HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוק הוקמה גם רשות החברות הממשלתיות, ותפקידיה העיקריים הם לייעץ לממשלה ולשרים בעניינים הנוגעים לחברות ממשלתיות; לייעץ ולסייע לחברות ממשלתיות בניהול עסקיהן; לעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות ולהודיע על ממצאיה לשרים; לטפל ולסייע בהקמה של חברות ממשלתיות ובביצוע של פירוק, מיזוג, פשרה, סידור, חידוש, ארגון ומכירת מניות יהן; לייעץ לוועדת השרים בעניינים הנוגעים להפרטה ולטפל ביישום החלטות הפרטה.
אחד ממנועי הצמיחה של המשק הוא ביצוע רפורמות ליצירת תנאי תחרות בענפים מונופוליסטיים.
מטרות הפרטה של חברות ממשלתיות הן שכלול פעילותו של המשק הלאומי, יעילותו וצמיחתו; צמצום המעורבות הממשלתית הישירה בפעילות עסקית; חשיפת החברות המופרטות לתחרות בתחום התפוקות, התשומות, ובשוק ההון ; עידוד החברות לפעול לפי שיקולים עסקיים.
אלה עשויים להביא להג ברת היעילות והחיסכו ן ואף לשיפור באספקת המוצרים או השירותים לצרכן.
יובהר כי הפרטה אינה כדאית בכל תנאי.
על המדינה לנהל ולשמור על נכסיה ועל האינטרס הציבורי באופן מושכל ולהכליל בשיקוליה גם שיקולים חברתיים .
כמו כן, כאשר מדובר בסמכויות המסורות לממשלה כרשות השלטונית וכמי שמופקדת על שלום הציבור וביטחונו ועל שמירת הסדר הציבורי , או כאשר מדובר באספקת מוצרים או שירותים חיוניים , אין הממשלה יכולה להתפרק מסמכותה בתחומים אלו .
על כן נדרש לבצע עבודת מטה ובדיקת כדאיות יסודיות ומקצועי ות המביאות בחשבון את כלל השיקולים הכלכליים והחברתיים, על מנת לוודא שהממשלה שומרת על האינטרס הציבורי, וכן לוודא שההפרטה, אם תיעשה, אכן תוסיף ליעילות ולאפקטיביות המשקית.
בשנת 2012 היו במדינת ישראל 98 חברות המוגדרות כחברות ממשלתיות, חברות בת ממשלתיות או חברות מעורבות וכן ארבע עמותות שהרשות אמונה עליהן.
תחומי הפעילות של משרד האוצר 259 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 חברות אלו מגוונים וכוללים שיכון, פיתוח ומקרקעין, ביטוח וקרנות, תשתיות חשמל, גז, דלק, מים, תעשיות ביטחוניות, נמלים, כבישים, רכבות ועוד.
סך נכסיהן המאוחדים של חברות אלו היה בשנת 2012 כ-183 מיליארדש"ח, מחזור הכנסותיהן הסתכם בכ-67 מיליארד ש"ח , וההפסד הנקי המצרפי3 עמדעל כ-95 מיליוני ש"ח.
בשנים 2009- 2013 הופרטושתי חברות והתקבולים מהן הסתכמו בכ-338 מיליוני ש"ח.
בחודשים יולי -דצמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות המדינה להיערכות להפרטות ושינויים מבניים של חברות ואת פעולותיה לביצוע הפרטות ושינויים אלה.
בחלקו הראשון עוסק דוח זה בתהליך הפרטת חברת נמל אשדוד בע"מ והפרטת חברת נמל חיפה בע"מ ובתהליך קבלת ההחלטות לקראת פרסום המכרזים להקמה ותפעול של נמלים חדשים.
חלקו השני של הדוח עוסק בפעולות הרשות וגופים ממשלתיים אחרים לביצוע החלטות ממשלה לשינוי מבני בכמה חברות ממשלתיות בשנים 2013 -2009 .
הבדיקה נעשתה במשרד האוצר - ברשות ובאגף התקציבים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, ברשות מקרקעי ישראל4.
, רשות הספנות והנמלים ובשש חברות ממשלתיות .
תהליך הפרטת חברת נמל אשדוד וחברת נמל חיפה .
הסכם הרפורמה רשות הנמלים הוקמה על פי חוק רשות הנמלים, התשכ"א- 1961 (להלן- חוק רשות הנמלים).
עד פברואר 2005 הפעילה רשות הנמלים את נמלי חיפה, אשדוד ואילת.
ביולי 2004 פורסם חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 (להלן- חוק רספ"ן), שביטל את חוק רשות הנמלים.
חוק רספ"ן נכנס לתוקף ב- 17.
על פי חוק רספ"ן פוצלה רשות הנמלים לחנ"י ולשלוש חברות נמל: חנ"א, חנ"ח וחברת נמל אילת בע"מ.
נוסף על כך הוקמה במשרד התחבורה רשות הספנות והנמלים.
על פי חוק רספ"ן הועברו לניהולה של חנ"י רוב נכסי המקרקעין ונכסים אחרים שהיו בבעלות רשות הנמלים.
חנ"י העבירה נכסים אלו לתפעול חברות הנמל ותא גידים אחרים הפועלים .
סך הרווחים בניכוי סך ההפסדים של כלל החברות הממשלתיות 4 בשנת 2013 הפךמינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל במסגרת שינוי ארגוני.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בשטח הנמל תמורת דמי שימוש.
שר התחבורה דאז מר מאיר שטרית הסמיך על פי חוק רספ"ן את חברות הנמל לתת שירותי נמל5 .
בנמלים חיפה, אשדוד ואילת מטרותיו של חוק רספ"ן הן, בין היתר, לבצע שינוי מבני בענף נמלי הים וליצור תחרות בין הנמלים באמצעות יצירת הפרדה בין תפעול הנמלים, ניהול הנכסים הפיזיים ופיתוחם וניהול הפעילות בהם (להלן - הרפורמה בנמלים).
מודל ניהול הנמל ששימש בסיס לרפורמה בנמלים הוא מודל ה- landlord port (להלן- מודל הלנד לורד), שהוא ה מודל המומלץ על ידי הבנק העולמי ומקובל במדינות המפותחות.
על פי מודל זה תאגיד ציבורי מספק את התשתית הנמלית ואחראי למדיניות הפיתוח , וחברות פרטיות מספקות את שירותי הנמל באמצעות מתקנים וציוד להפעלת הנמל שבבעלותן.
מודל זה מאפשר מתן שירותים בנמל על ידי כמה מפעילים, דבר המעודד תחרות.
על מנת שהעובדים יסכימו ליישם את הרפורמה בנמלים נחתם בפברואר 2005 הסכם הרפורמה, שכלל הסכם עבודה, הסכם מעבר והסכם פנסיה בין חנ"י, הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) וחברות הנמל.
בהסכם הרפורמה צוין6 , בין היתר, כי בכוונת משרד האוצר לפעול להביא לפני ועדת השרים, באמצעות הרשות, הצעת החלטה בדבר הפרטת חברות הנמל בהתאם למתווה שגיבש משרד האוצר במסמך ההפרטה.
בהסכם הרפורמה צוין7 כי התמורה בהסכם זה ממצה את התביעות והדרישות של העובדים באשר להשלכות הפרטת חברות הנמל, ובלבד שההפרטה תיעשה בהתאם למסמך ההפרטה.
נציגות העובדים8 הסכימה לשיתוף פעולה ביישום ההפרטה ושמירה על שקט תעשייתי בקשר להפרטת החברות עד השלמת המתווה המפורט במסמך ההפרטה.
התמורה לעובדים בהסכם הרפורמה כללה שמירת כל זכויותיהם ותנאי עבודתם.
נוסף על כך ניתנו לעובדים הטבות על פי השתייכ ותם לקבוצות העובדים שהוגדרו בהסכמים: עובדים מייסדים; עובדי דור א'; עובדי דור ב'; ועובדי דור ב' מייסדים.
להלן תמצית ההטבות שניתנו לעובדים: תוספת לקצבה ומענקים; לעובדים מייסדים שעברו מרשות הנמלים לחברות הנמל ניתן מענק של 50,000 ש"ח, ולעובדי דור א' ועובדי דור ב' מייסדים ניתנו גם תוספות שכר של כ-16% ; עוד סוכם כילאחר ביצוע שלב א' של ההפרטה יינתנו לעובדי דור א' ועובדי דור ב' מייסדים גם מענק של 50,000 ש"חותוספות שכר של כ -5%.
נוסף על ההטבות הכספיות האמורותלעיל נחתמו בין חנ"י ובין כל אחת מחברות הנמל הסכמי רשת ביטחון9.
, המבטיחים את תשלום שכרם של העובדים רוב התמורה כבר ניתנה עם כניסת ההסכם לתוקף.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 בנוגע לדוח מבקר המדינה 10 , העריכה חנ"י את התמורה שקיבלו העובדים ביותר מ-1.
5 על פי סעיף 1 לחוקרספ"ן, שירותי נמל כוללים "שירות של ניטול מטענים והחסנתם או של העלאת נוסעים לכלי שיט או הורדתם ממנו, הניתן בנמל, וכן שירות הניתן לכלי שיט בנמל".
להסכם העבודה 7 סעיף17 .
להסכם העבודה 8 ראו הערה2 .
9 בהסכם הרפורמה הוסכם כי חנ"י תעניק לחברותהנמל רשת ביטחון פנסיונית ותפעולית ; רשת ביטחון פנסיונית - בשנה שייווצר גירעון אקטוארי בחברת נמל בגין עובדיה בפנסיה תקציבית, ולחברת הנמל לא תהיה יכולת להשלים אותו בשל קשיי נזילות, תעביר חנ"י לחברת הנמל את סכום הג ירעון.
רשת ביטחון תפעולית - בתנאים מסוימים חנ"י תלווה לחברת הנמל כספים לתשלום שכר לעובדים.
10 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1095.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מתווה ההפרטה על פי מסמך ההפרטה יופרטו חנ"א וחנ"ח בשלושה שלבים: שלב א' - הנפקה או מכירה של ניירות ערך של החברות באמצעות הבורסה, כך ששיעור החזקת המדינה בכל אחת מהחברות לא יפחת מ-85% מהון המניות המונפק בדילול מלא.
שלב זה יתבצע רק לאחר חלוף חמש שנים מיום התחילה; שלב ב' - הנפקה או מכירה של ניירות ערך של החברות באמצעות שוק ההון, כך ששיעור החזקת המדינה בכל אחת מהחברות לא יפחת מ-51% מהון המניות המונפק בדילול מלא.
שלב זה לא יתבצע אלא לאחר חלוף שנה מביצוע שלב א'11 '; שלב ג- מכירת יתרת החזקת המדינה בכל אחת מהחברות.
שלב זה יתבצע לאחר חלוף 15 שנה מיום התחילה או המועד שבו היקף המטענים הכולל הקיים במשק יהיה 150% מהיקף המטענים הכולל שהיה קיים בסוף שנת 2004 , לפי המאוחר.
מכירה של יותר מ -49% ממניות בכל אחת מהחברות מצריכה דיון בוועדת השרים.
חברת נמל אילת בע"מ תופרט על פי המתווה הזה: מכירה של לפחות 15% משיעור החזקת המדינה בחברה, אך לא לפני חלוף חמש שנים מיום התחילה12 .
עם זאת הובהר במסמך ההפרטה כי אין במסמך זה לגרוע מהזכויות והסמכויות העומדות למדינה או לרשויותיה על פי כל דין בקשר להפרטת חברה ממשלתית.
במאי 2009 התקבלה כאמור החלטה196 .
בהחלטה נקבע כי שרי האוצר והתחבורה יגישו תוך 60 יום לוועד ת השרים הצעת החלטה בעניין מכירת חברות הנמל בהתאם למסמך ההפרטה.
באוגוסט 2009 הגישו שר האוצר לשעבר ושר התחבורה הצעת החלטה לוועד ת השרים בדבר הפרטת חנ"א וחנ"ח בהתאם למסמך ההפרטה.
חודש לאחר מכן התקבלה החלטת ועדת השרים להפריט את חנ"א וחנ"ח על פי המתווה שנקבע במסמך ההפרטה.
עבודת המטה לקראת החלטת ועדת השרים .
בחוק נקבע כי הצעת הפרטה תוגש לוועדת השרים על ידי שר האוצר והשר האחראי לחברה בצירוף חוות דעת הרשות.
מבקר המדינה כבר הביע את דעתו 13 כי אחד מתפקידי הדרג המקצועי בשירות המדינה הוא ליצור תשתית מידע הולמת למקבלי ההחלטות, המבוססת על הידע, הניסיון, העובדות, השתלשלות העניינים בעבר ועל השיח העיוני הרלוונטי.
תשתית כזו נדרשת כדי שמקבלי ההחלטות יוכלו לבסס את החלטתם על אדנים מוצקים של ידע מקצועי, עדכני ושלם וכדי להבטיח שיונחו לפניהם כל העובדות והשיקולים הרלוונטיי ם, חלופות אפשריות, יתרונותיהן וחסרונותיהן.
על כן הרשות כדרג המקצועי נדרשת להציג לוועדת השרים באופן שלם ומלא את כלל המידע הנדרש לשם קבלת החלטה על הפרטה והמתווה הנבחר לה.
מידע זה צריך שיכלול, בין היתר, בחינת דרכי ההפרטה השונות והתאמתן למטרת ההפרטה; הערכה בדבר היתכנות ההפרטה; התועלת הצפויה מההפרטה; חלופות אפשריות להפרטה ; השפעת ההפרטה על הכלכלה והמשק; אתגרים וקשיים הצפויים להתעורר במהלך ההפרטה.
11 אם שלב ב' יתבצע לאחר שש שנים מיום התחילה אזי ניתן יהיה לבצע שלב זה שישה חודשים לאחר ביצוע שלב א'.
12 על אף האמור, אם החברה תציג באחד מדוחותיה לשנים 2009 -2006 הפסד, המדינה תהיה רשאית למכור את מלוא החזקותיה החל מתום השנה שבה הציגה החברה לראשונה הפסד.
13 ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 64א ( 2013 ,), "הטבות המס מכוח חוק עידוד השקעות הון התשי"ט- 1959 '", עמ171.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הצעת החלטת ועדת שרים הוגשהבצירוף דברי הסבר .
דברי ההסבר נוסחו על ידי הרשות, ונכתב בהם כי הם מהווים את חוות דעת הרשות הנדרשת לפי החוק.
לדברי ההסבר צורפו עמדות דירקטוריון חנ"א וחנ"ח והתייחסות הרשות אליהן וכן עמדת היועצת המשפטית לרשות.
דברי ההסבר כוללים, בין היתר, רקע כללי בדבר הסכם הרפורמה; פרטים בדבר מספר העובדים בחנ"א ובחנ"ח; פרטים בדבר הון המניות של החברות; נתונים כספיים נבחרים של החברות לשנים 2008 -2006 .
מהנתונים שהגישה הרשות עולה כי בסוף שנת 2008 הועסקו בחנ"ח 1,048 עובדים, ושווי נכסי החברה בניכוי ההתחייבויות היה כ -1.
בחנ"א הועסקו בסוף אותה שנה 1,288 עובדים ושווי נכסי החברה בניכוי ההתחייבויות היה כ-1.
נוסף על כך דברי ההסבר כוללים פירוט של הנושאים הדורשים הסדרה לצורך הכנת החברות להפרטה: גיבוש צו האינטרסים החיוניים ; גיבוש וחתימה על הסכם מקרקעין בין המדינה לחנ"י; גיבוש הסכמים מפורטים בין חנ"י לחנ"א וחנ"ח; תיקון צו הקובע את דמי השימוש המשתנים הראויים שישלמו חברות הנמל לחנ"י ; ותיקון צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי שירותי נמל), התשס"ה- 2005 , לקביעת מחיר שירותי הנמל.
כמו כן צוין כי ההפרטה צפויה להגדיל את השקיפות בחנ"א וחנ"ח, תתרום להגברת היעילות ותסייע לשיפור איכות השירות וסחר החוץ של המשק הישראלי.
היבטי תחרות משרד האוצר והרשות הצביעו על כך כי תנאי להפרטה הוא שהחברה הממשלתית המועמדת להפרטה פועלת בענף עסקי ובסביבה תחרותית.
לאחר חתימת הסכם הרפורמה פעלה מדינת ישראל ליצירת תחרות בענף נמלי הים15 .
נמצא כי לקראת קבלת החלטה196 )והחלטת ועדת השרים (ערב קבלת החלטת ההפרטה לא הציגה הרשות לפני הדרג הנבחר (הממשלה וועדת השרים) חלופות אפשריות 16 למתווה ההפרטה ואת יתרונות מתווה ההפרטה המוצע לעומת מתווים אחרים אפשריים של הפרטה.
כמו כן עולה כי ערב קבלת החלטת ההפרטה לא הציגה הרשות לפני הדרג הנבחר כל מדד או עמדה לגבי המצב התחרותי שהיה קיים באותה העת בענף נמלי הים, נתונים בדבר יעילות הנמלים והשיפור שאליו שואפים להגיע וחוות דעת על כדאיות ההפרטה בהתייחס לתנאי התחרות המוגבלים שהתקיימו בענף באותה עת.
נוסף על כך לא עָמדה הרשות על חשיבות ההפרטה כחלק ממהלך כולל של הממשלה ליצירת תחרות תוך הדגשת המשמעויות השונות למתווים אפשריים של הפרטה ולהצלחה או כישלון של ההפרטה.
הצגת היבטי התחרות והחלופות האמורים לעיל היה בה לסייע לממשלה ולוועדת השרים בקבלת החלטה בדבר דרך הפעולה המתאימה בהתחשב בהיבט הנרחב יותר של יצירת תחרות תוך- נמלית.
14 שווי הנכסים בניכוי ההתחייבויות ל - 31.
7 מיליארד ש"ח; חנ"א - כ-2.
מיליארד ש"ח 15 ב- 2007 .
הוחלט על פיתוח ותכנון נמלים נוספים ועל אפשרות של הפעלתם בידי ידיים פרטיות בשנת 2008 החליטה הממשלה על חיזוק מודל הלנד לורד על מנת לאפשרכמה מפעילים בכל נמל.
16 כך למשל, הרשות בחנה בשנת 2008 בדיונים פנימיים מתווה הפרטה אחר, של מכירת גרעין שליטה למשקיע אסטרטגי אשר יביא עמו ידע, ניסיון ומומחיות ויגרום להתייעלות מהירה.
מתווה זה לא הבשיל לידי הסכמה ועל כן החליטה הרשות לא לסטות מהמתווה שתואר במסמך ההפרטה.
כמו כן, במסמכים פנימיים של הרשות הוצגו חלופות אפשריות נוספות.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 על היבטי התחרות וחשיבותם ניתן ללמוד, בין היתר, מחוות דעת שרשות ההגבלים העסקי ים הכינה במאי 2010 לצורך תיאור המצב התחרותי בתשקיףחנ"א וחנ"ח .
בחוות דעת זו הביעה רשות ההגבלים העסקיים את עמדתה ולפיה בין חנ"א לחנ"ח קיימת תחרות מוגבלת ביחס ללקוחות מסוימים, אך עבור לקוחות אחרים חנ"א וחנ"ח אינן תחליפיות ומתקיים מונופול מוחלט.
עוד צוין כי קיימת חשיבות עליונה ליצירתה של תחרות תוך -נמלית על ידי פיתוח והקמה של רציפים שיפעילו גופים פרטיים.
זאת ועוד, בשנת 2013, כחלק מהיערכות משרד האוצר להמשך הרפורמה בנמלים , בוצעה עבודת מטה במשרד האוצר בשיתוף משרד התחבורה 17.
בעבודת המטה ה ודגש כי אם לא מושגת תחרות לא ברור אם קיימת הצדקה לביצוע הפרטה.
קיום תהליך הפרטה במקרה של מונופול או תאגיד הפועלים בתנאי תחרות מוגבלים מעמיד בספק חלק מן התועלות האפשריות מן ההפרטה.
עבודת המטה אף קבעה כי ההפרטה הי א רק אמצעי לקידום התחרות , וכי יש לבחון כיצד משתלבת ההפרטה ביצירת תחרות בענף נמלי הים.
בתשובות שמסרה הרשות למשרד מבקר המדינה באפריל ובמאי 2014 (להלן- תשובת הרשות) נכתב כי מתווה ההפרטה שהובא לאישור ועדת השרים לענייני הפרטה סוכם במסגרת הרפורמה הכוללת בשנת 2005 כפי שצוין בדברי ההסבר להחלטה.
כפועל יוצא מכך, הסיכום שהושג בשנת 2005 היה מקובל על כלל גורמי הממשלה שהיו מעורבים בסיכום (בעיקר משרד האוצר ומשרד התחבורה) ועל ההסתדרות.
עוד נמסר בתשובה כי נושא ההפרטה בראי התחרות הוצג באופן נרחב לשר האוצר לשעבר.
הרשות הוסיפה כי היא מקיימת דיונים פנימיים שוטפים לגבי מתווי הפרטה אפשריים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי תפקידיה הם לייעץ לממשלה בעניינים הנוגעים לחברות הממשלתיות על מנת שזו תתווה את מדיניותה, ולחוות את דעתה בנוגע להפרטתן לפני ועדת השרים, שהיא כאמור הגוף המוסמך לאשר הפרטת חברה ממשלתית , ואת דרך ההפרטה.
על כן היה על הרשות להציג לפני הדרג הנבחר את היבטי התחרות בענף באותה עת ואת החלופות למתווה ההפרטה.
הצגה זו נדרשה בייחוד לאור הזמן שעבר מחתימת הסכם הרפורמה.
הצגת סוגיות מקרקעין בחוק רספ"ן נקבע כי על המדינה וחנ"י לחתום הסכם הענקת זכויות מקרקעין לחנ"י18 (להלן- הסכם המקרקעין) תוך 60 יום ממועד פרסומו.
הסכם כזה לא נחתם , ולכן פרסמו שר האוצר דאז מר בנימין נתניהו ושר התחבורה דאז מר מאיר שטרית, בהתאם להוראות חוק רספ"ן, את צו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות במקרקעין מועברים), התשס"ה- 200519 (להלן- הצו).
בצו זה ניתנ ה לחנ"י זכות שימוש שאינה בלעדית במקרקעין המועברים על מנת שתעמידם לתפעול על ידי חברות הנמל והתאגידים המורשים.
בצו נקבע כי על ועדה20 לגבש .
17 " ראו להלן בפרק עבודת מטה של משרד האוצר לקראת פרסום מכרזים להקמה ותפעול של נמלים פרטיים חדשים".
18 על פי ההסכם תעניק המדינה לחנ"י זכות חכירה לדורות במקרקעין.
במקרקעין תת-ימיים תקבל חנ"י זכות שימוש בלבד.
בדברי ההסבר שצורפו להחלטת ועדת השרים כללה הרשות נושא זה בנושאים הדרושים הסדרה לצורך הכנת החברות להפרטה.
20 חברי הוועדה הם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד התחבורה, מנהל הרשות ומנהל רמ"י.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טיוטת הסכם בין חנ"י ובין המדינה ולהגיש ה לשרים בתוך 120 יום21 .
ערב החלטת ועדת השרים (ספטמבר 2009 ) טרם הוגשה טיוטת הסכם.
לצורך החלטת ועדת השרים העריכה הרשות כי גיבוש טיוטת הסכם המקרקעין נמצא בשלב מתקדם, וכי לוח זמנים של 60 יום לגיבוש הסכם הוא סביר .
על כן הנחתה ועדת השרים את ה רשות לפעול לגיבוש הסכם המקרקעין בתוך 60 יום22 .
בצו ניתנה לחנ"י, בין היתר, זכות שימוש במקרקעין הסמוכים לגדות מורד נחל הקישון הנשפך למפרץ חיפה.
במאי 2009 ביקש השר להגנת הסביבה דאז מר גלעד ארדן ממנהל רמ"י לייעד רצועת רוחב של לפחות 100 מטר מכל גדה של נחל הקישון למטרות ציבוריות ולשם שימור הנחלים.
לדבריו, עקרון שימור הנחלים הוא בהתאם לתכניות מתאר ארציות מאושרות ולתכנית האב לנחל הקישון שאימצה הממשלה.
המחלוקת בנושא גרמה לעיכובים ניכרים בגיבוש הסכם המקרקעין.
נוסף על כך לאור חלוף הזמן ולצורך הדיוק הזמינה רמ"י סמוך למועד החלטת ועדת השרים סקר מקרקעין מעודכן23 מחברה חיצונית לשם הערכה ובחינה של זכויות המקרקעין לפני חתימה על הסכם.
החברה החיצונית הגישה את עבודתה במאי 2010 .
רמ"י המשיכה בבדיקת הזכויותבמקרקעין בחברות חנ"א וחנ"ח על סמך עבודתה של החברה החיצונית גם במהלך תקופת הביקורת.
רמ"י מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 (להלן- תשובת רמ"י) כי רשימת המקרקעין המועברים והסכם המקרקעין עם חנ"א מוכנים אך טרם ניתן אישור סופי של המשרדים האחראים.
לדעת משרד מבקר המדינה , נוכח הזמן הרב שעבר מפרסום הצו ועד ערב ההפרטה ללא גיבוש טיוטת הסכם ולנוכח המחלוקות והצורך בעדכון סקר המקרקעין, היה על הרשות להציג לדרג הנבחר ערב קבלת החלטת ההפרטה את הצעדים הנדרשים לגיבוש טיוטת הסכם המקרקעין, המחלוקות העיקריות והדרכים לפתור אותן.
זאת ועוד, לאחר שהרשות לא הצליחה לפעול לגיבוש הסכם בלוח הזמנים שנקבע, היה עליה להודיע על כך לדרג הנבחר.
יצוין כי מבקר המדינה כבר העיר בדוחות קודמים 24 כי למרות הזמן הרב שחלף מהסכם הרפורמה, טרם נחתם הסכם בין חנ"י לבין המדינה בעניין הזכויות על המקרקעין שח נ"י משתמשת בהם.
עקב כך גם לא נחתמו הסכמים מפורטים בין חנ"י ובין חברות הנמל אף שהסכמי הביניים שנחתמו בין הצדדים אינם תקפים עוד.
עד מועד סיום הביקורת טרם נחתם הסכם המקרקעין בין חנ"י למדינה בעניין זכויות המקרקעין שחנ"י משתמשת בהן בנמל אשדוד ונמל חיפה.
21 יצוין כיבאותו מועד נחתמו הסכמי ביניים בין חנ"י לבין חברות הנמל אשר תוקפם היה 180 .
יום 22 ועדת השרים הקציבה60 יוםנוספים לחתימת הסכם בין חנ"י ובין חנ"א וחנ"ח.
23 בשנת 2004 בוצעה עבודה קודמת לשם קביעת רשימת המקרקעין המועברים על ידי חברה חיצונית.
24 ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 59ב ( 2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1095; דוח שנתי 62 ב( 2012 '), "פיתוח נמלי הים", עמ 1283 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הצגתמחלוקות צפויות עם נציגות העובדים בין המדינה לנציגות העובדים היו תלויות ועומדות מחלוקות מהותיות.
מחלוקות אלו נסבו בעיקר סביב יישום הסכם הרפורמה וכוונתה של המדינה להגביר את התחרות בענף נמלי הים25.
במהלך השנים שחלפו מחתימת הסכם הרפורמה גרמו המחלוקות לסכסוכי עב ודה, שביתות ועיצומים ואף הגיעו לפתחו של בית הדין לעבודה .
המחלוקות הללו היו ידועות לרשות ערב קבלת החלטת ההפרטה.
להלן מפורטות כמה מחלוקות שהיו צפויות עם התקדמות תהליך ההפרטה.
יצוין כי בדברי ההסבר להצעת החלטת ועדת השרים (המהווים את חוות דעת הרשות) חלק מהמחלוקות כלל לא הוצגו, וחלקן הוצגו על ידי דירקטוריון חנ"ח לוועדת השרים בעמדתו שצורפה לדברי ההסבר להצעת ההחלטה, אך הרשות לא הציעה דרכים לפתרונן.
בסעיף היבטים ביצועיים בדברי ההסבר הרשות לא פירטה כלל היבטים ביצועיים.
הסכם שכר צפוי הסכם הרפורמה היה תקף לחמש שנים26 מיום התחילה, כך שב- 16.
10 תמה תקופת השקט התעשייתי שעליה התחייבו העובדים27, והיה צפוי כי בד בבד עם ההתקדמות בתהליך ההפרטה תעלה מחלוקת בעניין הסכמי השכר העתידיים אשר תשפיע על תהליך ההפרטה.
יישום הסכם ה רפורמה הסכם הרפורמה לא נקט לשון ברורה בכמה נושאים ואישר באופן קולקטיבי את ה נהגים, הנהלים ותנאי השכר שחלו ערב הרפורמה.
הזמן הרב שחלף מחתימת הסכם הרפורמה ועד ערב קבלת החלטת ההפרטה השאיר פתח לפרשנויות שונות ולמחלוקות לגבי אופן יישום ההסכם.
מחלוקות אלו הגיעו לכדי סכסוכי עבודה ונקיטת עיצומים ושביתות בנמלים28.
להלן דוגמאות לסוגיות ביישום הסכם הרפורמה שהיו במחלוקת: 1.
מועצות הייצור: מועצות הייצור29 פועלות בחברות הנמל ו מטפלות בקביעת שיטות שכר עידוד לעובדי הנמל .
כבר בפברואר 2007 במהלך משא ומתן בין הנהלת חנ"א ונציגות העובדים על הסכם עם ועד תפעול - ציוד מכני, התגלעה מחלוקת בנוגע לסמכות משרד האוצר והרשות להתערב בהחלטות מועצות הייצור30 .
על רקע זה פרצה שביתה בנמל אשדוד, שעל מנת לסיי מה ועל מנת שלא לעכב את אישור ההסכם שהושג, לא סוכם באותו מועד נושא מועצות הייצור.
במרץ 2008 גובשה טיוטת הסכם עם עובדי .
25 כפי שבאה לידי ביטוי בהחלטות ממשלה.
26 עם זאת, תוקף הוראת סעיף 17 להסכם העבודה העוסק בהפרטה הוא עד השלמת המתווה המפורט במסמך ההפרטה.
27 העובדים התחייבו לשקט תעשייתי עד 16.
בכל הנוגע לעניינים שהוסדרו בהסכם העבודה 28 למרות הסכם השקט התעשייתי שנחתם בהסכםהרפורמה.
29 מועצת ייצור היא גוף משותף לעובדים ולהנהלת המפעל, שמטרתו הגברת פריון העבודה באמצעות הנהגת שכר עידוד.
30 לטענת נציגות העובדים, מחלוקות שלא נפתרו במסגרת מועצת הייצור יש להעבירן להכרעת בורר בהתאם להסכמי העבודה וכפי שנהגו בעבר.
עמדת משרד האוצר היא כי החלטות מועצות הייצור כפופות לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, וכי כל שינויים בשכר או הטבות כספיות אחרות לעובדים טעונים אישור הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר).
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מחסן כלי סוורות במסגרת החלטות מועצת ייצור.
על רקע זה שוב פרצו עיצומים בנמל אשדוד למשך שבועות מספר כאשר, בין היתר, עלתה הסוגיה העקרונית של מועצות הייצור.
ההסכם נחתם בסופו של דבר ללא פתרון עקרוני של סוגיית מועצות הייצור.
: מקרקעין חיפה כבר באוגוסט 2005 טענו נציגי עובדיחנ"ח כי מהשטח התפעולי של נמל חיפה31 הושמטו שטחים אשרבמשא ומתן על הסכם הרפורמה סוכם כי ייכללו בשטח התפעולי של הנמל32 .
עוד טענו נציגי עובדי חנ"ח כי סוכם שניהול המקרקעין והנכסים האחרים בשטח התפעולי יימסר לחנ"ח, וכי דבר זה לא בא לידי ביטוי בחוק רספ"ן ובצווים שהוצאו מכוחו.
ערב קבלת החלטת ועדת השרים פנו דירקטוריון חנ"ח33 וההסתדרות34 והתריעו לפני הרשות כי אי-פתרון מחלוקות אלו יפגע בתהליך ההפרטה.
ההסתדרות אף התריעה כי ללא הסדרת המחלוקות היא תתנגד ליישום ההפרטה.
בהמשך לפניית ההסתדרות הכינה חנ"י ביולי 2009 מסמךהמתייחס לדרישות יה.
ממסמך זה עולה כי להסדרת המחלוקות במתווה של ההסתדרות יש השפעות כלכליות משמעותיות ובהן השפעות מקרו -כלכליות בהקשר של הרפורמה בנמלים: פגיעה ברמת שירות הלקוחות, פגיעה בתחרות עתידית עם מפעיל פרטי, הנצחת מעמדה המונופוליסטי של חנ"ח ועצירת הרפורמה בנמלים 35 .
החלטות ממשלה בנושא פיתוח הנמלים 1.
: נמלי העתיד בשנת 1995 אישרה ממשלת ישראל תכנית אב לפיתוח שני רציפים: רציף היובל בנמל אשדוד (להלן - נמל היובל) ורציף הכרמל בנמל חיפה (להלן - נמל הכרמל).
בשנת 1999 החליטה הממשלה להוציא מכרזים להקמת נמל היובל באשדוד, כולל מכרז, לרכישת הציוד, מימונו והפעלתו של נמל היובל יהיו על ידי הזוכה במכרז.
עם פרסום ההחלטה הכריזה ההסתדרות על סכסוך עבודה בשל פגיעה בביטחון התעסוקתי של עובדי רשות הנמלים.
לאחר כמה חודשים שבהם עובדי הנמלים שבתו ונקטו עיצומים , נסוגה הממשלה מתכניתה להקים את נמל היובל כנמל פרטי.
לאחר סכסוך עבודה נוסף שקדם להסכם הרפורמה הוסכם כי נמל היובל יהיה חלק מחנ"א ונמל הכרמל יהיה חלק מחנ"ח.
בהסכם לא הייתה התייחסות מפורשת לפיתוח עתידי של הנמלים.
הכינה חנ"י תכנית אב מפורטת המצביעה על הצורך בנמלים חדשים בשנת 2007 החליטה הממשלה להמשיך בפיתוח נמל י אשדוד וחיפה במטרה לתת מענה לגידול הצפוי בתנועת המטענים תוך בחינת שיתוף המגזר הפרטי.
כבר בנובמבר 2008 ביצע צוות היגוי, אשר הרשות הייתה חברה בו, עבודת מטה בנושא הפרטת חברת נמל אילת בע"מ והגיש טיוטה לדיון, אשר בחנה בין היתר את השינויים .
31 בחוק רספ"ן הוגדר השטח התפעולי של נמל חיפה כשטח המסומן במפה שעליה חתמו שר האוצר דאז מר בנימין נתניהו ושר התחבורה דאז מר מאיר שטרית.
32 לטענת נציגות העובדים, בהסכם הרפורמה סוכם בין הצדדים בכתב ובעל פה נושא הקצאת השטחים המיועדים ל שימוש חנ"ח אך בסמוך לחתימת ההסכם, ולאחר העברת התשריטים, התחוור לוועד העובדים של חנ"ח כי חלק מהסיכומים לא באו לידי ביטוי בתשריטים שצורפו להסכם הרפורמה.
33 תגובת דירקטוריון חנ"ח להצעת החלטת ועדת השרים מיוני 2009.
34 פניית ההסתדרות לרשות מיולי 2009 .
נוסף על כך ההסתדרות טענה כי תכניות בניין ערים שאושרו מפקיעות שטחי תפעול בנמל אשר בהסכם הקיבוצי נקבע כי הם שייכים לחנ"ח, וכי דבר זה מהווה הפרת הסכם הרפורמה.
35 חנ"י העלתה כי אחד מהשטחים שההסתדרות טוענת שחנ"ח צריכה לתפעל הוא השטח שמיועד לפיתוח הנמל החדש.
כמו כן, חנ"י העלתה כי תפעול שטחים אחרים על ידי חנ"ח כפי שעולה מטענות ההסתדרות, יביא לחוסר יעילות ולפגיעה בתחרות.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הצפויים בענף נמלי הים.
בחינה זו העלתה כי במקביל להפרט ת חברות הנמל מתוכננת בניית שני רציפי מכולות בנמל חיפה ונמל אשדוד שצפויים להיות מופעלים בשיתוף המגזר הפרטי, וכי צפויה התנגדות של עובדי חנ"א וחנ"ח להפרטה.
ערב הפרטת חנ"א וחנ"ח התריע דירקטוריון חנ"ח לפני הרשות כי " יש לשקול את כל הסוגיות הקשורות לפיתוח עתידי של נמל חיפה , במועד הצעת ]ההדגשה במקור [ ההחלטה, סוגיות אלו נותרו מעורפלות ולא ברורות, ולהחלטות בנוגע לפיתוח עתידי של נמל חיפה (הרציף העתידי, הארכת שובר הגלים, השער החדש) קיימת משמעות רבה לחנ"ח ולעתידה, ולהצלחת ההנפקה וההפרטה, ולפיכך יש לשקול ולהכריע באופן ברור בסוגיות הנ"ל במתואם עם ההחלטה של ועדת השרים לענייני הפרטה".
הרשות השיבה לדירקטוריון חנ"ח כי החלטת הממשל ה על פיתוח נמלי אשדוד וחיפה מסמיכה את שר התחבורה ו שר האוצר לאשר את שיטת המימון, המיקום והעיתוי של פיתוח הרציפים החדשים.
תשובת הרשות לא התייחסה למחלוקת הקיימת עם נציגות העובדים36 בנושא פיתוח הנמלים החדשים והפעלתם על ידי מפעילים פרטיים, ונושא זה עדיין נמצא במוקד המחלוקות בין המדינה לנציגות העובדים37.
: חיזוק מודל הלנד לורד בשנת 2008, כחלק מחקיקת חוק ההסדרים לשנת 2009 , החליטה הממשלה על חיזוק מודל הלנד לורד.
מודל זה שימש בסיס לרפורמה בנמלים אך לא יושם במלואו38.
החלטת הממשלה הטילה על חנ"י את התפקידים האלה: הסמכת תאגידים מורשים39 , ניהול התחום הימי, ניהול הביטחון ההיקפיוהבטחת תשתיות משותפות.
משמעות ההחלטה היא קביעת מעמדה של חנ"י כמנהלת מרחבי הנמלים לא רק בהיבטי תשתית.
עם הנחת הצעת ההחלטה על סדר יומה של הממשלה החלו שיבושי עבודה בנמלים בשל טענות ההסתדרות כי מדובר בשינוי מבני העלול לפגוע בעובדים וכי שינוי זה עומד בניגוד למתווה שגובש בהסכם הרפורמה.