HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
5 ש"ח לשעת עבודה (כולל מע"ם).
מסגרת העבודה שנקבעה הייתה 60-40 שעות חודשיות למשך שישה חודשים.
כמו כן נקבע כי המכון ישלם ליועץ 1.
4 ש"ח בתוספת מע"ם לכל ק"מ מדווח בהתאם להוראות החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - הוראות החשכ"ל).
עוד נקבע בהסכם כי תוספת של 15% בהיקף העבודה והתמורה תינתן באישור המזמין על בסיס צורך מקצועי ובתיאום עם היועץ.
עולה מן האמור כי היקף ההתקשרות המזערי המתוכנן היה 68,040 ש"ח(ללא הוצאות רכב וללא תוספת ב היקף העבודה) .
ואולם בהצעת היועץ, שצורפה כנספח להסכם, נכתב כי סך התשלומים לא יעלה בכל מקרה על 64,000 .
ש"ח מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בפועל היקף עבודת הייעוץ היה 42-19 שעות חודשיות במשך חמישה חודשים, לרבות הוצאות רכב (בסך הכול כ - 62,000 ,)ש"ח ולאחר מכן נקבעה מסגרת עבודה נוספת של 45 שעות חודשיות למשך חודשיים, לרבות הוצאות רכב (בסך הכול כ- 11,000 ש"ח).
דהיינו, סכום ההתקשרות הכולל בפועל היה כ- 73,000 .
ש"ח על פי נוהל רכש ייעודי וכללי של המכון 27, רכישה חד -פעמית של שירותים מספק שלהערכת היוזם תהיה גבוהה מ- 65,000 ש"ח חייבת הליך מכרזי.
בהליך זה יפנה המכון לחמישה ספקים לכל הפחות ויעביר להם "מסמך מכרז" שבו הוא מבקש מהם להציע הצעות לאספקת השירותים.
רכישה בסכום בין 25,001 ש"ח ל - 65,000 ש"ח (היקף ההתקשרות על פי הצעת היועץ) מחייבת פנייה לקבלת הצעות משלושה ספקים לכל הפחות.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המכון לא פעל על פי הנוהל ולא הכין "מסמך מכרז" שהועבר לחמישה ספקים או, לכל הפחות, פנה לקבלת הצעות משלושה ספקים, אלא פנה אך ורק ליועץ, וזאת בפנייה בעל פה בלבד.
באשר לתשלום עבור השירותים, המכון פעל על פי הוראות החשכ"ל בנושא "ת עריפי התקשרות עם נותן שירותים חיצוניים"28 , והתשלום השעתי ליועץ כפי שנקבע בהסכם היה מבוסס על תעריף "יועץ 2 " בהוראה זו29 .
על פי ההוראה, "יועץ2 " הוא יועץ העונה על שני התנאים האלה במצטבר: (1 ( ;) בעל תואר מהנדס או בעל תואר שני או שלישי2 ) בעל ניסיון מקצועי של יותר משבע שנים בתחום שבו נדרשת עבודת הייעוץ.
יצוין כי המכון פועל לעתים על פי הוראות החשכ"ל, אך אין לו כללים סדורים אימתי לפעול על פיהן ואימתי לא.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ליועץ אין ניסיון מקצועי של יותר משבע שנים בנושא קידום של יצוא טכנולוגיות וידע חקלאיים.
בתשובתו טען המכון כי סך ההתקשרות עם היועץ הוגבל בסכום הנמוך מסכום הדורש מכרז, וכי המכון אינו נוהג לפעול על פי הוראות החשכ"ל כבסיס להתקשרות עם יועצים.
במקרה ספציפי זה, על הצעת המחיר של היועץ, שהתבססה על תעריף החשכ"ל, ניתנה הנחה של 10% .
המכון מצא כי ההצעה ראויה והוגנת וכי היועץ עונה על אמות המידה המופיעים בתעריף "יועץ 2 ".
עם זאת, המכון יכול היה לקבל כל הצעה-גבוהה או נמוכה מהמחיר שהוצע.
עוד טען המכון בתשובתו כי לאור ניסיונו הייחודי של היועץ, החליט מנכ"ל המכון לפטור את ההתקשרות מקבלת הצעות מחיר נוספות, וזאת בהתאם לנוהל עריכת מכרז של המכון30 .
ואולם בתשובה מאוחרת יותר של המכון, מיוני 2015 , עולה כי גם לדידו נוהל זה אינו מסמיך את המנכ"ל לתת פטור מפנייה לקבלת הצעות נוספות31 .
מכל מקום, המכון לא הצליח לאתר "פטור" כאמור-לא במערכת המסמכים הסרוקים שלו ולא בארכיון הפיזי שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי היה עליו לפעול לפי הנוהל ולקיים הליך מכרזי, או, לכל הפחות, לפנות לקבלת הצעות משלושה ספקים.
משרד מבקר המדינה מוסיף ומעיר כי המכון לא המציא אסמכתה לכך ששירותיו של היועץ הם ייחודיים או שהוא ספק בלעדי לשירותים אלו, כפי שטען.
מכל מקום, לפי הנוהל אין בהכרה בספק כ"ספק חריג" כדי לייתר פנייה לקבלת הצעות נוספות.
זאת ועוד, על המכון לקבוע אמות מידה ברורות למקרים שבהם יפעל על פי הוראות החשכ"ל.
משפעל המכון על פי הוראות החשכ"ל, היה עליו לשלם ליועץ על פי התעריף הרלוונטי ולא על פי תעריף "יועץ 2.
בתשובה מאוחרת יותר הודיע המכון כי הוא יפעל ליישום הערות משרד מבקר המדינה .
28 'הוראת חשכ"ל מס 13.
29 התעריף המרבי ל"יועץ2 " הוא267 ש"ח לשעה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי היועץ נתן למכון הנחה של 10% על התעריף השעתי כולל מע"ם( 315.
1 ש"ח), כך שהמכון שילם לו 283.
אלא העדפה של הצעתו של "הספק החריג" בתנאים מסוימים 344 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משוב על פעילויות המכון .
המכון כאמור מארגן עבור היצואנים פעילויות שונות, כגון תערוכות ומשלחות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בסמוך לאחר כל פעילות מפיץ המכון משוב בקרב יצואנים שהשתתפו בה כדי לבדוק את מידת הצלחתה.
המכון גם מקיים עם היצואנים פגישת סיכום שבה הוא מברר עמם האם הפעילות תרמה להם.
כך גם נוהג המכון לאחר שהוא נותן ליצואנים ייעוץ בנושאים שונים.
להערכת המכון, כ -35% מהיצואנים שהשתתפו בתערוכות ובמשלחות משיבים על המשוב או משתתפים בפגישת סיכום; המכון לא המציא למשרד מבקר המדינה כל אסמכתה בדבר שיעור היצואנים שהשתתפו בפעילויות אחרות והשיבו על המשוב או השתתפו בפגישת סיכום.
פרט לכך, אין למכון אינדיקציות נוספות לבדיקת הצלחת פעילויותיו.
עוד עולה מהבדיקה כי המכון אינו בוחן את מאפייניהם של היצואנים שמשתתפים בכל אחת מפעילויותיו, בהתבסס על מחזור כספי וענפי יצוא, לצורך תמחורן בעתיד.
המכון אינו מפרסם באתר שלו או בכל אמצעי אחר את רשימת היצואנים שהשתתפו בכל פעילות ופעילות.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי מן הראוי שיקבע אינדיקציות נוספות לבדיקת הצלחת פעילויותיו, נוסף על המשוב במתכונתו הנוכחית ופגישת הסיכום.
כמו כן, על המכון לרכז רשימה של היצואנים שהשתתפו בכל פעילות (תוך ציון חברותם או אי-חברותם במכון) ולשקול לפרסמה מטעמי שקיפות.
המכון ציין בתשובתו כי הוא מנהל רשימת יצואנים כאמור, אך אינו מפרסם אותה היות וחלק מהיצואנים מתנגדים לכך נחרצות מטעמי סודיות.
פרסום ייעשה אך ורק בהסכמת היצואן ולאחר שנשקלה התועלת העשויה לצמוח מכך.
התאחדות התעשיינים ציינה בתשובתה כי היא מסכימה עם האמור בדוח ולפיו יש לבחון את מאפייני היצואנים המשתתפים בכל אחת מפעילויות המכון.
משרד מבקר המדינה סבור כי מאחר שרוב תקציבו של המכון הוא תקציב ממשלתי, על המכון לפרסם את רשימת היצואנים שמסתייעים בשירותיו, בדומה לפרסום שמינהל סחר חוץ החל בו.
יצואנים שהם חברי מכון משלמים כאמור דמי חבר למכון.
דמי החבר הם דיפרנציאליים (על פי קטגוריות ומחזור כספי) ונעים בין אלפי שקלים לעשרות אלפי שקלים ליצואן בשנה.
הכנסת המכון מדמי חבר עומדת על כ -4.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בהתאם לתקנון המכון, גם התשלום עבור רוב פעילויות המכון הוא דיפרנציאלי, וחבר מכון משלם פחות ממי שאינו חבר מכון.
למשל, עלות השתתפות בתערוכת "פרוט לוגיסטיקה" בברלין (התערוכה החשובה ביותר לתוצרת חקלאית טרייה) למי שאינו חבר מכון היא פי 1.
)מעלותה לחבר מכון (הפרש של כמה אלפי יורו לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמדינה מממנת כ - 75% מתקציבו של המכון ותפקי דו של המכון הוא לייצג את כלל היצואנים ומאחר שההכנסה מדמי החבר היא שולית יחסית לתקציבו הכולל של המכון, מן הראוי שהמכון ומשרד הכלכלה יבחנו את נחיצותם של דמי החבר ואת השאלה האם יצואנים אינם חברים במכון בשל קיומם של דמי החבר.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו צידד משרד הכלכלה בהצעת משרד מבקר המדינה וציין כי אף הוא העלה את הנושא לפני הנהלת המכון לפני כשנה.
המכון בתשובתו גילה נכונות לבטל את דמי החבר, זאת בכפוף לכך שתקציב המכון יוגדר כתקציב ממשלתי שאינו תלוי במשרד הכלכלה, ויועבר בחודשים הראשונים של השנה (או שיינתן תקצוב חלקי בשנים שבהן התקציב מאושר באיחור).
;)תפקידי מועצת המנהלים של המכון הם לנהל את ענייני המכון (באמצעות המנכ"ל לקבוע את זהות הנהלת המכון וסמכויותיה; למנות את מנכ"ל המכון; לבצע את החלטות מועצת המכון (להלן) והאספה הכללית; לדון בתקציב השנתי של המכון ולהחליט על כל שינוי בו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אף שהמדינה מממנת את רוב תקציבו של המכון, במועצת המנהלים שלו שלושה נציגי ממשלה בלבד (ממשרדי הכלכלה והאוצר) מתוך הרכב של 13 חברים, ויו"ר מועצת המנהלים אינו אחד מנציגי הממשלה.
עוד הועלה כי אחד מנציגי משרד הכלכלה אינו משתתף כלל בדיוני מועצת המנהלים.
למשרד החוץ אין נציגות במועצה, אף שסחר חוץ הוא אחד מנושאי הליבה של המשרד.
בדצמבר 2014 מונה נציג משרד החוץ לחבר במועצת המכון32 .
)(להבדיל ממועצת המנהלים של המכון מועצת המכון היא הסמכות העליונה של המכון אחרי האספה הכללית, והיא מוסמכת לדון ולהחליט בכל עניין הנוגע למכון, בכפוף לתקנון ולהחלטות האספה הכללית, ובין היתר לבחור את יו"ר המכון וסגנו וכן לבחור ולפטר את חברי מועצת המנהלים מבין חברי מועצת המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה לבחון בשיתוף עם המכון את הרכב מועצת המנהלים של המכון, ל רבות את מספר נציגי הממשלה ואת הצורך בנציגות של משרד החוץ גם במועצת המנהלים.
מן הראוי כי למדינה תהיה נציגות גדולה יותר בגוף שהיא מממנת את רוב תקציבו.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו כי אכן משקל הממשלה במועצת המנהלים של המכון צריך להיות רב יותר.
עם זאת, המשרד טען כי הוא מעדיף לבטא את צורכי הממשלה בהסכם שנחתם עם המכון.
משרד הכלכלה ציין כי לנציג הממשלה מטעמו יש מעמד מיוחד במועצת המנהלים על פי תקנון המכון, וללא הסכמתו פעולות חשובות, כגון אישור תקציב המכון, אינן מאושרות.
לטענתו, משרד החוץ אחראי למערך קשרי החוץ של מדינת ישראל - ולא למדיניות סחר החוץ - ומתוך ראייה מדינית הוא מייחס חשיבות לקידום יחסי הכלכלה הבין-לאומיים של המדינה.
משרד הכלכלה אינו רואה אפוא צורך מקצועי בנוכחות נציג ממשרד החוץ במועצת המנהלים של המכון.
המכון ציין בתשובתו כי כל שינוי של הרכב מועצת המנהלים חיי ב להיעשות בהסכמת הממשלה ובהסכמתם של הארגונים החברים במועצה.
עוד ציין המכון כי על פי תקנון המכון יש למשרד הכלכלה, המייצג את המדינה, זכויות יתר מסוימות כגון אישור תקציב שנתי.
לטענת המכון, העובדה שהמדינה מתקצבת גוף מסוים אינה מקנה לה זכות השפעה מיוחדת על תוכני פעילותו.
המודל הישראלי של המכון דומה למודלים הקיימים במדינות רבות בעולם - שליטה של התעשייה תוך מימון ושיתוף פעולה הדוק עם הממשלה.
על פי חוק העמותות תפקידיה העיקריים של ועדת הביקורת בעמותה33 הם (א) לבדוק את תקינות פעולות העמותה ומוסדותיה, לרבות התאמת פעולות העמותה למטרותיה; (ב) .
32 במועצת המכון45 חברים (מהם12 .
כאמור, המכון הוא עמותה 346 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לבדוק את השגת יעדי העמותה ביעילות ובחיסכון; (ג) לעמוד על ליקויים בניהול העמותה, ולהציע לוועד המנהל דרכים לתיקונם.
מצאה ועדת הביקורת ליקוי מהותי, תקיים ישיבה אחת לפחות לעניין הליקוי ללא נוכחות נושאי משרה בעמותה.
על אף האמור, הוועדה תיתן הזדמנות לגורם המבוקר להביא את עמדתו לפניה, ורשאי נושא משרה34 להיות נוכח בישיבה לשם הצגת עמדה בנושא שבתחומי אחריותו אם ביקשה זאת הוועדה.
15 ,, לקראת מועד סיום הביקורת נכנס לתוקפו תיקון מס' 14 לחוק העמותות הקובע כי מי שאינו רשאי להיות חבר בוועדת הביקורת לא יהיה נוכח בישיבות הוועדה בעת הדיון ובעת קבלת ההחלטות, אלא אם כן קבע יו"ר הוועדה כי הוא נדרש לשם הצגת נושא מסוים.
עובד העמותה רשאי להיות נוכח בעת הדיון אם ביקשה זאת הוועדה, ובלבד שההחלטה תתקבל בלא נוכחותו; היה לעמותה יועץ משפטי או מזכיר, רשאים הם להיות נוכחים בעת הדיון ובעת קבלת ההחלטות אם ביקשה זאת הוועדה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מנכ"ל המכון ונושאי משרה נוספים (להלן - נושאי המשרה) הם מוזמנים קבועים, כנוהג, זה כ-20 .
שנה, לדיוני ועדת הביקורת של המכון נושאי המשרה מקבלים מראש את רשימת הנושאים שיהיו על סדר היום ואת החומר הרלוונטי ונוכחים בדיונים ובעת קבלת החלטות הוועדה.
יובהר כי נושאי המשרה אינם בעלי זכות הצבעה בדיונים אלו, וזאת בהתאם לאמור בתקנון המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכחות קבועה של נושאי המשרה בדיוני ועדת הביקורת ובעת קבלת החלטותיה אינה ראויה ולאחרונה אף אינה עולה בקנה אחד עם הוראות חוק העמותות, והיא עלולה להשפיע על החלטות ועדת הביקורת ולפגוע בביקורת עצמה.
המכון קיבל בתשובתו את הערת המבקר וציין כי יפעל לתיקון הליקוי האמור לעיל.
מחד גיסא, המכון עובד כתף אל כתף עם משרד הכלכלה ומשתף פעולה לעתים עם משרדי ממשלה נוספים לגיבוש מדיניות הממשלה בנושאים שונים או ליישומה.
מאידך גיסא, המכון עובד כדבר שבשגרה עם ציבור היצואנים.
לפיכך, מטבע הדברים, מפעם לפעם המכון עלול להימצא בניגוד עניינים בשל מעמדו כשותף לגיבוש מדיניות הממשלה ויישומה ותפקידו כמייצג את ציבור היצואנים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לעובדי המכון אין כללי אתיקה כתובים בדבר התנהגות בעבודה עם יצואנים (בנ יגוד לנספחים, למשל), ואין להם כללי צינון החלים עליהם לאחר פרישתם מהמכון.
יש כמה סעיפים בהסכמי העבודה של עובדי המכון הנוגעים לכללי ההתנהגות המצופים מהעובדים 35 , אולם המכון לא נתן את דעתו לכך באמצעות נוהל מוסדר במשך השנים.
בתשובתו טען המכון כי לא נמצאה דוגמה לניגוד עניינים בין עבודתו של המכון עבור היצואנים ובין שיתופי הפעולה עם משרדי הממשלה.
כן ציין המכון כי נקבעים כללי צינון לעובדים, אולם נוכח שכרם של עובדי המכון וחוק יסוד: חופש העיסוק, "מניעת מעבר של עובדים אלה לתעשייה איננה אפשרית ואיננה הגיונית".
34 נושא משרה- כל מנהל ]וכן[ .
"המנהל הכללי של העמותההכפוף במישרין למנהל הכללי".
35 לא לעבוד בעבודה אחרת בשכר; להודיע על כל עניין אישי שיש לעובד העלול ליצור ניגוד אינטרסים; במשך תקופת העבודה במכון ולאחריה לא להעביר לאחר ולא לעשות שימוש במידע של המכון או במידע בקשר עם המכון ושאינו נחלת הכלל.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למכון ולמשרד הכלכלה כי עליהם לקבוע במשותף כללי אתיקה וכללי צינון מתאימים לעובדי המכון.
מכון התקנים הישראלי מכון התקנים הוא גוף סטטוטורי, הפועל מכוח חוק התקנים, התשי"ג - 1953 , ופעילותו מוסדרת בתקנון מכון התקנים הישראלי, התשס"ג- 2002 .
תפקידיו העיקריים של המכון, כפי שנקבעו בתקנון, הם פעילות בתחום התקינה, פעילות בתחום בדיקות התאמה לתקן, בייחוד לטובין מיובאים, ופעילות בתחום שיפור איכות המוצרים והשירותים שמקורם בארץ ובחו"ל.
בדומה לטובין המיובאים, טובין המיוצאים לחו"ל מחויבים אף הם לעבור בדיקות התאמה לתקן במדינות היעד.
סחורה מישראל שמגיעה למדינת יעד ללא אישורי האסדרה המתאימים עלולה להיתקע בנמל של אותה מדינה, ובמקרה הגרוע אף להישלח חזרה ארצה, תוך הפסדים גדולים ליצואן, ולעתים - לאבדן השוק לחלוטין.
עד תחילת 2014 לא סייע מכון התקנים ליצואנים סיוע של ממש בהתמודדות עם חסמי תקינה ואסדרה במדינות היעד.
בתחילת 2014 השיק מכון התקנים את מרכז הסיוע ליצואנים (להלן- מרכז הסיוע או המרכז) שנועד לסייע בהתמודדות עם חסמי תקינה ואסדרה.
מרכז הסיוע מציע ליצואן שירות בתשלום הכולל איתור של דרישות האסדרה של מדינות יעד מסוימות באשר ליצוא מוצר מסוים, הסבר על אודות משמעויותיהן של הדרישות הללו והכנת תכנית פעולה וניהול פרויקט לביצוע הבדיקות וקבלת האישורים הנדרשים36 .
שנת פעילותו הראשונה של המרכז הייתה שלב של מחקר חלוץ (להלן - הפיילוט).
מכון התקנים שלח פרסומים על אודות מרכז הסיוע ללקוחותי ו וללקוחות התאחדות התעשיינים, וכן פרסם את המרכז בעיתונות ובאינטרנט.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בפיילוט נתן המרכז שירות לכ-80 יצואנים.
עוד עולה מהבדיקה כי מכון התקנים אינו מקיים משוב בקרב היצואנים על השירות שקיבלו מהמרכז, ולא קבע יעדים ומדדים לבחינת פעילותו.
בתשובה שמסר מכון התקנים למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 נטען כי קיום משוב וקביעת מדדים לפעילותו בעת הזאת הם מוקדמים מדי ויהיו רלוונטיים יותר כשהיקף הפעילות יגדל בצורה ניכרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מכון התקנים לעשות משובים בקרב היצואנים על השירות שק יבלו ממרכז הסיוע כבר עתה כדי לעמוד על טיבו וכן לקבוע יעדים ומדדים לבחינת פעילותו של המרכז.
אשרא וחברות פרטיות לביטוח סיכוני סחר חוץ עסקאות סחר בין-לאומי הן מורכבות ומאתגרות מטבען, בפרט כאשר מדובר בעסקאות אשראי לטווח בינוני וארוך (מעל שנה).
הסיכונים בעסקאות אלו נחלקים לשלושה סוגים מרכזיים: .
36 המידע מתוך אתר מכון התקנים הישראלי - www.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 סיכון מסחרי של הקונה37, סיכון פוליטי-מדיני של מדינת היעד ליצוא 38 וסיכוני שוק39 .
בשל סיכונים אלו נדרשים יצואנים לבטח את עסקאות היצוא כתנאי לקבלת המימון לעסקה, אשר יאפשר להם להציע לקונה תנאי מימון נוחים ולהצליח להתחרות בשווקי ם הבין -לאומיים.
לממשלה תפקיד חיוני בביטוח עסקאות אלו מאחר שגופים פיננסיים פרטיים מסרבים במקרים רבים לבטח את היצואנים ולהסתכן, בייחוד כאשר מדובר בעסקאות לטווח ארוך.
כדי לעשות זאת פועלות ממשלות רבות באמצעות סוכנויות או חברות לביטוח סיכוני סחר חוץ, המגובות בערבויות מדינה 40.
אשרא- החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע"מ - היא חברה בבעלות ממשלתית מלאה ( 100% ) המבטחת אשראי והשקעות בעסקאות יצוא לטווח בינוני וארוך (שנה עד עשר שנים).
החברה הוקמה ב- 1957 ומציעה ליצואנים פתרונות ביטוח המאפשרים מזעור סיכונים וקבלת מימון.
כמו כן החברה מספקת מידע על התרחשויות מקרו-כלכליות ואירועים פול יטיים במדינות היעד ליצוא.
הכיסוי הביטוחי ניתן על פי תנאי העסקה, בשיעור של עד 95% כנגד סיכונים פוליטיים ועד 90% כנגד סיכונים מסחריים.
בשל אופי הביטוח שאשרא מספקת- ביטוח עסקאות יצוא בעיקר למדינות מתפתחות לטווח בינוני וארוך41 - במועד סיום הביקורת היא מבטחת כ-50 יצואנים בלבד42.
התיאום בין משרד הכלכלה לחברות לביטוח סיכוני סחר חוץ .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד הכלכלה אינו מכוון את היצואנים הנעזרים במערך כלי הסיוע שלו לבטח את עצמם במקרי הצורך בחברה לביטוח סיכוני סחר חוץ (אשרא או אחת החברות הפרטיות).
משרד הכלכלה אף אינו מעודד את היצואנים להתייעץ עם חברה כאמור, שברשותה מאגרי מידע נרחבים, בעניין התקשרויות עם לקוחות פוטנציאליים בחו"ל, כדי שכספי מערך כלי הסיוע יושקעו באופן בטוח יותר.
על משרד הכלכלה לדון עם משרד האוצר ועם החברות לביטוח סיכוני סחר חוץ ולקבוע באילו מקרים יש להתנות קבלת סיוע ממשלתי בביטוח סיכוני סחר חוץ.
37 סיכון לאי -קבלת התשלום המלא או חלקו בגין העסקה במועד שעליו סוכם מראש עקב כשל פיננסי של הלקוח הזר.
הדבר עשוי להתבטא באי-תשלום מתמשך של הקונה, או - במקרה של פשיטת רגל של הלקוח - בעיכוב או בהסדר חדש של התשלום בלוח זמנים שונה ובהיקף תשלומים שונה בהתאם ליכולת ההחזר של הלקוח.
38 סיכון לאי-קבלת התשלום המלא בגין העסקה במועד שעליו סוכם מראש עקב אירועים מדיניים - פוליטיים החלים במדינת היבואן, כגון מהומות, מלחמה, הלאמה או הפקעת נכסים על ידי המדינה, הפסקת הקשרים הפוליטיים עם מדינת ישראל, הגבלות שמטילה המדינה על מסחר במטבע החוץ ועוד.
הסיכון תלוי ביציבות הפוליטית והפיננסית של מדינת היעד.
39 סיכונים בשל שינויים בשערי הריבית או בשערי החליפין של המדינות הכלולות בעסקה.
שינויים אלו עלולים לשנות את רווחיות העסקה.
40 ,משרד האוצרהוועדה לבחינת ערבויות המדינה לסחר חוץ - דוח מסכם (יולי 2013.
) 41 כ-80% מהיצוא לטווח בינוני וארוך שאשרא מבטחת הם למדינות מתפתחות.
המידע מתוך אתר אשרא - www.
42 כל אחת מחברות ה ביטוח הפרטיות מבטחת מאות לקוחות בעסקאות יצוא לטווח קצר, בעיקר במדינות המפותחות.
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מוצרים חדשים בביטוח סיכוני סחר חוץ .
ב- 2013 התכנסה הוועדה לבחינת ערבויות המדינה לסחר חוץ (להלן- הוועדה) בראשות סגן החשבת הכללית ובחנה כמה נושאים, ואלה העיקריים שבהם: תקרות סיכון, מסגרת הערבות, חישוב ניצול מסגרת הערבות, מודל הון, ביטוח סיכונים מסחריים, דמי התחייבות, מספר היצואנים המבוטחים על ידי אשרא, הליך אישור העסקאות ומוצרים ביטוחיים חדשים.
הוועדה הגישה את המלצותיה ביולי 2013.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2015 , יישמה אשרא את רובן המוחלט של המלצות הוועדה או כללה אותן בתכנית העבודה שלה לשנת 2015 והן נמצאות בתהליך יישום.
בנושא מוצרים ביטוחיים חדשים ציינה הוועדה כי בחלק גדול מהעסקאות שעושה יצואן הוא מחויב להפקיד ערבויות שונות, ובפרט ערבות כתנאי סף למכרז, בשיעור של 10%-5% מהיקף המכרז.
מחויבות זו יוצרת עול פיננסי על היצואן.
הוועדה קבעה כי במועד הגשת המלצותיה, יולי 2013 , לא סיפקה אשרא פתרון לבעיה זו, והמליצה להרחיב את ערכת הכלים של החברה וכן לבחון באופן מתמיד יצירת מוצרים ביטוחיים חדשים והטמעתם, לאור הדינמיות של שוק זה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רק בינואר 2015 החלה חברת ביטוח סיכוני סחר חוץ פרטית לתת ביטוח ערבות למכרז, ביטוח ערבות ביצוע וביטוח ערבות ליצואן ישראלי בחו"ל.
באותו זמן החלה גם אשרא להכין מודל פנימי למוצרים ביטוחיים מעין אלה43 , אך עד מועד סיום הביקורת טרם הושקו המוצרים החדשים.
יוער כי שיווק המוצרים טעון את אישורה של החשבת הכללית.
עוד עולה מהבדיקה כי בניגוד למקובל במדינות רבות בעולם, בישראל לא קיימים מוצרים ביטוחיים לסוגי עסקאות ייחודיים, כגון עסקאות BOT44 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על אשרא ומשרד האוצר לפעול להפחתת חסמים הניצבים לפני יצואנים: לסיים את פיתוחם של ביטוחי ערבויות למכרזים ולשקול את פיתוחם של מוצרים ביטוחיים נוספים שיש להם צורך בשוק.
זאת ועוד, על גופים אלו לפעול להתאמת השוק לצורכי היצואנים: למנוע חפיפות שאינן מועילות ליצואנים, ומנגד - להוסיף מוצרים ביטוחיים חסרים.
43 הנושא גם נכלל בתכנית העבודה של אשרא לשנת 2015.
44 עסקת BOT ( Build, Operate, Transfer ) היא שיטה של שותפות ציבורית -פרטית למימון פרויקט, שבה גוף פרטי מקבל זיכיון מגוף ציבורי כדי לממן, לתכנן, לבנות ולהפעיל מתקן ציבורי לתקופה קצובה.
בתום התקופה נמסר המתקן לגוף הציבורי.
במשך תקופת הזיכיון הבעלות היא בידי הגוף הציבורי, אך הגוף הפרטי מקבל זכות לגבות תשלום ממשתמשי המתקן.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 השתתפות בפרויקטים ובמכרזים בין-לאומיים .
האו"ם אגף הרכש של האו"ם רוכש מגוון עצום של מוצרים ושירותים - החל ממים מינרליים וכלה בנשק.
היקף הרכישות ב - 2013 היה כ -16 מיליארד דולר, מהם כ -45 מיליון דולר מכ-90 ספקים ישראלים שזכו במכרזים שונים של האו"ם45 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משלחת ישראל באו"ם46 (להלן- המשלחת) פועלת בדרכים שונות להגדלת היקף הרכישות של האו"ם מיצואנים ישראלים.
מכון היצוא משתף פעולה עם המשלחת לקיום סמינרים שתכליתם להציג יצואנים ישראלים לקציני הרכש של האו"ם.
בסמינרים מקבלים היצואנים הסברים כיצד להירשם כספק רשום של האו"ם ולהתמודד במכרזים.
בסמינר אחד אף נעשו פרזנטציות של היצואנים לפני נציגי האו "ם והתקיימו פגישות אישיות ביניהם כדי לבדוק היתכנות סגירת עסקאות.
במועד סיום הביקורת נחתמו כמה חוזים, ובכוונתו של האו"ם גם לפרסם מכרזים להתקשרויות עם מומחים לייעוץ והכשרה.
המוסדות הפיננסיים הבין-לאומיים המוסדות הפיננסיים הבין -לאומיים - קבוצת הבנק העולמי ו הבנק האירופי לשיקום ופיתוח (ה- EBRD )- .
מממנים ומלווים פרויקטים רבים בארצות מתפתחות ומפותחות ברחבי תבל ביצוע פרויקטים אלו מצריך אספקת סחורות, מכונות, ציוד, שירותי ייעוץ, תכנון והנדסה בהיקפים נרחבים47 .
בשנים 2008- 2014 היקף הרכישות של הבנק העולמי לבדו היה כ-28 מיליארד דולר, מהם כ-187 מיליון דולר מספקים ישראלים שזכו ב-85 מכרזים שונים של הבנק48 .
פעילותם של מוסדות אלו היא כר נרחב של הזדמנויות עסקיות, אך בשל מורכבותם של המוסדות נדרשת הבנה מעמיקה של המערכת, של שיטות העבודה ושל הדרכים ליצירת שיתופי פעולה.
לדברי מינה ל סחר חוץ, שיעור ההחזקות של מדינת ישראל בהון המניות של כל אחד מהמוסדות הפיננסיים הוא מזערי - פחות מ - 0.
זאת ועוד, בניגוד למדינות בסדר גודל דומה לישראל, כגון סינגפור, הולנד, שוודיה ודנמרק, עד סוף 2014 לא העבירה ישראל תרומות לבנק העולמי, לרבות תרומות המצופות ממנה 49 .
למדינה אין מערכות יחסים עם צוותי הבנק בשל אי-הרמת תרומות כאמור, אשר מממנות את הפעילויות שמובילים הצוותים.
מינהל סחר חוץ יזם פיתוח של כמה כלים לצורך הגדלת היקף הרכישות של מוסדות פיננסיים בין-לאומיים מיצואנים ישראלים: הנספחים המסחריים במדינות מתפתחות מקיימים קשרים .
45 חלק מהספקים זכו בכמה מכרזים.
כדי להיות ספק של האו"ם צריך להיות "ספק רשום" - לעבור תהליך רישום ארוך ומורכב באתר של האו"ם.
במועד סיום הביקורת יש כ-850 ספקים ישראלים רשומים (מתוך כ- 70,000 .
)ספקים של האו"ם בסך הכול 46 משלחת ישראל באו"ם היא למעשה שגרירות.
בראש המשלחת עומד שגריר ישראל באו"ם וחברים בה שישה נציגים נוספים של משרד החוץ.
תפקידה העיקרי של המשלחת הוא לייצג את האג'נדה של מדינת ישראל בכל נושא באו"ם.
בין יתר פעילויותיה, המשלחת משתתפת בקידום היצוא הישראלי.
47 ענת לינדנבאום, "קידום חברות ישראליות במכרזים ובפרויקטים בינלאומיים", מכון מילקן (ינואר 2011 ', מחקר מס43.
המידע ממינהל סחר חוץ 49 .
הציפייה לתרומה היא בהתאם לחלק היחסי של המדינה בהון המניות של המוסד או הבנק משרדהכלכלה 351 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ;עם ממשלות וגופי מימון לצורך יצירת פעילויות במדינות אלו לטובת היצואנים הישראלים הנספחות המסחרית בוושינגטון עומדת בקשר עם המטות של המוסדות הפיננסיים ועם יצואנים ספציפיים שמתאימים ומעוניינים לקבל חשיפה אצלם; עובד מטעם מינהל סחר חוץ הוצב בבנק לפיתוח אמריקה הלטינית ותפקידו לסייע למינהל להבין את פעילות הבנק ולהציף הזדמנויות ליצואנים ישראלים; המינהל הקים ב- 2014 קרן ייעודית בבנק העולמי בהיקף של חצי מיליון דולר לתחום התקשורת והתכנה, ובנה עם הבנק תכנית ייעודית לניצול כספי הקרן.
נוסף על כך המכון משתף פעולה עם הנספחות המסחרית בוושינגטון להפצת מידע ליצואנים ישראלים על מכרזים לפרויקטים שעומדים להתפרסם ובארגון משלחות עסקיות.
הן מערך הנספחים ומערך כלי הסיוע והן מכון היצוא פועלים, בין יתר תפקידיהם, להגביר את החשיפה של השוק הישראלי לפרויקטים ומכרזים של המוסדות הפיננסיים הבין -לאומיים באמצעות קיום כנסים בארץ להעלאת המודעות של היצואנים למכרזים והבאת גורמים מהמוסדות הפיננסיים שיסבירו את דרך העבודה ואת הפוטנציאל הגלום במכרזים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יחידות משרד הכלכלה והמכון אינם מעודכנים כנדרש זה על פעילותו של זה, אינם חולקים די מידע זה עם זה ואינם עובדים בצורה מתואמת כפי שניתן היה לצפות.
בפברואר 2013 הצביע הצוות הייעודי לקידום היצוא50 בראשות מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה על כך שלרשות היצואן עומדים גופים רבים המציעים מגוון כלי סיוע עבורו , אך לא תמיד יש תיאום ביניהם ולעתים אף יש חפיפה בפעילותם .
הצוות המליץ ליצור מנגנוני תיאום בין הגופים והכלים הקיימים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת עדיין לא הוקמו מנגנוני תיאום מספקים.
בתשובת המכון הוא בירך את משרד מבקר המדינה על המלצתו, וזאת לאור הפוטנציאל הגלום בטיוב הקשר עם המוסדות הבין-לאומיים ובהגדלת נתח האספקה של יצואנים ישראלים.
מכרזים של מדינות זרות קיימים חסמים משמעותיים המקשים על יצואנים ישראלים לזכות במכרזים שמפרסמות מדינות זרות, ובהם הבדלים מהותיים בין התקינה הישראלית לתקינה זרה, הליכי רכ ש ומכרזים שאינם ברורים ליצואנים, היעדר מערכת קשרים עם חברות משנה העשויה לסייע ליצואנים לגשת למכרזים תוך שיתוף פעולה עמן, וכן פערי שפה ותרבות51.
משרד הכלכלה ומכון היצוא פועלים להגדלת היקף הרכישות מחברות ישראליות במכרזים של מדינות זרות וכן בשילובן של חברות כקבלניות משנה.
כך, כאמור, קרן הסיוע לפרויקטים ומכרזים בין-לאומיים במשרד הכלכלה משתתפת במימון סקרי היתכנות ובמימון הגשת הצעות למכרזים; כאשר מתפרסם מכרז במדינה זרה, הנספח הכלכלי באותה מדינה מנסה לסייע ליצואן החפץ לגשת למכרז בהתמודדות עם חסמים; המכון מפעיל זה שנים שירות שבו הוא שולח פרסומים על מכרזים של מדינות זרות ליצואנים המנויים על שירות זה, לפי תחומי עניין ורלוונטיות; המכון שולח פרסומים על מכרזים במדינות באפריקה ללא עלות ליצואנים המעוניינים בכך; המכון מספק מחקרי שוק ליצואנים כדי שיהיה להם מידע מדויק יותר לגבי .
50 ,משרד התמ"ת אסטרטגיה לעידוד הייצוא הישראלי - סיכום הדיונים של החטיבה הבינלאומית ( 19.