HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היועץ המשפטי של המכון סבר שאם המכון רוצה לאשר את העסקה שבה מועברים כספים שלא לקידום מטרות המכון, יש לסווגה כעסקה חריגה ולהביאה לאישור בית המשפט.
לנוכח עמדתו של היועץ המשפטי, פנה המכון ליועץ משפטי חיצוני וקיבל את חוות דעתו, ולפיה ניתן לאשר את העסקה כעסקה רגילה ולהעביר את הכ ספים להתאחדות.
הדירקטוריון וועדת הביקורת פעלו לפי חוות הדעת החיצונית, ובהתאם לה השתתפו בדיון ובהצבעה בנושא העסקה נציגי ההתאחדות, אף שהם בעלי עניין בסוגיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי הגם שניתן להיעזר בשירותיו של יועץ משפטי חיצוני בעל תחומי התמקצעות מיוחדים, על המכון לקבוע כללי אצבע שיפרטו מתי די בחוות דעת משפטית פנימית ומתי ניתן לפנות לקבל חוות דעת נוספת של יועץ משפטי חיצוני, וזאת כדי שלא ייווצר הרושם שהמכון פונה לקבל חוות דעת חיצונית כל אימת שהוא מסתייג מחוות הדעת של היועץ המשפטי של המכון.
זאת ועוד, לנוכח ביצוען של עסקאות של המכון עם בעלי עניין, על רשות החברות הממשלתיות להגביר את הפיקוח והבקרה על המכון.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין המכון כי כל העסקאות עם בעלי עניין מתיישבות עם מטרות המכון - הן לא נועדו לכסות את גירעונות הגופים השונים אלא לתמוך בפרויקטים ענפיים אשר אותם גופים מוציאים לפועל, ושממילא עוברים הליך מחמיר של אישור עסקאות עם בעלי עניין.
עוד ציין המכון כי לפי סעיף 266 לחוק החברות, דירקטור זכאי במקרים מיוחדים לקבל ייעוץ מקצועי על חשבון החברה.
סעיף 253 לחוק, העוסק בחובת המיומנות המוטלת על דירקטורים, קובע כי עליהם לפעול ברמת מיומנות של נושא משרה סביר, וכי עליהם לנקוט אמצעים סבירים לקבלת מידע הנוגע לכדאיות הפעולות המובאות לאישורם ולקבלת כל מידע אחר שיש לו חשיבות לעניין.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי דוגמה2 לעיל עניינה כיסוי גירעון תפעולי גרידא ולא תמיכה בפרויקט ענפי, והדבר עולה גם ממכתבה של ההתאחדות מיוני 2012 .
כמו כן מבהיר המשרד כי מי שביקש חוות דעת חיצונית (נוספת) הוא המכון ולא דירקטור כזה או אחר, ולכן סעיפי חוק אלו אינם רלוונטיים.
במרץ ובאוגוסט 2013 יזמה הבורסה הבאת קניינים מחו"ל כדי להפגישם עם חברות יהלומים ישראליות.
בדצמבר 2013 ביקשו נציגי הבורסה בדירקטוריון לאשר בדיעבד השתתפות של המכון בפעילות זו בסכום של כמיליון דולר (רוב העלות).
מפרוטוקול הדיון בדירקטוריון עולה כי בין נציגי הבורסה ובין יו"ר המכון, מר מוטי גנץ, התגלעה מחלוקת לגבי סכום ההשתתפות.
לאחר מועד סיום הביקורת החליטה ועדת הביקורת להעביר את הדיון לוועדת הכספים, וזו הציעה שהמכון יממן 60% מהסכום, והבורסה- את יתרת העלות.
אישור העסקה כרוך באישורים הנדרשים לפ י החוק.
במועד סיום הביקורת טרם אושרה העסקה בדירקטוריון המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור עסקאות של המכון עם בורסת היהלומים או ההתאחדות, בשעה שנציגיהן מהווים רוב בדירקטוריון המכון, מלמדת על בעייתיות במבנה דירקטוריון המכון שיש לתת עליה את הדעת.
לנוכח זאת, מוצע לבחון מחדש את שיעור הנציגות של כל אחד מהגופים בדירקטוריון המשתתפים בו בפועל כדי להבטיח שפעולות המכון יעלו בקנה אחד עם מטרותיו וכן כדי להבטיח את תקינות הנושא גם למראית עין.
כמו כן, על רשם ההקדשות להפעיל את סמכותו ולפקח על עסקאות עם בעלי עניין שמבצע המכון.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2014 השיב המכון כי שיעור הנציגות של הגופים בדירקטוריון שלו נקבע בהסכמת כל הנוגעים בדבר ואין בכך כל בעייתיות, שכן הגופים המיוצגים בדירקטוריון המכון הם הנהנים משירותי המכון הפועל לקידום הענף.
חברת IDT בשנת 1990 הקים המכון חברת בת (חברה פרטית) IDT - - לצורך קידום הטכנולוגיה בענף היהלומים.
בשנת 2000 הקים המכון קרן בסכום של10 מיליון דולר לסיוע בקידום מטרות .
במשך השנים העביר המכון ל-IDT כספים למימון הוצאותיה השוטפות, לרבות השקעה בפיתוח טכנולוגיה וסיוע טכני ליצרנים מקומיים.
פעולות שוטפות בשנת 2011 ועדת הטכנולוגיה של המכון, האחראית על ניהול IDT, החליטה להפסיק את השקעת כספי המכון בפיתוח טכנולוגיה היות שבשלוש השנים שקדמו להחלטה לא היו פיתוחים טכנולוגיים חדשים ותכנית הדגל של החברה, רובוט המתמחה בתהליכי ביקוע וליטוש של יהלומים, לא הבשילה לכדי מוצר מוגמר, וגם לא נמצא קונה בעל שם עולמי באוטומציה עבור הידע המצטבר.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , פעולותIDT התרכזו במתן ייעוץ חינם ליצרנים בענייני ייצור, סיוע בתכנון החיתוך של יהלומי הגלם באמצעות שימוש במכונות יקרות שפיתחה IDT וחכירת שמונה מכונות נוספות כאלו.
לחברה יש אולם הדרכה המצויד במכונות הדרושות 484 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 להפעלת מלטשה, אך באולם ובציוד שבו אין כמעט שימוש, היות שבחמש השנים האחרונות לא הצליח המכון לפתוח קורס להכשרת עובדים חדשים בענף הליטוש.
המצב הכספי של I D T בשנים 2010- 201340 השקיע המכון כ-2.
5 מיליוןש"ח לשנה בהפעלת חברת IDT .
ההכנסות העצמאיות מהשכרת ציוד החברה הסתכמ ו בפחות מ- 100,000 ש"ח לשנה.
כ-40% מהוצאות החברה בשנים אלו שימשו להעסקת כוח אדם (חמישה עובדים), והשאר היו הוצאות ניהול ותקורה.
ל-IDT יש נכסים נזילים בסך כ-4 מיליון ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב ב החלטת המכון להפסיק את ההשקעה בפיתוח טכנולוגיה ב-IDT, ונוכחתרומתה הצנועה של החברה לענף וההשקעה הניכרת בהפעלת החברה שעיקר הוצאותיה הן הוצאות ניהול ותקורה , חייבת הנהלת המכון לשקול אם יש צורך בהפעלת החברה במתכונתה הנוכחית.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין המכון כי הוחלט להפסיק את פיתוחי הטכנולוגיה עקב ההשקעה העצומה שנדרשה לכך ומפאת היעדר משאבים.
עם זאת, מקובל על הנהגת ענף היהלומים כי המרכז הישראלי זקוק למרכז ייצור שיפעל לצדו.
אכן תשתית הייצור הצטמקה עם השנים, אך יש חשיבות עצומה לשמר את הקיים.
סגירת החברה כמוה כהודעה על פטירת כל תשתית הייצור בישראל, וזו תהיה מכה קשה לענף היהלומים.
מדינת ישראל היא מרכז סחר עולמי ביהלומים.
מחזור המסחר בענף בארץ הוא למעלה מ-17 מיליארד דולר לשנה.
בעולם יש כמה מרכזי סחר המתחרים במדינת ישראל.
הביקורת העלתה ליקויים במשטר הפיקוח על הענף, שעלולים לפגוע בתחרותיות של הענף מח ד גיסא ולאפשר שימוש ביהלומים כאמצעי להלבנת כספים מאידך גיסא.
לדעת משרד מבקר המדינה, פעולות הפיקוח של מינהל היהלומים הן חלקיות ואינן מספיקות, חלקן מבוצעות בדיעבד ולמפקח חסרות סמכויות אכיפה משמעותיות וכלי פיקוח יעילים.
הליקויים במשטר הפיקוח אף פותחים פתח להפרת חוק איסור הלבנת הון.
במסגרת הדיונים על חוק חדש לענף היהלומים, על משרד הכלכלה, בשיתוף גורמי האכיפה (משטרת ישראל, הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור ורשות המסים) וגורמים בענף היהלומים, לבחון אם לבצע שינויים במשטר הפיקוח כדי להפוך אותו ליעיל ולמועיל יותר.
בכלל זה יש לבחון אם משרד הכלכלה הוא המשרד המתאים להפעיל את תחנת המכס ליבוא וליצוא של יהלומים.
40 ההוצאות לשנת 2013 מחושבות לפי דוח ביצוע תקציב לאותה שנה לחודשים ינואר-אוקטובר.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מכון היהלומים הוא גוף המיועד לקדם את ענף היהלומים.
הוא ממומן במלואו על ידי תקציב המדינה באמצעות היטל.
על משרד הכלכלה, משרד האוצר ורשות המסים, בשיתוף גורמים בענף להידרש באופן מעמיק לנושא ההיטל ותכליתו.
בין היתר, יש לבחון אם יש צורך בהיטל לנוכח צמצום ענף הייצור בארץ, ואת מטרותיו של ההיטל.
כמו כן ראוי לבחון אם ראוי להעביר את כל כספי ההיטל למכון דווקא.
הצורך בבדיקת נושא ההיטל חשוב שבעתיים לנוכח העובדה שהעסקאות מתבצעות במכון עם בעלי העניין המיוצגים בו (הבורסה וההתאחדות).
עסקאות אלה גם מגבירות את הצורך בקיומם של מנגנוני פיקוח חיצוניים: הפעלת סמכותו של רשם ההקדשות לבחון עסקאות והגברת הפיקוח מצד רשות החברות הממשלתיות.
על המכון לשקול את המשך הפעילות של חברת הבת IDT , שהפסיקהלפעול להשגת מטרתה העיקרית - קידום פיתוחה של הטכנולוגיה בענף היהלומים.
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
רקע על החברות עד פברואר 2005 ניהלה והפעילה רשות הנמלים את נמל חיפה, את נמל אשדוד ואת נמל אילת (להלן - הנמלים).
05 (להלן- יום התחילה או יום המעבר) נכנס לתוקפו חוק הספנות והנמלים; מטרתו הייתה, בין היתר, להנהיג רפורמה מקיפה בניהול ובמבנה של ענף נמלי הים3.
בהתאם לחוק הספנות והנמלים פוצלה פעילותה של רשות הנמלים בין ארבעה תאגידי נמלים שהוקמו כחברות ממשלתיות: חנ"י - חברת פיתוח ונכסים שבין תפקידיה עליה להחזיק את המקרקעין ואת הנכסים בנמלים ולהעמידם לשימוש חברות הנמלים, וכן לתכנן ולפתח את הנמלים; ושלוש חברות נמלים - חברת נמל חיפה, חברת נמל אשדוד וחברת נמל אילת.
חברות הנמלים הוסמכו לתת שירותי נמל בנמלים ונקבע לגביהן מתווה הפרטה.
בינואר 2013 הפריטה המדינה את חברת נמל אילת.
נכון למועד הביקורת לא הפריטה המדינה עדיין את חברת נמל חיפה ואת חברת נמל אשדוד4 .
נושאי השכר והפנסיה של העובדים בתאגידי הנמלים הוסדרו בחוק הספנות והנמלים ובצווים שהוצאו מכוחו.
בחיקוקים אלה נקבע גם אילו מהנכסים ומההתחייבויות של רשות הנמלים יועברו לחנ"י ואילו מהם לחברות הנמלים.
כחלק מהרפורמה בנמלים נחתמו ב-24.
05 כמה הסכמי עבודה קיבוציים בין הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) לבין תאגידי הנמלים.
בין היתר נחתמו הסכמים קיבוציים מיוחדים בין כל אחד מתאגידי הנמלים לבין ההסתדרות, ואלה הסדירו את תנאי הפרישה של העובדים העוברים מרשות הנמלים ואת התחייבויות תאגידי הנמלים כלפיהם וכלפי הגמלאים (להלן - הסכמי הפנסיה).
נוסף על כך נחתמו הסכמים בין חנ"י לבין כל אחת מחברות הנמלים; אלה הסדירו את התחייבויות הצדדים, בין היתר בנושא הפנסיה התקציבית (להלן - הסכמים בין חנ"י לחברות הנמלים).
שינויים בתנאי השכר ובתנאי הפרישה של עובדי חברות ממשלתיות, בקצבאות המשולמות להם או בהטבות כספיות אחרות שהם זוכים להן טעונים אישור של גורמים מפקחים.
מתוקף היותם של תאגידי הנמלים חברות ממשלתיות5 , חל עליהם סעיף29 ,(א) לחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985 (להלן- חוק יסודות התקציב).
בסעיף זה נקבע כי גוף מתוקצב או נתמך "לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישור של שר האוצר".
שר האוצר אצל את סמכויותיו אלה לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר).
בחוק הספנות והנמלים נקבע כי אם לפני יום התחילה ייחתם הסכם בין רשות הנמלים או תאגידי הנמלים לבין הארגון המייצג את עובדי רשות הנמלים בדבר העברת עובדים מהרשות לתאגידי הנמלים, אזי הוראות ההסכם יחולו על העובדים בכפוף להוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
בהסכמים הקיבוציים משנת 2005 ,סוכם כי כל ההסכמים הקיבוציים ההסדרים הקיבוציים, ההסכמים, ההסדרים, הנהגים והנהלים שחלו ברשות הנמלים ערב יום המעבר יחולו בתאגידי הנמלים באותו מעמד נורמטיבי שהיה להם ערב יום המעבר.
כן סוכם כי מכלול הזכויות והחובות שחלו ברשות ערב יום המעבר, לרבות בנושא תנאי שכר, תנאי .
3 ,לעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב(2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ1121 - 1095.
4 " לעניין זה ראו בקובץ דוחות זה את הפרקמשרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות", עמ' 249.
5 מלבד חברת נמל אילת, שהופרטה בינואר2013 .
כאמור חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 639 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עבודה ונלווים, החזרי הוצאות, זכויות סוציאליות והסדרי רווחה- כל אלה ימשיכו לחול באותו מעמד נורמטיבי בתאגידי הנמלים.
במכתבים ששלח הממונה על השכר אז לתאגידי הנמלים ולהסתדרות הוא אישר, מתוקף סמכותו לפי סעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב, את כל תנאי השכר, הפרישה, הגמלאות וההטבות הכספיות שמקורם בהסכמים קיבוציים, בהסדרים קיבוציים, בנהגים, בנהלים ובמנהגים אשר היו קיימים ברשות הנמלים ערב הרפורמה.
לפי מכתביו של הממונה על השכר אושרו בדיעבד כל תנאי העבודה שהיו נהוגים ברשות הנמלים, לרבות תנאים שלא אישר בעבר.
הסדרי פנסיה בתאגידי הנמלים עד שנת 1989 חל על העובדים ברשות הנמלים הסדר פנסיה תקציבית מכוח חוק שירות , התש"ל]נוסח משולב[ )המדינה (גימלאות-1970 .
על פי הסדר זה, המעסיק משלם לגמלאי קצבה6 על פי נוסחה קבועה מראש, ללא קשר לסכומים שהפרישו העובד והמעסיק לתכנית הפנסיה במרוצת השנים.
על המעסיק מוטלת האחריות המלאה לשלם את מלוא סכום הקצבה לעובד.
המעסיק נדרש לאמוד את ההתחייבות המשוערת שלו בגין סכומי הקצבה שהוא עתיד לשלם לעובדיו לשם הצגתה בדוחות הכספיים שלו.
התחייבות זו מחושבת על פי תחזית תשלומים, בהתאם להנחות אקטואריות7 .
משנת1989 חלה על כל העובדים החדשים ברשות הנמלים ולאחר מכן בתאגידי הנמלים שיטת הפנסיה הצוברת, שלפיה המעסיק והעובד מפרישים מראש לקרן פנסיה חיצונית סכומים מכל משכורותיו של העובד, בשיעו ר שנקבע מראש.
סכום הקצבה שמקבל העובד בעת פרישתו נקבע על פי הסכום הנצבר בקרן ועל פי הנחות אקטואריות.
עם הנהגת הרפורמה בנמלים בשנת 2005 ,עברו עובדי רשות הנמלים לעבוד בתאגידי הנמלים וכל גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית שויכו לחנ"י.
כן נקבע בהסכמים בין חנ"י לבין חברות הנמלים כי חנ"י תהיה אחראית לתשלום קצבתם של עובדים פעילים שחל עליהם הסדר של פנסיה תקציבית (להלן - עובדים פעילים) שיפרשו בעתיד הן מחברות הנמלים והן מחנ"י.
נכון לסוף שנת 2012 שילמה חנ"י קצבה ל-2,273 גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית וגמלאים הזכאים לפנסיה תקציבית שפרשו מאחד מתאגידי הנמלים8 .
סך תשלומי הפנסיה התקציבית בפועל בשנת 2012 היה כ-253 מיליון ש"ח.
בשנת 2012 עבדו בתאגידי הנמלים בסך הכול 340 עובדים פעילים הזכאים לפנסיה תקציבית, מרביתם בחברת נמל אשדוד.
6 המונח "קצבה" מוגדר בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005 :כך "תשלומים המשולמים מידי חודש באופן רציף מקופת גמל, בהתאם לתקנונה, בסכומים שווים או בסכומים שווים מעודכנים, לעמית-עצמאי, לעמית -שכיר, או לעובד של עמית -מעביד, במשך כל ימי חייהם, ולאחר מותם - למוטבים שלהם, אם ישנם".
7 הנחות בדבר תוחלת חיים, הסתברויות נכות, תשלום קצבה לשאירים, שיעור התשואה על סכומי הכסף המיועדים לתשלום הקצבאות ועוד.
הנחות אקטואריות הן אחד המרכיבים העיקריים שעל פיהם נקבעים תחשיבי הפנסיה ומחושב הצפי להתחייבויות.
קבוצה זו כוללת גם שארים של זכאים לפנסיה תקציבית 640 דוח שנתי65א .
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 פעולות הביקורת .
בחודשים יוני-דצמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים באופן טיפולם של תאגידי הנמלים והגופים המפקחים עליהם בנושא הפנסיה התקציבית של העובדים ושל הגמלאים של תאגידי הנמלים.
הבדיקה נעשתה בעיקר בחברת נמל אשדוד וכן בחנ"י, בחברת נמל חיפה, ברשות החברות, באגף הממונה על השכר, באגף שוק ההון ובאגף החשכ"ל במשרד האוצר.
התחייבויות לפנסיה תקציבית וניהול כספים בגינן .
רשות הנמלים נהגה לנהל יעודה במלוא סכום התחייבויותיה הפנסיוניות כלפי עובדיה וגמלאיה שחל עליהם הסדר של פנסיה תקציבית, כדי להפריד בין ההתחייבויות של הרשות כלפי עובדיה והמשאבים הכספיים שהיא מפנה לפנסיה שלהם לבין יתר התחייבויותיה ומשאביה.
רשות הנמלים נהגה לנהל יעודות גם בגין התחייבויות נוספות לתשלומים בגין סיום יחסי עובד-מעביד, כגון מענקי פרישה מיוחדים המשולמים לעובדים בעת פרישה מוקדמת; מענקי פרישה מיוחדים המשולמים לחלק מעובדי הרשות המצויים בהסדר של פנסיה צוברת בעת פרישתם לגמלאות; מענק פרישה עבור חופשת מחלה שלא נוצלה המשולם לעובדים הזכאים לו בעת פרישתם.
כחלק מן הרפורמה, גם הכסף שביעודות אלה הועבר לתאגידי הנמלים.
על פי חוק הספנות והנמלים וצו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות בכספים מחברת הפיתוח והנכסים), התשס"ה-2005 ,, וכן על פי הסכמי הרפורמה, הועברו לחנ"י, בין היתר כספי היעודות לפנסיה תקציבית שניהלה רשות הנמלים עבור גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית ועבור עובדים פעילים שעברו מרשות הנמלים לחנ"י, וכן ההתחייבויות הפנסיוניות של רשות הנמלים כלפי עובדים אלה.
כספי היעודות לפנסיה תקציבית שניהלה רשות הנמלים עבור עובדים פעילים שעברו לחברות הנמלים וההתחייבויות הפנסיוניות שלה כלפי עובדים אלה הועברו לחברות הנמלים.
החל מיום התחילה - 17.
05 - מנהלת כל אחת מחברות הנמלים את כספי היעודות ואת ההתחייבויות לפנסיה תקציבית כלפי עובדיה עד פרישתם9.
חנ"י מנהלת את כספי היעודה ואת ההתחייבות לפנסיה תקציבית כלפי עובדיה וגמלאיה, כלפי גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית וכלפי גמלאי חברות הנמלים.
בהסכמי הפנסיה נקבע כי כל אחד מתאגידי הנמלים יפריש ליעודה שהוא מנהל 30% ,מהשכר הקובע לפנסיה של העובדים הפעילים.
בפועל28% מהשכר מופרשים מכספי תאגיד הנמל ושני האחוזים הנותרים מופרשים ממשכורתם של העובדים10 .
בהתאם להסכמיםבין חנ"י לבין חברות הנמלים, כאשר עובד פעיל פורש מחברת נמל (או כשמתרחש אירוע אחר שמזכה את העובד או את שאריו בקצבה), מקבלת על עצמה חנ"י את ההתחייבות הפנסיונית בגינו.
כמו כן, חברת הנמל מעבירה לחנ"י את הסכומים הדרושים לכיסוי תשלומי הקצבה לאותו עובד, בהתאם לתחשיב אקטוארי שעורכת חנ"י עבור התחייבות זו ושמאשרת חברת הנמל.
באופן זה חנ"י אחראית להעביר תשלומי קצבה לעובדים פעילים אשר פורשים מתאגידי הנמלים וכן לגמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית.
9 על פי הסכמות שהושגו בין הצדדים, חנ"י מנהלת בפועל עבור חברת נמל אשדוד ועבור חברת נמל חיפה חלק מכספי היעודות שלהן לפנסיה תקציבית.
10 כפי שנקבע בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג-2003.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 641 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בלוח1 מפורטים סכומי ההתחייבויות לפנסיה תקציבית של תאגידי הנמלים וסכומי היעודות שנוהלו בגין התחייבויות אלה, נכון לסוף שנת 2012: .
נתונים על הזכאים לפנסיה תקציבית בתאגידי הנמלים, על ההתחייבויות כלפיהם ועל היעודות בגין ההתחייבויות (נכון לסוף שנת 2012) .
של פנסיה תקציבית התחייבות .
חנ"י 24 עובדים פעילים .
ו-2,273 גמלאים 3,802 3,789 (13) (0.
חברת נמל אשדוד 267 עובדים פעילים 880* 1,472 592 67.
חברתנמל חיפה 37 עובדים פעילים 126** 183 57 45.
חברת נמל אילת 12 עובדים פעילים 48* 70 22 45.
:מקור הדוחות הכספיים של החברות ל-31.
* סכום זה כולל תוספת בשיעור של5% בגין "עתודה אקטוארית" ו-4.
77% נוספים בגין "כרית ביטחון נוספת" (ראו להלן).
** סכום זה כולל תוספת של 5% .
)בגין "עתודה אקטוארית" (ראו להלן .
רשות החברות הממשלתיות מפרסמת לציבור את הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות באתר האינטרנט שלה.
נמצא כי ביאורים מהותיים בדוחות הכספיים של חנ"י, של חברת נמל אשדוד ושל חברת נמל חיפה, הנוגעים לפירוט ההתחייבויות לפנסיה תקציבית ולניהול היעודות בגינן, נמחקו באופן עקבי מגרסת הדוחות שפורסמה באתר האינטרנט.
רשות החברות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 (להלן- תשובת רשות החברות) כי על פי חוק אין לה סמכות לפרסם לציבור את הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות, וכי החברות הממשלתיות אינן מחויבות לפרסם את הדוחות הכספיים לציבור.
הרשות כתבה כי למרות זאת היא פעלה להגברת השקיפות של הנתונים הכספיים של החברות ופנתה אליהן בבקשה לפרסם את דוחותיהן הכספיים באתר שלה.
הרשות ציינה כי פרסום זה מותנה באישור מראש של החברות, ובמקרה הנדון לא הסכימו החברות לפרסם חלק מנתוניהן הכספיים בטענה כי בפרסום הביאורים האמורים יש כדי להשליך על יחסי העבודה בנמל ובכך להשפיע על פעילותן השוטפת.
חברת נמל חיפה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 .
כי היא תפעל לפי כל הנחיה שתתקבל אצלה לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שחברות ממשלתיות שייכות, למעשה, למדינה, הרי לציבור יש עניין בנעשה בהן, באופן הניהול שלהן ובמצבן הכספי.
על כן ראוי 642 דוח שנתי65א .
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 להחיל עליהן הוראות דיווח לציבור, כשם שנקבעו הוראות דיווח עבור חברות ציבוריות.
יש לנקוט שקיפות מלאה כלפי הציבור ולפרסם את הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות במלואם, למעט נושאים שקיים אינטרס ציבורי מובהק שלא לפרסמם, ובכך לאפשר ביקורת ציבורית נאותה על פעילות החברות הממשלתיות, לרבות חברות הנמלים.
הקמת קופות גמל מרכזיות לקצבה .
בסעיף49 " (ו) לחוק הספנות והנמלים נקבע כי הכספים המיועדים לתשלום גמלה לעובדים עוברים אשר חל עליהם הסדר פנסיה תקציבית ולגמלאי רשות הנמלים בפנסיה תקציבית, ינוהלו בקופות גמל מרכזיות לקצבה להלן [- ]קופות גמל, קופת גמל אחת לכל מעביד".
הוראה זו נועדה להבטיח את יכולתו של כל אחד מתאגידי הנמלים לעמוד בהתחייבויותיו הפנסיוניות כלפי העובדים והגמלאים הזכאים לפנסיה תקציבית.
בסעיף זה נקבע עוד שקופות הגמל יאושרו לפני 31.
המועד האחרון לאישור הקופות עודכן מפעם לפעם בחקיקה, ונכון למועד הביקורת התאריך האחרון שנקבע הוא 31.
בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005 (להלן- חוק קופות גמל) מוגדרת "קופת גמל מרכזית לקצבה"11 כך: קופת גמל לקצבה שהיא קופת גמל מרכזית, המיועדת לעמית-מעביד12 אחד בלבד לשם תשלום קצבה לעובדים של העמית- מעביד.
על פי חוק זה הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר (להלן - הממונה על שוק ההון) הוא שרשאי לאשר לקרן לפעול כקופת גמל, ותקנון הקופה 13 טעון גם הוא אישור שלו.
קופת גמל מרכזית לקצבה לצורך תשלום פנסיה תקציבית לעובדי תאגיד ממשלתי מסוים הוקמה לראשונה בישראל בשנת 2005 , על ידי חברת החשמל לישראל בע"מ14.
נכון למועד הביקורת תאגידים ממשלתיים נוספים, כגון רשות שדות התעופה15 וחברת דואר ישראל, בחנו גם הם את האפשרות להקים קופה מרכזית לקצבה כדי להבטיח את זכויות הפנסיה של עובדיהם ושל גמלאיהם הזכאים לפנסיה תקציבית.
בהסכמי הפנסיה נקבע כי עד להפקדת סכומי הכסף המיועדים לתשלומי פנסיה בקופות גמל מרכזיות לקצבה, הם ינוהלו בחשבונות נאמנות בכל אחד מהתאגידים (להלן - חשבונות הנאמנות).
בהסכם שנחתם בין חנ"י לבין שלוש חברות הנמלים נקבע כי את הקופות המרכזיות לקצבה של תאגידי הנמלים תנהל חברה מנהלת אחת שניתן לה רישיון מבטח לפי חוק הפיקוח על עסקי הביטוח, התשמ"א-1981 .
נכון למועד סיום הביקורת עדיין לא הוקמו קופות מרכזיות לקצבה עבור גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית ועבור העובדים הפעילים שעברו לתאגידי .
11 "קופת גמל לקצבה" מוגדרת בחוק כך: "קופת גמל המיועדת לתשלום קצבה"; "קופת גמל מרכזית" מוגדרת בחוק כך: "קופת גמל שעמיתיה הם מעבידים בלבד".
12 "עמית-מעביד" מוגדר בחוק " עמית שהוא מעביד המשלם כספים לקופת גמל מרכזית בעד עובדיו".
13 על פי חוק קופות גמל, תקנון של קופת גמל הוא המסמך הקובע את זכויות וחובות העמיתים בקופה.
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63 א(2012 ), "חברת החשמל לישראל בע"מ- הסדרי פנסיה של עובדי החברה", עמ' 320-289.
15 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010 '), "סדרי פרישת עובדים ברשות שדות התעופה", עמ 1262 -1261.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 643 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
הנמלים, כמתחייב על פי החוק, וכספי היעודות מנוהלים בחשבונות נאמנות יתר על כן, עד להקמת הקופות ניהול ההשקעות של כספי היעודות - שכאמור אמורים להבטיח את זכויות הגמלאים והעובדים - אינו נתון לפיקוחו של אגף שוק ההון או של רגולטור אחר.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בשנת 2009 על כך שקופות הגמל המרכזיות לקצבה לא הוקמו ועל כך שרשות החברות, משרד האוצר, משרד התחבורה, חנ"י וחברות הנמלים לא פעלו בנחרצות להקמתן מאז שנת 200516.
במהלך הביקורת הנוכחית מסרה חנ"י למשרד מבקר המדינה כי היא הובילה את הקמתם של צוותים משותפים לה, לחברות הנמלים ולהסתדרות מתוך מטרה ליישב מחלוקות בין הצדדים, ולרכז את הכנתם של המסמכים הדרושים להקמת הקופות ולניהול ההליך התחרותי לבחירת החברה שתנהל את הקופות.
בין המסמכים שהוכנו: טיוטת תקנון אחיד לארבע הקופות המרכזיות לקצבה של כל אחד מתאגידי הנמלים, טיוטת הסכם לניהול הקופות (להלן - מסמכי ההקמה של הקופות), טיוטות למסמכי ההליך התחרותי, מסמך המסכם את ההסכמות שהושגו בעניין בין תאגידי הנמלים ורשימה של תיקוני החקיקה הנדרשים לצורך הקמת הקופות.
במהלך שנת 2007 העבירו תאגידי הנמלים לעיון אגף שוק ההון טיוטות של מסמכי ההקמה של הקופות וכן רשימה של תיקוני חקיקה נדרשים.
רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי נציגיה נפגשו כמה פעמים עם הגורמים הרלוונטיים באגף שוק ההון לשם קידום הקמת הקופות, וכי היא פעלה בה בעת מול חברת נמל אשדוד ומול חנ"י כדי לסייע בידן לקדם את הנושא.
הביקורת העלתה כי הן תהליך יישוב המחלוקות בין חנ"י לחברות הנמלים ולהסתדרות והן תהליך אישור המסמכים ואישור תיקוני החקיקה באגף שוק ההון התקדמו בעצלתיים.
כך, למשל, במכתב ששלח מנכ"ל חנ"י לממונה על שוק ההון בדצמבר 2010 ציין המנכ"ל כי עד למועד כתיבת המכתב לא התקבלה עמדת משרד האוצר בעניין הטיוטה המתוקנת של מסמכי ההקמה של הקופות, מסמכים שהעבירה חנ"י לעיונו בנובמבר 2009 .
רק בסוף שנת2012 הושלמה חקיקת משנה שאפשרה לתאגידי הנמלים להקים את הקופות: באוקטובר 2012 )הותקנו תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל (כללים לניהול קופת גמל מרכזית לקצבה), התשע"ג-2012 (להלן- תקנות קופת גמל מרכזית לקצבה), ובדצמבר 2012 פרסם אגף שוק ההון חוזר בעניין הוראות לניהול קופת גמל מרכזית לקצבה (להלן - חוזר אגף שוק ההון).
לשם השלמת תהליך הקמת הקופות על תאגידי הנמלים לבחור חברה מנהלת לקופות בהליך של מכרז ולהשלים את הכנתם של מסמכי ההקמה של הקופות.
המפקיד כסף לקופת גמל פטור מתשלום מס על הכנסה בגינו.
כדי לפטור ממסעל הכנסה את הכסף שהופקד בחשבונות הנאמנות עד להפקדתו בקופות, נקבע בסעיף 64 לחוק הספנות והנמלים כי המנהל, כהגדרתו בפקודת מס הכנסה, רשאי לפטור את רשות הנמלים, את חנ"י ואת חברות הנמלים מתשלום מס על הכנסה אשר נצמחה החל בשנת המס 2003 ועד 30.
06 בגין סכומי הכסף שיועדו על ידן להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה, ובלבד שהופקדו בה לא יאוחר מ-30.
בדומה לעדכון המועד האחרון שנקבע לאישור הקופות, גם המועד האחרון להפקדת הכסף בקופות הגמל המרכזיות .
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב(2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1114 -1112.
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לקצבה באופן המאפשר לקבל פטור ממס עודכן מפעם לפעם בחקיקה; נכון למועד הביקורת, התאריך האחרון שנקבע הוא 31.
אף שחלף המועד האחרוןשנקבע בחוק להפקדת כסף בקופת גמל מרכזית לקצבה כדי שלא יוטל עלי ו מס, בפועל לא חויבו תאגידי הנמלים במס בגין ההכנסות שצברו בחשבונות הנאמנות שהם מנהלים.
משרד מבקר המדינה כבר העיר על כך בעבר17 .
מצב זה נמשך שנים באופן שאינו מתיישב לכאורה עם הוראות הדין המחייבות כאמור.
בדוח הכספי של חברת נמל אשדוד לשנת 2012 אף נכתבה הערה בעניין אי-הקמת הקופות והחשיפה הכספית שנגרמת לחברה בגינה: "כל עוד לא יוקמו הקופות המרכזיות, קיימת לחברה חשיפה כספית, לרבות לעניין חיוב במס של הריבית הנצברת בקופות ולעניין ההכרה בתשלומים השוטפים כהוצאה לצרכי מס".
רשות המסים ציינה בתשובותיה למשרד מבקר המדינה מאפריל וממאי 2014 כי הוחלט שהרווחים עד תום שנת 2009 יהיו פטורים ממס, מאחר שעד לאותו מועד לא היה אפשר להקים את קופות הגמל המרכזיות לקצבה.
כן כתבה הרשות כי הוחלט לקדם תיקון חקיקה בסוגיה זו באופן שיותיר את הרווחים פטורים ממס עד לתום שנת המס 2015 , כדי לתת לתאגידי הנמלים זמן להקים את הקופות.
אולם אם לא יושלם התהליך עד למועד האמור, היא תמליץ שכל הרווחים שנצברו משנת המס 2010 :יחויבו במס.
כן כתבה הרשות "חשוב להדגיש כי כספים אלה משמשים לביטחונם הסוציאלי של העובדים וועד העובדים מעורב מאד בניהול הכספים ושמירה על ערכם.
הטלת מס יכול ותביא לפגיעה בכרית הביטחון של העובדים ולסכסוך עבודה, לפיכך מומלץ לנהל את הסוגיות בזהירות המתבקשת".