HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת הבחינה על מנכ"ל משהב"ט, בשיתוף עם מנהל רשות החברות הממשלתיות, לבחון עם שלוש התעשיות הביטחוניות הגדולות את היערכותן בעקבות מזכר ההבנות.
לכך יש משנה חשיבות נוכח השיעור הניכר של מכירותיהן למשהב"ט ונוכח היחס לשנה 38%-המשמעותי של כספי ההמרות למכירות אלו שהיה בממוצע כ .
נוסף על כך, בשל השוני בין העמדות של משהב"ט לבין 2018 - 2013 בשנים אלו של משרד הכלכלה והתעשייה ושל משרד האוצר בכל הנוגע להשלכות של מימוש מזכר ההבנות על התעשיות ככלל והביטחוניות בפרט, על הצוות בראשות משרד הכלכלה והתעשייה שבו שותפים גם משהב"ט ומשרד האוצר לסכם נושאים אלו, כדי שניתן יהיה לפעול למזעור את הפגיעה האפשרית בתעשייה בכללותה.
מסרה רשות החברות הממשלתיות 2019 בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר כי היא מקדמת עבודת מטה בנושא מזכר ההבנות.
20פעילות הצוות המשותף בראשות המשנה למנכ"ל משהב"ט וראש גית"ם , כחודשיים לאחר סיכום עבודת צוות משהב"ט, קיים מנכ"ל משהב"ט 2018 בפברואר דיון בנושא מימוש המלצות עבודת המטה, בהשתתפות המשנה למנכ"ל וראש גית"ם (להלן - ראש גית"ם) ונציגי אגפים ממשהב"ט ומצה"ל.
המנכ"ל הנחה את ראש גית"ם להקים צוות משותף עם אגף התכנון בצה"ל (להלן - אג"ת), המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת), מינהל ההרכשה והייצור גוף ייעודי לתכנון משולב במשהב"ט.
20 בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |119 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון (להלן - מנה"ר) ואת"ק (להלן - הצוות המשותף).
על הצוות המשותף הוטל להגדיר את מדיניות הרכש של מעהב"ט במט"ח הסיוע ובין היתר להציג פתרונות למחסור הצפוי בשקלים.
קיים מנכ"ל משהב"ט דיון בהשתתפות נציגים מהצוות המשותף 2019 בפברואר ומאגפים שונים של משהב"ט בנושא סטטוס מימוש המלצות הצוות.
במצגת של הכלכלן הראשי במעהב"ט שהוצגה בדיון צוינו הפעילויות שמבצעת מעהב"ט להתמודדות עם ההשפעות של מימוש מזכר ההבנות.
עוד צוין במצגת כי קיימים סיכונים לביטחון המדינה עקב מימוש מזכר ההבנות, כגון פגיעה ב"יכולות ליבה ביטחוניות", פגיעה בתעשיות שונות בישראל, לרבות בתעשיות ביטחוניות, תלות .
בשינוע אווירי וימי ועוד מהמתואר לעיל עולה כי הצוות המשותף הציג למנכ"ל משהב"ט את הפעילות שמבצעת מעהב"ט נוכח מימוש מזכר ההבנות ואת הסיכונים העולים מכך.
אולם בביקורת עלה כי הצוות המשותף כלל לא הציג לפני מנכ"ל משהב"ט את מידת התועלת של הפעילויות האמורות שמבצעת מעהב"ט כדי להתמודד עם הסיכונים וההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות ולהקטין את הפגיעה הצפויה במעהב"ט, ככל שתהיה פגיעה כזו, וכן לא ציין את המקורות השקליים האפשריים שיתווספו למעהב"ט נוכח פעילויות אלה בהשוואה להיקף הקיטון הצפוי בשקלים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי במועד סיום הביקורת, ספטמבר , אף שעברו יותר משלוש שנים מהחתימה על מזכר ההבנות, אף 2019 שעברה כשנה ממועד תחולתו של המזכר, ועל אף הנחייתו של המנכ"ל לגבש חלופות לפתרונות והנחייתו 2017 לצוות משהב"ט בכתב המינוי מינואר לצוות המשותף להציג פתרונות למחסור הצפוי 2018 הנוספת מפברואר בשקלים - אין למשהב"ט פתרון כולל ומקיף לסוגיה זו (בנוגע למדיניות משהב"ט בנושא הרכש מכספי הסיוע - ראו בהמשך).
120 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה"בישראל "כחול לבן 21קווי ייצור חיוניים הנחה מנכ"ל משהב"ט את צוות משהב"ט למפות 2017 ובדצמבר 2017 כאמור, במרץ את היכולות והטכנולוגיות החיוניות שנדרש לשומרן "כחול לבן".
משרד מבקר המדינה מציין כי נושא קביעת 2017 המלצות הצוות למנכ"ל מדצמבר קווי הייצור החיוניים בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות עלה במעהב"ט כבר במסגרת לקחי מלחמת לבנון השנייה וכן 2007 - 2006 כעשור קודם לכן בשנים .
להלן פירוט לגבי הפעילות שביצעה מאז מעהב"ט בנושא 22בדוחות מבקר המדינה שימור קווי ייצור "כחול לבן": , כחלק מתהליך הפקת הלקחים ממלחמת לבנון 2006 באוקטוברועדת "כחול לבן": ועדה לבחינת ההיערכות להגברת עצמאות 23השנייה, מינה מנכ"ל משהב"ט דאז 2007 הפיתוח והייצור בתעשיות הביטחוניות (להלן - ועדת "כחול לבן").
במאי הגישה הוועדה דוח מסכם למנכ"ל משהב"ט דאז, ובו מופו פריטי אמל"ח מתכלים עיקריים בלבד שמיוצרים בתעשיות הביטחוניות העיקריות.
כן פורטו בדוח כמויות הייצור השנתיות המזעריות של פריטי אמל"ח אלו הנדרשות כדי לשמר את קווי הייצור שלהם פעילים.
במכתב נלווה לדוח נכתב כי מעהב"ט חייבת לדאוג לכך שהתעשייה הביטחונית תקיים ותשמר יכולות טכנולוגיות ייצוריות ומלאי חומרי גלם כחלק מתפיסת הביטחון וכמרכיב חשוב בעוצמתו של צה"ל, ולצורך כך נדרש להעמיד מקורות תקציביים מתאימים; כי נוכח הקיצוץ הניכר בתקציבי הביטחון בשקלים בשנים שקדמו למלחמת לבנון השנייה צומצם הרכש מהתעשיות הביטחוניות; וכי הוגבר הרכש מחו"ל במט"ח הסיוע.
נוכח זאת חלה הידרדרות במצבן של חלק מהתשתיות התעשייתיות, לעיתים אבד כושר ייצור מקומי, ובעת מלחמת לבנון השנייה ולאחריה התגלו פערים ניכרים בין צורכי צה"ל לבין היכולת לספקם בפרק זמן סביר.
נוסף על כך, בדוח הוועדה נכתב כי התברר שהתלות הגוברת בהספקת אמל"ח מגורמי חוץ גורמת לפער מהותי במוכנות לעימות ארוך ומהווה מגבלה כבדה על מקבלי ההחלטות; וכי ההסתמכות על רכש של אמל"ח מחו"ל במצבי חירום איננה מעשית עקב חשש להטלת אמברגו, שיבושים בלוחות הזמנים, מגבלות על יכולות 2014 התובלה לישראל ועוד.
יצוין בהקשר זה כי במהלך מבצע "צוק איתן" בשנת סירב הממשל האמריקאי לקדם משלוחי נשק לישראל.
בדוח זה נעשה שימוש במושגים שונים לתיאור קווי הייצור החיוניים.
במסמכי משהב"ט נעשה שימוש 21 במושגים, כגון מוקדי הייצור והמו"פ, פריטים, קווי הייצור, יכולות וטכנולוגיות, לתיאור קווי הייצור החיוניים.
; 503 '), בפרק "מוכנות צה"ל למלחמה בתחום מלאי התחמושת", עמ 2007( א58 , דוח שנתי מבקר המדינה 22 .
53 '), בפרק "תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות", עמ 2014( ב65 דוח שנתי , לפני שהוועדה הגישה את הדוח המסכם שלה.
2007 המנכ"ל סיים את תפקידו בפברואר 23 בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |121 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון ההמלצות העיקריות שצוינו בדוח הוועדה היו בין היתר להפנות "תקציב מרכזי" של משהב"ט לרכש של אמל"ח מקווי ייצור ייחודיים, כדי לשמר את עצמאות המדינה בהספקת האמל"ח, לבצע מעקב ובקרה בנוגע לקיום ההמלצות ולתקף אותן "באופן עתי".
הציגו נציגי משהב"ט וצה"ל למנכ"ל משהב"ט דאז את עיקרי עבודת 2007 באוגוסט הוועדה.
המנכ"ל סיכם כי על צה"ל לתעדף את פריטי האמל"ח שברשימה שקבעה הוועדה.
דהיינו, צה"ל נדרש לקבוע את עמדתו לגבי קווי הייצור החיוניים שיש לשמר.
הדבר היה מאפשר למשהב"ט לסכם את עמדתו בנושא וכן מאפשר להשלים את העבודה של ועדת "כחול לבן".
כפי שעולה ממסמכי משהב"ט, מסקנות הוועדה שימשו את משהב"ט בהמשך בעבודת המטה שהוא מבצע בשיתוף צה"ל בנושא שמירת יכולות, טכנולוגיות וקווי ייצור חיוניים "כחול לבן".
שהוכן לפני סיכום העבודה של ועדת 24 בדוח מבקר המדינהדוחות מבקר המדינה: "כחול לבן", נכתב בין היתר כי משהב"ט לא קבע, בשיתוף צה"ל, אילו קווי ייצור חיוניים לעיתות חירום יש לשמר ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ ובתעשייה האווירית לישראל בע"מ, מהו היקף יכולת הייצור שיש לשמר והתקציב הנדרש לכך, ואילו קווי ייצור יש לשמר בארץ עקב ייחודיותם או משום שאי אפשר לקנות בחו"ל את הפריטים המיוצרים בהם.
אשר לתעשיה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) ביצעו משהב"ט וצה"ל כמה פעמים 2006 - 1997 , עלה כי בשנים25)(להלן - תעש עבודות מטה למיפוי חלק מקווי הייצור החיוניים בתעש, אולם משהב"ט לא קיבל החלטות מחייבות בעניין שימור יכולות ייצור בקווים אלה ולא בחן את התקציב הדרוש לכך.
עד לאפריל 2007 נכתב בין היתר כי מאוגוסט 26בדוח אחר של מבקר המדינה לא תיקף משהב"ט, בשיתוף צה"ל, באופן שיטתי ועיתי את מסקנות ועדת 2014 "כחול לבן" בעניין קווי הייצור החיוניים שמיפתה הוועדה שיש לשמר בתעשיות ולא ביצע עבודת מטה למיפוי קווי הייצור החיוניים בתעשיות אלו, 27הביטחוניות ובכלל זה למיפוי קווי הייצור שוועדת "כחול לבן" לא בדקה.
הנחה 2015 לדוח האמור נכתב כי בסוף שנת 2016 בהערות ראש הממשלה מאוגוסט מנכ"ל משהב"ט דאז את היועץ הכלכלי למעהב"ט לבצע עבודת מטה, בשיתוף מפא"ת, מנה"ר ואג"ת, בנושא שמירת קווי הייצור החיוניים עד לרבעון השלישי .
503 '), בפרק "מוכנות צה"ל למלחמה בתחום מלאי התחמושת", עמ 2007( א58 , דוח שנתי מבקר המדינה 24 .
סיימה המדינה את תהליך הפרטת תעש 2018 בנובמבר 25 .
39 '), בפרק "תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות", עמ 2014( ב65 דוח שנתי מבקר המדינה, 26 .
2010 למעט בנושא קיום מענה הרכשתי לקווים פעילים, שטופל עד לשנת 27 122 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה בנושא "שיקולים להגדרת קווי ייצור 2017 במסמך של אג"ת מאפרילעמדת צה"ל: אסטרטגיים (חיוניים) במערכת הביטחון" צוינו השיקולים של צה"ל להגדרת קווי הייצור החיוניים לאורך הנשימה של צה"ל, כגון שימור עצמאות בשל חשש לאמברגו, יכולת של התעשייה הביטחונית לתת מענה מהיר לצה"ל במצבי חירום ושימור עליונות מבצעית.
כמו כן נכתב במסמך כי קווי הייצור החיוניים ייקבעו בתחילת כל תר"ש של צה"ל, וכי נוכח ביטול כספי ההמרות יש לבחון חלופות של הקמת קווי ייצור בארצות הברית, דבר שיאפשר שימוש במט"ח הסיוע.
בנושא משמעויות מזכר ההבנות 2019 במסמך של מפא"ת ממאיעמדת מפא"ת: על היבטי המו"פ בתעשייה הביטחונית בישראל נכתב כי כדי לשמר את המו"פ הביטחוני, לרבות מוקדי ידע בייצור, נדרש לבצע מיפוי של היכולות והטכנולוגיות שנדרש לשומרן "כחול לבן".
מסר משהב"ט כי הוא ביצע עבודת 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר מטה והקצה תקציבים להתקשרויות לטווח ארוך כדי לשמור על עצמאות ייצורית בנושאים רבים; כי בתהליך קבלת החלטות מתמקדים באופן שוטף בנושא העצמאות הייצורית, וכי הנושא מקבל ביטוי גם במסקנות צוות משהב"ט; וכי מפא"ת מבצע מיפוי פרטני של מוקדי הידע שיש לשמר "כחול לבן".
בתשובתו למשרד מבקר מסר משהב"ט כי הוא השלים לאחרונה את מיפוי היכולות 2019 המדינה מדצמבר "הייצוריות" בראייתו, לרבות הכנת אומדן ראשוני של עלויות הרכש השנתי מקווי הייצור; וכי הנושא הועלה לאישורו של המנכ"ל.
מיפוי יכולות המו"פ והייצור שנדרש לשומרן "כחול לבן" נועד בין היתר לאפשר התמודדות עם פגיעה אפשרית בתשתית הטכנולוגית הביטחונית ובפיתוח ובייצור אמל"ח הדרושים לצה"ל בשגרה ובמצבי חירום.
יש לראות בחיוב את פעולותיו של משהב"ט לשמירת העצמאות הייצורית כאמור בתשובתו.
עם זאת, בביקורת עלה כי המיפוי נעשה בלי שצה"ל העביר את עמדתו בעניין למשהב"ט; וכי טרם התקבלו במשהב"ט החלטות על שמירת משהב"ט, 2019 הקווים ולא נקבע התקציב הדרוש לכך.
נוסף לכך, עד דצמבר בשיתוף צה"ל, טרם השלים את עבודת המטה שהוא מבצע למיפוי יכולות המו"פ החיוניות בתעשיות הביטחוניות שנדרש לשמר את עצמאותן ואת הרציפות התפקודית שלהן בעת מלחמה ולאחריה כדי לתמוך בפעילותו של לבצע 2017 צה"ל.
זאת למרות הנחיותיו החוזרות של מנכ"ל משהב"ט במרץ להציג תוך חודש את אופן המימוש של המלצות 2017 מיפוי כזה, ובדצמבר עבודת המטה, לרבות המיפוי האמור.
שנים, ממועד סיכום דוח ועדת "כחול לבן" בשנת 12-זאת ועוד, במשך כ , לא תיקף משהב"ט, בשיתוף צה"ל, באופן שיטתי 2019 , עד דצמבר 2007 בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |123 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון לתקצב ולשמר את קווי הייצור החיוניים כדי28ועיתי את המלצות הוועדה לשמור על עצמאות המדינה, ולא קבע את כמויות הייצור המזעריות הנדרשות כדי לשמור את קווי הייצור פעילים.
לדבר יש משנה חשיבות נוכח ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות על הרכש של משהב"ט מהתעשיות בישראל, כפי שתואר לעיל.
, צה"ל לא מיפה ולא תיעדף אמל"ח 2019 נוסף על האמור לעיל, עד דצמבר ולא מסר את עמדתו בעניין למשהב"ט 29שיש לשמר את ייצורם בישראל לצורך השלמת מיפוי מוקדי המו"פ וקווי הייצור החיוניים שיש לשומרם "כחול לבן".
בכך לא פעל צה"ל בהתאם לקביעתו של סגן הרמטכ"ל דאז כי יש להגדיר אילו קווי ייצור חיוניים ואסטרטגיים מחויבים 2017 ממרץ בשימור נוכח המשמעויות של מימוש מזכר ההבנות, ובהתאם לעולה ממסמך 2019 כי על צה"ל לקבוע בתר"ש שהוא מגבש בשנת 2017 אג"ת מאפריל את קווי הייצור שיש לשומרם בישראל.
משרד 2023 - 2020 עבור השנים מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי נוכח אי-השלמת המיפוי כאמור אין בידיו ובידי משהב"ט מידע ברור בנוגע לתקציב הדרוש לרכש אמל"ח מקווי הייצור האמורים.
הליקויים המתוארים בדוח זה, הנוגעים לאי-קביעת המתקנים, קווי הייצור והיכולות החיוניות שיש לשמר "כחול לבן" בתעשיות הביטחוניות בישראל .
הצורך 312014- ו302007 כבר צוינו בדוחות קודמים של מבקר המדינה בשנים בתיקון הליקויים מקבל משנה חשיבות נוכח חיוניותם של קווי הייצור בין היתר לאורך הנשימה של צה"ל, למתן פתרונות ייחודיים לצרכיו, להיערכות למצבי חירום ולתפקוד לאחריהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולצה"ל כי בהיעדר קביעה במשהב"ט מהם קווי הייצור החיוניים ויכולות המו"פ החיוניות שיש לשמר "כחול לבן" נפגעת יכולתו לנתח כראוי את ההשלכות התקציביות האפשריות של הפחתת כספי ההמרות, לתכנן את הרכש לטווח ארוך במט"ח הסיוע ובשקלים, וכן לקיים שיח עם משרד האוצר לגבי ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות, בעיקר לגבי חוסנן של התעשיות הביטחוניות ולגבי עוצמתו וחופש פעולתו של צה"ל.
2010 למעט בנושא קיום מענה הרכשתי לקווים פעילים, שטופל עד לשנת 28 נקבעו 2007 לדוחות מבקר המדינה נכתב כי צה"ל מסר שביוני 2007 בהערות ראש הממשלה מאוגוסט 29 .
מספר קווי ייצור שיש לשומרם .
503 '), בפרק "מוכנות צה"ל למלחמה בתחום מלאי התחמושת", עמ 2007( א58 , דוח שנתי מבקר המדינה 30 .
39 '), בפרק "תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות", עמ 2014( ב65 דוח שנתי מבקר המדינה, 31 124 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה בסיכום עבודת המטה שביצע צוותלוחות הזמנים להעברת ייצור לארצות הברית: נכתב כי ברוב המקרים תהליך העברת הייצור לארצות 2017 משהב"ט בדצמבר הברית הוא מורכב, ארוך ויקר; וכי מהניסיון שנצבר עולה שההתאמות לתהליכי העבודה, לאסדרה (רגולציה) ולתרבות העבודה בארצות הברית נמשכות לעיתים כמה שנים.
נוכח המורכבות הכרוכה בהעברת ייצור מהתעשיות הביטחוניות לארצות 2017 הברית ומשך הזמן הנדרש לכך ונוכח האמור במסמך של אג"ת מאפריל כי יש לבחון חלופה של הקמת קווי ייצור בארצות הברית - על משהב"ט, בשיתוף צה"ל, לקבוע בהקדם מהם קווי הייצור שניתן להעביר, כדי לאפשר לתעשיות להתכונן כראוי.
על משהב"ט, בשיתוף צה"ל והתעשיות הביטחוניות הממשלתיות, לקבוע בהקדם מהם מוקדי המו"פ וקווי הייצור החיוניים בתעשיות הביטחוניות שיש לשמר "כחול לבן", וכן לקבוע את התקציב הנדרש לשימורם.
במסגרת זו עליו לגבש רשימה כוללת של הטכונולוגיות, היכולות, מוקדי המו"פ וקווי הייצור החיוניים שיש לשומרם בישראל ולתקף את הרשימה וכן את מסקנות ועדת "כחול לבן" באופן שיטתי ועיתי.
כמו כן, במסגרת גיבוש הרשימה על משהב"ט להביא בחשבון בין היתר היבטים הנוגעים לעצמאותה וליתרונה הצבאי של המדינה והיבטים הנוגעים להיערכות למצבי חירום וכן להביא בחשבון את כלל האמצעים המיוצרים בקווי ייצור אלו.
זאת נוכח ההשלכות האפשריות של ביטול כספי ההמרות, כפי שנקבע במזכר ההבנות, ונוכח לקחי מלחמת לבנון השנייה.
בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |125 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשוןמדיניות משהב"ט בנושא הרכש מכספי הסיוע קביעת מדיניות לרכש מכספי הסיוע הנחה מנכ"ל משהב"ט את הצוות המשותף להגדיר 2018 בדיון שהתקיים בפברואר בתוך חודשיים מדיניות ברורה ומחייבת לתכנון, להקצאה ולמימוש של כספי הסיוע.
התקיים דיון בנושא ההשפעות של מזכר ההבנות על סכום כספי ההמרות 2018 במרץ ועל התעשייה הישראלית.
הדיון היה בראשות שר הביטחון דאז ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט, סגן הרמטכ"ל דאז וגורמים אחרים מצה"ל וממשהב"ט.
בדיון הוצגה בין היתר ההשפעה החזויה של מימוש מזכר ההבנות על המשק ועל התעשיות הביטחוניות.
במצגת של הכלכלן הראשי במעהב"ט לדיון צוין בין היתר כי במט"ח הסיוע לא יירכשו יכולות ותשתיות ייצוריות שנדרש לשמר "כחול לבן", ותחומים נוספים.
דן מנכ"ל משהב"ט עם ראש גית"ם בנושא מדיניות השימוש במט"ח 2018 בספטמבר הסיוע בעקבות מזכר ההבנות.
בדיון, שהשתתף בו גם הכלכלן הראשי במעהב"ט, הציג הכלכלן הראשי את עקרונות עבודת המטה שביצע הצוות המשותף בנוגע לקביעת קריטריונים לסיווג יכולות ופעילויות שהכרחי לרכוש בשקלים.
המנכ"ל הנחה את לשכתו לקבוע דיון בראשותו לקביעת מדיניות מעהב"ט בנושא השימוש במט"ח הסיוע.
במצגת שהציג הכלכלן הראשי במעהב"ט בדיון שקיים מנכ"ל משהב"ט בפברואר במעהב"ט צוין שעקרונות המדיניות לשימור רכש בשקלים בישראל הם בין 2019 היתר שמירה על עצמאות ייצורית וטכנולוגית וקבלת מענה במצבי חירום.
יצוין בהקשר זה כי עקרונות דומים הציג משהב"ט לשר הביטחון כבר כשנה קודם לכן, .
2018 במרץ המנכ"ל סיכם בדיון כי הוא מקבל את עקרונות המדיניות לשימוש במט"ח הסיוע שהוצגו לפניו והנחה את הכלכלן הראשי במעהב"ט להקים בשיתוף מנה"ר, מפא"ת וצה"ל ועדת היגוי שתמפה בתוך שלושה חודשים את כל צורכי צה"ל, בחלוקה לפריטים וליכולות שיירכשו במט"ח סיוע ולפריטים שיש הכרח שיירכשו "כחול לבן", וכן תמפה את כל התעשיות בארץ הרלוונטיות לפריטים אלה.
ישימותם של עקרונות המדיניות שאישר מנכ"ל משהב"ט נכתב כי הרכש של משהב"ט 2017 בסיכום עבודת המטה של צוות משהב"ט מדצמבר מיליארד ש"ח בשנה.
12-מהתעשיות הביטחוניות "בשנים האחרונות" הסתכם בכ במצגת שהציג הכלכלן הראשי במעהב"ט בדיון בראשות מנכ"ל משהב"ט שהתקיים 126 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה צוין כי היקף הרכש הקיים מהתעשיות הביטחוניות בישראל הוא 2019 בפברואר "בעל גמישות נמוכה מאוד" לשינויים ללא פגיעה בצרכים הביטחוניים והלאומיים.
דברים דומים צוינו גם במצגת של הכלכלן הראשי לדיון בראשות שר הביטחון .
2018 לשעבר שהתקיים במרץ מסר משהב"ט כי ברור כבר כיום 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר שיחסרו מקורות שקליים לרכש מהתעשיות הביטחוניות הישראליות; כי הוא אינו יכול להתמודד לבדו עם ההשלכות של מימוש מזכר ההבנות; וכי יש להתמודד עם הנושא ברמה הלאומית.
על משהב"ט, בשיתוף צה"ל, לבחון את יכולתו להתמודד לבדו עם ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות ואת הצורך בקבלת תמיכה ברמה הלאומית.
זאת לאחר שיקבע חלופות להתמודדות עם הצמצום האפשרי במקורות השקליים וינתח את היתרונות, החסרונות וההשלכות של כל אחת מהן.
כך יוכל משהב"ט להציג לפני משרד האוצר תוכנית מבוססת להתמודדות האמורה ואת השלכותיה.
מסר ראש מחלקת תכנון באג"ת לנציגי משרד מבקר 2018 נוסף על כך, באוגוסט המדינה כי יש לבחון בכמה יסתכם הגידול האפשרי בעלויות הרכש בשקלים לצורך תחזוקת אמל"ח בעקבות מימוש מזכר ההבנות (להלן - "שובל לוגיסטי").
ממסמך עולה כי נוכח מימוש מזכר ההבנות יידרש משהב"ט במקרים 2019 מפא"ת ממאי רבים להקים קווי ייצור בארצות הברית ולהפעיל במקביל את הקווים בישראל ובארצות הברית (להלן - כפל קווי ייצור), כדי לשמור על יכולות מסוימות של פיתוח וייצור בישראל.
לגבי צמצום צפוי של המקורות השקליים הפנויים 5 מהנתונים שהוצגו לעיל ובתרשים עולה כי לפי תקציב 2028 - 2020 לרכש מהתעשיות הביטחוניות בישראל בשנים הביטחון הנוכחי ובהיעדר צעדי היערכות מתאימים להפניית מקורות שקליים לרכש מהתעשיות הביטחוניות בארץ - הסכום השנתי בשקלים שמשהב"ט יוכל להפנות לרכש (במונחי כוח קנייה), בהינתן שלא 2028 מיליארד ש"ח בשנת 5.
6-זה עלול לקטון עד לכ יהיה אפשר לרכוש את החומרים המסוימים בכספי הסיוע, כפי שנקבע במזכר ההבנות.
מסכום הרכש השנתי הכולל של המשרד ב"שנים האחרונות" 47%-סכום זה הוא כ .
יודגש כי סכום זה אינו כולל עלויות בגין כפל קווי ייצור 32) מיליארד ש"ח 12-(כ ובגין "שובל לוגיסטי" שתוארו לעיל.
בתחשיב הסכומים בקטע לא הובא בחשבון שינוי בשער החליפין.
32 בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |127 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון המקורות השקליים הנדרשים למימוש מדיניות מנכ"ל משהב"ט 2019 מהנתונים שמסר הכלכלן הראשי במעהב"ט למשרד מבקר המדינה במאי הסתכם סכום הרכש הממוצע השנתי בשקלים של 2016 - 2014 עולה כי בשנים משהב"ט מהתעשיות הביטחוניות במספר מיליארדי ש"ח בכמה תחומים שהמנכ"ל לשמור בישראל.
זאת ללא הסכום שיידרש לרכש "כחול לבן" 2019 הנחה בפברואר , טרם 2019 של משהב"ט מקווי הייצור החיוניים כדי לשומרם, שכאמור, לדצמבר נקבעו, וללא סכום הרכש השנתי הצפוי בפרויקטים מסוימים.
בביקורת עלה כי לסכום הנדרש ליישום עקרונות המדיניות שקבע המנכ"ל (מספר מיליארדי ש"ח) יתווספו הסכומים שיידרשו לשימור 2019 בפברואר קווי הייצור החיוניים "כחול לבן", לשמירת כפל קווי הייצור ול"שובל , בתום תקופת תחולתו של 2028 הלוגיסטי".
לפיכך מסתמן כי החל משנת מזכר ההבנות, הסכום שיידרש ליישום המדיניות עלול להיות גבוה מהסכום השנתי המוערך שיוקצה לרכש של משהב"ט מהתעשיות הביטחוניות (מספר ).
עוד עלה בביקורת כי משהב"ט לא קבע מהם 2028 מיליארדי ש"ח משנת הסכומים השקליים שיידרשו לשימור קווי הייצור החיוניים, כפל קווי הייצור וה"שובל הלוגיסטי".
בהינתן הנתונים הכספיים המתוארים בדוח זה הנוגעים להיקף תקציב הביטחון בגודלו הנוכחי והסכומים הנדרשים לרכש בשקלים בישראל, ועקב הקיטון במקורות השקליים בגלל ביטול כספי ההמרות והצורך לרכוש את ייווצר פער ביניהם לבין 2028 החומרים המסוימים בשקלים - מסתמן שמשנת הסכום החיוני (הידוע כעת) לרכש בישראל; וכי אם לא יופנו מקורות שקליים מתקציב הביטחון (בגודלו הנוכחי) עבור רכש מהתעשיות הביטחוניות לא ניתן יהיה ליישם את עקרונות המדיניות שקבע מנכ"ל משהב"ט.
הדבר מקבל משנה חשיבות נוכח האמור במצגות של הכלכלן הראשי במעהב"ט ממרץ כי היקף הרכש הקיים מהתעשיות הביטחוניות בישראל 2019 ומפברואר 2018 הוא "בעל גמישות נמוכה מאוד" לשינויים שלא יפגעו בצרכים הביטחוניים והלאומיים.
הליקויים שתוארו לעיל בפעילות משהב"ט כוללים בין היתר אי-בחינת חלופות לפינוי מקורות שקליים ואי-קביעת העלויות לשימור קווי ייצור "כחול לבן" והעלויות בגין כפל קווי ייצור ו"שובל לוגיסטי".
בשל ליקויים אלה ובנתונים הקיימים בנוגע למסגרת תקציב הביטחון ולהיקף הכספי של , אין בידי משהב"ט 2019 הרכש מהתעשיות הביטחוניות בארץ - לדצמבר 128 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה מידע מלא בין היתר לגבי ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות על קיטון אפשרי במקורות השקליים שיעמדו לרשות מעהב"ט עד לשנת לצורך רכש מהתעשיות הביטחוניות בארץ.
כמו כן אין בידי משהב"ט 2028 מידע מלא לגבי הפערים האפשריים בין היקף המקורות השקליים לבין צורכי מעהב"ט וההשלכות של פערים אלה.
היעדר מידע כאמור פוגע ביכולתו של משהב"ט להציג כהלכה למשרד האוצר את צורכי תקציב הביטחון נוכח ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות.
כן פוגע היעדר המידע ביכולתו של משהב"ט לדון עם כלל משרדי הממשלה הרלוונטיים בפתרונות ברמה הלאומית, כפי שהומלץ בעבודת .
הצגת צורכי תקציב הביטחון ודיון בפתרונות 2017 המטה שביצע בדצמבר ברמה הלאומית כאמור דרושים כדי למזער פגיעה אפשרית בביטחון המדינה.
על משהב"ט, בשיתוף צה"ל, להעריך את ההשלכות של אימוץ המדיניות בנוגע לשימור הרכש השקלי ולהציג 2019 שקבע מנכ"ל משהב"ט בפברואר השלכות אלה למנכ"ל משהב"ט ולשר הביטחון.
כמו כן, יש להציג לגורמים הרלוונטיים במשרדי הממשלה הנוגעים את כלל ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות, לרבות ההשלכות התקציביות והביטחוניות הצפויות במקרה של הפחתת הרכש של מעהב"ט בתחומים שמנכ"ל משהב"ט קבע כי ימשיכו להתקיים בארץ.
מסר משהב"ט כי על פי הנחיית 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר המנכ"ל ביצע משהב"ט עבודת מטה "צופה פני עתיד" לגבי פעילויות שונות, נוכח הסיכונים לתעשיות הביטחוניות בגלל ביטול כספי ההמרות כפי שנקבע במזכר ההבנות.
משהב"ט ציין כי עבודת מטה זו תתואם עם שני תהליכים משמעותיים שטרם הסתיימו - גיבוש תר"ש חדשה לצה"ל וסיכום רב-שנתי של תקציב הביטחון - וכי רק כשתאושר התר"ש יהיה ניתן להציג למשרד האוצר את צורכי תקציב הביטחון.
עוד ציין משהב"ט כי בדיונים עם מעהב"ט הניח משרד האוצר שיהיו בעתיד תוספות לתקציב הביטחון.
לדברי משהב"ט, הוא הגדיר "עקרונות מאקרו" להקטנת החשיפה לסיכונים נוכח מזכר ההבנות, אולם המענה הפרטני יינתן רק בהמשך.
בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים | בנושא הסיוע הביטחוני 2019 - 2028 היערכות משרד הביטחון וצה"ל למימוש מזכר ההבנות עם ארצות הברית לשנים |129 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים | פרק ראשון לצורך בחינה מיטבית של הפערים בין היקף המקורות השקליים לבין צורכי מעהב"ט וכדי לאפשר להציגם לגורמים הרלוונטיים מחוץ למעהב"ט, על משהב"ט לאמוד כבר כעת, את צורכי מעהב"ט בשקלים לשנים הבאות בהתאם למידע הקיים שבידיו ובידי צה"ל ולהערכותיו, ולעדכן את הנתונים בנושא זה עם התגבשותה של תר"ש חדשה של צה"ל.
כמו כן, על משהב"ט לקבוע תוכנית עבודה להתמודדות עם ההשלכות האפשריות של מימוש מזכר ההבנות ולעדכן את התוכנית בהמשך במידת הצורך.
תוכנית העבודה צריכה לכלול חלופות להתמודדות עם ההשלכות האמורות, בהתבסס על המידע המיטבי הקיים במעהב"ט ועל הערכה בנוגע לצרכים העתידיים של צה"ל לטווח הארוך, לרבות אלו שנכללים בתר"ש המתגבשת במעהב"ט בימים אלה.
זאת כדי להתמודד כהלכה כבר כעת עם הצמצום הצפוי במקורות השקליים הפנויים העומדים לרשותו של משהב"ט נוכח מימוש מזכר ההבנות.
אשר להנחה שיהיו בעתיד תוספות לתקציב הביטחון - היא אינה חלופה לקביעת תוכנית עבודה סדורה.
130 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינהסיכום בעניין סיוע ביטחוני 2016 מזכר ההבנות בין ישראל לארצות הברית מספטמבר לישראל לתקופה של עשור תורם במידה ניכרת לוודאות של מעהב"ט בנוגע למשאבים העומדים לרשותה, מייעל את יכולת התכנון הרב-שנתי שלה, ויש לו השפעה אסטרטגית על הקשרים בין ישראל לארצות הברית.
לפי מזכר ההבנות צפוי קיטון ניכר במקורות השקליים הפנויים שיעמדו לרשות , בעיקר נוכח ביטול הדרגתי של הסדר המרת חלק 2028 מעהב"ט עד לשנת .
2025 מסכום הסיוע לשקלים, בעיקר משנת יש לראות בחיוב את הקמת צוות משהב"ט בראשות הכלכלן הראשי במעהב"ט, נוכח ההשלכות של מימוש מזכר ההבנות.
צוות משהב"ט ביצע עבודת מטה לאחר החתימה על מזכר ההבנות וניתח בעיקר את ההשלכות של ביטול כספי ההמרות על הפעילות הכלכלית של המשק הישראלי ועל התעשיות הביטחוניות בהיבטים של תעסוקה ותוצר, נוכח ההפחתה הצפויה לדבריו , כמעט 2019 של הרכש שיבצע משהב"ט מתעשיות אלו.
עם זאת, עד דצמבר שלוש שנים לאחר חתימת מזכר ההבנות וכשנה לאחר כניסתו לפועל, לא ניתח משהב"ט את ההשלכות האפשריות של הפחתת הרכש על העצמאות הייצורית והטכנולוגית בתחום האמל"ח של מדינת ישראל, על התעצמות צה"ל, מוכנתו, חופש פעולתו ועל היערכות מעהב"ט למצבי חירום, ולא בחן את מידת הפגיעה האפשרית בביטחון המדינה עקב השלכות אלה.
כמו כן, משהב"ט, בשיתוף צה"ל, לא קבע מהם יכולות הפיתוח והייצור שנדרש לשמר "כחול לבן", בין היתר לצורך שמירה על עצמאות הייצור ויכולות צה"ל ולצורך היערכות למצבי חירום, ולא קבע את התקציב הנדרש לשמירה על יכולות אלה.