HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההסכם נועד למנוע את סגירתו של המכון מטעמים כלכליים, בין היתר על ידי יצירת האפשרות למשרד הכלכלה להמשיך לאשר מימון מחקרים למכון (ראו להלן בפרק על מיזוג עם מרכז הפלסטיקה).
עד מועד סיום הביקורת טרם הושלם המיזוג.
חרף האמור לעיל, משרד הכלכלה והרשות לחדשנות המשיכו כאמור לממן מחקרים במכון בניגוד להוראות המסלול.
הוראות המסלול קובעות גם כי כדי שמכון המחקר יהיה זכאי למימון, הכנסותיו מהתעשייה ומקרנות מחקר בין-לאומיות חייבות לעלות על 15% מכלל מחזורו השנתי.
מבדיקת הדוחות הכספיים של מכון הקרמיקה עולה שבשנים 2015- 2012 לא עמד המכון בקריטריון זה בשתיים מתוך ארבע שנים34 , ולמרות זאת המשיך משרד הכלכלה לממן מחקרים למכון באותן שנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על לרשות לחדשנות להפסיק לממן את פעילות מכון הקרמיקה אם הוא אינו עומד בתנאי מסלול הסיוע למכוני מחקר.
על הרשות לבחון את הגרמים למחזור שנתי נמוך למכון.
לפי ההוראות, השתתפות התעשייה בעלות המחקר אמורה להיות בין 10% ל-35% .
למכון המחקר יש אפשרות לקבוע את סכום ההשתתפות שהוא דורש ממזמין המחקר בתוך טווח זה.
יצוין שכאשר התעשייה משתתפת בחלק גדול יותר מעלות המחקר, עלות הסיוע הממשלתי לאותו מחקר יורדת.
לפיכך למכון המחקר אין תמריץ לבקש ממזמין המחקר השתתפות של יותר מ-10% .
מעלותו הקטנת עלות מימון ממשלתי למחקר ספציפי תאפשר לרשות לחדשנות לממן מחקרים נוספים בתחום זה או בתחומים אחרים.
33 בשנים 2016-2012 ביצע המכון כ-7 .
מחקרים מידי שנה במימון משרד הכלכלה 34 בשנים2012 ו-2014 הכנסות המכון מהתעשייה ומקרנות מחקר היו13% ו-12% .
בהתאמה 408 |דוח שנתי 68א .
הביקורת העלתה שבכל המחקרים שמבצע המכון הוא דורש מהתעשייה השתתפות ברף התחתון של 10% .
לדברי המכון, הסיבה לכך היא שמספר המחקרים שמציעה התעשייה למכון הוא מ צומצם, ומאחר שמחקרים אלו מהווים את רוב הכנסתו של המכון, הוא מעוניין להציג למפעל את המחיר הנמוך ביותר לביצוע המחקר ולקבל את יתרת עלות המחקר מהרשות לחדשנות, ובכך לעודד מפעלים להציע מחקרים.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל הרשות לחדשנות לבחון את תנאי המימון במסלול זה ולהבהיר מתי יש לדרוש השתתפות של מזמין העבודה בסכום העולה על 10% מעלות המחקר כדי למנוע מצב זה שבו השתתפות התעשייה בתכניות מחקר היא תמיד ברף המינימלי.
לפי ההסכם שנחתם בין מכון הקרמיקה ובין מזמין המחקר, הידע שיופק מן המחקר יהיה בבעלות הבלעדית של המזמין.
ה סכם זה מבוסס על הסכם מסגרת שמכינה הרשות לחדשנות עבור מכוני מחקר במסלול הסיוע למכוני מחקר.
יוצא אפוא, שאף שהקופה הציבורית נושאת ב-90% מהוצאות המחקר, המדינה אינה גובה תמלוגים מהמכירות הנובעות מהמחקר, ובהסכם שהמכון מציע לתעשייה אין אפשרות לציבור, לרבות מפעלים אחרים, לקבל מהרשות לחדשנות ואף לא לקנות ממנה את הידע שהופק מהמחקר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר מרכז הפלסטיקה 35 ש"פרויקט מו"פ שממומן בחלקו העיקרי באמצעות 'מסלול הסיוע למכוני מחקר' הוא פרויקט של מכון המחקר וה-IP של פירות ותוצרי המחקר (במידה]קניין רוחני[ )ונוצרו כאלה הוא של מכון המחקר בלבד, וזה מגובה בהסכם בין המכון לבין התאגיד התומך .
לתאגיד התומך ניתנת זכות סירוב ראשונה ]מפעל שהזמין את המחקר [ לשימוש בתוצרי המחקר, ובמידה והוא אכן מחליט לממש זאת, עליו לשפות את מכון המחקר בסכום כספי הולם הכפוף להסכם בין הצדדים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שתפקיד הרשות לחדשנות הוא לקדם את המחקר ואת התעשייה, על הרשות לחדשנות לבחון דרכים לאפשר ואף לעודד העברת ידע במסלול הסיוע למכוני מחקר לגורמים נוספים כדי לסייע לפיתוח ענף הקרמיקה והסיליקטים, בין היתר כדי ליצור מקור הכנסה נוסף למימון פעילות המכון.
המיזוג עם מרכז הפלסטיקה .
לפני כעשור הגיעו עיריית חיפה והטכניון להסכם שלפיו על הטכניון להגדיל את תשלומי הארנונה שלו לעירייה, כולל תשלום למפרע.
באותה תקופה הטכניון ביקש ממכון הקרמיקה לשלם א ת חלקו היחסי.
לאחר פניית המכון לעירייה ולטכניון להקטין את החוב, סוכם בשנת 2011 שחוב המכון עבור ארנונה לתקופה קודמת .
35 מרכז הפלסטיקהמשתתף גם במסלול סיוע של רשות החדשנות עבור מכוני מחקר.
משרד הכלכלה והתעשייה |409 .
יסתכם בכחצי מיליון ש"ח36.
עקב מצבו הכספי הקשה של המכון, שנבע, בין היתר, מחובות הארנונה לטכניון ומחוב שנצבר בגין הפרשות לתנאים הסוציאליים של עובדי המכון37, חיפש המכון מקורות מימון נוספים לצורך איזון פעילותו השוטפת ותשלום חובותיו.
חתם כאמור המכון על הסכם מיזוג ניסיוני עם מרכז הפלסטיקה בהקדמה להסכם נאמר שאחת הסיבות למיזוג היא שהמכון אינו עומד בתנאי שקבע המדען הראשי במשרד הכלכלה לשם קבלת מענקים למחקרים חדשים - העסקת 15 חוקרים לפחות - ולכן המכון מבקש להרחיב את פעילותו באמצעות מרכז הפלסטיקה.
באותו המועד היו יותר מ -15 חוקרים במרכז הפלסטיקה.
עוד נקבע בהסכם כי לאחר השלמת המיזוג יפעיל המרכז את פעילות המכון כאגף בתוך המרכז.
ה מיזוג בין המכון ל מרכז לא יצא אל הפועל .
למרות זאת, עדיין קיימת האפשרות כי המיזוג יתממש בעתיד.
מאחר שהניסיונות למיזוג עם מרכז הפלסטיקה לא צלחו, והמכון התקשה לשלם את חובו בגין הארנונה, חתמו המרכז והמכון באוקטובר 2015 על הסכם שלפיו ישלם המרכז במקום המכון של כחצי מיליון ש"ח בגין חובות ארנונה לטכניון ובגין תשלומים שוטפים על חלקו של המכון בתחזוקת הבניין.
בתמורה יקבל מרכז הפלסטיקה זכויות שימוש בשטח של 500 מ"ר בבניין לצרכיו 38 לתקופה של כ -25 שנה עם אפשרות להשתמש בבניין לתקופה נוספת של כ -15 ,שנה.
נוסף על כך קיבל מרכז הפלסטיקה זכות ל מנות מפקח על הפעילות הכספית של המכון וכן למנות חבר למועצת המנהלים של המכון.
בהסכם נקבע שהמכון יכין ויפעיל תכנית הבראה.
בתרשים שלהלן מובאים נתונים על ההכנסות וההוצאות של מכון הקרמיקה לשנים 2015-2011 .
החוב נפרס לחמישה תשלומים, נוסף על תשלום שוטף עבור ארנונה 37 בדצמבר2015 הסתכם החוב האקטוארי עבור עלות פדיון ימי חופשת מחלה של עובדים שיפרשו בכ- 214,000 .
ש"ח 38 כרבע מהבניין שבו שוכן המכון.
המרכז כבר משתמש בחלקים אחרים של הבניין שנים רבות, וההסכם נתן למרכז זכות להשתמש בחלק נוסף של הבניין.
תרשים 2 : ההכנסות וההוצאות של מכון הקרמיקה לשנים 2015 -2011 )(באלפי ש"ח .
מהנתונים בתרשים ומניתוח מקורות ההכנסה של המכון עולה שפעילות המכון בשנים האחרונות היא גירעונית , וכי הוא זקוק לתכנית הבראה כפי שסוכם בהסכם בינו ובין מרכז הפלסטיקה.
נמצא שעד מועד סיום הביקורת לא אישרה מועצת המנהלים של מכון הקרמיקה תכנית הבראה, והמכון לא נקט צעדים להגדיל את הכנסותיו.
במאי 2017 ,אחרי מועד סיום הביקורת, התמנה מנכ"ל חדש למכון הקרמיקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאותו חודש, פירט המנכ"ל החדש של המכון את תכנית ההבראה, בת ארבע שנים, שבכוונתו להגיש למועצת המנהלים של המכון.
התכנית נועדה להרחיב את פעילות המכון, לגוון את מקורות המימון שלו ולהכניס אותו לתחומים נוספים.
יוצא אפוא, שהמכון הצליח לממן את חובותיו בחלקם מהשכרת שטחי הבניין לגוף אחר ולא מפעילותו השוטפת, שנותרה גירעונית.
הקטנת השטח העומד לרשות המכון עלולה להקשות על הרחבה עתידית של פעילותו ומטילה צל על הישרדותו בטווח הארוך.
נציגי המכון מסרו למשרד מבקר המדינה שהקשיים הכספיים של המכון והקיפאון בפעילות המחקר שלו נובעים, בין היתר, מכך שהתעשי יה שהייתה בין מייסדי המכון הצטמצמה וכמה מפעלי קרמיקה פרטיים נסגרו בשנים האחרונות .
המכון עשה ועושה מחקרים ועבודות אד הוק למשרד הביטחון ובעבר היו גם עבודות עבור ענף משרד הכלכלה והתעשייה |411 .
הבניין לגוף אחר ולא .
הארוך הבטון שמומנו מקרן המלט , אך הקרן נסגרה .
כיום יש מפעלים בענפי התעשייה הזקוקים למחקרים בנושא קרמיקה וסיליקטים, אך לצורך ביצועם הם פונים בעיקר למוסדות להשכלה גבוהה.
ביקורת פנים: חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב -1992 , קובע כיבכל גוף ציבורי 39 תקוים ביקורת פנימית על ידי מבקר פנימי.
המכון הוא גוף ציבורי בהתאם להגדרות בחוק זה.
לפי החוק על המבקר הפנימי לוודא ש"הפעולות בגוף הציבורי שהוא מבקר תקינות מבחינת השמירה על החוק, על הניהול התקין, על טוהר המידות, ועל חיסכון ואם הן מועילות להשגת היעדים שנקבעו להן.
את ניהול הנכסים וההתחייבויות של הגוף הציבורי.
אם ההחלטות בגוף הציבורי נתקבלו על פי נהלים תקינים".
הביקורת העלתה שמכון הקרמיקה לא מינה מבקר פנים, ובתקופה שנבדקה ( 2016-2011 .
) לא נעשתה בו ביקורת פנים הפרדת סמכויות : כללי מינהל תקין מחייבים הפרדת סמכויות בין תפק ידים ניהוליים ובין הפעילות הכספית עצמה.
ההפרדה מיועדת, בין היתר, למנוע מצב של ניגוד עניינים שבו עובד מקבל החלטות מינהליות בתחומים שונים ללא בקרה מספקת עליו.
המכון הוא כאמור גוף קטן, ומלבד חוקרים מועסקים בו מנכ"ל ושני עובדים מינהליים במשרות חלקיות.
בהיעדר ביקורת פנים במכון יש חשיבות רבה לכך שמועצת המנהלים של המכון תפעל למנוע אפשרות לקיום ניגוד עניינים בתהליך קבלת ההחלטות.
בעלות על המבנה של המכון: בדוחות הכספיים של המכון לשנת 201540 נאמר לגבי הבעלות על המבנה והציוד, שהועברה למכון על ידי האו"ם בעת הקמתו, כי היא לא הועברה על שם המכון (המכון משמש נאמן על הרכוש).
בהסכם "תכנית הפעולה" שבין האו"ם וממשלת ישראל נקבע כי בתום "תכנית הפעולה", באפריל 1965 , יהיה צורך לקיים התייעצות בדבר העברת הבעלות על המבנה והציוד לממשלת ישראל או לגוף שיוקם מטעמה.
עד מועד סיום הביקורת לא בוצעה העברה כאמור.
ערך המבנה רשום בספרי המכון בעלותו ההיסטורית בסך שקל חדש אחד.
למכון אין הערכת שמאי על ערך המבנה, שהוא בן כ-60 שנה.
מנכ"להמכון מסר למשרד מבקר המדינה כי בעת סיום השתתפות האו"ם בהקמת המכון משנת 1965 היהעל המדינה, בהתייעצות עם חברות התעשייה הרלוונטיות, לקבל החלטה על העתיד של המכון כולל השימוש במבנה, אולם החלטה כאמור לא התקבלה.
39 חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 :, מגדיר גוף ציבורי ככל אחד מאלה "(1 ) גוף מבוקר כמשמעותו בסעיף 9(1( ,)2 ( ) או5 ) לחוק מבקר המדינה, תשי"ח-1958 נוסח[ ( ]משולב2 ) גוף נתמך כמשמעותו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, תשמ"ה -1985( ;3 ) גוף מבוקר כמשמעותו בסעיף 9(7 ( ) או 8 ) לחוק מבקר המדינה, תאגיד אשר פעילותו, כולה או מקצתה, ממומנת במישרין או בעקיפין מכספי המדינה".
40 דוחות כספיים של מכון הקרמיקה לשנת 2015 ', עמ10.
הקרובות משרד מבקר המדינה מעיר שעל המכון לפעול להסדיר את זכויותיו על המבנה.
לנושא זה חשיבות יתרה נוכח סימני השאלה בדבר עתיד המכון והאפשרות שייתכן שיידרש שינוי ביחס למבנה שלו במקרה של מיזוג או סגירה.
השתתפות משרד הכלכלה במועצת המנהלים: הרשות לחדשנות (ולפני שנת 2016 - משרד הכלכלה) היא נציגת המדינה במועצת המנהלים של מכון הקרמיקה ויש לה זכות השתתפות בהנהלתו.
הרשות לחדשנות רואה במכוני מחקר, כולל מכון הקרמיקה, אמצעי לפיתוח התעשייה.
למרות זאת, לפני כעשור הפסיק משרד הכלכלה את השתתפותו בניהול המכון.
עד מועד סיום הביקורת גם הרשות לחדשנות לא השתתפה בדיונים של מועצת המנהלים של המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר שמכון הקרמיקה עומד בפרשת דרכים.
השתתפות פעילה של הרשות לחדשנות במועצת המנהלים נחוצה כדי לסייע לקבוע תחומי פעילות חדשים עבור מכון הקרמיקה לתועלת התעשייה.
בתשובה שמסרה הרשות לחדשנות למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 צוין כי "עם תחילת פעילותה זיהתה הרשות, כי קיימות בעיות באופן התמיכה במכוני המחקר, כפי שעולה גם מטיוטת דו "ח המבקר.
הרשות החלה במהלך שנת 2016 בעבודת מטה להכנת תכנית פעולה שתביא לשדרוג איכות המחקר המבוצע במכוני המחקר.
מהלך זה מצריך עדכון הוראות המסלול והתאמתו ליעדים החדשים כך שבאופן מימושם יינתן מענה להמלצ ות המופיעות בטיוטת ד וח המבקר.
על מנת לבצע את השינויים הנדרשים וזאת מבלי לגרום להפסקת פעילותם של מכוני המחקר, המשרתים את התעשייה, פעלה הרשות לקבלת תקציב ייעודי למסלול תמיכה זה.
עם קבלתו של התקציב הייעודי בשנת התקציב 2017 כללה הרשות את ביצוע השינויים הנדרשים בתכנית העבודה שלה, והיא פועלת לביצועם ".
הרשות לחדשנות ציינה בתשובה נוספת שמסרה כי "התכנית שלנו היא שעד סוף יולי 2017 הוראת המסלול המעודכנת תקבל האישורים הנדרשים– הגורם המוסמך לאשר הוא מועצת הרשות".
מהתיאור לעילעולה כי מכון הקרמיקה שרוי בקיפאון, וכי ללא שינוי מהותי בדפוסי פעילותו, כפי שציין המנכ"ל החדש של המכון כי בכוונתו לעשות, המכון עלול להיסגר בשנים הקרובות.
נוכח הקשיים של המכון, על הרשות לחדשנות לבחון בצורה מעמיקה ומושכלת את עתידו.
אם היא תגיע למסקנה שיש צורך בהמשך פעילותו של המכון, עליה לסייע למועצת המנהלים ולהנהלת המכון להכין תכנית הבראה ולבחון דרכים להרחבת תחומי הפעילות שלו.
משרד הכלכלה והתעשייה |413 .
לשם "ירושלים" יש קונוטציה ייחודית ברחבי העולם.
כדי לשמור על הייחודיות של השם, קבע הרשם הכללי 41 בשנת1962 סמל למוצרי אמנות הנמכרים עם השם "ירושלים" עליהם הנקרא "אות המוצר הירושלמי" (להלן - חברת אות המוצר או החברה).
חברת אות המוצר הירושלמי שנוסדה כמה שנים לאחר מכן, ב-1970, היא חברה מעורבת בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, והמדינה מחזיקה ב -%40 ממניותיה42 ולרשות מקרקעי ישראל יש מניית זהב בחברה מתוקף החכירה של מבנה החברה.
המטרה המרכזית של החברה היא קידום אמנים המייצרים אמנות איכותי ת המאפיינת את העיר ירושלים באמצעות טביעת הסמל "אות המוצר הירושלמי" והרשאה שנותנת החברה לאמנים אלו להשתמש בסמל זה על יצירותיהם.
תמונה 3 : סמל אות המוצר הירושלמי .
הבניין שבו שוכנת החברה (להלן - בית אות המוצר או הבניין) היה חלק מבית חולים מנדטורי הנמצא מדרום מערב לחומת העיר העתיקה בירושלים, בלב אזור תיירותי.
הנכס, ששטחו כ -800 ,מ"רהוחכר על ידי רשות מקרקעי ישראל ל -49 שנה החל משנת 1966 , ובשנת2015 הוחכר לחברה לתקופה נוספת שליובל שנים.
בית אות המוצר משמש בעיקר גלריה לתערוכות, מקום לקיום בית מלאכה קטן וחנות מכירות לכ-30 אמנים.
בשנים 2015-2010 היה המחזור השנתי הממוצע של החברה כ- 550,000 .
ש"ח, בעיקר מדמי רישיון הנגבים מהאמנים לשכירת חדרי מלאכה בבניין בשנים אלו היה לחברה לעתים רווח קטן ולעתים הפסד קטן - בשני המקרים בהיקף של כ-5% .
41 אשר מילא אזאת תפקיד רשם סימני המסחר לפי פקודת סימני מסחר.
בעת הקמת החברה, שתיים מתוך חמש המניות בה נרשמו על שם עובדי משרד התעשייה דאז 414 |דוח שנתי 68א .
תמונה 4 :בית אות המוצר הירושלמי .
לפי תזכיר ההתאגדות של חברת אות המוצר, מטרותיה העיקריות הן להקים, לייסד, לבנות, לארג ן, לנהל, להפי ץ, לעודד או לסייע בהקמה של הסמל " אות המוצר הירושלמי".
החברה ת הווה מרכז להפצ ת התודעה לענייני ירושלים ו הכוונת דרכי הייצור לעשיית מוצרים שיאפיינו את העיר ירושלי ם, את ההווי שלה או את עברה , ותעניק למוצרים אלה את סמל "אות המוצר הירושלמי".
החברה תעניק את סמל "אות המוצר הירושלמי" גם למוצרים שיש עליהם סימן המעלה את זכר ירושלים.
עוד נקבע בתזכיר כי החברה אמורה לעודד את תפוצתו של "המוצר הירושלמי המובחר ".
על החברה ל הפיץ את תוצרתה המובחרת של ירושלי ם בתערוכות של מוצרי ם שקיבלו את סמל "אות המוצר הירושלמי" ולקיים הסברה רחבה שתקרב את מוצרי ירושלים המובחרים אל צרכנים בארץ ובחו "ל.
משרד הכלכלה והתעשייה |415 .
כ-50 מבקרים יצוין כי בתחילת שנות ה -70 ,של המאה העשרים, עת הוקמה החברה הפעילות הכלכלית בירושלים בכלל, ושל אמנים מקומיים בפרט, הייתה דלה , ונדרשו צעדים שונים כדי לעודד את הרחבתה.
עידוד הפעילות הכלכלית בירושלים: כדי לקדם את מכירות האמנים בעלי אות המוצר הירושלמי, יש צורך להפעיל מערך שיווק רחב אשר יגיע לקהל רב בשווקים שונים ובפריסה גאוגרפית רחבה.
בין היתר יש לנקוט פעולות שיווקיות כדי להגדיל את חשיפת הציבור ליצירות האמנים, ובכלל זה חשיפה רחבה במדיות חברתיות ובמרשתת והתקשרות עם חברות בין -לאומיות המתמחות במכירת אמנות.
משרד מבקר המדינה בחן את פעילות השיווק של החברה לקידום מכירות יצירותיהם של האמנים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שהחברה משכירה חדרים בבית אות המוצר לאמנים המשתמשים בהם כבתי מלאכה וחנויות למכירת מוצריהם.
לפי הדוח הכספי של החברה לשנת 2015 , פעילות השיווק של החברה לטובת האמנים השוכנים בבניינה כוללת שיתופי פעולה בתערוכות בחו"ל, ייצוג האמנים בארץ ויצירת קשרים עם חנויות, מוזאונים וגלריות להצגת יצירותיהם.
החברה גם יוזמת בבית אות המוצר תערוכות אמנות, סיורים, כינוסים ופעולות כדי להביא מבקרים לבתי המלאכה במבנה.
בשנת 2015 הגיעו לישראל יותר מ-3 מיליון תיירים ו-%77 מהם ביקרו בירושלים43.
מלבד זאת בית אות המוצר ממוקם באזור הנחשב אזור תיירות גם עבור מטיילים ישראלים רבים.
לפי נתוני החברה, לבית אות המוצר מגיעים כ - 17,000 מבקרים בכל שנה.
בחישוב פשוט יוצא שבכל יום מבקרים בבניין רק כ -50 מבקרים.
חלק מהם כלל אינם באים במטרה להתרשם מיצירות האמנות ולרכשן, אלא לשם סיור במבנה ההיסטורי.
נוסף על כך החברה אינה פועלת, כחלק מפעילות השיווק שלה, לעידוד פעילות כלכלית בירושלים, להעלאת המודעות למותגים "ירושלים" ו"אות המוצר הירושלמי" בקרב הציבור הרחב ולהסברת המשמעות של הסמל "אות המוצר".
כמו כן החברה אינה מצליחה "להפיץ את תוצרתה המובחרת של ירושלים" בארץ ובעולם מעבר להצגת פריטים בתערוכות במוזאונים בחו"ל.
בתשובה שמסרה חברת אות המוצר למשרד מבקר המדינה במאי 2017 (להלן- תשובת החברה) הסביר מנכ"ל החברה כי הפעילות שהחברה יוזמת לטובת האמנים תורמת להחלטה של אמנים אלו לא לעזוב את ירושלים.
פעילות של אמנים סביב יודאיקה והנושא ירושלים תורמת לאווירה המיוחדת המאפיינת את ירושלים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אות המוצר כי פעילות החברה לקדם את נושא האמנות בירושלים טעונה חיזוק.
החשיפה של הציבור הרחב לקיום חברת אות המוצר ולמהות הסמל שלה היא מועטה .
המספר הקטן של מבקרים, כ- 1,500 בחודש, מתוך מיליוני מבקרים מישראל ו מחו"ל בירושלים הוא עדות לאי-הצלחתה של החברה להעלות על נס את האמנות בירושלים.
43 מקור המידע נתוני International Air Services .
והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 416 |דוח שנתי 68א .
עידוד האמנות בירושלים ושיווקה: בתזכיר נאמר שהחברה תרכוש מבנה מסוים בירושלים44 ותהפוך אותו ל"ביתן ליצור, לתצוגה ומכירה של המוצר הירושלמי שקיבל 'אות המוצר'".
עוד נאמר בתזכיר כי בכוונת החברה "ליצור ולתמוך ביצירת קרנות חלוקת פרסים, סטיפנדיות וכן לעשות פעולות עידוד אחרות בנוגע למוצר הירושלמי ולצורך זה לאסוף כספים, תרומות, תמיכות ומענקים".
החברה פירטה למשרד מבקר המדינה את פעולותיה בארץ ובחו"ל לעידוד רכישת יצירות האמנים שעליהן הוטבע "אות המוצר הירושלמי".
אך לחברה אין נתונים על מכירות שנבעו מפעולות השיווק שלה והיא אינה משתמשת במדדים כלשהם לבחינת מידת הצלחתה.
בביקור של עובדי משרד מבקר המדינה בבית אות המוצר עלה כי הרוב המוחלט של המוצרים המוצגים בו אינם קשורים דווקא לירושלים, אלא ליודאיקה או לאמנות כללית.
לעתים נושאי התערוכות המוצגות בבית אות המוצר קשורים למדינות זרות ללא קשר לירושלים.
כמו כן הביקורת העלתה כי החברה אינה פועלת לתמוך ביצירת קרנות כפי שנקבע בתזכיר.
החברה הסבירה בתשובתה כי "המוצרים המיוצרים ומוצגים בסדנאות האמנים בבית אינם אמורים לייצג את המושג 'ירושלים' בלבד אלא אמורים לאפיין את ההווי שלה ולהוות מרכז המפעיל אמנים היוצרים בירושלים, שיצירותיהם משקפות ואף יוצרות את אופייה המיוחד".
תפיסת החברה היא שעל ידי אירוח תערוכות של אמנים שונים במגוון נושאים אפשר להביא קהל רחב של מבקרים למבנה אשר ייחשף גם ליצירות של אמנים הפועלים במבנה.
בקשר לתמיכה בקרנות לקידום אמנות, הודיעה החברה שיש צורך לשנות את המבנה הארגוני שלה לחברה לתועלת הציבור (בעניין פעילות החברה לשינוי המבנה הארגוני שלה ראו להלן - רישום כחברה לתועלת הציבור).
שימוש ב"אות המוצר הירושלמי": החברה מעניקה את "אות המוצר הירושלמי" למוצרים של אמנים המוכרים לה וקשורים לירושלים.
אולם אין בידה כל אפשרות לאסור את השימוש בסמל של "אות המוצר הירושלמי" במקרה שאמן שאינו בעל הרשאה להשתמש בסמל זה.
גם משרד הכלכלה אינו בר סמכא לכך.
בתשובתה מציינת החברה שהיא לוקחת לתשומת לבה הוראה זו ותשקול בחיוב את רישום סמל המסחר במחלקת סימני מסחר במשרד המשפטים, כך שלא ייעשה בו שימוש בלתי ראוי.
בתזכיר החברה נקבע שמטרת החברה "לערוך הסברה רחבה שתקרב את מוצרי ירושלים המובחרים אל הצרכן בארץ ובחו"ל ולכנס אסיפות שיוקדשו ל.
'אות המוצר' ומשמעותן ולפרסם חומר הסברה בכל הצנורות ודרכי הפרסום שיבהירו את ערכו של 'אות המוצר ' לצרכנים בירושלים, בארץ ובחו"ל, על מנת להצביע על חשיבותו ליצרן הירושלמי ולפתוח של העיר ירושלים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה החברה כי היא "שולחת אמצעי פרסום לבתי מלון לתיירי פנים וחוץ, יוצרת קשרים עם גופים בחו"ל לתצוגת אמני אות .
"הידוע כ"בית אות המוצר הירושלמי משרד הכלכלה והתעשייה |417 .
ירושלים המוצר, עורכת תערוכות ונוקטת במיזמים שונים למודעות ליצרני אמנות ייחודיים של תוצרתה המובחרת של ירושלים ".
יוצא אפוא כי החברה קיימת קרוב ליובל שנים, והיא הצליחה רק במקצת במיתוג הסמל "אות המוצר הירושלמי" כסימן של מוצר אמנותי בעל ערך המייצג את העיר ירושלים.
על פי התזכיר חברת אות המוצר משכירה חדרי מלאכה בבית אות המוצר לאמנים המייצרים בהם יצירות אמנות ומציעים אותן למכירה למבקרים במקום או מחוצה לו באמצעות משווקים.
שכירת חדרי מלאכה בבית אות המוצר מקנה לאמנים כמה יתרונות: ריכוז גדול של אמנים בתחומים שונים וקיום הפ ריה הדדית; אפשרות להתייעץ עם אמנים אחרים וחשיפה לטכניקות חדשות; חשיפה של המבקרים בבית אות המוצר ליצירותיהם של כל האמנים המוצגים בו, דבר שיכול לקדם מכירות של האמן הבודד.
נמצא כי לחברה אין כללים כתובים לתמחור שכר הדירה של חדרי המלאכה לאמנים בבית אות המוצר.
מנכ"ל החברה מסר למבקר המדינה כי מדובר במוסד ללא כוונת רווח והתעריף אינו מתעדכן מדי שנה בשנה, אלא נקבע לפי התחשבות ביכולותיהם הדלות של האמנים ובצורכי הבניין לשמירת תקציב מאוזן.
בשנים 2015-2004 לא העלתה החברה את דמי השכירות לאמנים, אף שלדברי נציגי החברה יש רשימת המתנה של אמנים המבקשים לשכור בו חדרי מלאכה.
בשנת 2016 העלתה החברה את שכר הדירה לאמנים ב -7% .
יצוין שבשנים 2016-2004 עלה מדד המחירים לצרכן בכ-24% .
על חברת אות המוצר לשקול את עדכון דמי השכירות בכל שנה.
הגדלת מקורות ההכנסה תאפשר לחברה לפרסם את פעילותה, להרחיב את פעילות השיווק של תוצרתם של האמנים ולהפיץ את סמל "אות מוצר הירושלמי" בקרב שוחרי אמנות ויודאיקה בישראל ובחו"ל.
תחלופת אמנים בבית אות המוצר .
חברת אות המוצר היא כאמור חברה מעורבת, המחזיקה בנכס ציבורי בעל ערך כספי לשוכרים ומשתמשים פוטנציאליים.
לכן היא אמורה לקבל החלטה על מתן זכות לשימוש בנכס (השכרת חדרי מלאכה) על פי תבחינים ברורים וכתובים.
כמו כן, עליה לנמק בכתב את החלטותיה להשכיר חדרי מלאכה או 418 |דוח שנתי 68א .
לסייע לאמנים צעירים .
דרכם לדחות בקשות להשכיר חדרי מלאכה.
נימוק ההחלטות חשוב לא רק כדי לאפשר לאמן להבין מדוע בקשתו נדחתה, אלא גם כדי שיוכל לשקול את המשך צעדיו, בין אם לפעול להעלות את סיכויי הצלחתו בעתיד ובין אם לנקוט צעדים כלשהם לערעור על ההחלטה.
הביקורת העלתה כי בחברה פועלת ועדה הבוחנת את בקשת האמן המבקש לשכור חדר מלאכה או לחדש הסכם שכירות קיים.
הוועדה הבוחרת את השוכרים פועלת בלי תקנון ובלי תבחינים כתובים בנושא.
עוד העלתה הביקורת שהוועדה מנמקת אך ורק את ההחלטות החיוביות שלה, אך אינה מנמקת בכתב את החלטותיה לדחות בקש ות לשכור חדרי מלאכה.
בתשובתה כתבה החברה כי היא "מקבלת את הערת המבקר והיא אכן תכתוב תבחינים כתובים בנושא ותנמק את החלטותיה בכתב במקרה של דחיית בקשת אמן".
הביקורת העלתה כי התחלופה של אמנים בחדרי המלאכה בבית אות המוצר נמוכה מאוד (כשני חדרי מלאכה לשנה מתוך 34 חדרים).
עוד העלתה הביקורת כי תקופת השכירות הממוצעת של חדר מלאכה לאמן היא כ-15 שנים, והועלה כי חמישה אמנים אף שכרו חדר מלאכה לתקופה של יותר מ -40 .
שנה האפשרות לשכור חדרי מלאכה לפרקי זמן כה ארוכים היא שמביאה לתחלופה נמוכה של אמנים בבית אות המוצר, ודבר זה מונע את האפשרות להתקשר עם אמנים חדשים.
משרד מבקר המדינה מעיר שמדיניות החברה המעודדת אמנים ותיקים להישאר בבניינה מונעת ממנה לסייע לאמנים צעירים הנמצאים בראשית דרכם בייצור מוצרים ירושלמיים ולעודד אותם להמשיך ולפעול בירושלים.
על מועצת המנהלים לבחון מחדש את מדיניות השכרת חדרי המלאכה כך שתעלה בקנה אחד עם הגשמת מטרות החברה ועם כללי מינהל תקין ועקרון השוויון ולמצוא את הדרך לאיזון בין תמיכה באמנים ותיקים לבין סיוע לאמנים צעירים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה, מסרה החברה כי אמנים רבים עוזבים את ירושלים ולפיכך החברה מנסה ליצור קהילת אמנים יציבה ומפרה, תוך כדי עידוד אמנים בראשית דרכם ע"י קליטת אמנים צעירים חדשים מדי שנה; מכל מקום, היא "תשקול את המלצת המבקר לגבי מדיניות זו".
משרד הכלכלה והתעשייה |419 .
מינוי דירקטורים מטעם הממשלה: תזכיר ההתאגדות של חברת אות המוצר קובע ש"מספר המנהלים בחברה יהיה לפחות חמישה וביניהם שני מנהלים שימונו על ידי שר המסחר והתעשייה"45 .
עוד נקבע כי "אין לשנות את מטרות החברה למכור או להעביר את הנכס ללא הסכמתם של המנהלים שימונו על ידי שר המסחר והתעשייה".
הביקורת העלתה שאף על פי שהיה על משרד הכלכלה 46 למנות דירקטוריםלמועצת המנהלים של חברת אות המוצר, מאז שנת 2006 הוא לא עשה זאת ולמעשה לא היה מעורב בניהול החברה.
לדברי החברה היא זקוקה לסיוע בקידום השיווק של האמנים, אך משרד הכלכלה אינו מסייע בתחום זה ואינו מקצה משאבים לטובת החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הכלכלה בשיתוף משרד האוצר ורשות החברות47 לדאוג שימונו דירקטורים מטעם המדינה למועצת המנהלים של חברת אות המוצר.
על הדירקטורים מטעם המדינה לפעול לסייע לחברה להרחיב את פעולותיה ולבחון מחדש את מטרות החברה והפעולות הנחוצות להשיג מטרות אלו.
רישום כחברה לתועלת הציבור: חברת אות המוצר היא מוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר) והיא מקבלת מימון לתערוכות מעיריית ירושלים אך לא מקבלת ממנה הקצבה לכלל פעילותה.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי על מנת שהיא תוכל לקבל מימון למגוון רחב של פעילויות שיוכלו לתרום להגשמת מטרותיה, עליה להירשם ברשם התאגידים כחברה לתועלת הציבור ( להלן - חל"צ).
ב שנת 2010 הגישה החברהבקשה לרשם החברות לבצע את השינוי.
בשנים 2012 ו-2013 פנתה החברה לרשות מקרקעי ישראל לאשר את שינוי המבנה של החברה ולרשות החברות למנות דירקטורים למועצת המנהלים.
בשנת 2013 ביקש הרשם לעדכן את רשימת בעלי המניות היות שחלקם נפטרו.
עוד דרש הרשם פרוטוקול מאסיפת בעלי המניות לשנות את הגדרת החברה לחל"צ.
הרשם מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 שהחברה לא הגישה את כל המסמכים הנדרשים על פי דין על מנת שניתן יהיה להשלים את הרישום כחל"צ ול כן החברה עדיין לא רשומה כחל"צ.
אי-מינוי דירקטורים מצד המדינה למועצת המנהלים של החברה מונע קידום הבקשה לשינוי המבני שלה.
45 במשך השניםהורחבו מספר בעלי המניות בחברה אך עדיין יש נציגות למשרד הכלכלה.
משרד המסחר והתעשייה דאז 47 מינוי של דירקטור למועצת המנהלים של חברת ממשלתית דורש הסכמת המשרד האחראי (במקרה של החברה - משרד הכלכלה) ומשרד האוצר ואישור של רשות החברות על כשירות המועמד לשרת כדירקטור.
יוצא אפוא שלמרות החשיבות שהחברה מייחסת לשינוי אופן ההתאגדות שלה לחל"צ, החברה טרם ביצעה כמה פעולות מינהליות שרשם החברות דרש ממנה לבצע לפני יותר משלוש שנים לצורך רישומה כחל"צ.
החברה הסבירה בתשובתה כי היא לא קיבלה תשובה מרשות החברות ורשות מקרקעי ישראל המאשרת את שינוי המבנה ולמנות דירקטורים .
עוד הסבירה החברה שעד שמשרד הכלכלה ימנה דירקטורים לחברה אין אפשרות לבצע את השינוי המבני היות שהמשרד הוא בעל מניה בחברה ויש צורך לקבל אישור של כל בעלי המניות.
ללא מינוי דירקטורים על ידי משרד הכלכלה אין אפשרות לעמוד בדרישה זו.
החברה ציינה כי היא תפנה שוב למשרדים הרלוונטיים כדי לקדם את שינוי מבנה החברה לחל"צ.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הוא בוחן את מעורבותו בחברה, ולאחר קבלת החלטה על מדיניותו כלפיה הוא יפעל בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הממצאים בדוח זה מצביעים על כך שחברת אות המוצר אינה משיגה חלק מהמטרות שנקבעו בתזכיר ההתאגדות שלה.
נוכח מיקומה של החברה בלב אזור תיירותי בירושלים, הבניין ההיסטורי הייחודי שלה ועיסוקה בתחום האמנות, נראה כי הפוטנציאל השיווקי שלה אינו מנוצל דיו.
על כן, על משרד הכלכלה ורשות החברות לבחון עם מועצת המנהלים של החברה את השתתפות המדינה בחברה, את המטרות של החברה היום ואת דרכי הפעולה והמשא בים הנדרשים להשיג מטרות אלו.
נוסף על כך, על רשות החברות לבחון את העברת המניות הרשומות על שם המדינה למשרד ממשלתי אחר או לשלב את פעילות החברה בגוף ציבורי אחר שיש לו עניין, רצון ויכולת לקדם את החברה ולסייע לה להשיג את המטרות החדשות שייקבעו.
צעד זה עשוי למצב א ת המקום כאטרקציה תיירותית, להגדיל את מספר המבקרים במקום ואת תחומי פעילותה של החברה ולסייע לאמנים בעלי אות המוצר להגדיל את היקף מכירותיהם.
משרד הכלכלה והתעשייה |421 .