HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכל מקום, אם יש אוכלוסיות שאינן נוטות לסידורים חוץ -ביתיים, ראוי לשקול מתן סיוע מיוחד לרשויות שבהן מתגוררות אוכלוסיות אלה כדי לאפשר להן ליזום ולפתח מגוון רחב של חלופות בקהילה.
יתרה מכך, העו בדה שרשויות המתקשות לממן את חלקן בתקציב אינן מנצלות תקציבים המיועדים לאוכלוסיות אלו מדגישה את הצורך לשקול מימון בשיעור פרוגרסיבי, שכן הוא עשוי לצמצם את הפערים.
משרות עובדים בלשכות הרווחה .
בתע"ס נקבע כי הרשות המקומית היא שתעסיק את עובדי לשכות הרווחה, מרביתם עובדים סוציאליים וקצתם עובדים מסייעים ועובדים מינהליים (להלן - עובדי רווחה), והיא שתשלם להם את שכרם.
כאמור, המשרד מעביר את השתתפותו לרשויות המקומיות בשיעור של 75% מעלות השכר; זאת, בין היתר, בכפוף להוראות תע"ס, למבנה הארגוני של לשכת הרווחה שהמשרד מאשר, למספר המשרות ש הוא מ קצה ולהסכמי השכר בין הממשלה לבין ארגוני העובדים.
על פי נתוני משרד הרווחה, מפברואר 2006 , השתתף המשרד במימון 3,056 משרות של עובדי רווחה המועסקים בלשכות הרווחה בטיפול בנזקקים (להלן - משרות יסוד) לעומת 2,973 משרות שהמשרד השתתף במימונן בעת הביקורת הקודמת בשנת 1999.
בביקורת הקודמת נמצא שמספר המשרות שהמשרד מתקצב בלשכות הרווחה נקבע לפני שנים רבות, ומפעם לפעם נעשו בו שינויים לפי אפשרויות התקציב.
במהלך השנים 1989 -1998 נוספו חוקים חדשים והוראות חדשות בחוקים קיימים הנוגע ים לטיפול באוכלוסיות מ צוקה, אשר בנסיבות מסוימות מחייבים פעולה מצד שירותי הרווחה (כגון החוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ"א- 1991 '; הוספת סימן ו1 לפרק י' בחוק העונשין, התשל"ז- 1977 , העוסק בפגיעה בקטינים ובחסרי ישע).
בביקורת הקודמת צוין שמשרד הרווחה לא קבע על פי מדדים אובייקטיביים, כמה משרות יסוד נדרשות ברשויות המקומיות לנוכח השינויים בדרישה לשירותי הרווחה.
בדצמבר 2001 ציינה הוועדה בדוח המסכם שלה כי היא לא בחנה את הצרכים הנדרשים בתקציב ובכוח האדם לנוכח המעמסה הקיימת, אלא התייחסה להיקף התקנים הקיימים בלבד.
הוועדה המליצה לערוך במהלך שנת 2002 חקר עיסוקים ולהמליץ על הצרכים האמיתיים בכוח אדם בשירותי הרווחה.
במעקב נמצא כי אף שחלפו שנים מספר, עדיין לא קבע המשרד כמה משרות יסוד נדרשות ברשויות המקומיות נוכח היקף האוכלוסיות הנזקקות וצורכיהן.
הקצאת תקני כוח אדם לרשויות המקומיות על פי התקנים הקיימים בלי לבחון את צורכיהן האמיתיים מקשה על המשרד למצות את משאבי כוח האדם ביעילות.
: קריטריונים להקצאת משרות יסוד בביקורת הקודמת נמצא שתקן משרות היסוד לכל רשות מקומית חושב באמצעות נוסחה משנת 1978 שבמהלך השניםשינה המשרד את רכיבי ה.
בשל פגמים בחישוב של המשרד היטיבה הקצאת משרות היסוד עם רשויות מבוססות יותר או גדולות יותר על חשבון רשויות חלשות יותר או קטנות יותר.
על כך העיר משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת כי מן הראוי שהמשרד יבחן, ובהקדם, את נאותות הקריטריונים שלפיהם הוא חישב והקצה את תקני משרות היסוד לרשויות המקומיות.
בדצמבר 2001 קבעה הוועדה מודל חדש להקצאת כוח אדם לרשויות המקומיות, ולפיו נקבעה נוסחת חישוב חדשה.
כאמור, הוועדה חישבה את תקני כוח האדם לכל רשות על פי המודל החדש מתוך התייחסות לסך כול התקנים שהיו קיימים באותו מועד.
הוועדה ציינה שיש קושי בהעברת תקנים מרשות שיש בה עודף, על פי נוסחת החישוב החדשה, לרשות שיש בה חוסר: למקבלי השירות אפשר שיחסרו עובדים מתאימים, ועובדים ייאלצו להתפטר או לעבור לרשות אחרת.
משרד מבקר המדינה בדק את השינוי שחל ביחס שבין תקן המשרות בפועל לבין תקן המשרות המוצע משנת 2001 (שבה חושב לראשונה תקן המשרות המוצע) עד שנת 2006 .
בבדיקה נמצא שברשויות מקומיות המדורגות ברמה החברתית-כלכלית הנמוכה ביותר, אשכול 1 , הפער הממוצע בין תקן המשרות בפועל לבין תקן המשרות המוצע לא זו בלבד שלא הצטמצם, אלא אף התרחב ב - 7.
כך גם ברשויות המדורגות באשכול 3 : הפער בהן התרחב בממוצע ב -2% .
ברשויות האחרות הצטמצם הפער, והדבר בלט בייחוד ברשויות החזקות יותר, המדורגות באשכולות 6-9 .
צמצום הפער הבולט ביותר– בשיעור של 14.
5% - חל ברשויות המדורגות באשכול 9 .
עוד התברר מנתוני התקינה מפברואר 2006 , כי בכמה רשויות מקומיות שרמתן החברתית- כלכלית נמוכה עד בינונית (אשכולות 1-5 ) תקן המשרות בפועל פחּות במידה ניכרת מתקן המשרות המוצע על פי המודל החדש, כלומר הן מצויות בתת -תקינה.
לדוגמה: במועצה המקומית שגב שלום חסרות 1.
48 משרות (תקינת חסר של כ-50% ), באום אל פחם- 6.
74 (תקינת חסר של כ-28% ), בטייבה- 5 (תקינת חסר של כ-32% ) ובבית שמש- 6.
2 (תקינת חסר של כ-21%.
) לעומת זאת, בכמה רשויות שרמתן החברתית-כלכלית גבוהה (אשכולות 6-9 ) תקן המשרות בפועל עולה במידה ניכרת על תקן המשרות המוצע על פי המודל החדש, כלומר הן מצויות בתקינת יתר.
לדוגמה: במועצה האזורית אשכול יש 4 משרות עודפות (תקינת יתר של88% ,) במועצה המקומית תל מונד- 2.
9 (תקינת יתר של91% ) ובעיריית תל אביב- 32.
79 (תקינת יתר של כ-21%.
) בטבלה שלהלן מוצגת התפלגות התקינה- תקינת החסר ותקינת היתר - ברשויות המקומיות על פי דירוגן החברתי-כלכלי : .
בתקינת חסר סה"כ רשויות .
1 27 29 2 660 דוח שנתי57ב .
מהנתונים שבטבלה מתברר ששיעור הרשויות החלשות המצויות בתקינת חסר גבוה במידה ניכרת משיעור הרשויות החזקות המצויות במצב זה: 61% מהרשויות המדורגות באשכולות 1-5 מצויות בתקינת חסר לעומת 36% מהרשויות המדורגות באשכולות 6-10 .
מן האמור לעיל מתברר, שאמנם בעקבות הביקורת הקודמת קבע משרד הרווחה בשנת 2001 מודל חדש להקצאת כוח אדם לרשויות, ואולם בחלוף כחמש שנים מאז נקבע המודל החדש, רוב הרשויות החלשות, דווקא הן, מצויות בתקינת חסר לעומת תקן המשרות המוצע לפי מודל זה.
יתרה מזאת, ברשויות המדורגות ברמה החברתית-כלכלית הנמוכה ביותר, הפער הממוצע בין תקן המשרות בפועל לבין תקן המשרות המוצע לא זו בלבד שלא הצטמצם, אלא אף התרחב.
משרד הרווחה ציין בתשובתו שבשנים 2005 ו- 2006 נוידו כ-19 ,משרות בין לשכות הרווחה וכי יש בעיה בניוד משרות בין הרשויות המקומיות מאחר שחלק מהרשויות המצויות בתקינת יתר הן בקו האש ולכן זוכות להעדפה.
עוד מסר המשרד שהוא מצוי בתת -תקצוב באשר לתקינה הכוללת, ולכן הוא מתקשה לממש תקינה כוללת לפי המודל החדש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה לבחון את האפשרות להעדיף את הרשויות החלשות בהשוואת התקן בפועל לתקן המוצע לפי המודל החדש, וזאת במסגרת התקינה הקיימת ומתוך התחשבות בנסיבות ייחודיות, דוגמת מצב לוחמה.
 משרד הרווחה מקצה בכל שנה מיליארדי שקלים למטרות רווחה.
ההסדרים בין משרד הרווחה לבין הרשויות המקומיות למתן שירותי רווחה ולמימונם צריכים להתבסס על שקיפות ועל שוויון.
אמות מידה להקצאת תקציבי רווחה המביאות בחשבון את רמתן החברתית -כלכלית של הרשויות, במשך הזמן יש בהן לסייע בצמצום הפערים בהיקף המשאבים העומדים לרשות שירותי הרווחה ברשויות המקומיות.
בבדיקת המעקב נמצא כי משרד הרווחה לא קידם את הטיפול בנושאים מהותיים שהועלו בביקורת הקודמת בשנת 2000 .
כך למשל צוין הן בביקורת הקודמת והן משרד הרווחה 661 .
בהחלטת הממשלה משנת 2001 שהתקבלה בעקבות הביקורת, שיש לקבוע קריטריונים להקצאת תקציב הרווחה אשר יתרמו לשקיפות ולשוויון בתקצוב ובמימון של שירותי הרווחה.
למרות זאת לא עשה משרד הרווחה לקביעת אמות מידה לסעיפי תקציב רבים מלבד אמות המידה שהיו קיימות כבר בעת הביקורת הקודמת.
בבדיקת הוצאות המשרד בפועל נמצא כי הרשויות המקומיות שרמתן החברתית-כלכלית גבוהה מקבלות בממוצע למטופל סכומים גבוהים עד פי ארבעה מאלו שמקבלות הרשויות שרמתן החברתית -כלכלית נמוכה.
לא נדונה כל עיקר המלצת משרד מבקר המדינה לשקול את השתתפות הרשות המקומית במימון בשיעור פרוגרסיבי, כלומר לפי מצבה החברתי -כלכלי .
גם חלופות להצעה זו לא נדונו.
באשר להקצאת משרות: נמצא כי אמנם המשרד קבע אמות מידה חדשות לחישוב תקן המשרות לרשויות המקומיות, ואולם דווקא באשר לרשויות החלשות יש פער עמוק בין התקן בפועל לבין התקן הרצוי על פי אמות המידה שנקבעו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הפערים אותם הדגימה הביקורת, על משרד הרווחה לבחון מחדש את תבנית ההקצאה ולשנות ב ה שינויים מהותיים אשר יאפשרו שיטת הקצאה שוויונית ומועילה.
כמו כן על משרד הרווחה מוטלת האחריות להבטיח כי ייקבעו קריטריונים להקצאת התקציב וכי תהיה בהם התייחסות גם לרמתן החברתית-כלכלית של הרשויות.
משרד החינוך (להלן - המשרד) מקיים בחינות בגרות לתלמידים במוסדות חינוך, לתלמידים אקסטרניים ולנבחני משנה6 .
הבחינות נועדו להעריך את רמת ידיעותיהם של התלמידים על פי .
6 נבחן אקסטרני הוא תלמיד שלא ניגש לבחינת בגרות במסגרת לימודיו בבית ספר על -יסודי 516 דוח שנתי57ב .
קנה מידה אחיד, והן גם משמשות, בעקיפין, להערכת מידת הצלחתה של מערכת החינוך להשיג את יעדיה.
לזכאות של תלמיד לתעודת בגרות ולציונים בתעודה יש השפעה רבה על סיכוייו להתקבל למוסדות להשכלה גבוהה ועל יכולתו להשתלב בשוק העבודה.
בשנת הלימודים התשס"ה ( 2005- 2004)7 ניגשו כ- 360,000 תלמידים לבחינת בגרות אחת לפחות.
אגף הבחינות במשרד מופקד על הארגון והניהול של הבחינות.
בחודשים ינואר -יולי 2006 :בדק משרד מבקר המדינה היבטים בטיפול בבחינות הבגרות שיטות הבחינה, הנהגת מועד ב', התאמות בדרכי ההיבחנות לתלמידים לקויי למידה וטוהר בחינות הבגרות.
במשך השנים ערך המשרד שינויים ניכרים בשיטות הבחינה בבחינות הבגרות.
משרד מבקר המדינה בחן את מטרותיהם של שיטת המיקוד ושל מודל הצבירה שלפיו נקבעת מתכונת הבחינות במתמטיקה, ואת הפעולות שנקט מטה המשרד לבדיקת האפקטיביות שלהם.
בחוזר מנכ"ל המשרד ממרס 1998 מפורטות ההוראות ליישום שיטת המיקוד.
על פי שיטה זו התלמידים צריכים להיבחן על כארבע שביעיות מחומר הלימוד בכל אחד ממקצועות החובה.
בחוזר הודגש ש"הלימודים יתקיימו בהתאם לתכניות הלימודים במלואן בכל המקצועות וכי צמצום חומר הלימודים יחול רק על בחינות הבגרות עצמן" (ההדגשה במקור).
על פי החוזר "ההודעה שבה יהיה פירוט המיקוד בכל המקצועות תימסר לבתי הספר בשבוע שלפני היציאה לחופשת פסח (בשבוע האחרון של חודש מרס)".
יצוין, כי בשנת הלימודים התשס"ה החל מועד בחינות הקיץ בחודש מאי.
נראה שמטרת השיטה הייתה צמצום עומס הלימודים המוטל על התלמידים הנבחנים בבחינות הבגרות.
התברר שבשמונה השנים שבהן מופעלת שיטת המיקוד לא בדק המשרד את האפקטיביות שלה.
לא נבדק, למשל, אם בעקבות הנהגתה חל שיפור בהישגי התלמידים בבחינות הבגרות.
בכירים במשרד, בהם המנכ"לית לשעבר, גב' רונית תירוש (להלן - המנכ"לית לשעבר), סבורים ששיטת המיקוד בעייתית, וחלקם אף סבורים שיש לבטלה, כמפורט להלן: .
אינטרני אלא נבחן במסגרת חיצונית.
נבחן משנה הוא בוגר בית ספר על-יסודי, אשר נבחן בחינת בגרות או בחינת גמר במסגרת בית הספר שבו סיים את לימודיו, כדי להשלים את בחינות הבגרות שלא נבחן בהן, או כדי לשפר את ציוניו.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט משרד החינוך 517 .
)(א באפריל 2001 הצהירה ועדת מקצוע המתמטיקה 8 כי היא מתנגדת להפעלת שיטת המיקוד מאחר שלטענתה השיטה "גורמת נזק חמור להוראת המתמטיקה", שכן בגינה אין התלמידים נבחנים על שלוש שביעיות מחומר הלימוד במקצועות החובה של בחינות הבגרות.
(ב) ביוני ובדצמבר 2002 ,התקיימו דיונים ובהם נדונה גם שיטת המיקוד.
בדיונים השתתפו בין השאר, המנכ"לית לשעבר, הסמנכ"לית והמנהלת של המינהל הפדגוגי (להלן - הסמנכ"לית), יו"ר המזכירות הפדגוגית דאז (להלן - יו"ר ה מזה"פ) ומנהלת אגף הבחינות.
בפרוטוקול הדיון ביוני 2002 ,"צוינה החלטת המנכ"לית לשעבר "לבטל את מיקוד הלמידה ובפרוטוקול הדיון בדצמבר 2002 מיקוד ]שיטת[ נרשם כי לדבריה יש "לחשוב על ביטול הלמידה".
נמצא כי החלטת המנכ"לית לשעבר לא יושמה, וכי המשרד ממשיך בהפעלת שיטת המיקוד.
בדצמבר 2006 השיבה הסמנכ"לית למשרד מבקר המדינה ש"לא הוחלט על אחריות הביצוע להחלטה".
(ג) לדברי מנהל אגף המפמ"רים (מפקחים מרכזים) וסגן יו"ר המזה"פ לענייני פדגוגיה, שיטת המיקוד "אינה נכונה מבחינה פדגוגית" ולכן הם מתנגדים להפעלתה.
הם הסבירו שלעתים, ע קב הפעלת השיטה, למדו התלמידים רק את הנושאים שנכללו בחומר הבחינה (במיקוד), והדבר גרם לירידה ברמת הלימודים.
הם ציינו שה"שטח" - לרבות ציבור התלמידים - מתנגד לביטול השיטה, ונראה שבמשך שנים לא היה לראשי המשרד "אומץ ציבורי" לבטלה.
(ד) לדברי המפמ"רית לאנגלית שיט ת המיקוד "לא מקצועית ולא רצינית", ובכל הנוגע לבחינות הבגרות באנגלית השיטה מיושמת "באופן שאינו משמעותי".
לדברי המפמ"רית למתמטיקה שיטת המיקוד אינה מתאימה להוראת המתמטיקה משום שהחלוקה לנושאים מאולצת, ואינה עולה בקנה אחד עם טבעו של המקצוע.
לטענתה יש לשלב בבחינ ה את הנושאים השונים כדי שרמת הבחינות תהיה נאותה.
עוד טענה המפמ"רית למתמטיקה כי מורים רבים מלמדים נושאים שלדעתם הם קשים ומורכבים רק לאחר שפורסם שהם נכללים בחומר הבחינה.
יוצא, אפוא, שהנהלת המשרד החליטה עוד בשנת 2002 שיש לבטל את שיטת המיקוד אך לא דאגה ליישם את ההחלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לבחון בתשומת לב את תוצאות יישום שיטת המיקוד ואת הביקורת עליה, כדי להחליט אם יש מקום להמשיך בהפעלתה.
מתכונת הבחינות במתמטיקה לפי מודל הצבירה .
במודל הצבירה, שעליו מבוססות הבחינות במתמטיקה, משתמשים בשבעה שאלוני בחינה, ועל התלמיד להיבחן בשלושה מהם, לפי הרמה שבה למד.
לדוגמה, תלמיד שלמד בהיקף של שלוש יחידות צריך להיבחן בשלושת השאלונים המיועדים לרמה זו, לעתים במועדי בחינות שונים, .
8 תפקידה של ועדת המקצוע הוא, בין השאר, לייעץ למזכירות הפדגוגית בהתוויית מדיניות הוראת המקצוע במערכת החינוך ובעניין הערכת ההישגים בבחינות הבגרות.
והציון הכולל מחושב על פי ציוניו בשלושת השאלונים.
על פי חוזר מנכ"ל המשרד מספטמבר 2002 יישום מודל הצבירה בבחינות במתמטיקה נועד לאפשר "צבירה של ציונים בבחינת הבגרות ברמה מסוימת, במטרה להשיג רמה גבוהה יותר מהרמה הקודמת.
מתכונת זו נועדה לשפר את סיכוייהם של תלמידים רבים יותר לזכות בתעודת בגרות לפי יכולתם ולפי קצב ההתקדמות האישי שלהם".
המודל יושם ב בחינות במתמטיקה בהדרגה משנת הלימודים התשס"ג ( 2002 -2003 ); בשנת הלימודים התשס "ה הוא חל על כל התלמידים, למעט תלמידים אקסטרניים, ומשנת הלימודים התשס "ו ( 2005 -2006 ) הוא חל גם על התלמידים האקסטרניים.
בתחילת שנת 2004 ,, כאשר יישם המשרד את מודל הצבירה באופן חלקי הוא צפה שמספר מחברות הבחינה9 שיידרשו לתלמידים הנבחנים לפיו יהיה גדול בכ- %50-%30 ממספר המחברות שנדרשו לצורך הבחינות שהיו נהוגות קודם לכן10 .
אולם התברר שלפני יישום המודל באופן מלא לא בדק המשרד מה תהיה עלות יישומו, כגון - ההוצאות הכרוכות בגידול הניכר במספר הש אלונים ובמספר מחברות הבחינה, שכתוצאה ממנו גדל העומס על המערכת וגדלו הוצאות המשרד לבדיקת הבחינות.
בפברואר 2005 התריעה המפמ"רית למתמטיקה לפני המנכ"לית לשעבר, הסמנכ"לית ויו"ר המזה"פ, בכתב, על הבעיה הכרוכה בחישוב הציון הכולל של שלושת השאלונים ברמה של שלוש יחידות לימוד במתמטיקה: תלמיד שנבחן בבחינת הבגרות במתמטיקה ברמה של שלוש יחידות לימוד יכול לקבל ציון "עובר" בלי לענות על השאלון השלישי משלושת השאלונים, שהוא השאלון ה"מתקדם", ולפיכך אינו חייב ללמוד את החומר הנדרש בשאלון זה.
המפמ"רית ציינה שחלק מהתלמידים "מנסי ם להתחמק מלהיבחן ו/או להתכונן לשאלון זה".
המפמ"רית למתמטיקה הסבירה למשרד מבקר המדינה שהיא מתנגדת ליישום מודל הצבירה מאחר שהמודל אינו מתאים ל"מבנה הידע המתמטי" ולאופן רכישתו.
היא ציינה שבמודל הצבירה "חומר הלימודים מפוצל מאוד" ועקב כך שמים להם המורים למטרה להכין את התלמידים לענות על השאלונים, במקום ללמד מושגים מתמטיים ולהקנות הבנה מתמטית.
קודם להפעלת מודל הצבירה, ביוני 2002 , הציג המפמ"ר למתמטיקה דאז לפני יו"ר המזה"פ את מבנה מודל הצבירה שאישרה ועדת המקצוע.
המפמ"ר הדגיש שהוועדה קבעה את המשקל היחסי הרצוי של כל שאלון בציון הכולל במתמטיקה, והוסיף כי משקלם היחסי של השאלונים הוא "חלק מהותי מההצעה המאושרת: כל הגדלה של האחוזים הניתנים לנבחנים ביחידות הנמוכות מהווה שינוי של המבנה, שהוועדה אינה מוכנה לאשר אותו".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבפועל היה המשקל היחסי של השאלון ה"מתקדם" נמוך ממשקלו לפי המודל של ועדת המקצוע - 33.
יוצא שהמשרד לא קיים את התנאי של ועדת המקצוע לאישור מודל הצבירה.
במכתבה האמור של המפמ"רית למתמטיקה, מפברואר 2005 , היא הציעה שתלמידים הנבחנים בהיקף של שלוש יחידות במתמטיקה יהיו רשאים לקבל ציון בבחינה רק אם יקבלו 15 ,"נקודות לפחות בשאלון השלישי משלושת שאלוני הבחינה, שהוא השאלון ה"מתקדם שכן הדבר מבטיח "לימוד של לפחות אחד מהנושאים בשאלון זה.
החל ממועד הקיץ הקרוב .
המונח "מחברת בחינה" מציין את התשובות שכתב תלמיד לשאלון בחינה מסוים 10 הגידול במספר מחברות הבחינה ובמספר השאלונים מקורו בכך שלפי המודל הבחינה מחולקת לשלושה שאלונים נפרדים, והתלמיד עונה על כל שאלון במחברת בחינה נפרדת.
במרס]ה 2005 כתבה מנהלת אגף הבחינות למנכ"לית לשעבר ש- 7.
3% מכלל הנבחנים במועד החורף בשנת הלימודים התשס"ה לא כתבו דבר במחברת הבחינה של השאלון ה"מתקדם".
מנהלת האגף התריעה שיש "פרצה" בנוהלי יישום מודל הצבירה, והמליצה לדרוש ציון מינימום בשאלון זה.
התברר שאף על פי שהמפמ"רית למתמטיקה הודיעה לבתי הספר כבר באפריל 2005 שעל ה תלמידים לקבל ציון מינימלי של 15 ,"נקודות בשאלון ה"מתקדם יושמה ההנחיה האמורה רק במאי 2006 , מועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס"ו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק את טענותיהם של המומחים להוראת המתמטיקה בדבר אי-התאמתו של מודל הצבירה ל"מבנה הידע המתמ טי" ולאופן רכישתו, ולשקול שוב מהו משקלם הרצוי של שאלוני הבחינה בחישוב הציון הכולל.
באמצע שנת 2001 הודיעה מנהלת אגף הבחינות למנהלי בתי הספר כי ביוזמת שרת החינוך דאז, גב' לימור לבנת, תינתן לתלמידים אפשרות לשפר את ציוניהם במתמטיקה ובאנגלית.
בעקבות זאת הנהיג המשרד מועד ב' לבחינות במתמטיקה ובאנגלית משנת הלימודים התשס"א ( 2000 -2001 ) ואילך.
בשנת הלימודים התשס "ה נבחנו במועד ב' במתמטיקה 60,432 תלמידים ובאנגלית 28,207 .
על פי נתוני המשרד, בשנים התשס"ד ( 2003 -2004 ) והתשס"ה היה שיעור התלמידים בכיתות י"ב הזכאים לתעודת בגרות בתום מועד ב' גבוה ב - 1.
2% ,, בהתאמה משיעור התלמידים שהיו זכאים לה בתום מועד הקיץ.
ממחקר שהוגש למשרד באפריל 200511 עולה, בין היתר, שפעמים רבות לא נוצלה ההזדמנות האמורה: רוב הנכשלים במועד הקיץ בשנות הלימודים התשס"א -התשס"ג, ש בהן עסק המחקר, לא נבחנו במועד ב' של הבחינות.
עוד העלה המחקר שבמשך השנים הסתמנה מגמה שלפיה מועד ב' משמש לריווח לוח הבחינות דהיינו שימוש בבחינה במועד ב' כבחינה הראשונה.
בעניין זה כתבה הסמנכ"לית, באוקטובר 2003 " , למנכ"לית לשעבר שבתי הספר השתמשו במועד ב' למטרתארגון למידה מושכל ההולם את צרכיהם.
עקב הנהגת מועד ב' נדרש המשרד למאמץ רב כדי להשלים את בדיקת מחברות הבחינה של מועד הקיץ ולפרסם את הציונים עוד לפני מועד ב', כדי לאפשר לבוגרי י"ב להיבחן לפני גיוסם לצה"ל.
כמו כן, כפועל יוצא מהנהגת מועד ב' יש מספר גדול יותר של שאלונים ומחברות בחינה.
יצוין שמאז בדיקתו הקודמת של משרד מבקר המדינה בעניין הנפקת תעודות הבגרות שנעשתה בשנים 1986 -1987 , התקצר במידה ניכרת פרק הזמן הנדרש למשרד כדי לבדוק את המחברות ולפרסם את הציונים12.
11 'בחינות הבגרות מועד ב, ברוך נבו, גינה שימבורסקי ואירית חזני, אפריל 2005.
12 ראהדוח שנתי 38 של מבקר המדינה ( 1988 ,"), בפרק "הדבקת הפיגור בהנפקת תעודות בגרות עמ' 316.
בשנים שבהם הנהיג המשרד מועדי ב' התריעה המפמ"רית לאנגלית על בעיות שהתעוררו בעת בדיקת מחברות הבחינה באנגלית כמפורט להלן: (א) במרבית שאלוני הבחינה נבדקות מחברות הבחינה בידי שני מעריכים (להלן - הערכה כפולה).
בשנת הלימודים התשס"ה נבדקו המחברות בשאלונים אחדים באנגלית רק בידי מעריך אחד, אף שהנבחנים נדרשו גם לכתוב חיבור.
לדעת המפמ"רית לאנגלית, בדיקת חיבור דורשת הערכה כפולה, שלא כבדיקה של שאלות רב-ברירתיות (שאלות "אמריקאיות").
כבר באפריל 2002 הסבה המפמ"רית לאנגלית את תשומת לבה של המנכ"לית לשעבר, כי מן הראוי היה שמחברות כאלה ייבדקו בי די שני מעריכים שונים.
המנכ"לית השיבה ש"אכן ביקשתי לקיים הערכה כפולה גם לבחינות הבגרות ברמה 4 ,.
יחד עם זאת ]יחידות לימוד [ .
"לנוכח הקיצוצים הקשים, לא נוכל להפעיל זאת, השנה (ב) המפמ"רית לאנגלית סבורה שהנהגת מועדי ב' פגעה באיכות בדיקת מחברות הבחינה של מועד הקיץ בשל הזמן הקצר שנועד לכך עקב הצורך לפרסם את הציונים לפני בחינות מועד ב'.
באוגוסט 2004 כתבה המפמ"רית לאנגלית על כך ליו"ר המזה"פ.
בין השאר, כתבה המפמ"רית על מדגם שנהוג לבצע כדי לקבוע את הפתרון המלא של הבחינה, וציינה ש"עקב הלו"ז הקצר, נערך מדגם אחד בלבד (במקום שניים)", דבר שמשפיע על איכות הפתרון המלא של הבחינה; בעניין בדיקה מדגמית שנהוג לעשות כאשר המחברות נבדקות בידי בודק אחד היא כתבה "במועד קיץ השנה עקב הזמן הקצר, בדקנו בממוצע רק שלוש מחברות למעריך.
פירוש הדבר כי לא ניתן היה לקבל תמונה מלאה על איכות הבדיקה של אותם המעריכים".
יו"ר המזה"פ הציע לקיים דיון בנושא, אולם דיון כזה לא התקיים.
בדצמבר 2006 השיבה המנכ"לית לשעבר למשרד מבקר המדינה שבעקבות הקיצוצים הקשים במערכת החינוך "לא התאפשר.
להיענות לפניית המפמ"רית".
בדצמבר 2006 השיבה המפמ"רית למתמטיקה למשרד מב קר המדינה כי "הבעייתיות נועד לאפשר את פרסום תוצאות ]אשר[ .
בבדיקת מבחני הבגרות היא.
בלוח הזמנים הצפוף הבחינה מספר ימים לפני מועד ב'".
,בחינת מועד ב' מתקיימת כמה ימים לאחר שהתלמיד סיים להיבחן במקצועות אחרים ולכן נותר לו רק זמן מועט ללמוד לבחינה.
עם ז את, מאחר שהציון הסופי שיקבל תלמיד שנבחן בשני מועדים הוא הגבוה שבשני הציונים, הוא יכול לגשת לבחינה במועד ב' ללא חשש גם אם לא שיפר את ידיעותיו.
לדברי המפמ"רית למתמטיקה, רבים מהתלמידים נבחנים במועד ב' כדי לשפר ציון, ולעתים, כאשר הם רואים שהדבר לא יעלה בידם, הם עונים רק על חלק משאלות הבחינה, או שאינם עונים על אף שאלה.
המפמ"רית הסבירה שהדבר גורם עומס מיותר למערכת, שכן הטיפול במחברת ריקה - רישום, העברה לבדיקת המעריך ומתן ציון - הוא כבכל מחברת אחרת.
מהאמור לעיל עולה שלדעת המפמ"רית לאנגלית הנהגת מועדי ב' פגעה באיכות בדיקת המחברות ולדעת המפמ"רית למתמטיקה בדיקת המחברות בעייתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון אם התועלת המופקת מהנהגת מועדי ב' מצדיקה את השפעותיה על איכות בדיקת מחברות הבחינה.
על המשרד לשקול גם אם אופן יישום מועד ב', המאפשר לתלמיד להיבחן בו בלי שנבח ן קודם במועד הקיץ, כלומר לא למטרת שיפור הציון, מצדיק את התוצאות האמורות.
התאמות לתלמידים לקויי למידה .
חוזר מנכ"ל משרד החינוך מדצמבר 2003 עוסק בהתאמות בדרכי ההיבחנות לנבחנים אינטרניים ואקסטרניים לקויי למידה (להלן - חוזר ההתאמות).
החוזר מגדיר מיהו לקוי למידה וקובע את הכללים לאישור התאמות ללקויי למידה, כמפורט להלן: 1.
תלמיד נחשב לקוי למידה אם יש פער ניכר ומתמשך בין הישגיו בלימודים ובין רמת כיתתו וההישגים שהיה צפוי להשיג תלמיד בגילו, ואם יש פער ניכר בין הישגיו בלימודים ובין כישוריו האינטלקטואליים לפי ממצאי מבח ני המשכל.
יצוין כי לרוב הורי התלמידים הם המממנים את האבחון.
התאמות בדרכי היבחנות בבחינות הבגרות לתלמידים לקויי למידה (להלן - התאמות) מיועדות לתלמידים שקשייהם בלימודים מקורם בליקוי למידה ולא בגורמים אחרים, כגון ביקור לא סדיר בבית הספר, או שיטת הוראה לא מתאימה.
מטרת ההתאמות אינה להעניק יתרון לתלמיד לקוי למידה על פני תלמיד שלא אושרו לו התאמות, אלא למנוע מליקוי הלמידה של התלמיד להגבילו בכל הנוגע למתן ביטוי לידע שרכש.
המשרד קבע 12 ( :התאמות וחילק אותן לשלוש קבוצות 1 ) התאמות ברמה 1 - ,התאמות שאינן משנות את מתכונת הבחינה, אין להן השפעה על נבחנים שאינם לקויי למידה ואין הן נוגעות לתוכן הבחינה אלא לתנאיה.
למשל, הארכת זמן הבחינה והתעלמות הבודק משגיאות כתיב.
(2 ) התאמות ברמה2 - התאמות שעלולות לשנות שינוי חלקי את מתכונת הבחינה, למשל שימוש במילון אלקטרוני באנגלית.
(3 ) התאמות ברמה3 - התאמות שמשנות את מתכונת הבחינה ונוגעות לשינויים בתנאי הבחינה ובתוכנה, למשל בחינה בעל פה.
מרבית ההתאמות שאושרו לנבחנים הן ברמות 1 ו-2.
ביוני 1997 הגישה ועדה "לבחינת מיצוי יכולתם של תלמידים ליקויי למידה" דוח לשר החינוך ולשר המדע.
בדוח צוין שכ -10% מהתלמידים בארץ הם לקויי למידה.
על פי דוח מחקר שהוגש למדען הראשי של המשרד באוקטובר 2002 , 15.
במועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס "ה היו 55,909 תלמידים שנבחנו בחינת בגרות אחת לפחות שאושרו להם התאמות (לרבות נבחני משנה ונבחנים אקסטרניים), 20.
2% מכלל הנבחנים באותו מועד.
ההתאמות לא התפלגו התפלגות שווה במגזרים שונים, ובמועד האמור היו שיעורי הנבחנים שאושרו להם התאמות כלהלן: במגזר היהודי -דתי - 25.
7% ; במגזר היהודי -כללי - 23.
6% ; במגזר היהודי -עצמאי (המגזר החרדי) - 9.
3% ; ובמגזר הדרוזי- 1.
משרד מבקר המדינה קיבל ממשרד החינוך קובץ נתונים על כל בתי הספר שהגישו תלמידים בכיתות י"ב לבחינות בגרות בשנת הלימודים התשס"ו - בסך הכול 840 בתי ספר 522 דוח שנתי57ב .
שאינם בתי ספר לחינוך מיוחד13 (להלן- קובץ ההתאמות).
מעיבוד הנתונים בקובץ ההתאמות במשרד מבקר המדינה עולה כי ל - 21,037 (23% ) מ - 91,423 תלמידי כיתות י"ב אושרה התאמה אחת לפחות.
עוד נמצא כי ב-47% מ-840 בתי הספר ל-25% או יותר מהתלמידים בכיתות י"ב אושרה התאמה אחת או יותר, ואילו ב-26% מבתי הספר ל-10% מהתלמידים לכל היותר אושרה התאמה.
(א) הבדלים ניכרים בשיעור תלמידים שאושרו להם התאמות נמצאו גם בין מחוזות המשרד14 .
בתרשים שלהלן מוצגים נתונים על התפלגות תלמידי י"ב לפי מחוזות המשרד בשנת הלימודים התשס "ו, ועל התפלגות תלמידי י"ב שאושרו להם התאמות לפי מחוזות המשרד באותה שנה.
התרשים ממחיש את שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות בכל מחוז בפועל, לעומת שיעור תלמידי י"ב בכל מחוז.
ניתן לראות בתרשים ששיעור תלמידי כיתות י"ב שאושרו להם התאמות במינהל לחינוך התיישבותי (להלן - המחוז ההתיישבותי), גדול במידה ניכרת משיעור תלמידי כיתות י"ב הלומדים במחוז מכלל תלמידי כיתות י"ב בארץ15 , וששיעור תלמידי כיתות י"בשאושרו להם התאמות במחוז צפון קטן במידה ניכרת משיעור תלמידי כיתות י"ב במחוז מכלל תלמידי כיתות י"ב בארץ.
יצוין כי אם נבחן בנפרד את שיעור תלמידי כיתות י"ב שאושרו להם התאמות מהמגזר היהודי הלומדים במחוז זה נמצא שהוא דומה לשיעורם במחוזות שבמרכז הארץ.
(ב) משרד מבקר המדינה הפיק מקובץ ההתאמות שתי רשימות של בתי ספר שבהם מספר תלמידי כיתות י"ב בשנת הלימודים התשס "ו היה גדול מ -40 : בתי ספר שבהם שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות היה 30% ומעלה (להלן - מרובי התאמות), ובתי ספר שבהם השיעור היה קטן מ-10% (להלן- מעוטי התאמות).
13 בקובץ ההתאמות נכללו נתונים על876 ,בתי ספר בסך הכול36 .
מהם בתי ספר לחינוך מיוחד 14 שמונה מחוזות של המשרד וכן מינהלת חינוך ירושלים (מנח"י).
15 ראודוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2003 '), בפרק "כפר הנוער מבואות ים", עמ561.
(1) ברשימת מרובי ההתאמות נכללו 192 ,בתי ספר 3 מהם מהמגזר הערבי והשאר מהמגזר היהודי.
ב -31 בתי ספר מרובי התאמות היה שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות מכלל תלמידי י"ב בבית הספר 50%-60% ; ב-8 בתי ספר היה שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות 60%-70% ; וב-11 בתי ספר היה השיעור גדול מ- 70% .
(2) ברשימת מעוטי ההתאמות היו 143 בתי ספר: ב -60 בתי ספר מעוטי התאמות היה שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות מקרב כלל תלמידי י"ב בבית הספר קטן מ-1% וב- 49 בתי ספר היה השיעור 1%-5% .
47 מבתי הספר מעוטי ההתאמות היו מהמגזר היהודי ו- 96 .
היו מהמגזר הערבי, מהמגזר הבדואי ומהמגזר הדרוזי 3.
מחקר שפורסם בשנת 200416 העלה שבבתי ספר שבהם קיימת מעורבות גבוהה של הורים, ובבתי ספר שבהם הרמה החברתית-כלכלית של משפחות התלמידים גבוהה יש סבירות גדולה יחסית שתלמידים יישלחו לאבחונים לסוגיהם.
לפיכך יהיה שיעור ההתאמות שיקבלו תלמידי בתי הספר האמורים גדול יחסית; בהיעדר הגדרות ברורות עשויה עמדתם של צוותי בית הספר להיות מושפעת מתפיסתם את הקבוצות החברתיות השונות, ומלחציהם של הורים המכירים את המערכת ויודעים כיצד לתמרן בה.
מהאמור לעיל עולה שבשנות הלימודים התשס"ה והתשס "ו היו פערים גדולים בין בתי הספר מבחינת שיעור התלמידים שאושרו להם התאמות מקרב תלמידי כיתות י"ב: במקצת בתי הספר אושרו לרוב תלמידי כיתות י"ב התאמות; בבתי ספר רבים אחרים היה שיעור זעום של תלמידי כיתות י"ב שאושרו להם התאמות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נתונ ים אלה מעוררים חשש שנוצר אי -שוויון של ממש בין הנבחנים, באמצעות אישור התאמות רבות מדי לתלמידים בבתי ספר מסוימים, ובמתן התאמות מעטות מהנדרש בבתי ספר אחרים.
ממצאי המחקר משנת 2004 עשויים ללמד שאי-השוויון מקורו במעורבות של הורים ובפערים חברתיים - כלכליים בין בתי הספר.
כאמור, מרבית ההתאמות שאושרו לנבחנים הן ברמות 1 ו-2 .