HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המנכ"לית הבהירה שתוחל רציפות על עבודת הוועדה, באופן שלאחר הבחירות היא תמשיך את עבודתה מהמקום שבו הפסיקה.
לפיכך החליטה ועדת הבחירות להחיל את נוהל גיוס העובדים למשרות הפנויות שהוחל בבחירות לכנסת התשע עשרה גם בבחירות לכנסת העשרים.
בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי נוכח העובדה שאופן גיוס העובדים הינו נושא מהותי ומשליך באופן ישיר על המוכנות לבחירות ועל היכולת לעריכתן בהצלחה, הוא מעלה אין ספור סוגיות ואותן יש לבחון בזהירות רבה.
עוד השיבה כי תפעל ללא דיחוי לקידום בחינת אופן גיוס העובדים, ככל הניתן עד סוף חודש אפריל 2016.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות על התמשכות הליך הבחינה בנושא הנדון.
לעניין זה העיר משרד מבקר המדינה מספר פעמים בעבר בדוחות ביקורת שפורסמו במהלך השנים ולאחרונה בדוח בנושא ההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן.
חרף כל אלו, עד מועד סיום הביקורת הנוכחית, יולי 2015 ,לא הסדירה ועדת הבחירות את נושא גיוס העובדים לשורותיה ולא הקפידה על עקרונות שוויון ההזדמנויות וההגינות.
נוכח, בין היתר, ה יעדר ההסדרה כאמור, התאפשר קיומם של הליקויים שיפורטו להלן: חשש להעדפת עובדים בוועדות האזוריות בשירות המדינה מועסקים כ-60,000 עובדים במשרדי הממשלה ובמוסדות של המדינה.
מנתוני ועדת הבחירות עולה כי בתקופת הבחירות לכנסת העשרים הועסקו בוועדת הבחירות 366 עובדי מדינה.
על פי הנהוג בוועדת הבחירות, עובד מדינה המועסק בה במשרה מלאה בתקופת הבחירות מקבל 165% מהשכר המשולם לו לפי דרגת משרתו בוועדה המרכזית או לפי דרגתו בשירות המדינה (לפי הגבוהה מביניהן), תוספת זו משמשת גורם המניע עובדי מדינה לעבוד בוועדת הבחירות.
במסמך הפקת הלקחים ציין יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרה כי בעקבות דברים שהובאו לידיעתו, הוא הוציא "הוראה שלא יועסקו ממונים וכפיפיהם, כדי למנוע ככל הניתן 'חבר מביא חבר' וניפוח".
הביקורת העלתה שוועדת הבחירות לא החילה הוראה דומה בנוהלי העסקת עובדיה בבחירות לכנסת העשרים.
ועדת הבחירות השיבה כי לא ניתנה הנחיה ברוח זו, שכן נמצא שאין כל אפשרות ליישמה ולאכוף אותה, ולסברתה הנחיה שאינה ניתנת ליישום ואכיפה - ראוי שלא תינתן.
עוד הוסיפה כי רובם של עובדי הוועדות האזוריות, הנם עובדים ותיקים, המועסקים במערכת הבחירות זה שנים רבות, עת שיטות הגיוס היו שונות.
לו הנחיה ברוח זה הייתה ניתנת 1834 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליישום ואכיפה, החלתה עשויה הייתה להוביל את הוועדה לכאוס וחסר קיצוני של עובדים בראשית מערכת הבחירות.
בתשובה נוספת מינואר 2016 של ועדת הבחירות נאמר כי עוד בתקופת הבחירות לכנסת התשע עשרה נבחן אופן אכיפת הנושא.
נמצא כי מאחר שאין בידה - או בידי שום גורם אחר - מאגר מידע מרוכז על מקומות עבודתם של המועמדים לעבודה בוועדות אזוריות, על זהות הממונים עליהם ועל המבנה ארגוני של כל גוף וגוף, אין ביכולתה לאכוף הנחיה ולפיה לא יועסקו בוועדה עובדים עם כפיפיהם בעבודתם הקבועה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה כי החלטה בדבר אי-אימוץ של הוראה בעניין זה תתקבל לאחר שנבחנו כלים שעשויים להבטיח את יישומה, ולאחר שייעשה ניסיון להחיל את ההוראה בדרך של ניסוי במערכת הבחירות הקרובה.
כמו כן ראוי היה שייבחנו פתרונות חלופיים כדי למנוע את התופעה האמורה או לצמצם את היקפה.
ועדת הבחירות התייחסה בנוהליה לסוגיות הנוגעות להעסקת עובדים חדשים.
בין היתר קבעה כי יש להימנע ככל האפשר מבחירת עובדים ממשרדים בשירות המדינה שמהם כבר מועסקים עובדים רבים, וזאת על מנת לאפשר הזדמנות שווה לעובדים ממשרדים אחרים.
משרד מבקר המדינה עיבד נתונים שקיבל מוועדת הבחירות בדבר 366 עובדי המדינה שהועסקו בתקופת הבחירות לכנסת העשרים, ששיעורם מכלל עובדי ועדת הבחירות היה כ-43% .
בלוח2 מוצגים נתונים בנוגע לעובדיםב-10 מתוך19 הוועדות אזוריות שפעלו בבחירות לכנסת העשרים, שבהן היה ריכוז גבוה - יותר משני שלישים מכלל עובדי המדינה בכל ועדה היו מועסקים באותו מקום עבודה.
ועדת הבחירות המרכזית 1835 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח 2 .
עובדי מדינה המועסקיםבוועדות האזוריות ומקומות עבודתם בשירות המדינה .
המדינה בוועדה שיעור העובדים .
המדינה בוועדה מקום העבודה .
מרבית העובדים מקום העבודה .
צפת 6 6 100% הנהלת בתי .
רחובות 6 6 100% הנהלת בתי .
קריות 5 5 100% הנהלת בתי .
כינרת 10 9 90% הנהלת בתי .
חיפה 14 12 86% הנהלת בתי .
חדרה 7 6 86% הנהלת בתי .
תקווה 12 10 83% רשות המים רשות המים** .
אשקלון 11 9 82% הנהלת בתי .
יזרעאל 26 21 81% הנהלת בתי .
דן דרום 27 18 67% רשות האוכלוסין רשות האוכלוסין .
המקור: על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית ממרץ 2015 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* גמלאי הנהלת בתי המשפט.
** מינואר 2014 גמלאי רשות המים.
מנתוני הלוח עולה כי במחצית הוועדות שיעור עובדי המדינה המגיעים מאותו מקום עבודה היה גדול מאוד, ואף הגיע לשיעור של 100% .
זאת ועוד, כמעט בכל הוועדות (9 מתוך 10 ) הייתה זהות מוחלטת בין מקום העבודה שממנו הגיע מנהל הוועדה למקום העבודה שממנו הגיעו עובדיו.
ממצאים אלו מלמדים על חשש ממשי לקיומה של תופעת "חבר מביא חבר" או להעדפת מקורבים.
ועדת הבחירות ציינה בתשובתה כי בפועל "מגויסים" עובדי הוועדות האזוריות בתקופת הבחירות, כפי שמגויסים חיילי מילואים - העובדים הוותיקים והמנוסים שרכשו ידע ומומחיות "נקראים לדגל", וחלק ניכר מהם החלו לעבוד בוועדות לפני שמנהל הוועדה הנוכחי מונה 1836 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לנהל את אותה הוועדהשבה הם מועסקים.
עוד הוסיפה שההערה בנושא זה תועבר לוועדה לגיוס עובדים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 כתבה הנהלת בתי המשפט שלדעתה אין כאן תופעה של "חבר מביא חבר".
מדובר באנשים העובדים יחדיו לאורך שנים, ולכן קל להם יותר לשתף פעולה גם כשהם עובדים יחד בוועדת הבחירות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאים אלה מעלים חשש לפגיעה ממשית בעקרון היסוד המבטיח שוויון הזדמנויות.
זאת ועוד, קיים טעם לפגם בהיקף ובריכוז העובדים של משרד ממשלתי מסוים בוועדה אזורית אחת.
לפיכך, במסגרת בחינת נושא אופן גיוס העובדים, יש לתת את הדעת גם להיבט זה.
העסקת בני המגזר הערבי חוק המינויים קובע בסעיף 15 ,א כי בקרב כלל עובדי המדינהלרבות עובדי יחידות סמך, יינתן ביטוי הולם בנסיבות העני ין לייצוגם של בני האוכלוסי יה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית.
החוק אף מחייב לנקוט פעולות ממשיות לעידוד ייצוג הולם של המגזר הערבי.
חובה זו הוכרה גם מכוח עקרון השוויון, ולכן היא חלה גם כשהוראות חוק המינויים אינן חלות במישרין29 .
גם במסמך הפקת הלקחים שכתב ציין יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרה כי חשוב לשלב "בני מיעוטים" במבצע הבחירות, וראוי להתכונן לכך מראש ובאופן יזום.
בחוק המינויים לא נקבע מהו שיעורו של הייצוג ההולם, אך במספר החלטות קבעה הממשלה יעדים לצורך התקדמות לקראת ייצוג הולם.
למשל, בהחלטתה מאוגוסט 2006 '(החלטה מס 414 ) קבעה שעד סוף שנת 2008 תיוצג האוכלוסייה הערבית בשיעור של20% מכלל המשרות החדשות המוקצות בכל שנה לכל אחד ממשרדי הממשלה.
כמו כן, בהחלטתה מנובמבר 2007 (החלטהמס' 2579 )קבעה שעד סוף שנת 2012 לפחות 10% מעובדי המדינה יהיו מבני האוכלוסייה הערבית.
על פי נתוני הלמ"ס, גודלו של המגזר הערבי באפריל 2015 היה כ-1.
7 מיליון תושבים, שהם כ-%20.
7 מאוכלוסיית ישראל30.
הביקורת העלתה כי ועדת הבחירות לא יזמה שילוב עובדים מהמגזר הערבי בעבודה בוועדת הבחירות.
בהקשר זה עלה כי ועדת הבחירות העסיקה בתקופת הבחירות 47 עובדים בלבד מקרב המגזר הערבי, ששיעורם כ -5% מכלל856 .
עובדי ועדת הבחירות בלוח 3 מפורטים מספר העובדים שהועסקו בוועדה המרכזית ובכל אחת מהוועדות האזוריות ושיעור העובדים מהאוכלוסייה הערבית מכלל מספר העובדים בוועדות אלה: .
29 בג"ץ 6924/98 האגודה לזכויות האזרח נ' ממשלת ישראל, פ"ד נה(5 )15 ,40-38.
30 הלמ"ס, ערב יום העצמאות ה -67 למדינת ישראל- כ-8.
3 מיליון תושבים במדינה , הודעה לתקשורת מיום 21.
ועדת הבחירות המרכזית 1837 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח 3 .
שיעור העובדים מהמגזר הערבי שהועסקו בוועדות הבחירות לכנסת העשרים .
שם הוועדה מספר עובדי .
מהמגזר הערבי שיעור העובדים מהמגזר .
הערבי מכלל עובדי הוועדה .
המרכזית והממ"ל 245 0 0% .
השרון-נתניה 39 1 3% .
:המקורעל פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנתוני הלוח עולה כי ועדת הבחירות המרכזית ו-10 ועדות אזוריות ( 55% מכלל הוועדות) לא העסיקו כלל עובדים מהמגזר הערבי, על אף שהאזורים של חלקן כוללים גם יישובים שבהם אזרחים רבים מהמגזר הערבי, כגון ועדת הבחירות המרכזית (שמשרדיה שוכנים בירושלים) והוועדות האזוריות יהודה31 ,חיפה וירושלים.
יצוין לחיוב כי בארבע מתוך שמונה ועדות - עכו, יזרעאל, חדרה וכינרת - היה שיעור גבוה יחסית של עובדים מקרב המגזר הערבי.
ועדת הבחירות מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בשל הקדמת הבחירות לכנסת העשרים לא הספיקה לסיים את הליך הפקת הלקחים מהבחירות הקודמות.
בין הנושאים שלא נבחנו הייתה המלצתו של יו"ר ועדת הבחירות של הכנסת התשע עשרה.
לכן לא ננקטו פעולות לשילוב בני מיעוטים בוועדת הבחירות.
אף הזמן המועט שעמד בפני ועדת הבחירות על מנת להקים את הסגל המינהלי והסגל בוועדות האזוריות חייב ה לפעול במהירות ולמנוע כל עיכוב בתחילת העבודה המהותית.
במסמך "לקחי יו"ר ועדת הבחירות בעקבות מסע הבחירות לכנסת ה-20 ,"שפרסם באפריל 2015 יו"ר ועדת הבחירות דאז השופט סלים ג'ובראן, הוא עמד על הצורך בשילובמיעוטים בוועדת הבחירות, ובייחוד המיעוט הערבי-ישראלי.
יו"ר הוועדה ציין כי "במטה הוועדה המרכזית לא מועסקים כלל ערבים ישראלים, וכמעט ולא עובדים מבני המיעוטים… מן הראוי לשנות מצב זה, יכול באמצעות נקיטה בהעדפה מתקנת.
דברים אלה נכונים אף לוועדות האזוריות"32.
לדעת משרד מבקר המדינה שילוב כלל האוכלוסייה ו שאיפה כי כל חלקיה יהיו מעורבים בהליך הדמוקרטי עשוי אף לסייע להגברת האמון בתהליך הבחירות.
בתשובתה מדצמבר 2015 הודיעה ועדת הבחירות כי הנושא יועבר לבחינתה של הוועדה לגיוס עובדים.
קרבת משפחה בין עובדי ועדת הבחירות ובין עובדי יום הבחירות לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה קבעה ועדת הבחירות כללים בדבר איסור העסקה של קרובי משפחה, הנוגעים גם לעובדי יום הבחירות33 .
הביקורת הקודמת העלתה כי בניגוד לכללים האמורים, התקיימה קרבה משפחתית בין בעלי תפקידים בלא שקיבלו היתר לכך: ל - 137 מבין כ-880 (כ-15.
5% ) עובדיועדת הבחירות היה קרוב משפחה אחד לפחות שהועסק, אף שאסור היה להעסיקו בהתאם לכללים.
משרד מבקר המדינה העיר כי מן הראוי שוועדת הבחירות תפעל על מנת לשרש תופעה זו, שאמנם הצטמצמה במהלך השנים בעקבות פעולות שבהן נקטה ועדת הבחירות - אך לא נעלמה.
בתשובתה הסבירה ועדת הבחירות כי אחרי הבחירות הקודמות, במרץ 2014 ,נשלחו מכתבים למנהלי הוועדות האזוריות, המבהירים את מידת החומרה שבה רואה הוועדה סטייה מן הכללים שנקבעו.
במאי 2014 נשלחו מכתבים לכל העובדים שהפרו את הכללים לקבלת התייחסותם.
31 בוועדה זו נמצאים כ-120 יישובים ובהם: בית שמש, מעלה אדומים, מבשרת ציון, אבו גוש, עין ראפה, עין נקובא.
32 לקחי יו"ר ועדת הבחירות בעקבות מסע הבחירות לכנסת ה-20.
33 ראו הערה1 ', עמ33.
ועדת הבחירות המרכזית 1839 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,בהמשךועדת משנה בראשותו של היועץ המשפטי לוועדה נקטה את הצעדים שלהלן: 6 עובדים הורחקו מעבודתם, מהם אחד לצמיתות; 31 עובדים קיבלו מכתב נזיפה; 72 עובדים קיבלו מכתב התראה.
בעקבות הביקורת הקודמת ולאחר שנבחנו הכללים שקבעה ועדת הבחירות באותה מערכת בחירות, הוחלט לקראת הבחירות לכנסת העשרים לשנות את הסייגים להעסקת קרובי משפחה בוועדת הבחירות, הן בתקופת הבחירות והן בתקופה שבין בחירות לבחירות.
לפיכך נקבעו כללים חדשים בדבר איסור העסקת קרובי משפחה (להלן - כללי הקרבה המשפחתית).
משרד מבקר המדינה בדק אם יושמו כללי הקרבה המשפחתית לקראת הבחירות לכנסת העשרים.
הביקורת העלתה כי חל שיפור לעומת הבחירות הקודמות.
עם זאת, עדיין התקיימה קרבה משפחתית בין כמה בעלי תפקידים.
בביקורת נמצא של- 74 מבין856 (כ-9% ) עובדי ועדת הבחירות היה קרוב משפחה אחד לפחות שהועסק, אף שאסור היה להעסיקו בהתאם לכללי הקרבה המשפחתית34.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות כי על יה להמשיך ולהתמודד בכלים העומדים לרשות ה עם התופעה של העסק ת קרובי משפחה ומקורבים, למשל באמצעות החמרת הסנקציות על מי שיפר את הכללים, זאת מאחר שהעסקה כזאת עלולה לפגוע בשוויון ההזדמנויות, שהוא ע יקרון יסודי וחשוב במינהל הציבורי, ובפעולתה התקינה של ועדת הבחירות.
העבודה בוועדת הבחירות טומנת בחובה תמורה כספית לא מבוטלת.
היעדר הליך גיוס סדור ושיטתי, המעניק הזדמנות שווה למועמדים מתאימים מהציבור הרחב ומאפשר ייצוג הולם לקבוצות שונות באוכלוסייה, אינו עולה בקנה אחד עם הנורמות המחייבות את השירות הציבורי.
הוועדה שמונתה לדון בעניין התכנסה לראשונה רק שנה וחצי לאחר הבחירות לכנסת התשע עשרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משך הזמן שבו נדון הנושא חורג מן הסביר, ויש להביא להסדרתו ללא דיחוי נוסף.
הערכת עובדי הוועדות האזוריות .
החל מן הבחירות לכנסת העשרים נדרשים הממונים בוועדות האזוריות להעביר את טופסי ההערכה של עובדי התקן לראש אגף מינהל ומשאבי אנוש שבוועדת הבחירות המרכזית בתוך 45 יוםמיום הבחירות.
34 במספר קרובי המשפחה לאנכללו אלו שקיבלו היתרים להעסקתם חרף קיום קרבת משפחה אסורה.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עד יולי 2015 ,, חודשיים וחצי לאחר מועד הבחירות8 מבין 19 (כ- 40% ) הוועדות האזוריות לא העבירו לוועדת הבחירות את ההערכות בנוגע לעובדים.
משרד המבקר העיר לוועדת הבחירות כי עליה לדרוש מהוועדות האזוריות שטרם העבירו את ההערכות של עובדיהן לעשות זאת לאלתר, כדי שתהיה בידיה תמונה מלאה של איכות העובדים שהועסקו בהן וייאספו נתונים שניתן יהיה לעשות בהם שימוש במערכות הבחירות הבאות.
לאחר סיום הביקורת, החל בסוף אוקטובר 2015 ,)(באיחור של כחצי שנההעבירו עוד שמונה ועדות אזוריות לוועדת הבחירות המרכזית את ההערכות בנוגע לעובדים.
גיוס מזכירים לוועדות הקלפי .
בידי מזכיר ועדת הקלפי (להלן גם - המזכיר) סמכויות נרחבות בכל הנוגע להפעלת הקלפי.
בין היתר, הוא מזהה את הבוחרים ורושם את הפרוטוקול, ונוכחותו היא תנאי לפתיחת הקלפי, לקיום ההצבעה ולספירת הקולות.
בבחירות לכנסת העשרים הועסקו 13,615 מזכירי ועדות קלפי35 .
השכר ששולם למזכיר על עבודתובבחירות לכנסת העשרים היה 1,970 .
בביקורת הקודמת עלה שלא בכל הוועדות האזוריות נעשתה הערכת מזכירים.
כמו כן, הייתה שונות בהליך הערכת המזכירים בין ועדה אזורית אחת לאחרת.
עוד עלה שנתוני הערכות המזכירים שנאספו בוועדות האזוריות שבהן נעשתה הערכה לא נשמרו במערכת המידע "דמוקרטיה"36 באופן שאפשרשימוש יעיל בהם בבחירות העוקבות, עת גויסו המזכירים לוועדות הקלפי, אלא נשמרו ידנית, על גבי נייר.
בפועל, חלק מהוועדות האזוריות לא השתמשו בהערכות כלל, ואילו אחרות קבעו כי לא יוזמן לריאיון מועמד שקיבל בעבר הערכה נמוכה מסף מסוים שקבעו.
משרד מבקר המדינה העיר כי על ועדת הבחירות להסדיר את ריכוז המידע בדבר הערכות המזכירים, את שמירתו ואת השימוש בו בבחירות העוקבות - וכל זאת על מנת להביא לטיוב הליך גיוס המזכירים לקראת כל מערכת בחירות.
בביקורת הנוכחית נמצא כי ליקויים אלו תוקנו: אחת מהמטרות שהוגדרו בנוהל ועדות הקליטה בוועדות האזוריות ממרץ 2015 הייתה "לקבוע מדדי תוצאה איכותיים ומאגר מידע ארצי לעבודת המזכיר בעזרת טופס הערכת מזכיר".
טופס זה כלל כמה אמות מידה, ובנוהל ועדות הקליטה הוסבר אופן מתן הציונים לכל אמת מידה.
לפיכך עבודת המזכירים הוערכה בכל הוועדות האזוריות על פי אמות מידה אחידות שקבעה ועדת הבחירות.
עוד נמצא כי הוועדות האזוריות הונחו להקליד את הערכת המזכיר למערכת "דמוקרטיה", לא יאוחר מיומיים לאחר הבחירות.
35 רבע מהם שימשו מזכירים רזרביים.
מזכירים אלה אינם משובצים לקלפי מסוימת אלא בהתאם לצורך, כגון בקלפיות שנוצר בהן חוסר במזכיר או בחברי ועדת קלפי, או כמחליפים למזכיר במהלך היום.
36 מערכת מידע המשמשתלאיסוף תוצאות הבחירות ולניהול מערך עובדי הבחירות .
ועדת הבחירות המרכזית 1841 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
נוהל ועדת הבחירות מדצמבר 2014 בעניין גיוס מזכירים (להלן- נוהל גיוס מזכירים) קובע שהמזכירים יגויסו "בהליך שוויוני ומבעוד מועד, תוך הקפדה על בחירת המועמדים המתאימים ביותר לתפקיד".
הנוהל קובע עוד כי המועמדים יזומנו לריאיון בשלוש ה שלבים, שלא כולם חייבים להתממש: (א) תחילה יזומנו רק בעלי ניסיון קודם (כפי שהוגדר בנוהל) בבחירות קודמות לכנסת או לרשויות המקומיות.
(ב) רק אם מצבת המזכירים או חברי ועדות הקבלה של ועדת הבחירות טרם מולאה לאחר הראיונות עם המועמדים הוותיקים, יזומנו לריאיון כל המועמדים שהם עובדי מדינה או עובדי רשויות מקומיות.
(ג) אם גם אחרי ראיונות אלה טרם מולאה מצבת כוח האדם הנדרשת, יזומנו לריאיון כל המועמדים האחרים.
מדרג עדיפויות זה בין שלוש קבוצות המועמדים היה קיים גם בבחירות לכנסת התשע עשרה.
בביקורת הקודמת עלה שניסיון קודם בתפקיד מזכיר והיותו של המזכיר עובד מדינה או עובד רשות מקומית לא חזו היטב את איכות עבודתו (וזאת, בהתבסס על ניתוח הערכות שניתנו ל-847 מזכירים).
משרד מבקר המדינה העיר כי ממצאים אלה מעוררים ספק באשר להצדקה שבהעדפת מועמדים שהם בעלי ניסיון או עובדי מדינה או רשויות מקומיות.
משרד מבקר המדינה הוסיף כי נוכח הממצאים, על ועדת הבחירות לבחון את הקריטריונים שקבעה להעדפת מועמדים לתפקיד מזכיר קלפי, שכן שימוש בקריטריונים מעין אלה לא זו בלבד שפוגע בשוויוניות ההליך אלא שכאשר הקריטריונים אף אינם מנבאים היטב את תפקוד המועמדים הם פוגעים גם ביכולת לגייס את כוח האדם המיטבי.
בתשובתה מספטמבר 2013 מסרה ועדת הבחירות בין היתר כי לעמדתה, מזכיר בעל ניסיון יֵדע להתמודד עם סוגיות העולות ביום הבחירות טוב יותר ממזכיר חסר ניסיון.
מלבד זאת, לעובדי מדינה ורשויות מקומיות יתרון על פני אחרים, הן מפני שכישוריהם נבחנו בעת שהתקבלו לעבודה והן מפני שהם כפופים לדין משמעתי ולכן מחויבים יותר לתפקידם.
עוד טענה ועדת הבחירות כי ממצאי הביקורת מבוססים על הערכות של 847 מזכירים מבין כלל המזכירים (1,351 )שהועסקו בוועדה אזורית אחת בלבד, אבל ועדה זו אינה בהכרח מדגם מייצג של כלל הוועדות.
לפיכך נדרשת בחינה של הנתונים בכלל הוועדות.
הביקורת הנוכחית העלתה כי כל הוועדות האזוריות, פרט לאחת ), ]כפר סבא[ (מרכז צפון הקלידו את ההערכות של המזכירים.
ממוצע הציון שקיבלו המזכירים היה 93.
9% ) קיבלו ציוןנמוך מ-60 .
משרד מבקר המדינה ניתח בביקורת הנוכחית את הנתונים בדבר הציונים שקיבלו המזכירים לאחר יום הבחירות לכנסת העשרים והעלה כי קריטריון הניסיון והקריטריון בדבר היות המועמד עובד מדינה או עובד רשות מקומית (להלן - עובד מדינה) לא השפיעו על הציון שקיבלו: מזכירים עובדי מדינה ובעלי ניסיון קיבלו ציונים דומים לאלו שקיבלו מזכירים חסרי ניסיון ושאינם עובדי מדינה.
ראוי לציין כי בנתונים של כשליש מהמזכירים נעדר הסימון המציין אם הם עובדי מדינה או שאינם עובדי מדינה.
בנוסף, משרד מבקר המדינה ניתח גם את הנתונים של המזכירים שקיבלו ציון נמוך מ-60 , והעלה כי רק כחמישית מהם היו חסרי ניסיון וגם לא היו עובדי מדינה.
לעומתם, כ -40% עבדו בבחירות קודמות אך לא היו עובדי מדינה; כ-11% היו עובדי מדינה אך היו חסרי ניסיון; וכ-28% היו עובדי מדינה וגם בעלי ניסיון.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי ממצאים אלה מגבירים את הספק שהעלה בדבר ההצדקה להעדיף מועמדים שהם בעלי ניסיון או עובדי מדינה או עובדי רשויות מקומיות.
נוכח הממצאים, וככל שלא יהיו בידי ועדת הבחירות טיעונים נגדיים כבדי משקל, על ועדת הבחירות לשוב ולבחון את הקריטריונים שקבעה להעדפת מועמדים לתפקיד מזכיר קלפי, שכן שימוש בקריטריונים שאינם תואמים לתפקוד המועמדים פוגע ביכולת לקיים הליך גיוס מיטבי נוסף על פגיעתו המובהקת בערך השוויון.
בתשובתה מסרה ועדת הבחירות כי הקריטריונים שנקבעו משולבים בלומדת מחשב, ואת הבחינה שבסיום הלומדה יש לעבור, בציון 80 .
מכל מקום, אמצעים אלה נועדו לסינון ולדירוג ראשוניים בלבד של עשרות אלפי המועמדים, על פי נתוניהם ההתחלתיים.
אבל מטרתם אינה לנבא את איכות המועמדים, שכן איכותם נמדדת רק לאחר הליך הסינון והדירוג הראשוני -באמצעות ר יאיון אישי והדרכה בת חמש שעות ובחינה בסיומה.
עם זאת, מנכ"לית ועדת הבחירות הטילה על הוועדה לבחינת נושאי משאבי אנוש, לבחון את הליך גיוס המזכירים ולהמליץ על הדרכים לשיפורו.
שכר העובדים ותנאי העסקתם .
שכר עובדי הסגל הקבוע ועובדי הוועדות שלא כמו עובדי הוועדה המרכזית ועובדי הוועדות האזוריות המגויסים בתקופת הבחירות, ומפסיקים את עבודתם זמן קצר לאחר הבחירות, הסגל הקבוע עובד גם בתקופת השגרה.
מרכיבי שכרם של עובדי הסגל הקבוע זהים לאלה של עובדי הכנסת, לרבות התוספת הייחודית הנהוגה בכנסת (כלומר, עובד באותה דרגה ובאותו הוותק יקבל בסיס שכר זהה בכנסת ובוועדת הבחירות)37.
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה, כי לדעתו ראוי שהסדר השכר של עובדי הסגל הקבוע יעוגן בהחלטה ספציפית של ועדת הכספים של הכנסת, הקובעת לפי סעיף 134 לחוק הבחירות את תקציב הבחירות על פי הצעת ועדת הבחירות.
הוצע אף שהנושא יועבר להחלטתה לאחר שייבחן על ידי צוות בהשתתפות גורמים מהמערכת הציבורית או מחוצה לה המתמחים בנושאי שכר.
צוות זה יחווה דעתו בנושא בשים לב למאפיינים הייחודיים של עובדי הסגל הקבוע ולהיעדרה לכאורה של זיקה משמעותית בין עבודת עובדי ועדת הבחירות לעבודתם של עובדי הכנסת.
משרד מבקר המדינה ציין שלדעתו, בחינה מקצועית של הנושא כאמור לעיל על ידי גורמים בלתי תלויים (שבמסגרתה יוכל הסגל המינהלי להעלות טענותיו) תניח את הבסיס הנאות להסדרי שכר עתידיים של עובדי הסגל הקבוע.
היקף משרה מלאה של עובדי התקן בוועדת הבחירות המרכזית ובוועדות האזוריות בתקופת בחירות הוא עשר שעות ביום וכן חמש שעות בימי שישי (סך הכול 55 שעות שבועיות).
לפני מערכות בחירות רבות, קבעה ועדת הבחירות שעובד (לרבות עובדי הסגל הקבוע) במשרה מלאה יקבל בתקופת בחירות 165% מהשכר המשולם לו לפי דרגת משרתו בוועדה המרכזית או לפי דרגתו בשירות המדינה או בכנסת (הגבוהה מביניהן)38 .
זאת כדי לעודד עובדים לייחד .
שכרו של כל עובד משתנה על פי נתוניו האישיים, כגון דירוגו, דרגתו והוותק שצבר 38 .
למנכ"לית הוועדה אין משולמת תוספת זו ועדת הבחירות המרכזית 1843 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אתימי החופש שלהם לעבודה בבחירות ולפצותם על היקף העבודה הגדול מזה של משרה רגילה ועל המאמץ והעומס הכרוכים בעבודה זו39 .
לגבי עובדי הוועדה המרכזית והוועדות האזוריות העיר משרד מבקר המדינה בעבר40 כי הכללים והתעריפים לקביעת שכרם נקבעו לפני שנים רבות ולא נבחנו מאז.
אין עוררין על כך שיש לשלם שכר ראוי עבור עבודה מיוחדת ולעודד כוח אדם איכותי למלא משימות חשובות, כדוגמת ניהול הבחירות.
ואולם, שיקולי חיסכון מחייבים לבחון מדי פעם בפעם את ההצדקה של שיעור התוספת המשולמת לעובדים ואת נחיצותה.
בחינה זו יש לבסס בין היתר על אומדן נכונותם של עובדי המדינה לעבוד בוועדות הבחירות.
משרד מבקר המדינה העיר כי מן הראוי ששכר העובדים ייבחן בכללותו במסגרת של לוח זמנים מחייב, ואם יימצא שיש מקום לתשלום תוספת - ייקבע שיעורה.
נדרש לנושא יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרהבמכתבו למנכ"לית הוועדה ציין כי הוא סבור שלא יקשה להשיג עובדים טובים לתקופת הבחירות.
יו"ר הוועדה הנחה לבחון את נושא השכר בכללותו בוועדת הכספים של ועדת הבחירות בשיתוף הגורמים האמונים על נושא השכר במערכת הציבורית.
בתשובתה מספטמבר 2013 ציינה ועדת הבחירות כי בכוונתה להמליץ לוועדת המשנה לכספים של ועדת הבחירות למנות ועדה ציבורית שתבחן את מבנה השכר של העובדים בוועדת הבחירות בתקופת הבחירות ושל עובדי יום הבחירות ותגיש את המלצותיה41 .
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, לא תוקנו הליקויים הנוגעים לבחינת השכר שהועלו בדוחות הקודמים של מבקר המדינה.
להלן הפרטים: בינואר 2014 אישרה נשיאות ועדת הבחירות למנות ועדה ציבורית לבחינת תנאי השכר של הסגל הקבוע ועובדי תקופת הבחירות (להלן - הוועדה הציבורית).
כעבור שלושה שבועות הוצא כתב מינוי לחברי הוועדה הציבורית, ולפיו יהיה עליה להגיש את המלצותיה עד יולי 2014 ).
בכתב המינוי התבקשה הוועדה הציבורית לדון באופן מעמיק בנושאים הבאים: (א בחינת הסדרי השכר של עובדי הסגל הקבוע של ועדת הבחירות, תוך בחינת זיקת עובדי הסגל הקבוע לעבודת עובדי הכנסת והמאפיינים הייחודיים בעבודת הסגל הקבוע; (ב) הסדרי השכר של עובדי הוועדות האזוריות בתקופת הבחירות - עובדים בתקן ועובדים לפי שעות; (ג) הסדרי השכר של עובדי יום הבחירות, זאת גם בשים לב להמלצת יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרה.
נמצא שרק ביוני 2014 ,ארבעה חודשים מאז מינויה, התכנסה הוועדה הציבורית לראשונה.
כעבור חודש הגישה מנכ"לית הוועדה הציבורית ליו"ר ועדת הבחירות בקשה להארכת כתב המינוי עד סוף דצמבר 2014 ,ובקשתה זו אושרה.
במחצית דצמבר 2014 ,עקב הקדמת הבחירות לכנסת, ביקשה מנכ"לית ועדת הבחירות את אישורה של נשיאות ועדת הבחירות להקפיא את עבודתה של הוועדה הציבורית.
עבודתה התחדשה לקראת סיום מועד הביקורת, והיא קיימה ישיבה ביוני 2015 .
מאז מונתה בפברואר 2014 ועד הקפאת עבודתה קיימה הוועדה שבעה דיונים.
39 יצוין שעובדים ששעות עבודתם בפועל עולות על היקף משרתם אינם מקבלים תגמול נוסף, אף שלעתים חלקם עובדים שעות רבות מעבר להיקף יום העבודה המתואר.
40 ראו מבקר המדינה, דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת השבע עשרה וניהולן (2007) , 'עמ85.
41 ,ראו מבקר המדינה דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן (2014) ', עמ31 .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הוועדה הציבורית הייתה אמורה להגיש את המלצותיה ביולי 2014 ,אך גם לאחר שאושרה לה דחייה של כחצי שנה (דצמבר 2014 ), בפועל כעבור עשרה חודשים ממועד מינויה היא לא הצליחה לסיים את עבודתה ולהגיש את המלצותיה ליו"ר ועדת הבחירות.
מהאמור לעיל עולה שבמשך כעשור, מאז הבחירו ת לכנסת השבע עשרה, לא השלימה ועדת הבחירות את כלל הפעולות לתיקון הליקויים הנוגעים לענייני שכר עובדיה.
על ועדת הבחירות לפעול לאלתר לסיום הבחינה של סוגיית שכרם של עובדי ועדת הבחירות ועובדי יום הבחירות וליישם את המסקנות.
בדצמבר 2015 הודיעה ועדת הבחירות למשרד מבקר המדינה כי עבודת הוועדה הציבורית חודשה לאחר סיום הבחירות, והיא תעשה ככל הניתן על מנת לסיים את עבודתה בחודשים הקרובים.
העסקת עובדי ועדת הבחירות בתקופת הבחירות וביום הבחירות בנוהל העסקת עובדי ועדת הבחירות ממרץ 2014 (להלן- נוהל העסקת עובדים) מוגדרים התפקידים שבהם יועסקו העובדים בתקופת הבחירות ואופן העסקתם.
נוהל העסקת עובדים קובע, כי "במסגרת עבודה לפי שעות יועסק עובד לפרקי זמן קצובים וקצרים לפי משימות, עומס העבודה והחלטת מנהל הוועדה/ממ"ל ובכפוף למכסת השעות המאושרות.
עובד כנ"ל יועסק בהיקף שלא יעלה על 200 שעות בחודש ]ההדגשה במקור[… עוד יודגש כי המערכת הממוחשבת תחסום באופן אוטומטי חריגה זו".
כן הודגש בשנית כי "אין להעסיק עובד לפי שעות מעבר למכסה של 200 שעות בחודש, הדבר יודגש בפני העובד ויש להחתימו על טופס הצהרה".
בהתאם להוראות הנוהל פועלת ועדת חריגים שנותנת היתרים כאשר נמצא שיש לעשות כן.
מניתוח קובץ "דוח עובדי שעות", ה מכיל נתונים אודות 467 העובדים שהועסקו בבחירות לפי שעות, עלה כי בניגוד לנוהל העסקת עובדים, 87 עובדים (כ - 19% ) הועסקו יותר מ -200 .
שעות בחודש בקרב חלקם נמשכה חריגה זו במשך חודשיים עד חמישה חודשים.
עוד העלתה הביקורת כי המערכת הממוחשבת לא חסמה באופן אוטומטי חריגה זו, ולפיכ ך שול ם לעובדים גם השכר עבור שעות עבודתם החריגות.
במקרים מסוימים נע השכר החודשי של עובדים אלו בין 15,000 לכ- 26,000 .