HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תרשים 11 : השירותים שבהם יושמה "מדיניות פעם אחת" בשירות הטפסים (נתונים .
מעודכנים לאוקטובר 2020) .
על פי נתוני רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 760 | על פי ההערכות של רשות התקשוב, קיימים כ-300 - 400 שירותים דיגיטליים שעושים .
שימוש בתשתיות ממשל זמין (תשתית הטפסים והאזור האישי) ומאפשרים יישום של .
עם זאת, נכון לאוקטובר 2020 יושמה המדיניות רק ב -12 שירותים .
על המשרדים לפעול ליישום המדיניות בכלל השירותים הדיגיטליים שמאפשרים .
רשות התקשוב ציינה בתשובתה כי תוכנית ההאצה שנקבעה בהחלטה משנת 2020 , לצד .
האצת הדיגיטציה של שירותים בתקופת הקורונה, צפויה להביא לגידול ניכר במספר השירותים .
המיישמים את מדיניות פעם אחת כבר בחודשים הקרובים.
כמו כן, מאחר שבשביל להבטיח "חיסכון בירוקרטי" משמעותי ביישום המדיניות על .
המשרדים לתעדף את השירותים שבהם רוצים ליישם את המדיניות, בשים לב להיקף .
השימוש בשירות ולסוג המידע והאישורים הנדרשים בו, על המשרדים להשלים את .
תיקוף השירותים במיפוי.
זאת ועוד, אופן המימוש בהנחיה, שעו גן גם בהחלטה משנת 2020 , מתמקד ביישום .
מדיניות פעם אחת בשירותים דיגיטליים העושים שימוש בתשתית הטפסים של ממשל .
זמין; עם זאת, על מנת לממש את מלוא החיסכון הבירוקרטי ביישום מדיניות פעם אחת .
בשירות ממשלתי, יש ליישמה בכל ערוצי השירות, לרבות ערוצי השירות הטלפוני .
והפרונטלי, שבהם עושות שימוש אוכלוסיות ראויות לקידום שנזקקות לשירותים רבים .
ובפרט שחלק מאוכלוסיות אלו הן בעלות נגישות נמוכה לערוצי שירות ממוחשבים.
רשות התקשוב מסרה כי המימוש כיום מיועד לשירותים דיגיטליים אך נותן מענה בכל שירות .
שניתן באמצעות שימוש בשירותים מזוהי ם בתשתיות ממשל זמין, בין שהוא ניתן באמצעות .
מכשיר קצה של האזרח ובין באופן פרונטלי, בסיוע פקיד בלשכת השירות.
ציינה כי כיום לא ידוע לה על מימוש כזה, אם כי אין מניעה טכנית לעשות זאת.
מומלץ שרשות התקשוב ומשרדי הממשלה יבחנו במשותף אילו פעולות נדרשות .
מהמשרדים על מנת שיוכלו ליישם מדיניות פעם אחת בערוצי השירות הטלפוני .
והפרונטלי, עבור השירותים הדיגיטליים שבהם כבר יושמה המדיניות באמצעות אופן .
הדבר נדרש בעיקר עבור אוכלוסיות ראויות לקידום, שנזקקות .
לשירותים רבים ולסיוע במיצוי זכויותיהן וה ן אינן עושות שימוש בערוצי השירות .
עוד מוצע לבצע היזון חוזר בקרב משתמשים בשירותים שבהם יושמה מדיניות פעם אחת .
זאת על מנת לבחון את מידת השיפור בשירות, לשם הפקת .
כמו כן, מאחר שאופן המימוש בהנחיה מותנה בין היתר בזיהוי המשתמש באמצעות .
מערכת ההזדהות הממשלתית, מוצע לבחון דרכים להרחבת השימוש במערכת זו בקרב .
הציבור, נוכח היותה כלי מרכזי שבאמצעותו ניתן לשפר את השירות לאזרח.
רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי ממשל זמין פועל להרחבת דרכי הכניסה למערכת .
ההזדהות הממשלתית לצורך הנגשתה לכלל האוכלוסייה.
| 761 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור מערכת מוע"ד לניהול עבודת הוועדות להעברת .
חוק הגנת הפרטיות קובע כי מסירת מידע מאת גוף ציבורי57 לא תהיה אסורה, בין היתר, אם .
האדם אשר המידע נוגע אליו נתן את הסכמתו למסירה, או אם מסירת המידע דרושה למטרת .
ביצוע חיקוק או למטרה במסגרת הסמכויות או התפקידים של מוסר המידע או מקבלו.
תקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), .
התשמ"ו-1986 (להלן- תקנות הפרטיות), קובעות כי המנכ"ל בכל גוף ציבורי ימנה ועדה .
להעברת מידע (להלן - הוועדה).
תפקידי הוועדה יהיו בין היתר: (1 ) טיפול בבקשות של הגוף .
הציבורי לקבלת מידע מאת גוף ציבורי אחר; (2 ) טיפול בבקשות שקיבל הגוף ציבורי למסירת .
מידע לגוף ציבורי אחר.
בהחלטה משנת 2016 נקבע כאמור כי יש להטיל על משרדי הממשלה להעביר ביניהם .
מידע 58 , הנדרש לצורך שיפור השירות הממשלתי לציבור והפחתת הנטל הבירוקרטי המוטל .
עליו, כדי ליישם את מדיניות פעם אחת.
בהחלטה נכתב כי אם מדובר ב"מידע על אודות .
אדם" 59 ,, יועבר רק מידע אשר הוועדה מצאה כי העברתו מותרת על פי חוק הגנת הפרטיות .
ובכלל זה היא נעשית בתוקף סמכות ובאופן מידתי, לרבות ההתניה במקרים המתאימים של .
העברת המידע בהסכמת האזרח.
בתרשים 12 להלן מפורטים הכללים שלפיהם ניתן, מהבחינה המשפטית, לבצע העברת מידע .
בין גופים ציבוריים על פי המדריך להעברת מידע של רשות התקשוב.
57 משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין.
58 לפי תיקון ההגדרה לאחר אימוץ החלטה260 מיום 26.
20 ', 'מידע- אישור או נתונים הקיימים במאגר ממשלתי.
59 מידע, כמשמעו בחוק הגנת הפרטיות, לרבות ידיעות עלענייניו הפרטיים של אדם ולרבות מידע כאמור, אם הוא ניתן .
לזיהוי, כשלעצמו או במצטבר עם מידע נוסף.
| 762 | תרשים12 : *מתי מותר וצריך להעביר מידע .
* מתוך טיוטת המדריך להעברת מידע של רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
רשות התקשוב ציינה בתשובתה כי טיוטת המדריך טרם עברה אישור משפטי כלשהו.
בדוח המסכם שפרסם הצוות לשיפור העברת מידע בין המשרדים ביולי 2016 נכתב בין היתר .
כי אף שחוק הגנת הפרטיות ותקנותיו מגדירים, ברמת על, את תהליך העבודה להעברת מידע .
אישי בין גופים ציבוריים, התהליך כיום הוא בירוקרטי ומסורבל, ובפועל גופים רבים אינם .
מיישמים את הדרישות שנקבעו בחקיקה.
יש לכך כמה סיבות, כגון חוסר מודעות פנים-ארגוני .
לצורך בתהליך ולקיומן של הוועדות, חוסר בתיאום ובשיתוף פעולה בין הגופים, והעובדה שלא .
נקבעו זמני תקן לפעילות הוועדות (תדירות ההתכנסות, משך הטיפול בבקשות וכו').
| 763 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור הצוות המליץ בדוח המסכם כי רשות התקשוב תפקח על עבודת הוועדות מהבחינה .
המינהלית 60 , וכי פעילות הוועדות תבוצע בהתאם לנוהל עבודה סטנדרטי להעברת מידע .
עוד המליץ כי פעילות הוועדות תיתמך במערכת מחשוב רוחבית לניהול .
המלצות הצוות אומצו בהחלטה משנת 2016 , שאליה צורף הנוהל כנספח.
מפרט את השלבים בתהליך הטיפול בבקשה להעברת מידע, הן בצד "מבקש המידע" והן בצד .
ראו פרטים בתרשים 13 .
תרשים 13 : תהליך הטיפול בבקשה להעברת מידע .
הפיקוח על עמידת הוועדות בנוהל והעבודה במערכת .
בהחלטה משנת 2016 נקבע כי אחת לשנה תגיש רשות התקשוב לממשלה דוח המפרט את .
מידת עמידתן של הוועדות בנוהל.
בהתאם לכך, דיווחה רשות התקשוב בפברואר 2020 .
60 כמו כן צוין כי אין באמור כדי לפגוע בשיקול דעתן של הוועדות ובסמכות הנתונה להן לפי חוק, וכי רשות התקשוב .
לא תבחן את שיקול הדעת שהפעילו הוועדות ואת ההיבטים המשפטיים של עבודתן ולא תשתמש כערכאת ערעור .
על החלטותיהן, אלא תפקח על עמידתן בנוהל.
| 764 | לממשלה על פעילות הוועדות במשרדי הממשלה, ביחידות הסמך ובמוסד לביטוח לאומי .
בשנת 2019 (להלן- הדיווח על עבודת הוועדות).
הדיווח כלל פרטים בנוגע למספר הבקשות .
להעברת מידע, שבהן דנו הוועדות בשנת 201961 .
תרשים 14 : פירוט בקשות להעברת מידע בשנת 2019 , לפי גופים .
* כולל טפסי א' וטפסי ב' וכן בקשות שהתקבלו מגופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה או יחידות .
סמך כגון רשויות מקומיות, בתי חולים ותאגידים סטטוטוריים.
על פי נתוני רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
61 טופסי א' וטופסי ב', לרבות בקשות שהתקבלו מגופים ציבוריים כגון רשויות מקומיות, בתי חולים ותאגידים .
| 765 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור מהתרשים עולה כי הוועדה ברשות האוכלוסין טיפלה במספר הגדול ביותר של בקשות .
להעברת מידע בשנת 2019 (613 בקשות).
עוד עולה כי הוועדות ב-15 גופים טיפלו ביותר מ- .
90% ( מהבקשות להעברת מידע באותה השנה15 ועדות דנו ב- 1,153 ,בקשות להעברת מידע .
שהן כ -94% מהבקשות שנדונו).
משרד מבקר המדינה בדק פרטים על תהליך הטיפול .
בבקשות להעברת מידע בוועדות: .
בהחלטה משנת 2016 הוטל על רשות התקשוב לפתח מערכת מחשוב רוחבית לניהול .
עבודת הוועדות להעברת מידע במשרדי הממשלה (להלן - מערכת מוע"ד); וכן הוטל על .
הוועדות לנהל את תהליך הטיפול בבקשות העברת המידע באמצעות מערכת זו.
במאי 2019 פרסמה רשות התקשוב הנחיה למשרדים בנושא מערכת מוע"ד 62 .
נכתב כי מערכת מוע"ד פעילה מנובמבר 2017 , וכי ממועד מתן ההנחיה ובהתאם לנדרש .
בהחלטה משנת 2016 , כל המשרדים מחויבים לנהל את תהליכי הבקשות להעברת מידע .
עוד נכתב בהנחיה כי המערכת לא שינתה את הסמכויות או את מרחב .
שיקול הדעת של הוועדות, אלא פיתחה את התהליך באופן דיגיטלי לצורך שיפורו.
באוקטובר 2020 מסרה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה כי 39 גופים (משרדי .
ממשלה ויחידות סמך) עובדים במערכת מוע"ד; וכי 18 גופים נוספים טרם התחברו .
למערכת, בין היתר בשל סיבות טכניות או ביטחוניות.
יש לראות בחיוב את פעולתה היעילה של רשות התקשוב בהקמת מערכת מוע"ד .
לניהול עבודת הוועדות להעברת מידע במשרדי הממשלה ובצירופם של גופים רבים .
מקרב המשרדים לעבודה במערכת, לרבות ליווי הגופים בתהליך החיבור למערכת, .
הביקורת העלתה כי בין הגופים שטרם התחברו למערכת מוע"ד במועד סיום .
הביקורת היו כאלו שטיפלו בבקשות רבות להעברת מידע בשנת 2019 , ובהםמשרד .
הבריאות (43 )בקשות, המוסד לביטוח לאומי 63 , משרד הביטחון (40 בקשות) ורשות .
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי הוא ביצע פיילוט .
בשימוש מערכת מוע"ד, אולם מצא שהיא אינה עונה על צורכי המשרד הייחודיים, כמו: .
ניהול העברות מידע שאינו 64G2G , בין היתר מול רשויות מקומיות וקופות חולים.
כי הוא מקיים קשר שוטף וישיר עם ממשל זמין בנוגע להתאמת המערכת לצרכים ולצורך .
מנכ"ל הביטוח הלאומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי הביטוח .
הלאומי הוא תאגיד סטטוטורי, וככזה החלטת הממשלה משנת 2016 אינה חלה עליו .
על הביטוח הלאומי הוטל לבחון אם לאמץ את האמור בכמה מסעיפי .
19 , בנושא "העברת המידע הממשלתי- שימוש במערכת מוע"ד".
63 בהחלטה משנת2016 נקבע כאמור כי יש להטיל על שר הרווחה והשירותים החברתיים לפנות למוסד לביטוח לאומי .
כדי שיבחן אם לאמץ את האמור בכמה סעיפים בהחלטה, לרבות הסעיף שלפיו הוועדה להעברת מידע תפעל לפי .
הנוהל ותנהל את תהליך הטיפול בבקשות להעברת מידע במערכת מוע"ד.
כמו כן, לא מובא נתון מספרי על מספר .
הבקשות בהן טיפלה הוועדה להעברת מידע בביטוח הלאומי ב -2019 , שכן הביטוח הלאומי העלה השגה באשר .
לנכונות הנתון שהופיע ברישומי רשות התקשוב.
הכוונה להעברת מידע שאינה בין שני משרדי ממשלה " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 766 | ההחלטה ובהם נושא ניהול תהליך הטיפול ב בקשות להעברת מידע במערכת מוע"ד.
המנכ"ל ציין כי במסגרת עבודת מטה שביצע הביטוח הלאומי בנושא עלה כי נטישת .
המערכת הנוכחית של הביטוח הלאומי והצטרפות למערכת מוע"ד תוריד לטמיון את .
תיעוד ההיסטוריה של מסירות המידע ולא תועיל לשיפור תהליך הגשת הבקשות לקבלת .
מידע מהביט וח הלאומי והעברת מידע אליו.
הוא הוסיף כי אם בעתיד מערכת מוע"ד .
תאפשר לשמר את כל ההיסטוריה של ועדות מסירות המידע, הביטוח הלאומי ישקול את .
האפשרות להצטרף למערכת זו.
משרד הביטחון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי הוא מבצע העברת .
מידע במסגרת הגנת הפרטיות, על פי הצורך ובהתאם לנוהל מול משרדי הממשלה, וכי .
עוד השנה יתחבר למערכת מוע"ד.
רשות המסים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי פועלת במסגרתה .
ועדה ראשית למסירת מידע בנושאי מס הכנסה, מיסוי מקרקעין ומע"ם וכן תת -ועדה .
רשות המסים ציינה כי עם תחילת ההדרכות על מערכת מוע"ד .
הובהר לה כי המערכת לא הותאמה מהבחינה הטכנולוגית לפעילות של שתי ועדות .
במסגרת רשות ציבורית אחת.
דבר זה גרם לעיכוב רב בהטמעת המערכת ברשות .
עוד ציינה כי לאחר שלכאורה נמצא פתרון טכנולוגי לבעיה האמורה, היא ניסתה .
להשתמש במערכת, אולם התברר כי קיימת בעיה טכנולוגית/אבטחתית שמקורה בכך .
שהיא משתמשת בשתי סביבות עבודה שונות (מערכת המחשב המינהלית המשרתת את .
עובדי המטה במס הכנסה ומערכת שע"ם המשרתת את כלל עובדי הרשות).
המסים הוסיפה כי בימים אלה היא פועלת להתקנת מערכת מחשב מינהלית לשימוש .
תדיר במערכת מוע"ד לקבלת מידע מגופים ציבוריים.
בתגובה לתשובת רשות המסים מסרה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה במרץ 2021 .
כי היא בוחנת דרכים אפשריות לחיבור רשות המסים למערכת.
הבריאות מסרה רשות התקשוב כי מרבית הצרכים שהעל ה משרד הבריאות לעיל יקבלו .
מענה באמצעות הטופס החיצוני הנמצא בפיתוח בימים אלה.
עוד מסרה רשות התקשוב .
בתשובתה כי ככלל, רובם המכריע של משרדי הממשלה וכן גופים ציבוריים נוספים .
משתמשים במערכת כפתרון ברירת המחדל לניהול עבודת הוועדות להעברת מידע.
מאחר שמערכת מוע"ד נועדה לייעל את תהליך העברת המידע בין גופים ציבוריים .
כדי לשפר תהליכי שירות בממשלה , נודעת חשיבות רבה לחיבור הגופים שטרם .
התחברו למערכת, ובעיקר גופים המחזיקים מידע רב.
על רשות התקשוב והגופים .
שטרם התחברו למוע"ד לפעול במשותף ולנקוט את הצעדים הנדרש ים לצורך .
בהחלטה משנת2016 נקבע להטיל על רשות התקשוב, בתיאום עם ראש מטה ישראל .
דיגיטלית, לעודד גופים ציבוריים65 לשתף ביניהם ובין משרדי ממשלה מידע לשם שיפור .
השירות לציבור, בשים לב למאפיינים הייחודיי ם של הגופים הציבורים השונים, ובכפוף .
לכך שאין מניעה משפטית לשיתוף המידע על פי דין או משיקולים רלוונטיים אחרים.
65 כהגדרתם בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 : משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר .
הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין.
| 767 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור משרד מבקר המדינה בדק פרטים על מספר הבקשות להעברת מידע שנפתחו במערכת .
מוע"ד בשנת 2019 ובשנת2020 (עד נובמבר), לעומת כלל הבקשות שנדונו בוועדות .
בשנת 2019 על פי הדיווח שמסרה רשות התקשוב לממשלה.
תרשים 15 : מספר הבקשות שנדונו בוועדות בשנת 2019 לעומת מספר הבקשות .
שנפתחו במערכת מוע"ד בשנת 2019 ובשנת 2020 )(עד נובמבר .
מהתרשים עולה כי אף שבשנת 2019 טיפלו הוועדות ב - 1,233 בקשות להעברת .
מידע, מספר הבקשות שנפתחו במערכת מוע"ד באותה שנה עמד על 115 ,בקשות .
ובשנת 2020 עמד על206 בקשות.
יוצא אפוא כי רק כ-9% מכלל הבקשות שטופלו .
בוועדות בשנת 2019 נוהלו באמצעות מערכת מוע"ד66 .
רשות התקשוב מסרה למשר ד מבקר המדינה בדצמבר 2020 כיהרבה בקשות אינן .
מטופלות באמצעות מערכת מוע"ד, לדוגמה כל הבקשות מטעם גופים ציבוריים חיצוניים .
לממשלה (כגון רשויות מקומיות, תאגידים סטטוטוריים ובתי חולים), שהן חלק ניכר .
מהבקשות, ובפרט מאות בקשות מרשות האוכלוסין.
עוד מסרה רשות התקשוב כי נושא זה יטופל במסגרת טופס ייעודי מקוון המפותח בימים .
טופס זה, שימלא הגוף המבקש, יוזרם למערכת מוע"ד באופן אוטומטי, וכך יחסוך .
זמן בתיעוד הבקשה בגוף מחזיק המידע.
באופן הזה כל הבקשות ירוכזו בפלטפורמה .
אחת ייעודית ויתועדו באופן מסודר.
נוכח נתוני רשות התקשוב, המצביעים על כך שמאות בקשות בשנה מוגשות על ידי .
גופים ציבוריים חיצוניים, על הרשות להשלים את הפעולות לפיתוח הטופס המקוון, .
שיאפשר ממשק עבודה יעיל בין גופים ציבוריים חיצוניים לבין גופי ממשלה .
הפועלים במערכת מוע"ד לצורך הטיפול בבקשות להעברת מידע.
היישום של ההחלטה משנת 2016 להסדרת תהליך עבודה יעיל ושקוף להעברת .
מידע בממשלה, לצורך שיפור תהליכי שירות ויישום מדיניות פעם אחת.
פער זה עשוי להיות מוסבר באופן חלקי על ידי שיטת ספירה שונה של הבקשות בדיווח לעומת הבקשות במוע"ד " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 768 | רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי מענה על בקשות מגופים חיצוניים יינתן באמצעות .
טופס ייעודי, הנמצא כיום בפיתוח וצפוי לעלות במהלך הרבעון הראשון של שנת 2021 , .
וילווה במערך הטמעה ותמיכה טכנית גם בגופים חיצוניים .
בנוהל נקבעו זמני תקן לחלק משלבי הטיפול בבקשה להעברת מידע.
כי החלטת הוועדה בצד "מחזיק המידע" לגבי בקשה שהוגשה לה לקבלת מידע תישלח .
למגיש הבקשה לא יותר מ-60 יום ממועד קבלת הבקשה המלאה.
עוד נקבע בהחלטה משנת 2016 כי יש להנחות את שרת המשפטים לתקן את תקנות .
הגנת הפרטיות עד תשעה חודשים לכל היותר ממועד ההחלטה, בין היתר כדי לשקף .
בתקנות את ההוראות המתאימות המסדירות את עבודת הוועדות בהתאם לנוהל.
משרד מבקר המדינה בדק את משך הטיפול הממוצע בבקשות להעברת מידע שנפתחו .
במערכת מוע"ד בשנת 2019 ובשנת2020 (עד נובמבר), הן בצד מבקש המידע והן בצד .
מחזיק המידע, בכל שלב בתהליך.
ראו בתרשים 16 :להלן מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 769 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 16 : ,משך הטיפול הממוצע בבקשה להעברת מידע במוע"ד בימים .
בשנת 2019 ובשנת 2020 )(עד נובמבר .
| 770 | מהתרשים עולה כי זמן הטיפול הממוצע בבקשות שנפתחו במערכת מוע"ד היה .
בשנת 2019 יותר מחצי שנה ועמד על 191.
7 ימים; ובשנת 2020 - יותר משלושה .
יצוין כי נתונים אלו מתייחסים לכל הבקשות שנפתחו .
במערכת בש נים אלו, לרבות אלו שהטיפול בהן טרם הסתיים, ולכן נתונים אלו .
עוד עולה מהתרשים כי צוואר הבקבוק המרכזי שבו מתעכבות הבקשות הוא שלב .
הטיפול הראשון בבקשה בצד מחזיק המידע, וכי ככלל, הבקשות מתעכבות זמן רב .
יותר בצד מחזיק המידע.
כך למשל, זמן הטיפול הממוצ ע בבקשה בצד מחזיק .
המידע עמד בשנת 2019 על 131.
9 ימים, שהם כ -69% מזמן הטיפול הכולל .
בבקשה; ובשנת 2020 הוא עמד על56.
נמצא כי הסיבות העיקריות לעיכוב הן תדירות נמוכה ולא קבועה של התכנסויות .
הוועדות בחלק מהגופים (בגלל מיעוט בקשות), או הגשת בקשה עם פרטים חסרים .
על ידי הצד מבקש המידע, הדורשת סבב השלמות מידע וכן בדיקה חוזרת של .
הבקשה המתוקנת על ידי הצד מחזיק המידע.
הביקורת העלתה כי בנוהל לא נקבעה תדירות ההתכנסות של הוועדות, אף .
שמדובר בגורם עיכוב עיקרי, ואף שהצוות לשיפור העברת מידע בין משרדים המליץ .
על כך בדוח המסכם שפרסם בשנת 2016 .
זאת ועוד, אף שבנוהל נקבעו זמני תקן .
לחלק מהשלבים בתהליך העברת המידע, תקנות הגנת הפרטיות טרם תוקנו כדי .
לשקף הוראות אלו, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה משנת 2016 .
עוד העלתה הביקורת כי אף שבשנת 2019 טופלו119 בקשות לה עברת מידע .
במערכת מוע"ד, הדיווח שהגישה רשות התקשוב לממשלה על עבודת הוועדות .
בשנת 2019 לא כלל פרטים על משך הטיפול בבקשות אלו למול זמני התקן .
זאת אף שהחלטת הממשלה משנת 2016 קבעה כי הדיווח על .
עבודת הוועדות יפרט את עמידתן של הוועדות בנוהל.
רשות התקשוב ציינה בתשובתה כי נתונים לגבי משך הטיפול בבקשות להעברת מידע .
קיימים רק לגבי בקשות המנוהלות במוע"ד.
אם עבודת הוועדות אינה מנוהלת במתכונת .
דיגיטלית המאפשרת מעקב, נתונים אלה אינם נאספים על ידי המשרדים או על ידי רשות .
התקשוב, ולא ניתן לכלול אותם בדיווח לממשלה על עבודת הוועדות.
משרד מבקר המדינה מציין כי הדבר מחדד את הצורך בהסדרת השימוש במערכת .
מוע"ד על ידי כלל המשרדים והגופים הרלוונטיים, וכי מאחר שהנוהל נועד להסדיר .
תהליך מובנה ויעיל להעברת מידע בממשלה, על הדיווח השנתי שמגישה רשות .
התקשוב לממשלה על עבודת הוועדות לכ לול נתונים לגבי זמן הטיפול בבקשות .
בכל שלב, לרבות לגבי צווארי בקבוק עיקריים בתהליך והסיבות לעיכובים.
לשקף תמונה מלאה על התהליך השלם של העברת מידע, הן בצד מבקש המידע .
והן בצד מחזיק המידע ועל השלבים בתהליך הדורשים שיפור.
| 771 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור זאת ועוד, מאחר ש תהליך יעיל ומה יר של העברת מידע בין גופים ציבוריים הוא .
תנאי הכרחי לשיפור תהליכי שירות בממשלה בכלל וליישום מדיניות פעם אחת .
בפרט, על רשות התקשוב לבחון דרכים, בשיתוף פעולה עם הגופים מבקשי המידע .
והגופים מחזיקי המידע, לקיצור זמן הטיפול בבקשות להעברת מידע בכל שלב.
למשל, מוצע לבחון קביעת יעדים מדידים בתוכניות העבודה המשרדיות ולבצע .
מעקב עיתי אחר העמידה בהם וניתוח, לצורך הפקת לקחים.
כמו כן, על שר המשפטים להשלים את תיקון תקנות הגנת הפרטיות בהתאם .
להחלטת הממשלה מ -2016 ,כדי לשקף בתקנות את ההוראות המתאימות .
המסדירות את עבודת הוועדות בהתאם לנוהל.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי טיוטת התיקון .
לתקנות פורסמה להערות הציבור בספטמבר 2017 , ובעקבות זאת גובש נוסח מעודכן של .
לאחר מכן, בעקבות הערות מרשויות הביטחון, נדרש לגבש נוסח שונה של .
התקנות בנוגע להעברת מידע בין רשויות הביטחון, אך הכנתו של נוסח זה הופסקה לפני .
כשנה, עם פרוץ משבר הקורונה והפניית מרב המשאבים לטיפול בנושאים משפטיים רבים .
ודחופים הנוגעים להתמודדות עם המגפה בהיבטי הגנת הפרטיות.
הוסיף כי היעד להשלמת הכנתן של התקנות והנחתן על שולחן שר המשפטים לחתימתו, .
הוא עד סוף הרבעון הרביעי של שנת העבודה 2021 , וכי תיקון התקנות דורש ג ם את .
אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי גורמים רבים משפיעים על תהליכי אישור העברת .
מידע, ובהם תיעדוף וקשב ניהולי, ריבוי בעלי תפקיד שאישורם נדרש, מומחיות מקצועית, .
שיקול הדעת המשפטי של המשרד הספציפי ותהליכים טכנולוגיים.
כמו כן היא ציינה כי .
בסמכותה להנחות את הוועדות להעבר ת המידע בהיבטים מינהליים בלבד הנוגעים .
לסדרי עבודתן, אולם זהו מישור אחד בלבד ואין בו כדי להסדיר ולקדם היבטים אחרים .
המשפיעים על תהליכי האישור כאמור.
עוד מסרה רשות התקשוב כי על מנת לשפר את תהליכי העברת המידע ולייעל את .
עבודת הוועדות, יש להגדיר ולהסמיך גוף מקצ ועי מוביל שינחה את הפעילות בכל .
היבטיה, לרבות בהיבטי ההדרכה וההטמעה של נוהלי עבודה סדורים לשיפור התהליך.
היא הוסיפה כי נוהל או הנחיה מקצועית בפני עצמם אינם יכולים לתקן את הפגמים .
היסודיים הקיימים במנגנון אישור העברת המידע, אשר אינו הולם את קצב ההתפתחות .
הטכנולוגית ותהליכי העבודה הממשלתיים, כגון קיום דיון כפול בכל בקשה (במשרד .
המבקש ובמשרד מחזיק המידע).
כמו כן מסרה כי לנוכח האמור, לדעתה ייתכן שיש .
מקום לשקול מחדש את עצם המנגנון הקבוע בתקנות הגנת הפרטיות ולמצוא הסדר חוקי .
אחר ללא הסרבול הבירוקרטי הטבוע במתכונת המנגנון הנוכחי.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד המשפטים יפעל להשלמת נ וסח התיקון .
לתקנות לאחר בחינת התייחסויות רשות התקשוב, לשם קידומו מול שר המשפטים .
וועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
| 772 | שדרת המידע הממשלתית .
בהחלטה משנת 2016 ,נקבע להטיל על ראש רשות התקשוב בשיתוף ובתיאום עם מערך .
הסייבר הלאומי וגופים אחרים67 , להקים מערכת תשתיתית רוחבית מאובטחת לשיתוף והעברה .
של מידע (להלן - מערכת "שדרת המידע" או המערכת).
עוד נקבע בהחלטה כי העמדת .
המערכת ותחילת חיבור המשרדים אליה תבוצע עד תום המחצית הראשונה של שנת 2018 ; וכי .
רשות התקשוב בשיתוף מערך הסייבר ובתיאום איתו יקבעו מאיזה מועד יחויבו משרדי .
הממשלה להשתמש במערכת לצורך שיתוף מידע.
בהמשך להחלטה משנת 2016 פרסמה רשות התקשוב באוגוסט2017 מכרז למערכת שדרת .
המידע (להלן - המכרז) 68 , ובשנת 2018 .
נבחר ספק זוכה במכרז והוחל בהקמת המערכת .
המערכת נועדה לשמש תשתית טכנולוגית מרכזית לביצוע תהל יכי העברת מידע בממשלה .
באופן יעיל ומאובטח, והיא משמשת ציר מרכזי ונדבך יסודי בהליך היישום של מדיניות פעם .
אחת בשירותים ממשלתיים.
על פי המכרז, המערכת נועדה לאפשר העברת מידע בין גופים שהם "ספקי מידע" לאלו שהם .
"צרכני מידע", לרבות משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגופים במגזר העסקי המקבלים מידע .
על פי דין, כגון בנקים וחברות ביטוח.
כמו כן, המערכת נועדה לשמש תווך בלבד, ללא .
שיישמר בה מאגר מידע אשר יאחסן את המידע שיועבר בשדרה.
המערכת (לקוחות ובעלי תפקידים) בתרשים 17 .
67 הממונה על היישומים הביומטריים, הרשות להגנת הפרטיות, ישראל דיגיטלית וגופים נוספים בהתאם לעניין ולצורך.
68 מכרז פומבי 27/17 - שדרת המידע עבור משרד ראש הממשלה- רשות התקשוב הממשלתי.
| 773 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 17 : סביבת מערכת "שדרת המידע" .
המקור: המכרז למערכת שדרת המידע, אוגוסט 2017 .
")במסמך רשות התקשוב "תכנית יישום מפורטת לשיפור העברת המידע הממשלתי (טיוטה .
(להלן - התוכנית) צוין כי חלק מהעברות המידע בין גופים בממשלה מתבצעות ללא תהליך .
חלק מן המשרדים מפתחים ממשקים להעברת המידע, חלקם מעבירים נתונים .
בדואר האלקטרוני או על גבי התקן זיכרון נייד.
גם בקרב המשרדים המשתמשים בממשק, .
לרוב מדובר בממשק של "גזירת" הנתונים, כלומר קבלת קובץ ושכפולו באופן א -סינכרוני.
בתוכנית נכתב כי השימוש בממשק של גזירת נתונים חוטא למטרות המרכזיות של העברות .
מידע, שכן הוא מייצר ריבוי מאגרים המחזיקים מידע פרט י ולעיתים רגיש, וכן בהיותו א - .
סינכרוני, הוא אינו אמין דיו ולא ניתן להסתמך עליו ולהפחית את דרישת המידע מהאזרח .
מסיבות אלו, אופן המימוש המומלץ של העברות מידע הוא תשאול בזמן אמת .
של המערכת התפעולית המחזיקה במידע המקורי (להלן - ממשק תשאול).
השימוש בממשק תשאול מאפשר את קבלת המידע העדכני והמהימן ביותר מהגורם האמון על .
כמו כן, ממשק התשאול מייתר שכפול של מאגרים רגישים והחזקתם בכמה משרדים, .
כאשר התשאול והעברת המידע בפועל מתבצעים בכפוף לבקשת הפונה לקבלת שירות.
על פי המכרז, הארכיטקטורה של מערכת שדרת המידע מבוססת על "שער" ( ( Gateway של .
ממשקי תשאול (להלן - "GW - API )"69 בין משרדי הממשלה, גופים מוסדיים, גופים עסקיים .
ואזרחים הזקוקים למידע הממשלתי.
באופן זה מחברים את כל הגורמים לרשת הממשלתית, .
69 API (Application Program Interface) - .
"ממשק תכנות יישומי" הוא קוד שמאפשר לשתי תוכנות לתקשר זו עם זו .
הממשק מאפשר אחסון ושליפות נתונים בצורה בטוחה; "שער הממשקים" הוא רכיב המאפשר קישור מאובטח של .
ספקי מידע לשדרת המידע.
| 774 | הן בצד מבקש המידע והן בצד מחזיק המידע, על מנת לאפשר שליפה של נתונים והעברתם .
ראו פרטים בתרשים 18 .
תרשים 18 : ארכיטקטורת מערכת שדרת המידע .
בתוכנית צוין כי השימוש בפתרונות רוחביים לצורך יישום מרוכז של העברות המידע, באמצעות .
שדרת המידע הממשלתית, מאפשר להטמיע סטנדרטים לניהול המידע, וליישם מודל נתונים .
אחיד, הנדרש נוכח הצורך לחבר ולסנכרן מערכות תפעוליות שונות וכן להצליב מידע בין .
מאגרים, מערכות ומשרדים שונים.
כמו כן, יישום מרוכז מאפשר לכל משרד להתמקד ביצירת ממשק למידע שהוא מחזיק, ולקבל .
בתמורה גישה לממשקים שפיתחו משרדים אחרים.
כך ניתן לחסוך משאבי פיתוח למשרדים .
עצמם ולקצר את טווח הזמן להקמת התשתית הנדרשת לצורך עמידה ביעדי החלטת .
לדוגמה, תרשים 19 "להלן מציג תרחיש "אירוע חיים- לידה, שנועד להמחיש שיתוף .
מידע בין משרדים באמצעות שדרת המידע.
| 775 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 19 : שיתוף מידע באמצעות מערכת שדרת המידע בתרחיש אירוע חיים- לידה* .
המקור: רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* רשות התקשוב ציינה בתשובתה כי התרחיש נועד להמחשה בלבד והוא אינו מייצג תהליך עסקי סגור .
ומלא לצורך מימוש בשדרת המידע, לרבות אופן הפעולה והצדדים האחראים לבצע עדכון של .
על פי התרחיש, המידע על הלידה מתעדכן במערכת המידע של בית החולים, והיא מעדכנת .
באמצעות ממשקי שדרת המידע את הגופים הרלוונטיים לצורך מימוש הזכויות, כגון: רישום .
לקופת חולים, קבלת נקודות זכות, קבלת מענק לידה ודמי לידה ורישום במרשם האוכלוסין.
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 כי תרחישים מסוג זה עבור .
אירועי חיים, כגון לידה, פטירה ומעבר דירה, ימומשו במסגרת יישום ההחלטה משנת 2020 .
מערכת שדרת המידע בהחלטה משנת 2020 .
בהחלטת הממשלה משנת 2020 נקבע כאמור כי לצורכי מימוש מדיניות פעם אחת, גופים .
ציבוריים, לרבות רשויות מקומיות, יוכלו לנהל את כל הטפסים שלהם על גבי תשתיות ממשל .
זמין, באופן ששדות המידע בטופס, המבוססים על מידע או על אישור לגבי אדם, ימולאו " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 776 | באופן אוטומטי עם פתיחת הטופס על ידי האזרח בשירות הטפסים או באזור האישי 70 .
באמצעות הצגת המידע מהמשרד בעל המידע בשדות הטופס (להלן - "החצנה" של מידע71 .
באופן זה תיושם מדיניות פעם אחת וייחסך מהאזרח הצורך בהשלמת פרטים ובאיתור מסמכים .
בתכנית הוסבר כי על פי תקנות הגנת הפרטיות, העברת מידע פרטי בין משרדי ממשלה .
מותנית באישור הוועדה להעברת מידע, למעט במקרים חריגים המפורטים בדי ן.
שמשרדי הממשלה המבקשים להקים ממשק לקבלת מידע יידרשו לבצע הליך של בקשה .
להעברת מידע לגבי כל פריט מידע, הנדרש לכל שירות בנפרד.
עקב כך הצורך באישור .
הבקשה להעברת המידע גורם לעיכוב ביכולתם של המשרדים ליישם העברת מידע בשירותים .
עם זאת, במקרה של שירות המנוהל בתשתיות יחידת ממשל זמין, ניתן לפתח ממשקים עם .
המשרדים הרלוונטיים לצורך הזנה אוטומטית של שדות הטופס שהמידע עליהם נמצא .
במשרדים אחרים, ללא צורך באישור הוועדות להעברת מידע 72 , ובלבד שעדשישלח האזרח .