HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי מכתבה של חברה ב' בדבר סיום שנת האחריות ותחילת תקופת התחזוקה נכתב כי החברה החשיבה את תאריך העלייה לאוויר - 31.
09 - כתאריך הפעלת המערכת.
הוא הוסיף כי "שב"ס, שסבל מאוד מהיעדר תמיכה כלשהיא במהלך שנת 2010 , היה מעוניין להקטין את הנזק ולכן הודיע לספק כי איננו מעוניין בביצוע תחזוקה באמצעותו".
על פי נספח ח', שב"ס היה צריך לשלם לחברה בסיום שנת האחריות 580,000 ש"ח.
בעקבותהודעתה של חברה ב' ביקש שב"ס מהחברה כי יתבצע הליך מסודר של העברת הטיפול בפיתוח המערכת (להלן – "העברת המקל"), כפי שמתואר בחוזה בין הצדדים.
לאחר חודש השיבה החברה לשב"ס כי היא מתנה את ביצוע "העברת המקל" בקבלת התשלום בגין סיום שנת האחריות .
במכתבו לחברה ב' בספטמבר 2011 הודיע לה מנהל הפרויקט דאז כי התחייבותה לעניין "העברת המקל" נקבעה בחוזה ללא כל התניה מטעם מי מהצדדים.
יתרה מזו, הוא ציין כי שב "ס רשאי לבצע קיזוזים מן התשלומים, לפי הוראות החוזה, ודחה את בקשת החברה לקבלת התשלום בגין סיום שנת האחריות.
לתשובתה מינואר 2013 צירפה חברה ב' מכתב ששלחה לשב"ס באוקטובר 2011 בו טענה כי אינה מקבלת את טענות שב"ס בדבר תכולות לקויות של המערכת, כי המערכת עומדת בכל המדדים לבחינת מערכות מידע, וכי לא ברור לה לפי אילו אמות מידה בודק שב"ס את שביעות הרצון מהמערכת.
כאמור, שב"ס ויתר בנספח ח ' על קנסות שהגיעו לו עד מועד חתימת אותו נספח.
על פי מנגנון הקנסות שנקבע בחוזה ולפי הסיכום בין הצדדים בנספח ח', ישולמו קנסות פיגורים מיום חתימת נספח ח' ואילך.
לפי תחשיב שעשה מנ"ט, בפברואר 2011 הסתכמו הקנסות הנצברים בכ-18 מיליון ש"ח.
עד אותו מועד טרם סופקו לשב"ס התכולות ו התוצרים ש החברה ה תחייבה לספק וכן תכולות נוספות (כמו דוחות אמ"ב) ששב"ס בחר ל גרוע מהתכולה, ובגינם היה עליו לקזז עוד כ-6.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי בשנת 2010 הציע לגרוע את תכולת הדוחות מהפרויקט תמורת קיזוז כספי שתציע חברה ב', ובאמצעות הסכום שיוסכם עליו יפתח שב"ס בעצמו את הדוחות שיופקו מהמערכת; זאת כדי שחברה ב' תתמקד במסלול העיקרי של הפרויקט - התהליכים.
החברה לא השיבה להצעה, ולא הגישה לשב"ס שום הצעה לקיזוז כספי בשל גריעת הדוחות מתכולת הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי היה עליו לנהל משא ומתן עם הספק בטרם החליט לוותר לו על תכולות ותוצרים עליהן התחייב.
במכתבה מאוקטובר 2011 ,לשב"ס, שעניינו תשלום בעבור סיום שנת האחריות ציינה חברה ב' כי תת-המערכת מש"א סופקה במלואה - שב"ס אף קיים טקס של הפעלת המערכת בחצריו בסוף 2009 - וכי היאפותחה על בסיס אפיונים מאושרים ועמידה בבדיקות קבלה, וגם התקבל אישורו של שב"ס להעלאתה לאוויר.
כמו כן אישר שב"ס בכתב את השלמת אבן הדרך "עליית מש"א לאוויר" ושילם בגינה.
לדברי החברה, שב"ס הציג לראשונה את טענותיו בדבר חסרים רק עם העלאת תת-מערכת מש"א לאוויר ולא בעת תהליך בניית המערכת, הגדרתה ובדיקתה.
לאחר דיון ארוך בין הצדדים הוגדרה יתרת התכולות הדרושות להשלמת המערכת בנספח ח' לחוזה שנחתם בינואר 2010.
כמו כן נקבע בנספח ח' מועד התשלום בגין סיום שנת האחריות ללא כל התניה.
לאחר חתימת החוזה החל ביזמת הלקוח משא ומתן נוסף בין החברה לראש מנ "ט שעסק בין היתר בש ינויים בגרסה והסתיים רק בתחילת יוני 2010.
לפיכך לא יכלה החברה לספק את הגרסאות לפני מועד זה.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2012 , טרם שילם שב "ס בעבור סיום שנת האחריות.
על פי מסמך שכתב ראש מנ "ט בספטמבר 2011 , "העברת המקל" אליו בוצעה ללא חפיפה עם חברה ב', והיא גם לא העבירה לידיו מסמכים כלשהם.
הוא הקים צוותים מקצועיים בכל תחומי הפרויקט (ניתוח, פיתוח, בדיקות והטמעה), והתקיימו עשרות ישיבות עם נציגי מינהל מש"א שבהן הוגדרו דרישות לביצוע תיקונים והרחבות במערכת.
במשך שנת 2011 הועלו שש גרסאות.
ראש מנ"ט דיווח בדיון עם הנציב כי עד סוף 2011 תיקן מנ"ט כ-60% מהתכנה של תת-המערכת, ובמועד סיום הביקורת פעלה 90% .
מתכולת המערכת בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי מערכת מש"א הושלמה ומצויה בשימוש מבצעי מלא של המשתמשים לשביעות רצונם.
שדרוגים נוספים מבוצעים מדי פעם לפעם על פי דרישת המשתמשים.
המחלוקת עם הספק בנושא סיום הפיתוח של מערכת אמ"ב .
כאמור, מערכת קידמה כללה ארבע תת -מערכות, ורק אחת מהן - מש"א - עלתה לאוויר בסוף 2009 .
יתר תת -המערכות - אסירים, מודיעין ובתי סוהר (מערכת אמ"ב) - לא סופקו בידי חברה ב' עד מועד סיום הביקורת.
מנובמבר 2010 עד יוני 2011 היוכמה תקופות שבהן לא נשמר קשר עבודה רציף בין הספק ובין שב"ס, ובמהלכן המשיכה החברה באפיון המפורט של המערכת, בפיתוחה ו בבדיקתה בלי ש שב"ס היה שותף לתהליך.
לפי דברי שב"ס כפי שהובאו בדוח של חברה ז' באפריל 2012 ,)(ראו להלןנתק זה אירע לאחר הפרות חוזה יסודיות שהפרה חברה ב', כמו מניעת ביקור של שב"ס באתר הפיתוח ואי-מסירה של קוד המקור לשב"ס אף על פי שקוד זה מוגדר בחוזה בין הצדדים רכוש שב"ס, וכן כתוצאה מחוסר אמון בין הצדדים ומחוסר הסכמות ביניהם.
בתשובתה מינואר 2013 טענה חברה ב' כי הנתק בין הצדדים לא היה הדדי, כי אם מהלך חד-צדדי של שב"ס.
היא הוסיפה כי בפברואר 2011 הזמינה את שב"ס לבקר באתר הפיתוח וכי בקשת שב"ס לקבל את קוד המקור של המערכת נענתה בסופו של דבר בחיוב.
בנובמבר 2010 התקיים באגף תכנון, תקצוב ובקרה (להלן - את"ב) שבמשרד לביטחון הפנים די ון במצב הפרויקט ובהשתתפות נציגי שב "ס.
במצגת שהציג שב"ס נאמר, בין היתר, כי לפי הערכתו פותחו פחות מ -40% מתכולת מערכת אמ"ב; לא אושר לו לקיים ביקורת באתרי הפיתוח, ופיתוח הממשקים הוקפא.
שב"ס הציע להפסיק את ההתקשרות עם חברה ב ' בהסכמה ולהמשיך את הפיתוח המשרד לביטחון הפנים 363 .
בסיכום הדיון ציין ראש את"ב כי הוא "הופתע מחומרת המצב, שמעמידה בספק את ההגעה למערכת מושלמת".
ביוני 2011 התקיים במשרד לביטחון הפנים דיון בראשות מנכ"ל המשרד ובהשתתפות חברה ב'.
חברה ב' הצהירה כי לאחר שתיעשה בחינה משותפת של המערכת שפיתחה החברה, ביכולתה לסיים את פיתוח מערכת אמ"ב ב תוך שלושה חודשי עבודה, בנובמבר 2011 יהיה אפשר להתחיל בבדיקות המסירה, והן יימשכו כחודשיים, ומכאן שעד ינואר 2012 אמור שב"ס לקבל את המערכת.
בתחילת 2012 החליט שב"ס לבצע בדיקות מקדימות של מערכת אמ"ב (להלן - בדיקות התרשמות).
בדיקת ההתרשמות הראשונה של המשתמשים הייתה מתת- מערכת אסירים.
בבדיקה התגלו 183 תקלות ועלה הצורך ב-166 .
שו"שיםבסיום הבדיקה המליצו נציגי אגף ה אסיר כי בדיקות נוספות ייעשו רק לאחר השלמת רכיבי מערכת חיוניים, מתן הרשאות ייחודיות, סיום בניית דוחות ושאילתות והפעלת ממשקים למערכות אחרות בשב"ס.
בפברואר 2012 התקייםדיון נוסף בראשות מנכ"ל המשרד ל ביטחון הפנים, ובו השתתפו הנציב, ראש מינהל תכנון בשב"ס, ראש מנ "ט ואחרים .
בדיון סיכם המנכ"ל ש"ניהול הפרויקט הוא נושא שיידר ש להבחן לעומק ובאופן סדור ובלתי תלוי בין היתר גם לנוכח הגידול המשמעותי בתקציב המוקצה לפרויקט - מ-43 ועד לכ-200 מיליון ש"ח", והוסיף ש"לא מובן מדוע במהלך תקופה ארוכה של 6 ,שנים אל מול עמדת שב"ס כי החברה לא מספקת את המוצר הדרוש, לא הופסק הפרויקט.
במקביל לתקצוב המערכת החדשה, שב"ס ממשיך לתקצב גם את תחזוקת המערכת הקודמת הקורסת".
באותו יום התקיים דיון נוסף של משתתפי הדיון הקודם עם נציגי חברה ב'.
נציגי החברה טענו שהחברה סיימה את הפיתוח באופן מלא והיא מוכנה לבדיקות.
הם הבטיחו שהמערכת תותקן עד אמצע פברואר 2012 וציינו כי החברה "לא זכתה לשיתוף פעולה מצד שב"ס".
נציגי שב"ס טענו מנגד כי המערכת אינה מוכנה .
בשל חילוקי הדעות בין הצדדים הציע המנכ"ל, והצדדים קיבלו את הצעתו, להביא את המערכת לבדיקות בשב"ס, ובה בעת למנות בודק חיצוני שיבהיר מהו המצב האמתי של המערכת ויבחן את עמידתם של הצדדים בהתחייבויותיהם.
המערכת הותקנה בשב"ס לצורך בדיקתה עוד באותו החודש, ולאחר ההתקנה החל תהליך בדיקות התרשמות.
בפברואר 2012 שכר ראש את"ב את שירותיה של חברה ז ' כדי שתחווה את דעתה בנוגע לסטטוס של מערכת קידמה ולעמידת הצדדים בהתחייבויותיהם, בין היתר בנוגע לאפיון, לאבני הדרך וללוח הזמנים.
באפריל 2012 הגישה החברה דוח מיפוי של המחלוקות ב נוגע לפרויקט והצעת תכנית עבודה ליישובן.
מפברואר עד אפריל 2012 בוצע סקר התרשמות משתמשים ממצבן של תת - המערכות אסירים ובתי סוהר, מהיקפן וממוכנותן לשימוש.
במאי 2012 כתבה ראשת אגף האסיר לרמ"ט ולראש מנ "ט סיכום ובו ציינה כי בסקר הועלו בעיות מהותיות במערכת שמ נעו אפשרות של בדיקה מקצועית, ובהן היעדר דוחות ושאילתות, לא הוגדרו הרשאות, נתוניה לא עודכנו, וכן התגלו בעיות במסכי ניהול ובטבלאות המערכת.
במכתבו לחברה ב ' ממאי 2012 פירט ראש מנ"ט את ממצאי בדיקת ההתרשמות, ובין היתר כתב כי מערכת המודיעין עדיין נמצאת בבדיקות בחברה וטרם נמסרה לשב"ס להתרשמות, וכי כלי המעקב האוטומטיים של שב"ס דיווחו על כ - 6,000 364 דוח שנתי63ב .
תקלות - ניסיונות לבצע פעולה ללא הצלחה.
לדבריו שב "ס סבור שהמערכת שהתקינה החברה באתרו עדיין רחוקה מבשלות.
בתשובתה מינואר 2013 הסבירה חברה ב' לגבי תוצאות הבדיקה בכלי דיווח אוטומטיים כי אין מדובר בתקלות אלא ברישום של כל האירועים החריגים שקרו בסביבת הבדיקות בשב"ס (יומן אירועים), ושאירוע חריג יכול לרשום עשרות ואף מאות רשומות ביומן האירועים, אשר כולם מקורם באותה התקלה בדיוק - לכן המספר שהציג מנ"ט הוא מטעה.
בנספח ח' שונו אבני הדרך ופריסת התשלומים שנקבעו בחוזה המקורי.
בחוזה המקורי נכתב כי שלב מימוש הפרויקט יסתיים לאחר סיום מוצלח של ההתקנות ושל מבדקי הקבלה באתרים התפעוליים ולאחר ביצוע סקר מוכנות להפעלה מבצעית (ODRR) , וזאת תהיה אבן הדרך לתשלום.
בנספח ח' נקבע כי עם אישור שב"ס ל- FAT הוא ישלם לחברה ב ' 12 מיליון ש"ח.
באפריל 2012 כתב עורך הדין של חברה ב' לרמ"ט שב"ס כי לפי הוראות החוזה, עם סיום שלב FAT קמה לחברה הזכות לקבלת תשלום משב "ס, ועל שב "ס להתחיל בשלב SAT (בדיקות קבלה).
הוא דרש משב "ס לשלם לחברה את הסכומים המגיעים לה בגין סיום שלב FAT , לפעול על פי המוסכם בחוזה בכל הנוגע לשלב SAT .
ולהנחות את הבודק החיצוני לסיים בדחיפות את עבודתו בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי הוא השיב לעורך הדין במכתב מאפריל 2012 " כי הפעילות שביצעה החברה לא הוגדרה FAT ", מאחר שלא בשלו התנאים המוקדמים לשלב זה.
עוד צוין במכתב, כי החברה לא שיתפה פעולה עם שב"ס וכן לא פעלה לפי תכנית העבודה שנקבעה בעקבות דיונים בראשות מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהתחייבותו בנספח ח' לשלם 12 מיליון ש"ח בסיומו של שלב בדיקות המסירה ( FAT ), ולא בסיומו של שלב בדיקות הקבלה ( SAT ), המוגדר בחוזה כשלב המוכיח את מוכנות המערכת, חשף השב "ס את עצמו לאפשרות כי תימסר לידיו מערכת שאינה מתפקדת כנדרש.
בסיכום דיון שהתקיים בין שב"ס לחברה ב ' במאי 2012 , טען הנציב כי בין הצדדים קיימת מחלוקת בנוגע למוכנותה של המערכת, שלמותה ומידת התאמתה לדרישות שב"ס שנקבעו באפיון.
הנציב החליט לפי המלצת המשנה ליועמ"ש שתועבר פנייה מתאימה למשרד לביטחון הפנים, אשר שכר את שירותיה של חברה ז ', ולפיה חברה ז' מתבקשת לבחון את המערכת עצמה ולכתוב חוות דעת מקצועית בדבר עמידתה בדרישות שנקבעו.
באוגוסט 2012 התקיים דיון בראשות מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים בהשתתפות נציב שב"ס, היועץ המשפטי של שב"ס, ראש מנ"ט, הממונה על התקשוב הממשלתי, נציגי חברה ב', ומטעם המשרד לביטחון הפנים - סמנכ"ל תכנון, העוזר ליועץ המשפטי ועוזר המנכ"ל.
בפגישה סוכם שהצדדים יקיימו "מו"מ מסחרי" מקוצר שיביא לסיום מהיר של ההתקשרות ביניהם בנושא פרויקט "קידמה", בתוך חודשיים וחצי ממועד תחילת המשא ומתן.
הצדדים יבחרו שלושה בודקים, ועל אחד מהם יוטל לבדוק את מצבו הנוכחי של הפרויקט כדי לסייע לצוות המשא ומתן.
הממונה על התקשוב הממשלתי תגבש הצעה לתכולת הבדיקה של הבודק המשרד לביטחון הפנים 365 .
החיצוני, ועל הצדדים להסכים על התכולה ועל המנדט של הבודק.
טרם החל התהליך בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי התקיימו דיונים בין הצדדים, והוחלט על מינוי בורר מוסכם בעל הסמכויות כמוגדר בחוק הבוררות.
זהותו של הבורר נקבעה, ונקבע פרק זמן של חמישה חודשים לביצוע עבודתו.
הבורר אמור להכריע בכל הנושאים השנויים במחלוקת לרבות לעניין ביצוע העבודה, היקפה והתמורה, והחלטתו תחייב את הצדדים.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו לנתח את התהליך כולו לצורך הפקת לקחים בעתיד.
פיתוח תת-מערכת מודיעין על ידי מנ "ט .
כאמור, בדצמבר 2008 נחתם בין שב"ס לחברה א ' נספח ו', שכלל בין היתר את פיתוח תת-מערכת מודיעין .
שב"ס התחייב לשלם לספק בעבור פיתוח המערכת 5.
3 מיליון ש"ח, ומזה שילם בשנת 2010 מקדמה בסך2.
בד בבד עם פיתוחה של תת-מערכת מודיעין בידי חברה ב ' (שהחליפה כאמור את חברה א') החל מנ "ט, ברבעון הראשון של 2010 , לפתח בעצמו מערכת מודיעין שכונתה "עין בוחנת".
במצגת שהציג ראש מנ"ט לנציב באוקטובר 2011 נכתב כי הסיבה הרשמית למהלך זה הייתה התחייבות שב"ס למשרד לביטחון הפנים ולמשטרה להעמיד ממשקים עם המשטרה עד סוף דצמבר 2010 .
פיתוח המערכת מומן בשנת 2010 מהתקציב שהוקצה למנ"ט לתחזוקת תת -מערכת מש"א וב - 2011 , לאחר שהנציב אישר את פיתוח המערכת, הוא תוקצב ב-3.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי פיתוח שתי מערכות מודיעין בעת ובעונה אחת, האחת על ידי מנ"ט והאחרת על ידי חברה ב', משקפת דרך פעולה בלתי יעילה ויש בה בזבוז של כספי ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שהנציב יבחן מראש את ההחלטות שהתקבלו במנ"ט בעניין זה וינתח את משמעותן.
החלטתו לאשר פיתוח של מערכת מודיעין נוספת מעוררת קושי מהותי הן משום שהתקבלה בדיעבד והן עקב חוסר היעילות הגלום בה.
פיתוח המערכת על ידי מנ "ט הסתיים בתחילת 2011 .
הפיילוט היה אמור להתחיל בפברואר והתקנת המערכת תוכננה לאמצע מרץ באותה השנה.
לקראת הפיילוט התברר כי במערכת יש תקלות שלא תוקנו ונתגלו כשלים בהסבת הנתונים, דהיינו במערכת נרשמו נתונים שגויים, דבר העלול להביא ליד י סיכון מבצעי בכל הנוגע למערכת מודיעין.
לנוכח זאת הורה ראש חטיבת המודיעין שלא להתחיל את הפיילוט בפברואר.
ביולי 2011 ,החל הפיילוט, והוא ארך שבוע ימים ולא שלושה שבועות כפי שתוכנן.
בסיכום הפיילוט הוחלט כי המערכת אינה בשלה, וכי יש לאפיין אותה ולפתחה מחדש על פי דרישות חטיבת המודיעין וצרכיה.
בספטמבר 2011 התקיים דיון בלשכת הנציב ובו הוצגה מערכת "עין בוחנת".
בדיון הוצגו שלוש דרכי פעולה: עלייה לאוויר בתכולה הקיימת וביצוע שו"שים לאחר התנסות מבצעית; המתנה למערכת המפותחת בפרויקט קידמה; דחיית העלייה לאוויר בפרק הזמן המ זערי הנדרש לצורך תיקון 38 ליקויים שחטיבת המודיעין העלתה.
הנציב החליט לבחור בחלופה השלישית ודרש שאנשי חטיבת המודיעין ומנ"ט יהיו אחראים במשותף לסיום פיתוח השיפורים לשביעות רצונם של אנשי החטיבה בתוך פרק זמן קצר ככל האפשר.
מערכת "עין בוחנת", אשר הייתה אמורה ל עלות לאוויר במרץ 2011 , עלתה לאוויר רק ב- 15.
, יותר משנה לאחר המועד שנקבע .
היבטים בניהול פרויקט קידמה ובפיקוח עליו .
על פי נוהל מפת"ח, ניהול ובקרה של תהליך פיתוח ה של מערכת ממוחשבת ותחזוקתה מחייבים שיתוף פעולה הדוק בין כל הגורמים המעורבים - הצוות המקצועי, הצוות המינהלי (ועדת ההיגוי) והלקוח .
שיתוף פעולה זה דרוש במיוחד בעבודה עם גורם חיצוני , והוא מתקיים , בין השאר, באמצעות כלי ניהול ובקרה המבוססים על מדדים ושיטות בקרה מוסכמים.
: ועדות היגוי וגופי ניהול אחרים על פי נוהל מפת"ח, ועדת היגוי לפרויקט היא הגורם הניהולי הבכיר המפקח על מינהלת הפרויקט ועל הצוות המקצועי.
הוועדה תתכנס מפעם לפעם לדון במצב הפרויקט ותסקור אותו מההיבט המקצועי והניהולי.
מטרותיה העיקריות הן לוודא שהמערכת תואמת את ציפיות המשתמשים, בהתחשב באמצעים שהוקצו לפרויקט, ללבן בעיות שלא נפתרו בוועדות ה משתמשים ולקבל החלטות הנוגעות לתכולתו של הפרויקט, להיקפו ולמשאבי פיתוחו ותחזוקתו.
פעילויות אלה מתבצעות באמצעות סקירת מצב הפרויקט; בקרת ההתקדמות על פי התוצרים, תכנית העבודה ואבני הדרך, סטטוס משאבי התקציב וכוח האדם; דיון בבעיות ובסיכונים בפרויקט והצגת יעדים ומדדים.
ועדת ההיגוי תתכנס במועדים שנקבעו מראש בלוח הזמנים של הפרויקט, וכן אם יתרחשו אירועים מיוחדים בחיי הפרויקט, כמו חריגות וסיכונים שהתגלו והשגת אבני דרך.
בוועדה יהיו חברים נציגים של הנהלת הארגון, של יחידת הפיתוח ושל משתמשי המערכת.
על פי המכרז, לצורך ביצ וע פרויקט קידמה הוקמו בשב"ס ועדת היגוי בראשות הרמ"ט וגופי ניהול נוספים, כדלהלן: ועדת היגוי בראשות ו של הרמ"ט: ועדה ובה חברים מפקדים בכירים בשב"ס, מהמטה ומה"שטח", וכן גורמים מהמשרד לביטחון הפנים.
הוועדה היא הגורם המוביל והקובע בשב"ס בכל הקשור לפרויקט קידמה, ותפקידה לאשר תוצרים ואבני דרך.
ועדת ההיגוי אמורה להתכנס אחת לחודש וחצי, או לפי הצורך, לקבלת דיווחי התקדמות ולדיון ו לקבלת החלטות עקרוניות בעת מסירת תוצרים, וככל שיידרש.
מינהלת תכנית קידמה: מינהלה בראשות ראש פרויקט קידמה בשב"ס שעם חבריה נמנו קצין תכנים וטכנו לוגיות, קצין תיאום ובקרה, וצוות המשרד לביטחון הפנים 367 .
אדמיניסטרטיבי, והיא נעזרת ביועצים מקצועיים לפי הצורך.
מינהלת הפרויקט ייצגה את שב"ס לפני הספק.
תחומי האחריות והסמכות שלה כללו ניהול שוטף של הפרויקט (מטעם שב"ס) תוך כדי שמירה על עמידה ביעדי האיכות, התקציב ולוח הזמנים; מימוש הסמכויות ו האחריות של המזמין בתחום המינהלי, החוזי, הכספי, המקצועי, הטכני והתוכני וקיום מערכת בקרה ושליטה על ניהול הפרויקט ועל ביצוע תכנית העבודה; עדכון והשל מה של מסמכי ההתקשרות (קביעת תכולת העבודה, החוזה ונספחיו וכד') בתיאום עם הספק , לפי לצורך; המלצה לוועדת ה היגוי אם לאשר עמידה באבני דרך כמוגדר בתכנית העבודה; אישור ביצוע תשלומים לספק כנגד אבני דרך מאושרות ; השתתפות קבועה בדיוני ההתקדמות ; אישור ביצוע מבדקי קבלה ומידת עמידתה של המערכת בקריטריוני המעבר ועוד.
ועדת היגוי פרויקט קידמה : ועדה משותפת לשב"ס ולחברה א ', ולה הסמכות לקבל החלטות מקצועיות ו לפתור משברים.
היא אמורה להתכנס אחת לחודש או חודשיים לקבלת דיווחי התקדמות, לקבל החלטות עקרוניות, לאשרר אבני דרך ולפתור משברים .
ועדות מומחי יישום : ועדות משנה מקצועיות המסונפות ל וועדת היגוי פרויקט קידמה: אסירים, מש"א, בתי סוהר ומודיעין .
חברים בה קצינים בכירים ומומחי יישום בכל תחום .
היא אחראית ל מתן מענה מקצועי לשאלות, ללימוד מסמכי האפיון והעיצוב, להערכת אב הטיפוס התפעולי, להערכ ה ולאישור של המוכנות ושל התאמת האפיון הסופי והעיצוב לדרישות.
הוועדות שהוקמו בשב"ס לקידום פרויקט קידמה לא פעלו בסדירות במהלך כל תקופת ביצוע הפרויקט.
כך למשל פעלה ועדת ההיגוי בראשותו של רמ"ט שב"ס בסדירות רק עד מאי 2010 , ואז חדלה לפעול במתכונת שנקבעה לה.
במקום דיוניה התקיימו מדי פעם בפעם דיוני סטטוס בלשכתו של הנציב, בלשכתו של סגנו או בלשכתו של רמ"ט שב"ס.
עוד הועלה כי דיונים של ועדות מומחי יישום התקיימו רק בשנת 2010 .
במאי 2011 ,התקיים בלשכת הנציב דיון בהשתתפות הרמ"ט, ראש מינהל תכנון ראש מינהל מש"א, ראש מנ "ט, מפקד מחלקת מודיעין והמשנה ליועמ"ש.
בדיון אמר הנציב כי הוא מצר על כך שלא הוקמה מינהלה ייעודית לביצוע הפרויקט והוא לא נוהל באופן מיטבי.
משרד מבקר המדינה העיר לשב"ס כי אי -כינוסה של ועדת ההיגוי בראשותו של רמ"ט שב"ס מאז מאי 2010 יש בו כדי לפגוע ביכולת של שב"ס לבצע פעולות יסודיות הקשורות בפרויקט קידמה, ובהן פיקוח ההנהלה על התקדמות הפרויקט ועל עבודת הצוות המקצועי, בדיקה אם המערכת שפותחה מתאימה לצורכי המשתמשים בה ודיון בבעיות עקרוניות הקשורות בפרויקט.
בשל אי -כינוסה של ועדת ההיגוי הוטל למעשה ניהול הפרויקט על ראש מנ "ט, בלא שהתקיים בעניין פיקוח מספיק של הדרגים שמעליו.
עוד העלתה הביקורת כי אף שבמכרז נקבע שוועדת ההיגוי תאש ר את העמידה באבני הדרך ואת התשלום בעבורן, הרי מאוקטובר 2007 עד אוגוסט 2010 ,הייתה הסמכות לאישור התשלום בידי מנהל הפרויקט ומספטמבר 2010 .
הייתה הסמכות בידי ראש מנ"ט בתשובתו מנובמבר 2012 ,הסביר שב"ס כי זמן מה לאחר הקמת מנ"ט בשב"ס פוצלה ועדת ההיגוי לשתיים - ועדת היגוי מקצועית, בראשות ראש מנ"ט, וועדת היגוי עליונה, בראשות הנציב.
שתי הוועדות כללו את נציגי חברה א' ואחר כך חברה ב', אך אלה לא תמיד הגיעו לדיונים.
הוועדה המקצועית קיימה לרוב דיונים שבועיים ולכל הפחות דיונים דו -שבועיים ועסקה בסטטוס ניהול הפרויקט.
ועדת הנציב התכנסה לעתים רחוקות יותר, אך הנציב קיים גם דיונים רבים שלא במסגרת ועדת ההיגוי ובכללם ישיבות סטטוס בראשות הנציב וסגנו.
עוד מסר שב"ס בתשובתו, כי השוני בין הגדרות הוועדות והרכבן במסמכי המכרז לבין מה שהתקיים בפועל לא שינה את העובדה שהדיונים שנדרשו התקיימו, ואיכות הדיונים וההחלטות שהתקבלו לא נפגעו כתוצאה משוני זה.
שב"ס הוסיף והדגיש כי אין דינו של פרויקט בשלב האפיון והייזום כדינו של פרויקט בשלב הביצוע.
לכן שּונה לדבריו אופי הדיונים בהתאם לשלבי הפרויקט.
: מנהל פרויקט ארגוני על פי נוהל מפת"ח, בפרויקטים מסוג BPM ימונה גוף המכונה BPM C ompetence Center , והוא גוף מרכזי בעל ראייה ארגונית כוללת שחבריו הם בעלי ידע ומיומנויות בתחום המערכות התהליכיות, והוא שיוביל את ביצוע הפרויקט מטעם הארגון ואת הטמעתו בארגון.
ארגון שידו אינה משגת להקים גוף כזה חייב להקצות לכך לפחות " ארכיטקט" אחד - עובד בעל הידע האמור - להובלת הפרויקט מטעם הארגון (להלן – ארכיטקט ארגוני).
הבדיקה העלתה כי שב"ס לא הקצה ארכיטקט ארגוני להובלת הפרויקט מטעמו.
בתשובתו מנובמבר 2012 השיב שב"ס כי הארכיטקט הארגוני היה ענף הטמעת קידמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לע נף הטמעת קידמה לא היו הידע והמיומנות הנדרשים להובלת הטמעת מערכת תהליכית, ומכאן שהוא לא יכול היה לשמש ארכיטקט ארגוני להובלת הטמעת מערכת קידמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול פרויקט מורכב וגדול בתכולתו ובהיקפו הכספי כמו פרויקט קידמה הצריך מינוי ארכיטקט ארגוני או מנהל פרויקט ארגוני במשרה מלאה, שיהיה כפוף למנהל בכיר בשב"ס, ותפקידו יהיה להוביל את הפרויקט בשב"ס.
בעניין זה ציינה חברה ו' בנובמבר 2009 כיהעובדה שאין מינהל ה ייעודית ובראשה מנהל מבצעי בכיר לפרויקט, פגעה ביכולת "לכנס את הפרויקט למסגרת תכולה , לוח זמנים ותקציב המתאימה לארגון ".
היא המליצה למנות מינהלת עלייה לאוויר, בראשות בכיר בשב"ס העוסק בתחום המבצעי, שתפעל לצד הגופים המבצעים את הפעילות הטכנולוגית במנ"ט.
המינהלה תישא באחריות לנושאים האלה: החלטה המשרד לביטחון הפנים 369 .
,על קיצוץ התכולה בקרה על לוח הזמנים, ניהול תקציב התכנית , בדיקות משתמשים, ביצוע הפיילוט, הכרזה על מוכנות וניהול השינוי.
גם חברה ד' התריעה בפברואר 2010 כי ללא שינוי מהותי באופן ניהול הפרויקט עלול המהלך כולו להיכשל עד כדי אבדן חלק ניכר מהמשאבים שהושקעו וחזרה לאחור בכל הקשור להפעלת מערכות מידע בארגון.
בעקבות המלצותיה של חברה ו' נעשה ניסיון למנות מנהל פרויקט.
בדצמבר 2009 הנחה הנציב את ראש מינהל התכנון לפרסם בשיתוף ראש מנ"ט מכרז חיצוני להעסקת מנהל פרויקט, והוא חזר על הנחייתו זו בינואר ובמרץ 2010.
במאי 2010 , כחמישה חודשים לאחר הנחייתו הראשונה של הנציב, פרסם שב"ס בקשה להצעות מחיר על פי מכרז החשב הכללי במשרד האוצר "לשכירת שירותי מנהל פרויקט בתחום ה-IT"27 .
ביולי 2010 החל מנהל הפרויקט שנבחר (להלן - יועץ א') למלא את תפקידו, ואולם היקף העסקתו היה כשליש משרה.
עיסוקו התמקד בייעוץ לסגן הנציב בנושא סטטוס הפרויקט ולא בניהול הפרויקט, ובעצ ם הוא לא שימש מנהל פרויקט ארגוני במשרה מלאה, אף שלמטרה זו נבחר, וזאת בניגוד להנחייתו של הנציב.
כמו כן, לטענת היועץ לא היה שיתוף פעולה בינו ובין ראש מנ"ט, והדבר התבטא לדבריו ב"חוסר שקיפות ובחוסר תיאום".
באפריל 2011 כתב יועץ א' לסגן הנציב דוח מסכם של פעילותו בפרויקט קידמה.
בסיכום כתב כי "כמה מהבעיות אשר הובילו את שב"ס למשבר בפרויקט לא טופלו בראייה ארגונית רחבה.
הבעיות הללו נעוצות בעיקר בשיטת ניהול הפרויקט במנ"ט: אי-ביצוע ניהול סיכונים, מעורבות חלקית של המשתמשים, העדר תכנית עבודה אינטגרטיבית ומפורטת ואי -שילוב היבטי הדרכה, הטמעה וניהול שינוי, מבנה ארגוני של מנ"ט של 'הפרד ומשול' ללא מנהל פרויקט אחד אצלו מתרכזת הן הסמכות והן האחריות, התנהלות לא שקופה מול משתמשים ומנהלים - הן בהיבט התקציבי והן בהיבט ניהול והקצאת המשאבים ועוד".
הביקורת העלתה כי הנהלת שב"ס לא דנה בדוח שכתב יועץ א'.
ממועד פרישתו של סגן הנציב דאז, במאי 2011 , ועד הפסקת שכירת שירותיו של יועץ א' בספטמבר 2011 .
, לא שותף היועץ בדיוני הסטטוס של הפרויקט הביקורת העלתה כי מתחילת שנת 2009 עד מועד סיום הביקורת לא כיהן מנהל פרויקט ארגוני במשרה מלאה אשר היה כפוף לראש מטה שב"ס או לסגן הנציב.
בזמן ביצוע הפרויקט התחלפו חמישה מנהלי פרויקט מקצועיים, ובמשך כחצי שנה אף לא אויש התפקיד כלל.
בקרה ניהולית על הפרויקט : (א) באוקטובר 2010 פנה העוזר ליועץ המשפטי של שב "ס (להלן - עוזר היועמ"ש) לראש מנ "ט בבקשה ל קבל מסמך המציג את סטטוס הפרויקט לעומת הדרישות בחוזה עם חברה ב', על כל .
27 IT - Information Technology .
)(טכנולוגיית המידע 370 דוח שנתי63ב .
נספחיו, במרוכז ובמתכונת של דוח מנהלים.
בדוח ביקש לפרט, לצד השירותים והתוצרים שהחברה נדרשה לספק, את הדברים האלה: אילו תוצרים סופקו בפועל; אילו מצויים בתהליך פיתוח; מה הפערים בין לוחות הזמנים ובין מועדי האספקה בפועל (דוח תוצרים -מועדים ); מה הסכום ששולם לחברה תמורת התוצרים שהתקבלו ; האם יש התאמה בין התמורה ששולמה ובין התוצרים שהתקבלו בגינה ; אם יש תשלומים שבוצעו שלא לפי אבני הדרך או תמורת תוצרים חלקיים , יש להציגם ולציין מי ה גורם שאישר את התשלום (דוח תוצרים-תשלומים) ; האם בוצע שימוש במנגנון הקנסות הקבוע ב חוזה בגין אי -עמידה באבני הדרך ; טענות, דרישות של החברה כלפי שב"ס בשל אי-מילוי התחייבויותיו כלפיה על פי החוזה; הצפי המשוער של השלמת מילוי כל התחייבויות החברה על פי ה חוזה.
בתשובתו לעוזר היועמ"ש ענה ראש מנ"ט, בין היתר, כי "בשל העובדה שחברה ב' מתנערת, בכל דרך אפשרית, ממחויבותה להעביר לשב"ס תכניות עבודה מפורטות (גאנט) המציגות בצורה שקופה והניתנת לבקרה, המעידה על סטטוס הפיתוח הלכה למעשה, אין בידי מנהלי הפרויקט כל יכולת לקבוע בצורה ודאית ומוחלטת מתי הפרויקט יסתיים.
עם זאת מן המעט שכן ניתן ללקט תמונת המצב שעולה מצביעה על כך שהמערכת תהיה בשלה לתחילת בדיקות FAT לקראת אפריל/מאי 2012 ".
לעניין מנגנון הקנסות ענה ראש מנ "ט כי "כל הפיגורים בפרויקט, עד לחתימת נספח ח ' בינואר 2010 נעשו בהסכמת הצדדים, ולא הופעל מנגנון קנסות".
במסמך שכתב ביוני 2012 ראש מנ"ט לרמ"ט טען ראש מנ"ט כי באוגוסט 2010 התברר לשב"ס כי פותחה לכל היותר מחצית מתכולת מערכת אמ"ב.
לדבריו, ממועד זה סירבה חברה ב ' למסור לשב"ס לשם בדיקה מקצועית מסמך המפרט את ה סטטוס העדכני של פיתוח המערכת .
ב ד בבד העריך שב"ס כי ב תקופה זו החלה החברה במהלך משמעותי של השלמת המערכת ואף גייסה כוח אדם לשם כך, ושב"ס לא היה מעורב מאז עד יולי 2011 בבקרה על אפיון המערכת ועל דרך פיתוחה.
עוד טען ראש מנ"ט כי ככל הידוע לשב"ס, עד מועד המכתב, יוני 2012 ,פותחו רק כ-85% מתכולת מערכת אמ"ב.
לדבריו, נתון זה סותר באורח מהותי את הצהרתה המפורשת של חברה ב' בחוזה עמה כי כבר בספטמבר 2009 הסתיים פיתוחם של כ-70% ממערכת אמ"ב, ואת המצגת שהוצגה אחר כך למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים ולפיה פותחו 90% מהתכולה.
מדובר אפוא בהפרה יסודית של ה חוזה כבר בתחילת ההתקשרות .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתשובת ראש מנ "ט לעוזר היועמ"ש ומקשרי הגומלין ששררו בין מנ"ט לבין חברה ב' על פי מכתבו של ראש מנ"ט לרמ"ט, עולה כי הלכה למעשה לא התקיימה בקרה ניהולית מספקת על ביצוע הפרויקט.
(ב) בחוזה נאמר כי "המציע יעמיד בראש מינהלת הפרויקט מטעמו מנהל פרויקט בעל ניס יון מוכח בניהול פרויקטי פיתוח מערכות מידע גדולים ומורכבים ובעל הכרות אינטימית וניסיון עבודה בתפקידים דומים בארגון המציע ועם הנהלתו הבכירה של המציע במחצית השנה האחרונה שקודמת למועד המתוכנן להתנעת הפרויקט, לפחות.
מנהל הפרויקט יתפקד במשרה מלאה ובלעדית במינהלת המשרד לביטחון הפנים 371 .
הפרויקט לאורך כל הפרויקט ועד למסירת המערכת ולא יוחלף במהלך הפרויקט אלא באישור מוקדם מאת המזמין".
על פי המסמך "הערכ ת מצב וסטטוס סיכונים מיידיים למערכות הליבה של שב"ס" שכתב מנ"ט בנובמבר 2010 , כל שכבת הניהול הבכירה שטיפלה בפרויקט קידמה בחברה ב ' עזבה את החבר ה, חלקם הוחלפו ותפקידם של אלו שנותרו צומצם.
מנהל הפרויקט עזב באוקטובר 2010 , ומחליפתו נכנסה לתפקיד רק בפברואר 2011 .
הביקורת העלתה כי שב"ס לא התריע לספק על כך שהפרויקט נותר ללא מנהל פרויקט מטעמו במשך ארבעה חודשים.
על פי נוהל מפת"ח, ניהול סיכונים או ניתוח סיכונים הוא תהליך שיטתי ומסודר של זיהוי סיכוני הפרויקט, ניתוחם וניטורם ושל ביצוע הפעולות הנדרשות להקטנתם.
הערכת מידת הסיכון מבוססת על מכפלה של חומרת הסיכון וההסתברות שיתממש.