HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 ג'וינט ישראל הוא ארגון יהודי אמריקאי הפועל למען אוכלוסיות חלשות, המתקשות להשתלב או לתפקד מהבחינה החברתית בישראל.
הארגון פועל כחברה לתועלת הציבור.
15 מכתבו ממרץ 2000 של הסמנכ"ל הבכיר לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה שבמשרד הבריאות למר מאיר ניצן, ראש עיריית ראשון לציון באותה שנה.
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (ב) באוגוסט 2004 החליטה הממשלה17 לסגור את המרכז עד סוף אותה שנה ובהתאם לכך להפחית 25 מיליון ש"ח ו-305 ""תקנים מתקציב משרד הבריאות.
עוד הוחלט שעם סגירת המרכז יתווסף הסכום האמור של 25 מיליון ש"ח לתקציב המימון של אשפוז סיעודי ממושך (תקציב ה "קודים"18 )של משרד הבריאות.
אולם בינואר 2014 , עשר שנים לאחר החלטות הממשלה לסגור את המרכז, המרכז עדיין לא נסגר, העובדים ממשיכים לעבוד בו, משרד הבריאות ממשיך להקציב סכומים ניכרים להפעלתו ומתקניו עדיין לא הועברו לגורם אחר.
מאז שנת 2004 לא התקבלו קשישים נוספים לאשפוז במרכז , ובמשך השנים נפטרו רבים מקרב הקשישים שהיו מאושפזים בו.
עקב כך, בינואר 2014 המרכז כמעט ריק ושהו ב ו רק 44 ( קשישים 13% .
)מהתפוסה שנקבעה בתקן .
אופן תפקודו של המרכז הגריאטרי בשנים 2013 -2004 .
עקב התפוסה הנמוכה במרכז הגריאטרי בשנים האמורות פחתו מאוד הכנסות משרד הבריאות מהמרכז, המחושבות לפי ימי אשפוז של החולים.
בשנת 2004 מספר ימי האשפוז של השוהים במרכז הסתכם ב- 65,192 ; בשנת 2008 פחת מספר ימי האשפוז ל- 40,566 ; ובשנת 2011 הסתכמו ימי האשפוז ב- 23,424 בלבד (הפחתה של64% לעומת מספרם בשנת 2004.
) אשר למספר הקשישים שאושפזו במרכז- מספרם פחת מ-332 בשנת 2004 (תפוסה בשיעור 98% ) ל -44 בתחילת 2014 (תפוסה בשיעור 13% )בלבד- הפחתה של 85% ; מספר העובדים פחת מ-340 בשנת 2004 (302 משרות), ל-212 בתחילת 2014 (194 )משרות- הפחתה של 35% .
במספר המשרות מכאן שההפחתה במספר המשרות ובמספר העובדים הייתה קטנה בהרבה מההפחתה במספר ימי האשפוז ובתפוסה של המאושפזים.
היקף כוח האדם במרכז הגריאטרי בשנים 2013 -2004 .
בתחילת שנת 2014 המרכז הגריאטרי עדיין העסיק את כל העובדים שעבדו בו לפני שהתקבלה ההחלטה לסגור את המרכז, למעט אלה שפרשו , אך המרכז נוקט מדיניות של אי- קליטת עובדים חדשים.
17 החלטה 2481 מיום 15.
התקציב של משרד הבריאות למימון אשפוז ממושך של קשישים סיעודיים במוסדות סיעודיים משרד הבריאות 707 .
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
כאמור, בינואר 2014 היו מאושפזים במרכז 26 קשישים סיעודיים ותשושי נפש שבאחריות משרד הבריאות וכן התגוררו בו 18 קשישים שבאחריות משרד הרווחה19 .
)(א היקף המשרות של צוות רפואי : לפי נתוני משרד הבריאות, מספר עובדי המרכז המטפלים בקשישים שבאחריותו גדול בהרבה מהנדרש.
למשל, על פי תחשיב שעשה המשרד בתחילת שנת 2013 , לפי תקן המרכז נדרשת משרה אחת בהיקף 60% של עובדת סוציאלית, ואילו בפועל מאוישות במרכז ארבע משרות של עובדת סוציאלית (פער של כ- 567% ); נדרשות4.
32 משרות של אחיות, ואילו בפועל מאוישות 24.
12 משרות (פער של כ- 458% ); נדרש משרה אחת של רופא בהיקף83% , ואילו בפועל מאוישת משרה בהיקף 166% (פער של כ - 100% .
) אשר לאחיות - יש לציין שבישראל יש מחסור כבד באחיות, והדבר אינו עולה בקנה אחד עם העובדה שבמרכז הגריאטרי יש עודף ניכר של אחיות שלא לצורך.
(ב) היקף המשרות של עובדי מינהל ומשק : נדרשת משרה אחת בהיקף 75% של עובד תחזוקה, אך בפועל מאוישות במרכז שמונה משרות (פער של כ - 967% ;) נדרשות2.
9 משרות של עובדי ניקיון, ובפועל יש24 משרות (פער של כ- 728% ); נדרשות שלוש משרות של עובדי מטבח ובפועל יש 10.
5 (פער של כ- 250% ); נדרשת משרה אחת של מזכירה, ובפועל יש שלוש (פער של כ - 200% .
) מהאמור לעיל עולה ששיעור כוח האדם במרכז הגריאטרי גדול במאות אחוזים מהנדרש בהתאם לתקן, והדבר מלמד על חוסר יעילות במרכז ועל בזבוז כספי ציבור.
" טיפולי "ריפוי בעיסוק : למרות העודף הגדול של עובדי ה צוות הרפואי והסיעודי במרכז הגריאטרי, המשרה של מרפא בעיסוק (30% משרה) אינה מאוישת בו בגלל המדיניות על פיה אין לקלוט עובדים חדשים במקום עובדים שפרשו.
יוצא אפוא שלמרות חשיבותו הגדולה של טיפול זה לקשישים, לא ניתנים במרכז טיפולים של ריפוי בעיסוק.
יצוין כי לדעת משרד הבריאות בשאר התחומים זוכים הקשישים לטיפול טוב .
אי-מתן טיפולי ריפוי בעיסוק לקשישים הסיעודיים מנוגד להוראות משרד הבריאות.
בהיעדר כוח אדם בתחום זה , מטרות הטיפול ותכניות הטיפול בתחום הריפוי בעיסוק אינן מתעדכנות , לא ניתנים לקשישים טיפולים פרטניים או קבוצתיים של ריפוי בעיסוק ואין מי שיעדכן את כלל הצוות בתחום זה.
על משרד הבריאות לטפל בבעיה זו כדי שהקשישים במרכז יקבלו טיפולים של ריפוי בעיסוק.
יוצא אפוא שההפחתה במספר המאושפזים במשך השנים לא לוותה כמצופה בהפחתת מספר העובדים בהיקף דומה.
מימון שכרם של העובדים הרבים, שרובם אינם נדרשים, גורם להוצאות כספיות כבדות ולסבסוד מתמשך של משרד הבריאות בהפעלת המרכז (ראו בהמשך).
הדבר מלמד על חוסר יעילות ו על בזבוז כספי ציבור.
שכאמור משרד הרווחה משלם עבור שהייתם במקום 708 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
עקב אי -איוש משרות שהתפנו, בעלי תפקידים בהנהלת המרכז הרפואי הגריאטרי הממשלתי שמואל הרופא בבאר יעקב, שבו 355 מיטות אשפוז - בהם המנהלת הרפואית , המנהלת האדמיניסטרטיבית, היועצת המשפטית, הגזבר ומנהלת משאבי אנוש - ממלאים תפקידים אלה גם במרכז הגריאטרי בראשון לציון, אף שהדבר לא נכלל בתנאי העסקתם או בהגדרת תפקידם.
הכנסותיו והוצאותיו של המרכז הגריאטרי במשך עשר השנים של הליך הסגירה התשלומים עבור אשפוז כלל הקשישים הם ההכנסה היחידה שיש למשרד הבריאות מהפעלת המרכז.
ההוצאות של המשרד בגין הפעלת המרכז מקורן במשכורות העובדים, בהוצאות על קניות, בתשלומי ארנונה לעירייה בגין הנכס ובתשלומים שהמשרד שילם ישירות לעיריית ראשון לציון, בעלת הנכס, תמורת שימוש בנכס.
כיסוי גרעונות : מהנתונים של משרד הבריאות עולה כי הכנסותיו שמקורן באשפוז הקשישים הסיעודיים פחתו במשך השנים - בשנת 2004 הסתכמו ההכנסות בכ-31 מיליון ש"ח (במחירי 2013 ), ובשנת 2013 בכ-7.
1 מיליון ש"ח בלבד- הפחתה של כ-77% .
ההוצאות פחתו מכ-74 מיליון ש"ח בשנת 2004 (במחירי 2013) לכ-50 מיליון ש"ח בשנת 2013 - הפחתה של כ-32% בלבד.
עקב כך סבסד המשרד את המרכז בכל אחת מהשנים 2013 -2004 ביותר מ- 40 מיליון ש"ח.
בסך הכול, בעשר שנים אלו סבסד המשרד את המרכז בכ-450 מיליון ש"ח (במחירי 2013 ).
יצוין כי לדברי מנכ"למשרד הבריאות בדצמבר 2013 , ההוצאה השנתית למטופל במרכז הגריאטרי בראשון לציון היא 615,000 ש"ח, לעומת למשל הוצאה ממוצעת למטופל במרכז הגריאטרי הממשלתי שהם בפרדס חנה שהיא 123,000 .
תוספת עלויות והפסד הכנסות : נוסף על כך, משרד מבקר המדינה מציין כי במשך עשר השנים שבהן היה המרכז בתהליך סגירה נאלצה המדינה להוציא כ -80 מיליוני ש"ח למימון ימי אשפוז סיעודי מחוץ למרכז הגריאטרי (במוסדות סיעוד פרטיים, במוסדות סיעוד ציבוריים ובמרכזים גריאטריים ממשלתיים).
זאת ועוד, בשנים האמורות משרד הרווחה לא הפנה קשישים לאשפוז במרכז הג ריאטרי (אף שבתקופה זו 157 מיטות במרכז נותרו ברובן ריקות); ומכאן שממשרד הבריאות נמנעו ההכנסות מאשפוזם במרכז באותן שנים, שהיו צפויות להסתכם בכ-52 מיליון ש"ח20 .
דמי שימוש חריגים : לפי מסמכי משרד הבריאות, בשנים 2013 -2010 שילם המשרד לעירייה בגין השימוש בקרקע כ-25 מיליון ש"ח במסגרת הסכמי פשרה ביניהם לשנים 2013 -2004 .
20 התחשיב מבוסס על נתוני המרכז הגריאטרי בפועל, בנוגע ל-10 השניםבדבר כ - 263,000 ימי אשפוז שלא מומשו במיטות הסיעודיות ולתשושי נפש שבאחריות משרד הבריאות, לפי עלות של כ-300 ש"ח ליום; וכן בדבר כ- 260,000 ,ימי אשפוז שלא מומשו במיטות לעצמאיים ולתשושים שבאחריות משרד הרווחה, בעלות של כ-200 ש"ח ליום.
עם זאת יש לציין כי אם אכן כל ימי האשפוז (או אף רובם) היו ממומשים, סביר שמצבת כוח אדם והוצאות התפעול היו גדלות במקצת מאלו שהיו בפועל במרכז הגריאטרי, ולכן מדובר בסדרי גודל ובאומדן.
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הסכמי הפשרה בגין השימוש בקרקע בסך כ-25 מיליון ש"ח גרמו לבזבוז כספים נוסף.
מקורם בתביעות משפטיות שהגישה עיריית ראשון לציון נגד המדינה עקב הפעילות הבלתי מוסדרת שמבצעת המדינה משנת 2004 במקרקעין ששייכי ם לעירייה.
יצוין כי לדברי ראש העירייה, אם המרכז הגריאטרי יהיה פעיל ובתפוסה מלאה תוותר העירייה "על חלק מדמי השימוש המגיעים לה".
יוצא שעקב אי-קליטת קשישים נוספים במרכז משנת 2004 , פחתו ההכנסות של המרכז בכ- 70% , המשרד שילם בעד קודים לקשישים שאושפזו במוסדות סיעוד פרטיים עשרות מיליוני ש"ח ונוסף על כך נמנעו מהמרכז הכנסות ממשרד הרווחה בהיקף עשרות מיליוני ש"ח.
מאידך המשרד נאלץ לסבסד את המרכז בסכומים ניכרים - בכ-450 .
מיליון ש"ח במשך כעשר שנים מכאן עולה שאמדן הה פסד הכספי הכולל שנגרם למשרד בגין התמשכות תהליך סגירת המרכז והפסקת קליטת הקשישים במרכז משנת 2004 ועד סוף 2013 - הוא יותר מחצי מיליארד ש"ח21.
אי השקעה במחשוב, באמצעי בטיחות לכיבוי אש, בבינוי ובתשתיות .
מחשוב תיק רפואי ממוחשב מייעל את עבודת הצוות הרפואי והסיעודי.
במרכזים גריאטריים ממשלתיים אחרים פועלת כבר כמה שנים מערכת ממוחשבת המשמשת כתיק רפואי לניהול הטיפול הרפואי בחולה וכמערכת להפקת מסמכים ו לתיעוד.
ה מערכת מסדרת את כל נתוני החולים ומעלה אותם למאגר הנתונים , והיא נגישה לכל אחד מעובדי בית החולים המשתמש במחשב.
המערכת מספקת מידע על המחלקה שאליה שייך החולה, בדיקות מעבדה, דוחות, הזמנת ייעוץ, רשומות רפואיות של המטופל וכו'.
למערכת גם יכולת להתריע על תופעות לוואי ורגישות לתרופות בקרב חולים מאושפזים , והדבר מסייע לצוות הר פואי בקבלת החלטות ובשמירה על בטיחות המטופלים.
מערכת זו, שהשימוש בה מקובל במרכזים גריאטריים ממשלתיים אחרים, לא הותקנה במרכז הגריאטרי בראשון לציון עקב היותו מועמד לסגירה.
כיבוי אש חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב - 2012 , קובע את תפקידיה של הרשותובהם כיבוי דלקות, מניעת התפשטותן והצלת חיי אדם ורכוש מאש.
כמו כן , לפי חוק זה על הרשות למנוע דלקות.
בעל הנכס והמחזיק בנכס אחראים לקיום הוראות בטיחות אש והצלה, והם .
21 המידע האמור על העלויות החריגות למדינה לא בא כדי למתוח ביקורת על ההחלטה לסגור את המרכז הגריאטרי, אלא מציג את ההשלכות של ההשתהות בביצוע ההחלטות שקיבלה הממשלה.
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חייבים למלא כל הוראה לפי כל דין בענייןבטיחות אש והצלה, במועד שנקבע לכך, ולהחזיק אמצעי בטיחות אש והצלה במצב תקין.
בתקופה שקדמה ל- 2012 חלו כללים דומים לפי חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959.
התברר בביקורת כי דרישותיו של איגוד ערים לשירותי כבאות והצלה אזור ראשון לציון (להלן גם - שירותי הכבאות) מינואר 2010 מהמרכז הגריאטרי בעניין הפעולות שעליו לנקוט כדי לעמוד בתנאי הבטיחות הנדרשים לא מולאו, ומאותו מועד ועד יוני 2013 , פרק זמן של למעלה משלוש שנים, לא היה למרכז אישור הפעלה של שירותי הכבאות.
ד"ר ורה רוזנפלד, מנהלת בית החולים הגריאטרי הממשלתי שמואל הרופא בבאר יעקב, שמכהנת גם כמנהלת המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לצ יון (להלן - מנהלת המרכז), הסבירה לנציגי משרד מבקר המדינה כי הנהלת המרכז ריכזה בארבעה מבנים שבהם היו אמצעים להגנה מאש, קשישים שהתגוררו קודם לכן בשבעה מבנים במרכז.
זאת כדי לחסוך במשאבים הכספיים הרבים שנדרשו לצורך מילוי הדרישות של מכבי האש.
מנהלת המרכז הוסיפה שתהליך זה התעכב משום שהעובדים סירבו לצמצם מחלקות מאוישות.
יוצא אפוא שעקב העיכוב בסגירת המרכז , שהו קשישים רבים במשך זמן רב במבנים שלא היו מוגנים כראוי מפני דלקות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המרכז הגריאטרי ולמשרד הבריאות שאת הוראות שירותי הכבאות יש למלא כדין, כלשונן ובמלואן, בייחוד משום שמטרתן למזער את הפגיעה בקשישים ובשוהים אחרים במרכז במקרה שתפרוץ שרפה.
בתשובתו מאוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה מסר מפקד התחנה האזורית לכבאות והצלה בראשון לציון כי בשנים קודמות המרכז הגריאטרי לא מילא את כל הדרישות של שירותי הכבאות, אולם "נכון להיום - כלל המבנים בהם שוהים קשישים/תשושי נפש מוגנים בכל המערכות הנדרשות וכלל האישורים מצויים ברשותנו".
בינוי ותשתיות תנאי האשפוז של הקשישים אינם נאותים כיוון שבמרכז לא מושקעים כספים בבינוי ובשיפור תשתיות.
בעניין זה כתב בפברואר 2012 המרכז הגריאטרי למשרד מבקר המדינה, בתשובה לביקורת אחרת שנעשתה באותה עת בתחום בינוי ותשתיות במערכת הבריאות22 , כי משום שהמרכז אמור להיסגר "לא בוצעה השקעה בבינוי ובתשתיות עוד לפני שנת 2008 .
" בדוח מבקר המדינה האמור, שעסק בכלל מערכת הבריאות, נאמר כי אם יוחלט לסגור בית חולים או יחידה בבית חולים, ראוי שהתשתיות במקום לא יוזנחו כל עוד חולים מאושפזים במקום.
22 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63 ג( 2013 ') בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ 804-717 .
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העיר בדוח האמור למשרדי הבריאות והאוצר כי עליהם לבצע עבודת מטה יסודית כדי לוודא שההשקעה הנדרשת בבינוי ובשיפוצים בבתי חולים המיועדים לסגירה, ובכללם בתי חולים גריאטריים, היא ברמה נאותה; וכי אין לטפל בחולים חסרי ישע או לאשפזם במבנים שתשתיותיהם רעועות.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי ליישם הע רה זאת גם לגבי המרכז הגריאטרי.
משרד מבקר המדינה חוזר על הערתו בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כשמתקבלת החלט ה לסגור בתי חולים ומרכזים גריאטריים או להעבירם לגוף שאינו ממשלתי, יש ליישמה ביעילות ובשום שכל.
יש להותיר זמן הולם להתארגנות כדי שהקשישים יועברו כראוי וכדי שיושגו הסדרים המוסכמים על העובדים, וכך הפגיעה בשוהים ובעובדים וגם העלויות הכספיות של המהלך יהיו מזעריות.
ואולם בעניינו של המרכז הגריאטרי, קבלת ההחלטות וביצוען מתעכבים זה שנים רבות, לא מתבצעות פעולות ההיערכות הדרושות, למשרד הוצאות כספיות ניכרות בגין המרכז והמדינה משתמשת באופן בלתי מוסדר במקרקעין ששייכים לעיריית ראשון לציון.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמשרד האוצר ומשרד הבריאות השתהו יתר על המידה בכל הנוגע לקבלת ההחלטות לגבי עתיד המרכז הגריאטרי וליישומן של החלטות אלה ובכך גרמו להוצאות כספיות ניכרות מתקציב המדינה ולבזבוז כספי ציבור.
הניסיונות להפעלת המקום כמרכז גריאטרי לאחר שנת 2004 .
בשנים 2013 -2005 ,פעלו משרד הבריאות ומשרד האוצר לכך שהמרכז הגריאטרי לא ייסגר ובמקום זאת תעביר הממשלה לגורם חוץ-ממשלתי את האחריות להפעלתו.
בתחילה היו מגעי ם עם מאוחדת לעניין זה, ולאחר שאלו כשלו נוהלו מגעים בנושא עם מכבי.
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפעילות להעברת המרכז לקופת חולים מאוחדת .
לאחר ההחלטה על סגירת המקום פעלה ועדת מכרזים בין -משרדית 23 ובה נציגים של משרד הבריאות ושל משרד האוצר (להלן - הוועדה הבין-משרדית או הוועדה) לאתר מפעיל אחר למרכז הגריאטרי.
הוועדה קבעה בנובמבר 2006 שהגורם המפעיל חייב להיות "מקרב קופות החולים" ולפיכך פנתה לכל קופות החולים לבחון אם הם מעוניינים להפעיל את המרכז.
לאחר שקיבלה את תשובות הקופות קבעה הוועדה ביולי 2007 כי קופת חולים מאוחדת היא המתאימה להפעיל את המקום.
יוצא אפוא שרק בשנת 2007, שלוששנים לאחר שפג תוקפו של הסכם החכירה ושבע שנים לאחר ההודעה של עיריית ראשון לציון (בשנת 2000 ) ולפיה בתום תקופת החכירה היא רוצה לקבל לידיה את הקרקע שעליה הוקם המרכז, החלו משרדי האוצר והבריאות לחפש מפעיל אחר למרכז, שבו היו מאושפזים באותה עת כ-270 קשישים.
יתירה מזו, הוועדה הבין-משרדית קבעה כבר ב - 2006 כי הסכמת העובדים למהלך היא קריטית להצלחתו.
אך רק ארבע שנים לאחר שפג תוקפו של הסכם החכירה (מועד שהיה ידוע לכל הצדדים שנים רבות) ושמונה שנים לאחר שהודיעה העירייה כי ברצונה לפנות את המקום החלו משרדי הבריאות והאוצר לגבש תכנית הנוגעת לעובדים במקום.
בשנת 2008 החליטה ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה לגבש תכנית פרישה וניוד של העובדים על מנת לאפשר את העברת המרכז לגורם חוץ-ממשלתי.
ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה באוגוסט 200824.
באפריל 2011 נחתם הסכם קיבוצי בין מ משלת ישראל ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה בעניין המשך העסקתם של עובדי המרכז (שהם עובדי מדינה), ובו סוכם על תכנית פרישה וניוד ונקבע בו, בין היתר, שחלק מהעובדים יישארו לעבוד במקום במסגרת הפעלתו בידי מאוחדת.
אולם מאוחדת חזרה בה במהלך 2012 , ולכן לא מומש הסכם הפרישה והניוד עם העובדים (ראו גם בהמשך).
יוצא שבמשך עשר שנים הקשישים, בני משפחותיהם וכן עובדי המרכז נמצאים באי-ודאות בדבר עתידם האישי, התעסוקתי או הבריאותי.
הוועדה הבין -משרדית החליטה בנובמבר 2010 לאשר את העברת המרכז הגריאטרי לחברה משותפת של קופת חולים מאוחדת ועיריית ראשון לציון.
23 ועדת מכרזים בין -משרדית להעברת בתי החולים הגריאטריים הממשלתיים לסקטור הפרטי והציבורי.
24 החלטה 3937 /חכ119.
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יוצא שההחלטה להעביר את הפעילות של המרכז לידי חברה משותפת של קופת חולים מאוחדת ועיריית ראשון לציון התקבלה עשר שנים אחרי שהועלתה ההצעה להקים חברה ממשלתית-עירונית שתפעיל את המקום החל מינואר 2004.
בדיון שהתקיים בנושא בפברואר 2012 ,בהשתתפות נציגים ממשרדי הבריאות והאוצר מהעירייה וממאוחדת אמר יו"ר ועדת המכרזים הבין-משרדית כי לתחושתו המאמצים לקידום הנושא "אינם נושאים פרי".
בדצמבר 2012 כתבושני נציגים של משרד האוצר בוועדה הבין -משרדית - בהם יו"ר הוועדה - למר משה בר סימן טוב, סגן הממונה על התקציבים ב משרד האוצר, כי מאוחדת מסרבת לקבל לידיה את המרכז "לאור מצבה הכלכלי ואי התכנות הפרויקט לטענתה".
הם כתבו שעמדותיה ממשיך להתנהל ]המרכז[ ן של העירייה ושל מאוחדת "מביאות למצב אנומלי בו באופן גירעוני כאמור לעיל, סבסוד של המדינה מעל [40 מיליון ש"ח בש]נה, המדינה פועלת לא הושקעו כלל כספים בתחום ]במרכז[ ,באופן בלתי מוסדר במקרקעין שאינם שייכים לה אינו עומד בדרישות רישוי וכיבוי אש".
לדבריהם עובדי ]והמרכז[ התשתית בשנים האחרונות המרכז חשים אי-ודאות ומרמור כיוון ש ההסכם שגובש עמם שנה וחצי קודם לכן לא מומש.
הם הוסיפו כי בנסיבות אלה , שבגינן עלול להיווצר אי-שקט במסגרת יחסי העבודה במרכז, "אנו סבורים כי הגיעה העת לקבלת החלטה אמיצה לפיה אין היתכנות להעברת פעילות לקופת חולים מאוחדת ולגבש בדחיפות פתרון חלופי לעתיד בית החולים".
]המרכז[ מאוחדת מסרה בתשובתה מאוקטובר 2013 למשרד מבקר המדינה כי משנת 2010 היא ניהלה עם משרד הבריאות, משרד האוצר ועיריית ראשון לציון מגעים להעברת המרכז הגריאטרי לידיה, אולם היא הפסיקה את המגעים בשנת 2012 מאחר שהסתבר לה שאין באפשרותה "לממן תזרימית את הפרויקט".
משכשלו המאמצים להפעיל את המרכז הגריאטרי בידי מאוחדת פנה משרד האוצר למכבי בניסיון לשכנעה שהיא תפעיל את המרכז הגריאטרי.
בתשובתו מספטמבר 2013 למשרד מבקר המדינה מסר מר משה בר סימן טוב, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר, כי משרד האוצר מייחס חשיבות רבה ליישום מדיניות הממשלה ולפיה המרכז הממשלתי ייסגר ויופעל בידי גורם חוץ -ממשלתי.
לנוכח זאת, כשהתעורר החשש שמאוחדת לא תפעיל את המרכז, פעל משרד האוצר מול קופות החולים על מנת לבדוק מי מהקופות מעוניינת להפעיל את המרכז בשיתוף העיריה.
לדבריו, מכבי הביעה נכונות לבחון את המהלך, והנושא נבחן "כעת" על ידי מכבי והעירייה.
יצוין כי בשנת 2007 קבעה הוועדה הבין -משרדית שמכבי אינה עומדת בתנאי המוקדם שנקבע והוא שאחת הקופות תפעיל בעצמה את המרכז 25 .
משרד מבקר המדינה מעיר שבמגעים עם מכבי מן הראו היה שמשרד האוצר ומשרד הבריאות יפעלו בתיאום.
בתשובתו מספטמבר 2013 למשרד מבקר המדינה מסר מר דב צור, ראש עיריית ראשון לציון, כי לדעתו יש להשקיע "מאמץ עליון להשאיר את המרכז הגריאטרי פעיל בתפוסה מלאה מהר ככל הניתן", ובמסגרת זאת בשלב ראשון הסכימה העירייה לוותר על חלק מדמי השימוש אם יחזור המרכז לפעילות מלאה, ובשלב השני העירייה תפעיל "במשותף" עם קופת חולים כלשהי .
25 מכבי מסרה לוועדה הבין -משרדית כי לא תפעיל בעצמה את המרכז הגריאטרי אלא באמצעות חברה שבבעלותה (מעונות מכבי).
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 או גוף דומה את המרכז ובד בבד תקים דיור מוגן בשטחו.
לדבריו, העירייה ניהלה משא ומתן בנושא עם מכבי "שנבלם ממש בימים אלה ע"י מנכ"ל משרד הבריאות".
לדברי ראש העירייה, המשא ומתן עם מכבי נועד לאפשר למרכז לפעול במתכונת מודרנית לרווחת ציבור המטופלים ובהתבסס על תשתית כלכלית איתנה.
היות שהמשא ומתן עם מכבי מבוסס על ההסדר שהוצע עם מאוחדת, ניתן לדעת ראש העירייה להשלימו במהירות, אם גורמי הממשלה יאפשרו זאת.
משרד האוצר הסביר בתשובתו כי בהתאם להחלטת הממשלה הוא ממשיך לפעול לסגירת המרכז ולהפעלתו בידי גורם ציבורי לא ממשלתי.
מדיניות הממשלה - שבאה לידי ביטוי בכמה וכמה החלטות ממשלה, לרבות ההחלטות הנוגעות למרכז הגריאטרי בראשון לציון - היא כי אין מקום להפעלת מרכזים גריאטריים בבעלות המדינה.
מדיניות זו נסמכת על המלצות ועדות ממלכתיות.
מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' רוני גמזו, הסביר בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי החלטת הממשלה משנת 2003 התקבלה במסגרת מדיניות לסגירת מוסדות ולתיאגוד בתי חולים, וכי משרד הבריאות התנגד לכל המהלכים, ובפועל המהלכים לא צלחו עקב התנגדותו.
לדעת מנכ"ל משרד הבריאות, היה ראוי לטפל בסוגיה זו באמצעות הסבת מיטות וכוח אדם לגריאטריה פעילה 26, וכך פעל ופועל משרד הבריאות מול משרד האוצר 27 .
מנכ"ל משרד הבריאות הוסיף והסביר כי משרד הבריאות למד בדרך אגב על דיונים שקיים משרד האוצר עם מכבי, וכי המשרד מתנגד להעברת המרכז הגריאטרי למכבי שאמורה להפעילו, משיקולים הנוגעים לנדל"ן ולכדאיות כלכלית ולאו דווקא ל"פיזור נכון של שירותי הבריאות".
בתשובתו מנובמבר 2013 כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הוא החליט לבחון כמה דרכי פעולה: העברת המרכז לידי קופה או יזם פרטי כאשר כל הסדר מחייב קליטת העובדים המועסקים באותם תנאים; הסבת המרכז, באי חוד עם המרכז הגריאטרי הממשלתי "שמואל הרופא" למרכז בעל מיטות גריאטריה פעילה; סגירת המרכז - בתנאי שתהיה הסכמה לגבי המשך תעסוקתם של עובדי המרכז; הרחבת פעילות המרכז בהתאם לכוח האדם המועסק בו ובהתאם לרישיון הפעילות הנוכחית של המרכז.
בדצמבר 2013 עדיין לא התקבלה החלטה לגבי עתידו של המרכז הגריאטרי שתהיה מקובלת על כלל הגורמים במערכת.
בסוף דצמבר 2013 דיווח משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי שרת הבריאות, גב' יעל גרמן, קיבלה "החלטת מדיניות" להפעיל מחדש את המרכז, והחל מינואר 2014 יופנו אליו מאושפזים ב"קודים".
לצורך כך יו שקעו במרכז באופן מידי כ - 200,000 ש"ח בשיפוץ תשתיות.
במקביל ביקש מנכ"ל משרד הבריאות ממזכיר הממשלה "ליידע את שולחן הממשלה כי החל מ - 1.
14 ראשון לציון יחל בקליטת חולים בהתאם ]המרכז הגריאטרי ב [ .
מר"ג לצורכי האשפוז ובהתאם לתשתיות הקיימות".
בתשובה נוספת של ראש עיריית ראשון לציון מינואר 2014 למשרד מבקר המדינה הוא כתב כי הוא רואה חשיבות גדולה בהמשך הפעלתו של המרכז הגריאטרי במלוא התפוסה בעידן בו צרכי האוכלוסייה המבוגרת גדלים משמעותית.
ראש העירייה ברך על ההחלטה של שרת הבריאות להמשיך להפעיל את המרכז, אולם לדבריו, החלטה זו מתעלמת לחלוטין מהעירייה .
26 תחומי האשפוז הגריאטרי שאינו אשפוז סיעודי, כגון: אשפוז סיעודי מורכב, אשפוז למטרת שיקום.
27 ,ראו גם, מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 '), בפרק "שיקום רפואי לקשישים", עמ 338-283 , וכן בתת -הפרק "מצוקת המיטות לשיקום ותוצאותיה", עמ' 307-296 .
להסבת המיטות נדרש אישור של משרד האוצר כיוון שהקופות מממנות את האשפוז (במסגרת גריאטריה פעילה).
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שהינה בעלת המקרקעין.
הוא הוסיף כי ברור לנו והובהר גם למשרדי הממשלה כי ניצול הקרקע והמבנים, במתכונת הנוכחית, אינו יעיל בלשון המעטה, גם אם יופעל המקום בתפוסה מלאה.
יתרה מכך, למיטב ידיעתו, קיימות בעיות רישוי לא פשוטות, שהטיפול בהן נדחה רק בגלל התמשכות המשא ומתן לגבי עתיד המרכז ועקב חוסר הנכונות להשקיע בו את הנדרש כדי להשמישו ומדובר להערכתו במיליוני ש"ח.
ראש עיריית ראשון לציון הוסיף, כי העירייה שואפת לניצול טוב יותר של המקרקעין הנ"ל, לשלב את המרכז הגריאטרי במסגרת הפיתוח האמור ולהעבירו למבנה מודרני בבנייה רוויה והיא רואה בכך חלק מאחריותה הציבורית.
מהלך זה יאפשר לדעתו, עפ"י הערכות והתחשיבים שעשתה העירייה לקיים את פעילות המרכז, לכל הפחות במצב מאוזן.
באשר להתנגדות של מנכ"ל משרד הבריאות לשיתוף פעולה בין העירייה למכבי על יסוד "שיקולי נדל"ן" ו"כדאיות כלכלית", לדעתו "התנגדות זו גובלת באבסורד, בה בשעה שמשרד הבריאות תופס קרקע לא לו מזה עשור, ללא הסכם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח החלטות הממשלה הקודמות מהשנים 2003 ו- 2004 בעניין סגירת המרכז הגריאטרי, אם משרד הבריאות רוצה להמשיך ולהפעיל את המרכז הגריאטרי, יש לקבל החלטת ממשלה חדשה הנוגעות לעתידו וזאת עוד לפני שיושקעו בו משאבים.
בד בבד יש לקבל מהעירייה אישור להשתמש בקרקע עליה ממוקם המרכז.
הפעילות הבלתי מוסדרת שעושה בה משרד הבריאות גורמת לבזבוז כספים של עשרות מיליוני ש"ח.
בינואר 2014 , כעשר שנים לאחר שהחליטה הממשלה לסגור את המרכז או להעביר את הפעלתו לידי גורם חוץ-ממשלתי, עדיין משמש משרד הבריאות כגורם המפעיל את המרכז הגריאטרי.
תפוסת הקשישים בו מזערית ( 13% מהתפוסה שנקבעה בתקן) אולם מספר המטפלים בהם גדול מהדרוש - מצב בלתי ראוי.
בשנת 2004 היו במ רכז 332 קשישים וטיפלו בהם כ -340 עובדים (בכ -300 משרות).
בינואר 2014 היו בו44 קשישים וטיפלו בהם כ-220 עובדים (בכ-194 .
)משרות תנאי האשפוז של חלק מהקשישים במרכז לא אפשרו להם הגנה ראויה מפני שריפות במשך כמה שנים, ובעת הביקורת הם שהו במבנים שלא שופצו.
המדינה לא סיכמה עם עיריית ראשון לציון את תנאי השימוש במקרקעין ששייכים לעירייה.
במרכז גם לא הותקנה מערכת מחשוב חדישה של התיקים הרפואיים כמקובל במקומות דומים.
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכנסות המדינה מאשפוז הקשישים במרכז הגריאטרי פחתו מאוד, הוצאות המדינה בגין מימון שכר העובדים ממשיכות להיות כבדות, והמדינה מסבסדת בשיעור ניכר את הפעלת המרכז, הפועל באופן גירעוני.
כמו כן, משרד הבריאות משלם סכומים ניכרים למימון "קודים" לקשישים סיעודיים שהוא מפנה למוסדות סיעודיים פרטיים, וכן סכומים ניכרים בגין דמי שימוש.
נוסף על כך מהמרכז נמנעות הכנסות רבות משום שמשר ד הרווחה אינו מפנה אליו קשישים לאשפוז.
ההפחתה המשמעותית במספר המאושפזים שחלה במשך השנים לא לוותה כמצופה בצמצום מקביל במספר העובדים, והדבר מלמד על חוסר יעילות, בזבוז של כספי ציבור ולהפסד של יותר מחצי מיליארד ש"ח.
בינואר 2014 , עשר שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממ שלה הראשונה בדבר סגירת המכרז, שרויים הקשישים, בני משפחותיהם ועובדי המרכז באי -ודאות באשר לעתידם האישי, התעסוקתי או הבריאותי.
לדעת משרד מבקר המדינה, כשמתקבלת החלט ה לסגור בתי חולים ומרכזים גריאטריים או להעבירם לגוף שאינו ממשלתי, יש לעשות זאת ביעילות ובשום שכל.
ואולם בעניינו של המרכז הגריאטרי לא כך התנהלו הדברים : מחד גיסא קבלת ההחלטות וביצוען מתעכבים זה שנים רבות, ומאידך גיסא לא מתבצעות פעולות ההיערכות הדרושות .
מאחר שמשנת 2004 הלך ופחת מספר הקשישים שבמרכז ובינואר 2014 ,היו בו קשישים מעטים בלבד ומספר העובדים במקום רב מהדרוש הפסיד משרד הבריאות סכומים גדולים במסגרת הפעלת המרכז.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שתהליך קבלת ההחלטות של משרד הבריאות ושל משרד האוצר בעניין עתיד המרכז הגריאטרי ותהליך ביצוען התמשכו שנים רבות וגרמו להוצאות כספיות ניכרות לתקציב המדינה ולבזבוז כספי ציבור.
יש לקבל החלטות מושכלות ומקובלות על כל הגורמים לאלתר ולקדם אותן בפרק זמן סביר, כדי שתוסר עננת "אי-הוודאות" מעל המרכז הגריאטרי.
אשר להחלטת שרת הבריאות להפעיל את המרכז הגריאטרי מינואר 2014 העיר משרד מבקר המדינה כי נוכח החלטות הממשלה הקודמות בנדון לגבי סגירת המרכז הגריאטרי, יש לקבל החלטת ממשלה חדשה לגבי עתידו, וזאת עוד לפני שיושקעו בו משאבים נוספים28 .
בד בבד יש להסדיר עם עיריית ראשון לציון את השימוש בקרקע עליה ממוקם המרכז, על מנת למנוע בזבוז כספים נוסף עקב הפעילות הבלתי מוסדרת שעושה בה משרד הבריאות.