HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החזרת המצב לקדמותו לאחר ביצוע עבודות מים וביוב בידי התאגיד בחוק התאגידים, סעיף 42()(א10 ), נקבע כי התאגיד וכל אדם שקיבל את רשותו רשאים לצורך ביצוע תפקידי התאגיד "לפתוח כל דרך [14] לשםביצוע עבודות.
ובלבד שמיד עם את הדרך, ככל האפשר, למצבה הקודם".
נמצא כי ]התאגיד[ השלמת העבודה תחזיר החברה עד מועד סיום הביקורת טרם קבע הממונה עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע עבודות השיקום הנדרשות לאחר עבודות תשתית מים וביוב ובדבר מימונן של עבודות שיקום אלה.
עוד נמצא כי בפועל יש שונות בחלוקת נטל המימון בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות.
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי ביחידת הממונה התקיימו דיונים בנושא, אך הנושא מורכב ו"בימים אלה שוקד צוות מקצועי ברשות המים.
על גיבוש אמות מידה הנדסיות", שנועדו להסדיר בין היתר את סוגיית החזרת המצב לקדמותו, תוך התייחסות לשונות בין התאגידים.
הצוות אמור להגיש את המלצותיו עד לסוף שנת 2013 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה לקבוע עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע ומימון עבודות שיקום הנעשות לאחר ביצוע עבודות תשתית מים וביוב.
אי- קביעת עקרונות ואמות מידה כאמור עלולה לגרום להוצאת מיליוני שקלים מכספי צרכני המים לשיפור פני העיר, במקום להבטיח את ייעודן של ההכנסות ממשק המים והביוב לתפעול משק זה ולהשקעות בו.
עסקת העברת מניות והתחייבויות לתאגיד פלג הגליל15 על פי סדרי מינהל תקינ ים, דירקטוריון של תאגיד מים וביוב חייב לרשום פרוטוקול של ישיבותיו, אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניו, את עיקרי הדברים שנשמעו, את ההחלטות שהתקבלו בעקבות הדיון ואת נימוקיהן.
החובה לרשום פרוטוקול נעוצה בעקרון שקיפות פעילותו של המינהל - באמצעות הפרוטוקול יוכ לו גורמי הבקרה, לרבות הממונה, לדעת כיצד ועל יסוד איזה מידע התקבלו ההחלטות16.
חברת צח"ר תשתיות זורמות בע"מ (להלן- צח"ר) מפעילה ומנהלת באמצעות זכיין את מכון טיהור השפכים (להלן - מט"ש) צח"ר.
המט"ש הוקם בשיטת OTB17 , והוא קולט את השפכים של הרשויות המקומיות צפת, חצור הגלילית וראש פינה.
הרשויות האמורות הן בעלות המניות בצח"ר.
יצוין כי מניותיהן של חצור הגלילית וצפת בצח"ר לא נכללו בסקר של נכסי המים .
14 "דרך" הוגדרה בסעיף זה "לרבות מסילה, כביש, רחוב, סמטה, כיכר, מעבר, גשר או מקום פתוח שיש לציבור זכות מעבר בהם".
15 תאגיד פלג הגליל - שבבעלות הרשויות המקומיות צפת, חצור הגלילית, טובא -זנר'רייה, יסוד המעלה, גוש חלב, ראמה, מר'אר, פקיעין, פסוטה, סאג'ור, חורפיש, עֵילבון ובית ג'ן - החל לפעול ביוני 2008.
16 ראו בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נגד עיריית תל -אביב -יפו ואח' , פ"ד נט( 3 )817 ( 2004 ,) שקובע כי בהיעדר פרוטוקול מלא של הדיונים של ועדת המכרזים יש לראות את החלטת הוועדה כהחלטה שאינה יכולה לעמוד לביקורת, ודינה להתבטל.
17 Build -Operate -Transfer , שיטה שלפיה היזם מתכנן, מממן, מקים ומפעיל את המתקן, ובתום תקופת ההסכם מוסר את המתקן לידי המדינה.
והביוב שהעבירו הרשויות המקומיות שלהן לתאגיד פלג הגליל עם הצטרפותן אליו.
הרשויות המקומיות הסכימו לשלם לזכיין בגין הטיפול ב כמות מזערית של שפכים, גם אם כמות השפכים הכללית שתוזרם תהיה בפועל נמוכה ממנה.
שיעור התשלום של כל אחת מהרשויות המקומיות למט"ש נקבע כך: חצור - כ-64% , צפת- כ-18% וראש פינה- כ-18% .
הכמות המזערית שנקבעה בהסכם הייתה 2.
52 מלמ"ק (מיליון מטר מעוקב) לשנה, אולם כמות השפכים שהוזרמו למט"ש בשנים 2004 -2011 הייתה בממוצע כ-1.
יוצא אפוא שהסכום ששולם לזכיין בשנים אלה הוא בגין טיפול בכמות כפולה של שפכים מהכמות שהוזרמה למט"ש וטופלה בו בפועל.
תאגיד פלג הגליל בחן אפשרות להעביר אליו את המניות של חצור הגלילית ושל צפת בצח"ר, וכן את התחייבויותיהן העתידיות לשלם עבור הפערים שבין כמות השפכים בפועל ובין הכמות המזערית האמורה (להלן - הפרשי הכמויות).
בינואר 2011 הגיש יועץ חיצוני שמינה פלג הגליל הערכת שווי של התחייבויות חצור הגלילית וצפת עבור הפרשי הכמויות עד שנת 202818.
על פי ה ערכה זו 19 , הערך העדכני של התשלומים בגין הפרשי הכמויות בשנים 2028- 201120 הוא עבור חצור הגלילית כ-16 מיליון ש"ח, ועבור צפת כ-1.
מיליון ש"ח במרץ 2011 התקיימה פגישה ביחידת הממונה, בהשתתפות מנהל מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים, הממונה, ראש מועצת חצור הגלילית ומ נכ"ל פלג הגליל וחברת צח"ר מר עמוס רודין (על החשש לניגוד עניינים בשל היותו של מר רודין מנכ"ל בשני הגופים, ראו להלן).
בסיכום הפגישה נקבע כי המניות של חצור הגלילית בצח"ר יועברו לפלג הגליל; כי התחייבותה של חצור הגלילית לשלם בגין הפרשי הכמויות תוטל על פלג הגליל למפרע מ- 1.
11 ; וכי חוב העבר של מועצה מקומית חצור הגלילית לצח"ר, בסך 6.
5 ,מיליון ש"ח יטופל במסגרת תכנית ההבראה של המועצה המקומית.
בדוח ביקורת על התאגיד שהכין יועץ חיצוני מטעם הממונה בשנת 2011 (להלן- דוח יועץ ב'), נכתב בין היתר כי "העברת המניות לעיל ללא מ ציאת פתרון.
לסוגיה המרכזית שמקשה על עבודת צח"ר וגורמת לה לגירעונות מצטברים עקב ההתחייבות להזרמת כמות מי שופכין מינימאלית למט"ש.
הינה פעולה אשר עלולה לגרום לתאגיד קשיים כלכליים ואף חדלות פירעון עתידית".
במכתב מיולי 2011 שכתב מר עמוס רודיןבתפקידו כמנכ"ל צח"ר, צוין כי "בהתאם לחוות הדעת שהוכנה, ערך מניות חצור בצח"ר הובהר חצור הגלילית צריכה לשלם סכום הנע ]מועצה מקומית[ כשלילי, דהיינו מבחינה כלכלית מ.
מ בין כ-15 מיליון ש"ח לכ-20 מיליון ש"ח לפלג הגליל על מנת שזאת תיאות ליטול מידיה את מניותיה, אשר את החובות לשאת בתשלום הפרשי הכמויות מכאן ]על פלג הגליל[ מטילות ולהבא".
על פי פרוטוקול ישיבת מועצת המנהלים ּוועדת הכספים של פלג הגליל ממאי 2011 , הן החליטו פה אחד לאמץ את סיכום הישיבה ממרץ 2011 ואת העברת המניות.
בפרוטוקול אין כל ביטוי לקיום דיון בשאלה כיצד תאגיד פלג הגליל, שאיתנותו הפיננסית חלשה, יוכל להמשיך ולפעול כ"עסק חי" לאחר שייטול עליו התחייבות כזאת, בלא שיהיה לה כיסוי בעלות המוכרת בתעריף21 .
יצוין כי בחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד על הדוחות הכספיים .
18 הערכת השווי התבססה על נתוני שנת 2009 .
באותה שנה הייתה כמות השפכים בפועל כ-1.
1 מלמ"ק, פחות ממחצית מהכמות המזערית, והתשלום בסך כ -3.
58 מיליון ש"ח שבו חויבו הרשויות המקומיות כלל אפוא בתוכו כ-2 .
מיליון ש"ח בגין הפרשי הכמויות 19 הערכת השווי התבססה גם על תחזית לגידול של אחוז אחד בכמות השפכים שתוזרם בפועל.
מחיר ההון בחישוב הערך הנוכחי הוא 5% .
)(שווה לריבית הנדרשת על הלוואות רשות המים 20 תקופת הסכם ה- BOT .
העלויות המוכרות בתעריף מתייחסות לכמויות ביוב המטופלות בפועל בלבד הרשות הממשלתית למים ולביוב 773 .
השנתיים לשנת 2011 , הופיעה הערת "עסק חי".
בכך מצטמצמות אפשרויות גיוס ההון של התאגיד, והן מתייקרות.
בדצמבר 2011 נחתם הסכם בין המועצה המקומית חצור הגלילית, צח"ר ופלג הגליל, ונקבע בו כי חצור הגלילית תעביר את מניותיה בצח"ר לפלג הגליל, וכן תשלם 5 מיליון ש"ח לצח"ר לסילוק כל התחייבויותיה כלפיו.
על ההסכם חתם מר עמוס רודין גם בשם צח "ר וגם בשם פלג הגליל.
בישיבת מועצת המנהלים של פלג הגליל מינואר 2012 הוחלט פה אחד לאשרר את ההסכם.
גם בפרוטוקול ישיבה זו אין כל ביטוי לקיום דיון בשאלה אם העסקה "אינה פוגעת בטובת החברה"22, ובהשפעותיה של העסקה על איתנותו הפיננסית של התאגיד ועל יכולתו להמשיך ולפעול כ"עסק חי".
זאת נוכח עסקאות אחרות שאושרו באותה שנה, לרבות עסקאות הקשורות בצירוף רשויות מקומיות נוספות לבעלות על פלג הגליל.
למעשה, כחלק מהעסקה עברו לפלג הגליל חיובים של הרשויות המקומיות שהוערכו בסך של כ -17 מיליון ש"ח בתוספת מע"ם.
בפברואר 2013 השיב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל מר חנוך מילוא כי הדירקטוריון דן בנושא וכי "כל אחד מחברי הדירקטוריון התבטא בעניין זה".
אשר לעובדה שהפרוטוקולים לא משקפים דיונים בנושאים האלה, מסר יו"ר הדירקטוריון כי בהתאם להחלטתו "הפרוטוקול אינו מתנהל כסטנוגרמה המנציחה כל מילה שנאמרת אלא מסכם באופן תמציתי את ההחלטות אשר נתקבלו".
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר דירקטוריון פלג הגליל כי עליו לרשום פרוטוקולים שישקפו את עיקרי המידע שהובא לפני הדירקטוריון, את עיקרי הדברים שנשמעו בדיונים, את ההחלטות שהתקבלו בעקבות הדיונים ואת נימוקיהן.
כל זאת כדי שההליך יהיה שקוף, וכדי שלרשות מקבלי ההחלטות בתאגיד יעמוד מלוא המידע הדרוש, הן לצורך קבלת ההחלטות המיטביות והן לצורך פיקוח ובקרה.
עוד השיב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי "העברת בעלותה של חצור במט"ש לידי פלג הגליל, הייתה כור ח המציאות, לאור המצב החוקי הנתון, המחייב את הרשויות המקומיות להעביר לתאגיד את כל נכסי המים והביוב שלהם", וכי "מיום בו הועברה האחריות למשק המים והביוב של צפת וחצור הגלילית לפלג הגליל, חדלו הרשויות המקומיות לגבות היטלים.
ולפיכך הן נעדרו מקורות מימון לשם.
ו/או הוצאה אחרת ]במט"ש[ השקעה ככל שתדרש".
יו"ר הדירקטוריון ציין כי "קיים חוסר הגיון מוחלט בפיצול האחזקה בנכסי המים והביוב בין שני גופים", וכי לדירקטוריון הובהר "כי לא קיים כל פתרון אחר מבחינה פרקטית".
המועצה המקומית חצור הגלילית השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי לא היו לה מקורות הכנסה כדי לשלם באמצעותם את התשלומים בגין המט"ש, מאחר שפלג הגליל גובה את אגרות המים והביוב מתושבי חצור הגלילית.
במרץ 2013 השיבה רשות המים כי עמדתה העקרונית והמשפטית היא שהאחריות למט"שים מוטלת על תאגידי המים והביוב, בהיותם אחראים לפי חוק התאגידים על שירותי המים והביוב "ולרגל החובה.
בהעברת כל נכסי המים והביוב לידי התאגיד עם הקמתו".
רשות המים הוסיפה כי בשל התראות על מצבה הכלכלי של חצור הגלילית, אשר סיכן את ההתנהלות התקינה של המט"ש, היא נתנה העדפה להמשך קיומו בסוברה כי התאגיד יוכל "להביא את ".
]של התאגיד[המט"ש לאיזון כלכלי תוך שמירה על יציבותו הפיננסית .
22 ראו סעיף255 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 .
בעקבות העסקה הפריש התאגיד בדוחותיו הכספיים לשנת 2011 סך של 2.
3 מיליון ש"ח לחובות מסופקים; וכאמור, בחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד על הדוחות הכספיים האמורים הופיעה הערת "עסק חי".
בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי הרשויות המקומיות טרם הגישו לו את המסמכים הנדרשים על פי הנחיותיו, לשם אישור הבקשה להעברת המניות לתאגיד פלג הגליל, ולכן המניות טרם הועברו.
עם קבלת המסמכים הוא יפעל להשלמת הטיפול בבקשה האמורה.
משרד מבקר המדינ ה מעיר לרשות המים כי הטענה בדבר יכולתו של התאגיד להביא את המט"ש "לאיזון כלכלי תוך שמירה על יציבותו הפיננסית" תמוהה, ואינה עולה בקנה אחד עם הממצאים העולים מחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד ומדוחותיו הכספיים.
בסופו של דבר, החוב הגדול שנטל עליו תאגיד פלג הגליל, שאיתנותו הפיננסית רעועה, עלול להגדיל את הנטל על ציבור צרכני המים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להפיק לקחים מהעסקה בין חצור הגלילית, צפת וצח"ר להקמת המט"ש ולהפעלתו.
בין היתר עליה לשקול את רמת הגמישות הנדרשת בהערכת הכמויות המזעריות של שפכים שעבורם ישולם בהתקשרויות עם יזמים להקמת מט"שים, נוכח האפשרות שהתחזיות שעל בסיסן נקבעות הכמויות המזעריות עלולות שלא להתממש.
ניגוד עניינים של מנכ"ל התאגיד חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , קובע כי "נושא משרה חב חובת אמונים לחברה, ינהג בתום לב ויפעל לטובתה, ובכלל זה.
יימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בחברה לבין מילוי תפקיד אחר שלו או לבין ענייניו האישיים".
חובה זו חלה בין היתר על המנכ"לים של תאגידי המים.
בעת שהגיש מר עמוס רודין את מועמדותו לתפקיד מנכ"ל תאגיד פלג הגליל, הוא כיהן בתפקיד מנכ"ל צח"ר פארק תעשיות הגליל בע"מ (להלן - פארק צח"ר) ובתפקיד מנכ"ל צח"ר.
הוועדה לבדיקת מינויים שהוקמה לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- הוועדה), דנה במועמדותו של מר רודין ביוני 2009 והחליטה כי הוא כשיר לכהן כמנכ"ל התאגיד, בין היתר בכפוף להתפטרותו מתפקידיו כמנכ"ל החברות צח"ר ופארק צח"ר, ובכפוף להתחייבותו להימנע מניגוד ענייני ם.
בהתאם לכך, נשלח לחתימתו כתב התחייבות להימנעות מניגוד עניינים.
הוועדה פירטה כי נוסף להתפטרות מתפקידיו, על מר רודין להתחייב להימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בדירקטוריון תאגיד המים לבין מילוי תפקידיו האחרים, או מכל פעולה שיש בה ניגוד עם ענייניו האישיים.
כמו כן, במסגרת תפקידו בתאגיד המים עליו להימנע מטיפול בנושאים שמעורבים בהם גורמים הנתונים בקשר אישי או עסקי עם אחד הגופים שבהם הוא מכהן, ולהתחייב שלא יטפל בתאגיד המים בנושאים שטיפל בהם בחברות צח"ר ופארק צח"ר.
אם יתעורר חשש לניגוד ענייני ם, יודיע על כך מר רודין לדירקטוריון תאגיד המים וינהג לפי הנחיות היועץ המשפטי של התאגיד.
בעקבות החלטת הוועדה פנה אליה ביוני 2009 יו"ר דירקטוריון פלג הגליל בבקשה להסיר את התנאי המחייב את התפטרותו של מר רודין מתפקידו כמנכ"ל חברת צח"ר.
יו"ר הדירקטוריון צירף לפנייתו מכתב של יו"ר דירקטוריון חברת צח"ר מר אביהוד רסקי, שהוא גם ראש הרשות הממשלתית למים ולביוב 775 .
המועצה המקומית ראש פינה.
לטענתם, קיים יתרון משמעותי בניהולן של שתי החברות על ידי אותו מנכ"ל, "מטעמים של יעילות, חיסכון בעלויות והעיקר, שליטה ותיאום בין שתי מערכות המשלימות זו את זו".
מנהלת מחלקה בכירה (ייעוץ משפטי) ברשות המים, שהתבקשה על ידי יו"ר הוועדה להתייחס לפניית יו"ר הדירקטוריון, השיבה ביוני 2009 כי הנימוקים שפורטו במכתב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל "דווקא תומכים באפשרות לקיום חשש לניגוד עניינים - משום אי העברת הנכסים, משום קיום יחסי ספק- הארוכה ]זרוען[ משום היות צח"ר תאגיד עירוני שהוא 'זרועה]ו[ ,צרכן של הרשויות'".
עוד הביעה המנהלת חשש כי בשל ריבוי תפקידיו לא יוכל מר רודין להקדיש די זמן לניהול פלג הגליל.
כמו כן, היא הצי ]למר רודין[ עה לוועדה לשקול "להפנות למועמד שאלות השלמה/להבהרה".
ממסמכי פלג הגליל עולה כי ביוני 2009 חתם מנכ"ל התאגיד על התחייבות להימנעות מניגוד עניינים.
ובכללה התחייבות להימנע מלטפל במסגרת תפקידו בתאגיד המים "בנושאים שבהם מעורבים גורמים אשר נמצאים בקשר אישי או עסקי עם אחד הגופים" שבהם הוא מכהן, וכן להימנע מלעסוק בתאגיד המים בנושאים שטיפל בהם בצח"ר.
יצוין כי המסמך האמור לא נמצא בתיקי הוועדה ואף לא בתיקי הממונה.
באוגוסט 2009 פנה לוועדה היועץ המשפטי של פלג הגליל, המשמש גם היועץ המשפטי של חברת צח"ר, ומסר את חוות דעתו ולפיה אין ניגוד עניינים במילוי שני התפקידים בידי עמוס רודין.
יצוין כי היועץ המשפטי של פלג הגליל לא ציין כי הוא משמש גם היועץ המשפטי של חברת צח"ר.
נמצא כי רואה החשבון המבקר של פלג הגליל משמש גם הוא באותו תפקיד בצח"ר23 .
בדצמבר 2012 מסרה מנהלת הוועדה למשרד מבקר המדינה כי בארכיב רשות החברות הממשלתיות לא נמצא תיק המסמכים של מר רודין, הכולל את השאלון המקורי שלו, את ההצהרה שחתם עליה בדבר הימנעות מניגוד עניינים ואת המסמכים האחרים בעניינו.
המידע הקיים ברשות החברות חלקי בלבד וכולל רק מידע המצוי במערכת הממוחש בת, וכן מידע שהתקבל לבקשתה מרשות המים.
מנהלת הוועדה הוסיפה במרץ 2013 כי ביוני 2010 החליטה הוועדה "להפסיק את הטיפול במועמדות.
וזאת, מבלי שניתן אישור הוועדה לכשירות למועמד, כנדרש בחוק".
בפברואר 2013 השיב מנכ"ל פלג הגליל מר עמוס רודין למשרד מבקר המדינה כי מ סמך ההתחייבות להימנע מלפעול בניגוד עניינים "שוגר" לוועדה.
המנכ"ל הוסיף כי "מאז הפנייה החוזרת לוועדה, לא נתקבלה החלטתה.
היה ניתן לצפות לקבל מכתב תזכורת בדבר דרישה לקבלת מסמך התחייבות להימנע מלפעול תוך ניגוד עניינים, אילו מסמך זה אכן לא התקבל בפועל לידיה, אולם זה התקבל".
המנכ"ל ציין כי הוא אינו מקבל שכר מצח"ר, ויתפטר מניהול צח"ר אם יחליט על כך הממונה.
רשות המים השיבה כי אף היא בדקה את התנהלות תאגיד פלג הגליל בכלל והדירקטוריון בפרט, ומצאה ליקויים אחדים אשר הדירקטוריון והתאגיד הבטיחו לה כי יתוקנו בהקדם האפשרי.
23 בדוח יועץ ב' צוין כי פלג הגליל בחר ביועץ המשפטי וברואה החשבון המבקר שלו ללא קבלת הצעות מחיר אחרות וללא מכרז, ואף שהם שימשו באותם תפקידים גם בצח"ר.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של מנכ"ל פלג הגליל: למרות החשש לניגוד עניינים שציינה הוועדה בהחלטתה, ואף שהיא התנתה את כשירותו למלא את תפקיד מנכ"ל פלג הגליל בהתפטרותו מתפקידו כמנכ"ל צח"ר - הוא ממלא את שני התפקידים במקביל.
המנכ"ל גם לא נמנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים, בניגוד לקביעתה של הוועדה ולמתבקש מן ההתחייבות.
כל עוד לא שונתה החלטת הוועדה, היה על המנכ"ל לפעול לפיה.
נראה שניגוד העניינים שבו נמצא מנכ"ל פלג הגליל, המשמש גם מנכ"ל צח"ר, אִפשר את המשך העסקתם של היועץ המשפטי ושל רואה החשבון המבק ר, אף שהם משמשים באותו תפקיד גם בצח "ר - זאת בלי שפלג הגליל בדק חלופות אחרות.
כמו כן, לפי דוח יועץ ב' התקיימו התקשרויות והתחשבנויות בין פלג הגליל לצח"ר אשר אינן תואמות את היחסים שאמורים להתקיים בין חברה לספק.
מנכ"ל פלג הגליל אף השתתף באופן פעיל במשא ומתן לע סקה בין המועצה המקומית חצור הגלילית לפלג הגליל וצח "ר וחתם בסופו של דבר על ההסכמים בשם שני האחרונים, זאת בניגוד להתחייבות להימנע מכל ניגוד עניינים, שלדבריו חתם עליה ביוני 2009 .
בפברואר 2013 השיב היועץ המשפטי של תאגיד פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי מיום שבו תושלם העברת המניות הוא לא יוכל למלא את שני התפקידים שהוא ממלא כיום במקביל - היועץ המשפטי של פלג הגליל ושל צח"ר.
היועץ המשפטי הוסיף כי הגיש בינואר 2013 , "עוד בטרם השלמת העברת המניות בפועל", הודעה בדבר סיום תפקידו כיועץ המשפטי של צח"ר.
במרץ 2013 השיבה רשותהמים כי הממונה יברר עם תאגיד פלג הגליל את ניגוד העניינים של מר רודין העולה מדוח זה, וימליץ לפעול בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון פלג הגליל כי עליו להדק את הפיקוח על התנהלותו של התאגיד ולדון בדחיפות בפתרון בעיית ניגוד העניינים של המנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על שאפשר למר רודין לכהן בתפקיד מנכ"ל פלג הגליל במקביל להמשך תפקידו בצח"ר ובפארק צח"ר, בניגוד להחלטתה של הוועדה, ועל שאף אישר עסקה שבה פעל מנכ"ל התאגיד בניגוד עניינים מוסדי.
זאת למרות חוות הדעת המשפטית של רשות המים, המצביעה על הבעיות העלולות להיווצר עקב מילוי שני התפקידים בידי מר רודין.
במרץ 2013 ,השיבה מנהלת הוועדה, כי "לאחרונה 'עלתה לאויר' מערכת ניהול ישיבות חדשה אשר במסגרתה, בין היתר, נאגרים כלל המסמכים הנוגעים לכל אחד מהמועמדים החדשים באופן ממוחשב.
כמו כן, בכוונתנו לקיים פרוייקט לסריק ה ושמירה ממוחשבת של תיקי מועמדים קודמים".
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה כי עליה להודיע לממונה וליו"ר דירקטוריון התאגיד גם על הפסקת הטיפול בעניינו של מועמד לתפקיד ועל הנימוקים לכך, וכי חובתה לשמור ברשותה את המידע הרלוונטי הדרוש ולדאוג שלא יאבד.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 777 .
עסקאות גבייה ומוקד החלטת הממשלה מנובמבר 2011 קובעת כי יש "להטיל על הממונה לקבוע כללים אשר יאפשרו לתאגיד מים וביוב.
להשתמש במנגנון הגביה של הרשות המקומית".
בתזכיר החוק הוצע להתיר התקשרות לקבלת שירותי גבייה מהרשות המקומית, לפי כללים שתקבע מועצת רשות המים ובאישור מראש ובכתב מהממונה.
ואולם כאמור, במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך החקיקה, ומועצת רשות המים טרם קבעה את הכללים האמורים.
לתאגיד מי כרמל הסכם עם עיריית חיפה, שלפיו תספק לו העירייה שירותי גבייה, אשר יכללו הכנת חשבונות מים וביוב ושירותי קופה, גבייה ואכ יפה (להלן - הסכם השירותים).
תמורת שירותים אלה ישלם לה התאגיד מדי חודש בחודשו 3.
5% מסך התשלומים שגבתה העירייה והעבירה לו באותו חודש.
לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד, הוא שילם לעיריית חיפה בשנת 2010 עמלות גבייה בסך כ-5 מיליון ש"ח, ובשנת 2011 כ-7 מיליון ש"ח.
עוד נקבע בהסכם השירותים כי עיריית חיפה תספק לתאגיד שירותי מוקד, לשם ריכוז פניות התושבים בנושאים שבתחום אחריותו ולשם תיאום פעולותיו מול העירייה ומול רשויות וגופים אחרים.
תמורת שירותי המוקד ישלם התאגיד לעירייה 300,000 .
ש"ח לשנה בדצמבר 2010 אישר דירקטוריון תאגיד מי כרמל הקמת מערך גבייה ומוקד עצמאי באמצעות עובדיו.
החלטה זו התקבלה לאחר שהדירקטוריון דן בארבע חלופות שבחן יועץ חיצוני: מתן שירותים בידי העירייה; הפעלת מקצת השירותים בידי קבלן חיצוני ומקצתם בידי התאגיד (להלן - ביצוע משולב); הפעלת כל השירותים בידי התאגיד; והפעלת כל השירותים בידי קבלן חיצוני.
החלופה שקיבלה את הציון המשוקלל הגבוה ביותר הייתה זו של הביצוע המשולב.
היועץ החיצוני מצא כי העלות השנתית לתאגיד כשהשירותים ניתנים כולם בידי העירייה 24 היא כ-8.
4 מיליון ש"ח- העלות הגבוהה ביותר, ואילו העלות השנתית לתאגיד כשהשירותים ניתנים באמצעות ביצוע משולב היא כ-5.
4 מיליון ש"ח- העלות הנמוכה ביותר.
הסכם השירותים נקבע לתקופה של 12 ( חודשים, מיום הקמת התאגיד 1.
לפי ההסכם היה התאגיד רשאי להאריך את תוקפו בשתי תקופות נוספות של 12 חודשים כל אחת.
כמו כן נקבע כי "בהסכמת שני הצדדים ניתן יהיה להביא הסכם זה לסיומו מכל סיבה שהיא ובלבד שנתנו לצדדים ולממונה הודעות על כך בכתב לפחות 60 .
"יום מראש ביולי 2012 ביקש המנכ"ל מדירקטוריון מי כרמל לאשר בדיעבד את הארכת תוקף הסכם ולקראת הליכה להסכם ]שפג תוקפו [ השירותים, "לאור השינויים שחלו מאז נוסף מול העירייה".
הדירקטוריון החליט לאשר את הארכת ההסכם לשנים 2011 -2012 .
יצוין כי לפני הדירקטוריון לא הוצגו תחשיבים המבססים את הכדאיות הכלכלית של הארכת ההתקשרות עם העירייה.
בדצמבר 2012 מסר תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי העירייה החליטה להמשיך לספק לו שירותי גבייה, וכי באותו חודש הוא העביר טיוטת הסכם ומִפרט שירותים להתייחסות העירייה.
במאי 2013 מסר מי כרמל כי ההסכם עם העירייה "מזיק ופוגע בהתנהלות התאגיד ובשירות לתושבים", אך הוא האריך אותו נוכח החלטת הממשלה מנובמבר 2011, ואי-השלמת ההליכים לקביעת כללים בעקב ותיה (ראו להלן).
במועד הביקורת נעשה שירות זה בידי קבלן חיצוני שהתאגיד התקשר אתו 778 דוח שנתי64א .
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון מי כרמל על שאישר בדיעבד עסקה שלפי הנתונים שהיו בידו אינה כדאית לתאגיד.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם לפי הכללים שהוצע לקבוע בעקבות החלטת הממשלה היה על התאגיד להמנע מהמשך ההתקשרות עם העירייה מטעמי יעילות כלכלית (ראו להלן).
סקרי שביעות רצון מאפשרים לתאגידים לקבל תמונת מצב של איכות השירות הניתן ללקוחותיהם ולשפר את הטעון שיפור בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מצא כי מאז היווסדו לא ביצע תאגיד מי כרמל סקר שביעות רצון בקרב לקוחותיו.
בישיבת ועדת ההנהלה של דירקטוריון התאגיד מאפריל 2010 , דיווח המנכ"ל כי במוקד שירות הצרכנים הצטברו פניות רבות שאינן מטופלות, וכי מבחינה זו קיים צורך להתנתק מהעירייה מוקדם ככל האפשר.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שתאגיד מי כרמל יבצע סקר שביעות רצון בנוגע לשירותים הניתנים לצרכן, הן לצורך בק רה על השירות שהעירייה נותנת לצרכניו והן לשם גיבוש החלטה כיצד להמשיך ולספק את השירות.
תאגיד ימים תאגיד ימים שבבעלותה של עיריית קריית ים החל לפעול בשנת 2010 , וחתם עם העירייה על הסכם לאספקת שירותים בדצמבר 2009 .
לפי ההסכם, תגבה עבורו העירייה את כל התשלומים - האגרות, ההיטלים והמסים - אשר מגיעים לו.
בגין שירותי הגבייה ישלם תאגיד ימים לעירייה עמלת גבייה בשיעור של 3.
5% מהסכומים שנגבו עבורו, בין סכומים שגבתה העירייה ובין סכומים שגבה התאגיד עצמו.
תקופת ההסכם נקבעה ל-12 חודשים.
הועלה כי ממועד סיום תקופה ההסכם ועד למועד סיום הביקורת לא דן דירקטוריון תאגיד ימים בנושא הארכת תקופת ההסכם, וממילא לא בחן את כדאיותו לעומת חלופות אחרות.
בפועל, המשיך תאגיד ימים לרכוש מהעירייה שירותי גבייה תמורת תשלום עמלת הגבייה.
מהדוחות הכספיים של התאגיד עולה כי בשנים 2010 ו- 2011 הוא שילם עמלת גבייה בסך 239,000 ש"ח ו- 696,000 .
ש"ח בהתאמה במרץ 2013 מסר תאגיד ימים למשרד מבקר המדינה כי "במהלך הימים הקרובים יפורסם על ידי התאגיד מכרז פומבי לאספקת שירותי גבייה, באופן עצמאי ונפרד מהרשות המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד ימים כי הסכמתו לשלם לעיריית קריית ים עמלת גבייה גם על סכומים שגבה הוא עצמו תמוהה.
נמצא כי בפברואר 2012 התפטרה מתפקידה יו"ר דירקטוריון תאגיד ימים.
עקב כך ירד מספר הדירקטורים לארבעה, ומאז לא התכנס הדירקטוריון.
יצוין כי מספר הדירקטורים המזערי הנדרש לפי סעיף 63()(א1 ) לחוק התאגידים הוא חמישה דירקטורים.
מתשובת עיריית קריית ים למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 וממסמכי התאגיד עולה כי בדצמבר 2012 שלחה העירייה לוועדה לבדיקת מינויים "בקשה לאישור מועמדות למשרת הדירקטור שאינה מאויישת", אך במועד התשובה טרם הסתיים הליך המינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לתא גיד ימים כי מן הראוי שמיד עם אישור מינוי דירקטור לתאגיד, יתכנס הדירקטוריון וידון בכדאיות עסקת שירותי הגבייה עם העירייה ובהשוואתה לחלופות אחרות.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 779 .
מי בת ים תאגיד מי בת ים הוקם על ידי עיריית בת ים והחל לפעול ביולי 2009 .
ממועד הקמתו התקשר התאגיד בהסכם עם עיריית בת ים למתן שירותי גבייה ולהפעלת מוקד עירוני לטיפול בתקלות מים וביוב.
על פי ההסכם, שילם התאגיד לעירייה תשלום חודשי צמוד למדד המחירים לצרכן, בסך 500,000 ( ש"ח6 מיליון ש"ח לשנה).
הסכם הגבייה האמור נחתם לתקופה של 24 חודשים והסתיים בסוף יוני 2011 .
בתשובת עיר יית בת ים למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 .
נמסר כי שירותי הגבייה כוללים, בין היתר, שירותי קריאת מדי מים בישיבת דירקטוריון תאגיד מי בת ים מאמצע יוני 2011 הוחלט על הארכת הסכם הגבייה בעוד שנה, בכפוף לאישור הממונה.
מפרוטוקול הדיון עולה כי הדירקטוריון קיבל את ההחלטה בלי שהובאו לפניו נתונים שלפיהם הוא היה יכול לבחון את כדאיות ההסכם לעומת חלופות אחרות.
בחודשים יולי עד אוקטובר 2011 פנה תאגיד מי בת ים כמה פעמים לממונה, בבקשה לאשר את הארכת ההתקשרות.
הממונה סירב לאשר את ההסכם, בנימוק שהוא ממתין ליישום החלטות ועדת ניסן (ראו לעיל במבוא).
לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד לשנת 2010 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-78 מיליון ש"ח ועלות הגבייה- 6.
2 מיליון ש"ח; לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד לשנת 2011 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-67 מיליון ש"ח ועלות הגבייה- כ-6.
מיליון ש"ח יוצא אפוא שעמלת הגבייה הסתכמה בכ -8% מסך ההכנסות של התאגיד בשנת 2010, ובכ- 9.
5% מסך הכנסותיו בשנת 2011.
מתשובת תאגיד מי בת ים למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 ,עולה כי בינואר שנה זו לאחר מועד סיום הביקורת, הוא האריך את תוקף הסכם הגבייה עד יוני 2013.
עיריית בת ים השיבה כי הוצאותהגבייה "הן פונקציה ישירה להיקף המונים/הצרכנים.
יש להביא בחשבון שכמות הצרכנים בבת ים מאוד גבוהה (בשל דירות קטנות) ומחייבת עבודות גבייה ועלויות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תאגיד מי בת ים הסכים להאריך את הסכם הגבייה עם העירייה בלי לבדוק את כדאיות העסקה לעומת חלופות אחרות.
מי אביבים התאגיד הוקם על ידי עיריית תל אביב-יפו והחל לפעול בינואר 2010 .
באותו חודש הוא חתם עם העירייה על הסכם למתן שירותי גבייה והפעלת מוקד עירוני לטיפול בתקלות מים וביוב25 .
תקופת ההסכם הייתה לשלוש שנים, ונקבע שלאחר מכן "ההסכם יתחדש בכפוף לאישור הממונה, שיינתן בהתאם להוראות החוק ובכפוף לעמידה בשיעורי הגבייה והעמלה".
על פי ההסכם, ישלם תאגיד מי אביבים לעירייה עמלה בסך 3.
5% מהסכומים שייגבו, "בין על ידי התאגיד בגבייה אקראית ובין על ידי העירייה, עבור התאגיד", ונוסף על כך ישלם לה עבור שירותים נלווים לשירותי הגבייה - הכוללים רכישה, הנפקה ומשלוח של טפסים, הודעות והתראות, עלויות מחשוב וכו'.
לפי הדוחות הכספיים של התאגיד לשנת 2010 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-391 מיליון ש"ח בתוספת מע"ם, והעמלה ששילם לעירייה, כולל עלויות נלוות, .
25 תאגיד מי אביבים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי ההסכם צורף כנספח לרישיון שנתן לו הממונה בינואר 2010.
הייתה כ-28 מיליוןש"ח; לפי הדוחות הכספיים של התאגיד לשנת 2011 , היו הכנסותיו בשנה זו כ -375 מיליון ש"ח בתוספת מע "ם, וסך העמלה ששילם לעירייה היה כ -25.
מכאן שבשנים 2010 -2011 הסתכמו עמלת העירייה והחזר ההוצאות שקיבלה בגין שירותים נלווים בכ-7% מהסכומים שנגבו מהצרכנים.
בפברואר 2013 השיב תאגיד מי אביבים למשרד מבקר המדינה כי פנה לעיריית תל אביב-יפו "בניסיון לשפר את תנאי הסכם הגבייה.
בשנת 2012 סוכם על הפחתת סך של1.
7 מיליון ש"ח מהוצאות המחשוב הנכללות בהוצאות בגין שירותים נלווים".
עוד השיב התאגיד למשרד מבקר המדינה, כי מאחר שבהסכם נקבע כי הוא יתחדש "בכפוף לאישור הממונה, שיינתן בהתאם להוראות החוק, ובכפוף לעמידה בשיעורי הגביה והעמלה", הוא לא יכול שלא לחדש את הסכם הגבייה כל עוד עיריית תל אביב -יפו עומדת בשיעורי הגבייה והעמלה, ולכן "לא היתה לו סיבה לבצע בדיקת חלופות להסכם הגביה כאמור".
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים ולממונה כי עליהם לפעול לפי מטרת חוק התאגידים בעניין ניהול משק המים ביעילות ובחיסכון.