HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד הביטחון מקפיד על אכיפה פנימית של תקנות העדפת תוצרת הארץ ותקנות אזורי עדיפות לאומית.
המשרד הכין הצהרה ואישור רואה חשבון המתאימים לתקנות, והספק צריך לצרפם להצעה למכרז.
נוסף על כך, יש בקרה כפולה על ההצעות המוגשות למכרזים - על ידי ועדת המכרזים ועל ידי יחידת בקרת הרכש (שעושה בקרה על כל הצעות המחיר ועל המכרזים שמבצע מינהל ההרכשה והייצור, וכן ביקורת על ספקים באופן אקראי או על פי תלונות המוגשות לה).
נוסף על הבקרה הכפולה, ועדה מיוחדת מתכנסת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1087 .
אחת לשבועיים לשם אישור והשעיה של ספקים.
ההשעיה יכולה להיות לתקופה מסוימת או לצמיתות.
ברשות החברות הממשלתיות פועלת יחידת פיקוח, בקרה ודיווח, שמטרותיה הן לוודא כי החברות הממשלתיות פועלות באופן תקין על פי יעדיהן וליישם את מדיניות הממשלה הנוגעת לחברות אלה29 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הרשות אינה בודקת אם החברות אכן מבצעות את האמור בתקנות העדפת תוצרת הארץ.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 טענה הרשות כי היא אינה "מפקח-על" לעניין כלל החובות המוטלות על החברות הממשלתיות, אלא עוסקת, ככל שהדבר נוגע לתפקיד הפיקוח, בהיבטי ממשל תאגידי של חברות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אחד מתפקידיה הוא לטפל בעניינים המשותפים לכלל ה חברות הממשלתיות או לסוגים שונים של חברות ולעקוב אחרי פעילותן.
במסגרת זו מן הראוי שהרשות תנקוט פעולות להגברת המודעות בקרב החברות הממשלתיות גם בנוגע להעדפת תוצרת הארץ, ולהביא לידיעת השרים הרלוונטיים מקרים שבהם חברות ממשלתיות אינן מקיימות את המוטל עליהן בעניין זה.
תאגידים סטטוטוריים (כמו רשות שדות התעופה, רשות הטבע והגנים, המוסד לביטוח לאומי) משמשים מעין זרועות ביצוע של המדינה לניהול ולהסדרה של תחומים מתחומי האחריות הממשלתית ולפיקוח על הפעילות באותם תחומים, ומוקנות להם גמישות ועצמאות ניהולית רבה לעניין זה 30 .
כל תאגיד סטטוטורי פועל על פי הסדרים הקבועים בחוק שעל פיו הוקם, ואין גוף אחד האחראי ליישום התקנות בתאגידים אלה.
משרד הפנים אחראי, בין היתר, לפיקוח על פעילויות הרשויות המקומיות ולהכוונתן31 .
בנובמבר 2009 ,שלח מנכ"ל משרד הפנים דאז, מר גבריאל מימון הודעות ריענון לראשי הרשויות המקומיות וכן למנכ"ל החברה למשכ"ל, מר אביקם בלר, ובהן הזכיר את קיומן של הוראות החוק בדבר מתן העדפה לתוצרת הארץ בהתקשרויות של העיריות ואת החובה להקפיד עליהן.
נוסף על כך, בדצמבר 2009 'פורסם חוזר מנכ"ל משרד הפנים מס 8/2009 ,הכולל, בין היתר הודעת ריענון בנושא זה.
לספק מקומי שלא זכה במכרז מוקנות זכות העיון בהחלטת ועדת המכרזים וזכות העתירה לבית המשפט כנגד ההחלטה32 .
נוסף על כך, תקנה24 ד לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , מסייעת אף היא לספק מבחינה מסוימת, בקבעה כדלקמן: "החשב הכללי רשאי להורות לוועדת מכרזים של משרד לקיים דיון בנוגע לפגם שמצא בהחלטה שקיבלה - .
( 2 ) בעניין פסילה או דחייה של הצעה .
29 רשות החברות הממשלתיות, "דוח על פעולות רשות החברות הממשלתיות בשנת 2007( " 2008 '), עמ5.
30 יצוין שבשנת 2011 הוכן תזכיר חוק בעניין תאגידים ציבוריים שלפיו יוקנו לרשות סמכויות מסוימות בנוגע לתאגידים הציבוריים שלא יוחרגו מהוראות החוק האמור.
31 מתוך אתר האינטרנט של משרד הפנים - www.
32 מאז התקנת התקנות הוגש מספר זעום של עתירות בנושא, ורובן נדחו.
יתכן כי מציעים חוששים להגיש עתירות כנגד המדינה שמא יפגע בהם הדבר בעתיד.
שהוגשה למכרז, או בעניין בחירת זוכה במכרז - בתוך שבועיים מהמועד שבו התקבלה כאמור".
בתגובתו הבהיר מינהל הרכש כי סמכות זו של החשכ"ל חלה גם על הצעה של ספק טובין מתוצרת הארץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפעול להסדרה ברורה ועקבית של הנורמות המחייבות בתחום זה 33 .
על החשכ"ל לפעול להגברת האכיפה על משרדי הממשלה ויחידות הסמך בנושא יישום ההוראות בנושא העדפת תוצרת הארץ, על רשות החברות להגביר את האכיפה על החברות הממשלתיות בנושא זה, ועל משרד הפנים להגביר את האכיפה כאמור על הרשויות המקומיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבחון גם את האפשרות שמטה "כחול לבן", שהוקם כדי לעודד את רכישת תוצרת הארץ, יסייע בתיאום בין הגורמים השונים הרלוונטיים לנושא וידאג לכך שיהיה גוף שיאכוף את החקיקה בת חום זה גם בתאגידים סטטוטוריים.
מטה "כחול לבן" במשרד התמ"ת .
הקמת המטה באמצע מאי 2009 , במהלך המשבר הכלכלי העולמי שהחל בשנת 2008 , החליט שר התמ"ת דאז, מר בנימין (פואד) בן -אליעזר, להקים את מטה "כחול לבן " במשרד התמ"ת 34 כדי לעודד את רכישת תוצרת הארץ, מתוך תפיסה שרכישת תוצרת הארץ תחזק את התעשייה המקומית ותגדיל את מספר מקומות התעסוקה.
במטה חברים נציגי משרד התמ"ת, ומפעם לפעם מוזמנים לדיוניו נציגי התאחדות התעשיינים ונציגי גופים אחרים המעורבים בפעילותו.
פעילות המטה מתוכננת לארבע שנים, לכל הפחות.
בשנת 2009 הוקצה למטה ס ך של 6 .
מיליון ש"ח תקציבו של המטה לכל אחת מהשנים 2010 -2012 הוא10 .
מיליון ש"ח באוגוסט 2009 התקבלה החלטת ממשלה35 הקובעת כי קידום התעשייה המקומית וצמצום האבטלה הם "אתגר לאומי", וכי הממשלה תפעל למימושו באמצעות "עידוד העדפת רכישות מתוצרת הארץ".
לצורך כך הוחלט, בין היתר, להנחות את משרדי הממשלה לפעול בהתאם לרוח החלטה זו ולהטיל על מנכ"ל משרד התמ"ת להקים ועדת היגוי ליישום ההחלטה.
33 לעניין זה, יצוין לדוגמה שההוראות שבתקנות בנוגע לרכישת טקסטיל כפופות, לפ י תקנה 3 א, להתחייבויות של מדינת ישראל באמנות בין-לאומיות, אך אין קביעה דומה לגבי יתר ההוראות שבתקנות המתייחסות לרכישות טובין אחרים.
כמו כן יוזכר הניסוח של הוראת החשכ"ל בנושא שלפיה יפעלו משרדי ממשלה על פי כללי רכישה מחייבים אשר מטרתם העיקרית אי-הפליה בין ספ קים מקומיים לזרים בגישה למכרזים.
34 משרד התמ"ת פעל שנים רבות לקידום רכישת תוצרת הארץ, אך לא הייתה בו יחידה ספציפית שטיפלה בנושא.
ראו מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת, "קידום ועידוד רכישת 'כחול לבן'" (אוגוסט 2009.
09 בעניין תכנית לקידום תוצרת הארץ ולמינוף הרכישות לשם הגדלת התעסוקה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1089 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתחילת מאי 2009 , בסמוך להקמת המטה, נכתבה לבקשת המטה טיוטת חוות דעת בעניין הקידום והעידוד של רכישת תוצרת הא רץ36 .
טיוטת חוות הדעת מתבססת על פגישת עבודה עם מנהלת המטה, על חומר כתוב המבוסס בעיקר על עבודת מטה "כחול לבן " בהתאחדות התעשיינים37 ועל נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מסקנות הטיוטה היו כי אין פוטנציאל רב לשינוי תעסוקתי מהסטת מוצרי תצרוכת מייבוא לייצור מקומי; לעומת זאת, יש פוטנציאל רב להגברת התעסוקה באמצעות מכרזי הממשלה בכלל ובמסגרת רכש גומלין בפרט.
לפיכך, המלצות הטיוטה היו כי משרד התמ"ת יתמקד ביצירת כלים הולמים עבור הרשפ"ת שיאפשרו לה לאכוף את רכש הגומלין; וכי תיבחן האפשרות לחקיקת חוק ליצירת מנגנון של בוררות בנ ושא תלונות בדבר אפליה כנגד יצרנים מקומיים ובייחוד בדבר חסמים טכניים המונעים התמודדות במכרזים ממשלתיים.
דהיינו, מסקנות טיוטת חוות הדעת תומכות בעיקר בחיזוק הרשפ"ת ולא בהקמת מטה חדש, ייעודי, לעידוד רכישת תוצרת הארץ.
עוד עולה מהבדיקה כי נוסף על כך מינה שר התמ" ת דאז צוות לבחינת דרכים לעידוד הרכישה של תוצרת הארץ כדי ליצור מקורות תעסוקה נוספים 38 .
הצוות הגיש לשר באמצע מאי 2009 דוח39 , ובעקבותיו החליט השר להקים את מטה "כחול לבן".
בדוח צוין כי הרשפ"ת מטפלת ברכש גומלין, ועל כן הצוות לא התייחס לנושא זה.
עם זאת, ההמלצה הראשונה של הדוח הייתה שונה מהמלצות טיוטת חוות הדעת: לפי ההמלצה האמורה יש לקיים מסע פרסום ("קמפיין") "כחול לבן", לנוכח התועלת הכלכלית הלא מבוטלת שתופק מצריכת תוצרת הארץ, וכן לנוכח הערך החינוכי הגלום בכך, שהוא בעל השפעות ארוכות טווח.
שתי המלצות נוספות של הדו ח עולות בקנה אחד עם המלצת טיוטת חוות הדעת בנוגע לאפליה נגד יצרנים מקומיים: הסדרת הטיפול בתלונות יצרנים מקומיים על אפליה של תוצרת הארץ במכרזים, בעיקר באמצעות חסמים טכניים לא מוצדקים; חקיקה חדשה ותיקון חקיקה קיימת בנושא העדפת תוצרת הארץ במכרזים.
ההמלצה האחרונה של הדוח היא המלצה כללית: איסוף נתונים ובקרה שוטפת על אפקטיביות הפעולות השונות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי הקמת המטה הייעודי לנושא "כחול לבן", בעלות של מיליוני ש"ח, לא הסתמכה על בדיקה סדורה בדבר הדרך המועדפת לקידום ולעידוד של מוצרים ישראליים.
באוגוסט 2009 , כארבעה חודשים לאחר הקמת המטה, הוגש הנוסח הסופי של חוות הדעת בעניין הקידום והעידוד של רכישת תוצרת הארץ (להלן - חוות .
36 מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת, "קידום ועידוד רכישת מוצרי"כחול לבן - טיוטה לדיון אצל שר התמ"ת" (מאי 2009 .
) 37 המטה הוקם כבר בשנת 1994 כדי להגביר את מודעותו של הציבור לחשיבות של רכישת מוצרים מתוצרת הארץ.
המטה מתמקד בשיפור תדמית התעשייה הישראלית, בחינוך להעדפת תוצרת הארץ, בטיפול בתלונות יצרנים על אפליית תוצרת מקומית, בשינוי חקיקה ועוד.
38 בצוות השתתפו נציגים ממינהלת מטה "כחול לבן" ומנהל מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת.
39 מינהל סחר פנים ומימון במשרד התמ"ת, "דוח הצוות לגיבוש תכנית 'כחול לבן'" (מרץ 2009.
חוות הדעת מתבססת על החומר שעליו מתבססת הטיוטה.
עם זאת מרבית מסקנות חוות הדעת היו שונות ממסקנות הטיוטה: יש להכין תכנית ארוכת טווח לקידום רכישת תוצרת הארץ, ליזום פעילות לשינוי מערך הטעמים של הצרכן הישראלי כדי לעודד את רכישת תוצרת הארץ, לסמן באופן מיוחד מוצרים ישראליים ויש לתת די מידע לצרכן בנוגע למחירים האטרקטיביים של המוצרים הישראליים ואיכותם, שאינם נופלים מאלה של המתחרים מחו"ל.
מסקנה נוספת של חוות הדעת הייתה דומה מאוד למסקנה בטיוטה: יש פוטנציאל להגברת התעסוקה באמצעות מכרזי הממשלה ובאמצעות החלת חובת רכש גומלין בכל המכרזים.
המלצות חוות הדעת היו כי שר התמ"ת יביא לאישור הממשלה הצעת החלטה שמהותה הגברת מתן המידע לקידום רכישת תוצ רת הארץ (באמצעות סימון מיוחד של מוצרים ישראליים, הקמת אתר אינטרנט בנושא "כחול לבן", קמפיין לעידוד רכישת "כחול לבן" וריכוז הנתונים על רכישות משרדי הממשלה), פעולות לעידוד רכישת תוצרת הארץ (באמצעות החלת חובת רכש גומלין בכל המכרזים, הקמת צוות מומחים לבחינת הדרכים להגברת הייצור המקומי של כלים וציוד, ופעילות חינוכית לעידוד רכישת תוצרת הארץ בקרב ילדים ונוער) והסדרה ותפעול של הנושא (באמצעות חקיקת חוק המגדיר את סמכויותיו של הממונה לאכיפת רכישת תוצרת הארץ והקמת מטה "כחול לבן").
חברי המטה לא מיפו את הצרכים בנושא ולא הציבו יעדים ברורים למטה.
בתכנית העבודה לשנת 2011 הציב משרד התמ"ת יעד לעידוד רכישת "כחול לבן ", ובמסגרתו מנה כמה מדדי תפוקה41 ומדדי תוצאה42 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד התמ"ת לא מיצה את הכלים הרלוונטיים העומדים לרשותו לעידוד התעשייה והתעסוקה (כגון מרכז ההשקעות, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים ולשכת המדען הראשי).
המשרד הקים מטה ייעודי לנושא בעל תקציב לנושאים משלימים - בעיקר הגברת המודעות בציבור באמצעות מסעות פרסום וחינוך לנושא בבתי ספר - נושאים שאין להם כיום מענה ביחידות המשרד הרלוונטיות.
יתרה מזו, גם במ ועד סיום הביקורת אין כמעט שיתוף פעולה בין המטה ליחידות הרלוונטיות הפועלות במשרד התמ"ת, והמטה אינו מאגם עמן משאבים לצורך עידוד רכישת תוצרת הארץ.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 טען משרד התמ"ת כי עבודת מטה "כחול לבן" נעשית בד בבד עם עבודת יחידות אחרות במשרד, היות שפעילותם שונה מפעילות המטה.
לדעתו, אי -אפשר לכוון את הכלים שבידי היחידות האחרות במשרד, שנועדו להשיג מטרות ספציפיות בהתאם לחוקים המסמיכים של היחידות הללו, לנושא "כחול לבן".
40 מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת, "קידום ועידוד רכישת"כחול לבן - חוות דעת" (אוגוסט 2009.
) 41 מדדי התפוקה הם תוצרי הפעילות הממשלתית, ובהם מספר הכניסות לאתר האינטרנט בנושא "כחול לבן " ומספר התלמידים המשתתפים בפעילויות להגברת המודעות לנושא.
42 מדדי התוצאה מגדירים את השינויים המצופים בסביבה החיצונית, המשקפים את המדיניות שלפיה פעלה הממשלה בנושא.
עם מדדים אלה נמנים שיעור המצהירים על העדפת רכישה של מוצרי "כחול לבן "; מספר העסקים בעלי אישור לשימוש בתו "מיוצר בישראל"; הערכת שביעות הרצון מאיכות התוצרת המקומית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מטה "כחול לבן" לבדוק ביסודיות את הצרכים ב נושא רכישת תוצרת הארץ; להציב לעצמו יעדים ברורים ומפורטים בנושא; לגבש תכנית עבודה משולבת בשיתוף היחידות הרלוונטיות במשרד התמ"ת שמקדמות את אותן מטרות ולהקצות בהתאם לכך את המשאבים הדרושים ליישום תכנית העבודה האמורה.
פעילות המטה מאז הקמתו מתכנס המטה אחת לשבוע -שבועיים ועוסק בקידום נושא רכישת תוצרת הארץ.
בין פעילויות המטה43 : מסע פרסום באמצעי התקשורת משנת 2010 ;להסברת חשיבות רכישת תוצרת הארץ; חינוך לרכישת תוצרת הארץ בבתי ספר פיקוח על מתן תו "מיוצר בישראל" ליצרנים ישראלים; פעילות באינטרנט בנושא "כחול לבן"44 ; פעילותבבית הנשיא בסימן "כחול לבן "; קיום יום "כחול לבן " בכנסת בשנים 2010 ו- 2011 , שבו הוצגו הפעילויות העיקריות של המטה ושיתוף פעולה עם רשתות שיווק היוצאות במבצעים לעידוד רכישת "כחול לבן ".
המטה פועל בשיתוף פעולה מלא עם מטה "כחול לבן" בהתאחדות התעשיינים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רק בנובמבר 2011 , כשלושה חודשים לאחר מועד סיום הביקורת וכשנתיים וחצי לאחר הקמת המטה, פורסמה הוראת מנכ"ל משרד התמ"ת בעניין פעילות מטה "כחול לבן".
ההוראה מפרטת את סוגי הפעילויות שהמטה מוסמך לבצע, מבהירה את אופן קבלת ההחלטות וביצוע הפעילות בתחום זה ומציינת את הגורמים המעורבים בנושא "כחול לבן", לרבות את חלוקת התפקידים ביניהם.
חינוך לרכישת תוצרת הארץ אליבא דמנהלת המטה, אחת הפעילויות החשובות והמרכזיות של המטה היא חינוך לרכישת תוצרת הארץ.
במסגרת זו עמותת חינוך בתחום התעשייה45 (להלן- העמותה) מפעילה סדנאות חד -יומיות וקורסים שנתיים בנושא לתלמידי בתי ספר החל משנת הלימודים התש"ע ( 2010- 2009)46 .
בשנת הלימודים התש"ע השתתפו בפעילויות כ - 40,000 ( תלמידים, ובשנת הלימודים התשע"א 2010 -2011 )- כ- 120,000 תלמידים בכיתות האחרונות של בית הספר היסודי ועד הכיתות הראשונות של בית הספר העל -יסודי, בפריסה גאוגרפית רחבה ובמגזרים שונים (החינוך הממלכתי, החינוך הממלכתי-דתי והמגזר החרדי).
הצפי לשנת הלימודים התשע"ב ( 2011 -2012 ) הוא של כ - 280,000 תלמידים.
את המיזם מממנים במשותף משרד התמ"ת והתאחדות התעשיינים (בשנת הלימודים התש"ע הקצה .
43 מתוך מזכר של מנהלת מטה "כחול לבן" מ- 4.
44 הקמה והפעלה של אתר אינטרנט בנושא "כחול לבן" במסגרת אתר האינטרנט של משרד התמ"ת, אתר משחקים לילדים בנושא "כחול לבן", ניהול בלוג "כחול לבן" של המטה, ניהול ערוץ "כחול לבן" באתר youtube , ניהול דף אוהדים באתר facebook.
45 עמותה שהקים כ-20 שנה לפני מועד סיום הביקורת נשיא התאחדות התעשיינים דאז כדי להקנות למערכת החינוך ידע על הנעשה בתחום התעשייה והמדע ועל הערכים הגלומים בהם.
לעמותה יש צוות של כ -80 מדריכים וכן צוות של סטודנטים שמלמדים סדנאות וקורסים, בין היתר, בנושא "כחול לבן ".
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 1092 דוח שנתי62 .
כל אחד מהגופים 579,000 ש"ח, ובשנת הלימודים התשע"א- 1.
מיליון ש"ח בשנת התשע"ב צפוי כל גוף להקצות 3 .
)מיליון ש"ח בעקבות סיכום בין שר התמ"ת לשר החינוך בנושא העדפת תוצרת הארץ במערכת החינוך, גיבשה העמותה את תכנית "כחול לבן " בשיתוף מטה "כחול לבן " במשרד התמ"ת וקיבלה "אישור עקרוני" לתכנית מהמינהל הפדגוגי במשרד החינוך וממשרד התמ"ת.
סעיף 10 להסכם למתן שירותים בין ממשלת ישראל לעמותה שנחתם בינואר 2011 עוסק בפיקוח של משרד התמ"ת על העמותה.
על פי הסעיף מתחייבת העמותה לאפשר לנציג המשרד או למי מטעמו לבקר את פעולותיה, לפקח על ביצוע המכרז וההסכם, ובכלל זה לפקח על השירות.
על פי הוראת מנכ"ל משרד התמ"ת בעניין פעילות מטה "כחול לבן", אחת הפעילויות של המטה היא הגברת מודעותם של ילדים ובני נוער לערכי הרכישה של מוצרים ישראליים בבתי ספר.
נמצא כי במועד סיום הביקורת עדיין לא ביצע משרד התמ"ת פיקוח תוכני רציף ועקבי על אופן ביצועה של התכנית בשטח, אלא הסתפק באישור מוקדם של התכנית ובבקרה תקציבית בנושא.
אף שהעמותה וחלק מתכניותיה האחרות מוכרות למשרד החינוך 47 , משרד החינוך לא היה מעורב בגיבוש התכנית, ולרוב הוא אינו מעורב בפיקוח עליה; במקומות שונים בארץ הוכנסה התכנית למערכת החינוך באמצעות מנהל בית הספר או באמצעות מחלקת החינוך של הרשות המקומית ללא ידיעתו של משרד החינוך; במועד סיום הביקורת עדיין לא היה חוזר תקף של מנכ"ל משרד החינוך המסדיר את אופן הטיפול בתופעה הנרחבת של גופים מהמגזר השלישי ומהמגזר העסקי המפעילים תכניות לימודיות במערכת החינוך48.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 ציין מינהל הכשרה ופיתוח מקצועי לעובדי ההוראה במשרד החינוך, העוסק בהסדרת הטיפול במעורבות המגזר השלישי והעסקי בהפעלת תוכניות לימוד, כי תכנית "כחול לבן" הופעלה לראשונה בתקופה שבה חל הנוהג ולפיו היה צורך רק באישור מהמינהל הפדגוגי במשרד להפעלת התכנית.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 טענה התאחדות התעשיינים כי המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך הוא שותף מלא לפעילות העמותה בשילוב נושא התעשייה בתכנית הלימודים, ובמסגרת זו משולב גם נושא "כחול לבן".
נוסף על כך, גם תכנית "כחול לבן" מוצגת לבתי הספר ומוטמעת במסגרת הלימודים בהם באמצעות נציגי ההדרכה של משרד החינוך הפועלים בבתי הספר בהנחיית המנהלים וצוות המורים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציין המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך כי "נושא 'כחול לבן' לא קיבל את התנופה הראויה לו וכי יש לקבוע עם כל המשרדים תכנית עבודה מקיפה שתבטיח הטמעת הנושא במשק כולו כולל מערכת החינוך".
עוד הוסיף המינהל כי נושא "כחול לבן" הוא נושא חשוב ביותר והוא ישמח להשתתף בו.
מדובר בתכניות לחינוך טכנולוגי המוכרות למינהל מדע וטכנולוגיה במשרד 48 להרחבה בנושא זה ראה דוח מבקר המדינה בנושא "מעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך" בעמ' 629 .
בכרך זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1093 .
,לדעת משרד מבקר המדינהעל מטה "כחול לבן" לוודא כי יתקיים פיקוח מהותי על התכנית, בתחומי הסמכויות שנקבעו בהסכם שנחתם בין משרד התמ"ת לעמותה.
פיקוח על התו "מיוצר בישראל" הניתן ליצרנים ישראלים בשנת 2004 "יזמה התאחדות התעשיינים הפקה של התו "מיוצר בישראל 49 , שמטרתו לסמן מוצרים ישראליים50 , ובכך לסייע לציבור הרחב להבחין בין מוצר ישראלי למוצר שאינו ישראלי.
משנת 2004 נותנת ההתאחדות את התו51 ליצרנים ישראלים העומדים בתנאים שנקבעו על ידי ההתאחדות52 .
תו זה ניתן ללא תמורה ואינו מוגבל בזמן.
היצרנים רשאים להטביע את התו על גבי אריזות מוצרים ישראליים שהם מייצרים וכן להציגו על גבי מודעות ופרסומות למוצרים אלה 53 .
בתחילת מרץ 2011 הכין משרד התמ"ת רשימת יצרנים שלהם גם מוצרים ישראליים והציג אותה באתר האינטרנט שלו.
במועד סיום הביקורת פעל המשרד להכנת רשימת מוצרים ישראליים של אותם יצרנים.
להערכתה של מנהלת מטה "כחול לבן", הרשימה תהיה מוכנה בסוף שנת 2011 ; יצוין כי עד ינואר 2012 טרם פורסמה הרשימה.
על פי "נוהל קבלת תו מוצר ישראלי, בדיקת אמיתות הנתונים וטיפול בתלונות" של משרד התמ"ת (להלן - הנוהל), ההתאחדות אחראית לטיפול בבקשות לקבלת התו ומספקת את התו ליצרנים, ו משרד התמ"ת אחראי לבדיקת אמיתות הנתונים שסיפקו היצרנים ולטיפול בתלונות שלפיהן המוצר אינו עומד בתנאים.
במשך הזמן גדל מספר בעלי התווים במידה ניכרת, ובמועד סיום הביקורת היו כ -500 בעלי תווים.
לדברי מנהלת מטה "כחול לבן", בהתאם לנוהל עושה משרד התמ"ת מפעם לפעם בדיקות מדגמיות כדי לוודא שמוצרים הנושאים את התו אכן מיוצרים בישראל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ממועד הקמת מטה "כחול לבן" ועד מועד סיום הביקורת התקיימו ביקורים ב-13 מכ-500 העסקים בעלי התו.
זאת ועוד, עד מועד סיום הביקורת איתר משרד מבקר המדינה רק טופס בקרה הנוגע לאחד העסקים שהתקיימו בהם ביקורים54 .
לגופו של עניין, טופס הבקרה המלא שאותר אינו מפורט דיו, ולכן אינו ממלא כנדרש את מטרתו: לא ניתן ללמוד ממנו כיצד בודק משרד התמ"ת אם המוצר אכן יוצר בישראל לפי ההגדרה בתקנות העדפת תוצרת הארץ.
מטה "כחול לבן" טען כי חשוב לקיים את הבקרות באופן שלא ירתיע את המפעלים מלהשתמש בתו.
49 גם במדינות אחרות, כגון ארה"ב וגרמניה, יש תו תוצרת מקומית המסמן מוצרים מקומיים.
50 הגדרת "מוצר ישראלי" זהה להגדרת "טובין מתוצרת הארץ" בתקנות העדפת תוצרת הארץ (ראו הערה 11.
) 51 על פי תקנון השימוש בתו "מיוצר בישראל", תהיה ההתאחדות רשאית בעתיד לגבות תשלום עבור זכות השימוש בתו.
חתימה על תקנון והצהרת רואה חשבון 53 מתוך אתר התאחדות התעשיינים www.
54 לנוכח הערת משרד מבקר המדינה בעניין זה, הועברו אליו טופסי בקרה מלאים בארבעה עסקים שנעשו בהם ביקורים לאחר מועד סיום הביקורת.
עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי במועד הביקורת עשה מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת סקר בדבר יצרנים הזכאים לתו "מיוצר בישראל" שטרם הטביעו אותו על אריזות מוצריהם.
מינהל מחקר וכלכלה בדק מדוע היצרנים מתעכבים בהטבעת התו, ועשה מיפוי ראשוני של המוצרים הזכאים לתו.
בעקבות המיפוי הראשוני יעשה המינהל מיפוי כלכלי, דהיינו, יבדוק אם הכנסותיהם של העסקים אכן גדלו לאחר הטבעת התו.
במועד סיום הביקורת כבר הסתיים שלב המיפוי הראשוני אך טרם החל שלב המיפוי הכלכלי.
יוצא כי במועד סיום הביקורת, כשנתיים ורבע לאחר הקמת מטה "כחול לבן", משרד התמ"ת עדיין אינו יודע אם השקעתו בתו "מיוצר בישראל", ובכלל זה מיפוי העסקים ומיפוי המוצרים, נושאת פרי.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 טען מטה "כחול לבן" במשרד התמ"ת כי פעילות "כחול לבן" היא לטווח ארוך, ושנתיים ורבע הן זמן קצר מכדי לבדוק את מידת יעילותו של התו.
מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת הוסיף בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי יש דרכים לבחון שינויים במכירות שמקורם במכירת מוצרים ישראליים גם בטווח הקצר, אך הדבר מחייב שיתוף פעולה מלא של היצרנים במסירת נתונים, והדבר אינו קל ולעתים קרובות אף בלתי אפשרי.
משרד מבקר המדינה מעיר למטה כי אמנם פעילותו היא לטווח ארוך, אולם חלוקת התו נמשכת פרק זמן ארוך די הצורך כדי שניתן יהיה לבדוק את יעילותה; ולראיה - מינהל מחקר וכלכלה כבר החל, לפני מועד סיום הביקורת, במיפוי ראשוני של המוצרים הזכאים לתו.
בתגובתו מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה הודיע אגף התקציבים במשרד האוצר כי בעקבות האמור בדוח על פעילות מטה "כחול לבן" הוא יפנה למשרד התמ"ת בבקשה לבחון את מידת ההצלחה של המטה בהשגת המטרות שלשמן הוקם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להאיץ את הכנתה של רשימת המוצרים הישראליים ולהציגה באתר האינטרנט שלו כדי להביאם לידיעת הציבור; עליו לעשות ביקורת עקבית על מוצרים הנושאים תו, שתקיף מוצרים רבים, ולא להסתפק בבדיקה מדגמית; לטייב את "טופס הבקרה בעסק שקיבל תו"; ולהחיש את בדיקת הקשר בין קבלת תו להגדלת ההכנסה של בעל התו.
ועדת ההיגוי של המטה בהתאם להחלטת הממשלה מאוגוסט 2009 הוקמה ועדת היגוי שמטרתה להנחות את מטה "כחול לבן ".
חברי ועדת ההיגוי הם נציגי משרדי ממשלה הרוכשים מוצרים ושירותים בהיקף גדול, נציגי היחידות המעורבות בנושא במשרד התמ"ת, נציגי הארגונים הכלכליים המוזמנים לוועדה כמשקיפים ונציגי האקדמיה.
עד מועד סיום הביקורת התכנסה הוועדה פעמיים בלבד.
בישיבתה הראשונה, בסוף דצמבר 2009 , הציג מנכ"ל משרד התמ"ת את הפעילות בנושא"כחול לבן ", משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1095 .
את מטרותיה ואת חשיבותה.
בישיבה סוכם כי ה משרדים הממשלתיים והגופים הציבוריים המשתתפים בוועדה ימנו נאמן "כחול לבן " ויעבירו את פרטיו ליועץ מנכ"ל משרד התמ"ת עד סוף ינואר 2010 .
תפקידו של הנאמן יהיה לקבל תלונות על אפליה במכרזים ולקיים התייעצות עם מינהל הרכש הממשלתי במשרד האוצר, עם מטה "כחול לבן " ועם התאחדות התעשיינים לגבי הטיפול בנושא.
נמצא כי מונו נאמני "כחול לבן " במשרדי הממשלה והגופים הציבוריים 55 ,.
ואולם במועד סיום הביקורת טרם ניתן להם הסבר מפורט על מהות תפקידם; את התפקיד שייעדה הוועדה לנאמנים - טיפול בתלונות של יצרנים מקומיים - מילאו בפועל התאחדות התע שיינים ומנהלת מטה "כחול לבן ".
למעשה, לנאמנים אין תפקיד מוגדר, וממילא הם אינם צריכים לדווח על פעילותם לשום גורם, ואין בידיהם סנקציות שהם יכולים לנקוט נגד הגוף שבו הם פועלים (כגון עיכוב מכרזים בשל תלונות שהוגשו בעניינם).
עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי הוועדה לא הכינה נייר מטה מסודר המנחה את משרדי הממשלה כיצד לנהוג בנושא "כחול לבן" והמאפשר להם לתרגם את מדיניות מטה "כחול לבן" לתכניות עבודה אופרטיביות.
אמנם מנכ"ל משרד התמ"ת מקיים פגישות עם מנכ"לי משרדי הממשלה כדי להגביר את המודעות לנושא העדפת תוצרת הארץ, א ך לוועדה עצמה אין תכנית פעולה מוגדרת ומובנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת ההיגוי להגדיר את מהות תפקידם של נאמני "כחול לבן" ואת סמכויותיהם כדי לייעל את תפקודם.
נוסף על כך, על הוועדה להכין נייר מטה המנחה את משרדי הממשלה באופן אופרטיבי בנושא "כחול לבן".
כמ ו כן על הוועדה לגבש תכנית פעולה מוגדרת.
הרשפ"ת במשרד התמ"ת מופקדת על ניהול רכש הגומלין של מדינת ישראל.
בהתאם לכך היא פועלת לייזום ולתיאום של פעילויות של שיתוף פעולה תעשייתי הנעשות על פי התחייבויותיהן של חברות זרות לרכש גומלין בישראל ולמעקב ולבקרה בנושא פעילויות אלה.
מטרת פעילות הרשפ"ת היא מינוף ההוצאה הממשלתית ליצירת הזדמנויות עסקיות ותעסוקתיות, להבאת טכנולוגיות חדישות מחו"ל, להגברת השקעות זרות במחקר ובפיתוח, להגברת הייצוא ולפתיחת שווקים חדשים.
כמו כן פועלת הרשפ"ת באמצעות הכלים שבידה לחיזוק תעשיות בפריפריה ובאזורי עדיפות לאומית ולמתן האפשרות לתעשיות קטנות ובינוניות ליהנות מרכש גומלין56.
להלן מידע על רכש הגומלין בשנים 2005 -2010 על פי נתוני הרשפ"ת ונתונים נוספים שנאספו במהלך הביקורת.
על פי הנתונים בטבלאות, וכפי שעולה ממכתבי .
מרבית הנאמנים חברים גם בוועדת ההיגוי של המטה 56 המידע מתוך אתר משרד התמ"ת- www.
תעשיינים למשרד התמ"ת 57 , לרכש הגומלין יש תרומה למשק הישראלי שמתבטאת בין היתר בהיקף מימושים (אזרחיים וביטחוניים) רחב העולה על ההתחייבויות שנוצרו במסגרת רכש הגומלין.
לפי הסברי הרשפ"ת, הסיבה לכך היא שהסביבה העסקית בישראל נוחה לחברות מחו"ל וכ-30% מהן אף ממשיכות את קשריהן עם השותפים הישראלים גם לאחר סיום המחויבות.
טבלה 1 : ההתחייבויות לרכש גומלין והמימושים של החברות הזרות .
ההתחייבויות התחייבויות .
71% 1,289 1,819 53% 148 280 2005 .
80% 2,366 2,962 63% 948 1,506 2006 .
77% 2,392 3,088 68% 331 486 2007 .
67% 1,782 2,648 64% 279 439 2008 .
71% 1,710 2,411 51% 189 367 2009 .
60% 1,221 2,022 45% 325 722 2010 .
יצוין כי אין התאמה בין המימושים בשנה מסוימת להתחייבויות שנוצרו באותה שנה .
טבלה 2 : מספר החברות הזרות המחויבות ברכש גומלין ומספר המפעלים הישראליים שנהנו ממנו .
158 257 338 128 2005 .
138 216 292 124 2006 .
132 234 287 109 2007 .
109 191 277 98 2008 .
190 317 402 108 2009 .
167 287 393 101 2010 .
57 לידי משרד מבקר המדינה הועברו כ-15 מכתבים מתעשיינים המתריעים על הנזקים העלולים להיגרם למפעליהם ולמשק אם יצומצם או אף יבוטל רכש הגומלין.
הטבלאות לעיל מספקות נתונים בנוגע לרכש גומלין בכלל, רכש גומלין אזרחי ורכש גומלין ממדינות החברות בהסכם ה - GPA (ולאו דווקא מהתקשרויות הכלולות בהסכם זה)58 .
יצוין כי עדיין לא בוצע מחקר מעמיק לגבי מפעלים ישראליים הנהנים מרכש גומלין - ומכאן שלא נבדקה השפעת רכש הגומלין על הגידול בייצוא של אותם מפעלים, השפעתו על גידול במחזור המכירות שלהם ועוד59 .
תחולה חלקית של תקנות רכש גומלין תקנות רכש גומלין, המחייבות ספק חוץ לקיים שיתוף פעולה תעשייתי, חלות על התקשרויות לרכישת טובין או לביצוע עבודה של המדינה, תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי וקופת חולים, בין אם ההתקשרויות בוצעו במסגרת מכרז ובין אם לאו.
באוקטובר 2009 סיכם שר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ, עם החשכ"ל דאז ועם מנהלת הרשפ"ת כי השניי ם האחרונים ידונו בנושא ויבחנו את האפשרות להטמעת הדרישה לרכש גומלין בפרויקטים חדשים מסוימים מסוג PPP 60 , וזאת בלי לפגוע בביצועם.
בתשובה של מינהל הרכש למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 נמסר כי מכרזים מסוג PPP מורכבים מהבחינה ההנדסית, המימונית והמשפטית, ומכאן שאם יוטלו על המתמודדים דרישות נוספות, יהיה בכך כדי לפגוע ביעילות המכרז ולהרחיק משקיעים ומממנים בין-לאומיים.
מינהל הרכש הוסיף כי ממילא יש מרכיב ישראלי בהיקף משמעותי בפרויקטים כאלו, וכי "עם זאת, אנו סבורים שיש לבחון הכללת דרישות לרכש גומלין בכל מכרז לגופו בהתאם לתנאים הספציפיים בו".