HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ולצמצם את מספר התלונות בעניין".
משרד מבקר המדינה העלה כי המשרד לא קיים פיקוח ובקרה יזומים על גביית כספים לפי התעריפים שבחוק עבור חלקות קבר שנמכרו לאנשים בעודם בחיים.
מתלונות שהגיעו למשרד עולה כי לא תמיד מודעות המשפחות לזכויותיהן ולתעריפי חלקות קבר שנמכרות לאנשים בחיים.
באתר האינטרנט של המשרד לא נמצא מידע בנושא, והמשרד גם לא הכין חוברת הסבר בנושא.
המשרד מסר בתשובתו כי הנושא הוסדר בתיקון החדש לחוק.
נקבע בו בין השאר כי "אדם המנהל בית עלמין או העוסק במכירת חלקות קבר בחיים יגלה לכל אדם המבקש לרכוש חלקת קבר בחיים, בכתב, טרם הרכישה, כל פרט מהותי בנוגע לרכישת חלקת קבר כאמור, לרבות הסכום שיש לשלם בעד חלקת הקבר, הנחות שלהן זכאי הרוכש ואפשרויות רכישת חלקות קבר בבית העלמין; מידע כאמור שאינו נוגע לרוכש מסוים, יוצג במקום בולט לעיין במשרדיו של אותו אדם, בשפות עברית, אנגלית, רוסית ואמהרית".
כן נקבע בתיקון לחוק כי הוראות חוק הגנת הצרכן, התשמ"א - 1981 .
, יחולו על מכירות חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים ואולם גם לאחר התיקון בחוק יש מקום לפיקוח ובקרה יזומים של המשרד על ח"ק בנושא זה.
בתי עלמין סגורים ושטחים מוגדרים כאמור, לפי חוק הביטוח הלאומי, זכאי כל אדם שנפטר בישראל לחלקת קבר ללא תשלום בבית עלמין שבאזור מגוריו.
תקנות דמי קבורה מסדירות את דרכי תשלום דמי קבורה לח"ק בגין הטיפול בנפטר ביום הקבורה.
אולם על פי התקנות רשאית ח"ק לגבות מן הציבור תשלום אחר בנוסף לדמי הקבורה בתנאי שקרובי הנפטר מבקשים לקברו ב"בית עלמין סגור" או בבית עלמין "בשטחים מוגדרים"18 שהוסכם עליהם בין הביטוח הלאומי לבין הח"ק.
למעשה, הכרזת בית עלמין כסגור וקביעת שטחים מוגדרים בבית עלמין פעיל מאפשרות לח"ק לדרוש ממשפחות הנפטרים .
18 על פי תקנות דמי קבורה, "שטחים מוגדרים" הם אלו שהוסכם עליהם בין הביטוח הלאומי והח"ק וסומנו במפה שצורפה להסכם, ובלבד שלא יכללו יותר מ -15% ממקומות הקבורה הפנויים בבית עלמין ישן ומ-10% .
בבית עלמין חדש 1024 דוח שנתי59ב .
המבקשות לקבור בהם את יקיריהן, סכומים בלתי מוגבלים.
לפיכך להכרזה על בית עלמין כסגור יש השלכות כספיות משמעותיות הן על הציבור והן על ח"ק המקבלות דמי קבורה גם מהביטוח הלאומי וגם ממשפחת הנפטר.
החוק מטיל על השר חובה לקבוע רשימת בתי עלמין סגורים ל עניין רכישת חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים, בהתאם להמלצת הביטוח הלאומי ובאישור ועדת הפנים של הכנסת.
רשימה זו תפורסם ברשומות ועליה לא יחולו הגבלות החוק בעניין גובה התעריפים לרכישת קבר לאדם בעודו בחיים.
משרד מבקר המדינה העלה כי המועד האחרון שבו קבע השר את רשימת בתי עלמין הסגורים היה נובמבר 200219 , ומאז לא היה המשרד מעורב בתהליך, והשר לא הכריז על בתי עלמין סגורים נוספים.
אין במשרד נהלים ודפוסי עבודה המסדירים את פעולות השר והמשרד בנוגע להכרזה על בתי עלמין סגורים ואת התנהלותם בכל הנוגע להמלצות הביטוח הלאומי בנושא זה.
מהביקורת עולה כי לא היו למשרד מידע ונתונים על מספר חלקות הקבר בבתי העלמין במועד הכרזתם כסגורים, על מספר הנפטרים שנקברו בהם מאז הוכרזו כסגורים ועל מספר מקומות הקבורה בשטחים המוגדרים וגודלם היחסי בבתי עלמין פעילים.
לאור המאפיינים הייחודיים של שירותיהקבורה והנסיבות המיוחדות של המשפחות המבקשות לרכוש חלקות קבר, ניתן לקבוע שיש לקיים פיקוח ולשמור על שוויון מהותי ואחיד בכל בית עלמין כדי לוודא שח"ק נוהגות באחידות ובשוויוניות בציבור בעניין המחירים הנגבים ממנו.
נמצא כי המשרד אינו בודק את המחירים שגובים ח"ק עבור חלקות קבר בבתי עלמין סגורים ובשטחים המוגדרים בבתי העלמין.
בספטמבר 2007 פנה מנכ"ל הרשות הארצית דאז למנהלי ח"ק בעניין "רענון הנחיות בדבר קבורה הכרוכה בתשלום", ובין היתר ציין כי "על נציגי החברה קדישא לפעול שכל המידע הרלוונטי בדבר חלופות הקבורה השונות והשלכותיהן הכספיות יועבר בהזדמנות הראשונה למשפחת הנפטר באופן ברור וחד משמעי, על מנת שיתאפשר לה לקבל את ההחלטה הסבירה ביותר בנסיבות העניין".
כן הנחה המנכ"ל את מנהלי החברות להחתים "בסופו של תהליך.
את משפחת הנפטר על הצהרה אודות המידע שהועבר לרשותה ועל בחירתה החו פשית באפשרות קבורה מסויימת".
המשרד לא וידא כי הנחיותיו בעניין זה מיושמות.
בחודשים ינואר-יולי 2006 ערך אגף בכיר לביקורת פנים בביטוח לאומי (להלן - יחידת הביקורת הפנימית) ביקורת בנושא דמי קבורה.
היא דיווחה, בין השאר, כי "לא מצאה הנחיות פנים מוסדיות בכתובי ם לגבי הפרוצדורה שיש לנקוט בה על מנת להמליץ על בית עלמין כבית עלמין סגור ועל הקריטריונים לסגירת בית עלמין".
19 ילקוט הפרסומים 5141 ,, כ"א בטבת התשס"ג 26.
המשרד לשירותי דת 1025 .
משרד מבקר המדינה העלה שלא כל בתי העלמין שמוכרים כסגורים על ידי הביטוח הלאומי נכללים ברשימת בתי העלמין הסגורים שנקבעו בהתאם לחוק על ידי השר ופורסמו ברשומות (כאמור, לאחרונה בנובמבר 2002 "): בית העלמין הישן בבאר שבע ושטחים בבית העלמין "צור שלום המנוהלים בידי ח"ק קריית ים וח"ק קריית מוצקין אינם נכללים ברשימת השר.
המשרד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בתחילת דצמבר 2008 התקיימה ישיבה בין נציגיו ונציגי הביטוח הלאומי וסוכם, בין היתר, כי המשרד יקבע את רשימת בתי העלמין הסגורים ויפרסמה בהתייחס לרשימת בתי העלמין משאיר לעצמו את שיקול הדעת אלו ]הוא[הסגורים שקבע הביטוח הלאומי, "תוך ש בכוונתו לאשר ברשומות".
כן ציין ]הביטוח הלאומי [ בתי עלמין מתוך רשימת המשרד כי "לצורך מניעת הוספת מקומות קבורה בבתי העלמין הסגורים (לאחר סגירתם), תיבחן אפשרות לתרגם, בהסכם לסגירת בית העלמין, את האחוזים שנשארו פנויים לטובת קבורה, כמספר קבוע של קברים פנויים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין הביטוח הלאומי כי "לא תמיד אפשרית חפיפה מלאה ברשימ ה למרות שחפיפה כזו הייתה רצויה.
יתכן מצב שהמוסד הכיר בבית עלמין כסגור והמשרד עדיין לא אישר ופרסם ]לביטוח לאומי [ ברשומות".
כן טען כי ההמלצות אשר הועברו בזמנו לרשות הארצית בדבר סגירת בית העלמין הישן בבאר שבע ובית העלמין "צור שלום" ותזכורות נוספות לשר לשירותי דת טרם אומצו.
מן האמור לעיל עולה, שקיימות שתי רשימות שהחפיפה ביניהן אינה מלאה.
על המשרד ועל הביטוח הלאומי לפעול לצמצום השונות בין הרשימות ככל הניתן.
על המשרד לערוך בדיקה קפדנית לפני שהוא פונה לקבלת אישורה של ועדת הפנים של הכנסת להכרזה על בית עלמין כסגור לעניין רכישת קבר לאנשים בעודם בחיים, בייחוד נוכח ממצאי הביקורת הפנימית בביטוח הלאומי.
כמו כן, בגלל העובדה שאין תעריפים לחלקות קבר בבתי עלמין סגורים ולחלקות מוגדרות, מן הראוי שהמשרד ישקול לקבוע אמות מידה מחייבות בעניין זה כדי להבטיח שוויון מהותי ושקיפות מלאה.
תכניות מפורטות לבתי עלמין .
תכנית המתאר הארצית לבתי עלמין ת/מ/א/19 (להלן- תמ"א 19 ), אשר אושרה על ידי הממשלה בדצמבר 1987 , קובעת את הקריטריונים לייעוד שטחים לבתי עלמין ואת הנהלים להקמתם.
בעניין תכנון בתי עלמין נקבע בתמ"א, בין השאר, כי "לא תאושר תכנית מפ ורטת לבית עלמין אלא לאחר קבלת חוות דעתו של שר הדתות או של מי שימנה לכך".
כן נקבע כי "לא ישתמשו בקרקע כשטח לצרכי 1026 דוח שנתי59ב .
קבורה כפי שפורטו בהגדרת 'אתר בית עלמין'20 אלא על פי תכנית מפורטת; אולם הוראה זו לא תחול על בית עלמין שהשתמשו בו כדין כבית עלמין ביום תחילתה של תכנית זו, אלא כתום 5 .
משרד מבקר המדינה בדק את יישום הנחיית תמ"א 19 בדבר קבלת חוות דעתו של השר בתכניות מתאר מחוזיות ובתכניות מתאר מקומיות מפורטות במספר בתי עלמין אשר הוקמו או הורחבו לאחר מועד החלת תמ"א 19 ,: בירקון בתל רגב, באשקלון, במעלות תרשיחא, במודיעין ובבית שמש.
מהביקורת עולה כי תכניות מפורטות לבתי עלמין שנבדקו קיבלו תוקף או אושרו למתן תוקף ללא קבלת חוות דעת מאת השר או מי שמינה לכך.
המשרד והשר לא היו מעורבים אפוא בתכנונם בפועל של בתי העלמין חדשים במדינה, ומהשר נשללה הסמכות הנתונה לו מכו ח תמ"א 19 .
לחוות דעתו בכל הקשור לעניין זה משרד הפנים, על ]ל[ .
בתשובתו העיר המשרד כי הוא "פנה בעניין מספר פעמים מנת לשלב את השר בחוות דעת בעניין, אולם למרות זאת לא שולב משרדנו בסוגיה בתמ"א 19 ".
לעומת זאת, ציין משרד הפנים בתשובתו כי "בזמן שלא כיהן שר לשירות י דת, סמכותו הועברה למשרד ראש הממשלה וממנו התקבלו חוות דעת".
משרד מבקר המדינה העלה גם כי במשרד לא היה נוהל המפרט את השיטה ואת התבחינים אשר לפיהם על השר לפעול במידה וחוות דעתו הייתה מתבקשת בעניין תכניות מפורטות לבתי עלמין חדשים או לבתי עלמין ישנים המתוכננים להרחבה.
כמו כן עולה מתשובות המשרד ומשרד הפנים כי יש מקום לשיפור התיאום ביניהם בנושא זה.
הביקורת העלתה כי כאשר המשרד תקצב הרחבת בתי עלמין ישנים במועצות דתיות וברשויות מקומיות הוא לא וידא כי יש לגביהם תכנית מפורטת מאושרת כדין.
לדוגמה: לעיר בית שמש תכני ת מתאר בש/ 200 ""בית שמש המורחבת שבתוקף מינואר 1996 , המסדירה את כל צורכי היישוב.
בין היתר, דנה התכנית באופן כללי בבית העלמין וקובעת כי אין לתת היתרי בנייה מכוחה, אלא יש להכין תכניות מפורטות בהתאם לה.
ואולם למרות הנחיות תמ"א 19 ,ותכנית המתאר לבית העלמין בבית שמש לא הוכנה תכנית מפורטת, הגם שבמהלך השנתיים האחרונות נעשו בו פעולות פיתוח בידי המועצה הדתית של בית שמש, והמשרד נתן לשם כך סיוע תקציבי.
20 "אתר בית עלמין" הוגדר בתמ"א כ"שטח קרקע אשר גבולותיו הוגדרו בתכנית מתאר מקומית או מחוזית או בתכנית מפורטת שהן בתוקף, והמיועד לשמש לצרכי קבורה, דהיינו - לקבורה, למבני עזר לצרכי קבורה ואזכרות, למבני שרות ומשרדים לצרכי בית עלמין, לדרכים ולחניות הנועדים לשמש צרכים אלה".
המשרד לשירותי דת 1027 .
השתתפות המשרד בפיתוח בתי עלמין .
המשרד משתתף בהוצאות לפיתוח בתי עלמין המוחזקים בידי ח"ק במועצות דתיות וברשויות מקומיות.
להלן בטבלה נתונים על ההרשאה להוצאה (בתקציב המקורי ובתקציב על שינוייו בסוף השנה) ועל ביצוע התקציב בתקנה המיועדת לכך לשנים 2005 -2008 :)(באלפי ש"ח .
התחייבויות שיעור הביצוע .
2% 407 18,795 4,621 2005 .
8% 5,456 22,963 3,929 2006 .
6% 6,854 25,737 3,379 2007 .
08 , אישר אגף התקציבים במשרד האוצר העברת עודפים מחויבים בסך 18.
3 מיליון ש"ח והעברת כספים מהרזרבה לפיתוח בתי עלמין בסך 4.
9 מיליון ש"ח משנת 2007 , ובסה"כ23.
מהטבלה עולה כי שיעור ניצול התקציב שיועד לפיתוח בתי עלמין בכל אחת מהשנים 2005 -2007 , היה נמוך- 2.
למעשה כמעט לא נוצלה תוספת התקציב שנבעה מעודפים, בעיקר התחי יבויות המשרד לח"ק שהועברו מתקציב השנה הקודמת.
לדברי ראש אגף בכיר תקינה, תקצוב ובקרה במשרד, לכל שנה תקציבית מגבש המשרד תבחינים לתקצוב פיתוח בתי העלמין לאותה שנה.
המשרד מפרסם אותם ומזמין את המועצות הדתיות ואת הרשויות המקומיות, שהח"ק פועלות במסגרתן, להגיש את בקשותיהן לתקצוב, בצירוף תכניותיהן לפיתוח בית העלמין, הכוללות כתב כמויות לעבודות הנדרשות.
נציג המחלקה לקבורה מבקר בבתי העלמין וקובע את העבודות שיש לבצע בבתי העלמין לרבות עלות ביצוען בכפוף למחירון שבשימושו ועל פי כתב כמויות.
המשרד מסכם את כול אומדני העלוי ות שנקבעו לעבודות הפיתוח בכל בתי העלמין שנבדקו, ומחלק את התקציב העומד לרשותו למטרה זו באופן יחסי.
כן מודיע המשרד לח"ק על שיעור ההתחייבות התקציבית שנרשמה לזכותה.
לאחר סיום עבודות הפיתוח והגשת החשבוניות ואישורן בבדיקה בשטח ובבחינה חשבונאית משלם המשרד את סכום ההתחייבות.
המשרד לא הכין תכנית רב -שנתית להשתתפותו בתקציבי הפיתוח של בתי העלמין היהודיים, אלא תכניות שנתיות: (א) בשנת 2005 קבע המשרד תבחינים לחלוקת תקציב הפיתוח של אותה שנה רק בסוף דצמבר ורק לאחר שכבר קיבל את בקשות המועצות הדתיות והרשויות המקומיות לתקצוב הפיתוח של בתי העלמין שהן מפעילות.
רק בינואר 2006 העביר המשרד לח"ק התחייבויות למימון עבודות פיתוח בבתי העלמין, דבר שגרם לניצול הנמוך של התקציב; בפועל אף אישר המשרד לח"ק לממש את ההתחייבויות התקציביות עד 31.
בתשובתו הסביר המשרד כי תקציב 2005 וביצועו התע כבו בשל הקמת הרשות הארצית באמצע שנת 2005 ; לשכה משפטית עצמאית וחשבות נפרדת לרשות התחילו לתפקד רק בתחילת שנת 2006.
)(ב בשנת 2006 לא פעל המשרד לבדיקת צורכי פיתוח נוספים בבתי עלמין ואף לא נוצרו התחייבויות תקציביות נוספות.
(ג) המשרד פרסם את התבחינים לחלוקת תקציב הפיתוח ל - 2007 וכן הודעה למועצות הדתיות ולרשויות המקומיות להגיש את בקשותיהן רק בתחילת יולי אותה שנה.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות המשרד בכל הנוגע לחלוקת תקציב פיתוח בתי עלמין משנת 2005: במכתבו מדצמבר 2005 של מנכ"ל הרשות הארצית לסגן החשב במשרד ראש הממשלה נקבע שעלויות הפיתוח יתוקצבו בהתאם לפרמטרים שנקבעו בתבחינים לחלוקת התקציב בכפוף לתעריפים הקבועים במאגר המשולב 21 מטעם החשב הכללי במשרד האוצר, המתעדכן מעת לעת.
למרות הקביעה במכתבו של מנכ"ל הרשות הארצית כי חלוקת תקציב הפיתוח תהיה כפופה לתעריפים הקבועים במ אגר המשולב, עבד נציג המחלקה לקבורה על פי מחירון שהוא הכין.
נמצאו אי-התאמות בין אומדני עלויות הפיתוח שהוא קבע לאומדני עלויות על פי המאגר המשולב המעודכן לשנת 2005.
אי-ההתאמות מתאפיינות בתמחור שונה לסעיפים קיימים במאגר המשולב, ובתמחור המשרד לסעיפים נוספים שאי נם קיימים במאגר המשולב.
לפי תשובת המשרד למשרד מבקר המדינה, השתמש נציג המחלקה לקבורה במאגר המשולב לבניית מפרט טכני לפיתוח בתי עלמין בהתאמות הנדרשות על פי בדיקתו בשטח לשם הערכת עלויות עבודות הפיתוח ותמחורן.
יחד עם זאת, ציין המשרד בתשובתו, "כי בהתאם להנחיית מנכ"ל המשרד, החל משנת 2009 ייעשה שימוש רק במאגר המאוחד באמצעות מערכת מרכבה".
מרכיב מרכזי בפיתוח בתי העלמין הוא יציקת תבניות קבורה בשטח בית העלמין.
עלויות עבודות אלה תומחרו על ידי המשרד בכ -170 ש"ח למ"ר, מאחר שלדברי .
21 המאגר המשולב (החל מיולי 2007 - המאגר המאוחד) הוא מאגר סעיפים מתומחרים של עבודות בינוי, שיפוצים , אחזקה ושירותים שמופעל על ידי אגף החשב הכללי.
בהוראת שעה מ - 1999 שהוציא מינהל הדיור הממשלתי מטעם החשב הכללי (הוראות תכ"ם - ספר מינהל משקי) נקבע כי התקשרויות עם קבלנים לביצוע עבודות במשרדי ממשלה יהיו בהתאם למחירון ולמפרטים שבמאגר המשולב.
כן נקבע כי משרדים א שר סברו כי יש לכלול במאגר נושא או סעיף נוסף הנדרש לתפקודם השוטף, נקראו לפנות לוועדה בין -משרדית לעניין זה שתפעל לשלבו במאגר תוך הסתייעות במומחים בני סמכא בתחומי הבנייה, האחזקה וניתוח מחירים.
המשרד לשירותי דת 1029 .
המשרד, המאגר המשולב אינו דן במערכות ייעודיות ליציקת תבניות קבורה, והיה צורך להתאים את המחירים לפי בדיקות בשטח.
אומדן העלות של עבודות אלה בכל בתי העלמין שתקצב המשרד מתקציב 2005 היה כ- 3.
נוכח הסכום הגבוה, היה על המשרד לפנות לגורם מקצועי לתמחור העבודות או לחילופין לפנות למינהל הדיור המ משלתי ולוועדה הבין -משרדית כדי להסדיר את תמחורן במאגר המשולב.
לאור בקשות התקצוב הרבות מח"ק המטופלות בידי עובד אחד בלבד במחלקה לקבורה, דנה ועדת המכרזים של המשרד במאי 2006 בצורך לשכור את שירותיו של מהנדס חיצוני.
בפרוטוקול הדיון צוין כי שירותי הנדסה נחוצים לנוכח צורכי המשרד "לבחון חלופות שונות לביצוע קבורה רוויה לרבות שיטות הנדסיות".
הוועדה אישרה "רכישת שירותי ייעוץ לבתי עלמין", והמשרד הזמין באוגוסט 2006 שירותים הנדסיים מחברה חיצונית (להלן- היועץ ההנדסי) לשם ייעוץ הנדסי בעניין עבודות פיתוח בבתי עלמין, הכנת כתבי כמויות ואומדנים לעלויות פיתוח ופיקוח הנדסי על העבודות בשטח.
בהזמנת העבודה למתן שירותים הנדסיים לא כלולים שירותי ייעוץ בכל הקשור לבחינת חלופות לקבורה רוויה.
ההתקשרות עם היועץ ההנדסי נעשתה רק לאחר שעברו כשבעה חודשים ממועד מתן ההתחייבויות התקציביות מול ח"ק.
התברר כי היועץ ההנדסי היה מעורב בבדיקת ביצוע עבודות הפיתוח רק ב-23 מ-97 בתי העלמין (24% ) שנוהלו בידי ח"ק שתוקצבו במסגרת תקציב פיתוח בתי עלמין לשנת 2005 .
נוסף על כך, התשלומים ששלמו למרבית חברות הקבורה בסיום עבודות הפיתוח בבתי העלמין, הועברו ללא בדיקה של יועץ הנדסי מוסמך.
בתשובתו ציין המשרד כי היועץ ההנדסי "השתלב רק באמצע הפרויקט, בהתאם לדרישת החשבות", וכי "לא יעלה על הדעת שעבודות פיתוח חיוניות ודחופות ביותר (המעכבות קבורת נפטרים באזורים שונים בארץ), שאושרו ע"י גורם מקצועי מטעם המשרד, יעוכבו אך ורק בשל היועץ [.
הדרישה לאישור נוסף מטעם .
כן קבע כי "נכון להיום, כל עבודות הפיתוח מאושרות על ידי מהנדס ]ההנדסי הרשות המקומית או על ידי מהנדס המועצה הדתית".
המשרד מסר כי הוא "מקבל את המלצת הביקורת בייעוץ הנדסי בכל שלבי הטיפול בחלוקת התקציב.
והתחיל לפעול בהתאם", פרט למקרים שבהם אין צורך לאישור הנדסי לעבודות.
מהביקורת עולה כי כאשר העלה המשרד ליקויים בהתנהלות ח"ק לגבי פיתוח בתי העלמין, הוא לא נקט פעולות לתיקונם או לביטול ההתחייבויות שניתנו במסגרת התקציב.
להלן שתי דוגמאות: (א) בתי העלמין שבניהול הח"ק במועצה הדתית אשקלון : בינואר 2006 העבירה הרשות הארצית לח"ק התחייבויות לשלם 148,000 ש"ח כהשתתפות בעבודות פיתוח בשני בתי עלמין שבניהולה.
היועץ ההנדסי ביקר לראשונה באחד מבתי העלמין בנובמבר 2006 .
בדו"ח שלו מדצמבר אותה שנה שהוגש לרשות הארצית צוין "שאף גוף הנדסי אינו מעורב בפיקוח על העבודה.
מומלץ לעבוד עם קבלן רשום בעל ניסיון בעבודות מסוג זה.
המשרד לא נקט פעולות לתיקון הליקויים שהצביע עליהם היועץ ההנדסי.
באפריל ובדצמבר 2006 העביר המשרד למועצה הדתית כ - 146,000 .
ש"ח בגין ההתחייבות 1030 דוח שנתי59ב .
מתשובת המועצה הדתית למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 עולה כי היא לא קיבלה הערה או המלצה על צורת ההתקשרות מהיועץ ההנדסי.
היא ציינה כי בעקבות פניית משרד מבקר המדינה "ניתנה הנחייה לפעול מיידית ולבצע עבודות פתוח בבית העלמין אך ורק באמצעות קבלנים, כפוף לכל הדרישות שהעליתם במכתבכם".
(ב) בית העלמין שבניהול ה ח"ק במועצה הדתית באר שבע: במאי 2005 פנתה המועצה הדתית למחלקה לקבורה בבקשה לתקצב פיתוח גוש חדש בבית העלמין החדש של באר שבע.
בינואר 2006 העבירה הרשות הארצית לח"ק התחייבויות תקציביות להשתתפות בפיתוח ב - 463,000 .
ש"ח בנובמבר 2006 הגיש רו"ח חיצוני לבקשת הרשות האר צית, דוח ביקורת מיוחד במועצה הדתית באר שבע על רקע אי-סדרים לכאורה בניהול המועצה 22 וכמעקב על דוח הביקורת של רואה החשבון על המועצה מ- 2004 .
הדוח הצביע על ליקויים רבים בהתקשרות המועצה לפיתוח בית העלמין החדש בבאר שבע, וביניהם פיצול לכאורה של העבודה למספר עבודות קטנות כדי להימנע מחובת מכרז פומבי; הצעות המחיר שהוגשו על ידי הספקים היו גבוהות בהרבה מהאומדן שקבע המהנדס ששירותיו נשכרו על ידי המועצה; לא נערך מכרז פומבי או מכרז זוטא, כנדרש; היו התקשרויות להשלמת הפרויקט בסכומים שונים בהליך המבוסס על קבלת הצעות מחיר בלבד ל לא קביעת אומדן; באחת העבודות נמצא כי הצעת החברה הזוכה הוגשה לפני רישום המציע ברשם החברות, ולא היה ברור כיצד התקבלה הצעה זו על ידי המועצה (מגוף שלכאורה לא היה קיים במועד ההגשה).
משרד מבקר המדינה העלה, כי למרות הממצאים בדוח הביקורת המיוחד בנוגע לפרויקט פיתוח בית העלמין החדש בבאר שבע המשיכה הרשות הארצית לעמוד בהתחייבות התקציבית משנת 2005 ושילמה שני תשלומים בגין חשבוניות מספקים שההתקשרויות עמם לא נעשו לכאורה לפי כללי מינהל תקין; ביולי 2007 הועברו 16,574 ש"ח ובדצמבר אותה שנה - 31,533 ש"ח מ - 463,000 ש"ח, ששולמו בג ין ההתחייבות התקציבית.
לדעת משרד המבקר המדינה, על המשרד להסתייע בייעוץ הנדסי בכל שלבי הטיפול בחלוקת התקציב לפיתוח בתי העלמין.
הגדרת צורכי הפיתוח, הכנת אומדני העלויות ופיקוח הנדסי בבתי העלמין בידי נציג המשרד בלבד, שאינו בעל הסמכה בתחום זה, אינם סבירים ומקטינים את יכולתו של המשרד לנהל את תקציב הפיתוח המיועד לחברות הקבורה באופן מיטבי.
כאמור, על פי התבחינים שנקבעו לחלוקת תקציב הפיתוח לבתי עלמין יהודיים, על המועצה הדתית או על הרשות המקומית לנהל חשבון בנק נפרד אשר בו יופקדו, נוסף על הכספים מתקציב הפיתוח, כל ההכנסות המגיעות לבית העלמין ממכירת קברים לאנשים בעודם בחיים.
כן נקבע כי הכספים ישמשו אך ורק לצורכי פיתוח בית העלמין.
הודגש ש"במידה וייעשה שימוש בכספי החשבון הנפרד זולת פיתוח בית העלמין, אזי יקוזז הסכום בו נעשה השימוש האמור מן התקציב ]ל[ .
22 ראודוח שנתי 57 של מבקר המדינה, בפרק על "היבטים בניהול שירותי ה דת", עמ' 205.
המשרד לשירותי דת 1031 .
המגיע לרשות (במידה ומ דובר במועצה דתית הסכום האמור יקוזז מן התקציב השוטף לו זכאית המועצה) והיא תידרש להשיבו למשרד".
הח"ק התבקשו להגיש למשרד דוח הוצאות והכנסות פרטני המתייחס לחשבון הנפרד לא יאוחר מסוף ספטמבר 2006.
בדצמבר 2006 רכש המשרד את שירותיו של רואה חשבון חיצוני לבדיקת העברת תשלומים לפיתוח בתי עלמין במועצות הדתיות.
הוא התבקש לאמת את הסכומים שהועברו ולקבוע אם הועברו לחשבון נפרד המיועד לפיתוח בתי עלמין.
רואה החשבון הגיש למשרד את דוחותיו על 37 מועצות דתיות במהלך שנת 2007 .
הנהלת המשרד דנה רק במרס ובאפריל 2008 בטיפול בליקויים שע לו מהמידע בנוגע לתקציב הפיתוח לשנת 2005 ולחלוקתו במהלך השנים 2006 -2007 .
המידע הועבר על ידי ח"ק במועצות הדתיות וברשויות המקומיות (בדוחות מקורות ושימושים) ובדוחות של רואה החשבון החיצוני, שרוכזו מסוף שנת 2007 על ידי מרכז כספים וחשבונות בחשבות המשרד (להלן - דוח ריכוז נתונים).
להלן ממצאים שעולים מריכוז הנתונים עד אפריל 2008: )(א שתי מועצות דתיות לא פתחו חשבון בנק נפרד כנדרש וקבלו מהמשרד סכומים שנעו בין 25,000 ש"ח ל- 556,000 .
ש"ח (ב) מ-96 מועצות דתיות ורשויות מקומיות שהתבקשו להגיש דוח מקורות ושימושים בנוגע לפיתוח בתי העלמין, שבע לא שלחו למשרד דוחות; מהן ארבע שקיבלו מהשרד כספים לפיתוח בסכומים שנעו בין 50,000 ש"ח ל- 151,000 .
ש"ח (ג) יתרה נמוכה בחשבון הבנק המיועד לפיתוח בית עלמין בהשוואה ליתרה בספרי הנהלת חשבונות לאותו עניין מלמדת לכאורה על שימוש בכספים שלא למטרות פיתו ח בית העלמין.
מהנתונים עולה כי ל -25 מועצות מקומיות ורשויות מקומיות לפחות היו יתרות בנק נמוכות מיתרות החשבון בהנהלת החשבונות.
להלן דוגמאות: (1) : המועצה הדתית אשקלון השוואה בין חשבון הפיתוח בספרי הנהלת החשבונות של המועצה והיתרה בחשבון הבנק הייעודי לסוף שנת 2007 מלמדת לכאורה על שימוש בכספי חשבון הבנק למטרות שאינן פיתוח בית עלמין בסכום של כ-1.
יש לציין כי במהלך הביקורת, במאי 2008 , התחייב המשרד להעביר 829,000 ש"ח לביצוע עבודות פיתוח בבית העלמין, אך בתנאי שהמועצה תשלים את יתרת הכספים בחשבון הבנק ב-1.
מיליון ש"ח מתשובתה של המועצה הדתית למשרד מבקר המדינה עולה, כי ביוני 2008 הוגש למשרד דוח מקורות ושימושים מתוקן בתיאום עמו, וממנו עולה כי מכספי חשבון הבנק נוצלו כ- 358,000 ש"ח בלבד שלא למטרות פיתוח בית עלמין.
הסכום הוחזר בנובמבר 2008 בהעברה בנקאית מהחשבון השוטף לחשבון הבנק הייעודי.
(2) : המועצה הדתית לוד השוואה בין חשבון הפיתוח בספרי הנהלת החשבונות של המועצה ובין היתרה בחשבון הבנק הייעודי מלמדת לכאורה על שימוש לא תקין בכספים המיועדים לפיתוח בית העלמין בסכום של כ-4.
מתשובת המועצה הדתית מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה עולה, כי כספי בית העלמין שימשו "למימון הפעילות השוטפת של המועצה הדתית".
לתשובת המועצה צורף מכתבו של רו"ח המועצה הדתית אל חשבת המשרד מאוגוסט 2008 שמציין, כי בגלל אי -העברת תקציב מעיריית לוד למועצה, היא נאלצה, כמו "מועצות דתיות רבות ב כלל.
להשתמש באותם כספים שמיועדים להשקעות בפיתוח בתי העלמין לפעילותם".
(3) : המועצה הדתית רמת השרון סכום כספי הפיתוח בספרי הנהלת החשבונות של המועצה לסוף שנת 2007 היה כ-7.
8 מיליון ש"ח לעומת יתרה של כ - 224,000 ש"ח בלבד בחשבון הבנק הייעודי, פער של כ -7.
6 מיליון ש"ח, המלמד לכאורה על שימוש לא תקין בכספים המיועדים לפיתוח בית העלמין.
בתשובתה מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציינה המועצה הדתית כי על פי הדוחות הכספיים המבוקרים לשנת המס 2007 , תוקן דוח המקורות והשימושים לשנים 2006 -2007 , ועל פיו הפער היה כ - 546,000 ש"ח (במ קום 7.
כן ציינה המועצה כי לחשבון הבנק הייעודי הועברו כ- 946,000 .
ש"ח (ד) מממצאי דוחותיו של רואה החשבון החיצוני שנכללו בדוח ריכוז הנתונים עולה, כי לפחות עשר מועצות דתיות (מ -37 ) עשו שימוש בכספי חשבון הבנק המיועד לפיתוח בית עלמין למימון הוצאות שוטפות של בית העלמין או שהיה עירוב תשלומים בגין הוצאות פיתוח והוצאות שוטפות, בניגוד להנחיות המשרד.
למרות זאת קיבלו מועצות דתיות אלה במהלך השנים 2006 -2007 תקציב בגין ביצוע התחייבויות שאושרו מתקציב 2005 בסכומים שנעו בין כ- 18,400 ש"ח ל- 463,000 .
ש"ח מן הסיכום של ישיבות הנהלת המשרד בנושא פיתוח בתי עלמין מאפריל 2008 "עולה, כי הוחלט "לא להפעיל צעדים נגד רשויות שהתגלו אצלן ממצאי ביקורת בנוגע לשימוש בכספי פיתוח למימון הוצאות שוטפות של בית עלמין וצבירת כספים ללא שימוש בהם למטרת פיתוח.
משמעות החלטה זו היא ביטול הסנקציה שבתבחינים לחלוקת התקציב לבתי עלמין לשנת 2005 שבהם הודגש, כאמור, כי אם מועצה דתית או רשות מקומית תעשה שימוש בכספי החשבון הנפרד שלא לפיתוח בתי עלמין, יקוזז הסכום מן התקציב המגיע להן, והן תידרשנה להשיבו.
המשרד ציין בתשובתו כי "כיום הסנקציה בעניין איסור שימוש בחשבון יעודי מופעלת".
כן הסביר המשרד כי בתבחינים שהוכנו לחלוקת תקציב הפיתוח לשנת 2005 .
, לא הייתה התייחסות לצבירת כספים ללא שימוש בהם למטרות פיתוח המשרד העיר כי "יתכן שהמועצות צברו יתרות במכוון על -מנת לקדם פרויקטים גדולים בבתי-עלמין, ולא רק לשם צבירת עודפים בבנק גרידא.
בנסיבות אלו לא יכולנו, מבלי להתריע על-כך מראש, לקבוע כי מועצות שלא מימנו את תקציבן לא יהיו זכאיות לתקציב פיתוח באותה שנה.
באוגוסט 2004 החליטה ועדת השרים לענייני קבורה23 כי בבתי עלמין שיוקמו בעתיד או בבתי עלמין המיועדים להרחבה ברשויות המקומ יות, לפחות 50% מהשטחים המיועדים לקבורה ישמשו לקבורה רוויה.
משרד מבקר המדינה העלה כי המשרד לא התערב בשיקוליהן של ח"ק במועצות הדתיות וברשויות המקומיות בכל הנוגע לשילוב של שיטות קבורה רוויה בתכנון פיתוחם והרחבתם של בתי עלמין קיימים, ואף לא אוזכר הנושא בתבחיני ם ובתנאים שהוא קבע לחלוקת התקציב לפיתוח בתי עלמין בשנים 2005 ו- 2007.
במכתבו מדצמבר 2005 של מנכ"ל הרשות הארצית לסגן החשב במשרד ראש הממשלה, אשר בו פירט את הליך העברת תקציבי הפיתוח לבתי העלמין, ציין המנכ"ל כי לאחר בדיקת צורכי הפיתוח בבתי העלמין במועצות הדתיות וברשויות המקומיות, מתברר כי "אף בית עלמין לא קובר נפטרים בקבורה רוויה".
23 /החלטה מס' קבר 9 מ- 8.
04 ', שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה מס 2511 /(קבר9), מ- 26.
המשרד לשירותי דת 1033 .
בתשובתו ציין המשרד כי "חברות הקדישא אינן ששות לבצע קבורה רוויה משיקולים כלכליים, מאחר וקבורה רוויה שואבת עלויות גבוהות ביותר".
הוא העיר בין היתר "כי המשרד פעל רבות בתחום, ובכלל זה בה עברת החלטות בוועדות שרים שקבלו תוקף של החלטת ממשלה, כגון: ביטול הנחות בקבורת שדה, הגדלת ההנחות בקבורה רוויה, הגדלת הסבסוד לקבורה רוויה.
תוכנית שיווקית לעידוד קבורה רוויה, שינוי תעריפי חלקות קבר מחיים לח"ק העוסקות בקבורה רוויה".
כמו כן ציין בתשובתו, כי מנכ"ל המשרד זימן את כל הגורמים הרלוונטיים לדיון נוסף בסוגיה, ולאחר ניסוי החלוץ (הפיילוט) הראשון שאמור להיעשות בח"ק ת"א, ייבחן היישום בכל הארץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול לכלול כתנאי לתקצוב פיתוח בתי עלמין במועצות הדתיות וברשויות המקומיות את המעבר לשיטות קבורה רוויה בגלל מצוקת שטחי קבורה במקומות שונים ברחבי המדינה.
החלת תנאים מסוג זה במסגרת השיקולים לחלוקת תקציב הפיתוח הייתה מאפשרת למשרד להשפיע באופן ישיר על פיתוח בתי העלמין בידי חברות הקבורה במועצות הדתיות וברשויות המקומיות.
כדי לוודא שח"ק פועלות בהתאם לנדרש בחוק ובתנאי הרישיון שנקבעו בידי השר על המשרד, בתיאום עם שאר הגופים הממשלתיים העוסקים בנושא הקבורה, לקיים פיקוח ובקרה כספיים ומנהליים על התנהלותן של חברות הקבורה.
קיום פעילות כלכלית בהיקף של מאות מיליוני שקלים בשנה הנתמכת מתקציב המדינה, ממ ומנת בכספי הציבור ומוסדרת בחקיקה ללא פיקוח ובקרה נאותים אינו סביר.
על המשרד להסדיר את הפיקוח והבקרה בנהלים כדי שיוכל לקיים בקרה רצופה על שירותי הקבורה היהודיים כולל הכנסות חברות הקבורה בגין מכירת חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים.
מן הראוי גם כי המשרד יקבע נהלים ודפוסי עבודה שיסדירו את פעולות השר והמשרד בנוגע להכרזה על בתי עלמין סגורים.
על המשרד לשקול את הדרכים הראויות להביא לידיעת הציבור באורח זמין ויעיל את זכויותיו ואת תעריפי הקבורה החלים בבתי העלמין, ובכלל זה באמצעות פרסום הזכויות והתעריפים באתר האינטרנט הממשלתי.