HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאפשרות להגדיל את היקף הצוות הנבחר מתוקף מכרז שירותי מחשוב ובמטרה להביא למצב בו יועסקו כלל נותני השירותים במרכזי להב"ה הוותיקים במסגרת זו".
בהתאם להחלטת ועדת המכרזים פרסם משרד האוצר פנייה לתיחור צוות לאזור הצפון ולאזור הדרום.
בינואר 2012 אישרה ועדת המכרזים את זכייתן של שתי חברות (להלן- חברה ג' וחברה ד'), האחת לאזור הדרום והאחרת לאזור הצפון, ואוישו כלל התקנים החסרים במרכזים הוותיקים.
במאי 2013 , במסגרת המעקב, בדק משרד מבקר המדינה את מצבת כוח האדם במרכזים הוותיקים ומצא שוב מחסור ניכר במדריכים - בשיעור של כ- 32% מתקן כוח האדם (כ -23 מדריכים); בשמונה מרכזים (מבין 13 ) חסרו משרות של שני מדריכים ויותר.
בשל כך שוב צומצמה הפעילות במרכזים הוותיקים : קורסים חדשים לא נפתחו; מספר הקורסים פחת; כמה מהמרכזים נסגרו בשעות אחר הצהריים ובימי שישי, וזמני ההמתנה לפתיחת קורסים התארכו.
מבירור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם ראש מטה התקשוב ועם מנהל הפרויקט עולה כי המחסור במדריכים במרכזים הוותיקים נובע מכמה סיבות: (א) ההנחה הראשונית, שלפיה החברות הזוכות במכרז צוות יוכלו לאייש את כל התקנים במרכזים הוותיקים, התגלתה כשגויה.
בדיעבד התברר למשרד האוצר כי בהתאם למה שנקבע במכרז הצוות, אפשר להרחיב את ההתקשרות ב-50% משרות נוספות בלבד ורק במרכזים אשר צוינו במפורש בתיחור.
(ב) בשנים 2012- 2013 תוקצב הפרויקט בתקציב חסר13 .
נוסף על כך חל גידול בהוצאות הפרויקט, בין השאר בשל סיום הקמתם של המרכזים החדשים והפעלתם באופן מלא; נוספו הוצאות שלא הובאו בחשבון מלכתחילה, בגין הוספת מדריך חמישי למרכזים החדשים (פירוט בעניין יובא בהמשך); הוטל קיצוץ על כל משרדי הממשלה, ובכלל זה על פרויקט להב"ה.
כל אלה יצרו פער בתקציב ולא אפשר ו איוש מלא של המרכזים עד לסוף שנת 2012 .
ביוני 2012 הוחלט כי המרכזים הוותיקים יופעלו במתכונת חסרה של מנהל ושלושה מדריכים בלבד (במקום ארבע או ארבע וחצי משרות של מדריכים).
משיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלים במרכזים הוותיקים עלה כי המחסור בכוח אדם יוצר מצוקה קשה.
מצוקה זו נובעת מיכולת מוגבלת לעמוד בהתחייבויות רבות שניתנו במסגרת שיתוף פעולה עם גופים אחרים.
לדבריהם, אם לא יימצא פתרון לבעיית כוח האדם בתוך זמן קצר, אזיי המקצועיות, השירות, שמו הטוב של הפרויקט בכלל ושמם הטוב של כל אחד מהמרכזים בפרט ייפגעו פגיעה אנושה.
משרד מבקר המדינה בחן את אופן העסקת העובדים במרכזים הוותיקים באמצעות מכרז הצוות (במסגרת מכרז שירותי מחשוב).
מן הבדיקה עלה כי כדי שהתעריפים בכל המרכזים הוותיקים יהיו אחידים, החליטה ועדת המכרזים כאמור כי תעריף השכר שישולם יהיה ממוצע ההצעה הזוכה בקבוצה הראשונה עם ההצעה הזוכה בקבוצה השנייה.
אולם בפועל חושב ממוצע של תעריף שכרם של נותני השירותים בתוך אותה קבוצה.
כך, חברה ג' מקבלת בגין כל שעת הדרכה 55 ש"ח לשעה ואילו חברה ד' מקבלת 50.
13 תקציב פרויקט להב"ה עמד בשנת 2012 על כ-24.
9 מיליון ש"ח; תקציב להב"ה לשנת 2013 , שהוא תקציב המשכי, עמד על24 .
מיליון ש"ח משרד האוצר 287 .
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהמתואר לעיל עולה כי אף שבינואר 2012 פעל משרד האוצר לאיוש התקנים החסרים במרכזים הוותיקים, מיוני 2012 צומצמה שוב פעילותם של מרכזים אלו בשל מחסור בכוח אדם.
מן המעקב עלה עוד כי מכרז הצוות שפרסם משרד האוצר כפתרון לטווח ארוך בכל הנוגע לא יוש משרות של נותני שירותים במרכזים הוותיקים לקה בחסר, ולכן לא סיפק מענה למחסור שנוצר בכוח האדם.
כמו כן, החלטת ועדת המכרזים להאחיד את התעריפים בכל המרכזים הוותיקים לא יושמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המחסור המתמשך בכוח אדם מחייב את משרד האוצר לבחון ביסודיות מהן הסיבות לו; בכלל זאת עליו לבחון אם החלופה שבחרה בשעתו ועדת המכרזים, היינו לקלוט את נותני השירותים באמצעות מכרז צוות, אכן מספקת את המענה המיטבי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו המרכזים הוותיקים פועלים תקופה כה ממושכת ללא מספר מספק של מדריכים פוגע בהכרח ביכולת להשיג את יעדי הפרויקט.
באוקטובר 2013 השיב מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הוא "מודע למחסור בכח ההדרכה במרכזים אלה ובפגיעה ביעילותם - עובדה הנובעת מתקצוב חסר.
לדעתנו, אפשרות זאת עדיפה (זמנית עד שיאושר תקציב הולם) על פני האפשרות של סגירת מרכזים אלה".
מודל הפעלת המרכזים החדשים נושא יסודי אשר יש בו כדי להשפיע באופן נרחב ומשמעותי על הצלחת הפרויקט כולו ועל השגת היעדים שנקבעו לו הוא מודל ההתקשרות שעל פיו יסופקו השירותים להפעלת מרכזי להב"ה שברחבי הארץ.
כאמור, המרכזים החדשים, המהווים רוב של מרכזי להב"ה (17 מתוך31 מרכזים), מופעלים באמצעות מכרז האחריות הכוללת.
משרד האוצר התקשר באוגוסט 2011 עם חברה א' וחברה ב' לתקופה של 24 חודשים (עד אוגוסט 2013 ).
בהסכם ההתקשרות נקבע כי משרד האוצר יוכל להאריך את משך ההתקשרות לארבע תקופות נוספות שמשכן שנה כל אחת.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם הממונה על התקשוב הממשלתי ועם ראש מטה התקשוב במאי 2013 נמסר כי כבר בחודשים הראשונים להפעלת המרכזים החדשים התגלעו קשיים וחולשות הנובעים ממודל ההפעלה המבוסס על מכרז האחריות הכוללת.
להלן הפירוט: התברר כי כוח אדם שגויס למרכזים החדשים היה במקרים שונים בלתי מקצועי וחסר ניסיון בהדרכה; נמצא כי מכרז האחריות הכוללת לא הסדיר פיקוח על תקורת החברות, דבר שעשוי לפגוע ביכולת הגיוס של כוח אדם איכותי למרכזים; עלה כי המדדים שנקבעו במכרז מביאים בחשבון רק את נושא שעות העבודה, וחסרים מדדים לעניין כמות הקורסים ולאיכותם; עוד התברר כי מכרז האחריות הכוללת לא הבטיח כי תישמר למשרד האוצר הגמישות הניהולית והתפעולית הדרושה (כך, למשל, אין המשרד יכול לקצץ קיצוץ רוחבי בתקציב הפרויקט ומשום כך החלטות בענייני תקציב פוגעות בעיקר במרכזים הוותיקים); נמצא כי מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לא יכול היה לקבל החלטות בעניינים תפעוליים שונים כמו צמצום פעילות בחגים ובמועדים; כמו כן נדרש מטה התקשוב להתמודד עם חוסר שביעות רצון של העובדים במרכזים החדשים בשל תנאי העסקתם ובשל פערי שכר ביניהם.
דברים דומים עלו גם ממסמכים שונים שהועברו לידי נציגי משרד מבקר המדינה.
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה בחן את הליכי ההערכה, הבחינה וההחלטה שהתקיימו במשרד האוצר בעניין המשך הפעלתם של מרכזי להב"ה באמצעות מכרז האחריות הכוללת.
בעניין זה נמצא כי כשנה לאחר תחילת ההתקשרות גובשו מסקנות והחלטות בנושא, אולם הן לא הובילו לשינוי ולהחלפה של מודל האחריות הכוללת.
להלן הפירוט: במעקב נמצא כי כבר בחודש יוני 2012 החל מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לבחון מהו מודל ההפעלה הרצוי של מרכזי להב"ה, ואף בדק את האפשרות להפסיק את ההתקשרות במסגרת מכרז האחריות הכוללת.
בעניין זה התקיימו בחודשים יוני 2012 עד מרץ 2013 כמה דיונים בהשתתפות נציגי מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר, חשב המשרד ונציגת הלשכה המשפטית.
בספטמבר 2012 החליטה הממונָה על התקשוב הממשלתי להפסיק את העסקת נותני השירותים באמצעות מכרז האחריות הכוללת.
כחודשיים לאחר מכן, בנובמבר 2012 , אישרה הממונָה על התקשוב הממשלתי את תכנית העבודה של פרויקט להב"ה שבמסגרתה נקבע כי: "עד אוגוסט 2013 .
"תיושם החלופה למצב הקיים ותיווצר מתכונת העסקה אחידה בד בבד עם החלטתה של הממונה על התקשוב הממשלתי לסיים את הפעלת המרכזים החדשים באמצעות מודל האחריות הכוללת, פנתה חברה א' בספטמבר 2012 בבקשה שלא להאריך את ההתקשרות עמה בטענה שהמכרז אינו רווחי בעבורה מסיבות שונות.
חשב משרד האוצר ונציגת הלשכה המשפטית נפגשו עם נציגי חברה א' בינואר 2013 ; בעקבות הפגישה קיים חשב המשרד שיחה עם נציגי חברה ב', ואלה הביעו נכ ונות להפעיל את כל מרכזי להב"ה, לרבות אלו שהפעילה חברה א'.
בפברואר 2013 התקיימה פגישה של נציגה ממטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר עם חשב המשרד ונציגת הלשכה המשפטית, בנושא "מכרז אחריות כוללת ומעבר להעסקה באמצעות מכרז שירותי מחשוב".
מסיכום הפגישה עולה כי ניתנה "הנחייה מפורשת לפיה מטה התקשוב החליט לסיים את העסקת הספקים באמצעות מכרז אחריות כוללת ולעבור להעסקת נותני שירותים באמצעות מכרז בתי תוכנה (שירותי מחשוב)".
עוד נכתב בסיכום כי חשב משרד האוצר ביקש לתת את הדעת על כמה סיכונים בטרם יוחלט סופית לסיים את ההתקשרות באמצעות מכרז האחריות הכוללת.
במשך תשעה חודשים בחן משרד האוצר פתרונות לחולשות הקיימות בהפעלת המרכזים החדשים באמצעות מודל האחריות הכוללת; בתקופה זו התקבלו החלטות בדבר סיום ההתקשרות על פי מודל זה שאף עוגנו בתכנית העבודה של מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חרף האמור, לא הושלמו פעולות ההיערכות הדרושות למעבר למודל התקשרות חלופי בתום תקופת ההתקשרות (אוגוסט 2013 ).
ואמנם במרץ 2013 הודיעה ראש מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לנציגת הלשכה המשפטית כי "לאור לוח הזמנים והעיכוב שנוצר, החלטנו לממש את האופציה עם הספקים עד לשנה הבאה ולצאת לתיחור צוותים בתחילת 2014.
" בנסיבות אלו התקבלו גם החלטות ועדת המכרזים.
במאי 2013 פנתה נציגת מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לוועדת המכרזים המיוחדת להתקשרויות ופרויקטים מרכזיים של המטה (להלן - ועדת המכרזים המיוחדת) וביקשה ל הפסיק את ההתקשרות עם חברה א' ולהאריך ולהרחיב את ההתקשרות בפטור ממכרז עם חברה ב'.
בבקשה צוין כי לאחרונה משרד האוצר 289 .
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הודיעה חברה א' למשרד האוצר כי בשל חוסר הרווחיות בהפעלת מרכזי להב"ה היא מבקשת להימנע ממימוש זכות הברֵרה ולא להאריך את ההתקשרות עמה אך בלי לחלט ערבויות.
עו ד צוין כי לאחר הערכת מצב שקוימה במטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר הוחלט לבקש מהוועדה להאריך את ההתקשרות בשנה נוספת; במהלך שנה זו ייערך המטה לסיום סופי של ההתקשרות מכוח המכרז ולמימוש מודל חלופי של הפעלת מרכזי להב"ה.
ביוני 2013 התכנסה ועדת המכרזים המיוחדת לדון בבקשה האמורה.
בנושא מימוש זכות הבררה במכרז החליטה הוועדה לממשה בשל חשיבות הפרויקט, בשל הצורך לאייש את המשרות בו באופן רציף וכיוון שמשרד האוצר טרם נערך לשינוי שיטת העסקתם של נותני השירותים בפרויקט.
בנושא ההתקשרות עם חברה א', אשר ביקשה כאמור שלא לממש את זכות הבררה ולא להאריך את ההתקשרות אתה, נקבע כי לאור המורכבות הכרוכה בסיום ההתקשרות עם חברה א', ובשים לב לכוונה לסיים את ההתקשרות במכרז בעוד כשנה, אין הצדקה לסיים את ההתקשרות מיד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי מסקנות הליכי ההערכה והבחינה בעניין הפעלת המרכזים החדשים על פי מודל מכרז האחריות הכוללת חייבו לקיים פעולות היערכות לקראת שינוי מודל ההפעלה של המרכזים.
אולם בפועל לא יושמו ההחלטות שהתקבלו בנושא זה, ובשל כך ממשיך משרד האוצר להפעיל את רוב מרכזי להב"ה על פי מודל הפעלה שנמצא על ידו בלתי מתאים.
למצב זה עלולות להיות השלכות משמעותיות על היכולת להשיג את יעדי הפרויקט באופן מיטבי.
הקושי במצב הקיים מקבל משנה תוקף לאור בקשתה של אחת החברות (כבר בספטמבר 2012 ) להשתחרר מההתקשרות עם משרד האוצר.
יוצא אפוא כי חלק ממרכזי להב"ה מופעלים על פי מודל התקשרות שלא רק שנמצא בלת י מתאים, אלא גם אחד מספקי השירות כלל אינו מעוניין לספקו.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לצמצם את הנזקים העתידיים בתחום זה נדרש משרד האוצר לגבש לוח זמנים לביצוע פעולות ההיערכות הדרושות כדי להבטיח כי כל מרכזי להב"ה יופעלו על פי מודל התקשרות והפעלה מיטבי בהקדם האפשרי.
בתשובותיו מאוקטובר ודצמבר 2013 מסר מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי ההיערכות למעבר למודל התקשרות חלופי הוא אחד הנושאים הנמצאים בראש סדר העדיפות של המטה ו"כיוון שזמן ההיערכות הנדרש לביצוע מעבר למודל התקשרות חדש הינו מספר חודשים, ו [ כיוון שבמרץ 2013 עדיין חיינו בתקופה תקציבית של] תקציב המשכי.
היה ברור כי בפרק הזמן שנותר לא נוכל להספיק לשנות את המודל".
עוד נמסר על ידו כי הוא מודע לבעייתיות ולקשיים של מודל ההעסקה במרכזים החדשים וכי בהתאם לכך נבחן וגובש מודל העסקה אחר אולם אפשר יהיה ליישמו רק מאוגוסט 2014 - .
מועד סיום ההתקשרות באמצעות מכרז האחריות הכוללת בעקבות תשובת מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר פנה משרד מבקר המדינה למשרד האוצר באוקטובר 2013 בבקשה לקבל תיעוד של ההחלטה על שינוי מודל ההעסקה.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה כי מטה התקשוב הממשלתי הגיש בקשה לוועדת המכרזים המיוחדת והוועדה הודיעה לו כי עליו להגיש את הבקשה לאשר את גיוסם של נותני השירותים באמצעות מכרז צוות (במסגרת מכרז שירותי מחשוב) רק לפני פרסום התיחורים.
עוד צוין כי "כיוון שעדיין לא נתקבלה החלטה, לא קיים פרוטוקול בנושא".
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יוצא אפוא כי בקשת מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר ליישם מודל העסקה אחר מאוגוסט 2014 , מודל המבוסס על גיוס נותני שירותים באמצעות מכרז שירותי מחשוב, טרם אושרה על-ידי ועדת המכרזים המיוחדת.
בעניין היעדר פרוטוקול המתעד את הדיון בוועדת המכרזים המיוחדת מעיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי כללי מנהל תקין ועקרון השקיפות מחייבים רישום של פרוטוקולים מדויקים ואמינים של כל דיוני ועדת המכרזים.
על הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם14 .
יישום ההחלטה בנוגע לתנאיהעסקתם של העובדים שלוש שיטות ההעסקה השונות בפרויקט להב"ה יצרו מצב שבו עובדים המועסקים באותה עבודה מקבלים שכר שונה - שכר המנהלים והמדריכים שונה ממרכז למרכז, יש מקרים שבהם באותו מרכז משתכרים המדריכים שכר שונה בגין אותה עבודה15 , ואף מקרים שבהם מנהל מרכז מקבל שכר הנמ וך משכרו של מדריך במקום אחר.
לצד פערי שכר אלה, קיימים אף פערים בתנאים הסוציאליים בהעסקתם של העובדים, כגון מספר ימי החופשה הניתנים לעובדים; ההפרשות לפנסיה; מספר ימי המחלה וההכרה בהם מהיום הראשון; הפרשות לקרן השתלמות; תשלומי הבראה; היכולת להשלים שעות שהוחסרו ; שעות העבודה בימי צום ובערבי חגים ועוד.
פערים אלו נובעים בעיקר משיטות ההעסקה השונות.
בספטמבר 2012 החליטה הממונה על התקשוב הממשלתי כי כלל מרכזי להב"ה יעברו למודל העסקה אחד.
כאמור לעיל, החלטה זו לא יצאה לפועל מכיוון שמשרד האוצר לא נערך מבעוד מועד ליישומה.
המעקב העלה כי הפערים בשכר ובתנאי ההעסקה, הגם שבנסיבות מסויימות הם עשויים להיות אפשריים מבחינה משפטית, מעוררים חוסר שביעות רצון ולעתים אף התמרמרות בקרב העובדים, פוגעים במוטיבציה שלהם ואף יוצרים קושי בניהול המרכזים.
ממסמכים שונים, מתכניות העבודה ומשיחות שקיי מו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלים ועם מדריכים בפרויקט עולה כי בשל פערים אלו המוטיבציה של חלק מהעובדים נמוכה.
כך, למשל, בתכנית העבודה של פרויקט להב"ה לשנת 2013 ,, שאושרה על ידי הממונה על התקשוב הממשלתי פורטו הסיכונים העיקריים בהפעלת הפרויקט, ובין היתר צוין כי "ישנו חוסר שביעות רצון רב מצד העובדים"; במסמך ריכוז בעיות במרכזי להב"ה שהעבירו מנהלי האזורים לראש מטה התקשוב באוגוסט 2012 צוין לגבי חלק מהמרכזים כי אחת הבעיות היא הבדלים בתנאי ההעסקה של כל אחת מהחברות, וכי אלה "פוגעים מאוד במוטיבציה של עובדי הארגון".
14 ראו בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית תל-אביב-יפו ואח', פ"ד נט(3,) 817 ', עמ 835-834 .
,ראו גם: מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מינוי מנכ"לים למשרדי הממשלה ונושאי משרות אחרות שאיושן טעון אישור הממשלה", עמ' 145 , ובפרק "אשרא - החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ", עמ' 185 ; דוח שנתי57ב ( 2007 ), בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 897 ; דוח שנתי56ב ( 2006 '), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ837.
15 כך, למשל, יש מדריכים ששכרם החודשי בעבור משרה מלאה עומד על כ - 6,000 ש"ח, ואילו שכרם של אחרים מגיע כדי 4,300 .
ש"ח בלבד, ללא כל קשר למועד התחלת העסקתם במרכזים משרד האוצר 291 .
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לפעול להשלמתם של הליכי הבחינה וההחלטה הנוגעים לעניין האחדת מודל ההעסקה במרכזי להב"ה.
הצורך בכך מקבל משנה תוקף בשל החשש כי שיטות העסקה שונות היוצרות פערים בתנאי השכר וההעסקה עלולות לפגוע בתפקוד העובדים וביכולתם של המרכזים לפעול באופן מיטבי.
מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי נבחן וגובש מודל ההעסקה אחר שאפשר יהיה ליישמו מאוגוסט 2014 - מועד סיום ההתקשרות במסגרת מכרז האחריות הכוללת, וכי חלק ניכר מן הפערים בתנאי השכר וההעסקה ייפתרו לאחר המעבר למודל העסקה זה.
יצוין כי, כאמור, המעבר למודל העסקה אחר טרם אושר על-ידי ועדת המכרזים המיוחדת.
גיוס מדריך חמישי למרכזים החדשים כאמור, במפרט להפעלת הפרויקט נקבע כי במרכז שיש בו שתי כיתות לימוד יכלול התקן משרת מנהל וארבע משרות של מדריכים , ובמרכז שבו שלוש כיתות או יותר יכלול התקן משרת מנהל וארבע משרות וחצי של מדריכים.
בביקורת הקודמת נמצא כי במשרד האוצר התקבלה החלטה לגייס מדריך חמישי למרכזים החדשים, אף שהדבר אינו תואם את תקן המשרות שנקבעו במפרט של פרויקט להב"ה.
החלטה זו התקבלה בלי שתועדו השיקולים שבבסיסה.
מ שרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי בעניין זה נדרשו הליכי בדיקה והחלטה יסודיים יותר, וכן נדרש לתעד את ההחלטה, בעיקר בשל כמה היבטים ובהם: היכולת המוגבלת להפעיל חמישה מדריכים במרכזים הכוללים שתי כיתות לימוד בלבד; המחסור במדריכים במרכזים הוותיקים.
עוד נמצא בביקורת הקודמת בעניין זה כי במסגרת ההחלטה לגייס את המדריך החמישי נקבע הסדר שלפיו יינתן מעין בונוס חודשי (תשלום נוסף) לעובדים הוותיקים במרכזים החדשים.
סכומים אלה ישולמו מרזרבות שייוותרו מגיוס מדריך חמישי, שכן עלות העסקתו פחותה מעלות העסקתם של המדריכים הוותיקים.
הסדר זה נועד לצמצם את הפגיעה בתנאי העסקתם של העובדים הוותיקים עם העברתם להעסקה בשיטת מכרז אחריות כוללת.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי הסדר זה מעורר קושי ממשי, וכי בעצם קיומו יש כדי לעורר ספק בנוגע למכלול השיקולים שעמדו ביסוד ההחלטה לגייס מדריך נוסף למרכזים החדשים.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי יש מקום שמשרד האוצר יבחן שוב נושא זה וינתח את מכלול ההיבטים הרלוונטיים של הנושא.
בתשובתו מינואר 2012 על ממצאי הביקורת הקודמת ציין משרד האוצר כי בתום שנה מהפעלת המרכזים החדשים במתכונת זו בכוונתו לבחון את מתכונת הפעלתם, וכי "המשרד יקיים בחינה נקודתית נוספת לפי הנחיית המבקר, לגבי מרכזים בהם הגדלת חבילת השירות לא יכולה לבוא לידי ביטוי, עקב מגבלות מקום או מגבלות אחרות".
במעקב מצא משרד מבקר המדינה כי משרד האוצר לא בחן את סוגיית המדריך החמישי במרכזים החדשים וכי העסקת המדריך החמישי נמשכת.
בדיקת תכניות העבודה השונות של המרכזים החדשים מלמדת כי בחלקן צוין מפורשות שהמדריך החמישי מיותר.
כך, למשל, בתכנית העבודה של אחד מהמרכזים צוין כי "העובדה 292 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שישנםחמישה מדריכים במשרות מלאות מונע ת חלוקה שווה והוגנת בין המדריכים נוכח העובדה שישנם רק שני חדרי לימוד"; בתכנית העבודה של מרכז אחר צוין כי "משרת מדריך חמישית מיותרת ופוגעת בעמידה ביעדים".
לדעת משרד מבקר המדינה על מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר לבחון את הצורך במדריך חמישי כדי להבטיח כי העסקתו של מדריך זה תיעשה רק אם היא נדרשת.
החובה לבחון צורך זה נובעת, בין היתר, ממצוקת התקציב שאליה נקלע הפרויקט ומן המחסור הכבד בכוח אדם במרכזים הוותיקים.
בשנים האחרונות מסתמנת בחקיקה ובפסיקה הישראלית מגמה של הטלת אחריות מוגברת על מזמין השי רותים בכלל, ועל המדינה ככזו בפרט, לעניין השמירה על זכויות העובדים החיצוניים המועסקים בחצריהם.
ביטוי לכך אפשר למצוא בהחלטת הממשלה מפברואר 2007 בנושא צעדים לצמצום הפערים החברתיים והגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה.
בהחלטה זו נקבע, בין היתר, כי יש "להורות לחשב הכללי להרחיב את פעולות הביקורת על אכיפת חוקי העבודה על ספקי השירותים לממשלה אשר המרכיב העיקרי באספקתם הוא העסקת כוח אדם, ולקבוע דרכי ענישה מנהלית כלפי מי שנמצא מפר את חוקי העבודה כאמור, ובכלל זה מניעת השתתפות עתידית במכרזים ממשלתיים".
עוד נקבע בהחלטה כי ה חשב הכללי במשרד האוצר יקבע כללים והנחיות להגנה על זכויות עובדים המועסקים על ידי קבלני שירותים.
בתיקון לתקנה 6(4 ) לתקנות חובת המכרזים , התשנ"ג - 1993 , נקבע כי "במכרז לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח אדם השתתפות במכרז תהיה מותנית בהמצאת תצהיר בכתב של המציע ושל בעלי השליטה בו, בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים, לפי דיני העבודה, צווי ההרחבה וההסכמים הקיבוציים החלים על המציע כמעסיק לצורך אספקת העבודה או השירותים".
בדצמבר 2011 אישרה הכנסת את החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב- 2011 .
החוקקובע כי במקרים מסוימים אפשר יהיה לתבוע לא רק את הקבלן אלא גם את המזמין של שירותי הקבלן.
חוק זה הוחל על נותני שירותים המועסקים בתחומים של שמירה, אבטחה וניקיון, ונכנס לתוקפו ביוני 2012 .
בהמשך הוציא החשב הכללי הוראת תכ"ם 16 שמטרתה "לאתר ולמנוע תופעות של הפרת זכ ויות עובדים המועסקים על ידי הקבלנים במשרדי הממשלה".
בין היתר נקבע בהוראה כי אחת לתשעה חודשים תערוך יחידת הביקורת של החשב הכללי ביקורת על התקשרויות של משרדי ממשלה עם קבלני שירותים כדי לוודא שלא הופרו דיני העבודה; עוד נקבע כי לשם דיווח יעיל תותקן במקום העבודה תֵבה לקבלת תלונות מעובדי הקבלן, וכי תלונות אלו יועברו לבירור לגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר, ובכלל זה מנכ"ל המשרד, חשב המשרד, היועץ המשפטי ויחידת הביקורת של החשב הכללי.
גם הוראה זו חלה על נותני שירותים המועסקים בתחומים של שמירה, אבטחה וניקיון.
גם בפסיקה נקבע כי "כאשר מתקשרת המדינה עם גורמים חיצוניים זכאית היא ואף חובה עליה לעשות את שבידה כדי להבטיח את השמירה על חוקי המגן וכדי להבטיח צמצום היקף הפגיעה בזכויות העובדים"17 .
בית הדין הארצי לעבודה נתן גם הוא דעתו לנושא זה וכך למשל .
16 ,""הגנה על זכויות עובדים המועסקים על ידי קבלני שירותים בתחומי השמירה, האבטחה והניקיון הוראת תכ"ם 7.
) 17 בג"ץ 10245/07 הארגון הארצי של מפעלי השמירה והאבטחה בישראל נ' משרד המשפטים (פורסם בתקדין, 25.
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נקבע כי "יחסי עבודה נכונים ומתוקנים מחייבים להגיע למצב לפיו מוטלת על מקבלי שירותים אחריות להבטיח כי קבלני המשנה שלהם מכבדים את חוקי המגן בעבודה .
הדין מכיר במיקור חוץ כצורת העסקה לגיטימית .
ובלבד שמקבל השירותים יפעל לשמירת זכויותיהם של עובדי כוח האדם מכוח משפט העבודה המגן, ובייחוד כ אשר מדובר במעסיק ציבורי כדוגמת המדינה"18.
בדומה, במכרז האחריות הכוללת ובנספח הנלווה לו נקבע כי על החברות לעמוד בדרישות לתשלומים סוציאליים ולתשלום שכר מינימום ולקיים את חוקי העבודה במהלך כל תקופת ההתקשרות.
כן נקבע כי אי-עמידה בהוראות אלו "תהווה הפרה יסודית ש ל ההסכם ועלולה להביא לביטולו".
במהלך החודשים מאי 2012 עד יוני 2013 פנו עובדים ומנהלים מהמרכזים החדשים למשרד האוצר בטענה שהחברות המעסיקות אותם הפרו את זכויותיהם.
בפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלים ועם מדריכים ציינו אלה כי פניותיהם נענו על יד י משרד האוצר בתשובה כי הוא אינו המעסיק של נותני השירותים.
התפיסה כי משרד האוצר אינו המעסיק של נותני השירותים ומשכך אינו יכול להתערב ביחסים שבין החברות לבין העובדים עולה גם מתשובות שנתן המשרד לתלונות עובדים בעניינים נוספים.
המעקב העלה כי משרד האוצר אינו מ קיים בקרה, ולו באופן מדגמי, אחר תנאי העסקתם של נותני השירותים המועסקים במרכזי להב"ה באמצעות מכרז האחריות הכוללת; גם כאשר מגיעות לפתחו תלונות על הפרת תנאים סוציאליים המעוגנים בחוקי מגן ובצווי הרחבה, הוא נמנע מלבדוק אותן.
אשר על כן אין בידו כלים ממשיים לבחון אם החברות אכן מקיימות את התחייבויותיהן בכל הנוגע לעמידה בדרישות לתשלומים סוציאליים, לתשלום שכר מינימום ולקיום חוקי המגן.
באוקטובר 2013 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי במכרז האחריות הכוללת נמצאו פגמים רבים ואלו גרמו לקשיים בתקופת הפעלתו; בין השאר נפגעה גם יכולת הפיקוח של משרד האוצר על החברות נותנות השירותים המועסקות באמצעות המכרז.
עוד השיב משרד האוצר כי מכרז האחריות הכוללת יסתיים באוגוסט 2014 וכי גובש מודל אחר להפעלת מרכזי להב"ה "שיפתור בין השאר גם את בעיית אחריות המעסיקים ויכולת הפיקוח והאכיפה מצד חשב המשרד וגורמי הבקרה".
בתשובה נוספת מאוקטובר 2013 בנוגע לתלונות העובדים על הפרת זכויותיהם השיב משרד האוצר כי "הנושא מוכר למשרד וייפתר עם סיום המכרז הייעודי ללהב"ה".
18 ע"ע 1363/02 דינה חזין נ' תנופה שירותים כ"א ואחזקות 1991 ,בע"מ (פורסם בתקדין 5.
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, היותו של משרד האוצר מקבל שירותים מחברות חיצוניות אינה מאפשרת לו לנער חוצנו מהעובדים, והדברים נכונים ביתר שאת לאחר שחלק מההפרות הובאו לידיעתו.
על משרד האוצר לנקוט צעדים כדי להבטיח כי לא יופרו זכויותיהם של עובדי חברות ונותני שירותים בגופים ציבוריים בכלל, ובמרכזי להב"ה בפרט, המוגדרות בחוקי המגן ובהוראות צווי ההרחבה.
למצער, על משרד האוצר לאפשר לעובדים לשטוח לפניו את תלונותיהם ולבחון אם יש בהן ממש.
הימנעות מטיפול בתלונות אלו ולו מחשש להיווצרות יחסי עובד - מעביד אינה עולה בקנה אחד עם רוח החקיקה והפסיקה ועם המגמה להטיל אחריות מוגברת על מזמין השירותים לשמור על זכויות העובדים החיצוניים המועסקים בחצריו, במיוחד אם מדובר במעסיק שהוא גוף ציבורי.
דיווח למבקר המדינה על תיקון ליקויים .
בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 (להלן]נוסח משולב[- חוק מבקר המדינה), נקבע כי בכל גוף מבוקר שבביקורת שנעשתה בו התגלו ליקויים, ימונה צוות לתיקון ליקויים בראשות המנהל הכללי של אותו גוף.
עוד נקבע בחוק כי את הצוות ימנה ראש הגוף המבוקר; על פי ההגדרות בחוק, "ראש הגוף המבוקר" במשרד ממשלתי הוא השר האחראי לאותו גוף.
בחוק נקבע כי תוך 60 ימיםממועד פרסומו של הדוח על הצוות לתיקון הליקויים לדון בדרכים לתיקון הליקויים ולקבל החל טות בדבר תיקונם; על הצוות לדווח לראש הגוף המבוקר על הדיונים ועל ההחלטות בתוך 15 ימים מיום קבלת ההחלטות.
עוד נקבע בחוק כי על ראש הגוף המבוקר לדווח למבקר המדינה בתוך 30 ימים מיום שדיווחו לו, בין השאר, על ההחלטות שקיבל הצוות לתיקון הליקויים, על הדרכים לתיקון הליקויים, על המועד לתיקונם וכן על הליקויים שהוחלט לדחות את תיקונם ועל הנימוקים לכך.
דוח הביקורת בנושא פרויקט להב"ה פורסם בדוח שנתי 62 ב של מבקר המדינה, במאי 2012 .
ראש הגוף המבוקר האחראי לדווח על תיקון הליקויים בנושא זה למבקר המדינה הוא שר האוצר19.
במעקב נמצא כי על אף האמור, לא דן הצוות לתיקון הליקויים בפרויקט להב"ה כנדרש בחוק מבקר המדינה.
גם מכתב שנשלח מטעם משרד מבקר המדינה למשרד האוצר, ובו בקשה לדווח על תיקון הליקויים בפרויקט לפי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, לא נענה.
דוח מעקב זה מלמד כי חלק מהליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת לא תוקנו.
בינואר 2014 השיב שר האוצר לשעבר ד"ר יובל שטייניץ למשרד מבקר המדינה כי פרויקט להב"ה הוא מיזם חשוב לצמצום פערים, ומשום כך הוא פעל לקדמו במהלך כהונתו.
עוד ציין כי "שאלת יישום מסקנות בדיקת המבקר לא הובאה לשולחני".
19 יצוין כי במרץ 2013 התחלפו השרים במשרד האוצר.
הדו"ח הקודם הועבר בתקופת כהונתו של שר האוצר הקודם, ד"ר יובל שטייניץ.
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
פרויקט להב"ה להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית הוא פרויקט שנועד להעניק לאוכלוסיות חלשות ומעוטות יכולת הזדמנות לרכוש ידע, כלים ומיומנויות דיגיטליות העשויים לסייע להן להשתלב בשוק העבודה ובחיי היום - יום.
מכאן חשיבותו הרבה של הפרויקט.
בביקורת הקודמת, שנעשתה בשנת 2011 , נמצאו ליקויים מהותיים באשר לאופן ניהולו של הפרויקט.