HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעיתות שגרה תפקידו העיקרי של פקע"ר הוא אכיפת חובתם של מחזיקי חומ"ס למסור עליהם פרטים, ביצוע הערכת סיכונים13 וקביעת דרכי האחסון14 של החומ"ס.
בעיתות חירום פקע"ר אחראי למתן הוראות למחזיקי חומ"ס מסכני אוכלוסייה לגבי נקיטת אמצעים כדי למנוע סכנה לחיי אדם או פגיעה ברכוש בשל ההחזקה בחומ"ס, ולגבי הגבלות או איסורים על העברת חומ"ס.
בעת אירוע חומ"ס רמת הסיכון ממוקד האירוע מחולקת לאזורי סיכון, לפי מעגלים המייצגים מדרג של סיכון: מעגל חם (PAC3) - אזורשבו קיימת סכנת מוות לשוהים בשטח פתוח ללא מיגון, ומעגל פושר (PAC2) - אזורשבו קיימת סכנה לפגיעה בלתי הפיכה בבריאות לשוהים בשטח פתוח ללא מיגון.
הרדיוס של אזורי הסיכון נקבע לפי מוקד אירוע החומ"ס 15 .
לפי נתוני פקע"ר, באזורי הסיכון שהוא הגדיר בכלל הארץ מתגוררים כ-1.
3 מיליון תושבים בטווח של המעגלים החמים, מתוך הערכה מקסימלית של כ-3.
2 מיליון תושבים בטווח של המעגלים הפושרים16 (המעגל הפושר כולל את המעגל החם).
בחודשים נובמבר 2019 - אוקטובר2020 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא ההיערכות לפגיעה במתקני חומ"ס באירועי לחימה, ופעולות להשלמת הביקורת נערכו עד דצמבר 2020 .
הביקורת בוצעה בפקע"ר, ברח"ל, בכב"ה, במשטרה, במשרד להג"ס, במערך הסייבר הלאומי ובמטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל).
בדיקות השלמה בוצעו בצה"ל - באגף התכנון (להלן - אג"ת) ובאגף המודיעין (להלן - אמ"ן).
מתוקף הסמכות הנתונה למבקר המדינה בסעיף 17 (ג) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 ובשים לב לנימוקי הממשלה, לאחר היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת]נוסח משולב[ המידע הביטחוני ובתאום עם יו"ר הכנסת, משלא התכנסה ועדת המשנה האמורה, הוחלט .
12 קיימיםמתקני חומ"ס נוספים שאינם באחריותו של פקע"ר, כגון מיכלי דלק בתחנות דלק, מתקנים עם כמויות קטנות של חומ"ס.
13 הערכת סיכונים הוא תהליך הגדרת האזור שבו קיים סיכון לפיזור חומ"ס אם יתרחש אירוע חומ"סוהערכה של מידת הנזק שייגרם עקב כך.
14 יש שלושאפשרויות ל אחסנת חומר מסוכן: מצבור ממוגן, אחסנה במאצרה ומכלים בהטמנה.
מצבור ממוגן ומכלים בהטמנה הם דרכי ההחסנה המחמירות ביותר.
מאצרה היא מבנה דמוי בריכה שהמכל ממוקם בו, ותפקידו לאצור את החומ"ס הנשפכים מהמכל.
דרכי האחסנה נקבעו בתקנות ההתגוננות האזרחית (דרכי החסנה של חומרים מסוכנים), התשע"ד-2014.
15 מוקד האירוע- הנקודה שבה השתחרר החומ״ס .
16 מדובר בהערכההכוללת את כלל התושבים הנמצאים בתוך כל אזורי הסיכון המגלמת תושבים הספורים מספר פעמים עקב החפיפה בין אזורי הסיכון של המפעלים השונים.
| 348 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה לפרסם דוח זה תוך הטלת חיסיון על חלקים ממנו.
איומי ותרחישי הייחוס בנוגע לאירועי חומ"ס .
במאי 2011 אישרה ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום17 רשימה של כ-50 מתקניםרגישים המחייבים הגנה מפני איומים אוויריים, ובהם מתקנים המשמשים לייצור ואחסון של חומ"ס כמו דלק וגז.
איומי ייחוס ותרחישי ייחוס .
איום הייחוס הצה"לי לעורף: איום הייחוס הצה"לי לעורף18 נכתב על ידי אג"ת19 ומאושר על ידי הרמטכ"ל ושר הביטחון (להלן - איום הייחוס לעורף).
איום הייחוס לעורף נשען על איום הייחוס הכללי של צה"ל שאג"ת קובע במסגרת גיבוש התוכניות הרב-שנתיות (להלן - תר"ש) של צה"ל.
בסוף שנת 2019 אישר הרמטכ"ל את איום הייחוס הכללי ואת התר"ש של צה"ל לשנים 2020 - 2024 (להלן- תר"ש תנופה), שאמורה לקבוע את תוכנית בניין הכוח של צה"ל לשנים אלה.
אושרה תר"ש תנופה גם על ידי שר הביטחון איום הייחוס לעורף נועד בעיקרו להיות בסיס לבניין הכוח הצה"לי לעורף, בעיקר בניין הכוח של פקע"ר.
נוסף על כך, הוא מהווה תשתית לגיבושם של איומי ייחוס ותרחישי ייחוס נוספים בצה"ל20, וכן עבור הגופים הלאומיים העוסקים בהיערכות העורף, בדגש על רח"ל, האמונה על גיבוש איום ייחוס ותרחיש ייחוס מצרפיים לעורף ברמה הלאומית.
במסמך21 שפרסם אג"ת באוגוסט2007 בנושא "איום הייחוס ותרחיש הייחוס" נכתב כי עדכונו של איום הייחוס הצה"לי לעורף "מחויב אחת לתר"ש, בתחיל בפועל השינויים ]וכי[ ת התר"ש באיומים על העורף תכופים יותר מאשר עדכוני התר"ש" (ההדגשה במקור).
במועד סיום הביקורת איום הייחוס לעורף שבתוקף היום הינו משנת 2016 .
אג"ת טרם השלים את גיבוש איום הייחוס לעורף כנגזרת מאיום הייחוס המעודכן שלפיו הוכנה תר"ש תנופה.
17 /החלטה הגנ3 שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב-14.
18 איום הייחוס הצה"לי לעורף הוא החלטה פיקודית המגדירה את האיומים הצבאיים המרכזיים על כלל שטחה של מדינת ישראל, והוא נועד בעיקרו להוות בסיס לבניין הכוח הצה"לי, בעיקר של פקע"ר.
19 אג"ת הוא גוף מטה במפקדה הכללית שאחד מתפקידיו בעת שגרה הוא להמליץ על איומי הייחוס, תרחישי הייחוס וההישגים הנדרשים, כבסיס לתוכניות בניין הכוח של צה"ל.
כגון, איום הייחוס להגנה אווירית וגילוי להתרעה 21 מסמך שהכינה מחלקת תכנון בחטיבה האסטרטגית באג"ת והופץ בקרבהמטה הכללי בצה"ל.
| 349 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
לפי איום הייחוס לעורף התקֵף, צפוי ירי של עשרות אלפי טילים ורקטות22 (להלן- איום התמ"ס) או אמצעי לחימה אחרים (להלן - אמל"ח) שישוגרו ממדינות וגורמים עוינים לעורף האזרחי של מדינת ישראל במתאר מלחמה רב-זירתית.
נוסף על האמל"ח הלא מדויק (אמל"ח סטטיסטי), בידי גורמי אויב יש כמה מאות אמל"ח מדויקים.
איום התמ"ס מתואר במסמך איום הייחוס לעורף כאחד האיומים המרכזיים בשנות התר"ש 2016 - 2020 ("תר"ש גדעון").
איום זה מחמיר בהתמדה נוכח הגדלת היקפי האמל"ח שברשות האויב (מדינות וגורמים עוינים), בדגש על שיפור ניכר ביכולת הדיוק שלהם וביכולתם לשאת חומר נפץ עתיר משקל.
השילוב של עלייה בהיקף האיום ובאיכותו מייצר פוטנציאל לפגיעה נרחבת בנפש וסיכון גובר לנזק ניכר למבנים ולתשתיות אזרחיות לאומיות, ובהן מפעלים המחזיקים חומ"ס.
נמצא כי פקע"ר נשען על איום ייחוס לעורף שאושר בשנת 2016 ואשר נסמך על הערכות מודיעין מהשנים 2014 - 2015 .
תרחיש הייחוס הצה"לי לעורף23: תרחיש הייחוס הצה"לילעורף נכתב על ידי אג"ת ופקע"ר, והוא נגזר מאיום הייחוס לעורף.
התרחיש אמור להוות בסיס לתוכנית העבודה ולהיערכות מערכת הביטחון בהיבטי מיגון, גילוי, התרעה ופינוי אוכלוסייה.
תרחיש הייחוס לעורף התקֵף הוא תרחיש של מלחמה רב-זירתית לפי איום הייחוס הצה"לי לעורף שנקבע כאמור בתר"ש לשנים 2016 - 2020.
במצגת שהוצגה למחוז צפון של פקע"ר ביולי2016 ,ניתח פקע"ר תרחיש זה.
על פי הניתוח במשך ימי הלחימה צפויים להינזק אלפי מבנים24, וצפויות מאות נפילות גם בעורף האזרחי בישראל.
כמו כן צוין כי לעומת מערכות העבר ("צוק איתן" ומלחמת לבנון השנייה), צפויה עלייה ניכרת במספר הנפילות בעורף, ובמחוז צפון בפרט.
על צה"ל לקדם את גיבושם של איום ייחוס עדכני לעורף ותרחיש ייחוס עדכני לעורף המגדירים סדר י עדיפויות, יעדים ואילוצים ברמה המטכ"לית .
זאת כדי לאפשר לצה"ל ולפקע"ר לקבוע את סדרי העדיפות בבניין הכוח, לשם היערכות לאיומים על העורף.
איום הייחוס ותרחיש הייחוס המצרפיים לעורף: איום הייחוס הצה"לי לעורף מהווה גם תשתית להכנת איום הייחוס המצרפי לזירה האזרחית.
איום זה נקבע בהחלטה של שר הביטחון וממשלת ישראל המגדירה את מצרף האיומים המרכזיים (גורם עוין, אסון טבע, תאונה, תקלות) על העורף, לשם בניין הכוח והיערכות הגופים השונים25 למענה על איום זה.
22 טילי קרקע-קרקע, רקטות קרקע -קרקע ופצצות מרגמה.
תרחיש הייחוס הצה"לי לעורף הוא התסריט האפשרי למלחמה שעל פיו נגזרים יעדי בניין הכוח והתכנון האסטרטגי תרחיש זה הוא הבסיס להיערכות ולגיבוש דרכי התמודדות עם האיומים המצוינים באיום הייחוס.
24 על פי רמות ההרס- הרס קל, בינוני, כבד וכבד מאוד.
משרדי הממשלה, הגופים והארגונים העוסקים במענה על מצבי חירום בעורף .
| 350 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה היתר על גיבוש תרחיש הייחוס המצרפי לזירה האזרחית 26.
ביוני 2016 אישרהקבינט המדיני - ביטחוני את איום הייחוס המצרפי ואת תרחיש הייחוס המצרפי לזירה האזרחית לשנים 2016 - 2020 , שגיבשה רח"ל בשנת2016 (להלן- איום הייחוס המצרפי או תרחיש הייחוס המצרפי).
באיום הייחוס המצרפי נכתב כי מדינת ישראל נערכת לאירועי חירום, ובהם מלחמה, העלולים לגרום לפגיעה קשה בעורף האזרחי שלה.
עוד נכתב כי במלחמה צפוי ירי של טילים ורקטות, שרובם אינם מדויקים, לעבר מגוון רחב של מטרות בעורף הישראלי.
בדיון בנושא איום חומ"ס שהתקיים באוגוסט 2020 קבע סגןראש רח"ל כי יש "לאשר את איום החומ"ס כרכיב בתר"ש 2025-2021 .
הנושא ייבחן על כלל רכיביו והמחוללים העלולים לייצר אירוע חומ"ס".
הועלה כי במועד סיום הביקורת טרם השלימה רח"ל את עדכונם של איום ותרחיש הייחוס המצרפי לזירה האזרחית, בין היתר מכיוון שטרם אושר איום ייחוס צה"לי עדכני לעורף , שעליו רח"ל נשענת בעדכון של איום הייחוס המצרפי בהיבטים ביטחוניים ושל תרחיש הייחוס המצרפי לזירה האזרחית.
בפברואר 2021 מסרה רח"ל בתגובתה על ממצאי הביקורת (להלן- תגובת רח"ל) כי גיבשה את מפת האיומים הלאומית27 לעורף, ואיום החומ"ס כלול במפה זו.
רח"ל הוסיפה כי המשרד להג"ס הוא הגורם המקצועי האחראי לכתיבת תרחיש ייחוס, ורח"ל מסייעת לו בהכוונה ובמתודולוגיה המקצועית.
על צה"ל להשלים את כתיבת איום הייחוס הצה"לי לעורף, ולאחר מכן על רח"ל לעדכן את איום הייחוס המצרפי ואת תרחיש הייחוס המצרפי ולהביאם לאישור הקבינט מדיני- ביטחוני, ובכך תתאפשר היערכותם של הגופים השונים.
סקר סיכונים מצרפי לאזור מפרץ חיפה - תרחיש מלחמה .
בספטמבר 2015 אישרה הממשלה תוכנית לאומית לצמצום זיהום האוויר והפחתת הסיכונים הסביבתיים באזור מפרץ חיפה 28 .
בתוכנית זו הטילה הממשלה על השר להגנת הסביבה לבצע עד לסוף שנת 2016 סקר סיכונים מצרפיים בנוגעלמתקני חומ״ס באזור מפרץ חיפה ובנוגע לשינוע החומ״ס מהמפעלים והמתקנים באזור זה.
בדברי ההסבר להצעת החלטת ממשלה זו נאמר כי "במפרץ חיפה קיים ריכוז גבוה במיוחד של מפעלים ואתרים המחזיקים חומרים מסוכנים ונמצאים בסמיכות יחסית לאוכלוסייה.
26 רח"ל היא גוף מטה מתאם של שר הביטחון למימוש "אחריות-העל" של השר לטיפול בעורף בכל מצבי החירום, ובכלל זה אירוע חומ"ס העשוי לגרום לאירוע חירום אזרחי.
לפי החלטת הממשלה ב/43 מדצמבר2007 , רח"ל אחראית להגדרת איום הייחוס ותרחיש הייחוס לעורף ברמה הלאומית.
ריכוז כל האיומים הפוטנציאליים לשם התאמת המענה הנדרש 28 החלטת הממשלה529 (6.
| 351 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
סקר [ סיכונים מצרפיים] יתחשב בתרחישי תקלות שבשגרה, חירום מלחמתי ואסון טבע (רעידת אדמה).
זאת במטרה לוודא עמידה טובה ככל האפשר של המפעלים ביעדי בטיחות ישראליים ובין לאומיים מקובלים, בכל הקשור לתקריות העלולות להתרחש במפעלים עתירי חומ״ס אלה".
בדוח מבקר המדינה משנת 920129 צוין כי המשרד להג״ס החליט לבצע את הסקר בשני שלבים: בשלב הראשון יבוצע סקר סיכונים מצרפיים העוסק בתרחישי שגרה, ובשלב השני יורחב הסקר ויבחן תרחישי חירום, כמו מצבי מלחמה ואסונות טבע.
במועד סיום הביקורת טרם סיים המשרד להג"ס את השלב השני של סקר הסיכונים המצרפי למפרץ חיפה, שכאמור עוסק בין היתר בתרחיש מלחמתי.
ביוני 2020 כתבה מנהלת אגף חומ"ס במשרד להג"סלמשרד מבקר המדינה כי לא קיימת בעולם שיטה להכללת תרחיש מלחמה בסקר מצרפי.
לכן המשרד להג"ס, בשיתוף גורמי הביטחון ובהם פקע"ר, בוחן את האפשרות להערכת הסיכונים המלחמתיים במסגרת הסקר המצרפי, ולאחר שהבחינה תושלם "וככל שיימצא שאכן ניתן לכלול תרחיש זה בסקר המצרפי ייקבעו לוחות הזמנים לביצוע בשיתוף גורמי הביטחון".
בתגובתו על טיוטת הדוח מפברואר 2021 מסר המשרד להג"ס (להלן- תגובת המשרד להג"ס) כי לא נמצא מקור מחקרי לצורך ניתוח תרחיש המלחמה במסגרת השלב השני של סקר הסיכונים המצרפי למפרץ חיפה.
המשרד להג"ס הוסיף כי נוכח החלטת הממשלה מאוקטובר 2020 בנושאהפיתוח והקידום של מפרץ חיפה (ועדת המנכ״לים ), הכוללת אפשרות לפינוי מפעלים במפרץ חיפה ושינוי תמונת המפעלים במפרץ , המשרד בוחן את הצורך בהשלמת השלב השני של סקר הסיכונים.
לאחר סיום הבחינה ובהתאם למסקנות ועדת המנכ״לים, ימסור המשרד להג"ס עדכון לממשלה בעניי ן האפשרות והצורך לביצוע השלב השני של סקר הסיכונים הנוגע לתרחיש מלחמה.
בשל חשיבות סקר הסיכונים המצרפי לפעילות הגופים בשעת חירום מומלץ כי המשרד להג"ס ישלים סקר זה בכל הנוגע לתרחיש מלחמתי, בשים לב למשך הזמן הצפוי עד למימוש החלטת הממשלה.
ההיערכות להתמודדות עם "תגובת שרשרת" .
אחד הסיכונים באירוע חומ"ס הוא התרחשות תגובת שרשרת, עקב השפעתו של אירוע החומ"ס על חומ"ס אחרים הנמצאים בקרבתו (להלן גם - אפקט הדומינו).
תגובת השרשרת תוחמר ככל שיהיה ריכוז גבוה של מתקני חומ"ס באזור התרחשות האירוע.
תרחיש של תגובת שרשרת היא פיצוץ של מ כל חומ"ס שבו מאוחסן חומר דליק ונפיץ, שגרם לגל הדף שיפגע באורח חמור במכלי חומ"ס בקרבתו, עד כדי קריסתם.
ככל שצפיפות המפעלים העוסקים בחומ"ס גדלה, כך גדל הסיכוי להתרחשות תגובת שרשרת.
29 מבקר המדינה, דוח מיוחד, "היבטים בטיפול הממשלה בנושא זיהומים סביבתיים במפרץ חיפה" (2019 ), בפרק "סקרי סיכונים שמקורם באירועי חומרים מסוכנים", עמ' 471 - 515.
| 352 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה בדוח מבקר המדינה משנת 920130 צוין בין היתר כי במרץ 2011 כתבראש רח״ל דאז למנכ״לית המשרד להג״ס דאז כי אזור המפרץ, ובתי הזיקוק בפרט, הוא אזור "מטרה" לירי תלול מסלול.
ראש רח״ל דאז ציין כי בשל מאגר הרקטות והטילים המצויים בידי האויב, בכל ירי כמותי ואיכותי (מדויק) יהיה האזור בסכנה וייתכן בו אפקט דומינו, מאחר שמצויים בו מפעלים ומתקנים עם חומ"ס.
במסמך של פקע"ר בנושא "עקרונות תפיסת מתחמי חומ"ס" מינואר 2016 נכתב כי המיקוד המבצעי בתחום החומ"ס בפיקוד העורף ינוהל בהתבסס על מוקדי סיכון אזוריים ("מתחמי חומ"ס") שאותם יגדיר מרכז חומ"ס של פקע"ר.
במסמך מצוין כי הקריטריונים להגדר ת אזור מסוים כ"מתחם חומ"ס" יהיו פוטנציאל הנזק, ובין היתר יכללו יותר משני מחזיקי חומ"ס המוגדרים כבעלי פוטנציאל סיכון לאוכלוסייה ויכולת ההשפעה ההדדית (תגובת שרשרת) ביניהם.
מפקד מרכז חומ"ס בפקע"ר מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 כי ככלל, המיגון המאושר למחזיקי חומ"ס שנדרשים למיגון אמור למנוע תגובת שרשרת, משום שבהנחיות המיגון שניתנו לכל מחזיק חומ"ס הובא בחשבון תרחיש מחמיר.
כמו כן, גם אם המיגון של מפעל חומ"ס אחד ייפרץ בשל פגיעה ישירה, די במיגון של המפעל הצמוד אליו כדי לבלום את תגובת השרשרת.
לכן גם במקרה קיצון שבו תהיה אפשרות להשפעה ההדדית הסכנה לאירוע במחזיק חומ"ס סמוך היא נמוכה.
על מנת לבחון השפעת תגובת שרשרת בתרחיש מלחמה מומלץ כי יישום הנחיות המיגון של פקע"ר ייבחנו במסגרת הכנת סקר הסיכונים המצרפי לתרחיש מלחמה במפרץ חיפה, שעליו אמון המשרד להג"ס.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי אם יתבצע סקר הסיכונים שיכלול תרחיש מלחמה, ייבחנו במסגרתו גם דרישות המיגון של פקע"ר ויישומן.
איום הרחפנים והטיסנים31 הרחפנים והטיסנים (להלן - רחפנים) מהווים איום חדש המתפתח בקרב צבאות סדירים כוחות צבאיים וארגוני טרור.
בשנים האחרונות חלה האצה ניכרת בפיתוח ובייצור של רחפנים בעולם.
הוזלת מחירם של הרחפנים, פשטות הפעלתם, שיפור יכולותיהם וזמינות ערוצי הרכש שלהם הביאו להרחבת השימוש בהם לצרכים אזרחיים וצבאיים ול גידול בפוטנציאל האיום הנובע מהם32 .
נוכח התגברות איוםהרחפנים , החל המל"ל במרץ 2015 להוביל עבודת מטה בין-משרדית להסדרת האחריות להתמודדות עם איום זה ברמה הלאומית, הן איום שמקורו בשטח המדינה .
31 רחפן וטיסן הם כלי טיס בלתי מאוישים המופעלים מרחוק.
הרחפן הוא קטן ממדים, ממונע ובעל להבים אופקיים אחדים המאפשרים את תנועתו וגם את שהייתו באוויר (ריחוף).
יכולתו של הרחפן לשהות זמן ממושך מעל מטרה מקנה לו יכולת פגיעה מדויקת.
הטיסן גדול מעט מהרחפן ומהיר ממנו, אך נעדר יכולת שהייה באוויר.
לשניהם יש יכולת נשיאת חימוש במשקל של עשרות ק"ג לטווח תקיפה של עשרות ק"מ.
32 ,ראו דוח מבקר המדינה"ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים " (2017 '), עמ9.
| 353 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
והן איום שמקורו מחוץ לשטח המדינה.
זאת במטרה לקדם הצעת מחליטים כוללת, מתואמת ומוסכמת ולהגיש אותה לקבינט המדיני-ביטחוני, כדי שיקבל החלטה בנושא, שיהיה לה תוקף של החלטת ממשלה.
בהמשך לעבודת המטה של המל"ל קיבל בדצמבר 2017 הקבינט המדיני-ביטחוני החלטה בנושא הסדרת האחריות להגנה מפני האיום הנשקף מרחפנים המופעלים למטרות טרור, פשיעה או מטרות עוינות אחרות.
בהחלטה זו33 הוטלה עלצה"ל האחריות להגנה "מפני האיום הנשקף מרחפנים שחודרים מחוץ לגבולות מדינת ישראל ו/או בתוך אזור יהודה ושומרון ו/או למתקני צה״ל בישראל".
יצוין כי המשטרה, שהוטלה עליה בהחלטה זו האחריות להגנה מפני איום הנשקף מרחפנים הטסים מעל מדינת ישראל, כללה בתפיסת ההפעלה שלה אתרים אזרחיים רגישים ובהם מפעלי חומ"ס.
איום הרחפנים אינו נכלל במפת האיומים שבאיום הייחוס הצה"לי לעורף הנשען על מודיעין מהשנים 2014 - 2015 .
עם זאת, במסמך של אג"ת שעניינו הערכתאיום הרחפנים והטיסנים מיולי 2018 (להלן- מסמך אג"ת)34 ואשר מהווה הערכה עדכנית לאיום זה עד סוף שנת2019 , נכתב כי האיום נגד מדינת ישראל עלול להתממש בכמה מתארים, ובהם תקיפת מתקנים רגישים הן באמצעות רחפנים המופעלים משטח מדינת ישראל והן באמצעות רחפנים מחוץ לגבולות המדינה, משטחי יהודה ושומרון ורצועת עזה.
במסמך אג"ת הומלץ שההגנה על מתקנים אסטרטגיים תהיה אחת העדיפויות הראשונות בסדר העדיפויות להגנה מפני איום הרחפנים.
יצוין כי תוכנית אופרטיבית מסוימת של פקע"ר עוסקת במניעת סכנה לאוכלוסייה ולרכוש עקב החזקת מצבורי חומ"ס, שעלולים להיות מטרות פגיעה לאויב.
על פי חוק הג"א35 , פקע"ר אחראי לצמצום ההשפעות של אירוע חומ"ס עקב פגיעה מלחמתית (ראו בהרחבה בהמשך).
במסגרת אחריותו ובהתאם לתרחיש הייחוס הצה"לי לעורף דורש פקע"ר ממפעלי חומ"ס בין היתר להתקין מיגון שייתן מענה לפגיעה במצבורי החומ"ס שלהם.
במרץ 2021 מסר צה"ל בתגובתו על טיוטת הדוח (להלן- תגובת צה"ל) כי תפיסת המיגון עבור חומ"ס ביחס לאיום הרחפנים אומתה למול הערכות המודיעין העדכניות .
נוכח האיום המתעצם בתחום הרחפנים, ההתפתחות המהירה בתחום זה והאפשרות שהאויב יחזיק ברחפנים בעלי יכולות מתקדמות הכוללות אפשרות פגיעה גם במתקנים רגישים המכילים חומ"ס, מומלץ לפקע"ר לבחון מפעם לפעם את המידע על איום הרחפנים ואת המשמעות הנגזרת מאיום זה לגבי מפעלי חומ"ס באזורי הארץ השונים ובפרט של אלו המוגדרים על ידי פקע"ר כמחזיקי חומ״ס מסכני אוכלוסייה ואלו המוגדרים כבעלי פוטנציאל סיכון לאוכלוסייה.
זאת כדי לקבוע את המיגון המתאים להם, ובכך לצמצם את הסיכון של אירוע חומ"ס עקב פגיעה ישירה של חימוש שהוטל מרחפן.
33 /החלטת הממשלה ב254 ( 24.
יודגש כי המסמך אינו כולל איום ייחוס, אלא כולל רעיון להערכת האיום 35 .
| 354 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה ההיערכות להתמודדות עם איום הסייבר על מתקני חומ"ס .
מרחב הסייבר הוא תולדה של קדמה טכנולוגית, קישוריות וחיבור גלובלי של מחשבים ואמצעים אחרים דוגמת טלפונים חכמים לרשת האינטרנט.
כל אלה מאפשרים זרימה חופשית של ידע ושירותים בד בבד עם חסמי כניסה נמוכים מאוד.
מרחב הסייבר טומן בחובו איומים הכוללים בין היתר שיבוש או השבתה של שירותים חיוניים לאזרחים ולמשק, פגיעה בתשתיות ובמערכות חיוניות למשק ולגופי הביטחון ופגיעה בחיי אדם36 .
מתקפת סייבר היא פעולה התקפית של חדירה למרחב קיברנטי37, המסכנת תהליך הכולל מערכות, תשתיות ושירותים.
כך למשל, באפריל 202038 אירעה מתקפת סייבר נגד מערכות הספקת המים בישראל בכמה מתקנים של תאגידי מים וביוב.
הגנה מפני אירוע סייבר היא מכלול הפעולות למניעת איום כזה, לנטרולו, ולהתמודדות עימו ולצמצום השפעתו והנזק הנגרם ממנו, זאת לפני התרחשות האירוע, במהלכו ולאחריו 39 מערך הסייבר הלאומי40 (להלן- מערך הסייבר) הוא גוף ביטחוני-טכנולוגי המופקד על הגנת הסייבר בישראל.
מערך הסייבר פועל בהתאם לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 , ועיקר פעילותו היא הנחיה של גופים המפעילים מערכות ממוחשבותחיוניות כמצוין בחוק זה 41 ופיקוח עליהם.
המערך פועל גם מכוחן של שתי החלטות ממשלה משנת2015: .
2443 בנושא "אסדרה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר" (להלן - החלטה 2443 )הקובעת .
את יעודה של יחידה מקצועית מגזרית בתחום הגנת הסייבר, אשר תפעל בכפיפות למשרד .
הממשלתי שאליה היא שייכת, ותונחה מקצועית על ידי הרשות הלאומית להגנת הסייבר .
2444 בנושא "קידום היערכות לאומית להגנת הסייבר" (להלן- החלטה 2444 ) הקובעת כי משרדי .
ממשלה יקימו בתוכם "יחידה להכוונה מגזרית" שתפעל לשיפור ההגנה במגזרי המשק .
36 מתוך דברי ההסבר ל"קידום ההיערכות הלאומית להגנת הסייבר", הצעת מחליטים ( 13.
) 37 בהחלטת הממשלה3611 מ-7.
11 הוגדר המרחב הקיברנטי כדלהלן: "המתחם הפיזי והלא פיזי, שנוצר או מורכב מחלק או מכל הגורמים הבאים: מערכות ממוכנות ממוחשבות, רשתות מחשבים ותקשורת, תוכנות, מידע ממוחשב, תוכן שמועבר באופן ממוחשב, נתוני תעבורה ובקרה והמשתמשים של כל אלה".
38 ( פורסם במכון למחקרי ביטחון לאומיINSS ) ביוני2020.
מתוך עקרונות ההפעלה של המרכז הלאומי לסיוע בהתמודדות עם איומי סייבר 40 ב-17.
17 קיבלה הממשלה את החלטה3270 לאחד את מטה הסייבר והרשות הלאומית להגנת הסייבר לגוף אחד - מערך הסייבר הלאומי.
המערך מנחה את המערכות והארגונים המצוינים בתוספת החמישית לחוק זה 42 בשנת2017 החל לפעול במערך הסייבר מרכזCert לאומי שייעודו, בין היתר, לרכז ולשתף מידע בעל ערך הגנתי עם כלל הגורמים במשק, ולהוות נקודת ממשק מרכזית בין גופי הביטחון לבין הגורמים במשק בתחום ההגנה ממתקפת סייבר.
| 355 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
| 356 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה בהתאם להחלטה 2444 הקים המשרד להג"ס יחידה מגזרית ייעודית בשם "יחידת הסייבר בתעשייה" (להלן - היחידה המגזרית).
היחידה פועלת לפי ההנחיה המקצועית של מערך הסייבר, ותפקידה להכווין ולהנחות את המפעלים שמקבלים היתר רעלים מהמשרד להג"ס והמחזיקים בחומ"ס כיצד להיערך לתקיפות סייבר.
במסמך "נקודת מפנה 19 - תרגיל סייבר" מיוני 2019 שהכינהיחידת הסייבר בתעשייה צוין: "בשנים האחרונות זוהתה עלייה משמעותית בהיקף ותחכום מתקפות סייבר בעולם וכן על המשק הישראלי.
לאחרונה אנו מזהים תקיפות סייבר במפעלי חומרים מסוכנים, תקיפות שדווחו מהמפעל אל מערך הסייבר, ותקיפות שזוהו ע"י מערך הסייבר".
בסיכום דיון שהתקיים בנובמבר 2019 ציין מערך הסייבר43 כי בשנת 2020 נכון להיערך לניסיון פגיעת סייבר משמעותית בישראל, זאת נוכח "נפיצות אזורית".
יצוין כי איום הייחוס הצה"לי שכאמור פורסם בשנת 2016 אינו כוללהתייחסות לאיום תקיפות הסייבר על העורף, וממילא גם לא לתקיפות סייבר של מפעלים המחזיקים חומ"ס.
במאי 2020 מסרה ראשת ענף תכנון אסטרטגי באג"ת למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה מתחיל, בשיתוף אג"ת מנת"ם (מרכז לניתוח מערכות), גיבושו של מסמך הבוחן את איום הייחוס לסייבר בהקשר של אירועי חומ"ס.
באוקטובר 2020 מסר ראש מדור מחלקה אסטרטגית באגף אסטרטגיה ומעגל שלישי באג"ת למשרד מבקר המדינה כי גיבושו של מסמך כאמור, עדיין לא הסתיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח ריבוי תקיפות הסייבר המתרחשות בזירה העולמית, ונוכח התגברות תקיפות הסייבר נגד תשתיות ומתקנים אסטרטגיים בישראל, ובכלל זה ניסיונות תקיפה של מתקנים המחזיקים חומ"ס, על אג"ת להשלים את פעילותו בנושא הגדרת איום הייחוס בנושא הסייבר ואת הנגזר ממנו בנוגע לאירועי חומ"ס, כדי לשפר את היערכותם של מפעלי החומ"ס נגד איום זה.
במסמך איום הייחוס המצרפי צוין כי תרחיש ייחוס ייכתב על ידי הארגונים הרלוונטיים לעורף (ארגוני החירום, משרדי הממשלה והרשויות), כנגזרת מאיום הייחוס ובהתייחס אליו, כדי שהתרחיש ישמש בסיס לבניין הכוח ולהיערכות.
בביקורת עלה, כי למעט תרחיש ייחוס שמערך הסייבר הלאומי מכין לגופי תשתיות מדינה קריטיות אחת לשנה (כפי שמסר למשרד מבקר המדינה), מערך הסייבר הלאומי והמשרד להג"ס לא הכינו תרחיש ייחוס לאיום הסייבר לגבי מפעלים המחזיקים חומ"ס ושאינם גופי תשתיות מדינה קריטיות.
בתגובת רח"ל נמסר כי היא פועלת רבות מול המשרד להג"ס לקידום כתיבת תרחיש חומ"ס בכלל ההיבטים, לרבות סייבר, וכי הגורם המוסמך לכך הוא מערך הסייבר הלאומי.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי "יחידת הסייבר המגזרית לא אמורה לבנות תרחיש סייבר לבדה אלא אמורה לקבל תרחיש ייחוס ממערך הסייבר הלאומי האחראי על סייבר ברמה מדינתית".
43 סיכום דיון בנושא"הערכת המצב הלאומית השנתית בסייבר לשנת 2020".
| 357 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
מומלץ כי מערך הסייבר הלאומי יכין תרחיש ייחוס ברמה המדינתית ובהתאם לכך, המשרד להג"ס יכין תרחיש ייחוס בנושא תקיפות סייבר נגד מפעלי חומ"ס, כדי לאפשר להם להיערך באופן מיטבי לכך.
במידת הצורך יסתייעו גם ברח"ל ובצה"ל לשם הכנת תרחיש הייחוס.
היבטי אסדרה במענה לאיום הסייבר .
החלטה 2443 קובעת כי במגזרים שבהם האחריות להפעלת סמכויות אסדרה לגבי גופים או פעילויות היא של יותר ממשרד ממשלתי אחד, על ראש מערך הסייבר לקבוע את המשרד המוביל לעניין פעילות זו.
בדצמבר 2019 הכין המשרד להג"ס דוח בנושא "הערכות השפעות רגולציה", ולפיו בתחום ההגנה מסייבר על מפעלי חומ"ס קיימת אחריות אסדרתית משיקה גם למשרד האנרגייה, משרד הבריאות, משרד הביטחון44 משרד הכלכלה ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
עקב כך מקבלים מפעלי החומ"ס הנחיות ממשרדי ממשלה רבים, דבר המטיל עליהם נטל אסדרתי רב.
לפי החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשמ"ח-1998 , הועברה האחריות להנחיית מערכות ממוחשבות חיוניות בתשתיות מדינה קריטיות למערך הסייבר 45 , אשר מנחה את המערכות והארגונים הקבועים בחוק, הכוללים גם מתקני חומ"ס.
ביוני 2020 מסר ראש אגף חירום וסייבר במשרד להג"ס (להלן- ראש אגף חירום וסייבר) למשרד מבקר המדינה כי חלק ממפעלי תשתי ות מדינה קריטי ות מקבלים הנחיות ישירות ממערך הסייבר, אך מאחר שיש להם היתר רעלים הם מקבלים הנחיות גם מהמשרד להג"ס.
עוד מסר ראש אגף חירום וסייבר כי מערך הסייבר אמור בהתאם להחלטת הממשלה לבצע תיאום אסדרה בין משרדי הממשלה השונים במגזרים שבהם יותר ממשרד ממשלתי אחד אחראי להפעלת סמכויות האסדרה, וכי "בפועל טרם נעשה תיאום מקיף, ולכן קיים חשש לכפל רגולציה.
אין תמונה לאומית מרוכזת לסיכוני המחזיקים חומרים ]במפעלים[ סייבר בעסקים מסוכנים (כך למשל, בריכות מקּורות אשר עוברות תהליך הכלרה)".
ביולי 2020 מסר מערך הסייבר למשרד מבקר המדינה כי "בימים אלו מקודמת עבודת מטה רחבה שתגדיר את המתודה העקרונית ליישוב כפל רגולטורי אפשרי בכל המשרדים".
עוד מסר מערך הסייבר כי כחלק מתהליך מיסוד האסדרה נכתב נוהל, ולפיו המאסדר מחויב למפות את המאסדרים המשיקים לו ולהציג לפני המערך "את ההתנגשויות האפשריות של הסמכויות", לאחר מכן יוכל המערך "להגדיר מאסדר שהנחיותיו יהיו מובילות או עליהן יותאמו ההנחיות של שאר המאסדרים".
44 ,משרד הביטחון אחראי להבטחת מידע בגופים המנויים בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבורייםהתשמ"ח -1998 .
חלק מגופים אלה הם מפעלים המחזיקיםבהיתר רעלים ומונחים גם על ידי המשרד להג "ס.
למעט לעניין גופי תקשורת כמוגדר בחוק .
| 358 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה עד מועד סיום הביקורת לא השלים מערך הסייבר את תיאום האסדרה בין משרדי הממשלה השונים, ולא נקבע המשרד המוביל בנוגע למתן הנחיות להגנה מפני איומי סייבר למפעלים המחזיקים חומ"ס.
עקב כך עלול להתקיים כפל אסדרתי בנוגע למפעלים ומתקנים המחזיקים בחומ"ס, דבר העלול להאריך את משך הטיפול של מחזיקי החומ"ס במתן מענה להנחיות של משרדי הממשלה השונים.
בשל פוטנציאל הנזק הנשקף מאירועי חומ"ס העלולים להיגרם גם מתקיפות סייבר, ונוכח ריבוי ההנחיות למפעלים הנובע מכפל האסדרה, מומלץ שמערך הסייבר ישלים את הטיפול בצמצום הכפל האסדרתי הקיים במשרדי הממשלה הנוגעים לתחום החומ"ס וייקבע מאסדר מוביל בכל הנוגע לאיומי הסייבר, אשר אליו יותאמו ההנחיות של שאר המאסדרים.
זאת כדי לאפשר למפעלים להיערך בצורה יעילה כנגד איום הסייבר.
מערך הסייבר מסר בתגובתו כי לגבי תשתיות מדינה קריטיות בוצע תהליך משותף של מערך הסייבר והמשרד להג"ס למיפוי פערים והתאמת הנחיות למפעלים.
ביולי 2020 סיכמו מערך הסייבר והמשרד להג"ס על מנגנון תיאום, ולפיו הנחיות האסדרה המרכזיות יינתנו על ידי מערך הסייבר.
בעניין זה נקבע ש"באזורים בהם קיימים פערים מקצועיים או שהאחריות הברורה לטיפול בחלקים אלו היא של המשרד להגנת הסביבה - יוגדרו הנחיות משלימות שיינתנו על ידי המשרד להגנת הסביבה".
קידום תזכיר חוק הגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי, התשע"ח - 2018 .
החלטה2444 קובעת כי על מערך הסייבר ועל הלשכה המשפטית במשרד ראש הממשלה (להלן - רוה"מ) להכין בשיתוף משרד המשפטים תזכיר חוק להגנת הסייבר ולהביאו לאישור רוה"מ בתוך חצי שנה מיום קבלת ההחלטה ( 15.
תזכיר החוק נועד לממש את החלטות הממשלה השונות בנושא הגנת הסייבר, ובהתאם לכך גם החלטות הקשורות למערך הסייבר הלאומי וסמכויותיו.