HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
48 יצוין שלדברי החברה, השכר הממוצע לעניין חישוב הפנסיה אינו כולל מרכיבים רבים המשולמים לעובדים פעילים, וכך הגמלה נמוכה במידה ניכרת מהמשכורת השוטפת.
בתוך שנה ממועד הפרישה מקודם הגמלאי בדרגה, ואחר כך הוא מקודם בדרגה בכל שלוש שנים או בכל שנתיים משנת 1992.
חברת החשמל לישראל בע"מ 321 .
בדרגה כל שנתיים ויקבע הסדר חדש לשמירת הערך הריאלי של הגמלה, או קידום בדרגה כל שלוש שנים, כפי שהיה בעבר ושונה ללא אישור".
אף על פי כן המשיכה החברה לקדם את גמלאיה בדרגה מדי שנתיים עד שנת 2010 .
בשנה זו, בהתאם להחלטת הממונה על השכר, לא היו כלל קידומים בדרגות, בשנים 2011 ו- 2012 יקודמו גמלאי החברה בדרגה מדי שלוש שנים, ובשנת 2013 תוצמד משכורתם הסופית למדד המחירים לצרכן.
322 דוח ביקורת שנתי63א .
בשנת 2012 העריך אקטואר לשעבר של החברה שהעלות האקטוארית הנוספת של קידום גמלאים בדרגה (עד הדרגה המקסימלית) מדי שנתיים במקום מדי שלוש שנים היא 40 מיליון ש"ח.
לעומת זאת, בשירות המדינה לא מונהג מנגנון של קידום העובדים בדרגה לאחר פרישתם, ובמקום זאת עובדים מתקדמים בדרגה אחת לפני פרישתם ושכרם מוצמד לשכר העובדים הפעילים באותה דרגה.
משנת 2008 המשכורת של העובד בעת פרישתו מוצמדת למדד המחירים לצרכן.
היות שההסדר בחברת החשמל לחישוב הקצבה של הגמלאים היה שונה מזה של עובדי המדינה, היה עליה לקבל מהממונה על השכר אישור להסדר זה בהתאם לחוק יסודות התקציב.
בהתאם להסכם שכר מינואר 2012 שנחתם בין החברה ובין ההסתדרות והוועד הארצי של ארגון עובדי חברת החשמל (להלן - ועד עובדי החברה), נקבע כי החל ממועד כניסתו לתוקף של תיקון לחוק שירות המדינה (גמלאות) שיאפשר את יישום ההסכם, מתן דרגת הפרישה יוקדם ליום הפרישה.
בתשובת החברה מיולי 2010 נטען כי במאי 1996 כתב מנהל משאבי אנוש בחברה דאז, ד"ר יעקב רזון, לרשות החברות כי "המעבר מדירוג שלוש שנים לפנסיונרים לדירוג דו -שנתי, הרי הוא פועל יוצא מהסכם השכר לשנים 1993/4 שאושר על ידי רשות החברות הממשלתיות".
עוד טענה החברה כי תחש יב השינויים שחלו במרוצת השנים בחישוב שכר עובדי החברה וגמלאיה המובא בנספח להסדר 1996 נעשה על יסוד חישוב אקטוארי אשר הביא בחשבון שיחול קידום בדרגה מדי שנתיים, ומכאן שהחברה הביאה את הדבר לידיעת הגורמים הנוגעים בדבר.
הממונה על השכר דחה טענה זו, וביוני 2009 הוא כתב לחברה כלהלן: "ביחס לטענת החברה לפיה תשלומם של רכיבי שכר מסוימים נשוא ההחלטה, היה ידוע לרשות החברות הממשלתיות או לגורמים אחרים במשרד האוצר, הרי שכידוע, אישורו של הממונה על השכר צריך שיהיה מפורש ובכתב.
אישורו של הממונה אינו יכול להינתן באופן אגבי, כי אם אישור זה צריך שיהא ברור, חד משמעי וספציפי.
אשר על כן, עצם העובדה כי נתונים מסוימים נמסרו לרשויות בהקשרים אחרים אינה יכולה להוות אישור לצורך סעיף 29 לחוק".
לפיכך החליט הממונה על השכר כי לאחר שנת 2013 , שבה תונהג הצמדת הגמלה למדד המחירים לצרכן, על החברה להפסיק את קידום הפנסיונרים בדרגה מדי שנתיים במקום מדי שלוש שנים.
לטענת החברה, במסגרת הסכם שנחתם בינה ובין נציגות העובדים וההסתדרות בשנת 2011 (להלן- הסכם 2011 ) קיבלו עובדי החברה וגמלאיה תוספת שכר מוקטנת ביחס לשאר המשק הציבורי באותה שנה משום שהגמלאים קודמו בדרגה מדי שנתיים במקום מדי שלוש שנים.
עוד בנושא זה ראו בפרק "הסכמי שכר 2011.
: דמי הבראה סכום דמי ההבראה (קצובת הבראה) השנתיים עבור עובדי המדינה ועבור עובדי חברת החשמל, לרבות גמלאים, הוא מכפלה של התעריף ליום הבראה במספר ימי ההבראה שהעובד זכאי להם.
נמצא כי ה ן מספר ימי ההבראה והן התעריף ליום הבראה שמשלמת חברת החשמל גבוהים במידה ניכרת מאלו המקובלים בשירות המדינה.
נוסף על כך, פרק הזמן שעובדי החברה נדרשים להמתין עד למועד זכאותם להגדלת מספר ימי ההבראה השנתיים שלהם קצר יחסית למקובל בשירות המדינה.
להלן יפורטו שלבי תהליך הגידול בתשלומי דמי ההבראה של החברה לעובדים ולפנסיונרים.
בחוקת העבודה של החברה משנת 1951 נאמר שעובד זכאי לעשרה ימי הבראה מהשנה הרביעית לעבודתו בחברה.
יצוין כי דמי ההבראה אינם נכללים חברת החשמל לישראל בע"מ 323 .
בהגדרת השכר לחישוב פנסיה המופיעה בתקנות הפנסיה משנת 195849 .
בשנת 1977 הוגדל מספר ימי ההבראה לעובדי החברה ל-12 יום לעובדים בעלי ותק של 8 שנים ול-14 יום לעובדים בעלי ותק של12 שנים.
בשנת 1984 חתמה החברה על הסכם שכר לשנים 1984 -1986 ובו הוענקה לעובדים תוספת שכר בשיעור של 8% .
בהסתמכה על מסמך שנחתם בין החברה לוועד העובדים של החברה בשנת 1984 , הגדילה החברה .
49 דמי ההבראה של גמלאי החברה וגמלאי המדינה מחושבים על פי מכפלת שיעור הפנסיה שלהם בסכום דמי ההבראה של עובד פעיל בעל אותו ותק.
324 דוח ביקורת שנתי63א .
במסגרת הסכם השכר את מספר ימי ההבראה של עובדיה בשישה ימים בשנה.
באותו מועד קבעה החברה את התעריף ליום הבראה על בסיס השוואת מחירים בין מספר בתי ההארחה ועל פי חישוב המחיר הממוצע.
החברה טענה בתשובתה מיולי 2010 שרשות החברות אישרה הסכם זה, אך לא הציגה למשרד מבקר המדינה אישור של משרד האוצר כנדרש לפי חוק התקציב לשנת 1984 .
קבעה החברה תעריף קבוע ליום הבראה, הצמוד למדד המחירים לצרכן בשנת 2008 ההפרש בין דמי ההבראה ששולמו לעובד חברת החשמל ובין דמי ההבראה ששולמו לעובד מדינה היה בין 4,700 ש"ח לשנה לעובד חדש ובין 6,400 ש"ח לשנה עבור עובד בעל25 .
שנות ותק סכום דמי ההבראה שקיבלו עובדי חברת החשמל וגמלאיה בשנת 2008 היה גדול כמעט פי שלושה מזה שקיבלו עובדי המדינה באותה השנה.
דמי ההבראה נכללו כרכיב פנסיוני לעניין חישוב המחויבות האקטוארית של הח ברה.
יצוין שדמי ההבראה הם כ -5% בממוצע מעלות הגמלה לחברה.
לפי אומדן משרד מבקר המדינה, עלות תשלום דמי הבראה מוגדלים לעובדי דור א ודור ב ולפנסיונרים בשנים 1996 -2008 הייתה כ-1.
2 מיליארד ש"ח, והתוספת למחויבות האקטוארית של החברה בשנת 2008 הייתה כ-509 מיליון ש"ח50 .
בתשובותיה מיולי 2010 וממרץ 2012 מסרה החברה כי תשלום דמי הבראה לעובדיה התבצע במשך שנים רבות, עוד לפני הקמת יחידת הממונה על השכר בשנת 1985.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היא הגדילה את מספר ימי ההבראה של עובדיה בשנת 1977 בלא שקיבלה אישור לכך מוועדת השרים לענייני כלכלה כמתחייב על פי הסכם 1975 .
כמו כן, היא הגדילה את מספר ימי ההבראה על פי הסכם משנת 1984 , אף שלא קיבלה אישור לכך ממשרד האוצר כמתחייב על פי חוק התקציב לאותה שנה.
גם "עדכוני" דמי הבראה (הגדלתם בהתאם לתעריף הממוצע של כמה בתי הארחה) בשנים שקדמו לשנת 1996 .
לא קיבלו את האישורים הנדרשים לפיכך שילמה החברה לעובדיה וגמלאיה דמי הבראה שלא כדין.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לחברה כי העובדה שבמשך שנים היא שילמה כספים כדמי הבראה לעובדיה, אין בה כדי להכשיר את התשלומים.
ביוני 2009 קבע הממונה על השכר בנושא הסכמים לא כ תובים או הסדרים קיבוציים שלא נרשמו כדין אצל הרשם ההסכמים הקבוצים שבמשרד התעשייה המסחר והתעסוקה, כי "טענת החברה לפיה בחברה לא נכרתו כלל הסכמים קיבוציים בתקופה זו אינה מעלה ואינה מורידה בהקשר זה.
למותר לציין, כי העובדה שהחברה ועובדיה בחרו, מטעמים השמורים עמם , שלא לעגן את ההסכמות שעליהן הגיעו במסגרת הסכמים קיבוציים ולרשום אותם כמתחייב בחוק, אינה יכולה לזכות את העובדים וההנהלה בפירותיה של התנהלות בחוסר שקיפות".
נוסף על כך ציינה החברה בתשובתה משנת 2010 כי בעשור האחרון לא טען הממונה על השכר כי היא שילמה דמי הבראה מוגדלים.
בתשובת הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 נאמר: "בימים אלו בוחן הממונה על .
50 החישוב כולל את העלות העתידית של דמי הבראה לעובדים הפעילים על פי זכויותיהם בהתאם לשנות הוותק שלהם בדצמבר 2008 , בהתחשב בכך שהתשלום יתחיל רק במועד הפרישה, וכן את העלות העתידית של דמי ההבראה עבור גמלאים.
חברת החשמל לישראל בע"מ 325 .
,השכר את מעמדן של ההטבות בדמי הבראה בהיבט של חריגות שכר לכאורה במסגרת ביקורת שכר רחבה שהוא עורך בחברת החשמל".
יצוין שבמועד סיום הביקורת טרם קבעה רשות החברות כלל ים לתשלום דמי הבראה בחברות ממשלתיות, ולפי חוזר הרשות כל חברה ממשלתית יכולה לקבוע את מספר ימי ההבראה של עובדיה ואת התשלום היומי עבורם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2010 כתב הממונה על השכר כי "ככלל אין פגם כי במסגרת עלות הסכם מאושרת יקבעו דמי הבראה גבוהים יותר.
המצב 326 דוח ביקורת שנתי63א .
כיום שאין אחידות בעניין ימי הבראה ודמי הבראה ואין זה חיוני לקבוע כלל אחיד לכל הגופים במגזר הציבורי".
בתשובתו מפברואר 2012 הדגיש הממונה על השכר כי נקבעו אמות מידה בעניין זה, והן אלה הנהוגות בשירות המדינה.
"במסגרת סמכותו רשאי הממונה על השכר לאשר שינויים בתעריפים אלה, בהתאם לשיקולי מדיניות השכר הכוללת ובהתאם לתכלית חוק יסודות התקציב".
רשות החברות כתבה בתשובתה מפברואר 2012 , "מספר ימי הבראה ותעריף יום הבראה נקבע בהסדרים או בהסכמים קיבוציים, כאשר בחברות ממשלתיות רבות נושא זה נקבע טרם חקיקת חוק יסודות התקציב.
באשר להסכמים חדשים והסדרים בחברות חדשות, רשות החברות מקפידה כי בכל הנוגע לתעריף יום הבראה ינהגו בהתאם לכללים החלים על כלל עובדי המדינה וכפי שמתעדכנים מעת לעת ע"י החשב הכללי במשרד האוצר".
דמי הבראה הם רכיב שכר המשמש רכיב פנסיוני עבור עובדי חברת החשמל ועובדי מדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה במשך שנים רבות שינתה חברת החשמל את שיטת החישוב של דמי הבראה באופן שהיטיב עם העובדים, בלי שהתקבלו האישורים המתחייבים לכך על פי דין.
לפיכך ראוי שהחברה תבקש מהממונה על השכר ומרשות החברות אישור למתן תשלומים אלה.
משכורת י"ד: ( א) ב עקבות סיכום דיון עם נציגות העובדים ביוני 1981 החלה החברה עוד באותו החודש לשלם משכורת נוספת (להלן- משכורת י"ד)51 לעובדים ולגמלאים שעמדו בתנאי הזכאות מבחינת שנות הוותק52 .
יצוין כי עובדי המדינה אינם נהנים מהטבה כזאת.
ביולי 1981 הודיעה רשות החברות לח ברה שהיא לא אישרה את מתן ההטבה.
באותה השנה ביקשה החברה מוועדת השרים לענייני כלכלה לאשר תשלום זה, אולם ועדת השרים דחתה את בקשתה.
למרות זאת המשיכה החברה לשלם משכורת י"ד לעובדיה ולגמלאיה.
בשנת 1981 קבעה החברה שהוותק הנדרש לקבלת משכורת י"ד הוא 30 שנה לגברים ו -25 שנה לנשים.
בשנת 1983 קיצרה החברה את הוותק הנדרש לקבלת משכורת י"ד ל-25 שנה לגברים ול -20 שנה לנשים בלי שרשות החברות או ועדת השרים לענייני כלכלה אישרו זאת.
בשנת 1988 שוב קוצר הוותק לקבלת משכורת י"ד ל-20 שנה לגברים ול-15 שנה לנשים.
קיצור ותק זה נעשה ללא אישור של הממונה על השכר, ושלא כמתחייב על פי חוק יסודות התקציב.
לאחר שנת 1981 נדונה פעמים רבות סוגיית משכורת י"ד: החלטת ועדת השרים לענייני כלכלה מדצמבר 1981 עסקה בנושא זה וכן חמש החלטות של הממונה על השכר מהשנים 2001 -2011 .
גם דיונים בהסדר 1996 עסקו בנושא.
החברה והממונה על השכר החלו לדון בנושא תנאי שכר בחברה בשנת 2001 , והדיון בנושא נמשך כעשר שנים שבמהלכן שינה הממונה את דעתו לגבי הטבה זו.
בשנת 2001 אישר הממונה את תשלום ההטבה לעובדים שיתחילו לעבוד בחברה לפני 1.
הדיונים נמשכו עד שנת 2011 .
בהסדר הסופי משנת 2011 אישר הממונה את ההטבה עבור עובדים שהתחילו לעבוד בחברה לפני שנת 200453.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 הסביר הממונה על השכר כי ]לגבי משכורת י"ד [ הסמכות להחליט על חריגת שכר נתונה בידיו.
51 ערך ההטבה הוא כ-8% .
מהשכר השנתי הרגיל 52 לוח הזמנים לקבלת משכורת י"ד שונה במרוצת השנים.
53 לפי אישור הממונה עובדים יזכו לקבל משכורת י"ד לאחר25 ,שנות שירות בחברה ועובדות - לאחר 20 .
שנות שירות חברת החשמל לישראל בע"מ 327 .
ניתנה בהתאם לדוקטרינה שהתווה היועץ המשפטי לממשלה, לפיה רשאי הממונה על השכר להתערב בהסדרים קיבוציים על דרך מניעת החלתם על עובדים חדשים".
לפיכך, בהתחשב בעובדה שההטבה הונהגה לפני שנת 1985 , השנה שבה נחקק סעיף 29 ,לחוק יסודות התקציב, קבע הממונה על השכר הסדר מידתי לטענתו, שגם עוגן 328 דוח ביקורת שנתי63א .
לדבריו ההסכם שגובש "איזן באופן מידתי וראוי בין כלל השיקולים והנסיבות הרלוונטיות".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היה עליה לפעול בהתאם להחלטות של ועדת השרים לענייני כלכלה ושל רשות החברות, שדחו את הבקשה לאשר את תשלום ההטבה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שבמשך שנים פעלה החברה בעניין זה שלא כמתחייב על פי החלטות הגופים המפקחים.
החברה פעלה לקביעת עובדות בשטח בתחום הטבות השכר, והממונים על השכר לא פעלו באופן אפקטיבי כדי להתמודד עם ההפרה המתמשכת, ובסופו של דבר אף נתנו לה הכשר.
מן האמור לעיל עולה כי החברה פעלה בשיטת "מצליח"54: במשך שנים רבות היא נתנה הטבה לעובדיה שלא בהתאם להחלטת ועדת השרים לענייני שכר, ובסופו של דבר אכן הצליחה: הממונה על השכר הכשיר את התשלומים החריגים בבחינת "יצא חוטא נשכר".
לפי אומדן משרד מבקר המדינה, הוצאותיה של החברה למימון תשלום משכורת י"ד לגמלאים ולעובדים פעילים בשנים 1996 -2008 הסתכמו בכ-781 ,מיליון ש"ח והתוספת למחויבות האקטוארית של החברה בשנת 2008 עבור רכיב זה הסתכמה בכ-680 מיליון ש"ח.
(ב) על פי תקנות הפנסיה, רכיבי השכר הנכללים בחישוב הגמלה נקבעים בעת הפרישה לפי המשכורת האחרונה של העובד.
מבדיקה שעשה משרד מב קר המדינה עולה שהחברה שילמה משכורת י"ד גם לגמלאים שפרשו לפני שנת 1981 , מועד תחילת תשלום ההטבה.
החברה עשתה כן על סמך חוות דעת של לשכתה המשפטית משנת 1981, ולפיה "הטבה זו דומה בטיבה וטבעה לדרגת כוכב55 ולמענק חד-פעמי לאחר 30 שנות עבודה.
בהנחה שהטבות אלה ניתנו גם לפנסיונרים, נראה לנו כי שורת ההיגיון מחייבת להעניק משכורת נוספת .
יש לציין שחוות הדעת האמורה מבוססת על השוואה לתוספת שכר שהממונה על השכר דרש לבטלה באוגוסט 2006 (דרגת כוכב) וממילא לא יכלה לשמש בסיס לתשלום של תוספת אחרת.
מכל מקום, אף אלמלא ביטול זה, התשלום על בסיס חוות הדעת היה שלא כדין כיוון שבאותה עת נדרש אישור ועדת השרים לענייני כלכלה כדי לשלם תוספת זו, ואישור כאמור לא ניתן.
לפי בדיקת משרד מבקר המדינה, בשנת 1996 שולמה משכורת י"ד ל -816 גמלאים שפרשו לפני שנת 1981 .
באותה השנה הייתה עלותההטבה כ -5.
5 מיליון ש"ח, לפי ערכי שנת 2008 .
מכאן שגם לאחר שנת 1981 שילמה החברה עשרות מיליוני ש"ח לגמלאים עבור הטבה זו שלא כדין.
עם זאת, לנוכח ההסכם מינואר 2011 הודיע הממונה על השכר לחברת החשמל בפברואר 2011 " כילאור הוראות ההסכם הקיבוצי, הריני מודיע כי מוצו החלטות הממונה מיום 21.
2010 ,בעניין שכר י"ד, דרגת כוכב וקידום גמלאים בדרגה ובעניין הגשת תביעות השבה".
מענק פרישה לגמלאים עבור שירות עד 35 שנות עבודה והטבות שכר נוספות: בעקבות סיכום בין הנהלת החברה ובין ועד העובדים מנובמבר 1983 (להלן- הסיכום מנובמבר 1983 ) נוהגת החברה .
54 שיטת "מצליח" היא ביטוי שגור בעגה המתאר ניצול חוסר תשומת לבו של הזולת והפקת תועלת על חשבונו.
55 דרגת כוכב מקנה תוספת לשכר העובדים הוותיקים לפי הדרגה שמעל לדרגתם בפועל.
ביצועו של ההסדר החל בשנת 1974 , ואילו הממונה על השכר אישר את התשלום עבור דרגת כוכב רק בשנת 2011.
חברת החשמל לישראל בע"מ 329 .
לשלם לכל עובד שפרש, לרבות עובדי דור ג, מענק בסכום של משכורת חודשית אחת עבור כל עשר שנות עבודה, ושיעורו המרבי של המענק הוא 3.
משכורות על פי תקנות הפנסיה של החברה, היא אינה חייבת לשלם תשלומים אלה.
בתשובת החברה מיולי 2010 נאמר שהסכם השכר מנובמבר 1983 הובא לידיעת רשות החברות.
על אף הסכם 1975 והוראות חוקי התקציב לשנים 1983 ו- 1984 , ועל אף הוראות סעיף29 לחוק יסודות התקציב, לאחר שנת 1985 , שבה הוקמה יחידת הממונה על השכר, לא ביקשה החברה מרשות החברות או 330 דוח ביקורת שנתי63א .
ממשרד האוצר א ישור להטבה זו, ולמותר לציין שהיא לא קיבלה אישור כאמור.
בהיעדר אישורים כמתחייב על פי החוק, שילמה החברה את ההטבה שלא כדין.
באפריל 1996 קבעה רשות החברות כי המענק הונהג בחברה בלי אישורה של רשות החברות.
לפי נתוני החברה, עלות תשלום מענק הפרישה לעובדי דור א ולעובדי דור ב בשנים 2008- 1996 הייתה כ -43.
5 מיליון ש"ח 56 , והתוספת למחויבות האקטוארית בגין תשלום זה הייתה כ-107 מיליון ש"ח57.
יצוין שבשירות המדינה משולם מענק פרישה חד-פעמי - שהוא בבחינת פיצוי כספי - לעובד שזכאי לקצבת פרישה מחמת בריאות לקויה או פיטורים מהשירות לפני גיל 60 ולא צבר את הוותק הנדרש לקבלת הדרגה המרבית ולכן שיעור קצבתו קטן מהשיעור המרבי (70% .
)לבעל משרה מלאה לעומת זאת, חברת החשמל משלמת את מענק הפרישה לכל הפורשים לגמלאות.
רוב העובדים עוזבים את החברה לאחר גיל 60 , ורבים מהם מקבלים עם פרישתם את שיעור הקצבה המרבי האמור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע הממונה על השכר שבכוונתו "לבחון את מעמדה של הטבה זו בהיבט של חריגת שכר לכאורה".
משרד מבקר המדינה מציין שבסיכום מנובמבר 1983 אישרה החברה, נוסף על מענק הפרישה, הטבות לעובדים ושינויים בתנאים לקבלת הטבות שניתנו לפני כן.
החברה לא קיבלה ממשרד האוצר או מרשות החברות אישור לתוספת להטבות האלה: קיצור פרק הזמן הנדרש לקבלת דרגת כוכב בחמש שנים (קידום עובד ותיק בדרגה לצורכי חישוב משכורת) 58; קיצור הוותק הנדרש לקבלת מענק חד -פעמי בשווי משכורת אחת עבור 25 שנות שירות בחברה ל-20 ( שנה15 ;)שנה לנשים וקיצור הוותק הנדרש לקבלת משכורת י"ד מ-30 שנה ל-25 ( שנה20 )שנה לנשים (ראו לעיל).
בסיכום זה אישרה החברה גם מתן הלוואות לעובדים שלא היו צמודות למדד המחירים לצרכן בתקופת האינפלציה הדוהרת.
הסברי החברה החברה בתשובותיה מיולי 2010 וממרץ 2012 וגם ועד העובדים בתשובתו ממרץ 2012 העלו את הטענות הכלליות האלה: 1.
כמה מהחריגות התבססו לכאורה על תקנות הפנסיה משנת 1958 , שהיו נהוגות בחברה עוד לפני שנת 1985 , מועד חקיקתו של חוק יסודות התקציב, ולכן שום גוף פיקוח אינו מוסמך לבטלן.
סמכותו של הממונה על השכר עוגנה בחוק יסודות התקציב משנת 1985 .
הממונה על השכר אינו מוסמך לבחון חריגות שכר שבוצעו במסגרת פרק הזמן אשר קדם למועד חקיקתו של החוק, והדבר אף עולה מעמדתו בנדון של היועץ המשפטי לממשלה59.
, אשר באה לידי ביטוי בפסיקה בעניין זה כתב הממונה על השכר לחברה ביוני 2009 כי "בעניין זה כבר נפסק על ידי בית המשפט העליון, כי כל אחד משני האיסורים המופיעים בסעיף 29 לחוק- 'לא יסכים' ו'לא ינהיג' - עומד על רגליו הוא יוצר איסור עצמאי.
56 החישוב אינו כולל עובדים שפרשו במסגרת מבצעי פרישה מוקדמת בשנים 2002 - 2008 .
החישוב אינו מהוון לערכים של שנת 2008.
57 סכום המחויבות האקטוארית נכלל בחשבון הנאמנות לרכיבים לא פנסיוניים (ראו לעיל - יעודה לתשלום עבור רכיבי שכר לא קצבתיים).
58 בהסכם 2011 ביטל הממונה על השכר את דרגת כוכב לעובדים חדשים שהתחילו עבודתם לאחר ינואר 2004.
59 מכתב של היועץ המשפטי לממשלה לבנק ישראל ואחרים בעניין בג"ץ 977/04 , בנק ישראל נ' הממונה על השכר במשרד האוצר, ( http://elyon.
) חברת החשמל לישראל בע"מ 331 .
להנהיג לגבי עובדים אשר התקבלו לעבודה לאחר כניסתו לתוקף של החוק את רכיב השכר, ללא אישורו של הממונה על השכר".
עוד קבע הממונה על 332 דוח ביקורת שנתי63א .
השכר, בהחלטתו מיוני 2009 בעניין תוספות שכר ופנסיה שהיו נהוגות בחברה לפני חקיקת חוק יסודות התקציב, "כי אין להנהיג לגבי עובדים אשר התקבלו לעבודה לאחר כניסתו לתוקף של החוק את רכיב השכר, ללא אישורו של הממונה על השכר".
בשנת 2005 נכנס לתוקף, באישור אגף שוק ההון, תקנון כפ"י, הכולל את תקנות הפנסיה של החברה משנת 1958 ואת ההטבות שנהגה החברה לשלם.
לפי פרשנות החברה, משרד האוצר אישר בכך את כל תוספות השכר המוזכרות בדוח הביקורת.
משרד מבקר המדינה דוחה טענה זו כיוון שאגף שוק ההון אינו מוסמך לבחון את החוקיות של תשלומים ספציפיים בתכנית פנסיה, והסמכות לבחון את החוקיות של תשלומי שכר ופנסיה ולקבוע אם לאשרן נתונה בידי הממונה על השכר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון לפעול בתיאום עם אגף הממונה על השכר לפני מתן אישור לתקנון מסוג זה.
החברה סבורה שתשלום רכיב שכר במשך שנים רבות גורם להיווצרות נוהג רב- שנים, ולכן לטענתה העובדים זכאים להמשיך לקבל את התשלום האמור מכוח נוהג זה60 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הסבירה ההסתדרות כי רובן ככולן של הזכויות אשר בדוח נטען כי ניתנו שלא כדין הן זכויות המעוגנות בהסדרי החברה זה עשרות בשנים, אף לפני שנחקק חוק יסודות התקציב.
אין מדובר ב"שיטת מצליח", כלשון הדוח, אלא בזכויות פרי משא ומתן קיבוצי אשר העובדים כבר נתנו את חלקם בגינן, אשר הממונה על השכר (שהוא בעל הסמכות לעניין זה) לא החליט כי הן חריגות, ואפ ילו היה מקבל החלטה כאמור (וספק אם יש מקום לקבל החלטה כזאת ואם אפשר לקבלה) הרי שהעובדים ונציגותם זכאים לקיים מאבק ארגוני לגבי המשך קיומן של זכויות אלה, אם באמצעות הסדרתן בהסכם קיבוצי אשר יקבל את אישור הממונה (אם נדרשים הסדרה ואישור כאמור) ואם באמצעות הסדרת פיצוי בגינן.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה שהעובדה שבמשך שנים רבות היא משלמת תשלומים שלא כדין אין בה כדי להביא להכשרת התשלומים, ועליה לפנות לממונה על השכר בבקשה שיבחן אם הם ניתנים כדין ולחלופין עליה להפסיקם ולפעול להחזרת כספים אלו לקופת החברה.
יצוין כי ביוני 2011 פנתה החברה לממונה על השכר וביקשה ממנו אישור בנוגע לתקפות תשלום הרכיבים השונים במשכורת ובפנסיה של העובדים.
החברה יזמה את הבקשה בעקבות הערת רואה החשבון החיצוני שלה בדוחות הכספיים לשנת 2009 .
:ולפיה "זוהו החולשות המהותיות הבאות2 .
החברה לא קיימה בקרה אפקטיבית על כך שהזכויות וההטבות, אשר לפיהן משולמים תשלומי שכר ופנסיה ונכללות מחויבות אקטואריות, מאושרות בהתאם להוראות החוק".
באותו חודש הממונה על השכר הודיע לחברה כי "בכוונת הממונה על השכר לערוך בדיקה של תנאי שכר, העבודה והגמלה המשתלמים לעובדי החברה ולגמלאיה בעתיד, וזאת על מנת להסדיר את סוגיית השכר בחברת החשמל".
60 בשנת 2010 קיבלה החברה כ-20 חוות דעת של יועצים משפטיים חיצוניים על רכיבים שונים של הפנסיה ושל משכורות העובדים המבוססות בעיקר על טענה זו.
חברת החשמל לישראל בע"מ 333 .
לדעת החברה יש "פרקטיקה רבת השנים, לפיה ממועד חקיקת חוק החברות הממשלתיות בשנת 1975 , פועלת חברת החשמל, באופן שוטף, מול רשות החברות הממשלתיות, אשר מהווה, לפי הנחיותיה של הרשות עצמה, גורם מתווך בין חברת החשמל לבין גופי הממשלה השונים".
334 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא זו בלבד שמינוי רשות החברות לגוף מתאם בשנת 1975 לא היה תחליף לאישור תוספות שכר על ידי ועדת השרים לענייני שכר, שהוסמכה לעסוק בסוגיה זו עד שנת 1981 , ועל ידי משרד האוצר, שהיה בר סמכא בנושא שכר לפי החקיקה משנת 198261 , אלא שהחברה לא הציגה למשרד מבקר המדינה אישורים של רשות החברות לעניין חריגות השכר האמורות לכאורה.
לטענת החברה, בהסדר 1996 נקבע כי מחויבותה האקטוארית לדור א כוללת רכיבים שונים אשר היא ומשרד האוצר הכירו בהם לעניין זה, לרבות רכיבים הנוגעים לחישוב הפנסיה של עובדי דור א.
עוד טענה החברה כי בחתימת שר האוצר על הסדר 1996 הוא נתן אישור לפרקטיקה אשר הייתה נהוגה בחברת החשמל בעניין זה במועד חתימתו של ההסדר.
החברה ציינה שלפני חתימת הסדר 1996 בדק אקטואר מטעם משרד האוצר את תכנית הפנסיה ומצא כי עשרות רכיבי שכר ותנאי פנסיה שבתכנית אינם מתיישבים עם תקנות הפנסיה של החברה משנת 1958 .
לטענת החברה, מן הטיוטות של הסדר 1996 אשר הוחלפו בין משרד האוצר ובין החברה אפשר ללמוד שכוונתם המקורית הייתה לקיים בחינה מאוחרת של רכיבי השכר שנידונו במסמך האמור של האקטואר מ טעם משרד האוצר, אולם לטענתה לבסוף הוחלט לקבוע בהסדר 1996 את החישוב הסופי ונקבע כי כל צד אינו רשאי לחלוק על האחר בעניין ההנחות והחישובים שעמדו בבסיס תחשיב זה או למתוח עליו ביקורת בנושא.
יצוין כי לפני שנחתם הסדר 1996 הביאה רשות החברות לידיעת שר האוצר כמה חרי גות לכאורה שאיתר האקטואר ולא קיבלו את אישור רשות החברות לכך, ולמרות זאת נחתם הסדר 1996 .
בלי לבטל חריגות אלו משרד מבקר המדינה לא קיבל גישה זו, ובשנת 1999 פרסם, כאמור, דוח ביקורת על תנאי העסקה חריגים של בכירים בחברה 62 .
הממונה על השכר בדק את ממצאיו של דוח זה, ובשנת 2001 מצא שרכיבי שכר מסוימים שנכללו בחישוב המחויבות האקטוארית של דור א בנספח להסדר 1996 )(לדוגמה, משכורת י"ד אינם חוקיים ויש להפסיק לשלמם בעתיד.
במשך כעשור דנו הממונה והחברה בנושא ביטולם של רכיבים אלה.
בדיקת האקטואר של משרד האוצר משנת 1996 נועדה לקבוע את סכום המחויבות האקטוארית של החברה עבור עובדי דור א ואת הסכום שהיה על הצרכנים לממן באמצעות תוספת מיוחדת לתעריף החשמל.
לדעת משרד מבקר המדינה, בדיקה זו והחישוב שנלווה להסדר 1996 אינם פוטרים את החברה מן החובה להביא לאישור הממונה על השכר כל שינוי, תוספת או הטבה.
יצוין שהסדר 1996 לא הובא לפני הממונה על השכר לשם קבלת אישור.
נראה שהסדר זה נועד להסדיר את המימון בעד התחייבות המדינה לממן את הפנסיה התקציבית של החברה עבור עובדי דור א.
החברה בתשובתה וכן ועד העובדים בתשובתו ממרץ 2012 ציינו כי חלק ניכר מרכיבי השכר המשו למים לעובדים פעילים אינם רכיבים קצבתיים, ולכן הגמלה המשולמת לעובד בעל ותק מרבי היא פחות מ -40% .
הממונה על השכר מוסמך לפי חוק לתת אישורים אלה 62 ראו הערה45.
חברת החשמל לישראל בע"מ 335 .
לדבריהם אין מקום להקטין את הגמלה על ידי ביטול רכיבים כמתואר בדוח זה משרד מבקר המדינה מעיר שכל רכיב שכר או פנסיה שהחברה משלמת אמור לקבל אישור מג וף הפיקוח הרלוונטי כמתחייב על פי דין.
החלטת החברה וועד העובדים שעובדי החברה יקבלו תוספות שכר שאינן רכיבים קצבתיים אינה מצדיקה תשלומים בלי האישורים הנדרשים.
336 דוח ביקורת שנתי63א .
עלות כוללת של חריגות השכר לפי אומדן משרד מבקר המדינה, הסכומים שהוציאה החברה שלא כדין למימון תוספות השכר ותנאי הפנסיה של גמלאיה לפרק הזמן שבין ינואר 1996 לדצמבר 2008 ובכלל זה התוספת למחויבותה האקטוארית בגין ההטבות האמורות - הסתכמו בכ-3.
4 מיליארדי ש"ח63 , לפי ערכי דצמבר 2008 .
על הממונה על השכר לבצע בדיקה מלאה ומפורטת של תוספות השכר, ואם הן שולמו שלא כדין עליו לדרוש מהחברה להפסיקן ולפעול להשבת הכספים.
ממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה בעניין ההטבות לעובדי החברה הועברו לממונה על השכר במרץ 2010 , והוא אישר חלק מהטבות אלו במסגרת ההסכמים של שנת 2011 , שבהם הוא קיצץ חלק מתוספות השכר והפנסיה שקיבלו עובדים במשק במסגר ת הסכם קיבוצי באותה שנה.
בתשובתו ממרץ 2012 הסביר הממונה על השכר כי הוא "החל בהליך ביקורת נרחב בו נבחנו מרכיבי שכר ופנסיה רבים, אשר חלקם אוזכרו בדוח זה של מבקר המדינה ובקרוב יחל הליך שימוע בגינם".
בתשובתה ממרץ 2012 הודיעה החברה כי בדצמבר 2011 אישר דירקטוריון החברה נוהל חדש, "אשר מתווה את דרך הפעולה בכל הנוגע לאישורים הנדרשים ביחס להנהגת רכיבי שכר חדשים ועדכונים".
לדעת משרד מבקר המדינה האימוץ והיישום של נוהל זה הם צעדים חיוביים המחזקים את הבקרה על תנאי השכר והפנסיה של עובדי חברת החשמל, והם אמורים לסייע לה למנוע בעתיד תשלום הטבות שלא כדין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר לבדוק בבדיקתו את חריגות השכר שעליהן עמד משרד מבקר המדינה וכן הטבות שכר ופנסיה נוספות שלא צוינו בדוח זה.
לאחר סיום בדיקה זו על הממונה לקבוע את תנאי ההעסקה והגמלאות שהוא מאשר לחברה.
, התש"ל ]נוסח משולב [ )בתיקון לחוק שירות המדינה (גמלאות - 1970 , שהתקבל ביולי 2009 , שונתה שיטת העדכון של הקצבה לעובדים שפרשו משירותם, באופן שהיא תותאם לשיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
בשנים 2009 ו- 2010 דנה הנהלת ה חברה עם ועד העובדים של החברה ועם הממונה על השכר בהסדר דומה עבור הגמלאים של החברה.
בינואר 2011 חתמו החברה, ההסתדרות ונציגי ועד העובדים על שני הסכמי עבודה.
אישר הממונה על השכר את שני ההסכמים בהסכם עבור הגמלאים סוכם, בין היתר, כי החל מינואר 201264 תוצמד הגמלה למדד המחירים לצרכן כמפורט באותו הסכם.
בהסכם השני, הנוגע לשכר העובדים הפעילים, הכשיר הממונה על השכר, בין היתר, חריגות שכר שעניינן נבחן בדיונים עם החברה משנת 2001 : תשלום משכורת י"ד, תשלום דרגת כוכב, תשלום דרגת פרישה והגדרת רכיבי שכר לעניין חישוב גמלאות.
63 החישוב אינו כולל תשלומים בגין חריגות בשכר ובתנאי פנסיה ששולמו לפני שנת 1996 וכן הוצאות שנשאה בהן החברה עד שנת 2008 כדי לממן את תשלומי השכר והפנסיה ללא האישורים הנדרשים.
64 לאחראישור תיקון לחוק הגמלאות ממרץ 2012 , תוצמד הגמלה למדד המחירים לצרכן החל מינואר 2013.
חברת החשמל לישראל בע"מ 337 .
משרד מבקר המדינה העיר לממונה על השכר על שמכלול החריגות שקדמו להסכם 2011 טרם הוכרעו וטרם הוסדרו.
הדבר נחוץ כדי להביא לידי גמר את הדיון בתנאי השכר והפנסיה של עובדי חברת החשמל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 הסביר הממונה על השכר כי "הסכם 2011 , הינו השלב הראשון להסדרת חריגות השכר בחברה, כאשר בעתיד תערכנה בדיקות נוספות, ככל שהממונה היה מתעקש על בדיקה של כל רכיבי השכר בחברה, יתכן וכל הליך הסדרת חריגות השכר לא היה יוצא כלל אל הפועל.