
0 1,368,400 1,368,400 בגין עובדי חברת נמל .
24,048 313,508 289,460 בגין עובדי חברת נמל .
11,486 2,260,908 2,249,422 סה"כ בהסכם בין ההסתדרות ובין חברת הפיתוח והנכסים נקבע כי חוץ מהסכומים דלעיל ישמשו עוד 140 מיליון ש"ח רשת ביטחון.
סכום זה ינוהל בחשבון נאמנות נפרד של חברת הנכסים לטובת גמלאים שכבר יצאו לגמלאות וגמלאים חדשים הזכאים לפנסיה צוברת.
הוא ישמש מקור לכיסוי גירעון אקטוארי עד שתוקם קופה מרכזית לקצבה.
" בחוק נקבע כיהכספים המיועדים לתשלום גמלה לעובדים עוברים 23 אשר חל עליהם הסדר פנסיה תקציבית ולגמל אי רשות הנמלים בפנסיה תקציבית, ינוהלו בקופות גמל מרכזיות לקצבה, קופת גמל אחת לכל מעביד".
בהתאם לכך נחתם הסכם בין חברת הפיתוח והנכסים ובין כל אחת מחברות הנמל, ובו נקבע כי כאשר יפרוש עובד של חברת הנמל הזכאי לפנסיה תקציבית (להלן - הגמלאי), תחושב ההתחייבות האקטוארית עבורו, והקופה המרכזית לקצבה של חברת הנמל תעביר לקופה המרכזית לקצבה של חברת הפיתוח והנכסים סכומים בשווי ההתחייבות האקטוארית, בתוספת הסכומים שפורטו בהסכם ובכלל זה רשת הביטחון.
תמורת סכומים אלה תשלם חברת הפיתוח והנכסים את מלוא קצבתו של הגמלאי או שאריו.
בהסכם שעשתה חברת הפיתוח והנכסים עם שלוש חברות הנמל (הסכם אחד) נקבע שאת הקופות המרכזיות לקצבה של חברת הפיתוח והנכסים ושל כל אחת מחברות הנמל תנהל חברה מנהלת אחת, המחזיקה רישיון מבטח לפי חוק הפיקוח על עסקי הביטוח, התשמ"א- 1981.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת בס פטמבר 2008 , טרם הקימו ודאגו לאישורן של קופות גמל מרכזיות לקצבה בכל אחת מן החברות האמורות, ואת הכספים המיועדים לתשלומי הפנסיה כל אחת מהן מנהלת בחשבון נאמנות.
מתשובת רשות החברות הממשלתיות מדצמבר 2008 עולה, כי משנת 2005 פועלות חברות הנמל, ביחד עם משרד האוצר ע ל אגפיו השונים, להקמת קופות .
23 עובד עובר - עובד שעבר מרשות הנמלים לאחת מחברות הנמל או לחברת הפיתוח והנכסים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1117 .
גמל לקצבה, וכי הקמת הקופה המרכזית בחברת הפיתוח והנכסים שבה יכהנו חברי דירקטוריון מחברות הנמל השונות גרמה לוויכוח ממושך ביניה ן על היקף ייצוגן בדירקטוריון.
עוד עולה מתשובת רשות החברות הממשלתיות כי רק בחודש נובמבר 2008 הועברו לאגף שוק ההון באוצר טיוטה סופית של תקנון הקופה וטיוטה של הסכם ניהול, בין החברה המנהלת לקופה המרכזית.
מתשובת חברת נמל אשדוד מדצמבר 2008 עולה כי ניסוח תקנון קופת הגמל ארך זמן רב, וזאת עקב הקושי בהגעה להסכמים בין כל הגופים הנוגעים בדבר תוך עמידה בהסכמים קיבוציים, בהוראות החוק ובכללי המפקח על הביטוח ושוק ההון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי רשות החברות, משרד האוצר, משרד התחבורה, חברת הפיתוח והנכסים וחברות הנמל לא פעלו בנחרצות מאז שנת 2005 ,להקמתן של קופות הגמל לקצבה, כמתחייב על פי החוק הצווים וההסכמים.
מן הראוי שהגורמים ש לעיל ישלימו את הקמתן ללא דיחוי.
החוק קובע כיהמנהל כהגדרתו בפקודת מס הכנסה רשאי לפטור את רשות הנמלים, חברת הפיתוח והנכסים וחברת נמל ממס על הכנסה, מהכספים שיועדו על ידה להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה , ואשר נצמחה החל בשנת המס 2003 עד30 ביוני 2006 , ובלבד שהכספים הופקדו בקופת גמל מרכזית לקצבה לא יאוחר מ-30 לספטמבר 2006.
כאמור לא הוקמו ואושרו קופות גמל מרכזיות לקצבה ובפועל חברת הפיתוח והנכסים וחברות הנמל אינן מנהלות את הכספים המיועדים לתשלומי פנסיה בקופת גמל לקצבה אלא בחשבונות נאמנות.
זאת ועוד, חלף גם המועד - 30.
06 - שבו היה רשאי המנהל, כהגדרתו בפקודת מס הכנסה, לפטור את החברות שלעיל ממס המוטל על הכנסה מהכספים המיועדים להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה.
רפורמה בתעריפים של שירותי הנמל .
בחוק רשות הספנות והנמלים נקבע כי חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו- 1996 ( להלן- חוק הפיקוח), יחול על שירותי נמל הניתנים בכל אחד משלושת הנמלים.
בחוק הפיקוח נקבע כי השרים רשאים בצו להחיל את הפיקוח על שירות שקיים לגביו ריכוז באספקה ושלריכוז זה יש השפעה ניכרת בשוק לגבי אותו שירות, או שבין ספקיו אין תחרות או קיימת ביניהם תחרות מועטה בלבד.
ואלה האגרות העיקריות המוטלות על המשתמשים בנמלים: אגרת רציף : אגרה המוטלת על בעל המטען.
אגרת הרציף משולמת עבור מטענים הנפרקים ונטענים בנמל, ושיעורה 1.
02% מערך מטעני היבוא ו - 0.
את ערך המטען קובעות רשויות המכס.
אגרת רציף עבור טון מטען שטעון היא דולר אחד.
אגרות כלי שיט : את האגרות האלה משלם סוכן האנייה בגין מתן שירותים לכלי השיט.
חלקן אגרות שגובה חברת הנמל עבור אחרים (משרד התחבורה והמשרד לאיכות הסביבה), ובהן אגרת מגדלור ואגרת איכות הסביבה.
אגרות סוורות וסבלות : את אגרות הסוורות משלם סוכן האנייה ואת אגרות הסבלות משלם בעל המטען.
האגרות צמודות לשער החליפין של הדולר.
אגרת החסנה : אגרה שמשלם בעל המטען.
האגרה צמודה למדד המחירים לצרכן.
התעריפים שהיו בתוקף עד השינוי המבני בנמלים נקבעו לפני שנים רבות ולא הותאמו לשינויים הטכנולוגיים, הכלכ ליים והמסחריים שחלו בשנים האחרונות.
כך למשל, כמחצית מהכנסותיהם של הנמלים מקורן באגרות הרציף, ששיעורן, כאמור, תלוי בערך המטענים ולא בנפחם או במשקלם.
כך, תעריף האגרה אינו מתחשב בעלות הריאלית של השירות הניתן לסוגים השונים של מטענים.
בביקורת התברר כי במבנה התעריפים הקיים יש מרכיב גבוה של סבסוד צולב, והדבר מעוות את הקצאת המקורות; תעריף היבוא הגבוה מסבסד את תעריף היצוא הנמוך, האניות הגדולות מסבסדות את הקטנות ומטען המכולות מסבסד את המטען הכללי.
בפברואר 2005 התקינו שר האוצר ושר התחבורה, על פי המלצת ועדת המחירים24 ,), את צו הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי שירותי נמל התשס"ה- 2005 (להלן- צו הפיקוח).
בצו הפיקוח נקבע, בין היתר, כי דמי שימוש בתשתיות ופיתוח הנמל25 ודמי מגדלור יהיו קבועים ולא יהיה אפשר לתת עליהם הנחות.
עוד נקבע ששאר האגרות שנגבו בנמלים טרם יום התחילה ומנגנון העדכון שלהן יהיו בתוקף גם לאחר יום התחילה.
אגרות אלה יוגדרו מחירים מרביים.
בדברי ההסבר של ועדת המחירים להמלצותיה נאמר כי התעריפים הנגבים כיום בגין שירותי נמל אינם מושתתים על העלויות של השירותים.
המחירים נקבעו לפני שנים רבות ושונו מפעם לפעם על פי שינויים טכנולוגיים, ההכנסות הכוללות וכו'.
הוועדה ציינה בדברי ההסבר האמורים כי מאגרת הרציף, למשל, נובעות כמחצית מהכנסות הנמלים, ובאמצעותה מסובסדים שירותים שונים בנמל.
בהמלצתה ציינה הוועדה כי מבנה התעריפים הנוכחי, שאינו מבוסס על יסודות כלכליים נכונים, אינו משמש כלי יעיל ותחרותי לנמלים.
היא המליצה כי תוקף צו הפיקוח יהיה שנה בלבד, ובמהלך השנה הקרובה תגובש תכנית לרפורמה בתעריפי הנמלים.
הוועדה המליצה לשרים לגבש רפורמה בתעריפים של שירותי הנמלים בתוך שנה ממועד יישום הרפורמה.
עד פברואר 2009 , לאחר מועד סיום הביקורת, מ שרד האוצר ומשרד התחבורה טרם גיבשו רפורמה מקיפה בתעריפי שירותי הנמלים; .
24 ועדה בין-משרדית שהוקמה מכוח חוק הפיקוח.
היא מורכבת משני נציגים של משרד האוצר (אחד מהם הוא יו"ר הוועדה) ומשני נציגים של משרד התחבורה.
עד הוצאת צו הפיקוח נקראה אגרה זו אגרת רציף משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 1119 .
שתושתת על יסודות כלכליים ועל העלות הריאלית של השירותים הניתנים בנמלים.
זאת כדי שתוכל לשמש תמריץ להעלאת רמת השירות בנמלים ולהפחתת הכוח המונופוליסטי של חברות הנמל.
בשל הבעיות שעוררו תעריפי השירותים הניתנים בנמלים, הוקם סמוך למועד תחילת הרפורמה בנמלים צוות בין-משרדי מטעם משרד האוצר ומשרד התחבורה, שתפקידו לגבש רפורמה בתעריפי שירותי הנמל (להלן - צוות התעריפים).
בביקורת עלה כי צוות התעריפים גיבש טיוטה ראשונה של רפורמה רק בספטמבר 2007 , יותרמשנתיים וחצי אחרי יום התחילה.
מנהל אגף מדיניות במשרד התחבורה, שהיה חבר בצוות התעריפים, צירף את טיוטת הרפורמה האמורה למכתב ששלח אל חברות הנמל, חברת הפיתוח והנכסים, איגוד המשתמשים בהובלה ימית26 וגורמים נוספים הפועלים בנמלים, כדי לקבל את תגובתם לרפורמה המוצעת וכדי שיוכלו להתכונן לשימוע בנושא, שיעשה עמם משרד התחבורה.
במכתב האמור ציין מנהל אגף מדיניות כי משרד התחבורה ומשרד האוצר מתכוונים להפעיל מערכת מחירים חדשה מינואר 2008 ואילך.
אולם בשימוע שנעשה במשרד התחבורה התנגדו כל הגופים האמורים למבנה הרפורמה המוצעת, ועל כן נדחתה החלתה עד למועד שצוות התעריפים יגבש טיוטה חדשה של רפורמת התעריפים (להלן - טיוטה מתוקנת).
באמצע אפריל 2008 צירף מנהל אגף מדיניות את הטיוטה המתוקנת למכתב ששלח אל כל הגופים האמורים, ואלה התבקשו לשלוח לו את הערותיהם בעניין עד 11.
מנהל אגף מדיניות ציין כי ועדת המחירים הבין-משרדית עתידה להתכנס לדיון בהצעת מודל הרפורמה במחירים במאי 2008 .
למכתב האמור צירף מנהל אגף מדיניות טבלאות המפרטות את המחירים החדשים המוצעים, וכמו כן מסמך מעודכן המפרט את העקרונות ואת הנחות היסוד שמודל המחירים החדש מתבסס עליהם.
על פי המסמך המעודכן המחירים החדשים ישקפו את העלות הריאלית של מתן השירותים כדי למנוע סבסוד צולב.
חברות הנמל, נציגי איגוד המשתמשים בהובלה ימית והגופים האחרים התנגדו גם להצעה החדשה.
חברת נמל חיפה טענה שאם תתקבל ההצעה היא תביא את החברה לידי הפסדים בכל אחת מעשר שנות הרפורמה, וסך הכול להפסד כולל של 639 מיליון ש"ח; לדבריה היא מתחרה עם נמלים אחרים באגן הים התיכון על שירותי שטעון, ובשל התייקרות אגרות כלי השיט נפגעת הכדאיות הכלכלית של השימוש בנמל חיפה.