HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מראש, ובמקרים אלו הביקורת תתבצע באותה השנה על ידי רשות שוק ההון בלבד.
כי ככל ש רשות שוק ההון לא תבצע ביקורת מהותית על גורם מסוים בהתאם לתכנית העבודה, .
רשל"ה תהא רשאית לבצע הביקורת על גורם זה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל על רשות שוק ההון למלא את תפקידה בהחלה בפועל של משטר מניעת הלבנת הון .
אפקטיבי על מגזר נותני שירותים פיננסיים.
פעולה זו המתבקשת מכוח חובתה לפי חוק, .
עשויה בין הית ר להוציא ממגזר הנש"פים גורמים עבריינים ששירות ההלוואות שלהם .
לאזרח כרוך גם באלימות, במגזר הכללי בכלל, ובחברה הערבית בפרט, ולהחליש את .
יכולת ארגוני הפשיעה להלבין הון לצורך מימון פעילותם.
נוכח חשיבות הנושא, והפעילות .
הרחבה של מגזר הנש"פים, בכלל זה במטבעות דיגיטליים, על רשות שוק ההון בהתאם .
לסמכותה כיום, ובעתיד גם על רשל"ה, ככל שהדבר יוסדר בחקיקה, כל אחת בהתאם .
לסמכותה, למלא את תפקידן באופן אפקטיבי 169 .
הפיקוח עלסוכני ביטוח וסוכנויות ביטוח : סוכני הביטוח, יחידים וכן תאגידים שהם סוכנויות .
ביטוח (להלן - סוכן הביטוח), שהם בעלי רישיון לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), .
התשמ"א-1981 , כפופים לרגולציה של חטיבת המוסדיים ברשות שוק ההון מכוח הסמכויות .
שהקנה לה חוק זה, וכן מכוח חוק איסור הלבנת הון.
חובות המגזר בעניין מניעת הלבנת הון .
נקבעו בצו מבטחים, סוכני ביטוח וחברות מנהלות .
ההוראות בצו מופנות בייחוד אל הגופים .
המוסדיים (חברות ביטוח, קופות גמל, קרנות פנסיה וכו') ולא אל סוכני הביטוח.
סוכני הביטוח מעורבים בהתקשרות עם הגופים המוסדיים, והם עשויים אף לפעול מטעמם .
לפיכך הוטלו עליהם חובות מצומצמות, חלקן כשלוחיו של הגוף .
המוסדי, הנושא העיקרי בחובות אלה לפי הצו, למשל בעת ביצוע פעילות "הכר את הלקוח".
במסגרת זו סוכן הביטוח אינו נדרש להעביר דיווחים רגילים לרשל"ה, אלא לגוף המוסדי בלבד, .
וגם זאת רק בנסיבות מסוימות, והגוף המוסדי הוא המעביר את הדיווחים לרשל"ה 170 ,.
סוכן הביטוח מחויב, כמו הגופים המוסדיים, להעביר דיווחים בלתי רגילים לרשל"ה.
פעולות שיכול שיראו כפעולות בלתי רגילות, שבגינן יש לשקול העברת דיווח בלתי רגיל .
לר של"ה 171 ,ובהן כאלה שיכולות להיות בידיעת סוכן הביטוח בלבד.
לענף סוכני וסוכנויות ביטוח בעניין דפוסים שעשויים להביא לדיווח בלתי רגיל, נכתב כי לסוכני .
הביטוח חשיבות במסגרת המאבק בהלבנת הון ומימון טרור בהיותם בעלי המאפיינים האלה: בעלי ידע רחב בתחום הביטוח והפיננסים שיש בו כדי לסייע באיתור מקרים בעלי דפוסים .
ומאפיינים דומים, לצורך העברת דיווחים בלתי רגילים לרשל"ה.
מבצעים התאמה בין צורכי הלקוח למאפייני המוצר, באמצעות קשר ישיר עם הלקוח, ולכן .
עשויים להחזיק במידע על מקור הכספים, על אופי הלקוחות, ועל המטרה שלשמה נרכשים .
בעלי ידע ומיומנויות של תקשורת בין-אישית, אשר יאפשרו להם לגבש פרופיל לקוח מלא, .
הכולל פרטים ונת ונים אישיים על הלקוח ועל הגורמים הקשורים אליו (למשל, על בני .
יוצא אפוא כי קיימות נסיבות שבהן סוכן הביטוח יכול לנהל את הסיכונים הנוגעים ללקוח, משום .
שייתכן כי עומדת לרשותו תמונת מצב נרחבת יחסית בנוגע לשימוש במוצרים שמוכרות חברות .
169 בהמשך להחלטת הממשלה וסיכום מנכ"ל משרד האוצר מפברואר2022.
171 סעיף 11)(א ו-(ב).
ביטוח שונות שאינן יכולות להבחין בפעילות החשודה.
כמו כן, הוא עשוי להבחין בשינוי בפעילות .
הכוללת והמצטברת של הלקוח, ואילו השינוי שבו יכולה להבחין חברת ביטוח מסוימת הוא .
מינורי ואינו מעורר חשד.
רשות שוק ההון מסרה לצוות הביקורת כי נכון לדצמבר 2020 , היו נתונים לפיקוחה 13,631 סוכני .
ביטוח יחידים (מתוכם כ- 10,000 שעליהם חל צו איסור הלבנת הון) ו- 1,796 .
רשל"ה מסרה באפריל 2021 לצוות הביקורת כי מדישנה מתקבל מספר דיווחים אפסי ממגזר .
סוכני הביטוח וסוכנויות הביטוח - בשנת 2017 לא הועברו דיווחים, ובכל אחת מהשנים .
הועברו בממוצע שבעה דיווחים .
רשל "ה התריעה במכתב לרשות שוק ההון ביוני 2020 ,כי ממספרם המועט של הדיווחים הבלתי .
רגילים המתקבלים מסוכני ביטוח, לעומת עשרות אלפים מחברות ביטוח - עולה כי ייתכן שרמת .
המודעות של סוכני הביטוח לכללי איסור הלבנת הון היא נמוכה, וייתכן שהדבר גורם לרמת .
כמו כן ציינה רשל"ה כי תהיות אלו הועלו לפני רשות שוק ההון בכמה הזדמנויות, .
ובכלל זה הובא לידיעתה כי חשוב לבצע בדיקה אקטיבית כדי לעמוד על מהות הפער, לכאורה, .
בין הקיים בפועל ובין היקף הדיווחים לרשל"ה.
עוד נכתב כי יש צורך שרשות ההון תבצע פעולות .
אכיפה מהותיות , זאת בשים לב לכך כי משטר איסור הלבנת הון חל על הסקטור זה יותר מעשור .
רשות שוק ההון מסרה בתשובתה, כי בהתאם להוראות הדין סוכני ביטוח משמשים מתווכים בין .
מבוטחים לבין הגופים המוסדיים.
לנוכח העובדה שמדובר במתווכים בעסקת ביטוח, גורמי .
המקצוע האחראים לאסדרה בתחום הלבנת הון בממשלה החליטו כי יש להטיל עליהם חובות .
מצומצמות בנושאים אלה.
הסיבה העיקרית לכך היא שהגורם המבצע את העסקה ומצרף באופן .
סופי את המבוטח או העמית לפוליסת הביטוח או לקופת הגמל הוא הגוף המוסדי, ולכן עליו .
זאת, בדומה לבנקים או לגופים חוץ-בנקאיים אחרים .
עוד ציינה כי יש אלפי .
גורמים הפעילים בתחום שלגבי חלקם אין צו בתוקף 172 .
כמו כן, ציינהכי צו איסור הלבנת הון .
נוגע אך ורק לפוליסת ביטוח חיים או לקופת גמל, ולעומת זאת סוכני הביטוח משווקים מגוון .
רחב של פוליסות אחרות, ובין היתר מוצרי בריאות, מוצרי רכוש וחבויות אחרים.
הרשות כי הצו עוסק במצבים שבהם המבוטח או העמית הפקידו במזומן יותר מ- 50,000 ש"ח, .
מצבים שבפרקטיקה הקיימת אינם שכיחים כלל.
עלה כי הגם שרשות שוק ההון מפקחת, נכון לדצמבר 2020 על כ- 10,000 סוכני ביטוח .
יחידים (שאינם עובדים בגוף מוסדי ושלגביהם יש צו בתוקף) ו- 1,796 תאגידים שהם סוכני .
ביטוח, הרשות לא מינתה עובדים שתפקידם לבצע פיקוח, ביקורת ואכיפה באופן ייעודי .
על סוכני הביטוח, וכי היא בוחנת את פעילותם של סוכני הביטוח, בעקיפין, במהלך .
ביקורת פרטנית בגופים המוסדיים.
עוד עלה כי החל משנת 2016 (מועד הקמת רשות שוק .
ההון) לא בוצעו ביקורות בנושא איסור הלבנת הון על סוכני וסוכנויות ביטוח.
המשטר הוחל על מגזר זה משנת 2002.
172 יש כ- 1,500 משווקים פנסיוניים שמועסקים בגופים המוסדיים ועוד כ- 1,500 שאינם מחזיקים ברישיון בענף הפנסיוני, .
והצו אינו חל על כל אלה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל חשיבות הפיקוח על ענף סוכני הביטוח וסוכנויות הביטוח מתחדד לנוכח מספרם המועט .
של הדיווחים הבלתי רגילים (שבעה לשנה בממוצע בשנים 2018 -2020 ) שהעביר מגזר זה .
מומלץ כי רשות שוק ההון תכין תוכנית ביקורת על מגזר סוכני וסוכנויות הביטוח, .
שתתבסס על ניתוח סיכוני הענף תוך הסתייעות ברשל"ה ובידע שיש לה על דיווחי הגופים .
המפוקחים ותממש את הפיקוח והבקרה הנדרשים על ענף זה.
עוד מומלץ כי רשות שוק .
ההון תקיים הסברה שוטפת וישירה לסוכני הביטוח על אודות חובות הדיווח שלהם .
בהתאם לחוק איסור הלבנת הון.
רשות שוק ההון מסרה בתשובתה, כי היא נקטה במועד הביקורת צעדים להגברת המודעות .
לנושא בעזרת פרסום ייעודי בקרב סוכני הביטוח, בשיתוף פעולה עם רשל"ה.
מניעת הלבנת הון - הפיקוח על סוחרים באבנים יקרות .
סוחרי אבנים יקרות (להלן - מגזר האבנים היקרות) מחויבים לפעול בהתאם לצו סוחר באבנים .
יצוין כי ההגדרה "אבנים יקרות" חלה על אבן חן או יהלום המשובצות בתכשיט או שאינן .
משובצות, טבעיות או מעשה ידי אדם (יהלומי מעבדה) (להלן - אבנים יקרות).
במלואו בספטמבר 2016173, והוא חל על העוסקים באבני חן רבות, ולאו דווקא ביהלומים174 .
המפקח על היהלומים הוא שמפקח על המגזר.
בטיוטת תזכיר חוק הפיקוח על ענף היהלומים ואבני חן, התשפ"ב -2021 , המשמש הצעה .
לתשתית לאסדרה הכללית של הענף, צוין כי מאפייניו הייחודיים של היהלום, ובראשם - נדירותו, .
מחירו הגבוה (ובפרט שוויו הכספי הרב יחסית לגודלו הפיזי ) ודרכי הפקתו , הם כר פורה .
להיווצרות בעיות וסיכונים רבים הנוגעים למגוון אינטרסים ציבוריים.
הדברים יפים גם לאבני חן .
עוד צוין בתזכיר כי לפי עמדה המקובלת במדינות העולם אבנים יקרות הן מהמוצרים .
הקרובים ביותר למזומן.
ניתן להמיר אות ן, לטלטל אות ן ממקום למקום בקלות ובמהיר ות .
ולהסליק אותן בכל מקום וללא קושי.
עקב כך הן משמשות גורם משיכה למגוון גורמים עבר ייניים .
היכולים להפיק מכך תועלת .
אבנים יקרות יכולות לשמש לצורך הלבנת הון, ניתן להעביר .
באמצעותן סכומי כסף גדולים החייבים בדיווח "מתחת לרדאר" של הרשויות, והן יכולות לשמש .
"מטבע עובר לסוחר" בין גורמים המבצעים עסקאות בשווי רב, בפרט בארגוני פשע מאורגן.
סמכות האסדרה והפיקוח של משרד הכלכלה והתעשייה בנושא העוסקים במגזר .
האבנים היקרות: מעיון בצו סוחר באבנים יקרות עולה כי הצו מקנה למפקח על היהלומים את .
הסמכות לאסדר, בהיבט הלבנת הון, ארבעה ענפים של סחר באבנים יקרות.
המפקח הוסמך מכוח צו הפיקוח על יהלומים (יבואם ויצואם), התשל"ט-1979 , לאסדר באופן .
שוטף רק אחד מאותם ענפים, ובו כ- 2,300 מפוקחים175 - ענף היהלומים שאינם משובצים .
(סוחרים וצורפים), שאינם מעשה ידי אדם.
מצב דברים זה יתואר בתרשים 7 .
173 הצו פורסםבספטמבר 2014 .
הוראות המעבר הן כמפורט בסעיף18 .
)כגון סוגי האבנים, קורונדום (למשל, רובי וספיר) ובריל (למשל, אמרלד ואקווה מרין .
175 דוח הביקורתשל ה-FATF ', עמ21 .
כיוון שהמפקח על היהלומים לא הוסמך לאסדר באופן שוטף (שלא בתחום .
הלבנת ההון) את יתר הענפים בתחום, אין בידו נתונים מדויקים עליהם.
תרשים7: סמכות האסדרה השוטפת (לרבות סמכות הרישוי) של המפקח על .
היהלומים לעומת סמכות הפיקוח בנושא הלבנת הון בתחום האבנים היקרות .
הועלה כי למפקח על היהלומים אין מידע על מספר העוסקים ועל זהותם בשלושה .
מארבעת הענפים הכפופים לסמכות הפיקוח שלו, לפי חוק איסור הלבנת הון, וכי הוא או .
גורם אחר אינם בעלי סמכות רישוי לגביהם.
להערכת המפקח על היהלומים, מספר סוחרי היהלומים או אבני החן המשובצות, בכלל זה .
תכשיטנים, חנויות או דוכני תכשיטים, מסתכם במאות או באלפים.
כמו כן, למפקח יש מידע .
חלקי על זהות הסוחרים באבני חן לא משובצות, אשר הגיע לידיעתו אגב הפעלת אחריותו .
המפקח על היהלומים מסר לצוות הביקורת כי עקב המשאבים המוגבלים העומדים לרשותו, .
הפיקוח מתמקד בתחום הסוחרים ביהלומים לא משובצים, שכן לפי עמדתו זהו התחום שבגינו .
המפקח מסר כי הוא משתמש בשירותי מיקור חוץ של משרד רואי חשבון, .
המבצע ביקורות במשרדי המפוקחים, וכי גורם אחר במינהל היהלומים אמון על הקשר עם רואי .
החשבון, והוא הממונה על האכיפה.
עוד מסר המפקח על היהלומים כי לפני חיקוק צו סוחר .
באבנים יקרות הובטח למשרד הכלכלה והתעשייה כי יתווסף לתקן שלו משרה של עובד שיבצע .
פיקוח בתחום זה, אך בפועל המשרה לא נוספה לתקן.
נמצא כי שלא בהתאם לצו המגזרי, אשר חל על כלל מגזר העוסקים באבנים היקרות .
וביהלומים, המפקח על היהלומים לא ביצע סקר סיכונים לגבי כלל סוגי העוסקים בתחום .
ואינו מפקח, כאמור על העוסקים ביהלומים משובצים, אבני חן ויהלומי מעבדה.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו כי נכון למועד הביקורת, על סמך הערכ ה שלו בדבר .
הסיכונים הגלומים בענפים השונים, ומאחר שהסחר ביהלומי מכרות (שאינם מעשי ידי אדם ואינם .
משטר איסור הלבנת הון בישראל משובצים) הוא המשמעותי ביותר ובעל הערך הגבוה ביותר (בהפרש ניכר), וכמו כן בהתבסס .
על דוח ה-FATF -" Money Laundering and Terrorist Financing Through Trade in Diamonds" .
מאוקטובר 2013 , שמציין כי עיקר הסיכון להלבנת הוןגלום בענף היהלומים ( יהלומי גלם או .
יהלומים מלוטשים) ולא בענף היהלומים המשובצים (תכשיטים), וכן עקב אילוצי משאבים וכוח .
אדם, הביקורות שהמשרד עושה בתחום מוגבלות לענף יהלומי המכרות.
על היהלומים מבצע הערכות סיכונים חדשות בהתייעצות עם רשל"ה, ואם יעלו המלצות חדשות, .
אופן הדגימה יעודכן בהתאם לכך.
המפקח הוסיף, כי מעבר לפיקוח בפועל בתחום משטר איסור .
הלבנת ההון על סוחרים באבני חן, הביקורת על יהלומי מעבדה ובייחוד תכשיטים משובצים .
תהיה תוספת משמעותית מאוד בכל הקשור להיקף הביקורת שיתבקש לבצע.
יידרש המפקח על היהלומים לבצע זאת, יידרשו תקני כוח אדם ותקציבים נוספים.
מומלץ כי המפקח על היהלומים, במסגרת תפקידו כרגולטור לתחום מניעת הלבנת ההון, .
ביחס לכלל הענפים במגזר האבנים היקרות, יפעל לבצע ניתוח סיכונים לבחינת היקף .
הפעילות והסיכון הספציפי בכל ענף במגזר, ובהתאם לכך ימקד את הרגולציה בגישה .
כן מוצע כי משרד המשפטים יבחן את השפעות תת-הפיקוח במגזר, וכי .
תתקיים בחינה בין -משרדית של משרד הכלכלה והתעשייה, אגף התקציבים במשרד .
האוצר ונציבות שירות המדינה כי הועמדו לרשות המפקח התקנים והתקציבים הנדרשים .
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו, כי במהלך התקציב ההמשכי (עד לאישור תקציב .
המדינה בסוף שנת 2021 ) לא היה ניתן להגדיל את היקף כוח האדם.
בעת אישור התקציב הוקצה .
אפקטיביות הפיקוח על סוחרים ביהלומים לא משובצים: על פי בדיקה שביצע ארגון ה- .
FATF בשנת2013176 ,בנוגע למגזר האבנים היקרות והמתכות היקרותמגזר הסוחרים באבנים .
יקרות מגלם סיכוני הלבנת הון, ובין היתר סיכונים של הלבנת הון של לקוח הקצה, במסגרת .
תשלום על ידי צד ג' ובהקשר של שימוש בצד ג'.
בבדיקה זו עלה כי סיכון השימוש המזומן הלך .
ופחת נכון לשנת 2013 .
, אך הוא עדיין קיים באזורים מסוימים בעולם, וצוינו דפוסי הלבנת הון .
הבדיקה מצאה כי בחנויות תכשיטים וחנויות משכון מתבצעת פעילות נרחבת שבגינה עלולים .
להתעורר סיכוני הלבנת הון למשל, גנבת יהלומים והחזר תם לשוק היהלומים באמצעות חנויות .
176 המסמך האמור הוא עדכון למסמך ההנחיות משנת2008.
FATF, RBA GUIDANCE FOR DEALERS IN PRECIOUS METAL AND STONES, 21 (june 2008) .
תרשים8: תנאים לתחולת הצו על עסקאות בענף האבנים היקרות .
על פי מידע שנאסף בביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* קיימים 2 חריגים שבהם הצו יחול: (א) עסקת מזומן של 5,000 ש"ח עם לקוח ממדינה המנויה בתוספת .
הראשונה לצו 177 (ב) מקרים שבהם הרף גבוה יותר- עסקה של 75,000 ש"ח עבור קמעונאי178.
177 המדובר במדינה המנויה ברשימה שרשל"ה מפיצה מפעם לפעם , כעדכון מה -FATF ( .
במועד הביקורת11 יולי2021 ) .
פרסמה רשל"ה עדכון, ולפיו ברשימהנכללות בין היתר המדינות האלה: אירן, סנגל, זימבבואה, בוטסואנה וג'מייקה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל יצוין כי לפי סעיף 2 לחוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח-2018 (להלן- חוק המזומן), חל .
על אדם או על בעל עסק איסור לשלם או לקבל סכום של יותר מ- 11,000 ש"ח או 50,000 ש"ח .
במזומן (תלוי אם מדובר בעסקה במסגרת מהלך עסקים של אחד הצדדים או לא).
בהתאם לתנאי הסעיף ולנוכח ההגדרות של עסקה בצו, יש סיכוי קלוש לתחולת הצו, וכי הסיכוי .
לדיווח בלתי ר גיל קלוש גם הוא.
אכן רשל"ה מסרה לצוות הביקורת כי בשנים 2017 - 2019 היא .
לא קיבלה כלל דיווחים ממגזר אבני החן, ואילו בשנת 2020 נמסר לה דיווח אחד בלבד.
21 אושר בוועדת חוקה חוק ומשפט צו שקבע שר האוצר, ולפיו החל מאוגוסט2022 , .
ככלל, הסכום המרבי של מזומן שמותר לשימוש במסגרת עסקאות, יהיה 6,000 ש"ח או 15,000 .
ש"ח, בהתאמה, לפי העניין .
בינואר 2021 מסר משרד הכלכלה והתעשייה לצוות הביקורת טיוטה של צו שירחיב את תחולת .
צו סוחר באבנים יקרות, באופן שהוא יוחל גם בעסקאות שמבוצעות באמצעים אחרים, כגון צ'ק, .
כרטיס אשראי והעברה בנקאית .
המשרד מסר לצוות ה ביקורת באוגוסט 2021 כי הצו עדיין בגדר .
רשל"ה מסרה בתשובתה כי הצו החל כיום נוסח לנוכח המלצת ה-FATF ולפיה החובות במגזר .
זה יחולו רק על פעולה במזומן בסכום של יותר מ- 10,000 אירו.
נמצא כי על אף סיכוני הלבנת ההון הנשקפים במגזר היהלומים ואבני החן, תחולת צו .
סוחר באבנים יקרות מוגבלת לעסקאות ביהלומים ובאבני חן במזומן בסכום של יותר מ- .
הואיל ועל פי חוק צמצום השימוש במזומן אסור לבצע עסקאות .
במזומן בסך של יותר מ- 50,000 ש"ח, הצו כלל לא חל על רוב העסקאות ביהלומים ובאבני .
כתוצאה מכך לא מתקבלים דיווחים שוטפים העלולים ללמד על דפוסי הלבנת הון .
בענף והמפקח אינו מבצע לגבי עסקאות אלו במגזר האבנים היקרות פעולות של מניעת .
הלבנת הון, כגון פעולות ביקורת ואכיפה.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה, כי היא מסכימה עם הערת משרד מבקר המדינה בעניין זה.
מומלץ כי משרד הכלכלה והתעשייה, המפקח על היהלומים, ומשרד המשפטים ישלימו .
קידום צו - ותיקוני חקיקה משלימים אם יידרשו - שיותאם לסיכונים הבין -לאומיים .
והמקומיים הנוגעים לסחר באבנים יקרות, תוך שיתוף הציבור ובייחוד הגופים הנמנים עם .
המגזרים שיושפעו מסוגיה זו.
מוצע כי צוות-העל יבחן את ההשפעות של היעדר האכיפה .
כיום על סיכוני הלבנת ההון במגזר זה, בהתאם לתחומי אחריותו לפי החלטת הממשלה .
משרד הכלכלה והתעשייה מסר בתשובתו, כי הוא מקדם טיוטת תיקון של הצו ומק ווה כי היא .
תאושר בקרוב, באופ ן שתחול על עסקאות בסכומים קטנים יותר מהקיים.
תתקיים התייעצות עם הציבור, ובייחוד עם הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מסוגיה זו.
הממונה על נותני שירות עסקי .
מגזר נותני שירות עסקי (להלן - נש"ע), הכולל עורכי דין ורואי חשבון, נתון לפיקוח של הממונָה .
על נותני שירות עסקי שבמשרד המשפטים (להלן - הממונה או היחידה), מכוח חוק איסור .
הלבנת הון וצו הנש"עים.
היחידה כפופה ללשכה המשפטית של משרד המשפטים והתקנים .
שלה מונים שתי משרות: משרה של ממונה ומשרה של מפקח.
מגזר זה הוא חריג יחסית לכלל .
המגזרים בכך שהוא אינו מוסר לרשל"ה דיווחים רגילים ובלתי רגילים, וזאת שלא בהתאם .
כמו כן, מגזר נש"ע נבדל מכלל המגזרים בכך שהוא היחיד הנדרש לפעול .
לפי הוראה מחייבת בכללי המשמעת של עורכי הדין ורואי החשבון, ולפיה אם זיהה 179 נש"ע כי .
השירות העסקי המבוקש הוא עסקה "בסיכון גבוה" להלבנת הון, עליו להימנע מביצועה.
רואה חשבון או עורך דין הפר את ההוראה, הממונה עשוי להמליץ להעמידו לדין משמעתי .
בלשכה המקצועית הרלוונטית.
ככלל, מודל הביקורת הוא דו-שלבי, מכוח תקנות ייחודיות והסכם עם הלשכות המקצועיות, .
כמפורט להלן: תחילה תבוצע ביקורת מרחוק באמצעות דרישה מנש"עים למסור מידע .
ומסמכים, לרבות חומר מחשב ופלט, הנוגעים לפעולותיהם לעניין מילוי חובותי הם לפי חוק .
איסור הלבנת הון (להלן - דר ישת מסמכים בביקורת מרחוק).
לאחר מכן תבוצע ביקורת במשרדי .
הנש"ע (להלן - ביקורת שטח), וזו תתאפשר בהתקיים אחד משני התנאים האלה: אם הנש"ע לא .
נענה לדרישה למסור מסמכים בהליך הביקורת מרחוק או אם מהתעורר אצל ה ממונה חשש .
שהוא הפר את חוק איסור הלבנת הון או את צו הנש"עים.
יצוין, כי במקרה שבו התעורר אצל .
הממונה חשש שנש"ע הפר את חוק איסור הלבנת הון או את צו הנש"עים, תיתכן ביקורת שטח .
במשרדי הנש"ע ללא ביקורת מרחוק.
בפברואר 2016 החלה היחידה לבצע ביקורת מרחוק בענף הנש"עים, ובספטמבר2017 החלה .
היא מבצעת ביקורות שטח באמצעות שתי מפקחות במיקור חוץ .
זיהוי עורכי דין ורואי חשבון שבתחולת צו הנש"עים: לפי החוק, כדי שהצו יוחל על עורכי .
דין או רואי חשבון וכדי שהם יהיו נתונים ל פיקוח של הרגולטור, עליהם לבצע אחת מהפעולות .
האמורות להלן, והמפקח על הנש"עים מוסמך לעשות ביקורת רק על פעולה זו: קנייה, מכירה .
או חכירה לדורות של נדל"ן; קנייה או מכירה של עסק; ניהול נכסי הלקוח, ובכלל זה ניהול .
כספים, ניירות ערך ונכסי דלא ניידי, וכן ניהול חשבונות של לקוח בתאגיד בנקאי או בגוף פיננסי .
מוגדר אחר ; קבלה, החזקה או העברה של כספים לצורך הקמה או ניהול של תאגיד; הקמה או .
ניהול של תאגיד, עסק או נאמנות לאחר.
פעולות אחרות שיבצעו עורכי דין או רואי חשבון אינן .
נתונות לפיקוח, ביקורת ואכיפה מצד הממונה.
מנגנון התחולה מחייב לאתר באופן יזום עורכי דין .
ורואי חשבון המבצעים פעולות כאמור.
179 סעיף44 ב לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), התשמ"ו -1986 ; איסור דומה קבוע בתקנה1(א15 ) לתקנות .
רואי חשבון (התנהגות שאינה הולמת את כבוד המקצוע), התשכ"ה-1965.
משטר איסור הלבנת הון בישראל בביקורת עלה כי מספר המפוקחים הפוטנציאליים הוא כ- 85,000 עורכי דין ורואי חשבון180 .
לזהות כי הצו חל על נש"ע ספציפי, הממונה זקוקה למידע קונקרטי על פעולות ספציפיות .
לוח 9: המידע הנמצא בידי הממונה בנוגע לתחומי פעילות הנש"עיםוהמידע .
תחום פעילות נש"ע האם .
קיים מידע קיים מידע חסר .
קנייה, מכירה או חכירה לדורות של .
נכסי דלא ניידי חלקי מידע ממרשם .
ישראל, ומידע ממיסוי .
מקרקעין ברשות המיסים, .
וכן מידע ממדור מקרקעין .
קנייה או מכירה של עסק אין .
ניהול נכסי הלקוח, ובכלל זה ניהול .
כספים, ניירות ערך ונכסי דלא ניידי, וכן .
ניהול חשבונות של לקוח בתאגיד בנקאי .
או באחד הגופים המנויים ב סעיפים 1 עד .
4 ו-6 לתוספת השלישית לחוק איסור .
קבלה, החזקה או העברה של כספים .
לצורך הקמה או ניהול של תאגיד אין .
הקמה או ניהול של תאגיד, עסק או .
נאמנות לאחר חלקי מידע מרשם .
שוטפות בתאגיד, בעסק .
על פי החוק ונתונים מהממונה על הנש "עים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
180 25,000 רואי חשבון פעילים ו- 60,000 עורכי דין פעילים.
לא כולם מבצעים את הפעולות המתוארות בצו, ולכן לא כל .
עורכי הדין ורואי החשבון מצויים תחת תחולתו .
הממונה מסרה לביקורת כי ביקשה מידע בנוגע לפעולות בנדל"ן מרשות מקרקעי ישראל ומאגף .
מיסוי מקרקעין ברשות המיסים, אך לא נענתה.
הממונה גם בוחנת את האפשרות לקבל מידע .
רלוונטי ממדור מקרקעין במתאם פעולות הממשלה בשטחים 181.
עוד עלה בביקורת כי הממונה עשויה לאסוף מידע פומבי מהמרשתת, וכן לקבל אינדיקציות .
מסוימות מהמשטרה או מידע מודיעיני מרשל"ה שיועבר אליה באמצעות המשטרה, במסגרת .
שיתוף פ עולה עם חקירת משטרה מתנהלת.
כמו כן עלה כי מאז ייסוד היחידה בשנת 2016 .
העבירה לה המשטרה שלוש פעמים מידע מודיעיני שמקורו ברשל"ה, וכן העבירה לה שבע .
אינדיקציות שרשל"ה אינה מקורן.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה, כי קיים נוהל לשיתוף פעולה בינה לממונה על נותני שירות .
עסקי ולהעברת מידע ביניהם, המוחל כאשר מתעורר חשד ולפיו נותן שירות עסקי מעורב .
בפלילים, אך המשטרה מצאה כי אין מקום לנהל הליך פלילי נגדו בגין שירותיו.
מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסר בתשובתו מינואר 2022 , כי עדיין לא בוצעו פניות .
למשרדי רישום המקרקעין באזור בבקשה לקבלת מידע מתוך מרשמי מקרקעין לצרכים אלו, .
וכי אם תוגש בקשה שכזאת, היא תיבחן לגופה, בהתאם לנסיבותיה, בין היתר בשים לב לשאלה .
אם המידע דרוש לרשות לצורך מילוי תפקידה בזיקה לאזור יהודה ושומרון, ובשים לב לחסיון .
העיון במרשמי המקרקעין באזור .
עוד מסר בתשובתו, כי לצורך בחינת בקשות כאמור, ומטעמים .
מעשיים, על הרשויות לבקש מידע קונקרטי בנוגע לעסקת מקרקעין ספציפית במקרקעין .
הנמצאים באזור - שכן ברישומי המקרקעין מצוינות חלקות מקרקעין, ולא מצוינת זהותם של .
נמצא, כי לממונה האחראית לפ י קוח על נש"עים אין את ה מידע הנדרש לה כדי לזהות על .
אלו עורכי דין ורואי חשבון חל הצו.
זאת מכיוון שהן בתחום הנדל"ן והן לגבי הקמת תאגיד .
יש בידיה מידע חלקי בלבד, ואילו לגבי פעילויות של קנייה או מכירה של עסק, ניהול .
נכסי לקוח וקבלה, החזקה או העברה של כספים לצורך הקמה או ניהול של תאגיד - אין .
הדבר נובע מכך שאין בידיה רישום מלא וגם משום שחלק מהמידע נמצא .
אצל רשויות שאינן משתפות אותה במידע זה.
בהיעדר מידע כאמור, נפגעת יכולתה לבצע .
ביקורת מבוססת סיכון באופן אפקטיבי על המגזר שהיא ממונה עליו.
מוצע כי צוות-העל בהתאם לתחומי אחריותו ל פי החלטת הממשלה שמכוחה הוא פועל, .
יבחן את ההשלכות בתחום סיכוני הלבנת הון במגזר הנש"עים כתוצאה מהיעדר מידע .
רלוונטי בידי הרגולטור והשפעת הדבר על אפקטיביות הפיקוח במגזר זה, וימליץ בהתאם .
על הסדרת העברת המידע הנדרש לממונה על נותני שירות עסקי לצורך טיוב פעילותה.
הממונה על נותני שירות עסקי מסרה בתשובתה בינואר 2022 למשרד מבקר המדינה, כי .
אפקטיביות פעילות הביקורת אשר מבוצעת אצל נותני שירות עסקי תלויה רבות בשיתוף הפעולה .
בינה ובינם ובקבלת המידע מרשויות אחרות , והציעה כי הנושא יבחן על ידי צוות- העל ובכלל זה .
181 למשל, בפנייתה של הממונה לרמ"י ב- 19.
בבקשה לקבלת מידעיצוין כי מדור מקרקעין באיו"ש אינו רושם את .
שם המייצג או את מספר הרישיון בכל עסקה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל תיבחן מתן המלצה של צוות -העל על העברת המידע הנדרש לה, אף באמצעות ייזום שינויי .
חקיקה, אם אלה יידרשו.
ביקורות הממונה על נש"עים: הממונה מסרה לצוות הביקורת את הנתונים שלהלן לשנים .
2016 - 2020 ,, הנוגעים למספר דרישותיה לקבלת מסמכים מנש"עים, למספר הדרישות שנענו .
למספר הביקורות שבוצעו ולמספר העיצומים שהטילה וכן את מספר ההמלצות להעמדה לדין .
משמעתי, כמפורט בלוח 10182.
לוח10: נתונים על הביקורות והליכי הפיקוח שבוצעו במגזר הנש"עים .
מספר התיקים שנפתחו בביקורת מרחוק 5,508 .
מספר התיקים שהתקבל בהם מכתב תשובה 3,723 .
מספר התיקים שנסגרו 954 .
מספר הנש"עים שנבדקו בביקורת שטח* 25 .
מספר ועדות עיצומיםשכונסו לדון בעניינו של נש"ע 8 .
מספר הנש"עים שהוטלו עליהם עיצומים 7 .
)סך העיצומים (בש"ח 77,000 **ש"ח .
הדרכות למפוקחים 16*** .
המלצותלהעמדה לדין משמעתי 1**** .
* מדובר ב -23 ביקורות שטח, שבמסגרתן בוצעהביקורת על 24 .
עורכי דין ורואה חשבון אחד .
**** ההמלצה הועברה בתחילת שנת2021 .
182 הממונה מסרה ל צוות ה ביקורת, כי אין בידה ה מספר המדויק של תיקים פתוחים שבהם המסמכים טרם נבחנו, מכיוון שחלק .
מהתיקים כבר נבחנו וממתינים להחלטה.
לדבריה , על מנת להבחין בין תיקים שטרם נבחנו לתיקים שנבחנו ולא התקבלה .
החלטה בעניינם (להבדיל מתיקים שטרם הוגשו בהם מסמכים), נדרש לבחון כ - 6,000 תיקים, והדבר אינו מעשי.
נמצא כי נכון ליוני2021 קיבלה הממונה מנש"עים מסמכים שדרשה במסגרת טיפולה בכ- .
68% מהתיקים שפתחה, וכי טרם נענו לדרישותיה לקבל מנש"עים מסמכים הנוגעים ל- .
1,785 תיקים שבטיפולה.
במקרים אלו מוקנית לממונה הסמכות לקיים ביקורת שטח אצל .
כמו כן, נמצא כי מאז הקמת היחידה והוועדה לעיצום כספי בשנת 2016 בוצעו .
רק כ-23 ביקורות שטח, אצל25 נש"עים- שהם 1.
4% מהתיקים שטרם התקבלה בהם .
45% מהתיקים שנפתחו בביקורת מרחוק.
הממונה מסרה בהקשר זה כי עד ספטמבר 2017 לא ניתן היה לבצע ביקורות שטח בשל בעיה .
כמו כן מסרה כי חלק מהתיקים נסגרים גם ללא קבלת מסמכים, בעיקר כשמתברר .
שעורך הדין או רואה החשבון לא נתן שירות עסקי במועד הפנייה אליו.
עוד מסרה כי לא בוצע .
סקר סיכונים על ידי היחידה לצורך ניהול הביקורות, אך החלה עבודה ראשונית בעניין זה.
עוד מסרה הממונה לצוות הביקורת מידע על הביקורות שתכננה לבצע מרחוק ובשטח במגזר .
הנש"עים לעומת הביקורות שביצעה בפועל בשנים 2019 - 2020 , כמפורט להלן בלוח11: .
לוח11: שיעור הביקורות שתוכנן כי יבוצעו מרחוק ובשטח במגזר הנש"עים .
לעומת הביקורות שבוצעו בפועל בשנים 2019 ו- 2020 .
מרחוק ביצוע ביקורות .
מרחוק תכנון ביקורות .
2020 800 869 ( 108% ) 12 4 * (33% ) .
* הביקורות בשטח הופסקו בשל התפשטות נגיף הקורונה.
נמצא כי בשנת 2019 מספר ביקורות השטח היה מועט יחסית למספר המפוקחים .
הפוטנציאליים (כ- 85,000 ( ), ובפועל בוצעו תשע25% .
) מהביקורות המתוכננות בשטח .
בשנת 2020 בוצעו בפועל ארבע ביקורות- וזאת, מטבע הדברים, בהשפעת התפרצותה .
עוד נמצא כי הממונה על הנש"עים לא ביצעה סקר סיכונים לניטור .
ולמיקוד של הביקורות בגישה מבוססת סיכון, בין היתר מאחר שחסר למפקחת מידע רב .
על המבוקרים הפוטנציאליים.
הממונה על הנש"עים מסרה בתשובתה, כי במסגרת תוכנית העבודה לשנת 2022 יתקיים תהליך .
של חשיבה אסטרטגית מחודשת, ותגובש תוכנית אסטרטגית העוסקת בפעילותה של היחידה.
במסגרת הדברים תיבחן גם האפשרות לביצוע סקר סיכונים שיאפשר ליחידה לפעול במתכונת .
עוד מסרה, כי כוח האדם ביחידה אכן מצומצם ונדרשת הגדלתו וכי היא נערכת .
להוצאת ביצוע מרבית הביקורות למיקור חוץ וביצוען באמצעות עורכי דין מתאימים לשמש .
משטר איסור הלבנת הון בישראל נציבות שירות המדינה מסרה בתשובתה כי היא אינה הגוף שמקצה את התקנים בפועל אלא .
מאשרת את הצורך בתקנים, את נחיצותם, את התקינה ואת המבנה הארגוני של ה יחידות .
הקצאת תקציבים היא באחריותו ובסמכותו של אגף התקציבים.
ביחידה של משרד המשפטים - משרד מרכזי ומוביל ובעל משאבים.
לשיטתה, הקצאת משאבים .
ליחידות פנימיות צריכה להתבצע במסגרת סדרי העדיפויות של משרד המשפטים להקצאת .
מומלץ כי הממונה על הנש"עים תפעל להגברת האפקטיביות של פעולותיה על .
המפוקחים על ידה, לרבות ביצוע סקר סיכונים למיקוד הביקורת בסיכונים המהותיים .
כמו כן מוצע למנכ"ל משרד המשפטים לבחון את המשאבים המוקצים לפיקוח .
על נש"עים ואת התפוקות הנדרשות מהם.
עוד מוצע כי גם צוות- העל יבחן את הסיכונים .
הדורשים מענה נוכח מגבלות הפיקוח במגזר זה, בהתאם לתחומי אחריותו לפי החלטה .
הממשלה שמכוחה הוא פועל.
אסדרת דיווח וולונטרי על ידי נש"עים: כאמור, לא מוטלת על נש"עים מכוח החוק או מכוח .
צו הנש"עים חובת דיווח לרשל"ה אך לפי אחד מכללי האתיקה עליהם להימנע מביצוע עסקה .
אם להערכתם רמת הסיכון להלבנת הון ומימון טרור גבוהה183.