HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ש"ח בחודש משרד מבקר המדינה קיבל מוועדת הבחירות בקשות של מנהלי ועדות אזוריות להעסקת כעשרה עובדים יותר מ-200 שעות בחודש.
כל הבקשותאושרו בידי ועדת החריגים.
מנכ"לית הוועדה הדגישה כי קרוב לוודאי שניתנו אישורים נוספים, ואולם החומר מתויק ב-400 ,תיקים אישיים שונים ושמור בממ"לומסיבות ברורות אין ביכולתה לבדוק תיק אחר תיק.
גם מנהל כוח האדם בממ"ל ביקש להעסיק את העובדים בממ"ל ( 50 )במספר מעבר ל-200 .
שעות בחודשועדת החריגים אישרה להעסיק את העובדים עד 230 שעות לכל היותר.
ועדת הבחירות המרכזית 1845 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבדיקה העלתה כי בניגוד לקביעת ועדת החריגים, 51 עובדים הועסקו בממ"ל יותר מ-230 שעות במשך חודש אחד לפחות, ו-12 מתוכם- הועסקו יותר מ-300 .
שעות בתשובתה הודיעה ועדת הבחירות כי תבחן מחדש את סבירות מגבלת 200 ,השעות בעיקר בהתייחס לעובדי הממ"ל.
ככל שלאחר הבחינה תיוותר המגבלה בעינה - יחודדו ההנחיות להקפדה על הגשת הבקשות לחריגה מהיקף השעות שאושרו.
נוהל העסקת עובדים ביום הבחירות ממרץ 2014 קובע את כללי ההעסקה של העובדים.
בנוהל נקבע כי עובדים על פי תקן ועובדים שעתיים יועסקו במשרה מלאה ביום הבחירות ויקבלו שכר לפי יום שבתון, ואין להעסיקם בתפקידים ובתעריפים המיועדים ליום הבחירות.
הביקורת העלתה כי בניגוד לנוהל 28 עובדים שהועסקו לפי שעות בוועדת הבחירות בתקופת הבחירות ועובדת תקן אחת הועסקו ביום הבחירות בתעריף המיועד ליום הבחירות.
שכרם של עובדים אלה ביום הבחירות נע בין 626 ל- 2,950 .
העסקת עובדי יום הבחירות .
כ-20,000 עובדיםהועסקו ביום הבחירות בתפקידים שאינם דורשים כישורים ייחודיים, כגון סדרנים, רצים, אבות בית, עובדים כלליים וכיוצא באלו.
לכל אחד מבעלי תפקידים אלה משולם סכום כסף לא מבוטל עבור עבודתו.
למשל, לסדרנים ולסדרני הכוונה שולם סך של 1,113 ( ש"ח ליום עבור עבודתםכרבע משכר המינימום לחודש שלם) 42 ,ולרצים ולסבלים משולם סך של 59 ( ש"ח לשעהפי 2.
5 משכר המינימוםלשעה); עלות העסקת עובדים אלו הסתכמה בכ-23 .
מיליון ש"ח העסקת מובטלים ואוכלוסיות מעוטות יכולת כלכלית נוהל גיוס עובדים חדשים למשרות פנויות למערכת הבחירות לכנסת העשרים קבע, כי עובדי ניקיון וכן אורזים ועובדים טכניים במרכז הלוגיסטי יגויסו מבין הפונים לוועדות האזוריות ולמרכז הלוגיסטי ומבין המופנים על ידי לשכות התעסוקה.
הנוהל נתן עדיפות לגיוס מובטלים, בקבעו כי במידת האפשר יש לבחור את המועמד המתאים מבין המועמדים שיופנו על ידי לשכות התעסוקה.
42 במרץ2015 עמד שכר המינימום החודשי על 4,300 ש"ח, ושכר המינימום לשעה עמד על כ-23 .
ש"ח 1846 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי רק שבע מבין 19 הוועדות האזוריות פנו ללשכות התעסוקה לצורך גיוס עובדים.
בתשובתו מנובמבר 2015 טען מנכ"ל שירות התעסוקה הישראלי כי על פי הנתונים שבידו הוועדות האזוריות דרשו עובדים בכל חמשת המחוזות המינהליים של השירות, אך קיים קושי לאייש משרות זמניות מאוד המחייבות שעות עבודה ארוכות ורצופות ומשמרות לילה.
כמו כן, גיוסים לממ"ל הממוקם בשוהם נתקלו בקשיים, מאחר שלא קיימת למקום תחבורה ציבורית תדירה.
בבחירות הנוכחיות ניתנה עדיפות לגיוס סדרנים לעבודה ביום הבחירות מקרב אוכלוסיות מעוטות יכולת כלכלית ומובטלים: בנוהל גיוס סדרנים מינואר 2015 נקבע כי יש לתת עדיפות לחיילי צה"ל הזכאים לסיוע כלכלי לשמש סדרנים בוועדות האזוריות, באופן ששיעור החיילים המגויסים לתפקידים אלה יהיה 50% לפחות מכלל הסדרנים שיגויסו לכל ועדה וועדה.
עוד נקבע בנוהל כי את יתר הסדרנים יש לגייס באמצעות לשכות התעסוקה.
הביקורת העלתה כי כל 19 הוועדות האזוריות העסיקו חיילים הזכאים לסיוע כלכליבתפקיד של סדרנים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את החלטת ועדת הבחירות להעסיק ח יילים הזכאים לסיוע כלכלי כסדרנים.
עם זאת, מהמפורט לעיל עולה כי רק מיעוט הוועדות האזוריות פנו ללשכות התעסוקה לצורך גיוס עובדים, ובכלל זה סדרנים.
על כן ראוי שוועדת הבחירות תעודד את הוועדות האזוריות לנהוג כך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לפעול לשיפור שיתוף הפעולה עם שירות התעסוקה, על מנת לשלב אוכלוסיות מעוטות יכולת כלכלית, ובפרט מובטלים, בכל התפקידים האפשריים, הן בעבודה ביום הבחירות והן בתקופה שלפני הבחירות.
נוסף על כך, על ועדת הבחירות לבחון מתן העדפה להעסקת מובטלים גם בתפקידים הדורשים כישורים ייחודיים, ככל שהם בעלי כישורים אלה.
הקצאת שעות להעסקת עובדים ביום הבחירות ועדת הבחירות קבעה בתחילת ינואר 2015 תעריפים לכלל עובדי יום הבחירות ביום הבחירות עצמו.
הוועדות האזוריות נדרשו להציג תכניות להעסקת עובדים ביום הבחירות החל מיום 17.
15 , הנגזרות מהצרכים והמשימות של כלועדה.
בסך הכול הוקצו כ- 58,000 .
שעות לכלל הוועדותכאמור, לעובדי יום הבחירות משולם שכר גבוה יחסית לשעה (יותר מכפליים משכר המינימום).
משרד מבקר המדינה העיר לוועדת הבחירות בדבר קביעתה שיום הבחירות נמשך שלושה ימים - מ- 17.
בכךהתאפשר להעסיק עובדים - בימים שהם לא ימי בחירות - בשכר של יום הבחירות.
על פי הנתונים של ועדת הבחירות, עובדי יום הבחירות בתפקידים מסוימים עבדו שעות רבות בוועדות האזוריות, לדוגמה: רשמי דיווחים ורצים עבדו עד 50 ,שעותוסבלים עבדו 60 .
שעות ועדת הבחירות המרכזית 1847 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי חלק מהעובדים מתחילים את "יום הבחירות" עוד ביום שלפני יום הבחירות (או יומיים קודם) לצורך תגבור ההכנות הנדרשות וחלקם מתחילים את יום הבחירות עם הנץ השחר.
לאחר סיום שעות ההצבעה ממשיכים בעבודה אינטנסיבית (לרוב ברציפות) עד לסיום משימותיהם.
העובדים האמורים נדרשים לעתים לעבוד 48 שעות ברציפות, ואף מעבר לכך (לרבות לילות), ומכך נגזרת גם היעדרותם ממקום עבודתם הקבוע בימים הסמוכים ליום הבחירות הרשמי.
עוד הוסיפה הוועדה, כי הוועדה הציבורית לבחינת שכר עובדי ועדת הבחירות המרכזית ותקופת הבחירות צפויה להגיש את הדוח הסופי שלה בזמן הקרוב, לרבות התייחסותה לסוגיית תעריפי יום הבחירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות להגדיר את מספר השעות המרבי בהן יוכלו עובדי יום הבחירות לעבוד, תוך מתן אפשרות לחריגים.
זאת ועוד, על הוועדה הציבורית לבחינת שכר עובדי ועדת הבחירות ותקופת הבחירות לתת דעתה גם לנושא זה.
קרבת משפחה בין עובדי יום הבחירות נוהלי הוועדה המרכזית קבעו כי ניתן להעסיק מזכיר ועדת קלפי או חבר ועדת קליטה שהוא קרוב משפחה של מזכיר אחר באותה הוועדה על פי שיקול דעתה של הנהלת הוועדה האזורית, ומצופה ממנהלי הוועדות להפעיל שיקול דעת סביר בנושא זה.
נוהלי הוועדה המרכזית לא התייחסו לסוגיית העסקת קרובי משפחה בתפקידים אחרים בקרב עובדי יום הבחירות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ל - 4,670 מעובדי יום הבחירות שאינם אבות בית43 .
היו קרובי משפחה בקרב עובדי יום הבחירות באותה ועדה אזוריתכמו כן, ל-113 מהם היו שני קרובי משפחה באותה ועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ריבוי קרובי משפחה באותה ועדה אזורית עשוי להצביע על תופעה שגיוס עובדים ליום הבחירות לא נעשה באופן שוויוני, אלא על בסיס היכרות מוקדמת.
בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי אין לה היכולת והכלים הדרושים לבדוק את הקרבה המשפחתית של עובדי יום הבחירות בינם לבין עצמם, ובדרך כלל גם העובד אינו יודע אם קרוב משפחתו מועסק באותה ועדה.
לעמדת ועדת הבחירות, הוראה שאינה בת ביצוע ואין כל אפשרות לאכוף אותה - ראוי לה שלא תינתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לתת דעתה לממצא זה, ו להציע פתרונות לתופעת העסקת קרובי משפחה על ידי ועדת הבחירות ביום הבחירות.
43 אבותהבית לא נכללו מאחר שלוועדת הבחירות אין חופש בבחירתם, שכן הם מתקבלים באופן מובנה יחד עם המבנה בו ממוקמות הקלפיות.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העסקת עובדים "כלליים" ביום הבחירות מנתוני ועדת הבחירות עולה כי כ-5% מכלל עובדי יום הבחירות (1,623 עובדים) הועסקו בתפקיד "עובד כללי".
יצוין, שלעובדים כלליים משולם סך של 59 ,ש"ח לשעהובסך הכול שולם להם שכר כולל של כ-2.
משיחות עם מנהלי הוועדות האזוריות עולה, כי העובדים הכלליים ביום הבחירות הועסקו במגוון רב של תפקידים, בהם: עובדי ניקיון, עובדי מזנון, עובדי מחסן, רכזים.
לדברי המנהלים, במערכת " דמוקרטיה" אין הגדרות מספיקות לכל התפקידים ביום הבחירות, ולכן עובדים רבים מקוטלגים כ"עובדים כלליים".
זאת, אף על פי שבמערכת הממוחשבת הוגדרו 43 תפקידים לעובדי יום הבחירות, ובהם: סבלים, רכזי פרוטוקולים, סוקרי שיעורי הצבעה, מוקדנים ורשמים.
מנתוני ועדת הבחירות עולה כי בשבע ועדות אזוריות הועסק מספר רב של עובדים כלליים, מ -100 עד241 .
זאת ועוד, השכר שקיבלו העובדים הכלליים עבור עבודתם הסתכם בכ- 1,500 ש"ח בממוצע, מאחר שלפעמים החלה העבודה לפני יום הבחירות ונמשכה גם לאחר יום הבחירות עצמו.
משרד מבקר המדינה מצא ש-444 עובדים כלליים הועסקו בוועדות האזוריות 30 שעותומעלה , ו-162 (כ- 36% ) הועסקובין 40 ל-65 .
שעות בנוהל "העסקת עובדי ועדת הבחירות" הוגדר עובד כללי (לפי שעות) כך: "מבצע עבודות כלליות לבלריות כגון שליחויות, הכנת רשימות וכן עבודות תחזוקה מכל סוג שהוא .
עשוי לבצע עבודות ניקיון במשרדי הוועדה ובכלל זה העברת ציוד וביצוע עבודות סבלות בהתאם לצורך".
לא נמצא כי ועדת הבחירות הגדירה את תפקידו של עובד כללי ביום הבחירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מספר כה גבוה של עובדים המועסקים בתפקיד שייעודו אינו מוגדר מעורר חשש לבזבוז משאבים.
על ועדת הבחירות להגדיר כל תפקיד של עובדי יום הבחירות, ו כן להגדיר את המטלות שמוטלות על "עובד כללי" ואת מספר השעות שניתן יהיה להעסיק בהן עובד כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות שהיקף העובדים הכלליים שהועסקו ביום הבחירות ומספר השעות החריג בע בודת רובם מחייבים בדיקה יסודית, באיזו מידה מספר העובדים הכלליים והיקף שעות העבודה החריג של מרביתם מוצדקים מול צורכי העבודה.
בתשובתה מסרה ועדת הבחירות כי בוועדות האזוריות מבצע יום הבחירות נמשך בתום שעות ההצבעה - באתרי הקליטה, באיסוף חומרי ההצבעה מאתרי הקליטה ובאריזתם, ובביצוע כלל הפעולות המינהליות והלוגיסטיות הנדרשות לסיום פעילותן של הוועדות האזוריות ולהחזרת הנכסים לבעליהם.
משכך, מספר השעות הממוצע לעובד כללי אינו מצביע על פסול כלשהו, אלא נובע מכורח הצרכים והייחודיות של מבצע יום הבחירות.
בנוסף, בוועדה המרכזית, נמשך מבצע יום הבחירות שלוש יממות (לכל הפחות).
משכך, עבדו העובדים הכלליים "מסביב לשעון", עובדה המבארת את מספר השעות הממוצע שעבדו, בסך של 48 .
שעות ועדת הבחירות המרכזית 1849 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה העיר לוועדת הבחירות כי גם בוועדות האזוריות נמצא שלעובדים כלליים נרשמה העסקה של כשלושה ימים, לדוגמה: בוועדה אזורית דן דרום עבדו 9 עובדים כלליים 60 שעות ועובדת אחת - 65 שעות; בוועדה אזורית קריות הועסקו 6 עובדים כלליים במשך 55 שעות כל אחד.
לדעת משרד מבקר המדינה נתונים אלו ראויים לבדיקה עקב אי-הסבירות שלהם.
בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי המונח "עובדים כלליים" נועד לסיווג עובדים אשר מבצעים משימה אחת או מספר משימות קבועות או משתנות, הנובעות מצורך מיידי או מאופן הניהול והארגון של מבצע יום הבחירות בכל ועדה.
עבודתם נגזרת מפרמטרים שונים ובהם: ניסיון העבר, המבנה בו פועלת הוועדה ביום הבחירות, היקף ופיזור הקלפיות, אופן תכנון אתר קליטת התוצאות ועוד.
לא אחת, הגדרתם של עובדים אלה, אינה עולה בקנה אחד עם הגדרות התפקיד לעובדי יום הבחירות, כפי שהוגדרו במערכת "דמוקרטיה".
ההגדרה של "עובד כללי" דומה להגדרת התפקיד של רכז בחירות בוועדות האזוריות, אשר מכנסת תחתיה עיסוק במספר תחומים.
סיווג העובדים הכלליים לפי הגדרת תפקיד חד-ערכית בהתאם למטלה אחת, מני רבות, כגון סַבָּל שביצע מטלות נוספות, היה מוביל לניפוח מספר הסבלים שהועסקו ביום הבחירות, ולנתון שאינו משקף את העבודה הרב -גונית שביצעו בפועל.
ככלל, הגדרת כל תפקיד בנפרד במערכת "דמוקרטיה" תוביל למאות הגדרות וקודים שונים, העשויים לסרבל ולגרום לשיבושים בדיווח.
משרד מבקר המדינה העלה כי במערכת "דמוקרטיה" הוגדרו 43 תפקידים רבים ומגוונים, והגדרות אלה מאפשרות להגדיר עובדים לפי תפקידיהם.
בבחירות הנוכחיות נעשה שימוש רק ב-34 תפקידים, וגם זה לא בכל הוועדות האזוריות, לדוגמה: נמצאו רק שני רכזי פרוטוקולים, 4 סוקרי שיעורי הצבעה, 19 סבלים, ואף 5 עובדים ללא ציון תפקידם.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר לוועדת הבחירות כי אי-ההגדרה של "עובד כללי" ביום הבחירות פוגעת בשקיפות, מפני שקשה להסיק ממנה מהו תפקידו של העובד, מהי נחיצותו, מהם התחומים שבהם יועסק ומהן שעות עבודתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לגבש נוהל שיגדיר את תפקידי העובדים הכלליים ויקבע אמות מידה לאישור ההעסקה, להליכי האישור ו לתכנון העסקתם.
ליקויים בדיווחי נוכחות .
הודעת נציבות שירות המדינה מדצמבר 201444 קובעת כי לעובד מדינה מותר לעבוד לקראת הבחירות לכנסת וביום הבחירות עצמו עבור ועדת הבחירות.
עובדים שיועסקו בוועדת הבחירות בשעות העבודה הרגילות יֵצאו לחופשה מעבודתם הרגילה, אך אפשר לנצל רק אותם ימי חופשה שהעובד צבר ועומדים לזכותו.
עובד שקיבל אישור לעבוד בוועדת הבחירות חייב להחתים את כרטיס הנוכחות הן בוועדה והן במשרדו.
ועדת הבחירות תעביר מדי חודש למשרדו של העובד את דוח הנוכחות שלו בוועדה, ועל האחראי במשרד לבצע בדיקה חודשית של דוחות הנוכחות של העובד במשרדו ובוועדת הבחירות.
44 /הודעה מס' עה4 "עבודת עובדי המדינה בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-20.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת הקודמת בדק משרד מבקר המדינה את דיווחי הנוכחות בדצמבר 2012 של126 מעובדיועדת הבחירות שהועסקו דרך קבע בארבעה גופים ציבוריים.
נבדקו הן הנתונים במקום עבודתם הקבוע והן הנתונים בוועדת הבחירות, וההשוואה ביניהם העל תה שבדיווחיהם של 17% מהעובדים נמצאו ליקויים.
כמו כן, לא כל הגופים הציבוריים שבהם הועסקו כרגיל עובדים אלה ביצעו בדיקה פרטנית של דיווחי הנוכחות שלהם.
בביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה את דיווחי הנוכחות של 59 מעובדיועדת הבחירות המועסקים בשני גופים ציבוריים - משרד הפנים ורשות האוכלוסין (25 ו-34 בהתאמה).
בדיקה זו כללה הן את הדיווחים במקום עבודתם הקבוע והן את דיווחיהם בוועדת הבחירות, והיא חלה על החודשים ינואר-מרץ 2015 .
ההשוואה ביניהם העלתה את הממצאים הבאים: נמצאו ליקויים בדיווחיהם של 13 מהעובדים (כ- 24% )- ארבעה ממשרד הפנים (כ- 16% ) ותשעה מרשות האוכלוסין (כ- 26% .
)בכלל הליקויים רישום נוכחות כפול של בין כשעה לשש שעות - במקום העבודה הקבוע ובוועדת הבחירות; דיווח על היעדרות ממקום העבודה הקבוע בשל מחלה ומילואים - ובמקביל דיווח על עבודה בשעות עבודה רגילות בוועדת הבחירות.
מהדיווחים עולה כי בניגוד להוראת נציבות שירות המדינה, עובדים אלו הועסקו בוועדת הבחירות אף על פי שלא יצאו לחופשה מעבודתם הרגילה.
בתשובתו מנובמבר 2015 מסר משרד הפנים כי סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש קיים שימועים לשלושה עובדים, ובהתאם לתגובתם יישקלו הצעדים הנוספים שיינקטו.
אשר לדיווח על מילואים, משרד הפנים המציא למשרד מבקר המדינה את הודעת נש"ם שע/9 וכתב כי לדעתו פעל בהתאם להודעה ולחוק שירות מילואים, התשס"ח-2008 ,בעת ששילם לעובד תגמול מילואים בגין הימים שבהם דיווח הן על שירות במילואים והן על עבודה בוועדת הבחירות.
שכן, לפי הודעת הנש"ם, זכאי עובד לתגמול מילואים נוסף על שכר העבודה הרגיל שלו כאשר הוא מבצע את שירות המילואים מעבר לשעות העבודה, או ביום המנוחה השבועית שלו או בחופשתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי החוק מתייחס למצב שבו העובד ממשיך לעבוד בעבודתו הרגילה וגם מבצע שירות מילואים מעבר לשעות עבודתו הרגילות - מצב שבוודאי לא רלוונטי לענייננו, שכן במקרה שהועלה בביקורת לא התבצעה עבודה במסגרת עבודתו הרגילה של העובד במשרד הפנים במהלך הימים שדווחו כ"מילואים".
יתרה מזו, הן בהודעת נש"ם והן בסעיף 34.
371 לתקשי"ר הודגש כי כאשר עובד מבצע שירות מילואים מעבר לשעות עבודה רגילות "התשלום על שירות המילואים ייעשה על-ידי העובד אשר יגיש תביעה אישית למוסד לביטוח לאומי" - ולא על ידי המשרד.
העמידה על כך שתוגש תביעה אישית כאמור תאפשר בקרה מעמיקה על הדיווח בנושא שעות המילואים, דבר שהוא בעל חשיבות מרובה במיוחד במקרים כדוגמת המקרה הנוכחי שבו דווח על ביצוע עבודה (בוועדה) עד שעות מאוחרות יחסית (לרוב עד אחרי 20:00 , ואף עד22:00 ) וכן על עבודה עד אחרי13:00 בימי שישי.
מכל מקום, לכאורה לא היה למשרד בסיס לשלם תשלום כלשהו בגין ימי המילואים שעליהם דיווח העובד, והיה על המשרד לנכות את הימים שבהם עבד בוועדה "בשעות העבודה הרגילות" מימי חופשה, כנדרש לפי הודעת נש"ם עה/4.
ועדת הבחירות המרכזית 1851 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולנציבות שירות המדינה שעליהם לבחון את המקרה האמור, הן על מנת לוודא שיתוקן הליקוי במקרה הנוכחי (לרבות ניכוי התשלום שביצע המשרד, לצד בירור תביעה אישית של העובד למוסד לביטוח הלאומי אם תוגש) והן על מנת שיובהר הנושא לכלל המשרדים כדי למנוע הישנות מקרים כאלה בעתיד.
בתשובתה מנובמבר 2015 הודיעה רשות האוכלוסין כי בעקבות פניית משרד מבקר המדינה בוצעה ברשות בדיקת הצלבה של נתוני הנוכחות של כלל עובדי הרשות שהועסקו בוועדת הבחירות המרכזית.
נוכח ממצאים שהועלו בבדיקה זו לגבי מקצת העובדים החלה הרשות בהליך משמעתי, שבסיומו יקוזז משכרם של העובדים התשלום הכפול.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין שעל פי הודעת נציבות שירות המדינה, היה עליה להקפיד לערוך את הבקרה החודשית לגבי עובדיהם המועסקים בוועדה המרכזית באופן שוטף ובזמן אמת, בחודשים שהועסקו בה - ולא לבצע בקרה מעמיקה רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה.
כמו כן, על נציבות שירות המדינה לוודא שכל הוראותיה בנושא מתקיימות, ולהורות לכל הגופים הציבוריים שעובדיהם הועסקו בוועדת הבחירות בתקופת הבחירות לבצע את הבדיקות הנדרשות.
אם יימצאו בבדיקות אלו ליקויים המצדיקים דרישה להחזר תשלומים, על הגופים הציבוריים לפעול בהתאם, ובמקרים הראויים - לטפל בהיבטים המשמעתיים או האחרים הנובעים מכך.
בתשובתה מנובמבר 2015 קיבלה נציבות שירות המדינה את מסקנות הדוח, והודיעה כי תפרסם הנחיה למשרדי הממשלה ויחידות הסמך לביצוע בדיקת דיווחי נוכחות בתקופת הבחירות הקודמות.
כמו כן, הודיעה שתקיים דיון בשיתוף ועדת הבחירות המרכזית לבחון דרכים נוספות להגברת האכיפה בעתיד בנושא נוכחות ושעות העבודה.
פריסת הקלפיות ברחבי הארץ .
חוק הבחירות קובע כי שטח המדינה יחולק לאזורי קלפי, וכי אזור קלפי יהיה "שטח רצוף"45 .
,החוק מוסיף וקובע כי לכל אזור קלפי תהיה קלפי אחת, שככל האפשר תעמוד בתחומו והמרחק בינה ובין מקום המגורים של הרשומים להצבעה בה יהיה קטן ככל האפשר.
עוד קובע חוק הבחירות שאזור קלפי לא יכיל יותר מ-800 ,בוחריםאבל אינו קובע סף תחתון למספר הבוחרים בכל אזור קלפי.
סעיף 13 (א) לחוקמטיל על ועדת הבחירות לקבוע את תחומי אזורי הקלפי, על פי הצעת שר הפנים.
שינויים בגודל האוכלוסייה, הקמת יישובים חדשים ובניית שכונות חדשות - כל אלה מחייבים שינויים באזורי קלפי.
על השינויים והחלוקה לאזורי קלפי מופקדת הלמ"ס מטעם המפקח .
למעט ביישובים שבהם לא ניתן לתחום אזורי קלפי לפי סימון של שטח 1852 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הארצי על הבחירות שבמשרד הפנים46 (להלן- המפקח על הבחירות), והיא מבצעת אותם בתקופה שבין בחירות לבחירות.
ללמ"ס גם הנחיות פנימיות לחלוקה, ובהן שככל האפשר לא יהיה מספר הבוחרים בקלפי קטן מ -400 , וכי אזור קלפי לא יחרוג מגבולות אזורים סטטיסטיים47 ,ואזורי תכנון (בין השארמפני שאיסוף נתונים וניתוחם בהמשך מתבססים על אזורים סטטיסטיים).
בביקורת הקודמת עלה כי ההנחיות הפנימיות שקבעה הלמ"ס נקבעו לפני עשרו ת שנים.
עם זאת, ועדת הבחירות והמפקח על הבחירות לא בחנו את התאמתן של הנחיות אלה (ובכלל זה הנחיית למ"ס שבאזור קלפי יהיו במידת האפשר לפחות 400 בוחרים) למציאות המשתנה.
עוד עלה בביקורת הקודמת כי איחוד קלפיות קטנות שהוצבו באותו המתחם יכול היה להביא לחיסכון של מיליוני שקלים לקופת המדינה, וכי לעתים היו הבדלים משמעותיים בין מספר הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות הנמצאות באותו המתחם (למשל, בכיתות סמוכות במבנה בית ספר).
משרד מבקר המדינה ציין כי איזון מספרי הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות אלו, באופן שבכל קלפי יהיה מספר דומה של בוחרים, עשוי להביא להיערכות יעילה יותר.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי על המפקח על הבחירות ועל ועדת הבחירות לקבוע את השיקולים לחלוקה של הקלפיות (כגון עומס, מרחק הבוחר מהקלפי, יעילות וחיסכון), ושיקולים אלו יוכלו להנחות את הלמ"ס כיצד לבצע את החלוקה, ובכלל זה גודלה הרצוי של קלפי.
משרד מבקר המדינה הוסיף שאם רק בשל חיץ פיזי ממשי בין אזורי הקלפי אי אפשר ליצור איזון בין מספרי הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות המצויות באותו המתחם או לא ניתן לאחד אזורי קלפי (כפי שציינה הלמ"ס בתשובתה), יש לבחון פתרונות שיאפשרו להתייחס ברמה כוללת למתחם שבו כמה קלפיות (במידת הצורך, תוך תיקון החוק) ולהביא בכך להקצאה יעילה של הקלפיות שבמתחם.
אם כן, ממצאי הביקורת הקודמת הדגישו את הצורך לבחון את ההנחיות הקיימות ואת הוראות החוק בנוגע לחלוקת הקלפיות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מאז הבחירות לכנסת התשע עשרה נעשו הפעולות האלה: הלמ"ס הכינה תכנית פעולה לאיתור קלפיות שמספר הבוחרים הרשומים בהן להצבעה קטן מ-400 ולבדיקת איחודן עם קלפיות סמוכות.
בתכנית נקבע שתיבדק האפשרות להעלות את הסף התחתון של מספר הבוחרים בכל קלפי.
נציגי הלמ"ס וועדת הבחירות קיימו פגישה ראשונית לבדיקת היבטים הנוגעים לשינוי חקיקה אפשרי, ונדון בה בין היתר העלאת הרף התחתון של מספר הבוחרים בכל קלפי.
בפגישה נדונו גם היבטים של שינוי חקיקה לטובת איזון בין מספר בוחרים באותו הריכוז, אולם הלמ"ס מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי בעקבות הקדמת הבחירות לא התקיימו פגישות נוספות, ובדיקת נושאים אלה צפויה להתחדש לאחר הבחירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 מסרההלמ"ס כי בעקבות הפגישה האמורה היא בדקה את ישימות העלאת הרף ל-500 בוחרים ואף הוחלט להעלות את הרף ל-500 בוחרים בקלפיותשבהן הדבר מתאפשר.
עוד מסרה כי הדבר אף שולב בתכניות העבודה שלה והוחל בביצוע בפועל.
46 הייעוד המרכזי של יחידת המפקח הארצי הוא להבטיח שהבחירות לרשויות המקומיות יתקיימו כהלכה ועל פי החוק.
בנוגע לבחירות לכנסת הוא אחראי על הכנת פנקס הבוחרים; תפעול מערכת "אביב", לרבות קליטת שמות הנכללים ברשימות מועמדים וכן קידום חקיקה בנושאים הנוגעים לבחירות וניסוח הצעות חוק.
47 יישובים עירוניים המונים יותר מ-10,000 תושבים מחולקים לאזורים סטטיסטיים.
האזורים הסטטיסטיים הם יחידות גאוגרפיות קטנות והומוגניות ככל האפשר, שבאמצעותן ניתן לשקף את המאפיינים הייחודיים של אזורים בתוך היישוב.
ועדת הבחירות המרכזית 1853 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה הודיעה ועדת הבחירות כי היא כבר חידשה את הפעילות בנושא, ותפעל יחד עם הלמ"ס ועם המפקח על הבחירות להמשך בחינת ו.
עוד הוסיפה הוועדה כי הלמ"ס התבקשה להכין מודל לפיו מספר הבוחרים האופטימלי יועלה מ -400 בעלי זכות בחירה ל-500 .
רק לאחרשייבחן המודל ותיבדק השפעתו על המרחקים מהקלפיות למגורי הבוחרים48 ,ניתן יהיה לבחון אם ניתן ליישמו.
משרד מבקר המדינה שב ובחן בבחירות לכנסת העשרים את האפשרות לאחד קלפיות בכל המתחמים שבהם הוצבה יותר מקלפי אחת49 (בלי להביא בחשבון בבדיקה זו את הרצף הגאוגרפי שנוצר בעקבות איחוד הקלפיות)50 .
מהבדיקה עלה כי ניתן היה לצמצם 1,021 ( 9.
8% ) קלפיות מבין 10,464 הקלפיות שהוצבו, בלי שמספר הבוחרים הרשומים בכל קלפי יעלה על הרף העליון שנקבע בחוק (800 בוחרים).
על פי אומדן הביקורת, עלות כל קלפי היא כ - 8,400 ש"ח51 , ומכאן שניתן לחסוךבאופן זה כ-8.
לחילופין אם בכל קלפי המוצבת במתחם שבו יותר משתי קלפיות יהיו רשומים עד 750 בוחרים, ניתןהיה לצמצם 623 ( קלפיות 5.
מיליון ש"ח תוצאות אלו שבות ומדגישות את הצורך שוועדת הבחירות, הלמ"ס והמפקח על הבחירות יבחנו יחד את הצורך ליזום שינוי בהוראות החוק ובהנחיות הקיימות בנוגע לחלוקת אזורי הקלפיות, שנקבעו כאמור לפני עשרות שנים.
זאת כדי להוביל לתוצאה מיטבית בתחום זה.
משרד מבקר המדינה אף שב ובחן מספרי בוחרים הרשומים בקלפיות הנמצאות במתחם אחד (למשל, בכיתות סמוכות במבנה בית ספר).
נמצא כי לעתים היו הבדלים ניכרים בין מספר הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות שבאותו המתחם.
כמו כן, לעתים סמוך לבחירות פיצלה ועדת הבחירות קלפיות גדולות, בהתאם לסמכות שנקבעה בחוק.
פיצולים אלה גרמו אף הם לקיום פערים גדולים בין קלפיות שבאותו המתחם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , מסרההלמ"ס כי לפעמים כל הזזה מקלפי אחת לאחרת מביאה לחוסר איזון רב יותר מזה הקיים.
כל עוד הוראת החוק עומדת על כנה, הלמ"ס מחויבת לבצע את החלוקה בהתאם.
בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי איזון בין קלפיות באותו הריכוז טעון תיקון חקיקה.
יחד עם זאת, בטרם תיבחן ההצעה לתיקון חקיקה, כבר החלה עבודת מטה בין ועדת הבחירות המרכזית למשרד הפנים, לבחינת המשמעויות הטכניות של הצעה זו.
ועדת הבחירות הוסיפה כי פיצול הקלפיות הוא בסמכות נשיאות הוועדה המרכזית, לפי סעיף .
48 לעניין זה יוזכר סעיף68 (א) לחוק הבחירות, הקובע כי "מקום הקלפי ייקבע, ככל האפשר, תוך מגמה להקטין את המרחק בין הקלפי לבין מקום המגורים".
49 בכל מתחם שהוצבה בו יותר מקלפי אחת סוכמו מספריהם של כל הבוחרים הרשומיםלהצבעה בכל הקלפיות במתחם.
המספר שהתקבל חולק ב-800 .
, והתוצאה עוגלה כלפי מעלה 50 כלומר, כל אזורי הקלפי שבוחריהם הצביעו במתחם אחד נחשבו לשטח רצוף כולל.
יצוין כי עבור הבוחר מרחק הקלפי ממקום מגוריו אינו משתנה אם יצביע בקלפי אחרת המצויה באותו המתחם.
51 עלות זוכוללת את שכר המזכיר, חברי ועדת הקלפי והסדרן וכן את עלות עזרי ההצבעה (פרגוד, תיבת קלפי ו"שובך" לפתקים).
בנתון זה נכלל גם שכר מזכיר רזרבי בשיעור של 25% משכר המזכיר, שכן מספר המזכירים הרזרביים שגויסו לעבודה בבחירות לכנסת העשרים עמד על 25% מכלל המזכירים.
העלות אינה כוללת את שכר אב הבית, משום ששכרו משתנה בהתאם למספר הקלפיות שהוא מופקד עליהן ועל פי תפקידו - אם הוא משמש אב בית בלבד או גם סדרן.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 70 (ב) לחוק הבחירות.
משכך, אכן לעתים פיצלויו"ר הוועדה וסגניו קלפיות גדולות או עמוסות במיוחד, ולצדן באותו הריכוז היו קלפיות שלא היה מקום לפצלן.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר שאיזון מספרי הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות שבאותו המתחם, באופן שבכל קלפי יהיה מספר דומה של בוחרים, עשוי להביא להיערכות יעילה יותר, לחיסכון כספי ניכר ולשיפור השירות לציבור.
על ועדת הבחירות להשלים את עבודת המטה שהחלה בה, ובמידת הצורך לפעול לשינוי החקיקה בנושא.
קלפיות נגישות והליך ההצבעה בהן .
חוק הבחירות קובע שהיעד שיש לשאוף אליו הוא הנגשת כל מקומות הקלפי שברחבי הארץ לבוחרים בעלי מוגבלויות בניידות.
החוק קובע בסעיף 68 א(א) שעדשיוגשם יעד זה יהיה בכל יישוב לפחות מקום קלפי אחד שהגישה אליו וההצבעה בו יותאמו לאנשים המוגבלים בניידות (להלן - קלפי נגישה)52 .
ביישובים גדוליםתהיה לפחות קלפי נ גישה אחת לכל 10,000 תושבים.
החוק מוסיף וקובע שאם נוכחולדעת יו"ר ועדת הבחירות וסגניו שלא ניתן להתאים באמצעים סבירים מקום לקלפי נגישה ביישוב מסוים, הם רשאים להורות שהאמור לא יחול על יישוב זה.
בבחירות לכנסת העשרים הוצבו ברחבי הארץ 10,464 קלפיות, מהן 2,693 (כ- 26% )קלפיות נגישות.
מבין הקלפיות הנגישות - 1,548 קלפיות הוגדרועל ידי ועדת הבחירות כ"קלפיות נגישות מיוחדות" (קלפיות שאנשים המוגבלים בניידות רשאים להצביע בהן גם אם אינם רשומים להצבעה בהן).
היעדר קלפיות נגישות ביישובים 1.
משנת 2001 פועל צוות קבוע מטעם ועדת הבחירות לבדיקת מקומות קלפי (להלן - צוות האיתור).