HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
טענות המשטרה היו כדלקמן: לגורמי הרפואה בשב"ס "יד קלה על ההדק" בהפניית עצורים למיון לצורך קבלת אישור כשירות למעצר; קיים פער בקליטת עצורים החולים במחלות מדבקות - ובעיקר אמור הדבר בחולי שחפת; עדיין ישנם קשיים בקליטת עצורים שלהם רקע של מחלה פסיכיאטרית; שב"ס מערים קשיים בקליטת עצורים סיעודיים; שב"ס מרבה לטעון שאין מקומות במרכז רפואי שב"ס (מר"ש); המשטרה נדרשת עדיין לדאוג לציוד עזר רפואי ולתרופות, ובפועל עצורים אינם נקלטים עקב מחסור בהם.
רמ"ח האסיר בשב"ס אמרה בדיון כי "קיימת תקשורת לקויה בהיבט הרפואי, מאחר שבעבר היה רופא מתאם בין שב"ס למשטרה, מה שאינו קיים היום".
היא הוסיפה כי לגבי עצורים סיעודיים נדרש מתן פתרון ברמה מחוזית בשב"ס.
ראש ענף רפואת האסיר אמר כי "ככלל קיימת בעיה בהנחת היסוד של האמנה לקלוט כל עצור חולה", לדעתו, הבעייה העיקרית נעוצה בתהליך ההעברה של מידע מוקדם על עצור חולה.
הוא הציע להקים מנגנון להעברת מידע בין גורמי הרפואה בשב"ס ובמשטרה, וציין שבשב"ס אין את התנאים לקלוט עצורים סיעודיים.
בהסכמי ההבנות מ- 2008 נושא קליטת עצורים חולים היה עמום מאוד.
רק כעבור למעלה משש שנים, בהסכם 2014 , הוכנסו סעיפים העוסקים בתחום הרפואי ונוספו הבהרות, פרטים ועדכונים שנועדו לגשר על הפערים בין המשטרה ושב"ס.
המשטרהסכם [ ה כתבה בתשובתה כי "במסמך ההבנות החדש 2014 ניתן דגש מפורט יותר] וברור יותר בנושא ההיבטים הרפואיים וחלוקת האחריות בין שני הגופים.
בהתייחסות לנושאי הרפואה, התקיימה ישיבת עבודה בנדון מול גורמי הרפואה ורמ"ח האסיר, והוכן מסמך המהווה את מתווה ההבנות בין שני הגופים בנושא סוגיית המענה הרפואי לעצורים".
שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי בנובמבר 2014 התקיים דיון בלשכת ראש אגף האסיר, שבמסגרתו עלו הקשיים בקליטת עצורים והושם דגש על נושא עצורים חולים, וכי העניינים לובנו והובהרו.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי יישומו של הסכם 2014 החל מיד עם חתימתו, בדגש על נושאי הקליטה בהיבטים הרפואיים והסדרת משכו של תהליך הקליטה.
למרות ההבהרות שהוכנסו להסכם 2014 בנושא ההיבטים הרפואיים בקליטת עצורים עדיין נותרו קשיים בחלוקת האחריות בין השב"ס למשטרה בנושא זה.
המחלוקות הרבות בנושא חייבו הכנת נהלים מפורטים המסדירים את כל ההיבטים הרפואיים - בהתייחסות לסוגי החבלות, המחלות והתרופות - תוך חלוקה ברורה של האחריות לנושאים אלה בין המשטרה לשב"ס, אולם נהלים כאלה לא הוכנו.
המשטרה ושב"ס נדרשים להכין את הנהלים האמורים כד י למנוע את הבעיות שעלו כתוצאה מאי-הבהירות בתחום זה.
קליטת עצורים בבית המעצר הטריטוריאלי של היחידה העוצרת לפי הסכם 2014, קליטת עצור תהיה בבית המעצר הטריטוריאלי של המרחב שבו תיערך חקירתו.
במקרים שבהם יידרש להפנות את העצור לבית מעצר מחוץ למרחב הטריטוריאלי, יהיה הליווי באחריות שב"ס.
בהסכם 2014 נכתב שבסיכום עבודת המטה הומלץ "שבכל מחוז תיקבענה נקודות מפגש להעברה של עצורים (שנדרש עבורם ויסות למחוז אחר).
בנקודות אלה יועבר העצור ממשטרת ישראל לשב"ס, ומכאן ואילך תעבור האחריות לביצוע הליווי לשב"ס".
נמצא כי תלונות רבות הגיעו למשל"ט בנושא ויסות 17 העצורים, לרבות לגבי בתי מעצר שלא קלטו עצורים מהטריטוריה שלהם עקב מגבלת מקום או בגלל סכסוכים בין כנופיות ובין עצורים.
הסכם 2014 נועד למנוע הישנות מצבים שבהם נאלצו היחידות המשטרתיות לבצע ליוויים בין בתי מעצר בשב"ס, וגם מקרים שבהם נאלצו השוטרים לחזור בבוקר כדי לקחת את העצורים לבית המשפט.
מצבים אלה החמירו אפילו יותר נוכח הסירוב של יחידת נחשון לקלוט עצורים כבר בבתי המשפט, וזאת בשל החשש שבית המעצר לא יסכים לקלוט עצורים אלה.
מיד בסמוך לחתימה על הסכם 2014 כתבה רמ"ח האסיר בשב"ס לראש אגף האסיר ולרח"ט הסכם [ כליאה כי "האמנה הנדונה 2014 הינה] בלתי אפשרית כמעט, ליישום באופן המוצע ובנסיבות הקיימות" (ההדגשה במקור).
לטענת גורמי שב"ס אמנם לא ניתן למנוע ויסות בתהליך קליטת העצורים, אולם אין ביכולתם לשנע עצורים בין בתי כלא בשעות הלילה, שבמהלכן יחידת נחשון אינה מבצעת העברות.
עם זאת הם התחייבו כי הליווי יבוצע למחרת היום על ידי נחשון.
שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי עם קבלת הסכם ההבנות התקיימו ישיבות ודיונים רבים עם המשטרה, חלקם במעורבות המשרד לבט"פ וחלקם ללא מעורבותו, אולם בשל אי-ההסכמה על הסעיף המהותי של בית המעצר הטריטוריאלי לא ניתן היה להגיע להבנות ולקדם את יישומן.
העברת עצורים בין בתי מעצר, בין היתר עקב חוסר במקומות או סכסוכים בין עצורים ואסירים המשרד לביטחון הפנים 373 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לבעיית קליטת עצורים במתקני שב"ס הסמוכים לתחנות משטרת ישראל, יש פתרון שימומש בשני שלבים.
בשלב הראשון ההעברה והוויסות ייעשו ב שעות הערב והלילה בידי המשטרה ובבוקר בידי שב"ס.
בשלב השני שיושלם עד פברואר 2015 , העצורים יועברו לבתי מעצר בידי המשטרה.
הוויסות בין בתי המעצר והליוויים בבוקר שלמחרת ייעשו בידי שב"ס.
ויסות העצורים הוא נושא המחלוקת העיקרי בין שני הגופים וללא פתרון מוסכם לבעיה זו יימשכו חילוקי הדעות בין הגופים, הפערים ביניהם יעמיקו, יחסיהם יחמירו, עבודתם תיפגע ותביא לפגיעה בעצורים.
המשרד לבט"פ נדרש לעגן בכתב, בחתימת שני הצדדים הסדר מפורט המסדיר את מכלול ההיבטים של סוגיה זו, כדי שהמשרד יוכל לעקוב אחרי תהליכי גיבוש ההסכם, לוודא שבסופו של יום אכן יושג פתרון ישים ומוסכם בין הגופים ולעקוב אחרי יישומו.
סבב ג' בהסכם 2014 הוחלט על קיוםסבב נוסף של יחידת נחשון כתוספת לשני סבבי הליווי הקיימים (להלן - סבב ג').
לפי ההסכם, "מטרת הסבב המתווסף הינה איסוף עצורים מן התחנות והעברתם לבתי המעצר על מנת לצמצם את כמות הליוויים המתבצעים ע"י משטרת ישראל בשעות הערב על חשבון פעילות המשטרה הייעודית".
סבב ג' יכלול את כל תחנות המשטרה, והוא יתקיים בימים א'-ה'.
בהמשך תיבחן שאלת הר חבתו גם למשמרת הלילה בימי שישי ובערבי חג.
לפי הסכם 2014 , הנושאים שעליהם הוסכם יחולו באופן מלא מתחילת מרץ 2014 .
לגבי סבב ג', נקבע בהסכם כי הוא ימומש באופן מלא מתחילת ספטמבר 2014 .
למימון סבב ג' יוקצה תקציב של כ-22 מיליון ש"ח.
הנטל יתחלק שווה בשווה בין המשרד לבט"פ, המשטרה ושב"ס.
תקציב זה יופנה בעיקר למימון תוספת תקן של 60 משרות ללוחמי יחידת נחשון ולכלי הרכב שיידרשו להם.
המחלוקות סביב נושא הוויסותים העמידו בסימן שאלה את מימושו של סבב ג'.
המשטרה חששה שחוסר האמון שנוצר בין שני הגופים והקשיים של שב"ס בוויסות העצורים ימשיכו להתקיים גם בסבב זה.
בסופו של דבר הוסכם על דחיית מועד היישום של סבב ג' בכמה חודשים.
עוד הוסכם כי בניגוד להסכם המקורי, סבב ג' יחל באופן הדרגתי ב- 2.
14 , בתחילה כפיילוט בלבד בכמה תחנות שיש בהן תאי מעצר.
המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 , כי בנובמבר 2014 הוחל בהפעלת סבב ג' במחוז תל אביב ובמחוז חוף בלבד, והכוונה היא שעד פברואר 2015 יפעלו כל הצוותים בכל המחוזות, כמפורט בהסכם ההבנות.
המשטרה הוסיפה כי אין זה נכון לבחון את הצלחתו ואת השלכותיו של ההסכם זמן קצר כל כך לאחר החתימה.
יישום ההסכם כלל התארגנות מינהלתית בין הגופים, בקשה להעברה תקציבית מוועדת הכספים בכנסת, גיוס 60 לוחמים חדשים ליחידת נחשוןוהכשרתם, הצטיידות בכלי רכב ייעודיים ועוד.
לדעת המשטרה, מאז עריכת הביקורת של משרד מבקר המדינה התהליך התקדם מאוד והמצב אכן משתפר, ועל כן יש לבחון את השיפור ולכמת את השינויים בחלוף פרק זמן ממושך יותר מאז חתימת ההסכם.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014: "היום פועלים שני צוותים מתוך שניים עשר צוותים של סבב ג' ובאמצע חודש דצמבר אמור להיכנס צוות נוסף, כך שבפועל, עד לסוף השנה, יופעלו 3 צוותים מתוך השניים עשר.
בחודש פברואר 2015 אמורים לפעול כל שנים עשר הצוותים, בכפוף להשלמת התיקנון עליו סוכם.
על פי הסיכום עם משטרת ישראל, במקומות שעדיין לא פועל סבב ג' ועד להשלמת המהלך, המשטרה מביאה את העצורים לבתי המעצר, עפ"י השיבוץ של חטיבת הכליאה.
למחרת בבוקר יחידת נחשון היא אשר מלווה את העצור לבית המשפט וממשיכה לקדם את התהליך".
המשטרה ושב"ס ציינו בתשובותיהם כי החלת סבב ג' תקטין את הפערים ביניהם ותשפר את שיתוף הפעולה ביניהם.
המשטרה כתבה למשרד מבקר המדינה כי חלק מהפערים טופלו כבר במסגרת הסכם ההבנות מ - 2014 והמצב משתפר.
כמו כן החל מחודש נובמבר 2014 , עם התחלת היישום של סבב ליוויים ג', יחול שיפור משמעותי אף יותר.
תשובת שב"ס הייתה מסויגת יותר; נכתב בה כי סבב ג' יספק אמנם מענה לחלק ניכר מצורכי המשטרה בנושא הלוויים, אבל עדיין לא יהיה בו כדי לגשר על כל הפערים בין הגופים ולענות על מלוא הדרישות המוטלות על המשטרה בתחום זה.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התפיסה שעמדה בבסיס המהלך, היא שיש צורך להקטין במידת האפשר את כמות הליוויים שמבצעת המשטרה, כדי שעם יישומו של סבב ג' הזמן שמשקיעה המשטרה בליווי עצורים יפחת למינימום.
סבב ג' הוא הציר המרכזי בהסכם 2014 , והוא נועד לצמצם משמעותית את הפערים הקיימים בין שני הגופים ולשפר את יחסי העבודה ביניהם.
לפיכך על המשרד לבט"פ לפעול בנחישות ליישומו של סבב ג' בתוך פרק זמן קצר; עליו לעקוב אחר הפיילוט שהחל בכמה תחנות שיש בהן תאי מעצר, להפיק ממנו לקחים ולפעול ליישומו בכל רחבי הארץ.
ההסכמי ם שנחתמו במחוזות בשנת 2008 לא הסדירו את מכלול הנושאים השנויים במחלוקת בין המשטרה לשב"ס.
כתוצאה מכך נתגלעו מחלוקות רבות בפרשנות וביישום של הסכמים אלה.
גם הסכם 2014, שנועד להיות הסכם שיישב את עיקר המחלוקות בין הגופים, ושעליו חתמו מנכ"ל המשרד לבט"פ, סגן נציב שב"ס וראש אגף תכנון (אג"ת) במשטרה, לא הצליח לגשר על הפערים שבין המשטרה לשב"ס.
העברת האחריות על מערך הכליאה והליווי של העצורים מהמשטרה לשב"ס בשנת 2007 חייבה מלכתחילה הסדרי טיפול מפורטים ורמת תיאום גבוהה בעבודת שני הגופים.
נכון לעת הזו, כשבע שנים לאחר שהוחלט על ההערכות החדשה, עדיין קיימות מחלוקות בין הגופים בקשר להסדרי הטיפול ולמישקי העבודה הנוגעים לכליאת העצורים ולליווים.
יוער כי בסיום הסכם 2014 נכתב, שבמקביל ליישו מו ינוסח הסכם מתכלל בין המשטר ה ושב"ס שיושלם עד חודש ספטמבר 2014.
אולם עד ינואר 2015 לא המשרד לביטחון הפנים 375 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הוכן הסכם להסדרה מלאה של חלוקת האחריות בנושא ליווי האסירים והעצורים בין שני הגופים.
ההתנהלות של המשטרה ושב"ס מצביעה על כך שנדרשות פעולות יסודיות יותר ליישוב המחלוקות ביניהם וביניהן חתימה על הסכם מתכלל שיסדיר את חלוקת העבודה בין הגופים; לאחר מכן יהיה על כל גוף להכין נהלים מפורטים, לקבוע הסדרים יעילים לליבון מחלוקות שמתעוררות בשטח ולהטמיע ה סדרים אלה בהתנהלותו היומיומית; וכל זאת מתוך היכרות הדדית והתחשבות הדדית באילוצים ובמגבלות של כל צד.
המשרד לבט"פ בשיתוף המשטרה ושב"ס נדרשים לפעול בנחישות לביצוע פעולות אלה כדי שהמבצעיות של כל אחד מהגופים לא תיפגע וכדי שזכויות העצורים יישמרו.
נתונים על מספר המעצרים .
נתונים של המשטרה ושב"ס .
בתרשים להלן נתונים של המשטרה18 על מספר כלל המעצרים ועל מספר המעצרים עד תום ההליכים בשנים 2013 -2003 .
18 מתוך "שנת המפנה 2013 ', השנתון הסטטיסטי משטרת ישראל", עמ77 , מאי 2014.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה ש בין השנים 2013 -2003 היה גידול של כ- 32% במספר המעצרים.
עוד עולה שמספרם של המעצרים עד תום ההליכים גדל בכ- 92% וחלקם היחסי גדל אף הוא: בשנת 2003 היה שיעורם כ - 23% מכלל המעצרים, ואילו בשנת 2013 שיעורם היהכ- 33% מכלל המעצרים.
יצוין כי בין השנים 2013 -2007 שיעור הגידול במספר העצורים התמתן ועמד על כ-8% .
באותן השנים חל גידול של כ-47% .
במעצרים עד תום הליכים מעצר עד תום ההליכים ה וא מעצר של חשוד שכנגדו הוגש כתב אישום.
בית המשפט בוחן אם הנאשם מסוכן לציבור, אם הוא עלול לשבש הליכי משפט או אם הוא עלול להימלט.
כמו כן בוחן בית המשפט אם הראיות בתיק החקירה עשויות להוביל להרשעה.
המשטרה רואה בהחלטה של מעצר עד תום ההליכים מדד לאיכות עבו דתה.
"תכנית מפנה" היא תכנית אסטרטגית תלת -שנתית, שעליה הכריז מפכ"ל המשטרה ב - 2011 .
לפי המשטרה, "בבסיס התכנית עומדת ההבנה כי לאמון של הציבור הישראלי במערכת אכיפת החוק ובפרט במשטרה, יש תפקיד חיוני בשמירת חוסנה הדמוקרטי של מדינת ישראל".
התכנית מציבה כמה יעדים מרכזיי ם שמטרתם להגביר את הביטחון האישי של האזרח, וכנגזרת מכך - את אמונו במשטרה ובמערכת אכיפת החוק.
התכנית מלווה במערכת מדידה הנקראת "מערכת המפנה", אשר נועדה לבחון את ביצועיהן של תחנות המשטרה ולדרגן לפי מידת עמידתן ביעדים שהוצבו.
אחד היעדים המרכזיים בתכנית הוא "חיזוק ההרתעה", יעד שעמידה בו נמדדת על פי סיכויי העבריין להיתפס והמהווה 40% מהציון הכללי שניתן ליחידה.
בין המדדים הנשקלים במסגרת "מתחם ההרתעה" קיים "מדד מעצר עד תום ההליכים".
לפי המשטרה, ה"החלטה על הטלת מעצר תום הליכים מהווה במידה רבה אינדיקציה לאיכות עבודתה .
מכיוון שמעצרי תום הליכים מאפיינים בדרך כלל תיקים העוסקים בעבירות חמורות, עלייה בכמות מעצרי תום הליכים מעידה על שיפור ביכולתה של המשטרה להתמודד באופן אפקטיבי עם פשיעה מסוג זה"19.
יוער כי אף על פי שמספרם של המעצרים עד תום ההליכים גדל בשנים 2013 - 2003 בכ- 92% , חלקם היחסי מכלל המעצרים גדל באותן שנים רק בכ- 43% .
יוצא אפוא שעדיין מרבית העצורים הם עצורי ימים שמשתחררים לאחר תקופה קצרה.
בתרשים להלן נתונים של שב"ס על קליטת עצורים בשנת 2013 , בחלוקה בין אלו ששוחררו לאחר כמה ימים לבין אלו שעוכבו עד לקבלת החלטה אחרת (כע ה"א) או שנעצרו עד תום ההליכים (עת"ה).
19 "שנתהמפנה 2013 , השנתון הסטטיסטי משטרת ישראל", מאי 2014.
המשרד לביטחון הפנים 377 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים3 .
קליטת עצורים פליליים לשב"ס בשנת 2013 מן התרשים עולה שבשנת 2013 כ- 85% מן העצורים שעצרה המשטרה נקלטו בשב"ס, ומתוכם כ - 62% ,שוחררו כעצורי ימים.
על פי שב"ס בסוף התהליך, בשנת 2013 , רקכ- 25% מכלל העצורים שהגיעו לשב"ס או כ- 21% מעצורי המשטרה היו עצורים שנשפטו למאסר.
עוד יצוין, כי לפי שב"ס, כ- 54% מהעצורים משתחררים לאחר פחות משלושה ימים וכ- 12% נוספים משתחררים לאחר שבעה ימי מעצר.
לגידול במספר המעצרים השלכות מערכתיות נרחבות המשפיעות על הליכי הע בודה של המשטרה ושב"ס, על מישקי העבודה ביניהם, על המחסור במקומות מעצר ועל תנאי הכליאה והשינוע של העצורים.
להלן הפרטים: 378 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נתונים במערכות הממוחשבות .
נמצא כי קיימים הבדלים בין נתוני משטרת ישראל לבין נתוני שב"ס ביחס להיקף המעצרים.
אי -התאמות אלו נובעות בעיקר מהבד לים בהגדרות המערכת וכן משימוש במערכות מידע שונות.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2014 , קיימו שני הארגונים ישיבות במטרה ליצור מסד נתונים אחוד בנושא זה.
יצוין כי מהצלבות ראשונות של נתוני המשטרה ושב"ס עולה שבמשטרה רשומים כ - 4,000 עצורים שלא מופיעים ברשימות השב"ס, ומנגד רשומים בשב"ס כ- 2,000 עצורים שלא מופיעים ברשימות המשטרה.
יצוין כי בדיון בוועדה לפניות הציבור של הכנסת מיום 25.
14 , שעסק בנושא תנאי המעצר בישראל, אמר נציג משרד האוצר כי החל משנת 2008 ,יש עלייה במספר המעצרים.
לדבריו לפי נתוני שב"ס, יש עלייה של 40% כמעט במספר העצורים, ואילו לפי נתוני המשטרה מדובר בעלייה של כ-20%.
המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי קיימים פערים גדולים בין הארגונים ביחס לשיטות המדידה של כמות העצורים , ועל כן חשוב לדעת מה מקור הנתונים ולהבין את משמעותם .
כמו כן נטען כי נתוני שב"ס אינם מהווים מדד ואינדיקציה לפעילות המשטרה.
לדברי המשטרה היא יזמה מול שב"ס תהליך לשם יצירת מסד נתונים אחיד, שיאפשר התייחסות לאותם נתונים ולאותה שיטת ספירה.
עם קבלת ההחלטה על העברת מערך הכליאה מהמשטרה לשב"ס הוחלט על דעת שני הארגונים להקים מערכת ממוחשבת משותפת לניהול הכלואים והליוויים.
המשטרה ציינה כי לשב"ס אין יכולת טכנולוגית להקמת מערכת משותפת כזו.
יחד עם זאת הוקמה במשטרה מערכת "רימון" לניהול כל המידע על אודות הכלואים.
במערכת זו הוקמו מ ישקי מידע לשמירה על סנכרון בין נתוני שני הגופים.
עוד כתבה המשטרה כי מערכת "רימון" מקושרת למערכת המשטרתית של מערך החקירות (פל"א), ועל כן צפוי שהנתונים בה יהיו אמינים יותר מאלה שבמערכת המעצרים הישנה.
מנגד כתב שב"ס בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 : "מדיונים שונים שהתקיימו במשרד לבט"פ עלה באופן ברור כי הנתונים שהוצגו ע"י שני הגופים הינם שונים לחלוטין.
מבדיקה מעמיקה יותר עולה כי המקור לכך הוא מערך הנתונים של מ"י שאסף נתונים באופן אחר וכלל בתוכו נתונים שאינם נכונים".
בשב"ס ציינו עוד כי בשנת 2014 הוקצה עובד של המשטרה לעבודה מול שב"ס לשם השוואת הנתונים בין הארגונים, ועקב כך העביר שב"ס למשטרה חומר רב לצורך השוואה.
לפי שב"ס "רמת המתאם בין הנתונים שבידי שני הארגונים עדיין נמוכה, גם לאחר הקמת מערכת רימון המש טרתית".
שב"ס הוסיף כי כדי להתקדם בנושא זה נדרש להקים מחדש את הקשר בין שני הארגונים, גם בהיבט הטכנולוגי.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 , כי המצב המתואר בדוח בנוגע לנתונים היה נכון, אולם "במועד זה" מתקיימת עבודת מטה משותפת של המשרד לבט"פ, המשטרה, שב"ס ומשרד האוצר, במטרה ליצור בסיס נתונים אחוד לכל הגופים ולגבש מנגנון לבקרה על מספר המעצרים.
להערכתו עבודת המטה תסתיים ברבעון הראשון של שנת 2015 .
, והגופים יעבדו על בסיס נתונים מוסכם משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לבט"פ להחיש את סיום עבודת המטה המשותפת ולפעול בנחישות לבנייתו של מסד נתונים אחוד של כמות העצורים.
מסד נתונים אחוד יסייע להקטין את המחלוקות שבין המשטרה לשב"ס; הוא יסייע לבנות מדד פנים משטרתי לבחינת איכות המעצרים; מדד זה אף ישמש את מקבלי המשרד לביטחון הפנים 379 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ההחלטות ככלי להפקת נתונים בנוגע למידת האפקטיביות של השימוש במעצרים בעבודתה של המשטרה.
הסברים לגידול במעצרים .
בהערכת המצב בנושא ביטחון הפנים לשנים 2015 -2013 , שנעשתה בידי האגף למדיניות ותכנון אסטרטגי של המשרד לבט"פ, נכתב כי על פניו נראה שהגורם העיקרי לגידול הדרמטי במצבת העצורים הפליליים קשור בתהליך העברת האחריות לאחזקת העצורים מהמשטרה לשב"ס.
יצוין כי בדיון במשרד לבט"פ באפריל 2014 אמר נציג המשטרה: "הגידול במספר המעצרים מראה דווקא על ביצוע ועמידה ביעדים המוטלים על משטרת ישראל".
בדוח הסניגוריה הציבורית מאוגוסט 2013 נכתב כי "מזה שנים הסניגוריה שבה ומתריע ה מפני המגמה המטרידה של הגידול העקבי במספר המעצרים" (ההדגשה במקור).
גם בדוח של הסניגוריה הציבורית מאוגוסט 2014 נכתב כי מספר המעצרים לצורכי חקירה ("מעצרי ימים") גדל בצורה משמעותית בעשור האחרון.
עוד צוין בדוח כי בשני שלישים לערך ממעצרי הימים כלל לא מוגש כתב אישום כנגד העצור, ותיק החקירה שנפתח בעניינו נסגר מאוחר יותר.
לדעת הסניגוריה הציבורית, הגידול בכמות המעצרים בשנים האחרונות מקורו ביעדים המוצהרים של משטרת ישראל, שמצאו את ביטויים ב"תכנית המפנה".
לדעתה התכנית במתכונתה הנוכחית סותרת את העיקרון הבסיסי שהותווה בחוק המעצרים ובפסיקה, שלפיו המעצר לא צריך להיות כלי להרתעה ואינו יכול לשמש "מקדמה" על חשבון העונש.
לפי הסניגוריה "עולה חשש כי העמדת יעדים מספריים של מעצרים עד תום ההליכים יוצרת בקרב דרגי השטח את המוטיבציה לביצוע מעצרים מיותרים".
המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014, כי העלייה בכמות המעצרים מעידה על עלייה באכיפה וכך גם העלייה הכוללת במספר כתבי האישום ובחלקם היחסי מתוך כלל המעצרים.
היא הוסיפה כי נתוני שב"ס אינם רלוונטיים ביחס לאפיון איכות החקירה של המשטרה, וכן שהיא בוחנת באופן שוטף את מכלול פעולותיה, לרבות את איכות המעצרים.
לדעת ה, אין די בטענה הכללית כי יש עלייה בכמות המעצרים, והבחינה הנדרשת היא של איכות המעצרים.
המשרד לבט"פ והמשטרה כתבו בתשובותיהם כי מתבצעת עבודת מטה לשם גיבוש מדד אשר ישקף את איכות המעצרים המבוצעים ע"י היחידות.
מדובר בנושא מורכב מאוד מאחר ושיקולי המעצר הנם רבים ומורכבים.
המדד הוצג על ידי המשטרה למשרד ולשב"ס והוא אמור להיכנס לשימוש בשנת 2015.
המשרד לבט"פ הוסיף עוד כי היקף המעצרים המבוצע על ידי משטרת ישראל הוא פועל יוצא של הפעילות המבצעית של המשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי סוגיית הגידול במספר המעצרים עומדת על סדר היום מזה שנים מספר ובייחוד מאז הועבר הטיפול בעצורים לידי השב"ס.
אמנם השימוש בכלי המעצר הוא פעולה הכרחית במסגרת מערכת אכיפת החוק, והוא מבוצע בהתאם לשיקול דעתו של השוטר בשטח ובהתקיים יסוד סביר להניח כי החשוד ביצע עברה.
יחד עם זאת, הגבלת חירותו של אדם באמצעות מעצר צריכה להיות לתכלית ראויה ויש לעשות כן במידתית תוך בחינת חלופות קלות יותר.
הנתונים המצביעים על המספר הגדול של העצורים המשתחררים לאחר מעצר קצר, 380 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבלי שמוגש נגדם כתב אישום, מחייבים בדיקה לגבי נחיצותם של חלק מהמעצרים ולגבי אפשרות שימוש בחלופות קלות יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבט"פ לבחון את העלייה בכמות המעצרים נוכח העובדה שאחוז לא מבוטל מהעצורים משוחרר לאחר פרק זמן קצר מבלי שהוגש נגדם כתב אישום.
המשטרה נדרשת לבחון את הגורמים לעלייה במספר המעצרים, לנתחם ולהסיק מה ם מסקנות כדי להבטיח שהמעצרים בעתיד יהיו הכרחיים ונחוצים, על פי הוראות חוק המעצרים ובהתאם לעקרונות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
המאבק בפשיעה הוא מאמץ מתמשך שמטרתו יצירת תשתית חברתית נורמטיבית.
לצורך כך נדרשת גישה מערכתית -תכנונית שתביא ל איזון בין הגידול במספר העצורים לבין מספר מקומות הכליאה במתקני שב"ס.
עם הפיכת שב"ס לגוף הכליאה הבלעדי במדינה, ועם השינוי במעמדו ובמשקלו "בשרשרת אכיפת החוק" הכין אגף תכנון, תקצוב ובקרה במשרד לבט"פ באפריל 2009 .
"מודל ל"פיתוח מקומות כליאה מודל זה מאפשר חיזוי של "מקומות הכליאה הנדרשים כמענה להיקף אוכלסיית העצורים והאסירים הפליליים".
מהמודל עולה כי בשנים 2012 -2009 היה צפוי גידול משמעותי של יותר מ-600 עצורים ואסירים מדי שנה; בשנים 2020 -2013 צפוי גידול של יותר מ -500 עצורים ואסירים מדי שנה; ובשנים 2025 -2021 צפוי גי דול של יותר מ -400 עצורים ואסירים מדי שנה.
על פי המודל, צפוי שבעשור הקרוב יתעורר צורך בכ-550 מקומות כליאה נוספים מדי שנה.
עוד עולה מן המודל, כי לצורך מתן מענה נאות לצורכי שב"ס והמשטרה בנוגע לבתי המעצר נדרשת גישה מערכתית-תכנונית שתתבסס על מגוון פתרונות.
גיש ה כזו היא מחויבת המציאות הן נוכח ההיקף והמורכבות של דרישות המערכת וכפועל יוצא של הפתרונות והמענים הנדרשים בגינם, הן נוכח הצורך בפיזור סיכונים בפעולות הגופים בהקשר זה והן בשל הצורך להתמודד עם מגבלות ואילוצים כגון מחסור בשטחים פנויים לצורכי מעצר וכליאה ומחסור בתקציבים.
לפי המודל, המענה צריך להתבסס בראש ובראשונה על יצירת מתקני כליאה חדשים.
על פי המודל, הקמה והפעלה של מתקנים חדשים במתכונת מסורתית יחייב הקצאת תקציב של כשבעה מיליארד ש"ח עד שנת 2025 .
,במודל מצוין כי עקב התקציב הגבוה הנדרש לבניית המתקנים החדשיםפתרון זה הוא "יעד שאפתני ביותר".
לפיכך מצוין גם שיש לבחון פתרונות נוספים, ובהם חלופות כליאה כגון פיקוח אלקטרוני, עבודות שירות ושימוש מוגבר באמצעים לשחרור עצורים בתחנות המשטרה.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי במסגרת דיוני התקציב לשנת 2015 סיכם המשרד עם משרד האוצר על העתקת כלא הנשים נווה תרצה לדרום הארץ ועל תוספת של 480 מקומות כליאה לאסירים ביטחוניים, שתביא, בסופו של התהליך, לפינוי מקומות כליאה גם לעצורים.
הוא הוסיף כי בשל פיזור הכנסת וניהול תקציב המשכי תיתכן דחייה במימושו של הפרוייקט בשנת 2015.
עם זאת הוא ציין כי המהלכים הנ"ל אינם מהווים פתרון המשרד לביטחון הפנים 381 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שלם לא למצוקת מקומות הכליאה ולא לסוגיית תנאי הכליאה והמעצר בשב"ס.
בתשובתו הנוספת מינואר 2015 כתב המשרד לבט"פ כי סוגיית חלופות מעצר מטופלת על ידו באמצעות מימוש חוק פיקוח אלקטרוני על עצור ועל אסיר משוחרר על תנאי (תיקוני חקיקה), התשע"ה- 2014 , שיישומו יחל ביוני 2015.
יצוין כי מדי שנה בשנה עוסקת הסנגוריה הציבורית בנושא זה, ובמהלך השנים אף משרד מבקר המדינה בדק את הנושא 20, ופורסמו דוחות נוספים 21 שבהם תוארו תנאי הצפיפות הקשים הנובעים ממחסור במקומות כליאה.
המציאות מלמד ת כי לבעיה זו לא ניתן עדיין פתרון מערכתי שיביא לשיפור משמעותי ברמת הצפיפות במתקני הכליאה.
הגברת הביקורת השיפוטית על הליכי מעצר, ובכלל זה על תקופות המעצר, העלו את הצורך ביצירת חלופות למעצרים אשר יביאו להפחתה משמעותית במספר העצורים ובתקופות השהייה במעצר.
התפתחויות טכנולוגיות ושינויים בתפיסות חברתיות הצביעו גם הם על החשיבות שבפיתוחן ובקידומן של חלופות המעצר.
כפועל יוצא הוחל השימוש באיזוק האלקטרוני; פותחו והורחבו חלופות המעצר הטיפוליות והשיקומיות בקהילה; פותח והורחב השימוש במנגנונים של ערובה וערבון כספיים.
במשך השנים החלו רק ביישום חלקי של השימוש באמצעים חלופיים שישמשו את גורמי אכיפת החוק כחלופה למעצרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבט"פ, בשיתוף יתר הגורמים השותפים בשרשרת אכיפת החוק, לבחון את המקרים שבהם נדרש להרחיב את השימוש באמצעים האמורים.
שימוש מושכל באמצעים אלה יסייע להתמודד עם עומס הכליאה ולצמצם את השימוש במעצר ככלי לצורכי חקירה במקרים שבהם הוא אינו נדרש.
הליך השחרור בערבות על ידי קצין משטרה בין בהפקדה כספית ובין בתנאי ערובה אחרים הוא אחד מן החלופות.
להליך זה השלכות לגבי עצורים, שניתן לחסוך מהם את הניוד ואת השהייה במתקן הכליאה, וכן לגבי הוצאות המשטרה, שב"ס ובתי המשפט.
כבר בשנת 2010 תוקן חוק המעצרים ונקבע מנגנון שבאמצעותו יכול קצין משטרה לשחרר עצורים תוך הטלת ערבויות כספיות.
בשנת 2012 נבנה המנגנון של הפקדה כספית (בנק הדואר, או העברה בנקאית).
ההליך נועד, בין היתר, להבטיח את קיום תנאי הערובה על ידי המשוחרר, לרבות התייצבותו לחקירה או למשפט בכל מועד שיידרש.
שימוש מושכל בהליך זה יכול להפחית את כמות העצורים המובאים בפני שופט לצורך .
20 ,ראו מבקר המדינהדוח 43 ( 1993 '), עמ 354-344 .
21 לדוגמה, ראו דוח הוועדה המשותפת למשרד המשפטים ולמשרד המשטרה לבחינת דרכים להקלת הצפיפות בבתי הסוהר, בראשות עו"ד יהודית קרפ ( 1987 ); דוח ועדת החקירה לבדיקת מצב בתי הסוהר, בראשות השופט מקס קנת ( 1981.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
שחרור, כמו גם את כמות התיקים החוזרים ליחידות לצורך איתור נאשמים ההליך חוסך בזמן ובכוח האדם הנדרשים לשם הבאת עצורים בפני בית המשפט, והוא מאפשר לשחרר עצורים גם בשעה שאין שופט תורן בבית המשפט.
בתי המשפט בהחלטותיהם ביקרו לא אחת את המשטרה על אי-שימוש בסמכות הנתונה בידי קצין משטרה לשחרר עצורים בתחנות המשטרה, כאשר אין מניעה לשחרורם.
באחת מהן מתח בית המשפט 22 ביקורת חריפה על המשטרה שנמנעה מלשחרר עצור בתחנת המשטרה, ותחת זאת הביאה אותו למחרת אל בית המשפט כדי שיורה על שחרורו בהסכמה.
בית המשפט הדגיש כי התנהלות זו של המשטרה פוגעת בחירותם של אותם עצורים, שלרוב נאלצים לשהות לילה במעצר רק כדי להיות מובאים למחרת אל בית המשפט לשם שחרורם בהסכמה.