HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר לחשב הכללי כי ההיעדרות של חברי ועדה ממספר רב של דיונים, ובייחוד חברי הוועדה שלהם ההיכרות הטובה ביותר עם המשרד הרלוונטי, פוגעת בעבודת הוועדה ואינה מאפשרת לקבל החלטה תוך שימוש בניסיונם ובכישוריהם של חברי הוועדה החסרים.
בשונה מאישור פשרות משפטיות בהליכים תלויים ועומדים, שיש חשיבות לקבלן בתוך זמן קצר וקצוב, מחיקת חובות נעשית כמעט תמיד מבלי שיש בכך דחיפות מיוחדת, ובלא שיש הליך תלוי ועומד בפני בית משפט.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "ההחלטה מתקבלת על ידי רוב חברי הוועדה, בין אם בנוכחותם או בנוכחות נציג מטעמם, או במסגרת הודעת היעדרותם ליו"ר הוועדה".
יצוין כי חברי הוועדה העליונה שנעדרו מן הדיון חתמו על גבי הפרוטוקולים לאישור מחיקת החוב.
ואולם, חתימה בדיעבד אינה מספקת כדי לרפא א ת הליקוי המהותי בכך שחברי ועדה אינם משתתפים באופן שוטף ורציף בדיונים עצמם.
משרד מבקר המדינה כבר העיר לחשב הכללי בדוח קודם כי הפרקטיקה הנוהגת בוועדה אינה תקינה, אך ליקוי זה לא תוקן14 .
נציגים מטעמם של חברי ועדה (למעט יועץ משפטי שרשאי למנות נציג על פי כתב המינוי) אינם חברי ועדה, אינם בעלי זכות הצבעה, וממילא קולם אינו נספר בהצבעות.
גם הודעה של חבר ועדה על כך שלא ישתתף בדיון, כפי שצוין בתשובת אגף החשכ"ל, אינה דרך להצביע בעד החלטה שתתקבל בוועדה.
משרד מבקר המדינה פנה לאגף החשכ"ל לקבל הודעות שנדרשו חברי הוועדה למסור ליו"ר על היעדרותם מהדיון.
במענה לפנייה מסר אגף החשכ"ל כי "הודעות אלו נעשות במסגרת העבודה השוטפת של האגף והן אינן מתועדות".
עקב התופעה הנרחבת של היעדרות חברי ועדה מהדיונים, ומאחר שמדובר בליקוי שמבקר המדינה כבר העיר עליו בעבר אולם לא תוקן, על החשב הכללי להקפיד שהוועדה תתכנס ותחליט בנוכחות רוב חבריה.
מבחינה של הפרוטוקולים של הדיונים שקיימה הוועדה העליונה בשנת 2016 עולה, כי במרבית המקרים היא בחנה ביסודיות ובשיתוף נציגים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים את הסיבות שיצרו את הצורך למחוק את החובות.
כמו כן, הוועדה העליונה ניסתה לקבוע כללים או הנחיות כדי למנוע בעתיד היווצרות של חובות שאי אפשר לגבותם.
בנוהל העבודה של הוועדה מיוני 2013 נכתב בסעיף "תיעוד, מעקב ובקרה": "מרכז הוועדה .
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015" ,) אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים".
יעמוד בקשר עם הפונים לתיקון הליקויים ולניהול מעקב שוטף אחר יישום החלטות הוועדה, באמצעות המערכת הייעודית".
נמצא כי ככלל, הוועדה העליונה אינה עוקבת אחר יישום הוראותיה, בניגוד לנוהל העבודה שלה, וכי במרבית המקרים הוראות אלו אינן מקוימות.
בנובמבר 2016 דנה הוועדה העליונה במחיקת חוב בסך כ -560 אלף ש"ח לרשות מקרקעי ישראל בגין דמי שימוש שחויבו עד שנת 2004 .
בדיון החליטה הוועדה העליונה: "לקראת דיון שיתקיים בנושא אופן הפעלת עורכי הדין החיצוניים ברמ"י, הרפרנטורה המקצועית בחטיבת פנים ומקרקעין תכין מצ ע לדיון בנושא, כולל את נהלי ההפעלה והבקרה כיום".
מהביקורת עולה כי לא הוכן מצע לדיון וכי הנושא נידון רק באוגוסט 2017 .
סגן החשב הכללי, האחראי לרשות מקרקעי ישראל, נדרש להכין את המצע לדיון, אך נעדר משתי הישיבות אף שהוא חבר בוועדה.
באוגוסט 2016 דנה הוועדה העלי ונה במחיקת חוב לרשות מקרקעי ישראל בסך כ -893 אלף ש"ח בגין דמי חכירה במושב בשנים 1999 - 1992 .
הוועדה העליונה החליטה למחוק את החוב וקבעה כסיכום והפקת לקחים: "על המשרד לשפר את ניהול הידע שלו בכל הקשור להחלטות ישנות של המינהל בשל הסיכון להתיישנות החובות ויצירת הסתמכות של החייבים".
נמצא כי הוועדה העליונה לא בחנה אם ממועד הדיון ואילך בוצעו פעולות לשיפור ניהול הידע בנוגע להחלטות המינהל.
במאי 2016 דנה הוועדה העליונה במחיקה של יתרות חוב קטנות לרשות מקרקעי ישראל.
הוועדה העליונה המליצה למחוק את החובות, ובאוגוסט 2016 אישרה החשבת הכללית דאז את המחיקה.
ממידע שמסר חשב רשות מקרקעי ישראל למשרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד תום הביקורת, דצמבר 2017 , לא נמחקו חובות אלו.
הסיבות לאי המחיקה אינן ברורות, והדבר לא דווח לוועדה העליונה.
בתשובת רשות מקרקעי ישראל מינואר 2018 נכתב כי מחיקת יתרות החוב הקטנות לא הושלמה מסיבות טכניות.
בתשובה נמסר כי משרד האוצר - אגף החשב הכללי |219 .
,המחיקה מבוצעת כעת בתיאום עם כל הגורמים הרלוונטיים ברשות וצפויה להסתיים בתוך 30 .
במאי 2016 דנה הוועדה העליונה במחיקת חובות של ניצולי שואה שקיבלו תשלומים עודפים מהרשות לזכויות ניצולי השואה.
הוועדה קבעה: "מכיוון שיש קושי רב לגבות את החובות, יש להשקיע מאמצים כדי למנוע את היווצרותם ולכן תהליכי הבקרה יכללו בתכנית ביקורת של מבקר הפנים ויעברו אישור של הסגן הבכיר לחשבת הכללית האחראי על הרשות.
" לא נמצאה אסמכתה שקיימת תכנית ביקורת של מבקר הפנים של הרשות לזכויות ניצולי השואה הכוללת את תהליכי הבקרה שנדרשו, וממילא נמצא כי הסגן הבכיר לחשבת הכללית לא קיבל את התכנית ולא אישר אותה.
דיווח בעניין זה לא נמסר לוועדה העליונה15.
בספטמבר 2016 אישרההוועדה העליונה מבצע גבייה שיזמה רשות האכיפה והגבייה: לחייבים למדינה מכוח חיובים שונים, הנגבים במרכז לגביית קנסות, הוצע למחוק עד 40% מחובותיהם הכוללים.
לפנייה של רשות האכיפה והגבייה לוועדה העליונה צורף מכתב מחשב הרשות, ובו פירוט של סוגי התיקים הנכללים במבצע הגבייה.
בין היתר צוין במכתב כי כ -420 מיליון ש"ח מבין כ -761 מיליון ש"ח החובות הנכללים בבקשה שהוצגה לוועדה מקורם ב- 12,719 תיקים של "קנס מנהלי הרשות לניירות ערך".
במענה לפניית משרד מבקר המדינה הודיע חשב רשות האכיפה והגבייה בדצמבר 2017 כי זו טעות- כלל לא נכ ללו תיקים של הרשות לניירות ערך במבצע.
עוד מסר החשב כי בסך הכול הועברו למרכז לגביית קנסות שני תיקי קנסות של הרשות לניירות ערך, וכי שניהם שולמו עוד לפני שהתחיל מבצע הגבייה.
גם בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי מדובר בטעות טכנית של רשות האכיפה והגבייה.
חשב הרשות לניירות ערך כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי בשנים 2016 -2014 הטילה ועדת האכיפה המינהלית של הרשות לניירות ערך כ-50 קנסות, שסכומם הכולל הוא כ-13 מיליון ש"ח, ורובם המוחלט נגבו עד סוף שנת2016.
15 מנהלת תחום משרדים מינהליים באגף החשכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר2017 , כי ביולי2017 נבחר זוכה במכרז שערכה הרשות לזכויות ניצולי שואה לשירותי ביקורת כספים בחשבות.
מפרוטוקול הדיון בוועדה העליונה עולה כי אף לא אחד מהנוכחים בישיבה לא העלה תמיהה על כך שבהקשר של נתוני החובות לרשות לניירות ערך הוצגו נתונים עצומים - 12,719 תיקים בסכום של כ -420 מיליון ש"ח, אף שנתונים אלה בלתי סבירים לחלוטין בהתחשב בהיקף פעילותה של ועדת האכיפה המינהלית של הרשות לניירות ערך.
גם אם חברי הוועדה העליונה לא הכירו את מספר הקנסות שמטילה הרשות לניירות ערך ואת היקפם הכספי, נתונים כה גבוהים חייבו לכל הפחות בדיקה מעמיקה כדי לברר מה גרם להצטברות חובות כבדים אלו.
הוועדה העליונה אישרה את המחיקות הנדרשות לפי בקשת רשות האכיפה והגבייה וקבעה בהחלטתה: "תוצאות המבצע יוצגו לסגן החשבת הכללית האחראי על הרשות לא יאוחר מחודש ימים לאחר תום המבצע".
נמצא כי רשות האכיפה והגבייה הציגה תוצאות ביניים של מבצע הגבייה כשביקשה להאריכו, אולם עם תום המבצע, לאחר שהוארך, היא לא הציגה לסגן החשבת הכללית תוצאות סופיות של המבצע כפי שנדרשה.
בתשובת רשות האכיפה והגבייה נכתב כי אכן בטעות לא נשלח דוח סופי על מבצע הגבייה, וכי דוח כאמור יישלח בימים הקרובים.
במאי 2016 ציינה הוועדה העליונה, אגב דיון במחיקת חוב של מס הכנסה למשרד הביטחון בסכום של כ- 10,000 ש"ח: "ככלל, חובות בין משרדי ממשלה יש להעביר לבחינה של החשב ונאי הראשי".
יצוין כי החלטה זו של הוועדה העליונה נסמכה על נוהל מאוקטובר 2013 , אשר הפיץ החשבונאי הראשי לחשבי משרדי הממשלה, ובו נקבע כיצד יסדירו החשבונאי הראשי או החשבת הכללית מחלוקת בין משרדי ממשלה בנוגע ליתרה הדדית.
בשנת 2016 מחק משרד המשפטים חובות בסכום מ צטבר של כ-119 אלף ש"ח ממשרדי ממשלה אחרים, חובות שמקורם בהשתלמויות שב יצע המכון להשתלמות פרקליטים במשרד המשפטים, בלא שדבר המחיקה נמסר לחשב הכללי.
החשבונאית הראשית במשרד המשפטים כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 " ,כי על אף הנוהלמאחר ומדובר בסכום שאינו מה ותי, ומאחר ומדובר בכספי מדינה ולא בחייב שהנו גורם ח יצוני לממשלה, פנייה לחשב הכללי וב יצוע פעולות נוספות מול משרדי הממשלה להם הייתה חבות, נראים מיותרים ".
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי בשל הסכום שנמחק גם "הדיווח לחשב הכללי נראה מיותר".
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |221 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי בניגוד לנוהל שפרסם החשבונאי הראשי, משרד המשפטים לא העביר את החובות של משרדי ממשלה אחרים לבחינת החשבונאי הראשי, וכי על פי הוראת התכ"ם, אין בסמכותו של המשרד למחוק סכומי חוב בהיקף מצטבר של יותר מ- 100,000 .
ש"ח בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי בימים אלו פועלים חשב משרד המשפטים ומטה החשכ"ל לתיקון הליקוי.
בינואר 2016 דנה הוועדה העליונה בהרחבת סמכויות מחיקת החובות של רשות המים וקבעה: "אחת לשנה חשב המשרד יעביר לוועדה העליונה דרך הסגן הבכיר האחראי על המשרד, דיווח לגבי סוגי התיקונים, כמות התיקים וסכומי התיקים שבהם בוצע תיקון חיוב".
במאי 2016 דנה הוועדה העליונה במחיקת חובות למשרד ממשלתי מסוים, וקבעה שחובות מסוימים יועברו למחיקה במשרד ושהמחיקה תדווח למרכז הוועדה העליונה.
ביולי 2016 דנה הוועדה העליונה במתווה להסדרי חוב לחקלאי בקעת הירדן וקבעה: "באחריות חשב המטה לעדכן את חברי הוועדה בעוד שלושה חודשים על התקדמות המתווה".
נמצא כי הוועדה העליונה לא בחנה מדוע לא התקבלו אצלה דיווחים, כפי שהוחלט בדיונים בינואר 2016 , במאי 2016 וביולי 2016.
בתשובת אגף החשכ"ל בנוגע לדיון שהתקיים ביולי 2016 נכתב כי התקיימו עדכון ודיאלוג על התהליך, וכי בינואר 2018 צפוי להתקיים דיון בנושא בוועדה העליונה, במסגרתו יבוצע עדכון ויתקבל דיווח על התקדמות המתווה שאושר בוועדה.
בנוגע לדיון בינואר 2016 השיב אגף החשכ"ל כי האחריות להעברת הדיווח מוטלת על המשרד הממשלתי.
בתשובת רשות המים נכתב שהדוח בגין שנת 2016 כבר נשלח לוועדה והדוח עבור שנת 2017 הוא כעת לקראת סיום הכנה.
בירור שערך משרד מבקר המדינה העלה כי הדוח המתייחס לשנת 2016 נשלח רק בנובמבר 2017 , וזאת בעקבות הפנייה של משרד מבקר המדינה לוועדה העליונה במהלך הביקורת.
ממצאים דומים, של פיהם הוועדה העליונה אינה עוקבת אחר קיום החלטותיה, ושרבות מהן אינן מקוימות, הועלו גם בביקורת פנימית שערכה יחידת הביקורת באגף החשכ"ל בשנת 2017 בנוגע להחלטות שהתקבלו בוועדה העליונה בשנים 2015 -2013 .
מנהל יחידת ביטוח ממשלתי, אשראי וגבייה באגף החשכ"ל כתב למשרד מ בקר המדינה בנובמבר 2017 : "במסגרת תפקידה הוועדה 222 |דוח שנתי 68ג .
מאתרת לעתים כשלים שעלו בפעולות הממשלה והיא מפנה את הרפרנטורה המקצועית של המשרד לבחון את הנושא ולטפל בו".
עוד ציין כי זו אחת הסיבות לכך שהסגן האחראי על המשרד מכהן כחבר אד-הוק בוועדה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי " אין זה מתפקידה או יכולתה של הוועדה העליונה לעקוב אחר ביצוע יישום המלצותיה מאחר והיא אינה מקיימת קשר רציף עם המשרדים.
האחריות ליישום המלצות הועדה הינה של מנכ"לי המשרדים".
ההתייחסות בתשובת אגף החשב הכללי להחלטות הוועדה שנועדו לתקן כשלים בפעולות משרדי הממשלה כ"המלצות" עומדת בניגוד לנוסחן של ההחלטות עצמן ובניגוד לנוהל העבודה של הוועדה.
האחריות לתיקון הכשלים שהביאו לצורך במחיקת החובות היא של הנהלת משרדי הממשלה.
ואולם, האחריות לעקוב אחרי יישום החלטות הוועדה היא של הוועדה עצמה, הן כיוון שנוהל העבודה של הוועדה קובע זאת במפורש, הן מפני שהוועדה עצמה קבעה בחלק מהחלטותיה כי על משרדי הממשלה למסור לה דיווחים, והן כיוון שבהיעדר קביעה בדבר גורם אחר שתפקידו לעקוב אחר יישום החלטות הוועדה, מצופה מהוועדה למלא תפקיד חשוב זה.
זאת בייחוד לאחר שבביקורת של אגף החשכ"ל עצמו ובביקורת משרד מבקר המדינה עלה כי החלטות הוועדה אינן מקוימות.
החלטותיה של הוועדה העליונה נועדו לתקן את הכשלים שפגעו בגביית החובות המגיעים למשרדי הממשלה ולמנוע יצירת חובות כאלו בעתיד.
הותרת ההחלטות בבחינת "אות מתה" תסכל את היכולת להשיג מטרה זו.
על החשב הכללי האחראי לניהול נכסי המדינה לנקוט את כל הפעולות הדרושות כדי לוודא שהחלטותיה של הוועדה העליונה יבוצעו, ושהוועדה תעקוב אחר קיום החלטותיה.
ויתור על חובות שמקורם בהליכים משפטיים .
בהחלטת ממשלה 133516 נקבע אילו גורמים מוסמכים לוותר על חובות המגיעים למדינה על פי פסקי דין במשפט אזרחי או על פי צווי תשלום בעלי אופי אזרחי במשפטים פליליים.
החלטה זו מבחינה בין ויתור על קרן החוב לוויתור על חובות בגין אגרות והוצאות.
הסמכות לוותר על חובות אלו קבועה גם בהוראת תכ"ם .
16 החלטת ממשלה1335 מ- 15.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |223 .
בנוגע לחובות הנובעים מהליכי משפט17.
בהחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה ממרץ 2012 עודכנו הסמכויות לוויתור על חובות בגין אגרות והוצאות18.
נמצא כי בכל הנוגע למחיקת חובות שמקורם בהליכים משפטיים, מדרג הסמכויות הקבוע בהחלטת הממשלה מתבסס על גובה קרן החוב, ואילו מדרג הסמכויות שבהוראת התכ"ם מתבסס על סך החוב, הכולל ריבית והצמדה שנצברו.
ייתכן אפוא שלעתים אין התאמה בין החלטת הממשלה ובין הוראת התכ"ם בנוגע לגורם המוסמך לאשר מחיקת חובות שמקורם בהליכים משפטיים.
הגורמים המוסמכים לוותר על חובות, כפי שקבעו החלטות הממשלה והוראת התכ"ם הם אלו: 1.
ויתור על חובות שמקורם בהליכים משפטיים - הסמכות למחוק חוב בסכום של עד 20,000 ש"ח נתונה לפרקליט מחוז; הסמכות למחוק חוב הגדול מ- 20,000 ומגיע עד 75,000 ש"ח נתונה למשנה לפרקליט המדינה, בהסכמתו של חשב משרד המשפטים; הסמכות למחוק חוב הגדול מ - 75,000 ש"ח נתונה לפרקליט המדינה ולחשב הכללי או למי שהם יסמיכו לכך.
ויתור על חובות בגין אגרות והוצאות - לפי החלטת הממשלה והוראת התכ"ם, הסמכות לוותר על חוב עד סכום של 20,000 ש"ח נתונה למנהל המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות; הסמכות לוותר על חוב בסכום של 20,000 עד 75,000 ש"ח נתונה לוועדה בהרכב של המשנה למנהל בתי המשפט, חשב הנהלת בתי המשפט ומנהל המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
לפי הוראת תכ"ם זו, הוועדה העליונה מוסמכת לוותר על חובות בסכום של יותר מ - 75,000 ש"ח.
ועדת השרים לענייני חקיקה קבעה כי הסמכות לוותר על חוב עד סכום של 20,000 ש"ח נתונה ל"מנהל המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות או מנהל רשות האכיפה והגבייה, ביחד עם חשב רשות האכיפה והגבייה או ממונה תקבולים ברשות האכיפה והגבייה".
עוד קבעה ועדת השרים לענייני חקיקה כי הסמכות למחוק חובות עד סכום של 135,000 ,ש"ח נתונה לוועדה בהרכב של מנהל רשות האכיפה והגבייה חשב רשות האכיפה והגבייה ומנהל המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
עולה כי אין התאמה בין הוראת תכ"ם זו ובין החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה בנוגע לסמכויות ההרשאה למחוק חובות בגין אגרות והוצאות.
בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי "מאחר והחלטת ועדת השרים גוברת על הוראות התכ"ם, הוראת תכ"ם זו עתידה להתבטל".
בהתאם להוראת התכ"ם הנזכרת, בתום כל שנה קלנדרית נדרש כל אחד מהגורמים שההוראה מסמיכה אותם למחוק חוב להעביר לחשב המשרד .
10 : ויתור על חובות אשר מקורם בהליכים משפטיים (ינואר2008.
) 18 /החלטה חק2519 ( 11.
) 224 |דוח שנתי 68ג .
שהחוב המדובר הוא בתחום פעולתו ולוועדה העליונה באגף החשכ"ל דיווח מפורט19 .
על כל אחד מהחובות שהוא מחק נמצא כי בש נים 2016 -2014 לא מסר המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות דיווח כנדרש בהוראת התכ"ם לחשבי המשרדים הרלוונטיים ולוועדה העליונה באגף החשכ"ל.
בתשובת רשות האכיפה והגבייה נמסר כי חשב רשות האכיפה והגבייה יעביר במהלך חודש ינואר 2018 .
דיווחים לכל המשרדים .
19 ,הדיווח צריך לכלול את מקור החוב, סכום החוב המקורי והנוכחי, פירוט ההצמדה והריבית הסיבות למחיקה ופרטים אחרים לפי דרישת מינהל הגבייה באגף החשכ"ל.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |225 .
פעולות הממשלה להעמקת גביית החובות במשרדי הממשלה .
כפי שפורט לעיל, במהלך פעולותיהם השוטפות של משרדי הממשלה נוצרו כלפי המשרדים חובות בסכומי עתק של עשרות מיליארדי ש"ח הרשומים בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה ובדוחות המאוחדים של הממשלה.
סכומים אלו מחייבים פעילות יסודית ומקיפה הן לגביית החובות והן כדי למנוע הצטברות של חובות נוספים.
במסגרת ביקורת זו לא נבדקה פעילותם של משרדי הממשלה השונים לגביית החובות, אלא רק הפעילות שנוהלה בראשות אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה להעמקת גביית החובות במשרדי הממשלה.
האחריות לפעול לגביית חובות קיימים ולמניעת הצטברותם של חובות נוספים מוטלת בראש ובראשונה על ההנהלות והדרגים המקצועיים הבכירים בכלל משרדי הממשלה, ואין בפעילות הנעשית בידי אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה כדי לגרוע מהאחריות המוטלת על הנהלות משרדי הממשלה בעניין זה.
באוקטובר 201120 אימצה הממשלה את דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג.
בעקבות זאת החליטה הממשלה21 בדצמבר 2011 להקים צוות "לגיבוש תכנית אופרטיבית לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי הממשלה" (להלן - ועדת המשילות).
עם חברי ועדת המשילות נמנו, בין היתר, מנכ"ל משרד האוצר דאז, הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז והחשבת הכללית דאז.
במרץ 2013 הגישה ועדת המשילות דוח שדן בין היתר בעידוד תכניות התייעלות במשרדי הממשלה.
הדוח הצביע, בין היתר, על כך שלמשרדי הביצוע של הממשלה אין תמריץ מוחשי ליזום מהלכי התייעלות, ושיש לעודד אותם לעשות כן באמצעות מתן תמריצים.
בדוח הוועדה נכתב: "ישנם חובות רבים למשרדי הממשלה שאינם נגבים.
משרד האוצר החל לפעול לטובת גביית החובות הללו באמצעות המשרד ורשות האכיפה והגבייה.
מכיוון שההתייעלות אינה נוגעת רק לצד ההוצאה מהתקציב אלא גם לצד ההכנסה, יש לעודד את משרדי הביצוע לקדם את תהליכי רישום וניהול החובות, כמו גם את גביית החובות בפועל, באמצעות מנגנונים שיתמרצו את המשרדים להרוויח מתהליכי הגבייה.
מנגנונים אלה יכללו מרכיבים תקציביים (המשרד ירוויח מגביית החובות במשרדו) ולא תקציביים (כגון באמצעות קבוצות עבודה, שקיפות, אחריותיות ותחרות .
) 21 החלטה4028 ( "בעניין "חיזוק יכולות המשילות, התכנון והביצוע של הממשלה 25.
) 226 |דוח שנתי 68ג .
משרד האוצר יהיה אחראי על פיתוח ההצעה והטמעתה אצל מנכ"לי, סמנכ"לי התקצוב והחשבים במשרדים" ביוני 2013 אימצה הממשלה את דוח ועדת המשילות 22 והטילה על החשבת הכללית דאז, בשיתוף עם הממונה על התקציבים, "לפתח תמריצים למשרדים לעידוד רישום, ניהול וגביית חובות.
עוד נקבע כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה יהיה אחראי לעקוב אחר יישום המלצות הדוח.
בפברואר 2012 פורסמה הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בדבר הפעלת הליכי גבייה מינהליים לפי פקודת המסים (גביה)23.
הנחיה זו נועדה להנחות את רשויות הציבור כיצד להפעיל שיקול דעת בהשתמשן בסמכויות המוענקות להן בפקודת המסים (גביה) בכלל ובכל הנוגע להימנעות משיהוי בפעולת הגבייה בפרט 24 .
בהחלטה נקבע העיקרון כי רשות מינהלית אינה רשאית להשתהות בגביית חובות.
עוד נקבע: "אין זה סביר שרשות מינהלית תנקוט הליכי גבייה מינהליים לראשונה וללא צידוק לאחר שנים רבות, תוך שהיא מעמידה את האזרח, בשל הזמן הרב שחלף, במצב שבו יקשה עליו להתמודד עם טענת החוב".
בהנחיה נקבע כי אם לא פתחה הרשות בהליכי גבייה מינהליים במועדים הקבועים בהנחיה זו ולא התקיימו נסיבות חריגות המצדיקות פתיחה מאוחרת של הליכי הגבייה, לא תוכל הרשות לבצע גבייה מכוח הפקודה.
בהנחיה נקבע כי למעט בנסיבות חריגות, על הרשות לפתוח בהליכי גבייה בתוך שלוש שנים לכל היותר מן המועד שהיא יכולה הייתה לראשונה לגבות את החוב.
המועד הקובע שממנו נספרת תקופת השיהוי הוא היום שהייתה הרשות רשאית לשלוח את מכתב הדרישה הראשון לחייב - 15 .
יום מהמועד שהחוב נעשה סופי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה הדגישה שיש אינטרס ציבורי לגבות את החובות במועד, ושאם לא ננקטת פעולה במועד והחוב נמחק, נגרמת "תוצאה קשה, נוכח העובדה שהמדובר בכספי מסים המיועדים להגשמת מטרות החוקים שמכוחם הם נגבים, ולהגשמת מטרות חברתיות וציבוריות אחרות".
לפיכך, ולנוכח החשש כי החלה מיידית של ההנחיה תפגע ביכולת לגבות חובות רבים לרשויות המדינה, קבע היועץ המשפטי לממשלה הוראת מעבר: "תחילת תוקפה של הנחיה זו ששה חודשים מיום פרסומה, והיא תחול גם על חובות קיימים שטרם התיישנו.
במקרים אלה, תישלח הודעת הדרישה הראשונה לפי הפקודה, בתוך שנתיים מיום תחילתה של הנחיה זו והרשות תמשיך לנהוג לאחר מכן לפי ההנחיה, ובלבד שלעניין חובות שביום תחילתה של הנחיה זו חל עליהן שיהוי - טרם התיישן החוב".
22 החלטה482 בעניין "אימוץ המלצות הצוות לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי הממשלה בנושאי תקציב והתקשרויות המשרד הממשלתי ('ועדת המשילות')" ( 30.
24 ,)ההנחיה אינה חלה על גביית קנסות פליליים (למעט קנסות חנייה שמטילות רשויות מקומיות על קנסות פליליים ועל עיצומים כספיים הנגבים באמצעות רשות האכיפה והגבייה לפי חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 , ועל חובות למוסד לביטוח לאומי.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |227 .
והיה מעורב בניסוחה, .
החלטת הממשלה בדבר העמקה של הפעילות לגביית חובות בממשלה .
ביולי 2013 קיבלה הממשלה את החלטה 545 בדבר העמקת פעילות גביית החובות בממשל ה.
בדברי ההסבר להחלטה וכרקע כללי לה נזכר דוח קודם שפרסם מבקר המדינה בעניין גביית החובות25 .
בדוח זה נכתב: "סוגיית הניהול של חובות המדינה ומימוש גבייתם ביעילות ובמהירות היא סוגייה מערכתית הנוגעת למשרדי ממשלה רבים.
הגבייה המבוזרת של כל משרד ומשרד לא צלחה עד כה, ואף גרמה להצטברות של חובות למדינה בהיקפים עצומים ופגעה ביכולת ההרתעה של הממשלה כלפי החייבים לה.
דרך זו יוצרת תגובת שרשרת של הרעה במוסר התשלומים".
עוד הוסבר ברקע להחלטת הממשלה, כי בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ל - 31.
12 מצבת החובות של הממשלה "אשר הוכרו במסגרת הדוחות על המצב הכספי וכאלו שטרם הוכרו, עומדת על כ-90 .
"מיליארד ש"ח בהחלטה נקבע כי יוקם מערך גבייה ממשלתי "אשר יפעל לאפיון, טיוב וגבייה של החובות למשרדי הממשלה", ויהיו בו שני גורמים: מינהלה ליישום ההחלטה (להלן - מינהלת יישום או מינהלה) ומינהל גבייה מרכזי.
בדברי ההסבר להחלטה נכתב: "נדרש לפעול בדחיפות באופן שיאפשר עמידה בהוראות המעבר שנקבעו בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה".
אף שהוסבר עד כמה דחוף לפעול כדי למנוע טענות שיהוי כנגד גביית חובות - לנוכח הוראת המעבר שבהנחיית היועץ המשפטי לממשלה - אגף החשכ"ל, שיזם את החלטת הממשלה והיה מעורב בניסוחה, לא הנחה את חשבי המשרדים לפעול מיד לאיתור ולמיפוי של החובות שבסכנת התיישנות או שיהוי ולהוצאת דרישות תשלום באופן שימנע מחייבים להעלות טענות שיהוי כנגד משרדי הממשלה.
למעשה, אין כל דרך לדעת מהו היקף החובות שאבדה האפשרות לגבותם.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי חוסר יכולתם של משרדי הממשלה לבצע טיפול מידי ומהיר בחובות הנמצאים בסכנת התיישנות הוא זה שהוביל להחלטת הממשלה ולפרסום המכרז לשירותי הגבייה.
קושי זה של משרדי הממשלה נבע מכך שהחובות הרשומים במשרדים לא היו מטויבים.
לכן הוגדר תהליך מדורג, שמאפשר בשלב הראשון למפות את מאפייני הפעילות והחובות של כל משרד ולבנות בשלב שלאחר מכן את תהליכי הטיפול בחוב (מחיקה או גבייה), לצד הטמעת תהליכים ארגוניים בהתאם לצורך הספציפי.
עוד נכתב בתשובה כי "החלטת הממשלה הגדירה תהליך מסודר, המבוסס על חשיבה מעמיקה שנעשתה בקשר לאופן מיפוי החובות והטיפול בהם, וזאת מתוך הבנת הבעייה.
ולאחר שנלמדו הלקחים מהעבר, כשהיה ניסיון להאיץ תהליכי גבייה מבלי לטפל בשורש הבעייה - זיהוי החובות והחייבים, מיפוי החובות, הבנת תהליכי פירטה מבעוד מועד את השלבים ]החלטת הממשלה [ .
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2011 ), "מאזן המדינה ל- 31.
10 - "חייבים ויתרות חובה.
להשגת היעד, בהתאם להנחת עבודה שנעשתה באותה העת.
בפועל, המציאות היתה חזקה יותר.
למרות שחשבנו כי נכון יהיה להתחיל בתהליך מדורג לזיהוי החובות ולאחר מכן לפעול לגבייתם, הרי שהמציאות הנחתה אותנו לפעול לגביית החובות בהקדם האפשרי כדי למנוע שיהוי והתיישנות של החובות.
במשרדים בהם זוהו חובות בעלי פוטנציאל גבייה מידי אשר הינם בסכנת שינה את תהליך העבודה שהוגדר מלכתחילה ]אגף החשכ"ל [ .
התיישנות בכדי לתמוך בצורך שעלה, כך שלצד הפקת דוח שלב א' לאיפיון וזיהוי החובות, הנחה את המשרדים לצאת בהליכי גבייה מיידיים.
הנחיה זו מנעה את התיישנות החובות והובילה לגבייתם של עשרות מיליוני שקלים".
בניגוד לעולה מתשובת אגף החשכ"ל, החלטת הממשלה לא קבעה כל הוראות שלא איפשרו לתת עדיפות לטיפול ראשוני בחובות, על פי הוראת המעבר שבהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, באופן שתימנע התיישנותם.
מתשובת אגף החשכ"ל עולה כי הוא שינה את תהליכי העבודה שהגדיר מראש כאשר התגלה הצורך לפעול בדחיפות לגביית חובות כדי למנוע שיהוי והתיישנות, ואף הצליח להביא לגבייה בהיקף משמעותי בשל כך.
הטענה כי מניעת התיישנותם של חובות התבצעה בהצלחה, אף כי באיחור, מוכיחה כי ניתן היה מלכתחילה לשים דגש על גביית חובות אלו וחובות נוספים שהתיישנו כיוון שלא נשלחה דרישה לחייבים.
עצם קיומם של חובות המצויים בסכנת התיישנות עקב הנחיית היועץ המשפטי לממשלה היה ידוע לאגף החשכ"ל עוד טרם החלה הפעילות מכוח החלטת הממשלה, והדבר אף עולה מדברי ההסבר להחלטת הממשלה, שנוסחו בידי אגף החשכ"ל.
תשובת אגף החשכ"ל אינה מסבירה מדוע הוא ויתר מראש על האפשרות לנצל את הוראת המעבר שבהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, אשר קבעה כי יש להוציא הודעת דרישה ראשונה עד לחודש אוגוסט 2014 כדי למנוע התיישנות חובות.
נוסף על כך, התשובה אינה מסבירה מדוע נאלץ אגף החשכ"ל לשנות את תכניות העבודה שלו לצורך טיפול דחוף בחובות שבסכנת התיישנות, ומדוע מראש לא הופנו מרבית המאמצים והמשאבים לאיתור היחידות והחובות שיש לטפל בהן באופן דחוף, עוד בטרם כניסה לתהליך ארוך טווח למיפוי כלל החובות ולהסדרת אופן הטיפול בהם.
מינהלת היישום: בהחלטה 545 נקבע כי בראשות המינהלה יעמדו החשבת הכללית במשרד האוצר ומנהל רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים, ויהיו חברים בה סגן בכיר לחשבת הכללית האחראי על נושא הגבייה, נציג הממונה על התקציבים במשרד האוצר ונציג המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה.
בנובמבר 2017 כתב רפרנט אשראי באגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי המינהלה כלל לא התכנסה, ואף לא נמצא כתב מינוי שלה.
ואולם, בסמוך לחתימת דוח הביקורת הודיע מנהל תחום הלוואות, גבייה וביטוח ממשלתי באגף החשכ"ל, כי נמצא תיעוד לישיבה אחת שקיימה המינהלה, והוא סיכום דיון מאוגוסט 2013.
בחינת סיכום זה העלתה כי מדובר בישיבה ראשונה של המינהלה, בהשתתפות החשבת הכללית דאז, מנהל רשות האכיפה והגבייה דאז, סגנים בכירים לחשבת הכללית, נציג אגף התקציבים, יועץ מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואחרים.
בסיכום הישיבה נקבע בין היתר: מינהלת היישום תתכנס בשלב זה מדי שש עד שמונה משרד האוצר - אגף החשב הכללי |229 .
שבועות; תוקם ועדת היגוי בראשותו של סגן בכיר לחשבת הכללית לניהול ההתקשרויות עם נותני השירותים שייבחרו במכרז הגבייה; הדיונים הקרובים במינהלת היישום יכללו בין היתר את הצגת תכנית העבודה של רשות האכיפה והגבייה, הצגת מתודולוגיה למעבר הטיפול בחובות המ משלה מהחשבויות השונות לרשות האכיפה והגבייה, וכן "הצגת טיוטה של הוראת תכ"ם זמנית אשר תכלול התייחסות כללית לנושאים הבוערים ביותר בגביית החובות בממשלה, בכדי להתחיל להניע את תהליכי הגבייה והעברת החובות לרשות האכיפה והגבייה".
לא נמצאה כל ראיה לישיבה נוספת שקיימה מינהלת היישום.
לפיכך עולה כי לא קוים סיכום הישיבה מאוגוסט 2013 , שבו נקבע כי המינהלה תתכנס אחת לשש עד שמונה שבועות, וממילא לא נדונו הנושאים שנקבע כי יידונו בדיוני המינהלה שנועדו להתקיים.
התיעוד שהוצג למשרד מבקר המדינה העלה, כי בפעילות שניהל אגף החשכ"ל בש יתוף רשות האכיפה והגבייה מאוגוסט 2013 ואילך לא היו מעורבים מנכ"ל משרד ראש הממשלה והממונה על התקציבים במשרד האוצר.
כפי שיפורט בהמשך, אי -שיתופם בפעילות לקידום נושא הגבייה במשרדי הממשלה פוגע ביכולת להשיג את המטרות של החלטה 545.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "הרצון להיצמד למילה הכתובה מחטיא את כל המהות, מבטל לחלוטין את הגמישות שנדרשה מצד אגף החשכ"ל כדי להתאים את התכנית לעובדות בשטח, ומסיט את הדיון מתוצאות המהלך, למרות שהן העניין המרכזי בהחלטת הממשלה ובמהלך שיצא אליו האגף.
ההחלטות על ביצוע ההתאמות התקבלו בדרג סגן בכיר לחשב הכללי יחד עם מנכ"ל רשות האכיפה, סמנכ"ל רשות האכיפה וחשב רשות האכיפה ויחד עם רכז אג"ת.
אין עוררין לגבי יכולתו של דרג בכיר זה לקבל החלטות ולכן הדווקנות לכינוסה של המנהלת לא היה משנה כהוא זה מתוצאות התהליך".
עוד נכתב בתשובת האגף הכללי כי אי מעורבותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה "לא פגעה בתהליך באופן קשה אם בכלל", וכי נציג אגף התקציבים "היה מעורב מאוד בכל חלק בתהליך".
תשובת אגף החשכ"ל לא העלתה נימוקים לאי הפעלתה של המינהלה ולאי קיום ההחלטה שהתקבלה בדיון הראשון שערכה בדבר הנושאים שתדון בהם בהמשך.