HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי מלבד ביצוע המחקר האמור פעילותה של היועצת הפדגוגית כללה ליווי שוטף של הפרויקט ובכלל זה התאמת קורסים לקהלים מגוונים; בניית קורסים לפי דרישות שונות; מתן הכשרות מרוכזות למנהלים ולמדריכים; כתיבת מסמכי מדיניות במגוון נושאים; סיוע בגיבוש קריטריונים לבחירת יישובים שבהם יוקמו מרכזים, סיוע בגיבוש תכניות עבודה למרכזים ועוד.
28 מטרת המחקר היא לבחון שינוי בארבעה מדדים: פער דיגיטלי בנגישות ובזמינות לתשתיות מידע ותקשורת ולתשתיות תוכן; פער דיגיטלי במודעות; פער דיגיטלי במיומנויות אורייניות; ופער דיגיטלי ביכולת להשתמש בטכנולוגיות מידע כאמצעי ייצור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי פרויקט להב"ה פועל משנת 2002 בלי שנעשו מדידה והערכה של השפעת פעילות המרכזים הוותיקים על צמצום הפער הדיגיטלי ושל מי דת הטמעת השימוש בטכנולוגיות המידע בקרב אלו שהשתתפו בהכשרות במרכזים.
פעולות ההערכה והמדידה לא בוצעו אף שגורמים שונים דרשו את ביצועם כבר בתחילת הפרויקט וכן במהלך שנות פעילותו, ואף על פי שכבר בשנת 2003 פותחו כאמור כלי מדידה והערכה בעלות ניכרת.
כאמור, רק בשנת 2010 .
הוחלט לבצע מחקר זה יצוין כי בהיעדר מנגנון למדידה ולהערכה אי -אפשר לאמוד את מידת הצלחתו של הפרויקט ואת השפעותיו על אוכלוסיית היעד.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי יש מקום לבחון אם ראוי שהיועצת הפדגוגית, המלווה את הפרויקט זה כמה שנים, תבצע את המחקר שעניינו בחינת האפקטיביות של הפרויקט, שהרי היא שותפה לקבלת ההחלטות בעניינו.
לדעת משרד מבקר המדינה היה ראוי שהמחקר על אפקטיביות הפרויקט היה נעשה על ידי גורם חיצוני אובייקטיבי ועוד קודם להחלטת שר האוצר מינואר 2010 .
להרחיב את היקף הפרויקט ולהקים מרכזים חדשים סגן הח שכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי "בעקבות קבלת תוצאות המחקר בחודש דצמבר 2011 .
הוריתי על הקפאת ההליך המחקרי הנוכחי בירור התהליך מתבצע על ידי בימים אלה.
שירותי ייעוץ לפרויקט .
בהתאם לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 התקשרות המדינה בחוזה לרכישת שירותים תעשה באמצעות מכרז פומבי המאפשר לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו ונועד להשיג את מרב היתרונות עבור המפרסם מבחינת איכות השירות והמחיר שהמדינה נדרשת לשלם עבורו.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), מפרטות את סוגי ההתקשרויות שהמדינה רשאית להתקשר בהן בחוזה ללא מכרז וביניהם התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים - לרבות ייעוץ או ביצוע מחקר.
עוד נקבע בתקנות כי התקשרות מסוג זה תיעשה ככל הניתן בדרך של הליך תחרותי בהתא ם להוראות התקנות שיכלול פנייה לכמה בעלי מקצוע העוסקים בתחום לקבלת הצעות.
התקנות אף קובעות, בין היתר, את הנסיבות שבהן יכול משרד ממשלתי להתקשר בפטור ממכרז ובהתקשרות המשך להאריך או להרחיב התקשרות קיימת מטעמים של דחיפות, חיסכון ויעילות.
יצוין כי העיקרון המנחה בתקנות הוא "עדיפות המכרז הפומבי", שלפיו חובת קיומו של מכרז היא הכלל ואילו הפטור ממכרז הוא החריג, ולכן יש להשתמש בפטור ממכרז רק במקרים חריגים ובמשורה.
משנת 2007 ואילך רכש משרד האוצר מיועצת פדגוגית חיצונית שירותי ייעוץ בעניין צמצום הפער הדיגיטלי.
כאמור לעיל, פעילותה של היועצת הפדגוגית כללה ליווי שוטף של הפרויקט וכן ביצועו של מחקר לבדיקת מידת האפקטיביות של 94 דוח שנתי62 .
מרכזי להב"ה על צמצום הפער הדיגיטלי.
מנתוני משרד האוצר עולה כי משנת 2007 עד אוגוסט 2011 שולמו ליועצת כ- 536,000 .
באוגוסט 2008 אישרה ועדת המכרזים לקיים הליך של פנייה לקבלת הצעות בפטור ממכרז 29 למתן שירותי ייעוץ בנושאים האלה: צמצום הפער הדיגיטלי והדרכים לצמצומו, שיטות לימוד לקבוצות הגיל השונות והתוכן הנלמד.
בפברואר 2009 הכריזה ועדת המכרזים על זכייתם של היועצת הפדגוגית וזוכה נוסף, ונקבע כי 80% מההתקשרות תהיה עם היועצת ( 480 שעות ייעוץ בשנה) ו -20% עם הזוכה הנוסף (120 שעות בשנה).
לפי ההחלטה, ההתקשרות היא לשנה ממועד החתימה על ההסכם ויש אופציה להאריך את ההתקשרות לשתי תקופות נוספות של שנה בתנאים זהים.
במאי 2009 נחתם הסכם התקשרות לשנה עם היועצת הפדגוגית.
ההתקשרות עם הזוכה הנוסף לא מומשה, משום שהוא מונה לתפקיד בכיר אחר בשירות הציבורי.
בינואר 2010 הגיש מנהל הפרויקט לוועדת המכרזים בקשה להגדלת שירותי הייעוץ מ-480 שעות ל-960 שעות בשנה ולהארכת החוזה לשנה נוספת עד אפריל 2011.
מפרוטוקול ועדת המכרזים מפברואר 2010 עולה כי הווע דה אישרה את מימוש שתי האופציות להארכת ההתקשרות עם היועצת הפדגוגית30 .
בפרוטוקול צוין כי "לאור בקשת המציגים ימומשו שתי האופציות וערכן הכלכלי בשנה אחת שלאחריה תסתיים ההתקשרות".
במרץ 2010 נחתם הסכם להארכת ההתקשרות לתקופה של שנה ונקבע בו כי במשך השנה תעניק היועצ ת הפדגוגית 960 .
שעות ייעוץ בהסכם צוין כי מספר שעות הייעוץ הנקוב תואם את מימוש מלוא תכולת השעות שנקבעו בשתי האופציות הנותרות למימוש ההסכם.
ביוני 2011 דנה ועדת המכרזים בבקשה נוספת להארכת הסכם ההתקשרות עם היועצת הפדגוגית בפטור ממכרז מטעמי יעילות וחיסכון, ובתנ אים זהים להתקשרות הקיימת 31 .
בבקשה צוין כי עם החלטתו של שר האוצר להרחיב את פרויקט להב"ה הוחלט לבצע מחקר מקיף לבדיקת האפקטיביות של מרכזי להב"ה בכל הנוגע לצמצום הפער הדיגיטלי.
לפיכך פיתחה היועצת הפדגוגית מערך מחקר שעתיד לפעול במשך כמה שנים.
בפרוטוקול הוועדה צו ין כי הוועדה השתכנעה בנחיצות השירותים המבוקשים לתקופה של שנה וחצי (יוני 2011 - דצמבר 2012 ), שבהן יוענקו 960 שעות ייעוץ.
עוד הנחתה הוועדה את הגורמים המקצועיים להיערך לביצועו של הליך תחרותי לקראת סיום ההתקשרות הזאת.
יצוין כי תקנות חובת המכרזים, כפי שהיו בתוקף במועד ההתקשרות, מאי 2009 , קבעו כי התקשרות נוספת המשמשת המשך להתקשרות ראשונה בתוך שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, בתנאים זהים לה או מ יטיבים עם עורך המכרז ובנסיבות שבהן השמירה על האחידות נדרשת מטעמי ח יסכון או יעילות (בפסקה זו - התקשרות המשך); שוויין המצט בר של כל התקשרויות ההמשך לא יהיה גבוה משווי ההתקשרות הראשונה (שווייה במועד כל אחת מהתקשרויות .
29 על פי תקנה 5()(א2 ) לתקנות חובת המכ רזים שעניינה התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
30 האישור ניתן על פי תקנה 3 ג(ב) לתקנות חובת המכרזים, שעניינה "מימוש זכות ברירה" הקובעת כי "התקשרות למימוש זכות ברירה של משרד הכלולה בחוזה שנכרת שלא בעקבות מכרז, טעונה אישור ועדת המכרזים".
) לתקנות חובת המכרזים משרד האוצר 95 .
עוד נקבע בתקנה כי אם שוויין המצטבר של התקשרויות ההמשך יהיה גבוה מ-50% משווי ההתקשרות הראשונה , טעונה התקשרות ההמשך אישור החשכ"ל, ובה יעדרו - אישור מי שהוא הס מיכו לעני ין זה .
החשכ"ל רשאי לאשר, בנסיבות מיוחדות ומטעמים שיירשמו, התקשרות המשך אף אם היא נעשית כעבור שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, אף אם שוויין המצטבר של התקשרויות ההמשך גבוה משווי ההתקשרות הראשונה ואף אם ההתקשרות הראשונה נעשתה שלא בעקבות מכרז.
משרד ה אוצר השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי מימוש האופציה להתקשרות בדרך של הגדלת מספר השעות בתקופה של שנה במקום לפרוס אותן במשך שנתיים אינו מהווה פגיעה בעקרונות דיני המכרזים, וכי פריסת השירותים על פני תקופה קצרה יותר בוצעה משיקולים שיסודם בהתפתחויות שחלו בפרויקט, לרבות הרחבת היקפו.
בעניין הארכה נוספת של ההתקשרות ביוני 2011 ציין משרד האוצר כי "הפרויקט הינו פרויקט דינאמי, מתרחב ומורכב אשר עתיד לחול בפריסה כלל ארצית.
בהיותו כזה ובמטרה לבצע מחקר כנדרש לפי החלטת שר האוצר וליישם במועד את החלטות השר והמנכ"ל על הרחב ת הפרויקט, נדרשה הכרה מעמיקה של היועץ עם הפרויקט.
לפיכך, מצאה הוועדה כי ההתקשרות מול היועצת המסוימת הינה חיונית ואף הכרחית לתקופה הנוספת".
עולה אפוא כי בפועל, היקף ההתקשרות עם היועצת הפדגוגית חרג משמעותית מזה שהוגדר בהליך התחרותי ומזה שנקבע בהסכם ההתקשרות עמה, ונעשה שלא בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגדלה זו בהיקף ההתקשרות ביחס להגדרות בהליך התחרותי ובהסכם ההתקשרות והארכת ההסכם באופן בו נעשתה, הובילו להחטאת מטרות ההליך התחרותי: ראשית, הן פגעו במתן הזדמנות שווה למתמודדים פוטנציאליים לתפקיד, ושנית, הן פגעו באפשרות הבחירה של המשרד את שירותי הייעוץ, לרבות בחינת חלופות.
זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שוועדת המכרזים תדרוש לקבל מסמך ובו הסברים ונתוני ביצוע מפורטים ובכללם פעילותה של היועצת הפדגוגית בכל שנות ההתקשרות, עבורם שילם המשרד עד כה יותר מחצי מיליון ש"ח, וכן פירוט של השירותים שיינתנו בשנה וחצי הבאות.
נתונים אלו היו נחוצים לצורך קבלת החלטה בעניין המשך ההתקשרות בפטור ממכרז.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ההחלטה לפתח את הפרויקט ולבצע מחקר לבחינת האפקטיביות של מרכזי להב"ה אין משמעה בהכרח שיש להאריך את ההתקשרות עם היועצת הקיימת.
הסכמי ההתקשרות של משרד האוצר עם היועצת לא כללו פירוט של תוצרי העבודה שעל היועצת להפיק ולא כללו דרישה למתן דיווח מפורט בעניין מהות שעות הייעוץ שניתנו בפועל.
בהתאם לכך, בשנות עבודתה דיווחה היועצת על שעות הייעוץ, אך הדיווח לא היה מפורט דיו ולכן אי -אפשר ללמוד ממנו אילו שירותים ותוצרים סיפקה.
למשל, דווח כי בוצעו "פגישות וישיבות במשרד האוצר" בלא שפורט עם מי נפגשה ולאיזו מטרה.
כמו כן דווח על שעות של "בניית כלי מחקר", "עיבוד מערך המחקר", "כתיבת מערך המחקר", "כתיבת ניירות תכנים" ועוד.
משרד מבקר במדינה בירר עם מנהל הפרויקט כיצד הוא בוחן ומאשר את החשבוניות שמגישה לו היועצת.
לדבריו, יש פגישות שהוא זוכר את דבר קיומן, יש פגישות המתועדות ביומן, ויש חשבוניות שהוא מאשר על יסוד מערכת העבודה המשותפת של שניהם.
עוד ציי ן מנהל הפרויקט כי יחסי העבודה עם היועצת מבוססים על אמון, והוא אינו בוחן את דיווחי השעות שהיא מגישה אחד לאחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשלום ליועץ ללא קביעה מראש של התכולות, לוחות הזמנים והתוצרים הנדרשים, ללא תיעוד ראוי של עבודתו וללא פיקוח ובקרה על דיווחי שעות הייעוץ שהוא מגיש אינו תקין.
מן הראוי היה שמשרד האוצר יגדיר יעדים לעבודת היועצת ואת התוצרים הנדרשים ממנה, דבר שיאפשר לו לבצע בקרה נאותה על עבודתה ועל התשלומים המשולמים לה.
בנובמבר 2011 השיבה היועצת הפדגוגית למשרד מבקר המדינה כי בעת מילוי תפקידה היא נדרשה לספק באופן שוטף הן תוצרים חדשים והן עדכון של תוצרים על פי ההתפתחויות בתחום המחשוב.
עוד ציינה כי "נוכח הפעילות הענפה המתבצעת בלהב"ה והזדהותי המלאה עם הפעילות ועם מטרותיה, הרי שבפועל אני משקיעה הרבה מעבר לשעות הייעוץ המדווחות לתשלום המשרד".
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 .
כי הנושא יטופל לאלתר .
גיוס כוח אדם למרכזים .
גיוס עובדים בשיטת עלות בתוספת עמלה (קוסט פלוס) 1.
בתחילת המאה העשרים ואחת פרסם החשכ"ל מכרזים לרכישת שירותי כוח אדם מקצועי למיזמי מחשוב של הממשלה.
על סמך מכרזים אלו, רוב עובדי המחשוב במשרדי הממשלה הועסקו עד שנת 2011 :באחת משתי הדרכים האלה (א) באמצעות חברות כוח אדם בשיטת עלות בתוספת עמלה (+ COST)32 (להלן- מכרז קוסט פלוס); (ב) באמצעות בתי תכנה בדרך של רכישת שעות עבודה במקצועות של טכנולוגיית המידע והתקשוב33 (להלן- מכרז בתי תכנה).
ביוני 0220 , בעקבות מכרז קוסט פלוס, פרסם החשכ"ל הוראת תכ"ם 34 ובה רשימה של עשר חברות כוח אדם שזכו במכרז לאספקת שירותי כוח אדם במקצועות המחשוב.
על פי ההוראה, החברות חולקו על ידי החשכ"ל לשתי קבוצות (להלן - קבוצה א וקבוצה ב) ונקבע עם איזו קבוצה יעבוד כל משרד ממשלתי.
בהוראה נקבע שמשרד האוצר יעבוד עם החברות שבקבוצה ב ו"בכל המקרים בהם המשרד ידרוש לקבל שירותים הנכללים בהוראת שעה זו מעובד שהמשרד בחר בו מראש, יבקש זאת המשרד מספקי 'הקבוצה הקבועה' בסבב מחזורי, לפי .
32 מכרז מס' מממ 4/2002.
33 מכרז מס' מממ 2/2003.
34 תכ"ם- תקנון, כספים ומשק, הוראה מס' 14.
1 , "אספקת שירותי כוח אדם בתחומי המחשוב בשיטת עלות בתוספת עמלה".
הסדר ברשימת הקבוצה הקבועה, כדי שמספר העובדים המסופקים על-ידי כל א חד מהספקים שבקבוצה הקבועה יהיה שווה".
בנובמבר 2007 הוציא סגן בכיר לחשכ"ל הממונה על שכר ותנאי שירות הנחיה ולפיה "ניתן להחליף נותני שירותי מחשוב במסגרת התקשרות עם בתי תוכנה ]ההדגשה במקור[ בלבד.
לא ניתן להחליפם באמצעות שיטת עלות פלוס עמלה".
בביקורת נמצא כי עובדי פרויקט להב"ה, לרבות מנהל הפרויקט, גויסו משנת 2002 עד נובמבר 2010 מחברת כוח אדם אחת- חברה א' - במסגרת מכרז קוסט פלוס.
סך עלות ההתקשרויות עם חברה א' בעניין זה משנת 2002 עד מרץ 2011 היה כ- 70 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי גיוס עובדי להב"ה, לרבות מנהל הפרויקט, במשך כשמונה שנים באמצעות אחת החברות שזכו במכרז קוסט פלוס נעשה שלא בהתאם להוראת התכ"ם הקובעת כי בהעסקת העובדים יש לבצע סבב מחזורי בין החברות שבכל קבוצה.
כמו כן, למרות ההנחיה שניתנה בנובמבר 2007 ולפיה אפשר להחליף כוח אדם המעניק שירות י מחשוב רק בהתקשרות המבוססת על מכרז בתי תכנה, גיוס עובדי להב"ה במכרז קוסט פלוס נמשך כשלוש וחצי שנים נוספות, עד ינואר 2011.
בפברואר 2009 פרסם מינהל הרכש הממשלתי באגף החשכ"ל מכרז מרכזי לאספקת שירותי מחשוב ונותני שירותים בתחומי טכנולוגיות המידע והתקשוב במשרדי הממשלה 35 (להלן- מכרז שירותי מחשוב).
המכרז נועד להסדיר שישה מאגרי ספקים ולהחליף את שני המכרזים הקודמים - מכרז קוסט פלוס ומכרז בתי תכנה.
פורסמו רשימות הזוכים במכרז בכל אחד מהאשכולות בעקבות עתירה שהוגשה לבית המשפט המחוזי בירושלים בשבתו כבית מ שפט לעניינים מינהליים 36 בדבר הספקים הזוכים במכרז שירותי מחשוב באשכול שעניינו, בין היתר, מתן שירותים בתחום ההדרכה (להלן - אשכול 4 )- וכן בעקבות הודעת המדינה כי תעכב את מימוש המכרז באשכול זה עד הכרעת בית המשפט - מיולי 2010 הופסק הגיוס מאשכול4.
נוכח החלטת השר מינואר 2010 להרחיב את היקף הפרויקט ולחתום על חוזים עם 17 רשויות מקומיות נדרש גיוס מידי של מנהלי מרכזים.
אולם מאחר שעובדי פרויקט להב"ה משויכים לאשכול 4 , לא היה אפשר לגייס עובדים לפי המכרז החדש.
על כן החליט סגן החשכ"ל באוגוסט 2010 "לגייס מנהלי מרכזים שכבר מוכנים ומחכים לגיוס - באמצעות קוסט פלוס בתנאים נוכחיים, לגייס אך ורק מחברות שזכו באשכול 4 , להודיע להם שעם מתן פסק הדין יתבצע מעבר של העובדים למודל המכרז החדש".
בעקבות קבלתה של החלטה זו גויסו באמצעות מכרז קוסט פלוס כמה עובדים למרכזים הוותיקים והחדשים, שאף הם הועסקו על ידי חברה א'.
35 'מכרז מס 2009 -1 .
36 עת"מ 20114 -06-10 .
טי מערכות מידע מתקד מות בע"מ נ' מדינת ישראל ואחרים.
נצפה באתר האינטרנט של PsakDin.
ההתקדמות בהקמת המרכזים החדשים, ניתן אישור לגיוסם של עובדים נוספים באמצעות מכרז בתי תכנה.
מכרז לאספקת שירותי ניהול והדרכה במרכזים החדשים 1.
באוקטובר 2010 הוחלט לפרסם מכרז ייעודי לאספקת שירותי ניהול והדרכה למרכזי להב"ה החדשים.
לנוכח ההתקדמות בהקמת המרכזים החדשים, דרישות שהגיעו מצד הרשויות המקומיות להפעלתם והתמהמהות בפרסום המכרז הייעודי ובשל מחסור בכוח אדם גם במרכזים הוותיקים, החליט מנכ"ל משרד האוצר דאז, בינואר 2011 , כי יש להתחיל בגיוס מידי של נותני שירותים הן למרכזים הוותיקים שחסר בהם כוח אדם והן למרכזים החדשים.
יצוין כי בינואר 2011 נרשם מחסור חמור בכוח אדם במרכזים הוותיקים והחדשים כאחד: בעשרה מרכזים ותיקים היה מחסור של כ-27% מתקן כוח האדם; ותשעה מרכזים חדשים (מתוך 17 .
) עמדו מוכנים ללא כוח אדם מספק להפעלתם בפברואר 2011 התקיים דיון בלשכת שר האוצר ובו אשרר השר את החלטת המנכ"ל מינואר 2011 וקבע כי כדי להימנע מהמצב הקיים, שבו מרכזים מוכנים להפעלה סגורים, יש לגייס מיד עובדים למרכזים ולהפעילם בהקדם האפשרי.
בעקבות זאת פורסם המכרז הייעודי, הוצאה הודעת תיחור לבתי תכנה לאיוש זמני של המרכזים החדשים עד בחירת זוכה במכרז הייעודי, ונחתם הסכם עם חברה א' לצורך איוש המרכזים הוותיקים שחסרו בהם מדריכים.
להלן הפרטים על ההליכים לאיוש המרכזים החדשים: (א) איוש המרכזים החדשים: הוחלט כי לכל אחד מן המרכזים המוכנים יגויסו לאלתר מנהל ושני מדריכים, וכי נותני שירותים אלה יספקו את השירותים באופן זמני עד בחירת זוכה במכרז הייעודי.
במרץ 2011 יצאה הודעת תיחור ממשרד האוצר לחברות שזכו במכרז בתי תכנה.
בהודעה צוין כי אספקת השירותים היא לתקופה של שישה חודשים ויש אופציה להאריכה בשישה חודשים נוספים.
עוד צוין כי משרד האוצר פרסם מכרז להתקשרות עם גורם שיישא באחריות כוללת למרכזי התקשוב בלהב"ה אשר יסדיר את אספקת השירותים המבוקשים בפנייה זו, וכי פנייה זו נועדה להביא לקבלת השירותים המבוקשים, באופן זמני.
(ב) פרסום המכרז הייעודי: בפברואר 2011 פרסם משרד האוצר מכרז ייעודי לאספקת שירותי ניהול והדרכה למרכזי להב"ה ולפיו במרכזים החדשים יועסקו עד שני ספקים, וכל אחד מהם יספק את כל נותני השירותים (הן מנהל הן מדריכים) בקבוצת מרכזים נפרדת ויהיה אחראי לגיוס נותני השירותים, להכשרתם ולניהול השוטף שלהם.
כמו כן נקבע מחיר מינימלי שנתי של 540,000 ש"ח שאפשר להציע להפעלת מרכז (מנהל וארבעה מדריכים).
במכרז מצוין כי בכמה מהמרכזים החדשים הוחל בהליך גיוס של נותני שירותי הדרכה וניהול מכוח מכרז בתי תכנה, וכי מדובר בגיוס של נותני שירותים זמניים עד בחירתם של ספקים מכוח מכרז זה.
עוד צוין כי לאחר בחירת הספקים במכרז הזה יבוטלו ההתקשרויות לאספקת השירותים הזמניים, והספקים שייבחרו יקבלו אחריות מלאה למרכזים, ובכלל זה לבחירת כל המנהלים והמדריכים.
כוח האדם במרכזים החדשים 1.
בשנים האחרונות מסתמנת מגמה הולכת וגוברת של החקיקה והפסיקה - לרבות של הרשות המבצעת - להטלת אחריות רבה יותר על מזמין השירותים בכלל, ועל המדינה כמעסיקה בפרט, לעניין השמירה על זכויות העובדים החיצוניים המועסקים בחצריהם.
ביטוי לכך ניתן לראות בהחלטת ממשלה מפברואר 2007 בנושא צעדים לצמצום הפערים החברתיים והגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה37,, שבה נקבע בין היתר, כי יש "להורות לחשב הכללי להרחיב את פעולות הביקורת על אכיפת חוקי העבודה על ספקי השירותים לממשלה אשר המרכיב העיקרי באספקתם הוא העסקת כוח אדם, ולקבוע דרכי ענישה מנהלית כלפי מי שנמצא מפר את חוקי העבודה כאמור, ובכלל זה מניעת השתתפות עתידית במכרזים ממשלתיים".
עוד נקבע בהחלטה כי החשכ"ל במשרד האוצר יקבע כללים והנחיות להגנה על זכויות עובדים המועסקים על ידי קבלני שירותים.
בתיקון שהוכנס בתקנה 6(4 ) לתקנותחובת המכרזים , התשנ"ג- 199338 , נקבע כי "במכרז לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח אדם השתתפות במכרז תהיה מותנית בהמצאת תצהיר בכתב של המציע ושל בעלי השליטה בו, בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים, לפי דיני העבודה, צווי ההרחבה וההסכמים הקיבוציים החלים על המציע כמעסיק לצורך אספקת העבודה או השירותים".
בדצמבר 2011 אישרה הכנסת את החוק להגברת האכיפה ש ל דיני העבודה, התשע"ב- 2011 .
החוק קובע כי ניתן יהיה לתבוע במקרים מסוימים גם מזמין של שירותי קבלן ולא רק את הקבלן עצמו.
ביוני 2011 הודיע משרד האוצר על זכייתן של שתי חברות במכרז הייעודי (להלן - החברות הזוכות, חברה ב' וחברה ג').
מעיון בפרוטוקולים של ועדת ענ"א עלה כי שתי החברות הציעו את המחיר המינימלי שנקבע במכרז להפעלת מרכז אחד - 540,000 ש"ח לשנה.
יצוין כי במכרז קוסט פלוס תקורת החברות הייתה ידועה וקבועה מראש, ואילו במכרז הייעודי אין שום פיקוח על תקורת החברות הזוכות.
במועד זכייתן במכרז פעלו 10 מ-17 המרכזים ה חדשים והועסקו בהם עשרה מנהלים - שישה מנהלים שנקלטו בחודשים אוקטובר -נובמבר 2010 וארבעה מנהלים שנקלטו בחודשים מרץ-מאי 2011 - וכן19 מדריכים, שרובם נקלטו במאי 2011.
בסוף יוני 2011 ובתחילת יולי 2011 שלחו עובדים במרכזים החדשים תלונות למנכ"ל משרד האוצר.
העתקים מ ן התלונות נשלחו לחברי כנסת, לאמצעי התקשורת ולמבקר המדינה.
מהתלונות עולה כלהלן: משרד האוצר לא הודיע להם בעת גיוסם שמדובר בהעסקה זמנית עד פרסום תוצאות המכרז, וכמה מהם אף גויסו לפני שהתקבלה החלטה רשמית לפרסם מכרז ייעודי; המשרד או מי מטעמו לא הודיעו לעובדים על זכיית החברות ועל השינויים שעתידים לחול בתנאי העסקתם; התברר לעובדים כי יורעו תנאי העסקתם, לרבות הפחתת שכר בשיעור של כ -29% למנהל מרכז ובשיעור של כ -22% למדריך, באופן ששכרם של .
37 'החלטת ממשלה מס 1134 מ- 4.
38 ק"ת 6750 ( , התשס"ט 9.
המדריכים יסתכם בקצת יותר משכר המינימום, שהיה באותו המועד 4,100 ש"ח39 .
מתשובות שמסרסגן החשכ"ל לעובדים ולחברי כנסת שפנו אליו בעניין זה עולה כי משרד האוצר הודיע לחברות הזוכות כי את המרכזים מפעילים באופן זמני עובדים של חברות אחרות, ואם ירצו בכך הן יוכלו להעסיק אותם.
עם זאת מאחר שמדובר במכרז לשירותי מיקור חוץ, המשרד אינו מתערב בכל הנוגע לתנאי ההעסקה של העובדים.
עוד עולה מדבריו כי בריאיונות שקיימה ועדת הבוחנים עם המועמדים נאמר להם שמדובר באספקת שירותים לתקופה של עד חצי שנה.
סגן החשכ"ל ציין כי במכרז נקבע מחיר מינימום, שהוא 90% מהעלות של מרכז ותיק, כדי למנוע הצעת הצעות לא סבירות העלולות לפגוע בא יכות השירותים הניתנים במרכזים החדשים, וכי לנוכח התלונות שהתקבלו פנה משרד האוצר לחברות הזוכות וביקש כי יבחנו דרכים להמשך העסקתם של העובדים במרכזים בתנאי שכר המקובלים בשוק בתחום זה.
11 התקיים בלשכת שר האוצר דיון בעקבות פניות העובדים ובו הביע השר את חוס ר שביעות רצונו מאופן ניהול המכרז ומתוצאותיו.
בסיכום הדיון צוין כי "השר קבע כי במבחן התוצאה המכרז הינו כשלון, פוגע בשכר ובזכויות העובדים - עובדה שלא נלקחה בחשבון בהכנתו" והנחה את המשנה למנכ"ל ואת סגן החשכ"ל לכנס את ועדת המכרזים לבחינה מחודשת של הסכומים שנקב עו במכרז.
עוד הוחלט לקיים דיון בלשכת מנכ"ל המשרד כדי לבחון את האפשרויות לתיקון הנזק שנגרם.
11 ,העביר סגן החשכ"ל ללשכת שר האוצר, למנכ"ל המשרד ולאחרים באמצעות דואר אלקטרוני, את השגותיו לגבי סיכום הדיון האמור וטען כי הוא אינו משקף את דבריו, ולפיהם אי-אפשר לראות במכרז כישלון בלי לשמוע ולהבין את טיעוני ועדת המכרזים ואת שיקוליה.
עוד ציין סגן החשכ"ל כי "מדובר במכרז נכון וראוי.
מדובר בהליך שהסתיים, הושלם בלוח זמנים מצוין והמשרד הינו בתהליך מימושו".
בעקבות הנחיית השר התכנסו באותו היום חברי ועדת המכרזים לדון ב מכרז.
מסיכום הדיון עולה כי חברי הוועדה הבהירו כי הסכום שנקבע כמינימום במכרז שיעורו 90% מעלות הפעלה של מרכז ותיק, וסכום זה נקבע כמחיר סף כדי לוודא שלא יינתנו הצעות נמוכות מדי שבעטיין לא יתאפשר להשיג שירות איכותי ברמת יעילות גבוהה.
בעניין התערבות ושינוי בדיע בד של תנאי המכרז הבהיר היועץ המשפטי של משרד האוצר שמדובר במכרז שהסתיים ולא ניתן לשנות את תנאיו בדיעבד והוסיף כי "האפשרות לבטלו הינה אפשרות מסוכנת ויקרה בשל הסתמכות החברות על הודעת הזכייה ותחילת פעולות היערכות בהתאם".
11 הוציא סגן החשכ"ל מכתב למנכ"ל משרד האוצר דאז ובו ציין כי החברות הזוכות התבקשו לעשות מאמץ ולקלוט את רוב נותני השירותים הקיימים בתנאים המיטביים והקרובים ביותר לאלה שהם מקבלים, וכי החברות הסכימו ובלבד שלא ייגרם להן הפסד בעקבות כך.
בדיקה של כמה מהסכמי ההתקשרות שחתומים עליהם העובדים העלתה כי בהסכמים עם בתי התכנה לא צוין שמדובר בעבודה זמנית.
39 לפני המכרז הייעודי השתכרו המנהלים עבור עבודה במש רה מלאה שכר הקרוב לשכר הממוצע במשק, והמדריכים השתכרו כ-70% .
מהשכר הממוצע במשק משרד האוצר 101 .
האוצר הסתפק בהודעה לבתי התכנה ולפיה העסקתם של העובדים זמנית.
יודגש כי הודעה זו ניתנה במסגרת הליך התיחור לגיוס נותני שירותים למרכזים החדשים בלי לוודא כי מידע זה יועבר גם לעובדים עצמם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר שהיה עליו להבטיח כי העובדים ידעו שמדובר בגיוס לתקופה קצובה, למשך חצי שנה עד שנה, כי המשך העסקתם על ידי החברות הזוכות במכרז נתון לבחירתן, וכי ההתקשרות עמן תהיה בתנאי העסקה שאינם זהים בהכרח לתנאי העסקתם הראשוניים.
הדרך המיטבית והראויה להעברת מידע מהותי זה לעובדים היא מתן ביטוי מפורש לעניינים אלו בהסכמים שחתם משרד האוצר עם החברות ושילוב חובה מפורשת בהסכמים בדבר מסירת מידע כתוב בעניין זה לכל אחד מהעובדים.
בינואר 2012 השיב סגן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי "בדיעבד, ולאור הרעש התקשורתי הפיק המשרד לקחים ויפעל לצורך מניעת הישנותם של מקרים כגון אלה, תוך למידת הערות המבקר".
גיוס מדריך חמישי למרכזים החדשים 1.
ביולי 2011 שלח סגן החשכ"ל לחברות שזכו במכרז אישור לתחילת הפעלת מרכזי להב"ה.
בהודעה הוגדרה "רמת השירות הבסיסית" שאין לרדת ממנה - והיא מנהל וארבעה מדריכים.
עוד צוין כי החברה תהיה רשאית להגיש תכנית עבודה לכל מרכז המבוססת על "רמת שירות מורחבת" - 4.
5 או5 מדריכים למרכז- וכי בתכנית שתוגש יוגדר בפירוט השירות המורחב, לרבות אופן פריסתו לאורך שבוע הפעילות והתכנים שיועברו בו.
באוגוסט 2011 מסר סג ן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי התקיימו דיונים פנימיים בהשתתפות חשב המשרד והיועץ המשפטי ובהם "עלתה האפשרות לבקש מהחברות לספק למרכזי להב"ה שירות מורחב - הכולל 5 מדריכים למרכז במקום 4 מדריכים.
הנושא נבחן מבחינת ההוצאה ומבחינה משפטית ביחס למכרז- ונמצא אפשרי למ ימוש".
הוא הוסיף כי בדק את הנושא עם אגף התקציבים בשיחה טלפונית וקיבל את אישורו לצאת לדרך.
לדבריו, ביולי 2011 עודכן מנכ"ל משרד האוצר בעניין, ובכלל זה בנושא הוספת המדריך החמישי, והתקבל אישורו ואישור היועץ המשפטי של המשרד.
מבירור שקיים משרד מבקר המדינה עלה כי לא יצא בעניין זה סיכום כתוב, וכי הדברים סוכמו במסגרת עדכון שנמסר למנכ"ל.
ממסמך שהעביר מנהל הפרויקט בסוף יולי 2011 למשנה למנכ"ל משרד האוצר ולעוזרת המנכ"ל עולה כי לדבריו הוא "חש חובה מקצועית, מוסרית וניהולית .
להתריע על הבעייתיות בהצעה זאת.
ההצעה מוסיפה משרת מדריך מיותרת .
שאינה נדרשת מקצועית וניהולית.
בדצמבר 2011 השיב סגן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי בחן עם חשב המשרד והיועץ המשפטי את נושא המדריך החמישי, והם הביאו בחשבון שיקולים רבים, בהם השירות לציבור והתועלת ממהלך כזה לעומת עלותו.
לתשובתו צירף הודעת דואר אלקטרוני שהעביר לחשב המשרד וליועץ המשפטי ובה מסוכמים עקרונות השירות המורחב.
עוד ציין סגן החשכ"ל כי המשרד ידע מראש שלא יהיה אפשר לקבל מן המדריך החמישי תפוקה מלאה מהיום הראשון, וכי הדבר דורש 102 דוח שנתי62 .
היערכות והתייצבות של המערכת.
לדבריו, "ראוי לדעתנו לבחון האם ההחלטה אפשרה פתיחת המרכזים ופתרון המשבר כשלב ראשון והאם, לאורך זמן, קיומו של מדריך נוסף בכל מרכז תביא לייעול ולשיפור השירות".
עוד ציין כי בכוונת המשרד לקיים בחינה בתום שנה מהפעלת המרכזים החדשים במתכונת זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי בעניין גיוס המדריך החמישי נדרשו הליכי בחינה והחלטה יסודיים יותר, לרבות תיעוד ההחלטה.
הצורך בכך מקבל משנה תוקף לנוכח כמה היבטים עיקריים הנוגעים לנושא: האחד, יכולת ההפעלה של חמישה מדריכים מוגבלת בחלק מהמרכזים, הכוללים שתי כיתות לימוד בלבד; השני, נוהלי העבודה שנקבעו ולפיהם המדרי כים עוסקים בהדרכה רק בכמחצית משעות העבודה שלהם; והשלישי, המחסור במדריכים במרכזים הוותיקים (מחסור של כ-38% .
בדואר אלקטרוני ששלח ביולי 2011 מנכ"ל חברה ב' למנהלי המרכזים הוא ציין: "קבלתי כעת ממשרד האוצר אישור בכתב להגדיל את מספר המדריכים בכל מרכז להב"ה.
וכך נוצרה סיטואציה המאפשרת להעניק למדריכים הוותיקים בונוס חודשי קבוע של.
יצוין כי בחוזי ההתקשרות של חברה זו עם העובדים הוותיקים מפורטים רכיבי השכר, לרבות סעיף של "בונוס ייעודי ממשרד האוצר למדריך ותיק".
בעניין זה מסר מנכ"ל חברה ב' בפברואר 2012 למשרד מבקר המדינה כי החברה לא קיבלה כל הנחיה ממשרד האוצר בדבר תשלומים שעליה להעביר לעובדים, וכי כל ההחלטות בעניין זה היו שלה בלבד.
במסמך האמור שהעביר מנהל הפרויקט בסוף יולי 2011 למשנה למנכ"ל משרד האוצר ולעוזרת המנכ"ל נכתב עוד בעניין גיוס המדריך החמישי כי " הפתרון המוצע מעלה את עלות המשרד לכל מרכז ב-19% .
במידה וסכום זה היה נקבע מראש במכרז לא הייתה פגיעה במשכורתם של העובדים הקיימים ולא היינו נדרשים לפתרון עקום זה.
על פי ההצעה יגויס עובד נוסף שיקבל שכר מינימום, ההפרש בין משכורתו לבין העלות לאוצר תממן את הבונוס עבור העובדים הקיימים.
ההצעה יוצרת מעמדות שונים במרכז, עובדים מדור א' שתוספת משכורתם ממומנת על-ידי עובדי דור ב' הממלאים את אותם התפקידים".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי ההסדר האמור שנקבע במסגרת גיוס המדריך החמישי למרכזים החדשים - ולפיו מימון הענקת הבונוס לעובדים הוותיקים ייעשה באמצעות רזרבות שנותרות מגיוס מדריך חמישי שעלות העסקתו פחותה משל המדריכים הוותיקים - הינו הסדר המעורר קושי ממשי.
כמו כן בעצם קיומו של הסדר זה יש כדי לעורר ספק בנוגע למכלול השיקולים שעמדו ביסוד ההחלטה בדבר גיוס מדריך נוסף למרכזים החדשים.
יש מקום כי משרד האוצר יקיים בחינה נוספת בנושא זה שבמסגרתה ינותחו מכלול ההיבטים הרלוונטיים הנוגעים לנושא.
בתשובה נוספת, מינואר 2012 , השיב סגן החשכ"ל כי המשרד מקבל את הביקורת בכל הנוגע לתיעוד ההחלטה ויפעל בהתאם לכך.
נוסף על כך ציין סגן החשכ"ל כי משרד האוצר 103 .