HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבחינת הסוגיה של ניגוד עניינים לא תתבסס רק על מידע הנמסר על ידי הנשאל בשאלון, אלא תכלול איסוף נתונים מגורמים נוספים לצורך אימות הנתונים.
כן ראוי, שיינתן ביטוי מפורט בנהלים לאופן ביצוע הבדיקה תוך ציון הגורמים הנושאים באחריות לכך21.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מספטמבר 2008 ציין צה"ל בעניין זה, כי מתפקידו של היועץ המשפטי ליתן חוות דעת משפטית בהתבסס על הנתונים או העובדות, וכך גם עולה מהנחיות היועץ המשפטי לממשלה בנושא.
צה"ל הוסיף, כי הוועדה החילית שיקים חמ"ן לצורך אישור פרטני של העסקת יועצים במערכי אמ"ן, האמורה לכלול אף נציג של הייעוץ המשפטי, נראית כפתרון טוב לליבון סוגיית החשש לניגוד עניינים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מאוגוסט 2008 ,ציין המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון כי היה צורך להביא את הנושא האמור, הנוגע להתקשרות מסחרית, לידיעת היועץ המשפטי למערכת הביטחון ולא להסתפק בחוות דעת פנימית בתוך חמ"ן.
ליקויים בפיקוח וב בקרה על דיווחי שעות העבודה של היועץ על פי הוראת משהב"ט, על יועץ המגיש חשבונית לצרף דוח ביצוע של שעות עבודה ושל נסיעות שבו מפורטים, בין היתר, תאריך ביצוע העבודה, מקום הביצוע, שעת תחילת העבודה, שעת הסיום וסך כל שעות עבודתו, ולחתום על נכונות הפרטים.
על הדוח אמור לחתום גם מי שפיקח במערכת הביטחון על ביצוע העבודה ולאשר בכך, כי "הביצוע כמפורט לעיל".
משרד מבקר המדינה בדק דיווחים של היועץ ואת הפיקוח והבקרה שעשו גורמים בצה"ל ובמשהב"ט על דיווחים אלו, לגבי פרויקטים שביצע היועץ בשנים 2003 -2005 ולגבי עבודתו כיועץ לענף .
21 ראו גםדוח מבקר המדינה על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , משנת 2004 , 'בפרק העוסק בביקורת על מפעל הפיס בנושא "מינוי בעלי תפקידים למשרות בגוף אחר", בעמ 9.
השטח במחלקת המודיעין של פצ"ן בתקופה מינואר עד אוקטובר 2007 , והעלה את הממצאים שלהלן: 1 ) בתקופה מינואר עד אוקטובר 2007 שירת היועץ במילואים במשך99 ימים.
מהשוואת הימים שבהם שירת במילואים 22 לדיווחי שעות העבודה שלו כיועץ לענף השטח במחלקת המודיעין של פצ"ן עלה, כי ב-60 מבין99 הימים שבהם שירת במילואים דיווח היועץ על שעות עבודה כיועץ.
מקרים דומים נמצאו בשנים 2004 ו- 2005 .
בהתייחסותו לממצאי הביקורת ממאי 2008 ציין היועץ בעניין זה, בין השאר, כי לוחות הזמנים להתייצבות למילואים שאותם מחייב אותו הצבא, מאפשרים לו "לעשות עו ד כמה דברים במהלך יום עבודה, בנוסף למילוי משימותי כקמ"ן הגייס".
היועץ ציין, כי לא דיווח על שעות עבודה מקבילות בין שירות המילואים לבין שאר עבודותיו.
בפגישה מיוני 2008 עם נציגי משרד מבקר המדינה, הסביר היועץ, כי הוא מחשב שעות נסיעה ארוכות מביתו או ממשרדו למקום המילואים ובחזרה כחלק מיום המילואים המלא, כך שלטענתו, גם אם שירות המילואים בפועל הסתכם במספר שעות בודדות, הרי שביצע יום מילואים מלא.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שצה"ל יבדוק האם הדיווח על מילואים כאמור והתשלום בגין ימי מילואים אלה נעשו בהתאם לכללים הקיימים.
2 ) מהשוואת דוח תנועות מעבר גבול 23 של היועץ בשנת 2007 לדיווחי שעות עבודתו כיועץ באותה שנה ולדיווחי ימי המילואים שלו עלו מספר מקרים שבהם דיווח היועץ על שעות עבודה כיועץ לצה"ל או על יום מילואים בעת ששהה בחו"ל.
מקרה כזה של דיווח סותר נמצא גם בשנת 2003, כ להלן: בין התאריכים 29.
03 (ששה ימים כולל יום יציאה וחזרה) שהה היועץ בחו"ל, בכל זאת הוא דיווח לגבי ארבעה מהימים כי עבד בשעות 08:00 - 19:00 - 11 שעות מדי יום (בתאריכים 29.
03 ,) וביום שישי ה- 31.
03 , דיווח כי עבד שבע שעות, כל אלו בפרויקט שהזמינה המחלקה למערכות אלקטרוניות במפא"ת.
יצוין, כי הדיווחים האמורים אושרו כולם על ידי גורמים בצה"ל ובמפא"ת.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת ממאי 2008 ציין היועץ בעניין זה, בין השאר, לגבי המקרה משנת 2003 , כי מדובר בעבודה מסוימת שחייבה זמן תכנון ממושך ודורשת שקט ולא ניתן לבצעה בתוך שגרת עבודה משרדית רגילה.
לכן החליט להתנתק לשבוע ימים ויצא לחו"ל למקום שקט, מבודד ובלתי מופרע, כדי לבצע את המחשב והתכנון הראשוני הנדרש.
היועץ ציין, כי שגה בכך שרשם את מקום ביצוע העבודה בפצ"ן במקום בחו"ל (ההדגשות במקור) .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב שתואר לעיל עולה חשש של חתימה "בעיניים עצומות", דבר המעיד על ליקוי בפיקוח ובבקרה על דיווחיו של היועץ.
כמו כן ביקש משרד מבקר המדינה מצה"ל לבדוק מקרים אלה, ולהודיעו את תוצאות הבדיקה.
בהתייחסותו מספטמבר 2008 ,לממצאי הביקורת מסר צה"לכאמור, כי ההיבטים המשפטיים הנוגעים לדרך העסקתו של היועץ נמצאים בבדיקה.
מפא"ת ציין בהתייחסותו מאוגוסט 2008 .
22 הפירוט של הימים שבהם היועץ במילואים מבוסס על רישומי צה"ל ("נגררת השמ"פים") ועל רישומי הביטוח הלאומי לגבי התשלומים ששולמו לו בגין ימים אלו.
23 דוח המפרט את מועדי היציאות של אדם מן הארץ ומועדי הכניסות שלו לארץ.
לממצאי הביקורת בעניין זה, בין היתר, כי אישור החשבוניות על ידי המתאם המקצועי במפא"ת נסמך על האישור המתקבל מהגוף הטכני בצה"ל, המוביל את הפעילות, על כך ששעות העבודה שהוגשו והתפוקות שהתקבלו היו סבירות.
מפא"ת הוסיף, כי מדוח זה עולה שהתגלו חריגות ברישום שעות העבודה של היועץ, הן במיקום ביצוע העבודה והן בדיווח שעות שעה ששירת באותו זמן במילואים, וכי מפא"ת רואה בחומרה רבה כל דיווח כוזב (ההדגשות במקור).
עוד ציין מ פא"ת, כי הנושא ייבדק ביסודיות במפא"ת לצורך הסקת מסקנות להמשך הטיפול במקרה הנדון, וכדי שמקרה כזה לא יחזור בעתיד.
3 ) בהוראת משהב"ט בנושא תעריפי יועצים מוגדר "יועץ בעל משרד" כיועץ שיש לו משרד ושאינו מקבל שירותי משרד ממשהב"ט או מצה"ל לצורך העבודה המוזמנת.
נמצא, כי בבקשה להעסיק אותו כיועץ לתחום השטח בפצ"ן ביקש צה"ל כי ישולם ליועץ תעריף של יועץ בכיר עם משרד, שהוא גבוה יותר בכ-30% מתעריף של יועץ ללא משרד.
זאת, אף שמן המסמכים עולה, שרובה של עבודת הייעוץ הוא במתחם של מחלקת המודיעין של פצ"ן.
עוד נמצא, כי משהב"ט אישר ליועץ תעריף בסכום זהה, אך על פי לוח תעריפים של יועצי מחשוב, שאינו רלוונטי כלל לעבודת הייעוץ האמורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שצה"ל ומשהב"ט יבדקו האם הדבר עולה בקנה אחד עם ההגדרה של יועץ בעל משרד.
בהתייחסותו מאוגוסט 2008 לממצאי הביקורת, מסר המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי הערות משרד מבקר המדינה בנושאים שהועלו בתת-פרק זה מקובלות על היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
היועץ הוא קצין בכיר במילואים, מוערך מאוד בצה"ל, ומשמש גם כספק וכיועץ בעל ידע רחב בתחומו.
פעילות כזו, כשהיא נעשית על ידי אדם אחד המשמש בו- זמנית בכמה תפקידים, טומנת בחובה סכנה של טשטוש גבולות ופגיעה בכללי מינהל תקין.
סכנה זאת מחייבת את צה"ל ומשהב"ט להסדרה קפדנית מבעוד מועד של כלל הזיקות של אותו אדם, כך שיימנעו פעולות בניגוד עניינים; לרבות הטלת חובת דיווח על כל שינוי בזיקות אלה; לביצוע בדיקות חוזרות ונשנות, בטרם יצירת זיקות נוספות; וכאשר מדובר בפעילות עסקית הנמשכת לאורך שנים רבות - גם לפיקוח ולבקרה עיתיים.
,לסיכום מההיבטים שנבדקו בביקורת זאת עולים שני נושאים מרכזיים שיש לטפל בהם ולפתור את הבעיות הכרוכות בהם.
האחד, נוגע להפחתת גמלה של גמלאי צה"ל בשל הכנסה מקופה ציבורית.
החשב הכללי במשרד האוצר ומשהב"ט מקבלים את הצעת ראשי התעשיות הביטחוניות להקים צוות משותף של משרד 122 דוח שנתי59א .
האוצר ומשרד הביטחון, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יבחן את הסוגיה ויגבש מענה הולם.
עם זאת, כל עוד לא ניתן פתרון חוקי אחר, יש לקיים את הוראות חוק שירות הקבע (גימלאות) בעניין הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית כלשונו וכרוחו, ולא לתת יד ליצירת מסלולים עוקפים לחובת ההפחתה של גמלה זאת.
משרד מבקר המדינה הצביע בעבר על מקרים דומים של עקיפת החובה להפחית גמלה בשל הכנסה מקופת הצי בור גם בקרב גמלאים של שירות המדינה.
נוכח הממצאים שהועלו בדוח זה וממצאים דומים שהועלו בעבר, ראוי שמשרד האוצר יתייחס לסוגיה זאת בראייה מערכתית כדי להביא לפתרונה.
כמו כן, על צה"ל ועל התעשיות הביטחוניות הממשלתיות לממש את הנחיות החשב הכללי כדי לוודא שתופחת גמלת ם של פורשי צה"ל שחייבים בכך בשל הכנסה מקופה ציבורית, כנדרש.
הנושא השני נוגע לליקויים שהועלו בדרך הטיפול של אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון שבמשהב"ט ובדרך הטיפול של חמ"ן בבדיקת חשש לניגוד עניינים בהעסקתם של רמ "ט הפרויקט ושל היועץ לחמ"ן.
מן הראוי שיוסקו מסקנות ממקרים אלה, כך שבחינת הסוגיה של ניגוד עניינים תכלול איסוף נתונים מגורמים שונים ואימותם, ולא תתבסס רק על מידע הניתן מפיו של נשוא הבדיקה.
יש להבטיח, כי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת 2006 , בעניין עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, תותאם למצ יאות הארגונית של משהב"ט ושל צה"ל, ותבוצע במלואה תוך ההקפדה והדיוק הראויים.
כך גם לגבי יישום הוראת משהב"ט על ידי משהב"ט עצמו.
החל מספטמבר 2000 התגברו פעולות הטרור ב תוך מדינת ישראל והן גבו מאות קורבנות בנפש ואלפי פצועים.
בעקבות זאת התעורר הצורך בהיערכות ביטחונית יעילה במרחב התפר4 במטרה למנוע מעבר של מחבלים ומפגעים לשטח מדינת ישראל.
לפיגועים הרבים שאירעו אז בירושלים וסביבותיה נודעה משמעות מיוחדת בהיות ירושלים בירת ישראל, המזוהה כאחד ממוקדי הסכסוך הישראלי-פלסטיני, ובשל אוכלוסייתה המעורבת של יהודים וערבים.
מהמסמכים שבמשטרת ישראל משנת 2006 עולה, כי האיומים בגזרת "עוטף ירושלים" הם כלהלן: טרור ופעילות חבלנית עוינת (פח"ע) במתווים שונים; הגירה לא חוקית של פלסטינים לירושלים; שהות בלתי חוקית; כרסום בריבונות הישראלית בירושלים; עבירות פליליות; והפרות סדר.
ביולי 2001 אישרה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (להלן- ועדת השרים) תכנית מקיפה למרחב התפר במטרה לספק מענה לאיומים הביטחוניים מאזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש) על מדינת ישראל (להלן - תכנית מרחב התפר).
התכנית נועדה לטפל בבעיית מרחב התפר כמקשה אחת לכל אורכו, כולל בגזרת "עוטף ירושלים", בראייה כוללת ולטווח הארוך; ולקיים בכל המרחב פעילות יעילה של מניעה, סיכול ויירוט של הסתננות לתחומי ישראל ולמניעת שהייה בלתי חוקית.
בדצמבר 2001 החליטה הממשלה על ביצוע תכנית "עוטף ירושלים" כחלק מתכנית מרחב התפר, הכוללת הקמת מכשול נגד כלי רכב ונגד בני אדם ובניית מעברים, שבהם תפקח ישראל על מעבר אנשים, כלי רכב וסחורות.
המכשול כולל בעיקר גדרות, חומות, צירי סיור ואמצעים טכנולוגיים לזיהוי ולתצפית.
לביצוע תכנית מרחב התפר, ובכללה תכנית "עוטף ירושלים", הוקמו בשנת 2002 שלוש מינהלות: במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) - מינהלת מרחב התפר האחראית בעיקר להתקשרויות הכספיות עם קבלנים ולפיקוח עליהם, ולתיאום ביצוע העבודות.
ראש מינהלת מרחב התפר כפוף למנכ"ל משהב"ט; מינהלת "קשת צבעים" שבפיקוד המרכז של צה"ל, האחראית לתכנון תוואי המכשול, לתכנון הקמתו, לאפיון מרכיבי המכשול ולאישור קבלת הקטעים שבנייתם הסתיימה.
ראש המינהלה כפוף למפקד פיקוד המרכז; ובמטה הכללי בצה"ל - מינהלת "דרך אחרת" , הפועלת בלשכת סגן הרמטכ"ל, האחראית לניהול הפרויק ט של מרחב התפר: להנחות ולהפעיל את כל גופי התכנון והביצוע בצה"ל, לממש את תכנית העבודה של תכנית "עוטף ירושלים", לתאם בין כל הגופים המעורבים, לרכז ולתאם את דרישות התקציב שלהם בנוגע לתכנית.
4 מרחב התפר הוא רצועה גיאוגרפית ל אורך הקו הירוק, שתכליתה מניעה וסיכול של פעילות חבלנית עוינת (להלן - פח"ע) מאזור יהודה והשומרון (איו"ש) לתוך מדינת ישראל.
אורכו של תוואי המכשול ב"עוטף ירושלים" הוא כ- 164.
נכון למועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , טרם הסתיימה השלמת המכשול לאורך של כ -50 ק"מ (המהווים כ -30% .
)מהתוואי המכשול בגזרת "עוטף ירושלים" מקיף בצפון-מערב את היישובים גבעת זאב, גבעון החדשה ובית חורון; במזרח - את העיר מעלה אדומים ויישובי גוש אדומים; ובדרום - את יישובי גוש עציון ובית"ר עילית.
תוואי המכשול אינו חופף לתחום המוניציפאלי של ירושלים: בחלקו עובר התוואי בתחום איו"ש ובחלקו - בשטחה המוניציפאלי.
המעברים הם מרכיב מרכזי בהיערכות של מדינת ישראל בגזרת מרחב התפר והם מיועדים למעבר הולכי רגל, כלי רכב וסחורות.
במועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , טרם הושלמו כל העבודות בגזרת "עוטף ירושלים" בשלושה מעברי קבע מכלל 13 מעברי הקבע שנקבעו לפעול בגזרה.
בנוסף לכך, פועלים ב"עוטף ירושלים" 21 שערים חקלאיים, שנועדו לאפשר כניסה לצורך עיבוד אדמות המצויות מצדו השני של המכשול.
790 מיליארד ש"ח נועדו להקמת המכשול והמעברים בגזרת "עוטף ירושלים", ונכון לינואר 2008 , בוצעו עבודות בסכום של כ - 2.
תקציב המכשול והמעברים ב"עוטף ירושלים" הוא חלק מתקציב תכנית מרחב התפר הנאמד, לפי נתוני מינהלת "דרך אחרת" מינואר 2008, בכ-9 "מיליארד שח; מתוכם נוצלו כ -5.
4 מיליארד ש"ח עבור עבודות שכבר בוצעו ולהתחייבות לעבודות שעדיין נמשכות.
במשך השנים מאז החלו העבודות במרחב התפר הגישו תושבים מהאזור עתירות לבג"ץ, שעניינן התנגדות להקמת המכשול בתוואי שנקבע.
בעקבות ההליכים המשפטיים ופסקי דין של בג"ץ, שהשפיעו על תפיסת המכשול בהתייחס ל"מרקם החיים" של האוכלוסייה המתגוררת משני צדי "עוטף ירושלים", שינתה מערכת הביטחון במהלך השנים קטעים מתוואי המכשול.
השינויים גרמו לעיכובים בהתקדמות העבודות ונרשמו הוצאות נוספות שמינהלת "דרך אחרת" העריכה אותן בינואר 2008 בסך של כ-151 מיליון ש"ח.
בפברואר 2005 החליטה הממשלה (החלטה מס' 3283 ), בעקבות החלטה בבג"ץ5 לאשר את המשך הקמת המכשול בגזרת "עוטף ירושלים" בהתאם לתוואי מתוקן אשר יצמצם, ככל הניתן, את הפגיעה במרקם החיים של הפלסטינים.
אחת הסוגיות המרכזיות והח שובות ביותר בתכנית מרחב התפר בכלל ובתכנית "עוטף ירושלים" בפרט, היא הצורך לשמור על מרקם החיים הסביר של האוכלוסייה משני צדי המכשול.
כאמור, חלקים בתוואי המכשול אינם חופפים לתחום המוניציפאלי של ירושלים הגובל בשטחי איו"ש.
לפיכך, מחוץ למכשול נותרו שכונות ערביות שבהן מתגוררים תושבי העיר ירושלים, כמו מחנה הפליטים שועפאט וכפר עקב שהן הגדולות שבהן.
לפי הערכות של המינהל האזרחי מאוקטובר 2007 , בשכונות שנותרו מחוץ למכשול מתגוררים כ - 55,000 .
תושבים לא יהודים, מרביתם אזרחי מדינת ישראל בפברואר 2005 הגישה המועצה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל)6 למשרד ראש הממשלה תכנית בנושא "עוטף ירושלים", שמטרתה בעיקר לבחון את סוגיית מרקם החיים של האוכלוסייה באזור ולהמליץ על דרכי טיפול בעתיד (להלן - תכנית המל"ל).
המל"ל המליצה בתכניתה, כי המשטרה תהיה אחראית לכל המעברים הקיימים וכי את כל המעברים החדשים שיוקמו יש להפעיל על ידי אזרחים (להלן - אזרוח המעברים).
העיקרון המנחה בתכנית המל"ל הוא טיפול של אזרחים .
5 בג"ץ 2056/04 'מועצת הכפר בית סוריק ואח' נ' ממשלת ישראל ואח, פ"ד נח( 5 )807.
6 המל"ל הוקמה בשנת 1999 , היא שואבת את סמכותה מהממשלה, ופועלת על פי הנחיות ראש הממשלה.
ראש המל"ל כפוף במישרין לראש הממשלה, והוא משמש גם כיועץ ראש הממשלה לביטחון לאומי.
בעוברים ושבים במעברים ולא של אנשי ביטחון לובשי מדים, דבר שיביא להקטנת נקודות החיכוך ביניהם.
ראש הממשלה אישר במרס 2005 את תכנית המל"ל ואת המלצותיה.
ע ל פי אותה תכנית הוקמה ועדת מנכ"לים לטפל בנושאים הקשורים לשמירה על מרקם החיים של האוכלוסייה, ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה, מר אהוד אולמרט (להלן - שר התמ"ת), נקבע כשר הממונה על ועדת המנכ"לים ועל הטיפול בנושא מרקם החיים ב"עוטף ירושלים".
באפריל 2006 החליטה הממשלה (החלטה מס' ב/ 6 מתוקנת), על אופן חלוקת האחריות בין המשטרה לבין צה"ל בנוגע לביטחון הפנים ולסדר הציבורי ב"עוטף ירושלים".
בהתאם להחלטת הממשלה, כאמור, השלים צה"ל באפריל 2006 את העברת האחריות לכל גזרת "עוטף ירושלים" למשטרה.
בינואר 2007 נחתם מסמך הבנות בין המשטרה לבין צה"ל לעניין העברת האחריות בגזרת "עוטף ירושלים" למשטרה והסדרת שיתוף הפעולה ביניהם בכל הנוגע לתפעול המעברים שבגזרה.
במועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , המעברים בגזרת "עוטף ירושלים" מאוישים על ידי כוח אדם מקרב גופים רבים, וכל גוף פועל בהתאם לסמכויותיו: שוטרים, שוטרי מג"ב, מאבטחים פרטיים וחיילי צה"ל מיחידות שונות.
מצב זה של ריבוי גופים המתפעלים את המעברים צפוי להימשך עד להשלמת התכנית לאזרוח המעברים, כפי שהמליצה, כאמור, המל"ל בתכניתה.
משרד מבקר המדינה בדק בעבר את נושא מרחב התפר, לרבות בגזרת "עוטף ירושלים" .
הביקורת פורסמה ביולי 20027 .
כמו כן, נערכה ביקורת מעקב בנושא זה והיא פורסמה בספטמבר 20038 .
גם הביקורת בנושא הברחת אמצעי לחימה לגורמים עוינים, שפורסמה באותו מועד9 .
מתייחסת בחלקה לנושא מרחב התפר בתקופה יולי 2007 עד ינואר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את נושא המכשול והמעברים ב"עוטף ירושלים".
הבדיקה נערכה במשטרה, במג"ב, בצה"ל, במפקדת מתאם הפעולות בשטחים (להלן - המתפ"ש), במשרד ראש הממשלה, במל"ל, במשהב"ט, במשרד המשנה לראש הממשלה ובעיריית ירושלים.
סיכום הביקורת ועדכון הממצאים נעשו באוגוסט 2008.
הוועדה לענייני ביקורתהמדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 ,לחוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת]נוסח משולב[ " משרד מבקר המדינה ער למורכבות הטיפול בפרויקט עוטף ירושלים" ולאתגרים השונים העומדים בפני המתכננים והמבצעים, לרבות הסוגיות המשפטיות, ומציין את המאמצים שמשקיעים כוחות הביטחון, מינהלת מרחב התפר, מינהלת "דרך אחרת" ומינהלת "קשת צבעים".
עם זאת, עלו בביקורת ליקויים שיפורטו להלן: .
7 ,מבקר המדינהדוח ביקורת בנושא מרחב התפר , יולי 2002.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54א ( 2003 '), עמ75.
ניהול תכנית "עוטף ירושלים" .
התקציב כאמור, על -פי התכנון, כ - 3.
790 מיליארד ש"ח נועדו להקמת המכשול בגזרת "עוטף ירושלים", ונכון לינואר 2008 , בוצעו עבודות בסכום של כ- 2.
מיליארד ש"ח בסוף אוקטובר 2007 החליט ראש הממשלה, מר אהוד אולמרט, להעביר500 מיליון ש"ח מתקציב מרחב התפר, שחלקו נועד למשימות "עוטף ירושלים", לשימושים אחרים בתקציב הביטחון.
בעקבות שינוי תקציבי זה, חלה בתקופה נובמבר -דצמבר 2007 , ואף בחודשים שלאחר מכן, האטה משמעותית בבניית המכשול, לרבות בגזרת "עוטף ירושלים", ובהיעדר אפשרות להתחייב על תשלום לקבלנים המבצעים את העבודות, הופסק ה העבודה בחלק מהמקומות.
המשמעות המבצעית של הדברים היא אי -השלמת המכשול והותרת פרצות העלולות לשמש מעבר לגורמי פח"ע.
מהודעת משרד האוצר בעניין זה למשרד מבקר המדינה במאי 2008 עולה, כי "במסגרת דיוני תקציב המדינה לשנת 2008 החליט ראש הממשלה לא להחזיר את הסכום האמור" לתקציב מרחב התפר.
משרד האוצר ציין בהודעתו, כי "על תקציב הביטחון, כפי שהוא מאושר בממשלה ובחוק התקציב, לתת מענה לכל הוצאות מערכת הביטחון, במסגרת תפקידיה, אחריותה, ומשימותיה ועל פי סדרי העדיפויות שלה, ובכלל זה משימת הקמת מכשול מרחב התפר".
מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר רענן דינור, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "בעקבות מלחמת לבנון השנייה בקיץ 2006 נוצר צורך דחוף בהשלמת מלאים.
אחד המקורות שנבחרו למימון השלמת המלאים (מבין שורה של מקורות) היה תקציב קו התפר.
הוחלט ל'קצץ' בתקציב קו התפר לשנת 2007 500 מיליון ש"ח.
על פי הנחית ראש הממשלה נשלחתי לסכם עם משרד הביטחון ומשרד האוצר את המתווה שיאפשר המשך העבודות.
נכון להיום העמיד משרד האוצר למשהב"ט 250 מיליון ש"ח מעודפי תקציב 2007 ומשהב"ט אמור להעמיד ממקורותיו 250 מיליון ש"ח (כהקדמת מימון מ- 2009 ) לטובת עבודות הגדר כך שלמעשה יימשכו העבודות ב- 2008 באופן זהה למצב בו היו מוחזרים למשהב"ט אותם 500 .
"מיליון ש"ח צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה באפריל 2008 , כי "סוגיית התקציב שנדונה בדיונים בין מערכת הביטחון, משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר סוכמה ויוצאת לדרך, התכנית (שחלקה כבר ב עבודה) קבעה, כי יוקצו 450 מיליון ש"ח לביצוע התכנית ובכך תושג התקדמות משמעותית בביצוע גדר הביטחון.
המשמעות הינה שכלל 'עוטף ירושלים' אמור להסתיים עד רבעון ג' 2009 , למעט מקומות שבהם לא ניתן לעבוד עקב מחלוקות משפטיות.
ב'עוטף ירושלים' יהיו 154 ק"מ תוואי מכשול מתוך 172 שהם כ]כולל התוואי בגוש עציון[ ק"מ- 90% .
"'מכלל 'עוטף ירושלים 2.
לוח זמנים בתכנית "עוטף ירושלים" מעורבים משרדי ממשלה וגופים רבים.
בנוסף לכך, יישום כל מרכיבי התכנית תלוי בתכנון ובביצוע של תחומים רבים ומשמעותיים, כמו תקציב, בינוי, הצטיידות וטיפול ב כוח אדם ובסוגיות משפטיות הנוגעות לתוואי המכשול.
מעורבותם של גורמים רבים בפרויקט לאומי עתיר משאבים מדגישה את הצורך לקבוע תכנית עבודה של הפרויקט תוך התאמה בין היקף הפעילות המתוכנן לבין מקורות התקציב ובהתבסס על לוח זמנים, שהוא מרכיב יסודי בכל תכנית.
בביקורת עלה בעניין זה כלהלן: פעילות שוטפת 75 .
כאמור, הממשלה החליטה בדצמבר 2001 על ביצוע תכנית "עוטף ירושלים".
בשנים 2002 - 2006 קיבלה הממשלה החלטות נוספות בנוגע להקמת המכשול במרחב התפר ובכלל זאת לגבי גזרת "עוטף ירושלים".
ההחלטות התייחסו, בין היתר, להתקדמות בביצוע חלקים בהקמת המכשול ו לשינויים שנדרשו בתוואי המכשול לאור החלטות בג"ץ.
בהחלטות הממשלה האמורות ובתכנית המל"ל המתייחסת ל"עוטף ירושלים" לא נקבעו תאריכי יעד שישמשו בסיס לגופי הביצוע לתכנון הפרויקט ולביצועו על כל שלביו.
בביקורת עלה, כי מינהלת מרחב התפר, מינהלת "דרך אחרת" ומינהלת "קשת צבעים" לא קבעו לוח זמנים לביצוע העבודות ב"עוטף ירושלים" ולסיומן.
צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה באפריל 2008 , כי "הערת הביקורת בנוגע לאי -קביעת לו"ז 'עוטף ירושלים' נכונה בפרויקט שגרתי, אבל אינה נכונה בפרויקט מרחב התפר.
ניתן לראות כי החלטות הממשלה יחד עם הס וגיות המשפטיות המורכבות על רכיבי אי -הוודאות הנלווים אליהם, אינן מאפשרות ניתוח מדויק של לוחות הזמנים באשר לסגירת המכשול.
המורכבות המשפטית הרבה של ההליכים הסטטוטוריים והריבוי החסר תקדים של ההליכים המשפטיים ( 130 עתירות בעוטף ירושלים - 94 שהסתיימו ו -36 בהליכים שעדיין לא הסתיימו), השפיעו באופן ישיר על אפשרות הקמת גדר הביטחון באזור עוטף ירושלים.
בעטיים של מאפיינים ייחודיים אלו וחוסר האפשרות לצפות את מספר ההליכים המשפטיים ומשכם, לא ניתן היה לקבוע מראש לוח זמנים ריאלי להשלמת גדר הביטחון באזור עוטף ירושלים".
עוד הודיע צה"ל, כי "למרות כל העיכובים המשפטיים בוצעו כ -110 .
ק"מ של תוואי מכשול וזאת עם התמודדות מורכבת הן משפטית והן מקרקעינית".
המל"ל הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כי היא נדרשה לבצע עבודת מטה "במסגרתה תבחן את הנושא ברמה העקרונית ולא ברמת הביצוע.
לאור זאת, בתכניות המל"ל לא נקבעו לוחות זמנים מפורטים, אלא הוצגו הגישות המרכזיות לעיתוי הסגירה של המכשול והמלצה 'לסגור מהר ככל האפשר'.
משאישר ראש הממשלה את התכנית העקרונית, ראוי היה, כי לוחות הזמנים המפורטים ייקבעו במסגרת התכניות האופרטיביות של גופי הביצוע ויפוקח ו על ידי הגורמים שנקבעו לכך".
תכנית עבודה היא מערכת פעולות הנדרשות לצורך מילוי משימות שנקבעו.
תכנית אמורה להיקבע תוך התאמה בין היקף הפעילות המתוכנן לבין מקורות התקציב ובהתבסס על לוח זמנים, שהוא מרכיב יסודי בכל תכנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרו של לוח זמ נים בסיסי לביצוע המשימה של תכנית "עוטף ירושלים" מהווה ליקוי.
היה על המל"ל להמליץ לממשלה בתכניתה, לאחר בחינת האפשרויות והצרכים, על תאריכי יעד לסיום הפרויקט, וראוי היה שהממשלה תקבע לוח זמנים כללי לביצוע המשימה.
בהתאמה לקביעה שכזו, לו הייתה, היו יכולים הגורמי ם המובילים את הפרויקט, ובראשם משהב"ט וצה"ל, לקבוע לוח זמנים בסיסי של הקמת המכשול, תוך תכנון הלוקח בחשבון את ניהול הסיכונים בפרויקט, על כל מורכבותו, ולעדכנו בהתאם לקביעות בית המשפט שניתנו בהליכים המשפטיים השונים.
יש לציין, כי מהודעתו של צה"ל למשרד מבקר המדינה באפריל 2008 בנוגע לתקציב עולה, כי נקבע תאריך יעד לסיום פרויקט "עוטף ירושלים".
צה"ל ציין בהודעה הנ"ל, כאמור, כי "כלל 'עוטף ירושלים' אמור להסתיים עד רבעון ג' 2009 , למעט מקומות שבהם לא ניתן לעבוד עקב מחלוקות משפטיות".
עוד יצוין, כי גופי הביצוע, בראשות מינהלת "דרך אחרת", פעלו במסגרת האילוצים כדי להביא למיצוי מרבי את יכולת הביצוע בשטח.
תכנון המעברים במרס 2005 אישר ראש הממשלה, מר אריאל שרון, את תכנית המל"ל בנוגע ל"עוטף ירושלים", שהמליצה, בין היתר, על העברת האחריות להפעלת המעברים מצה"ל למשטרה ואחר כך על אזרוחם.
לכן, מהמועד שבו אישר ראש הממשלה את התכנית, כאמור, היה על צה"ל ועל המשטרה לתאם יחדיו את תכנון המעברים והקמתם.
ברם, נמצא, כי עד אפריל 2006 - "המועד שבו עברה למשטרה האחריות להפעלת המעברים בגזרת "עוטף ירושלים- לא הייתה המשטרה מעורבת משמעותית בדיונים בעניין הקמת המעברים, ולפיכך הם נבנו על פי תפיסת צה"ל, והמשטרה לא השפיעה על ההחלטות שהתקבלו בעניין זה.
משקיבלה המשטרה את האחריות להפעלת המעברים, היא העלתה בעיות רבות הקשורות בתכנון המעברים, על פי תפיסתה, ובין היתר הצביעה על היעדר מרכיבים חיוניים לביצוע המשימות במעברים.
המשטרה העבירה לצה"ל דרישות רבות לביצוע שינויים ושדרוגים במעברים, וצה"ל ביצע חלק מהשינויים שהיו כרוכים גם בעלויות כספיות משמעותיות (ראו בהמשך בנושא התשתיות במעברים).
מפקד מינהלת "דרך אחרת" הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 , כי בשנים 2006 ו- 2007 , עם הפעלת המעברים על ידי משטרת ישראל, הפיקה המשטרה לקחים וכי "במהלך זה שעיקרו ב- 2007 ,בוצעו מספר רב של שדרוגים בעוטף ירושלים ובכלל זה במעברים.
לאחרונה ]ירושלים[ המשטרה העבירה בקשות נוספות כתוצאה מהעברת יחידת המעברים למג"ב עוטף ומלקחי הפעלה נוספים, הם הוכנסו לתכנית העבודה הקרובה ויבוצעו במהלך 2008.
" המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי "יחידת המעברים קיבלה לאחריותה הנחיית מעברים רחל, זיתים, עטרות ועופר.
מעברים אלו הועברו מצה"ל לאחריות המשטרה לאחר שנבנו בידי צה"ל בשלב שבו לא הייתה מעורבות של משטרת ישראל.
לאחרונה, לאחר משטרת ישראל לתכנן את המעברים שטרם הושלמה בנייתם על פי ]ה[קבלת האחריות, החל הנחיות מחלקת מעברים ועל פי תפיסת ההפעלה והצרכים המבצעיים הנדרשים בכל מעבר".
משרד מבקר המדינה מעיר כלהלן: תכנית מרחב התפר הייתה מתחילתה בגדר פרויקט לאומי רחב היקף הדורש תקציבים גדולים, והיא חייבה אפוא תכנון מקדים שלם ככל האפשר, בעל ראייה ארוכת טווח.
משאישר ראש הממשלה במרס 2005 את תכנית המל"ל ואת המלצותיה, היה על צה"ל ועל המשטרה לתאם יחדיו את תכנון המעברים והקמתם.
משלא נעשה כך נדרשו שינויים במעברים שחייבו השקעה כספית נוספת.
השלמת המכשול עיקרון חשוב בתפיסה הביטחונית של הקמת המכשול בגזרת "עוטף ירושלים" הוא הצורך לסגור את המרחב באופן מיטבי - באמצעות השלמת הקמתו של המכשול, וזאת כחלק מהשלמת כל תכנית מרחב התפר.
אי -השלמת המשימה בנושא זה עשויה להותיר בעינ ו את האיום הביטחוני של פיגועים ושל כניסת אנשים בלתי מורשים לתחומי ישראל.
על כך אמר ראש הממשלה, מר אהוד אולמרט, בישיבת הממשלה מאפריל 2006 , כי "נעשה עכשיו מאמץ פעילות שוטפת 77 .
מסלולי המחבלים עוברים]ש[ ,עליון להשלים את הגדר, ממש בתקופה הקרובה ביותר.
הוכח דרך הפרצות שישנן כיום, בהיעדר השלמה של הגדר בירושלים".
כאמור, נכון למועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2008 , טרם הושלם בינוי שלושה מעברים בגזרת "עוטף ירושלים" (ראו בעניין זה גם בהמשך) ולא הסתיימה השלמת המכשול בגזרה לאורך של כ -50 ק"מ, המהווים כ - 30% מתוך התוואי כולו - כ- 164.
בכלל זה יש להשלים את המכשול במספר מקומות לאורך התוואי ולהשלים את ציר הנסיעה בין בית עור לביתוניא, המוגדר כאחד מצירי הנסיעה שנועדו לשמור על "מרקם החיים" באזור.
בקטעים שנותרו פתוחים מתבצעת "סגירה" מבצעית באמצעות גדרות זמניות והצבת כוחות שהם חלופה טובה פחות מהמכשול הקבוע.
5 ,ק"מ תלויים ועומדים הליכים משפטיים ולגבי היתר נוצרו עיכובים התלויים בהקצאת כספים שאושרו כבר בתקציב.
סדר הכוחות מפקד מג"ב "עוטף ירושלים", נצ"ם ניסים אדרי, הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 , כי נדרשים עוד עשרות שוטרי מג"ב כדי ל אייש במלואם את התקנים שנקבעו לטיפול במשימות המבצעיות של גזרת "עוטף ירושלים".
בעניין זה הוא כתב ביולי 2007 , כי המשמעות של כוח האדם המצומצם העומד לרשותו היא פגיעה ביכולת המבצעית של הכוחות.
יש לציין, כי כתוצאה מכך שהקמת המכשול בגזרת "עוטף ירושלים" לא הושלמה, נדרשים כוחות הביטחון הפועלים בגזרה לענות על הצרכים המבצעיים באמצעים אחרים.
הפרצות במכשול ואי -השלמת התכנית מציבות בפני המשטרה בעיות מבצעיות של אבטחת "עוטף ירושלים" והקצאת כוח האדם העומד לרשותה למשימות נוספות, מה גם שכאמור, נדרשים שוטרי מג"ב נוספים כדי לאייש את התקנים במלואם.
בדיון שהתקיים באוקטובר 2006 בעניין זה במשרד ראש הממשלה ציין סגן מפקד מחוז ירושלים, כלהלן: "הבעיה העיקרית של המשטרה היא הפרצות בגדר ההפרדה.
בגלל הפרצות יש מעבר של גנבים וחמור יותר של מפגעים לכל רחבי הארץ'".