HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבקר המדינה עמד בדוח מ-2015 על החשיבות של אסדרת הליכי הפיקוח והבקרה על ביצוע עבודת יועצים ואף הדגיש את החשיבות של הגשת דוחות פעילות תקופתיים בידי היועצים, בין היתר כדי לקיים פיקוח ובקרה עליהם ולוודא את תפוקתם.
"הדבר אף נדרש לצורכי שקיפות, וכדי לבחון אם פעילות היועצים תואמת את המצופה מהם, ואת השכר המשולם להם"14.
התשלומים העיתיים עבור יועצים א' וב', מסר למשרד מבקר מנהל אקודן, שאישר את כל המדינה בנובמבר 2018 כי תפקידם בפרויקט היה פיקוח על עבודתה של העמותה.
מנכ"ל איגודן מסר באותו חודש מסמך התייחסות של רכזת הפרויקט מטעם העמותה (להלן - קרה ופיקוח".
יצוין כי רכזת הפרויקט), שבו כתבה כי יועצים א' וב' ביצעו "משובים, ב העמותה השיבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2019 כי התייחסות זו של רכזת הפרויקט "התבססה על דברים שנמסרו לה מגורמי איגודן".
בינואר 2019 הסביר המנכ"ל כי שהיתה אחראית על הפרויקט, לבין מפעלים ]העמותה[ תפקידם כלל גם "יצירת קשר בין ותאגידי מים וביוב".
ואולם הוא מסר גם כי איגודן ומי דן לא קיבלו מיועצים א' וב' דוחות פיקוח או כל תוצר אחר של עבודתם בפרויקט, "וזה בדומה לשאר היועצים/בעלי תפקידים, בפרויקט משחור לירוק.
הניהול והתוצרים של הפרויקט היה על ]העמותה[ שהועסקו ע"י בסיס אבני דרך".
יצוין כי כחלק מהע בודה שנעשתה על בסיס אבני דרך אלה הוציאה העמותה דוחות שנתיים שהופצו למפעלים הנדגמים ולגורמים הרלוונטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למי דן כי ככל שכאמור בדברי מנהל אקודן תפקיד היועץ היה פיקוח על עבודת העמותה, הרי שבחירת היועץ המפקח הייתה צריכה להיעשות בהתקשרות ישירה של מי דן כמזמינת העבודה עם היועץ המפקח, ותוצרי עבודתו היו צריכים להיעשות על פי הנחיותיה ועבורה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתן הסמכות לספק השירותים המפוקח לבחור את היועץ שיפקח עליו, כעולה מדברי מנהל אקודן, והגשת תוצרי עבודתו של היועץ המפקח לספק שעליו הוא מפקח, אינם תקינים.
מצב כזה עלול להעמיד את היועץ המפקח בניגוד עניינים ופוגע בפעולת הפיקוח.
יועץ א' מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2019 : "התחלתי את הפרויקט בהכנהדרך מי דן בחודש הראשון כמדומני בשנת 2012 בשנת]העמותה[ ולאחר מכן הועסקתי על ידי 2013 לעמותה, למנכ"ל העמותה דאז ולמרכזת[ .
לפי מיטב זכרוני כל הדיווחים הועברו ".
כן הוסיף היועץ כי ]בעמותה[ בישיבות שהתקיימו ]העמותה[ התנהלתי מול ]הפרויקט "כמדומני כל החומרים עב ו/או למי דן".
יצוין כי מי דן והעמותה מסרו כי לא ]עמותה[רו ל קיבלו תוצרים כלשהם של עבודת יועץ א' בפרויקט.
מהאסמכתאות עולה שיועץ א' כתב במסמך שצורף לדרישות התשלום שלו כי ביצע "ייעוץ .
14 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66א (2015 ), "התעשייה האווירית לישר אל בע"מ -התקשרות עם יועצי שיווק ואסטרטגיה", עמ' 843 ,861.
מדינת ישראל -931 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן שוטף, עבודה מול מפעלים, בניית אסטרטגיה, ניהול הקמפיין מול המפעלים".
יועץ ב' כתב במסמך שצורף לדרישות התשלום שלו שהוא ביצע 60 שעות עבודה בכל חודש, ובהן "פגישות עבודה", "שיחות עם מפעלים חדשים", "הכנת תוכנית עבודה", "הכנת תיקים למפעלים נבחרים", "שיחות מול מפעלים נבחרים", "בדיקת מפעלים מתאימים לפיילוט" וכיו"ב.
לח מנכ"ל העמותה דאז למנכ"ל איגודן ומי דן בפברואר במכתב אלקטרוני שש 2013 , המתייחס לתנאיההתקשרות ולביצוע הפרויקט, נכתב בין היתר כי בקרת הביצוע תהיה באמצעות דיווח חודשי של העמותה לאיגודן ולמי דן.
יצוין כי במכתב לא נקבע שבקרת הביצוע תיעשה באמצעות יועץ א'.
ינואר ב מנכ"ל העמותה הסביר 2019 'כי העמותה לא קיבלה ישירות מיועץ א' או מיועץ ב ליווי, דוחות פיקוח, ייעוץ, תוכנית הדרכה או תוצר אחר של עבודתם, והוסיף כי אין ברשות העמותה מידע על תוצרים כלשהם של עבודתם וכי יועצים א' וב' לא פעלו תחת ניהולה של העמותה בפרויקט.
עוד מסר מנכ"ל העמותה כי לפי בדיקת העמותה יועץ א' השתתף מטעם איגודן בישיבה אחת עם נציגי העמותה, ואילו יועץ ב' השתתף "במספר ישיבות משותפות".
מרכזת הפרויקט, שניהלה את הפרויקט מטעם העמותה, מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 עשתה את התיאומים ישירות מול ]העמותה[ כי "במסגרת הפרויקט המפעלים.
בפועל לא היה צורך לערב את תאגידי המים והביוב או את העיריות בתאום פנתה ועבדה בפרויקט ישירות ]העמותה[ .
לא פנתה אליהם לשם כך]העמותה[הפגישות ו קיבלה מאיגודן".
עוד ]העמותה[מול אותם מפעלים שהיו אצלם חריגות, על פי נתונים ש מסרה מרכזת הפרויקט כי למיטב ידי עתה, יועצים א' וב' לא פעלו מטעם העמותה מול המפעלים, לא תיאמו עם העמותה עבודה מול המפעלים או סיורים במפעלים, ולא יצרו קשר בין העמותה למפעלים.
לדבריה, יועץ א' לא היה בקשר עם העמותה לצורך ניהול .
קמפיין כלשהו מול המפעלים.
עוד הסבירה מרכזת הפרויקט כי "האסטרטגיה בפרויקט ]העמותה[ נקבעה ע"י צוות ובתיאום עם איגודן.
נכח בישיבות שבהן נבנתה האסטרטגיה".
לדבריה, יועץ ב' לא הכין נהלים שניתנו למועצה בפרויקט ולא גיבש איתה תוכניות עבודה.
הפרויקט התקיימו בכל שנה קלנדרית כ-2 ישיבות בממוצע בין ]העמותה[ לאיגודן.
מהישיבות האלה השתתף".
]'יועץ ב [ ,מלבד פגישות אלה למיטב ידיעתה של מרכזת הפרויקט, לא היו לעמותה פגישות עבודה מקצועיות נוספות איתו בפרויקט15 .
יועץ ב' השיב למשרד מבקר המדינה במאי2019 כי הוא הגיש לעמותה דוחות ואף צירף לתשובתו סקרי שביעות רצון שערך במפעלים, לטענתו, לשנים 2015 ,2016 ו-2017 .
יצוין כי הדוחות שצורפו לא היה חתומים ולא נכתב עליהם מי ערך אותם ומתי נערכו, ואף לא למי הוגשו ומתי.
בעניין זה מסר יועץ ב' ביוני 2019 כי הוא שמסר את הדוחות לעמותה .
15 מהמסמכים עולה לדוגמה כי ביוני 2016 נערכה ישיבה שעסקה באסטרטגיה של הפרויקט.
על פי פרוטוקול הישיבה, נכחו בה נציגים מאיגודן, מי דן והעמותה.
מדינת ישראל -932 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן כתבויות הנוגעות לכך, השיב באופן ידני.
במענה על שאלת משרד מבקר המדינה לגבי הת יועץ ב' כי אין בידו תכתובות דואר אלקטרוני או תרשומות מהתקופות האמורות.
עוד השיב כי בכל תקופת עבודתו בפרויקט, העמותה לא הפנתה אליו שום טענה או הערה על תפקידו בפרויקט.
עוד הוסיף יועץ ב' כי הוא שימש כ"גורם אינטגרטיבי" לקיום שלושה ים שנתיים, וכי הוא נפגש עם העמותה פעם ברבעון לדיון, ואף קיים פגישות תקופתיות כנס עם מנהל אקודן.
במענה על שאלת משרד מבקר המדינה מתי נערכו הפגישות ואם יש תרשומות של שיחות אלה, השיב יועץ ב': "אינני נוהג לשמור תכתובות או פגישות", אך ם העמותה.
יצוין כי ממסמכי העמותה עולה כי יועץ ב' לטענתו התקיימו "עשרות פגישות" ע לא היה בין מארגני הכנסים שהיא ערכה במסגרת הפרויקט, אלא הוא היה הגורם שאליו פנתה העמותה כדי לתאם את המועד שבו ייערכו הכנסים באופן שיתאים ליו"ר האיגוד , ויועץ ב' אף הזמין אליהם פוליטיקאים ו]יו"ר איגודן ומי דן[ אנשי ציבור.
יועץ ב' מסר כי תפקידו העיקרי בשלושת הכנסים היה "להיות גורם אינטגרטיבי בין גורמי המקצוע לגורמים פוליטיים/ ציבוריים במטרה להביאם לאירועים על מנת לתת לכנסים חשיפה מרבית וראויה".
ות עוד השיב יועץ ב': "הייתה פעילות ענפה מול מנהל אקודן שכללו ישיבות ובקש לגבי בעיות שעלו במהלך ההדרכה והמשוב ]העמותה[.
שהועברו מהמפעלים ומ שקיבלתי".
"מרכזת הפרויקט לא היתה מעורבת באופן מלא בנעשה בפרויקט והעבודה נעשתה בדרך כלל מול יועצי ההדרכה בשטח ומול מנהל אקודן".
ץ ב', למעט מסמכים יצוין כי באקודן ובמי דן לא נמצאו אסמכתאות לאמור בתשובת יוע המלמדים על השתתפותו בישיבות אחדות בלבד.
הטענה של איגודן ומי דן שלפיה יועצים א' וב' יצרו קשר בין העמותה ובין מפעלים ותאגידי מים וביוב אינה מתיישבת עם דברי מרכזת הפרויקט של העמותה בדבר היעדר צורך בתיאומים בין העמותה לבין תאגידי המים והביוב והמפעלים.
מתשובתה עולה כי העמותה עשתה את התיאומים עם המפעלים במישרין, וכי היועצים לא ביצעו תיאומים בינה לבין המפעלים או בינה לבין תאגידי המים והביוב.
איגודן ומי דן טענו כי תוצרי עבודתם של יועצים א' וב' היו אמורים להיות מועברים לעמותה, ולא אליהם, ואולם העמותה מסרה כי היא לא קיבלה את תוצרי עבודתם.
גם הסבריה של מרכזת הפרויקט מטעם העמותה מעלים סימני שאלה לגבי מהות העבודה שמי דן טוענת כי יועצים א' וב' ביצעו בפרויקט.
מכל האמור עולה כי תשובות הגופים השונים אינן מתיישבות זו עם זו ויש חוסר בהירות לגבי מהות תפקידם ש ל יועצים א' וב' והאופן שבו ביצעו אותו.
איגודן, מי דן והעמותה מסרו כי בשנת2018 לא ביצעה העמותה עבודות בהתאם לאבני דרך כלשהן ולא קיבלה תשלומים במסגרת הפרויקט.
העמותה אף לא הכינה דוח באותה תקופה.
מנכ"ל איגודן ומי דן מסר כי "צוות הפרויקט עבד על הפרויקט אך עד המועד של אוגוסט [ סיום ההתקשרות 2018 .
" לא הספיקו לסיים את אבני הדרך הרלבנטיות ] העמותה, לעומת זאת, מסרה שבאותה שנה לא הייתה פעילות בפרויקט, "לא נעשו מדינת ישראל -933 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן תיאומים מול מפעלים חדשים או ניתוח והכנת דוח חדש".
איגודן והעמותה מסרו כי באותה תקופה העמותה לא דרשה ולא קיבלה תשלומים בגין ביצוע עבודה לפי אבני דרך.
אף על פי כן, מינואר עד יולי 2018 הוציא מנהל אקודן דרישות תשלום חודשיות עבור שירותי ייעוץ של יועץ ב' לפרויקט, ועל בסיסן שילמה מי דן באמצעות העמותה ליועץ ב' 98,280 ש"ח עבור ינואר עד יולי 2018 .
תשלומים אלה נעשו על יסוד דיווחים חודשיים ששלח יועץ ב', ובהם פירט כדלקמן: בדיווח על ינואר 2018 - 60 ,שעות עבודה בפרויקט מהן 30 שעות "פגישות עבודה" ו-30 שעות "הכנת תוכנית עבודה"; בכל אחד מהחודשים פברואר ומרץ 2018 - 60 שעות עבודה בפרויקט, מהן30 שעות "פגישות עבודה" ו-30 שעות "גיבוש תוכנית עבודה"; בכל אחד מהחודשים אפריל, מאי ויוני 2018 - 60 שעות עבודה בפרויקט, מהן 30 שעות "פגישות עבודה" ו-30 שעות "שיחות עם מפעלים חדשים"; בדיווח מחודש יולי 2018 נכתב- 60 שעות עבודה בפרויקט, מהן 30 שעות "פגישות עבודה", ו-30 שעות "תיאום והכנת דוחות2018.
" העמותה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי2019 כי "בשנת2018 לא עסקה העמותה בפרויקט ולא ידוע לעמותה על פעילות שנעשתה בפרויקט.
יועץ ב' השיב כי בשנת 2018 הוא המשיך לעבוד מול מנהל אקודן והעמותה "על מנת למצוא פתרונות להמשך הפרויקט", והסביר כי "לאור חשיבות הפרויקט פנו אלי ממי אזור דן להמשיך .
נעניתי ]העמותה[ ולטפל בפרויקט על מנת לשמור על רציפותו במטרה לקדמו גם ללא לבקשת מי אזור דן והמשכתי לטפל בפרויקט מולם במשך כ-3 .
"חודשים ו של יועץ ב' אינה עולה בקנה אחד עם האסמכתאות ועם התשובות של יצוין כי תשובה ז מי דן והעמותה, ואף לא עם הדיווחים של יועץ ב' מאותה תקופה, שלפיהם הוא עסק בשנת 2018 ב"תיאום והכנת דוחות 2018 "- אף שלא הוכנו בשנת 2018 דוחות, ועסק במשך שעות רבות ב"גיבוש תוכנית עבודה" ובהכנתה, וב"ש יחות עם מפעלים חדשים".
עוד יצוין כי יועץ ב' קיבל בשנת 2018 תשלום חודשי בעבור שבעה חודשי עבודה, ולא רק עבור שלושה חודשים, שבהם לדבריו הוא המשיך לטפל בפרויקט מול מי דן.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגודן ולמי דן על מימון תשלומים חודשיים ליועץ ב' בגין פעילויות שלא ברור אם התקיימו במהלך שנת 2018 :ובאיזה היקף, למשל90 שעות של "הכנת תוכנית עבודה" וגיבושה, אף שבאותה שנה לא גובשה תוכנית עבודה; 90 שעות עבודה של "שיחות עם מפעלים חדשים", אף שלפי מרכזת הפרויקט בעמותה, באותה שנה לא היו כלל פעילויות עם מפעלים חדשים; בדיווח לח ודש האחרון שלפני סיום ההתקשרות מפורטות 30 שעות "תיאום והכנת דוחות 2018 ", אף שדוחות כאלה לא הוכנו.
כמו כן, על פי הסברי מנהל אקודן, ב-2018 העמותה לא הייתה פעילה ולא ביצעה אבני דרך כלשהן, מכיוון שהפרויקט נעצר.
✰ מדינת ישראל -934 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן מכלל האמור לעיל עולה כי מי דן העסיקה למעשה את יועץ ב' באמצעות העמותה, והיא שימשה "גורם משלם" להעברת הכספים מינואר 2014 עד אוגוסט2018 .
כספים אלה היו כ-23% מכלל התשלומים שמי דן שילמה עבור הפרויקט, וזאת ללא הסכם בכתב וללא הגדרה של דרישות התפקיד, היקף העבודה, התוצרים שעל היועץ להפיק ושבגינם משלמים לו והגוף שאמור לקבלם.
איגודן, מי דן והעמותה מסרו שתוצרי עבודתו לא הגיעו לידי אף אחד מהם, ואילו יועץ ב' טוען שהעביר את תוצרי עבודתו לעמותה.
הסברי איגודן ומי דן לגבי תכולת עבודתו אינם תואמים את הסבריה של מרכזת הפרויקט בעמותה.
כמו כן, לא ברור מדוע החליטו איגודן ומי דן לממן בשנת 2018 תשלומים חודשיים ליועץ ב' בגין פעילויות שעל פי המידע שהיה בידיהם לא התקיימו במהלך אותה שנה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כל אלה יחד יוצרים אי -בהירות בנוגע למהות התפקיד של יועץ ב' ומעלים ספק בדבר הצורך בהעסקתו בדרך שבה הועסק.
עוד מציין משרד מבקר המדינה כי מתשובות הגורמים השונים עולה אי -בהירות בנוגע לכפיפות היועץ ולגורם שלו הוא היה צריך לדווח על עבודתו.
על איגודן ומי דן להקפיד על הסכמים בכתב עם היועצים שהם מעסיקים, המתייחסים בין היתר לסוגיות אלה, כדי שאי-כזו לא תישנה.
בהירות מממצאי הדוח עולה כי כ -29% מהתשלומים בגין הפרויקט הוצאו בלי שסוכם באופן ברור מי נותן את ההנחיות, מי מפקח על ביצוע העבודות, מהם התוצרים הנדרשים, למי יש להגישם ומתי.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגודן ולמי דן כי מתוקף תפקידם היה עליהם לפעול בהתאם לכללי מינהל תקין ולהסדיר את ההתקשרות עם יועצים א' וב' בהליך תחרותי כנדרש, באופן ישיר ותוך הגדרה ברורה של תפקידם ודרכי הפיקוח על עבודתם.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאיגודן ומי דן ללמוד את הממצאים שהועלו, לערוך בדיקה מקיפה, לנקוט את האמצעים הנדרשים כד י שליקויים אלה לא יישנו בהתקשרויותיהם ולהנחות את מנהליהם ועובדיהם לפעול בהתאם.
איגודן ומי דן השיבו כי לנוכח ממצאי הדוח הם הפיקו באופן מיידי, בין היתר, את הלקחים הבאים: מעתה, אם יהיה צורך ביועצים בפרויקט, ייערך תהליך קבלת הצעות בהתאם לנוהל, א לתיעוד הפרויקט על מרכיביו השונים", "תהיה מעורבות רבה יותר של.
"יקויים תהליך מל ומנהל אקודן בהתאם" ו"ממצאי הדו"ח יובאו לדיון בפורום מנהלי מחלקות של איגודן ]המנכ"ל[ .
" לצורך לימוד והפקת לקחיםמשרד מבקר המדינה מציין בחיוב את הדיווח על הפקת .
הלקחים המיידית כיוון שהגופים הפועלים במשק המים והביוב ממומנים מהתעריף שמשלמים צרכני המים, נדרשת הקפדה יתרה על תקינות ההתקשרויות והתשלומים שמבצעים גופים אלה.
משכך, על רשות המים, כמאסדר (הרגולטור) האחראי לאסדרת משק המים והביוב, לשקול אסדרה של מנגנוני בקרה מתאימים להתקשרויות עם ספקים ויועצים.
מדינת ישראל -935 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן סיכום .
איגודן ומי דן מספקים שירותי איסוף שפכים וטיפול בהם ל-23 ,רשויות מקומיות בגוש דן בשטח עירוני שמאוכלס בצפיפות וכולל גם אזורי תעשייה.
אופי הפעילות של איגודן ומי דן, מהותם ומימונם מכספי צרכני המים והביוב, מחייבים אותם לנהל את פעילותם באופן תקין ומקצועי ולהקפיד על כללי מינהל תקין, תוך שמירה על טוהר המידות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגודן ולמי דן על התנהלותם בנוגע להתקשרויות עם יועצים א' וב'.
על מנהלי איגודן ומי דן להקפיד שהתקשרויות עם יועצים יתבצעו בהתאם לכללי מינהל תקין, שהיועצים ייבחרו בהליך תחרותי, שההתקשרות איתם תיעשה באופן ישיר ושתהיה הגדרה ברורה של תפקידם, שתאפשר פיקוח ובקרה על עבודתם.
ראוי גם כי איגודן או מי דן הם שיפקחו על ספקים כמו העמותה, בין בעצמם ובין באמצעות יועצים מטעמם, ולא יועצים שהעמותה אמורה לבחור וש אמורים לדווח לה ולפעול בכפיפות לה.
על הנהלת איגודן ומי דן לערוך בדיקה מקיפה, נוסף על הבדיקה והפקת הלקחים המיידית שעשו בעקבות דוח הביקורת ושעליהן דיווחו למשרד מבקר המדינה.
על הנהלות לנקוט את האמצעים הנדרשים כדי שליקויים כאלה לא יישנו ולהנחות את המנהלים ואת העובדים לפעול בהתאם.
כיוון שפעילות הגופים הפועלים במשק המים והביוב ממומנת על ידי התעריף שמשלמים צרכני המים, עליהם להקפיד הקפדה יתרה על מאפייני ההתקשרויות והתשלומים שמבצעים גופים אלה ועל פעילות בהתאם לחוק ולנהלים המחייבים אותם ומשכך, ולנוכח ממצאי דוח זה, על רשות המים, כמאסדר האחראי לאסדרת משק המים והביוב, לשקול לקבוע אסדרה של מנגנוני בקרה מתאימים בסוגיית ההתקשרויות עם ספקים ויועצים.
חברת רכבת ישראל בע"מ (להלן -חברת הרכבת או חברת האם) הוקמה בשנת 1998 והחלה לפעול בשנת 2003 .
חברת הרכבת היאחברה ממשלתית בבעלות מלאה של ממשלת ישראל.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן -משרד התחבורה) אחראי לאסדרה של פעילות הרכבת, וכן לפיקוח ולבקרה עליה.
בשנת 2014 הוערכה תנועת המטענים בישראל בכ -22 מיליארד טונה -ק"מ1 בשנה, ומזה העבירה הרכבת רק כ- 5.
רוב המטענים הועברו במשאיות (כ-90% ) והיתר הוא דלק שהובל בצנרת2 (תרשים1.
1 הובלת טונה אחת למרחק של ק"מ אחד.
תנועת המטענים מחושבת באמצעות הכפלת משקל המטען באורך הדרך שבה הובל.
תנועת המטענים בתקופת זמן מסוימת היא הסכום של מכפלת הובלת כל המטענים באותה תקופת זמן.
2 ,תכנית אב למטענים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים -הובלת מטענים ברכבת, עלויות ותחומי יתרונות למשק ביחס למשאיות, אפריל 2016, 'עמ1.
מדינת ישראל -716 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 1.
,התפלגות הובלת מטענים בישראל 2014 .
לפי אומדן של משרד התחבורה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בשנת 2014 שיעור הובלת המטענים ברכבת היה נמוך בהשוואה לממוצע 28 מדינות האיחוד האירופי שעמד על כ - 18.
אולם השוואה זו מחייבת הסתייגות בשל גודלן השונה של המדינות ובשל מרחקי ההובלה והתשתית המסילתית המאפשרת הובלת מטען.
יתרונה של הרכבת גדל עם גידול במרחקי ההובלה והדבר מסביר את שיעורי ההובלה הגבוהים ברכבת במדינות אלה ביחס לישראל3 .
חברת הרכבת הובילה בשנת2018 כ-8.
54 ,מיליון טונות מטענים לעומת כ-9.
1 מיליון טונות בשנת2017 (ירידה של כ- 6.
תנועת המטענים ב-2018 הסתכמה בכ- 1,251 מיליון טונה-ק"מ לעומת כ - 1,381 מיליון טונה-ק"מ בשנת 2017 (ירידה של כ- 9.
) היתרונות העיקרי ים של הובלת מטענים ברכבת לעומת הובלתם במשאיות הם (א) קיבולת גדולה יותר (רכבת אחת יכולה להוביל משקל מטענים זהה לזה שמובילות עשרות משאיות); (ב) לוח זמנים סדיר וקבוע; (ג) אי-תלות בתנועה בכבישים; (ד) הפחתת ההשפעות החיצוניות 4 הנגרמות מהובלת מטענים במשאיות-ס בכבישים, מפגעים בטיחותיים ופגיעה בסביבה.
עומ ביוני 2014 ,חתמו הממשלה וחברת הרכבת על הסכם מסגרת לפיתוח הרכבת ולהפעלתה שתוקפו מ -2013 עד20205 (להלן-.
חברת הסכם הפיתוח וההפעלה או הסכם הסובסידיה) בתית, ובין הרכבת התחייבה בהסכם לפעול למימוש מדיניות הממשלה בתחום התחבורה הרכ נקבעו גם תשלומי הסובסידיה היתר לפעול להגדלת היקף הובלת המטענים ברכבת.
4 השפעות חיצוניות כוללות עלויות הנגרמות מפעולות שאינן משולמות על ידי מבצע הפעילות, ולכן אינן מובאות כגון עלויות תחזוקת כבישים עקב נזקים ובלאי לכבישים ופגיעה בחשבון בשיקולי הכדאיות לביצוע הפעילות, באיכות הסביבה.
בנושא זה ראו גם "הפחתת העלויות החיצוניות בהובלת מטענים ברכבת" להלן.
14 , והוא היה בתוקף בדיעבד מינואר2013 עד סוף שנת2016 .
נקבע בו כי אם החברה תבצע הנפקת אג"ח יו ארך ההסכם עד סוף שנת 2020 .
החברה הנפיקה אג"ח לציבור ב -2015 .
חלק מסעיפי ההסכם תוקנו באותה שנה.
מדינת ישראל -717 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל שהממשלה תשלם בגין הובלת מטענים ברכבת, שאמורה לשקף את התועלת למשק מהובלת מטענים ברכבת במקום במשאיות.
כדי להגדיל את היקף הובלת המטענים ברכבת החליטה הממשלה6 באפריל2012 , בהתאם להחלטת דירקטוריון חברת הרכבת, להקים חברת בת למטענים, ששמה רכבת ישראל מטענים בע"מ (להלן -החברה למטענים או חברת הבת).
בהחלטה נקבע כי 51% ממניות חברת הבת יימכרו בעתיד בשוק הפרטי.
חברת הבת התאגדה ברשם החברות ביולי 2014 , וביולי2015 מונה מנכ"ל לחברה.
בספטמבר 2016 חתמו חברת הרכבת וחברת הבת על הסכם התקשרות ביניהן (להלן -הסכם בין -חברתי), ובאוקטובר אותה שנה החלה חברת הבת בפעילותה.
על פי ההסכם, חטיבת המטענים בחברת הרכבת ממשיכה את פעילות הובלת פעילות השיווק.
לשם כך המטענים ברכבת, כפי שנעשה בעבר, וחברת הבת מבצעת רק את הועברו אליה בינואר 2017 חוזי ההתקשרות עם הלקוחות.
באותה השנה הועסקו בחברת הבת חמישה עובדים בלבד.
כל פעולות התפעול הקשורות להובלת מטענים נעשות בחטיבת המטענים של חברת הרכבת (להלן -חטיבת המטענים).
בשנת 2018 הועסקו בחטיבה זו 470 עובדים מ תוך 3,840 עובדי החברה.
בגין פעולות התפעול משלמת חברת הבת לחברת הרכבת סכום קבוע של 316 מיליון ש"ח בשנה, שנקבע על פי הנסועה (הקילומטרז') של רכבות המשא בשנת 2014 ( 1,699,379 ק"מ), וסכום משתנה של כ-129 .
ש"ח בגין כל קילומטר נוסף ההכנסות של חברת הרכבת 7 ממגזר המטע נים מלקוחות ב -2018 היו כ - 176.
8 ,מיליון ש"ח לעומת כ - 191.
8 מיליון ש"ח בשנת 2017 (ירידה ריאלית של כ - 7.
ההכנסות של מגזר המטענים מהסובסידיה קטנו מכ- 173.
1 מיליון ש"ח ב-2017 לכ-144 מיליון ש"ח ב-2018 (ירידה ראלית של כ- 16.
עם זאת, סך העלויות של מגזר המטענים קטן ריאלית באותן שנים רק בכ - 0.
5 מיליון ש"ח ב -2017 לעומת כ - 381.
5 מיליון ש"ח ב -2018 ).
יוצא שבשנים 2017 ו-2018 ההפסד התפעולי של מגזר המטענים היה כ-19.
8 מיליוני ש"ח בהתאמה (תרשים 2 ).
יצוין שההפסד התפעולי של מגזר המטענים נמשך גם במ חצית הראשונה של 2019 , אז נרשם הפסד של כ-33.
6 /החלטה חכ268 ( של ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה 2.
12 ), "שינוי מבני בחברת רכבת ישראל בע"מ- הקמת שתי חברות בת ממשלתיות", אשר קיבלה תוקף של החלטת ממשלה מספר4545 /(חכ268( ) 12.
) 7 ההכנסות, ההוצאות והרווחים מוצגים על בסיס הדוחות הכספיים המאוחדים של החברה ובמחירים קבועים לפי מדד ממוצע לשנת 2018.
מדינת ישראל -718 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 2.
הכנסות מלקוחות ומסובסידיה, עלויות ורווח תפעולי במגזר המטענים 2017 - 2018 )(במיליוני ש"ח .
נתוני הדוחות הכספיים של חברת הרכבת בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בחודשים נובמבר 2018 עד מרץ 2019 בדק משרד מבקר המדינה את נושא הובלת המטענים ברכבת ואת פעילות חברת הבת.
הביקורת נעשתה בחברת הרכבת, בחברת הבת ובמשרד התחבורה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר -באגף התקציבים, באגף החשב הכללי (להלן -החשכ"ל) וברשות החברות הממשלתיות (להלן -יצוין כי מבקר רשות החברות).
המדינה בדק בעבר את נושא הובלת המטענים ברכבת ואת הליכי ההקמה של החברה למטענים8.
יתרונות וחסרונות בהובלת מטענים ברכבת .
כאמור באפריל 2016 העריך משרד התחבורה את היקף תנועת המטענים בישראל ב -2014 בכ-22 מיליארד טונה -ק"מ בשנה, מהם רק כ - 5.
רוב המטענים מועבר במשאיות (כ-90% ) והיתר הוא הובלת דלק בצנרת.
סוגי המטענים העיקריים המובלים ברכבת הם מחצבים, מכולות, גרעינים, חול, אשפה, והחל משנת 2017 גם פלדה.
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 ), "חברת רכבת ישראל בע"מ-הובלת מטענים ברכבת", עמ' 759 - 828.
מדינת ישראל -719 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל ון טונהמפורטים תנועת המטענים (במילי -טונה) שהועברו אלפי ק"מ) ומשקל המטענים (ב ברכבת ב-2018 .
, לפי סוג המטען לוח 1 : תנועת המטענים (במיליון טונה-ק"מ) ומשקל המטענים (באלפי טונה) ברכבת לפי סוג המטען, 2018 סוג המטען תנועת המטענים במיליוני טונה-ק"מ באחוזים מהיקף ההובלה הכולל משקל המטענים באלפי טונה באחוזים ממשקל המטענים הכולל מינרלים ומוצרים אל-מתכתיים 200 16 1,160 14 מכולות 439 35 2,860 33 גרעיני מאכל ומספוא 51 4 619 7 כימיקלים ודשנים 546 44 3,766 44 פלדה 15 1 136 2 סך הכול 1,251 100 8,540 100 .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן -למ"ס) ונתוני הרכבת (הובלת פלדה), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מלוח 1 עולה שמרבית המטענים שהובילה הרכבת בשנת2018 היו כימיקלים ודשנים ומכולות- משקלם היה כ-77% ממשקל המטענים שהובל באותה שנה; תנועתם ברכבת הייתה כ-79% מתנועת כל המטענים ברכבתבאותה שנה.
הובלת המטענים ברכבת היא לכל רחבי הארץ-מנעמן בצפון ועד לנחל צין בדרום, ומנמלי אשדוד וחיפה (במערב) לבית שאן במזרח.
עיקר הפעילות היא הובלה של מחצבים מאזור הדרום (נחל צין ואזור צפע) לנמל אשדוד והובלה של מכולות מנמל חיפה ונמל אשדוד, אליהם על רשת המסילות הקיימות פרוסים מסופי מטענים, ומחלקם מסתעפות שלוחות וביניהם.
מסופי המטען ממוקמים באזורים אסטרטגיים, בסמוך פנימיות למפעלים וללקוחות אחרים.
למוקדי פעילות, בין היתר: צפע, נאות חובב (רמת חובב), נמל אשדוד, בני ברק, חדרה, צין, נמל חיפה ובית שאן.
במפה 1 להלן מוצגים קווי המטענים של הרכבת ובתמונה 1 דוגמא לרכבת מטענים.
מדינת ישראל -720 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל מפה 1: מפת קווי המטענים של הרכבת .
המקור: מסמכי חברת הרכבת.
מדינת ישראל -721 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל בלוח 2 .
להלן מוצגים היתרונות והחסרונות בהובלת מטענים ברכבת על פני הובלתם במשאיות לוח 2: יתרונות וחסרונות בהובלת מטענים ברכבת יתרונות חסרונות מרחק ככל שמרחק ההובלה גדל, גדלה הכדאיות בהובלה ברכבת.
לרכבת חיסרון בהובלה למרחקים קצרים ובכמויות קטנות )הובלת מכולה בודדת(9.
משקל ברכבת אפשר להוביל משאות כבדים מאוד ומשלוחים גדולים בבת אחת, בניגוד למשאיות הכפופות להגבלות משקל.
משכך, ככל שהמשקל גדל, עולה הכדאיות להובלה ברכבת.
הובלה ברכבת מחייבת במרבית המקרים הובלה משלימה במשאיות, ונדרשות פעולות פריקה והעמסה כפולות.
גמישות בהספקה הרכבת יכולה לאחסן מטען במסופים, ולכן יש לה יתרון בגמישות בהספקה.
הרכבת פועלת לפי לוח זמנים מתוכנן ולכן גמישותה בזמנים נמוכה מזו של משאיות.
העמסה ופריקה תהליכי העמסה של מטענים ופריקתם מהירים יותר ברכבת מאשר במשאיות.
הרכבת תלויה בתשתית מוגבלת ובמסופים עם פריסה חלקית, אשר פיתוחם אורך שנים רבות.
אחסון הרכבת יכולה לאחסן מטענים במסופים שבבעלותה.
עצירות רבות במסופי האחסון מפחיתות את הכדאיות הכלכלית של הובלה ברכבת.
הובלה במסילה לרכבת גישה במסילה ובמסופים ללא תלות בגודש בכבישים.
להובלה במסילה יתרון בטיחותי ניכר בהובלת חומרים מסוכנים.
תיעדוף לרכבות נוסעים מפחית את זמינות ההובלה על קו החוף בשעות היום והשיא; קיבולת ההובלה בקו באר שבע-דימונה מוגבלת.
לא בכל מסופי הרכבת ניתן להעמיס ולפרוק חומרים מסוכנים.
על פי משרד התחבורה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מגבלות נוספות להובלה במשאיות הן היעדר תשתיות ייחודיות למשאיות, מחסור בחניונים בצידי הדרך והיעדר נתיבי זחילה10 .
בדרכים הרריות מלוח 2 עולה כי להובלת מטענים ברכבת נקודות חוזקה וחולשה, הקובעות את המסגרת לפעילות הרכבת בתחום זה ומשפיעות על יכולתה של חברת הרכבת לגייס לקוחות חדשים ולהתמודד בתחרות עם ענף ההובלה במשאיות.
עם זאת, ההובלה ברכבת כדאית למשק כולו, בין השאר בשל ההפחתה בעלויות החיצוניות בהובלת מטענים ברכבת, כמתואר להלן.
9 בת הסבירה בתשובתה מאוגוסט חברת הרכ 2019 כי בדרך כלל הובלת מטענים ברכבת כדאית בעת הובלה במרחקים גדולים יותר מ-300 .
ק"מ ועם מספר קרונות רב 10 .
נתיב נוסף לנתיבים הרגילים בקטע תלול ומיועד לרכב איטי מדינת ישראל -722 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תמונה 1.
רכבת מטענים המקור: חברת הרכבת .
הפחתת העלויות החיצוניות באמצעות הובלת מטענים ברכבת .
להובלת מטענים במשאיות עלויות ישירות ועלויות חיצוניות.
עלויות ישירות משולמות למוביל ההובלה.
העלויות הישירות העיקריות (מספק השירות) על ידי מזמין ההובלה, בהתאם להיקף הן עלות הדלק, התחזוקה, החזר ההון והשכר.
העלויות החיצוניות הן עלויות נוספות, שאינן כלולות בתשלום המשולם על ידי מזמין ההובלה, אך משפיעות על כלל המשק בעקיפין: וקת הכבישים.
משרד עלויות הנובעות מהגודש בכבישים, עלות תאונות דרכים, זיהום אוויר ותחז התחבורה העריך במאי 2018 כי רכבת משא אחת יכולה להחליף30 משאיות11 , ולכן הובלת מטענים ברכבת עשויה להפחית את העלויות הנוספות.
בלוח 3 להלן מוצגות ההשפעות החיצוניות השליליות של הובלה במשאיות.
על פי סיכום דיון של ועדה משותפת לתחבורה יבשתית במינהל התכנון במשרד ה מדינת ישראל -723 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל לוח 3: השפעות חיצוניות שליליות הנגרמות מהובלה במשאיות השפעת המשאיות הערות השפעה על הגודש בדרכים תנועת המשאיות מגדילה את העומס בדרכים ואת העלויות הכרוכות בכך.
משאית אחת תופסת מקום של שני כלי רכב אקוויוולנטיים במישור ועד לעשרה ויותר בדרך משופעת.
עיקר תנועת המשאיות נעשית מחוץ לשעות הגודש ו/או מחוץ לאזורים גדושים.
עלויות תחזוקת כבישים המשאיות גורמות לעיקר הנזק למיסעות* ולמערכת הכבישים הבין-עירונית.
משפיע על עלויות התחזוקה השנתיות וכן על עלויות המיסעה (גידול בצריכת הדלק כאשר ריבוד ותחזוקת הדרך מתעכבים).
עלות תאונות על פי חישובי החשכ"ל, העלות הכוללת מתאונות דרכים בשנים 2011 - 2014 הייתה כ-9.
3 מיליארד ש"ח, מהם כ-600 מיליון ש"ח מתאונות שנגרמו על ידי משאיות.
כמו כן, הנזק הנגרם בתאונה של משאית גבוה בדרך כלל מזה הנגרם בתאונה של כלי רכב אחרים.
תאונות הרכבת הן קטלניות.