HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
20 במסגרת חוק ההסדרים למשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000 ), התש"ס- 2000 .
החוק התקבל בכנסת ב- 30.
21 התיקון בוצע במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2007 ), התשס"ז - 2007 .
הוא התקבל בכנסת ב- 3.
של עיצום כספי בגין הפרת חלק מההוראות 22 יגדל במידה ניכרת וחלקו העיקרי יחושב על פי הכנסתו השנתית של בעל הרישיון23 .
)(ב ביולי 2008 , כשנה וחצי לאחר שהוגדל סכום העיצום הכספי, פנתה הלשכה המשפטית של המשרד למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) וציינה כי לאחר שהוגדל שיעור העיצום הכספי התברר למשרד שכלי האכיפה שניתן בידיו מתאים להפרות מסוימות אך אינו מתאים למגוון רחב של הפרות אחרות, שלגבי הן הוא סבור כי לא יהיה זה מידתי להטיל עיצום כספי בשיעור הקבוע בחוק, וכי "באין בידי המשרד שיקול דעת או כלים מספיקים כדי להפחית את סכום העיצום הכספי הקבוע בחוק, מצא עצמו המשרד בלי כלי אכיפה יעיל לטיפול בהפרות המתבררות למשרד לעיתים תכופות".
לפיכך הציע המשרד לתקן את החוק ולקבוע בו שיוטלו עיצומים כספיים מדורגים על פי חומרת ההפרות.
נוסף על כך, סבר המשרד כי יש לאפשר למנכ"ל להפחית את העיצום הכספי המוצע על פי אמות מידה שייקבעו בתקנות כדי שלא יוטל עיצום כספי שאינו מידתי.
מיולי 2008 ועד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , קיימו גורמים במשרד בראשות הלשכה המשפטית ובאגף היועץ המשפטי לממשלה במשרד המשפטים עבודת מטה ודיונים במטרה לקדם את הצעת החוק של המשרד.
אף שהמשרד עסק בנושא במשך תקופה ארוכה - מעל שלוש שנים - הוא לא סיים לגבש את הצעתו הסופית לתיקון החוק, וטרם הוסדר הליך הטלת עיצומים כספיים מדורגים.
בתשובת המשרד מנובמבר 2011 הוא ציין כי הכנתו של תזכיר החוק בנושא העיצומים המדורגים הושלמה ופורסמה במהלך אוגוסט 2011 .
משרד המשפטים כתב בתשובתו מנובמבר 2011 כי האחריות לקידום הצעת החוק היא של משרד התקשורת וכי באוגוסט 2011 הופץ תזכיר הצ עת חוק שעניינו תיקון המנגנון להטלת עיצומים כספיים לשם קבלת הערות מהציבור וההצעה נמצאת בשלבי עיבוד סופיים.
עוד כתב המשרד בתשובתו כי התהליך אורך זמן רב משום שהוא מתנהל בשעה שבחקיקה הישראלית נעשה תהליך של רוויזיה בתחום האכיפה המינהלית ובשל מגבלת המשאבים שבה נ תון המשרד.
המשרד הוסיף וציין כי משרד המשפטים דרש ממנו לקדם תיקון חקיקה גם בכל הנוגע להרחבת סמכויות הפיקוח כדי שיהלמו את תיקון החקיקה בעניין העיצומים הכספיים, ולכן הוכנו טיוטות לתיקון חקיקה, והדיונים עם משרד המשפטים בנושא נמצאים בעיצומם.
לדבריו, בכוונת המשרד לשלב את נושא העיצומים המדורגים ואת נושא עיגון סמכויות הפיקוח בהצעת חוק אחת.
משרד המשפטים ציין בתשובתו כי נוסף על הסדרת הנושא .
22 הוראות של צו שלפיו שירות בזק נקבע כשירות חיוני, הוראות החוק בעניין קישור גומלין ושימוש במתקן בזק של אחר, הוראות החוק בעניין תכנית מספור, הוראות תקנות בעניין אופן ביצוע פעולות בזק ומתן שירותי בזק והגבלתם, הוראות בעניין תנאים ברישיון שלא סומנו כשירות חיוני, הוראה שניתנה בידי השר או המנכ"ל מתוקף סמכותם.
23 בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר כי סכום העיצום הכספי שהיה המנכ"ל רשאי להטיל עד אותה העת בגין הפרת הוראות החוק או רישיון היה נמוך בהתחשב במחזורי הפעילות של מרבית התאגידים הפועלים בענף, ומכאן שלעתים ההפרה הייתה משתלמת לבעל הרישיון.
האמור, נעשית עבודה משותפת עם המשרד לשם גיבושו של תיקון החקיקה הנוגע לסמכויות הפיקוח, ועניין זה ייכלל בהצעת החוק המתגבשת.
בינואר 2012 , לאחר מועד סיום הביקורת, החליטה ועדת השרים לענייני חקיקה לאשר את טיוטת החוק בכפוף להוספת שתי הוראות בהסכמת המשרד ומשרד המשפטים.
כמו כן נדרש שהצעת החוק תתואם עם המשרד לביטחון פנים.
טענת המשרד שבמשך יותר משלוש שנים הוא פעל ללא כלי אכיפה יעיל לטיפול במג וון הפרות, משקפת לדעת משרד מבקר המדינה חולשה יסודית וממשית של מערך הפיקוח.
לפיכך על המשרד לוודא שהליך החקיקה יקודם באופן שיבטיח שהוא לא יימנע מהטלת עיצום כספי על בעלי הרישיונות.
הוועדה לבחינת תפקידי המשרד וסמכויותיו בתחום הפיקוח והאכיפה .
תקנון שירות המד ינה (התקשי"ר) קובע, בין היתר, הוראות בנוגע לעבודתן של ועדות בשירות המדינה24 .
התקשי"ר מסדיר את דרכי מינוין, את סדרי פעולתן ואת מערכת הדיווח שלהן.
בהוראות נקבע כי יו"ר הוועדה אחראי לפני הממנה למכלול פעולות הוועדה ומתפקידו, בין השאר, לנהל את ישיבות הוועדה, לנס ח את דוחותיה ולהפיצם על פי הנחיות הממנה.
עוד נקבע כי בסיום עבודת הוועדה יכין היו"ר, בעזרת מזכיר הוועדה או מרכזה, דוח המסכם את עבודתה ובו יפורטו הסיכומים, ההמלצות, המסקנות או ההחלטות שהתקבלו.
ביוני 2008 מינה מר מרדכי מרדכי, מנכ"ל המשרד דאז (להלן- המנכ"ל דאז)25 , ועדה "לבחינה והגשת המלצות בדבר תפקידי וסמכויות פיקוח ואכיפה של משרד התקשורת" (להלן - הוועדה).
הוועדה מנתה שמונה עובדים: היועצת המשפטית של המשרד, ששימשה יו"ר הוועדה, ושבעה עובדים בכירים נוספים.
בכתב המינוי ציין המנכ"ל דאז כי תנאי ליעילות האסדרה בתחום התקשורת הוא פיקוח ואכיפה סדורים, שקופים ויעילים וחשוב שהמשרד יבחן אם הסמכויות והכלים הנתונים בידיו וההיערכות הארגונית שלו אפקטיביים ומתאימים לתנאי שוק התקשורת המשתנים.
הוועדה התבקשה להגיש את המלצותיה לא יאוחר מאוקטובר 2008.
הוועדה התבקשה לבחון, בין היתר, את הנושאים האלה: מודל הפיקוח והאכיפה המומלץ ובחינתו אל מול גורמי אכיפה אחרים; סוגי הפיקוח שלהם נדרש המשרד; סמכויות המשרד והאמצעים העומדים לרשותו לביצוע פעולות הפיקוח והאכיפה; התאמת המבנה הארגוני של המשרד לביצוע הפיקוח והאכיפה הנדרשים והאפשרות להסתייע במיקור חוץ לביצוע פעולות אלו; הפיקוח היזום והתאמת מטרות הפיקוח והאכיפה לייעוד המשרד ולתפקידיו; מידת המימוש של הסמכויות .
24 בעניין הקמת ועדות בשירות המדינה, ראו מבקר המדינה - קובץ דוחות לשנת 2011 , התשע"ב, דצמבר 2011 'עמ 11-29.
25 המנכ"ל דאז כיהן עד מאי 2009 .
הקיימות; ביצוע עתי של פיקוחים ממוקדים ובחינה ראשונית של יעילות הפיקוח והאכיפה על נותני שירותי תקשורת שלא כדין.
נמצא כי אף שהוועדה הכינה במהלך עבודתה טיוטה שבה נכללו הצעות להמלצות בנושאים שונים הקשורים לפיקוח ולאכיפה, עד מאי 2009 , .
המועד בו עזב המנכ"ל דאז את תפקידו, היא לא הגישה את המלצותיה הוועדה חדלה מעבודתה בלי שהדבר אושר או הוסדר בידי הנהלת המשרד.
המשרד ציין בתשובתו מנובמבר 2011 כי "נושא כתיבת הדוח הסופי והמלא של הוועדה והקצאת משאבי הזמן הנדרשים לשם כך הוצג למנכ"ל דאז אולם הוחלט, בשל אילוצים הנובעים מסדרי עדיפויות של המשרד, כי נושא כתיבת הדוח הסופי של הוועדה אינו בסדר העדיפות המשרדי".
המנכ"ל דאז כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי הוא מופתע ומ צטער שנושא חשוב זה לא זכה לגמר טיפול וציין כי בעת כהונתו כמנכ"ל הוא פעל ככל שהיה בידו לעשות על -מנת שהמלצות הוועדה יוגשו אליו.
הוא הוסיף כי בשום שלב לא קיבל החלטה ולפיה בשל אילוצים הנובעים מסדרי עדיפויות של המשרד נושא כתיבת הדוח הסופי אינו בסדר העדיפויות של המשרד.
יחד עם זאת הוא הסביר כי לא עמד על כך ש"סדר הדברים יתנהל על פי המועדים שבכתב המינוי" מאחר שנוכח להבין שנדרש זמן רב להשלמת עבודת הוועדה.
במשרד לא נמצאו מסמכים התומכים באמור בתשובות המשרד או בתשובות המנכ"ל דאז.
לפיכך לא ניתן לדעת בבירור מה ההחלטות שהתקבלו, אם היו כאלה, בהקשר לסיום עבודת הוועדה.
בתשובת המשרד הוא כתב כי הוא קידם נושאים שונים שעלו בדיוני הוועדה, כגון העבודה על עיצומים מדורגים ועל סמכויות פיקוח ואכיפה במסגרת ההצעה לתיקון החוק, וכי לשם הטמעת נושאים נוספים שעלו בדיוני הוועדה היה צורך להמתין למינוי מנהל אגף חדש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי -השלמת עבודת הוועדה הביאה לכך שבפועל הנהלת המשרד לא דנה בהמלצות שנועדו לאפשר למשרד לגבש ולייעל נושאים מהותיים הנמצאים בליבת הפיקוח והאכיפה, לא החליטה איזה המלצות יש לקדם, ולא יזמה עבודת מטה מסודרת בדבר יישום ותעדוף נושאים אלו ואחרים מדיוני הוועדה.
אגף בכיר לפיקוח ולאכיפה על מערך התקשורת .
על פי תקנות הפיקוח, הסמיך השר את המנהל לפקח על פעולות בעלי הרישיונות בענף התקשורת ולבדוק את מילוי הוראות החוק, התקנות והרישיונות.
האגף פועל במשרד בכפיפות למנהל וממסמכיו עולה כי האגף מופקד על הפיקוח והאכיפה בכל הנוגע למילוי הוראות הדין בתחומי הטכנולוגיה והצרכנות.
הוא מפקח על ההיערכות לשעת חירום ואחראי לבדיקה וניתוח הדוחות המתקבלים מבעלי הרישיונות, לניתוח ובחינת הממצאים העולים מעבודת הפיקוח, לאכיפה ותיקון ליקויים ולפניות הציבור.
בשנים האחרונות חלו בענף התקשורת בארץ שינויים ניכרים.
שינויים אלו החלו בשנות השמונים של המאה העשרים, שבהן הוחלט על פתיחת שוק התקשורת לתחרות, והתאפשרה כניסתם של כמה תאגידים לענף.
הרישיונות החדשים שנתן המשרד לתאגידים אלה נועדו, בין היתר, להוזיל את שירותי התקשורת ולשפר את השירות לצרכן.
תהליך כניסתם של תאגידים לשוק התקשורת הואץ בעשור האחרון: בשנים 1986 -2003 החזיק תאגיד אחד ברישיון כללי למתן שירותים של טלפונים נייחים, ואילו בשנת 2010 ;החזיקו עוד חמישה תאגידים ברישיון דומה בשנת 1997 החזיקו ש ני תאגידים ברישיון רט"ן, ומשנת 2002 החזיקו ארבעה תאגידים ברישיונות דומים.
יצוין כי מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה26 עולה כי היקף הפדיון בענף התקשורת גדל מסך של כ-9.
4 מיליארד ש"ח בשנת 1995 לכ-41.
1 מיליארד ש"ח בשנת 2010 , עלייה של כ- 337%.
בתרשים להלן מוצג מס פר המנויים של התאגידים למתן שירותים של טלפונים נייחים ורט"ן בשנים 2000 -2010 .
26 השנתון הסטטיסטי לישראל 2011 (לוח 24.
) משרד התקשורת 1169 .
מן התרשים עולה כי שיעור הגידול במספר המנויים לקבלת שירותי טלפונים נייחים בין השנים 2000 -2010 היה כ-13% (מכ-3 מיליון מנויים לכ-3.
4 ,)מיליון מנויים באותה תקופה עלה מספר המנויים לקבלת שירותי רט"ן בכ- 136% (מכ-4.
2 מיליון מנויים לכ-9.
)מיליון מנויים נמצא כי אף על פי שהנהלת המשרד דנה בצורך להתאים את הפיקוח לגידול בפעולות התקשורת ובסביבה העסקית שבה פועלים בעלי רישיונות המתחרים ביניהם, בפועל לא נעשה כן.
באפריל 2008 פנה המנהל הקודם (להלן - המנהל דאז) ליועץ ארגוני וכלכלי שנתן בזמנו שירותים למשרד וציין כי משנת 2000 בוצע מהלך של ביטול משרות באגף אף שמשימות האגף גדלו.
הוא הדגיש כי להמשך פעילותו התקינה של האגף נדרשת תוספת של 3.
כאמור, ביוני 2008 מונתה ועדה שהתבקשה, בין היתר, לגבש המלצות בדבר התפקידים, הסמכויות, והמבנה הארגוני הנדרשים בתחום הפיקוח והאכיפה, ולבחון אם נדרש להשתמש במיקור חוץ לביצוע פעולות פיקוח ואכיפה, אך כאמור היא לא הגישה את המלצותיה.
ממסמך שהוכן באגף בדצמבר 2010 עולה כי על פי תקן האגף, מוקצות לו 13 משרות: המנהל, סגן המנהל, שני ראשי תחומים, ממונה על מערכות מיוחדות ושמונה עובדים נוספים.
במועד הביקורת עבדו באגף עשרה אנשים וסטודנט שהועסק על פי שעות.
במאי 2010 פרש המנהל דאז של האגף, והמנהל שנבחר להחליף אותו בקביעות החל את עבודתו בינואר 2011 .
ממסמ ך שהכין המנהל החדש לקראת פגישה עם המנכ"ל ביולי 2011 הוא ציין שנדרש ייעוץ מקצועי לשם בחינת תהליכי 1170 דוח שנתי62 .
עבודה מרכזיים של האגף, שיפור וייעול תהליכי העבודה שלו והכנסת שינויים במבנה הארגוני של האגף.
ביולי 2011 פנה המנהל אל יו"ר ועדת המכרזים ליועצים, מחקרים וסקרי ם וכתב כי בעת האחרונה נמצא ענף התקשורת בעיצומה של מהפכה טכנולוגית, שבאה לידי ביטוי בתחומים רבים של שירותי תקשורת המסופקים ללקוחות, בתיקונים צרכניים ובחידושים טכנולוגיים.
הוא ציין כי אגף הפיקוח והאכיפה פועל במתכונת ובמבנה הקיימים שנים רבות ותהליכי העבודה שלו אף הם לא השתנו זמן רב.
לדבריו, לשם התאמת האגף לתמורות במערך התקשורת נדרשת פעילות של המשרד והאגף לבחינת תהליכי העבודה והמבנה הארגוני ולכן יש לפעול למתן שירותי ייעוץ מקצועיים בנושאים אלו.
יצוין כי באוגוסט 2011 אישרה הוועדה פנייה לחמישה יועצים לשם קבלת הצעות לביצוע העבודה.
בדצמבר 2011 , לאחר סיום הביקורת, נבחר יועץ ארגוני חיצוני.
הדרישות לבחינת מבנה האגף והצורך להתאימו למורכבות הנושאים שבטיפולו עלו בשנים האחרונות כמה פעמים הן בעת מינוי הוועדה והן בעתות אחרות בידי המנהל דאז ובידי המנהל הנוכחי, אולם רק במהלך הביקורת החלה הנהלת המשרד לקדם נושאים אלה.
המשרד כתב בתשובתו כי יש פער ניכר בין כוח האדם הנדרש למילוי תפקידי האגף, המטפל גם בנושא היערכות מערך התקשורת לשעת חירום, ובין כוח האדם העומד לרשותו בפועל.
לטענתו, פער זה נוצר בגלל התמורות שחלו בענף, העלייה המתמדת בצורכי תחום הפיקוח והריבוי המתמיד של סוגי הרישיונות ובעליהם.
הוא הוסיף כי האגף פועל זמן רב במתכונתו הנוכחית וכעת נדרש בו שינוי וחיזוק מקצועי מן ההיבט הכלכלי והטכנולוגי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת המשרד מוטלת החובה לפעול בנמרצות להתאמת מבנה האגף, פעילות ו, סמכויותיו ויכולותיו לפיקוח הנדרש לנוכח השינויים והתמורות שחלו בענף התקשורת, כדי להבטיח את יכולתו לעמוד במשימות ובאתגרים העומדים לפניו.
הפיקוח על פי הוראות הדין .
תקנות הפיקוח קובעות כי לשם ביצוע הפיקוח רשאי המנהל, בין היתר, לדרוש מבעל רישיון להציג לפניו כל מסמך שיבקש ולהיכנס בכל עת אל מתחמי הפעילות והמשרדים של בעלי הרישיונות.
התקנות עוסקות גם בדוחות שבעלי הרישיונות נדרשים להמציא למנהל, בתיקון הליקויים והפגמים שנמצאו, בדיווחים על אירועים מיוחדים ובשמירת הסודיות.
במאי 2011 פנה המנהל למנכ"ל, ליועצת המשפ טית ולגורמים נוספים בהנהלת המשרד וציין כי "תקנות הפיקוח הותאמו במועד פרסומן ( 1986 ) לפעילות חברת היחידי בענף התקשורת באותם ימים".
הוא ]בעל רישיון [ 'בזק', כנראה המפעיל הדגיש שיש לעדכן את התקנות ב"רוח התקופה הנוכחית".
לדבריו, בשנת 2004 משרד התקשורת 1171 .
החלה פעילות לתיקון תקנו ת הפיקוח, אולם היא הופסקה.
היועצת המשפטית השיבה כי יש חשיבות רבה לטיפול בנושא.
יצוין כי הטיוטות שהוכנו לפני כניסתו של המנהל לתפקיד עסקו בנושאים מהותיים, בהם הסמכת עובדים נוספים במשרד לקבל מידע מבעלי הרישיונות, הטיפול בליקויים שעלו בפעולות הפיקוח וההוראות ל תיקונם, תכניות העבודה והדוחות השונים שיש להגיש למשרד.
אף על פי שהנהלת המשרד סברה כי יש לעדכן את תקנות הפיקוח, ובשנת 2004 ,החלה במשרד פעילות לתיקונן, עד מועד סיום הביקורת ספטמבר 2011 , לא הושלם הטיפול בנושא ולא נעשו השינויים והעדכונים הנדרשים בתקנות.
בתשובתו מסר המשרד כי "אכן יש מקום לעידכון התקנות, בין בדרך של תיקונן ובין בדרכים אחרות והמשרד אכן פועל בעניין זה".
משרד המשפטים השיב כי במסגרת הפעילות לתיקון הצעת החוק בעניין העיצומים הכספיים (ראו לעיל) נעשית עבודה משותפת עם המשרד בעניין תיקון חקיקה הנוגע לסמכויות הפיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת המשרד להאיץ את הטיפול בעדכון סמכויות הפיקוח בתיאום עם משרד המשפטים ולסיימו בהקדם, זאת כדי להתאים את הסמכויות לשינויים שחלו בתחום התקשורת מאז שנת 1986 - שבה הותקנו תקנות הפיקוח לראשונה - ולשירותים המתקדמים הצפויים בעתיד.
תקנות הפיקוח מנחות את המנהל בכל הקשור לפיקוח על בעלי הרישיונות הכלליים והמיוחדים, ובכלל זה בעניין הדוחות שעליהם להגיש.
הרישיונות מסדירים גם את הפיקוח בנושאים מינהלתיים, טכנולוגיים, הנדסיים, צרכניים וכלכליים, שבכללם הגבלות הנוגעות להעברת רישיון ונכסיו, הקמת מערכות על פי תכניות הנדסיות, שימוש בתדרים, בדיקות תחזוקה, אספקת שירותים למנויים ורמת השירותים שבעלי הרישיונות צריכים להעמיד לרשותם.
ברישיונות מצוין שהמנהל או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לפקח על פעולותיו של בעל הרישיון לשם בחינת מילוי הוראות החוק והתקנות.
ב-12 מתקנות הפיקוח נקבע כי "המנהל רשאי" לעשות פעולות פיקוח מסוימות.
בין היתר הוא רשאי לעשות כל פעולה הדרושה לפי התקנות, לדרוש מבעלי רישיונות להציג לו כל מסמך, לדרוש שינויים בדוחות שהוגשו, לדרוש מידע הקשור לאירועים מיוחדים, לדרוש דוחות שונים וחוזים עם צרכנים.
גם ברישיונות מצוינות פעולות ש"המנהל רשאי" לעשותן, וביניהם נכלל סעיף שלפיו המנהל רשאי להורות לבעל הרישיון בדבר אופן פרסום התעריפים.
נמצא כי אין לאגף נהלים והנחיות המסדירים את פעילות המנהל.
נהלים אלה נדרשים להסדרת מכלול הנושאים שבתחום סמכותו על פי הוראות החוק, התקנות והרישיונות.
בתשובתו ציין המשרד כי מסמכי היסוד שעליהם מתבססת עבודת הפיקוח והאכיפה הם החוק, התקנות והרישיונות.
עוד כתב המשרד בתשובתו כי בשנת 2011 החל האגף לעסוק בהגדרת נהלים חדשים, ויש כוונה להמשיך לעסוק בנושא חשוב זה בשנת 2012 .
משרדמבקר המדינה מעיר כי על המשרד להאיץ את הפעילות לקביעת נהלים שיסדירו את עבודת האגף, ובייחוד נהלים הנוגעים לנסיבות שבהן התקנות מאפשרות למנהל להפעיל שיקול דעת, שכן הם אמורים לסייע בידו בעבודתו ולהבטיח טיפול יעיל ושוויוני בבעלי הרישיונות.
הפיקוח באמצעות הדוחות שעל בעלי הרישיונות להגיש למשרד .
בתקנות הפיקוח מפורטים הדוחות שעל בעל רישיון כללי להמציא למנהל, בהם תכנית פיתוח רב-שנתית , תכנית רכש רב-שנתית , תכנית עבודה שנתית, דוח פעילות רבעוני ודוח ביצוע חודשי.
התקנות מפרטות את הנושאים האמורים להיכלל בדוחות אלו וקובעות את מועדי הגשת ם.
התקנות מציינות עוד מגוון רחב של דוחות הנדרשים מבעלי הרישיונות, בהם שישה דוחות בנושאי תפעול, ארבעה דוחות בנושאי איכות שירותי הבזק ושלושה דוחות בנושאים שונים (דוח ציוד, דוח יחידת מניה ודוח תלונות ופניות ציבור) , ומפרטות את מועדי ההגשה של הדוחות האמורים, חלקם שנתיים, חלקם חצי שנתיים, חלקם רבעוניים וחלקם חודשיים.
גם ברישיונות השונים מפורטים הדוחות שעל בעלי הרישיונות להגיש למנהל, מתכונתם ומועדי ההגשה.
בעלי הרישיונות למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים, למתן שירותי טלפון נייד, למתן שירותי בזק בין-לאומיים, למתן שירותים מיוחדים, למתן שירותי אינטרנט, למתן שירות לווייני ולמתן שירותים נוספים נדרשים להגיש דוחות קבועים לפחות אחת לשנה ודוחות נוספים על פי דרישת המנהל.
בדוחות הנדרשים מתבקשים בעלי הרישיונות להציג נתונים מינהליים, כלכליים-חשבונאיים, הנדסיים-טכנולוגיים וצרכניים.
נמצא שאין התאמה בין סוגי הדוחות ומספרם הנדרשים מבעלי הרישיונות על פי התקנות לבין הדוחות הנדרשים על פי הרישיונות.
כך, לדוגמה, בעלי רישיונות כלליים ייחודיים למתן שירותי בזק פנים -ארציים נייחים נדרשים להגיש 16 דוחות על פי התקנות ו -14 דוחות בלבד על פי הרישיונות.
בעלי רישיונות למתן שירותי בזק בין-לאומיים נדרשים להגיש 16 דוחות על פי התקנות ו-12 .
דוחות בלבד על פי הרישיונות בתשובתו כתב המשרד כי "אין התאמה בין מספר הדוחות שנדרשים בעלי הרישיונות להגיש למשרד, וסוגם ובין צרכי הפיקוח בעידן זה.
בכוונ תנו לפעול לשינוי, בתקנות וברישיונות החברות, במסגרת זו אף בכוונתנו להגדיר מחדש את המבנה ואופן הגשת הדוחות בדרך שתשרת את צרכי הפיקוח".
המנהל דאז כתב בנובמבר 2011 , למשרד מבקר המדינה כי בפורומים משרדיים ואגפיים נעשתה משרד התקשורת 1173 .
פעילות לצמצום סוגי הדוחות הנדרשים ומספרם, אך פעילות זו לא הסתיימה עד מועד פרישתו, מאי 2010 .
בתשובתה של חברה למתן שירותי תקשורת פנים-ארציים נייחים (להלן - חברה א') מנובמבר 2011 נכתב כי מדובר במגוון דוחות רחב מדי, ובעיקר לא רלוונטי ומיותר, והגיעה העת לבצע שינויים בתקנות הפיקוח, שנכתבו כאשר שוק התקשורת היה אחר.
במצב זה של חוסר תאימות בין הדוחות הנדרשים בתקנות הפיקוח ובין אלה הנדרשים ברישיונות עולה חשש שבעל רישיון שימלא את חובת הדיווח על פי רישיונו לא ימלא את חובתו על פי תקנות הפיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כוונת המשרד להגדיר מחדש את המבנה ואופן הגשת הדוחות בדרך שתשרת את צרכי הפיקוח כרוכה בעבודה מקיפה שבכללה שינוי של תקנות הפיקוח והרישיונות לאחר בחינת נחיצות הדוחות לצורך הפיקוח.
משרד מבקר המדינה בדק את הדוחות השנתיים שהגישו למשרד14 בעלי רישיונות בשנים 2008 -2010 .
בתרשים להלן מוצגים מספר הדוחות שדר ש המשרד ומספר הדוחות שהוגשו לו בפועל.
מהתרשים עולה כי המשרד לא הקפיד לקבל את מרבית הדוחות שדרש ברישיונות: בשנת 2008 הוגשו למשרד כ -21% ,מן הדוחות הנדרשים בשנת 2009 הוגשו לו כ -20% מן הדוחות הנדרשים ובשנת 2010 - כ- 26% .
נמצא כי האגף אינו מרכז נתונים וממצאי ם מן הדוחות ואינו מתאם את הטיפול בהם עם אגפים נוספים במשרד.
יתרה מזו, דוחות שהגישו בעלי הרישיונות כנדרש לא נבדקו כלל באגף.
בתשובתו כתב המשרד כי דוחות חשובים שנדרשים באופן שוטף לצרכי הפיקוח, אכן התקבלו ואף התבצעה פעילות של פיקוח על מנת לוודא את קבלתם, תוך ביצוע פעילות בקרה ומעקב.
מעבר לכך המשרד דרש וקיבל דיווחים, נתונים ומידע בכל נושא רלוונטי הנדרש לפיקוח החל מדיווחים על תשתיות, הסכמים, תקלות, מענה לפניות לקוחות, פריסה אוניברסאלית ועוד".
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המנהל לדרוש מבעלי הרישיונות להמציא לו את הדוחות שנדרשו מהם על פי הוראות הדין.
כן עליו לקבוע נהלים המסדירים את אופן הגשת הדוחות, את לוחות הזמנים להגשתם27 , את אופן הטיפול בהם, את הטיפול בבעלי רישיונות שלא הגישו דוחות28 , את שיתוף הפעולה בין האגפים לבדיקת הדוחות ואת הליך הסקת המסקנות והפקת הלקחים לפעולות פיקוח עתידיות.
אם סבור המשרד שאין צורך בהמצאת הדוחות, או שיש צורך בדוחות אחרים, עליו לפעול לשינוי הוראות הדין ולהתאמתן לצרכים העכשוויים.
להגשת הדוחות יש חשיבות מכרעת משום שהם אמורים לכלול נתונים כלכליים, טכנולוגיים -הנדסיים וצרכניים על עבודות פיתוח הרשת, על תקלות ועל טיב השירות.
מידע חשוב זה אמור להנחות את האגף בפעילותו ולאפשר למשרד להתוות את מדיניותו בנושא, ובכלל זה לקבוע את דרכי הפיקוח והאכיפה.
מידע זה יכול לשמש למשרד כלי עזר לזיהוי מגמות עתידיות שעשויות לדרוש אסדרה ולהבטיח שבעלי הרישיונו ת ייתנו שירות איכותי לצרכנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הטיפול הלקוי של האגף בטיפול בדוחות המתקבלים מבעלי הרישיונות מחייבת אותו להסדיר את דרך הטיפול בהם, כדי שעבודת הפיקוח של האגף לא תיפגע.
תיאורי התפקידים של עובדי האגף .
לכל משרה בשירות הציבורי נדרש לקבוע תיאור תפקיד ובו מפורטים, בין היתר, סוג העיסוק, המטלות לביצוע והדרישות והכישורים הנדרשים למילוי התפקיד.
את תיאורי התפקידים מכין המשרד על פי צרכיו ויעדיו, ונציבות שירות המדינה היא שמאשרת אותם.
משרד מבקר המדינה בדק את תיאורי התפקידים של משרות עובדי האגף ולהלן הפרטים: .
27 חלק מהדוחות צריכים להיות מוגשים לכלהפחות אחת לשנה, חלקם מוגשים על פי דרישת המנהל ורק לחלק מהם נקבע מועד להגשה.
28 סעיף37ב(ב2) בחוק קובע כי המנהל רשאי להטיל על בעל רישיון עיצום כספי אם הוא לא הגיש לו דוח תקופתי או אישור תקופתי במועד, או אם לא הגיש במועד שנקבע לכך דוח, מסמך או ידיעה, לפי דרישה פרטנית.
על פיתיאורי התפקידים של משרות המנהל וסגנו, הם משתתפים בתהליכי קביעת מדיניות המשרד.
נוסף על כך הם מופקדים על הפעולות האלה: גיבוש תכניות העבודה לאגף; פיקוח על התעריפים, אספקת השירותים למנויים וטיב השירות לציבור; בחינת מערכות טכנולוגיות של בעלי הרישיונות; בדיקה וניתוח של הדוחות התקופתיים המתקבלים מבעלי הרישיונות.
יצוין כי מדצמבר 2010 ועד מועד סיום הביקורת המשרה של סגן המנהל לא אוישה.
לפי תיאור התפקיד של משרת מרכז בכיר לחקירה ולמודיעין בזק, הוא מופקד על איסוף מידע על גורמים הפועלים בענף התקשורת.
כמו כן הוא מרכז, בין היתר, ממצאים הקשורים לעבודת הפיקוח ולפעילויות משולבות, נתונים על תחומי הפעילות המקצועית עם משטרת ישראל, הרשות להגבלים עסקיים וגופים אחרים המוסמכים לביצוע חקירת הונאות בתחום הבזק.
נמצא כי מאוגוסט 2010 ועד מועד סיום הביקורת משרה זו לא הייתה מאוישת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נדרש לאייש את המשרות של סגן המנהל והמרכז הבכיר לחקירה ולמודיעין כדי להבטיח את יכולתו של האגף לבצע פיקוח יעיל ולחזק את כושר ההרתעה שלו.
על פי תיאור התפקיד של משרת ראש תחום פיקוח טכנולוגי, הוא מופקד על נושאים רבים ומגוונים, בהם ריכוז פעולות הפיקוח על ההיבטים הטכנולוגיים, תכנון פעולות הפיקוח על המערכות הטכנולוגיות, בחינה ואישור של ממצאי הפיקוח, ביצוע ביקורות משולבות בתחום, השוואת נתוניהם של בעלי הרישיונות למדדים בין-לאומיים, מעקב אחר תכניות פיתוח טכנולוגי במרכזי השירות ובחינת ההמתנה במרכזים אלו וטיב השירות הטכנולוגי הניתן בהם.
נמצא כי קיים פער גדול בין הפיקוח הטכנולוגי שנכלל בתיאור התפקיד של ראש תחום פיקוח טכנולוגי לבין ביצועו בפועל.
האגף לא תכנן את פעולות הפיקוח של תחום הפיקוח הטכנולוגי, לא קבע תהליכים ויעדים לפיקוח על המערכות הטכנולוגיות, לא ביצע ניתוחים והשוואות למדדים בין-לאומיים, לא עקב אחר ביצוע פעולות הפיתוח במרכזי השרות ולא ערך פיקוח על נושאים הקשורים לטיב השרות בפן הטכנולוגי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח התדירות הגבוהה שבה מתחדשות מערכות תקשורת, נדרשת הנהלת המשרד לבחון את מכלול המ טלות שעל תחום הפיקוח הטכנולוגי לבצע, לקבוע את סדר העדיפויות למטלות אלה ולהנחותו לקיים את הפיקוח באופן תכוף וסדור אשר יבטיח שבעלי הרישיונות עומדים בתנאים שנקבעו ברישיונם.
על פי תיאור התפקיד של הממונה על מערכות מיוחדות, משימותיו מורכבות והוא אמור לעסוק ב שני תחומים עיקריים: האחד - פיקוח על בעלי רישיונות מיוחדים, שניתן להם רישיון המוגבל לסוג מסוים של פעולות בזק, והאחר - פיקוח על ההיערכות לשעת חירום.
לשם ביצוע מטלותיו נעזר הממונה על מערכות מיוחדות בעובדת נוספת.
אשר לפיקוח על בעלי הרישיונות המיוחדים - הממונה על מערכות מיוחדות צריך לפקח על עמידתם בתנאי הרישיון ולבצע פעולות ביקורת שגרתיות ומשולבות.
אשר לפיקוח על ההיערכות לשעת חירום - עליו לבחון את איכות השירותים 1176 דוח שנתי62 .
הניתנים למערכת הביטחון; לפקח על ההיערכות לשעת חירום; לבחון את קיומם של נהלים והנחיות לתפקוד בשעת חירום ולבדוק את קיומם של אמצעים פיזיים לשימוש בשעת חירום.
נמצא, כי קיים פער גדול בין המטלות הנדרשות מן הממונה על מערכות מיוחדות על פי תיאור התפקיד שלו, לבין הביצוע בפועל.
למרות המספר הגדול של בעלי הרישיונות המיוחדים הוא לא פעל באופן סדור בקרב כולם: לא הכין ת כניות למעקב יזום ולא קבע סבב לעריכת פיקוחים עליהם.
יצוין כי המטלות הרשומות בתיאור תפקידו הן רבות ומגוונות, ובפועל רק חלק מהן מבוצעות.
על מורכבות הטיפול בנושאים הקשורים בהיערכות לשעת חירום ניתן ללמוד מן הצורך שעלה במשרד להקים יחידה שתטפל בנושאי חירום.
ביול י 2011 הכין המנהל טיוטת תכנית להקמת היחידה ובה פורטו עקרונותיה, מטרותיה ותפקידיה.
בטיוטה הופיעה הצעה למבנה היחידה ולפיה יידרשו בה 20 משרות חדשות, בעוד שבתקופת הביקורת טיפל הממונה על מערכות מיוחדות לבדו בנושאים אלו.
יצוין שגם המנהל דאז הדגיש בתשובתו למשרד מ בקר המדינה מנובמבר 2011 כי מערך התקשורת הוא חיוני ביותר הן בתקופת רגיעה והן בשעת חירום לאומית והדבר מחייב שינוי מהותי בתשומות האגף וכי אי אפשר להתבסס על כוח האדם הקיים באגף כדי לעמוד במחויבויות בנושא רגיש ומורכב זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מערך התקשורת הו א חיוני ויש חשיבות קריטית לתקינותו בשעת חירום לרבות בנושאים של שליטה ובקרה, הסברה ועוד.
לפיכך על הנהלת המשרד להבטיח שיהיה ביכולת המשרד והאגף לפקח באופן יעיל ומיטבי הן על הכנת מערך התקשורת לשעת חירום והן על פעילותם של בעלי הרישיונות המיוחדים.
בתחום הפיקו ח על השירות לצרכן (להלן - התחום) פעלו במועד הביקורת חמישה עובדים: מנהל תחום הפיקוח על השירות לצרכן (להלן - מנהל התחום), ראש ענף פניות הציבור, ראש תחום הפיקוח על פניות הציבור ושני מרכזים בכירים.
נוסף על כך, הועסק סטודנט במשרה חלקית.
התחום מרכז את הטיפול בנושאי צרכנות ובכלל זה עוסק בפיקוח, בטיפול בתלונות ובאסדרה.
על פי תיאור התפקיד של מנהל התחום, הוא מרכז את הפיקוח על השירות לצרכן; מבצע פיקוח פתע ויזום על אתרי שירות; מטפל בתלונות ציבור המתקבלות במשרד; מרכז את הטיפול בפניות מורכבות וייחודיות; ויוזם טיפול מערכתי באמצעות פעילות אסדרה בחקיקה ותיקוני רישיון.
(א) ביולי 2011 הגיש המנהל למנכ"ל את דוח פניות הציבור לשנת 2010 ובו ציין כי "אנשי התחום מצאו עצמם הלכה למעשה עסוקים מאד בטיפול בפניות ציבור מעבר למתוכנן ולמוגדר להם בתפקידם".
עוד ציין בדוח זה כי התחום עסק בעיקר בטיפול בפניות הציבור לנוכח כמות הפניות הרבה, שגדלה והתעצמה משנים קודמות.
יצוין כי עוד באפריל 2011 החליט המנהל "להקפיא מינהלית" את הטיפול בפניות שהועברו למשרד לפני ינואר 2011 בשל התיישנותן ומפני שהטיפול בהן יעכב את הטיפול בפניות חדשות.
בתרשים להלן מוצג מספר התלונות שהתקבלו במשרד בשנים 2006 -2011 .
מן התרשים עולה כי בשנים 2006 -2011 חל גידול של כ- 600% במספר התלונות שהתקבלו במשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל גידול זה על המשרד לבחון מחדש אם כוח האדם שהוקצה לתחום מתאים להיקף המשימות והצרכים שלו.
(ב) בדוח פניות הציבור לשנת 2010 ציין המנהל כי התחום השתתף בפעילויות אסדרה חשובות כמו תיקונים צרכניים ועיצומים מדורגים, ואף היה אחראי להן.