HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם השו"ט בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 .
בשנים האחרונות מנסות חברות לרשום תכשירים לבעלי חיים שלא ניתן לשייך אותם לקטגוריה של תרופה או של תכשיר וטרינרי אחר, ואין על-פי החוק דרך לרשום אותם.
התוצאה היא ששום גוף (משרד הבריאות, השירותים הווטרינריים והשירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות) אינו נוטל על כך אחריות ואינו מוכן לרשום אותם.
לדוגמה, חברה מסחרית אחת ביקשה להוסיף אינסולין (הורמון) לתערובת המזון של עופות.
צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עופות שהורמנו או הוזנו בחמרים כימיים), התש"ך -1959 , שבו נאסר לתת לעופות הורמונים חל רק על הורמונים מסוג אחד8 .
אינסולין אינו נמנה עם .
7 לפי פקודת הרוקחים, "תכשיר" הוא "כל צורה של סמי מרפא שעברו תהליך של עיבוד לרבות תכשיר רפואי ותכשיר מזון רפואי".
"תכשיר רפואי" "לרבות תכשיר לשימוש ברפואה וטרינרית ותכשיר בעל ערך תזונתי המיועד להזרקה תוך ורידית ולמעט ציוד רפואי".
צו הפיקוח הזה חל רק על אסטרוגנים טבעיים או סינטטיים 910 דוח שנתי58ב .
ההורמונים שצו הפיקוח חל עליהם.
על פי מיטב הידע הקיים בשו"ט, אף מדינה מערבית אינה מאשרת הוספת הורמון לגידול בעלי חיים.
במקרה זה לא ברור לשו"ט כיצד יש לנהוג.
חברה אחרת ביקשה לרשום בשירותים הווטרינריים תכשיר אשר משפיע על מערכות הרבייה של העופות.
התכשיר, שניתן בהזרקה, משפר את הפוריות.
בשו"ט סרבו לרשום אותו כתרכיב, היות שהוא משפיע על הפעילות הפיזיולוגית של בעל החיים, ולכן למיטב הבנתם, מדובר בתרופה.
השו"ט פנו בעניין זה למשרד הבריאות באוקטובר 2007 , ומשרד הבריאות ענה כי לדעתם מדובר בתרופה לכל דבר ויש לרשמה במשרד הבריאות.
משרד הבריאות הודיע בנובמבר 2007 כי "כל ההגדרות הקשורות לפקודת הרוקחים ותקנותיה, כולל ההגדרה של תוספי מזון, נבדקו על ידם ונמצאו קוהרנטיים.
ככל שההגדרות אינן תואמות את פעילות משרד החקלאות, אנו כמובן מוכנים לבחון כל שינוי חקיקה נדרש.
נבקש ממשרד החקלאות כי יעלה בפנינו הצרכים הנדרשים ונעשה כמיטב יכולתנו לקדם זאת בהקדם האפשרי".
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור חילוקי דעות בין השו"ט לבין משרד הבריאות ביחס למידת הבהירות של ההגדרות שבדין ולנוכח הדוגמאות שפורטו לעיל, מן הראוי ששני המשרדים יבחנו מחדש במשותף את כל ההגדרות הקיימות בחקיקה, יבהירו אותן במידת הצורך וישתיתו אותן על ידע מקצועי מעודכן.
ראוי גם שצוות מומחים יבחן את החומר ים שלא ניתן לשייכם אף לאחת מהקטגוריות הקיימות ויקבע אם בכלל ראוי לאפשר את השימוש בהם - ואם יוחלט שאפשר להשתמש בהם - יש להסדיר את התנאים לכך בתקנות.
סדרי עבודה ופיקוח על תכשירים וטרינריים .
תכשירי וטרינריה מיוצרים במפעלים בארץ או מיובאים.
ייבוא של תרופות טעון אישור של משרד הבריאות.
מכירה ושימוש בלתי-מבוקרים בתכשירים וטרינריים עלולים לפגוע בבריאות הציבור הצורך מוצרים מן החי.
תרופות ותכשירים וטרינריים אחרים שאינם רשומים בהתאם לחוק עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור ולבעלי החיים שלהם הם מיועדים מטעמים אלה: חומרי הגלם לייצור התכשירים, הרכב החומרים בהם, יציבות התכשירים והמפעל שמייצר אותם לא נבדקו בידי משרד הבריאות ואינם נמצאים בפיקוחו; תנאי השימוש בתכשירים וזמני ההמתנה הנחוצים ממתן התרופה ועד השיווק כדי למנוע הימצאות שאריות מהתכשירים במוצרים מן החי, אינם מאושרים על ידי משרד הבריאות.
כתוצאה מכך לא ידועה השפעת מתן התכשירים על בעלי החיים.
אם התכשירים אינם יעילים נגד גורמי המחלה, הרי שהם עלולים לתרום להפצת המחלות; היות שלא נבדקו השאריות הנותרות במוצרים מן החי לאחר מתן התכשירים, לא ידוע מהן, ועל כן התכשירים עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור.
עיקר פעילותו של משרד הבריאות בעניין תרופות היא בתחום התרופות המיועדות לבני אדם (תרופות הומניות), אך הוא מפקח, בין היתר, גם על השימוש בתרופות וטרינריות.
הרוקחים המחוזיים, הכפופים לאגף הרוקחות שבמשרד, מפקחים מטעמו על התרופות והתכשירים ועל מקומות ניפוק מורשים, בתי מרקחת, בתי חולים, בתי אבות ועוד.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 911 .
הבדיקה במשרד הבריאות העלתה כי באגף הרוקחות אין נתונים מרוכזים בנושא הפיקוח על השימוש בתרופות.
אין באגף גוף מטה שמכוון את הפיקוח במחוזות ודואג שהמדיניות בנושא התרופות הווטרינריות תהיה אחידה.
כל אחד מהרוקחים המחוזיים מפקח על הנושא ומבצע את תפקידו כמיטב יכולתו לפי מספר עובדיו.
כתוצאה ממצב זה אין נהלים אחידים לפיקוח בתחום בכל המחוזות, ויש הבדלים בטיפול ביניהם.
עוד נמצא, כי הפיקוח על השימוש בתרופות וטרינריות אינו בעדיפות גבוהה.
האכיפה בנושא מוגבלת ועניינה בעיקר טיפול בתלונות המגיעות למשרד הבריאות על שיווק תרופה בניגוד להוראות.
מנהלת אגף הרוקחות במשרד הבריאות סברה שהאכיפה בתחום השימוש בתרופות וטרינריות צריכה להיעשות על ידי השירותים הווטרינריים.
בשנים האחרונות הוחלט בהנהלת השו"ט על טיפול אינטנסיבי בתכשירים הווטרינריים באמצעות ייעוד שני רופאים וטרינרים לפיקוח עליהם.
הממונה על הפיקוח הוא גם מנהל החטיבה למחלות עופות במכון הווטרינרי, ויש לו תפקידים נוספים בשו"ט.
תפקידם הוא ליזום פעילות מסודרת ולתת את הליווי המקצועי למפקחים ביחידת הפיצו"ח.
שני הרופא ים הווטרינרים הוסמכו בידי מנכ"ל משרד הבריאות לפקח על סמי מרפא או רעלים רפואיים בכל מקום, למעט בבתי מרקחת, לפי הסמכויות שבסעיף 46 בפקודת הרוקחים9 .
לפי נוהלי העבודה הקיימים, משרד החקלאות מפקח על הנעשה בשטח על ידי יחידת הפיצו"ח בהנחיה המקצועית של השו"ט.
על פי הערכה של אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מפברואר 2007, ישנם כ- 1,300 ,אתרים לביקורת (לא כולל משקי גידול), ובהם מפעלים לייצור תכשירים וטרינריים בתי מסחר, בתי מרקחת, יבואנים של תכשירים וטרינריים, מפעלים לייצור מזון לבעלי חיים.
לפי חישוב של מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים, פיקוח אפקטיבי מחייב שלוש -ארבע ביקורות בשנה בחברות ובמפעלים וביקורת אחת עד שתיים בחנויות הציוד ובמרפאות.
דהיינו, מדובר כב- 1,700 -3,000 .
)ביקורות בשנה (לא כולל משקי גידול כאמור, מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מונה שני עובדים ב לבד.
יוצא אפוא שקיים פער משמעותי בין המשימות המוטלות על השו"ט בנושא התכשירים הווטרינריים לבין האמצעים העומדים לרשותו כגוף מפקח.
כתוצאה מכך, בלית ברירה, עיקר עבודת הפיקוח היא טיפול בנושאים דחופים - ""כיבוי שרפות"" - ללא תכנית עבודה מסודרת.
בביקורי פיקוח של מערך הפיקוח בשנים 2005 ו-2006 במקומות שונים נמצאו ליקויים רבים; אלה העיקריים: מקומות ניפוק מורשים - מקומות ניפוק מורשים ניפקו תכשירים וטרינריים ללא מרשם רופא וטרינר, ונקודות ניפוק התנהלו ללא ניהול רישום, כנדרש; בתי מסחר לתרופות - בית מסחר מסוים מכר תכשירים וטרינריים שאינם רשומים במדינת ישראל; בתי מרקחת - בביקורות משותפות עם אגף הרוקחות של משרד הבריאות נמצאו בבתי מרקחת תכשירים שאינם רשומים במדינת ישראל; מפעלים לייצור מזון לבעלי חיים - מפעלים עבדו ללא רישיון עסק ממשרד הפנים וללא היתר רעלים רפואיים מטעם משרד הבריאות, כנדרש; מרפאות וטרינריות - וטרינרים הבריחו מחו"ל תכשירים וטרינריים (רשומים ושאינם רשומים); וטרינר מסוים נחשד בזיוף תכשירים וטרינריים בביתו.
9 הממונה על הפיקוח הוסמך באוגוסט2000 בידי פרופ' י' שמר, והווטרינר השני הוסמך בדצמבר 2001 .
בידי ד"ר ב' לב 912 דוח שנתי58ב .
הממצאים מעידים אפוא על גורמים שפעלו בניגוד לחוק.
חלק מהנושאים הועברו לטיפולה של יחידת הפיצו"ח (ראו פרטים בהמשך).
, התשמ"ה]נוסח חדש[ לפי פקודת מחלות בעלי חיים-1985 , פועלים השו"ט בתחום ההגנה על בריאות בעלי חיים לצורך הבטחת בריאותם ובריאות הציבור.
למוצרים מן החי השפעה על בריאות הציבור הצורך אותם.
לשו"ט יש גם אחריות לבריאות הציבור מתוקף ההגדרה בסעיף 2 לחוק הרופא ים הווטרינרים, התשנ"א -1991 : "שליחותו של הרופא הווטרינר היא למנוע ולהקל על סבלם של בעלי חיים, למנוע מחלותיהם ולרפא אותם, לסייע באחזקתו התקינה של משק בעלי החיים ולהגן על האדם מפני סכנות ונזקים שמקורם מחלות בעלי חיים או במזון או במוצרי מזון שמקורם בעלי חיים וכן לפעול לשיפור איכותם של מוצרי מזון שמקורם בעלי חיים".
שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות לבין משרד החקלאות בנושא הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים אינו מוסדר בכתב; כתוצאה מכך שיתוף הפעולה בין השו"ט ובין המחוזות של משרד בריאות הוא פרי יזמות של מספר עובדים ומושתת במקרים רבים על יחסים אישיים טובים.
בין המשרדים התגלעו גם מחלוקות: משרד הבריאות גורס כי עיקר הפיקוח צריך להיעשות על ידי השו"ט ואילו השו"ט סבור שידיו קשורות, היות שהסמכויות בעניין הן של משרד הבריאות.
השו"ט טוענים כבר משנת 2004 כי אין שיתוף פעולה ותיאום מסודרים עם משרד הבריאות.
להלן מספר דוגמאות: (א) התעוררו קשיים באישור מקומות ניפוק מורשים.
בתקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט-1988 , נקבע כי המנהל רשאי להרשות לאדם שאינו רוקח מורשה לנפק תכשיר וטרינרי מיוחד במקום אשר איננו בית מרקחת, אם הוא בעל היתר רעלים והוא כשיר, להנחת דעתו של המנהל10, לנפק תכשיר וטרינרי מיוחד11 .
בפועל הוסמכו להיות "מנהל" רק הרוקחים המחוזיים במשרד הבריאות.
רישוי מקומות הניפוק אורך לעתים כמה חודשים, ובמקרים מסוימים - כמה שנים.
הצרכים, במיוחד באזור הצפון, גרמו לכך שאנשים נאלצו להפעיל מקומות ניפוק לפני קבלת הרישיונות ובכך לעבור על החוק.
מנהל השו"ט גורס שעל ידי הסמכת נציג אחד מכל משרד ניתן להגיע לחלוקת סמכויות ולנוהלי עבודה מוסכמים ולקדם את הנושא.
מנהל השו"ט העלה את דרישתו זו כבר בשנת 2004 אך עד סוף ספטמבר2007 הנושא לא קודם.
(ב) לפי פקודת הרוקחים, סמכות הפיקוח על בתי מרקחת היא בידי משרד הבריאות.
בארץ יש שלושה בתי מרקחת וטרינריים.
כיוון שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים אינם מוסמכים לפקח על בתי מרקחת, אין הם יכולים לפקח על בתי המרקחת הווטרינריים ללא ליווי של רוקח, דבר שמחי יב תיאום עם משרד הבריאות.
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים ביקשו כבר בשנת 2002 לקבל הסמכה שתאפשר להם לערוך ביקורי פיקוח בבתי המרקחת הווטרינריים.
משרד הבריאות ציין בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה ש"ככל שיתקבלו פניות להסמכה נוספת של אנשי יחידת הפיצוח או של השירותים הוטרינריים אנו נטפל ונסייע".
ביולי 2007 החלו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים יחד עם שלושה רוקחים מחוזיים במשרד הבריאות לבצע ביקורות משותפות בנקודות ניפוק, במכוני תערובת ובמרכזי מזון, .
10 המנהל יכול להיות רופא וטרינר או רוקח מורשה שהמנהלים הכלליים של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות הסמיכוהו, ביחד, לעניין תקנות אלה.
11 תכשיר וטרינרימיוחד - תכשיר וטרינרי עבור אחד מבעלי החיים המפורטים בסימן א' בתוספת הראשונה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 913 .
בבתי מסחר לתרופות ובבתי מרקחת שעוסקים בתרופות וטרינריותהם החליטו (בעל פה) להקדיש יום בחודש לנושא בכל אחד מהמחוזות.
פיצול הסמכויות בין המשרדים והעדר הסכם המסדיר את הפעילות של כל משרד אינם מאפשרים פיקוח מיטבי בנושא.
יש לעגן את שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות והשו"ט בנוהל כתוב; ראוי שייקבעו בו תכנית עבודה מוסכמת ו סדרי עדיפויות, שתוסדר העברת מידע בין הצדדים, וייקבע חלק הפעילות שיוקדש לטיפול בתרופות הווטרינריות.
ניהול ידע - פורום לתרופות וטרינריות .
בשנים עבָרו התכנס בשו"ט "פורום לתרופות וטרינריות" שהיה בלתי רשמי והשתתפו בו נציגי השו"ט, נציגי התעשייה12, נציגי הסתדרות הרופאים הווטרינריים, נציגי החקלאית 13 ונציגה של משרד הבריאות.
הפורום דן בנושאים הנוגעים לשימוש בתרופות וטרינריות והכין המלצות מוסכמות שהועברו, בין היתר, גם למנהל השו"ט.
לפי המסמכים שבידי משרד מבקר המדינה, הפורום התכנס לאחרונה בדצמבר 2003 .
ראוי שמנהל השו"ט ישקול להפעיל מחדש פורום מעין זה שבו יינתן ייצוג נאות לכל הגורמים שיש להם נגיעה לתכשירים וטרינריים.
ראוי לשתף בו גם את נציג יחידת הפיצו"ח.
מאמץ משותף והמלצות מוסכמות על כל הצדדים יוכלו לשפר את הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים ואת האכיפה בנדון.
מנהל השו"ט ביקש לחדש את פעילות הפורום והוא התכנס שוב בתחילת דצמבר 2007 .
יחידת הפיצו"ח הוקמה בשנת1994 על פי חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994 (להלן- החוק), והיא אמורה לבצע פיקוח לאורך קו התפר כדי למנוע מעבר בלתי מורשה של מוצרים חקלאיים לישראל לשם מניעת הברחה של תוצרת חקלאית בהתאם להסכמי הסחר ואכיפת החוקים הנוגעים לפיקוח וטרינרי והגנת הצומח כדי למנוע מחלות מן החי, מן הצומח ומן האדם.
בהתאם לסעיף 46 לחוק, הסמיך שרהחקלאות מפקחים.
עובדי הפיצו"ח הוסמכו לצורך ביצוע תפקידם כמפקחים, על פי מספר חוקים, ובהם, בין היתר, פקודת מחלות בעלי , התשמ"ה]נוסח חדש[ חיים-1985 , התשמ"ג]נוסח חדש[ ); פקודת בריאות הציבור (מזון- 1983 , התשמ"א ]נוסח חדש [ ; פקודת הרוקחים -1981 .
גורמים נוספים הוסמכ ו במשרד .
נציגי המפעלים המייצרים תכשירים וטרינריים 13 החקלאית- אגודה שיתופית לביטוח ולשירותים וטרינריים למקנה בישראל, בע"מ.
הבריאות כמפקחים על פי החיקוקים האלה.
השר לביטחון פנים הסמיך מפקחים ביחידת הפיצו"ח לחקור, לעכב ולעצור חשודים בעברות על החיקוקים שעל אכיפתם הם מופקדים.
המינהל האזרחי ביו"ש הסמיך עובדים אלו על פי צו המכס והבלו לפעול באזורי C14 .
יחידת הפיצו"ח במשרד החקלאות היא זרוע מבצעת של השו"ט בתחום האכיפה והחקירות.
היא כפופה למנכ"ל משרד החקלאות ופועלת בחלוקה ארצית למרחבים.
למניעת הברחות משטחי יהודה ושומרון נדרשת פעילות אכיפה לאורך קו התפר15 .
בספטמבר2007 הועסקו ביחידה75 עובדים ב-73.
משרות16 מהעובדים הם אנשי מטה.
מספר המפקחים המיועדים לאיוש מעברי הגבול ולסיורים בשטח הוא כ-59 .
אין אפשרות לפיקוח אפקטיבי לאורך גבולות המדינה בכל שעות היום ובכל ימות השנה בכל תחומי הפעילות שהוטלו על יחידת הפיצו"ח עם כמה עשרות עובדים.
לכן יש צורך לעבוד לפי סדרי עדיפויות שאנשי מקצוע אמורים לקבוע.
יחידת הפיצו"ח היא יחידת אכיפה שמוטלות עליה פעולות בנושאים מגוונים.
חלק ניכר מעבודתה הוא בתחום הווטרינריה; פעילות זו אמורה להתבצע על פי הנחיות השו"ט.
כ-95% מהפעילות האכיפתית של השו"ט מתבצעים באמצעות יחידת הפיצו"ח.
תפקידה לתפוס תכשירים אסורים לשימוש, לקיים חקירות ולהעביר את תיקי החקירות ללשכה המשפטית במשרד החקלאות, כדי שזו תבדוק אם יש מקום להגיש כתב אישום, להטיל קנס מינהלי או לסגור את התיק.
תפיסת העבודה ביחידת הפיצו"ח היא שכל מפקח חייב להתמצא ולפעול בכל הנושאים בשל ריבוי המשימות.
יחד עם זאת מנהל הפיצו"ח הטיל על כל מנהל מרחב אחריות נוספת לתחום מסוים.
מנהל יחידת הפיצו"ח מינה בשנת 2002 את מנהל מרחב צפון לרכז את נושא התרופות בכל היחידה, וחוקר ממרחב צפון - לחוקר ראשי.
יוצא אפוא שכל אירוע בתחום זה צריך להיות מנוהל על ידי מרחב צפון.
מצב זה עלול ליצור קושי מבצעי לנהל חקירות מחוץ למרחב צפון.
השתלמויות: פיקוח אפקטיבי בתחום מקצועי כמו תכשירים וטרינריים מחייב ידע מקצועי רב ועדכון תכוף שלו.
לכן ראוי שמנהל יחידת הפיצו"ח ייזום השתלמויות מדי פעם בפעם.
משרד מבקר המדינה העלה שמנהל הפיצו"ח לא ארגן השתלמויות מקצועיות כלשהן בנושא משנת 2000 .
ביחידת הפיצו"ח מאגר ממוחשב של כל האירועים.
כל פעולת אכיפה של היחידה בכל תחומי הפעילות נרשמת כאירוע במאגר הנתונים (תפיסות; מבצעים מיוחדים; ביצוע צווים; ביקורות בדרכים, בעסקים, ברפתות; ביקורות שרפה וכד').
בתחילת ינואר 2006 החלו לנהל את מאגר הנתונים בתכנה חדשה, ואת המידע על אירועי העבר מכניסים בהדרגה.
את הנתונים מהמאגר הישן מעבירים למאגר החדש בצורה אקראית, ידנית, לאחר בדיקת כל תיק.
(התכנה מאפשרת מעקב אחר כל שלבי הטיפול באירוע ביחידת הפיצו"ח).
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מעבירים לחקירת הפיצו"ח תלונות שמגיעות אליהם הנוגעות לתכשירים וטרינריים.
כדי לאפשר מעקב ובקרה יעילים בעניין הטיפול .
אזור באחריות ישראלית מלאה 15 אורך קו התפר מבקעת ערד ועד מורדות הגלבוע בצפון מזרח הוא כ-450 .
ק"מ משרד החקלאות ופיתוח הכפר 915 .
בתלונות ראוי לכלול את כל התלונות ואת כל המידע שמעבירים גורמי חוץ לפיצו"ח במאגר המידע.
הבדיקה העלתה כי התלונות שמעבירים הרפרנטים המקצועיים מהשו"ט לבדיקה אינן נרשמות במאגר הנתונים של היחידה מיד עם קבלתן אלא רק לאחר בירורן.
כתוצאה מכך קשה לעקוב אחר הטיפול בהן.
היו תלונות שלא טופלו זמן רב לאחר שהתקבלו ביחידה או בכלל.
בתחילת יולי2007 הכיל מאגר המידע נתונים על8,151 אירועים, מהם6,455 אירועים משנים קודמות16 .
משרד מבקר המדינה ניתח ומיין את מאגר הנתונים החדש; המיון נעשה לפי שלב הטיפול באירוע.
ייתכנו שלושה שלבים: אירוע - התיק בטיפול המרחב וזה טרם הסתיים (שלב זה כולל חקירה); מחלקה משפטית; ארכיון - הטיפול בתיק הסתיים.
להלן ממצאי המיון (הנתונים מ-1.
07 ) לגבי8,151 :האירועים .
16 ( יצוין כי הנתונים משנים קודמות 1994 -2005 ) הם נתונים מייצגים כיוון שמוינו6,455 אירועים מכ-11,000 (כ-58%.
בארכיון במחלקה המשפטית בטיפול הפיצו"ח אירועים שטופלו .
כ-% סה"כ כ-% סה"כ כ-% סה"כ סה"כ שנה .
בטבלה בולט מספרם הגדול של התיקים מהשנים 1995 -2002 שהטיפול בהם טרם הסתיים עד 1.
הטיפול בכל התיקים לא הסתיים אף בשנה אחת.
בולט ים במיוחד נתוני שנת 1995 , שבה הסתיים עד יולי 2007 רק הטיפול ב -335 ( 36.
5% ) תיקים מ-917 תיקים שנפתחו בה ונכללו במאגר.
מתיקי 1999 הסתיים הטיפול רק ב -337 ( 47.
מהתיקים שנפתחו בשנים 2003 , 2004 ו- 2005 הסתיים הטיפול ב -330 ( 69% ), ב -192 ( 48.
לאחר כשנתיים וחצי היו אפוא עדיין כמחצית מתיקי 2004 בטיפול יחידת הפיצו"ח.
חצי שנה לאחר שהסתיימה 2006 הסתיים הטיפול רק ב-13 מתיקיה (כ- 1.
)בלבד339 תיקים כ -( 38% ) היו עדיין בטיפולה של היחידה ו -545 ( 60.
) היו בטיפולה של הלשכה המשפטית הנתונים הנ"ל מורים על תפוקות נמוכות של היחידה בטיפול בתיקים שנוצרו בה בשנים הללו בכל תחומי הפעילות, לאו דווקא בתחום התכשירים הווטרינריים; דבר זה פוגע בהרתעה.
הפיקוח על תכשירים ווטרינריים .
בשנים 2000 -2006 היה מספר האירועים השנתי הממוצע בכל תחומי הפעילות כ-560 , אולם הפעילות בתחום התכשירים הווטרינריים הייתה מעטה, יחסית: בממוצע היו כ -15 אירועים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 917 .
בשנה שנגעו לעניין, אך מספר האירועים שבהם נתפסה כמות גדולה של תכשירים (אלף יחידות ויותר של בקבוקים, ק"ג או של ליטרים) היה בממוצע כ-1.
לשנה כאמור לעיל, על פי הערכות מודיעיניות מוב רחים תכשירים וטרינריים רבים לישראל, וגם תכשירים מזויפים נפוצים מאוד.
הכמויות שנתפסו אינן עומדות ביחס ישר להיקף הבעיה, והן מעידות על רמת יעילות נמוכה של הפעולות בתחום זה.
המשרד לא בדק את הסיבות לכך.
אפשר שהדבר נובע מהעדר מודיעין או מתכנון לקוי של העבודה ומא י-הדגשת חשיבות התפוקות והבקרה על התפקוד.
יש לציין שהמשרד לא בחן את התפוקות של היחידה.
מנהל השו"ט ביקש לא אחת, ולאחרונה בנובמבר 2006 , לבחון את האפשרות לייעד מפקח אחד או שניים לפיקוח על התכשירים הווטרינריים במחשבה שיתמחו בתחום ואזי יוכלו לקיים ביתר יעילות את הפיקוח השגרתי ולטפל בתלונות הרבות בנושא הזורמות תדיר לשו"ט.
לדעתו, די בשני מפקחים מיומנים שתהיינה להם סמכויות חקירה ויהיו זמינים לעבודה כדי ליצור מערך פיקוח אפקטיבי שיחולל שינוי בטיפול בנושא ויישקם את ההרתעה.
בקשתו לא נענתה בנימוק שיחידת הפיצו"ח נבנתה על בסיס התפיסה שהמפקח צריך להתמצא בכל נושא כדי שיוכל לטפל בכל אירוע.
אולם בניגוד לעמדה זו, בנושא של שיתוף פעולה בין יחידת הפיצו"ח לבין רשות המרעה, הוחלט בישיבה אצל מנכ"לית משרד החקלאות בדצמבר 2006 להקצות צוות קבוע ביחידת הפיצו"ח שיהיה זמין למשימות השונות ויוקצו לו אמצעים (דוגמת אמצעי קשר) במידת הצורך לשיפור התיאום והפעילות בשטח.
ההחלטה התקבלה מבלי שנבחנה השאלה כיצד פעילות זו תשפיע על יכולת יחידת הפיצו"ח לבצע את המשימות האחרות הרבות שמוטלות עליה.
אחסון והשמדה של תרופות .
חלק מהתכשירים הווטרינריים שנתפסו הם רעלים מסוכנים.
אי לכך יש לנקוט אמצעי זהירות מרביים בטיפול בהם.
יש לאחסן אותם במקום סגור שיש עליו פיקוח.
התכשירים הם גם מוצגים לצורך נקיטת הליכים משפטיים.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אחסון תרופות שנתפסו בפעולות אכיפה אינו מוסדר.
בשנים 2006 ו-2007 התגלע ויכוח בין יחידת הפיצו"ח לבין השו"ט לגבי אחסון תכשירים וטרינריים.
השו"ט סוברים כי הנושא באחריות הפיצו"ח היות שתכשירים וטרינריים שנתפסו הם חלק בלתי נפרד מתיק החקירה והם משמשים ראייה משפטית, ואילו יחידת הפיצו"ח סוברת כי החובה לשמור על תכשירים וטרינריים שנתפסים מוטלת על השו"ט היות שביחידת הפיצו"ח אין מחסן לאחסון התכשירים שנתפסו.
בינואר 2006 ביקש סגן מנהל שו"ט (אמרכלות) ממנהל יחידת הפיצו"ח לבדוק עם היועצת המשפטית את האפשרות שהיא תאשר להסתפק בצילום התפיסה ובתעודה במקום לשמור את המוצגים שנים, היות שלאחר פרק זמן ארוך הקופסאות מתפרקות ואי-אפשר לזהות מוצגים.
עוד סוכם כי סגן מנהל שו"ט (אמרכלות) יבחן את האפשרות לרכוש מכולה שתסומן כמכולת חומרים מסוכנים, והיא תאוחסן בפיקוח השו"ט.
במועד סיום הביקורת הנושא טרם הוסדר.
השמדת מוצגים ישנים שנתפסו צריכה להיעשות לפי נהלים ברורים ומוסכמים.
כיום אין משמידים מוצגים ישנים שנתפסו.
בשו"ט יש מחסן במבנה טרומי שמכיל מוצגים ישנים 918 דוח שנתי58ב .
שנתפסו לפני שנים רבות ויש להשמידם כי החזקתם עלולה להיות מסוכנת.
יש שיקולים בעד ונגד השמדה של תכשירים וטרינריים שנתפסו.
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים סוברים שיש להשמיד מוצגים ישנים.
אין שיתוף פעולה מוסדר בנהלים בעניין השמדת תרופות בין השו"ט למשרד הבריאות.
השמדת תכשירים וטרינריים אחרים היא בסמכות השו"ט.
אין מדיניות השמדת תכשירים וטרינריים מוסכמת בין השו"ט ללשכה המשפטית במשרד החקלאות.
היועצת המשפטית של השו"ט הודיעה במאי 2007 כי הנושא הועבר ליועץ המשפטי של משרד החקלאות כדי שיקבע את עמדתו בנדון.
ניהול, פיקוח והכוונה .
התכנסות הנהלת הפיצו"ח .
בתקופת הביקורת היו בהנהלת הפיצו"ח מנהל השו"ט, ד"ר מ.
חיימוביץ, מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת ונציג משרד הבריאות.
הסמנכ"לית למשאבי אנוש במשרד החקלאות הייתה יו"ר ההנהלה.
תפקיד ההנהלה הוא להתוות ליחידה מדיניות, להנחותה, לכוונה ולפקח על פעילותה.
על הנהלה להתכנס, לדון בתכנית העבודה השנתית ולאשרה; לקבוע סדרי עדיפויות לפעילות; לאשר את התקציב השנתי ולפקח על הביצוע.
מדוח של המבקר הפנימי של משרד החקלאות ממרס 2006 עולה כי מאוגוסט2002 לא התקיימו כלל ישיבות הנהלה כך שלמעשה היא לא תפקדה.
כתוצאה מכך נוצר מצב שכל גורם בשו"ט, ברשויות המקומיות ובמשרד הבריאות יכול היה להפעיל את גורמי הפיצו"ח ישירות ללא כל תיאום.
דבר זה גרם לכך שיחידת הפיצו"ח קיבלה על עצמה תפקידים נוספים כמו פעולות במסגרת הרשויות המקומיות, שהן בתחום אחריותו של ווטרינר רשותי, אף שהנהלתה לא בחנה אם יש ביכולת היחידה לבצע אותן מבלי לפגוע באיכות השירות.
בעקבות ממצאי דו"ח המבקר הפנימי החליט מנכ"ל משרד החקלאות, מר י.
ישי, במאי 2006 , בין היתר, כי תמונה הנהלה חדשה ליחידת הפיצו"ח.
עקב כך מינה ביולי2006 שר החקלאות, מר ש' שמחון, הנהלה חדשה ליחידה והחליט כי חבריה יקבעו את יעדי הפעולה וסדרי העדיפויות של היחידה בהפעלת הפיקוח בשים לב לאינטרסים הציבוריים אשר על שמירתם וקידומם מופקד משרד החקלאות; השר הנחה את ההנהלה לדאוג לפעולת יחידת הפיצו"ח במסגרת היעדים וסדרי העדיפויות שנקבעו לה בתיאום ובליווי של הגורמים המקצועיים הנוגעים לעבודת היחידה במשרד ומחוץ לו - ולדווח לו אחת לשנה.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2007 התכנסה הנהלת יחידת הפיצו"ח לישיבה אחת בלבד, במרס 2007 , כשמונה חודשים לאחר שמונתה.
העובדה, שהנהלת היחידה כמעט לא כונסה מנעה ממנה להיות גורם משפיע ומפקח על תכנית העבודה לשנת 2007 .
התוצאה היא העדר פיקוח ובקרה ועבודה ללא תכנית מאושרת בידי ההנהלה ובלא סדרי עדיפויות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 919 .
בדיון בעניין דוח הביקורת הפנימית שנערך בלשכת מנכ"ל המשרד במאי 2006 ובו השתתפו בכירי המשרד הנוגעים בדבר לא התקבלו החלטות בעניין סדרי העבודה הבלתי-תקינים שבין השו"ט לפיצו"ח.
התוצאה הייתה אי -פיקוח נאות על השימוש בתכשירים וטרינריים ופגיעה באינטרס הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה כי הנהלת המשרד בכלל - והנהלת הפיצו"ח בפרט - יטפלו בממצאי הדו"ח בהקדם כדי לתקן את הטעון תיקון ולקבוע סדרי עבודה תקינים ביחידה.
מן הראוי שהנהלת הפיצו"ח תכונס מפעם לפעם, כנדרש בנוהל ה עבודה שהיא קבעה ובהתאם לצורך, ותמלא את תפקידה.
על מנכ"לית המשרד ועל השר לוודא זאת.
קביעת סדרי עדיפויות לעבודת יחידת הפיצו"ח .
אחד התפקידים של הנהלה פעילה הוא קביעת סדרי עדיפויות לעבודת היחידה.
יש לקבוע את סדרי העדיפויות לפי הצרכים הבסיסיים ולאפשר לשנותם בהתאם להתפתחויות.
כ -90% מפעילותה של יחידת הפיצו"ח הם בנושאים וטרינריים.
שר החקלאות, מר ש' שמחון, ציין בכתב המינוי שהוציא להנהלת הפיצו"ח ביולי 2006 , כי היחידה צריכה לפעול בתיאום ובליווי של כל הגורמים המקצועיים הנוגעים לעבודת היחידה, במשרד החקלאות ומחוץ לו.
כיוון שהנהלת הפיצו"ח לא הייתה פעילה בשנים האחרונות, ראוי היה שאת סדרי העדיפויות לפעולה בתחום הווטרינריה יקבע מנהל השו"ט, איש המקצוע בתחום הווטרינריה.
אולם, הביקורת העלתה שמנהל השו"ט, ד"ר מ.
חיימוביץ, לא קבע סדרי עדיפויות לעבודת הפיצו"ח, למעט מתן הוראה בינואר 2006 כי האכיפה במרחב התפר באזור יו"ש ועזה היא הראשונה בסדר העדיפות.
סדרי העדיפויות לפעולה נקבעו בידי מנהל יחידת הפיצו"ח שאין לו השכלה מקצועית בתחום זה.
מנהל יחידת הפיצו"ח ציין במסמכים שונים שכתב בשנת 2006 כי הפיקוח על תכשירים וטרינריים אינו בסדר העדיפויות של היחידה וקבע כי הטיפול בנושא זה יהיה במקום השישי.
בביקורת לא נמצאו מסמכים המעידים על הנימוקים לקביעת סדר עדיפויות זה.
בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2007 'מסר מנהל היחידה את הדברים האלה: "דרשתי מס פעמים ממנהל השו"ט לקבוע סדר יום תוך דירוג סדרי עדיפויות לביצוע הפעילויות.
מכיוון ביצעתי זאת בעצמי, תוך הצגת הנושא למנהל השו"ט ואישורו".
[ שזה לא נעשה מבקר המדינה מציין כי לא נמצאו אסמכתאות בכתב לכך שמנהל הפיצו"ח פנה למנהל השו"ט, ביקש לאשר לו את סדרי העדיפויות וקיבל אישור לכך.
בשנים2005 ו-2006 ביצעה היחידה לפי הוראות מנהליה פעולות אשר לא נכללו בתפקידים שהוטלו עליה לאחר הקמתה, ובהן פעולות אכיפה כסיוע לאגף הדיג; פעולות אכיפה וחקירה כסיוע לרשות המרעה; פעולות הנוגעות להיתרים בעניין שרפות.
יוצא אפוא שהיא לקחה על עצמה תפקידים נוספים בשעה שעל פי הנתונים, היא לא מילאה במלואם את תפקידיה המקוריים.
נוהל עבודה לשיתוף פעולה בין אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט ויחידת הפיצו"ח .
מטרת הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט היא לבדוק את מכלול ההיבטים הקשורים לתכשירים וטרינריים (ייצור, אחסון, ניפוק, הובלה ושימוש) בהתאם לחוקים ולתקנות כולל הסדרת אחזקה וניפוק של התכשירים וייצור מזון רפואי במכוני תערובת ובמרכזי מזון.
תפקיד השו"ט, בין היתר, ליזום פעולות בנושא, להנחות מקצועית את יחידת הפיצו"ח ואחרים, ולהיות כתובת אחת לתלונות בנושא.
יחידת הפיצו"ח היא זרוע מבצעת של השו"ט בנושא תכשירים וטרינריים ואליה מועברות התלונות לחקירה.
על יחידת הפיצו"ח לתאם כל פעילות שנערכת בנושא עם השו"ט לפי נוהלי עבודה קבועים וברורים.
מנהל השו"ט כתב פעמים רבות למנהל יחידת הפיצו"ח במהלך 2005 -2007 כי יש לבצע חקירות בנושא מורכב כמו תכשירים וטרינריים בשיתוף פעולה עם הגורם המקצועי וציין שכדי למצות את החקירה צריך רופא וטרינר ללוותה מתחילתה ועד סופה.
הבדיקה העלתה שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא הצליחו לקיים יחסי עבודה מסודרים עם יחידת הפיצו"ח, כנדרש על ידי מנהל השו"ט.
פניותיהם הרבות למנהל הפיצו"ח בבקשות לשתפם בחקירות ולקבל עדכון לגבי הטיפול בהן לא נענו.
בפגישה אצל מנכ"ל המשרד באוגוסט 2005 סיכמו שני הצדדים על הסדרת נוהלי עבודה בנושא שיתוף הפעולה שביניהם, אך הסיכום לא יצא מן הכוח אל הפועל.
יחידת הפיצו"ח ניתקה באופן חד-צדדי את הקשר עם מערך הפיקו ח על תכשירים וטרינריים; היחידה התעלמה בשיטתיות מהוראות מנהל השו"ט והתעלמה לחלוטין מנוהלי העבודה הברורים שהכין.
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים התריעו על כך פעמים רבות בפני מנהל השו"ט בשנים 2005 -2007 .
פניותיו הרבות של מנהל השו"ט ליחידת הפיצו"ח לא גרמו לשינוי כלשהו.
במאי 2007 התריעו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים כי הנתק בין יחידת הפיצו"ח לשו"ט פוגע קשות בפעילות השוטפת וביכולת ההרתעה של השו"ט - והמצב "בלתי-נסבל".
כיוון שיחידת הפיצו"ח לא שיתפה את אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בחקירות ולא דיווחה להם, הם אינם יודעים מה עלה בגורל חקירות רבות שהעבירו לטיפול היחידה.