HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
של אירועים על הנתונים שבדוחות הכספיים ועל הנתונים הכספיים תקנות אלה אינן חלות על המכון והוא אינו מכין דוחות דירקטוריון, וממילא לא מפרסם אותם לציבור.
משרד מבקר המדינה ממליץ למכון לבחון לשלב את דוח הדירקטוריון בדוחות הכספיים.
הבטחת נכונות דוחות כספיים ואפקטיביות הבקרה הפנימית )SOX ( לעניין דוחות כספיים של חברות ממשלתיות פורסמו תקנות שמטרתן להבטיח את נכונות הדוחות הכספיים ואת אפקטיביות הבקרה הפנימית.
תקנות אלה לא הוחלו פורסמו תקנות החברות הממשלתיות (דוח נוסף 2005 על תאגידים ציבוריים.
בשנת בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח ).
לפיהן על חברה 302 (להלן - תקנות לפי סוקס2005-הדירקטוריון), התשס"ו ממשלתית לצרף לדוחותיה הכספיים השנתיים דוח נוסף בדבר הפעולות שנקטה והמצגים שנתנה להבטחת נכונות הדוחות הכספיים האמורים ובדוח הדירקטוריון.
בדוח הנוסף ייכללו הצהרות חתומות נפרדות של כל נושא משרה החתום על אותם הדוחות: האחראי לענייני כספים, המנכ"ל, ואחד או שניים מחברי הדירקטוריון, ובהם יו"ר הדירקטוריון.
פורסמו תקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר 2007 כמו כן בשנת (להלן תקנות לפי 2007-אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח ), ולפיהן יש לצרף לדוחות הכספיים השנתיים דוח נוסף בדבר אפקטיביות 404 סוקס הבקרה הפנימית על הדיווח הכספיים.
תהליך יישום בחינת אפקטיביות הבקרה הפנימית כולל בחינת תהליכים מרכזיים בחברה.
מטרת התהליך היא למנוע אפשרות לטעויות והונאות באמצעות חיזוק מערך הבקרה הפנימית ובדוחות התאגיד ותיקון ליקויים בבקרה הפנימית ובדוחות התאגיד.
בדוח יפורטו החולשות המהותיות, אם קיימות, וייכללו הצהרות חתומות של כל נושא משרה החתום על הדוחות הכספיים או על דוח הדירקטוריון.
כאמור, תקנות אלה אינן חלות על המכון, ונמצא כי בעלי תפקידים במכון (יו"ר הוועד הפועל, מנכ"ל וחשב) אינם חותמים בדוחות הכספיים על הצהרות בדבר נכונות הנתונים בדוחות הכספיים ואפקטיביות של הבקרה הפנימית וכי המכון אינו בודק לעומק, באמצעות רואה חשבון מבקר, את אפקטיביות הבקרה הפנימית.
מומלץ כי המכון יבחן לקבל על עצמו לכלול בדוחותיו הכספיים הצהרות של מכון התקנים - ביקורת פיננסיתמכון התקנים - ביקורת פיננסית1683 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - מכון התקנים הישראליפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - מכון התקנים הישראלי מנהלי המכון בדבר נכונות הנתונים בדוחות הכספיים ובדבר האפקטיביות של הבקרה הפנימית ויבדוק לעומק את נושא אפקטיביות הבקרה הפנימית, באמצעות רואה החשבון המבקר.
בקרות במערכות מחשוב הכספים של המכון אחד העקרונות החשובים ביותר בבקרה פנימית נאותה בארגון הוא יישום מערך ) במערכות המידע.
עיקרון זה קובע SOD( הרשאות ועקרון הפרדת התפקידים הפרדה בין הגורמים השונים האחראים לביצוען של פעולות בארגון, כגון הפרדה בין גורם מבצע, מאשר ומבקר.
מטרות הפרדת תפקידים היא למנוע פגיעה במערכת בין בעקבות הונאות ובין בעקבות פעולות שגויות שמקורן ביכולתו של גורם יחיד לבצע , וכן למנוע יצירת תלות בפונקציה עיקרית אחת ושליטת 69שינויים בסביבת הייצור גורם יחיד בתהליך שלם.
ללא בקרות הולמות על הפרדת תפקידים לא ניתן ליצוק משמעות להפרדת סביבות.
יישום עקרונות של סבב חתימות, ניהול הרשאות, ידע וכישורים ייחודיים לכל שלב במהלך המשימה עשוי למנוע פגיעה במערכת.
נדרש Need to( "שמערך ההרשאות במערכות המידע בארגון יעמוד בעקרון "הצורך לדעת ) - הגבלת הגישה למידע לבעלי התפקידים הזקוקים לו בלבד ועמידה בעקרון Know .
הפרדת תפקידים קבע כי "טכנולוגיית המידע מעמידה גם את הבקרה הפנימית של 93 70תקן ביקורת הגוף המבוקר בפני סיכונים מיוחדים, לרבות האפשרות שלכוח האדם בגוף המבוקר העוסק בטכנולוגיית המידע תהיינה זכויות גישה מעבר לאלה הדרושות לביצוע תפקידים שהופקדו בידו, דבר המביא לכך שעקרון הפרדת תפקידים לא נשמר".
כספית חדשה - פריוריטי (להלן 71 הטמיע אגף הכספים מערכת מחשוב2020 בינואר - פריוריטי) באגף הכספים.
בבדיקה של הפרדת תפקידים באמצעות הרשאות במערכת פריוריטי, נמצא כי 72 הוקצו ההרשאות לעובדי אגף הכספים כך: בכל מחלקה באגף הכספים2020 בינואר ניתנו הרשאות המאפשרות עבודה שוטפת לעובדים, והרשאות ברמה גבוהה יותר, המאפשרות עבודה שוטפת ובקרה על עובדי המחלקה, למנהלים.
נמצא כי חשב ERP_ADMIN המכון העובד באגף הכספים, הוגדר כמנהל מערכת, ניתנה לו הרשאה המערכת העובדת עם נתוני האמת.
69 , של לשכת רואי חשבון בישראל בדבר הבנה של הגוף המבוקר וסביבתו 93 בתקן ביקורת 60 ראו סעיף 70 .
והערכת הסיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית לניהול כספי ארגוני.
ERP שהיא מערכת Priority מערכת 71 .
גזברות, הנהלת חשבונות, רכש, אנשים שעובדים באגפי המכון ויש להם גישה למערכת של פריוריטי 72 1684 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה שלפיה הוא יכול לעשות כל פעולה במערכת פריוריטי.
בין היתר, החשב יכול להכניס למערכת פריוריטי לקוחות וספקים חדשים, וחשבונות בנק חדשים לחיוב או לזיכוי וכן לבצע את כל סוגי הרישומים החשבונאיים.
הרשאה מסוג זה מנטרלת את כל הבקרות שקיימות במערכת פריוריטי, ובכך עלולה לאפשר פעולה בלתי מבוקרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגדרת החשב כמנהל מערכת יצרה חולשה מהותית בבקרות של מערכת הכספים הממוחשבת של המכון.
על המכון לתקן חולשה זו ולבחון את מערך ההרשאות.
המכון השיב כי לאחר ייצוב המערכת והשלמת פיתוח כל התהליכים, ההרשאות יבחנו ויוסרו לפי הצורך.
עוד הוסיף המכון כי נערכת בקרה מוצלבת על הרשאות חשב המכון על ידי סמנכ"לית הכספים של המכון, וזאת כרובד בקרה נוסף.
מכון התקנים - ביקורת פיננסיתמכון התקנים - ביקורת פיננסית1685 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - מכון התקנים הישראליפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - מכון התקנים הישראליסיכום מכון התקנים הוא תאגיד ציבורי בעל חשיבות לכלכלת המדינה המבצע בדיקות שמטרתן העיקרית היא שמירה על בריאות הציבור ושלומו.
המכון חרת על דגלו תקינה, איכות ובטיחות.
ממצאי הביקורת מלמדים כי בחלק מהיחסים הפיננסיים של המכון חל שיפור: , היחס EBITDA-שיעור הרווח התפעולי (בין השאר בשל פרישת עובדים), ה .
לעומת זאת, יחס 2018 - 2016 השוטף ויחס ההון העצמי השתפרו בשנים ימי לקוחות בשנים אלו הורעו, והשקעות נטו ברכוש קבוע של המכון הן שליליות בין היתר בשל אי-ניצול תקציב השקעות.
פער מהותי מצטבר בהשקעות עלול לפגוע בהמשך הפיתוח וההתחדשות.
הפרישה המוקדמת של עובדי המכון הביאו לכדי צמצום חלקי בשטחי המשרדים בחלק מסניפי המכון כמו גם במצבת כלי הרכב.
ממצאי ביקורת אחרים מלמדים כי אף שדוחותיו הכספיים של המכון מעידים על שיפור בתוצאות העסקיות ובאיתנותו הפיננסית בהשוואה לשנים קודמות, ניצבים לפתחו סיכונים פיננסיים בשל כמה גורמים, כגון: פתיחת השוק לתחרות והתחזקות המתחרים; השבת כספים ללקוחות שלא קיבלו שירות ששילמו עליו; וחשיפה לתביעות ייצוגיות.
חלק מהשיפור בתוצאות מעלות 80%- מעובדי המכון לפרישה מוקדמת, ו10% הכספיות נבע מהוצאת פרישה זו מומנה מכספי ציבור, ולא התבטאה בדוחות הכספיים.
בהתייחס לפעילות המכון בסביבת התחרות בשוק, קיימות יחידות באגף הבניין אשר מתחרות במעבדות בשוק הפרטי, ומפסידות מאות מיליוני ש"ח בשנים האחרונות.
לעומת זאת, יש אגפים שטרם נפתחו לתחרות והם רווחיים מאוד.
על המכון לפעול לתיקון הליקויים אשר עלו בדוח הביקורת, בין היתר, באמצעות מתן דגש לביצוע שירותי הבדיקות עבור מוצרים המסכנים חיי אדם, מילוי ההתחייבויות החוזיות כלפי לקוחותיו שעבורן קיבל תשלום ונקיטת כל האמצעים העומדים לרשותו כדי לבצע בדיקות אלו.
על הוועד הפועל של המכון לפעול לגיבוש וליישום של תוכנית התייעלות כוללת כדי להתאים את פעילות המכון לפתיחת השוק לתחרות.
הממשלה היא הרשות המבצעת של המדינה והיא נושאת באחריות משותפת כלפי הכנסת.
כדי שתוכל הממשלה למשול היא נדרשת, בין היתר, לתפקד באופן תקין ולתת שירות יעיל, שוויוני ואיכותי לציבור הרחב תוך תיאום מלא בין משרדיה השונים.
תחום אחריותה השלטונית של הממשלה רחב ביותר; אשר על כן ובהתאם לחוק יסוד: הממשלה, היא קובעת, באישור הכנסת, חלוקת עבודה ותחומי התמחות לפי משרדים.
פעילות משולבת ומתואמת של כל משרדי הממשלה למילוי משימות הממשל ה מחייבת שיתוף פעולה מלא ביניהם, בהירות לגבי תחומי הסמכות והאחריות של כל משרד, נגישות למידע רלוונטי ומשאבים מספקים למילוי המטלות.
אולם בפועל, גם לאחר קביעת חלוקת העבודה האמורה לעיל, יש תחומי פעילות וסמכויות הנמצאים בידי כמה משרדי ממשלה גם יחד.
כמו כן לפעמ ים חלוקת העבודה בין משרדי הממשלה אינה ברורה, ולכן מתגלעות מדי פעם בפעם מחלוקות בין המשרדים בדבר סמכויות ודרכי פעולה, בהן כאלה הנמשכות שנים רבות ללא פתרון.
כל עוד מחלוקות בין-משרדיות אלה אינן מיושבות, הן גורמות נזק לציבור בכללותו או לאוכלוסיות ייחודיות הזכאיות לקבל מהמדינה שירות מסוים הנמנע מהן עקב המחלוקת.
על כן נדרש גיבוש של הליך יעיל ומהיר לפתרון המחלוקות עם היווצרותן על מנת להשיב לסדרה במהירות האפשרית את הפעילות התקינה של המשרד הממשלתי באותו עניין, ובכלל זה מתן השירות שלו זכאי האזרח על פי חוק.
מחלוקות בין משרדי ממשלה מתגלעות בעקבות אי -התאמות בין חוקים שונים או אי-הסכמה לגבי פרשנות לחוק או לגבי מדיניות, וכן כאשר דרישה או טענה של משרד אחד נתקלת בסירוב, בטענה נגדית או בהכחשה של משרד אחר.
ככלל, ניתן להבחין בשני סוגים של מחלוקות בין -משרדיות: (א) מחלוקות בין משרדי ביצוע שמקורן בחפיפה בתחומי אחריות, בחוסר בהירות של תחומים אלה או בבעיות המצריכות טיפול של כמה משרדים גם יחד בקבוצות אוכלוסייה זהות.
למשל משרד הרווחה ומשרד הבריאות מטפלים שניהם באוכלוסייה במעמד חברתי -כלכלי נמוך הסובלת מקשיים בריאותיים; (ב) מחלוקות בין משרדי הביצוע ובין משרדי המטה (משרד האוצר, משרד המשפטים ונציבות שירות המדינה) הנוגעות לתקצוב, לתִקנון או ליישום מדיניות על ידי משרדי הביצוע.
בדוח זה דן משרד מבקר המדינה במחלוקות, ששררו בשנים 2006 -2010 בין משרדי ממשלה העוסקים בביצוע, אשר נמשכו יותר משנה וגרמו לנזקים מערכתיים או לפגיעה באזרחים (להלן - מחלוקות מהותיות)11 .
סוגיית המחלוקות הבין-משרדיות מעסיקה מדינות רבות בעולם; חלקן הסדירו את הטיפול במחלוקות אלה באמצעות נהלים 12 .
בישראל, לעומת זאת, עדיין חסרה .
לחלק מהמחלוקות הנדונות בדוח יש גם השלכות תקציביות 12 ממשלת בריטניה למשל הסדירה נהלים לעבודתן של ועדות השרים, שהן אחד המנגנונים לטיפול במחלוקות בין-משרדיות.
Guide to Cabinet and Cabinet Committee s, Cabinet Office, London.
הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 13 .
הסדרה מקיפה של הנושא.
יש לציין כי בישראל יש גם חסמים שמקורם במאפייני שיטת המשטר ובאופן ניהול משאבי האנוש בשירות המדינה.
למשל, חילופי השלטון בישראל, שבמסגרתם מתבצעים חילופי השרים ומנכ"לי המשרדים, נעשים לעתים תכופות יחסית וקוטעים את רציפות הטיפול בנושאים שונים, בפרט בנושאים הכרוכים במגעים עם משרדים אחרים.
כמ ו כן יש חסם שמקורו בכך שככלל, מסלולי 14 דוח שנתי61ב .
קידום של עובדי המדינה בישראל הם פנים-משרדיים ואינם כוללים תפקידי רוחב במשרדים אחרים, ובשל כך מבססים לפעמים מנהלים במשרדי הממשלה את החלטותיהם על שיקולים צרים ללא ראייה כלל -מערכתית, ונוצרות מחיצות בין המשרדים13.
על כן, בהיעדר הסדרה, וגם בשל החסמים הללו, הטיפול במחלוקות בין-משרדיות בישראל ארוך ומסורבל, ורבות מהן אינן מגיעות לכדי פתרון בתוך פרק זמן סביר.
בחודשים מר ס-אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את דרכי הטיפול במחלוקות מהותיות בין משרדי ממשלה.
הבדיקה נעשתה במשרד ראש הממש לה, במשרד המשפטים , במשרד הבינוי והשיכון, במשרד הבריאות, במשרד החינוך, במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) , במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
נוסף על כך העביר משרד מבקר המדי נה שאלון א ל מנכ"לים של 15 משרדי ממשלה, ובו הם התבקשו לספק מידע על מחלוקות מהותיות אשר אירע ו בין משרדם ובין משרדי ממשלה אחרים (להלן - השאלון).
כמו כן בחן משרד מבקר המדינה את התמודדותן של מדינות אחרות בטיפול במחלוקות בין -משרדיות באמצעות חוקים ונוהלי עבודה, ל משל נהלים להקמת ועדות שרים בבריטניה14 .
מחלוקות מהותיות שלא הגיעו לכלל פתרון .
מספרן הגדול של מחלוקות מתמשכות כאמור, משרד מבקר המדינה בדק את דרכי הטיפול במחלוקות בין משרדי הממשלה באמצעות שאלון שהעביר למנכ"לים של משרדי הממשלה.
הבדיקה העלתה שבשנים 2006 -2010 היו לפחות ארבעים מחלוקות מהותיות בין משרדי הממשלה; במועד מילוי השאלונים, רוב המחלוקות טרם נפתרו, ו -15 מהן נמשכו יותר מעשר שנים.
יודגש כי בפועל מספר המחלוקות גדול הרבה יותר מהמספר שהועלה מהשאלונים, שכן מנכ"לי המשרדים מנו רק את המחלוקות הבולטות.
מכאן שמדובר במספר גדול של מחלוקות.
יצוין כי בדוח שהגישה ביוני 2010 ועדת החקירה הממלכתית לבדיקת טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון 15 היא עמדה על קשיי המשילות המשמעותיים אשר הכבידו במידה רבה על מלאכת שיקום המפונים.
בין היתר ציינה הוועדה קשיים בפעילות בין -משרדית משולבת, כגון שיח פנימי בלתי מספק בין המשרדים ונטייתם להתנהל בטור - זה אחרי זה, במקום במקביל - זה לצד זה, וכן היעדר מנגנון הכרעה יעיל לגבי מחלוקות בין משרדי הממשלה.
הוועדה הדגישה כי קשיים אלה מאפיינים את פעילותן השגרתית של רשויות השלטון בישראל.
13 יצחק גל-נור, מינהל ציבורי בישראל, התפתחות, מבנה, תפקוד ורפורמות ( 2007) , 'עמ81.
14 Guide to Cabinet and Cabinet Committees , Cabinet Office, London.
15 ועדת החקירה הממלכתית בנושא טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון, דין וחשבון ( 2010 '), עמ470.
הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 15 .
נזקים שגרמו המחלוקות ניתן לסווג את נזקי המחלוקות המהותיות לשני סוגים: נזקים ישירים, שפגעו באוכלוסיות שונות בציבור, ובהן אוכלוסיות חלשות שעבורן המנגנונים החיצוניים המשמשים זרז לפתרון המחלוקת, כגון בג"ץ או אמצעי התקשורת, אינם נגישים דיים; ונזקים כלכליי ם-מינהליים, שגרמו נזק מערכתי לתפקוד הממשלתי, קרי לתפקוד הכולל של משרד ממשלתי אחד או יותר עקב בזבוז משאבים - זמן, כסף או כוח אדם, היעדר מדיניות אחידה וחוסר תיאום בפעילות של גופים ממשלתיים שונים.
נזקים ישירים הועלה כי בעקבות מחלוקות לא סיפקו משרדי ממשלה לק בוצות אוכלוסייה מסוימות שירות שלו היו זכאיות, ובכך גרמו להן נזקים ישירים בתחומים שונים, כפי שעולה מהדוגמאות האלה: 1.
סיכון בריאות הציבור : לעתים מחלוקת בין משרדי ממשלה הביאה לאי-מתן שירות שנועד לשמור על בריאות הציבור, ובכך נחשפו אוכלוסיות מסוימות לסכנות בריאותיות.
להלן שתי דוגמאות: (א) מענה פסיכיאטרי לנוער פוסט -אשפוזי במוסדות משרד הרווחה : חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), קובע כי כל תושב זכאי לקבל מהמדינה שירותי בריאות, ובהם, בין היתר, טיפול רפואי אמבולטורי, ובכלל זה טיפול נפשי , בין במרפאה ובין בבית, לרבות במעון כמשמעותו בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 .
במוסדות של משרד הרווחה (להלן - המוסדות) שוהים כ-700 ילדים ובני נוער לאחר אשפוז פסיכיאטרי (להלן - החוסים).
חולים במחלות נפש, ובפרט ילדים ובני נוער, מצויים לאחר שחרורם מאשפוז פסיכיאטרי בתקופה רגישה, גם אם הם במצב נפשי מאוזן, והם עדיין זקוקים לטיפול בתרופות, ולעתים אף לאשפוזים חוזרים.
על כן זקוקים המוסדות הקולטים את החוסים לגורם מקצועי, אשר יהיה אחראי לייעוץ הפסיכולוגי והפסיכיאטרי במוסדות ויקבע עבורם את מדיניות הטיפול הכוללת בחוסים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משנת 1995 , למעלה מעשר שנים, משרד הרווחה ומשרד הבריאות חלוקים ביניהם בנוגע לאחריות המקצועית, לתקנים ולמימון של הייעוץ הפסיכולוגי והפסיכיאטרי במוסדות של משרד הרווחה.
לדעת מנכ"ל משרד הרווחה, על משרד הבריאות לש את באחריות המקצ ועית האמורה ולממן את הפסיכולוגים הקליניים ואת הייעוץ הפסיכיאטרי במוסדות.
לעומת זאת, לדעת משרד הבריאות, האחריות לטיפול נפשי בחוסים השוהים במסגרות חוץ - ביתיות מוטלת על קופות החולים.
הועלה כי אמנם במשך תקופת המחלוקת רכשו המוסדות שירותים של פסיכולוגים קליניים ופסיכיאטרים עבור החוסים, אולם לא היה גורם מקצועי אחד אשר נשא באחריות כוללת להפעלת השירותים ולקביעת מדיניות לגבי הטיפול בחוסים.
בשל כך בעיות טיפוליות מורכבות הדורשות מענה פסיכיאטרי לא נפתרו.
יוצא אפוא כי ילדים ובני הנוער ששהו במוסדות של משרד הרווחה לאחר אשפוז פסיכיאטרי לא קיבלו טיפול רפואי הולם בשל מחלוקת מתמשכת בין משרד הרווחה למשרד הבריאות בנוגע לגוף האחראי לטפל בהם.
הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 17 .
)(ב פיקוח על מזון רפואי הניתן לבעלי חיים שמהם ניזון האדם : מגדלי בעלי חיים שמהם ניזון האדם מזינים לעתים את בעלי החיים במזון רפואי 16.
ייצור מזו ן זה דורש פיקוח, שכן הוא עלול להכיל שאריות של תרופות וטרינריות מעל הרמה המרבית המותרת 17 , ויש בכך סכנה לבריאות הציבור הצורך מזון המיוצר מבעלי חיים אלו (בשר, ביצים ומוצרי חלב).
, התשמ"א ]נוסח חדש [ פקודת הרוקחים - 1981 , קובעת כי סמכויות הפיקוח על המזון הרפואי לב עלי חיים (מספוא המכיל תכשיר וטרינרי) נתונות בידי משרד הבריאות.
לעומת זאת, צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א- 1971 , קובע כי המזון הרפואי לבעלי חיים הוא בגדר "מספוא", וכי יחידת השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות היא שאמורה לפקח על ייצורו.
זהו מקור המחלוקת בין משרד הבריאות ומשרד החקלאות בנוגע לסמכות הפיקוח על מזון רפואי לבעלי חיים שמהם ניזון האדם 18 , והיא נמשכת יותר מעשר שנים.
שני המשרדים הללו מטילים זה על זה את האחריות לביצוע הפיקוח בנושא המזון הרפואי הניתן לאותם בעלי חיים, ובפועל אף אחד מהמשרדים לא מפקח על הנושא.
מהאמור לעיל עולה כי ציבור הצורך מזון שמקורו בבעלי חיים הניזוני ם ממזון רפואי נחשף לסיכונים בריאותיים.
תשובת משרד הבריאות על דוח 59 ב ממאי 200919 העלתה כי הפתרון למחלוקת טמון בהרחבת סמכויות הפיקוח והבקרה של עובדי משרד החקלאות על תרופות וטרינריות, על ידי עדכון תקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט- 1988 (להלן- התקנות).
ואולם רק ביוני 2009 , יותר מעשר שנים לאחר שהתגלעה המחלוקת, העבירה יחידת השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות טיוטה סופית של התקנות למשרד הבריאות; יתר על כן, בדצמבר 2010 , שנה וחצי לאחר מכן, טרם סיים משרד הבריאות את הליך עדכון התקנות ובכך עיכב את פתרון המחלוקת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציין מנכ"ל משרד החקלאות, מר יוסי ישי, כי הוא פעל בשיתוף משרד הבריאות לגיבוש טיוטת התקנות, וכי גיבושן הסתיים ביונ י 2009 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 ציין המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בועז לב, כי השלמת הליך עדכון התקנות מחייב התייחסות של גורמים שונים וכי "בשל סדר עדיפויות של המשרד לא הושלם המהלך".
שני המשרדים ציינו כי יפעלו יחד על מנת לקדם את עדכון התקנות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד הבריאות אינו מקדם את הנושא במהירות הראויה על אף הסיכון הנגרם לאוכלוסייה במשך שנים; גם מנכ"ל משרד החקלאות לא ציין שום פעילות שביצע משרדו במשך שנה וחצי לקידום עדכון התקנות.
על שני המשרדים להשלים את הפתרון לסוגיית היעדר הפיקוח על המזון הרפואי בהקדם ולא למשוך עוד את התהליך.
מזון המכיל תכשירים וטרינריים 17 הרמה המרבית המותרת על פיתקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס- 2000.
18 ,ראו דוח מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב( 2009 ,) '"הפיקוח על מזון לבעלי חיים", עמ 787.
19 הערות ראשהממשלה לדוח מבקר המדינה 59ב ( 2009 '), עמ194.
פגיעה בעקרון השוויון : נמצא כי לעתים מחלוקת בין משרדים גרמה לכך שחלק מהזכאים לשירות, שמצבם הפיזי או החברתי -כלכלי קשה במיוחד, לא קיבלו את השירות הנדרש ואילו אחרים קיבלו את השירות או המימון שלו הם היו זכאים.
להלן דוגמאות לכך: הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 19 .
)(א מימון אביזרי עזר שיקומיים לנכים במסגרות משרד הרווחה : כאמור, חוק ביטוח בריאות קובע כי כל תושב זכאי לקבל מהמדינה שירותי בריאות ובהם, בין היתר, מכשירים ואביזרי עזר רפואיים.
נמצא כי נכים החיים בקהילה אכן קיבלו ממשרד הבריאות מימון של 90% לאביזרי עזר שלהם נזקקו (כיסאות גלגלים רגילים וממונעים ואביזרים נוספים)20 , אולם לא כן לגבי נכים השוהים במוסדות משרד הרווחה; לפני יותר מעשר שנים התעוררה מחלוקת בין משרד הבריאות למשרד הרווחה בנוגע לאחריות למימון אביזרים עבור נכים אלה, וכל משרד הטיל את האחריות ל כך על האחר.
לפיכך, דווקא נכים אשר נזקקו לשהייה במוסדות - כ-500 נכים בשנת 2010 - לא קיבלו מהמדינה מימון עבור אביזרי העזר ורק עבור מיעוטם רכשה המדינה את האביזר הנדרש לאחר המתנה ממושכת; זאת מאחר שהסכום לרכישה הוקצב מתוך קצבאות הנכות של כלל דיירי המעונות והספיק רק לרכישת כיסא ממונע אחד או שניים לכל מעון בשנה.
עקב כך, בשל מחלוקת בין משרד הבריאות למשרד הרווחה, נהגה המדינה בחוסר-שוויון כלפי נכים: לנכים שמצבם קשה הנזקקים לשהיי ה במוסדות היא לא סיפקה ככלל אביזרי עזר רפואיים, ואילו לנכים החיים בקהילה מימן משרד הבריאות 90% מעלות אביזרי העזר.
נוכח מצב זה ומאחר שללא אביזרי העזר נכים אלה אינם יכולים לבצע פעולות פשוטות ושגרתיות, נאלצו המשפחות של חלקם, ככל שיכלו לעמוד בהוצאה, לרכוש עבורם כיסאות גלגלים מכיסן.
(ב) מימון ליווי רפואי לתלמידים : במוסדות החינוך הרגילים 21 .
לומדים כ -800 תלמידים בעלי צרכים בריאותיים מורכבים, הזקוקים להשגחה רפואית צמודה בשעות הלימודים, ועל פי חוק 22 הם זכאים למימון של המדינה לליווי רפואי.
משנת 1996 מימן משרד הבריאות מדי שנה בשנה ליווי רפואי לכ- 500 תלמידים בגילאי חינוך חובה שלמדו במסגרות החינוך הרגיל ונזקקו לטיפול פולשני בשגרה23 , לפי אמות מידה שקבע לצורך כך; ומשרד החינוך מימן שירותים נלווים, ובהם שירותים רפואיים, לתלמידים שלמדו במערכת החינוך המיוחד.
עם השנים חל גידול ניכר בדרישות למימון ליווי רפואי לתלמידים בעלי צרכים בריאותיים מורכבים במערכת החינוך הרגילה.
נמצא כי משנת 2007 משרד הבריאות ומשרד החינוך היו חלוקים בדבר האחריות למימון זה, ושני המשרדים הטילו זה על זה את האחריות למימון.
עקב כך, במשך שלוש שנות לימודים לפחות לא מימנה המדינה ליווי רפואי לחלק מהתלמידים במערכת החינוך הרגילה הזכאים לכך על פי חוק, ובהם ש תי קבוצות: תלמידים בעלי צרכים מיוחדים 24 ששולבו בחינוך הרגיל25 שהיו זקוקים לטיפול פולשני בשגרה (להלן- תלמידים משולבים); .
20 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 ,) " בפרקהקצאת מכשירי שיקום וניידות לנכים", עמ' 507.
21 על פי חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח- 1988 (להלן- חוק חינוך מיוחד), מוסד חינוך רגיל הוא מוסד חינוך מוכר כמשמעותו בחוק לימוד חובה , התש"ט - 1949, שאינו מוסד לחינוך מיוחד כמשמעותו בחוק חינוך מיוחד .
22 מכוחם של חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 ; חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 ; וחוק חינוך מיוחד, התשמ"ח- 1988 .
23 ,מתן חמצן, שאיבת הפרשות למונשמים, האכלה הנמשכת יותר משעה בגין ליקוי פיזי צנתור שלפוחית השתן, הזנה באמצעות צינור הזנה, בדיקת רמת סוכר בדקירה והזרקת אינסולין.
24 כהגדרתם בחוק חינוך מיוחד, סעיף1.
)(א 25 התיקון לחוק חינוך מיוחד מנובמבר 2002 'הוסיף לחוק את פרק ד1 : "שילוב ילד בעל צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל", המכונה פרק השילוב.
התיקון קובע הוראות לשילוב 20 דוח שנתי61ב .
ותלמידים שסבלו מבעיות בריאות מסכנות חיים26 ונזקקו להשגחה צמודה אך לא עמדו באמות המידה שקבע משרד הבריאות לאישור מימון הליווי מאחר שלא נזקקו לטיפול פולשני בשגרה (להלן - תלמידים בסכנת .
תלמידים עם צרכים מיוחדים במערכת החינוך הרגילה, ובכלל זה הספקת שירותים מיוחדים הכוללים בין היתר שירותי סיוע.
כמו אלרגיות מסכנות חיים למזון ומחלות קשות כגון אפילפסיה חמורה הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 21 .
חלק מהתלמידים שלא קיבלו מימון מהמדינה לליווי הרפואי לא השתתפו באופן סדיר בלימודים, ולעתים נאלצו הוריהם ללוות אותם בעצמם בשעות הלימודים על חשבון ימי עבודתם.
המחלוקת בין משרד החינוך למשרד הבריאות הביאה אפוא לשיבוש לימודיהם הסדירים של אותם תלמידים, ובכך פגעה בזכויותיהם לפי חוק לימוד חובה.
כמו כן נפגע עקרון השוויון, מאחר שבמסגרת החינוך הרגיל חלק מהתלמידים המשולבים ומרבית התלמידים בסכנת חיים לא קיבלו מימון מהמדינה לליווי רפואי, ולעומתם תלמידים שאינם תלמידים משולבים ונזקקו לטיפול פולשני בשגרה - קיבלו מימון לליווי זה; כמו כן תלמידים שלמדו במערכת החינוך המיוחד ונזקקו לליווי רפואי קיבלו מימון לכך מהמדינה.
נזקים כלכליים -מינהליים דוחות מבקר המדינה 27 מלמדים על כשלים מערכתיים שמקורם במחלוקות בין משרדים וגרמו לפגיעה בתפקוד הממשלה בקידום האינטרסים הלאומיים ולבזבוז כספי ציבור, כמפורט להלן: 1.
כפל מערכות : לעתים, עקב מחלוקות בין -משרדיות, יחידות מקבילות במשרדים שונים שטיפלו באותם הנושאים פעלו ללא תיאום ביניהן ועקב כך לא גיבשו מדיניות אחידה בנושא מסוים ואף גרמו לבזבוז משאבים.
לדוגמה, הלימודים להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים מתקיימים כיום במכללות הכפופות לשני משרדי ממשלה - חלק מהמכללות כפופות למשרד החינוך ומיועדות לתלמידים לפני שירות צבאי, וחלקן כפופות למשרד התמ"ת ומיועדות למבוגרים.
עד שנת 1998 שני המשרדים- משרד החינוך ומשרד העבודה והרווחה 28 - שיתפו פעולה בעניין קביעת מדיניות לאומית בכל הנוגע להסדרת מקצועות אלו בהתאם לנעשה בעולם ועל פי צורכי המשק, ובנוגע לאישור מגמות לימוד חדשות.
בדוח 59ב29 ציין מבקר המדינה כי משנת 1998 פעלו שני המשרדים הממשלתיים ללא תיאום בקביעת מגמות הלימוד, בתכנ ים הנלמדים, בבחינות הגמר ובדרישות להסמכה.
כך נוצר מצב של היעדר ראי יה לאומית בנושא זה, ובכך נמנעה למעשה האפשרות לביצוע תכנון במישור הלאומי של פיתוח כוח אדם של הנדסאים וטכנאים מוסמכים העונה לדרישות המשק.
נוסף על כך נגרם בזבוז של משאבי המדינה עקב פעילותן של מ ערכות כפולות לפיקוח על מכללות שהפעילו שני המשרדים.
מבקר המדינה העיר בדוח כי מן הראוי ששני המשרדים יפעלו להקמת מנגנון לתיאום בין-משרדי בנושא הכשרת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים ולגיבוש מדיניות לאומית בתחום זה.
27 ,ראו למשל מבקר המדינה דוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרקים "ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית", עמ' 3 '; "איוש נחלות פנויות", עמ 405 ; "ניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממשלתית", עמ' 429.
28 בשנת 2003 הועברו הסמכויות הנוגעות לחוקי העבודה, שעד אז היו נתונות בידי שר העבודה והרווחה, לשר התעשייה והמסחר, ומאז הוא מוגדר שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב( 2009 ,) בפרק "היבטים בפעילות המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע (מה"ט)", עמ' 1184 .
ואילך 22 דוח שנתי61ב .
ואולם נמצא כי במועד סיום הביקורת, כמעט שנתיים לאחר מועד פרסום הדוח בנושא, טרם הקימו מנהלי משרד התמ"ת ומשרד החינוך מנגנון לתיאום בין-משרדי בנושא.
יצוין כי הצעת חוק פרטית 30 (להלן- הצעת החוק) שהונחה על שולחן הכנסת במרס 2010 .
כוללת הצעה למנגנון תיאום בין המשרדים .
30 חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התש"ע - 2010 /; הצעת חוק מס' פ 2243/18 .
של ח"כ חיים כץ הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות 23 .
יוצא אפוא כי במשך יותר מ -12 שנים אין תיאום בי ן משרד התמ"ת למשרד החינוך בנוגע להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים, עדיין לא גובשה מדיניות לאומית אחידה, ועד מועד כתיבת דוח זה נמשך המצב של כפל מערכות הפיקוח על המכללות ובזבוז המשאבים.
כל זאת עקב כך שהמשרדים לא קידמו את יישוב המחלוקת ביניהם בנושא.
בתשובתו למשר ד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציין מנהל המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך כי נושא הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים שנוי במחלוקת יותר מעשר שנים בעקבות החלטות חד-צדדיות של משרד התמ"ת.
עוד ציין מנהל המינהל כי משרד החינוך לא ידע כי מתגבשת הצעת חוק בנושא, וכי יו"ר הסתדרות ההנדסאים הביא זאת לידיעתו כחודשיים לאחר שההצעה הוגשה לכנסת, ומאז התקיימו עשרות פגישות עם כל הנציגים הרלוונטיים לניסוח הצעת החוק.
לדבריו, רק באוקטובר 2010 , עקב הביקורת של משרד מבקר המדינה ולחצים שהופעלו על הנהלת משרד התמ"ת, חל מפנה בהתייחסות משרד התמ"ת לנושא והתאפשרה התקדמות רבה בעבודת הצוות ובגיבוש הצעת החוק, ולקראת סוף נובמבר 2010 .
הייתה אמורה ההצעה לעלות לאישור הנהלות שני המשרדים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציין האגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם במשרד התמ"ת כי שר התמ"ת החליט על הקמת ועדה מייעצת לכל נושאי ההכשרה המקצועית, ובכללם הכשרת הנדסאים וטכנאים, ובה ישתתפו נציגים ממשרד החינוך וכן גורמי משק שונים ואנשי חינוך מקצועי.