HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הרשות הוסיפה כי פרקי הזמן שקבעה קצרים מאלו שנקבעו בחוק לתיקון סדרי המינהל (החלטות והנמקות), התשי"ט-1958.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת רשם העמותות לקבוע ולפרסם את לוחות הזמנים אף על פי שלא נקבעו בהוראות הדין.
עם זאת עליו לערוך בדיקה לאיתור נקודות החולשה המקשות עליו לקצר את זמן הטיפול בבקשות הרישום .
בין היתר עליו לבחון דרכים אפשריות לצמצום חליפת המכתבים עם המבקשים, לדוגמה: קביעת פגישות הבהרה, ריכוז הדרישות במכתב אחד, שימוש באמצעים אלקטרוניים להתכתבות עם העמותות.
אחד העקרונות הבסיסיים בחוק העמותות הוא הדרישה לשקיפות בהתנהלותן.
לצורך כך, בין היתר, נקבעו בחוק חובות דיווח לרשם, ובכלל זה חובת הגשה שנתית של דוח משרד המשפטים |847 .
שינויים כספי ודוח מילולי27 של העמותה; חובת דיווחעל שינוי מען העמותה , שמה, מטרותיה או תקנונה; מינוי ופקיעת מינוי של בעלי תפקידים בעמותה; והודעה על הגשת תובענה כנגד העמותה.
כמו כן נקבעה בחוק זכות הציבור לעיון במסמכי העמותה.
בקשות לרישום שינויים .
החוק קובע כי עמותה רשאית לשנות את תקנונה, שמה ומטרותיה בהחלטת האסיפה הכללית שלה, שתתקבל ברוב קולות של הזכאים להצביע בה.
ה החלטה טעונה רישום בידי הרשם , והיא תקפה רק מיום רישומה.
כל תקנון או שינוי בתקנון שהוגש לרשם יירשם אם נמצא כי התקיימו ההוראות המנויות בחוק.
על פי חוברת הנחיות לרישום, את הבקשה לרישום שינוי יש להגיש באמצעות טפסים מתאימים, בצירוף פרוטוקול האסיפה הכללית.
הבקשה צריכה להיות חתומה על ידי חברי הוועד, ולהישלח בדואר או להימסר ידנית במשרדי הרשם.
במקרה ש המטרה שמבקשים לשנות אינה קרובה למטרות הרשומות של העמותה, השינוי טעון אישור של בית המשפט.
בשנים 2016-2014 אושרו כ- 1,400 שינויי תקנון, כ-860 שינויי מטרות וכ-480 .
שינויי שם נמצא שלא ניתן להפיק ממערכת המחשוב של הרשם דוח על עמידה בזמני הטיפול שנקבעו, ועל כן אי אפשר לדעת מה משך הטיפול בסוגי הבקשות ואם אפשר לייעל את הטיפול ולקצר את הזמנים שנקבעו לו.
רשות התאגידים הסבירה בתשובתה כי מנהלי החטיבות מבצעים בדיקות שוטפות לעניין ביצוע הבקשות לרישום שינויים על ידי עובדי הרשם, וכי במיעוט המקרים אין הם עומדים בזמני הטיפול שפורסמו.
כמו כן המערכת החדשה צפויה לכלול אפשרות להפקת דוחות משוכללים יותר.
הפקת נתונים על עמידה בזמני הטיפול שנקבעו הינה כלי בסיסי בניהול עבודת רשם העמותות וכלי בקרה אלמנטרי ועל כן ראוי שבכל עת יוכל הרשם להפיק דוח על זמ ני הטיפול בבקשות לרישום שינויים, לצורך בחינת משך הטיפול בסוגי הבקשות והשוואתו לזמני הטיפול שפורסמו לציבור, וכדי שיוכל ללמוד אם אפשר לייעל את הטיפול ולקצר את הזמנים שנקבעו.
27 הדוח המילולי הוא תיאור תמציתי של פעילות העמותה, המבנה האר גוני שלה, הפעילות שביצעה לקידום מטרותיה, פירוט השימושים העיקריים שעשתה בכספי התרומות, צדדים קשורים, אירועים חריגים וכל עניין מהותי אחר שאירע בשנת הדוח.
מתוך כ- 40,000 עמותות רשומות, יותר מ- 20,000 אינן מדווחות לרשם, .
בניגוד לחוק, ואין לו כל מידע באשר לפעילותן ואופן התנהלותן.
לעתים, ורק עקב תלונות של גורמים שונים כנגד העמותות הלא- מדווחות, מתברר כי חלקן פעילות הטיפול בעמותות שאינן מדווחות לרשם העמותות .
מנתוני רשם העמותות עולה כי מתוך כ - 40,000 עמותות רשומות, יותר מ- 20,000 אינן מדווחות לרשם, בניגוד לחוק, ואין לו כל מידע באשר לפעילותן ואופן התנהלותן.
הנחת העבודה של הרשם היא כי מרבית העמותות הלא-מדווחות אינן פעילות, שכן מרבית העמותות הפעילות, ובמיוחד אלה הנסמכות על כספי ציבור, נזקקות לאישור על ניהול תקין מהרשם לצורך פעילותן.
גם בתשובה של רשות התאגידים מינואר 2017 ,נכתב כי תלונות בודדות מוגשות לרשם מדי שנה לגבי עמותות שאינן מדווחות עובדה המצביעה לדעתם על כך שמספר העמותות הפעילות שאינן מדווחות היא מצומצמת ביותר.
יוער כי נוסף על עמותות הנזקקות לאישור על ניהול תקין לצורך פעילותן, יש גם עמותות הנסמכות על תרומות מהציבור ואינן זקוקות לאישור על ניהול תקין.
לעתים, ורק עקב תלונות של גורמים שונים כנגד העמותות הלא-מדווחות, מתברר כי חלקן פעילות.
כך לדוגמה, בפברואר 2016 פנה מפלג ההונאה בירושלים לרשם העמותות בעניין עמותה שלפי החשד מימנה הפצת פרטי חיילים חרדים המשרתים בצה"ל, וכתוצאה סבלו החיילים מאיומים והטרדות.
ממסמכי העמותה עלה שהיא אינה מדווחת לרשם העמותות עוד משנת 2013.
במאי2016 פנתה היועצת המשפטית של רשות התאגידים לרשות המסים בבקשה לקבל מידע על עמותות המסווגות ברשות המסים כמוסד ציבורי פ עיל.
בבקשה נכתב כי "למעלה מ- 20,000 עמותות הרשומות במאגר רשם העמותות אינן מגישות דיווחים שנתיים לרשם כנדרש לפי חוק העמותות, התש"ם -1980 , ואין לרשם אינדיקציה בדבר פעילותן.
חלקם של גופים אלה כנראה אינם פעילים כלל.
ואולם, חלקם של גופים אלה ככל הנראה מקיימים פעילות, ומסווגים אצל רשות המסים כמוסד ציבורי פעיל.
לפיכך, כדי למקד מאמצי הפיקוח והאכיפה של רשות התאגידים ביחס לגופים פעילים כאמור שמפרים את חובתם החוקית, נבקש לקבל את אופן הסיווג של מוסדות הציבור".
המצב כפי שעולה ממכתב היועצת המשפטית של רשות התאגידים, שלפיו יותר מ- 20,000 עמותות אינן מגישות לרשם דיווחים שנתיים כנדרש ולרשם אין כל מידע בדבר פעילותן, לא תקין ואינו יכול להימשך.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי בקשתה מרשות המסים להסיר את החיסיון כדי לאפשר, בין היתר, קבלת מידע על עמותות פעילות לא-מדווחות אושרה, הנושא מצוי בטיפול מול גורמי המחשוב ברשות המסים, ולאחר קבלת המידע תיקבע דרך הפעולה להמשך הטיפול בעמותות הלא -מדווחות אך פעילות.
לעומת זאת רשות המסים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי חובת הסודיות משרד המשפטים |849 .
החלה על עובדי רשות המסים אינה מאפשרת העברת מידע מרשות המסים לרשם העמותות, וכי הם הסבירו זאת ליועצת המשפטית של רשות התאגידים במענה לפנייתה.
מבקר המדינה מעיר לרשות התאגידים שעליה לקבוע במשותף עם רשות המיסים את הדרך שזו תעביר אליה את המידע על עמותות פעילות שאינן מדווחות, באופן שיעלה בקנה אחד עם הוראות הדין.
במידת הצורך, עליהן לבחון יזימת תיקון חקיקתי שיאפשר את העברת המידע האמור.
בדיקות תקופתיות לעמותות: תיקון לחוק העמותות28 עיגן את סמכות הרשם לפרסם מידע והנחיות לעמותות כדי לסייע להן בניהול ענייניהן בהתאם להוראות החוק.
הרשם פרסם את חוברת "הנחיות להתנהלות עמותות - בהתאם לחוק העמותות, התש"ם-1980"29 (להלן- חוברת הנחיות להתנהלות עמותות), ובה נכתב כי בדיקות תקופתיות, המתייחסות לבד יקה שנתית לגבי המסמכים שמגישה העמותה לצורך קיום חובות הדיווח על פי החוק "מתבצעות בכל העמותות, לא רק באלו הפונות בבקשות לאישור ניהול תקין".
נמצא כי בפועל לא נעשות בדיקות תקופתיות בכ - 20,000 העמותות הלא-מדווחות.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי פעולות הפיקוח של הרשם נעשות מתוך ניהול סיכונים מחושב ובמטרה להשקיע את משאבי הפיקוח בעמותות הפעילות והנסמכות על כספי הציבור.
עוד הוסיפה, שכאשר מתקבל מידע ממוקד אשר ממנו עולה שהעמותה הלא-מדווחת פעילה למעשה, הרשם דורש ממנה לעמוד בדרישות הדיווח הקבועות בחוק.
יוצא אפוא שבמצב הקיים הבדיקות נערכות רק בעמותות המדווחות לרשם, והחוטא יוצא נשכר.
גביית אגרות שנתיות: בתקנות העמותות (אגרות), התשנ"ח-1998 , נקבע כי על כל עמותה לשלם אגרה שנתית בסכום העומד במועד הביקורת על 1,592 ש"ח, או 1,303 .
ש"ח למשלמים עד סוף חודש מרץ של שנת תשלום האגרההרשם שולח מדי שנה לכל העמותות הרשומות את שובר תשלום האגרה השנתית.
עמותות שלא הגישו מסמכים במשך שלוש שנים ברציפות מקבלות מכתב הסבר כיצד להימחק או להתפרק מרצון.
עמותות שמחזורן הכספי נמוך מ - 300,000 ש"ח והן אינן מעסיקות עובדים יכולות להצהיר על כך, ואז הן פטורות מתשלום האגרה השנתית.
מדי שנה, כ-40% מהעמותות הפעילות זכאיות לפטורמתשלום אגרה .
28 סעיף39א לחוק, אשר הוסף בתיקון מס' 14 לחוק העמותות, ראו לעיל הערה14 .
29 הגרסה האחרונהפורסמה על ידי רשם העמותות בינואר 2016 .
גרסאות קודמות פורסמו בשנים 2002 ,2005 ,2010 ,2013 ו-2015.
נגבו, בסך של כ-188 מיליון ש"ח, משנת 2009 ואילך החשכ"ל מינה חברה פרטית לבצע ביקורת בכל משרדי הממשלה, כדי לבחון את אופן הטיפול בחובות חייבים במשרדי הממשלה .
הממצאים הנוגעים למשרד המשפטים הוצגו בפניו בדצמבר 2015, ומהם עולה כי כ- 20,000 עמותות אינן משלמות אגרה שנתית.
נמצא כי למעט שליחת מכתבים, הרשם אינו נוקט פעולות לגביית האגרות, וככלל, עמותה שאינה משלמת ואינה מבקשת אישור על ניהול תקין - אין מפעילים נגדה כל סנקציה.
עקב כך, ברשם העמותות רשומים חובות שלא נגבו, בסך של כ-188 מיליוןש"ח, משנת 2009 .
ואילך רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי מדובר בחובות שאינם אמתיים, שכן הם של עמותות שרובן אינן פעילות וזכאיות לפטור מאגרה.
עוד נאמר כי ה רשות פועלת לקידום תקנות חדשות לעניין אגרות, שיספקו תמריץ לעמותות לא פעילות להתפרק או להימחק מרצון, וביולי 2016 העבירה שרת המשפטים את טיוטת התקנות לאישור שר האוצר וועדת האגרות הבין -משרדית.
אגף הכספים במשרד המשפטים, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 , הוסיף כי בעקבות ממצאי החברה הפרטית שפעלה מטעם החשכ"ל נבחנת האפשרות לביצוע מחקר חלוץ (פיילוט ) לטיוב נתונים של 400 עמותות או של10% מכלל העמותות שנתוני רשות המסים יאפשרו לקבוע כי הן פעילות לכאורה ולא שילמו אגרות.
אגף מערכות מידע הוסיף בתשובתו כי במסגרת המערכת החדשה יינתן מענה גם למחשוב המידע בנושא האגרות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות כי עליו לבדוק, בשיתוף אגף הכספים, כמה מן החובות הכספיים של העמותות הלא מדוו חות הם חובות אבודים וכמה מן החובות ניתנים לגביה ועליו לפעול לגבייתם.
כן עליהם להחיש את מחקר החלוץ, שיאפשר לקבוע כמה מן העמותות שאינן משלמות אגרה פעילות.
הטלת קנסות מינהליים: עד שנת 2000 פעל הרשם למחיקה של עמותות שאינן מדווחות ואינן פעילות, באופן לא שיטתי ובהיקפים קטנים.
בשנת 2000 , ובעקבות דוח של מבקר המדינה משנת 199730 , החל הרשם בהליך סדור של מחיקת עמותות שאינן מדווחות ואינן פעילות.
במשך כשנה נמחקו כ -2,000 עמותות והחלו הליכי מחיקה כנגד כ - 12,600 עמותות נוספות, שחלקם הסתיימו במהלך השנים.
הליך המחיקה שהופסק בשנת 2004 חודש בשנת2015 , ובמסגרתו הוגשו בקשות פירוק כנגד 49 עמותות שאינן מדווחות ואינן פעילות.
במועד סיום הביקורת במערכת הרשם היו רשומות 2,822 .
"עמותות בסטטוס "בהליכי מחיקה מבקר המדינה כבר ציין בדוח האמור מ-1997 כי הכלי של מחיקת עמותה או הטלת קנס על ידי בית המשפט אינו בהכרח פתרון יעיל ומהיר במצב שבו אלפי עמותות .
30 ראו דוח שנתי 47 , לעיל הערה19.
אינן עומדות בדרישות חוק העמותות, והציע לשקול יוזמה חקיקתית להפיכת הקנסות לקנסות מינהליים.
חוק העבירות המינהליות, התשמ"ו -1985 קובע כי עבירות פליליותמסוימות יוגדרו גם כעבירות מ ינהליות , וכי על העובר עב ירה מ ינהלית ניתן להטיל קנס מינהלי כחלופה להגשת כתב אישום.
בשנת 2004 הותקנותקנות העבירות המ ינהליות (קנס מינהלי - עמותות), התשס"ד -2004, הקובעות כי עבירות שונות המוגדרות בחוק העמותות יוגדרו כעבירות מ ינהליות ויוטל בגינן קנס מ ינהלי בתוספת קנס בגין עבירות נמשכות31.
יוצא אפוא שניתן להטיל קנס מינהלי על עמותה בגין אי ניהול פנקסי חברים, חברי ועד וחשבונות; בגין אי קיום אסיפה כללית; בגין אי רישום פרוטוקול; בגין אי מתן זכות עיון ; בגין אי הגשת מסמכים לרשם ו בגין חובות נוספות שנקבעו בחוק .
גם בחוברת ההנחיות להתנהלות עמותות נכתב שב סמכות הרשם להטיל קנסות מינהליים הן על עמותות והן על חברי ועד האחראי ים להפרת החובות.
בשנת 2007 החל ה רשם בביצוע מחקר חלוץ להטלת קנסות מ ינהליים , ובמסגרת ו נבחנו 154 תיקי עמותותשלא הגישו דיווחים לרשם ו על 44 מהן הוטל קנס מינהלי, אך בביקורת נמצא שהקנסות לא נגבו מעולם.
מלבד מחקר החלוץ, הרשם לא השתמש בסמכויות שהקנה לו החוק ולא הטיל קנסות מינהליים על עמותות שאינן מקיימות את החובות שהוטלו עליהן בחוק או על חברי הוועד שלהן.
רשות התאגידים הסבירה בתשובתה כי במחקר החלוץ התברר שכדי לבצע הליך כולל של הטלת קנסות מינהליים כלפי 20,000 עמותות לא-מדווחות יש צורך בגיוס כוח אדם וביצירת מערכת ממוחשבת ייעודית.
בדיונים שנערכו עם מחלקת ייעוץ וחקיקה עלה כי יש מקום לאמץ הסדר חקיקתי חדש של הטלת עיצומים כספיים32 , כפי שנעשה בחוק החברות.
בהתאם לכך תזכיר החוק כולל סעיפים הנוגעים למתן סמכות להטלת עיצומים כספיים על עמותות וחל"ץ.
עם זאת הוסיפה הרשות כי ייתכן שייעשה שימוש מדוד בקנסות מינהליים עד להשלמת הליך חקיקת חוק העמותות החדש.
יוער כי חרף העובדה שהרשות רואה צורך בהסדרת הנושא במסגרת תזכיר חוק העמותות, תזכיר זה מצוי כבר חמש שנים לפחות בתהליכי עבודה פנימיים.
31 למעט הוראת סעיף64(א8 ) לחוק, שלא נקבע לגביה קנס מינהלי קצוב, על פי תקנות העבירות המינהליות.
32 "עיצום כספי" הוא כלי אכיפה מנהל י המעניק סמכות להטיל קנס כספי על מי שמפר את הוראות החוק הרלוונטי.
יעילותו ומהירותו של ההליך יכולות לשמש גורם מרתיע ולהביא להקטנת השכיחות של הפרת החוק.
היות והרשם אינו עורך .
ניהול תקין יש אינטרס .
ללא פיקוח מן האמור לעיל עולה כי יותר מ- 20,000 עמותות אינןעומדות בדרישות חוק העמותות ואינן מגישות לרשם דיווחים שנתיים כנדרש .
לרשם אין כל מידע בדבר פעילותן והוא לא עושה שימוש בסמכותו להטיל קנסות מינהליי ם על עמותות שאינן מקיימות את החובות שהוטלו עליהן בחוק או על חברי הוועד שלהן.
היות והרשם אינו עורך בדיקות תקופתיות לעמותות שאינן מדווחות נוצר מצב שבו לעמותות שאינן זקוקות לאישור על ניהול תקין יש אינטרס שלא להגיש מסמכים לרשם ולא לשלם אגרות, שכן כך הן תחסוכנה את כספי האגרה וגם תוכלנה להמשיך להתנהל ללא פיקוח.
לפיכך על הרשם לקבוע מדיניות ויעדים ברורים לצורך אפיון מאגר זה של עמותות לא -מדווחות, ולהגביר את הפיקוח גם על עמותות שאינן זקוקות לאישור על ניהול תקין.
בעקבות ממצאי מבקר המדינה בנושא תמיכות מתקציב המדינה ועיזבונות לטובת המדינה שפורסמו בשנים 1997-199833, החליטה הממשלה34 באוקטובר1998 כי "החל משנת התקציב 1999 יידרשו גופים הפונים בבקשה לתמיכה ממשרד ממשלתי להציג אישור של רשם העמותות.
רשם העמותות יבחן בהתאם לנהלים ולקריטריונים שיגובשו על ידו - א.
אם העמותה עומדת בכל דרישות החוק.
אם נכסי העמותה והכנסותיה משמשים אך ורק את מטרות העמותה".
בשנ ת 200135 הורחבה החובה גם לעמותות שמהן רוכשת המדינה שירותים , ונקבע כי לא תבוצע התקשרות עמן אלא אם בידיהן אישור על ניהול תקין.
רשם ההקדשות (באמצעות יחידת רשם העמות ות) מ טפל בבקשות לאישור על ניהול תקין גם של חל"ץ, לרבות בגיבוש כללים ונהלים המותאמים לחברות אלו.
יצוין כי עם השנים החלו גורמים נוספים להתנות העברת כספים לעמותות בהמצאת אישור על ניהול תקין.
למשל רשות המסים, לצורך סעיף 46 לפקודת מס הכנסה נוסח [ ]חדש(להלן - סעיף 46)36, רשויות מקומיות37 .
, ולעתים אף תורמים פרטיים 1.
אישור הרשם לעמותות מכונה "אישור ניהול תקין", והוא ניתן מדי שנה קלנדרית כמו כן, על פי חוברת ההנחיות להתנהלות עמותות , אם עמותה החלה בפעילות אולם במועד הגשת בקשתה לקבלת אישור על ניהול תקין היא טרם השלימה שנתיים של פעילות רצופה אזי באפשרותה לקבל אישור חלופי - "אישור על הגשת מסמכים" (ראו להלן).
להלן בלוח, נתונים על החלטות הרשם שניתנו לעמותות ולחל"ץ שביקשו אישור על ניהול תקין בשנים 2016-2012 .
33 ,מבקר המדינהדוח שנתי 47 (1997), " תקציב המדינה לשנת1995 "וביצועו, עמ' יא, ובפרק "עיזבונות לטובת המדינה" , בעמ' 476 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 48 (1998" ,) ממצאי מעקב המלצה לתמיכה בעמותה מכספי עיזבונות", בעמ' 100" ; תמיכה למוסדות ציבור", בעמ' 602.
34 'החלטת ממשלה מס 4418 מ- 15.
98 , שאי שרה את החלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מ- 23.
35 'החלטת ממשלה מס562 מ- 18.
36 בסעיף46 נקבע כי אדם או חברה יזוכו מהמס שהם חייבים בו בגין סכומי כסף שתרמו למוסד ציבורי שקבע לעניין זה שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.
37 משרד הפנים פרסם בספטמבר 2006 במסגרת חוזר המנהל הכללי 4/2006 את "נוהל תמיכות במוסדות ציבור על ידי הרשויות המקומיות", ולפיו על המוסד המבקש תמיכה לצרף לבקשתו אישור על ניהול תקין.
לוח 2 : התפלגות החלטות38 הרשם שניתנו לעמותות בשנים 2012- 2016 .
2016 14,145 11,684 709 1 962 784 5 .
2015 14,945 12,510 788 6 1,206 430 5 .
2014 14,347 11,988 777 4 1,041 529 8 .
2013 14,032 11,638 873 7 1,086 419 9 .
2012 13,713 11,282 887 10 1,161 371 2 .
המקור: נתוני רשם העמותות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה כי בממוצע בכל שנה 83% מהעמותות שפונות מקבלות אישור על ניהול תקין , כ-6% מהעמותות מקבלות אישור על הגשת מסמכים וכ-11% מהעמותות אינן מקבלות אישור.
במסגרת שיפור השירות לציבור פרסם רשם העמותות את זמני הטיפול בבקשות לקבלת אישור על ניהול תקין.
לוח 3 : זמני טיפול בבקשות לאישור על ניהול תקין .
סוג טיפול ימי עבודה .
אישור על ניהול תקין לעמותה שהיה לה אישור בשנה קודמת 60 .
אישור על הגשת מסמכים 45 .
אישור על ניהול תקין בפעם הראשונה, לעמותה שלא היה .
לה אישור על הגשת מסמכים 90 .
אישורעל ניהול תקין בפעם הראשונה, לעמותה שהיה לה .
אישור על הגשת מסמכים 60 .
טיפול במסמכי השלמה לקבלת אישור על ניהול תקין 30 .
38 להלן תיאור סוגי החלטות הרשם המופיעות בלוח: "הגשת מסמכים" - אישור על הגשת מסמכים או אישור על מסמכים תקינים; "ליקוי" - עמותות שהודיעו להן על ליקוי שנמצא במסמכים (כגון חוסר פעילות, גירעון, צבירת עודפים ) ועל כן לא קיבלו אישור על ניהול תקין; "מכתב בדיקה" - מקרים שבהם עלו ליקויים במסגרת בדיקת המסמכים, ורואה חשבון שלח לעמותה מכתב עם דרישת הבהרות אשר לא נענו או שהתשובות לא סיפקו את דעת הרשם ועל כן לא קיבלו אישור על ניהול תקין; "סירוב" - הרשם שלח סירוב להנפיק אישור על ניהול תקין, לרוב בשל ליקויים מהותיים.
מדוחBI שהפיקה יחידת רשם העמותות על משך הטיפול בבקשות לקבלת אישור על ניהול תקין ל שנים 2016-2015 עולה כי זמן הטיפול הממוצע בבקשה, לרבות תוספת הזמן שבה השלים המבקש פרטים, אם התבקש, עמד על 73 ימים קלנדריים .
הטיפול בכ-23% מסך כל הבקשות ארך בין שלושה חודשים לחצי שנה, והטיפול בכ-9% מסך כל הבקשות ארך חצי שנה ויותר.
מדוח על משך הטיפול בבקשות לאישור על הגשת מסמכים עולה כי זמן הטיפול הממוצע בבקשה עמד על 43 ימים קלנדריים.
הטיפול בכ-11% מסך כל הבקשות ארך בין חודשיים לארבעה חודשים, ובכ-12% ארבעה חודשים ויותר.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי זמני הטיפול בבקשות שופרו באופן ניכר במהלך השנים האחרונות, והיחידה עומדת בזמני הטיפול שנקבעו, המבוססים על ימי עסקים.
הרשות ציינה כי כשמוגשת בקשה מלאה, לרוב אין חריגות מהזמנים שנקבעו אך ייתכנו מצבים חריגים שבהם נדרש טיפול מעמיק יותר והתייעצויות עם גורמים נוספים, שבעטיים יתארכו זמני הטיפול.
עוד נאמר בתשובתה כי אם עמותה עומדת בדרישות החוק ומגישה את כל המסמכים במועד היא צפויה, בהתאם לזמני הטיפול, לקבל אישור לפני תחילת השנה הרלוונטית.
יוזמת רשם העמותות לקבוע ולפרסם את לוחות הזמנים מבורכת, וראוי שלצדה תיערך בדיקה שתסייע לאתר נקודות חולשה המקשות על הרשם להוסיף ולקצר את זמן הטיפול בבקשות החריגות שבהן נדרש טיפול מעמיק יותר.
הבדיקות שעורך הרשם לצורך מתן אישור על ניהול תקין .
חוק העמותות מפרט את סוגי המסמכים שעל עמותה להגיש מדי שנה לרשם העמותות.
חוק החברות מפרט את סוגי המסמכים שעל חל "ץ להגיש מדי שנה לרשם החברות ובהעתק לרשם ההקדשות.
יצוין כי יחידת רשם העמותות היא המטפלת בהוצאת האישור על ניהול תקין לחל"ץ.
לשם המחשה, עמותות המבקשות אישור על ניהול תקין לשנת 2017 צריכות להגיש במהלך שנת 2016 את הדוח הכספי והדוח המילולי לשנת 2015 , ומסמכים נוספים39 .
39 פרוטוקול אסיפה כללית לאישור הדוח הכספי והדוח המילולי; המלצות ועדת ביקורת או גוף מבקר לגבי הדוחות לשנת 2015; ,רשימת חמשת מקבלי השכר הגבוה (לרבות מלגות, תמיכות גמולים, שכ ר טרחה) לשנת 2015; רשימת התרומות ש סכומן השנתי מתורם יחיד עולה על 20,000 ש"ח, ופירוט שמות התורמים לשנת 2015; דוח תרומות מישות מדינית זרה; הודעה על הגשת תביעה כנגד העמותה או כנגד חבר ועד בתוקף תפקידו כחבר ועד ; הודעות על שינויים או מינויים.
בתי המשפט מועד הגשת המסמכים הוא ל א יאוחר מ - 30.
16 עבור כל העמותות, למעט כאלה הכלולות ב "הסדר אורכות "40 ,שנקבע בין הרשם ללשכת רואי החשבון, הרשאיות להגיש את המסמכים במועד מאוחר יותר.
ניתן להגיש בקשות לקבלת אישור על ניהול תקין רק באמצעות הדואר או במסירה ידנית במשרדי הרשם.
על פי חוברת ההנחיות להתנהלות עמותות לאחר הגשת המסמכים השנתיים הנדרשים בהתאם לחוק , עמידה בהו ראות החוק ובכללי הרשם, תשלום האגרה השנתית או המצאת פטור מתשלום, וכל עוד לא קיימים בידי הרשם ממצאים המצביעים על ליקויים בפעילותה - יינתן אישור על ניהול תקין לעמותה.
לצד דרישות החוק מפורטות בחוברת הנחיות נוספות, כגון השימוש בכספי העמותה ונכסיה ופעולות לקידום מטרותיה.
עמותה שלא קיימה את חובות הדיווח במשך זמן רב נדרשת להשלים מסמכים ולהעביר - נוסף על הדוח הכספי האחרון, גם דוחות כספיים ומסמכים כאמור לשלוש השנים הקודמות.
בבדיקה הנערכת מדי שנה כתנאי לחידוש האישור על ניהול תקין נבחנת עצם הגשת המסמכים השנתיים הנדרשים על פי החוק, ונעשית בדיקה מקצועית קצרה של עניינים העולים מהדוח הכספי שהוגש41.
הפסיקה פירשהאת ה אישור על ניהול תקין ככזה המעיד על התנהלותה התקינה של אותה עמותה , ה מחייבת עמידה מהותית בכל הוראות הדין ולא בצורה מצומצמת רק ביחס לפעילות כספית וחשבונאית ולהגשה פורמלית של מסמכים הנדרשים מכוח חוק העמותות42.
בכותרתהאישור על ניהול תקין שמנפיק הרשם נכתב "אישור על ניהול תקין לשנת.
", אולם בנוסח האישור נכתב: "אנו מאשרים בזה כי העמותה מקיימת את דרישות חוק העמותות בכל הנוגע להגשת דו"חות, הודעות ופרוטוקולים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוסח האישור שמפיק הרשם מעיד אך ורק על הגשת דוחות, הודעות ופרוטוקולים ואינו תואם את מאפייני האישור כפי שנקבעו בהחלטת הממשלה ובפרשנות בתי המשפט, אשר לפיהן האישור צריך להעיד על כך שהעמותה עומדת בהוראות החוק, מתנהלת באופן תקין, ונכסיה והכנסותיה משמשים אך ורק את מטרות יה.
רשות התאגידים הסבירה בתשובתה כי האישור מ שקף את מה ש הרשם יכול ל אשר לצורך הוצאתו, וכי שינוי נוסח האישור לא ישקף את המידע הקיים בידי הרשם ועלול להיות מטעה.
לדבריה "בשום שלב שהוא הרשם אינו יכול לאשר כי עמותה עומדת בכל הוראות החוק , מתנהלת באופן תקין ונכסיה והכנסותיה משמשים רק את מטרותיה", ואם יהיה בידי הרשם מידע מבוסס על כך ש העמותה אינה עומדת בדרישות החוק יבוטל האישור.
עוד ציינה הרשות כי "באופן עקרוני האישור מכוון לתת אינדיקציה פשוטה ולא מורכבת על כך שהעמותה הגישה מסמכים ולא נמצא מקום לביטולו של האישור, ומי שרוצה להעמיק ולקבל מידע נוסף, יכול לעיין בתיק העמותה".
40 רשם העמותות עשה שימוש בסמכות שהוענקה לו בחוק לשם קביעת הסדרי אורכות מול רואי חשבון העורכים ביקורת על דוחות כספיים של עמותות המבקשות אישור על ניהול תקין.
41 המקור: תשובת רשות התאגידים למשרד מבקר המדינה מנובמבר2016 .
42 :ראו למשל עתמ(י-ם) 1001/09 איגוד הג'ודו בישראל נ' רשם העמותות פורסם במאגר [ ,ממוחשב 4.
] משרד המשפטים |857 .
יצוין כי במכתב של החשבת הכללית מנובמבר 2016 נכתב: "אינני בקיאה בפרשנות במתן אישורים ]רשם העמותות [ המונח אישור ניהול תקין ובנהלים הפנימיים שלכם כאמור.
עם זאת, אני סבורה, כי ככל שהמונח אישור ניהול תקין משמעו שמדובר בגוף המקיים עקרונות כלליים של ממשל תאגידי נאות, הרי שגוף שבאופן שיטתי נמנע משקיפות ומקיים תרבות ארגונית של רדיפת שומרי סף לא עומד בתנאים הנדרשים למתן אישור כאמור".
משרד מבקר המדינה מעיר כי גישת רשות התאגידים אינה עולה בקנה אחד עם פרשנות בתי המשפט והתפיסה הרווחת לגבי מהות האישור, והיא עלולה להטעות את הציבור.
על הרשם לפעול בהתאם לתכלית החלטת הממשלה, אשר לפיה האישור על ניהול תקין נועד להבטיח כי כספי ציבור יועברו אך ורק לעמותות או חל"ץ המתנהלות בצורה תקינה וחוקית וישמשו למטרות שלשמן יועדו.
עמותות בעודף או בגירעון כספי: בחוברת ההנחיות להתנהלות עמותות מצוין כי עמותה המעוניינת באישור על ניהול תקין לא תורשה לצבור נכסים או הון לתקופה ממושכת, למשל עודפים העולים על 200% ,מהמחזור הכספי על פני שלוש שנים רצופות בלי להשקיעם בקידום מטרותיה או מבלי שיש לה תכנית עדכנית ומעשית לשימוש בכספים לקידום מטרותיה.
מנגד, כאשר לעמותה גירעון מצטבר מפעילות שוטפת המסכן את המשך תפקודה, למשל גירעון העולה על 50% מהמחזור הכספי, היא תידרש להתחייב בתכנית כלכלית ממשית להקטנתו.
החל משנת 2003 חל גידול עקבי בגירעון המצטבר של המרכז הרפואי הדסה (להלן - החל"ץ), וב-2011 הוא הסתכם בכ-850 .
מיליון ש"ח בתחילת שנת 2014 הייתההחל"ץ בהקפאת הליכים לאור גירעון מצטבר שהגיע לסכום של כ-1.
למרות האינדיקציות במהלך השנים לגירעון מצטבר גדל של ה חל"ץ היא לא נדרשה לפני שנת 2013 להציג תכנית להקטנת הגירעון כתנאי לקבלת אישור על ניהול תקין.
בעקבות בקשות של החל"ץ לקבלת אישור על ניהול תקין לשנים 2013 ו-2014 נשלחו אליה מכתבים המתריעים על גובהו של הגירעון הנצבר, והתבקשו הסברים לסיבות בגידול הגירעון ולצעדים הננקטים לצמצומו.
החל"ץ בתשובה פירטה את הצעדים שבכוונתה לנקוט לייצוב איתנותה הפיננסית.
בינואר 2014 פנה נציג החשכ"ל לרשם העמותות וביקש להמשיך לתת לחל"ץ אישור על ניהול תקין מאחר שהם מתכוונים לחתום עמה על הסכם הבראה.
ביולי 2014 אישרה ועדת הכספים של הכנסת סיוע שבע-שנתי של 1.
לאחר אישור הסכם ההבראה סוכם בין נציג רשם העמותות לנציג החשכ"ל כי לפני מתן אישור על ניהול תקין לחל"ץ יפנה רשם העמותות לחשכ"ל לקבל עמדתם, ונציגי החשכ"ל יעבירו לרשם העמותות מידע שיש בו כדי להשפיע על מתן האישור או על המשכת תוקפו.
43 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016 ), "המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים", עמ' 544.
לקראת מתן האישור על ניהול תקין לחל "ץ לשנת 2016 פנה הרשם אל הצדדים המפקחים על הסכם הה בראה.
נציג אגף התקציבים במשרד האוצר ונציג משרד הבריאות צידדו במתן האישור בעוד שנציג החשכ"ל הודיע לרשם כי אינו מעוניין להביע עמדה בעניין זה.
בסופו של דבר הוצא לחל"ץ במרץ 2016 אישור על ניהול תקין לשנת 2016 , בצירוף מכתב נלווה שבו נאמר כי אם יסתבר שהיא איננה ע ומדת בהתחייבות שעליה חתמה מול המדינה או יתגלו ליקויים אחרים ישקול הרשם את המשכת תוקפו של האישור.
האמור לעיל מלמד שבמשך שנים ניתן לחל"ץ אישור על ניהול תקין למרות התנהלותה הלקויה וגירעונה ההולך וגדל, שבגללם לא היה מנוס מלאשר לה הסכם הבראה בסכום של 1.
על תוקפו המהותי של האישור ניתן ללמוד מדברים שאמר יו"ר ההסתדרות הרפואית בישראל בדיון בוועדת הכספים בנושא המשבר של החל "ץ "וכשהיום אומרים שאף אחד לא ידע בכלל - הרי זה מלכ"ר.
כל שנה הם קיבלו אישור של ניהול תקין.
פתאום מתברר שיש גירעון, ואף אחד לא ידע ואף אחד לא אשם בזה".
החל"ץ בתשובת ה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כתבה כי מתן האישור על ניהול תקין היה מחויב המציאות והאפשרות היחידה שעמדה בפני רשם העמותות.
לגישתה, ספק אם בידי הרשם סמכות וכלים מתאימים לבחינה מעמיקה של מצבן הפיננסי של עמותות וחל"ץ המבקשות אישור על ניהול תקין, שכן לא ניתן לצפות מהרשם, הנדרש לתת אישור על ניהול תקין לאלפי תאגידים בכל שנה, להידרש למצבן הפיננסי הסבוך של עמותות וחל"ץ.
אישור על ניהול תקין איננו אישור בדבר "כושר פירעון" של אותו הגוף, ואף עלול להטעות אם יפורש ככזה.
עוד ציינה, כי לא הגיוני להחיל כללי ניהול תקין אחידים על כלל העמותות והחל"ץ, ואין לבחון גוף בעל מחזור כספי של יותר משני מיליארד ש"ח בשנה על פי אותם פרמטרים שבהם נבחנות עמותות בעלות היקף כספי מינורי.
ביחס לפניית הרשם לחשכ"ל לבירור עמדתו בדבר עמידתה בהסכם ההבראה סבורה החל"ץ כי מדובר בהתפרקות הרשם מסמכותו והע ברתה לגורם שכלל לא הוסמך לכך, שכן מתן האישור הופך לכאורה להיות מותנה בעמדת צד להסכם, וכי קיום או אי-קיום הסכמים אינו רלוונטי לשאלה אם יש להעניק אישור על ניהול תקין.
החשכ"ל בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 , ציין כי בהנחה שמידת עמידת החל"ץ בהסכם ההבראה הייתה המבחן היחיד למתן אישור על ניהול תקין, הרי שעמדתם הייתה כי אין להעניק לה אישור שנתי, והם המליצו לשקול מתן אישור לתקופה קצובה.
עוד ציינו כי לגישתם לא נכון שהרשם יסתמך באופן בלעדי על חיווי דעה מגופים חיצוניים ביחס לעמידת גופים מבוקרים בהוראות הסכמיות (כדוגמת הסכמי הבראה) או ביחס למצבם הפיננסי.
המחלוקת בין גורמי המקצוע השונים במקרה זה אף מדגישה את היתרון בבדיקה נוספת, אובייקטיבית ובלתי תלויה, כגון זו של רשם העמותות, מבלי להסתפק בקבלת עמדה כתובה אלא מתוך בחינה עצמאית של התנהלות הגוף הנתמך.