HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היותן של הרשימות "דיסקרטיות" משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך השימוש ברשימות צוין בפני עובדי התאגיד לא אחת, שמדובר במידע שהתקבל כמידע שאמור להיות חסוי ולא רשמי.
להלן , אל מנהל משא"ן, "תבדיל 2016 כמה דוגמאות: הסמנכ"לית הראשונה כתבה, במרץ בין סטטוס חיובי מותנה, שהם צפויים להיקלט, לבין מומלצים שזה נתון מאחורי , היא כתבה למנהל משא"ן: "קובץ מומלצים 2016 הקלעים"; במקרה אחר, באפריל רק אנחנו רואים".
הסמנכ"לית הראשונה גם כתבה לאחד הסמנכ"לים בתאגיד הודעה שכותרתה "המומלצים ממקורותיו של.
- בתחום הטכני - 2016 באפריל לסמנכ"ל חטיבת הנדסה 2016 דיסקרטי ביותר!
גם עובדת משא"ן כתבה באוגוסט דאז ולעובדיו: "מצרפת רשימת עובדי רשות השידור שהיו אצלנו בוועדות וקיבלנו מזכירה שרשימת ההמלצות היא דיסקרטית אז בבקשה ומעלה המלצות.
הסמנכ"לית מסרה כי פעלה בעניין זה בהנחיית המנכ"ל.
תשאירו אותה בינינו משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל התאגיד כי טענתו לפיה מדובר בכלי התרשמות לגיטימי נוסף אינה מתיישבת עם העובדה שהרשימות כונו "דיסקרטיות", ועם העובדה שהעובדים שנחשפו אליהן נדרשו להשאירן "מאחורי הקלעים".
המנכ"ל מסר בתשובתו כי פעל באיסוף ההמלצות כמקובל במקרים של מכרזים וועדות איתור, וכי הרשימה נשמרה באופן דיסקרטי, נוכח העובדה שמדובר בהמלצות לגבי מועמדים רבים, שיש להבטיח את האובייקטיביות שלהן.
2288 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי טענה זו מחזקת את הצורך בהסדרה הולמת מראש של השימוש בחוות דעת במהלך גיוס העובדים לתאגיד.
 מן המקובץ עולה כי בפועל נוצר נתיב המלצות נוסף, שלא בהתאם להליכי הקליטה, שכלל מידע רב על המועמדים.
השימוש בהמלצות ובמידע שהופק מהן בהליכי הבחינה של עובדי הרשות היה לקוי, כפי שיפורט להלן.
הדיווח על קיומן של חוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן למועצת התאגיד ולשופט יו"ר ועדת האיתור 1 .
כאמור, תפקידיה של מועצת התאגיד כוללים, בין היתר, גם חובה לקבוע את מדיניות תאגיד השידור הישראלי, לפקח על ביצועה ולאשר את מדיניות העסקת העובדים.
משרד מבקר המדינה ביקש לדעת אם דוּוח למועצת התאגיד על השימוש שנעשה בחוות הדעת הלא רשמיות ובתוצריהן במהלך הליכי הגיוס של יוצאי הרשות.
בעניין זה נמצאו גרסאות סותרות: מנכ"ל התאגיד טען כי עדכן את המועצה על קיומן של רשימות, אולם ככל הנראה לא על מספרן המדויק ולא על תוכנן הספציפי.
הסמנכ"לית השנייה טענה אף היא בתשובתה כי שמעה לא אחת מפיו של המנכ"ל כי יו"ר המועצה היה מודע לעצם קיומן של הרשימות.
למרות האמור לעיל, יו"ר המועצה כתב לבא כוח ארגון העיתונאים, , במענה לפנייתו כי אינו מכיר ואין לו שום מידע בנוגע 2018 במאי לרשימות האמורות.
יו"ר המועצה גם מסר למשרד מבקר המדינה כי לא היה מודע לקיומן של רשימות קודם לפרסום 2018 בספטמבר 2018 הדברים בתקשורת.
גם במכתב למשרד מבקר המדינה ממרץ הוא שב וציין כי מעולם לא ידע על קיומן של רשימות סדורות.
גם יושבת ראש ועדת כוח אדם של המועצה, מסרה כי נודע לה על קיומן של רשימות רק לאחר הפרסומים בנושא.
למרות כל אלה, עמדו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2289 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | המנכ"ל והסמנכ"לית השנייה על כך שהמנכ"ל עדכן את המועצה בדבר קיומן של המלצות.
מהביקורת עלה כי אי-אפשר להכריע בשאלה אם המועצה עודכנה לגבי אופן גיבוש הרשימות ומידת השימוש בהן, כיוון שנמצא פער בין גרסאות יו"ר המועצה והמנכ"ל בעניין מהותי זה.
עוד יצוין כי דבר קיומן של חוות הדעת והרשימות והשימוש שנעשה בהן לא הובאו לידיעת השופט יו"ר ועדת האיתור, שכיהן בראשות הוועדה למינוי בכירי תאגיד השידור הציבורי וליווה את תהליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד, ואף השתתף כמשקיף בחלק מצוותי הבחירה.
ראוי היה כי המנכ"ל יעדכן מראש את יו"ר ועדת האיתור בדבר הכוונה להשתמש ברשימות.
להבא, על המנכ"ל להקפיד כי פעולות רגישות בתחום גיוס כוח האדם לתאגיד, ייעשו רק לאחר עדכון כלל הגורמים הרלוונטיים והיוועצות עימם.
מתן אפשרות למועמדים להתייחס למידע שברשימות הלא רשמיות שכדי שוועדת 23מבקר המדינה כבר קבע בעבר בנושא ועדות איתור בשירות הציבורי בחינה "תוכל לבצע את תפקידה כראוי, יש להביא לפניה כל מידע רלוונטי על מועמד שנחוץ לה לקבלת החלטתה, לרבות מידע הנוגע לעברו, לניסיונו ולכישוריו המקצועיים והניהוליים תוך שימת דגש על ענייני משמעת, עברות פליליות וכישלונות ניהוליים, אם היו".
כלל יסוד במשפט המינהלי הוא שרשות לא תפעיל סמכות באופן שיש בו כדי לפגוע באדם מבלי לאפשר לו להשמיע בפניה את טענותיו.
זכות זו הוכרה גם בתחום יחסי העבודה, הדורשים יחסי הגינות, ולפיה יש להציג בפני עובד את כלל המידע הרלוונטי הנוגע להחלטה על אודותיו ולאפשר לו להתייחס אליו.
[המשפט העליון: "זכות הטיעון נמנית על זכויות היסוד של שיטתנו המשפטית זוהי זכותו הראשונית של העובד לדעת מה הן הטענות המועלות נגדו או בעניינו ובהתאם ליתן תגובתו להן, להציג את האידך גיסא מנקודת ראותו ולנסות לשכנע .
27 'עמ ),2011( ב61 דוח שנתי ועדות איתור בשירות הציבורי, מבקר המדינה, 23 2290 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה .
אף שמדובר בזכות24"את בעל הסמכות לשנות מדעתו ככל שיש בה לפגוע בזכויותיו רחבה המחייבת מתן זכות תגובה בטרם קבלת כל החלטה פוגענית, הרי שבהתאם לאמור בספרות ובפסיקה חובת השימוע כפופה לשלושה מבחנים: פגיעה; באינטרס מוגן; באופן ישיר וממשי.
בית המשפט פסק לא אחת כי קיומה של חוות דעת שלילית על מועמד, אשר לא הובאה לידיעתו, הוא פגם מהותי העלול להביא לפסילתו של הליך הבחירה, להלן הפרטים: כאשר מדובר במועמד לעבודה שלא חלים עליו היחסים המיוחדים של עובד-מעביד, הפסיקה העלתה ספקות בדבר קיומה של זכות מוקנית שפגיעה בה מחייבת מתן זכות טיעון.
אולם שופטת בית המשפט העליון, פרופ' דפנה ברק-ארז מתייחסת למידע שנמסר לרשות לצורך החלטה בדבר קבלה לעבודה, קידום או פיטורים, ומציינת כי מידע כזה נחשב באופן מסורתי לחסוי כדי להגן על יכולתן של הרשויות לקבל חוות דעת אמינות.
עם זאת, היא מציינת שכדי לתת משקל מתאים לאינטרס של הפרט בטיעון יעיל, היקף החיסיון הנ"ל מצוי במגמת צמצום, כך שבפסיקה ניתן .
25לראות כי החיסיון הניתן הוא חלקי - בעיקר על נותני חוות הדעת ולא על תוכנן ואכן, בית המשפט העליון קבע כי כפועל יוצא מהצורך לאזן בין השיקולים הנוגדים, יש וזכות הטיעון תוגשם אף מבלי שתתאפשר לבעל הזכות גישה מלאה למכלול המידע הנתון בידי הרשות - ובלבד שתינתן לו אפשרות ראויה להתמודד עם הטענות .
26שהועלו נגדו בפסק דינו של בית המשפט העליון בעתירה לביטול חוק תאגיד השידור הציבורי בטענה שהוא בלתי חוקתי, הוא קבע, אגב אורחא, בנושא התנהלות התאגיד במהלך קליטת עובדי רשות השידור, ובפרט ביחס למספר המועסקים שייקלטו .
יצוין 27"בו כי "כשעסקינן בגוף סטטוטורי - מצפים אנו לחובת הגינות מוגברת כי דברים אלה באים על רקע העובדה שהתאגיד חויב לקלוט כמחצית מעובדי רשות השידור המפוטרים לשורותיו, ולפיכך מדובר בנסיבות מיוחדות שבהן היה מצופה מהתאגיד, לכל הפחות, להביא לידיעת המועמדים את מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש לגבי כל אחד מהם.
זאת בשל העובדה שבפני חלק מצוותי הבחירה הייתה מונחת טבלה, ובה מצוינות מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש 2003-, פסקי דין עבודה, כרך לח, התשס"גגוטרמן נ' המכללה האקדמית עמק יזרעאל 1027/01 ע"ע 24 .
יצוין כי במקרה זה דובר בעובד שהעסקתו הסתיימה ולא במועמד לעבודה 7.
508 '), כרך א', עמ 2010( משפט מינהלי דפנה ברק-ארז, 25 1 )3( פ''ד סדאוניברסיטת בר-אילן נ' בית הדין הארצי לעבודה ירושלים, 7793/05 "ץבג 26 .
15 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםגורביץ טניה ואח' נ' כנסת ישראל ואח' 6133/14 בג"ץ 27 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2291 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | לכל מועמד (מעבר לכך שחלק מחברי הצוותים נחשפו לחלקים מתכולת חוות הדעת עצמן, כפי שיפורט להלן).
למרות זאת, הביקורת העלתה כי המידע השלילי שעוּבד מתוך חוות הדעת האמורות (ובעיקר מספר ההסתייגויות), לא הובא לידיעת המועמדים לתפקידים בתאגיד, וממילא לא התאפשר להם להתייחס אליו.
יצוין כי טענות בעניין השימוש ברשימות ולא ב"סרגל מקצועי" והעובדה שהדברים לא הוצגו בפני המועמד במהלך הריאיון והוא לא התבקש להגיב להם, הופנו לתאגיד ולמשרד מבקר המדינה עוד טרם סיום כלל הליכי הגיוס לתאגיד לקראת יום התחילה.
מבקר המדינה, בתפקידו כנציב תלונות הציבור, בחן את התלונה שהגיעה אליו בעניין זה, ובין היתר, ציין כי הסב תשומת לב התאגיד לצורך להקפיד להבא על .
28הבאת כל מידע שלילי לידיעת המועמד וקבלת תגובתו טרם קבלת החלטה בעניינו משהחליט המנכ"ל שיש צורך לפנות לגורמים שונים ברשות השידור ומחוץ לה כדי לקבל חוות דעת נוספות על עובדי הרשות, היה על התאגיד לוודא כי הדברים ישוקפו למועמדים כך שיתאפשר להם להתייחס לתוכן "חוות הדעת" ואף להביא מידע שיסתור אותן, בוודאי במקרים שבהם הן כללו אמירות שליליות.
להבא, על התאגיד לוודא שתוכֶן ההמלצות שיתקבלו וכן מנגנון השימוש במידע זה יהיו שקופים, הוגנים וראויים, ובהתאם לכל דין.
מסר התאגיד למשרד מבקר המדינה כי שינה את התנהלותו, והדבר 2019 בפברואר .
לדבריו: 2018 התבטא בהליך גיוס עובדים יוצאי החינוכית שהתקיים במהלך שנת "ככל שחבר ועדת מיון מבקש להביא בחשבון ניסיון מקצועי בעבודה קודמת עם מועמד, או כל מידע מוקדם לגביו שעלול לפגוע בסיכויי קבלתו, נמסרת למועמד בעת הריאיון עמדת חבר הוועדה על תפקודו, ומבוקשת התייחסותו לדברים".
 התאגיד קיים הליך בחירה נוסף שבו לא הונח המידע בפני חברי הוועדה.
מכל מקום, מבקר המדינה 28 .
ש"ח בגין ליקויים אחרים שנפלו בהליך 20,000 פסק למתלוננת פיצוי בסך 2292 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי אין חולק על כך שצוותי הבחירה היו רשאים לבקש המלצות ולהסתייע בהן במהלך גיוס עובדי רשות השידור לתאגיד.
עם זאת, השימוש בהמלצות הוא תקין וראוי כאשר מדובר בהמלצה שניתנה על מועמד באופן אינדיווידואלי, וניתן ללמוד ממנה על אופי ההיכרות בין הממליץ לבין המומלץ, על משך ההיכרות ועל טיב הקשר ביניהם.
דבר זה אינו דומה לשימוש הגורף והקולקטיבי שיצר המנכ"ל בקבלת המלצות מגורמים שונים, שטיב הקשר שלהם עם כל אחד מהמומלצים ואופי ההיכרות עימם, לא הובהרו וכלל לא הובאו לידיעת צוותי הבחירה, ושום מידע בעניין זה גם לא הובא לידיעת המועמדים.
לעניין זה אין להתעלם גם מכל הקשיים והליקויים שהועלו לעיל בנוגע לייזום הרשימות וליצירתן.
השפעת חוות הדעת הלא רשמיות ועיבודים שלהן על הליכי קבלת עובדי הרשות לתאגיד הטמעת חוות הדעת והרשימות שנוצרו בעקבותיהן ככלי מסייע למיון מועמדים , מעגן חובה יסודית שלא 1988- לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח 2 סעיף לפגוע בעובדים או במועמדים לעבודה על בסיס שיוך גזעי, עדתי, מיני, מקום מגורים, השקפה ועוד.
בעניין השפעת חוות הדעת על הליכי הגיוס של עובדי הרשות, מנכ"ל התאגיד מסר למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"לים וחברי הוועדות לא ראו את הרשימות ולא ידעו עליהן.
עם זאת, הוא ציין כי ייתכן שהיו מקרים שהן השפיעו על ההחלטה הסופית.
למרות דברי המנכ"ל בעניין חברי הוועדות, הביקורת העלתה כי חלק מהסמנכ"לים שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו חלקים מחוות הדעת והרשימות שגובשו לפיהן, וכי כמה עובדי משא"ן שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו אף הם את חוות הדעת ועיבודיהן.
עוד הועלה כי הסמנכ"לים וחברי הוועדות עשו שימוש בעיבודים מתוך חוות הדעת הלא רשמיות, ולעיתים הם אף השפיעו בפועל על תהליכי הקבלה של עובדי רשות השידור לעבודה הן בהעדפת כמה מאלה שהומלצו, והן בפגיעה במי ששמו הופיע כלא מומלץ או ביצירת חסם כלשהו כלפי קליטתו.
יצוין כי לפי החוק, היה התאגיד מחויב לקבל מאות מעובדי רשות השידור לעבודה בשורותיו, ולכן לא מן הנמנע שעובדים שהיו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2293 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | עליהם חוות דעת שליליות התקבלו בסופו של דבר לעבודה בתאגיד למרות חוות דעת אלה.
כך, נמצא כי תוצרי חוות הדעת הוטמעו במערכות המידע של התאגיד, ככלי ששימש הלכה למעשה כאחד מרכיבי מיון המועמדים.
במערכת אדם ששימשה לתיעוד כלל הליכי הגיוס של עובדים לתאגיד, נוצר בתחילת , שדה ייעודי שבו סימנה עובדת חטיבת משא"ן לגבי חלק 2016 שנת מהמועמדים את התיוג "מועמד מומלץ", וכן הזינה את זהות הממליץ.
גם בתיבות הדוא"ל של כמה מעובדי משא"ן בתאגיד מצויות גרסאות שונות של רשימות לא רשמיות ועיבודים שלהן ובהם ניתוח ופילוח של חוות הדעת, והצלבה בין החלטות צוותי הבחירה הרשמיים לבין ההמלצות הלא רשמיות שתועדו ברשימות.
הביקורת העלתה כי הרשימות עודכנו באופן שוטף, וכי המנכ"ל, הסמנכ"לית הראשונה והסמנכ"לית השנייה היו מודעים להפצתן של הרשימות בקרב גורמי התאגיד.
כמו כן הם היו צד לחלק מההתכתבויות שנגעו לרשימות ולניתוחן, וכך ידעו, כל אחד מהם, לפחות על חלק מהשימוש שעשתה בהן חטיבת משא"ן.
350- ציינה הסמנכ"לית הראשונה בפני המנכ"ל כי יש כ 2016 כך למשל, במרץ מועמדים מומלצים מהרשות (לא כולל אדמיניסטרציה, משפטית וכו').
בתגובה שאל המנכ"ל האם "יש חפיפה בין השמות שאני העברתי לרשימת המומלצים האחרים?
הסמנכ"לית הראשונה מסרה בתשובתה כי בתקופת כהונתה לא היו הרשימות הלא רשמיות חלק מהקבצים שניתנו למנהלים, למראיינים, לממיינים ולאנשי מקצוע אחרים שהיו בוועדות.
היא הוסיפה כי ההחלטה הסופית והאישור לתת הצעת שכר למועמד היו שמורים למנכ"ל בלבד.
עוד נמצא כי הסמנכ"לית השנייה הורתה לעובדי החטיבה, ובהם מנהל משא"ן (לדבריה - לפי הנחיית המנכ"ל), לטייב את תוצרי הרשימות ולשלב בהן מידע רשמי הנוגע להליכי הגיוס של אותם מועמדים.
, שכותרתה "ניתוח רשימת 2016 כך למשל, להודעת דוא"ל שקיבל המנכ"ל במאי מומלצי רשות השידור בוועדות מיון", צירפו אנשי משא"ן דוחות שהתבקשו להעביר: 2294 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה .
"רשימת מועמדים שמומלצים בכל הרשימות שקיבלנו 1" .
) רשימות (מומלצים באופן חלקי 2 .
רשימת מועמדים מומלצים בלפחות 2 .
מועמדים שהומלצו בוועדות המיון ויש להם המלצה אחת לפחות ברשימת המומלצים 3 .
מועמדים שלא הומלצו בוועדת המיון אך נמצאים בלפחות רשימה אחת 4 .
"מרשימות המומלצים התאגיד מסר בתשובתו כי ברשימות האמורות שהועברו למנכ"ל לא נכללו הרשימות הפוגעניות.
משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם הרשימות עצמן לא נכללו במסמך, אך נותרו בו כמה הערות שמקורן ברשימות האמורות, אשר מוטב היה להימנע מהן.
המנכ"ל ציין בתשובתו כי הדבר החשוב והעיקרי שניתן ללמוד משאלותיו הוא רצונו העז לגייס את המועמדים הטובים ביותר בזמן הקצר שנקבע בחוק.
מן האמור לעיל עולה כי הקבצים שכללו את חוות הדעת הלא רשמיות וכן עיבודים שלהן נשמרו במאגרי התאגיד והיו שותפים להכנתם, לעדכונם ולהעברתם עובדים ומנהלים לא מעטים, הן בחטיבת משאבי אנוש והן מחוץ לה.
יוצא אפוא כי בפועל, הליך הבחינה וההחלטה על קבלת חלק מעובדי רשות השידור לתאגיד שנשען על מסקנות דיוני צוותי הבחירה, נסמך גם על המידע שזוקק מתוך חוות הדעת הלא רשמיות.
לנוכח העובדה שחלק לא מבוטל מהמועמדים סווגו על ידי הצוותים כמומלצים להמשך הליך מיון, ושחלק מן המנהלים ומעובדי חטיבת משא"ן היו מודעים לחשיבות הרבה שייחסו לרשימות ולעיבודיהן המנכ"ל ובעקבותיו הסמנכ"ליות, הרי שמשקלן של הרשימות והשפעתן על קבלת עובדי הרשות לתאגיד הייתה רבה.
הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי "ידוע ששורה של מנהלים בכירים, ידעה על הרשימות, תרמה מהידע שלה לתוכן חוות הדעת ואף עשתה בהן שימוש".
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד שתוצרי חוות הדעת הלא רשמיות שימשו הלכה למעשה מידע רשמי לכל דבר ועניין, והיו אחד מרכיבי מיון המועמדים בהליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2295 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | אופן השימוש שעשו צוותי הבחירה בחוות הדעת הלא רשמיות או בעיבודיהן משרד מבקר המדינה העלה כי חוות הדעת הלא רשמיות עצמן, או מידע שעובד מתוכן, עמדו בפני חלק מחברי צוותי הבחירה של התאגיד, אשר ראיינו את עובדי רשות השידור והיו אמורים להחליט על קבלתם לתאגיד.
מנהל בכיר לשעבר בתאגיד, אשר כיהן כחבר בצוותי בחירה רבים טרם יום התחילה, כתב למשרד מבקר המדינה בתשובה לשאלות שהפנה אליו בעניין זה, כי עיין בחלקים מהרשימות הלא רשמיות, וכי היו מקרים שבהם התבקש להביא בחשבון מידע מהן במסגרת הליכי ההערכה והמיון של מועמדים יוצאי רשות השידור.
הוא ציין כי המנכ"ל הנחה אותו לגייס תחילה את המומלצים ולקבל מועמדים "לא מומלצים", רק אם לא תתמלא מכסת העובדים שאותם חייב התאגיד לקלוט מקרב יוצאי הרשות.
הוא הוסיף וציין כי המנכ"ל סירב לומר לו מי חיבר את הרשימות, ומי האנשים שעומדים מאחורי הסגנון העולב והלא מכבד.
עם זאת, הוא ציין כי לא הושפע מן הרשימות שכן סלד מעצם קיומן, מסגנונן ומתוכנן.
המנכ"ל מסר בתשובתו כי אין מדובר בשימוש ברשימות כחלק בלתי נפרד מתהליך הגיוס אלא במקרים בודדים שבהם הוסבה תשומת ליבו של המנהל הבכיר לשעבר בתאגיד להמלצות.
יצוין כי בניגוד לדבריו אלה, למשרד מבקר המדינה הומצאה תכתובת שממנה עולה כי השימוש שעשה המנהל הבכיר לשעבר בהמלצות לא היה חד-פעמי.
המנכ"ל והתאגיד שבו וטענו שבנסיבות הקמת התאגיד, ובהן הצורך לגייס מאות עובדים בזמן קצר והעובדה שנבחנו מועמדים על ידי צוותים שונים לאותו תפקיד, נדרש היה להשתמש בהמלצות ככלי שיסייע לבקרה.
העבירה הסמנכ"לית הראשונה לכמה גורמים, ובהם אחד הסמנכ"לים 2016 במרץ שהיה מעורב בהליכי הגיוס של עובדים לחטיבתו, הודעה שכותרתה "מאגר מומלצים 350-מומלצים מרשות השידור", ובה ציינה כי ברשימות שצורפו יש כ ממקורות שונים.
משרד מבקר המדינה העלה עוד כי חברים נוספים בצוותי הבחירה קיבלו הנחיות הנוגעות לשימוש ברשימות, ואף קיבלו מידע מתוכן טרם כינוס הוועדה.
2296 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מנהל חטיבה אחר, שכיהן כיו"ר בחלק מצוותי הבחירה והחליט על גיוס עובדים כי קיבל רשמים מתוך 2018 לתאגיד, מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר הרשימות, כי קיים התכתבויות לגביהן ואף התבקש להביא בחשבון מידע מתוך הרשימות במסגרת הליכי ההערכה והמיון של העובדים יוצאי רשות השידור, אף שהתנגד לכך.
בהתייחסו לרשימות כתב כי "הלך הרוח בתאגיד היה כזה כי ישנה רשימה וכי הרשימה היא קודש הקודשים ויש להתייחס אליה כאילו ניתנה לעם ]ההדגשה במקור[ למרותישראל במעמד הר סיני".
הוא הוסיף: "ברצוני לציין כי הנחיה ברורה של המנכ"ל וצוות משאבי האנוש, נקלטו עובדים רבים מעובדי .
וזאת לאחר החלטה חד משמעית שלי".
]חטיבה שניהל[רשות השידור ל ואכן, העובדה שרשימה שהתבססה על חוות הדעת הייתה בשימוש במהלך גיוס כתבה 2016 העובדים לחטיבתו של מנהל החטיבה האמור, עולה גם מכך שבמאי עובדת משא"ן אל מנהל משא"ן: "אשמח אם תוציא לי את הרשימה המעודכנת .
האם כבר עודכנו במערכת?
]חטיבתו של מנהל החטיבה דאז[של המומלצים ל מנהל החטיבה הוסיף וציין כי התכתב בהודעות מסרונים עם הסמנכ"לית השנייה ), המעידות על ההנחיות שהתקבלו בעניין 2016 בנושא הרשימה (באוגוסט עובדת מסוימת של רשות השידור.
מנכ"ל התאגיד מסר כי הוא מכחיש בתוקף את הטענה כי העביר מסר שיש להתייחס לרשימות כאל "קודש הקודשים", וחזר על האמור, ולפיו הרשימות היו אך חלק ממכלול של שיקולים ולא דבר העומד בפני עצמו.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי כתבה את ההודעה שבמסרון למנהל החטיבה לפי הנחיותיו של מנכ"ל התאגיד שהנחה להתחשב בחוות הדעת שהוא קיבל והעביר.
היא הוסיפה כי בדיעבד צר לה על האמירה שבמסרון, אך לא נעשה בה כל שימוש, ובהמשך היא הנחתה לקבל את העובדת לתאגיד.
בשולי הדברים יצוין כי מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי יש לתת משקל מופחת לדברי המנהלים שפרשו מהתאגיד, נוכח נסיבות עזיבתם, על רקע חילוקי דעות מקצועיים (בלשון המעטה, כדבריו).
המנהלים שפרשו דחו טענות אלה, ואחד מהם אף ציין בתשובה לכך כי "מהתגובה עולה כי רק אדם שעובד בתאגיד ומסכים עם המנכ"ל רשאי לספק פרטים אודות תהליכי גיוס העובדים בלא שיטילו ספק באמיתות דבריו.
, העבירה הסמנכ"לית הראשונה לשלושה מעובדיה הודעת דוא"ל 2016 באפריל ובה ציינה: "יש לתכנן ועדות מיון לצלמים.
צריך לבקש שיבואו עם מצגת של צילומים ואג'נדה מקצועית.
מצ"ב השמות המומלצים".
להודעה צורפה רשימה, שמות שכללו המלצות קצרות על כל אחד מהם.
17 ובה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2297 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | 5 .
,2016 בהודעת דוא"ל ששלחה עובדת משא"ן לסמנכ"לית חטיבת החדשות ביוני וכותרתה "סטטוס מועמדים - חטיבת החדשות" היא ציינה לגבי אחד המועמדים המלצות - זומן לוועדה ביום חמישי ונמתין לתוצאות הוועדה.
" במידע לגביו לפני הוועדה]חבר הוועדה[ אני אעדכן את 6 .
כתבה עובדת משא"ן לסמנכ"לית השנייה 2016 בהודעת דוא"ל אחרת מאוגוסט לא ]עובדת משא"ן המרכזת חלק מצוותי הבחירה וחברה בהן[" בין היתר כי חזרה אליי ורציתי לעדכן אותה על הסתייגויות.
אדאג לזה מחר בבוקר טלפונית כדי שיהיה בע"פ.
אז הסירי דאגה מליבך".
באחד הגיליונות בקובץ האקסל שצורף להודעה הופיעה עמודה, ובה "המלצות/הסתייגויות", שהציגו פרטים מתוך הרשימות הלא רשמיות.
, ונציגי אגף29עוד יצוין כי נציגי חברה חיצונית שסייעה לתאגיד בגיוס העובדים משא"ן היו חברים בצוותי הבחירה, ודעותיהם השפיעו על זהות המתמודדים שנבחרו.
כאמור, גורמים אלה הכירו היטב את העיבודים של חוות הדעת הלא רשמיות, וחלקם אף החזיקו בעיבודים שכללו את האמירות הפוגעניות שהופיעו בהן, ולפיכך אין לדעת כיצד אלה השפיעו על שיקול דעתם בדירוג המועמדים שראיינו.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי הדוגמאות שלעיל מלמדות על דפוס השימוש בתוצרי חוות הדעת לקראת כינוס צוותי הבחירה.
משרד מבקר המדינה העלה כי גם סדר זימון המועמדים לראיונות בפני צוותי הבחירה הושפע לעיתים מתכולת הרשימות הלא רשמיות, וכי מועמדים מומלצים קיבלו עדיפות בזימון להופיע בפני צוותי הבחירה, כפי שיפורט להלן.
המנכ"ל מסר בתשובתו כי אכן הרשימות שימשו ככלי עזר, נוסף על עבודת הוועדות, כדי להביא לגיוס העובדים הטובים ביותר במסגרת האילוצים שהיו באותה עת.
גם הסמנכ"לית השנייה אישרה כי בפועל זומנו לראיונות אישיים מועמדים שהתקבלו עליהם המלצות הן מרשות השידור והן מחוץ לה, ללא תעדוף, וזאת בהתאם לכללים שחלו על גיוס עובדים לחטיבת החדשות, שניתן היה לאתרם ולפנות אליהם ללא מכרז.
החברה נשכרה כדי לסייע לתאגיד בתחום גיוס כוח האדם בתקופת ההקמה, ונציג החברה ישב 29 .
כחבר ברבים מצוותי הבחירה 2298 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה התאגיד ציין בתשובתו כי "מוסכם כי נעשה שימוש ברשימות ככלי עזר בהליך בחירת העובדים הטובים ביותר לתאגיד.
אין כל פסול להעביר לצוותי הבחירה מידע רלוונטי לרבות המלצות או הסתייגויות או מספרן, אולם מהחומר שהעביר מבקר המדינה ברור כי גם אם הדבר ארע הרי שמדובר במקרים בודדים ולא במהלך שיטתי, אשר גם אם היה נעשה, לא היה בו כל פגם".
 מן האמור לעיל עולה כי הנהלת התאגיד הביאה לידיעת חברים בצוותי הבחירה חלקים מתכולת חוות הדעת הלא רשמיות או עיבודים שלהן, ולעיתים אף האיצה בהם לפעול לפיהן וזאת, למרות הפגמים שעמדו ביסודן כמפורט לעיל.
לפיכך לא מן הנמנע שהן השפיעו על ההחלטות שהתקבלו בצוותי הבחירה עצמם.
השפעת הרשימות הלא רשמיות על הליכי הגיוס של מועמדים שהוגדרו בהן "לא מומלצים" השפעת רשימות הכוללות חוות דעת על מועמדים לגיוס יכולה להתבטא בכמה אופנים, ובהם: קבלה או אי-קבלה של עובד לעבודה.
קבלה מיידית או קבלה לאחר בחינה נוספת.
קבלה לתפקיד בדרג מסוים או בדרג נמוך יותר, או לתפקיד הנתפס כעדיף יותר ג.
משך הליך הקליטה ואופיו.
סדר הזמנת המועמד לוועדת המיון בהשוואה למועמדים אחרים.
משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שלמועמדים יוצאי רשות השידור הייתה "הסתייגות" אחת או יותר ברשימות הלא רשמיות השפיעה על הליכי הגיוס שלהם לשלילה, ויצרה לעיתים משוכה נוספת טרם הקבלה.
בעניין זה יודגש כי נוכח העובדה שהחוק חייב קבלת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2299 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מאות מעובדי הרשות לתאגיד, ונוכח עמדתם המסתייגת מן הרשימות של חלק ממנהלי החטיבות דאז כפי שפורט לעיל, לא ניתן לדעת אם ההסתייגויות גרמו לאי-קבלתם של עובדים לתאגיד, אך נמצא כי הן היו נתון ששוקלל במכלול השיקולים.
כתבה הסמנכ"לית הראשונה למנכ"ל "מצ"ב רשימת המועמדים 2016 במאי ".
24/5 שעברו את ועדת המיון עם הצלבה לרשימת המומלצים.
מעודכן עד למשל מקבל הצעת ]שם עובד[בתשובה שאל אותה המנכ"ל: "איך יכול להיות ש שכר למרות שהוא לחלוטין לא מומלץ וגם הוועדה לא לגמרי התרשמה ממנו?
יצוין כי העובד התקבל לתאגיד.
היא 2016 בהודעת דוא"ל ששלחה הסמנכ"לית השנייה למנהל משא"ן ביוני כתבה כי חובה לוודא שלא ניתנת בטעות הצעת שכר למועמד שאינו מומלץ ושהייתה לגביו הסתייגות.
בתשובה הודיע המנהל שאם יש מועמד שהוועדה המליצה עליו אך הוא מופיע בעמודת "ההסתייגויות", תתבקש חוות דעת נוספת.
הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הנחיית המנכ"ל הייתה לעקוב אחר ההסתייגויות, וכי המנכ"ל בירר מדוע התקדמו עם מועמדים כאלה לשלב של חוזה העסקה, והוחלט לקבל לגביהם חוות דעת נוספות.
עוד טענה כי לאחר זמן מה, הוחלט להתעלם כליל מהסתייגויות ברשימות שהעביר המנכ"ל.
כתב מנהל משא"ן לסמנכ"לית השנייה ולשתי עובדות 2016 ואכן, גם ביוני ]עימם[ משא"ן: "מצ"ב רשימת מועמדים שוועדות המיון המליצו להתקדם אך המועמדים נמצאים בסטאטוס 'הסתייגות'.
להודעה צורפה שמות עובדים, החלטות הוועדה וכן מספר ההמלצות ומספר 15 רשימה ובה ההסתייגויות שהיו לכל מועמד.
המועמדים לא התקבלו 15 מבין 7 משרד מבקר המדינה העלה כי לעבודה בתאגיד, למרות המלצות הצוותים לקבלם.
משרד מבקר המדינה לא איתר במערכת המידע של התאגיד מידע שיסביר מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם וגם עובדי משא"ן בתאגיד לא ידעו להסביר מה היו הנימוקים וההליכים, שעמדו ביסוד ההחלטות האמורות.
התאגיד מסר בתגובתו כי חלק מהמועמדים הומלצו להמשך תהליך לתפקיד אחר בתאגיד, וחלק מהמועמדים ניגשו ליום מיונים כללי בלי שהיה ברור לאיזה תפקיד ניגשו.
הסמנכ"לית השנייה טענה כי אינה מכירה שום מקרה שבו המליצה ועדה על מועמד, אך הוא לא 2300 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה התקבל לעבודה בשל ההסתייגויות לגביו.
לדבריה, מועמדים אלה לא התקבלו מסיבות אחרות, כגון: מקרים שבהם אין צורך בתפקיד; נמצאו מועמדים טובים יותר; התברר שיש מגבלת תקנים; חוסר התאמה בין איכויותיו של המועמד לבין צורכי המערכת.
עם זאת, מן הממצאים שבידי משרד מבקר המדינה עולה כי לא תמיד ניתן למצוא מה היתה ההנמקה לאי-קבלת מועמדים אלה שאושרו על ידי ועדות המיון, ולא ניתן לדעת האם לרשימות היתה השפעה במקרים מסוימים על ההחלטה שלא לקבל את העובדים.
אל הסמנכ"לית השנייה ואל שניים 2016 רכזת לשכת המנכ"ל כתבה ביוני מעובדי משא"ן בתאגיד: "מצורפת טבלה 'הצעת שכר וחוזים והצלבה עם רשימת - נמצא מועמד אחד שקיבל 1 :מומלצים'".
בסיכום הטבלה נכתב: "הסתייגויות .
לכל מי שהוצע מעבר לכך לא נמצאו חריגות.
]שם המועמד[ - הסתייגות אחת שכר יש המלצה או שלא קיבל התייחסות בין אם מומלץ או בין אם הסתייגות" .
יצוין כי המועמד שהוזכר התקבל לתאגיד.
כתב המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה לגבי שני מועמדים שעליהם 2016 בספטמבר התקבלו חוות דעת שליליות, אך הם התקבלו לתאגיד.
בהודעתו כתב: "בדקי מול.
צריך לראות האם ניתן לתקן".
התאגיד מסר בתשובתו כי שני המועמדים התקבלו לתאגיד.
התאגיד והמנכ"ל מסרו בתשובותיהם כי העובדה שעובדים רבים שהיו לגביהם הסתייגויות (ולעיתים הסתייגויות קשות), התקבלו לעבודה בתאגיד, מעידה על כך שלא היה בכך כדי להכריע בדבר הקבלה לעבודה, אלא שהן שימשו כלי עזר ובקרה בלבד, וזאת אף בהתחשב בכך שהליך גיוסם של המועמדים היה פטור ממכרז מכוח החוק.
הוא הוסיף כי המקרים המעטים שבהם גרמו ההסתייגויות לבדן לאי-קבלת מועמדים שעברו את הוועדה מלמדים עד כמה הרשימות לא שימשו גורם מכריע כי אם כלי בקרה שהשפעתו מוגבלת.
המנכ"ל הוסיף וציין כי לא היה מודע לפרטי השימוש שנעשה ברשימות המומלצים, והנחייתו היתה לעשות בהן שימוש ככלי בקרה וסיוע בלבד.