HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי במקרים שבהם הוצאות האש"ל של הנשיאה וש ל המנכ"ל בכרטיסי האשראי עלו על הסכום שנקבע בתקנות מס הכנסה כהוצאה מוכרת למס, שילמה המכללה מס הכנסה בגובה של 90% בגין הוצאות עודפות אלה.
לעיתים אפשר היה להסיק את הפרטים מהדוח של חברת האשראי או מהאסמכתות 54 אם אין אלה הוצאות אש"ל יש לרשום אותן כהוצאות אירוח וכו' ולהסביר מה הקשר של ההוצאות למכללה.
עולה כי בהיעדר הגבלה מצד המכללה על גובה סכומי ההוצאות לאש"ל המותרים בכרטיסי האשראי שניתנו לנשיאה ולמנכ"ל נגרמו למכללה הוצאות מיותרות.
יצוין כי מבקרת המדינה העירה כבר ב- 199355 של מוסד[ כי "אין זה רצוי שעובד ישתמש בכרטיס אשראי מטעמה".
שימוש בכרטיס אשראי ]להשכלה גבוהה שבאמצעותו מחויב אוטומטית חשבון הבנק של המכללה, עלול לאפשר ביצוע תשלומי הוצאות קודם שנבחנה נאותותם וקודם שקיבלו אישור כנדרש.
על המוסדות המנהלים של המכללה לקבוע נוהל מפורט לשיטת החזר הוצאות של ממלאי תפקידים בכירים במכללה; בנוהל יש לקבוע, בין היתר, את סוג ההוצאות שבגינן הם זכאים לקבל החזרים, את הסכום המרבי של ההוצאה ואת אופן הדיווח על ההוצאות.
כמו כן יש להגדיר את תהליך אישורן.
מן הראוי שהמכללה תבחן את עצם השימוש בכרטיסי האשראי.
במסגרת בחינה זו עליה למצוא פתרונות חלופיים להחזר ההוצאות של המנכ"ל ושל הנשיא בדרכים אחרות כגון החזרים מקופה קטנה, מתן דמי קדימה, או כפי שמנהל אגף הכספים של המכללה הציע במכתבו מנובמ בר 2008 : "שימוש בכרטיס אשראי פרטי.
וקבלת החזר הוצאות בשכר".
שימוש של נושאי תפקיד במכללה בכרטיס אשראי שלה ראוי כי ייעשה רק באותם מקרים חריגים שבהם אי-אפשר לבצע תשלומים בדרך אחרת.
לדעת משרד מבקר המדינה על ות"ת לבדוק במוסדות אחרים להשכלה גבוהה, אם גם בהם משתמשים מנהלים ועובדים בכרטיסי אשראי שקיבלו מהמוסד, לבחון את הנושא ולקבוע את עמדתה לגביו.
על ות"ת לתת דעתה לבעייתיות הכרוכה בנושא זה ולקבוע הנחיות באשר לאופן החזר הוצאות בתפקיד למנהלי המוסדות להשכלה גבוהה ולעובדיהם.
בתשובת מל"ג וות"ת מדצמבר 2011 היא ציינה כי פנתה כבר בנושא לשם קבלת תמונת מצב עדכנית וכן ]להשכלה גבוהה[ "לכלל המוסדות את הנושא לרבות הוצאת כללים בעניין זה".
הועלה כי ות"ת ]תבחן[ ביקשה בתחילת דצמבר 2011 מכל המנכ"לים של המוסדות להשכלה גבוהה למסור לה פירוט של הנהלים הקיימים בעניין מדיניות כרטיסי אשראי במוסד שלהם, ובכלל זה "את המצב העובדתי של כרטיסי אשראי של המוסד ומי מוסמך לעשות בו שימוש, לרבות המצב העובדתי של כרטיסי אשראי פרטיים שמחויבים ישירות לחשבון המוסד".
55 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 44 ( 1993,) בפרק "התפטרותו של נשיא אוניברסיטת חיפה לשעבר ותוצאותיה", עמ' 913.
מוסדות להשכלה גבוהה 1453 .
הממצאים בדוח ביקורת זה מלמדים על היעדר פיקוח ובקרה מספיקים של מל"ג וות"ת על היבטים שונים הנוגעים לפעילות מכללת יזרעאל.
כבר בדוח מיוחד משנת 200956 ציין מבקר המדינה כי כיוון שחלק ניכר מתקציבן ומהכנסותיהן של המכללות המתוקצבות הוא מהקצבות המדינה ומכספי ציבור, ונוכח משקלן ההולך וגובר במערכת ההשכלה הגבוהה, ראוי שמל"ג וות "ת יישמו בהקדם, כל אחת ב תחומה, את הלקחים וההמלצות לשיפור מנגנוני הפיקוח והבקרה שלהן על פעילות המכללות, ויוודאו שייקבעו בהן סדרי בקרה נאותים ושהן יפעלו לפי כללי מינהל תקין.
אם יתברר שתנאים אלו אינם מתקיימים, על מל"ג וות"ת לממש את סמכויותיהן ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים בעניין זה.
על מל"ג וות"ת לבחון את ממצאיו של דוח זה גם ביחס לפעילות הפיקוח שלהן בקשר לכלל המכללות.
בכלל זה יש לתת את הדעת על הנושאים האלה: איסוף מידע וקבלת דיווח שוטף על תחומי הפעילות במכללות האקדמיות; הצורך בקביעת המעמד המשפטי הראוי של המכללות; ובחינת יישום ההנחיות הנוגעות למכללות בנושא זה; הצורך בפרסום הנחיות מתאימות ותקנון לדוגמה למכללות במעמד של חל"ץ.
על מל"ג וות"ת גם לסקור את תקנוניהן של כל המכללות ולוודא שהם אינם חורגים מהנחיותיהן.
על מכללת יזרעאל להקפיד למלא את הנחיות מל"ג וות"ת כנדרש ולהתאים את תקנונה להנחיות מל"ג; יש לקצוב את תקופת כהונתם של בכירים בה בהתאם להוראות שנקבעו; יש להקפיד כי התקשרות עם בעלי תפקידים בכירים בהסכמים שבהם נכללים תנאים חריגים תתבצע רק באישור מוקדם של ות"ת ושל הממונה על השכר כנדרש; יש לוודא כי ההתקשרויות עם ספקים ונותני שירות ייעשו על פי חוק חובת המכרזים והתקנות על פיו וכן על פי כללי מינהל תקין.
על המכללה להבהיר את כללי השימוש בכרטיסי אשראי שלה; בעניין זה, על מל"ג וות"ת לתת את דעתן על השימוש בכרטיסי אשראי בידי נושאי תפקידים במוסדות להשכלה גבוהה ולקבוע עמדה עקרונית והנחיות בנושא.
המכללות האקדמיות, ובכללן מכללת יזרעאל, ממלאות תפקיד ציבורי חשוב בשיפור נגישותם של תושבי הפריפריה להשכלה הגבוהה ובהגדלת מספר התלמידים במוסדות להשכלה גבוהה.
כדי שיושגו המטרות החשובות של קידום המכללה וההשכלה האקדמית בעמק יזרעאל, על המוסדות המנהלים של המכללה לתת בהקדם את דעתם על ממצאי דוח זה והמלצותיו ולוודא שהנהלתה תתקן את הדרוש תיקון.
עליהם גם לקבוע את ההסדרים ואת הבקרות הדרושים כדי למנוע את הישנותם של הליקויים שפורטו בדוח זה.
56 ,ראו מבקר המדינה דוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה ( 2009 ), בפ רק "המכללה האקדמית צפת", עמ' 285.
דלק סילוני למטוסים (להלן - דס"ל) משמש לתדלוק מטוסים הנמצאים בשימוש התעופה האזרחית והצבאית.
לפי נתונים של משרד האנרגיה והמים 2 (להלן- משרד האנרגיה), צריכת דס"ל בתעופה האזרחית גדלה מ - 761,000 טון בשנת 2009 ל- 813,000 טון בשנת 2011.
כדי להבטיח רמת בטיחות נאותה באספקת הדס"ל, משלב הייצור בבתי הזיקוק ועד תדלוק המטוסים, נדרש שה אספקה תיעשה באיכות המוגדרת בתקנים רשמיים וגם בנוהלי תעופה בין-לאומיים.
באספקת הדס"ל , הבטחת איכותו ובטיחות התעופה מטפלים כמה גורמים ממשלתיים3 : 1.
מינהל הדלק והגז שבמשרד האנרגיה(להלן - מינהל הדלק) אחראי לגיבוש המלצות בדבר מדיניות המשרד בנושאים של הבטחת הדלקים ואספקתם, וכן הוא אחראי לקידום התחרות בתחומים אלה, לפיקוח על החברות הפועלות במשק הדלק, לפיקוח על איכויות מוצרי הדלק המשווקים במשק על פי התקנים וכן למשק לשעת חירום.
משרד התחבורה , התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) אחראי, בין השאר, לתכנון, לפיתוח ולאסדרה (רגולציה) של תשתיות ומערכות תחבורה משולבות, תוך כדי הקפדה על הבטיחות, לרבות בתחבורה האווירית.
רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) היא תאגיד סטטוטורי שהוקם בשנת 1977 מכוח חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז - 1977 .
תפקידי רש"ת הם, בין .
11 אישרה הממשלה את שינוי שמו של משרדהתשתיות הלאומיות למשרד האנרגיה והמים.
לפי הגדרת תפקידיהם, כפי שבאים לידי ביטוי בדברי ההסבר שבדוחותיהם השונים משרד האנרגיה והמים 415 .
השאר, להחזיק, להפעיל, לפתח ולנהל את שדות התעופה שלה, לרבות השגת רמה נאותה של בטיחות הטיסה ושמירתה.
רשות התעופה האזרחית (להלן- רת"א) הוקמה כרשות סטטוטורית במשרד התחבורה בשנת 2005 על פי חוק רשות התעופה האזרחית, התשס"ה - 2005 .
רת"א אחראית לאסד רת ענף התעופה האזרחית וליישום של מדיניות משרד התחבורה בתחום התעופה בישראל, בייחוד בהיבטים כלכליים ובטיחותיים, ועל פי התקינה והאמנות הבין-לאומיות.
חברת תשתיות נפט ואנרגיה בישראל בע"מ (להלן - תש"ן) היא חברה ממשלתית המספקת תשתיות להעברת מוצרי דלק, אחסון ד לקים לסוגיהם, שינועם ואספקתם.
חברת קו מוצרי דלק בע"מ (להלן - קמ"ד) היא בבעלות מלאה של תש"ן ועוסקת בהפעלה ובתחזוקה של המערכות וקווי הדלק לשינועו.
משנת 2000 התרחשו חמישה אירועים שגרמו לשיבושים ולתקלות באספקת דס"ל או במערכות הקשורות באספקתו.
בעקבות האירועים הוקמו בשנים 2000 -2011 ארבע ועדות וגם צוותים, בעיקר מטעם משרד האנרגיה ומשרד התחבורה, שבדקו את הגורמים להם.
הוועדות והצוותים הגישו דוחות ובהם מסקנות והמלצות להגברת הפיקוח על אספקת הדס"ל, שיפור איכותו ולאופן תחזוקת מתקני האחסון והניפוק שלו.
בחודשים יולי 2011 - נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את הפעולות הנעשות להבטחת איכותו של הדס"ל.
נבדק גם אופן יישום ההמלצות של הוועדות והצוותים שהוקמו בעקבות אירועים של זיהומים בדס"ל ובמערכות לאספקתו.
הביקורת נעשתה במשרד האנרגיה, במשרד התחבורה, ברש"ת, ברת"א ובתש"ן .
כמו כן נעשו בירורים במכון התקנים הישראלי ובמכון הישראלי לאנרגיה ולסביבה ובגופים נוספים לפי הצורך.
משנת 1988 , בעקבות ביצוע הרפורמה במשק הדלק 4 שנועדה בעיקרה להגביר את התחרות בתחום זה, הותר לחברות הדלק לייבא תזקיקים (כגון בנזין, סולר ודס"ל), נוספו חברות ייצור, אחסון ושיווק והוסר בהדרגה הפיקוח על המחירים.
בינואר 1997 החליטה הממשלה (החלטה מספר 1306 ,) "להטיל על שר האנרגיה בתאום עם שר האוצר, להגיש ל וועדת שרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק, עד 1.
97 , הצעת חוק להסדרת משק הדלק".
כפי שהוסבר במטרת הצעת החוק5 , עם הפעלת הרפורמה במשק הדלק התחדד הצורך במשטר רישוי, פיקוח ואסדרה של משק הדלק.
הטיפול בהצעת החוק נמשך שנים רבות.
משרד מבקר המדינה העיר על כך בכמה דוחות6 ולאחרונה- בדוח מדצמבר 2011.
4 בעניין זה ראו מבקר המדינה , קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 '(התשע"ב), עמ 233 ; דוח שנתי 58ב ( 2007 '), עמ 1226 ; דוח שנתי54א ( 2003 '), עמ338 ;ודוח שנתי 40 ( 1990 '), עמ 105-119 .
5 הצעת חוק משק הדלק, התשע"ב- 2012 , ה"ח 1176.
6 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ 1226 ו- 1227, ו דוח שנתי 54 א( 2003 '), עמ338 .
משרד האנרגיה והמים 417 .
לפי הצעת החוק המעודכנת מיולי 2012 , מטרת החוק היא בין השאר הסדרת מכלול הפעילויות במשק הדלק7 , בעיקר בהיבטים כלכליים, תוך כדי קביעת משטר רישוי במשק הדלק ו אסדרה מתאימה.
ה אסדרה תכלול פיקוח על כל שרשרת הפעילויות במשק הדלק: ייצור, ייבוא וייצוא, זיקוק, שיווק, מכירה, אחסון והזרמה כדי להבטיח אמינות, זמינות, רציפות של אספקה, איכות .
7 בהצעת החוק "דלק" מוגדר כנפט גולמי, מוצר נפט ודלק חלופי, לרבות מוצרים כאמור המכילים תוספים, ולמעט כל מקור אנרגיה אחר שהעיסוק בו הוסדר בחיקוק אחר.
ויעילות וכן יצירת תנאים תחרותיים.
לפי הצעת החוק, האחראי לאכיפה יהיה שר האנרגיה.
כמו כן, הצעת החוק קובעת כי מי שמבצע פעילות במשק הדלק חייב להמציא למינהל הדלק כ ל מידע הדרוש לו להבטחת ביצועו של חוק זה.
מינהל הדלק אמור להיות הגורם המוסמך לפקח על ביצוע ההוראות שבהצעת חוק זו ולאכוף את ביצועה.
הצעת החוק גם קובעת עונשים (מאסר או קנס) שיושתו על מי שיפר חוק זה.
הצעת החוק גם מאפשרת למינהל הדלק להסמיך מפקח שיפקח על קיום כמ ה חיקוקים הנמנים בתוספת לחוק זה, בכלל זה חוק התקנים התשי"ג - 1953 (להלן- חוק התקנים).
היעדר חוק משק הדלק גורע מיכולתו של משרד האנרגיה לאכוף את מדיניותו בתחום ולפקח על משק הדלק.
בסוף מרץ 2012 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, אישרה ועדת השרים לענייני חקיק ה את הצעת חוק משק הדלק שהגיש בינואר 2011 שר האנרגיה.
ביולי 2012 עברה הצעת החוק בקריאה ראשונה במליאת הכנסת, אך עדיין לא הסתיימו הליכי חקיק תו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל גורמי האסדרה והפיקוח הנוגעים בדבר לפעול כדי שחקיקת חוק משק הדלק תושלם בהקדם, ומשרד האנ רגיה יוכל למלא ביתר שאת את תפקידו כגוף מתכלל , המרכז את כל הפעולות במשק הדס"ל.
דס"ל מיוצר בשני בתי זיקוק בארץ או מיובא מחו"ל.
הדס"ל מוזרם למסוף במרכז הארץ שבבעלות תש"ן.
מהמסוף מוזרם הדס"ל ישירות לחוות המכלים שבנמל התעופה בן גוריון (להלן - נתב"ג) ומאוחסן במסוף שבנתב"ג.
הדס"ל שייך לחברות הדלק שיש להן חוזי אספקה עם חברות התעופה.
חוות המכלים בנתב"ג היא בבעלות חברה א'.
חברה זו עוסקת במתן שירותי אחסנה ותשתית לדס"ל ובפיקוח על איכותו, שאיבתו והזרמתו בצנרת שבנתב"ג, עד נקודות התדלוק שבשדה התעופה.
חברה א' אחראית גם לכמה פעילויות בתחום תחזוקת הצנרת ונקודות התדלוק בנתב"ג.
התדלוק מתבצע באמצעות דיספנסר (רכב מצויד במשאבת תדלוק ומערכת מסננים), המחבר בין הצנרת ובין המטוס.
שתי חברות פרטיות נותנות שירותי תדלוק למטוסים בנתב"ג - חברה ב' וחברה ג'.
משרד האנרגיה והמים 419 .
תקן הוא מסמך שבו מפורטות דרישות טכניות החלות על מוצר או כללים טכניים של תהליך עבודה כדי שיתאימו ליי עודם8 .
מכון התקנים הישראלי הוא המוסד היחיד שרשאי לקבוע תקנים בישראל.
בסעיף 6 (ב) בחוק התקנים נקבע כי הודעה על קביעת תקן תפורסם ברשומות.
לפי סעיף 8 (א) לחוק התקנים רשאי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - שר התעשייה), לאחר התייעצות עם נציגי היצרנים והצרכנים, להכריז בהכרזה שמתפרסמת ברשומות על תקן מסוים, כולו .
8 לפי דברי ההסבר שמפרסם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה באתר האינטרנט שלו.
או חלקו, כעל תקן ישראלי רשמי, אם נוכח לדעת כי הדבר דרוש להשגת אחת המטרות המנויות בסעיף זה9 .
סעיף9 (א) לחוק התקנים קובע כי "לא ייצר אדם מצרך, שמיפרט שלו נקבע בתקן רשמי, ולא ימכרנו[10],, ולא ייבאו ולא ייצאו ולא ישתמש בו בכל עבודה שהיא.
אלא אם התאימו המצרך או תהליך העבודה לדרישות התקן הרשמי".
הפרת הוראות חוק התקנים היא עבֵרה פלילית שעונשה מאסר או קנס כספי (סעיף 17 .
))א(א לפי סעיף 10 לחוק התקנים, הממונה על התקינה רשאי לבצע ביקורת בכל עת מתקבלת על הדעת על מנת לבדוק אם ממלאים אחרי הוראות חוק זה.
בעקבות זאת, בסוף שנת 2005 הוכן תקן ישראלי ראשון לדס"ל (להלן - תקן הדס"ל), שהתבסס על תקן דס"ל של משרד ההגנה הבריטי, ולפיו פעלו הגורמים במשק הדס"ל לפני הסבתו לתקן ישראלי.
תקן הדס"ל עודכן בשנת 2008 , והוא תקן רשמי מ- 1.
כברבאמצע שנת 2010 , בעקבות פנייה של משרד האנרגיה, הסמיך שר התעשייה מפקחים של מינהל הדלק לאכוף את תקן הדס"ל.
המפקחים הוסמכו להיכנס לכל מקום שבו מבוצעים ייצור או תחזוקה של מצרך או תהליך עבודה שעליו חל תקן רשמי ולקבל ידיעות ומסמכים לצורך בדיקת יישום דרישו ת התקן.
נוסף על כך הסמיך השר לביטחון פנים, בתוקף סמכותו לפי סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), כמה מפקחים של משרד האנרגיה לחקור ביצוע של עברות על כמה חוקים ובהם חוק התקנים.
בתשובת משרד האנרגיה מספטמבר 2012 לממצאי הביקורת של משרד מבקר המדינה, העוסקים באירוע זיהום בדס"ל מ - 2005 )(ראו להלן , צוין בין השאר כי "בעקבות אירוע זה לראשונה החליטה ועדת הבדיקה של משרד האנרגיה כי לא ניתן להסתפק בהסדרה פנימית וכי מערך הדס"ל מחייב התערבות ממשלתית.
על כן, המשרד יזם עדכון תקן הדס"ל ועמד על הפיכתו לתקן רשמי.
בהתאם להמלצות ועדת הבדיקה, לתקן הוכנסה בדיקה נוספת".
בספטמבר 2012 הודיע מכון התקנים הישראלי למשרד מבקר המדינה כי בפברואר 2011 פורסמה מהדורה חדשה של התקן הבריטי, והמכון נקט הליכי תקינה הדרושים לאימוצו, ואלה יימשכו עד סוף נובמבר 2012.
בינואר 2013 מסר מכון התקנים למשרד מ בקר המדינה כי עקב דיונים על עדכון התקן, עדיין לא אומצה המהדורה החדשה.
לפי תקן הדס"ל נקבעו דרישות הנוגעות לתכונות הפיזיות והפונקציונליות של הדס"ל.
התקן קובע יותר מ-30 ,דרישות הנוגעות לתכונות הדס"ל שאותן יש לבדוק כגון שקיפות, צבע, הרכב, התנדפות, זיקוק, נזילות ונקודת הקפאה.
9 :בין המטרות בסעיף חוק זה מנויות אלה (1 ) ;שמירה על בריאות הציבור (2 ) ;שמירה על בטיחות הציבור (3 ) הגנה עלאיכות הסביבה; (4) אספקת מידע, כאשר לא קיים מידע או מנגנון חלופי העשוי להקנות הגנה לצרכן.
"מכירה" מוגדרת בחוק, לרבות גרם למכירה, החזקה לשם מכירה, חליפין או השכרה משרד האנרגיה והמים 421 .
תקן הדס"ל אינו מחייב לבדוק נוכחות של חומרים מסוימים שעלולים להימצא בדס"ל ומקורם בתהלי כי הייצור, האחסון והשינוע, ואף לא הימצאות של מתכות, חול, חלודה וחומרים אורגניים הפוגמים בתכונות הדס"ל ובאיכותו.
יש לציין כי חומרים אלה נמצאו בבדיקות שבוצעו בעקבות התרחשותו של האירוע במאי 2011 , וגרמו לשיבושים באספקה נאותה של דס"ל.
כמו כן, התקן אינו מחייב לבדוק הימצאות של תוספים שהמטפלים בדס"ל מוסיפים בשלבים השונים של תהליכי הייצור, האחסון והשינוע שנועדו, בין השאר, לשפר את הסיכות או המוליכות של הדס"ל ומשפיעים על תכונות אחרות שלו, כגון כושר הפרדת מים מדס"ל (ראו להלן).
כאמור, לפי סעיף 9 (א) לחוק התקנים , כל מי שעוסק או מטפל במוצר שלגביו נקבע תקן חייב ל וודא שהמוצר יעמוד בדרישות התקן.
נמצא כי מינהל הדלק לא דרש לקבל מהחברות העוסקות בתחום הדס"ל, ואף לא קיבל מהן, מידע מרוכז ושוטף על עמידת הדס"ל שברשותם בתקן, כפי שנדרש למילוי תפקידו של מינהל הדלק כמאסדר בתחום.
הדבר גם דרוש למינהל הדלק לצורך קביעה של קווי פעילותו וכדי שהחלטותיו יהיו מושכלות ומבוססות על נתונים זמינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הדלק להורות לגורמים המטפלים בדס"ל כי ידווחו לו בלא דיחוי על כל חריגה בתוצאות הבדיקות של הדס"ל.
בספטמבר 2012 מסר משרד האנרגיה בתשובתו לממצאי משרד מבקר המדינה כי "רמת הפיקוח על איכות הדלק למטוסים צריכה להיקבע בהתאם לצרכים בפועל, ולהתבצע באופן מדגמי".
בתשובתו של משרד האנרגיה צוין, בין השאר, כי "ראוי להדגיש כי חוק התקנים קובע אחריות קפידה.
משמעות הדבר היא שעל כל גורם המספק את הדס"ל מוטלת האחריות להוכיח כי הוא עשה הכל כדי למנוע את התקלה, ובכלל זה בדק את עמידת המוצר בדרישות התקן.
חובה זו תקפה גם אם לא נקבע נוהל מפורש בעניין זה".
המשרד הוסיף בנושא זה כי "על כן, על כל הגורמים בשרשרת אספקת הדס"ל מוטלת אחריות לביצוע בדיקות שוטפות.
עליהם לוודא כי הגורם המעביר את הדלק אכן ביצע בדיקת איכות וכי הדס"ל אכן עומד בדרישות התקן".
ממצאי הביקורת העלו כי רק בספטמבר 2011 , כשנה לאחר שתקן הדס"ל קיבל תוקף רשמי ולאחר אירוע זיהום במאי 2011 , הכין מינהל הדלק נוהל לדגימות דס"ל שהוא יבצע.
רק מתחילת 2012 החל מינהל הדלק לקחת דגימות דס"ל: המינהל נטל דגימות דס"ל מחמישה מכלל תשעת מתקני תשתיות הדס"ל.
תוצאות כל הבדיקות הראו שהדס"ל היה תקין.
רק במאי 2012 הורה סגן מנהל מינהל הדלק ליטול דגימות דס"ל מארבעת המתקנים הנותרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הזיהומים במערכת אספקת הדס"ל שנמצאו בשנים האחרונות, על מינהל הדלק לבחון להגביר את תדירות נטילת הדגימות ממתקני תשתיות הדס"ל.
נמצא כי רק בחודשים נובמבר-דצמבר 2011 , במהלך הביקורת, לאחר שהתקבלו המלצות הוועדה שבדקה את האירוע ממאי 2011 ,)(ראו להלןהורה מנהל מינהל הדלק לחברות העוסקות בייצור, שינוע ואחסנה של דס"ל ממתקן למתקן כי לפני שינועו תונפק תעודה של מעבדה מוסמכת המעידה כי הדס"ל עומד בכל דרישות התקן.
להלן מתוארות הבדיקות בדס "ל שמבצעות החברות העוסקות בייצורו ובאספקתו: (א) בתי הזיקוק מבצעים בדיקות איכות של דס"ל במעבדותיהם בגמר מילוי מכלי הדס"ל.
המעבדות בודקות את התכונות שנדרשות לפי תקן הדס"ל ומפיקות תעודות המעידות על תוצאות הבדיקות.
משרד האנרגיה והמים 423 .
במענה לממצאי הביקורת מסרה הרשות הלאומית להס מכת מעבדות (להלן - הרשות להסמכת מעבדות)11 בספטמבר 2012 כי המעבדות של בית זיקוק אחד הוסמכו לראשונה ב- 1.
02 , והיקף ההסמכהתקף רק לחלק קטן מבדיקות הדס"ל על פי תקן הדס"ל.
הרשות להסמכת מעבדות מסרה עוד כי ב - 2.
12 הצהירה הנהלת בית הזיקוק על השעיה מרצון של הסמכת המעבדות שלו מתאריך 8.
לגבי בית הזיקוק האחר, הרשות להסמכת מעבדות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מעבדתו הוסמכה לראשונה ב- 3.
06 , והיקף ההסמכה כולל רק חלק קטן מבדיקות הדס"ל הנדרשות בתקן הדס"ל.
בתשובתה של חברה ה' (בעלת בית הזיקוק השני המוזכר לעיל ) מינואר 2013 היא מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא עורכת את כל הבדיקות הנדרשות בהתאם לשיטות הקבועות בתקן הישראלי לדס"ל וכי "התקן אינו דורש את אישורה של הרשות להסמכת מעבדות, שהינו אישור וולנטרי, לבדיקות הנ"ל".
החברה הוסיפה כי מעבדותיה "מוסמכות בהתאם לתקן האיכות הבינלאומי ISO - 9001 ופועלות על פיו מזה שנים רבות" (ההדגשה במקור).
(ב) הדס"ל מוזרם דרך תשתית הצנרת הארצית שבבעלות תש"ן בתיאום עם חברת הבת קמ"ד ומשלוח תעודת הבדיקה.
הזרמת הדס"ל מתאפשרת רק לאחר שקמ"ד פתחה את המגופים שבאחריותה.
כלומר פתיחת המגופים מאשרת הלכה למעשה, מבחינת קמ"ד, את ביצוע ההזרמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שקמ"ד תאשר בכתב את תחילת הזרמת הדס"ל.
(ג) את הדס"ל אפשר לשנע, בין השאר, באמצעות מתקן מעבר המקשר בדרך ביניים בין בתי הזיקוק או הייבוא לבין המסוף במרכז שתש"ן מפעילה.
במתקן המעבר מבצעת תש"ן בדיקות איכות של הדס"ל מדי פעם בלבד מכיוון שהדס"ל המוזרם דרך מתקן המעבר לרוב מתקבל ומשונע באותו זמן, והדבר אינו מאפשר שיקוע הדס"ל.
מטרתו של זמן השיקוע היא בעיקר להפר יד מים ומשקעים זרים שנסחפו אל הדס"ל בעת הזרמתו אל מכלי האחסון.
זמן השיקוע המומלץ על פי הנחיות הבין-לאומי ות של קבוצת ה-JIG12 הוא של24 שעות או3 שעות לכל מטר גובה נוזל במכל, הנמוך שבהם.
בתשובתה של תש"ן מאוקטובר 2012 למבקר המדינה היא מסרה, בין השאר, כי "אין בכך כדי לפגום בשרשרת בקרת האיכות משום שמטרת הבדיקות האקראיות לאתר חריגים משמעותיים בדס"ל לפני הזרמתו למרכז ובכל מקרה אין הדבר פוגם בהעברת מוצר נקי שנבדק ואושר - לנתב"ג".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הדלק לקבוע במפורש את בדיקות הדס"ל שעל תש"ן לבצע במתקן המעבר, סוגיהן, תדירותן והדיווח עליהן ולהפעיל בקרה על יישומן.
11 רשות זו היא תאגיד סטטוטורי שהוקם על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז- 1997.
12 קבוצת JIG-Joint Inspection Group היא חברה בע"מ שמושבה באנגליה.
הקבוצה מורכבת מנציגי חברות הדלק הבין -לאומיות הגדולות בעולם ומנציגים של איגוד חברות התעופה הבין-לאומי (יאט"א).
בתשובתו של משרד האנרג יה מינואר 2013 למשרד מבקר המדינה נמסר כי "העניין ידון במסגרת ועדת התקינה בנוגע לתחזוקת קווי הדלק והמתקנים".
(ד) תש"ן מקבלת דס"ל מספקים שונים ובעיקר מבתי הזיקוק, והיא משנעת אותו לחוות המכלים שבנתב"ג.
חווה זו כאמור היא בבעלות חברה א'.
משרד האנרגיה והמים 425 .
הביקורת העלתה כי אין חוזים המסדירים את היחסים בין תש"ן ל בין ספקי הדס"ל ולבין חברה א', שבמסגרתם י יקבעו מהות ההתקשרות והחובות והזכויות של כל צד.
בתשובתה של חברה ה' מאוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה צוין כי אין לה כל התנגדות להסדרת הפעילות מול תש"ן בחוזים.
בתשובתה של תש"ן מינואר 2013 למשרד מבקר המדינה צוין כי היא שוקדת על הכנת טיוטה לחוזה שירות בינה לבין חברה א', על אף שחברה א' אינה מוגדרת כלקוח של תש"ן, ועם השלמתה היא תישלח לחברה א'.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרם של חוזים מחייבים וברורים בין הצדדים בתחום כה חשוב למדינה בכלל ולתחום הדס"ל בפרט אינו תקין, ועל משרד האנרגיה ותש"ן לפעול ללא דיחוי להסדרת הנושא.
במסוף במרכז שבבעלות תש"ן נבדק הדס"ל בדיקה ויזואלית , ובמקביל שולחים דגימות לבדיקה במעבדה מוסמכת חיצונית.
לאחר קבלת אישור שהדס"ל תקין ובאישור חברה א', מזרימה תש"ן את הדס"ל לחוות המכלים שבנתב"ג.
מן הביקורת עלה כי למעבדות בארץ, שאליהן נשלחות כלל דגימות הדס"ל לביצוע בדיקות לעמידתו בדרישות התקן, לרבות דגימות תש"ן, יש הסמכה רק לחלק קטן מהבדיקות.
בתשובתה של תש"ן מינואר 2013 למשרד מבקר המדינה צוין כי "הבדיקות לעמידה בדרישות התקן מבוצעות ע"י תש"ן באחת משתי המעבדות הבלתי תלויות המשרתות את כלל צרכני הדלקים במדינה (למעט מעבדות בתי הזיקוק).
ראוי להדגיש שאלו הן מעבדות הדלק היחידות המצוידות במכלול ציוד המעבדה לביצוע בדיקות ע"פ התקן.
הסמכתן של המעבדות ובקרה על טיב עבודתן אינו באחריות תש"ן, ההסמכה היא באחריות הרגולציה.
לתש"ן אין כתובת אחרת לביצוע הבדיקות המתחייבות ואין לה כל מניעה שתועמק ותורחב הסמכת המעבדות לכלל בדיקות הדס"ל ומוצרי דלק אחרים" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האנרגיה לוודא שהחברות ייערכו לביצוע כל הבדיקות המתחייבות על פי תקן הדס"ל לגבי כל שרשרת הייצור והאספקה.
כמו כן , עליו לדאוג כי הרשות להסמכת מעבדות תאשר את מכלול הבדיקות שהחברות מבצעות.
(ה) חברה א' עוסקת במתן שירותי אחס ון ושינוע של דס"ל בצנרת נתב"ג , אחראית לטיב הדס"ל בכל התחום וגם מבצעת, כקבלן של רש"ת, פעולות תחזוקה של הצנרת בנתב"ג .
בחוות המכלים בנתב"ג, לפי הסברי אנשי חברה א' לעובדי משרד מבקר המדינה, החברה מבצעת בדיקה ויזואלית על איכות הדס"ל, המבוססת על נהלים הנהוגים בענף התעופה בעולם (הנחיות ה-(JIG בנוגע לבקרת איכות הדס"ל במסופי הדלק בשדות תעופה.
בשעה שממצאי הבד יקות מעלים חשש לזיהום, חברה א' שולחת דגימות למעבדות חיצוניות לבדיקה מקיפה.
נמצא בביקורת כי מינהל הדלק ורש"ת חלוקים ביניהם בעניין האחריות לפיקוח על איכות הדס"ל המאוחסן בחוות המכלים של חברה א' ואף על איכות הדס"ל המוזרם בצנרת; לדעת אנשי מינהל הדלק, רש"ת אחראית לנעשה בנתב"ג ובחוות המכלים.
לעומת זאת, עמדת משרד התחבורה ועמדת רש"ת, המשתקפת בדוח הוועדה מטעם משרד התחבורה שבדקה את האירוע משנת 2011 , היא כי מינהל הדלק יכיר בתשתיות ובמכלי הדלק בנתב"ג כ"מתקן דלק אסטרטגי" 13 , וכי הוא יאכוף בהם בדרך שגרה את ההוראות וההנחיות הדרושות ל אסדרה של משק הדלק.
בתשובת משרד האנרגיה מספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה בנושא צוין, בין השאר, כי "משרדנו מסכים כי הינו הגוף הראוי לקביעת רגולציה בתחום איכות הדלק והבטחת ההספקה ברמה הארצית, אולם עמדתנו היא כי משרד התחבורה, והרשויות שבאחריותו, לרב ות רשות שדות התעופה, מוסמכות ויכולות לפקח על הנעשה בתוך שדות התעופה, הן מכוח החקיקה הספציפית שהטילה עליהם לנהל את שדות התעופה, והן בשל העובדה כי ספקי הדלק ונותני שירותי התדלוק בנמלים פועלים מכוח הרשאתם, שניתן להתנותה, והיא אף מותנית בתנאים".
רש"ת מסרה בתשובתה מספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי "האחריות לפיקוח על איכות הדס"ל ומתן הנחיות בנושא, רובצת לפתחו של מינהל הדלק", ו"מאחר ומינהל הדלק לא הנחה את הרשות בנושא, ובאין הנחיות אחרות, פעלה הרשות בהתאם לקווים המנחים לתחזוק ה ולתפעול של תשתיות מערכות אחסון ושינוע של הדס"ל הנהוגים בעולם ומתעדכנים מדי פעם ע"י ה -JIG .
" בתשובה גם צוין כי "הרשות חתמה על הסכם עם חברהא' (כגורם מקצועי בתחום) שיפקח מטעמה על איכות הדס"ל לכל אורך תהליך הזרמתו מהמכלים בחוות המיכלים ועד לכניסתו למטוס", וכי "אגף המכונות מפקח על ביצוע החוזה והתחזוקה מתבצעת ברמה גבוהה ועל פי הנדרש".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר האנרגיה ושר התחבורה ומנכ"ל רש"ת ליישב בהקדם את חילוקי הדעות ביניהם בנוגע לאחריות של כל אחד מהם בדבר הפיקוח על איכות הדס"ל בתוך שדות התעופה במדינה בכלל ובנתב"ג בפרט ובנוגע להורא ות החלות עליהם בתחום זה.
ככל שהצדדים לא יגיעו להסכמה, על הממשלה להכריע בסוגיה חשובה זו.
(ו) עובדי חברות המתדלקות בנתב"ג עושים בדיקה ויזואלית של הדס"ל להימצאות מים ולכלוך בדס"ל ופעולות נוספות (כגון בדיקת לחץ וניקוזים) לפני התדלוק.
לפי הסכם משנת 2000 בין ר ש"ת לחברה א' (ראו להלן), חברה א' אחראית לפיקוח על החברות המתדלקות בתחום טיב הדס"ל.
אמנם בחלק משרשרת הייצור והשינוע , המשלוחים יוצאים בצירוף תעודות המעידות שהדס"ל עומד בתקן, אך לאחר מכן, בשלבי ההובלה והאחסון, תכונות הדס"ל עלולות להשתנות עקב הוספת תוספים שוני ם והיסחפות של חומרים וחלקיקים הפוגעים באיכותו.
13 לפי ההגדרה שבדוח הוועדה של משרד התחבורה, "מתקן אסטרטגי" הוא מתקן רגיש, תשתית חיונית או שירות חיוני.
משרד האנרגיה והמים 427 .
נמצא כי מינהל הדלק לא קבע נהלים וכלליםבעניין סוגי הבדיקות שעל הגורמים המטפלים בדס"ל לבצע בכל שלב בשרשרת ייצור ו ואספקתו להבטחת איכותו.
משרד מבקר המדינה העיר בדצמבר 2012 למשרד האנרגיה כי עליו לקבוע כללים מחייבים לגבי הבדיקות שעל כל הגורמים המטפלים בדס"ל לבצע בכל שלב ושלב.
כמו כן , על משרד האנרגיה להורות כי הבדיקות המבוצעות יוסמכו על ידי הרשות להסמכת מעבדות.
תחזוקה ותפעול של תשתיות .
את ההנחיות לתחזוקה ולתפעול של תשתיות מערכות האחסון והשינוע של דס"ל הנהוגו ת בעולם והמתעדכנות מדי פעם הכינה קבוצת JIG .
מטרותיה הן לקדם את בטיחות הטיסות ואת בקרת האיכות והיעילות במתקני הדס"ל ולפתח תקנים בין -לאומיים לפעולות הקשורות לדס"ל.
זאת, באמצעות גיבוש, הכנה, קיבוץ, פרסום והפצה של קווים מנחים בנושא פיקוח על איכות הדס"ל ונוהלי תחזוקה ותפעול של תשתיות משק הדס"ל.
הקווים המנחים כוללים נהלים הנוגעים לדגימות ולבדיקות של דס"ל, לאחסונו ולשינועו, להליכי תחזוקה של התשתיות ולתדלוק המטוסים.
כפי שצוין במבוא להנחיות, הן אינן מחייבות את החברות העוסקות בנושא, והמשתמש בהן עושה זאת על אחריותו של ו.
בישראל קבעו לעצמם הגורמים המטפלים בדס"ל נהלים לעבודתם המתבססים, כפי שהם הסבירו, על הקווים המנחים של ה-JIG.
הוועדות שבדקו את אירועי זיהום הדס"ל ציינו את חשיבות פעולות התחזוקה והתפעול של תשתיות משק הדס"ל בשלבי הייצור, האחסון והאספקה להבטחת איכות הדס"ל ומצאו ליקויים בשלבים אלה.
בכלל זה נמצאו ליקויים בניקוז מים במכלים, בתחזוקת מכלי האחסון ובניקוי הצנרת; רמות מלאי נמוכות של דס"ל וקיצוב זמן קצר מהנדרש לשיקוע הדס"ל; ליקויים במערכות הסינון והפרדת המים והיעדר נהלים מחייבים לתחזוקת התשתיות ולתפעול המערכות.