HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתקנות לימוד -חובה וחינוך ממלכתי (רי שום), התשי"ט - 1959 , ,הוטלה על הרשות המקומית האחריות לרישום ילדים ונערים למוסדות חינוך לרבות מוסדות של החינוך המוכש"ר.
בתקנות נקבע כי "מנהל המחלקה לחינוך הוא רשם ראשי ברשות חינוך מקומית"]ברשות מקומית[27 ; הרשם הראשי "אחראי לארגון הרישום ולביצועו בתחום שיפוטה של רשות החינוך המקומית בהתאם לחוק הלימוד, לחוק החינוך ולתקנות אלה".
בהסכם שחתם המינהל עם בית הספר ב' נכתב כי "לא יופנו ע"י מנח"י תלמידים חדשים למוסד (לכל הכיתות), ללא תיאום והסכמה של הנהלת הת"ת".
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), "חינוך מוכר שאינו רשמי", עמ749.
26 ""רשות חינוך מקומית, על פי תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט- 1959 ,לעניין מוסד היא רשות החינוך המקומית המקיימת את המוסד; לעניין תלמיד - רשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה גר התלמיד.
27 "רשם", על פיתקנות לימוד חובה-רישום , הוא "מנהל בית -ספר או אדם שנתמנה על - ידי רשות החינוך המקומית להיות רשם לגני-ילדים או לבתי -ספר במקום בו אין בית - ספר".
נציג היועצת המשפטית של המשרד כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 ש"אין סמכות למשרד החינוך לגרוע מסמכויות שנמסרו בחוק או בתקנות לרשות מקומית לרשום תלמידים".
מכאן שההסכם אינו עולה בקנה אחד עם תקנות הרישום בכל הנוגע לסמכות הרשות המקומית בעניין.
על הלשכה המשפטית לבחון את עמדתה בדבר ההסכם האמור ולהביא את ממצאיה לפני הנהלת המשרד; על ההנהלה להחליט, בהתאם לממצאים אלה בדבר האפשרות להמשיך ולקיים את ההסכם.
בדצמבר 2010 , לאחר שנחתם ההסכם, כתב על כך כאמור מנהל המינהל למנכ"ל המשרד וביקש את אישורו וחתימתו לביצוע ההסכם.
בינואר 2011 אישר מנכ"ל המשרד את ההסכם והכריז על בית הספר ב' בתור "בית ספר ממלכתי דתי רשמי, לכל דבר ועניין" 28 .
עוד קבע המנכ"ל כי שנת הלימודים התשע"א תיחשב ל"שנת מעבר"; עובדי ההוראה במוסד ייקלטו כעובדי מדינה בהליך מסודר רק מתחילת שנת הלימודים התשע"ב ( 2011 -2012 ).
המנכ"ל הסמיך לחברים בוועדת היישום להסכם את מנהל אגף בכיר לכא"ב, את מנהל אמח"י (ארגון מוסדות חינוך) ואת המפקח הארצי.
באוגוסט 2011 , בעקבות הביקורת, התכנסה ועדת היישום והחלה לדון בעניין.
במכתב מדצמבר 2010 ציין מנהל המינהל כי בית הספר ב' מלמד את מקצועות הליבה למעט אנגלית.
בעקבות זאת ציין המנכ"ל במכתב שבו אישר את ההסכם כי יש לגרוע את שעות לימודי האנגלית מתקן בית הספר משום שאינו מלמד מקצוע זה.
יו"ר מועצת החמ"ד השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי המעבר של תלמוד תורה מוכש"ר למסגרת הממ"ד צריך להיעשות מתוך התחשבות באופי המוסד ובתהליך מדורג.
המינהל סבר שחשוב מאוד לשלב את בית הספר ב' בחינוך הממ"ד, ואף ראה בחתימת ההסכם עמו תחילתו של תהליך.
לשם כך חתם מנהל המינהל על הסכם עם בית הספר והתחייב בשם המשרד לטפל בענייני כוח האדם, שלא לפי הכללים שנקבעו בחוזרים של המשרד.
כמו כן אישר מנכ"ל המשרד את צירופו של בית הספר לחינוך הממ"ד, אף שבמוסד לא נלמדו כל מקצועות הליבה.
על הנהלת המשרד לבחון אם ההסכם עם בית הספר ב' עולה בקנה אחד עם הוראות הדין השונות ועם כללי המשרד, ובמידת הצורך - לבצע בו את השינויים הדרושים.
כמו כן, על המשרד להפיק לקחים מהמקרה האמור, ואם יחליט שיש מקום לצרף תלמודי תורה נוספים לשורות החינוך הממלכתי, יהא עליו לוודא כי ההסדרים שייקבעו לתלמודי התורה יעלו בקנה אחד עם הוראות הדין וכללי המשרד.
28 'ס1 לאכרזה מכוח חוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 : "'מוסד חינוך רשמי' פירושו מוסד חינוך מוחזק על ידי המדינה, או על ידי רשות חינוך מקומית, או על ידי רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות חינוך מקומית, או על ידי המדינה ורשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, ואשר השר הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, שהוא מוסד רשמי לצורך חוק זה".
שילוב גרעינים תורניים במוסדות החינוך הממ"ד במחוז תל אביב .
גרעין תורני הוא קבוצה של משפחות או יחידים מקרב הציונות הדתית המתארגנים לגור יחד באזור מסוים במטרה לחזק את הזיקה ליהדות באותו מקום, ליצור אינטגרציה ולהניע שינוי חברתי.
ממסמכי המשרד עולה כי בכל אחת מ-12 הערים שבמחוז תל אביב התיישב גרעין תורני; חברי הגרעינים חיפשו חינוך תורני מתוגבר לילדיהם, ו"היה חשש שבמציאות הקיימת יפנו למסגרות חרדיות"; מנהל המינהל ראה חשיבות רבה בחיזוק הקשר בין המינהל לגרעינים התורניים ובשיתוף הפעולה ביניהם.
במסמך מדיניות של מינהל החמ"ד מ- 2008 נוסחו כמה מעקרונותיו ובהם המינהל רואה עצמו מחויב להתמודד עם כל האוכלוסיות המבקשות את שירותיו; מגוון האוכלוסיות ודרישותיהן יוצרים מציאות מורכבת; מינהל החמ"ד יחתור לספק את צורכיהם של חוגים המעוניינים בחיזוק הלימודים התורניים ויקפיד שהיענות זו לא תפגע בתפיסות הבסיסיות של משנתו במדיניותו החינוכית; בית הספר יראה בקירובם של תלמידים ממשפחות מסורתיות שליחות שייעודה לקרב רחוקים לתורה לדרך ארץ.
בנייר עמדה שהעבירה למנכ"ל בינואר 2010 תיארה מחמ"ד מחוז תל אביב את המצב החדש שנוצר ומנתה דרכי פעולה שבהן נקט המחוז כדי להתמודד עם המציאות החדשה.
על פי תיאורה נקט המינהל משך השנים "מגמה אינטגרטיבית".
כתוצאה מתפיסה זו בחרו הורים רבים, מסורתיים שאינם שומרי מצוות, בחינוך הממ"ד לילדיהם; הורים שחיפשו חינוך תורני מעמיק לא מצאו מענה בחינוך הממ"ד, ולכן הם בחרו לילדיהם, בין השאר, מוסדות חינוך חרדיים.
המחוז גיבש כמה דרכי פעולה שיאפשרו לחברי הגרעינים התורניים לרשום את ילדיהם למוסדות הממ"ד; נקבע כי בערים שבהן יש כמה בתי ספר ממ"ד, יהיה אפשר לקיים מגוון של מסגרות חינוכיות, כגון בית ספר נפרד לבנות או לבנים וכן בית ספר מעורב; ביישובים שבהם יש בית ספר ממ"ד יחיד, עליו להכיל את כל אוכלוסיית התלמידים בחינוך הממ"ד שביישוב; ההכלה פירושה גם מתן מענה לקבוצות שונות באוכלוסייה בנוגע ללימוד מקצועות הקודש.
מנייר העמדה האמור עולה כי בין השאר ננקטו דרכי הפעולה האלה: שילוב מורים חדשים בוגרי ישיבות ומכונים להוראה שנקראים "מלמדים"; העמקה בלימודי קודש - בשעות ובתכנים; פתיחת תלמודי תורה בתוך בתי ספר יסודיים קיימים, ובשעות הבוקר נלמדים בהם מקצועות הקודש.
בדיון שנערך אצל מנכ"ל המשרד ביוני 2010 נאמר כי מדיניות המשרד היא למצוא פתרון חינוכי להטרוגניות שבקרב הציבור הדתי במסגרת מוסדות החינוך הממ"ד (ראו להלן).
מתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 עולה כי מטרת פעילותו האמורה של מחוז תל אביב הייתה לחזק את החינוך הציבורי בדרך של מתן מענים מגוונים לכל האוכלוסיות בחמ"ד; במהלך זה עברו לחינוך הציבורי תלמידים שהשקפת העולם של הוריהם היא כשל החינוך ה"ממלכתי דתי תורני".
בשנים 2009 -2010 קיבל המינהל תלונות מהורים לתלמידים של בתי ספר ו גני ילדים בחינוך הממ"ד במחוז תל אביב, על שינויים שחלו במוסדות החינוך עם כניסת ילדיהם של חברי הגרעינים התורניים לבתי הספר ולגנים ועל שינויים ברוח משרד החינוך 745 .
המוסדות, דוגמת פתיחה של כיתות "תורניות" שהתלמידים בהן מקבלים תוספת של לימודי קודש.
בעקבות התלונות נפגשה מחמ"ד מחוז תל אביב כמה פעמים עם המתלוננים; גם מנהלת המחוז דאז נפגשה עמם.
הסוגיות האלה של שינויים ברוח מוסדות החינוך, כנטען בתלונות, עומדות במוקד העניין והעשייה של המינהל ולליבונן נודעת חשיבות גם לצורך הנחיה של מנהלי בתי הספר בדבר ההתמודדות עם סוגיות שונות שהועלו בתלונות, כגון שינויים בהרכב אוכלוסיית התלמידים.
ראוי היה שהמינהל יגבש מסקנות בנושא מורכב זה, והנהלת המשרד תדון בהן כדי שתתקבל החלטה משרדית מגובשת בעניינן.
לפיכך, משרד מבקר המדינה בדק אם המינהל קיים עבודת מטה לצורך גיבוש דרכי הפעולה שאימץ, ואם דרכי הפעולה האלה הועברו לבחינה במשרד לצורך גיבוש מדיניותו בנושא, כדלהלן: 1.
מנהל המינהל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 כי אין למינהל כללים בנוגע לעניין הפרדה בין המינים בבתי הספר ובנוגע לאופן שבו תיעשה הפרדה כזאת.
יצוין כי בדצמבר 2011 , לאחר סיום הביקורת, גיבשו מנהל המינהל ויו"ר מועצת החמ"ד מסמך ונכתב בו כי "סוגיות מגדר והפרדה בין המינים עלו על שולחנה של מועצת חמ"ד בעת האחרונה", בשיתוף עם המינהל; "סוגיות אלה ראוי להן שתתבררנה במתינות ובהיוועצות עם אנשי חינוך, רבנים ונציגי הורים"; המועצה מצויה בעיצומו של תהליך זה.
במכתב שכתבו נציגי עמותה א' בפברואר 2009 ליו"ר מועצת החמ"ד ולמנהל המינהל, הם הלינו על שינוי בערכי החינוך הממ"ד והעדפה של התפיסה החרדית- לאומית בבתי הספר היסודיים הממ"ד.
מנהל המינהל הפיץ את המכתב לעובדי המינהל וציין כי חשוב לתת על כך את הדעת.
על פי מסמכי המינהל, לא נשלחה תשובת מנהל המינהל למתלוננים.
בחוק חינוך ממלכתי נקבעו כללים לעניין תכנית לשעות נוספות (להלן- תל"ן) והתנאים להפעלתה.
נקבע בחוק כי "השר רשאי, בתנאים שנקבעו בתקנות, לאשר למוסד חינוך רשמי, לפי דרישת הורי התלמידים באותו מוסד, תכנית לשעות נוספות ע ל השעות שנקבעו בתכנית הלימודים, ובלבד שכל ההוצאות הנובעות מביצוע התוספת, יחולו על הורי התלמידים המתחנכים על פיה או על רשות החינוך המקומית שהתחייבה לשאת בהן על חשבונה"; התנאי לקיום תל"ן במימון ההורים על פי תקנות חינוך ממלכתי (תכנית השלמה ותכנית נוספת), התשי"ד- 1953 , הוא הגשת בקשה בכתב של 75% מההורים בדרגת כיתה אחת למנהל המוסד ובה הצעת תכנית מפורטת שאותה הם מבקשים להחיל.
באוקטובר ובנובמבר 2009 כתבו שני אבות לילדים בגנים בתל אביב להנהלת המשרד על דרישתם של חברי גרעין תורני בעיר כי בגני הילדים של בני השלוש יהיה גם רב של גן; עוד הם טענו כי לא ניתנה להורים האפשרות לבחור אם להכניס רבנים לגנים.
אחד מהם ביקש שהעניין ייבדק בדיקה מעמיקה.
ממסמכי המשרד עולה כי רבני הגנים פעלו במסגרת תל"ן.
בנובמבר 2009 השיב המינהל לאחד המתלוננים שכניסת רבנים לגני הילדים היא חלק ממדיניות המינהל; ההחלטה אם לשלב רב גן היא של ועד ההורים ושיבוצו מחייב את אישורו של המפקח על הגן.
הפעלת תל"ן מותנית כאמור באישור בכתב של75% .
מהורי הילדים בגן במקרה זה, שבו טענו הורים בתלונותיהם שיש המתנגדים לנוכחות רב בגן הממומנת מכספי התל"ן, הייתה חשיבות יתרה לקבל את הסכמתם הכתובה של ההורים.
התברר כי במחוז תל אביב לא היו מסמכים כתובים בנדון, לרבות הסכמת ההורים.
אף על פי שהמשרד קיבל משני הורים תלונות על אי-קיום הפעולות לפי הכללים, הוא לא פעל לבירורן.
במסמכי מחוז תל אביב נמצא מסמך שכתבו חברי גרעין תורני בעיר במרכז הארץ בנוגע לבית ספר ג', שהוא הממ"ד היחיד בעיר.
במסמך הוצע בין השאר להחליף מורות שאורח חייהן אינו דתי במורות תורניות, לשנות את לבושן של מורות הלובשות מכנסיים או שאינן מכסות את ראשן, להוסיף שעות של לימודי קודש ושעות של "מלמדים"; וכן להתחיל במהלך של הפרדת בני ם מבנות כדי להביא לידי הפרדה מלאה ביניהם בשנת הלימודים התש"ע.
במהלך שנת 2010 קיבל המשרד כמה תלונות של הורים מבית ספר ג' שבהן הועלו טענות גם בנוגע לניסיון של המחוז לכפות "השקפת עולם אחרת", בנוגע ל"מלמד" חסר תעודת הוראה שלימד בבית הספר ובנוגע להפרדת בנות מבנים.
בתלונות אלה הועלתה הטענה ששינויים אלו ברוח בית הספר נובעים משילובם של חברי הגרעינים התורניים בבתי הספר ובגנים, וכתוצאה מפעולות של המינהל.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי על בית הספר ג' לתת מענה לאוכלוסיות שונות של תלמידים; במהלך השנים שבהן התקבלו התלונות נפגשו מנהלי המחוז עם המלינים, וגם מנהל מינהל החמ"ד נפגש עמם.
המפגשים נועדו להסביר את הצורך בקליטת ילדי הגרעין התורני בבית הספר ובדרכים לתת להם מענה תורני מינימלי.
בשנת הלימודים התש"ע התייעצה מנהלת בית הספר ג' עם ועד ההורים של כיתה א'; בהסכמה של 90% מההורים התקבלה החלטה שלא לשנות את אופי בית הספר ולהשאירו מעורב, לבנות ולבנים, ובתוך כך לתת מענה מסוים גם ל"אוכלוסיה תורנית"; כתוצאה מכך החליטה קבוצה של הורים לשלוח את ילדיהם ללמוד בעיר אחרת.
ביוני 2010 , בדיון שהשתתפו בו מנכ"ל המשרד, מנהל המינהל והורים ממחוז תל אביב סוכם, בין השאר, כי יש אפשרות לתת מענה לצורכי האוכלוסייה באמצעות מוסדות חינוך נפרדים; כשיש בית ספר ממ"ד אחד ביישוב - יינתן הפתרון במסגרת תל"ן, מחוץ לתכנית הלימודים הרגילה אך לא על חשבון תכנית הלימודים שאישר המשרד; עניינים חריגים של מחלוקת בין קבוצות הורים יבואו לידי הכרעתו של מנהל מינהל החמ"ד; אורח החיים במוסד החינוכי ייתן מענה לדרישות החינוכיות של מרבית ההורים במוסד, ובית הספר לא ירחיק תלמידים ממנו בשל אורח חייהם.
על מחוז תל אביב לפעול על פי החלטת המנכ"ל.
במקרה נוסף של תלונת הורים לתלמידים בבית ספר ד' שבמחוז הדרום נהג המחמ"ד בדרך שאינה עולה בקנה אחד עם החלטת המנכ"ל, כלומר להעביר להכרעת מנהל המינהל עניינים חריגים שבהם יש מחלוקות בין קבוצות של הורים: ביוני 2010 כתבה קבוצת הורים לתלמידים בבית ספר ד' למפקח הארצי כי הם מתנגדים להצעה להקים כיתות תלמוד תורה בבית הספר.
הם שבו וכתבו על כך משרד החינוך 747 .
באותו החודש השיב להם מחמ"ד מחוז הדרום כי החלטה כזו נקבעת על דעת ההורים והרשות המקומית ועל דעת המינהל והמחוז; "כאשר יש חילוקי דעות והשגות ולא מגיעים להסכמות, נשאר המצב בבי"ס ללא שינוי".
מתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה עולה שהוא מינה ועדה שתבדוק במקומות שיש בהם חילוקי דעות על אופיו הדתי של בית הספר ותברר את הדבר הנכון לעשות; בראש הוועדה מכהן יו"ר מועצת החמ"ד וכן ארבעה אישי ציבור.
 צבר התלונות שקיבל המשרד בשנים 2009 -2010 כלל טענות על שינויים ברוח מוסדות החינוך הממ"ד בעיקר במחוז תל אביב.
תלונות אלה מדגישות את הצורך בעבודת מטה מקיפה של המינהל כדי לבחון את ההיבטים השונים של הסוגיות המועלות בתלונות, בראש ובראשונה בנוגע למוסדות שלגביהם הועלו התלונות.
נוסף על כך, עבודת מטה לצורך גיבוש מדיניות ש ל המשרד, תשמש בסיס להסדרת שילובם של ילדי הגרעינים התורניים בפעילות של מוסדות החינוך.
על הנהלת המשרד לתת את הדעת לצרכים השונים של אוכלוסיות בתי הספר, לרבות צורכיהם של תושבים ותיקים ביישובים שקלטו תושבים חדשים.
תכנית ה"מלמדים" (להלן בפרק זה - התכנית) החלה לפעול בשנת הלימודים התשס"ה ונועדה לשלב "מלמדים" בבתי ספר ממ"ד, בכיתות רגילות או בכיתות של תלמוד תורה.
"מלמד" משמש למעשה כמורה בכיתה באחת משתי דרכים: כבעל התפקיד המרכזי בכיתה בכל הנוגע ללימוד מקצועות הקודש ב-16 ש"ש לפחות, או כמורה ללימודי קו דש - שלוש שעות ביום לצד מחנך הכיתה.
בשנת הלימודים התשע"א מומנה התכנית באמצעות תקציב שווה ערך ל - 1,000 שעות שבועיות שהוקצו ל-76 בתי ספר, מחוץ לשעות התקן שהקצה המשרד המיועדות להפעלת תכנית הלימודים הרגילה.
המשרד שילם תמורת השעות הללו על פי דיווחים של מנהלי בתי הספר על היישום שלהן.
במסמכי מינהל החמ"ד לא נמצאה רשימה של "מלמדים" בשנת הלימודים התשע"א ופרטים על השכלתם (תואר אקדמי או תעודת הוראה).
כיוון שכך, ביקש משרד מבקר המדינה מהמינהל לתקשוב ולמערכות מידע במשרד להפיק עבורו נתונים על "מלמדים" בשלושה חודשי עבודה בשנת הלימודים התשע"א שבחר משרד מבקר המדינה באקראי.
מן הנתונים שהתקבלו עולה כי באותם החודשים בשנת הלימודים התשע"א מימן המשרד באמצעות תקציב התכנית את שכרם של 313 ,""מלמדים216 מהם (כ-69% ) עבדו גם כמורים בשעות תקן של המשרד, ו-97 (כ-31% ") מהם עבדו במימון התכנית בלבד; יצוין כי לגבי "מלמדים ששכרם שולם מתקציב התכנית בלבד, לא היה למשרד מידע על אודות השכלתם של כ- 66% ( מהם64 מ-97.
המשרד קבע כללים לקבלתם של עובדי הוראה למערכת החינוך.
חוזר כא"ב קובע כי הסמכות לשיבוץ בעבוד ה במוסדות החינוך הרשמיים היא בידי מנהל המחוז, המפקח וגף כא"ב במחוז; האישור לשיבוץ יינתן רק לאחר שייבדק כי יש שעות תקן להעסקה ולאחר שיתברר כי יש הצדקה לשיבוצו של עובד חדש; אין לשבץ עובדי הוראה בלתי מוסמכים.
במקרים חריגים (כגון היעדר מורה לאנגלית בבית ספר מר וחק) יתאפשר שיבוץ של מורה לא מוסמך לשנה אחת בלבד, בהמלצת מנהל המחוז ובאישור מנהל אגף בכיר כא"ב; האחריות להעסקת עובדים שלא כדין תחול על מנהל בית הספר או המפקח עליו.
המשרד גם קבע כללים לשילובו של עובד הוראה חדש בבית הספר.
חוזר מנכ"ל על "שילוב מתמחים ועובדי הוראה חדשים בבתי הספר" מפרט את תהליך הכניסה למקצוע ההוראה, לרבות שנת התמחות (סטאז'); המשרד גיבש מסלול מובנה של ליווי פדגוגי והערכה מקצועית לשנים האלה.
"מלמדים" ממלאים כאמור תפקידים משמעותיים בכיתה ועוסקים בפועל בהוראה בתחום לימודי הקודש.
המפקח הארצי מסר למ שרד מבקר המדינה ביולי 2011 שכל ה"מלמדים" ששכרם משולם רק באמצעות שעות שהוקצו לתכנית, דהיינו אינם משמשים גם כמורים, נכנסים לבתי הספר באישור מנהל בית הספר והמפקח על בית הספר, אך בלא אישור של אגף כא"ב.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי על "מלמדים" שהועסקו בשעות תקן חלו כללים הנוגעים לקליטת עובדי הוראה; כללים אלה לא חלו על "מלמדים" שהועסקו שלא באמצעות שעות תקן.
נציגת היועצת המשפטית למשרד השיבה בדצמבר 2011 כי הנושא יטופל, ו"מלמד" בבית הספר יעבור את הליכי הבדיקה ככל מועמד אחר להוראה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי פעילותם של ה"מלמדים" בבתי הספר נוגעת באופן מהותי בתחום ההוראה, ולכן יש מקום כי קליטתם במוסדות החינוך תיעשה רק לאחר קיום הליכי בחינה ואישור.
החוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס"א - 2001 (להלן- חוק למניעת העסקת עברייני מין), קובע כי מעסיק לא יקבל לעבודה במוסד29 ולא יעסיק בעבודה במוסד בגיר שהורשע בעברת מין שאותה ביצע בהיותו בגיר.
כן נקבע כי מעסיק לא יקבל בגיר לעבודה בטרם קיבל אישור ממשטרת ישראל כי אין מניעה להעסקתו לפי חוק זה.
29 מוסד הוגדר בחוק בין השאר כגן ילדים ובית ספר שלומדים בו קטינים.
המפקח הארצי והאחראי להפעלת תכנית ה"מלמדים" ול חלוקת השעות מסר ביולי 2011 כי "מלמדים" מועסקים בבתי הספר באמצעות שעות שהוקצו לתכנית, והם אינם עוברים בדיקה כנדרש בחוק למניעת העסקת עברייני מין.
המפקח ציין כי מינהל החמ"ד מעולם לא נתן על כך את הדעת.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בדיון בנושא בהשתתפות מנהל אגף בכיר לכא"ב סוכם כי מנהלי בתי הספר והמחוזות יונחו לבדוק אם ה"מלמדים" עומדים בדרישות החוק למניעת העסקה של עברייני מין.
מינהל החמ"ד קבע אמות מידה נוספות לתכנית ה"מלמדים", לרבות הגשת תכנית עבודה ל"מלמדים" ו"קביעת מדדי הצלחה להערכת התכנית ומינוי אחראי לביצוע ההערכה".
במינהל החמ"ד לא נמצאו מסמכים המעידים על שנקבעו מדדי הצלחה לתכנית ה"מלמדים" בבתי הספר, וכי מונה אחראי להערכת התכנית.
משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו כי לא היו בידי המינהל הערכות פדגוגיות של תכנית ה"מלמדים".
היעדרם של מדדי הצלחה לתכנית פדגוגית פוגעים ביכולת המשרד לבצע מעקב, פיקוח והערכה נאותים על יישום התכנית ותרומתה.
על מנהל מינהל החמ"ד עם הממונים על כוח האדם בהוראה שבמשרד לבדוק את סוגיית ה"מלמדים" בבתי הספר הממ"ד בהיבטים השונים שפורטו לעיל.
העסקת עוזר למנהל המינהל .
כלל יסוד הוא כי אסור לו לעוב ד הציבור להימצא במצב בו קיימת אפשרות של ממש לניגוד עניינים.
האיסור הוא על המצאות במצב בו עלול להיות ניגוד עניינים; הכלל צופה פני עתיד ותכליתו למנוע את הרע בטרם יארע30 .
בנוגע לניגוד עניינים של מתנדב הממלא תפקיד ציבורי נשמעת לעתים הטענה שמילוי תפקיד ציבורי שלא בשכר או בשכר סמלי מהווה אקט של התנדבות ולכן אין להטיל עליו שום מגבלות.
טענה זו אינה רלוונטית משום שאין קשר בין שאלת השכר לעובדה שקיים ניגוד עניינים.
קביעה זו נכונה גם לגבי הטענה שבעל התפקיד מתעתד לשמש בתפקידו לתקופה קצרה ולאחר מכן לחזור לעיסוקיו הפרטיים, ולכן אין צורך בהסדר בנושא ניגוד העניינים.
אם בכלל יש מקום להתחשב בעובדה זו הרי שיש לבחון אם היא אינה מגבירה דווקא את החשש לניגוד עניינים; זאת משום שבעל התפקיד עלול להזדהות פחות עם האינטרס הציבורי עליו הוא מופקד ולהעדיף את ענייניו הפרטיים31 .
30 ,טנה שפניץ וורדה לוסטהויזניגוד עניינים בשירות הציבורי, ספר אורי ידין כרך ב (דניאל פרידמן ונילי כהן עורכים, התש"ן), עמ' 315 ,317.
1 מפברואר1201 שימש מתנדב32 בתפקיד של עוזר למנהל המינהל (להלן- העוזר).
משאלון שמילא בינואר 2011 בטרם כניסתו לתפקיד, עולה שבאותה עת הוא שימש גם כמנהל עמותה של גרעין תורני בעיר במרכז הארץ וכמנכ"ל של ארגון המאגד עשרה גרעינים תורניים ומסייע לגרעינים התורניים בגוש דן, שעל פי תפיסתם משימתם המרכזית היא להעמיק את הזהות היהודית באזור.
בשנים 2009 -2010 עסק מנהל המינהל בין השאר בתלונות על שינויים לכאורה ברוח בתי ספר על רקע שילובם של ילדי גרעינים תורניים ביישובי גוש דן.
ראש המינהל מינה את עוזרו בלי שהביא קודם לכן לבחינת המשרד את עובדת היותו בעל תפקיד בכיר בגרעין תורני במרכז הארץ.
יצוין כי במסגרת תפקידו במינהל שימש העוזר כאחד מחבריה של ועדה שמינה מנהל המינהל כאמור, בשנת 2009 .
הוועדה עסקה בדרכים להגדיל את מספר התלמידים המשתייכים לחינוך הממ"ד והמליצה גם להיעזר בגרעינים התורניים כדי להשיג את מטרת מינהל החמ"ד - חיזוק החינוך הממ"ד.
בעצם עבודתו במינהל החמ"ד ובמינויו כחבר בוועדה שתפקידה לקבוע מדיניות, נחשף העוזר לעניינים שיש להם נגיעה לתפקידו במקומות עבודה אחרים.
בשל אלו הוא עלול לעמוד במצב של ניגוד עניינים.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר ה מדינה בדצמבר 2011 כי העוזר החל את עבודתו כממלא מקום במינהל החמ"ד בתור עובד המשרד בנובמבר 2011 .
מנהל המינהל יזם את העסקתו של עוזרו האישי כמתנדב בלא שהעלה לפני הגורמים הרלוונטיים במשרד כי העוזר משתייך לעמותה של גרעין תורני ומנהל ארגון גג של עשרה גרעינים תורניים בגוש דן וכן את והחשש להימצאותו במצב של ניגוד עניינים בשל כך.
לא נבחנה זיקה אפשרית בין עיסוקיו האמורים של העוזר ובין עבודתו במינהל לצורך גיבוש הסדר למניעת ניגוד עניינים בעבודתו.
על המשרד לבדוק אם העסקתו של עוזר למנהל המינהל כמתנדב וכעובד המשרד אינה מעו ררת חשש לניגוד עניינים בין תפקידיו במינהל ובין עיסוקיו היום ובעבר, בייחוד בתפקידיו בגרעינים התורניים שבגוש דן.
מובן שבדיקה זו נדרשה בטרם מינויו של העוזר לעובד מן המניין.
קליטת עובד במשרד מותנית בבדיקה זו ובמידת הצורך בגיבוש הסדר למניעת ניגוד עניינים.
32 "מתנדב" הוא מי שתורם מרצון, מזמנו או מרצו למשרד או ליחידה בשירות המדינה, ללא תמורת שכר או גמול אחר, למעט החזר הוצאות, וללא יחסי עובד-מעביד.
מינהל החינוך הדתי מופקד על מתן שירות לאוכלוסיית התלמידים והוריהם המעוניינים בחינוך ממ"ד.
ממצאי הביקורת העלו סוגיות מורכבות אחדות בתחום אחריותו של המינהל, והנהלת המשרד נדרשת ללבן את הסוגיות הללו ולגבש את מדיניותה בעניינן; הממצאים מלמדים על חולשה של ממש ב פעולותיו של המינהל, ולעתים אף של הנהלת המשרד.
הדבר אמור במיוחד בנוגע לקביעת דרכי פעולה לשם התמודדות לא רק עם השינויים שחלים ברוח בתי הספר בחינוך הממ"ד אלא גם בעקבות שינויים בהרכב אוכלוסייתם של יישובים.
כמו כן דרושה מדיניות ליישום פעולות הנוגעות לשמירה על ה עיקרון שקבע המשרד בדבר חובתם של בתי ספר רשמיים ללמד את תכנית הליבה.
למעשה הותיר המשרד את מנהליהם של בתי ספר ממ"ד להתמודד עם דרישות שונות ומנוגדות של הורים בנושאים עקרוניים, דוגמת הפרדה בין בנות לבנים, חיזוק מקצועות הקודש והחלפת מורה ב"מלמד".
עם חלק מן הנושאים האלה, המוצאים את ביטויים בבתי הספר, יש להתמודד במישור הלאומי.
על הנהלת המשרד לקיים עבודת מטה כדי לגבש מדיניות משרדית ודרכי פעולה להתמודדות עם השינויים באוכלוסיות של בתי הספר הממ"ד, ולעיתים עם דרישות של הורים לשינויים ברוח בית הספר.
דרך ההתמודדות שקבעה הנהלת המשרד בנוגע לבתי ספר ממ"ד שאינם מלמדים אנגלית, אינה מבטיחה יישום מלא של העיקרון המחייב לימודי ליבה.
יישום העיקרון עשוי למנוע הפרות דומות מצד בתי ספר נוספים.
על הנהלת המשרד לבחון את הסיבות להישגים הנמוכים של תלמידי החינוך הממ"ד באנגלית לעומת הישגיהם של תלמידי החינוך הממלכתי; וכן עליה להפיק לקחים מליקויים שהועלו בדרך שבה צורף בית ספר מוכש"ר לחינוך הרשמי.
היפגעות מתאונות טומנת בחובה סכנה חמורה לשלומם של ילדים ומטילה על משפחת הנפגע ועל החברה כולה נטל כבד מהבחינה החברתית והכלכלית.
היפגעות מתאונות עלולה לגרום לתמות ה בטרם עת, לנכויות, למוגבלויות ולהזדקקות לשירותים רפואיים, וכן לסבל ולפגיעה באיכות החיים.
"ארגון "בטרם לבטיחות ילדים4 (להלן- "בטרם") אוסף נתונים על היפגעות ילדים בישראל.
על פי נתוניו5, רק שיעור קטן מההיפגעויות מקורן באלימות6 .
מקורן של רוב ההיפגעויות (57% ) שגרמו לתמותת ילדים בשנים 2006 -2008 היה מעורבות בתאונות דרכים; יותר מרבע מההיפגעויות שגרמו לתמותה מקורן היה בתאונות בית ופנאי.
בכל אחת מהשנים 2006 -2008 מתו144 ;ילדים בממוצע מהיפגעות בתאונות 182,000 ילדים הופנו לחדרי המיון בבתי חולים, מהם אושפזו 24,000 ; יותר ממיליון ילדים - כמחצית מילדי ישראל - נפגעו באופן שדרש טיפול רפואי בקהילה.
במחקר שפרסם "בטרם" 7 בשנת 2008 נאמדה העלות של היפגעות ילדים למערכות הבריאות והרווחה בלבד ב-1.
( על פי נתוני משרד החינוך, בשנת הלימודים התש"ע 2010- 2009)8 דיווחו מוסדות החינוך על כ- 18,000 .
תאונות שבהן נפגעו תלמידים לכל ילד מוקנית הזכות לחיים, והיא מעוגנת בחקיקה ענפה המטילה על מערכת החינוך את החובות להביא לידי מימוש את זכותו של התלמיד להישרדות ולהתפתחות , ולהגן עליו מפני פגיעה בו 9 .
כמו כן מוקנית לכל ילד ונער במדינ ת ישראל מגיל 3 ועד גיל 18 זכות היסוד לחינוך, ולפיה הרשויות חייבות לספק לתלמידים תנאי לימוד במוסדות בטוחים ובטיחותיים.
מוסדות החינוך אחראים לקביעת כללי התנהגות ולאכיפתם כדי לאפשר לאנשי הצוות להגן על כל תלמיד שנשקפת סכנה לשלומו10 .
במסגרת הנורמטיבית האמורה חבמשרד החינוך חובת זהירות מושגית בנזיקין 11 כלפי התלמידים, והוא נושא באחריות להפרתה.
לפי חובת הזהירות נדרשים אנשי הצוות במוסדות החינוך לפקח על פעילות התלמידים בכיתות, במתקני המוסד ובחצריו12.
ביולי 2001 החליטה הממשלה13 ש"המנהל הכללי של משרד החינוך יקבע מתכונת להדרכה, פיקוח, מעקב ובקרה בכל הנוגע לתיקון ליקויי בטיחות ולהסרת מפגעים בטיחותיים במוסדות חינוך.
הפעילות כאמור תתבצע באחריות ובמימון משרד החינוך".
עוד החליטה הממשלה ש"נטל האחריות הישירה לבטיחות התלמידים .
4 הארגון הוקם בשנת 1995 במרכז שניידר לרפואת ילדים, והוא פועל למניעת היפגעות ילדים ולקידום ניהול הבטיחות של ילדי ישראל.
5 ,מיכל איבנקובסקי ושירה כסלוהיפגעות ילדים בישראל , דוח "בטרם" לאומה 2010 ( 2011.
) 6 81% ממקרי המוות עקב היפגעויות ו -93% מהאשפוזים עקב היפגעויות מקורם בהיפגעויות לא מכוונות.
7 ,גרי גינסבורגעומס התחלואה והתמותה מהיפגעות ילדים בישראל בשנת 2006 ( 2008 '), ארגון "בטרם" לבטיחות ילדים, פרסום מס 1033.
8 שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט.
9 אחת ממטרותיהן המוצהרות של חוקי חינוך שונים - לרבות חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 ; חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח- 1988; ,חוק לימוד חובההתש"ט - 1949; וחוק זכויות התלמיד, התשס"א - 2000 - .
היא השמירה על עקרון התפתחות הילד 10 בעניין זה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב ( 2008,) 'עמ702.
11 ראו: ע"א 2061/90 'אילנה מרצלי נ' מ"י משרד החינוך והתרבות ואח, פ"ד מז( 1 ) 802 ; ע"א 310/89 'אליהו כהן (קטין) נ' מאיר לנטוש ואח, פ"ד מו( 1 )402 ), שבהם נקבע בין היתר כי בין אנשי הצוות החינוכי ובין התלמידים מתקיימים יחסי קרבה מהבחינה המשפטית, שיש בהם כדי להטיל על מערכת החינוך את חובת הזהירות המושגית.
12 ת"א (שלום ת"א) 27294/03 גילבסל נ' משרד החינוך מדינת ישראל ואח', פדאור.
והמורים חל ע ל בעלי מוסדות החינוך, כאשר האחריות הכוללת חלה על משרד החינוך".
בפברואר 2002 פרסם משרד החינוך חוזר מנכ"ל ובו הנחיות כלליות לניהול הבטיחות במערכת החינוך, וכן הנחיות להבטחת הבטיחות בפעילויות שונות במערכת החינוך, ובהן טיולים, לימודי מקצועות טכנולוגיים ומלאכה, מעבדות, קייטנות ומחנות קיץ (להלן - חוזר המנכ"ל) 14 .
במבוא לחוזר המנכ"ל נאמר ש"אחריותו של המשרד בתחומי הבטיחות והגיהות מתבטאת בפרסום דרישות בטיחות מחייבות.
; בקיום פיקוח ובקרה על יישומן ועל ביצוען בפועל של הדרישות המחייבות; בהכשרה של בעלי תפקידים בתחומי הבטיחות והגיהות".
במשרד החינוך פועל אגף בכיר לביטחון, שעת חירום ובטיחות סביבתית (להלן - האגף), האחראי בין היתר ל"ארגון נושא הבטיחות הסביבתית של תלמידים במוסדות חינוך".
באגף פועל ממונה ארצי לבטיחות במוסדות חינוך (להלן - ממונה הבטיחות הארצי), המופקד על הבטיחות במערכת החינוך.
בכל מחוז של המשרד פועל ממונה בטיחות מחוזי.
בחודשים נובמבר 2010 - יוני 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את פעולות משרד החינוך למניעת היפגעות תלמידים בתאונות במערכת החינוך.
הבדיקה נעשתה במטה המשרד.
בדיקות השלמה נעשו במחוז ירושלים15 ובמחוז דרום של המשרד.
דוחות על תאונות, ניתוחם והפקת לקחים .
בחוזר המנכ "ל מוגדר כי תאונה היא "אירוע לא מתוכנן העלול להביא למוות, לפגיעה בבטיחות ובגיהות, לפציעה, לנזק או לאבדן אחר".
בחוזר נקבע כי "הודעה על תאונה שאירעה לתלמיד תועבר בתוך 7 ימים ממועד התאונה, על גבי הטופס הרשמי של משרד החינוך, 'דוח על תאונה'.