HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם חברת הבקרה מוצאת חסמים כאמור, הסוכנות אמורה להודיע על כך לחשכ"ל, והחשכ"ל אמור לפנות לוועדת המכרזים המשרדית בדרישה לשנות את תנאי המכרז ולפרסם את השינוי או לנמק מדוע אין משנים את תנאי המכרז.
בתשובה שמסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 צוין כי "במקרים בהם ועדת המכרזים עונה באופן שאינו מניח את דעת הסוכנות, מתבצעת פניה לוועדה המייעצת23 .
"ליישום סמכויות החשבת הכללית הסוכנות מפרסמת באתר האינטרנט שלה מידע על מכרזים המתאימים לעסקים קטנים ובינוניים אשר מפרסמים 24 משרדי הממשלה שהיא סוקרת , אך אינה מפרסמת מידע על מכרזים עבור שאר תחומי הרכש הציבורי.
החשכ"ל מאפשר לכל בעלי העסקים לקבל בלי תשלום בדואר האלקטרוני הודעות על פרסום מכרזים של משרדי ממשלה בתחומים הרלוונטיים להם.
מכאן שאין מקום אחד שמרכז את כל המכרזים לרכש ציבורי שעסקים קטנים ובינוניים יכולים לגשת אליהם.
עלות ההשתתפות במכרז : אחת ההוצאות שעסקים הניגשים למכרז נדרשים לשאת בה היא תשלום עבור רכישת מסמכי המכרז.
התשלום אינו מוחזר לעסק וכשעסק קטן או בינוני ניגש למספר רב של מכרזים, מדובר בהוצאה משמעותית ומכבידה.
נושא זה עלה בהמלצות הוועדה לבחינת חסמים.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993, קובעות כי אם "לא ניתן להמציא את המסמכים באמצעות אתר האינטרנט, ניתן לקבוע כי המסמכים יומצאו תמורת תשלום סביר, לפי עלות הדפסתם" .
עוד נקבע בתקנות כי "ניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתשלום סביר בעבור עלות הפקת המכרז".
הביקורת העלתה כי כל רשות מקומית קבעה תשלום שונה עבור השתתפות במכרזים, ולעתים הפערים היו גדולים.
עוד הועלה כי עסקים קטנים ובינוניים התקשו להשתתף במכרזים שבהם נקבעה עלות השתתפות גבוהה.
החשכ"ל מסר בתשובתו כי "מינהל הרכש פועל על מנת לקבוע כללים בעניין".
ערבויות : עסק המגיש הצעה למכרז נדרש לספק ערבות הצעה.
זוכה במכרז נדרש לספק שני סוגי ערבויות נוספים: ערבות ביצוע וערבות טיב.
ארגון מייצג של ענף הק בלנים מסר למשרד מבקר המדינה כי מקובל ששיעור הערבות מהיקף העבודה הוא 2% ,לערבות הצעה 5% לערבות ביצוע ו-2% .
לערבות טיבאולם עולה כי יש רשויות מקומיות הנוהגות לדרוש 10% לערבות ביצוע ו- 15%-5% ערבות הצעה וטיב.
הדבר מכביד ביותר על בעלי עסקים קטנים ובינוניים הניגשים לכמה מכרזים בו זמנית וחייבים להעמיד סכום גבוה של ביטחונות על מנת לקבל את הערבויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסוכנות, בשיתוף משרד הכלכלה, לבחון האם שיעורי הערבויות הנדרשים במכרזים הם אכן חסם לעסקים קטנים ובינוניים ולפעול לצמצום חסם זה ככל שניתן.
23 ועדה מייעצת - ועדה האחראית למתן סיוע, ייעוץ והמלצו ת לחשכ"ל בכל הנוגע ליישום סמכויותיו ולשם גיבוש החלטותיו כמפורט בהודעה "ועדות מייעצות ליישום סמכויות החשב הכללי", מס' ה.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 טיפול הסוכנות בחסמים : מאז אוגוסט 2014 הסוכנות מפעילה שירות שבו היא מאפשרת לציבור ליידע אותה על חסמים במכרזים של גופים ציבוריים.
בשלושת החודשים הראשונים להפעלת השירות קיבלה הסוכנות תלונות בודדות והיא טיפלה בהן עד להסרת החסמים.
יצוין שאין לסוכנות סמכות להפסיק את תהליך המכרז אם איתרה חסמים; במקרים שבהם אותרו חסמים הסוכנות פנתה לגוף שפרסם את המכרז או לחשכ"ל והביעה את הסתייגותה.
לפי הצעת חוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים בישראל, התשע"ב - 2012 , שהגיש משרד הכלכלה לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בשנת 2013 (ראו להלן- החוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים), תשמש הסוכנות נציבות קבילות ציבור עבור עסקים קטנים ובינוניים בכל הנוגע לפעולות של רשות ציבורית.
תנאי התשלום עבור ההתקשרות : תזרים המזומנים של עסקים קטנים ובינוניים בנוי על התאמה בין מועד קבלת ההכנסות למועד תשלום ההוצאות לפרויקט מסוים.
אם יש דחייה במועד קבלת ההכנסות, העסק חייב לממן את ההוצאות ממשאביו (הון בעלים, הלוואה, וכד').
דחיית תשלומים פוגעת בניהולו התקין של העסק, בשרידותו וביכולתו להתחרות עם עסקים גדולים, אשר להם משאבי מימון נוספים המסייעים להם להתמודד עם דחיית ההכנסה.
ב- 2013 עוגנה כדירקטיבה (צו) תקופת האשראי שמשרדי הממשלה באיחוד האירופי יכולים לקבל מספקיהם 24 .
דירקטיבה זו קבעה תקן של הגבלת תקופת אשראי לעסקים באיחוד האירופי על ידי רשויות השלטון, כך שהרשויות חייבות בתשלום עבור מוצרים ושירותים שהן רוכשות עד 30 יום, ובמקרים חריגים עד 60 יום.
קובעות את משך הזמן לתשלום חשבונות שהוגשו למשרדי הממשלה ואת מועדי תשלום הוראות תכ"ם החשבונות למשרדי ממשלה (עד 45 יום).
הוראות תכ"ם25 אינן חלות על תאגידים ממשלתיים ורשויות מקומיות.
ארגון מייצג של העסקים הקטנים והבינוניים טען לפני משרד מבקר המדינה כי רשויות מקומיות רבות אינן משלמות את התשלום למבצעי העבודה בזמן שנקבע בהסכם ההתקשרות ביניהם.
משרד הכלכלה הוסיף בתשובתו כי הסוכנות מסייעת לעסקים הפונים אליה בתלונות על עיכובים בקבלת תשלום מלקוחות ציבוריים.
עם זאת, במצב כוח האדם הנוכחי, הסוכנות אינה יכולה למסד ערוץ ייעודי לנושא ולהרחיב את נפח הפעילות באופן של עידוד פניות עסקים וטיפול אך ורק בנושאי תשלום לעסקים הקטנים והבינוניים עבור שירותיהם.
הממשלה ערה לעניין מוסר התשלומים ברשויות המקומיות 26 .
כדי לתת להן את המשאבים הנדרשים לשלם לספקיהן בהתאם להסכמי הרכש נחקק בשנת 1995 חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ"ה - 1995, המגדיר את פרקי הזמן שבהם על הממשלה להעביר כספים לרשויות המקומיות .
באוקטובר 2014 החליטה הממשלה לדחות את מועד תחילתו של החוק עד שנת 202027.
בדצמבר 2013 אישרה הכנסת בקריאה טרומית את הצעת חוק הגבלת אשראי ספקים למוסדות המדינה, התשע"ג - 2013, ש מטרתו להסדיר את מוסר התשלומים של מוסדות המדינה לספקיה ם.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא הוגשה הצעת החוק לאישור הכנסת.
24 Directive 2011/7/EU Combating late payment in commercial transactions 25 ראו הוראת תכ"ם 1.
26 משרד מבקר המדינה עמד על הנזקים הנגרמים לעסקים כתוצאה מפיגורים בתשלומים לספקים של משרד הבטחון.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 64ב ( 2014 ), "תשלומי משרד הביטחון לספקים".
27 'בהחלטה מס 2059 , קובץ החלטות הממשלה בעניין התכנית הכלכלית לשנת 2015 , 7.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה , על הסוכנות לרכז מידע בדבר עיכובים בתשלומים מגופים ממשלתיים לעסקים קטנים ובינוניים, בין היתר באמצעות עידוד העסקים שאינם מקבלים תשלום מגוף ציבורי בהתאם לתנאים שנקבעו בהסכם לפנות אליה.
המידע יסייע לסוכנות לזהות גופים שבאופן שיטתי אינם משלמים לעסקים קטנים ובינוניים בזמן ולפנות למאסדר שלהם כדי לנסות למצוא פתרון.
הצעת חוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים .
במדינת ישראל, שלא כבמדינות מתקדמות אחרות, אין חוק המסדיר את תחום העסקים הקטנים והבינוניים, ובדין הישראלי אין כמעט התייחסות מיוחדת לעסקים קטנים ובינוניים.
נוסף על כך, הדין הישראלי אינו מחייב לבחון את השפעתה של חקיקה חדשה על תחום עידוד העסקים הקטנים והבינוניים כפי שנעשה בתחומים אחרים, כגון ריכוזיות 28 .
בדין בארצות הברית למשל, ה- RFA ( Regulatory Flexibility Act)29 מחייב משרדי ממשלה להגיש דוח והמלצות לתיקון של יזמות חקיקה העלולות לפגוע במגזר העסקים הקטנים.
בדוח הקודם נמצא כי אין הגדרות אחידות בחוק ל"עסק קטן" ול"עסק בינוני".
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד הכלכלה לשקול ליזום תיקוני חקיקה שיקלו על הקמתם והתקיימותם של עסק ים קטנים ובינוניים, וכן לשקול ליזום תזכיר של הצעת חוק המחייב לבחון את השפעתה של חקיקה חדשה על מגזר העסקים הקטנים והבינוניים.
עוד המליץ משרד מבקר המדינה שהסוכנות - המרכזת את התמיכה בעסקים הקטנים והבינוניים - תפעל להחלת הגדרות אחידות של עסקים "קטנים" ו"בינוניים" על כל הגופים והתכניות המסייעים לעסקים קטנים ובינוניים.
קביעת הגדרות אחידות תאפשר איסוף מידע מרוכז על עסקים קטנים ובינוניים ותכנון של מדיניות ממשלתית ברורה בנושא, ותבהיר לגופים הממשלתיים מהו עסק קטן ומהו עסק בינוני לצורך עמידה בהוראות החשכ"ל המוזכרות לעיל ובכל נוהל או הסדר אחר.
באוקטובר 2010 הודיע משרדהכלכלה בתשובתו על דוח הביקורת הקודם כי בשנת 2011 "בכוונתו להביא לחקיקת חוק עסקים קטנים ובינוניים שיגדיר "עסק קטן" ו"עסק בינוני, וכן יגדיר את הסוכנות כגוף האמון על מתן חוות דעת כלכלית בדבר השפעתה של חקיקה חדשה על מגזר זה.
החלטת הממשלה מ- 2011 קבעה, בין היתר, כי על שר הכלכלה לגבש , בתיאום עם שר האוצר, הצעת חוק לעידוד פעילותם של עסקים קטנים ובינוניים בהסכמת השרים על פי תחומי סמכויותיהם.
עוד נקבע בהחלטה כי הסוכנות תוסמך לרכז את הטיפול הממשלתי בקידום מעמדם של עסקים קטנים ובינוניים וליזום ולבצע פעולות לקדם את המגזר; הכול בלי לגרוע מהסמכויות הנתונות לשרים ו לגופים אחרים לפי כל דין.
ההחלטה הטילה על שר הכלכלה להסדיר את מעמדה של הסוכנות, כך שתוכל למלא את התפקיד ים שהוטלו עליה.
28 ראו לדוגמה סעיף 5 (א) לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד - 2013 , ולפיו "מאסדר רשאי שלא להקצות זכות לגורם ריכוזי, לאחר שמצא כי סביר שלא תיגרם פגיעה של ממש לתחום שבו מוקצית הזכות ולהסדרת התחום האמור בשל אי ההקצאה".
לפי הסעיף האמור, מאסדרים חייבים לשקול שיקולי תחרות בעת ההחלטה להעניק הטבה לגוף מסוים.
29 החוק חוקק לראשונה ב- 1980 ותוקן על ידי Small Business Regulatory Enforcement Fairness Act ב- 1996.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בשנת 2012 הכין משרד הכלכלה הצעת חוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים בישראל, התשע"ב- 2012 , בהתאם להחלטת הממשלה מ- 2011 .
המשרד קיבל התנגדויות מכמה משרדי ממשלה לסעיפים בהצעת החוק המקנים סמכויות לסוכנות להתערב בהחלטות של מאסדרים שלדעתה פוגעות בעסקים קטנים ובינוניים.
כך לדוגמה, בהצעת החוק נקבע כי הסוכנות יכולה לשלוח חוות דעת לממשלה כאשר היא סבורה שאסדרה מסוימת מכבידה על העסקים הקטנים והבינוניים יתר על המידה .
בחוות הדעת תציע הסוכנות דרכים להקלת ההכבדה האמורה , בהתחשב באינטרס הציבורי שבבסיס אותה האסדרה.
בעקבות ההתנגדויות האמורות שונתה הצעת החוק, כך שהסוכנות תוכל להביע את דעתה על פעולות של מאסדרים שאינן מיטיבות עם צורכיהם של עסקים קטנים ובינוניים אולם לא תהיה לה סמכות להתערב בהחלטת המאסדרים.
הצעת החוק גובשה אפוא בשנת 2013 והיא עסקה בקביעת מטרות הסוכנות, המבנה שלה ופעולותיה.
בהתאם להצעת החוק, משרדי ממשלה אש ר יפרסמו יזמות חקיקה והחלטות מהותיות אחרות יקבלו את עמדתה של הסוכנות בנוגע להשפעת היזמה על עסקים קטנים ויביאו אותה בחשבון במסגרת שיקוליהם.
בנובמבר ודצמבר 2013 דנה ועדת הכלכלה של הכנסת בהצעת החוק והחליטה שלא לקדמה מפני שלדעתה היא לא הקנתה סמכויות מהותיות לס וכנות.
יו"ר ועדת הכלכלה דאז פרופ' אבישי ברוורמן הסביר שהוא אינו מעביר את החוק לאישור הכנסת היות ובקרב רוב חברי הוועדה הייתה תמימות דעים שאין בחוק כל עידוד לעסקים קטנים ובינוניים, והוא נעדר כל סמכויות שיאפשרו לסוכנות לפעול לקידום עניינם.
בשנת 2014 שובניסה משרד הכלכלה לקדם את הצעת החוק באמצעות פגישות עם גורמים בכנסת ובמשרדי הממשלה .
עד מועד סיום הביקורת לא דנה עוד הכנסת בהצעת החוק.
יוצא אפוא שבמשך יותר משלוש שנים מ אז התקבלה החלטת הממשלה מ- 2011 לעגן בחוק את מטרות הסוכנות וסמכויותיה לא הצליח משרד הכלכלה להביא לחקיקת חוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים.
לדעת משרד מבקר המדינה , על משרד הכלכלה, בשיתוף משרד האוצר וכל הגורמים הנוגעים בדבר, להמשיך ולפעול כדי להביא לגיבוש הצעת חוק שתאפשר לקדם את מגזר ה עסקים הקטנים והבינוניים ולסייע להם כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מ- 2011.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תגמול בעלי עסקים קטנים ובינוניים שעובדיהם משרתים במילואים .
חוק שירות המילואים, התשס"ח- 2008 (להלן- חוק המילואים), נחקק "מתוך הכרה ב תרומתו של מערך המילואים לעוצמת צה"ל ולחוסנה של המדינה , ומתוך ההבנה שהחברה הישראלית חבה לחיילי המילואים חוב ערכי ומוסרי".
החוק מעגן בחובו זכויות וחובות של חיילים המשרתים במילואים.
החוק אינו עוסק בעניינים הספציפיים של עצמאים בעלי עסקים קטנים המשרתים במילואים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כמה נושאים שבהם קבוצת אוכלוסייה זו נתקלת בקשיים אשר טרם נמצא להם פתרון בחקיקה או בדרך אחרת, כמפורט להלן.
הכרה בהוצאות קבועות : בשונה מהמבוטח השכיר, שבכל מקרה מקבל מהמוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) תגמול בהתאם לגובה הכנסתו לפני יציאתו למילואים, התגמול של הביטוח הלאומי לעצמאי בעל עסק המשרת במילואים מחושב לפי נוסחה המבוססת על השומה האחרונה שהגי ש בעל העסק לרשויות המס (הכנסות שנתיות פחות הוצאות שנתיות, והתוצאה מחולקת ב -12 ).
חישוב התגמול אינו כולל החזר עבור הוצאות קבועות מדווחות.
בעל עסק קטן משלם הוצאות קבועות עבור העסק בתקופת שירות המילואים וכן שכר לעובדים.
כאשר היעדרותו עקב שירות מילואים היא לתקו פה ממושכת, לעתים קרובות העסק אינו מתפקד בפועל אך יש וההוצאות הקבועות עדיין משולמות (כגון אגרות, שכר ותשלומים עבור תנאים סוציאליים לעובדים).
לפי דיווח של מנהל הסוכנות למנכ"ל משרד הכלכלה במרץ 2014 , ההפסד שנגרם לעסקים קטנים ובינוניים כתוצאה מתשלום הוצאות סוציאליות לעובדים בתקופות שבהן העסק מושבת עקב שירות בעל העסק במילואים נאמד בכ-21% מעלות שכרו של בעל העסק, והוא מסתכם ביותר מ-175 .
מיליון ש"ח בשנה בעקבות הדוח הקודם דנה הוועדה ל ענייני ביקורת המדינה של הכנסת במרץ 2012 בבעיית ההפסדים הנגרמים לבעלי עסקים קטנים ובינוניים בעקבות שירות המילואים של המועסקים בעסק.
לאחר הדיון הוקם בשנת 2012 , לבקשת מנכ"ל משרד הכלכלה דאז מר שרון קדמי , צוות30 בריכוז מנהל הסוכנות לצורך דיון בחישוב התגמול למשרתי המילואים (להלן - הצוות).
הצוות כלל נציגים ממשרד הביטחון, ממשרד האוצר, מהביטוח הלאומי ו מארגונים כלכליים.
הצוות המליץ שכדאי לפצות עצמאים ובעלי עסקים קטנים ובינוניים עבור חלק מההפסדים הנגרמים להם עקב שירות מילואים, אולם לא הגיע להסכמה בשאלה אילו משרדים יישאו במימון התגמול.
בשל חוסר ההסכמה של חברי הצוות לא התקבלה החלטה בעניין, ולפי כך עצמאים ובעלי עסקים קטנים ובינוניים המשרתים במילואים אינם מקבלים את התגמול שהצוות המליץ עליו.
עסקים עונתיים : עסקים רבים שייכים לענפים עסקיים המאופיינים בתנודות עונתיות, כגון התקנת מזגנים ומורי דרך.
כאשר שירות המילואים נקבע במהלך העונה הפעילה של העסק, שבה בעל העסק מרוויח את החלק הארי של ההכנסה השנתית שלו, הבסיס לחישוב התגמול לצורך תשלומו בשנה שלאחר מכן קטן בצורה מ שמעותית.
יתר על כן, בעל עסק כאמור, שבעונה הפעילה של עסקו נמצא בתקופת מילואים, עלול להפסיד לקוחות רבים בשל אי-יכולתו לספק להם שירות שיכול להינתן רק בתקופה זו.
קושי נוסף העומד בפני בעל העסק הוא חוסר אפשרות לאתר לקוחות עתידיים בתקופת השירות.
נוסף על כך בעת שבעל עסק משרת במילואים, מושבת ה הון המשמש ל ייצור (לדוגמה ציוד), ואין פיצוי לבעל עסק על הפסד זה.
30 הצוות לפיצוי עצמאים ומעסיקים על שירות מילואים.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תשלום לביטוח הלאומי במועד השירות : על פי חוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה]נוסח משולב[- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), על המעסיק להמשיך לשלם תשלומים לביטוח הלאומי עבור עובד שיצא למילואים, כולל בעל העסק.
לעומת זאת, במקרים של היעדרות מעבודה מטעמים אחרים, אין המעסיק משלם את חלקו בביטוח הלאומי.
על פי דיווח של מנהל הסוכנות למנכ"ל משרד הכלכלה במרץ 2014 , ההפסד הנגרם לעסקים מתשלום זה נאמד בכ- 5.
9% מעלות שכרם של משרתי המילואים, דהיינו בכ-48 מיליון ש"ח לשנה.
תיקון המצב מחייב שינוי בחוק הביטוח הלאומי באופן שיעניק למעסיק פטור מהפרשת חלקו בתקופה שבה העובד או בעל העסק עצמו משרת במילואים.
רוב חברי הצוות סברו שאכן יש בתשלום לביטוח הלאומי בתקופת שירות המילואים בעיה עקרונית.
אולם לאחר קבלת המלצות הצוות טענו משרד האוצר ומשרד הביטחון שלא ניתן לממן את תיקון המצב היות וזה מחייב את תיקון חוק המילואים, פעולה העלולה להשפיע על קבוצות אחרות באוכלוסי יה ולצורך ביצועה יידרשו תקציבים גדולים בהרבה.
על מנת לטפל בסוגיות שהועלו לעיל הוגשה לכנסת ביולי 2013 הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תגמולים מוגדלים לעצמאי בשירות מילואים והוראות לעניין מעביד שהוא עצמאי), התשע"ג- 2013 , המיועדת לתקן את חוק הביטוח הלאומי.
לפי ההצעה, יתווספו 25% מההכנסה החודשית 31 לפיצוי עבור ההוצאות הקבועות החלות על העסק.
עוד נקבע בהצע ת החוק, כי עסקים קטנים המעסיקים עובדים המשרתים במילואים לא ישלמו דמי ביטוח לאומי עבור תקופת שהות העובד בשירות המילואים32.
יצוין שהממשלה התנגדה להצעת החוק33 .
עד מועד סיום הביקורת טרם אושרה הצעת החוק בכנסת.
בתשובה שמסר משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 צוין כי הוא בעד כל הטבה שתינתן לאנשי מילואים בעלי עסקים קטנים שנגרם להם הפסד עקב שירותם במילואים, אך הוא סבור כי מימון התיקון לחוק אמור להיות מתקציב הביטוח הלאומי.
בתשובה שמסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 צוין כי עמדתו ועמדת הביטוח הלאומי היא ששינוי כזה אמנם מוצדק, אולם עלותו צריכה לבוא מתקציב משרד הביטחון, שהוא המעסיק של העובד בזמן שירות המילואים.
בתשובה שמסר הביטוח הלאומי למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 נאמר כי הוא תומך במתן פיצוי לבעלי עסקים קטנים המשרתים במילואים, אשר כתוצאה משירותם במילוא ים נפגעת הכנסת העסק, בעוד ההוצאות הקבועות ממשיכות להשתלם.
אולם יש להבחין בין התגמול המשולם לעצמאים לפי פרק י"ב לחוק הביטוח הלאומי, המבוסס על החזר מלא של אבדן הכנסה המבוטחת בתקופת השירות במילואים, ובין ההצעה למתן פיצוי נוסף לבעלי עסקים קטנים בגין פגיעה בהכנסות העסק.
הפיצוי הנוסף מקומו בחוק המילואים, המתוקצב על ידי משרד הביטחון, ולא בחוק הביטוח הלאומי, וזאת בדומה לתגמול הנוסף המשולם על ידי צה"ל למי ששירת תקופות מילואים ארוכות.
מובן שיהיה צורך לקבוע בנוסחה מתאימה על אילו בעלי עסקים יחול הפיצוי וכיצד הוא יחושב.
ארנונה : בדצמבר 2011 המליצה ועדה שהקים משרד הפנים34 על הנחה של%5 בארנונה המוטלת על מגורים למשרת מילואים פעיל35 .
באותו מועד אישר שר הפנים את ההמלצה, אך .
31 ההכנסה החודשית היא הכנסות שנתיות פחות הוצאות שנתיות, מחולקת ב-12.
לחוק הביטוח הלאומי 33 /החלטה מס' חק400 של ועדת השרים שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 27.
) 34 ועדה בראשות מנכ"ל משרד הפנים לשעבר דב קהת שבחנה את טבלאות ההנחות בארנונה ופטורים מארנונה.
משרת מילואים פעיל מוגדר על בסיס שירות שמשכו מספר מזערי של ימים בשנה משרדהכלכלה 373 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שר האוצר התנגד לה.
יצוין כי ההמלצה אינה נוגעת לארנונה שמשרת מילואים פעיל, בעל עסק קטן, משלם על הנכס שבו שוכן עסקו.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התמשכות הטיפול בנושאים הנוגעים לתגמול בעלי עסקים קטנים המשרתים במילואים, והיות וקיימת הסכמה כללית מצד הגורמים הרלוונטיים שההסדר הקיים טעון תיקון, מן הראוי שמשרד הביטחון, המוסד לביטוח לאומי, משרד האוצר והסוכנות יפעלו ב משותף כדי למצוא פתרון ולאתר מקורות מימון כדי לסייע למגזר זה.
קרן ההלוואות בערבות המדינה לעסקים קטנים ובינוניים .
עסקים קטנים ובינוניים זקוקים לעתים קרובות למימון כדי לקדם את פעולותיהם.
במשך השנים נתקלו עסקים קטנים ובינוניים בחסמים בקבלת אשראי.
המדינה הייתה ערה לקשיים אלו והקימה בסוף המאה העשרים קרנות למתן הלוואות לעסקים קטנים באמצעות מימון מהבנקים וערבות המדינה על חלק מההלוואה.
פעילותן של קרנות אלו הופסקה עקב קשיים במנגנון חילוט הערבות.
בשנת 2003 הקימה המדינה באמצעות החשכ"ל את קרן ההלוואות בערבות המדינה לעסקים קטנים ובינוניים (להלן - הקרן) כדי להגדיל את היקף האשראי העומד לרשות עסקים קטנים.
מימון הקרן בא ממערכת הבנקאו ת המסחרית, והמדינה נותנת ערבות לחלק ניכר מסכום ההלוואה ( 85%-70% ), בהתאם לאמות מידה שהיא מפרסמת ומעדכנת מפעם לפעם.
בין היתר נקבע כי הסכום המרבי של ההלוואה שבעל עסק יכול לקבל הוא 500,000 ;ש"ח ההלוואות ניתנות לתקופה של עד 5 שנים; הבנקים המשתתפים בתכנית נבחרים במכרז; המדינה מפקידה בבנקים אלו פיקדון העומד לרשותם אם לווה אינו פורע את הלוואתו.
בשנת 2009 החלה המדינה להפעיל קרן דומה עבור עסקים בינוניים.
נקבע כי סכום ההלוואה המרבית עבור עסקים אלו הוא %8 ממחזורם עד לתקרה של8 מיליון ש"ח; גופי התיאום36 בוחנים את הבקשות של עסקים לקבל הלוואות וממליצים לוועדת האשראי 37 על קבלה או דחייה של הבקשה; ועדת האשראי מוסמכת לאשר את מתן ההלוואה.
מאז הקמת הקרן דחו גופי התיאום כשליש מהבקשות, והבנקים - באמצעות ועדת האשראי38 של הקרן- דחו עוד כ- 10% מהבקשות.
בשנת 2012 אוחדו שתי הקרנות לקרן לע סקים קטנים ובינוניים.
משנת 2003 עד סוף מרץ 2015 אישרה הקרן 39 כ- 20,000 הלוואות בסכום כולל של כ -9.
הבנקים חילטו (או פועלים לחילוט) כ- 1,000 מההלוואות בסכום של מעל200 מיליון ש"ח40.
ברוב ההפסד הזה נושאת המדינה .
36 חברות כלכליות חיצוניות הבודקות את הכדאיות הכלכלית של הבקשה ומנהלות את הטיפול בבקשה עבור החשכ"ל.
במועד הביקורת היו שני גופי תיאום.
37 בוועדה חברים נציג הבנקים, נציג החשכ"ל ונציג ציבורי.
38 החלטות ועדת האשראי לאשר הלוואה התקבלו פה אחד.
בכל ועדת אשראי יש לבנק האמור להעמיד את ההלוואה נציג.
אם הבנק מתנגד למתן ההלוואה הוא מצביע על כך בדיון ועדת האשראי על הבקשה.
39 הנתונים כוללים הלוואות שניתנו בקרן לעסקים קטנים, בקרן לעסקים בינו ניים ובקרן לעסקים קטנים ובינוניים.
40 הנתונים על היקף הקרן מעודכנים למארס 2015 .
הנתונים על חילוטים מעודכנים לאוגוסט 2014.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פעילות הקרן מערכת ממוחשבת: למעקב אחר התקדמות העסקים הקטנים והבינוניים בביצוע התכנית העסקית שהייתה הבסיס לקבלת הלוואה מהקרן על ידי גופי התיאום יש חשיבות רבה.
המדינה כאמור ערבה לרוב כספי ההלוואה שניתנו באמצעות הקרן.
ברשות המדינה נמצאים אפוא כמה כלים שנועדו לאפשר לחשכ"ל ולסוכנות לעקוב אחר הפעילות העסקית של הלווים.
בהתאם לדרישת החשכ"ל, פיתחו גופי התיאום מערכת עיבוד נתונים ממוחשבת אשר תהיה מסוגלת לקלוט ולעבד את נתוני הפניות לקרנות בכל שלבי הטיפול עד למתן ההלוואה לצורך אישור ההלוואה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החשכ"ל לא דרש מגופי התיאום להוסיף למערכת הממוחשבת הקיימת את המידע על העסקים בקרן שהתקבל לאחר אישור וביצוע ההלוואה.
המידע שמקבל החשכ"ל על מצב ההלוואות בקרן כולל מידע על פיגורים בתשלום; תוצאות ביקורי מעקב של גופי התיאום בעסקים 41 ומידע עסקי על לווים מהקרן שנרכש מחברות חיצוניות (ראו להלן - חברות מידע).
בביקורי המעקב בבתי העסק נאספו דוחות כספיים ומאזני בוחן מעודכנים, פרטים על מספר המועסקים בעסק, נתונים פיננסיים ופרטים על ניהול העסק.
נתונים אלו, בתוספת חוות דעת של הבודק, עשויים להצביע על כשלים בעסק שניתנים לתיקון באמצעות הדרכה מקצועית של בעל העסק.
החשכ"ל גם לא קבע פורמט ממוחשב אחיד לבנקים לצורך דיווח על מצב ההלוואות שהם העמידו בקרן.
הדבר מקשה על החשכ"ל לבצע מעקב אחר כלל ההלוואות בקרן.
מהאמור לעיל עולה כי אין בידי החשכ"ל והסוכנות כלי ניהולי יעיל לניתוח המידע הקיים בבנקים ובגופי התיאום.
בהיעדר מערכת ממוחשבת שתקלוט את המידע הנצבר על כל לווה, אין החשכ"ל והסוכנות יכולים לבחון כל לווה בנפרד ולנהל מעקב אחריו, והם אינם יכולים לאתר לווה הזקוק לכלי סיוע נוספים כדי לשפר את מצבו הכספי של העסק ולמנוע חדלות פירעון וחילוט ערבות.
בתשובת החשכ"ל צוין כי באוגוסט 2014 (לאחר מועד בדיקת הנושא על ידי משרד מבקר המדינה) נבחרו גופי תיאום חדשים אשר הקימו מערכות מידע ממוחשבות, בהתאם לאפיון החשכ"ל.
לחשכ"ל יש גישה ישירה ומלאה לכל אחת מהמערכות, המאפשרת לשלוף ולהצליב מידע בהתאם לצרכים בהפעלת הקרן.
במ ערכת מתועדים ממצאי הביקור החוזר בעסק שמבצעים גופי התיאום והערכת סיכון הלווה, וכן מידע על הלוואות בסיכון העולה מדיווחים של הבנקים.
החשכ"ל הוסיף שאף על פי שפורמט הדיווח של הבנקים על מצב ההלוואות אינו אחיד, עם קליטת המידע במערכת הוא מופק כשאילתות עם שדות אחידים, המדווחים על ידי גופי התיאום לנציגי החשכ"ל בכל מועד דיווח.
ייעוץ עסקי : הסוכנות מנהלת תכנית למתן ייעוץ מקצועי, במחיר מסובסד, לבעלי עסקים קטנים ובינוניים בתחומים רבים.
ייעוץ זה אמור לסייע לבעל העסק לשפר את ניהול העסק.
כאשר בדיקת המעקב של גופי התיאום מעלה קשיים בניהול העסק, יש חשיבות לעדכון מידי של הסוכנות והחשכ"ל כדי שהם ייצרו קשר עם בעל העסק ויציעו לו להגיש בקשה לקבלת ייעוץ באמצעות התכנית או לפנות ליועץ עסקי אחר.
התערבות מידית של הגוף המתאם, הסוכנות והחשכ"ל נחוצה כדי למנוע את הידרדרות העסק ואי-תשלום ההלו ואה, שכן הפסקת התשלום מובילה בדרך כלל לסגירת העסק וחילוט הערבות הממשלתית.
41 מספר בדיקות המעקב שעל גופי התיאום לבצע נקבע בנוסחה הקשורה למספר ההלוואות שאושרו כל חודש.
במועד הביקורת בדקו גופי התיאום, בהתאם לנוס חה, כ -20% מהעסקים שקיבלו הלוואות מהקרן.
גופי תיאום מבקרים שלוש פעמים בעסקים אלו במהלך תקופת ההלוואה.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הביקורת העלתה שהחשכ"ל והסוכנות לא דרשו מגופי התיאום להודיע להם על מקרים שבהם מומלץ לשקול מתן ייעוץ עסקי מסובסד לעסק.
עוד העלתה הביקורת שהחשכ"ל והסוכנות לא כללו בהסכם עם גופי התיאום פנייה לבנקים לקבלת מידע מעודכן על המצב העסקי של הלווה ועל קשיים שהבנק זיהה בעסק42.
בכך הם אינם מנצלים כלי יעיל העשוי להגן על האינטרס של המדינה למנוע סגירה של עסק וחילוט ערבות.
החשכ"ל ציין בתשובתו כי בפברואר 2015 החליטה ועדת ההיגוי של קרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים שלכל עסק המגיש בקשה לקבל הלוואה מהקרן יוצע לקבל עד 20 שעות ייעוץ מסובסדות.
עוד הוחלט כי בסמכות ועדות האשראי להתנות את העמדת ההלוואה בקבלת ליווי עסקי מסובסד.
כמו כן, אם לאחר ביקור גוף התיאום בעסק האמור נמצא שהוא בעל סיכון בינוני או גבוה לאי-החזר ההלוואה, הוא יקבל מכתב המלצה לקבלת ייעוץ עסקי ממוקדי השטח43 הפועלים מטעם הסוכנות.
עסקים אלו יהיו זכאים גם להטבה נוספת של תוספת להיקף שעות הייעוץ המסובסדות על ידי הסוכנות ( 30 שעות ב מקום 20 שעות).
תנאי זה יצטרף לתנאי הוראת הביצוע, והבנק יידרש לקבל את אישור הגוף המתאם לקיומו טרם העמדת ההלוואה ללווה.
עוד הסביר החשכ"ל כי במרץ 2015 הוא פנה לבנקים המשתתפים בקרן בבקשה לקבל דיווח חודשי על שינוי הדירוג הבנקאי של לווים שקיבלו הלוואות מהקרן בערבות המדינה.
לאחר קבלת הדיווח כאמור תיבחן האפשרות לשלוח את גופי התיאום לביקור באותם עסקים וליצור חיבור בין בעלי העסקים ובין מוקדי השטח לקבלת הצעה על מסלולי הייעוץ המסובסדים.
מידע עסקי על עסק ים הלווים מהקרן: בישראל פועלות חברות האוספות באופן חוקי מידע עסקי על עסקים וגם על לקוחותיהם וספקיהם העיקריים תמורת תשלום (להלן - חברות מידע).
מידע זה עשוי לשמש כלי יעיל ללימוד הסביבה העסקית של הלווה ויכולתו להחזיר את ההלוואה.
ניתן לקבל מהחברות גם מידע בזמן אמת העלול להצביע על קשיים שבהם העסק עלול להיתקל בעתיד (כגון הגשת תביעה נגד ו, המחאות שחזרו ועיקולים).
המידע מחברות המידע יכול אף לשמש כלי נוסף בבקרה שחברות התיאום מקיימות על המצב העסקי של לווים מהקרן ואבן בוחן עבור החשכ"ל והסוכנות בדבר הצורך בהתערבות כדי למנוע פיגור בהחזר החוב, סגירה של העסק וחילוט הערבות.
בהסכם שבין החשכ"ל לגופי התיאום לא הוטלה חובה על גופי התיאום לבצע מעקב אחר כל הלווים באמצעות חברות מידע.
יוצא אפוא שלחשכ"ל ולסוכנות יש מידע חלקי בלבד מבדיקות המעקב שמקיימים גופי התיאום אחר כ-20% ;מהלווים בדיקת המעקב הראשונה נעשית חצי שנה לאחר מועד העמדת ההלוואה, וכן מתקיימים עד שלושה ביקורים חוזרים בעסק בהפרש של חצי שנה זה מזה.
אין מעקב מסודר אחר שאר הלווים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבכ-7% מ- 20,000 ,ההלוואות שנתנה הקרן בשווי של יותר מ -200 מיליון ש"ח, חולטו ערבויות המדינה או נפתחו הליכי חילוט, על החשכ"ל והסוכנות להדק את הפיקוח על הלווים.
עליהם לפעול להתאמת המערכת הממוחשבת הקיימת, לרכז את המידע העסקי על עסקים המקבלים הלוואות מהקרן, וכן לשקול את האפשרות של התחברות לשירות של חברת מידע לאחר בחינת העלות מול התועלת.
42 בעת קבלת ההלוואה מהקרן חותם הלווה על ויתור סודיות בנקאית לצורך בדיקת בקשת העסק הקטן לקבלת ההלוואה ולצורך מעקב אחר ביצוע התכנית העסקית ופעילות העסק.