HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למיטב ידיעתנו, הוועדה המחוזית לא דרשה דיווח נוסף מהוועדה המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההסברים האמורים של העירייה אינם עולים בקנה אחד עם דרישות התקנות ואף לא עם העובדות, שכן כאמור בוצעה בהיכל בנייה שלא כדין.
על הוועדה המקומית למלא את ח ובתה ולדווח לוועדה המחוזית דיווח חודשי כנדרש, ובייחוד על בנייה שנעשתה שלא כדין, בין אם הוגשו כתבי אישום ובין אם לאו.
בתשובתה מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה הודיעה העירייה כי "הערת המבקר מקובלת ודוחות חודשיים יועברו לועדה המחוזית בהתאם לתקנות".
פעולות אכיפה בנייה שלא על פי היתר וחריגות בנייה הפכו בשנים האחרונות ל"מכת מדינה".
ואולם, אין מדובר בתקנה שהציבור וגורמי האכיפה אינם יכולים לעמוד בה, שכן חוק התכנון והבנייה והתקנות והצווים שהוצאו מכוחו נותנים לגורמים המוסמכים את האמצעים הדרושים לאכוף את הוראות החוק ו לטפל כראוי בחריגות ובמבצעיהן.
הגורמים שאמורים להיות חוד החנית של המאבק בתופעה החמורה הם הרשויות המקומיות והוועדות לתכנון ולבנייה.
כדי להרתיע את היזמים השונים מביצוע חריגות בנייה על גורמים אלה להקפיד על כך שבמקביל להליכי הרישוי ייעשו גם פעולות אכיפה וענישה כנגד מי שחרג, שכן מדובר בשני הליכים מקבילים שאין האחד תלוי ברעהו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה העירייה כי היא "משקיעה מאמצים רבים באכיפת החוק, ומוציאה צווים מנהליים וצווי הריסה בכמות מקבילה לצווים עושה מאמצים רבים לאיתור עבירות]וכן[ המוצאים במדינה כולה והנהיגה צילומי אויר מידי שבועיים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לברך על פעולות העירייה האמורות לעיל, אך התפקיד החשוב המוטל בעניין זה על הרשויות המקומיות, ובהן העירייה, מחייב אותן לשמש דוגמה לציבור הרחב, לפחות בכל הנוגע לפעולותיהן כיזמים בתחום הבנייה והפיתו ח.
ואולם הממצאים העולים מדוח זה מעידים על כך שהעירייה לא מילאה את כל חובותיה בעניין פרויקט שדרוג ההיכל, וכי היא קיימה פיקוח לקוי על הפרויקט לאורך תקופת ביצועו.
יצוין גם כי במקרים שבהם אותרו חריגות היא לא השלימה את ההליכים המשפטיים ולעתים לא החלה בהם כלל בש ל "חוסר עניין לציבור".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1703 .
לדעת משרד מבקר המדינה, חובתה של העירייה לעמוד בדרישות הדין ואף לשמש דוגמה לדרך התנהגות ראויה ומסודרת הנעשית על פי החוקים והתקנות, בייחוד במקרים שבהם מבצעי חריגות הבנייה הם חברות שבבעלותה, כדוגמת החברה.
יש חשש כי התנהגותה האמורה עלולה לעודד את היזמים השונים ואת הציבור כולו לנקוט דרך של הפרת חוקים ותקנות כאמצעי להשיג את מטרותיהם.
רישיון עסק להיכל חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), והתקנות והצווים שהותקנו על פיו מסדירים את הליך הרישוי של עסקים ומעניקים לרשויות המקומיות את הסמכות לפקח על הפעלתם.
לצורך הפעלתו של ההיכל והעסקים הפועלים בו נדרשים כמה רישיונות עסק, ובהם רישיון עסק להפעלת ההיכל, רישיון עסק להפעלת תשעה מזנונים ומסעדה בתחום ההיכל, ורישיון עסק להפעלתו כמרכז מסחרי.
רישיון עסק להפעלת ההיכל- משנת 2006 ועד דצמבר 2009 פעל ההיכל על פי רישיונות עסק (היתרים) זמניים, שהעירייה האריכה מפעם לפעם את תוקפם (לתקופות של חודש, חודשיים, חצי שנה) כיוון שהחברה לא עמדה בתנאים ובלוחות הזמנים שנקבעו לה.
בינואר 2010 קיבלה החברה רישיון עסק למשך שנתיים ובו אושר לה לקיים בהיכל תחרויות ומופעי ספורט, מופעי בידור והגשת משקאות חריפים לצריכה במקום.
רישיונות עסק להפעלת המזנונים והמסעדה - לתשעת המזנונים הפועלים בהיכל ניתן רישיון עסק זמני באוגוסט 2001 , ותוקפו פג בינואר 2002 .
עד שנת 2006 הופעלו המזנונים על ידי גורם מסוים ומאותה שנה הם הופעלו על ידי גורם אחר.
הועלה כי מינואר 2002 ועד מועד סיום הביקורת פעלו המזנונים ללא רישיון עסק כלשהו (גם לא רישיון זמני).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה העירייה כי לאחר שאגף רישוי עסקים של העירייה סירב לחדש את הרישיון של המזנונים, הועבר הטיפול בעניין לאגף הפיקוח העירוני, אשר "בתחילת שנת 2010 הגיש.
למחלקה הפלילית דו"ח להגשת כתב אישום.
ביוני 2010 הוחזר הדו"ח לאגף הפיקוח להשלמת נתונים באוגוסט [ .
והחומר טרם חזר למחלקה הפלילית 2010 הוגשה בקשה חדשה ל]-5 .
"מזנונים בצירוף תכנית חדשה.
הבקשה נמצאת בהליך רישוי תקין אשר למסעדה הפועלת בהיכל משנת 2007 , הודיע במרס 2009 מנהל אגף רישוי עסקים למשרד מבקר המדינה כי "הוגשה בקשה לרישיון בתאריך 29.
הבקשה אושרה על ידי כל הגורמים למעט המחלקה של ביקורת עסקים שנתנה סרוב בגין אי-התאמת העסק לתכנית המאושרת וליקויי תברואה במקום".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שזה שמונה שנים פועלים בתחומי ההיכל תשעה מזנונים ללא רישיון עסק ואת העובדה שבמקום פועלת שלוש שנים מסעדה שאף לה אין רישיון עסק, בין היתר בשל בעיות תברואה.
על העירייה והחברה לפעול בנחישות להסדרת עניין חשוב זה.
 חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1705 .
בבסיסו של פרק זה עומדים שני פגמים עיקריים הנוגעים לפעילותה של החברה: היא החלה לבצע בפועל את פרויקט השדרוג טרם הושלם התכנון וטרם הייתה בידיה תכנית כוללת ומגובשת, וכתוצאה מכך, בין היתר, השתנה התכנון של מרכיבים בפרויקט במהלך ביצועו; בכמה מקרים התבצעה הבנ ייה תוך סטייה מהיתרי הבנייה או לחלופין קודם שהוצאו היתרי בנייה.
ניתוח ובחינה של המקרים שבהם סטתה החברה מהיתרי הבנייה או בנתה ללא היתר ופנתה לקבלת ההיתר בדיעבד, מעלים ספק אם בפעולות אלו נשקלו השיקולים הציבוריים והתכנוניים הדרושים, לבד מאינטרסים כלכליים.
ת פקוד זה אינו עולה בקנה אחד עם המצופה מחברה עירונית האמורה לפעול גם על פי אמות מידה ציבוריות.
בפועל הושתתה העבודה בפרויקט על הליכי תכנון וקבלת החלטות לא תקינים שאין להם מקום במערכות ניהול ציבוריות.
הממצאים העולים מפרק זה מעידים גם על כך שאף העירייה בהתנהלותה מול החברה לא פעלה כראוי ולא מילאה את חובתה: היא קיימה פיקוח לקוי על הפרויקט לאורך תקופת ביצועו, וגם במקרים שבהם אותרו חריגות היא לא פעלה במהירות ובהחלטיות על מנת להביא לתיקונן.
פעילותן הנרחבת של חברות עירוניות בתחום התשתית והבנייה יוצרת מערכת יחסים ייחו דית שבה ממלאי תפקידים בגופי התכנון, הבנייה והאכיפה בעיריות אף נוטלים חלק בהנהלות של החברות העירוניות.
מצב זה מגלם בתוכו מורכבות משמעותית המחייבת זהירות והקפדה יתרה בתהליכי קבלת ההחלטה והטיפול שמתקיימים.
ראוי כי משרד הפנים יבחן היבטים תפקודיים הכרוכים בשילוב האמור.
סיווג הפעילויות המתקיימות בהיכל .
כאמור החברה מנהלת ומפעילה זה שנים את היכל הספורט ואת אצטדיון הכדורגל "בלומפילד" ביפו.
בתזכיר ההתאגדות של החברה49 נקבע, בין היתר, כי בנין או בנינים או מבנים לכל מ ]להקים[" המטרות שלמענן היא נוסדה היו טרה שהחברה תמצא לנכון.
איצטדיון ו/או מגרשי ספורט למשחקים.
לפתח ולקדם, לארגן ולספק באיצטדיון.
שעשועים, הגרלות, תצוגות ותערוכות, משחקים, בידור, מופעי ספורט ותחרויות מכל סוג" (ההדגשה אינה במקור).
ההיכל הוקם בשלבים משנות השישים (בתחילה כמגרש פתוח ואחר כך כאצטדיון מקורה).
תב"ע 2381 , "פארק לספורט ותעשיות עתירות מדע יד אליהו", אושרה בשנת 1991 , לאחר שבניית ההיכל כבר הושלמה (יציעים, זירת משחק וקומה מפולשת סגורה בחלקה מתחת ליציעים).
התכנית קבעה כי בשטח המגרש, שכלל את ההיכל, יוקמו מתקנים ומבנים לספורט ולשעשועים.
בשנת 2001 קיבלה תוקף תכנית מתאר 2381 א', "פארק תעשיות ונופש- יד אליהו".
תכנית זו חילקה מחדש את שטחי הבנייה במגרש ובשל כך הוקטן שטחו של מתחם ההיכל, אך הייעוד נותר בעינו - מתקן שעשועים וספורט.
49 החברה הוקמה בשנת 1968 .
"ונקראה אז "חברת האצטדיון לכדורסל בע"מ חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1707 .
בסיכום פגישה שהתקיימה בעירייה בספטמבר 2000 בראשות הסמנכ"ל לתכנון בנושא תכנית העבודה להיכל הספורט לשנת 2001 צוין בין היתר כי "היכל הספורט הוא בית לקבוצות התל -אביביות וחלון ראוה של העיר לנושא הספורט הייצוגי.
יש למצות את הנכס הקיים של היכל הספורט, ע"י קיום אירועים שונים לשם הרחבת הכנסות.
חייבת להיות אמנה ברורה בין החברה 1708 דוח שנתי61ב .
לעירייה, אשר תאפשר לחברה להתקיים ולהניב הכנסות.
קיימות מספר סוגיות שהועלו בדיון מול החברה, הדורשות התייחסות נוספת בהמשך.
מהו רווח תפעולי סביר, דמי הניהול השוטפים.
הגופים העירוניים חייבים לתת הדעת לכך, ולגבש מערכת הסדרים נכונה לשנים הבאות" (ההדגשה אינה במקור).
ביוני 2003 נחתם חוזה חכירה בין העירייה לחברה ולפיו התחייבה החברה לשלם לעירייה דמי חכירה בשיעור מסוים מהכנסותיה השנתיות, שמקורן ב"מתן זכות שימוש בהיכל לצד שלישי כלשהו לצורך קיום מופעי ספורט ובידור; כנסים; מצגות ומתן זיכיון לניהול מזנונים".
לדברי החברה, חוזה זה מסדיר את מערכת היחסים בינה לבין העירייה.
ואולם הביקורת העלתה כי לא גובשה "אמנה ברורה בין החברה לעירייה" כפי שסוכם בפגישה שהתקיימה בספטמבר 2000 , וגם בחוזה החכירה לא נתנו העירייה והחברה את דעתן על הסוגיות החשובות שהועלו באותה פגישה.
למעשה התברר כי החברה והעירייה לא קבעו מדיניות ברורה לגבי סדרי עדיפויות ואמות מידה לשימוש בהיכל לפי סוגי הפעילויות (פעילויות ספורט, אימונים, מופעי תרבות ובידור, תצוגות ותערוכות ועוד) למטרות שלשמן הוא הוקם.
בנובמבר 2003 כתבה למשרד הפנים עוזרת ראשיתליועמ"ש העירייה דאז כי "על - פי הסכם החכירה, מבנה היכל הספורט מוחכר לחברה העירונית למטרת קיום אירועי ספורט ותרבות בלבד.
נוכח אופיו הציבורי של מבנה ההיכל והשימושים הנעשים בו.
קידום אירועי ספורט אמנות ושעשועים הן מטרות אשר העירייה מעונינת בקידומם" (ההדגשות אינן במקור).
מהאמור לעיל עולה כי עם הקמתו יועד ההיכל לשמש אכסניה הן לפעילויות ספורט והן לפעילויות תרבות ובידור, ולא נקבעה במפורש, לא במסמכי ההקמה ולא במסמכים מחייבים אחרים, עדיפות לקיום סוג פעילות כזה או אחר; נוסף על כך לא קבעו העירייה והחברה אילו סוגים של פעילויות תרבות ובידור נכללים בפעילויות שאפשר לקיים בהיכל.
יצוין כי בינואר 2009 , במהלך הביקורת, נדרשה לראשונה ועדת הכספים של החברה, אגב דיון בנושא אחר, לצורך לאפיין את הפעילויות שמתקיימות בהיכל ולקבוע סדר עדיפויות לקיומן, אולם היא לא קיבלה כל החלטה בעניין.
רק במרס 2010 , בעקבות הביקורת, קבעו חברי הדירקטוריון סדרי עדיפויות לקיום פעילויות בהיכל; הם אישרו את תכנית האירועים ואת מחירון החברה לשנים 2010 -2011 וקבעו כי תינתן עדיפות "לאירועי ספורט ולאירועים ציבוריים ובכפוף למדיניות עיריית תל-אביב בעניין זה".
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמדובר בנושא חשוב הקשור לליבת פעילותה של החברה, מן הראוי שהחלטת דירקטוריון בעניין סדרי העדיפויות לקיום פעילויות בהיכל תעוגן על ידי העירייה והחברה במסמך מחייב - מסמכי היסוד של החברה, הסכם בין העירייה לבין החברה או לכל הפחות נוהל מאושר של החברה.
מהמסמכים עולה כי החברה התכוונה לנצל את שדרוג ההיכל למימוש מטרתה - הפיכת ההיכל לאולם הופעות ואירועים: בספטמבר 2002 , בעת גיבוש התכניות הראשוניות של הפרויקט, הסבירה החברה לעירייה כי "המטרה היא להפוך את ההיכל לרב תחומי, פעילויות לאורך השבוע, בנוסף על משחקי הספורט של הליגה הלאומית, הליגה האירופאית והליגה האדריאטית, כהיכל ספורט חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1709 .
לראות בהיכל כמקום אטרקטיבי לבילוי.
עם השיפוץ ניתן יהיה להביא מופעים גדולים להנאת הקהל הרחב, ולייצר מקור הכנסה נוסף".
בדצמבר 2005 מסר מנכ"ל החברה לדירקטוריון כי "בנושא ההכנסות מבידור השנה יש בעיה עם חופשת הפסח, לא יהיו בהיכל אירועים עקב המשחקים של מכבי תל אביב".
בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה במרס 2007 הסביר יו"ר הדירקטוריון כי לדעתו "ההיכל צריך להפוך לאולם של אירועים ולא רק לספורט 1710 דוח שנתי61ב .
המגבלה היחידה והגדולה שמפריעה לנו היא התפוסה של מכבי למשחקים".
באפריל 2008 הוא טען כי החברה צריכה "לשווק ולמכור את ההיכל.
השקענו כספים בפרויקט אנו צריכים להחזיר את ההלוואות שלקחנו".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה כי "מעולם לא התקבלה החלטה ברוח הדברים שצוטטו.
והחברה מעולם לא העדיפה אירועי תרבות על פני קיום אירועי ספורט, על אף שברור שהכנסות מאירועים שאינם אירועי ספורט גבוהות יותר".
יצוין כי מלבד פעילויות ספורט (בעיקר משחקי כדורסל ואימוני כדורסל) החברה מקיימת בהיכל פעילויות תרבות, בידור ושעשועים (להלן - פעילויות אחרות).
פעילויות אלה כוללות מופעי בידור ותערוכות הפתוחים לקהל הרחב (להלן - אירועים פתוחים) וכן אירועי חברה ודת וכנסים שונים המיועדים לקהל מסוים ואינם פתוחים לציבור הרחב (להלן - אירועים סגורים).
לפי נתוני החברה, התעריפים 50 לפעילויות ספורט הם 35,000 ש"ח למשחק ו - 1,500 ש"ח לאימון של שעתיים (עבור מיזוג אוויר באימונים החברה גובה 1,500 ש"ח נוספים).
התעריפים לפעילויות אחרות הם 60,000 ש"ח לאירוע שבו נעשה שימוש בכל האולם; 45,000 ש"ח לאירוע המיועד ל- 4,000 ;איש 35,000 ש"ח לאירוע המיועד ל - 2,000 איש; ו- 15,000 ש"ח לאירוע פרטי (חתונה, ב ר מצווה וכד').
כמו כן החברה גובה 10,000 ש"ח עבור כיסוי הפרקט בפלטות עץ.
מנתוני החברה עולה כי משנת 2007 עד אוקטובר 2009 התקיימו בהיכל כ -90 פעילויות בשנה וההכנסה שהייתה לחברה מהן הסתכמה בלמעלה מ-6 מיליון ש"ח בכל שנה.
עוד עולה כי בשנים האחרונות שיעור פעילויו ת הספורט היה כשליש מהפעילויות שהתקיימו בהיכל, ומהן היה שיעור המשחקים של מכבי ת"א כשני שלישים.
כשני שלישים מהפעילויות היו פעילויות אחרות, ומהן היה שיעור האירועים הסגורים כ - 14.
5% בשנת 2007, כ -35% בשנת 2008 וכ- 24.
ההיכל משמש כא מור מגרשה הביתי של קבוצת הכדורסל מכבי ת"א, וכן הוא משמש את נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) בחלק ממשחקי הבית שלה.
בהיכל מתקיימים בדרך כלל גם משחקי חצי הגמר והגמר של ליגת העל בכדורסל ומשחקי חצי הגמר וגמר גביע המדינה בכדורסל.
נוסף על המשחקים אמורים להתקיים בהיכל גם אימונים.
ולכן בהסכם בין החברה לבין מכבי ת"א נקבע כי היא תהיה רשאית לקיים בהיכל את כל אימוניה, וכי 30 ,שעות לפני כל משחק של מכבי במסגרת הליגה האירופאית יעמוד ההיכל לרשותה לרשות הקבוצה האורחת או לרשות שתיהן.
עוד נקבע כי אם החברה רוצה לקיים בהיכל אירוע במו עד שנקבע כי יתקיים בו אימון של מכבי, עליה להודיע בכתב למכבי על דבר קיומו של האירוע יומיים מראש, והאימון שנקבע לאותה שעה יבוטל.
07 והם לא עודכנו עד סוף שנת 2009.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1711 .
מהמסמכים עולה כי בניסיון לייצר הכנסות נוספות, ומאחר שכאמור התעריף לפעילויות ספורט בכלל ולאימונים בפרט נמוך במידה ניכרת מהתעריף לפעילויות אחרות כגון אירועי תרבות, העדיפה החברה להעמיד את ההיכל לשימוש לאירועים אלה על פני שימוש לאימונים וכתוצאה מכך התגלעו חילוקי דעות בינה לבין מכבי ת"א, כמפורט להלן: 1712 דוח שנתי61ב .
בטיוטה של מכתב שהעבירה מכבי ת"א לחברה בדצמבר 2007 ,, כמצע לדיון הועלו כמה נושאים שעמדו על הפרק ובכלל זה עניין האימונים, שלגביו נכתב כלהלן: "בהתאם להסכם בין מכבי להיכל, מכבי רשאית לערוך בהיכל את כל האימונים.
להיכל זכות לגרום שבמקרה של אירוע המתקיים בהיכל, אזי 'האימון .
הייתה למקרים חריגים ולא ]הכוונה[ ,שנקבע לאותה שעה יבוטל'.
להבנתנו כתופעה (שוב מתוך כוונה לסייע להיכל בהכנסות).
לאחרונה, מכבי נאלצת לנדוד לתקופות ארוכות למגרשים אחרים וגם נאלצת לשלם עבור אימונים אלו סכומים של עשרות אלפי שקלים.
בגין אימונים מחוץ להיכל".
באפריל 2008 כתבה מכבי ת"א לחברה כי מכתבה שפורסמה בעיתון51 עולה כי ההיכל מתעתד להפוך לאולם שמחות, וכי "נוצר מצב מוזר כי ההיכל שנבנה למטרות ספורט עלול לשנות את תדמיתו ומטרתו ולהתעלם מהגורמים שהביאו אותו עד הלום.
מוזר כי ערב משחק מכריע.
הייתה קבוצתנו חייבת להתאמן בימים.
שקדמו למשחק מחוץ להיכל, מה גם שבהסכם בינינו מופיע בסעיף 3.
2 כי '30 שעות לפני משחק מכבי ת"א במסגרת המפעלים האירופאים יעמוד ההיכל לרשות מכבי ת"א ו/או הקבוצה האורחת'".
המכתב הסתיים בהבעת דאגה ומחאה, וזאת "לפני שיבוצע צעד כלשהו בהשכרת האולם למטרות שעלולות לפגוע בסדר האימונים והמשחקים של הקבוצה".
באותו חודש דיווח יו"ר דירקטוריון החברה דאז לדירקטוריון על טענות הקבוצה ומסר, בין היתר, כי "העניין לא לרוחם, כיון שלדעתם ההיכל תפוס באירועים והם לא יוכלו להתאמן ולקיים את פעילותם הסדירה, ענינו להם כי.
הם אינם צריכים לדאוג לפעילותם כי אנו עומדים בהסכם אתם ולא פוגעים בהם.
אנו מצדנו צריכים לשווק ולמכור את ההיכל.
בכל אולמות הספורט בעולם זה נכון, השקענו כספים בפרויקט אנו צריכים להחזיר את ההלואות שלקחנו".
באוקטובר 2009 הסבירה החברה למשרד מבקר המדינה כי היא "פועלת הן למטרות ספורט והן לפעילויות אחרות.
בהתאם לכך, החברה פועלת ומשכירה את ההיכל למופעים, כנסים ותערוכות, מתוך כוונה לנצל את ההיכל באופן אופטימלי, בין היתר כדי לאפשר לציבור לצפות וליטול חלק באירועים שונים, וגם במטרה להגדיל את רווחיה של החברה.
בהתאם לכך, עשתה החברה שימוש בהיכל, וקבוצות הספורט הרלוונטיות קיימו את אימוניהן במתקנים חלופיים.
בתחילת כל שנה אנו פועלים לתאם עם הקבוצות ועם מינהלת הליגה, כי בתאריכים שבהם מתוכננים אירועים כאמור, תוחלף הביתיות, תוך דגש כי אם הדבר לא יצלח, תינתן עדיפות לאירוע הספורט".
בינואר 2010 טענה החברה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הגורם היחיד אשר מעונין לעשות שימוש בהיכל לצורך אימונים הינו קבוצת מכבי תל -אביב", וכי בעת החתימה על ההסכם הקבוצה הסכימה לכך שאולם אחר (בהדר יוסף) ישמש עבורה מגרש אימונים חלופי.
החברה חזרה וציינה כי היא "רואה לעצמה חובה לתת עדיפות לאירועי ספורט.
ומן הצד האחר, פועלת על מנת להגדיל את הכנסותיה".
לעומת זאת, כתבה מכבי ת"א למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי ההיכל נועד למטרות ספורט, וכי "קיומם של אירועים שאינם אירועי ספורט במהלך עונת המשחקים הינם מכשלה גדולה" מבחינת הקבוצה ואין מקום לגרום לכך שהיא תנדוד לאולמות אחרים (ברעננה, רמ ת גן, והדר יוסף) כאשר השימוש באולמות אלה כרוך בתשלומים נוספים.
מכבי הסבירה שרק מועדי המשחקים שמורים ומובטחים לה, ואילו במרבית אימוניה היא המשתמש השיורי בהיכל ובמקרים רבים .
51 ,""ידיעות אחרונות 8.
יצוין כי במאי 2008 התפרסמה גם בעיתון "גלובס" כתבה באותו עניין, ובה צוין בין היתר כי "השיקולים המסחריים הפכו את ההיכל לעסק לכל דבר.
ואירוע תמיד יבוא על חשבון אימונים".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1713 .
היא נאלצת לשכור אולם אחר לצורך כך.
לטענת הקבוצה, בעונה הקודמת היא נאלצה לשכור אולם אחר עבור יותר מ -60 .
ימים מצטברים 1714 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה, העירייה והקבוצות למצוא את הדרך הנאותה לשלב בין רצון החברה להגדיל את הכנסותיה לבין הצורך להעניק, ככל שניתן, לקבוצות ולנבחרות המשתמשות בהיכל את האפשרות להשתמש בו גם לצורך אימונים.
כאמור, נוסף על פעילויות ספורט מתקיימות בהיכל פעילויות אחרות; חלקן אירועים פתוחים המופקים על ידי אמרגנים ומפיקים שונים, כגון אירועי בידור, כנסים ותערוכות, וחלקן אירועים סגורים, כגון אירועי דת ואירועים של חברות.
בשנים האחרונות, לאור הפרסומים האמורים בדבר כוונתה של החברה לקיים בהיכל גם אירועים סגורים פרטיים (חתונות, בר-מצוות וכד'), הועלו תהיות באשר לנאותות קיום אירועים סגורים כגון אלה בהיכל.
יצוין כי לכוונה זו של החברה ניתן ביטוי בלוח התעריפים שהיא הכינה בשנת 2007 :.
בדיון שקיים דירקטוריון החברה באפריל 2008 ביקש אחד החברים לדעת איך ישתלבו אירועי השמחה הפרטיים עם אירועי ספורט, שכן החברה היא חברה עירונית ונכסיה ציבוריים.
מנכ"ל החברה הסביר בדיון כי "מטרת החברה היא הפעלת ההיכל, אנו לא פוגעים במכבי אך בזמן הפנוי מחובתנו למקסם את ההכנסות הפוטנציאליות מההיכל".
יועמ"ש החברה העיר כי "מבחינה משפטית אין מניעה לקיום אירועים מהסוג הנ"ל".
יומיים לאחר הדיון האמור פנה סגן ראש העירייה, הממונה על פיתוח פרויקטים סביבתיים, במכתב למנכ"ל החברה, ובו נכתב, בין היתר: "לא יעלה על הדעת שהיכל הספורט יקיים אירועים פ חתונות, [ רטיים מהסוג שהוזכר לעיל בר-, אירועים שאין להם מקום במתקן עירוני.
תפקידו של ]מצוות ובריתות התאגיד העירוני הוא לנהל ולתפעל את ההיכל ואף לקיים אירועים לקהל הרחב בלבד - לא אירועים פרטיים.
למיטב ידיעתי, וועדות התכנון-רישוי העירוניות לא נתנו מעולם היתר ל קיום אירועים פרטיים בהיכל.
לאור האמור לעיל, אני פונה אליך בדרישה להפסיק לאלתר לקיים אירועים פרטיים בהיכל" (ההדגשה אינה במקור).
מנכ"ל החברה השיב כי "ההיכל משמש בראש ובראשונה לקיום אירועי ספורט ובתאריכים הפנויים מחובתנו לערוך בו כל פעילות אפשרית כגון: אירועים, מופעים, כנסים, תערוכות וכד'.
לידיעתך חברת היכלי הספורט היא חברה עסקית אשר מתמודדת בשוק חופשי ולא מקבלת סיוע ו/או תמיכה כלכלית מהעירייה ואף משלמת לעירייה דמי חכירה, ארנונה וכל המיסים הנלווים בגין השימוש בהיכל כמו כל בעל עסק בעיר" (ההדגשה אינה במקור).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה החברה כי היא "ככלל אינה מקיימת אירועים משפחתיים כגון חתונות, בר מצוות בריתות וכיו"ב", וכי רק במקרה אחד (בשנת 2009 ) היא החליטה לקיים אירוע כזה באצטדיון "בלומפילד".
החברה ציינה רואה בקיום אירועים פרטיים חל]היא[ ,כי "עם זאתק חשוב מפעילותה, באשר יש בהם להגדיל את הכנסותיה ולהפחית מהנטל שעל הקופה הציבורית והציבור".
יצוין כי ממסמכי החברה עולה כי גם בהיכל התקיים (בשנת 2006 ) אירוע משפחתי (בר-מצווה).
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1715 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי טענת המנכ"ל ולפיה החברה אינה מקבלת סיוע מהעירייה אינה מתיישבת עם האמור במסמכיה ועם המידע שהועלה בביקורת ולפיו העבירה העירייה לחברה סכומים ניכרים במסגרת הלוואות בעלים לכיסוי הגירעונות שנוצרו במהלך פרויקט שדרוג ההיכל וכן נתנה ערבויות להלוואות שהחברה נטלה לצורך מימון הפרויקט.
בישיבת הדירקטוריון בספטמבר 2009 טענו כמה חברי דירקטוריון כי "ברמה ציבורית לא נראה.
נכון לקיים ארועים סגורים במקומות ציבוריים.
גם לא הייתה התייעצות עם היועץ המשפטי של העירייה.
נראה שלא נכון להפוך את ההיכל ואת לאולמות לקיום חתונות/בריתות ובר מצוה, לא נראה.
מתאים ]אצטדיון בלומפילד[ לאופי הציבורי של המקום".
העירייה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מכיוון שהחברה היא ישות משפטית עצמאית, "דירקטוריון החברה ונושאי המשרה הרלוונטיים יכולים להתיר שימוש מגוון בהיכל, באופן מאוזן ומידתי, הן לצרכים ציבוריים והן לצרכים אחרים/אירועים נוספים אשר ייבחנו לגופו של עניין".
בישיבה שקיים הדירקטוריון במרס 2010 , שבה הוא התבקש לאשר את תכנית האירועים במתקני החברה לשנים 2010 -2011 , דיווח מנכ"ל החברה כי בעקבות הסכים לדעה, ]אשר[ .
"הערת מבקר המדינה, נערכה פגישה אצל מנכ"ל העירייה לפיה ניתן לערוך אירועים פרטיים בהיכל ובאצטדיון בלומפילד".
מנגד טענה חברת הדירקטוריון, הגב' אורלי גרטי -סרוסי, מנהלת לשכת התאגידים של העירייה, כי מנכ"ל העירייה "הורה להנחות את התאגידים העירוניים.
להימנע מקיום אירועים פרטיים, ואין הרחבה בעניין זה", וכי להערכתה "הכוונה באירועים פרטיים הינ ה לבר מצווה, חתונה וכד'".
יצוין כי תכנית האירועים כללה סוגי פעילויות כלהלן: פעילויות ספורט, מופעי תרבות, אירועים עסקיים, תערוכות מקצועיות, אירועי דת, אירועים פרטיים (בר מצווה, חתונות, מסיבות יום הולדת) ואירועים לכל המשפחה הפתוחים לכולם.
בסוף הדיון אישר הדירקטוריון את תכנית האירועים על פי סדר עדיפויות - פעילויות ספורט, אירועים פתוחים (ציבוריים) ואירועים פרטיים - והכול "בכפוף למדיניות עיריית תל אביב בעניין זה".
מהאמור לעיל עולה כי נותרה אי -בהירות הן באשר לסוגי האירועים הסגורים שניתן יהיה לקיים בהיכל, אם בכלל , והן באשר לצורך של החברה לקבל הנחיות ברורות בעניין זה מהעירייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שההיכל הוא מתקן ציבורי -עירוני המיועד לשרת את כלל הציבור, העובדה כי החברה היא ישות משפטית עצמאית אינה פוטרת את העירייה מהחובה לקבוע מדיניות בנושא.
עליה לקבוע מדיניו ת ברורה באשר לזכאותו של תאגיד עירוני בכלל והחברה בפרט לקיים במתקנים שבבעלות העירייה או התאגיד אירועים סגורים שאינם פתוחים לקהל הרחב, ובייחוד אירועים פרטיים, ולהגדיר במדויק - למען הסר כל ספק - את המושג "אירועים פרטיים".
מהאמור לעיל עולה כי עם הקמתו יועד היכל הספורט לשמש אכסניה הן לפעילויות ספורט והן לפעילויות תרבות (פעילויות אחרות), אך למרות פעילותו רבת השנים של ההיכל, רק במרס 2010 ,, בעקבות הביקורת נקבע סדר עדיפויות לקיומן של הפעילויות השונות בו; עד מועד סיום הביקורת, יולי 2010 , לא הוגדר במפורש אילו אירועי תרבות ובידור אפשר לקיים בהיכל כדי להבטיח שייעשה בו שימוש ראוי לנכס ציבורי.
עלויות הבנייה הגבוהות של הפרויקט, האשראי הרב שהחברה לקחה למימונו, עלויות המימון בגינו והתעריפים הגבוהים יותר שהיא גובה בתמורה לשימוש בהיכל לפעילויות אחרות מהווים תמריץ לחברה להעדיף פעילויות אחרות על פני פעילויות ספורט, ובשל כך נאלצות קבוצות הספורט המשתמשות בהיכל לקיים את אימוניהן במקומות אחרים.
ואולם אל לחברה ולעירייה לשכוח כי ההיכל ממותג כהיכל ספורט, וכי כך הוא נתפס בעיני הציבור.
גם שמה של החברה - "היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ" - מעיד על כך כי עיקר עיסוקה אמור להיות בתחום הספורט.
לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת ההיכל ושדרוגו נעשו ברובם בכספי ציבור ועבורו, ועל כן עליו לשמש בעיקר למטרות ציבוריות.
על העירייה והחברה לקבוע בהקדם מאפיינים ואמות מידה לסוגי פעילויות שראוי לקיים במבנה ציבורי הנמצא בבעלותה המלאה של העירייה.
בכל מקרה אין לקבוע סדרי עדיפויות לפי אמות מידה של זמן פנוי ומחיר בלבד; יש לשמור על צביון ההיכל כהיכל ספורט ולאפשר, ככל האפשר, לקבוצות המשתמשות בו לקיים בו גם את אימוניהן.
מאחר שמדובר במתקן ציבורי הנמצא בבעלות כל תושבי העיר, על העירייה להנחות את החברה לצמצם או אף לבטל את קיומם של אירועים סגורים מטעם גופים פרטיים, המיועדים לקהל מוגדר ומצומצם, שכן מדובר באירועים פרטיים במהותם.
לעמדתה של חברת היכלי הספורט תל -אביב-יפו בע"מ, תאגיד הנמצא בבעלות עיריית תל אביב -יפו, פרויקט השדרוג של היכל הספורט ביד אליהו בוצע בהצלחה, ובעקבות שדרוג זה עומד ההיכל בשורה אחת עם מתקני ספורט מובילים בעולם, ועומד בכל הדרישות ובכל התקנים לקיום משחקי כדורסל ברמה הגבוהה ביותר.
ואולם הצלחתו של פרויקט בנייה, ובייחוד פרויקט המבוצע על ידי גוף ציבורי, אינה נמדדת רק על פי המאפיינים הפיזיים של המבנה שהוקם או שופץ ועל פי איכות השימוש שנעשה בו, אלא גם, ואף בעיקר, על פי ההליכים והפעולות שננקטו על ידי הגורמים השונים במהלך ביצוע הפרויקט ועל פי תוצאותיו הכספיות.
על פי אמות מידה אלה לא ברור אם אכן ניתן להגדיר את פרויקט השדרוג כהצלחה.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1717 .
ממצאי הביקורת מלמדים כי לצורך קבלת ההחלטה על ביצוע הפרויקט לא עשו החברה והעירייה עבודת מטה נאותה, לא הגדירו את מהות הפרויקט והיקפו, ולא בחנו כל חלופות לפרויקט אף שמדובר בפרויקט יקר ומורכב.
רוב התחזיות של החברה והעירייה משנת 2002 בעניין עלות הפרויקט והתקדמות הליכי בנייתו לא התממשו, בייחוד עקב חריגות מהתכניות ותוספות לפרויקט ועקב הזמן הרב שנדרש לביצועו.
אם בתחילה סברה החברה כי לא תזדקק לסיוע של העירייה, או לפחות לא ציינה זאת במפורש, הרי שלאחר סיום הפרויקט היה אפשר ללמוד מתוצאות הפעילות של החברה כי היא נזקקה לקבלת הלוואות בעלים מהעירייה תוך שימוש בכספי ציבור, וכי היא עדיין סובלת מגירעונות כספיים ומקשיים בתזרים המזומנים.
פגמים רבים נפלו גם בהתקשרויות של החברה עם גופים שונים שאמורים היו לסייע לה במימון הפרויקט ועם קבלנים שעסקו בביצוע הפרויקט , וספק רב אם כל התקשרויותיה עלו בקנה אחד עם עקרונות דיני המכרזים, עם סדרי מינהל תקין ועם האינטרסים של החברה כגוף ציבורי; החברה החלה בהכנות לפרויקט, ובכללן נקיטת צעדים מעשיים לביצוע התקשרויות, עוד לפני שהיה לה ברור על פי אילו עקרונות ודינים היא מחויבת לפעול, בעיקר בכל הנוגע לנושא ההתקשרויות וחובת המכרזים.
בפועל, היא בחרה את הקבלנים באמצעות מכרזים סגורים, גם בהתקשרויות בהיקף כספי ניכר, אף שלפי דיני המכרזים היה עליה לבחור בהם באמצעות מכרזים פומביים, וכתוצאה מכך נפגע גורם התחרות.
אין המדובר בעניין פורמלי או טכנ י, אלא בלב לבו ומהותו של הליך ראוי לבחירת הצעה לביצוע עבודה על ידי גוף ציבורי.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמנכ"ל החברה קיים מגעים לקשרים עסקיים פרטיים עם אחד הקבלנים שהועסקו על ידי החברה בפרויקט במהלך עבודתו של הקבלן והסתפק בדיווח על כך בעל פה ליועמ"ש החברה, ואת העובדה שהוא התקשר באופן פרטי עם עוד קבלן לביצוע עבודה בביתו ועל כך לא דיווח כלל.
בביקורת הנוכחית נבדקו גם היבטים הנוגעים לתחום התכנון והבנייה ונמצא כי בכמה מקרים התבצעה בנייה תוך סטייה מהיתרי הבנייה או לחלופין קודם שהוצאו היתרי בנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להפיק את הלקחים מפרויקט זה וליישמם בפרויקטים אחרים שהיא תבצע.