HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
, כמצוין להלן 21 )לפי הצעת תכנית האב, נוסף על כך היה באותו מועד לצרכני הגז (במגזר הביתי והתעשייתי כושר אחסון של כ- 20,800 .
טון 22 בשנת 2005 הגישו עיריית קריית אתא ועיריית חיפה עתירה לבג"צ בעניין תמ"א 32 .
לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה באפריל 2006 נקבעה ב - 29.
07 החלטה המאפשרת לעותרות לתקן את העתירה.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הסתיים ההליך.
ראו בג"ץ 345/05 עירית קרית אתא ואחרים נ' המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ואחרים.
23 ראו גםדוח שנתי 47 של מבקר המדינה ( 1997 '), עמ 678-679 .
בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת ממרס 2007 , נדון נושא החלת תקן איכות לגז (ראו להלן), ובה אמרו נציגים של חברות גז קטנות כי חברות אלה אינן יכולות לייבא גפ"מ, בין היתר, עקב חוסר במתקני אחסון.
לכן ביקשו הנציגים שמשרד התשתיות יקבע בצו שיוקצה לחברות הקטנות שטח אחסון באתר שבדרום הארץ.
המשרד מסר בתשובתו כי בעקבות הגדלת כושר אחסון הגפ"מ באתר שבדרום הארץ (ראו לעיל) יהיה אפשר לייעד שטחי אחסון לחברות הגז הקטנות, וכי המליץ לגורמים הנוגעים בדבר לעשות כן.
רשות ההגבלים העסקיים הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי כמה חברות קטנות הגישו לממונה על ההגבלים העסקיים בקשה לאשר הסכם ביניהן ולפיו הן ישתפו פעולה לצורך רכישת מקום אחסון גפ"מ במתקן בדרום הארץ, וכי הממונה בוחנת את הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התשתיות כי מן הראוי שיזרז את הטיפול בהגדלת כושר האחסון בכמה אתרים בארץ, שכן הדבר יאפשר להגדיל את היצע הגפ"מ במשק כולו ויפתח אפשרויות אחסון גם לחברות קטנות המעוניינות לייבא גפ"מ, ובכך יקדם את התחרות בתחום זה ויקטין את הסיכון הבטיחותי שנובע מתנועת מכליות רבות בכבישים.
בישראל יש שני מתקני פריקה לגפ"מ: המתקן בדרום הארץ הוא המתקן העיקרי שבאמצעותו מתבצע יבוא הגפ"מ; למתקן זה יש מגבלות, בין היתר, מאחר שמ זג האוויר בחורף לא מאפשר לעתים פריקה מאנייה, ומאחר שהמתקן רחוק ממוקדי הצריכה; מתקן נוסף, שנמצא בצפון הארץ, אינו פועל באופן סדיר מסיבות בטיחותיות ומסיבות הנוגעות לאיכות הסביבה.
בהצעת תכנית האב שהוזכרה לעיל נקבע שיש לדאוג להקמת מתקן פריקה נוסף בצפון הארץ, שיאפשר אספקה סדירה לאזור, יקטין את היקף הנסיעות של מכליות גפ"מ מהדרום לצפון וישמש חלופה למתקן בדרום מהבחינה האסטרטגית, התפעולית והכלכלית.
הצוות המליץ לבחון את האפשרות לאחסן גפ"מ בכמה אתרים.
על פי הנתונים שבהצעת תכנית האב, כמות הגפ"מ שניתן לאחסן באתרים בארץ, במועד הכנת התכנית, עשויה לשמש עתודה אם לא תתאפשר אספקת גפ"מ למשק, והיא תספיק לכשבועיים בחודשי הקיץ ולכשבוע בחודשי החורף.
מסקנות הצוות הן כי כל תקלה בייצור או איחור בפריקת אנייה עלולים לגרום לתקלות באספקה השוטפת, וכי בשעת חירום עלול להיגרם מחסור בגפ"מ.
ביוני 2007 קיים שר התשתיות מר בנימין בן אליעזר דיון בנושא תכנית האב לאחסון בהשתתפות מנכ"ל המשרד וצוות תכנית האב.
בדיון סוכם בין היתר כי תיבדק האפשרות לבצע חילופי קרקעות לצורך שטחי האחסון ותואץ הקמתו של מתקן פריקה נוסף.
בהצעת תכנית האב נקבע, כאמור, שיש ל עשות בדיקות כדי לאתר אתרי אחסון ומתקני פריקה נוספים, אולם לא נקבעו שלבי התכנית ומועדי ביצועם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הנושא על המשרד לקדם אישור של תכנית אב לאחסון הגפ"מ ולקבוע תכנית פעולה שתכלול לוח זמנים לביצוע היעדים שנקבעו בתכנית.
בדיון במשרד בנושא תכנית אב למשק הגפ"מ ממרס 2007 הומלץ לבדוק ביסודיות כיצד תשפיע על שוק הגפ"מ הכנסתו לשימוש של הגז הטבעי.
בהצעת תכנית האב צוין כי מחיר הגז 1214 דוח שנתי58ב .
הטבעי נמוך ממחיר הגפ"מ, כי לפי התחזית עד שנת 2014 יוחלפו כ-100 אלף טון גפ"מ בגז טבעי, וכי נתון זה הובא בחשבון במסגרת התחזית בעניין צמיחת משק הגפ"מ.
בהצעת תכנית האב למשק הגפ"מ אין ניתוח מפורט של השפעת השימוש העתידי בגז הטבעי על נמלי הפריקה של גפ"מ וכן על מקומות האחסון וכמויות הייצור של גפ"מ.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלפי התחזית יגרום השימוש בגז טבעי להפחתת היקף השימוש בגפ"מ, מן הראוי שייעשה ניתוח כזה.
בתשובתו מסר המשרד כי השימוש בגז הטבעי לא אמור "להשפיע באופן מהותי על צריכת הגפ"מ במשק ועל היקף הייבוא - לפחות בטווח הבינוני", וכי יהיה צורך להגדיל את כושר אחסון הגפ"מ ולהקים נמל לפריקתו.
המשרד הוסיף כי "ניתוח מפורט יותר יתבצע בהמשך, לפי הצורך".
חוות מכלי גפ"מ בבאר שבע שתי חברות גז גדולות מפעילות מתקני מילוי גפ"מ בבאר שבע (להלן - המתקנים או חוות הגז).
בעת הקמת המתקנים בשנות השבעים של המאה העשרים, הם היו מרוחקים מאזורי מגורים או עסקים.
במשך השנים נבנו מבנים נוספים באזור, בעיקר לצורכי מסחר ותעשייה, וגברה מאוד הפעילות בו.
בעקבות הקרבה שנוצרה בין חוות הגז לאזורי המסחר והתעשייה קבעו המשרד להגנת הסביבה (להלן - המה"ס) ומשרד התשתיות כי המרחקים בין המתקנים לאזורי המסחר והתעשייה קטנים ממרחקי הבטיחות הדרושים, ויש בהם סיכונים ב תחומי הבטיחות ואיכות הסביבה.
במשך פרק זמן ארוך דנו משרד התשתיות, המה"ס ועיריית באר שבע בדרכים לפתרון הבעיה האמורה.
בינואר 2007 שלח משרד התשתיות לחברות בעלות המתקנים הזמנה לשימוע במסגרת הליך שלפני החלטה על הפסקת פעילות המתקנים, מכוח חוק בטיחות ורישוי הגז, ובאמצע אותה שנה שלח להן, לבקשתן, מסמכים לצורך היערכות לשימוע.
עד מועד סיום הביקורת לא קיים משרד התשתיות את השימוע.
באוגוסט ובספטמבר 2007 קיים המה"ס שימוע לנציגי שתי החברות, בעקבות הודעתו כי הוא שוקל שלא לחדש למתקנים את היתר הרעלים מכוח חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג- 1993 .
המה"ס מסר בתשובתו מסוף נובמבר 2007 .
כי תהליך השימוע עדיין לא הסתיים באוקטובר 2007 התקיימה פגישה בין השר להגנת הסביבה מר גדעון עזרא למנכ"ל משרד התשתיות בנושא חוות הגז בבאר שבע.
לפי פרוטוקול הישיבה סיכם השר כי "א.
המגמה הינה העברת חוות הגז ממקומן.
מנכ"ל משרד התשתיות יגבש את עמדת משרדו בתיאום עם שר התשתיות בעניין גיבוש הצעת מחליטים משותפת עם המשרד להגנת הסביבה בנושא".
משרד התשתיות מסר בתשובתו כי "גם היום המשרד סבור כי חוות מכלי הגז בבאר שבע מהווה סיכון בטיחותי וכי צריך להעביר את מכלי הגז לאזור אחר".
המה"ס הודיע בתשובתו כי בפגישה הוצע ש"הצעת המחליטים" תעסוק, בין היתר, בדרכי המימון של העתקת חוות הגז.
עיריית באר שבע הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 כי ראש העירייה החליט לזמן בהקדם את נציגי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לישיבה משותפת לצורך גיבוש פתרון ראוי.
מתשובה נוספת של משרד התשתיות מינואר 2008 ומבירורים במשרד עולה שעד אותו מועד לא גיבשו שני המשרדים הצעת החלטה בנדון.
חברות הגז המפעילות את המתקנים הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהן מנובמבר 2007 , כי מתקניהן עומדים בדרישות הבטיחות, אך עם זאת הן מוכנות להעתיק את המתקנים בתנאי שיימצאו אתר חלופי מתאים ומימון להעברה.
הטיפול בפתרון בעיית מיקומן של חוות הגז נמשך שנים רבות, ולדעת הגורמים המופקדים על הנושא יש בחוות סיכון בטיחותי וסביבתי לעובדים ולמבקרים באזור.
על המשרד, המה"ס והעירייה לפעול יחד בנחרצות, ולתא ם את פעולתם במידת האפשר עם בעלי חוות הגז, כדי למצוא בהקדם פתרון הולם לבעיה שנוצרה בעיקר בעקבות הבנייה בסמוך לחוות הגז.
השפעתם של הפיצול וההפרטה של בז"ן על משק הגפ"מ .
במאי 2004 דן צוות בהשתתפות מנהל מינהל הדלק ובעלי תפקידים אחרים במשרד בתחום הכלכלה והמשפט בנושא בעלויות צולבות במשק הגפ"מ.
הצוות המליץ שלא לאפשר לחברה שיש לה אינטרסים כלכליים בתחום שיווק הגפ"מ להשתלט על ייצור הגפ"מ, מוצר שיש בו מחסור24 , שכן הדבר ימנע ממתחרותיה לעסוק באופן חופשי ברכישתו ובמכירתו.
לכן המליץ כי אם חברת דלק שיש לה בעלות ישירה או עקיפה על חברה לשיווק גפ"מ תהיה מעוניינת לרכוש את אחד מבתי הזיקוק, יהיה עליה למכור את חברת שיווק הגפ"מ שבבעלותה.
במסמך של המשרד מינואר 2005 נאמר כי פיצול בז"ן והפרטתה, שבמסגרתם יימכר אחד מבתי הזיקוק לחברת דלק גדולה, עלול לגרום לכך שחברות דלק שלא יהיו קשורות עם אחד מבתי הזיקוק יופלו לרעה.
מצב זה צפוי לפגוע בתחרות וביעילות הכלכלית המשקית ולגרום לעליית מחירים.
בית הזיקוק באשדוד נמכר בשנת 2006 לפז חברת הנפט בע"מ (להלן - פז).
פז היא גם הבעלים של חברת פזגז 1993 בע"מ (להלן- פזגז), שהחזיקה באותה שנה, לפי נתוני המשרד, בכ-22% .
)מנתח שוק הגפ"מ (השוק הישראלי והאספקה לשוק הפלסטיני יחד משרד התשתיות מסר בתשובתו כי רשות ההגבלים העסקיים לא קיבלה את עמדתו (כאמור לעיל).
עם זאת ציין המשרד שהוא נקט כמה פעולות להפחתת הפגיעה בתחרות: בינואר 2007 התקין שר התשתיות תקנות בנוגע למתן שירות שוויוני לספקי הגז 25 , החלות על שני בתי הזיקוק.
כמו כן, בתזכיר הצעת חוק משק הדלק26 נכלל סעיף האוסר על בעל רישיון לזיקוק נפט לשווק גפ"מ וכן סעיף ולפיו בעל עניין בתאגיד המשווק גפ"מ והמחזיק גם ברישיון זיקוק ערב יום כניסתו לתוקף של החוק, יהיה רשאי להמשיך להחזיק בתאגיד גפ"מ עד שנתיים מיום כניסתו לתוקף של החוק.
משרד התשתיות הוסיף כי האיסור לשלב בין פעילות הזיקוק ובין שיווק גפ"מ עורר את התנגדותם החריפה של כמה גורמים, ולפיכך אין לדעת אם יעוגן במסגרת חוק משק הדלק.
רשות ההגבלים הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי במסגרת בדיקת המיזוג בין פז לבז"א בחנה הממונה על ההגבלים את האפשרות שפז תיתן לחברת הבת שלה, .
24 יש מחסור בגפ"מ הן מאחר שהיקף הצריכה שלו גדול מהיקףהייצור בשני בתי הזיקוק, והן מאחר שהיקף היבוא (שמטרתו להשלים את החוסר בגפ"מ) מוגבל, בין היתר, עקב מגבלות בכושר האחסון.
25 תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מתן שירות שוויוני), התשס"ז- 2007.
26 המשרד עוסק זה שנים בהכנה של הצעת חוק משק הדלק.
תזכיר חוק מ שק הדלק, התשס"ז - 2007 , הוכן בינואר 2007 .
ראו גם בדוח שנתי זה, בפרק "היערכות לשעת חירום בתחומי תשתיות האנרגיה והמים".
פזגז, עדיפות על פני חברות אחרות מבחינת כמויות הגפ"מ שבז"א תספק לה והמחירים שתשלם פזגז.
לפיכך התנתה הרשות את אישור המיזוג, בין היתר, באיסור להפלות לטובה את פזגז, הן מבחינת המחירים והן מבחינות אחרות.
הרשות הוסיפה כי "על פי חוק ההגבלים העסקיים27 והפסיקה, כאשר ניתן להפיג חששות תחרותיים בתנאים למיזוג, הרי שיש לאשר את המיזוג בתנאים, כפי שנעשה במקרה זה".
רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי להחלטתה על פיצול והפרטה קדמה עבודת מטה "תוך שיתופם של כל גורמי המדינה הרלוונטיים".
הרשות הוסיפה כי במסגרת הליך ההפרטה התקבלו, בין היתר, עמדת רשות ההגבלים העסקיים ולפיה יש להתיר את המיזוג בין בז"א ובין אחת מחברות הדלק הפעילות בשוק.
נוסף על כך הודיע משרד התשתיות כי הוא מגבש את הצעת חוק משק הדלק.
חברת פז הודיעה בתשובתה מפברואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי "ההחלטות שהתקבלו בסופו של דבר התירו לחברת דלק שיש לה בעלות ישירה או עקיפה בחברה לשיווק גפ"מ להתמודד על רכישת בתי הזיקוק באשדוד.
רשות ההגבלים קבעה בתנאי המיזוג כללים שיבטיחו אספקה שיוויונית בתחום הגפ"מ.
פז הסתמכה על תנאי המיזוג שנקבעו לה ברכישת בז"א".
פז הוסיפה בתשובתה כי הודיעה למשרד התשתיות "על התנגדותה הנחרצת" לסעיפים המוצעים כאמור בהצעת חוק משק הדלק.
בשנת 2007 החלה פזגז לספק גפ"מ גם לשוק הפלסטיני, ובעקבות כך גדל חלקה של פזגז הן ברכישות מבתי הזיקוק והן ביבוא.
במחצית הראשונה של שנת 2007 גדל נתח השוק של פזגז לעומת התקופה המקבילה בשנת 2006 מכ-22% מסך כל רכישות הגפ"מ במשק לכ-38% .
מהן יצוין כי במחצית הראשונה של שנת 2007 היה חלקן של כל 19 החברות הקטנות כ- 6.
2% מכלל רכישות הגפ"מ במשק, וכי חלקן בנתח השוק ירד באותה תקופה בהשוואה לתקופה המקבילה בשנת 2006 .
)הן באחוזים והן בכמות מוחלטת (בטונות חברת פזגז הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי הגידול בחלקה היחסי מסך רכישות הגפ"מ לא חל בעקבות כך שפז רכשה את בז"א, אלא בעקבות כך שפזגז החלה לספק גפ"מ לשוק הפלסטיני.
בז"א מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 כי אחת הסיבות להגדלת חלקה של פזגז היא גידול של כ-16% בכושר הייצור הכולל של בז"א שחל במחצית הראשונה של שנת 2007 , וכי הכמות הנוספת שיוצרה חולקה בין כל חברות שיווק הגפ"מ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם נתונים על צריכת גפ"מ בחצי שנה אינם מלמדים בהכרח על מגמה, אולם מן הראוי שמשרד התשתיות ורשות ההגבלים העסקיים יתנו דעתם על הנתונים ולפיהם חל גידול בחלקה של פזגז בשוק.
כמו כן עליהם לתת את הדעת להקטנת חלקן של החברות הקטנות במשק הגפ"מ ולעקוב אחר ההתפתחויות בשוק זה, על מנת לוודא כי אכן מתקיימת תחרות בתחום הגפ"מ.
כאמור, חברת בז"ן היא הבעלים של בז"ח, והיא גם מחזיקה ב-50% ממניות כאו"ל.
על פי נתונים שמסרה בז"ן למשרד, במחצית הראשונה של שנת 2007 היא העבירה לכאו"ל כשליש מהגפ"מ שייצר בז"ח.
בז"ן הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 כי כאו"ל משתמשת באולפינים28 , אחד ממרכיבי הגפ"מ, בתהליכי הייצור שלה, ולאחר מכן .
27 חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח- 1988.
אולפינים הם פחמימנים בלתי רווים הנמצאים בין מרכיבי הגפ"מ משרד התשתיות הלאומיות 1217 .
מחזירה חלק ניכר מהגפ"מ לבית הזיקוק.
בז"ן הוסיפה כי "חלק מן הגפ"מ המועבר לכאו"ל אינו עומ ד בדרישות התקן הישראלי לגפ"מ.
כאו"ל משתמשת במרכיבים מתוכו, באופן שהגפ"מ שישווק ע"י בז"ן בשוק המקומי, יעמוד בתקנים המתחייבים".
כאו"ל ענתה למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי השימוש שהיא עושה באולפינים שמכיל הגפ"מ שבז"ח מעבירה לה מסייע לבז"ח לעמוד בתקן הישראלי (ראו להלן).
מנתונים שמסרה בז"ן למשרד התשתיות עולה שבז"ן סיפקה גפ"מ לכאו"ל בחודשי החורף, נובמבר 2006 - פברואר 2007 , שבהם עולה הביקוש לגפ"מ מאחר שמשתמשים בו גם לצורכי חימום, אף שלפי תקנות מכירת גז (ראו לעיל) על בתי הזיקוק לספק בחודשי מחסור גפ"מ לספקי גז לשם שיווקו שלא כחומר זינה (חומר גלם).
בז"ן מסרה בתשובתה בדצמבר 2007 ,כי ב"תקופת מחסור" ההקצבות מנוהלות על בסיס יומי וכי בחודשים מרס-מאי 2007 משכו ממנה חברות שיווק הגז כמויות קטנות מאלה שהוקצבו להן, ולכן העבירה חלק מהגפ"מ לכאו"ל.
בתשובה נוספת בפברואר 2008 ציינה בז"ן כי "בימים בהם חל משטר הקצבות גפ"מ, לא מועבר ע"י בז"ן לכאו"ל גפ"מ תקני, אלא אם ובמידה שחברות שיווק הגז לא משכו את הקצבותיהן מחצרי בז"ן ואין אפשרויות אחסון של הגפ"מ שלא נמשך על ידן".
משרד מבקר המדינה מציין כי בז"ן לא מסרה בתשובתה מדוע הועבר, על פי דיווחיה, גפ"מ לכאו"ל בחודשי החורף שצוינו לעיל.
צווים בעניין האינטרסים החיוניים למדינה במסגרת הליך ההפרטה של בז"ן הוצאו צווים ובהם הוכרז על האינטרסים החיוניים למדינה שעל כל אחד משני בתי הזיקוק לפעול לפיהם29 .
בין האינטרסים האמורים שצוינו בצווים- הבטחת קיומה הר ציף של פעילות זיקוק נפט גולמי ואספקת מוצריו בישראל.
על פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), ולפי הצווים, אם יחדל אחד מבתי הזיקוק לקיים פעילות שהוגדרה חיונית בצו כאמור, או אם יסברו השרים (ראש הממשלה ושר האוצר) כי יש חשש סביר שמי מהחברות תחדל לקיים פעילות חיונית כאמור, וכי הכרחי להבטיח את רציפותה של פעילות זו או למנוע שיבוש או הפסקה שלה, רשאים השרים להוציא צו שיחייב את החברה, בכפוף לאישור ועדת השרים 30 ולאחר התייעצות עם רשות החברות, להמשיך בפעילות לפרק זמן ובתנאים שיורו.
במרס 2007 כתבה הלשכה המשפטית במשרד למנכ"ל המשרד כי מהצווים להגנת האינטרסים שהוצאו לבתי הזיקוק עולה, בין היתר, שלבתי הזיקוק אסור לשבש אספקת שירותים חיוניים.
הלשכה המשפטית ציינה כי אם ישבשו בתי הזיקוק את אספקת הגז, "הדרך להפעלת צווים על ידי השרים מאוד ארוכה ומלווה בהתקיימותם של תנאים רבים".
משרד התשתיות הודיע בתשובתו כי "תפקידו של שר התשתיות הוא להודיע לשרים כי התקיימו לדעתו התנאים להפעלת סמכותם לפי החוק" לנקוט צעדי אכיפה, וכי נקיטה של צעדים כאלה אמורה להיעשות "אך ורק במקרה שבו השתכנעו השרים כי אכן אין כל חלופה אחרת לאספקת גפ"מ למשק".
29 צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסיםחיוניים למדינה בחברת בית הזיקוק לנפט -אשדוד בע"מ), התשס"ו - 2006, מ - 2.
06 , וצו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת בתי זיקוק לנפט בע"מ), התשס"ז- 2007, מ- 31.
30 ועדת השרים לענייני הפרטה שהוקמה לפי סעיף59 .
א לחוק החברות הממשלתיות 1218 דוח שנתי58ב .
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון בקפידה אם בתי הזיקוק עומדים בתנאי הצווים.
כמו כן עליו להיערך לכך שאם תשובש האספקה בבתי הזיקוק, יוכל שר התשתיות בתוך פרק זמן קצר להמליץ לראש הממשלה ולשר האוצר לנקוט את אמצעי האכיפה שבידיהם ולהורות לבתי הזיקוק להמשיך ולתת את השירות החיוני.
הדבר נועד למנוע פגיעה ברציפות הספקת השירות החיוני עקב סרבול ביורוקרטי.
תקן הקובע את איכות הגפ"מ והרכבו .
הקטנת תכולת האולפינים בגפ"מ ממסמכי המשרד והמה"ס עולה שהימצאות אולפינים בגפ"מ גורמת להיווצרות מואצת של משקעים שמנוניים במערכות גז, העלולה לגרום בעיות בטיחות ותחזוקה עקב סתימות, האצה של תהליכי בלאי, עלייה בצריכת הדלק ופליטת מזהמים, ובכלל זה מזהמים הגורמים ליצירת אוזון31.
כל אלה עלולים לגרום לנזקים בריאותיים, סביבתיים וכלכליים בשנת 2001 גובש תקן ישראלי ת"י 1134 (להלן- התקן) - גז פחממני מעובה (גפ"מ) למטרות כלליות, למעט גפ"מ לתחבורה.
התקן עוסק בהרכב הגפ"מ, לרבות תכולת האולפינים, ובאיכות הגפ"מ, לרבות לחץ אדים ותכולת מרקפטן 32 .
שר התשתיות קבע בתקנות הגז (בטיחות ורישוי) (החלת תקן 1134 ) התשס"א- 2001 (להלן- תקנות הגז), כי גפ"מ, מיוצר או מיובא, חייב לעמוד בדרישות התקן, ובכך נקבע כי התקן מחייב.
בעניין תכולת האולפינים בגפ"מ קבע התקן כי שיעורם המרבי יופחת בהדרגה כדלהלן: עד 14.
02 יהיה שיעורם המרבי 45% , בין 15.
בפועל הפחתת שיעורם המרבי של האולפינים לפי התקן נדחתה כמה פעמים.
לפי מסמכים של משרד התשתיות ושל המשרד לאיכות הסביבה33 (משנת 2004 ), הנימוקים לדחייה היו אי- היערכותה של בז"ן לעמידה בתקן ובקשותיה לדחות את מועד יישומו של התקן, וכן הקיטון שהיה צפוי בכמות הגפ"מ המיוצרת בישראל בשל הדרישה להק טין את שיעור האולפינים בגפ"מ ובשל השפעתה, בין היתר, על יבוא הגפ"מ ועל הצורך בהגדלת כושר האחסון במשק.
ההוראה להפחית את שיעור האולפינים ל -30% נכנסה לתוקף ב - 1.
07 , במסגרת תיקון לתקנות הגז34 .
על פי אותו תיקון יישומה של הדרישה לעמידה בדרישות התקן בעניין שיעור האולפינים המרבי - שהיה כאמור 20% מאוקטובר 2003 ואילך- נדחה ליולי 2008 .
יצוין שממסמכי משרד התשתיות עולה שבדרך כלל שיעור האולפינים המרבי בגפ"מ המיובא מחו"ל הוא %1035.
משרד התשתיות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כאשר הסכים לדחות את מועד החלת התקן להפחתת תכולת האולפינים מ -45% ל-30% הוא נקט "בצעדים משלימים בתחום .
31 אוזון הוא מזהם אוויר שאינו נפלט בדרך כלל ישירות ממקורות הפליטה, אלא נוצר כתגובה כימית של מזהמים אחרים באוויר.
32 מרקפטן- חומר שמדיף ריח חריף ולא נעים ומיועד להתריע בעת דליפה.
)נקרא משרד זה המשרד להגנת הסביבה (המה"ס 34 )תקנות הגז (בטיחות ורישוי (החלת תקן 1134 ) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז- 2007.
35 מהסברים שניתנו למשרד מבקר המדינה עולה ששיעורם האמור של האולפינים בגפ"מ המיובא מקורו בהליכי הייצור של אותו גפ"מ.
"הבטיחות- הטלת איסור על חברות הגז להשתמש במתקנים מסוימים הגורמים תקלות וחיובן להגדיל את היקף הבדיקות התקופתיות של מתקניהן בידי אנשי מקצוע.
המשרד לא נערך בעוד מועד כדי להבטיח שהתשתיות של יבוא ושל אחסון גפ"מ במשק יאפשרו את יישום התקן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להיערך לכך בהקדם כדי למנוע את הצורך בדחייה נוספת של מועד החלת התקן; כדי להפחית את הסיכונים הבטיחותיים והסביבתיים שבשימוש בגפ"מ בעל שיעור גבוה של אולפינים.
הפיקוח על עמידה בתקן הגפ"מ התאמת הגפ"מ המשווק לצרכן בישראל לתקן נתונה לפיקוח מינהל הדלק שבמשרד.
לפי סעיף 3 לתקנות הגז, לא יספק אדם גפ"מ או מכל גפ"מ, ואף לא ימלא מכל גפ"מ, אלא אם כן קוימו כל הוראות תקן ישראלי 1134 , חלק2.
ממסמכי משרד התשתיות עולה כי עד נובמבר 2006 לא נבדקה באופן סדיר העמידה בתקן הגפ"מ, וכי נבדקה רק איכות הגפ"מ ולא נבדק הרכבו, ולפיכך לא נבדק אם תכולת האולפינים אינה גבוהה מהמותר בתקן.
בנובמבר 2006 התקשר המשרד בחוזה עם מבדקה כימית (להלן - המבדקה) לשם ביצוע בדיקות גפ"מ, בעקבות מכרז שקיים.
על פי מסמכי המשרד, המבדקה מוסמכת, בין היתר, לבצע בדיקות בתחום הדלקים מטעם הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, אולם אינה מוסמכת לבצע בדיקות גפ"מ.
בחוזה נקבע כי ביצוע השירותים מותנה בכך שיהיו בידי המבדקה, בין היתר, תעודת הסמכה לביצוע הבדיקות האמורות מטעם הרשות הלאומית להסמכות מעבדות, וכי אם אין בידיה תעודה כאמור היא מתחייבת להשיגה בתוך שישה חודשים ממועד זכייתה במכרז.
עוד נקבע כי אי חידוש ההסמכה או ביטולה "יהוו עילה לסיום הסכם זה לאלתר".
ממסמכי מינהל הדלק עולה כי במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , עדיין לא מסר המשרד למבדקה את מספר הבדיקות שנקבע בנספח להסכם, וכי באותו מועד עדיין לא קיבלה המבדקה את ההסמכה הדרושה לביצוע בדיקות גפ"מ.
המבדקה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי תהליך קבלת ההסמכה שלה לביצוע בדיקות גפ"מ התעכב עקב שינוי מקום פעילותה.
המבדקה הוסיפה כי ביקשה ממשרד התשתיות לחדש בהקדם את בדיקות הגפ"מ שהופסקו כמה חודשים לפני כן, כדי שתוכל לבצע את הבדיקות בהיקף שדורשת הרשות להסמכת מעבדות.
משרד התשתיות מסר בתשובתו כי המבדקה עדיין לא השלימה את ביצועם של ההליכים לקבלת הסמכה לביצוע בדיקות גפ"מ מטעם הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, וכי בישראל לא פועלות מעבדות אחרות בעלות ההסמכה הנדרשת.
לדעת משרד מבקר המדינה, התועלת בהתקשרות עם מעבדה שאין לה הסמכה מוגבלת מאוד.
לאחר שנחתם חוזה עם המבדקה היה על המשרד לפעול לאכיפת תנאי החוזה, בייחוד התנאים הנוגעים לפעולות שעל המבדקה לבצע לצורך קבלת ההסמכה, ולהקפיד שהמבדקה תעמוד בלוח הזמנים שנקבע.
ביצוע בדיקות הגפ"מ במבדקה שאין לה הסמכה עלול לגרום לכך שאם תמצא המעבדה שהגפ"ם הנבדק 1220 דוח שנתי58ב .
לא עמד בתנאי התקן, יתקשה המשרד לאכוף את התקנות על יצרניו ויבואניו של הגפ"מ.
:להלן דוגמאות לדרך הטיפול של המשרד במקרים שבהם הייתה חריגה מהתקן (א) לפי בדיקת המבדקה מ - 4.
07 , תכולת המרקפטנים בגפ"מ שייצר בז"א הייתה גבוהה ב-9% מהתכולה המרבית שקבע התקן.
מנכ"ל בז"א הודיע ב - 18.
07 למינהל הדלק כי ממצאי הבדיקה במעבדה של בז"א היו שונים.
הוא הציע לבצע את הבדיקה בשלוש מעבדות, מעבדת בז"א, המבדקה ומעבדת בז"ח, "וזאת ע ל מנת לכמת את היקפי הסטייה בבדיקת המרקפטנים".
בפועל לא בוצעה בדיקת ההשוואה בין המעבדות.
לפי ממצאי בדיקת המבדקה מ- 19.
07 , תכולת המרקפטנים בגפ"מ שייצר בז"ח הייתה גבוהה ב- 18.
6% מהתכולה המרבית שקבע התקן.
לא נמצא שהמשרד העיר לבז"ח על תוצאות בדיקה זו.
בז"ח הודיע למשרד מבקר המדינה שהופסקה הספקת הגז לשוק מהמכל שנדגם.
(ב) במאי ובתחילת יולי 2007 )ביקש בז"א לעשות שינויים בתקנות הגז (בטיחות ורישוי (החלת תקן 1134 ) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז - 2007 , שנכנסו כאמור לתוקף ב - 1.
07 , באופן שתאושר לבז"א חריגה מוגדרת מתקן האולפינים (שהיה 30% )באותו מועד לתקופות קצובות.
באמצע יולי 2007 הודיעה הלשכה המשפטית של המשרד לבז"א כי העניין יועבר לגורמים מקצועיים כדי לקבל את חוות דעתם.
מנהל אגף פיקוח ובטיחות במשרד המליץ בסוף אותו חודש, במסמך פנימי, לדחות את בקשת בז"א.
במועד סיום הביקורת באוקטובר 2007 .
נמצא, כי המשרד עדיין לא השיב לבז"א המשרד לא ביצע בדיקות של רמת האולפינים של הגפ"מ בבז"א, אף שבז"א הודיע שהוא מתקשה לעמוד בדרישות התקן.
אחת מדרישות האיכות שנקבעו בתקן הייתה שלחץ האדים בגפ"מ יהיה 10-13.
בר בבדיקת המבדקה ב- 9.
07 במתקן בדרום נמצא לחץ אדים של 8.
בעקבות פנייה של משרד התשתיות מינואר 2007 לחברה בעלת אתר האחסון בדרום, פנתה החברה לחברות הגז הגדולות המאחסנות גפ"מ במתקניה והודיעה להן כי על פי הוראת משרד התשתיות עליה להפסיק את ניפוק הגפ"מ ממתקניה.
במשרד התשתיות אין מסמכים לפיהם הוא נקט פעולות אכיפה נוספות בנושא זה.
החברה העוסקת באחסון גפ"מ בדרום הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי לפי ההסכם עם חברות הגז היא אינה אחראית לסוג הגפ"מ ולאיכותו, וכי היא דורשת מחברות הגז לייבא באמצעותה גפ"מ העומד בתקן הישראלי.
מדיון שהתקיים במשר ד התשתיות בפברואר 2007 עולה שבבדיקה שנעשתה בבז"ח בינואר אותה שנה התגלו סטיות ניכרות מתקן לחץ האדים.
בז"ח מסר למשרד מבקר המדינה כי אם מתגלה בבדיקה סטייה מדרישות התקן, מופסק ניפוק הגפ"מ עד שיוסר כל ספק בעניין.
מהאמור לעיל עולה שבמקרים שבהם לא עמדו הגופים המעורבים בדרישות התקן לא נקט המשרד את אמצעי האכיפה הנדרשים.
משרד התשתיות הלאומיות 1221 .
היחידה לפניות הציבור במשרד התשתיות (להלן- היחידה) מרכזת את הטיפול בפניות הציבור למשרד.
בשנים 2005 ו- 2006 התקבלו- בכתב ובטלפון - 2,439 ו- 2,129 ,פניות בהתאמה, בענייני גפ"מ 36, ושיעורן היה %70 ו-%62 , בהתאמה, מכלל הפניות ליחידה בנושאים שעליהם מופקד המשרד (בעיקר גפ"מ, דלק, חשמל, מים, ביוב וגז טבעי).
בשנים 2005 ו- 2006 :ריכזה היחידה את התלונות בנושא גפ"מ לפי סוגיהן העיקריים צרכנות, בטיחות ועניינים טכניים ומשפטיים, אולם התלונות בנושאי צרכנות לא פולחו לפי סוגיהן, אף שהדבר היה עשוי לאפשר להנהלת המשרד ללמוד על איכות השירות ועל עניינים הדורשים את טיפולו.
רק בינואר -פברואר 2007 נעשה פילוח כזה, וממצאיו העלו כי רוב התלונות היו בנושא עלויות תיקון של מערכת הגז (28% ) ובנושא מחירים ודמי שימוש בגפ"מ ( 17.
5% ( ), וכי הועלו בקשות לקבלת מידע בדבר דרכי המעבר מספק לספק 9.
הביקורת העלתה כי מאז הוסר הפיקוח על מחיר הגפ"מ לצרכן אין לצרכן מידע על עלותו ועל עלות השירותים הכרוכים באספקתו, וכי גם חברות הגז לא פרסמו את המידע האמור.
הרשות להגבלים עסקיים הודיעה כי "שוק הגפ"מ לוקה במבנה ריכוזי ונוהג בו שיווי משקל אוליגופולי"37 , ולפיכך פרסום מחירונים עשוי לפגוע בתחרות בין חברות הגז.
משרד התשתיות מסר בתשובתו כי פרסום מידע על מחיר הגז לצרכן מחייב ביצוע סקרי שוק שוטפים בנוגע למחירי גפ"מ, וכי אין לו כלים מתאימים לביצועם.
הוא ציין גם את עמדת רשות ההגבלים בנדון כאמור לעיל.
מן הראוי שהמשרד יבצע פעולות להסרת חסמים במשק הגפ"מ ולהחלשת המבנה הריכוזי במשק זה, ובד בבד יתעדכן בנעשה בשוק ויביא לידיעת הציבור מידע בנדון.
כמו כן, מן הראוי שהמשרד יבחן האם חיוב החברות לפרסם את מחירי השירותים שהן מספקות עשוי לתרום לקידום התחרות ולהורדת מחירים.
 על משרד התשתיות להקפיד לעקוב אחר ההתפתחויות בשוק הגפ"מ כדי לוודא שהמטרה של קידום התחרות בשוק זה תושג.
כמו כן עליו לעקוב אחר השפעת הפיצול וההפרטה של בתי הזיקוק על התחרות ושמירת רציפות ההספקה ולפעול להקמת אתרי אחסון נוספים.
חשוב שיהיו בידי המשרד נתונים עדכניים על עלויות הגפ"מ לחברות השיווק ולצרכן ועל הרווחיות בענף, ואף חשוב שיהיה בידי הציבור מידע רב ככל האפשר על אפשרויות הבחירה שלו בין ספקי גז ועל .
36 ,יצוין כי גורמים נוספים, ובהם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מכון התקנים הישראלי המועצה הישראלית לצרכנות, רשות ההגבלים העסקיים וחברות הגז, מטפלים בפניות הציבור בנושא הגפ"מ.
37 אוליגופול הוא מצב שבו בשוק מסוים שולט מספר מועט של ספקים ובדרך כלל יש באותו שוק מספר רב של קונים.
כמו כן על המשרד לפעול באופן נמרץ למניעת עבריינות בתחום הפעילות במשק הגפ"מ ולאכוף את סמכויותיו בתחומים הנוגעים לבטיחותו ולאיכותו של הגפ"מ.
2 השינוי אמור לכלול, בין היתר, פיצול של חח"י לכמה חברות -בת ממשלתיות, ובמועד מאוחר יותר הפרטה חלקית או מלאה שלהן.
כדי להבטיח את הצרכים החיוניים של האוכלוסייה ואת פעילותו הסדירה של המשק בשעת חירום (להלן - שע"ח), החליטה הממשלה ביולי 19863 (להלן- החלטת הממשלה מ- 1986 ) עלארגון משק המדינה לשעת חירום (להלן - מל"ח) וסדרי הפעלתו .
הממשלה הגדירה את תקופת הפעלת מערך המל"ח כ"תקופה של לחימה, לרבות תקופה שלפני תחילת הלחימה או לאחריה, כאשר נמנעת פעילות תקינה של המשק, כולו או חלקו, ולרבות תקופת ההתכוננות לקראת תקופת לחימה.
הגדרה זו הורחבה בהחלטת הממשלה מפברואר 20004 .
התיקון הוסיף להגדרת תקופת ההפעלה גם "אירועי חירום" - ביניהם: אסונות טבע (לדוגמה: רעידות אדמה, שיטפונות, מגיפות), אסונות הנובעים מפליטת חומרים מסוכנים וכן אירועי טרור שלא בתקופת לחימה, כאשר נמנעת או נפגעת פעילותו התקינה של המשק החיוני, או שקיימת סכנה ממשית לפגיעה כזאת (להלן - תקופת הפעלה).
ההחלטה על מועד התחלת תקופת ההפעלה ועל מועד סיומה היא בסמכות הממשלה, על פי הצעת שר הביטחון.
הפעלת מערך מל"ח מושתתת על פעולתם התקינה של מפעלים המספקים מוצרים ושירותים חיוניים.
מפעל חיוני הוגדר בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז- 1967 (להלן- חוק שירות העבודה): "כל מפעל או חלק ממנו, הפועל או שאפשר להפעילו לצרכי הגנת המדינה או בטחון הציבור או לקיום הספקה או שי רותים חיוניים, ושאושר לעניין זה בצו על ידי שר העבודה5 בהתייעצות עם שר הביטחון.