HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עולה אפוא כי בנובמבר 2018 נמצאו בבדיקת החוסן שנעשתה בפברואר - כשמונה חודשים לאחר בדיקות החוסן הראשונות - עדיין לא תיקן 2018 .
הביטוח הלאומי את החולשות שעלו בהן השיב הביטוח הלאומי למשרד מבקר המדינה כי נכון לאותו מועד 2019 באוגוסט .
2018 תוקנו כל הליקויים שנמצאו בבדיקות החוסן שנעשו בפברואר ובנובמבר עוד מסר הביטוח הלאומי בתשובתו כי במסגרת מערך אבטחת המידע מתנהלת במוסד פעילות ענפה דרך קבע ובאופן יזום כדי לאתר נקודות תורפה, כשלים וחולשות, העלולים לאפשר פריצות חיצוניות אל מאגרי המידע.
יש לראות בחיוב את פעולת הביטוח הלאומי לתיקון הליקויים שעלו בבדיקות החוסן בפרויקט תבל ואת פעילותו השוטפת בתחום אבטחת המידע בארגון.
על הביטוח הלאומי לפעול לביצוע בדיקות חוסן לכל מערכת נוספת שתקום בתבל לפני עלייתה לאוויר כנדרש במסמך תורת ההגנה ולתקן במהירות המרבית כל ליקוי המתגלה בבדיקות אלה.
פרויקט תבל לשדרוג מערך המחשוב במוסד לביטוח לאומי| פרויקט תבל לשדרוג מערך המחשוב במוסד לביטוח לאומי|577 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים| פרק שלישי מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים| פרק שלישיסיכום פרויקט תבל לשדרוג מערך המחשוב בביטוח הלאומי הוא מפרויקטי המחשוב הגדולים, המורכבים והיקרים שנעשו במגזר הממשלתי בשנים האחרונות.
הפרויקט נועד לשפר את השירות לציבור באמצעות יישום של תשתית נתונים מרכזית ואחידה שתספק מבט כולל על המבוטחים, תוך התמקדות במיצוי .
במשך השנים 2020 ונועד להימשך עד2010-זכויותיהם.
הפרויקט החל ב חלו קשיים בביצוע הפרויקט ונוצרו בו עיכובים רבים.
בשנים האחרונות חל שיפור ניכר במעורבותה של ההנהלה הבכירה בביטוח הלאומי בניהול הפרויקט.
אף שהביטוח הלאומי יישם כמה מערכות חשובות ומתקדמות במסגרת הפרויקט שתרמו לשדרוג תהליכי העבודה במוסד ולשיפור השירות למבוטח, , והדרך ליישום 2009-המערכות הללו הן רק חלק קטן מהמערכות שתוכננו ב מלא של היעד העיקרי של הפרויקט - מימוש תפיסת "המבוטח במרכז" - עוד ארוכה.
להתקדמות בפרויקט נודעת חשיבות רבה הן לצורך שיפור השירות למבוטח והן בהיבטים נוספים כגון מניעת טעויות במיצוי הזכויות, בשל החיסכון בתשלומים שגויים וכן נוכח הסיכון הנובע מהשימוש רב-השנים בטכנולוגיות מיושנות שאינן עדכניות ומהיעדר האפשרות להשתמש בכלים טכנולוגיים חדשניים.
מאחר שמדובר בפרויקט עתיר משאבים ומורכב מהבחינה הטכנולוגית הצפוי להימשך עוד כמה שנים, על הביטוח הלאומי לבחון לעומקם את תהליכי ההערכה, התכנון וניהול הסיכונים בפרויקט, לנתח את הסיבות לחריגות בלוח הזמנים, בתקציב וביישום התכולות, להפיק את הלקחים הנדרשים וליישמם במהירות ולנהל מעקב הדוק אחר התקדמות אבני הדרך של הפרויקט בכל שלב ושלב כדי למנוע עיכובים נוספים ביישומו.
מערכות המידע של המוסד לביטוח לאומי, ובהן המערכות שהוקמו במסגרת הפרויקט, כוללות מידע אישי על מיליוני מבוטחים, ובכלל זה מידע על מצבם הרפואי ועל הכנסותיהם.
חלק ממידע זה מוגדר כ"מידע רגיש", שחלה עליו רמת אבטחה גבוהה על פי חוק ההגנה על הפרטיות ותקנותיו.
על הביטוח הלאומי להקפיד לבצע בדיקות חוסן לכל מערכת שתקום בתבל לפני עלייתה לאוויר ולנהל באופן שוטף ויסודי את סיכוני התקשוב ואבטחת המידע בכל מערכותיו.
חוק יסוד: הצבא, קובע, כי החובה לשרת בצבא והגיוס לצבא יהיו כפי שנקבע בחוק או מכוחו.
חוק שי, התשמ"ו ]נוסח משולב[ רות ביטחון- 1986 (להלן- החוק) מסדיר, בין היתר, את הליכי הגיוס לשירות חובה ואת משכו של שירות זה.
לפי החוק, שירות החובה יתבצע בצבא ההגנה לישראל.
בדברי ההסבר להצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 8 ), התשנ"א- 1994 , צוין, כי "מאז ראשית ימי המדינה הוטלו על צה"ל, בצד יעדו העיקרי - הגנת המדינה - גם שליחויות ביטחוניות-לאומיות נוספות".
במהלך השנים נקבעו בחוק מספר מסגרות ארגוניות נוספות שבהן מתאפשר שירות של חיילי 4 חובה, שאינן חלק מסדר הכוחות הצבאי: א) יחידות העוסקות במשימות צבאיות-ביטחוניות מוב הקות, כמו יחידות משמר הגבול תחת פיקוד צה"ל ויחידת העצירים הביטחוניים בשירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס).
ב) גופים העוסקים במשימות ביטחון פנים כמו משטרת ישראל (להלן - מ"י).
ג) שירות חובה במסגרת פעילות מוכרת הכולל יחידות צבאיות במסגרת משרד הביטחון (להלן - המשרד) ויחידות סמך של המשרד ושל משרד ראש הממשלה, אשר תכלית פעילותן הוא ביטחון המדינה ותושביה.
במסגרת זו מוצבים, ביו היתר, חיילים במשרד, בשירות הביטחון הכללי (להלן - שב"כ) ובמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (להלן - המוסד).
ד) יחידות צבאיות במסגרת משרד ממשלתי או גוף ציבורי בפיקוח משרד ממשלתי, שתכליתו להשיג יעד ביטחוני-לאומי בתחומים, כגון: עלייה וקליטה וחינוך.
במסגרת זו מוצבים, בין היתר, חיילים במשרד החינוך.
בשנת 2008 שירתו ביחידות אלו כ - 10,400 חיילים5 (חוגרים וקצינים) בשירות חובה.
מהם כ-31% ביחידות העוסקות במשימות צבאיות-ביטחוניות מובהקות, כ - 49% בגופים העוסקים במשימות ביטחון פנים, כ-13% בגופים שתכלית פעילותם היא ביטחון המדינה ותושביה, וכ -7% בגופים המבצעים משימות ביטחוניות - לאומיות.
בחודשים אוגוסט 2008 - מרס 2009 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הקשורים לשירות של חיילי חובה ביחידות שמחוץ לצה"ל.
הביקורת התמקדה בשירותם של חיילי חובה המשרתים ביחידות שאינן עוסקות במשימות צבאיות -ביטחוניות מובהקות - במ"י, במשרד החינוך ובמשרד - המהווים מעל לשליש מסך החיילים המשרתים ביחידות צבאיות מחוץ לסדר הכוחות הצה"לי (להלן - ימ"ל).
בחודשים מאי ואוקטובר 2009 נבדק הבסיס המשפטי להצבתם של חיילים בחובה בלשכת הקשר "נתיב".
הביקורת נערכה במשרד: באגף ארגון, בקרה ומינהל (להלן - אגף אב"ם), באגף הביטחוני-חברתי ובאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון (להלן - אגף היועמ"ש); בצה"ל: באגף התכנון (להלן - אג"ת) ובאגף כוח אדם (להלן - אכ"א); במשרד לביטחון הפנים, במ"י, במשרד החינוך ובלשכת הקשר "נתיב" (להלן - "נתיב").
ביקורת השלמה נערכה במשרד האוצר.
4 בדוח זה, המונח חיילים מתייחס גם לחיילות.
5 נתוני תקינה מאגף התכנון בצה"ל המעודכנים למרס 2008.
הסדרים משפטיים להצבת חיילי חובה מחוץ ליחידות צה"ל .
כאמור, המסגרות הייחודיות שבהן מתאפשר שירות חיילי חובה מחוץ לסד"כ צה"ל קבועות בחוק.
החיילים המוצבים במסגרות אלה משרתים בימ"לים.
להלן פירוט המסגרות: שירות במשמר הגבול (להלן - מג"ב): החוק קובע, כי שר הביטחון בהתייעצות עם שר המשטרה (כיום השר לביטחון הפנים) רשאי להורות בצו, כי חייל ישרת את שירות החובה שלו במג"ב.
החוק אינו קובע את היקף כוח האדם שיוצב במג"ב, אולם נושא זה הוסדר במסגרת אמנת עבודה מנובמבר 2007 , שנחתמה בין מ"י לבין צה"ל (להלן - אמנת העבודה).
במסגרת השירות במג"ב קיימת חלוקה בין יחידות מג"ב, שהן תחת פיקודו של צה"ל ושמשימותיהן חופפות למשימות צה"ל, ובין יחידות מג"ב שהן תחת פיקוד מ"י.
שירות ביחידות ביטחוניות בשב"ס: החוק קובע, כי שר הביטחון, בהסכמת השר לביטחון הפנים, רשאי להורות בצו, כי משרת בשירות חובה ישרת ביחידות של שב"ס, שתפקידן הוא אבטחה של בתי סוהר המשמשים להחזקת אסירים ביטחוניים בלבד, לצורך אבטחתם של אסירים אלו וליווים .
מספר המשרתים במסגרת זו נקבע על ידי שר הביטחון, בהסכמת השר לביטחון הפנים ובאישור הממשלה וועדת החוץ והביטחון של הכנסת (להלן - הוועדה).
היקף המשרתים בשב"ס נקבע אף הוא במסגרת אמנת העבודה.
הסדר זה הוסף לחוק בשנת 2005 , וגם הוא נקבע במסגרת של הוראת שעה שתוקפה מוגבל ומוארך מעת לעת (לאחרונה הוארך עד מרס 2010 .
) שירות ביחידות אחרות של מ"י : על פי תיקון לחוק משנת 1995 , הוסמך שר הביטחון, בהסכמת שר המשטרה (כיום השר לביטחון הפנים) להורות בצו, כי חייל בחובה שנמצא כשיר לשירות ישרת ביחידות של מ"י שאינן מג"ב, ושתכלית פעילותן היא ביטחון המדינה ותושביה.
הסדר השירות ביחידות אלה של מ"י, מכונה גם הסדר שירות חובה במשטרה (להלן - שח"ם).
תיקון זה נקבע כהוראת שעה שתוקפה לשנתיים והוארך מספר פעמים בהמשך (לאחרונה הוארך עד מאי 2010.
) ""שירות מוכר : נוסף על ההסדרים להצבתם של חיילים במ"י, במ ג"ב ובשב"ס קובע החוק, כי שר הביטחון רשאי להורות בצו, באישור הממשלה והוועדה, הסדרים בעניין הצבתם של חיילים בשירות סדיר בשתי מסגרות אחרות המכונות "שירות מוכר"6 : .
א "שירות מוכר" בגופים שתכלית פעילותם היא ביטחון המדינה ותושביה : בתוקף סמכותו על פי החוק, מוסמך שר הביטחון באישור הממשלה והוועדה לקבוע בצו, כי ייעשה שירות ביחידות צבאיות במסגרת המשרד ויחידות סמך של המשרד ושל משרד ראש הממשלה, שתכלית פעילותן היא ביטחון המדינה .
6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 53 א( 2002 '), "שירות ביטחון מוכר מחוץ לצה"ל", עמ 149 ,, ומבקר המדינהדוח שנתי 57 א( 2006,) "שירות נשים בצה"ל ושירותן ביחידה צבאית הפועלת במשרד הביטחון", עמ' 169.
ותושביה (להלן- קטגוריה א').
תוקפו של הצו כאמור מוגבל לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים וניתן להאריכו לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים כל אחת.
בתוקף סמכות זו הוציא שר הביטחון את צו שירות ביטחון (קביעת שירות מוכר לפי סעיף 26 א לחוק), התשנ"ו- 1996 (להלן- הצו).
תוקפו של הצו פג ב- 1999 , והוא הוארך באישור הממשלה והוועדה מספר פעמים; לאחרונה ביולי 2008 .
הצו מגדיר, כי שירות מוכר לתכלית ביטחון הוא "שירות ביחידות צבאיות בתפקידי מינהלה, בתפקידים ייעודיים, בתפקידים מקצועיים, הכוללים בין השאר: הפעלת מערכת קשר ומברקה, הפעלת מחשב, הנהלת חשבונות, מחקר ופיתוח בידי עתודאים ופעילויות הנלוות לתפקידים אלה ביחידה הצבאית, כגון שמירה".
"שירות מוכר" בגופים שתכליתם להשיג יעד ביטחוני -לאומי : אפשרות נוספת של "שירות מוכר" היא במסגרת יחידות צבאיות שבמשרד ממשלתי או במסגרת ארגונית של גוף ציבורי ובפיקוח משרד ממשלתי, שתכליתו להשיג יעד ביטחוני-לאומי באח ד התחומים: עלייה וקליטה, חינוך, בריאות, הגנת העורף או פעולות התנדבות למען חיילי צה"ל.
כל זאת, אם שוכנע שר הביטחון, בשים לב לנסיבות העניין באותה העת, ובהתייעצות, לפי העניין, עם השר הרלוונטי וכן עם שר המשפטים, כי אם לא תיעשה הפעילות על ידי חייל בשירות סדיר לא יושג היעד כנדרש (להלן - קטגוריה ב').
הצו משנת 1996 כלל גם הוראות בנוגע לשירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים- לאומיים.
מאז הוארך הצו מספר פעמים, וביולי 2007 התקין שר הביטחון את צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים -לאומיים) (הוראת שעה), התשס"ז- 2007 .
בצו נקבע, כי שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים הוא שירות בתחומי החינוך והבריאות בלבד.
תוקפו של הצו נקבע לשנתיים.
הוארך הצו פעם נוספת לשלוש שנים להלן פירוט המציג את תקן חיילי צה"ל המשרתים במסגרות שונות מחוץ ליחידות צה"ל, על פי נתוני אג"ת ממרס 2008: 130 דוח שנתי60א .
ס"ה נשים גברים מסגרת שירות .
משימות צבאיות ביטחוניות .
1,451 102 1,349 מג"ב תחת פיקוד צה"ל .
709 226 483 מתאם פעולות הממשלה בשטחים/מינהל אזרחי .
114 88 26 סגלים מיוחדים .
3,271 662 2,609 ס"ה .
משימות תמיכה בגופים ביטחוניים .
429 418 11 משרד הביטחון .
175 45 130 הוועדה לאנרגיה אטומית .
1,314 1,007 307 ס"ה .
2,683 1,778 905 מ"י .
2,433 613 1,820 מג"ב תחת פיקוד מ"י .
5,116 2,391 2,725 ס"ה .
משימות ביטחוניות-לאומיות .
715 595 120 משרד החינוך .
10,416 4,655 5,761 ס"ה תקן חיילי צה"ל המשרתים מחוץ ליחידות .
מקורות כוח האדם בצה"ל .
בתכנית העבודה הרב-שנתית של צה"ל "תפן" לשני ם 2008 -2012 (להלן- התר"ש) צוין, כי בשנים הנכללות בתר"ש צפויה ירידה במקורות כוח אדם חובה בצה"ל בהיקף של אלפי גברים ומאות רבות של נשים, וכי הדבר נובע משני גורמים עיקריים: א.
שנתוני ילודה קטנים יותר; המשאב האנושי 131 .
ירידה בשיעור המתגייסים, בין היתר, כתוצאה מהעלייה בשיעור הפטורים משירות צבאי על רקע הכרה דתית, וכן עלייה בשיעור המשתחררים על רקע נפשי.
מהמסמכים עולה, כי צה"ל הצביע על עלייה בהיקף המשימות הצבאיות, בין היתר, על רקע שינוי מודל האימונים לכוחות הסדירים ולכוחות המילואים.
כנגזרת מלקחי צה"ל לאחר מלחמת לבנון השני יה, הוגדלו מכסות האימונים של יחידות הסדיר והמילואים.
זאת, לצד הצורך לקיים את משימות צה"ל כבעבר.
לפיכך, דרש צה"ל תוספת למצבת כוח האדם של אלפי חיילים בפרופיל לחימה.
דהיינו, בשנים הקרובות יאלץ צה"ל להתמודד עם פער של אלפי חיילים.
בתר"ש צוין, כי המענה לירידה הצפויה בכוח האדם שבשירות חובה יעמוד במוקד העשייה בשנים אלה, ויעשה מאמץ למיצוי מרבי ולהגדלת מקורות כוח האדם בשירות חובה, בין היתר, על ידי הרחבת הגיוס, הקטנת הנשר בשירות, מיצוי יעיל יותר של המשרתים בצה"ל, וכן על ידי הקטנת היקף החיילים המשרתים מחוץ לסד"כ, בעיקר "כשמשימות הימ"לים אינן חליפיות למשימות צה"ל".
בפגישת עבודה מינואר 2008 בין הרמטכ"ל וסגנו בנושא שירות חיילי חובה בימ"לים ציין הרמטכ"ל, רב אלוף גבי אשכנזי, כי עמדת צה"ל היא "שלא נכון לשבץ חיילים לשירות מחוץ לצה"ל", ובראייתו, "הירידה במצבות חיילי החובה בשנים הקרובות לא מאפשרת לעמוד בהיקפי הימ"ל שנתבקשו בשנים האחרונות.
", ושמדובר "בשחיקה של חוק שירות הביטחון".
עוד ציין הרמטכ"ל, כי "צורכי הביטחון מחייבים הגדלת מקורות כ"א , ולכן יש להקטין את ]ההדגשה במקור [ , היקף הימ"לים.
בפועל, יוצא שאנו מממנים תקני קבע בצ לאייש ]על מנת[ ה"ל ע"מ חיילי חובה בימ"לים ולא לכך התכוון המחוקק".
בנושא השח"ם ציין הרמטכ"ל, כי יש להתנגד לשינוי החקיקה המוצע (עוד בנושא זה ראו להלן).
על פי נתוני אג"ת מיוני 2007 , בשל הצפי בירידת מצבת כוח האדם בשירות חובה בצה"ל בשנים הקרובות, פעל ופועל צה"ל לצמצום משמעותי של מערך המינהלה בשורותיו.
על פי הנתונים, בשנים 2001 -2006 בוטלו בכלל צה"ל כ- 1,000 שיאי פקידות, ושיעור הנשים במקצוע הפקידות ירד באותן שנים מכ-20% לכ- 14.
ממסמכי צה"ל עלה, כי צה"ל גיבש תכנית ראשונית למיצוי כוח אדם המשרת בימ"לים במידה שהיקפו יצומצם.
על פי התכנית, כוח האדם שיוחזר לשורות צה"ל לא ישובץ לתפקידי פקידות ולתפקידי מינהלה, אלא ימוצה במערכים קריטיים בצה"ל: לחימה, תומכי לחימה, טכני, איסוף, התרעה ומקצועות איכותיים נוספים7 .
יצוין, ששעה שבצה"ל קיימים פערי איוש במערך הקצונה, על פי נתוני אכ"א שיעור המיצוי לקצונה מקרב חיילי הימ"לים הוא שולי.
כך למשל, בשנת 2008 שיעור המיצוי לקצונה מקרב חיילי הימ"לים העומדים בקריטריונים לקצונה עמד על כ-4% לעומת כ-14% .
7 :על פי התכנית, מיצוי הנשים יהיה כלהלן100 ,לוחמות150 ,קצינות500 ,תצפיתניות מ"כיות וסמלות מבצעים, 100 במערך הטכני וכ -600 .
במקצועות איכותיים נוספים הגברים ישובצו בתפקידים הבאים: 170 ,לוחמים120 ,במערך הטכני100 במקצועות נהיגה כבדה וכ-300 .
במקצועות איכותיים 132 דוח שנתי60א .
בחינת סוגיית שירות חיילי חובה מחוץ ליחידות צה"ל .
בסוף ינואר 2006 הונחו על שולחןהממשלה המלצות ועדת בן בסט, שבחנה את סוגיית קיצור שירות החובה בצה"ל 8 .
ההמלצות התייחסו לקיצור שירות החובה ולהפסקת שירות חיילי החובה ביחידות מחוץ לסד"כ צה"ל.
ועדת בן בסט המליצה "להימנע משימוש בחיילי חובה להספקת שירותים ציבוריים אחרים כגון: משטרה, חינוך, בריאות וכדומה".
בפברואר 2006 אימצה הממשלה את רוב המלצות ועדת בן בסט (החלטה 4711 ), ואולם לעניין המלצתה בדבר הפסקת שירות חיילי החובה מחוץ לסד"כ צה"ל, אשר עמדה בסתירה להחלטות ממשלה קודמות (ראו פירוט בפרק על שירות חובה במ"י), הטילה הממשלה על שר הביטחון לבחון, יחד עם משרדי הממשלה, ראש המועצה לביטחון לאומי 9 (להלן- המל"ל) והגופים הנוגעים לעניין, את המלצות ועדת בן בסט ולהציג לממשלה הצעות ליישום המלצות אלו.
לצורך יישום החלטת הממשלה האמורה, מינה שר הביטחון צוות פנימי במערכת הביטחון בראשות המשנה ליועץ המשפטי למערכת ה ביטחון (בפועל), עו"ד בני כהן, על מנת שיבחן את סוגיית השירות מחוץ לסד"כ בכללותו, ובמ"י בפרט (להלן - הצוות).
על הצוות הוטל לגבש את עמדת מערכת הביטחון ולהביא את מסקנותיו בפני שר הביטחון.
כמו כן, הוטל על הצוות להמליץ על המשך הפעילות מול משרדי הממשלה האחרים.
הצוות, שסיים את עבודתו במחצית השנייה של שנת 2007 , המליץ על צמצום משמעותי של השירות מחוץ ליחידות צה"ל, וכן הציע תכנית אופרטיבית לצמצומו בטווח הקצר ובטווח הארוך.
להלן תמצית ההמלצות: א.
ביטול השירות מחוץ לסד"כ ביחידות שתכליתן להשיג יעד ביטחוני -לאומי (יחידת המורות החיילות), למעט חיילים שלא ניתן למצותם בצה"ל למערכי הליבה.
צמצום הקצאת חיילים למשימות ביטחון פנים (מ"י ומג"ב תחת פיקוד מ"י): צמצום של 20% מהשיא עד סוף שנת 2009 , ובשלוש השנים לאחר מכן המשך הצמצום, עד לביטול מוחלט של היחידות מחוץ לסד"כ למשימות אלה.
צמצום הקצאת חיילים ליחידות שתכלית פעילותן היא ביטחון המדינה ותושביה (שב"כ, המוסד, הוועדה לאנרגיה אטומית) בכ -40% ,מהסד"כ הנוכחי כאשר כל הצמצום הוא בכוח אדם המינהלתי המורכב מנשים בלבד, וללא פגיעה בכוח האדם המקצועי המופנה לגופים אלה.
צמצום של כ-40% במספר החיילות המוקצה למשרד.
ביחידות העוסקות במשימות צבאיות -ביטחוניות (מג"ב תחת פיקוד צה"ל, מפקדת מתאם הפעולות בשטחים, סגלים מיוחדים ושב"ס) לא יתבצע צמצום, למעט צמצום רוחבי של 8% המתבצע בכלל יחידות צה"ל, נוכח הירידה הצפויה בהיקפי הגיוס (פירוט ראו בהמשך).
8 ועדה שמינה ביולי 2005 שר הביטחון דאז, רא"ל (במיל') שאול מופז.
הוועדה בראשות פרופ' אבי בן בסט הגישה את המלצותיה לשר הביטחון בינואר 2006.
9 עד אוגוסט 2008 שמו של מל"ל היה "המועצה לביטחון לאומי".
באוגוסט 2008 נקבע שמו ל"מטה לביטחון לאומי".
על פי חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח- 2008 , הוא משמש כגוף מטה לראש הממשלה ולממשלה בענייני החוץ והביטחון של מדינת ישראל.
לאחר שהרמטכ"ל ושר הביטחון אישרו המלצות אלה הוחלט לבצע עבודת מטה בין -משרדית לבחינת סוגיית השירות מחוץ לסד"כ, כנדרש על פי החלטת הממשלה מפברואר 2006 , במטרה להביא לממשלה הצעת החלטה המתואמת עם המשרדים הנוגעים בדבר.
הקמת הצוות הבין -משרדי בראשות המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון (בפועל) התעכבה, והוא התכנס לראשונה במאי 2008 .
הצוות קיים מספר ישיבות, הראשונה שבהן הייתה בנוכחות נציגי כל המשרדים הרלוונטים, ולאחר מכן התקיימו ישיבות נפרדות מול כל משרד ממשלתי ואף בחלוקה לגופים בתוך משרדי הממשלה.
בישיבות התבקשו המשרדים לפרט את סוגי התפקידים שבהם מועסקים חיילים בשירות חובה, בדגש על חלוקה לפעילות מינהלית ומקצועית, וכן את הצעותיהם להתייעלות ולצמצום מספר החיילים המוצבים אצלם.
בספטמבר 2008 פנה המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון (בפועל) במכתב לראש אג"ת במ"י, ובו ציין, כי בדיון של הצוות הבין-משרדי מיולי 2008 טענו נציגי המשרד לביטחון הפנים ומ"י, כי "לא ברור להם מיהו הגורם איתו יש לנהל את הדיונים בעניין זה, לאור מגעים מקבילים המתנהלים - לדבריהם - מול ראש אג"ת צה"ל", וכי "התקיימה פגישה של ראש אג"ת מ"י עם סגן הרמטכ"ל בה נקבע, כי תתקיים בחינה משותפת של אג"ת צה"ל מול אג"ת משטרה לעניין הקצאת החיילים למ"י ולמג"ב".
עוד צוין במכתב, כי הוחלט שהבחינה המשותפת תסתיים עד סוף אוקטובר 2008 , ומשכך, עבודת הצוות הבין-משרדי מול המשרד לביטחון הפנים ומ"י תושהה עד לסיום הבחינה בין צה"ל למ"י, כשבינתים יי משכו המגעים עם משרדי הממשלה האחרים (בנושא הבחינה המשותפת בין צה"ל למ"י ושינוי החוק ראו בהמשך).
המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון (בפועל) ציין בפני נציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009 , כי צה"ל ומ"י עדיין לא הגיעו להסכמות בנושא שירות חיילים במ"י, ובשל כך מתעכבת עבודת הצוות הבין-משרדי שהמלצותיו תלויות, בין היתר, בסיכומים שיושגו בין צה"ל למ"י.
במועד סיום הביקורת, מרס 2009 , מעל לשלוש שנים לאחר החלטת הממשלה על בחינת סוגיית השירות מחוץ לסד"כ, עבודת הצוות הבין-משרדי טרם הסתיימה.
בהתייחסותו מיוני 2009 ,לממצאי הביקורתציין צה"ל, כי עבודת המטה המשותפת עם מ"י הסתיימה ללא הסכמות, וכי הוא מבקש להניע מחדש את עבודת הצוות הבין-משרדי, בתיאום עם כל המשרדים, ולהביא את תוצריה לאישור הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי-השלמת העבודה היא למעשה הנצחת המצב הקיים על מגרעותיו, והתעלמות מהצורך בקביעת המלצות אופרטיביות למיצוי כוח האדם המועבר מצה"ל לימ"לים.
על כן, על הצוות הבין-משרדי לסיים את עבודתו מוקדם ככל הניתן ולהעביר את המלצותיו לממשלה.
כאמור, מתוקף סמכותו על פי החוק הוציא שר הביטחון את צו שירות ביטחון (קביעת שירות ביחידות של משטרת ישראל שאינן משמר הגבול), התשנ"ו - 1995 , אשר פירט 12 ,יחידות במ"י שבהן יוצבו חיילים שתכלית10 פעילותן היא ביטחון המדינה ותושביה.
בעקבותיו הוצבו במ"י 1,100 .
חיילים בשנת 1998 תוקן התיקון לחוק משנת 1995 , והוארכה הוראת השעה משנתיים לחמש שנים (עד אוגוסט 2000 ), נוסח הסעיף תוקן ונקבע, כי ניתן להציב חיילי חובה ביחידות של מ"י (שאינן מג"ב), שעיקר11 פעילותן הוא ביטחון המדינה ותושביה.
מאז הוארכה הוראת השעה מספר פעמים.
בעקבות התיקון הוצא גם צו חדש - צו שירות ביטחון (קביעת שירות ביחידות של משטרת ישראל שאינן משמר הגבול), התשנ"ח- 1998 , אשר ביטל את הצו הקודם ופירט17 יחידות במ"י שבהן ניתן להציב חיילים12 .
באוגוסט 2004 קיבלה הממשלה החלטה בעניין הצבתם של חיילים ביחידות של מ"י (החלטה 2476.
) בהחלטה הטילה הממשלה על שר הביטחון לעשות שימוש בסמכות הנתונה לו על פי החוק, ולהגדיל את מספר משרתי החובה אשר ישרתו ביחידות של מ"י שאינן מג"ב, כך שמספרם יגדל ב-700 יחסית למספרם בשנת 2004 .
עוד נקבע בהחלטה, כי נתוני האיכות של החיילים שיוצבו במ"י, ייקבעו בהסכמה בין המשרד לבין המשרד לביטחון הפנים.
ביוני 2005 החליטה הממשלה13 ,שהמל"ל תבחן בשיתוף פעולה עם משרד ראש הממשלה, מ"י וצה"ל, את היקף כוח האדם ואיכותו, שמן הראוי שצה"ל יעביר למ"י, אל מול משימותיה.
עבודת המטה שערכה המל"ל בחנה ארבע חלופות להרחבת היקף כוח האדם במ"י.
מסקנות עבודת המטה היו: מ"י זקוקה לתוספת כוח אדם של 1,000 שוטרי קבע או שוו ה ערך להיקף זה.
עיקר המחלוקת בין המשרד לביטחון הפנים והמשרד הוא סביב איכות כוח האדם המוקצה למ"י, ולא סביב היקפו; נוכח המגבלות החוקיות של סוגי התפקידים שחיילים רשאים לבצע במ"י, אין ניצול מיטבי של כוח אדם בשירות חובה.
נוסף על המסקנות הומלץ במסגרת עבודת המטה, כי כדי להגיע לניצול מיטבי של כוח אדם המשרת במ"י למלחמה באלימות ובתאונות הדרכים, יש לאשר תוספת של כוח אדם בשירות חובה, כך שהמצבה הממוצעת של תקני שח"ם תעמוד על 2,950 שוטרי שח"ם.
עוד הומלץ לתקן את החוק באופן שיאפשר גיוס כוח אדם חובה לכל יחידות מ"י.
עבודת המטה הוצגה לראש הממשלה בישיבת הממשלה מינואר 2006 .
באותה ישיבה החליטה הממשלה (החלטה 4620 ), בין היתר, לקבל את המלצות המל"ל בנוגע למאבק באלימות, בסמים ובתאונות דרכים ולתגבר את מ"י במהלך שנת 2006 ב-810 חיילי חובה נוספים עד למצבה ממוצעת של 2,950 שוטרי חובה.
בהחלטה נקבע גם, כי המשרד, המשרד לביטחון הפנים ומשרד המשפטים יפעלו לתיקון החוק באופן שניתן יהיה לשבץ משרתי חובה בכלל יחידות המשטרה, לרבות אלו העוסקות במאבק בפשיעה ובאכיפת חוקי התנועה.
ההדגשה אינה במקור 11 .
ההדגשה אינה במקור 12 בשנת התשס"ב- 2002 תוקן הצו והוספה יחידה נוספת, כך שהיום יש 18 .
יחידות 13 'החלטה מס 3687 מיום 5.
אמנת העבודה מסדירה את יחסי העבודה ואת יחסי הגומלין בין שני הגופים (צה"ל ומ" י) בתחומי הפעילות שבהם קיים עניין משותף.
האמנה מפרטת, בין היתר, את עקרונות הטיפול בשוטרי השח"ם ואת הטיפול המשמעתי והרפואי בהם.
האמנה קובעת, כי מדי שנה בשנה יקצה צה"ל למ"י מגויסים, כדי שישרתו במסגרת שח"ם, בהיקף הקבוע בהחלטות הממשלה ובכפוף להסכמת המיועדים לש רת במ"י.
מועדי הקצאות המגויסים ומאפייניהם ייקבעו על ידי צה"ל בתיאום עם מ"י.
במסגרת הסכמות בין צה"ל למ"י נקבע, שתמהיל כוח האדם של חיילים שבשירות חובה המשרתים במ"י הוא 2/3 נשים ו -1/3 גברים.
כן נקבעו הקריטריונים והאיכויות הנדרשות לשיבוץ.
כוח האדם המשרת במ"י מוגבל, כאמור, להצבה ביחידות מסוימות המצוינות בצו שירות ביטחון.
על פי נתוני אכ"א, בשנת 2008 שירתו במסגרת השח"ם 1,917 חיילים, מהם 1,182 ( נשים62% ) ו-735 ( גברים38% ).
על פי נתוני מ"י, כ -55% מכלל החיילים במ"י משרתים במסגרת יחידות הסיור של מ"י, שהן יחידות שטח מבצעיות, כ -22% משרתים ביחידות מוקדים ומרכזי שליטה, כ -16% ,במסגרת יחידות מקצועיות, בין היתר בתפקידי מודיעין וזיהוי פלילי, וכ -7% בתפקידי מינהלה (רווחה, ניהול כוח אדם ועוד).
במאי 2007 פנה השר לביטחון הפנים דאז, מר אבי דיכטר, לראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, וציין, כי "בפועל, שביעות הרצון המקצועית של משטרת ישראל מאופן הפעלת השח"ם במשטרת ישראל אינה גבוהה.
שוטרי השח"ם מיועדים לפעול ביחידות ספציפיות כפי שמפורט בחוק, אולם עקב איכות החיילים הנשלחים למשטרה והרכבם המגדרי לא ניתן להפעילם ביחידות אלה ולכן תרומתם אינה רבה".
במכתבו ממאי 2007 לשר לביטחון הפנים דאז ציין סגן ראש הממשלה ושר הביטחון דאז, מר עמיר פרץ, כי "חיילי החובה המופנים למשטרת ישראל הינם בעלי איכויות גבוהות מאלו שנקבעו בין צה"ל ובין המשטרה, והם באים על חשבון כוח אדם שהיה מופנה בצה"ל למערך הלוחם, תומך הלחימה וקורסים איכותיים - וכן לקצונה".
בהמשך, ציין השר לביטחון הפנים, במכתבו מיולי 2007 לשר הביטחון, רא"ל (במיל') אהוד ברק, כי שעה שהתמהיל שעליו סוכם הוא שליש גברים ושני שלישים נשים, בפועל החלוקה היא 28% גברים ו -72% נשים, מצב ש"יוצר בעייתיות בהפעלת הכוח המבצעי, כיוון שהיכולת לשלב נשים בתפקידים מבצעיים ובכללם בתפקידי סיור הינה מוגבלת.
לשם המחשה, בכלל משטרת ישראל, אחוז הנשים בתפקידים המבצעיים הינו כ-17% בלבד".
עוד ציין, כי "מתוך28% גברים משרתי השח"ם, רובם המוחלט ( 75% ) הינם בעלי פרופיל עורפי".
השר לביטחון הפנ ים ציין, כי לדעתו "צריך להרחיב את מגוון התפקידים בהם ישובצו השח"ם, כך שניתן יהיה להציבם בתפקידים שכיום הצו שהוצא על ידי שר הביטחון מונע זאת.
שיבוץ שכזה יאפשר להוציא לשטח שוטרים מקצועיים להשגת יעדי המשטרה טוב יותר".
בהמשך מכתבו הדגיש, כי "רובם המוחלט של ה שח"ם אינם מתאימים לשירות הייעודי מבצעי במשטרת ישראל אשר נקבע ע"פ הצו".
בנוהל של מ"י מנובמבר 2005 העוסק בעקרונות הפעלה אחידים לכלל יחידות הסיור במ"י (להלן - הנוהל) נקבע, כי יחידת הסיור מהווה את הגורם הראשון שבא במגע עם הציבור, בהיותה זמינה בכל זמן ובכל מקום, ומשום כך גם קובעת את תדמית המשטרה בעיני הציבור.
בנוהל נקבעו עקרונות ההפעלה של יחידות הסיור, 136 דוח שנתי60א .
וביניהן תגובה מהירה ובעוצמה הדרושה, פעילות יזומה וטיפול באירועים במהירות, ביעילות ובמקצועיות.
הפעלת יחידות הסיור מושתתת על תמהיל הכולל שוטרי שח"ם ושוטרי קבע.
על פי נתוני מ"י מיולי 2008 , שוטרי השח"ם מהווים כ -30% מכלל השוטרים במערך הסיור, ובמחוזות מסוימים חלקם אף גבוה יותר.
כך למשל, במחוז מרכז שוטרי השח"ם מהווים כ-37% מסך השוטרים במערך.
בנוסף לזאת, התמהיל של שוטרי השח"ם ביחידות הסיור מורכב מכ-80% נשים וכ-20% גברים.
בפברואר 2007 פרסם אגף הביקורת ונציב תלונות הציבור במשרד לביטחון הפנים (להלן - אגף לביקורת) דוח ביקורת, בנושא "בחינת תפקודם של השח"ם במשטרת ישראל".
הממצא העיקרי מתייחס לכך, "שתגבור של שח"ם במתכונתו הנוכחית (באיכות ובתמהיל הקיימים, ובהגבלת השיבוץ ביחידות על פי חוק שירות ביטחון), מהווה כשל מערכתי" בשל כך שרובם המכריע של חיילי החובה שצה"ל מקצה למ"י "אינם עומדים בקריטריונים של כוח אדם המתאים לשירות מבצעי/ייעודי במשטרת ישראל".
עוד צוין בדוח זה, כי "תרומתם במגזר הסיור היא שולית ולעיתים אף מפריעה לעבודת המשטרה בשל הסיבות הבאות: פרופיל רפואי עורפי של הגברים, אחוז נשים גבוה מאד, שירות קצר, קושי לפעול בתנאי לחץ ויכולת התמודדות נמוכה עם המשימות הקשות והמורכבות של המשטרה עקב גילם הצעיר, חוסר ]תנאי שירות [ ניסיון, חוסר בשלות נפשית, הכשרה בלתי מספקת ובעיות ת"ש רבות".
ע וד צוין בדוח, ש"כתוצאה מכך, לדעת מפקדים, נפגעים באופן חמור השירות לאזרח, כושר ההרתעה של המשטרה, תדמיתה ואמון הציבור בה".
כמו כן צוין בדוח, כי "הממצאים והמסקנות הנ"ל חמורים במיוחד לאור העובדה שנושא השח"ם במקורו נולד עקב הצורך בהגדלת הסד"כ המשטרתי, כדי שהמשטרה תוכל לטפל במשימות המשטרתיות המורכבות ההולכות ומתרבות, הן בתחום הביטחוני והן בתחום הפשיעה, אולם קשיים תקציביים מונעים גיוס שוטרי קבע.
לאור ממצאי הדוח ומסקנותיו, מטרה זו לא הושגה".
יצוין, שתמונת מצב דומה עלתה גם במסגרת הביקורת, שכללה, בין היתר, ביקורים של נציגי משרד מבקר המדינה במספר תחנות משטרה ושיחות עם מפקדי תחנות, קצינים נוספים ושוטרים על תפקודם של שוטרי השח"ם במערך הסיור.
גם כאן עלו בעיקר גילם הצעיר של שוטרי השח"ם והיעדר הנחישות והניסיון המאפיינים, בדרך כלל, את שוטרי הקבע, שבעטיים נגרמים לעתים מצבים שבהם הם הופכים לנטל על שוטר הקבע, ולעתים האזרחים אף אינם מקבלים את מרות שוטרי השח"ם.
עוד טענו מפקדי התחנות, כי העובדה שהרוב המכריע של שוטרי השח"ם הן נשים היא בעייתית משום שאופי האירועים שלהם נקראת המשטרה מצריך, במקרים רבים, התערבות פיזית.
מצב זה יוצר מגבלות בהפעלת הכוח המשטרתי.