HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הטיפול בנפגעי אלכוהול וסמים צעירים בגילים 18-25 הופקד בידי שתי יחידות באגף הרווחה שבעירייה: המרכז לטיפול בנפגעי אלכוהול והימורים והתחנה לטיפול בנפגעי סמים.
בשנת 2006 טופלו במרכז210 צעירים הצורכים משקאות אלכוהוליים, ובתחנה טופלו 317 צעירים המשתמשים בסמים.
רק חמישה ממטופלי המרכז ושניים ממטופלי התחנה היו יוצאי אתיופיה.
עוד נמצא כי במרכז לטיפול בנפגעי אלכוהול והימורים ובתחנה לטיפול בנפגעי סמים לא אותרו באופן יזום צורכי סמים ומשקאות אלכוהוליים, והמטפלים שעבדו במסגרת חסרו כלים כגון הכרת השפה והתרבות כדי לתת טיפול מיטבי ליוצאי אתיופיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי נוכח הפער הגדול בין ההערכה בדבר אוכלוסייה גדולה של בני הנוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים או משקאות אלכוהוליים לבין מספר המטופלים מקרב אוכלוסייה זו, ונוכח חוסר ההכשרה של המטפלים יש לנקוט פעולות שיחזקו את יכולתה של העירייה לאתר את צורכי האלכוהול והסמים כדי להביאם למסלול טיפולי.
במקביל יש להבטיח כי המרכז ייערך לתת מענה למטופלים יוצאי אתיופיה מבחינת כוח האדם הפועל בו.
תכנית למניעת צריכה של סמים ומשקאות אלכוהוליים משרד הרווחה, הרשות למלחמה בסמים וגורמים נוספים הכינו תכנית התערבות רגישת תרבות למניעת צריכה של משקאות אלכוהוליים וסמים בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה ולהוריהם53 (להלן- התכנית).
התכנית נועדה לבני נוער יוצאי אתיופיה המתגוררים בבית הוריהם במטרה לחנך להימנעות מצריכת אלכוהול וסמים, לאתר, לאבחן ולשלוח לטיפול בני נוער שכבר פיתחו תלות באלכוהול ובסמים ולהפנותם לטיפול מתאים.
התכנית כוללת מפגשים קבוצתיים של בני הנוער ושל הוריהם לחוד וכן מפגשים משותפים.
בעיריות אשדוד ונתניה החלו ליישם את התכנית בראשית שנת 2007 , ובמוע ד עריכת הביקורת השתתפו בתכנית 12 בני נוער באשדוד וכ-30 .
בני נוער בנתניה משרד מבקר המדינה מעיר לעיריות אשדוד ונתניה כי הפעולות שהן מקיימות בתחום המניעה בקרב בני נוער וצעירים מבין העולים מאתיופיה מצומצמות.
טיפול לבני נוער שצורכים סמים או משקאות אלכוהוליים ני תן במקרים ספורים בלבד.
העיריות אף לא פעלו להקמת מערכים עירוניים לצורך מתן שירותים אלה.
נוכח המידע המחקרי המלמד על מספר גדול של בני נוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים על שתי העיריות להיערך לפעילות רחבת היקף בקרב בני נוער וצעירים יוצאי אתיופיה.
טיפול עיריית נתניה בתלמידים יוצאי אתיופיה שהופנו לבתי ספר פנימייתיים .
משפחות יוצאות אתיופיה רבות מתקשות להתמודד עם גידול הילדים בשל השבר התרבותי- חברתי שנוצר עם עלייתן ארצה.
חלקן משפחות חד-הוריות המצויות גם במצב סוציו -אקונומי המגביל את יכולתן להעניק לילדיהן את מלוא העזרה בלימודים ובחינוך.
כתוצאה מכך הושמו תלמידים רבים מקרב העולים מאתיופיה בפנימיות.
בשנת הלימודים התשס"ז למדו בבתי ספר פנימייתיים ברחבי הארץ כ-300 ילדים ובני נוער יוצאי אתיופיה תושבי נתניה.
49 מהם נשלחו לפנימיות בהתאם לקביעת משרד הרווחה בעקבות המלצות ועדות החלטה שדנו בעניינם 54 .
כדי להקל על המשפחות לשמור על קשר עם ילדיהן שנשלחו לפנימיות, על פי המלצות ועדת ההחלטה, עובדת בעירייה זה כחמש שנים מגשרת55 .
יוצאת אתיופיה כגורם מקשר בין ההורים, הילדים והפנימיות 264 התלמידים הנוספים למדו בפנימיות של המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער של משרד החינוך56 , והופנו לשם על ידי גורמי חינוך ורווחה מנתניה או על ידי מרכזי הקליטה שבהם שהו לפני בואם לעיר.
54 צוות רב -מקצועי המאבחן ילדים במצוקה ומקבל החלטות בעניין תכניות הטיפול בהם.
כינון הוועדה נקבע בתקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), התשכ"ו - 1965 .
הוועדה הוסמכה לקבוע אילו בני נוער ישולבו בפנימיות.
בתע"ס כונתה הוועדה "ועדת החלטה".
)המגשרת מקבלת את משכורתה מפרויקט של המגזר השלישי (הג'וינט 56 המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער שבמשרד החינוך מפקח על פנימיות מזרמי חינוך שונים המיועדות, בין היתר, לאוכלוסיות נזקקות של ילדים ובני נוער.
החינוך במסגרת פנימייה חינוכית הוא מהדרכים להשגת יעדים חינוכיים ולמתן פתרונות לבעיות לימודיות וסוציו -אקונומיות של התלמיד ושל בני משפחתו.
רוב המשפחות שעלו מאתיופיה מתקשות לעקוב אחר מצב הלימודים של ילדיהן ואחר הטיפול בהם בבתי הספר.
קשיים אלה של המשפחות מו עצמים במקרים שבהם התלמידים מושמים בפנימיות.
נמצא כי המגשרת מטפלת רק ב -49 התלמידים שהושמו בפנימיות בעקבות המלצות ועדת ההחלטה, ואין בעירייה גורם דומה לצורך קיום קשר עם תלמידים שהושמו בפנימיות ביזמת גורמים אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי יש מקום להעסיק עובד שיסייע לקיים קשר בין ההורים לילדיהם בכל הפנימיות שבהן הושמו הילדים.
 ממצאי משרד מבקר המדינה מצביעים על קיומם של כשלים בהיערכות רשויות המדינה, ובכלל זה משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בטיפול באוכלוסיית יוצאי אתיופיה בתחום הרווחה.
הממצאים המדאיגים בנוגע למצוקה שבה מצויים חלקים רחבים מאוכלוסייה זו היו ידועים זה שנים, אך הרשויות השלטוניות לא הפנימו את צרכיהם הטיפוליים הייחודיים של יוצאי אתיופיה הנובעים מהרקע התרבותי שלהם; כמו כן לא נעשתה התארגנות מערכתית כוללת לטיפול באוכלוסייה זו, וכפועל יוצא מכך לא נעשה די בתחום הרווחה למען סיוע בקליטתם הראויה והטובה של יוצאי אתיופיה בישראל.
במשך שנים נקט משרד הרווחה גישה שלפיה יש לתת טיפול סוציאלי אחיד לכל אוכלוסיות הנזקקים ללא מתן מענה טיפולי מיוחד נוכח שוני תרבותי.
סוגיות יסודיות כגון התאמת השירותים הקיימים לצו רכי אוכלוסיית העולים מאתיופיה, קשיי תקשורת בין העובדים בשירותי הרווחה למטופלים ורמת ההיכרות של המטפלים עם המאפיינים התרבותיים והחברתיים של בני העדה, יוצרים את הצורך ביצירת כלים מתאימים לטיפול בנזקקים מקרב יוצאי אתיופיה.
למצוקת כוח האדם במחלקות הרווחה ברבות מהרשויות המקומיות בארץ יש בבירור השלכות על המענה הניתן לאוכלוסיות הנזקקים מקרב העולים מאתיופיה.
נתונים שונים בדבר היחס בין מספר העובדים בעיריות שנבדקו לבין מספר המטופלים (בעיקר בתחומי הטיפול במשפחה ובזקנים) מעוררים ספק בדבר יכולתם של גורמי הרווחה להיענות כנדרש לצרכים של הנזקקים מקרב אוכלוסיה זו.
על משרד הרווחה לפעול לקיום תכניות הכשרה ייעודיות לעובדי רשויות מקומיות העובדים עם נזקקים מקרב העולים מאתיופיה.
ראוי כי ההשתתפות בהכשרות אלו תהיה תנאי לעבודה עם הנזקקים מקרב הקהילה.
המעקב אחר הטיפול בזקני ם הזכאים לגמלת סיעוד בכלל ובזקנים יוצאי אתיופיה בפרט חשוב להבטחת הטיפול הנאות בהם.
על העיריות לקיים מעקב שיטתי אחר הטיפול בזקנים הסיעודיים יוצאי אתיופיה, ולהפעיל עבורם מסגרות טיפול ייחודיות ("מרכזי יום").
המספר הגדול של בני נוער וצעירים יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים מחייב היערכות מיוחדת של הרשות למלחמה בסמים בתחומי המניעה והטיפול.
על עיריות אשדוד ונתניה להפעיל מערך מניעה רחב היקף, להיער ך לאלתר לאיתור בני נוער וצעירים אלה שבתחומן ולטפל בהם.
חובתה הראשונית של המדינה לפעול לתיקון מיידי של הל יקויים שנמצאו בדוח זה, תוך שיתוף פעולה וחלוקת מידע בין הגורמים השונים, ניצול מיטבי של המשאבים המוגבלים שהוקצו לנושא, ותיאום בין משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וגופי המגזר השלישי.
שירותי הרווחה המקומיים והממלכתיים הנדרשים לתת סיוע סוציאלי לנזקקים מקרב העולים מאתיופיה חסרים, במקרים רבים, כלים למתן סיוע זה, ומתמודדים עם קשיים בשילוב העולים בחברה הישראלית.
הנחישות להצליח והאומץ שמגלים העולים מאתיופיה, לאחר שעברו דרך חתחתים כדי להגיע לישראל, והתמודדותם עם מכשולים שנוצרו בדרך קליטתם ראויים לכל שבח.
מציאות זו הנוגעת לגורמים המטפלים ולאוכלוסיית העולים ראוי כי תעמוד לנגד הגורמים הממלכתיים בבואם לקבל את החלטותיהם בנושא זה.
גז פחממני מעובה (להלן - גפ"מ או גז) הוא תערובת של גזים פחממניים ומיוצר בהליך זיקוק הנפט הגולמי.
לפי הערכות של גורמים ממשלתיים, כ -60% מהגפ"מ משמשים במשק הישראלי לתעשייה, והשאר - לצרכים ביתיים ומסחריים.
רוב משקי הבית בישראל (כשני מיליון בתי אב) צורכים גפ"מ לבישול, ובאזורים מסוימים הגפ"מ משמש גם לחימום.
בסוף שנת 1988 הונהגה רפורמה במשק הדלק, ובכלל זה במשק הגז, ומטרתה הייתה לפתוח את השוק לתחרות 2 .
הרפורמה במשק הגז עוגנה בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשמ"ט- 1989 , בפרק ד' העוסק במשק הגז.
במסגרת הרפורמה הוסר הפיקוח על מחיר הגז לצרכנים.
בתעשייה ובחקלאות התפתחה תחרות מחירים בין החברות לשיווק גז ובעקבות כך הם הוזלו, אולם במגזר הביתי העלו חברות הגז את המחירים, ועקב כך הוחזר .
2 ראודוח שנתי 50 ב של מבקר המדינה ( 2000 ') בנושא הרפורמה בענף הגז, עמ 568-579 .
ביוני 1990 הפיקוח על מחירי הגז לצרכן הביתי.
במאי 1995 בוטל שוב הפיקוח על מחירי הגז לצרכן הביתי.
בעקבות הרפורמה ופתיחת משק הגפ"מ לתחרות החלו לפעול חברות גז נוספות.
על פי נתוני משרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות או המשרד) מינואר 2007 , ל-33 חברות במשק יש רישיון ספק גז (להלן- רישיון ספק גז) לפי חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט- 1989 (להלן- חוק בטיחות ורישוי הגז).
הרישיונות ניתנים לפעילות באחד או בכמה מתחומים אלה: ייצור, הובלה, מילוי, אחסון, הולכה ושיווק של גפ"מ.
ל-24 מחברות הגז (להלן - חברות הגז או ספקי הגז) יש רישיון בין היתר לשווק גפ"מ.
הגפ"מ מיוצר בארץ בשני בתי זיקוק: באזור חיפה (להלן - בז"ח) ובאשדוד (להלן - בז"א).
עד שנת 2006 היו שניהם בבעלות חברת בתי זיקוק לנפט בע"מ (להלן - בז"ן).
באותה שנה פוצלה פעילות בז"ן, ובז"א נמכר לפז חברת הנפט בע"מ, שבבעלותה, בין היתר, חברה גדולה לשיווק גפ"מ.
בשנת 2007 נמכרה בז"ן לגורמים פרטיים.
חברות ה גז רוכשות את הגפ"מ משני בתי הזיקוק.
החברות מספקות גפ"מ לשוק הישראלי ולשוק הפלסטיני.
אין די בכמות הגפ"מ המיוצרת בארץ כדי לספק את דרישות שני השווקים האלה, ולפיכך ארבע חברות גז (להלן - חברות הגז הגדולות) מייבאות כמויות נוספות.
החברות משווקות את הגז לצרכנים ישירות או באמצעות סוכנים ומפיצים.
בצו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחיר מרבי לגפ"מ בשער בז"ן), התש"ס - 2000 (להלן- צו הפיקוח), שהוצא על פי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק הפיקוח), נקבע אופן חישוב המחיר המרבי שבו רשאי בית זיקוק למכור גפ"מ (להלן - מחיר הגפ"מ בשער בז"ן), וכן נקבע כי מנהל מינהל הדלק והגז שבמשרד (להלן - מינהל הדלק) יפרסם מפעם לפעם את מחירו המרבי המעודכן של הגפ"מ (להלן - המחיר הקובע).
לפי החישוב האמור, מחיר הגפ"מ בשער בז"ן שפורסם היה נמוך ממחיר הגפ"מ המיובא.
לפי נתוני המשרד מספטמבר 2007 , בחודשים ינואר-אוגוסט 2007 היה מחירו של טון גפ"מ מיובא גבוה בכ-100 דולר (כ-18% ) ממחירו של גפ"מ שיוצר בארץ.
בשנת 2006 , לקראת הפיצול וההפרטה של בז"ן, התקבל תיקון לצו הפיקוח.
בתיקון נקבע, בין היתר, כי על בית זיקוק לדווח בכל חודש למשרד על כמויות הגפ"מ שמכר ועל המחירים שגבה 3 , וכי "אם התברר כי בשניים מתוך שנים עשר החודשים האחרונים מכר בית זיקוק גפ"ם במחיר העולה על מחיר הייבוא 4'.
יחול פיקוח לפי פרק ו 5 לחוק על המחיר שבו מוכר אותו בית זיקוק גפ"ם".
התיקון נכנס לתוקף באוקטובר 20076.
להלן נתוני המשרד על כמויות הגפ"מ שרכשו חברות הגז מבתי הזיקוק בארץ, לא כולל הכמויות שסיפקו בתי הזיקוק לענף הפטרוכימיה בישראל, בעיקר לחברת כרמל אולפינים בע"מ (להלן - כאו"ל), והכמויות שחברות הגז ייבאו (בטון).
2004 2005 2006 ינואר-יוני .
399,639 343,512 356,018 184,163** *אספקה מבתי הזיקוק בארץ .
"לפי פרק ז' לחוק הפיקוח שעניינו "דיווח על רווחיות ומחירים 4 מחיר היבוא- "המחיר הממוצע שנרכש בו טון גפ"מ שיובא ארצה בחודש מסוים, ובחודש שלא היה בו יבוא המחיר הקובע, בתוספת ממוצע ההפרשים שבינו ובין מחיר שחוש ב.
בשלושת החודשים האחרונים שבהם היה יבוא".
"פרק ו' בחוק הפיקוח עוסק ב"בקשה להעלאת מחירים 6 .
במועד סיום הביקורת שממצאיה מפורסמים בדוח זה משרד התשתיות הלאומיות 1207 69,040 146,948 157,707 114,168 יבוא 468,679 490,460 513,725 298,331 סה"כ * עד שנת 2006 .
לפי דיווחים של בז"ן, ומאותה שנה גם לפי דיווחי בז"א ** מהם כ- 107,000 טון יוצר בבז"א וכ- 77,000 טון בבז"ח.
נוסף על כך סיפקהבז"ח באותה תקופה לתעשיות הפטרוכימיות, ובייחוד לחברת כאו"ל, כ- 35,800 טון.
חלק מהגפ"מ המסופק לכאו"ל מוחזר לבז"ח לאחר תהליכי הייצור בכאו"ל.
בשנים 2004 -2006 חל גידול הדרגתי של כ-10% בכמות הכוללת של גפ"מ שרכשו חברות הגז.
הכמות שרכשו מבתי הזיקוק בארץ ירדה בכ-11% ואילו הכמות שייבאו גדלה ביותר מ- 100% .
בשנים 2005 ו- 2006 יוצר כ-70% מהגפ"מ במשק בבתי הזיקוק בארץ, וכ-30% ממנו יובא.
כ-77% מהגפ"מ סופק למשק הישראלי וכ-23% יוצא למשק הפלסטיני.
על פי נתוני משרד האוצר מאוקטובר 2007 , היקף המכירות בשוק הגפ"מ הישראלי בשנת 2006 נאמד בכ -2.
מיליארד ש"ח על פי נתוני המשרד, ארבע חברות הגז הגדולות וכן חברה בת של אחת מהן החזיקו בשנת 2006 בנתח שוק כולל של כ -92% במשק הישראלי ובאספקה למשק הפלסטיני, ו -19 החברות האחרות המשווקות גז (להלן- החברות הקטנות) החזיקו יחד בנתח שוק של כ-8% .
נתח השוק של החברות הקטנות לא גדל במשך שנים7 .
יצוין שבמסגרת הסדרי טיעון בהליך פלילי כנגד ארבע החברות הגדולות ומנהליהן הודו שלוש חברות ומנהליהן8 שבשנים- 1994 1996 הסכימו החברות לחלק ביניהן את שוק אספקת הגז הביתי ללקוחות חדשים ברחבי הארץ.
בחודשים מאי-אוקטובר 2007 בדקמשרד מבקר המדינה לסירוגין, פעולות לקידום התחרות בענף הגפ"מ.
הבדיקה נעשתה במשרד התשתיות, במשרד האוצר, במשרד להגנת הסביבה, ברשות ההגבלים העסקיים ובמכון התקנים.
המערך הארגוני במשרד לצורך הטיפול בגפ"מ .
עד שנת 2002 ריכז מינהל הדלק והגז במשרד את הטיפול בגפ"מ.
כמו כן, עד אותה שנה היה שר התשתיות הלאומיות (להלן - שר התשתיות) ממנה את מנהל מינהל הדלק והגז מכוח סעיף 3 לחוק בטיחות ורישוי הגז "להיות מנהל ענייני בטיחות הגז", והוא שנתן רישיונות לספקי הגפ"מ.
בשנת 2002 מונה סמנכ"ל תשתיות ואנרגיהלמנהל ענייני בטיחות הגז (להלן - מנהל ענייני בטיחות).
בתוקף מינוי זה הוא מופקד גם על מתן רישיונות לספקי גפ"מ.
מנהל מינהל הדלק מוסיף למלא את תפקידיו לפי צו הפיקוח על המחירים, וכן הוא עוסק בנושא תקן איכות והרכב הגפ"מ (ראו להלן).
בענייני מדיניות ופיקוח על המחירים עוסק אגף תכנון ומדיניות במשרד.
7 בעניין זה ראו גםדוח שנתי 50 ב של מבקר המדינה( 2000), 'עמ570.
8 )ת"פ (ירושלים 366/04 מדינת ישראל נ' פינחס בןמאיר בידרמן ואחרים (לא פורסם).
ההליך נגד חברה נוספת ומנהליה, שלמועד סיום הביקורת לא הודו כאמור, עדיין לא הסתיים.
נושא הגפ"מ מטופל אפוא בידי כמה גורמים במשרד.
מן הראוי שהמשרד ישקול לרכז את הטיפול בנושאי הגפ"מ באחריות גורם אחד שתהיה לו ראייה מערכתית כוללת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 ענה המשרד, בין היתר, כי "ריכוז הטיפול בידי גורם אחד מחייב ביצוע שינויים מהותיים במספר יחידות במקביל וכרוך בהגדלת התקנים.
לאור הצעת הביקורת לשקול ריכוז הטיפול בנושאי גפ"מ באחריות גורם מרכזי, נבחן את העניין באמצעות עבודת מטה מסודרת בתוך המשרד".
חסמים במשק הגפ"מ והשפעתם על התחרות .
חקיקה לקידום התחרות 1.
במרס 2000 החליטה ועדת שרים לענייני תיאום, מינהל וביקורת המדינה9 , בעקבות דיון בממצאי דוח 50 ב של מבקר המדינה10 , להטיל על מינהל הדלק במשרד לגבש הצעות לשינויים בחקיקה לשם יצירת תחרות בין חברות הגז ולהקל על הצרכנים לעבור מחברה לחברה, להביא להוזלת מחירי הגפ"מ ולשיפור השירות והבטיחות לצרכן.
לאחר קבלת ההחלטה האמורה הכין משרד התשתיות הצעות לתיקונים בחקיקה.
נמצא כי לכמה הצעות שהגיש המשרד לרשות המחוקקת עד אמצע שנת 2007 בנושאים שעניינם קידום התחרות לא הוכנו מסמכים, נתונים מבוססים ומעודכנים וחוות דעת כלכליות שאפשר ללמוד מהם על היעדר התחרות ועל כשלי השוק.
חלק מההצעות לא אושרו.
משרד התשתיות ציין בתשובתו שהמשרד מסר לרשות המחוקקת מידע, נימק את עמדותיו ו"השמיע חוות דעת מקצועיות".
משרד מבקר המדינה מעיר שמן הראוי היה שחוות הדעת והמידע שנמסר יתועדו כנדרש.
2 באוגוסט7200 החליטה הממשלה11 לבצע כמה פעולות במטרה להביא להגברת התחרות במשק הגפ"מ, ובכללן הפעולות האלה: לבצע שינויים בחקיקה כדי להסיר חסמים המקשים על החלפת ספק גפ"מ בבית משותף, בין היתר חסמים הנובעים מהבעלות על מכלי הגפ"מ (להלן - מכלים), כך שהדיירים יוכלו להחליף ספק ג פ"מ בכל עת, ללא תנאים וללא מגבלות; בעת החלפת ספק יוכל הספק הנכנס, לפי בחירתו, לרכוש את המכל הקיים מהספק הקודם; להסדיר פיקוח על מחירי המכלים ועל מחירי העברתם מספק לספק; לחייב חברות שיווק גפ"מ הפועלות בפריסה ארצית לתת שירותי אספקת גפ"מ ללא אפליה; להטיל על שר האוצר ועל שר התשתיות להחיל את חוק הפיקוח על מחירי מכלי גפ"מ, בהתאם לסעיף 6()(א3 ) לחוק, ובלבד ששוכנעו כי מתקיימים התנאים לכך, ובהמשך להחלה כאמור להטיל על ועדת המחירים12 לבחון את הצורך בפיקוח על מחיר הגפ"מ לצרכן הביתי בשים לב לסיכויי התפתחותה של רמת התחרות במשק הגפ"מ ולהגיש המלצות בעניין לשר התשתיות ולשר האוצר עד 1.
עוד הוחלט כי ההצעה לשינוי החקיקה בנושא זה תשולב במסגרת הצעת חוק ההסדרים במשק .
9 /החלטת ממשלה חמ39 מ- 13.
בנושא הרפורמה בענף הגז 10 ראו הערה2.
11 החלטה 2179 בנושא קידום התחרות במשק הגפ"מ (גז פחממני מעובה) מ- 12.
12 ועדה שהוקמה לפי חוק הפיקוח ובה נציגים של האוצר ושל המשרד שבתחום סמכותו המצרך או השירות שבו מדובר.
המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת כספים 2008 ,) התשס"ח- 2007 (להלן- הצעת חוק ההסדרים לשנת 2008.
) בנובמבר 2007 הוצאו הסעיפים בעניין משק הגפ"מ מהצעת חוק ההסדרים לשנת 2008 , והם נדונו בוועדת הכלכלה של הכנסת, במסגרת הצעת חוק משק הגז (קידום התחרות בגז לצריכה ביתית) (תיקוני חקיקה), התשס"ח - 2007 .
תיקוני החקיקה התקבלו ואושרו בכנסת בסוף דצמבר 2007.
מחירי הגפ"מ לצרכן הביתי ביולי 2007 ,הכין ראש אגף כלכלה ומחקר במשרד האוצר מסמך בנושא הרפורמה בגפ"מ לקראת גיבושה של החלטת הממשלה בעניין שינויי החקיקה כאמור.
במסמך נאמר כי המחיר שגבו בשנים 2005 ו- 2006 חברות הגז מצרכנים ביתיים גבוה במידה ניכרת מהמחיר שהיה נקבע אילו התקיים שוק תחרותי.
במסמך צוין אומדן של מחיר הגז שהיה נקבע בשוק תחרותי, בהתבסס בין היתר על מחיר הגפ"מ בשער בז"ן13 ועל הערכה של הוצאות השיווק של חברות הגז.
לפי האומדן, מחירי הגז בבלון לצרכן הביתי גבוהים בממוצע בכ - 126% מאלה שהיו נקבעים בשוק תחרותי, ושיעור פער המחירים במכלים גבוה אף יותר.
במסמך הובאה הערכה, כי בתנאי תחרות ההוצאה הכוללת של הצרכנים הביתיים על גפ"מ תפחת על פי ההערכה בכ- 860 מיליון ש"ח לשנה.
עוד נאמר במסמך שההוצאה של משק בית על גפ"מ דומה בממוצע בשכבות האוכלוסייה השונות, ולפיכך הנהנים העיקריים מהו רדת מחיריו יהיו השכבות החלשות.
יוצא אפוא שלמרות ביטול הפיקוח על המחיר לצרכן בשנת 1995 והשארת הפיקוח על מחיר הגפ"מ שמכרו בתי הזיקוק לחברות הגז, לא ירד מחיר הגפ"מ לצרכן הביתי, וחברות שיווק הגז יצאו נשכרות מהמצב.
יצוין כי חברות גז אחדות הודיעו למשרד מבקר המדינה כי המחירים שהן גובות מהצרכנים הביתיים נמוכים מהמחירים שעליהם מבוססת ההערכה של משרד האוצר במסמך האמור, וכי עלויותיהן גבוהות מההערכות שצוינו במסמך.
לדבריהן הסיבות לכך הן העלויות הגבוהות של ההון המושקע ושל השירות לצרכן - בין היתר עקב הצורך לעמוד בדרישות הבטיחות ומתן שירות בפריסה ארצית.
הן הוסיפו כי חלק מהגפ"מ שהן מספקות מקורו ביבוא, ומחיר הגפ"מ המיובא גבוה, כאמור, ממחיר הגפ"מ בשער בז"ן.
עוד בדוח משנת 2000 קבע מבקר המדינה14 , על פי אומדן שביצע, כי "רווחי החברות מהמגזר הביתי גבוהים דיים כדי לסבסד מגזרים אחרים".
מבקר המדינה המליץ באותו דוח שמשרד התשתיות יבדוק את הרווחיות שבשיווק הגז למגזר הביתי ואת מידת התחרות בענף.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב שבידי משרד התשתיות ומשרד האוצר ירוכז מידע על מחירים ועלויות של הגפ"מ, על מנת לעקוב אחר רמת התחרות בענף.
כמו כן על המשר ד לפעול ליצירת תנאים לקיום תחרות בין ספקי הגז, ובפרט בשוק הביתי.
13 לפני התיקון בצו הפיקוח על המחירים שנכנס לתוקף, כאמור לעיל, באוקטובר 2007.
14 דוח שנתי50ב ( 2000,) 'עמ577.
דיווח על כמויות הגפ"מ באפריל 2006 פורסמו תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מכירת גז על ידי יצרני גז), התשס"ו- 2006 (להלן- תקנות מכירת גז)15 .
בתקנות אלה נקבע, בין היתר, כי בתי הזיקוק חי יבים לדווח לכל ספק גז ולמנהל ענייני הבטיחות במשרד (ראו לעיל) על כושר האספקה הצפוי שלהם.
עוד נקבע כי "בחודשי מחסור 16 יספקו יצרני גז לספקי הגז את כל כושר האספקה שלהם, לרבות גז שהוזמן מיצרן גז, אך נותר במתקניו או הוחזר אליהם, לשם שיווק הגז שלא כחומר זינה 17".
כמ ו כן נקבעו בתקנות אלה הוראות בדבר כמויות הגפ"מ שיקבלו בחודשי מחסור מייצור מקומי ספקי גז חדשים וספקי גז קטנים.
במסגרת התנאים של רישיון ספק גז מחויב כל ספק לדווח למשרד על מספר הצרכנים שלו, אולם הוא אינו נדרש לדווח על כמויות הגפ"מ שהוא מספק לצרכנים.
בחוק בט יחות ורישוי הגז נקבע כי אסור לעסוק בעבודות גז ללא רישיון בר תוקף 18 .
בין תפקידיו של אגף פיקוח ובטיחות שבמשרד - פיקוח על החברות כדי לוודא שעמדו בתנאי הרישיונות ובתקני הבטיחות, בכללם תקני הבטיחות של מתקני הגז, ביצוע פעולות אכיפה ונקיטת סנקציות נגד עבריינים.
בדוח של אגף פיקוח ובטיחות שבמשרד מספטמבר 2007 נאמר כי כמה חברות בעלות רישיון ספק גז רוכשות מבתי זיקוק גז בכמות גדולה בהרבה מזו שעליהן לספק ללקוחותיהן, וכי משיכת גז בכמות גדולה מהנדרש נועדה לספק גז לעבריינים העוסקים בתחום ללא רישיון.
לפי הערכות שנכללו בדוח הא מור, כ - 10%-25% מהפעילויות בשוק הגפ"מ הן פעילויות עברייניות.
בדוח צוין כי תיקון חקיקה ולפיו חברות הגז לא יוכלו למשוך גז בכמות גדולה מהדרוש להן יגרום להצרת צעדיהן של החברות המספקות גז לעבריינים, שפעילותן פוגעת בין היתר, בבטיחות הצרכנים ובכלכלת ישראל.
במסגרת הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה לא נבדקו בהרחבה סדרי הפיקוח והאכיפה של משרד התשתיות על הפעילות במשק הגפ"מ 19 .
עם זאת, מהבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עולה שעל המשרד לשים דגש רב על תחום האכיפה.
יצוין כי בשנת 2007 הכין המשרד הצעה לתיקון תקנות מכירת גז, ובמסגרתה מוצע בין היתר לחייב את ספקי הגז לדווח על כמויות הגז שסיפקו לצרכנים ולהטיל עונשים על ספקי גז שיפרו את הוראות התקנות.
משרד התשתיות הודיע בתשובתו כי מנהל אגף פיקוח ובטיחות הגיש למנכ"ל המשרד הצעה "לטיפול שורש בפעילות בלתי חוקית במשק הגז".
בין היתר הוא הציע כי השינויים המוצעים כאמור בחקיקה בעניין חיוב חברות הגז לדווח על כמות הגז שהן מספקות ילוו בסנקציות .
15 תקנות אלה כללו תיקון לתקנות הסדרים במשק המדינה (מכירת גז על ידי יצרני גז), התש"ס - 1999.
16 חודשי מחסור- חודשים שבהם אין בידי בתי הזיקוק לספק את מלוא הביקוש לגפ"מ.
מצב כזה נוצר בדרך כלל בחודשי החורף שבהם הצריכה גבוהה יחסית עקב הביקוש לגפ"מ לצורכי חימום.
חומר זינה הוא חומר גלם 18 לפי סעיף25 לחוק, העוסק בעבודות גז שאין בידו רישיון בר תוקף לפי חוק זה, דינו- מאסר שנתיים או קנס הגדול פי שלושה מהקנס שנקבע בסעיף 61()(א3 ) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977 .
לפי החוק עבודת גז היא התקנה, בדיקה, שינוי, תיקון או פירוק של מתקן גז, מילוי, הולכה או הובלה של גז, לרבות השגחה על ביצוע עבודה כאמור.
19 דוח ביקורת פנימית של משרד התשתיות בנושא פיקוח על מערכות הגז במגזר הביתי הוכן במאי 2006.
משרד התשתיות הלאומיות 1211 .
קשות נגד מי שאינו מדווח כנדרש; לפרסם בקרב הציבור את הסיכונים הבטיחותיים שמקורם בהתקשרות עם עבריינים; להפעיל מערך מזורז המאפשר להחיש את הטיפול בעברות, כדי להגדיל את מספר כתבי האישום שיוגשו לבית המשפט.
עם זאת הודיע המשרד כי "הכלים העומדים לרשותו של האגף אינם מתאימים ואינם ישימים לטיפול מקיף בתופעות של פשיעה חמורה, המלווה לעיתים את הפעילות בתחום הגז".
המשרד הוסיף כי בעקבות ההצעה החלה עבודת מטה מואצת לקידום הנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול בנחרצות כדי שיהיו בידיו כלים לאכיפה ולטיפול בפשיעה בתחום הגפ"מ, בייחוד בשל הסיכונים הבטיחותיים שמקורם בפעילות לא מוסדרת בתחום זה.
בין היתר עליו לפעול לקידום החקיקה שתאפשר קבלת מידע מחברות הגז על כמויות הגז שסיפקו לצרכנים, כדי לפקח על השימוש בגפ"מ שהחברות מושכות מבתי הזיקוק ולמנוע את מכירתו לעבריינים.
סקרים בנושא רמת התחרות בשוק הגפ"מ בשנת 2004 ,קבע משרד התשתיות כי יבחן את מצב התחרות בשוק הגפ"מ, בין היתר באמצעות סקר בעניין החלפת ספק גז, אולם בפועל לא בוצע הסקר.
ביולי 2006 פנה המשרד לגורם חיצוני בבקשה לקבל הצעה לביצוע סקר בנושא התחרות על אספקה למשק הגז הביתי.
על פי מסמכי המשרד, מטרת הסקר הייתה זיהוי הכשלים במשק הגפ"מ.
מהסברי משרד התשתיות עולה שהסקר לא בוצע עקב חוסר תקציב.
באוגוסט 2007 ,החל המשרד עצמו לעשות סקר בנושאולצורך כך שלח שאלונים ל - 1,000 ועדי בתים ול- 3,000 צרכנים פרטיים.
07 , המועד האחרון לקבלת תשובות שקבע המשרד, מילאו את השאלון רק 110 (11% ) מוועדי הבתים וכ-50 צרכנים פרטיים.
בעקבות שיעור ההיענות הנמוך פנה המשרד באוקטובר 2007 לחברות כוח אדם בבקשות להצעות מחיר לביצוע משאל טלפוני בקרב ועדי הבתים.
משרד התשתיות הודיע בתשובתו בדצמבר 2007 כי סקר הצרכנים מבוצע בפריסה ארצית רחבה ומתמקד בוועדי הבתים המשותפים, וכי הוא עומד להסתיים "בימים אלה".
המשרד הוסיף כי למקבלי ההחלטות היה מידע עדכני על הנעשה בשוק, בעיקר מתלונות צרכנים.
עוד ציין המשרד כי הוא ימשיך לקדם את התחרות בהתחשב בנתונים שבידיו ובמגמות שיעלו ממצאי הסקר.
בנובמבר 2006 מינה מנכ"ל משרד התשתיות, מר חזי קוגלר, צוות לגיבוש תכנית אב ותכנית עבודה רב-שנתית לפיתוח תשתית משק הגפ"מ (אחסון), במסגרת תכנית א ב למשק האנרגיה שהמשרד עוסק בהכנתה מסוף שנת 2005 .
בתחילת שנת 2007 גובשה במשרד הצעה לתכנית אב לאחסון (להלן - הצעת תכנית האב).
מנתונים שבהצעת תכנית האב עולה שבתחילת שנת 2007 היה כושר האחסון של גפ"מ בארץ כ- 14,770 טון, מהם כ- 10,500 טון 1212 דוח שנתי58ב .
(כ-%70 ) במתקנים של בתי הזיקוק באשדוד ובחיפה ובמתקן נוסף בדרום הארץ 20 , והשאר בעיקר במתקנים של חברות הגז21 .
כאמור, יבוא הגפ"מ ארצה נעשה בידי ארבע החברות הגדולות לשיווק גז.
לפי מסמכי רשות ההגבלים העסקיים, רק לארבע חברות אלה יש הסכמים לשכירת מקומות אחסון.
היקף היבוא מוגבל בהתחשב בכושר האחסון המרבי של הגפ"מ.
מנתוני הצעת תכנית האב עולה כי משנת 2000 פחת כושר האחסון של גפ"מ באתרים במרכז הארץ ובצפונה, עקב סגירתם של שני אתרים והפחתת כמויות המלאי שמותר לאחסן באתר שלישי.
כושר האחסון הכולל ירד ב- 9,400 טון.
רק באתר בדרום הארץ גדל באותה תקופה כושר האחסון, ובמועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , היה כושר האחסון באתר האמור 6,750 טון.
בהצעת תכנית האב המליץ הצוות, בין היתר, לפעול לאיתור ולהקמה של תשתיות אחסון לפי תחזית הגידול בביקוש - הוספת כושר אחסון של 3,500 טון עד שנת 2015 ושל 4,000 טון נוספים בהדרגה עד שנת 2025 .
מתשובת משרד התשתיות עולה שלאחרונה אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה להגדיל את כושר אחסון הגפ"מ באתר שבדרום הארץ ל- 10,000 .
טון ביוני 1992 החליטה המועצה הארצית לתכנון ובנייה על הכנת תכנית מתאר ארצית למשק הגפ"מ, וביולי 2000 אישרה הממשלה את תמ"א 32 העוסקת בנושא זה.
באפריל 2006 אישרה הממשלה "תכנית מתאר ארצית חלקית ברמה מפורטת תמ"א32 ג' אתר גפ"מ לזמן מוגבל בקרית אתא" 22 .
באוגוסט 2007 , במסגרת החלטת הממשלה בנושא קידום התחרות במשק הגפ"מ (ראו לעיל) החליטה הממשלה להטיל על ועדת השרים לענייני פנים ושירותים לדון בהמלצת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ולפיה יש לאשר תכנית ארצית מפורטת לאתר אחסון גפ"מ באזור השפד"ן, בהיקף של עד 3,000 טון, תמ"א32 ב', עד אוקטובר 2007.
משנת 2001 נסגרו חלק מאתרי אחסון הגפ"מ בארץ, והאתרים שהוקמו לאחר מכן היו בעלי כושר אחסון קטן בהרבה מאלה ש נסגרו.
עקב כך יש לדעת משרד התשתיות מחסור בכושר אחסון, בייחוד במרכז הארץ ובצפונה.
הדבר פוגע בתפעול מערכת החלוקה של גפ"מ וגורם סיכון בטיחותי עקב גידול במספר מכליות הגפ"מ הנעות בכבישים, ואף עלול לפגוע באספקה סדירה של גפ"מ, בעיקר בחודשי החורף, שבהם צריכת הגפ"מ גבוהה מהממוצע, ובשעת חירום23.
בתשובתו מסר משרד התשתיות כי נדרש להגדיל במידה ניכרת את כושר אחסון הגפ"מ בארץ המשרד הוסיף כי הגידול העקבי בצריכת הגפ"מ במשק מחייב הקמת אתרי אחסון נוספים, וכי הגורמים המופקדים על הנושא מתקשים לעשות כן עקב התנגדויות של רשויות מק ומיות להקמת שטחי אחסון בתחומן.
עוד מסר המשרד כי נושא זה מחייב לדעתו טיפול משותף של הגופים הנוגעים בדבר, וכי בסוף נובמבר 2007 פרסם מכרז לאיתור שטחי אחסון לגפ"מ באזורי המרכז והדרום.
20 במסגרת חישובו של נתון זה לא הובאה בחשבון הגדלתו של כושר האחסון באתר בדרום הארץ מכ- 4,500 טון ל- 6,750 טון בשנת 2007 .