HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המחלקות מוקמות בבתי חולים כלליים (דוגמת שיבא בתל השומר והדסה עין כרם) כדי לאפשר שילוב כוח אדם רפואי נוסף (רופאים פנימאים, רופאי ילדים, תזונאים ועובדי מעבדה) בעבודה פעילה של המחלקה; שיתוף המאפשר פעילות בצוות רב-מקצועי הנחוץ לטיפול יעיל בהפרעות אכילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להבחין בין יועצים המגיעים ממחלקות אחרות בבית החולים הכללי, לסיוע ולייעוץ למחלקה הייעודית להפרעות אכילה, ובין הצוות הקבוע של המחלקה, שלגביו יש לקבוע תקינת כוח אדם התואמת את הסטנדרדים הנדרשים לטיפול.
היעדר תקינה מספקת במוסדות של הכללית הכללית קובעת תקינה למחלקות שבבתי החולים ולמרפאות שבבעלותה.
כמה מוסדות של הכללית דיווחו גם הם על היעדר תקינת כוח אדם כלל או על היעדר תקינה מספקת לטיפול בהפרעות אכילה.
כך לדוגמה: מרפאת הנוטרים של הכללית ברעננה אינה מתוקננת כמרפאה להפרעות אכילה אלא כמרפאה לבריאות הנפש (מרפאת חוץ של שלוותה בהוד השרון), והוקצה לה תקן אחד בלבד לרופא ותקן לחצי משרה לפסיכיאטר.
כך המרפאה מטפלת בכ-100 חולות.
חלק מאנשי המקצועות מועסקים ללא תקן כלל, וחלקן בתקן של שלוותה.
גם המחלקה הפנימית לאשפוז ילדים בשניידר בפתח תקווה (הפרעות אכילה) מסרה, במרץ 2012 , כי הכללית אינה מתקננת את המחלקה על פי ייעודה.
תקניה מגיעים מהמקורות האלה: (א) מהמרכז הרפואי גהה בפתח תקווה; (ב) ממקורות שונים בשניידר בפתח תקווה; (ג) מפתרונות שמצאה מנהלת המחלקה, כגון באמצעות העסקת סטודנטים.
המשרד רוכש משניידר 6 מיטות אשפוז ו-2 מיטות אשפוז יום.
במרץ 2012 , למשל, אושפזו במחלקה8 חולות, ו-6 חולות באשפוז יום.
מנהל הכספים של שניידר מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 .
כי ההפרש ממומן, בין השאר, מתקציב בית החולים הנעזר בתרומות 918 דוח שנתי63ג .
יוצא איפוא שגם הכללית לא הקצתה תקינה לחלק מהמרפאות ומהמחלקות להפרעות אכילה שבבעלותה להעסקת כוח אדם ייעודי בתחום.
חלק מאנשי המקצוע מועסקים כפרי -לנסרים ללא תקן כלל, וחלקם מועסקים ממקורות שונים של בתי החולים של הכללית.
מחסור באנשי מקצוע לטיפול בהפרעות אכילה הטיפול בהפרעות אכילה נחשב קשה ותובעני בקרב אנשי המקצוע בתחום - תזונאים, פסיכולוגים ופסיכיאטרים - זאת עקב אופייה הכרוני של המחלה, שיעורי ההחלמה הנמוכים, חוסר שיתוף פעולה מצד החולות והתכחשותן למחלה.
גם התמחור הבלתי מספק של האשפוז, של אשפוז היום ושל השיקום בהפרעות אכילה פוגע ביכולת להעסיק כוח אדם מקצועי בהיקף הנדרש בהתאם למספר החולות.
להלן הממצאים באשר למחסור באנשי המקצוע בתחום.
מחסור בפסיכיאטרים של ילדים ונוער לימודי הפסיכיאטריה כוללים את נושא הפרעות האכילה ומשלבים אף עבודה מעשית במסגרות הייעודיות בתחום.
הביקורת העלתה כי קיים קושי בגיוס פסיכיאטרים של ילדים ונוער לטיפול בהפרעות אכילה.
כך, למשל, נמסר לביקורת מרמב"ם בחיפה כי משלא הצליח לאתר פסיכיאטר למרפאת הפרעות אכילה, על אף התקן הפנוי, הפסיק בית החולים לקבל באפריל 2011 נערות לטיפול, ורק בנובמבר 2012 הצליח לגייס פסיכיאטרית מומחית.
יו"ר העמותה להפרעות אכילה מסר למשרד מבקר המדינה, באוגוסט 2012 , כי המחסור בפסיכיאטרים לילד ולמתבגר מתבטא בכלל התחומים, ולא רק בטיפול בהפרעות אכילה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי בהסכם הרופאים האחרון קיבל תחום הפסיכיאטריה של ילדים ונוער מעמד של "מקצוע במצוקה", המקנה למתמחים ולמומחים בתחום מענק חד -פעמי ומשכורת חודשית מוגדלת.
כמו כן במסגרת ההכנה לרפורמה ביקש המשרד ממשרד האוצר 30 מלגות למתמחים בפסיכיאטריה של ילדים ונוער, וכך הוא מקווה למלא את המחסור בתוך שנים מספר.
נוסף על כך הוא מנהל מגעים עם משרד האוצר להקצאת המימון להכשרת כוח אדם זה בקופות עצמן, וחלקו יעסוק בהפרעות אכילה בקהילה.
מחסור בפסיכיאטרים של מבוגרי ם המתמחים בהפרעות אכילה נושא הפרעות האכילה נלמד, כאמור, במסגרת לימודי הפסיכיאטריה, אולם מומחיות וניסיון בתחום נרכשים מעבודה במחלקות או במרפאות הייעודיות.
מנהל המרכז להפרעות אכילה "אגם" במרכז הרפואי רעות דיווח על מחסור בפסיכיאטרים בעלי ניסיון בהפרעות אכילה.
לדעתו עידוד מחלקות ומרפאות ייעודיות להעסקת פסיכיאטרים ב"תת-התמחות" בהפרעות אכילה יגדיל את מספר הפסיכיאטרים שירכשו ניסיון בתחום.
לדבריו יש לבחון את האפשרות לחייב מחלקות ייעודיות להעסיק מתמחים בפסיכיאטריה להגדלת מספר המומחים.
מחסור בתזונאים המתמחים בהפרעו ת אכילה לתזונאים אין מומחיות רשמית המוכרת במשרד לטיפול בהפרעות אכילה.
עם זאת, הביקורת העלתה כי הקופות קבעו מדדים לתחומי מומחיות שונים של תזונאים: מכבי לדוגמה קבעה מדדים פנימיים למומחיות מקצועית של תזונאים קליניים על פי תחומי בקיאות, ניסיון, ידע והכשרות בתח ומים שונים לרבות הפרעות אכילה 83 .
83 ונוסף על כך בתחומים כגון סוכרת, תזונת ילדים עד גיל שנתיים, תזונת ילדים ומתבגרים ותזונת ספורט.
מאוחדת מסרה, בנובמבר 2012 , כי הקופה קבעה מדדים פנימיים להתמקצעות תזונאים קליניים על פי תחומי בקיאות, ידע, ניסיון והכשרות, לרבות בתחום הפרעות אכילה.
לדבריה במאוחדת עובדים עשרה תזונאים בתחום זה למרות הקושי לאתרם.
כמו כן מסרה מאוחדת כי הקושי לגייס כוח אדם לטיפול בהפרעות אכילה, ובכלל זאת תזונאים, הוא אחד משרד הבריאות 921 .
הגורמים המגבילים את מתן השירות.
לאומית מסרה כי תשעה תזונאים עברו הכשרה בהפרעות אכילה.
בבית הספר לעבודה סוציאלית של אוניברסיטת בר -אילן קיימת תכנית הכשרה פרטית לטיפול בהפרעות אכ ילה, המיועדת לכל בעלי המקצועות הרלוונטיים הרוצים להשתלם בתחום84.
מכבי ערכה קורס חד-פעמי בשנת 2011 , שהכשיר50 תזונאים לאבחון ולטיפול ראשוני.
לאומית עורכת תכנית השתלמויות לרופאים המועסקים על ידיה, ובשנת 2010 היה אחד הנושאים הפרעות אכילה.
יו"ר העמותה להפרעות א כילה כתב למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2012 , כי העמותה מקיימת נוהל הכרה במטפלים בהפרעות אכילה מהדיסציפלינות השונות, המשמש לצורכי קבלה לעמותה בלבד.
הביקורת העלתה כי למרות אחריותו של המשרד לטיפול בהפרעות אכילה, הוא טרם ערך עבודת מטה לקביעת צורכי ההכשרה הייחודיים של אנשי המקצועות הנדרשים בכל אחד מתחומי הטיפול בהפרעות הללו.
כמו כן עולה כי בחלק ממסגרות הטיפול להפרעות אכילה קיים מחסור בכוח אדם מקצועי, עובדה הפוגעת בזמינות השירות.
גם התמחור החסר של האשפוז, של אשפוז היום ושל השיקום אינו מאפשר לגייס ולהעסיק כוח אדם מקצועי בהיקף הנדרש לטיפול בחולות הרבות.
מכאן נובעים גם ההיצע והזמינות הנמוכים של מגוון השירותים בתחום, וכן תורי ההמתנה הארוכים והמתארכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת הרפורמה בבריאות הנפש, על המשרד בשיתוף הקופות שאליהן עתיד הטיפול בנושא לעבור, לבצע עבודת מטה ולגבש מודל טיפול כוללני בתחום, שיכלול את הצרכים העכשוויים והעתידיים של כוח אדם מקצועי בתחום על סוגיו השונים.
על המשרד לפעול להכשרת כוח האדם בהקדם, בהתאם למספר מסגרות הטיפול הקיימות והמתוכננות ובהתאם לצורכי החולים.
פיקוח המשרד על מערך הטיפול הלאומי בהפרעות אכילה .
היעדר תכנית לאומית לשיפור הטיפול בהפרעות אכילה אי-תכנון פריסה ארצית של השירותים בתחום הפרעות האכילה : משרד הבריאות כמאסדר אמור לבצע עבודת מטה יסודית ומקיפה בשיתוף כלל הגורמים, שתתמקד בבחינת תכנון הפריסה הארצית הנכונה והרצויה של כמה שירותים: מסגרות אשפוז; טיפול יום; אשפוז יום; טיפול מרפאתי; ושיקום.
על המשרד לקבוע את מספר המיטות והעמדות הנדרשות בכל מסגרת ואת פריסתן הגאוגרפית הראויה, בהתאם לצרכים ולאפשרויות התקציביות.
84 ,לרבות עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, פסיכיאטרים, רופאי משפחה וילדים, דיאטנים אחים ויועצים חינוכיים.
ואולם בביקורת נמצא כי כל אחד מהגורמים האמורים - משרד הבריאות, קופות החולים, מוסד ות רפואיים שונים ואף עמותות המוכרות שירותים למשרד בתחום - הקים, עצמאית וללא תיאום עם הגורמים האחרים, מסגרות שירותים על פי רצונו, אפשרויותיו ותמריציו הכלכליים.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי דוח "מניעה וטיפול בהפרעות אכילה", הנכתב בימים אלה בידי אנשי המשרד, אמור לשמש בסיס מדעי עדכני לפעולות מניעה ולטיפול בהפרעות אכילה.
השלמת הדוח זוכה לעדיפות גבוהה, וצוות המשרד אכן פועל כדי לסיימו עד אפריל 2013 .
מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות בשני כובעיו, הן כמאסדר תחום הבריאות והן כאחראי על פי החוק להספקת השירותים, להש לים את הדוח, שאמור לשמש בסיס מדעי לפעילותו.
על סמך מסקנות הדוח, על המשרד לגבש תכנית לפריסה ראויה של המסגרות לטיפול בהפרעות אכילה - אשפוז, טיפול יום, אשפוז יום, טיפול מרפאתי ושיקום - תוך כדי יצירת נגישות וזמינות לכלל האוכלוסייה.
תכניות משרד הבריאות להרחבת השירותים בהפרעות אכילה : משרד מבקר המדינה בחן את תכניות משרד הבריאות להרחבת השירותים להפרעות אכילה בשנים האחרונות: בשנת 2010 קידם סגן שר הבריאות הכנת תכנית שכללה הוספת 13 מיטות אשפוז, 38 עמדות לטיפול או אשפוז יום ו-500 מינויים לטיפול מרפאתי.
המשרד השיב, בד צמבר 2012 , כי סך הכול עמדו לרשותו 14 מיליון ש"ח, ובאמצעותם נוספו מיטות אשפוז ועמדות טיפול יום.
גם הכנסת דנה בעשר השנים האחרונות בנושא המחסור במרכזים לטיפול בהפרעות אכילה.
נערכו ישיבות רבות בוועדה לזכויות הילד, בוועדת העבודה הרווחה והבריאות, בוועדה לקידום מעמד האישה ובוועדה לפניות הציבור, ונערכו מחקרים על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
טבלה 2 : סיכום מספר המינויים לטיפול מרפאתי, עמדות אשפוז היום ומיטות האשפוז שהמשרד מממן בבתי החולים הכלליים במועד סיום הביקורת דצמבר 201285 .
מיטות אשפוז עמדות לטיפול יום .
ולאשפוז יום מינויים .
ונערות מבוגרות ילדות .
אין אין אין 12 150 אין זיו צפון .
הופעל אין86 250 טרם .
אין אין אין 10 אין אין אסף .
2887 20 אין אין אין 250 שיבא .
20 אין אין אין רעות .
1088 589 אין אין אין אין הדסה ירושלים .
הטבלה נמסרה למשרד מבקר המדינה מהאגף לתקצוב ותמחור במשרד הבריאות 86 אין הקצאת מינויים למרפאה לבוגרות, אף שקיימת מרפאה פעילהלבוגרות.
87 בנובמבר 2012 הוסיף המשרד4 מיטות ייעודיות על24 .
המיטות שהיו במחלקה 924 דוח שנתי63ג .
8 אין 12 אין 500 סורוקה דרום .
38 33 30 34 150 1,000 סך .
88 הדסה הוסיפה2 מיטות שלקחה מהמחלקה הפסיכיאטרית על3 המיטות הממומנות על ידי משרד הבריאות.
בנובמבר 2012 הוסיף המשרד5 מיטות ייעודיות להפרעות אכילה במחלקה הפסיכיאטרית למבוגרים.
89 באוגוסט 2012 הוסיף משרד הבריאות 2 מיטות ייעודיות במחלקה הפסיכיאטרית לילדים ונוער.
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי ביצע עבודת מטה במסגרת דיונים בראשות המנכ"ל לקבלת החלטה על הקצאת מיטות, עמדות טיפול יום, טיפול מרפאתי ובתים שיקומיים.
המשרד הציע לבצע את הפעולות האלה: חלוקת מיטות אשפוז ועמדות אשפוז יום; היערכות לקבלת מיטות אשפוז נוספות או להסבת מיטות אשפוז; הכנת תכנית לתמרוץ בתי חולים לפתיחת מרכז אמבולטורי; קידום פתיחת בית שיקומי.
ואולם, הביקורת העלתה כי התכנית להרחבת הטיפול בהפרעות אכילה לא אמדה את כלל הצרכים לכל שלבי הטיפול במחלה.
כך לא הביאה בחשבון את מספר החולות המאובחן על פי אזורים, לא העריכה את האומדן המשוער של החולות ואת מספר החולות המשוער, שאינו מאובחן, על פי סקרים מחו"ל בהתאמה המתבקשת לאוכלוסייה בארץ; וכל זאת תוך כדי השוואה למספר מיטות האשפוז, עמדות אשפוז וטיפול יום, המינויים המרפאתיים והבתים השיקומיים הקיימים, ובחינת זמינותם ונגישותם של השירותים הללו לכלל האוכלוסייה.
הצורך ביצירת מודל לאומי לטיפול רפואי בהפרעות אכילה ראוי כ י המשרד כמאסדר, בשיתוף הגורמים המקצועיים הייעודיים, יוציא הנחיות מקצועיות באשר לדרך הראויה לטיפול בהפרעות אכילה.
במהלך הביקורת גיבש המשרד תכנית לטיפול בהפרעות אכילה באמצעות ועדה רב -מקצועית הכוללת פסיכיאטרים, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים ואנשי חינוך - זאת ב מסגרת ועדת 202090.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , טרם גיבש המשרד תכנית לאומית לאבחון הפרעות אכילה, לטיפול בהן ולמניעתן, ולא הגדיר סטנדרדים רפואיים מקובלים.
לפיכך מטפלים שונים מחליטים על צורת הטיפול בהתאם לראות עיניהם, וכל מוסד רפואי העוסק בתחום הפרעות אכילה מספק שירות לחולות על פי יכולותיו המאולצות, ולא על פי תורה רפואית מוסכמת וסדורה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד לגבש, בעזרת מומחים בתחום, תכנית לאומית לטיפול בהפרעה, לרבות יצירת מסגרות מתאימות וקביעת הגדרות רפואיות ברורות לטיפול בכל שלבי ההפרעה; וכן לקבוע הנחיות לתחומים המקצועיים המחויבים ליטול חלק בטיפול.
היעדר הנחיית המשרד באשר לחובת הטיפול הרב - מקצועי יש הסכמה בקרב מומחים כאמור כי לרוב, היעדר טיפול רב -מקצועי בהפרעת אכילה המשלב טיפול תזונתי, פסיכולוגי ופסיכיאטרי עלול להכשילו ומטופלות שנכשלו בטיפול, שחסר את כל בעלי המקצוע, הצליחו בטיפול רב -מקצועי.
90 תת-ועדה של ועדת 2020 , שמינה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות בשנת 2006 , .
אשר תפקידה להציג את מסקנותיה בפני המשרד בנושא הפרעות אכילה 926 דוח שנתי63ג .
ברפואה הפרטית מטפלים בהפרעות אכילה - דוגמת תזונאים, פסיכותרפיסטים ופסיכיאטרים - המקבלים חולות בקליניקות פרטיות, ברוב המקרים אינם עובדים עם צוות רב -מקצועי אלא מפנים אותן להתייעצות עם בעל מקצוע אחר.
מידת התיאום בין המטפלים תלויה בדרך עבודתם, אולם משרד הבריאות 927 .
לרוב אינם שולטים בהיענות החולות להפניה ואינם עוקבים אחר התקדמות הטיפול.
היעדר התיאום הרציף בין המטפלים מאפשר לחולה לתמרן ביניהם תוך כדי הסתרת מידע על מצבה.
נמצא כי חולות רבות מטופלות במסגרת הקופות או במסגרות פרטיות שלא על ידי צוות רב-מקצועי, אלא רק על ידי אחד מבעלי המקצוע - תזונאי, פסיכותרפיסט או פסיכיאטר.
מרבית הטיפולים הפרטיים ניתנים על ידי מטפלים שונים, ולא תחת קורת גג של מרפאה רב-מקצועית.
לעתים הטיפול בחולה אף מתפצל בין הקופה לבין מטפלים פרטיים ללא תיאום מובנה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי טיפול רב-מקצועי הכולל פסיכיאטר, פסיכולוג, תזונאי ורופא משקף אמת מידה מקצועית ( Good Clinical Practice .
), ולכן אין צורך בהנחיות מיוחדות בנושא לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הפיצול שהיה במועד הביקורת בין הטיפולים הניתנים לחולות, בכלל זה במסגרות השונות, על המשרד לקיים התייעצות עם האיגודים המקצועיים בתחום, ובהתאם להתוות מדיניות במסגרת בניית המודל הנכון לטיפול במחלה.
בין השאר, עליו לבחון אם לקבוע ברוב המקרים חובת טיפול בהפרעת אכילה תוך כדי שילוב טיפול תזונתי, פסיכולוגי ופסיכיאטרי.
אי-העברת מידע בין המסגרות המטפלות הרשומה הרפואית האישית של החולה אמורה לשמש כלי עזר חשוב ביותר לטיפול נכון ומלא בחולה המטופלת בכמה מסגרות, תוך כדי שיתוף המטפלים במידע ובהתקדמות הטיפול.
ואולם, חולות רבות בהפרעות אכילה מאושפזות במשך שנות הטיפול בכמה מערכות ממשלתיות, ציבוריות או פרטיות ומטופלות על ידי כמה גורמים טיפוליים, לעתים בעת ובעונה אחת.
כך, למשל, חולות מקבלות טיפול באופן נפרד אצל תזונאים, פסיכיאטרים ופסיכותרפיסטים, הן בקופה והן באופן פרטי, ללא שאלו קשורים יחדיו במסגרת מרפאה רב-מקצועית.
אין חובה למטפלים השונים לקיים קשר רציף וקבוע לעדכון בדבר מצב החולה, עדכון החיוני לטיפול בהפרעות אכילה.
מנהל רעות מסר כי יש לשפר את אפשרויות התקשורת והעברת המידע החיוני הקודם, כגון הרשומה הרפואית בין המוסדות המטפלים בחולות, במסגרות האשפוז, במרפאות או בקופות כדי לשפר את הרצף הטיפולי החיוני בהפרעה זו.
מנהלת אשפוז יום פסיכיאטרי לילדים ונוער בהדסה עין כרם מסרה בנובמבר 2012 , כי חולות רבות נוטות להסתיר מידע ממטפליהן על הטיפול שעברו, ולעתים הן עוברות בין מטפלים ללא מסירת היסטוריית הטיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל חשיבותו של הקשר המקצועי הרציף בין בעלי המקצוע בטיפול בהפרעות אכילה, ראוי שמשרד הבריאות יפעל לקביעת הנחיות ליצירת קשר בין המטפלים השונים ולהעברת מידע באשר להתקדמות הטיפול, בכפוף לכללי הסודיות הרפואית.
על המשרד למצוא דרך להעביר מידע בין המערכות המטפלות, בין מטפלים בקופות ובין מטפלים פרטיים על הטיפול שקיבלה החולה.
דרך אפשרית היא, למשל, שימוש ברופא המשפחה כגורם המרכז את המידע ומעבירו.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2012 , כי במסגרת הכנה לרפורמה בבריאות הנפש הוא הקים ועדה מיוחדת בראשות סמנכ"ל המשרד, תא"ל ד"ר נחמן אש, הדנה בהעברת מידע רפואי בין הגופים השונים: קופות החולים, מחלקות האשפוז והמרפאות הממשלתיות.
הוועדה תקבע איזה מידע יעבור בין הגופים ומהו היקפו.
היעדר מסגרות הכוללות את כל שלבי הטיפול במחלה מנהל המחלקה הייעודית לבוגרות בשיבא בתל השומר ומומחים נוספים להפרעות אכילה מסר ו כי הטיפול המיטבי בהפרעות אכילה ניתן במערכת אחת הכוללת מסגרות לכל שלבי הטיפול (מרפאתי, טיפול יום, אשפוז מלא, אשפוז יום ושיקום) תוך כדי קיום קשר רציף ביניהן, כשהחולה נכנסת ויוצאת מטיפול על פי מצבה בשיטת "הדלת המסתובבת".
הרצף הטיפולי בין המסגרות מאפשר לצוות לקבוע את המסגרת בהתאם לצורכי המטופלת וללוותה ללא צורך במעברים למרכזים שונים.
חולה, המשתחררת מאשפוז ללא מסגרת המשך טיפול בתדירות הנדרשת, עלולה להידרדר.
ואולם, בביקורת נמצא כי במקרים רבים המסגרות הקיימות אינן מאפשרות רצף טיפולי ביניהן.
כך למשל: כ-40% מהמטופלות במרפאה ברמב"ם בחיפה נזקקות לאשפוז יום או לטיפול יום, אולם הן נאלצות לנסוע לזיו בצפת 91 , נסיעה קשה במצבן הגופני הירוד, מפני שלא נפתח ברמב"ם טיפול יום בגלל מחלוקת על המחיר; נערות המשתחררות מאשפוז במחלקה הפסיכיאטרית בבית החולים נהרייה ונזקקות להמשך מעקב מר פאתי, בשל היעדר מרפאה בבית החולים, נאלצות להמשיך במעקב בקופות, שלחלקן אין מרפאה ייעודית במרחק סביר; כאמור, אין אשפוז ייעודי להפרעות אכילה לבוגרות בצפון הארץ ובדרומה אלא רק בשיבא בתל השומר ובהדסה עין כרם, לפיכך יש חולות הנאלצות להתאשפז במרוחק ממשפחתן ומהמרפאות הקהילתיות המטפלות בהן לפני האשפוז ואחריו; שיבא מעניק שירות מרפאתי פעם בשבוע לחולות בוגרות הממתינות לאשפוז והמשתחררות מאשפוז על בסיס מינויים מרפאתיים של המרפאה הפסיכיאטרית הכללית92 ; אין כאמור בית שיקומי לחולות המשוקמות בדרום הארץ ובאזור ירושלים.
מבקר המ דינה מעיר כי, בניגוד להמלצת המומחים, מרבית המרכזים הרפואיים אינם כוללים מסגרות לכל שלבי הטיפול במחלה: טיפול מרפאתי, טיפול יום, אשפוז מלא, אשפוז יום ושיקום.
לפיכך ברוב אזורי הארץ נוצר חסר ברצף טיפולי, החיוני לטיפול בהפרעה.
המשרד השיב כי אין מחלוקת באשר לחש יבות הרצף הטיפולי, ואולם היעדר פריסה ארצית רחבה של השירותים מקשה בשלב זה את קיום הרצף.
הרפורמה בבריאות הנפש צפויה לאפשר זמינות של רצף השירותים.
היעדר מידע במשרד ובקופות כבסיס לקבלת החלטות היעדר מידע על עלויות הטיפול בהפרעות אכילה מידע לגבי עלויות החלופות השונות לטיפול בחולות בהפרעת אכילה נחוץ למאסדר לקבלת החלטות באשר לשיטות הטיפול היעילות וכתנאי לכלכלת בריאות נכונה.
בביקורת נמצא כי בידי המשרד ובידי הקופות אין מידע לאומי ופרטני באשר לעלויות הטיפול הרפואי בחולות בהפרעות אכילה, כגון טיפול ממושך ואשפוזים .
91 בזיו בצפת ניתן רצף טיפולי לבני נוער כולל מרפאה רב-מקצועית, טיפול יום, אשפוז מלא ואשפוז יום.
92 שיבא מסר כי יגיש בקשה לפתוח מרפאה, ויקצה מינויים מרפאתיים לטיפול בהפרעות אכילה.
חוזרים ונשנים של החולות הכרוניות; אבדן השתכרות של החולה וקרוביה הנדרשים לטפל בה; ונכויות בעקבות המחלה.
מנהל המחלקה להפרעות אכילה בשיבא בתל השומר מסר באפריל 2012 כי עלות אשפוזה של חולה כרונית אחת לדוגמה, שחזרה והתאשפזה 14 פעמים החל בשנת 2000 ועד שנת 2010 בבתי חולים משרד הבריאות 931 .
שונים, הסתכם בכ- 1,250,000 ש"ח; מכבי מסרה כי עלויות הטיפול הרפואי של חולות בהפרעות אכילה בשנת 2011 הן פי2.
ממטופלות שאינן חולות בהפרעה בביקורת נמצא כי המשרד והקופות טרם העריכו כלכלית את העלויות הישירות והעקיפות של הטיפול בהפרעות אכילה, ולא קבעו מהו הטיפול הכדאי יותר מהבחינה הכלכלית בהסתמך על העלויות הקיימות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הגורמים הנוגעים בדבר לבצע הערכה כלכלית אשר תקבע באילו מסגרות כדאי להשקיע, כדי לחסוך עלויות עתידות של טיפול בחולים כרוניים.
כך, למשל, יש לדון בצעדים האלה: הרחבת הטיפול המרפאתי לאיתור הפרעות אכילה ולטיפול מוקדם בהן; הקמת מחלקות אשפוז ייעודיות; הקמת בתים שיקומיים; והשקעה בחינוך למטרות מניעה.
היעדר מידע על מספר החולות, על חומרת מחלתן ועל תורי ההמתנה ראוי שבידי משרד הבריאות כמאסדר יהיה מידע לאומי אמין על מספר החולות בהפרעות אכילה המטופלות באשפוז, באשפוז יום, בטיפול יום ובמרפאות, ועל כלל החולות הממתינות לטיפול.
כך אפשר יהיה לאמוד את מספרן בדיוק רב יותר כבסיס לתכנון עתידי של כלל המערך, תוך כדי הסתייגות באשר למספר החולות שאינן מדווחות על מחלתן.
ואולם, בביקורת נמצא כי בידי משרד הבריאות אין מידע בדבר מספרן של החולות בהפרעות אכילה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי לא נערכו בארץ סקרים בנושא זה וכי מספר החולות שאושפזו עד היום עם אבחנה של הפרעת אכילה כלשהי הוא 2,099 .
משרד הבריאות מעריך כי סך הסובלות מהפרעות אכילה קשות הוא פי ארבעה מכלל המאושפזות.
הסיבה לפערים הגדולים בהערכת מספר החולות היא הטווח הנרחב של הפרעות האכילה: החל בהפרעות קלות ביותר, המצריכות הכוונה בלבד, ועד הפרעות קשות המחייבות טיפול מאומץ.
בעקבות תפוצתה הנרחבת של הרפואה הפרטית, מחלתן של חולות רבות אינה ידועה לקופה ולרו פאי המשפחה והילדים.
גורמים רבים בשוק הפרטי מטפלים בהפרעות אכילה: פסיכותרפיסטים; תזונאים; מאמני כושר; רופאי ספורט ועוד.
אין למשרד או לקופות מידע כמה חולות מטופלות בשוק הפרטי, ולהערכת מומחים מדובר באלפי חולות, שאינן במצב מסכן חיים.
היעדר תמחור ראוי והמחסור בתקינת כוח אדם אינם מאפשרים לרפואה הציבורית לספק שירות זמין ונגיש.
בכך תורם המשרד להתפתחות הרפואה הפרטית, תוך כדי קיפוח האוכלוסייה החלשה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי מהות הרפורמה לבריאות הנפש היא פיתוח שירותים אמבולטוריים זמינים ונגישים לרבות המסגרות לטיפול בהפרעות אכילה.
מנכ"ל המשרד הורה לקיים צוות חשיבה במטרה לפתח שירותים אמבולטוריים לסובלות מהפרעות אכילה בקופות.
כך תפחת צריכת השירותים במסגרות הפרטיות.
למשרד הבריאות אין מידע באשר לשיעורי התמותה האמיתיים מהמחלה, הנחשבים הגבוהים ביותר מבין כל המחלות הפס יכיאטריות, משום שסיבת המוות מוגדרת לעתים דום לב, קריסת מערכות כללית או אובדנות.
המחקרים מלמדים כאמור על שיעורי תמותה של 5%-15% .
:הביקורת העלתה גם כי למשרד אין מידע מרוכז בדבר תור ההמתנה מספר החולות הממתינות לאשפוז, אשפוז יום וטיפול מרפאתי בהפרעות אכילה וז מני ההמתנה - מידע חיוני לקבלת החלטות באשר להרחבת השירותים ולשיפור זמינותם.
המידע נמצא רק בידי המחלקות והמרפאות עצמן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שבידי משרד הבריאות יהיה מידע אמין על מספר החולות בהפרעות אכילה המטופלות באשפוז, באשפוז יום, בטיפול יום ובמרפאות ועל זמני ההמתנה לטיפול; על המשרד לקבוע אמות מידע לאיסוף נתונים מהימנים על תמותת חולות בעקבות ההפרעה.
היעדר מחקר בנושא הפרעות אכילה ישנה חשיבות לאיסוף מידע על ידי משרד הבריאות באשר למידת הצלחתם של טיפולים שונים להפרעות אכילה שישמש אותו כבסיס לקבלת החלטות.
גם המועצה הלאומית לבריאות הקהילה, שהתכנסה באפריל 2011 לדון בנושא הפרעות אכילה, המליצה להנהלת המשרד לבצע מחקר לאומי בנושא.
מהביקורת עולה כי המשרד לא ביצע סקר לאומי בנושא, ואף לא ערך מחקרים בנושאים החיוניים לקבלת החלטות, כגון מידת יעילותם ושיעורי הצלח תם של הטיפולים השונים ושל מסגרות הטיפול; מידת החלמתן של חולות לאחר שיקום.
נמצא כי חלק מבתי החולים, מבצעים מחקרים ומחזיקים בבסיסי מידע חשובים באשר לחולות שטופלו אצלם, כגון המחלקות להפרעות אכילה לבוגרות ולנערות בשיבא בתל השומר וכן המרפאה להפרעות אכילה ברמב"ם בחיפה.
למרות זאת, המשרד לא ניצל את המידע הקיים בידי המחלקות כבסיס לקבלת החלטות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לרכז את המידע הקיים ביחידות השונות בארץ, לנצל את המחקרים המבוצעים על ידי המוסדות הרפואיים וליזום מחקרים באשר למידת יעילותם של הטיפולים השוני ם ושל מסגרות השיקום, תוך כדי השוואתם לארצות אחרות.
כך ישמשו המחקרים הללו בסיס לקבלת החלטות לאומיות לטיפול במחלה.
אי-ביצוע פעולות בקרה של משרד הבריאות במחלקות להפרעות אכילה משרד הבריאות נושא כאמור בשני תפקידים: (א) אסדרת כלל נושאי הבריאות במדינה, ובכל ל זאת נושא הפרעות האכילה; (ב) הספקת שירותי בריאות בתחומים שבאחריותו על פי חוק ביטוח בריאות, לרבות תחום הפרעות האכילה הנכלל בשירותי בריאות הנפש.
במסגרת שני תפקידיו אלו אחראי המשרד לבצע פיקוח ובקרה על השירותים הניתנים לטיפול בהפרעות אכילה - הן על ידי יחידות המשרד ישירות והן על הגופים השונים, שמהם הוא רוכש שירותים.
ואולם, הביקורת העלתה כי משרד הבריאות אינו מבצע פעולות בקרה בתחום הפרעות האכילה במוסדות השונים ובבתי החולים, למעט שתי פעולות בקרה שבוצעו בשנים 2011 -2012 במחלקה להפרעות אכילה בשיבא, ובה השתתפו נציגי האגף לבריאות הנפש.
הבקרה הראשונה נערכה במרץ 2011 , ובה נמצא כי: המחלקה אינה מתוקננת בכוח אדם בהתאם למיטות המופיעות ברישיון בתקני עובדי מדינה, וצוות המחלקה מועסק ברובו באמצעות תאגיד הבריאות (קרן המחקרים); קיימת מצוקת מיטות, המתבטאת בתורי המתנה ארוכים ל אשפוז; יש צורך דחוף בשינויים מבניים שיאפשרו רצף טיפולי בין האשפוז לבין הטיפול בקהילה; יש צורך בהקמת יחידה בתוך המחלקה שתאפשר אשפוז כפוי ואשפוז בטיפול מוגבר לחולות הלוקות בסיבוכים רפואיים, העלולים לגרום למוות; יש צורך בכוח אדם בעל הכשרה מקצועית ייחודית.
הבק רה השנייה התקיימה ביוני 2012 , ובה צוינו פעם נוספת הממצאים שנמצאו בבקרה הראשונה, וכמו כן צוין בה היעדרו של נוהל להפעלת המחלקה להפרעות אכילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד ליצור מנגנון פיקוח ובקרה על השירותים הניתנים בתחום הפרעות האכילה הן ישירות על ידיו (לדוגמה בבתי חולים ממשלתיים) והן על ידי גופים שמהם הוא רוכש שירותים (בתי חולים כלליים, קופות חולים ומוסדות פרטיים).
מנגנון זה צריך להידמות למנגנוני הבקרה השוטפים והקבועים שהמשרד מפעיל במסגרת פעולות בקרה שהוא עורך במחלקות רבות בבתי החולים בארץ.
 הביקורת העלתה ליקויים בתפקודו של משרד הבריאות כמאסדר בנושא הפרעות האכילה: המשרד טרם גיבש תכנית לאומית לאבחון הפרעות אכילה, לטיפול בהן ולמניעתן.
מדובר במחדל מתמשך של המשרד האחראי על הטיפול בחולות בהפרעות אכילה.
על משרד הבריאות, בשיתוף האיגודים המקצועיים בתחום, ל התוות מדיניות במסגרת בניית המודל לטיפול במחלה.
בין השאר, עליו לבחון אם לקבוע חובת טיפול בהפרעת אכילה תוך כדי שילוב של טיפול תזונתי, פסיכולוגי ופסיכיאטרי.
ראוי שהמשרד יקבע הנחיות, במגבלות החוק וכללי הסודיות הרפואית, להעברת מידע בין המטפלים השונים באשר להתקדמות הטיפול, כאשר הטיפול אינו ניתן תחת קורת גג של מרפאה אחת.
כיוון שהתופעה של טיפול פרטי נפוצה מאוד בתחום הפרעות האכילה, מן הראוי שהמשרד בשיתוף האיגודים המקצועיים המומחים בתחום יתוו מדיניות ויקבעו אמות מידה ברורות והמלצות לטיפול גם לגורמים הפרטיים בתחום זה.
כך, למשל, עליו לקבוע חובה לתאם ולשתף פעולה באופן רציף בין אנשי המקצועות המטפלים בנפרד בחולה.
על המשרד ליצור רצף טיפולי החיוני לטיפול בהפרעה, כך שהמרכזים הרפואיים יכללו מסגרות לכל שלבי הטיפול במחלה כפי שהמומחים ממליצים: טיפול מרפאתי, טיפול יום, אשפוז מלא, אשפוז יום ושיקום.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד כי המשרד והקופות טרם העריכו כלכלית את העלויות הישירות והעקיפות של הפרעות אכילה, ולא קבעו מהו הטיפול הכדאי יותר מהבחינה הכלכלית; על המשרד לאסוף מידע הקיים במחלקות הייעודיות וליזום מחקרים בתחום באשר למידת יעיל ותם של הטיפולים השונים ושל מסגרות השיקום, תוך כדי השוואה לארצות אחרות, כדי שישמשו בסיס לקבלת החלטות לאומיות לטיפול במחלה.
הרפורמה בבריאות הנפש והשפעתה על הטיפול בהפרעות אכילה .
הטיפול בהפרעות האכילה נעשה בתחומים שונים: ( 1 ,) תחום בריאות הנפש הכלול בתוספת השלישית של חוק ביטוח בריאות ואשר נמצא באחריותו הישירה של משרד הבריאות; (2 ) תחומים רפואיים כלליים ומקצועיים (רפואת משפחה וילדים, גינקולוגיה, אורתופדיה, קרדיולוגיה ועוד); (3 ) תחומים פרא -רפואיים, לרבות תזונה ודיאטה, שעליהם מופקדות קופות החולים.
ההליכים לביצוע הרפורמה בבריאות הנפש החלו בשנת 1995 , ובשנת 2006 הוסכם בין משרד הבריאות למשרד האוצר, כי האחריות הביטוחית של שירותי בריאות הנפש תועבר לקופות החולים החל בינואר 2007 .
הקופות הסתייגו מן ההסכם, וביולי 2007 עברה בקריאה ראשונה הצעת חוק שנועדה להסדיר את העברת האחריות לקופות.
אולם עד 2012 לא קודמה הצעת החוק93 .
,בעקבות העיכוב המתמשך ביישום הרפורמה, וכל עוד לא עבר הנושא לאחריותן נמנעו הקופות מלפתח את הטיפול בהפרעות אכילה.
המשרד מצדו נמנע מלהוסיף תקנים למיטות אשפוז פסיכיאטריות כדי שלא לייקר את העלות הכרוכה בהעברת הטיפול בבריאות הנפש לקופות.
כך, למשל, מסרה מרפאת הנוטרים ברעננה כי הכללית נמנעת מלהוסיף למרפאה שירות של אשפוז יום, על אף יתרונותיו במניעת אשפוזים, כל עוד הרפורמה אינה מתבצעת.