HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רמ״י מסרה בתשובתה כי היא פועלת בכל מקום אפשרי כדי להוביל לניצול חומרי הגלם בין אם המדובר בפיתוח הקרקע ובין אם המדובר בשכבת חומרי גלם שנמצאת מעל לשכבת חומר גלם אחר.
עוד מסרה כי מתמ״ל 1011 אפשר ללמוד על הקושי בניצול מוקדם של חומרי גלם.
מחד גיסא, קיים צורך לזרז תוכניות בינוי בשל מחסור ביחידות דיור, ומאידך גיסא, קיים עודף בחרסית למלט.
התלות בין מיצוי חרסית לבין הצורך לקדם .
היא תוכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור מדינת ישראל - 617 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בינוי למטרת מגורים פוגעת באינטרס הלאומי.
לעניין תת״ל 82 רמ"י מסרה כי שיווקה את המכרז בשנית ונבחר זוכה.
משרד הבינוי והשיכון מסר בתשובתו כי לאחר בחינת חלופות שונות לאתר הפיילוט הוחלט על קידום הפיילוט באתר בכרמיאל ובו 8,000 יחידות דיור על שטח של 1,700 דונם.
הפיילוט נמצא בראשיתו, במסגרתו יבחנו מגוון סוגיות ואמורים להסתייע בו לקביעת נוהל לניצול מקדמי של קרקע שישמש את הגורמים המפתחים ואת ועדות התכנון.
כמו כן, באתר ״תימורים״, מזרחית לקריית מלאכי, מתקיים תהליך של שינוי ועדכון תוכניות הבנייה ופיתוח להרחבת קריית מלאכי אל מול תכניות כריית החרסית המתוכננות על ידי משרד האנרגייה במסגרת תמ״א 14.
במסמך המדיניות נקבע כי על גופי התשתית והפיתוח של הממשלה תחול חובת תיאום מוקדם עם המפקח על המכרות לקראת ביצוע עבודות של ניצול חומרי גלם בפרויקטים של גופים ממשלתיים.
יצוין כי בטיוטת מסמך מדיניות שהכין משרד האנרגייה ב -2018 (להלן- טיוטת משרד האנרגייה) העלה משרד האנרגייה את הצורך כי מינהל התכנון וגורמים נוספים יעלו את המודעות לחשיבות של ניצול חומרי הגלם לפני פיתוח בקרב יזמים ממשלתיים גדולים ובקרב גורמי תכנון ויקבעו מנגנון לשיווק מיטבי של חומרי הגלם משטחי פיתוח, ובו יתמרצו ביצוע.
עליהם לקבוע מנגנון יעיל מבחינת לוחות הזמנים, הן של פרויקט הפיתוח והן של הוצאת חומר הגלם.
מינהל התכנון מכין הנחיות מפורטות אשר בעתיד יופצו לגופי תכנון ופיתוח.
נמצא כי טרם נקבעה בנוהל חובת תיאום מוקדם בין יזמים וגורמים רלוונטיים לבין המפקח על המכרות.
עוד עולה כי עד מועד סיום הביקורת מינהל התכנון טרם הפיץ נוהל למחוזות בנושא ניצול חומר גלם לפני פיתוח.
מינהל התכנון ציין בתשובתו כי הכין טיוטת הנחיות לניצול חומרי גלם בשיתוף פעולה עם משרד האנרגייה.
הטיוטה הופצה להערות לשכות התכנון, ות"ל, ותמ"ל וגופי פיתוח.
בטיוטה יש התייחסות לנושא.
עם זאת, טרם התקבלו הערות כל הגופים לטיוטה.
לאחר קבלת ההערות הן ייבחנו ויופץ מסמך מחייב.
מיחזור ושימוש בחומרים חלופיים .
שיטת הבנייה למגורים הנפוצה בישראל היא בנייה מסורתית, ובה נעשה שימוש נרחב בבטון ובבלוקים.
שיטת בנייה זו מתאפיינת בהיקפים נרחבים של צריכת חומרי גלם, לעו מת היקפי צריכתם בבנייה מתועשת או בבנייה קלה.
הסיבות להבדלים הן, בין היתר, הזמנות עודפות, פחת גבוה בעבודה עקב טעויות והשלכת עודפי חומרים כפסולת.
בשיטת הסלילה בישראל צורכים כמחצית מכלל הצריכה של אגרגט לחצץ.
במסמך המדיניות שאושר במועצה הארצית לתכנון ובנייה נ קבע כי המדיניות הנכונה היא מדיניות שבה מכוונים להפחתה בצריכת חומרי הגלם במקור ובד בבד שמירה על איכות מדינת ישראל - 618 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים המוצר, על בטיחותו ועל אורך חייו.
במדיניות זו מכוונים בעיקר לצריכת אגרגטים.
אפשר ליישמה בשלבי התכנון של הבנייה ושל הסלילה, בשלבי ניהולן ובשלבי ביצוען.
בעולם נעשים צעדים ובאמצעותם מכוונים להקטנת הביקוש של חומרי הגלם.
בין הצעדים: הקמת מכוני מחקר לאומיים לשיפור הניצולת של חומרי הגלם ולהפחתת סך הכמויות המנוצלות באמצעות חידושים טכנולוגיים; עריכת מאזן בין עודפי עבודות עפר לבין הצורך לשנע חומרי גלם ממקורות חיצוניים; הקמת תשתית לניצול נכון של חומרי גלם באמצעות תכנון נכון ויצירת מנגנון לסחר בחומרים ממוחזרים.
כך, למשל, בדרום אפריקה יש תוכנית לאומית לפיתוח לשנת 2030 שבה הם ממליצים על הפחתת השימוש בחומרי בניין באמצעות טכנולוגיות חדשות ועל קידום מחקר בתחום הקיימות של התשתיות46.
מתוך צריכה כללית של כ-60 מיליון טונות אגרגטים בשנה אפשר להשתמש בכשלושה מיליון טונות תחליפים מפסולת בנייה (כ -5% :) ובכמה מאות אלפי טונות תחליפים משאר הסוגים זכוכית כתושה, צמיגים, לכה, אפר פחם ועוד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2019 מסר המשרד להגנת הסביבה כי הוא סבור שכמות החומרים הממוחזרים השנתית אשר יכולה להוות תחליף לחומרים הראשוניים בביקוש יציב יכולה לעמוד על כחמישה מיליון טונות המהווים כ-8% מסך הצריכה של אגרגטים.
באמצעות מיחזור פסולת בנייה אפשר להפחית את ייצור המוצרים הראשוניים ואת האנרגייה המושקעת בכך, ואף לצמצם את היקף ההטמנה ואת המפגעים הנלווים אליה.
יודגש כי אין מדובר בתחליף מלא.
כך, למשל, באנגליה החל משנות התשעים של המאה הקודמת הגדילו את השימוש בחומרים ממוחזרים לצורך בנייה, וזאת, בין היתר, בשל העלאת מיסים על חומרי גלם47 .
בתרשים שלהלן מובאים נתונים על מיחזור פסולת בנייה בישראל בשנים 2014 - 2018.
46 National Development Plan 2030: Our Future - Make it Work (National Planning Commission, Republic of South Africa), 26, 48, 202, 284.
47 MPA - Mineral Product Association, "Profile of the UK Mineral Products Industry 2018", 7.
מדינת ישראל -619 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תרשים 6: מיחזור פסולת בנייה בישראל בשנים 2014 - 2018 באתר השירותים והמידע הממשלתי נכתב כי השלכת פסולת בנייה בשטחים פתוחים או גזי הטמנתה באתרים לא מוסדרים גורמות למפגעים סביבתיים קשים: זיהום אוויר ופליטת חממה, זיהום קרקע ומים, התרבות מזיקים והתפשטות מחלות, מפגעים הגורמים נזק לבעלי החיים ולסביבה, מפגעים חזותיים, מפגעי ריח, פגיעה בערך הקרקע ופגיעה בנוף48.
במסמך המדיניות נקבע כי יש לפעול כדי לעודד מעבר לטכנולוגיות מתקדמות וחסכוניות בנייה, לסלילה ולייצוב קרקע.
זאת באמצעות שילוב בין צעדים בחומרי מחצבה, המתאימות ל מחקריים, צעדים פיסקאליים, צעדים מינהליים וצעדים תחיקתיים.
בין היתר, נקבע כי יש ליישם את הצעדים האלו: 1 .
על משרד הבינוי והשיכון, משרד התחבורה וגופי תשתית נוספים לערוך תוכנית לוגיסטית לניהול חומרי גלם לפרויקטים בתחומים האלו: בנייה, סלילה ותחבורה.
מדובר בפרויקטים בסדר גודל של 100 דונם או250 יחידות דיור.
לצד הנחיות לטיפול בפסולת בנייה ועודפי עפר; תחול חובה לערוך מאזן חומרי גלם, מתוך כוונה לקדם תכנון שיבטיח ניצול מיטבי של חומרי גלם.
על משרד התחבורה לשלב שיקול י עלות חומרי גלם ושימוש בחומר ממוחזר בבדיקות עלות-תועלת של פרויקטים תחבורתיים (במסגרת נוהל פר"ת 49 ) ולהכליל .
הנחיות לבדיקת פרויקטים תחבורתיים מדינת ישראל - 620 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בדיקת כדאיות במסמכי התוכנית.
כל זאת כדי לחסוך בחומרי גלם בתכנון הפרויקטים ולייעל את הביצוע באמצעות ניהול וארגון באתר, לאורך השרשרת הלוגיסטית.
נמצא כי המלצת מסמך המדיניות לעריכת תוכנית לוגיסטית לניהול חומרי גלם, לרבות הנחיות לטיפול בפסולת בנייה ובעודפי עפר, לא פותחה לכלל הנחיה מחייבת.
כמו כן, בנוהל פר"ת אין כלל בדיקת כדאיות של שימוש בחומר ממוחזר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2019 מסר משרד הבינוי והשיכון כי בכל אתר שלו נבדק מאזן חומרי המילוי והחפירה כבר בשלבי התכנון המוקדמים.
במקרים מסוימים נעשית בדיקה מקיפה לגבי האפשרויות לשימוש בחומר מחוץ לאתר.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התנהלות משרד הבינוי והשיכון בעניין זה.
על משרד התחבורה וגופי התשתית להטמיע הו ראות לעריכת תוכנית לוגיסטית לניהול חומרי גלם ולטיפול בפסולת בנייה ובעודפי עפר כהנחיות מחייבות, כדי שהוראות אלו ייושמו.
על משרד הבינוי והשיכון יש לעגן בהנחיות מחייבות את הפרקטיקה הנוהגת במשרדו כדי להמשיך וליישמה.
במסמך המדיניות נקבע כי יש להקים גוף או מינהל ה שמטרתם ניהול חומרי גלם ממוחזרים לצורכי בנייה וסלילה.
גוף זה יתבסס על הרחבה של יעדי אגף פסולת בניין במשרד להגנת הסביבה ותפקידיו.
אלו יהיו תפקידיו: עידוד מחקר ופיתוח כלים להטמעת חומרים ממוחזרים וחלופיים בענף הבנייה, הסלילה והתשתיות באמצעות מימון מחקר, פיתוח שינויי תקינה וקידומם, בשיתוף מוסדות תכנון וגופי פיתוח תשתית; עידוד מחקר ופיתוח של טכנולוגיות לבנייה ולסלילה, החסכוניות בחומרי גלם, והטמעתן בשיתוף גופי התשתית; עידוד מחקר ופיתוח של תכנון, פרויקטים ובהם חסכון בחומרי גלם, ניהולם וביצועם; פיתוח כלים לחישובים מדויקים ותכנון של צריכת חומרי גלם בשיתוף גופי התשתית ויישום חובת מיחזור במחצבות בשיתוף המשרד להגנת הסביבה והמפקח על המכרות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אף שחלפו כתשע שנים מאישור מסמך המדיניות ועד מועד סיום הביקורת, גוף שמטרתו ניהול חומרי גלם ממוחזרים - עצמאי או במסגרת המשרד להגנת הסביבה - טרם הוקם.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי להערכתו הבעיה טמונה בביקוש לחומר הממוחזר, ולפיכך יהיה על הגוף שמטרתו ניהול חומרי גלם ממוחזרים, אם יוקם גוף כזה, להתמקד בהעלאת הביקוש.
המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו בדצמבר 2019 כי הוא סבור שקיים צורך דחוף לקדם גוף כאמור, אשר יכלול נציגי משרדי ממשלה רלוונטיים.
בשל מגבלת כוח אדם באגף פסולת ביחס להיקף המשימות המוטלות עליו, המשרד מקדם בחינת הכרזה על זרוע ביצוע שתסייע בידיו ליישום מטרותיו.
מדינת ישראל - 621 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים לצד הקמת הגוף, מוצע כי משרד האנרגייה ומשרד להגנת הסביבה יבחנו יחד עם משרד האוצר שימוש במודל תמריצים כלכליים לשם עידוד השימוש בחומרים ממוחזרים.
עוד נקבע במסמך המדיניות כי יש להחיל חובה לשלב חומרים ממוחזרים בפרויקטים של תשתית.
כבר בשנת 2003 הטילה הממשלה 50 על השר להגנת הסביבה להסדיר את הטיפול במיחזור פסולת בניין.
בין היתר הממשלה קבעה כי המשרד להגנת הסביבה יקיים בחינה בשיתוף פעולה עם משרד הבינוי והשיכון, עם משרד הביטחון, עם משרד האנרגייה ועם רמ"י, כדי לחייב את גורמי הביצוע במשרדים או את הגורמים המתקשרים עם המשרדים להשתמש ב-20% פסולת בניין לפחות בפרויקטים של בנייה ושל תשתיות.
ב-2010 נכנסה לתוקפה הוראה בתקנון כספים ומשק (להלן- הוראת תכ"ם)51 , ובה נקבע כי בהתקשרויות לצורך הקמת תשתית ובה שימוש בחומרי מחצבה כחומרי מילוי מובאים ובחומרי מחצבה אשר אפשר להשתמש בהם כחומרי בנייה ממוחזרים, בין התנאים להשתתפות במכרז תהיה חובה להשתמש בחומר בנייה ממוחזר בכמות של 20% לפחות מכלל חומר המילוי בפרויקט.
אולם, במקרים רבים משרדי הממשלה אינם היזמים, אלא פועלים באמצעות חברות ממשלתיות, אשר הוראה זו אינה חלה עליהן.
זאת ועוד, הוראה זו אינה חלה על הרשויות המקומיות ועל משרד הביטחון, אשר גם יוזמים פרויקטים של בנייה ושל תשתיות.
בשנת 2016 פעל המשרד להגנת הסביבה לקידום הצעת מחליטים52 אשר תחייב גם את החברות הממשלתיות ואת הרשויות המקומיות בשימוש בחומר גלם ממוחזר.
פעילות זו לא נשאה פרי.
משרד הבינוי והשיכון מסר בתשובתו כי כחלק מפעולותיו לעידוד השימוש בחומר ממוחזר, לכל מכרז ביצוע מצרף המשרד נספח ולפיו על הקבלן להשתמש בחומר ממוחזר באחוז מסוים מתוך החומר המובא לאתר.
עם זאת, המשרד ציין כי יש בעיה באכיפה דרישה זו וזאת בין היתר בשל תלות במרחק ההובלה ממפעלים שאישר המשרד להגנת הסביבה וקושי לעקוב אחר מקור החומרים המשונעים.
מבקר המדינה ציין כבר בדוח קודם 53 ,כי הלכה למעשה חובה זו אינה ממומשת מאחר שהוראת התכ"ם אינה חלה על חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות ומשרד הביטחון.
מוצע כי החובה תחול גם על גופים אלו.
לחלופין, מוצע כי המשרד להגנת הסביבה יבחן את האפשרות להסדי ר את חובת הפינוי של פסולת בניין לצורך מיחזורה באמצעות הרשויות המקומיות.
50 'החלטת ממשלה מס2927 ( ", "הסדרת הטיפול בפסולת בניין 9.
""העדפת שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים 52 הצעת מחליטים בעניין חיוב השימוש בחומרים ממוחזרים מפסולת בניין, זכוכית גרוסה וצמיגים משומשים לעבודות תשתית, סלילה ובנייה.
53 ראומבקר המ דינה, דוח שנתי 65( א2014 '), "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה", עמ345 - 386.
מדינת ישראל - 622 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים אי-ניצול עודפי חפירה .
כאמור, בפרויקטים רבים נוצרים עודפי עפר אשר אפשר לנצלם במסגרת הפרויקט המתבצע או במסגרת פרויקטים אחרים.
עודפי עפר אלו הם רכוש רמ"י .
במשך שנים מכרזים לביצוע פרויקטים של רמ"י לא כללו זכות שימוש בעודפי עפר.
כך, נוצרו עודפים אשר חלקם שווקו במכרזים בידי רמ"י וחלקם נערמו ללא כל דורש.
המשרד להגנת הסביבה ציין בתשובתו כי חלק מעודפים אלו מוצאים את דרכם לשטחים פתוחים, באופן לא חוקי, וכך נגרמים נזקים סביבתיים כבדים.
כחלק מהראייה הכוללת של מחזור החיים של חומר גלם, החליטה המועצה הארצית ב-2011 להכין תוכנית מתאר ארצית- תמ"א 14 ד- אשר תעסוק בתכנון מערכתי וארוך טווח של עודפי חפירה.
החלטה זו עתה על בסיס מסמך מדיניות לטיפול בעודפי עפר, שהוכן עבור מינהל התכנון.
במסמך זה נכללו כמה המלצות, בהן קידום תוכנית מתאר ארצית לאתרי ויסות של עודפי חפירה.
באתרים יתנו מענה לפער הזמנים בין היווצרות עודפי חפירה לבין ניצולם לטובת משק הבנייה והסלילה.
בתמ"א 14 ד תוכנן לייעד אתרים בפריסה ארצית ובהם לאחסן עודפי חפירה, לטפל בהם ולשווקם.
במסגרת העבודה על תמ"א 14 ד נבחנו100 אתרים ועל20 מהם המליצו כאתרים מתאימים.
האתרים נבחרו על בסיס התאמה תפקודית, סביבתית ומרחבית ועל פי זמינותם.
בנובמבר 2016 פרסמה מועצת מקרקעי ישראל החלטה בנושא עקרונות לתשלום בגין עסקה למכר עודפי עפר 54.
בהחלטה נק בע כי בתנאי המכרז תופיע זכות השימוש בעודפי העפר שייווצרו בביצוע הפרויקט, ובהצעת המחיר של המציע ישוקלל השווי שלהם.
כך האחריות לטיפול בעודפי העפר תעבור לזוכה והוא יתמחר אותם.
אם אפשר לנצל את עודפי העפר לטובת הפרויקט - הזוכה יעשה זאת ואף יכלול בהצעת המחיר את הרווח או את הקיטון בהוצאות אשר יפיק בשל העודפים.
אם יש להטמין את העודפים - היזם ישקלל את העלות בהצעתו.
נוסף על כך, נקבע כי רמ"י לא תגבה תמלוגים בגין עודפים שישמשו את הקבלן במסגרת הפרויקט ובגין עודפים שיוטמנו.
בפברואר 2019 פנה מינהל התכנון למועצה הארצית בב קשה לבטל את הוראת המועצה הארצית לתכנן אתרי ויסות עודפי חפירה וטיפול בהם (תמ"א 14 ד).
זאת בשל החלטת מועצת מקרקעי ישראל, אשר על פי עמדת מינהל התכנון, מסדירה את נושא עודפי העפר באופן מיטבי.
החלטת מועצת מקרקעי ישראל אינה חלה על עודפי חפירה הנוצרים בעקבות ביצוע פרויקטים שרמ"י משווקת בפטור ממכרז.
לפיכך רמ"י משווקת את עודפי החפירה, ונדרש לשלם עבור העודפים תמלוגים בהתאם למחירון התמלוגים.
נמצא כי בשנים 2011 - 2018 פרסמה רמ"י32 מכרזים לטיפול בעודפי חפירה55 שנוצרו בעקבות עבודה חקלאית או עבודת בנייה.
ב-14 מ-32 המכרזים(כ-44% ) לא הוגשו כלל הצעות, לא היה .
54 החלטה1495 ( של מועצת מקרקעי ישראל, "עקרונות לתשלום בגין עסקה למכר עודפי עפר 20.
) 55 ואלו עודפי החפירה: בזלת, תערובת חמרה, חרסית וחול, עפר, אבן וגושי אבן, אבנים מעורבבות באדמה ובחומרים דקים, לס, גיר ודולומיט.
מדינת ישראל - 623 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים זוכה כשיר.
בלוח שלהלן מוצגים המכרזים לעודפי חפירה בשנים אלו שלא צלחו.
לוח 4: מכרזי עודפי חפירה שלא צלחו שנת הפרסום חומר הגלם הנפח (מ"ק) הסטטוס 2018 עפר ואבנים 50,000 לא הוגשו הצעות 2018 בזלת 4,845 לאהוגשו הצעות 2018 בזלת 64,300 בוטל 2018 בזלת 21,500 בוטל 2018 חמרה, חרסית וחול 26,500 לא הוגשו הצעות 2018 חמרה, חרסית וחול 52,547 לא הוגשו הצעות 2017 חמרה, חול וחומרי מילוי 640,000 לא הוגשו הצעות 2017 עפר ואבן 87,000 לא הוגשו הצעות56 2017 עפר ואבן 87,000 אין זוכה כשיר 2016 חרסית, חול ושברי אבן 17,000 לא הוגשו הצעות 2016 אבנים עם אדמה 45,000 לא הוגשו הצעות 2013 עפר גיר ודולומיט 19,000 לא הוגשו הצעות 2011 בזלת 275,000 לא הוגשו הצעות 2011 גיר ודולומיט 91,000 לא הוגשו הצעות .
מהאמור לעיל עולה, כי כאשר חומר הגלם (עודפי החפירה) אינו חומר מבוקש, יש קושי לשווקו במסגרת מכרז 57 ,.
קושי זה נובע, בין היתר, ממחיר התמלוג שמבקשים ברמ"י אשר בשלו לעיתים רכישת חומרי הגלם אינה כדאית.
לאור אי-הצלחתם של שיעור ניכר מהמכרזים ששיווקה רמ"י, המדינה אינה זוכה לקבל תמלוגים בגין חלק מעודפי העפר, אינה מנצלת את העודפים ואף נדרשת לטפל בהם בעצמה, על כל העלויות.
כל עוד עודפי העפר אינם מטופלים, הם נערמים והופכים למפגע סביבתי.
על רמ"י לבחון את הסוגיה ולגבש פתרונות כדי שעודפי העפר ינוצלו ניצול מיטבי.
רמ"י מסרה בתשובתה כי בנוגע למחצבות המשווקות בפטור ממכרז היא בוחנת בימים אלו את הצורך בתיקון החלטת המועצה.
מדובר במכרז חוזר 57 .
כאשר הפרויקט לא שווק במכרז מדינת ישראל - 624 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים אי-קידום כרייה תת -קרקעית .
בשל צפיפות האוכלוסייה וריבוי שימושי קרקע יש תחרות על שטחים בכל חלקי הארץ.
כרייה תת-קרקעית נועדה לאפשר מיקום מחצבות סמוך לאזור ים צפופי אוכלוסין, והם גם מוקדי ביקוש לחומרי הגלם.
לכרייה התת-קרקעית יתרונות לעומת כרייה פתוחה "רגילה".
כרייה כזאת היא אחת הדרכים לניצול יעיל של הקרקע, והיא מונעת מפגעים נופיים, אקולוגיים וסביבתיים.
במסמך המדיניות צוין כי השימוש בכרייה תת-קרקעית להפקת אגר גטים קיים במקומות רבים בעולם.
במקרים רבים קיים ניצול נוסף של החללים התת-קרקעיים למטרות אזרחיות שונות, כגון מפעלים, בתי מלאכה ומחסנים.
דוגמה לניצול נרחב של חללים תת-קרקעיים היא העיר התת-קרקעית בקנזס סיטי שבארצות הברית.
במסמך המדיניות מציינים בדיקה כלכלית של כרייה תת-קרקעית, ובמסגרתה פותח מודל ובו מביאים בחשבון את כלל העלויות הכרוכות בכרייה: בניית מנהרה, מאפייני התימוך, היקף העתודות, תמלוג על חומר הגלם ועלויות ההובלה.
מהבדיקה עולה כי מחיר המכירה הצפוי של טונה אגרגטים בשער המחצבה לאחר הוספת רווח יזמי ממוצע בשיעור של כ -10% יגיע ל-73 ₪ לטונה של חומר גלם איכותי, דהיינו, פי שלושה ממחיר חומר הגלם בכרייה פתוחה.
עלות ההובלה היא לרוב כ -50% ממחיר חומר הגלם.
בתנאים אלו, רק אם המחצבות הפתוחות יורחקו כ -200 ק"מ מאזור הביקוש, הכרייה התת -קרקעית במרכז הארץ תהיה כדאית באופן יחסי מנקודת הראות של היזם.
עם זאת, הפעלת מחצבה בתת -הקרקע עשויה להיות כדאית כאשר נוסף להוצאת חומר הגלם ייעשה שימוש בחלל התת -קרקעי למטרות כמו אחסון, קבורה או צרכים ביטחוניים.
מדיניות התכנון והניהול של משק הכרייה והחציבה מכוונת להפקה עתידית של חומרי גלם באמצעות כרייה תת-קרקעית מתוך מחצבות קיימות שתימצאנה מתאימות ובסמיכות למוקדי ביקוש.
זאת בהנחה שיתקיימו התנאים הטכנולוגיים העתידיים שבאמצעותם תהפוך כרייה תת- קרקעית לכדאית יותר מבחינה כלכלית וכתוצאה מתחרות הולכת וגוברת על השטחים הפתוחים ושימושי הקרקע באזורי הביקוש.
כדי ליישם מדיניות זו, נקבעו במסמך המדיניות כמה צעדים: 1.
משרד האנרגייה, מינהל התכנון ורמ"י נדרשו לאתר מחצבות קיימות המתאימות לביצוע כרייה תת-קרקעית בעתיד ולסמנן בתמ"א 14 ב.
כמו כן, נדרשו לקבוע הנחיות מתאימות אשר יבטיחו כי בעתיד תהיה אפשרות לבצע כרייה כאמור, למשל, שיקום חלקי של האתר כדי שלא לפגוע באפשרות לחציבה בתת-הקרקע, שמירה על אזור מתקנים לטובת חציבה תת-קרקעית.
בתמ"א 14 ב סומנו אחד עשר אתרים לבחינת חציבה בתת-הקרקע.
בהוראות התמ"א הנחיות לסימול אתרים לבחינת חציבה בתת-הקרקע ובהן מציינים כי מוסד התכנון הדן בתוכנ ית לשיקום מחצבה הצמודה לסימון ייתן דעתו לצרכים עתידיים של חציבה בתת הקרקע.
בשל צרכים אלו יהיה אפשר לשמור על האפשרות לחצוב בתת-הקרקע.
עם זאת, טרם נקבעו הנחיות מפורטות ליישום חציבה בתת הקרקע.
מדינת ישראל - 625 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים 2.
על מינהל התכנון, על משרד האנרגייה, על משרד הבינוי והשיכון, על רמ"י ועל גופים נוספים לזהות צרכים הנוגעים לשימושים עתידיים אפשריים בחלל תת-קרקעי וכן לאתר אזורים מתאימים.
זאת, בין היתר, בהתחשב בתמ"א 4058 , שנועדה לעידוד השימוש במרחב התת-קרקעי באמצעות הטמנת מתקני תשתית, מיגון אוכלוסייה ומפעלים חיוניים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינ ה מסר מינהל התכנון כי באוגוסט 2018 נערכה ישיבה בהשתתפות יו"ר הוועדה המחוזית חיפה, מתכננת המחוז, המפקח על המכרות ורמ"י בנושא בחינת פיילוט לחציבה תת -קרקעית במחצבת נשר.
בישיבה סוכם כי משרד האנרגייה ורמ"י יגישו מסמך אסטרטגי ובו שימושי קרקע אפשריים לחללים תת קרקעיים.
במרץ 2019 הורתה המועצה הארצית על הכנת תמ"א40/1 - תוכנית מתאר ארצית למיגון ופיתוח תת -הקרקע - שמטרתה לייעל ולהעצים את השימוש בתת הקרקע.
בין היתר ייבחנו תכליות של תת הקרקע ושימושים בו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מינהל התכנון פועל לאישור תמ"א 40 , אך לא פעל לזיהוי צרכים הנוגעים לשימושים עתידיים בחללים תת-קרקעיים.
על משרד האנרגייה, על רמ"י ועל גופי מחקר ותקינה הוטל לקדם פיילוט של כרייה תת- קרקעית ומחקר ופיתוח בתחומים משלימים: טכנולוגיים, משפטיים וקנייניים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2019 מסר המשרד להגנת הסביבה כי הוא דרש במסגרת ועדת העורכים של התמ"א לקדם מחקר ופיתוח לכרייה בתת-הקרקע.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי הוא מקדם פעולות מקדימות, הנחוצות לעניין הבטיחות בכרייה תת-קרקעית.
המשרד פנה למכון התקנים בענ יין קידום של תקן בטיחות לכרייה תת- קרקעית.
התקיימו מספר פגישות וכעת טרם התקבלה החלטה על קידום שלב טרום תקינה.
המשרד ציין כי נושא זה נמצא בתוכניות העבודה של המשרד לשנת 2019.
רמ"י מסרה בתשובתה כי האתרים שנכללו בתמ"א14 ב אינם בני מימוש, בוודאי לא בשלב זה, הן לאור נוכחות מפעיל בשטחם והן לאור מגבלות בינוי.
עם זאת, רמ"י בוחנת פרסום מכרז פיילוט לכרייה בתת-הקרקע תוך ובד בבד מתן של זכויות שימוש במרחבים התת - קרקעיים שייוצרו, כדי להגביר את כדאיות הכרייה התת-קרקעית אשר לה עלויות גבוהות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי טרם בוצע פיילוט של כרייה תת-קרקעית.
יתרה מזאת, נמצא כי טרם נקבעו כללים שיאפשרו כרייה תת-קרקעית, והנושא עדיין נבחן ברמ"י.
לפי תוכנית המתגבשת במוסדות התכנון ונמצאת בשלבי תכנון ראשונים יתאפשרו בעתיד חציבה תת-קרקעית ואף אחסון בחלל שייווצר.
מוצע כי משרד האנרגייה, רמ"י וגופי המחקר והתקינה יפעלו לקדם את הפיילוט ויגבירו את התיאום ביניהם.
58 תוכנית ניצול תת-הקרקע ומיגון.
מדינת ישראל - 626 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בחינת ההשפעה של הכרייה והחציבה על בריאות הציבור .
בתקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס"ג -2003 נקבע כי על מגישי תוכניות חלה חובה להגיש תסקיר השפעה על הסביבה (להלן - התסקיר).
בביצועה של תוכנית מסוימת - למשל, תוכנית לכרייה וחציבה - תיתכן השפעה ניכרת על הסביבה.
בתסקיר מידע על ניצול משאבי הטבע או על העוצמה של חשיפת התושבים למפגעים ואם הם סבירים ביחס לתרומתו הכלכלית והחברתית של הפרויקט.
התסקיר מיועד לרשויות, למוסדות התכנון ליזמים ולציבור.
חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 (להלן-- חוק אוויר נקי), קובע כי השר להגנת הסביבה יקבע ערכים מרביים לנוכחותם של מזהמים באוויר בפרקי זמן נתונים.
החוק מגדיר "ערכי יעד" - ערכים שבחריגה מהם יש חשש מסיכון חיי אדם או מפגיעה בהם, בבריאות האדם או באיכות חייו, בנכסים או בסביבה.
יש לשאוף להשיג ערכים אלה, לכן המספרים הנקובים בתקנות ומייצגים אותם נמוכים יותר.
"ערכי סביבה" הם ערכים שחריגה מהם היא זיהום אוויר חזק או בלתי סביר.
ערכי סביבה ייקבעו על בסיס ערכי היעד והידע המדעי והטכנולוגי העדכני ועל פי אפשרות המעשית למניעת חריגה מערכי היעד.
תקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) (הוראת שעה), התשע"א -2011 , מגדירות את הריכוז הממוצע המרבי של כל חומר מזהם בפרק זמן נתון.
ערכי יעד וערכי סביבה נקבעו על בסיס המלצות ארגון הבריאות העולמי (WHO).
ההליך של הגשת התסקיר מורכב מכמהשלבים: החלטה במוסד תכנון רלוונטי בדבר הכנת תסקיר ודרישה להכין הצעה להנחיות; הכנת הצעה להנחיות בידי נציג המשרד להגנת הסביבה; מתן הנחיות מפי מוסד התכנון; עריכת תסקיר והגשתו לצד התוכנית; בדיקת התסקיר ומתן חוות דעת עליו מפי היועץ הסביבתי 59, דיון בתסקיר כחלק מהד יון בתוכנית והחלטה הנוגעת לתסקיר ולתוכנית ולחוות הדעת מפי מוסד התכנון.
תקנות למניעת מפגעים (מניעת זיהום אוויר ורעש ממחצבה), התשנ"ח-1998 , מחייבות את בעלי המחצבות לגבש תוכנית לניטור אבק שוקע ואבק מרחף באזורים הרגישים הסמוכים למחצבה60 וליישמה באמצעות מכשירי ני טור.
על אזורים הסמוכים לאזורים מיושבים חלות תוכניות ניטור שמנהלים המחוזות של המשרד להגנת הסביבה.
אם נמצאו חריגות או תלונות של תושבים, מקצה המשרד להגנת הסביבה ניידת למדידת היקפי זיהום האוויר באזורים אלה על פי קריטריונים לאוויר נקי שנקבעו בו.
במהלך השנים מש רד הבריאות ניסה לקדם תהליך של הערכת סיכונים לבריאות הציבור כחלק מההליך התכנוני.
ההשפעות הבריאותיות של מיזמי בנייה ותשתית עלו לדיון הציבורי עוד קודם לכן, בהקמת תחנת הכוח הפחמית באשקלון ובהקמת מכרה פוספטים בשדה בריר (להלן - שדה בריר).
לעיתים הערכת הסיכון הבריאותי היא חלק מתסקיר הסביבה, לעיתים .
נציג השר לאיכות הסביבה במוסד התכנון 60 ""אזור רגיש- אזור המשמש או המיועד לשמש למגורים, להקמת מבני ציבור, לתיירות או לנופש, לרבות 1,000 מטרים מקו בניין כהגדרתו בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970 , שבקצה אזור כאמור.
מדינת ישראל - 627 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים היא נפרדת ממנו ולעיתים מטמיעים בכל תוכנית הנחיות להערכת הסיכון הבריאותי ללא ביצוע תסקיר.
בשנת 2009 , בדיונים על הקמת קו הרכבת המהיר לירושלים, הוצע מסמך לדיון ראש הממשלה ושר הבריאות "הנחיות להערכת סיכונים לבריאות הציבור מפ רויקטים בתכנון".
מסמך זה נערך במסגרת מצמצמת, שמטרתה למנוע או לצמצם פגיעה ישירה בבריאות הציבור.
במסמך גובש נוהל עבודה לשם ביצוע הערכת סיכונים לבריאות הציבור.
בפברואר 2011 הוצג הנוהל למינהל התכנון, וכן הוצג הצורך לבחון את התאמת הנוהל וההנחיות לחמש תוכניות לכל היותר ולאחר בחינה זו לבצע הערכה הנוגעת ליישום הנוהל.
באפריל 2011 נדון הנוהל בוולנת"ע.
בישיבה בוועדה עלו שאלות ממגוון תחומים, בין היתר, מדוע יש צורך בסקר נוסף על תסקיר הסביבה.
כמו כן, ניתנו הערות להשלמות נדרשות.
בדיון סוכם כי יש לבצע פיילוט על סוגים שונים של תוכניות כדי להבין לעומק את הסוגיות.
הנושא נדון בדצמבר 2011 בוועדה המשותפת פנים -עבודה בכנסת לנושא סביבה ובריאות.
הוועדה הנחתה לבצע סקר בריאותי-סביבתי כולל במחצבת מגדל צדק.
בשנת 2014 הזמין משרד הבריאות ממומחה בינלאומי, פרופ' ג'ונתן סאמט, חוות דעת בדבר הסיכון הבריאותי הנשקף מכרייה בשדה בריר.
חוות הדעת העלתה חשש לפגיעה בבריאות התושבים עקב חשיפה לחלקיקים הנוצרים בתהליכי שריפה.
בחוות הדעת נבחנו שני תרחישים: האחד הוא תרחיש א' ובו הניחו כי תתבצע עבודה באזור הדרומי: כריית מיליון טונות פוספט וטיפול ב -2.
4 מיליוןטונות חומר טפל.
האחר הוא תרחיש ב' ובו כרייה באזור הצפון מזרחי, הקרוב יותר לעיר ערד, ייצור 2 מיליון טונות פוספט וטיפול ב -5.
7 מיליון טונות חומר טפל.
מחוות הדעת עלה כי אם יקרה תרחיש א' צפויה עלייה מינימלית בתמותה ואם יקרה תרחיש ב' העלייה בתמותה תהיה גדולה יות ר.
בחוות הדעת העלה פרופ' סאמט אפשרות לביצוע פיילוט ולבחון כרייה בשלבים בהתאם לממצאי ניטור.
בינואר 2018 החליט קבינט הדיור לאשר את תמ"א14 ב.
ראש הממשלה ושר הבריאות הגיש ערר על החלטה זו.
עמדת משרד הבריאות הייתה כי יש לבצע תסקיר השפעה על הבריאות בכל אתר בתוכני ת כחלק מהוראות התוכנית.
כמו כן, משרד הבריאות ביקש כי בהוראות התמ"א יכללו הוראות לביצוע תסקיר השפעה על הבריאות בשלוש מחצבות: שדה בריר, אושרת וגולני.
במרץ 2018 החליט קבינט הדיור כי בהתאם לסיכום בין המשרדים, תמ"א14 ב תעמוד בתוקפה, ויוקם צוות בהשתתפות מינהל הת כנון והמשרדים האלו: משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד הכלכלה ומשרד האנרגייה (להלן - הצוות הבין -משרדי).
מנהלת מינהל התכנון עומדת בראש הצוות.
הצוות יגיש למנהלת מינהל התכנון לאחר 90 ימים המלצות למתודולוגיה לבחינת ההיבט הבריאותי בתוכניות, לקריטריונים ולהנ חיות לבחינה זו ולהסדרתם.
עוד סוכם כי מוסד התכנון הרלוונטי יבחן את ההיבט הבריאותי של כל תוכנית מפורטת לפי תמ"א 14 .
ב על פי המתודולוגיה שתתקבל הצוות החל את עבודתו באפריל 2018 .
הצוות החליט כי לצורך גיבוש מתודולוגיה, משרד הבריאות יכין פיילוט על שתי מחצבות שאושרו לאחרונה ויציע קריטריונים לבחינת השפעתן הבריאותית על האזורים שבהם הן שוכנות.
ביולי 2018 הציג נציג משרד הבריאות את הערכת הסיכונים הבריאותיים בנוגע למחצבה אחת.