HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה או החוק), ובתקנות שהותקנו מכוחו (להלן - תקנות התכנון והבנייה או התקנות) נקבעו, בין היתר, הוראות בנושאי תכנון הבנייה, רישויה והשימוש במקרקעין לשם שמירת האיזון בין השימושים האמורים.
איזון כזה מושג, בין היתר, באמצעות תכניות מתאר ותכניות מפורטות המוצאות מכוח החוק.
הקפדה על יישו ם דיני התכנון והבנייה בביצוע פרויקט בנייה חשובה לשמירת זכויות הכלל והפרט, לשמירת איכות החיים ולמניעת בנייה לא חוקית העלולה לסכן את הציבור.
החוק קובע כי תכנון בנייה או שימוש בקרקע ייעשו על בסיס תכניות עדכניות ומפורטות ברמות השונות (ארצית, מחוזית, מקומית) ויהיו טעונים רישוי.
כן נקבע כי "הקמתו של בניין, הריסתו והקמתו שנית, כולו או מקצתו, הוספה לבניין וכל תיקון בו" טעונים היתר בנייה (להלן גם - היתר).
בחוק הוגדר גם מה הן עברות בנייה ומי האחראים להן, ונקבעו עונשים על ביצוען ואמצעים למניעתן ולהפסקתן.
מתן היתרים, אכיפת החוק והפיקוח על ביצועו מוטלים בעיקר על הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדה המקומית)39 .
בחוק נקבע, בין היתר, כי "מתפקידה .
39 לפי חוק התכנון והבנייה, כל התפקידים והסמכויות של ועדה מקומית מוקנים גם לוועדת המשנה שלה, ודין החלטתה כדין החלטת הוועדה המקומית.
שתי הוועדות ייקראו בדוח זה "הוועדה המקומית".
כדי לבצע את תפקידה על הוועדה מקומית להפעיל פיקוח על כל עבודה בקרקע ובבניין ועל כל שימוש בהם, שלגביהם נקבע בחוק או בתקנות כי הם טעונים היתר.
פיקוח הדוק עשוי לסייע לוועדה המקומית לגלות הכנות לביצוע עברות בנייה, ואם כבר הוחל בבנייה או בשימוש שלא כחוק - לגלות את העברות בשלביהן המוקדמים, לנקוט צעדים מינהליים ומשפטיים להפסקתן ולהעמיד את מפרי החוק לדין.
החוק חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1669 .
מגדיר כעברת בנייה, בין השאר, ביצוע של עבודה הטעונה היתר בלא היתר או בסטייה מהיתר או מתכנית.
החוק קובע כי במרחב תכנון מקומי הכולל תחום רשות מקומית אחת בלבד, "תהיה מועצת הרשות המקומית - הוועדה המקומית".
תחום השיפוט של תל -אביב-יפו הוכרז כמרחב תכנון מקומי, בהתאם לחוק התכנון והבנייה, ולכן מועצת העירייה מכהנת גם כוועדה המקומית.
לאכיפה ולפיקוח בעירייה אחראי מינהל ההנדסה, באמצעות האגף לרישוי ופיקוח על הבנייה (להלן - האגף לרישוי ופיקוח או האגף).
האגף אחראי, בין היתר, למתן מידע לצורך הבנייה; לבדיקת בקשות להיתרי בנייה מול דרישות החוק, התקנות, תכניות בניין העיר ומדיניות הוועדה המקומית; לפיקוח על הבנייה עד הוצאת תעודת גמר; לאיתור וטיפול בבנייה בלתי חוקית ובמבנים מסוכנים.
היתרי בנייה לפרויקט .
היתר בנייה הוא אישור שנותנת הוועדה המקומית על פי חוק התכנון והבנייה למבקש היתר לצורך ביצוע עבודות בנייה.
יצוין כי כל פעולה של בנייה (לרבות בנייה זמנית), הריסה או התוויית דרך מחייבת קבלת היתר מהוועדה המקומית.
ההיתר מעגן את זכויות הבנייה, כפי שנקבעו בתכנית בניין עיר.
לאחר קבלת ההיתר, על מבקש ההיתר לקיים את כל תנאי ההיתר במסגרת הזמן שנקבעה.
תכנון וקבלת היתרים תכנון כולל, הנעשה כנדרש לפני תחילת פרויקט ומתבסס על מכלול ההיבטים והשיקולים הכרוכים בבנייה, ובהם מטרות הפרויקט, היקפו, אופיו ומשמעויות כלכליות, הוא מרכיב הכרחי להבטחת תקינותו של ת הליך קבלת ההחלטות בפרויקט בכלל, ובכל הנוגע למתן היתרים ורישיונות בפרט.
יצוין כי בדוח של משרד מבקר המדינה40 (להלן- הדוח מ- 2008 ) פורטו ממצאים ולפיהם העירייה, כיזם, ביצעה עבודות בנייה ופיתוח נרחבות שלא לפי תכנית מפורטת שמוסדות התכנון אמורים לבחון ולאשר.
משרד מבקר המדינה ראה עובדה זו בחומרה משום שהעירייה והוועדה המקומית, המופקדות על אכיפת חוק התכנון והבנייה, הן שהפרו את החוק.
הביקורת הנוכחית העלתה כי ביצוע עבודות הבנייה בפרויקט החל קודם שנעשה תכנון מפורט ומלא של הפרויקט בכללותו: החברה ביקשה לקדם את הפרויקט בהל יך מואץ ולא הכינה קודם לכן תכנית כוללת, וכן לא הגדירה מראש בצורה ברורה ומסודרת את מטרות הפרויקט ואת היקפו - לא בהיבט התקציבי ולא בהיבט התכנוני-אדריכלי.
בין היתר לא אושרה תכנית מפורטת לבניית מרתפים ולשימוש שייעשה בהם ולהסדרת החניה.
40 ,ראו מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 ', עמ652- 655.
במרס 2002 פנה אדריכל הפרויקט למנהל האגף לרישוי ופיקוח וביקש "לפצל את ההיתר ל -3 שלבים", שכן, לדבריו, אין שום סיכוי שהתיאומים הרבים המחויבים מהוצאת היתר "למלוא עבודות השדרוג של ההיכל יאפשרו הוצאת היתר בניה עד יוני".
הוא ציין כי "אי ביצוע העבודות שישמשו תשתית לעבודות ב[ שלבים מאוחרים ]יותרבתקופה יוני - ספטמבר השנה - יגרור דחיית עבודות בשנה נוספת " (ההדגשה במקור).
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1671 .
הביקורת העלתה כי מאחר שהחברה לא דאגה שיהיה בידיה תכנון מפורט ומלא של הפרויקט טרם החלה לבצעו, היא תכננה את הפרויקט בהדרגתיות תוך כדי ביצועו ובעקבות זאת היא הפנתה לוועדה המקומית בקשות רבות לקבלת היתרים בגין הפרויקט41 , והוועדה נעתרה להן.
עוד עולה כי מוסדות החברה (הדירקטוריון וועדת הכספים) והעירייה לא קיימו דיון עקרוני ומסודר בסוגיית היציאה לפרויקט מורכב ויקר כדוגמת פרויקט השדרוג ללא תכנית כוללת, ולא בחנו את התוצאות של מהלך כזה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינה החברה, בין היתר, כי "על מנת לפעול ביעילות, החלה.
לפעול במקביל, ותוך כדי הליכי התכנון המפורט פעלה לקדם את אותם חלקים אשר היה בהם כדי להניע את הפרויקט ולמנוע את עיכובו.
בעיקר פעלה החברה על מנת לבחון אם הקונספט שהוצג על ידי האדריכל ואומץ על ידי הנהלת החברה הינו אפשרי, וכן פעלה לקבלת היתר עבור נושאים אשר יידרשו בהמשך לשם קידום הבנייה".
העירייה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאותו החודש כי "פיצול היתר הבנייה נעשה בסמכות ויתרה מזאת נעשה אף בחוכמה רבה לאור מורכבותו של הפרוייקט, וההכרח להתקדם שלב אחר שלב עקב המשך פעילותו של ההיכל תוך כדי ביצוע העבודות".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה ולעירייה כי גם בנייה בשלבים ניתן וצריך לתכנן מראש, שכן יעילותו של תכנון חלקִי המבוצע תוך כדי התקדמות העבודה מוטלת בספק; ראוי היה אפוא שיציאה לפרויקט כזה תיעשה רק לאחר שתהיה בידי החברה תכנית שלמה שבה נכללים כל מרכיבי הפרויקט.
נמצא כי החברה לא הסתפקה בפיצול ההיתר לשלושה שלבים, כפי שביקשה בתחילה, אלא ביקשה ואף קיבלה עד מועד סיום הביקורת בנושא (מרס 2010 ) מהוועדה המקומית תשעה היתרים.
בהיעדר תכנית כוללת הכינה החברה תכניות חלקיות תוך כדי התקדמות העבודה, כך שחלק מההיתרים ניתנו בגין שינויים שעליהם הוחלט תוך כדי הביצוע, ולפחות שני היתרים (בגין שינויים במרתף הצפוני ובגין השינויים הפנימיים בהיכל, ראו להלן) ניתנו בדיעבד.
עוד עולה כי המוסדו ת המנהלים של החברה (הדירקטוריון וועדת הכספים) לא התבקשו לאשר להנהלת החברה לפעול כפי שפעלה ולהתחיל בביצוע הפרויקט לפני שיש בידה תכנון מפורט ומלא שלו.
יצוין כי ביולי 2006 נימק מנכ"ל החברה את ריבוי ההיתרים בכך שעקב קיום פעילויות הספורט בהיכל במהלך הפרויקט לא ניתן לבצע את העבודות ברציפות אלא במהלך הפגרות42 בלבד.
לדבריו, מכיוון שהיתר הבנייה מוגבל בזמן ולא ניתן להאריך את תוקפו מעבר לשלוש שנים, "לא הייתה אפשרות להוציא היתר בניה אחד למרות שמדובר בפרויקט אחד" 43 (ההדגשה במקור).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה החברה כי לדעתה "האינטרס הציבורי בקידומו של שדרוג היכל נוקיה, לצד העובדה כי לא נפגע כל אינטרס אחר, מצדיק לפעול כפי שפעלה".
41 מדובר בעיקר בשינויים שנעשו תוך כדי הבנייה (ראו להלן).
42 פגרת משחקי הספורט היא בחודשים יולי-אוקטובר בכל שנה.
43 מכתב מנכ"ל החברה מ- 25.
למחלקה לכיבוי אש בעירייה 1672 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, יציאה לפרויקט ללא תכנון כולל והשלמת התכנון תוך כדי ביצוע הפרויקט פוגעות ביכולתה של הוועדה המקומית לבחון כראוי את התכני ות שהוגשו ולשקול בצורה מעמיקה ויסודית את השפעותיהן על ההיכל ועל הסביבה.
גם אם נוכח האילוצים האמורים החליטה הנהלת החברה לבצע את הפרויקט בשלבים, היה עליה להציג לפני מקבלי ההחלטות בחברה ובעירייה תכנית מלאה ומגובשת של הפרויקט ככל האפשר, על היבטיה האדריכליים וה תקציביים, ורק לאחר מכן לחלק אותה לשלבים ולבקש היתרים בהתאם.
כך יכולים היו מקבלי ההחלטות לבסס את החלטותיהם על סמך תכנון כולל ומגובש, דבר שעשוי היה לייתר את ביצוע השינויים הרבים במהלך הפרויקט ובקשות ההיתרים עבורם.
בנייה שלא לפי ההיתר חוק התכנון והבנייה והתקנות שתוקנו על פיו נועדו, בין היתר, למנוע הקמת מבנים העלולים לסכן את חיי הציבור ואת בריאותו או עלולים לפגוע באינטרסים של סדר, ביטחון ובטיחות, וכן לצמצם מפגעים ולמנעם.
לוועדה המקומית נתונה הסמכות לאכוף את החוק, ומתפקידן להבטיח את קיומן של הוראותיו ותקנותיו.
החוק קובע גם כי כל המבצע עבודה או משתמש במקרקעין בלא ההיתר הנדרש או בסטייה מהיתר או מתכנית, עובר עברה פלילית וצפוי לעונש.
החוק מונה גם את האמצעים למניעת עברות בנייה ולעצירת עברות שכבר הוחל בביצוען.
במהלך הביקורת הועלו מקרים שבהם נעשתה בנייה שלא לפי היתר שניתן (להלן - חריגות בנייה או חריגות); לחלק מהחריגות היו גם השלכות בטיחותיות.
להלן הפרטים: התרעות על חריגות בנייה 1.
מהמסמכים עולה כי בשנת 2007 התגלעה מחלוקת בין אדריכל הפרויקט, מר אסף לרמן (להלן - האדריכל), לבין החברה, בין היתר על רקע התרעותיו לפני החברה על מקרים רבים שבהם נעשו לטענתו חריגות בנייה בפרויקט אשר השפיעו על בטיחות המבנה ועל צביונו האדריכלי, שבאמצעותו אמור להישמר האיזון בין אינטרסים ציבוריים (היות ההיכל מבנה ציבורי) ובין אינטרסים פרטיים (נותנת החסות, שוכרים פרטיים), וכן על רקע מחלוקת כספית בינו ובין החברה44 .
החברה טענה כי הבנייה בוצעה לפי תכניות האדריכל ובאישורו.
ממסמכי החברה עולה כי התרעות האדריכל בעניין זה הועברו גם ל"גורמים מעיריית ת"א" (ראו להלן).
באוקטובר 2008 העבירה חברת מועצת העירייה, גב' מיטל להבי, לבעלי תפקידים בכירים בעירייה, ובהם ראש העירייה, מר רון חולדאי, מכתב שכותרתו "חריגות בנייה בהיכל הספורט 'נוקיה'" (להלן - התלונה).
בתלונה, שהעתק ממנה הועבר גם למשרד מבקר המדינה, ציינה גב' להבי שהתברר לה כי "הנחיות בוצעה ]ובהיכל[ מפורשות וברורות הקיימות בהיתר הבנייה לא נשמרו ולא קוימו .
44 משרד מבקר המדינה לא בחן את סוגיית המחלוקת הכספית, ואין לראות בדוח זה משום חוות דעת כלשהי בעניין זה.
כמות עצומ ה של עבירות בנייה.
התוצאה המסתכמת של עבירות הבניה היא פגיעה קשה ביותר באופי של מבנה חשוב ומפורסם הזה שהופך דומה יותר ויותר למרכז מסחרי ירוד ומוזנח ולא למבנה ציבורי ראשי בעל מוניטין".
ממכתבה של גב' להבי עולה כי על חלק מהחריגות היא כבר התריעה בעבר לפני מהנדס העירייה (בעניין טיפול העירייה בתלונה ראו להלן).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה העירייה כי אין מדובר ב"כמות עצומה" של חריגות, וכי "לא נעשתה בגינן פגיעה קשה במבנה למעט הבניה ברחבה הציבורית" (בעניין הבנייה בשטח הציבורי ראו להלן).
בדצמבר 2008 החליטהועדת הכספים של החברה להטיל על מבקר החברה לבחון את התרעות האדריכל בעניין חריגות הבנייה, לרבות השפעות החריגות על בטיחות ההיכל ועיצובו.
מבקר החברה עשה את הביקורת בחודשים ינואר-פברואר 2009 , ובאפריל 2009 הגיש לחברה דוח בנושא (להלן- דוח הביקורת הפנימית).
בדוח הביקורת הפנימית בחן המבקר כ-20 מקרים שבהם, לטענת האדריכל, בוצעו חריגות בנייה.
להלן פרטים על חלק מחריגות אלה, התייחסות החברה להתרעות האדריכל וממצאי מבקר החברה בנושא: (א) חסימת אחד משערי ההיכל ושימוש בשטח מעבר ציבורי לצרכים מסחריים -פרטיים: במסגרת פרויקט השדרוג נוספה להיכל "טבעת מסחרית" המחולקת לעשר יחידות ששטח כל אחת מהן כ-250 .
מ"ר בין היחידות מפרידים מעברים, שיועדו על פי היתר בנייה מנובמבר 2004 לשימוש הציבור, המובילים לשערי היציאה מההיכל.
בנובמבר 2006 חתמה החברה על הסכם שכירות עם רשת חנויות (להלן - הרשת) שבמסגרתו הושכרו לרשת חנות ששטחה כ-500 מ"ר ומחסן ששטחו כ-80 מ"ר.
על פי ההסכם, "השטח המושכר שטח בגודל ]כולל[125 מ"ר המשמש כמעבר, המחבר בין השטח הציבורי בהיכל שער [ לבין7 ".
הרשת התחייבה כי בעת אירועים או משחקים ]של ההיכל המתקיימים בהיכל ייפתח שער 7 , וכי שטח המע בר "יהיה ריק מכל אדם וחפץ, מראש".
כמו כן התחייבה ]החברה לרשת[ וזאת בהתאם להודעה שניתנה על ידי הרשת "למלא ולא להפר ולא להרשות כל הפרה של חוקים, תקנות והוראות הרשויות המוסכמות".
מהאמור לעיל עולה כי בעת החתימה על ההסכם עם הרשת נתנה למעשה החברה את הסכמתה לכך שייעשה שימוש מסחרי -פרטי בשטח המעבר, שיועד על פי ההיתר לשימושו של כלל הציבור.
במרס 2008 נפתחה החנות לקהל.
למרות הסתייגויותיו והתרעותיו של האדריכל ובניגוד למתחייב מההיתר, נחסם שטח המעבר הציבורי על ידי קיר בלוקים, תוך שימוש מסחרי בשטח שיועד לשימוש כלל הציבור.
בתחילת דצמבר 2008 , כחודש לאחר שהועברה תלונתה של גב' להבי ובמהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, קיימה מחלקת הפיקוח על הבנייה של העירייה ביקורת בהיכל, ומצאה, בין היתר, שהמעבר לשער 7 היה חסום על ידי מחיצות.
רק בעקבות הביקורת של מחלקת הפיקוח נהרסו המחיצות.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1675 'תמונה מס1 : שטח המעבר הציבורי לשער7 שבו נעשה על ידי הרשת שימוש מסחרי-פרטי בינואר 2009 , לאחר שהוסרו המחיצות שחסמו את המעבר לשער, אישר יועץ הבטיחות שהעסיקה החברה לצורך הפרויקט, לבקשת מנכ"ל החברה, לחסום שוב את המעבר הציבורי לשער, לאחר שביצע "חישוב יציאות נ דרש ביחס לתפוסה ובהתאמה לתקנות העדכניות".
מהאמור לעיל עולה כי במשך כתשעה חודשים הייתה במקום חריגת בנייה.
יצוין כי האישור בדיעבד שנתן יועץ הבטיחות לא היה יכול להכשיר חריגה זו כל עוד לא ניתן לכך ביטוי גם בהיתר הבנייה.
בתשובתה מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה כתבה הרשת בין היתר כי "בהסכם השכירות לא נכללו הגבלות על השימוש בשטח המעבר - למעט בעתות חירום.
פינוי שטח המעבר בעת אירועים ומשחקים יבוצע רק אם ניתנה על כך הודעה לשוכר.
לנוכח היותה של החברה חברה עירונית בבעלות מלאה של עירית תל-אביב, אשר על מעשיה והתקשרו יותיה חלה חזקת התקינות ]הרשת[ .
רשאית היתה להניח, כי החברה לא תשכיר לשימושים מסחריים שטחים שאינם מיועדים לכך על פי התוכניות החלות על המקרקעין, ובטח שלא שטח המיועד לשמש כשטח מעבר בעת חירום" (ההדגשות במקור).
מבקר החברה ציין בדוח הביקורת הפנימית בעניין חסימת ה מעבר לשער כי "אישור מהנדס הבטיחות והסרת הקיר בפועל" מהווים לדעתו "ראייה מספיקה לתקינות הנושא".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המסמך היחידי שלפיו ניתן לקבוע אם הבנייה נעשתה באופן תקין או שקיימת חריגת בנייה הוא ההיתר שקיבלה החברה מהוועדה המקומית בנובמבר 2004 - ועל פי היתר זה חסימת שער 7 הייתה חריגת בנייה, ולכן נאלצה החברה להסיר את הקיר שהקימה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה, בין היתר, כי "אף אחת מן הסטיות לא נעשתה במזיד, וכל כולן נבעו מטעויות של מי מן הגורמים המעורבים - בין אם האדריכל, בין אם גורמים אחרים".
עוד טענה החברה כי ההסכם עם הרשת , אשר היה הגורם ]האדריכל[ "נחתם, בין היתר, על סמך חוות דעתו הראשונה של המקצועי האמון על עמידה בתנאי ההיתר", וכי אדריכלית ממשרדו "היא זו שבחנה ואישרה אותן, תוך שהזיזה את אותו הקיר במספר ]הרשת[ את התכניות שהגישה סנטימטרים".
לעומת זאת, בתשובתו של האדריכל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 הוא טען כי התכניות האמורות הוצגו לאדריכלית על ידי החברה והרשת "כסט ראשוני בלבד .
והוא גובש רק לצורך תיאומים ראשוניים מול משרד הבריאות.
בספטמבר 2007 , בעת ביקורה באתר, נוכחה האדריכלית.
כי החלה להתבצע בניה במקום, וזאת ללא שהועברו אליה לאישורה, כמובטח, כל תכניות נוספות ואף התעלמו מהסתייגויותיה והערותיה" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי חזקה על החברה ועל ראשיה שידעו מבעוד מועד כי שערים בהיכל מוקמים על מנת לשמש פתחי יציאה ומילוט של באי ההיכל, וכי המעברים אליהם אמורים להיות פתוחים לשימוש הכול.
האחריות לבנייה מוטלת בראש ובראשונה על החברה, שכן היא שנושאת באחריות כוללת למכלול הפעולות שנועדו לקדם את הפרויקט ואינה יכולה להיתלות באמירה או בפעולה כזו או אחרת של גורמים שהועסקו על ידה לצורך הפרויקט, ובהם גם האדריכל.
(ב) שימוש מסחרי בשטח נוסף המוגדר מעבר ציבורי: אחד השטחים המסחריים שבהיכל הושכר לשוכר שהתכוון להפעיל בו עסק מתחום ההסעדה.
בספטמבר 2006 הודיע מנכ"ל החברה לשוכר כי "קיימת אפשרות להציב שולחנות וכסאות ברחבה החיצונית (אפילו נמליץ ונעודד לכך)".
בא וגוסט 2007 פנה האדריכל לחברה והתריע כי התכניות שהגיש השוכר חורגות "מהשטחים המותרים לשימושים מסחריים שהוגדרו ואושרו בהיתרים קודמים"45 , " וכייש להתאים את התכנית.
בהתאם להגדרות בהיתרים על מנת להימנע מעבירה על תנאי ההיתר " (ההדגשה במקור).
כמו כן התריע האדריכל כי יש בתכניות שהגיש השוכר משום "פגיעה בעקרונות העיצוב האדריכלי של ההיכל".
בספטמבר 2007 שוב פנה האדריכל לחברה וציין כי מביקורו בהיכל הוא נוכח "; בעקבות זאת פנתה ]של השוכר[ לדעת "שחלה התקדמות רבה בעבודות באזור החברה לשוכר ודרשה ממנו להפסיק את העבודות לאלתר, אולם היא לא עמדה על כך שיעשה זאת.
יצוין כי בתלונתה האמורה לעיל של גב' להבי היא ציינה כדוגמה לחריגות בנייה "סגירת שטחים בחלל הציבורי הפתוח ברחבה בחוץ לטובת שימוש של מסעדה .
45 במכתב ממרס 2008 הגדיר האדריכל את החריגה: "יצירת חלל חיצוני סגור על ידי ריהוט קבע לשימוש מסחרי בניגוד לתנאי ההיתר".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1677 .
שתחמה לעצמה שטח בעזרת ריהוט קבע".
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בפברואר 2009 עלה כי סגירת השטחים האמורה נותרה בעינה.
יצוין כי באוגוסט 2009 פנה משרד מבקר המדינה לחברה וביקש לדעת אם הליקוי תוקן, ואם כן - מתי.
כמו כן ביקש המשרד לקבל מסמכים המעידים על תיקון הליקוי.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא נענתה החברה לבקשות משרד מבקר המדינה.
בתשובתה של העירייה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 היא כתבה כי "עקב בתחום המיועד למעבר ציבורי, סירב אגף ]הקמת חלקים מהשטחים המסחריים[ רישוי עסקים לבקשה ונשלחה הודעה לאגף הפיקוח לפתוח בהליך משפטי כנגד העסקים החורגים.
אגף הפיקוח נתן הוראת סילוק.
ומשלא בוצעה ההריסה, הועבר התיק לביצוע ההריסה למחלקה לתפקידים מיוחדים".
עוד הודיעה העירייה כי בעקבות פעולות אלה ביצע השוכר בעצמו את ההריסה.
מאחר שהעירייה לא דיווחה למשרד מבקר המדינה על מועד ההריסה אין לדעת כמה זמן נמשכה החריגה.
(ג) תקרות שהוצבו בניגוד לתנאי ההיתר: במכתב ממרס 2008 התריע האדריכל על כך שבארבע חנויות שהושכרו הותקנו תקרות מונמכות בניגוד לתנאי ההיתר.
לדוגמה, באחת החנויות הותקנה, לדבריו, תקרה מרשת, שלא ברור אם היא "עומדת בתקני הבטיחות".
בדוח הביקורת הפנימית מאפריל 2009 הביא מבקר החברה את תגובת מהנדס הבטיחות לעניין תקר ה זו, ולפיה נדרש השוכר להציג אישור עמידה בתקן, אך "אישור זה טרם הוצג".
המבקר הפנימי קבע בעניין זה כי "מדובר בליקוי בטיחותי, יש לבצע מעקב אחר קבלת האישור בהתאם לתקן" (הדגשה במקור).
בתשובתה מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה הודיעה החברה כי התקרה הוסרה במחצית השנייה של שנת 2009 .
מהאמור לעיל עולה כי במשך שנה לפחות שבה פעלה החנות הוצבה בה, בניגוד לתנאי ההיתר, תקרה מונמכת שהיוותה סיכון בטיחותי.
(ד) התקנת שלט בחזית ההיכל : בהסכם שנחתם באוגוסט 2003 בין נותנת החסות להיכל, חברת יורוקום, לבין החברה נקבע כי יורוקום תתקין על חשבונה בחזית ההיכל, במקום שיתואם עם אדריכל הפרויקט והנהלת החברה, שלט שיכלול את שמו החדש של ההיכל (להלן - שלט נוקיה).
ואולם באוקטובר 2007 הותקן השלט ללא תיאום עם האדריכל.
בנובמבר אותה שנה העביר האדריכל מידע בעניין השלט למינהל ההנדסה של העירייה וטען כי יש בהתקנת של הנחיות השילוט המופיעות בהיתר".
]ה[ בוט]ה[השלט "הפר בינואר 2008 התקיים דיון בלשכת הסמנכ"ל לתפעול בעירייה בהשתתפות אדריכלית העירייה דאז ומנכ"ל החברה.
בדיון סוכם, בין היתר, כי שלט נוקיה "מותקן ללא רשיון וללא היתר , אינו עומד בתנאים של ההיתר ופוגע ב חזות הארכיטקטונית של המבנה.
אדריכלית העיר ממליצה להסיר את השלט" (ההדגשה אינה במקור).
בעקבות זאת הודיע מנכ"ל החברה בדיון כי בכוונתו להגיש באופן מידי "בקשה להיתר לגבי השלט".
ואולם בסוף אותו החודש הודיע אדריכל הפרויקט לחברה כי אינו מוכן לסייע בהכשרתו בדיעבד ש ל השלט, שכן "לשלט העצום.
השלכות לא פחות מהרסניות לפרויקט כולו והוא מהווה הפקרה מוחלטת של הנכס הציבורי לטובת המותג הפרטי".
בסוף מרס 2008 החליטה ועדה אדריכלית בראשות מהנדס העירייה, מר חזי ברקוביץ, להמליץ "לא לאשר את השלט שהוצב במסגרת היתר להסדרתו בדיעבד.
להיות תואם את נספח השילוט.
וכפי שאושר במסגרת הבקשה להיתר".
1680 דוח שנתי61ב תמונות מס' 2 ו-3 : שלט נוקיה שבחזית ההיכל למרות האמור לעיל, רק בדצמבר 2008 ,, כשמונה חודשים מאוחר יותר הודיעה העירייה ליורוקום כי עליה להסיר את השלט באופן מידי.
אולם הביקורת העלתה כי החברה לא דאגה שיורוקום תסיר את השלט, ובמקום זאת נקטה צעדים להכשרתו בדיעבד: בינואר 2009 היא קיבלה לבקשתה אישור בדיעבד מיועץ הנדסי, ולפיו שלט נוקיה "נמצא תקין ואינו מהווה סכנה בטיחותית".
בסיכום דיון של ועדת הביקורת של החברה מ- 31.
09 נקבע, בין ה יתר, כי באחריות החברה להאיץ את הטיפול בהיתר בעניין הצבת השלט (בעניין קבלת ההיתר בדיעבד, ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר שגם אם החברה סבורה, מסיבותיה, שמיקום השלט וממדיו משרתים את צרכיה וגם אם בידיה חוות דעת ולפיה השלט אינו מהווה סכנה בטיחותית, היה עליה לפ עול על פי דרישת העירייה ולדאוג קודם כול להסרת השלט שהותקן בניגוד להיתר.
ביולי 2010 מסרה העירייה למשרד מבקר המדינה כי בישיבה שקיימה רשות הרישוי46 ביולי 2009 היא נתנה את אישורה להוספת שלט ראשי בחזית ההיכל, וכי הוועדה המקומית אישרה במרס 2010 בהיתר בנייה את הצבתו של השלט.
יצוין כי מאחר שהשלט מעולם לא הוסר, מדובר למעשה באישור בדיעבד.
46 על פי סעיף145 לחוק התכנון והבנייה, הגורמים המוסמכים לתת היתר הם הוועדה המקומית או רשות הרישוי המקומית.
לפי סעיף 30 לחוק, "יושב ראש הו ועדה המקומית או יושב ראש ועדת המשנה של הוועדה המקומית ומהנדס הוועדה המקומית, יחדיו, יהיו רשות רישוי מקומית לעניין מתן היתר לפי סעיף 145 .
" חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1681 .
חריגות בנייה מהוות כאמור עברה על החוק; לכן ראוי שמידע על חריגות כאלה או אף התרעות על חשש לחריגות המובאים לידיעת גורמים שונים בהנהלת החברה ידווחו גם לדירקטוריון החברה על מנת שידון בכך ויורה להנהלה כיצד לנהוג.
מאחר שאכיפת חוקי התכנון והבנייה היא אינטרס ציבורי, ניתן לצפות מחברי הדירקטוריון וועדת הכספים, שמרביתם הם עובדי העירייה וחברי מועצת העיר, שיעמדו על כך שהחברה לא תבצע כלל עברות בנייה, וכי במקרים שמובא לידיעתם מידע כאמור הם ידאגו שהטיפול בו יבוצע ללא דיחוי.
אדריכל הפרויקט התריע באוגוסט 2007 על קיומן של חריגות בנייה שונות בהיכל, ואולם מנכ"ל החברה, מר ניר פרצלינה, דיווח על הנושא לראשונה לוועדת הכספים של החברה רק חמישה חודשים מאוחר יותר - בינואר 2008 .
בעקבות הדיווח לא התקיים כל דיון בנושא ולמותר לציין כי לא התקבלה כל החלטה.
במרס 2008 דיווח המנכ"ל לוועדה כי האדריכל "מסתובב בעירייה ומספר שקיימות חריגות בנייה"; גם בעקבות דיווח זה לא התקיים דיון ולא התקבלו החלטות.
ועדת הכספים דנה בנושא רק בדצמבר 2008 , בעקבות מכתבה של גב' להבי ומכתבים ש אדריכל הפרויקט שלח לדירקטורים בעניין החריגות בפרויקט, ומינתה כאמור את מבקר החברה לבדוק את הנושא.
הועלה כי רק בינואר 2009 דן לראשונה דירקטוריון החברה בנושא וקיבל דיווח מיו"ר הדירקטוריון על מינויו של מבקר החברה לבדיקת הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל החברה כי היה עליו לדווח למוסדות המנהלים של החברה (הדירקטוריון וועדת הכספים) על התרעותיו של האדריכל בסמוך לקבלתן, ויש להצר על כך שלא עשה זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לנציגי העירייה בדירקטוריון ובוועדת הכספים על כי לא מילאו כראוי את חובתם ולא דרשו בדיקה מידית ש ל הטענות שהעלה האדריכל ודיוּוח לדירקטוריון על הבדיקה תוך פרק זמן מוגדר.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה העירייה כי היא "מבהירה מפורשות בכתב .
את חובתו של הדירקטור לשמור על ]שהיא מוציאה לכל דירקטור [ המינוי האינטרס הציבורי ועל כן ברי כי התנהלות העירייה עולה בקנה אחד עם המלצת המבקר בעניין זה".
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי הממצאים שהועלו בפרק זה מעידים כי נציגיה בחברה לא היו מודעים דיים לחובות אלה, ולכן מן הראוי שלשכת התאגידים של העירייה תבהיר במפורש לנציגי העירייה בחברות העירוניות בכלל, ובחברה בפרט, כי מח ובתם לשמור על האינטרס הציבורי ולמנוע חריגות בנייה הנעשות בחברות הללו ופוגעות באינטרס זה.
בסיכום לדוח הביקורת הפנימית קבע מבקר החברה, בין היתר, כי "מרבית מבוצע מעקב שוטף של מהנדס הבטיחות לתיקון ]ו[ ליקויי הבטיחות טופלו הליקויים.
בהסתמך על חוות דעת היועץ המשפטי של החברה, אין חריגות בניה בהיכל".
עם זאת, המבקר המליץ כי "מהנדס הבטיחות יפעל לקבלת כל ההשלמות של הנושאים שהועלו על ידו".
בדיון שקיימה ועדת הביקורת בישיבתה מ- 31.
09 שב וטען יועמ"ש החברה, עו"ד אייל יפה, כי " לא היו חריגות בנייה בהיכל " (ההדגשה אינה ב מקור).
הוועדה החליטה לאשר את דוח הביקורת בכפוף לתיקונים והשלמות שונים שדרשה ממבקר החברה.
עם זאת קבעה הוועדה כי על החברה לדאוג שיבוצעו כמה תיקונים, לעקוב אחר ביצועם ולהאיץ כאמור את הטיפול בהיתר הצבת השלט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעותיהם של מבקר החברה, הי ועץ המשפטי של החברה וועדת הביקורת עצמה, ולפיהן לא היו חריגות בנייה בהיכל, אינן עולות בקנה אחד עם הממצאים שתוארו לעיל.
האישורים שנתנו בדיעבד הגורמים המקצועיים, הדרישות של העירייה מהחברה לתקן את החריגות, השינויים שביצעה החברה בחלק מהנושאים בעקבות התרעותיו של האדריכל והליך הרישוי מחדש שהחברה נוקטת ל"עדכון" ההיתר, יש בהם כדי להעיד על כך שבפועל נעשו חריגות בנייה ושימושים שאינם לפי ההיתר, שתיקונם התארך זמן ממושך, חלקם לא תוקנו עד מועד ישיבתה של ועדת הביקורת וחלקם היו קיימים גם במועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה (ראו להלן).
כאמור, ועדת הכספים הטילה על מבקר החברה לבחון את התרעות האדריכל על חריגות בנייה בפרויקט.
בביקורת עולה כי עבודת המבקר הפנימי בבדיקה זו הושתתה בעיקר על הסבריהם של בעלי התפקידים בחברה, ובלא שהתקיים בירור עם האדריכל.
כמו כן דוח הביקורת הפנימית לא בחן את טיפולה של הנהלת החברה בהתרעות האדריכל, ובייחוד את העובדה שהמנכ"ל דיווח עליהן לוועדת הכספים באיחור ניכר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען מבקר החברה, בין היתר, כי הוטל עליו לבחון שני נושאים - חריגות בנייה וליקויי בטיחות - וכי ה"ההימנעות מפגישה עם האדריכל נבעה מהסכסוך שהיה בין החברה לבין האדריכל".
משרד מבקר המדינה מעיר למבקר החברה כי מהפרוטוקול של ועדת הכספים ומהדוח שלו עצמו עולה כי הוא התבקש לבחון את הטענות שהעלה האדריכל כלפי החברה.
מיותר לציין כי כחלק מהבדיקה, היה עליו להיפגש עם האדריכל על מנת לבחון את טענותיו, למרות הסכסוך בינו לבין החברה, וכן לבחון את תפקוד החברה בכל הנוגע להתרעות האדריכל.
09 הודיעה החברה לעירייה כי הפסיקה לעבוד עם האדריכל, וכי היא מינתה לפרויקט אדריכל חדש מטעמה (להלן - האדריכל החדש).
במהלך 2009 הגיש האדריכל החדש לעירייה כמה בקשות לקבלת היתרים חדשים שבאמצעותם ביקש לאשר "שינויים להיתר הקיים", חלקם אישורים בדיעבד של חריגות שעדיין היו קיימות, וחלקם אישורים שיאפשרו לבנות מחדש מה שנאלצה החברה להרוס, כלהלן: הסדרת סגירת המעבר לשער 7 וחיבור בין שני חלקי חנות הרשת, הסדרת תקרה מרשת פלדה באחת החנויות, הסדרת השלט בחזית ההיכל והסדרת שטחי המסחר שלא נכללו בהיתר הקודם (ראו להלן).
10 קיבלה החברה את ההיתר המבוקש לביצוע שינויים, שכאמור הכשיר בדיעבד גם חריגות מההיתרים הקודמים.
ואולם הביקורת העלתה כי לעניין הסדרת סגירת המעבר לשער 7 החברה פועלת בניגוד להיתר שניתן: בעוד שבהיתר אושר לחברה, על פי בקשתה, ועל בסיס אישור בטיחותי שניתן לה, לסגור את המעבר אל השער מקומת המסחר ומהזירה בלבד, ולעשות שימוש מסחרי-פרטי רק בחלק משטח המעבר, החברה מאפשרת באופן קבוע לעשות שימוש מסחרי-פרטי בכל שטח המעבר, ו יש לראות זאת בחומרה רבה.
שימושים שאינם תואמים את היתרי הבנייה הביקורת העלתה כי היו אי-התאמות נוספות בין הביצוע לבין ההיתר ואף חריגות בנייה שעליהן לא התריע האדריכל: חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1685 .
מיקום שטחים מסחריים : לאחר שמשרד מבקר המדינה החל לבדוק בדצמבר 2008 את נושא הפיקוח על ה בנייה בפרויקט, ביצעה מחלקת הפיקוח על הבנייה שבאגף לרישוי ופיקוח בעירייה (להלן - מחלקת הפיקוח) בדיקה בהיכל באותו החודש.
ממסמכי האגף עולה כי בבדיקה "נמצאו שימושים שלא תואמים את היתרי הבניה", שכן חלק מהחנויות ואף משרדי החברה מוקמו במקום שהיה מיועד, על פי ההיתר, לשמש "מעבר לכלל הציבור" (ההדגשות אינן במקור).