HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מספר התיקים שיסתיימו בהסדר מכלל התיקים שהיא מעבירה ליחידת הסדר מותנה.
המשטרה כתבה בתשובתה כי תיקי הסדר מותנה מוגשים ומנוהלים על ידי חטיבת התביעות וכי .
החטיבה קובעת אם התיק מתאים להליך הסדר מותנה.
עם זאת , הוסיפה המשטרה כי משנת .
2022 תוכנית העבודה השנתית של יחידות החקירה צפויה לעסוק, בין היתר, במידת העמידה .
של היחידות ביעדים יחסיים של סיום הליך בהסדר מותנה או הגשת כתב אישום, בהתאם .
להחלטת יחידות הסדר מותנה.
102 לטענת המשטרה הירידה במספר ההסדרים בשנת2020 נובעת באופן ישיר מהמאבק הלאומי בנגיף הקורונה.
המגמה החלה כבר בשנת 2019 , שבה מספר ההסדרים שנחתמו פחת בכ- 9.
5% לעומת שנת2018 ובמקביל, באותה .
שנה ירד שיעור הקנסות והפיצויים בכ - 6.
103 'דיווח לכנסת לפי חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס66 ), התשע"ב-2012 , בדבר סגירת תיקים בהסדר, מיום 5.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים השלכות הליך סגירת תיקים בהסדר על מספר כתבי .
האישום שמגישה חטיבת התביעות .
אחת מהתכליות של עריכת הסדרים מותנים הייתה להפחית את העומס מהתביעה ומבתי .
המשפט ובד בבד לתת מענה הולם במקרים לא חמורים אשר הנטייה היא לסגור אותם בעילה .
בלוח12 מוצגים מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות לחטיבת התביעות בשנים2016 - .
2020 :לצד מספר כתבי האישום שהגישה המשטרה .
לוח 12: מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות לחטיבת התביעות ומספר .
כתבי האישום שהגישה חטיבת התביעות, 2016 - 2020 .
2016 2017 2018 2019 2020 .
מספר התיקים ש העבירה חטיבת .
החקירות לחטיבת התביעות 71,969 72,016 79,917 76,764 75,936 .
מספר התיקים שהוגש בהם כתב .
אישום על ידי חטיבת התביעות 45,852 45,883 46,710 45,367 44,015 .
על פינתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה כי בשנים 2016 - 2020 עלה מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות .
לחטיבת התביעות בכ- 5.
5% ,מכ- 72,000 תיקים בשנת 2016 לכ- 76,000 תיקים בשנת .
באותן שנים ירד מספר כתבי האישום שהגישה חטיבת התביעות בכ-4% ,מכ- .
יצוין כי בהתאם לנתוני המשטרה חלה בשנים2016 - 2020 ירידה בפשיעה כמוצג בתרשים20 .
104 סעיף5 'בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 4.
3042 "נוהל והנחיות להפעלת תיקון66 לחוק סדר הדין הפלילי .
]נוסח משולב[ , התשמ"ב-1982 – .
תרשים 20: מספר התיקים הפליליים שפתחה המשטרה (כלל התיקים ותיקים גלויים), 2016 - 2020 .
מהתרשים עולה כי משנת 2016 עד שנת2020 חלה ירידה במספר התיקים הפליליים שפתחה .
המשטרה בכ-13%, מכ- 330,000 בשנת2016 לכ- 287,000 בשנת2020 .
במספר התיקים שבהם היה חשוד או נילון (תיקים גלויים) בכ-5%.
יש לציין כי בדיקה שערכה מחלקת המחקר במשרד המשפטים בשנת 2018 לבקשת הסנגוריה .
הציבורית, שנועדה לבחון אם קיום הסדרים מותנים הביא להפחתת העומס מהתביעה ומבתי .
המשפט, הצביעה על תופעה של "הרחבת רשת", לפיה שיעור הגשת כתבי האישום נשאר קבוע .
למרות השימוש בהסדרים מותנים.
מסקנת עורכי המחקר הייתה כי נערכים הסדרים בתיקים .
שבעבר היו נסגרים בעילות שונות כבר בשלב החקירה105.
מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה בתשובתה כי צמצום העומס על רשויות התביעה ומערכת המשפט .
הוא רק אחת מתכליות החוק.
עוד הוסיפה כי מטרתו המרכזית של החוק היא לתת בידי התביעה .
כלי שיאפשר התאמה טוב ה יותר בין חומרת העבירה ונסיבות ביצועה לבין חומרת התגובה .
החברתית המופעלת נגד העבריין, והברירה בין שימוש בהסדר מותנה כדי להקל על העומס של .
בתי המשפט לבין השימוש בהסדר לצורך העמקת האכיפה במקרים בהם התיקים נסגרים בלא .
מענה נוסף, היא פועל יוצא של צרכים ואמצעים.
המחלקה בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים .
יבחנו את אופן הגשמת הליך ההסדר המותנה את מטרותיו.
105 ,"הסדרים מותנים וכתבי אישום", מחקר שנכתב לבקשת הסנגוריה הציבורית במחלקת המחקר, חטיבת התכנון .
מדיניות ואסטרטגיה, משרד המשפטים, ינואר 2021 .
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים ✰ .
יוצא אפוא שהירידה במספר כתבי האישום של כ- 1,800 (4% ) שהוגשו על ידי התביעה .
המשטרתית בשנים 2016 - 2020 מוסברת בירידה המקבילהשל כ - 9,000 (5% ) במספר .
תיקי החקירה הגלויים שנפתחו באותן שנים ולא בהתרחבות השימוש בהסדרים מותנים.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השימוש בהליכים חלופיים להליך הפלילי, במקרים .
המתאימים לכך, ובכלל זה את השימוש בהליך של סגירת תיקים בהסדר.
הלימה טובה, בנסיבות מסוימות, בין חומרת העביר ה לבין התגובה החברתית שתביא הן .
לצמצום מספר כתבי אישום, הן למניעת הכתמה פלילית שלא לצורך והן לירידה בכמות .
תיקי החקירה הנסגרים ללא כתבי אישום.
עם זאת, לנוכח הנתונים המוצגים, מומלץ כי משרד המשפטים יבחן אם הליך הסדר מותנה .
מתאים למטרת חקיקתו - צמצום העומס על רשויות התביעה ומערכת המשפט - ואף .
ישקול להנחות את חטיבת התביעות והפרקליטות ל קבוע יעדים להרחבת השימוש .
בהסדרים מותנים תוך צמצום השימוש בכלים הפליליים בתיקים המתאימים.
מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה בתשובתה כי "ככל שיימצא שיש להנחות את רשויות התביעה .
לקבוע יעדים להרחבת השימוש בהסדרים מותנים, הנחיה כאמור יכול שתינתן על ידי היועמ"ש .
לממשלה בכובעו כראש התביעה הכללית".
המשטרה כתבה בתגובתה כי היא סבורה שאין מקום להצבת יעדים כמותיים לחטיבת התביעות, .
וזאת כדי למנוע השפעה על שיקול הדעת של התביעה ולשמירת מראית פני הצדק.
כי קביעת יעד של סיום בהסדר מותנה אינה רלוונטית, שכן לעיתים התיק אינו מסתיים בהסדר .
עם זאת, המשטרה כתבה כי חל שינוי במערכת המדידה המשטרתית, וכי .
יחידות החקירה יימדדו בכפוף להסכמת האזרח להסדר בפועל וכך יועברו ליחידת הסדר מותנה .
ההחלטה של רשויות האכיפה והתביעה על סגיר ה של תיק פלילי עלולה לצמצם את .
אפשרויות הפרנסה של האדם ולה כתים את שמו הטוב.
מלבד המקרים בהם נסגר תיק .
פלילי בעילת "היעדר אשמה", נותרים החשודים עם רישום משטרתי המלווה אותם שנים .
רבות, וזאת על אף חזקת החפות העומדת להם שעה שהוחלט שלא להעמידם לדין .
ולסגור את תיק החקירה נגדם.
כמו כן, סגירת תיק פלילי סותמת את הגולל על האפשרות .
להעמיד לדין את מי שהמתלוננים טוענים כי פגע בהם.
בשל השלכות אלה עודכנה הנחיית פרקליט המדינה בנושא בשנת 2018.
מצביעה על כך שההנחיה לא השיגה מטרה זו, ורוב התיקים כ- 55,000 (כ-60% ) נסגרו .
במשטרה ובפרקליטות בשנת 2020 .
על רשויות האכיפה והתביעה לבחון בחינה יסודית את מידת השימוש בעילות הסגירה, .
בין היתר באמצעות איסוף נתונים מלא בנושא ובכלל זה נתוני תיקים שנסגרו בעילת .
איסוף הנתונים וניתוחם ישמש את מקבלי ההחלטות ויהווה בסיס .
להתוויית מדיניות האכיפה .
ישנה חשיבות רבה לאפשר למתלוננים ולחשודים למצות את זכותם לערור ולבקש את .
שינויה של החלטה על סגירת תיק החקירה.
לשם כך, על גופי האכיפה והתביעה לפעול .
להסרת החסמים ולהקל על מימוש זכויות אלו.
כך, בין היתר, מוצע למנות גורם מנתב .
אחד שאליו יוכלו לפנות המתלוננים או החשודים לשם הגשת עררים והשגות, גם באופן .
על יחידת העררים בפרקל יטות לפעול לאיסוף כלל הנתונים בנוגע לטיפול בעררים .
ובהשגות על עילות סגירה שמתקבלים במשטרה ובפרקליטות כדי שניתן יהיה לקבל .
תמונה אמינה ומלאה על מספר העררים שהתקבלו.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים נספח .
רשימת הגופים הרשאים ל קבל מידע מה מרשם המשטרתי בהתאם לחוק המידע .
הפלילי ותקנת השבים, ה תשע"ט- 2019, שייכנס לתוקףביולי 2022.
המשטרה שירות הבטחון הכללי.
אגף המודיעין במטה הכללי של צבא ההגנה לישראל.
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
אגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון.
המחלקה לחקירת שוטרים שבמשרד המשפטים.
היחידה לחקירות פנים בצבא הגנה לישראל.
מנהל הרשות להגנה על עדים.
קצין פיקוח ובעלי תפקידים אחרים ביחידת הפיקוח שקבע השר לביטחון הפנים.
פרקליט צבאי ותובע צבאי.
ראש המטה הכללי וראש כוח אדם בצבא הגנה לישראל.
מפקח עבודה ראשי לעניין מינוי, מתן הסמכה או היתר לפי חוק חומרי נפץ.
נציב שירות בתי הסוהר.
ועדת מינויים לפי חוק בתי המשפט.
שר המשפטים, שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, הוועדה המייעצת לעניין נציג .
ציבור כמשמעותה לחוק בית הדין לעבודה.
עובד סוציאלי מנהל רשות החברות הממשלתיות.
גופים מחוץ לישראל הרשאים לקבל מידע מהמרשם הפלילי ומהמרשם המשטרתי .
(תוספת חמישית): אינטרפול.
משטרה פדרלית או מדינתית, וכן משטרה מחוזית או עירונית הפועלת על פי דין.
רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילי.
משטרת גבולות ורשות הגירה.
רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק שאינה פלילית.
ארגון בין-לאומי לאכיפת חוק פלילי.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .
סעיף 4 לחוק-יסוד: הכנסת קובע כי הכנסת תיבחר בבחירות כלליות, ארציות, ישירות, שוות, .
אחת מהתכליות העומדות ביסוד הוראות חוק הבחירות לכנסת וביסוד סמכותה .
של ועדת הבחירות המרכזית היא השמירה על טוהר הבחירות.
טוהר הבחירות עניינו שמירה על .
הליך בחירות תקין והוגן, שאינו מאפשר , ככל שניתן, מניפולציות ושינויים היכולים לפגוע בזכות .
היסוד של הפרט לבחור ולהיבחר במסגרת ההליך הדמוקרטי1.
ועדת הבחירות המרכזית לכנסת(להלן - ועדת הבחירות המרכזית) פועלת מכוח חוק הבחירות .
, התשכ"ט]נוסח משולב[ לכנסת-1969 ( להלן- חוק הבחירות).
הבחירות לכנסת עומדות ביסוד .
אופיו הדמוקרטי של המשטר בישראל, וועדת הבחירות המרכזית לכנסת היא הגוף האחראי .
תפקיד הוועדה הוא לשמור על ניהול תקין ויעיל של הבחירות, כדי להבטיח את מימוש .
על פי חוק הבחירות, בראש ועדת הבחירות המרכזית מכהן שופט בית המשפט העליון ונציגי .
הסיעות המיוצגות בכנסת משמשים חברי הוועדה.
כמו כן לצידו של יו"ר הוועדה פועלים סגנים .
שבוחרת ועדת הבחירות המרכזית מבין חבריה (להלן - נשיאות ועדת הבחירות המרכזית).
ועדת הבחירות המרכזית פועל בקביעות סגל מינהלי המופקד על ההיערכות לבחירות וניהולן .
(להלן - המטה המינהלי), ובראשו - מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית.
התקיימו בישראל ארבע מערכות בחירות, כמפורט בתרשים להלן מערכת .
הבחירות לכנסת ה-24 התקיימה בעיצומה של מגפת הקורונה, וחייבה היערכות מתאימה, לרבות .
תוספת קלפיות וצמצום מספר הבוחרים המרבי בקלפי (כמפורט להלן).
תרשים 1: ,מועדי הבחירות לכנסת ומועדי פיזורן 2019 - 2021 .
המקור: נתוני ועדת הבחירות המרכזית.
1 ע"א 10596/02 נס נ' תנועתהליכוד, תנועה לאומית ליברלית (פורסם במאגר ממוחשב); ה"ש 8/22 החלטה בעניין .
מתווה להצבת מצלמות בקלפיות בבחירות לכנסת ה-22 , מיום 12.
2 ע"א 10596/02 נס נ' תנועת הליכוד, תנועה לאומית ליברלית (פורסם במאגר ממוחשב).
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 משרד מבקרהמדינה מציין לחיוב את עצם הצלחת ועדת הבחירות המרכזית לקיים את .
בעיצומה של מגפת הקורונה .
ועדת הבחירות המרכזית נוקטת מגוון פעולות לשם שמירה על טוהר הבחירות לכנסת, ביניהן: .
הצבת מפקחי טוהר בחירות מצוידים במצלמות גוף בוועדות הקלפי במהלך ההצבעה ובהליך .
ספירת הקולות; הוספת מזכירי ועדות קלפי המשמשים מזכירים שניים; הצבת שוטרים בריכוזי .
קלפיות בתיאום עם המשטרה ביום הבחירות; והפעלת מבצע טוהר בחירות שתכליתו ביצוע .
בדיקות עומק כחלק מבקרה על תוצאות הבחירות (להלן - בדיקות עומק).
ביום הבחירות לכנסת ה-21 הובא לפני הוועדה מידע בדבר טענות שגורמים חיצוניים לוועדה .
עשו שימוש במצלמות סמויות לשם תיעוד ניהול הקלפי וספירת הקולות .
שגורמים אלו פגעו בין השאר בחופש ההצבעה (הרתעת בוחרים), בחשאיות הבחירות ובזכות .
לפרטיות, זכויות המעוגנות בחוקי יסוד3 .
כמוכן עלו טענות לפגיעה בטוהר הבחירות באמצעים .
אחרים (בנוגע לטענות אלו - ראו להלן).
על רקע זה, ביום הבחירות לכנסת ה -22 הפעילה .
לראשונה ועדת הבחירות המרכזית מערך של מפקחים על טוהר הבחירות; ביום הבחירות לכנסת .
ה-23 הורחבהמערך; וביום הבח ירות לכנסת ה-24 הואשב והורחב.
על פי מסמכי הוועדה, .
מטר ות מערך המפקחים היו בין השאר הרתעה מפגיעה בטוהר הבחירות , העמקת הפיקוח על .
ועדת הקלפי ובקרה עליה , טיפול בזמן אמת באירועי ם שבהם עלה חשש לפגיעה בטוהר .
הבחירות והבטחת אמון הציבור בהליך התקין של הבחירות לכנסת.
בתרשים שלהלן מוצג מספר המפקחים לצד תקציב ועדת הבחירות המרכזית (על שינוייו) .
וההוצאה הכוללת לצורך הפעלת מערך הפיקוח על טוהר הבחירות, מהבחירות לכנסת ה-22 .
בשנת2019 עד לבחירות לכנסת ה-24 בשנת2021 .
בחוק יסוד: הכנסת ובחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו .
ה | הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 .
דוחמבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
תרשים2: מספרהמפקחים על טוהר הבחירות, תקציב ועדת הבחירות .
המרכזית (על שינוייו) וההוצאה הכוללת לצורך הפעלת מערך הפיקוח .
על טוהר הבחירות, מהבחירות לכנסת ה-22 ( 2019) ועד לבחירות .
לכנסת ה-24 ( 2021 ) .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי תקציב ועדת הבחירות גדל ב- 100% בתוך שנה וחצי, בין שלוש .
מערכות בחירות; ההוצאה הכוללת לצורך הפעלת מערך הפיקוח גדלה באותה תקופה .
פי 3 ; מספר המפקחים גדל פי 4.
ועדת הבחירות המרכזית הגדירה שכ-230 מיליון ש"ח .
מתוך סך התקציב בבחירות לכנסת ה-24 יהיו התוספת שנדרשה לקיוםהבחירות בתקופת .
מיוני עד אוקטובר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את נושא הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת .
ה-24 בכל הקשור למערך מפקחי טוהר הבחירות שהפעילה ועדת הבחירות המרכזית .
כללה את הנושאים האלה: הליך קבלת ההחלטות לשם הקמת מערך פיקוח על טוהר הבחירות; .
ההגנה על פרטיות המצביעים ואבטחת תוצרי הצילום; הפעלת מערך הפיקוח בשלוש מערכות .
הבחירות לכנסת; שלמות המידע על אודות חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות; אפקטיביות מערך .
הביקורת נעשתה בוועדת הבחירות המרכזית.
בדיקות השלמה נעשו במשטרת ישראל, .
במשרד המשפטים ובמגן דוד אדום (להלן - מד"א).
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 הליך קבלת החלטותלשם הקמת מערך .
פיקוח על טוהר הבחירות .
נוסף על החלטות שיפוטיות ומעין שיפוטיות המתקבלות בוועדת הבחירות המרכזית - החלטות .
שבדרך כלל ייחד המחוקק ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית שהוא כאמור שופט 4 - מתקבלותגם .
החלטות מינהליות וביצועיות.
ככלל, בבואה לקבל החלטה, רשות מינהלית נדרשת להבטיח .
שכל הנתונים הנוגעים לעניין י עמדו לנגד עיניה.
ראוי ש תהליך קבלת החלטות יכלול כמה .
שלבים חיוניים בסיסיים: איסוף נתונים, סיכומם ובדיקת משמעותם (בכלל זה חוות הדעת .
המקצועיות הנוגדות, אם אומנם יש כאלה), ולבסוף - סיכום ההחלטה המנומקת.
להבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון.
עוד נדרש להבטיח כי כל טענה תיבחן בחינה .
הוגנת וכי תגובש החלטה שיהיה אפשר להעביר בשבט הביקורת המשפטית והציבורית 5.
בשנים2013 ו- 2015 נערכו הבחירות לכנסת ה- 19 והבחירות לכנסת ה- 20 , בהתאמה.
התהליכים להפקת לקחים ממערכות הבחירות, העלה יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה -19 , ולאחריו .
גם יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה - 20 , את הצורך בנקיטת פעולו ת לתגבור השמירה על טוהר .
יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה -19 תיאר מקרים שבהם הורה על פסילת קלפיות .
בשל אי-סדרים והעבירם לחקירת משטרה וכן עמד על הצורך לבחון הצבת מצלמות ולהגביר .
נוכחות משטרה; יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה -20 העלה כי פעולה שנקטה הוועדה - .
הצבת שני מזכירי קלפי במקום שעלה בו חשש ממשי לטוהר הבחירות - הוכיחה את עצמה, ולכן .
סבר שיש מקום להציב שני מזכירי קלפי בכל אחת מהקלפיות.
כמו כן במאי 2016 בחנהנשיאות .
הוועדה את האפשרות להתיר הצבת מצלמות בוועדת קלפי והחליטה שלא להתיר זאת .
טענות לפגיעה בטוהר הבחירות לכנסת ה-21 .
והפעולות לשמירה על טוהר הבחירות .
באפריל 2019 , בצוהרי יום הבחירותלכנסת ה-21 , הוגשוליו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
ה-21 תלונות ובהן טענות שנציגי סיעות בוועדות קלפי שונות ברחבי הארץ עשו שימוש במצלמות .
סמויות לשם תיעוד ניהול הקלפי וספ ירת הקולות.
בהחלטתו מאותו יום התיר יו"ר הוועדה הקלטות שמע בוועדות הקלפי בשעות ההצבעה; בעניין .
צילום חזותי בשעות ההצבעה, התיר רק במקרה של חשש לפגיעה מהותית בטוהר הבחירות או .
בסדרן התקין (למשל, השמעה של איומים על חברי ועדת הקלפי, הצעות למתן שוחד בחירות .
או חשש לאלימות במהלך יום הבחירות); עוד התיר תיעוד חזותי בעת ספירת הקולות, משיודעו .
המשתתפים ותועדה ההודעה בפרוטוקול ועדת הקלפי.
כמו כן נקבע בהחלטת יו"ר הוועדה כי .
עיון בתיעוד המצלמות יתאפשר רק למשטרה, ליועץ המשפטי לוועדת הבחירות המרכזית או .
4 לדוגמה, סעיף56 ב לחוק הבחירות לכנסת, התשכ"ט-1969.
5 בג"ץ 297/82 ברגר נ' שר הפנים פ"ד ל"ז(3;) יצחק זמיר, הסמכות המינהלית (מהדורה ראשונה) (תשנ"ו), עמוד .
לאחר פרסום תוצאות הבחירות לכנסת ה-21 קבלו נציגי סיעות בכנסת על הצבת המצלמות .
בקלפיות בבחירות לכנסת ה-21 וכן הביעו חשש לפגיעה בטוהר הבחירות.
ערעורים לבית המשפט בבקשה לשוב ולבחון את תוצאות ספירת הקולות על רקע טענות .
לליקויים בספירת הקולות וברישום התוצאות וכן טענות למרמה וזיוף קולות6.
הקמת מערך פיקוח בבחירות לכנסת ה-22 .
ארגונים של החברה האזרחית, חברת כנסת וסיעות בכנסת ה - 21 פנו ליו"ר ועדת הבחירות .
לקראת הבחירות לכנסת ה -22 וביקשו ממנו למנוע שימוש במצלמות בוועדות הקלפי ביום .
הבחירות מטעמים של פגיעה בזכויות יסוד - חופש ההצבעה (הרתעת בוחרים), חשאיות .
כמו כן הוגשו ליו"ר הוועדה ניירות עמדה של גורמים שונים וחוות דע ת של .
היועץ המשפטי לממשלה בנוגע למתן אפשרות צילום בוועדות קלפי ודרכי הסדרתה.
זמן, בתחילת אוגוסט 2019 , קיים יו"ר ועדת הבחירות המרכזית דיון בנושא הצבת מצלמות .
בדיון נשמעו עמדות שונות בנוגע לשימוש במצלמות בוועדות הקלפי ביום .
הבחירות, והן נסובו על טיעונים בשלושה מישורים שונים - החוקתי, המשפט הפלילי והמשפט .
19 , שלושה שבועות לפני הבחירות לכנסת ה -228 , על בסיס הדיון שקיים והעמדות .
שהוגשו בפניו, קבע יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-22, כי ההיתר לצלם בוועדות הקלפי יינתן רק .
למי שיוסמך על ידי ועדת הבחירות המרכזית ; הצילום בשעות ההצבעה יותנה בקבלת היתר .
מיו"ר הוועדה, והוא יאושר רק במקרה של חשש סביר לפגיעה מהותית בטוהר הבחירות או בסדר .
התקין; יתאפשר צילום בעת ספירת הקולות לאחר יידוע המשתתפים בתחילת הצילום או .
ההקלטה ותיעוד ההודעה בפרוטוקול ועדת הקלפי.
בהמשך להחלטת יו"ר הוועדה הוקם מערך .
פיקוח על טוהר הבחירות מטעם ועדת הבחירות המרכזית.
יומיים לאחר מכן, ב- 28.
19 , קבעה נשיאות ועדת הבחירות המרכזית כי ביום הבחירות לכנסת .
ה-22 יוצבו 1,500 מפקחים בוועדות הקלפי במהלך ההצבעה ו- 3,000 מפקחים בוועדות הקלפי .
כמו כן הסמיכה הנשיאות את יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לקבוע באילו .
קלפיות יוצבו המפקחים ועל פי אילו קריטריונים.
במסמכי הנשיאות הובאו נתונים על חלק .
מעלויות יישום ההחלטה, אך לא צוינה העלות הכוללת של יישומה.
הוועדה לקיום מערך הפיקוח בבחירות לכנסת ה -22 עמדה כאמור על17 .
בספטמבר 2019 , לקראת הבחירות לכנסת ה-22 , קבע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה- .
22 מתווה להצבת מצלמות בקלפיות9.
במתווה הוגדרו אמות מידה לקביעת קלפיות שבהן יוצבו .
מפקחי טוהר הבחירות , כגון קלפיות שבהן שיעורי הצבעה חריגים ושיעור חריג של קולות .
6 עמ"נ (מינהליים י-ם) 3136-05-19 עמית הלוי נ' יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-21 חנן מלצר (פורסם .
7 העמדות שהוגשו ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית בנושא הצבת מצלמות בוועדות הקלפי וכן הקלטת הדיון שנערך ב- .
, פורסמו באתר ועדת הבחירות המרכזית .
8 ה"ש7/22 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואח' נ' הליכוד - תנועה לאומית .
ליברלית ואח' (פורסם באתר ועדת הבחירות המרכזית).
9 ה"ש8/22 החלטה בעניין מתווה להצבת מצלמות בקלפיות בבחירות לכנסת ה-22 , מיום 12.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 פסולים.
נקבע במתווה כי בסך הכול יוצבו 1,500 מפקחים שיבקרו לפחות פעם אחת בכמעט .
כל קלפי במהלך ההצבעה וכן יוצבו 3,000 מפקחים במהלך ספירת הקולות ב- 3,000 קלפיות .
ממסמכי ועדת הבחירות המרכזית, לרבות סיכומי דיונים של נשיאות הוועדה, עולה .
שהמטה המינהלי של הוועדה לא הציג לפני נשיאות הוועדה נתונים המבססים את קביעת .
מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות, כגון ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה .
בטוהר הבחירות, ומספר קלפיות שלדעת המטה המינהלי יש להציב בהן מפקחים ולא .
הציג את העלות הכוללת של מערך הפיקוח, לרבות את עלות הכשרת המפקחים, קודם .
שקיבלה נשיאות הוועדה החלטה בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2021 כי הדיון האמור התקיים .
לבקשת אחד מחברי הנשיאות, ולא ביוזמת יו"ר הוועדה או המטה המינהלי שלה, ולכן לא הוכן .
חומר רקע לישיבה, וכי תוך כדי הדיון צוינו כמה נתונים רלוונטיים, לרבות הערכת המטה כי עלות .
העסקת המפקחים תהיה כ -15 .
החלטת הנשיאות בדבר מערך הפיקוח - הצבת 1,500 מפקחים בזמן ההצבעה ו- 3,000 .
מפקחים בזמן הספירה בעלות כוללת של17 מיליון ש"ח- התקבלה בלי שעמדו לפניה .
מלוא הנתונים של המטה המינהלי, הרלוונטיים להחלטה.
הרחבת מערך הפיקוח בבחירות לכנסת ה-23 .
עם ועדת הקלפי נמנים מזכיר הוועדה וחברים שהם נציגי סיעות הכנסת, ונוסף על כך משקיפים .
המזכיר הוא שומר הסף של הוועדה, מנהלה בפועל, אחראי לשמירה על הסדר, מזהה את .
הבוחר, מאשר מלווה לבוחר ומוסר מעטפות למצביעים .
בינואר 2020 קבע יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-23 כיבבחירות לכנסת ה -23 יוסיף לפעול מערך .
הפיקוח ואף יורחב, באופן שביום הבחירות יוצבו 5,000 מפקחים בכ -50% מהקלפיות.
הוועדה ציין בהחלטתו כי "במישור היישומי, דווח לי על ידי גורמי המקצוע בוועדה ועל ידי נציגי .
המשטרה, כי הפרויקט נחל הצלחה מרובה".
יו"ר הוועדה קבע שחל איסור גורף על כל הנוכחים .
בקלפי (ובכלל זה מזכירים, חברי ועדות קלפי ומשקיפים ) להציב או להשתמש במצלמות .
ובמכשירי הקלטה בוועדות הקלפי.
יו"ר הוועדה נתן למפקחים היתר חריג לצלם במצלמה .
ייעודית את ספירת הקולות לאחר שיעברו הכשרה.
נוסף על כך ניתן היתר לצלם את המתרחש .
בחדר ועדת הקלפי בשעות ההצבעה (מלבד תא ההצבעה ומאחורי הפרגוד), וזאת רק כאשר .
עולה חשש סביר לפגיעה מהותית בטוהר הבחירות.
במקרה כזה לא נדרש היתר מראש אלא .
רק דיווח למוקד ייעודי.
עוד נקבע בהחלטה זו כי בהמשך יובאו לאישור יו"ר ועדת הבחירות .
המרכזית תוכנית פריסה ואמות מידה לבחירת קלפיות שבהן יוצבו המפקחים.
2020 עדכנה מנכ"לית ועדת הבחירות את נשיאות הוועדה בדבר החלטתו האמורה של יו"ר ועדת .
בעת שהתקבלה ההחלטה האמורה לא נרשם במסמכי הוועדה מהי העלות .
ההוצאה הכוללת של מערך הפיקוח בבחירות לכנסת ה-23 עמדה כאמור על18 .
מיליון ש"ח, והיא הוצגה לפני נשיאות הוועדה באמצע פברואר .
,זמן קצר לאחר מכן, באותו החודשקבע יו"ר הוועדה מתווה להצבת מצלמות בקלפיות ביום .
הוגדרו בו אמות המידה לקביעת קלפיות שבהן יוצבו מפקחי טוהר הבחירות בשעת .
ספירת הקולות וכן פורטה תוכנית פריסת המפקחים בקלפיות בעת ספירת הקולות.
גיבשה מנכ"לית הוועדה תוכנית לשיבוץ המפקחים במהלך שעות ההצבעה, שתאפשר ביקור .
של מפקח כמעט בכל קלפי במהלך ההצבעה.
נמצא כי מערך הפיקוח כלל הצבת 5,000 מפקחים בקלפיות ושיקף גידול של 2,000 .
מפקחים לעומת מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה-22 .
עלותו הכוללת של המערך .
יצוין כי מספר הקלפיות בבחירות לכנסת ה-23 היה דומה למספרן .
בבחירות לכנסת ה-22 ( 10,631 ו- 10,543 , בהתאמה, גידול של 0.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה כי מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה-23 נקבע בין השאר .
בשים לב לצורכי הוועדה ולניסיונה במערכת הבחירות לכנסת ה-22 , ובשים לב לסמיכות הזמנים .
כיוון שבבהחלטת יו"ר הוועדה לא נרשם הרציונל שלפיו נקבע מספר המפקחים, משרד מבקר .
המדינה בדק במסמכי המטה המינהלי מהם המידע והנתונים שעל בסיסם התקבלה ההחלטה .
להגדיל את מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה-23 ב- 2,000 מפקחים (תוספת של67% .
עלה כי במסמכי המטה אשר גובשו בידי המטה המינהלי של הוועדה לצורך קבלת .
החלטות בדבר מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות בבחירות לכנסת ה -23 ,לא נכללה .
מלוא תשתית המידע שעשוי להיות רלוונטי לקביעת מספר המפקחים שיוצבו בקלפיות.
לדוגמה, לא נכללו ממצאי מיפוי קלפיות שבהן יש סיכון לפגיעה בטוהר הבחירות וכן .
צרכים מפורטים מבחינת משאבי הפיקוח הנדרשים במהלך ספירת הקולות.
שההחלטה, כאמור, כללה הוספת 2,000 .
ועדת הבחירות המרכזית פירטה בתשובתה למשרד מבקר המדינה קשיים באיתור מסמכי .
הוועדה, בייחוד בתקופ ת הגל החמישי של מגפת הקורונה, בשעה שעובדי הוועדה עבדו בביתם .
הרחבה נוספת של מערך הפיקוח בבחירות .
במסגרת הליך הפקת לקחים שקיים המטה המינהלי ש ל ועדת הבחירות המרכזית לאחר .
הבחירות לכנסת ה -23 , מינתה מנכ"לית הוועדה צוות לבחינת התוצאות של הפעלת מערך .
הצוות קיים דיונים גם עם נציגי המשטרה וקיבל מהם נתונים על פעולות .
המשטרה בכל הקשור לשמירה על טוהר הבחירות.
הצוות הגיע לידי המסקנה כי מערך .
הפיקוח השיג את מטרותיו העיקריות, ובהן שמירה על טוהר הבחירות.
גם על סמך נתונים של הפחתה ניכרת במספר הדיווחים על חשד לפגיעה בטוהר הבחירות בין .
10 ה"ש8/23 החלטה בעניין מתווה להצבת מצלמות בקלפיות בבחירות לכנסת ה-23 , מיום 17.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 מערכת הבחירות לכנסת ה-22 למערכת הבחירות לכנסת ה-23 (בנוגע לממצאי הביקורת בנושא .
עוד מצא הצוות כי נעשה שימוש מועט בתוצרי הצילום (נעשה בהם שימוש בשתיים או בשלוש .
חקירות משטרה בלבד) ו"אין אינדיקציה שהצילומים מקדמים את החקירות ו/או הגשת כתבי .
אישום ו/או את האכיפה בחקירות על טוהר הבחירות" (בנוגע לשימוש בתוצרי הצילום - ראו .
להלן בפרק על אפקטיביות מערך הפיקוח) .
במחצית השנייה של שנת 2020 , גם על סמך ממצאי הפקת הלקחים, גיבש המטה המינהלי .
של ועדת הבחירות המרכזית חמש חלופות להפעלת מערך הפיקוח בבחירות לכנסת ה- .
חלק מהחלופות נגעו גם לתפקיד מרכזי בוועדת הקלפי- מזכיר הוועדה.
הוא שומר הסף של הוועדה, מנהלה בפועל, אחראי לשמירה על הסדר .
הבוחר, מאשר מלווה לבוחר ומוסר מע טפות למצביעים.
בשל ריבוי המשימות המוטלות על .
מזכיר הקלפי ובשל הרצון להגביר את הפיקוח על טוהר הבחירות, החליטה הוועדה להוסיף .
לוועדת הקלפי מזכיר שני, נוסף על הצבת מפקח.
תפקידו של המפקח למנוע אי-סדרים .
וניסיונות לפגיעה בטוהר הבחירות, להרתיע עבריינים פוטנציאלים ולהגביר את אמון הציבור .
הצבת מזכיר שני בכל קלפי והטלת המשימות של מפקח טוהר בחירות על .
המזכיר השני ישתמש ב ערכת צילום מאובטחת וסגורה; יוטל עליו .
לצלם אירועים שבהם יש חשש לפגיעה בטוהר הבחירות, וכן הוא יצלם את כל מהלך .
להלן הערכות של הוועדה בדבר עלות החלופה הזו: על פי אומדן במסמך .
מסכם של החלופות במסגרת הפקת הלקחים, עלות חלופה זו עומדת על כ-25 מיליון .
ש"ח בסך הכול, כולל עלות רכישת המצלמות.
עלות זו נגזרת מעלות מערך הפיקוח .
בכנסת ה -23 (18 מיליון ש"ח) בתוספת של 6.
5 מיליון ש"ח; על פי מסמך שצורף .
לסיכום זה, העלות הכוללת מסתכמת בכ -44.
2 מיליון ש"ח, לרבות עלות רכישת .
המצלמות 11 (בנוגע לעלויות מערך הפיקוח ראו להלן בפרק עלהפעלת מערך הפיקוח .
בשלוש מערכות הבחירות).
הצבת מזכיר שני בכל קלפי נוסף על 1,000 - 2,000 מפקחים מצוידים במצלמות, .
המוצבים בקלפיות או בריכוזי קלפיות, ועל פי נתוני הוועדה, קיים בהן סיכון לפגיעה .
הוועדה העריכה שעלות חלופה זו מסתכמת בעלות מערך הפיקוח .
בבחירות לכנסת ה-23 , בתוספת של14 .
מיליון ש"ח, כולל עלות רכישת המצלמות .
עלות חלופה זו הסתכמה אפוא ב-32.
הצבת מפקח בכל ריכוז קלפיות שבו שתי קלפיות לפחות והצבת מזכיר שני .
בסך הכול נדרשו על פי חלופה זו כ - 3,300 .
הספירה יצולם בשליש מהקלפיות.
הוועדה ציינה כי חלופה זו מגלמת חיסכון בסך 8.
מיליוןש"ח יחסית לעלות מערך הפ יקוח בבחירות לכנסת ה -23 .
7 מיליון ש"ח, אך לא כללה את עלות התוספת של מזכיר שני .
11 :על פי מסמכי הוועדה, אלה מרכיבי העלות18.
9 מיליון ש"ח לצורך תוספת כוח אדם במטה ובוועדות; 1.
ש"ח לצורך העסקת ראשי צוותים; 11.
3 ;מיליון ש"ח להדרכת כוח האדם11.
9 מיליון ש"ח לרכישת המצלמות ; .
100,000 ;ש"ח לרכישת ציוד 300,000 ש"ח להפעלת מוקד ; ורזרבה בסך 200,000 .
בקלפיותממסמכי הוועדה אי אפשר לדעת אפוא מהו אומדן העלות הכוללת של .
הצבת מפקחים על פי התחשיב בחלופה ג' - כ- 3,300 מפקחים וכן הצבת .
מזכירים ש ניים במחצית מהקלפיות וציודם במצלמות .
הצבת 5,000 מפקחים ו - 1,500 מזכירים שניים המצוידים גם הם במצלמות .
הוועדה אמדה את עלות החלופה הזו ב-35.
עלה כי לגבי שתיים מחמש החלופות שגיבש המטה המינהלי של ועדת הבחירות להפעלת .
מערך הפיקוח לא הוצגו עלויות כוללות.
המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית מינה ועדת היגוי להפקת לקחים בנוגע למערך .
הפיקוח, וחבריה היו מנכ"לית הוועדה, היועץ המשפטי, חשבת הוועדה, ראש אגף מינהל .
ומשאבי אנוש, ראש אגף בכיר מרכז מבצעי לוגיסטי (ממ"ל) והסעים, ראש אגף טכנולוגיות .
דיגיטליות ומער כות מידע והממונה על ביקורת פנים.
20 המליצה ועדת ההיגוי על .
חלופה ה' כחלופה המתאימה להפעלת מערך הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה -24 .
בתחילת דצמבר2020 דנה נשיאות ועדת הבחירות המרכזית במערך הפיקוח על טוהר .