HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במדינה מתקדמת תהליך התקינה הוא חיוני מאוד.
מתוקף החוק, מכון התקנים מנהל את תהליך התקינה מן הבחינה המקצועית ומן הבחינה הטכנית.
למכון יש השפעה רבה על קביעתם של מדיניות התקינה ותוכן התקנים ועל הבדיקות שיערכו המעבדות הבודקות את ה עמידה בתקן.
מערכת התקינה בישראל בנויה על איזון אינטרסים מנוגדים 119 , אך למכון יש השפעה מהותית על התהליך, אף על פי שגם הוא בעל עניין, שכן חלק נכבד מהכנסתו נובע מבדיקות עמידה בתקן שעורכות מעבדותיו.
לאחרונה הונהגו בחוק התקינה שינויים המתקנים את מקצת הליקויים שמצא מבקר המדינה בביקורתו על ניהול המכון ועל תהליך התקינה.
בדוח הביקורת נמנו ליקויים נוספים בתהליך קביעתם של תקנים ובמימונה של פעילות התקינה, וגם חשש שנמנע אימוצם של תקנים בין-לאומיים בגלל אינטר סים של גורמים בוועדות התקינה.
היות שהמדינה מממנת את רוב הוצאות התקינה ופועלת בתחום בעיקר בתקינה רשמית ובתקנים מחייבים, על משרד הכלכלה ומשרד האוצר לשקול את הרחבת התחומים שתקנים נכתבים בהם לתחומים חדשים ולתקנים וולונטריים שלא הוקדשה להם תשומת לב בשנים האחרונות.
חמש שנים חלפו מאז קבעה ועדת טרכטנברג כי לחסמי אסדרה בתחום התקינה יש השפעה ניכרת על יוקר המחיה, ומאז התקבלה החלטת הממשלה על החלפת תקנים ישראליים בתקנים בין-לאומיים, אך משרד הכלכלה והמכון טרם בחנו את הצורך בשינויים לאומיים שנעשו בחלק נכבד מן התקנים הישראליים.
עיכובים באימוץ תקנים בין -לאומיים והקצב האטי שבו שינויי תקנים נבחנים ומאומצים מחייב את משרד הכלכלה לבחון את תהליך התקינה כולו במשרדו.
אימוץ תקנים בין-לאומיים אמור לתרום להקלת הנטל הכלכלי המוטל על האזרחים באמצעות עידוד התחרות, לרבות ממקורות יבוא, הפחתת הבירוקרטיה והגברת הסחר בין ישראל ובין העולם.
119 ניגוד אינטרסים בתהליך התקינה עשוי, למשל, להניע ניסיונות לצמצום התחרות מייבוא, לצמצם דרישות אסדרה וכך להקל את ייבואם של מוצרים או להוזיל עלויות ייצור.
פעולות אלה אינן מתיישבות בהכרח עם האינטרס הציבורי.
בשנים שלאחר הקמת המדינה אישרה הממשלה הקמה של גופים המיועדים לשם קידום מגוון ענפים במשק כגון תעשייה, תיירות, חקלאות ואמנות.
גופים אלו נועדו לסייע למשק להתפתח ולהתרחב באמצעות הקמת תשתיות וביצוע מחקרים.
משרד הכלכלה והתעשייה 5 (להלן- משרד הכלכלה), בשם המדינה, היה שותף לגופים אלו, ומשכך הוקצו לו מניות בגופים הכלכליים שנוצרו והיה עליו למנות דירקטורים מטעמו למועצות המנהלים שלהם.
משרד מבקר המדינה בחן את הרלוונטיות למשק של שלושה גופים, שהוקמו לפני כיובל שנים ושהם עדיין פעילים, אם הם עדיין ממלאים את מטרותיהם ואם יש צורך בהמשך קיומם כגופים ממשלתיים.
הגופים שנבדקו הם המכון הישראלי ליין (להלן - מכון היין), המכון הישראלי לקרמיקה וסיליקטים בע"מ (להלן - מכון הקרמיקה) וחברת אות המוצר הירושלמי בע"מ (להלן - חברת אות המוצר או החברה).
בחודשים יולי 2015 - דצמבר2016 ,, לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה את פעילותם של מכון היין, מכון הקרמיקה וחברת אות המוצר בשנים 2011-2016.
הבדיקה במכון היין6 נעשתה במכון, ברשות החברות הממשלתיות ובמשרד הכלכלה; הבדיקה במכון הקרמיקה נעשתה במכון, ברשות הישראלית לחדשנות טכנולוגית (להלן - הרשות לחדשנות)7 ובמרכז הפלסטיקה והגומי לישראל בע"מ ; הבדיקה בחברת אות המוצר נעשתה בחברה, ובדיקת השלמה נעשתה במשרד הכלכלה.
5 שמו של המשרד שונה כמה פעמים במשך השנים.
בדוח זה נעשה שימוש בשם "משרד הכלכלה" גם כאשר מדובר על תקופות שהיו למשרד שמות אחרים (ובהם ומשרד התעשייה והמסחר ומשרד התעשייה המסחר והתעסוקה).
6 משרד מבקר המדינה בדק בעבר את מכון היין.
ראודוח שנתי 65א (2014 ), "הפרטות ושינויים מבניים של חברות", עמ' 281.
7 הרשות לחדשנות טכנולוגית הוקמה בשנת2016 והמשיכה את פעילות המדען הראשי שבמשרד הכלכלה.
ענף היין בישראל הוא מהוותיקים בארץ.
בשנת 2011 הוקם הצוות הבין-משרדי 8 לבחון את הצרכים של ענף היין, את החסמים לפיתוח הענף וכן את התפקוד של המכון.
על פי דוח של הצוות הבין-משרדי 9 (להלן- דוח הצוות הבין-משרדי), יש לענף יתרונות רבים, ובהם תפיסת שטחים נרחבים לנטיעת כרמים (כ- 60,000 דונם) באופן שתורם לשמירה על קרקעות המדינה, צריכת מים נמוכה יחסית לענפים חקלאיים אחרים, ושימוש במיכון משוכלל במרבית הפעילות בענף.
מחזור המכירות של ענף המשקאות האלכוהוליים בכללותו נאמד בכ-950 מיליון ש"ח.
הענף מורכב מיבואנים ויצואנים של משקאות אלכוהוליים, חמישה יקבים גדולים וכ -250 יקבים בינוניים וקטנים.
כושר הייצור של ענף היין לבדו הוא כ -45 מיליון בקבוקים לשנה.
הענף תורם לכלכלת ישראל בעיקר באמצעות העסק ת אלפי עובדים ביקבים ובגידול גפנים, פעולות עקיפות ושירותים נלווים.
החלק של ישראל בתעשיית ייצור יינות הוא פחות מ-%0.
110 מהסחר העולמי במוצר זה.
בכל מדינה שבה יש תעשיית יין קיים מכון יין, שתפקידיו, בין היתר, לבחון חקיקה ופעולות רגולטוריות המשפיעות על הענף, לקדם את שיווק המוצרים ולסייע בייצוג המוצרים בתערוכות.
מכון היין הישראלי הוקם בשנת 1956 כדי לסייע בפיתוח ענף היין בישראל.
בתקנות ההתאגדות של המכון בתור חברה נקבע כי למדינה יש זכות למנות 50% מהחברים במועצת המנהלים.
נציגי המדינה במועצת המנהלים מתמנים בידי שר האוצר ושר הכלכלה.
שאר חברי מועצת המנהלים נבחרו עד שנת 2016 על ידי יקבים שהיו חברים במכון11 .
המדינה מחזיקה- באמצעות משרדי הכלכלה והאוצר - במניית זהב 12 במכון היין , אשר מבטיחה את שליטת המדינה בנעשה במכון היין וב החלטות המתקבלות ב ו.
המכון הוא "חברה מעורבת", בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), והוא נתון לפיקוחה של רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
בעקבות החלטה של הממונה על התקינה שבמשרד הכלכלה (להלן - הממונה על התקינה) משנת 2012 לבטל את סמכות המכון לבצע בדיקות עמידה בתקן של משקאות משכרים, החליטה הממשלה13 לפרק את המכון.
החלטות הממשלה בנושא זה לא בוצעו14 .
8 בין החברים בצוות היו נציגים של משרד הכלכלה ומשרד החקלאות.
9 דוח הצוות הבין -משרדי לבחינת ענף היין , אפריל 2012 .
הדוח דן בין היתר בחוזקות, חולשות והזדמנויות של מכון היין ובאיומים עליו (ניתוח SWOT - (strengths, weaknesses, opportunities and threats הצוות הבין-משרדי הוקם על ידי משרד החקלאות ומשרד הכל כלה כדי לבחון את פעילות מכון היין ופעילות המועצה לגפן היין בישראל ואת האפשרות למזג את פעילותם של שני גופים אלה.
10 :ראו World Health Organization, Third Report on Alcohol Consumption , 2011 .
11 בשנת2016 ,נמנו עם חברי מועצת המנהלים נציגים מיקבי ברקן בע"מיקבי סגל בע"מ (חברה בת של יקבי ברקן), אגודת הכורמים בע"מ ויקבי בנימינה בע"מ.
מניית זהב היא מניה בודדת אשר למחזיק בה ניתנה הזכות למנוע קבלת החלטות בנושאים מסוימים 13 החלטת ממשלה5197 מ- 1.
97 קיבלה הממשלה החלטה דומה- החלטה 2606.
14 ראו מבקרהמדינה דוח 65 א(2014), בפרק "הפרטות ושינוי מבנה של חברות עמ' 249.
משרד הכלכלה והתעשייה |397 .
הועברו המניות של בעלי הי קבים במכון לנאמן, והממונה על התקינה שבמשרד הכלכלה הסכים לחדש את סמכותו של המכון לבדוק עמידה בתקן של משקאות משכרים.
מטרות המכון , כפי שנקבעו בתזכיר מכון היין, הן כדלהלן : לפרסם יינות ומוצרים המיוצרים מענבים בישראל ולפעול להגברת צריכתם , לסייע ליצרני היין הישראלי ולמשווקיו ל השביח את היין, וכן ליזום ול סייע ב הקמת מוסדות מחקר בנושא היין.
המכון שוכן בבניין ישן בלב שכונת מגורים בעיר רחובות.
בשנת 2015 הועסקו במכון חמישה עובדים, והכנסותיו היו כ- 700,000 ש"ח15.
תמונה1 : מקום מושבו של מכון היין .
מקור התמונה: משרד במקר המדינה .
פעילות המכון והשגת מטרותיו .
משרד מבקר המדינה בחן את היערכותו של המכון להשגת ה מטרות העיקריות המופיע ות בתזכיר ההתאגדות שלו ואת פעילות המכון בתחומים הרלוונטיים לכך.
עידוד מחקרים וביצועם והשבחת היין .
אחת המטרות המרכזיות של המכון היא לקדם מחקרים בענף היין על פי בקשת בעלי יקבים וכורמים או ביוזמתם.
בדוח של הצוות הבין משרדי צוין כי "חל צמצום בתחומי האחריות והפעילות של מכון היין ביחס לתפקידים המקוריים שייועדו לו במסגרת תקנון התאגדותו, ובעיקר לגבי נושא ביצוע המחקרים האנולוגיים16 ,וייעוץ .
15 מעל90% מההכנסות של המכון בשנת2015 .
מקורן בבדיקות עמידה לתקן של יינות ליצוא 16 מחקר אנולוגי - אנלוגיה היא ענף מדעי העוסק בחקר ייצור היין.
בחמש השנים שעברו מאז פורסם הדוח ביצע המכון רק מחקר אחד ולא מימן מחקרים נוספים.
נמצא כי למכון אין תכנית פעולה מסודרת לביצוע מחקרים להשבחת היין, אך הוא מייעץ בעל פה לגורמים בענף הגפן שפונים אליו בשאלות בנושא טיב היין ותכונותיו.
המחקר בענף היין נעשה באמצעות מוסדות אקדמיים ומוסדות מחקר ובמימון משרד החקלאות17.
פרסום יינות מקומיים וקידום תרבות היין בישראל .
בתזכיר המכון נקבע שאחת המטרות שלשמה הוקם המכון היא לפעול להגדלת הצריכה בארץ ובחו"ל של משקאות מענבים המיוצרים בישראל.
לפי דוח הצוות הבין-משרדי, לא חל שינוי מהותי בצריכת יין לנפש בישראל מאז הקמת המדינה18 .
( בתקופה שנבדקה בדוח האמור 2016-2011 ,) המכון כמעט ולא פעל לקידום הענף ובשנת 2014 הפסיק כמעט לחלוטין את פעילותו בתחום זה.
בשנים האחרונות נעשות פעולות לקדם את הענף ולהגביר את היצוא ביוזמות פרטיות וכן באמצעות האגף למזון ומשקאות במכון היצוא הישראלי19.
תכניות עבודה לטווח הארוך .
היות שהמטרה העיקרית של המכון היא קידום ענף היין, יש חשיבות רבה לבניית תכנית עבודה לטווח הארוך.
תכנית כזו אמורה לכלול את הצעדים הנחוצים לקדם את הענף, לטפל בהסרת חסמים בענף20 ולפתח את שירותי המכון.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבשנים 2016-2011 לא הכין המכון תכנית עבודה לטווח ארוך ולא טיפל בבעיות בענף שעלו בדוח הצוות הבין-משרדי.
משנת 2012 עסקה הנהלת המכון בעיקר בפעילות למניעת סגירתו ולקבלת האישורים הנחוצים לבדוק עמידה בתקן של משקאות משכרים.
עד שנת 1997 עסק המכון, בין היתר, במחקר ופיתוח בנושא יין במימון משרד הכלכלה, אך מימון המשרד הופסק בשנת 1996 , וכך גם כמעט כל פעילות המכון .
17 לדוגמה, משרד החקלאות פרסם בשנת2016 קול קוראלביצוע מחקרים בתחום גידול גפן ליין ובתחום ייצור יינות.
18 דוח הצוות הבין -משרדי , עמ' 8 .
בשנים 1997-1948 יש מיעוט נתונים וקיימות מחלוקות על מתודולוגיה לחישוב הצריכה.
אומדן הוועדה לאותה תקופה היה כ -3.
ליטר יין לנפש בשנה בשנים 2011-1998 הייתה הצריכה4.
5 ליטר יין לנפש בשנה.
19 מכון היצוא הישראלי מיועד לקדם את האינטרס של יצואנים ישראלים.
רוב תקציב מכון היצוא מגיע ממשרד הכלכלה.
20 דוח הצוות הבין -משרדי , עמ' 10 .
הדוח מציג שורה ארוכה של חסמים בענף הטעונים טיפול ניהולי.
חלק מהנושאים באחריות המכון.
משרד הכלכלה והתעשייה |399 .
בתחומי המחקר והפיתוח.
בשנת2001 החל המכון להתרכז בבדיקות עמידה בתקן עבור משקאות משכרים המיועדים ליבוא וליצוא21 .
יבוא משקאות משכרים מחייב עמידה בתקנים רשמיים22.
,לפי ההוראה לצו יבוא חופשי התשס"ו-2006 , יבואן מורשה המבקש תעודת בדיקה לצורך קבלת אישור יבוא למשקה משכר חדש, ימציא תעודה ממעבדה מאושרת 23 .
שתפקידה לאשר שהמוצר עומד בתקן חוק התקנים, התשי"ג-1953 (להלן- חוק התקנים), קובע כי הממונה על התקינה לא ייתן אישור למעבדה לבדיקת עמידה בתקן, אם "מתקיימים יחסי תלות או חשש לניגוד עניינים לגבי המעבדה, העלולים לפגוע בתוצאות בדיקתה".
בשנת 2011 בעלי היקבים הגדולים, שהחזיקו במחצית מהמניות במכון היין, ייצ רו יינות ליצוא ואף ייבאו משקאות משכרים.
במצב זה, שבו המעבדה של מכון היין בודקת משקאות משכרים של היקבים אשר להם חלק בבעלות על המכון עצמו ושנציגיהם משמשים בו דירקטורים, נוצר לכאורה חשש לניגוד עניינים24 .
עולה כי משרד הכלכלה הכיר בתעודות בדיקה שמכון היין הנפיק החל משנת 2001 , השנה שבה התחיל המכון לבדוק עמידה בתקן של משקאות משכרים, זאת בלי שהממונה על התקינה הכיר במכון היין כ"מעבדה מאושרת", ובעת שהיה קיים מצב של ניגוד עניינים בכך שהיקבים הגדולים הם גם לקוחות של המכון וגם הבעלים שלו.
רק בשנת 2011 הכיר הממונה על התק ינה במכון היין כ"מעבדה מאושרת".
ביוני 2012 החליט משרד הכלכלה לבטל אתאישור מכון היין לבצע בדיקות עמידה בתקן עבור משקאות משכרים, בשל החשש שהמכון פעל במצב של ניגוד עניינים.
באפריל 2012 המליץ הצוות הבין -משרדי שמכון היין ימשיך לפעול כגוף עצמאי המתפקד כמעבדה מוכרת לבדיקות יין.
שכן לדבריו המוניטין והכרה המקצועית של מכון היין חשובים לענף וראוי להמשיך את פעילות המעבדה של המכון.
באוקטובר 2012 קיבלה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה החלטה25 ולפיה יש להביא לפירוק מרצון של מכון היין באמצעות הסכמת רשות החברות לפעול לכינוס האסיפה הכללית של המכון לשם קבלת החלטה בעניין.
מאז ועד נובמבר 2016 הפסיק המכון לבצע בדיקות יבוא.
בשל כך קטנו הכנסות המכון בכ -85% , ובשנים 2015-2013 הפסיד המכון סכום מצטבר של כ-2.
בנובמבר2016 , חזר המכון לבצע בדיקות עמידה לתקן לאחר קבלת אישור מהמ מונה על התקינה.
21 הסמכות נמצאת בידי משרד הכלכלה מכוח החוק לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו, התשי"ד - 1954.
22 על פי הוראות התוספת השנייה לצו יבוא חופשי, התשס"ו-2006 , לצורך יבוא משקאות משכרים נדרשת המצאת אישור מיוחד ממינהל תעשיות במשרד הכלכלה (הוראת מנכ״ל משרד הכלכלה מספר 2.
23 מעבדה שקיבלה אישור על פי סעיף 12 .
(א) לחוק התקנים, מאת הממונה על התקינה 24 באותה עת הנפיק משרד הכלכלה רישיונות יבוא למשקאות משכרים רק על פי בדיקות של מכון היין ומכון התקנים הישראלי.
חלקו של מכון היין בקיום בדיקות עמידה בתקן באותה שנה היה כ-90% .
מהבדיקות בענף 25 החלטהמס' חכ/ 314 מאוקטובר2012 שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה (החלטה 5197 ) בהמשך להחלטה קודמת משנת1997 (החלטה2606.
) 400 |דוח שנתי 68א .
הנפיק רישיונות יבוא .
בדיקות של מכון היין .
מאושרת" שהועברו המניות של בעלי היקבים במכון לנאמן (ראו להלן בפרק "פירוק מרצון של המכון").
בתשובה שמסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) צוין כי "כחלק מתהליך קבלת אישור הממונה על התקינה קיבל מכון היין אישור מהרשות להסמכת מעבדות לבדוק משקאות לפי תקן 1572 ' משקאות כוהליים '.
ההיתר כאמור מאפשר להתחרות מול מכון התקנים הישראלי בבדיקות משקאות משכרים.
זאת למעט בדיקות יין לפי תקן 1318 , עליו לא קיבל מכון היין, עד היום, מעמד של 'מעבדה מאושרת '״.
מהאמור לעיל עולה שמשרד הכלכלה הנפיק רישיונות יבוא ליבואני משקאות משכרים על פי בדיקות של מכון היין אף שהמכון פעל כעשר שנים בלי אישור "מעבדה מאושרת" כנדרש בצו וביצע בדיקות עמידה בתקן כאשר הוא פעל במצב של ניגוד עניינים לכאורה.
במרץ 2013 כתב משרד הכלכלה למכון כי ביטול ההכרה בבדיקות לצורכי יבוא גוררים ביטול מתן אישורים לעמידה בתקן ליצוא, ולפיכך על מכון היין להפ סיק לבצע בדיקות של משקאות משכרים לצורכי יצוא.
ה מכון המשיך במתן אישורים ליצוא בטענה שבמדינות היעד לא קיימת מניעה למתן האישורים על ידי המכון ושהוא מוסמך על ידי הרשות להסמכת מעבדות.
בנובמבר 2014 כתב המכון למשרד הכלכלה כי על פי ייעוץ משפטי שקיבל, אין חשש לניגוד עניינים.
עוד כתב המכון כי מההתכתבות האחרונה בין היועץ המשפטי של המכון ובין משרד הכלכלה "התעורר (לפחות) ספק בעצם סמכותו של מינהל המזון שבמשרד הכלכלה לשלול מהחברה את ההכרה במעבדה שלה לצורך ייצוא, או באשר לזהותו של בעל ]מהמכון[ .
"הסמכות לכך בכלל בפברואר 2015 החליט משרד הכלכלה, לאחר שבחן את טענות המכון, ולאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של המשרד, לשלול החל במאי 2015 את סמכויות מכון היין לבצע פעולות כלשהן מכוח החוק לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו, התשי"ד- 1954 , והתקנות לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (יצוא משקאותמשכרים), התשל"ז - 1977 .
הטעם העיקרי לכך היה חשש לניגוד עניינים בביצוע בדיקות משקאות משכרים ליצוא שיוצרו על ידי היקבים החברים במכון.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי גם אחרי שפג תוקף אישור המשרד במאי 2015 , המשיך מכון היין לבצע בדיקות עמידה בתקן ליצוא במקביל לניסיונות לפתור את ניגוד העניינים.
במאי 2016 נמצאה דרך לפתור את בעיית ניגוד העניינים (ראו להלן בפרק על פירוק המכון), ובנובמבר 2016 שב הממונה על התקינה להכיר במכון היין כ"מעבדה מאושרת" לכלל בדיקות עמידה בתקן של משקאות משכרים.
בתשובתו כתב משרד הכלכלה כי "אין זה נכון שעמדת משרד הכלכלה ה ייתה בשנים הללו (2013 עד2016 ) כנגד ביצוע בדיקות עמידה בתקן ליצוא.
עמדת משרד הכלכלה הייתה לאפשר למכון היין להמשיך ולבצע בדיקות משרד הכלכלה והתעשייה |401 .
החלטות המשרד ביצוא יין ומשקאות אלכוהוליים, ואף לנסות ולייצר מצב חדש שבו יאושר למכון היין לבצע גם בדיקות ביבוא, זאת על מנת שהבדיקות לא ירוכזו רק בידי גוף אחד (מכון התקנים), אלא לאפשר מצב של תחרות בין מספר מעבדות שיביאו לשיפור השירות והוזלת מחירים" (ההדגשה במקור).
מהשתלשלות העניינים המתוארת לעיל עולה כי במשך 15 שנה פעילותו העיקרית של מכון היין (בדיקות עמידה לתקן בלי הכרזה כמעבדה מאושרת עד 2011 ובדיקות עמידה לתקן של יצוא מ -2013 עד2016), הייתה מנוגדת להוראות משרד הכלכלה שהוא הגורם האמון מטעם המדינה על הפיקוח בתחום.
הגורמים המוסמכים במשרד הכלכלה לא פעלו במסגרת האורגנים של מכון היין על מנת להביא לסיום מצב בלתי תקין זה ולעצור את פעילות המכון חרף החלטות המשרד.
הרעה במצב הכלכלי של המכון .
בתרשים 1 מובא פירוט של ההכנסות, ההוצאות והרווח (או הפסד) של המכון בשנים 2015-2011 .
כפי שהם מופיעים בדוחות הכספיים של המכון .
תרשים 1 : מכון היין- הכנסות, הוצאות ורווח 2015-2011 )(באלפי ש"ח .
כיוון שההכנסות מבדיקות עמידה בתקן של משקאות משכרים מיבוא היו מקור ההכנסה העיקרי של המכון, הפסקת הבדיקות הללו באוקטובר 2012 גרמה להרעה במצבו הכלכלי.
מהתרשים עולה שבשנת 2012 , שבה ביצע המכון בדיקות יבוא בתשעת החודשים הראשונים, עדיין נרשם רווח של כ - 463,000 ש"ח.
בשנים 402 |דוח שנתי 68א .
נמוך 2015-2013 רשם המכון הפסדים ניכרים, והוא המשיך להתקיים רק הודות לרווחים שצבר בשנים קודמות.
בעקבות הפסקת בדיקות היבוא פוטרו שמונה עובדים של המכון, ונותרו רק חמישה עובדים במשרות חלקיות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים 2016-2013 לא פעל מכון היין להרחיב את מקורות ההכנסה שלו, אף על פי שהפסיק לבדוק עמידה בתקן של משקאות משכרים מיובאים והייתה לו תלות מלאה בהכנסות מבדיקות אלה.
תלות זו הקשתה על המכון לבצע פעולות נוספות לטובת הענף בשנים אלו מחוסר תקציב.
מהאמור לעיל עולה ששנים רבות המכון כמעט אינו יוזם פעולות לקידום ענף היין במישרין, אלא מתרכז בביצוע בדיקות עמידה בתקן, בלי לנסות לגייס מקורות הכנסה נוספים .
למכון אין תכנית עבודה מסודרת המיועדת לקידום ענף היין, הוא אינו פועל לקידום תרבות היין בישראל ואינו מבצע מחקרים להשבחת היין.
מכאן שהמכון אינו ממלא את המטרות שלשמן הוא הוקם, ומתוך כך הערך המוסף שהוא מביא לענף היין הוא נמוך.
תחרות בענף בדיקות עמידה בתקן .
בסוף 2016 היוכאמור רק שתי מעבדות מאושרות לביצוע בדיקות עמידה בתקן עבור משקאות אלכוהוליים - מכון היין ומכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים)26 .
דרישות הממונה על התקינה שמעבדה תהיה עצמאית וגם בעל ת שנתיים ניסיון בתחום נוסף על קבלת אישור מהרשות להסמכת מעבדות הביאו לכך שרק מכון היין ומכון התקנים היו יכולים לבדוק תקנים בנושא משקאות משכרים.
בסוף נובמבר 2015 נכנס לתוקף חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 , הקובע שהפיקוח על הייצור, היבוא והשיווק של משקאות משכרים יעבור לאחריות משרד הבריאות בסוף מאי 2017 , ולכל המאוחר עד נובמבר2017 .
משמעות החוק היא, בין היתר, שמשרד הבריאות הוא שיהיה אחראי לאישור מעבדות לבדיקת עמידה בתקנים של משקאות משכרים.
בתשובה שמסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה במאי 2017 " הוסבר כיעל פי נוהל התקף כיום במשרד הבריאות - נוהל להכרה ופיקוח על מעבדות בדיקה בתחום המזון - התנאי הבסי סי להכרה במעבדה היותה מעבדה מוסמכת על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות לתקן 17015 ISO או היות המעבדה מתועדת על ידי מכון התקנים הישראלי לתקן ISO 9002 .
ועל כן עצם היות המעבדה מוסמכת או מתועדת מייתר את הצורך לדרישת ניסיון כתנאי להכרה ".
26 סעיף12 (א) לחוק התקנים מסמיך את מכון התקנים הישראלי לבצע בדיקות עמידה בתקן ללא צורך באישור של הממונה על התקינה.
משרד הכלכלה והתעשייה |403 .
יוצא אפוא כי למשרד הבריאות יש כללים שונים מכללי הממונה על התקינה במשרד הכלכלה לאישור מעבדות, ובהם לא נכללות הדרישות שלמעבדה יהיה ניסיון של שנתיים בתחום הבדיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב שבו מאסדרים משני משרדי ממשלה פועלים לפי כללים שונים עבור אותו מוצר (משקאות אלכוהוליים) אינו רצוי.
פירוק מרצון של המכון .
כאמור, באוקטובר 2012 החליטה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה להביא לפירוק מרצון של המכון, ונקבע כי ההחלטה תיעשה באמצעות הסמכת רשות החברות לכנס אסיפה כללית של המכון לשם קבלת החלטה בעניין.
באותו החודש אימצה הנהלת המכון את החלטת הממשלה בדבר פירוקו, למעט ייעוד עודפי הכספים שלו לאחר הפירוק.
הוצאתו לפועל של פירוק מרצון דורשת כינוס אסיפה כללית, קבלת החלטת דירקטוריון שלפיה יש בידי המכון לשלם את חובותיו במלואם בתוך שנה לאחר תחילת פירוקו, ואישור הליך הפירוק על ידי הדירקטוריון.
באמצעות כוח עודף של נציגי המדינה ב ספירת הקולות בישיבות של האסיפה הכללית ומועצת המנהלים , תמיד יהיה מובטח רוב לנציגי מדינה27.
המניין החוקי לכינוס אסיפה כללית הוא כל נציגי המדינה ורובם של נציגי היקבים.
לאחר קבלת ההחלטה על פירוק המכון החליטו הדירקטורים מטעם היקבים 28 , שהחזיקו במחצית ממניות המכון, להתנגד לפירוק מתוך כוונה שפעילות המכון תועבר לגוף אחר הפועל בתחום היין.
היקבים ראו חשיבות בקיומו של מכון יין, כמקובל במדינות המפותחות שבהן קיימת תעשיית יין, שייצג את יצרני היין בישראל באירועים בחו"ל, יערוך מחקרים שישמשו את כל הענף, וימשיך להעניק שירות של בדיקות איכות יין.
על מנת למנוע את אישור פירוק המכון באסיפה הכללית, נציגי היקבים לא הגיעו לאסיפה.
יוצא אפוא שהחלטת הממשלה לא בוצעה מפני שכל בעלי המניות הפרטיים לא השתתפו בדיון, ונציגי הממשלה לא יכלו לפעול לביצוע ההחלטה בהיעדר מניין חוקי לכינוס האסיפה הכללית.
כתוצאה מהחלטת הממונה על התקינה משנת 2012 לשלול ממכון היין את הסמכות לבצע בדיקות עמידה בתקן של משקאות אלכוהוליים מיובאים, החליטו בעלי המניות הפרטיים במכון להעביר את מניותיהם לגוף אחר שאינו יצרן או יבואן של משקאות משכרים.
מטרת ההחלטה הייתה להסיר את ניגוד הענ יינים במכון שגרם לביטול האישור של הממונה על התקינה לבצע את הבדיקות.
בשנים 2015-2013 חיפשו .
27 זאת לפי, בין היתר, סעיפים18 עד 23 ו-35 עד39 .
בתקנות ההתאגדות של המכון 28 יקבי ברקן בע"מ, יקבי סגל בע"מ (החברה הבת שלהם), אגודת הכורמים בע"מ ויקבי בנימינה בע"מ.
בעלי המניות במכון היין גוף אחר שיקבל את המניות של בעלי המניות הפרטיים על מנת לאפשר למכון לקבל את אישורו של הממונה על התקינה ולמנוע את פירוקו.
במאי 2016 חתמו בעלי היקבים על הסכם שהעביר את מניותיהם לנאמן - מועצת הצמחים29 .
תפקיד הנאמן הוא למצוא תוך שלוש שנים בעל מניות ראוי כדי למנוע את פירוק המכון.
בעקבות העברת המניות של היקבים במכון לנאמן, אישר הממונה על התקינה למכון לשוב ולבצע בדיקות עמידה בתקן של משקאות אלכוהוליים מיובאים לתקופה מוגבלת.
כאמור לעיל, תפקיד הנאמן, המחזיק במחצית ממניות המכון, הוא רק למצוא "אכסניה" חדשה למניות, והוא אינו פעיל בהכנת מדיניות או ייזום פעולות לקידום מטרות המכון.
כתוצאה מכך, נמשך הקיפאון של המכון בחמש השנים האחרונות.
משרד הכלכלה, שהוא האחראי לניהו ל המכון מטעם המדינה, המחזיקה במחצית השנייה של המניות, אינו פעיל בניהול המכון מעבר לפעילות לסייע בבחירת בעל מניות חדש.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה שהמשך קיומו של המכון כגוף התורם לקידום ענף היין מחייב קבלת החלטה אסטרטגית על התחומים שהמכון צריך להשקי ע בהם את משאביו ובניית תכנית להרחבת מקורות המימון שלו ותכנית עבודה.
אחרת נראה כי לא יהיה מנוס אלא לפעול לקיום החלטת הממשלה לפירוק המכון, או לפחות לניתוק כל קשר בינו לבין הממשלה ומוסדותיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 " מסר משרד הכלכלה כילשכת השר פועלת למינוי דירקטורים מטעם המדינה במכון היין .
בנוסף, בקרוב תתקבל החלטה מטעם השר בנוגע לאופן פעולתו ותחומי אחריותו של מכון היין".
29 מועצת הצמחים היא מועצה סטטוטורית המורכבת מרוב של מְגַדלים נבחרים וכן מנציגי ממשלה ונציגי הציבור.
המועצה פועלת במישורים הציבוריים והמקצועיים של ענף החקלאות כגורם מרכזי לצד משרד החקלאות וארגוני המגדלים.
משרד הכלכלה והתעשייה |405 .
מכון הקרמיקה והסיליקטים בע"מ .
ראשיתו של המכון הישראלי לקרמיקה וסיליקטים בע״מ (להלן - מכון הקרמיקה) בהקמת איגוד המחקר בענף הקרמיקה ( Ceramic Research Association of Israel) (להלן- האיגוד) בשנת 1948 על ידי משרד הכלכלה, מועצת המחקר הישראלית ו-11 יצרני קרמיקה.
מטרת האיגוד הייתה לרכז מחקר תעשייתי בענף הקרמיקה והסיליקטים (כגון זכוכיות) במעבדה אחת תחת ההדרכה של חוקר מנוסה.
המימון לבניית בניין עבור האיגוד בקמפוס של מוסד הטכניון בחיפה (שבו המכון שוכן היום עם מרכז הפלסטיקה והגומי לישראל 30 ) גויס באמצעות הסכם משותף לארה"ב ולישראל משנת 1952 .
המכון, הממשיך את עבודתו של האיגוד, נוסד בשנת1962 והתחיל את עבודתו בשנת1964 .
באמצעות מימון שלמדינת ישראל והאו"ם הורחב הבניין ונרכש ציוד מעבדה.
מטרת המכון הייתה קידום מחקר לענף הקרמיקה בישראל31.
מכוןהקרמיקה הוקם כגוף מחקר שמטרתו לספק שירותי מחקר ופיתוח ייעודיים לתעשיית הקרמיקה לסוגיה.
תעשיית הקרמיקה והסיליקטים מתחלקת לשני ענפים עיקריים: קרמיקה קלסית וסיליקטים וקרמיקה מתקדמת.
קרמיקה קלסית ותעשיית הסיליקטים וחומרי הגלם שלהם כוללות מוצרים המיועדים לתעשיית הבני יה שהם בתחום התעשייה הכבדה.
בענף זה נכללים מוצרי מלט, זכוכית, מוצרי חרסית, מוצרי גבס, מינרלים שונים, סיד ותרכובות סיליקטיות שונות.
הקרמיקה המתקדמ ת היא ענף ש פיתוחו החל באמצע המאה הקודמת ו בעשרות השנים האחרונות חלה בו התפתחות ניכרת; הענף עוסק בחומרים בעלי תכונות מיוחדות (שאין למתכות א ו לפולימרים) , כגון עמיד ות גבוהה במיוחד לטמפרט ורות גבוהות ותכונות מכניות ופיזיקליות משופ רות שיש בהן שימוש במיוחד בתעשייה האלקטרונית המתקדמת.
מכון הקרמיקה הוא חברה מוגבלת במניות ללא ערך נקוב, הפועלת ללא כוונת רווח.
בעלי המניות של המכון הם שש חברות בענף התעשייה, מוסד הטכניון ומדינת ישראל באמצעות משרד הכלכלה.
בשנת 2016 העסיק המכון שישה חוקרים וצוות ניהולי של שני עובדים.
בעשור האחרון היו הכנסותיו כ-2 מיליון ש"ח לשנה.
המכון עוסק בעריכת מחקרים, סקרים, בדיקות וניסויים הנוגעים לפיתוח תעשיית הקרמיקה והסיליקטים בארץ.
המרכז הוא מכון מחקר בתחום הפלסטיקה והגומי 31 מכון הקרמיקה הוא גוף מבוקר לפי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 נוסח[ .
]משולב 406 |דוח שנתי 68א .
תמונה 2 : מקום מושבו של מכון הקרמיקה והסיליקטים .
מקור התמונה: משרד מבקר המדינה .
מימון מחקרים - עמידה בתבחינים .
בישראל קיים מסלול של סיוע למימון מחקר תעשייתי, שהפעיל בעבר משרד הכלכלה, ומשנת 2016 מפעילה אותו הרשות לחדשנות.
בהתאם להוראות המסלול, הרשות לחדשנות מקבלת מגורמים בתעשייה (להלן - מזמיני המחקר) הצעות למחקרים שיבוצעו על ידי מכון מחקר, היא בוחנת את ישימות המחקר והערך המוסף שלו ומממנת מחקרים העונים לקריטריונים שלה.
לפי ההוראות, הרשות לחדשנות יכולה לממן 90%-65% מעלות המחקר, ואת שאר העלות יממן מזמין המחקר.
מזמיני המחקר פטורים מתשלום תמלוגים32 לרשות לחדשנות עבור הסיוע במימון המחקר.
עוד נקבע בהוראות שעל מנת לקבל מימון למחקר, על מכון המחקר להעסיק לפחות 15 .
32 בחלק ממסלולי הסיוע של הרשות לחדשנות יזמ ים המקבלים סיוע במחקר משלמים לרשות אחוז מפדיון המכירות שנבע מהמחקר שמימנה הרשות (תמלוגים).
משרד הכלכלה והתעשייה |407 .
הקרמיקה בתקופה זו הביקורת העלתה כי בעשור האחרון מכון הקרמיקה מעסיק רק כמחצית ממספר החוקרים הנדרש לקבלת הסיוע - שבעה חוקרים במקום 15 כאמור.
למרות אי-מילוי תנאי זה המשיך משרד הכלכלה, ולאחר השינוי הארגוני גם הרשות לחדשנות, לממן מחקרים במכון הקרמיקה בתקופה זו33 .
התמיכה הכספית של משרד הכלכלה - מעל מיליון ש"ח לשנה - מהווה חלק ניכר מההכנסות של המכון בשנים אלו.
המדען הראשי במשרד הכלכלה היה ער לבעיית מיעוט החוקרים במכון הקרמיקה, ונציגו במועצת המנהלים של המכון הציע לנסות להביא למיזוג בין המכון למכון מחקר נוסף - מרכז הפלסטיקה והגומי לישראל בע"מ (להלן - מרכז הפלסטיקה) - באופן שיהיה אפשר למלא את התנאי למספר מינימלי של חוקרים הנדרש בהוראות המסלול.
לאחר משא ומתן שהתנהל בין המכון למרכז הפלסטיקה, נחתם באוגוסט 2009 הסכם מיזוג.