HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למנור"ה במספר שלבים המשקפים את המקטעים השונים של ההליך המכרזי, החל משלב אישור המכרז בוועדת המכרזים דרך פנייה לקבלת הצעות והגשת ההצעות על ידי המציעים באופן מקוון, ועד אישור תוצאות המכרז ובחירת זוכה.
מטרת המערכת היא לאפשר דיגיטציה של כל השלבים אשר מבוצעים כי ום באופן ידני.
אנו נמצאים בעיצומו של השלב הראשון בשרשרת, שהוא השקת מערכת מקוונת לניהול ועדות מכרזים.
המערכת צפויה לעלות לאוויר בחודש יוני 2018.
" מינהל הרכש מסר בתשובתו כי הוא "פועל לקידום מערכות טכנולוגיות לביצוע הליך הרכש משלב ניהול ועדת המכרזים, דרך פרסום המכרז ובחירת הזוכה ועד ניהול ההתקשרות.
מדובר במערכות כבדות ומורכבות אשר ישמשו בעתיד את כלל משרדי הממשלה, ומקודמות על ידי המינהל בשיתוף גורמי ממשלה נוספים כגון מרכב"ה.
מינהל הרכש שם דגש רב ורואה חשיבות רבה בקידום מערכות אלו ועושה מאמצים רבים בנושא על אף מגבלות תקצוב ותקנים".
על מינהל הרכש להמשיך ולפעול לבניית מערכת אחת שתייעל את תהליך הרכש ותאפשר את ניהולו מתחילתו ועד סופו.
הקניון הדיגיטלי הממשלתי .
בדצמבר 2013 התקבלה החלטת ממשלה 1046 בדבר המיזם "ישראל דיגיטלית", ובה נקבע כי על הממשלה לפעול לגיבוש מדיניות לאומית לשימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת וליישומה במטרה לקדם צמיחה כלכלית, להגדיל את הרווחה החברתית ולצמצם פערים חברתיים באמצעות טכנולוגיות מידע ותקשורת33 .
בהחלטה הוטל על החשבת הכללית דאז, בשיתוף הממונה על התקשוב הממשלתי, לבחון את התאמת מדיניות הרכש הממשלתי לרכישת טכנולוגיות מידע ותקשורת מתקדמות ולגבש פתרונות המותאמים למיזם "ישראל דיגיטלית".
בעקבות ההחלטה מינתה החשבת הכללית דאז במאי 2015 צוות שחברים בו, בין היתר, מנהלת מינהל הרכש דאז, ראש רשות התקשוב, ראש מטה ישראל דיגיטלית דאז ונציגים בכירים של משרד האוצר (להלן - הצוות).
במסמך סיכום והמלצות מיולי 2016 , שהגישה מנהלת מינהל הרכש דאז לחשבת הכללית דאז, מיפה הצוות את הקשיים במנגנוני הרכש הממשלתיים וביניהם: ה תמשכותם של תהליכי הרכש בממשלה , שאינם תואמים את קצב פיתוח החידושים בשוק ; חוסר במנגנון מובנה להיכרות וללימוד של פתרונות חדשניים מתקדמים בתחומים שונים בעולם הטכנולוגי אל מול צורכי הממשלה; חוסר במומחיות במשרדי הממשלה בכתיבת מכרזים טכנולוגיים ; משרדי הממשלה אינם נדרשים להתחייב על היקפי רכש , ועל כן לא ניתן למצות את "יתרון הגודל" בממשלה לטובת עלויות רכש אופטימליות ; קושי בביצוע .
33 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 67ב (2016 ), "התאמת מדיניות הרכש הממשלתי לרכישת טכנולוגיות מידע ותקשורת מתקדמות", עמ' 194.
התקשרויות עם עסקים קטנים ובינוניים בשל דרישות מחמירות לביטוחים ולערבויות .
אחד הפתרונות שהציע הצוות, במטרה לתת מענה לקשיים אלו היה בניית פלטפורמה אינטרנטית לרכש ישיר בין ספקים ובין משרדי הממשלה (קניון דיגיטלי ממשלתי).
בסקירה בין -לאומית שערך הצוות הוא מצא כי מדינות אחדות עושות שימוש בפלטפורמה אינטרנטית, שאליה מעלים ספקים את מרכולתם והממשלה יכולה לרכוש כרצונה את המוצרים והשירותים34.
לראיית הצוות, הקניון הדיגיטלי יאפשר ליצור גישה ישירה לרכש הממשלתי לאלפי ספקים חדשים, יפשט את תהליך הרכש ו יקדם רכש ישיר מעסקים קטנים ובינוניים.
בסיכום דיון מיולי 2016 הסבירה מנהלת מינהל הרכש דאז כיכדי למנוע הטיות ומשוא פנים בבחירת הספק נבנה מודל ייחודי, שבו ייבחר הספק באופן אוטומטי על יד י המערכת האינטרנטית לאחר הגדרת המוצר המבוקש ע ל יד י הקניין.
באורח זה יקצר המודל את התהליך הלוגיסטי הקיים כיום (פרסום מכרז, בחירת זוכה, הוצאת הזמנה וכו').
לדברי המנהלת, מודל זה יביא בהכרח לכניסת ספקים חדשים לממשלה.
שכן כאשר תהליך הרכש יהיה קצר ומהיר יתבצעו יותר עסקאות קטנות של הממשלה.
במהלך 2017 הניע מינהל הרכש ניסוי מקדים בשני תחומים לבחינת ישימות המודל: מכרז בנושא מתן שירותי ייעוץ בתחום נגישות השירות עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך (להלן - המכרז הראשון)35 ומכרזלאספקת ציוד נלווה למחשב, סוללות וקלטות גיבוי וניקוי למשרדי הממשלה ויחידות הסמך (להלן - המכרז השני)36 .
מינהל הרכש מסר למשרד מבקר המדינה בינואר2018 כיהליך המכרז הראשון הסתיים, רשימת הספקים הרשומים הוקמה והמכרז עלה לאוויר ב- 1.
ממועד זה המזמינים יכולים לבצע תיחורים באמ צעות הקניון הדיגיטלי הממשלתי.
ואולם, המינהל ציין כי יש כרגע בעיה בפעילות הקניון הדיגיטלי הממשלתי הנובעת מהתנגדות של ארגוני עובדים .
לגבי המ כרז השני מסר המינהל כי "מסמכי המכרז הושלמו והועברו ללשכה המשפטית באוצר עוד במהלך אוגוסט 2017.
היועצת המשפטית שהוקצתה למכרז הוחלפה באוקטובר 2017 , ועד כה טרם התקבלה התייחסות מהלשכה המשפטית באוצר על מסמכי המכרז.
משאלון משרד מבקר המדינה עולה כי מתוך 29 ,המשרדים שענו על השאלון 15 .
בלבד מכירים את הקניון הדיגיטלי הממשלתי שמקדם מינהל הרכש כשנשאלו אם לדעתם הקניון הדיגיטלי ייעל את תהליכי הרכש במשרדם, להלן חלק מהתשובות שהתקבלו: "צריך לבחון זאת לאורך זמן , יתכן שדווקא יעכב תהליכים"; "עדיין חסר לי מידע בנושא "; "איני מכיר את הקניון הדיגיטלי , כן שמעתי עליו.
איני יכול לחוות דעתי בשל חוסר היכרות עם המערכת"; "מבוסס .
34 " פלטפורמות אלו קרויות Digital Market Place".
36 מכרז 4-2017/1 -2018 .
על העיקרון של מאגר קבלנים, מיותר לחלוטין מעכב תהליכי רכש"; "הרעיון ]של המערכת[ כן, אופן המימוש מסורבל מאוד"; "אם יהיה מאגר ספקים גדול ומגוון של שירותים הדבר עשוי לייעל"; "שמעתי עליו - עדיין לא נכנסתי לעומק בשל הנחיית הוועדים לא לשתף פעולה "; "פחות מכירים, אולם כעיקרון אמור להיות כלי יעיל לצורך ביצוע הליכי רכש".
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי מינהל הרכש לא קיים פורומים שבהם שיתף את המשרדים בכוונתו לצאת במכרזי הניסוי.
לפיכך, מספר רב של משרדים כלל לא היו מודעים למהלך, ומתוך אלו שהיו מודעים לו, חלקם החליטו שלא לשתף פעולה עם מינהל הרכש.
מן הראוי כי מינהל הרכש ישתף וידריך את משרדי הממשלה ביישום מהלכים מסוג זה של השקת מערכות ופלטפורמות חדשות, הדורשות מהמשרדים השקעת משאבים בהכרת המערכת ובלימודה.
שיתוף והדרכה יחזקו את המודעות למערכת ויגבירו את שיתוף הפעולה.
מינהל הרכש מסר בתשובתו כי בכל פורום שנערך על ידו בשנתיים האחרונות הוצגה התוכנית בעניין הקניון הדיגיטלי והמערכות הנוספות שבפיתוח.
לא יצא פרסום ציבורי רשמי בשל החלטה מושכלת לבצע השקה שקטה של מערכת הפיילוט, וזאת נוכח כישלון מערכות קודמות בתחום הדיגיטלי.
עם זאת, כוונת המינהל לצאת במכרזי הפיילוט הוצגה לבעלי תפקידים במשרדים בפניות בכתב ובעל פה.
המינהל הוסיף כי "כל מערכת מ וטמעת בהליך מסודר של מיפוי משתמשים והדרכות על ידי מרכב"ה.
לצערנו, המשתמשים לא תמיד משתפים פעולה ומשכך אנו פונים שוב ושוב לדרגי ההנהלה במשרדים במטרה להבטיח את השתתפות עובדיהם בהדרכות.
התקיימו הדרכות ייעודיות על אופן השימוש במערכת טרם עליית הקניון הדיגיטלי הממשלתי לאוויר.
הופקה חוברת הדרכה אשר נמסרה לכלל הקניינים וניתנת להורדה מפורטל מרכב"ה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאור הפוטנציאל של הקניון הדיגיטלי הממשלתי לתרום לפישוט ולייעול תהליכי הרכש, ונוכח חוסר שיתוף הפעולה מצד המשרדים, על מינהל הרכש לבחון דרכים חלופיות להגברת שיתוף הפעולה הנדרש לבחינת יישום המודל.
למצער, עליו לפעול לגיבוש הוראות תכ"ם שיחייבו את המשרדים להיות שותפים פעילים ביישום מהלכים מסוג זה.
מבנה יחידות הרכש במשרדי הממשלה וביחידות הסמך .
בעקבות השינויים הרבים שחלו בתחומי הרכש והלוגיסטי קה בעשור האחרון מונתה ועדה בין -משרדית על מנת לבחון את תפקוד יחידות המשאבים החומריים (בנא"מ) ואת מערך הרכש במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
הוועדה העבירה את המלצותיה לנש"ם.
לאחר בחינה של מכלול ההיבטים הקשורים בתחומים אלו, הוציאה נש"ם בשנת 2009 חוזר37 לעניין "תפקוד הרכש והלוגיסטיקה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך", המציע חלופות לשינוי מבני ביחידות הרכש המשרדיות במטרה לשפר את תהליכי הרכש המשרדיים.
נש"ם מצאה כי הרכש הממשלתי מבוזר ומבוצע באמצעות יחידות שונות בתוך משרדי הממשלה אשר אין זו התמחותן העיקרית.
הדבר גרם לכשלים מערכתיים בניהול הרכש, כגון היעדר נהלים אחידים ושיטות עבודה סטנדרטיות, אי -ניצול היתרון לגודל ורמה מקצועית ירודה, מאחר שמרבית פעילות הרכש התמקדה בתהליכים טכניים.
עוד מצאה נש"ם כי אין הגדרה והסמכה מקצועית לניהול הרכש במשרדי הממשלה, אף על פי שמקובל להגדיר את הרכש כמקצוע הדורש הכשרה, התמחות וניסיון.
לאור הבעיות המתוארות לעיל המליצה נש"ם להפריד בין תחום הנכסים והלוגיסטיקה38 לבין תחום הרכש39 במשרדי הממשלה ויחידות הסמך, ופירטה שתי אפשרויות לכפיפות תחום הרכש.
לפי הצעה זו, הנהלות משרדי הממשלה ויחידות הסמך יוכלו לבחור בין האפשרויות על פי צורכיהן.
נושא מבנה יחידות הרכש במשרדי הממשלה עלה גם בדוח ועדת המשילות.
בדוח הוועדה מצוין כי "בהתאם לחוזר הנציבות להתאמת יחידות הרכש המשרדיות, יש לבחון באופן יזום, על ידי נציבות שירות המדינה והחשב הכללי, את המבנה הארגוני של המשרדים בנושא הרכש".
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי רוב משרדי הממשלה ויחידות הסמך לא ביצעו באופן מלא את השינוי במבנה הארגוני על פי חוזר נש"ם, והנציבות אינה מבצעת בקרה על יישום החוזר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם ממצאי השאלון העלו כי חלק ניכר ממשרדי הממשלה לא ביצעו את השינוי הארגוני על פי חוזר נש"ם.
נוכח ממצאי הביקורת והשאלון, על נש"ם לבדוק את יישום החוזר במשרדי הממשלה.
37 חוזר 6/2006 מיום 17.
38 תחום הנכסים והלוגיסטיקה יתמקד בשלושה נושאים מרכזיים: (א) נכסים ותפעול - תחזוקת מבנים ותפעולם השוטף, תחזוקת תשתיות, תחזוקת ריהוט וציוד משרדי ועוד; (ב) רכב ותחבורה - ניהול צי הרכב מול מינהל הרכב ומול חברות ליסינג, תחזוקת רכבים והפעלת מערך נהגים; (ג) ניהול מלאי ומצאי - ניהול מחסני המלאי ואספק תם ליחידות המשרד וניהול מצאי הרכוש הקבוע.
39 תחום הרכש יהיה מופקד על התחומיםהאלה : תכנון ובקרת רכש, עבודה רציפה מול מינהל הרכש הממשלתי, יישום נהלים ושיטות עבודה, הטמ עת מערכות מידע לטובת ייע ול ושיפור מתמיד של הרכש המשרדי.
נש"ם מסרה בתשובתה כי "התחומים הארגוניים הנמצאים באחריות נש"מ, כפי שפורטו במסמך היסוד - חוזר 2009 אכן בוצעו והוטמעו במשרדי הממשלה וביחידות הסמך: נוצרו משר ות ייעודיות לתחומי הרכש, אם בכפיפות לגורם אחראי על הנכסים והלוגיסטיקה ואם באופן עצמאי, נעשו שינויים בתנאי הסף למשרות השונות ונקבעו דרישות מקצועיות וכן נקבע תפקוד אשר ממנו נגזרות רמות המשרות בהתאם להיקף הפעילות ורמת המורכבות.
השינויים הארגוניים יושמו אך הם אמורים להוות מערך תומך.
ככל שידוע לנו לא נקבעו כללים והנחיות מקצועיות היוצקים תוכן לניהול הרכש במשרדים על פי העקרונות שנקבעו.
יחד עם זאת כאמור קביעת ההנחיות והתורה המקצועיים אינם נמצאים בתחומי האחריות של נציבות שירות המדינה".
בעקבות החלטת ממשלה40 מדצמבר2011 בנושא "שיפור מנגנוני ההון האנושי בשירות המדינה" והחלטת הממשלה41 מיוני2013 בנושא "הרפורמה בהון האנושי בשירות המדינה", הוקמו בנש"ם ועדת היגוי לגיבוש פרופסיית משאבי אנוש וצוות בין-משרדי, שנדרשו לסוגיית מעמדו של הסמנכ"ל הבכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
הצוות המליץ על הפרדת תחום המינהל מתחום משאבי אנוש, וקבע כי יש להגדיר תפקיד ומבנה ארגוני של תחום מנהל מערך המשאבים החומריים והתפעול.
ועדת ההיגוי אימצה המלצות אלו, והחליטה לבצע ניסוי מקדים במשרד המשפטים, שבו תיבחן האפקטיביות של מה לך הפיצול.
בחודש אוקטובר 2014 פוצל תפקידו של סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרד זה לשני תפקידים נפרדים וחדשים - סמנכ"ל בכיר לניהול ההון האנושי וסמנכ"ל בכיר לתפעול ולוגיסטיקה.
במכתב ממאי 2017 לסמנכ"לים הבכירים למינהל ומשאבי אנוש במשרדי הממשלה וביחידות הס מך (להלן - המכתב) הציג סגן נציב שירות המדינה (בקרת ניהול ההון האנושי) את ממצאי הפיילוט ואת הפעולות הנחוצות להמשך.
במכתב צוין כי "המשמעויות של יכולת מימוש היעוד, התפקידים והמשימות של ארגונים כנגזרת מרמת היעילות והאפקטיביות של המעטפת הלוגיסטית התומכת, ברורה ומחייבת שינוי יסודי הנוגע לראייה האסטרטגית של עולם הרכש, הנכסים והלוגיסטיקה, למודל ההתארגנות המבני והתפקודי בתוך המשרדים, להתמחויות המקצועיות, לתורה ולתפיסת ההפעלה, לממשקים עם עולם ההון האנושי ועוד.
בדומה להכרה בהון האנושי כפרופסיה מקצועית מתחייבת הכרה דומ ה בעולמות הרכש, תפעול ולוגיסטיקה.
עולמות אלו מחייבים מומחיות והתמקצעות.
מאחר שמדובר בנושאים שחלק ניכר מתורת ההפעלה שלהם נתון לחשב הכללי, ימונה צוות משותף רב תכליתי אשר יעסוק בנושאים אלו ובנושאים נוספים כפי שיופיעו בכתב המינוי".
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת - פברואר 2018 - טרם הוקם הצוות שעליו המליצה נש"ם וסגן הנציב הצהיר על הכוונה למנותו.
40 החלטה מספר3993 מיום 18.
41 החלטה מספר481 מיום 30.
מינהל הרכש מסר בתשובתו שהחטיבה תפעל להקים צוות ברוח המלצת המבקר, והוסיף כי "ראוי ונכון איפוא שנציבות שירות המדינה תפעל ותגבש מתווה להתאמת המבנה הארגוני בתיאום עמנו על מנת להבטיח שיפור וייעול בתהליכי העבודה ביחידות הרכש בהתאמה למסלולי הקידום ועל פי תוכנית הכשרה ופיתוח שגובשה על ידינו".
נש"ם מסרה בתשובתה כי מ"מ נציב שירות המדינה מר אודי פראוור קיים לאחרונה ישיבה בנושא היערכות מחודשת בתפקוד הרכש ו הלוגיסטיקה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
בישיבה זו הוחלט שנש"מ תקים צוות יישום שיפעל מול אגף החשכ"ל ויבחן דרכים ליישום הפעלת מערך הרכש הנכסים והלוגיסטיקה במהלך 3-4 החודשים הקרובים לאור ממצאי הפיילוט והפעולות הנדרשות לרבות בחינת פיצול תפקידי הסמנכ"ל.
על החשכ"ל ו נש"ם לפעול בהקדם להקמת הצוות שיזמה הנציבות על מנת שתתבצע עבודת מטה לעיצוב מקצוע הרכש, הנכסים והלוגיסטיקה בממשלה בראייה מערכתית כוללת.
על פי תקנות חובת המכרזים 42 , התקשרות של משרד ממשלתי אינה טעונה מכרז אם שוויה אינו עולה על 50,000 ש"ח.
ועדת המכרזים במשרד הממשלתי רשאית לאשר פטור ממכרז עד סכום של 150,000 ש"ח, למעט התקשרות המשך, והיא רשאית לפנות לוועדת הפטור המשרדית לשם קבלת אישור לפטור ממכרז להתקשרויות בסכומים שבין 150,000 ש"ח ל -4 מיליון ש"ח.
בנסיבות מיוחדות יהיה משרד ממשלתי רשאי לפנות לוועדת הפטור בחשכ"ל (להלן - ועדת הפטור המרכזית) לקבלת אישור להתקשרות שלא באמצעות מכרז מרכזי .
לתקנות חובת המכרזים משרד האוצר |145 .
קיים או מתוכנן של מינהל הרכש43, וכן כדי לקבל פטור ממכרז להתקשרויות בסכום של מעל 4 מיליון ש"ח44 .
ועדות המכרזים המשרדיות, ועדות הפטור המשרדיות וועדת הפטור המרכזית נדרשות לדווח לחשכ"ל על החלטותיהן - לרבות הנימוקים להחלטותיהן - באמצעות מערכת מנו"ף (שרק בעלי הרשאה יכולים לעיין בה) בתוך חמישה ימי עבודה.
מידי שנה מקבלת ו עדת הפטור המרכזית אלפי פניות ממשרדי הממשלה בבקשה לפטור ממכרזים .
מנתונים שהעבירה ועדת הפטור המרכזית למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 עולה, כי בשנים2015 - 2017 אושרו 4,092 בקשות לפטור מחובת מכרז למשרדי הממשלה.
יצוין כי ישנן בקשות שבעניינן הוועדה מחליטה לאשר את מת ן הפטור ממכרז לתקופה קצרה יותר מהתקופה המבוקשת או בסכום נמוך יותר מהמבוקש , וכי קיימות בקשות שהוחזרו למשרד לצורך תיקונים , הבהרות או השלמת מסמכים, ואלו אינן מופיעות בקובץ הנתונים.
לפיכך, לא ניתן לדעת כמה בקשות לפטור לא אישרה ועדת הפטור המרכזית.
סעיף 3(4))(ב(3 ) לתקנות חובת המכרזים קובע כי ניתן להאריך התקשרות בפטור ממכרז באישור החשב הכללי.
על פי הנתונים עולה כי מתוך אותן 4,092 בקשות פטור שאושרו, 3,480 בקשות (85%) אושרו בהארכת התקשרות בסכום של כ-22.
3 מיליארד ש"ח (מתוך התקשרויות בסכום כולל של כ-38.
היקפן הגבוה של בקשות הפטור מחובת מכרז שמוגשות לאישור החשכ"ל על פי סעיף 3(4())(ב3) לתקנות חובת המכרזים עשוי להצביע על יכולות לקויות של תכנון וביצוע התקשרויות מצד משרדי הממשלה ולחלופין על ניסיון לעקוף את חובת המכרז.
היערכות די זמן מראש לפני תום מועד ההתקשרות על ידי המשרדים הייתה יכולה למנוע פניות מרובות לוועדת הפטור המרכזית לצורך בקשה להארכת ההתקשרות.
43 סעיף11 לתקנות קובע כי "המנהל הכללי של משרד האוצר ימנה ועדת פטור בת שלושה חברים, שבין חבריה החשב הכללי או נציגו, וכן היועץ המשפטי של משרד האוצר או נציגו".
ועדה זו מוסמכת לאשר התקשרויות בפטור ממכרז בסכום של מעל 4 מיליון ש"ח, ועליה לקבל החלטה בתוך 30 יום מקבלת הפנייה אליה.
השלבים לבקשת החרגה ממכרז מרכזי: ועדת המכרזים של אותו משרד תשלח בקשה לוועדת הפטור באמצעות מערכת מנו"ף שתכלול, בין היתר, נימוקים מפורטים לגבי הסיבות שבגינן יש לבצע התקשרות נפרדת על אף התחייבותה של המדינה כלפי הספקים במסגרת ההתקשרות המרכזית, לפיה כל התקשרויות המדינה בנושא הרלוונטי ייעשו במסגרת התקשרות זו בלבד; קודם שתדון ועדת הפטור בהתקשרות מושא המכרז המרכזי - יעביר יושב ראש ועדת הפטור את הבקשה למינהל הרכש לצורך קבלת המלצה; מינהל הרכש יעביר את חוות דעתו לוועדת הפטור בתוך 14 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה.
רק לאחר קבלת חוות דעת זו, אף בחלוף המועד האמור, תדון ועדת הפטור בביצוע התקשרות שלא באמצעות ההתקשרות המרכזית ותקבל את החלטתה הסופית.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי מערכת מנו "ף, שבאמצעותה מפרסמים משרדי הממשלה מידע על הבקשות ל פטור מחובת מכרז, אינה נוחה לשימוש לציבור.
בין השאר, דרך הצגת המידע מקשה על עיבודו, ולא ניתן לקבל ממנו תמונה מלאה וברורה בדבר כלל ההתקשרויות בפטור ממכרז של הממשלה, על פי פילוחים שונים.
נוסף על כך, לא ניתן לייצא את המידע לקובצי נתונים כדוגמת אקסל.
הנתונים שמסרה ועדת הפטור המרכזית למשרד מבקר המדינה הינם חלקיים ולא ניתן להסיק מהם מידע על סך היקף הבקשות לפטור שהגישו משרדי הממשלה לוועדה בשנים 2015 - 2017 , כמה מאותן בקשות נענו בחיוב, כמה נענו בשלילה וכד'.
מינהל הרכש מסר בתשובתו כי מערכת מנו"ף כוללת דוחות מובנים רבים, המאפשרים ניתוח והצגת נתונים, ככל שנתונים אלו קיימים במערכת.
עם זאת, מערכת זו ותיקה והיא צפויה להיות מוחלפת על ידי מערכת ניהול ועדות המוקמת בימים אלו על ידי מינהל הרכש בשיתוף מרכב"ה.
באוגוסט 2016 התקיימה ישיבה ב"וועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור" של הכנסת45 , ובה נדונו שקיפות הרכש הממשלתי והיקפי הפטור מחובת מכרז.
כחלק מסדרת דיונים בוועדה שעסקו בהתקשרויות ובשקיפות ברכש הממשלתי ביקשה יו"ר הוועדה ח"כ סתיו שפיר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לבחון את השינויים שחלו לאורך השנים בגורמים המוסמכים לאשר פטור ממכרז ולהציג נתונים על מספר ההתקשרויות בפטור ממכרז לאורך השנים.
במהלך המחקר, שהוצג בדיון, התגלו קשיים בהצגת הנתונים, ולא התאפשר לקבל תמונת מצב מלאה של היקף ההתקשרויות בפטור ממכרז.
יו"ר הוועדה סיכמה וא מרה בסוף הדיון כי "לא הממשלה, לא חברי הכנסת ובטח שלא הציבור והארגונים האזרחיים יכולים לאמוד את היקף תופעת הפטור ממכרז, את הסיבות לה ואת הדרך לשפר את המצב מבלי שיש בידינו נתונים מלאים".
מינהל הרכש ביצע ניתוח 46 של כללההתקשרויות של משרדי הממשלה בשנת 2016 , וממנו עולה כי במונחים כספיים המכרז הפומבי47 הוא בשיעור של 35% מסךההתקשרויות לאותה שנה, וההליכים התחרותיים הפומביים בכלל היו בשיעור של 55.
כמו כן, ההיקף הכספי של ההתקשרויות בפטור ממכרז מתוך כלל ההתקשרויות עמד על 18% .
45 ,הוועדהבראשות ח"כ סתיו שפיר, הוקמה בכנסת ה-20 ותחומי עיסוקה הם אלו: יישום המידע הממשלתי ברוח חופש המידע; בחינת סוגי המידע העומדים לרשות הציבור או לעיונו; גיבוש עקרונות של שקיפות ודיווח של גופי הממשל.
הוועדה אינה ועדה סטטוטורית, הקבועה בתקנון הכנסת או בהוראות חוק אחרות, והיא מוגדרת כוועדה מיוחדת המוקמת למשך תקופת כהונתה של כנסת מסוימת.
46 בניתוחשביצע מינהל הרכש המונח "התקשרויות בפטור " חל רק על התקשרויות בלא הליך תחרותי לבחירת ספק.
47 כהגדרתו בחוק חובת המכרזים.
מההתקשרויותמוגדרים כ"התקשרויות ציבוריות" 48, ו - 5.
2% בוצעו בתהליכים תחרותיים אחרים49 .
להלן תרשים 1 : פילוח הרכש הממשלתי על פי אופן ההתקשרות בשנת 2016 )(היקף כספי .
על פי נתוני מינהל הרכש בעיבוד משרד מבקר המדינה .
במונחי כמות ההתקשרויות, 46.
7% מההתקשרויות נעשו באמצעות מכרזים פומביים, וכלל ההליכים התחרותיים הפומביים עמדו על 49.
ההתקשרויות בפטור בלא הליך תחרותי לבחירת ספק היו 8.
8% היו "התקשרויות ציבוריות" ו - 39.
4% בהליכים תחרותיים אחרים.
ראו פירוט בתרשים 2 :להלן .
48 מלבד הליכים תחרותיים והליכי פטור מבצעת הממשלה התקשרויות עם גופים ציבוריים - התקשרויות עם גופים שחלה עליהם חובת המכרזים.
מינהל הרכש הציג התקשרויות אלו כ"התקשרויות ציבוריות" בניתוח הנתונים.
49 התקשרות בתהליכים תחרותיים אחרים: בקשה לקבלת הצעות עד 50,000 ש"ח; התקשרות עם מומחים; מכרז סגור.
לפעול לטיוב הנתונים .
תרשים 2 : פילוח הרכש הממשלתי על פי אופן ההתקשרות בשנת 2016 ( כמויות) .
על פי נתוני מינהל הרכש בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כמו כן, מינהל הרכש הציג בניתוחו כי 35.
4% מכלל כמות ההתקשרויות בממשלה בוצעו בהליך של רכש תחרותי מקוצר, הכולל בקשה לקבלת הצעות עד 50,000 ש"ח, אך במונחי היקף כספי , אופן התקשרות זה היווה כ-2% בלבד מסך ההתקשרויות.
על מינהל הרכש לפעול לטיוב הנתונים על ההתקשרויות של משרדי הממשלה שנעשות באמצעות פטור ממכרז.
מידע ברור, מפורט ושקוף יאפשר למינהל לבצע פיקוח ובקרה שוטפים ו לקבל תמ ונת מצב בעניין זה.
זאת על מנת שהמשרדי ם יפעלו לצמצם התקשרויות אלו ככל הניתן, ובכך להבטיח קיומם של הליכי רכש שקופים, תחרותיים ויעילים.
הסכום הקבוע בתקנות חובת המכרזים המחייב ביצוע מכרז נקבע בשנת 2009 , ומאז לא נמצא כי נבחן עדכונו.
על מינהל הרכש לבחון את הצורך בשינוי תקנות חובת המכרזים לעניין הגדלת ה סכום שמחייב רכש במכרז.
הבחינה צריכה להיות מערכתית, באופן שתביא בחשבון את נושא הרכש בכללותו, העומס המוטל כיום על ועדות המכרזים והפטור המשרדיות ו"צוואר הבקבוק" שנוצר עקב ריבוי בקשות הפטור בוועדת הפטור המרכזית.
מינהל הרכש מסר בתשובתו כי קיים צוות בהובלת סגן בכיר לחשכ"ל, מנהל חטיבת נכסים והלשכה המשפטית במשרד האוצר, הפועל מעת כניסתה של הרפורמה שנעשתה בתקנות חובת מכרזים.
הרכב הצוות הורחב במסגרת המלצות ועדת המשילות, וכולל נציגים ממשרדי הממשלה, לרבות משרד משרד האוצר |149 .
הצוות פועל לבחינת הצעות לתיקון תקנות חובת המכרזים, והוציא עד כה מספר תיקונים לתקנות בעקבות תהליכי הפקת לקחים ובחינה של מאות הצעות לתיקון שהתקבלו ממשרדי ממשלה, מיחידות סמך ומגופים ציבוריים נוספים.
נכון להיום, עומד להתקיים סבב נוסף של הגשת הצעות לכנסת לתיקון התקנות, בעקבות פניות שהתקבלו ונושאים יזומים שעלו במסגרת דיוני הצוות.
הביקורת מעלה כי מינהל הרכש אחראי בעיקר לביצוע מכרזי רכש מרכזי ואינו ממלא את תפקידיו הנוספים, כגון ליווי משרדי הממשלה, הכשרתם והדרכתם בתהליכי הרכש, בחינת הרכש הממשלתי ובדיקה שהוא תואם את מדיניות הממשלה, וכן פיקוח ובקרה על משרדי הממשלה והספקים במכרזים המרכזיים.
זאת אף שמרבית הרכש מבוצע על ידי משרדי הממשלה עצמם.
זאת ועוד, מינהל הרכש טרם גיבש חזון ויעדים רב - שנתיים שינחו אותו ביישום מדיניות הרכש הממשלתית וביצירת מערכת רכש יעילה שתמנע בזבוז כספי ציבור.
על מינהל הרכש לגבש חזון ות וכנית אסטרטגית ארוכת טווח, שמתוכה ייגזרו ת וכניות העבודה השנתיות התואמות את מדיניות הרכש הממשלתית.
זאת כחלק מתפיסה מערכתית בדבר ניהול משק המדינה בכללותו.
כמו כן, על החשכ"ל לבחון את הצורך בהגברת הרכש המרכזי, ועל מינהל הרכש לפתח ממשק יעיל ושוטף עם מנהלי הרכש במשרדים הממשלתיים וביחידות הסמך לצורך הדרכתם, בחינת צורכיהם ואיסוף נתונים על אודות הרכש הממשלתי.
על מינהל הרכש להמשיך ולפעול לבניית מערכת ממוחשבת אחת שתאפשר לנהל את הרכישות מתחילתן ועד סופן ולפעול לטיוב הנתונים על התקשרויות המשרדים שנעשות באמצעות פטור ממכרז על מנת לאפשר לו לבצע פיקוח ובקרה שוטפים ולהבטיח את קיומם של הליכי רכש שקופים, תחרותיים ויעילים.
נוכח היותו של הרכש הממשלתי נדבך מרכזי בפעילות משרדי הממשלה, על אגף החשכ"ל ו נש"ם לפעול בהקדם לפיתוח ולעיצוב של מקצוע הרכש, הנכסים והלוגיסטיקה בממשלה בראייה מערכתית כוללת, לבצע ארגון מחדש ביחידות הרכש הממשלתיות ולהנחות את המשרדים לפעול בהתאם.
עולם המסחר המקוון ( e-commerce) כולל בתוכו את כל אופני המסחר הווירטואלי - בשוק המקומי ומחו"ל - החל מהזמנת כרטיסי טיסה וחופשות, דרך רכישת מוצרים קמעונאיים וביצוע פעולות פיננסיות וכלה בקבלת הלוואות.
תחום מרכזי בעולם המסחר המקוון הוא המסחר המקוון במוצרים קמעונאיים הנמכרים באופן מסורתי ברשתות ובחנויות (e-tail)10 .
בשנים2014 - 2016 צמח השוק הקמעונאי המקוון בישראל בשיעור שנתי של כ-25% , ובשנת2016 הוערך בכ-7 מיליארד ש"ח והיה כ-6% מהשוק הקמעונאי כולו.
בשנת2020 צפוי השוק הקמעונאי המקוון בישראל להכפיל את עצמו, ואף יותר, ולהגיע לכ-15 מיליארד ש"ח ויהיה כ-12% מהשוק הקמעונאי כולו באותה שנה11.
שיעור המסחר המקוון בישראל הוא גבוה יחסית לעולם אך רמתו משתנה מקטגוריה לקטגוריה.
להלן בתרשים 1 שיעור הרוכשים שביצעו רכישות בקטגוריות שונות מכלל הרוכשים במרשתת בשנת 2016: תרשים 1 : שיעור הרוכשים שביצעו רכישות במרשתת בקטגוריות שונות, 2016 מתרשים1 עולה, למשל, כי בתחום האופנה ומוצרי החשמל והאלקטרוניקה שיעור הרוכשים עומד על למעלה מ-70% מקרב הגולשים במרשתת.
על פי בדיקת משרד הכלכלה, בשנת 2017 הייתה ישראל בין15 המדינות המובילות בעולם מבחינת כמות הקונים מחו"ל והמוכרים לחו"ל.
ישראלי רוכש בממוצע 36 פעמים בשנה- תדירות גבוהה לעומת מדינות מפותחות אחרות.
ניכרת צמיחה משמעותית הן בשיעור הישראלים הרוכשים מוצרים במרשתת (אינטרנט) והן בתדירות הקנייה ובמספר הקטגוריות שהרכישות נעשות בהן.
10 TASC - Consulting & Capital , "איך צמיחת שוק ה- e-commerce משנה את פני שוק הקמעונאות בישראל?
" (יוני 2016 ) (להלן- צמיחת שוק ה- e-commerce ,2016.
שם משרד הכלכלה והתעשייה |217 .
(46% ,)נוחות (20% ,) .
היכולת לקנות מוצרים .
להלן בתרשים 2 מפורט מספר הרכישות הממוצע בשנת 2017 לרוכש במרשתת: תרשים 2 : מספר הרכישות השנתי הממוצע לרוכש, 2017 היתרונות העיקריים של רכישות מקוונות עבור הקונים הישראלים הם מחיר (46% ( ), נוחות20% ( ), קלות השוואת המחירים13% ), היכולת לקנות מוצרים מחו"ל (9% ( ) והמגוון7% ) העומד לרשותם12.
12 eBay , "אחוז הקונים אונליין2016.
" 218 |דוח שנתי 69א .
בחודשים יוני 2017 - ינואר2018 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של הגופים הממשלתיים בנוגע להתמודדותם עם הגידול במסחר המקוון.
הביקורת נעשתה ביחידת הממונה על חוקיות היבוא ובסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים (להלן - הסוכנות לעסקים קטנים) שבמשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה), ברשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים), בחברת דואר ישראל בע"מ (להלן - חברת הדואר), בנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות וברשות להגנת הפרטיות שבמשרד המשפטים13 (להלן- הרשות להגנת הפרטיות), במזכירות הפדגוגית במשרד החינוך (להלן - משרד החינוך), במועצה הישראלית לצרכנות, ברשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה), ברשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים שבמשרד לשוויון חברתי ובמינהל התכנון במשרד האוצר.
בדיקות משלימות נעשו ברשות ההגבלים העסקיים, במינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), במשרד הבריאות, במשרד התקשורת, במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה), במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) ובמכון היצוא הישר אלי (להלן - מכון היצוא).
יבוא אישי מקוון (מסחר מקוון מחו"ל) .
לצד מאפיינים גיאוגרפיים וגיאו -פוליטיים, אסדרה (רגולציה) מכבידה וחסמי סחר מכסיים ולא-מכסיים המשק הישראלי מאופיין ברמת ריכוזיות גבוהה 14, בפרט בשווקים הנשלטים בידי מעט יבואנים רשמיים או בלעדיים.
כל אלו הם הגורמים המרכזיים לכך שרמת המחירים של רוב מוצרי הצריכה בישראל גבוהה מממוצע מדינות ה- OECD.
היבוא האישי מגביר הלכה למעשה את התחרות ועשוי להביא לידי ירידת המחירים, בייחוד בשווקים ריכוזיים.
פוטנציאל השימוש ביבוא אישי תלוי במידת הנגישות והנוחות לצרכן הרוכש באופן ישיר מהספק בחו"ל.
היקף הרכישות מיבוא אישי ניכר והוא הולך וגדל.
בשנת 2016 היקפן היה כ-40% מהשוק הקמעונאי המקוון בישראל והוערך בכ-2.
7 מיליון קונים יבוא אישי.
בענפי צריכה שבהם יש ליבוא אישי נוכחות משמעותית גוברת רמת התחרות באופן המוביל לירידת מחירים.
על אף הצמיחה בהיקפו בשנים האחרונות טרם הפך היבוא האישי לחלופה תחרותית שוות ערך וזאת בשל חסמים שיפורטו להלן.
13 לשעבר, הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע (רמו"ט).
14 ראו גםמבקר המדינה , דוח שנתי 66א (2015 '), עמ3.
משרד הכלכלה והתעשייה |219 .