HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוהלי האבטחה של משמר בתי המשפט קובעים את הנורמות והמאפיינים הדרושים במערך האבטחה של כלל בתי המשפט.
הדעת נותנת כי על המשמר לקבל מהרשויות המקומיות מידע על מערך האבטחה והמאבטחים בבתי המשפט כדי שיוכלו לקיים את הנורמות והמאפיינים הללו.
מנתונים שמסר מפקד המשמר למשרד מבקר המדינה עולה, שהמשמר קובע את צורכי האבטחה בבתי משפט עמ"ק רק במקרים שבהם הרשות המקומית מבקשת להשתמש בשירותיו.
עוד עלה שלא נעשות פניות יזומות לרשויות המקומיות כדי לקבל מידע על האבטחה בבתי משפט אלה.
יוער כי מעמדם של בתי המשפט לעניינים מקומיים מקביל למעמדם של בתי משפט שלום, ומשמר בתי המשפט הוא הגוף המוסמך לאשר את רמת האבטחה בבתי המשפט האלה ואת היקפה.
לדעת משרד מבקר המדינה - יש להתייחס לנושא האבטחה של בתי המשפט עמ"ק כאל נקודת תורפה הדורשת טיפול.
בתשובת מרכז השלטון המקומי נמסר, כי ראש מינהל ביטחון וחרום קיים ב- 2012 דיונים עם נציגי הב"ה ובהם הוחלט כי ככל שתתעורר בעיה בנושא אבטחה באחת הרשויות תתקיים הידברות ביניהם ובין נציגי הב"ה והרשות המקומית למציאת פתרון.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח תפיסת האבטחה כפי שהיא באה לידי ביטוי באמנת המשמר ובנהליו - על המשמר להבטיח רמת אבטחה שמותאמת לסטנדרטים ולתבחינים הנהוגים בכלל בתי המשפט.
הנהלת בתי המשפט נדרשת לבחון דרכי פעולה משותפות נוספות עם הרשויות המקומיות ועם כל גורם שמייצג אותן בנושא הסדרת האבטחה בבתי המשפט עמ"ק.
בנוהל אבטחת בתי המשפט נקבע, כי על קציני הביטחון במחוזות לוודא כי מאבטחי יחידת המשמר בקיאים בנוהלי האבטחה ובנוהלי הפעולה המבצעיים, והם מוכשרים לפעול בעת אירוע ביטחוני; על קציני הביטחון במחוזות לפעול להחדרתם של התודעה הביטחונית וכללי הפעולה המבצעיים ליחידת ה משמר שבאחריותם; לדאוג לכך שהיחידה תהיה מתורגלת ומאומנת ולקיים תדרוכים לחידוד, ליבון ומתן דגשים בסוגיות ובנושאי אבטחה שונים.
כמו כן עליהם לתאם תכנית אימון שנתית עם בית הספר של המשמר ולקיים הכשרות מקצועיות ליחידת המשמר.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משמר בתי המשפט קבע קריטריונים לבחירתמאבטחים בבתי המשפט כגון: בוגרי קורס להכשרת מאבטחי משמר בתי המשפט; שירות סדיר מלא בצה"ל; בוגרי מערך לוחם (גברים) או קורס פיקודי עם עדיפות למקצוע תומך לחימה (נשים) ובריאות תקינה38 .
בין השנים 2014 -2010 קיים משמר בתי המשפט עשרות הדרכות לשמירת כשירות המאבטחים של המשמר ובהם - כיבוי אש, חבלה וסימולציות.
כמו כן שילב בית הספר של המשמר בפעילותו הכוללת ימי עיון, כנסים בנושאי אבטחה ואימוני אבטחה , גם גורמים חיצוניים ובהם משמר הכנסת ומשטרת ישראל.
האפשרות לשלב בפעילויות אלו מאבטחים המועסקים על ידי הרשויות המקומיות לא נבחנה .
יתר על כן, מפקד המשמר מסר לביקורת, כי אין ברשותו מידע על זהותם של המאבטחים בבתי משפט עמ"ק שאינם אנשי המשמר, והוא אינו יודע מהי רמת הכשרתם.
תשלומי הרשויות המקומיות עבור אבטחה .
הב"ה קבעה שלושה אפיונים לתשלום בעבור אבטחה: הראשון - בתי משפט המשלמים לפי תעריף של 360 ש"ח39 ליום אבטחה; השני נועד לבתי משפט מקבוצה א' המשלמים בהתאם לשטח היחסי של בתי המשפט עמ"ק מתוך השטח הכולל של בית משפט השלום; השלישי - הסדרים פרטניים - הב"ה חתמה עם חמש עיריות על הסדרים כספיים הכוללים גם את עלויות האבטחה שיוטלו על הרשות המקומית .
בלוח שלהלן מפורטים תשלומי הרשויות המקומיות עבור אבטחה בחלוקה לפי קבוצות.
38 ממסמך "תפיסת האבטחה בבתי המשפט- משמר בתי המשפט".
ש"ח לשעת אבטחה בעבור שמונה שעות אבטחה בכל יום 1188 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח2 .
תשלום עבור אבטחת במ"ש עמ"ק בידי המשמר אבטחה של המשמר משלמים עבור אבטחה לא משלמים עבור אבטחה סך בתי משפט עמ"ק אבטחה במבנה בית משפט שלום 4 4 8 אבטחה במבנים של הרשות המקומית 2 1 3 אבטחה לשופט במבנים של הרשות המקומית רק בימי דיונים 4 3 7 סה"כ 10 8 18 .
הנתונים בטבלה מנתוני הב"ה ומהתשובות לשאלונים.
מהטבלה עולה, שבמועד הביקורת שמונה רשויות מקומיות מתוך 18 (כ- 44% ) אינן משלמות להנהלת בתי המשפט בעבור אבטחה למרות העלויות שנקבעו לכך.
במצב זה נוצר אי-שוויון בתשלומים עבור אבטחת בתי המשפט באמצעות המשמר.
בתשובתה של הב"ה נכתב, כי בבתי המשפט עמ"ק שבהם אחריות האבטחה היא של המשמר קיים הסדר תשלום בין הב"ה ובין הרשות על פי היקף האבטחה כפי שנקבעה במשמר.
משרד מבקר המדינה העלה, כי גם התשלומים שהרשויות המקומיות משלמות להנהלת בתי המשפט עבור אבטחה אינם תואמים את עלויות האבטחה שנקבעו.
כך לדוגמה, אחד מבתי משפט עמ"ק מאובטח על ידי שני מאבטחים והוא חויב לשלם סך של 328 שקלים חדשים לכל יום דיון; שלושה בתי משפט חויבו לשלם בעבור מאבטח אחד 360 .
ש"חנוסף על כך, משני בתי המשפט המשתייכים לקבוצה ב' המשלמים עבור אבטחה, אחד משלם סכום חודשי של 12,500 ,ש"ח והשני משלם לפי תעריף ליום שיפוט (720 .
)ש"ח יוצא אפוא, שהב"ה אינה עומדת בגביית תשלום עבור אבטחה לפי האפיונים שקבעה.
גם התשלומים מהרשויות המקומיות בעבור אבטחה שגובה הב"ה אינם שוויוניים ואחידים.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת בתי המשפט להיצמד לאמות המידה שקבעה בעת גביית התשלומים בעבור פעולות האבטחה בבתי המשפט, כדי שלא ייווצר אי-שוויון בין הרשויות.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שינוי מודל הפעילות בבתי משפט עמ"ק .
כאמור, לאורך השנים נדונו שלושה מודלים עיקריים לפעילותם של במ"ש עמ"ק.
המודל הראשון הקיים עד היום, ולפיו פעילות במ"ש עמ"ק כפופה לשתי מערכות - לרשות המקומית ולרשות השופטת.
המודל השלישי תומך בביטול צווי ההקמה של בתי משפט עמ"ק והטמעתם בבתי משפט השלום.
ועדת זמיר סברה שאין להמליץ על ביטול במ"ש עמ"ק, אלא לפעול לפי המודל הראשון ולהציע שיפור המצב.
בין היתר המליצה הוועדה, כי ראוי שההסדרים הראשוניים בנוגע לסדרי המינהל ייקבעו על ידי שר המשפטים בתקנות שבהם יפורטו ההסדרים העיקריים בנוגע לסדרי המינהל בבמ"ש עמ"ק, בעוד שהסדרים משניים יכולים להיקבע בדרך אחרת על ידי שר המשפטים או, לבקשתו, על ידי מנהל הב"ה, כהוראות או הנחיות.
דוח בושארי מינואר2008 נערך על ידי צוות שמונה על ידי מנהל הב"ה כדי "לבחון ולהמליץ על הדרכים לשילובם של בתי המשפט הקטנים לעניינים מקומיים במערכת בתי המשפט הרגילה".
לאחר בחינת חלופות תמך דוח בושארי במודל השני.
הדוח המליץ למנהל הב"ה לשלב את עובדי מזכירויות במ"ש עמ"ק במסגרת של מערכת בתי המשפט, ולערוך את תיקוני החקיקה הנחוצים כדי להסמיך את בתי משפט השלום לשבת כבתי משפט עמ"ק.
עמדת המדינה בבג"ץ קארשי, וכן המדיניות של הב"ה כפי שעולה ממסמך סיכום המפגש עם המנכ"לים מלמדים , כי המלצות דוח בושארי לא אומצו, ומתכונת פעילותם של במ"ש עמ"ק נותרה על כנה בהתאם למודל הראשון.
יצוין, כי בעניין שינוי מודל ההפעלה של במ"ש עמ"ק, בג"ץ קארשי התייחס גם לצורך בניתוק הכפיפות המינהלית בין מזכירויות במ"ש עמ"ק לבין הרשות המקומית בציינו, כי "העלינו את הצורך בבדיקת האפשרות לנתק את זיקת הכפיפות של הסגל המנהלי בבמ"ש עמ"ק לא רק בתחום המקצועי - כפי שנעשה - אלא גם בתחום המנהלי.
יש להניח ולקוות כי המדינה תמשיך במאמציה לפתור גם את בעיית הזיקה המנהלית של הסגל המנהלי לרשות המנהלית, גם אם תידרש לכך תקופת מעבר והסדרי ביניים שונים".
היועץ המשפטי שלהב"ה כתב בדצמבר 2014 למנהלהב"ה ולסמנכ"לית חטיבת תפעול ומזכירויות: מנהל [ והמנהל]בית המשפט העליון[ "התבקשתי על ידי הנשיאהב להכין ]"ה תכנית לפיה יעברו בתי המשפט לעניינים מקומיים לניהול כולל של מערכת בתי המשפט.
אבקש לזמנכם בקרוב לישיבת התנעה בנושא".
בשנת 2015 התקיים דיון עם גורמי מטה בנושא ואחריו הציג היועץ המשפטי של הב"ה מצע לדיון ובו פירט את המודלים האלטרנטיביים להפעלת בתי משפ ט עמ"ק.
הצורך לעגן ]ועדת זמיר[ היועץ המשפטי של הב"ה כתב עוד, כי "עלה בדוח הוועדה בחקיקה את אמות המידה הרצויות להתנהלותם של בתי המשפט לעניינים מקומיים.
שמירה על המעמד הנפרד של בתי המשפט לעניינים מקומיים, מחייבת קידום חקיקה אשר תבטיח התנהלות תקינה של בתי המשפט לעניינים מקומיים ברוח המלצות ועדת זמיר והחלטת בית המשפט העליון.
ללא חקיקה מתאימה והגדרת סמכויות מפורשת ובהירה של מערכת השיפוט הכללית ושל הרשויות המקומיות לא ניתן יהיה להביא לתיקון הליקויים ולשיפור תפקודם של בתי המשפט לעניינים מקומיים".
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יוער כי משנת 1995 , מועד הגשת דוח ועדת זמיר, לא שונתה החקיקה ולא הותקנו תקנות הנוגעות להסדרים העיקריים הנוגעים לסדרי המינהל בבמ"ש עמ"ק.
" בתשובתה פירטה הב"ה את עמדתה בנוגע להפעלת המודל הראשון וציינה, כיהעקרונות אשר נקבעו בדוח ועדת זמיר ובבג"ץ קארשי קשים להטמעה בקרב עובדי בתי המשפט הנדרשים להפרדה זו.
לעיתים מזומנות העקרונות אשר הותוו בדוח ועדת זמיר ובבג"ץ קארשי לא מיושמים.
תנאי להטמעת עקרונות אלה.
הוא שיתוף הפעולה המלא והנכונות של הרשות המקומית.
מאחר ובמבחן הזמן והמציאות עקרונות אלה לא נשמרים.
ואנו עדים לפגיעה בניתוק הזיקה שבין הרשות המקומית ובין בית המשפט לעניינים מקומיים ופגיעה בעצמאות הרשות השופטת ובעקרון מראית פני הצדק, סוברים אנו שיש מקום להכניס את בתי המשפט לעניינים מקומיים תחת כנפי מערכת בתי המשפט הכללית או, למצער, לקבוע את העקרונות האמורים בחקיקה אשר תביא להתנהלות תקינה של בתי המשפט לעניינים מקומיים ברוח המלצות ועדת זמיר וברוח החלטת בית המשפט העליון בבג"ץ קארשי.
" הב"ה הוסיפה בעניין זה, כי יישום התכנית להטמעת במ"ש עמ"ק במערכת בתי המשפט הכללית תחייב הקצאה של משאבים על ידי המדינה ותיקונים סטטוטוריים.
כך למשל - העסקתם של עובדי במ"ש עמ"ק מחייבת הקצאת משאבי כוח אדם ניכרים, והמהלך כרוך בהקצאת תקציב ובמציאת פתרונות לשיכון ב מ"ש עמ"ק שאינם פועלים מתוך היכל ות המשפט.
כל אלו יחייבו קבלת החלטות בדרגים הגבוהים ביותר בממשלת ישראל ומתן הנחיות מתאימות לגורמים הרלוונטיים.
מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא תומך במסקנות ועדת זמיר כפי שהתקבלו בבג"ץ קארשי (ראו להלן).
עיריית קריית ביאליק השיבה בדצמבר201540 כי "יש מקום לבחון מחדש את נחיצות בתי המשפט לעניינים מקומיים ולפעול להגשת התיקים העירוניים לבית משפט השלום, או לחילופין שהנהלת בתי המשפט תיקח תחת חסותה את בתי המשפט לעניינים מקומיים כחלק אינטגראלי ממנה".
לכך הוסיפה עיריית נשר, כי "בית המשפט לעניינים מקומיים צריך להיות מנוהל על ידי המדינה על מנת לבצע הפרדת רשויות, ועליו להיות חלק מבית משפט השלום".
עיריית גבעתיים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2016 , כי הם בוחנים מחדש את נחיצות בית המשפט עמ"ק בעיר, נוכח היקף הפעילות המצומצם ולפיכך הם בוחרים שלא להגיב לדוח זה.
בתשובת משרד המשפטים מינואר2016 של במ"ש[ נכתב כי "אנו סבורים כי מדור נפרד עמ"ק בבתי משפט שלום עשוי לתת מענה לכל היתרונות שעליהם עמדה ועדת זמיר ] ושבעטיים מצאה כי יש לשמר את ההפרדה בין בתי משפט לעניינים מקומיים לבין בתי משפט השלום, זאת ככל שיוקצו לכך המשאבים המתאימים.
גם באמצעות הקמת מדור נפרד ניתן יהיה להשיג את הגברת האכיפה וההרתעה בלא שהעניינים העירוניים יידחו בפני העניינים הפליליים הנדונים בבית משפט שלום; ייחוד הטיפול בעניינים העקרוניים יבטיח גם טיפול יעיל גם על ידי המנגנון המנהלי של בתי המשפט; תושג התמחות מקצועית בנושאים בעלי אופי מקומי; יינתן שירות טוב יותר לתושבי המקום.
בנסיבות אלה, משרד המשפטים אינו מתנגד לעמדה מסוג זה ואף מברך על כך".
40 התשובה כוללת את תשובות עיריות קריית אתא, קריית ים, נשר והוועדה המקומית לתכנון ובנייה הקריות.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הוסיף, כי ככל שההפרדה בין בתי המשפט תישאר על כנה, יש להבטיח את ביצוע השינויים הנדרשים בבתי משפט אלה.
הממצאים העולים בדוח זה וכן תשובת הב"ה מלמדים, כי במבחן הזמן והמציאות העקרונות שהותוו בדוח ועדת זמיר ובבג"ץ קארשי לא אחת אינם מיושמים ואינם נשמרים.
הב"ה מצביעה על פגיעה בניתוק הזיקה שבין הרשות המקומית ובין בתי המשפט לעניינים מקומיים ופגיעה בעצמאות הרשות השופטת.
אמירות אלה ודברי הביקורת שהושמעו בנוגע לחולשות המודל הראשון הקיים עד היום, התומכים בשינויו, מצביעים כולם על הצורך בבחינה ובהחלטה בעניין המערך הארגוני שבמסגרתו פועלים כיום בתי המשפט המקומיים ויפה שעה אחת קודם.
ואולם, עד תום הביקורת טרם הותנע מהלך בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים לבחינת העמדות השונות, והמצב נותר כשהיה.
יצוין כי גם פעולה בתחום החקיקה לא קודמה, ולא הותקנו תקנות הנוגעות להסדרי המינהל העיקריים בבמ"ש עמ"ק.
פעולת התיקון המתבקשת בנושא זה ראוי שתעשה בשני מישורים נפרדים שאינם חלופיים זה לזה: הראשון והיסודי נוגע לשאלת המודל הנכון להפעלת מערכת בתי המשפט המקומיים.
לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח הקשיי ם ובעיות היסוד בקשר להפעלת המודל הדואלי שבמסגרתו פועלים בתי המשפט לעניינים מקומיים, אשר מקבלים ביטוי בממצאיו של דוח זה, על שרת המשפטים, שר הפנים ושר האוצר לבחון את המודל הרצוי להפעלת בתי המשפט המקומיים ולהכריע לאלתר בסוגיה זו.
והשני, עד להכרעה הנדרשת ולייש ום מודל ההפעלה, ראוי שהב"ה תקיים הערכה מקיפה של מכלול ההיבטים המצויים באחריותה .
בהתאם לכך עליה להכין תכנית לשיפור המערך הקיים של תפעול בתי המשפט שתכלול בין היתר את הגדרת תחומי אחריותה המקצועית ואבני דרך ליישומם .
לעניין זה על הרשויות המקומיות והמזכירויות של בתי המשפט עמ"ק להירתם למהלך שתוביל הב"ה ולשתף עמה פעולה באופן שיסייע ליישום אפקטיבי של התכנית.
בנוסף על הב"ה לבחון בשיתוף משרדי המשפטים הפנים והאוצר את הסדר תקצוב הפעלתם של בתי המשפט באופן שיבטיח את עצמאותם.
בתי משפט לעניינים מקומיים בישראל דנים בעניינים הקשורים לתחום השלטון המקומי.
האחריות לעובדי מזכירויות בתי המשפט מתחלקת בין הנהלת בתי המשפט בתחום המקצועי והרשויות בתחום המינהלי.
מצב זה יוצר מתח בלתי נמנע ותלות בלתי רצויה של מערכת השיפוט ברשויות המקומיות העלולים לפגוע בעצמאותה.
במשך השנים הוצעו שלושה מודלים עיקריים להפעלת בתי משפט לעניינים מקומיים: השארת המודל הנוכחי על כנו; השארת המודל הנוכחי תוך ביסוס סדרי המינהל העיקריים בחקיקה; הטמעת בתי משפט לעניינים מקומיים במערכת בתי המשפט.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממצאי הדוח מצביעים על כך שעדיין נותרו פערים באופן הפעלת מערכת בתי המשפט לעניינים מקומיים למול אותם עקרונות אשר נקבעו בדוח ועדת זמיר , בבג"ץ קארשי ובעמדת הנהלת בתי המשפט .
עוד עולה שלא בכל בתי המשפט לעניינים מקומיים מתקיים הלכה למעשה ניתוק הזיקות לרשויות המקומיות.
הדוח הצביע גם על כך שבתי משפט לעניינים מקומיים בשטחי יהודה ושומרון הם גוף שונה ו יש להם סמכות רחבה באופן משמעותי מבתי המשפט לעניינים מקומיים בישראל, אך לא נקבעו עבורם סדרי עבודה שיאפשרו להם להתנהל על בסיס אדנים יציבים.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת בתי המשפט לפעול למימוש אחריותה המקצועית: בהתאם לכך עליה להכין תכנית לשיפור המערך הקיים של תפעול בתי המשפט שתכלול בין היתר את הגדרת תחומי אחריותה המקצועית ואבני דרך ליישומם.
לעניין זה על הרשויות המקומיות והמזכירויות של בתי המשפט לעניינים מקומיים להירתם למהלך שתוביל הנהלת בתי המשפט ולשתף עמה פעולה באופן שיסייע ליישום אפקטיבי של התכנית .
בנוסף על הנהלת בתי המשפט לבחון בשיתוף משרדי המשפטים הפנים והאוצר את הסדר תקצוב הפעלתם של בתי המשפט באופן שיבטיח את עצמאותם.
קשיים ובעיות יסוד בקשר להפעלת המודל הדואלי שבמסגרתו פועלים בתי המשפט לעניינים מקומיים שבים ועולים מאז מיסודה של מערכת שפיטה זו בראשית שנות השמונים של המאה הקודמת.
מציאות זו, המקבלת ביטוי גם בממצאיו של דוח זה, מחייבת הכרעה.
אשר על כן שרת המשפטים, שר הפנים ושר האוצר נדרשים לבחון את המודל הרצוי להפעלת בתי המשפט המקומיים ולהכריע לאלתר בסוגיה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה הצורך להבטיח את עצמאות מערכת המשפט ובתוך כך את עבודת בתי המשפט לעניינים מקומיים והפעלתם בהתאם לנורמות המקובלות במערכת בתי המשפט הוא זה אשר צריך לעמוד ביסוד הבחינה וההחלטה בתחום זה.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
משנת 2005 ואילך נחשפת ישראל לניסיונות בלתי פוסקים מצד ארגונים חוץ -ממשלתיים מסוימים בחו"ל להסית נגדה ולמצב אותה בתודעת הציבור הרחב בתור מדינה אלימה ומפרה סדרתית של החוק הבין-לאומי.
מספרות מחקר ענפה וממסמכי משרד ראש הממשלה, המטה לביטחון לאומי, משרד החוץ והמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה עולה כי ארגונים אלה מציגים את ישראל בתקשורת העולמית, בין היתר, כמדינת אפרטהייד מבודדת, והם מעודדים קהלי יעד שונים בחו"ל להטיל חרם כלכלי, אקדמי, תרבותי ודיפלומטי על גופים, על מוסדות ועל אישים מישראל.
הפעילות האמורה כוללת מסע תעמולה ממוקד של ארגונים אזרחיים ממדינות שונות, המזהים עצמם כמי שמשתייכים לתנועת המונים אידיאולוגית, רב -לאומית, המכונה BDS , שמטרתה לקדם שימוש באמצעים של חרם ( Boycott ), סנקציות ( Sanctions) והסטת השקעות ( Divestments) נגד חברות מסחריות, מוסדות ציבוריים, גופי תרבות ומדע ואישים מישראל (להלן - BDS .
)או תנועת החרמות במרוצת השנים ביטאו בפומבי דוברים שונים מטעם תנועת ה - BDS עמדות השוללות את הלגיטימציה הבין -לאומית לעצם קיומה של ישראל בתצורתה המדינית -נורמטיבית הקיימת.
נוסף על כך, תפיסות רווחות של פלורליזם ורב -תרבותיות בקרב חוגי האקדמיה במדינות המערב מאלצות את ישראל להתמודד בפורומים בין-לאומיים שונים עם הצורך להצדיק את קיומה כמדינת לאום יהודית.
לניסיונות הדה -לגיטימציה מאפיינים מדיניים, מודיעיניים, משפטיים ותקשורתיים.
דוח זה מתמקד בפן התקשורתי -הסברתי של המאבק בתו פעה זו ובמיצובה של ישראל בדעת הקהל ובתודעה הציבורית הכללית בחו"ל כמדינה המגשימה את זכות היסוד של העם היהודי להגדרה מדינית ריבונית עצמית לצד הגשמתם של ערכי המשטר הדמוקרטי.
על המאבק בניסיונות הדה -לגיטימציה של ישראל ובתנועת החרמות מופקדת במטה משרד החוץ מחלקת פעילות בחברה האזרחית במערך הדיפלומטיה הציבורית.
את הטיפול הדיפלומטי השוטף בנושא זה מרכזים בנציגויות בחו"ל נספחי ההסברה, התרבות והמדע, וכן שליח ייעודי שהופקד על כך בשגרירות ישראל בלונדון.
מדיווחי הנציגויות בחו"ל עולה כי חלק מהאירועים שמארגנת תנועת החרמות נ גועים באנטישמיות.
בינואר 2015 דיווח משרד החוץ לממשלה כי "בשנת 2014 היינו עדים להיטשטשות הקווים המפרידים בין אנטישמיות קלאסית לבין שנאת מדינת ישראל כמדינת היהודים.
ישראל נהיית יותר ויותר 'היהודי שבין אומות העולם'" (ההדגשות במקור).
במחקר שפורסם בשלהי שנת 2014 אשר התקיים בקרב נשאלים בפריס, בטורונטו, בניו יורק, בסן פרנסיסקו, בלונדון ובמדריד נמצא מתאם חיובי בין דעות שליליות שהביעו הנשאלים כלפי יהודים ובין דעות שליליות שהם הביעו כלפי ישראל.
במקרים שבהם אוזכרה ישראל בחדשות בהקשר של שימוש בכוח התעוררו בקרב הנשאלים רגשות שליליים כלפי יהודים.
מנגד, חשיפה למאמרים אובייקטיביים על ישראל ועל הסכסוך במזרח התיכון הביאה לפתיחות בקרב הנשאלים ולאימוץ רגשות חיוביים כלפי ישראל.
לצד זה יצוין כי ספרות המחקר ומסמכי המשרד מלמדים, כי בנוגע למעמדה של מדינת ישראל בקרב "חוגים ליברלים ממרכז המפה הפוליטית חברתית" במדינות המערב ניתן להבחין בין גורמים אנטישמיים ואנטי- ישראלים מובהקים ובין גורמים המותחים ביקורת חריפה ופעילה על ממשלת ישראל בנוגע למדיניותה בנושא ה סכסוך עם הפלסטינים .
את המאבק בגילויי האנטישמיות בחו"ל מרכזת במשרד החוץ חטיבת תפוצות ודתות הכפופה לראש המערך לדיפלומטיה ציבורית.
באפריל 2013 הסמיכה הממשלה את משרד התפוצות לרכז את תחום המאבק בגילויי האנטישמיות בעולם.
באוקטובר 2015 הטילה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט 866 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המדיני-ביטחוני) על המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה את האחריות להנחות, לתאם ולתכלל את הפעילות של כלל משרדי הממשלה ושל גופים אזרחיים בארץ ובחו"ל בנושא המאבק בניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל וב תנועת החרמות.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה אתהפעילות הדיפלומטית של המשרד בזירה התקשורתית בקרב קהלי יעד בחו"ל לנוכח ניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל וגילויי האנטישמיות בחו"ל.
הבדיקה נעשתה במערך הדיפלומטיה הציבורית במטה המשרד.
בדיקות השלמה נעשו במשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, ובמשרד התפוצות.
המאבק בניסיונות לדה-לגיטימציה של ישראל בהיבט התקשורתי .
סמכויות ניהול המאבק הבין-משרדי בניסיונות ל דה- לגיטימציה .
מאמרים, מחקרים וכנסים בנושא זה משנת 2009 ואילך1 מלמדים שמתנהלת מערכה תודעתית-תקשורתית כוללת נגד ישראל, שנועדה לפגוע באופן מצטבר ביחסי הכלכלה, המסחר והחוץ של ישראל ולהגביר את העמדות השליליות כלפיה בדעת הקהל העולמית - עד כדי דמוניזציה, דה-הומניזציה ודה -לגיטימציה של קיום המדינה.
ניירות עמדה של משרד החוץ, סקירות שביצעו המשרד לנושאים אסטרטגיים וגופי המודיעין בשנים 2014 -2010 מלמדים שהמערכה מתחוללת בשלוש זירות עיקריות: מאמץ להשחיר את דימויה של ישראל; ערעור על זכותה של ישראל להגן על עצמה ככל המדינות; ושלילת קיומה כמדינת הלאום של העם היהודי.
על אלה נוספו כאמור יזמות החרם של ה- BDS הפונה לציבור הרחב בעולם בבקשה להשתתף בהטלת סנקציות אזרחיות קולקטיביות על ישראל בשם ערכי זכויות האדם וקידום המשפט הבין-לאומי.
במכתבו של ראש הממשלה לשר לנושאים אסטרטגיים דאז מאפריל 2012 נכתב כי בסמוך לאחר הקמתו המחודשת של המשרד לנושאים אסטרטגיים (ביוני 2009 ) הטיל עליו ראש הממשלה "לעסוק בנושאים המהותיים לביטחונה של מדינת ישראל".
ראש הממשלה הוסיף במכתבו האמור כי בהתאם לזאת, "סוכם בהמשך כי המשרד לנושאים אסטרטגיים ימלא תפקיד מרכזי בתיאום מאמצי הממשלה במאבק בניסיון לפגוע בלגיטימציה של מדינת ישראל".
בדצמבר 2012 אמר ראש הממשלה בדיון פורום ההסברה הלאומי כי "ישראל נתונה במתקפה של דה-לגיטימציה.
ניסיון לפגוע בחופש הפעולה של צה"ל ובז כות ההגנה העצמית".
עם זאת נקבע בהחלטה האמורה כי הקמת המשרד לנושאים אסטרטגיים לא תגרע מסמכויות ותחומי אחריות שהוקנו לשרים אחרים או למשרדיהם.
1 אתגר הדה -לגיטימציה של ישראל - יצירת חומש אש מדינית: מסגרת תפיסתית בזירה המדינית- דיפלומטית של הביטחון הלאומי, מכון ראות ( 2010;) ההתמודדות עם הדה - לגיטימציה לישראל באירופה, מסמך מסכם של מושב הצד בכנס הרצליה האחד עשר ( 2011.
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 1.
הגם שבשנת 2009 אצלה הממשלה למשרד לנושאים אסטרטגיים את הסמכות .
למלא תפקיד מרכזי במאבק הממשלתי בניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל .
בחו"ל, היא לא גרעה מסמכותו של משרד החוץ לעסוק בנושא זה.
החוץ שהחל באותה עת לטפל בנושא, צבר במרוצת השנים ידע ומיומנות .
מקצועית שרוכזו במערך הדיפלומטיה הציבורית במטה המשרד.
התפקודית שאירעה בנסיבות אלה עוררה מחלוקות בין שני המשרדים .
בשנת 2010 העביר המשרד לנושאים אסטרטגיים לראש הממשלה המלצה מנומקת להקים גוף מטה ייעודי בלשכת ראש הממשלה שיעסוק במחקר ובתכנון אסטרטגי, לשם גיבוש המדיניות הממשלתית הרצויה בנושא המאבק בניסיונות הדה-לגיטימציה.
המלצה זו נסמכה על הסכמת המשתתפים בדיון פורום חשיבה בין-משרדי בנושא האמור מאוקטובר 2010 , ולפיה על הממשלה לכונן מערך ארגוני שבו יועסקו למעלה מ -100 איש.
המערך הארגוני המוצע נועד לאפשר תיאום ומיצוי של כלל היכולות והמשאבים הממלכתיים למאבק בתופעת הדה-לגיטימציה, תוך פיתוח כלים חשיבתיים ואופרטיביים ויכולות מודיעיניות.
באוגוסט 2011 פנה שר החוץ דאז לראש הממשלה והודיע לו על התנגדותו להקמת מטה כאמור.
לדעתו "מהלך זה מוטעה בהתעלמו ממספר גורמים מרכזיים, ביניהם: הניסיון, הידע והתשתית של משרד החוץ, והמורכבות המשפטית שבפעולה זו.
בנוסף מייצר הדבר כפילות בעייתית ומיותרת".
בעקבות זאת הציע שר החוץ כי אם יוחלט לייחד משאבים לצורך טיפול בנושא, יש להעבירם למשרד החוץ ולהכפיף את כל הגורמים הממשלתיים העוסקים בכך לפיקוחו.
בסופו של דבר לא אימצה הממשלה את המלצת המשרד לנושאים אסטרטגיים והפורום הבין -ארגוני להקים גוף מטה ייעודי בלשכת ראש המ משלה למאבק בניסיונות הדה-לגיטימציה .
בשנת 2011 כינסו המשרד לנושאים אסטרטגיים, משרד החוץ ומשרד ההסברה והתפוצות בירושלים מנהיגים יהודים מרחבי העולם לדון בניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל.
בתום הכנס יזם מנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים דאז את הקמתה של רשת התנדבותית שתאגד את הארגונים היהודיים שהשתתפו בכנס העוסקים בפעילות פרו-ישראלית הנוגעת לתחומי הדיפלומטיה הציבורית, למטרת מאבק משותף בתנועת החרמות.
מאותה עת ואילך פועלת הרשת האמורה (להלן - רשת הארגונים) בתור פורום התייעצות ותיאום קבוע בראשות המשרד לנושאים אסטרטגיים ו תוך שיתוף משרד החוץ והיוועצות בו.
באוקטובר 2011 הודיע מנכ"ל משרד החוץ דאז למשרד ראש הממשלה על התנגדותו להעברת תקני משרות ותקציבים למשרד לנושאים אסטרטגיים לצורך ניהול רשת הארגונים.
לטענתו "ההתמודדות עם דימויה של מדינת ישראל בחו"ל, כולל נושא הדה-לגיטימציה הי נו חלק מהתפקידים שבאחריותו של משרד החוץ.
אנו מבצעים פעילות רבת מימדים הפרוסה בכל מאה נציגויותינו בעולם.
עם הצלחות ]מנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים [ .
מרובות בזירות השונות.
הניסיון של לבנות קואליציה עם אחד מבני הברית הטבעיים שלנו בחו"ל.
הינו לא רק מעשה פסול מעצם הגדרתו של תפקידיו של המשרד לעניינים אסטרטגים אלא מעשה בזבזני ועל גבול המגוחך".
משרד החוץ גם הסתייג מהניסיון שעשה המשרד לנושאים אסטרטגיים להקים עמותה שנועדה לייעל את פעילותה של רשת הארגונים בחו"ל.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנובמבר 2015 כתב המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה למשרד מבקר המדינה כי המשאבים שהוקצו לו אז לא יועדו רק לניהול רשת הארגונים אלא גם למימון פעילות מגוונת נגד ניסיונות הדה -לגיטימציה "בזירת הניו -מדיה ובתחום הבאת משלחות לארץ".
בתגובתו על ממצאי הביקורת מפברואר 2016 הוסיף המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, כי הוא רא ה עצמו בעבר "כגוף מטה המעמיד תקציבים ייעודיים שיתקבלו לטובת המערכה הממשלתית נגד קמפיין הדה-לגיטימציה לרשות משרדי הממשלה השונים העוסקים בנושא.
ובדיעבד, אכן ניתן לראות שהתבצעו העברות כספיות בין משרדיות, דוגמת משרד החוץ".
משרד החוץ מפעיל 106 נציגויות ברחבי העולם ובאמצעותן הוא אוסף נתונים על יזמות של ארגונים התומכים בדה-לגיטימציה של ישראל.
במסגרת פעילותן השוטפת רכשו הנציגויות ניסיון בזיהוי ובאפיון של הגורמים האמורים.
בינואר 2012 כתב מנכ"ל משרד החוץ דאז לראש המטה לביטחון לאומי דאז, בתגובה להחלטתו מדצמבר 2011 בדבר חלוקת הסמכויות בין שני המשרדים האמורים, כי יש לחזק את גורמי המערכת בעלי המומחיות ויכולות הביצוע שהרבו לעסוק בנושא זה "ולא לייצר יחידות מקבילות ומכפילות שחסרונות עיסוקם בנושא זה עולה על היתרונות".
זאת מאחר שהדבר עלול ליצור "בלבול וכפילות הפוגעים בעבודה במ קום לקדם אותה.
להחליש את נציגויותינו ולהכביד על מילוי משימותינו".
בסופו של דבר סיכמו מנכ"לי שני המשרדים שיש לחלק את הסמכויות והאחריות ביניהם.
על פי הסיכום שעוגן במכתבו של ראש הממשלה מאפריל 2012 לשר לעניינים אסטרטגיים דאז, "משרד החוץ יהיה אחראי ויוביל את הפעולות של ממשלת ישראל בחו"ל ומול גורמים יהודים בחו"ל בתחומי המערכה לחיזוק מעמדה ודימוייה של מדינת ישראל", לרבות הפעילות של הממשלה במסגרת רשת הארגונים.
המשרד לנושאים אסטרטגיים יופקד בעיקר על המאמץ בארץ לחיזוק ולהכוונה של גורמי מערכת הביטחון הרלוונטיים לעיסוק בנושא זה, ירכז את המעקב אחר קידום תרבות השלום ואחר ההסתה ברשות הפלסטינית, ירכז באמצעות משרד החוץ את הפעילות השוטפת של רשת הארגונים ושל ועדת ההיגוי שלה, ויקדם פעולות ייחודיות בארץ התורמות למאמץ לחיזוק מעמדה ולשיפור דימויה של ישראל בעולם.