HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשרד השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי ועדת ההיגוי מתכנסת בקביעות פעם עד פעמיים בחודש.
המשרד ציין כי הוועדה מבצעת תיעדוף שוטף של יישומי הפיתוח במערכת, מאשרת לוחות זמנים מוערכים ומקבלת החלטות על שינויים בתכנית העבודה בהתאם לצורך.
המשרד צירף לתשובתו מסמכי סיכום דיון של ועדת ההיגוי.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי גם בחינת סיכומי הדיון שמסר המשרד מלמדת שלא התקיים פיקוח שוטף ושיטתי על יסוד דוחות שאפיינה הוועדה.
יצוין כי למרות ריבוי פרויקטי המחשוב במשרד, למרות מורכבותם ולמרות היקפם הכספי, מונה רק ביוני 2012 ( עובד לתפקיד מנהל פרויקטים 13PMO ) באגף המחשוב.
עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא הייתה בידי אגף המחשוב תמונת מצב מלאה ומפורטת לגבי כל אחד מהפרויקטים, הקשורים למחשוב מערך החיסונים בהיבטי תקציב, תכולות ולוחות זמנים.
למשרד מבקר המדינה לא הומצא תיעוד, ולפיו בידי האגף הייתה תמונת מצב מפורטת, כאמור, אשר נוהלה ועודכנה מעת לעת לגבי כלל הפרויקטים.
קביעת תקציב הפרויקטים תקציב של פרויקט מחשוב הוא חלק מ תקציב המשרד.
ביצוע פרויקט מחשוב מחייב הליך מפורט ומתוכנן היטב של גיבוש תקציב.
התקציב כולל את ההוצאות הכספיות הצפויות עקב ביצוע ה פרויקט, ב פרק הז מן ש בו הוא מ תוכנן להתבצע.
בעת ביצוע הפרויקט יש לנהל את עלויות הפרויקט תוך קיום הפעולות שיבטיחו שהפרויקט יבוצע במסגרת התקציב שנקבע לרבות תכנון המשאבים; הערכת העלויות ותקצובן; ובקרת עלויות.
משרד מבקר המדינה ביקש לקבל את התקציב המפורט שאושר לכל אחד מהפרויקטים לפני התחלת מימושו.
כמו כן התבקש המשרד למסור למשרד מבקר המדינה את דוחות הביצוע התקציביים, המפרטים את ההוצאות בפועל לגבי כל פרויקט בכל אחת מהשנים שבהן בוצע.
הביקורת העלתה כי בידי המשרד לא היה מסמך תקציבי מפורט שאושר לכל פרויקט לפני התחלת ביצועו.
כמו כן ל א היו בידי המשרד דוחות הביצוע התקציביים שאמורים היו לשמש אותו במהלך ביצוע הפרויקטים, לצורך קיום מעקב ובקרה תקציביים שוטפים למול התקציב המאושר.
אגף המחשוב מסר למשרד מבקר המדינה מסמך שכותרתו "תקציב בריאות הילד והמתבגר", המציג נתונים כלליים בדבר סך ההוצאה על פיתוחן ועל תחזוקתן של מערכות מחשוב בתחנות טיפת החלב בשנים 2013 -2009 .
מהמסמך עולה כי עלות הקמתן ושדרוגן של רחל"י ובריאות התלמיד, וכן עלות הסבתה של מחשבה בריאה ופריסתה בתחנות טיפת החלב, הסתכמו בשנים אלה בכ-32 מיליון ש"ח.
סכום זה אינו כולל את עלות ביצועו שלפרויקט "נחליאלי" (להלן - נחליאלי) (בעניין זה ראו להלן).
העלות השנתית של תחזוקת המערכות האמורות לאחר סיום .
13 Project Management Officer - תפקידו העיקרי של האחראי לניהול הפרויקטים הוא למסד את התשתית הניהולית, האנושית והטכנולוגית של "תורת" ניהול פרויקטים בארגון.
בין תפקידיו לרכז נתונים תקופתיים להנהלת הארגון, בכל מאפייני הפרויקט העיקריים: לוח זמנים, תקציב, תהליכי ניהול הפרויקטים וניהול איכות, תכולה.
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפריסה נאמדת על פי המסמך ב-13.
יצוין כי אין מדובר במסמך בקרה של השוואת תקציב מול ביצוע הנדרש לצורך פיקוח שוטף אחר התקדמות הפרויקטים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי קיומו של מסמך מאושר שבו מפורט תקציב הפעולות הכרוכות בביצועו של הפרויקט, וכן קיומו של מסמך ביצוע תקציבי מפורט ומעודכן, הם תנאים יסודיים לניהול סדור ותקין של כל פרויקט מחשוב.
יש להקפיד על קיומם של מסמכים אלו גם כאשר הפרויקט מקודם במקטעים של שנות תקציב, וכן להניח, לגבי כל שנה, מסמך תכנון תקציבי מפורט ומסמך ביצוע תקציבי המתעדכן במהלך השנה למול מסמך התקציב שאושר.
על אגף המחשוב לקבוע סדרי עבודה, אשר יבטיחו כי הניהול התקציבי של כל פרויקט ייעשה על פי מסמכי תקציב מפורטים שאישרה ועדת ההיגוי.
כמו כן על ועדת ההיגוי ועל אגף המחשוב לעקוב אחר כלל ההוצאות הנוגעות לביצועו של הפרויקט בהתאם לתקציב שאושר לכל שנה ולפרויקט בכללותו.
קביעת אבני הדרך ולוחות הזמנים משרד מבקר המדינה ביקש מאגף המחשוב במשרד למסור לו מסמכים מפורטים בדבר אבני הדרך ולוח הזמנים שאושרו לגבי כל פרויקט לפני התחלת ביצועו.
כמו כן ביקש משרד מבקר המדינה מאגף המחשוב למסור לו את דוחות המעקב אחר העמידה באבני הדרך ולוחות הזמנים.
בהתייחס לבקשה מסר האגף למשרד מבקר המדינה מסמך מפברואר 2012 , המפרט את לוחות הזמנים בגין: הסבת מחשבה בריאה, בריאות התלמיד ונחליאלי.
המסמך לא כלל לוחות זמנים לפרויקט רחל"י.
כמו כן לא נמסרו דוחות מעקב שוטפים אחר העמידה באבני הדרך ולוחות הזמנים של הפרויקטים האמורים.
המשרד לא מסר תיעוד המצביע על כך שבמהלך השנים שבהן בוצעו הפרויקטים נערך פיקוח שוטף ושיטתי אחר העמידה בלוחות הזמנים, ככל שנקבעו בפרויקטים השונים (ראו להלן בעניין הקמת מאגר החיסונים נחליאלי).
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר מעקב מפורט, שוטף ושיטתי אחר לוחות הזמנים שומט המשרד כלי בקרה בסיסי וחיוני לניהול מיטבי של הפרויקטים.
מסמכי היסוד של הפרויקט לפי נוהל מפת"ח יש להקים ספריית פרויקט שתכלול את מסמכי היסוד של הפרויקט, ובכללם מסמך הייזום ומסמך האפיון.
עוד קובע נוהל מפת"ח כי כלי עזר חיוני בניהול פרויקטים בתחום מערכות המידע הוא תיקיית הפרויקט, שבה נשמרים ומנוהלים כל תוצרי הפרויקט.
תיקייה זו, המנוהלת על פי מבנה תיקיות אחיד, אמורה ללוות את מחזור החיים של מערכת המידע - משלב הייזום עד שלב התחזוקה.
משרד מבקר המדינה ביקש ממנהלת תחום פיתוח בכיר באגף המחשוב במשרד לקבל את מסמכי האפיון והייזום של מערכות מחשבה בריאה ורחל"י.
הסכומים מעוגלים וכוללים מע"ם 688 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנהלת תחום פיתוח מסרה בתשובתה מיולי 2013 כי לא הצליחה לאתר את המסמכים הדרושים, מאחר שמערכת מחשבה בריאה פותחה בשנת 1988 על ידי חברה ב' שפשטה את הרגל.
היא הוסיפה כי פרויקט רחל"י, שהוחל בביצועו בשנת 2006 , נוהל "ישירות בזמנו ע"י חברה", וכי אין ב ]ה[ המנמ"ר דאז ללא מעורבות תחום פיתוח אלא ישירות מול ידיה שום מסמך מאותה תקופה.
יוצא אפוא שאין בידי משרד הבריאות מסמכי הייזום והאפיון של מערכות המחשוב שפיתח בתחום החיסונים, שלפי נוהל מפת "ח יש לנהלם ולשמרם בספריית הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל מצב שבו שמירתם ותיעודם של מסמכי יסוד בפרויקטי מחשוב תלו יים בנושא משרה מסוים בארגון.
תיעוד זה משמש מסמך ארגוני יסודי וחשוב, ולכן יש להבטיח כי ניתן יהיה להשתמש בו בעת הצורך.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי חשיבות התיעוד המסודר של מסמכי הפרויקט ברורה, ועל כן אגף המחשוב הטמיע במשרד הבריאות בכלל ובאגף המחשוב בפרט מערכת לניהול מסמכים משותפים ("שרדוקס").
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לבצע בדק בית בדבר סדרי הניהול של הפרויקטים בתחום המחשוב.
על ועדת ההיגוי לקיים לגבי כל פרויקט הליכי בחינה, שבסופם יאושרו מסמכי תקציב מפורטים הנוגעים ל פרויקט; אבני הדרך; לוח הזמנים לביצועו; ותפוקותיו.
כמו כן יש להבטיח בכל הפרויקטים ניהול תקין של מסמכי יסוד, כנדרש בנוהל מפת"ח.
נוסף על כך יש לקיים מעקב ובקרה אחר ביצוע הפרויקטים, להפיק דוחות ביצוע מפורטים ולמסור אותם גם לוועדת ההיגוי.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 כי מתבצעת עבודה באגף המחשוב לבחינה מחדש של נוהלי העבודה ולהתאמתם לפרויקטים המורכבים שעל הפרק, תוך כדי למידה והפקת לקחים מכל פרויקט שמתנהל.
מערכת מחשבה בריאה המשרד מפעיל כ-430 תחנות טיפות חלב.
עד שנת 2006 נוהל המידע על החיסונים בכ-220 ,תחנות טיפת חלב של המשרד14 של עיריית תל אביב ו-31 של עיריית ירושלים באמצעות מערכת המידע מחשבה בריאה, שפותחה לראשונה בשנת 1988 ,.
מערכת זו היא עצמאית והחל בשנת 2013 בעלת בסיס נתונים אחד, כך שמחשבי תחנות טיפת החלב של המשרד מחוברים אליה באמצעות רשת מחשבים.
בספטמבר 2013 חוברו מחשבי תחנות טיפת החלב של עיריית ירושלים לרשת זו, אולם מחשבי התחנות של עיריית תל אביב לא חוברו לרשת המשרד עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 .
לפיכך המידע שבהן נאגר בנפרד, ברשת משרד הבריאות 689 .
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מחשבים פנימית ואינו מתואם עם נתוני המשרד.
במערכת מחשבה בריאה מש תמשות כ - 1,500 אחיות בתחנות טיפת חלב.
כיוון שהמערכת מיושנת, אינם מבוצעים בה עדכוני גרסאות ועדכוני תכנה.
עד אוגוסט 2012 פעלה המערכת במחשבים נייחים ברשת מחשבים מקומית15 .
בלבד יצוין כי מאז הקמת מערכת מחשבה בריאה, בסוף שנות השמונים של המאה העשרים, ועד שנת 2006 , לא הסתיימה פריסתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד.
למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על השיקולים שבגללם לא נפרסה והוטמעה מערכת מחשבה בריאה בכל תחנות טיפת החלב שמפעיל המשרד.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי לנוכח אילוצי תקציב לא פרס המשרד את המערכת בכל טיפות החלב שבהפעלתו, אלא השקיע את המשאבים המועטים שעמדו לרשותו בפריסת המערכת בתחנות גדולות יחסית.
כאשר נמצא תקציב כחלק מתקציב הבסיס השוטף של המשרד, הוכנסה המערכת בהדרגה לתחנות נוספות.
לדעת משרד מבקר המדינה היות שמערכת מחשבה בריאה פותחה במטרה לשרת את כל תחנות טיפת החלב שבהפעלתו, היה על המשרד להכין תכנית סדורה להמשך פריסת המערכת ולגבותה בהקצאה תקציבית הולמת, בתיאום עם משרד האוצר; זאת כדי למנוע בהמשך אילוצים תקציביים שלא יאפשרו את פריסת המערכת באופן מלא.
( אישור פרויקט שדרוג מחשבה בריאה היל"ה): נוכח ריבוי מערכות המידע המשמשות את תחנות טיפת החלב החליט המשרד לבחון את פיתוחה של מערכת מידע אחת ואת הטמעתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד, של עיריות תל אביב וירושלים ושל קופת חולים לאומית, אשר תיתן מענה כולל גם לניהול החיסונים.
מסיכום פגישה שהתקיימה במשרד באוגוסט 2011 , ובה השתתפו בין השאר ראש שירותי בריאות הציבור, נציגים מוועדת ההיגוי ומנהלת אגף המחשוב, עולה כי נידונו בה שתי חלופות שהציג אגף המחשוב: האחת, הסבת מחשבה בריאה לטכנולוגיה מתקדמת והטמעתה, כולל פיתוח שינויים נדרשים; השנייה, הרחבתה של רחל "י ל רשומת חיסונים כוללת, אף שאין בידי המשרד קוד התכנה, וקיים ספק לגבי מהימנותו של בסיס הנתונים.
בתום הדיון לא הוחלט לבחור באחת החלופות.
נמצא כי חרף העובדה שהמשרד החליט לא לבחור באחת החלופות לפיתוח מערכת אחת כוללת, הוא החל במאי 2011 לפעול לאיתור חברה שתבצע את הסבת מערכת מחשבה בריאה (ראו להלן).
בנובמבר 2011 התקשר המשרד עם חברה ג' לביצוע ההסבה, וזו בוצעה לקראת אמצע שנת 2012.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי בפגישה המתוארת אכן לא התקבלה החלטה אם תוכל המערכת המשודרגת לתת מענה עתידי לצורכי תחנות טיפת החלב, ואם זו צריכה להיות הבסיס למערכת העתידית.
מהלך השדרוג , שהחל במכרז בסוף שנת .
רשת של מחשבים המחוברים לשרת הממוקם בתחנה עצמה, ואינו מקושר למחשבים נוספים 690 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2011, יועד להסבת הנתונים ו לאיחוד העבודה בשרת מרכזי.
באותו שלב לא הוחלט על פריסתה בכל התחנות.
ביולי 2012 , אחרי שכבר הוסבה המערכת, התקיים דיון בוועדת ההיגוי, בהשתתפות ראש שירותי בריאות הציבור, בנושא האחדת מערכות המחשוב המשמשות את תחנות טיפת החלב של המשרד.
בתום הדיון החליטו ועדת ההיגוי וראש שירותי בריאות הציבור לאמץ את המלצת אגף המחשוב, ולהטמיע את מחשבה בריאה המשודרגת בכל תחנות המשרד.
עולה אפוא כי ועדת ההיגוי החליטה על הטמעת מחשבה בריאה המשודרגת בלא שהחליטה קודם לכן על ביצוע ההסבה, ובלא שאישרה את מתווה ההסבה.
: תקלות בהפעלת מחשבה בריאה הסבתה של מערכת מחשבה בריאה, שפותחה כאמור בשנת 1988 , לטכנולוגיה מתקדמת, חייבה מעבר מתשתית טכנולוגית המכונה "מג'יק" לתשתית טכנולוגית אחרת המכונה "דוט-נט"16.
בנובמבר 2011 התקשר המשרד עם חברה ג', אחרי שזכתה במכרז שבו התמודדה כמציע יחיד לביצוע הסבה אוטומטית17 .
של הטכנולוגיות האמורות בהסכם שחתם המשרד בנובמבר 2011 'עם חברה ג נקבע בין השאר כי החברה מתחייבת להעניק את כל השירותים המפורטים במסמכי המכרז, ובכללם התאמת המערכת המשודרגת לעבודה עם שרתי אס -קיו-אל18 ; תיקון תקלות שיתגלו בתהליך ההסבה ולאחריו; הדרכת מתכנתי מג'יק ומיישמיו במשרד בנושא רכיבי הקוד של המערכת המשודרגת; ייעוץ וסיוע בכל הנוגע לפרויקט, על פי הנדרש.
באוגוסט 2012 החל המשרד בהטמעת רשת מחשבים מרכזית, המשדרגת את מחשבה בריאה ומקשרת את כל תחנות טיפת חלב המשתמשות בה לבסיס מידע מרכזי במשרד.
על מנת לעבור לעבודה במערכת המרכזית היה צורך לבצע את הפעולות הא לה: הסבת כלל הנתונים הקיימים בתחנות טיפת החלב והעברתם למערכת מרכזית ; שדרוג התשתית התקשורתית הקיימת בתחנות; שדרוג מערכת ההפעלה של מחשבי התחנות ל"חלונות 7 ;" התקנת קורא כרטיסים בכל מחשב , כדי לאפשר לה פעיל את המערכת ב אמצעות כרטיס חכם , דרך שרת המפעיל תכנות עבור תחנות קצה מרוחקות (טרמינל סרוור); והסבת מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט.
בפברואר 2013 עשה סמנכ"ל מידע ומחשוב של המשרד ביקורת פתע בתחנות טיפת חלב של מחוז המרכז, כדי לעמוד על מידת סיועה של מחשבה בריאה המוסבת לעבודתן של התחנות.
בביקור העלו עובדי המחוז והאחיות בתחנות טענות בדבר תפקודה של ה מערכת, ובכללן: אִטיות המערכת; הקושי להיכנס אליה; נטייתה להיתקע; נעילת רשומות, והצורך להמתין כיממה עד שהן משתחררות; הוצג רישום ביקור של ילד, שנטען כי הוא לא התקיים, ובמקומו הופיע רישום של פעולה שלא בוצע ה (כולל מתן חיסון שלא בוצע); קבלת הודעה על רשומה כפולה לאחר ניסיון להוסיף למערכת תשובה של בדיקת דם; הצגת שמו של המטופל הקודם בגרף עקומת הגדילה ; רישום באחת המרפאות של משפחה שלמה , שכנראה אינה מטופלת במרפאה ; היעלמות רשומה, ללא קשר לנפילות המערכת; בעיה בגודל הרשומות שעוברות הסבה; והיעדר האפשרות ל הדפיס כמה תרשימים הנוגעים לעקומות הגדילה בבת אחת.
כמו כן נטען כי פעמים רבות אין תשובה ממרכז שליטה ותמיכה של אגף המחשוב, וכי הוא אינו יוצר קשר עם פונים המשאירים לו הודעות, וממילא אינו מעדכן לגבי מצב הטיפול בפניות.
16 מג'יק ודוט-נט הן תשתיות טכנולוגיות שונות לפיתוח יישומים.
כלי אוטומטי המסב קוד תכנה משפת מחשב אחת לאחרת בפרק זמן קצר לעומת כתיבה מחדש 18 .
)תכנה לניהול בסיסי נתונים יחסיים (טבלאיים משרד הבריאות 691 .
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הבריאות התייחס בתשובתו לכמה מהתקלות שצוינו ונימק את התרחשותן.
לגבי חלק מהמקרים מסר המשרד כי מדובר במקרים נקודתיים שלא שוחזרו, אשר נובעים בחלקם לפחות, מטעויות אנוש או מחוסר מיומנות של משתמשי המערכת.
יצוין כי ממסמכי חברה ד', שאליה פנה אגף המחשוב לחברה בנושא התקלות במחשבה בריאה 19, עולה כי אי -אפשר לשחזר את המקרים, שכן קובצי המחשב המתעדים את התקלות (קובצי הלוג) לא נשמרו.
במאי 2013 , לאחר הטמעת מחשבה בריאה המוסבת בתחנות טיפת החלב של המשרד, פנה כאמור המשרד לחברה ד' לקבלת עזרה בנושא התקלות, ובהן קיפאון של שרתים (עשרה שרתי טרמינל).
לדברי אגף המחשוב, חזר הקיפאון ונשנה גם בשעות העומס, ועקב כך הציגה המערכת מסכים לבנים, ואי -אפשר היה לעבוד בה.
נציגי חברה ד' המליצו "לפתוח תקלת שבר", היות שהתקלה פוגעת ברוב משתמשי המערכת.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כיאכן ה ייתה תקלה בתשתיות המערכת שנפתרה בסיוע אנשי מקצוע מומחים של חברה ד'.
בהמשך חודש מאי 2013 מסרו נציגי מחוז דרום של המשרד לסגנית אחות ראשית בשירותי בריאות הציבור רשימת "נושאים לטיפול בתחנות 'מחשבה בריאה'" הרשימה כללה בין השאר את הנושאים האלה: השבתות מרובות בשל כישלון בהתחברות באמצעות כרטיס חכם; כישלון בהתחברות לשרת; כניסה אטית ומסורבלת; התכנה נתקעת ואינה מגיבה במסכים רבים, מצב הדורש לצאת מהמערכת וגורם לאי -שמירת השינויים שהוקלדו; תגובה אטית להקלדה, והדפסה אטית ביותר; היעדר אפשרות לבצע פעולת "העתק הדבק"; אי -הפקת דוחות, לפי דרישת האחות; קיומו של חלון הקלדה קטן מדי, שאינו מכיל את כל המידע שהקלידה האחות; והדפסת שלוש שורות בלבד מהמידע שהוקלד.
עוד באותו חודש מסרה האחות המפקחת המחוזית של מחוז חיפה להנהלת שירותי בריאות הציבור ולנציגי אגף המחשוב במשרד רשימת ליקויים בפעולתה של מחשבה בריאה המוסבת, על פי דיווחיהן של 18 תחנות טיפת החלב במחוז.
הליקויים שצוינו היו בין השאר אלה: הכניסה למערכת בבוקר צולחת רק לאחר כמה ניסיונות ונמשכת עד חצי שעה; המערכת נתקעת במעבר בין מסך למסך ואִטית מאוד; המערכת ננעלת באמצע תהליך קבלת לקוח, מציגה מסך אפור, ונדרש לאתחל את המחשב כדי להמשיך בתהליך; המערכת אינה מאפשרת להעלות תרשימים ולהוציא תדפיסים; הנתונים בדוחות וברשומון חסרים; מסך מוזמנים, מסך פרטי המשפחה ומסך הרישום נתקעים לעתים קרובות.
בסיכום רשימת הליקויים ציינה האחות המפקחת כי כל הליקויים נוצרו עקב הסבת התכנה, שכן לפני ההסבה הם לא היו קיימים.
לדבריה אי -אפשר לסמוך על המערכת, מאחר שנתונים שהוקלדו למחשבים שבהם היא מותקנת נעלמו.
ביוני 2013 התקיימה פגישה נוספת בין נציגי אגף המחשוב לבין נציגי חברה ד'.
בפגישה נידונה השאלה אם ניתן לבצע שינויים בהשקעה סבירה אשר ישפרו במידה ניכרת את ביצועיה של המערכת המשודרגת , שעל פי הנאמר בסיכום הפגישה "סובלת מבעיות ביצועים קשות " (ההדגשה במקור) .
ב פגישה התברר כי ה תשתית של חברה ג' היא סוג של תשתית מג'יק מתורגמת לדוט -נט, וכי כל הפעולות המבוצעות במערכת נעשות כאילו בוצעו במג'יק ולא בדוט-נט.
עוד צוין בפגישה כי קשה מאוד לבצע שינויים במערכת, שכן כל שינוי קטן ע לול לגרום לתופעות שאינן ניתנות לחיזוי; קשה מאוד להפריד את המערכת למודולים, מאחר שכל המודולים במערכת תלויים כנראה תלות קשיחה בתשתית, וגם זה בזה; המערכת מחזיקה חיבור קבוע לבסיס הנתונים, ועקב כך יש בבסיס הנתונים כמות גדולה מאו ד של חיבורים פעילים; נראה שאין תיעוד לתשתית זו, והדבר מקשה עוד יותר את העבודה אתה.
19 הפנייה לחברה ד' נעשתה כיוון שהיא פיתחה את תשתית הדוט-נט, והמשרד ביקש לבדוק את כל היבטי התשתיות הקשורות למחשבה בריאה.
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ד' קבעו כי התשתית מתאימה כנראה להמרה מהירה מאוד של יישום מג'יק לסביבת דוט-נט, אך יישום ה דוט-נט שמתקבל אינו מובן למפתח דוט -נט ממוצע, ו אינו ניתן להרחבות ולשיפורים בזמן סביר.
בסיכום הפגישה נכתב כי כיוון שמשרד הבריאות נמצא בתהליך אפיון של מערכת חדשה (בעניין זה ראו להלן) , אין הצדקה , לדעת נציגי חברה ד', לייחד זמן ולהשקיע משאבים יקרים בשיפור המערכת הקיימת, ונכון יותר להשקיע את כל המאמצים באפיון פונקציונלי וטכנולוגי של המ ערכת החדשה.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי על פי המידע שהועבר לחברה ד' ובהתבסס על תשובות המשרד לפניות מהנדסי החברה, מאז יום 19.
13 לא חזרה על עצמה התקלה, וביום 4.
13 'נסגרה התקלה במערכות החברה.
עוד ציין המשרד כי חברה ד עודנה מייעצת למ שרד ואף מכינה עבורו תכנית עבודה בשיתוף מלא עם חברה ג' בשני טווחים: בטווח המיידי שיפורים טקטיים ברמת האפליקציה והתשתית.
במסגרת זו נערכו פגישות עם צוות הפיתוח של חברה ג' ושל חברה ה', במטרה למפות את הבעיות שניתן לתת להן פתרון מיידי במערכת המוסבת בלי להיכנס לתהליכי אפיון ופיתוח ארוכי טווח; ובטווח הבינוני-ארוך בחינת מודולים במערכת המצריכים ממילא אפיון מחדש, או שינויים ארכיטקטוניים שלגביהם יש כמה אפשרויות שיחייבו קבלת החלטות ניהוליות במשרד.
משרד הבריאות ציין בתשובתו מפברואר 2014 כי חברה ד' הינה בעלת אינטרס מסחרי בביצוע פיתוח מחדש של המערכת על ידה, וכי תפקידו של אגף המחשוב לשקול באופן מקצועי את חוות דעתם של הספקים והיועצים ולקבל החלטה מיטבית למשרד ולמשתמשי המערכת.
מהאמור לעיל עולה שהשינויים שנגרמו בתהליכי העבודה בעקבות ההסבה האוטומטית של מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט הביאו לתקלות שפגעו בעבודת המשתמשים במערכת.
משרד הבריאות ציין בתשובותיו מדצמבר 2013 ומפברואר 2014 כי ההחלטה לבצע שדרוג אוטומטי של מערכת מחשבה בריאה הייתה נכונה ומוצלחת וקידמה את המשרד עד מאוד, וכי התקלות שהתעוררו נבעו משינויים בסביבת העבודה, ממעבר לסביבת עבודה מרכזית, מסוגיות הטמעה וכיוצא בזה.
כל התקלות טופלו ונפתרו.
לדעת משרד מבקר המדינה, היקף התקלות שתוארו, מחייב את המשרד לבצע הליך סדור של הפקת לקחים מהמקרה האמור, כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.
: ) בדיקות מחשבה בריאה (היל"ה נוהל מפת "ח מגדיר את המ ונח "בדיקות" ( Testing ) כך: מכלול תהליכים, שיטות, פעילויות וכלים המלווים את פיתוח המערכות והמוצרים במשך מחזור החיים, בכוונה לוודא את התאמת התוצרים לדרישות הלקוח, למפרטים הטכניים, לתקנים ולנהלים המחייבים.
יש לבצע בדיקות מסוגים שונים לכל סוגי הפרויקטים, ובכלל זה לפרויקטים בתחומי התכנה, החמרה, התקשורת והתשתיות.
לפי נוהל מפת "ח, יש לבצע בדיקות, ובהן בדיקת עומסים ( Stress/Load Test ), בשלבי ההתקנה וההרצה של המערכת.
מטרת בדיקת העומסים היא לבדוק את תפקוד המערכת בעומסי עבודה ברמות שונות; את עמידתה בזמני התגובה הנדרשים; את גבולות העומס שלה ( Sizing ); את זמני הכשל; ואת זמני ההתאוששות.
כמו כן יש לנטר פעולות בעייתיות.
בדיקות העומסים מתחלקות לפי נוהל מפת"ח לכמה סוגים, וביניהם: צפי ייצור - בדיקת יכולתה של המערכת לעמוד בעומס הצפוי בסביבת הייצור בעת פעולה מלאה; מגבלות המערכת - בדיקת משרד הבריאות 693 .
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מגבלות המערכת המותקנת על גבי תשתית נתונה ובדיקת העומס המרבי שהיא יכולה לעמוד בו; עומס על ממשקים בין רכיבים - כגון: בדיקת העברת מידע מסוגים שונים בשיא העומס ובמצב של רגיעה, ובדיקת נפחי התעבורה במצב רגיל ובמצב חירום.
(א) ממסמך שהוציאה חברה ו' 20 לאגף המח שוב במרץ 2012 , בנושא "פתרון תקשורת ואבטחת מידע לרשת טיפת חלב" צוין כי לא נאמד סך הפעילויות הצפויות של המשתמשים במערכת, וממילא לא נקבע עומס הפעילות שיהיה עליה לעמוד בו ולא הוגדרה החמרה הנדרשת לכך.
לשאלת נציגי משרד מבקר המדינה אם נבדקה המערכת בעומס, השיבה מנהלת אגף המחשוב בספטמבר 2013 היות ודובר בהסבת מערכת]בדיקה תחת עומס[ כי "לא בוצעה קיימת".
בדואר אלקטרוני ששלחה במאי 2013 נציגת חברה ד' לנציגי המשרד, ובהם למנהלת אגף המחשוב, נכתב בין השאר כי לדברי מנהלת האגף הבעיות שהופיעו במערכת אינן מתרחשות כשכמות המשתמשים בה מועטת.
ביצוע בדיקות עומסים למערכת, כפי שדורש נוהל מפת"ח, היה אמור לחשוף את הבעיות הקיימות במערכת בעת עבודה בעומס מלא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי חיבור מחשבה בריאה לרשת מרכזית אחת, שימוש בכרטיס חכם, חיבור לשרתים מרוחקים והפעלת תכנה משוכתבת (מוסבת) - כל אלה מצריכים, לפי נוהל מפת "ח, ביצוע בדיקות ובהן בדיקות בעומס מלא.
פעולות אלה כאמור לא בוצעו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק בהקדם את תפקודה של המערכת בעומס ולנקוט צעדים מידיים לתפעולה המיטבי ולתיקון הבעיות שהעלו המשתמשים בה.
(ב) מנהלת אגף המחשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי מבוצע ניטור קבוע על ביצועיה של מערכת מחשבה בריאה (היל"ה), ובהתאם לצורך מוסיפים טרמינלים, מעבדים ( CPU ) וזיכרון.
המשרד ציין בתשובתו כי הוא נתן מענה לנושא הביצועים על ידי ניטור אמת ועל ידי הקצאה מידית של משאבי מִחשוב נוספים על פי הצורך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוספת חמרה, שלא על פי התכנון המקורי, מהווה תוספת לא מתוכננת לתקציב הפרויקט, וכי ניתן היה להימנע מכך באמצעות ביצוע בדיקות עומסים נאותות מראש.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי המשרד מקב ל את ההערה לפיה היה צורך בבדיקת המערכת תחת עומס.
: ) ניהול פרויקט שדרוג מחשבה בריאה (היל"ה במצגת של אגף המחשוב בנושא "תמיכה בפעילות טיפות החלב - מפת דרכים" מדצמבר 2012 צוין כי מחשבה בריאה המוסבת תשמש בסיס למערכת כוללת חדשה, שתוכנס לשימוש בתחנות טיפת החלב ותכלול נושאי היריון, ילדים, לידה והורות - מערכת היל"ה.
עוד צוין במצגת כי השדרוג יבוצע במסלולים מקבילים ומתואמים: מסלול א' - איחוד נתוני רחל "י למחשבה בריאה המוסבת; הדרכת משתמשי רחל "י בעבודה במערכת היל"ה; טיוב נתונים ראשוני; וביצוע פיתוחים .
חברה המתמחה בין היתר במתן פתרונות בתחום אבטחת המידע 694 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החיוניים לפעילות ה משתמשים.
מסלול זה יימשך עד סוף שנת 2013 '.
מסלול ב - טיוב נתונים, ובכלל זה שִכלול הגדרת טבלאות מרכזיות אחידות, פיתוחן ושימוש בהן; טיוב מדורג ומבוקר של הנתונים באמצעות תהליכים אוטומטיים וידניים.
ביצוע מסלול זה יהיה מיָדי ויימשך כל זמן הפרויקט, כחלק מניהולו השוטף של המידע.
מסלול ג' - ניהול השינוי הארגוני, ובכלל זה הדרכה והטמעה של המערכת החדשה; תמיכה במשתמשים בה; והגדרת נוהלי העבודה והטמעתם.
מסלול זה יבוצע בשלבים, על פי קצב הרחבת המערכת החדשה.
מסלול ד' - שיפור רכיבי המערכת וחידושם כדי שיתמכו בכל דרישות המשתמשים.
מסלול זה יבוצע בשלבים בגישת AGILE21 על פי תכנית עבודה מפורטת שתוגדר.
במצגת של אגף המחשוב מפברואר 2013 .
תוארו בפירוט שלבי הביצוע של ארבעת המסלולים הועלה כי עד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , ואף שמשרד הבריאות החליט להקים מערכת חדשה לניהול תחנות טיפת החלב, ובכללה לניהול מערך החיסונים, ואף שביצע פעולות נרחבות למימוש הפרויקט, לא פעל המשרד על פי נוהל מפת"ח, ולא הכין מסמך אפיון ותכנית עבודה בנוגע לפרויקט, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחר התקדמות יישומו.
המשרד ציין בתשובתו כי הוא אינו מפתח מערכת חדשה, ועל כן תהליך העבודה שונה מעט.
הוא הוסיף כי לא בוצע, ואף אינו מתוכנן להתבצע, אפיון מקיף של כל רכיבי המערכת ושל כל תהליך עבודה בנפרד.
יצוין כי על פי נוהל מפת"ח גם בפרויקטים שאינם בגדר פיתוח מערכת חדשה אלא שדרוג של מוצר קיים, יש להכין תכנית עבודה ולבצע שלבים שונים במחזור החיים של כל פרויקט מחשוב ובהם: ייזום; אפיון -על; אפיון מפורט; עיצוב ובנייה; ובדיקות מערכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מורכבות הפרויקט והתקלות שתוארו לעיל, על המשרד לפעול מכאן ואילך לצורך פיתוח המערכת החדשה לפי נוהל מפת"ח.
כמו כן, על המשרד לוודא כי המערכת החדשה שתפותח תענה על דרישות המשתמשים ועל דרישות ההנהלה שלו, וכי יתוקנו בה הליקויים שהועלו בשתי המערכות הקיימות.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי הוא מקבל את ההמלצה, וכי יעשה את מיטב המאמצים להשיג את היעד הנדרש.
מערכת רחל"י בשנת 2006 החליט המשרד לפתח מערכת מידע נוספת לניהול החיסונים - רחל"י.
מערכת זו מוטמעת בכ -210 תחנות טיפת חלב האחרות של המשרד ובכ -50 תחנות של קופת חולים לאומית.
רחל"י מתעדת רק מתן חיסונים עד גיל שש (כיתה א').
היא אינה עונה על כלל צורכי העבודה בתחנות טיפת החלב כרשומה כוללת, ולכן צוותי טיפות החלב נדרשים לנהל נוסף .
21 מתודולוגיות זריזות- מתודולוגיות לפיתוח תכנה אשר בשונה משיטות אחרות, מתאפיינת ביכולות גבוהות של התאמות לשינויים, גמישות בזרימת המידע ותרבות ארגונית הממעיטה בהתעסקות פורמלית.
דגש רב בשיטה זו הוא על עבודה בצוותים ובסבבי פיתוח קצרים שבמסגרתם מוגדרות הדרישות שימומשו וכן מוגדר אופן מימושן.
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,עליה רשומות ידניות של החיסונים.
באותה עת עמדו בפני המשרד שתי אפשרויות: האחת לפרוס את מחשבה בריאה בכל תחנות טיפת החלב שבאחריותו ולחברן לרשת מרכזית אחת; והאחרת, לפתח מערכת חדשה.
למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על כך שבשנת 2006 בחן המשרד חלופות קודם שהחליט על פיתוח רחל"י, ולא נמצאו מסמכים המפרטים את הנימוקים להקמת רחל"י.
כמו כן לא נמצא כי נבחנה האפשרות החלופית להרחיב את פריסת מערכת מחשבה בריאה, שכבר פעלה ב -220 תחנות טיפת חלב של המשרד, ולחברּה לרשת מרכזית אחת.
גם מתשובת המשרד בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה לא עולה כי נעשתה בחינה ממשית טרם ההחלטה על פיתוח רחל"י.
מתשובת המשרד עולה כי לצורך העברת מידע מתחנות טיפות החלב הממשלתיות למאגר מידע מרכזי, ליישום חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשני ם 2009 ו- 2010 ), התשס"ט - 200922 , דרש המשרד לפרוס מערכת מידע בתחנות טיפות החלב.
עוד צוין בתשובה כי היעדרה של מערכת מחשוב כלשהי בכמחצית מטיפות החלב שבהפעלתו חייב את המשרד לפרוס בתחנות אלה את מערכת רחל"י.
כפי שיפורט בהמשך, בשנת 2012 אישרה ועדת ההיגוי את שדרוג מחשבה בריאה ואת הטמעתה בכל תחנות טיפת החלב, שבהן הוטמעה כמה שנים קודם לכן רחל"י.
עקב כך הוחלט כי אחרי שתוטמע בתחנות מחשבה בריאה המשודרגת, יופסק בהן השימוש ברחל"י.