HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעת סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , היו הנתונים שלהמשרד בדבר שיעור הילדים שחוסנו בתחנות טיפת החלב, מעודכנים לשנת 2010 ונגעו לילדים שנולדו בשנת 2008 .
לפי נתונים אלה, נע שיעור הילדים שחוסנו בין %90 ל-%9746 .
אף שמדובר בשיעור גבוה יחסית, נתונים אלה מלמדים שעשרות אלפים מהילדים בישראל לא חוסנו בחלק מהחיסונים או לא חוסנו כלל.
45 ,בעניין מתן שירותי בריאות לקטינים חסרי מעמד, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ,) בפרק "הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל", עמ' 1843 -1925 .
ראו גם בדוח זה בפרק "זרים שאינם בני הרחקה מישראל", עמ' 59.
46 שיעור הילדים המחוסנים ב - DTaP4 )(מנה רביעית - 95% ;IPV - 95% ; MMR - 96% ; .
HBV3 )(מנה שלישית- 97% ; Hib4 )(מנה רביעית- 95% ; HAV1 )(מנה ראשונה- 93% ; .
HAV2 )(מנה שנייה- 90% .
נתונים דומים התקבלו בשנים 2009 -2005 .
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יצוין שבאוכלוסיות מסוימות שיעור הילדים שחוסנו הוא נמוך, ולכן חשופים ילדים אלה לסכנה גדולה יותר ללקות במחלות.
לדוגמה, בכמה תחנות המשרתות את המגזר החרדי בירושלים שיעור הילדים שחוסנו נמוך ב - 15% לעומת השיעור הממוצע בכלל התחנות במערב העיר 47; גם בק רב האוכלוסייה הבדואית בנגב שיעור הילדים המחוסנים נמוך לעומת הממוצע הארצי.
עוד יש לציין כי למשרד הבריאות אין מידע על שיעור הילדים שקיבלו את החיסון נגד פנוימוקוקוס, שנוסף לחיסוני השגרה בשנת 2009 , ואת החיסון נגד נגיף הרוטה, שנוסף לחיסוני השגרה בשנת 2010 .
פעולות המשרד להעלאת שיעור המתחסנים .
יש הורים שאינם מחסנים את ילדיהם בחיסונים שעליהם ממליץ המשרד, בין היתר מסיבות אידאולוגיות או דתיות, משכחה, מחשש מתופעות לוואי, מקושי טכני או כלכלי, מבעיות רפואיות שמהן סובלים הילדים ומחוסר זמן (כגון במשפחות מרובות ילדים).
בכתב המינוי של "הוועדה לתכנון וביצוע הליך שיתוף הציבור בעיצוב מדיניות להתמודדות עם בחירת הורים לא לחסן את ילדיהם בחיסוני השגרה" ממאי 2013 (ראו להלן), נאמר כי החלטת הורים שלא לחסן את ילדיהם בחיסוני השגרה המומלצים היא תופעה הצוברת תאוצה בישראל בשנים האחרונות .
שיעור הילדים המחוסנים בקרב האוכלוסייה החרדית, בקרב אוכלוסיות מסוימות בעלות מעמד חברתי-כלכלי גבוה ובקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב נמוך לעומת השיעור הארצי.
לדעת המשרד, הטעמים להתנגדות הורים לחסן את ילדיהם מגוונים ומתחלקים לשני סוגים עיקריים: האחד, ידע מוטעה בנוגע לצורך בחיסונים, יעילות החיסונים ובטיחותם.
והאחר, סיבות אידאולוגיות.
במשך השנים העלו כמה גורמים רעיונות כיצד לצמצם את תופעת אי-החיסון.
משרד הבריאות הציע להפחית את כספי קצבאות הילדים שלא חוסנו; הוועדה המייעצת דנה בשנת 2008 בהתניית הכניסה של ילדים למערכת החינוך בקבלת חיסוני השגרה, ומשנת 2012 - בהתניית ההרשמה של ילדים בגיל שלוש לגן ילדים ציבורי בקבלת חיסונים אלה; רופאים החברים באיגוד רופאי הילדים הציעו בשנת 2012 לחייב הורים שלא חיסנו את ילדיהם בעלויות אשפוז שנגרם עקב אי-החיסון.
להלן פרטים בדבר הצעות אלה: התניית קבלת קצבאות הילדים בחיסון הילדים : התניית קבלת קצבאות ילדים בקבלת חיסון מקובלת בכמה מדינות מערביות, כגון צרפת ואוסטרליה.
משרד הבריאות קיבל את אישור משרד האוצר להתנות את קבלת הקצבאות בחיסון הילדים כבר בשנת 2008 , ואף התקבלה החלטת ממשלה בעניין48.
לקידום המהלך נעשו שינויים בחוק הביטוח הלאומי .
47 שיעור הילדים שחוסנו ב- HAV2 (מנה שנייה) בתחנות במערב העיר היה86% ובתחנת בני ברית - 71% ; שיעור הילדים שחוסנו ב -IPV (מנה3 ) בתחנות במערב העיר היה 93% ובתחנת סנהדריה - 88% .
הנתונים התקבלו בשנת 2012 והם נוגעים לילידישנת 2007.
48 'החלטת ממשלה מס207 מ- 12.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (נוסח משולב), התשנ"ה- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), ובפקודת בריאות העם49 .
בחוק הביטוח הלאומי נקבעה הפחתה של 100 ש"ח לחודש מהקצבה לילד50 .
יש לציין כי כדי לקיים את החוק היה על המשרד לפרסם תכנית חיסונים שבגין אי-עמידה בה יופחתו הקצבאות, וכן להקים מאגר מידע ממוחשב שיאפשר למשרד לדעת מי מהילדים לא חוסן.
בתחילה פרסם המשרד באוקטובר 2010 תכנית חיסונים ראשונה, שכללה מתן ארבעה סוגי חיסונים לילדים, שניתנים בארבעה מועדים 51 .
בשל הקושי לעקוב אחר מתן ארבעת החיסונים ללא קיומו של מאגר מידע ממוחשב, קבע המשרד שהתכנית תכלול מתן חיסון אחד בלבד52 .
המאגר הממוחשב לא הוקם עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 .
המשרד לא השלים, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים האחרים, את כל הצעדים הדרושים, בעיקר בתחום המחשוב ובעניין הנגישות לקבלת חיסונים, על מנת שיוכל למלא את הוראות חוק הביטוח הלאומי, שהוא עצמו יזם את תיקונו, וכן את החלטת הממשלה להפחית את הקצבאות עבור ילדים שהוריהם לא חיסנו אותם, אף שעברו כחמש שנים ממועד קבלתה.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 שתכנית החיסונים צומצמה לחיסון אחד, מכיוון שהיו יישובים שבהם היו קשיי נגישות לתחנות טיפת חלב, ולכן היה קשה לאוכלוסייה בהם לעמוד בתכנית שכללה ארבעה חיסונים.
לדברי המשרד, בעיית הנגישות נפתרה רק בשנת 2013 .
המשרד הוסיף כי העמיד בעקבות החקיקה את נושא הקמת מאגר המידע הממוחשב בעדיפות גבוהה והשקיע בכך משאבים רבים.
יצוין כי בשנים 2010-1320 הוגשו כמה עתירות של כמה גופים 53 נגד הכוונה לקצץ בקצבאות הילדים שלא חוסנו, וכי לדיון בעתירות אלה הייתה השפעה על התמשכות התהליך.
בזמן ביצוע הביקורת ירד הנושא מסדר היום, והוראת חוק הביטוח הלאומי בעניין קיצוץ הקצבאות בוטלה במסגרת חוק ההסדרים של תקציב 2014-2013 .
התניית ההרשמה לגני הילדים הציבוריים בקבלת החיסונים : בכמה ארצות מערביות, כגון ארצות הברית, ספרד, יוון וחלק מאוסטרליה, מותנית הכניסה למערכת החינוך בהצגת אישור על קבלת חיסונים.
משנת 2008 דנה הוועדה המייעצת כמה פעמים בנושא.
בדיון שהתקיים בינואר 2013 ציינה הוועדה כי מכיוון שמועד הכניסה לגן הילדים הוא משמעותי, ניתן להיעזר בו להעלאת שיעור הילדים המחוסנים בישראל.
ואולם הוועדה המייעצת קבעה שיש צורך לזרז את ההקמה של מערכת ממוחשבת שתוכל לתת מידע מלא על הילדים שלא חוסנו, כדי לשלוח תזכורות להוריהם לחסנם.
כמו כ ן, הוועדה העירה על קשיים מעשיים ביישום ההצעות שעלו בנושא, וכן על היעדר מידע בנוגע ליעילותן או התועלת הצפויה מהן.
50 עד לתקרה כוללת של 100 ש"ח למשפחה שבה עד שני ילדים; של 200 ש"ח למשפחה בת שלושה ילדים; ושל 300 .
ש"ח למשפחה בת ארבעה ילדים או יותר 51 מנה שלישית של DTaP - תרכיב נגד דיפתריה, טטנוס ושעלת; מנה רביעית של DTaP ; מנה ראשונה של MMRV - תרכיב נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח; ומנה שנייה של HAV - תרכיב נגד דלקת כבד נגיפית מסוגA .
52 מנה ראשונה של MMRV.
53 כגון בג"ץ 8357/10 המועצה הלאומית לשלום הילד ואח' נגד ממשל ת ישראל ואח' מ- 15.
10 ; בג"ץ 7254/0 ,עדאלההמרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואח' נגד משרד הרווחה ואח' מ- 6.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכבי מסרה בינואר 2014 כי לדעתה, ניתן להנפיק להורים שחיסנו את ילדיהם על פי תכנית השגרה אישור על כך, ואלה יציגו אותו בעת הרישום לגני הילדים הציבוריים.
המשרד מסר בתשובתו מאותו חודש שהתניית הכניסה לגני ילדים ציבוריים באישור על קבלת חיסונים אינה יעילה ואינה מידתית, ולכן אין לקבלה כצעד להגברת ההיענות לחיסונים.
הוסיף המשרד כי לדעתו התניה זו עומדת בסתירה לחוק חינוך חובה חיוב הורים שלא חיסנ ו את ילדיהם בעלויות אשפוז הילדים : ביולי 2012 הציעו שני רופאי ילדים מאיגוד רופאי הילדים למנכ"ל המשרד לקדם הצעת חוק שבה ייקבע כי אם לא חיסנו הורים את ילדיהם ועקב כך חלו הילדים במחלות שלא חוסנו נגדן, יחויבו ההורים בעלויות האשפוז של הילדים בבית החולים.
הנהלת המשרד לא תמכה בהצעה, שכן לדבריה, מימושה יפגע באוכלוסיות חלשות שאין באפשרותן לשלם עבור האשפוז.
זאת ועוד, אם תתקבל ההצעה, עלולים הוריהם של ילדים שיחלו עקב אי-החיסון להימנע מלהביאם לבתי החולים, וכך יוחמר הסיכון לבריאות הילדים והסובבים אותם.
מחקרים בנושא ההיענו ת לתכניות החיסונים של המשרד : 1 .
מחקר שעשה המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות54 בשנת 2012 עסק בחקר מגמות בהתייחסות הציבור הישראלי להמלצות מערכת הבריאות.
(א) המחקר בחן חמש תכניות חיסון: חיסוני ילדים, חיסון מתבגרים נגד נגיף הפפילומה, חיסוני מסע55 , חיסון נגד שפעת עונתית וחיסון נגד שפעת החזירים56 .
במסקנות המחקר שהתפרסמו באוגוסט 2012 צוין כי המודעות הבסיסית של החברה הישראלית לנושא החיסונים גבוהה, והיא מתבטאת בהיענות גבוהה (של כ-95% ) לביצוע חיסוני השגרה.
במסקנות גם צוין כי משתתפים במחקר תמכו בגישה המאפשרת מתן שיקול דעת אישי בקבלת חיסונים מסוימים.
על פי המחקר, בקשה של אדם להתאמה אישית של תכנית החיסונים, אין משמעותה בהכרח כי אדם זה הוא "סרבן חיסון".
במחקר עלה שכ-8% מההורים בחרו לחסן את ילדיהם שלא על פי תכנית החיסונים המומלצת של המשרד.
הורים אלה בחרו לגרוע חיסונים מסוימים או להגדיל את מרווחי הזמן ביניהם.
לדעת מבצעי המחקר, הדבר מלמד על רצון ההורים לפעול באופן פרטני, שקול ומתוכנן בנושא זה.
עוד עלה כי שיעור המוגדרים סרבנים57 הוא%0.
בלבד (ב) המחקר גם בחן את היענות והתייחסות הציבור לקריאת המשרד בשנת 2009 לכלל האוכלוסייה להתחסן נגד שפעת החזירים, ובה התחסנו, למרות קריאת המשרד כאמור, רק כ- 12% מהתושבים.
כ-17% מהנשאלים ענו כי לא התחסנו מסיבות שונות- כ-59% מהם ציינו שהפעילו שיקול דעת והחליטו שלא להתחסן; כ-22% מהם לא התחסנו עקב אי אמון במערכת או בחיסונים ב פרט ובשל אמונות שונות שלהם וכ -19% מהם ציינו שלא התחסנו עקב "התנהלות פסיבית".
מחקר אחר בנושא שנעשה באוניברסיטת חיפה58 בדק את הסיבות לאי-קבלת החיסונים המומלצים לילדים, במלואם או בחלקם, בקרב מטופלים בתחנות טיפת חלב שבאחריותן של .
54 המכון הוא עמותה עצמאית שהוקמה על פי הצעת שר הבריאות ועל פי החלטת מועצת הבריאות מ- 24.
95 , מתוקף סעיף52 (2 .
) של החוק 55 חיסונימטיילים לחו"ל.
56 שפעת שבמקרים נדירים יכולה לעבור מחזירים לבני אדם, והסכנה העיקרית בכך היא שייווצר זן חדש של שפעת אנושית - שתעבור ישירות מאדם לאדם.
57 סרבנים הוגדרו על ידי עורכי המחקר - מי שהעדיפו שלא להתחסן או שלא לחסן את ילדיהם בלפחות שלוש מבין חמש תכניות החיסונים שנבדקו במחקר.
58 המחקר נעשה בשיתוף לשכת הבריאות המחוזית חיפה והאגף לבריאות הציבור, מינהל השירותים החברתיים בעיריית תל אביב - יפו, ובתמיכת המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לשכת הבריאות המחוזיות חיפה ושל עיריית תל אביב-יפו.
במחקר עלה ששיעור הילדים שלא קיבלו את חיסוני השגרה, במלואם או בחלקם, היה 7.
3% מהם עקב סירוב של ההורים לחסן את ילדיהם; 21.
3% ,מהם מכיוון שההורים לא הגיעו לתחנות לחסן את ילדיהם והאחות לא הצליחה ליצור עמם קשר על מנת לזמנם; 18% מהם עקב בקשת ההורים לשנות את לוח הזמנים לחיסונים, ובכלל זה להתחיל את ביצוע החיסונים לאחר המועד המומלץ, להרחיב את טווחי הזמן בין החיסונים, ולפצל מתן תרכיבי חיסון למועדים שונים; 10.
6% מהם בגלל מחסומים ארגוניים, הכוללים בין היתר מחסור זמני בחיסונ ים, בעיות זמינות ונגישות של תחנות והיעדר תיעוד לסיבת אי -חיסון ברשומות הרפואיות; 3.
4% מהם בגלל סיבות רפואיות; ו - 5.
4% מהם בגלל סיבות אחרות, כגון ילדי דיפלומטים שהחלו לקבל חיסונים בארץ מוצאם, שבה חיסוני השגרה שונים מאלה שבישראל.
במסקנות המחקר צוין כי הבנה של הסיבות שהניעו את ההורים שלא להשלים את תכנית החיסונים המומלצת לילדים ושל הסיכון הנובע מכך, חשובה לפיתוח מדיניות בריאות הנוגעת לאוכלוסייה בכלל ולאוכלוסייה בסיכון בפרט.
כאמור, במאי 2013 מינה ראש השירות ועדה שתפקידה לדון בתכנון וביצוע הליך שיתוף הציבור בעיצוב מדיניות להתמודדות עם בחירת הורים שלא לחסן את ילדיהם בחיסוני השגרה.
המשרד מסר בתשובתו כי עבודת הוועדה נמצאת בעיצומה, וכי היא התבקשה למסור את המלצותיה עד סוף יוני 2014 .
בנוגע לחיסון נגד שפעת החזירים הייתה היענות מועטה של הציבור לקריאה להתחסן ( 12% ;)בלבד יש קבוצות אוכלוסייה שאינן מתחסנות.
אי-חיסון ילדים עלול לסכן לא רק אותם, אלא גם את הסובבים אותם.
על משרד הבריאות לפעול בכל הכלים העומדים לרשותו ובאופן סביר ומידתי כדי להעלות את שיעור המתחסנים ואת מודעות הציבור לחשיבותו של הנושא.
העברת מידע בין גופים .
העברת מידע על תינוקות שנולדים לתחנות טיפת חלב .
כדי שמתן החיסונים ייעשה כנדרש, על המשרד, המופקד על שירותי בריאות הציבור, לקבל את המידע המרבי בנושא זה.
מידע שוטף שיועבר לתחנות על כל התינוקות שנולדים בבתי החולים (שבהם מתבצעות כמעט כל הלידות), יסייע לאחיות העוב דות בתחנות לזמן הורים שלא הגיעו לביקור הראשון בתחנה, כדי לבצע חיסונים.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת עלה כי בידי התחנות אין מידע שוטף על התינוקות שנולדים, הן להורים ישראלים והן להורים חסרי מעמד59 .
כל יולדת אמנם מקבלת בבית החולים הדרכה וייעוץ בדבר הטיפול בתינוק, כולל המלצה לפנות לתחנת טיפת חלב, אולם אם היא בוחרת שלא לפנות לתחנה כזאת, בתחנות לא ידעו על התינוק שנולד.
במצב דברים זה, הילדים עלולים להיפגע בשל אי קבלת חיסונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון מהי שיטת הדיווח הראויה לתחנות טיפת החלב או ללשכות הבריאות בנוגע לתינוקות שנולדים, וליישם אותה כדי להבטיח את יצירת הקשר הראשוני בין התחנות להורי התינוקות.
יצוין כי מידע על כל התינוקות הנולדים (למעט תינוקות שנולדו להורים חסרי מעמד) קיים במשרד הפנים ובארבע קופות החולים.
59 עיריית ירושלים מסרה בתשובתה מינואר 2014 כי קיימת ועדה עירונית העוסקת בטיפול בפליטים ומבקשי מקלט, בה חברים נציגים מארגון "סימי" המסייע לאוכלוסייה זו.
בין העירייה לארגון זה מתבצעת העברת מידע, כדי ללמוד על מספר התינוקות שנולדו לפליטים ולמבקשי המקלט.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 העברת מידע בין גופים מחסנים .
כדי לשמור על בריאות הציבור חשוב שכל גוף שנותן חיסונים ימסור מידע עליהם לגוף הבא: תחנות טיפת חלב (ממשלתיות, עירוניות ושל הקופות) ימסרו מידע לשירותי הבריאות לתלמיד, ושירותי הבריאות לתלמיד ימסרו מידע לצה"ל.
אי-העברת מידע בין גופים מחסנים: הועלה שהגופים אינם מעבירים את הרשומות הרפואיות של הילדים עם גדילתם ומעברם ממסגרת אחת למסגרת הבאה 60 .
תחנות טיפת החלב המטפלות בתינוקות ובפעוטות עד גיל שש כאמור, אינן מוסרות לשירותי הבריאות לתלמיד, מידע בנוגע לחיסונים שנתנו.
שירותי הבריאות לתלמיד אינם מוסרים לצה"ל מידע על החיסונים שעשו לתלמידים.
עקב כך, צה"ל עלול לשבץ מתגייסים בלי שמצוי ברשותו המידע הרפואי המלא עליהם.
המידע זמין רק בפנקסי החיסונים שנמצאים אצל ההורים, שעלולים להיפגם או להיעלם.
העברת המידע בין הגופים חשובה על מנת שבכל מסגרת יוכלו לוודא כי המטופל השלים את תכנית חיסוני השגרה.
עוד הועלה כי תחנות טיפת החלב הממשלתיות, התחנות העירוניות וספקי שירותי הבריאות לתלמיד אינם מוסרים מידע לקופות בדבר החיסונים שביצעו למבוטחי הקופות.
עקב כך הקופות עלולות להחזיק ברשותן רשומות רפואיות שאינן מלאות61 .
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2014 , כי הסתיים פיתוח היישום שמאפשר לאחות בשירותי הבריאות לתלמיד לקבל מידע לגבי כל החיסונים שקיבלו הילדים בתחנות טיפת חלב.
המשרד הוסיף כי יישום נוסף הנמצא בשלבי פיתוח יאפשר לרופאים המטפלים בקופות לקבל מידע בנוגע לחיסונים שהילד קיבל בעבר.
אי העברת מידע בין בתי החולים לגופים המח סנים: בכל שנה פונים למיון עקב פציעה כ- 100,000 ילדים בגילאי5-1462 , שם הם מקבלים לעיתים חיסון נגד טטנוס ודיפתריה.
העברת מידע מחדרי המיון לשירותי הבריאות לתלמיד על קבלת חיסון זה חשובה על מנת למנוע מצב של קבלת חיסונים כפולים בסמיכות זמנים.
60 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "הטיפול בהפרעות אכילה", עמ' 894.
61 העברת מידע מחדרי המיון לגופים האחרים המטפלים בילדים על קבלת חיסון נגד טטנוס ודיפתריה במיון חשובה אף היא, על מנת למנוע מצב של חיסונים מיותרים הניתנים בסמיכות זמנים, שעקב כך גובר הסיכון לפתח תופעות לוואי מקומיות ממושכות יותר ובעוצמה גבוהה יותר לעומת קבלת מנה יחידה.
62 על פי הנתונים של ארגון בטרם לבטיחות ילדים הנוגעים לשנים 2004 -2000 , פונים לחדרי המיון בשנה עקב פגיעה כ- 50,000 ילדים בני9-5 וכ- 50,000 ילדים בני 14-10.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עקב אי העברת המידע ע ל ביצוע החיסונים מהמרכזים לרפואה דחופה בבתי החולים (מלר"ד) לשירותי הבריאות לתלמיד - קיים חשש שילדים יקבלו חיסון נוסף (כפול ומיותר) נגד טטנוס ודיפתריה 63 בבית הספר, בסמיכות זמנים לקבלת החיסון במלר"ד, ולכן יש סיכוי שייפתחו תופעות לוואי מקומיות ממושכות יותר ובעוצמה גבוהה יותר לעומת קבלת מנה יחידה 64 .
כאמור, שמירה מיטבית על בריאות הציבור מצריכה ביצוע מעקב אחר החיסונים שמקבל האדם ורישום מרוכז ושלם של כל החיסונים שקיבל לצורך כך.
על המשרד לבחון את המשך הפעולות להקמת מאגר נתונים ארצי בנושא החיסונים, וע ד להשלמתו לנקוט בצעדים הנדרשים להגביר את מידת העברת המידע בין הגופים ככל הניתן.
כל זאת, תוך מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותם של אזרחי המדינה ותושביה.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 ,כי בצד הצורך בהקמת המאגר יש לבחון את הבסיס החוקי להקמתו.
משרד המשפטים הוסיף כי בעניין זה הוא מציע כי משרד הבריאות ייוועץ עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
הגברת השקיפות והגמישות בפעולתה של מערכת הבריאות בנושא החיסונים .
כאמור, תינוק מקבל בשנת חייו הראשונה 11 .
זריקות ושלוש מנות חיסון באמצעות טיפות חיסונים אלה מכילים 33 מנות חיסון נגד 12 גורמי מחלות זיהומיות, כמות הדומה לכמות המנות הניתנת בחלק מהמדינות המערביות65 .
חיסונים מכילים נגיפים או חיידקים- מוחלשים או מומתים, או נוגדנים להם, והם ניתנים לאדם בריא כדי למנוע מחלות.
לעומת זאת, תרופות ניתנות כדי לרפא מחלות קיימות.
חשוב שמערכת הבריאות תנסה להבהיר לציבור את כלל הפעולות שהיא עושה בנוגע לבריאותו, שהמערכת תפעל בשקיפות מרבית, שתאפשר גם מידה רבה של מעורבות ציבורית בנושא זה.
כמו כן, חשוב שהמערכת תגלה במידת האפשר גמישות במגעה עם מקבלי שירותי הבריאות, ובהם הורי הילדים המתחסנים.
כל זאת כדי להגביר את נכונות הציבור להתחסן.
63 המכיל גם תרכיב נגד שעלת.
בבית הספר מקבלים הילדים חיסון משולב נגד טטנוס, דיפתריה ושעלת ולא רק השלמה נגד שעלת, מכיוון שלא קיים חיסון שמכיל תרכיב נפרד נגד שעלת.
תופעות לוואי מקומיות כגון כאבים, נפיחות בגפה ואודם במקום הזריקה 65 לדוגמה, בגרמניה ניתנות 33 מנות חיסון; בארצות הברית - 31-29 מנות; באוסטרליה - 30 מנות; בקנדה- 26 מנות; ובאנגליה- 25 .
מנות 622 דוח שנתי64ג .
מסירת מידע בנושא החיסונים בבתי החולים .
התינוק מקבל בבית החולים לאחר הלידה את החיסון הראשון בחייו, מנה ראשונה של חיסון נגד דלקת כבד נגיפית B , אישה שיולדת בבית החולים מקבלת הדרכות בנושאים כמו הנקה, בטיחות ועוד, אך אינה מקבלת מידע בנושא חיסונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לשלב בהדרכות אלה גם הסברים על חיסוני השגרה בכלל ועל חיסון נגד דלקת כבד נגיפית B בפרט, כדי לחשוף את האימהות למידע בדבר החיסונים כבר בשלב זה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון את האפשרות להכשיר אחיות במחלקות היולדות שבבתי החולים להדרכת היולדות בכל הקשור לחיסון נגד דלקת כבד נגיפית B , שמנתו הראשונה ניתנת כאמור עוד בבית החולים, וכן לשגרת החיסונים שעתיד התינוק לקבל בתחנות טיפת החלב.
יצוין כי בעבר מינו לשכות הבריאות המחוזיות "אחיות קשר", ואלה הגיעו לבתי החולים והסבירו להורים על חשיבות הקשר עם תחנות טיפת החלב.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי מינוי "אחיות קשר" וכן הקשר בין המחלקות ליולדות ובין תחנות טיפת החלב הוא חשוב, אך אינו מעשי בלי שיוקצו לכך תקנים.
בינואר 2014 הוסיף המשרד כי הדרכה בנושא חיסונים אינה חלק מהתעריף שמשולם לבתי החולים בגין לידות.
לדברי המשרד, יצירת קשר של התחנות עם הורי הילדים (יישוג) יעילה יותר מההדרכה בבתי החולים.
על המשרד לוודא שלהורים יינתן כל המידע הדרוש בקשר לחיסוני ילדיהם סמוך ככל האפשר למועד לידת התינוק.
מתן חיסונים מיותרים .
לוח הזמנים של חיסוני השגרה נקבע כך שמשיגים בו את מידת החסינות הגבוהה ביותר עם המספר המזערי של תופעות לוואי.
כאמור, ילדים רבים נפצעים ופונים לחדרי המיון66 , שם ניתן להם חיסון נגד שתי מחלות: טטנוס (צפדת) ודיפתריה (אסכרה) (DT .
66 על פי הנתונים של ארגון בטרם לבטיחות ילדים הנוגעים לשנים 2004 -2000 , פונים לחדרי המיון בשנה עקב פגיעה כ- 50,000 ילדים בני9-5 וכ- 50,000 ילדים בני 14-10.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ואולםגם בבתי הספר, בכיתות ב ו -ח, ניתן לילדים חיסון נגד טטנוס ודיפתריה, שמכיל גם חיסון נגד שעלת (להלן - החיסון המשולש).
יוצא מכך, שקיים סיכוי גבוה שהילדים שנפצעים ומגיעים לחדרי המיון ולאחר מכן מחוסנים בבתי הספר, מקבלים אפוא מנה כפולה של חיסון נגד טטנוס ודיפתריה, ואם החיסונים ניתנים בסמיכות זמנים גובר הסיכון לפתח תופעות לוואי מקומיות ממושכות יותר ובעוצמה גבוהה יותר לעומת קבלת מנה יחידה67 .
כמו כן, יתכן שהורים לילדים שחוסנו בחדר המיון, לא ירצו לחסן את ילדיהם פעם נוספת בבית הספר נגד טטנוס ודיפתריה, אולם במקרה כזה אין להם אפשרות לחסן את ילדיהם נגד שעלת בלבד, מכיוון שאין חיסון כזה68 .
אם ילדיהם לא יקבלו בבית הספר את החיסון המשולש, הם לא יהיו אפוא מחוסנים נגד שעלת.
על המשרד למצוא פיתרון לאפשרות שילדים עלולים לקבל חיסונים מיותרים.
מתן מענה כזה גם ימנע בזבוז משאבים.
עניין זה מחזק את הצורך בקיום מערכת מידע עדכנית על מקבלי החיסונים.
יש לציין כי הוועדה המייעצת המליצה ביולי 2010 ובאוגוסט 2012 לתת את החיסון המשולש (המכיל גם חיסון נגד שעלת), בכל מקרה שבו נדרשת קבלת חיסון נגד טטנוס עקב פציעה, ללא תעדוף של קבוצות אוכלוסייה מסוימות (ילדים או מבוגרים).
המשרד מסר בדצמבר 2013 כי הגיש לוועדת סל הבריאות בשלוש השנים האחרונות בקשות לכלול בסל הבריאות את מתן החיסון המשולש לנשים הרות ולכלל האוכלוסייה עקב פציעה69 , במקום החיסון נגד טטנוס ודיפתריה הניתן כיום.
ועדת הסל לא אישרה בקשות אלה.
המשרד הוסיף בינואר 2014 כי הוא יוציא הוראה לאחיות בחדרי המיון להמליץ להורים לילד שנפצע לגשת בתוך 24 שעות לתחנת טיפת חלב, ללשכת הבריאות או לקופת חולים כדי לקבל את החיסון המשולש, אם גילו של הילד קרוב לגיל שבו הוא ממילא יצטרך לקבל את החיסון בבית הספר.
שעות קבלת הקהל בתחנות - חסם לקבלת השירות .
יש חשיבות שהשירות לציבור בתחנות טיפת החלב, שניתן בדרך כלל בימים ראשון עד חמישי, בשעות העבודה הרגילות ( 16:00 -8:00 ) יינתן גם בזמנים שאינם זמני העבודה הרגילים, כגון שעות הערב או ימי שישי.
זאת כדי שהורים שאינם יכולים להגיע לתחנות בשעות העבודה הרגילות, בעיקר עקב עבודתם, יוכלו להגיע עם ילדיהם לקבל חיסונים במועד המומלץ.
הבדיקה העלתה כי בתחנות ממשלתיות רבות לא ניתן שירות בשעות הערב או בימי שישי (למשל, בתחנת דימונה ה' בדימונה ובתחנה י' אזורים בנתניה), מכיוון שמתן השירות בזמנים אלה תלוי בה סכמה של האחיות שעובדות בתחנה.
יש גם תחנות שמפעילות ארבע הקופות .
תופעות לוואי מקומיות כגון כאבים, נפיחות בגפה ואודם במקום הזריקה 68 על פי תשובת המשרד מדצמבר 2013.
69 עלות החיסון השנתית היא כ- 700,000 ש"ח.
העלות השנתית לטיפול בחולים שאינם מחוסנים היא כ- 90,000 .
ש"ח 624 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ועיריית ירושלים שאינן פתוחות בשעות אלה.
יצוין כי כל התחנות שמפעילה עיריית תל אביב- יפו פתוחות פעם בשבוע לאחר שעות העבודה הרגילות.
מתלונות שהתקבלו במשרד מבקר המדינה עלה כי הורים דוחים את מתן החיסונים לילדיהם למועד מאוחר מהמומלץ בלוח חיסוני השגרה, מכיוון שביישוב שבו הם גרים לא נותנות התחנות שירותים בשעות הערב או בימי שישי.
יוצא ששעות הפתיחה בתחנות האמורות הן חסם לשימוש בשירות שהן נותנות, מאחר ששעות הפתיחה אינן מתאימות לעתים לצרכים של הקהל המקבל את השירות.
מפאת חשיבות מתן החיסונים במועד, ועל מנת לאפשר לכל ההורים ולכל הילדים לקבל את השירות המגיע להם על פי חוק, יש לוודא שתחנות טיפת החלב יהיו פתוחות בשעות מתאימות להורים.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי הוא מברך על ההמלצה להרחבת שעות הפעילות בתחנות ופועל לכך, אך העניין כרוך בהוספת תקנים ובשינוי הסכמי השכר.
הוועדה המייעצת למחלות זיהומיות ולחיסונים .
הרכב הוועדה המייעצת וחבריה : תפקיד הוועדה המייעצת הוא לספק ייעוץ והנחייה לראש השירות ולהנהלת משרד הבריאות בנוגע לבקרה על מחלות מידבקות, ובייחוד בנוגע למניעת מחלות כאלה באמצעות חיסון.
על פי כתב המינוי על הוועדה לתת המלצות בתחומים האלה: אבחון מחלות זיהומיות וניטורן; בדיקות סינון למחלות זיהומיות; בקרת תחלואה והתפרצויות של מחלות זיהומיות; המלצות על חיסונים שגרתיים וחיסונים מיוחדים לילדים ומבוגרים, ובכלל זה הגדרת האוכלוסיות שלהן מומלץ לתת את החיסון, גיל מתן החיסון, מספר מנות החיסון וטווח הזמן בין מנה למנה, אמצעי זהירות והוריות נגד70 .
כתב המינוי גם קבע כי הוועדה רשאית להוציא המלצות בהקשר לשימוש בחיסונים לא רשומים או שימוש בחיסונים באופן שונה מהרשום אם יהיה צורך בכך.
הוועדה תשקול גם שיקולי עלות- מועילות.
70 כל מצב שמהווה סיבה שלא לתת טיפול מסוים או תרופה מסוימת, או לבצע פעולה רפואית מסוימת.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוועדה המייעצת מונה23 חברים וארבעה משקיפים, וממנה אותה ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.
יו"ר הוועדה הוא הרופא המחוזי של לשכת הבריאות חיפה, ויותר ממחצית חבריה ( 13 חברים) שיש להם זכות הצבעה הם עובדי מערכת הבריאות הממשלתית (המשרד, לשכות הבריאות ובתי ה חולים הממשלתיים)71 .
, דבר שעלול להשפיע על הצבעתם בדיוני הוועדה החברים האחרים בוועדה הם מהגופים האלה: המרכז הלאומי לבקרת מחלות , א וניברסיטת חיפה, אוניברסיטת תל אביב , המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, המרכז הרפוא י הדסה עין כרם, הכללית, צה"ל וה מרכז הרפואי כרמל בחיפה.
היעדר כלכלן זמין לייעוץ לוועדה : מכיוון שמתן חיסונים עשוי לחסוך עלויות הכרוכות בטיפול במחלות שנגדן קיים חיסון יעיל, כולל אשפוזים יקרים, ועקב המשאבים המוגבלים במערכת הבריאות, על הוועדה המייעצת להתחשב בהמלצותיה על הוספת חיסונים גם בשיקולי עלות -מועילות.
למשל, בדיון הוועדה על החיסון נגד נגיף הפפילומה, השיקול המרכזי אם להמליץ לכלול את החיסון בסל היה עלות רכישתו (ראו בהמשך).
ואולם לוועדה המייעצת אין כלכלן זמין המייעץ לה והמבצע עבורה את התחשיבים בקביעות, ובכל פעם שהיא נזקקת לייעוץ כלכלי ולביצוע תחשיבים היא נאלצת לאתר מומחים לשם כך, תהליך הנמשך לעתים זמן רב.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הבריאות ידאג שיהיה כלכלן זמין שיסייע לוועדה בעת הצורך.
המשרד מסר בפברואר 2014 כי החליט למנות כלכלן ויועץ משפטי קבועים לוועדה המייעצת שישמשו כמשקיפים ויועצים.
הצהרה על ניגוד עניינים : עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי אינו .
71 חברי הוועדה הם: יו"ר הוועדה שהואהרופא המחוזי של לשכת הבריאות חיפה; מהנהלת השירות - מנהלת האגף לאפידמיולוגיה וסגניתה; מנהלת המחלקה לאם, לילד ולמתבגר; האחות המפקחת הארצית ועוזרתה; סגנית מנהלת המכון לביקורת ולתקנים של חומרי רפואה במשרד; רופאת מחוז מרכז; רופאת מחוז ירושלים; מנהלת המרכז הלאומי לבקרת מחלות; מנהל בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת חיפה (בכיר לשעבר במשרד הבריאות, שעבד בו כ-25 שנה); ראש בית .
הספר לבריאות הציבור בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב; מנהלת המעבדה המרכזית לנגיפים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר וסגניתה; מנהל היחידה הארצית למניעת .
זיהומים במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (איכילוב); מנהל היחידה למחלות זיהומיות בילדים במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה ורופא נוסף מהיחידה; מנהלת המעבדה לווירולוגיה במרכז הרפואי הדסה עין כרם; מנהל המחלקה לתכנון מדיניות בריאות בכללית; מנהל המחלקה .