HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באגן ירת"ן מסתכם בכ -17 מיליון מ"ק בלבד מעל לקווים האדומים, וחסרים כ-203 מיל יון מ"ק .
עד לקווי התפעול המומלצים.
נתון זה, הינו בין היתר תוצאה של שאיבת יתר הגורמת לזיהום .
מקורות המים על ידי המלחתם.
חרף החשיבות של ניטור אקוויפרים נוספים ובראשם הירת"ן, בדיקת ו של משרד מבקר .
המדינה העלתה כי עיקר הניטור התעשייתי מבוצע באקוויפר החוף (21 אזורי תעשייה .
מתוך 157 הנמצאים מעל אקוויפר החוף).
עלה כי ב אקוויפר ירת"ן אין פעולות ניטור .
ב תחום הזיהום שמקורו בתעשייה לא הוקמו כלל אתרי ניטור .
באקוויפר ירת"ן בשנים האחרונות, וכל 21 איזורי התעשייה המנוטרים ממוקמים מעל .
44 מבקר המדינה, דוח שנתי56 ב(2006 '), ״מניעת המלחה וזיהום של אקוויפרים״, עמ 810.
45 מבקר המדינה, דוח שנתי66( א2015 '), "היבטים במניעת זיהום של מקורות המים", עמ 650.
46 דו"ח הצוות לשיקום האוגר2013 ', עמ6.
)'פעילות הקשורה לתקופת האדם (כגון: בנייה, חציבה, כרייה וכו .
49 ,רשות המיםדו"ח סיכום השנה ההידרולוגית 2017 - 2018 ', עמ2 - 3 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם בדומה לתמונת הניטור של זיהומים מהתעשייה, גם ניטור זיהום הדלקים מתמקד בעיקר באתרים .
שמעל אקוויפר החוף, וניכר כי חסר ניטור של מתקני דלק הנמצאים מעל אקוויפר הירת"ן.
מצב זו משתקפת במפת סיווגי אתרי הדלק על פי מצב הזיהום 51 :להלן .
תמונה 7: מפת סיווגי הדלק על פי מצב הזיהום, יולי2020 .
51 על פי פרסום רשות המים: סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים 2018 , אוגוסט2019 .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רשות המים לא ביצעה בירת"ן ובאקוויפרים .
הצפוניים סקרי הערכת פוטנציאל והיקף זיהום מי התהום, ומכאן שאין ברשותה נתונים .
על נפח הזיהום בהם ועל שטחו.
בידי הרשות נתונים על נפח הזיהום באקוויפר החוף .
בלבד, ושיעור הזיהום באוגר התפעולי שבו הוא כ-10%.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר2020 כי אכןאין ברשות ה הערכה של .
היקף הזיהום בשאר האקוויפרים, אולם ישנן הערכות ראשוניות לנפח הזיהום באתרים ספציפיים .
(דוגמת תעש בית הכרם, תעש ייה או וירית ונתב"ג).
עם זאת מסרה הרשות כי היקף הזיהום .
המשוער באקוויפרים הנוספים נמוך משמעותית מהיקפו באקוויפר החוף ממספר סיבות ובהן .
העובדה כי אקוויפר החוף הוא אקוויפר פריאטי באופן מלא 52 , כמות התעשייה וכמות האוכלוסיי ה .
מעל אקוויפר החוף גדולה משמעותית מכמותה מעל שאר האקוויפרים ולכן פוטנציאל זיהום מי .
תהום שמקורו בזיהום פני השטח שמקור ו בתעשייה וכן בדליפות של מערכות ניקוז תעשייתיות .
ושל מי ביוב מוניציפלי גדול באופן משמעותי.
בנוסף, על פי רשות המים היקף החקלאות המהווה .
מקור לזיהום שמקורו בדשנים ובחומרי הדברה, מעל אקוויפר החוף גדול בהרבה מהיקפה מעל .
האקוויפרים האחרים, ורובן הגדול של בארות מי השתייה שהתגלה בהן זיהום בעשרות השנים .
האחרונות הינן באקוויפר החוף.
עוד מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 כי הרחבת מערך הניטור .
לאקוויפר ירת"ן הינו חלק מתוכנית העבודה של רשות המים לשנת 2021 .
פוטנציאל הזיהום וגילוי זיהומים בפועל באקוויפר החוף, ההתמקדות הייתה באקוויפר זה, וכי .
עבודות הסקירה והמיפוי של פוטנציאל הזיהום התעשייתי באקוויפרים הצפוניים (שהסתיימה .
בשנה שעברה) ובאקוויפר ירת"ן (הנמצאת כעת בעבודה), יהוו בסיס להכנת תכנית רב שנתית .
להקמת מערכי ניטור באזורים אלו.
הרשות הוסיפה כי בשנת העבודה 2021 מתוכננים לביצוע .
דיגום של מעיינות, קידוחי ניטור וקידוחי הפקה ישראליים ופלסטינאיים לאנליזה של מזהמים .
שמקורם בשפכים או בתעשייה, שיהוו מרכיב משמעותי בהערכת היקף הזיהום בשטחי יו"ש.
52 אקוויפר פריאטי הואאקוויפר אשר בינו לבין פני השטח יש שכבות סלע נקבובי שהמים זורמים בהן בחופשיות.
מתחתיהן שכבת סלע אטומה המונעת מעבר מים מטה והאקוו יפר מתמלא בגשמים היורדים ישירות מעליו.
ההסבר של רשות המים, מים המחלחלים דרך שכבת הקרקע שמעל האקוויפר מגיעים ישירות אל גוף מי התהום .
ולכן כל זיהום על פני הקרקע יגיע אל מי התהום.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כיאין מחלוקת שיש לבצע ניטור של .
מזהמים תעשייתים גם באקוויפר ירת"ן וכי א ומנם היא לא הקימה עד כה מערכי ניטור אזוריים .
בירת"ן ובאקוויפרים הצפוניים, אולם ישנו טיפול פרטני במוקדי זיהום ספציפיים.
הרשות כי אקוויפר הירת"ן שונה לחלוטין בתכונותיו מאקוויפר החוף, ולכן אסטרטגית השיקום .
והניטור בין כל אחד משני סוגי האקוויפרים נבדלות זו מזו באופן מהותי, והדבר בא לידי ביטוי .
בצורך בהקצאת משאבים גדולים יותר לניטורם והאפקטיביות של ניטור בודד נמוכה יותר לאיתור .
משרד מבקרהמדינה, ממליץ כי רשות המים תשלים פעילותה להקמת מערך לניטור .
זיהומים מחוץ לאקוויפר החוף.
השלמת פעולות אלה, תאפשר לקבל תמונת מצב מהימנה .
של היקפי הזיהומים באזורים אלו ושל הטיפול בהם.
כמו כן מומלץ כי הרשות תפעל .
לקבלת מידע על היקף הזיהומים שמקורם בשטחי הרשות הפלסטינית ובה בעת תפעל .
הרשות לביצוע סקר להערכת פוטנציאל הסיכון והזיהום לאקוויפר ירת"ן ולאקוויפרים .
ניטור הזיהום מדלקים .
בישראל קיימים כ- 2,237 מתקני דלק54 ובהם קווי הולכה כלל-ארציים באורך של כ - 1,600 ,ק"מ .
35 ,חוות מכלי דלקשני בתי זיקוק, כ- 1,200 תחנות דלק ציבו ריות (280 מהן על אקוויפר החוף), .
כאלף תחנות דלק פנימיות ועוד מספר לא ידוע של תחנות דלק לא מורשות ומכלי דלק על- .
קרקעיים ותת-קרקעיים .
על פי הערכת רשות המים, נפח המים המזוהמים במרכיבי דלק מוערך .
בשנים 2020-1999 ביצעה רשות המים פעולות ניטור ב-295 אתרי דלק ידועים, שהםכ- 13.
ממתקני הדלק הידועים55 .
הלכה למעשה, שיעור הניטורבפועל נמוך עוד יותר בשל קיומם של .
אתרי דלק נוספים לא ידועים ותחנות דלק לא מורשות.
לוח 1 להלן מציגאת ממצאי הניטור .
53 רשות המים הסבירה בתשובתה ממאי 2021 כי טווח השפעת זיהום דלק במי התהוםהוא עד כ-500 מטר ממקור .
הזיהום, וכי צפיפות הפקת מי התהום באקוויפר ירת"ן נמוכה מאוד ביחס לז את שבאקוויפר החוף.
שניטור זיהומי דלק אינו מתבצע כיום באקוויפרים סדוקים כפי שהוא מת בצע באקוויפר החוף: 1 .
בודדת באקוויפר סדוק עולה בין 150,000 ל- 650,000 ש"ח.
לכן הקמת מערך ניטור בתחנת דלק מטילה עול כלכלי .
כבד ולא מוצדק על בעלי התחנה במידה ואין אינדיקציה ברורה לנוכחותם של מזהמים במי התהום.
מסוג זה הזיהום לא מתקדם אנכית כמו באקוויפר החוף, בגלל זרימה בסדקים אופקיים ואלכסוניים, ולכן פלומת .
הזיהום לא בהכרח תימצא מתחת למוקד הזיהום .
דלקחומר פריק ביולוגית , ולכן מייצר פלומות זיהום קטנות יחסית.
הסיכוי לאתר את פלומת הזיהום על ידי בארות ניטור קטן מאוד ולא עומד במבחן של עלות מול תועלת.
54 רשות המיםמסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 כי מבין כלל מתקני הדלק, כ-53 תחנות דלקשוכנות באזור .
שאין בו סכנה למקורות המים.
אם כן, מדובר על היקף כולל של כ - 2,184 מתקני דלק ידועים הרלוונטיים לניטור.
55 עד שנת 2020 (עד 11.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 1: חומרת זיהום הדלק ב-295 האתרים אשר נוטרו בשנים 2020-1999 : .
חומרת הזיהום באתרים השונים .
סוג האתר עדשת דלק 56 חמור מאוד חמור בינוני קל נקי לא ידוע סה"כ .
תחנת דלק 53 3 30 35 53 72 9 255 .
סה"כ 73 3 31 36 60 81 11 295 .
מהלוח עולה כי ב-69% ,מהאתרים המנוטרים203 ,במספר, התגלה זיהום במקור המים .
וב-36% מהאתרים המנוטרים נמצאו זיהומים חמורים וחמורים מאוד.
פעולות הניטור ב-295 אתרים בשנים 2020-1999 מהווה כיסוי של 13.
במאי 2021 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי מערך הניטור שברשותה פועל בשילוב .
עם מערך חקירות זיהומי הקרקע של המשרד להגנת הסביבה.
לצד התועלות שבהתקנת בארות .
ניטור ליד מתקני דלק, סיכונים לא מבוטלים כגון חלחול של זיהומים ישירות אל מי התהום דרך .
הקידוח, הרשות איננה שואפת להגדיל את מערך ניטור הדלק אלא לנטר את מתקני הדלק .
כאשר מתגלה חשש לזיהום ולפעול לשיקומו .
מומלץ כי רשות המים תבחן הגדלה של מערך ניטור הדלקים, תגבש תכנית רב שנתית .
לניטור ותיזום יחד עם המשרד להגנת הסביבה ועם הרשויות המקומיות תהליך של מיפוי .
מתקני דלק לא מורשים וניטורם.
56 עדשת דלק היא ריכוז של כתמי דלק הצפים מעל מי תהום.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם חוֹות מכלי דלק .
בישראל מאוחסנים כ -10 מיליון מ״ק דלק בכ -500 מכלים גדולים, המצויים בכ -35 חוות .
המופעלות בידי מספר מצומצם של גופים.
קיבולת המכלים הגדולים בישראל נעה בין 30,000 .
מ"ק ל- 100,000 מ״ק, ורוב מכלי הדלק הגדולים בישראל (כ -80% ) הוקמו לפני שנת1980.
הדלקים פרוסות בכל רחבי הארץ, וחלקן ממוקמות באזורים רגישים מהבחינה ההידרולוגית ואף .
בסמיכות לריכוזי אוכלוסייה57 .
בפעילות חוות מכלים גלומים סיכונים של דליפת דלק העלולה להתפתח לשריפהאו לזיהום .
קרקע, ובעקבותיו עלולים להזדהם מי התהום .
ייתכן כי בעקבות האירוע יהיה צורך אף להשבית .
בארות מי שתייה לזמן ממושך 58 .
בשנת2015 פורסמה מדיניות המשרד להגנת הסביבה בנושא הטיפול בקרקעות מזוהמות, .
הקובעת בין היתר שבפעילותן של חוות מכלי הדלק טמון פוטנציאל גבוה לזיהום הקרקע ומי .
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי על פי הנתונים התקפים בשנת 2020, ב-11 .
מתוך18 חוות דלק אשר נוטרו עד כה יש עדשות דלק, אשר מסווגות כזיהום חמור במי .
באתרים שבהם התגלתה עדשת דלק על מי התהום נעשות פעולות ח י רום לשאיבת הדלק.
בכ-95 אתריםשבהם נעשתה בשנים 2018-1999 פעילותשל שאיבת עדשות דלק, נשאבו .
במצטבר עד לשנת 2018 כ-2.
מיליון ליטרים של דלק .
אף שמבחינה כמותית תחנות הדלק הן הרוב המוחלט של אתרי הדלק ושיעורן מסך האתרים .
שבהם בוצעה שאיבת דלק בשנים 2018-2011 עומד על 71% , הנתונים על היקפי השאיבה .
בשנים אלה מראים כי מ-11 חוות מכלים שבהן נמצאו עדשות דלק נשאבו כ-91% מסךנפח .
הדלק הנשאב במסגרת כלל פעולות השאיבה מתחנות וחוות דלק גם יחד.
שמרבית הזיהום נובע מחוות הדלקים ולא מתחנות הדלק 60 .
57 ,המשרד להגנת הסביבהדוח הערכת השפעות רגולציה בנושא: תנאים נוספים בהיתר רעלים לחוות דלקים , 2020.
59 ,ראו: המשרד להגנת הסביבהמדיניות המשרד למניעת זיהום קרקע וטיפול בקרקעות מזוהמות, 28.
דוח הערכת השפעות רגולציה בנושא: תנאים נוספים בהיתר רעלים לחוות דלקים, המשרד להגנת הסביבה, 2020 .
60 חוות המכלים הן בחלקן חוות ענק המספקות דלקים ותזקיקי דלק שונים לכל המשק .
לעיתים יש בהן עדשות .
המשתרעות על פני שטח נרח ב עקב פעילות אינטנסיבית וב ת- סיכון לאורך עשרות רבות של שנים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים12 להלן מציג את נתוני הדלק המורחק באמצעות שאיבת דלק בשנת 2018 .
תרשים 12: נתוני הדלק המורחק באמצעות שאיבת דלק בשנת 2018 .
המקור: נתוני רשות המים בעיבוד משרד מבקר המדינה61 .
מהתרשים עולה כיבשנת 2018 נשאבו בסה"כ כ- 51,000 ליטרים של דלקבכ-55 אתריםשבהם .
נעשית פעילות חירום לשיקום עדשות דלק.
כ- 31,150 ליטרים נשאבובכ-10 ,חוות מכלים 10,285 .
ליטרים נשאבו מכ-36 תחנות תדלוק ו- 8,165 ליטרים נשאבו בשלושה אתרי תחנות מרכזיות או .
עולה כי, כמות הדלק שנשאבה בשנת 2018 מכל חוות המכלים גבוהה במידה רבה מכמות .
הדלק שנשאבה מכלל תחנות דלק לצורך שיקום עדשת דלק וכי כמות הדלק הממוצעת .
שנשאבה מחוות דלקים אחת גבוהה פי 11 מהכמות הממוצעתשנשאבה מתחנת דלק אחת.
עלה כי אף שחוות הדלק אחראיות לחלק העיקרי מהזיהום ממתקני דלק, טרם נוטרו 17 .
חוות מכליםמתוך 35 חוות.
המשמעות היא שפוטנציאל הזיהום החמור (עדשות דלק) .
מדלקים עשוי להיות גבוה במידה רבה מההיקף הידוע.
עוד עלה כי הי עדר ניטור של .
כמעט מחצית מחוות הדלק הו א בעל פוטנציאל לנזקים לחומרת זיהום ברמה הגבוהה .
ביותר של עדשות דלק המצריכות טיפול מיידי.
עוד עלה כי, בשנים 2020-2018 לא נפתחו .
אתרי ניטור חדשים בחוות מכלים.
61 מתוך סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם מומלץ כי רשות המים תפעל להתמקד בחוות הדלקים ותגבש תכנית לניטור כלל החוות, .
ובהתאם לממצאים ת פעל לשיקום הזיהומים הנובעים מהן.
מיקוד זה יתרום ליעילות .
הפעילות וצפוי לשפר את תמונת המצב של הזיהומים מדלקים.
ניטור זיהום תעשייתי .
מעל אקוויפר החוף שוכנים כ-160 אזורי תעשייה פעילים ובהם כאלף מפעלים העוסקים .
בנוסף יש מאות אתרים שבהם ה ייתה בעבר פעילות תעשייתית שגרמה לזיהום .
חומרים רבים המשמשים בתעשייה כיום או שימשו בעבר הם חומרים רעילים .
אשר נקבעו עבורם תקני איכות מי שתייה מחמירים לצורך הגנה על בריאות הציבור.
תעשייתי הוא הגורם השני במעלה לפסילת קידוחים להספקת מי שתיי ה (הראשון הוא חריגה .
בריכוז החנקה), ובשנים 2018-2000 נפסלו לשימוש48 קידוחים עקב זיהום ממקור תעשייתי.
בשנת 2004 החל האגף לאיכותהמים ברשות המים בהקמה ובתפעול של מערך בקרה וניטור .
למניעת זיהום מקורות מים ממזהמים שמקורם בתעשייה בכלל ולהגנה על קידוחי הפקה ועל .
פעילות מערך הבקרה בשנים 2017-2016 כללה הקמת מערכי ניטור .
ועיבוי מערכי ניטור קיימים באזורי תעשייה נבחרים מעל אקוויפר החוף לצורך התר עה על נוכחות .
מזהמים ועל התפשטותם במי התהום אל עבר קידוחי הפקה פעילים, ביצוע חקירות לאיתור .
מזהמים במי התהום באתרים ש בהם יש חשש לזיהום בעקבות ממצאי סקרים היסטוריים, סקרי .
קרקע וגז קרקע המתקבלים מהמפעלים השונים ומהמשרד להגנת הסביבה , ביצוע בדיקות .
סביבתיות באתרים ביטחוניים ו בהם אתרי התעשייה הצבאית, בסיסי צה״ל ומפעלים ביטחוניים .
אחרים, חקירות לאיתור מזהמים במי התהום באתרים שבהם מתוכנן שינוי הייעוד של הקרקע .
מתעשייה למגורים, מעקב ובקרה אחר מגמות השינוי בריכוזי המזהמים ואחר התפשטות כתמי .
הזיהום במי התהום ושיקום מי התהום באתרים מזוהמים.
ממסמכי המשרד להגנת הסביבה עולה כי יש בישראל כ -253 אזורי תעשייה ובהם אלפי .
בשנת2007 יזמה רשות המים פרויקטנרחב להקמת מערכי ניטור באזורי תעשייה .
נבחרים באקוויפר החוף לצורך הערכת היקף הזיהום של מי התהום ותכנון פעולות לצמצומו .
ולהגנה על מקורות המים.
אותרו 157 ,אזורי תעשייה פעילים על גבי אקוויפר החוףונמצא כי 23 .
מתוכם בעלי פוטנציאל גבוה לזיהום מיהתהום במזהמים שמקורם בפעילות תעשייתית.
שנת 2020 הקימה רשות המים מערכי ניטור ב -21 אזורי תעשייה מתוך 23 שהגדירה כבעלי .
פוטנציאל גבוה לזיהום.
62 ראו: המשרד להגנת הסביבה, הערכת עלויות ארצית של סקירה וטיפול בקרקעות מזוהמות, עמ' 13 ,15.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 13: האתרים שנעשה בהםניטור זיהומים תעשייתיים .
בשנים 2020-2003 : נתונים מצרפיים .
המקור: נתוני רשות המים והמשרד להגנת הסביבה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עלה כי כ-12 שנים ממועד הדוח המשמש תשתית ידע לפעולות ניטור הזיהום התעשייתי .
ואשר הצביע על 23 אזורי תעשייה כבעלי פוטנציאל גבוה לזיהום63, עד מועד הביקורת לא .
נוטרו שני אזורי תעשייה מתוכם64 .
עודעולה כי מתוך כ-157 אזורי תעשייה מעל אקוויפר .
החוף ובסה"כ כ-253 אזורי תעשייה, מנוטרים כ-21 אזורי תעשייה (כ- 8.
התעשייה) שהינם בעלי סיכון גבוה.
63 הדו"ח של תה״ל סקר את פוטנציאל ה זיהום של מי התהום באזורי תעשייה גדולים השוכנים מעל אקוויפר החוף.
בסיום העבודה הוצע סדר עדיפויות להקמת מערך ניטור למי התהום על פי קריטריונים הידרולוגיים, שעיקרם פגיעות .
באקוויפר וה שפעותיהן הצפויות על הפקת המים אם יזדהם.
לצורך כך הובאו בחשבון פוטנציאל הזיהום ה נובע .
ממספרם של המפעלים באזור התעשייה, משנות פעילות ם, מהקרבה לקידוחי הפקה ועוד.
64 שני אזורי התעשייה שהוגדרו כבעלי פוטנציאל גבוה לזיהום וטרם הוקם בהם מערך ניטור הםאזור התעשייה קריית .
אריה ורמת סיב בפתח תקווה.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תרשים 14 להלן מציג את המספר המצטבר של אתרי ניטור הזיהום התעשייתי ואת מספר .
האתרים החדשים בשנים 2020-2003 .
תרשים 14: מספר האתרים65 המצטבר ומספר האתרים החדשים בכלל .
האקוויפרים לניטור הזיהום התעשייתי בשנים 2020-2003 .
מקור: על פי נתוני רשות המים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
עלה כי על אף חשיבותו של ניטור הזיהום התעשייתי, בשנת 2020 לא החלה רשות המים .
בניטור אתרים תעשייתיים חדשים ובחמש השנים האחרונות אף ניכרת מגמת ירידה .
במספר האתרים החדשים 66.
במסגרת הביקורת מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 " :כיבשנה הקרובה .
אנו מתכננים לבצע סקרים היסטוריים לצורך תכנון והקמה של מערך ניטור באזה"ת קריית אריה .
ורמת סיב בפתח תקווה ובכך למעשה להשלים את הקמת מערכי הניטור ב -23 האתרים .
בעדיפויות הגבוהות שנסקרו בדו"ח של תה"ל מ-2008 .
בנוסף, מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי היא החלה לאחרונה בביצוע .
סקר היסטורי באזורי התעשייה קריית אריה ורמת סיב.
עוד מסרה הרשות כי מערכי הניטור .
באזורי תעשייה מעל אקוויפר החוף הוקמו על סמך עבודה שבחנה את פוטנציאל הזיהום מכלל .
אזורי התעשייה בחוף והגדירה את האזורים שבהם מומלץ להקים מערכי ניטור.
מבוצעות כיום עבור אזורי התעשייה מעל האקוויפרים הצפוניים (הסתיימה לאחרונה) ומעל .
65 אתרי ניטור עשויים לכלול כמה קידוחים.
66 יש לציין כי נוסף על המספר הרב של המפעלים הפעילים היום, יש מאות אתרים ש בהם הי יתה בעבר פעילות .
תעשייתית שגרמה לזיהום של הקרקע ו של מי התהום.
בפרויקט להקמת מערכי הניטור באזורי תעשייה פעילים שיזמה .
רשות המים בשנת 2007 נמצא כי לא ניתנה תשומת לב לאתרים אלה.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 המחשופים של אקוויפר ההר (בביצוע) לקראת הקמתם של מערכי ניטור נוספים.
כי גם באזורים אלו יוקמו מערכי ניטור בהתאם לפוטנציאל הזיהום ובמתודולוגיה המותאמת לתווך .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להשלים הקמת מערך הניטור באזורי התעשייה .
קריית אריה ורמת סיב בפתח תקוה שהינם אתרים בעלי פוטנציאל גבוה לזיהום שאותרו .
לצד זאת, מומלץ כי רשות המים תפעל להגברתמערך הניטור .
לזיהום ממקור תעשייתי, תוך מתן תשומת לב ראויה לניטור הפעילות התעשייתית באזור .
אקוויפר ירת"ן אשר בעלת פוטנציאל לזיהום וסיכון האקוויפר.
כמו כן מומלץ כי רשות .
המים תבצע דיגום אקראי גם באזורי תעשייה שאינם מוגדרים כבעלי פוטנציאל גבוה .
לזיהום ובפריסה גאוגרפית נרחבת.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אין בידי הרשות מסמך מוסדר ומעודכן .
לתוכנית ניטור וכי רשות המים מסתמכת על הדוח של תה"ל משנת 2008, ה עוסק .
בהערכת פוטנציאל הזיהום ובהיקף הזיהום של מי התהום מתעשייה באקוויפר .
המצב דומה גם בתחום ניטור הזיהום מדלקים.
מומלץ כי רשות המים תקדם הכנת תוכנית ניטור כוללת ומקיפה אשר תאפשר לבסס .
מערך ניטור יעיל, לרבות איתור מתקני דלק פיראטיים (לא מורשים) ומיקוד הניטור בחוות .
בה בעת מומלץ לפעול להגדלת שיעורו של ניטור האתרים בעלי הפוטנציאל .
אף שלרשות המים סמכויות נרחבות בתחום ניטור הזיהומים והטיפול בהם, מערך הניטור שלה .
מבוסס בעיקר על מידע מגורמים חיצוניים67 כגון מידע שמתקבל מהמשרד להגנת הסביבה.
המשרד להגנת הסביבה מוכוון לניטור זיהומים בקרקעות ולא במי התהום, ולכן שיקולי הניטור .
שלו אינם חופפים בהכרח לאלה של הרשות.
מכאן שהתבססות הרשות על מקורות חיצוניים .
בקביעת ניטור מי התהום עלולה לפגוע ביעילותו של איתור הזיהומים במי התהום ולהקשות את .
גיבוש תמונת המצב של הזיהום במי התהום בישראל.
הדבר בולט במיוחד על רקע שיעורי הניטור .
הנמוכים והיקפיהם ועל רקע ריכוזם באקוויפר החוף כמעט באופן בלעדי.
לעניין זה מסרה רשות המים במאי 2021 כי לאגף איכות מים, המונהבסך הכול שלושה עובדים .
העוסקים בניטור מרחבי ובחקירות ושיקום במאות אתרים תעשייתיים ובמתקני דלק, אין את .
הפריווילגיה להתבסס על מקורות מידע עצמאיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי מתשובת רשות המים ממאי 2021 לעניין הגורמים לגידול בהיקפי .
הזיהום השנתיים עולה כי "עיקר הגידול בנפח הזיהום נובע מגילוי מוקדי זיהום חדשים או תיחום .
משופר של מוקדי זיהום קיימים".
על כן, כיוון שהיקפי הזיהום גדלים בקצב מהיר של כ-10% .
( ראולעיל) מדי שנה, ובחלקו הוא נובע מגילוי מוקדי זיהום חדשים, הרי שהדבר מחזק הצורך .
בהרחבת היקף מערך הניטור.
67 למשל דו"ח תה"ל משנת 2008 .
, אשר מיפה את אזורי התעשייה בישראל .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם מומלץ כי רשות המים תשקול לפתח מערך ניטור עצמאי ובלתי תלוי שיפעל לצד איסוף .
המידע המתקבל מגורמים חיצוניים .
זאת כדי לשפר את יכולות הרשות לאתר מוקדי זיהום .
הוראת סעיף 18 א (א) לחוק המים מגדירהאירוע פגיעה במים כאירוע הגורם או העלול לגרום .
לפגיעה ממשית ב הספקת מים המיועדים לשתייה 68, באיכות מי ם או ביכולת של מקור מים .
ותשתית מים המיועדים לשתיי ה לשמש לייעודם.
הוראת סעיף 18 א (ב) לחוק זה מקנה למנהל .
הרשות את הסמכות להכריז על אירוע ככזה.
משהכריז כאמור, רשאי מנהל הרשות לצוות על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את כל הדרוש .
לשם טיפול באירוע זה, למניעתו, להפסקתו לרבות החזרת המצב לקדמותו (שיקום) ולמניעת .
הישנותו, והכול לתקופה ובתנאים שיקבע בצו.
אם נוכח מנהל הרשות כי נגרם זיהום מים, חוק .
המים מקנה לו רשות לצוות על מי שגרם לאותו זיהום לעשות את כל הדרוש להפסקת זיהום .
המים, לרבות שיקום הזיהום באמצעות החזרת המצב לקדמותו לפני שנגרם הזיהום ולמניעת .
הישנותו של זיהום המים, והכול כפי שיפרט מנהל הרשות בצו לתיקון המעוות 69 .
שיקום זיהומי דלקים במקורות המים הטבעיים .
תקנות המים (מניעת זיהום מים) (תחנות דלק) התשנ"ז -1997 , העוסקות בזיהום מים שמקורו .
בתחנות דלק ואשר הותקנו בידי השר להגנת הסביבה , קובעות בין היתר70 את הפעולות שעל .
בעל רישיון העסק לנקוט בעת דליפת דלק ואת אופן הטיפול באתר המזוהם 71 .
המים (מניעת זיהום מים) (קווי דלק) התשס"ו-2006 , העוסקות בזיהום מים שמקורו בקווי דלק .
(הצינורות המשמשים להולכת דלק ושינועו) ואשר הותקנו גם הן בידי השר להגנת הסביבה , .
קובעות את מגוון הפעולות שבאחריות מפעיל הקו לנקוט לשם שמירה נאותה על תקינותו של .
קו דלק 72, לרבות אלה המתחייבות בעת דליפת דלק 73 .
68 סעיף18 )א (אלחוק המים, התשי"ט -1959 .
69 סעיף20 ,ז לחוק המיםהתשי"ט -1959.
70 סעיף11 לתקנות המים (מניעת זיהום מים) (תחנות דלק) התשנ"ז-1997 .
72 על פיתקנה 5()(א3) לתקנות המים (מניעת זיהום מים) (קווי דלק), התשס"ו -2006.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מועצת רשות המיםקבעה בשנת 2010 ,)את כללי המים (טיפול בזיהום מים מדלקהתש"ע-2010 .
בהתאם לכללים אלה 74, כאשרזוהם מקור מים עקב דליפת דלק, ינקוט המפעיל את כל .
האמצעים הדרושים להפסקת הזיהום, לאתר את תחום התפשטותו, להחזיר את המצב לקדמותו, .
לנטרו ולמנוע את הישנותו.
בנוסף קובעים הכללים את סמכותו של הממונה על איכות המים .
להוספת דרישות לפי נסיבות העניין 75.
אחד מסוגי המזהמים השכיחים הוא דלק - מרכיביו מוגדרים כחומרים רעילים, מסרטנים, .
העלולים לפגוע במערכת העצבים המרכזית, במערכת החיסו ן ובפוריות 76 - ומכאן חשיבות .
סילוקו ממקורות המים הטבעיים.
תרשים 15 מציג מיפוי של295 .
אתרי דלק לפי שלבי החקירה והשיקום בהם .
תרשים 15: מיפוי295 אתרי הדלק על פישלבי החקירה ו השיקום 77 .
74 סעיף3 לכללי המים (טיפול בזיהום מים מדלק), התש"ע -2010 .
76 מתוך סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים 2018 , עמוד3 .
77 ההתפלגות כוללת 295 אתרי זיהום דלק אשר ניטורם החל בין השנים1993 - 2020 (על פי קובץ שנשלח מרשות .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם הסבר להגדרות התרשים על פי מונחי רשות המים: .
אין צורך בפעולות נוספות: כאשר לאחר שלב החקירה הראשוני נקבע כי אין צורך .
בפעולות נוספות לרבות היעדר הצורך בניטור.
היערכות לשיקום: השלב האחרון לפני השיקום, ובו מכינים תוכנית שיקום, מוציאים מכרז .
הערכת היקף הזיהום: שלב החקירה הראשוני (באמצעות סקר היסטורי או סקר קרקע .
ניטור לצורך התרעה: שלב שכיח בד רך כלל בתחום זיהומי דלק - הצורך בהתרעה .
ראשונית על זיהום בשל קרבה לאוכלוסייה או לקידוחי מים.
סיום חקירה והמשך ניטור : שלב מתמשך שבמהלכו יוחלט אם יש צורך בפעולות שיקום.
השלבים הבאים מעידים על שיקום בעבר או על שיקום נוכחי - סיום ה שיקום והמשך ניטור, .
שאיבת עדשת דלק (שיקום עדשת דלק), שיקום.
עלה כי, מתוך כ-261 אתרי דלק בהם נדרשו או עשויות להידרש פעולות שיקום הסתיימו .
פעולות השיקום ב-8 (כ-3%) מ-261 האתרים בלבד.
לעניין יתר 253 האתרים האחרים, ב- .
77 (כ-30%) מהם מתבצעות פעולות שיקום78 (77 אתרים מתוך253 ,).
שמלבד שיעורי הניטור הנמוכים כמפורט לעיל, גם שיעורי השיקום מבין האתרים שכבר .
נוטרו נמוכים ואינם מספקים פתרון להיקפי הזיהום הקיימים והפוטנציאליים מדלקים במי .
מבט מצרפי על נתוני השיקום .
על פי הנתונים התקפים בסוף שנת 2020 , נמצאזיהום מי תהום ב -203 אתרים, שהםכ-69% .
( מאתרי ניטור הדלק העכשוויים וההיסטורייםמתוך הסך הכולל של 295 מתקני דלק) הנתונים .
בבקרה ו בפיקוח של רשות המים 79 .
כלומר, רק27% - 31% מאתרים אלה נקיים על פי נתוני .
רשות המים, וזאת לאחר מגוון פעולות השיקום שנעשו עד מועד זה.
78 85 אתרים, מתוכם27 ,בשיקום50 .
בשאיבת עדשת דלק, ובשמונה הסתיים השיקום .
79 להלן פירוט הרכב203 האתרים המהווים69% כמפורט בפסקה130 :73 עדשות דלק ששיעורן 25% מהאתרים .
המזוהמים, שלושה אתרי זיהום חמור מאוד ש שיעורם 1% ,31 אתרי זיהום חמורש שיעורם 11% ,36 אתרי זיהוםברמה .
בינונית ש שיעורם 12%, ו-60 אתרי זיהום קלש שיעורם 20% מהאתרים המזוהמים.
עם זאת, לא ידוע היקף הזיהום ב- .
4% ,מהאתרים המנוטריםו-27% מהאתרים נמצאו נקיים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 במהלךהשנים 2020-1999 נעשו - ועדיין נעשות - פעולות שיקום מזיהומי דלק בכ-130 ,אתרים .
בהם 95 אתרים שבהם עדשת דלק ו -35 אתרים אשר הוחל בהם תהליך שיקום של מי התהום .
מציג נתונים מצרפיים על שיקום אתרי הדלק .
תרשים 16: שיקום זיהומי דלק בשנים 2020-1999 , נתונים מצרפיים .
המקור: נתוני רשות המים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם על פי הנתונים, בין השנים 1999-2020 נוטרו כ-295 אתרים80 מתוך 2,184 אתרי דלק ידועים .
בפועל מדובר על שיעור נמוך יותר מסך מתקני הדלק הקיימים, .
שכן אתרים רבים אינם ידועים, כגון תחנות דלק פיראטיות (לא מורשות) ומכלי דלק על- .
ניטור 295 האתרים כאמור העלה כי ב-79% .
שיעור הניטור הנמוך ( 13.
5% מתוך אתרי הדלק הידועים) לצד שיטת ניטור המתבססת .
רק על מידע מוקדם מצביעים על פוטנציאל לקיומו של זיהום בהיקפים גבוהים במידה .
רבה מכפי שידוע עד כה.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 כיעד כה טופלו אתרים קטנים יחסית .
שהם בעלי משקל קטן מאוד מבחינת נפח המים אבל בעלי משמעות מבחינת הגנה על בריאות .
הציבור ומתן אפשרות לפיתוח מתחמים בהם נמצא הזיהום בשל נוכחות של מזהמים אורגניים .
חלק מהאתרים המרכזיים, שהם גם המשמעותיים ביותר מבחינת נפחי המים המזוהמים, .
צפויים להיכנס לשיקום במהלך השנים הקרובות.
כמו כן, טיפול בעשרות מוקדים המזוהמים .
במרכיבי דלק ובמזהמים שמקורם בתעשייה, מונע את המשך נדידת המזהמים למרחק של מאות .
מטרים מהמוקד ואת ה סיכון ל קידוחי הפקה סמוכים.
מומלץ כי רשות המים תפעל להגדיל את שיעורי הניטור ובה בעת תפעל להגברת פעולות .
השיקום, תוך מתן עדיפות לזיהומים העלולים לגרום נזק רב והמצריכים שיקום מיידי.
היעדר טיפול בחלק מהזיהומים מביא לידי התפשטותם ולפגיעה נרחבת יותר במי התהום.
שני הסוגים של זיהומי הדלק העיקריים במי התהום הם עדשות דלק ומומסי דלק 81 , והטיפול .
בכל סוג זיהום דלק נעשה בדרך שונה: טיפול במומסי דלק נעשה באמצעות שיקום מקור המים, .
וטיפול בעדשות דלק נעשה באמצעות שאיבה.
שיקום מי תהום המזוהמים במומסי דלק .
הסיכון הגדול ביותר בזיהום מי תהום במומסי דלק הוא באתרים הממוקמים באזורי רגישות .
הידרולוגית שבהם נדידת הזיהום אל מחוץ לגבולות האתר מסכנת אוגר נציל של מי תהום .
ומסכנת אף קידוחי הפקה פעילים מחוץ לא תר באופן ישיר או משני.
הסיכון הנוסף של זיהום .
דלק במי התהום הוא עליית גזי קרקע מזוהמים מפני מי התהום במורד זרימתם, העלולים לחדור .
נוסף על שני סיכונים חמורים אלה קיימים סיכונים נוספים, ובהם נדידה של .
מזהמים אל קולטנים רגישים מהבחינה הבריאותית או האקולוגית כגדות נחלים ו כחופי הים.
80 הנתון295 - על פי קובץ נתוני רשות המים עבור השנים1993 - 2020 , מעודכן ליום 11.
מומסי דלק הינם חלקיקי דלק אשר חדרו למי התהום .