HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נאמר בסיכום הישיבה כי תוקם ועדת היגוי לפרויקט, והיא תעסוק, בין היתר, בקביעת מיקום המתקנים, והודגש כי "יגובש הסכם בין כל הצדדים -מועצה - התאחדות ובמשותף מול המשכ"ל".
24 כאמור, המשכ"ל לא התקשרה במישרין עם הרשויות המקומיות, אלא עם הקבלנים שזכו בביצוע הפרויקט ברשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה העלה כי שני סעיפים מרכזיים מסיכום הישיבה לא יושמו: לא הוקמה ועדת ההיגוי האמורה, ולא נחתם הסכם בין ההתאחדות למועצה.
לפיכך לא מוסדרות במלואן התחייבויו תיהן ההדדיות של ההתאחדות והמועצה בעניין הפרויקט, ובהן התחייבותה של ההתאחדות כלפי המועצה להקצות 5 מיליון ש"ח לפרויקט.
בפועל, תרשומת סיכום הפגישה בין ראשי ההתאחדות למנכ"ל המועצה, שהתקיימה במאי 2005 ונרשמה בידי מנכ"ל המועצה, היא המסמך המשמש בסיס לשותפות בין ההתאחדות למועצה בביצוע הפרויקט.
מנכ"ל המועצה הסביר למשרד מבקר המדינה ביולי 2007 כי לנוכח "היחסים הטובים" בין ההתאחדות למועצה לא היה צורך בהסכמים בכתב בין הגופים לגבי מחויבויותיהם לפרויקט.
המועצה כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי היא עבדה בשיתוף פעולה מלא עם ההתאחדות, ואי-הקמת ועדת ההיגוי היא עניין סמנטי במהותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה ולהתאחדות כי תרשומת סיכום פגישה אינה תחליף הולם להסכם מחייב בעל תוקף משפטי המפרט את זכויותיו וחובותיו של כל צד בביצוע הפרויקט, וכי אין לקבל את ההסבר ש"היחסים הטובים" בין הגופים מייתרים הסכם ביניהם.
ואכן, בהיעדר הסכם בין הגופים המעגן בכתב את התחייבויותיהם ואת אחריותם בפרויק ט, נוצרה אי -בהירות לגבי התחייבותה של ההתאחדות למימון הפרויקט ומועד יישומה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה ומהודעת חשב ההתאחדות ממאי 2007 עולה כאמור כי בעת שהתקיימה הישיבה, מאי 2005 , לא היה להתאחדות מקור תקציבי שיכסה את הפער של 1.
5 מיליון ש"ח שבין התחייבותה למימון הפרויקט ובין המענק של ההתאחדות האירופית לביצועו.
נוכח אי -קיומו של הסכם כאמור והמחלוקת בין ההתאחדות למועצה לגבי התחייבותה הכספית של ההתאחדות במקרה שתכנית הקמת המגרשים תבוצע בהיקף חלקי בלבד, לא ברור כיצד תמומש התחייבותה הכספית של ההתאחדות לגבי הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה גם את אי -הקמת ועדת ההיגוי לפרויקט, שעל הקמתה סוכם כאמור בין הצדדים.
ועדה כזאת הייתה אמורה לשמש מסגרת לגופים השותפים בפרויקט לצורך תיאום וקבלת החלטות, כדי שהפרויקט יבוצע באופן תקין ועל פי הדרישות.
מלבד זאת, נמצאו ליקויים העשויים להצביע על מחלוקת וחוסר תיאום בין ההתאחדות, המועצה והמשכ"ל בביצוע הפרויקט.
להלן דוגמאות: (א) רק במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא פנתה המועצה להתאחדות ודרשה שהיא תעביר את הכספים שהתחייבה להקצות למימון הפרויקט.
באוקטובר 2006 כתב סמנכ"ל הכספים של המועצה לחשב ההתאחדות: "כידוע לך המועצה וההתאחדות לכדורגל .
על]מתקנים[ סיכמו על פרויקט משותף להקמת-פי סיכום זה המועצה הקצתה סכום של 15 מיליון ש"ח וההתאחדות הקצתה סכום של 5 ,מיליון ש"ח.
עד היום שלמה המועצה ממקורותיה, עבור הפרויקט 6,000,000 ש"ח.
חלקכם בפרו יקט הוא %2525 ולכן עליכם לשלם לנו 1,500,000 ש"ח.
נא הודע לי כיצד יתבצע התשלום".
ביוני 2007 פנה שוב סמנכ"ל הכספים של המועצה להתאחדות וחזר על דרישתו שההתאחדות תעביר את הסכום .
25 היקף הפרויקט הוא20 מיליון ש"ח, ומתוכם התחייבה המועצה לשלם15 ( מיליון ש"ח75% ) וההתאחדות התחייבה לשלם5 ( מיליון ש"ח25%.
) המועצה להסדר ההימורים בספורט 1287 .
במכתב צוין כי "במידה ולא נקבל את התשלום עד 30/8/07 , תקזז המועצה את הסכום לה היא זכאית, מסכומי ההקצבות המגיעות להתאחדות".
בספטמבר 2007 , לאחר שפניות חוזרות ונשנות להתאחדות לא נענו, הודיע חשב המועצה למשרד מבקר המדינה כי עד מועד זה קיזזה המועצה מכספים שהייתה אמורה להעביר להתאחדות סך של 3 מיליון ש"ח מתוך 5 מיליון ש"ח שההתאחדות התחייבה להקצות לפרויקט.
בנובמבר 2007 כתבה המועצה למשרד מבקר המדינה כי קיזוז הכספים מסכומי ההקצבות להתאחדות נעשה על פי קצב התקדמות הפרויקט, וכי "עם גמר החשבון יקוזז סכום היתרה, באופן שתושלם התחייבותה של ההתאחדות להעברת 5 .
"מיליון ש"ח לטובת הפרויקט (ב) משרד מבקר המדינה מעיר כי מתשובת ההתאחדות דלעיל עולה, בין היתר, שהיא סבורה כי היא מחויבת לממן 25% מעלות הפרויקט, ואם עלותו תהיה נמוכה מ-20 מיליון ש"ח היא תשלם רק את חלקה היחסי, כלומר פחות מ-5 .
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, אם היה נחתם חוזה בין הצדדים והיה מצוין בו, בין היתר, היקף המימון של השותפים בפרויקט, הייתה נמנעת אי -הסכמה זו בין ההתאחדות למועצה.
ההתאחדות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 כי אם חלקה במימון הפרויקט יגיע לסכום הגבוה מהסכום שקיבלה מההתאחדות האירופית, היא תתקצב את הסכום הנוסף בתקציבה לשנת 2008 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת ועדת היגוי משותפת להתאחדות ולמועצה הייתה עשויה להועיל בניהול הפרויקט.
כאמור, למזכירות ההתאחדות ולהנהלתה נמסרו דיווחים לא מדויקים לגבי מהלך הפרויקט ואמות המידה לבחירת הרשויות המקומיות שבתחומן יוקמו המגרשים.
ההתאחדות, שיזמה את הפרויקט והייתה אמורה להיות גם שותפה בביצועו, הייתה בפועל גורם שולי בביצועו והמידע שהגיע אליה בעניין ביצוע הפרויקט היה דל ולקה באי-דיוקים מהותיים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ציינה המועצה כי החלטות לגבי הפרויקט התקבלו בשיתוף נציגי ההתאחדות, והם עודכנו לגבי מצב הפרויקט בעל פה ובכתב.
משרד מבקר המדינה מציין שלא נמצא תיעוד לעדכונים שציינה המועצה בתשובתה.
יו"ר ההתאחדות דאז מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2007 כי לא היה מעורב בנושא הפרויקט וסמך על נציגי ההתאחדות בוועדת ההיגוי המשותפת לה ולמועצ ה שייצגו את האינטרסים שלה בפרויקט.
ההתאחדות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא רואה ביישום הפרויקט ביישובים שבהם מתגוררים ילדים רבים את מיצוי הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת ההיגוי האמורה כלל לא הוקמה, ולכן תשובתו של יו"ר ההתאחדות מעוררת תמיהה.
זאת ועוד, מממצאי הביקורת דלעיל עולה כי רבים מהיישובים הנזקקים המשתייכים לאשכולות החברתיים -כלכליים הנמוכים ביותר לא נהנו מהפרויקט ויותר מגרשים הוקמו ביישובים המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים גבוהים יותר, אף שמטרת הפרויקט הייתה לעזור לשכבות החלשות ביותר.
מ כאן שהמשאבים שהועמדו לרשות הפרויקט לא נוצלו באופן המיטבי 1288 דוח שנתי58ב .
התקשרות המועצה עם המשכ"ל .
המשכ"ל הוקמה, כאמור, כדי לתכנן ולבצע פעולות כלכליות ומשקיות עבור גופים מוניציפליים של השלטון המקומי "על מנת להביא לידי תועלת, חסכון וייעול".
בדוח מבקר המדינה על הביקורת ברשויות המקומיות מדצמבר 200526 :נאמר, בין היתר "חוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים), התשל"ב- 1972 (להלן- חוק המכרזים המשותפים), מאפשר לרשות מקומית, על פי אשור של שר הפנים, להתקשר על פי מכרז שפרסם ארגון או מוסד ציבורי.
משכ"ל והחברה הבת שלה - החברה לפיתוח משאבי אנוש בשלטון המקומי ( 1995 ) בע"מ (להלן- פמ"א) עוסקות בשני תחומי פעילות: עריכה ופרסום של מכרזי מסגרת עבור הרשויות המקומיות 27 ; ומתן שירותי ניהול, תיאום ופיקוח (להלן - שירותי הניהול) לפרויקטים ברשויות המקומיות שבחרו להתקשר עם קבלנים וספקים שזכו במכרזי המסגרת.
משכ"ל ופמ"א (להלן - החברות) גובות מן הרשויות המקומיות עמלה עבור שירותיהן".
"חוות הדעת ונוהל משרד הפנים מאפשרים לרשויות המקומיות להתקשר על פי מכרזי המסגרת, בלי להזדקק לשירותי ניהול מהחברות דווקא.
הביקורת העלתה כי מאחר שהחברות רואות בשני השירותים שהן מציעות לרשויות המקומיות (עריכת מכרזי מסגרת ושירותי הניהול) מכלול אחד, נוצרה זיקה בין שני השירותים, וברוב ההתקשרויות שעשו רשויות מקומיות על פי מכרזי המסגרת, הן רכשו מהחברות גם שירותי ניהול.
בפעילותן כרכו החברות, שלא על פי חוות הדעת ונוהל משרד הפנים, את השימוש במכרזי המסגרת בקבלת שירותי ניהול.
החברות לא קבעו עמלות נפרדות לשימוש במכרזי המסגרת ולשירותי הניהול; משרד הפנים אישר מכרזי מסגרת אף שלא נקבעו בהם שיעורי העמלות, שלא כאמור בנוהל של משרד הפנים.
החברות נהגו להעביר לרשויות מקומיות תוצאות של הליכי התמחרות בי ן קבלנים וספקים, כשעמלות הניהול כבר נכללו במחירי ההצעות.
חלק מבעלי התפקידים ברשויות מקומיות כלל לא ידעו שהם יכולים להתקשר על פי מכרז המסגרת בלי למנות את החברות למנהלות הפרויקט שמכרז המסגרת עסק בו ובלי לקבל מהן שירותי ניהול".
"לדעת משרד מבקר המדינה בעצם קיומה של זיקה זו יש כדי לפגוע בתחרות החופשית במגזר ניהול הפרויקטים.
על כן, ראוי למנוע מצב שבו האישורים שנותן משרד הפנים לרשויות המקומיות להתקשר על פי מכרזי מסגרת שפרסמו החברות, ישמשו כמנוף להרחבת פעילותן של החברות בשוק ניהול הפרויקטים" (ההדגשה במקור).
עמדת משרד מבקר המדינה בדוח האמור הייתה שעל המשכ"ל להפריד בין הצעת המחיר לניהול המכרז להצעת המחיר לניהול הפרויקט עצמו, כדי לאפשר לגופים המקבלים את ההצעות לשקול אם ברצונם להתקשר עם חברות אחרות לצורך ניהול פרויקטים.
26 דוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, דצמבר 2005 ', עמ282.
27 מכרזי מסגרת הם מכרזים פומביים שמשכ"ל ופמ"א מפרסמות לגבי תחומים שונים בעלי עניין לכלל הרשויות המקומיות.
משכ"ל ופמ"א בוחרות בכל מכרז מסגרת כמה זוכים, והרשות המקומית המעוניינת בכך מחליטה אם להתקשר עמם באמצעות המכרז.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1289 .
המשכ"ל השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי שני תחומי עיסוקה משפיעים זה על זה ומפרים זה את זה, ויש לה יתרון בשלב הביצוע משום שהיא מכירה היטב את תנאי המכרזים שהיא מפרסמת.
עוד ציינה המשכ"ל כי שילוב של עריכת מכרז וניהול פרויקט מקובל בגופים ציבוריים.
היא הוסיפה שההסכם עם המועצה היה ייחודי: כל הפרויקטים נבחרו ואושרו על ידי המועצה וההתאחדות ולא על ידי הרשויות המקומיות, וההתקשרות למתן שירותי ניהול ופיקוח הייתה בין המועצה למשכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, המשכ"ל הייתה מחויבת להפריד בין הצעת מחיר לניהול המכרז לאספקת המתקנים בפרויקט ובין הצעת מחיר לניהול הפרויקט עצמו, והסבריה לגבי היתרונות בשילוב שני התחומים וייחודיות ההסכם עם המועצה אינם פוטרים אותה ממחויבות זו.
בדיון שהתקיים ביולי 2005 .
סיכמו המועצה והמשכ"ל את לוח הזמנים לביצוע הפרויקט עוד סוכם בין הצדדים שכל פנייה של המשכ"ל לרשויות המקומיות בעניין הפרויקט תיעשה באישור המועצה ובתיאום מלא עמה.
בדיון לא השתתף נציג מטעם ההתאחדות ולא הועלה צורך בתיאום לוח הזמנים עם ההתאחדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שההתאחדות היא שיזמה את הפרויקט, היה על המועצה להקפיד לזמן את נציגי ההתאחדות לכל דיון בעניינו, ואילו ההתאחדות הייתה צריכה לדרוש מהמועצה לשלבה בקבלת ההחלטות הקשורות בפרויקט וכי כל מידע רלוונטי לגבי הפרויקט יועבר לידיעתה ולהתייחסותה.
ההתאחדות לא דרשה זאת גם לאחר שהתברר לה כי היא אינה משולבת כלל בקבלת ההחלטות הנוגעות לפרויקט ולא מועבר אליה מידע רלוונטי בנושא.
בספטמבר 2005 חתמה המועצה על מזכר הבנות (להלן- ההסכם) עם המשכ"ל לשם ביצוע מכרז לאספקת המתקנים ולהתקנתם וניהול הפרויקט.
בהסכם פורטה התמורה שתשלם המועצה למשכ"ל בגין ניהול הפרויקט.
להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין ההסכם בין המועצה למשכ"ל: (א) בהסכם לא צוין המספר הכולל של המתקנים שיוקמו וגם לא צוינו כמויות המתקנים שיוקמו בכל תקופה ומועדי הקמתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרם של נתונים מהותיים אלה בהסכם היה בו כדי לפגוע בהשגה יעילה של יעדי הפרויקט ובבקרה על התקדמותו.
נוסף על כך, מאחר שהצלחתו של הפרויקט הייתה תלויה במאמץ שיווקי של המבצע מן הראוי היה לבחון אם יש מקום לתמרץ את המשכ"ל באמצעות הענקת תמורה לפי מספר המגרשים שיוקמו בפועל ומועדי הקמתם28.
המשכ"ל ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 כי לא היה מקום לקשור בין שכר טרחתה למספר המתקנים שיוקמו, מאחר והפ רויקט אופיין בחוסר ודאות כל הקשור ליעדיו "וזאת בשל התלות בגורמים שלישיים - הרשויות המקומיות.
28 יצוין כי בהסכם לא נקבע הסכום הכולל שתקבל המשכ"ל עבור ניהול הפרויקט, אלא נקבע סכום חודשי שתקבל.
בעניין זה ראו להלן עמ' 1289.
הפרויקט לפנות לרשויות מקומיות רבות וללוות את המעוניינות שביניהן משלב איתור הקרקע לטובת הפרויקט ועד לשלב הקמת המגרש בפועל, גם אם לעיתים בשל נתונים שונים, שלא היו תלויים בחברה, לא יצא הפרויקט אל הפועל".
(ב) בדוח מבקר המדינה האמור שעסק במשכ"ל נאמר, בין היתר, כי שיעורי העמלות שגובה המשכ"ל בגין עריכת מכרזים ובגין שירותי הניהול הם 1% עד 10.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוגוסט 2007 שילמה המועצה למשכ"ל בגין הפרויקט כ -12 מיליון ש"ח, מתוכם כ -9 מיליון ש"ח בגין הקמת המגרשים וכ-3 מיליון ש"ח בגין עמלת ניהול על פי ההסכם.
מכאן שעד המועד האמור שילמה המועצה למשכ"ל בגין עריכת המכרזים וניהול הפרויקט עמלה בשיעור גבוה וחריג של כ- 25% .
מהמסמכים אי-אפשר לדעת מדוע שולמה ע מלת ניהול בשיעור כה גבוה וחריג, אף שהפרויקט אינו מורכב, היקפו הכספי אינו גדול והתשלום למשכ"ל לא התבסס על השגת יעדים של מספר מגרשים ומועדי הקמתם.
המועצה הסבירה כי שיעור העמלה האמור נובע מתשלום חלק הארי של התמורה למשכ"ל בתחילת הפרויקט.
נוסף על כך, הסבירה המועצה כי כל עוד הפרויקט לא הסתיים אי -אפשר לקבוע את שיעור העמלה ששולמה בו.
לדעת המועצה, הפרויקט היה מורכב לניהול, ועמלה בשיעור 15% מהיקפו הכספי היא סבירה לחלוטין.
גם המשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה ש"יש להתייחס לעמלה הכוללת אשר הייתה אמורה להיות משולמת לה במסגרת הפרויקט, אל מול יעדי הפרויקט והיקפיו, וזאת במועד חתימת החוזה".
עוד כתבה המשכ"ל כי לו הפרויקט היה מסתיים בתאריך היעד שלו, אוקטובר 2006 , היה שיעור העמלה13% בלבד, ושיעור זה אינו חריג בהתחשב במורכבות הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שרובם המכריע של המ תקנים כבר הוקמו במועד סיום הביקורת, כבר אפשר להעריך כי שיעור העמלה יהיה גבוה ואף גבוה מן השיעור שנקבה בו המועצה.
זאת ועוד, מהנתונים עולה שהעמלה הגבוהה למשכ"ל נבעה במידה רבה משיטת התשלום שנקבעה לה ולחברה א', שעמה התקשרה לצורך פיקוח על הקמת המתקנים ושיווק הפרויקט לרשויות המקומיות - תשלום לפי משך זמן הפרויקט.
(ג) המועצה לא בחנה את האפשרות להפריד בין קבלת שירותים לניהול מכרז להקמת המגרשים ובין קבלת שירותים לניהול הפרויקט לפני שהתקשרה עם המשכ"ל.
זאת ועוד, בהסכם בין המשכ"ל למועצה לא הייתה הבחנה בין התמורה שתשלם ה מועצה בגין השירותים לניהול המכרז לתמורה שתשלם בגין ניהול הפרויקט, ולכן אי-אפשר לדעת כיצד מתפלג התשלום האמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, המועצה הייתה צריכה לשקול להפריד בין הפעילויות, לקיים מכרז נפרד לקבלת שירותי ניהול לפרויקט, ולהתקשר למטרה זו עם הגורם שהצעתו הייתה הראויה ביותר מבחינת האינטרסים שלה.
אי -הפרדה זו אפשרה למשכ"ל לממש את היתרון שהוקנה לה בתחום עריכת מכרזים עבור רשויות מקומיות ולכרוך אותו בתחום ניהול הפרויקט, שעוסקות בו חברות רבות בשוק29 .
בכריכת מתן שני השירותים יחד נהנתה המשכ"ל מיתרון לא הוגן בנושא ני הול הפרויקט.
כאמור, לצורך ניהול הפרויקט התקשרה המשכ"ל עם חברה פרטית .
29 בעניין זה ראה בדוח מבקר המדינה על הביקורת ברשויות מקומיות , דצמבר 2005.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1291 .
ולמעשה שימשה בתחום זה גורם מתווך בלבד בין המועצה לחברה שניהלה את הפרויקט בפועל.
מכאן שלמועצה לא היה כל יתרון בהתקשרות עם המשכ"ל לצורך ניהול הפרויקט, ואת פעולת ההתקשרות עם חברה פרטית היא יכלה לעשות בעצמה.
כאמור, המשכ"ל קיבלה עמלת ניהול גבוהה וחריגה, וממסמכי המועצה והמשכ"ל אי -אפשר לדעת מדוע שילמה לה המועצה עמלת ניהול בשיעור כה חריג.
המשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי המועצה היא גוף סוברני ולא נכפו עליה שירותים שונים בכריכה אחת: "בפני המועצה הוצגו כלל השירותים שמציעה החברה ויתרונותיה היחסיים היכולים לסייע בהוצאתו לפועל וקידומו של פרויקט ייחודי זה.
אין ספק כי לאור המורכבות והייחודיות של הפרויקט שנפרס במקביל על רשויות מקומיות רבות ברחבי הארץ, העדיפה המועצה באופן מושכל וסביר ביותר, ל קבל את מלוא השירותים מגורם מקצועי אחד".
כמו כן ציינה המשכ"ל כי סיפקה מערכת שלמה של שירותי ניהול, פיקוח ובקרה, ולא הייתה רק גורם מתווך.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמועצה לא בחנה הצעות של חברות אחרות העוסקות בניהול פרויקטים, היא לא יכלה לדעת אם הצעת המשכ"ל הייתה ההצעה הטובה והמתאימה ביותר שהייתה יכולה לקבל לביצוע העבודה.
זאת ועוד, את עיקר מערכת שירותי הניהול לפרויקט סיפקה חברה אחרת שהמשכ"ל שכרה את שירותיה.
(ד) מאחר שאינטרס ההתאחדות והמועצה הוא להגדיל ככל האפשר את מספר המגרשים שיוקמו בפרויקט בתקציב נתון ולקצר את משך הקמתם, אינטרס זה היה צריך לבוא לידי ביטוי בהסכם שנחתם עם המשכ"ל ובהסכם בין המשכ"ל לחברה שניהלה עבורה את הפרויקט, אולם משרד מבקר המדינה העלה שלא כך היה.
להלן הפרטים: (1) בהסכם בין המועצה למשכ"ל (שנחתם כאמור בספטמבר 2005 ) נקבעה התמורה למשכ"ל כדלהלן: ( 1 ) עם חתימת ההסכם- 680,000 ( ;ש"ח2 ) במועד קביעת הזוכים במכרז - 800,000 ( ;ש"ח3 ) מינואר 2006 עד אוקטובר 2006 - סך חודשי של 120,000 ש"ח.
אם הפרויקט יימשך לאחר אוקטובר 2006 , תהיה החברה זכאית ל- 60,000 ש"ח בגין כל חודש נוסף; אם היקף העבודה במסגרת הפרויקט יהיה גדול מ -20 מיליון ש"ח (כולל מע"מ), תהא החברה זכאית לתקורה נוספת בשיעור 8% מהיקף העבודות שיבוצעו במסגרת הפרויקט, נוסף על הסכום האמור.
(2) בהסכם (ללא תאריך- ראו בעניין זה להלן) בין המשכ"ל לחברה א' נקבעה התמורה כדלהלן: (1 ) במהלך התקופה שבין 1.
05 - שכר טרחה חודשי קבוע בסך 50,000 ( ;)ש"ח (לא כולל מע"מ2 ) במהלך התקופה שבין 1.
06 - שכר טרחה חודשי קבוע בסך 68,625 .
)ש"ח (לא כולל מע"מ מההסכמים דלעיל עולה כי לאחר השלב הראשוני של חתימת ההסכם וקביעת הזוכים במכרז, שבו שולמה תמ ורה מוגדרת למשכ"ל, התשלומים למשכ"ל ולחברה א' שולמו על פי משך זמן הפרויקט.
במתכונת זו יש תמריץ להאריך את משך הפרויקט וכך להגדיל את הסכום המצטבר של שכר הטרחה.
המשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי הפרויקט אופיין בחוסר ודאות לגבי תוצאותיו, ובשל היקף המשאבים שנדרשו מטעם המשכ"ל כדי להוציאו אל הפועל, לא היה מקום להתנות את שכר הטרחה במספר המגרשים שיוקמו.
עוד כתבה המשכ"ל כי היא דואגת בראש ובראשונה לאינטרס של הרשויות המקומיות, ולכן היא פועלת להשלמת הפרויקטים שהיא מנהלת בחיסכון וביעילות, לעתים קרובות בניגוד לשיקולים כלכליים.
חברה א' כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי היא לא התקינה בעצמה את המתקנים ולא הייתה לה שליטה על לוח הזמנים של הפרויקט, והיא פעלה במלוא המרץ כדי לקדם את הפרויקט בדרך המיטבית, ככל שהדברים היו בידיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא בפרויקטים שהצלחתם תלויה במאמץ שיווקי של הקבלן המבצע יש חשיבות לתמרץ אותו באמצעות יצירת קשר בין שכר הטרחה שלו להצלחת הפרויקט ולסיומו במועד בהתאם ללוח הזמנים שנקבע.
המועצה הייתה צריכה לפרט בהסכם עם המשכ"ל את מספר המתקנים שיוקמו במסגרת הפרויקט ואת מועדי הקמתם ולקבוע בהסכם כי התשלומים ישולמו לפי מספר המתקנים שתצליח להקים בפועל ולא לפי משך זמן הפרויקט.
נוסף על כך, היה עליה לוודא כי הנתונים בהתקשרויותיה של המשכ"ל עם גורמים שונים במסגרת הפרויקט יהיו תואמים לנתונים אלה בהתקשרותה של המשכ"ל עמה.
על המועצה ומוסדותיה לבדוק בהק דם את הנסיבות לחתימת ההסכם עם המשכ"ל במתכונת האמורה, מה היו הסיבות לגיבוש ההסכם במתכונת זו, ואילו גורמים במועצה היו שותפים לגיבושו של ההסכם במתכונת זו.
על המועצה לפעול על פי המתחייב מתוצאות בדיקה זו ולנקוט את הצעדים הדרושים למניעת הישנות הדבר בהתקשרויותיה האחרות.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1293 .
התקשרויות המשכ"ל במסגרת הפרויקט .
בדוח מבקר המדינה על המשכ"ל30 :נאמר, בין היתר, בעניין מעמדה המשפטי כדלהלן "בתי המשפט 31 מצאו לנכון להחיל נורמות מתחום המשפט המנהלי על תאגידים הפועלים בתחום המשפט הפרטי ולהם מאפיינים ציבוריים, וכך לראות בתאגידים אלה גופים דו -מהותיים.
משכ"ל מאוגדת כחברה פרטית בעירבון מוגבל, אך יש לה מכלול תכונות המלמדות על זיקתה לתחום הציבורי ומאפיינות גוף דו-מהותי, כאמור.
משום כך אפשר לראות במשכ"ל גוף שמתקיימים בו תנאים דומים לתנאים המתקיימים בגופים שבתי המשפט מגדירים אותם בפסיקתם גופים 'דו-מהותיים'.
כגופים דו -מהותיים החברות אמורות להיות כפופות לכללי המשפט המנהלי החלים על גופים ציבוריים, לרבות החובה לפעול בהגינות ובסבירות, בלי שיקולים זרים, מתוך שוויון וללא אפליה" (ההדגשה אינה במקור).
משרד מבקר המדינה בדק באיזו מידה פעלה המשכ"ל על פי הנורמות שנקבעו בדוח האמור בעניין התקשרויותיה במסגרת הפרויקט.
התקשרות עם חברה א' בהסכם בין המשכ"ל לחברה א' (שנחתם, כאמור, ללא תאריך) הזמינה המשכ"ל מהחברה תיאום ופיקוח בכל הקשור להזמנת הפריטים הכלולים במכרז שערכה המשכ"ל לצורך הפרויקט, לאספקתם ולהתקנתם על פי תנאי המכרז.
העבודות שהוזמנו מחברה א' במסגרת ההסכם היו, בין היתר, שיווק הפרויקט לרשויות המקומיות (שכנוע הרשויות שנמצאו זכאיות למגרש לבקש את הקמתו), ליווי שלבי התכנון והביצוע ודיווח תקופתי למשכ"ל, קביעת התיקונים הדרושים במתקנים שהוקמו ורישום העבודות שלא בוצעו לפי התכניות או הוראות הבטיחות של מכון התקנים.
התמורה שנקבעה לחברה א' בהסכם הייתה, כאמור, שכר טרחה חודשי קבוע.
נוסף על כך, בהסכם ניתנה אפשרות למשכ"ל להעסיק את חברה א' גם בעבודות שאינן מתוקצבות על ידי המועצה32 , לפי שכר טרחה של%45 .
משרד מבקר המדינה העלה כי לפני התקשרות המשכ"ל עם חברה א' לצורך ביצוע הפרויקט לא פנתה המשכ"ל לחברות אחרות שעוסקות בבקרה ובפיקוח על פרויקטים בבקשה שיציעו הצעות להתקשרות.
30 דוחמבקר המדינה על הביקורת ברשויות המקומיות , דצמבר 2005 ', עמ283 .
31 ראו בעניין זה בג"ץ 731/86 מיקרודף נ' חברת החשמל לישראל בע"מ ו-2 'אח, פ"ד מא( 2 ) 449 ; ע"א מספר הליך 294/91 חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום, פ"ד מו(29 )464 ; ע"ב (תל אביב -יפו) 300851/98 מפעל הפיס נ' גדעון גדות ואח' (מובא מתקדין).
32 הכוונה לעבודות יישור השטח והכנתו למתקנים, שנעשו על חשבון הרשויות המקומיות.
אם הרשויות היו פונות למשכ"ל לביצוען, חברה א' הייתה מבצעת אותן תמורת העמלה דלעיל.
המשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי היא פועלת על פי הכללים החלים על הרשויות המקומיות ותקנות העיריות (מכרזים), התשמ"ח - 1987 , וכי תקנות אלה פוטרות לחלוטין מחובת מכרז לגבי "התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים, או יחסי אמון מיוחדים, כגון: עבודות תכנון, פיקוח, מדידה, שמאות, ייעוץ וכיוצא באלה" (ההדגשות במקור).
כמו כן צ יינה המשכ"ל כי בפרויקט היה צורך ביועצים בעלי התמחות מולטי דיסציפלינרית שבכללה סיוע באיתור קרקע מתאימה, ביצוע עבודות תשתית ובקרה על התקנת המתקן על פי תקנים בין-לאומיים, וכי היא העסיקה בעלי מקצוע רק לאחר שבחנה את מקצועיותם ואת ניסיונם בעבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה גם במצב בו ניתן לסווג את ההתקשרות כפטורה ממכרז, עדיף לקיים הליך תחרותי כדי להבטיח הגינות ושוויון הזדמנויות.
לכן היה על המשכ"ל לקבל כמה הצעות לפני שהתקשרה עם חברה א'.
בדרך זו גם הייתה המשכ"ל יכולה לוודא שבחרה בהצעה הטובה והמתאימה לה ביותר.
התקשרות של חברה ציבורית כדוגמת המשכ"ל עם קבלן לשם ביצוע עבודה צריכה להיעשות לפני תחילת עבודתו בפועל, על פי הסכם כתוב הקובע במדויק את משך ההתקשרות, את מועד סיומה ואת התמורה שתשולם לקבלן בכל תקופת ההתקשרות.
בהסכם צריך להיות מצוין גם מועד חתימתו.
(א) משרד מבקר המד ינה העלה כי ההסכם בין המשכ"ל לחברה א' נחתם בדיעבד לאחר שהחברה כבר הועסקה בביצוע עבודות עבור הפרויקט.
מלבד זאת ההסכם אינו נושא כאמור תאריך של מועד חתימתו, ונקבע בו כי הוא יהיה בתוקף מיום 1.
0533 , כנראה כדי לאפשר לכלול בו עבודות שבוצעו לפני חתימתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, דרך פעולה זו של המשכ"ל אינה עולה בקנה אחד עם הנורמות שהמשכ"ל מחויבת בהן כגוף שחלים עליו כללי המשפט הציבורי, והיא מעלה ספקות לגבי נאותות התשלומים ששילמה, פוגעת באמון הציבור כלפיה ונוגדת סדרי מינהל תקין.
אי -אפשר לדעת אם המועצה ידעה על חתימת ההס כם האמור עוד לפני שהיא חתמה על הסכם עם המשכ"ל בעניין זה.
על המוסדות המנהלים של המועצה והמשכ"ל לבדוק מה היו הנסיבות לחתימת ההסכם בין המשכ"ל לחברה א' במתכונת האמורה תוך החלתו לעבר, ומדוע הוא אפשר לחברה א' לקבל תשלום על עבודתה כארבעה חודשים לפני שחתמו המועצה והמשכ"ל על הסכם לביצוע הפרויקט.
(ב) כאמור, בהסכם בין המשכ"ל לחברה א' נקבעה התמורה לחברה א' כשכר טרחה חודשי קבוע עד 31.
בהסכם לא נקבעה התמורה לחברה א' לאחר אוקטובר 2006 ולא נקבע בו תאריך לסיום ההתקשרות, אלא נאמר שהוא "יהא בתוקף מיום 1.
05 ועד תום תקופת המכרז או עד להשלמת העבודות על פי הזמנות העבודה שתוצאנה למפקח בגין חוזי לבחירת ספקי [ ההתקשרות בין הקבלנים לבין הרשויות המזמינות שנערכו במסגרת המכרז , אפילו תארכנה לאחר תום תקופת ]'חברה א[ באמצעות החברה, ונמסרו למפקח]המגרשים המכרז".
33 ההסכם בין המשכ"ל למועצה נחתם, כאמור, רק בספטמבר 2005.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1295 .
משרד מבקר המדינה העלה כי המשכ"ל המשיכה להעסיק את חברה א' גם לאחר אוקטובר 2006 , בלא שנתנה לה הוראה בכתב בעניין זה ובלא שנקבע ביניהן גובה שכר הטרחה שישולם לה.
רק בפברואר 2007 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, סוכם בין הצדדים שהחברה תקבל בתחולה למפרע מנובמבר 2006 סך של 42,000 ש"ח לחודש במקום 68,000 ש"ח לחודש שקיבלה עד מועד זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המשכ"ל להסדיר את תנאי התקשרות ההמשך מראש.
כאמור, שכר הטרחה של חברה א' הוא שכר חודשי קבוע המשולם על ידי המשכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שהמועצה, שהזמינה את הפרויקט, תנחה את המשכ"ל להתקשר עם חברה א' במתכונת שתמריץ אותה לפעול לסיום הפרויקט בהקדם ותמנע אפשרות לקבלת תמורה לאחר המועד שנקבע לסיומו.
המשכ"ל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי אכן החלה להעסיק את חברה א' בטרם נחתם החוזה עמה, וכי היא משלמת לחברה שכר טרחה חודשי קבוע מן הסיבות שהיא עצמה מקבלת תשלומים קבועים מהמועצה.
עוד ציינה המשכ"ל כי שכר הטרחה לחברה א' השתנה במהלך הפרויקט לפי המשאבים שנדרשו ממנה: בתחילת הפרויקט, בשלב ניסוח המכרז, שולם שכר טרחה חודשי נמוך משכר הטרחה החודשי ששולם בתקופת ביצוע העבודות בפועל.
חברה א' כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי עשתה ככל יכולתה לקדם את הפרויקט במקצועיות וביעילות, אף שלוח הזמנים של הפרויקט לא היה תלוי בה.
המשכ"ל ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הערכות המחיר הראשוניות למגרש היו גבוהות ב- 25% מן התוצאות שהתקבלו במכרז שפרסמה החברה, וכי תוצאות המכרז הביאו לידי חיסכון ניכר בעלויות ואפשרו הקמת יותר מתקנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את התקשרותה של המשכ"ל עם חברה א' ללא בחינת הצעות אחרות ואת הנחייתה לחברה להתחיל בביצוע העבודות בפרויקט לפני שנחתם הסכם ביניהן ולפני שהמשכ" ל חתמה על הסכם בעניין הפרויקט עם המועצה.
התנהלותה הבלתי תקינה של המשכ"ל באה לידי ביטוי גם בהמשך עבודתה של חברה א' בפרויקט לאחר שפג ההסכם עמה ובלא שהמשכ"ל חתמה עמה הסכם חדש לגבי שכר טרחתה.
התנהלות זו אינה עולה בקנה אחד עם חובת הנאמנות של המשכ"ל לאינטרס הציבורי בהיותה גוף ציבורי, מעלה ספקות לגבי נאותות התשלומים ששילמה המשכ"ל לחברה א', ומעלה חשד שביסוד ההתקשרות עמדו אינטרסים זרים שאינם קשורים לצורך בניהול הפרויקט בצורה הטובה והיעילה ביותר.
התקשרות עם חברה לאספקת מתקנים בדצמבר 2005 בחרה המשכ"ל שלושה קבלנים שהציעו את המחירים הזולים ביותר במכרז הבין-לאומי שערכה לאספקת המתקנים ולהתקנתם.
יצוין כי על פי המכרז האמור נדרשו הקבלנים להתחייב למסור את המגרש מוכן לשימוש הרשות המזמינה בתוך 25 יום ממועד צו התחלת עבודה.
המשכ"ל קבעה כי כל אחד מהספקים האמורים יוכל להגיש את הצע תו לאספקת המתקנים ולהתקנתם לאחר שהרשויות המקומיות יכשירו את השטחים המיועדים למתקנים וימציאו לגביהם את האישורים הדרושים מגורמי התכנון.
ביוני 2006 הודיעה חברה 1296 דוח שנתי58ב .
א' למשכ"ל כי אחד הספקים (להלן - חברה ב') הודיע לה בכתב כי לא יוכל לעמוד בלוחות הזמנים שנקבעו לאספקת המתקנים בפרויקט ולהתקנתם עקב בעיות הקשורות בספק שלו בחו"ל.
חברה ב' כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2007 כי אי -העמידה בלוחות הזמנים נגרמה משינויים שנאלצה להכניס במתקנים שייבאה מחו"ל, לפי דרישת המשכ"ל.
היא הוסיפה כי אף שלא עמדה בלוחות הזמנים לא התח ייבה הפסקת פעילותה בפרויקט משום שהוא התמשך תקופה ארוכה דייה.
המשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי לאחר מציאת פתרונות לאי-התאמות בין הנדרש במכרז לדוגמה שהעמידה החברה עמדה חברה ב' בהתחייבויותיה ובהצעתה במכרז, ואף נחתמו עמה שלושה הסכמי התקשרות לאספקת מגרשי מיני-פיץ' ולהתקנתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, זמן אספקת המתקנים והתקנתם היה אחד מתנאי המכרז והוא מרכיב חשוב בביצוע הפרויקט.