HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לעומת זאת, החברה מסרה בתשובתה כי "הנהלת החברה הודרה לחלוטין מהעיסוק בפעילות מנהלת המצוק החופי לרבות הליך מ ינוי העובדת.
פעילות המנהלת נוהלה בפועל על ידי יו"ר הדירקטוריון (דאז) באמצעות מזכיר החברה".
כמו כן מסרה החברה כי "למנכ"ל החברה נודע לראשונה על גיוס מתאמת למצוק החופי מפרסום המודעה בעיתון".
לדעת משרד מבקר המדינה, השתלשלות העניינים כמתואר לעיל, בלי שנמצאו מסמכים שניתן ללמוד מהם כיצד התרחשו הדברים בפועל, מלמדת לכאורה על בעיה ואולי אף על ניהול כושל של ההליך.
אפשר שקיום קפדני של הכללים בנושא, לרבות תיעוד מדויק של הליך הגיוס, היה מונע את אי-הבהירות האמורה.
על החברה להקפיד שאת גיוס העובדים יבצעו גורמים בהנהלת החב רה, ללא התערבות יו"ר הדירקטוריון.
גיוס מנהל שיווק באוקטובר 2010 החלה החברה בהליכי גיוס לתפקיד מנהל שיווק וקשרי קהילה, באמצעות חברת השמה.
לתפקיד נבחרה עובדת, והחברה העסיקה אותה בחודשים ינואר - אוגוסט 2011 .
העובדת סיימה את עבודתה בחברה ביזמתה בשל החלטתה לט וס לחו"ל לתקופה ממושכת.
ביוני 2011 פרסמה החברה מכרז נוסף לאיוש משרה זו, ובמסגרתו הוגשו534 .
מועמדויות בישיבת ועדת כוח האדם של הדירקטוריון בספטמבר 2011 אושרה, כנדרש בנוהל, על פי .
39 בעניין ממצאי הביקורת בנושא זה, ראו בפרק "טיפול החברה בהתמוטטות מצוק חוף הים התיכון".
"חברת "פארק אריאל שרון 1425 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בקשת המנכ"ל, קליטת מועמדת שנבחרה לתפקיד והוחלט להביא את דבר מינויה לאישור הדירקטוריון בישיבתו הקרובה; אך הדבר לא בוצע.
בדצמבר 2011 המליצה חברת ההשמה על מועמדת נוספת שהייתה מקובלת על מנכ"ל החברה, אך היא החליטה להסיר את מועמדותה.
החברה ראיינה שתי מועמדות נוספות ובחרה באחת מהן, אך גם מינויה של זו לא הובא לאישור הדירקטוריון ובעקבות כך גם היא לא מונתה לתפקיד.
מנכ"ל החברה מסר למשרד מבקר המדינה כי יו"ר הדירקטוריון עצרה את הליך מינוין של המועמדות האמורות, שכן "הן לא נראו לה".
ואולם יו"ר הדירקטוריון בתשובתה למשרד מבקר המדינה הכחישה זאת מכול וכול.
לא נמצאו בתיקי החברה מסמכים שאפשר ללמוד מהם מדוע לא הובאה לאישור הדירקטוריון, על פי ההליך שנקבע בנוהל החברה, ההצעה למנות את המועמדות שבחרה החברה.
בהיעדר מסמכים כאמור לא ניתן לדעת מה היו הסיבות לאי-מינוי המועמדות שנבחרו.
החברה חידשה את תהליך החיפוש של מועמד לתפקיד מנהל השיווק, ובאוגוסט 2012 החל לעבוד בחברה מנהל שיווק חדש.
מהממצאים דלעיל עולה כי הליך האיתור לתפקיד של מנהל שיווק, שבמסגרתו הסתייעה החברה בשתי חברות השמה, ארך יותר משנה, ובסופו לא איישו את המשרה שתי מועמדות שנמצאו ונבחרו כמתאימות לתפקיד.
הגרסאות הסותרות בדבר עצירת הליך המינוי ומעורבות יו"ר הדירקטוריון בהליך מעידות כי החברה לא ניהלה כראוי את הליך הבחירה.
על החברה להפיק בהקדם את הלקחים מאירוע זה.
על רשות החברות לבחון את הליקויים שהועלו בדוח זה ולתת את דעתה להיבטים העקרוניים הנוגעים לסוגיה של מעורבות יו"ר דירקטוריון בהליכים לגיוס עובדים בחברה ממשלתית, להפיק את הלקחים מכך ולתת להם ביטוי בהוראותיה ובהנחיותיה לחברות ממשלתיות ולגופים אחרים שבאחריותה.
בחירת מתכנן לגשר בפארק .
ביוני 2012 קיימה החברה הליך פומבי של תחרות בין אדריכלים לתכנון גשר בפארק שישמש בעתיד כניסה ראשית לבאי הפארק.
בחוברת התחרות צוין, בין היתר, כי "המשתמשים בגשר 1426 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הם הולכי רגל, רוכבי אופניים ורכב הפארק.
על רוחב הגשר לנוע בין6-7 מטרים".
הגשר נועד לחבר את הר הפסולת לשטח שלרגלי ההר, ולפיכך הוא היה אמור להיות ברוחב המאפשר מעבר לכל המשתמשים האמורים.
בנספח א' לחוברת התחרות צוין כי מי שהצעתו תיבחר במקום הראשון יזכה בפרס בסך 38,000 ש"ח, מי שהצעתו תיבחר במקום השני יזכה בפרס בסך 19,000 ש"ח, ומי שהצעתו תיבחר במקום השלישי יזכה בפרס בסך 11,000 ש"ח.
החברה קבעה כי ועדת בחירה מקצועית תשפוט את הצעות התכנון ותבחר את ההצעות הזוכות.
בראשות הוועד ה עמדה יו"ר הדירקטוריון דאז, וחבריה היו מנכ"ל החברה, אחד מחברי הדירקטוריון, מתכננת מחוז תל אביב-יפו במשרד הפנים, מנהל רשות ניקוז ירקון ושני אנשי מקצוע מהמגזר הפרטי.
ההליך נוהל בסיוע חברה חיצונית המתמחה בתכנון אורבאני וניהול פרויקטים (להלן - החברה החיצונית).
ועדת הבחירה קיימה שתי ישיבות.
באוגוסט 2012 התקיימה ישיבה ראשונה, ובה נבחנו כל ההצעות והוענק להן ניקוד בהתאם לקריטריונים שנקבעו קודם לכן.
לאחר שהתברר שהפער בין שתי ההצעות שקיבלו את הניקוד הגבוה ביותר - הצעה א' והצעה ב' - היה מזערי, התקיימה הצבעה, וגם בסיומה לא ניתן היה להכריע מיהו הזוכה.
על כן הוחלט לבקש משני המציעים האמורים להציג לוועדה, תמורת תשלום בסך 8,000 ש"ח לכל אחד מהם, פירוט נוסף של הצעותיהם.
באוקטובר 2012 קיימה ועדת הבחירה ישיבה נוספת ובה קיבלה משני המציעים את הפירוט המבוקש.
בישיבה זו לא השתתפה יו"ר הדירקטוריון של החברה.
בפרוטוקול הישיבה צוין כי "בדיון במליאה לא התקבלה הכרעה לגבי דירוג עבודה מועדפת שתזכה בתחרות תכנון הגשר".
לא צוין בפרוטוקול אם התקיימה הצבעה בנושא ומה היו תוצאותיה, ושלא כמו בפרוטוקול הישיבה הקודם לא צוין בו איך מתכוונת הוועדה לה משיך את הליך הבחירה ולחלופין מה לדעתה צריך להיות השלב הבא בהליך.
בישיבת דירקטוריון החברה בדצמבר 2012 ציינה יו"ר הדירקטוריון כי ועדת הבחירה "לא הצליחה להגיע להכרעה בנוגע לתחרות האדריכלים".
יו"ר הדירקטוריון הוסיפה כי החליטה "מכוח סמכותה ובגיבוי חוות דעת משפט ית.
להעביר את ההכרעה לדירקטוריון".
הדירקטוריון דן בנושא, התקיימה הצבעה, ולאחר שסוכמו תוצאותיה הוחלט כי הצעה א' היא הזוכה.
החברה הודיעה למציע על דבר הזכייה, ואף שילמה את סכומי הפרסים לשלושת המציעים שזכו במקומות הראשונים.
הביקורת העלתה כי אף שיו"ר הדירקטור יון לא השתתפה כאמור בישיבתה השנייה של ועדת הבחירה, היא חתמה על פרוטוקול הישיבה האמורה, שנכתב על ידי נציגת החברה החיצונית, לאישור נכונות הכתוב בו.
עוד עולה כי הפרוטוקול האמור לא הועבר כלל לעיונם ולאישורם של יתר חברי הוועדה, וכי חלקם אף חולקים על הכתוב בו: מנהל רשות ניקוז ירקון מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 כי הסיבה לכך שבישיבתה השנייה של ועדת הבחירה לא התקבלה כל החלטה בעניין הזוכה בתחרות לא הייתה אי-יכולתה של הוועדה להחליט מהי ההצעה הזוכה אלא היעדרותה מהישיבה של יו"ר הדירקטוריון, שתמכה בהצעה א'; בייחוד מכיוון שהתעוררו ספקות ואי -בהירויות בנוגע לסוגיית עמידתו של הגשר על פי הצעה זו בקריטריונים הדרושים, והדבר הצריך בירור נוסף של ועדת הבחירה.
מתכננת מחוז תל אביב מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי היא הופתעה מכך שהאחריות לקבוע מיהו הזוכה בתחרות הועברה מוועדת הבחירה לדירקטוריון החברה, "שכן היה שתקוים ישיבה נוספת, שלישית, עם יו"ר ]שהתקבל בישיבה השנייה[ הסיכום בעל פה הדירקטוריון כדי לבחור ביחד עימה את ההצעה הזוכה".
"חברת "פארק אריאל שרון 1427 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת יו"ר הדירקטוריון דאז להעביר את הטיפול בנושא מהוועדה שמונתה לצורך כך , אשר כללה כאמור אנשי מקצוע, אל הדירקטוריון היא בבחינת חריגה מהליך החלטה שסוכם מלכתחילה.
יו"ר הדירקטוריון לא הציגה נימוק ממשי המצדיק את החריגה האמורה.
כמו כן היא קיבלה את ההחלטה בנושא בלא שהעניין הוצג לחברי ועדת הבחירה לצורך קבלת עמדתם בעניין.
בחוות הדעת המשפטית האמורה, שעליה הסתמכה יו"ר הדירקטוריון כשהחליטה להעביר את הנושא להכרעת הדירקטוריון, צוין כי מאחר שוועדת הבחירה לא הגיעה "להכרעה בדבר הזוכה.
דרך אפשרית וראויה ביותר לקבל הכרעה היא להציג בפני חברי הדירקטוריון את שתי ההצעות שעברו לשלב הגמר, בפירוט כך שישקפו את הצעות ]הבחירה[ נימוקי ועדת התומכות לכאן ולכאן, ולאפשר לדירקטוריון להכריע בדירוג ההצעות ולאפשר לוועדת להתקדם בהמשך התהליכים".
]הבחירה[ הביקורת העלתה כי חוות דעת זו לא נכללה במסמכים שהוגשו לדירקטוריון לקראת הישיבה שבה נידונו הצעות המועמדים, ואף אחד מחברי הדירקטוריון לא ביקש לעיין בה.
משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר הדירקטוריון דאז ולחברי הדירקטוריון כי היה עליהם להקפיד שכל המסמכים הרלוונטיים להחלטות הדירקטוריון יוצגו לכל החברים.
זאת ועוד, חוות הדעת התבססה על ההנחה שוועדת הבחירה מבחינתה סיימה את עבודתה ללא הכרעה.
אולם לפי דבריהם של חברי הוועדה האמורים, לא כך היו פני הדברים.
כאמור, ועדת הבחירה העלתה ספקות בעניין הצעה א'.
בפרוטוקול הישיבה מאוקטובר 2012 צוין בעניין זה כי "קיימת אי בהירות לגבי עמידה בדרישות מאפייני הגודל של הגשר כפי שנקבעו במסגרת המכרז, נדרש במכרז מינימום של 6 מ' רוחב לגשר כך שהגשר יאפשר גם מסלול לאופניים, הולכי רגל ודרך לרכב הפארק.
הרוחב הנוכחי המוכתב מגודלן של המכולות[40] עומד על]'בהצעה א[ כפי שהוצג4.
יש לבחון נושא זה בשנית אף בישיבה האמורה של דירקטוריון החברה בדצמבר 2012 הודיע המנכ"ל כי יש לו "ספקות , והוא לא בטוח בכלל שאפשר לחבר את ]'א[ לגבי ההיתכנות הקונסטרוקטיבית של הצעה המכולות יחדיו וכי מדובר בדבר שיחזיק מעמד.
40 מ', שתי מכולות (כמתוכנן) זה 4.
80 'מזה רוחב בלתי מספיק".
כאמור, למרות ספקות אלה החליט דירקטוריון החברה שהצעה א' היא הזוכה בתחרות ואף הודיע על כך למציע.
בעקבות כך נדרשה החברה, על פי חוות דעת משפטית שקיבלה, לשלם למציע את סכום הפרס הראשון אף אם בפועל לא תוציא כלל "את פרויקט הגשר מן הכוח אל הפועל".
לעניין ביצוע פרויקט הגשר החליט הדירקטוריון להעביר את הצעה א' "לוועדת המכרזים של החברה בכדי שתבדוק את היתכנותה".
על פי הצעה א' הגשר יורכב מחיבור של כמה מכולות 1428 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון החברה ולחברה כי הספקות שהועלו בעניין הצעה א' היו מהותיים, שכן הם נגעו לאפשרות שההצעה לא עמדה בדרישות המיני מום לגבי רוחב הגשר, כפי שנקבע במסגרת התחרות, ושהגשר המוצע לא יוכל לספק את השירות הנדרש.
בנסיבות אלה לא היה מקום להזדרז לבחור זוכה בתחרות לפני שנעשתה הבדיקה הדרושה.
בתשובתה של יו"ר הדירקטוריון למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 היא מסרה כי "תמיכתה.
בהצעה שזכתה לבסוף בתחרות, נבעה מטעמים עניינים בלבד".
במרץ 2013 ,'קיימה ועדת המכרזים של החברה דיון, בהשתתפותו של מציע הצעה א ובמהלכו נבחן, בין היתר, אופן הקמת הגשר מהבחינה התכנונית בהתאם להצעה.
מפרוטוקול הדיון עולה כי כאשר מנכ"ל החברה ביקש מהמציע להציג תכנית המפרטת את מידות הגשר, מסר המציע כי רוחבו של הגשר, המורכב ממכולות, הוא 4.
88 מטר (כרוחבן של שתי מכולות) בלבד.
משרד מבקר המדינה מציין כי כאמור, על פי דרישות התחרות רוחבו של הגשר המתוכנן לא יפחת משישה מטרים.
לאחר שיצא מציע הצעה א' מהחדר שבו התקיימה ישיבתה של ועדת המכרזים המשיכה הוועדה לדון בנושא, ומאחר שההבהרות שמסר המציע לא הניחו את דעתה היא החליטה כי "הגשר אינו מתאים לצרכים בגלל הרוחב שלו.
הוועדה מבקשת לקבל חוות דעת משפטית כיצד לפעול בהתאם לממצאים אלו".
בחוות דעת משפטית שניתנה לוועדה בעקבות כך נכתב, כי "אין מנוס מקביעה כי בדיקת אינה עונה על דרישות התחרות ]'מציע א[ היתכנותו של ביצוע הגשר כפי שהוצע בהצעתו של אשר מהוות נדבך מרכזי בביצועו.
במצב דברים זה עומדת בפני ועדת המכרזים האפשרות מביצוע הגשר ולפנות למציע שדורג במקום השני, על מנת לבדוק ]'מציע א[ לפסול את הצעת את היתכנות תכנון הגשר שהוצע על ידם".
במאי 2013 מתכננת מחוז תל אביב -יפו שבמשרד הפנים, שהייתה כאמור חברה בוועדת הבחירה, כתבה למנכ"ל החברה, בין היתר, כי "הגשר שנבחר ע"י חברת הפארק אינו עומד בהוראות ובהנחיות כפי שנמסרו כחומר רקע במסמכי התחרות למתכננים", וביקשה מהמנכ"ל "לבחון שוב את בחירת הגשר לביצוע".
באותו החודש החליט דירקטוריון החברה להקים גשר אחר במקום אחר, דבר שהתאפשר בעקבות העברת שטחים נוספים לחזקתה של החברה, וכן החליט כי "בחירת האדריכל לתכנון הגשר תעשה בדרך של מכרז פומבי".
אשר "לגשר שנבחר בתחרות האדריכלים", הוחלט כי הוא "יוקם בכפוף לזמינות השטח הרלוונטי".
מהאמור לעיל עולה כי אף שלפי חוות הדעת שקיבלה ועדת המכרזים של החברה ניתן היה כאמור לפסול את הצעה א', ואף שלפי חוות דעתה המקצועית של מתכננת מחוז תל אביב -יפו הצעה א' אינה עומדת בתנאי התחרות, לא נבחן שוב נושא הבחירה בהצעה האמורה אלא הוחלט שניתן יהיה לכאורה לבנות בעתיד גשר על פי הצעה א' ללא כל הליך תחרותי.
משרד מבקר המדינה העיר כי לא היה מקום לקבל את ההחלטה האמורה בלי שהתקבלה חוות דעת משפטית הקובעת שהדבר אכן אפשרי.
כמו כן, לא היה מקום להתחייב כי אם ייבנה בעתיד גשר במקום שתוכנן מלכתחילה, הוא ייבנה על סמך הצעה א' ולא על בסיס הליך תחרותי שבו ייקבעו, בין היתר, התנאים הרלוונטיים הנוגעים להקמת גשר זה, ויתאפשר למתכננים נוספים להגיש את הצעותיהם על סמך תנאים אלה.
"חברת "פארק אריאל שרון 1429 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
מהאמור לעיל עולה כי הליך קביעת הזוכה בתחרות לתכנון הגשר ל קה בחסר - החברה הגיעה למסקנה שההצעה שהתקבלה אינה עומדת בתנאי התחרות ואינה מתאימה לצרכיה רק לאחר שסיימה את הליך הבחירה ושלחה למציע הזוכה הודעה ובה אישור על דבר זכייתו.
עקב ניהול הליך תחרותי שלא הניב למעשה תוצאות היו לחברה הוצאות כספיות מיותרות.
על החברה להפיק לקחים ממקרה זה ולקבוע נהלים ומנגנוני בקרה שימנעו את הישנות הליקוי הזה במסגרת המכרזים והתחרויות שהיא מפרסמת לצורך ביצוע עבודות בפארק.
תחנת המעבר ופארק המִ חזור במתחם הפארק .
במשך40 שנה שימש הר הפסולת, שכיום הוא חלק מרכזי מפארק אריאל שרון, כאתר הטמנת הפסולת העיקרי של גוש דן.
באוגוסט 1988 נסגר כאמור האתר, ובשטח שלרגלי ההר בצמוד למדרון המזרחי שלו וממערב לכביש 4 ;הוקמה תחנת מעבר פסולת של ערי גוש דן בשנת 2000 הוחל בביצוע פעולות להקמת פארק מִחזור בתחנת המעבר.
השטח שבו שוכנים תחנת המעבר ופארק המחזור מוחזק בחכירה על ידי איגוד ערים דן לתברואה, המפעיל אתרים אלה.
למעלה מ-700 משאיות פסולת של הרשויות החברות באיגוד ערים זה פורקות מדי יום את הפסולת המובאת אל בור קליטה שעשוי מבטון.
בור זה קולט מדי יום פסולת ביתית במשקל ממוצע של כ- 3,000 טונות וכן פסולת בניין ואחרת במשקל ממוצע של מאות טונות ביום.
הפסולת ממוינת, מופרדת וממוחזרת, נאגרת, נדחסת דחיסה ראשונית ומועמסת על כ -100 משאיות כפולות, והן משנעות את הפסולת לאתרי ההטמנה שמדרום לבאר שבע.
הודות להסדר זה נחסכות לרשויות המקומיות האמורות עלויות שינוע וכסף רב.
יתר על כן, העומס על הכבישים קטן, ופוחת זיהום האוויר הנפלט מהמשאיות.
במסגרת הקמת תחנת המעבר ופארק המחזור הוקמו באתר, בהשקעה כספית ניכרת, כמה מתקני מִחזור המטפלים בסוגי אשפה שונים: מתקן הפרדה וריסו ק של גזם גינות לשימוש חוזר; מערכת ביולוגית צמחית לטיהור שפכים; מתקן להפרדת קרטון; מערכת שאיבה וניטור של ביוגז מבטן ההר; מתקן להפרדה של פסולת אורגנית ולהפקת ביוגז; ומפעל למיון פסולת בניין ולמחזורה.
יצוין כי במועד סיום הביקורת כביש הגישה היחיד כיום לתחנת המע בר ופארק המחזור הוא גם כביש הגישה היחיד המאפשר עלייה להר הפסולת.
תחנת המעבר ופארק המחזור, השוכנים בסמוך להר הפסולת, כבר היו בגדר "עובדה מוגמרת" בעת שהממשלה החליטה כאמור 41 , בשנת 2005 , להקים את פארק אריאל שרון.
בנסיבות האמורות נוצלה הקרבה בין האתרים האמורים ל אזור המיועד להקמת פארק שרון כמנוף לפיתוח הפארק וגובש קונספט כולל לעניין פארק אריאל שרון, הנוגע לתחום האקולוגיה ואיכות הסביבה, והדבר בא לידי ביטוי גם בהחלטת הממשלה האמורה.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,הוקם בפארק המחזור מרכז סביבתי המקיים פעילות חינוכית סביבתית לילדיםלנוער ולכלל הציבור בנושא המחזור.
איגוד ערים דן לתברואה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי השילוב שבין פארק אריאל שרון לפארק המחזור והמרכז הסביבתי שבו, שאושר על ידי כמה גופי מדינה ובכלל זה רשויות התכנון המוסמכות, "הוא זה המקנה למקום את הייחוד היוצא דופן המושך אליו מבקרים רבים".
המשרד להג"ס כתב בתשובתו מאותו חודש למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי קרבת פארק וכי תכנית הפארק כפי [ המחזור לפארק אריאל שרון "מעצימה את אופיו ומסריו הסביבתיים רואה במתחמים אלה חלק אינטגראל]שאושרהי ממהות הפארק".
כמו כן ציין המשרד להג"ס כי "הקמת הפארק במקום זה יש בה מסר ערכי - הפיכת מטרד למשאב, שיקום הר פסולת.
וחשיפת הציבור לאופן הטיפול בפסולת אותה הוא מייצר, תוך קידום ערכים של מחזור ושימוש חוזר בפסולת".
משרד הפנים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאותו חודש, בין היתר, כי "התפיסה התכנונית של הפארק, כפי שבאה לידי ביטוי בתוכנית המתאר המחוזית, רואה את פארק המחזור כחלק אינטגראלי מפארק אריאל שרון.
בתכנון הסופי ישנה חלוקה ברורה למתחמים עם הוראות בינוי ונוף לאיזון שבין הפרדה מחד ושילוב מיטבי מאידך בין המתחמים השונים".
לסמיכות בין תחנת המעבר ופארק המחזור ובין הר הפסולת ופארק אריאל שרון יש גם כמה היבטים בעייתיים, ובכללם: (א) הריח הרע, הזיהום והרעשים שמקורם בתחנת המעבר ובפארק המחזור, הפועלים 24 שעות ביממה, עלולים לפגוע בהנאתם של המבקרים בפארק ובייחוד בהר הפסולת, אשר יש בו אטרקצי ות מרכזיות רבות ומתקיימים בו סיורים, וכן פעילות פנאי ופעילות תרבותית נרחבת, בכלל זה הופעות של אמנים.
(ב) כאמור, במועד סיום הביקורת הדרך היחידה להר הפסולת עוברת דרך תחנת המעבר ופארק המחזור, והדבר עלול להותיר רושם שלילי על המבקרים בהר הפסולת כבר מרגע כניסתם למקום.
יצוין כי החניה לבאי פארק אריאל שרון והר הפסולת נמצאת בצמוד לתחנת המעבר ולפארק המחזור, ומשם מועברים המבקרים באוטובוסים לשטח ההר.
(ג) תנועת משאיות הזבל לתחנת המעבר ולפארק המחזור ומהם, שכבר צוין לעיל שהיא אינטנסיבית ביותר, נעשית כאמור בכביש גישה אחד ומתבצעת במשך כל שעות היממה, דבר שיש בו כדי לפגוע בנגישות התחבורתית לפארק אריאל שרון בכלל ולהר הפסולת בפרט, שכן כאמור כביש הגישה היחיד להר הפסולת הוא גם כביש הגישה היחיד לתחנת המעבר ולפארק המחזור.
משרד הפנים כתב בתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה, כי "הכניסה העתידית המתוכננת מגיעה אל פתח הפארק באמצעות גשר מעל כביש מס' 4 ובקצהו תפוצל הדרך לשניים: הכניסה לפארק המחזור תופרד לחלוטין מהכניסה לחניון הפארק ודרך העלייה להר".
עוד כתב המשרד כי "מיזעור המטרדים הנובעים מפארק המחזור קיבל ומקבל ביטוי באמצעות תיאומים הנעשים הן בשלב התכניות והן בשלב הוצאת ההיתרים עם המשרד להג"ס ויועצים סביבתיים של הוועדה".
המשרד הוסיף כי המפעלים למחזור אשפה שיוקמו בפארק המחזור הינם מפעלים "ברמה בינלאומית, המבוססים על טכנולוגיה מתקדמת".
המשרד להג"ס כתב בתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה כי "היתרי הבנייה המקודמים במתחמים אלה מלווים בבדיקה סביבתית הבודקת את ההשפעות של הקמת מתקן ו/או עבודות שיקום ההר על הסביבה ומציעה אמצעים לצמצם מפגעים אלה, תוך התייחסות לעובדה שההיתרים הינם בפארק ציבורי".
איגוד ערים דן לתברואה כתב בתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה כי "האיגוד פועל כל העת "חברת "פארק אריאל שרון 1431 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 וללא הרף למניעת מטרדים לסביבה.
בנוסף החל האיגוד בהקמת מתקן.
משרד מבקר המדינה מכיר בתועלת שאפשר להפיק מהסמיכות בין פארק אריאל שרון ובין תחנת המעבר ופארק המחזור ובהיותה של סמיכות זו בגדר ערך מוסף, התורם לחוויית הבי קור בפארק.
עם זאת, אין להתעלם מחסרונותיה של סמיכות זאת.
לנוכח זאת, ראוי שהגורמים הממשלתיים המעורבים בהקמת הפארק - לרבות החברה, המשרד להג"ס, משרד הפנים ומשרד האוצר והגורמים הקשורים בהפעלת תחנת המעבר ופארק המחזור, ובראשם איגוד ערים דן לתברואה - ייתנו את דעתם לנושא וימשיכו לפעול באופן שוטף למזעור נזקים ומטרדים שמקורם בסמיכות בין האתרים האמורים, בין שמדובר בנזקים ומטרדים שכבר נוצרו ובין שמדובר בנזקים ומטרדים עתידיים, וזאת כדי לאפשר לציבור מיצוי מיטבי של מכלול אפשרויות הבילוי בפארק אריאל שרון.
פארק אריאל שרון אמור לשרת את האוכלוסייה הגדולה של גוש דן ומבקרים רבים אשר יגיעו גם מאזורים מרוחקים יותר.
בשל כך, ולנוכח שטחו הגדול של הפארק, חשוב מאוד לסלול דרכי גישה נוחות לפארק ולהקים כמה כניסות אליו.
הפארק שוכן בין כבישים ראשיים כגון 1 , 4 ,44, ו-461 , ומכאן שרמת הנגישות אליו גבוהה מחד, אך מאידך הציבור עלול להתקשות להיכנס לפארק מכבישים אלה, בגלל עומס התנועה בהם.
:הגישה לשטחים המישוריים של הפארק יכולה להתבצע בדרכים אלה (א) מדרך לוד (כביש 461 ); הכניסה מדרך זו היא צרה, לא נוחה ובעייתית מאוד למגיעים לצומת הכניסה מכיוון מזרח (לפי התכנון, בעתיד יוקם במקום זה צומת מרומזר).
(ב) מכביש 4 מכיוון צפון לדרום; לצורך כניסה לפארק מכביש 4 לנוסעים בו מכיוון דרום לצפון יש לבצע "סיבוב פרסה" בצומת מסובים, על כל המשתמע מכך מבחינת זמן ההמתנה ונוחות ההגעה.
במועד סיום הביקורת אפשר להיכנס לשטח ההר בפארק אך ורק דרך הכניסה השנייה (כביש 4 כאמור, מכיוון צפון לדרום).
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי כבר פנתה כמה פעמים למשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) ולמשרד הפנים בעניין הצורך בשיפור דרכי הגישה לפארק - הקמת גשר מעל כביש 4 מכיוון דרום לצפון כדי לאפשר כניסה מהירה לשטח הפארק וההר ולא להזדקק לביצוע פניית פרסה בצומת מסובים וכן הקמת כניסות נוספות לפארק (כגון מכביש 1 ).
עוד מסרה החברה כי לפי שעה לא מתוכננות כניסות נוספות לפארק מכביש 1 .
או מכבישים אחרים המשרד להג"ס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "נושא הנגישות לפארק (רכב, רכבת, רכבת קלה, אופנים) הינו משמעותי מאוד בתכנון הפארק.
13 בישיבת עבודה שהתקיימה בפארק התייחס השר לנושא הנגיש ות והנחה את גורמי המקצוע במשרד ואת הנהלת הפארק לפעול להסדרה ולשיפור הנגישות לפארק.
השר יפנה במכתב לשר התחבורה בבקשה לקדם את תקצוב הפרויקט החל משנת 2014 ".
גם משרד הפנים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הנושא התחבורתי הוא "מרכיב מרכזי בתכנון הפארק", וכי "ראוי שכל משרדי הממשלה המעורבים לרבות התחבורה, יכללו נושאי הפארק בתוכניות העבודה שלהם".
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לעומת זאת, משרד התחבורה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2013 , בין היתר, כי הפארק "אינו נמצא בסדר העדיפויות" שלו.
משרד התחבורה הוסיף כי "על מוסדות התכנון שאישרו את הפארק, ו/או מי שיזם או פעל להקמתו, היה לדאוג למכלול המרחב עוד בעת ההקמה.
לא ניתן לאשר פרויקט ללא פיתרון ואז להפעיל לחץ על גופי התחבורה ולמצוא מוצא ע"ח מערכת הקורסת כבר היום".
חברת נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה 42 (להלן- חברת נתיבי ישראל), שהי א הזרוע הביצועית העיקרית של ממשלת ישראל לעניין הקמת תשתיות תחבורה, השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי "בהתאם לתכניות הסטטוטוריות, הנגישות המתוכננת היום לפארק מתבססת על גשר שחוצה את כביש מס' 4 ממזרח למערב (בקטע שבין מחלף מסובים בצפון ומחלף גנות בדרום)", וכי זהו "החיבור הנכון אל הפארק".
אולם החברה האמורה הוסיפה שהגשר "אינו ואינו חלק ]על ידה[ נמצא בתכנוןמהתוכניות המקודמות על ידה".
מהאמור לעיל עולה כי בקרב הגורמים העוסקים בתחומי התחבורה השונים - הן בהיבטי התכנון והן בהיבטי הביצוע - אין תמימות דעים בנוגע ל פתרונות התחבורתיים הדרושים לפיתוחו של הפארק ובנוגע לסדרי העדיפויות לקידומם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חשיבות הקמתן של דרכי גישה יעילות לפארק, המיועדות למשתמשים בתחבורה הפרטית ובתחבורה הציבורית גם יחד, על הגורמים השונים המטפלים בכך - חברת נתיבי ישראל, משרד התחבורה, הגורמים הממשלתיים השונים השותפים לביצוע פרויקט פארק אריאל שרון והחברה - לשתף פעולה בהקדם ולבחון יחד דרכים להנגשת הפארק למגיעים אליו בתחבורה פרטית וציבורית, לנוכח העובדה שהדבר הוא בגדר מרכיב חשוב בהצלחת הפארק.
על החברה לשלב נושא זה בתכנית העבודה השנתית והרב -שנתית שלה ולנקוט את כל הצעדים הדרושים להסדרתו בהקדם האפשרי.
על השר להג"ס לבחון עם הגורמים הממשלתיים והאחרים נושא חשוב זה וכן לבחון את דרכי קידומו.
הסדרת פעילות החברה בשטח הפארק .
לצורך הסדרת השימוש בפארק על ידי ציבור המבקרים וכן לצורך הפעלת עסקים (כגון מזנונים והשכרת אופניים) בשטח הפארק יש צורך בגוף שיטפל בסוגיות אלה וירכז סמכויות אכיפה בתחומים שונים כגון: הסדרי חניה, השלכת פסולת ופינוי אשפה.
בדרך כלל עניינים אלו מוסדרים, בין היתר, באמצעות חוקי עזר שקובעות רשויות מקומיות ואף דואגות לאכיפתם.
שטח הפארק הוא, כאמור, שטח גלילי שלא נמצא באחריות שום רשות מקומית, ולכן אין גוף שבסמכותו להתקין ולאכוף חוקי עזר בעניינו ואין שום רשות, בכלל זה החברה, המוסמכת באופן בלעדי לקבוע ולאכוף את כל ההסדרים הדרושים להפעלת הפארק.
יצוין כי בדיון שהתקיים באוגוסט 2013 בנושא הפארק, ובו השתתף השר להג"ס, ח"כ עמיר פרץ, אמר השר כי יש לבחון את הנושא "מול היועצים המשפטיים של המשרד" כדי לאפשר לחברה "לנהל את שטחי הפארק".
42 בעבר נקראה מע"צ- החברה הלאומית לדרכים.
"חברת "פארק אריאל שרון 1433 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להג"ס, בשיתוף משרד הפנים והחברה לפעול בהקדם להסדרת האחריות והסמכויות בפארק והפעילות בתחומו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד להג"ס כי הליך הבחינה שעליו הורה השר להג"ס בדיון האמור מאוגוסט 2013 "צפוי להסתיים במרץ 2014 ובהתאם למסקנותיו יקודם המהלך".
בעידן של פיתוח עירוני מואץ נודעת חשיבות רבה, מהבחינה הלאומית, לשמירה על השטחים הירוקים ולקידום השימוש בהם לצורכי תרבות פנאי ונופש, בייחוד באזור המרכז, המאוכלס בצפיפות.
הפרויקט להקמת פארק אריאל שרון הוא פרויקט רחב היקף וייחודי שנועד, בין היתר, להביא לכך שבשטח שבמשך שנים רבות שימש כאתר הטמנת פסולת וגרם להיווצרות מפגעים סביבתיים משמעותיים יוקם הפארק המטרופוליני הגדול בישראל.
פארק זה אמור לשמש כ"ריאה ירוקה" במטרופולין גוש דן לרווחת כלל הציבור בדור הזה ובדורות הבאים.
בשנים האחרונות ביצעו הגורמים המעורבים בהקמת הפארק, ובראשם חברת פארק אריאל שרון שהוקמה במיוחד לשם כך, פעולות משמעותיות לפיתוחו.
מרביתן התרכזו בנושא שיקום הר הפסולת, ובמועד סיום הביקורת הן עדיין לא הסתיימו.
בביקורת זו נמצאו כמה וכמה ליקויים, חלקם מהותיים: הממשלה עדיין לא אישרה את התכנית האסטרטגית שהכינה החברה ולא נתנה לחברה התחייבות להקצאת המשאבים הדרושים ליישומה; מוסדות חש ובים של החברה - ועדת התכנון והמועצה - לא פעילים זה כמה שנים; עדיין לא הושלם ביצוע של סקר סיכונים מקיף על פי הנחיות רשות החברות; הפעולות לשיתוף הציבור בהליך התכנון של הפארק היו מועטות ביותר; והליכי קליטת כוח אדם בחברה לא בוצעו כראוי ועל פי סדרי מינהל תקין.
על חברת פארק אריאל שרון להמשיך לפעול לאיתור הסיכונים שמקורם בהר הפסולת וכן לפעול לכך שהמקום יעמוד בכל דרישות הבטיחות.
עליה לנקוט את כל האמצעים הדרושים כדי שהליכי קליטת כוח האדם בחברה יבוצעו כנדרש ולהקפיד על קיום הפרדה ברורה בין התפקידים של הנהלת החברה ובי ן תפקידי הדירקטוריון.
ראוי כי השר להגנת הסביבה ושר האוצר ימנו בהקדם דירקטורים נוספים לדירקטוריון החברה וכי הם ימנו את יו"ר הדירקטוריון כנדרש על פי התקנון של החברה ויאפשרו בכך לדירקטוריון למלא כראוי את תפקידו; כמו כן על השרים למנות חברים למועצת החברה על מנת לחדש את פעילותה בהקדם.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פיתוח פארק מטרופוליני המשתרע על שטח של אלפי דונמים בלב גוש דן הוא פרויקט לאומי מורכב שמשולבות בו סוגיות הנוגעות לתחומים רבים כגון: תכנון, ניקוז, מקרקעין, תשתיות, תחבורה וסביבה.
מטבע הדברים מעורבים בכך גורמים ובעלי עניין רבים, ובהם משרדי ממשלה, רשות מקרקעי ישראל, רשות ניקוז ירקון, רשויות מקומיות הגובלות בשטח הפארק, איגוד ערים דן לתברואה, חוכרים ובעלי זכויות בקרקע.
לשם יישום הפרויקט נדרשים תיאום בין כל הגורמים והקצאת משאבים רבים.
כדי להסדיר את התיאום האמור ולקדם את מכלול הפעולות להקמת הפארק בשנים הקרובות, תוך מעורבות וגיבוי של ממשלת ישראל, נדרשת החברה לגבש בהקדם תכנית עבודה רב-שנתית המתבססת על היעדים האסטרטגיים שאישר דירקטוריון החברה, ולהביאה, באמצעות השר להגנת הסביבה, לאישור הממשלה.
על התכנית לכלול, בין היתר, את לוח הזמנים לביצוע הפרויקט, על שלביו השונים, וכן פירוט של המשאבים הנדרשים ליישום כל שלב משלביו.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים (להלן - הרשות או רט"ג) הוקמה בשנת 1998 ,כתאגיד סטטוטורי על פי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה 1522 דוח שנתי64ג .