HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נקבע כי יושב ראש הצוות יהיה החשב הכללי או סגן בכיר שלו שימנה לעניין זה, וחברי הצוות יהיו משנה ליועץ המשפטי לממשלה, שימנה היועץ המשפטי לממשלה, או נציגו; היועץ המשפטי של משרד האוצר או נציגו; מנכ"ל משרד ראש הממשלה או נציגו.
"הצוות יצרף לדיוניו נציגים של משרדי ממשלה רלוונטיים, לפי העניין, ויפעל תוך התייעצות עם המשרד לשוויון חברתי".
הצוות מונה בדצמבר והתחיל בעבודתו בסמוך למועד זה.
2017 מן האמור לעיל עולה כי החשכ"ל ומטה ישראל דיגיטלית פועלים יחד להסיר חסמים המקשים על משרדי ממשלה להתקשר עם ספקים המציעים שירותים חדשניים בתחום הדיגיטציה.
עוד עולה מתשובותיהם כי עד כה הניבו פעולותיהם פירות: בין השאר עודכנו הליכי המכרז הקיימים בממשלה והוראות התכ"ם הנוגעות לנושא הרכש.
עם זאת, הליך התאמת נוהלי הרכש לעידן הדיגיטלי עדיין לא ).
17 ( 2308 החלטה 69 1582 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הושלם, וההתמודדות עם האתגרים בנושא עדיין בעיצומה.
יש מקום לעודד ביצוע מכרזים ורכש באופן מקוון.
עוד יש לעודד שימוש בכלים חדשניים, כגון מכרזי אתגר, הן כדי לעודד ספקים ובהם חברות הזנק בעלי פתרונות חדשניים לצורכי המשרדים להציע אותם למשרדים במסגרת ההליך המכרזי והן כדי להקל על המשרדים להתקשר עימם.
למשרד מבקר המדינה עדכן החשכ"ל בדבר הפעולות שהוא 2019 בתשובה מדצמבר מבצע בנושא: "מינהל הרכש הממשלתי.
למשרדי הממשלה בביצוע הליך מכרז אתגר עצמאית, זאת לצד מתן סיוע שוטף ממינהל הרכש הניתן פורסם מכרז 'טכנולוגיות המידע 2019 כבר היום".
עוד נכתב בתשובה כי "בספטמבר ' הכולל אשכול חדשנות טכנולוגית ובו התמחות בפתרונות תוכנה חדשניים.
11-2019 למכרז ירשמו ספקים חדשניים ובו יבצעו משרדי הממשלה תיחורים לאתגרים שיש להם על בסיס תבנית מוגדרת של מינהל הרכש", ותנאי הסף מאפשרים גם לחברות הזנק להירשם למכרז.
"כמו כן, בימים אלו מינהל הרכש נמצא לקראת השלמת פיתוח תיבת המכרזים הדיגיטלית שתשמש את כלל משרדי הממשלה לטובת מכרזים פומביים וסגורים.
הדבר יאפשר למשרדי הממשלה לבצע מעבר למכרזים מקוונים".
בתשובת המשרד לשוויון חברתי למשרד מבקר המדינה נאמר כי הפעולות שנעשו עד לעת הזו כדי להתאים את נוהלי הרכש למיזם ישראל דיגיטלית מציגים פתרונות .
בתשובה התייחס המשרד לקשיים שהועלו ולפתרונות 2016-לקשיים שהועלו ב שנמצאו עבורם וציין בין היתר, כי בכל הנוגע לעבודה עם חברות הזנק, "לרשות החדשנות והמטה מסלול תמיכה ייעודי בסטארט-אפים אשר נותנים מענה לאתגרי המגזר הציבורי, לרבות אפשרות לביצוע פיילוטים" (כלומר, בדיקת היתכנות של פתרונות חדשניים בתוך משרדי הממשלה).
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1583 המשרד לשוויון חברתי | המשרד לשוויון חברתי | קשיים וחסמים בתחום הרכש הממשלתי 1 .
במסגרת הצורך בגיבוש פתרונות שיקלו על התקשרות עם חברות הזנק: מיזם ישראל דיגיטלית מעוניינים משרדי ממשלה לקלוט שירותים חדשניים שמציעות חברות הזנק בתחומים שונים, כגון בריאות, חינוך ורווחה, לשם ניטור מצבן הבריאותי של קבוצות אוכלוסייה שונות, טיפול בהן ומתן פתרונות חדשניים לבעיות העולות בתחומים אלה.
פתרונות דיגיטליים יכולים בין היתר להקל על האזרח לקבל שירותים שאינם זמינים לו בקרבת מגוריו או שידו אינה משגת לשלם בעבורם, וכן לספק שירותים לאנשים שניידותם מוגבלת והם מתקשים להגיע למרכזי טיפול.
דוגמאות לכך הם קורסים ושיעורים פרטיים הניתנים במרשתת (אינטרנט) לתלמידים ולקהל הרחב, או שירותים ומוצרי עזר חדשניים בתחום הבריאות שנועדו לנטר את מצב המטופל ולהקל על התמודדותו בחיי היום-יום.
כאשר משרד ממשלתי מבקש להתקשר עם ספק כדי לקבל שירות או מוצר, , תקנות החוק 1992-עליו לעשות זאת על פי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב והוראות התכ"ם.
הדבר מחייב הליכים מול ועדת המכרזים של המשרד, וזאת גם אם מדובר בהתקשרות עם חברת הזנק המציעה מוצר או שירות ייחודי והיא הספק היחיד שלו.
כך למשל, אם מדובר בהתקשרות עם ספק יחיד ששוויה אלף ש"ח, יש צורך לפנות לוועדת המכרזים של המשרד בבקשה 50 עולה על .
1993-שתאשר פטור ממכרז, על פי האמור בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג אלף ש"ח, אמנם לא נדרש 50-כאשר מדובר בהתקשרות כאמור ששוויה נופל מ 70לקבל פטור ממכרז, אולם המשרד יידרש בכל זאת לפנות לוועדת המכרזים כדי שתאשר שאין צורך להציג בפניה יותר מהצעת מחיר אחת, וזאת בכל ש"ח.
5,000 מקרה שבו שווי ההתקשרות עולה על לדברי מנמ"רים במשרדי יישום, הליך קבלת האישור מוועדת המכרזים המשרדית להתקשר עם חברת הזנק נמשך לעיתים חודשים ארוכים, גם אם עלות השירות או המוצר שהיא מפתחת נעה בין כמה אלפי ש"ח לכמה עשרות אלפי ש"ח בלבד.
בשל הזמן הרב נכשלת לעתים התקשרות כזו, ובמקרים מסוימים היזם מושך את הצעתו.
3 הוראת תכ"ם 70 1584 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 71בדוח מבקר המדינה על התקשרויות משרדי הממשלה בתחום התקשוב צוין הצורך ליזום תיקונים בתקנות חובת המכרזים בתחום התקשוב.
בסיכום נכתב כי "ממשלת ישראל הכירה בצורך לצמצם את הפער בין היכולות בתחום הטכנולוגיה והחדשנות במגזר האזרחי לבין היכולות המוגבלות במגזר הממשלתי.
התפתחותה המהירה של טכנולוגיית התקשוב.
גורמת לכך שאגפי מערכות המידע נדרשים ליישם חדשנות בתחומים אלו במהירות וביעילות כדי למנוע את התיישנות הטכנולוגיה הרלוונטית עד להשלמת תהליך הרכש".
של אגף החשב הכללי במשרד האוצר למשרד מבקר 2019 בתשובתו מדצמבר המדינה נאמר כי מינהל הרכש, בשיתוף החשכ"ל ומשרדי ממשלה שונים, כדי לקצר את תהליך 72בחן את הוראת תכ"ם בדבר התקשרות בהליך מקוצר עדכון להוראה.
עוד נאמר 2019 ההתקשרות, ובהמשך לכך פורסם בנובמבר ' בו 11-2019 בתשובה כי "בימים אלו.
עלה לאוויר מכרז 'טכנולוגיות המידע הוגדר אשכול חדשנות טכנולוגית אליו נרשמות חברות הזנק שאליהן יוכלו לפנות משרדי הממשלה השונים לקבלת מענה חדשני לצרכים הדורשים זאת.
בשלב ראשון, המכרז הינו בתחום התוכנה, אך נבנה באופן בו ניתן להוסיף התמחויות חדשניות נוספות ולאפשר לספקים נוספים להירשם.
המכרז משמש ככלי בארגז הכלים שבונה מינהל הרכש במטרה לאפשר רכש חדשנות".
מטה ישראל דיגיטלית סבור שחסם נוסף שקייםהכשרה של עובדי הרכש: הוא חוסר ההכשרה של עובדים ביחידות המקצועיות בתחום הרכש.
למשרד מבקר המדינה לעולה 2019 משרד הבריאות הגיב בתשובתו מדצמבר מדברי המטה בנוגע להכשרת עובדי הרכש וכתב: "המשרד סבור שעובדי הרכש במטה אגף מערכות מידע ומחשוב הינם עובדים מקצועיים, בעלי הכשרות מתאימות, אשר פועלים תחת מצבי לחץ ועומסים ותחת מצבים ממושכים של מחסור בכוח אדם ותת-תקינה".
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי חטיבת נכסים, רכש ולוגיסטיקה פועלת לספק הכשרות לעובדים ולמנהלים בשירות המדינה, בין היתר במסגרת קורסים בדיני מכרזים, ימי עיון ופורומים מקצועיים.
עוד נאמר בתשובה כי במקביל להכשרות אלה, "מינהל הרכש ממסד העברת קורסי רכש אינטרנטיים בשפה האנגלית של הבנק העולמי ולאור הביקוש הרב, מתעתד להרחיב את הפעילות לקורסי רכש נוספים, ולקהלי יעד רלוונטיים נוספים".
), "משרד האוצר - אגף החשב הכללי - היבטים 2019( ב69 בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 71 .
478 'בהתקשרויות משרדי הממשלה בתחום התקשוב", עמ .
3 הוראת תכ"ם 72 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1585 המשרד לשוויון חברתי | המשרד לשוויון חברתי |  פעלו אגף החשכ"ל ומטה 2016 מן האמור לעיל עולה כי מאז שנת ישראל דיגיטלית כדי להתאים את מדיניות הרכש הממשלתית לעידן הדיגיטלי, ופעולתם זו הניבה פירות.
עם זאת, כיום עדיין מתמודדים משרדי הממשלה עם אתגרים המקשים עליהם לקלוט מוצרים ושירותים דיגיטליים חדשניים.
לפיכך מן הראוי שהמטה ואגף החשכ"ל ימשיכו את פעילותם בנושא.
מדדים לבדיקת השגת המטרות והיעדים של המיזם המיזם ישראל דיגיטלית הוקם כדי ליצור שינויים משמעותיים לטובה בתחום החברה ובתחום הכלכלה ולשפר את השירותים הממשלתיים הניתנים לציבור.
כאמור, מטרות-העל של המיזם הן צמצום הפערים בין אוכלוסיות בחברה בישראל, צמיחה כלכלית מואצת ויצירת ממשל חכם וידידותי לציבור.
למטרות-העל הללו משמעות רחבת היקף, ועל כן היכולת להגשימן ומידת ההתקדמות של הגשמתן מושפעות מטבע הדברים לא רק מן הפעולות הנעשות במיזם הלאומי, אלא ממגוון של גורמים הפועלים במשק ובממשל במדינת ישראל.
פעל במשרד ראש הממשלה צוות בנושא המדדים והמדידה בתחומי 2015 בשנת המדיניות הדיגיטלית (להלן - הצוות).
תפקידו היה לבחון את המדדים הנוגעים לנושא בעולם ולסייע בגיבוש כלים אפקטיביים למדידה של המדיניות הדיגיטלית הממשלתית.
בצוות ישבו נציגים של מטה ישראל דיגיטלית, רשות התקשוב הממשלתי, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), המועצה הלאומית לכלכלה ומשרד התקשורת.
העלה הצוות את המלצותיו על הכתב במסמך ששלח למנכ"לים 2015 באוגוסט של משרדי ממשלה הפועלים בתחומי הליבה של המיזם הלאומי ולכמה גורמים .
במסמך ההמלצות צוינו הדברים הבאים: 73אחרים בממשלה המעורבים בעשייה זו .
מדידה והערכה חיוניות לבחינת התקדמות המדיניות הדיגיטלית הממשלתית 1 והצלחתה בקידום מטרותיה, ומדדים בין-לאומיים הם פלטפורמה המאפשרת לבחון ההמלצות נשלחו אל מנכ"ל משרד הבריאות, מנכ"ל משרד החינוך, מנכ"ל משרד הרווחה, מנכ"ל 73 ,משרד התקשורת, ראש הלמ"ס, ראש מטה ישראל דיגיטלית, ראש רשות התקשוב הממשלתי מנהל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה, המועצה הלאומית לכלכלה ואל עובדי מדינה נוספים במשרדים האמורים.
1586 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה .
היבטים מסוימים במדיניות הדיגיטלית ולהשוות למדינות דיגיטליות מתקדמות .
בישראל נעשית מדידה בנושאים שונים הנכללים במדיניות הדיגיטלית, ואולם 2 מדידה זו מבוזרת בין גופים שונים בממשלה ומחוצה לה.
יש צורך בפלטפורמה אחת שתרכז נתונים ופרמטרים קיימים או חדשים שיפותחו בנושא המדיניות הדיגיטלית .
הלמ"ס היא שותפה אסטרטגית להרחבת המדידה בתחומי המדיניות 3 .
הממשלתית הדיגיטלית באופן שיטתי ולאורך זמן באמצעות מתודולוגיה סדורה התואמת סטנדרטים בין-לאומיים בתחום זה.
צוין כי כדי 2017 במסמכי התוכנית הדיגיטלית הלאומית שאישרה הממשלה בשנת לעקוב אחר התקדמותה יוגדרו מדדים למטרות-העל של המיזם וייעשה מעקב שוטף אחר המדדים.
עוד צוין כי המדד הדיגיטלי הלאומי נמצא בשלבי תכנון בשיתוף הלמ"ס וגורמים נוספים מהמגזר הציבורי והפרטי.
כי "המדד 2019 הסטטיסטיקן הלאומי מסר למשרד מבקר המדינה במכתב מיולי מדדי פעילות שונים בתחומי 80-הדיגיטלי הלאומי הוא למעשה אוסף של כ הדיגיטציה והאינטרנט, כגון שיעור העסקים המבצעים מכירות ברשת, שיעור מחקר [ הפרטים בישראל שהשתמשו בשירותי רפואה מרחוק, סך ההוצאה למו"פ , שביעות רצון משימוש בשירותי ]טכנולוגיה פיננסית [ בתחום הפינטק ]ופיתוח ממשל זמין ועוד רבים.
מטרת איסוף המדדים, כפי שאנו מבינים אותה בלמ"ס, היא לייצר תמונת מצב על רמת הדיגיטציה הלאומית לפי תחומים ומטרות, שתאפשר תכנון מדיניות והסדרה ובחינה של ביצועי המדיניות המיושמת".
לדבריו, כדי לאסוף, לפתח ולהרכיב טווח מדדים נרחב כזה, על הלמ"ס לעשות פעולות רבות בשני תחומים: "ביצוע סקרים, כולל בנייה וביצוע של סקרים חדשים וגם הוספת שאלות ייעודיות בסקרים קיימים"; "איסוף מידע ממקורות מנהליים (מתוך הלמ"ס, ממשרדי הממשלה ומחוצה להם), חקירתו, טיובו ותיקופו".
הסטטיסטיקן הלאומי ציין אילו פעולות נעשו לשם פיתוח המדדים.
להלן עיקרי דבריו: 1 .
הלמ"ס קיימה דיונים עם מטה ישראל דיגיטלית בנושא מדדים בתחום ואילך, לאחר סיום עבודתו של 2015 הטרנספורמציה הדיגיטלית מאוגוסט הצוות.
בדיונים הללו הועלו תוכניות והצעות למסגרת העבודה, ודובר על כך שיידרשו ללמ"ס מקורות תקציביים למימון עבודתה לגיבוש המדדים.
הוקם צוות עבודה של נציגים ממטה ישראל דיגיטלית 2016 בתחילת שנת ומהלמ"ס כדי לאפיין ולהגדיר את המדדים הנדרשים, את הפעולות הנדרשות כדי לייצרם ואת לוחות הזמנים המשוערים להשגתם.
הצוות חקר את המדדים הקיימים בעולם ואת צורכי המשרדים השונים, התייעץ עם מומחים ובעלי עניין מדדים.
הנהלת הלמ"ס קיבלה את 83 בארץ ובעולם והמליץ על רשימה של .
2016 המלצות הצוות בישיבה שהתקיימה ביולי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1587 המשרד לשוויון חברתי | המשרד לשוויון חברתי | 3 .
לאחר סיכום עבודת הצוות נדרשה הלמ"ס לתכנן תוכנית אופרטיבית ליישום כלל הפעולות ולהשגת המשאבים הנדרשים.
- לא קודם הטיפול בנושא עקב אי 2018 - אמצע 2017 במהלך התקופה אפריל אישר אגף התקציבים במשרד האוצר העברת 2018 אישור המשאבים.
2019 משאבים ללמ"ס לנושא זה משנת 5 .
,2019 שלב הביצוע של תוכנית המדדים הדיגיטליים בלמ"ס החל באמצע שנת .
זהו השלב הראשון של 2021 ועל פי הערכת הלמ"ס, הוא עתיד להסתיים ביוני מהמדדים ויוקם מנגנון האיסוף.
70%-הפרויקט, ובמסגרתו יפותחו כ מן האמור לעיל עולה כי חל עיכוב בטיפול בנושא גיבוש המדדים.
כפי לא 2018 ועד אמצע 2017 שנטען על ידי הסטטיסטיקן הלאומי, מאפריל קודם הטיפול בנושא עקב כך שלא אושרו לכך משאבים.
, כי "המדד 2019 מטה ישראל דיגיטלית ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ביולי שגובש אושר ע"י מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי והסטטיסטיקן הראשי בלמ"ס".
הוסבר בתשובה שגיבוש המדדים התעכב בשל מחסור בכוח אדם בלמ"ס, ו"לאחר שנפתרו חסמי כוח האדם בלמ"ס, ומשגויסה מנהלת תחום דאטה למטה, מתבצע ) שפרסם ארגון Going Digital ( תהליך עדכון מהיר של המדד לאור מדד חדש לפני מספר חודשים.
בהתאם לסיכום התקציבי עם הלמ"ס (שנמצא OECD -ה בשלבי חתימה אחרונים, ומצ"ב), תוצאות המדד הראשוניות צפויות להתפרסם למשרד מבקר המדינה עדכן המטה כי "תוצאות 2020 ".
בתשובה מינואר 2020 במהלך ".
2021 המדד יחלו להתפרסם במהלך שנת נחתם בין מטה ישראל דיגיטלית לבין הלמ"ס מסמך שעניינו "סיכום 2019 באוגוסט בדבר פרויקט המדד הדיגיטלי הלאומי".
במסמך זה 2021 - 2019 תקציבי לשנים נרשמו התוצרים שעל הלמ"ס להגיש למטה במסגרת פרויקט גיבוש המדד הדיגיטלי הלאומי, וכן נרשמו התקציבים שעל המטה להעביר ללמ"ס לביצוע עבודתו.
מיליון ש"ח, והם נועדו 3.
747 - ב 2021 - 2019 תקציבים אלה מסתכמים בשנים סבב איסוף נתונים יחיד".
במסמך ]ל[למימון "הליכי פיתוח מתודולוגי ותשתית ו נכתב כי כדי שהלמ"ס יוכל להמשיך את עבודתו בקשר למדד הלאומי בשנים שלאחר מכן, יש למצוא מקור למימון הפעילות שיהיה יציב וארוך טווח.
של הלמ"ס למשרד מבקר המדינה נאמר, כי "לצורך 2019 בתשובה מנובמבר קיומו של השלב השני של הפרויקט, יש לדאוג להמשכיות פעילותו של המנגנון המדדים הנותרים (למשל בתחום הבריאות), שכיום אין להם 30% ולפעול לפיתוח 1588 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מתודולוגיה בינלאומית מוסכמת ומקורות מידע רלוונטיים".
עוד נאמר בתשובת הלמ"ס כי "גובה התקציב הינו חסם עיקרי לביצוע פעילות הלמ"ס בהקשר לפרויקט, ואופן אישורו, כתקציב חד-פעמי, אינו מאפשר תכנון מתודולוגי ארוך טווח והמשכיות".
עולה אפוא כי בעוד שהממשלה אישרה לתקצב את מיזם ישראל דיגיטלית בסכומים גבוהים מאוד - כמיליארד ש"ח הועברו למטה לצורך ביצוע התחייבויותיו 2018 - 2016 ישראל דיגיטלית בשנים מיליון ש"ח לצורך פעולות 3.
7 במסגרת המיזם הלאומי - הרי שסכום של של מדידה והערכה של מיזם עתיר משאבים זה אושר בעיכוב ניכר.
למשרד מבקר המדינה ציין אגף התקציבים כי "התקציב 2019 בתשובתו מדצמבר ישראל דיגיטלית ללמ"ס ללא ]מטה[ למדד הדיגיטלי הלאומי הוסכם והועבר בין מעורבות אגף תקציבים".
עוד הוסיף אגף התקציבים כי הבקשה לאגף התקציבים .
אגף 2017 "נגעה לכמויות כ"א בלבד", והגיעה לאגף התקציבים בחודש יוני התקציבים כתב עוד כי לאחר דיונים ממושכים שהתקיימו בין אג"ת ללמ"ס בנוגע .
נחתם הסיכום התקציבי לתגבור 2019 - 2018 לדרישות התקציב והתקנים לשנים נחתם סיכום תקציבי לתגבור הלמ''ס 2019 באפריל]ו[ .
2018 תקציב הלמ''ס לשנת שעות סוקרים עבור ביצוע המדד 20,824 - תקני כ"א ו 3 אשר כלל תגבור 2019 בשנת הדיגיטלי הלאומי".
בסיכום תשובתו כתב אגף תקציבים כי "ככל שיידרש ללמ"ס ".
2020 תגבור קבוע עבור נושא זה הוא יידון במסגרת דיוני התקציב לשנת מטה ישראל דיגיטלית מסר למשרד מבקר המדינה כי "אכן המטה סיכם עם הלמ"ס תקציב.
אבל, על מנת שהלמ"ס יוכל לבצע את המדידה, עיקר המשאבים הנדרשים לו הינם תקני כח אדם של סוקרים וסטטיסטיקאים"; "הגורם היחיד שיכול להעביר תקנים כאלה ללמ"ס הינו אגף התקציבים באוצר, ועל כן הגיש הלמ"ס בקשה לאגף התקציבים להקצות לו את התקנים הנדרשים.
כאמור בתגובתו של אגף התקציבים, תהליך המו"מ בינו לבין הלמ"ס בנושא התקנים ארך זמן רב, ולכן הפרויקט התעכב".
לפיתוח מדדים איכותיים 2019 כדי שתוכנית העבודה שהחלה בשנת לבחינת השגת מטרות-העל של המיזם ויעדיו האסטרטגיים תיושם ותניב את הפירות המצופים ממנה, וכדי למנוע עיכובים נוספים העלולים להיווצר בעבודה זו בשנים הבאות, כפי שקרה במועד תחילת העבודה, 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1589 המשרד לשוויון חברתי | המשרד לשוויון חברתי | מן הראוי שהלמ"ס, המטה ואגף התקציבים יבחנו יחדיו ומראש את המשאבים הנדרשים לשלבים הבאים של משימה זו, הנעשית על ידי הלמ"ס, ויפעלו לאשר משאבים אלה בזמן.
סיכום על הקמת המיזם "ישראל 2013-בשש השנים שלאחר החלטת הממשלה מ דיגיטלית" נעשתה פעילות רבה וחשובה על ידי מטה ישראל דיגיטלית ומשרדי ממשלה המעורבים במיזם במטרה לבצע טרנספורמציה דיגיטלית בעבודת משרדי הממשלה והרשויות המקומיות.
במסגרת המיזם הוקמו פרויקטים שנוגעים לתחומים רבים ובהם: חינוך, בריאות, משפטים, רווחה וכלכלה.
מטרות העל והיעדים האסטרטגיים שקבעה הממשלה למיזם הינם בעלי משמעות רחבת היקף מבחינה כלכלית וחברתית.
במסגרת זו הוצבו מטרות ויעדים הכוללים: צמיחה כלכלית מואצת, הורדת יוקר המחיה וצמצום פערים בין הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית לבין המרכז.
כדי לקדם מטרות אלה משקיעה בו המדינה כספים רבים.
על פי הנתונים המסכמים את התקציב 2014 מאז שנת - סך התקציב שאושר למטה לביצוע התחייבויותיו 2018 - 2016 בשנים מיליארד ש"ח.
תקציב זה נועד לביצוע 1.
114 -באותן שנים היה כ פעולות המטה ולמימון פרויקטים שהוביל כמו גם למימון על ידי המטה חלק מעלויות של פרויקטים שהובילו משרדי ממשלה שהשתתפו במיזם.
נוסף על התקציב שהעביר המטה למשרדי ממשלה תקצבו גם משרדי הממשלה עצמם את הפרויקטים שהם מובילים במסגרת המיזם, בסכומים לא מבוטלים - בסדר גודל של מיליוני שקלים או אף עשרות מיליוני שקלים לפרויקט.
במסגרת מיזם זה הוקמו עד כה פרויקטים רבים.
מן הראוי שהממשלה תקיים בחינה כוללת בפורום בין-משרדי של התוצרים שהתקבלו עד כה מן המיזם ומומלץ לשקף את תוצאות הבחינה לציבור.
במסגרת זו ראוי לבחון את העלויות שהושקעו בכל אחד מן הפרויקטים השונים, את השימוש בתוצרים של כל פרויקט שכבר הגיע לידי יישום ואת התועלת העולה משימוש זה - בפרט בהיבט השימוש שהציבור עושה בתוצרי פרויקטים, ותוך השוואה בין השימוש שנעשה על ידי תושבי פריפריה לבין זה שנעשה על ידי תושבי המרכז.
בחינה זה תאפשר לממשלה להשוות בין המטרות והיעדים האסטרטגיים בעת אישור התוכנית הדיגיטלית הלאומית לבין 2017 שהוצבו בשנת התקדמותו של המיזם לכיוון השגתם.
פרסום לציבור של תוצאות מן הבחינה הכוללת יאפשרו שקיפות והגברת האחריותיות.
מבוא , נקבע כי מדי שנה, ]נוסח משולב[ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 12 בסעיף במועד שיקבע המבקר אולם לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה".
עוד נקבע כי במועד שיקבע המבקר אולם לא יאוחר מתשעה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את "מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה למועד תום שנת הגיש שר האוצר למבקר המדינה את הדוחות הכספיים של 30.
ב אינם מבוקרים וכוללים 1.
הדוחות הכספיים שהוגשו 31.
18 ממשלת ישראל ליום הסתייגויות רבות מהמידע המוצג בהם וכן הסתייגויות בשל מידע חסר.
מוצגת יתרת "השקעה 31.
18 - ל 2בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה מיליארד ש"ח ויתרת 32.
2-בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי" בהיקף של כ .
3 מיליארד ש"ח 27-"התחייבויות בגין פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי" של כ - 32 הנתונים בדוחות הכספיים מוצגים על פי תקן חשבונאות ממשלתי מספר .
התקן האמור מתווה את הטיפול 2014 הסדרי זיכיון למתן שירות: המעניק, דצמבר החשבונאי של המעניק, שהוא גוף ממשלתי המעניק למפעיל את הזכות להשתמש .
4בנכס זיכיון לשם מתן שירות, וזאת על פי הסדרי זיכיון למתן שירות הדוחות הכספיים המאוחדים והדוחות הכספיים הנפרדים של הממשלה.
דוחות אלה כוללים את הדוחות של הגופים הממשלתיים שלממשלה יש שליטה בהם 2 בדוחות הכספיים הנפרדים של הממשלה (הדוחות הכספיים סולו של הממשלה הכוללים את דוחות 3 .
משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם) לאותו מועד מוצגות יתרות דומות מדידה ראשונה ורישום של נכס הזיכיון למתן שירות נערכים לפי שווי הוגן בד בבד עם רישום 4 התחייבות על פי אופי התשלום שמקבל המפעיל.
על פי התקן, המעניק יכיר בנכס זיכיון למתן שירות "אם: (א) המעניק שולט או מסדיר אילו שירותים המפעיל חייב לספק באמצעות הנכס, למי הוא חייב לספק אותם ובאיזה מחיר; וכן (ב) המעניק שולט בזכות שייר משמעותית כלשהי בנכס בתום תקופת ההסדר באמצעות בעלות, זכות מוטב או בדרך אחרת".
יתר על כן, התקן קובע כי המעניק יכיר בהתחייבות בהתאם לאופי התשלום שמקבל המפעיל: (א) על פי מודל ההתחייבות הפיננסית, כאשר המעניק משלם למפעיל עבור הקמת נכס הזיכיון למתן שירות, פיתוחו, רכישתו או שדרוגו, והתשלום נעשה בסדרת תשלומים שנקבעו מראש, ההתחייבות תטופל כהתחייבות פיננסית; (ב) על פי מודל הענקת זכות למפעיל - כאשר המעניק מפצה את המפעיל עבור הקמת נכס הזיכיון למתן שירות, פיתוחו, רכישתו או שדרוגו, באמצעות הענקת הזכות למפעיל להפיק הכנסות ממשתמשים שהם צדדים שלישיים או מנכס אחר מניב הכנסות, המעניק יכיר בהתחייבות עבור כל חלק של ההכנסה שטרם הוכר, הנובע מהחלפת הנכסים בינו לבין המפעיל.
612 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה סעיף "השקעה בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי" (להלן - פרויקטים בשיטת או שותפות ציבורית פרטית) כולל פרויקטים בתחום התחבורה, המים, הבינוי 5PPP הציבורי והאנרגיה הסולארית.
בפרויקטים מסוג זה המדינה מעבירה לזכיינים זכות לספק שירותים לציבור באמצעות הרשאה לשימוש בתשתיות או במתקנים קיימים או המוקמים במיוחד למטרה זאת.
החוזים שנחתמים עם הזכיינים השונים הם למימון הפרויקטים, להקמתם, לתפעולם ולתחזוקתם.
מובאים נתונים מהדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה המשקפים 1 בתרשים את התפתחות ההשקעה וההתחייבות בגין פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי בשנים .
2018 - 2014 התפתחות ההשקעה וההתחייבויות בפרויקטים בשיתוף המגזר: 1 תרשים 2018 - 2014 ,הפרטי בארץ ,2018 - 2014 המקור: הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה לשנים בעיבוד משרד מבקר המדינה מצביע על צמיחה ניכרת בהיקף הביצוע של פרויקטים מסוג זה בארץ 1 תרשים בשנים האחרונות.
מובאים נתונים מהדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה בדבר 3- ו2 בתרשימים התפתחות ההשקעה וההתחייבות בגין פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי בשנים .
PPP - Public Private Partnerships 5 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי613 משרד האוצר | משרד האוצר | כשיעור (באחוזים) מסך הנכסים ומסך ההתחייבויות במאזן וכשיעור 2018 - 2014 .
(להלן - תמ"ג) בהתאמה) GDP( (באחוזים) מהתוצר המקומי הגולמי שיעור ההתפתחות של ההשקעה וההתחייבות בפרויקטים בשיתוף : 2 תרשים 2018 - 2014 ,המגזר הפרטי בארץ מסך הנכסים ומסך ההתחייבויות, באחוזים ,2018 - 2014 המקור: הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה לשנים בעיבוד משרד מבקר המדינה שיעור ההתפתחות של ההשקעה וההתחייבויות בפרויקטים בשיתוף : 3 תרשים 2018 - 2014 ,המגזר הפרטי בארץ מהתמ"ג, באחוזים ,2018 - 2014 המקור: הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה לשנים הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה 614 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהפעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה היבטים בניהול 2019 בחודשים פברואר-ספטמבר ההשקעות בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי.
הבדיקה נעשתה באגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל) שבמשרד האוצר - בחטיבת תשתיות ופרויקטים ובמנהלת הבינוי הממשלתי (להלן - מנהלת הבינוי), בענבל חברה לביטוח בע"מ (להלן - חברת ענבל) ובמשרד הביטחון.
בדיקות השלמה נעשו בבנק ישראל, באגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן - אגף תקציבים), ברשות שוק ההון ביטוח וחיסכון (להלן - רשות שוק ההון), ברשות החברות הממשלתיות, במשרד ראש הממשלה, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), במשרד האנרגיה, במשרד הפנים, במשטרת ישראל, ברשות המים ובחברת כביש חוצה ישראל בע"מ.
רקע היא מן השיטות הנפוצות בעולם ובאמצעותה ממשלות פועלות לצורך PPP שיטת שיתוף המגזר הפרטי בהקמה ובתפעול של פרויקטים בתחום התשתיות.
שיטה זו עשויה לתרום במידה רבה לפיתוח התשתיות, אך היא אינה השיטה המובילה והיא תופסת רק חלק קטן מסך ההשקעה הציבורית המצטברת במדינות 6בתחום זה מאפשר להתגבר על הקשיים בהעמדת תקציבים PPP-.
מתווה ה 7המפותחות ציבוריים לפרויקטים ולהקים את הפרויקטים בצורה יעילה מהמגזר הציבורי.
מובאים נתונים על היקף ההשקעה בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי 4 בתרשים בישראל ובכמה מדינות החברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח 2018 - 1990 בשנים ).
OECD ( כלכלי מתוך מצגת של חטיבת המחקר בבנק ישראל בנושא "פיתוח תשתיות בישראל: שיתוף המגזר העסקי".
6 United Nations Department of Economic and Social Affairs, Public-Private Partnerships : ראו 7 .
ראו גם 6 ', עמ and the 2030 Agenda for Sustainable Development : Fit for Purpose ?
)2016( , שם צוין כי שיעור 79 ', עמ International Monetary Fund, World Economic Outlook )2014( .
מסך ההשקעה הציבורית במדינות המפותחות 10%- עומד על פחות מ PPP ההשקעה בשיטת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי615 משרד האוצר | משרד האוצר | ההשקעה המצטברת בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי בשנים: 4 תרשים כשיעור מסך ההשקעה הגולמית המצטברת וכשיעור מהתמ"ג 2018 - 1990 *2018 ,באחוזים , הדוחות הכספיים המאוחדים של 9 OECD (8European PPP Expertise Centre) , EPEC :המקור , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה 2018 הממשלה לשנת * נתוני ההשקעה בישראל משקפים את היקף ההשקעה המוצג בדוחות הכספיים , והנתונים של המדינות האחרות משקפים את 2018 המאוחדים של הממשלה לשנת .
EPEC היקף ההשקעה בפרויקטים שהגיעו לסגירה פיננסית המוצג באתר ** השקעה גולמית - רכישות של נכסים מיוצרים לצורך השקעות בנכסים קבועים, במלאים ובדברי ערך.
PPP-זה כשני עשורים מתבצעים במדינת ישראל פרויקטים באמצעות שיטת ה כאמור, בשנים האחרונות חל גידול ניכר בהיקף ביצועם, דבר שחולל תנופה בפיתוח .
בעיקר 1 התשתיות בתחומים שונים במרכז הארץ ובפריפריה, כפי שמוצג במפה קידמה שיטה זו פרויקטים נרחבים וחדשניים כפרויקטים בתחום התפלת המים במדינה.
היקפם הכספי של הפרויקטים מוערך בעשרות מיליארדי שקלים.
יתר על כן, על פי אומדן ראשוני של החשב הכללי, ההשקעה בתשתיות באמצעות שיטה זו .
10 מיליארד ש"ח לפחות 60 המתוכננת לשנים הקרובות עומדת על אתר המרכז האירופי המקצועי למיזמים בשיתוף המגזר הפרטי.
ראו באתר 8 https://data.
org/epec https://stats.
" ראו להלן, פרק "הליך הסגירה הפיננסית 10 616 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהפרויקטים מרכזיים שהושלמו בשיתוף המגזר הפרטי: 1 מפה המקור: אתרי אגף החשב הכללי ומשרד הביטחון, בעיבוד משרד מבקר המדינה , והדבר נעשה בהתקשרות 11PPP גופים אחדים בממשלה מבצעים פרויקטים בשיטת מטעם המדינה עם הזכיין באמצעות ועדת מכרזים בראשות הגוף המבצע, ובהם: (א) חטיבת תשתיות ופרויקטים; (ב) מנהלת הבינוי; (ג) משרד הביטחון; (ד) חברות תשתית ממשלתיות, בהן חברת נת"ע וחברת כביש חוצה ישראל בע"מ.
רשויות אך בהיקפים קטנים יותר.
PPP מקומיות מבצעות גם הן פרויקטים בשיטת 12 מובאים נתונים על ההשקעה בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי 5 בתרשים מיליארדי ש"ח, לפי הגוף המבצע 32.
2- המסתכמת בסך של כ 31.
13ובחלוקה למגזרים /DB( קיימים פרויקטים מסוגים נוספים בתחום התשתיות בישראל: (א) פרויקטים תקציביים 11 כתב כמויות) שבהם השותפות עם המגזר הפרטי מוגבלת.
בפרויקטים אלו המגזר הציבורי מבצע תכנון ראשוני ומעביר למגזר הפרטי את התכנון המפורט ואת הביצוע; (ב) פרויקטים הפועלים ברישיונות, בפרט בתחומי האחריות של משרד האנרגיה, רשות החשמל ורשות המים.
ההשקעה מוצגת בניכוי הפחת שנצבר.
12 , פרויקטים שהקמתם טרם הושלמה (פרויקטים המצויים לפני הסגירה הפיננסית 32 בנוסף יש 13 בשלבי מכרז שונים ובשלב טרום המכרז).
אומדן עלות ההקמה הכוללת בפרויקטים אלה מוערכת , רכבת קלה (להלן - רק"ל) ת"א, רק"ל חיפה-נצרת 16 מיליארדי שקלים, בהם כביש 48-בכ ורק"ל ירושלים (קו המשך), נתיבים מהירים בגוש דן, מתקני התפלה בשורק ב' ובגליל המערבי.