HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
האיחור בתשלומים בעשרות מיליוני ש"ח123, מתוכם כ-42% בגין עלויות מימון למקורות .
בחוק יסודות התקציב נקבע כי הממשלה רשאית להוציא בשנת כספים פלונית את הסכום הנקוב .
כהוצאה בחוק התקציב השנתי לאותה שנה; כי ה ממשלה לא תקבל הלוואה בשקלים מתאגיד .
בנקאי 124 ; וכי הממשלה רשאית להתחייב בשנת כספים פלונית בגבולות הסכומים הנקובים .
כהרשאה להתחייב בתוכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנה .
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה כי הפקטורינג, שבמסגרתו נדחים .
תשלומים בין שנות תקציב, הוא למעשה מעקף של המגבלות החלות נוכח דיני התקציב ושל .
סדרי העדיפויות שקבעה הממשלה במסגרת התקציב השנתי, וכן גורם להקשחה של התקציב .
בשנים העוקבות; וכי לפי עמדתם מדובר בפעילות שאינה לגיטימית ואינה עולה בקנה אחד עם .
עוד מסרו כי אף שביצוע פקטורינג כשלעצמו במהלך שנת תקציב הוא .
פרקטיקה שעשויה להיות מקובלת, מדובר במצב שנכפה על התעשיות ופועל לרעתן, והמצב .
חמור אף יותר כשמדובר במהלך חוצה שנות תקציב כאשר התקציב השנתי אינו מספיק לצרכים; .
וכי השימוש בפקטורינג חוצה-שנים מקנה עדיפות למשהב "ט על פני שאר משרדי הממשלה .
שאינם יכולים לגייס מימון חיצוני בדרך זו.
אגף התקציבים הוסיף בתגובתו על ממצאי הביקורת .
כי עסקאות הפקטורינג האמורות נעדרות היגיון כלכלי ומשקפות התנהלות בעי יתית של .
משהב"ט לעמידה "מלאכותית " במסגרת התקציב ודחיית הבעיה לשנה העוקבת; כי תכליתן של .
עסקאות אלה, לפי הוראות התכ"ם, היא להיטיב עם ספקים באופן שמשרת את שיקוליהם .
העסקיים, אך בכל הנוגע לתשלום החוב של משהב"ט - התעשיות הביטחוניות, שהן ספקיו, הן .
הנפגעות העיקריות ; וכי לעמדתו עסקאות אלה אינן לגיטימיות ואינן עולות בקנה אחד עם .
התנהלות תקינה של תקציב המדינה.
החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי לדעתו יש להסדיר את נושא מועדי התשלום לתעשיות, .
למרות החרגתם מחוק מוסר תשלומים; וכי אגפו פועל להסדיר את תשלום כלל החובות של .
123 התע"א מסרה כי החישוב בוצע לפי שיעור הריביות על הלוואות שהיא לקחה או לפי ריביות ממוצעות בשוק בתקופה .
124 למעט בהתקיים תנאים מסויימים שנקבעו בסעיף48 .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח משהב"ט בתוך כמה חודשים.
סגן בכיר לחשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה 125 כי עסקאות .
הפקטורינג עם התע"א הובאו לאישור אגף החשכ"ל נוכח חריגותן, והוא אישר אותן נוכח .
המצוקה התזרימית של התע"א בעקבות העיכוב בתשלומים של משהב"ט.
הביקורת הוסיף אגף החשכ"ל כי נושא הפקטורינג מוסדר בהוראת תכ"ם המאפשרת את ביצועו; .
כי הפקטורינג הוא כלי פיננסי חיוני ומקובל למימון בטווח הקצר, לצורך גמישות; וכי לדעת האגף .
יש להסדיר את מועדי הפירעון של חובות משהב"ט לתעשיות הביטחוניות אף שהנושא אינו כפוף .
בתגובתו של היועץ המשפטי של משרד האוצר מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הוא מסר כי .
לעמדתו עסקאות פקטורינג לתקופה אשר חורגת מתנאי תשלום מקובלים בעסקאות שהמדינה .
עורכת, ובפרט כשהתשלומים בגינן חוצים שנות תקציב, הן אסורות באשר הן מנוגדות לתכליתם .
ולהגיונם של דיני התקציב ולחוק יסודות התקצי ב; וכי עניינן הוא הגדלת התקציב, הלכה .
למעשה, מעבר למגבלות הקבועות בחוק.
יצוין בהקשר זה כי בשנת 2021 נדרש היועץהמשפטי לממשלה לעניין אשראי שלקח ספק של .
משהב"ט מגורם פיננסי לצורך מימון הצטיידות על פי עסקת רכש מסוימת של משהב"ט וכי .
בפברואר 2021 כתב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט כלכלי) כי לעמדת היועץ .
המשפטי לממשלה, הגדלת ההוצאה הממשלתית באמצעות הלוואה, שבאותו עניין נעשתה .
באמצעות דחיית מועד החזר האשראי, היא דרך מימון שאינה מתיישבת עם דיני התקציב; וכי .
היועץ המשפטי לממשלה הבהיר לגורמי הביטחון כי מעהב"ט או כל משרד ממשלתי אחר לא .
יוכלו לנקוט שוב בדרך מימון זו 126.
בתגובתו שלמשרד המשפטים מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורתהוא מסר כי חוות דעתו .
האמורה קובעת עקרונות מנחים להתנהלות תקציבית תקינה ובהתאם לדין; וכי יישום העקרונות .
צריך להידון בין משהב"ט לבין משרד האוצר, בליווי הייעוץ המשפטי של המשרדים, ואם יתעוררו .
סוגיות משפטיות או יידרשו הבהרות או השלמות בנוגע לחוות הדעת - היועץ המשפטי לממשלה .
תגובות הצדדים המפורטות לעיל מחדדות את הצורך בהסדרת תנאי התשלום ומתכונת .
הפקטורינג של משהב"ט לתעשיות הביטחוניות ובאופן אישורה, בפרט נוכח החרגתן .
מחוק מוסר התשלומים ונוכח איחור משהב"ט בתשלומיו להן.
מומלץ כי גורמי משרד האוצר (אגף החשכ"ל ואגף התקציבים), משהב"ט והיועץ המשפטי .
לממשלה יסדירו את מועדי התשלום של משהב"ט לתע"א ולתעשיות הביטחוניות .
האחרות, וכן יגבשו קווים מנחים מוסכמים לגבי מתכונת הפקטורינג ואופן אישורה.
126 היועץ המשפטי לממשלה אישר את עסקת המימון הזאת, בין היתר נוכח נסיבות ייחודיות ודחיפות ביצועה.
במרץ 2021 הגישה התנועה למען איכות השלטון עתירה לבג"ץ בנוגע לחוקיות העסקה לפי דיני התקציב, ובג"ץ דחה .
ראו בג"ץ 1602/21 'התנועה למען איכות השלטון נ ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (פורסם .
תחולת חוק מוסר תשלומים על התעשיות הביטחוניות .
בשנים 2018 - 2020 התארכהתקופת ימי האשראי של התע"א לתשלום לספקיה: בשנת 2018 .
התקופה הייתה69 ימים, ובשנים2019 ו-2020 הייתה67 ו-81 ימים בהתאמה.
בחוק מוסר תשלומים נקבע כי גוף מתוקצב 127 ישלם לספק את התמורה בעד עסקה לא יאוחר .
מ-45 יום מהמועד שבו הומצא לו חשבון או מ-30 יום מתום החודש שבמהלכו הומצא לה החשבון; .
כי תמורה שלא שולמה עד למועד התשלום תשולם לספק בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, .
ובחלוף 30 ימים ממועד התשלום - בתוספת ריבית פיגורים; וכי שר הכלכלה והתעשייה ושר .
האוצר בהתייעצות עם השר הנוגע לעניין לפי דין ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת רשאים .
לקבוע פטור מהוראות החוק, או מועדי תשלום השונים מהמועדים שנקבעו בו, בהתאם לסוגים .
שונים של מזמינים, ספקים או עסקאות .
ביולי 2018 כתב מנכ"ל משהב"ט דאז לשר הביטחון דאז כי הוא סבור שהחוק פוגע בחברות .
הממשלתיות שלא לצורך, משום שמדובר בחברות הפועלות בזירה כלכלית תחרותית, ונכון יותר .
להשוות את מעמדן למעמדן של חברות במגזר הפרטי ולאפשר להן חופש פעולה לממן את .
פעילותן; כי החברות הממשלתיות נפגעות גם בשל ההחרגה ש בוצעה בחוק לגבי תנאי התשלום .
בעסקאות של משהב"ט איתן; וכי המשרד סבור כי הפתרון לכך הוא בהבחנה בין תשלום של .
החברות הממשלתיות הביטחוניות לספקים קטנים ובינוניים, שלגביהם יחולו המועדים שנקבעו .
בחוק, לבין תשלום לספקים גדולים, שלגביהם תנאי התשלום יושוו לאלה של חברות פרטיות.
המנכ"ל ציין כי נמסר למשהב"ט שמשרד הכלכלה והתעשייה מסרב להקנות לחברות .
הביטחוניות הממשלתיות הקלה זו, וביקש כי שר הביטחון דא ז יפנה לשרי האוצר והכלכלה .
גזבר התע"א מסר למשרד מבקר המדינה כי התקיימו מגעים עם משרד הכלכלה והתעשייה .
להתקנת תקנות להקלה בתחולת החוק על החברות הממשלתיות הביטחוניות, אך השרים וועדת .
הכלכלה לא אישרו את טיוטת התקנות; וכי תנאי התשלום של התע"א לספקיה בישראל הם .
"שוטף+90 " למעט ספקים חריגים128 .
סגנית בכירה למנהל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה והתעשייה מסרה .
למשרד מבקר המדינה כי בהתאם לחוק, תנאי התשלום של חברות ממשלתיות לספקיהן הם .
"שוטף+30 " או45 ( יוםבהתאם לשיטת העבודה) 129.
במסגרת חקיקת החוק, נקבע הסדר מקל .
יותר עבור חברות ממשלתיות, שהיה בתוקף במשך שנה ממועד חקיקת החוק.
נעשו מאמצים לקבוע תקנות שיסדירו ימי אשראי בעבור גופים אלה או חלקם, תוך התחשבות .
משרד הכלכלה פעל ביחד עם משרד האוצר ו רשות החברות .
הממשלתיות להתקנת התקנות, אולם בחלוף השנה שבה חל ההסדר האמור לא הגיעו לנוסח .
נוכח זאת, על גופים אלו חלים מועדי התשלום שמחייבים את הממשלה.
כמו כן, גם סגנית בכירה למנהל רשות החברות (בפועל) מסרה למשרד מבקר המדינה כי על .
החברות הממשלתיות חלים מועדי התשלום שנקבעו בחוק.
127 חברה ממשלתית היא גוף מתוקצב לפי סעיף21 .
ספקי כוח אדם ועסקים קטנים לפי בקשה .
129 עד30 יום מתום החודש שבמהלכו הומצא החשבון למזמין או עד45 יום מהמועד שבו הומצא החשבון למזמין.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח בביקורת עלה כי בשנים 2018 - 2020 התע"א לא שילמה לספקיה במועדי התשלום .
בהתאם להוראות חוק מוסר תשלומים, וכי תקופת האשראי לתשלום לספקיה הגיעה .
ל-81 ימי אשראי בשנת2020 .
על התע"א לעמוד בתשלום לספקים במועדים שנקבעו בחוק מוסר תשלומים, לא יאוחר .
מ-45 יום מהמועד שבו הומצא לה החשבון או 30 יום מתום החודש שבו הומצא לה .
החשבון, ולשלם הפרשי הצמדה וריבית כחוק על תשלומים בפיגורים.
יצוין כי בפברואר 2021 הותקנו תקנות מוסר תשלומים לספקים (דיווח על יישום החוק) (הוראת .
שעה), התשפ"א - 2021 .
בתקנות נקבע כי מסוף שנת2021 תגיש חברה ממשלתית למנהל רשות .
החברות דיווח על יישום חוק מוסר תשלומים לגבי שנות הכספים 2021 עד2023 , ומנהל רשות .
החברות ימסור לוועדת הכלכלה של הכנסת דוח שיכלול ריכוז של כל המידע שהגישו החברות .
אופן הדיווח ומועדי הדיווח נקבעו בתקנות.
מומלץ כי רשות החברות תפעל להעלאת נושא תשלומי התע"א לספקיה לדיון .
רשות החברות מסרה בתגובתה על ממצאי הביקורת כי היא תבקש מדירקטוריון התע"א לדון .
בהשפעת חוב משהב"ט על מועדי התשלומים של החברה לספקיה, וזאת בהתאם לחוק מוסר .
היבטים חשבונאיים בנוגע לפרויקטי פיתוח של .
התע"א עבור משהב"ט הטיפול החשבונאי במשהב"ט ברכש פרויקטי פיתוח מהתע"א .
הר כש של משהב"ט מהתע"א כולל הזמנות לייצור של מערכות ואמל"ח, וכן למחקר ולפיתוח .
בהתאם לקריטריונים שנקבעו בתקינה החשבונאית הממשלתית 130 משהב"ט .
אמור לרשום את המערכות והאמצעים שהוא רוכש כנכסים, ואת עלויות הפיתוח כהוצאה או .
כנכס - רכוש קבוע או נכס בלתי מוחשי.
תקן חשבונאות ממשלתי מס' 17 ,בנושא רכוש קבוע קובע את הכללים לרישום רכוש קבוע .
לרבות ציוד צבאי, ולדיווח עליו .
תקן חשבונאות ממשלתי מס' 31 בנושא נכסים בלתי מוחשיים .
קובע את הכללים לרישום נושא זה ולדיווח עליו.
בהתאם לתקנים אלו משרד ממשלת י יכיר .
ברכוש קבוע או בנכס בלתי מוחשי אם צפוי שהעלות המושקעת תייצר הטבות כלכליות עתידיות.
אכ"ס מופקד על התכנון, הניהול והביצוע של מכלול הפעילויות הכספיות של מעהב"ט.
זה, על אכ"ס לנהל את מערכת הרישום הכספית-חשבונאית ולהכין את הדוחות הכספיים של .
130 תקנים שמפרסםהמוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות ממשלתית .
במסגרת תפקידיו, מרכז אכ"ס נתונים על סכומי ההשקעה של גופי מעהב"ט במו"פ , .
בין היתר לצורך הצגתם בדוחות האמורים.
רישום של נכסים בדוחות הכספיים של משהב"ט: .
בדוחות הכספיים של מדינת ישראל ל- 31.
20 נכתב בנוגע לרכוש הקבוע כי משהב"ט החל .
בשנים האחרונות למפות חלק מנכסי מעהב"ט; כי מיפוי הנכסים במעהב"ט אינו שלם, ובמקרים .
רבים מבוסס על הערכות ואומדנים בדבר שוויים; כי הנתונים נאספו באופן ידני, ולא ניתן לבצע .
בקרת שלמות לעניין הרישום החשבונאי בגינם ולקבוע את מידת מהימנותם והתאמתם למדיניות .
החשבונאית של ממשלת ישראל.
בנוגע לנכסים בלתי מוחשיים צוין בדוחות הכספיים כי מיפוים .
אינו מלא, וכי בידי חלק ממשרדי הממשלה יש מידע חלקי בלבד על נכסים אלה.
בדוחות הכספיים של משהב"ט ל - 31.
20 נכתב כי המשרד מיישם באופן חלקי את תקן .
חשבונאות ממשלתי מס' 17 בנושא רכוש קבוע; כי עלויות שהושקעו בנכסים כלולות בסעיפי .
ההוצאה, ולגבי מרבית הנכסים לא מתבצעת התאמה של סעיפי ההוצאות והיוונן לרכוש קבוע, .
בשל היעדר מנגנון מיכוני התומך בכך; וכי השיטות למדידת רכוש קבוע ולהכרה בו אינן אחידות, .
ובסיסי מידע שונים שימשו להכרה ברכוש קבוע.
עוד נכתב בדוחות כי המשרד מיישם את תקן .
חשבונאות ממשלתי מס' 31 להיוון עלויות פיתוח לנכס בלתי מוחשי; ובדוח על הביצוע הכספי131 .
נכתב כי הוצאות רכש מלאי וצריכת ציוד מתכלה כוללות גם הוצאות שיש להוון למלאי, לרכוש .
קבוע או לרכוש בלתי מוחשי, אך במערכת הכספית טרם הוקם המנגנון המיכוני התומך בכך.
בביקורת עלה כי במשהב"ט אין מודול 132 של ניהול רכוש קבוע במערכת הממוכנת לתכנון .
משאבי ארגון (ERP133 .
החשבונאית הראשית וראש יחידת הפיקוח התקציבי (להלן - פת"ק) באכ"ס מסרו למשרד מבקר .
המדינה כי זאת מסיבות של שמירה על ביטחון מידע; כי יחידות במעהב"ט מפיקות נתונים בנוגע .
לרכוש הקבוע ממערכות המידע שלהן; כי מערכות אלה אינן מוכוונות לרישום חשבונאי, והדיווח .
של היחידות לאכ"ס מתבצע על בסיס צביר ת עלויות תקציביות, מידע לוגיסטי או תחשיבים .
כלכליים; כי יש יחידות שאינן מדווחות כלל על רכוש קבוע; וכי יחידת החשבונאית הראשית .
ממשיכה בהשלמה הדרגתית של רישום הרכוש שטרם דווח במסגרת הדוחות הכספיים של .
ראש יחידת פת"ק מסר למשרד מבקר המדינה כי במסגרת הכנת הדוחות הכספיים .
של משהב"ט, אכ"ס אינו מבצע בחינה לצורך היוון ההוצאות לנכס בלתי מוחשי בהתאם לתקן .
חשבונאות ממשלתי מס' 31 .
מומלץ כי אכ"ס ישלים את רישום הרכוש הקבוע בדוחות הכספיים של משהב"ט בהתאם .
לכללי החשבונאות המקובלים.
דוח המקביל לדוח רווח והפסד .
חלק מתוך המערכת הכוללת שמתפקד כמערכת עצמאית .
133 Enterprise Resource Planning .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח היוון עלויות פיתוח לנכס: .
בשנים 2019 ו-2020 רשם משהב"ט בדוח על הביצוע הכספיהוצאות מו"פ בהיקף של .
מיליארדי ש"ח; ואת הוצאות הפיתוח וההצטיידות הראשונית של מעהב"ט בסעיף "הוצאות .
רכש מלאי וצריכת ציוד מתכלה"134 .
בביקורת עלה כי משהב"ט אינו מהוון עלויות פיתוח לרכוש קבוע או לרכוש בלתי מוחשי .
בהתאם לתקני חשבונאות ממשלתיים.
ראש יחידת פת "ק מסר למשרד מבקר המדינה כי עלויות מו"פ נכללות בסעיף רכוש קבוע .
בדוחות הכספיים רק אם היחידה מדווחת עליו כרכוש כזה, ואין אחידות בדיווח בין היחידות .
לדוגמה, הוא מסר כי מ נהלת מסוימת במפא"ת מדווחת על עלויות פיתוח במסגרת .
הרכוש הקבוע בדיווחיה לאכ"ס, לצורך רישום בדוחות הכספיים, ואילו מנהלת אחרת במפא"ת .
אינה מוסרת דיווח כזה.
בדיווח של המנהלת המסוימת לאכ"ס נכתב כי השקעותיה בפיתוח עד .
לשנת 2020 הןבהיקף של מאות מיליוני ש"ח, וכי ניתן לרשום כמחצית מתוך עלויות הפיתוח .
מהמתואר לעיל עולה כי הרישום החשבונאי של רכוש קבוע ורכוש בלתי מוחשי בדוחות .
הכספיים של משהב"ט מתבסס על נתונים שמדווחות היחידות השונות, שאין ביניהם .
אחידות מבחינת עלויות המו"פ הנזקפות לסעיפי רכוש, קרי - הרישום הינו חסר, ואינו .
יצוין כי דוח מבקר המדינה בנושא "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
בין היתר ברישום החסר של הרכוש הקבוע בדוחות הכספיים והמליץ כי החשב הכללי ישלים .
את המיפוי ו התיקוף של המודלים והאומדנים של כל הרכוש הקבוע והנכסים שבידי המדינה .
לצורך רישומם החשבונאי והצגתם באופן נאות בדוחות הכספיים של המדינה.
באי-מיפוי הנכסים הבלתי -מוחשי ים והמליץ כי החשב הכללי יסדיר את המיפוי של נכסים אלה .
ואת הרישום שלהם בספרי המדינה, כדי להציגם במלואם בדוחות הכספיים.
רישום רכש על בסיס מצטבר בדוחות הכספיים של משהב"ט .
בתקן חשבונאות ממשלתי מס' 1 בנושא הצגת דוחותכספיים נכתב כי מטרת התקן היא להבטיח .
השוואתיות הן בין דוחותיה הכספיים של אותה ישות בתקופות שונות, והן בין דוחותיה הכספיים .
לאלה של ישויות אחרות; וכי לצורך כך התקן קובע כללים מנחים להצגת דוחות כספיים על .
בתקן נכתב כי הוצאות הןאחד ה רכיבים שיוכר ו בדוחות הכספיים על בסיס .
134 נושא זה עלה גם בביקורת מבקר המדינה בנושא "ניהול תוכניות מחקר ופיתוח במערכת הביטחון - דוח מעקב".
135 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
136 בהתאם לחשבונאות על בסיס מצטבר - עסקאות ואירועים מוכרים בדוחות הכספיים בעת התהוותם ונרשמים .
ברשומות החשבונאיות ומוכרים בדוחות הכספיים בתקופות שאליהן הם מתייחסים.
בהוראת תכ"ם מאוגוסט 2008 בנושא עקרונות לניהול חשבונות במשרדי ממשלה נקבע כי .
הרישומים החשבונאיים לצרכים חשבונאיים יהיו על בסיס מצטבר; וכי חשב משרד ממשלתי .
יהיה אחראי לנאותות הרישומים החשבונאיים.
בדוח הכספי של משהב"ט ל - 31.
20 נכתב בנוגע למדיניות החשבונאית של המשרד כי הוא .
מיישם את תקן חשבונאות ממשלתי מס ' 1 באופן חלקי ומציג את הדוח על המצב הכספי ואת .
הדוח על הביצוע הכספי בחלקו על בסיס מצטבר; וכי ההוצאות בדוח על הביצוע הכספי כוללות .
הוצאות שנצברו בשנת 2020 .
בביקורת עלה כי משהב"ט אינו רושם את כלל העלויות, לרבות בגין רכש בפרויקטים .
מהתע"א, ובהם פרויקטי פיתוח, על בסיס מצטבר כנדרש לפי כללי החשבונאות .
הממשלתיים והוראת תכ"ם.
הדבר אף אינו עולה בקנה אחד עם האמור בביאור המדיניות .
החשבונאית של משהב"ט ולפיו ההוצאות המוצגות הן הוצאות שנצברו בתקופה המדווחת, .
דהיינו הוצאות שנרשמו על בסיס מצטבר.
החשבונאית הראשית וראש יחידת פת"ק מסרו למשרד מבקר המדינה כי הרישום החשבונאי של .
הוצאות בגין פרויקטים, לרבות פרויקטי פיתוח, נעשה על פי חשבוניות ולא ע ל פי ההתקדמות .
דהיינו, הרישום החשבונאי של ההוצאות אינו בהתאם לתקופה שבה בוצעו.
נציג משרד החשבונאית הראשית שבמשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה כי משרדי .
הממשלה, ובהם משהב"ט, נדרשים לבצע את הרישומים החשבונאיים על בסיס מצטבר.
מסר כי הם נדרשים לרשום הוצאות בתקופה החשבונאית שבה נוצרו ללא תלות במועד קבלת .
החשבונית או במועד התשלום בפועל.
בביקורת נמצא כי ההתאמות לרישום על בסיס מצטבר יכולות להסתכם במאות מיליוני .
לפי נתוני התע"א, סכום הפעילויות שביצעה עבור משהב"ט עד 31.
טרם הגישה חשבוניות הוא כ -150 מיליון דולר, וסכום החשבוניות שהיא הגישה עד .
20 וטרם ביצעה את הפעילויות בגינן הוא כ-350 .
מומלץ כי אכ"ס יפעל לרישום של העלויות בגין רכש בפרויקטים, לרבות בפרויקטי פיתוח, .
בספרי משהב"ט ובדוחותיו הכספיים, תוך הפרדה נאותה בין סעיפים מאזניים 137 - רכוש .
קבוע ורכוש בלתי מוחשי, לסעיפים תוצאתיים 138 ; וזאת על בסיס מצטבר, בהתאם .
לתקופה שבה בוצעה הפעילות ונוצרה המחויבות לתשלום בגינן, בפרט לגבי פרויקטים .
זאת בהתאם למתחייב מהתקינה החשבונאית הממשלתית, על מנת .
לספק למשתמשים בדוחות הכספיים מידע אמין, שימושי ובר -השוואה למשרדי הממשלה .
האחרים, ולצורך אחידות הדיווח בדוחות הכספיים של המדינה.
יצוין כי רישום כראוי של .
הנכסים, המוחשיים והבלתי מוחשיים, יאפשר למשרד גם מעקב מתכלל אחר נכסיו 139.
סעיפים הנכללים במאזן .
סעיפים הנכללים בדוח על הביצוע הכספי .
139 יצוין בהקשר זה כי התע"א שילמה למשהב"ט בשנים 2019 ו-2020 בגין שימוש בידע ובציוד של המשרד במסגרת .
יצוא ביטחוני 18 ו-14 .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח הטיפול החשבונאי ב הוצאות מו"פ בתע"א וברפאל .
התע"א היא כאמור "תאגיד מדווח", ולכן כפופה לחוק ני"ע ולתקנות שהותקנו מכוחו .
[בתקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף140 וטיוטת תשקיף]- מבנה וצורה), התשכ"ט-1969 .
(להלן- תקנות ני"ע - פרטי תשקיף), נקבע כי בתשקיף שתגיש חברה המעוניינת להציע .
ניירות ערך לציבור תובא סקירה של פעילות המו"פ שלה ויפורטו בנפרד סכומים שהוצאו .
לפעילויות מו"פ במסגרת השקעות התאגיד, וסכומים שהוצאו על מו"פ במסגרת מימון לקוח .
לצורכי פיתוח ספציפי בעבורו; וכן יובא מידע בדבר סכומים שהוצאו בגין מו"פ בהבחנה בין .
סכומים שהוכרו כהוצאה לבין סכומים שהוכרו כנכס בלתי מוחשי.
(דוחות תקופתיים ומיידיים), התש"ל-1970 , נקבע כי בדוח התקופתי יובא תיאור של התאגיד .
ושל התפתחויות שחלו בעסקיו בשנה האחרונה, בהתאם לפרטים ולעקרונות שנקבעו .
בתקנות ני"ע - פרטי התשקיף.
התע"א ורפאל, כחברות ממשלתיו ת, כפופות לחוזרי רשות החברות.
החברות מינואר 2020 בנושא "דוחות כספיים- דוחות שנתיים וביניים" נקבעו הנחיות דומות .
להנחיות שנקבעו בתקנות ניירות ערך שלעיל בנוגע לגילוי בנושא עלויות המו"פ בדוחות .
ההשקעות של התעשיות הביטחוניות במו"פ מאפשר ות את הישגיהן הטכנולוגיים, שהם .
הבסיס ליתרון התחרותי שלהן.
לכן רישום נאות לצורך מעקב אחר השקעות אלה הוא חיוני.
גורמים שונים, ובהם בעלי מניות, אנליסטים, מלווים ואף החברות עצמן, בוחנים את הוצאות .
המו"פ של החברות הביטחוניות כנתון המשקף את ההשקעה שלהן בטכנולוגיה ובמנועי .
בחינה זו כוללת לרוב גם ניתוח השוואתי בין החברות בענף.
הנהלת התע"א מציגה לדירקטוריון באופן עיתי השוואה בינה ובין רפאל ואלביט .
מבחינת הוצאות המו"פ העצמי.
היא הציגה השוואות כאלה, לדוגמה, במצגת .
לדירקטוריון ממרץ 2020 לגבי נתוני הדוחות הכספיים ל - 31.
לדירקטוריון מאוגוסט 2020 לגבי נתוני הדוחות הכספיים ל - 30.
לדירקטוריון מנובמבר 2020 לגבי נתוני הדוחות הכספיים ל- 30.
בטיוטת עבודת מטה שביצעה רשות החברות בשנת 2019 היא השוותה בין התע"א ובין .
רפאל ואלביט מבחינת שיעור המו"פ העצמי מתוך ההכנסות.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מכין דוח שנתי על התעשיות הביטחוניות.
לסיכום שנת2019 והעשור2010 - 2019 ובדוח מיוני2019 לסיכום לשנת2018 נערכה .
השוואה בין התע"א, אלביט ורפאל מבחינת שיעור ההשקעה במו"פ מכלל הכנסותיהן.
בדוח שביצעה חברת דירוג באוגוסט 2020 נעשתה השוואה בין השקעתה של התע"א .
במו"פ ובין השקעות במו"פ של חברות אחרות בענף.
מסמך המשמש להצעה של ניירות ערך לציבור .
בדוח מבקר המדינה משנת 2021 שבחן בין היתר את מצבה העסקי של התע"א141 .
נערכה השוואה בין שיעור השקעתה של התע"א במו"פ העצמי מכלל הכנסותיה בשנים .
2016 - 2019 לזה של החברות המתחרות- רפאל ואלביט.
:הטיפול החשבונאי בהוצאות מו"פ בתע"א וברפאל בדוח התקופתי של התע"א ל- .
20 נכתב כי החברה עוסקת באופן שוטף בפעילות מחקר ופיתוח של טכנולוגיות .
חדשות, בשיפור המערכות והמוצרים הקיימים ובהתאמתם לצרכים הייחודיים של לקוחותיה; .
וכי עלויות המו"פ בחברה בשנת 2020 הסתכמו בכ-995 מילון דולר- מתוכם סך של כ-196 .
מיליון דולר ממקורות עצמאיים שהוכר בדוחות הכספיים כהוצאות מו"פ, וסך של כ-800 .
מיליון דולר לביצוע מו"פ במימון לקוחות, אשר הוכר בדוחות הכספיים כעלות מכר (מו"פ .
מוזמן); כמו כן נכתב כי השקעות במו"פ שהוכרו כנכס בלתי מוחשי בדוחות הכספיים .
בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים, הסתכמו בשנת 2020 בכ-41 .
בהוצאות המו"פ העצמי של התע"א נכללות בין היתר עלויות בגין השתתפותה במימון מו"פ .
בפרויקטי פיתוח למשהב"ט.
מנתוני התע"א עולה כי ההוצאה השנתית הממוצעת על מו"פ .
עצמי בגין פרויקטים בפיתוח משותף עם משהב"ט בשנים 2016 - 2020 הייתה בהיקף של .
לעומת המצב בתע"א, בדוח התקופתי של רפאל ל - 31.
20 נכתב כי בהוצאות מו"פ .
בדוחות הכספיים נכללות עלויות ההשקעה העצמית שלה במו"פ וכי פעילות פיתוח .
שהוזמנה מלקוח נכללת במסגרת עלות המכירות.
בדוח נכתב כי הוצאות המו"פ העצמי .
שלה לשנת 2020 היו כ-753 מיליון ש"ח (כ-219 מיליון דולר) והוצאות פיתוח שהוונו באותה .
שנה והוכרו כנכס הסתכמו בכ-28 .
ראש יחידת תקציב ובקרה באגף הכספים של רפאל מסר למשרד מבקר המדינה כי רפאל .
זוקפת להוצאות המו"פ העצמי את העלויות שלה בגין הפסד פרויקטלי בפרויקטי פיתוח .
וסכומים שנתנה כהנחה ללקוח.
מנתוני רפאל עולה כי סכום המו"פ העצמי הרב-שנתי בגין .
20 הוא מעל למיליארד ש"ח, בכלל זה שני פרויקטי פיתוח אתגריים.
קיימים הבדלים בין רפאל ותע"א מבחינת המדיניות החשבונאית בעניין הטיפול .
בהוצאות המו"פ העצמי - בתע"א נזקפות לסעיף זה הוצאות מסוימות בגין .
השתתפותה במימון מו"פ בפרויקטי פיתוח למשהב"ט וברפאל נזקפות לסעיף זה .
עלויות בגין הפסד פרויקטלי בפרויקטי פיתוח וסכומי ההנחות שנתנה ללקוח.
רפאל מסרה בתגובתה על ממצאי הביקורת כי הנתונים בנוגע להוצאות המו"פ המוזמן .
מוצגים בדוח בקרה ניהולי, שאינו מפורסם לציבור מסיבות של סיווג ביטחוני.
141 ,מבקר המדינהדוח שנתי מרץ 2022 , "הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח מומלץ כי החברות ינהלו את רישום הוצאותיהן על מו"פ עצמי תוך הבחנה בין מו"פ .
שבוצע במסגרת פרויקטים מוזמנים ובין מו"פ אחר.
עוד מומלץ כי רפאל תכלול .
בדוחותיה השנתיים נתונים בנוגע להיקף המו"פ המוזמן שלה, בכפוף למגבלות .
הביטחוניות, על מנת לספק לקורא מידע מלא על השקעותיה במו"פ.
הגורמים הנוגעים בדבר, רשות החברות ומשהב"ט, ייקחו בחשבון את ההבדלים .
במדיניות החשבונאית בבואם להשוות בין החברות בענף ולהסיק מהם מסקנות.
רשות החברות מסרה בתגובתה על ממצאי הביקורת כי בעתיד היא תביא בחשבון את .
ההבדלים האמורים מבחינת המדיניות החשבונאית בין התע"א לרפאל בעת ביצוע השוואה .
בקרה ומעקב של דירקטוריון התע"א על ביצוע .
פרויקטים עבור משהב"ט .
הנהלת התע"א מדווחת לדירקטוריון על פרויקטים בהתאם לקריטריונים האלה142: .
• אחת לשנה- על פרויקטים בהיקף כספי רב-שנתי גדול מ -300 מיליון דולר; ועל פרויקטים .
בהיקף כספי רב- שנתי הגדול מ-200 מיליון דולר, שהיקף הפיגורים באספקות בהם עולה .
על 20% מהיתרה לגמר (להלן- קריטריונים בנוגע להיקף הפרויקטים).
• אחת לרבעון - על פרויקטים בהם חל קיטון בסך 20 מיליון דולר לפחות בתכנון הרב-שנתי .
של הרווח הנקי בהם בהשוואה לתכנון המקורי (מסמך הקצבות בסיסי), ועל פרויקטים .
שבהם יש הפסד נקי של יותר מ-10 .
מיליון דולר בתקופת הדיווח .
• במועד אישור הדוחות הכספיים הרבעוניים והשנתיים - דיווח לוועדת הדירקטוריון לאישור .
דוחות כספיים על פרויקטים עיקריים שהשפיעו על הרווחיות בתקופה המוצגת.
142 קריטריונים אלה עודכנו לאחרונה בישיבת דירקטוריון שהתקיימה ב- 7.
לוח4: דיווחי הנהלת התע"א לדירקטוריון ולוועדותיו בשנת 2019 .
תאריך פורום ההצגה מידע שהוצג .
2019 דירקטוריון פרויקטים שעמדו בקריטריונים נוכח היקפם(1 ) , חלק מהם .
יולי 2019 ועדת השקעות ופיתוח עסקי .
של הדירקטוריון פרויקטים ללקוחות זרים העומדים בקריטריון של היקף .
פרויקט רב -שנתי הגדול מ -300 .
(1 ) דווח על אחד מהפרויקטים מאחר שהיקפו הכספי היה גדול מ-200 מיליון דולר והיקף הפיגורים בו .
חרג מ-20% מהיתרה לגמר; שאר הפרויקטים דווחו נוכח היקפם הכספי.
בחינת ההיקף הכספי של .
הפרויקטים נעשתה בהתייחס להיקפם הכולל פרויקטים מקבילים שבוצעו ללקוחות זרים.
יצוין כי בשנת 2020 הנהלתהתע"א לא דיווחה לדירקטוריון על פרויקטים שע מדו בקריטריונים .
של היקף כספי כאמור, מכיוון שהדירקטוריון לא התכנס בתקופת משבר הקורונה באופן .
שאיפשר דיון בפרויקטים בעלי סיווג ביטחוני.
עוד יצוין בהקשר זה כי בדצמבר 2020 הכינה .
התע"א מצגת על פרויקט מסוים למשהב"ט שעמד בקריטריון של קיטון בתכנון הרב- שנתי של .
אך המצגת לא הוצגה לדירקטוריון .
בשנים 2020 ו-2021 דיווחההנהלת התע"א לוועדה לאישור דוחות כספיים של הדירקטוריון על .
פרויקטים עיקריים שהשפיעו על הרווח הגולמי שלה144.
בין9% ל-21% מהפרויקטים שדווחו היו .
פרויקטים בהזמנת משהב"ט.
במסגרת הדיווח מסרה ההנהלה נתוני תקציב לגבי מכירות ורווח .
גולמי (מסמך הקצבות מעודכן), נתוני ביצוע בפועל, נתוני יתרה לגמר, וכן נתונים בנוגע לסיכונים .
עסקאות עם בעלי שליטה .
כאמור, במאי 2007 הנפיקה התע"א אג"ח בבורסה לני"ע בתל אביב בע"מ (להלן - .
הבורסה), ומאז היא מוגדרת "תאגיד מדווח" כהגדרתו בחוק ני"ע.
סדרות נוספות של אג"ח: בנובמבר 2009 , בינואר2013 וביולי2014 .
חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה, עסקה המתבצעת בינה לבין מדינת ישראל .
נחשבת לעסקה עם בעלת השליטה בחברה, כמשמעות המונח "שליטה" בחוק ני"ע 145 .
בדוח זה בעלת השליטה היא מדינת ישראל באמצעות משהב"ט .
בדוחות הרבעוניים והתקופתיים של התע"א היא כוללת דיווח מרכז לגבי כלל העסקאות .
בהן היא התקשרה עם המדינה בתקופה הנסקרת בדוח: מספר העסקאות וסכומן המצרפי.
143 נוכח קיטון ברווח הנקי בסך מיליונידולר בתקופה המדווחת (שנת 2020.
144 בדיוני הוועדה לבחינת דוחות כספיים, שהתקיימו ב- 23.
145 שליטה- היכולת לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקידו של דירקטור או של בעל .
חזקה על אדם שהוא שולט בתאגיד אם הוא מחזיק במחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי .
השליטה בתאגיד (זכות הצבעה באסיפה כללית או זכות למנות דירקטורים א ו מנכ"ל).
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח להלן דיווחי התע"א על עסקאות שנחתמו עם בעלת השליטה, כפי שהוצגו בדוחותיה .
התקופתיים לשנים 2016 - 2020 : .
לוח5: ,עסקאות שנחתמו עם בעלת השליטה 2016 - 2020 .
השנה עסקאות שנחתמו עם בעלת השליטה .
מספר ה עסקאות הסכום ה ממוצע לעסקה .
(במיליוני דולרים) סה"כ .
המקור: הדוחות התקופתיים של התע"א לשנים2016 - 2020 .
(1 ) בדוחות התקופתיים של החברה לשנת 2016 מצוין מספר ההזמנות ( 1,030 ) ולא מספר .
מהטבלה עולה כי בשלוש השנים האחרונות חתמה התע"א בממוצע על כ -190 .
עסקאות בשנה עם משהב"ט, בהיקף ממוצע של כ-5.
בדוח התקופתי לשנת 2020 ציינה התע"א כי בהתאם לסמכותה של רשות ני"ע ובהתאם .
לסמכות המסורה לבית המשפט המחוזי על פי חוק ני"ע, ניתן לחברה פטור מגילוי פרטים .
שעלולים לפגוע בביטחון המדינה.