HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסמך של מתפ"ש ממרץ 2016 נכתב בהקשר לקו161 כי "מענה זה אושר על ידי ראש הממשלה והוקפא על ידי שר הביטחון".
המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי לא ידוע לו מדוע החלטה זו של הדרג המדיני, שאושרה באופןפרטני על ידי ראש הממשלה, אינה מתבצעת.
באוקטובר 2016 מסרה מתפ"ש למשרד מבקר המדינה כי בכנס המדינות התורמות שהתקיים בספטמבר 2016 הודיעו נציגי ישראל כי היא אישרה את הקמתו שלקו 161.
מתפ"ש ציינה כי אף שישראל אישרה מדינית את הקמת הקו, ההחלטה אם לקדם את ההקמה ובאיזה אופן נתונה בידי הפלסטינים, וכי הם עדיין בוחנים את הנושא.
138 עבודות המטה במתפ"ש התבססו גם על דוח האו"ם משנת 2012 המעריך את מצבה העתידי של עזה בשנת 2020 : Office of the United Nations Special Coordinator for the Middle East Peace Process, Gaza in 2020: A Livable Place?
על משרד ראש הממשלה לוודא כי החלטת הדרג המדיני מדצמבר 2015 בנושא הגדלת כמויות האנרגיה לרצועת עזה תיושם בהקדם, ובכלל זה יושלמו כל הליכי התכנון של הקווים הנוספים שאושרו וכל הפעולות שביצוען תלוי במדינת ישראל.
מתפ"ש מסרה בתשובתה כי במסגרת הסדרת חוב הרש"פ לחח"י הודיעו רשמית גורמים ברש"פ לישראל שהם אינם מעוניינים בהגדלת אספקת החשמל לרצועת עזה.
משרד מבקר המדינה מציין כי לנוכח מצוקת החשמל ההולכת וגדלה ברצועה ובהתחשב באינטרס הישראלי בפעולתם של מתקני תשתית שימנעו זיהומי מים, על מדינת ישראל לבצע את הפעולות המקדימות שיאפשרו את הקמת הקו כאמור לכשיתקיימו הנסיבות שיאפשרו זאת.
הקמת קו אספקת חשמל למט"ש בצפון רצועת עזה .
פרויקט מט"ש צפון הרצועה (להלן - המט"ש הצפוני) הוקם על ידי הבנק העולמי בהשתתפות מדינות תורמות, ביניהן צרפת, בלגיה, שבדיה, והאיחוד האירופי בעלות של כ-75 מיליון דולר.
המט"ש נועד לטפל בשפכים של תושבי צפון הרצועה ולספק מים מטוהרים להשקיה חקלאית לכ-15,000 .
דונם המתקן אושר להקמה ב-2003 , ובנייתו החלה ב-2009.
ב-2013 הושלמו95% מהשלב הראשון של המט"ש, שעיקרו טיפול בשפכים, והיה צפוי להתחיל לפעול ב-2014 .
לצורך הפעלת השלב הראשון זקוק המט"ש לחשמל בהספק של3 מגה ואט.
השלב השני של בניית המט"ש, שעיקרו העברת המים להשקיה חקלאית, תוכנן להסתיים ב-2018 ולצרוך8-7 מגה ואט נוספים, סה"כ כ -11-10 מגה ואט.
בהיעדר חשמל המתקן כולו אינו יכול לפעול.
באפריל 2013 פנה יו"ר רשות החשמל הפלסטינית למנכ"ל חח"י דאז בבקשה לרכוש חשמל למט"ש בקו מיוחד שיחובר אליו במישרין בהספק של 10 מגה ואט.
להלן תרגום נוסח הפנייה: "רשות המים הפלסטינית בונה מט"ש חירום בצפון רצועת עזה שצפוי להסתיים בספטמבר 2013 .
המט"ש הוא פרויקט חיוני ובעל חשיבות גבוהה לאוכלוסייה ברצועה והוא ממומן על ידי קרן של תורמים רבים.
המט"ש צפוי לצרוך 10 מגה ואט שרק חח"י יכולה לספק נוכח תנאי ההספקה הירודים בעזה.
לכן אנו מבקשים את אישורך לספק לפרויקט הזה את ההספק הדרוש לו על ידי בניית קו חשמל ייעודי שישמש רק לפרויקט זה.
לאור טבעו ודחיפותו של הפרויקט, הקמנו צוות שמוכן להגיע ולפגוש את הצוות שלך בהקדם האפשרי".
חח"י העבירה את הפנייה למתפ"ש.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1577 .
התהום הביקורת העלתה כי אף שבקשת רשות החשמל הפלסטינית לאספקת קו חשמל שייועד למט"ש הצפוני התקבלה בישראל עוד באפריל 2013, מתפ"ש דחתה את הבקשה בלי שדנה בה עם משרדי ממשלה רלוונטיים אחרים כמו המשרד להג"ס, משרד התשתיות, משרד הבריאות ומשרד החוץ.
בעקבות זאת המט"ש, שמומן על ידי הקהילה הבינלאומית, נותר ללא פתרונות אנרגטיים בני קיימא שימנעו משפכי צפון הרצועה להמשיך ולזהם את הים, את הנחלים ואת מי התהום, על ההשלכות הבריאותיות, הסביבתיות, התשתיתיות, הביטחוניות והמדיניות הנובעות מכך.
במרץ 2016 פורסם בעיתונות כי "שפכי עזה מאיימים על אספקת המים בישראל", וכי "ישראל לא מספקת חשמל למתקן טיהור השפכים בעזה - והתוצאה: הביוב מהרצועה משבית את מתקן ההתפלה באשקלון"139 .
באותו זמן גם הפעילו המדינות התורמות לחץ בינלאומי, וכן החלה בדיקתו של משרד מבקר המדינה שממצאיה מובאים בדוח זה.
אף שהמט"ש הצפוני נועד להתחיל את פעילותו ב-2014 , בשל עיכובים שונים כמו עזיבת קבלן הביצוע, קושי בהכנסת חומרי בנייה מישראל ומלחמת "צוק איתן", נעצרה בנייתו.
בנייתו צפויה להסתיים ביוני 2017 ולהתחיל בטיפול בשפכים באוקטובר 2017.
מר אריק שאו, מהנדס שפכים המייעץ לבנק העולמי בנושא המט"ש הצפוני, מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 ,כי מט"ש זה, כמו מט"שים מודרניים אחרים מבוסס על תהליך ביולוגי המחייב אספקת חשמל באופן מלא ברמת אמינות של 100% .
די בהפסקת חשמל של שש שעות בחודש לגרום לפגיעה בתהליך הטיפול בשפכים.
לכן לדעתו, הכרחי שיותקן קו חשמל ייעודי למט"ש ואין אפשרות להסתמך על הקווים הקיימים.
באותו חודש שבו שוב פורסם נושא נזקי השפכים מעזה כאמור, מרץ 2016 , נפגשו אנשי מתפ"ש עם חח"י, וכמו כן הוכן במתפ "ש מסמך הנוגע לפתרונות אפשריים לאספקת אנרגיה למט"ש הצפוני.
בין היתר נכתב במסמך כי "לאחרונה קיים עניין ציבורי ולחץ בינ"ל למתן מענה למתקן".
כמו כן נכתב במסמך זה כי "נטען כי שפכים אלה משפיעים גם על הצד הישראלי שכן נפגעת יעילות מתקן ההחדרה בשקמה ומאחר ומי ים מזוהמים מביוב מגיעים למתקן ההתפלה באשקלון".
במסמך אחר מאותו חודש בנושא "תכנית להקמת פאנלים סולאריים במט"ש הצפוני" במימון בין -לאומי, שהכינה מינהלת תיאום וקישור עזה, נכתב כי "הקהילה הבין לאומית נושאת את עיניה לעבר הפרויקט ורואה בו מקרה בוחן לאפשרות של תרומת סכומים משמעותיים לפרויקטים עתידיים אחרים ברצועה".
139 עמיר בן-דוד ואליאור לוי, "שפכי עזה מאיימים על אספקת המים בישראל", ידיעות אחרונות , 16.
במסמך מתפ"ש שצוין לעיל הועלו כמה חלופות לאספקת חשמל למט"ש הצפוני, ובהן חלופת קו החשמל הייעודי.
בסיכום המסמך נכתב כי מתפ"ש אינה ממליצה על קו ייעודי מכמה סיבות שפורטו במסמך, אלא על מענה מידי באמצעות אספקת עוד שישה מגה ואט בקווים הקיימים והגדלת ייצור החשמל בתחנת הכוח המקומית במימון בין -לאומי; ועל מענה ארוך טווח באמצעות אחת מארבע חלופות, ובהן החלופה המועדפת על מתפ"ש - הקמת קו 161 .
, שנזכר לעיל יצוין כי לפי הגורם האחראי על פרויקט המט"ש הצפוני בבנק העולמי, אילו נבנה קו 161 על ידי ישראל, שתוכנן לעבור בקרבת מקום למט"ש, ניתן היה להוציא ממנו קו ייעודי למט"ש ובכך לתת מענה הן למצוקות החשמל בעזה והן לבעיית השפכים באזור הצפוני.
ביולי 2016 התקבלו שתי פניות מגורמים בינלאומיים בנושא זה: 1.
פנייה מצד חברי קונגרס אמריקנים לשר התשתיות, האנרגיה והמים ולשר הביטחון: 14 חברי הקונגרס האמריקנים שיבחו בפנייתם את הנכונות הישראלית להגדיל את אספקת החשמל לרצועת עזה ב-6 מגה ואט לצורך הפעלת המתקן, אך ציינו כי מדובר בפתרון חירום שנוכח העומס הרב על רשתות החשמל ברצועה לא יוכל לתת מענה להפעלת המט"ש לאורך זמן, וכי נדרש פתרון ארוך טווח ואמין.
הם הוסיפו כי "הביטחון והבריאות של תושבי ישראל, והנגישות למים ושירותי סניטציה לכל האוכלוסיות, שתיהן בסדר עדיפות גלובלי גבוה עבור ארה"ב".
פנייה מצד הבנק העולמי למתפ"ש: הבנק העולמי, המממן הראשי של המט"ש, ציין כי הצעת חח"י להוספת 6 מגה ואט לקווים הקיימים לא תבטיח את ההספקה הקבועה הדרושה להפעלה תקינה של המתקן, כך שהפסקות חשמל לא יעלו על שש שעות בחודש.
הבנק הדגיש כי הוא ממשיך לתמוך בבקשת רשות החשמל הפלסטינית מחח"י מ-2013 .
להקמת קו ייעודי למט"ש בסוף אותו חודש, במהלך הפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה שנזכרה לעיל, הודיע המתאם כי הוא מקבל את עמדת חברי הקונגרס, שכן יש היגיון בקו ייעודי למט"ש.
הבנק העולמי מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי הוא עדיין ממתין לאישור מתפ"ש בכתב לרשות המים הפלסטינית על הסכמתה להקמת הקו הייעודי שהובטח כי יועבר ימים מספר קודם לכן.
ממתפ"ש נמסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי עד מרץ2016 לערך לא הייתה עדות שהביוב של רצועת עזה פוגע בישראל, אך מאז שהתגלה הזיהום במתקן ההתפלה והתברר שיש סכנה גם למי תהום בתחום ישראל, עלתה חשיבותו של השיקול הסביבתי בהחלטה.
עוד נמסר כי ככלל מתפ"ש בוחנת גם ש יקולים של איכות הסביבה, אך השיקול העיקרי הוא השיקול הביטחוני.
מתפ"ש מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי מאז שאישרה את נושא החיבור הייעודי למט"ש עזה, נידון הנושא בדיונים פנימיים ברש"פ ובינה לבין הקהילה הבינלאומית, כי אין עדיין החלטות סופיות שלהן וממילא ט רם נחתמו חוזים מול חח"י.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1579 .
לבסוף באוגוסט 2016 להקמת הקו המיוחד, שאותו ביקשה רשות החשמל הפלסטינית שלוש שנים קודם לכן הביקורת העלתה כי אף שידוע זה שנים על זיהומי הים, הנחלים ומי התהום ברצועת עזה ובשטחי ישראל הגובלים בה מהשפכים הלא מטופלים, על הסכנות הבריאותיות הנשקפות לתושבי הרצועה ומדינת ישראל ועל הסכנות הביטחוניות הצפויות לישראל במקרה של התפרצות מחלות עקב זיהומי מים ברצועה, לא שקלה מתפ"ש כראוי שיקולים אלה כאשר נמנעה מלאשר קו מיוחד למט"ש הצפוני בעזה משנת 2013 .
רק לאחר חשיפת הנושא בתקשורת ועם התגברות העניין הציבורי החלה מתפ"ש לבחון פתרונות לבעיית החשמל של המט"ש, ובעקבות מעורבות בינלאומית, הסכימה לבסוף באוגוסט 2016 להקמת הקו המיוחד, שאותו ביקשה רשות החשמל הפלסטינית שלוש שנים קודם לכן.
עוד הועלה כי למרות ההתרעות, כולל בדוחות של ארגונים בינלאומיים כאמור, על סכנות בריאותיות להתפרצות מחלות מרצועת עזה, לא פנתה מתפ"ש למשרד הבריאות לביצוע הערכת סיכונים בנושא זה, ומשרד הבריאות גם לא ביצע בדיקה כזו מיוזמתו.
כך גם לא פנתה מתפ"ש למשרד להג"ס ולרשות המים כדי שיעריכו את סיכוני זרימת השפכים מהרצועה לכיוון ישראל בתחומי הסביבה ותשתיות המים.
יצוין כי משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 כי בעקבות בקשה מצד מערכת הביטחון, הוא ביצע הערכת סיכונים לשימוש במים בישראל על רקע המצב בסוריה (שתייה, השקיה ורחצה בכנרת), וכי לא התקבלה בקשה דומה ממשרד הביטחון לגבי רצועת עזה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כי בצפון נהר הירמוך אינו נבדק על ידי משרד הבריאות באופן שגרתי היות שמימיו אינם משמשים לשתייה, בעוד שאיכות מי הים וכן איכות הקידוחים המיועדים לשתייה סמוך לרצועת עזה נבדקים בישראל בקביעות.
נוכח הסכנות הבריאותיות לתושבי הרצועה ולאזרחי ישראל ממשבר המים ההולך ומחמיר בעזה, על מתפ"ש ועל משרד הבריאות לשתף פעולה בביצוע הערכת הסיכונים בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למתפ"ש כי במסגרת שיקוליה לאישור הקמת תשתיות ברצועת עזה, עליה לתת משקל ראוי גם לסכנות הסביבתיות והבריאותיות שבזיהומי מים בין רצועת עזה וישראל.
לצורך כך עליה לאסוף נתונים ומידע בנושא זה ולהתייעץ עם הגורמים המקצועיים, כמו המשרד להג"ס, רשות המים ומשרד הבריאות.
על מתפ"ש לנקוט את כל הפעולות הנדרשות כדי לאפשר את הפעלת המט"ש הצפוני בעזה בשנת 2017 , ובכלל זה לזרז את ההליכים לתכנון ובניית קו החשמל הייעודי למט"ש בסיוע כל הגורמים הרלוונטיים, לרבות חח"י, המשרד להג"ס, משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד החוץ וועדות התכנון והבנייה140.
פעולות משרד התשתיות .
הביקורת העלתה כי פניית רשות החשמל הפלסטינית לחח"י מאפריל 2013 בבקשה לספק חשמל למט"ש הצפוני בעזה - לא הובאה לידיעת משרד התשתיות, שלדבריו התוודע לה לראשונה רק בעקבות הפרסומים האמורים בתקשורת במרץ 2016 .
במרץ2016 , לאחר השבתת מתקן ההתפלה באשקלון עקב זיהום יםמעזה, הגיב משרד התשתיות במסגרת הכתבה בנושא זה כי הוא נחשף לנושא "רק בימים האחרונים".
השר יובל שטייניץ צוטט שם באמרו "אנחנו סובלים מהזיהום הזה כמעט כמו הפלסטינים, וזה אינטרס שלנו שזה יטופל.
אסור שיהיה פה מעצור מדיני, והתחלנו לטפל בכך".
במאי 2016 , במענה לפניית משרד התשתיות, פירט מנכ"ל חח"י בפני מנכ"ל משרד התשתיות את שתי החלופות האפשריות לחיבור המט"ש הצפוני לחשמל, האחת על גבי הקווים הקיימים והשנייה באמצעות הקמת קו ייעודי, כפי שפורט לעיל.
בסוף אותו חודש כתב השר שטייניץ למנכ"ל חח"י: "לפני כשנה הוקם בבית להיה מתקן לטיפול בשפכים.
לאור בעיות באספקת החשמל, המתקן אינו פועל.
כתוצאה מכך זורמים שפכים לא מטופלים, המזהמים את הים ואת האקוויפר באזור שקמה.
חיבור מתקן הטיפול בשפכים לחשמל הוא פרויקט חשוב ביותר, הן לאור ההשלכות המדיניות שלו והן לאור ההשלכות הסביבתיות שלו, ואני תומך בביצועו בהקדם האפשרי".
משרד התשתיות מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי לאור העובדה שלשר התשתיות אין שום סמכות חוקית להורות לחח"י לחבר לחשמל מתקן כזה או אחר שאינם בשטח ישראל, מעורבות השר או המשרד בנושא הייתה מצומצמת, וכי הגורם המוסמך לטפל באספקת חשמל לעזה הוא מתפ"ש; השר ומנכ"ל המשרד תומכים במציאת פתרון הולם, שיאפשר את פעילות המט"ש ואת הפסקת זיהום הים, תוך כדי שמירה על מצבה הפיננסי של חח"י.
140 יו"ר ועדת התכנון והבניה, יאיר פרג'ון, המכהן גם כראש מועצה אזורית חוף אשקלון, אמר בריאיון לכתבה עיתונאית בנושא זה: "הקשר בינינו לבין העזתים הוא הדוק ובא לידי ביטוי בדגים שאנחנו אוכלים, בזרימת חול ובזיהום הדדי.
בנוסף, אקוויפר החוף מספק מים גם לנו וגם להם.
לכן, האינטרס המשותף בשמירה על משאבי הטבע והקיום הבסיסיים ביותר הוא עצום.
אני אעזור ככל שניתן שקו החשמל הזה יעבור.
אני מאמין שצריך לסייע לעזתים, ולא להיפך", מתוך נטע אחיטוב, "אדמה צמאה", מוסף הארץ, 5.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1581 .
הביקורת העלתה כי מאז הפרסומים בתקשורת שבעקבותיהם התוודע משרד התשתיות לנושא, פעל משרד התשתיות, ובראשו השר יובל שטייניץ, לטובת אישור העברת חשמל למט"ש בעזה.
ואולם, פעולות אלה נעשו באיחור של שלוש שנים, שבמהלכן ניתן היה לקדם חיבור של המתקן לחשמל ולזרז את הפעלתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התשתיות כי עליו להפיק לקחים ממקרה זה כדי לוודא שבעתיד יקבל המשרד את כל המידע הרלוונטי בנושאים הנוגעים לתשתיות אנרגיה או מים בישראל.
בדצמבר 2013 פנה אגף ים וחופים במשרד להג"ס לאגף התפלה ברשות המים ולמשרד הבריאות בעקבות ממצאים שהתקבלו מצילומי לוויין של אזור רצועת עזה והתריע על זרימת ביוב מעזה צפונה: "ניתן לראות את השפעת הביוב של עזה על ריכוזי הכלורופיל והתנועה צפונה למתקן ההתפלה באשקלון".
בד בבד פנה האגף גם לאגף קשרים בינלאומיים במשרד להג"ס בבקשה לטיפול בנושא האמור מול משרד החוץ.
בפנייה נכתב, בין היתר: "מתחילת חודש נובמבר החל הביוב מרצועת עזה לזרום בצורתו הגולמית לים.
על פי הניתוח, נמצאה השפעה של הזרמת ביוב מרצועת עזה על ריכוזי הכלורופיל בים, והתנועה צפונה מביאה ריכוזים אלו לחופי מדינת ישראל הדרומיים ולמתקן ההתפלה באשקלון.
הזרמת ביוב גולמי ישירות לים, משמעותה הזרמה מאסיבית של מזהמים, לרבות מוצקים, מזינים (נוטריינטים כגון זרחן, חנקן), חיידקים ומיקרואורגניזם פתוגניים ומתכות כבדות.
זיהום כזה שבישראל פסק כבר לפני עשור, מהווה פגיעה חמורה במערכת האקולוגית הימית אשר עלולה להתבטא בצמיחה מוגברת של מיקרו-אצות ואף לעודד אצות רעילות, ירידה בחדירת האור בעמודת המים, היווצרות תנאים של מחסור בחמצן ותמותת בעלי חיים ימיים.
בנוסף להשפעות הסביבתיות יתכנו השלכות נוספות לאדם לרבות פגיעה בתהליכי התפלת מי ים, השפעות על הדגה ועוד".
מבירור במשרד להג"ס לא נמצאו עדויות לכך שהמשרד להג"ס העביר פנייה זו למשרד החוץ או לגורם כלשהו במתפ "ש, מלבד העברתו לרשות המים ולמשרד הבריאות, כאמור.
מנהל אגף ים וחופים במשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה, במאי 2016 , כי אף שהאגף מרכז מידע סביבתי רב בהיבטים בינלאומיים, הוא אינו נוהג להעביר מידע בנושא זיהום ים למתפ"ש או לקמ "ט סביבה, וגם אינן זכורות לו פניות כאלה לאגף מצד אותם גורמים.
הוא הוסיף כי אם ייפתח ערוץ כזה הוא ימליץ למתפ"ש לטפל גם בנושא מערך איסוף הפסולת בחופים, המזהמת כאמור את הים ומגיעה לים ולחופים בישראל - מול הרשויות בעזה ומול גורמים בינלאומיים.
מתפ"ש הביקורת העלתה כי גם קמ "ט סביבה, האחראי על נושאים סביבתיים הקשורים ברצועת עזה, ממעט לעסוק בנושאים אלה, וככלל מותירם לטיפול מתפ"ש.
הקמ"ט מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי מצב זה נגרם עקב מצוקת כוח אדם ביחידתו ובשל המצב המדיני מול עזה.
משרד מבקר המדינה מעיר לקמ"ט סביבה, המשמש כאמור גם בתפקיד קמ "ט מים, שעליו לממש את אחריותו ולהגביר את מעורבותו בנושאים הסביבתיים הנוגעים לרצועת עזה, שהם כאמור בעלי השלכות נרחבות וחשובות גם על תושבי ישראל.
מהאמור לעיל עולה כי ככלל המשרד להג"ס אינו פועל להפחתת נזקי זיהומי מים ופסולת שמקורם ברצועת עזה, וגם כאשר יש בידיו מידע על מפגעים ועל סיכונים בתחום זה הוא אינו מעבירם לגורם הביצועי הרלוונטי, הלוא הוא מתפ"ש.
כך קרה גם בנושא הפעלת המט"ש הצפוני בעזה כאמור, שבו לא היה המשרד מעורב כלל.
בשל כך נפגע האינטרס הסביבתי והבריאותי של תושבי ישראל, וכן של תושבי רצועת עזה, והוא אינו זוכה ליחס הראוי במכלול שיקולי מתפ"ש והדרג המדיני בהתייחס לרצועת עזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס ליטול חלק פעיל יותר במניעת זיהומי מים שמקורם ברצועת עזה.
המשרד להג"ס מסר בסיכום תשובתו כי הוא מייחס חשיבות רבה לטיפול בזיהומים חוצי גבולות, המוצגים גם בדוח זה, וכי לאור זאת הגדיר נושא זה כאחד מנושאי המיקוד בתכנית העבודה שלו לשנת 2017 .
הוא ציין כי בכוונתו להכין תכנית כוללת לטיפול בכלל הזיהומים והסיכונים חוצי הגבולות, אשר תתייחס גם לתחום המים והביוב.
תכנית זו תבחן סל פתרונות לבעיות שאותרו לרבות פנייה לגורמים רלוונטיים לטובת שינוי מצב החקיקה והסמכויות של המשרד, וכן בקשה לתקצוב ייעודי שיאפשר מתן מענה הולם לבעיות מורכבות אלו.
הוא הוסיף כי ישראל, כמדינה מתקדמת המובילה בעולם בתחום הטיפול בשפכ ים והשבתם להשקיה, חייבת להשקיע את המשאבים הנדרשים למניעת זיהומי מים חוצי גבולות, ללא קשר ליכולת הביצוע של הרש"פ בתחומים אלה.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1583 .
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה, הם המפגע הסביבתי חוצה הקו הירוק החמור ביותר שעמו מתמודדת מדינת ישראל.
הוא פוגע בעתודות מי התהום שלה ושל שכניה, בבריאות הציבור ובאיכות חייו.
בשל המצב הגאופוליטי בשטחי יו"ש והרצועה, נושא זה משפיע גם על מצבה המדיני-ביטחוני של ישראל ועל מעמדה בעולם.
ממשלת ישראל לא גיבשה עד כה מדיניות לניהול סביבתי חוצה גבולות עם שכנותיה, לרבות בתחום המים, ואין לה מדיניות כאמור בדבר מפגעים החוצים את הקו הירוק ואת הגבול עם רצועת עזה.
כמו כן, הממשלה לא הגדירה גורם אחד, בעל ראייה כוללת, שיוביל נושא זה.
לפיכך מתעכבים במשך שנים ארוכות פתרונות למפגעים סביבתיים חמורים ומתמשכים, לעתים תוך כדי הפרת הדין ופגיעה בבריאות הציבור ובאינטרסים מדיניים חשובים של ישראל.
דוח ביקורת זה משקף תמונת מצב עגומה בכל הנוגע לפעילות הגורמים הממשלתיים והתנהלותם בנושא זיהומי מים בין ישראל ליהודה, לשומרון ולרצועת עזה.
מדובר בסדרת כשלים וחסמים תפקודיים: הפסקת פעילות ועדת המים המשותפת; חסמים לקידום ולייזום פרויקטים מול גורמים בינלאומיים; חולשה בתיאום הפעילות בין הגורמים הממשלתיים; מעורבות נמוכה של דרג מדיני בנושא ואי-קבלת החלטות בסוגיות חשובות; התנהלות שלא על בסיס תכניות המגדירות יעדים ולוחות זמנים לטיפול בסוגיות שונות.
לכשלים ולחסמים האמורים יש קשר ישיר להתהוותם ולהחמרתם של מכלול מפגעים ונזקים סביבתיים ואחרים משני צדי הקו הירוק, שאלה הבולטים ביניהם: זיהום נחל קדרון משפכי ירושלים; זיהום נחלי השרון - נחל אלכסנדר ונחל שכם; זיהום נחל חברון; זיהום הנחלים מכמש, פרת ומעיין קלט; וזיהום הים והנחלים משפכי רצועת עזה.
על הגורמים הממשלתיים - המנהא"ז, מתפ"ש, רשות המים, המשרד להג"ס, משרד הבריאות, משרד החוץ, המשרד לשת"פ אזורי - וכן על הרשויות המקומיות ותאגידי מים הנוגעים בדבר לפעול, כל אחד בתחומו, לתיקון הליקויים כפי שפורטו בדוח זה.
ואולם, מעבר לפעולה הנחוצה של כל אחד מהגורמים כאמור, ממצאיו של דוח זה מחייבים פעולה מערכתית שתביא לגיבוש תכנית ביצוע כוללת שתבטיח צמצום ניכר ברמת הזיהומים והנזקים כבר בשנים הקרובות ומוקדם ככל האפשר.
נוכח מורכבות הנושא וריבוי הגורמים המעורבים בו, נדרש תיאום, שיתוף פעולה בין כלל הגורמים ותכלול עבודתם.
משרד מבקר המדינה ממליץ אפוא לממשלה להקים צוות בין -משרדי, בשיתוף משרדי הממשלה והגופים הרלוונטיים, בראשות משרד ממשלתי אחד, שיוביל עבודת מטה בנושא ניהול סביבה חוצת גבולות; מטרותיו של הצוות יהיו לגבש מדיניות ממשלתית בנושא, להמליץ על גורם ממשלתי אחד שיוביל ויתכלל אותו, וליצור מנגנונים שייתנו מענה גם לבעיות סביבתיות מורכבות.
בתיקון הליקויים וביישום ההמלצות שפורטו בדוח זה יהיה משום צעד חשוב לקראת צמצום זיהומי המים בין ישראל ליהודה, שומרון ורצועת עזה ולעידוד פרויקטים נוספים להגנת הסביבה, הבריאות ולשיפור איכות החיים באזורנו, תוך כדי רתימת גורמים בינלאומיים רלוונטיים לסיוע בקידום נושאים אלה.
בישראל חיים יותר מ-2.
האמנה הבין-לאומית של האו"ם בדבר זכויות הילד (להלן - האמנה), שאותה אשררה מדינת ישראל באוגוסט 1991 , קובעת כי בכל הפעולות הנוגעות לילדים, בין שהן ננקטות בידי מוסדות רווחה סוציאלית ציבוריים או פרטיים ובין בידי בתי משפט, רשויות מינהל או גופים תחיקתיים, ת היה טובת הילד שיקול ראשון במעלה4 .
בשנת2015 כ-367,000 ילדים מכלל ילדי ישראל הוגדרו כילדים בסיכון.
ילדים אלה חיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם, ובכך נפגעת יכולתם לממש את זכויותיהם על פי האמנה בכמה תחומים, ובהם: קיומם הפיזי, בריאותם והתפתחותם, השתייכותם למשפחה, למידה ורכישת מיומנויות, רווחה ובריאות רגשית.
גדילתו של ילד בחיק משפחתו הטבעית חיונית להתפתחותו התקינה, ועל כך עמדה בשנת 2003 גם הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה (להלן - ועדת רוטלוי), א שר הכירה בזכותו של הילד לחיות, לגדול ולהתפתח אצל הוריו.
אולם השמתם של ילדים בסיכון במסגרת חוץ -ביתית היא לעתים חלופה הכרחית להתפתחותם התקינה, ולא אחת אף הדרך היחידה להגן על שלומם.
מסגרת חוץ-ביתית יכולה להיות אחת מן המסגרות האלה: פנימייה, משפחת אומנה5 או מרכז חירום6 .
כל מסגרת כזו מוגדרת פתרון זמנישיש לחזור ולבחון את נחיצותו והתאמתו מחדש מדי שנה, והיא מיועדת לקטינים עד גיל 18 .
הפניית ילדים בסיכון למסגרת חוץ-ביתית היא באחריות משרד הרווחה והיא נעשית לפי החלטת ועדת תכנון, בהסכמת האחראי לקטין או על סמך צו בית משפט לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך-1960 .
ועדות התכנוןהן גופים רב-מקצועיים בראשות עובדי ם סוציאליים ובאחריות המחלקות, ו תפקידן לגבש תכניות טיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם, בקהילה או במסגרות חו ץ-ביתיות, ולעקוב אחר ביצוען.
שירות ילד ונוער במשרד הרווחה מופקד על הגנתם, שלומם ורווחתם של ילדים ובני נוער עד גיל 18 הנמצאים במצבי סיכון.
השירות עוסק בקביעת מדיניות, בייזום תכניות ובפיתוחן, בהכשרת כוח אדם לטיפול בילדים בסיכון ובהפעלת מערך של פיקוח ובקרה על המחלקות ועל השירותים (בקהילה ומחוץ לקהילה) הניתנים לילדים בסיכון ולמשפחותיהם.
בין שירותים אלו כלולות הפנימיות שבהן עוסק דוח ביקורת זה.
ביולי 2016 כ-6,600 ילדים בסיכון בני 18-8 חיוב-182 פנימיות ומעונות משפחתיים ברחבי הארץ המופעלים על ידי עמותות וחברות פרטיות.
ילדים אלה שוהים בשלושה .
3 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהלקט נתונים לרגל יום הילד הבין-לאומי 2015 (הודעה לתקשורת, 17.
) 4 סעיף3(1 ,) לאמנה בדבר זכויות הילד1989 .
5 מסגרת של משפחה תומכת לילדים שיש להוציאם מהבית לפרק זמן קצר או ארוך, המנוהלת על ידי הורים אומנים המקבלים לביתם ילד נזקק כדי לטפל בו.
מסגרת קצרת מועד, המיועדת לילדים נפגעי התעללות, הזנחה ועזובה קשות במשפחותיהם משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |725 .
ילדים פגיעים במיוחד .
עליה המדינה - גם אם .
לשלומם ולרווחתם סוגי פנימיות המובחנות ביניהן ע ל פי מאפייני הילדים השוהים בהן, בהתאם להגדרות נוהל "סיווג אוכלוסיות ילד ונוער" של משרד הרווחה (להלן - נוהל הסיווג).
אלה סוגי הפנימיות: 1.
,פנימייה שיקומית, המיועדת לילדים בעלי פוטנציאל תפקודי וחינוכי תקין שאובחנו אצלם ליקויי למידה או פער לימודי ניכר; וכן עקב תנאי גדילתם ומצבם המשפחתי, תפקודם לקוי באחד התחומים; 2.
פנימייה טיפולית, המיועדת לילדים הסובלים מליקויים הבאים לידי ביטוי בבעיות רגשיות, התנהגותיות ובקשיי למידה; 3.
פנימייה פוסט-אשפוזית המיועדת לילדים עם בעיות נפשיות מאובחנות על ידי פסיכיאטר מומחה לילד ונוער אשר זקוקים לטיפול תרופתי ולהשגחה פסיכיאטרית.
פנימיות אלו משמשות תחליף לבית, ותפקידן לדאוג לשלומם, לרווחתם ולקידום התפתחותם של הילדים השוהים במסגרתן (חניכי פנימיות)7 .
יצוין כי מלבד המסגרות החוץ-ביתיות שהוזכרו עד כה, חניכים רבים (כ -21,000 ) לומדים בבתי ספר שהוקמו בכפרי הנוער שבאחריות המינהל לחינוך התיישבותי שבמשרד החינוך, ושוהים בפנימייה שבמסגרתם (להלן - פנימייה חינוכית).
בעשור האחרון חלו שינויים במדיניות משרד הרווחה בתחום ההשמה החוץ-ביתית, וכעת היא מושתתת על עקרון "עם הפנים לקהילה" .
עיקרון זה מבטא את היעד של המשרד לצמצם את מספר הילדים שמופנים למסגרת חוץ -ביתית, על ידי פיתוח והרחבה של מענים בקהילה התומכים בילד ובמשפחה, ועל ידי הגבלת שהותם של הילדים במסגרות אלו לארבע שנים (מלבד מקרים חריגים), כך שהילד יוכל לחזור לגדול בחיק משפחתו.
נוסף על כך, משרד הרווחה פועל לחיזוק מערך האומנה ולהרחבת שיעור הילדים המושמים באומנה8 .
משך השהות הממוצעת בפנימייה כיום הוא 2.
בשנת 2015 תקציב השירות לטיפול בילדים בפנימיות היה כ-635 מיליון ש"ח9 .
חניכי פנימיות הם ילדים פגיעים במיוחד הזקוקים להגנה על זכויותיהם בשל הפרדתם מהוריהם, ו החלטת המדינה להשימם ב פנימייה מייצגת את האחריות ההורית שקיבלה עליה המדינה - גם אם באופן זמני - ואת מחויבותה לדאוג לשלומם ולרווחתם.
מכאן החשיבות שיזכו למענים הולמים למגוון צ ורכיהם, שאלמלא כן מצבם עלול להידרדר כך שלא יוכלו להשתלב בחברה ולקיים אורח חיים נורמטיבי כשיהיו בוגרים, יהוו נטל כלכלי וחברתי על המדינה, יישארו במעגל המצוקה ויגדלו דור נוסף של ילדים בסיכון.
7 באחריות השירות סוג נוסף של פנימייה- פנימיית יום, הנמצאת על הרצף שבין מסגרת בקהילה למסגרת חוץ-ביתית.
פנימיית יום פועלת בת וך פנימייה רגילה , והילדים מגיעים אליה לאחר שעות הלימודים בבית הספר בקהילה וחוזרים לישון בביתם.
8 בשנת2014 פורסם חוזר מנכ"ל מיוחד שהנחה כי אומנה תהיה המסגרת החוץ-ביתית היחידה עד גיל 8.
9 ,הנתונים על פי משרד הרווחהסקירת השירותים החברתיים - 2015 (נובמבר2016.
) 726 |דוח שנתי 67ב .
בחודשים ינואר -אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה את הליך השמתם של הילדים בפנימיות; את המענים הטיפוליים והחינוכיים הניתנים להם בזמן שהייתם בפנימיות, עם חזרתם לקהילה ובבגרותם; את המענה שניתן להוריהם; ואת הליכי הפיקוח והבקרה של משרד הרווחה על הפנימיות.
הבדיקה נעשתה במשרד הרווחה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך ובשתי רשויות מקומיות.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |727 .
ליקויים בהסדרת מערך הפנימיות של משרד הרווחה .
שירות ילד ונוער אחראי להסדרת מערך עבודת הפנימיות.
תפקיד המחלקות לטפל בילד שבסיכון ובמשפחתו בהתאם להוראות תע"ס 8.
17 המסדירות את הנהלים הנוגעים לסידור ילדים במעונות, לטיפול בהם ולפיקוח עליהם (להלן - התע"ס).
תכנון שיטתי הוא אחת ממחויבויותיה של הממשלה ונועד לשפר את תפקודה 10 .
מדריך התכנון הממשלתי (להלן- מדריך התכנון) מתווה את תהליך התכנון, ותחילתו בביצוע הערכת מצב משרדית - בדיקה מעמיקה של תהליכי העבודה ותחומי הפעילות של המשרד הממשלתי, המבוססת בין היתר על איסוף מידע וניתוח נתונים, ואשר יכולה לסייע להנהלת המשרד לבחון ולקבוע באופן מסודר את מטרותיו ויעדיו.
תוצרי הערכה זו אמורים להתגבש לתכניות העבודה המשרדיות שיקבעו סדר עדיפויות למימוש מטרות ויעדים אלו ויכללו את מדדי התפוקה הנדרשים למימושם, את מדדי התוצאה לבחינת אפקטיביות הפעולות שנעשו בעבר, הקצאה תקציבית לביצוע משימותיו בעתיד וקביעת לוח זמנים לביצוען11.
במחקר שנערך בשנת 201112 נמצא כילעומת %48.
4 מילידי שנת1989 שהיו זכאים לבגרות, רק 11.
2% מבוגרי פנימיות משרד הרווחה באותו שנתון היו זכאים לה בשנה שלאחר סיום שהותם בפנימיות.
במחקר נוסף עקב צוות המחקר אחר 220 בוגרי19 פנימיות טיפוליות ו-7 פנימיות חינוכיות .
תוצאות המחקר הראו כי 37% מן הבוגרים נאלצו לוותר על לימודים בשל קושי כלכלי, וכי שיעור דומה נאלץ לוותר על שירותים ומוצרים חיוניים (כגון טיפולי שיניים ורכישת משקפיים) בגלל מחסור כלכלי.
מן המחקר גם עלה שהמצוקה הכלכלית שממנה סובל שיעור לא מבוטל של בוגרים אלו חמורה עד כדי כך שחמישית מבוגרים אלה סובלים מאי-ביטחון תזונתי .
עוד נמצא כי מידת שביעות הרצון מהחיים של בוגרי הפנימיות דומה יותר לזו שנמצאה בקרב צעירים בסיכון בישראל מאשר בקרב צעירים מן האוכלוסייה הכללית13.