HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך חברות הפרסום היו יכולות להגיש לה הצעות מעשיות.
אחת מחברות הפרסום הגדולות השיבה לפנייתה של הכנסת כי "עקב העדר תדריך ברור ועקב העדר חזון וערכים החייבים להוות את התשתית להגשתו של מרכז מבקרים הטפסים שנשלחו אל המתמודדים אינם רלוונטיים כפי שהמכרז אינו רלוונטי, ויש קודם להגדיר את החזון ואת הערכים שמרכז המבקרים אמור לשדר וכן מיהו קהל היעד".
מאחר שפנייתה של הכנסת למציעים השונים הייתה מעומעמת, בסופו של דבר הוגשה לה רק הצעה אחת, ולכן היא לא יכלה לבחור את ההצעה המיטבית מתוך כמה הצעות.
ביולי 2003 הגישה מאסטרפלאן את הצעתה לכנסת.
ההצעה, שמימושה היה אמור לארוך 28 חודשים, כללה שישה שלבים, כדלקמן: גיבוש קונספט, תכנון שלדי וקביעת התכנים של המרכז, הכנת מכרז, בחירת זוכה, ליווי של הקמת המרכז ופיקוח על ההרצה וההפעלה שלו.
ההצעה כללה שתי אפשרויות לתשלום: האחת, תשלום של כחצי מיליון ש"ח ליועץ אחד בלבד, והאחרת, תשלום של כ-1.
1 מיליון ש"ח (לא כולל מע"מ) ליועץ ולצוות עזר.
באוגוסט 2003 התקיים דיון בעניין ההצעה, בהשתתפות יו"ר הכנסת דאז.
בדיון טען היועץ המשפטי למינהל שהכנסת פנתה רק לארבע חברות מאחר שלא ציפתה שהצעת המחיר לייעוץ תהיה יקרה כל כך.
הוא הוסיף שאולי כדאי לפנות לחברות נוספות כדי שיהיו בידי הכנסת כמה הצעות מחיר.
הצעתו לא נדונה, והוא גם לא עירב את היועצת המשפטית לכנסת בנעשה ולא ביקש ממנה לסייע בעניין.
עד אותו דיון לא קבעה הכנסת מסגרת תקציבית למרכז המבקרים.
יו"ר הכנסת דאז ציין באותו דיון שהתקציב הכספי המשוער שניתן לפרויקט, כלומר שמונה מיליון ש"ח, הוא תקציב ראוי וסביר לעומת התקציב של תנופת הבינוי העצומה בכנסת, המסתכם ב-300 מיליון ש"ח ויותר.
לדעתו גם היחס בין עלות התכנון והליווי של הפרויקט, המסתכמת בכ-1.
1 ,מיליון ש"ח לבין אומדן העלות של הפרויקט כולו, סביר.
למחרת בחרה ועדת המכרזים את מאסטרפלאן ליועץ, והעדיפה את ההצעה לשלם כ-1.
מיליון ש"ח עבור יועץ וצוות עזר בספטמבר 2003 מינה יו"ר הכנסת דאז צוות היגוי שילווה את הקמת מרכז המבקרים.
בצוות היו 13 חברים, ובראשו עמד מר דן לנדאו - ראש לשכת יו"ר הכנסת דאז (להלן - ראש הלשכה), שהועסק בכנסת במשרה המכונה "משרת אמון".
קביעת התמורה למאסטרפלאן 1.
לאחר שנבחרה חברת מאסטרפלאן, הכנסת נשאה ונתנה עמה כדי לקבל הנחה במחיר בדיון שהתקיים בוועדת המכרזים באוגוסט 2003 דיווח יו"ר הוועדה על פגישה שהייתה לו עם אחד מבעלי מאסטרפלאן.
לדבריו, מאסטרפלאן הסכימה לה וריד את מחיר ההצעה בכ - 110,000 ש"ח, וההצעה החדשה (לאחר ההנחה) הסתכמה בכ - 994,000 ש"ח (לא כולל מע"מ).
בדצמבר 2003 נחתם הסכם בין כנסת ישראל לבין מאסטרפלאן (להלן- ההסכם), ונקבע בו שמאסטרפלאן תלווה את הקמת מרכז המבקרים ותייעץ לכנסת בעניינו.
נספח ב' בהסכם דן בתמורה ובתנאי התשלום.
נקבע שהכנסת תשלם ליועץ 994,150 ש"ח עבור 4,850 שעות ייעוץ.
משרד מבקר המדינה השווה בין הצעת המחיר שנתנה מאסטרפלאן ביולי 2003 לבין הסכום שהכנסת התחייבה לשלם לחברה בהסכם שחתמה עמה בדצמבר 2003 .
בטבלה שלהלן פרטים על שלושת השלבים שבהם נבדלה ההצעה מן ההסכם: .
(מעוגל) סך כל ההפחתה .
מדצמבר 2003 מספר השעות .
7,000 40 960 1,000 תכנון שלדי וקביעת .
37,000 180 360 540 הליכי הבדיקה .
70,000 340 170 510 הפיקוח על ההרצה 8 דוח שנתי57ב .
114,000 560 ---- ---- סך הכול .
* חישוב הסכום נעשה לפי תעריף ממוצע של סוגים שונים של יועצים.
מהטבלה עולה שההפרש בין הצעת המחיר של מאסטרפלאן ובין הסכום שהכנסת התחייבה לשלם לה בהסכם נובע מצמצום שעות הייעוץ שהיא התחייבה לתת לכנסת ולא מהנחה שהעניקה החברה לכנסת, כפי שדווח לוועדת המכרזים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 מסר יו"ר ועדת המכרזים דאז כי "מדובר בהתקשרות המבוססת על תפוקות ולא על תשומות, היינו התמורה משולמת ליועץ בהתאם להתקדמות הפרויקט ולתוצרים המוגשים לכנסת על-ידי היועץ בכ ל שלב משלבי הפרויקט.
אין מדובר בהתקשרות המבוססת על השקעת שעות עבודה על-ידי היועץ ומחושבת על -פי שעות העבודה שהושקעו על-ידו בפועל בביצוע מטלותיו.
הקטנת כמות שעות העבודה המפורטת בהסכם אינה מקטינה בדרך כלשהי את התמורה שמקבלת הכנסת".
תשובת הכנסת אינה עולה בקנה אחד עם התנאים בהסכם, ולפיהם התמורה תשולם על פי התקדמות העבודה, ו"במקרה שבו ישלים היועץ מטלות כל שלב מן השלבים המפורטים.
בכמות הפחותה מהמפורט שם, יופחת המחיר בגין אותו שלב בהתאם לכמות השעות שבוצעה בפועל על ידי היועץ ואנשי צוותו".
מכאן שההסכם אינו עוסק רק בתפוקת העבודה, ומספר השעות שמאסטרפלאן אמורה להשקיע בכל שלב חשוב להתחשבנות שבינה לבין הכנסת.
בחשבונות שהגישה מאסטרפלאן לכנסת היא לא פירטה את מספר שעות העבודה, וכמו כן לא ציינה מי עשה את העבודה ומה הייתה התפוקה שהושגה בכל שלב.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה חזר מינהל הכנסת וטען שההסכם מבוסס על תפוקת העבודה ולא על התשומה, ולכן לא היה צורך לבדוק את התשומה שהושקעה בפרויקט בפועל.
כאמור לעיל, בהסכם נקבע שאם היועץ ישלים שלב משלבי העבודה בפחות שעות עבודה ממה שנקבע בהסכם יופחת המחיר של שעות אלה מהתשלום.
הכנסת לא עמדה על כך שהיועץ יגיש לה פירוט של התשומות שלו, וכך פגעה ביכולתה לקבל ממנו החזר, אם אכן הגיע לה החזר.
בהסכם נקבע, כי התעריף לשעת ייעוץ של ראש צוות היועצים יהיה207 ש"ח.
יצוין שמאסטרפלאן נבחרה לייעץ לכנסת גם בעניין שידורי הטלוויזיה מהכנסת (ראו להלן).
בהסכם הייעוץ בנושא השידורים מהכנסת נתנה מאסטרפלאן הנחה בשיעור של 20% , ונקבע שהתעריף לשעת ייעוץ של ראש צוות היועצים יהיה כ-165 .
ש"ח בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 הסבירה מאסטרפלאן ש"הצעות המחיר לביצוע העבודה, חושבו על פי תעריפים שהוכתבו על ידי מינהל הכנסת".
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו בינואר 2007 , כי "הכתבת המחיר לא הייתה ולא נבראה ואף משל לא הייתה".
אין למשרד מבקר המדינה כלים להכריע בין הגרסאות; בין כך ובין כך שילמה הכנסת לפי התעריף הגבוה.
בתום שלב א' הגישה מאסטרפלאן סיכום והמלצות בעניין גיבוש הקונספט של מ רכז המבקרים.
הסיכום הציג שתי חלופות, באחת ייבנה מרכז מבקרים מחוץ למשכן הכנסת ובאחרת - הוא ייבנה בתוכו.
מינהל הכנסת החליט לבחור בחלופה שהציעה לבנות את מרכז מבקרים מחוץ למשכן, ולשם כך החל לבדוק כל מיני מקומות.
בשל כך נוצר פער בין השלבים שנקבעו בהסכם לבין התק דמות הפרויקט בפועל, אולם הפער הזה לא מנע ממינהל הכנסת לשלם למאסטרפלאן עבור שלב ב', שבו היה עליה להציע תכנון שלדי ולקבוע תכנים.
כשהסתיים שלב ב' בדצמבר 2004 ', שילמה הכנסת עבור שלב ג 41,172 ש"ח.
לפי ההסכם בשלב זה מאסטרפלאן הייתה אמורה להכין את המכרז לבניית המרכז, אך באותו מועד הכנסת עדיין לא החליטה מה יהיה אופיו של מרכז המבקרים.
בדצמבר 2006 השיב ראש הלשכה למשרד מבקר המדינה ש"ייתכן שמבנה ההסכם בין הכנסת לבין מאסטרפלאן לא תאם את אופיים של השירותים המקצועיים שנדרשה החברה לספק", והוסיף שהחברה ביקשה לשנות את ההסכם כמה פעמים.
לדבריו, "נכון יותר היה לכרות פשוט הרבה יותר, משום שהליווי הצמוד של החברה ]הסכם בשכר קצוב [ הסכם ריטיינר לפרויקט, והדרך שבה התנהלה העבודה היו למעשה בעלי אופי של ריטיינר".
ראש הלשכה הוסיף ש"מבלי להידרש לשיקוליו של מינהל הכנסת בבחירת מודל מסוים של הסכם ובדחיקת ההתקשרות לתוך מידותיו של מודל זה, חשוב להדגיש שהחברה מילאה את התחייבויותיה המהותיות לפי ההסכם, לשביעות רצונם המלאה של כל מי שעסקו בפרויקט".
לדעת משרד מבקר המדינה מינהל הכנסת היה צריך להכין הסכם שיתאים לצורכי הכנסת ולאופי ההתקשרות.
אף על פי שמינהל הכנסת לא מילא אחר כל התנאים בהסכם, הוא לא פעל לשנותו ואף לא נענה לבקשותיה של מאסטרפלאן לשנותו.
נסיעת היועץ לחוץ לארץ לקראת סוף שנת 2005 החליטה הכנסת להתייעץ עם יועץ נוסף - מומחה בהקמת מרכזי מבקרים בארצות הברית (להלן - היועץ הבין-לאומי).
בנובמבר 2005 אישרה ועדת הרכישות לראש צוות היועצים - מבעלי מאסטרפלאן - לנסוע לארצות הברית כדי להיפגש עם היועץ הבין-לאומי.
ועדת המכרזים דנה אף היא באותה נסיעה, ויו"ר הוועדה דיווח לחברי הוועדה שמדובר בהוצאה של 12,000 ש"ח הכוללת טיסה ואש"ל.
חברים בוועדה תהו אם יש צורך לצרף יועץ נוסף, שתפקידו ותפקידי מאסטרפלאן יהיו חופפים, וכיצד ישפיע הדבר על ההתקשרות עם מאסטרפלאן.
היועץ המשפטי למינהל אמר שבחירת יועץ נוסף מעידה "שייתכן שיש מקום אם לא מסוגלים לספק את הסחורה", והוסיף שמאסטרפלאן היא ]את מאסטרפלאן[ להחליפם שצריכה לשלם עבור הנ סיעה מכספי התמורה שהובטחה לה בהסכם.
יו"ר הוועדה הודיע שאינו רוצה לעכב את הנסיעה ועניין התשלום יידון שנית אם ההתקשרות עם היועץ הבין- לאומי תצא אל הפועל.
בתום הדיון אישרה הוועדה לשלם את הסכום האמור עבור נסיעתו של ראש צוות היועצים לארצות הברית.
כששב ראש צוות היועצים מארצות הברית הוא הגיש לכנסת חשבון של 28,500 ש"ח.
על פי החשבון עלה כרטיס הטיסה יותר מ - 22,000 ( ש"ח 4,748 דולר), ויתרת החשבון נגעה להוצאות השהייה.
נוסף על כך דרש ראש צוות היועצים תשלום של כ- 10,000 ש"ח עבור49 שעות עבודה.
התשלומים שהוא דרש הסתכמו ב - 38,500 ש"ח, סכום הגבוה פי שלושה מהסכום שאישרה ועדת המכרזים.
05 נדון החזר ההוצאות שביקש היועץ.
בדיון השתתפו יו"ר הכנסת דאז, החשב וראש הלשכה.
לדברי ראש הלשכה, ועדת המכרזים אישרה ליועץ לנסוע רק במחלקת תיירים, אך הוא ביקש לאשר את התשלום עבור הטיסה במחלקת עסקים מאחר שלדעתו הטיסה במחלקה זו הייתה חיונית להשגת יעדי הנסיעה.
יו"ר הכנסת דאז אישר לשלם את מלוא הסכום של הוצאות הטיסה והשהות בדיעבד, כפי שביקש ראש צוות היועצים.
כחודש לאחר הדיון פנה החשב לראש הלשכה וציין לפניו שלא אישר לשלם עבור שעות העבודה בחוץ לארץ.
הוא הוסיף שלא ייתכן שבשלושה ימים ניתנו 49 שעות ייעוץ, כלומר לדעתו זוהי דרישה מוגזמת.
ראש הלשכה השיב לחשב, שמאחר שהיועץ עזב את כל עיסוקיו האחרים והתפנה רק לעניין זה, היקף השעות סביר, והוא מאשר לשלם את החשבון.
עם קבלת האישור שילם החשב את הסכום לראש צוות היועצים.
לדעת משרד מבקר המדינה החשב לא היה צריך לפנות לראש הלשכה, שכן ראש הלשכה אינו מוסמך לאשר תשלומים.
יצוין שבדיון שהתקיים אצל יו"ר הכנסת דאז העיר החשב ש"שעות העבודה עצמן משולמות במסגרת ההתקשרות.
כששילם עבור שעות העבודה של ה יועץ בחוץ לארץ חרג החשב מסמכותו ומתנאי ההסכם.
בדצמבר 2005 פוזרה הכנסת ה -16 , ונקבע שהבחירות לכנסת ה -17 יתקיימו במרס 2006 .
בפברואר 2006 דיווח יו"ר ועדת המכרזים לחברי הוועדה שלאחר הבחירות יהיה על ראש הלשכה, שהועסק כאמור ב"משרת אמון", לפרוש, ולכן לא יוסיף לעסוק בנושא מרכז המבקרים וערוץ הטלוויזיה (ראו להלן).
בנובמבר 2006 הסביר יו"ר הכנסת דאז למשרד מבקר המדינה ש"עלה רעיון מצד המינהל יהיה יועץ חיצוני.
ואז התגבשה ההצעה שהוא יעבור לעבוד ]ראש הלשכה [ שהוא במאסטרפלאן בהסדר עם הכנסת".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 הסביר מזכיר הכנסת שכשהוחלט להקדים את הבחירות, הכנסת לא יכלה להשאיר את שני הפרויקטים (מרכז המבקרים וערוץ הטלוויזיה) ללא גורם מרכז ומנהל, וכן לא יכלה להתחיל להכשיר אדם אחר שימלא את מקומו של ראש הלשכה היוצא.
עוד הוסיף, שראש הלשכה הוא בעל הניסיון היחיד בנושא זה, ניסיון שנרכש בעמל רב של שלוש שנים.
לדבריו הוחלט להוסיף להעסיק את ראש הלשכה בשני הפרויקטים לפרק זמן מוגבל כדי שלא לקטוע את העבודה בעניינם.
מאחר שראש הלשכה עמד לסיים את עבודתו בכנסת ביקשה הכנסת ממאסטרפלאן להגיש הצעה להתאמת מערך שירותיה למצב החדש.
מאסטרפלאן הגישה את הצעתה באפריל 2006 , וביקשה תוספת קבועה של 28,000 ש"ח בחודש, שלא תהיה תלויה בקצב ההתקדמות של העבודה.
ועדת המכרזים אישרה להרחיב את ההסכם.
עד מועד הדיון בוועדת המכרזים בעניין התוספת להסכם השלימה מאסטרפלאן רק שניים מששת השלבים ש נכללו בהסכם, ועדיין היה עליה להוציא אל הפועל ארבעה שלבים בהיקף של כ - 3,000 שעות.
התוספת הכספית שאושרה לה לא הייתה תלויה בקצב ההתקדמות של העבודות הנוספות, והיא אושרה בלי שהוועדה בדקה אם אכן יש צורך בעבודות האלה.
כך לדוגמה, מאסטרפלאן ביקשה תוספת עבור תיאום עם היועץ הבין -לאומי וצוותו, אך באותה עת הכנסת עדיין לא החליטה אם להעסיק אותו.
לדעת משרד מבקר המדינה מינהל הכנסת היה צריך כנסת ישראל 11 .
לבדוק אם יש מקום לאשר תוספת שעות ליועץ, ורק אם היה מתעורר צורך בתוספת כזו במהלך עבודת היועץ היה מקום לאשרה.
זאת ועוד, ראש הלשכה עמד בראש צוות היגוי שבו 13 חברים.
תמוה הדבר שאף לא אחד מ -12 החברים האחרים בצוות נמצא מתאים למלא את מקומו של ראש הלשכה הפורש.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שראש הלשכה עסק בפרויקט מרכז המבקרים כעיסוק העיקרי שלו.
חברי צוות ההיגוי לעומת זאת לא היו מומחים בעניין וגם לא יכלו לעסוק בתחום זה הדורש התמצאות והקדשת זמן רב.
מן האמור לעיל עולה שאף שראש הלשכה כיהן במשרת אמון, ואף שמינהל הכנסת ידע שמשרתו זמנית, מינהל הכנסת לא דאג להכשיר מראש מחליף, כלומר לא הציב לצד ראש הלשכה עובד שילמד את העבודה ויתמצא בכל הפרטים הנוגעים למרכז המבקרים.
06 - בחול המועד פסח - התכנסה ועדת המכרזים לדון בתוספת להסכם עם מאסטרפלאן.
הדיון התקיים ביום שנערכו ההכנות להשבעת הכנסת ה -17 .
ועדת המכרזים החליטה שאת העבודה שעשה ראש הלשכה תעשה מעתה מאסטרפלאן.
סגן מזכיר הכנסת, שהיה חבר בוועדה, ציין שאי -אפשר לדעת כיצד יתקדם פרויקט מרכז המבקרים ואיך הוא ייראה בסופו של דבר, ולכן הוא התקשה לקבל את החלטת הוועדה.
החשב שיער שבחצי השנה הקרובה יתברר לפחות חלק מהמידע החסר, ואולי אז יוכרע גורל המרכז.
לדבריו אם החוזה עם מאסטרפלאן יוארך ואחר כך תחליט הכנסת שלא להמשיך בפרויקט תיווצר בעיה.
בסוף הדיון החליטה הוועדה להאריך את ההתקשרות עם מאסטרפלאן עד 31.
08 , ובפרק הזמן הזה לשלם לה תוספת של 27,000 .
ש"ח מדי חודש הדיון בוועדת המכרזים התקיים לאחר שהתבררו תוצאות הבחירות והיה אפשרי שייבחר יו"ר חדש שייתכן שיהיה לו חזון משלו בעניין מרכז המבקרים.
מינהל הכנסת לא המתין לבחירה אלא החליט החלטה חשובה בעניין מרכז המבקרים, אף על פי שעתידו של המרכז לא היה ידוע באותה עת.
מזכיר הכנסת הסביר בתשובתו, שהכנסת שקלה כמה אפשרויות להעסיק את ראש הלשכה, אולם היועצת המשפטית פסלה את האפשרות להעסיקו בחוזה מיוחד ואת האפשרות שישמש יועץ חיצוני ופרוייקטור.
ברעיון להעסיקו במסגרת החברה דנו בכירי ההנהלה של הכנסת והיועצת המשפטית שלה, והוא אף הובא לפני יו"ר הכנסת.
היועצת המשפטית לכנסת כתבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 , כי "שאלת הרחבת ההסכם עם מאסטרפלאן לא הובאה בפני למתן חוות דעת.
היועץ המשפטי למינהל ציין בפני בהמשך כי על פי בדיקתו הרחבת ההסכם עם מאסטרפלאן אפשרית על פי ההסכם עצמו".
עוד הוסיפה ש"הרחבת ההסכם עם מאסטרפלאן הייתה צריכה להישקל לעניינה בלבד, מול , בכנסת]ראש הלשכה[ צרכי הכנסת בלבד, וללא כל קשר להעסקתו של או מחוצה לה".
עבור ]ראש הלשכה [ יו"ר הכנסת דאז הסביר בתשובתו ש"ההסדר להמשך העסקתו של הכנסת כמוביל שני הפרויקטים הללו, באמצעות הרחבת ההתקשרויות של הכנסת עם חברת מאסטרפלאן.
, גובש במהלך דיונים שנמשכו שבועות אחדים, ושבחלקם אף נטלתי חלק.
ההסדר שהושג נעשה תוך התייעצות רצופה עם היועצת המשפטית של הכנסת ועל דעתה, ולאחר שהיא פסלה, מטעמיה, את האפשרויות הפשוטות יותר להעסקתו של דן לנדאו כפרוייקטור, בין כעובד זמני של הכנסת ובין כיועץ חיצוני לה".
מתשובת יו"ר הכנסת דאז עולה, שהיה הסדר להמשך העסקתו של ראש הלשכה.
בפרוטוקול דיוני הוועדה אין אזכור להסדר זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל הכנסת על החומרה שבפעולתה: אם הוועדה לא ידעה על ההסדר פירושו של דבר שמינהל הכנסת לא פעל בשקיפות, ובסופו של דבר גרם לוועדה לשמש חותמת גומי להסדר שנקבע מראש ולא הובא לידיעתה.
משרד מבקר המדינ ה ביקש מהחשב להסביר כיצד התקבלו ההחלטות בנושא התוספת להסכם עם מאסטרפלאן.
החשב לא נתן הסברים כאלה, אך הציג את השאלות של משרד מבקר המדינה למנכ"ל הכנסת, וזה החליט להקפיא מיד את ההסכם עם מאסטרפלאן ואת התוספת להסכם, וכמו כן החליט לבטל את פרויקט מרכז המבקרים.
מרכז המבקרים, שיו"ר הכנסת דאז החליט להקימו, לא קרם עור וגידים.
בשנת 2006 הוסיפה הכנסת להתלבט באותן בעיות שהתלבטה בהן בשנת 2003 .
עד אוקטובר 2006 , מועד סיום הביקורת, שילמה הכנסת למאסטרפלאן כ - 530,000 .
ערוץ טלוויזיה המשדר מהכנסת .
ביולי 1997 נחתם הסכם בין הכנסת לבין רשות השידור, ולפיו התחייבה הרשות לשדר מהכנסת שידורים ישירים של כל דיוני המליאה, דיונים מוועדות הכנסת ואירועים מיוחדים.
בשנת 2003 החליטה הכנסת לשנות את מתכונת השידורים מהכנסת ולהקים ערוץ טלוויזיה של הכנסת (להלן - ערוץ הכנסת או הערוץ).
כדי להקים א ת הערוץ קיבלה הכנסת בדצמבר 2003 ,את חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת התשס"ד- 2003 (להלן- החוק).
לפי החוק, ערוץ הכנסת ישדר בשידור חי את כל דיוני מליאת הכנסת וכן דיונים של ועדות הכנסת.
נוסף על כך ישודרו בערוץ תכניות העוסקות בכנסת או תכניות שמטרתן לטפח מודעות אזרחית ולחזק את ערכי הדמוקרטיה.
עוד קבע החוק שבמשך כשנתיים וחצי יפעל ערוץ הכנסת במתכונת של שידורי ניסיון, ובפרק הזמן הזה יגובש אופי השידורים, וכן יגובשו תוכני השידור ויתר העניינים הקשורים לעבודת הערוץ.
בפרק הזמן הזה יוכנו מסמכי המכרז שבו ייבחר גורם משדר קבוע.
לפי החוק, את שידורי הניסיון ישדר גורם משדר זמני, שההתקשרות אתו אמנם אינה טעונה מכרז, אך היא תיעשה לאחר שייבדקו כמה הצעות.
בינואר 2004 פנתה הכנסת לארבעה גופים כדי לקבל מהם הצעות להפקה ולהפעלה של ערוץ הכנסת.
חברת החדשות של ערוץ 2 נבחרה לגורם משדר זמני, ובמאי 2004 עלה לאוויר ערוץ הכנסת החדש.
ביוני 2006 בחרה המועצה לשידורי כבלים ולווין בחברת החדשות של ערוץ2 גם לגוף המשדר הקבוע, וזה החל לפעול בנובמבר 2006.
בחירת יועץ להקמת ערוץ הכנסת 1.
באוגוסט 2003 התכנסה ישיבה של ועדת המכרזים של הכנסת כדי לדון בנושאים הקשורים לבחירת יועץ להקמת ערוץ הכנסת.
לישיבה הוזמנו יו"ר הכנסת דאז, ראש הלשכה, מזכיר הכנסת, דובר הכנסת והמשנה ליועצת המשפטית של הכנסת (כלכלה ותקשורת) (להלן - המשנה ליועצת המשפטית).
יו"ר הכנסת דאז הציג לחברי הוועדה את החזון שלו לערוץ הכנסת והסביר שמטרתו היא ליצור ערוץ שהכנסת תשלוט בו.
הערוץ ידווח על הכנסת, על ועדותיה ועל כל הקשור לעבודתה ויציג את הדמוקרטיה הישראלית על כל גווניה.
הוא הוסיף שהיועץ צריך להיות איש תקשורת בעל הבנה כללית בכל ענפי התקשורת.
בתום הדיון אישרה הוועדה להתחיל לבחון הצעות לבחירתו של היועץ.
יו"ר הכנסת דאז ראה חשיבות רבה בהקמת הערוץ, ולשם כך מינה צוות מעובדי הכנסת שילווה את הקמת הערוץ.
בצוות היו חמישה חברים, ולראש הצוות מונה ראש הלשכה.
בספטמבר 2003 קיימה ועדת המכרזים דיון בנושא היועץ לערוץ.
בפתיחת הדיון ציין יו"ר הוועדה שראש הלשכה נתן לו שמות של אנ שים וגופים שהכנסת תפנה אליהם כדי לקבל הצעות.
יו"ר הוועדה ציין שלושה שמות, ובהם מאסטרפלאן.
היועץ המשפטי למינהל העיר שאם הכנסת רוצה לפנות למאסטרפלאן, אזי יש לפנות לעוד חברות מסוגה, שכן לדעתו עיקר עיסוקה של מאסטרפלאן הוא יחסי ציבור, והיא אינה קשורה כלל ליועצים האחרים שמינהל הכנסת מתכוון לפנות אליהם.
עם זאת, היועץ המשפטי למינהל הסתייג מכוונתה של הכנסת לפנות לחברות העוסקות ביחסי ציבור.
למרות הסתייגותו החליטה הוועדה לפנות גם לחברות כאלה.
סגן מזכיר הכנסת דאז והחשב מסרו בתשובתם שהיועץ המשפטי למינהל אמנם הסתייג מהכוונה לפנות לחברות העוסקות ביחסי ציבור, אולם מרבית חברי הוועדה סברו אחרת.
המשנה ליועצת המשפטית כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 שלדעתה היה על הוועדה לברר את נימוקי ההסתייגות של היועץ המשפטי למינהל ולא להשאיר את הדברים סתומים.
בספטמבר 2003 פנה מינהל הכנסת ל-20 מועמדים וביקש לקבל מהם הצעות להספקת שירותי ייעוץ להקמת ערוץ הכנסת (להלן - הבקשה).
על פי הבקשה רצוי שליועץ יהיה ניסיון מוכח ביחסי ציבור, אך בפירוט הרב של המטלות שעל היועץ למלא לא הוזכרו פרסום ושיווק של הערוץ.
על פי הבקשה היועץ שייבחר ילווה את הפרויקט מתחילתו, מהשלב הרעיוני והתכנוני.
הוא ישתתף בפורומים שידונו בבחירת הגוף המשדר הזמני, בקביעת אופיים של השידורים והתכנים שלהם, ויתרום רעיונות משלו.
היועץ ילווה את הקמת הערוץ, ייעץ לכנסת בכל הנוגע לשידורי הניסיון ויפקח עליהם.
כמו כן, הוא יסייע להכין מכרז לבחירת הגוף המשדר הקבוע ולבחון את ההצעות אשר יוגשו במכרז.
לאחר מכן יסייע לגבש את סדרי ההפעלה של ערוץ הכנסת.
בתוספת לבקשה נקבע היקף של 1,000 שעות ייעוץ בשנה למשך כשנתיים וחצי.
בהיקף זה כלולות כל מטלות היועץ, לרבות ייעוץ בתחומים הטכנולוגיים והטכניים, בין שמד ובר ביועץ יחיד ובין שמדובר בצוות ייעוץ של כמה אנשים.
הכנסת החליטה שתשקול להגדיל את מספר שעות הייעוץ אם יהיה צורך בכך.
כמו כן הובהר שהיועץ צריך להיות מומחה הן בפן התוכני והן בפן הטכני של השידורים.
היועץ צריך להיות מומחה גם בפעילות הכלכלית הנדרשת לשם ליווי הקמת הערוץ.
היועץ רשאי להסתייע בצוות של מומחים בתחומים שהוא עצמו אינו בקיא בהם די הצורך.
לפניית הכנסת ענו שמונה מועמדים, ושניים מהם נפסלו על הסף.
בדצמבר 2003 נפגשה ועדת המכרזים עם ששת המציעים האחרים, ושבועיים אחר כך בחרה בחברת מאסטרפלאן ליועץ להקמת ערוץ הכנסת.
מהמסמכים של לשכת יו"ר הכנסת דאז עולה שעוד באפריל 2003 התקיימה פגישה בנושא שידורים מהכנסת, והשתתפו בה ראש הלשכה, מנהל מינהלת השידורים במשרד התקשורת (להלן - מנהל מינהלת השידורים) ושניים ממנהלי מאסטרפלאן.
בפגישה הם דנו ברעיון הכללי של ערוץ הכנסת וברעיונות נוספים הקשורים בו, והחליטו לקשר בין מנהל מאסטרפלאן לבין העובדים במרכז מחקר ומידע בכנסת.
לפגישה זו קדמו עוד פגישות במשרדי מאסטרפלאן, שהשתתפו בהן ראש הלשכה ומנהל מינהלת השידורים.
בפגישות אלה נדון נושא השידורים מהכנסת, וכבר אז הוחלט שהיועץ "יציע רעיון קונספטואלי בצורת מסמך שיוגש ליו"ר וממנו ימשיכו הלאה לצורך קבלת החלטות בעניין הקמה ותפעול הערוץ".
03 הגישה מאסטרפלאן ללשכת היו"ר מסמך בעניין הקונספט של "שידור טלוויזיה ממשכן הכנסת - ערוץ הדמוקרטיה".
מן האמור לעיל עולה שארבעה חודשים לפני שהחלה הכנסת לדון בהעסקת יועץ לשידורי טלוויזיה מהמשכן, כבר התייעצה לשכת היו"ר עם מאסטרפלאן בעניין זה.
ביוני 2003 החברה אף הגישה, כאמור, מסמך בעניין קונספט השידורים.
יצוין שחלקים מאותו מסמך שימשו אחר כך נספחים בהסכם שנחתם בין הכנסת ובין מאסטרפלאן בעניין ייעוץ להקמת ערוץ הכנסת.
כאמור, בדצמבר 2003 ,בחרה ועדת המכרזים ביועץ.
לישיבה הוזמנו דובר הכנסת המשנה ליועצת המשפטית, ראש הלשכה ומנהל מינהלת השידורים.
יו"ר הוועדה אמר למוזמנים את הדברים האלה: "יש פה ועדת מכרזים שיש דברים שהיא מבינה יותר יש דברים שהיא מבינה פחות.
בנושא הזה אנחנו נזקקים ליועצים שאינם חברי ועדה כי אנחנו לא כל כך מבינים".
מנהל מינהלת השידורים, שהיה שותף במפגשים שהתקיימו עם חברת מאסטרפלאן לפני כן, המליץ לבחור במאסטרפלאן במקום הראשון; גם ראש הלשכה אמר לוועדה שהצעת מאסטרפלאן עולה על ההצעות האחרות שהתקבלו.
בפרוטוקול הישיבה אין רמז שחברי הוועדה ידעו שנערכו התייעצויות קודמות עם מאסטרפלאן ושביוני 2003 היא הגישה תכנית בעניין שידורי טלוויזיה ממשכן הכנסת.
מנהל מינהלת השידורים וראש הלשכה לא דיווחו לחברי הוועדה שעוד באפריל 2003 התייעצו עם מאסטרפלאן בנושא השידורים מהכנסת.
המשנ ה ליועצת המשפטית דאז, שליוותה את כל השלבים של שידורי הטלוויזיה מהכנסת, מסרה בתשובתה שלא ידעה דבר על הקשרים הקודמים של הכנסת עם מאסטרפלאן, ולמעשה נודע לה עליהם בפעם הראשונה כשקראה את הדוח.
עם זאת הדגישה שבחרה בהצעתה של מאסטרפלאן מנימוקים ענייניים בלבד.
ההליך הרשמי של המכרז לבחירת היועץ נמשך כשלושה חודשים, ממועד הפנייה למועמדים השונים ועד שנבחר הזוכה.
בחודשים האלה הן עובדי הכנסת והן המציעים השונים השקיעו במכרז שעות עבודה רבות וכספים רבים.
תהליכי המכרז, שהתקיימו על פי כללי המינהל התקין, נפגמו מאחר ולוועדת המכרזים לא דווח על קשרים קודמים עם מאסטרפלאן.
בדצמבר 2003 נחתם הסכם בין הכנסת לבין מאסטרפלאן.
בהסכם נקבע שההתקשרות תימשך 30 חודשים, והיקפה יהיה 1,000 שעות ייעוץ בשנה.
נקבע ששכר הטרחה יהיה כ- 165 ש"ח לשעה, לפי התעריף של החשב הכללי ולאחר ניכוי של20% .
מאסטרפלאן הגישה לכנסת חשבונות עבור החודשים דצמבר 2003 - פברואר 2004 .
על פי דיווחי מאסטרפלאן הסתכמו שעות הייעוץ בחודשים אלה ב-895 ( שעות90% מההתקשרות בשנה).
בשנים 2004 -2005 הגדילה הכנסת ה -16 את היקף ההתקשרות שבהסכם שבע פעמים.
ל- 2,000 שעות הייעוץ על פי ההסכםהמקורי נוספו בשנתיים אלה 1,583 .
שעות בדיון של ועדת המכרזים שהתקיים ב- 17.
06 (הדיון הוזכר לעיל) הוחלט להגדיל את היקף ההתקשרות עם מאסטרפלאן בפעם השמינית (כאמור, בדיון הזה הוחלט להגדיל גם את היקף ההתקשרות עם מאסטרפלאן בעניין הייעוץ להקמת מרכז המבקרים).
יו"ר הכנסת דאז מסר בתשובתו שההסכם עם מאסטרפלאן הורחב כדי שראש הלשכה יוכל להוסיף לעמוד בראש הפרויקט.
ועדת המכרזים החליטה להאריך את ההסכם עם מאסטרפלאן עד מרס 2008 וקבעה שהיקפו יוסיף להיות 1,000 שעות ייעוץ בשנה עד יוני 2007 ; לאחר מועד זה תבחן הכנסת את צרכיה ותקבע את היקף ההתקשרות על פיהם.
הוועדה הרחיבה את ההסכם גם בעניין שעות הייעוץ - היא הוסיפה עד 58 .
שעות ייעוץ בחודש למשך שנתיים התוספת להסכם אושרה בוועדה לאחר שמאסטרפלאן פנתה לסגן מזכיר הכנסת וביקשה להרחיב את ההסכם.
היא הסבירה שביקשה זאת משום שחסרונו של ראש הלשכה יפגע בתפקודו של הערוץ.
על פי החלטת ועדת המכרזים אישר מזכיר הכנסת להרחיב את ההתקשרות ולהוסיף לה 2,392 שעות תמורת כ- 430,000 ש"ח.
המזכיר אישר גם פטור ממכרז להרחבת ההתקשרות וטען שמאסטרפלאן תטפל בעניינים שראש הלשכה טיפל בהם כשהועסק בכנסת.
בדיון ועדת המכרזים ל א עלה קיומו של ההסדר להעסקתו של ראש הלשכה במאסטרפלאן.
יש לראות בחומרה את העובדה שמינהל הכנסת לא הביא לידיעת ועדת המכרזים את דבר קיומו של ההסדר.
לא פחות חמור מכך אם הוועדה ידעה על ההסדר והתנהגה כמי שאינה יודעת על קיומו.
כשעזב ראש הלשכה, היה חסר עובד שימלא את מקומו בכנסת.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שמינהל הכנסת שקל להעסיק בתפקיד זה עובד כנסת, אך לא נמצא מישהו מתאים.
כמו כן הוסיף כי "היה ברור למזכיר הכנסת.
שאין מצב שעובד כנסת אחר יוכל להיכנס לנעליו של ".
]ראש הלשכה[ לדעת משרד מבקר המדינה אין פרויקט ערוץ הטלוויז יה דומה לפרויקט מרכז המבקרים.
שהרי באותה עת מרכז המבקרים עדיין היה בגדר רעיון, ואילו ערוץ הטלוויזיה כבר פעל פעילות שוטפת.
בדיון הייתה ועדת המכרזים צריכה להפריד בין שני הפרויקטים, ולא לפטור את הנושא בדברי יו"ר הוועדה - "אין מישהו מתאים".
מינהל הכנסת היה צרי ך לשקול בכובד ראש להטיל את המשימה על אחד מחברי הצוות שליווה את הקמת ערוץ הכנסת.
משרד מבקר המדינה ביקש מהחשב להסביר מדוע החליטה ועדת המכרזים להרחיב את ההסכם עם מאסטרפלאן.
החשב בחר שלא להסביר את שיקולי הוועדה, ותחת זאת פנה למנכ"ל הכנסת.
ביולי 2006 , בעקבו ת פנייה זו, הורה המנכ"ל 16 דוח שנתי57ב .
להקפיא את ההסכם עם מאסטרפלאן ולבטל את התוספת להסכם.
בשנים 2004 - 2006 שילמה הכנסת למאסטרפלאן עבור הייעוץ לערוץ הכנסת יותר ממיליון ש"ח (כולל מע"מ).
משרד מבקר המדינה העיר לכנסת כי קשרי העבודה שלה עם מאסטרפלאן לא היו ראויים שכן נוצרו בטרם נבחרה זו באופן רשמי.
קיומם של קשרים אלה מעורר חשש לפגיעה בעקרון שוויון ההזדמנויות ובעקרון התחרות ההוגנת, וכן מעורר חשש שהכנסת לא התקשרה בהתקשרות המיטבית עבורה.
ביוני 2004 דנה הוועדה העליונה למשאבי אנוש בכנסת (להלן- הוועדה למשאבי אנוש) בריבוי המזכירות בוועדות הכנסת.
לדעת מינהל הכנסת תוספת כוח האדם בוועדות נעשתה בלי תכנון ושלא מתוך ראייה כוללת, ובשל כך נוצר חוסר איזון בין הוועדות השונות בעניין זה.
לעומת זאת, חברי הכנסת היושבים בראש הוועדות טענו לפני יו"ר הכנסת כי חסר כוח אדם בוועדות וביקשו לתגבר את הצוות המינהלי העומד לרשותם.
בישיבה שהתקיימה ביוני 2004 החליטה ועדת המכרזים לבחור יועץ ארגוני שיבדוק את עומס העבודה בכמה יחידות בכנסת.
04 דנה ועדת המכרזים בתנאי הסף שתדרוש מן היועץ הארגוני ובאפשרות לשכור יותר מיועץ אחד, על פי צורכי המחלקות שייבדקו ועל פי מידת התמחותו של היועץ.
04 פנתה הכנסת לשמונה יועצים וביקשה מהם להגיש לה הצעות לייעוץ ארגוני ולבדיקת עומס העבודה בכמה יחידות שהנהלת הכנסת תבחר.
על פי הפנייה, השלב הראשון של העבודה היה אמור להימשך כשלושה חודשים, והוקצו לו עד 500 .
שעות ייעוץ ארבעה יועצים נענו לפנייה (להלן - המציעים), והם נדרשו להגיש את הצעתם בתוך חמישה ימים, עד 5.
04 ; להופיע לפני ועדת המכרזים ב- 6.
04 ; ולהיערך לתת את השירותים בתוך שבוע מיום שיודיעו להם שזכו.
04 התקיימה ישיבה של ועדת המכרזים .
בפתיחת הישיבה טען היועץ המשפטי למינהל כי "צריך לעבור על השאלונים.
רק עכשיו קיבלנו החומר".
יו"ר הוועדה אמר לאחד המציעים "עברנו ברפרוף, מפאת קוצר הזמן, על החומר שהגשת".
למציע אחר אמר יו"ר הוועדה "אנו עושים הכול בנוהל קרב די מזורז".
על אחת ההצעות אמר "יש להם פה הצעה איך הם רוצים לתקוף את הנושא, לא הספקנו לקרוא את זה".