HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכאן שהמערכת לא תוקם לקראת עונת השריפות של קיץ 2019 .
יוצא אפוא כי המערכת תהיה מוכנה לשימוש תפעולי במועד שבו, לפי דברי מנהל השמ"ט, הציע להקים את המערכת (במשך כשנתיים).
בתשובת המשרד לביטחון הפנים מספטמבר 2019 צוין כי "הליכים מכרזיים לוקחים זמן, המשרד לביטחון הפנים עשה ככל שביכולתו לזרז את הקמת המערכת, אולם מטבע הדברים הליכים מתעכבים".
עוד צוין בתשובה כי "המערכת הינה מערכת תפעולית-מבצעית והנתונים המטאורולוגיים יתקבלו מה שמ"ט, ואילו המערכת המבצעית-התפעולית תופעל כל ידי כב"ה.
המשרד לביטחון הפנים ימשיך וירחיב את שיתוף הפעולה עם השירות המטאורולוגי".
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה להסדיר את תפקידיו של השירות המטאורולוגי, את מעמדו, ואת אחריותו בהכשרת חזאים, בהוצאת תחזיות, התרעות ואזהרות, וכן בבדיקת עמידתם של הגופים האחרים העוסקים בתחום המטאורולוגיה בתקנים שקבע ה- WMO .
,יש לראות בחיוב את שיתופי הפעולה שנוצרו עם גופים ממשלתיים שונים.
עם זאת מומלץ למפות את כלל הגופים הממשלתיים הנוגעים לעניין ולקדם שיתוף פעולה עימם, ובפרט לבחון קידום ממשקים מול המערכות המוקמות על ידי כל גוף.
פערים בין הדרישות של ICAO לתעופה האזרחית לבין המצב בפועל .
התקנים הבין -לאומיים המסדירים את בטיחות התעופה האזרחית נקבעים על ידי ארגון התעופה האזרחית הבין-לאומי ICAO .
על אמנת שיקגו חתומות192 ,מדינותבהן מדינת ישראל, שאשררה אותה במאי 1949 .
מטרת אמנת שיקגו היא, בין השאר, לחתור לאחידות רבה ככל האפשר בתקנים שלפיהם פועלת התעופה האזרחית הבין -לאומית, במטרה להגביר את מדינת ישראל - 688 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה בטיחות הטיסה, וכן כדי לייעל את התעופה האזרחית הבין -לאומית באמצעות יצירת "שפה אחידה" לכלל הקהילייה.
נספח 3 לאמנת שיקגו (להלן- נספח 3 ) מתייחס לאספקת השירותים המטאורולוגיים לתעופה האזרחית, החל מהתוויית עקרונות כלליים לאספקת השירותים לתעופה, עבור דרך הנחיות לביצוע מדידות מטאורולוגיות בשדות התעופה ולדיווחן, הנחיות לדיווחי מטוסים על מזג האוויר, הנחיות לגבי הכנת התחזיות והאזהרות לתעופה והפצתן, הנחיות להכנת מידע אקלימי לתעופה, הנחיות לאספקת השירותים לצוות האוויר לפני טיסה ובזמן הטיסה, הנחיות לאספקת המידע המטאורולוגי ליחידות תעבורה אווירית, חילוץ והצלה, וכלה בדרישות לשימוש באמצעי תקשורת להפצת המידע המטאורולוגי.
המסגרת המשפטית במדינת ישראל למתן שירותים מטאורולוגיים לתעופה נקבעה בסעיף 35 בחוק הטיס.
על פי סעיף זה, אישור להפעלת מִתקן דיווח מזג אוויר יינתן על ידי מינהל השירות המטאורולוגי בהסכמת מינהל רשות התעופה האזרחית.
תקנה 482 לתקנות הטיס מסדירה את דיווחי המטוסים על תנאים מטאורולוגיים.
כמו כן, בתחילת 2012 חתמו רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) ומשרד התחבורה על הסכם הבנות בדבר קווים מנחים לאספקת השירותים המטאורולוגיים לתעופה במדינת ישראל.
ההסכם מגדיר את חלוקת העבודה בין רש"ת לשמ"ט.
בדיון שהתקיים ביולי 2017 בהשתתפות נציגי רשות התעופה האזרחית ונציגי השמ"ט צוין כי לפי דרישות ICAO , על המדינה לעגן סמכויותיה של רשות מטאורולוגית אשר תסדיר את מתן השירותים המטאורולוגיים לתעופה מטעמה.
עוד הוצגו בדיון פערים בין דרישות נספח 3 לבין המצב בישראל.
נמצא כי מתוך 260 תקניםוהמלצות, 117 תואמים את דרישות ה-ICAO; ב-31 תקנים קיימים הבדלים ברמות שונות; ו-112 תקנים אינם מיושמים בדין בישראל.
להלן מסקנות הדיון: 1.
יש צורך להתחיל בטיפול בפערים באמצעות חקיקה ראשית, בדומה לתקנות ה -ANSP .
(שירותי הטיס) באירופה 2.
לאחר תיקונים בחקיקה הראשית יש לייצר תקנות הנגזרות ממנה.
אפשר להיעזר בדוגמאות מן הדרך שבה נעשה הדבר באירופה, הנחשבת למתקדמת ביותר בתחום זה.
יש לעדכן את הסכם ההבנות בין שמ"ט לבין רש"ת, ולציין גם את הדרך שבה מתבצעים עדכוני ההסכם.
עוד יש להוסיף בהסכם כי רש"ת וספקי שירותי המטאורולוגיה האחרים מחויבים לפעול לפי העדכונים המתפרסמים לנספח 3.
יש לסיים ולעדכן את נוהלי השמ"ט עד סוף שנת2018.
בסוף2017 פנה מנהל השמ"ט למשרד התחבורה וציין כי מביקורות שנערכו בעשור האחרון על ידי ICAO ועל ידי מינהל התעופה הפדרלי האמריקני עולה שאסדרת התעופה האזרחית בישראל מחייבת התאמה לתקנים הבין -לאומיים המקובלים.
ואכן, בשנים האחרונות פעלה רשות התעופה האזרחית לעדכן את חוק הטיס ואת תקנות הטיס כך שיכללו את המרכיבים ההכרחיים לשמירה על בטיחות התעופה לפי הנחיות ICAO במדינה החברה באמנת שיקגו.
עוד ציין מנהל השמ"ט כי "יחד עם זאת, עד כה תיקוני החקיקה טרם התייחסו לחלק ניכר מהוראות מדינת ישראל - 689 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה נספח 3 .
בשנה האחרונה פעל השירות המטאורולוגי יחד עם רשות התעופה האזרחית למיפוי הפערים בין הוראות הנספח לבין הדין הישראלי, ונתגלה פער של 112 סטנדרטים והמלצות אשר אינם מוסדרים".
עוד ציין כי "תכלית החקיקה היא אם כן לסגור את הפערים שהתגלו - לעגן בחקיקה הישראלית את הוראות נספח 3 .
", לצורך קידום בטיחות הטיס בישראל משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עד מועד סיום הביקורת לא קודמו הליכי חקיקה לסגירת הפערים עם הדרישות לפי נספח 3 , וכי מאז מכתבו של מנהל השירות לא קודם הנושא כלל.
ללא סגירת הפערים הקיימים אין ודאות שהמידע המטאורולוגי הניתן לענף התעופה מספק מענה מלא לצרכיו, ועל כן גוברים הסיכונים לשיבושי הטיסות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיום 23.
19 ציינה רש"ת כי מסמך הבנות מעודכן נמצא בשלבי ניסוח בין הגופים, ובו מודגשת המחויבות לעמידה בתקני נספח 3 של ICAO .
השמ"ט מפעיל כאמור 82 תחנות מדידה מטאורולוגיות.
שטחה הממוצע של כל תחנה הוא כ- 30 מ"ר.
בכל התחנות מותקנים מכשירי מדידה המודדים את כמות הגשם, הטמפרטורה, הרוח והלחות, ובמקצתן מודדים גם קרינה מסוגים שונים ולחץ ברומטרי.
תוצאות המדידות מועברות לאוגר נתונים בתחנות, ומשם באמצעות רשת סלולרית למרכז הבקרה של השמ"ט, המפרסם אותם באתר האינטרנט שלו.
השמ"ט מפעיל גם כ -400 מתנדבים המודדים את כמות הגשם ברחבי הארץ.
נתוני התחנות מהווים כלי עזר חיוני בחיזוי מבצעי ובמיוחד בחי זוי בזמן אמת באירועים עם סכנה לנפש ולרכוש.
המידע מהתחנות המטאורולוגיות משמש בסיס חשוב במחקרים אקלימיים.
מדידת הגשם חיונית למגוון רחב של גורמים: רשות המים, רשויות ניקוז, משרד החקלאות, חקלאים, גורמי תכנון.
לטובת החקלאות נדרשת גם מדידה של טמפרטורה בקרקע ובסמו ך לקרקע.
המדידות הן כלי מרכזי בתחזיות.
היות שהשונּות המרחבית של הגשם באזורנו גבוהה, ומאחר שמדינת ישראל רגישה מאוד למחסור במים ומנסה לדייק ככל האפשר בניצול המשאב הזה, יש חשיבות לפריסה נרחבת של מדי הגשם.
זו הסיבה שהשירות המטאורולוגי מפעיל נוסף על רשת תחנות המדידה האוטומטיות גם רשת ארצית צפופה של צופי גשם מתנדבים, וכן רשת של אוגרי גשם בדרום הארץ.
מדינת ישראל -690 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
התחבורהמשרד תמונה 1: תחנת מדידה בקיבוץ חפץ חיים .
התמונה צולמה על ידי צוות הביקורת בדצמבר 2018 .
,הגם שניתן לראות בחיוב שבעשורים האחרונים עבר השמ"ט לתחנות מדידה אוטומטיות המופעלות באמצעות ציוד מדידה מתקדם, עדיין נותרו שלוש תחנות מטאורולוגיות מאוישות.
גופים ממשלתיים או ציבוריים אחרים מפעילים נוסף על תחנות מטאורולוגיות שמפעיל השמ"ט, מידע שנותן מענה לצרכים הנקודתיים של כל אחד מהם.
לדוגמה: תחנות נוספות לאספקת משרד החקלאות מפעיל 54 תחנות; המשרד להגנת הסביבה מפעיל11 תחנות; איגודי ערים- 40 תחנות; חברת החשמל- 30 תחנות; חברת מקורות מפעילה10 תחנות למדידת כמות הגשם בלבד.
בסך הכול פועלות בארץ לפחות 227 תחנותמטאורולוגיות של גופים ציבוריים, אשר חלקן פועלות בסמיכות זו לזו, כך שניתן היה למזג אחדות מהן, ולהעביר את מקצתן לאזורים אחרים.
להלן במפה 2 מצוין מיקומן של תחנות המדידה אוטומטיות, מדי גשם ידניים ואוגרי גשם שנתיים של השמ"ט.
מדינת ישראל -691 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
התחבורהמשרד מפה 2: מיקום תחנות מטאורולוגיות שלהשמ"ט, מדי גשם ואוגרי גשם שנתיים .
המקור: השמ"ט מדינת ישראל - 692 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה במצב הנתון, ובהיעדר הסדרה של מעמד השמ"ט, החלו כאמור משרדי ממשלה אחרים, כגון משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה וחברות ממשלתיות דוגמת מקורות, להקצות עובדים לתחום המטאורולוגיה ואף לרכוש ציוד מטאורולוגי.
תופעה זו גורמת לתחנות מטאורולוגיות יתירות ועלולה להעמיס הוצאות נוספות.
מלבד זאת, אין אחידות בשיטות הפעולה של הגופים השונים ואין גורם ממלכתי אחד המפקח על דרכי הפעולה של גופים אלה בהתאם לתקנים הבין -לאומיים (כגון דיוק וכיול המכשירים על (לפי) דרישות ה - WMO ) כדי להבטיח את אמינות הנתונים ולמנוע סתירות במידע המסופק למשתמשים השונים.
מצב זה מפחית מאיכות המידע המטאורולוגי ומהידע המקצועי המשמש לקבלת החלטות.
מומלץ כי משרד התחבורה יבחן גיבוש מתכונת פעילות ארצית אחידה באחריות השמ"ט לטובת כלל הגופים.
כמו כן, מן הראוי שכל משרדי הממשלה יאמצו את הנחיות ארגון המטאורולוגיה העולמי בכל הקשור להקמה ולתחזוקה של תחנות מטאורולוגיות.
אופטימיזציה של פיזור התחנות .
הארץ מגוונת מבחינה טופוגרפית, וקיימים בה אזורי אקלים שונים.
פריסת התחנות היסטורית, ומקצתן הוקמו עוד בתקופת המנדט.
עם השנים נוספו תחנות במקומות שבהם זיהה השמ"ט צורך, כך שפריסתן של התחנות צמחה ללא תכנון ובהיעדר ראייה כוללת של הצרכים.
בשנת1989 הטיל מנהל השירות דאז על "צוות היגוי לרשת התחנות" לתכנן רשת תחנות אופטימלית אשר תייצג את צורכי מדינת ישראל בשנים הבאות.
ביוני 1990 הגיש הצוות דוח שבו נבחנו מֵּרַּב החלופות לתכנון רשת אופטימלית.
התכנון התבסס על מפת האזורים האקלימיים של השמ"ט, ולכל אזור אקלימי הוקצו שתי תחנות מדידה.
לכך הוסיפו תחנות בהתאם לשינוים אורבניים, לזיהום אוויר או לאזורי תיירות, נתונים שלא באו לביטוי בהקצאה הראשונה.
בחירת התחנות בכל אזור הסתמכה על השיקולים הבאים: קיומה של תחנה מטאורולוגית ותיקה ובעלת סדרת נתונים ארוכה; קיומה של תחנה השייכת לגורם מחו ץ לשמ"ט, שאין ביכולתו לשנות את מיקומה ואת הצבתה, כגון תחנות צבאיות; קיום תחנה באזור מאוכלס הדורש נתונים אקלימיים לצורך שימוש מקומי בהם.
בעבודה הוצגה מפה של הרשת המתוכננת, ורשימת התחנות שבה חולקה לארבע קבוצות: (א) תחנות של השמ"ט, אשר יש לקיימן בעדיפות ראשונ ה; (ב) תחנות הפועלות ללא הכוונה של השמ"ט, אשר הוקמו על ידי גורמים חיצוניים, צבאיים או פרטיים; (ג) תחנות אשר נועדו לפירוק מאחר שחשיבותן לשמ"ט נמוכה; (ד) תחנות חדשות שיש להקימן באישור השמ"ט.
בשנת2000 הקים מנהל השמ"ט ועדה שתפקידיה היו תיעוד המצב הנוכחי של ר שת תחנות השמ"ט וקביעת מדיניות לרשת התחנות לשנות ה-2000 .
בפני הוועדה עמד הדוח משנת 1990 .
הוועדה ציינה כי מאז יוני1990 הופעלה מדיניות רשת התחנות באופן כללי על פי הדוח זה, אך עם זאת, בשל התפתחויות בשטח חלו שינויים מהותיים, שחייבו לעיתים התאמת המדיניות למצב החדש.
בעקבות השינויים עלה הצורך לבדוק מחדש את התאמת מדיניות הרשת שנקבעה ביוני 1990 .
הוועדה ציינה כי יש להכין תוכנית פרטנית מדינת ישראל - 693 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה ליישום המדיניות לרשת התחנות לשנות ה -2000 .
להלן עקרונות בסיס שהוצעו על ידי הוועדה למדיניות רשת התחנות: א.
יש לבחון מחדש את הצורך בפיזור ה תחנות הקיימות באזורים מסוימים בארץ, תוך כוונה למזג תחנות בעלות אופי דומה ויציגות דומה.
כדי לשמור על רצף נתונים היסטוריים תינתן עדיפות לתחנות ותיקות בעלות סדרות נתונים ארוכות.
בכל עיר מרכזית בישראל צריכה לפעול תחנה מטאורולוגית עירונית ראשית.
יש לבדוק את האפשרות לבצע זאת עם תחנות של גופים אחרים או בשיתוף העיריות.
השירות יפַּקח רק על תחנות ממוחשבות העונות על תקן השמ"ט.
תינתן עדיפות לציפוף תחנות בערים הגדולות ובאזורים צפופי אוכלוסייה.
יש להוסיף כמה תחנות מטאורולוגיות לרשת התחנות בצפון הארץ, כמו גם ביהודה ובשומרון.
מאז סיום עבודת הוועדה לא קודם נושא האופטימיזציה האובייקטיבית של התחנות.
רק בשנת 2018 נקלטה בשמ"ט עובדת שעתידה לעסוק, בין השאר, באופטימיזציה של רשת התחנות.
אגף אקלים בשמ"ט ערך סקר של 11 תחנות אוטומטיות המופעלות על ידי השמ"ט או על ידי גורמים חיצוניים באזור גוש דן.
סיכום הסקר מכיל תיאור של כל תחנה, תוך התייחסות לאופי השטח סביבה ולמכשולים בקרבתה בגזרות השונות.
בסוף כל תיאור נכתבה חוות דעת כללית לגבי הצבת התחנה וסייגים לגבי מידת ייצוגה את הזרימה במקום.
בסקר צוין כי "ככלל, המרחק בין התחנות אינו גדול והן חש ופות, ברוב המקרים, לאותה תבנית זרימה.
לפיכך סביר שקיימת יתירות וניתן להסתפק במספר קטן יותר של תחנות.
אכן, ישנה חפיפה בתחומי היציגות של חלק מהתחנות.
עם זאת, המרחק השונה מקו החוף עשוי להכתיב תזמון שונה של תחילת הזרימה היבשתית בלילה ולפנות בוקר ולדבר יש משמעות בהיבט של הערכות סיכונים".
מכל האמור לעיל עולה כי מאחר שהאקלים בארץ מורכב ומשטרי הרוח ומזג האוויר שונים ממקום למקום, יש חשיבות למיפוי מדויק של רשת התחנות.
תכנון מתאים וביצוע אופטימיזציה של תחנות השמ"ט והתחנות של הגורמים האחרים בתיאום עימם, יאפשרו ויתור על מקצת התחנות וימנעו כפילות ו בזבוז, וכן יאפשרו איתור אזורים שבהם קיים מחסור בתחנות, ולפיכך יש להתקין בהם תחנות מטאורולוגיות.
משרד מבקר המדינה מציין כי על השמ"ט להשלים את מיפוי פריסת כל התחנות ולפעול לקביעת פיזור אופטימלי.
הסדרת זכויות השמ"ט על מקרקעי התחנות .
למיקום תחנות המדידה חשיבות רבה להבטחת איכותם של הנתונים.
הכללים לקביעת מיקום אופטימלי של תחנה מבוססים על אלה שקבע ה -WMO .
הכללים נועדו ליצור אחידות באופן מדינת ישראל - 694 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה המדידה, המושפעת במידה ניכרת מן המקום שבו מוצבות התחנות ומהציוד שמותקן בהן.
ה- WMO דירג את איכות המדידה של התחנה על פי מידת העמידה בכללים הבאים: מיקום התחנה, הסביבה הקרובה לתחנה ואופן התקנת הציוד בתחנה.
משקל רב מיוחס להימצאות התחנה באותה נקודה על פני זמן, על מנת לשמור על רצף נתונים מהעבר.
נתונים אלה משמשים למחקרים בנושא ולהשוואה לצורך בחינת שינויים אקלימיים באזור.
רשת תחנות המדידה של השמ"ט קיימת כבר עשרות שנים, ומקצת התחנות הוקמו לפני קום המדינה.
מרבית תחנות המדידה נמצאות על שטחי מדינה, מיעוטן על שטחים פרטיים וחלקן על גגות.
התברר שתחנות רבות מוצבות במקומות שונים בארץ שבהם אין לשמ"ט זכויות על הקרקע, זכויות המבטיחות את המשך הפעלתן באותו מקום.
במצב זה קיימת אפשרות שבעלי הזכויות על הקרקע ידרשו מהשירות לפַּנות את התחנה מהמקום.
להלן דוגמה בעניין: 1.
תחנת שערי תקווה הוקמה בשנת2007 .
"על שטח פרטי בתוך שטחי "מנהל הרכוש הנטוש באמצע 2016 התקבל צו פינוי לתחנה, ניסיונות שנעשו למציאת אתר חלופי לא צלחו, וב- 2017 .
הועלו מקרים נוספים מסיבות נוספות שבהם נדרש השמ"ט להעתיק תחנות מדידה ממקומן ההיסטורי : א.
במאי 2016 פנה מנהל השמ"ט למזכיר קיבוץ בצפון הארץ, היות שנודע לו כי בעתיד הקרוב יש כוונה לבנות תחנות אוטובוסים לתלמידים במקום שבו נמצאת תחנה מדידה.
הוא ציין כי תחנת המדידה קיימת בקיבוץ כבר כ-75 שנים.
עוד הוסיף כי נציגי השמ"ט, בשיתוף עם מהנדס המועצה האזורית, בדקו את תוכניות הבנייה באזור, ומצאו מקום פנוי אחד בלבד שאליו אפשר להעביר את תחנת המדידה.
לצורך כך ביקש השירות להקצות לו שטח של 300 ( מ"ר15X20 מטר).
ע וד ביקש השמ"ט שהתחנה הקיימת והתחנה העתידית תעבודנה במקביל לפחות שנה, כדי לדעת אם נתוניהן אחידים.
יצוין כי לפני כשמונה שנים הועתקה התחנה משטח מהקיבוץ לאזור בית ספר סמוך, בהסכמת בית הספר והקיבוץ.
באוגוסט 2017 פנה ראש עירייה בדרום הארץ למנכ"לית משרד התחבורה ב בקשה להעתיק את תחנת המדידה בעיר.
בספטמבר באותה שנה פנה מנהל השמ"ט לראש העירייה וציין כי התחנה הוקמה בשנת 1949 סמוך לשדה התעופה, והוזזה ממקומה כ- 100 מטרים בשנת 1997 .
מנהל השמ"ט הודיע לראש העיר שהשמ"ט מוכן לבחון הצעות למיקום חלופי באזור, אשר יתאים לביצוע מדידות מטאורולוגיות, כך שיימשך רצף המדידות ההיסטורי בעיר.
כמו כן ציין כי לא הוגשה בקשה רשמית לשמ"ט להעתקת התחנה.
באוקטובר 2017 פנה באופן רשמי ראש עירייה למנהל השמ"ט ולמנהל מינהל הדיור הממשלתי בבקשה להעתקת התחנה.
במהלך השנים 2016 ו-2017 התקיימו דיונים של נציגי השמ"ט ונציגי מינהל הדיור הממשלתי שבמשרד האוצר במטרה לקדם את עניין הסדרת מעמדן של תחנות השירות המטאורולוגי.
במסגרת תהליך ההסדרה נעשו כמה פעולות: איסוף נתוני כל התחנות, בדיקת בעלות רישומית של קרקע התחנות באמצעות הוצאת נסחי טאבו ועוד.
מדיון שהתקיים במרץ 2017 מדינת ישראל - 695 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה עולה כי לאחר בדיקת נסחי הטאבו של התחנות ולימוד המצב הרישומי שלהן אפשר לחלק את התחנות על פי שלושה סוגי בעלות: תחנות הנמצאות על קרקעות בבעלות קק"ל, תחנות הנמצאות על קרקעות בבעלות המדינה ותחנות הנמצאות בקרקעות המנוהלות על ידי רשות מקרקעי ישראל.
נכון למועד סיום הביקורת כמעט כל תחנות המדידה אינן מוסדרות, ומינהל הדיור הממשלתי מקיים משא ומתן עם רשות מקרקעי ישראל להסדרת הנושא.
מתחילת 2017 ועד מועד סיום הביקורת לא הייתה התקדמות בהסדרת הזכויות.
משרד מבקר המדינה מעיר לשמ"ט ולמשרד האוצר ולרשות מקרקעי ישראל כי יש חשיבות בהסדרת זכויות השמ"ט על תחנות, זאת כדי לשמור על רצף הנתונים מהעבר וכדי להבטיח את אחידות המדידות המטאורולוגיות מאותו מקום; על השמ"ט, מינהל הדיור הממשלתי ורשות מקרקעי ישראל לפעול בהקדם להשלמת הסדרת זכויות השמ"ט על מקרקעי התחנות, בד בבד עם בדיקת אופטימיזציה של פיזור התחנות.
בתשובת רשות מקרקעי ישראל למשרד מבקר המדינה מיום- 29.
19 ציינה הרשות כי לאחר משא ומתן בין מינהל הדיור הממשלתי לבין רשות מקרקעי ישראל פועלת הרשות לגיבוש החלטת מועצת מקרקעי ישראל, שתקבע את מתווה הסדרת מעמדן של תחנות השירות המטאורולוגי.
מגיני קרינה (סוכות) .
שטחה של תחנה מטאורולוגית הוא כ -30 מ"ר בממוצע, ובכל תחנה מוצבת סוכה שבה מותקנים חלק ממכשירי המדידה (מד טמפרטורה ומד לחות).
הסוכה אמורה לשמור על ציוד המדידה מפני קרינת השמש ולמנוע חדירה של טיפות גשם, שעלולות לשבש את פעולת המכשירים.
איכות הנתונים משתנה מסוכה לסוכה: נפח הסוכה, המרווחים בין השלבים והחומר שממנו עשויה הסוכה משפיעים על המדידה ועל איכותה.
האחידות במאפייני הסוכות חשובה כדי לאפשר השוואה בנתונים במרחב ובזמן.
התקציב השנתי לחידוש הציוד בתחנות הסתכם בשנת 2018 ב- 170,000 ש"חובשנת 2019 ב- 274,000 ש"ח.
בתחנות המדידה של השירות קיימים שלושה סוגים של סוכות, הנבדלים זה מזה בחומרים ובנפח, כפי שמוצג בתמונות להלן.
מדינת ישראל -696 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
התחבורהמשרד תמונה 2: צילום שלושת הדגמים של מגיני הקרינה שבשימוש השירות .
מקור התמונות: באדיבות השמ"ט .
לפני שנים רבות בבית המלאכה שפעל בשמ"ט, ומצבן ממסמכי השמ"ט עולה כי הסוכות נבנו הרעוע כיום מחייב את החלפת מרביתן.
בכוונת השמ"ט להחליף את הסוכות לדגם המתאים ביותר לאזורנו, שייבחר מבין הדגמים המאושרים על ידי ה - WMO .
שימוש בדגם אחיד בכל התחנות יאפשר השוואה בין תוצאות הבדיקה המתקבלות מהתחנות.
במ ועד סיום הביקורת בחן השירות שני דגמי סוכות, ולאחר שיוחלט על הדגם המתאים יותר, יהיה על השירות להחליף את כל התחנות לדגם שנבחר בפרק זמן קצר ככל שניתן.
עלות החלפת כל סוכה היא כ- 15,000 ש"ח, ולפיכך עלות החלפת כל הסוכות תעמוד על כ-1.
מיליון ש"ח ציוד מדידה .
התחנה מותקן ציוד מדידה הכולל תורן ועליו מכשיר המודד את כיוון הרוח ואת בשטח מהירותה, מד גשם וכן מד טמפרטורה המותקן בסוכה.
בחלק מהתחנות מותקנים גם מד קרינה ומד לחץ ברומטרי.
השמ"ט מקפיד להשתמש בכל התחנות בציוד מאותה תוצרת, זאת כדי דה של התחנות וכדי לצמצם את כמות הפריטים שיש שניתן יהיה להשוות בין תוצאות המדי להחזיק במלאי.
מדידת החיישנים המטאורולוגיים הנמצאים בשימוש השמ"ט מבוצעת כיום בצורה אנלוגית (מדידת זרם/מתח), ואילו במדינות המערב עוברים בהדרגה למדידה דיגיטלית.
להערכת השמ"ט, החלפת כל החיישנים כרוכה בהוצאה גדולה, ול .
בכל תחנה נמצא אוגר נתונים המותקן בארון החשמל והתקשורת, שאליו מחובר כל הציוד וממנו משודרים הנתונים לשמ"ט בכל עשר דקות.
האוגרים בתחנות, שנרכשו עוד בשנות התשעים של המאה העשרים, מיושנים.
בשל הקושי בהשגת חלקי חילוף לאוגרים אלה, ם שאוגר יפסיק לפעול.
מחירו של אוגר חדש נאמד החליט השמ"ט לרכוש אוגר חדש בכל פע בכמה אלפי שקלים.
מדינת ישראל - 697 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה משרד מבקר המדינה ממליץ לשמ"ט לגבש תוכנית רב -שנתית סדורה לחידוש ציוד התחנות ולהאחדתו, על מנת לספק מידע אמין, מדויק ועקבי.
תחזוקת תחנות המדידה .
בשמ"ט ישנו נוהל תחזוקת תחנות הקובע את תדירות הביקורים בהן לצורך תחזוקתן ובדיקת ציודן.
הנוהל קובע גם את תדירות החלפת כל רכיב בציוד המותקן בתחנה לצורך כיול.
נוסף על כך, מערכות המחשוב של השמ"ט מתריעות בכל פעם שיש תקלה בתחנה, ובהמשך להתרעה יש לבצע תיקונים.
תחזוקת כל תחנות המדידה בארץ נעשית על ידי שני טכנאים בלבד.
בשנת 2010 פרסם השירות מכרז פומבי לקבלת הצעות לתחזוקה של תחנות המדידה בחלוקה לשני אזורים - צפון ודרום.
למכרז ניגשו שלושה מציעים, אולם המכרז נפסל.
בעקבות פסילת המכרז ועד לפרסום מכרז חדש החליט השמ"ט לבצע חלק מהמשימות התחזוקה השוטפת באמצעות עובדיו.
בשנת 2017 החל השמ"ט לפעול לפרסום מכרז חדש לתחזוקת תחנות, זאת לאחר הליך של הפקת לקחים מהמכרז הקודם ועל מנת לטייב את מערך התחזוקה הקיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי עד מועד סיום הביקורת טרם התפרסם המכרז.
לדברי נציגי השמ"ט, העיכוב נובע מאי-זמינות ייעוץ משפטי רציף של משרד התחבורה.
לטענת היועצת המשפטית של משרד התחבורה המכרז לא קודם היות שהשמ"ט אינו מכין את כל החומר הנדרש לפרסום מכרז, ולפיכך נדחה פרסומו.
על השמ"ט ועל משרד התחבורה לפעול יחדיו במטרה לקדם את רכישת הציוד על פי התקנים הבין-לאומיים, להחליף את הסוכות לסוכות מו דרניות ואיכותיות, וכן את אוגרי הנתונים.
כל זאת לשם קבלת נתונים באיכות טובה ואחידה.
מלבד זאת, עליהם לפעול בהקדם לקידום מכרז התחזוקה.
השמ"ט מפעיל מכ"ם עננים המבוסס על עקרון דופלר, הסורק את רוב חלקי השמיים מעל מדינת ישראל ואת הים ממערב למדינה, ומאתר ענני גשם, סופות רעמים וברד.
המכ"ם דרוש לכמה תחומים: (א) תעופה - תמונה מדויקת של ענני סופות הרעמים חשובה מאחר שחדירה של מטוס לתוך עננים מסוכנת ועשויה לגרום לנזקים למטוס; (ב) שיטפונות והצפות - לעיתים קרובות המכ"ם נותן התרעה מוקדמת (שעה -שעתיים לפני כניסת מ מטרי הגשם החזקים) ומאפשר היערכות מקומית מתאימה; (ג ) תופעות חריגות (טורנדו, פרצי רוח הרסניים וברד חריג) - איתור תופעות הקשורות לסופות רעמים חריגות.
המכ"ם מתאר מצב נוכחי, ואנימציית התמונות מאפשרת לזהות את כיוון התקדמות העננים ואת מגמות התפתחותם, ובכך לתת מדינת ישראל -698 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
התחבורהמשרד תחזית לשעה-שעתיים הבאות.
המכ"ם מוצב על בניין השמ"ט בבית דגן, וטווח הפעולה שלו נע בין כ -150 עד200 ק"מ.
במדינה יש מכ"מים נוספים: חיל האוויר מחזיק שני מכ"מים, אחד בצפון ואחד בדרום; חברת שח"מ 12 מחזיקה מכ"ם בצפון הארץ (דלתון) המשמש לפרויקט הגברת הגשם; רשות המים רכשה מכ"ם קטן שיותקן בחודשים הקרובים בהרי אילת, ונתונים שתספק רשות המים לשמ"ט עשויים לסייע לו מאוד.
תמונה 3: מכ"ם השירות המטאורולוגי בבית דגן .
מקור התמונה : באדיבות השמ"ט .
רשות שדות התעופה (יחידות השמ"ט מעביר את המידע המתקבל מהמכ"ם לגורמים הבאים: מגדלי הפיקוח, עמדות התדרוך בשדות התעופה); השירות ההידרולוגי (בסיס לתחזית הבקרה, זרימות, שיטפונות והצפות לשעות הבאות, ולצורך תזמון פעילויות ניטור נחלים); משרד החקלאות (תחזיות קצרות טווח לחקלאים וכן תזמון פעילויות ניטור סחיפת קרקע וניתוח אירועי ם להסב נזקים נרחבים); הציבור הרחב (אתר האינטרנט של השמ"ט גשם חריגים אשר עלולי ואתר של המרכז למיפוי ישראל (מפ"י)); ערוצי הטלוויזיה וערוצי תקשורת; חוקרים באקדמיה המבצעים מחקרים על עננות, משקעים ושיטפונות; חברות מסחריות המחוברות לשרת של השמ"ט.
תפעול המכ"ם ותחזוקתו .
ב-1995 רכש השמ"ט את המכ"ם בעלות של 1.
5 מיליון דולר, והוא הותקן על גג בניין השמ"ט בשנת 1997 .
במהלך השנים הוחלפו רכיבים ששדרגו את תפקודו.
אורך החיים של מכ"ם העננים נאמד בכ-20 שנים.
המכ"ם של השמ"ט בן יותר מ-20 שנה, הוא פועל על פי טכנולוגיה מיושנת, תחזוקתו בעייתית, וחלקי החילוף עבורו קשים להשגה.
12 שח"מ-שירותים חשמליים מכניים -מקורות.
חברה בת של חברת מדינת ישראל - 699 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה התקשר השמ"ט מעת לעת עם חברות שונות לתחזוקת המכ"ם.
העלות השנתית לתחזוקת המכ"ם הסתכמה בשנים 2016 ו-2017 בכ- 90,000 .
18 , כאשר המכ"ם כבר היה תקול (ראו להלן), נשלחה בקשה לקבלת הצעת מחיר לתחזוקת המכ"ם לשלוש חברות14 .
מאחר שבקשת השמ"ט לא נענתה, ועקב היעדר מכ"ם חלופי, החליטה ועדת המכרזים לממש את האופציה שהייתה קיימת בהתקשרות עם חברת התחזוקה בשנת 2018 לגבי תחזוקת המכ"ם, ולהמשיך את ההתקשרות עימה על בסיס שעות עבודה בלבד.
המכ"ם של השמ"ט סבל מתקלות חוזרות ונשנות, ועקב הקושי בהשגת חלקי חילוף שכבר אינם בשימוש הלך והתארך משך התיקונים.
כך למשל, במהלך עונת הגשמים מאוקטובר 2017 ועד מאי2018 .
הושבת המכ"ם שלוש פעמים והיה צורך לתקנו 2.
באמצע2017 , לאחר אישור התקציב לשנים2017 - 2018 ולקראת הכנת תוכנית עבודה של השמ"ט לשנת 2018 , פנה השמ"ט לאגף התקציבים שבמשרד התחבורה וביקש הקצאה של 10 מיליון ש"ח לרכישת מכ"ם חדש הפועל בטכנולוגיה עדכנית וביכולות מתאימות לדרישות המבצעיות: חיזוי אופרטיבי של מזג האוויר לציבור הרחב, חיזוי תעופתי ושילוב עם מכ"מים של גורמים נוספים.
הסכום המבוקש כלל הוצאות רכש וכן הוצאות תחזוקה למספר שנים.
על פי הצעת השמ"ט יגובש בשנת 2018 ,אפיון המכ"ם החדש תיעשה פנייה לקבלת מידע (RFI - Request for Information ), ייכתבו מסמכי המכרז, ברבעון הראשון של שנת 2019 יפורסם המכרז, ועד אמצע שנה זו ייבחר הזוכה.
בפנייתו לאגף התקציבים ת יאר השמ"ט את התיישנותו של המכ"ם: "הטכנולוגיה מיושנת, התחזוקה בעייתית, חלקי החילוף אוזלים, כֶּשל ייתכן בכל רגע".
בישיבה הובהר לשמ"ט שאין כוונה לפתוח את התקציב לשנת 2018 לשם החלפת המכ"ם.
לפיכך החליט השמ"ט לצאת לקבלת ייעוץ תחזוקתי של המכ"ם הנוכחי, ולבחון את האפשרות להאריך את חייו על ידי החלפה של מכלולים מסוימים בו.
ההתקשרות עם היועץ אושרה על ידי ועדת המכרזים בסוף 2018 .
בסוף2018 היו כמה תקלות בתפעול המכ"ם, וב- 11.
18 , בשיא עונת הגשמים, התקלקל המכ"ם וחדל לפעול.
במטרה לאתר את סיבת התקלה פנה השמ"ט לשתי חברות בתחום.
בה בעת נעשה מאמץ לייצר חלק שעל פי הערכות של מומחים הוא מקור התקלה.
בתחילת מרץ 2019 יּוצר חלק זמני, ולאחר שהתברר שהוא אכן פותר את התקלה, בכוונת השמ"ט להזמין חלק שייתן פתרון קבע לבעיה הנוכחית.
במרץ 2019 מסר מנהל השמ"ט למשרד מבקר המדינה כי "יחד עם זאת, כפי שכָשל סליל מסוים בתוך המודולטור 15 , כך יכולים להיכשל רכיבים אחרים בתוך המודולטור או מחוצה לו, ולפיכך אנו מסתכלים על האלתור ההנדסי הזה כנקודת ביניים ולא כנקודת סיום.
בכוונתנו בתקופה הקרובה להביא לאישור ועדת המכרזים בקשה לצאת למכרז להחלפת מכלול השידור של ה מכ"ם.
13 בשנת2018 הסתיים חוזה התחזוקה של המכ"ם, והשמ"ט התכוון לרכוש מכ"ם חדש.
עלות התחזוקה בשנת2018 הייתה 8,400 .
ש"ח 14 יצוין כי באמצע שנת2018 הכין השמ"ט מכרז לתחזוקת המכ"ם שלא התממש (ראו להלן- פרק רכש).
רכיב אלקטרוני חיוני להפעלת המכ"ם מדינת ישראל - 700 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התחבורה מקווים כי בקשתנו תאושר על ידי הוועדה, וכי ניתן יהיה להחליף את המכלול עוד לפני תחילת גשמי הסתיו.
מובן שהפתרון לטווח הארוך יותר הוא רכש מכ"ם חדש".
מאז השבתת המכ"ם מצא השמ"ט פתרון ביניים למתן תמונת מכ"ם עננים.
תמונת המכ"ם שסיפק השמ"ט מאז התקלה היא ת וצר המשלב בין מדי הגשם האוטומטיים למערכות מכ"ם זמינות.
תמונת המכ"מים האחודה עוברת תיקון בעזרת מדי גשם תוך שימוש באלגוריתם מערכת לחיזוי לטווח קצר.
משרד מבקר המדינה מציין כי השבתת המכ"ם הביאה את המדינה בשיא עונת הגשמים למצב של מחסור במידע חיוני ביותר למניעת סכנות הנובעות ממזג אוויר חריג.
כאמור, המכ"ם משמש, בין היתר, לתעופה, למניעת סכנות ונזקים למטוסים; למתן התרעה מוקדמת לכניסת ממטרי גשם חזקים, להיערכות מקומית מתאימה לקראת שיטפונות והצפות; וכן למתן התרעות על תופעות חריגות.
נוכח חשיבותו של המכ"ם, על משרדי האוצר והתחבורה לשקול את מלוא ההיבטים הרלוונטיים לעניין, תוך הפעלת שיקולי עלות-תועלת ביחס לרכישת מכ"ם חדש לעומת הארכת משך השימוש במכ"ם הנוכחי תוך שימוש בפתרונות ביניים בעת השבתתו, ולבחון אם חלופה זו יכולה להוות מענה מספק.