HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי על נציב שירות המדינה לשקול להשתמש באפשרות זו במקרים שבהם הוא מעריך שיהיה קשה לבחון את המועמד על רקע הכישורים הנדרשים לתפקיד, וכי חברים נוספים בעלי ידע ומומחיות ייחודיים יכולים לסייע בבחינת ההתאמה המקצועית של המועמד.
עבודת הוועדה מבקר המדינה מציין לחיוב כי מאז כניסתו של נציב שירות המדינה הנוכחי לתפקידו, מתועדים בפירוט דיוני ועדות המינויים שבראשן הוא עומד.
בתקשי"ר נקבע כי שר המעוניין להציע מועמד למשרה שאיושה טעון החלטה של ועדת המינויים, צריך לפעול על פי נוהל עבודת הוועדה שגובש בתקופתו של הנציב הנוכחי.
נציבות שירות המדינה 245 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נוהל העבודה של ועדת המינויים קובע כי על היועמ"ש של נש"ם לבדוק שלושה נושאים עיקריים בנוגע למועמד המובא לפני הוועדה: (א) ניגוד עניינים: האיסור החל על עובד ציבור להימצא במצב של ניגוד עניינים הוא עיקרון בסיסי שנועד להבטיח שהעובד ישקול את טובת הציבור בתפקידו ולא יפגע באמון שנותן הציבור ברשות הציבורית.
על היועמ"ש לבדוק גם את המידע בקשר לזיקות בין המועמד לשר משרי הממשלה, או למשרד ממשלתי או לתאגיד ציבורי שעליהן דיווח המועמד בשאלון .
(ב) בחינת הליכים משמעתיים ורישום פלילי.
(ג) עילות פסילה: היועמ"ש בנש"ם יגבש עמדה אם קיימת עילה לפסול את המינוי.
לדוגמה, הרשעה בעברה שיש עמה קלון; חקירה שעלולה להביא לידי כתב אישום; עבר פלילי; ספק בדבר טוהר המידו ת או חשש לניגוד עניינים מוחלט שאי -אפשר להסדירו באמצעות הטלת מגבלות על ממלא המשרה.
על פי הנוהל, על היועמ"ש בנש"ם למסור את חוות דעתו המשפטית לנציב טרם כינוסה של ועדת המינויים לישיבתה הראשונה.
אם קיימת עילה לפסול את המועמד כאמור לעיל, יודיע הנציב לשר שיש למנוע את המינוי, ויציג לפניו את חוות הדעת המשפטית.
הנציב רשאי גם לבקש את עמדת היועמ"ש לממשלה לגבי האמור בחוות הדעת של היועמ"ש בנש"ם.
ב- 2009 קבעה הממשלה תנאי כשירות הנדרשים ממנכ"ל משרד ממשלתי: הוא בעל תואר אקדמי ממוסד להשכלה גבוהה; הוא בעל ניסיון בתפקידים ניהול יים בכירים - בשירות הציבורי או בתאגיד בעל היקף עסקים או פעילות משמעותיים, או שהוא בעל ניסיון בתפקיד בכיר אחר בתחום פעילותו העיקרי של המשרד שבו הוא מיועד לכהן כמנכ"ל.
עוד החליטה הממשלה כי במקרים חריגים ניתן למנות מועמד אף אם לא מתקיים בו התנאי הראשון - תנאי ההשכלה, בתנאים שנקבעו בהחלטה; כמו כן, במקרים מיוחדים ניתן למנות מועמד אף אם לא מתקיים בו התנאי השני - תנאי הניסיון, וזאת אם הוא בעל ניסיון מיוחד ואם ועדת המינויים קבעה, בהחלטה מנומקת, כי בנסיבות העניין אין בהיעדר אחת מהדרישות האמורות בתנאי זה כדי לפגום בכשירותו המקצועית לכהן כמנכ"ל, בהתחשב בין היתר בניסיונו ובשיקולים רלוונטיים אחרים68.
בג"ץ קבע: "תנאי הסף לכשירות מנכ"לים מתווים אמות מידה מינימאליות הכרחיות להתאמתו ש ל מועמד למשרה"; "שני תנאים בסיסיים אלה - השכלה אקדמית וניסיון ניהולי בכיר - הנדרשים במצטבר, מהווים דרישות היסוד לכשירות המקצועית למינוי".
עם זאת, קבע בג"ץ, תנאי הכשירות נקבעו בהחלטת הממשלה, וזו הותירה פתח לחריגים, כאמור.
עוד קבע בג"ץ: "במסגרת הפעלת שיקול דעתה של הוועדה, עליה לשים ליבה, בין היתר, ליחס הקיים בין משקלו של גורם 'יחסי האמון המיוחדים' והזיקה הפוליטית בין המועמד למנכ"ל לבין השר שהציע את מועמדותו, לבין הכישורים המקצועיים הנדרשים לביצוע התפקיד.
מאחר שקיומם של יחסי אמון וזיקה פוליטית בין המועמד לשר א ינם נפסלים על הסף כגורם במינוי, יש צורך בהקפדת -יתר על עמידתו של המועמד בתנאי הסף המקצועיים, כדי להבטיח את כשירותו התפקודית לעמוד במשימות הכבדות המוטלות על כתפיו של מי שניצב בראשות משרד ממשלתי"69 .
:עוד קבע בג"ץ, אשר דן בניסיון למנות אדם בעל זיקה פוליטית לשר "גם אם זיקה פוליטית לממנה אינה פוסלת את המועמד בתפקידים מסוימים, אין היא מייתרת, ואפשר שהיא אף מחייבת ביתר שאת, בחינה מעמיקה של כישוריו לשמש במשרה הציבורית.
דווקא קיום זיקה פוליטית אפשרית בין השר לבין המנכ"ל המוצע על ידו מחייבים הקפדה מרבית על דרישות הכשירות המקצועית לתפקיד, שנועדו להבטיח את יכולתו של המועמד לשאת באחריות לניהול משרד ממשלתי, על כל הכרוך בכך.
לצורך כך, נדרשת עמידה .
68 'החלטת ממשלה מס86 , כישורי סף למנהלים כלליים במשרדי הממשלה, מ- 10.
בג"ץ ג'רבי 246 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,בתנאים משולבים של השכלה גבוהה ניסיון ניהולי בכיר ורמה אישית -ערכית של המועמד, המצביעים יחדיו על כשירותו לשאת בנטל משרה בכירה של נ יהול משרד ממשלתי"70.
עוד נקבע בפסק דין אחר של בג"ץ71 כי בבוא הוועדה להחליט בעניינו של מועמד בעל זיקה פוליטית, היא מחויבת לנהוג במשנה זהירות וליישם קריטריונים מחמירים במיוחד על מנת לוודא שאכן המועמד בעל כישורים מיוחדים העושים אותו ראוי למשרה, וכי הזיקה אינה הגורם המכריע להצגת מועמדותו.
בנוהל העבודה של ועדות המינויים שעוגן בהנחיית נציב שירות המדינה באפריל 2013 נקבע כי היועמ"ש בנש"ם יבדוק אם יש חשש לניגוד עניינים כלשהו ככל שימונה המועמד למשרה; במסגרת בדיקת ניגוד העניינים יבדוק היועמ"ש בנש"ם את המידע בקשר לזיקות בין המועמד לשר משרי הממשלה, משמעותן ועוצמתן, כפי שעולה מן השאלון שמילא המועמד (ההדגשה אינה במקור).
ביוני 2015 התכנסה ועדת המינויים על מנת להכריע במועמדותה של יועצת ראש הממשלה לתפקיד מנכ"לית של משרד העלייה והקליטה .
לוועדה נמסרה בין השאר גם חוות דעתו של היועמ"ש בנש"ם ובה גם המסקנות הבאות: המועמדת אינה עונה על דרישת הסף בעניין "ניסיון בתפקיד ניהולי בכיר", ולחלופין אינה עונה על הדרישה לניסיון בתפקיד אחר בתחום פעילותו העיקרי של משרד זה.
היועמ"ש בנש"ם ציין כי על חברי הוועדה לקבל פרטים נוספים בדבר ניסיון בתפקיד מסוים שמילאה המועמדת.
עוד ציין כי ועדת המינויים רשאית להחליט אם ניסיונה של המועמדת כיועצת ראש הממשלה וניסיונה הקודם העשיר במסדרונות הממשל יכולים להוות "ניסיון מיוחד", ובהתאם לקבוע שבנסיבות אלה אין באי -עמידתה בדרישה לניסיון ניהולי כדי לפגום בכשירותה המקצועית.
ועדת המינויים קבעה כי למועמדת יש זיקה פוליטית לראש הממשלה.
הוועדה דנה בשאלה אם ניסיונה של המועמדת מספיק על מנת להכריע שאף על פי שאינה עומדת ברף הניסיון הניהולי הנדרש למנכ"ל, הוועדה יכולה להשתמש בשיקול הדעת המוקנה לה ולקבוע כי יש למועמדת "ניסיון מיוחד" או "תחליף ניסיון", שיכולים לאפשר ל וועדה לאשר את המינוי.
הוועדה החליטה לאשר את הצעת המינוי של המועמדת למנכ"לית המשרד הממשלתי.
ההחלטה התקבלה בהתאם לעמדתם של שני נציגי הציבור בוועדה שסברו כי אמנם המועמדת אינה עומדת בתנאי הסף שכן אין לה הניסיון הפורמלי הנדרש, אולם לאור ההמלצות הרבות שקיבלה מהדרג הפוליטי ומהפקידות הבכירה במשרדי ממשלה שונים, יש לה הניסיון המיוחד הנדרש כדי לשמש כמנכ"לית.
נציגי הציבור ציינו בין השאר את האמור בהמלצות בדבר ניהולה של המועמדת תהליכים מורכבים, יכולותיה ליצור שיתופי פעולה וכושר השכנוע שלה.
זאת בניגוד לעמדתו של נציב שירו ת המדינה, אשר סבר שהמועמדת לא עמדה בדרישת הסף, ונוסף על כך לא יהיה נכון להמליץ למנותה במסגרת החריג כאמור של "ניסיון מיוחד" .
בהחלטה ציין הנציב: "תנאי הסף הם בבחינת 'שער הכניסה' לבחינת המועמדות והם קודמים בזמן ליתר הבחינות על התאמתו של מועמד לתפקיד.
העובר את ה'שער' עובר להמשך הבחינה על בסיס נתוניו וכישוריו; ומי שלא - בכך נעצר הליך הבחינה".
שם 71 בג"ץ 7402/11 התנועהלמען איכות השלטון נ' ראש ממשלת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 4.
) נציבות שירות המדינה 247 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המועמדת השיבה למשרד מבקר המדינה, כי לא מתקיימת זיקה פוליטית בינה לביןשר העלייה והקליטה ולא מתקיימת זיקה פוליטית בינה לבין ראש הממשלה, אלא זיקה שמקורה בעבודה משותפת עמו מת וקף תפקידה בשש השנים האחרונות.
המועמדת הוסיפה כי החלטת הממשלה כפי שפורשה בידי בג"ץ מכירה בחריגים אשר בהתקיימם רואים את המועמד כמי שעמד בתנאי הכשירות המפורטים בהחלטה, ומגדירה באופן מפורט ומדויק כיצד יש לבחון אותם.
עוד השיבה המועמדת כי היועמ"ש בנש"ם הוא הגורם הבכיר ביותר האמון על פרשנות הדין בנש"ם, והוא התיר לוועדה לשקול בנסיבותיו הפרטניות של העניין, אם ניסיונה של המועמדת כאמור לעיל, יכולים להוות "ניסיון מיוחד" ובהתאם לקבוע שבנסיבות האלה אין באי-עמידתה בדרישה לניסיון ניהולי כדי לפגום בכשירותה המקצועית.
עוד ציינה כי ועדת המינויים קיימה הליך סדור וקפדני שבגדרו נבחנה מועמדותה.
שר העלייה והקליטה השיב למשרד מבקר המדינה, כי המועמדת ראויה ובעלת רקע הדרוש, הכולל ניסיון ניהולי בכיר וכישורים יוצאי דופן.
השר גם חלק בתשובתו על קביעת ועדת המינויים, לפיה המועמדת בעלת זיקה פוליטית לראש הממשלה רק בהיותה משרתת במשרת אמון.
הוא הוסיף כי גם אם מתקבלת הטענה בדבר אותה זיקה, הרי נדרשת בדיקה מחמירה של המועמדות, ולטעמו ועדת המינויים מילאה דרישה זו במלואה.
השר ציין כי לדעתו תפקידה של המועמדת כיועצת ראש הממשלה ע ל מאפייניו היה תפקיד ניהולי בכיר, אף שלא הוגדר כך לפי המבחן של שכר ודרגה, וגם אם אין מכירים בו ככזה, הרי הוא מהווה "ניסיון מיוחד", כאמור בהחלטת הממשלה.
מבלי לקבוע מסמרות בדבר, משרד מבקר המדינה מתייחס בביקורתו זו לשיטתה של הוועדה שקבעה כאמור כי למועמדת יש ז יקה פוליטית לראש הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי לבסס החלטה בדבר התאמת מועמד לתפקיד מנכ"ל של משרד ממשלתי, שיש לו זיקה לשר משרי הממשלה לרבות זיקה פוליטית, על כישורים מוכחים בתחומי ההשכלה והניסיון הניהולי הבכיר ובהתאם לתנאי הסף הבסיסיים שנקבעו לתפקיד המנכ"ל.
במקרה האמור, מצאה הוועדה כי לא הוכח שלמועמדת היה ניסיון ניהולי בכיר.
יצוין כי הוועדה קיבלה את החלטתה על פי שיקול דעתה ובהתאם לסדרי העבודה שנקבעו לה.
עם זאת מוצע כי באופן עקרוני, אם ישנה זיקה בין המועמד לשר משרי הממשלה, באופן שמצריך על פי פסיקת בג"ץ מש נה זהירות וקריטריונים מחמירים במיוחד, ראוי כי בעתיד תעדיף הוועדה להימנע מלבסס את החלטתה על הכרה ב"תחליפי ניסיון" הנדרשים עקב אי -עמידת המועמד בתנאי הסף.
עמדה זו מתיישבת לדעת משרד מבקר המדינה עם פסיקת בג"ץ ועם נוהל העבודה של ועדות המינויים.
איוש באמצעות ועדות איתור .
כאמור בהחלטה 345 נקבעו לראשונה הקריטריונים הכלליים לפטור ממכרז ולאיוש משרות בכירות באמצעות ועדות איתור.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 'בהחלטת ממשלה מס 2541 מספטמבר 2002 (להלן- החלטה 2541) נכתב כי בו ועדת איתור, בדומה למכרז, נשמרים עקרונות שוויון ההזדמנויות ובחירת המועמד הטוב ביותר.
בהחלטה נקבעו עקרונות כלליים להקמה של ועדת איתור ולעבודתה: (א) בוועדה יהיו חמישה חברים: מנכ"ל המשרד שבו המשרה (יו"ר הוועדה) ונציב שירות המדינה (או נציגיהם - עובדים בכירים במשרדיהם) , וכן שלושה חברים נוספים אשר אינם עובדי המשרד שבו נמצאת המשרה, בעלי מומחיות וניסיון בתחום הרלוונטי; (ב) הוועדה תפרסם בפומבי הודעה על המשרה ומי שרואה את עצמו מתאים, יוכל להגיש את מועמדותו.
הוועדה תוכל לפנות ביוזמתה למועמדים פוטנציאליים ולהזמינם להגיש מועמדות; (ג) הוועדה תקבע את מאפייני המשרה ואת תנאי הסף הנדרשים מהמועמדים ותפרסם אותם; (ד) הוועדה תבחן את כישורי המועמדים ואת סגולותיהם בכל דרך שתיראה לה.
לשם כך היא רשאית לדרוש חוות דעת ביחס לכשירות כל מועמד מכל מי שתמצא לנכון.
נש"ם פרסמה לראשונה ב- 2009 נהלים בעניין הקמת ועדות האיתור ופעולתן.
הדוח הקודם על ועדות האיתור העלה ליקויים הנוגעים להקמתן של ועדות איתור ולעבודתן, ובעקבותיו פרסמה נש"ם באפריל 2013 שני נהלים חדשים: (א) נוהל הקמת ועדת איתור (להלן - נוהל ההקמה), ובו מפורטים הצעדים שבהם יש לנק וט כדי לפטור משרה ממכרז ולאיישה באמצעות ועדת איתור; (ב) נוהל עבודת הוועדה לאיתור מועמדים (להלן - נוהל העבודה) שעל פיו צריכה ועדת האיתור לפעול.
עד חודש אוגוסט 2013 הייתה נש"ם אחראית לכל שלבי העבודה של ועדת האיתור, החל מקביעת חברי הוועדה ובדיקת עמידתם של המועמדים בתנאי הסף שנקבעו למשרה ועד ההחלטה של הוועדה.
באותה עת פרסם נציב שירות המדינה הוראת שעה, לפיה נש"ם אחראית לבדוק את עמידת המועמדים בתנאי הסף ולאשר את הרכב חברי הוועדה, והמשרד המבקש לאייש את המשרה יהיה אחראי לניהול הוועדה ולכינוס הדיונים עד ההחלטה (להלן - הוראת השעה).
ב- 2013 כונסו שבע ועדות איתור וב- 2014 - 12 ועדות72 , ובסך הכול19 .
בשתי השנים14 מהוועדות האלה נוהלו וכונסו במשרדים, שכן חלה עליהן הוראת השעה.
זמן עבודתן של ועדות איתור משרד מבקר המדינה בדק את משך הזמן של עבודת ועדות האיתור, משלב פרסום הפנייה לאיתור מועמדים ועד ההחלטה בדבר המועמד שיומלץ לשר.
נבדקו 19 ועדות האיתור האמורות.
נמצא כי הזמן הממוצע לניהול ועדת איתור בשנים אלה עמד על יות ר משבעה חודשים.
הזמן הממוצע בוועדות שנוהלו בנש"ם עמד על כשמונה חודשים ובוועדות שנוהלו במשרדים על כשבעה חודשים.
להלן בלוח 3 :פירוט הוועדות חמש הראשונות נוהלו בנש"ם, והשאר נוהלו במשרדים שבהם המשרה המיועדת לאיוש בהתאם ל הוראת השעה.
בלוח מפורטות גם תשובות נש"ם ומשרדי הממשלה.
72 שנת הוועדה נקבעה לפי מועד הישיבה האחרונה של כל ועדת איתור שבה התקבלה ההחלטה בדבר המועמד או המועמדים שעליהם ממליצה הוועדה לשר.
נציבות שירות המדינה 249 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח 3 .
משך זמן עבודתן של ועדות האיתור .
המשרד שם המשרה תאריך .
בחודשים תשובת המשרד שבו .
1 עיתוי מינויה של ועדת .
האיתור הושפע בין היתר .
מהליך משפטי שנגע להרכב .
הוועדה; מהמינוי ועד סיום .
התקשורת חלפו רק כשלושה .
לשירותי דת ראש מערך .
6 עבודת הוועדה התארכה עקב .
קשיים באיתור מועמדים .
מתאימים ומוסכמים, בשל .
מורכבות התפקיד וההשלכות .
8 ניהול ועדת האיתור היה .
באחריות נש"ם בכל שלבי .
1 על מנת להרחיב את מעגל .
המועמדים פורסמה פנייה .
נוספת לאיתור מועמדים, .
והוועדה סיימה את עבודתה .
הפנייה השנייה לאיתור .
והתעשייה מנהל מינהל .
ראו תשובה בהמשך 250 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשרד שם המשרה תאריך .
3 מדובר בנסיבות מיוחדות .
הנובעות מלבטים בנוגע .
להארכה של כהונת ממלא .
המשרה הקודם ולניצול .
הבריאות נציב קבילות .
5 עד אוגוסט 2013 היה ניהול .
הוועדה תחת אחריות נש"ם.
למשרד, הוא ביקש לצאת .
לפרסום נוסף עקב הזמן .
שעבר, וזה פורסם באוקטובר .
את המועמדויות רק בסוף .
7 לדעת משרד החינוך, לוח .
הזמנים מיום הפרסום ועד .
החלטת הוועדה הוא סביר.
6 חלק מהעיכוב נגרם בשל .
במבצע "צוק איתן ", ולמרות .
זאת משך עבודתה היה קצר .
1 אחד מחברי הוועדה ביקש .
והוחלף בחברה אחרת במאי .
14 91 3 לדעת משרד החינוך, לוח .
1 לא כל שלבי ניהול ועדות .
האיתור עברו לאחריות .
המשרד, כך שמשך הזמן .
לניהול הוועדות מושפע מאוד .
משך הזמן הממוצע עומד על .
3 חודשים, שהוא נמוךמשרד .
13 151 5 נציבות שירות המדינה 251 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשרד שם המשרה תאריך .
נתוני נש"ם בעיבוד משרד מבקר המדינה.
(1) בניכוי תקופת בחירות מאוקטובר 2012 ועדהקמת הממשלה במרץ 2013 שארכה154 ,ימיםולה הוספנו 30 ,ימים זמן סביר להשלמת מינויי השרים ולהתארגנות במשרדים האמורים.
(2) מסיבה שאינה תלויה בוועדה, נדחתה ישיבתה בכחודשיים.
בחישוב התבס סנו על התאריך המקורי שבו הייתה אמורה הוועדה להתכנס.
נש"ם השיבה כי פעילות ועדות האיתור בתקופת בחירות מתחדשת רק לאחר שמתבהרת תמונת מנכ"לי המשרדים השונים, ולכן יש לכלול בה גם את פרק הזמן הראשון שלאחר כינון הממשלה.
משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה) השיב בנובמבר 2015 כיחלק מהותי בתהליך ועדות האיתור נותר בידי נש"ם, ולא מן הנמנע שהליכי ועדות איתור מתארכים בשל כך כמו גם בשל עררים והשגות המעכבים את הבחירה.
משרד מבקר המדינה השווה את הזמן הממוצע לעבודת ועדת איתור לזמן הממוצע למימוש מכרז לתפקידים בכירים באותה תקופה.
בסך הכול כונסו בשנים 2014 -2013 290 ועדות בוחנים במכרזים לתפקידים בכירים, והזמן הממוצע משלב פרסום המכרז ועד שלב בחירת המועמד היה כארבעה חודשים במכרזים פנימיים ובין -משרדיים וכחמישה חודשים במכרזים פומביים.
מכאן שבממוצע פרק הזמן שנדרש לעבודת ועדת איתור היה ארוך בכ- 75%-40% מפרק הזמן שנדרש לצורך בחירת מועמד במכרז לתפקיד בכיר במכרז פנימי או במכרז פומבי.
על נש"ם לאתר את "צווארי הבקבוק" הגורמים לעיכובים הניכרים בוועדות האיתור, הן בוועדות איתור המנוהלות אצלה והן באלה המנוהלות במשרדים.
עליה גם לקבוע זמני תקן מחייבים באמנת שירות, בדומה לנעשה בנושא המכרזים, ולפעול לקיצור לוחות הזמנים בכל האמצעים העומדים לרשותה.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הרכבים של ועדות איתור שני חברי ועדה מאותו משרד כאמור בהחלטה 2541 קבעה הממשלה עקרונות כלליים לעבודה של ועדת האיתור, ובכללם העיקרון כי בוועדה יהיו חמישה חברים, ובהם רק נציג אחד של המשרד שבו המשרה - מנכ"ל המשרד שבו המשרה או נציגו.
הוראות התקשי"ר בעניין זה מפנות לנוהל ההקמה, שבו נכתב כי חמשת חברי הוועדה יהיו מנכ"ל המשרד והנציב, או נציגיהם, נציג משרד אחר הנוגע לעניין או נציג היועמ"ש לממשלה (למשל אם יש היבט משפטי או רגולטורי לתפקיד) ושני נציגי ציבור.
כאשר ועדת השירות ממליצה לאייש משרה באמצעות ועדת איתור, היא גם קובעת את הרכב הוועדה, והוא מאושר בידי הממשלה.
עוד יצוין כי במקרים שבהם מחליטה ועדת השירות כי נציג היועמ"ש לממשלה יהיה חבר בוועדת האיתור עם מנכ"ל משרד המשפטים, הם רשומים כחברי ועדה בהחלטה המובאת לאישור הממשלה.
כך נקבע לגבי המשרות האלה: נציב הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות (להלן - נבת"ם); המשנים ליועמ"ש לממשלה ופרקליט המדינה.
נמצא כי בשני מקרים מונו ועדות איתור במשרד המשפטים אשר כללו, נוסף על מנכ"ל המשרד ששימש כיו"ר הוועדה, גם חבר ועדה נוסף שהוא עובד המשרד - משנה ליועמ"ש לממשלה.
זאת ללא החלטה מפורשת של הממשלה בדבר שני חברים שהם עובדי משרד המשפטים.
בהחלטת ממשלה מ - 2006 נקבע כי הרכב ועדת האיתור למשרה א' במשרד המשפטים יכלול, נוסף על מנכ"ל משרד המשפטים, גם עובד מדינה בכיר הבקיא בתחום והנציב ימנה אותו בהתייעצות עם המנכ"ל.
הנציב מינה את אחד המשנים ליועמ"ש לממשלה; בהחלטת ממשלה מ- 2006 ,נקבע כי הרכב ועדת האיתור למשרה ב' במשרד המשפטים יכלול נוסף על מנכ"ל משרד המשפטים, גם עובד מדינה שהוא משפטן בכיר הבקיא בתחום, ומנכ"ל משרד המשפטים ימנה אותו בהתייעצות עם הנציב.
לתפקיד זה מונה משנה אחר ליועמ"ש לממשלה.
עולה אפוא כי הרכבן של שתי ועדות איתור אושר בנש"ם, מבלי שאלה עמדו בעיקרון שנקבע בהחלטה 2541, שכן כל אחד מהם כלל שני עובדים בכירים במשרד המשפטים.
מנכ"ל משרד המשפטים לשעבר ציין בתשובתו כי בנוגע לוועדת איתור למשרה א' שבה נקבע כי אחד החברים יהיה עובד מדינה בכיר הבקיא בתחום, הרי המומחיות בתחום זה מצויה במחלקת ייעוץ וחקיקה הכפופה ליועץ המשפטי לממשלה ועובדיה הם "מועמדים טבעיים" לכהן כחברים בוועדת איתור זו.
לדבריו, השיקול המקצועי הוביל והצדיק את מינוי המשנה ליועמ"ש לוועדה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נוכח מעמדו הייחודי והעצמאי של היועמ"ש לממשלה, סבר המשרד, בעצה אחת עם נש"ם, כי אפשר וראוי במקרים מסוימים לכלול בהרכב ועדת האיתור את מנכ"ל משרד המשפטים יחד עם משנה ליועמ"ש לממשלה, נוכח תרומתו המקצועית.
הרכב כזה נקבע ביחס לתפקידים אלה שהם בעלי גוון מקצועי מובהק ואלמנט רגולטורי ניכר ומהותי.
המשרד הוסיף כי ההערה בנושא זה תישקל ותיבחן.
נש"ם הוסיפה כי ייתכנו חריגים בהרכב הוועדה במקרים המצדיקים זאת, בהתאם לשיקול דעתם של הגורמים המוסמכים.
במקרים שלעיל מדובר בחברי ועדה שהם עובדים בכירים נציבות שירות המדינה 253 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שמתוקף תפקידם מצויים היטב בפעילותן של היחיד ות ואף אחראים להיבטים מקצועיים - משפטיים שבהן ומלווים את עבודתן, בייחוד שמדובר בסמכויות אכיפה, חקירה וסמכויות מעין שיפוטיות.
נש"ם ציינה עוד כי ישנם מקרים שבהם צוין מפורשות כי בהרכב הוועדה יהיה נציג היועמ"ש לממשלה, אולם אין זה שולל את האפשרות שמשנה ליועמ"ש לממשלה ישב בוועדה בתוקף היותו עובד מדינה בכיר הבקיא בתחום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם יש ממש בטיעונים שהביאו את משרד המשפטים ונש"ם לקבוע כי בשני ההרכבים האמורים של ועדות איתור ישתתפו משנים ליועמ"ש לממשלה כחברים, מן הראוי שהרכבים אלה יידונו בוועדת השירות ויועברו לאחר אישורה לאישור הממשלה, כפי שנעשה בנוגע להרכבים בוועדות איתור אחרות.
חברי ועדות שהם עובדים בכירים לשעבר חברי ועדת איתור כוללים, על פי החלטת הממשלה, חמישה חברים ובהם שלושה חברים אשר אינם עובדי המשרד שבו נמצאת המשרה .
במהלך ההליכים למינוי ועדת איתור למשרה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, העיר היועמ"ש של נש"ם ביוני 2013 : "אין זה ראוי שנציג ציבור יהיה עובד בכיר לשעבר של המשרד".
במקרה אחר שבו עסקה ועדת איתור במינוי מנהל לרשות שכפופה לשר החינוך, מונתה מנכ"לית משרד החינוך לשעבר כחברה בוועדת איתור, ובמק רה נוסף הייתה עובדת בכירה לשעבר במשרד החינוך חברה בוועדת איתור לבחירת עובד בכיר ביותר במשרד זה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי העובדות הומלצו לשמש כחברות בוועדת האיתור בשל עבודתן ותרומתן בשירות הציבורי ובמשרד בפרט, והן זכו להערכה רבה ולהוקרה לאורך שנות העסקתן .
בעת שהומלצו חלפה תקופת הצינון הנדרשת ועל כן המשרד לא מצא פגם בהמלצה שהן ישמשו כחברות ועדה.
המשרד הוסיף כי המלצות אלה נבדקו על ידי הלשכה המשפטית בנש"ם, וקיבלו את אישור נציב שירות המדינה למינוין.
היועמ"ש לנש"ם מסר למשרד מבקר המדינה כי אם נציג הציבור הוא עובד בכיר לשעבר של המשרד אז בהחלט יש חשש, אפילו למראית עין, שש יקול הדעת שלו לא יהיה עצמאי ואובייקטיבי לחלוטין, ושהזיקה שלו לגורם שממנה אותו תשפיע על ההחלטה שלו.
כיוון שכך מסר היועמ"ש שבכוונתו להמליץ לנציב לתקן את הנהלים, ולהוסיף שלנצי ג הציבור לא תהיה זיקה לגורם הממנה שעשויה לפגוע בשיקול הדעת שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח עמדתו של היועמ"ש לנש"ם, עליה לקבוע אם ובאילו מקרים יש לאפשר מינוי עובדים בכירים לשעבר כחברים בוועדות איתור.
קביעת אמות מידה בנוהל העבודה נקבע העיקרון לפיו ועדת איתור תקבע את אמות המידה לשם הערכת המועמדים וההחלטה, קודם לעיון במסמכי המועמדים.
וכך נכתב בנוהל: "הדיון הראשון של הוועדה ייועד לקביעת אמות מידה והערכת המועמדים מעבר לדרישות המשרה הפורמליות.
לאחר קביעת אמות המידה יעביר מרכז הוועדה לכל חברי הוועדה תיק הכולל את המועמדויות 254 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 והמסמכים שנשלחו על ידי המועמדים.
לאחר עיון בתיק המסמכים של כל מועמד, יקבעו חברי הוועדה על בסיס אמות המידה שנקבעו כאמור את רשימת המועמדים שלדעתם הם הראויים והמתאימים ביותר להתקדם לשלבים הבאים של ההליך.
ניתן לבצע את כל השלבים דלעיל ב אותו דיון, ובלבד שנשמר הסדר המהותי, לפיו אמות מידה שעל בסיסן ממוינים המועמדים, נקבעות טרם ביצוע שלב המיון הראשוני".
עיקרון זה נועד להבטיח מיון אובייקטיבי, הוגן ושוויוני ולמנוע קביעה של אמות מידה בזיקה לנתונים של מועמד ספציפי.
מבדיקת המסמכים עלה כי בארבע ועדות איתור שנוהלו במשרד המשפטים בשנים 2013 ו- 2014 לתפקידים של משפטנים, מהבכירים בשירות המדינה, נמסרו מסמכי המועמדים, ובהם שאלונים שמילאו ואסמכתאות נלוות, לחברי הוועדות לפני שהוועדות קבעו את אמות המידה לאיוש המשרה.
משרד המשפטים מסר כי בארבעת המקרים האלה מס מכי המועמדים נמסרו לחברי ועדות האיתור קודם לקביעת אמות המידה, באישור אב"ם שניתן בעל פה במועד אצילת הסמכות למשרד המשפטים לנהל את ועדות איתור.
משרד המשפטים ציין כי ראה צורך לפעול כך משום ש"מדובר בחברי ועדה מכובדים שזמנם יקר וכי יש למצות את מועדי המפגשים".
נמצא כי אב"ם אישר בעל פה למשרד המשפטים לפעול כך בארבע ועדות האיתור האמורות.
כדי לוודא שוועדת איתור קובעת אמות מידה לבחינת המועמדים, שלא בזיקה לנתוני מועמד ספציפי במטרה להגדיל את סיכוייו להיבחר, קבעה נש"ם שחברי הוועדה יקבלו את מסמכי המועמדים רק לאחר שיקבעו את אמות המידה.
משרד המשפטים חרג אפוא, באישור נש"ם, מהעיקרון הזה בהליכים לבחירת ארבעה משפטנים בכירים ביותר.
בכך סוכלה תכלית העיקרון שנועד להבטיח הליך אובייקטיבי, הוגן ושוויוני.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה כי ההנחיות לניהול ועדות האיתור הועברו למשרד כ"תורה שבעל פה" ונוהל נש"ם אינו ברור בכל הסוגיות ונתון לפרשנות בחלק מהמקרים.
עוד השיב כי מנכ"לית המשרד הנחתה את אגף ניהול ההון האנושי לפעול רק בהתאם להנחיות ברורות וכתובות.
המשרד הוסיף כי ממועד קבלת הבהרה מנש"ם, מועברים תיקי המועמדים רק לאחר שחברי הוועדה דנו באמות המידה וסיכמו אותן.
נש"ם השיבה כי הוראותיה בעניין זה הן ברורות.
מיון המועמדים וזימונם לראיון 1.
בנוהל העבודה צוין כי על ועדת האיתור חלים עקרונות היסוד של הליכי קבלת החלטות ברשות מינהלית, ולכן החלטות הוועדה חייבות להיות מנומקות ועיקרי המידע שהובא לפניה ועיקרי ההליך שהתנהל על כל שלביו צריכים להיות מפורטים.
בג"ץ פסק כי על ועדת בוחנים במכרז (ראו לעיל) לנהל פרוטוקול שישקף בין השאר את נימוקיה להחלטתה73.
בחוזר שלאב"ם מיולי 2013 צוין כי יש להקפיד שהפרוטוקול יהיה מנומק היטב, לציין בו מדוע נבחרו הזוכים ולפרט את כישוריהם ביחס למועמדים שלא נבחרו.
נציבות שירות המדינה 255 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנוהל העבודה של ועדת איתור נכתב כי הפרוטוקול מדיון הוועדה צריך להיות חתום בידי כל חבריה, לאחר שהיועמ"ש בנש"ם בדק אותו ואישר את תקינות ההליך מהבחינה המשפטית.
על פי הנוהל יש לשמור העתקים מהפרוטוקולים מדיוני הוועדה בתיק הוועדה בנש"ם.
הבדיקה העלתה שוועדות האיתור פעלו באחת משתי דרכים: יש ועדות שראיינו את כל המועמדים שהגישו מועמדות ועברו את תנאי הסף.
6 מ-18 הוועדות שנבדקו פעלו כך74 ; שאר12 הוועדות זימנו לראיון רק חלק מבין המועמדים שהגישו מועמדות ואשר עברו את תנאי הסף.
נמצא שכל 12 ועדות האיתור שזימנו לראיון רק חלק מהמועמדים (שהגישו מועמדות ועמדו בתנאי הסף), לא נימקו בפרוטוקולים את הנימוקים להחלטותיהן.
בחלק מהמקרים נרשמו נימוקים בניירות עבודה שלא היו חלק מהפרוטוקול.
מכאן שאי -אפשר לדעת מדוע זימנו הוועדות האלה מועמדים מסוימים לראיון ולא זימנו אחרים.
להלן פירוט של 12 ועדות האיתור האלה: .
ועדות איתור שזימנו רק חלק מהמועמדים לראיון, ולא נימקו מדוע לא זימנו את היתר .
שם המשרד שם המשרה מספר .
משרד הפנים ממונה על מחוז צפון 46 22 24 .
משרד הכלכלה מנהל מינהל הבטיחות והבריאות .
משרד המשפטים ראש רשות התאגידים 14 4 10 .
משרד הבריאות נציב קבילות הציבור לחוק ביטוח .
בריאות ממלכתי 21 11 10 .
הפנים מנהל אגף בכיר (ביקורת מערכת .
ביטחון הפנים) 20 5 15 .
והבטיחות בדרכים מנהל הרשות הארצית לתחבורה .
74 הוועדות האלה ראיינו את כלל המועמדים שעברו את תנאי הסף: מנכ"ל הרשות הארצית למדידה והערכה במשרד החינוך, סמנכ"ל בכיר ומנהל המינהל הפדגוגי במשרד החינוך, יו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך, ראש מערך הגיור במשרד לשירותי דת, מנהל רשות התעופה האזרחית במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים ו יו"ר המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין במשרד התקשורת.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שם המשרד שם המשרה מספר .
משרד המשפטים משנה ליועמ"ש לממשלה (משפט .
משרד המשפטים פרקליט המדינה 8 4 4 .
משרד המשפטים נבת"ם 11 2 9 .
משרד הכלכלה מנהל מינהל אזורי פיתוח 18 5 13 .
משרד האוצר מנהל רשות החברות הממשלתיות 26 21 5 .
על פי פרוטוקולים של נש"ם בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נש"ם השיבה כי החלטת הוועדה זוכה לתפוצה רחבה ולא כל הליך התיעוד צריך להיכלל בה, וכי נוהל העבודה מדגיש כי פרוטוקול הוועדה אינו סטנוגרמה של דיוני ועדת האיתור.
לפיכך, התיעוד בדבר אי -זימון מועמד לראיון צריך להיות מתועד בתיק הוועדה ולא בפרוטוקול, כפי שנעשה בשתי הוועדות שריכז אב"ם.