HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
19 בג"ץ 6732/20 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' הכנסת, בפסק דינה של השופטת דפנה ברק -ארז, פסקה 12 .
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו בתשובת צה"ל נמסר כי מוסכם שאין צורך בשמירת אמצעי זיהוי של חיילים שנפטרו ולא בוצע .
כמו כן נמסר כי תבוצע בחינה לגבי עדכניות נתוני הנפטרים במאגרי המידע .
של צה"ל ולגבי היכולת למחוק מידע זה.
נמצא כי צה"ל אינו מוחק ממאגרי אמצעי הזיהוי את הרשומות של אנשים שקיבלו פטור .
משירות צבאי, גם לאחר שחולף זמן משחרורם וכבר לא יחזרו מסטטוס "פטור" לסטטוס .
הרבנות הצבאית ציינה כי חשוב לה לשמור את אמצעי הזיהוי של חיילים שקיבלו פטור משירות .
צבאי כדי שיתאפשר לזהותם בהתרחש אסון לאומי, וכי הנושא נבחן במסגרת עבודת המטה .
(עמ"ט) "הצבי לישראל".
בעניין זה ראו פירוט בפרק "שימוש במאגר אמצעי הזיהוי כצורך לאומי".
אם בסיום עמ"ט "הצבי לישראל" יוחלט לשמור את המידע הביומטרי במסגרת ההיערכות .
לאסון לאומי עתידי, מומלץ להגביל את הגישה של משתמשים לרשומות אלו בזמן שגרה.
אם בסיום העמ"ט יוחלט שלא להשתמש במידע הביומטרי באסון לאומי, מומלץ כי צה"ל .
ימחק ממאגרי אמצעי הזיהוי אחת לתקופה את המידע הביומטרי על חיילים שקיבלו פטור .
שדות מיותרים ברשומות .
השדה "סוג שירות" הוא חלק מרשומת המידע במערכת ב', והוא מכיל מידע על סטטוס השירות .
של החייל (חובה / חובה בתנאי קבע / קבע / מילואים / פטור / נפטר).
נמצא שנכון למועד סיום הביקורת באפריל 2022 אין שימוש בשדה "סוג שירות", ולכן הוא .
כמו כן נמצא כי המידע הנשמר בשדה זה אינו מתעדכן, ועקב כך .
נפגעת שלמות ומהימנות הנתונים במאגר המידע.
מומלץ כי ענף תכלית יבחן אחת לשנה, כנדרש בתקנות אבטחת מידע, את מבנה הרשומות .
של מערכות אמצעי הזיהוי ויסיר שדות שאין בהם יותר צורך.
מידע ביוגרפי במערכות אמצעי הזיהוי .
מידע ביוגרפי הוא מידע שעל פיו ניתן לזהות מי האדם ממידע אחר הנמצא ברשומה שבמאגר.
שמירת מידע ביוגרפי במאגר מידע, כשהוא מוצמד למידע ביומטרי, מגדילה את פוטנציאל הנזק .
במקרה של חדירה למאגר או הדלפה ממנו.
לפיכך הממונה על היישומים הביומטריים ממליץ .
להפריד בין מידע ביומטרי למידע ביוגרפי 20.
במערכת ב' נכללת טבלה ובה שדות של מידע ביוגרפי.
20 מדיניות לאומית ליישומים ביומטריים, סעיף 4.
2" : עיצוב מערכת ביומטרית ומימושה ייקחו בחשבון אתעיקרון .
הפרדת המידע הביומטרי מהמידע הביוגרפי, לרבות הקישור ביניהם, ככל שניתן".
| 151 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו מומלץ כי צה"ל יוודא שבכל המאגרים הביומטריים שברשותו יישמר רק מזהה של .
המתגייס, ולא מידע ביוגרפי נוסף.
מתן הודעה למתגייסים .
מסירת אמצעי זיהוי בצה"ל היא חובה לפי סעיף 11 , התשמ"ו]נוסח משולב[ לחוק שירות ביטחון- .
בתקנות שהותקנו מכוח החוק נקבע כי אמצעי זיהוי לעניין סעיף 11 לחוקהם טביעת .
אצבעות וצילומי שיניים.
בתקנות לא נקבע כי תמונות פנים ודגימות דנ"א (כתמי דם) הם אמצעי .
זיהוי לעניין החוק, ולפיכך אין חובה למסירתם על פי חוק זה.
על פי סעיף 11 לחוק הגנת הפרטיות: "פניה לאדם, לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו .
במאגר מידע, תלווה בהודעה שיצוינו בה - .
אם חלה על אותו אדם חובה חוקית למסור את המידע, או שמסירת המידע תלויה ברצונו .
המטרה אשר לשמה מבוקש המידע.
למי יימסר המידע, ומטרות המסירה".
כאמור, בשר"ח נאספים מן המתגייסים אמצעי זיהוי מסוגים שונים, אך חובה חוקית למסירתם .
קיימת רק לגבי חלק מהם.
להלן לוח המסכם את אמצעי הזיהוי שניטלים מהמתגייסים ובו מצוין .
אם חלה חובה חוקית למסור אותם: .
לוח 2: סוגי אמצעי הזיהוי והאם חובה למסור אותם .
אמצעי הזיהוי האם יש חובה חוקית למסור את המידע .
טביעות אצבעות וכפות ידיים V .
צילום שיניים - רנטגן V .
צילום שיניים - אופטי V .
בתשובת צה"ל נמסר כי הרבנות הצבאית מייחסת חשיבות רבה להכללת איסוף כתמי דם .
בתקנות שירות ביטחון (אמצעי זיהוי).
מאז יולי 2021 מתקיים מהלך להכללת דגימות דנ"א .
הטיפול הוא באחריות לשכת הרמטכ"ל, מכיוון שמדובר בעבודה מול דרג מדיני (שר .
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו נמצא כי בשר"ח לא מקבלים המתגייסים הודעה ובה כל המידע הנדרש בחוק בדבר .
חובתם החוקית למסור כל אחד מאמצעי הזיהוי הביומטריים.
כאמור תמונת הפנים מוצגת .
למתגייסים כחלק מתחנת הרכשת טביעות אצבעות על אף שאינה מופיעה בתקנות ואין .
חובה בחוק למסור אותה.
יש שלושה נהלים צבאיים העוסקים באופן ביצוע איסוף כתמי הדם: .
הנוהל הצבאיהעוסק בנטילת כתמי דם קובע כך: ".
במידה והחייל מסרב מתבצע הסבר .
נוסף על חשיבות הדגימה על ידי מפקד התחנה.
במידה והחייל עומד בסירובו הוא מוחתם .
על טופס סירוב אשר מאוחסן במערכת".
לפי הוראות "נוהל עבודה בתחנת דנ''א" : "במקרים בהם מסרב מתגייס לביצוע לקיחת .
דגימת הדנ"א, יישלח לאחראית המרפאה אשר תפקידה יהיה לתת הסבר מפורט למתגייס .
אודות דגימת הדנ"א ועל חשיבותה.
במידה והמתגייס אינו מוכן לבצע מתן הדגימה לאחר .
שיחה עם אחראית המרפאה יחתום על טופס סירוב למתן דנ"א אשר ייסרק לתיקיית סרבני .
"טופס סירוב לנטילת דנ"א", מנוסח כך: "למרות כל ההסברים שקיבלתי אני עומד על דעתי .
ומסרב למסור את דגימת דמי למאגר לצורך זיהוי חללים", וכן: "אני מודע לכך שעובדת .
סירובי תימסר למשפחתי בעת הצורך".
המתגייסים חותמים על הסכמה מדעת לתת את כתמי הדם אשר מודפסת על טופסי ה-FTA .
כאמור, מתגייסים שאינם מסכימים למסור את דגימת דמם מוחתמים על טופס המתעד זאת .
ומנוסח כ"טופס סירוב".
החתמת מתגייסים על "טופס סירוב" כאשר הם לא מסכימים ל מסור דגימת דם .
שמלכתחילה אין מוטלת עליהם חובה למסור , עלולה להתפרש אצל המתגייסים באופן .
שבו כביכול מימוש זכותם לאי הסכמה היא "סרבנות", על כל הקשרי מונח זה בשיח .
מומלץ כי צה"ל ינסח מחדש את הטופס המתעד חיילים שבחרו שלא למסור דגימות דם, .
באופן שאי-ההסכמה לא תשתמע כדבר פסול א ו שלילי, לדוגמה: "טופס ויתור על מסירת .
דגימת דם" או "טופס אי-הסכמה למסירת דגימת דם".
בתשובת צה"ל נמסר כי הנושא נבחן, והוסכם שראוי לשנות את כותרת הטופס.
הביקורת נוסף טופס דיגיטלי למערכת ב' החדשה, ושמו עודכן ל"טופס ויתור".
עוד מומלץ כי צה"ל ישלים את הטיפול באסדרת המקור החוקי לנטילת כל אמצעי הזיהוי .
שהוא סבור כי עליו לאסוף ממתגייסים.
| 153 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו הגנה פיזית .
סעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות מגדיר אבטחת מידע כלהלן: "הגנה על שלמות המידע, או הגנה .
על המידע מפני חשיפה, שימוש או העתקה, והכל ללא רשות כדין".
סעיף 17 לחוק קובע כי .
בעל מאגר מידע, מחזיק במאגר מידע או מנהל מאגר מידע, כל אחד מהם אחראי לאבטחת .
לפי תקנה 4 לתקנות אבטחת מידע, נוהל אבטחה של מאגר מידע יכלול .
הוראות בעניין האבטחה הפיזית והסביבתית של אתרי המאגר .
לפיכך חלה על צה"ל ועל מנהל .
המאגר וממונה האבטחה של המאגר האחריות לטפל גם בהיבט הפיזי של ההגנה על המידע.
שורה של הוראות דין נועדו להפחית את חשיפת המערכות לסיכון של גישה למידע עצמו.
תקנה 6 (א) לתקנות אבטחת מידע נדרש להבטיח כי תשתיות ומערכות החומרה, וכן רכיבי .
התקשורת ואבטחת המידע, יישמרו במקום מוגן המונע חדירה וכניסה אליו בלא הרשאה.
כן, לפי תקנה 6 (ב) בעליו של מאגר שחלה עליו רמת אבטחהבינונית או גבוהה חייב לנקוט .
אמצעים הן לבקרה על כניסה לאתרים שבהם נמצאות מערכות אלו ועל יציאה מאתרים אלה .
והן לתיעוד כניסה ויציאה כאמור .
תקנה 4()(ג1 ) קובעת כי ההוראות בעניין האבטחה הפיזית .
והסביבתית 21 של אתרים בהם מצויות תשתיות ומערכות חומרה, וכן רכיבי תקשורת ואבטחת .
מידע, ייכללו במסמך נוהל האבטחה.
מערכות אמצעי הזיהוי כוללות מתקן מחשב מרכזי הנמצא באחריות ממר"ם ובו נמצאים שרתי .
כמו כן קיימות עמדות קצה ביחידות שונות המקושרות לשרתים אלו .
נוסף על אלו יש רכיבים כלל- צה"ליים: רשתות התקשורת ורכיבי אבטחת .
המידע, שההגנה הפיזית עליהם היא באחריות מצו"ב וממר "ם.
לפי מתודולוגיה מקובלת להגנה על גופים שהם תשתיות מדינה קריטיות, הגנה פיזית היא: .
"אמצעי האבטחה הדרושים למניעת נגישות פיזית של גור ם לא מורשה לרשומה או לרכיב .
בסעיף 9 של "הנחיית מסגרת להגנת הסייבר בממשלה" (להלן - הנחיית יה"ב 5.
מובאת רשימה של בקרות שנועדו לאפשר הגנה פיזית מפני גישה לא מורשית: הן ברמת האתר .
כולו, הן ברמת האזורים הרגישים בתוך האתר והן ברמת סביבת העבודה.
יחפש את החוליה החלשה ביותר מבחינת פרצות במערכת ההגנות ומשם ינסה לפגוע.
לצורך העניין, הוא כל היחידה שבה נמצאות תשתיות ומערכות הקשורות למאגרי אמצעי הזיהוי; .
"אזור רגיש" הוא המקום - המבנה או החדר בתוך האתר - שבו נמצאים רכיבי המחשוב .
והתקשורת; ו"סביבת העבודה" היא עמדות המחשב שבאמצעותן יש גישה למערכות.
נמצא כי צה"ל לא גיבש נוהל אבטחה פיזית ייעודי למערכות אמצעי הזיהוי כנדרש בתקנה .
4 לתקנות אבטחת מידע, זאת אף ששמור בהן מידע ביומטרי, אישי ורגיש החייב ברמת .
על צה"ל לפעול לכתיבת נוהל אבטחה פיזית, כנדרש בתקנות.
21 "המונח "אבטחה סביבתית נוגע לשמירה על סביבת המערכות מפני נזקים כגון נזקי אש ומים.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו בתשובת צה"ל נכתב כי נוהל האבטחה הפיזית בהיבט ביטחון המידע ייקבע בהתאם להגדרת .
הסיווג המרבי של מערכות אמצעי הזיהוי.
משרד מבקר המדינה בדק בתחום ההגנה הפיזית את הנושאים שלהלן ביחידה א': הגנה פיזית .
ובקרה על הכניסות והיציאות, הגנת סביבת העבודה והגנה סביבתית.
בביקורת משרד מבקר המדינה הועלו פערים בנושאים האמורים אשר הוצגו לגופים .
לצורך ביצוע פעולות תיקון נדרשות .
הדרכת עובדים בנושא אבטחת רשומות .
והגברת מודעותם לנושא .
תקנה 7 לתקנות אבטחתמידע קובעת כי לא ייתן בעל מאגר גישה למידע המצוי במאגר אלא .
אם כן נקט באמצעים סבירים המקובלים בהליכי מיון עובדים ושיבוצם, כדי לברר שאין חשש כי .
בעל ההרשאה אינו מתאים לקבלת גישה למידע המצוי במאגר .
על מנת ליישם תקנה זו נדרש .
לוודא כי העובדים מודעים לנושאי פרטיות ואבטחת מידע.
0123 בנושא אבטחת רשומות במערכות תקשוב נקבע, בסעיף שכותרתו .
"שינון הפקודה, הכשרה והדרכה", כלהלן: "פקודה זו והוראות מקצועיות משלימות.
תחום שיש בו עיסוק במחשב האישי וברשומותיו".
לצורך יישום הפקודה יש לקיים הדרכה ייעודית .
בנושאי אבטחת רשומות מידע לכל משתמשי המערכות של אמצעי הזיהוי.
גם בקווים המנחים של המדיניות הלאומית ליישומים ביומטריים יש הנחיות בנושא זה: .
1 - על הנהלת הגוף לוודא כי קיימת מודעות לנושא הגנת הפרטיות וכבוד האדם .
בקרב הגורמים בגוף העוסקים ביישומים הביומטריים או במידע הביומטרי.
2 - על הנהלת הגוף לוודא קיום פעילויות הדרכה לגורמים הנ"ל, שמטרתן .
הטמעת תחושת המחויבות לנושא הגנת הפרטיות וכבוד האדם.
בפגישות עם גורמים ביחידות שונות הקשורות למערכות אמצעי הזיהוי רוכז מידע באשר לפעולות .
שננקטו לצורך הדרכה והעלאת המודעות בנושאי הגנת הפרטיות ואבטחת מידע.
באכ"א לא הוכנה ליחידות השונות שיש להן זיקה למערכות אמצעי הזיהוי תוכנית הדרכות .
כאמור , בשנת 2021 החלו אכ"א והרשות להגנת הפרטיות לקדם .
תוכנית עבודה להדרכה בנושא הגנת הפרטיות ולהכשרת ממוני הגנת הפרטיות ביחידות.
במיטב מתקיימת הדרכה סדירה לחיילי היחידה בנושאי מודעות להגנת הסייבר ואבטחת .
מידע, אך נמצאו פערים הקשורים בביצוע תרגילים.
מהרבנות הצבאית נמסר כי הדרכות בנושאי ב יטחון מידע מתקיימות על פי המתחייב .
בפקודות הצבא כחלק מתהליך קליטה ביחידה (תחנה ב"טופס טיולים נכנס") ובהדרכות .
עיתיות, כמו כן מתבצעים באופן שוטף תדריכים בנושא חובת השמירה על חסיון מידע אישי.
| 155 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו 4.
מפקד מעבדת טביעות האצבע ציין כי הוא הוציא הוראות פנימיות לחיילי המעבדה, ובכלל .
זה הוראות האוסרות על הכנסת מכשירים סלולריים לאזור עמדות העבודה.
נמצא כי גורמים העוסקים במערכות אמצעי הזיהוי שמכילות מידע פרטי ורגיש, אשר לפי .
תקנות אבטחת מידע רמת האבטחה שלהן נדרשת להיות גבוהה, לא עוברים הדרכה .
מובנית בנושאי הגנת הפרטיות והגנת הסייבר וכן לא מתרגלים אותה.
מומלץ כי חטיבת ההגנה האחראית לביטחון מערכות המידע, בשיתוף עם מחלקת ביטחון .
המידע, יקיימו פעולות הדרכה שישולבו עם תרגולים מעת לעת בנושאים הקשורים בהגנת .
הפרטיות, באבטחת מידע ורשומות מי דע ממוחשבות, וזאת בהתאם לסיכום בין אכ "א .
את פעולות ההדרכה והתרגול הללו יש להעביר לכלל בעלי .
ההרשאות למערכות אמצעי הזיהוי בצה"ל אשר מכילות מידע רגיש או מסווג.
בהנחיית המסגרת להגנת הסייבר בממשלה נקבע כי ההגנה הלוגית היא השכבה העיקרית .
והבסיסית ביותר בהגנה על המידע השמור במערכות המחשוב והתקשורת, וכי בהיעדר יישום .
נכון של שכבה זו נחשף המידע לפעילויות שונות אשר חלקן עלול להסב נזק רב.
עוד נכתב בהנחיית המסגרת כי ממונה הגנת הסייבר יתווה רמת הגנה לוגית מחייבת עבור .
רכיביהן השונים של מערכות המחשוב והתקשורת.
ר ובדי ההגנה על המידע יקיפו את הנדבכים .
המרכזיים האלו: הזדהות, הרשאות ובקרת גישה לוגית, הגנה על התקני קצה וניטור שלהם, .
הגנה על מערכי תקשורת וניטור שלהם, הגנה על תשתיות מחשוב וניט ור שלהם, הגנה על .
תשתיות אחסון וניטור שלהם, הגנה על תשתיות ניטור ובקר ה מובנות.
משרד מבקר המדינה בדק בתחום ההגנה הלוגית את הנושאים שלהלן: הזדהות; הרשאות גישה; .
סקר בקרת גישה; בקרה על ביצוע פעולות לא מורשות; מנגנוני הצפנה; בקרה שוטפת לצורך .
תהליכי הגנה על יישומים.
המבוקרים במאי 2022 לצורך ביצוע פעולות תיקון נדרשות.
מדיניות ההגנה של צה"ל קובעת כי שינויים ושיפורים (להלן - שו"ש) במערכות התקשוב יבוצעו .
רק לאחר קבלת אישור ועדת הגנת מערכות תקשוב.
רע"ן תכלית מסר לצוות הביקורת כי אישורים כאלו נדרשים רק כאשר מתבצע שינוי מהותי ולפי .
שיקול דעתו של קצין הפרויקט.
לפני כל הכנסת עדכון תוכנה לרשת מבוצעת סריקה של המידע .
במערכת שפותחה על ידי מצו"ב הסורקת את עדכון התוכנה לאיתור איומים שונים.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו נמצא כי שו"שים פותחו במערכת ב' החדשה ובמערכת ג', בהם שדרוג תשתיות טכנולוגיות .
שבוצע במערכת ב' החדשה, מבלי שהתקבל אישור מיחידת ההגנה בסייבר כנדרש .
מומלץ כי ועדת האמל"ח תבחן את השינויים המתוכננים במערכות אמצעי הזיהוי ואת .
הצורך שלהם בקבלת אישור יחידת ההגנה ובמיוחד ביחס לשדרוג של השרתים במערכת .
א' הצפוי להתחיל ביולי 2022 ולהסתיים במאי 2023 .
לפי תקנה 15 לתקנות אבטחת מידע בעל מאגר המתקשר עם גורם חיצוני לצורך קבלת שירות .
הכרוך במתן גישה למאגר יקבע במפורש בהסכם עם הגורם החיצוני, בין השאר, את חובתו של .
הגורם החיצוני להחתים את בעלי ההרשאות שלו על התחייבות לשמור על סודיות המידע, .
להשתמש במידע רק לפי האמור בהסכם וליישם את אמצעי האבטחה הקבועים בהסכם.
מערכת א' היא מוצר מדף שצה"ל רוכש מספק בחו"ל (להלן - חברה א').
א' היא עבור המוצר ועבור שירותי תמיכה טכנית.
חברה ב' מספקת את התמיכה הטכנית .
ללקוחות חברה א' בישראל, הגישה שלהם למערכות היא רק מתוך בסיס צה"ל ולא מתאפשרת .
בשלבי סיום הביקורת ביוני 2022 הושלם תהליך ההסמכה של חברה ב' על ידי הממונה על .
הביטחון במערכת הביטחון (מלמ"ב) אשר במסגרתה עברו עובדי חברה ב' הליך של סיווג .
בטחוני כדי שיוכלו לקבל משתמש "חזק" במערכות צה"ל ולבצע את הפעולות ללא ליווי של .
מנהל רשת באופן שבו כל הפעולות שלהם במערכות יהיו מנוטרות ומתועדות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שנקט צה"ל במהלך הביקורת כדי לוודא .
שיש לחברה ב' המספקת תמיכה טכנית למערכת א', גישה מאובטחת למערכות אמצעי .
הזיהוי ואת הפעולות שנקט כדי לבקר גישה זו.
תוכנית להמשכיות עסקית .
בניית ו יישום תוכנית להמשכיות עסקית מבטיחים שהפעילויות הקריטי ות בארגון ימשיכו .
להתבצע גם בהתרחש אירוע המסכן את ביצוען, כגון מלחמה, אסון טבע, תקיפת סייבר או כל .
אירוע המשבית את הפעילות הסדירה או פוגע בה.
באירוע מתמשך ומרובה נפגעים כמלחמה, תהליך איסוף אמצעי הזיהוי, ניהולם והשימוש בהם .
בצה"ל הופך לקריטי ומחייב תפקוד וזמינות מלאים של התהליך.
מנגד עלול אירוע כזה לפגוע .
ביכולתו של צה"ל לבצע את התהליכים העסקיים העיקריים הקשורים באמצעי הזיהוי - איסוף .
| 157 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו האמצעים וזיהוי החללים.
נוכח זאת מוטל על צה"ל להבטיח יכולת להמשכיות עסקית בעת .
06 של ראש רשות התקשוב הממשלתי בנושא "היערכות להמשכיות עסקית .
ותפקודית בשעת חירום" (להלן - הנחיה בנושא המשכיות עסקית) מגדירה תוכנית המשכיות .
עסקית (BCP 22) כך: "תכנ ית פעולה מקיפה, הקובעת נהלים ומערכות הדרושים כדי לשמר את .
המשכיות פעילות המשרד במצב חירום ולשקמה במידת הצורך" 23.
ההנחיה מפרטת את תהליך .
קבלת ההחלטות ואת ההיערכות הנדרשת למקרה של התממשות איום אשר עלול לגרום נזק .
לתפקוד הארגון והשבתה חלקית או מלאה של שירותים ותהליכים עסקיים ותפקודיים.
עקרונות דומה, שיאפשרו המשך פעילות של המערכות החיוניות בעת חירום, מובאת גם בהנחיית .
פיתוח תכנית המשכיות עסקית נחלק לשלבים העיקריים האלו: .
ניתוח התהליכים הרלוונטיי ם והגדרה של השלבים החיוניים בכל תהליך אשר נדרש כי .
ימשיכו לפעול גם בעת אירוע חירום.
מיפוי וניתוחשל האיומים על קיום התהליך, תרחישי ייחוס אפשריים ומידת השפעתם.
הגדרת יעדי התאוששות מדידים: .
יעד משך ההתאוששות (RTO )- הגדרת היקף הפעילות הנדרשמכל שלב בתהליך .
בהתרחש אירוע חירום ופרק הזמן הנדרש להחזרת הפעילות בהיקף האמור מרגע קרות .
יעד אחזור הנתונים (RPO )- היקף אובדן המידע שצה"ל מוכן להכיל בהתרחש אירוע .
הכנת תוכנית התאוששות מאסון (להלן - DRP )- אוסף התהליכים שעל הארגון לבצע כדי .
לחזור לכשירות בקרות אירוע, בהלימה ליעדי ה התאוששות שה ארגון הגדיר בתוכנית .
במסגרת פיתוח התוכנית יש לוודא כי ליחידות הרלוונטיות מוקצים .
משאבים ותשומות שיאפשרו זאת.
2 , ארגון נדרש לתרגל את התוכנית שלו להמשכיות עסקית בתדירות קבועה .
ולפחות אחת לחמש שנים.
על פי הנחיית ראש רשות התקשוב מטרת התרגול היא לבחון את .
מערך השיקום ואת יכולת ההתאוששות מאסון שהוגדרה בתכנית ה-BCP , ובכלל זה את מידת .
בסיום התרגול על הארגון לבצע הליך של הפקת לקחים והיזון חוזר ולתקף .
את תוכנית ההמשכיות העסקית.
22 Business Continuity Plan .
המונחאינו נוגע לפעולות ההצלה הראשוניות המתבצעות בהתרחש האירוע, אלא .
להתכוננות לקראתו ולהיערכות להשגת יכולת התאוששות מהירה לאחריו.
24 " ,הגדרה מפורטת של המונח" יעד אחזור הנתונים Recovery Point Objective (RPO) :", אפשר למצוא באתר זה .
org/resources/glossary .
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו תרשים 8 : תהליך הטמעת תוכנית המשכיות עסקית .
נמצא כי בניגוד לנורמות מקובלות בתחום, צה"ל לא פיתח לתהליך אמצעי הזיהוי תוכנית .
המשכיות עסקית שמכסה את כל התהליכים הקשורים לאמצעי הזיהוי ואת כל היחידות .
המעורבות בתהליכים אלו, ולא הגדיר מהם החלקים בתהליך שהם קריטיים לאירוע חירום.
עוד נמצא כי צה"ל לא ביצע תרגול הפעלה במתכונת חירום של כל המערך הנדרש לזיהוי .
במצב זה חשוף צה"ל לסיכונים שיגרמו להתאוששות ממושכת, כגון: פגיעה או .
השבתה באמצעי ההרכשה שרכישתם המחודשת צפויה לארוך תקופה של כמה חודשים.
בתשובת צה"ל נמסר כי על מתקנים פיזיים לעמוד בתקן רציפות התפקוד בצה"ל בהתאם לרמת .
החיוניות שנקבעה עבורם.
באשר לקיום תרגולים, בהתאם לגרף האימונים הצה"לי נעשים .
תרגולים של תרחישים המדמים פגיעה ברציפות התפקודית של מתקן פיזי או של תהליך עסקי .
משרד מבקר המדינה מציין כי תקן רציפות התפקוד בצה"ל מתייחס למתקנים פיזיים ואינו .
מתייחס לתהליך השלם של אמצעי הזיהוי המורכב מתהליכי משנה אשר מערבים כמה .
יחידות וכמה מתקנים פיזיים.
מומלץ כי צה"ל יגבש תוכנית התאוששות עסקית לתהליך אמצעי הזיהוי ובמסגרתה יב חן .
את מכלול התהליכים, הסיכונים וההשלכה של התממשותם, ויגדיר את רמת המענה שניתן .
עוד מומלץ כי צה"ל יערוך באופן עיתי תרגולי חירום כך שיכוסו כל התהליכים .
הקשורים לאמצעי הזיהוי וכל היחידות המעורבות בתהליכים אלו.
| 159 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו תהליך ההרכשה ויתר התהליכים הנוגעים לזיהוי חלל מתבצעים בכמה יחידות בצה"ל.
תפורט היערכות היחידות לאירוע המצריך הפעלה של תוכנית להמשכיות עסקית.
גיבוי של הנתונים ושל סביבת המערכת25 הוא שלב חיוני בתהליך המשכיות תפקודית.
המידע שקיים במאגרי המידע משוכפל מיד לאתר חלופי, וכן כי צה"ל מגבה מידע זה באופן .
נוסף על ביצוע הגיבוי, נודעת חשיבות לביצוע תרגולים עיתיים לאחזור המידע מאתר הגיבוי.
מטרת התרגולים היא לוודא כי ידוע היכן (באיזה אתר, באיזו מדיה) שמור המידע המגובה וכי .
המידע המגובה הוא בר -אחזור תוך עמידה ביעד אחזור הנתונים 26.
נמצא כי יחידת ממר"ם, בניגוד למקובל בתחום, לא ביצעה תרגולים עיתיים של אחזור .
המידע מגיבויים כדי לבדוק את תקינות הגיבויים ואת העמידה ביעד אחזור הנתונים.
זה לא בוצע היות והוא מצריך ביצוע תהליכים מקדימים ובהם הקמה של סביבה נפרדת .
שאליה יבוצע השחזור, כדי שלא לפגוע בנתונים העדכניים הקיימים.
נוכח החשיבות שיש לבדיקת תקינות ואיכות הגיבויים, מומלץ כי אחת לתקופה יבוצע .
תרגול של אחזור מלא מגיבוי, כולל ביצוע ת הליכים מקדימים.
מערכות אמצעי הזיהוי בעלות יכולת שרידות, לכן בהתרחש אירוע המשפיע על ההמשכיות .
העסקית קיימת אפשרות להמשיך את הפעילות.
בתשובת צה"ל נמסר כי על מנת לאפשר רציפות תפקודית (המשכיות עסקית) במערכות מידע, .
כאשר למשתמשי הקצה קיימים אתרים חלופיים, אפשר להמשיך לפעול מאתרים אלו.
נמצא כי לגבי אתרים חלופיים שנקבעו מראש, צה"ל לא וידא כי המערכות נגישות באופן .
עוד נמצא כי לגבי מערכות שאינן מחייבות עבודה באתר חלופי .
מסוים, למשל: מערכת א', צה"ל לא הגדיר דרישות ומדדי התאוששות לביצוע המעבר .
לגישה אל יהן מעמדת מחשב אחרת ברשת הצה"לית, ונדרשות פעולות מסוימות כדי .
שמשתמשי הקצה יוכלו לקבל גישה למערכות אלו מעמדה אחר ת.
מומלץ כי עבור אתרים חלופיים שהוגדרו מראש, יסדירו יחידת שחר בשיתוף קצין האמל "ח .
והמשתמש המבצעי גישה קבועה של המשתמשים למערכות אמצעי הזיהוי.
משתמשים שיידרשו לה יכנס למערכות מכל עמדת מחשב ברשת הצה"לית, מומלץ כי .
יחידת ממר"ם תפרסם נוהל DR מפורט עבור התחברות חלופית של משתמשי הקצה .
עוד מומלץ לתרגל באופן עיתי את המשתמשים המבצעיים .
בעבודה מאתרים חלופיים או מעמדות מחשב אחרות.
25 הנחיית ראש רשות התקשוב, סעיף6.
26 הנחיית ראש רשות התקשוב, סעיף6.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו יחידת מיטב .
יחידת מיטב מבצעת כאמור את תהליך ההרכשה בשר "ח בבסיס הקליטה והמיון שבתל השומר .
בחלק מתחנות ההרכשה יש ציוד ייעודי כמו מכונות רנטגן וחומרה ייעודית.
שקיימות בתחנות ההרכשה נאמדת במאות אלפי ש"ח לכל מכונה, לכן כל מצאי הציוד הייעודי .
שקיים בצה"ל משמש אותו לפעילות השוטפת בשר"ח, וצה "ל אינו מנהל מלאי של מכשירים .
תהליכי הרכש של ציוד זה צפויים לארוך חודשים רבים.
נמצא כי בעת אירוע חירום, תקלה הנוגעת להפעלת השר "ח או כל מניעה אחרת להפעלתו .
עלולה לעצור את תהליך ההרכשה של אמצעי הזיהוי.
בשל תהליך הרכש הממושך של .
המכונות המשמשות להרכשה ובשל היעדר ניהול מלאי, ההשבתה עד להפעלה מחודשת .
של התהליך עלולה לארוך כמה חודשים.
עוד נמצא כי גם תקלה משביתה בציוד בעת שגרה תגרום לפגיעה ניכרת בביצוע .
ההרכשות ולהיעדר אפשרות להפעיל את העמדה התקולה במשך חודשים רבים27 .
כן, לצה"ל אין הסכמים עם גופים אחרים המחזיקים בציוד דומה שיכולים לסייע בעת אירוע .
לדברי ראש ענף קליטה ולוגיסטיקה במיטב (להלן - רע "ן קו"ל), עצירת תהליך ההרכשה למש ך .
כמה חודשים אינה בעייתית שכן המתגייסים החדשים ממילא נמצאים בהכשרה בתקופה זו ואינם .
צפויים להשתתף בלוחמה.
כמו כן, לדבריו לא נחתמו הסכמים עם גופים אחרים המחזיקים ציוד .
דומה מפני שאסור לחבר לרשת הצה"לית ציוד שהיה מחובר לרשתות אזרחיות בגורמים אזרחיים, .
וזאת מטעמי אבטחת מידע.
השלמת הרכשת אמצעי זיהוי מתבצעת רק בין מחזורי גיוס ובקצב נמוך, לכן אם יושבת .
תהליך ההרכשה צפוי כי איסוף אמצעי הזיהוי יושלם זמן רב לאחר סיום ההשבתה.
לדוגמה, עקב מגיפת הקורונה לא נאספו במשך כשנה אמצעי זיהוי של חלל הפה, וביחידת .
מיטב העריכו כי השלמת איסופם של אמצעי הזיהוי צפויה להימשך לפחות שנתיים.
מומלץ כי במסגרת גיבוש תוכנית ההתאוששות העסקית ופיתוח תוכנית DRP יבחן צה"ל .
את מכלול הסיכונים ואת ההשלכה של התממשותם, כגון קצב ההשלמה האיטי של איסוף .
אמצעי הזיהוי במקרה של השבתה ממושכת, ויגדיר את רמת המענה שניתן לכל סיכון.
אחד מאמצעי הזיהוי שמוסרים המתגייסים בשרשרת החיול הוא כתמי דם.
על גבי כרטיסי FTA 28 בעלישני אזורי דגימה.
כשיש צורך בזיהוי חלל, אפשר לפענח מכל אחד .
מאזורי הדגימה בנפרד פרופיל גנומי.
הכרטיסים נשמרים באוסף כתמי הדם.
27 ראו בפרק בנושא שלמות המידע פירוט לגבי היכולת לבצע השלמות של הרכשות.
com/IL/en/product/sigma/whawb120205.
| 161 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו תמונה 1: דוגמה לנייר FTA שבו שומרים את כתמי הדם29 .
המקור: חלק מטופסFTA .
בדיון שהתקיים בדצמבר 2015 כחלק מפרויקט העברת מחנה ג' נקבע כי יש צורך לקיים ניתוח .
משלים של צו רכי הרבנות הראשית, בדגש על מאגר ומעבדות הדנ"א, כדי לייצר יתירות.
נמצא כי אף שבכל כרטיס FTA יש כפילות של המידע (שני כתמי דם), האוסף הפיזי של .
כתמי הדם נשמר במקום יחיד וצה"ל לא יצר יתירות על ידי חלוקה של שני כתמי הדם .
שבכל דגימה באוסף לשני מקומות פיזיים שונים.
נוכח זאת בעת אירוע של פגיעה ב ארכיון .
צה"ל יש סיכון ל אובדן מלא של המידע או למניעת הגישה אליו.
מומלץ כי צה"ל יבחן את הצורך בחלוקת אוסף כתמי הדם לשני מקומות כדי להפחית את .
בתשובת צה"ל נמסר כי בעקבות הביקורת עלה למודעות הצורך בכפילות של אוסף כתמי הדם, .
וכי הנושא עלה לדיון בראשות רח"ט לוגיסטיקה בנושא הדרישות לפרויקט "אופק רחב" 30.
שלמות המידע הביומטרי ויעילות תהליכי .
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-198131 מגדירשלמות מידע כך: "זהות הנתונים במאגר מידע .
למקור שממנו נשאבו, בלא ששונו, נמסרו או הושמדו ללא רשות כדין".
- ;מספר קטלוגי של הפריט Lot No.
30 מחנה רב-יחידתי חדש שאליו יועברו יחידת מיטב ואוסף כתמ י הדם.
31 חוק הגנת הפרטיות התשמ"א-1981 , פרק ב' בחוק, סעיף7.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו לפי ההגדרות שבתקנות אבטחת מידע 32 , אירוע אבטחה חמור הוא אירוע שבו נגרמה פגיעה .
כלשהי בשלמות המידע במאגר מידע שחלה עליו רמת אבטחה גבוהה, או בשלמות המידע לגבי .
חלק מהותי ממאגר שחלה עליו רמת אבטחה בינונית.
סעיף 11 לחוק שירות הביטחוןמחייב כל מתגייס להתייצב במקום ובזמן שנקבעו בצו לשם מתן .
אמצעי הזיהוי הנדרשים הוגדרו בתקנות שירות הב יטחון ובפק"א.
להלן יוצגו כמה נושאים הנוגעים להיבטי שלמות המידע ולייעול תהליכי עבודה שעלו בביקורת: .
שלמות אמצעי הזיהוי במאגר זיהוי חללים .
חוסרים באמצעי הזיהוי במאגרי המידע לזיהוי חללים יכולים להיווצר במהלך תהליך ההרכשה .
מהסיבות המפורטות להלן.
בכל אותם המקרים המתגייס יידרש לבצע הרכשה חוזרת: .
השבתת עמדות הקצה להרכשת אמצעי הזיהוי - ההשבתה עשויה להיגרם במהלך תקופת .
משבר אפידמיולוגי כמו בתקופת הקורונה, בשל היעדר אישור של בטיחות העמדה כמו .
אישור בטיחות קרינה (בצילומי שיניים), ובשל תקלות טכניות שאינן מאפשרות את העברת .
המידע מעמדת ההרכשה למאגר המידע (טביעות אצבע).
מגבלות בריאותיות - מגבלות המונעות מהמתגייס לבצע את ההרכשה כמו היריון או .
איכות הרכשה לא מספקת - מקרים שבהם רק לאחר שהמתגייס יצא ממתחם השר"ח נמצא .
כי איכות אמצעי הזיהוי שהורכש לו לא הייתה מספקת.
השלמת אמצעי הזיהוי יכולה להתבצע רק בין מחזורי הגיוס, שכן במהלכם התחנות פועלות .
במסגרת העבודה השוטפת.
יחידת מיטב מקצה כ -60 ימים בשנה לביצוע הרכשות חוזרות .
ומעבירה את המועדים האלו למקמש"ר - ענף תורה והדרכה, כדי שתזמן את החיילים המשרתים .
בשירות סדיר או בשירות קבע שיש חוסר באמצעי הזיהוי שלהם.
ניתנת עדיפות להשלמת אמצעי .
כמו כן, ניתנת עדיפות להשלמת טביעת אצבע על פני שאר אמצעי הזיהוי.
בתחילת התפשטות נגיף הקורונה, החל ממרץ 2020 ועד אפריל2021 , לאבוצעו צילומי .
חלל פה של חיילים בשל החשש להעברת הנגיף בתהליך הבדיקה.
צילום חלל פ ה של כמה עשרות אלפים מהחיילים בעת הגיוס, ו נדרש לזמנם למיטב כדי .
להשלים את נטילת אמצעי הזיהוי.
נכון לאוגוסט 2021 , השלימו את נטילת אמצעי הזיהוי .
כמה אלפי חיילים ( 5% ) בלבד, ולהערכת מיטב תידרש עוד כשנה וחצי עד להשלמת .
נטילת אמצעי זיהוי זה.
בניסיון להדביק את קצב השלמת הפערים הועלתה ב מקמש"ר יוזמה להפעלת תחנה ניידת .
להרכשת אמצעי זיהוי מהלוחמים בשטח.