HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם תפקידים אלה במקום זאת, רוב הפרויקטים נבחנו ואושרו ב אגף הפיתוח10 , ואגף זה גיבש וקבע בעצמו את תכניות העבודה.
על בסיס תכניות אלה העביר אגף הפיתוח לחמ"ת הזמנות עבודה לפרויקטים באישור חשב משרד התיירות ולעתים גם באישור מנכ"ל משרד התיירות .
בביקורת הועלה עוד כי בשנים 2012 -2010 תכניות העבודה המפורטות אף לא הוצגו בישיבות צת"פ.
על משרדי התיירות והאוצר לוודא שגם תכניות העבודה המפורטות ייקבעו ויאושרו בידי מי שהוסמך לכך - צת"פ.
: שינויים בתכניות לפי הסברי אגף הפיתוח, במהלך כל שנה משתנים צרכים של פרויקטים שאושרו באותה שנה מבחינת תכולת הפרויקט והתקציב הנדרש להקמתו, ובעקבות זאת תכניות העבודה משתנות.
לגבי השנים 2010 ו- 2012 המציא אגף הפיתוח למשרד מבקר המדינה רק את תכניות העבודה המעודכנות לסופי אותן שנים.
הועלה כי באגף הפיתוח לא תועדו השינויים בתכניות העבודה במהלך כל שנה והסיבות להם.
אגף הפיתוח הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוא נהג לעדכן את השינויים על גבי תכניות העבודה (שהוכנו ב קובצי אקסל) בלי שהקפיד לשמור את התכניות המקוריות.
פיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות הוא פעילות מורכבת, הכוללת כאמור פרויקטים רבים שהיקפם הכספי הכולל גדול מאוד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התיירות כי על פי כללי מינהל תקין ולצורך בקרה על פעילות הפיתוח והפקת לקחים לשם השגה מיטבית של יעדי המשרד בתחום זה, עליו לשמור את תכניות העבודה המקוריות ולתעד בכתב את השינויים שנעשים בהן ואת הסיבות להם.
10 להסבריאגף הפיתוח לכך שפרויקטים המשכיים לא הובאו לאישור צת"פ ולהתייחסות משרד מבקר המדינה להסברים אלה, ראו להלן עמ' 1267.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהביקורת עולה כי הפעילות לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות בשנים 2012 - 2010 , שכללה התחייבות לביצוע פרויקטים במימון כולל של כ-630 ,מיליון ש"ח ושימשה כאמור מנוף לפעילות בהיקף כספ י גדול יותר, נקבעה שלא בידי הגוף שהוסמך לכך (צת"פ) ושלא בדרך שנקבעה ב חוזר המנכ"ל ובהסכם המסגרת.
הפעילות התאפיינה בעיקר בגישה המגיבה לדרישות של פרויקטים קיימים ולא בגישה יוזמת הבוחנת את צורכי הפיתוח, קובעת יעדים וסדרי עדיפויות לאחר בחינת חלופות ובהתחשב בשיק ולים של עלות -תועלת, ומתאימה את הקצאת המשאבים בהתאם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שדרישות של פרויקטים משתנות כעניין שבשגרה במהלך כל שנה ומשרד התיירות מקבל לעתים תוספת תקציב לפיתוח תשתיות, גוברת החשיבות שבקביעת תכנית פיתוח מושכלת הכוללת יעדים איכותיים וכמותיים, סדרי עדיפויות והקצאה תקציבית.
הגשת בקשות למימון פרויקטים והטיפול בהן .
מועדי הגשת בקשות כאמור, חוזר המנכ"ל והאפשרות להגיש בקשות למימון פרויקטים תיירותיים מתפרסמים באתר האינטרנט של משרד התיירות.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי אגף הפיתוח ביולי 2013 עלה כי משרד התיירות מאפשר לרשויות מקומיות להגיש בקשות במהלך כל השנה, דבר שהעמיס עבודה על פעילות האגף וצת"פ והקשה על גיבוש תכניות העבודה המפורטות על סמך בחינת כלל הפרויקטים.
כשבוע לאחר הפגישה האמורה פנה הסמנכ"ל לפיתוח למנכ"ל משרד התיירות והודיע לו כי משנת 2014 בכוונת האגף לפרסם לרשויות מקומיות וליתר הגופים הנוגעים בדבר "לו"ז מוגדר להגשת בקשות למשרד התיירות לפעילות פיתוח באותה שנת תקציב.
ולאחר קליטת הבקשות יחלו הדיונים באישורן.
לאחר המועד האמור לא יוכלו להיקלט במשרד בקשות חדשות באותה שנה".
בבקשה שהגיש הסמנכ"ל לפיתוח למנכ"ל משרד התיירות כחודש לאחר מכן (אוגוסט 2013) לעדכון חוזר המנכ"ל הוא הציע, בין היתר, להוסיף בחוזר סעיף שיקבע כי משרד התיירות יפרסם מדי שנה את כוונתו לכנס את צת"פ, ויקבע מועד אחרון להגשת בקשות עבור אותה שנת תקציב שרק לאחריו יתכנס צת"פ לדיון.
כאמור, עד מאי 2014 , לא הוחלט על שינוי כלשהו בחוזר המנכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, לשם מתן הזדמנות שווה לגופים הנוגעים בדבר ויצירת תהליך סדור הכולל בחינה מקבילה של כלל הפרויקטים הפוטנציאליים מדי שנה בשנה ובחירת העדיפים מהם, מן הראוי כי משרד התיירות יפרסם בכל שנה את כוונתו לכנס את צת"פ ויקבע מועד אחרון להגשת בקשות, כמו שהציע הסמנכ"ל לפיתוח .
משרד התיירות מסר בתשובתו כי חוזר המנכ"ל יעודכן כך שיכלול "פנייה לרשויות ולגופים שונים בקול קורא וכן קביעה של מועד להגשת הבקשות".
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אופן הגשת הבקשות נוסף על חוזר המנכ"ל מפרסם משרד התיירות באתר האינטרנט שלו "טופס פרטי פרויקט" (להלן - טופס פרויקט), המיועד למי לוי על ידי גוף המבקש לפתח פרויקט תיירותי.
בטופס נדרש המבקש לציין פרטים מסוימים הנוגעים לפרויקט, אשר בהתבסס עליהם יוכלו חברי צת"פ לבחון באיזו מידה עומד הפרויקט בכל אחת מעשר אמות המידה שנקבעו בחוזר המנכ"ל ולתת לפרויקט ציון.
בטופס נכתב כי יש למלא אותו בדייקנות ובבהירות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2012 -2010 משרד התיירות לא הקפיד שבקשות יוגשו באמצעות טופס פרויקט.
מרכזת צת"פ ציינה לפני משרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי מרבית הגופים שמגישים בקשות שלא על גבי טופס פרויקט מתייחסים בבקשותיהם לכל הפרטים שנדרשים בטופס.
מדי שנה בשנה מוגשות למשרד התיירות עשרות בקשות למימון פרויקטים, ואותן נדרשים חברי צת"פ לבחון ולדרג.
טופס פרויקט נועד לאפשר לחברי צת"פ לבחון את אותם הפרטים ביחס לכל פרויקט באופן שוויוני, ולוודא כי מלוא המידע הרלוונטי לאמות המידה יוצג לפניהם באופן ברור וממוקד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות להקפיד לטפל רק בבקשות שיוגשו על גבי טופסי פרויקט וימולאו כנדרש, ולהעביר את הבקשות לעיון חברי צת"פ פרק זמן מספק בטרם כינוסם.
משרד התיירות מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת והחל ביישומה.
סינון ראשוני של הבקשות מרכזת צת"פ מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי היא מציגה לפני צת"פ רק בקשות שיש להן פוטנציאל תיירותי כלשה ו, ואילו בקשות שלדעתה אינן בעלות פוטנציאל שכזה, היא פוסלת על הסף ואינה מציגה לפני צת"פ.
משרד התיירות כתב בתשובתו: "פרויקטים שלא עלו לבחינה בצת"פ נבעו מהגשת בקשות שאינן בשלות לדיון בשל אי צירוף מידע או מסמכים נדרשים המאפשרים בחינה.
כל בקשה שהוגשה כנדרש נבחנה בצת"פ".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התיירות כי על פי כללי מינהל תקין תהליך פסילה של בקשות, כולל פסילתן על הסף, חייב להיעשות בשקיפות, בדומה לתהליך אישורן, וההכרעה על פסילה או אישור של בקשות תתקבל רק בידי מי שהוסמך לכך.
על מרכזת צת"פ להעביר לצת"פ רשימה של הבקשות שהבחינה הראשונית שלה לגביהן הצביעה על טעמים המצדיקים את פסילתן, תוך ציון הנימוקים להמלצת הפסילה, וצת"פ הוא שיחליט אם לקבל את המלצות הפסילה או - במקרים שימצא לנכון - לדון בבקשות שהמרכזת המליצה לפסול.
משרד התיירות מסר בתשובתו כי בישיבת צת"פ האחרונה "הועברה רשימה לחברי וועדת הצת"פ שכללה את כל הפרויקטים שלא הוגשו כראוי ועל כן לא עלו לדיון.
בעתיד, כל הבקשות יובאו לידיעת צת"פ, והחלטתו, כולל בקשות לא ראויות/שאינן שלמות או שאינן עומדות בתנאי הסף".
בחינהואישור של פרויקטים בצת"פ .
עמידה של פרויקטים בתנאי סף כאמור, ב חוזר המנכ"ל נקבע תנאי סף לפיו צת"פ ידון רק בפרויקטים בעלי תב"ע תקפה שמכוחה אפשר להוציא היתר בנייה.
בביקורת הועלה כי בשנים 2012 -2010 צת"פ לא הקפיד לבדוק את קיומו של תנאי סף זה בטרם בחן ואישר פרויקטים לביצוע11 .
משרד מבקר המדינה העיר כי קבלת אישור לתב"ע כרוכה בתהליכים שעשויים להיות ממושכים.
בהיעדר תב"ע תקפה, פרויקט שאושר עלול להיות זמין לביצוע מהבחינה התכנונית רק בשנת התקציב הבאה ואולי אף בשנה שלאחריה; וכך, במקום לתקצב פרויקט אחר זמין, כספי פיתוח משוריינים בשנת תקציב נתונה לפרויקט שכלל אי-אפשר להתחי ל בביצועו באותה שנה.
כמו כן ללא תב"ע תקפה לא בטוח כי התכנון יאושר, וכי הפרויקט יבוצע כפי שהוצג ואושר בצת"פ.
לדעת משרד מבקר המדינה, על צת "פ להקפיד לבדוק אם יש תב"ע תקפה בטרם ידון בפרויקטים לביצוע.
דירוג פרויקטים כאמור לפי חוזר המנכ"ל, כל הצעה לפרויקט תיבחן בצת"פ על פי עשר אמות המידה שבחוזר ותקבל ציון משוקלל של 10-1 .
תנאי לאישור הפרויקט הוא קבלת ציון סף 6 .
הפרויקטים בעלי הציונים הגבוהים ביותר בכל סוג תשתית יאושרו לביצוע עד למיצוי התקציב באותו סוג תשתית.
בחוזר המנכ"ל נקבע עוד כי "הצת"פ ממונה על ידי מנכ"ל משר ד התיירות.
:הצת"פ יכלול את בעלי התפקידים הבאים 4.
סמנכ"ל בכיר לפיתוח תשתיות והשקעות ]במשרד התיירות[- .
נציג מינהל השיווק- חבר.
3 נציג ]במשרד התיירות[ מינהל פיתוח תשתיות- מרכז הוועדה.
חשב משרד התיירות- חבר.
נציג אגף התקציבים במשרד האוצר- חבר.
נציגי חמ"ת- משקיפים".
בשנים 2012 -2010 בחן צת"פ197 פרויקטים.
חברי צת"פ ומרכזת צת"פ מסרו למשרד מבקר המדינה כי צת"פ קבע את ציוני הפרויקטים בשנים הללו באופן הזה: יו"ר צת"פ ומרכזת צת"פ הציגו בכל ישיבת צת"פ את הפרויקטים ולאחר מכן התקיים דיון.
חלק מחברי צת "פ דירגו את הפרויקטים במהלך הישיבות, וחלקם לאחריהן.
את הדירוגים העבירו החברים למרכזת צת"פ, ששקללה את דירוגי כל החברים לגבי כל פרויקט.
ואולם ממסמכים שמצא משרד מבקר המדינה ומבדיקות נוספות שעשה עלה כי בעקבות הוראה שנתן יו"ר צת"פ שכיהן בשנת 2010 מר שי וינר (להלן- יו"ר צת"פ לשעבר) למרכזת צת"פ, ולפיה עליה להשתתף בדירוג של הפרויקטים, דירגה המרכזת אף היא את .
11 יצוין כי לעתים מועלים לבחינה של צת"פ פרויקטים שחלק ממהותם הוא קידום תב"ע; הביקורת בנושא הנוכחי אינה מתייחסת לפרויקטים כאלה, אלא לפרויקטים המיועדים לביצוע בלבד.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הפרויקטים שנבחנו בצת"פ, ושקללה את הציונים שלה עם הציונים שנתנו חברי צת"פ לפרויקטים.
בדצמבר 2010 "סיים יו"ר צתפ לשעבר את כהונתו, ומאז כיהן כממלא מקום יו"ר צת"פ מנכ"ל משרד התיירות דאז (להלן - המנכ"ל לשעבר) עד שמונה יו"ר חדש לצת"פ בנובמבר 2011 (להלן- יו"ר צת"פ החדש)12 .
דירוג הפרויקטים על פי ההסדר המפורט לעיל כבר היה קיים בשעה ששני יושבי ראש צת"פ האמורים נכנסו לתפקידם, ובפועל דירוג הפרויקטים על ידי מרכזת צת"פ נמשך גם בתקופת כהונתם בשנים 2012 -2011 .
בפברואר 2013 הפנה חשב משרד התיירות דאז את תשומת לבו של יו"ר צת"פ החדש לכך שלמרכזת צת"פ אין סמכות לדרג פרויקטים מאחר שאינה חברה בצת"פ לפי חוזר המנכ"ל.
היו"ר הציג את הדברים לפני המנכ"ל לשעבר, ובאותו החודש הוציא המנכ"ל למרכזת צת"פ כתב מינוי לחברה בצת"פ.
נציג אג"ת המשמש חבר בצת"פ (להלן - נציג אג"ת) התנגד למינוי בטענה שלפי חוזר המנכ"ל, בצת"פ יש רק ארבעה חברים מדרגים, ומרכזת צת"פ, שהיא מזכירת הוועדה, אינה נמנית עמם.
נציג אג"ת דרש את ביטול המינוי של מרכזת צת"פ או את ביטול מינויו של נציג מינהל השיווק במשרד התיירות לחבר בצת"פ, וזאת על מנת שלא יופר האיזון שנקבע בחוזר המנכ"ל לגבי הרכב צת"פ, ולפיו שני חברים בהרכב (הסמנכ"ל לפיתוח ונציג מינהל השיווק) הם נציגי משרד התיירות, ושני חברים (חשב משרד התיירות ונציג אג"ת) הם נציגי משרד האוצר.
לאחר כמה ימים כתב גם היועץ המשפטי של משרד התיירות למנכ"ל לשעבר כי מינויה של מרכזת צת"פ לחברה בצת"פ אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוזר המנכ"ל.
היועץ המשפטי קבע כי לפי החוזר חברי צת"פ הם רק הסמנכ"ל לפיתוח, נציג אג"ת, נציג מינהל השיווק והחשב במשרד התיירות, וכי לא ניתן למנות חברים נוספים לצת"פ ובכלל זה גם לא את המרכזת.
על רקע האמור הפסיקה מרכזת צת"פ לדרג פרויקטים.
באפריל 2014 הסביר היועץ המשפטי של משרד התיירות למשרד מבקר המדינה כי הפסקת הדירוג בידי מרכזת צת"פ נעשתה כ אמור משום שלפי חוזר המנכ"ל היא לא הייתה חברה בצת"פ ולכן לא הייתה לה סמכות לדרג פרויקטים.
עוד הסביר היועץ כי במינויה לחברה בצת"פ בשנת 2013 היה כדי לשנות את האיזון בהרכב צת"פ ולכך נדרש שינוי של החוזר בהסכמת משרד האוצר, והסכמה כזו לא התקבלה.
מהאמור לעיל עולה אפוא כי הציון שניתן לפרויקטים שנבחנו בצת"פ בשנים 2012 -2010 היה שקלול של הציונים שנתנו להם חברי צת "פ וכן מרכזת צת"פ, שאינה נמנית עם חברי צת"פ שנקבעו בחוזר המנכ"ל ועל כן אין לה סמכות לדרג פרויקטים.
השתתפות בלתי תקינה זו של מרכזת צת"פ בדירוג פרויקטים ובחירתם, שנעשתה כאמור בעקבות יזמה של יו"ר צת"פ לשעבר, הפרה את האיזון שנקבע בחוזר המנכ"ל לגבי הרכב צת"פ ונתנה משקל יתר לאגף הפיתוח שהיו"ר עמד בראשו בפרט ולמשרד התיירות בכלל בעת בחירת פרויקטים בצת"פ.
משרד מבקר המדינה בדק באקראי את הדירוגים של פרויקטים שנדונו בישיבה אחת של צת"פ בכל אחת מהשנים 2012 -2010 .
בבדיקה נמצאו שלושה פרויקטים שלא היו מאושרים לביצוע - היינו לא היו עוברים את ציון הסף 6 - אם הדירוג של מרכזת צת"פ לא היה משוקלל בציון שלהם.
לפי נתונים שמשרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה, .
12 יו"ר צת"פ החדש סיים את תפקידו באוקטובר 2013 בעקבות קבלתו לתפקיד במשרד ממשלתי אחר.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ההקצאה הכוללת לפרויקטים אלה עד סוף שנת 2013 הסתכמה בכ-9 מיליון ש"ח.
כן נמצאו מקרים רבים שבהם שקלול דירוגי המרכזת בציוני הפרויקטים העלה את ציוניהם בלי שהשפיע על עצם אישורם.
למשרד מבקר המדינה אין כלים להעריך את אופן ההשפעה של דירוגים אלה על גיבוש תכניות העבודה לפיתוח תש תיות תיירות בשנים שנבדקו.
בתגובה שהעביר יו"ר צת"פ לשעבר למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 הוא טען כי פרשנות אפשרית והגיונית של חוזר המנכ"ל עשויה להוביל להבנה כי מרכזת צת"פ היא חברה בצת"פ.
את עמדתו ביסס היו"ר, בין היתר, על כך שמרכזת צת"פ מצוינת בסעיף הרלוונטי בחוזר בין שני חברי צת"פ, ולדעתו ניתן להבין כי כל בעלי התפקידים המצוינים בתתי-סעיפים 4.
5 בחוזר המנכ"ל הם חברי צת"פ.
היו"ר לשעבר הוסיף כי היועץ המשפטי של משרד התיירות שהשתתף בכל ישיבות צת"פ נתן לחוזר פרשנות דומה, שכן אלמלא כן הוא היה מסב את תשומת לב היו"ר לכך.
לטענת היו"ר לשעבר, לא הייתה סיבה שלא לראות במרכזת צת"פ כמי שתיטול חלק בדירוג, שכן מדובר בנציגה בעלת ידע מקצועי דומה לכל נציג אחר, ואולי אף רב יותר מאחר שהיא הכינה את החומר לישיבות.
נוסף על כך טען היו"ר לשעבר כי הגיוני הדבר שלאגף המקצועי שעוסק בפיתוח תשתיות יהיה משקל גדול יותר מהאחרים בהרכב הצוות ובקביעת הדירוג.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפרשנות שמייחס יו"ר צת"פ לשעבר לחוזר המנכ"ל מעוררת קושי של ממש.
יצוין כי בעת מינוי ועדות בשירות הציבורי מקובל למנות מרכזי או מזכירי ועדות, וה הבחנה בין תפקידם לתפקיד חברי הוועדה באה לידי ביטוי כבר בהגדרות התפקידים (מרכז לעומת חבר).
במקרים אלה נהוגים סדרי עב ודה ולפיהם חברי ועדה הם בעלי זכות הצבעה, בשונה ממרכזי ועדות, משקיפים ויועצים .
במקרים שבהם ניתנת למרכזי ועדות או מזכירי ועדות זכות הצבעה נהוג לציין זאת במפורש במסמכים המסדירים את עבודת הוועדה, דבר שלא נעשה כאמור במסמכים המסדירים את עבודת צת"פ.
זאת ועוד, ביוני 2014 חזר והדגיש היועץ המשפטי של משרד התיירות לפני משרד מבקר שיהא זוגי ולא תינתן למשרד אחד ]צת"פ[ המדינה כי "בכוונת מכוון נקבע הרכב עדיפויות או יתרון.
בעת קב יעת צת"פ עמד הרעיון שבקשות תבחנה והתקציב ייקבע , ולא משרד ]משרד האוצר ומשרד התיירות[ בשיתוף פעולה ובהסכמה של שני המשרדים התיירות בלבד, כמו שהיה עד אז".
כן חזר היועץ המשפטי על דברים שמסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 , כי הוא לא ראה את מרכזת צת"פ מדרגת פרויקט ים בישיבות צת"פ, וכי עד שהובא לידיעתו דבר מינויה לחברה בפברואר 2013 , הוא כלל לא ידע כי המרכזת השתתפה בדירוג הפרויקטים.
ביוני 2014 כתב יו"ר צת"פ לשעבר למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הפרשנות שהוא נתן להוראות חוזר המנכ"ל דומה לזו שנתנו מנכ"ל המשרד לשעבר ויו"ר צת"פ החדש (ראו להלן).
היו"ר לשעבר גם טען כי הוא לא ידע ולא יכול היה לדעת על ההבחנה בין תפקידי מרכזי ועדה לתפקידי חברי ועדה בשירות הציבורי, שמשרד מבקר המדינה סבור כי היא מקובלת, וכי למיטב ידיעתו לא פורסמה כל הנחיה של היועץ המשפטי אשר מתייחסת להבחנה כזאת.
עוד טען היו"ר לשעבר בתשובתו כי הדברים אינם חד-משמעים וציין תקנות בנושא מסוים שהותקנו בשנת 2009 ובהן נקבע במפורש שמרכז של ועדה מסוימת לא יהיה חבר בה, וכי "מכלל הלאו ניתן להבין את ההן".
היו"ר חזר והדגיש כי 1268 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הפרשנות שנקט היא אפשרית ולגיטימית, וכי גם אם הייתהשגויה, הרי שלא הייתה כל כוונת זדון בפעולה שעשה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר צת"פ לשעבר כי בתקופת כהונתו ועל פי הוראתו החלה כאמור מרכזת צת"פ להשתתף בדירוג הפרויקטים, וכי סמכות המינוי של חברי צת"פ לא הייתה נתונה בידו לפי חוזר המנכ"ל, ולכן ממילא אסור היה לו לנקוט צעד שיש בו כדי להשפיע על הרכב הצוות.
בטרם מתן הנחיה למרכזת צת"פ להשתתף בדירוג הפרויקטים היה על יו"ר צת"פ לשעבר להביא את הנושא, בעוד מועד ובתיאום עם המנכ"ל, לבדיקה של היועץ המשפטי של המשרד.
יודגש כי לאחר שיו"ר צת"פ החדש העלה כאמור בפברואר 2013 את הנושא לפני המנכ"ל לשעבר, והוא נידון במשרדי התיירות והאוצר והובא לבחינה של היועץ המשפטי של משרד התיירות, נקבע כי לא זו בלבד שמרכזת צת"פ אינה חברה בצת"פ לפי חוזר המנכ"ל, אלא שנוסח החוזר אף מונע אפשרות למנותה לחברה נוספת בצת"פ.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם הנושא היה מובא, כנדרש, על ידי יו"ר צת"פ לשעבר לבדיקה משפטית, היה נמנע הליקוי המשמעותי האמור בעניין השתתפותה של מרכזת צת"פ בדירוג פרויקטים.
בתשובה שמסרה מרכזת צת"פ למשרד מבקר המדינה במרץ 2014 נכתב כי השתתפותה בדירוג הפרויקטים נעשתה בתום לב לפי הוראה שקיבלה עם כניסתה לתפקידה מיו"ר צת"פ לשעבר, לפיה עליה להשתתף בדירוג הפרויקטים.
המרכזת הוסיפה: "הפרויקטים עצמם דורגו על ידי בצורה אובייקטיבית וללא השפעה מצד כל גורם.
עפ"י אמות המידה ועל סמך בדיקת תכניות הפרויקטים והבנת הפוטנציאל ]בחוזר המנכ"ל [ המופיעות התיירותי הטמון בכל אחד מהם.
גם לאחר שהובן כי הדירוג על ידי הינו פסול צריך לזכור כי בכל זאת ניתנה השפעה רבה יותר לאגף המקצועי - הפיתוח, ולא לגורם שאינו בקיא בתחום".
בתשובה שמסר המנכ"ל לשעבר למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 הוא הסביר כי משנכנס לתפקידו כממלא מקום יו"ר צת"פ הוא קיבל צת"פ קיים, שבו המרכזת מדרגת פרויקטים, וקיבל זאת ללא כל בעיה, מאחר שנראה לו טבעי שהגורם המקצועי שמכיר טוב מכולם את הפרויקטים ושמרכז את הצוות, גם ידרג את הפרויקטים.
לטענתו, הדבר תאם גם את הבנתו את חוזר המנכ"ל משום שלא היה כתוב בו שהמרכזת היא משקיפה.
המנכ"ל הוסיף כי הדירוג של מרכזת הצת"פ נעשה בשקיפות מלאה, וכי לא מעט פעמים המרכזת דירגה פרויקטים בישיבות, ואף אחד מחברי הצת"פ, היועצים ה משפטיים והמשקיפים לא העיר על כך.
המנכ"ל לשעבר ביקש להדגיש כי בתקופת כהונתו כממלא מקום יו"ר צת"פ, ולמיטב ידיעתו גם לפניה ואחריה, כל חבר דירג פרויקטים על פי שיקול דעתו והבנתו המקצועית ולא הייתה עמדת משרד שחייבה מישהו להצביע לפיה.
בתשובה שמסר יו"ר צת"פ החדש למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 הוא הסביר כי הצבעתה של מרכזת צת"פ בתקופתו נעשתה בתום לב תוך המשכיות מדיניות קודמיו בתפקיד, וכי קריאה תמה בחוזר המנכ"ל לא העלתה אצלו כל ספק בדבר תקינות הפעולה.
היו"ר החדש ביקש להדגיש כי הליקוי של דירוג פרויקטים בידי המרכזת הופסק על ידו וביזמתו, בעקבות הפעולות שנקט לאחר שחשב המשרד לשעבר העלה לפניו את הליקוי בפברואר 2013.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כאמור, בנסיבות האמורות, לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המנכ"ל לשעבר ויו"ר צת"פ החדש להביא בעוד מועד את הנושא של דירוג פרויקטים בידי מרכזת צת"פ לבחינה משפטית עם כני סתם לתפקיד.
פעולה זו היה בה כדי למנוע את התמשכות הליקוי בנושא עד תחילת שנת 2013.
בתשובה שמסר נציג אג"ת למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 נכתב כי עד פברואר 2013 - המועד שבו המנכ"ל לשעבר ביקש למנות את מרכזת צת"פ לחברה בצת"פ- הוא לא ידע שהמרכזת מדרגת פרויקטים בניגוד לחוזר המנכ"ל.
נציג אג"ת ציין כי מרגע שנחשף לליקוי האמור הוא פעל לתיקונו ולמניעת הימשכותו.
משרד מבקר המדינה העלה כי אף אחד מחברי צת"פ שכיהנו בשנים 2012 - 2010 לא קיבל כתב מינוי לתפקיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הוצאת כתבי מינוי - פעולה המחייבת בדיקה וב ירור של זהות החברים - יכולה הייתה להקטין את הסיכוי לליקוי המתואר לעיל של השפעה שלא בסמכות על החלטות ציבוריות וכספיות משמעותיות במשך כמה שנים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרדי התיירות והאוצר כי עליהם להפיק את הלקחים ולהקפיד שהליקוי המתואר בפרק זה לא יישנה, וכי רק חברי צת"פ, המוסמכים להשתתף בתהליך הבחירה של פרויקטים, ישתתפו בתהליך זה.
על משרדי התיירות והאוצר גם לוודא כי יוצאו כתבי מינוי לכל אחד מבעלי התפקידים בצת"פ, ובהם יובהרו התפקיד והסמכויות הכלולים במינוי.
היועץ המשפטי של משרד התיירות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי משרד התיירות פועל לתיקון חוזר המנכ"ל, ובין היתר יתוקן בו סעיף מינוי חברי צת"פ ויוצאו מכוחו כתבי מינוי אישיים.
בחינה ואישור של הפרויקטים שלא נבחנו בצת"פ .
פרויקטים המשכיים פרויקטים המשכיים הם כאמור הגדלות תקציב לפרויקטים שצת"פ אישר בשנים קודמות.
הסיבה להגדלה יכולה להיות הרחבה של הפרויקט המקורי שאושר, אירוע בלתי צפוי במהלך הפרויקט המצריך מימון נוסף (כגון מציאת עתיקות או גלישת קרקע שלא הובאה בחשבון בעת תכנון הפרויקט), או פרויקט שהתקציב שצת"פ אישר להקמתו נמוך מהנדרש.
נמצא כי היקפם הכספי של חלק מהפרויקטים ההמשכיים דומה להיקף הכספי של הפרויקטים המקוריים שלהם או גבוה ממנו.
לפי חישוב שעשה משרד מבקר המדינה, ההיקף הכספי של כל הפרויקטים 1270 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ההמשכיים שנכללו בתכניות העבודה בשנים 2010- 2012 הסתכם בכ -300 מיליון ש"ח לפחות13.
אגף הפיתוח וחמ"ת הסבירו באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה כי עד שנת 2013 ההבנה במשרד התיירות ובחמ"ת הייתה שצת"פ הוא גוף שמטרתו היא רק לבדוק אם פרויקט מסוים הוא תיירותי וראוי לתקצוב בידי משרד התיירות.
על כן ככלל לאחר הכרעה בנושא זה, החלטות בנוגע לניהול הפרויקט, לרבות ביצוע פרויקט המשכי, לא היו חוזרות לדיון בצת"פ.
החלטות על ביצוע פרויקטים המשכיים התקבלו באגף הפיתוח והועברו לחמ"ת גם באישור חשב משרד התיירות שחתם על הזמנות עבודה בגין פרויקטים אלה, ובמקרים המתאימים (הזמנות מעל 800,000 )ש"ח- באישור מנכ"ל המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי -הבאת פרויקטים המשכיים לדיון ואישור בצת"פ אינה מתיישבת עם הוראות חוזר המנכ"ל והסכם המסגרת, ואף אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין, בייחוד נוכח ההיקפים הכספיים המשמעותיים של פרויקטים אלה.
לפי ההוראות שנקבעו במסמכים מחייבים אלה, צת"פ הוא הגוף האחראי להקצאת משאבים לפרויקטים תיירותיים ומוסמך לבחון את כל סוגי הפרויקטים הפוטנציאליים לתכנון ולביצוע, בין אם חדשים, המשכיים או אחרים, ולתעדף אותם.
כמו כן המשכיות הפרויקט וסבירות עלותו ביחס לחשיבותו ולאילוצי התקציב מצוינ ות בחוזר כחלק מאמות המידה שאליהן נדרש צת"פ להתייחס בעת דירוג פרויקטים.
זאת ועוד, הביקורת העלתה כי בעוד שבישיבות צת"פ שהתקיימו משנת 2009 עד מרץ 2010 אגף הפיתוח דיווח על העלות הכוללת של הפרויקטים ההמשכיים והציג טבלה של כל הפרויקטים ההמשכיים, הרי שבישיבות צת"פ שהתקיימו מספטמבר 2010 עד סוף שנת 2012 .
, לא הציג האגף נתונים כאלה לא נמצא כי חברי צת"פ דרשו לכל הפחות לקבל דיווחים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שסמכות שהוקנתה לצת"פ הופעלה בידי גורם אחר, וכי אופן הפעלת הסמכות אף לא דווח בישיבותיו.
בביקורת נמצא כאמור כי חלק מהפרויקטים ההמשכיים שנכללו בתכניות העבודה בשנים 2012 -2010 אושרו בצת"פ.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי מתוך 39 הפרויקטים ההמשכיים שנכללו בתכנית העבודה לשנת 2012 בהיקף תקציבי של כ-116 מיליון ש"ח, אושרו בצת"פ 17 פרויקטים המשכיים בהיקף תקציבי של כ -58 מיליון ש"ח.
הסברי אגף הפיתוח שהובאו לעיל בדבר ייעודו ואופן פעילותו של צת"פ עד שנת 2013 אינם מתיישבים עם נתונים אלה, שלפיהם כמחצית מהפרויקטים ההמשכיים שנכללו בתכנית העבודה המפורטת לשנת 2012 .
אושרו בצת"פ ממסמכי האגף אי-אפשר לדעת מדוע הוא החליט להביא פרויקטים המשכיים מסוימים לבחינה ולאישור של צת"פ ואחרים לא.
13 בתכניות לשנים 2011 -2010 ,נכללו גם פרויקטים אשר לא סווגו כחדשים, המשכיים השתתפויות או פועל יוצא של החלטות ממשלה, ולכן נתוני הפרויקטים ההמשכיים לגבי שנים אלה אינם בהכרח מלאים.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 דרך ההערכה של פרויקטים המשכיים כאמור לפי חוזר המנכ"ל, על צת"פ להעריך פרויקטים בהתבסס על עשר אמות מידה שמקבלות ביטוי בציון משוקלל.
מרכזת צת"פ מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי בעת שאגף הפיתוח (שהיא חלק ממנו) החליט לתקצב פרויקט המשכי, הוא נתן לפרויקט ההמשכי, באופן אוטומטי, את הציון שצת"פ נתן לפרויקט המקורי בשנים קודמות.
בביקורת נמצא כי מתוך 90 הפרויקטים שנכללו בתכנית העבודה מאוגוסט 2011 ,37 פרויקטים שהוגדרו כהמשכיים לפרויקטים שצת"פ אישר באוגוסט -אוקטובר 2007 , קיבלו את אותו הציון שניתן להם בשנת 2007 .
כלומר כ-40% מתכנית זו מבוססת על החל טות שהתקבלו כארבע שנים קודם לכן.
עוד נמצאו בביקורת כמה פרויקטים המשכיים שצת"פ אישר בהתבסס על הציון שנתן לפרויקט המקורי בשנים קודמות, לעתים אף בלי לקבל מידע על מועד אישור הפרויקט המקורי ונסיבותיו; במקרים כאלה נכתב בפרוטוקול: "הפרויקט דורג בעבר ועל כן יקבל א ת הדירוג שקיבל בצת"פ האחרון שבו נדון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמות המידה שעל פיהן נקבע ציון לכל פרויקט כוללות מרכיבים אשר עשויים להשתנות במהלך השנים 14 .
לציון הפרויקט יש כאמור משמעות לעניין הכללתו בתכנית העבודה 15 .
לפיכך אין זה נכון מהבחינה העניינית ואין זה תקין להחליט להגדיל תקציב של פרויקט ולהרחיב אותו, בלי לתת את הדעת לכך שאולי השתנו הנסיבות שבהן דורג הפרויקט בעבר על פי אמות המידה, ובלי לבחון אם יש מקום לתת לפרויקט ההמשכי ציון שונה על פי אמות המידה.
היעדר אסמכתאות לתהליכי קבלת ההחלטות 1.
באגף הפיתוח לא נמצאו מסמכים המתעדים את תהליכי קבלת ההחלטות לגבי פרויקטים המשכיים שהאגף בחן ואישר.
אגף הפיתוח הסביר למשרד מבקר המדינה כי היזמות ל פרויקטים המשכיים היו של הרשויות המקומיות שבתחומן הוקמו הפרויקטים ושל חמ"ת.
לפי הסברי האגף, הוא אישר פרויקטים המשכיים וקבע את התקציב שיוקצה לכל אחד מהם לאחר דיונים שקיים עם הרשויות המקומיות, בדיקת סטטוס הפרויקט, ביקורים בשטח הפרויקט ודיונים עם חמ"ת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד התיירות כי את ההחלטות לגבי פרויקטים המשכיים שאושרו באגף הפיתוח קיבל הסמנכ"ל לפיתוח, וכי ישנם סיכומי דיונים של הסמנכ"ל לפיתוח עם הרשויות וגופי הביצוע בנושא.
אולם משרד התיירות לא המציא סיכומים אלה למשרד מבקר המדינה.
14 לדוגמה, תרומת הפרויקט לשדרוג המוצר התיירותי, סבירות עלות ההשקעה בפרויקט ביחס לחשיבותו ולאילוצי התקציב, עצמת התחזוקה הנדרשת מול יכולת הרשות המתחזקת ומדיניות הממשלה ומשרד התיירות ביחס לפרויקטים מהסוג הנבחן.
15 פרויקט המקבל ציון נמוך מ-6 נפסל, ופרויקט שמקבל ציון גבוה מ-6 אך נמוך מפרויקטים אחרים עלול שלא להיכלל בתכנית העבודה בשל אילוצי תקציב.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עקרון השקיפות וצורכי בקרה מחייבים כי הקצאת משאבים ציבוריים על ידי רשות ציבורית תיעשה באופן גלוי ומתועד.
בהתאם לכך בחוזר המנכ"ל נקבע כי צת"פ יתעד בפרוטוקולים את הנימוקים להחלטותיו.
בהיעדר אסמכתאות לתהליכי קבלת ההחלטות באגף הפיתוח באשר לפרויקטים המשכיים אי-אפשר לדעת אילו פרויקטים המשכיים נדונו באגף, מה היו הנימוקים לאישור כל פרויקט ולתקציב שהוחלט להקצות לו, האם היו יזמות לפרויקטים המשכיים שהאגף דחה ומה הסיבות לכך.
בנסיבות האמורות, נפגעה יכולת הבקרה על ההחלטות לגבי פרויקטים אלה, שהיקפם הכולל בשנים 2012 -2010 הגיע כאמור למאות מיליוני ש"ח.
,כאמור37 פרויקטים המשכיים שנכללו בתכנית העבודה מאוגוסט 2011 התבססו על החלטות צת"פ משנת 200716 .
בביקורת נמצא כי בישיבות צת"פ בשנת 2007 לא נכתבו פרוטוקולים17 , ואין אסמכתאות המעידות מה הייתה מהותו ומטרתו של כל פרויקט שאושר באותה שנה ומה התקציב שצת"פ החליט להקצות לו.
כל שנמצא באגף הפיתוח לגבי שנה זו זה טבלה הכוללת את שמות הפרויקטים שנדונו בצת"פ ואת הציונ ים שקיבלו.