HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
60 התכנית הבין -לאומית להערכת תלמידים: The Programme for International Student Assessment .
61 ראמ"ה מרכזת את המחקר בישראל מול מינהלת החינוך של ה- OECD , והיא מופקדת על ניהולם וביצועם של כלל הנושאים הקשורים לתכנון המחקר ועריכתו.
דוחות המחקר מתפרסמים באתר ראמ"ה: www.
il/educationcms/units/rama.
62 במחקר השתתפו65 מדינות, ו-30 מהן היו חברות ב- OECD .
ארבע מדינות ובהן ישראל הצטרפו ל- OECD בשנת 2010 , לאחר שהתקיים בהן המחקר.
עם זאת, בדוח התוצאות הרשמי שפרסם ה- OECD , תוצאות המחקר במדינות אלו הוצגו כחלק מתוצאות המחקר במדינות החברות בו.
בסך הכול השתתפו במחקר 470,000 תלמידים, המייצגים כ-26 מיליון תלמידים בני15 מהמדינות המשתתפות.
63 במחקר השתתפו 64 מדינות ו -34 מהן היו חברות ב - OECD (ובהן ישראל).
במח קר השתתפו 510,000 תלמידים, המייצגים כ-28 מיליון תלמידים בני15 .
מהמדינות המשתתפות 64 ,נבדק אם במצבים כאלה תלמידים מסוגלים לנתח, להבין ולהביע את רעיונותיהם בדרך יעילה באיזו מידה הם משתמשים בחידושים טכנולוגיים, האם יש להם יכולת להמשיך ללמוד במהלך חייהם, ואם הם מצוידים באסטרטגיות למידה מתאימות.
65 אוריינות במתמטיקה נוגעת ליכולתם של התלמידים לנתח, לנמק ולהשתמש בידע שלהם ביעילות בזמן שהם מציבים, מנסחים, פותרים ומפרשים בעיות מתמטיות במגוון מצבים הכוללים מושגים כגון כמות, מרחב והסתברות.
66 ממוצע הציונים של המדינותהמשתתפות במחקר השתנה במשך השנים הן בשל שינויים בהרכבן ובמספרן של המדינות המשתתפות והן בשל שינויים ברמת הידע של התלמידים במדינות אלה.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוכח ההישגים הנמוכים של ישראל במבחני הפיזה בשנת 2009 , כמתואר להלן, נקבעו בתכנית האסטרטגית לשנים 2012 -2009 , כאמור, שני יעדים לשיפור דירוגה של ישראל במבחנים הללו: היעד הראשון - העלאת דירוגה של ישראל במבחנים שיתקיימו בשנת 2012 למקום ה - 35 בדירוג המדינות המשתתפות (שיפור של48 נקודות); היעד השני- העלאת דירוגה של ישראל במבחנים שיתקיימו בשנת 2015 למקום ה-20 בדירוג (שיפור של83 .
)נקודות נמצא כי חל שיפור מסוים בהישגי תלמידי ישראל במבחני הפיזה 2012 בתחום האוריינות במתמטיקה לעומת מבחני ה פיזה 2009 : הציון הממוצע עלה ב -19 נקודות (מ-447 ל-466 ); שיעור התלמידים ברמה הנמוכה ביותר ירד ב-5% (מ- 21% ל- 16% ) ושיעור התלמידים בשתי הרמות הגבוהות ביותר עלה ב-3% (מ- 6% ל-9% ).
עם זאת, מיקומה היחסי של ישראל בין כל המדינות שהשתתפו במבחני הפיזה לא השתנה בשנת 2012 לעומת שנת 2009.
מכאן שהיעד של העלאת דירוגה של ישראל למקום ה -35 בדירוג המדינות המשתתפות לא הושג (במקום היעד של שיפור הציון ב-48 נקודות הושג שיפור של 19 .
)נקודות בלבד זאת ועוד - מהנתונים עולה כי הישגי התלמידים בישראל הם נמוכים למדי לעומת הישגי מדינות ה- OECD : הציון הממוצע של ישראל היה כאמור466 ואילו הציון הממוצע של מדינות ה - OECD היה494 - פער של 28 נקודות; ישראל דורגה במקום ה -40 מתוך64 המדינות המשתתפות - מתחת לכמעט שני שלישים מהמדינות; הפערים בין תלמידי ישראל גדולים במידה ניכרת לעומת ממוצע ה - .
OECD - מדדהפיזור 67 של ישראל היה347 נקודות ואילו הממוצע של מדינות ה- .
OECD היה301 ; שיעור התלמידים בישראל שרמת הישגיהם היא הנמוכה ביותר - מתחת לרמת בקיאות 1 - כפול משיעורם בקרב מדינות ה- OECD (16% בקרב תלמידי ישראל לעומת 8% בקרב תלמידי מדינות ה- OECD.
) נוסף על כך, הפערים בין המגזר היהודי למגזר המיעוטים גדולים מאוד: הציון הממוצע של תלמידי מגזר המיעוטים נמוך בכמאה נקודות מהציון הממוצע במגזר היהודי ( 388 לעומת489 ); שיעור התלמידים שרמת הישגיהם הנמוכה ביותר - מתחת לרמת בקיאות 1 - גדול במגזר המיעוטים פי 3.
7 מאשר במגזר היהודי ( 37% לעומת 10% ), ומספר התלמידים בשתי הרמות הנמוכות ביותר במגזר המיעוטים מסתכם בכשני שלישים מהתלמידים, לעומת כרבע מהתלמידים במגזר היהודי.
לעומת זאת, בשתי הרמות הגבוהות ביותר אין למגזר המיעוטים ייצוג כלל, לעומת 12% .
מהתלמידים במגזר היהודי יצוין כי אמנם חל שיפור מסוים גם בהישגי מגזר המיעוטים במבחני הפיזה 2012 לעומת מבחני הפיזה 2009 (הציון הממוצע עלה מ-367 ל-388 ושיעור התלמידים שרמת הישגיהם הנמוכה ביותר ירד מ- 47% ל- 37% ), אולם בשל השיפור שחל במגזר היהודי, הפער בין המגזרים לא השתפר, ואף גדל במידה מסוימת - הפער בציון הממוצע נותר כמאה נקודות; היחס בין מגזר המיעוטים למגזר היהודי מבחינת שיעור התלמידים שרמת הישגיהם היא הנמוכה ביותר נותר דומה בין שנת 2009 לשנת 2012 (3.
7 , בהתאמה); שיעור התלמידים בשתי הרמות הגבוהות ביותר עלה במגזר היהודי מ -8% ל- 12% , ואילו מגזר המי עוטים נותר ללא ייצוג ברמות אלו גם בשנת 2009 וגם בשנת 2012.
67 הטווח בין הישגי התלמידים באחוזון ה-5 ובאחוזון ה-95.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכאן שהפערים הגדולים בין המגזר היהודי למגזר המיעוטים לא צומצמו, ובמידה מסוימת אף גדלו, ויש בכך פגיעה בזכות לחינוך ובשוויון; בכך לא הושג היעד שקבע משרד החינוך לצמצום הפערים הלימודיים.
בדיקת מספר שעות הלימוד במתמטיקה בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים העלתה כי משרד החינוך לא הקפיד כי כל בתיה"ס יעמדו בשעות התקן שהוא הקצה להם לצורך הוראת המתמטיקה, ובעשרות בתי"ס למדו התלמידים פחות שעות מתמטיקה ממספר השעות שנקבע בתקן, וכך לא זכו למספר השעות הנדרש ללמידה נא ותה של המקצוע ולקבלת בסיס מספק להצלחה בלמידתו בחטיבה העליונה.
תוצאות הבחינה שעשה משרד מבקר המדינה, בהתבסס על מחקרי ראמ"ה, בנושא מידת השגתם של יעדי התכנית האסטרטגית בתחום המבחנים הארציים (מבחני המיצ"ב) והמבחנים הבין -לאומיים מלמדות שבמבחני המיצ"ב היעד הושג; ובתחום המבחנים הבין-לאומיים - היעד הנוגע למבחני הטימס הושג והיעד הנוגע למבחני הפיזה לא הושג.
משרד החינוך קבע בתכנית האסטרטגית יעד של צמצום הפערים הלימודיים, ואף הקצה לצורך כך משאבים ניכרים והפעיל תכניות שונות על בסיס גישה דיפרנציאלית.
עם זאת, בחינת הנתונים מעלה כי בתקופה הנסקרת לא הושג יעד זה בכל הנוגע להישגי התלמידים במבחנים הארציים ובמבחנים הבין-לאומיים.
בתשובתו מסר משרד החינוך כי הוא רואה את סוגיית צמצום הפערים בין המגזרים כאחד היעדים המרכזיים של השנים הקרובות, התשע"ד-התשע"ה, ויבחן בהתאם דרכי פעולה לצמצומם; כמו כן, ימונה מדריך מיוחד למגזר הבדואי כדי לאפשר את צמצום הפער בינו ובין המגזרים האחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח התמשכותם של הפערים הניכרים בהישגים הלימודיים במתמטיקה בין המגזרים השונים במערכת החינוך, כפי שעלה מתוצאות מבחני המיצ"ב, הטימס והפיזה, ראוי שמשרד החינוך יבחן את מידת יעילותן של התכניות שהוא מפעיל לצמצום הפערים הלימודיים.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחינות הבגרות במתמטיקה- יעדים, אמצעים ותוצאות .
יעדי התכנית האסטרטגית הקשורים לבחינות הבגרות במתמטיקה .
כאמור, מצב לימודי המתמטיקה והישגי הת למידים העסיקו ועדות שונות שהוקמו לבחינת הנושא במשך השנים.
הוועדות התייחסו, בין היתר, לשיעורם של הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה (להלן - הנבחנים), לרבות אלה הנבחנים ברמה מוגברת, היות שהוא משפיע במישרין על שיעור הזכאים לתעודת בגרות.
להלן התייחסות הוועדות לנושא: ועדת בן צבי ציינה בדוח שפרסמה בשנת 2002 ששיעור גדול מהתלמידים שסיימו את הלימודים בתיכון אינם ניגשים לבחינות הבגרות במתמטיקה (למשל, בשנה"ל התש"ס לא ניגשו לבחינת הבגרות במתמטיקה כ -40% מהתלמידים).
עוד ציינה הוועדה כי שיעור הבוגרים בלימודי המתמטיקה ברמה של 5 .
יח"ל קטן לעומת שאר המדינות המערביות ועדת גוטפרוינד ציינה בדוח שפרסמה בשנת 201268 , בהסתמך על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), כי בין השנים 2007 -1997 עלה מספר הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה בהיקף של 4 ו-5 יח"ל בכ-37% , אולם שיעורם משכבת הגיל שלהם נותר כמעט ללא שינוי (כ-%23 נבחנו בהיקף4 יח"ל, וכ-%16 נבחנו בהיקף5 )יח"ל69 .
עוד ציינה הוועדה כי בין השנים 2007 -1995 ירד שיעור בתיה"ס שבהם נבחנים ברמה מוגברת מ-89% ל-80% בחינוך הממלכתי היהודי, ומ-90% ל-78% .
בחינוך הערבי לפיכך, משרד החינוך הגדיר בתכנית האסטרטגית כיעד להגדיל את שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמת 5 יח"ל.
כיעד נוסף, שיש לו השפעה על מספר הלומדים את מקצוע המתמטיקה לבחינות הבגרות ברמה מוגברת, הגדיר המשרד את "חיזוק החינוך המדעי - טכנולוגי".
כמו כן המשרד קבע כיעד "השקעת משאבים ניהוליים וכספיים במטרה לצמצם את הפערים הלימודיים".
להלן סקירה של האמצעים להשגת יעדים אלה ושל דרכי ביצועם: הגדלת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמת 5 יח"ל לצורך השגת היעד של העלאת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה בהיקף של 5 יח"ל נקבעו בתכנית האסטרטגית כמה אמצעים: הגברת הפעלתה של תכנית ייחודית ללמידה בקבוצות קטנות ובאופן מקוון - תכנית "נחשון"; מתן פרסים לתלמידים מצטיינים במקצועות הליבה, לרבות מתמטיקה.
כמו כן, על מנת להגדיל את מספר הזכאים לבחינות הבגרות נקבע בתכנית האסטרטגית כי יתוגברו "לימודי מתמטיקה לתלמידי שכבה י' הניגשים לבגרות בהיקף של 3 .
68 ,)האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, גוטפרוינד ח' ורוזנברג י' (עורכים עולם הידע וההכשרה של העוסקים בהוראת המתמטיקה בחינוך העל יסודי: תמונת מצב והמלצות.
"מה צריכים לדעת העוסקים בהוראת המתמטיקה בחינוך העל-יסודי?
69 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אינדיקטורים ומגמות מרכזיות בהוראת מתמטיקה בחטיבה העליונה, 2009 -1995 ( 2010.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
תכנית נחשון : התכנית היא מיזם אינטרנטי שפיתח מטח 70 , בשיתוף משרד החינוך.
הוחל בהפעלתה לפני כעשר שנים, והיא מיועדת לתלמידי כיתות י' -י"ב, בעלי פוטנציאל לימודי, החיים בפריפריה הגיאוגרפית או החברתית.
התכנית מספקת בשעות אחר- הצהריים ת גבור בקבוצות קטנות במקצועות מתמטיקה, פיזיקה, כימיה וביולוגיה.
החונכים בתכנית הם סטודנטים מצטיינים.
תכנית נחשון תוקצבה בסכום של כ -10 מיליון ש"ח בכל אחת מהשנים התש"ע והתשע"א.
מהדיווח התקופתי עולה כי המשרד תכנן שבשנה"ל התש"ע ילמדו 2,196 תלמידים מתמטיקה במסגרת תכנית נחשון.
מהדיווחים התקופתיים של משרד החינוך בנוגע למספר המשתתפים בתכנית נחשון במתמטיקה בשנה"ל התש"ע-התשע"ג עולה כי בשנה"ל התשע"א פחת מספרם של התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמה של 5 יח"ל במסגרת תכנית נחשון מ- 2,467 ל- 1,758 (צמצום של כ-40% ) בהשוואה לשנה"להתש"ע; אך בשנת התשע"ב גדל מספרם ל - 2,846 (גידול של כ-62% ,) ומכאן שבשנה"ל התש"ע -התשע"ב נרשמה עלייה של כ -15% במספר התלמידים הלומדים בתכנית נחשון.
נמצא כי משרד החינוך לא יזם ביצוע הערכה לבחינת יעילות התכנית להגדלת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמה מוגברת.
הענקת פרסים לתלמידים מצטיינים במקצועות הליבה : משימה זו צוינה בדוח תקופתי של המשרד מאוגוסט 201071 , אך בדוחות התקופתיים הבאים לא צוינה משימה זו ואף לא דווח על מספר התלמידים שקיבלו פרס זה.
תגבור לימודי מתמטיקה לתלמידי כיתות י' הניגשים לבגרות בהיקף של 3 יח"ל : תוכנן כי בשנה"ל התשע"ב והתשע"ג יתוגברו לימודי המתמטיקה של התלמידים הללו בשעה אחת ב-800 .
חטיבות עליונות מנתוני השאלון עולה כי בשנה"ל התשע"ב שעה נוספת זו ניתנה ב-691 חטיבות עליונות בלבד; ובשנה"ל התשע"ג - ב-683 חטיבות עליונות בלבד.
משמע- בכ- 15% מהחטיבות העליונות לא ניתנה השעה הנוספת במתמטיקה לתלמידי כיתות י' הניגשים לבגרות בהיקף של 3 יח"ל.
המשרד הוסיף משאבים, אך התכנית שקבע לשנים האמורות לעיל לא בוצעה במלואה.
4 חיזוק החינוך המדעי -טכנולוגי : המינהל למדע ולטכנולוגיה שבמשרד החינוך יזם תכנית "מצוינות במדע וטכנולוגיה", שמטרתה להגדיל את מספר התלמידים בעלי תעודת בגרות איכותית72 ,.
משתתפי התכנית לומדים החל בחטיבת הביניים לפי תכנית מורחבת ובתיה"ס שבהם היא מופעלת מקבלים תוספת שעות לימוד.
בשנה"ל התשע"ג ( 2013 -2012 ) הופעלה התכנית ב-229 בתי"ס.
70 מטח- המרכז לטכנולוגיה חינוכית - הוא חברה פרטית הפועלת למען קידום מערכת החינוך בישראל.
71 ממשלת ישראל מאמינה בחינוך, דוח ביצוע ותכנית יישום לשנים 2011 -2009 ,, משרד החינוך אוגוסט 2010.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 צמצום הפערים הלימודיים לשם השגת היעד של צמצום הפערים הלימודיים נקבעו במסגרת התכנית האסטרטגית כמה אמצעים: (א) תמיכה בפרויקטים לתגבור תכניות ייעודיות להגדלת מספר הניגשים לבחינות הבגרות, לרבות במקצוע המתמטיקה; (ב) צמצום מספר התלמידים בכיתה באופן דיפרנציאלי, באופן שהצמצום יהיה מש מעותי יותר בעשירונים שדירוגם נמוך מהבחינה החברתית-כלכלית; (ג) תמיכה בחטיבות עליונות בפריפריה; (ד) ניצול השעות הפרטניות של המורים במסגרת "אופק חדש" לקידום תלמידים חלשים; (ה) איתור תלמידים מתקשים (מכיתות ז') במתמטיקה ובמדעים וגיבושם בקבוצות לימוד קטנות; (ו) הפעלת תכנית לתמרוץ עובדי הוראה לעבור לפריפריה; (ז) הקצאת שעות בכיתות ז' על פי מדד הטיפוח.
משרד מבקר המדינה בדק, באמצעות הדיווחים התקופתיים של משרד החינוך, את ביצוע התכניות להשגת היעד של צמצום הפערים הלימודיים.
להלן תיאור התכניות שהופעלו: 1.
התכניות להגדלת מספר הניגשים לבחינות הבגרות : לצורך הגדלת מספר הניגשים לבחינות הבגרות במתמטיקה הפעיל משרד החינוך את התכניות האלה: תכנית "ליב"ם" 73", תכנית "תה"ל 74 , תכנית "סמסטר קיץ - המחצית השלישית" 75 ותכנית "קדם עתידים"76.
)(א בשנה"ל התש"ע השתתפו בתכניות אלה 37,769 ( תלמידים94% .
)מהיעד שתוכנן תוכנן כי בשנה"ל התשע"א ישתתפו 43,600 תלמידים בתכניות אלה, אולם לא דווח אם הושג יעד זה.
אשר לשנה"ל התשע"ב -התשע"ג - לא נמצא דיווח על התכנון והביצוע של כלל התכניות האלה.
(ב) על פי הדיווח התקופתי מיולי 2012 , בשנה"ל התשע"ב למדו 20,419 תלמידים במסגרת תכנית ליב"ם - 102% ;ממספר התלמידים המתוכנן 8,700 תלמידים השתתפו בתכנית תה"ל - 100% ממספרם המתוכנן.
כמו"כ בשנה"ל התשע"ב למדו 12,066 תלמידים במסגרת תכנית סמסטר קיץ, בהתאם לתכנון שנקבע.
צמצום מספר התלמידים בכיתה באופן דיפרנציאלי : על פי הדיווח התקופתי מאוגוסט 2010 , בשנה"ל התש"ע הוקצו לתכנית זו150 מיליון ש"ח.
לפי דיווח תקופתי מיולי 2011 , בשנה"ל התשע"א הוקצו לתכנית200 מיליון ש"ח ושולבו בה גם כיתות ד' ו-ח'.
בשנה "ל התשע"ב תוכנן להקצות לתכנית 125 .
תמיכה בחטיבת הביניים בפריפריה : בדיווח התקופתי מאוגוסט 2010 צוין כי בשנה"ל התש"ע והתשע"א הוקצו למטרה זו228 מיליון ש"ח בכל שנה- גידול של 59 מיליון ש"ח לעומת שנה"ל התשס"ט.
לשנה"ל התשע"ב תוכנן תקציב של 222 מיליון ש"ח.
73 ליב"ם- לקראת בגרות מלאה.
74 תה"ל- תכנית העצמה לבגרות.
תכנית להגדלת שיעור הזכאים לתעודת בגרות באמצעות תגבור וחיזוק של הלמידה.
הלמידה מתבצעת בקבוצות קטנות בשעות אחר-הצהריים.
75 תכנית לימודים המתקיימת בתקופת הקיץ ומכוונת לצמצום פערים בלימודים בקרב תלמידים מתקשים.
התכנית כוללת לימודים במרכזי למידה ברחבי הארץ בקבוצות קטנות, כדי לאפשר להם להשלים את תעודת הבגרות לפני עזיבתם את מערכת החינוך.
תלמידי תכנית זו ניגשים לבחינות בגרות במועד מיוחד המתקיים בקיץ.
76 תכנית מצוינות מדעית לתלמידי חטיבת הביניים והחטיבה העליונה מהפריפריה.
התכנית מיועדת ל-30% מהתלמידים המובילים בפריפריה.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4.
ניצול השעות הפרטניות של המורים במסגרת "אופק חדש" לקידום תלמידים חלשים : בדיווח התקופתי מאוגוסט 2010 צוין כי בשנה"ל התש"ע הממוצע הארצי של התלמידים המתקשים שקיבלו שעות לימוד פרטניות במסגרת "אופק חדש" היה 85% ( 100% מהיעד שנקבע).
על פי דיווח תקופתי מיולי 2011 , בשנה"ל התשע"א קיבלו 185,407 תלמידים מתקשים שעות לימוד פרטניות במסגרת אותה תכנית77.
) איתור תלמידים מתקשים בכיתות ז' (בשנה"ל התש"ע : בדיווח התקופתי מאוגוסט 2010 צוין כי ב- 2,324 כיתות ז' נוצרו מסגרות ייחודיות לתגבור תלמידים מתקשים (בדיוק בהתאם לשיעור המתוכנן).
הפעלת תכנית לתמרוץ עובדי הוראה מצטיינים למעבר לפריפריה : על פי דיווח תקופתי מיולי 2011 , בשנה"ל התשע"א הוגדל מספר המורים המצטיינים המלמדים את אחד ממקצועות הליבה ומקבלים תמריצים לעבור לפריפריה ל-561 (93% ממספרם המתוכנן).
מדיווח תקופתי מיו לי 2012 עלה כי בשנה"ל התשע"ב גדל מספרם של מורים אלה ל-954 ( 120% .
)מהמספר המתוכנן כפי שיפורט בהמשך, בכל הנוגע להשגת היעדים "העלאת שיעור התלמידים הלומדים בהיקף של 5 ,יח"ל" ו"צמצום הפערים הלימודיים" במקצוע המתמטיקה הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי על אף האמצעים הרבים שהשקיע משרד החינוך, יעדים אלה לא הושגו.
נתוני בחינות הבגרות במבט רב-שנתי .
כאמור, משרד החינוך הגדיר כמשימה (יעד) את הגדלת שיעור התלמידים הלומדים מקצועות הנחשבים "קשים" בהיקף של 5 יח"ל, לרבות במתמטיקה.
בתיאור משימה זו התייחס המשרד להגדלת מספר הנבחנים ברמה מוגברת ולקידום הישגי התלמידים הלומדים מתמטיקה78.
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני משרד החינוך על מספר הנבחנים בשנים 2012 -2001 (התשס"א-התשע"ב) ברמות של 3 ,4 ו-5 יח"ל79.
עוד נבדקו 80 , ביתר פירוט עבור השנים 2010- 2012 (התש"ע-התשע"ב), מספרי הנבחנים שעברו את הבחינות בהצטיינות81 (להלן- המצטיינים) וציוני הבגרות הממוצעים הסופיים82.
77 בדיווח התקופתי מיולי 2011 .
לא צוין שיעור השגת היעד 78 משרד החינוך, תכנית העבודה לשנת 2010.
79 נתוני המעבר של הניגשים לבחינות הבגרות במתמטיקה גבוהים מאוד (לרוב מעל95% ) ובדרך כלל קבועים למדי, ומכאן שלצורך הניתוח חשובים בעיקר מספרי הנבחנים ברמות השונות והשינוי שחל בהם במשך השנים.
80 בעיבוד שעשה משרד מבקר המדינה הוא הסתייע בניתוח שעשתה הלמ"ס לשנים 2007 -1995 .
עבור האקדמיה הישראלית למדעים 81 מעבר בהצטיינות מוגדר כציון של85 .
ומעלה בבחינה 82 ציון הבגרות הסופי הוא שקלול של ציון בחינת המגן הבית -ספרית עם ציון בחינת הבגרות החיצונית.
"הציון הממוצע" בבגרות ברמה מסוימת ( 3 ,4 ו-5 ( יח"ל) ובשנה מסוימת 2010 , 2011 ו- 2012 ) למגזר, למחוז, לאשכול חברתי -כלכלי ולמדד טיפוח הוא ממוצע ציוני כל התלמידים.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להלן תוצאות ניתוח הנתונים בדבר מספרי הנבחנים לפי רמת הבחינה בשנים 2012 -2001 :וניתוח השינויים שחלו במספרים אלה לוח 1 מספר הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה לפי רמת הבחינה בשנים 2012 -2001 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לוח2 שיעור השינוי במספר הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה לפי רמת הבחינה בשנים 2012 -2001 .
* ביחס למסיימי כיתה י"ב .
מהנתונים עולה כי בשנים 2012 -2001 חלה ירידה של כ- 15% במספר הנבחנים ב- 5 יח"ל, שהיא ירידה ריאלית 83 של כ -%25 ; במספר הנבחנים ב -4 יח"ל חלה עלייה של כ -8% , שהיא ירידה ריאלית של כ -6% .
בסך הכול בשנים אלה חלה ירידה ריאלית של כ - 13% במספר הנבחנים ברמה מוגברת.
בד בבד במספר הנבחנים ב-3 יח"ל חלה עלייה של כ- 23% , שהיא עלייה ריאלית של כ-7%.
יצוין כי השנים 2001- 2012 נחלקות, למעשה, לשתי תקופות: בשנים 2001- 200684 פחת מספר הנבחנים ב-3 יח"ל בכ-4% ; גדל בכ-12% במספר הנבחנים ב-4 יח"ל; וכן גדל ב-24% מספר הנבחנים ב -5 יח"ל.
בשנים 2012 -2006 התהפכה המגמה - גדל בכ -28% מספר הנבחנים ב-3 יח"ל; פחת בכ-4% מספר הנבחנים ב-4 יח"ל; וכן פחת ב-31% מספר הנבחנים ב-5 יח"ל.
מגמה זו נמשכה ברציפות משנת 2006 ועד שנת 2012 , ובכלל זה בשנים 2012 - 2009 .
, שבהן הופעלה התכנית האסטרטגית .
השינוי במספר הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה ביחס לשינוי במספר מסיימי כיתה י"ב 84 שנת 2006 היא השנה שנבחרה היות שבה הגיע לשיא מספר הנבחנים ב-5 .
יח"ל 978 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יוצא אפוא כי משרד החינוך לא הצליח להשיג את היעד שקבע בתכנית האסטרטגית - להגדיל את מספר הניגשים לבחינות בגרות ברמה מוגברת במתמטיקה, והירידה נמשכה ברציפות בין השנים 2012 -2006 - ובכלל זה במשך כל תקופת יישומה של התכנית האסטרטגית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך כי בשנים האחרונות חל שינוי בחלק משאלות בחינות הבגרות ברמה של 5 יח"ל שכללו שאלות חשיבה הדורשות השקעה רבה יותר בלמידה.
לנוכח שינוי זה " תלמידים רבים שיש ביכולתם לעמוד בהצלחה בבחינה העדיפו להתאמץ פחות ולעבור ללמוד בהיקף של 4 יח"ל.
מגמה דומה חלה בקרב תלמידים שביכולתם לעמוד בהצלחה ברמה של 4 יח"ל והעדיפו לעבור ללמוד ברמת3 יח"ל".
משרד החינוך הוסיף כי "בפיקוח על הוראת המתמטיקה רואים בדאגה רבה ממצאים אלה ופועלים בשיתוף פעולה עם גורמים נוספים במשרד לשינוי מהותי.
כיום הפיקוח על הוראת המתמטיקה נמצא בעיצומה של בניית תכנית אסטרטגית חדשה שכוללת בחינה וניתוח מחודש של מבנה השאלות של בחינות הבגרות ברמות המוגברות של 4 ו-5 יח"ל.
במסגרת הת כנית הוקמו ועדות משנה שאחראיות על כתיבת תכנית לימודים חדשה במתמטיקה לחטיבה העליונה שתיתן מענה הולם לכל התלמידים ותאפשר מיצוי הפוטנציאל של התלמידים.
כפועל יוצא של כתיבת תכנית הלימודים ייכתבו ספרי לימוד במתמטיקה לחטיבה העליונה, ספרים שיהיו ספרי לימוד ולא רק ספרי תרגול".
עוד הוסיף המשרד בתשובתו כי הוא יבחן אמצעים נוספים להגדלת שיעורם של הלומדים מתמטיקה בהיקף 5 יח"ל בד בבד עם ביצוע תהליכים שיובילו לצמצום הפערים הלימודיים במתמטיקה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החינוך כי הפחתת מספר הנבחנים ברמה מוגברת נמשכת ברציפות משנת 2006 , ולפיכך על משרד החינוך לגבש אמצעים מתאימים לשינוי מגמה זו, במסגרת המשך מאמציו להשגת היעד של הגדלת מספר הלומדים לבחינות הבגרות במתמטיקה, ובכלל זה הגדלת שיעור הלומדים לבחינות ברמה מוגברת.
ניתוח לפי חתך מגזרי בחתך המגזרי נותחו נתוני התלמידי ם במגזרי החינוך השונים (יהודי ממלכתי, יהודי ממ"ד, יהודי עצמאי 85 , ערבי, דרוזי ובדואי) שנבחנו בבחינות הבגרות במתמטיקה בשנים - 2010 2012 (התש"ע-התשע"ב) לעומת הנתונים הכלל -ארציים של כל הנבחנים.
להלן יפורטו ממצאי ניתוחם: 1.
מספר הנבחנים ברמה מוגברת פחת משנת 2010 לשנת 2012 בכל המגזרים (מלבד המגזר היהודי עצמאי, שבו גדל מספרם בשנים הללו).
בד בבד בכל המגזרים מספר הנבחנים ברמה של 3 יח"ל גדל משנת 2010 לשנת 2012 , ושיעור השינוי האמור גדול במיוחד במגזרים הערבי והדרוזי וקטן במגזר הממ"ד.
בתי"ס מוכרים שאינם רשמיים, רובם חרדיים משרד החינוך 979 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
בכל שלוש השנים שנבדקו יש פערים ני כרים בין מגזרי החינוך מבחינת שיעור הנבחנים ברמה מוגברת מתוך סך הנבחנים.
שיעור הנבחנים במגזר היהודי עצמאי (שרובו כולל בתי"ס חרדיים) ובמגזר הבדואי היה קטן במידה ניכרת לעומת הממוצע הארצי, בייחוד בבחינות ברמת 5 יח"ל; ושיעור הנבחנים בבחינות ב -5 יח"ל במגזר היהודי ממ"ד היה קטן בכ- 4%-3% בכל שנה משיעורם במגזר היהודי ממלכתי.
כמו כן, הפער בין המגזר היהודי למגזר המיעוטים, בכל הנוגע לשיעור הנבחנים ברמה מוגברת, לא הצטמצם בין השנים 2010 ו- 2012 , ואף גדל במידה מסוימת: שיעור הנבחנים ברמה מוגברת במגזר היהודי פחת מ- 46% (מהנבחנים בכל הרמות) בשנת 2010 לכ- 40% בשנת 2012 , ואילו במגזר המיעוטים הוא פחת מכ- 45% ל- 37% .
בדרך כלל ההישגים של ת למידי המגזרים היהודיים גבוהים מהישגי התלמידים במגזרי המיעוטים בבחינות הבגרות בכל הרמות - 3 ,4 ו-5 יח"ל- ובכל השנים שנבדקו - הן מבחינת שיעורי המצטיינים בבחינות והן מבחינת הציונים הממוצעים (הישגיו של המגזר הערבי בבחינות הבגרות ברמה של 5 יח"ל באותן שנים דומי ם להישגי המגזרים היהודיים, ולעתים אף גבוהים מהם).
זאת ועוד, הפערים האמורים בין ההישגים של התלמידים מהמגזרים היהודיים והתלמידים ממגזרי המיעוטים בבחינות הבגרות בכל הרמות לא צומצמו בשנים 2012 -2010 , .
ומכאן שלא הושג היעד של צמצום הפערים שהוגדר בתכנית האסטרטגית בתרשים שלהלן מוצג שיעור המצטיינים בבחינות הבגרות במתמטיקה בשנת 2012 .
לפי מגזר 980 דוח שנתי64ג .
:אלה עיקרי הממצאים העולים מהנתונים שנבדקו בחתך המגזרי (א) שיעור הנבחנים ברמה מוגברת (ובייחוד ב-5 יח"ל) במגזרים הבדואי והחרדי קטן במידה ניכרת משיעורם של שאר המגזרים בכל אחת מ השנים שנבדקו, ובמגזר הממ"ד הוא קטן יותר מאשר במגזר ממלכתי.
(ב) בדרך כלל הישגיהם של התלמידים ממגזרי המיעוטים נמוכים מאלו של המגזרים היהודיים: ציוניהם הממוצעים של התלמידים ממגזרי המיעוטים בבחינות הבגרות היו נמוכים מציוני התלמידים במגזרים היהודיים ברוב המקרי ם, ושיעורי המצטיינים ממגזרי המיעוטים היו קטנים בדרך כלל משיעורי המצטיינים במגזרים היהודיים.
ניתוח לפי חתך חברתי-כלכלי כאמור, אחת ממטרותיה של התכנית האסטרטגית הייתה צמצום הפערים החברתיים.
משרד מבקר המדינה בדק, בהתאם לכך, את הפערים הנוגעים לבחינות הבגרות במתמטיקה בין התלמידים המשתייכים לשכבות חברתיות-כלכליות שונות, כמתואר להלן.
בחתך החברתי -כלכלי נבחנו נתוני התלמידים לפי האשכולות 86 החברתיים-כלכליים של היישובים (כפי שמגדיר אותם הלמ"ס) 87 שבהם שוכנים בתיה"ס לעומת הנתונים הכלל - ארציים של כל התלמידים שנבחנו בבחינות הבגרות במתמטיקה.
נתוני התלמידים נבחנו גם .
86 הלמ"ס מחלקת את כל הרשויות המקומיות לעשר קבוצות חברתיות -כלכליות (המכונות "אשכולות"), לפי המצב החברתי -כלכלי של אוכלוסייתן.
בסיווג עשר דרגות, ובהן 10 היא הגבוהה ביותר.
87 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהאפיון יחידות גיאוגרפיות וסיווגן לפי הרמה החברתית-כלכלית של האוכלוסייה ( 2012 ) (בהתבסס על נתוני מפקד האוכלוסין 2008.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לפי מדד הטיפוח של ביה"ס, שבאמצעותו משרד החינוך מדרג את בתיה"ס88 .
כדי לפשט את הניתוח חילק משרד מבקר המדינה את האשכולות החברתיים-כלכליים לשתי קבוצות: קבוצת האשכולות הנמוכים (אשכולות 5-1 ) וקבוצת האשכולות הגבוהים (אשכולות 10-6 ).
הקבצה דומה נעשתה לגבי מדדי טיפוח: קבוצת מדדי הטיפוח הנמוכים 5-1 (דהיינו קבוצות בתיה"ס החזקים) וקבוצת מדדי הטיפוח הגבוהים 10-6 (דהיינו קבוצות בתיה"ס החלשים).
להלן יפורטו הממצאים על בחינות הבגרות במתמטיקה, על פי הניתוח האמור: 1.
השינוי במספר הנבחני ם: הניתוח לפי אשכולות חברתיים-כלכליים העלה כי מספר הנבחנים ברמה של 3 יח"ל גדל משנת 2010 לשנת 2012 בכ- 16% בכלל האשכולות החברתיים -כלכליים (להלן - האשכולות); מספר התלמידים שנבחנו ברמות של 4 ו-5 יח"ל פחת בכל האשכולות (למעט באשכול9 ).
בקבוצת האשכולות הנמוכים שיעורי ההתמעטות במספרם של הנבחנים ברמות של 4 ו-5 יח"ל היו גדולים משיעור ההתמעטות בקבוצת האשכולות הגבוהים.
הפער בולט בעיקר בבחינות ברמת 5 יח"ל- שיעור ההתמעטות במספר הנבחנים בקבוצת האשכולות הנמוכים היה כפול מאשר בקבוצת האשכולות הגבוהים (ירידה של כ- 22% לעומת ירידה של כ - 11%.
88 משרד החינוך פיתח את מדד הטיפוח בשנת 2006 כדי לסייע בהקצאת חלק מהמשאבים במערכת החינוך בהתאם למאפייני תלמידיו של כל בי"ס.
במדד משוקללים עבור כל תלמיד ארבעה מרכיבים: השכלת ההורים; הכנסת המשפחה; מידת הפריפריאליות של ביה"ס; ארץ הלידה של הורי התלמיד.
מדד הטיפוח מחושב לכל תלמיד בנפרד, והמדד הבית-ספרי נקבע לפי המדדים של כל תלמידיו.
מדד הטיפוח מדור ג בטווח רציף שבין 1 ל-10 - מדד טיפוח 1 משמעו שצורכי הטיפוח של תלמידי ביה"ס הם המועטים ביותר (כלומר, מצבם החברתי-כלכלי הוא הטוב ביותר), ולפיכך ביה"ס אינו זקוק לסיוע מעבר להקצאה התקנית המזערית; ומדד טיפוח 10 משמעו שצורכי הטיפוח של תלמידי ביה"ס הם הרבים ביותר, (כלומר מצבם החברתי -כלכלי הוא הגרוע ביותר), ולפיכך ביה"ס זקוק לסיוע המרבי שניתן מעבר להקצאה התקנית המזערית.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הניתוח לפי קבוצות של מדדי הטיפוח 89 מאשש ממצאים אלו: מהשוואה בין הקבוצות של מדדי הטיפוח הנמוכים (דהיינו קבוצות בתיה"ס החזקים) ובין הקבוצות של מדדי הטיפוח הגבוהים (דהיינו קבוצות בתיה"ס החלשים) עולה כי שיעור הנבחנים ברמה של 5 יח"ל ירד משנת 2010 לשנת 2012 ביותר מ- 25% בקבוצות של מדדי הטיפוח הגבוהים לעומת 10% בקבוצות של מדדי הטיפוח הנמוכים.
נתון זה מלמד על התרחבות הפער האיכותי בלימודי המתמטיקה בחטיבה העליונה בין בתיה"ס בקבוצות האמורות לעיל.
שיעורי הנבחנים ברמות המוגברות : הניתוח לפי אשכולות חברתיים- כלכליים העלה כי ככלל, ככל שהרמה החברתית -כלכלית של התלמידים גבוהה יותר, גדל שיעור הנבחנים ברמה מוגברת מכלל הנבחנים באשכול.
בקבוצת האשכולות הגבוהים שיעור הנבחנים ברמה מוגברת גדול משיעורם בקבוצת האשכולות הנמוכים.