HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי אומדן העלויות לפרויקט תוקצבו עלויות ספקים חיצוניים לרבות עלות רישיונות לחבילת התכנה, חמרה, הדרכות ותחזוקת רישיונות וחמרה, בכ -27 מיליון דולר.
עלות כוח אדם פנימי מחח"י לצורך יישום המערכת תוקצבה בכ-20 .
מיליון דולר ביוני 2009 אישר מנכ"ל חח"י את פרויקט ההמשך ל-ERP , בהיקף כספי של 201.
1 מיליוני ש"ח (תקציב פיתוח בלבד) עד שנת 2016 .
כאמור, בשנת 2013 הכין אמ"ת תכנית רב-שנתית חדשה ליישומי ה-ERP לשנים 2020 -2013 , בהיקף כספי של 320.
מיליוני ש"ח בשנת 2012 עדכן אמ"ת את אופן הדיווח על נתוני התכנון והביצוע של תקציב הפרויקט כך שיכללו גם עלויות פחת ועלויות כלליות, בהתאם לשיטת הדיווח של חח"י בדוחות כספיים אחרים.
על פי נתוני אמ"ת עמד התקציב הכולל של הפרויקט, משנת 2003 ועד סוף שנת 2012 , לרבות הוצאות פיתוח, תחזוקה ותפעול ועלויות פחת וכלליות, על כ-517 .
מיליון ש"ח הניצול התקציבי לאותה תקופה הסתכם בכ-442 .
מיליון ש"ח הכנת תקציב השקעה כוללת לפרויקט נוהל חח"י "הכנת התקציב עדכונו ובקרתו" מגדיר כי "תקציב השקעה כוללת מאושר הוא תקציב רב -שנתי המאושר על ידי דירקטוריון החברה, הכולל את סך המשאבים הנדרשים ועלותם, לאורך חיי הפרויקט".
עוד קובע הנוהל כי "בפרויקטי ם רב שנתיים בהיקף כספי כולל של מעל 5 מיליון ש"ח.
יוכן תקציב השקעה כוללת, הכולל את תכניות העבודה והצעות התקציב לשנת התקציב ולשנים עתידיות".
בדוח ביקורת פנימית של חח"י בנושא התכנית האסטרטגית לתקשוב מ- 2012 נכתב כי אמ"ת לא הציג תקציב השקעה כוללת לפרויקט ההמשך ל-ERP בשנים 2010 ו- 2011 וכי "לדעת הביקורת, פרויקט בסדר גודל של שדרוג מערכת ה-ERP צריך להיות רשום בספר תקציבי השקעות כוללות לפרויקטים, בהתאם לנוהל החברה".
עוד נכתב כי יש להכין תקציב השקעה כוללת עבור פרויקט ההמשך ל -ERP.
ביולי 2012 התקיים דיון בראשות מנכ"ל חח"י שעסק בדוח האמור.
בדיון קבע המנכ"ל כי "ככלל, כשיש פרויקט אחד, גם במידה ויש תחתיו מספר פרויקטי משנה, נדרש להציג תקציב השקעה כוללת לפרויקט כולו".
באוקטובר 2012 התקיימה ישיבה של ועדת הביקורת של הדירקטוריו ן באותו הנושא, ובה הוחלט כי "יוכן תקציב השקעה כוללת לפרויקט שדרוג מערכת ERP.
" הביקורת העלתה כי למרות הנוהל האמור והחלטות המנכ"ל וועדת הביקורת של הדירקטוריון כי יש להכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט ההמשך ל- ERP , אמ"ת לא הכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט לשנת 2013 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח היקפו הכספי הגדול של הפרויקט, ומאחר שהוא נמשך כעשר שנים ומתוכנן להימשך עוד כשבע שנים, עד 2020 , על אמ"ת להכין תקציב השקעה כוללת לפרויקט, כנדרש בנוהלי החברה.
זאת על מנת שלמקבלי ההחלטות (ההנהלה והדירקטוריון) תהיה תמונה מדויקת וכוללת של נתוני התכנון והביצוע התקציביים של הפרויקט.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי עד שנת 2008 נוהל תקציב הפרויקט כתקציב השקעה כוללת.
בשנים 2012 -2009 הוחלט בחברה על מעבר לתקצוב שנתי, בשל התפיסה שלפיה מערכת ה -ERP היא תשתית ליישום פרויקטים, ולכל פרויקט ה מבוצע על בסיס תשתית זו יוגש תקציב השקעה כוללת נפרד.
בשנת 2012 הוחלט לחזור ולנהל את תקציב כלל פרויקט ה -ERP כתקציב השקעה כוללת, ובמהלך שנת 2013 הוגש תקציב השקעה כוללת לפרויקט לשנים 2022 -2014 .
בתשובה נוספת מינואר 2014 מסרה חח"י כי בעקבות הערת הביקורת הוגדר פרויקט ה -ERP .
בתקציב חח"י כהשקעה כוללת דיווח ובקרה תקציבית כאמור, על פי מסמכי אמ"ת מ - 2002 , תפקידי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט הם, בין היתר, קיום בקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט, לרבות עמידה בדרישות התקציב ובלוח הזמנים המתוכנן ואישור חריגות מהתכנון.
נוהל אמ"ת בנושא בקרה פרויקטאלית קובע כי "יש לבצע מעקב אחר עלויות הפרויקט בפועל, על מנת לעמוד בלוחות הזמנים ובמסגרת התקציב המאושרת.
חל איסור מוחלט על חריגה מתקציב הפרויקט המאושר.
במקרה ונדרש לבצע שינוי בתקציב הפרויקט, יש לקבל אישור מוועדת ההיגוי של הפרויקט".
על פי מסמך קדם הפרויקט מיוני 2002 , תקציב פרויקט ה-ERP בסך 189.
6 מיליון ש"ח התפרס על פני שלושת שלבי היישום כדלקמן: שלב א' של הפרויקט, שכלל את יישום המערך הכספי והתשתיות, תוקצב ב -47.
6 ,מיליון ש"ח; שלב ב', שכלל את יישום מערכות הרכש המלאי, ההתקשרויות וניהול הפרויקטים, תוקצב ב -81.
2 מיליון ש"ח; ושלב ג', שכלל את יישום תחומי התחזוקה, משאבי האנוש, התחבורה, השלמות המערך הכספי, כגון גזברות ומימון, ויישום פתרונות ייעודיים, תוקצב ב-60.
מיליון ש"ח בפברואר 2010 דיווח אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט כי התקציב המתוכנן של הפרויקט, על פי תכנית האב, מתחילתו ועד סוף שנת 2009 , היה 189.
6 מיליוני ש"ח, והניצול התקציבי, נכון לסוף שנת 2009 , הסתכם ב- 187.
9 מיליוני ש"ח (כ-99% .
) הביקורת העלתה כי אף ש- 99% מתקציב הפרויקט נוצלו עד סוף 2009 , חלק גדול מתכולות המערכת טרם בוצע באותה ה עת.
לדוגמה, מערכות הגזברות, הדלקים והתחבורה לא יושמו כלל, ויישומם של תחומים אחרים, כגון תחזוקה וניהול פרויקטים, לא הסתיים.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי בעקבות השבתת הפרויקט השתבש תכנון שלבי היישום, שלב ג' כולו בוטל ונוספו הוצאות שגרמו לחריגה תקציבית - לרבות עלות השבתה, עלות יישום הרחבות ושינויים שנבעו מפרק הזמן הארוך שבו היישום היה מוכן ולא הופעל, עלות שדרוג טכנולוגי ורכיבים לא מתוכננים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הניצול המלא של תקציב הפרויקט למול הביצוע החלקי של תכולותיו משמעו חריגה מהתקציב.
לפיכך היה על אמ"ת להציג לוועדת ההיגוי העליונה את השינויים בתקציב היישום של השלבים בפרויקט ושל המודולים השונים ולבקש את אישורה, כנדרש בנוהלי אמ"ת.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1269 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובותיה מנובמבר 2013 ומינואר 2014 מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה, וכי בעתיד כל שינוי בתקציב יובא לוועדת ההיגוי העליונה לאישור.
בדוח לסמנכ"ל החטיבה למשאבים אסטרטגיים, בנושא סיכום הרבעון הרביעי של שנת 2008 , דיווח אמ"ת כי התקציב המתוכנן לפרויקט עמד על47.
עוד דיווח כי "התקציב המתוכנן כלל הוצאות הדרכה והטמעה, אולם משנת 2008 (עקב שינוי בתקנות חשבונאיות) הוצאות אלה נכללות בתקציב התפעול ואי לכך לא מוצגות בניצול התקציבי".
הביקורת העלתה כי הוצאות ההדרכה וההטמעה של הפרויקט עד סוף שנת 2009 הסתכמו בכ-21.
יוצא אפוא שהניצול התקציבי הכולל של הפרויקט בסוף 2009 עמד על 209 ,מיליוני ש"ח כלומר ניצול תקציבי של 110% , ולא 99% .
כפי שהציג אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה .
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח העובדה שתכנון תקציב הפרויקט כלל גם תקציב להדרכה ולהטמעה, אמ"ת היה צריך להציג עלויות אלה כחלק בלתי-נפרד מהניצול התקציבי של הפרויקט.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי נוכח החריגה בעלויות הפרויקט, אמ"ת היה צריך לבקש את אישור ועדת ההיג וי העליונה להגדלת התקציב, כנדרש בנהליו.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה.
החברה הסבירה כי בהתאם להנחיות חשבונאיות, הועברו ב- 2008 הוצאות ההדרכה וההטמעה מתקציב הפיתוח לתקציב התפעול.
כל הרכיבים נכללו והוצגו בתקציב, אולם נשמטו בדיווח י הביצוע שבהם דווחו רק רכיבי ההשקעה.
בישיבת ועדת ההיגוי העליונה בפברואר 2012 אישרה הוועדה את התקציב הכולל של הפרויקט לשנת 2012 , לרבות תקציב הפיתוח, התחזוקה והתפעול, בסכום של 64 מיליוני ש"ח.
באותה הישיבה הציג אמ"ת את התקציב המצטבר לפרויקט - תקציב פיתוח ב לבד, לשנים 2011 -2003 , באופן הבא: תכנון התקציב היה 274.
8 מיליוני ש"ח, וביצוע התקציב הסתכם ב- 260.
יצוין כי על פי נתוני חח"י, תקציב התפעול והתחזוקה לשנים 2011 - 2003 , שלא הוצג בפני ועדת ההיגוי העליונה, היה כ-67 מיליוני ש"ח וביצועו הסתכם בכ-52 מיליוני ש"ח.
הביקורת העלתה כי אף על פי שהתקציב השנתי של הפרויקט כלל תקציב פיתוח, תחזוקה ותפעול, אמ"ת הציג לוועדת ההיגוי העליונה נתוני ביצוע מצטברים לשנים 2011 -2003 .
שכללו את עלות הפיתוח בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי הצגת נתוני ביצוע תקציב הפיתוח בלבד, בלא עלויות תפעול ותחזוקה, היא הצגה חסרה של הנתונים.
על אמ"ת לכלול בנתוני הביצוע את כלל עלויות הפרויקט ולהציגם באופן זה לוועדת ההיגוי, על מנת שזו תוכל לקבל החלטות על בסיס מידע מלא ואמין.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה וכי אמ"ת פועל בימים אלה לניהול עלויות תפעול ותחזוקה לפי פרויקטים, כפי שמנוהלות עלויות הפיתוח.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
יישום מרכזי רווח במערכת .
חח"י עוסקת בייצור, הולכה וחלוקה של חשמל מתוקף רישיונות שנתנה לה מדינת ישראל והיא הוגדרה כספק שירות חיוני בגין פעילויות אלו.
על פי סעיף 39 לתקנות משק החשמל (תנאים ונהלים למתן רישיון וחובות בעל רישיון), התשנ"ח - 1997 (להלן- תקנות משק החשמל), מחויב ספק שירות חיוני להגיש דוחות כספיים שנתיים מבוקרים בידי רואה חשבון בנפרד לכל אזור, לכל פעילות ולכל מרכז רווח, וכן להגיש דוחות מאוחדים לעניין פעילויותיו, לפי כל הרישיו נות שבידו.
מרכז רווח מוגדר בתקנות אלו כ"יחידה בעלת מבנה הכנסות והוצאות סגור, ללא סבסוד צולב עם פעולות של יחידה אחרת".
לפי מסמך ההמלצות ומסמך קדם הפרויקט, אחת מהמטרות המרכזיות של פרויקט ה -ERP הייתה הקניית היכולת להגיש דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח.
במסמכים האמורים נכתב כי בעקבות הארכת תוקף רישיונות ייצור החשמל, הוטלה על חח"י החובה להגיש למשרד התשתיות ולרשות החברות דוחות כספיים מבוקרים של היחידות העסקיות.
במסמך קדם הפרויקט נכתב גם כי "יישום דרישה זו אינו בר ביצוע במערך ובמבנה המידע הקיים, ללא שכתובן של מערכות מידע רבות הנוגעות לתהליך זה.
הפקת דוחות במתכונת מרכזי עסקים במערכות ERP הינו פשוט ומובנה בבסיס המערכת.
מערכותERP תאפשרנה לתמוך ביתר גמישות גם בדוחות אחרים הנדרשים על ידי הרשויות השונות, לדוגמא: ניהול תעריפים נפרדים למערכות ייצור, הולכה והשנאה וחלוקה הנדרשים על ידי רשות החשמל".
בעת הצגת פרויקט ה-ERP בפני דירקטוריון החברה במאי 2002 התייחס מנהל אמ"ת דאז לנושא מרכזי הרווח באומרו "חבילת ה-ERP מאפשרת לעבוד הן בשיטה של מרכזי עלות[24] (הנהוגה כיום בחברה), והן בשיטה של מרכזי רווח.
ההחלטה אם לעבור לדוחות מבוקרים או לא היא החלטה ניהולית, שתתקבל במסגרת בה מתקבלות כל ההחלטות של החברה, ובהתאם לדרישות הרשויות השונות".
ביחס לכך אמר חבר הדירקטוריון כי "זה יהיה פספוס גדול אם יהיה לחברה את הכלי הזה והיא לא תשתמש בו".
באוגוסט באותה השנה הציג מנהל אמ"ת דאז לדירקטוריון את תרומות פרויקט ה -ERP לחברה, לרבות מתן מענה לדרישות המידע של הרשויות השונות (רשות החשמל, משרד התשתיות ועוד).
בינואר 2003 'התקיימה ישיבה מס1 של ועדת ההיגוי לתחום הפיננסי ב-ERP (להלן- ועדת ההיגוי הפיננסית), שעם חבריה נמנו מנהל אמ"ת וסמנכ"ל כספים וכ לכלה בחח"י.
בישיבה נדון נושא ההיערכות ליישום דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח על פי חוק משק החשמל, והנושא נקבע כ"פעילות לביצוע בטווח הקצר - עד למאי 2003 .
" בהחלטת הממשלה בנושא רפורמה במשק החשמל ממרץ 200325 הוחלט לפעול להסדרת משק החשמל, ובכלל זה לתקן את חוק משק החשמל.
התיקון האמור התקבל בכנסת ביוני 200326 ונועד ליצור תנאים להתפתחות תחרות במשק החשמל, על ידי קביעת הגבלות על מתן רישיונות לפעילויות מקטעי שרשרת החשמל27 .
24 מרכז עלות הוא אובייקט במודול הבקרה של מערכת ה -ERP ,המצוי מתחת לרמת מרכז רווח ומייצג ישות ארגונית (מחלקה, אגף וכדומה) אשר אחראית לניהול ההוצאות ולבקרה עליהן.
מרכזי העלות מאפשרים ניהול היררכי של הוצאות משלבי התכנון ועד צבירת העלויות בפועל.
25 'החלטת ממשלה מס104 מתאריך 25.
26 חוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 - 'תיקון מס2 , ספר החוקים 1892 , 1.
27 בהתאם לתיקון האמור, מבנה משק החשמל יהיה במתכונת שבה מתקיימת הפרדה בין מקטעי שרשרת החשמל (ייצור, הולכה וחלוקה), וזאת באמצעות הגבלות על מתן רישיונות לפעילויות אלה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1271 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ב- 4.
03 התקיימה "התייעצות בנושא פרויקט ה-ERP " בראשות המנכ"ל דאז.
מנהל אמ"ת דאז אמר כי ארגון העובדים טוען שה-ERP עלול לסייע בפירוק החברה ובהפרטתה, ולדעת ארגון העובדים עצירת הפרויקט עשויה לעצור את התהליכים הקשורים בשינויים המבניים.
מנהל אגף חשבונאות וכלכלה אמר: "אם חח"י תלך להמשך פיתוח ה -ERP במתכונתשל חברה אחת ואכן יהיו שינויים מבניים אז כל ההשקעה עלולה לרדת לטמיון".
בסיכום הדיון החליט המנכ"ל דאז: "עד לקביעת עתיד מבנה החברה, המערכת שתפותח לא תייצר דוחות מבוקרים למרכזי רווח וכאשר יתברר נושא עתידה של החברה נשוב ונדון בסוגיה זו שנית".
בסיכום ישיבה מס' 3 של ועדת ההיגוי הפיננסית מ- 14.
03 נכתב: "על פי דברי המנכ"ל, עם תו של החוק החדש הדן בשינוי מבני של חברת החשמל בטלות המחויבויות לגבי מרכזי ]א[העל רווח מבוקרים.
לפיכך היישום יטפל במצב הקיים, דהיינו דוחות על פי מרכזי העסקים במתכונת הקיימת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חח"י נמנעה מלהניח את תשתית המחשוב הנדרשת לקיום תקנות משק החשמל בדבר הגשת דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח.
יודגש כי החלטת הממשלה ממרץ 2003 על הסדרת משק החשמל והתיקון לחוק משק החשמל מיוני 2003 , אין בהם כדי לבטל את חובתה של חח"י להגיש דוחות כאלו, כנדרש בתקנות משק החשמל.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי תהליך ניהול מרכזי רווח טרם מומש ניהולית וארגונית, שכן ביצועו ויישומו נדונים ומטופלים בהיבטים אשר עיקרם ביצוע הרפורמה ושינוי מבני שטרם הגיעו לכלל מימוש.
במצגת אמ"ת לוועדת הביקורת של הדירקטוריון מיוני 2003 בנושא יישום מערכת ה-ERP בחח"י נכתב כי בפברואר 2003 התקיימה ישיבה של ועדת ההיגוי העליונה ובה הוחלט על חובת אישור המנכ"ל לכל שינוי שיידרש במערכת, ועל הצורך בגיבוש עמדה בנושא הדוחות הכספיים המבוקרים למרכזים העסקיים.
כמו כן הוצג לוח זמנים להיערכות לפרויקט ה-ERP ולניהולו, שכלל בין היתר פעילות "תכנון וניתוח מרכזי רווח מבוקרים" בחודשים מרץ-מאי 2003 .
הביקורת העלתה כי אף שהחלטת המנכ"ל דאז על אי-יישום מרכזי רווח מבוקרים במערכת ה- ERP התקבלה כבר במאי 2003 , במצגת אמ"ת לוועדת הביקורת של הדירקטוריון ביוני 2003 לאהוזכר כי התקבלה החלטה כזו.
על פי הדוחות הכספיים של חח"י ליום 31.
03 הודיעה החברה למינהל החשמל במשרד התשתיות (להלן - מינהל החשמל) ולרשות החברות כי היישום של דוחות כספיים מבוקרים למרכזי רווח יעוכב כל עוד לא תיקבענה המלצות ועדת המנכ"לים 28 ותאומצנה על ידי כל הגורמים המעורבים, וזאת מפאת חוסר המידע לגבי אופן היישום.
במרץ 2004 הודיע מינהל החשמל לחברה כי ההיערכות לשינויים מבניים במשק החשמל, במסגרת ועדת המנכ"לים, אינה סיבה לעכב את היישום עד קבלת המלצות הוועדה, וכי במסגרת יישום פרויקט מערכת מחשוב בחברה יש לכלול את יישום מרכזי הרווח המבוקרים.
28 לצורך יישום חוק משק החשמל, מינו בדצמבר 2003 שר האוצר ושר התשתיות הלאומיות צוות יישום בהשתתפות מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, מנכ"ל חח"י ומנהל רשות החברות.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי למרות הודעת מינהל החשמל לחח"י ממרץ 2004 כי יש לכלול את יישום מרכזי הרווח המבוקרים במערכת ה - ERP , המשיכה החברה בפיתוח המערכת על פי תפיסת היישום של חברה אחת - ללא מרכזי רווח.
במסמך אמ"ת "דיווח חצי שנתי לוועדת הביקורת של הדירקטוריון" מאוקטובר 2004 נכתב בנושא סטטוס יישום החלטות במסגרת פרויקט ERP כי המנכ"ל קיבל החלטה באוגוסט 200329 , שלפיה תהיה תפיסת היישום הפיננסי על פי המצב הקיים ועל פי שיטת מרכזי העסקים הנהוגה בחח"י.
עוד נכתב כי בישיבת ועדת ההיגוי הפיננסית בסוף ספטמבר 200330 .
הונחה צוות הפרויקט ליישם את השלב הפיננסי לפי הנחיה זו הביקורת העלתה כי אמ"ת דיווח לוועדת הביקורת של הדירקטוריון יותר משנה לאחר שהמנכ"ל דאז קיבל את ההחלטה שלא ליישם מרכזי רווח במערכת ה- ERP , בעת שיישום המודול הכספי של המערכת כבר היה בשלב מתקדם.
במועד הדיווח לא ניתן היה לשנות את ההחלטה בנוגע לתפיסת היישום של המערכת ללא עלויות נוספות וללא דחייה בלוחות הזמנים של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חח"י דאז כי לא דיווח לדירקטוריון על החלטתו ליישם את המערכת ללא מרכזי רווח מבוקרים במועד קבלת ההחלטה, מאי 2003 .
, וממילא לא ביקש את אישורו בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי הנושא מדווח באופן שוטף לדירקטוריון במסגרת הדיווחים בנושא הרפורמה בחברה.
בתשובתו מנובמבר 2013 ציין מנכ"ל חח"י דאז כי הפרויקט לא נבנה על מנת להפיק דוחות לפי מרכזי רווח, הגם שזו הייתה אחת ממטרות הלוואי שלו, וכי החלטתו להתקדם במישור של מרכזי עסקים נבעה מהרצון להשיג יתרונות ביישום הפרויקט בקצב מהיר, בפרט משום שבאותה העת עמדת הרשויות לגבי השינוי המבני לא הייתה מגובשת.
עוד ציין המנכ"ל דאז כי למעט סוגיית מרכזי הרווח, שהתברר שיישומה אינו פשוט במבנה של חח"י, הפרויקט נוהל היטב עד המשבר שנבע מדרישת רשות החברות בדבר רמת הפירוט של מרכזי הרווח, משבר שהביא להשבתת הפרויקט על ידי ועד העובדים לזמן ממושך.
עוד הוסיף כי הדירקטוריון היה מעורב וקיבל דיווחים שוטפים על התקדמות הפרויקט ועל הבעיות במישור מרכזי הרווח.
בספטמבר 2004 העלתה רשות החברות דרישה כי חח"י תיערך להכנת דוחות כספיים מבוקרים ל-17 מקטעי פעילות.
בישיבת דירקטוריון חח"י מינואר 2005 דיווח המנכ"ל דאז כי מבדיקה שעשתה החברה ומהתייעצות עם חברה א' עולה כי היישום האמור במערכת ה-ERP יארך23 חודשים.
באותה הי שיבה אמר מנהל אמ"ת: "אלמלא פרויקט חלוקת הדוחות הכספיים למקטעים, היינו מסיימים את השלב הפיננסי ב -ERP בעוד כחצי שנה.
אם אנו נכנסים לנושא של המקטעים, נדרשים קודם כל 8 חודשים של גיבוש מתודולוגיה, ומכאן מתחילה עבודת המחשוב".
עוד באותה הישיבה העיר נציג רשות החברות בדירקטוריון כי "החברה טעתה בהחלטה שלה ליישם מערכת ERP כמערכת מלמעלה לפני שנתיים" (המושג "מלמעלה" מתייחס למערכת .
29 על פי מסמכי אמ"ת, החלטת המנכ"ל בנושא מרכזי הרווח התקבלה ב - 4.
30 על פי מסמכי אמ"ת, ההנחיה בנושא יישום מערכת ה-ERP בתפיסה של חברה אחת נמסרה לצוות הפרויקט ב- 14.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1273 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מידע ללא מרכזי רווח מבוקרים).
הוא הוסיף: "הממשלה דרשה מהחברה כבר לפני שנתיים ליישם ERP מלמטה" (המושג "מלמטה" מתייחס למערכת הכוללת מרכזי רווח מבוקרים).
בספטמבר 2005 התקיימה ישיבת דירקטוריון נוספת באותו נושא.
בישיבה הציג אמ"ת את הפעילויות שבוצעו במסגרת ההתארגנות ליישום דוחות כספיים מבוקרים למקטעי פעילות, ועדכן כי בעקבות ההתארגנות האמורה הודיע ארגון העובדים לראשונה בינואר 2005 ובשנייה באפריל 2005 על עיצומים בנושא.
כאמור, ביולי באותה השנה נעצר הפרויקט על ידי ועד העובדים למשך כשלוש שנים, עד אפריל 2008.
באותה הישיבה התייחס נציג רשות החברות לנושא מרכזי הרווח והלין על כך שחח"י לא השקיעה בבניית מערכת ERP שתיתן תמונה מלאה כנדרש.
הוא ציין כי אף שההנהלה סיכמה עם גורמי המדינה השונים (לרבות רשות החברות, משרד האוצר ומשרד התשתיות) כי ברגע שתהיה לה מערכת מחשוב מתאימה היא תיישם את מרכזי הרווח הנדרשים, הדבר לא בוצע.
הוא הוסיף כי יש שורה של חברות עסקיות וממשלתיות שמיישמות את מרכזי הרווח, ככלי לניהול תפעולי נכון.
בישיבת הדירקטוריון כשלוש שנים לאחר מכן, באוגוסט 2008 , הציג מנהל אמ"ת את עליית פרויקט ה-ERP .
לאוויר ואמר, בין היתר: "המערכת משקפת את המצב הנוכחי של החברה לא יהיה מרכזי רווח מבוקרים.
זו פאזה נוספת שנצטרך לעשות בעתיד".
בביאור לדוחותיה הכספיים המאוחדים ש ל חח"י ליום 31.
12 נכתב כי החברה החליטה בינואר 2005 להיערך על מנת לאפשר עריכת דוחות כספיים נפרדים לכל פעילות, כנדרש בהוראות רשות החברות, בין היתר באמצעות פתרון מחשובי, אך ביצוע העבודה נדחה בעקבות עיצומים שנקטו העובדים, ועד יום החתימה על הדוחות הכספיים לא חלה כל התפתחות בנושא.
בביאור אחר באותו הדוח נכתב: "החברה אינה מגישה דוחות כספיים מבוקרים למרכזי רווח כנדרש במרבית רישיונותיה (כולל רישיונות הייצור החדשים שקיבלה החברה) ואינה מגישה דוחות כספיים שנתיים מבוקרים בנפרד לכל אזור, לכל פעילות, לכל יחידת ייצור או תחנת כוח, אלא מגישה דוחות כספיים מבוקרים לפעילות החברה בכללותה.
ככל הידוע לחברה, אי הגשת דוחות כספיים בהתאם לנדרש ברישיונות החברה ידועה לרשות החשמל ולמשרד האנרגיה והמים".
עוד נכתב באותו הביאור: "יוער, כי סוגיית הדיווח הכספי וניהול פעילות החברה לפי מרכזי רו וח מהווה מרכיב במתווה ההבנות אשר גובש בקשר לשינוי המבני.
ולפיו החברה תפעל באמצעות מרכזי רווח שיאפשרו שקיפות מלאה ושיוך עלויות במודל שייקבע לפי אופי הפעילות של החברה.
לפיכך, החברה מעריכה כי נושא זה אמור להיות מוסדר במסגרת השינוי המבני שיוסכם.
יחד עם זאת, ועל אף שלמועד הדוח לא הוטלו על החברה סנקציות כלשהן בעניין זה, לדעת הנהלת החברה והדירקטוריון, כל עוד נושא הדיווח לפי מרכזי הרווח לא ייפתר, קיימת חשיפה לפיה עלולים להינקט נגד החברה צעדים או הליכים בגין אי עמידה בהוראות האמורות ברישיונותיה".
מעיון בדוחות הכספיים השנתיים של חח"י לשנים 2003 -2011 עולה כי בכל אחד מהם מצוין שהחברה אינה מגישה דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהגשת דוחות כספיים מבוקרים לפי מרכזי רווח הייתה אחת מהמטרות המרכזיות של הפרויקט, ואף שהדבר נדרש בתקנות משק החשמל וברישיונות החברה, הדבר לא מומש במערכת ה - ERP , בין היתר משום התנגדות ועד העובדים.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי תהליך ניהול מרכזי רווח לא מומש במסגרת פרויקט ה-ERP שכן מימושו הוא בגדר הסכמה לביצוע מתווה ההבנות של השינוי המבני, אשר כאמור טרם מומש בחברה עד היום.
חומרי הגלם המשמשים את חח"י לייצור חשמל הם דלקים מסוגים שונים: פחם, מזוט, גז טבעי וסולר (להלן - דלקים).
ההוצאה בגין דלקים היא ההוצאה התפעולית הגבוהה ביותר של החברה, והיא הסתכמה ב-12.
9 מיליארד ש"ח ב- 2011 וב-19.
5 מיליארד ש"ח31 ב- 2012 - כ-51% .
מסך ההוצאות התפעוליות בשנים אלו מערכת ERP מאפשרת, בין היתר, ליצור אחידות בתהליכי עבודה בחברה, לרבות בתהליכי רכש מוצרים ושירותים.
כמו כן, היא מסייעת לפיקוח ולבקרה כספית, בשל השימוש בבסיס נתונים משותף, המונע כפילויות וחוסר התאמה בין נתונים ז הים שקיימים במערכות מידע שונות בארגון.
תחום הדלקים בחח"י מנוהל באמצעות שלוש מערכות מידע שפותחו ב- 1994 וב- 200032 , והן משמשות לניהול נושאי המלאי, הרכש והמעקב אחר צריכת הדלקים.
כמו כן, מידע רב בנושא הדלקים מנוהל זה שנים באמצעות טבלאות אקסל ובאופן ידני, לרבות החוזים עם ספקי הדלקים, הוצאת הזמנות לרכש דלקים ואישורן וביצוע בקרה על ההתאמה בין הזמנות הדלקים לבין החשבוניות שהתקבלו בגינן, בהיקפים של מיליארדי ש"ח בשנה.
מערכת ה-ERP אינה משמשת לניהול נושאי המלאי, הרכש וצריכת הדלקים, אלא רק לניהול המכירה של תוצרי הלוואי ש ל הדלקים ולקבלת מידע על חשבוניות ועל ערך מלאי הדלקים.
במצב זה, הוזנו בשנת 2012 חשבוניות רכש דלקים בהיקף של כ -15.
7 מיליארדי ש"ח באופן ידני לשתי מערכות במקביל - מערכת ה-ERP .
ומערכת הדלקים הקיימת בשנת 2009 ביצעה חברת ייעוץ חיצונית סקר בנושא "סיכוני מעילה והונאה בחח"י" (להלן - סקר הסיכונים).
המלצותיה אומצו על ידי ועדת הביקורת של הדירקטוריון ביוני 2009 .
עורכי הסקר איתרו 21 סיכונים בהתייחס לפעילות מינהל הדלקים - שישה מהם סווגו כסיכונים שרמתם גבוהה או גבוהה מאוד.
שני סיכונים שסווגו כגבוהים מאוד היו סיכון לזיוף פר טי התקשרות או פרטי תשלום במערכות המידע של חח"י וסיכון להקמת ספק דלקים פיקטיבי והעברת דרישות תשלום בלי שהתקבלו דלקים.
כדי למנוע סיכונים אלה המליצו עורכי הסקר "להעביר את מערכת מינהל הדלקים לתשתית ה - ERP או לגבש פתרון מחשובי אחר " (ההדגשה אינה במקור).
במועד סיו ם הביקורת, ספטמבר 2013 , חח"י הייתה בעיצומו של תהליך פיתוח מערכת חדשה לניהול תחום הדלקים (ראו להלן).
31 על פי דוחותיה הכספיים של חח"י לשנה שהסתיימה ב- 31.
12 , הוצאות הדלקים בשנת 2012 כוללות סכום של 5.
175 מיליארד ש"ח שהועבר לנכספיקוח, שהוא נכס מאזני המייצג עלויות שהתהוו לחח"י אך לא נרשמו כהוצאה שוטפת.
32 מערכת "משק דלקים" (משנת 1994 ), מערכת "לוב"י" ומערכת "יומנ"ת" (שתיהן משנת 2000.
) חברת החשמל לישראל בע"מ 1275 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדיקת ישימות לתחום הדלקים נוהל מפת"ח (מתודולוגיה לפיתוח ולתחזוקה) הוא נוהל מסגרת לטיפול בכל פעילות המתבצעת בתחום המחשוב בארגון, הן ברמת מערכת יחידה והן ברמת הארגון בכללותו.
ברמת מערכת יחידה, היינו רמת הפרויקט, מגדיר נוהל מפת"ח כיצד לנהל מערכת ממוחשבת בכל היקף ומכל סוג שהוא, לפתחה ולתחזקה.
ממשלת ישראל הכריזה על נוהל מפת"ח נוהל מחייב לכל מערכות עיבוד הנתונים הממשלתיות.
אמ"ת פועל על פי הוראות הנוהל האמור.
לפי נוהל מפת"ח, עקב ההשלכות האסטרטגיות של יישום מערכת ERP בארגון, יש לבצע בשלב הייזום ניתוח מעמיק כדי לבדוק אם הפתרון המוצע ליישום המערכת הוא הדרך המומלצת לארגון, בין היתר על ידי ביצוע בדיקת ישימות (היתכנות) לפרויקט.
עוד על פי נוהל זה, בחינת ישימות הפרויקט היא כלי מרכזי וחיוני ביותר עבור מנהל הפרויקט.
כלי זה מסייע באיתור נקודות תורפה וכשלים פוטנציאליים, העשויים לגרום לחריגות משמעותיות בלוחות הזמנים, בעלויות ובתוכני הפרויקט.
נוהל אמ"ת בנושא הנחיה לאתחול פרויקט מאוקטובר 2006 מגדיר בדיקת היתכנות (להלן- בדיקת ישימות) כ"בדיקה מקדימה שנועדה לאתר בשלב מוקדם בעיות או דרישות מיוחדות (אילוצים) שהם תנאי הכרחי לביצוע הפרויקט".
עוד הוא קובע כי שלב ייזום הפרויקט ייעשה על פי הנחיות נוהל מפת"ח.
על פי מסמכי אמ"ת, כל אחד משלבי פרויקט ה -ERP מתבצע על פי מתודולוגיית יישום ייחודית של תכנת ה-ERP :שלפיה מחולק מחזור חיי יישום הפרויקט לחמישה פרקים מרכזיים היערכות, אפיון תהליכים עסקיים וניתוח פערים (לרבות בדיקת ישימות), יישום המערכת, הכנות לקראת העלייה לאוויר ועלייה לאוויר.
במסמך קדם הפרויקט נכללו המערכות לניהול רכש ומלאי הדלקים ברשימת המערכות המתוכננות ליישום בשלב ג' של הפרויקט.
במסמך אמ"ת "דוח פעילות שנתי לשנת 2006 " ממרץ 2007 דיווח אמ"ת על ביצוע בדיקות ישימות לכמה תחומים שנכללו בשלב ג' של הפרויקט, כגון הגזברות והתחזוקה, אולם לגבי תחום הדלקים לא נמסר כל דיווח.
כאמור, בספטמבר 2008 דיווח אמ"ת לסמנכ"ל החטיבה למשאבים אסטרטגיים כי שלב ג' של הפרויקט בוטל ובמקומו ייעשה תכנון מחודש להמשך הפרויקט.
ביוני 2009 אישר מנכ"ל חח"י תכנית רב-שנתית לתקשוב לשנים 2015 -2010 , שכללה בין היתר את פרויקט "יישום כלים מתקדמים לניהול משק הדלקים"33 (להלן- פרויקט דישון).
פרויקט דישון נועד לתת מענה ממוחשב לניהול משק הדלקים, עבור כל סוגי הדלק, בהיבטים הבאים: מעקב, חיזוי ועיתוד של צריכת דלקים, ניהול מלאי ואספקה וכן ניהול רכש והתקשרויות.
הוא תוקצב ב-8 מיליוני ש"ח ותוכנן להתחיל ברבעון הראשון של שנת 2010 ולהסתיים כשנה וחצילאחר מכן, ברבעון השלישי של 2012 .
בנובמבר 2009 מינה המשנה למנכ"ל חח"י ועדת היגוי לפרויקט דישון (להלן- ועדת היגוי דישון) בראשות מנהל אגף הייצור.
על פי כתב המינוי של הוועדה היא נועדה לעסוק, בין היתר, בנושאים הבאים: הגדרת צורכי המחשוב של החברה בכל התהליכים ה עסקיים, התפעוליים והניהוליים בנושא הדלקים בה; אישור בחירת כלים ומוצרים במסגרת פרויקט דישון; ואישור ובקרה על התקדמות תכנית העבודה ומימוש התקציב של הפרויקט.
33 הפרויקט הוצג כאחד מ -17 פרויקטים בעדיפות עליונה בתכנית הרב -שנתית לתקשוב 2012 - 2009.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במאי 2010 אישרה ועדת היגוי דישון לצוות פרויקט דישון לבצע בדיקת ישימות לבחינת מידת ההתאמה של מערכת ה-ERP .
לדרישות הפונקציונליות שהוגדרו עבור המערכת החדשה בנובמבר 2010 הציג צוות הפרויקט את תוצאות בדיקת הישימות לוועדת היגוי דישון, וזו החליטה שבינואר 2011 יתחיל הצוות בביצוע תהליך אפיון מפורט, שבמסגרתו יבדוק את הפערים שזוהו בבדיקת הישימות בין הדרישות מהמערכת החדשה לבין הפתרון שמספקת מערכת ה-ERP .
שלב האפיון המפורט נמשך כעשרה חודשים, עד אוקטובר 2011 .
בישיבת ועדת ההיגוי דישון מ- 23.
11 קבע יו"ר הוועדה: "לא ניתן להישאר במצב הקיים של מספר מערכות המחשוב של הדלקים היות והחלטות הנהלה ודוחות ביקורת קבעו כי יש לבצע שינוי במצב זה".