HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(כמו חלוקה על ידי הוועדה ובשיטת "כל הקודם זוכה").
הבקרות נעשו במשרד ולא בשטח .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון (בנקודות המכירה), והן נעשו בעקבות התראות ממאגר המידע הדיגיטלי של משרד הכלכלה .
החל מאמצע 2019 מינהל אכיפה במסחר במשרד הכלכלה עושה בדיקות בשטח (בנקודות .
המכירה), חלקן לבקשת מינהל היבוא, בשל הפרות לכאורה של תנאי המכסות, וחלקן יזומות, .
מינהל אכיפה עורך דוח על כל בדיקה שהוא מבצע ומוסר אותו למינהל .
מהביקורת עולה כי למינהל אכיפה אין סמכויות חקירה ותשאול במקרה של הפרת מכסה.
היעדר סמכויות כאמור פוגע בתפקודו של המינהל, ביעילותו וביכולת ההרתעה שלו.
עד מועד סיום הביקורת לא נכללו בתנאי המכסות תנאי של טיב או איכות המוצר המסופק .
מינהל אכיפה מסר למשרד מבקר המדינה כי במהלך הבדיקות של עמידה בתנאי .
המכסות נמצא כי לעיתים תכופות המוצר שבמכסה היה מוצר איכותי פחות.
במועד סיום הביקורת למינהל אכיפה אין סמכות לבדוק אם המוצר שנמכר הוא איכותי .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב הוספתם של תנאים של טיב ואיכות בתנאי המכסות .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה לבחון את עיבוי .
הבקרות ליבואנים שזכו במכסות שחולקו בהליכים לא תחרותיים וכן הסדרה של סמכויות .
חקירה ותשאול למינהל אכיפה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הכלכלה כי ככלל, המשרד מבצע בדיקות של .
ניצול המכסות מצד הזוכים בהליכים לא תחרותיים.
המשרד גם רואה חשיבות רבה בניצול .
מכסות מנדטוריות, ו לכן הוראת המנכ"ל מתמקדת בנושא זה.
עוד מסר המשרד כי משנת 2021 .
בוצע שינוי בהליך התחרותי למכסות בשר טרי, ונכלל סעיף המחייב את הזוכים לייבא בשר עם .
אחוז שומן נמוך בהתאם לתקן של משרד הבריאות.
המשרד נמצא בהליכי התקשרות עם .
מעבדות מזון מוסמכות לצורך בדיקת דגימות בשר.
זאת ועוד, בהליך התחרותי למכסות בשר .
נכללה דרישה שהזוכים יציגו את הבשר בתנאים זהים לתצוגת מוצרים מתחרים .
כמו כן נכללה דרישה למכירת 25% מהבשר לפחות במחיר ההתחייבות.
הכלכלה כי הסמכות להטלת סנקציות על היבואנים המפרים נתונה לוועדת המכסות.
האכיפה של מינהל אכיפה הוגברה בשנה האחרונה.
ברבעון השלישי של 2020 מונה במינהל .
אכיפה ממונה על תחום אכיפת המכסות, המשמש גם ממלא מקום יו"ר ועדת המכסות.
תנאי המכסות של משרד החקלאות הם יבוא בפועל של המוצר מושא המכסה (ניצול של רישיון .
יבוא קיים) ומכירתו באמצעות היבואן עצמו.
בביקורת עלה כי נוהל משרד החקלאות והנספח המצורף לו אינם קובעים תנאים נוספים .
למכסות, בדומה לתנאי המכסות של משרד הכלכלה.
כמו כן, משרד החקלאות לא ערך דוחות בקרה על עמידתם של יבואנים בתנאי המכסות .
ולא נעשו בדיקות בנקודות המכירה.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי בקרה על מחירים היא חשובה .
עם זאת, למשרד אין סמכות או אמצעים לבקר ולפעול לאכיפת רמת מחירים בשווקים .
מכסות יבוא למזון טרי בפטור ממכס או במכס מופחת הן הטבה ליבואנים, ומטרותיהן הן .
מענה על מחסור במשק, הורדת המחירים לצרכן והורדת יוקר המחיה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון הוספת תנאים נוספים למכסות .
שיבטיחו את מימושן: שיעור ניצול מכסה מזערי, מכירת המוצר במחיר שעליו התחייב .
היבואן והימצאות המוצר שעליו התחייב היבואן על המדף.
עוד מומלץ כי משרד החקלאות .
יסדיר הוספת סמכות לבדוק את עמידתם של היבואנים בתנאים וסמכות לעשות בדיקות .
בשווקים וכן אמצעים מתאימים לשם כך.
חילוט ערבות כ סנקציה בגין הפרת תנאי המכסה .
7 של משרד הכלכלה, ועדת המכסות של משרד הכלכלה מוסמכת לדרוש .
הפקדת ערבות בהקצאת מכסות בהליך תחרותי, על פי שיקול דעתה.
וחילוטה יוסדרו באמצעות ההליך התחרותי.
למשל, בהליך תחרותי לבשר ב-2020 נקבע כי כתנאי לקבלת רישיון יבוא יפקיד הזוכה ערבות .
בנקאית אוטונומית או ערבות בנקאית מחברת ביטוח ישראלית (להלן - ערבות ביצוע או הערבות) .
המשרד יהיה רשאי לחלט את סכום הערבות או חלקו אם הזוכה לא .
קיים את חובותיו לפי ההליך התחרותי, לפי הוראת מנכ"ל 2.
7 או לפי תנאי הרישיון, וזאת לאחר .
שהזוכה קיבל הודעה על אי -קיום חובותיו ולא תיקן את הדרוש תיקון בתוך 15 ימים ממועד .
נמצא כי נוהל משרד החקלאות והנספח המצורף לו אינם מתייחסים לאפשרות לדרוש .
הפקדת ערבות בהקצאת מכסות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי הפקדת ערבויות מחייבת הקמת .
מערך גביית כספים, הפקדתם הכספים וניהולם כמתחייב בחוק.
הדבר אינו מתאפשר בעיקר .
על רקע ריבוי הסכמי הסחר ומספרן הגדול של המכסות שבאחריות המשרד.
ערבות ביצוע בסכום מתאים ובתנאים מתאימים היא כלי הנתון בידי הרשות המוסמכת .
להיפרע מהיבואן אם לא קיים את חובותיו.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד .
החקלאות כי בד בבד עם בחינת הוספת תנאים לעמידה במכסות יבחן את האפשרות .
להוסיף דרישה של הפקדת ערבות ואת גובה הערבות עבור מכסות רלוונטיות (כגון - .
מכסות בהיקפים כספים ניכרים ).
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון תמיכה ישירה בחקלאים .
כאמור, מכסים ומכסות הם חסמי יבוא.
חסמי יבוא הם תמיכה עקיפה ביצרנים המקומיים, דהיינו .
תמיכה במחירי שוק של תוצרת חקלאית.
תמיכה עקיפה אינה משולמת מתקציב המדינה, והיא .
נופלת על כתפי הצרכנים, המשלמים מחירים גבוהים יותר על תוצרת חקלאית.
מגיעה במלואה לחקלאים אלא מתחלקת בין כמה גורמים בשרשרת הערך החקלאי, כגון .
תמיכות עקיפות עלולות לגרום לעיוות בהחלטות של החקלאי בנוגע לכמות .
הייצור ולאופיו, ובכך לפגוע ביעילות של הענף ובתחרותיות בו 360 .
בהצעת תקציב משרד החקלאות לשנים2017 - 2018 מאוקטובר2016 נכתב כי משרדי האוצר .
והחקלאות הסכימו כי ככלל, יש לעבור מתמיכה עקיפה לתמיכה ישירה כדי להבטיח הקצאת .
מקורות יעילה למשק ולחקלאי, להבטיח שהתמיכה תגיע במלואה לחקלאי ולהביא להורדת .
בדומה לענפים אחרים, הסרת מגבלות סחר והגדלת התחרות תעודד .
התייעלות בענף החקלאות.
במרץ 2016 הכין משרד החקלאות תוכנית לרפורמה במדיניות התמיכה בענף החקלאות 361 .
התוכנית הציג ה הצעה למתווה לרפורמה כוללת במדיניות התמיכות, תוך מעבר מתמיכות .
עקיפות לתמיכות תקציביות.
התוכנית מבוססת על תמהיל של כלים לקידום החקלאות וחיזוק .
החקלאים, בדגש על קידום משקים משפחתיים, על טיפוח היתרונות היחסיים של החקלאות .
בישראל ועל פיתוח ענף חקלאות יציב ובר קיימה המספק מגוון רחב של מזון טרי ובריא וכן את .
מירב התועלות הציבוריות.
המתווה הוכן כבסיס לגיבוש תוכנית מפורטת לרפורמה במדיניות .
מהביקורת עולה כי משרדי החקלאות והאוצר לא ה שלימו את גיבוש המתווה לתוכנית .
מפורטת בשל היעדר הסכמה ביניהם לבין החקלאים.
עם זאת, נמצא כי משרד האוצר החליט לבחון מעבר לתמיכה ישירה של כל ענף בנפרד, למשל .
באפריל 2016 חולקו מכסות בפטור ממכס של 3,500 טון דגי אמנון ו-500 טון דגי בורי וקרפיון362 .
באוגוסט2016 , במסגרת צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיק ון מס' 14 ,) .
התשע"ו-2016 , הופחת ב-50% המכס על אמנון, בורי וקרפיון (ל-7.
בעקבות השינוי במדיניות המכס, באוקטובר 2016 נחתם הסכם בין משרדי האוצר והחקלאות .
לבין מגדלי הדגים, שמטרתו לפצות על אובדן ההכנסה של המגדלים (להלן - הסכם התמיכה .
במסגרת ההסכם, שנחתם לתקופה של שבע שנים ( 2016 - 2023 ), הוענקו30 מיליון .
ש"ח בשנה בגין תמיכה ישירה למגדלים ו -77 מיליון ש"ח בגין תמיכה בהשקעות הנדרשות .
במסגרת רפורמה סביבתית בענף המדגה.
צפויה בחינה מחודשת של ההסכם .
360 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 68 ג ( 2018 ), "תמיכות הממשלה בענף החקלאות והשפעתן על מחירי התוצרת .
361 משרד החקלאות ופיתוח הכפר, "תוכנית לרפורמה במדיניות התמיכה בענף החקלאות", מרץ 2016.
362 דגים אלו הם הדגים הנמכרים ביותר בארץ.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 להלן תרשים המתאר את הפדיון והתמיכה הישירה למגדלים של אמנון טרי.
תרשים 17: כמות אמנון טריבייצור מקומי, הפדיון והמחיר למגדל , .
2013 - 2018 )(באלפי טון ובמיליוני ש"ח .
מהתרשים ניתן לראות כי עקב ההסכם חלה ירידה בכמות הדגים מייצור מקומי ובפדיון של .
המחיר למגדל בש"ח לק"ג, לרבות תמיכה, נשאר יציב פחות או יותר בשנים 2013 - .
363 משרד החקלאות ופיתוח הכפר - החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה, "ענף המדגה בישראל - תמורות על פני זמן .
וסיכום שנת 2018 ", נובמבר2019.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בתרשים שלהלן ניתן לראות את הערכת שרשרת הערך לפילה אמנון קפוא ואת השינוי במחירו .
לאחר הפחתת המכס ב-2016.
תרשים18: הערכת שרשרת הערך לפילה אמנון קפוא, .
2012 - 2018 )(ש"ח לק"ג .
על פי נתוני משרד החקלאות364, ב-2018 היה יבוא פילה אמנון קפוא כ-45% מסך כמויות היבוא .
מהתרשים ניתן לראות כי ב-2017 , שהיא השנה העוקבת לשנה שבה הופחת .
המכס על פילה אמנון קפוא, ירד מחירו לצרכן בשיעור של כ -25% יחסית למחירו הממוצע .
לצרכן בשנים שקדמו להפחתת המכס, 2015-2012 .
ב-2018 חלה עליית מחיר קלה (כ-4% ) .
במחירו לצרכן של פילה אמנון קפוא.
במחצית הראשונה של2019 נשאר המחיר לצרכן יציב365 .
להלן תרשים המציג את ההשפעה של הפחתת המכס על ממוצע שרשרת הערך לפילה אמנון .
364 משרד החקלאות ופיתוח הכפר- החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה, "ענף המדגה בישראל - תמורות על פני זמן .
365 משרד החקלאות ופיתוח הכפר - החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה, "ענף המדגה בישראל - תמורות על פני זמן .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים19 : ממוצעמרווח יבואן וקמעונאי, עלות היבוא והמחירים לצרכן לפני .
הרפורמה בענף המדגה ( 2016 ) ואחריה (בש"ח לק"ג) .
מהתרשים ניתן לראות כי בשנים 2016 - 2018 עלות היבוא הממוצעת (מחיר היבוא והמכס .
הממוצע) ירדה ב-7 ש"ח לק"ג (מ-24.
6 ש"ח), יחסית לעלות היבוא הממוצעת בשנים .
2015 - 2012 , וכפועל יוצא ירד המחיר לצרכן באותה התקופה (ללא מע"ם) בכ-6 ש"ח.
מרווח יבואן-קמעונאי עלה ב -0.
במאי 2020 נחתם הסכם בין משרד האוצר למשרד החקלאות, ובו נקבע מתווה להפחתות מכס .
נוספות על אמנון, בורי וקרפיון קפוא ים, שיתפרסו עד 2022 .
בד בבד עם הפחתות אלו יוקצו .
סכומים נוספים לתמיכה ישירה במגדלי הדגים בהיקף של 50 .
התמיכה הישירה בענף המדגה בהיקף של 80 מיליון ש"ח, שהחלה ב -2016 וצפויה .
להימשך עד 2023 , השאירה את הפדיון הממוצע למגדל לק"ג דג ברמה דומה לזו שלפני .
מאז הרפורמה יש תחרות גדולה יותר בשווקים, עלייה בצריכת הדגים לנפש, .
רמת המחירים לצרכן בענף המדגה ירדה עד 2018 בכ-7 ש"ח לק"ג (כולל מע"מ), ירידה .
של כ-20%, וכפועל יוצא נרשמה ירידה גם ביוקר המחיה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר לבחון את יישום השיטה גם בענפים אחרים .
בהתייחס להשפעתם על המחיר לצרכן, מחד, ועל המרווח הקמעונאי, מאידך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי הוא מנסה לקדם שיח עם משרד .
החקלאות לגיבוש רפורמה גם בענף הצומח, הכולל מעבר מתמיכה עקיפה לתמיכה ישירה.
למרות התמיכה העקרונית של משרד החקלאות למדיניות זו טרם הושגה התקדמות ניכרת .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי הוא תומך במעבר לתמיכה ישירה.
המשרד משתף פעולה עם משרד האוצר כדי למצוא את המתווה המועיל ביותר לשמירת ביטחון .
המזון, מצד אחד, ולהורדת יוקר המחיה, מצד שני.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון הגבלות מצד השירותים להגנת הצומח וביקורת .
הסחר הבין-לאומי של צמחים ומוצרי צמחים מוסדר באמצעות הסכמים ואמנות בין -לאומיים כדי .
לאפשר סחר של תוצרת צמחית בין מדינות, תוך מניעת חדירת נגעי צמחים366 העלולים לגרום .
לנזקים קשים לצומח, לחקלאות ולסביבה.
ב-1956 חתמה מדינת ישראל על אמנת הגנת הצומח הבין -לאומית ( International Plant .
האמנה עוסקת בהגנה על הצומח באמצעות הגדרת הנחיות לביסוס מערכות .
פיטוסניטריות וקביעת סטנדרטים שישמשו בסיס להסדרים בי ן המדינות החברות.
חתמה המדינה על הסכםSPS ( Sanitary and Phytosanitary Agreement ) בדבר יישום צעדים .
בנושא תברואה והגנת הצומח במסגרת הסכמי GATT ( דאזWTO כיום).
קביעת כללים פיטוסניטריים ושמירת זכותה של כל מדינה לקבוע את רמת ההגנה הנאותה .
הנדרשת לצומח בארצה, וכן לוודא שלא נעשה שימוש לרעה באמצעים אלה כחסמים בסחר .
אמנת IPPC והסכםSPS ( מדגישים את הצורך בביצוע הליך הערכת סיכון נגעים Pest Risk .
PRA - Analysis ) (להלן- הליך הערכת סיכונים או הליך PRA ) והסדרת חוקיות היבוא367 של .
צמחים באמצעות רגולציה מתאימה.
מדינת ישראל הסדירה את הליך היבוא של צמחים ומוצרי צמחים באמצעות תקנות הגנת הצומח .
(יבוא צמחים, מוצרי צמחים, נגעים ואמצעי לוואי), התשס"ט -2009 .
התקנות מסדירות הן את .
הצורך בהליך הערכת סיכונים והן את הצורך בחוקיות היבוא.
נוסף על התקנות, פרסם משרד .
החקלאות נוהל יבוא צמחים, מוצרי צמחים, נגעים ואמצעי לוואי368 (להלן- נוהל יבוא צמחים) .
ונוהל הערכת סיכון נגעים 369 .
הליך הערכת סיכונים הוא פעולה הנעשית במדינות ברחבי העולם, ובישראל- על ידי השירותים .
להגנת הצומח וביקורת במשרד החקלאות, במטרה לאפשר את הסחר הבין -לאומי בצמחים .
ומוצרי צמחים, לצד מניעת חדירת נגעי צמחים חדשים הפוגעים בצומח ובחקלאות.
הערכת הסיכונים נבחנת רמת הסיכון הקיימת שמזיקים או מחלות יגיעו ארצה עם משלוח של .
צמחים או מוצריהם ויגרמו לנזק לצומח ולחקלאות בישראל.
הערכת הסיכונים ביבוא נעשית לגבי .
חומר צמחי חדש שעד כה לא יובא לישראל או חומר צמחי מוכר שרוצים לייבא ממקור חדש.
בסיום הליך הערכת הסיכונים מתקבלת החלטה לגבי היתכנות היבוא של המוצר המבוקש .
ובאילו תנאים ניתן להתיר את הגעתו ארצה.
כל סוג או גזע של צמחים, בעלי חיים או כל גורם פתוגני אחר הפוגע בצמחים או במוצרי צמחים .
367 ניתן לייבא מוצרים שלא נאסרו ליבוא או מוצרים המותרים ביבוא אם הומצאו עבורם האישורים המתאימים.
368 משרד החקלאות ופיתוח הכפר, השירותים להגנת הצומח וביקורת, השירות להסגר צמחים, "נוהל יבוא צמחים, מוצרי .
צמחים, נגעים ואמצעי לוואי", נוהל מס' 02.
369 משרד החקלאות ופיתוח הכפר, השירותים להגנת הצומח וביקורת, השירות להסגר צמחים, "נוהל הערכת סיכון .
נגעים PRA (Pest Risk Analysis) '", נוהל מס 00.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי מדינת ישראל פתחה את שעריה .
ליבוא מרבית התוצרת הטרייה רק באמצע שנות התשעים של המאה הקודמת, לאחר החתימה .
על הסכם SPS והקמת יחידתPRA (ראו להלן), ובאופן נרחב יותר- ב-2009 , לאחר עדכון תקנות .
עוד מסר המשרד כי בפרק זמן קצר יחסית ובמסגרת כוח אדם מצומצם נפתחו לא .
מעט אפיקי יבוא למוצרים חדשים.
מהלך זה נעשה ביוזמת השירותים להגנת הצומח, באחריות .
ובמקצועיות ותוך מציאת איזון בין רצון הציבור ליבוא תוצרת צמחית חדשה לבין מניעת חדירת .
הליך הערכת סיכונים שעל פיו מאושר יבוא ונקבע ניהול הסיכונים מוביל לעיתים .
לדרישות יבוא קפדניות שמטרתן למנוע חדירת נגעים.
הליך זה מוסדר בהסכמים ותקנים בין- .
לאומיים שעל פיהם נוהגות כל מדינות העולם ובשום אופן אינם נחשבים כחסם יבוא.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה מועצת הצמחים כי ישראל היא אזור אקלימי רגיש, ים .
תיכוני-ממוזג המשמ ש בית גידול מיטבי לגורמי מחלה ולמזיקים.
כל מזיק שמגיע לישראל .
בניגוד לאירופה, שבה מזיקים נקטלים בימי החורף הקרים, מזיקים המגיעים לארץ .
שורדים את שינויי האקלים הקלים בין הקיץ לחורף ללא קושי.
מציאות זו מחייבת את השירותים .
להגנת הצומח לשמור על הצומח בארץ ועל קיומם הכלכלי של המגדלים.
ועדת היגוי להליך הערכת סיכון נגעים PRA .
ביולי2016 הוקמה ועדת היגוי להליך הערכת סיכון נגעים PRA (להלן- ועדת ההיגוי) שתפקידה .
לבחון את כלל הבקשות ליבוא ויצוא של צמחים הדורשות הליך PRA , ולייעץ ליו"ר הוועדה בדבר .
סדר העדיפות בטיפול בבקשות.
בראשות הוועדה עומד מנהל השירותים להגנת הצומח וביקורת .
במשרד החקלאות (להלן - השירותים להגנת הצומח), וחברים בו גם נציגים ממינהל סחר חוץ .
ועדת ההיגוי רשאית לזמן מומחים נוספים לפי שיקול דעתה המקצועי.
ועדת ההיגוי רשאית לסגור תיק מטעמי ם פיטוסניטריים, להורות על פתיחת הליך הערכת .
סיכונים לצמח או להשאיר תיק בהמתנה עד לקבלת החלטה בעניינו.
מאז הקמת הוועדה ביולי 2016 ועד אוגוסט2020 , במשך כארבע שנים, הוגשו לה128 בקשות- .
20 בקשות (כ-16% ;) נדחו59 בקשות (כ-46% ) הוכנסו לרשימת המתנה; ב-49 ( בקשותכ-38% ) .
הוחלט על הכנסת התיק לעבודה ופתיחת הליךPRA, וב-12 בקשות מתוכן (כ-24% ) הליך ה- .
PRA הסתיים; בתרשים שלהלן מתואר תהליך מיפוי התיקים בוועדת ההיגוי, לרבות שיעור .
התיקים בכל אחת מהאפשרויות.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון תרשים 20: תהליך מיפוי התיקים בוועדת ההיגוי .
לפי נוהל הערכת סיכון נגעים, הוועדה מקיימת דיונים אחת לרבעון.
מהשירותים להגנת הצומח .
נמסר למשרד מבקר המדינה כי השיקולים שהוועדה בוחנת בבואה לקבל החלטה אם לפתוח .
הליך PRA לבקשה ליבוא צמחי, לדחותה או להכניסה לרשימת המתנה, הם שי קולים .
פיטוסניטריים, שיקולים לאומיים ומסחריים370 ושיקולים מעשיים או מקצועיים371 .
ב-2016 גובשה במשרד החקלאות תוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי372 (להלן- תוכנית משרד .
את התוכנית אישרו השירותים להגנת הצומח ומנכ"ל משרד החקלאות דאז.
נמצא כי ועדת ההיגוי פועלת בחוסר שקיפות בכל הנוגע לשיקוליה ולנימוקים להחלטותיה.
בתוכנית הומלץ כי פעילות הוועדה תהפוך שקופה יותר, והשירותים להגנת הצומח יפרסמו את .
הקריטריונים שהוועדה תבחן ואת השיקולים שהיא תביא בחשבון בהחלטה על תיעדוף .
השקיפות בתהליך תשפר את הוודאות והבהירות בקרב היבואנים (ראו בהמשך).
370 חשיבות הסחר עם מדינת המקור, הערכה כלכלית לכדאיות היבוא, מחסור במוצר, מוצר שלא ניתן לגדלו בארץ או .
קיים בארץ באופן מוגבל, מידת חשיבות הגידול בארץ והשפעת עונת היבוא על הסיכון הפיטוסניטרי.
שיתוף פעולה עם מדינת המקור, המידע המקצועי הקיים ובקשות יבוא קודמות .
372 משרד החקלאות ופיתוח הכפר, "תוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי - יבוא צמחים ומוצרים מן הצומח", דצמבר 2016 .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהביקורת עולה כי לא קיים נוהל המסדיר את עבודת הוועדה ושיקוליה אינם שקופים .
עוד עולה כי ממועד הגשת הבקשה ועד המועד שבו דנה ועדת ההיגוי .
בבקשה חולף פרק זמן של כמה חודשים, ועד ארבע שנים, וכי הוועדה אינה מוגבלת .
בלוחות זמנים בעבודתה.
בקשה הדורשת הליך PRA עלולה להמתיןחודשים ואף שנים בטרם תדון בה ועדת ההיגוי .
ותחליט להכניסה לעבודה וייפתח הליך PRA .
לעניין זה יש משמעות כלכלית, למגיש .
הבקשה ולכלל הציבור, בנוגע להגברת התחרות ולהורדת יוקר המחיה.
המדינה ממליץ למשרד החקלאות להכין נוהל שיסדיר את עבודת הוועדה, בו יפורט בין .
היתר מהם השיקולים שעליה לשקול בבואה לתעדף בקשה זו או אחרת, וכן לתחום בפרק .
זמן את מתן המענה ע"י הוועדה, ובכך לתת ודאות ושקיפות למגיש הבקשה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי למרות היעדר נוהל רשום, פעילות .
הוועדה סדורה, ויש קריטריונים ברורים לבחינת בקשות היבוא.
המשרד יפעל לעיגון פעילות .
הוועדה בנוהל והוא יפורסם במרשתת (אינטרנט).
עוד מסר המשרד כי עם הגשת הבקשה ליבוא .
מקבל המבקש הסבר על הליך הערכת הסיכונים וועדת ההיגוי, ובהתאם להחלטת הוועדה .
מקבל מכתב הכולל עדכון לגבי ההחלטה שהתקבלה.
אם מתקבלת החלטה על סגירת התיק, .
נשלח למבקש מכתב המפרט את הסיבה לסגירתו.
משך תהליך קבלת החלטות בוועדה להערכת סיכונים .
ועדת ההיגוי רשאית בין היתר להורות על פתיחת הליך הערכת סיכונים לצמח או להשאיר תיק .
בהמתנה עד לקבלת החלטה בעניינו.
כאשר ועדת ההיגוי מחליטה על הכנסת תיק לעבודה והשירותים להגנת הצומח מאשרים זאת, .
נפתח הליך הערכת סיכונים לצמח שמבקשים לייבאו.
לצורך ביצוע הליך הערכת הסיכונים .
נאסף מידע מקיף ממקורות ספרותיים, נערכת התייעצות עם מומחים בתחום החקלאות, ולרוב .
מתנהלות התכתבויות עם הרשות להגנ ת הצומח במדינת המקור.
במשרד החקלאות פועלת .
ועדה להערכת סיכונים, המורכבת מאנשי השירותים להגנת הצומח, המייעצת לשירותים להגנת .
הצומח על הערכת הסיכונים לצמח שמבקשים לייבאו.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון התרשים שלהלן ממחיש את השלבים המרכזיים בהליך הערכת הסיכונים.
תרשים 21: הליך הערכתהסיכונים .
נוהל יבוא צמחים ונוהל הערכת סיכון נגעים מסדירים את הליך הערכת הסיכונים ליבוא צמחים.
הנהלים מסבירים מהו הליך הערכת הסיכונים, מהי מטרתו וכיצד הוא מתבצע.
וכל דבר חקיקה אחר אינם מגבילים את פרק הזמן לביצוע הליך הערכת הסיכונים.
אינם מגבילים את פרק הזמן המרבי למתן החלטה בעניין בקשה לייבוא צמחי (דחיית התיק או .
"), כך שתיקים רבים נמצאים זמן רב בשלב "המתנה .
משרד מבקר המדינה בדק מהו פרק הזמן הממוצע לסיום הליך הערכת הסיכונים, לרבות קבלת .
החלטה בתיק; מהו פרק הזמן הממוצע בתיקים שנפתח להם הליך הערכת סיכונים וטרם .
התקבלה החלטה בעניינם; ומהו פרק הזמן הממוצע בתיקים הממתינים להחלטת ועדת ההיגוי .
ונמצאים בסטטוס "המתנה".
כל התיקים שנבדקו נפתחו בשנים 2012 - 2020 .
ההיגוי, שתפקידה לבחון את בקשות היבוא ולייע ץ בנוגע לסדר העדיפות בטיפול בהן, הוקמה .
התרשים שלהלן מציג את פרקי הזמן הממוצעים בכל אחד מהשלבים.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 22: פרקי הזמן הממוצעים להליך הערכת הסיכונים .
בתוכנית משרד החקלאות להפחתת הנטל הרגולטורי נמצא כי הליך הערכת הסיכונים נמשך .
כמה שנים, ללא מסגרת זמנים מחייבת, והתיקים נשארים פתוחים לאורך שנים, דבר הגורם .
לחוסר ודאות בקרב מגישי הבקשות לגבי סיום ההליך.
העיכוב הממושך בהשלמת הליך הערכת .
הסיכונים מביא לחסימה מוחלטת של יבוא של מוצרים חדשים שטרם בוצע עבורם ההליך.
בתוכנית נמצא כי יש שתי סיבות להימשכות ההליך: הימשכות שלב איסוף המידע והיעדר מאגר .
מסודר של הנגעים הקיימים בארץ.
עוד נמצא בתוכנית כי הרגולטור מחמיר מאוד בהליך PRA .
כחלק מהמגמה הכללית של הימנעות מסיכונים.
ההחמרה מאריכה את ההליךומביאה לדחיית .
בקשות או שמוצר מאושר בכפוף לתנאים מכבידים החוסמים או מגבילים מאוד את היבוא שלו.
בתוכנית הומלץ לקבוע מסגרת זמן של שלושה חודשים ממועד השלמת איסוף המידע עד .
השלמת הליך הערכת הסיכונים.
במהלך תקופה זו יהיה על הרגולטור להשלים את ההליך, .
לרבות ניתוח המידע, גיבוש המלצה וקבלת החלטה מנומקת.
מאחר שעיקר העיכוב בהליך הוא .
בעקבות זמני המתנה לתשובות ממדינות המקור, הומלץ בתוכנית כי אחת לשלושה חודשים ירכז .
צוות הערכת סיכונים רשימה של כל המוצרים הממתינים לתשובה מאותה מדינה, והשירותים .
להגנת הצומח ישלח את הרשימה למקבילו במדינת המקור.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון מהביקורת עולה כי מאז פרסום התוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי ב -2016 נקט משרד .
החקלאות פעולות שרובן ככולן הומלצו בתוכנית: עבודה לפי מפרט אחיד לאיסוף המידע הן .
בפנייה הראשונית לקבלת המידע ממדינת המקור, הן באיסוף החומר והן בעריכת החומר .
המקצועי עבור הנגעים שאובחנו כנגעי הסגר פוטנציאליים; העסקת יועצת חיצונית מיוני 2019 .
שתפקידה לסייע באיסוף חומר להערכת סיכונים ולקצר את זמן הטיפול בתיק; הקמת מאגר .
נגעים באוקטובר 2019 בד בבד עם עדכון רשימת נגעי ההסגר בתקנות הגנת הצומח; שליחת .
העתקים של התכתובות בין השירות ים להגנת הצומח לבין מדינת המקור ליבואן, וזאת כדי .
לשתפו בהליך ולסייע בקידומו; אם לא התקבלה תשובה ממדינת המקור, ישלח מנהל השירותים .
להגנת הצומח תזכורת אחת לארבעה חודשים, דהיינו שלוש תזכורות; מתן עדיפות להכנסת .
תיקים לעבודה על בסיס מידע קיים; ביטול החובה להגשת נתונים לגבי הכדאיות הכלכלית .
ביבוא במסגרת השאלון הנלווה לפתיחת תיק PRA שאותו מגיש היבואן; פרסום סטטוס בקשות .
היבוא באתר השירותים להגנת הצומח ועדכונן אחת לרבעון; שיתוף פעולה עם מינהל סחר חוץ .
במשרד הכלכלה ועם שגרירויות ישראל בחו"ל כדי לזרז את הטיפול בבקשות היבוא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי לא ניתן להגביל את פרק הזמן של .
הליך הערכת הסיכונים מאחר וההליך כרוך במידע שיש לקבל ממדינת המקור והמשרד אינו .
יכול לשלוט על שלב זה בהליך.
במדינות רבות לאחר שמסתיים הליך הערכת הסיכונים .
ומתקבלת החלטה לאישור היבוא, מתקיים הליך בירוקרטי שיכול להימשך שנה -שנתיים במהלכו .
מתקיים שימוע ציבורי ולאחריו הליך חקיקה פרטני לאישור סופי ורשמי.
פרוצדורה זו מתקיימת .
עוד מסר משרד החקלאות כי גם פרק הזמן ליצוא צמחי מישראל לחו"ל .
השירותים להגנת הצומח מספקים את המידע המקצועי, אך אין להם שליטה .
על פרק הזמן לאישור היצוא.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי מספר האישורים שנתנו השירותים להגנת .
הצומח מסתכם בכ-40 בלבד; בארה"ב יש אישורים למאות מוצרים, והאיחוד האירופי מתיר יבוא .
באמצעות עמידה בתנאים רגולטוריים ללא בדיקת הרשויות.
משרד האוצר הציע מתווה לרפורמה .
הכוללת מנגנון ערעור על החלטות השירותים להגנת הצומח, אם שולח הבקשה מעוניין לערער .
על קביעתם או אם לא קיבל תשובה בתוך פרק זמן סביר.
עוד מסר משרד האוצר כי יש לבחון .
אימוץ של מדיניות האיחוד האירופי חלף יצירת רגולציה ייחודית לישראל כנהוג היום.
משרד מבקר המדינה מציין את הפעולות שנקט משרד החקלאות להפחתת הנטל .
הרגולטורי וצמצום פרק הזמן של הליך הערכת סיכונים.
אולם פרק הזמן לטיפול בתיק, .
לרבות פרק הזמן להשלמת הליך הערכת הסיכונים, נותר ארוך (לפחות שנתיים, ובמקרים .
מסוימים - אף יותר מ-4 שנים).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו לבחון, בשיתוף משרדי האוצר .
והכלכלה ומשרדים רלוונטיים נוספים, דרכים נוספות לייעול ההליך, לרבות צמצום פרק .
הזמן הכולל לטיפול בתיקים וזאת כדי ליצור בקרב מגישי הבקשות ודאות לגבי סיום .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בשל הימשכות הליך הערכת הסיכונים יש פירות שניתן לייבא ממספר מדינות מצומצם בלבד, .
וטיפול בבקשות ליבוא פירות אלו ממדינות נוספות נמשך שנים.
בשל מחירם הגבוה, פירות אלה .
אינם נגישים לאוכלוסיות רבות בישראל, למשל אוכמניות ואננס (ראו בהמשך בפרק על יבוא .
אננס לישראל - מקרה בוחן).
בתרשים שלהלן מפורט מספרן של בקשות ליבוא אוכמניות ממדינות שונות בשנים 2007 - 2020 .
תרשים 23: בקשות ליבוא אוכמניות, 2007 - 2020 .
על פי נתוני משרד החקלאות מספטמבר2020 .
בשנים 2007 - 2020 הוגשו11 בקשות ליבוא אוכמניות משמונה מדינות.
כי רק שתי מדינות (כ-18% ) אושרו ליבוא- ארגנטינה וצ'ילה.
פרק הזמן הממוצע לאישור .
פרק הזמן הממוצע שבו תיק נמצא בעבודה הוא כשנה וחצי.
הזמן הממוצע שתיק נמצא בהמתנה הוא יותר משנתיים.
פרק הזמן לסגירת תיק373 הוא .
11 ימיםופרק הזמן לדחיית תיק374 - כשנה.
373 התיק נסגר בשל היעדר תקשורת עם מדינת המקור.
374 התיק נדחה בשל נוכחות מזיק הסגר בפרי והיעדר טיפול מתאים.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון ניהול סיכונים בבדיקת משלוחים של תוצרת טרייה .
בתוכנית משרד החקלאות נמצא שהמפקחים של השירותים להגנת הצומח בודקים את כל .
המשלוחים של התוצרת הטרייה המיובאת (בדיקה ויזואלית), שהיא חלק ניכר מהמשלוחים לארץ .
ומהיקף עבודת הרגולטור .
בתוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי צוין כי הבדיקה כרוכה בעלויות ישירות גבוהות ובעיכוב .
עוד צוין כי כלל הדיגום של 100% מהמשלוחים של התוצרת הטרייה נקבע ללא .
ביצוע ניהול סיכונים, בהתחשב בשונות בין המוצרים השונים (פירות, ירקות שורש ותבלינים) ובין .
מדינות המקור השונות (מדינות אמינות יותר ופחות375 ואזורי אקלים שונים).
בתוכנית הומלץ כי משרד החקלאות יאמץ מדיניות של ניהול סיכונים ויגדיר יעד ניהולי להפחתת .
שיעור המשלוחים הנבדקים, כך שלכל היותר 75% מהמשלוחים ייבדקו.
עדכון מדיניות הדיגום .
ועבודה על פי ניהול סיכונים צפויים לצמצם את זמני ההמתנה בנמלים ואת העלויות הישירות, .
ולייעל ולמקד את הפיקוח במשלוחים שבהם יש סיכון להמצאות נגע, כך שרמת הוודאות תישמר .
תוך צמצום כמות הבדיקות.
בתוכנית צוין כי קיימים נוהלי עבודה עבור מוצרים ספציפיים 376 .
ברמת סיכון גבוהה, ולפיהם יש לבצע בדיקות נוספות .
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת עדיין נבדקים 100% מהמשלוחים של תוצרת .
טרייה, משום שעמדת השירותים להגנת הצומח לא השתנתה - תוצרת טרייה נמצאת .
ברמת סיכון גבוהה לחדירת נגעים.
צמצום זמני ההמתנה בנמלים והוזלת העלויות הישירות ליבואנים ביבוא תוצרת טרייה .
עשויים לסייע בהורדת המחירים לצרכן ולהגביר את התחרות בשוק.
ממליץ לשירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות לבחון אפשרות לאמץ מדיניות של .
ניהול סיכונים ולהגדיר יעד ניהולי להפחתת שיעור המשלוחים הנבדקים, לפי ההמלצות .
בתוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי מטרת החקיקה והנהלים המסדירים .
יבוא צמחי היא מניעת חדירת נגעים העלולים לגרום נזק לצומח בישראל, ולהגברת השימוש .