HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2015 1,088,586 6,622 ,413 4,768,137 1,854,276 .
2016 1,067,054 5,270,713 3,794,914 1,475,800 .
2017 981,540 5,767,529 4,152,621 1,614,908 .
2018 964,479 5,687,050 4,094,676 1,592,374 .
סה"כ 4,101,659 23,347,706 16,810,348 6,537,358 .
*מחושב לפי ההפרש בין1.
09 מלמ"ק שהיא הקיבולת המקסימלית של מט"ש הר חומה, לבין כמות הקולחים שהעירייה רכשה בפועל מהתאגיד בכל אחת מהשנים.
** תעריפי הקולחים חושבו כפי שנקבע בהסכם עם עיריית ירושלים, לפי 72% מהתעריף הממוצע לגינון ציבורי בכל שנה.
הסכומים בעמודה זו הם 72% .
מעלות מים שפירים לגינון ציבורי .
מלוח 14 עולה כי, אילו התאגיד היה מוכר מי קולחים במקום מים שפירים38 להשקיית גינון ציבורי, לעירייה היה נחסך סכום של כ -6.
5 מיליון ש"ח בין השנים2015 - 2018.
באוקטובר2018 מסר הגיחון למשרד מבקר המדינה כי מאז פורסם דוח הממונה ביצע התאגיד חיבורים נוספים למי קולחים לגינות ברחבי העיר, וכי צריכת הקולחים עלתה עלייה ניכרת.
עוד מסר התאגיד למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל מול עיריית ירושלים להגדלת אספקת הקולחים לעיר ולחיבור גינות נוספות.
מדוח פעילות סביבתית של התאגיד לשנת 2017 עולה כי במכון טיהור השפכים בהר חומה, המטהר קולחים שמסופקים לעיריית ירושלים, מטוהרים יותר ממיליון מ"ק בשנה.
מכאן שכמות הקולחים שעיריית ירושלים רוכשת היא רק כ -10% .
מהתפוקה יוצא אפוא כי כמויות הקולחים שרכשה עיריית ירושלים בכל אחת מהשנים 2014 עד 2018 נמוכה במידה ניכרת מהכמות שהתבסס עליה התאגיד לשם הערכת כדאיות המיזם.
בפברואר2019 מסרה לשכת הבריאות במחוז ירושלים למשרד מבקר המדינה כי איכות מי הקולחים ממתקן הטיהור מעולה, וכי פוטנציאל ההשקיה של הגינות הציבוריות בעיר רב.
הבקשות להיתרי השקיה אשר הוגשו למשרד הבריאות עד עתה אושרו, למעט בכמה אתרים שלא ניתן היה לאשר בהם את הבקשה עקב מיקום קווי מים ראשיים או מפאת שימושים אחרים.
מהלשכה נמסר גם ש"באישור תוכנית מט"ש הר חומה נקבע כי הפתרון .
38 כמות המים השפירים עולה על קיבולת המט"ש, כך שלא ניתן להחליף את כל כמות המים השפירים לגינון ציבורי במי קולחים, אלא רק בחלקה.
בחישוב נלקחה בחשבון כמות המים השפירים שניתן היה להחליפם במי קולחים.
מדינת ישראל - 909 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ יהיה הזרמתם בחזרה ]של מי קולחים ממתקן הטיהור [ עודפים]ל[ לתקלות בטיפול או למערכת הביוב המרכזית, וזאת על מנת לא לזהם את הסביבה".
יוצא אפוא כי באופן אבסורדי, מי הקולחים עוברים טיהור פעם אחר פעם מאחר שלא נמצא להם פתרון.
אחת החלופות לטיפול בעודפי קולחים היא הזרמתם לנחל.
הגיחון השיב למשרד מבקר המדינה כי "מבחינה חוקית חל איסור לשפוך את מי הקולחים שאינם מסופקים לוואדי או לנחל ולכן אין פתרון אחר פרט להזרמתם חזרה למערכת הביוב".
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי בכל אישור תוכנית נדרשת התייחסות לפתרון במקרים של תקלות באיכות הקולחים או עודפי קולחים, למשל עקב אירועי משקעים קיצוניים (קרקע רוויה אחרי שלג או ימי גשם רצופים) הצפויים כאירועים חריגים מעטים.
התוכנית למערכת הולכת הקולחים כללה מאגר ויסות, אולם עד עתה הוא לא הוקם.
תאגיד הגיחון השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי עיתוי בניית מאגר ויסות הקולחים תוכננה לצפי של מכירת קולחים בהיקף של כ - 280,000 מ"ק קולחים בשנה, וכי הכמות שהתאגיד מוכר היום לעיריית ירושלים היא כ- 125,000 מ"ק בשנה.
עוד הוסיף התאגיד כי יש לגיחון תכנון מפורט של מתקן הוויסות, וכי התאגיד יקדם את ביצוע המיזם בכפוף להתקדמות חיבורי גינות נוספות למערכת הקולחים.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי היא הציעה לגיחון לבחון אפשרויות ניצול אחרות של הקולחים חלף הטיפול הנוסף.
הגיחון השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הצעת רשות המים נבחנה, הוא פנה לצרכן פוטנציאלי, אך הדבר לא הסתייע בין היתר בשל הצרכים של צרכן הקצה ואי נכונותו לשלם את המחיר הריאלי של המים.
כמות המים השפירים למטרות גינון ציבורי לשנת 2017 הסתכמה בירושלים בכ-1.
9 מיליון מ"ק, ובכלל הארץ בכ -49.
5 מיליון מ"ק, המהווים כ -7% מצריכת המים השפירים בכלל הארץ (לא כולל צריכה למטרות חקלאות).
בשנת 2018 הסתכמה כמות המים השפירים לגינון ציבורי בכ-2 מיליון מ"ק בירושלים, ובכלל הארץ בכ-48 מיליון מ"ק, המהווים 5% מצריכת המים השפירים בכל הארץ.
נוכח החשיבות שבניצול מי הקולחים על רשות המים, כגורם מאסדר, להידרש לנושא זה, במקרים בהם קיימת היתכנות כלכלית, להשקיית גינות ציבוריות ברשויות מקומיות ובמוסדות ציבור, כתחליף להשקיה במים שפירים ולבחון את הצורך בקביעת תעריפים ייעודיים לכלל ספקי הקולחים לשימושים אלה.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 כי מאחר שאספקת קולחים מחייבת מערכת חלוקה נפרדת ממערכת אספקת מי השתייה ומאחר שהרוב המכריע של מכוני הטיפול בשפכים נמצאים מחוץ למקטע העירוני, לרוב קיימת היתכנות כלכלית לשימוש בקולחים לגינון עירוני כשהיא נלווית למערכת סמוכה המספ קת קולחים לחקלאות.
עוד השיבה רשות המים כי מט"ש הר חומה הוקם במטרה לתת מענה מקומי לטיפול בשפכי שכונת הר שמואל, והקולחים המופקים ממנו יועדו לשימוש לגינון עירוני בירושלים.
מדינת ישראל - 910 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ בנוסף השיבה רשות המים כי מערכת השקיית גינון שאינה קשורה למערכת חקלאית גדולה הכוללת מאגרים אינה נותנת מענה לכל הקולחים המיוצרים במט"ש.
כתוצאה מכך מרבית הקולחים אינם מנוצלים ובהיעדר חלופה אחרת הם חוזרים למערכת הביוב.
הפתרון של הזרמה חוזרת של עודפי מי קולחים באיכות מעולה למערכת הביוב המרכזית הוא פתרון בזבזני ונעדר כל היגיון.
זוהי הוצאת כספים מ יותרת, שכן הקולחים העודפים עברו טיהור לשווא, אגב בזבוז כספי ציבור והטלת נטל נוסף על הצרכנים, בייחוד נוכח הכמות הגדולה של העודפים - כ-90% .
על התאגיד ועיריית ירושלים למצוא חלופות לשימוש במים אלה, כך שהשימוש בהם יהיה לתועלת הציבור.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 כי על מנת למזער את הזרמת הקולחים המטופלים חזרה למערכת הביוב, היא תוודא ותקדם הקמת מערכת לשימוש חקלאי בקולחים אלה; העברת השפכים העודפים שיהיו, ככל שיהיו, מאזור הר חומה למערכת הקדרון ולמט"ש האוג הנמצאים בהקמה.
מדינת ישראל - 911 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ סיכום .
לתאגיד הגיחון ישנם מאפיינים ייחודיים.
הוא מספק שירותי מים וביוב לאוכלוסייה גדולה ומגוונת מן ההיבט הכלכלי והחברתי, ובכלל זאת למזרח ירושלים, שמתגוררים בה כ - 33% .
מאוכלוסיית העיר, דבר המערים קשיים רבים בפיתוח התשתיות, באכיפה ובגבייה כמו כן אזור ירושלים מאופיין במבנה טופוגרפי הררי בעל הפרשי גובה של עד 330 ,מטר דבר המחייב שימוש במערכות ייעודיות לוויסות לחצים של המים והשקעות נוספות בתשתיות שבחלקן ישנות מאוד.
הליקויים בתהליכי ההתקשרות של תאגיד הגיחון מצביעים על הצורך של החברה להקפיד על ניהול ההתקשרויות לפי חוק חובת המכרזים ותקנותיו ולפי נוהלי התאגיד עצמו.
על התאגיד לנקוט צעדים לשיפור ניהול ההתקשרויות, בין היתר על ידי שיפור תהליכי הכנת האומדנים העצמיים והתאמה בין ההיקף הכספי של ההתקשרויות להזמנות בפועל.
על ידי כך יוכל התאגיד לבחור בדרך שוויונית את הספק ה מתאים ביותר לצרכיו, ינצל כראוי את משאביו ויחסוך בכספי ציבור.
מהביקורת עולה כי פחת המים ופחת הגבייה גבוהים בשכונות שמעבר לגדר ההפרדה במזרח ירושלים באופן ניכר מהנורמות שנקבעו לתאגיד.
דבר שתרם לכך שהתאגיד לא עמד בנורמות שקבעה לו רשות המים.
היות שמשק המים הוא משק כספים סגור, עלויות גבוהות מנורמות התפעול של התאגיד עשויות להתבטא בצמצום רכיב ההון המיועד להשקעות, אשר אמורות לממן את פיתוח תשתיות המים והביוב בעיר.
הפערים הגדולים בין הנורמות שקבעה רשות המים לבין עלויות התאגיד בפועל מגבירים את הצורך שרשות המים, בשיתוף התאגיד, ימצאו פתרון לבעיית מימונן של ההוצאות העודפות המושתות על התאגיד.
נוכח הקשיים הייחודים במזרח ירושלים, מן הראוי כי רשות המים תפעל בשיתוף פעולה עם התאגיד וגורמים רלוונטיים אחרים ותמצא פתרונות לבעיות ייחודיות אלה על מנת שהעלויות הנובעות מהן לא יהיו נטל על צרכני המים המקבלים שירות מהתאגיד.
כל זאת על מנת להגיע לתעריף שיאפשר לפתח את משק המים ולתפעלו בצורה מקצועית ויעילה, כפי שנקבע בחוק תאגידי מים וביוב.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י או החברה) היא החברה הממשלתית הגדולה במשק הישראלי ובעלת מונופול טבעי במקטעי הרשת.
מתוקף כך, חח"י מחזיקה במרבית הנכסים במשק החשמל ובמחצית מנכסי כל החברות הממשלתיות.
חח"י פועלת בכל מקטעי החשמל: ייצור, הולכה, חלוקה ואספקה, ובהתאם לכך מחזיקה בתחנות ייצור המופעלות בפחם ובגז, בכ - 14,000 נכסי נדל"ן ובנכסים פיזיים הכוללים חדרי טרנספורמציה, עמודי חשמל, תחנות מיתוג ותחנות משנה ב-8 מרכזים לוגיסטיים לערך ובכ-140 .
אתרים מינהליים עד לשנת 1996 פעלה חח"י מתוקף זיכיון שנתן לה הנציב העליון בתקופת המנדט הבריטי לתקופה של 70 שנים.
הוראות הזיכיון קבעו כי עם תום תקופת הזיכיון יושב המפעל, לרבות הנכסים הנכללים בו, לידי המדינה.
בשנת 1996 חוקק חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן - חוק משק החשמל), והוא החליף את הזיכיון שניתן לחח"י.
החוק, אשר ניסה להתוות יסודות למשק חשמל תחרותי ומודרני, כלל גם הוראות בדבר העברת זכויות ונכסים בין החברה למדינה.
הוראות הזיכיון וחוק משק החשמל פורשו באופן שונה בידי חח"י והמדינה, ופערי הפרשנות יצרו מחלוקת משפטית ביניהן בדבר הזכויות הקנייניות על חלק מהותי מהנכסים.
הסדרת הזכויות הקנייניות על נכסי החברה נקשרה לאורך השנים עם הצורך בביצוע שינוי מבני במשק החשמל.
אולם מחלוקות משפטיות בין המדינה לחח"י בדבר הסדרת הנכסים וקושי להגיע להסכמות עם החברה בדבר השינויים המבניים במשק החשמל - אשר להם השפעות מהותיות על מבנה החברה, פעילותה, ועובדיה - הקשו את גיבוש ההסכמות בין הצדדים.
בהתאם לחוק משק החשמל גובשו בשנת 2018 שני הסדרים מהותיים במשק החשמל: הסדר נכסים בין המדינה לחח"י והסכמות לשינוי מבני במשק החשמל.
הסדרים אלה הביאו לידי סיום משא ומתן (להלן - מו"מ) שנמשך כשני עשורים בין חח"י ל מדינה.
בשני ההסדרים האלה גלומות עלויות ותועלות למדינה ולכלל צרכני החשמל בהיקפים כספיים של כ -10 מיליארדי ש"ח לפחות.
מדינת ישראל - 788 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל הסדר הנכסים, אשר נחתם בינואר 2018 ,, חילק את הזכויות על נכסי החברה בין חח"י למדינה ולראשונה לא הותנו ההסכמות שנכללו בו ביישום רפורמה במשק החשמל.
במאי 2018 גובשה רפורמה במשק החשמל, ובה מתווה להגברת התחרות במשק החשמל - אגב הסרת חסמי תחרות - ולפיתוח משק החשמל.
אף שההסכמות לא הותנו ביישום הרפורמה במשק החשמל, הסדר הנכסים הוא נדבך הכרחי ליישומה, שכן הוא מאפשר מכירת נכסים ומעגן את התכנון הכספי של הרפורמה.
יצוין כי דוח זה אינו עוסק בהסכמות שגובשו ברפורמה עצמה וביישומה.
הסדר הנכסים גובש מטעם המדינה בידי צוות משנה המשותף לאגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל), אגף התקציבים ורשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) שבמשרד האוצר ולרשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י).
הסכמות הרפורמה גובשו באמצעות צוות בין -משרדי שמינו שר האוצר ושר האנרגייה בשנת 2015 .
בראשות מנכ"לי משרדיהם .
הנכסים המוחזקים בידי חח"י .
על פי דוחותיה השנתיים של חח"י, החברה מחזיקה ביותר מ - 14,000 נכסים בעלי זכויות על קרקע, אשר מחולקים לחמישה סוגים עיקריים: תחנות ייצור, תחנות משנה ומיתוג, חדרי טרנספורמציה, עמודי חשמל ומרכזים לוגיסטיים ומינהליים.
הנכסים המשמשים את החברה הם בבעלותה או בהחזקתה או קשורים בה במסגרת הסכמי חכירה ארוכי טווח, הסכמי רכישה או הסדרים אחרים 1 .
החלק המכריע של הנכסים המוחזקים בידי החברה הוא נכסים תפעוליים משניים (אלפי נכסים), בעיקר חדרי טרנספורמציה ועמודי חשמל.
בשל קוטנם, נכסים אלה ממוקמים על שטחי קרקע קטנים.
מדוחותיה הכספיים של החברה לשנת 2017 )(טרם החתימה על הסדר הנכסים עולה כי השטח הכולל של אתרי תחנות הכוח עומד על 6.
השטח הכו לל של תחנות המיתוג ותחנות המשנה הגדולות המשמשות את מקטע ההולכה וההשנאה עומד על מיליון מ"ר.
כמו כן ברשות החברה 25 משרדים מחוזיים ואזוריים ששטחם הכולל 260,000 מ"ר; שני משרדים ראשיים ששטחם הכולל 95,500 מ"ר; ושמונה אתרים לוגיסטיים המשמשים שטחי אחסון שהיקפם 598,000 .
מכוח הפקעה או במסגרת זכויות שהוענקו לחברה בידי בעלי הנכסים מדינת ישראל - 789 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל תרשים 1 : הנכסים שבהם החזיקה חברת החשמל בשנת 2017 .
:מקורעל פי נתוני חברת החשמל לשנת 2017 .
, בעיבוד משרד מבקר המדינה * לחברה 900 .
עמודי חשמל שבגינם קיימות זכויות על קרקע ועוד אלפי עמודי חשמל שאין בגינם זכויות על קרקע .
מציג את הנכסים המוחזקים בידי חח"י ויתר החברות הממשלתיות במשק התרשים ממחיש את גודלה של חח"י ביחס ליתר החברות הממשלתיות בהיבט של היקף הנכסים המוחזקים בידיה.
מדינת ישראל - 790 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל תרשים 2 : *התפלגות הרכוש הלא שוטף בין חח"י ליתר החברות הממשלתיות, 2017 )(באחוזים ובמיליוני ש"ח .
המקור: רשות החברות הממשלתיות, דין וחשבון על החברות הממשלתיות (2017 '), עמ18.
* לרבות יתרת הרכוש הקבוע בספרי החברות.
יש לציין כי ערך הנכסים בספרים אינו משקף את שווי השוק של הנכסים, וכי הוא מושפע בין היתר מעלות הנכס ומפחת.
יצוין כי בשנת 2017 הרכוש הקבוע שלחח"י מסך הרכוש הלא שוטף עמד על כ-80%.
הסדר הנכסים של חח"י .
העקרונות שעמדו בבסיס עמדת המדינה .
בשנת 1926 העניק השלטון הבריטי לחח"י 2 זיכיון לייצור חשמל ואספקתו לתקופה של 70 שנים.
הוראות הזיכיון קבעו3 כי "בתום הזיכיון יעבור המפעל חינם, על כל קבועותיו ומכשיריו וחומריו, לבעלותו של הנציב העליון.
2 Palestine Electric Company .
, ככינויה דאז 3 בהתאם לסעיף 46 לתוספת לפקודת זיכיונות החשמל.
הפקודה בוטלה בשנת 1996 עם חקיקת חוק משק החשמל.
מדינת ישראל - 791 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל ערב תום תקופת הזיכיון בשנת 1996 , חוקק חוק משק החשמל, אשר כלל, בסעיף62 , מספר קביעות בעניין השבת נכסים מהחברה לידי המדינה כמפורט להלן: "(א) על אף הוראות סעיף 46 לתוספת לפקודת זיכיונות החשמל, התחייבויות חברת החשמל וכן הזכויות והנכסים שלה, שהיו בידיה בעת פקיעת הזיכיון ושהיא זכאית לפיצוי מן המדינה בעדם לפי הסעיף האמור, יישארו בידי חברת החשמל ולא ישולם פיצוי בעדם.
(ב) הזכויות והנכסים שבעדם חברת החשמל אינה זכאית לפיצוי, כאמור בסעיף קטן (א) ואשר משמשים או נועדו לשמש, בין במישרין ובין בעקיפין, לפעילותה לפי חוק זה, יירכשו בידי החברה לפי ערכם ביום הקניית הזכויות והנכסים, בהתאם להסדר שייחתם בין המדינה לחברת החשמל; בסעיף זה, 'משמשים', 'נועדו לשמש' - כפי שיקבעו השרים.
(ג) עד לעריכת ההסדר כאמור בסעיף קטן (ב), יישארו הזכויות והנכסים שלגביהם אמור להיערך ההסדר, בידי חברת החשמל, כפי שהיו בעת פקיעת הזיכיון; לא הגיעו הצדדים להסדר כאמור תוך שנה אחת ממועד פקיעת הזיכיון, יקבעו השרים הוראות לעניין רכישת הזכויות והנכסים כאמור.
" עם תום תקופת הזיכיון בשנת 1996 החל תהליך גיבוש הסדר הנכסים עם החברה.
תרשים3 מתאר את ההתפתחויות בתהליך זה בשנים1996 - 2018: תרשים3 : ,תהליך גיבוש הסדר הנכסים 1996 - 20184 .
המקור: עיבוד של משרד מבקר המדינה .
להלן פירוט השלבים בהתפתחות הסדר הנכסים בין חח"י למדינה: .
גיבוש עמדת המדינה בתום תקופת הזיכיון .
עמדת המדינה בדבר הסדר הנכסים בראשית סבבי המו"מ עם חח"י גובשה בהסתמך על חוות דעת משפטית וכלכלית שחוברו בשנת 2000 במסגרת צוות ממשלתי בין -משרדי להסדר הנכסים לפי סעיף 62 לחוק.
לפי חוות הדעת המשפטית במשרד האוצר (להלן - חוות הדעת .
4 בשנים2000 - 2014 היה המו"מ על הסדר סוגיית הנכסים כרוך עם הסדר סוגיית הרפורמה.
בשנים אלה פעלו ציוותי מו"מ שעסקו בעיקר ברפורמה, בכוונה להגיע להסכמות.
משלא הגיעו להסכמות, ממילא גם לא הוסדרה סוגית הנכסים.
מדינת ישראל - 792 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל המשפטית), אשר נגעה לאופן יישומו של חוק משק החשמל, יישום הסדר נכסים ייעשה בשלושה שלבים: 1.
"סיווג בין נכסים המוגדרים כמפעל לנכסים שאינם מוגדרים כמפעל.
כל מה שאינו "מפעל נשאר בידי חח"י.
נכסים המוגדרים כמפעל יחולקו בין נכסים בני פיצוי לנכסים שאינם בני פיצוי, אגב התחשבות בכך שכל נכסי החברה שבמועד פקיעת הזיכיון הופחתו במלואם והוכרו בתעריף דרך הפרשה לפחת - הם נכסים שאינם בני פיצוי.
נכסים שאינם בני פיצוי יש לחלק בין נכסים המשמשים את החברה לנכסים שאינם משמשים את החברה.
נכס שאינו משמש את החברה אמור לשוב לידי המדינה, ונכסים המשמשים את החברה יירכשו על ידי החברה מהמדינה על פי ערכם ביום הקניית הזכויות.
תרשים 4 מציג את סיווג הנכסים המוחזקים בידי חח"י על פי הוראות הזיכיון וחוק משק החשמל.
תרשים 4 : סיווג הנכסים בהתאם לזיכיון ולחוק משק הממשל .
על פי מסמכי החשכ"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
*כולל נכסים שבמועד פקיעת הזיכיון הופחתו במלואם והוכרו בתעריף דרך הפרשה לפחת.
בהתאם לדוחותיה הכספיים של החברה לשנת 2006 , עלות הנכסים שהופחתו במלואם נכון למרץ1996 היא כ-4.
מיליארד ש"ח מדינת ישראל - 793 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל באותה העת גובשה חוות דעת כלכלית עבור הצוות המ משלתי הבין -משרדי להסדר השבת הנכסים מחח"י, ומטרתה הייתה להציע מיון על בסיס מודל כלכלי ונוסחה לחלוקת הנכסים לפי חוק משק החשמל.
בפברואר 2000 הביא במכתב רשמי סגן הממונה על התקציבים דאז לידיעת מנכ"ל חח"י, כי התגבשה חוות דעת בקשר להסדר, וכי בכוונתו לזמן עימם דיון בנושא.
ממסמכי חח"י עולה כי במרץ 2000 התקבל בחח"י מכתב מראש מנהל החשמל דאז במשרד האנרגייה, ולפיו על פי בקשת השר הם מתבקשים שלא להשיב על פניית משרד האוצר כל עוד הנושא לא נידון בצורה מסודרת בין המשרדים.
יצוין כי עד המלצות צוות ההיגוי בשנת 2014 (ראו להלן), לא הציגה המדינה עמדה אחרת.
עוד יצוין כי במשך השנים הציגה חח"י בדוחותיה הכספיים עמדה משפטית זו כחוות דעת המדינה.
בחוות דעת שגיבש משרד האוצר ביוני 2018 (להלן- חוות הדעת המשפטית המעודכנת) כחצי שנה לאחר החתימה על הסדר הנכסים (ראו להלן), צוין כי ניסיונות ליישם את חוק משק החשמל העלו כמה קשיים מרכזיים, ובהם קושי בסיווג הנכסים, לרבות סיווג המתקנים לפי מקור המימון שלהם.
סיווג זה היה אמור להיות הבסיס לקביעה אם הנכס ישוב לידי המדינה או שהחברה תרכוש אותו מידיה.
התפתחויות מתום תקופת הזיכיון ועד לשנת 2018 .
לפי חוות דעת מ שפטית של יועצי חח"י, מרבית הנכסים שהיו בידיה במועד פקיעת הזיכיון, לרבות נכסים בני פחת שהופחתו במלואם, הם נכסים בני פיצוי, ולפיכך הם יוותרו ברשות חח"י, וחח"י לא תידרש לשלם עבורם כל תמורה למדינה.
בהתאם לפרשנות יועצי חח"י, תשלום למדינה בגין נכסים שאינם בני פיצוי ומשמשים את החברה אינו משקף את תכלית חוק משק החשמל, שכן משמעות הדבר היא שחח"י תידרש לשלם פעם נוספת עבור הנכסים, ולפיכך זוהי זכותה לדרוש הכרה תעריפית בעלות הנכסים.
זאת ועוד, חח"י ציינה בדוחותיה כי "לחברה נמסר, שהצורך בטיפול בסוגיית הסדר הנכסים אוזכר בעבר במסגרת דיונים של גורמי ממשלה שונים.
בנוסף, בחודש נובמבר 2011 נמסרה לחברה טיוטת דוח ביניים של המלצות צוות רגולטורים אשר הוקם בחודש מאי 2009 , מכוח החלטת ממשלה.
, ואשר לפיו, בין היתר, מוצע לחזור ולבחון את המשמעויות של הסדר הנכסים, בהתאם לסעיף 62 לחוק משק ה חשמל, התשנ"ו -1996 , לרבות, לאור חוות הדעת המשפטיות והכלכליות הקיימות בנושא והשלכותיו בעת יישום השינוי המבני.
" במרץ 2014 פורסמו המלצות צוות ההיגוי בנושא הרפורמה במשק החשמל5 , לרבות שינוי מבני במשק החשמל, התייעלות החברה והסדר הנכסים.
הצוות המליץ בין היתר להמשי ך לנהוג בנכסים המשמשים את חח"י בשרשרת החשמל לפי הסדרי הבעלות או חכירה הנהוגים היום.
נכסים הדרושים לשם פיתוח עתידי יוחכרו מהמדינה לחח"י ללא תמורה לתקופה של 49 ,שנים או שייקבעו בגינם ההסדרים הנהוגים כיום, בהתאם להחלטת הצוות שיבחן זאת.
חח"י תמסור למדינה ללא תמורה את הנכסים שאינם משמשים את החברה ואינם דרושים לה לפיתוח רשת החשמל.
חח"י תתחייב שלא לטעון לבעלות בזכויות, בקרקעות ובנכסים אחרים שאינם נכללים .
5 ביולי2013 מינו שר האוצר ושר התשתיות הלאומיות צוות היגוי לביצוע רפורמה במשק החשמל ובחברת החשמל בראשות מר אורי יוגב, מנהל רשות החברות דאז.
במרץ 2014 פרסם צוות ההיגוי את המלצותיו לקבלת עמדות הציבור.
מדינת ישראל - 794 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל בספר הזכויות והנכסים.
המלצות הצוות לא הגיעו לידי מימוש, אולם הן העידו על שינוי בעמדת המדינה ביחס להסדר נכסים עם החברה ושיקפו את המו"מ שהתנהל בשנים שלאחר מכן - עד להגעה להסכמות בשנת 2018.
במאי2015 העבירו החשכ"לית ומנהל רשות החברות מכתב ליו"ר הרשות לניירות ערך, ובו ציינו כי במסגרת מתווה להסדר נכסים שיציעו לשרים אין בכוונתם לפגוע במאזני החברה, ובהתאם, ההסדר שיוצע יכלול העברת נכסים למדינה בהתאם לשוויים בספרי החברה.
יצוין כי במכתב זה הם הבהירו כי זו עמדתם האישית בלבד וכי היא כפופה לבחינתם ולאישורם של השרים.
יצוין כי לאורך השנים הצביע משרד מבקר המדינה בדוחותיו על גורמים נוספים שעיכבו את ההגעה להסכמות על הסדר נכסים, ובהם אי-הגעה להסכם רפורמה וכריכת פתרון שתי הסוגיות כמקשה אחת.
עוד התייחס משרד מבקר המדינה בדוחות קודמים לפעולות שנקטה המדינה במסגרת ניסיונות לגיבוש הסדר נכסים6 .
בינואר2018 נחתם הסכם להסדרת נכסי חח"י.
זאת לאחר שצוות משותף לאגף החשכ"ל, אגף התקציבים, רמ"י ורשות החברות ביצע בחינה של נכסי החברה הכלולים ברשימה שגיבשה חח"י.
הבחינה כללה סינון ודירוג הנכסים על פי פוטנציאל מימושם בהתחשב בהיבטים האלה: גודל הנכס, מידת השימוש בנכס וחלופות לשימוש בו, אזורי ביקוש, צורכי המשק בהיבט דיור ותשתיות ועוד.
הבחינה כללה אינדיקציה להע רכת שווי הנכסים שנמצאו בעלי פוטנציאל להשבחה.
בחודש מאי 2018 הגיעו גורמי הממשלה הרלוונטיים והחברה להבנות ביחס למתווה העקרונות בקשר לשינוי מבני לתקופה של שמונה שנים.
ביוני התקבלה החלטת ממשלה 3859 בנושא הרפורמה במשק החשמל ושינוי מבני בחברה וביולי2018 אושר בכנסת תיקון חוק משק החשמל7.
, המאפשר יישום ההבנות שהושגו בנושא הרפורמה והסכם הסדר הנכסים במשך שני עשורים נעשו ניסיונות לגבש הסדר נכסים שבמסגרתו יושבו נכסים המוחזקים בידי החברה לידי המדינה, אולם ניסיונות אלה לא הגיעו לכדי גיבוש הסדר.
כפועל יוצא מכך ובהתאם להוראות החוק, חח"י המשיכה להחזיק בנכסים בלי שהייתה בידי המדינה היכולת להשיא את התועלות מהם 8.
נוסף על כך אי -הוודאות בנוגע לשווי הנכסים שייכללו בהסדר הנכסים השפיעה על יכולתה של חח"י לגייס הון בשווקים, כמפורט בהמשך.
6 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 '), "חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל", עמ463 - 543.
8 משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוחות קודמים באומרו כי "לא הושג הסדר, והשרים לא קבעו הוראות בעניין רכישת הזכויות והנכסים כאמור.
אף לא נקבעו עקרונות בסיסיים בנדון ויש חילוקי דעות בין הגורמים המעורבים בנושא".
על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ראו מבקר המדינה, דוח מבקר המדינה על האיגודים (2002 '), "ניהול נכסי החברה", עמ475.
מדינת ישראל - 795 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותם של משרד האוצר, רשות החברות וחח"י להביא לידי סיום את הסוגיה המורכבת של הסדר הנכסים בין המדינה לחח"י.
עם זאת, עמדתו היא שאי -הסדרת סוגיית הנכסים במשך שני עשורים פגעה בפיתוח משק החשמל, בצרכני החשמל ואף במשק כולו.
ניהול מו"מ ליישום הוראות חוק וזיכיון על פני שני ע שורים מצביע על חולשה מהותית של המדינה בתהליך מימוש ריבונותה בתום תקופת הזיכיון ובמיצוי זכויותיה ביחס לחברה ממשלתית הנמצאת בבעלותה המלאה.
הדבר אף עלול לשמש איתות שלילי למחזיקים בזיכיונות העתידים לפקוע, כי באמצעות עמידה איתנה מול עמדת המדינה אפשר להשיג תועלת גדולה יותר במו"מ.
על משרד האוצר ורשות החברות לבצע עבודת מטה סדורה לבחינת ההתנהלות ארוכת השנים של המדינה במו"מ עם חח"י ולגבש צעדים להגברת יכולת המשילות של גורמי המדינה על החברות הממשלתיות.
בתשובה שמסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 (להלן- תשובת משרד האוצר) צוין כי אכן, ראוי היה לקדם מתווה להסדר נכסים מוקדם יותר, וזאת כדי למצות את התועלות המשקיות הטמונות בו, כפי שאכן עשו נציגי המדינה החל משנת 2016 באינטנסיביות רבה.
אולם משרד האוצר הבהיר כי לא היה פשוט להגיע להסכמות עם חח"י.
הוראות החוק והזיכיון לא היו ברורות, והוראות החישוב שכלולות בהן לא ניתנו ליישום.
משכך, המחלוקות בין המדינה לבין חח"י היו עמוקות.
מאחר שכל צד נצמד במשך שנים לקצה הספקטרום המשקף את טובתו, לא נוהל מו"מ יעיל.
כל זמן שלא גובש הסדר נכסים, היו ניהול הנכסים והשימוש בהם בפועל בידי חח"י, וגישה זו הובילה להפסד ניכר של המדינה והותירה את הבעלות והשימוש בנכסים בידי חח"י.
בהקשר זה ציינה רשות החברות בתשובתה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 , כי לאורך השנים נוהלו סבבי מו"מ רבים, והתמשכות התהליך נבעה מסיבות מגוונות ובראשן מחלוקות בין המדינה לבין חח"י על פרשנותו של חוק משק החשמל ועל אופן יישומו.
עוד ציינה רשות החברות כי המו"מ נוהל באופן אחראי, נוקשה ואינטנסיבי במטרה להשיא את התועלות המשקיות.
כמו כן ציין משרד האוצר שלמדינה עצמה היו קשיים אובייקטיביים ביישום החוק והנוסחאות הנובעות ממנו.
מעבר לכך, כאשר הטענות המשפטיות של כל צד תלויות על בלימה, או במקום שבו הוראות הדין מאוד לא ברורות, היכולת של צד לאכוף את עמדתו על הצד האחר היא מזערית.
קל וחומר כאשר ברירת המחדל הייתה שהנכסים מצויים בידי החברה.
בשל אי - הבהירות הממשית בהוראות החוק והזיכיון, ספק רב אם בית המשפט הי ה מקבל את טענת המדינה.
כן ציין משרד האוצר בתשובתו כי גם אם המדינה הייתה מוצאת דרך ליישם את החוק במתכונתו הקודמת והייתה מצליחה לקבוע אילו נכסים חח"י הייתה אמורה לרכוש מהמדינה ואף לאכוף את עמדתה על חח"י, התוצאה הייתה לא רצויה, ולא היו כל היגיון והצדקה לעשות כן.
זאת מכיוון שחח"י היא חברה ממשלתית שהכנסותיה - רובן ככולן - מתקבלות מתעריף החשמל.
משכך, רכישת הנכסים הנדרשים לפעילותה מצריכה העלאה של תעריף החשמל או העמדת תקציב מדינה לשם כך.
הקשיים האמורים גרמו לנציגי המדינה לגבש מתווה חדש וראוי יותר, והוא אושר בידי הממשלה והכנסת.
מדינת ישראל - 796 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת החשמל לישראל לעמדת משרד מבקר המדינה, פרק זמן של שני עשורים שבהם משרד האוצר ורשות החברות לא הצליחו להביא לסיום מחלוקת משפטית עם החברה על זכויות על נכסים, פגע הן בתועלות המדינה והן בתועלות החברה.
לפיכך, עלויות אי -ההגעה להסכם רחבות יותר, וראוי שבעתיד יילקחו בחשבון במסגרת צעדי המדיניות של הממשלה בכל הקשור לעריכת הסדרים דומים עם גופים אחרים.
לעניין החלופה שמשרד האוצר וחח"י מציגים בדבר הצורך של החברה לרכוש נכסים ולהשית עלויות אלה על הציבור, הרי קיימים פתרונות אחרים, שהמדינה כבר יישמה בעבר, כדוגמת מתן הרשאה לחח" י לשימוש בנכסים לפרקי זמן ארוכים תמורת תשלום סמלי והשבת הבעלות על הנכסים למדינה, והיה עליה לבחון יישום פתרון זה בהסדר הנכסים עם חח"י.
כך, יכולתה של החברה להמשיך ולפעול לא הייתה נפגעת.
פתרון זה אף אינו סותר את תיקון החקיקה שבוצע.
בתשובה שמסרה חח"י למשרד מבקר המדינה במאי 2019 (להלן- תשובת חח"י) צוין כי אכן הכישלון בגיבוש הסדר הנכסים במשך יותר משני עשורים פגע במשק החשמל, בצרכניו ובחברת החשמל.
אולם החברה הייתה נכונה לנהל מו"מ בכל עת, ולא היא הגורם שעיכב את הסדרת הנושא.
המדינה כרכה במשך שנים את הסדר הנכסים עם הרפורמה במשק החשמל, ובכך למעשה גרמה לעיכוב של שנים בהבשלת המו"מ.
רק לאחר שהמדינה גמרה אומר להפריד בין שני הנושאים והחליטה להתקדם בהסדרת נכסי החברה התקדם המו"מ באופן מהיר, והצדדים גיבשו את ההסדר המיטבי שהיה אפשר להגיע אליו, ובמסגרתו ויתרו על עמדותיהם הראשוניות והגיעו להסכמות אשר איפשרו ניצול ראוי של נכסי החברה, אגב שמירה על איתנותה הכספית והמשך פעילותה התקינה.
כך, חח"י השיבה לידי המדינה נכסים מספר ששוויים כ-2 מיליארד ש"ח חרף עמדתה המשפטית שהוראות חוק משק החשמל, לפי פרשנותן הנכונה בעיני החברה, אינן מחייבות העברת נכסים אלה.
חח"י ציינה כי החברה רכשה, תחזקה ופיתחה את הנכסים לאורך השנים וכן השביחה אותם והעלתה את ערכם הכלכלי באופן ניכר.
עוד ציינה החברה כי הליך גיבוש הרפורמה היה הליך מורכב וסבוך שארך שנים רבות וחייב התייחסויות לסוגיות רבות.
הסדר הנכסים שגובש לבסוף ה וא הסדר מאוזן הטומן בחובו תועלות משמעותיות למדינה ולחח"י כאחד.
פרטי הסדר הנכסים בשנת 2018 .
בינואר2018 התקשרו החברה, מדינת ישראל, רמ"י ועיריית תל אביב -יפו בשני הסכמים המסדירים את המחלוקת האמורה בנוגע לנכסים המוחזקים בידי החברה.
האחד הוא הסכם בין החברה, מדינת ישראל ורמ"י, והשני הסכם בין החברה, רמ"י ועיריית תל אביב.