HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היועץ המשפטי של המכון מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הוא מטפל בעצמו בנושאים משפטיים רבים, לרבות בסוגיות ליבה שונות של המכון (בהיקף קטן), וכך החל ביצירת בסיס ידע פנימי במכון.
סוגיות ליבה שאינן בטיפולו הוא מפנה לאחד המשרדים החיצוניים המעניקים שירות למכון בהתאם לנוהל37 בהתחשב הן בעלות הטיפול והן בצורך לביזור הטיפול בנושאי ליבה.
לפיכך הוא מפנה נושאים לטיפול משרד א', בעיקר כאשר לדעתו דרוש טיפול קודם של גורם המכיר טוב במיוחד את המקרה.
עוד מסר היועץ המשפטי של המכון כי הרחבת מאגר היועצים בנושאי ליבה והעובדה שאין עוד תלות במשרד א' אפשרה לו להקטין את העלות לשעת עבודה בתחום התדיינות של משרד א' בשיעור של 50% .
בעבור שעת עבודת שותף נמצא כי בשנת 2014 לא הגיעמשרד א' 38 למכסת 1,500 שעות העבודה השנתיות שתמורתן בכל מקרה הוא מקבל תשלום.
בשנת 2015 עבר משרד א' את המכסה בשל העובדה שטיפל במסגרת שעות אלו גם בנושאים שאינם נושאי ליבה ובהתדיינויות.
נמצא כי במסגרת ההתקשרות הקבועה, בחודשים ינואר עד אפריל 2016 חייב משרד א' את המכון בגין 228 שעות עבודה (מתוך כ-614 שעות עבודה), תמורת טיפול בנושאים שאינם נושאי ליבה.
עוד נמצא כי בחודשים ינואר עד מרץ 2016 מתוך518 ,שעות עבודה שאותן חייב משרד א' במסגרת ההתקשרות הקבועה 193 שעות עבודה בוצעו על ידי עורכי דין שכירים שעלות שעת עבודתם נמוכה בהרבה מעלות לשעה במסגרת ההתקשרות הקבועה.
משרד מבקר המדינה מציין כי אלמלא היה נחתם הסכם התקשרות קבועה בהיקף של 1,500 שעות עם משרד א', מצב שהיה מאפשר לו להפנות נושאים אלו או את חלקם למשרד ג' או לטיפול במסגרת חיוב לפי שעות עבודה - החיוב היה נמוך יותר באופן ניכר.
מנכ"ל המכון הקודם מסר בתגובתו כי הוא הורה להתחיל בצמצום פעילות ההתקשרות הקבועה עם משרד א', וכי בעקבות פעולותיו נוצר ידע פנימי במכון, וכיום אין עוד תלות במשרד א'.
מ"מ המנכ"ל השיב ביוני 2016 .
כי טרם נוצר במכון מוקד ידע מְּספק בתחומי הליבה לדבריו הידע שיש בידי משרד א' ואיכות השירות שנתן עולים על אלו שמעניקים משרדים חיצוניים אחרים.
לדעתו יש להעביר למשרד א' גם התדיינויות בתיקי נזיקין והתייעצויות במכרזים וברכש כדי למלא את מכסת שעות ההתקשרות הקבועה.
לדבריו העברת נושאים אלו למשרד ג' תיצור תשלום כפול, כל עוד לא נוצלו שעות ההתקשרות הקבועה עם משרד א'.
עוד מסר שהמנכ"ל שפרש קבע כי משרד א' יטפל בענייני ליבה בשל היותו המומחה הראשון במעלה בארץ בנושאי ליבת המכון, .
37 נוהלי מכון התקנים, נוהל47 , טיפול בנושאים משפטיים, מעודכן ליום 2.
38 בשנת2014 הופנו למשרד א' עבודות בהיקף של1,336 .
שעות מכון התקנים | 853 .
וכי אם לא יעסוק בנושאי הליבה אז אין הצדקה להמשך העסקתו.
משרד ג' יטפל בעניינים האחרים.
כמו כן קבע המנכ"ל שפרש שיש להביא להחלטה משותפת שלו, של היועץ המשפטי ושל מ"מ המנכ"ל, את הבחירה לאיזה משרד מהמשרדים יש להעביר את הטיפול בהתדיינויות.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי לנוכח הפער במחיר בין עלות שעת ייעוץ משפטי בהתקשרות לפי שעה לבין התקשרות קבועה, שהיא יקרה בהרבה, אם יחליט המכון להתקשר בהתקשרות הקבועה עליו לצמצם באורח ניכר את מספר השעות הכלולות בה וכן להוריד את עלותה.
כמו כן עליו לעמוד על כך שיוכל לקבל במסגרת ההתקשרות הקבועה את כל סוגי השירותים המשפטיים ולא רק את נושאי הליבה.
כך יפחת הסיכון שהמכון ימצא את עצמו מתקשה לקבל את מלוא התמורה - דהיינו, מלוא מכסת השעות - שבגינה משלם המכון כספי ציבור לא מעטים.
המכון מסר בתגובתו בעניין הייעוץ המשפטי הפנימי כי יעדכן את הנהלים וההנחיות לגבי הטיפול בסוגיות משפטיות.
התקשרות עם משרד חיצוני ב' .
משרד ב' מעניק שירותי ייעוץ למכון ומתמחה בנושא דיני עבודה, והוא בעל ניסיון בדיני עבודה במגזר הציבורי.
נמצא כי עם משרד ב' לא נחתם הסכם זה כשבע שנים, וכי המכון ממשיך לעבוד עמו על פי הסכם משנת 2009 '.
משרד ב מספק ייעוץ משפטי למכון בנושאי יחסי עבודה במשך יותר מ-30 שנים.
יש לציין כי פועלים בשוק כמה וכמה משרדים של עורכי דין בעלי ניסיון וידע ביחסי עבודה בשירות הציבורי.
היועץ המשפטי של המכון מסר בתגובתו כי הליך של קבלת הצעות מכמה משרדי עורכי דין לקבלת ייעוץ בתחום דיני עבודה י צא למכרז בקרוב, וכי בסיום ההליך ייחתם הסכם עם המשרד שייבחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון למפות את צרכיו המשפטיים ולבחון את הנושאים שמן הראוי שיטופלו על ידי יועץ משפטי פנימי.
כמו כן עליו להגביר את מאמציו ליצירת מאגר ידע פנימי בנושאי ליבה של המכון.
שימוש ביועצים משפטיים חיצוניים המשמשים תחליף מלא לטיפול המשפטי הפנימי בנושאי הליבה, והעסקתם שלא בהתאם ל עקרון השוויון והצדק החלוקתי , עלולים לפגוע בתפקוד המכון בטווח הארוך.
התקשרות עם עובד בכיר לשעבר במכון .
בהתאם לנוהלי מכון התקנים, על עובדי המכון להקפיד ולשמור על אובייקטיביות בפעולותיהם ועל היעדר משוא פנים ביחסיהם עם לקוחות המכון.
עובד מכון לא יגרום במעשה או במחדל, לפקפוק בקרב גורם שלישי בהשגת המטרות הללו39 ; גם ענייניהם של קרובים או מקורבים של עובד עשויים להעמיד אותו במצב של חשש לניגוד עניינים.
כיוון שכך, "עניין אישי" של העובד ייחשב גם עניין אישי של קרוב או מקורב40 .
בנוהל הסכמים של אגף בניין, המעודכן ליולי 2009, נקבע שכל הסכם עם לקוח חייב להבטיח שהמכון יעבוד על פי מחירון המכון בהתאם ובכפוף למדיניות המחירים של נוהלי האגף.
עוד נקבע כי חריגה ממדיניות המחירים של המכון, מותרת רק באישור מראש של מנהל האגף ובתיאום עם המנכ"ל.
11 הפיק אגף בניין חשבונית בגין בדיקת איכות בנייה שנערכה בביתו של בכיר לשעבר במכון בעת ששימש בתפקיד.
הבדיקה כללה בדיקת איכות עבודות גמר לפני מסירת הדירה, מידות חללים בדירה, שיפועי ריצוף בתא מקלחת, איכות ריצוף וחיפוי פנים מקרמיקה ומידת אנכיות ומישוריות טיח פנים.
החשבונית הופקה בהנחה של 50% מתעריף המכון.
עלות ביצוע הבדיקות לפני מתן ההנחה עמדהעל 12,840 ,ש"ח ועלות הבדיקות לאחר ההנחה עמדה על 6,420 ש"ח בתוספת מע"ם.
עוד נמצא כי החשבונית הופקה על שם רעייתו של הבכיר לשעבר, וכי אינה נושאת את אישורו של מנהל האגף אלא של עובדים זוטרים.
הבכיר לשעבר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ביקש לרכוש את השירות מהמכון לפי התנאים אשר מקבל כל לקוח מן הציבור.
הוא קיבל את החשבונית מהמכון בלי שביקש הנחה כלשהי, ושילם את הסכום הנקוב על גבי החשבונית מידית וללא ערעור.
עוד מסר שלא העלה על דעתו שיש בעיה כלשהי בכל הקשור לנהלים פנימיים במכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על עובד צי בור לנהוג בדרך ההולמת את מעמדו, את תפקידו ואת חובותיו.
בכלל זה עליו להקפיד שלא תיווצר אפילו מראית עין של ניגוד עניינים, ולכן היה עליו להודיע למכון כי יש לו נגיעה אישית לבדיקה, ולהימנע מ לקבל הנחה כאמור ללא בדיקה ואישור של ההיבטים האתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי עליו להבטיח אי-הישנות מקרים מעין אלה, ולבחון כיצד ניתנה הנחה על מחירון המכון ללא אישור מנהל האגף כנדרש בנוהלי המכון.
המכון מסר בתגובתו מיוני כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי הנושא ייבדק על ידי המבקר הפנימי.
כמו כן יעדכן המכון את נהליו הפנימיים.
39 נוהלי מכון התקנים, נוהל69 , טוהר המידות, כללי טוהר מידות בסיסיים, מעודכן ליום2.
40 נוהלי מכון התקנים, נוהל52 , טוהר המידות, מניעת ניגוד עניינים, מעודכן ליום5.
ליקויים בהעסקתו של עובד בכיר .
שיבוץ והעסקה לקויים של עובד בכיר .
מכוח חוק יסודות התקציב, מוחלות בפועל על עובדי גופים מת וקצבים, לרבות המכון, הוראות שונות הנוגעות לתנאי עבודה ושכר, לרבות חלק מההוראות המשתקפות בתקנון שירות המדינה (להלן- תקשי"ר)41 .
בתקשי"ר נקבע שאישור מינוי בפועל של עובד לתפקיד באופן זמני כממלא מקום מותנה בכך שתשמר לו משרתו עד תום המינוי הזמני.
בהסכמת העובד מות ר לשמור לו משרה אחרת המתאימה לו, שדרגתה כדרגת משרתו הקבועה.
גם בנוהל המכון בנוגע ל"ממלאי מקום לתפקידים ניהוליים ומנהלים בפועל", נקבע שבכתב המינוי יירשם שעם סיום תפקידו כמנהל בפועל, יוחזר המנהל לתפקידו הקודם או לכל תפקיד אחר המקביל לתפקידו הקודם, עליו יסכימו שני הצדדים, ושתנאי העסקתו יחזרו למצב ערב מינויו לתפקיד שבכתב המינוי.
05 מונהעובד המכון מר יצחק רוזנברגר (להלן - העובד) לתפקיד ממלא מקום מנהל אגף בניין, בעודו משובץ בתקן מנהל תפעול באגף המינהל.
באוגוסט 2009 חתם עמו המכון על הסכם ליציאתו לחל"ת (חופשה ללא תשלום) עד סוף אוגוסט 2010 בהסכם נקבע בין היתר כי ייתכן שתקופת החל"ת תוארך עד סוף אוגוסט 2011 וכי עם שובוישובץ "בתפקיד מנהל פיתוח עסקי ו/או שיווק בתחום הבניה והתשתיות או בתפקיד ניהולי אחר".
באפריל 2010 מונה עובד אחר לתפקיד ממלא מקום מנהל אגף בניין.
10 חזר העובד מחופשתו.
נמצא כי משרתו הקבועה והתקן שבו משובץ העובד באגף המינהל מאפריל 2005 נשמרו עבורו ולא שונו, אך מיום חזרתו ועד מועד סיום הביקורת לא החזיר אותו המכון לתפקיד מנהל תפעול.
נמצא כי מנכ"ל המכון הקודם, מר דני גולדשטיין יצר תפקידים חדשים במכון שאינם נתונים בניהולם ובפיקוחם של אגפי המכון אלא תחת ניהולו הישיר, ושיבץ בהם את העובד: בדצמבר 2010 קיבל העובד מאת המנכ"ל הקודם מינוי בכתב לתפקיד מנהל פרויקט ERP שאותו מילא מביתו עד ביטול הפרויקט כשנה מאוחר יותר על ידי מנכ"ל המכון הקודם; בתחילת שנת 2012 הטיל המנכ"ל הקודם על העובד את התפקיד ליצור למכון פעילות בשיתוף מכון EFQM42 .
בתחום ההדרכה למצוינות בארגונים העובד עסק גם בפרויקט זה מביתו בלי שהיה אחראי על עובד כלשהו של המכון.
41 בסעיף29 (א) לחוק יסודות התקציב, נקבע כי גוף מתוקצב או גוף נתמך לאיתיר שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות, או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישור שר האוצר.
בסעיף 29 (ב) לחוק נקבע "על אף האמור בכל דין, כל הסכם או הסדר בטל במידה שהוא נוגד את הוראות סעיף קטן (א)".
מכון התקנים נכלל בהגדרת החוק.
הסכמי השכר והטבות כספיות אחרות הקשורות לשכר ובכללן תנאי החזרה מחל"ת כפופים לתקשי"ר ומצויים בפיקוח של הממונה על השכר באוצר.
42 European Foundation for Quality Management - EFQM , ארגון ללאמטרות רווח שמקום מושבו בבלגיה יצר תכנית להכשרת עובדים בארגונים למצוינות, ובכך ביקש לייעל את פעילות הארגונים.
גולדשטיין יצר הֶסדר .
מדי יום במכון וממילא .
בידי המכון לא נמצאו .
ומקום ביצועה נמצא כי המנכ"ל הקודם של המכון מר דני גולדשטיין יצר הֶ סדר שלא תועד בכתב, ולפיו העובד קיבל שכר מלא בלי שנכח מדי יום במכון וממילא בלי שהחתים את שעון הנוכחות במכון.
העובד הזין את דוח שעות העבודה שלו ישירות למערכת השעות המקוונת של המכון, ואלו אושרו לתשלום על ידי המנכ"ל הקודם עצמו או על ידי מנהלת לשכת המנכ"ל.
בידי המכון לא נמצאו פרטים כלשהם בדבר מהות העבודה שביצע ומקום ביצועה.
נמצא כי על אף הדרישה בתקנון המכון, הסדר חריג זה לא הובא לידיעת הוועד הפועל, וכי הוועד הפועל ממילא לא נתן לו את אישורו.
מנהל משאבי אנוש ומינהל מסר בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה כי בהתאם לנוהלי העבודה, מנהלי אגפים בכירים יותר מהעובד ועובדים זוטרים יותר ממנו מחויבים בהחתמת שעון הנוכחות שלהם, ונמצאים מחוץ למכון לפרקי זמן קצובים בלבד.
כמו כן, מסר כי מנכ"ל המכון הקודם הורה לו לקבל את דיווחי שעות העבודה ששלח העובד בדוא"ל.
מר רוזנברגר מסר במאי 2016 למשרד מבקר המדינה (להלן- תגובת העובד) כי מרגע שובו ארצה פנה למנכ"ל הקודם בבקשה שיאפשר לו למלא תפקיד ההולם את כישוריו והעומד בהסכם שחתם לפני יציאתו לחל"ת, אולם נדחה.
גם יו"ר ועד העובדים פנה למנכ"ל אך ללא הועיל.
עוד מסר כי "בפועל התפקיד שניתן לי היה מנהל פרויקט ERP .
ללא עובדים עליהם הייתי ממונה, ללא מזכירה וללא משרד יתרה מכך, במסגרת זו לא ניתן לי להתחבר למערכות המידע במכון, לרבות תכנית עבודה שנתית, דוחות כספיים ואחרים".
כמו כן מסר כי "ביחס לעובדה שלא נכחתי הק[ במכון מידי יום.
יודגש כי עובדה זו הייתה בידיעת המנכ"ל".
]ודם המנכ"ל הקודם מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי העובד מועסק במסגרת ההסכם הקיבוצי, וכי לא הייתה באפשרותו לסיים את עבודתו במכון בלי שהדבר היה מעורר התנגדות בקרב ועד העובדים ושיבושים בעבודת המכון.
המכון מסר בתגובתו כי העובד הוא עובד קבוע במסגרת הסכם קיבוצי מאושר.
העובד יצא לחל"ת וסיכם עם הנהלת המכון בהסכם חתום וחד-משמעי, כי עם שובו לישראל יימצא לו תפקיד ניהולי מתאים.
עם שובו לארץ מהחל"ת הוא מונה על ידי המנכ"ל הקודם למנהל פרויקט הטמעת מערכת ERP .
אחרי שפרויקט זה לא יצא אל הפועל, בשל עלותו הגבוהה, מונה העובד ש' לנהל את פרויקט EFQM , שהוא בעל חשיבות רבה למכון ואף למשק הישראלי.
עוד מסר כי העובד אמנם לא נכח פיזית במשרדי המכון במשך חלק מהתקופה האמורה, אך אין זה מעיד על היקף העסקתו, שכן חלק מפעילותו בוצעה מחוץ לחצרי המכון, בייחוד בתקופה שבה קידם וניהל את פרויקט EFQM, תפקיד שמטבע הדברים חייב אותו לבצע פעילות שיווקית ברחבי הארץ.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את ההסדר שיצר המנכ"ל הקודם, ולפיו שולם שכר מלא לעובד בלי שנכח במכון בקביעות במשך למעלה מארבע שנים ובלי שקיבל המכון פרטים כלשהם בדבר מהות העבודה שביצע ומקום ביצועה.
ההסדר מנוגד לנוהלי העבודה במכון, ועלול לפגוע גם בתדמית המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי היה עליו לפעול בהתאם לתקשי"ר לשילוב העובד עם חזרתו מחל"ת.
גם שומרי הסף כשלו בתפקידם כיוון שאף שעובדות ההעסקה החריגה היו ידועות למנהל הכספים, למנהל משאבי אנוש ומינהל, ליועץ המשפטי ולמבקר הפנימי, אף לא אחד מהם פנה בנידון לוועדת הביקורת ולוועד הפועל.
על הוועד הפועל להידרש לדרך הפעולה הבלתי תקינה שבה נהג המנכ"ל הקודם, אשר יש בה כדי לפגוע בטוהר המידות, במינהל תקין ובמילוי חובת הזהירות בתאגיד ציבורי.
כמו כן על הוועד הפועל למפות את הליקויים במנגנוני הבקרה במכון שאפשרו להסדר זה להתקיים ולטפל בכשלים כדי למנוע הסדרים מעין אלו בעתיד.
המכון מסר בתגובתו ממאי כי העסקת העובד תיבחן על ידי מ"מ יו"ר המכון ּוועדת הביקורת של הוועד הפועל, ותטופל כנדרש.
ממצאי הבדיקה יועברו למשרד מבקר המדינה עם סיומה.
המכון מסר בתגובתו ביוני כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי החליט שיציאה לחל"ת, שתיארך יותר משנה, תחויב באישור מראש של ועדת הארגון.
ליקויים בניהול פרויקט EFQM .
במרץ 2012 נחתם הסכם בין המכון לבין ארגון EFQM .
נמצא כי פרויקט EFQM שאותו ארגן העובד מביתו הוא בעל פעילות בהיקף מזערי43, מפני שסך ימי הלימודים שארגן העובד במשך ארבע שנות הפרויקט היו 18 ימים בלבד (תשעה קורסים המורכבים מיומיים של לימודים כל אחד); כן התברר כי לקורסים היה לקוח חוזר מרכזי אחד: מחוז צפון של משרד החינוך.
מנכ"ל המכון הקודם מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי לדעתו היה פוטנציאל להצלחה לפרויקט EFQM, .
ורק בדיעבד עלה כי לא צלח העובד מסר בתגובתו כי הפרויקט נמצא בראשיתו, וכי אין מדובר בפרויקט שנועד להפיק רווח למכון אלא בפרויקט ארוך טווח שנועד לעודד מצוינות, לפתח יכולות חדשות במכון ולסייע לתעשייה בישראל.
משרד מבקר המדינה מציין כי לא נמצאה עבודת מטה מקדימה הבוחנת את ביצוע הפרויקט ולא נמצאה החלטה לפתוח בו שלא למטרות רווח מתוך העדפתו על פני .
43 בשנים 2015-2012 עמד סך ההכנסות מהפרויקט על כ-309,000 ש"ח, הוצאותיו כ-182,000 ש"ח ועלות שכרו של העובד הייתה גדולה פי 6 .
בערך מההכנסות מהפרויקט 858 | דוח שנתי 67א .
חלופות אחרות העומדות בפני המכון.
כ מו כן לא נמצא שיש לפרויקט לקוחות מהתעשייה בישראל ולא עלו עדויות ליכולות שפותחו במכון בזכות הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי על אף היקף הפעילות הדליל במשך ארבע שנים, לא נקט המנכ"ל הקודם שום פעולה, ובכלל זה הוספת פרויקטים או תחומי אחריות לעובד.
נוסף על כך, רק בישיבת הוועד הפועל בינואר 2015 דיווח המנכ"ל הקודם באמירת אגב לחברי הוועד הפועל על פעילות המכון במסגרת הארגון.
המנכ"ל הקודם לא הציג את תקציב הפעילות ואת תוצאותיה, ולא נידונה משמעות הפעילות במסגרת הארגון.
המכון מסר בתגובתו מיוני כי "ההמלצה מקובלת ", והוסיף כי "אין מתפקידו של הוועד הפועל לאשר פעילות מקצועית מהסוג הנ"ל, וזה תפקידו של המנכ"ל בלבד".
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי תקנון המכון קובע כי בידי הוועד הפועל הסמכות "לאשר תחומי פעילות חדשים של המכון", וכי פעילותו במסגרת ארגון EFQM טרם אושרה על ידי הוועד הפועל.
זאת ועוד, נוכח עלות העסקתו הגבוהה של העובד, עולה ביתר שאת החשיבות שבהצגת הפרויקט לוועד הפועל.
תשלום תוספות שכר לעובד כממלא מקום מנהל אגף .
05 מונה העובדלתפקיד ממלא מקום מנהל אגף בניין, בעודו משובץ בתקן מנהל תפעול באגף המינהל וממלא אותו במקביל.
07 הודיע מכון התקנים באמצעות מנהל משאבי אנוש ומינהל של המכון דאז לממונה על השכר במשרד האוצר על שינוי בשכרו של העובד.
במכתב הוא מסר כי העובד מונה "לתפקיד מ.
זאת בנוסף לתפקידו כמנהל התפעול של המכון.
בשל התוספת לתפקידו הוחלט להגדירו כמקביל לראש מעבדה".
השינוי בשכר כלל תוספת שעות גלובלית של 25 שעות בתעריף של125% משעת עבודה רגילה ושל 25 שעות בתעריף של150% , וכןכלל תשלום תוספת ניהול לשכרו בשיעור של 25% משכרו.
בנובמבר 2011 נחתם הסכם קיבוצי במכון התקנים שכעבור כחוד ש אושר על ידי הממונה על השכר.
כאמור בהתאם לחוק יסודות התקציב ולקבוע בתקשי"ר, עם סיום תפקיד של ממלא מקום יחזרו תנאי העסקת העובד למצב ערב מינויו בתוספת הגידול בשכרו, שהיה אמור לקבל עקב צבירת שנות ותק בלבד.
והשני - העובד נמצא כי אף על פי שבעת החתימה על ההסכם הקיבוצי, העובד לא כיהן עוד כממלא מקום מנהל אגף הבניין , מכון התקנים כלל את העובד ברשימת העובדים הזכאים לתוספת שעות גלובלית ולתוספת כוננות44 גלובליתבלי ליידע את הממונה על השכר.
עוד נמצא כי העובד ממשיך לקבל את תוספת הניהול בשיעור 25% משכרו ללא ידיעת הממונה על השכר כי אינו ממלא את תפקיד מילוי מקום מנהל אגף בניין ואינו אחראי עוד על עובד כלשהו.
כמו כן נמצא כי במערכת השכר "חילן" המשמשת את מכון התקנים לצורך חישוב השכר, רשומים שני עובדים כממלאים את תפקיד ממלא מקום מנהל אגף בניין - הראשון הוא העובד הממלא תפקיד זה בפועל, והשני - העובד.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המנכ"ל הקודם והמנכ"ל הפורש של המכון ועל שומרי הסף במכון להורות על תשלום לעובד בהתאם לעובדה שאינו משמש עוד ממלא מקום מנהל אגף בניין ולהודיע על כך לממונה על השכר.
עוד מצופה היה מהעובד להסדיר את שכרו באופן המתיישב עם העובדה שאינו ממלא עוד את תפקיד ממלא מקום מנהל אגף הבניין.
בחוסר פעולתם אפשרו המנכ"ל הקודם, העובד ושומרי הסף מתן תשלום של מאות אלפי שקלים מהקופה הציבורית באופן שאינו עומד לכאורה בהוראות הדין החלות.
לדעת משרד מבקר המדינה על הממונה על השכר לבחון את צורת ההעסקה ואת תשלום השכר לעובד מיום חזרתו מן החל "ת, ובמידת הצורך לפעול להשבת כספים ששולמו ביתר, ככל שהיו כאלה.
המכון מסר בתגובתו מיוני כי יפעל בהתאם להחלטות הממונה על השכר.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי עליו להקפיד הקפדה יתרה כי השכר ששילם לעובד עולה בקנה אחד עם הוראות החוק והנהלים45 , ונעשה בהתאם לכללי המינהל התקין, ומן הראוי שהמכון יתייעץ מראש עם הממונה על השכר בנושאי שכר.
סגן בכיר לממונה על השכר במשרד האוצר מסר ביוני 2016 בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי אגף הממונה על השכר רואה בחומרה את הממצאים האמורים, וכי אלה הועברו ליחידת האכיפה באגף, שתבחן את תנאי העסקתו של העובד ואת תשלומי השכר ששילם לו המכון במהלך התקופה המתוארת בדוח הביקורת.
אם ימצא האגף ששולמו תשלומים שלא בהתאם לאישורים שנתן, הממונה על השכר יפעיל את סמכותו על פי סעיף 29 .
לחוק יסודות התקציב לטיפול בחריגות שכר .
44 כוננות היא תוספת המשולמת לעובד תמורת נכונותו להעמיד את עצמו לרשות העבודה לפרקי זמן שונים, כפי שהוקצו לו, מעבר לשעות העבודה הרגילות, לצורך ביצוע מטלות שלשמן הן הוקצו.
45 ראו נוהלי המכון, נוהל186 , ממלאי מקום לתפקידים ניהוליים ומנהלים בפועל, מעודכן ליום 5.
בנוהל נקבע בין היתר כי בסיום תפקיד של ממלא מקום יחזרו תנאי העסקת העובד למצבם ערב מינויו בתוספת הגידול בשכרו, שהיה אמור לקבל עקב צבירת שנות ותק בלבד.
מדיני מכרז לקוי לתפקיד מנהל שווק ופיתוח .
לאחר תחילת הביקורת, פרסם מכון התקנים ביום 4.
16 מכרז פנימיברמת מנהל מעבדה, לתפקיד מנהל שיווק ופיתוח תחומי עסקים, הכפוף ישירות למנכ"ל.
חלק מתיאור התפקיד כולל בניית תכנית שיווק שנתית ומתווה לתכנית שיווק רב-שנתית למכון.
בהתאם להסכם העבודה הקיבוצי החל במכון, ועדת המכרז הפנימי תהיה מורכבת משלושה נציגי המנהל, נציג הוועד ונציג ההסתדרות.
16 התקיים המכרז לתפקיד (להלן - המכרז הראשון), שאליו נגשו עובד א' והעובד.
העובד זכה ונבחר פה אחד למלא את תפקיד.
ועדת המכרז הראשונה לא עמדה בתנאי ההסכם הקיבוצי46, והמכון כינס ועדת מכרז חדשה (להלן - המכרז השני) ביום 27.
נמצא כי מנכ"ל המכון שפרש שוב נכח בהרכב ועדת המכרז השני.
עוד נמצא כי חבר הוועדה, יו"ר המכון לשעבר, יצא במהלך הישיבה והשאיר פתק עם דרך הצבעתו.
המכון מסר בתגובתו כי בשנת 2015 ,הוצע לעובד לכהן בתפקיד מנהל פיתוח עסקי הוא עבר שתי ועדות מכרזים ומונה לתפקיד זה בפברואר 2016 .
משרד מבקר המדינה מציין: בג"ץ קבע47 כי "אסור הוא חבר ועדת מכרזים שתהא לו דעה קדומה.
ויתן לדעה קדומה להוליך אותו, כי אז לא ימלא באמונה תפקיד שהוטל עליו למלאו.
חברי ועדה או חבר ועדה היודעים מראש מה יחליטו - מועלים בתפקידם", ומעיר למכון כי מן הראוי שהמכון יוודא כי הליכי המכרזים שהוא עורך נעשים בהתאם לנהליו.
פעילות פוליטית של עובד בכיר במכון .
הלכה פסוקה היא כי על עובד הציבור, ובכלל זאת על עובד הרשות המקומית לשמור בעיני הציבור על תדמית ניטרלית, שאינה משועבדת להשקפה פוליטית מוגדרת48 .
הלכה זו נובעת מהמבנה הא-פוליטי של השירות הציבורי בישראל.
חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט-1959 (להלן- חוק סיוג פעילות) קובע כי לא יתרים עובד המדינה שום כספים, ולא יגבה ולא יקבל כספים שנתרמו לאיזו מטרה שהיא זולת לאוצר המדינה וזולת מתוקף תפקידו; לא יהיה חבר בהנהלה הפעילה של מפלגה או של גוף מדיני; לא יארגן אסיפה פומבית בעלת אופי מדיני; ולא ישתתף בת עמולה פומבית, בכתב או בעל פה, לבחירות לכנסת.
בהתאם להנחיות היועץ המשפטי לממשלה49 אין לראות באיסורים המנויים .
46 בהסכם נקבע כי במכרז לתפקיד בדרגת מנהל ומעבה על ועדת המכרזים לכלול חמישה חברים.
16 הועדה כללה שלושה חברים בלבד.
המנכ"ל שפרש שימש כחבר ועדה.
47 בג"ץ3751/03 יוסי אילן נ' עיריית תל-אביב -יפו.
48 עש"מ5/86 גדעון ספירו נ' נציב שירות המדינה, פ"ד מ(4 )227 .
49 ,הנחיות היועץ המשפטי לממשלה פעילות מפלגתית של עובדי מדינה ועובדי רשויות מקומיות, 1.
) מכון התקנים | 861 .
והשתתף בפעילותה בחוק סיוג הפעילות , רשימה סגורה הן בעניין סוגי האיסורים החלים על עובד מדינה והן בעניין סוג עובדי הציבור שחל עליהם החוק50 .
15 פרסםהמבקר הפנימי ונציב תלונות הציבור במכון התקנים בקרב עובדי המכון תמצית מהוראות החוק החלות על עובדי המכון, בהיותו גוף ציבורי, לגבי האיסור לעסוק בפעילות פוליטית.
15 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים.
נמצא כי מר רוזנברגר, הנמצא באחת הדרגות הבכירות במכון 51 ,משמש מיום 17.
15 יו"ר ועדת הכספים של מפלגת העבודה והשתתף בפעילותה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הכנת תקציב מפלגת העבודה היא עבודה משותפת של מזכ"ל המפלגה ושל המנהל הכללי ומנהל הכספים - כל זאת לפי הנחיות יו"ר המפלגה.
על תהליך זה מפקחת ועדת הכספים של המפלגה.
אחרי שהוועדה דנה בתקציב ומאשרת אותו, הוא מובא לדיון במזכירות הלשכה (שגם בה חבר מר רוזנברגר), שהיא הגורם המאשר את התקציב לביצוע.
מחלקת כספים יחד עם ועדת הכספים עוקבת אחר ביצוע התקציב ו העמידה ביעדים.
עוד עולה כי יש תרומות הנכללות כחלק מהכנסות מפלגת העבודה וכלולות במסגרת התקציב.
15 שלח אחד מחברי הוועד הפועלמכתב ליו"ר המכון הקודם מר רן כהן, למנכ"ל המכון הקודם מר דני גולדשטיין ולכל חברי הוועד הפועל, שבו הוא מבקש את התייחסות המכון לפעילותו המנוגדת לתקשי"ר של עובד המכון מר רוזנברגר.
המבקר הפנימי מר מוטי מזרחי פנה למר רוזנברגר לשם קבלת תגובתו.
15 מסר למכון כי הוא מאשר שתפקיד יו"ר ועדת הכספים של מפלגת העבודה הועבר אליו ביום 17.
לדבריו תפקידו הוא לייעץ לענייניה הכספיים של המפלגה וכי "מאז המינוי השתתפתי בישיבת ועדת כספים אחת שהתקיימה ביום 1.
15 בשעות0019-0020 , התפקיד אינו קשור ישירות לבחירות.
אני משתתף באירועים כמו כל אזרח מן השורה.
כפי שעולה מתשובתי פעילות זו אינה פעילות פוליטית אלא פעילות פרטית אותה אני עושה בשעותי הפנויות".
עוד ציין בתשובתו כי אינו מקבל שכר או תמורה אחרת עבור התפקיד, וכי התפקיד דורש שעות מעטות בחודש בשעות הערב והלילה.
תשובה זו הועברה ליועץ משפטי חיצוני המעניק שירותים למכון בבקשה לקבל את "התייחסותו המהירה לנושא ".
בהתייחסותו הסביר כי בנסיבות המקרה שתוארו, לדעתו לא חרג מר רוזנברגר מן הנהלים המקובלים במכון.
עוד ציין כי אם לדעת המכון יש טעם לפגם בהתנהלות מסוג זה, ניתן לשקול .
50 לפי תזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע"א-2011 , הייתה כוונה להחיל חלק מהאיסורים הללו על עובדי תאגידים ציבוריים, כגון המכון, בצורה מפורשת.
כך קובע סעיף 65 :של תזכיר החוק "על עובד התאגיד הציבורי ועל חברי מועצה יחולו הוראות חוקים אלה, אלא אם נקבע אחרת בחוק המקים - (1 ) חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט-1959 ; (2 , התשכ"ט]נוסח משולב[ ) חוק הבחירות לכנסת-1969( ;3 ) חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט-1969( ;4 ) חוק שירות הציבור (מתנות), התש"מ-1979( ;5 ) הוראות הנוגעות לעובדי ציבור בחוק העונשין, התשל"ז-1977( ;6 ) חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963 , בשינויים שיקבע שר האוצר בהסכמת שר המשפטים, לגבי כלל התאגידים הציבוריים, סוגים של תאגידים ציבוריים או תאגידים ציבוריים מסויימים".
51 כאשר מדובר בעובדי ציבור חלים עליהם חוק סיוג פעילות מפלגתית ותקנון השירות של שירות המדינה (התקשי"ר).
במקרה שמדובר בעובדים באחת מארבע הדרגות הבכירות של דירוג חלים איסורים רבים יותר.
ככל שהמכון לא החיל על עצמו את התקשי"ר, הוראות אלו אינן חלות על עובדיו במישרין.
לקבוע נוהל האוסר במפורש על מנהלים בכירים לקחת חלק בפעילות מדינית ומפלגתית.
נמצא כי המבקר הפנימי, המנכ"ל הקודם ויו"ר הוועד הפועל הקודם הסתפקו בתשובתו הקצרה של מר רוזנברגר ולא דרשו ממנו נתונים ומסמכים נוספים לאימות דבריו.
כמו כן לא שיתפו את היועץ המשפטי הפנימי של המכון כשומר סף.
15 מסר מר רוזנברגר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי השתתף בשתי ישיבות שהתקיימו בשעות הערב , וכי הוא ממשיך בתפקידו כיו"ר ועדת הכספים של מפלגת העבודה.
הפנייה אליו לשמש בתפקיד באה באופן אישי מיו"ר המפלגה, והוא לא הביא את ההצעה לבחינה בפני מנהל משאבי האנוש של המכון או המנכ"ל.
כמו כן לא התייעץ עם ועדת האתיקה של המכון ולא קיבל ייעוץ משפטי פרטי עובר להסכמתו לשמש בתפקיד.
עוד מסר כי המכון לא הורה לו להפסיק את פעילותו בהנהלת המפלגה, כי בתקופה שעברה מאז תשובתו למכון התקיימה ישיבה נוספת של ועדת הכספים, וכי ועדת הכספים מפקחת על הכנת תקציב המפלגה ועל ביצועו.
מר רוזנברגר לא מסר למשרד מבקר המדינה את עובדת מינויו למזכירות הלשכה, וכן לא מסר על פעילותו במסגרתה.
מר רוזנברגר גם לא מסר כי נכח בפגישות נוספות.
16 למשרד מבקר המדינה מסר מר רוזנברגר (להלן- תגובת מר רוזנברגר מיוני) כי השיב רק לעניין פגישות של ועדת הכספים, מאחר שהבין שנשאל רק לגביהן.
בפגישה שהתקיימה עמו ב-27.
16 מסר מר רוזנברגר כי נכח בפגישות נוספות מאז תשובתו למכון במרץ 2015 שעליהן לא דיווח למשרדמבקר המדינה.
15 מסר המבקר הפנימי במכון לנציגי משרד מבקר המדינה כי שוחח על דעת מנכ"ל המכון עם מר רוזנברגר וביקש ממנו להפסיק את הפעילות לאלתר.
16 מסר מנכ"ל המכון לנציגי משרד מבקר המדינה כי החיל את הוראות פרק 4 משמעת וסדר בתקשי"ר על עובדי המכון.
בתגובתו מסר המכון כי הכין נוהל האוסר על פעילות פוליטית של עובדיו.
הנוהל מתבסס על עקרונות התקשי"ר והוא נמצא בתהליכי אישור במכון.
מר רוזנברגר מסר בתגובתו מיוני 2016 כי לדעתו כללי התקשי"ר אינם חלים על עובדי המכון, וכי כל שינוי בהסכמי העבודה ובכלל זה החלת התקשי"ר מותנים בהסכמת העובדים.
נמצא כי הישיבה ביום 17.
15 , שעליה דיווח מר רוזנברגר , התקיימה בשעות הצהריים ולא בערב, כפי שמסר.
מפרוטוקול הישיבה עולה כי מר רוזנברגר מונה נוסף על יו"ר ועדת הכספים52 גםלחבר מזכירות הלשכה.
עוד נכלל בסדר היום של .
52 מר רוזנברגר הוסף כבעל זכות חתימה נוסף בקבוצת הכספים של המפלגה, והוסמך לפתוח חשבון נאמנות בבנק בהתאם להסכם הקיבוצי של עובדי המפלגה ולחתום על כל המסמכים הנדרשים.
מר רוזנברגר לא דיווח .
לכנסת העשרים הישיבה עדכון בעניין עבודת מטה הבחירות המשותף לכנסת העשרים53 .
נמצא כי מר רוזנברגר לא דיווח למבקר הפנימי במענה לשאלתו על השתתפותו בישיבה זו ועל תוכנּה.
מפרוטוקול ישיבת מזכירות לשכת מפלגת העבודה שהתכנסה ביום 19.