HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנתונים שהעביר האגף למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 עולה כיבקבוצות הגיל הרך במגזר המיעוטים, שיעור הלומדים בגנים הרשמיים בשנים 2014 - 2010 היהנמוך משמעותית משיעור הילדים הלומדים בגנים הרשמיים במגזר היהודי.
הפערים בין המגזרים אף הולכים וגדלים בחלק מהמקרים, כמפו רט להלן בתרשים 7: מלוח7 עולה כי לא רק ששיעור הילדים הלומדים במגזר הבדואי, בכל הגילים, הוא הנמוך ביותר, אלא שהוא הולך ויורד, ואילו במגזרים היהודי והערבי שיעור הילדים הלומדים הולך ועולה עם השנים; כך בשנת 2014 , כשליש מבני ה-3 .
במגזר הבדואי אינם לומדים הדבר עלול להצביע על היעדר תשתיות ומשאבים המאפשרים את לימודיהם.
ליקויים בתשתיות בגנים במגזר המיעוטים : מינהל הפיתוח במשרד (להלן - מינהל הפיתוח), האחראי להפעלתו של תקציב הפיתוח לרשויות, בודק מדי שנה את בקשות הרשויות לבניית כיתות גן.
לאחר הבדיקה ומתן מענה לכל רשות, על הרשות להעביר למשרד החינוך מסמכי קרקע להכנת פרוגרמה לגנים.
לאחר שהפרוגרמה מופקת על הרשות להב יא לאישור המשרד תכנית אדריכלית.
רק פרויקט שיש לו תכנית אדריכלית מאושרת - זמין לתקצוב.
דוח מבקר המדינה משנת 2008 הצביע על ליקויים בתשתיות הפיזיות של הגנים במגזר המיעוטים70 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 2008 ).
כחמש שנים לאחר מכן, בשנת 2012, על פי דוח ממרץ 2013 של מכון בשן ואשליםשעסק בחינוך בגיל הרך בחברה .
70 ,דוח מבקר המדינה דוח על הביקורת ברשויות המקומיות ( 2008) , "התשתיות הפיזיות של מוסדות החינוך במגזר הלא יהודי", עמ' 73 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הערבית71 ,%35 מהגנים הרשמיים במגזר המיעוטים עדיין היו ממוקמים במבנים שכורים שלא נבנו לפי הסטנדרטים שקבע המשרד: במחוז צפון 50% מהגנים במגזר הערבי שכנו במבנים שכורים (לרשויות המקומיות הערביות אין שטחים ציבוריים ל בניית גנים); ובמחוז דרום 28.
5% מהגנים במגזר הבדואי שכנו במבנים שכורים.
גם בדיקה שעשה משרד החינוך באותה שנה, 2012 , העלתה ליקויים בתשתיות הפיזיות של הגנים במגזר הערבי: המשרד דגם 943 גנים רשמיים במגזר הערבי (מבין 2,212 ), ונמצא כי כ-42% מהגנים הרשמיים במגזר הע רבי באותה השנה היו ממוקמים במבנים שאינם מותאמים לפעילות ההתפתחותית של הילדים: ב-10% מהם היו ליקויים בתשתיות הפיזיות, ב-14% מחסור בגני משחקים וב-13% .
מחסור בציוד בתוך הגן ביוני 2014 שלחו חברי הפורום למען היישוב ביר הדרג' מכתב לשר החינוך בעניין הקמת גני ילדים ביישובים הבדואיים.
מהמכתב עולה כי ביישובים הבדואיים קיים מחסור חמור בגני ילדים שאינו מאפשר לקלוט את כל הילדים, ולכן שיעור נמוך של הילדים ביישובים אלה מממשים את זכותם לחינוך חינם.
לנוכח המחסור הנטען לגבי גנים ביישובים הבדואיים בדק משרד מבקר המדינה נתונים שהעביר לו מינהל הפיתוח במשרד החינוך.
הנתונים, שנכונים לאוגוסט 2014 , מכילים פירוט של צורכי הרשויות המקומיות בשנים 2014 -2012 בהתבסס על בקשותיהן לבניית גני ילדים, וכן העברות כספיות ממינהל הפיתוח לרשויות לצורך בניית גני ילדים ( נתוני ביצוע) והעברות כספיות לצור ך רכישת מבנים יבילים (קרוואנים).
נמצאו פערים משמעותיים בין בקשות יישובים בדואיים לכיתות גן לבין מספר הכיתות שאישר המשרד: היישוב הבדואי כסייפה ביקש בשנים 2014 -2012 להקים8 ,כיתות גן אולם מינהל הפיתוח אישר רק 5 כיתות והעביר כספים עבורן (פער של 3 כיתות גן לעומת המבוקש).
היישוב הבדואי חורה ביקש להקים 13 כיתות גן בשנים 2014 -2012 , אולם אושרו לו רק4 (פער של9 כיתות גן לעומת המבוקש).
בתל שבע ביקשה הרשות להקים 13 גנים בשנים 2014 -2012 , אולם אושרו רק10 כיתות (פער של3 כיתות גן לעומת המבוקש).
משמעות הפערים בין מספר הכיתות המבוקש לבין מספר הכיתות המאושר היא שלחלק מהילדים ביישובים אלה אין גן שיקלוט אותם ובכך אינם יכולים לממש את זכותם לחינוך חינם.
מינהל הפיתוח מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי ממצאי דוח מבקר המדינה משנת 2008 אינם משקפים את המציאות בשנים האחרונות, ובעיקר משנת 2011 , תקופה שבה תקצב המינהל גנים חדשים רבים במגזר המיעוטים.
עוד ציין המינהל שהציב כיעד מרכזי את צמצום מספר כיתות הגן השכורות ותקצובם של מבני קבע, והוא פועל עם רשויות מגזר המיעוטים למימוש יעד זה.
אשר ליישובי הבדואים מסר מינהל הפיתוח כי בשנים 2014 -2012 הוכר הצורך בבניית34 גנים חדשים ביישובים אלה ואושר תקצוב בנייתן של 20 .
כיתות גן14 כיתות לא תוקצבו מאחר שלא הוקצו קרקעות לבניית מבני הציבור או לא קודם תכנון אדריכלי.
Besan Institute and Joint Israel Ashalim Staff, "Early Childhood Educati on in Arab Society in Israel: Mapping a Plan of Action.
Final Report", March 2013 .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למינהל הפיתוח כי לנוכח היעד שהציב לעצמו, לצמצם את מספר כיתות הגן השכורות בכלל הרשויות ובפרט ב רשויות המגזר הבדואי, היה עליו לפעול עם הרשויות המקומיות ומשרדי הממשלה האחרים למציאת פתרונות שיהיו מקובלים על כלל הגורמים ויאפשר ו מימושו של יעד זה.
מדובר בפער בתשתיות לרעת הרשויות הבדואיות שעליו הצביעו תכניות המשרד והממשלה כבר בעבר.
כאמור, חתירה לשוויון הזדמנויות וצמצום פערים חברתיים הם מהיעדים המרכזיים של המשרד.
למרות זאת מצביעים הממצאים לעיל על כך שדווקא ילדים ביישובים חלשים במיוחד נהנים פחות מהיתרונות של המדיניות הממשלתית החדשה ונפגעת זכותם לשוויון בחינוך.
משאיתר את הסיבות לפערים שבין בקשות היישובים הבדואיים לבין האישור התקציבי, על מינהל הפיתוח, בשיתוף משרדי ממשלה אחרים, לסייע ליישובים אלה ולמצוא להם פתרון בהקדם, כדי למנוע מצב שבו ילדים הזכאים לחינוך חינם ייוותרו מחוץ למערכת החינוך.
על המשרד לגבש תכנית עבודה מלווה בתכנית תקציבית מתאימה ובלוח זמנים שתביא למתן מענה שלם לצורכי ילדי הגן במגזר המיעוטים, הן מבחינת מספר הגנים, הן מבחינת התשתיות הפיזיות של הם והציוד החסר בהם.
כמו כן ראוי שהמשרד יבחן אם התקצוב הנוסף הניתן במסגרת מענק האיזון נותן מענה הולם ליישום מדיניותו לצמצום הפערים.
פערים בחלוקת משאבי ההוראה ובתהליכים הפדגוגיים פערים במספר ימי הלימוד בגני הילדים במגזר היהודי לבין מספרם בגנים במגזר המיעוט ים: יום לימודים בגן הוא בן 6 'שעות בימים א-ה' ( 14:00 -7:55 ) ו -4 שעות ו -50 ( 'דקות ביום ו 12:45 -7:55 ).
לעומת זאת ברוב הגנים הרשמיים במגזר המיעוטים לומדים 5 ימים בשבוע, למעט הגנים הרשמיים של המגזר הנמצאים בערים מעורבות72 (125 גנים מבין 2,477 ).
משמעות הדבר היא שבמגזר היהודי לומדים הילדים כ-35 שעות שבועיות, ואילו במגזר המיעוטים רק כ-30 שעות שבועיות.
לפער זה בשעות הוראה בגן השלכות פדגוגיות - לילדים הלומדים 6 ימים בשבוע יכול המשרד להעביר יותר תכנים חינוכיים מלילדים הלומדים רק 5 ימים בשבוע.
המשרד אינו מפעיל מנגנון מפ צה בגין פער זה, לא במתכונת של תוספת שעות לימוד והוראה ולא בפעילויות העשרה.
הפער המובנה במספר שעות הלימוד שמקבלים ילדי מגזר המיעוטים מציב אותם מאחור באופן קבוע.
פערים בתקצוב: משרד החינוך משתתף, באמצעות מינהל כלכלה ותקציבים במשרד (להלן - מינהל התקציבים), בעלויות הפעלת הגנים ברשויות המקומיות.
בגנים לבני 6-5 (גני חובה רשמיים, שבהם משולבים גם ילדים בני 4-573 ) משתתף המשרד במימון שכר הגננת והסייעת וכן בהוצאות שאינן שכר, בסכום אחיד וקבוע בכל הרשויות (להלן - תקצוב "פר גן").
בגנים לבני 4-3 (גני טרום חובה רשמיים) השתת פות המשרד היא עבור כל ילד בגן (להלן - תקצוב "פר ילד"), והיא משתנה, כאמור, בין הרשויות המקומיות שמקבלות מענק איזון ממשרד הפנים לבין אלה שאינן מקבלות אותו, וכן בין רשויות מקומיות לבין מועצות .
72 כגון חיפה, נצרת עילית, עכו, רמלה ותל אביב-יפו.
73 מינהל התקציבים מתקצב ילדים בני 4 לפי שיטת תקצוב "פר ילד".
ראו חוברת "תבחינים להשתתפות משרד החינוך בנושאים השונים בתקציב הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות לשנת תשע"ד" של מינהל התקציבים.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אזוריות; השתתפות המשרד בעלויות בגנים ברשויות המקבלות מענק איזון גבו הה יותר מברשויות שאינן מקבלות אותו, והשתתפותו בעלויות הגנים במועצות האזוריות גבוהה יותר מברשויות המקומיות.
התקצוב "פר ילד" משתנה בהתאם למספר הימים שבהם פועל הגן: השתתפות המשרד בגנים הפועלים 6 ימים בשבוע גבוהה מהשתתפותו בגנים הפועלים5 ימים בשבוע.
בהתבסס ע ל העלויות שפרסם מינהל התקציבים בחוברת "תבחינים להשתתפות משרד החינוך בנושאים השונים בתקציב הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות לשנת תשע"ד" , בדק משרד מבקר המדינה את הפער בתקצוב המשרד "פר ילד", בין ילד ב רשות המקבלת מענק איזון שפועלים בה גנים במתכונת של 5 ימים בשבוע (פרופיל המאפיין לרוב רשויות במגזר המיעוטים), לבין ילד ברשות המקבלת מענק איזון שפועלים בה גנים במתכונת של 6 ימים בשבוע (פרופיל המאפיין לרוב רשויות מקומיות חלשות במגזר היהודי).
מהנתונים של מינהל התקציבים עלה כי משרד החינוך מעביר מדי חודש לרשות מקומית במגזר המיעוטים השתתפות "פר ילד" של כ-692 ש"ח, לעומת כ-807 ש"ח לרשות במגזר היהודי.
מאחר שבגני מגזר המיעוטים פחות ימים ושעות חינוך והוראה מבמגזר היהודי, גם התקצוב "פר ילד " הניתן ל רשויות מגזר זה נמוך באופן אבסולוטי מ תקצוב ילד ברשויות במגזר היהודי, הפער בין התקצוב לילד במגזר היהודי לבין התקצוב לילד במגזר המיעוטים עומד על כ -115 ש"ח בחודש.
משמעות הדבר היא שהמשרד מתקצב ילדים במגזר המיעוטים פחות משהוא מתקצב את ילדי המגזר היהודי.
כדי להבטיח שוויון הזדמנויות וחינוך איכותי לכול, על המשרד לחתור לשוויון מהותי במספר שעות החינוך וההוראה שמקבלים הילדים בכל המגזרים.
לא זו אף זו, שיטת התקצוב "פר ילד" של גני טרום חובה רשמיים מבחינה אמנם בין רשויות שמקבלות מענק איזון לבין רשויות שאינן מקבלות אותו, אך אינה מבחינה בין הרשויות המקבלות את המענק על פי השתייכותן לעשרת אשכולות הדירוג הסוציו -אקונומי.
הבחנה על פי השיוך לאשכול יכולה הייתה לבטא בצורה מדויקת יותר את מצבן הסוציו -אקונומי של הרשויות ואת רמת הסיוע הנדרש ממשרד החינוך.
זאת ועוד, בשיטת התקצוב "פר גן" בגני החובה הרשמיים המשרד משתתף בסכום אחיד וקבוע בכל הרשויות, בהתעלם ממצבה הסוציו - אקונומי של כל רשות.
מכאן ששיטת התקצוב הנוכחית , שנועדה להגדיל את השתתפות המשרד בתקצוב גנים ברשויות חלשות מהבחינה הסוציו-אקונומית לעומת הרשויות החזקות , שמממנות אף הן את הגנים מתקציבן - שיטה זו אינה נותנת מענה לכלל שלבי הגיל הרך ולכלל הפערים הסוציו -אקונומיים בין הרשויות המקומיות , ועל כן אין בה כדי לתרום לצמצום הפערים בגיל זה.
מאחר שמשרד החינוך מכיר בצורך לתעדף את האוכלוסיות החלשות בתקצוב הגיל הרך בגני הילדים, ראוי שיבחן מחדש את שיטת התקצוב בגנים בכל שלבי הגיל, כך שתקצובם יביא בחשבון את הדירוג הסוציו-אקונומי של כל רשות - בהתחשב באי-יכולתן של הרשויות המצויות באשכולות הנמוכים להקצות מתקציבן לחינוך - וכן את הרקע של כל ילד (כגון רמת ההכנסה של הוריו); זאת בדומה לשיקולים שבבסיס מדד הטיפוח שעל פיו מתקצב המשרד בתי ספר.
פערים בתכנית הליבה ובהכשר ת הצוות החינוכי: בהתבסס על מדיניות של צמצום פערים, מתן הזדמנות שווה וקידום בהישגים קבע האגף במסמך הצגת מדיניותו 894 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( לשנה"ל התשס"ו 2006 -2005 ) כיעד מרכזי להבטיח שעד שנה"ל התש"ע ישלטו כל התלמידים במערכת הגיל הרך שליטה מלאה במיומנויות היסוד שיאפשרו למידה והשתלבות בתכנית הלימודים של כיתה א'.
לשם כך הציב האגף, בין היתר, את המטרות הבאות: טיפוח מיומנויות שפה וחשיבה והעשרה בתחומי דעת שונים, על פי תכנית מתאימה לרמת התפתחותם של הילדים; הקניית כישורי חיים חברתיים, ערכיים ולאומיים וטיפוח יחסי אנוש תקינים; טיפוח סובלנות וקב לה כלפי הדומה והשונה; טיפוח כישורים אורייניים, כישורי חשיבה מתמטיים, שימוש בטכנולוגיה ואמצעי תקשורת, רגישות לאסתטיקה והכרת אמנויות74 .
עוד משנת 2005 במסגרת תוכני ההוראה קבע המשרד שיש להכין תכנית "ליבה" מחייבת לחינוך בגיל הרך שמתמקדת בארבעה אשכולות: אשכול הש פה, אשכול המתמטיקה, המדע והטכנולוגיה, אשכול האמנויות ואשכול כישורי החיים (להלן - תכניות הליבה).
הודגש שעל פי הגדרתה על תכנית הליבה להתמקד במה שכל ילד, ללא קשר למוצא או לרקע כלכלי, חייב ללמוד ולהיות מסוגל לבצע.
תכנית הליבה היא ביטוי להוגנות ולמתן הזדמנות ללמידה ונגישות לידע לכל ילד, יהיו אשר יהיו הרקע שלו והאפשרויות שביתו מזמן לו.
לדוגמה, התכנית נועדה להבטיח שלימודי אמנות ומוזיקה לא יינתנו במסגרת שיעורי העשרה אלא יהיו זמינים לכולם.
תכנית הליבה הייתה באותה עת בהכנה באגף לתכנון ופיתוח תכניות לימודים.
היא פותחה בידי צוותים מקצועיים של אנשי אקדמיה, בעלי תפקידים במשרד ונציגים של הצוות החינוכי.
נקבע כי שנה"ל התשס"ו תוקדש להכנת תשתית ארגונית ליישום הדרגתי של תכניות הליבה ולפיתוח כלי הערכה שילוו את הטמעתן.
אף כי עברו תשע שנים מקביעת היעד, האגף לא השלים את כתיבת כל תכ ניות הליבה (כך לגבי תכניות האמנויות וכישורי החיים).
הוא אינו מחייב את הצוותים החינוכיים ליישם את תכניות הליבה שכתיבתן הושלמה, ואינו בודק את אופן הטמעתן בגני הילדים.
זאת ועוד, תכניות לימוד שכתיבתן הושלמה לא הותאמו לתרבות ולשפה של מגזר המיעוטים.
תכניות הלימו ד שנכתבו בעברית לא תורגמו לערבית, פרט לתכנית הליבה באוריינות ("תשתית לקריאה וכתיבה") והתכנית במתמטיקה, והתרגומים הקיימים אינם מדויקים ואיכותיים.
כמו כן אין תכנית כתובה בשפה ה ערבית בתחום המורשת הערבית .
המפקחת הארצית על המגזר הערבי נדרשת להשקיע זמן רב בעריכת תיקונים בתרגום התכניות, דבר המעכב את הפצתן לגנים במגזר המיעוטים; זאת נוסף על משימותיה על פי התקן, לרבות ריכוז החינוך הערבי במחוזות צפון וחיפה וכן במחוזות מרכז ודרום, והיותה כתובת לכל מגזר דוברי הערבית בקשר עם כל הגופים החיצוניים השותפים בעשייה החינוכית; וכן נוסף על תפקידיה בתחום הניהולי, לרבות אחריות לקיום מפגשים ארציים משותפים לכלל המחוזות, לעריכת סיורים משותפים ולאירועים מחוזיים משותפים.
האגף מעסיק צוות של מדריכות האחראיות בין היתר להדרכת המדריכות במחוזות ולגיבוש תכניות פדגוגיות ותכניות בתחום הטיפול בפרט ובאוכלוסיות מיוחדות, וכן מדריכות ארציות לתחומים אמנות, חינוך סביבתי, מדעים, מחשבים, מוזיקה, מתמטיקה, חינוך גופני, מדע וטכנולוגיה, ערכים ומורשת, קשר עם הרשויות, ספרות ושפה ערבית, ומדריכה להטמעת תכנית "מבטים" - האמצעי המרכזי לעריכת תצפיות על ילדים - ותכנית "מעגן" (ראו להלן).
באפריל 2007 הקצתה מנהלת האגף8 ימי הדרכה לקידום יישום תכניות הליבה במגזר הערבי במחוזות צפון וחיפה (2 ,ימי הדרכה לקריאה2 ,למתמטיקה2 למדעים ו-2 למוזיקה).
74 האגף לחינוך קדם יסודי, "הלב והליבה של גן הילדים", מיום 8.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2010 קוצץ מספר ימי ההדרכה ל -3 , ובמועד הביקורת, המחצית הראשונה של 2014 , לא הקצה האגף ימי הדרכה ייחודיים ליישום תכניות הליבה בגנים במגזר המיעוטים ולא ייעד מדריכות בעלות התמחות ייחודית להטמעת תכניות אלה בגני המגזר, מלבד מדריכה ארצית אחת בתחום השפה הערבית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי -ההתאמה של תכניות לימוד לשפה של מגזר המיעוטים, בתכנים ובאיכות התרגום, פוגע בזכותה של אוכלוסייה זו לקבל חינוך איכותי ושוויוני שעומד בסטנדרטים המתקדמים של המאה העשרים ואחת, ולקבל כלים להשתלבות מיטבית במשק ולמוביליות חברתית.
זהו ביטוי נוסף להנצחת הפערים הקיימים.
לפיכך, על משרד החינוך להשלים לאלתר את גיבושן של תכניות הלימוד למגזר המיעוטים, תוך שהוא מבטיח את איכות החומר הלימודי ואת קיומה של תשתית קבועה לפיתוח התכניות למגזר זה, להפצתן ולהטמעתן בהיקף העונה על הצרכים של קבוצות האוכלוסיות השונות במגזר.
פערים במענה לילדים בעלי צרכים מיוחדים: מחקרים75 מלמדים כי שיעור ני כר מהילדים המתקשים בלמידה בבית הספר גילו כבר בגיל הרך עיכובים התפתחותיים, באחד מתחומי ההתפתחות לפחות, ורק חלק קטן מעיכובים אלה אותר וטופל בשלבי הגיל המוקדמים.
מחקרים אלה הדגישו שהתערבות מוקדמת מונעת הצטברות והחמרה של קשיים קיימים, מונעת הופעתם של קשיים רגשיים והתנהגותיים נלווים, ומאפשרת מימוש יכולות שאינן באות לידי ביטוי.
תכניות התערבות מוקדמות לגיל הרך בארץ ובעולם התבססו על הצורך לטפח את הגיל הרך דווקא באזורים המאופיינים באוכלוסיות מוחלשות, ותכליתן הייתה להגדיל את נגישותן של תכניות המניעה והטיפול לאוכלוסיו ת אלה כחלק מהמאבק בעוני ובהשפעותיו על התפתחות הילדים.
רשויות במגזר המיעוטים הן לרוב רשויות מוחלשות ושיעור הילדים בסיכון בהן גבוה, דבר המצריך תגבור תכניות מניעה והתערבות החל בגיל הרך.
האגף קבע בין יעדיו לשנה"ל התשע"א את הזיהוי המוקדם של ילדים המצויים בסיכון התפתחותי, וציין את אבחונם של ילדים ערבים כבעלי צרכים מיוחדים ( שאין להם שעות שילוב) כאחת הבעיות המרכזיות של מגזר זה.
אף שהאגף הגדיר את ההתמודדות עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים ממגזר המיעוטים כאחת הבעיות המרכזיות של מגזר זה, הוא לא תעדף אותו בתכניות ההתערבות הייחודיות ( עתירות המשאבים) , ולא נתן פתרון מספק לילדים בעלי צרכים מיוחדים במגזר.
להלן דוגמה: תכנית "מעגן" היא תכנית מרכזית שגיבש האגף ושמופעלת, בשיתוף הרשויות המקומיות76 , כתכניתהתערבות רב-תחומית מערכתית בשלבי ההתפתחות השונים של ילדים בגיל הרך המתקשים בתפקוד במסגרות החינוך הרגיל.
צוות תכנית מעגן של האגף והמחוזות פועל עם בעלי מקצוע מן התחומים ההתפתחותיים: מרפאים בעיסוק, קלינאי תקשורת, פסיכולוגים, פיזיותרפיסטים התפתחותיים ויועצים לגיל הרך.
הצוות פועל בשיתוף עם צוותי הגנים בכל שלבי המניעה, ומתמקד בשלוש אוכלוסיות יעד: הגננות, הילדים וההורים.
מדריכות מעגן המחוזיות מלוות את הצוות הרב -מקצועי, בין היתר בתהליכי הקמת התכנית ברשות, במתן .
75 משרד החינוך, האגף לחינוך קדם יסודי, "מעגן- מערך תומך מעון-גן, תכנית התערבות למסגרות חינוכיות לגילי לידה עד חמש", תשנ"ח- 1998.
הרשויות מתקצבות את התכנית לצד תכניות וקרנות שונות 896 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סיוע לצוותי היגוי ברשות, בהגדרת התכנית על פי אפיוני הרשות, בגיוס כוח אדם ובהכשרת צוות מעגן בגן והדרכתו.
באוקטובר 2013 הופעלה תכנית מעגןב-80 ( רשויות, יותר משליש27 ) מהן רשויות ממגזר המיעוטים, שבמסגרתן 476 כיתות גן מבין 1,651 כיתות שבהן הופעלה התכנית (כ-29% .
) תקצוב עלויות הפעלת התכנית ביישובי מגזר המיעוטים ניתן על ידי התכנית הלאומית לילדים ובני נוער בסיכון, והאגף סיפק את מעטפת ההדרכה באמצעו ת רכזת הדרכה ארצית וצוות הדרכה של התכנית במחוזות.
במאי 2014 העסיק המשרד10 מדריכות מעגן (לרבות רכזת ההדרכה), שעובדות במסגרת 18 ימי הדרכה (מהם 6 ימים שבמסגרתם רכזת ההדרכה מועסקת).
ראוי לציון ההיקף הגדול של רשויות מגזר המיעוטים שעמן מפעיל האגף את תכנית מעגן להתמודדות עם הילדים בעלי הצרכים המיוחדים שאותרו.
עם זאת נמצא כי האגף אינו מקצה ימי הדרכה ייחודיים לליווי תכנית מעגן ברשויות מגזר המיעוטים , וכי המדריכות המלוות את התכנית בהן אינן מדריכות ייחודיות למגזר, השולטות בערבית ובקיאות במאפיינים חברתיים ותרבותיים של המגזר.
האגף מסר בתשובתו מדצמבר 2014 כי הקצה ימי הדרכה לצוותי תכנית מעגן ברשויות, אך לא הייתה היענות של אנשי מקצוע מקרב מגזר המיעוטים לימי הדרכה אלה ולכן שולבו מדריכות שאינן מקרב המגזר.
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח החשיבות הרבה של שילוב מדריכות מעגן השולטות בשפה, בתרבות ובאורחות החיים של מגזר המיעוטים, על משרד החינוך לפעול בנחישות לגיוס גננות דוברות השפה הערבית, להכשירן לתפקיד מדריכה ולשלבן כמדריכות צוותי מעגן ברשויות מגזר המיעוטים.
פערים בהקצאת שעות להפעלת תכניות לימוד והעשרה לגיל הרך (פרויקטים): עוד בשנת 2005 החליט האגף על תכניות לצמצום פערים חברתיים באמצעות הארכת יום הלימודים ושילוב תכניות העשרה במערך יום הלימודים בגן.
מנהלת האגף דאז עמדה על כך כי "ילדים מרקע סוציו-אקונומי נמוך זוכים לפחות פעילויות להעשרה ולפיתוח אינטלקטואלי, רגשי או פיזיולוגי.
לעומת בני גילם מרקע סוציו -אקונומי גבוה יותר.
מקורות המימון לפעילויות אלו הם בדרך כלל ההורים או הרשויות".
לשם כך האגף מקצה למחוזות שעות הוראה עבור תכניות לימודים והעשרה לגני הילדים בתחומים שונים77 (להלן- פרויקטים).
על פי נוהג שאינו מעוגן בכתב, האגף מקצה את שעות ההעשרה לפרויקטים (להלן - שעות העשרה) בהתאם למספר הגנים במחוז78 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי שעות ההעשרה למחוז לא חולקו לפי מפתח ההקצאה (מספר הגנים במחוז ביחס לכלל הגנים), כמפורט להלן בתרשים 8 : .
77 ,מדע וטכנולוגיה, אמנות, מוזיקה, צרכים מיוחדים, השפה הערבית, יזמות, מורשת וערכים כישורי חיים, חינוך גופני ואוריינות.
78 שעות ההעשרה לפרויקטים ניתנות רק לגנים בחינוך הרשמי הרגיל (למעט גנים בחטיבה צעירה - גנים המוצמדים לבית ספר).
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד עולה מהנתונים ששלושת המחוזות שהוקצו להם שעות העשרה בשיעור הנמוך משיעור הגנים שבתחומם - מרכז, דרום וחיפה - הם מחוזות שבהם יש ריכוזים של אוכלוסיית מגזר המיעוטים.
שונה המצב במחוז צפון, שבו מתגוררת מרבית אוכלוסיית המיעוטים, ולו הוקצו שעות העשרה בשיעור העולה על מספרם היחסי של הגנים שבתחומו79 .
זאת ועו ד, נתח גדול מן שעות ההעשרה מיועד לתחום ה חינוך לאמנויות בגיל הרך - 309 שעות, שבהן מפעיל האגף ארבע תכניות מרכזיות: "גני ילדים שוחרי מוזיאון", בהיקף של 164 ( "שעות, "המוזה באה לגן125 ( "שעות), "תיאטרון בגן10 ( שעות) ומרכזי העשרה10 .
)שעות עלה שמבין ארבע התכניו ת הקצו המחוזות לרשויות מגזר המיעוטים רק את התכנית "גני ילדים שוחרי מוזיאון" בהיקף של 51 שעות (כ-17% .
)מהשעותלעומת זאת, כשליש מהשעות שהוקצו להעשרה בתחום האמנות ניתנו ליישובים במחוז תל אביב, לרבות יישובים מבוססים יחסית; במחוז אין יישובים עם אוכלוסיית מיעוטים (מלבד תל אביב -יפו, שהיא עיר מעורבת).
79 כ-60% מאוכלוסיית המיעוטים מתגוררת בגליל (מחוז צפון), כ-20% ממנה ביישובי המשולש (מחוז מרכז), כ-10% בנגב (מחוז דרום) וכ-10% .
נוספים בערים מעורבות 898 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שהקצאת השעות להעשרה אינה תואמת את הנוהג שקבע - להקצות שעות לפי מספר הגנים במחוז.
יתר על כן, הקצאה כזו אין בה כדי להבטיח את השגת היעד שקבע - צמצום פערים בין המגזרים; זאת משום שאינה מביאה בחשבון את חוזקן היחסי של הרשויות המקומיות, המתבטא ברמתן הסוציו-אקונומית.
ראוי אפוא שהמשרד יעגן בכתב את המפתח להקצאת שעות ההעשרה, ובמסגרת זאת ייכללו בו גם קריטריונים המתבססים גם על הרמה הסוציו-אקונומית של כל רשות ועל המאפיינים הייחודיים לרשו יות המיעוטים (החסרות מרכזי העשרה ותשתיות אחרות לפעילות חינוכית בלתי -פורמלית).
כך יבטיח העדפה בהשתתפות בפרויקטים לאותם ילדים שעבורם זהו מקור עיקרי (וייתכן שאף יחיד) להעשרת חינוכם ועולמם.
פערים במערך המסייע לגן כאמור, המערך המסייע לגן מורכב מבעלי התפקידים המעניקים לצוות החינוכי את המעטפת התומכת לפעילותו, המקצועית והניהולית: לפיתוח מקצועי, לליווי והטמעה של דרכי הוראה ותהליכים פדגוגיים אחרים, לפתרון בעיות, לאיגום משאבים, לתיאום פעילויות עם גורמים במשרד ומחוצה לו ועוד.
נמצא חוסר בהיקף השירותים הניתנים לגני מגזר המיעוטים כדלקמן: פיקוח בגני המוכש"ר במגזר המיעוטים: על פי נתונים משנה"ל התשע"ד, כשליש מגני הילדים במגזר המיעוטים הם גני מוכש"ר (סך הכול 994 גני מוכש"ר ו- 2,477 .
)גנים רשמיים בשנת 2010 דיווחה מנהלת האגף להנהלת המשרד, לבקשתו, על בעיות בהפעלת גני המוכש"ר במג זר המיעוטים, כגון העסקת גננות לא מקצועיות ובהתבסס על שיקולים זרים והעסקת סייעות שאינן מתאימות לחנך ילדים בגיל הרך.
מנהלת האגף ביקשה מהנהלת המשרד להקצות תקנים ייעודיים לפיקוח על הגנים ולסגירתם של אלה שאינם עומדים בסטנדרטים הנדרשים.
אולם למרות המידע שהעבירה מנהלת האגף להנהלת המשרד על הבעיות שהתגלעו בגני המוכש"ר במגזר המיעוטים, ולמרות מספרם הגבוה יחסית, לא פעל המשרד לקיומו של פיקוח ממשי, ולמעשה אינו מפקח כלל על גני המוכש"ר במגזר זה80 .
התוצאה היאשאלפים רבים של ילדים במגזר לומדים בגנים שלמשרד אין מידע על התכנים, על רמת ההוראה ועל התנאים הפיזיים בהם ולא על הרמה ההתפתחותית של הילדים בהם.
פסיכולוגים חינוכיים : השירות הפסיכולוגי -חינוכי פועל בצומת שבין מערכת החינוך, ההורים והמערכת הקהילתית היישובית ומאפשר מתן שירותים לילדים, להורים, לצוותי החינוך ולמערכת היישובית.
שירותים פסיכולוגיים במערכת החינוך ניתנים באמצעות תחנות לשירותים פסיכולוגיים-חינוכיים ברשויות המקומיות.
מפתח התקינה נקבע בחוזר .
למעט מחוז צפון שהקצה משרת פיקוח אחת לגני המוכש"ר במגזר הערבי משרד החינוך 899 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הוראת הקבע שעניינו מתווה השירות הפסיכולוגי-חינוכי 81: פסיכולוג אחד ל-500 ילדים בגיל הגן (6-3) ובכיתות א' .
נמצא חוסר כללי באיוש הפסיכולוגים החינוכיים: על פי מפתח התקינה שקבע המשרד נדרשות 2,471.
4 משרות של פסיכולוגים חינוכיים; בפועל מאוישות רק 53% מהן- 1,279.
במגזר המיעוטים החוסר גדול עוד יותר: במועד הב יקורת, אוגוסט 2014 , היו מאוישות רק 163 משרות של פסיכולוגים חינוכיים מבין כ -402 מאושרות, שהן 41% מהמשרות הנדרשות 82 .
במגזר הדרוזי ובמגזר הבדואי היה שיעור המשרות המאוישות של פסיכולוגים חינוכיים נמוך עוד יותר - רק 31% ו-33% .
בישיבת ועדת החינוך במאי 2013 הדגיש שר החינוך דאז, הרב שי פירון, שהמטרה הראשונה של משרד ו היא צמצום פערים חברתיים וקידום שוויון ויצירת סולידריות בכלל החברה הישראלית, על מגזריה השונים.
בתוך כך עמד השר על משמעותם החמורה של הפערים: "פערים חברתיים הם קודם כל אות קלון מוסרי.
אני לא מדבר על אות קלון כלכלי, זה בשלב ג' .
העובדה שיש ילדים בישראל שחלומם נגזל מהם בקטנותם; העובדה שיש יותר מדי ילדים שאנחנו כמעט בוודאות יודעים באיזה מנעד מקצועות הם יעסקו ומה יהיה פחות או יותר שכרם בעתיד, ולא רק זה - מה יהיה האפיק התרבותי שלהם, מה יהיה רוחב הדעת שלהם, עם אילו מעגלים חברתיים ייצרו קשרים.
הדבר הזה הוא קלון מוסרי".
בינואר 2014 החל משרד ראש הממשלה (להלן- רה"ם), בשיתוף משרד החינוך ומשרדים נוספים, לגבש תכנית רב -שנתית חדשה למערכת החינוך במגזר הערבי (להלן - תכנית אתגרים).
החזון של התכנית הוא יצירת שוויון הזדמנויות במערכת החינוך בין תלמידי המגזר היהודי לתלמידי המגזר הערבי, על ידי צמצום פערים בחברה הישראלית, חיזוק האפשרות להשתלבות בוגרי מערכת החינוך בשוק העבודה וכלכלת המאה העשרים ואחת והגברת תחושת השייכות של הלומדים והבוגרים לחברה הער בית ולמדינת ישראל.
להשגת מטרות אלה הוקמו ועדות משנה, בהן ועדה לשיפור איכות החינוך הקדם יסודי, בראשות מנהלת האגף הקדם יסודי במשרד החינוך.
בתחום זה נקבעו בטיוטת התכנית היעדים הבאים: טיפוח מיומנויות לימודיות ושפתיות לקראת למידה פורמלית, העלאת המודעות של ההורי ם למעורבות פעילה והגדלת מספר המסגרות החינוכיות בחינוך הרשמי.
נקבעו גם פעולות להשגת כל יעד.
בסיכום הדיון במשרד החינוך בנושא תכנית אתגרים בינואר 2014 ,, לקראת תחילת גיבושה הוחלט להכין מסמך סופי, לקיים דיונים עם בעלי עניין בשיתוף עם משרד רה"ם, להמשיך לבנות מנגנון יישום והטמעה ולקיים דיונים לתקצוב הפעולות הנדרשות להשגת היעדים.
7-61 /בחוזר הוראות הקבע תשע 8 )(א- מתווה השירות הפסיכולוגי-החינוכי .
82 נתונים אלה אמורים לגבי ערים ויישובים שבהם אוכלוסייה ערבית בלבד, ולא נכללות בהם משרות הפסיכולוגים בערים מעורבות כגון רמלה, עכו ולוד.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אולם עד דצמבר 2014 , מועד תגובת משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה, לא גיבשה הוועדה לשיפור איכות החינוך הקדם יסודי נוסח סופי של התכנית, ובכלל זה לא נקבעו יעדים, משימות ודרכי הטמעה להשגתם.
הנהגת שוויון בחינוך בין כל הילדים במדינת ישראל היא חובה המוטלת על המדינה.