HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מהלכי משרד התחבורה בנושא מציאת החלופה אינם מספקים והם אף לא קידמו את הנושא באופן מעשי.
עד מועד סיום הביקורת לא נקט משרד התחבורה צעדים ממשיים לקידום חלופת עין שמר, או כל חלופה אחרת, ולהוציאה אל הפועל.
יצוין כי למרות החסמים שצוינו לעיל, משרד התחבורה עדיין דבק בעמדתו כי הפתרון לפינוי שדה התעופה הרצלייה הוא הקמת שדה חלופי בעין שמר.
בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת ביוני 2013 אמר שר התחבורה מר ישראל כץ כי אף שמתפקידו להקים שדות תעופה, ההחלטות שהתקבלו בעניין זה מחייבות אותו להיערך לסגירת שדה התעופה הרצלייה ולהכין חלופות.
מנכ"ל רש"ת ציין באותה ישיבה כי השדה אמור להיסגר אף על פי שאין פתרון.
בדיון נוסף בוועדת הכלכלה מיולי 2014 אמר מנהל אגף תכנון פיננסי במשרד התחבורה כי המשמעות של הפסקת הפעילות בשדות התעופה הרצלייה ושדה דב היא קטלנית לתעופה הכללית.
על פי פרוטוקול הדיון, הוא הוסיף כי הפתרון שעל השולחן הוא הפתרון של עין שמר לפי החלטת הממשלה, וכי ניסו לקיים דיונים עם משרד הביטחון על החיים בצוותא, אך משרד הביטחון הטיל לאו מוחלט על פתרון זה.
לשאלת יו"ר הוועדה פרופ' אבישי ברוורמן השיב מנהל אגף תכנון כי חלופת עין שמר ירדה עקב התנגדותו של משרד הביטחון.
בתשובתו מיוני 2015 מסר ראש חטיבת התכנון במשרד הביטחון למשרד מבקר המדינה כי "החלטה 4463 .
עוסקת בתכנית אב לשדות התעופה בישראל ההחלטה מצביעה במפורש על מרחב עין שמר ולא על מנחת עין שמר".
משרד הביטחון הוסיף כי "היה וכוונת ההחלטה הייתה עוסקת במפורש במנחת עין שמר עצמו הרי שהייתה מנוסחת בצורה מפורשת למנחת עצמו".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה עניין לפרשנות חד -צדדית של משרד הביטחון.
מאח ר שהמחלוקת בין משרד הביטחון למשרד התחבורה אינה מאפשרת את קידום הנושא, יש להביאה בהקדם לפני שני השרים ובמידת הצורך לפני הממשלה כדי להכריע בעניין.
בסיכומה של ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת מיולי 2014 אמר יו"ר הוועדה כי בעניין שדה התעופה הרצלייה, הוועדה תובעת ממשרד התחבורה לדווח בכתב בתוך שלושה חודשים על כל תהליך התכנון המפורט של תכנית שדה תעופה חלופי בעין שמר או לכל הפחות להציג את צוות התכנון.
פרופ' ברוורמן הוסיף כי הוועדה מבקשת ממנהלת מינהל התכנון במשרד הפנים, לאחר שהוועדה תקבל את ההודעה של משרד התחבורה, לכנס את המועצה הארצית לתכנון ובניה כדי לאשר ארכה להפעלתו של שדה התעופה בהרצלייה.
בפברואר 2015 הכין עוזר מנכ"ל משרד התחבורה מסמך מסכם בנוגע להיערכותו של משרד התחבורה לקראת פינויו של שדה התעופה הרצלייה.
מעיון במסמך עולה כי רוב הגורמים המסחריים בשדה התעופה ביקשו להעתיק את פעילותם לשדה דב; אולם הדבר אינו מעשי גם בגלל תשתיות האוויר המוגבלות בשדה דב וגם בשל סגירתו הצפויה בתוך זמן קצר (ראו להלן).
בסיכומו של המסמך צוין כי צפויה פגיעה קשה בתעופה הקלה על גווניה: לימוד טיס, מוניות אוויר, ריסוס, עבודות אוויר, ומכוני בדק.
עוד צוין כי גם פתרונות לחניית מטוסים אינם מהווים פתרון לתעופה ללא מרחב אווירי הולם וללא קיום מכוני בדק בסמוך.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 עד מועד סיום הביקורת לא דיווח משרד התחבורה לוועדת הכלכלה של הכנסת על תהליך התכנון של תכנית שדה תעופה חלופי בעין שמר וממילא גם לא הוצג צוות התכנון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה על כך שעד מועד סיום הביקורת לא הכין חלופה ראויה לשדה התעופה הרצלייה מחד גיסא, ולא נקט את הפעולות הנדרשות לצורך דחיית פינויו מאידך גיסא, לנוכח ההשלכות החמורות שבפינויו על התעופה הכללית.
החלטת היועץ המשפטי לממשלה ועתיר ת עמותת המשתמשים לבג "ץ 1.
בנובמבר 2014 התקיימה ישיבת מינהל התכנון במשרד הפנים בנושא תמ"א 15 .
בין היתר נדון בישיבה נושא החלופות לשדה התעופה הרצלייה.
בישיבה סוכם כי מאחר שקיימת בעיה מהותית במציאת פתרון לפעילויות הנעשות כיום בשדה התעופה, ומאחר שברור כי לוחות הזמנ ים לקידום שדה תעופה חלופי ולהעתקת הפעילויות אליו אינם נותנים מענה לקביעת המועצה הארצית בנושא, תועבר בקשה למועצה הארצית לדון בהארכת תוקף השימוש בשדה התעופה הרצלייה עד מועד הוצאת היתרי בנייה בשטח המתפנה.
בהתאם להמלצת מינהל התכנון החליטה המועצה הארצית לממש את סמכותה שניתנה לה בהחלטת הממשלה משנת 2009 ; נקבע כי ב- 2.
14 יעלה לדיון נושא "הארכת תקופת השימוש בשדה תעופה הרצלייה".
בסמוך למועד הישיבה החליטה המועצה הארצית להסיר באופן זמני את הנושא מסדר היום, וזאת כדי לקיים היוועצות בין משרדי הממשלה בנושא לקראת הבאתו לדיון באחת מישיבות המועצה הארצית הקרובות.
בדיון שנערך בלשכת היועץ המשפטי לממשלה בנושא זה במרץ 2015 :סוכם בין היתר (א) ההחלטה שלפיה במהלך תקופת הביניים עד לסגירת השדה לא תתקיים אכיפה, שיקפה בשעתו איזון ראוי בין מתן אפשרות להמשך פעילות זמנית של השדה ובין האינטרס הציבורי של שמירה על שלטון החוק.
(ב) לא ניתן לקיים לאורך זמן פעילות, חשובה ככל שתהיה, אם היא אינה מוסדרת מהבחינה החוקית, וביתר שאת כלפי גופים ציבוריים.
(ג) חרף הטענות בדבר הפגיעה הקשה שתיגרם לתעופה האזרחית כתוצאה מסגירת השדה, לא שוכנע היועץ המשפטי כי חל שינוי בנסיבות הקיימות המצדיק המשך נקיטת מדיניות של אי-אכיפה.
בפברואר 2015 ,לפני הדיון האמור, הגישו עמותת משתמשי שדה התעופה הרצלייה והאלוף (במיל') הרצל בודינגר עתירה לבית המשפט העליון נגד המועצה הארצית לתכנון ובניה, היועץ המשפטי לממשלה, שר התחבורה, רש"ת, רת"א, עיריית הרצלייה, עיריית רעננה והמועצה המקומית כפר שמריהו13 .
העותריםביקשו למנוע את סגירתו של שדה התעופה הרצלייה ולעצור כל פעולה שיש בה לשתק או לפגוע בפעילות התעופתית הסדירה המתקיימת בשדה, עד להכרעה בעתירה.
13 בג"ץ 1235/15 עמותת משתמשי שדה התעופה הרצלייה נ' המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ואח', טרם פורסם.
רשות שדות התעופה 833 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ,בתשובה לעתירה השיבה המדינה כי אין כל תוחלת לקיום דיון בעניין במועצה הארצית ולהחלטתה של המועצה לא תהיה כל השפעה או השלכה מעשית, לנוכח הפסקת מדיניות אי-האכיפה בשדה התעופה על פי החלטת היועץ המשפטי לממשלה.
15 פסק בג"ץ בנושא העתירה, כי יינתן צו על תנאי בו המשיבים ישיבו בדבר ישיבת המועצה הארצית לתכנון ובניה על מנת שידון מעמדו של שדה התעופה בהרצלייה וביחס חלופות אחרות לשדה.
עוד פסק בית המשפט העליון, כי יינתן צו ביניים חלקי ומותנה, אשר יתיר המשך חניית מטוסים והפעלת מתקני בדק בשדה התעופה הרצלייה, והמראות ונחיתות לצרכי בדק ולשם העברת המטוסים החונים משדה התעופה הרצלייה למקומות אחרים למשך 6 חודשים.
במסגרת צו הביניים תותרנה טיסות לצרכי בדק, כיבוי אש, הצלה וצילום למשך 6 חודשים, וכן תותרנה טיסות לצרכי הדרכה ללימוד טיסות והכשרת טייסים למשך 3 חודשים.
במסגרת תשובתם לצו-על-תנאי, יתנו המשיבים 14 וכן שר הביטחון דיווח ופירוט של הפתרונות התכנוניים, הביצועיים והמעשיים שהם גיבוש כחלופות לפונקציות הפעילויות העיקריות הנעשות בשדה, לרבות לוחות זמנים ותקציבים.
לאחר קבלת התגובות, ייקבע דיון נוסף בבג"צ לבירור דרך המשך הטיפול בעתירה.
בעת סיום הביקורת העתירה עודנה תלויה ועומדת.
בתשובתן מיוני 2015 למשרד מבקר המדינה ציינו עיריית הרצלייה ועיריית רעננה כי סגירת שדה התעופה הרצלייה ופינויו מתחייבים מעיקרון שלטון החוק בשל אי-חוקיותו של השדה על פי דיני התכנון והבנייה כפי שנקבע בהחלטת בית המשפט.
עוד ציינו כי הדבר מתחייב גם לשם מימוש יעדים לאומיים חיוניים, ובעיקר מימוש פתרונות דיור באזור מרכז הארץ במחירים סבירים.
הן הוסיפ ו כי אין כל הכרח למצוא חלופה לכל הפעילויות המתקיימות בשדה התעופה הרצלייה, חלקים נכבדים מהפעילות אינם נוגעים כלל לאינטרסים שעל המדינה לקדם, וכי השדה משמש בעיקר כ"שדה שעשועים" לבעלי ממון והניסיון להציג אותו כאילו בכך תלויה עתודת הטייסים האזרחיים לחברות התעופה הישראליות הוא חסר יסוד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד התחבורה לא פעל לקידום הליך תכנונו של שדה התעופה הרצלייה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי מרגע שהוחלט על זמניות השדה בשנת 2009 , לא ביצע משרד התחבורה עבודת מטה יסודית בנושא במשך יותר משש שנים ולא קידם כל פתרון ממשי לפינוי.
נושא החלופה לשדה התעופה הרצלייה לא נבדק באופן מעמיק, ובפועל עדיין אין חלופה כלשהי.
סגירת שדה התעופה במצב כזה עלולה להסב נזק רב לתשתית לאומית חשובה, ולדברי אנשי רת"א אף לשבש את תפקודה של התעופה הכללית, יציבותה ועתידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד התחבורה ורש"ת ימצאו בהקדם חלופה הולמת לשימושים של שדה התעופה הרצלייה כדי למנוע פגיעה בתעופה הפנים-ארצית.
14 המועצה הארצית, היועץ המשפטי לממשלה, שר התחבורה, רש"ת ורת"א.
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פינוי שדההתעופה שדה דב שדה דב הוקם באזור תל אביב בשלהי שנות השלושים של המאה העשרים.
את השדה מפעילה רש"ת מתוקף צו חתום בידי שר התחבורה ושר הביטחון15 .
שדה דב הוא נדבך עיקרי בתעופה האזרחית כיום.
בד בבד עם הפעילות האזרחית מתקיימת בשדה גם פעילות ענפה של הבסיס הצבאי השוכן בחלק מן המתחם.
השדה ממוקם בצפון מערב תל אביב -יפו, ובמרחק קצר ממרכז העיר.
שדה דב הוא אחד משדות התעופה הכלולים ברשימת שדות התעופה המופיעה בתוספת לחוק רש"ת.
בתמ"א 15 הוא נקבע כאחד משדות התעופה השמישים, כפי שאישרה הממשלה בשנת 2000 .
שדה דב סווג כשדה תעופה בדרגה3 , כלומר שדה תעופה שנועד לענות בעיקר על ביקושים לטיסות מסחריות וסדירות ולטיסות שכר ליעדים פנים-ארציים.
השדה משמש שדה תעופה עיקרי לתעופה פנים-ארצית לאילת, לחיפה, לגליל ולמנחת עין יהב בערבה.
בשדה פועלות חמש חברות המשמשות כמוביל אווירי או כמונית אוויר להסעת נוסעים.
השדה משמש גם שדה בין -לאומי לטיסות פרטיות ומוניות אוויר, בעיקר ליעדים קרובים במזרח אגן הים התיכון.
פעילויות נוספות המתקיימות בשדה כוללות טיסות פרטיות לצורכי צילום, פינוי בהיטס, זריעת עננים, ריסוס ביולוגי ומטוסי מנהלים; אימוני טיסה של טייסים פרטיים לצורך שמירת כשירות וצבירת ניסיון טיסה; ומכוני בדק - השדה משמש בסיס תחזוקה עיקרי של חברות התעופה השונו ת.
כמו כן, השדה משמש בסיס מרכזי לנחיתת מסוקים אזרחיים וצבאיים.
שדה דב משמש שדה תעופה נוסף בשעת חירום היכול לתת מענה לצרכים מיוחדים (למשל, רפואים, פינויים, הספקת מוצרים חיוניים) אם נתב"ג נסגר לפרקי זמן שונים מסיבות ביטחוניות ובטיחותיות או עקב תנאי מזג אוויר.
בהסכם שנחתם בספטמבר 2007 בין מדינת ישראל ובין המנהלים שמונו מטעם בית המשפט לצורך ניהול שטח הגוש הגדול ( 6896)16 (להלן- ההסכם), שקיבל תוקף של פסק דין בפברואר 2009 , הצהירה המדינה על כוונתה לפנות את שדה דב במועד שייקבע על ידה, בתוך זמן סביר.
החלטות ממשלה ב נושא שדה דב בהמלצות ועדת בודינגר הנוגעות לשדה דב צוין כי הוועדה השתכנעה שישנם יתרונות רבים להפעלת שדה תעופה פנים-ארצי בתחום מטרופולין תל אביב.
הוועדה המליצה כי רצוי מאוד לבחון פתרונות שיאפשרו את המשך הפעלתו של שדה דב באזור זה באמצעות הזזתו לשטח מיובש בים, והמליצה להכין תכנית מתאר בהתאם.
15 שדה דב מצוי בבעלותו של משרד הביטחון וחלקים נוספים ממנו מצויים בבעלות פרטית של בעלי קרקעות.
16 הגוש הגדול הוא שטח בשכונת רמת אביב, שגודלו 1,067 דונם, והוא נמצא בצפון -מערב תל אביב בין הרחובות פרופס, לוי אשכול, איינשטיין ובין שדה דב והמשכו העתידי של רחוב אבן גבירול, הכולל בתוכו גם את שטחו של שדה דב.
את הקרקעות בגוש הגדול רכשו מספר רב של גורמים פרטיים.
בשנות השלושים של המאה הקודמת הופקעו חלק מהאדמות לצורך הקמתו של שדה דב.
ריבוי הבעלים יצר תסבוכות משפטיות רבות.
בשנת 1975 מינה בית המ שפט שישה עורכי דין לניהול המתחם במטרה לפתור את הבעיות שהתעוררו.
בשנת 1980 חתמו מנהלי הגוש על הסכם עם המדינה שעיקריו קובעים כי המדינה תרכוש את הקרקעות, ולאחר שיוסדר תכנונן היא תעביר את זכויות הבעלות לבעלים.
עוד נקבע בהסכם מהו הסדר של חילופי הקרקעות כנגד קרקעות המצויות בתחום שדה התעופה.
רשות שדות התעופה 835 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בפברואר 2010 , בעקבות החלטה של שר התחבורה דאז ושל שר הבינוי והשיכון דאז, בתיאום עם שר הביטחון דאז, הוקמה ועדה לבחינת מכלול המשמעויות של פינוי שדה דב.
בראש הוועדה עמד מנכ"ל רש"ת כיום ומנכ"ל משרד התחבורה דאז מר יעקב גנות, וחבר יה היו נציגים מקצועיים שונים מרש"ת, מרת"א, ממינהל מקרקעי ישראל, ממשרד התחבורה ומעיריית תל אביב-יפו (להלן - ועדת גנות).
הוועדה התבקשה לבדוק את מכלול המשמעויות שבהפסקת הפעלתו של שדה דב, מתוך שימת דגש בין היתר על הסוגיות האלה: שימושי התעופה האזרחית והצבאית, ת שתיות אוויריות וקרקעיות חלופיות ותשתיות תחבורה, וכן היתכנות ליישום הפסקת ההפעלה של שדה דב.
הגישה הוועדה את המלצותיה בהמלצות הוצגו יתרונותיו וחסרונותיו של המהלך לפינוי השדה.
היתרונות כללו שחרור קרקע לבנייה, ביטול מגבלות תכנוניות, פינוי המתקן הצ באי ושחרור החוף לצורכי הציבור.
החסרונות כללו העברת הפעילות לנתב"ג, הארכת זמן הנסיעה בקו תל אביב -אילת, פגיעה בטיסות האזרחיות לפריפריה, צורך בשדה חלופי לטיסות פנים -ארציות ופגיעה בתשתית התעופה הכללית.
בפברואר 2012 התקבלה החלטת ממשלה 4224 על "פינוי שדה התעופהבתל-אביב על שם דב הוז".
הממשלה החליטה להקים ועדת היגוי בין -משרדית, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שתפקידה יהיה לקדם את יישום ההסכם.
עוד נקבע בהחלטה כי מנכ"ל משרד התחבורה, בשיתוף עם משרדי הממשלה ועם הגופים הנוגעים לדבר, יגבש חלופות מוסכמות להעתקת כל הפעילויות האזרחיות הנעשות בשדה דב לאתרים חלופיים ויקבע את אופן ניהול פינוין.
החלופות ואופן ניהול הפינוי יוצגו לוועדת ההיגוי עד 31.
בספטמבר 2012 נחתם בין רש"ת, רשות מקרקעי ישראל (להלן- רמ"י) ומשרד האוצר מסמך עקרונות לפינוי שדה דב (להלן - מסמך העקרונות) .
במסמך העקרונות נקבע בין היתר כי רש"ת תפנה את שדה דב ותחדל מלפעול משטח השדה ומלהעניק שירותים לגופי התעופה הפועלים בו.
מועד הפינוי נקבע ל- 30.
או למועד אחר שיסוכם בין רש"ת לרמ"י באוקטובר 2012 הגישה ועדת ההיגוי את המלצותיה לממשלה.
הוועדה ציינה כי בעבודתה היא הסתמכה על דוח ועדת גנות, על נתונים שהועברו אליה ממשרדי הממשלה השונים, מרש"ת ומרמ"י ועל מידע שנאסף במסגרת ישיבותיה ובסיור שנערך בשדה דב.
המלצות ועדת ההיגוי כללו את הנושאים האלה: תכנון, תקצוב, בנייה והתאמה של תשתיות לקליטת פעילות תעופתית אזרחית באתרים חלופיים; תכנון מקרקעין במתחם שדה דב, אישור תכניות ושיווק המקרקעין; ועריכת הסכמי פינוי עם בעלי זכויות במתחם השדה ויישומם.
עוד המליצה הוועדה כי הממשלה תטיל את האחריות לביצוע הפעולות השונות על המשרדים הממשלתיים והגופים הנוגעים בדבר, ותמנה צוות היגוי לתיאום הפעולות ולהסרת חסמים, שבראשו יעמוד מנכ"ל משרד ראש הממשלה וחבריו יהיו נציגים מטעם הגורמים והגופים הממשלתיים הנוגעים בדבר.
ועדת ההיגוי העריכה את היתרונות והחסרונות המרכזיים בפינוי שדה דב.
מעיון במסקנות הוועדה עולה כי רוב היתרונות מתמקדים בשימושיים החלופיים בקרקע, בהסכם עם בעלי הקרקעות וביישום החלטת בית המשפט מ - 2009.
בין היתרונות גם צוינו פינוי בסיס חיל האוויר מהמרחב האורבני, שחרור חוף לצרכי הציבור והסרת "מטרד סביבתי".
במסגרת החסרונות ציינה הוועדה כי העברת פעילות מסחרית לנתב"ג תגביר את העומס שם וממילא נתב"ג כבר קרוב למיצוי יכולותיו, תאריך את זמן הנסיעה הכולל בקו לאילת, תפגע ביכולת לקיים טיסות למחניים ולערבה, תצריך הקמת שדה חלופי לטיסות פנים ארציות, תפגע בתשתית התעופה הכללית, ועוד.
כמו כן הציעה הוועדה מתווה מוצע לפינוי השדה ושני מועדים אפשריים לפינויו.
המועד האחד הוא פברואר 2018 (תשע שנים ממועד החלטת בית המשפט על הפינוי), והאחר הוא שבע שנים מיום אישור "תוכנית הפינוי", כלומר לכל המוקדם 836 דוח שנתי66א .
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 אוקטובר 2019 , שבע שנים לאחר החלטת הממשלה, או מאוחר יותר לפי התקדמות תכנית הפינוי.
באוקטובר 2012 התקבלה החלטת ממשלה 5188 על "פינוי שדה התעופה בתל-אביב על שם דב הוז" במסגרת החלטה זו נקבע בין היתר כי יאומצו המלצות ועדת ההיגוי הבין-משרדית ויקודמו פיתוח השטחים המתפנים ובניית תשתיות להעתקת הפעילות התעופתית האזרחית המתקיימת בשדה דב.
עוד נקבע להנחות את שר התחבורה להודיע על אי-הארכת תוקף צו רשות שדות התעופה (מתן שירותים בשדה התעופה דב הוז (תל אביב)), התש"ן - 1989 , המסתיים ביום 30.
16 , ובו זמנית לפעול להוספת שדה התעופה עין שמר לתוס פת לחוק רש"ת, וכן להטיל על שר התחבורה לפנות לרש"ת לשם קידום התכנון המפורט של שדה התעופה עין שמר כשדה תעופה אזרחי פנים-ארצי (דרגה 3 על פי תמ"א15 ).
כמו כן נקבע כי יש להקים צוות היגוי, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה ובהשתתפות נציגים ממשרדי הממשלה ומהגופים הנוגעים בדבר, לצורך מעקב ובקרה אחר ביצוע החלטה זו, ולהסמיך את מנכ"ל משרד ראש הממשלה להכריע במחלוקות הקשורות לביצוע החלטה זו, ובכלל זה להאריך את לוחות הזמנים שנקבעו כאמור לפינוי שדה דב אם יתגלו מחלוקות או חסמים, שיעכבו באופן מהותי את תכנון המקרקעין המתפנים ושיווקם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הממשלה החליטה על פינוי שדה דב מבלי שהושלם תהליך מציאת חלופות לשימושי השדה.
כמו כן, החלטת ועדת ההיגוי קבעה מתווה לפינוי שדה דב, אך לא נתנה מענה שלם למטרה שלשמה הוקמה, דהיינו מציאת חלופות לשירותים הניתנים בשדה דב .
בתשובתו מיוני 2015 למשרד מבקר המדינה ציין מר אמיר ברקן, סמנכ"ל כלכלה ותשתיות במשרד ראש הממשלה, כי הממשלה קיבלה את החלטה 5188 לאחר שנבחנו החלופות לכל אחד משימושי השדה הקיימים, במסגרת ועדת גנות שוועדת ההיגוי אימצה והתוותה את אופן קידומן.
המלצות ועדת ההיגוי, לרבות החסרונות הכרוכים במהלך כזה שהוצגו בעמדת רת"א וההמלצות בדבר האתרים החלופיים, הועברו לעיון השרים בטרם התקבלה ההחלטה.
עוד ציין כי החלטת הממשלה הטילה על משרד התחבורה לקדם את התכנון של שדה התעופה עין שמר שנועד להשלים את המענה שיינתן בנתב"ג לאחר פינויו של שדה דב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד מועד סיום הביקורת לא נמצאה חלופה לקווי התעופה לפריפריה, ובהם הקווים תל אביב-ראש פינה ותל אביב-עין יהב.
המצב נכון גם בנוגע ל פעילות התעופה הכללית , משום שמאז ההחלטה לא הייתה כל התקדמות בפיתוח חלופת עין שמר, ועדיין לא הוסרו כל המחלוקות עם מערכת הביטחון.
כמו כן, לא נמצא מענה לפעילויות נוספות המתקיימות בשדה דב, כגון יצירת עתודת כ"א והדרכה לחברות התעופה, שחלקן יכולות להתקיים רק בשדה דב.
המשמעויות שבפינוי שדה דב וההתנגדויות לפינוי מעיון במסמכים של משרד התחבורה אשר דנו בנושא פינוי שדה דב עולה כי גם לאחר מציאת חלופות ראויות לשימושיו, פינויו עלול לגרום נזקים לתעופה הפנים-ארצית ולאזרחי המדינה (בעיקר לתושבי אילת) ולפגוע ברמת השירות לנוסע, בין היתר: רשות שדות התעופה 837 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 1.
זמני הטיסה לאילת יוארכו באופן משמעותי כאשר יעד הנחיתה במרכז יתבסס כולו על נתב"ג.
הדבר עלול לגרור פע ילות נרחבת בתוך נתב"ג והארכת זמני הבידוק והליך היציאה מהשדה, שיאריכו באופן ניכר את זמן הנסיעה הכולל ויקטינו את כדאיות הטיסה בהשוואה לנסיעה ברכב פרטי.
הדבר גם יקשה על תושבי אילת להגיע בזמן קצר למרכז הארץ ואף עלול לפגוע בתיירות לאילת.
העברת הפעילות המסחרית ל אילת בקווים הסדירים תצריך שינוי בתמהיל המטוסים המשרתים את התעופה הפנים -ארצית כיום, למטוסי סילון גדולים ומהירים יותר 17 , כתוצאה משינוי זה,עלולה להיפגע בתדירות הטיסות בקו תל אביב-אילת.
משמעות נוספת לשינוי זה היא הפסקת הטיסות לצפון הארץ ולערבה, וזאת משום שהמטוסים המתאימים למסלולים במקומות אלה יתקשו להשתלב בתנועת המטוסים בנתב"ג.
פגיעה בפעילות מסוקים אזרחיים שעשרות מהם יוותרו ללא אכסניה מתאימה 4.
סגירת שדה דב, נוסף לסגירתו של שדה התעופה הרצלייה, תותיר את נתב"ג כשדה אזרחי יחיד בטווח של קרוב ל -100 ק"מ מתל אביב.
כל סי בה שבגינה ייסגר נתב"ג תיאלץ להפנות את המטוסים לשדות מרוחקים או לשדות זרים שלא תמיד יתאפשר להסתמך על שירותיהם בשעת חירום.
בתשובתו ממאי 2015 למשרד מבקר המדינה ציין ראש עיריית אילת מר מאיר יצחק הלוי כי פעילות התעופה האזרחית בשדה דב הכרחית לאילת ותושביה מכל הבחינות - תיירות, עסקים, רפואה ועוד.
לדבריו, איסור טיסות מסחריות משדה דב ואליו בשנת 2016 עלול להמיט מכה אנושה על ענף התיירות באילת ועל נגישותם של תושבי אילת למרכז הארץ.
במסמך עמדה על פינוי שדה דב שהוכן במשרד התחבורה באוגוסט 2013 הוצגו הנושאים המרכזיים בנוגע לפינויו.
על פי המסמך, החלה ההיערכות בנתב"ג לקליטת פעילות התעופה המסחרית של המובילים הכבדים הפועלים בשדה דב.
הפעילות תועבר רק לאחר שייסגר שדה דב, יסתיים שדרוג המסלולים בנתב"ג, ויימצא פתרון תפעולי לבעיית העומס בשעות השיא.
עם סגירת שדה דב תיפסק פעילות התעופה המסחרית של המובילים הקטנים לראש פינה ולעין יהב בערבה.
נכון למועד כתיבת המסמך, אין פתרון תשתיתי לפעילות התעופה הכללית המתפנה משדה דב, לנוכח הפינוי הצפוי של שדה התעופה הרצלייה, והעובדה כי מנחת עין שמר מסתמן כפתרון קבע בלתי ישים.
יצוין כי עמדת רת"א, כפי שהוצגה עוד במסגרת ועדת ההיגוי לבחינת פינוי שדה דב, הייתה כי לאור החסרונות הרבים בפינוי השדה ולאור הפגיעה בתעופה הכללית, וסגירת קווי התעופה לפריפריה יש להימנע מהפינוי.
בסיכומו של המסמך הומלץ לדחות את פינוי הפעילות האזרחית משדה דב עד למועד הסמוך לפינוי הפעילות הצבאית, וזאת משום שהשימוש בשדה תעופה זה במשך שנתיים וחצי נוספות מהותי לנוסעים, לחברות התעופה ולתעופה הכללית; דחייה זו ודחיית סגירת שדה התעופה הרצלייה יאפשרו מתן ארכה למציאת פתרון קבע לתעופה הכללית.
עד מועד סיום הביקורת לא יישמו משרד התחבורה ורש"ת את המל צותיה של ועדת ההיגוי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד התחבורה טרם השלים את הכנת החלופות לקליטת רוב הפעילות הנעשית בשדה דב, כפי שהציגה רת"א.
במאי 2014 התקיים דיון של ועדת ההיגוי לפינוי שדה דב.
בדיון הוזכר הסכם העקרונות שבו רש"ת התחייבה לפנות את חלקיו האזרחיים של שדה דב עד 30.
עמדת רת"א בדיון הייתה כי הפתרון לתעופה האזרחית בעקבות פינוי שדה דב ושדה התעופה הרצלייה הוא פתרון חלקי.
המטוסים הפעילים איטיים וקטני קיבולת ויהיה קשה לשלבם במערך התעופה האווירי של נתב"ג 838 דוח שנתי66א .
שם הדוח: רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ביולי 2014 " התכנסה ועדת הכלכלה של הכנסת ודנה בנושאהפגיעה בתעופה האזרחית עקב סגירת שדות התעופה בהרצלייה ושדה דב ".
במהלך הדיון הע יר ראש מכון פישר למחקר אסטרטגי אויר וחלל18, בהקשר לסגירת שדה דב, כי סגירת השדה היא סוף התעופה הפנים- ארצית במדינת ישראל.
בסיכום הישיבה אמר יו"ר הוועדה פרופ' אבישי ברוורמן כי הוועדה תובעת ממשרד התחבורה להציג חלופה ראויה כדי לאפשר את המשך תעופת הפנים בישראל ולמנוע את הפגיעה בתושבי אילת והפריפריה הדרומית.
התקיימה פגישה של צוות בחינת העברת פעילות התעופה משדה דב לנתב"ג בישיבה זו עלה כי קיימים חסמים העלולים למנוע את קליטת הפעילות המסחרית בנתב"ג; למשל, מגבלות הנחיתה במסלול 21 יקשו על ביצוע תוספת טיסותדרושה בקו לאילת.
עוד נאמר כי בשנת 2016 לא תהיה התשתית בנתב"ג ערוכה לקלוט חלק מחברות התעופה באופן כולל.
עד מועד סיום הביקורת טרם הוצגה החלופה שהתבקש משרד התחבורה להכין לבקשתה של ועדת הכלכלה של הכנסת.
הצמדת פינוי השדה האזרחי ל פינוי ה מתקן הצבאי ביוני 2013 התכנסה ועדת הכלכלה של הכנסת ודנה בין היתר בנושא "התוכנית להעתקת והקמת שדות תעופה בערים ברחבי הארץ".
בסיכום הדיון ביקש יו"ר הוועדה כי משרד התחבורה יתאם את מועד הפסקת התעופה האזרחית אל מול הפסקת התעופה הצבאית או להיפך.
ביולי 2013 פנה מנכ"ל רת"א דאז במכתב אל שר התחבורה מר ישראל כץ בנושא סגירת שדה דב.
במכתב ציין המנכ"ל כי הוא הוזמן לטקס ההכרזה על פינוי שדה דב, אף כי הוא סבור שמטרופולין תל אביב זקוק לשדה תעופה.
הוא הוסיף כי הוא מתנגד לפינוי החפוז של התעופה האזרחית בשנת 2016 .
לדבריו, הדבר יגרום למצב מביך של קיום תעופה צבאית ללא תעופה אזרחית, ולכן הוא מציע לדחות את הפינוי עד אמצע 2018 .
בתגובה למכתב זה, כתב מנכ"ל משרד התחבורה על גבי המכתב הנחיה לכפופים לו כי יש להתעלם ולפעול בהתאם להחלטות הממשלה.
באותו החודש כתב יועץ ראש הממשלה לתכנון ופיתוח מכתב אל חבר י ועדת ההיגוי לפינוי שדה דב.
במכתב הוא ציין כי הוועדה תתכנס בראשות מנכ"ל משרד רה"ם לצורך קבלת החלטות בנושא בהמשך להחלטות הממשלה, ורמ"י ורש"ת יחתמו על הסכם מפורט לפינוי שדה דב על פי החלטת הממשלה.
באוגוסט 2013 נערך דיון במשרד ראש הממשלה, בראשותו של יועץ ראש הממשלה לתכנון ופיתוח, בעניין לוחות הזמנים לפינוי שדה דב.
בדיון התברר כי בפועל לא יתבצע פינוי המתקן הצבאי לפני 2020 .
בדיון הציג נציג רת"א עמדה נחרצת ולפיה יש להצמיד את פינוי התעופה האזרחית למועד פינויה של התעופה הצבאית.
עמדתו נדחתה על הסף בנימוק שרש"ת כבר חתמה על הסכם שלפיו התעופה של המובילים האוויריים תועבר בשנת 2016 לנתב"ג.
בדיון הועלתה הסוגיה בדבר התעופה הכללית שנותרה ללא כל פתרון, אך הדבר לא שינה את ההחלטה בנושא.
18 את מכון פישר למחקר אסטרטגי, אויר וחלל ייסדה עמותת חיל האויר המאגדת את פורשי שירות הקבע של חיל האוויר הישראלי, במטרה לפתח את החשיבה ואת השיח הציבורי במדינת ישראל בתחומי התעופה והחלל.
רשות שדות התעופה 839 .
:שם הדוח רשות שדות התעופה - פיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד ראש הממשלה כי הדיון האמור עסק במעקב שוטף אחר לוחות הזמנים לפינוי שדה דב, ולכן הסוגיה בדבר התעופה הכללית שנותרה ללא כל פתרון אינה רלוונטית.
עוד ציין כי על אף עמדת רת"א, המשרד הממשלתי המייצג את העמדה המקצועית בנוגע למועדי הפינוי הוא משרד התחבורה שבזמנו לא דרש לשנות את לוחות הזמנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ראש הממשלה כי ההחלטה על הצמדת פינוי התעופה האזרחית למועד פינוי התעופה הצבאית צריכה להתקבל על פי שיקולים רציונליים של עלות -תועלת, ולא על פי עניינים טכניים.
לדעת משרד מבקר המדינה, התעלמותם של משרד התחבורה ושל משרד ראש הממשלה מעמדתה של רת"א מעוררת שאלות קשות בד בר תהליך קבלת ההחלטות, ועלולה להסב נזק מיותר לתעופה האזרחית במדינה.
ביוני 2014 פנה מנכ"ל רת"א דאז במכתב למנכ"ל משרד התחבורה בנושא פינוי שדה דב, עם העתק לשר התחבורה, ובו הביע את עמדתו לנוכח העובדה שבדיון במשרד ראש הממשלה באוגוסט 2013 עלה כי פינוי המתקן הצבאי לא יתבצע לפני 202019 בעוד התעופה האזרחית תפונה בשנת 2016 .
הוא ציין במכתבו כי רת"א מתנגדת לפער שנים זה הפוגע בתעופה האזרחית ללא כל תועלת לתהליך העיור של תל אביב.
במרץ 2015 פנה מנכ"ל רת"א מר יואל פלדשו במכתב למנכ"ל משרד התחבורה בנושא הפסקת הפעילות האזרחית בשדה דב, בו ביקש נוכח העובדה כי פינוי חיל האויר נדחה לראשית 2019 וכדי לא להמשיך ולפגוע בתעופה האזרחית בארץ, להניע תהליך שיצמיד את פינוי שדה דב לתעופה האזרחית לעזיבת חיל האוויר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון בשנית את ההחלטה על אי -הצמדת פינוי התעופה האזרחית למועד פינוי המתקן הצבאי, בעיקר כל עוד לא נמצאו חלופות ראויות לתעופה האזרחית, שכן לא נמצאו נימוקים בקרב מקבלי ההחלטות שיתמכו בפינויו של השדה האזרחי במועד שנקבע, בזמן שהמתקן הצבאי ימשיך לפעול לפחות שלוש שנים נוספות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנכ"ל משרד רא ש הממשלה לבצע בדיקה מעמיקה של הנושא, ועל פי תוצאות הבדיקה לבחון מחדש את ההחלטה בנוגע ללוחות הזמנים לפינוי שדה דב.
בחינת מסלול חלופי בשדה דב ביולי 2013 פנה מנכ"ל חברת ארקיע דאז למנכ"ל משרד התחבורה בנושא השארת מסלול קיים בשדה דב במרחק 300 .
מ' מהים מנכ"ל משרד התחבורה השיב כי לפי החלטת הממשלה מאוקטובר 2012 ,יפונה שדה דבלכן אפשרות זו אינה רלוונטית עוד.
בנובמבר 2014, במהלך ישיבה של ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לתשתיות התעופה הבין-לאומית והפנים -ארצית האזרחית בישראל, הודיע מנכ"ל רש"ת לוועדה: "אתמול מנכ"ל ארקיע הציג להנהלת הרשות הצעה שאנחנו לא מוסמכים לדון עליה מפני שאנו מוציאים לפועל את החלטות הממשלה, אנחנו לא גורם שמקבל החלטות מחוץ להחלטות הממשלה".