HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לתשובה צורף פרוטוקול דיון על מערכת סע"ר מאוגוסט 2010 , שבו נכחו עובדי החשכ"ל וחברי ועדת ההיגוי השנייה שרובם מנמ"רים של משרדי ממשלה.
בפרוטוקול צוינו שמות המשרדים שהתחייבו להשתמש במערכת סע"ר.
יודגש כי המנמ"רים של המשרדים אינם הדרג המתאים לתת התחייבות מסוג זה - הם אינם קובעים את המדיניות המינהלית או התקציבית של המשרד הממשלתי ואינם מוסמכים להתחייב בשם המשרד.
בלא קבלת התחייבות מפורשת ומוסמכת להטמעת מערכת סע"ר מאת הנהלות המשרדים אין ודאות שתוטמע במשרדי הממשלה אף אם יושקעו כספים רבים בהקמתה.
החשכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 ש"נציג אגף התקציבים שהוא חבר בוועדת ההיגוי, התחייב לתקצב את שלב ההקמה הראשונית של המערכת באופן מרכזי.
למשרדים, במקרה כזה, נוצר יתרון כלכלי מ ובהק מהצטרפות למהלך כזה.
הובלה של מהלכים כאלה על ידי גורמים מרכזיים כמו חשב כללי ואגף תקציבים נעשתה בכל הפרויקטים המרכזיים גם ללא קבלת התחייבויות מפורשות מוקדמות, והוכיחה את עצמה לאורך השנים כנכונה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תקצוב שלב ההקמה הראשון אינו ערובה להצטרפות משרדי הממשלה לפרויקט.
מן הראוי שבטרם ישקיע משרד האוצר כספים נוספים בהקמת המערכת, יבחן את נכונותם של משרדי הממשלה לאמץ אותה ויקבל התחייבות לעשות כן מהנהלות המשרדים המעוניינות בה.
(5) על פי נוהל מפת"ח 20 , אפיון הוא שלב מרכזי במחזור החיים שבו מוגד רת מהות המערכת הנדרשת ונבנה לראשונה עץ מערכת מסודר, כמעט מלא - הבסיס לכל דיון בתכניה של המערכת והמשך הפרויקט .
מסמך האפיון כולל את אלה: .
תיחום מלא של המערכת ואפיון הצרכים של הארגון ; הקמת ועדות של המשתמשים הפוטנציאליים; החלטה על הטכנולוגיה והתשתית; החלטה על שימוש בחבילות מדף או פיתוח; החלטה על מכרז או פיתוח פנימי.
התברר, כי לא נכתב למערכת סע"ר מסמך אפיון.
משרד ראש הממשלה 579 .
מסמך האפיון הנדרש על פי נוהל מפת"ח הוא רכיב חיוני בכל פרויקט מחשוב - הוא מושתת על אפיון תהליכי העבודה של הלקוחות שאליהם מכוונת מערכת המחשוב ועל התייחסות ל דרכים לייעל את תהליכי עבודתם.
מסמך האפיון הוא בסיס להחלטה אם לקיים מכרז לבחירת ספק שייתן את הפתרונות הנדרשים והוא מגדיר את הדרישות במכרז.
באגף החשכ"ל נעשות פעולות לקראת קיום מכרז בנוגע לפרויקט סע"ר בלי שקודם לכך הוכן מסמך אפיון, כנדרש בנוהל מפת"ח.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 , כי "חלופות להקמת הפרויקט התבקשו על ידי ועדת ההיגוי ונדונו בה, והן כללו השוואה בין הדרך של כתיבת אפיון מפורט ל'מערכת סע"ר' לעומת הדרך של כתיבת מיפרט דרישות תשתית ובחירה של תשתית נדרשת.
לאחר שנשקלו כל השיקולים על ידי ח ברי הועדה הוחלט על האופציה השנייה".
 משעה שנכתב מסמך הייזום לפרויקט סע"ר ב- 2005 , נאסף ידע בניהול רשומות אלקטרוניות אצל הגנזך, ויש לבחון אפוא כיצד ניתן להשתמש בו בתהליך התכנון של המערכת הממוחשבת.
מן הראוי לשלב בתכנון הפרויקט את הסמנכ"לים לענייני מינהל, שהם הגורמים הבכירים המופקדים על העבודה המינהלית במשרדי הממשלה, ולא להותיר אותו בידי המנמ"רים, שתפקידם לתת פתרונות טכנולוגיים.
עוד יש לקבוע גורם מרכזי ברמה הממשלתית, כמו מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שיפקח על התקדמותו של הפרויקט וייצור מחויבות של משרדי הממשלה להטמעתו.
ניהול רשומות של משרדי הממשלה ושימורן נובע מהחובה שחלה עליהם לפעול על פי חוק, בסדירות ובשקיפות, ולשמר חומר ארכיוני.
על כל משרד לתעד את עבודתו ואת קשרי הגומלין שלו עם גופים חיצוניים לו, לרשום החלטות, הנמקות ופרוטוקולים של דיונים, לתעד את עבודת המטה שעליה מסתמכות ההחלטות והמדיניות הנקבעת ולשמור הסכמים.
הדבר נחוץ כדי שניתן יהיה להשתמש ברשומות ולאחזר אותן לפי צורך.
עוד מוטלת עליהם חובה לשמור על סודיות המידע משיקולים של ביטחון ומשיקולים של צנעת הפרט ולדאוג שישמש רק את הגורמים המוסמכים לקבלו.
בעבר נ קבעו שיטות עבודה למשרדי הממשלה לניהול רשומות פיזיות שרובן מנייר; למרות השינויים הטכנולוגיים המפליגים שהחלו בעשורים האחרונים של המאה העשרים, ושינו ללא הכר את פני העבודה המשרדית המתבססת מאז על מסמכים אלקטרוניים, על דואר אלקטרוני ועל צורות דיגיטליות נוספות לי יצוג מידע, לא עדכנה המערכת הממשלתית את נוהלי העבודה כדי שיתאימו לעידן האלקטרוני.
משרד ראש הממשלה 581 .
דוחות מבקר המדינה מהשנים 1998 , 2004 ו- 2007 שעסקו ברשומות אלקטרוניות העלו שוב ושוב את הליקויים של המערכת הממשלתית שלא קבעה כללים לניהול רשומות אלקטרוניות ולשימורן.
ליקויים אלה יכולים לגרום לכך שהמידע הממשלתי עלול לרדת לטמיון, לא יהיה אפשר לאחזרו, וחומר ממשלתי עלול להיחשף לגורמים שאינם רשאים לעיין בו.
למרות הפעולות שהתחייבה המערכת הממשלתית לעשות וצוינו בהערות ראשי הממשלה לדוחות מבקר המדינה, היא לא תיקנה את מרבית הליקויים: למשר די הממשלה אין נהלים מחייבים לניהול רשומות אלקטרוניות ולשימורן; הנציבות לא עדכנה את התקשי"ר בכל הנוגע לעבודה משרדית בעידן האלקטרוני ולא שינתה את הגדרות התפקיד של האחראי לרשומות במשרד הממשלתי, כדי שימונו לתפקיד זה עובדים שיוכלו להתמודד עם אתגריו; גנזך המדינה אינו ערוך דיו לפקח על עבודת המשרדים בכל הנוגע לניהול רשומות אלקטרוניות ואינו ערוך לקלוט אותן להפקדה, כמתחייב מחוק הארכיונים.
במהלך שנות התשעים של המאה העשרים ובעשור הראשון של שנות האלפיים הוקמו ועדות שונות לטיפול בניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן, לרבות ועדות שמינתה הנציבות, וכן התקבלו החלטות של ועדות שרים לענייני ביקורת המדינה לנקוט פעולות להסדיר את הטיפול בנושא.
המציאות מלמדת שהנושא עדיין לא הוסדר, והדבר מעיד על פעילות בלתי יעילה של הממשלה בעניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המערכת הממשלתית לגבש בדחיפות תכנית עבודה מקיפה כדי שחומר דיגיטלי יישמר במשרדי הממשלה לצורך העבודה השוטפת, כדי שהידע והזיכרון הארגוני ינוהלו היטב וכדי שחומר דיגיטלי בעל ערך היסטורי ולאומי יישמר בגנזך ויהיה ניתן להעמידו לעיון הציבור, כמתחייב מדרישות חוק הארכיונים וחוק חופש המידע.
ראוי לצ יין שאם לא יוסדר הנושא לאלתר, יש חשש שרשומות אלקטרוניות בעלות ערך ייאבדו לעד.
המודעות לחשיבותה של השמירה על הסביבה הולכת וגוברת, בין השאר משום שבשנים האחרונות התבררו העלויות החיצוניות10 של הפגיעה בסביבה, כמו זיהום אוויר, קרקע ומים, וכפועל יוצא - פגיעה בבריאות הציבור.
אחד הכלים העיקריים לשמירה על הסביבה הוא האכיפה שנועדה לטפל בנזקים סביבתיים קיימים ולמנוע נזקים סביבתיים עתידיים.
כמו כן, מטרת האכיפה היא להעניש את המזהם ולהגביר את המודעות הציבורית לחשיבותה של השמירה על הסביבה.
היעדר אכיפה או אכיפה שאינה מספיקה דיה, לעומת זאת, מצטיירים כחולשה שלטונית המאפשרת למפגעים להמשיך ולזהם.
ככל שחולף הזמן והיעדר האכיפה נמשך, ממדי הזיהום והנזקים גדלים.
10 Externality - עלות או תועלת הנגרמת מפעולה כלשהי ומוטלת על אנשים או פירמות שלא מעורבים ישירות באותה פעולה.
מדינת ישראל משופעת בחוקים שעניינם שמירה על הסביבה.
המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד) מופקד, בין היתר, על אכיפתם של חוקים אלה במסגרת הסמכויות המוקנות לו בחוקים ובתקנות, ובהם חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד - 1984 (להלן- חוק שמירת הניקיון), חוק למניעת מפגעים, התשכ"א- 1961 (להלן- החוק למניעת מפגעים), חוק החמרים המסוכנים, התשנ"ג - 1993 , וחוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 .
אשכול אכיפה במשרד 11 אחראי למערכת האכיפה ולסילוק המִפְגָעִים בהקדם האפשרי.
בראש האשכול עומד סמנכ"ל בכיר לאכיפה, והוא ממונה, בין היתר, על אגף תיאום ואכיפה ועל המשטרה הירוקה.
למשרד שני אופני אכיפה: (א) אכיפה מינהלית, שעל יישומה מופקדים בעיקר מחוזות המשרד, והיא נעשית באמצעות התראות למעוולים והוצאת צווים מינהליים לסוגיהם, כמו צווי ניקוי12 וצווי סילוק מפגע13 ,.
(ב) אכיפה פלילית, הכוללתבין היתר, פתיחת תיקי חקירה ל הגשת כתבי אישום לבית המשפט או מתן הודעת תשלום קנס מסוג ברירת משפט (להלן - הודעת תשלום קנס).
יצוין כי במחקר שהזמין המשרד נבדקו תוצאותיהן של פעולות האכיפה שלו בשנים 2000 -2006 , ונמצא כי האכיפה הפלילית יעילה הרבה יותר מהאכיפה המינהלית בהסרת מפגעים ובמניעתם14.
בשנת 2007 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול המשרד בכל הנוגע לאכיפה הפלילית של כמה מחוקי הגנת הסביבה, כפי שנעשתה בשנים 2002- 2006 .
ממצאי הבדיקה, שפורסמו בדוח שנתי 58 ב (להלן - דוח הביקורת הקודם15 ), העלו כי רמת האכיפה של המשרד בשנים אלה הייתה ירודה, כושר ההרתעה נפגע, מערך האכיפה לא פעל כנדרש והפסדים כספיים ניכרים נגרמו בגלל אי-גבייה שנועדה, בין היתר, לממן פעולות למען איכות הסבי בה.
בחודשים יולי-אוקטובר 2010 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב (להלן- המעקב) לבחינת השינויים שחלו בפעילותו של המשרד בעקבות פרסום דוח הביקורת הקודם.
המעקב בחן את המדדים שנבדקו בדוח הביקורת הקודם, ובהם משך הטיפול בתיקי חקירה ובהודעות תשלום קנס ושיעור גביית הקנסות משנת 2007 עד אוקטובר 2010 .
עוד התמקד המעקב בפעולות נוספות שהמשרד עשה לצורך שיפור האכיפה.
הבדיקה נעשתה במטה המשרד, באשכול אכיפה וביחידות הפועלות במסגרתו - אגף תיאום אכיפה, הכולל את מערך נאמני ניקיון, מערך ברירות משפט ומערך הגבייה - וכן במשטרה הירוקה, בלשכה המשפטית ובחשבות המשרד.
אשכול הוא יחידה ארגונית הממונה על מספר אגפים ויחידות במשרד .
12 צו שניתן על פי סעיף13 ב לחוק שמירתהניקיון, המחייב, בין השאר, את מי שהשליך את הפסולת, או את מי שלכלך את רשות הרבים, או את הרשות המקומית שבתחומה הושלכה הפסולת, לסלק את הפסולת מהמקום, באופן ובתוך תקופת הזמן ש ייקבעו בצו.
13 צו שניתן על פי סעיף11 ב לחוק למניעת מפגעים, המחייב את המפגע, או את בעל הנכס ממנו נגרם המפגע, להפסיק את המפגע או לסלקו מהמקום, באופן ובתוך תקופת הזמן שייקבעו בצו.
14 ,פרופ' טל אלוןאפקטיביות אכיפה סביבתית - אכיפה מנהלית מול אכיפה פלילית ( 2009 )- דוח שהוכןלבקשת המשרד.
15 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "פעולות אכיפה בתחומי הגנת הסביבה", עמ' 627 .
המשרד להגנת הסביבה 873 .
בדוח הביקורת הקודם עלה כי הטיפול הכולל באירוע פלילי, ממועד ביצוע העברה ועד הגשת כתב אישום על ידי תובע חיצוני, ארך 776 ימים בממוצע, שכללו את פרק הזמן ממועד ביצוע העברה עד מועד פתיחת תיק חקירה, את משך הטיפול במשטרה הירוקה, את משך הטיפול בלשכה המשפטית ואת משך הטיפול בהגשת כתב אישום בידי תובע חיצוני.
עקב התמשכות הטיפול התיישנו חלק מהעברות ולא ניתן היה להגיש כתב אישום בגינן.
במעקב עלה כי חל שיפור, לעתים מהותי, בנושא זה.
משך הטיפול הכולל באירוע פלילי של המשטרה הירוקה והלשכה המשפטית התקצר - בשנת 2007 ארך הטיפול536 ימים בממוצע, ובשנת 2009 התקצר ל-180 .
ימים להלן פרטים על הפעולות שהמשרד עשה לתיקון הליקויים, ועל הליקויים שטרם תוקנו.
המשרד מעסיק מפקחים שתפקידם לאכוף את החוקים, את התקנות ואת הצווים בתחומים כמו שמירת הניקיון, פיקוח על עבודת אסבסט ופיקדון על מכלי שתייה.
סמכותם של מפקחים אלו הוקנתה להם מכוחם של חוקי הגנת הסביבה, ובהם חוק שמירת הניקיון.
מסגרת ארגונית זו נקראת "המשטרה הירוקה", והיא הזרוע העיקרית של המשרד בתחום האכיפה הפלילית.
האכיפה הפלילית מיושמת באמצעות ארבעה כלים מרכזיים: מסירת הודעות תשלום קנס ודוחות עברה למעוולים; פתיחת תיקי חקירה כבסיס לתביעות; תפיסת כלי רכב המעורבים בעברות סביבתיות; ומתן הודעות איסור מינהלי על שימוש ברכב.
מפקחי המשטרה הירוקה מוסמכים לפתוח בחקירה מתוקף פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות) לגבי חוקים סביבתיים ותקנות שהותקנו מכוחם16 .
תיקי החקירה נפתחים נגד תאגידים, רשויות מקומיות וגורמים פרטיים באחד משני המקרים האלה: אם אכיפה מינהלית של מחוזות המשרד לא הביאה לידי סילוק המפגע, או אם מפקחי המשטרה הירוקה יוזמים פתיחת תיק כזה בגין עברות חמורות כמו הזרמת שפכים מזוהמים ללא היתר.
הטיפול בתיקי חקירה ממשיך בהעברת החומר ללשכה המשפטית של המשרד לצורך בדיקת התיקים ושלמות הראיות שבהם, ובהתאם לכך הלשכה המ שפטית מחליטה אם יש מקום להגיש כתב אישום, או לחילופין לסגור את תיק החקירה או להמירו להודעת תשלום קנס.
גם למפקחי המשטרה הירוקה הסמכות להמיר תיק חקירה להודעת תשלום קנס, בכפוף לאישור סמנכ"ל בכיר לאכיפה, אם הם מגיעים לידי מסקנה שממכלול הראיות שנאספו אין הצדקה להליך משפטי.
מספר תיקי חקירה ומשך הטיפול בהם 1.
דוח הביקורת הקודם העלה כי מתחילת המאה העשרים ואחת חלה ירידה ניכרת במספר תיקי החקירה שנפתחו במשטרה הירוקה מ -369 תיקים שנפתחו בשנת 2003 ל-134 בשנת 2007 .
16 למשל, החוק לשמירת הניקיון, החוק למניעת מפגעים וחוק החמרים המסוכנים התשנ"ג- 1993.
המשרד להגנת הסביבה 875 .
במעקב נמצא כי משנת 2007 השתנתה המגמה וחל ה עלייה במספר תיקי החקירה שנפתחו בידי המשטרה הירוקה 17 : בשנת 2007 נפתחו156 ,תיקים בשנת 2009 - 217 ובשנת 2010 )(עד סוף אוקטובר- 183 .
17 מהסבריו של מפקד המשטרה הירוקה עולה כי מועד פתיחתתיק החקירה אינו מורה בהכרח על תחילת הטיפול החקירתי.
המועד נגזר מתאריך גביית ההודעה באזהרה הראשונה בתיק, דהיינו ביצוע החקירה.
יש מקרים שתהליך איסוף הראיות, בחינתן וזימון הנחקרים כבר התחיל לפני פתיחת תיק החקירה.
בידי מפקחי המשטרה הירוקה הסמכות להגיש למבצע העברה הודעת תשלום קנס, ובמקרים שמבצע העברה אינו נוכח, להגיש דוח עברה, המטופל בידי מערך ברירות משפט שבאגף תיאום ואכיפה, שתוצאתו גם היא הודעת תשלום קנס.
בדוח הביקורת הקודם הועלה כי חלה ירידה ניכרת במספר הקנסות שהטילה המשטרה הירוקה, מ- 2,669 בשנת 2003 ל- 1,362 בשנת 2007 .
)(עד אמצע דצמבר במעקב נמצא כי חלה עלייה במספר ההודעות על קנ סות שמקורן בפעילות של מפקחי המשטרה הירוקה, הן במישרין על ידי הגשת הודעת תשלום קנס למבצעי העברה, הן בעקיפין על ידי הפקת דוחות עברה שבהתבסס עליהם מכין מערך ברירות משפט הודעות תשלום קנס נוספות: בשנת 2009 - 3,173 הודעות תשלום קנס ודוחות עברה, ובשנת 2010 (עד סוף יוני) - 1,662.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי משך הטיפול של המשטרה הירוקה בתיקי חקירה נקבע בנוהל פנימי שלפיו עליה להעביר ללשכה המשפטית במשרד את התיקים בתוך שלושה חודשים ממועד פתיחתם.
בפועל חלפו 271 ימים בממוצע- פי שלושה מפרק הזמן המרבי שנקבע בנוהל הפנימי - פרק זמן שהביא לידי שיהוי במיצוי הדין.
עוד עלה כי הטיפול בתיקי חקירה שהלשכה המשפטית החזירה למשטרה הירוקה להשלמת חקירה נמשך 319 .
ימים בממוצע במעקב נמצא כי התקצר, לעתים במידה ניכרת, זמן הטיפול הממוצע ממועד ביצוע העברה ועד פתיחת תיק החקירה: בשנת 2007 - 113 ימים, בשנת 2009 - 65 ימים ובשנת 2010 )(עד סוף יוני- 24 ימים.
כן נמצא כי חלה ירידה בזמן הטיפול הממוצע ממועד פתיחת תיק החקירה ועד להעברתו ללשכה המשפטית: בשנת 2007 - 185 ימים, בשנת 2009 - 138 ימים ובשנת 2010 )(עד סוף יוני - 39 ימים בממוצע.
עוד עלה כי הטיפול בתיקי חקירה שהלשכה המשפטית החזירה למשטרה הירוקה להשלמת חקירה נמשך 78 ימים בממוצע.
יוצא אפוא כי בשנים 2007 - 2009 משך הטיפול הממוצע של המשטרה הירוקה בתיקי החקירה, עד להעברתם ללשכה המשפטית, התקצר מאוד לעומת משך הטיפול הממוצע בשנים שבהם עסק דוח הביקורת הקודם.
מכל האמור עולה כי חל שיפור בתפקודה של המשטרה הירוקה בהשוואה לדוח הביקורת הקודם.
יחידת יהלום בפברואר 2003 החליטה הממשלה על הסדרת הטיפול בפסולת בניין והטילה על השר להגנת הסביבה לטפל בכך בתוך שלוש שנים, ולא יאוחר מסוף שנת 2005 .
,הממשלה בהחלטתה קבעה, בין השארכי המשטרה הירוקה של המשרד תתוגבר בשנת 2003 ב-20 מפקחים, לרבות הציוד הדרוש, למשך 36 ,חודשים לפחות והכול לצורך ריכוז המאמץ בנושא.
בשנת 2006 , בעקבות החלטה זו, החלו המשרד ורשות הטבע והגנים לבחון את הקמתה של יחידה ייעודית למניעת מפגעים סביבתיים (להלן - יחידת יהלום).
המשרד להגנת הסביבה 877 .
בפועל, רק בפברואר 2009 , כשש שנים לאחר החלטת הממשלה וכשלוש שנים לאחר היעד שקבעה הממשלה להסדרת הטיפול בפסולת בניין, הוקמה ברשות הטבע והגנים יחידת יהלום לתקופה קצובה של שלוש שנים.
עוד יצוין כי אף שהיחידה אמורה לשמש תגבורת למשטרה הירוקה, סמכויות האכיפה של מפקחיה מצומצמות והיא עדיין נצרכת למשאבים מן המשטרה הירוקה ולכוח אדם משורותיה.
בתשובתה מנובמבר 2010 ציינה רשות הטבע והגנים כי "במידה ופקחי היחידה יוסמכו, בסמכויות הניתנות למפקחי המשטרה הירוקה, עצמאותם תהיה רבה והתלות במפקחי המשטרה הירוקה.
תצומצם מאוד ו יעילותם תעלה בעשרות מונים.
" לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להגביר את יעילות האכיפה אין די בהוספת משאבי כוח אדם, ועל הגופים המוסמכים - הנהלת המשרד, המשטרה הירוקה, רשות הטבע והגנים - לפעול למבנה ארגוני ולהסמכה מקצועית שיביא לידי יישום יעיל של התגבור בכוח האדם.
הלשכה המשפטית של המשרד מלווה ומנחה מהבחינה המשפטית את עבודת המשרד בכלל ואת עבודת גורמי האכיפה בפרט, בהליכי האכיפה המינהליים והפליליים.
ההליך הפלילי, הכולל הגשת כתבי אישום או סגירת תיקים, מטופל על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
הלשכה המשפטית בודקת את הראיות בתיקי החקירה, ובמידת הצורך היא מחזירה אותם למשטרה הירוקה להשלמת חקירה.
לאחר שתיק חקירה אושר על ידי הלשכה המשפטית, הוא מועבר לעורכי דין חיצוניים שהוסמכו בידי היועץ המשפטי לממשלה (להלן - תובע חיצוני).
התובע החיצוני מכין כתב אישום ומייצג את ה מדינה בתיק התביעה.
עובר למועד סיום הביקורת, השלימה הלשכה המשפטית הליך מכרז להעסקת חמישה משרדי עורכי דין כתובעים חיצוניים.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי משך הטיפול של הלשכה המשפטית בתיקי החקירה היה כדלקמן: ממועד העברת תיק החקירה ללשכה המשפטית עד הגשת כתב אישום חלפו 273 ימים בממוצע - 104 ימים ממועד קבלת התיק בלשכה המשפטית ועד העברתו לתובע חיצוני, ועוד 169 ימים מהעברת התיק לתובע חיצוני ועד הגשת כתב אישום.
במעקב נמצא כי בשנת 2009 נרשמה מגמת שיפור במשך הטיפול בתיקי חקירה עד להעברתם לתובע חיצוני: בשנים 2007 ו- 2008 חלפו 235 ימים ו-168 ימים, בהתאמה, ובשנת 2009 חלפו רק75 ימים.
עוד עלה במעקב כי מגמת שיפור נרשמה גם במשך הטיפול ממועד העברת תיק חקירה לתובע חיצוני עד הגשת כתב אישום: בשנת 2007 חלפו146 ימים בממוצע, בשנת 2008 - 125 ובשנת 2009 - חלפו27 .
ימים יוצא אפוא כי בשנים 2007 ו- 2008 משך הטיפול של הלשכה המשפטית עדיין היה ארוך מדי: 381 ימים ו-293 ימים, בהתאמה.
אולם בשנת 2009 זמן הטיפול הצטמצם בכשליש ועמד על ממוצע של 102 ימים בלבד ממועד קבלת תיק חקירה בלשכה המשפטית ועד הגשת כתב אישום על ידי תובע חיצוני.
המשרד להגנת הסביבה 879 .
בנוסף למשטרה הירוקה וללשכה המשפטית, גם אגף תיאום ואכיפה עוסק באכיפה פלילית של חוקי הגנת הסביבה.
אגף זה אחראי, בין השאר, לתיאום בין גורמי האכיפה ולניהול הטלת קנסות על מזהמים.
באגף פועלים שלושה מערכים: מערך נאמני ניקיון18, מערך ברירות משפט ומערך הגבייה, שתפקידם להביא לידי מיצוי את פעילות המשרד בתחום הגבייה ואת שיתוף הציבור בהליכי האכיפה.
במעקב נמצא כי בהשוואה למשטרה הירוקה וללשכה המשפטית, שבעניינן נראה שיפור מדוח הביקורת הקודם, בפעולות אגף תיאום ואכיפה חל שיפור בכל הנוגע לקיצור ההליכים, אך לא חל שיפור בנוגע לגבייה, כמפורט להלן.
מערך ברירות משפט אחד מכלי האכיפה הוא חיוב של העבריין בקנס כחלופה למשפט.
תפקידו של מערך ברירות משפט הוא לקלוט דוחות עברה מידי מי שהוסמכו לכך19 , לבדוק את אמיתות פרטיהם, להפיק מהם הודעות תשלום קנס ולגנוז דוחות שאינם תקינים.
לאחר שליחת הודעת תשלום קנס ממשיך מערך ברירות משפט בטיפול בקנסות - עדכונים בדבר תשלומי הקנסות, טיפול בבקשות לביטול הקנסות ובבקשות להישפט והכנת תיקים שלא שולמו (להלן - תיקי חוב) להליכי גבייה.
להלן תרשים זרימה של הליך הטיפול בקנסות: .
18 מערך נאמני ניקיון מופקד על גיוס אזרחים מתנדבים ועל הכשרתם כנאמני ניקיון מכוח חוק שמירת הניקיון.
נאמני הניקיון מדווחים למשרד על השלכת פסולת מרכב לרשות הרבים, באמצעות רישום דוחות עברה.
נאמני ניקיון, שוטרים, מפקחי המשטרה הירוקה, פקחי רשות הטבע והגנים ועוד 880 דוח שנתי61ב בדוח הביקורת הקודם נבדקו פעולותיו של מער ך ברירות משפט לצורך בחינת יעילותה של האכיפה, וכאמור, הועלה כי משך הטיפול הארוך הביא לידי התיישנותן של העברות והוביל לאי-מיצוי הדין עם החייבים.
הצורך במחשוב מערכות וייעולן עבודתו של מערך ברירות משפט באה לידי ביטוי בהקלדת נתונים חדשים, בעדכוני נתונים קיימי ם, בסיכומי דוחות ובמעקב אחר תשלומים.
מכאן, לנוכח הכלים המחשביים הקיימים כיום, ניתן היה לשפר ואף להעביר את רוב עבודתו של המערך לפסים ממוחשבים כדי לקצר את זמן הטיפול ולצמצם את טווח הטעויות האפשרי.
המשרד להגנת הסביבה 881 .
במעקב הועלה כי המערכת הממוחשבת למעקב אחר הטיפול במפגעים- מעו"ף - אשר בה נעשה שימוש גם בתקופת דוח הביקורת הקודם, היא איטית ומסורבלת ובשל מוגבלותה הטכנולוגית מתבזבז זמן עבודה יקר על עדכונים ידניים ועל צילום ותיוק של ניירת, המביאים לידי שיהוי בהפקת הודעות תשלום קנס.
כמו כן המערכת אינה מתואמת עם מערכות ממוחשבות אחרות, ובהן מערכת תשלומי גבייה, והמגבלות הטכנולוגיות שלה משפיעות על הליך העבודה כולו, ואף פוגעות ביכולתו של המשרד לגבות את חובותיו.
המבנה הארגוני של המשרד כולל שבעה מחוזות, ותפקידם של עובדי המחוזות הוא לבצע אכיפה לפי מדיניות המשרד, הנקבעת על ידי הנהלת המשרד.
אחת מחולשותיה של מעו"ף באה לידי ביטוי בשימושם של גורמי האכיפה במחוזות בדוחות משלהם שאין להם ממשק עם המערכת המרכזית, וכפועל יוצא לא ניתן לבנות מסד נתונים ארצי שלם ועדכני שישמש בסיס לקבלת החלטות, לקביעת מדיניות אכיפה ולגיבוש תכניות עבודה שנתיות.
נראה אפוא שעבודת מערך ברירות המשפט נעשית ללא מערכת ממוחשבת המותאמת לצרכיו ולהיקף העבודה שלו.
נמצא כי רק באמצע שנת 2010 החליטו חברי הנהלת הקרן לשמירת הניקיון20 על הקצאת תקציב, כ -1.
8 מיליון ש"ח, להקמת מערכת ממוחשבת חדשה למערך ברירות משפט, ואגף מערכות מידע במשרד החל באפיון ו בפיתוח של מערכת זו שתענה על צורכי מערך ברירות משפט, תייעל את עבודתו ותיצור תהליך עבודה מהימן בו האפשרות לטעות נמוכה.
בתשובתו מדצמבר 2010 ציין המשרד כי בספטמבר 2010 "עלתה לאוויר" מערכת שעיקרה שיפור הדיווח של נאמני הניקיון, ובסוף שנת 2011 צפוי המשרד להשלים את פיתוחה של מערכת ממוחשבת חדשה עבור מערך ברירות משפט.
עוד הוסיף המשרד, בתשובתו מפברואר 2011 , כי ".
האגף ביצע במהלך התקופה האמורה שינויי תוכנה שונים ומגוונים, שהשפעתם המצטברת על ייעול העבודה משמעותית.
" מכל האמור יוצא כי עד מועד סיום הביקורת, ושלוש שנים לא חר דוח הביקורת הקודם, המערכת הממוחשבת היחידה החדשה שפיתח המשרד היא עבור נאמני הניקיון.
יש בכך אמנם כדי לייעל את עבודת מערך ברירות משפט בכל הנוגע להזנת דוחות עברה, אבל זוהי רק מטלה אחת מני רבות.
בנוסף, הצפי ליישומה של מערכת ממוחשבת המותאמת לצורכי מערך ברירות משפט הוא לכל המוקדם בסוף שנת 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח התועלת האפשרית שתבוא לידי ביטוי בעבודה עם מערכת ממוחשבת יעילה - קיצור זמני עבודה והגברת קצב הגבייה - ראוי כי המשרד יאיץ מהלכים אלו.
טיפול בדוחות עברה והודעות תשלום קנס .
20 הקרן לשמירת הניקיון פועלת במשרד והוקמה לפי חוק שמירת הניקיון.
אחת ממטרות הקרן היא לרכז אמצעים כספיים לשמירה על איכות נאותה של הסביבה.
חוק שמירת הניקיון קובע כי ניתן להמציא הודעת תשלום קנס ו/או הזמנה למשפט, או להגיש כתב אישום, בתוך שנתיים מיום ביצוע העברה.
על פי חוק סדר הדין , התשמ"ב ]נוסח משולב [ הפלילי- 1982 (להלן- חוק סדר הדין הפלילי), אדם שנמסרה לו הודעת קנס רשאי להגיש בקשה לביטולה בתוך 30 ימים מיום מסירת הודעת הקנס או להגיש בקשה להישפט בתוך 90 ימים.
בקשה לביטול המשרד להגנת הסביבה 883 .
ההודעה תועבר לתובע21 באגף תיאום ואכיפה לקבלת החלטה, ובקשה להישפט תועבר לתובע חיצוני להכנת כתב אישום.
קנסות שלא שולמו במועד, על האגף להעבירם לטיפול חברות הגבייה החיצוניות הפועלות מטעמו.
כדי למנוע התיישנותם של קנסות שלא שולמו ולא נגבו, יש לשלוח דרישה חוזרת לתשלום הקנס22.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי בשנים 2002 -2006 הופקו כ - 145,000 דוחות עברה, שרבים מהם התאפיינו בדיווח לקוי, ואגף תיאום ואכיפה הכין מהם רק כ- 74,000 הודעות תשלום קנס, דהיינו נוצר פחת של כ-50%.
:התברר כי המשרד הצליח לצמצם את הפחת בדוחות העברה מתחילת שנת 2007 עד אוקטובר 2010 ,, פרק הזמן שבו עסק המעקב הופקו כ - 90,200 דוחות עברה, ובהתבסס עליהם הוכנו 73,230 (81% ) הודעות תשלום קנס23( .
חלק מהפחת שנוצר%19 ) מקורו בדוחות שבוטלו עקב ליקויים ופגמים.
אשר לגביית הקנסות, מ - 73,230 הודעות תשלום קנס שנמסרו בשנים 2007 -2010 (עד סוף אוקטובר), כ - 26,300 (36% ) מהקנסות שולמו מרצון, כ - 26,000 (36% ) מהקנסות הועברו לגבייה, וכ - 2,320 (3% .
) מקבלי הודעות קנס ביקשו להישפט 11,630 (כ-16% ) מהקנסות בוטלו עקב החלטת תובע, התיישנות או היעדר כוח אדם או בגלל ליקויים טכניים (דהיינו פחת).
לגבי היתר - 9% מהקנסות- השיב המשרד בדצמבר 2010 .
כי הם עדיין בטיפולו יוצא אפוא כי אף על פי שחל שיפור בפעילותו של אגף תיאום ואכיפה, עדיין קיים פחת גדול יחסית של כ-16% ,מהקנסות הנובע, לפחות בחלקו מקשיים תפעוליים של האגף.
טיפול בבקשות להישפט 1.
אדם שנמסרה לו הודעת קנס רשאי להגיש בתוך90 .
ימים בקשה להישפט בקשה זו מוזנת למערכת הממוחשבת לצורך דיווח ומעקב ומועברת לתובע חיצוני לצורך הכנת כתב אישום.
לפי חוק סדר הדין הפלילי, יש לשלוח למבקש הזמנה למשפט בתוך שנה מיום שהתקבלה הודעתו, ואם לא נעשה כן - חלה התיישנות על העברה.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי בשנים 2002 -2006 לא העביר המשרד כ -40% ,מהבקשות להישפט שהתקבלו לטיפולו של תובע חיצוני לצורך הגשת כתב אישום העברות התיישנו ולא מוצה הדין עם החייבים.
21 ,מי שהיועץ המשפטי הסמיך לקבל החלטות בעניין הודעות קנס מסוג ברירת משפט לרבות החלטה על ביטול ההודעה או על הגשת כתב אישום.
22 בגביית קנס שמוטל בעברה מסוג ברירת משפט המשרד נוהג לפי ההתיישנות שהחוק קובע לעברה מסוג של חטא - סעיף [ שלוש שנים מיום שהקנס הפך חלוט10(3 ) לחוק .
23 60,430 הודעות תשלום קנס שהופקו מדוח עברה ו - 12,799 הודעות תשלום קנס ידניות הנמסרות למעוול בשטח על ידי מי שהוסמך לכך.
במעקב נמצא כי בשנים 2007-2010 (עד אוקטובר) ביקשו להישפט 2,317 אנשים שקיבלו הודעות תשלום קנס, ומתוכן הועברו לתובע חיצוני 1,926 (כ-83% ) בקשות.
בתקופה האמורה בוטלו רק 19 בקשות עקב התיישנות.
יוצא אפוא כי המשרד הצליח לתקן ליקוי זה.
המשרד להגנת הסביבה 885 .
בדוח הביקורת הקודם הועלה כי משך הטיפול הכולל שלאגף תיאום ואכיפה בבקשות להישפט, ממועד הזנת נתוני הבקשה להישפט ועד הגשת כתב אישום, הוא 266 .
ימים בממוצע במעקב נמצא כי הזמן הממוצע מקבלת הבקשה להישפט ועד העברתה לתובע חיצוני התקצר במהלך השנים מ-110 ימים בממוצע בשנת 2007 ל-45 ימים בממוצע בשנת 2010 (עד סוף יונ י), דהיינו חל שיפור ניכר במשך הטיפול הכולל בבקשות להישפט.
המרת תיקי חקירה בהודעת תשלום קנס בדוח הביקורת הקודם נבדקו 23 תיקי חקירה שהתקבלו בלשכה המשפטית והועברו לאגף תיאום ואכיפה להמרה להודעת תשלום קנס.
הבדיקה העלתה כי בכ-43% מן התיקים לא הופקה הודעת תשלום קנס כפי שנקבע.
בנובמבר 2009 הציג צוות בראשותו של ראש אגף תיאום ואכיפה בפני הוועדה לתיקון ליקויים במשרד את הקשיים שבעבודת האגף ואת הפתרונות הנדרשים.
הוא הדגיש, בין היתר, כי יש לגבש נוהל ברור ומסודר לטיפול בבקשות להמרת תיקי חקירה בהודעת תשלום קנס ולהתאים את מערכת המידע לקליטת בקשות אלו ולמעקב אחר ביצוען.
במעקב עלה כי אגף תיאום ואכיפה לא הצליח לספק נתונים למשרד מבקר המדינה על הטיפול בהמרת תיקי חקירה לקנסות בשנים 2007 - 2010 , בין השאר, מכיוון שמעו"ף אינה מסוגלת לספק נתונים אלו, והאגף מצדו אינו מנהל מעקב ידני אחר הטיפול בבקשות אלה.
יוצא אפוא כי אף על פי שמשרד מבקר המדינה העיר בעניין זה בדוח הביקורת הקודם, טרם הסדיר אגף תיאום ואכיפה את הטיפול בנושא, והוא אף אינו עוקב אחר הבקשות כדי לוודא שהטיפול הנדרש נעשה עד תום ואין חשש להתיישנות בעניינן.
מערך הגבייה גביית קנסות 1.
במערך הגבייה מתקבלים תיקי חוב מכל הגורמים המייצרים חיובים במשרד24 (ולא רק מאי- תשלום קנסות).
מערך הגבייה מעביר תיקי חוב אלה להמשך טיפולן של שתי חברות גבייה פרטיות, והכסף שנגבה מועבר, בין היתר ועל פי הוראות חוקים סביבתיים, לאחת מקרנות המשרד25.
יצוין כי עם העברתם של תיקי החוב לחברות הגבייה, חשבות המשרד אחראית לביצוע הבקרה והמעקב אחר תנועת הכספים הנובעים מפעילותן של חברות אלו.
24 לרבות קנסות המוטלים בבית המשפט במסגרת פסקי דין בגין עברות קנס מסוג ברירת משפט, עיצומים כספיים, היטלי הטמנה ודרישה לתשלום כפל הוצאות בגין ביצוע צווים מינהליים במקום המעוול, כמו צווי ניקוי וצווי פינוי רעלים.
25 לדוגמה, חוק שמירת הניקיון קובע כי המפר את הורא ות החוק ישלם קנס שיופקד בקרן לשמירת הניקיון.
מערך הגבייה פועל על פי נוהל ביצוע גבייה של המשרד שנקבע במאי 2006 .