HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דוח הוועדה הוגש לממשלה ביולי 2003 והומלץ בו, בין היתר, להוסיף על עברות המקור שבתוספת הראשונה לחוק גם עברה של העלמת הכנסות במרמה ובערמה32 .
במסגרת הצעת חוק לתיקון חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 7 ) שהגיש משרד המשפטים לכנסת בשנת 2007 , הוא החליט שלא לכלול את סעיף220 לפקודת מס הכנסה ברשימת עברות מקור בשל מחלוקות שהתעוררו באותה העת סביבו.
בדצמבר 2011 הוקמה ועדה33 בראשות מנהל רשות המסים דאז מר דורון ארבלי ובהשתתפות נציגי רשות המסים, אגף התקציבים במשרד האוצר ומשרד המשפטים ומטרתה הייתה לבחון את הטיפול בנושא ההון השחור, אכיפת הגבייה והעלמות המס.
בפברואר 2013 הוגש הדוח המסכם של הוועדה לשר האוצר, ובין היתר הומלץ בו להגדיר עברות מס חמורות כעברות מקור לפי החוק לאיסור הלבנת הון.
ביולי 2013 עברה בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק34 הכוללת הוספת עברה לפי סעיף220 לפקודת מס הכנסה כעברת מקור.
המשך אישור ההצעה התעכב בשל התפזרות הכנסת בסוף 2014 .
בתשובת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטיםלמשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , ובתשובת הרשות לאיסור הלבנת הון מנובמבר2015 , שהועברה באמצעות משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה, צוין כי משרד המשפטים והרשות לאיסור הלבנת הון עשו ועושים מאמצים רבים וממושכים לקדם את התיקון לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000, הקובע את עברות המס החמורות כעברת מקור.
עוד צוין כי בימים אלו "נכלל התיקון המוצע במסגרת הצעת חוק העמדת גביית המסים והגברת האכיפה (אמצעים לאכיפת תשלום מסים ולהרתעה מפני הלבנת הון) (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015 .
הצעה זו פוצלה מחוק ההסדרים ועברה קריאה ראשונה ב-12.
לאחרונה החליטה וועדת הכנסת כי הצעת החוק תידון בוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת כהכנה לקריאה שניה ושלישית, אולם טרם נקבעו דיונים בהצעת החוק".
לפקודת מס הכנסה] 33 ועדת ארבלי הוקמה בעקבות המלצות ועדה לשינוי כלכלי -חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג.
הממשלה אימצה את המלצות ועדת טרכטנברג באוקטובר 2011.
34 הצעת חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (אמצעים לאכיפת תשלום מסים ולהרתעה מפני הלבנת הון) (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשע"ג -2013.
שם הדוח: בנק ישראל - הפיקוח על שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לגופים האמונים על הנושא, בהם הנהלות משרד המשפטים ומשרד האוצר, כי מאחר שהוספת עברה של העלמת הכנסות במרמה ובערמה כעברת מקור נמנתה עם המלצותיהן של שתי ועדות שדנו בנושא: הוועדה הבין-משרדית ממאי 2002 וועדת ארבלי שהמלצותיה הוגשו לשר האוצר בפברואר 2013 , ומאחר שמבקר המדינה העיר על כך פעם נוספתבדוח שנתי 62 , עליהם להמשיך ולפעול ביתר נחישות כדי ליישם אתההמלצה האמורה.
מערכת הבנקאות ממלאת תפקיד מרכזי בכל מדינה ובכל משק מודרני, בידיה הציבור מפקיד את חסכונותיו הכספיים.
פעילות הבנקים הישראליים שעל פי הדין האמריקאי מהווה לכאורה סיוע ללקוחות זרים להתחמק מתשלומי מס הביאה לידי הטלת קנסות כבדים על בנק אחד מצד המאסדרים בארצות הברית ועלולה להביא לידי הטלת קנסות נוספים גם על בנקים נוספים, שיביאו לפגיעה כלכלית באותם בנקים, ופגיעה באמון של הציבור במערכת הבנקאית.
נמצא כי עד לפתיחת החקירה נגד הבנקים בשווייץ ב- 2011 לא בדק הפיקוח על הבנקים את כל הסוגיות שעלו כחלק מהשינוי שחל במדיניות רשויות החוק והמס בארצות הברית ולא דרש מבנקים מסחריים ישראליים לבחון ולדון ברמת הדירקטוריון בסיכונים ובהשלכות הנובעים מפעילות חוצה גבולות של לקוחות אמריקאים.
לדעת משרד מבקר המדינה לצורך שמירה על יציבותה וחוסנה של המערכת הבנקאית ו על אמון הציבור בה, על הפיקוח על הבנקים לבחון את התהליכים המשמשים אותו לאיתור סיכונים והתנהלות בלתי תקינה, גם סיכונים הנובעים מפעילות הבנקים בחו"ל, ובכלל זה איתור סיכונים מוקדם יותר - במועד היווצרותם כסיכון משמעותי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בנק ישראל לפעול בהקדם להסדרה, בחקיקה, של סמכויות הפיקוח על הבנקים לקיים פיקוח ובקרה על שלוחות הבנקים הישראליים בחו"ל, כנדרש בין היתר על פי עקרונות ועדת באזל; וכן עליו לנקוט צעדים מעשיים, באמצעות הפיקוח על הבנקים, שימנעו בעתיד התנהלות בלתי תקינה של הבנקים הישראליים.
הליקויים העולים מדוח זה מלמדים על התנהלות לקויה של בנק ישראל בנוגע לפיקוח על פעילותן של שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל.
על בנק ישראל להקפיד על מניעת פעילות בלתי תקינה של בנקים ושל לקוחותיהם שיש בה בהם כדי להפר חוקים ו/או אמנות בין-לאומיות.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
, התשנ"ה ]נוסח משולב [ חוק הביטוח הלאומי - 1995 (להלן- החוק)4, קובע שעל כ ל תושב ישראל מעל גיל 18 לשלם דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות5 (דמי ביטוח), למעט קבוצות אוכלוסייה שלגביהן נקבע אחרת בחוק6 .
על כל תושב, בין אם הוא עובד אם לאו, לשלם באופן עצמאי או באמצעות מעסיקו.
המוסד לביטוח לאומי הוא עמוד התווך של מערכת הביטחון הסוציאלי של ישראל המתבסס על הרעיון של סולידריות ועזרה הדדית.
לפי הדוחות הכספיים של בט"ל בשנת 2014 , ההכנסות מדמי ביטוח לאומי ממעסיקים ולא שכירים 7 היו כ -39 מיליארד ש"ח 8 .
דמי הביטוח הם מקור המימון של בט"ל לתשלום גמלאות, ופגיעה בהם משמעה פגיעה באיתנות הפיננסית של בט"ל , ביכולתו לשמש רשת ביטחון סוציאלית לנזקקים ברמה הבסיסית הנדרשת לקיום האדם בכבוד וביכולתו לממש את תכלית החוק.
אי-גבייה מאוכלוסיות מסוימות החייבות בתשלום פוגעת בעיקרון השוויון וההגינות ויכולה ליצור מדרון חלקלק ולהביא לידי פגיעה במוסר התשלומים של שאר החייבים 9.
גביית דמי הביטוח וחלוקתם קשורות קשר בל יינתק, משום שבהיעדר גבייה לא ניתן לשלם גמלאות וליישם את תכליתו הסוציאלית של החוק10 .
הרשות העליונה שלבט"ל היא המועצה.
הרשות המנהלת והמבצעת היא המינהלה, שבראשה עומד מנכ"ל בט"ל וחבריה הם המשנה למנכ"ל, הסגנים והחשב.
מנכ"ל בט"ל המכהן בתפקיד מאפריל 2012 הוא פרופ' שלמה מור -יוסף.
בשנים 2012 -2008 כיהנה בתפקיד גב' אסתר דומיניסיני ובשנים 2008 -2004 .
כיהן מר יגאל בן שלום מינהל הגבייה אחראי לגביית דמי ביטוח על פי הוראות החוק.
סמנכ"ל הגבייה הוא מר יגאל ברזני, שמונה לתפקיד בשנת 1997 .
במינהל הגבייה שישה אגפים ובהם אגף גבייה ממעסיקים, ה אחראי לגביית דמי ביטוח ממעסיקים עבור עובדיהם באופן שוטף ; אגף גבייה "מלא שכירים", ה אחראי לגביי ת דמי ביטוח באופן שוטף ממבוטחים שאינם שכירים ; אגף ביקורת ניכויים, האחראי לעריכת ביקורות אצל מעסיקים שתכליתן לב דוק אם שולמו דמי ביטוח עבור כל העובדים כנדרש; ואגף אכיפה והוצאה לפועל, האחראי בין היתר לעיצוב המדיניות בדבר הפעלת אמצעי אכיפה לגביית חובות ולהוצאה לפועל של האכיפה באמצעים אלה.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה כיצד בט"ל פועל לגביית דמי ביטוח מן החייבים בתשלומם.
הביקורת נערכה בבט"ל ובדיקות השלמה נעשו באגף תקציבים שבמשרד האוצר.
4 חוק הביטוח , התשנ"ה]נוסח משולב[ הלאומי- 1995 , פרק טו: דמי ביטוח, בסעיף342 )(אנקבע כי "מבוטח שהוא עובד עצמאי, ומבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי, חייבים בתשלום דמי ביטוח בעד עצמם; בסעיף 342 )(בנקבע כי "המעביד חייב בתשלום דמי ביטוח בעד עובדו".
5 לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 , כל תושב ישראל זכאי לשירותי בריאות מכוח החוק, אלא אם כן הוא זכאי להם מכוח חיקוק אחר.
תפקידו של בט"ל לגבות את דמ י ביטוח הבריאות ולחלק לקופות החולים את הכספים שגבה.
6 כגון עקרות בית וחיילים.
7 רוב ההכנסות מקורן ממעסיקים בגין העסקת עובדיהם.
8 מיליארדש"ח בגין ביטוח בריאות.
9 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2014 , "ארנונה ברשויות המקומיות- הטלה, הנחות והסדרת הגבייה", עמ' 42 ; דוח שנתי 61ב ( 2010 '), "גביית חובות מס", עמ601.
10 פס"ד לבנה חג'ג' - ראו הערת שוליים 1.
המוסד לביטוח לאומי 1643 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-משלוח הודעות חוב לחייבים .
תכליתה של גביית דמי ביטוח באופן פרוגרסיבי מכל חייב מעל גיל 18 היא להבטיח שלבט"ל יהיו מקורות מימון מספיקים להבטחת תשלום גמלאות לזכאים.
אי-גבייה כאמור משמעה קיטון במקורות המימון העומדים לרשותו של הבט"ל, שתוצאתו עלולה להיות פגיעה בגמלאות, לרבות באלה המשולמות לזקוקים להן במיוחד - שכבות האוכלוסייה החלשות.
קיטון במקורות המימון עלול להביא לידי פגיעה גם בתקציב המדינה, מכיוון שאי-גביית דמי ביטוח משמעה גם שהאוצר נדרש להשלים, על חשבון כספי הציבור, את דמי ביטוח הבריאות שבט"ל אינו גובה כנדרש מחייבים, ולהעבירם לקופות החולים.
לפי הנוהג כיום בבט"ל, הורים לילדים שמלאו להם 18 שנה מקבלים הודעה מבט"ל על הפסקת תשלום קצבת ילדים.
להודעה זו מצורפת הודעה נוספת להורים בדבר חובתם של ילדיהם בתשלום דמי ביטוח (לרבות הודעה על פטור מתשלום אם טרם סיימו את לימודיהם או שהם עומדים להתגייס לצבא או לשירות לאומי ).
אם מבוטח סיים את לימודיו ולא התגייס לצבא והוא מתחיל לעבוד כשכיר, דמי הביטוח עבורו ינוכו ממשכורתו ויועברו לבט"ל ממעסיקו.
אם הוא אינו שכיר אלא עצמאי עליו להעביר בעצמו את דמי הביטוח ישירות לבט"ל.
יודגש שלפי החוק, תושב שאינו עובד כשכיר מכל סיבה שהיא11 ,והוא אינו עצמאי חייב לשלם דמי ביטוח מינימליים 12 .
את דמי הביטוח עליו לשלם לבט"ל בסוף כל רבעון בעבור הרבעון שחלף; אם החייב לא שילם, הוא יחויב בדמי ביטוח בגין התקופות שלא שילם כנדרש, בצירוף קנס וריבית כקבוע בחוק.
לפי החוק, החובה לשלם באופן אקטיבי דמי ביטוח מינימליים חלה על התושב.
בפועל רבים אינם עושים זאת, לעתים מתוך אי-ידיעה כפי שציין בית הדין הארצי לעבודה 13 : "בעודשאין להעלות על הדעת, שמבוטח עובד או עובד עצמאי, לא ידע על חובתו לתשלום דמי ביטוח, מי שאינו נמצא במעגל העבודה בצורה זו או אחרת, לא תמיד מודע לחובה זו.
כאן נדרש המוסד ]בט"ל[ להגביר את הזרמת המידע המופץ לציבור זה, כדי להטמיע את החובה לתשלום דמי ביטוח, גם למי שאינו נמצא במעגל העבודה ולמנוע מצבים בהם נשללת גמלה עקב אי תשלום דמי ביטוח.
כמו כן הזרמת מידע זה תמנע דרישה לתשלום תשלומי עתק ממבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי, ששינה את סיווגו לעובד או לעובד עצמאי ומתגלה בדיעבד ששנים לא שילם דמי ביטוח.
בתוך עמנו אנו יושבים, ויש אנשים שאינם עובדים או עובדים עצמאיים, שאינם מודעים לחובה זו, לא מתוך רצון להתחמק, אלא מתוך אי ידיעה"14 .
לכן מצופה מבט"ל להודיע על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות, למשל כאלו שלא התגייסו לצבא, מקבלי דמי אבטלה ועובדים בעבוד ות זמניות.
משנת 1996 בט"ל מנהל את בסיס הנתונים שלו באמצעות מערכת "מבוטח", שאליהמוזנים בין היתר נתונים דמוגרפיים ונתונים על עיסוקים והכנסות של כל אזרחי המדינה.
מערכת זו, אשר שודרגה במהלך השנים15 , מאפשרת לבט"ל לדעת מי חייב בדמי ביטוח וכמה הוא חייב ומי פטור מתשלום.
כלומר, ביכולתו לזהות את החייבים מתוך מסד הנתונים המצוי בידו .
11 ואינו פטור מתשלום לפי החוק.
כך למשל אפילו אם הוא נמצא בחו"ל או במעבר בין עבודות.
12 הסכום עומד כיום על 167 ש"ח ומתוכם103 ש"חהם דמי ביטוח הבריאות.
13 )עב"ל (ארצי 1421/04 איתן מיכלסון נ' המוסד לביטוח לאומי (פורסם במאגר ממוחשב, 23.
) 14 )ראו בעניין זה גם עב"ל (ארצי 90/09 שלומית מוסקוביץ נ' המוסד לביטוח לאומי (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
) 15 תהליך טיוב המערכת החל בשנת 1997 ונמשך עד שנת 2004 שבה הגיעו למצב שבו רוב האוכלוסייה מטויבת במערכת "מבוטח".
עד אותו מועד היה קושי לשלוף ממנה נתונים מהימנים.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ולשלוח הודעות חוב לחייב בצירוף פירוט החוב והתקופות שבגינן נצבר.
אי-תשלום חוב לאחר קבלת הודעה גורר אחריו נקיטת אמצעי גבייה לפי הוראות פקודת המסים (גבייה) או קיזוז החוב מגמלאות שבט"ל משלם.
כדי להבטיח שלרשות בט"ל יעמדו מקורות מימון מספיקים לתשלום גמלאות, עליו לפעול על בסיס המידע הרב המצוי במערכותיו וכאמור לשלוח הודעה על חובת תשלום דמי ביטוח בטרם נוצר החוב לכל מי שהם בעלי פוטנציאל ליצירת חובות, כגון כאלו שלא התגייסו לצבא, מקבלי דמי אבטלה ועובדים בעבוד ות זמניות .
במידה וחייבים לא שילמו דמי ביטוח עליו לאתרם ולשלוח להם הודעות חוב ללא כל דיחוי.
זאת ועוד, שליחת הודעת חוב לחייב בסמוך להיווצרות החוב מאפשרת לחייב לשלם את חובו באופן מדורג ומונעת הליכי גבייה אגרסיביים מתוקף פקודת מסים (גבייה), כגון עיקול חשבון הבנק.
כמו כן, היא מונעת קבלת חיוב במועד עתידי כלשהו בסכום גדול מאוד הכולל קנס וריבית.
יתרון נוסף הוא שאם לדעת החייב מקור החוב בטעות, אזי בסמוך לשליחת הודעת החוב הוא יכול להוכיח בנקל, כאשר מצוי בידיו רוב המידע הרלוונטי, כגון תלושי ש כר, שמדובר למשל בתקלה של אי -דיווח של המעסיק.
יש לציין כי עקב תקופות של אי-תשלום דמי ביטוח והיעדר רצף ביטוחי תיתכן גם פגיעה ניכרת בזכאות לחלק מהקצבאות 16 , למשל קצבת זקנה, ששיעורה תלוי במספר חודשי ההעסקה שהזכאי לקצבה שילם בגינם דמי ביטוח 17 .
לפיכך, שליחת הודעות חוב שוטפות מאפשרת לחייב להסדיר את חובו או להמציא אסמכתאות שיוכיחו כי עבד באותה עת ושולמו בגינו דמי ביטוח.
הודעות חוב יאפשרו לו למצות את זכויותיו בעתיד והן גם יכולות לתרום לזיהוי התקלות בסמוך להיווצרותן.
לעניין זה יצוין כי מושכל ראשון של מינהל תקין הוא שעל עובד ציבור במעמדו כנאמן הציבור לפעול בהגינות וביעילות18 .
לעניין שליחת הודעות חוב במהירות הראויה התייחס בית המשפט בפס"ד לבנה חג'ג' וקבע כי "טענת השיהוי המינהלי מבוססת על חובתה של הרשות לפעול במהירות הראויה בדרישתה מן האזרח לקיים את חובותיו".
עוד נקבע בפסק הד ין כי יש לבחון באיזה מועד החזיק הבט"ל במידע הדרוש לנקיטת הליכי הגבייה ומהו פרק הזמן שחלף ממועד זה ועד לנקיטת ההליכים.
טענת שיהוי מינהלי כנגד הליך גבייה של הבט"ל תיבחן בכל מקרה לגופו, על פי מכלול נסיבותיו, ותוך כדי עריכת איזון בין האינטרסים של המבוטח לאינטר סים של הציבור.
16 הימנעות מתשלום דמי ביטוח עלולה לפגוע בזכות הביטוחית, וזאת בשונה מהחבות במס , שאין זכות הכרוכה בעקבותיה.
ראו גם פס"ד לבנה חג'ג'.
18 ,יצחק זמירהסמכות המינהלית , כרך ב ( 2011)', עמ 1098.
המוסד לביטוח לאומי 1645 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי זה עשרות שנים בט"ל אינו שולח הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות.
לא זו אף זו, זה עשרות שנים בט"ל נוהג שלא לשלוח הודעות חוב לכל החייבים הנדרשים לשלם דמי ביטוח על פי חוק ולא עשו זאת, אף שהמידע עליהם מצוי בידיו.
כלומר, במערכת הגבייה של בט"ל הם אינם רשומים כחייבים, אין חוב מחושב בגינם וממילא נעצר חישוב החוב לגביהם (עצירות חישוב).
עם חייבים אלה נמנים תושבים מגיל 18 שאינם מתגייסים לצבא או לשירות לאומי ואינם עובדים כשכירים, למשל תלמידי ישיבות או בני המגזר הערבי שאינם משרתים בצבא19 ; תושבים לאחר שחרורם מהצבא שלא החלו לעבוד כעצמאיים או כשכירים ושכירים הנמצאים בין עבודות וחסרות לה ם תקופות ביטוח 20.
להשלמת התמונה יצוין כי לסטודנטים שולח בט"ל הודעות חוב באופן יזום ומחייבם בדמי ביטוח.
כמו כן יודגש כי לחלק מ האוכלוסיות, ובהן דווקא החלשות ביותר , כגון מקבלי הבטחת הכנסה וקצבת נכות, בט"ל מנכה באופן שוטף ואוטומטי את דמי ביטוח הבריאות מהקצבה21.
עוד עלה בביקורת כי כבר בשנת 1987 החליטה המינהלה להקפיא באופן רטרואקטיבי חיובים ולא לגבותם.
על החלטה זו חזרה המינהלה כל כמה שנים22 בהחלטות דומות, שהאחרונה שבהן היא החלטה מספטמבר 2015 , אז הודיע שר הרווחה ח"כ חיים כץ כי הוא "הורה" על שמיטת חובות אזרחים לבט"ל שלא נשלחו להם הודעות חוב עד 2007 בהיקף של יותר ממיליארד ש"ח23.
יצוין שהחוק אינו מקנה לבט"ל סמכות למחוק חובות 24.
יוצא אפוא שבט"ל יצר שיטה- הוא אינו שולח הודעות חוב, ולאחר כמה שנים, כאשר החובות של אותם חייבים מצטברים, הוא מחליט על "הקפאת החיוב", ובפועל הוא בעצם מוחק לחייבים הישנים את החוב ומתחיל ליצור חובות לחייבים חדשים שבחלוף כמה שנים גם הם נמחקים, וחוזר חלילה.
בעטייה של שיטת העבודה הזאת, מוערך אבדן ההכנסות בשנים 2007 -1999 בכ-1.
מספר החייבים בדמי ביטוח שצברו חובות בשנים 2015 -2008 מוערך במאות אלפים וחובם נאמד בכ-3 מיליארד ש"ח 25 (ראו להלן בפרק "טיפול בט"ל בעצירות החישוב").
19 לפי נתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה, מתוכם כ-4% חרדים וכ-25% מהמגזר הערבי.
20 לפי נתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה, כ-80% מכלל החייביםבגילאים 65-18 וכ-73% מהחייבים הם שכירים.
21 דמי ביטוח בריאות הם שני שלישים מהתשלום החייב בדמי ביטוח מינימליים, דהיינו 103 ש"ח.
22 באוקטובר 2000 ובינואר 2005.
23 בעקבות פנייה של מנכ"ל בט"ל אל שר הרווחה בספטמבר 2015.
25 יצוין כי רק במהלך הביקורת, בסוף יוני 2015, שלח בט"ל הודעות חוב ופתח עצירות חישוב לכ- 100,000 .
חייבים 1646 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,ממדיניות זו של בט"ל יוצא אפוא שלחלק מהאוכלוסיות, ובהן דווקא החלשות כגון מקבלי הבטחת הכנסה וקצבת נכות, ניכה בט"ל מהקצבה את דמי ביטוח הבריאות, ואילו לקבוצות אוכלוסייה אחרות החייבו ת גם הן בתשלום דמי ביטוח הוא לא שלח הודעות חוב וממילא גם לא פעל לגביית חובותיהן.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי דרך פעולה קלוקלת זו של בט"ל במהלך השנים, דהיינו אי - שליחת הודעות חוב וצבירת חובות בהיקפים של מיליארדי שקלים, ולאחריה מחיקת חובות יהם של מאות אלפי חייבים וחוזר חלילה - משמעה ש ביחס לחלק מהאוכלוסייה לא נאכפת חובת תשלום דמי הביטוח והיא הפכה למעשה ל"אות מתה".
בתשובתו מנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה הדגיש מנכ"ל בט"ל כי ההחלטה שלא לגבות את החובות שהצטברו בשנים 2007 -1999 התקבלה לאחר שהמינהלה שוכנעה שזו הפעם האחרונה שבה מתקבלת החלטה על אי -גביית חובות שנוצרו עקב עצירות חישוב.
בתגובתו מינואר 2016 השיב מנכ"ל בט"ל כי באי-גבייה מחלק מהחייבים " אין מדובר באופן פעולה מכוון כלפי אוכלוסיות מסויימות ".
סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו מנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כי אף על פי ששאיפתו של כל ארגון להביא לידי מצב שבו תהיה גבייה של 100% מהאוכלוסייה ובזמן אמת, המציאות מאלצת לקבוע סדרי עדיפויות.
לצורך כך נלקחים בחשבון שיקולי עלות-תועלת, ובהינתן משאבים מוגבלים נקבעו סדרי העדיפויות.
הוא מסר כי מינהל הגבייה "סוברני ואף היה חייב לקבוע סדרי עדיפויות אלה אשר הביאו למיקסום יכולת הגבייה".
לדבריו, מיום כניסתו לתפקיד הוא שדרג באופן ניכר את יכולות הגבייה, והוא נדרש להתמודד עם אתגרים רבים שנדרשו להם פתרונות.
הוא פעל לשיפורים רבים בנושא הגבייה, הקים מערכות טכנולוגיות משוכללות ובמהלך השנים פעל לייעול מערכות הגבייה שהביאו את המערכת "לאופטימום גבייה".
הוא ציין כי אם בט"ל היה משקיע משאבים בפתיחת עצירות החישוב ללא תוספת כוח אדם, היה הדבר מסיט ומוביל בהכרח להשקעת זמן עבודה בגבייה מאוכלוסיות בעלות חיובים נמוכים על פני התמקדות באוכלוסיות בעלות חיובים משמעותיים יותר וכך היה נפגע "אופטימום הגבייה".
משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל כי הסמכות להכריע ממי גובים דמי ביטוח וממי לא אינה של סמנכ"ל הגבייה אלא של המחוקק.
אם מתעוררת בעיה בגביית חובות מכלל החייבים, אכן יש מקום להביא בחשבון שיקולי עלות-תועלת.
אולם בחלוקת משאביה רשות ציבורית צריכה גם לשקול שיקולים נוספים, כגון עקרון השוויון וההגינות, ולפעול באופן שלא ייווצר מצב שבו חלק מהחייבים משלמים דמי ביטוח וחלקם האחר אינם משלמים, וזאת בניגוד לקבוע בחוק.
לכל הפחות, על בט"ל ליזום הסדרה בחקיקה שתאפשר אי-גבייה כאמור.
ראוי היה שבעת שהמינהלה דנה על הקפאת חובות עבר היא גם תקבל החלטות אופרטיביות ולמצער תשלח הודעות חוב לחייבים חדשים, וזאת כדי למנוע הישנותו של מצב זה בעתיד, אך הדבר לא נעשה.
בהחלטתו שלא לשלוח הודעות חוב באופן שוטף לחייבים חדשים בעצירות חישוב, בט"ל גורם להצטברות חו בות של חייבים.
התנהלות זו של בט"ל גררה אחריה את החלטתו של שר הרווחה להורות לו על מחיקת חובות של מאות אלפי חייבים שלא קיבלו הודעות חוב בשנים 2007 -1999 , ואף יותר מזה, להצטברות חובות של עוד מאות אלפי חייבים חדשים משנת 2008 .
ואילך המוסד לביטוח לאומי 1647 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-שליחת הודעות על היווצרות חוב לחייבים חדשים .
בשנים האחרונות הוגשו תביעות נגד בט"ל שעניינן התיישנות הליכי גבייה ושיהוי בגביית חובות דמי ביטוח.
באוקטובר 2012 התקיים דיון במינהלה בנושא תחולת דיני ההתיישנות על הליכי גבייה של דמי ביטוח.
בדיון הוחלט בין היתר להחיל חובת יידוע של כלל המבוטחים בדבר חובם, עם היווצרותו ובמשך חלותו, מדי פעם בפעם במשך זמן סביר.
בתחילת דצמבר 2012 הודיע מנכ"ל בט"ל פרופ' מור-יוסף למשרד המשפטים על החלטת המינהלה, וציין כי היא החליטה "לנקוט בצעדים של ממש על מנת לשנות מהנהוג עד כה, וליישם מדיניות חדשה בטיפול בחובות מי נהל הגבייה", ובין היתר להתחיל ליידע מבוטחים בדבר חובותיהם עם היווצרותם.
לאחר דיוני המינהלה ובהמשך להחלטותיה, וכן במסגרת הליך משפטי26 שהתנהל נגדו, התחייב בט"ל בפני בית המשפט במאי 2013 לעשות כל שביכולת ו להודיע לכלל החייבים על היווצרות חובם ובמועד הסמוך ככל הא פשר למועד היווצרות החוב לראשונה .
במידה ש לא ננקטו הליכי גבייה כלפי חייבים התחייב בט"ל להודיע לחייב על חובו מעת לעת, ובמרווחים סבירים.
על אף הפסיקה בנושא, החלטות המינהלה, ההודעה למשרד המשפטים, התחייבותו של בט"ל בפני בית המשפט לחדול מהנוהג הגורם לשיהוי בשליחת הודעות חוב, תיקון ההתיישנות, תוספת התקנים (ראו להלן) לצורך פתיחת עצירות החישוב והמחיקות החוזרות ונשנות של חובות עבר, נמצא שבספטמבר 2015 עדיין לא החל בט"ל לשלוח הודעות חוב לחייבים חדשים בסמוך להיווצרות החוב.
יודגש כי משנת 2015, בכל רבעון שבו לא י ישלחו הודע ות חוב יצטברו עוד חובות בסך של כ-125 מיליון ש"ח27 .
אשר על כן, לא הופסקהשיטת העבודה של בט"ל הנהוגה המכניסה עוד ועוד מבוטחים למעגל החייבים וגורמת לכך ש חסרות להם תקופות ביטוח.
בשנים 2015 -2008 נוספו מאות אלפי חייבים, ובממוצע שנתי נוספים עוד כ- 70,000 בכל שנה.
בשיחה עם צוות הביקורת בתחילת ספטמבר 2015 ציין סמנכ"ל הגבייה כי הסיבה לאי-שליחת הודעות חוב במהלך כל השנים היא היעדר כוח אדם (ראו להלן בפרק "תהליך קבלת החלטות בגין אי-חיוב אוכלוסיות חייבות").
בתשובתו של סמנכ"ל הגבייה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 הוא מסר כי קיימת תכנית פעולה להרחבת ה"רשת" 28 ולפיה עד 2018 יטופלו חובות העבר, והוסיף כי לפי החלטתו של מנכ"ל בט"ל, משנת 2018 יישלחו הודעות חוב שוטפות לחייבים חדשים.
הוא ציין כי בתכנית זו אין כל הפסד כספי עקב התיישנות של חובות.
עוד ציין כי תכנית פעולה היא "בהתאם לנסיון שהצטבר מהרחבת הרשת בשנים 2015- 2016 , יבדקו המשאבים הנדרשים להמשך התכנית הכוללת" (ההדגשה אינה במקור).
26 פס"ד לבנה חג'ג' - תביעה לביטול חוב בגין התיישנות.
27 לפי אומדן בט"ל, תוספת הגבייה השנתית אם ייפתחו עצירות החישוב תהיה 500 מיליון ש"ח בשנה.
פתיחת עצירות החישוב והכללת כל האוכלוסייה החייבת בדמי ביטוח ב"רשת" של בט"ל 1648 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, על בט"ל להפסיק לאלתר דרך פעולה זו שתוצאתה היא יצירת מעגל חייבים שלעתים אף אינם מודעים לחובותיהם.
תכנית הפעול ה שהציג סמנכ"ל הגבייה בתשובתו עלולה ליצור עד 2018 עוד כ- 200,000 חייבים חדשים וחובות בהיקף של יותר ממיליארד ש"ח.
כדי למנוע ככל הניתן יצירת חובות וקנסות לחייבים הפוטנציאליים שאינם מודעים לחובת תשלום דמי הביטוח, על בט"ל לכל הפחות: לשלוח לאלתר הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות; לשלוח הודעות חוב בסמוך להיווצרות החוב, ואם החוב אינו מוסדר - לשלוח הודעות והתראות לחייבים במרווחי זמן סבירים.
על בט"ל ועל משרד האוצר לסכם לאלתר את דרכי הפעולה והמשאבים הנדרשים לשליחת הו דעות חוב שוטפות לחייבים וכן לפעול ולמנוע מבעלי פוטנציאל ליצירת חובות לצבור חובות שלא היו מודעים להם ושלאחר מכן יהיה קשה לגבותם.
אבדן הכנסות עקב אי-היערכות כנדרש לתיקון החוק בגין התיישנות .
לפי החוק מחויב אדם לשלם את חובו לבט"ל אם הוא עובד אם לאו.
עד יולי 2014 בט"ל יכול היה לדרוש פריעת חוב בכל עת, ללא כל קשר לפרק הזמן שחלף ממועד צבירת החוב.
בפועל, בט"ל דרש לעתים מהחייב לפרוע את חובו רק לאחר שנים ממועד היווצרותו, ולאחר שהוא הלך וגדל, אף שהחייב כלל לא היה מודע לו29 .
על רקע האמור, ביולי 2014 תוקן החוק והוסף בו סעיף 363א, שעניינו התיישנות חובות 30 (תיקון ההתיישנות), ה קובע כי מינואר 2015 בט"ל צריך לשלוח למבוטח דרישה לתשלום חוב בדמי ביטוח בתוך שבע שנים מהמועד לתשלום.
אם לא נשלחה הודעת חוב בתוך פרק הזמן שנקבע לא ייגבו דמי הביטוח.
מאחר שהודעות חוב לחייבים שאינם עובדים נשלחות פעם ברבעון, הרי אם לא יישלחו הודעות החוב עד מועד התשלום יתיישנו החובות ולא ניתן יהיה לגבותם.
ביולי 2014 , לנוכח תיקון ההתיישנות, התחיל בט"ל לנהל משא ומתן עם אגף התקציבים שבמשרד האוצר לצורך תוספת כוח אדם לטיפול בפתיחת עצירות החישוב.
המשא ומתן נוהל במשך כשנה עד שלבסוף, בסוף יוני 2015 ,, אושרה לבט"ל בוועדת הכספים של המועצה, שבה חבר גם נציג ממשרד האוצר תוספת של 30 .
)תקנים (ראו להלן בביקורת עלה כי אף שתיקון ההתיישנות התקבל כבר ביולי 2014 , לא שלח בט"ל הודעות חוב גם במהלך תקופת המשא ומתן עם משרד האוצר, לא בפברואר 2015 בנוגע לרבעון הרביעי של 2007 ולא באפריל 2015 בנוגע לרבעון הראשון של 2008 .
לפיכך, לפי אומדנו איבד בט"ל את האפשרות לגבות כ-100 מיליון ש"ח בגלל התיישנות החובות.
29 'מתוך דברי ההסבר להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס152 ) (דרישה לתשלום דמי ביטוח בתוך שבע שנים), התשע"ד- 2014.
30 עד תיקון ההתיישנות לא נכללה בהוראותהחוק הוראה בדבר התיישנות דמי ביטוח.
המוסד לביטוח לאומי 1649 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי בספטמבר 2014 הכריזה ההסתדרותעל סכסוך עבודה, בין היתר בנושא הרחבת הרשת, ולכן משך תקופה של שנה, שבמהלכה נמשך המשא ומתן עם משרד האוצר, לא היה שיתוף פעולה של הוועדים, עד שלא אושרה תוספת כוח האדם הנדרשת.
הוא ציין כי "לאורך כל השנים ועד לשנת 2014.
נמנע משרד האוצר בעקביות לאשר תוספת כוח אדם להרחבת הרשת.
רק משנת 2014 התחיל לדון באופן רציני משרד האוצר בבקשות לתוספת כוח אדם".
הוא הוסיף כי " כאשר היה ברור לאוצר שכל חודש שלא מתבצעת בו הרחבת רשת גורם לאובדן הכנסות למדינה ולביטוח לאומי, רק אז בחן האוצר לראשונה ברצינות את הצורך בתוספת כוח אדם הדרושה להרחבת הרשת".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של בט"ל שגרמה לאבדן הכנסות בסך 100 מיליון ש"ח על חשבון כספי הציבור.
הוא מעיר לבט"ל כי על הנהלתו היה לפעול בנחישות למציאת פתרון מידי לגביית החובות לפני מועד התיישנותם.
יודגש כי במועד סיום הביקורת, אוג וסט 2015 (להלן- מועד סיום הביקורת), לאחר החלטת המועצה על תוספת התקנים, החל מינהל הגבייה בבט"ל לשלוח הודעות חוב בנוגע לרבעון השני של 2008.
טיפול בט"ל בעצירות החישוב .
תכנית עבודה לפתיחת עצירות החישוב לנוכח היקף האוכלוסייה שאינה משלמת דמי ביטוח כנדרש בחוק ובשל אבדן ההכנסות הניכר, ניתן היה לצפות כי בט"ל יגבש תכנית עבודה אופרטיבית שתיתן מענה בשני מישורים: טיפול במלאי החובות הקיים, דהיינו שליחת הודעות חוב לחייבים בטרם התיישן החוב, וטיפול בזרם החייבים, כלומ ר שליחת הודעות חוב בסמוך להיווצרותו כדי למנוע הצטרפות של חייבים חדשים.
כאמור, היקף החובות שנמחקו בגין השנים 2007 -1999 היהכ-1.
2 מיליארדש"ח, והיקף החובות שהצטברו לשנים 2015 -2008 עומד על כ -3 מיליארד ש"ח.
משנת 2015 , לנוכח תיקון ההתיישנות, בכל רבעון שבו לא יישלחו הודעות חוב לחייבים ויחלפו שבע שנים ממועד היווצרות החוב, אזי בט"ל יקטין את מקורות המימון העומדים לרשותו לתשלום קצבאות וגמלאות.
לא זו אף זו, ככל שפרק הזמן ממועד יצירת החוב עד מועד גבייתו מתארך, הסיכוי הריאלי לגבותו קטן, לכן יש חשיבות לגיבוש תכנית שתצמצם ככל הניתן את פרק הזמן לשליחת הודעות החוב.
תכנית מעין זו אמורה להתבסס על תהליך חשיבה אסטרטגי המשקף את כלל הפעולות שהארגון מתכנן לבצע בתקופה הנדונה להשגת מטרותיו ויעדיו.