HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, נציגי משרד מבקר המדינה קיימו פגישות עם רבני הערים.
כבר בפתח הדברים, משרד מבקר המדינה מבקש להבהיר כי בדיקתו העלתה ליקויים של ממש - הן בהתנהלותם של רבנים אחדים, הן בהתנהלות מועצות דתיות ויתר הגורמים המאסדרים (המשרד לשירותי דת והרבנות הראשית); מן הבדיקה עולה צורך דחוף בהסדרה ברורה של כמה תחומים ובטיפול בחריגות שנחשפו, אך אין מטרתה להשחיר את פניו של ציבור גדול של רבני ערים - מרא דאתרא8.
, העושים מלאכתם נאמנה .
8 בארמית- "אדון המקום".
היעדרויות רבני ערים לצורך נסיעות לחו"ל .
על פי חוק חופשה שנתית, התשי"א -1951 וחוק הגנת השכר, התשי"ח -1958 , ובהתאם לחוזר מנכ"ל המשרד מיוני 20019 , המועצות הדתיות חייבות לנהל רישום של היעדרות עובדים מעבודתם בשל חופשה ( להלן - כרטסת ימי חופשה).
בחוזר מנכ"ל המשרד הודגש כי "המועצה הדתית חייבת להקפיד על לא יאשר פדיון ימי חופשה לעובד אשר ]המשרד[ יציאת העובד לחופשה, שכן צבר מעבר למכסה המאושרת".
עוד הובהר כי "חובה זו חלה גם לגבי רבנים ובכללם רבני ערים".
לפי חוזר המנכ"ל, לקראת סוף השנה על המועצה הדתית לשלוח מכתב התראה לעובד אשר לא ניצל את מכסת ימי החופשה שעליו לנצל, ואם לא עשה כן גם לאחר ההודעה - ינוכו מימי החופשה שלו הימים שמעבר לזכות הצבירה.
כמו כן, על פי נוהלי המשרד חובת הדיווח על הנוכחות בעבודה חלה הן על המעסיק הן על העובד, לרבות רבני הערים 10.
הדרישה לניהול כרטסת ימי חופשה תכליתה לאפשר קיום כללי מינהל תקין ולאפשר למועצה הדתית לנהל את כוח האדם שלה בהתאם לדין, תוך אספקת שירותי הדת כנדרש; וכן לאפשר לעובדי המועצה הדתית, לרבות רבני העיר, בסיום יחסי עובד-מעביד, למצות את הזכויות שצברו במהלך עבודתם, לרבות פדיון ימי חופשה ומחלה שלא ניצלו.
אי-הסדרת הדיווח על היעדרויות רבני ערים .
מבקר המדינה הצביע בעבר11, אשר לרבני שכונות, על כך שמרבית הרבנים שיצאו לחו"ל לא דיווחו על היעדרותם מהעבודה למועצות שכיהנו בהן.
בהיעדר דיווח לא ניכתה המועצה הדתית את ימי ההיעדרות ממכסת ימי החופשה של הרבנים ושילמה להם שכר עבורם, אף שחלקם לכאורה לא היו זכאים לכך.
עוד העלה מבקר המדינה אז כי נוכח אי -הדיווח על היעדרות רבני ה שכונות מהעבודה, כל מועצה דתית פועלת לפי הסדרים פנימיים שקבעה לעניין פדיון ימי חופשה שלא נוצלו המשולם לרבנים בעת פרישתם לגמלאות.
המשרד לשירותי דת מודע לקיומו האפשרי של אי -סדר בניהול ימי היעדרויות רבני הערים, לרבות ימי החופשה שלהם.
9 /חוזר המנהל הכללי של המשרד לענייני דתות (בתוארו אז), סא2 , יוני2001.
10 "מידעון תנאי העסק ה", ינואר 2015 .
ראו גם חוזר מנהל תחום תקצוב ובקרה במשרד בנושא "עובדי המועצה הדתית השוהים בחו"ל", 17.
11 דוח שנתי 60ב (2010 '), בפרק "רבני שכונות המועסקים במועצות הדתיות", עמ1075.
משרד לשירותי דת | 1201 .
בדצמבר 2009 פנה מנהל תחום תקצוב ובקרה במשרד לשירותי דת לכל יושבי הראש של המועצות הדתיות והפנה את תשומת לבם לממצאי ביקורת שעשה המשרד, ולפיהם בחלק מהמועצות יש עובדים השוהים בחו"ל לצרכים פרטיים ובה בעת מקבלים את שכרם כאילו נכחו בעבודה.
הוא הנחה את יושבי הראש לפנות למרשם התושבים לגבי עובדים ששהו בחו"ל בעבר ולברר את משך שהותם, ואם יתברר כי שולם להם שכר בגין תקופות אלה שלא כדין - לנכות להם ימי חופשה, במידת האפשר, או לנכות משכרם.
מנהל תחום תקצוב ובקרה ציין במכתבו כי הוראה זו נוגעת גם לרבנים.
במסמך מטעם לשכת היועץ המשפטי למשרד12 צוין: "על אף האמור ]ניהול כרטסת ימי חופשה[ בחוק ובהנחיות המשרד מעת לעת, חובה זו לא יושמה בכל המועצות הדתיות.
כפי שידוע למשרד לרוב רבני עיר אין כרטסת חופשה מסודרת.
ומשכך, ישנם עובדים, שחלקם כבר פרשו, אשר לא נוהלה עבורם כרטסת מסודרת של ניצול ימי חופשה ומחלה.
משמעות הדבר היא כי במועד סיום יחסי עובד -מעביד, לרבות פרישה לגמלאות, קיים קושי לשערך את ימי החופשה ו/או המחלה שנוצלו ע"י העובד, שעה שלא קיים כל דיווח כאמור.
מעבר לכך, לאור החובה החוקית של המועצה כמעסיק לנהל כרטסת חופשה ומחלה והעבירה הקיימת בצד אי מילוי החובה, לכאורה, עלולה להיות למשרד לשירותי דת, כרגולטור, בעיה מהותית לאשר תשלום פדיון ימי חופשה ו/או מחלה לעובד כאשר המועצה פועלת בניגוד לחוק".
סירוב עקרוני של רבני ערים אחדים לדווח על היעדרות .
לרבני ערים אין סדר יום קבוע, הם אינם מחתימים כרטיס נוכחות או מדווחים על נוכחות.
המשרד ומועצת הרבנות הראשית גם לא קבעו "תיאור תפקיד" לרבני הערים.
אופי עבודתם עלול להקשות על המועצה הדתית המשלמת את שכרם לפקח על היעדרויות, אם בשל מחלה או חופשה ואם לצרכים אחרים, ולנהל רישום שלהן - ודאי ללא שיתוף פעולה מלא מצד הרבנים.
רבני ערים אחדים מסרו למשרד מבקר המדינה כי מעצם מהותו של תפקידם אי-אפשר לתחום אותו בזמן או להגדירו בפעולות, והוא מלווה אותם לאורך כל שעות היממה.
על פי עמדתם, דיווח על פעולות הרב, לרבות על שעות עבודה וימי היעדרות, כמוהו כאי-הבנת מהות התפקיד.
12 "בחינת הזכאות לפדיון ימי חופשה צבורה וימי מחלה צבורה בנסיבות בהן לא נוהלה כרטסת במועצות דתיות", אוגוסט 2014.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תפקיד רב עיר מוגדר בחוק ו בתקנותיו, והממלא אותו מועסק על ידי רשויות המדינה ושכרו משולם מכספי ציבור, ולפיכך ברי הוא שיתנהל על פי דרישות מ ינהליות הקשורות לכך.
דרישות אלו נועדות להגדיר את כללי ההתנהגות וההתנהלות הבסיסיים המצופים מרב עיר ולאפשר בקרה על קיומם.
אופיו המיוחד של התפקיד אינו מבטל את הדרישה המינימלית המחויבת שממלא המשרה ידווח לממונים על כך מטעם הציבור על ימי עבודה שבהם אינו מבצע את תפקידו, הלכה למעשה, עקב היעדרות או מחלה.
כדי שהמועצות הדתיות יוכלו לנהל כהלכה את כרטסת ימי החופשה של רבני הערים, לרבות ניכוי ימים או ניכוי מהשכר, בהתאם לצורך, מתבקש שהם ידווחו על היעדרויותיהם באופן שוטף, מיוזמתם ובכתב.
בביקורת התברר כי כמה רבני ערים כופרים בחובתם המינהלית לדווח על ימי חופשה או מחלה, לדבריהם בהתבסס על עמדה הלכתית.
עמדת רב העיר ט': במענה לדרישה חוזרת של ראש המועצה הדתית בעירו לדווח לו על היעדרות בשל חופשה ומחלה, כתב רב העיר ט' במרץ 2017 : "אינני צריך לדווח לך על מהות עבודתי (חלק ממהות עבודתו של רב בישראל קשורה גם בנסיעות במסגרת תפקידו לחו"ל).
עוד לא נשמעה החוצפה שראש מועצה דתית בישראל ידרוש דיווח על כך".
רב העיר ט' כתב בתשובותיו מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה כי אינו מסרב לדו וח על חופשותי ו, וזאת מסיבה פשוטה : " אינני יוצא לחופשות !
נסיעות לחו"ל של רבנים והשאלה האם זה חלק מתפקידם - על כך צריכה לתת את הדעת מועצת הרבנות הראשית שהיא גוף רוחני האמור להיות אמון על כגון דא.
אני, עכ"פ, כל נסיעותיי קשורות בתפקידי הרבני" (ההדגשה במקור).
עמדת רבני העיר י"א: בהמשך לפניית נציג משרד מבקר המדינה לרבני העיר י"א, פנה בספטמבר 2017 ראש המועצה הדתית בעיר י"א לרב העיר האשכנזי ולרב העיר הספרדי, בבקשה לקבל מהם דיווחי חופשה ומחלה.
בתשובותיהם לפנייתו הביעו רבני העיר עמדה אחידה שלפיה לרב בישראל אין חופשה, אף בימי בין הזמנים13 .
עוד טענו כי הרב משועבד לציבור כל ימות השנה, וגם בימי היעדרותם ממשרד הרבנות או מהעיר הם זמינים 24 שעות ביממה בטלפון לשאלות הלכתיות, לייעוץ והדרכה ולשאר תפקידים בכל המערכות.
רבני העיר האשכנזי והספרדי מסרו שהסתמכו בתשובותיהם על "הוראות" שקיבלו מרבנים פוסקים.
דברים ברוח זו מסר בתשובתו מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה רב העיר האשכנזי.
ימי החופשות הנהוגות במוסדות לימוד תורניים משרד לשירותי דת | 1203 .
משרד מבקר המדינה מעיר, מבלי להיכנס לפולמוס דתי בנושא, כי משמקבל אדם על עצמו תפקיד ציבורי - קל וחומר תפקיד חשוב ונכבד כרב עיר - הוא מצהיר שהוא מקבל על עצמו את כל החובות שמטיל עליו התפקיד גם במישור המינהלי והחוקי, ולענייננו - את הנחיות המשרד לשירותי דת, המופ קד על ניהולן התקין של המועצות הדתיות במישור המינהלי.
אין דרך שבעל תפקיד יכול לפטור עצמו מחובות שהוחלו כדין על התפקיד שהוא נושא, ולכן לא ניתן לקבל את עמדת רבני הערים ט' וי"א.
עמדת רב העיר ד': בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 טען רב העיר האשכנזי בעיר, כי כלל נקוט הוא שרבנים אינם פועלים בדיוק על פי נוהלי השירות הציבורי, וכי סירובם העקרוני להכיר בחובתם לדווח על ימי חופשה, לרבות נסיעה לחו"ל, הוא חלק ממחלוקת רבת שנים על הגדרת עיסוקם בחו"ל.
רב העיר ד' הוסיף בתשובתו כי רב עיר נבחר על ידי גוף בוחר, ולא ברורה סמכות המועצה הדתית להיות מעסיקו ולקבוע את אופי תפקידו.
כפועל יוצא מאופי תפקיד זה, כפוסק עליון בכל ענייני הדת וההלכה, רב העיר לבדו הוא שקובע את שעות העבודה, את אופייה, את משימותיה ואת סדר העדי פויות - והכול בהתאם לחוק, ואלה, טען הרב אינם יכולים להיקבע על פי כללי המועצה הדתית.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי בדרך כלל יש כללים ברורים המנחים עובדי ציבור ואף נבחרי ציבור איך לפעול כדי שנסיעתם לחו"ל תוכר כנסיעה בתפקיד: עובדי ציבור נדרשים לאישור הממונים עליה ם, שרים נדרשים לאישור הממשלה או ראש הממשלה 14 וראשי רשויות מקומיות נדרשים לאישור מליאת הרשות כדי שתקופת ההיעדרות תיחשב ימי עבודה15.
,ככלל, הענקת סמכות לעובד ציבור או נבחר ציבור לקבוע על דעת עצמו וללא בקרה כלשהי, אילו מנסיעותיו ייחשבו נסיעה בתפקיד הייתה פותחת פתח מסוכן לניצול לרעה, ופוגעת הן ביכולת הממונים מטעם הציבור לפקח על התנהלות עובדי הציבור ועל הוצאת כספי המדינה, והן באמון הציבור במערכת כולה.
ראו תקנוני הממשלות השונות 15 בחוזר מנכ"ל משרד הפנים ממאי 2004 בנושא "תנאי השכר ותנאים נלווים לראשי הרשויות המקומיות וסגניהם בשכר" נקבע כי "שליחות של ראש רשות בתוקף תפ קידו טעונה אישור מליאת הרשות המקומית.
אושרה בקשת השליחות, תקופת ההיעדרות תיחשב כימי עבודה".
יוסף ויוער כי רב העיר אמור להדריך את המועצה הדתית מהבחינה ההלכתית ולשמש המנהיג הרוחני בכל ענייני הדת וההלכה במקום.
חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס"ג -2002 , מחייב רב עיר לנטוע את שורשיו בקהילה שהוא מכהן בה.
מדברי ההסבר להצעת חוק זה עולה כי הדרישה נקבעה מכיוון שמילוי חובתו של הרב לקהילתו כרוך במגע יומיומי עמה.
כאשר החוק קובע קשר ישיר וחד-משמעי בין תפקיד לבין מקום מילויו - כפי שעולה מחוק זה - הרי הדבר מחייב שהשירותים שנותן בעל התפקיד יוענקו ישירות לתושבי היישוב הרלוונטי ובקשר אליהם; מכאן שעל פני הדברים, מי שיטען שביצע את תפקידו בעת שנעדר מאותו יישוב, עליו נטל הראיה שבכל זאת עסקינן בשירותים למען תושבי היישוב שהוא מופקד עליו.
בתקופת הביקורת רבני ערים נסעו לחו"ל, בין השאר, למטרות אלה: הקמת ישיבה וטיפול בתחזוקתה; גיוס תרומות למוסדות חינוך ומוסדות דת שהם מעורבים בהנהלתם ובקידומם, בין אם אלה פועלים לרווחת בני עירם אם לאו; הפצת תורה בתפוצות ישראל; השתתפות באירועים משפחתיים וקה ילתיים ובכנסי רבנים; טיפוח הקשר של מדינות אחרות עם ישראל והאדרת שמה; עבודה במסגרת תפקידים אחרים שלהם; טיפוח הקשר עם "שלוחים" של חסידות חב"ד; לשמש בדין בבית דין רבני של חב"ד; תפילות באומן שבאוקראינה; העברת קורסים בחופה וקידושין לשלוחי חב"ד; וייעוץ בענייני כשרות.
לפחות כמה מהמטרות שנמנו לעיל, קשה להגדיר כחלק מתפקידו של רב עיר לספק שירותי דת לתושבי עירו.
יתר על כן, נסיעות רבנים לחו"ל לצורך גיוס תרומות למוסד תורני או חינוכי שהם מנהלים עשויות להיות בעייתיות, בין אם המוסד מצוי בעירם בין אם לאו; שכן נסיעה למען מוסד הנמצא בעיר עלולה להיחשב אפליה של מוסדות חינוך או מוסדות תורניים אחרים בעיר, שלרב העיר אין זיקה אישית אליהם.
אף על פי כן, בביקורת עלה כי לעתים קרובות לא דיווחו רבני הערים למועצה הדתית על היעדרויות כאלו, ואם דיווחו על היעדרות צפויה, לא ביקשו כי תיחשב כחופשה, אף שלכאורה לא עסקו בעניינים הקשורים ישירות בתפקיד רב העיר, או לחלופין, לא ביקשו כי היעדרות זו תיחשב במניין ימי העבודה שלהם16.
,בתשובות רבני ערים למשרד מבקר המדינה, לרבות זו של רב ראשי לשעבר הם ציינו כי הכללים אשר ליציאת רבני ערים לחו"ל לא נקבעו בצורה מפורשת.
ודאי לא נקבעו כללים ביחס לנסיעותיהם בתפקיד, או אילו נסיעות מותרות במסגרת תפקידם.
לדוגמה, אין הנחיות המגבילות פעולות של רב עיר בתחומי קירוב קהילות יהודיות בחו"ל לישראל או הנצחת זיכרון השואה - פעולות שראוי שהרב יקדמן גם במסגרת מינויו כרב עיר.
16 " בעניין זה ראו להלן בפרקעמידת רבני הערים בחובת הדיווח על היעדרויות".
משרד לשירותי דת | 1205 .
רב ראשי לשעבר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כי ביחס לנבחרי ציבור אחרים, לרבות רבנים ראשיים, הוכרו נסיעות למטרות לאומיות או ציבוריות (השתתפות בכנסים בין -דתיים, הכתרות רבנים, ביקורים בקהילות יהודיות) כחלק מתפקידם.
כך גם לגבי רב עיר, טוען הרב הר אשי לשעבר, אם הפעולות בוצעו לקידום מטרות ראויות אלו.
הרב מסר כי הוא רואה את הצורך בייצוג העיר שהוא מכהן בה כרב עיר ובייצוג המדינה כחלק אינטגרלי מתפקידו.
בולט מתוך כך חלל רגולטיבי - היעדר כללים המסדירים את נסיעות רבני הערים לחו" ל במסגרת תפקידם, לרבות מטרות הנסיעה המאושרות, מתכונת הדיווח עליה ומימונה.
לחלל ריק זה נכנסו נסיעות רבנים שספק רב אם הן קשורות לתפקיד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 (להלן- תשובת המשרד) מסר המשרד לשירותי דת כי רבני הערים הם עובדי המועצות הדתיות ולכן אין הצדקה להשתתפות המשרד במימון ימי עבודה בזמן נסיעותיהם שאינם לצורך שאושר.
עם זאת, ניתן לאשר ולהביא בחשבון נסיעות לצורך התפקיד, לטובת העיר או הקהילה, בהיקף מוגבל או למטרה מוגדרת.
עוד הבהיר המשרד כי הוא פועל עם אגף הממונה על השכר במשרד האוצר לגיבוש כללים ונוהל להסדרת הנושא: המטרות המ אושרות לנסיעות, מתכונת הדיווח, מימון הנסיעות, ניגוד עניינים, ימי חופשה.
ההסדרה מתעכבת מכיוון שהנושא תלוי ועומד מהבחינה המשפטית, עקב תביעות שהוגשו ועדיין לא התבררו באופן סופי.
על הגורמים המאסדרים - המשרד לשירותי דת ומועצת הרבנות הראשית - למלא את החלל האסדרת י ולקבוע כללים המסדירים את נסיעות רבני הערים לחו"ל בתפקיד, בהתחשב באופיו המיוחד של עיסוקם.
אין להתעלם מהעובדה שבמימון שכרו של רב עיר נושאים הרשות המקומית והמשרד; הצדקת מימונם לימי עבודה בגין נסיעות רבנים לחו"ל שלא למילוי צרכים ישירים ומובהקים של תושבי העיר אלא למילוי צרכים ציבוריים אחרים או כאלה הקשורים למוסדות שבניהולם, היא אחת הסוגיות המתעוררות בנושא זה.
עצם השימוש בתואר רב עיר לצורך גיוס כספים עשוי לעורר בעיות, בין אם קיבל רב העיר מימון ציבורי לנסיעה אם לאו.
השאלה אם מינוי ר ב עיר מחייב גם ניתוק ממוסדות ספציפיים מצריכה הסדרה אף היא.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו כי יבחן את האפשרויות לטיפול בנושא בתיאום עם הנהלת הרבנות הראשית ומועצת הרבנות הראשית.
המנהל הכללי לרבנות הראשית מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 (להלן- תשובת הרבנות הראשית) כי אף שהרבנות הראשית איננה המעסיקה של רבני ישראל, ראוי שתהא מעורבת ותבחן במשותף עם המשרד לשירותי דת קביעת כללים בנוגע למטרות המאושרות לנסיעות, מתכונת הדיווח, מימון הנסיעות, ניגוד עניינים, ימי חופשה וכו'.
שוויוניות, ובכלל זה .
לקבוע כללים בסוגיית .
נוכח האמור, מתעצם הצורך שהמשרד לשירותי דת ומועצת הרבנות הראשית יקבעו כללים ברורים שיחייבו את רבני הערים בנסיעות יהם בתפקיד לחו"ל ואת המועצות הדתיות בפיקוח עליהם.
כמו כן, על המשרד ועל מועצת הרבנות הראשית להגדיר, על פי אמות מידה שקופות ושוויוניות, את הליך אישור נסיעות רבני ערים לצורך עבודתם, בטרם נסיעה, ובכלל זה לקבוע כללים בסוגיית המימון17.
פרטים עלנסיעות רבני ערים לחו"ל ובחינת דיווחיהם על הנסיעות .
בהיעדר חובת דיווח על נוכחות רבני הערים בעבודה, ומאחר שגם בעבר רווחה תופעה של דיווח חסר על נסיעות רבנים לחו"ל, בדק משרד מבקר המדינה אם רבני הערים שנסעו לחו"ל דיווחו על היעדרותם מהעבודה למועצה הדתית - גם לצורכי התאמת הרישום בכרטסת ימי החופשה, ואם המועצות הדתיות אכן ניכו במידת הצורך ימי היעדרות ממכסות ימי החופשה שלהם.
מגבלות הבדיקה - שהסתמכה על דיווחי ביקורת הגבולות - נהירות למשרד מבקר המדינה; אין היא מספקת תמונה כוללת של משכי היעדרויות כלל רבני הערים ממשמרתם, ו של תרבות הדיווח שלהם על היעדרויות.
למשל, אין באפשרותה להעלות ממצאים ביחס לרבני ערים הנופשים בארץ, ואין בנמצא כלי בדיקה זמין לבדיקת היעדרויות אלה.
עם זאת המסקנות המערכתיות העולות מבדיקת מבקר המדינה כוחן יפה לגבי הסדרת כלל היעדרויותיהם ממשמרתם של רבני הערים, אם בארץ ואם בחו"ל.
בדיקת מבקר המדינה התבססה על הצלבת נתוני ביקורת הגבולות על יציאת רבני ערים לחו"ל בתקופה 1.
17 (להלן גם- התקופה שנסקרה) עם רישומי המועצות הדתיות על היעדרויותיהם והנתונים בתלושי שכרם18.
הבדיקה התבססה בשלב ראשון על יציאותיהם וכניסותיהם של כלל 95 רבני הערים בישראל.
בשלב השני עיבד ומיין משרד מבקר המדינה את הנתונים והעמיק חקר לגבי 22 רבני הערים שנמצאו מרבים בנסיעות לחו"ל 19 .
17 על מימון הנסיעות ראו להלן בפרק "נסיעות רבני ערים בגין עיסוקים נוספים והמימון לנסיעותיהם".
18 בחלק ניכר מתלושי השכר של רבני הערים יש מידע על יתרות ימי החופשה ועל התנועות החודשיות בהן.
19 22 רבני הערים שמספר נסיעותיהם בתקופה שנסקרה היה הגבוה ביותר.
משרד מבקר המדינה מבהיר שבבחירה זו אין אמירה נורמטיבית על אותם רבני ערים, וכי אמירה כזו רלוונטית רק לאלה בהם שלא דיווחו כנדרש למועצות הדתיות על היעדרויותיהם (ראו להלן).
משרד לשירותי דת | 1207 .
בחן מבקר המדינה את רמת הדיווח של רבני ערים אלה על היעדרויותיהם לצורך נסיעה לחו"ל.
על בסיס המידע שאסף בחן משרד מבקר המדינה נתונים אלה: (א) תדירות נסיעות רבני הערים לחו"ל ומשכי שהייתם; (ב) עמידת הרבנים בחובתם לדווח למועצה הדתית על היעדרויות, לרבות יציאות לחופשה; (ג) עמידת המועצות בחובתן לנכות ממאזני חופשות הרבנים ימים בכלל וימים עודפים בפרט, ובמידת הצורך לנכות משכרם כסף שקיבלו בגין ימי חופשה עודפים שלא נוכו כנדרש.
ימי חופשתם של רבני הערים .
בחוזרי מנכ"ל המשרד לשירותי דת צוין כי זכאות העובד לפדיון ימי חופשה בעת פרישתו נבחנת בין היתר על פי כרטסת ניהול ימי החופשה של המועצה הדתית.
ניהול לא תקין של כרטסת זו עלול לפגוע בזכאות ו.
על פי עמדת המשרד לשירותי דת, אשר באה לידי ביטוי בתשובות ששלחו בעלי תפקידים בכירים מהמשרד למשרד מבקר המדינה, חישוב ימי החופשה שזכאי להם אדם הממלא משרת רב עיר מבוסס על שישה ימי עבודה בשבוע 20 ; בהתאם לכך הוא זכאי ל -26 ימי חופשה בשנה 21 .
רבני הערים מחויבים לנצל לפחות 12 ימים בשנה מהמכסה השנתית של ימי החופשה, והם זכאים למכסת גרירה מירבית של 14 ,ימים לכל שנה; ימי חופשה שנותרו מעבר לכך יבוטלו ורב העיר לא יהיה זכאי לנצלם לאחר אותה שנה או לקבל תמורה בעדם22 .
רב עיר זכאי לפדיון מירבי של עד 152 ימי חופשה בעת פרישתו23.
למספר ימי עבודה בשבוע חשיבות ניכרת לעניין חישוב ימי החופשה שיש לזקוף לחובת רב עיר בשל היעדרויותיו: אם אכן שבוע עבודתו מבוסס על שישה ימי עבודה, אזי היעדרות רב עיר ביום שישי, כמוה כיום חופשה; ואילו אם שבוע עבודתו מבוסס על חמישה ימי עבודה, אזי אין להחשיב היעדרות רב עיר ביום שישי כיום חופשה.
במהלך הביקורת, ובעיקר מתשובות המועצות הדתיות ורבני הערים, עלה כי על אף עמדתו של המשרד לשירותי דת כאמור לעיל, ניכרות שונות ואי -בהירות בנוגע להתייחסותם אל יום שישי כאל יום עבודה או לא.
בתשובה שמסר מנהל תחום משאבי אנוש במועצות הדתיות, האחראי מטעם המשרד להסדרת ענייני .
לרבני ערים המשמשים גם דיינים מחושבים ימי החופשה על בסיס חמישה ימי עבודה בשבוע 21 הקביעה שלפיה שבוע העבודה של רבני הערים הוא בן שישה ימים מבוססת על המסמכים להלן: חוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת סא/ 2 - תמוז התשס"א (יוני2001 ), שם מצוין כי עובדים מועסקים שישה ימים בשבוע זכאים ל-26 ימי חופשה בשנה; מידעון תנאי העסקה (זכויות נלוות לעובדי המועצה הדתית), ינואר 2015 , המציין כי רבני ערים זכאים ל-26 ימי חופשה בשנה; חוזר מנכ"ל נט/2 מ- 15.
99 ', ס676 , המציין כי ערך יום חופשה של רב מקומי יחושב על ידי חלוקת המשכורת האחרונה ב-26 /יום; חוזר מנכ"ל נד4 ', ס577 , (אוגוסט1994 ), הקובע כי "תעריף יום לצורך חישוב פדיון ימי חופשה - משכורת חודש מחולק ל-26 .
"ימים 22 מכתב הממונה על השכר מ- 3.
08 בעניין"צבירה ופדיון של ימי חופשת מנוחה".
23 /חוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת, תשס"ג 1 ', ס 744 (פברואר2003 ,); המשרד לשירותי דת "מידעון תנאי העסקה - זכויות נלוות לעובדי המועצה הדתית", ינואר 2015.
מינהל במועצות הדתיות, לנציג משרד מבקר המדינה בינואר 2018 הוא אישר כי אכן אין הנחיה ברורה בנושא.
בדיקה שנעשתה במשרד לשירותי דת העלתה כי אגף משאבי אנוש במועצות הדתיות לא הבהיר בהנחיה ישירה וברורה למועצות הדתיות ולרבני הערים כיצד יש להתייחס להיעדרות מעבודה ביום שישי - כאל יום חופשה או לא.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד לשירותי דת על כך.
על המשרד לשירותי דת לחדד אפוא את הנחיותיו בעניין זה.
תדירות הנסיעות ומשכי השהות בחו"ל של רבני הערים שדיווחו בחסר .
מתוך 22 ,רבני הערים שנמצאו מרבים בנסיעות בתקופה שנסקרה14 דיווחו על פחות מ-80% מימי היעדרותם בחו"ל (להלן– רבני ערים שדיווחו בחסר)24 .
בלוח 1 שלהלן פירוט על משכי השהות של רבנים אלה בחו"ל ועל תדירות נסיעותיהם25.
לוח 1 : משכי השהות ותדירות הנסיעות לחו"ל של 14 רבניהערים בתקופה 30.
התקופה) ** ממוצע שנתי .
(נטו, על בסיס 6 ימי .
1 א' 87 19 718 (44%) 139 .
2 ב' 62 14 264 (16%) 35 .
3 ג' 50 11 335 (20%) 51 .
4 ד' 41 9 300 (18%) 60 .
5 ו' 23 5 113 (7%) 22 .
6 ז' 19 4 189 (12%) 38 .
7 ח' 18 4 180 (11%) 35 .
24 בעניין זה ראו בפרק "אי עמידת רבני הערים בחובת הדיווח על היעדרויות ".
25 ,בשל אי הבהירות בעניין ההתייחסות אל היעדרות רב עיר ביום שישי כאל יום חופשה או לאו החליט משרד מבקר המדינה להציג בלוחות ובדברי ההסבר להם גם התייחסות ליום ו' כאל יום חופשה.
משרד לשירותי דת | 1209 .
בחו"ל 718 ימים, ורב .
מס' רב העיר מס' הנסיעות בתקופה ממוצע נסיעות לשנה (מעוגל) סך הכול ימי שהייה בחו"ל ברוטו (באחוזים מכלל התקופה) ** ממוצע שנתי של ימי היעדרות עקב שהייה בחו"ל (נטו, על בסיס 6 ימי עבודה בשבוע) *** 8 ט' 15 3 146 (9%) 27 9 י' 15 3 122 (7%) 21 10 י"א 12 3 101 (6%) 20 11 י"ב 11 2 74 (5%) 15 12 י"ג 10 2 83 (5%) 16 13 י"ד 9 2 86 (5%) 17 14 ט"ו 7 2 83 (5%) 16 .
* על פי מידע שהתקבל מביקורת הגבולות.
** סך כל ימי השהייה בחו"ל ברוטו חלקי מספר הימים בתקופה שנסקרה ( 1,642 .
)ימים *** החישוב לגבי ימי שהייה נטו: בניכוי יום מנוחה שבועי וחגים; היעדרות ביום שישי חושבה כאל יום חופשה; יום היציאה ויום החזרה חושבו במקור כיום חופשה; ימי ההיעדרות תוקנו אם רבני הערים מסרו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה גם עבדו.
מלוח 1 עולה כי במשך ארבע שנים וחצי שהו בחו"ל חלק מ -14 רבני הערים שנבדקו תקופות ארוכות מאוד.
למשל רב העיר א' שהה בחו"ל 718 'ימים (ברוטו); רב העיר ג- 335 ימים (ברוטו).
יצוין כי רב העיר ג' שהה בתקופה שנסקרה 34 שבתות (כ-10% מהשבתות) מחוץ לעירו, וכך נהג גם בכל תקופות חג הסוכות; רב העיר ד' שהה בחו"ל 300 .
)ימים (ברוטו עוד עולה מן הלוח כי תדירות הנסיעות של שישה מהרבנים מרבי הנסיעות הייתה גבוהה במיוחד - בארבע וחצי השנים האחרונות הם נסעו לחו"ל 18 עד87 פעם, ושיעור היעדרות עקב שהייה בחו"ל (ברוטו) מכלל הימים בתקופה היה יותר מ-10%.
( 'בלטו במיוחד רב העיר א87 ( 'נסיעות), רב העיר ב62 )נסיעות26 , ( 'רב העיר ג50 ( 'נסיעות), רב העיר ד41 ( 'נסיעות), רב העיר ה25 נסיעות), ורב העיר ז' (19 .
26 'באשר לרב העיר ב- הנסיעות שרב העיר ב' סיווג בעצמו כ"נסיעות פרטיות".
גם בלא להניח שתקופות ההיעדרות של רבני הערים היו במלואן לצורך חופשה פרטית, אי -אפשר להתעלם מכך ששבעה מהרבנים שהו בחו"ל בתקופה שנסקרה יותר מ-26 יום בשנה בממוצע27 - המכסה השנתית של ימי החופשה המוקצים לרבנים.
בהיעדר דיווח ואישור של יציאות אלה לחו"ל כנסיעה בתפקיד , אי -אפשר לקבוע כי ההיעדרויות היו במסגרת תפקידם.
מעצם טבעו של תפקידם, על רבני הערים לשרת את קהילותיהם ואת בני עירם ולהקפיד על טיפוח הקשר עמם.
מצופה מהם כי יעמדו באופן שוטף לרשות המועצה הדתית לשם הדרכה הלכתית ולרשות תושבי העיר בהיותם מנהיגיהם בכל ענייני הדת וההלכה.
לא בכדי נקבע בחוק כי על רב העיר לנטוע את שורשיו בקהילה שהוא מכהן בה ולגור בתוכה; רק כך הוא יכול למלא את חובתו היומיומית.
היעדרות כה ארוכה וכה תכופה של רבני ערים מעבודתם ומקרב הציבור שהם אמורים לשרת עשויה לפגוע באופן שבו הם ממלאים תפקיד זה, הן כמנהיגי דת והן מבחינת המשימות הסטטוטוריות שלהם.
הסדרת נושא ההיעדרויות, לרבות הגדרת תבחינים שעל פיהם ייקבע אילו מטרות נסיעה לחו"ל קשורות למילוי תפקיד רב עיר ואילו נחשבות פרטיות, תאפשר בקרה על היעדרויות הרבנים עקב שהייה בחו"ל, לרבות המשמעויות הנגזרות מכך ביחס לשימוש בכספי ציבור לנסיעות אלו.
אי-עמידת רבני הערים בחובת הדיווח על היעדרויות .
כדי לבדוק את מידת עמידתם של רבני ערים בחובתם לדווח על היעדרויות עקב נסיעות לחו"ל, הצליב משרד מבקר המדינה נתונים של דיווחי ביקורת הגבולות עם הודעות הרבנים בכתב למועצה הדתית על יציאה לחו"ל ועם חיובי ימי החופשה בכרטסת ימי החופשה ובתלושי השכר של הרבנים.
ככלל, אם נמצאו עקבות של דיווח כלשהו - דיווח יזום בכתב או תוצאה של הדיווח בחיובים או בכרטסת - למען הסר ספק, ולקולא, משרד מבקר המדינה ראה זאת כדיווח רב העיר על היעדרות.
להלן בלוח 2 ריכוז דיווחי14 ,רבני העיר מרבי הנסיעות על נסיעותיהם לחו"ל שדיווחו בחסר (שיעור ימי ההיעדרות שרב העיר דיווח עליהם נמוך מ-80%:) .
27 החישוב מבוסס על שבוע עבודה בן 6 .
ימי עבודה משרד לשירותי דת | 1211 .
לוח 2 : דיווחי רבני הערים שדיווחו בחסר למועצות הדתיות על נסיעות לחו"ל בתקופה 30.
1 'ט 15 0 123 123 0% .
2 'ו 23 0 101 101 0% .
3 י"א 12 0 89 89 0% .
4 'ד** 29 2 179 171 4% .
5 'ח 18 3 156 136 13% .
6 י"ד 9 5 76 51 33% .
7 'ג 50 19 228 147 36% .
8 'ז 19 13 169 103 39% .
9 י"ב 11 5 67 39 42% .
10 ט"ו 7 4 70 32 54% .
11 'א*** 64 37 482 203 58% .
12 'י 15 11 95 32 66% .
13 'ב**** 37 29 98 33 66% .
14 י"ג 10 7 70 23 67% .
סך הכול 319 135 2,003 1,283 36% .
* ככלל, הנתונים מקבילים לאלה שבלוח1 , למעט התאמות אצל כמה רבני ערים.
חישוב על בסיס 5 ימי עבודה בשבוע ישנה במעט את התוצאות: השיעור הממוצע של ימי ההיעדרות שהרבנים דיווחו עליהם יעלה מ- 36% ל- 40%.
** ימיהחופשה של רב העיר ד' חושבו מ- 1.
15, כאשר אופס מאזן ימי החופשה שלו.
*** מזכירתו האישית של הרב העיר א' הצליחה לאתר דיווחים בכתב על נסיעותיו רק מינואר 2014 .
על כן חישוב שיעור הנסיעות המדווח של הרב מקיף 3.
* *** רב העיר ב' סיווג37 מ-62 נסיעותיו כנסיעות פרטיות, ומשרד מבקר המדינה בחן את דיווחי רב העיר ב' לגבי נסיעות אלה בלבד.
יצוין גם כי רב העיר ב' דיווח בטעות על מקצת נסיעותיו לצורכי עבודה כעל נסיעות פרטיות.
רבני ערים שלא דיווחו .
כאמור, הועלה כי 14 מ- 22 הרבנים מרבי הנסיעות שנאספו נתונים לגביהם, כשני שליש, דיווחו על פחות מ - 80% מימי היעדרויותיהם בחו"ל28 למועצה הדתית, וממילא ימים אלה לא נספרו במניין ימי החופשה שהם ניצלו.
שלושה רבנים לא דיווחו על נסיעותיהם כלל - רב העיר ט', רב העיר ו' ורב העיר י"א.
לא ניתן להסכין עם תופעה זו, שמנוגדת לסדרי המינהל התקין ולהנחיות מפורשות של המשרד לשירותי דת, ושמשמעותה - כאשר אין מדובר בהיעדרות לצורך מילוי תפקיד רב העיר - קבלת שכר מלא עבור ימים שבהם הרבנים נעדרו מעבודתם ולא סיפקו את השירותים הנדרשים מהם בעבור שכר זה.
אי-דיווח סדור ואמין של רבני הערים על ימי היעדרותם לצורך נסיעות לחו"ל מנע מהמועצות הדתיות לעקוב אחר ניצול ימי הח ופשה שלהם.
משמעות הדבר כי אותם רבנים צברו לזכותם, שלא כראוי, ימי חופשה שלכאורה לא היו זכאים להם.
הטבה כלכלית זו אף יכולה לעמוד לרשותם כשיפרשו לגמלאות ויפדו את שווי ימי החופשה שלא ניצלו.
ראויה לציון לטובה התנהלותו של רב העיר ראשון לציון הרב וולפא, שנמצאו דיווחים על כל חמש נסיעותיו ועל מלוא ימי היעדרויותיו.
ראש המועצה הדתית של העיר י"א מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 , כי בהתאם לממצאים שהוצגו למועצה הדתית, הוחלט בסיכום עם רבני העיר, כי להבא קיבלו על עצמם את דרישת מבקר המדינה להתחיל לדווח ימי חופשה וימי מחלה, בהתאמה, זאת למרות טענות הרבנ ים שהם עוסקים בעבודתם במסירות נפש במשך כל שעות היממה, בכל שטח ובתפוצות מכאן ולהבא.
מזכירו של רב העיר ו' השיב בינואר 2018 למשרד מבקר המדינה כי לא היה מודע לחובת רב העיר לדווח על היעדרו.
בתשובותיהם ציינו רבני ערים אחדים כי למיטב ידיעתם דיווחו על כל נסיעותיהם, בכתב או בעל -פה, למועצה הדתית האחראית לרישום ימי חופשתם, וכי המועצה הדתית הייתה מודעת לכל נסיעה שלהם.
חלק מרבני הערים ציינו כי המועצה הדתית מעולם לא דרשה מהם לדווח על נסיעותיהם.