HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסרה עיריית חיפה: "אנו מקבלים את הערת הביקורת באשר לאופן דיווח על תכנית העבודה של הפרויקטורים, החל משנת 2014 .
"נעבור לדיווח רבעוני כמתחייב על פני דיווח שנתי כפי שעשינו עתה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסרה עיריית ראשון לציון: "הרשות לא נתבקשה להציג תכניות עבודה בתחילת כל רבעון".
בתשובתה למשרד מבקר המ דינה מאוקטובר 2013 מסרה עיריית נתניה: "לפני כל שנת תקציב.
נכתבות תוכניות עירוניות כלליות (שבתוכן כלולות גם תוכניות לעידוד עליה).
תכניות אלה מתפרסמות עם תחילת שנת התקציב".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין בהכנת התכניות הכלליות האמורות כדי לגרוע מן החובה להכין תכנית עבודה ספציפית לפרויקטור אחת לרבעון בהתאם לנהלים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר המשרד כי מנכ"ל המשרד הנחה את האגף לעידוד עלייה לעדכן את נוהלי העבודה בנושא ולבקש ממנהלי המרחבים לדרוש מהרשות תכניות עבודה בהתאם.
המעקב אחר יישום ההסכמים בין המשרד לרשויות המקומיות .
כאמור, המשרד חותם מדי שנה הסכם התקשרות להעסקת פרויקטור עם הרשויות המקומיות.
בהסכמים מציין המשרד תנאים וקריטריונים להעסקת הפרויקטור, כגון ידיעת השפות הנדרשות והיקף משרתו.
לפי סדרי מינהל תקין, מתבקש כי המשרד, כגוף מממן, יבצע מעקב 1230 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שיטתי אחר יישומם של ההסכמים, יבקר אותם ויוודא שהרשויות עמדו בקריטריונים שנקבעו65 .
בבדיקה לא נמצא שהמשרד עקב אחר יישום הדרישות בדבר הבקיאות בשפות ובדבר העסקת הפרויקטור בתפקיד נוסף, כפי שנקבע בהסכמי ההתקשרות האמורים בינו לבין הרשויות המקומיות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר המשרד: "קיים מעקב שוטף של מנהלי המרחבים מול האחראי על קליטת העלייה ברשות על תפקוד הפרויקטור.
בנוסף האגף לעידוד עלייה יוזם ביקורים ברשויות.
לעדכון, תיאום, בדיקות יישום ההסכם ופגישה עם הפרויקטורים".
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב במקרים שתוארו בדבר אי -עמידה בדרישות ההסכם, על המשרד להעמיק את המעקב אחר יישום ההסכמים בינו ובין הרשויות המקומיות, ולוודא שהדרישות שהציב בהם אכן מיושמות.
קביעת הזכאות להשתתפות במימון של העסקת פרויקטור .
תנאי מוקדם לזכאותה של רשות מקומית להשתתפות המשרד במימון העסקת פרויקטור הוא השתתפותה של הרשות באחת מהתכניות לעידוד העלייה והקליטה 66 שהמשרד מפעיל באותה השנה.
את הקריטריונים להשתתפות בתכניות מפרסם המשרד מדי שנה בקול קורא, ובין השאר ניתנת בהם התחייבות של הרשות להעניק לעולים שבתחומה הטבות וסיוע (להלן - סל שירותים).
עוד נקבע כי תינתן עדיפות לרשויות מקומיות המעניקות סל שירותים "המכיל פריטים איכותיים יותר".
האחריות לבחינת ההצעות שמגישות הרשויות וקביעת הרשויות שישתתפו בתכניות הקליטה מופקדות בידי ועדה פנים-משרדית (להלן - ועדת הרשויות).
הביקורת העלתה כי המ שרד לא קבע אמות מידה להערכת איכותו של סל השירותים לעולה, וכי ועדת הרשויות בוחנת רק את עצם קיומו של הסל; לפיכך אין עדיפות לרשויות שלכאורה הציגו סל שירותים איכותי יותר.
זכאותן של רשויות מקומיות, המשתתפות בתכניות לעידוד עלייה וקליטה, לקבל השתתפות במימון פ רויקטורים נקבעת אף היא בידי ועדת הרשויות.
קביעה זו מופעלת לפי קריטריון המוזכר בקול קורא, ולפיו תיקבע מכסת המשרות של הפרויקטורים שהמשרד .
65 לעניין זה ראו למשל בג"ץ 3916/05 עמותת "בת דור- אגודה לאומנות המחול בתל אביב" נ' שרת החינוך, התרבות והספורט ( 14.
2006 ') ואח, תק-על 2006(2 ) 3647 ( 2006 ), שבו צוין: "הקצאתו של מימון כספי מאת רשויות המדינה, מחייבת.
כי השימוש בכספים אלה יעשה.
על יסודם של כללים ברורים, ובאורח תקין וניתן לבקרה".
66 המשרד יזם תכניות לעידוד העלייה והקליטה ביישובים שונים בארץ, ואת אלה משווקים הסוכנות וארגונים נוספים הפועלים בתחום עידוד העלייה בחו"ל.
משרד העלייה והקליטה 1231 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ישתתף במימונן בהתאם למניין משפחות העולים המתגוררות ברשות.
נוסף על כך קובעת ועדת הרשויות את השפה הנדרשת מכל פרויקטור.
ביוני 2011 קבע המשרד כי החל מספטמבר 2011 תיבחן שאלת נחיצות הפרויקטור ברשות כלשהי לפי מניין העולים המתגוררים ברשות ולפי הש פה שהם דוברים, וכי האגף לעידוד עלייה יעדכן בהתאם את הקריטריונים בקול הקורא לקראת שנת העבודה 2012 .
עניין זה בעל חשיבות, שכן כדי שפרויקטור יוכל למלא את תפקידו כהלכה, ראוי שיוכל לדבר עם העולים בשפתם.
(א) משרד מבקר המדינה בדק את הפרוטוקולים של ועדת הרשויות בשנים 2013 -2012 והעלה כי התחשיב שהכין האגף לעידוד עלייה, ולפיו קבעה ועדת הרשויות את השפה שכל פרויקטור יידרש לדעת, לא כלל נתונים בדבר מניין העולים דוברי אותה שפה המתגוררים בכל רשות; כפועל יוצא מכך, קביעת הוועדה לא התבססה על מדד זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 ,מסר המשרד: "הוא מקבל את ההערה ולהבא יפרט בפרוטוקול הוועדה את מספר העולים דוברי כל שפה בכל ישוב".
(ב) עוד העלתה הבדיקה כי למר ות החלטת המשרד האמורה, לא עדכן האגף לעידוד עלייה את הקריטריונים בעניין הפרויקטורים בקול קורא.
בקול קורא לשנת 2013 קבע המשרד כי הוא רשאי להפחית או להגדיל את מניין הפרויקטורים ברשות לעומת השנה הקודמת, גם אם תוצאות החישוב לפי הנוסחה שקבע המשרד מצביעות על היקף זכאות שונה.
מהמסמכים הנלווים לפרוטוקול ועדת רשויות לשנת 2013 , שבהם טבלה המתארת את חישוב היקף העסקת הפרויקטורים על פי הנוסחה שקבע המשרד, עלה כי אכן בוצעו שינויים בהיקף העסקת פרויקטורים בשמונה רשויות מקומיות, ונקבע להן היקף זכאות שלא על פי הנוסחה שקבע המשרד.
בבדיקה לא נמצאו מסמכים המפרטים או המשקפים את הנימוקים לשינויים שנעשו.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרים כאמור, שבהם היקף הזכאות שנקבע אינו תואם את נוסחת החישוב, ראוי שהמשרד יקפיד שהנימוקים יתועדו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר המשרד כיהוא ידאג לפירוט רב יותר של נימוקים אלה בעתיד.
הסדרת תהליכי העבודה .
כדי להסדיר תהליכים בארגון נדרשים נוהלי עבודה המגדירים את מטרתם, את שיטות העבודה ואת התפקידים ותחומי האחריות של כל בעלי התפקידים.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי נוהלי העבודה המסדירים את פעילות הפרויקטורי ם אינם כוללים היבטים חשובים הנוגעים לעבודתם.
כך למשל, אין בהם אזכור לעניין מעקב אחר עולים פוטנציאליים שנוצר עמם קשר, וכן לעניין הקשר עם ארגונים לעידוד העלייה.
כמו כן, ראוי היה למשל כי הנהלים יכללו הוראות בדבר הכנת תכנית עבודה להשתתפות הפרויקטור בפעולות לעידוד העלייה בחו"ל, וכן בדבר דוח ביצוע בנידון.
הממצאים שתוארו בפרק מצביעים על ליקויים שונים הנוגעים בעיקר להסדרת פעילותם של הפרויקטורים ולפיקוח של המשרד על הרשויות המקומיות בכל הנוגע לעבודתם.
נמצאו רשויות מקומיות שלא מילאו את חובותיהן לפי ההסכמים עם המשרד, והמשרד אף לא ניהל מעקב נאות בנידון.
זאת ועוד, המשרד לא הסדיר כראוי את תהליכי קביעת הזכאות לקבלת מימון להעסקת פרויקטורים.
עוד ראוי כי המשרד יבחן את השתלבות הפרויקטורים ופעילותם כחלק מהמערך הכולל של פעולות הממשלה וזרועותיה לעידוד העלייה.
במהלך הע שור האחרון ירד שיעור העולים לישראל, וחלו שינויים במאפייניהם.
בה בעת חלו שינויים גם בדפוסי העבודה שגובשו בין הממשלה והסוכנות: שינויים אסטרטגיים בפעילות הסוכנות, שהחלה להתמקד בחיזוק הזהות היהודית בתפוצות, ושינויים בפעילות הממשלה שהחלה לפעול לעידוד עלייה באמצ עות תמיכה בארגונים - מיקור חוץ של עידוד העלייה.
בשנים אלה נשחקו שיתוף הפעולה ופעולות התיאום בין המשרד, האמון על נושא עידוד העלייה מטעם הממשלה, לבין הסוכנות.
ממצאי הדוח מעלים ספק בדבר האפקטיביות של פעולות המשרד בכל הנוגע למיצוי פוטנציאל העלייה : המשרד לא פעל די לעודד עלייה בקרב בוגרי תכניות לחיזוק הזהות היהודית, הממומנות גם מתקציב המדינה, ובייחוד בקרב בוגרי פרויקט מסע השוהים בישראל למשך תקופה מסוימת גם לאחר תום הפרויקט.
גם מיקור חוץ של עידוד העלייה ב אמצעות מתן תמיכה לארגונים ספק אם הוא אפקטיבי.
משרד העלייה והקליטה 1233 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 זאת ועוד, אחד מארגונים אלה , ארגון א', מימן הלכה למעשה הטסת עובדי מדינה - בעיקר מרשות האוכלוסין - לשם מילוי תפקידם המובהק.
מימון זה עלול ליצור חשש, ולו למראית עין, שהפקידים לא ימצו את סמכויותיהם השלטוניות כנדרש.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סבורה רשות האוכלוסין שיש להטיס את עובדיה לשם מילוי תפקידם כאמור כדי להקל על העולים, עליה לממן זאת במישרין במשאביה שלה.
אין זה ראוי שהדבר ייעשה במימון, ולו חלקי, של ארגון חוץ- ממשלתי פרטי.
נוסף על כך, מומלץ כי הממשלה תבחן מחדש את יחסי עבודתה עם הסוכנות בכל הנוגע לעידוד העלייה; את חלוקת התפקידים ביניהן; ואת שיתוף הפעולה בין המשרד לסוכנות.
כמו כן עליה לפעול להסדרתם באמצעות ועדת התיאום.
על משרד ראש הממשלה ועל משרד העלייה והקליטה להסדיר את יחסי העבודה ביניהם בתחומי הפעילות שבהם לשניהם יש עניין.
על המשרד לבחון את פעולותיו לעידוד העלייה באמצעות הארגונים, את האפקטיביות שלהם, את פעילות הפרויקטורים ואת הדרכים לעידוד העלייה בקרב בוגרי מסע.
על המשרד לגבש תכנית אסטרטגית לעידוד העלייה, אשר תוגש לאישור הממשלה.
מן הראוי שתכנית כזו תתבסס, בין שאר רכיביה, על מיפוי של אוכלוסיית היעד במדינות השונות ושל האמצעים והמשאבים הקיימים, וכי ישולבו בה מדדי ביצוע שיאפשרו לעקוב אחר האפקטיביות שלה, והכול במטרה לנצל טוב יותר את פוטנציאל העלייה למדינת ישראל באשר העלייה היא אחת מאבני היסוד של המדינה.
16 ע"פ 11750/04 , פלוני נ' מדינת ישראל, נבו.
המשרד לביטחון הפנים 481 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבוא .
שירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס) הוא ארגון הכליאה הלאומי של מדינת ישראל.
בראש שב"ס עומד נציב שב"ס (להלן - הנציב).
שב"ס אחראי ל-33 מתקני כליאה: בתי סוהר ובתי מעצר17 .
בסוף 2012 שהו במתקני הכליאה כ- 20,000 כלואים18, ובהם כ- 12,660 כלואים בגין עברות פליליות, כ- 4,630 כלואים בגין עברות ביטחוניות, והשאר מסתננים19.
ב - 2012 השתחררו 7,463 אסירים פליליים 20.
ב - 2012 שירתו בשב"ס כ - 8,750 מועסקים במגוון תפקידים, ובהם סוהרים, עובדים סוציאליים, קציני חינוך ועובדי מינהלה ומטה.
בשנת 2012 היה התקציב הישיר של שב"ס כ-2.
63 מיליארד ש"ח (כ-67% .
)ממנו נועדו להעסקת כוח אדם ולגמלאות בתי הסוהר מדורגים לפי שלוש רמות ביטחון: מזערית, בינונית ומרבית.
האסירים ממו ינים לבתי הסוהר על פי רמת הסיכון הנשקפת מהם לשלום הציבור ולביטחון המדינה.
, התשל"ב ]נוסח חדש [ פקודת בתי הסוהר - 1971 (להלן- הפקודה), ותקנות בתי הסוהר, התשל"ח- 1978 (להלן- התקנות), שהותקנו מכוחה, מסדירות את פעילותם של מתקני הכליאה במדינה.
פשיעה ואורח חיים עב רייני גורמים נזקים רבים ופוגעים, מלבד בקרבנות העברות, גם בעבריינים עצמם, במשפחותיהם ובחברה בכללותה.
נוסף על כך הפשיעה גורמת למשק פגיעה כלכלית.
המשרד לביטחון הפנים מפרסם בכל שנה הערכה לגבי הנזק הכלכלי הנגרם כתוצאה מהפשיעה במדינת ישראל21.
ב- 2011 הוערך הנזק הכלכלי הנובע מפשיעה ב -14.
4 מיליארד ש"ח, סכום השווה לכ-2% מהתוצר הלאומי הגולמי (התל"ג).
באותה שנה הוערך הנזק הכלכלי הממוצע למקרה פשיעה בודד ב- 11,270 ש"ח.
יצוין בהקשר זה שעלות החזקת אסיר בבית סוהר לשנה מסתכמת בכ- 150,000 .
ש"ח בממוצע לפי החזון הארגוני של שב"ס, תמצית תפקידו היא "החזקת אסירים ועצורים במשמרת בטוחה ונאותה, תוך שמירה על כבודם, מילוי צרכיהם הבסיסיים והקניית כלים מתקנים לכל האסירים המתאימים לכך, על מנת לשפר את יכולתם להיקלט בחברה עם שחרורם.
זאת תוך שיתוף פעולה עם גורמי ממסד וקהילה שונים"22 .
ביולי 2012 פרסם המשרד לביטחון הפנים הערכת מצב לשנים 2015 -2013 .
בהערכה צוין כי "הכליאה מהווה בראש ובראשונה ענישה של מי שפגע בחברה.
יחד עם זאת החברה הישראלית מבקשת לראות בשהיית העבריין המורשע , לכשיסיים לרצות את ]לחברה[ בבית הסוהר גם הזדמנות לשיקומו באופן שיחזור אליה המאסר, כאזרח נורמטיבי שלא יחזור לעבור על החוק".
חזרה לאורח חיים עברייני ולמעגל הפשיעה לאחר ריצוי העונש והשחרור מבית הסוהר (להלן - רצידיביזם או מּועדּות), יש בה סכנה לכלל החברה והיא גורמת נזק כלכלי למדינה.
17 בשנת 2005 הועברה האחריות לבתי המעצר מהמשטרה לשב"ס, ובשנת 2006 הועברה האחריות למתקני הכליאה לאסירים ביטחוניים מהצבא לשב"ס.
18 עצורים לצורךחקירה, עצורים שעניינם תלוי ועומד בערכאות ואסירים שנשפטו ונקבע גזר דינם.
זרים שנמצאים בישראל שלא על פי דין או שמעמדם בישראל נמצא בבירור 20 .
המספר כולל את האסירים הפליליים אזרחי ישראל ותושביה, כולל תושבי מזרח ירושלים 21 הנזק כולל שלושה מעגלים עיקריים: נזק מאיום הפשיעה ; נזק כתוצאה מהפשיעה; נזק מהתגובה לפשיעה.
22 "המשפט האסטרטגי" שגיבש שב"ס ב- 1988 .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המועדות הוא מדד להערכת היעילות והאפקטיביות של תהליך הקניית הכלים המתקנים (להלן - שיקום), שלרוב מתחיל בתקופת המאסר ונמשך גם לאחר השחרור.
האחריות לשיקום האסירים בתוך תקופת המאסר חלה על חטיבת התָקֹון בשב"ס.
משנת 2010 "החל שב"ס להגדיר את תהליך השיקום לאסיר באמצעות המונח "תָקֹון 23 - ולפיו בקליטת אסיר בבית הסוהר תותאם עבור כל אסיר תכנית שיקום אישית (חליפת תָקֹון).
מטרת התקון בכללותו היא לשמור על שלומו של האסיר, לסייע לו בהסתגלות למאסר, למזער את נזקי המאסר ולחולל שינוי בהתנהגותו של האסיר וכך להגדיל את הסיכוי שישוב להיות אזרח שומר חוק ולא יחזור למעגל הפשיעה לאחר שחרורו מהמאסר.
חטיבת התקון כוללת ארבע מחלקות האחראיות על כלל פעולות השיקום: מחלקת חטו"ש (חינוך, טיפול ושיקום); מחלקת תעסוקה; מחלקת רפואה; ומחלקת הדת (ראו להלן).
לקראת השחרור מהמאסר ולאחריו, מעורבֹות בתהליך השיקום הרשות לשיקום האסיר (להלן - רש"א) ומחלקות הרווחה ברשויות המקומיות שבתחומן גרים האסירים.
רש"א היא תאגיד סטטוטורי שקם על פי חוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ"ג- 1983 (להלן- חוק רש"א).
בחודשים פברואר - ספטמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בנושא שיקום אסירים בגירים הכלואים בגין עברות פליליות בבתי הסוהר (להלן - אסירים).
הבדיקה נערכה בשב"ס, ובדיקות השלמה נערכו במשרד לביטחון הפנים, ברש"א, במחלקות הרווחה בכמה רשויות מקומיות, במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), במשרד הפנים ובמשרד המשפטים.
הדוח מתבסס על נתונים שהתקבלו מחטיבת התקון ומיחידת המחקר של שב"ס.
יצוין כי משרד מבקר המדינה כבר בד ק ב - 1990 ,היבטים בנושא שיקום האסירים וממצאי הביקורת הובאו בדוח מבקר המדינה24.
הוראות החוק ונוהלי שב"ס .
: חקיקה הפקודה היא הבסיס החוקי לעבודת שב"ס, שעל פיו מוסדרת פעילותם של מתקני הכליאה במדינה.
במאי 2012 תוקנה הפקודה (להלן - התיקון לפקודה), ובין היתר נוספו הוראות מפורשות בדבר שיקום אסירים.
לפי התיקון לפקודה, "נציב בתי הסוהר יבחן אפשרויות לשיקומו של אסיר שהוא אזרח ישראלי או תושב ישראל וינקוט צעדים להבטחת שילובו המרבי בפעילויות שיקום בין כותלי בית הסוהר.
ישולב בפעילויות שיקום, ככל שיימצא מתאים לכך, במועד, בהיקף ובתנאים כפי שייקבעו בתקנ ות ובפקודות השירות".
עוד נקבע בתיקון לפקודה כי השר לביטחון הפנים יקבע הוראות לעניין סעיף זה, והן יאושרו על ידי ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
23 תָקֹון - correction - מושג מתחום העבודה הסוציאלית המציין דרכי טיפול ממוסדות הנהוגות כלפי עוברי חוק ואוכלוסיות קשות.
24 ,מבקר המדינה דוח שנתי 40 ( 1990,) 'בפרק על שירות בתי הסוהר, עמ440-453 .
המשרד לביטחון הפנים 483 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא שנכון למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , טרם נקבעו התנאים לשילוב אסירים בפעילויות השיקום בתקנות ובפקודות הש ירות.
כמו כן, השר לביטחון הפנים טרם הביא לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת הוראות לעניין הסעיף האמור לעיל.
השר לביטחון הפנים מסר בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2013 כי "שירות בתי הסוהר קיים עבודת מטה מקיפה בעניין התקנת התקנות האמורות, אשר כללו גם ליבון מחלוקות מול גופי ביטחון אחרים שכן מדובר בסוגיה בעלת השלכות רוחב רבות.
בחודש יוני 2013 , הועברה על ידי שירות בתי הסוהר ליועץ המשפטי של המשרד לבט"פ, טיוטה ראשונית של מתווה מוצע לתקנות האמורות.
לכשתסתיים עבודת המטה.
תועבר טיוטת התקנות לקבלת אישורה של ועדת הפנים של הכנסת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגדרה בתקנות של התנאים לשילוב אסירים בפעילות שיקום שיקיים שב"ס והגדרת היקפה חיונית לצורך עבודת השב"ס הנוגעת לשיקום האסירים.
על המשרד לביטחון הפנים לפעול בצורה נמרצת תוך קביעת לוח זמנים לקידום עבודת המטה ולהביא להתקנת התקנות האמורות.
: תקנות הפרק בתקנות העוסק ב"טיפול משקם" דן ברובו באסירים השוהים באגפי שיקום ושניתן להם היתר לעבוד מחוץ לבית הסוהר (ראו להלן).
לעניין השיקום נקבע כי מש"נוכח מנהל בית הסוהר כי האסיר הסתגל לתנאי בית הסוהר, רשאי הוא לסייע בידו לנקוט צעדים שיהיה בהם לעזור בשיקומו עם שחרורו מבית הסוהר".
זאת לעומת החובה המוטלת על הנציב לפי התיקון לפקודה, לבחון את אפשרויות השיקום ולנקוט צעדים להבטחת שילובם המרבי של אסירים בפעילויות שיקום.
לעניין עבודת אסירים (להלן - עבודת אסירים או תעסוקת אסירים) נקבע בתקנות כי "ליד כל בית סוהר תהיה ועדת קבלה.
הוועדה תראיין כל אסיר סמוך למועד קבלתו בבית הסוהר.
תשבץ אותו בעבודה המתאימה".
עוד נקבע כי "עבודת אסיר תכוון ככל האפשר לשיקומו".
]ו[ לעניין החינוך נקבע כי "בכל בית סוהר תאורגן ותקוים תכנית של שיעורים- אלא אם הורה הנציב אחרת; לאסירים תינתנה ההקלות האפשריות להרחבת ידיעותיהם בשעות הפנאי; תשומת לב מיוחדת תינתן ללימוד הקריאה והכתיבה לאסירים שאינם יודעים קרוא וכתוב".
: הוראות שב"ס מכוח סמכותו לפי הפקודה ובאישור השר לביטחון הפנים קובע הנציב את הוראות שב"ס.
ההוראות הן כלליות וכוללות את העקרונות לארגון השירות וסדרי המינהל, המשטר והמשמעת בו, להבטחת פעילותו התקינה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ההוראות לא עודכנו מזה שנים.
כך לדוגמה, מחלקת תעסוקת האסירים, שפועלת כחלק מחטיבת התקון, נכללת בהוראות כיחידה נפרדת הכפופה באופן ישיר לנציב.
נציב שב"ס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 ש"חלק מהוראות אלו אינן עדכניות נכון להיום".
לדבריו, ההוראות המעודכנות ממתינות לאישור המשרד לביטחון הפנים מפברואר 2009 , אך הן טרם אושרו עקב מחלוקות בין שב"ס למשרד לביטחון הפנים.
עוד הוסיף הנציב וציין שמינהל תכנון בשב"ס הגדיר במסגרת תכנית העבודה לשנת 2014 משימת עדכון מקיף להוראות השירות.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4.
: פקודות הנציבות מכוח סמכותו על פי הפקודה מפרסם הנציב מפעם לפעם את פקודות הנציבות, הקובעות פרטים ליישום העקרונות שבהוראות שב"ס.
יצוין שאין פקודת נציבות ייעודי ת לנושא התקון, אך יש כמה פקודות הנוגעות לתחומי פעילות מערך התקון, להלן דוגמה: פקודת הנציבות בנושא "כללי הפעלת בתי סוהר לאסירים פליליים" מפרטת את השלבים בקליטת אסיר בכלא, החל בתהליך האבחון והמיון שיעבור לשם שיבוצו בבית סוהר מתאים, דרך שילובו בפעילויות תעסוקה, חינוך וטיפול על ידי ועדת הקבלה בבית הסוהר ואפשרויות החופשה שלו, וכלה בהכנה לקראת שחרורו כולל פגישותיו עם נציגי רש"א.
כמו כן מפרטת פקודת הנציבות את פעולות הטיפול והשיקום, החינוך, הדת והתעסוקה כחלק מהפעילות בכל בית סוהר המיועד לאסירים פליליים.
: נהלים ראשי האגפים והחטיבות בשב"ס מוציאים לכפופים להם פיקודית או מקצועית נהלים המסדירים את אופן ביצוע המשימות של היחידות השונות בשב"ס (להלן - נוהלי שב"ס).
ראש אגף האסיר (ראו להלן) מפרסם נהלים בנושא השיקום החלים על חטיבת התקון.
לנושא השיקום בשב"ס ניתן אפוא ביטוי במכלול של הוראות, פקודות ונהלים.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו להגדיר את תהליך השיקום ולרכז את כלל הנורמות הרלוונטיות במסמך אחד, שיציג באופן בהיר ומפורט את שלבי התהליך ואת האחראים לביצועו בכל שלב ושלב.
נציב שב"ס מסר בתשובתו כי בעקבות התיקון לפקודה השתנה המצב החוקי בנושא השיקום.
הוא ציין כי הליך כתיבת התקנות מכוח התיקון מתבצע בימים אלו וכי "עם סיומו של התהליך יתוקנו הפקודות והנהלים ירוכזו, בהתאם להמלצת המבקר".
עוד לפני תיקון הפקודה ב- 2012 פעל שב"ס על מנת להקנות לאסירים כלים מתקנים-משקמים לטובת שילובם בחברה עם שחרורם.
חטיבת התקון אחראית כאמור לתהליך שיקום האסירים, שמטרתו להביא לניצול מרבי של תקופת המאסר לשם טיפול אפקטיבי באוכלוסיית האסירים, כך שעם שחרורם לא ישובו לעסוק בפעילות עבריינית ויוכלו להשתלב בחברה ביתר קלות.
החטיבה נדרשת להתאים את תכנית התקון על פי צרכיו הייחודיים של כל אסיר ואסיר.
להלן בתרשים 1 המבנה הכללי של מטה שב"ס, מקומה של חטיבת התקון והחלוקה הפנימית של החטיבה למחלקות: המשרד לביטחון הפנים 485 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להלן פירוט תחומי הפעילות של המחלקות בחטיבת התקון: מחלקת הדת מופקדת על מערכת שירותי הדת הניתנים לאסירים בני כל הדתות.
היא מנהלת כ- 60 מדרשות (כיתות) תורניות, שבהן משולבים מדי שנה כ- 1,000 .
אסירים בפעילות שיקום מחלקת הרפואה פועלת במטרה לטפל בהתמכרויות לסמים ולאלכוהול (נרקולוגיה) של האסירים.
הטיפול ניתן ב -20 בתי סוהר, והוא כולל בין היתר סיוע בתהליך גמילה גופנית (קריז) ומתן טיפול תרופתי.
מחלקת חטו"ש כוללת שני ענפים: ענף חינוך והשכלה (להלן - ענף חינוך) וענף טיפול ושיקום.
להלן הפירוט: ענף חינוך אחראי להפעלה של מערך חינוכי לאסירים, ומטרתו יצירת תהליכים לשינוי בדפוסי חשיבה ובנורמות התנהגות, והקניית כלים וכישורי חיים שיסייעו לאסירים להגדיל את סיכוייהם להשתלב בחברה.
הענף פועל בשני תחומים - החינוך הפורמלי והא-פורמלי.
בחינוך הפורמלי נפתחות בכל שנה כ-100 כיתות לימוד, שבהן מוקנית השכלה ברמות שונות: אולפן לאסירים שאינם דוברי עברית; השכלה לאסירים אנאלפביתיים; השכלת יסוד; השכלה תיכונית; וקבוצות לימוד לתואר אקדמי של האוניברסיטה הפתוחה.
בחינוך הא -פורמלי מופעלות מדי שנה בשנה כ- 2,700 תכניות העוסקות בנושאים כמו התמודדות ומודעות, הורות ומשפחה, תרפיה ואמנות.
בשב"ס כ-115 קציני חינוך, ובנוסף מועסקים כ-120 מורים, באמצעות מיקור חוץ וכ-700 .
מתנדבים ענף טיפול ושיקום נמצא באחריות השירות הסוציאלי של שב"ס והוא כולל כ-280 עובדים סוציאליים (להלן - עו"סים), שתפקידם לבחון את המוטיבציה של האסיר לשינוי דרכו ולסייע לו באמצעות טיפול מותאם והקניית כלים מתקנים על פי צרכיו ויכולותיו.
תחום הטיפול נקבע לפי מצבו של האסיר ולפי העברה שבגינה הורשע, כמו לדוגמה התמכרויות לסמים ולאלכוהול (נוסף על הטיפול הרפואי), אלימות במשפחה, עבריינות מין וכישורי חיים.
מחלקת תעסוקה אחראית לתעסוקת האסי רים ולהכשרתם המקצועית תוך הקניית הרגלי עבודה.
כמו כן אחראית המחלקה לתפעול מערך המפעלים בבתי הסוהר.
דוח זה יתמקד בפעילות שב"ס בתחומי החטו"ש והתעסוקה.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכנית רב-שנתית ב- 2009 החל שב"ס ליישם את תכנית העבודה הרב -שנתית לשנים 2013 -2009 (להלן- תר"ש).
בתכנית הודגש חזון שב"ס ונקבעו משימות היסוד לביצועו: משמורת בטוחה ונאותה, טיפול ושיקום, ומניעת החזרה לפשיעה.
יצוין כי בכל אחת מהשנים קבע שב"ס תכנית עבודה שנתית שנגזרה מהיעדים שנקבעו בתר"ש.
במשימת הטיפול והשיקום הוגדרו, בין היתר, היעדים הרב-שנתיים האלה: 1 .
צמצוםשיעור הרצידיביסטים בכ -10% ;בתוך עשר שנים 2 .
מיצוי פוטנציאל האסירים המתאימים לטיפול; 3 .
;שיפור היחס המספרי בין מטפלים למטופלים 4 .
הגדלת מספר האסירים המועסקים בתעסוקה יצרנית בכ -800 (במטרה להגיע לכ - 3,000 ;)מועסקים 5.
גיבוש גישת "רצף הטיפול" (ראו להלן בפרק נפרד) במהלך שנה לאחר סיום ריצוי המאסר.
משרד מבקר המדינה בדק את מימוש היעדים.
להלן הפירוט: צמצום המּועדּות (רצידיביזם) המועדות מוגדרת כחזרה על התנהגות עבריינית לאחר ריצוי עונש או קבלת טיפול.
מדידת המועדות מאפשרת לבחון את הצלחת שיקום האסירים.
שיעו ר המועדות נקבע על פי חזרת האסיר המשוחרר לפשיעה.
חישב שב"ס את שיעור המועדות כשיעור האסירים שלהם מאסר שני ומעלה לפי שיטת חישוב זו שיעור המועדות היה כ -70% .
בשנת 2010 , עם הקמתה של יחידת המחקר בשב"ס, שונתה שיטת המדידה, ונקבע כי אסיר ייחשב לרצידיביסט (מועד) אם במשך חמש שנים מיום שחרורו הוא שב למאסר כאסיר שפוט.
באותה שנה ביצעה יחידת המחקר של שב"ס מחקר מקיף למדידת המועדות בישראל, שהתבסס על בדיקה של כ - 6,000 אסירים פליליים תושבי ישראל ששוחררו מבית הסוהר בשנת 2004 .
תוצאות המחקר פורסמו ב - 2011 (להלן- מחקר המועדות).
325 מהאסירים שבו למאסר בתוך חמש שנים מיום שחרורם (להלן- שיעור המועדות).
לפי נתוני שב"ס, ישראל ממוקמת באמצע ביחס לעולם: שיעור המועדות בישראל דומה לארצות מערב אירופה, נמוך יותר מאשר בארצות הברית, וגבוה יותר מזה שבמדינות סקנדינביה.
כאמור, השב"ס קבע בתר"ש בשנת 2009 יעד של צמצום שיעור הרצידיביסטים בכ - 10% בטווח של עשר שנים.
אולם, בעקבות נתוני מחקר המועדות שינה השב"ס בשנים 2011 ו- 2012 את יעד הצמצום ל-7% במהלך עשר שנים.
ב- 2013 שוב שינה שב"ס את היעד הרב- שנתי לצמצום שיעור המועדות, וזאת ללא קביעת יעד מדיד.
בתשובתו מסר נציב שב"ס כי בדצמבר 2013 ,עדיין נערכה בדיקה לגבי הערכת תכניות התקון ומשכך הוחלט להמתין עד לקבלת הממצאים ולכן לא נקבע יעד מדיד.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי הצבת יעד רב -שנתי ללא קביעה כמותית למדידה, אינה אפקטיבית ואינה מאפשרת לבחון אם היעד הושג.
על שב"ס לפעול בהקדם האפשרי להצבת יעד רב-שנתי מדיד.
לגבי נשים המשרד לביטחון הפנים 487 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
מחקר המועדות בדק את שיעור המועדות לפי משך תקופת המאסר.
נמצא כי שיעור המועדות של אסירים ששוחררו ממאסרים קצרים (עד שנתיים) עולה בהדרגתיות, עד לשיא של 50.
1% במאסרים שאורכם שנה עד שנתיים.
לגבי אסירים ששוחררו ממאסרים ארוכים יותר שיעור המועדות יורד בהדרגה.
עוד בדק המחקר את שיעור המועדות לפי מספר מאסרים קודמים.
נמצא שאסירים ששוחררו ממאסרם הרביעי ומעלה חוזרים למאסר פי 2.
1 יותר מאסירים ששוחררו ממאסרם הראשון26.
משרד מבקר המדינה בדק את מספר האסירים הפליליים בפילוח לפי תקופות המאסר שנגזרו עליהם ובפילוח לפי מספר מאסרים קודמים נכון לסוף שנת 2012 .
הבדיקה העלתה שכ-20% מהאסירים היו שפוטים למאסר שבין שנה לשנתיים, וכ-45% מהם ריצו את המאסר הרביעי שלהם ומעלה.
נמצא כי חטיבת התקון תכננה את פעולות השיקום בלא שהתבססה על תוצאות מחקר המועדות.
צמצום שיעור המועדות הוא מדד חשוב לבחינת הצלחת תהליך שיקום האסירים.
על שב"ס אפוא לקבוע יעד רב -שנתי, מדיד ובר -השגה, ולבנות ת כנית עבודה המכוונת להשגתו.
על שב"ס להשתמש במחקר המועדות ובנתונים העומדים לרשותו כבסיס לפיתוח תכניות שיקומיות לטיפול באסירים.
מיצוי פוטנציאל האסירים המתאימים לטיפול בפקודת הנציבות בנושא "כללי הפעלת בתי סוהר לאסירים פליליים" נקבע שבכל בית סוהר תהיה ועדת קבלה שתקבע את שילובו של האסיר בפעילות חינוך וטיפול.
עוד נקבע כי "בבתי הסוהר לאסירים פליליים תופעל מערכת טיפול סוציאלי באמצעות עובדים סוציאליים תוך שילוב ושיתוף פעולה עם שאר המערכות הפועלות בבית הסוהר".
בנוהל אגף האסיר בנושא "ועדות קבלה ומעקב" נקבע כי "לכל אסיר פלילי ללא יוצא מהכלל תיבחן האפשרות להתאמת תכנית תקון שתלווה אותו מרגע כניסתו למאסר ועד שחרורו", וכי בניית התכנית תביא בחשבון את "פרופיל האסיר ותקופת המאסר, מסוגלותו ורצונו החופשי להשתלב ולהפיק תועלת מתהליכי התקון".
בנוהל אחר של האגף בנושא "שירות סוציא לי לאסירים" נקבע שמטרת השירות הסוציאלי בשב"ס היא, בין היתר, "מתן טיפול לאסיר עפ"י צרכיו ונתוניו".
משרד מבקר המדינה בחן ארבעה תחומים עיקריים שבהם שב"ס מעניק טיפול לאסירים.
שיעור השימוש בסמים ובאלכוהול בקרב אוכלוסיות אסירים בעולם גבוה יותר לעומת שיעור זה בקרב כלל האוכלוסייה27 .
הסמים והאלכוהול הם גורם מרכזי שלילי המשפיע על התנהגות .
26 נתונים נוספים שנמצאו במחקר: גברים חוזרים למאסר פי1.
25 יותר מנשים; שיעור המועדות הגבוה ביותר ( 70.
5% ) נמצא אצל צעירים עד גיל18 אשר חוזרים למאסר עד פי3.
4 לעומת שאר קבוצות הגיל.
המחקר בחן פרמטרים נוספים המשפיעים על המועדות, ובהם גיל האסירים ומצבם המשפחתי, מספר המאסרים הקודמים וקטגוריות העברות.