HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
07 הוסיפה החברה: "אנו פועלים כיום על בסיס הוראות רשות החברות הממשלתיות - הצורך לאיוש תפקיד מתפרסם בציבור באמצעות העיתונות.
הטוב ביותר מבין המועמדים נבחר לתפקיד.
במידה והנבחר הוא קרוב משפחה.
הליך הקבלה נבדק ומאושר ע"י היועץ המשפטי ומנכ"ל החברה ומובא לידיעת ועדת כ"א של הדירקטוריון.
בעתיד יוסדר הנושא בהסכם קיבוצי לכשזה ייחתם".
המזכיר של ארגון עובדי מקורות, מר מאיר אלעזרה (להלן - מזכיר ארגון הע ובדים), ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 13.
06 כי "העסקת קרובי משפחה של עובדים בחברה הינה נורמה מוסכמת ומאושרת על ידי הנהלת החברה והגורמים המוסמכים לאשר את ההסכם הקיבוצי".
העדפת קרובי משפחה בתהליך הקבלה לעבודה בחברה ציבורית פוגעת בעקרון שוויון ההזדמנוי ות לכל המועמדים ובעקרון הייצוג ההולם של כל קבוצות האוכלוסייה67 .
היא עלולה לפגוע גם בקופה הציבורית, היות שלא מובטח שהמועמדים המתאימים ביותר הם שייקלטו בעבודה בחברה.
(ב) בהסכם הקיבוצי נקבעו העקרונות לקיום המכרזים הפנימיים, וכן נקבע ההרכב של ועדת המכרזים: שני נציגים של ההנהלה ושני נציגים של ארגון העובדים.
עוד נקבע בו כי בהיעדר הסכמה ימונה לוועדה חבר נוסף מרשימה מוסכמת, על פי התאמתו המקצועית.
מכאן שבניגוד למקובל בשירות הציבורי בכללותו, בהרכב של ועדות המכרזים הפנימיים בחברה אין להנהלה רוב.
הדבר עלול לפגוע ביכולתה של הנהלת החברה - האחראית לניהול ענייני החברה - להיות הגורם המכריע בכל הנוגע לאיוש תפקידים בתוך החברה ולקידום העובדים.
(ג) בהסכם הקיבוצי נקבע כאמור כי אפשר לאייש משרות באמצעות עובדי החברה אם החברה ונציגות העובדים הסכימו לכך.
החברה לא קבעה בנהליה כיצד יאותר העובד המתאים למשרה הפנויה, והדבר עלול לאפשר בחירה בלתי עניינית של עובד.
בתשובתה הודיעה החברה כי ייקבע נוהל לאיוש משרות בחברה, וכי "ככלל איוש כל תפקיד יעשה באמצעות מכרז, מלבד מקרים חריגים ועפ"י קריטריונים שיקבעו בנוהל".
(ד) בהסכם הקיבוצי נקבע כי החלטתה של ועדת המכרזים סופית, ואי -אפשר לערער עליה.
נמצא שהוועדה אינה מנמקת את החלטותיה, ולכן אי -אפשר לדעת מהם שיקוליה בבחירת המועמדים.
בתשובתה הודיעה החברה: "אנו נאמץ את המלצת הביקורת, וההנהלה תנמק את החלטות הועדה לבחירת העובד המתאים".
החברה הודיעה למשרד מב קר המדינה בתשובתה מ - 19.
07 כי "בכוונת ההנהלה להכנ ס למו"מ עם המזכירות הארצית לחתימה על הסכם קיבוצי חדש".
החברה הוסיפה כי במסגרת זאת יועלו הנושאים שהצביע עליהם משרד מבקר המדינה, אולם "המדובר במו"מ ובהסכם קיים ותקף שלשנותו נדרשת המון רוח טובה, אמון ורצון מהצדדים כך שבמקרה זה אין משמעות ללוח זמנים מוכתב מן החוץ".
67 בעניין זה ראו גם לעיל חברת נמל אשדוד בע"מ - העסקת קרובים בנמל אשדוד בעת שרנ"ר ניהלה אותו.
מזכיר ארגון העובדים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ - 17.
07 כי "מרבית הנושאים.
אינם באחריות ארגון עובדי מקורות, הפועל בכל הנושאים הללו בהתאם להסכם הקיבוצי שנחתם בשנת 1991.
" מאז נחתם ההסכם הקיבוצי בראשית שנות התשעים התגברה הרגישות הציבורית לצורך לשמור על סדרי מינהל תקין בענייני העסקת עובדים בכלל ובענייני העסקת קרובי משפחה בפרט.
בד בבד התחדדו הנורמות המחייבות בנושאים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפעול לשינוי הסכמים שאינם נותנים לכך ביטוי.
מן הראוי שהנהלת מקורות בשיתוף שאר הגורמים הנוגעים לעניין יבחנו את הוראות ההסכם הקיבוצי ואת הוראות ההנהלה ויפעלו להתאמתן לנורמות הראויות.
כך תשתפר יכולתה של החברה לנהל את ענייניה באופן תקין, להבטיח שהעובדים החדשים יגויסו מפני שהם המתאימים ביותר מבחינת כישוריהם ולא בשל שיקולים זרים, ולאפשר ייצוג הולם לקבוצות אוכלוסייה שאינן מיוצגות.
"נוהלי החברה מקובצים בקובץ הוראות הנהלה.
על פי הוראת ההנהלה "קבלת עובדים שנקבעה באוקטובר 1996 , "הסמכות לאישור קבלת עובדים חדשים לחברה נתונה בידי מנהל יחידת משאבי אנוש, למעט קבלת עובדים זמניים -יומיים ונוער עובד - שהסמכות לקבלתם היא בידי מנהל המרחב או הסגן למינהל שהוסמך מטעמו".
עוד נקבע בהוראת ההנהלה כי "כאשר נזקקת יחידה לגיוס עובד מחוץ לחברה (כשלא נמצא עובד מתאים מתוך החברה) עליה לפנות למנהל יחידת משאבי אנוש לקבלת אישורו", וכי את העובדי ם יש לגייס באמצעות פנייה לשירות התעסוקה או פרסום בעיתונות.
על פי הוראת הנהלה זו, בפנייה בעניין עובדים ארעיים יש לציין את משך ההעסקה המשוער.
בעניין עובדים שמנהל המרחב מוסמך לאשר את קבלתם - ידאג הממונה על כוח אדם במרחב לקבל את האישור של מנהל המרחב או של מי שהוסמך מטעמו.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד יחידת משאבי אנוש והמרחבים השונים (חוץ ממרחב המרכז) מקבלים את העובדים.
בין היתר נבדקו 45 תיקים אישיים של עובדים, בעיקר של אלה שקרובי משפחתם מועסקים בחברה.
נמצא כי לשם העסקת עובד ארעי לא נדרשו יחידות החברה - חוץ מאגף ה ביצוע - לפנות בכתב לאחראי לכוח אדם במרחב ולציין מהן דרישות התפקיד ומהו משך ההעסקה המשוער, והן לא עשו כן מיזמתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לחייב את יחידותיה להגיש בקשה בכתב כאשר הן מעוניינות לאייש משרה, כדי להבטיח סדר ומינהל תקין וכדי שיהיה אפשר לוודא שהעובדים שישובצו ביחידות מתאימים לתפקידם.
עוד נמצא כי היחידות מגייסות עובדים זמניים בשיטת "חבר מביא חבר" ולא בהליך שנקבע בהוראות ההנהלה.
למנהלי המרחבים ולסגנים למינהל אין תיעוד של אופן גיוס העובדים - לא ידוע מי הפנה אותם לחברה וכמה מועמדים נבחנו, ואין סיכומים של ראיונות עם המועמדים, אם נעשו.
יצוין כי על פי ההסכם הקיבוצי, "הסתיימה תקופת עבודתו הזמנית של העובד, והתפנתה משרה בחברה, תהיה לו עדיפות בקבלת המשרה על פני עובד חדש ובתנאי שנתוניו מתאימים לדרישות המשרה".
פירושו של דבר שהעובדים הזמניים יכולים לקבל משרה תקנית וקבועה בחברה ולא יתקיימו הליכים שוויוניים ותחרותיים לאיושה.
על כן גם כאשר בוחרים עובד העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 91 .
למשרה זמנית, חשוב מאוד לבחון מספר מספיק של מועמדים, כדי שיהיה אפשר לשבץ במשרה את המועמד המתאים ביותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, גיוס העובדים בידי מקורות אינו תקין, והוא פוגע בעקרונות שוויון ההזדמנויות, הפומביות, התחרות ההוגנת והמקצועיות.
הגיוס הזה אינו מבטיח שהמועמד המתאים ביותר למשרה אכן יקבלה.
בתשובתה ציינה החברה כי "לאור עמדת הביקורת הוחלט כי עובד זמני ארעי לא ימונה מיידית לתפקיד תקני.
אלא רק לאחר פניה פומבית נוספת לקליטת עובד מתאים, בה העובד הזמני יהיה רשאי להתמודד על איוש התפקיד".
החברה הוסיפה כי היא מעוניינת להעלות את הרמה והאיכות של עובדיה וכי הנחתה את מנהלי החברה לבחור את העובדים, ובכללם העובדים הזמניים, מתוך מועמדים רבים ולהקפיד על שוויון הזדמנויות.
עו ד ציינה החברה כי היא העבירה למרחבים "טופס בקשה להזמנת עובד זמני", וכי "כל נושא קליטת העובדים יתועד וישמר בחברה".
על פי הנחיה שנתנה החברה למנהלי המרחבים בינואר 2001 , "אין להעסיק בחברה יותר מבן משפחה או קרוב משפחה אחד של עובד חברה.
זאת ללא קשר למקום עבודתו והשיוך היחידתי.
כלל זה יחול על קליטת עובדים זמניים (יומיים או חודשיים) ועובדים זמניים בניסיון, במשרות תקניות.
בעת קבלת עובד יש להקפיד על מילוי פרטי 'קרובי המשפחה העובדים בחברה'.
בשאלון האישי, אשר ממלא העובד טרם קבלתו לעבודה".
במאי 2004 קיים סמנכ"ל לאר"ם דאז דיון בהשתתפות היועץ המשפטי של החברה עו"ד חגי עינת ומנהל יחידת משאבי אנוש מר משה דקל (להלן - מנהל יחידת משאבי אנוש).
סוכם בו כי מכיוון שבקרוב ייכנסו לתוקף תקנות בדבר העסקת קרובי משפחה בחברות ממשלתיות, המנכ"ל והיועץ המשפטי צריכים לאשר את קליטתם של מועמדים שיש להם קרובי משפחה בחברה.
לאחר שנכנסו לתוקף תקנות העסקת קרובים הכינה החברה טופס "דיווח על קליטת עובד בעל קרבה משפחתית לעובד החברה", שבו צוינו פרטי המועמד שהתקבל ופרטי קרוב משפחתו העובד בחברה ומנהל יחידת משאבי אנוש היה חתום עליו.
בפברואר 2006 אישר דירקטוריון החברה נוהל "איסור קבלת והעסקת קרובי משפחה", ונכללו בו הוראות התקנות.
הביקורת העלתה כי בטופס האמור חסרו פרטים מהותיים על תהליך הקבלה של העובד, כגון פומביות התהליך, מספר המועמדים למשרה והנימוקים לבחירה.
בתשובתה צירפה החברה טופס מתוקן ובו סעיף "הליך הקבלה לעבודה".
על פי נוסחו, הטופס אמור לעבור ליועץ המשפטי בלבד כדי שיאשר את הליך הקליטה, אף על פי שבתקנות העסקת קרובים משנת 2005 נקבע שהמנכ"ל והיועץ המשפטי צריכים לאשר את קבלתם של מועמדים מסוימים שיש להם קרובי משפחה המועסקים בחברה (ראו לעיל).
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני קובץ העובדים של מקורות ואת היקף העסקת קרובי המשפחה בחברה.
הבדיקה העלתה כי בסוף שנת 2005 היו במקורות288 עובדים שהיו להם 92 דוח שנתי58א .
קרובי משפחה שהועסקו בחברה ( 14% ).
מבין העובדים שלהם קרובים בחברה היו 13 קבוצות עובדים שבהן3 קרובי משפחה ושלוש קבוצות שבהן ארבעה עד ששה קרובים.
ל-30 מ-435 העובדים שהועסקו בחברה בסוף שנת 2005 והתקבלו לעבודה בה לאחר 1.
03 הייתה קרבת משפחה לאחד מעובדי החברה לפחות.
מבדיקת התיקים של 14 מהם עולה שרובם התקבלו שלא בהליכי קבלה פומביים, שוויוניים ותחרותיים.
להלן דוגמאות: (א) בספטמבר 2004 פרסמה החברה מכרז פנימי למשרת מזכירת היחידה של המעבדה המרכזית בחבל הירדן.
מהפרוטוקול של ישיבת ועדת המכרזים הפנימיים של החברה שהתקיימה ב - 21.
04 עולה כי שלוש נשים שאינן עובדות בחברה הציעו את מועמדותן באמצעות קרובי משפחתן, ולכן החליטה הוועדה כי הנושא יוחזר "לטיפול ולאיוש בין הנהלת החבל והוועד המקומי".
במאי 2005 נפגשו מנהל יחידת משאבי אנוש, נציגי חבל הירדן וארגון העובדים בעניין המשרה האמורה.
בפרוטוקול של הפגישה צוין כי שתי נשים שאינן עובדות בחברה מועמדות למשרה, והוחלט לשבץ בה אח ת מהן (להלן - העובדת).
אמה של העובדת היא חברת ועד ועובדת גם היא בחבל הירדן.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 11.
06 ציינה העובדת כי "הנהלת חבל הירדן חיפשה עובדת מתאימה לתפקיד ופנו אלי.
בתשובתו ציין מזכיר ארגון העובדים כי קליטתה של העובדת נעשתה על פי ההסכם הקיבוצי, ולפיו כשתחפש מקורות עובדים מחוץ לחברה היא תעדיף לקבל בני עובדים.
אמנם ההסכם הקיבוצי מאפשר קליטת עובדים בדרך זו, אולם קבלת עובדים בדרך זו פוגעת בעקרונות השוויון, הפומביות והתחרותיות.
לפיכך ראוי היה שמקורות תגייס עובדים מחוץ לחברה באמ צעות פנייה לשירות התעסוקה או פרסום בעיתונות, דרכים המופיעות גם כן בהסכם הקיבוצי וכן בהוראות ההנהלה.
(ב) בספטמבר 2004 קיבלה החברה מנהל חשבונות למשרד הראשי שלה.
באותה העת כבר עבדו במקורות אביו ודודו.
התקן לתפקיד שאליו התקבל היה מאויש, ובמסמכי החברה צוין שהוא התקבל ב"משרה מעל התקן".
לא נמצאו בחברה מסמכים הנוגעים להליך הקבלה שלו ולא הוסבר מדוע הוא התקבל אף על פי שהמשרה כבר הייתה מאוישת.
בעצם קבלתו לעבודה הופרה הוראת החברה שניתנה בינואר 2001 , ולפיה אין להעסיק בחברה יותר מבן משפחה אחד של עובד שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי הקבלה של העובד מלמדים ששיקולי קרבת המשפחה הם שהשפיעו על קבלתו לעבודה.
עובד המתקבל לעבודה בחברה ממלא "שאלון למועמד לעבודה" ומאשר בחתימתו את אמיתות הפרטים שמסר.
בין הסעיפים המופיעים בשאלון זה יש סעיף בדבר קרובי משפחה העובדים בחברה.
המושג "קרוב משפחה" אינו מוגדר בשאלון, והעובד אינו נדרש לציין מהו תפקידו של קרוב משפחתו.
באפריל 2002 הכינה המבקרת הפנימית של החברה דוח על "בדיקת נושא קבלת והעסקת קרובי משפחה וחריגות מנהלי עבודה במרחב צפון" (להלן - דוח המבקרת הפנימית מ- 2002 .
) היא המליצה להנהלה ולארג ון העובדים "להוציא נוהל שיגדיר עבודתם של קרובי משפחה מדרגה ראשונה וקרובי משפחה שלא מדרגה ראשונה".
ביוני 2004 התקיימה ישיבת מעקב בעקבות דוח זה, והשתתפו בה בין היתר סמנכ"ל לאר"מ דאז, מנהל יחידת משאבי אנוש העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 93 .
מפרוטוקול הישיבה, שהוגש לוועדת כוח א דם של הדירקטוריון ביולי 2004 , עולה שהוחלט כי "שאלון קבלה לעבודה יכלול הגדרה לקרבת משפחה".
אך כאמור עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2006 לא הוגדר המושג "קרוב משפחה" בשאלון הקבלה לעבודה.
הביקורת העלתה כי היו עובדים שלא הצהירו שיש להם קרובי משפחה בחברה, או שדיווחו רק על חלק מהם.
כך למשל מנהל החשבונות שהתקבל למקורות בספטמבר 2004 )(ראו לעיל דיווח שאביו מועסק בחברה, אך לא דיווח שגם דודו מועסק בה.
העובד ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 18.
06 כי "הדבר נעשה בהבנה כי יש צורך לרשום בן משפחה מקרבה ראשונה".
דוגמה זאת ממחישה את הצורך בהגדרת המושג "קרוב משפחה" בשאלון הקבלה לעבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להוסיף לשאלון הקבלה לעבודה הגדרה של המושג "קרוב משפחה" התואמת את ההוראות של תקנות העסקת קרובים.
ראוי שהשאלון יכלול גם דרישה לפרוט קרובי משפחה מדרגה נמוכה יותר.
כמו כן יש לציין בשאלון מהו תפקידו של קרוב המשפחה, כדי שקרובי משפחה לא יועסקו בתפקידים שיש כפיפות ישירה או עקיפה ביניהם, ביחידה אחת או בתפקידים שעלול להיווצר בהם ניגוד עניינים.
בתשובתה הודיעה החברה כי הוסיפה לשאלון האמור הגדרה של המושג "קרוב משפחה" התואמת את התקנות, וכי תפעל לאימות הצהרות המועמדים שהתקבלו לעבודה.
מאגר נתונים כאמור לא כל העובדים שלהם קרובי משפחה המועסקים בחברה דיווחו על כך כשהחלו לעבוד.
לאחר שהעובדים מתחילים לעבוד בחברה הם אינם נדרשים לדווח על שינויים בעניין קרובי משפחתם המועסקים בה.
על פי תקנות העסקת קרובים, החברה נדרשת בין היתר למנוע יחסי כפיפות בין קרובי משפחה ומצבים של ניגוד עניינים בעבודתם ולדווח לרשות החברות על קרובי המשפחה המועסקים בה.
גם לאחר שהתקנות נכנסו לתוקף לא חילקה החברה שאלונים בדבר קרבת משפחה בקרב עובדיה, אף שהם יכולים לסייע לה לעמוד בדרישות התקנות.
קובץ הנתונים הממוחשב שבידי החברה אינו כולל נתונים על קרבת משפחה.
כדי להכין לרשות החברות הממשלתיות דוח על עובדי החברה שיש להם קרובי משפחה המועסקים בה פנה מנהל יחידת משאבי אנוש לסגנים של מנהלי המרחבים וביקש מהם לדווח על עובדים שיש להם קרובי משפחה בחברה.
מאחר שהדיווחים האלה לא הסתמכו על פנייה ישירה לעובדים או על טפסים שהעובדים מילאו, אלא על הידוע ליחידות כוח האדם במרחבים, הם לא היו מלאים.
בינואר 2006 דיווחה החברה לרשות החברות הממשלתיות כי מועסקים בה במשרות תקניות 121 עובדים שיש להם קרובי משפחה בחברה.
אך כאמור הביקורת העלתה כי בסוף שנת 2005 עבדו בחברה288 .
עובדים שהיו להם קרובי משפחה בה החברה ציינה בתשובתה כי דיווחה לרשות החברות הממשלתיות רק על עובדים קבועים שלהם קרובי משפחה מדרגה ראשונה.
היא צירפה לתשובתה נתונים על עובדים זמניים שיש להם קרובי משפחה בחברה וכן נתונים על עובדים שיש להם קרובי משפחה בחברה על פי ההגדרה המופיעה בתקנות העסקת קרובים ולא נכללו בדיווח שלה לרשות החברות הממשלתיות.
על פי 94 דוח שנתי58א .
נתונים אלה, עדיין קיים פער בין מספר קרובי המשפחה שידועים לחברה ובין מספר קרובי המשפחה שמצא משרד מבקר המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לדרוש מכל עובדיה למלא טפסים שבהם יצהירו על קרובי משפחתם העובדים בחברה, וכך יהיה לה מידע עדכני על הנושא.
עליה להכין מאגר מידע של קרובי משפחה ולעדכנו באופן שוטף.
המאגר יאפשר לה בין היתר לאתר קרובי משפחה שיש יחסי כפיפות ביניהם וקרובי משפחה המועסקים ביחידה אחת.
החברה הודיעה בתשובתה כי היא מקבלת את ההערות של משרד מבקר המדינה ותפעל לפיהן.
יחסי כפיפות בין בני משפחה וחשש לניגוד עניינים בעבודתם כאמור על פי ההסכם הקיבוצי מינואר 1991 לא יועסק בן משפחה שהוא קרוב מדרגה ראשונה של עובד בחברה ביחידה שבה מועסק קרוב משפחתו.
מנהל רשות החב רות הממשלתיות כתב בסוף שנה זו לחברות הממשלתיות כי לדעת הרשות עליהן להימנע מלהעסיק קרובי משפחה בתפקידים שבהם ייווצרו יחסי כפיפות ביניהם במישרין או בעקיפין או בתפקידים שיחסי הגומלין ביניהם עלולים לעורר חשש לפגיעה בטוהר המידות, וכך נקבע גם בתקנות העסקת קרובים.
הביקורת העלתה שעובדים היו כפופים לקרובי משפחתם בעבודתם ואף עבדו בתפקידים שנוצר בהם חשש לניגוד עניינים.
היו גם קרובי משפחה שהועסקו ביחידה אחת, שלא כנדרש בהסכם הקיבוצי של מקורות.
בדוח המבקרת הפנימית מ- 2002 קבעה המבקרת הפנימית כי "ביחידת העמקים (מרחב הועסקו שבעה בני משפחה ]יחידת אספקת מים בעמקים, שמנהלה הוא מר שלום אדרי[ )צפון של מנהל יח' העמקים (כולל מנהל היחידה).
כיום מועסקים ארבעה קרובי משפחה.
העובדים הקבועים - להוציא אחד - ציינו קרבת משפחה בשאלון האישי המפורט.
גיוסם של קרובי המשפחה הנ"ל נעשה בצורה של עובד מביא קרוב ולא בפרסום בעיתון, פניה ללשכת התעסוקה או כל דרך מקבילה, כמתחייב מהוראות הנהלה.
גיוס והעסקת חלק מקרובי משפחת מנהל יחידת העמקים אושרה ובוצעה ע"י הגורמים המוסמכים לכך במרחב ובחברה בניגוד להסכם הקיבוצי, הוראות ההנהלה ו/או הוראת הס מנכ"ל לאר"מ".
מנהל היחידה התמנה לתפקידו ביוני 1995 .
בעת מינויו כבר עבדו שניים מקרובי משפחתו ביחידה, וקרוב משפחה נוסף החל לעבוד בה באפריל 1996.
בביקורת נמצא כי בספטמבר 2006 הוסיפה החברה להעסיק ביחידת העמקים את ארבעת בני המשפחה שצוינו בדוח המבקרת הפנימית (אחד מהם בקרבת משפחה שאינה כלולה בתקנות העסקת קרובים).
נוסף על כך, שני קרובי משפחה של מנהל היחידה הועסקו ביחידה אחרת בחברה.
מנהל היחידה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ -11.
06 כי קרובי משפחתו אינם כפופים לו ישירות, אלא באמצעות דרגי ביניים.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובה זו אינה מניחה את הדעת, שכן גם כפיפות עקיפה בין קרובי העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 95 .
משפחה אסורה, הן על פי הוראת רשות החברות הממשלתיות שניתנה בשנת1991 והן על פי תקנות העסקת קרובים שנקבעו בשנת2005.
החברה הודיעה בתשובתה כי "הנושא יטופל מיידית, עובדים שיש ביניהם קרבה משפחתית לא יועסקו עוד בכפיפות ניהולית אחת.
העובדים יועברו ליחידות אחרות".
04 העסיקה החברה עובד זמני ביחידת ציוד מכני כבד.
אביו עובד בחברה באגף הביצוע, והעובד הצהיר על כך בשאלון שמילא עם כניסתו לעבודה.
בדצמבר 2004 הוא התקבל שוב לעבודה בחברה ביחידת ציוד מכני כבד.
ביולי 2005 האריך מנהל מחלקת כוח אדם שביחידת משאבי אנוש את משך העסקתו עד סוף מאי 2006 .
באותה העת הייתה יחידת ציוד מכני כבד חלק מאגף הביצוע68.
05 פנה מנהל יחידת משאבי אנוש לסגן מנהל אגף הביצוע והבהיר כי "אין להעסיק בן משפחה של עובד מקרבה ראשונה באותה יחידה.
נא לפעול מיידית לסיום עבודתו".
בפועל העסיקה החברה את העובד עד סוף מאי 2006 - .
המועד שבו היה אמור לסיים לעבוד בה ממילא בתשובתה מ - 19.
07 ציינה החברה: "אנו פועלים, עד כמה שניתן, להפריד בין קרובי משפחה שנקלטו בעבר ועובדים באותה יחידה.
היכולת לנייד עובדים מוגבלת מאוד בשל.
הפריסה הגיאוגרפית הרחבה של החברה".
העסקת קרובי משפחה העובדים ביחידה אחת בתפקידים שיש יחסי כפיפות ביניהם או העסקת קרובי משפחה בתפקידים שיכול להיווצר בהם ניגוד עניינים עלולות לפגוע בשיקולים הניהוליים והעסקיים של החב רה, ולהשפיע על החלטות המתקבלות בה בעניין תנאי עבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הקושי שבדבר על החברה לאתר מצבים כאלה ולפעול למניעתם, כנדרש.
קשרי משפחה של עובדים בכירים לשישה מנהלים בחברה יש קרובי משפחה שהתקבלו לעבודה בחברה לפני שתקנות העסקת קרובים נכנסו לתוקף.
אחד המנהלים האלה הוא מנהל יחידת משאבי אנוש, מר משה דקל.
בנו התקבל לעבודה בחברה בזמן שאביו כבר מילא תפקיד זה.
העסקת קרובי משפחה של עובדים בכירים שתפקידם נוגע לכל עובדי החברה פוגעת בסדרי מינהל תקין בשל החשש שהם יימצאו במצב של ניגוד עניינים.
לדוגמה, במאי 1998 ובדצמבר 2004 פנה מנהל יחידת משאבי אנוש, מתוקף תפקידו, אל הממונה על בנו וביקש לקבל ממנו חוות דעת על הבן לשם החלטה על מתן דרגה.
מנהל יחידת משאבי אנוש ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 10.
06 כי "טופסי חוות הדעת הם טפסים ממוכנים אחידים ההדגשה במקו[]ר אשר מופקים ע"י יחידת מערכות מידע.
חתימתי מתנוססת על כל טופסי חוות הדעת.
כמי שאחראי לנושא בחברה".
החברה הודיעה בתשובתה כי בעניינים הנוגעים לבנו של מנהל היחידה משאבי אנוש "הטיפול בקבלת חוות דעת ו/או מתן דרגה יועבר לדרג גבוה יותר; סמנכ"ל לאר"מ או כל בעל תפקיד מקביל".
68 בעקבות השינוי המבני במקורות, כאמור לעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להימנע מלהעסיק קרובי משפחה של עובדים בכירים בתפקידי מטה שבהם יש חשש לניגוד עניינים, כגון תפקידים ביחידות משאבי אנוש, כספים וביקורת פנימית.
באשר לקרובי משפחה של עובדים בכירים שכבר מועסקים בתפקידי מטה, על החברה לקבוע הסדרים שיפיגו את החשש הזה.
קרבת משפחה בקרב חברי ארגון העובדים 1.
המוסדות של ארגון עובדי מקורות הם: מועצת העובדים הארצית, מליאת המזכירות הארצית, המזכירות הארצית הפעילה, ועדים מקומיים במרחבים ובמשרד הראשי, ועדים סקטוריאליים ומזכיר הארגון.
על פי ההסכם הקיבוצי, "המזכירות הארצית בשיתוף עם ההסתדרות הם הנציגים הבלעדיים המייצגים את העובדים כלפי החברה".
הוועדים המקומיים מוסמכים לשאת ולתת עם ההנהלות המקומיות "בעניינים הנוגעים למקום העבודה הייחודי, בנושאים שאין להם נגיעה לכלל עובדי החברה".
על פי נתונים שהעבירה מקורות למשרד מבקר המדינה, במאי 2006 כיהנו במועצת העובדים הארצית82 עובדים, מהם45 עובדים69 .
היו חברים בוועדים שונים נמצא כי ל-15 ( מחברי ארגון העובדים18% ) היו בסוף שנת2005 קרובי משפחה העובדים בחברה.
למזכיר ארגון העובדים ולחבר נוסף בארגון היו שני קרובי משפחה בחברה.
עוד נמצא שבארגון העובדים חברים שלושה בני משפחה אחת - מזכיר ארגון העובדים מר מאיר אלעזרה, בנו מר משה אלעזרה ואחיו מר דניאל אלעזרה.
מזכיר ארגון העובדים כתב בתשובתו כי "על פי תקנון הארגון, מוסדות הארגון מורכבים מנציגי היחידות השונות של החברה", וכי אחיו ובנו נבחרו במרחבים אחרים של החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כהונה של כמה קרובי משפחה בארגון העובדים עלולה ליצור קבוצות לחץ המונעות משיקולים זרים עד כדי חשש לניגוד עניינים.
על מצב דומה ראו לעיל בפרק על רשות שדות התעופה - העסקת קרובים של עובדים בכירים וחברי ועד.
הדברים שם יפים גם לעניין חברי ארגון העובדים במקורות.
במועד הביקורת היה בנו של מנהל יחידת משאבי אנוש חבר במועצת העובדים הארצית.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תפקידו של האב עלול להיווצר מצב של ניגוד עניינים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ - 10.
06 הודיע בנו של מנהל יחידת משאבי אנוש כי בעבר לא היה שותף במשא ומתן עם הנהלת החברה, אך בעקבות הביקורת החליט לסיים את חברותו במועצת העובדים הארצית.
חוץ מאחד מחברי הוועדים שלא היה חבר במועצת העובדים הארצית העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 97 .
חברות של בעלי תפקיד ניהולי בחברה בוועד העובדים .
בינואר 1996 נקבע בתקנון של ארגון עובדי מקורות ש"עובדים המועסקים בתפקידים הבאים לא יוכלו לכהן במוסדות הארגון: מנכ"ל החברה; חברי הנהלה; סמנכ"ל החברה; מינהל כוח אדם; גזבר; חשב; כל עובד המייצג את ההנהלה במשא ומתן עם נציגות העובדים; עובד שהתקיים בו האמור בסעיף 23 .
" מכאן שמנהל בחברה הממונה על עובדים ואינו ברשימת בעלי התפקידים שצוינה בתקנון רשאי לפי התקנון להיות חבר בוועד העובדים.
כאשר עובד כזה מכהן בוועד העובדים עלול להיווצר ניגוד עניינים הנובע מהיותו חבר ועד המייצג עובדים כלפי ההנהלה והיותו מנהל המייצג את ההנהלה כלפי העובדים.
יצוין כי בתקשי"ר, שאמנם אינו חל על החברה אך משקף נורמות ראויות לגופים ציבוריים, נקבעו הסדרים לעניין זה, ובין היתר נקבע בו כי עובד שיש לו סמכות מטעם ההנהלה להמליץ על קבלת עובדים, על קידומם, על תנאי עבודתם ועל פיטוריהם לא יוכל להמשיך בתפקידו אם ייבחר לוועד העובדים או יכהן בו.
על פי נתונים שהעב ירה מקורות למשרד מבקר המדינה במאי 2006 , עשרה מחברי ארגון העובדים היו ממונים על עובדים מתוקף תפקידם בחברה: מנהל אחזקה ביחידת אספקת מים בגליל, שהוא חבר בוועד המקומי של מרחב צפון ובמועצת העובדים הארצית, היה ממונה על 34 עובדים; מנהל התחנות ספיר וצלמון, שהוא חבר בוועד המקומי של חבל הירדן ובמועצת העובדים הארצית, היה ממונה על 17 עובדים; ושמונה מחברי ארגון העובדים היו ממונים על שני עובדים עד תשעה.
החברה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "עובדי משאבי אנוש אשר בתוקף תפקידם משפיעים על קליטת עובדים וקידומם אינם יכולים להיבחר.
ולשמש כנציגי עובדים".
06 טען מזכיר ארגון העובדים כי "הן תקנון ועדי העובדים והן תקנון הארגון מפרטים במדויק מי מנוע מלכהן במוסדות ארגון העובדים.
עובדים הממלאים תפקידי ניהול וממונים על עובדים אחרים אינם מנועים ככלל מלכהן בוועד העובדים".
מנהל התחנות ספיר וצלמון ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 18.
06 כי "לפי תקנון ארגון עובדי מקורות הייתה לי אפשרות להיבחר לוועד העובדים ולמועצה".
נוסף על כך, הוא ציין כי לא היה מוסמך לקבל עובדים ולפטר אותם.
אם פעולותיו של עובד כחבר ארגון העובדים מתנגשות בפעולותיו כממונה על עובדים, על החברה להתערב בעניין בתוקף סמכותה הניהולית.
נמצא כי רשימת התפקידים שבתקנון ארגון העובדים אינה כוללת את כל התפקידים שבהם עלול להתעורר ניגוד עניינים בהקשר זה.
על כן מן הראוי שהנהלת מקורות תבחן שוב מהם התפקידים הניהוליים שהממלאים אותם עשויים להימצא במצב של ניגוד עניינים בעת היותם חברי ועד והאם מתעוררת בעיה עם ממלאי התפקידים שהם עתה חברי ועד.
מצבים שבהם החברה תזהה אפשרות לניגוד עניינים, עליה לנקוט את כל הפעולות הדרושות למניעתם.
כלומר חבר שהורשע בבית משפט בעברה שיש עמה קלון 98 דוח שנתי58א .
מקורות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי ממצ אי הדוח משקפים מציאות רבת שנים ואת התרבות הארגונית ששררה בחברה, והיא פועלת לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות בדרך של הכנת נהלים, מתן הנחיות חדשות והטלת אחריות אישית על מנהלים לקליטת עובדים ולאיוש משרות.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 99 .
חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ .
חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ (להלן - תש"ן או החברה) היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה.
תש"ן וחברה בת שבבעלותה המלאה, קו מוצרי דלק בע"מ (להלן - קמ"ד), עוסקות בתכנון, בהקמה, בהפעלה ובתחזוקה של מאגרים לאחסון נפט גולמי ותזקיקים ושל מערכות להולכת תזקיקים (קווי צנרת ומערכות שאיבה).
לקמ"ד אין צוות עובדים משלה, ועובדי תש"ן הם המנהלים ומתפעלים אותה.
לפי חוק החברות הממשלתיות, השר האחראי לענייניה של החברה הוא שר התשתיות הלאומיות.
בסוף שנת 2005 העסיקה תש"ן381 .
עובדים130 עובדיםהועסקו לפי הסכם עבודה קיבוצי מיוחד (להלן - ההסכם הקיבוצי), שנחתם בשנת 1976 .
41 עובדים הועסקו לפי הסכמים אישיים, ושלושה מהם הועסקו במשרות שהחברה מגדירה "משרות אמון"71 ,(עוזר המנכ"ל מזכירת המנכ"ל ונהג המנכ"ל).
203 עובדים הועסקו באבטחת המתקנים וקווי הצנרת שלה (להלן - מאבטחים) לפי הסכם עבודה אישי מיוחד לעובדי אבטחה, ושבעה עובדים הועסקו בתפקידים שונים בחברה לפי חוזה שהוגדר "חוזה תקן בטחון".
על פי נתוני החברה, בשנים 2003 -2005 היא קיבלה 13 עובדים חדשים - שלושה מהם ב"משרות אמון" - ו-178 מאבטחים.
כמו כן החברה העבירה אחדים מהמאבטחים לתפקידים מקצועיים אחרים בחברה, בדרך כלל לאחר שסיימו את לימודיהם האקדמיים.
סדרי הקבלה של עובדים שאינם בכירים72 בהסכם הקיבוצי נקבע שאם תהיה משרה פנויה בחברה, "יוצא תחילה מכרז פנימי לאיוש המשרה על ידי שתודיע על כך החברה בכתב לוע ד העובדים ותציין בהודעתה את תאור המשרה והכישורים הנדרשים לה".
לפי הסכם זה, ועד העובדים רשאי להציע מועמדים מעובדי החברה, והחברה זכאית להחליט שלא לקבל את המועמדים האלה אלא לאייש את המשרה לפי שיקול דעתה.
החברה רשאית לקבל הצעות בעניין מועמדים אחרים, לרבות מועמדים שאינם עובדי החברה, בכל דרך שתמצא לנכון, וכן לקבוע מיהו המועמד המתאים ביותר.
לחברה נוהלי קבלה נפרדים לעובדים שאינם בכירים, לעובדים בכירים ולמאבטחים.
בנוהל לקבלת עובדים שאינם בכירים (להלן - נוהל קבלת עובדים), מאפריל 1997 , נקבע כי כאשר יש צורך בתוספת כוח אדם מחוץ לחברה, מנהל מחלקה או מנהל מתקן יגיש בקשה בעניין למנהל האגף ויציין בה מהי הגדרת התפקיד.
מנהל האגף יעביר את הבקשה לאישור .
71 "משרות אמון": משרות המצריכות קשר אישי הדוק עם המנהל, שאפשר למנות להן עובדים לפי שיקול הדעת של המנהל ולפי מידת האמון האישי שהוא רוחש לנושא המשרה, ללא הליך תחרותי לבחירה בין מועמדים.
חוץ ממאבטחים 100 דוח שנתי58א .
עוד נקבע בנוהל כי עובדים חדשים יגויסו באמצעות שירות התעסוקה או פרסום בעיתונות או באמצעות חברות כוח אדם; את המועמד המתאים יראיין מנהל האגף, והוא יעביר חוות דעת בכתב למנהל מחלקת משאבי אנוש; המנכ"ל או הסמנכ"ל למינהל וארגון יאשרו את קבלת העובד; על המועמד לעבור בדיקות מוקדמות ובהן בדיקה פסיכוטכנית; במקרים מיוחדים המנכ"ל רשאי לפטור את העובד מבדיקות מוקדמות.
בדצמבר 2001 ובמאי 2003 שונה נוהל קבלת עובדים, ולא פורטו בו מקורות הגיוס של המועמדים (אף שכאמור צוינו בנוהל המקורי).
בספטמבר 2004 שונה הנוהל שוב.
לנוהל הזה הוחזרה ההוראה בדבר מקורות הגיוס של עובדים, שנקבעה בנוהל המקורי באפריל 1997 .