HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
73 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה225 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה74 תמונות של חצרות לימודיות בבתי ספר:5 תמונה מקור התמונות: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך.
74 226 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במסגרת פרויקט חצרות לימודיות משרד החינוך מציע לרשויות המקומיות לשדרג 90%- ל60% את החצר לחצר לימודית (תוך שהמשרד נושא בעלות בהיקף של בין , והרשויות מתחייבות לממן את היתרה - בין 75 ש"ח450,000 - 300,000 ובסכום של , בהתאם למדד החברתי-כלכלי של הרשות).
המשרד קבע שכל רשות 40%- ל10% מקומית רשאית להגיש בקשה לחצר לימודית אחת ועבור מוסד אחד בשנה.
המשרד בוחן את הבקשות שהוגשו לו בהתבסס על קריטריונים שקבע: איכות הפרויקט, המדד החברתי-כלכלי של ביה"ס ומצב החצר (כן ניתנת העדפה לבתי"ס שלא תוקצבו בעבר).
בתיה"ס שקיבלו את הניקוד הגבוה מאושרים להיכלל במסגרת הפרויקט.
יוקמו 2021 - 2016 בתוכנית הרב-שנתית של מינהל הפיתוח נקבע כי בין השנים מיליון ש"ח 55 חצרות לימודיות, בעלות של 207- ל 140 במסגרת הפרויקט בין מיליון ש"ח בפריסה ארצית.
70-ובניסיון להעלות את התקציב המוקנה לתוכנית ל חצרות 117- ל92 היה המשרד אמור להקים בין2019 בהתאם לתוכנית, עד לשנת חדשות.
בחינת תמונת המצב להקצאת התקציב לבניית החצרות הלימודיות מלמדת כי בין בקשות להקמת חצרות לימודיות, ובפועל 130 הגישו הרשויות2019 - 2016 השנים חצרות במוסדות חינוך (בכל שלבי 102 אושרו והוקמו (חלק בתהליך הקמה) בסה"כ 33 מיליון ש"ח.
בתרשימים34- מהן בבתי"ס על-יסודיים), בעלות של כ19 ,הגיל שלהלן מוצגת תמונת המצב של פרויקט חצרות לימודיות בבתיה"ס העל- 34-ו יסודיים, בפילוח למחוזות ולמגזרים.
750- יצוין כי עלות בניית חצר חדשה עולה כאמור כ 75 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה227 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , החצרות שאושרו בבתי"ס על-יסודיים19 התפלגות:34- ו33 תרשימים 2019 - 2016 ,לפי מחוזות ומגזרים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
, מספר החצרות הלימודיות (בכלל מוסדות M21 בבדיקה עלה כי כמו בפרויקט הוא קטן מאוד ביחס למספר 2019 - 2016 החינוך) שאישר המשרד בין השנים שלהלן מוצגים מספר המוסדות שבהם אושר להקים חצרות 35 בתיה"ס.
בתרשים לימודיות לעומת מספר המוסדות בארץ (בפילוח לפי שלב החינוך).
228 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מוסדות החינוך בארץ לעומת מספר האישורים להקמת:35 תרשים חצרות לימודיות על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי המשרד אישר מספר כמעט אפסי של חצרות לימודיות בבתי"ס ) והן ביחס למספר הבקשות 1%( על-יסודיים, הן ביחס למספר בתיה"ס העל-יסודיים החצרות 19 מתוך11 ).
יצוין לחיוב, כי17%( שאישר המשרד במסגרת פרויקט זה הן ביישובים 2019 - 2016 שאישר המשרד להקים בבתי הספר העל-יסודיים בשנים ) במדד החברתי-כלכלי שלהן.
5 - 1( המדורגים באשכולות הנמוכים משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פרויקט חצרות לימודיות המגשים את מדיניות משרד החינוך להרחיב את הלמידה החוץ-כיתתית, אשר טומנת .
21-בחובה כר נרחב להקניית מיומנויות המאה ה נמצא כי בפועל אושר שיעור מזערי של מרחבים חוץ-כיתתיים בבתיה"ס העל-יסודיים.
מומלץ כי המשרד ינתח את הסיבות לכך, יגבש יעדים במסגרת תוכנית עבודה, יקבע לפרויקט מקורות תקציביים, ינתח את מספר הבקשות שהוגשו במסגרת הפרויקט עד כה ויבחן מהם כשלי הפרויקט ומהם החסמים העומדים בדרך להגשמתו, על מנת לעודד את בתיה"ס להקים חצרות לימודיות.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה.
21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה229 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הסביבה הפדגוגית הקיימת בבתי הספר העל-יסודיים לפי עמדות המנהלים והמפמ"רים לצד בחינת היקף יישום התוכניות של המשרד להתאמת הסביבה הפיזית של בתיה"ס - הפנים-בית ספרית ומחוצה לו, בחן משרד מבקר המדינה את עמדת מנהלי בתיה"ס והמפמ"רים בנושא.
מהתשובות לשאלונים עולה שרבים מהמנהלים סוברים שהסביבה הפיזית ומרחבי הלימוד הקיימים בבתיה"ס מהווים חסם ומקשים על בתיה"ס להקנות שלהלן מוצגת עמדת המנהלים 36 לתלמידים את המיומנויות הנדרשות.
בתרשים לשאלה "באיזו מידה, להערכתך, הסביבה הפיזית בבית ספרך תומכת בהקניית המיומנויות?
עמדות המנהלים בנוגע לתרומת מרכיבים שונים בסביבה :36 תרשים הפיזית של בית הספר להקניית המיומנויות .
2019 המקור: שאלון המנהלים (משרד מבקר המדינה), יולי ) סבורים כי הסביבה הפיזית 62%- ל52% מהתרשים עולה כי מרבית המנהלים (בין בבית הספר שהם מנהלים (הכוללת את המבנה והמצב הפיזי של בית הספר וכיתות הלימוד, מעבדות הלימוד ומרחבי לימוד חדשניים) תומכת רק במידה בינונית ומטה מהמנהלים ציינו כי אין ברשותם 21% .
יצוין עוד, כי21-בהקניית מיומנויות המאה ה ציינו כן בנוגע למעבדות.
5%-מרחבי לימוד חדשניים כלל ו גם המפמ"רים ציינו כי סביבת הלימודים הקיימת היום לוקה בחסר.
כך, לדוגמה, הצביעו המפמ"רים על חוסר במעבדות ובמרחבים מקצועיים, על כיתות שבנויות במבנים היררכיים ומיושנים (בתפיסתם) אשר אינם מאפשרים למידה חדשנית ושיתופית ועל מחסור בחללים המדמים את העולם האמיתי ומאפשרים למידה 230 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה תיאורטית ומעשית.
בשיתוף הציבור ציינה רכזת לביולוגיה ומדעים כי "המבנה ".
]להקניית מיומנויות[ הפיזי הוא החסם עוד עלה מהשאלונים כי קיים קשר ישיר בין איכות הסביבה הפיזית לבין מידת הגמישות הפדגוגית המוקנית לבית הספר - ככל שהסביבה הפיזית מגוונת יותר ומאפשרת למידה חדשנית, שונה ומיוחדת - כך ניתנת לבתיה"ס הגמישות הפדגוגית להוביל את הלימודים בצורה שונה, ולהקנות לתלמידים את המיומנויות הנדרשות.
מהמנהלים שהשיבו על השאלון ציינו כי סביבה פיזית בלתי מתאימה 59%-כך, כ מגבילה במידה רבה או רבה מאוד את הגמישות הפדגוגית שלהם, בכל הנוגע מן המנהלים ציינו כך לגבי 'תשתיות 61%-.
כ76להקניית מיומנויות לתלמידי ביה"ס .
77'למידה בלתי מתאימות .
נכון למועד 78 בתי"ס על-יסודיים 2,265-במדינת ישראל פועלים כיום כ הביקורת, הסביבה הלימודית שבה פועלים בתי"ס אלה, כפי שמעידים , ומקשה על 21-המנהלים, אינה מותאמת ללמידה חדשנית התואמת למאה ה באופן מיטבי.
21-בתיה"ס להקנות לתלמידיהם את מיומנויות המאה ה מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הנתונים ואת עמדות המנהלים והמפמ"רים ויגביר את המאמצים לשיפור הסביבה הפיזית ומרחבי הלמידה החדשניים בבתיה"ס העל-יסודיים, באופן שיתרמו לטיוב הקניית מיומנויות לתלמידים.
היעדר מיקוד בסביבות הלימודים של שלב החינוך העל-יסודי כפי שעלה מהנתונים שהוצגו, עיקר הפעילות בנוגע לפרויקטים השונים שמפעיל המשרד כדי לשפר את סביבות הלימודים מתקיימת כיום בבתיה"ס היסודיים.
עוד עלה בביקורת, שבעוד שבאגף לחינוך יסודי במינהל הפדגוגי מופעלת 'יחידה לסביבות למידה', שמטרותיה לגבש המלצות למערכת לגבי היעדים המצופים מן התלמיד, להפעיל תוכניות ניסוי ופיתוח לסביבות לימודים, לבחון את השינויים הנדרשים ולסייע בידי בתיה"ס לבצע אותם - באגף העל-יסודי אין יחידה ייעודית שעוסקת בנושא סביבות הלמידה.
זאת ועוד, האגף לחינוך יסודי דרש מבתיה"ס היסודיים לערוך מיפוי למרחבי הלמידה, לגבש יעדים תלת-שנתיים ושנתיים לפיתוחם ולעיצובם וכן לבנות תוכנית מהמנהלים ציינו כי הסביבה הפיזית הבלתי מתאימה מגבילה במידה בינונית את הגמישות הפדגוגית 24% 76 .
ציינו כי היא מגבילה רק במידה מועטה או כלל לא 17%-שלהם בכל הנוגע להקניית מיומנויות, ו מהמנהלים ציינו כי תשתיות למידה בלתי מתאימות מגבילות במידה בינונית את הגמישות הפדגוגית 25% 77 .
ציינו כי הן מגבילות רק במידה מועטה או כלל לא 14%-שלהם בכל הנוגע להקניית מיומנויות, ו , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 על פי נתוני "מערכת איתור מוסדות חינוך" מנובמבר 78 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה231 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה פעילות לביצוע.
במסגרת זו נדרשו בתיה"ס לבחון כיצד מרחבי הלמידה מאפשרים ומעודדים, בין היתר, את המיומנויות הנדרשות, לרבות מיומנויות של חשיבה ביקורתית, חשיבה יצירתית, עבודת צוות והכוונה עצמית.
יש לראות צעד זה בחיוב.
ראוי שגם האגף העל-יסודי ישקול לפעול בדרך דומה כדי לשפר את סביבת הלימודים הפיזית גם בבתיה"ס העל-יסודיים ולאפשרות להקנות את המיומנויות הנדרשות.
21-ולהתאימה למאה ה השיב משרד החינוך כי התוכנית האסטרטגית שלו משקפת 2020 בתגובתו מיולי את החשיבות הרבה שהוא מייחס לקידום סביבות למידה חדשניות ומתוקשבות ואת השפעתן על טיוב תהליכי הלמידה וההוראה, וכן על אקלים הבית ספרי.
הרחבת התוכניות המוצגות בדוח, כפי שציין משרד החינוך, מותנית בקבלת תוספת תקציבית ממשרד האוצר.
בהתאם לכך, צוין כי בכוונת משרד החינוך לפנות למשרד האוצר לצורך הגדלת התקציב הנדרש להתאמת סביבת הלמידה הפיזית לפיתוח .
21-מיומנויות המאה ה 232 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהסיכום סביבת הלימודים הטכנולוגית ותשתיות התקשוב של בתיה"ס העל-יסודיים, ובפרט של החטיבות העליונות ושל בתיה"ס באזורים בעלי אוכלוסייה חלשה מהבחינה החברתית-כלכלית, אינן מספקות בצורה מיטבית את התנאים הנחוצים להקניה אפקטיבית של האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית לתלמידי מבתיה"ס העל-77%- כ2018 החינוך העל-יסודי (חט"ב וחט"ע): נכון לסוף יסודיים לא נכללו בתוכנית התקשוב, ובחלק ניכר מבתיה"ס העל-יסודיים נגישותם של התלמידים ושל המורים לאמצעי למידה והוראה ממוחשבים בהתאמה).
40%- ו48%( מועטה נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק, כאמור בתגובתו המשלימה לממצאי דוח הביקורת.
2020 באוקטובר מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצולו של התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם.
כמו כן מומלץ שימשיך לפעול לפיתוחן ולהשלמתן של תשתיות התקשוב הנדרשות בבתיה"ס, בין השאר לצורך יצירת התשתית הנדרשת להקניה של אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לכלל התלמידים.
גם סביבת הלימודים הפיזית בבתיה"ס בכלל, ובפרט בבתיה"ס העל-יסודיים (שבהם התמקד דוח זה), אינה תומכת באופן מספק בהקניית המיומנויות, והשינויים שמשרד החינוך עושה בסביבות הלימודים הם זניחים.
מאות בתי"ס על-יסודיים טרם נערכו מבחינת המבנה והתשתיות שלהם ללמידה חדשנית, ומשכך נוסף חסם משמעותי להקניית מיומנויות המאה לתלמידים בחטיבות העליונות.
21-ה הואיל וחשיבות סביבת הלימודים הפיזית והטכנולוגית ותרומתה להקניית המיומנויות הנדרשות ברורות למשרד החינוך, מומלץ להמשיך לפעול כדי לקדם את שיפורה; להשלים את הרחבת מעגל בתיה"ס הנהנים מסביבה חדשנית ויעילה ומאמצעי טכנולוגיה שונים; ולעודד את בתיה"ס עצמם להשתתף בפרויקטים המקדמים הקמת סביבה שכזו.
מבוא בעשור האחרון חוקרים מצביעים על מגמות של שינוי בשוק העבודה, באופן שבתוך שנים ספורות חלק מהמקצועות המוכרים לנו כיום ישתנו לבלי היכר, אחרים ייעלמו .
זאת ועוד, השינויים הטכנולוגיים 1כלא היו, ומקצועות חדשים יתפסו את מקומם יצריכו התאמות אצל העובדים כמעט בכל התחומים - בשוק העבודה המשתנה יזדקקו עובדים יותר ויותר להשכלה וליכולות קוגניטיביות גבוהות, כמו גם ליכולות .
2ולמיומנויות מפותחות הידע וההשכלה שיידרשו עתידים להשתנות ממקצוע למקצוע.
מכל מקום, העובדים בשוק העבודה המשתנה יידרשו לפתח ולחזק מיומנויות אישיות ומקצועיות בכלל מחקרים 75-המקצועות שבהם יעסקו.
על סמך ניתוח רוחבי רחב (מטה-אנליזה) לכ מיומנויות 12 , חוקרי חינוך בישראל מונים3 2016 - 2000 וספרים שנכתבו בשנים שלהלן 1 .
בתרשים4 21-מרכזיות שיהיו נחוצות בשוק העבודה המשתנה במאה ה מוצגות המיומנויות, על פי מידת הקונסנזוס בספרות בדבר נחיצותן, בסדר יורד (המספרים בסוגריים מציינים את מספר המחקרים שעסקו בכל מיומנות).
מהמועסקים בישראל נתונים בסיכון בינוני עד גבוה לאוטומציה בתחום עיסוקם.
59% , על פי מחקר ישראלי 1 יש מומחים המעריכים שקצב התפתחות העיסוקים החדשים יפגר אחרי קצב ההתיישנות של משלחי היד .
ראו גם בדוח זה בפרק המבוא.
8 - 7 ', עמ 2016 דוח שנתישייעלמו.
ראו המוסד לביטוח לאומי, Mckinsey Global Institute, Jobs Lost, Jobs Gaines: workforce transitions in a time of automation 2 .
)2017( van Laar, Ester, Alexander J.
van Dijk, & Jos de Haan, "The Relation 3 Between 21st- Century Skills and Digital Skills: A Systematic Literature Review", Computers in human .
)21- מיומנויות המאה ה.
(להלן - ואן לאר, behavior 72, pp.
577-588 )2017( , המכון הישראלי לדמוקרטיה 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה אלי איזנברג ועומר זליבנסקי אדן, 4 .
)21-התאמת מערכת החינוך למאה ה) (להלן - 2019( 54 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה 21- המיומנויות הנחוצות ביותר למאה ה:1 תרשים על פי ניתוח רוחב של מחקרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הצלחת מדינת ישראל לעמוד באתגרים של שוק העבודה המשתנה תלויה במידה רבה בהיערכות מערכת החינוך לאתגרים אלה: בהכנת בוגריה לשינויים הצפויים בעתיד בכלל ובשוק העבודה המשתנה שהם צפויים להשתלב בו, בפרט.
במסגרת זו נדרש שמשרד החינוך יקנה לתלמידים את המיומנויות הנדרשות במהלך הרצף החינוכי כולו (החל בחינוך הקדם-יסודי ועד לבוגרי המערכת - תלמידי כיתות י"ב).
, אומנם אינו מטיל על משרד החינוך חובה 1953-חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג מפורשת להכין את התלמידים לשוק העבודה המשתנה, אולם הוראותיו כוללות .
הצורך להתאים 5חובות להקנות להם מיומנויות יסוד שיידרשו להם במהלך החיים את מערכת החינוך למציאות החדשה עומד על סדר היום של מערכת החינוך מאז .
בשני העשורים האחרונים ערך המשרד 6 של המאה העשרים90-תחילת שנות ה כמה רפורמות פדגוגיות שביקשו לחולל במערכת החינוך שינויים עמוקים וחתרו, .
מרבית הרפורמות 21-בין היתר, להקנות לתלמידים את מיומנויות המאה ה שמו דגש על שיטות פדגוגיות, שמעודדות חשיבה מסדר גבוה; אחרות התמקדו בשיפור הכישורים הנמדדים במבחני השוואה בין-לאומיים; והיו שעסקו בהרחבת )) ו"לבסס את ידיעותיהם של הילד והילדה 5(2 "לפתח.
יצירתיותם ואת כשרונותיהם השונים" (סעיף 5 .
ובמיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם" (סעיף .
31 ', עמ 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 6 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה55 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
התהליך הבולט והמקיף ביותר שקידם 7האוטונומיה והגמישות של בית הספר המשרד, עד כה, להתאמת מערכת החינוך לאתגרי העתיד הוא רפורמת הלמידה (להלן - רפורמת 2013 המשמעותית במערכת החינוך בישראל, שהחלה בשנת הלמידה המשמעותית).
מטרת העל של רפורמת הלמידה המשמעותית הוגדרה, בין .
8"21-היתר, כ"הנחלת בסיס ידע, ערכים ומיומנויות הנדרשים במאה ה כאתגר מרכזי של מערכת החינוך נקבעה גם במישור 21-הגדרת מיומנויות המאה ה הבין-לאומי: אחת מהמטרות הגלובליות לפיתוח בר קיימא שאימצה העצרת קובעת, כי יש להבטיח חינוך איכותי 9 2015-הכללית של האומות המאוחדות ב OECD-ושוויוני ולקדם הזדמנויות למידה לכל החיים.
בעקבות מטרה זו גיבש ה , שאליה הצטרף גם משרד החינוך 10)Education 2030( 2030 את התוכנית חינוך בישראל.
התוכנית מתייחסת, בין היתר, לצורך להטמיע בקרב התלמידים ידע, מיומנויות וערכים שיידרשו בעתיד, בכלל זה מיומנויות המתאימות לשוק העבודה.
שלהלן מוצג מצפן הלמידה, המראה כיצד צעירים יכולים לנווט את 2 בתרשים , ומתמקד 2030 חייהם ואת עולמם.
מצפן זה הוא מסגרת הלימודים של תוכנית חינוך ; מיומנויות 11בצורך להקנות ידע תחומי ובין-תחומי, ידע אפיסטמי וידע פרוצדורלי ; מיומנויות חברתיות, רגשיות ומעשיות; ערכים 12קוגניטיביות ומטה-קוגניטיביות אישיים, ערכים מקומיים, ערכים חברתיים וערכים גלובליים.
אלו הן הרפורמות העיקריות שנערכו במערכת החינוך: 41 - 32 ', עמ 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 7 באמצעות21 -) - רפורמה שנועדה להתאים את החינוך המדעי-טכנולוגי למאה ה 1998 - 1993( "98 "מחר הקניית מיומנויות חשיבה מסדר גבוה (אסטרטגיות חשיבה, למידה מבוססת פרויקטים ועוד) וציוד בתי ) - ועדה של מומחים ואנשי 2003( הספר בתשתיות מתאימות ובכלים פדגוגיים מודרניים; ועדת דוברת ציבור מתחומים וממגזרים שונים, שגיבשה תוכנית לארגון מחדש של מערכת החינוך, ובכלל זה שינוי מבני במערכת החינוך, הגדלת האוטונומיה הבית ספרית ושיפור התשתיות הטכנולוגיות; "אופק פדגוגי" ) - רפורמה שנועדה להעביר את הדגש בתהליך הלימודים משיפור ציונים ללמידה עמוקה 2009 - 2006( ) - תוכנית שהתמקדה 2013 - 2009( "21-ואקטיבית; "התוכנית הלאומית להתאמת מערכת החינוך למאה ה בקידום תהליכי תקשוב בבתיה"ס ובהקמת תשתית ללמידה מתוקשבת; "ישראל עולה כיתה - עוברים ): רפורמה שנועדה לעודד למידה עמוקה ורלוונטית, שהתלמידים ימצאו 2013( "ללמידה משמעותית בה משמעות, וכן לעודד אותם לנקוט יוזמה גם בלימודיהם וגם מבחינה חברתית.
למרות כל הרפורמות היו נמוכים, כמתואר לעיל במבוא לדוח PISA שנערכו, הישגי תלמידי מערכת החינוך הישראלית במבחני זה.
למידה משמעותית - תפיסותיהם של תלמידים, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה), 8 .
)2015( מורים ומנהלים בשנה"ל תשע"ד - דו"ח מחקר כמותי United Nation, A/Res/701, "Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development" 9 .
15( "Incheon Declaration and Framework for action for the implementation of Sustainable Development “ 10 .
Goal 4 )SDG4(- Education 2030 )May 2015( ידע אפיסטמי הוא ידע על הידיעה, או במילים אחרות, ידע על צורת הידיעה בתחומים שונים, כגון בתחום 11 המתמטיקה או ההיסטוריה.
ידע פרוצדורלי נדרש כדי להבין כיצד משהו נעשה או נוצר - סדרת הפעולות או הצעדים הננקטים כדי להשיג את המטרה.
מטה-קוגניציה היא חשיבה ברמה גבוהה הכוללת פיקוח פעיל על מיומנויות חשיבה, תכנון, הערכת 12 .
התקדמות וכדומה; יכולתו של הפרט לחשוב על החשיבה שלו ולהיות מודע לתהליכי חשיבתו 56 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה13 2030 מסגרת הלימודים של תוכנית חינוך:2 תרשים OECD, Education 2030 :המקור בפרק הנוכחי, העוסק בהיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה, התמקד משרד מבקר המדינה בחינוך העל-יסודי - בחטיבות הביניים (להלן גם - חט"ב) OECD-ובחטיבות העליונות (להלן גם - חט"ע), וזאת בהתאמה לעדיפות שהקנה ה לשלבי גיל אלה.
2030 בתוכניתו חינוך כפי שיפורט בהמשך, בפרק זה התייחס משרד מבקר המדינה לשמונה מיומנויות, , מבין אלה המפורטות בתרשים 21-שנמצאו כבעלות הנחיצות הגבוהה ביותר למאה ה .
זאת בין השאר, בהתאם למחקר של המכון הישראלי לדמוקרטיה2 היקף שילובן של המיומנויות על מנת ללמוד על טיב ההיערכות של מערכת החינוך הישראלית לשוק העבודה המשתנה.
תמונת המצב העולה ממבחנים בין לאומיים , ואחת 21- רואה חשיבות גדולה בקידום ההכנה למיומנויות המאה הOECD-ארגון ה הדרכים לקדם זאת היא באמצעות מבחנים בין-לאומיים שהוא מעביר בארצות שונות המוכנות להשתתף בהם.
מטרת המבחנים הבין-לאומיים היא לאמוד את מנקודת מבט השוואתית המתבססת על סטנדרטים 21-הטמעת כישורי המאה ה Incheon Declaration and Framework for action for the implementation of Sustainable 13 .
Development Goal 4 )SDG4( - Education 2030 )May 2015( .
21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 14 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה57 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
משרד החינוך רואה בשיפור הישגי15מקובלים בעולם או כאלה הצופים פני עתיד התלמידים במבחנים הבין-לאומיים יעד מרכזי של מערכת החינוך.
לאור זאת, , מראשית שנות OECD-ישראל משתתפת במבחנים בין-לאומיים, בעיקר של ה כמפורט להלן.
2000-ה (להלן - מבחן פיזה) הוא מבחן בין-לאומי של PISA : מבחן אינדיקציות ממבחן פיזה בשלושה תחומים: 15 של תלמידים בני 16, הבודק את רמת האוריינות OECD-ה כלי 15 קריאה, מתמטיקה ומדעים.
המבחן בודק באיזו מידה רכשו תלמידים בני חשיבה כלליים והבנה של הנושאים הנבדקים באופן המאפשר התמודדות טובה ויעילה עם סביבתם, ואינו מתמקד במידת הידע והתכנים הספציפיים שרכשו התלמידים במסגרת תוכניות הלימודים.
השאלות הנכללות במבחן בוחנות ידע בגישה מעשית, ידע החיוני ל"עולם המבוגרים", כישורי חיים ויכולת לפתור בעיות .
כך למשל, 17מורכבות המצריכות שילוב בין תחומים שונים, תוך דגש על מיומנויות אוריינות מתמטית תבחן הבנה מתמטית, חשיבה מתמטית ושימוש בכלים מתמטיים, .
18שבמסגרתם נדרש התלמיד לנסח, ליישם ולפרש מתמטיקה במגוון הקשרים שלהלן מוצגים הציונים הממוצעים של ישראל בכל אחד מסוגי 3 בתרשים , בכל מבחני פיזה שבוצעו מאז OECD-האוריינות, בהשוואה לציון הממוצע של ה , ולכן 20.
יצוין כי בנים חרדים משתתפים במבחן בשיעור נמוך מאוד19 2018 ועד2002 .
התמונה העולה מהנתונים שיוצגו להלן אינה משקפת את הידע של תלמידים אלו , ראמ"ה.
2015 דוח פיזה ראו 15 המונח "אוריינות" בהקשרו במבחן פיזה מקיף טווח נרחב של יכולות רלוונטיות להתמודדות בחיים 16 .
הבוגרים, במציאות שבה הידע והיכולות הנדרשים משתנים בקצב מהיר http://cms.
il/EducationCMS/ Units/ Rama/ : מתוך אתר האינטרנט של ראמ"ה 17 MivchanimBenLeumiyim/ OdotPisa.
htm בקריאה, מתמטיקה ומדעים 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2018 פיזה ראו ראמ"ה, משרד החינוך, 18 .
): הפרקים העוסקים במסגרת המושגית של האוריינויות הנבדקות במבחן זה 2019 (דצמבר תוצאות מפיזה ) (להלן - 3.
19 ( 2018 תוצאות מהמחקר הבינלאומי - פיזה ראמ"ה, משרד החינוך, 19 .
10 ', עמ)2018 המבחן הועבר רק בשישה מוסדות לבנים חרדים (ישיבות), והתלמידים נבחנו בגרסאות מותאמות של 20 המבחן, ללא יחידות קריאה חדשות ותחומים חדשים וללא יחידות הקשורות לנגישות ולשימוש באמצעי תקשוב.
נוכח השיעור הנמוך של השתתפותם במבחן, הם אינם מהווים מדגם מייצג לשכבת הבנים החרדים.
58 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציון הממוצע של ישראל במבחני פיזה:3 תרשים הממוצעOECD-לעומת ציון ה אוריינות קריאה אוריינות מדעים היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה59 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנהאוריינות מתמטיקה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה שהציון הממוצע של ישראל במבחני הפיזה שנערכו בשנים , בכל אחד משלושת תחומי האוריינות (קריאה, מתמטיקה 21 2018 - 2002 ממוצע 2018 .
עולה עוד כי בשנת OECD-ומדעים), היה נמוך מממוצע ה בין OECD-, והפער מול ממוצע ה2009 הציונים בישראל עלה לעומת שנת חלה ירידה מתמשכת בממוצע 2012 שנים אלו הצטמצם.
עם זאת, משנת אך גם מסתמנת מגמת ירידה מקבילה בממוצע הישראלי.
OECD-ה - 29 במקומות2018- וב2015-יצוין כי תלמידי ישראל דורגו במבחנים שנערכו ב ).
כמו כן, באוריינות המדעית 22 שהשתתפו במבחןOECD- מדינות ה37 (מבין33 ); באוריינות33- ל31- (מ2018- ל2015 נרשמה ירידה של שני מקומות בדירוג בין ); ואוריינות הקריאה נותרה יציבה 32- ל31-המתמטית ירידה של מקום אחד (מ ).
2018 ,2015 ,2012 ,2009 ,2006 ,2002 המבחנים נערכו בשנים 21 , הן: אוסטריה, אוסטרליה, איטליה, איסלנד, אירלנד, אסטוניה, ארה"ב, בלגיה, בריטניה OECD - מדינות ה 22 ,גרמניה, דנמרק, הולנד, הונגריה, טורקיה, יוון, יפן, ישראל, לוקסמבורג, לטביה, ליטא, מקסיקו, נורווגיה ניו זילנד, סלובניה, סלובקיה, ספרד, פולין, פורטוגל, פינלנד, צ'ילה, צ'כיה, צרפת, קולומביה, קוריאה, , עם זאת, הן נכללו בהשוואה 2018- בOECD -קנדה, שוודיה, שווייץ.
קולומביה וליטא הצטרפו למדינות ה מדינות באוריינות הקריאה ולצרפת אין ציון בתחום 36 השתתפו רק 2018 .
כמו כן, בשנת 2015 גם לשנת זה.
60 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה שלהלן מציגים את שיעורי התלמידים המצטיינים והתלמידים המתקשים 5- ו4 תרשימים .
23 2018 במבחן פיזה OECD -בישראל אל מול ממוצעי המצטיינים והמתקשים ב שיעור תלמידי ישראל המצטיינים אל מול ממוצע :4 תרשים 2018 במבחן פיזהOECD-המצטיינים ב על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במבחן פיזה מחולקים התלמידים לפי ציוניהם לשש רמות בקיאות (מרמה 11 ', עמ 2018 תוצאות מפיזה 23 שהיא הגבוהה ביותר).
תלמידים מצטיינים מוגדרים ככאלה שציונם נמצא 6 שהיא הנמוכה ביותר ועד רמה ), ותלמידים מתקשים מוגדרים ככאלה שציונם נמצא בשתי 6- ו5( בשתי רמות הבקיאות הגבוהות ביותר ).
2- ו1( רמות הבקיאות הנמוכות ביותר היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה61 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור תלמידי ישראל המתקשים אל מול ממוצע המתקשים:5 תרשים 2018 במבחן פיזהOECD-ב על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עולה כי שיעור התלמידים המצטיינים בישראל באוריינות מדעית 5- ו4 מתרשימים ) משיעור 2% - 1%( היה נמוך במקצת 2018 ובאוריינות מתמטית במבחן פיזה ) בקריאה, ואילו 1%( בתחומים אלה וגבוה במקצתOECD-המצטיינים בממוצע ה שיעור התלמידים המתקשים בישראל בכל תחום משלושת תחומי האוריינות היה ).
11% - 8%( OECD-גבוה במידה ניכרת לעומת ממוצע ה OECD-, עורך ארגון ה21-בהתאם לגישתו לבחון את הטמעת מיומנויות המאה ה בשנים האחרונות שינויים במבחנים הבין-לאומיים, ומקצה משקל רב לבחינת המיומנויות הנחוצות לחייהם הבוגרים של הנבחנים, ובכלל זה לשוק העבודה המשתנה.
מגמה זו, בהתאמת המבחנים, צפויה להימשך גם בעתיד (כפי שיפורט את המיומנות של פתרון בעיות OECD- בחן ה2015 בהמשך).
לדוגמה, במבחן פיזה שיתופי (באמצעות עבודת צוות) - אחד המאפיינים של עולם התעסוקה ובפרט להלן מוצג דירוג תוצאות התלמידים במדינות השונות 6 בתחום ההייטק.
24בבחינת מיומנות זו במדעים, בקריאה ובמתמטיקה 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2015 פיזה ראמ"ה, משרד החינוך, 24 .
184 '), עמ 2016 (דצמבר 62 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציון הממוצע של מדינות נבחרות בפרק העוסק במיומנויות:6 תרשים 2015 של פתרון בעיות שיתופי לפי מבחן פיזה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2015-מהתרשים ומהנתונים עולה כי בפתרון בעיות שיתופי שנבחן במבחן פיזה ב ) בשליש 500 שעומד עלOECD-, בהשוואה לממוצע ה469 ממוקמת ישראל (עם ציון ) מתוך המדינות שנבחנו, וחמישה מקומות מהסוף 51 מתוך34-התחתון (המקום ה .
OECD-) מתוך מדינות ה32 מתוך27-(במקום ה , 2 מהתלמידים בישראל סווגו ברמה30% בפילוח הצלחת התלמידים עלה כי רק המוגדרת כרמה שממנה ומעלה תלמידים מפגינים מיומנות בפתרון בעיות שיתופי, שתאפשר להם בעתיד לקחת חלק פעיל בחברה ולהועיל לה.
שיעור המתקשים מהנבחנים), גדול מממוצע 42% בישראל, שרמת בקיאותם נמוכה מרמה זו (שהם ), וגדול אף ביחס לרוב המדינות שהשתתפו במבחן.
28% (שעומד עלOECD-ה שם דגש על תחום אוריינות הקריאה.
במבחן זה הנבחן נדרש 2018 מבחן פיזה לשלב קריאה מסורתית עם צורות הקריאה החדשות שהופיעו במהלך העשורים האחרונים, ובכלל זה קריאה דיגיטלית, תוך דגש על קריאה ממקורות מגוונים, מצב המדמה קריאה ברשת האינטרנט.
הנבחן נדרש למיומנויות כגון הערכת תקפותו של טקסט, חיפוש מידע, קריאה ממקורות שונים ותכלול של מידע הנאסף ממקורות להלן מוצג דירוג תוצאות התלמידים בתחום אוריינות הקריאה, 7 .
26 2018 במדינות נבחרות, במבחן פיזה .
22 - 12 ', עמ במדעים, בקריאה ובמתמטיקה 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2018 פיזה 25 .
142 - 64 ', עמשם 26 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה63 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הציון הממוצע של תלמידי ישראל בתחום אוריינות הקריאה:7 תרשים בהשוואה למדינות נבחרות2018 במבחן פיזה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בתחום אוריינות הקריאה עמד הציון הממוצע של ישראל על 37-.