HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי משנת 2003 הוכנסו כמה תיקונים בחוק הסיוע המשפטי.
חלקם של התיקונים היו בתחילה הצעות חוק פרטיות, וחלקם הצעות חוק ממשלתיות.
משרד המשפטים תמך ביזמות חקיקה אלה, מאחר שסבר שראוי להרחיב את הסיוע המשפטי ולכלול בו אוכלוסיות נזקקות.
לדבריה, בקידום יזמות החקיקה היו עיכובים בין היתר מכיוון שמדובר בנושאים מורכבים שיש בעניינם עמדות משפטיות שונות ובשל עניינים תקציביים.
סיוע ביישוב סכסוכים בלא התדיינות משפטית הוועדה לגיבוש הצעות לרפורמה במערכת הסיוע המשפטי האזרחי ובנגישות לצדק, שהמלצותיה פורסמו כאמור בראשית שנות ה - 2000 , המליצה ליישב מחלוקות באמצעות הליכי גישור, פישור או בוררות, לפני ההתדיינות המשפטית או במהלכה.
להליכים אלה יש לדעתה של הוועדה יתרונות, ובהם הפחתת העומס על בתי המשפט בכלל ועל אגף הסיוע בפרט וצמצום העלויות הכרוכות בהתדיינות המשפטית.
כאמור, הנהלת משרד המשפטים לא דנה בהמלצות אלה.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי כדי להרחיב את השירותים שיוכל האגף לתת לפונים, ראוי שהאגף ייזום תיקון חקיקה שבו ייקבע כי בשירותים שהוא מעניק ייכלל גם סיוע בהתדיינות מחוץ לכותלי בית המשפט.
משרד מבקר המדינה הוסיף כי על האגף ועל משרד המשפטים לבחון בזהירות הראויה את המקרים המתאימים לסיוע מסוג זה, ולפי התוצאות ליזום את תיקון החקיקה.
ביוני 2009 ,סגר משרד המשפטים את המרכז הארצי לגישור וליישוב סכסוכים שהיה באחריותו כ-11 שנים.
עם זאת, בדיוני הצוות לתיקון ליקויים מאוקטובר 2011 עלה כי שר המשפטים ממשיך לקדם תהליך של בוררות חובה וכן את תכנית "מהו"ת"33.
בדצמבר 2010 דנה הנהלת האגף במתן סיוע בהתדיינות מחוץ לכותלי בית המשפט והחליטה שלא לקדמו נוכח המחסור במשאבים, ועד שתגובש עמדתו של משרד המשפטים בסוגיית הגישור.
עמדת האגף הוצגה באוקטובר 2011 לפני הצוות לתיקון ליקויים ואושרה על ידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף ועל משרד המשפטים לבחון את המקרים המתאימים לסיוע מסוג זה, ובהתאם לממצאי בדיקה זו לשקול אם ראוי לקדם את הנושא.
יידוע הציבור בדבר זכאותו לייצוג משפטי .
בדוח הקודם המליץ מבק ר המדינה לאגף הסיוע להביא לידיעת הציבור את האפשרות לקבל סיוע משפטי, זאת על פי התפיסה שתפקיד הסיוע המשפטי הממלכתי הוא לפעול להסרת החסמים המקשים על הציבור את הנגישות לצדק.
יש תחומים שבהם קיימות חקיקה ראשית או תקנות המחייבות יידוע בדבר האפשרות לפנות ללשכות הס יוע המשפטי, וכן מפורטות בהוראותיהן הדרכים לעשות זאת.
החקיקה והתקנות קיימות בתחומים האלה: ייצוג מאושפזים בכפייה לפני ועדות פסיכיאטריות מחוזיות 34 ; הליכי הוצאה לפועל שבמסגרתם נידונים הוצאה לפועל של פקודות מאסר נגד החייב והליכי פינויו מדירת המגורים 35 ; ועררים על החלטות המוסד לביטוח לאומי 36 .
במקרים אלה היידוע מבוצע באמצעות הודעה ששולחים בתי החולים הפסיכיאטריים, לשכות ההוצאה לפועל או המוסד לביטוח לאומי.
ואולם קיימים תחומים אחרים שהאגף עוסק בהם אשר לגביהם לא מעוגנת בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה חובת היידוע, כמו דיני עבודה, נזיקין, תביעות כספיות, צווי הגנה, צווי מניעה, אפוטרופסות, גירושין, מזונות ומשמורת.
בביקורת הקודמת עלה כי בנובמבר 2009 פנה מנהל האגף למנכ"ל וביקש ממנו לעשות בלשכת ירושלים ניסוי חלוץ ליידוע מתדיינים לפני ערכאות משפטיות בדבר האפשרות לקבל סיוע משפטי (להלן - ניסוי היידוע).
על פי הצעת האגף, בהמצאת כתבי בית דין יצרף בית המשפט עלון הסברה המפרט את אפשרותו של בעל הדין .
33 תכנית מהו"ת (מידע, היכרות, ותיאום) היא תכנית פיילוט במסגרתה מוסרים בתי המשפט המשתתפים בה את הטיפול בתביעות בסכומים של יותר מ - 50,00 0 ש"ח למגשר הנבחר במכרז.
34 תקנה2 לתקנות טיפול בחולי נפש (ייצוג משפטי בטיפול כפוי), התשס"ו- 2006.
35 סעיף38(א1 ) וסעיף70(ג1 ) לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז- 1967.
36 תקנה2 (ב) לתקנות הביטוח הלאומי (סיוע משפטי), התשל"ח- 1978.
להיעזר בשירותי האגף או בתכנית "שכר מצווה" של לשכת עורכי הדין 37 .
ניסוי היידוע נועד לבחון את השפעותיו של היידוע על עומס העבודה של האגף.
בספטמבר 2010 הוחל לבצע את ניסוי היידוע בלשכת ירושלים, אולם להבדיל מהצעת האגף לצרף לכתבי בית דין את עלון ההסברה, נמסר המידע לבעלי הדין בעמדות הסיוע לחסרי ייצוג המוצבות בבתי המשפט והמאוישות במתנדבים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת מסר האגף כי לפי תקנות סדר הדין האזרחי, התשמ"ד- 1984 (להלן- תקנות סדר הדין האזרחי), אי- .
37 על פי חוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א- 1961 , אחד מתפקידי החובה של לשכת עורכי הדין הוא מתן סיוע משפטי למעוטי אמצעים שאינם זכאים לכך מהמדינה לפי חוק, הסיוע ניתן באמצעות תכנית "שכר מצווה".
אפשר לצרף את העלון לכתבי בית דין.
משרד מבקר המדינה הביע בדוח הקודם את דעתו כי נוכח החשיבות ליידע את הפונים, ראוי כי הנהלת בתי המשפט והאגף ישקלו לשנות את תקנות סדר הדין האזרחי, ולקבוע בהן היתר לצרף את העלון לכתבי בית דין.
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת שלח ביולי 2011 מנהל האגף למנכ"ל נייר עמדה בנושא יידוע בעלי דין.
מנייר העמדה עלה כי האגף הגדיר בתכנית העבודה שלו את יידוע בעלי הדין - מטרה שיש לבצעה, וכדי לקדם נושא זה הקים צוות עבודה אשר בחן את הדרכים להביא לידיעת בעלי הדין את זכויותיהם.
מנהל האגף הציע בנייר העמדה, בדומה לעמדת משרד מבקר המדינה, לתקן את נוסח ההזמנה לדין הקבוע בתקנות סדר הדין האזרחי, ולכלול בו הודעה למתדיינים בדבר אפשרותם לקבל ייצוג משפטי מאגף הסיוע.
בישיבת הצוות לתיקון ליקויים שהתקיימה באוקטובר 2011 ציין המנכ"ל כי הנושא נמצא בניסוי, וכי החלטה בו תתקבל על פי תוצאות הניסוי עד סוף שנת 2011 או עד תחילת שנת 2012.
רק בסוף אוגוסט 2012 הכין אגף הסיוע דוח מסכם שבו מפורטות תוצאותיו של ניסוי היידוע בלשכת ירושלים, ורק באוקטובר 2012 קיים מנהל האגף ישיבה עם מנכ"ל משרד המשפטים שבה הוחלט להרחיב את הניסוי לעוד לשכה.
 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח זכות היסוד המיוחדת במינה לגישה לערכאות שיפוטיות, על משרד המשפטים לפעול לקיום הזכות לקבל סיוע משפטי ולהרחבתה, הן באמצעות תיקוני חקיקה והן באמצעות יידוע הציבור.
כמו כן, על משרד המשפטים לקיים את האמנות הבין -לאומיות בעניין זה, נוכח מחויבויותיה הבין-לאומיות של מדינת ישראל.
ניהול הפניות לסיוע משפטי .
אגף הסיוע נועד לשרת את הציבור, ועלי ו לספק לו שירות יעיל, שוויוני ואיכותי.
איכות השירות הניתן על ידי לשכות האגף נקבעת בין היתר על פי כמה מדדים, ובהם משך הטיפול בפונה בתחנות השונות.
כדי לקצר את משך הטיפול על האגף להיות בעל יכולות לניטור זמני השלבים השונים של תהליך הטיפול ולנתח את הסיבות לעיכובים.
בביקורת הקודמת הועלה כי המערכת הממוחשבת לא סיפקה לאגף את המידע הניהולי הנחוץ לו כדי לק צר את משך הטיפול בפניות לקבלת סיוע משפטי, הן משום שהמערכת לא עודכנה בנתונים הנוגעים למשך הטיפול והן משום שהאגף לא יכול לזהות באמצעותה את הסיבות לזמני הטיפול הממושכים.
להלן פירוט הממצאים שעלו בביקורת המעקב: משרד המשפטים 1211 .
הסיבות להתמשכות ההמתנה לריאיון בתיקים שעניינם ה מוסד לביטוח לאומי : אגף הסיוע מטפל בבקשות לסיוע משפטי בערעור על החלטות המוסד לביטוח לאומי, בלי שיהיה על הפונה לשלם אגרה, ובלי שתיעשה לו בדיקת זכאות כלכלית.
הוראות הדין קובעות כי ערעור על החלטות המוסד לביטוח לאומי יוגש בבית הדין האזורי לעבודה בתוך 60 1212 דוח שנתי63ג .
יום עד שנה מהיום שבו נמסרה ההחלטה למבקש לערער (פרק הזמן המרבי נקבע על פי סוג הערעור)38.
בביקורת הקודמת, שבה נבדקו בין היתר בקשות לסיוע משפטי בערעור על החלטות המוסד לביטוח לאומי שהתקבלו בשנת 2009 בלשכות חיפה, ירושלים ובאר שבע, הועלה כי עבר זמן רב מהגשת הבקשה עד ש נקבע לפונה ריאיון בעניינה, וכי לא היו בידי האגף הכלים הדרושים לנתח את הסיבות לעיכובים.
לעתים מדובר בכמה חודשים.
ביקורת המעקב בנוגע לבקשות לסיוע משפטי בערעור על החלטות המוסד לביטוח לאומי שהתקבלו בשלוש הלשכות בשנת 2011 העלתה כי בשתי לשכות (חיפה וירושלים) פחת במעט שיעור התיקים שזמן ההמתנה לראיון עלה על 60 ימים לעומת המצב בעת הביקורת הקודמת, אולם בלשכה אחת (באר שבע) הוא גדל.
בביקורת המעקב נמצא כי עדיין אין לאגף כלים הדרושים לו לקבוע מהן הסיבות לעיכוב בקביעת הריאיון לפונה לקבל סיוע משפטי בערעור על החלטות המוסד לביטוח לאומי.
אגף הסיוע מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי בחלק מהמקרים אין מדובר בעיכובים בקביעת ראיונות, אלא בתיקי ערעור על החלטות בית הדין האזורי לעבודה המוגשים לדיון בבית הדין הארצי לעבודה.
בתיקים אלה אין צורך בזימון לריאיון עם עורך דין בלשכה, מאחר שהתשתית העובדתית בהם מצויה בידיו והוא נדרש לבחון את התיק בחינה משפטית בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף הסיוע כי בתיקי הביטוח הלאומי הנידונים בבית הדין האזורי לעבודה ושבהם יש צורך לזמן את הפונה לריאיון עם עורך דין, יש לקבוע את הסיבות לעיכוב בקביעת הריאיון.
הסיבות להתמשכות ההמתנה למינוי עורך דין : משרד מבקר המדינה בדק בביקורת הקודמת את משך הזמן בין פתיחת התיק ובין מינויו של עורך דין לפונה, מכיוון שפרק זמן זה הוא מרכיב חשוב במתן שירות משפטי יעיל, מהיר ואיכותי.
בביקורת הקודמת הועלה כי לא היו בידי האגף נתונים שיאפשרו לו להבחין בין מקרים שבהם התמשכה ההמתנה בשל סיבות הקשורות לפונה, ובין מקרים שבהם התעכב המינוי בשל סיבות הקשורות לאגף.
בביקורת הנוכחית הועלה שעדיין אין בידי האגף נתונים המאפשרים לו להבחין בין מקרים שבהם הסיבות להתמשכות ההמתנה למינוי עורך דין קשורות לפונה, ובין מקרים שבהם נגרם העיכוב בשל סיבות הקשורות לאגף.
משך הזמן עד קבלת הודעת הדחייה : מ- 71,677 פונים ללשכות הסיוע בשנת 2011 נדחו בקשותיהם של 16,752 (כ-23% ), מכיוון שלא עמדו באמות המידה הקבועות בחוק ובתקנות.
על פי החוק, ראש הלשכה רשאי לדרוש מהמבקש מידע בכתב להוכחת פרטי הבקשה.
38 תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסויימות), התשל"ז- 1977.
הביקורת הקודמת העלתה כי הנהלת האגף לא קבעה הנחיות המחייבות את כל לשכותיה בנוגע לפרקי הזמן שבמהלכם יש להודיע לפונים שעליהם להמציא מסמכים הנדרשים, ולא - תידחה בקשתם.
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת קבעה הנהלת האגף בנובמבר 2011 "הנחיות בדבר 1214 דוח שנתי63ג .
דרישת מסמכים מהפונים ופרקי הזמן להמצאתם"39 .
הנוהל קבע פרק זמן לשליחת הודעת דחייה שלא יעלה על 81 .
ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע בביקורת המעקב נמצא כי שיעור התיקים בהם זמן ההמתנה עד לקבלת הודעת דחייה בבקשות לסיוע משפטי בעניינים אזרחיים היה מעל 90 יום פחת בשנת 2011 .
בלשכת חיפה ובלשכת באר שבע, לעומת המצב בעת הביקורת הקודמת שיעור זה עלה בלשכת ירושלים.
אשר לבקשות בענייני המעמד האישי, שיעור התיקים בהם זמן ההמתנה עד לקבלת הודעת דחייה היה מעל 90 יום פחת בשנת 2011 בשלוש הלשכות שנבדקו - חיפה, ירושלים ובאר שבע - לעומת המצב בעת הביקורת הקודמת.
: התמשכות הטיפול של עורך הדין המחליט עורך הדין המחליט אחראי לראיין את הפונים ולקבל החלטה בדבר זכאותם לסיוע משפטי.
כמו כן, הוא מופקד על ביצוע מגוון פעולות במסגרת המעקב השוטף אחר ההתפתחויות בתיק.
עיכוב בטיפול של עורך הדין המחליט עלול לפגוע בטיב השירות הניתן לפונים.
בביקורת הקודמת הועלה כי מאות תיקים שדרשו את טיפולם של עורכי הדין המחליטים לא טופלו יותר מ-90 .
ימים (א) מתשובת האגף לממצאי הביקורת הקודמת עלה כי בחלק מהמקרים טיפל עורך הדין המחליט בתיק, ואולם לא הזין את פרטי הטיפול במחשב.
על כך העיר משרד מבקר המדינה כי היעדר התיעוד פוגע ביכולת האגף לדעת אם אכן חל עיכוב בטיפול ולזהות את הסיבה לו.
בעקבות הדוח הקודם הנחה האגף את עובדיו במאי 2011 לתעד במערכת הממוחשבת כל פעולה שהם עושים בתיק.
(ב) בביקורת המעקב הועלה כי חלה ירידה ניכרת ב מספר התיקים אשר לא טופלו בידי עורכי הדין המחליטים יותר מ-90 יום: בלשכת חיפה נמצאו161 תיקים כאלה, לעומת 303 תיקים שנמצאו בביקורת הקודמת; בלשכת ירושלים נמצאו 104 תיקים כאלה, לעומת209 תיקים שנמצאו בביקורת הקודמת; ובלשכת באר שבע נמצאו 4 תיקים כאלה, לעומת12 .
תיקים שנמצאו בביקורת הקודמת אף שמספר התיקים שלא טופלו יותר מ-90 יום נמצא בירידה, עדיין לא ניתן לקבוע מדוע נותרו תיקים שאינם מטופלים זמן כה רב.
התמשכות זמן הטיפול של עובדי המינהלה : בביקורת הקודמת הועלה כי כ-7% מהתיקים הפתוחים בלשכות חיפה ובאר שבע שדרשו את טיפולם של עובדי המינהלה לא טופלו יותר מ-90 ימים.
בביקורת המעקב נמצא כי בשנת 2011 חלה בלשכות שנבדקו ירידה ניכרת בשיעור התיקים שדרשו טיפול מינהלי ולא טופלו יותר מ-90 ימים, לעומת שיעורם בעת הביקורת הקודמת: כ-3% בלשכת חיפה בשנת 2011 , לעומת כ - 7% בעת הביקורת הקודמת; וכ -3% בלשכת באר שבע בשנת 2011 , לעומת כ-9% .
39 בביקורת הקודמת נבדק שיעור הפונים שקבלו הודעות דחייה מעל 90 ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע.
ביקורת המעקב נערכה ביחס לפרק הזמן שנבדק בביקורת הקודמת.
המענה הטלפוני לפונים 1.
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כי השימוש בטלפון מאפשר לתת לפונה טיפול מהיר ויעיל ומקל את העומס בלשכות.
כדי לשפר את השירות לציבור, חשוב שיינתן לו מענה טלפוני, ושזמן ההמתנה למענה יהיה קצר.
כאשר אין מענה בשעות שאינן שעות העבודה של הלשכות למקרים שבהם דרוש טיפול משפטי דחוף, עלול להיגרם נזק לפונים.
אתר האינטרנט של האגף מפרט את דרכי הפנייה ללשכות, ובכלל זה את שעות קבלת הקהל בהן ואת מספרי הטלפון ליצירת קשר.
במרס 2009 קבעה הנהלת האגף נוהל כוננות לטיפול במקרים המחייבים טיפול דחוף.
הנוהל קבע כי בכל לשכה יוצב בכל יום עורך דין כונן אשר ייתן מענה למקרים דחופים, וכי בכל לשכה יהיה קו טלפון המיועד להשארת הודעות קוליות בשעות 16:00 -24:00 .
עוד נקבע בנוהל כי בכל שעה יאזין עורך ה דין הכונן להודעות מן התא הקולי וייצור קשר עם הפונים שלפי שיקול דעתו עניינם מחייב טיפול משפטי דחוף.
בביקורת הקודמת התקשרו נציגיו של משרד מבקר המדינה כמה פעמים למספרי הטלפון של לשכות הסיוע בירושלים, בחיפה ובבאר שבע שפורסמו באתר האינטרנט של אגף הסיוע, ונמצא כי המענה הטלפוני בשלוש הלשכות לקה בחסר.
ביוני 2012 הודיע מנהל אגף הסיוע למשרד מבקר המדינה כיהנהלת משרד המשפטים פועלת להקמת מוקד טלפוני באגף.
לשם כך התחיל האגף במרץ 2012 לבצע ניסוי חלוץ בלשכת ירושלים, לבדיקת ההשפעות של הקמת המוקד.
בביקורת המעקב התקשרו נציגי משרד מבקר המדינה ללשכות הסיוע בירושלים, בחיפה ובבאר שבע וגם ללשכות תל אביב והצפון.
הבדיקה נעשתה הן בשעות הפעילות של הלשכות והן בשעות שבהן הלשכות אינן פעילות.
בביקורת המעקב נמצא כי עדיין המענה הטלפוני לשיחות בלשכת ירושלים לקה בחסר, וכי בלשכות תל אביב וחיפה לא היה כלל מענה אנושי.
נוסף כל כך, עלו בביקורת המעקב ליקויים בנוגע לאפשרות שניתנה להשאיר בלשכות בשעות שאינן שעות פעילותן הודעה במקרים דחופים, וכן בנוגע למענה להודעות אלה.
אגף הסיוע מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי בעקבות ממצאי ביקורת המעקב בוצעו פעולות לתיקון המצב על מנת שבכל הלשכות תהיה אפשרות להשאיר הודעה קולית או לשוחח ישירות עם עורך דין הכונן ביום השארת ההודעה.
סדרי האיתור והגיוס של עורכי הדין החיצוניים, מינויָם והפיקוח עליהם התקנות מסמיכות את ראש לשכת הסיוע המשפט י למנות עורכי דין חיצוניים למבקשי הסיוע המשפטי.
ראש לשכת הסיוע מכין רשימה של מי שביקשו להתמנות לעורכי דין חיצוניים ונמצאו כשירים לכך (להלן - מאגר עורכי הדין או המאגר), ומוסר לטיפולם, לפי תחום התמחותם, תיקים של מבקשי סיוע.
בביקורת הקודמת נמצא כי אגף הסיוע לא קבע נהלים לאיתור עורכי דין חיצוניים, לא קבע אמות מידה לבחירתם ולא פרסם הנחיות לעורכי הדין המעוניינים להיכלל במאגר.
עורכי הדין נכללו במאגר על פי פנייתם והחלטת לשכות הסיוע בנוגע משרד המשפטים 1217 .
כמו כן, נמצא כי האגף לא קבע נוהל לרענון המאגר ולהוצאה של עורכי דין שאינם מתאימים ממנו.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי פעולת האגף לאיתור עורכי דין אינה נעשית בהליך פומבי ואינה שקופה, ולכן אין מובטחים בה שוויון ההזדמנויות ובחירת עורכי הדין המתאימים ביותר.
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת קבע אגף הסיוע בנובמבר 2011 "נוהל גיוס וניהול מאגר עורכי דין חיצוניים בלשכות הסיוע המשפטי" (להלן - הנוהל) ואף פרסם אותו באתר האינטרנט שלו.
בנוהל נקבע כי מדי פעם בפעם, ופעם בשנה לפחות, יבחן ראש הלשכה, או מי מטעמו, אם יש מקום להוסיף על המאגר או לגרוע ממנו עורכי דין.
פרסום מכרז לגיוס עורכי דין חיצונ יים : באוקטובר 2011 החל האגף בניסוי חלוץ לגיוסם של עורכי דין חיצוניים ללשכת ירושלים וללשכת באר שבע.
במסגרת הניסוי פורסמה הזמנה לעורכי דין להציע הצעות לייצוג משפטי מטעם שתי הלשכות.
גם עורכי הדין המצויים במאגר עורכי הדין בלשכות אלה נדרשו להציע הצעות לייצוג, ואם ייבחרו תימשך העסקתם.
בסוף הניסוי היה אמור המאגר הקיים בשתי הלשכות להימחק, ובמקומו היה אמור להיות מוקם מאגר חדש שייכללו בו עורכי הדין שהצעותיהם לייצוג נבחרו.
על פי תוצאות הניסוי בשתי הלשכות והלקחים שיופקו בעקבותיו, האגף אמור להחליט אם ליישם דגם גיוס זה גם בשאר הלשכות.
במועד סיום הביקורת טרם סיימו שתי הלשכות לקיים את הראיונות עם מציעי ההצעות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו של האגף לגייס עורכי דין חיצוניים בהליך פומבי ושקוף.
הליך כזה יש בו כדי להגביר את שוויון ההזדמנויות ואת הסיכוי כי ייבחרו עורכי הדין המתאימים ביותר.
מתן מענה למועמדים להיכלל במאגר בנוהל נקבע כי עורך דין המעוניין לשמש עורך דין חיצוני יגיש בקשה ללשכה המחוזית שבה הוא מעוניין לתת את השירות.
עוד נקבע בנוהל כי הלשכה תשלח למגיש המועמדות מכתב המאשר את קבלת הבקשה ואת המשך הטיפול בה או דחייתה על הסף עד 45 .
ימים מהיום שהתקבל טופס הבקשה בלשכה משרד מבקר המדינה בדק את אופן טיפולה של לשכת חיפה בבקשותיהם של עורכי דין לשמש עורכי דין חיצוניים מטעמה שהתקבלו בפרק הזמן נובמבר 2011 - יוני 2012.
בניגוד לנוהל, נמצא כי בתקופה הנבדקת שלחה לשכת חיפה לכ -54% ממגישי הבקשות שנדחו בפרק זמן זה הודעה על דחייתן לאחר יותר מ - 45 ימים מהיום שבו התקבל טופס הבקשה בלשכה40.
40 שלושה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 46-60 ימים; שבעה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 61-75 ימים; שבעה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 76-90 ;ימים ששה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 91-105 ימים; שבעה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 106-120 ימים; ששה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 121-135 ימים; שלושה מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 136-150 ימים; שני מגישי בקשות קיבלו הודעה בתוך 151-165 .
ימים משרד המשפטים 1219 .
הפיקוח על עורכי הדין החיצוניים התקנות שהסמיכו את ראש לשכת הסיוע המשפטי למנות עורכי דין חיצוניים הביאו להפרטה חלקית של השירות המשפטי הציבורי.
במצב דברים זה יש לפקח על פעילותם של עורכי הדין החיצוניים ולוודא שהשירות שהם נותנים יהיה מיטבי41 .
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לדרג את עורכי הדין החיצוניים על פי הממצאים העולים מהפיקוח ולקבוע את מספר התיקים שיימסרו לטיפולם, וכן להוציא מהמאגר את עורכי הדין שרמת השירות שהם נותנים נמוכה.
התקנות מחייבות את עורכי הדין החיצוניים להגיש לראש לשכת הסיוע כל שלושה חודשים או בכל מועד אחר שיקבע ראש הלשכה דוח על טיפולם בתיקים.
בביקורת הקודמת עלה כי בשנת 2009 קיבלו עורכי דין חיצוניים שלשכת ירושלים השתמשה בשירותיהם מספר תיקים גבוה ממספר התיקים שקיבלו בשנת 2008 , אף שצברו בשנים 2008 -2009 מספר רב של התראות בשל אי -דיווח לראש לשכת הסיוע על טיפולם בתיקים.
הדבר מנוגד להנחיית ראש לשכת ירושלים שלפיה עורך דין שאינו מדווח כנדרש לא יקבל לטיפולו תיקים חדשים.
מנהלת לשכת ירושלים מסרה למשרד מבקר המדינה כי מאז הביקורת הקודמת הפסיקה הלשכה לעבוד עם חמישה עורכי דין חיצוניים, מאחר שאלה לא הגישו לה דוח על טיפולם בתיקים.
בעקבות הפסקת העבודה עמם השלימו עורכי דין אלה את כל הדיווחים, ולכן חודשה עמם העבודה .
המנהלת הוסיפה כי עורכי דין אלה ממשיכים לדווח כנדרש.
בביקורת הקודמת נמצא כי לשכת באר שבע ולשכת חיפה אינן מנהלות תיקי מעקב בנוגע לפעילותם של עורכי הדין החיצוניים שהן משתמשות בשירותיהם.
התזכורות וההתראות שנשלחו לעורכי דין חיצוניים שלא דיווחו בזמן שנדרש בתקנות תויקו רק בתיקי הפונים, דבר המקשה את הבקרה על תפקודם של עורכי דין אלה.
בביקורת המעקב נמצא כי לשכת חיפה מנהלת מיוני 2010 טבלה שבה מצוין מספר מכתבי ההתראה שנשלחו לעורכי דין חיצוניים בשל אי -דיווח ואי -קיום הנחיות הלשכה.
במרץ 2010 קבעה לשכת חיפה כי עורך דין שקיבל מספר רב של התראות יוזמן ללשכה לבירור, והמשך ההתקשרות עמו יישקל.
בביקורת המעקב נמצא כי לשכת באר שבע עדיין אינה מנהלת תיקי מעקב בנוגע לפעילותם של עורכי דין חיצוניים שהיא משתמשת בשירותיהם; התזכורות וההתראות שנשלחו לעורכי דין חיצוניים על כי לא דיווחו בזמן שנדרש בתקנות עדיין מתויקות רק בתיקי הפונים.
קביעת מדדי הערכה ונוהל פיקוח: כדי להיטיב לנצל את המספר המוגבל של עורכי הדין החיצוניים העומד לרשות האגף, ראוי כי האגף יקבע נוהל פיקוח על עבודתם של עורכי הדין.
בנוהל זה יש להגדיר את מידת הפיקוח - ליווי שוטף של התיק ושל כל התפתחות בו או בדיקת התוצאה הסופית של ההליך המשפטי בלבד - בין היתר על פי סוגי התיקים, רמת הקושי שלהם וההבחנה בין עורכי הדין על פי נתוניהם והניסיון בעבודה אתם.
41 ראויואב דותן וברק מדינה "חוקיות ההפרטה של אספקת שירותים ציבוריים" , משפטים, לז ( 2007 ) 'עמ287; ,מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2004 ), בפרק "רכישת שירותים חברתיים", עמ' 722.
בביקורת הקודמת נמצא כי אגף הסיוע לא קבע מדדי הערכה לבחינת תפקודם של עורכי הדין החיצוניים והערכת טיב השירות שהם נותנים, ולא הנחה את הלשכות כיצד על יהן לנהוג כאשר עורך דין חיצוני אינו מדווח גם אחרי שנשלחה אליו התראה.
באוקטובר 2012 קבע אגף הסיוע נוהל בדבר "סדרי פיקוח ובקרה על עורכי הדין הממונים: הערכת טיב השירות", המסדיר את הפיקוח על עורכי הדין החיצוניים בלשכות השונות.
תחילת יישומו של נוהל זה נקבע לינואר 2013.
: התאמה בין כישוריו של עורך הדין ובין צורכי הלקוח מתן שירות מיטבי וייצוג הולם ללקוחות אגף הסיוע מחייבים את האגף להקפיד על התאמה מרבית בין כישוריו של עורך הדין לצורכי הלקוח ולאופי ההליך המשפטי.
בביקורת הקודמת הועלה כי אגף הסיוע לא קבע נוהל אשר יבטיח התאמה כאמור.
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת קבע האגף באוגוסט 2011 "נוהל לבחירת עורך דין לייצוג".
בנוהל זה נקבעו אמות המידה למינוי עורך דין, ובהן התאמת תחום התמחותו וכישוריו המקצועיים לדרישות הייצוג; קרבה מספקת של משרדו למקום שבו מתקיים ההליך המשפטי או למקום מגורי המיוצג; זמינותו לסיוע הנדרש; ומידת התחשבותו בבקשות מיוחדות של הלקוח.
העסקת עורכי דין פנימיים בחוזי העסקה קבלניים על פי פסיקת בית הדין לעבודה, העסקת אדם בחוזה העסקה קבלני כאשר המאפיינים של ההעסקה, כפי שנקבעו בפסיקה, הם של עובד - יש בה כדי לכונן בינו ובין מעסיקו יחסי עובד מעביד.
לא הכינוי שניתן להעסקה הוא שקובע אפוא את טיב היחסים אלא מהותם42.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי על משרד המשפטים לקבוע כי מעמדם של 36 עורכי דין פנימיים המועסקים באגף הסיוע בחוזי העסקה קבלניים ( retainer ) יהיה מעמד של עובדי מדינה.
בביקורת המעקב נמצא כי לא חל שינוי במספר עורכי הדין המועסקים באגף בחוזי העסקה קבלניים, לעומת הביקורת הקודמת.
מתגובת אגף הסיוע שפורסמה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 61 ב צוין כי ההחלטה בעניין מעמדם של עורכי דין אלה תלויה בגורמים חיצוניים, ובהם נציבות שירות המדינה ואגף התקציבים במשרד האוצר, ולא במשרד המשפטים 43.
בפברואר 2012 נחתם מסמך עקרונות מוסכם בין הסתדרות העובדים הכללית החדשה ובין האוצר.
במסמך נקבע כי יושלמו ההליכים לקביעת מעמדם של 36 .
עורכי דין המועסקים באגף בחוזי העסקה קבלניים כעובדי מדינה ביוני 2012 מסר מנהל אגף הסיוע למשרד מבקר המדינה שנושא קליטתם של עורכי הדין המועסקים באגף בחוזי העסקה קבלניים נמצא בטיפול משרד המשפטים, הבוחן את תנאי קליטתם של עורכי דין אלה.
42 /ראו דב"ע נב142 - 3 'חסן עליאה אלהרינאת נ' כפר רות ואח, פד"ע כד 535 , 'עמ 540-542 ( , 1992.
) 43 ,משרד ראש הממשלה הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 61'ב (מאי 2011 '), עמ304.
חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב - 1972, קובע כי לשכת הסיוע המשפטי תיתן שירותים משפטיים למי שידו אינה משגת לשאת בעלותם וכן לזכאים נוספים.
לשם כך הוקם במשרד המשפטים האגף לסיוע משפטי, וזה העניק בשנת 2011 ייצוג משפטי ל- 54,925 .
פונים מאז פרסום הדוח הקודם עשו משרד המשפטים ואגף הסיוע רבות לתיקונם של הליקויים שצוינו בו.
עם זאת, על משרד המשפטים להמשיך לקדם תיקוני חקיקה שעניינם הרחבת הזכות לקבלת סיוע משפטי, כדי להגביר את נגישותן של קבוצות חלשות למערכת המשפט - זאת נוכח זכות היסוד המיוחדת במינה לגישה לערכאות שיפוטיות והמחויבויות הבין-לאומיות של מדינת ישראל.
רשות האכיפה והגבייה (להלן - הרשות) הוקמה בינואר 2009 על פי החלטת ממשלה1 ולפיה תוקם יחידה ארגונית שתופקד על ההוצאה לפועל ועל המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות המשולמים לאוצר המדינה; יחידה זו תנוהל בנפרד מהנהלת בתי המשפט ותהיה כפופה לשר המשפטים.
הרשות היא יחידת סמך במשרד המשפטים ונחלקת לשתי יחידות: מערכת ההוצאה לפועל (להלן - הוצל"פ) והמרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (להלן - המרכז).
הרשות נועדה להיות גוף ממשלתי מוביל בתחום האכיפה והגבייה לשם חיז וק שלטון החוק בד בבד עם שמירה על זכויות הפרט.
מערכת ההוצאה לפועל : ההוצל"פ פועלת על פי חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז - 1967 , ועל פי התקנות שהוצאו מכוחו (להלן - חוק ההוצל"פ או תקנות ההוצל"פ), ועניינם ביצוע פסקי דין וחיובים אחרים שדינם כדין פסק דין, כגון שטרות ומשכנתאות.
תכלית ההוצל"פ היא להעמיד לרשות הציבור מנגנון שבאמצעותו יוכל זוכה2 לגרוםבמהירות וביעילות לחייב3 לבצע פסק דין שהוצא נגדו או חיוב אחר שחויב בו תוך שימוש באמצעים נאותים ושמירה על כבוד החייב ו על זכויותיו.
להוצל"פ הוקנו בחוק ההוצל"פ אמצעי אכיפה שונים4.
הליכי הוצל"פ מתבצעים בעקבות בקשות של הזוכה, חוץ מאשר במקרים חריגים הקבועים בחוק ההוצל"פ; מרבית פעולותיה כרוכות גם בתשלום אגרה.
בעת הקמת הרשות היה בהוצל"פ מלאי של כ-3.
5 מיליון תיקים פעילים.
כדי לייעל את האכיפה והגבייה ולבסס את העיקרון שיש לפרוע חובות וחיובים הוחלט על שינוי מבני, ובמסגרתו הופרדה מערכת ההוצל"פ ממערכת בתי המשפט והועברה לרשות המבצעת.
מאז הקמת הרשות תוקן חוק ההוצל"פ כמה פעמים, כדי להקנות לזוכה כלי אכיפה נוספים אשר פגיעתם בזכויות היסוד של החייב היא מידתית (ראו להלן).
גביית חובות באמצעות ההוצל"פ נעשית ב -25 לשכות הוצל"פ הפרוסות בארבעה מחוזות ברחבי הארץ .
בשנת 2011 הסתכמה הגבייה בכ -34.
מיליארד ש"ח מנתוני הרשות עולה שבגבייה העקיפה5 הייתה עלייה חדה של למעלה מ-%150 : מכ-13.
2 מיליארד ש"ח בשנת 2009 לכ-33.
7 מיליארד ש"ח (כ -97% מסך כל הגבייה) בשנת 2011 , ואילו בגבייה הישירה 6 הייתה עלייה מתונה של כ -%20 : מכמיליארד ש"ח בשנת 2009 לכ-1.
2 מיליארד ש"ח (כ -3% )מסך כל הגבייה בשנת 2011 .
בדצמבר 2011 היה בהוצל"פ מלאי של כ -2.
8 מיליון תיקים פעילים.
התפלגות התיקים בין המחוזות לא השתנתה במשך השנים: כ -36% מהתיקים מטופלים במחוז תל אביב, כ -31% במחוז חיפה והצפון, כ -20% במחוז המרכז וכ -13% .
במחוז ירושלים והדרום בשנת 2009 נפתחו כ - 445,000 תיקי הוצל"פ ונסגרו כ - 236,000 תיקים, בשנת 2010 נפתחו .
1 החלטה 3487 ממאי 2008 .
2 זוכה הוא אדם המחזיק בפסק דין, בשטר וכדומה, ולפיהם פלוני מחויב לשלם לו סכום מסוים.
3 חייב הוא אדם שהוצא נגדו פסק דין או חיוב אחר המחייב אותו לשלם לפלוני סכום מסוים.
4 לרבות צווי עיכוב יציאה מן הארץ, צוויעיקול, צווי מאסר והגבלות נוספות.
גבייה עקיפה נעשית בין הזוכה לחייב 6 .
גבייה ישירה נעשית באמצעות תשלום בקופות לשכות ההוצל"פ או בשוברים בדואר 1168 דוח שנתי63ג .
כ- 430,000 ונסגרו כ - 960,000 , בשנת 2011 נפתחו כ - 450,000 ונסגרו כ - 715,000 , ובמחצית הראשונה של שנת 2012 נפתחו כ- 210,000 תיקים ונסגרו כ- 231,000 תיקים.
בתרשים שלהלן מוצגת מגמת הירידה במספר תיקי ההוצל"פ הפעילים מאז הקמת הרשות ועד סוף שנת 2011: משרד המשפטים 1169 .
המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות : המרכז פועל על פי חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה- 1995 , ועל פיהתקנות שהוצאו מכוחו (להלן - חוק המרכז או תקנות המרכז).
על פי חוק המרכז, הוא מוסמך לגבות קנסות, אגרות והוצאות שנועדו לתשלום לאוצר המדינה.
המרכז הוקם בירושלים במסגרת הנהלת בתי המשפט כמוקד גבייה ארצי ומתמחה בהליכי גבייה מחייבים הממאנים לשלם את חובם.
במרכז כמה מדורים: קליטה, חקירות ועיקולים, גביית קנסות בגין עברות תנועה, גביית אגרות והוצאות, גביית קנסות ופיצויים פליליים וגביית קנסות מינהליים.
המרכז הוקם בשל חוסר יעילותם של המנגנונים שבאמצעותם גבתה המדינה באותה העת את החובות שהיו חייבים לה ואת הקנסות שהטילו בתי המשפט.