HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יודגש, כי לא נמצא שרשות המיסים חרגה מהוראות הדין משרד מבקר המדינה מציין, כי כפי שנכתב לעיל בצד ההוצאות, ואף כי הדבר נמצא בסמכותה של רשות המסים, ההחלטה בדבר העדפת שנה אחת על פני השנים הבאות היא החלטה של מדיניות כלכלית, וראוי שתתקבל, ע"י כל גורם בהתאם לסמכויותיו, בהליך יידוע מתכלל אשר יכלול הצגת תמונת מצב כלכלית שלמה ושמיעת עמדתם של כל הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ופרוט צעדיהם.
מעבר לעובדה כי ייתכן וחלק מסכומי תקבולי המס שנגבו בעקבות מאמצי הגבייה בשלהי 2018 הגיעו על חשבון שנת 2019 או2020 , קיים סיכון כי גביית סכומים ניכרים באופן מיידי, לרבות בפשרות, תבוא על חשבון תקבולי המס.
בכל הנוגע להקדמות מס, יש לדבר עלות כלכלית ישירה שכן החזרי מס לנישומים מבוצעים בתוספת הצמדה וריבית שנתית של 4%.
מדינת ישראל -536 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר בישיבת ביצוע התקציב בחודש מרץ 2019 נידון הצורך לבחון את האפשרות לשנות את גובה הריבית על המקדמות במטרה לצמצם את התמריץ של חברות עסקיות לקבל ריבית נדיבה וחסרת סיכון.
אף שהיה אמור להתקיים דיון המשך, טרם נעשה הדבר.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר להשלים הדיון וגיבוש ההמלצות בדבר גובה הריבית הנוהגת כיום במערכת המס, בשיעור של 4% כולל הצמדה, על רקע שיעורי הריבית הנמוכים הנהוגים במשק, וזאת תוך בחינת כלל המשמעויות לרבות היבטי תימרוץ חיובי ושלילי בעניין תשלומי מס והיבטי עיתוי.
נתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה מעלים כי במהלך 2018 הועברו לתקציב המדינה תקבולים מחברה ביטחונית, בהיקף כולל של כ-1.
7 מיליארד ש"ח, מהם כ-1.
1 מיליארד ש"ח שהועברו ב- 27.
2018 , ארבעה ימים בלבד לפני תום שנת התקציב.
בעוד שכ-288 מיליון ש"ח מההכנסות שנרשמו באותו יום, נרשמו כהכנסה מיועדת למימון הוצאות ספציפיות בתקציב 2018 , מרבית הסכום-כ -786 מיליון ש"ח-לא נרשם כהכנסה מיועדת אלא כהכנסה מוחלטת בהכנסות המדינה שלכאורה ניתן היה לקבלה בשנת 2019 (ראו לוח6 .
) לוח6: תקבולים מחברה ביטחונית בשנת 2018 )(במיליוני ש"ח .
תאריך התקבול סכום התקבול ייעוד בתקציב .
5 הכנסה מיועדת בצד ההוצאות .
18 201 הכנסה מיועדת בצד ההוצאות .
3 הכנסה מיועדת בצד ההוצאות .
מלוח 6 עולה כי בימים האחרונים של2018 הועברו להכנסות המדינה כספים מחברה ביטחונית בסכום של יותר מ-1 .
מיליארד ש"ח, שהקטינו את הגירעון התקציבי באותו סכום העברת כ -1 מיליארד ש"ח בשלהי 2018 , הקטינה את הגירעון באותה שנה, ויש בכך דוגמה נוספת להעדפת שנת תקציב אחת על פני השנה העוקבת, בלי שהתקיים דיון מתכלל בנושא.
אגף התקציבים מסר בתשובתו מיולי 2019 כי מאחר שמדובר בסכום שתוכנן להתקבל בתקציב 2018 והובא בחשבון במועד אישור תקציב המדינה, אין מדובר בהקדמת הכנסות מדינת ישראל -537 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר משנת 2019 .
לפיכך ברירת המחדל הייתה לעשות את מרב המאמצים כדי לקבל הכסף בשנת 2018.
הכנסות והוצאות בשלהי שנת2018 ובתחילת2019 .
בביקורת נמצא כי בסוף שנת 2018 נעשו פעולות חריגות בהשוואה לשנים קודמות הן בצד ההכנסות וה ן בצד ההוצאות, בייחוד בחודש דצמבר, שהביאו לירידה משמעותית בגירעון השנתי דווקא בחודש זה (ראו תרשים 11 .
) תרשים11: התפתחות הגירעון בתקציב המדינה כאחוז מהתמ"ג מספטמבר 2018 עד אפריל 2019 ות בשלהי מכל האמור לעיל ומהתרשים עולה כי סדרה של פעולות בצד ההכנסות ובצד ההוצא 2018 הביאו לכך שבחודש דצמבר 2018 - לאחר כמה חודשים שבהם חרג הגירעון מיעד הגירעון המתוכנן -עמד הגירעון לשנת 2018 בדיוק ביעד הגירעון המתוכנן-כ - 2.
עוד נמצא כי פעולות אלו נעשו בלא ליווי של עבודת מטה סדורה וללא הליך יידוע מתכלל מצד הגורמים המקצועיים הרלוונטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שקבלת החלטות מקרו -כלכליות, היכולות להשפיע על כלכלת המדינה ועל סדרי העדיפויות של הממשלה, תתבסס על אדנים מקצועיים מוצקים ועל בחינת מכלול הנסיבות, מתוך ראייה ארוכת טווח ובהתבסס על המדיניות הכוללת.
מדינת ישראל -538 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר החלטת הממשלה בעניין תוספת שכר בגין היעדר תעסוקתיביטחון .
בשנים 2006 ו-2007 נחתמו סיכומים בין משרד האוצר לבין צה"ל שעניינם מתן תוספת שכר לקצינים ולנגדים בצה"ל, בגין היעדר ביטחון תעסוקתי הקיים בצבא לאור הגמישות הניהולית המאפשרת יישום מיידי של תוכניות פרישה וסיום שירות בכל רגע נתון.
הרציונל לתוספת היה ברור: העובדה כי בצה"ל ניתן בכל רגע נתון להפסיק את שירותם של נגדים וקצינים בהתאם להחלטות ממשלה בעניין צמצום כוחות הצבא, והדבר מתבטא גם בגיל הפרישה הממוצע בצה"ל שעומד על 45 .
ים יפעלו להכיר בתוספת כתוספת קבועה לעניין חוק הגמלאות, בסיכומים נכתב כי הצדד הכרה המצריכה החלטת ממשלה.
הכרה כזו מגדירה את התוספת כחלק מן המשכורת הקובעת לקבלת קצבה.
אף שהממשלה לא החליטה להכיר בתוספת כתוספת קבועה, צה"ל שילם לגמלאיו במשך שנים תוספת בגין היעדר ביטחון תעסוקתי.
מדינת ישראל -539 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר גמלאי שירותי הביטחון (השב"כ והמוסד) הגישו לבית הדין האזורי לעבודה בשנת 2010 תביעה שבמסגרתה התבקש בית הדין לקבוע כי הם זכאים שהתוספת האמורה תיכלל גם במשכורתם הקובעת.
בעקבות פסק דין שניתן בתביעה זו, המדינה הגישה ערעור מטעמה לבית הדין הארצי לעבודה.
בית הדין ה ארצי קבע ב - 16.
18 ברוב דעות כי יש לשלם לגמלאי השב"כ והמוסד בפנסיה תקציבית תוספת בשל היעדר ביטחון תעסוקתי במסגרת קצבתם על יסוד הוראת סעיף 63א1 , התש"ל ]נוסח משולב [ )לחוק שירות המדינה (גמלאות -197021 , וזאת ממועד תחילת תשלום התוספת לחיילי צה"ל22 .
21 סעיף63א1 , התש"ל]נוסח משולב[ לחוק שירות המדינה גמלאות-1970 (הסעיף בוטל במסגרת תיקון58 אשר נכנס לתוקף ביום 1.
16 ) קובע כי: "ההגדרה 'משכורת קובעת' בסעיף 8 תיקרא לעובדי ]לחוק הגמלאות [ כוחות הביטחון כך: 'משכורת קובעת', לגבי אדם פלוני בזמן פלוני-לרבות התוספות הקבועות, שיעור המשכורת, המגיע באחד לחודש שבו חל אותו זמן, לחייל שדרגתו הייתה מקבילה לדרגתו של פלוני עקב פרישתו לשירות".
22 ע"ע 25217 -03-14 מדינת ישראל נ' י.
) :עיקרי הנימוקים לקבלת עמדת הגמלאים היו 1 .
מאחר שקיימים נתונים המעוררים ספק אם מדובר בתוספת מותנית (המותנית בכך כי יהיה היעדר ביטחון תעסוקתי) או רכיב שכר קבוע, הרי שעל המדינה חובה להצביע על קיומו של תנאי מהותי המצדיק את תשלום התוספת לגמלאי הקבע בלבד, והן על זיקה סיבתית בין התנאי לתשלום לתוספת שיעורה.
על פי בית הדין, המדינה לא עמדה בנטל, ולפיכך קבע בית הדין כי מדובר בחלק מרכיב השכר, ולפיכך גם על גמלאי כוחות הביטחון לקבלו.
בית הדין מפרט כמה גורמים המצביעים על הספק בדבר היותה של התוספת מותנית: העובדה כי היא שולמה אף שלא התקבלה החלטת ממשלה, מצביעה על כך שאין מדובר בתוספת מאחר שהיא על פי סעיף 5 לחוקשירות הקבע מחייבת החלטת ממשלה כדי לשלמה וזו לא התקבלה; העובדה כי התוספת שולמה לכל משרתי הקבע המובהק ולחלק מהנגדים ללא קשר לתפקידם, גילם או השתייכותם למערך הלוחם; העובדה כי המדינה החלה בתוספת רק בשנת 2006 , אף שהיעדר ביטחון תעסוקתי תמיד היה, מצביעה על כך שהתוספת היא למניעת שחיקת שכר.
נוסף על כך קבע בית הדין שהמדינה לא הראתה הלימה בין התוספת לבין מטרתה המוצהרת, לא מבחינת שיעורה, ולא מפאת העובדה כי התוספת ניתנה לראשונה דווקא לסא"ל ולאל"מ שהם לא האוכלוסייה שבה שיעור היעדר הביטחון התעסוקתי הוא גבוה.
מלשון ההסכם("תוספת העדר קביעות תהווה שכר לכל דבר ועניין") ומהתנהגות הצדדים לאחר ובעקבות ההסכם (בין היתר העדר אישור התוספת על ידי הממשלה), ומהנסיבות שהובילו לעריכת ההסכם (העדר עבודת מטה הבוחנת את הסיכוי לחוסר ביטחון תעסוקתי), עולה כי לא מדובר בתוספת מותנית אמתית על העדר תעסוקה, אלא בפיצוי על שחיקת שכר.
עוד הוסיפה השופטת גליקסמן, כי "אין בעלות תקציבית כבדה כדי להצדיק שלילת זכאותם של גמלאי שירות הביטחון על פי חוק".
הנשיא פליטמן בדעת מיעוט, הסכים כי לא מדובר בתוספת מותנית (בין היתר נוכח העובדה כי המדינה שילמה את התוספת על אף שלא אושרה על ידי הממשלה) וכי התוספת שולמה למשרתי הקבע וגמלאיו כתוספת שכר, בין העדר הביטחון התעסוקתי.
עוד הוסיף וקבע כי "חוסר ביטחון תעסוקתי הוא מאפיין מובהק של שירות משרתי הקבע המובהק" וכי "מידתו עולה באופן משמעותי על זו הקיימת בקרב שירותי הביטחון", וכ י "לאור ההבדלים בין משרתי הקבע לקבוצת גמלאי שירותי הבטחון, בהיבט של מידת הבטחון התעסוקתי הנלווה לשירותם/עבודתם, ובמיוחד בהיבט של גיל הפרישה משירות הקבע המרוחק מגיל הפרישה על פי חוק הפרישה החל על עובדי שירות הבטחון, ובשים לב לעלות התקציבית הנרחבת של יישום סעיף ההצמדה.
לא יהיה זה מוצדק להפעיל את סעיף ההצמדה באופן אוטומטי וגורף", והגיעה למסקנה אחת והיא "כי אין להחיל בנסיבות העניין את סעיף ההצמדה וכי אין לשלם מכוחו את התוספות לגמלאי שירותי הבטחון".
מדינת ישראל -540 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר רים וסוהרים (פעילים וגמלאים), פנו בתביעה לבית הדין לקבל את התוספת בד בבד, גם שוט האמורה23 .
זאת, מכוח החלטת הממשלה להשוואת תנאי משרתי משטרת ישראל ושב"ס למשרתי הקבע בצה"ל24.
המדינה טענה בפני בתי הדין, בין היתר, כי אין להחיל תוספת זאת על השוטרים ועל הסוהרים וקתי באותם ארגונים שונה בתכלית מהביטחון התעסוקתי שאינו קיים מאחר שהביטחון התעס בצבא.
המדינה טענה כי מדובר בתוספת, המותנית בחוסר ביטחון תעסוקתי שהוא שונה מהותית בין צה"ל לבין יתר כוחות הביטחון.
אחד הדברים שעמדו לרועץ כנגד עמדת המדינה היה העובדה שהממשלה לא אישרה את ספת קבועה, ולפיכך, בין היתר, בתי הדין ראו בה חלק מן השכר שממילא צריך התוספת כתו בממשלה היה מחזק קבועה לחול על יתר כוחות הביטחון.
אישור תוספת השכר כתוספת לכאורה את טענת המדינה, ולפיה מדובר בתוספת קבועה לשכר המותנית במאפייניו המיוחדים של השירות בצה"ל.
הארצי דחה ביולי כאמור, בית הדין 2018 ,את ערעור המדינה, ברוב של שלושה נגד שניים בעניין גמלאי שירות הביטחון (השב"כ והמוסד).
מפסקי הדין עולות בין היתר הקביעות העובדתיות הבאות: 1 .
לא נמצא כי המדינה עשתה עבודת מטה ראויה בטרם חתמה על הסכמי תוספת הביטחון התעסוקתי עם צה"ל25.
לאחר חתימת ההסכם, לטענת המדינה עקב תקלה, לא הוכרה התוספת כתוספת קבועה .
23 ס"ע 28000 -06-10 צרויה נ' מדינת ישראל ( 24.
17 ), המדינה הגישה ערעור על פסק דין זה לבית הדין הארצי לעבודה (ע"ע 16385 -08-17 ).
בית הדין הורה למדינה כי תגיש הודעה לבית הדין בעניין השלכות פסק הדין בעניין גמלאי השב"כ והמוסד על ההליך הנוסף.
79 /קיבלה ועדת שרים החלטה ש33 , שעניינה השוואתתנאי השכר של המשרתים במשטרת ישראל ובשב"ס לאלה של המשרתים בצה"ל.
ההחלטה קבעה כי: "ועדת השרים לענייני שכר קובעת כי תישמר ההשוואה בין שכר שוטרים לבין השכר בצה"ל".
עוד נקבע בהחלטה כי תוקם ועדת מעקב בהרכב נציב שירות המדינה, נציג אגף התקציבים במשרד האוצר, ונציגי שר הפנים, שמתפקידם יהיה "לעקוב אחר השינויים אשר יחולו בצה"ל, ולקבוע כיצד להחילם על השכר במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר".
החלטה זו אושר על ידי ממשלת ישראל החלטה מס' 397 מיום 4.
ההחלטה אושרה בשנית על ידי הממשלה ביום 8.
85 , שקבעה בין היתר "לאשר את החלטת הממשלה מס 397 (ש33 ) מיום 4.
93 התקבלה החלטת ממשלה מש/678 'שקבעה כי: "א.
החלטת ועדת המעקב (אשר הוקמה מכוח החלטה מס397 ממצה את השוואת השכר בין שוטרים לסוהרים למשרתי קבע עד היום.
מובהר בזאת כי החלטת הממשלה (ש/ 33 ) הנה לשמירת ההשוואה בשכר בלבד ולא בזכויות נלוות או בהטבות אחרות כלשהן".
לפסק דינה של השופטת נטע רות, בעניין גמלאי שירותי הביטחון מדינת ישראל -541 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר מפסקי הדין מצטיירת תמונת מצב בעייתית, ולפיה חתמה המדינה על הסכמים בעלי משמעות תקציבית עצומה ללא עבודת מטה ראויה (וגם אם הייתה עבודה כלשהי, הרי שזו לא נשמרה) כפי שלכאורה היה בהסכם על תו ספת השכר בגין היעדר ביטחון תעסוקתי עם צה"ל.
יתרה מכך, עקב תקלה מתמשכת מצד המדינה המתקיימת לטענתה מזה שנים, התוספת הקבועה משולמת לאנשי הקבע ולגמלאי הקבע אף שלא אושרה בממשלה.
המשפטיות המורכבות, לאור העלות התקציבית המוערכת בעשרות מיליארדי ש"ח, הסוגיות שחלקן אף היו נתונות במחלוקת בין השופטים, והעמדה העקבית של המדינה שלפיה אין לתת באופן גורף את התוספת לשוטרים ולגמלאי השב"כ והמוסד, עמדה בפני הממשלה האפשרות להגיש עתירה נגד ההחלטה בפני בג"ץ.
18 , עלתה האפשרות להכיר בתוספת שניתנה כתוספת קבועה, כדי להעלות את סיכוי ההצלחה בעתירה לבג"ץ בנושא וכדי להביא לידי ביטוי את העמדה כי אין מדובר בחלק רגיל ברכיב השכר, אלא בתוספת, המגיעה רק למשרתים בצה"ל, ולא לשוטרים והסוהרים, וליתר שירותי הביטחון.
השר לביטחון פנים הציג שר האוצר הציג את הנושא בממשלה ואת הצורך ב את התנגדותו להצעה היוצרת אבחנה בתנאי השכר והשירות בין גופי המשטרה ושירות בתי הסוהר לבין משרתי כוחות הביטחון.
עמדת גורמי המקצוע ממשרד האוצר הובאה בפני השרים כחלק מהצעת ההחלטה ולא הוצגה בעל פה במהלך הדיון.
בסוף הדיון הנחה ראש הממשלה את שר האוצר ואת השר לביטחון הפנים ונציגיהם לבוא בדברים כדי להסדיר את הסוגיות הנתונות במחלוקת בעניין תוספת היעדר ביטחון תעסוקתי בתוך 45 .
יום שר האוצר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2019 .
כי "מדובר בהליך שגרתי המתקיים כאשר קיימת מחלוקת מהותית בין שני שרים שהעניין נוגע להם כאמור, ועל כן לא היה כלל צורך באותו מעמד להציג בפני הממשלה את העמדות המקצועיות".
עוד הוסיף השר כי "חשוב לציין כי לאור ישיבת הכנה שהתקיימה עוד קודם לישיבת הממשלה אצל ראש הממשלה בנוכחות השר לביטחון פנים ומ נכ"ל משרד ראש הממשלה (ובהעדר שר האוצר) החליט ראש הממשלה כי הדיון לא יעסוק במהות וכי הוא יפנה את הצדדים לדיון ביניהם".
מדינת ישראל -542 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר הסיכום בדבר המתווה לאחר קבלת החלטת הממשלה .
בעקבות הדיון בממשלה, החל להתנהל משא ומתן בין נציגי האוצר לבין נציגי המשרד לביטחון הפנים.
18 קיימו שר האוצר וסגנו והשר לביטחון הפנים, ישיבה עם נציגי המשטרה בתחנת משטרה בנתניה שבה סוכם המתווה לתשלום תוספת היעדר הביטחון לכלל השוטרים (להלן - המתווה).
בסמוך לאחר הישיבה הנ"ל הצביע הדרג המקצועי במשרד האוצר על הבעייתיות במתווה ע לפערים בין גילי הגמלאים ולמימון הקדמת התשלום באמצעות שעליו סוכם בכל הנוג הלוואות.
בעקבות הערותיו נפתח המשא ומתן מחדש, מוזערה האפליה, והוסדר נושא המימון, תוך שמירה על המסגרות שסוכמו.
הסיכום החדש צורף כנספח להצעת ההחלטה כפי שהוגשה לממשלה בנובמבר 2018.
18 דנה ממשלת ישראל בסיכום המעודכן, אישרה אותו וקיבלה החלטה בדבר "שינוי בסדרי העדיפות הממשלתית".
ההחלטה נגעה בעיקר להענקת תוספת שכר לכוחות הביטחון ובכללם המשטרה, השב"כ והמוסד, כ"חלף תוספת העדר קביעות".
ה אמר המשנה ליועץ המשפטי בהתייחס להפצת החומרים בעניין סמוך למועד ישיבת הממשל לממשלה בישיבת הממשלה שראוי היה ברמה התהליכית כי להחלטה כזו דרמטית יקבלו השרים יותר זמן לעבד את החומרים, וכי תהליכית היה נכון שיינתן להם פרק זמן משמעותי.
עם זאת הוסיף ואמר כי אין מניעה משפטית לקבל את ההחלטה.
שכר, שעליה החליטה הממשלה, מגיעה לכעלותה המוערכת של תוספת ה -22 מיליארד ש"ח בשנים 2035-2019 .
עלותה המוערכת של "תוספת העדר הקביעות" בבסיס תקציב2019 היא כ-900 מיליון ש"ח, ועלות התוספת עבור השנים 2018-2006 מוערכת ב-7.
מיליארד ש"ח החלטת הממשלה חייבה קיצוץ רוחבי בבסיס התקציב של משרדי הממשלה בשיעור של 1.
38% בשנת2018 וקיצוץ נוסףבשיעור של 0.
מימון החלטות ממשלה על ידי קיצוצים רוחביים .
בבואה לקבל החלטה בעלת משמעות תקציבית, על הממשלה לעמוד בכללי המסגרת ה ותקרת הגירעון) הקבועים בחוק הפחתת הגירעון.
כאמור, על פי התקציביים (מגבלת ההוצא הוראת סעיף 40 א לחוק יסודות התקציב, בשנת 2017 נכנס לתוקפו הנומרטור, הדורש כי התחייבויות הממשלה יעמדו בכללי המסגרת בשלוש השנים שלאחר שנת התקציב המאושר.
כאמור, המקור התקציבי למימון החלטת הממשלה 4280 בדבר הביטחון התעסוקתי מנובמבר 2018 הוא קיצוץ רוחבי בבסיס התקציב של משרדי הממשלה בשיעור של 1.
מדינת ישראל -543 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר קיצוצים רוחביים אלו מצטרפים לסדרה נרחבת של קיצוצים רוחביים שעליהם החליטה הממשלה בשנת 2018 (ראו לוח7.
) לוח7: קיצוצי ממשלה רוחביים בשנת 2018 .
95% (החלטות ממשלה3409 מינואר2018 ו-3598 מפברואר .
9% (החלטת ממשלה3409 מינואר2018) 3.
5% (החלטת ממשלה3409 מינואר2018) 2.
קיצוץ7% (החלטת ממשלה3409 מינואר2018) 7.
5% (החלטת ממשלה3405 מינואר2018 )- סקירת הוצאות 0.
38% (החלטת ממשלה4280 מנובמבר2018 - הביטחון .
2% (החלטת ממשלה4280 מנובמבר2018 - הביטחון .
20% 2020 לוח8: ,פירוט הקיצוץ הממשלתי המצטבר 2021 -2019 2019 2020 2021 )סה"כ הקיצוץ המצטבר (באחוזים 8.
43% )סה"כ הקיצוץ המצטבר (במיליוני ש"ח 6,561 8,508 13,532 מלוחות7 ו-8 עולה כי בחודשים ינואר -נובמבר 2018 החליטה הממשלה על סדרת קיצוצים חוזרים ונשנים ובשיעורים ניכרים ביותר, שתחולתם תהיה בשנים 2021-2019 , והם הצטברו עד כדי הפחתה רוחבית בשיעור של למעלה מ-18% שתחול בשנת2021 (כ-13.
)מיליארד ש"ח מבקר המדינה כבר הצביע על כך26 "שהקיצוצים הרוחביים חלים רק על התקציבים ה"גמישים של משרדי הממשלה -ציבי קניות, תמיכות ופיתוח, מאחר שאין אפשרות לקצץ כגון תק תקציבים "קשיחים" שבהם יש לממשלה מחויבות חוזית כגון תשלומי שכר, חוזים חתומים, וקצבאות שגובהן נקבע בחוק.
משכך, כל החלטה על הפחתה בבסיס התקציב של משרדי בתקציב המדינה (כ הממשלה חלה, באופן חוזר ונשנה, על אותן תקנות תקציב "גמישות" -20% .
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) , בפרק "תקציב המדינה-תהליך הכנתו ועדכונו", עמ' 244-239.
מדינת ישראל -544 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר עוד העיר מבקר המדינה בדוח האמור כי אף שהקיצוצים נקבעים כשיעור אחיד מתקציבי המשרדים, יש הבדלים ניכרים בשיעורי ההפחתה שחלים בפועל בכל משרד, מאחר שמשקלם של החלקים הגמישים שונה בכל אחד מהמשרדים שההפחתה חלה עליהם.
ה כתבה חטיבת המחקר בבנק ישראל בנייר עמדה מאוגוסט בעניין ז 201827 כי אישורי הממשלה על צבר ההפחתות הנרחב "משקפים החלטה על הפחתה של כ -7 מיליארד ש"ח בשנת 2021 , ביחס לתקציב 2019 , במטרה לעמוד בתקרת ההוצאה לשנה זו", וכי "בהיעדר החלטות ספציפיות ותיעדוף ממשי.
השימוש המאסיב י בקיצוצים רוחביים עתידיים פוגע ביעילות התכנון בתחום התשתיות וההשקעה".
עולה מן האמור, כי עלות המתווה, אשר הסתכמה בכ-22 מיליארד ש"ח, הביאה לסיומו של תהליך אשר החל ב-2006 ונידון בבתי המשפט משנת2010 , וזאת בסד זמנים דחוק של כשלושה חודשים ובעלות כלכלית ניכרת.
ההחלטה לּוותה בקיצוץ תקציבי לשם מימונה, הגם שמרביתו יהיה בעל משמעות בשנים הבאות.
משרד מבקר המדינה ממליץ לממשלה באמצעות שר האוצר לק יים הליך של הפקת לקחים מהליך אישור ההסדר.
כן ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד האוצר למפות רשימת סוגיות ונושאים המצויים בהליכים משפטיים או בעלי פוטנציאל לחשיפה כלכלית רחבה, לגבש לגבי נושאים אלו מצע לדיון על המשמעויות הכלכליות ודרכי פעולה אפשריים, ולהביאם לדיון באופן עתי בפני הממשלה לשם קבלת החלטות מדיניות ומתכונת מעקב אחר יישום החלטות אלו.
יחסי הגומלין בקרב הנהלת משרד האוצר .
תהליך הכנת התחזית וההתמודדות עם הגירעון הצפוי הציפו יחסי עבודה שאינם מיטביים בתוך השונים, בביטול ישיבות משרד האוצר, שהתבטאו בין היתר בשיתוף פעולה לקוי בין הגורמים הנהלה, בחסימת הרשאות מחשוב ובהדלפות רבות.
בעקבות זאת נדרשה מעורבות של היועץ המשפטי של משרד האוצר והוא הכריע בסוגיה כיצד להגיש תחזית.
במהלך הביקורת הנוכחית התברר כי לקראת סוף 2018 חסם החשב הכללי בצעד חריג את הרשאות הצפייה של אגף התקצי בים במערכת ביצוע התקציב.
הוא נימק זאת, בין היתר, בחשש מהדלפות.
גם מנכ"ל משרד האוצר הצביע על כך שהדלפות חוזרות ונשנות הביאו אותו לצערו להחלטה כי בישיבות מקצועיות המתקיימות אצלו ישתתפו רק ראשי האגפים במשרד, ולא עובדים נוספים מתוך האגפים, מקצועיים ככל שיהיו.
27 ות התקציביות בשנתיים האחרונות והתוואי הצפוי לשנים הקרובות", בנק ישראל, חטיבת המחקר, "ההתפתחוי 22.
מדינת ישראל -545 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד האוצר אגף התקציבים מסר בתגובתו מיום 16.
19 כי אינו סבור כי הסיבה לאי-התכנסות הנהלת המשרד ולאי -קיום ישיבות בנוכחות אנשי מקצוע, וכן החסימה האמורה -נבעו ממערכת היחסים או מחשש מהדלפות, אלא מסיבות לא ענייניות אחרות.
יצוין כי בשנים האחרונות מבקר המדינה הצביע כמה פעמים על חוסר שיתוף הפעולה בין אגפי האוצר ועל הצורך להסדיר נושא זה28 .
הדבר מקבל משנה תוקף לאור תגובות המבוקרים האמורות לעיל.
ביוני 2017 החליט שר האוצר להקים ועדה ציבורית "לנוכח המבנה המורכב של משרד האוצר והסמכויות השונות שבתחום פעילות המשרד, ובשים לב להערות מבקר המדינה בעניין זה בדוחות המבקר בעניין 'הכנת תקציב 2011-2012 ועמידה ביעד הגירעון' מחודש יולי2014 ובעניין 'הסדרי הפנסיה במדינה' מחודש אוקטובר 2016 שתבחן את "מבנה הסמכויות של מנכ"ל משרד האוצר וראשי האגפים השונים, לרבות מנהלי יחידות הסמך" (להלן -ועדת קוצ'יק).
ועדת קוצ'יק הגישה את מסקנותיה לשר האוצר בדצמבר 2017 , אך אלו לא התקבלו ולא אושרו על ידי שר האוצר.
משרד מבקר המדינה ממליץ לשר האוצר להשלים את בחינת מבנה הסמכויות של מנכ"ל משרד האוצר וראשי האגפים השונים, ולגבש את המבנה בדרך שתייעל ותטייב את פעילות משרד האוצר, מתוך שמירה על האיזון הנדרש בין האגפים.
משרד האוצר ממלא תפקיד מרכזי וחיוני בחיזוקה של כלכלת ישראל, ומשכך עליו לקבל החלטות באופן מוסדר ומתכלל, שיאפשרו לו להתמודד עם אתגרי העתיד.
על הדרג המקצועי להעניק את התשתית הנדרשת כדי לסייע לדרג הנבחר ליישם את מדיניותו, ובכלל זה להפיק תחזיות רלוונטיות במועדן ולתכלל מאמצי גבייה ותשלומים מתוך בחינת ההשפעות על הגירעון בראייה מקרו-כלכלית.
מן הראוי להפיק לקחים מטיפול הממשלה בהסכם תוספת השכר בגין היעדר ביטחון תעסוקתי, בראייה צופה פני עתיד, ולמפות הסכמים וחשיפות בעלי משמעות כלכלית ניכרת, לקיים דיון סדור בסוגיות אלו ולקבל החלטות בעוד מועד.
28 ראו למשל: מבקר המדינה, "הסדרי הפנסיה במדינה", דוח ביקורת מיוחד (אוקטובר 2016 ), שבו העיר מבקר המדינה על היעדר שיתוף פעולה בין אגפי המשרד בקביעת הסיכום התקציבי שבין משרד האוצר לבין משרד הביטחון וצה"ל מנובמבר 2015 .
בדוח מבקר המדינה, "נציגויות משרד האוצר ובנק ישראל בחו"ל", (דוח69 )א (2018 ,) נמתחה ביקורת על כך שהחשבת הכללית דאז החליטה לסגור את הנציגות בלא שנשקלו שיקולים הרלוונטיים לאגפים אחרים במשרד האוצר.
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן -רשות המים) אחראית לניהולו, תפעולו ואסדרתו של ותמשק המים והביוב.
הממונה על ענייני החברות לשירותי מים וביוב ברש המים (להלן - הממונה על התאגידים) אחראי לנושאים האלה: מתן הנחיות מקצועיות בנושא ניהול משק המים, שיקום ופיתוח של מערכות המים, פיקוח על תאגידי המים, ביצוע בקרה על עלויותיהם רשות המים קובעת לתאגידים את נורמות התפעול ועוד.
1 , באמצעותן התאגידים אמורים לכסות את עלויות התפעול הקשורות באספקת שירותי המים והביוב2.
חברת מי אביבים2010 בע"מ (להלן-תאגיד מי אביבים או התאגיד) הוקמה בידי עיריית תל אביב-יפו (להלן -העירייה) בינואר 2010 .
, והיא בבעלותה ובהחזקתה המלאות של העירייה במועד הקמתו של התאגיד העניק לו הממונה על התאגידים רישיון להפעלת תאגיד, לפי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001 (להלן-חוק תאגידי מים).
החוק מטיל על התאגיד את מלוא האחריות למתן שירותי מים וביוב בשטח שנקבע ברישיון ההפעלה שניתן על ידי הממונה על התאגידים, שטח השיפוט של העיר תל אביב-יפו.
מספק מים לתושבי העיר תל אביבתאגיד מי אביבים -יפו, אשר חלקים מתשתית המים בה נבנו לפני עשרות שנים.
תל אביב-יפו היא העיר עם הריכוז הגדול ביותר של פעילות עסקית ומסחרית .
במדינת ישראל, והפעילות בה נעשית בשטח אורבני צפוף ביותר ועמוס מאוד בתשתיות.
בסוף שנת 2018 העסיק תאגיד מי אביבים 182 עובדים וסיפק כ-47.
5 מיליון מטר מעוקב (להלן -מ"ק) מים לכ - 450,000 תושבים, לעסקים ולמטרות אחרות3 , :כמפורט בתרשים תרשים 1: התפלגות הצרכנים של התאגיד על פי חלוקת מדי מים לשנים 2014 - 2018 .
ראו להלן 2 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63א (2012 '), בעניין "תעריפי המים" בפרק מרכיבי התעריף, עמ260 - 261.
3 ומוסדות ציבור, בניה ואחרים.
גינון ציבורי, נכסים עירוניים מדינת ישראל -842 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א מהתרשים עולה כי מרבית המים שסיפק התאגיד היו למגורים.
95% מהמיםשסיפק התאגיד בשנת 2017 נרכשו מחברת מקורות-חברת מים בע"מ (להלן -חברת מקורות), ואת ה -5% הנוספים הוא סיפק ממקורות עצמיים.
אשר לשנת 2018 , כמות המים שסופקה ממקורות עצמיים הייתה כ- 10.
)מכמות המים שסיפק התאגיד באותה שנה, (ראו להלן תשתית רשת יא באורך של כהמים של התאגיד ה -960 ק"מ, ורשת הביוב שבאחריותו כוללת כ-606 ק"מ של קווי הולכה בקטרים שונים.
נוסף על כך, יש לתאגיד שלוש בריכות אגירה של מים בקיבולת כוללת של 45,000 .
מ"ק להלן נתונים כספיים על התאגיד: תרשים 2: נתונים כספיים על התאגיד 2014 - 2018 )(במיליוני ש"ח .
על פי הדוחות הכספיים של תאגיד מי אביבים לשנים 2015 - 2018.
*הרווח (הפסד) לפני מסים על הכנסה .
מהתרשים עולה כי בשלוש השנים האחרונות נשמר בקירוב האיזון בין הכנסות התאגיד להוצאותיו.
מדינת ישראל -843 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א תרשים 3: השקעות של תאגיד מי אביבים 2014 - 2018 )(במיליוני ש"ח .
מהתרשים עולה כי משנת2016 התאגיד שומר על רמת השקעות שלכ-70 .
מיליון ש"ח בשנה תמונה 1: הנחת קו מים בעיר תל אביב-יפו .
בשנת 2017 היה הפער בין ההוצאות על פי נורמות התפעול שקבעה רשות המים לתאגיד מי אביבים לבין הוצאותיו בפועל 42.
מיליון ש"ח מדינת ישראל -844 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א פעולות הביקורת .
בחודשים אוגוסט 2018 עד פברואר2019 בדק משרד מבקר המדינההיבטים בפעילות תאגיד מי אביבים.
בין היתר בדק משרד מבקר המדינה את נושא איכות המים שסיפק התאגיד לצרכניו, אולם בנושא זה לא נמצאו ליקויים.
בדיקות השלמה נעשו ברשות המים ובלשכת הבריאות המחוזית בתל אביב.
מרכיב התפעול בתעריף המים .
התעריפים אמורים לכסות את מועצת רשות המים היא שקובעת ומעדכנת את תעריפי המים.
עלות הפקת המים ואספקתם לצרכנים.
להלן בתרשים 4 המרכיבים העיקריים של תעריף המים הממוצע לצרכן, החל מינואר 2019.
תרשים4: המרכיבים העיקריים של תעריף המים והביוב לצרכן .
עלויות המים של התאגידים כוללות שלושה מרכיבים: הון מים וביוב; תפעול מים וביוב; פחת מרכיב התפעול בתעריף מים ופחת גבייה.
4 נועד לממן את עלויות התפעול והניהול, הכוללות את עלויות שכר העובדים; עלויות פעילות ההנהלה והיועצים; עלויות תחזוקת המערכות, לרבות הפעולות למניעת פחת מים; עלויות הטיפול במוני מים ובדיקת איכות המים; וכן עלויות הגבייה והאכיפה.
בחישוב עלות התפעול של התאגיד מובאים בחשבון ארבעה משתנים מרכזיים: עלות .
4 בינואר2019 היה מרכיב התפעול של התאגידים1.
74 ש"ח למ"ק, שהם43% ,מסך העלות המוכרת לתאגידי מים שבאותו מועד הייתה 4.
ש"ח למ"ק מרכיב הון המים והביוב היה 1.
13 ש"ח למ"ק, שהם28% מסך העלות המוכרת לתאגידים, ומרכיב פחת המים ופחת הגבייה היה 1.
18 ש"ח למ"ק, שהם29% .
מסך העלות המוכרת תעריף המים הממוצע לצרכן באותו מועד הוא 9.
ש"ח למ"ק מדינת ישראל -845 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א פעילות ההנהלה, עלות תפעול מערך הגבייה ושירות הלקוחות, עלות תפעול רשת המים ועלות תפעול רשת הביוב.
משתנים אלה מסוכמים על ידי רשות המים ומושווים לעלות הנורמטיבית שלהם, שנקבעת כאמור על ידי מועצת רשות המים (להלן -נורמות התפעול).
נורמות התפעול ת מתאגיד לתאגיד, והן נקבעות, בין היתר, לפי גודלו של התאגיד, ומאפיינים חברתייםמשתנו - כלכליים (סוציואקונומיים).
באוגוסט 2013 פרסמה רשות המים כללים לשמיעת עמדות הציבור בעניין "קביעת נורמות התפעול בתאגידי המים והביוב".
בדברי ההסבר לכללים נכתב כי "נדרש לחשב נורמת התפעול המפנימה יתרונות לגודל בתאגידי המים והביוב, במבנה ובפריסה המתאימים לתאגידים האזוריים.
תוך התייחסות לנורמות התפעול לכל אחד מהתאגידים הקיימים".
השיטה לחישוב עלויות התפעול שנקבעה באותם כללים מורכבת מעלות קבועה שכוללת את עלות ההנהלה; תקורה במערכת הגבייה; תקורה במערך תחזוקת רשת המים; ותקורת ניהול מערך רשת הביוב.
נורמות התפעול נכנסו לתוקפן המלא ב- 1.
בתגובתו על הכללים לשמיעת עמדות הציבורטען תאגיד מי אביבים 5 משנת2013 כי יש לו הסכמים מיוחדים עם העירייה שגורמים להוצאה שאינה מוכרת לו בתעריף, בהם הסכם להשאלת עובדים מעיריית תל אביב -יפו והסכם לאספקת שירותי גבייה על ידי העירייה לתאגיד צוין כי עמדתה היא "שהסכמים המגלמים תפעול לא בתגובתה של רשות המים (ראו בהמשך).
עיריית תל אביב [ יעיל, ובפרט הסכמים עם בעל שליטה -, אינם יכולים להיות לנטל על ]יפו יתם בתעריפי המים".