HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
16וחסרות פניות במדינות מפותחות רבות רשות התקשורת היא תאגיד סטטוטורי (למשל באוסטרליה, איטליה, אירלנד, בריטניה, ניו זילנד, צרפת, בלגיה, פינלנד).
Federal Communication Commission ( תקשורת פדרלית עצמאית שהוקמה בחקיקה במהלך השנים המליצו ארגונים בין-לאומיים שונים על קיומם של רגולטורים עצמאיים .
ברוח זו התייחס 18, ואף הדירקטיבה האירופית מתייחסת לנושא17בתחום התקשורת , ובשנת 19 לצורך בהקמת רגולטור עצמאי בתחום התקשורת בישראל OECD -ארגון ה .
יובהר כי גם לאחר הקמת רשות תקשורת עצמאית יש 20 חזר והביע את עמדתו זו 2016 .
לממשלה תפקיד בתחום - קביעה של החלטות מדיניות מהאמור לעיל עולה כי מדינות רבות בעולם הקימו במשך השנים רשויות תקשורת כדי לספק את הצורך ההולך וגובר במקצועיות ייחודית של הרגולטור בתחום התקשורת ובד בבד להבטיח את עצמאותם של גופי התקשורת וניתוקם משיקולים פוליטיים.
התייחס אף הוא לפרמטרים שיש לשקול בעת הקמת רגולטור עצמאי: OECD - שם; ארגון ה 14 The Governance of Regulators, OECD Best Practice Principles for Regulatory Policy, OECD Publishing (2014), p.
51 Being an Independent Regulator: The Governance of Regulators, OECD Publishing (2016), p.
22; 15 Recommendation REC (2000 Council of Europe, Committee of Ministers, On the Independence and Functions of Regulatory Authorities for the Broadcasting Sector), p.
23; Declaration of the Committee of Ministers on the Independence and Functions of Regulatory Authorities for the )Broadcasting sector (2008 The Governance of Regulators, OECD Best Practice Principles for Regulatory Policy, OECD 16 Publishing (2014), p.
48 Declaration of the Committee of Ministers on the Independence and Functions of Regulatory 17 Authorities for the Broadcasting sector (2008); Council of Europe, Committee of Ministers, ; פירוט נוסף ראו בדוח הוועדה לייעול מנגנוני רגולציה Recommendation REC ( 2000), p.
47 '), עמ 2013( בישראל ולבחינת הממשקים בין הרגולטורים השונים במשק Directive 2002/21/Ec of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a 18 .
common regulatory framework for electronic communications networks and services Economic Policy Reforms 2011: Going for Growth, OECD Publishing (2011), p .
110 19 OECD Economic Surveys Israel January 2016 Overview, p .
45 20 1646 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המצב בישראל זה כשני עשורים נבחן בישראל המערך הארגוני הראוי להסדרה של תחום התקשורת בכלל, ותחום השידורים בפרט.
הגם שוועדה אחר ועדה הגיעו למסקנה שיש להקים רשות תקשורת מאוחדת - בזק ושידורים - עצמאית (פנים-ממשלתית או חוץ-ממשלתית), ולמצער - להקים רשות מאוחדת לשידורים - והגם שממשלות ישראל אימצו לאורך השנים בהחלטותיהן את המלצות הוועדות, לא יושמו החלטות הממשלה בנושא זה.
לפיכך נותרה ישראל חריגה בהיותו של משרד ממשלתי אחראי על הרגולציה בתחום זה.
המליצה הוועדה הציבורית לבחינת הרישוי והפיקוח 1996 בשנתועדת בועז: בענף התקשורת בראשות מר דוד בועז (לשעבר הממונה על התקציבים באוצר) להקים רשות סטטוטורית עצמאית לרישוי, פיקוח ואכיפה, שתחומי סמכותה יכללו את תחומי הבזק ותשתיות התקשורת (לרבות אלה המשמשות להעברת שידורים).
לפי ההצעה, הרשות לא תפקח על הגופים המשדרים לציבור.
בהמשך אותה שנה אימצה הממשלה את הדוח והחליטה על הקמת צוות בראשות מנכ"ל משרד התקשורת, אשר יפעל לגיבוש הצעת חוק להסדרת פעילות הרשות .
הצוות התבקש אף לתת את דעתו למבנה הרצוי של הרשות - רשות 21שתוקם פנים-ממשלתית או רשות עצמאית, החיצונית למנגנון הממשלתי.
מונה צוות נוסף לבחינת המדיניות בענף 1996 בשנתועדת וקס-ברודט-ליאון: התקשורת ופתיחתו לתחרות, בראשות מנכ"ל משרד התקשורת דאז מר שלמה וקס, מנכ"ל משרד האוצר דאז מר דוד ברודט והמשנה למנכ"ל משרד ראש וציין 1996 הממשלה דאז מר משה ליאון.
הצוות הגיש את המלצותיו בדצמבר בין היתר כי כדי להבטיח תחרות נדרש שינוי מהותי ברמת ההסדרה והפיקוח, וכי יש לבחון את המערך הארגוני הנדרש לשם כך, ובכלל זה יש לדון בהמלצות .
22 אימצה הממשלה את המלצות הצוות 1997 דוח ועדת בועז.
בחנה ועדה נוספת, בראשות האלוף (מיל') יוסי 1997 במהלך שנתועדת פלד: פלד, את הנושא - הוועדה להרחבה ולארגון מחדש של מערך השידורים לציבור , ובהן המלצה להקים רשות 1997 בישראל.
הוועדה הגישה את המלצותיה ביוני לאומית לתקשורת או רשות שתאגד את כל השידורים המסחריים.
96 ( , בדבר אישור המלצות ועדת בועז 26 - של הממשלה ה 879 החלטת ממשלה 21 , בדבר בחינת המדיניות בענף התקשורת ופתיחתו 27- של הממשלה ה 1177 החלטת ממשלה 22 .
97 ( לתחרות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1647 משרד התקשורת | משרד התקשורת | , ולפיה תוקם 23עקרונות אלה התקבלה בהמשך אותה שנה החלטת ממשלה רשות לאומית לשידורים לציבור שתרכז את הסמכויות 1999 לא יאוחר מסוף הנתונות בידי הגורמים השונים המסדירים תחום זה.
כן הוחלט להקים "מינהלת להסדרת השידורים לציבור" (להלן - המינהלה), שתסייע בגיבוש החקיקה בין היתר בנושא זה.
המינהלה הייתה אמורה להציע ראייה וחשיבה ממלכתית, כוללת ורחבה, וזאת כזרוע ביצוע אד-הוק, שאינה מופקדת ספציפית על מתן , 24זיכיונות או על פיקוח שוטף.
המינהלה הוקמה כיחידה במשרד התקשורת אולם החלטת הממשלה בדבר הקמת הרשות - לא יושמה.
צוות 1997 מונה בפברואר 1997 בעקבות החלטת הממשלה מינוארועדת רוזן: לגיבוש המלצות מפורטות בדבר פתיחת ענף התקשורת לתחרות, בראשות מנכ"ל המליץ הצוות 1998 משרד התקשורת דאז מר דניאל רוזן.
בהמלצותיו מספטמבר בין היתר לבחון הקמת רשות תקשורת לאומית שתחליף את משרד התקשורת.
עוד צוין בהמלצות כי אף על פי שהצוות לא עסק בסוגיית איחוד רשות הבזק ורשות השידורים לציבור, סוגיה זו ראויה לבחינה נפרדת.
מינה שר התקשורת דאז מר ראובן ריבלין צוות 2001 באוגוסטועדת סמסונוב: לארגון מחדש של הרגולציה של שידורי הטלוויזיה המסחריים, בראשות מר גיל סמסונוב.
בכתב המינוי ציין השר כי החליט ש"מן הראוי להביא לאיחוד המועצה , כדי שהסדרת שידורי הטלוויזיה ]השנייה[ והרשות]מועצת הכבלים והלוויין[ המסחריים תכונס תחת קורת גג אחת, ותהיה כפופה למערכת נורמות (חקיקה ראשונית ומשנית) אחידה.
כך יבוטל העיוות, שבו פלטפורמות שידור שונות כפופות לנורמות שונות, ללא הצדקה עניינית".
הצוות ציין בהמלצותיו מינואר כי "קשה להצדיק כיום את קיומן של שתי מערכות המסדירות ענף תוך 2002 הבחנה שאיננה רלוונטית עוד בין תחומים, במציאות הטכנולוגית, הכלכלית והתרבותית של ימינו", והמליץ להביא לאיחוד מועצת הכבלים והלוויין ומועצת הרשות השנייה ולהקמת רשות לשידורי טלוויזיה ורדיו מסחריים, שבראשה מועצה ציבורית.
גם המלצה זו לא יושמה.
בעקבות המלצות הוועדות הקודמות בנושא הקמת רשות ועדת אולניק: שר התקשורת דאז צוות לתכנון הקמת 2002 תקשורת לאומית, מינה בינואר הרשות הלאומית לתקשורת, בראשות מנכ"ל משרד התקשורת דאז מר אורי אולניק.
הצוות התבקש להגיש המלצות מפורטות למתכונת הקמתה של הרשות במטרה לשלב המלצות אלו כהצעת חוק מפורטת, אשר תוגש במסגרת הצעת , "הרחבה וארגון מחדש של מערך שידורי הטלוויזיה 27- של הממשלה ה 2444 החלטת ממשלה 23 .
97 ( )"והרדיו לציבור ("דוח פלד המינהלה פועלת כיום כגוף המקצועי שמייעץ למועצת הכבלים והלוויין ומסייע לה בביצוע 24 .
תפקידה ובהוצאת החלטותיה אל הפועל 1648 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המליץ הצוות להקים 2002 .
במסקנותיו מדצמבר252003 חוק ההסדרים לשנת רשות סטטוטורית מאוחדת - בזק ושידורים - עצמאית ונפרדת ממסגרת ממשלתית, אשר תפעל בהתאם למדיניות על-ענפית שתתווה הממשלה.
בדוח צוין כי ההמלצה בדבר הקמת רשות תקשורת עצמאית עולה בקנה אחד עם .
OECD -המגמה ברובן המוחלט של מדינות ה (להלן - החלטת 262003 המלצת הצוות אומצה בהחלטת ממשלה מינואר ), ובה נקבע כי יש להקים רשות לאומית עצמאית 2003 הממשלה משנת לתקשורת, שתכלול את תחום הבזק ותחום השידורים המסחריים, עד ינואר .
להבדיל מהמלצות הוועדה הוחלט שהרשות שתוקם תהיה רשות 2004 פנים-ממשלתית.
בהחלטה צוין כי עם הקמת הרשות, "לא יהא עוד צורך בקיומם של משרד התקשורת, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין והמינהלת להסדרת השידורים לציבור, והם יבוטלו".
בהחלטה פורטו מבנה הרשות, דרכי המינוי, מנגנון קביעת התקציב שלה ועוד.
כן הוחלט על בניית צוות הקמה, שיחל את עבודתו בתוך שבוע ימים, ליישום החלטת הממשלה, לרבות הכנת הצעת חוק ליישומה.
התקבלה החלטת ממשלה נוספת שעניינה הקמת רשות לאומית 2005 באוגוסט .
בהחלטה נקבע כי יש לבצע את תיקוני החקיקה הנדרשים ליישומה 27לתקשורת , כך שהרשות הלאומית לתקשורת תחל לפעול 2003 של החלטת הממשלה משנת .
2006 לא יאוחר מיולי הוחלט על איחוד פעילותן של מועצת 282005 בהחלטת ממשלה מאוקטובר הרשות השנייה ושל מועצת הכבלים והלוויין וכן על איחוד פעילותן של הרשות השנייה ושל מינהלת הסדרת השידורים לציבור, לרשות מאוחדת לשידורים מסחריים.
עוד נקבע בהחלטה כי יש להכין ולקדם הצעת חוק ממשלתית לשם הקמת רשות שידורים מאוחדת כאמור.
הגישה את המלצותיה הוועדה הבין-משרדית לבחינת 2009 במרץועדת מרדכי: משמעות והיתכנות של שינוי שיטת ההסדרה בתחום שידורי הטלוויזיה יצוין כי בעקבות חילוקי דעות פרשו חלק מחברי הצוות, והצוות שנותר כלל נציגים של משרד 25 .
03 ( ", "הקמת רשות לאומית לתקשורת 29- של הממשלה ה 2865 החלטה 26 .
05 ( ", "הקמת רשות לאומית לתקשורת 30 - של הממשלה ה 4105 החלטה 27 , "איחוד רשויות ההסדרה של שידורי הטלוויזיה והרדיו 30- של הממשלה ה 4340 החלטה 28 .
05 ( "המסחריים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1649 משרד התקשורת | משרד התקשורת | (להלן 29המסחריים, בראשות מנכ"ל משרד התקשורת דאז מר מרדכי מרדכי - ועדת מרדכי).
בין היתר המליצה הוועדה "ליישם את החלטות הממשלה הקודמות, שקבעו כי יש להקים רשות לאומית לתקשורת, אשר תמלא, בין היתר, את תפקידי שני הגופים המסדירים כיום את תחום השידורים בישראל.
במידה ומסיבות שונות לא תוקם רשות לאומית לתקשורת, מומלץ לפעול לאיחוד שני הגופים המסדירים את תחום השידורים בישראל, לגוף אחד, כשלב ראשון בדרך להקמת רשות לאומית לתקשורת".
התקבלה החלטת ממשלה שעניינה רפורמה בתחום שידורי 2009 במאי הטלוויזיה, והתייחסה בין היתר להקמת גוף הסדרה לשידורים מסחריים.
הוחלט על הקמת רשות פנים-ממשלתית לשידורים מסחריים, שתפקידיה יהיו אלה שהוטלו לפי החוק הקיים על מועצת הרשות השנייה ועל מועצת הכבלים , ועם 2010 והלוויין.
עוד הוחלט כי הרשות תחל לפעול לא יאוחר מדצמבר תחילת פעולתה יחדלו לפעול מועצת הרשות השנייה, הרשות השנייה, מועצת הכבלים והלוויין ומינהלת הסדרת השידורים לציבור.
מונה צוות נוסף לבחינת הסדרת השידורים 2014 בפברואר ועדת שכטר: המסחריים, בראשות פרופ' עמית שכטר.
הוועדה הגישה את המלצותיה ביולי .
גם ועדה זו המליצה על הקמת רשות עצמאית מאוחדת בתחום התקשורת 2015 -(בזק ושידורים).
הוועדה עמדה על כך ש"יש להסדיר את השירותים האודיו ויזואליים מתוך ראיית מכלול שירותי השידור והבזק כסביבת תקשורת אחת".
בתוך כך, בהמשך למסקנות הוועדה לשינוידוח ייעול מנגנוני רגולציה בישראל: כלכלי וחברתי (ועדת טרכטנברג), החליטה הממשלה על הקמת ועדה לבחינת .
הוועדה הגישה את המלצותיה לממשלה 30ייעול מנגנוני רגולציה בישראל .
הוועדה התייחסה בין היתר לצורך בהגברת אפקטיביות הרגולציה 2013 באפריל בתחום התשתיות, ובכלל זה בתחום התקשורת, והצביעה על היתרונות הגלומים בקיומו של רגולטור עצמאי בתחום התשתיות - רשות תקשורת - על פני המשרד הממשלתי.
בין היתר ציינה הוועדה כי "ניסיון בינלאומי מצביע כי הימצאות רגולטור עצמאי תורמת לפיתוח השוק, לכניסת משקיעים פרטיים, ולהגברת התחרות הכוללת בו - מקצועיות, ודאות ועקביות, אובייקטיביות והוגנות".
הוועדה הוסיפה כי הצלחת המודל האמור מותנית בהבטחת עצמאות לרגולטור בפעולתו - עצמאות בקבלת החלטות, מנגנון מינוי בכירים המבוסס על מקצועיות, עצמאות תקציבית ועוד.
, "רפורמה בתחום שידורי הטלוויזיה" 31- של הממשלה ה 3982 הוועדה קמה מתוקף החלטה 29 .
08 ( ", "ייעול ושיפור הרגולציה הממשלתית - המשך הדיון 32 - של הממשלה ה 4027 החלטת ממשלה 30 .
11 ( 1650 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הגישה הממשלה הצעת חוק שעניינה הקמת גוף רגולטורי אחד 2013 יצוין כי ביולי שירכז את סמכויות ההסדרה הנמצאות בידי הרשות השנייה, מועצת הרשות השנייה והמועצה לשידורי כבלים ולוויין.
הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה בכנסת קיבלה הממשלה החלטה להחיל עליה דין רציפות 2015 .
באוקטובר 2013 באוקטובר הוחל עליה דין רציפות בכנסת.
ועדת הכלכלה של הכנסת קיימה 2015 ובנובמבר .
הצעת חוק זו טרם הבשילה לכדי 2016 כמה דיונים בעניינה, האחרון שבהם ביולי חקיקה, והדיון בעניינה לא חודש.
להלן תרשים המתאר את המלצות הוועדות לשינוי המבנה הרגולטורי של תחום השידורים ואת החלטות הממשלה בנושא: המלצות הוועדות והחלטות ממשלה לשינוי המבנה הרגולטורי: 3 תרשים של תחום השידורים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1651 משרד התקשורת | משרד התקשורת | מהאמור עולה כי במשך כשני עשורים המליצו ועדה אחר ועדה על הצורך בשינוי המבנה הרגולטורי בתחום התקשורת בכלל ובתחום השידורים בפרט.
המלצות אלה עוגנו בהחלטות ממשלה, האחרונה שבהן בשנת .
הצורך ביישום ההחלטות בתחום זה 31, אולם לא הוצאו אל הפועל 2015 .
מתחדד לנוכח ההתפתחות הטכנולוגית והשינויים בהתנהגות הצרכנים חולשות מבניות בהסדרת השידורים בישראל דוחות הוועדות הציבוריות שהוקמו במהלך השנים, אשר המליצו כאמור על הקמת רשות מאוחדת - בין אם רשות תקשורת מאוחדת לבזק ולשידורים ובין אם רשות שידורים מאוחדת - מלמדים על סדרת חולשות במבנה הרגולטורי הקיים בישראל בתחום השידורים: היעדר עצמאות, אי-שקילת שיקולים ארוכי טווח ואי-ודאות רגולטורית הסדרת תחום השידורים קשורה הדוקות לעקרון חופש הביטוי, מאחר שתחום זה הוא אחת הזירות העיקריות לשיח ציבורי.
עצמאות הרגולטור משמעה בין היתר ניתוק של הדרג המיניסטריאלי מעיסוק בתוכן השידורים.
הוועדות שעסקו בנושא הסדרת השידורים וכן הצעות החוק הדגישו את הצורך בעצמאות הגוף המאסדר, במקצועיותו וביכולתו לשקול שיקולים ארוכי טווח, המנותקים מאינטרסים פוליטיים.
) כי רשות תקשורת "תוכל לרכוש מומחיות 1998( כך למשל צוין בדוח ועדת רוזן ומקצועיות הדרושים ליישום מדיניות ארוכת טווח.
ותוכל לפעול כשהיא חסינה מלחצים, שומרת על רציפות בעת חילופי שלטון או שרים, ועצמאית בתחומי הביצוע".
) צוין כי "הסדרת תחום התקשורת, בשל מורכבותו 2002( בדוח ועדת אולניק וייחודו, וכן בשל תרומתו העצומה של הענף להתפתחות הכלכלית, התרבותית והחברתית, צריכה להיות מסורה בידי מומחים לדבר".
הוועדה הוסיפה כי "הניתוק מן המערכת הפוליטית יאפשר לרשות לפעול על פי לוח זמנים וסדרי עדיפויות, הנקבעים בהתאם לשיקולים עניינים-מקצועיים".
צוין כי "רשות תקשורת 2003 בהמשך לכך, בדברי ההסבר להחלטת הממשלה משנת עצמאית ומקצועית, אשר אינה תלויה בסדר היום הפוליטי, אינה נתונה ללחצי גופים חיצוניים ואינה מושפעת מנושאים פוליטיים, מועדי בחירות וכו' תוכל לגבש את המלצותיה בדבר המדיניות, באופן מקצועי ובלתי תלוי".
יצוין כי מבקר המדינה הצביע גם בעבר על היעדר קידומן של החלטות הממשלה בעניין זה.
ראו 31 ), "הטיפול בכשלים ברגולציה ובהסרת המכשולים הפוגעים 2008( ב58 דוח שנתימבקר המדינה, .
1167 'בתחרות - משרד התקשורת", עמ 1652 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מדברי הוועדות וכן מתמונת המצב בעולם עולה כי אחד המאפיינים העיקריים של גוף מאסדר בתחום השידורים הוא עצמאות ואי-תלות.
הוועדות עמדו עוד על הצורך במדיניות ארוכת טווח, שתהיה מנותקת מאינטרסים פוליטיים ותאפשר ודאות רגולטורית לשחקנים בתחום.
היעדר ראייה מתכללת הרשות השנייה ומועצת הרשות השנייה החלו לפעול כמה שנים אחרי שהחלה לפעול .
המועצות הוקמו בנפרד זו מזו מתוך הנחה שיש הצדקה 32מועצת הכבלים והלוויין להפרדה בין הגורמים העוסקים בהסדרת שידורים קרקעיים, הממומנים באמצעות פרסומות, לבין הגורמים העוסקים בהסדרת שידורי כבלים ושידורי לוויין, הממומנים באמצעות דמי מנוי והמציעים ערוצי נישה.
זאת בשל המאפיינים הייחודיים של כל אחד מסוגי השידורים, אופן ההפצה השונה ואמצעי המימון השונים.
שינויים טכנולוגיים שהתרחשו במהלך השנים הביאו לצורך בבחינה מחדש של הביזור הרגולטורי האמור, ובכלל זה טשטוש הגבולות בין שירותי התקשורת השונים וחידדו את הצורך בקיומו של שינוי מבני 33)(טלפוניה, אינטרנט ושידורי טלוויזיה בתחום שיאפשר לאסדר את השוק מתוך ראייה כוללת: צוין כי "רשות תקשורת, שתעסוק 2003 בדברי ההסבר להחלטת הממשלה משנת בנושא בזק ונושא שידורים כאחד, תיטיב לראות את התמונה בכללותה, ולרכז משאבים משותפים של ידע ומומחיות מתחומים שונים, דוגמת כלכלה, הנדסה, משפט ותוכן.
לרשות כזו, תהיה יכולת לקדם את ההתמחויות המגוונות הדרושות לפיתוח מכלול הכלים הדרושים להסדרה מודרנית, קוהרנטית ומקצועית, של כלל ענף התקשורת".
) צוין כי "נוצרו 2001( גם הוועדות השונות התייחסו לנושא: בדוח ועדת סמסונוב שתי מערכות הסדרה עצמאיות האחראיות על הסדרת שידורי הטלוויזיה והרדיו המסחריים לציבור, ללא יד מכוונת מרכזית, הפועלת מתוך ראיית מפת השידורים ) עמדה על כך שריבוי הגורמים 2002( הישראלית לכל רוחבה"; ועדת אולניק המעורבים בהליכי ההסדרה יוצר לעיתים מצב שבו החלטות סותרות בתוך הממשלה מביאות לעיכוב בהתפתחות הענף, וכי הראייה המקצועית הספציפית של כל אחד ממשרדי הממשלה מנעה את פיתוחה של מדיניות ארוכת טווח ברורה, שלאורה יוכלו .
הרשות השנייה ומועצת הרשות השנייה החלו 1986 מועצת הכבלים והלוויין החלה לפעול בשנת 32 .
1991 לפעול כחמש שנים לאחר מכן, בשנת שירותים שבעבר ניתנו על ידי ספקים נפרדים ניתנים כיום על ידי אותם ספקים.
33 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1653 משרד התקשורת | משרד התקשורת | ) התייחסה אף היא לנושא, בקובעה 2009( מפעילים לקבל החלטות.
ועדת מרדכי כי ה"מצב הנוהג היום, לפיו גופי ההסדרה השונים מקבלים החלטות שמשפיעות באופן עקיף על שווקים שאינם נמצאים תחת אחריותם, מצריך תיקון.
במצב בו רשות אחת אחראית על ההסדרה של חלק מסוים בשוק, יש חשש כי אותה הרשות לא תבחן כראוי את הנעשה בחלק האחר בשוק.
ודאי שרשות שכזו אינה יכולה לבצע מהלך כולל של שינויים מתואמים לרוחב השוק כולו".
כפי שעולה ממסקנות הוועדות ומדברי ההסבר להחלטת הממשלה , בשל הביזור הרגולטורי, כל אחד מהרגולטורים משקיף 2003 משנת על תחום השידורים מנקודת מבט צרה, המתמקדת בתחום שעליו הוא אמון.
באופן זה, הרגולציה המתקבלת אינה פרי הסתכלות כוללת, המביאה בחשבון את השפעותיה ההדדיות של הרגולציה על השחקנים השונים בשוק ואת השלכותיה על התחום בכללותו.
מארג חקיקה שאינו קוהרנטי שתי המועצות - מועצת הכבלים והלוויין ומועצת הרשות השנייה - מפרסמות מדי ) צוין כי בשל קיומם של שני 2002( פעם בפעם כללי הסדרה.
בדוח ועדת אולניק רגולטורים בתחום השידורים המסחריים נוצרו מערכות של דינים שונים, שחלק מההסדרים הקבועים בהם שונים לחלוטין לגבי גופים העוסקים באותו תחום, בלי שקיימת הצדקה עניינית לכך - שהרי בעיני קהל הצופים אין שום משמעות לשאלה 2013 מיהו הרגולטור של כל גוף משדר.
בדומה, בדברי ההסבר להצעת החוק משנת צוין כי "שני הגורמים עוסקים בהסדרת נושאים דומים, כדוגמת הפקות מקור, כללי אתיקה בשידורים ובפרסומות ובהגנה על ילדים.
ואולם, כל אחת מהמועצות קובעת כללים שונים, וגם אם הכללים זהים, לעיתים הם מיושמים באופן שונה על ידי כל אחת מהמועצות, ובשל כך נוצר חוסר אחידות בהסדרה".
כך מתעורר מצב שבו קיימות שתי מערכות דינים נפרדות, העוסקות בסוגיות מקבילות, אולם הרגולציה הנקבעת אינה קוהרנטית.
הפערים בהסדרת תחום השידורים באים לידי ביטוי כאמור בכמה תחומים, בהם בנושא הפקות המקור, אתיקה בשידורים ובפרסומות וההגנה על ילדים.
בתחום הפרסומות לדוגמה, הכללים שקבעו שתי המועצות בנושא דומים במידה רבה, אולם אכיפתם לעיתים שונה.
כך, פרסומת שפסלה הרשות השנייה בקובעה כי יש בה משום "פגיעה ברגשות הציבור, בטעם הטוב ובכבוד האישה", לא נפסלה על ידי המועצה לכבלים ולוויין.
דוגמה נוספת היא תחום האתיקה בשידורים, שבו קבעה כל אחת מהמועצות הוראות וכללים שונים.
1654 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה יש לציין כי השינויים הטכנולוגיים שהתרחשו בשנים האחרונות בתחום השידורים והשימוש הנרחב ברשת האינטרנט ובהתנהגות הצרכנים, יצרו אף הם פערים באסדרה.
חברות ישראליות חדשות נכנסו לתחום השידורים ואף חברות בין-לאומיות המספקות תוכן על גבי רשת האינטרנט החלו לפעול בישראל.
משרד התקשורת ציין כי "מצב חדש זה הביא את תחום השידורים 2019 בעניין זה במסמך שפרסם באפריל להיות לא מאוזן מבחינה רגולטורית, הרגולטורים הקיימים מתקשים לתת מענה למצב העולם החדש.
מצד אחד לא קיימת רגולציה על הגופים החדשים ומצד שני, .
34"חברות השידורים המסורתיות נותרו עם חובות רגולטוריות כבדות מאוד יוצא אפוא כי תחום השידורים המסחריים והרב-ערוציים מוסדר באמצעות שתי מערכות דינים שונות, העוסקות במנותק זו מזו במטרייה משיקה.
מערכות הדינים קובעות כללי אסדרה שאינם בהכרח זהים, או שאינם מיושמים באופן זהה על ידי הרגולטורים, אף על פי שאין .
חוסר האחידות האמור מתחדד נוכח השינויים 35הצדקה עניינית לכך הטכנולוגיים והמעבר לאספקת תוכני שידורים על גבי רשת האינטרנט, כמו גם שינויים אחרים בהתנהגות הצרכנים.
היעדר יעילות וחיסכון הוועדות הציבוריות שקמו התייחסו גם להיבט כפל המשאבים הכרוך בקיומם של צוין כי 2003 ריבוי רגולטורים.
כך למשל, בדברי ההסבר להחלטת הממשלה משנת "רשות מאוחדת תביא לצמצום במנגנוני ניהול והסדרה כפולים, באופן שיקל גם על .
עוד צוין כי "הקמת רשות אחת, בהתייחס לתקציבים 36"מפעילי התקשורת והצרכנים הקיימים של הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו מסחריים, המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין ומשרד התקשורת, תביא לחסכון תקציבי".
 "הערכות מדינת ישראל לעידן הדיגיטלי - מסמך אסטרטגי: שינוי תפקידי משרד התקשורת 34 .
2019 והפיכתו ל'משרד התקשורת והחדשנות הדיגיטלית'", משרד התקשורת, אפריל עוד יצוין כי כיום הרגולציה אינה מתייחסת כלל לתחום השידורים על גבי רשת האינטרנט.
35 , שבו צוין כי ריבוי גופים 9 '), עמ 2013( לעניין זה ראו בדוח הוועדה לייעול מנגנוני הרגולציה 36 רגולטוריים בתחומים משיקים וחוסר התאמה מבנית להתפתחות המשק הם חלק מן הסיבות לכך שישראל נחשבת מדינה בעלת רגולציה באיכות נמוכה יחסית.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1655 משרד התקשורת | משרד התקשורת | הסדרת ענף התקשורת בכלל ותחום השידורים בפרט עוסקת במציאות של טכנולוגיות ודפוסי צריכה משתנים.
בצד זאת, עליה להתמודד עם אינטרסים כלכליים ופוליטיים, בהיות ענף זה תחום עיסוק עתיר ממון ובעל השפעה על עיצוב דעת הקהל.
הגוף המאסדר נדרש לגלות מומחיות רבה בתחום זה, שתאפשר לו לקבל החלטות מקצועיות, בלא השפעה של אינטרסים פוליטיים, וכן להגיב במהירות וביעילות לכל התפתחות.
כמעט כל המדינות המפותחות הקימו במהלך השנים רשויות תקשורת.
הקמתן באה לתת מענה, בין היתר, הן על הצורך ההולך וגובר במקצועיות ייחודית של הרגולטור בתחום התקשורת, והן על הצורך בהבטחת עצמאות וניתוק משיקולים פוליטיים.
זה כשני עשורים נבחן בישראל המבנה הרגולטורי הראוי בתחום התקשורת בכלל והשידורים בפרט.
הוועדות שעסקו בנושא זה עמדו על כך שיש צורך בהקמתה של רשות אחודה עצמאית.
זאת לשם הבטחת יכולת פעולה מקצועית ונטולת שיקולים פוליטיים, המתבססת על שיקולים ארוכי טווח; לשם יצירת ודאות ואופק פעולה למגזר העסקי; לשם יכולת תגובה מהירה לשינויים וכשלים; ולשם יצירת כלים ואפשרות לביצוע אכיפה מהירה ויעילה.
מגמת התלכדות תשתיות התקשורת - טשטוש ההבחנות המסורתיות בין טכנולוגיות התקשורת השונות - ומגמת התלכדות חברות התקשורת לקבוצות הפועלות בכלל שוּקי התקשורת מחזקות צורך זה.
הממשלה קיבלה במהלך השנים החלטות בנושא, אולם החלטות אלה לא יושמו.
אף שיש הבדלים מסוימים בהמלצות הוועדות ובהחלטות הממשלה שהתקבלו במהלך השנים - ובכלל זה בשאלה אם ראוי להקים רשות תקשורת מאוחדת לתחום הבזק והשידורים או רשות תקשורת מאוחדת לתחום השידורים המסחריים והרב-ערוציים - הרי שכל העוסקים במלאכה הסכימו כי המודל הקיים אינו נותן מענה למכלול האתגרים העומדים בפני הרגולטורים בתחום השידורים.
מוצע לבחון את המודל המבני של תחום התקשורת בכלל ותחום השידורים בפרט, ובכלל זה המודל המפוצל של שתי מועצות השידורים.
זאת על מנת להבטיח שהאסדרה בתחום זה תהיה עצמאית, יעילה ואחידה ותוביל למימוש יעדים ארוכי טווח בתחום השידורים.
1656 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מסר משרד התקשורת למשרד מבקר המדינה כי הוא החל בעבודת 2018 באוגוסט מטה שתכליתה לבחון את המבנה הארגוני של משרד התקשורת, וכי במסגרת זו תהיה התייחסות פרטנית להמלצת המבקר בדבר הקמת רשות ייעודית לגופי מסר משרד התקשורת כי הוא "בוחן 2018 הרגולציה בתחום השידורים.
בדצמבר את איחוד הרגולטורים בתחום השידורים כחלק מתכנית האסטרטגיה הכללית של ".
2019 המשרד בשנת העבודה פרסם משרד התקשורת מסמך שעניינו "שינוי תפקידי משרד 2019 באפריל התקשורת והפיכתו למשרד התקשורת והחדשנות הדיגיטלית".
בין היתר, עומד המשרד במסמך על הפערים בתחום השידורים ובכלל זה על ריבוי גופי אסדרה ופיקוח, חוסר אחידות ברגולציה, חוסר ראייה כוללת ואנומליה ברגולציה הנוגעת לשחקנים הפועלים באותו תחום.
המשרד ציין במסמך כי "נדרש שינוי מהותי באופן האסדרה הקיים כיום", כך שיוקם גוף אחד בתחום השידורים, בעל ראייה כוללת ואחידה שיקבע את הכללים ויפקח על פעילות השחקנים שפועלים בתחום.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התקשורת להשלים את גיבוש המדיניות בנושא והסדרתו באופן המיטבי.
בעת קביעת המודל הראוי להסדרת התחום - רשות אחודה לשידורים או רשות אחודה לבזק ולשידורים - ובעת ההחלטה אם תהיה זו רשות פנים-ממשלתית או חוץ- ממשלתית, יש לתת את הדעת לתמורות בתחום ולעצמאות הרשות, שעל חשיבותה הצביעו כל הוועדות שעסקו בנושא.
זאת במטרה לאפשר קביעת יעדים ארוכי טווח והתנהלות יעילה ומיטבית.
עצמאות הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין מקובל לאפיין את הרגולטורים הייעודיים-עצמאיים בהתבסס על שלושה מאפיינים : (א) הפרדה בין האחריות לקביעת מדיניות לבין האחריות לרגולציה; 37עיקריים (ב) ניסיון להפריד וליצור ריחוק בין הרגולטור לבין הדרג הפוליטי; (ג) חיזוק האוטונומיה של מומחים מקצועיים בתהליכי קבלת החלטות בממשל הציבורי.
בחינת מידת עצמאותו של רגולטור ייעודי-עצמאי נבחנת בכמה היבטים, ובהם דרכי המינוי ואופן סיום הכהונה, היבטי תקציב וכוח אדם וקיום מנגנונים להבטחת עצמאותו של הרגולטור (למשל, כיצד ובאילו תנאים ניתן להפוך את החלטותיו).
והמחקרים המובאים 84-82 '),עמ 2018( רגולציה - מתאוריה למעשה, מהדורה זמנית א' קרסין, 37 דוח הצוות לתכנון הקמת הרשות הלאומית לתקשורת בראשות עו"ד אורי אולניקבהם; .
28-27 '), עמ 2002( 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1657 משרד התקשורת | משרד התקשורת | :להלן תרשים המשקף היבטים אלו היבטים לבחינת מידת עצמאותו של רגולטור ייעודי-עצמאי: 4 תרשים עצמאות הרשות השנייה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו הוקמה כאמור כתאגיד סטטוטורי.
הרשות כוללת שני גופים: מועצת הרשות והנהלת הרשות, ובראשה מנכ"ל.
פעילות הרשות השנייה ממומנת מכספים שמשלמים לה בעלי הזיכיונות או הרישיונות לשידורי טלוויזיה ורדיו.
חוק הרשות השנייה מפרט את תפקידיה של הרשות השנייה, ובהם פיקוח על השידורים, במגמה להבטיח השקעה בהפקות מקומיות, שמירה על אתיקה, הנגשת השידורים לאנשים עם מוגבלות, הגנה על קטינים וחסרי ישע, עידוד התחרות והבטחת שידור מידע מהימן, הוגן ומאוזן.
מנכ"ל הרשות אחראי לניהול השוטף של ענייני הרשות.
המועצה היא המתווה את קווי פעולתה.
הליך מינוי חברי מועצת הרשות השנייה כאמור, אחד המאפיינים שעל פיהם נבחנת מידת העצמאות של הרגולטור הייעודי- עצמאי הוא סדרי המינוי ומידת הפוליטיזציה של המינויים.
הליך מינוי חברי מועצת הרשות השנייה מעוגן בחוק הרשות השנייה.
הוראות (להלן 1975-הנוגעות להליך המינוי ישנן גם בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - חוק החברות הממשלתיות), בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה וכן בפסיקה.
תכליתם של כל אלה היא להבטיח כי למועצה ימונו "אנשי ציבור בעלי רקע תרבותי הולם, ניסיון וידע בתחומי התמחותם וניסיון והבנה למצב החברתי בישראל", כפי שמורה החוק, וכי זיקה פוליטית, אם קיימת, תשמש גורם ניטרלי בהליך הבחירה, באופן שהמתאימים ביותר ייבחרו לתפקיד.