HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב-6 (13% )מ-48 ועדות הספירה נפתחו מעטפות ההצבעהברצף (נפתחו כמה מעטפות יחד ורק לאחר מכן בחנו את הכשרות של כל מעטפה).
50 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת התשעה עשרה וניהולן (2014 '), עמ75 .
| 1132 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו נצפו מקרים שבהם פתקי ההצבעה והפרוטוקול נותרו ללא ההשגחה הנדרשת על ידי ועדת הבחירות, של שני חברי ועדה מטעם שתי סיעות שונות ומזכיר.
איוש חסר של ועדת הספירה אינו עולה בקנה אחד עם הנחיות הוועדה ועלול לגרום לסיכון של שינוי הפתקים ותוצאות הספירה (ראו תמונות).
תמונה 19: תהליך ספירת המעטפות הכפולות במשכן הכנסת .
צולם על ידי צוות הביקורת ב- 10.
תמונה 20: תהליך ספירת המעטפות הכפולות במשכן הכנסת .
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה פועלת רבות כדי לוודא שהרכב ועדות הספירה ותהליך הספירה מתבצעים בהתאם לתקנות והוראות החוק, ובכלל זה היא ביצעה את הפעולות האלה: בעת פתיחת ועדות הספירה נציגי ועדת הבחירות וידאו כי יש הרכב חוקי לביצוע הספירה; במתחמי הספירה הסתובבו ר אשי צוותים ומנהלי אולמות שתפקידם היה לוודא שהעבודה מתבצעת בצורה תקינה; במתחם הספירה שהו נציגי סיעות שתפקידם היה לפקח על הנעשה במתחם ולהפנות את תשומת לב עובדי הוועדה לאירועים חריגים.
לא מוכרות לוועדה תלונות בעניין זה מצידם.
| 1133 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 עוד נכתב בתשובת הוועדה כי בשל היקף ועדות הספירה הגדול - 330 ועדות ספירה- שביצעו כמה סבבים וספרו קולות במשך שעות רבות, ייתכן שהיו מקרים ספורים שבהם התנהלה הספירה שלא בהתאם לתקנות והוראות החוק.
מדובר במקרים חריגים בלבד.
לקראת הבחירות לכנסת ה-24 הדבריםיחודדו בהנחיות ובמהלך ההדרכה.
✰ לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק בנושא אבטחת מידע פיזית מלמדת כי בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היו פערים.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה תפעל לבחון כלים ואמצעים נוספים לחיזוק האבטחה, וכן לחדד ולרענן נהלים, הנחיות והדרכות כדי להגיע לרמת האבטחה הרצויה.
| 1134 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 הפצת פנקס הבוחרים .
לפני כל מועד בחירות מפיק משרד הפנים רשימה שמית מעודכנת של כל בעלי זכות הבחירה לכנסת, הנגזרת ממרשם האוכלוסין של מדינת ישראל שמנוהל ברשות האוכלוסין וההגירה.
רשימה זו מהווה את פנקס הבוחרים.
פנקס הבוחרים כולל פרטים אישיים של כל בעלי זכות הבחירה במדינה: השם, שם האב או שם האם, המען, מספר הזהות במרשם האוכלוסין ומקום הקלפי שבה יוכלו להצביע.
פנקס הבוחרים נמסר על פי דין למפלגות לצורך שתי מטרות בלבד: ההתמודדות בבחירות ויצירת קשר עם ציבור הבוחרים.
בהתאם לתיקון לחוק הבחירות משנת 2014 , המפלגות או הסיעות בכנסת מקבלות עותק מגנטי של פנקס הבוחרים.
על פי חוק הבחירות51 , העושה שימוש במידע שבפנקס הבוחרים או המוסר מידע ממנו שלא למטרות שהוגדרו בחוק, דינו - מאסר שנתיים או קנס כספי.
עם סיום הליך הבחירות על כל מפלגה להחזיר את העתק פנקס הבוחרים למפקח הארצי על הבחירות ול מחוק את המידע באופן שלא יאפשר את שחזורו (להלן - ביעור)52.
על פי חוק הגנת הפרטיות, תשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), מידע רגיש הוא מידע הכולל נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצבו הבריאותי והכלכלי, דעותיו ואמונתו.
תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז-2017, ש נכנסו לתוקף במאי 2018 , מטילות חובות אבטחת מידע על מי שמנהל מאגר מידע אישי או מחזיק בו.
הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים אחראית לאכיפת אופן השימוש בפנקס הבוחרים.
בפעילות אכיפה שערכה הרשות במהלך הבחירות לכנסות ה-18 וה-19 ולאחר סיומן נמצא כי מפלגות פעלו שלא בהתאם להוראות החוק.
לדוגמה: מפלגות השתמשו במידע שהתקבל מפנקס הבוחרים והטמיעו אותו במערכות המחשב הקיימות אצלן באופן הסותר את הדרישה החוקית למחוק את המידע באופן שלא יאפשר את שחזורו עם סיום הליך הבחירות.
בשל כך הרשות להגנת הפרטיות פרסמה בפברואר 2019 הנחיות בנושא53 (והן עודכנו לקראת הבחירות לכנסות ה -22 וה-23 .
) לקראת הבחירות לכנסת ה -23 פרסמה הרשות קווים מנחים בעניין השימוש באפליקציות והתקשרות עם חברות חיצוניות לצורך ניהול מערכת הבחירות54 , ואף קיימה כנסים עם נציגי המפלגות לקראת הבחירות לכנסות ה-21 ,ה-22 וה-23 .
לקראת הבחירות לכנסת ה-23 ביצעה הרשות להגנת הפרטיות פיקוח רוחב בקרב כלל המפלגות אשר התמודדו בבחירות לכנסת ה-22 ואשר קיבלו בהן מעל ל- 100,000 קולות ואשר התמודדו גם בבחירות לכנסת ה -23 .
בהתאם לקריטריון זה הליך הפיקוח כלל 19 מפלגות שהרכיבו 8 רשימותאשר התמודדו בבחירות לכנסת ה-23 .
ההליך בחן את רמת הציות לחוק .
51 'תיקון מס49 משנת2002.
52 בנוהל העבודה של המפקח הארצי על הבחירות בעניין החזרת הקבצים נקבע ביןהיתר כי עם סיום מערכת הבחירות מוחזרים הקבצים ליחידת המפקח ולחלופין מצהיר מבקש הקבצים על השמדתם.
53 הבחירות לכנסת ה-22 .
": "שימוש במידע על אזרחים מפנקס הבוחרים 54 "ריענון הוראות חוק הגנת הפרטיות בעניין מגבלות השימוש במידע מפנקס הבוחרים ומגבלות השימוש במידעאישי" - פורסמו שני מסמכים עבור הכנסות ה-22 וה-23.
| 1135 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 הגנת הפרטיות ונועד לסייע בהטמעת הוראותיו.
20 פרסמה הרשות את ממצאי פיקוח הרוחב55.
הממצאים שעלו מהפיקוח מצביעים על פערים ניכרים באופן שבו המפלגות מיישמות את חוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו.
להלן חלק מהממצאים שהועלו: 1.
מפלגות מחזיקות במאגרי מידע רגישים ביותר הכוללים בין היתר מידע על דעותיו הפוליטיות של האדם.
בהקשר זה הודגש בממצאי פיקוח הרוחב כי "ככל שלא ניתנה הסכמתם של נושאי המידע להזנת פרטים אודותיהם ביישומים או במאגרי המידע של המפלגה, ולהעברת פרטים אלה בין המפלגות לבין עצמן.
משמעות הדבר היא כי מאגר הכולל פרטים אלה, ככל שהוזנו ללא הסכמת נושאי המידע, הוא מאגר שהרשם מוסמך לסרב ויסרב לרשום כדין בהתאם להוראת סעיף 10()(א1 )לחוק ועל כן ניהולו יהיה בלתי חוקי, ויחול איסור על המפלגות ועל כל גורם אחר להחזיק בו או לנהל אותו".
מרבית המפלגות שנבדקו מחזיקות במאגרי מידע רגישים בלי שעמדו בסטנדרטים המחמירים של אבטחת מידע ושל אופן יישום הוראות תקנות הגנת הפרטיות ובהיעדר רישום וניהול של מאגרי המידע שברשות המפלגות.
מרבית המפלגות שנבדקו נוהגות לרכוש מידע לצורכי טיוב נתונים או עריכת סקרים בלי לוודא שמקורות המידע שהם מקבלים חוקיים.
מרבית המפלגות שנבדקו לא עמדו בדרישות החוק והתקנות בביצוע התקשרויות עם חברות חיצוניות.
הרשות להגנת הפרטיות מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 כי היא העבירה לכל מפלגה את ממצאיה, את הנחיותיה ואת המלצותיה לתיקון הליקויים אשר נמצאו בפיקוח הרוחב בנוגע לאותה המפלגה.
ביולי 2011 , שלוש שנים לפני התיקון לחוק, כתבה הרשות להגנת הפרטיות מסמך למשרד הפנים בנושא שיקולי אבטחת מידע בהעברת פנקס הבוחרים על גבי תקליטור למפלגות ולסיעות והציעה חלופות מאובטחות יותר.
במסמך פירטה הרשות את החסרונות והיתרונות של כל חלופה, את רמת האבטחה שלה ואת עלותה המשוערת.
להלן הפתרונות שהוצעו: הקמת מערכת מידע זמינה במרשתת שתאפשר גישה למורשים בלבד באמצעות אמצעי הזדהות חזקים.
באופן זה המערכת תאפשר מעקב אחר המשתמשים ופעולותיהם; יישום מערכת הגנה על התקליטור עם הגנות כגון מניעת אפשרות להעתקת המידע והגבלת מספר המחשבים שיכולים לגשת למסמך; יישום מערכת ליצ ירת מדיה מגנטית מוגנת; ומערכת שליטה וניהול מרכזית שתנהל את השימוש במדיה שנמסרה.
מנהל מחלקת אכיפה ברשות להגנת הפרטיות מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2018 , לפני הבחירות לרשויות המקומיות, הציגה הרשות למפקח על הבחירות דאז את עמדתה בנוגע לשינוי אופן ההפצה של פנקס הבוחרים והמליצה לאפשר גישה ממוכנת ומרוכזת למידע, במקום המצב הקיים.
55 דוח ממצאי הליך פיקוח הרוחב בקרב המפלגות שהתמודדו לבחירות הכלליות לכנסת ה-23.
| 1136 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 נמצא כי המפקח על הבחירות קיים שיחה להבהרת נקודות שעלו במסמך, אולם עד אוגוסט 2019 טרם ניתנה הנחיה מעודכנת בעקבות הערות הרשות להגנת הפרטיות.
במאי 2020 התקיים דיון טלפוני ביוזמת הרשות להגנת הפרטיות ובהשתתפות של מנהל מחלקת האכיפה ברשות, מנהל אבטחת מידע והגנת הפרטיות ברשות האוכלוסין וההגירה, היועצת המשפטית של רשות האוכלוסין, נציגת היחידה הארצית לפיקוח על הבחירות, ומנהל יחידת ממשל זמין בנושא שינוי אופן מסירת המידע מפנקס הבוחרים למפלגות בעת הבחירות לכנסת.
בדיון פורטו אירועי אבטחה רבים בטיפול במידע שבפנקס.
בדיון הייתה הסכמה של כלל הנוכחים לגבי הצורך בשינוי שיטת הנגשת המידע כדי לאפשר רמת אבטחה גבוהה יותר של המידע, ניטור ותיעוד של אופן השימוש במידע על ידי המפלגות, הסיעות וספקיהן.
לסיכום הוגדר הצורך לטפל בשני נושאים עיקריים: 1.
הסביבה המשפטית- בחינת השינויים המחויבים כדי לאפשר את השינוי המבוקש בחוק, בתקנות או בהוראות השר הממונה.
הסביבה הטכנולוגית - בחינת צורכי המפלגות ואפיון טכנולוגי של פתרון אפשרי ומספק מבחינת ההגנה על הפרטיות ואבטחת המידע.
נוכח הפגיעה בפרטיותם של אזרחי ישראל, הגלומה בשימוש שנעשה בפועל במידע שבפנקס, ההשלכות הכלכליות שיש בפגיעה הזאת, כגון סחר במאגרי מידע, והסכנה שיש בדלף שכזה, מוצע שהיחידה הארצית לפיקוח על הבחירות בשיתוף כלל הגופים האחראים לנושא - רשות האוכלוסין וההגירה, ועדת הבחירות המרכזית והרשות להגנת הפרטיות - תשלים את הטיפול בבחינת הנושא ובגיבוש השינויים הנדרשים לצורך הנגשת פנקס הבוחרים למפלגות ולסיעות, תוך התייחסות לסיכונים בשינוי שיטת הנגשת המידע .
בתשובת היחידה הארצית לפיקוח על הבחירות במשרד הפנים מדצמבר 2020 נמסר כי משרד הפנים תומך בתפיסה שנדרש לבחון שינוי בשיטת הנגשת פנקס הבוחרים או מסירת המידע.
הצעת המבקר ולפיה בשיתוף יתר הגופים האחראים תושלם בחינת הנושא, מתקבלת בדלת פתוחה.
עוד צוין בתשובה כי ייתכן שהפתרון מחייב לצד האפיון הטכנולוגי והמשמעויות בתחום אבטחת המידע במרשתת גם שינוי בחקיקה.
בשל העובדה שהכנסת התפזרה ושוב אנו מצויים בתקופת בחירות לכנסת ה-24 .
, למצער לא ניתן להשלים פעילות זו בטווח הקרוב בתשובת רשות האוכלוסין וההגירה נמסר כי היא מקבלת את המלצת משרד מבקר המדינה בנוגע לאופן הנגשת המידע והעברתו, ודווח כי נערכה פגי שה ראשונה בהשתתפות הרשות להגנת הפרטיות, נציג היחידה הארצית לפיקוח על הבחירות וגורמים מטעם רשות האוכלוסין, ובה נדונו המלצות משרד מבקר המדינה.
מאחר שהבחירות לכנסת ה-24 יתקיימו בחודש מרץ 2021 .
, הצפי הוא שלא יהיה אפשר ליישם את ההמלצות עד מועד זה .
| 1137 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 .
| 1138 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 ניתוח נתונים ככלי מסייע לבקרה על טוהר הבחירות .
בעולם נעשה שימוש רב בניתוח נתונים ככלי מסייע בקבלת החלטות ולצורך מיצוי הערך העסקי הקיים בנתונים.
ניתוח נתונים נעשה בין היתר באמצעות שימוש בטכנולוגיות של בינה מלאכותית (Artificial Intelligence) ( ולימוד מכונה (Machine Learning , שבהן מחשב לומד את הנתונים הקיימים במסד הנתונים ומשתמש במודלים מתמטיים כדי לבצע סגמנטציה של הנתונים, זיהוי חריגים, זיהוי מגמות והצגת מודלים של חיזוי.
חברות משתמשות בין היתר בטכנולוגיות אלה כדי לבצע סגמנטציה של הלקוחות ולתת שירות איכותי ומבודל לכל לקוח.
בפרק זה תתבצע סקירה של היבטים הנוגעים ל ניתוח נתונים ולבקרות הממוחשבות שמבצעת ועדת הבחירות לצורך איתור קלפיות עם נתונים חריגים וככלי מסייע לקבלת החלטות.
כחלק מהביקורת, צוות הביקורת ביצע ניתוח סטטיסטי של תוצאות הבחירות שפרסמה הוועדה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 בהשוואה לתוצאות הבחירות הקודמות, זאת כדי לאתר קלפיות שהייתה בהן התנהגות חריגה.
מידע זה הועבר לטיפול ועדת הבחירות במסגרת מבצע טוהר הבחירות (ראו את תת-הפרק "ניתוח סטטיסטי").
בידי ועדת הבחירות מידע רב הנוגע לפעילויות חריגות שאירעו בקלפיות ביום הבחירות, בתהליך ספירת הקולות, במבצע טוהר הבחירות ובאירועים נוספים.
המידע עבור כל מערכת בחירות נשמר בנפרד; חלק מהמידע נשמר באופן ידני וחלקו נשמר באופן ממוחשב באמצעות מערכות מידע שונות.
להלן דוגמאות לנתונים על אירועים שקרו בקלפיות בכל מערכת בחירות ונשמרים על ידי הוועדה: ההצבעות הכפולות שהיו בכל קלפי: מהבחירות לכנסת ה-23 נשמרים במערכת1 כלל הנתונים ובהם: מספר המעטפות הכפולות שהתקבלו מכל קלפי, פרטי המצביעים במעטפות האמורות וכן פרטי המצביעים שעלה לגביהם חשש להצבעה כפולה.
קלפיות שנבדקו במסגרת מבצע טוהר הבחירות: תמצית נתוני הבדיקה נשמרים במערכת המידע ובכלל זה מידע על קלפיות שהועברו לחקירת משטרה.
תיאור הבדיקות שבוצעו נשמר במסמכים פיזיים.
במערכת הבחירות לכנסת ה-23 היו 10,631 קלפיות.
כל קלפי משמשת בממוצע להצבעה של כ-600 בעלי זכות בחירה, ובמרבית המקרים, אם לא חל גידול דמוגרפי חריג או שהוקם אזור מגורים חדש, מספרי הקלפיות ורשימת בעלי זכות הבחירה בהן נשארים קבועים בכל מערכות הבחירות, בייחוד בשלוש מערכות הבחירות האחרונות, שכאמור התקיימו בפרק זמן של פחות משנה.
במקרים שבהם יש צורך בהקמת קלפי חדשה ניתן לה מספר זיהוי, ומספר זה עשוי להשפיע על מספור הקלפיות האחרות.
למשל: בבחירות לכנסת ה-23 המספר המזהה של873 .
| 1139 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 (%8) מ- 10,631 הקלפיות לא תאם56 למספר המזהה של אותן הקלפיות שהיו בבחירות לכנסת ה-22 .
מוצע כי ועדת הבחירות תנסה להמעיט בשינויים ברשימות הבוחרים באופן שישמר ככל האפשר את מספרי הזיהוי של הקלפיות ואת רשימת הבוחרים בכל קלפי בין מערכות הבחירות השונות.
כמו כן מוצע לשמור על אותו מספר זיהוי ייעודי (מספר ברזל) לאותה הקלפי בין מערכות בחירות שונות.
רציפות שכזו תאפשר לוועדת הבחירות לאתר התנהגויות חריגות שקרו באותן הקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות הדורשות בחינה, למשל בהיבטים של טוהר הבחירות.
ראו דוגמה בהמשך לניתוח הסטטיסטי שביצע משרד מבקר המדינה על נתוני ההצבעה באותן ה קלפיות לאורך שתי מערכות בחירות.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הסמכות והאחריות לניהול מפת הקלפיות נתונה לשר הפנים, והוא עושה כן באמצעות עובדי משרד הפנים, רשות האוכלוסין והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
על כן הערות בעניין זה יש להפנות למשרד הפנים.
עוד נכתב כי בכל הנוגע לסמכות ועדת הבחירות לערוך שינויים במפת הקלפיות, למשל ביצוע איזונים בין קלפיות, הוראות החוק מכתיבות את ביצוע הפעולות הללו ויצירת רשימת הבוחרים לאחריהן.
לוועדה אין שיקול דעת בנושא זה.
הוועדה ציינה כי הליך איזון הקלפיות נבע מיישום המלצות מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מציע לוועדת הבחירות לבחון את הצורך במיעוט שינויים במספרי הזיהוי של הקלפיות ורשימת הבוחרים בכל קלפי בין מערכות הבחירות השונות, בשיתוף כל גורמי המקצוע המעורבים בתהליך ובהם משרד הפנים, רשות האוכלוסין וההגירה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ועדת הבחירות שומרת את הנתונים הנוגעים לקלפיות ואירועים הקשורים אליהם במאגרי מידע שונים, אולם הנתונים זמינים לגורמים בוועדה שמשתמשים בהם כדי לערוך ניתוחים סטטיסטים הן לפני יום הבחירות כדי להיערך מראש ולסייע בקבלת החלטות לגבי הצבת מזכיר נוסף או מפקח טוהר בחירות בקלפיות, והן לאחר יום הבחירות לשם בחינת דיוק תוצאות ההצבעה לפני פרסומן ובחינת קלפיות עם נתונים חריגים לעומת תוצאות ההצבעה במערכות בחירות קודמות.
להלן דוגמה להחלטות שקיבלה הוועדה על בסיס ניתוח נתונים: כשבועיים לפני הבחירות לכנסת ה-21 פרסמה ועדת הבחירות נוהל לבקרה על דפוסי ההצבעה ותוצאות הבחירות לשם שמירה על טוהר הבחירות.
בנוהל נקבע כי יוצב מזכיר נוסף בקלפיות שבהן עשוי להתעורר חשש לפגיעה בטוהר הבחירות - קלפיות שבהן היו בבחירות לכנסת ה-20 (הקודמות) אירועים חריגים או תוצאות הצבעה חריגות כפי שהגדירה ועדת הבחירות.
על בסיס ניתוח נתוני הבחירות לכנסת ה-20 החליטה הוועדה להציב 2,620 מזכירים נוספים בקלפיות מסוימות בבחירות לכנסת ה -21.
עלות העסקת המזכירים הנוספים הייתה כ-5.
56 קלפי נמצאה זהה אם סמל היישוב ומספר הקלפי שלה היו זהים לאותם הפרמטרים של קלפי מהכנסת ה-22.
57 שכר מזכיר קלפי בבחירות לכנסת ה-21 היה 2,250 .
| 1140 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 ועדת הבחירות לא ניהלה מסד נתונים אחוד וממוחשב שבו מתועדים כל האירועים שקרו בקלפיות לאורך מערכות הבחירות.
מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות, למשל: באמצעות זיהוי מהיר של קלפיות שהיו בהן אירועים חריגים לאורך כמה מערכות בחירות וחיזוי של הפעולות שעל הוועדה לנקוט כדי למנוע הישנות מקרים אלו, כגון הצבת מזכיר נוסף וביקור של מפקחים בקלפי ביום הבחירות.
מוצע כי ועדת הבחירות תיצור מסד נתונים אחוד וממוחשב בהתאם להוראות הדין שבו יישמרו נתונים על אירועים שהיו בקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות.
באופן זה יהיה אפשר ל נתח את הנתונים הקיימים במסד הנתונים ולהפיק מהם מידע היסטורי לגבי אינדיקציות חריגות שהיו בכל קלפי בכל מערכת בחירות וכן מידע היסטורי לגבי הפעולות שנקטה הוועדה ולהפיק תובנות על מידת ההשפעה של פעולות אלו.
כמו כן מסד נתונים אחוד ושימוש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית לניתוח נתונים אלו עשויים לסייע לוועדה בתהליך קבלת ההחלטות בעת היערכותה לבחירות הבאות וכן בתהליכי הפקת הלקחים.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה תבחן את ההיתכנות של הקמת מאגר נתונים אחוד ואפשרות להשתמש בטכנולוגיה של בינה מלאכותית על כל היבטיה, לרבות מהבחינה החוקית, מבחינת אבטחת מידע ומבחינת עלויות.
בהתאם למסקנות הבחינה תחליט הוועדה אם לאמץ הצעה זו.
להלן דוגמאות לנתונים שאפשר לשמור עבור כל קלפי בכל מערכת בחירות במסד הנתונים האחוד, אם יוחלט להקימו.
כאמור חלק מהמידע המוצג להלן נשמר בפורמטים שונים - חלקם פיזיים וחלקם לוגיים: רשימת בעלי זכות הבחירה.
נתוני ההצבעה (שיעור ההצבעה, שיעור הפסולים, תוצאות ההצבעה לכל סיעה).
שמות חברי ועדת הקלפי.
הפעולות שנקטה הוועדה, למשל: הגדלת מספר המזכירים ומניעת המזכיר (פסילת מועמדות המזכיר בבחירות הבאות).
ציון המזכיר בטופס משוב (להלן - טופס 24).
פניות ותלונות שהתקבלו.
מספר ההצבעות הכפולות.
אינדיקציה אם הקלפי הועברה לחקירת משטרה ומידע על אופן הטיפול.
| 1141 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
| 1142 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 מבצע טוהר הבחירות .
ועדת הבחירות אחראית בין היתר לוודא כי הבחירות מתנהלות תוך שמירה על טוהר הבחירות, זאת כדי למנוע פגיעה באמון הציבור.
על פי סעיף 11 לחוק יסוד: הכנסת, תוצאות הבחירות יפורסמו ברשומות תוך שמונה ימים מיום הבחירות.
להלן תרשים המתאר את תהליך בדיקת תוצאות ההצבעה ופרסומן: .
תרשים 14: תהליך פרסום תוצאות ההצבעה במרשתת .
מבצע טוהר הבחירות הוא הליך מובנה של בדיקת תקינות תוצאות ההצבעה בקלפיות שונות ברחבי הארץ ובקרה עליהן כדי להבטיח שהתוצאות הרשמיות של ההצבעות שנעשו בהן ישקפו נכונה את רצון הבוחרים.
הבקרה עוסקת גם בבחינת התקינות הרישומית וגם בבחינת תקינות ההתנהלות בקלפי, והכול בפרק זמן של כארבעה ימים.
| 1143 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ממצאיבדיקת הקלפיות יכולים לקבל ביטוי בשורה של פעולות המשך, למשל הבאת הקלפי לעיונו של יו"ר ועדת הבחירות כדי שיכריע בדבר תוצאות ההצבעה בה; העברת הקלפי לחקירת משטרה; מניעת מזכיר ועדת הקלפי או גורמים אחרים מלעבוד בתפקיד זה בעתיד; הכול בהתאם לתוצאות הבדיקה.
בדיקת הקלפיות מבוצעת על ידי בודקים שמגויסים למבצע זה מקרב עובדי ועדת הבחירות וכן מקרב עורכי דין שגויסו לשם כך מהמגזר הציבורי (פרקליטים, משפטנים, עוזרים משפטיים לשופטים).
ראשי צוותים מהלשכה המשפטית של ועדת הבחירות ומלשכת יו"ר ועדת הבחירות מלווים את תהליך הבדיקה ומפקחים עליו.
בפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם ועדת הבחירות באוקטובר ובנובמבר 2019 , נציגי ועדת הבחירות מסרו כי מאחר שהוועדה איננה יכולה לבדוק את כל הקלפיות בזמן העומד לרשותה, היא קבעה אמות מידה שעל פיהן ייבחרו הקלפיות שייבדקו במסגרת המבצע, למשל: קלפיות שהתקבלו לגביהן פניות מרשימות המועמדים המתמודדות לבחירות או מהציבור באמצעות מערכת 6 ; קלפיות שבמהלך היום התקבלו לגביהן דיווחים במוקדים שונים, לרבות מוקד המשטרה.
בבחירות לכנסת ה-20 יזמה לראשונה ועדת הבחירות את מבצע טוהר הבחירות.
עד הבחירות לכנסת ה-22 התהליך היה ידני.
בעקבות הליך הפקת לקחים שקיימה ועדת הבחירות לאחר הבחירות לכנסת ה-21 , היא החליטה לשפר את התהליך באמצעות פעולות שחלקן יושמו בפרק הזמן הקצר שעמד לרשותה בין שתי מערכות הבחירות: הקמת מערכות מידע לקבלת פניות על קלפיות שבהן עלה חשש לטוהר הבחירות (ראו תרשים); הקמת מערכת 5 שנבנתה כדי לסייע לצוות שמנהל את מבצע טוהר הבחירות לרכז את המידע הנוגע למבצע בצורה מסודרת ולקבל תמונת מצב על התקדמות המבצע; הקמת מערכות מידע לאיתור קלפיות חריגות; הגדלת מספר ימי הבדיקה מיומיים לארבעה ימים; הגדלת מספר הבדיקות והעמקתן.
עלויות השכר של מבצע טוהר הבחירות תוקצבו בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 בכ- 420,000 ש"ח וכללו את הרכיבים האלה: תשלום השכר של בודקי טוהר הבחירות שאינם מקרב עובדי ועדת הבחירות המרכזית הסתכם בבחירות לכנסת ה-23 בכ- 300,000 ש"ח, עלות פיתוח מערכת 5 והפעלתה בבחירות לכנסת ה-22 וה-23 יחדיו הייתה כ- 120,000 .
ש"ח נוסף על עלויות אלה, ועדת הבחירות הקצתה תקציבים נוספים הקשורים לשמירה על טוהר הבחירות לרבות העסקת כ- 5,000 מפקחי טוהר הבחירות ביום הבחירות בעלות כוללת של כ-11 מיליון ש"ח והעסקת מוקדנים ביום הבחירות בוועדות האזוריות שהיו אחראים על קבלת דיווחים בין היתר על אירועים חריגים שהיו בקלפיות.
לקראת הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 כתבה ועדת הבחירותתוכנית היערכות לתהליך טוהר הבחירות.
ואלה היו מטרות התוכנית: לפרט את פעולות צוות טוהר הבחירות משלב גיבושו ועד לחתימת התוצאות והגשתן לנשיא המדינה; לפרט את פעולות הצוות והממשק שלו עם גורמים .
| 1144 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 נוספים הפועליםבוועדה הבחירות ומטעמה; לפרט את הדרישות הלוגיסטיות ו את כוח האדם הנחוץ לתהליך.
משרד מבקר המדינה קיים פגישות עם ועדת הבחירות על תהליך מבצע טוהר הבחירות וצפה בתהליך בימים שלאחר הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 .
20 , לאחר הבחירות לכנסת ה-23 , העבירהועדת הבחירות לצוות הביקורת מסמך המפרט תשובות לשאלות שהעלה הצוות במסגרת הצפייה בתהליך, מסמך58 המפרט את מספר הקלפיות שנבדקו במערכת 5 ואת ההחלטה שהתקבלה בכל בדיקה וכן מסמך 59 המפרט את מקור הפניות למערכת טוהר הבחירות.
במערכת 5 מנוהלות שלוש טבלאות עיקריות: טבלת פרוטוקולים (עבור כל קלפי יש פרוטוקול אחד), טבלת פניות ( עבור כל פרוטוקול עשויות להיפתח במערכת כמה פניות ממספר מקורות מידע, למשל: פניית מזכיר ועדת הקלפי ופנייה שהתקבלה מדף פניות הציבור במרשתת ); טבלת תהליכי טיפול - עבור כל פרוטוקול עשויים לה יות כמה תהליכי טיפול, למשל: בדיקה ראשונית ובדיקה מעמיקה.
משרד מבקר המדינה הפיק נתונים באופן עצמאי על קלפיות שנבדקו במערכת 5 בבחירות לכנסת ה-23 מקבצים שהעבירה לו ועדת הבחירות והופקו מהמערכת והעלה את הפערים האלה: במערכת 5 לא מנוהל הסטטוס הסופי של כל פרוטוקול המייצג את ההחלטה הסופית שהתקבלה לגביו (למשל: תקין, הועבר למשטרה, תוקן ע"י שופט) אלא הסטטוס מנוהל עבור כל תהליך טיפול, וכאמור לכל פרוטוקול עשויים להיות כמה תהליכי טיפול; נמצאו 420 פרוטוקולים שאינם משויכים לשום פנייה; נמצאה חוסר תאימות בין הנתונים.
מתשובת ועדת הבחירות מינואר 2021 עלה כיייתכן שהיו מקרים אחדים שבהם היו טעויות באופן תיעוד הנתונים במערכת, וכי טעויות אלה נבעו, ככל הנראה, מהיעדר הכשרה מספקת בנוגע לאופן השימוש במערכת והזנת הנתונים אליה של הגורמים שהיו אחראים להזנת הנתונים.
מוצע שוועדת הבחירות תנהל את הסטטוס הסופי של כל פרוטוקול, כך שיהיה אפשר לדעת כיצד הסתיים הטיפול בו.
כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תבחן את שלמות הנתונים שהוזנו למערכת במערכות הבחירות הקודמות לכנסת כדי להצביע על דרישות שיוודאו את שלמות הנתונים בה.
למשל: קיום שדות חובה - לא ייפתח תהליך טיפול בפרוטוקול ללא פנייה.
כמו כן מוצע שהוועדה תקפיד לבצע הכשרה על תהליכי הקלדת הנתונים למערכת טוהר הבחירות, כך שיימנעו מצבים של תיעוד לא נכון במערכת שבה יש מידע כה רגיש על קלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי בכוונת הוועדה להרחיב את ההכשרה בשימוש במערכת 5 לקראת הבחירות לכנסת ה-24 , לרבות תרגול נרחב יותר של השימוש במערכת במסגרת החזרה הגנרלית כדי למנוע טעויות כאמור.
עם זאת ציינה הוועדה כי חשוב להדגיש שאין בטעויות .
58 מסמך אקסל בשם "תהליכי טיפול- טוהר הבחירות כנסת 23 מיום 230420 .
" 59 מסמך אקסל בשם "פניות- טוהר הבחירות כנסת 23 מיום 230420 .
| 1145 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 האמורות כדי להשפיע כהוא זה על הבדיקה שנערכה, וככלל הקלפיות זכו לבדיקה מקצועית שבמהלכה ננקטו כל הפעולות הנדרשות.
להלן נתונים על הקלפיות שנבדקו במערכת 5 בבחירות לכנסת ה-23 : .
תרשים15: קלפיות שנבדקו במערכת 5 בבחירות לכנסת ה-23 וההחלטות בגינן .
להלן תיאור השלבים העיקריים בתהליך מבצע טוהר הבחירות כפי שעולה מהמידע שהתקבל: קבלת פניות על הקלפיות שבהן עלה חשש לטוהר הבחירות: הפניות מתקבלות מכמה מערכות מידע (ראו תרשים להלן).
לכ-65% מהפניות בבחירות לכנסת ה -23 ,שהתקבלו מארבעה מקורות המידע (פניות רשימות שמתמודדות בבחירות, פניות הציבור פניות שהתקבלו בוועדות האזוריות וקלפיות מדגם) נפתחה פנייה מקבילה במערכת 5 באופן אוטומטי.
ליתר הפניות ממקורות אחרים, מנהל מבצע טוהר הבחירות יכול להזין במערכת 5 באופן ידני פניות , היות שמערכת 5 אינה בעלת ממשקים מקוונים למרבית מערכות המידע.
במערכת 5 ייתכן שייפתחו לכל קלפי (פרוטוקול) מספר פניות, למשל: במקרה שבו התקבלו דיווחים בפרקי זמן שונים במערכות מידע שונות.
לכל פנייה במערכת 5 יש שדה שמתאר את המערכת שממנה מגיעה הפנייה שמכונה מקור הפנ ייה (ראו פירוט בלוח שלהלן).
כמו כן חלק מהפניות הן פניות שיזמה ועדת הבחירות, למשל: 449 קלפיות שעלו במדגם; פניות בנוגע לקלפיות שוועדת הבחירות מצאה באמצעות מערכות ממוחשבות שיש בהן חריגות סטטיסטיות.
| 1146 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים16: מערכות המידע שבהן מתקבלות פניות בנושא טוהר הבחירות* .
* מסומנות ברקע ורוד המערכות שיש להן ממשק למערכת 5.
| 1147 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 לוח 6: מקור הפניות שנבדקו במערכת 5 בבחירות לכנסת ה-23 .
מקור הפניות מספר הפניות שנבדקו .
מערכת בקרה ממוחשבת 82 .
דף פניות הציבור במרשתת 114 .
הוועדות האזוריות (כולל דיווחי מזכירי ועדות קלפי) 81 .
חריגות סטטיסטיות 372 .
מרכז השליטה והבקרה 50 .
פניית רשימות שמתמודדות בבחירות 444 .
צוות מפקחי הבחירות 64 .
* מסומנות בצבע קלפיות שהפניות בעניינן נפתחות במערכת5 באופן ממוכן קבלת החלטה אם להעביר את הפנייה לטיפול במערכת 5: עובדים מטעם הלשכה המשפטית של ועדת הבחירות עוברים על כל הפניות שמתקבלות בכל מערכות המידע ומחליטים אילו פניות יועברו לבדיקת טוהר הבחירות.
כאמור פניות אלו נפתחות במערכת 5 .
באופן ידני קבלת החלטה על אופן הבדיקה: ראשי צוות הבדיקות, שהם עובדים מטעם הלשכה המשפטית של ועדת הבחירות, מנהלים ומנחים את הבודקים לגבי אופן הבדיקה של כל קלפי ומסייעים בידם בתחומים המקצועיים.
הבודקים מבצעים את הבדיקה על כל קלפי, מתעדים את הממצאים בכתב על גבי טפסים ידניים ומעבירים את טופס הבדיקה לראש צוות הבדיקות.
קביעת אופן הטיפול בבדיקה: ראשי צוות הבדיקות קובעים את אופן הטיפול הנדרש וכותבים את הנחיותיהם על גבי טופס הבדיקה.
כל בדיקה משויכת לאחד מסוגי הטיפול האלו: בדיקה תקינה; דרושה חתימת שופט (יו"ר ועדת הבחירות) ותיקון תוצאות ההצבעה במערכת הממוחשבת; מניעת המזכיר (מלעבוד בעתיד בתפקיד זה); דרושה בדיקה מעמיקה; הבדיקה מועברת לחקירת משטרה.
| 1148 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 הזנת עיקרי ממצאי הבדיקה למערכת 5: בסיום ביצוע כל הבדיקות ממצאי הבדיקות העיקריים מוזנים למערכת 5 , והטפסים שכוללים את פירוט הבדיקות שנעשו נשמרים באופן ידני ואינם נסרקים למערכת 5 .