HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה ולמר לוין כי החלטות עקרוניות כמו מינוי של מנכ"ל מחייבות רישום פרוטוקול מסודר, המשקף את מהלך הדיון ואת עיקרי הדברים שעלו בו.
על הפרוטוקול להיות זמין לצורך מעקב של המוסדות המנהלים של המכללה, המאסדרים השונים וכן מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה ולנשיא דאז מר וכסלר כי מינויה של גב' לולו למנכ"לית נעשה באופן הפוגע בעקרונות המינהל התקין.
תהליך המינוי לא כלל הליך בחירה - למשל שימוש בוועדת איתור כפי שנהגה המכללה במינוי המנכ"ל הקודם, ולכן לא ניתנה הזדמנות שווה למועמדים פוטנציאליים להתמודד על התפקיד, כדי לבחור מהם את המועמד המתאים ביותר.
חשוב שהמל"ג תסיים בהקדם את הטיפול בטיוטת ההנחיות התאגידיות משנת 2016 , כדי שהנחיותיה בנוגע למינוי בכירים באמצעות ועדות איתור יחולו גם על המכללות המתוקצבות.
ראוי שהמכללות יקבעו בתקנון שלהן כללים בנוגע לוועדות איתור ויפעלו לפיהן, כדי שהליך הבחירה של בעלי התפקידים הבכירים בהן יהיה שקוף, וכדי שתינתן בו הזדמנות שווה לכל המועמדים המתאימים.
חריגות בתנאי העסקתה של המנכ"לית .
רכב צמוד: בהנחיות הוות"ת נקבע כי "בעלי תפקידים מינהליים יהיו זכאים להחזרי הוצאות כמקובל לבעלי תפקידים בכירים מקבילים בשירות המדינה על פי הוראות החשב הכללי והממונה על השכר במשרד האוצר", ובכלל ז ה החזר הוצאות רכב, או לחלופין קבלת רכב צמוד .
עוד נקבע בהנחיות הוות"ת כי מנכ"ל מכללה אקדמית יועסק בחוזה אישי לבכירים, כי שכרו יהיה מבוסס על שכר מנכ"ל בשירות המדינה, וכי תנאי השכר שנקבעו בהנחיות הם מקסימאליים וכי לא תינתן כל תוספת שכר החורגת מתנאי השכר שנקבעו בהנחיות.
בהתאם לכך מנכ"ל מכללה אקדמית זכאי לקבל רכב צמוד.
את כללי הזכאות בעניין זה קובעת ועדת ההצמדות הפועלת באגף החשב הכללי במשרד האוצר.
32 בתשובתה לדרישתמשרד מבקר המדינה לקבל את הפרוטוקול טענה המכללה שהפרוטוקול אינו בידיה.
המכללה הוסיפה כי פנתה ליועץ המשפטי בעניין, אולם גם הוא טען שאין ברשותו פרוטוקול כזה.
תשובה דומה השיבה המכללה לרשם העמותות בתגובה על טיוטת הדוח שלו.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1205 .
בפברואר 2016 אישרה המכללה לשדרג את רכבה של המנכ"לית לרכב .
בשנים 2015-2012 שילמה המכללה למנכ"לית את גילום המס המלא על הרכב בשווי של כ-150,000 ש"ח בשנת 2011 חתם מר וכסלר עם המנכ"לית על הסכם העסקה, ובו נקבע כי היא תהיה זכאית לקבל רכב צמוד מקבוצת רישוי 433 .
ההסכם לא הובא לאישור הוועד המנהל , בניגוד לתקנון המל"ג.
בדצמבר 2012 אישרה המכללה למנכ"לית רכב צמוד מקבוצת רישוי5 , שעלותו גבוהה בכ-29,000 ש"ח מעלות רכב מקבוצת הרישוי שאושרה לה בהסכם העסקתה.
בפברואר 2016 אישרה המכללה לשדרג את רכבה של המנכ"לית לרכב מקבוצת רישוי 6 , שמיועדת לשרים, ושעלותו גבוהה בכ-90,000 ש"ח מעלות רכב מקבוצת הרישוי שאושרה לה בהסכם העסקתה.
בניגוד להנחיות הוות"ת ולחוק יסודות התקציב לא פנתה המכללה לקבלת אישור של הוות"ת או של הממונה על השכר לחריגה זו.
גילום שווי הרכב : על פי הוראות החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), קבלת רכב צמוד היא הטבה שוות כסף אשר חייבת בניכוי מס, ויש לבצע בגינה זקיפת הטבה.
לפי ההוראות, אין לבצע גילום עבור הטבה זו ללא אישור פרטני של חטיבת השכר באגף החשכ"ל.
בניגוד להוראות החשכ"ל ובלי לקבל את אישורו קבע מר וכסלר בהסכם ההעסקה של המנכ"לית משנת 2011 כי המכללה תגלם את שוויההטבה בגין הרכב.
יודגש כי בשנים 2015-2012 שילמה המכללה למנכ"לית את גילום המס המלא על הרכב בשווי של כ-150,000 ש"ח.
הביקורת העלתה כי אף שתשלום גילום הוצאות הרכב כבר נכלל בדוח השכר השנתי לשנת 2011 שמסרה המכללה לוות"ת, רק ביולי 2014 העירה הוות"ת למכללה בעניין זה והורתה להפסיק את התשלום.
למרות זאת המשיכה המכללה לשלם למנכ"לית את גילום הוצאות הרכב ואף לרשום זאת בדיווח השנתי לוות"ת.
יצוין כי גם בדיווחי המכללה לממונה על השכר לשנים 2014 ו-2015 נכלל דיווח על תשלום גילום הוצאות הרכב.
רק ביולי 2016 הודיעה המכללה למשרד מבקר המדינה כי הפסיקה את הגילום.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על שנתנה אישורים לא תקינים לתשלום גילום המס עבור הוצאות הרכב של המנכ"לית ועל התעלמותה מדרישת הוות"ת להפסיק את התשלום.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לממונה על השכר על שלא פנה למכללה לברר עניין זה, אף שדיווח על התשלומים הבלתי ראויים נכלל בדיווחים שמסרה לו המכללה.
על הממונה על השכר לשקול אם לדרוש מהמנכ"לית להחזיר למכללה את שווי ההטבה שקיבלה באופן בלתי תקין.
33 רכב מקבוצת רישוי4 מוגדר רכב שמחירו נע בין120,000 ש"ח ל-141,000 .
ש"ח 1206 |דוח שנתי 67ב .
תקופת הסתגלות חורגת: על פי הנחיות הוות"ת ובהתאם לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, גם תנאי הפרישה של מנכ"ל מכללה מתוקצבת יתאמו את תנאי הפרישה של מנכ"ל בשירות המדינה, אלא אם אושר אחרת.
בתנאי הפרישה של מנכ"ל בשירות המדינה נקבע כי הוא זכאי לקבל דמי הסתגלות לכל היותר שלושה חודשים לאחר מועד הפסקת כהונתו, הכוללים דמי הודעה מוקדמת על פי כל דין ותשלומים אחרים (אם הוא זכאי להם), בתנאי שלא יעבוד באותה תקופה כשכיר או עצמאי, למעט בעיסוק שהותר לו בתקופת כהונתו.
בניגוד לכך, נקבע בחוזה ההעסקה של המנכ"לית כי היא תקבל תשלומי הסתגלות למשך שישה חודשים - שלושה חודשים יותר מהמותר - כי מניינם יחל עם תום תקופת ההודעה המוקדמת, וכי גם במשך תקופת ההסתגלות היא תהיה זכאית לקבל את כל הזכויות המגיעות לה על פי חוזה העסקתה.
המכללה לא הגישה את ההסכם החריג לאישור הוות"ת ולא לאישור הממונה על השכר, וממילא הם לא אישרו אותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה כי עליה לתקן את חוזה ההעסקה של המנכ"לית, כדי שהנקבע בו לא יהיה מנוגד לכללי העסקת מנכ"לים של מכללות מתוקצבות.
ועליה להגיש לאלתר את החוזה המתוקן לוות"ת ולממונה על השכר לקבלת אישורם כנדרש, ולאחר מכן להעביר עותק למשרד מבקר המדינה בהקדם, סמוך למועד פרסום הדוח.
תשלום החזר הוצאות משפטיות לנשיא לשעבר בגין ביקורת משרד מבקר המדינה .
"פרסמה רשות התאגידים מסמך בשם "הנחיות להתנהלות עמותות במסמך נאמר כי "חוק העמותות אינו קובע הוראות המתירות שיפוי וביטוח לחברי ועד, לחברי ועדת ביקורת או לנושאי משרה אחרים.
לאור העובדה שבחוק החברות נקבעו הסדרים בעניין זה בכל הנוגע לחברות לתועלת הציבור, הרשם לא יראה כחלוקת רווחים אסורה שיפוי וביטוח של נושאי משרה בעמותה לפי אותם הסדרים החלים על חברות לתועלת הציבור.
עמותה המבקשת לעשות כן, נדרשת לקבוע הוראות מתאימות בתקנונה והיא רשאית לבטח ולשפות נושא משרה, בהתאם להוראות שנקבעו בתקנון כאמור, לאחר אישור האסיפה הכללית.
מוצע כי עמותה המבקשת להסדיר נושא זה תפנה לייעוץ מקצועי מטעמה"34 .
בתקנון המכללה משנת 2008 .
נקבע שהמכללה יכולה לשפות נושא משרה בכפוף לתנאים ב-9.
11 החליט הוועד המנהל של המכללה לשפות את הנשיא דאז מר וכסלר בגין הוצאות משפטיות שנגרמו לו בשנת 2006 בעקבות חקירת מבקר המדינה35 (להלן- .
34 יצוין כי למסמך יש כמה מהדורות.
ההנחיה לגבי שיפוי נושאי משרה נכללה גם במהדורות מאוחרות של המסמך, משנת 2013 ומשנת2015.
35 ,ראו מבקר המדינההמכלל ה האקדמית להנדסה ירושלים, האגודה למען החייל (2009 ,) בפרק "המכללה האקדמית להנדסה ירושלים", עמ' 9.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1207 .
על פי נוסח ההחלטה המקורית, אישר הוועד המנהל לשפות את הנשיא דאז.
אולם בפרוטוקול ההחלטה לא צוין כי התקיים דיון בנושא השיפוי, וכן לא צוינו הנימוקים להחלטה לשפות את הנשיא.
הביקורת העלתה כי להחלטה המקורית קיימת עוד גרסה.
בגרסה זו הוסיפה המנכ"לית את סכום השיפוי - 128,000 ש"ח בתוספת מע"ם - וכי השיפוי הוא גם בגין "חקירה משטרתית".
המנכ"לית הביאה נוסח החלטה זה לידיעת היועץ המשפטי של המכללה ב-10.
11 ,ויו"ר הוועד המנהל חתם עליו.
בהתאם לכך זיכתה הנהלת החשבונות במכללה את חשבונו של מר וכסלר ב-162,989 ש"ח.
לא ברור על סמך מה נקבע סכום השיפוי, שכן בידי המכללה אין מסמכים שבהם מפורטים התחשיבים שעל פיהם נקבע הסכום.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 טענו מר לוין ומר וכסלר כי ההחזר ניתן למר וכסלר בגין הוצאות הקשורות למילוי תפקידו כנשיא.
הם הוסיפו שבמשך שנים רבות כיהן מר וכסלר בהתנדבות כנשיא המכללה וכיו"ר הוועד המנהל, תרם לה מכספו וגייס בעבורה תרומות רבות, וכי סכום השיפוי שאושר לו זניח לעומת הכסף הרב שחסך למכללה.
עוד טענו מר לוין ומר וכסלר כי הוועד המנהל דן בנושא והונחה על ידי היועץ המשפטי, וכי חברי הוועד המנהל הכירו היטב את הנסיבות שבגינם נדרש השיפוי.
המנכ"לית מסרה שמר וכסלר הציג חשבוניות בעניין ההוצאות המשפטיות שהיו לו; ואולם המנכ"לית לא צירפה חשבוניות כאמור לתשובתה.
יצוין כי ביום שבו התקבלה ההחלטה, קיים הוועד המנהל ישיבה ודן בה בשורה של נושאים.
ואולם פרוטוקול ישיבה זו, שאושר בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה לאחר מכן, לא כלל את ההחלטה על השיפוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל כי אישר את בקשת השיפוי שלא בסמכות, מאחר שהסמכות בעניין זה נתונה לאסיפה הכללית (חבר הנאמנים).
משרד מבקר המדינה מעיר גם ליו"ר הוועד המנהל, כי אישר לבדו את נוסח ההחלטה הסופי בלי שהביא את השינויים שנעשו בו לאישור הוועד המנהל כנדרש.
דרך פעולה לא תקינה של המנכ"לית .
מעורבות המנכ"לית במינוי מבקר פנים ובקביעת תכנית הביקורת .
מינוי מבקר פנים: מבקר המדינה כבר קבע בדוח קודם כי האפקטיביות של הביקורת הפנימית תלויה בין היתר במקצועיותו של המבקר הפנימי ובמידת אי-תלותו בגורמים שעליו לבקר, דבר שהוא עקרון יסוד בעבודת הביקורת.
עוד 1208 |דוח שנתי 67ב .
ציין מבקר המדינה בדוח האמור כי מבקר פנימי במשרדי ממשלה צריך לבדוק את פעולותיהם של נושאי המשרה, ובכלל זה את פעולות המנכ"ל, הממונה עליו, שהוא מעצם תפקידו מבוקר עיקרי36.
המכללה קבעה בתקנונה כי הוועד המנהל שלה ימנה מבקר פנימי על פי המלצת הנשיא, וכי המבקר יהיה כפוף ליו"ר הוועד המנהל ולמנכ"ל.
ביוני 2010 , עם מינויה של גב' לולו לממלאת המקום של המנכ"ל, היא ביקשה ממחלקת הרכש להתקשר עם רואה חשבון חיצוני (להלן רו"ח א'), לשם קבלת שירותי ייעוץ בתחום הפיננסים.
בביקורת עלה כי בזמן שרו"ח א' סיפק שירותי ייעוץ למנכ"לית בתחום הכספים היא ביקשה ממנו לשמש מבקר פנים במכללה, וכי באוגוסט 2010 הוא מסר לה הצעת מחיר למתן שירותי ביקורת פנים.
בישיבת ועדת הביקורת מנובמבר 2010 העלתה המנכ"לית לראשונה את בקשתה למנות את רו"ח א' למבקר פנים.
היא טענה כי הגיעה השעה להחלפת מבקר הפנים הקודם "כחלק מרוטציה", וכי רו" ח א' מתאים לתפקיד נוכח שביעות הרצון מעבודתו כיועץ למחלקת הכספים.
בדיון בוועדת הביקורת העלו חבריה ספקות לגבי כישוריו של רו"ח א' לשמש מבקר פנים, אך בסופו של דבר היא החליטה לקבל את בקשת המנכ"לית ולהמליץ לוועד המנהל למנות את רו"ח א' למבקר פנים למשך שנה.
בדצמבר 2010 אישרהוועד המנהל את מינוי רו"ח א' למבקר פנים על סמך המלצת ועדת הביקורת, אף שהסמכות להמליץ בפני הוועד המנהל נתונה בידי הנשיא.
בפרוטוקול הדיון של הוועד המנהל שבו אושר המינוי, צוין שו ועדת הביקורת סברה במאי 2009 כי יש להחליף את מבקר הפנים לאחר עשור שבו כיהן בתפקידו.
ואולם בפרוטוקולים של ועדת הביקורת לא נמצאה עדות לעמדה זו.
:מעורבות המנכ"לית בקביעת תכנית הביקורת חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 ,קובע כי המבקר הפנימי יבדוק בין היתר אם הפעולות של נושאי משרה בגוף תקינות, מבחינת השמירה על החוק, על הניהול התקין, על טוהר המידות ועל החיסכון והיעילות.
עד לשנת 2014 לא נקבע בחוק מי הגורם המאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי.
גם בתקנון המכללה הדבר לא נקבע.
בשנת 2014 נכנס לתוקף תיקון לחוק העמותות, לפיו יגיש המבקר הפנימי לאישור הוועד המנהל הצעה לתכנית עבודה לביצוע ביקורת, לאחר שוועדת הביקורת בחנה אותה.
הועלה כי רו"ח א' קבע את תכנית הביקורת לשנת 2011 בהתייעצות עם המנכ"לית.
עוד הועלה כי בישיבת ועדת הביקורת שבה היה אמור רו"ח א' לדון בתכנית הביקורת, המנכ"לית היא שדנה בתכנית, ענתה לשאלות חברי ועדת הביקורת ואף הציעה לוחות זמנים לביצוע הביקורת.
יתרה מכך, התכנית לא כללה נושאים הקשורים ישירות לתפקוד ולפעולות של המנכ"לית, ונקבע בה כי .
36 ,מבקר המדינה דוח שנתי 63 ג(2013 '), בפרק "הביקורת הפנימית במגזר הציבורי", עמ75 ,76.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1209 .
המכללה היא תבוצע בתיאום עם המנכ"לית ובהכוונתה.
ועדת הביקורת אישרה את התכנית.
בשנת 2011 נבחר רו אה חשבון אחר (להלן - רו"ח ב') למבקר הפנימי של המכללה, במקום רו"ח א' שכיהן בתפקיד כחצי שנה.
בספטמבר 2011 הציג רו"ח ב' לוועדת הביקורת תכנית ביקורת לחמש שנים.
התכנית גובשה בהתייעצות עם המנכ"לית ועם רו"ח א', שמונה באותה העת על ידי הוועד המנהל כמשנה למנכ"ל.
ואולם גם תכנית ביקורת זו לא כללה נושאים הקשורים ישירות לתפקוד ולפעולות של המנכ"לית.
תכנית הביקורת לא הוצגה לוועד המנהל, וממילא הוא לא אישר אותה, אף שהיועץ המשפטי של המכללה, שהשתתף בדיון מספטמבר 2011 שצוין לעיל, העיר לוועדת הביקורת כי ראוי להציג את התכנית לוועד המנהל.
בביקורת עלה כי הגם שתיקון חוק העמותות נדון בישיבת ועדת הביקורת ממרץ 2015 ,לא הובאו תכניות הביקורת לשנים 2015 ו-2016 לאישור הוועד המנהל.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הביקורת כי מעת שהתקבל התיקון לחוק העמותות, היה עליה להנחות את המבקר הפנימי להביא את תכניות הביקורת לשנים 2016-2015 לאישור הוועד המנהל.
משלא עשתה זאת, התאפשר המשך מעורבותה של המנכ"לית בגיבוש תכניות הביקורת.
מעורבות זו עלולה להביא לכך שההחלטה על נושאי הביקורת תושפע משיקולים לא ענייניים, ושעצמאות המבקר הפנימי בכל הנוגע לקביעת תכנית עבודתו תיפגע.
היה ראוי שהיועץ המשפטי של המכללה, שהשתתף בישיבות הוועד המנהל, יידע את חברי הוועד המנהל על חובתם לדרוש מהמבקר הפנימי להציג לפניהם את תכניות הביקורת השנתיות ועל חובתם לאשר תכניות אלה .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי הוועד המנהל על שאינם ממלאים את אחד מתפקידי המפתח שלהם - אישור תכנית הביקורת של המכללה.
אישור תנאי העסקה חריגים לרו"ח א' .
בהנחיות הוות"ת משנת 2008 נקבע כי סמנכ"ל של מכללה מתוקצבת יועסק בחוזה אישי, ושכרו יהיה עד 80% משכר המנכ"ל של אותה מכללה.
הוות"ת מפיצה למוסדות טבלת שכר של מנכ"לים וסמנכ"לים.
לפי הטבלה, בשנת 2011 היה שכר סמנכ"ל 23,460 .
ש"ח ביולי 2011 מינה הוועד המנהל של המכללה את רו"ח א' לסמנכ"ל הכספים שלה; המנכ"לית ומר וכסלר חתמו על הסכם העסקתו.
בהסכם נקבע כי רו"ח א' לא יהיה עובד המכללה, אלא ספק שירותים.
היקף משרתו של רו"ח א' יהיה שני ימי עבודה בשבוע בלבד, ועבורם יקבל שכר בסך 24,000 ,ש"ח בתוספת מע"ם.
במרץ 2013 סיים רו"חא' את תפקידו במכללה.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על ששילמה לסמנכ"ל הכספים שכר של משרה מלאה, אף שהועסק בהיקף של 40% משרה בלבד.
עודמעיר משרד מבקר המדינה למכללה כי תפקיד סמנכ"ל הכספים בה הוא תפקיד מפתח, ונוכח היקף המחזור הכספי שלה37 היה ראוי שהוא יועסק במשרה מלאה.
ליקויים במכירת רכב לעובד המכללה .
תקנות חובת המכרזים (התקשרויות של מוסד להשכלה גבוהה), התש"ע -2010 (להלן- תקנות חובת המכרזים השכלה גבוהה), חלות על מוסדות להשכלה גבוהה מפברואר 2010 .
התקנות מחייבות מוסד להשכלה גבוהה לפעול "בשים לב להוראות תקנון כספים ומשק" של החשכ"ל (להלן - הוראות תכ"ם) או לקבוע נוהל פנימי בענייני מכרזים והתקשרויות שלפיו יפעל המוסד .
הביקורת העלתה כי למכללה יש נוהל פנימי להתקשרויות, אך הוא אינו מסדיר את נושא מכירת נכסי המכללה, לרבות כלי הרכב שלה.
לכן בנושא זה על המכללה לנהוג בשים לב להוראות תכ"ם.
בתקנות חובת המכרזים השכלה גבוהה נקבע כי מסמכי מכרז יפורסמו זמן סביר לפני המועד האחרון להגשת הצעות בעניינו, ו יכללו בין השאר את אומדן שווי ההתקשרות, אם הוחלט על הכנת אומדן כאמור.
בהוראות תכ"ם38 נקבע כי טובין אשר אומדן מחיר השוק שלהם במועד המכירה הוא יותר מ-50,000 ,ש"ח יימכרו בהליך של מכרז פומבי, וכי יוכן אומדן של שווי הטובין לפי מחיר השוק.
עוד נקבע בתקנות חובת המכרזים השכלה גבוהה כי אם הוגשה הצעה יחידה במחיר המרע עם המוסד מפרסם המכרז, "לעומת אומדן שווי ההתקשרות ", רשאית ועדת המכרזים לאפשר למציע להגיש הצעה בתנאים המיטיבים עם המוסד.
לא הוגשה כל הצעה למכרז או לא המליצה ועדת המכרזים על הצעה כלשהי, רשאי המוסד לפרסם מכרז חדש, פומבי או סגור, לפי העניין, או להתקשר בלא מכרז באישור המנכ"ל, אם זה נוכח לדעת שפרסום מכרז נוסף לא יועיל.
בביקורת עלה כי בשנת 2014 מכרה המכללה שניכלי רכב.
לגבי מכירת כלי הרכב הראשון פרסמה המכללה מודעה שכללה אומדן של מחיר השוק שלו והקצתה שבועיים להגשת הצעות.
מאחר שהוגשה הצעת יחיד המרעה עם המכללה בשל היותה נמוכה במידה ניכרת מהאומדן, היא נפסלה, וכלי הרכב פורסם למכירה באינטרנט ונמכר בפברואר 2014 בתנאים המיטיבים עם המכללה.
37 בעת המינוי, בשנת2011 היה כ-60 מיליון ש"ח .
38 ראו הוראת תכ"ם מס' 8.
""התקשרות למכירה בהליך מכרז פומבי מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1211 .
למכללה חודשיים לאחר מכן, באפריל 2014 , מכרה המכללה את כלי הרכב השני באמצעות מכרז פומבי.
כלי הרכב נמכר כשנתיים לאחר שהמכללה רכשה אותו ב-162,000 ש"ח.
בביקורת עלה כי במודעה שפרסמה המכללה לגבי מכירת כלי הרכב השני הוקצה שבוע בלבד להגשת הצעות.
יצוין כי המכללה בדקה את מחיר המחירון של הרכב לפני פרסום המכרז, ולפי בדיקתה היה המחיר 139,000 ש"ח.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי על פי המחירון של לוי יצחק המעודכן לדצמבר 2016, עבורכלי רכב של עמותה שנהג בו נהג יחיד נדרשת הפחתה של עד 18% ממחירהמחירון.
מכאן ששווי כלי הרכב בעת המכירה היה לכל הפחות כ-114,000 ש"ח.
הביקורת העלתה כי ביום האחרון להגשת ההצעות הגיש עובד במכללה הצעת יחיד.
לפי הפרוטוקול שנרשם בעת פתיחת המעטפות ב-19.
14 , הייתה הצעתו כ-90,000 .
ש"ח באותו יום אישרה המנכ"לית לוועדת המכרזים למכור את כלי הרכב ל עובד ולא לפרסם מכרז נוסף , על אף ההפסד הכלכלי למכללה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה המנכ"לית כי בשל מצב הרכב היה צריך לבצע הפחתה של עד 25% ,ממחיר המחירון שלו ועקב כך היה שוויו כ-104,000 ש"ח.
המנכ"לית לא צירפה אסמכתאות התומכות בטענותיה.
יתרה מכך, גם לפי חישוב זה עדיין מדובר במכירה בתנאים המרעים עם המכללה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי היה עליה לפסול את ההליך המכרזי משום שמדובר בהצעה יחידה של עובד המכללה המרעה עם המכללה.
אישור הטבות לעובדי המכללה המינהליים בניגוד לכללים .
כגוף נתמך על פי חוק יסודות התקציב39 .
על המכללה לאשר תנאי שכר, או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה בהתאם להוראות שנקבעו לגבי כלל עובדי המדינה.
39 ילקוט הפרסומים5609 ,, ד' בטבת התשס"ז 27.
בשנים 2012 עד 2015 אישרה המנכ"לית ל-26 עובדים מינהליים .
בונוסים קבועים שהסתכמו בכמיליון ש"ח, וכן אישרה ל-80 עובדים מינהליים בונוסים חד-פעמיים שהסתכמו בכ-220,000 ש"ח בלי שקיבלה לכך את אישור המאסדרים בהנחיות הוות"ת משנת 2008 נקבע כי מכללות יכולות לאמץ את תנאי ההעסקה של הסגל המינהלי על פי ההסכמים הקיבוציים הארציים הקיימים לגבי כל דירוג ודירוג, ובין הסתדרות ]ומעסיקים אחרים[ "כפי שנערכו ונחתמו בין מוסדות להשכלה גבוהה העובדים הכללית החדשה".
בהנחיות הוות"ת משנת 2014 נקבע כי מסגרת ההעסקה של הסגל המינהלי נסמכת על המסגרת הנהוגה במגזר הציבורי.
במרץ 2012 המליץ רו"ח ב' לוועד המנהל להקים ועדה שתהיה אחראית לנושא כוח האדם במכללה.
ובספטמבר 2012 הגיש רו"ח ב' לוועדת הביקורת דוח ביקורת בנושא המשכורות של הסגל המינהלי במכללה.
בדוח המליץ רו"ח ב' להקים ועדת שכר וכוח אדם שתעסוק בנושא זה, ובה ישולבו שניים או שלושה נציגים מההנהלה.
בדצמבר 2012 אישרה ועדת הביקורת דוח ביקורת זה.
על אף המלצות רו"ח ב', לא הוקמה ועדה כאמור.
הביקורת העלתה כי המכללה לא קבעה כללים לגבי העסקה של הסגל המינהלי, וכי השכר של סגל זה נקבע בחוזים אישיים.
למכללה גם אין כללים או נהלים לגבי או פן עדכון השכר של העובדים המינהליים, והדבר נעשה באמצעות מתן בונוסים קבועים או חד-פעמיים.
ההחלטה על עדכון השכר באמצעות בונוסים כאלה התקבלה על ידי המנכ"לית, בהליך שלא היה סדור, שקוף ומתועד.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה, בשנים 2012 עד2015 אישרה המנכ"לית ל-26 ,עובדים מינהליים בונוסים קבועים שמשמעותם העלאת שכר קבועה שהסתכמו בכמיליון ש"ח, וכן אישרה ל -80 עובדים מינהליים בונוסים חד-פעמיים שהסתכמו בכ -220,000 .
ש"ח בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה המנכ"לית שההחלטות על העלאות בשכר מתקבלות בשיתוף המנהלים הבכירים ; ואולם המנכ"לית לא המציאה מסמכים התומכים בטענתה.
עוד טענה המנכ"לית שרוב הבונוסים הקבועים, כ-980,000 ש"ח, היו מעין "שכר עידוד" ששולם לעובדי מדור ייעוץ ורישום במכללה על פי תכנית שנתית קבועה מראש, וכי כ-73,000 ש"ח שולמו לעובדי מחלקות מינהלה אחרות; המנכ"לית לא צירפה לתשובתה את התכנית השנתית האמורה ולא נימקה את התשלום לעובדי מחלקות המינהלה האחרות.
אשר לבונוסים החד -פעמיים ציינה המנכ"לית כי הם שולמו בעבור מאמץ מיוחד של העובדים, וכי בעתיד לא ישולמו בונוסים כאמור אלא בהתאם להנחיות החשכ"ל בנושא.
הוות"ת כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2016 כי כלמתכונת העסקה השונה מהמקובל במגזר הציבורי וכל תשלום החורג מהנהוג בשירות המדינה, כגון בונוסים, מצריכים אישור של הוות"ת ושל הממונה על השכר.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1213 .
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לוועד המנהל על שלא קבע כללים הנסמכים על הנהוג במגזר הציבורי לגבי שכר עובדי המכללה המינהליים, ובכך פתח פ ת ח לקבלת החלטות בלתי תקינות וספק אם יעילות כלכלית.
לגבי המנכ"לית, היא אישרה לעשרות עובדים מינהליים תשלום בונוסים בלי שקיבלה לכך את אישור המאסדרים, ובכך חרגה מהוראות חוק יסודות התקציב, האוסרות מתן הטבות שכר בניגוד למקובל בשירות המדינה.
על המכללה לקבוע כללים לגבי שכר העובדים ועדכונו, על מנת לשמור על סדרי מינהל תקין ועל זכויות העובדים.
גיוס עובדים במכללה והעסקת מקורבים בה .
גיוס עובדים: מבקר המדינה קבע בדוח משנת 2003 בעניין שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב40 ;כי "המוסדות להשכלה גבוהה ממלאים תפקיד ציבורי חלק ניכר מתקציבם מקורו בתקציב המדינה.
הם גופים 'דו-מהותיים', ובהתחשב באופיו של כל גוף חלים עליהם הן כללי המשפט הפרטי הן נורמות המשפט הציבורי".
בדוח מאוחר יותר41 קבע מבקר המדינה כי "דרך המלך למינוי משרה בשירות ה ציבורי היא מכרז, שנועד להבטיח שוויון בין המועמדים ובחירת המועמד המתאים למשרה".
לפיכך על מוסדות להשכלה גבוהה לנהוג בעניין גיוס עובדים על פי נורמות של המשפט הציבורי, ובכלל זה לפעול בהגינות, ביושר ובתום לב ולקיים את עקרון השוויון, זאת כדי למנות את המועמדים המתאימים ביותר.
תהליך גיוס העובדים לא היה שיטתי.
כמו כן, לעתים גויסו עובדים בהליך לא תחרותי, לא שקוף ולא שוויוני.
נוסף על כך, תהליך הגיוס לעתים לא תועד; לדוגמה, בשנת 2012 קבעה המכללה נוהל בשם "חבר מביא חבר", ולפיו יוכל עובד המכללה להמליץ על מועמד לתפקיד במכללה.
אם המועמד יתקבל, יזכה העובד הממליץ לתגמול בשווי 500 .
ש"ח רק בספטמבר 2015 קבעה המכללה נוהל המסדיר את גיוס העובדים.
נוכח ההשפעות השליליות העלולות להיות לשיטה של "חבר מביא חבר", ובכלל זה פגיעה במתן ההזדמנות השווה, אי-שקיפות של תהליך הבחירה והטיה בהחלטה על בחירת המועמד - אין מקום לשיטה זו, ועל המכללה לבטלה לאלתר.
העסקת מקורבים: בשנת 2012 "אישרה המכללה את נוהל "קליטת עובד, שמסדיר את תהליך קליטת העובד במכללה לאחר גיוסו.
40 מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), עמ699.
41 ,ראו מבקר המדינה, מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב(2011) , בפרק "ועדות איתור בשירות הציבורי", עמ' 65-27.
איסור על העסקת קרוב משפחה42 כאשר עשויים להיות קשרי גומלין בינו לבין עובד המכללה.
עוד נקבע בנוהל כי המנכ"ל רשאי לאשר חריגה ממנו, מטעמים שיירשמו43.
בדיקה של חמישה תיקי עובדים העלתה כי בכולם חסריםמסמכים לגבי הליך גיוסם, וכי לשתי עובדות יש היכרות מוקדמת עם המנכ"לית.
עובדת א': בשנת 2011 נקלטה עובדת א' במכללה ובשנת 2013 מונתה לתפקיד ניהולי.
עובדת א' מסרה למשרד מבקר המדינה כי המנכ"לית הציעה לה למלא את התפקיד הניהולי, בעקבות היכרות מוקדמת שלהן במסגרת לימודי תואר שני, וכי היא קיבלה את התפקיד לאחר ריאיון בלבד ובלי שהתקיים תהליך תחרותי לבחירת המועמד לתפקיד.
הביקורת העלתה, כי אין במכללה תיעוד לגבי תהליך גיוס עובדת א' למכללה.
עוד עלה כי על אף היכרותה המוקדמת של המנכ"לית עם עובדת א', היא לא נמנעה מלהעלות את שכרה כשנה וחצי לאחר גיוסה, ושוב כעבור כשלוש שנים כאשר היא הועסקה בתפקיד הניהולי.
עובדת ב': בשנת 2012 'אישר מר וכסלר את גיוסה למכללה של עובדת ב שהיא קרובת משפחה של המנכ"לית.
זאת לאחר שהמנכ"לית נימקה את בקשתה בכך שלתפקיד אין ממשק ישיר עמה, וכי היא תעבור את כל שלבי המיון ככל המועמדים.
אולם למכללה אין תיעוד להליך זה.
הביקורת העלתה כי על אף קשרי המשפחה, לא נמנעה המנכ"לית מלקבוע את תנאי שכרה של עובדת ב', וכי בשנים 2014 ו-2015 היא אישרה העלאות בשכרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי כדי להבטיח שקביעת תנאי ההעסקה של העובדות המקורבות אליה תיעשה באופן אובייקטיבי ונטול שיקולים זרים, היה ראוי שהיא תימנע מלהיות מעורבת בתהליך זה.
בנוהל נקבע כי גם גיס או גיסה הם קרובי משפחה 43 באוגוסט2013 אישרה המכללה נוהל נפרד להעסקת קרובי משפחה; הנוהל עודכן בפברואר 2016 .
כיום יש למכללה נוהל קליטת עובד ונוהל העסקת קרובי משפחה מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1215 .
ליקויים בניהול וברישום של פרוטוקולים והיעדר שקיפות .
מטרת רישום הפרוטוקול היא לשקף את עיקרי הדברים שנאמרו בדיון ולאפשר פיקוח על הפעולות וההחלטות של הארגון.
על הפרוטוקול לשקף נאמנה את הדיון44 - מי היו המשתתפים בו, מי נעדרו ממנו, מה היה סדר היום שלו, ומהם עיקרי הדברים שנאמרו בו.
לעניין הפרוטוקולים של דיונים קבע בג"ץ כי "ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת הגילוי להתרוקן מתוכן של ממש"45.
מבקר המדינהעסק בדוחותיו לא אחת בסדרי רישום פרוטוקולים בגופים ציבוריים.
בדוח בנושא "הליכים לאיוש משרות במשרד הביטחון" 46 ציין מבקר המדינה שהואיל ואין בדין פירוט של העניינים שצריכים למצוא ביטוי בפרוטוקול, קורה לא אחת שהפרוטוקולים מנוהלים באופן המגלה טפח אך מכסה טפחיים.
בדוח שצוין לעיל קבע מבקר המדינה כי "החובה לכתוב פרוטוקול שורשיה במשפט המינהלי הכללי ובעיקרון שקיפות פעילותו של המינהל.
זכותו של הציבור ובעיקר זכותם של המועמדים לדעת כיצד ועל בסיס איזה מידע התקבלו ההחלטות".
עוד קבע מבקר המדינה כי "שקיפות פעולתו של המינהל היא כלי יעיל לפיקוח ולבקרה על מעשי המינהל והחלטותיו", וכי "להשגת שקיפות יש צורך בבניית מערך כולל לגילוי, דיווח ותיעוד"47 .
חוק העמותות ותקנון המל"ג קובעים את סדרי עבודת האסיפה הכללית והוועד המנהל של מכללה (שהיא עמותה), ובין היתר מחייבים ניהול פרוטוקולים של ישיבותיהם.
בתקנון המכללה משנת 1999 נקבע שבפרוטוקול האסיפה הכללית "ישקף את מניין הנוכחים ואת מהלך הדיונים באסיפה, ותירשם בו כל החלטה שנתקבלה בה".
הביקורת העלתה ליקויים באופן ש בו ניהלו מוסדות המכללה את הפרוטוקולים, כמפורט להלן: .
הפרוטוקולים של אסיפות חבר הנאמנים משנת 2010 עד 2016 היו מתומצתים וכללו רק את ההחלטות שהתקבלו באסיפות, בלי שישקפו את מהלך הדיונים ובלי שיצוינו בהם דברי הנוכחים ומניין הקולות בכל הצבעה, זאת אף שהתקבלו באסיפות החלטות משמעותיות, כגון החלטות על מינוי נשיאים ועל מינוי המנכ"לית.
למכללה אין רשימה של הנוכחים באסיפת חבר הנאמנים שהתקיימה בשנת 2012.
לגבי חלק מהפרוטוקולים של דיוני הוועד המנהל, ובהם פרוטוקול ה דיון שהתקיים בשנת 2010 בעניין מינוי המנכ"לית ופרוטוקול הדיון שהתקיים בשנת .
44 מבקר המדינה, דוח שנתי56( ב2006 '), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ850 45 בג"ץ3751/03 יוסי אילן נ' עיריית ת"א-יפו, פ"ד נט( 3) 817 ,847 (2004).
46 מבקר המדינה דוח שנתי 62 (2012) ', עמ1574.
שם 1216 |דוח שנתי 67ב .
החלות עליה 2012 בעניין חילופי תפקידים, משרד מבקר המדינה דרש מהמכללה למסור לו את הפרוטוקולים האלה, ואולם היא לא עשתה כן, בטענה שהפרוטוקולים לא נמצאו.
נמצא כי למכללה אין פרוטוקולים שבהם מתועד הליך מינויו של פרופ' גד מרום.
עוד נמצא כי התיעוד של ועדת האיתור שפעלה בהליך מינויו של פרופ' צבי שטרן היה חלקי.
פרוטוקול הדיון של ועדת הכספים שעסק בתנאי פרישתה של המנכ"לית לשעבר ד"ר אביטל שטיין לא הוחזק במכללה, ורק בעקבות דרישת משרד מבקר המדינה למסור אותו הוא אותר אצל היועץ המשפטי של המכללה.
הועלה כי המנכ"ל הקוד ם שלח את הפרוטוקול בדואר אלקטרוני לשני חברי ועדת הכספים כדי שיאשרו אותו והורה להם למחוק אותו מהמחשב לאחר קריאתו.
המנכ"ל הקודם מסר למשרד מבקר המדינה שדרישתו נבעה מטעמי שמירה על צנעת הפרט, וכי הוא פעל בנושא בהתאם לדרישות הוועד המנהל.