HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2007 נקבע, בין היתר, כימועצת רשות המים תקבע את מחיר קליטת המים המותפלים ממקורות ייזום על ידי מקורות ותכיר במחיר זה לעניין עלות הספקת המים של מקורות (להלן - מחיר הקליטה).
מחיר הקליטה יתבסס על עלות ההתפלה בהתאם למאפייני המתקן באשדוד ולמאפייניהם של מתקני התפלה נוספים ולתוצאות המכרזים השונים להתפלת מי ים.
ככל שמתקן ההתפלה - לרבות הקמתו, הפעלתו וקליטת המים ממנו - משפיע על תקציב המדינה, כך קביעת מחיר הקליטה תיעשה בהמלצת צוות שימונה בידי שר התשתיות ושר האוצר.
החלטת הממשלה מדצמבר 2008 שינתה את הגורם שיקבע את המחיר, ובה נאמר: "מחיר מי הים המותפלים במתקן באשדוד ייקבע בידי ועדת המכרזים כחלק מתנאי ההתקשרות עם החברה להתפלת מי ים (חברת בת שתקים מקורות ייזום); וזאת במועד שיידרש לפי שיקול דעתה של הוועדה, ואשר לא יהיה מאוחר מתום 30 יום ממועד קבלת ההודעה ממקורות ייזום על הזוכה במכרז לבחירת הגורם הפרטי להקמת מתקן ההתפלה.
המחיר האמור יתבסס על המחירים למים מותפלים שנקבעו במכרזים ובהליכים להתפלת מי ים הרלוונטיים ביותר, בשינויים המחוייבים".
כאמור, בפברואר 2009 פרסמה מקורות ייזום מכרז בין-לאומי חדש לבחירת קבלן להקמת מתקן התפלה בתפוקה 100 מלמ"ק באשדוד.
ובנובמבר אותה שנה בחרה את הקבוצה הזוכה וחתמה עמה הסכם בהתאם להחלטת הממשלה.
קביעת המחיר למטר מעוקב (להלן - מ"ק) מים מותפלים הוטלה, לפי החלטת הממשלה מדצמבר 2008 , על ועדת המכרזים.
לעומת זאת במכרזים שערכה ועדת המכרזים הבין-משרדית להקמת המתקנים באשקלון, בפלמחים, בחדרה ובשורק ולתפעולם נקבע מחיר למ"ק מים מותפלים בהתאם להצעת החברה שזכתה במכרז.
09 הודיעה מקורות ייזום לוועדת המכרזים שמחיר המים המותפלים במתקן באשדוד יהיה 2.
מחיר המים היה מבוסס על המכרז הבין- לאומי האחרון שערכה.
תוצאות המכרז וההצעה שזכ תה שיקפו את התחרות שהייתה בין המתמודדים וחייבו את מקורות ייזום.
מחיר המים נקבע לפי עלות ההקמה של המתקן ולפי עלות תפעולו בידי מקורות ייזום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד שבו הודיעה מקורות ייזום לוועדת המכרזים על המחיר למים מותפלים בסך 2.
86 ש"ח למ"ק, כבר היה ידוע המחיר להספקת המים במתקן חדרה שנקבע בעקבות מכרז בספטמבר 2006 בסך2.
09 הודיעה ועדת המכרזים כי מחיר המים למתקן באשדוד יהיה 2.
המחיר שקבעה ועדת המכרזים התבסס על מחיר מים בסך 2.
01 ש"ח למ"ק שנקבע במכרז אחר שהיא ערכה להקמת מתקן בתפוקה של 150 מלמ"ק בשורק שהסתיים באותו חודש, ותוך כדי ביצוע ההתאמות הדרושות לדעתה.
מחיר זה נקבע בהתחשב בהבדל בין גודל המתקנים 150 מלמ"ק במתקן שורק לעומת הרשות הממשלתית למים ולביוב 1269 .
100 מלמ"ק במתקן באשדוד.
ועדת המכרזים קבעה את מחיר המים למתקן באשדוד אחרי שנקבעו תוצאות המכרז להקמת המתקן באשדוד.
אופן קביעת מחיר המים המותפלים במתקן באשדוד בידי ועדת המכרזים בסוף שנת 2009 , אחרי שמקורות ייזום כבר סיימה את הליך המכרז לבחירת קבלן להקמת המתקן, הביא למחלוקת ממושכת בין ועדת המכרזים לבין מקורות ייזום על מחיר המים.
אי-ההסכמה על מחיר המים עיכבה במשך שנה ושמונה חודשים נוספים את יישום החלטת הממשלה להקים את המתקן.
יו"ר מועצת המנהלים של מקורות ענה בתשובתו כי מקורות ייזום פעלה על פי המתווה המפורט בהחלטת הממשלה והשלימה הליך מכרז בין-לאומי מורכב בתוך כעשרה חודשים.
בישיבת ממשלה מיוני 201024 רשמה המ משלה לפניה את "כוונת ועדת המכרזים לדון בהצעת מקורות בהקדם.
ועדת המכרזים תדווח לממשלה ככל שתתקבל החלטה לביטול ההליך - וזאת בטרם קבלת ההחלטה כאמור".
בהחלטת הממשלה מאוקטובר 201025 לאמץ את עיקרי המלצות ועדת החקירה צוין גם כי ראש הממשלה מנחה להגיש תוך שבועיים תכנית להקמת מתקן התפלה באשדוד.
גם בישיבת ממשלה נוספת מדצמבר 2010 הנחה ראש הממשלה כי "ייפתר עניין הקמת מתקן ההתפלה באשדוד על ידי מקורות" וביקש ממנהל רשות המים להציג בדיון שיתקיים עד סוף החודש את הפתרון שהושג בנושא.
למרות זאת, המחלוקת לא יושבה ולא הוכרעה, והגופים האמורים לא עמדו בהחלטות הממשלה ובהנחיות ראש הממשלה בעניין זה.
ביוני 2010 הודיע מנכ"ל מקורות ייזום למנהל רשות המים כי החברה מוכנה להוריד את מחיר המים בפרויקט ולהעמידו על 2.
במכתב מנהל רשות המים למנכ"ל דאז של משרד ראש הממשלה ממאי 2010 הוא הער יך כי מחיר המים המתאים למתקן באשדוד בתפוקה של 100 מלמ"ק בשנה הוא2.
56 ש"ח למ"ק וכי מחיר מים למתקן בתפוקה של127 מלמ"ק בשנה לא יעלה על2.
ש"ח למ"ק בישיבת ועדת המכרזים, שנערכה בראשית יולי 2010 לאחר הודעת מקורות ייזום על הורדת מחיר המים של המתקן באשדוד ל-2.
55 ,ש"ח למ"ק, אמר חבר הוועדה סמנכ"ל בכיר להנדסה ברשות המים, כי ועדת המכרזים קבעה מחיר מים שלא תואם את המכרז שערכה מקורות ייזום אחרי שידעה את תוצאותיו וכי הליך קביעת המחיר בשיטה של מקדמי גמלון אינו מדע מדויק אלא הערכה בלבד; לפיכך יכולות לחול סטיות ממנו.
מנהל אגף התפלה ברשות המים אמר כי מחיר השוק שנקבע אינו מחיר מוחלט וכי אחרי שמקורות ייזום הורידה את מחיר המים הצטמצמו הפערים משמעותית במידה רבה.
יצוין כי לאחר שמקורות ייזום הורידה את מחירי המים במתקן ל-2.
55 ש"ח למ"ק, סיכם יו"ר ועדת המכרזים כי "לא הונח בפנינו מידע חדש אשר לא הונח בעבר.
אין מקום לשינוי המחיר שהוועדה קבעה".
24 ישיבת ממשלה מיום 20.
25 'החלטה מס 2348 מ- 24.
בעקבות הנחיית ראש הממשלה מאפריל 2010 (ראו להלן) לפתור את עניין הקמת המתקן באשדוד על ידי מקורות ולאור חשיבותו הלאומית של הפרויקט, הודיעה מקורות ייזום בנובמבר 2010 למנהל רשות המים שהיא מוכנה לבצע את הפרויקט במחיר מים של 2.
49 ש"ח למ"ק, ובינואר 2011 הודיעה מקורות ייזום ליו"ר ועדת המכרזים שהיא מוכנה לבצע את הפרויקט במחיר של 2.
בעקבות הורדת מחיר המים המותפלים בידי מקורות ייזום אישרה לה ועדת המכרזים בפברואר 2011 להגיש הצעה טכנית ופיננסית להקמת המתקן.
במרץ 2011 הגישה מקורות ייזום לועדת המכרזים הצעה מפורטת המוכיחה את יכולתה להגיע לסיכום פיננסי המתבסס על מחיר של 2.
ש"ח למ"ק החשכ"ל הודיע בתשובתו מאוגוסט 2011 כי ביולי 2011 הודיעה ועדת המכרזים למקורות ייזום כי היא מקבלת את הצעתה להקמת המתקן ובאוגוסט נחתם הסכם התקשרות בין המדינה למקורות ייזום.
רשות המים הודיעה בתשובתה ביולי 2011 שעם חתימת הסכם בין המדינה למקורות ייזום ועם הליך הרחבות נוספות יתממשו, אז צפויה אספקת המים המותפלים להגיע ל -600 מלמ"ק לשנה בסוף שנת 2013 .
רשות המים עדכנה בתשובתה מנובמבר 2011 כי חברת מקורות ייזום החלה בהקמת מתקן ההתפלה באשדוד בתחילת אוקטובר 2011 ואספקת המים ממתקן זה אמורה להתחיל בספטמבר 2013.
המנכ"ל דאז של משרד ראש הממשלה ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי "ראש הממשלה והממשלה, פעלו ללא לאות להתמודד עם המשבר ב משק המים ע"י הרחבת היצע המים, וכן פעלו ליישום מסקנות ועדת החקירה למשבר במשק המים (דו"ח השופט ביין).
הממשלה הזו היא שנקטה בצעדים חריגים על מנת לקדם את המתקן באשדוד, ואכן צלחה".
רשות המים ומשרד התשתיות, שהם הגופים המקצועיים בתחום משק המים, קבעו כי שורר מצב חירום במשק המים וכי הדרך המהירה ביותר לקבל כמות מים מותפלים נוספים היא באמצעות הקמת מתקן התפלה באשדוד על ידי מקורות ייזום.
רק בפברואר 2011 לאחר שמקורות ייזום הורידה כמה פעמים את מחיר המים שיופקו מהמתקן באשדוד, החל להסתמן פתרון המגשר על הפער בין ועדת המכרזים לבין מקורות ייזום.
רק באוגוסט 2011 אישרה ועדת המכרזים את ההסכם להקמת המתקן בין הממשלה לבין מקורות ייזום.
משרד מבקר המדינה סבור כי משרד האוצר, משרד התשתיות ורשות המים לא עשו די כדי להוציא מן הכוח אל הפועל את החלטות הממשלה וכדי להבטיח שתותפל כמות המים שנקבעה להתמודדות עם המחסור במים בהקדם האפשרי.
אי-הקמת המתקן באשדוד במשך כעשר שנים מלמדים על עומק בעיית משילות של הממשלה הפוגעת באינטרס הציבורי.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1271 .
מתקן התפלה בגליל המערבי .
בביקורת הקודמת ציין משרד מבקר המדינה כי ניסיונות ההתקשרות עם שלוש חברות פרטיות להקמת מתקנ י התפלה קטנים שתפוקתם הכוללת היא עד 65 מלמ"ק לשנה (להלן- מתקנים קטנים) לא צלחו, בין היתר מחוסר היכולת להקים את מתקני ההתפלה הנובע מהיערכות לקויה של משרד התשתיות, משרד האוצר ורשות המים.
הביקורת הנוכחית העלתה כי מבין ארבעת המתקנים הקטנים שתכננו להקים בשיטת BOO, בתפוקה שנתית של 30 מלמ"ק כל אחד, הוקם בשנת 2007 מתקן אחד בלבד בתפוקה של30 .
מלמ"ק בפלמחים בינואר 2007 בוטל הסכם מיוני 2003 להקמת מתקן ההתפלה בשומרת, והפרויקט בוטל.
בדצמבר 2008 הציג אגף התפלה ברשות המים לוועדה של מועצת רשות המים מחדש תכנית להשגת כמות המים שכוללת מתקן התפלה בגליל המערבי.
במאי 2009 כתב מנהל רשות המים אל יו"ר ועדת המכרזים כי יש להקים בגליל המערבי מתקן התפלה של 50 מלמ"ק שיספק מים לא יאוחר משנת 2013 .
מנהל רשות המים ציין כי בדיקה ראשונית מלמדת על ארבע חלופות אפשריות באזור הגליל המערבי בקרבה מתאימה לחוף הים, וביקש לפתוח בהליך של מכרז בין - לאומי להקמת המתקן.
בדיון בוועדת המכרזים הבין-משרדית להתפלת מי ים מיוני 2009 נאמר כי החלופה המקורית להקמת המתקן לא ישימה, מפני שהשטח קטן מדי ומפני שהוקצה לפיתוח עתידי של קיבוץ שומרת.
צוין כי הזמן הדרוש לצורך ההל יכים הסטטוטוריים הוא שלוש עד ארבע שנים וחצי, תלוי במיקום ובהליך התכנון שייבחר.
בדיון הוחלט שהמתקן יוקם בשיטת BOT ולא BOO .
, כפי שתוכנן קודם בוועדת מכרזים מאוגוסט 2009 המליצה רשות המים לבחון קידום הליך סטטוטורי באתר חצרות יסף להקמת מתקן ההתפלה.
סוכם כי רשות המים תבחן חלופה לקידום התכנית מכוח חוק המים.
לפי תכנית רשות המים ממרץ 2010 התחזית היא שהמתקן בגליל המערבי יספק 15 מלמ"ק בשנת 2015 ויגיע עד50 מלמ"ק בשנת 2016 .
כל זאת בהנחה שבשנת 2011 .
ייבחר זכיין רשות המים ענתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי בעקבות ביטו ל הפרויקט בגליל המערבי, היא החלה בשנת 2009 לבדוק אתרים חלופיים להקמת מתקן להתפלת מי ים, וכי כל עוד לא יימצא אתר מתאים אי-אפשר יהיה להתקדם בהליך מכרז.
החשכ"ל ענה בתשובתו בנובמבר 2010 כי גודלו של המתקן נקבע בהתאם לצורכי משק המים כפי שהוגדרו על ידי רשות המים.
החשכ"ל הוסיף כי העיכובים בתחילת ביצוע המתקן נובעים מהעיכובים לאיתור שטח מתאים לפרויקט שאינם תלויים בוועדת המכרזים.
עוד הוסיף כי ועדת המכרזים נערכה להוצאת מכרז לביצוע הפרויקט ובחרה בהליך תחרותי יועצים משפטיים לליווי הפרויקט; כעת היא נמצאת בהליך לבחירת יועצים תכנוניים וסטטוטוריים.
מיד עם אישור שטח מתאים לביצוע הפרויקט, תפעל ועדת המכרזים להוצאת המכרז בהקדם האפשרי.
,ההסכם שחתמה הממשלה להקמת מתקן ההתפלה בשומרת בוטל כאמור, בינואר 2007 .
למרות זאת עד שנת 2009 לא קידמה רשות המים את התכנית להקמת המתקן בגליל המערבי.
במועד סיום הביקורת נבדקו עדיין חלופות למיקומו ומועד הפעלתו נדחה משנת 2013 לשנת 2015.
הרחבת מתקני ההתפלה הקיימים באשקלון, בפלמחים ובחדרה .
בגלל אי-יישום החלטות הממשלה להקמת מתקני התפלה להספקת מים מותפלים ובגלל הבצורת המתמשכת במשק המים, החליטה הממשלה, כאמור, ביולי 200726 לאמץ את המתווה עליו החליטה מועצת רשות המים ולקבוע כי ההיקף הכולל של המים המותפלים יעמוד על 505 מלמ"ק לשנה לא יאוחר משנת 2013 .
בדיקת האפשרות להגדיל את הכמויות שיותפלו במתקני ההתפלה הקיימים (באשקלון, בפלמחים ובחדרה) כלולה בתוכנית של רשות המים.
לפי מסמכי אגף החשכ"ל, הליך הרחבת מתקני ההתפלה נועד להגדיל בטווח המיידי את ההיקף הכולל של מי הים המותפלים תוך ניצול יעיל של תשתיות ההתפלה הקיימות, מיצוי יתרונות גודל המתקן והשגת מחיר כלכלי שיאפשרו את הספקת כמות המים הנוספת בטווח קצר ככל האפשר.
בוועדת המכרזי ם במאי 2008 אמר יו"ר הוועדה כי הרחבת המתקנים הקיימים תהיה במחיר שיצביע על כדאיות ההרחבה כפי שתקבע הוועדה, בשים לב למחיר ההתפלה השולי הנהוג כיום לפי תוצאות המכרז במתקן ההתפלה בחדרה.
לפני היציאה להליך הרחבת המתקנים בחנה ועדת המכרזים ביוני 2008 חלופות לקבלת כ מות מים נוספת ממתקני ההתפלה הקיימים.
ועדת המכרזים קבעה תנאים אחידים לשלושת המתקנים: עבור כמות של 15 מלמ"ק לשנה או יותר קבעה מחיר של 2.
60 ש"ח למ"ק (נכון למועד פרסום ההליך); לוחות הזמנים להספקה; משך תקופת ההתקשרות 19 שנים.
בהתאם לתנאים נדרשו המציעים להציע את כמות המים שברצונם לספק.
ביוני 2008 פנתה ועדת המכרזים למפעילים של מתקני ההתפלה הקיימים, לשם הרחבת מתקני ההתפלה בפטור ממכרז בהתאם לתקנה 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), בעניין התקשרות המשך עם הזכיינים בשלושת המתקנים, והעבירה להם את מסמכי ההרחבות של המתקנים.
בעקבות הערות ובקשות לשינויים שהעבירו היזמים ביטלה הוועדה את הסעיף בנושא של חלוקת החיסכון באנרגיה בין המדינה ליזם לפיו אם היזם ירכוש חשמל ממקור חיצוני שאינו חברת החשמל, המדינה תתחלק עם הזכיין בחסכון שהושג ותיהנה מהנחה בתעריף המים בשיעור של 50% מהחיסכון באנרגיה.
כמו כן אפשרה ליזמים לקבל הגנה על הריבית המשתנה לטווח קצר, עד חמש שנים בנוסף להגנה על הריבית הקבועה.
בדצמבר 2008 התקבלו הצעות מהיזמים לכמויות של15 מלמ"ק ויותר לפי המחיר שקבעה ועדת המכרזים, 2.
60 ש"ח למ"ק, ובמרץ 2009 .
26 'החלטת ממשלה מס 1882 מ- 1.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1273 .
החברה המפעילה את המתקן באשקלון בתפוקה של105 מלמ"ק בשנה תספק15 מלמ"ק נוספים; החברה המפעילה את מתקן ההתפלה בפלמחים בתפוקה של30 מלמ"ק בשנה תספק15 מלמ"ק נוספים; החברה שמפעילה את מתקן ההתפלה בחדרה, ושהיה באותה תקופה בהקמה בתפוקה של 100 מלמ"ק בשנה, תספק 27 .
מלמ"ק נוספים המחיר שקבעה ועדת המכרזים לכמות המים המותפלים הנוספת שתתקבל מהרחבת המתקן בחדרה, שהיה באותה עת בשלבי הקמה, היה כמעט זהה למחיר המים 27 .
שנקבע במכרז המקורי להקמת אותו מתקן הוועדה לא השיגה עבור כמות המים הנוספת מחיר נמוך יותר ממחיר המים במתקן המקורי, כמו שקבעה במתקנים באשקלון ובפלמחים.
כמו כן חישבה ועדת המכרזים את מחיר המים שיותפלו במתקן אשדוד, בין היתר, בהתחשב בהבדל בין גודל המתקנים, 150 מלמ"ק בשורק לעומת 100 מלמ"ק באשדוד.
משמעותו של ההבדל היא כאמור שעלות הייצור נמוכה יותר ככל שתפוקת המתקן גדולה יותר.
החשכ"ל ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי הליך ההרחבות נוהל ובוצע בלוח זמנים מהיר ביותר, תוך כדי התמודדות עם משבר פיננסי עולמי אשר השפיע באותה עת על שוק האשראי והמימון.
החשכ"ל הסביר כי במסגרת העבודה שערכה ועדת המכרזים טרם פרסום הליך ההרחבות נותחו כל ההיבטים, לרבות יתרונות הגודל, וכי ניסיונה של ועדת המכרזים מעיד שיתרונות אלה במתקני התפלה אינם משמעותיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת המכרזים ויתרה לכל היזמים על השתתפות המדינה בחסכון בעתיד של היזמים בעקבות שינוי רכיב האנרגיה במחירי המים המותפלים בהליך ההרחבות וכן אפשרה ליזמים הגנה מפני הריבית המשתנה למשך חמש שנים.
ויתור זה נכלל גם במתקן ההתפלה בחדרה אף שהוועדה כאמור לא השיגה עבור כמות המים הנוספת מחיר במתקן זה נמוך יותר ממחיר המים המקורי.
לשם עמידה בהחלטת הממשלה מיוני 200828 לספק כמות של 600 מלמ"ק מי ים מותפלים עד שנת 2013 , החליטה הממשלה בינואר 201129 , להנחות את ועדת המכרזים לפעול להרחבת היצע המים ממתקני ההתפלה הקיימים (להלן -הרחבה נוספת).
זאת בשים לב למצב החירום במשק המים ולכמות המים הנוספת הנדרשת מיידית.
ההרחבה הנוספת תתבצע בשתי דר כים עיקריות: הראשונה, הפעלת מתקני ההתפלה שלא במשטר תעו"ז (תעריף חשמל לפי עומס המערכת וזמן הצריכה), כלומר מתן אפשרות כספית וחוזית להפעלת מתקני ההתפלה הקיימים, בכל שעות היממה, גם בזמנים שבהם הם אינם מופעלים מטעמים הקשורים בתעו"ז.
הכול כפוף לתקנות חובת המכרזי ם.
ההליך יבוצע בהקדם האפשרי לאור מצב החירום במשק המים ויסתיים עד מרץ 2011 ,.
27 בעוד שעבור המתקן המקורי בח דרה תקופת ההחזר היא כ -22 שנים הרי שעבור הרחבת המתקן תקופת ההחזר נמשכת כ-18 .
שנים 28 'החלטת ממשלה מס 3533 מ- 1.
29 'החלטת ממשלה מס 2789 מ- 30.
הרחבות קבועות של כושר הייצור הקבוע של מתקני ההתפלה הקיימים בהיקף כולל של כ-100 עד120 מלמ"ק בשנה.
הליך ההתקשרות יבוצע בהקדם האפשרי לאור מצב החירום במשק המים ויסתיים עד יוני 2011 .
תוספת המים תתקבל עד סוף שנת 2012.
רשות המים ענתה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 כי "הליך ההרחבות הקבועות ממתקני התפלת מי ים קיימים נמצא בשלב מתקדם, ואם יצליח, יש אפשרות שבמהלך שנת 2011 ייחתמו הסכמים לאספקת מים מותפלים נוספים לקראת סוף שנת 2013 בהיקף משוער של 50-80 .
"מלמ"ק לשנה החשכ"ל ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי באוקטובר 2011 החליטה ועדת המכרזים לקבל את הצעת יזם מתקן ההתפלה בפלמחים להגדיל את תפוקת המים של המתקן ב-45 .
זאת במסגרת הליך הרחבות הנוסף שפרסמה הוועדה בהתאם לתנאי ההסכם תגדל תפוקת המתקן עד יולי 2013 ל-90 מלמ"ק, כאשר עד דצמבר 2012 תגדל התפוקה לפחות לכ -20 מלמ"ק.
מחיר המים שנקבע במסגרת ההליך, הינו 2.
1 ש"ח למ"ק, לתקופה עד שנת 2029 ,.
כתוצאה מכך צפויה לעמוד בסוף שנת 2013 תפוקת מתקני ההתפלה על587 .
הנזק הכלכלי שנגרם למשק בעקבות המחסור במים .
העלות הכלכלית, החברתית, הסביבתית והמדינית למדינת ישראל בעקבות המחסור במים גבוהה: הרס מאגרי המים הטבעיים תוך כדי פגיעה כלכלית בדורות הבאים ובייצור החקלאי; הגדלת העלויות החיצוניות עקב הפגיעה בסביבה ובאיכות החיים; הטלת גזרות כלכליות על הצרכנים.
נוסף על כך אי-הספקת מים לגורמים נוספים באזור עלולה לגרום לנזקים אסטרטגיים ולערעור היציבות האזורית.
על פי דוח אגף התכנון ברשות המים מיולי 2006 עלות נזקי המחסור לחקלאות בהתבסס על חוות דעת של המומחה, יעקב גדיש ז"ל מיולי 200430 , עבור מחסור בכמות של 100 מלמ"ק הי א 4.
לפיכך דחייה של כל שנה בהספקת 100 מלמ"ק, שהיו יכולים להיות מופקים מן המתקן באשדוד, נאמדת בנזק כתוצאה ממחסור במים שפירים של 400 מיליון ש"ח בשנה לפחות במחירי שנת 2004.
30 חוות דעת מומחה של יעקב גדיש בעניין הנזק שנגרם למדינה עקב ביטול הסכם BOO שנכרת בינה לבין כרמל התפלה בע"מ, הוזמנה על ידי ממשלת ישראל, משרד האוצר - החשב הכללי ומשרד התשתיות-נציבות המים מיולי 2004.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1275 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי עלות הנזקים למשק ולסביבה מאי-הספקת מים גדלה ככ ל שתקופת המחסור מתארכת.
לא נמצא שמשרד האוצר, ועדת המכרזים ומקורות בדקו והעריכו את המשמעויות הכספיות והסביבתיות של מצב משק המים והמחסור בו וכן את עלות הנזקים למשק ולסביבה מאי-הספקתם.
התמשכות אי -ההסכמות גרמה לדחיית ההקמה של המתקן באשדוד והספקת המים ממנו במשך שנים רבות.
לכן על הממשלה היה לוודא שתהיה הכרעה באי -ההסכמות ולנקוט את כל הצעדים הנדרשים כדי להבטיח עמידה ביעדים.
נוכח רצף שנות הבצורת ואי-הקמת מתקני ההתפלה המתוכננים המחסור במים בישראל עלול להחריף וכך גם הנזק הכלכלי למשק.
יצירת ריכוזיות בידי יזמים פרטיים המחזיקים במתקני התפלה .
מתחילת שנת 2000 קיבלה הממשלה החלטות להקים מתקני התפלה באמצעות פרסום מכרזים לביצוע התפלת מי ים ליזמים פרטיים.
תהליך הפרטת משק המים הוביל לכניסת יזמים פרטיים וליצירת ריכוזיות בידי שתי קבוצות יזמים פרטיות (להלן - קבוצת יזמים פרטית אחת או היזם הפרטי).
כמו כן, בהחלטת הממשלה מאוגוסט 200731 נקבע, כאמור, שחברת הבת מקורות ייזום תקים את מתקן ההתפלה באשדוד ונקבע גם מתווה להפרטתה.
לוח 4 : מתקני ההתפלה לפי אחזקות היזמים הפרטיים ומקורות ייזום עד שנת 2013 .
(מלמ"ק) הרכב הזכיין מתקני .
9 אוגוסט 2005 120 היזם הפרטי .
2 מאי 2007 90 ( אחרים 100%) פלמחים .
6 ינואר 2010 127 היזם הפרטי .
01 יוני 2013 150 היזם הפרטי .
2013 100 מקורות ייזום .
31 'החלטת ממשלה מס 2318 מ- 26.
מן הלוח עולה כי היזם הפרטי שזכה במכרז להקמת מתקן ההתפלה בשורק שותף בשלושה מחמשת מתקני התפלה בהיקף של כ-400 מלמ"ק בשנה שהם כ-70% מכמות המים שיותפלו בסך הכול במתקנים בישראל עד שנת 2013.
הבעלים של קבוצת היזם הפרטי הם גם הבעלים של חברות בתחום הספקת גז, דלקים ותחנות כוח פרטיות במשק הישראלי המספקות גם אנרגיה למתקני ההתפלה.
נוצר מצב של אינטגרציה אנכית32 בתחום הספקת גז טבעי, ייצור חשמל והתפלת מי ים וחשש ליצירת כוח שוק לא רצוי בענף המים המותפלים ולהרחבת הריכוזיות המשקית בידי היזם הפרטי.
במכתב ראש מטה שר התשתיות אל המנכ"ל דאז של משרד ראש הממשלה במאי 2010 נאמר כי "תהליך ההפרטה של ייצור המים הביא לכך שיזם פרטי אחד בבעלות שתיים מהחברות החזקות במשק הישראלי.
מחזיק בידיו כוח ריכוזי גבוה ובעל השלכות מרחיקות לכת".
יו"ר מועצת המנהלים של מקורות דאז ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי תמוה שהיזם הפרטי שותף בייצור כ-400 מלמ"ק מים, וכי אין מי שמערער על כך ומתנגד לכך.
לפי מכתב רשות ההגבלים העסקיים (להלן - רשות ההגבלים) לסגן בכיר לחשב הכללי מאוגוסט 2010 , רשות ההגבלים בדקה את השפעותיה האפשריות של אינטגרציה אנכית בין ספקי גז טבעי בישראל לבין מפעילי מתקני התפלה על התחרות, ובחנה אם קשר זה עלול לפגום בתחרות.
עמדת רשות ההגבלים היא: "כי אחזקה של ספק גז טבעי במתקן התפלה אינה מעוררת, לעת הזאת, חשש לפגיעה בתחרות" וכי "לעת הזו לא זיהינו חשש לפגיעה בתחרות או בציבור ".
עוד נכתב כי ]היזם הפרטי[ כתוצאה ממספרם של מתקני ההתפלה בהם שותף מזמין המכרז יכול לתכנן את המכרז מראש כדי להבטיח תחרות.
כך למשל "מזמין המכרז רשאי לבטל או לא לקבל אף הצעה במכרז אם מספר המשתתפים מועט וכן, במקרה שיתברר כי השתתפותו של מציע הקשור לספק גז אכן מרתיעה משתתפים פוטנציאליים אחרים, להגביל את השתתפותו של אותו מציע במכרז".
כמו כן, רשות ההגבלים ענתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בדיקתה לא העלתה כי קשרי הבעלות בין היזם הפרטי לבין ספקי גז טבעי בישראל מעוררים חשש מפגיעה בתחרות או בציבור.
זאת בהתחשב באופיו של ענף ההתפלה, המנוהל על ידי המדינה, כצרכן יחיד, שעושה תחרות בין הספקים השונים באמצעות מכרזים ספציפיים להקמתו ולהפעלתו של מתקן התפלה ולמכירת המים המותפלים.
עוד הוסיפ ה רשות ההגבלים כי בשל מאפייניו המיוחדים של הענף, נתחי השוק והריכוזיות נובעים מהליך תחרותי שכבר התרחש .
32 מונח כלכלי המתאר סוג של בעלות ושליטה על חברות שבמסגרתן יש הייררכיה של חברות ופעילויות הנמצאות בשליטה משותפת.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1277 .
במסגרת המכרז: "עצם קיומה של ריכוזיות בדיעבד בשוק של מכרזים אין לה ולו דבר עם טובת הציבור או עם תחרות, שכל כולה מתרחשת על הזכות המוצעת במכרז ולא לאחר הזכיה בו".
החשכ"ל ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי העמידה על כך שהמתקן באשדוד לא יוקם על ידי מקורות אלא על ידי חברת הבת מקורות ייזום הייתה חיונית להתפתחות משק המים וליצירת תחרות בתחום ההתפלה.
החשכ"ל ציין בתשובתו כי במרץ 2002 טען הממונה על ההגבלים העסקיים דאז כי מסירת פרויקט הקמת מתקן ההתפלה באשדוד לידי חברת מקורות, גוף שהוא מונופול במשק המים, מנוגדת לעמדת בית הדין להגבלים עסקיים.
בינואר 2011 החליטה הממשלה, בעקבות העברת ממצאי הביקורת לתגובת משרד ראש הממשלה, כי כדי להביא לצמצום הריכוזיות בהספקת המים המותפלים וכדי לשמור על האינטרס הציבורי, יש "להטיל על ועדת המכרזים לקבוע בכל מכרז עתידי להתפלה, שייעשה בשיתוף המגזר הפרטי, תנאי שיבטיח את גיוון הבעלויות הישירות והעקיפות בשוק אספקת המים המותפלים ביחס למפת הבעלות הקיימת היום.
קביעת התנאי כאמור תיעשה לאחר התייעצות עם הממונה על ההגבלים העסקיים".
משרד מבקר המדינה מסב את תשומת הלב של משרד האוצר ורשות ההגבלים למצב שנוצר, ולפיו היזם הפרטי מרכז כוח שוק גדול, שיוצר תלות יתר של המדינה בו, ומתעורר חשש לכאורה לסבסוד צולב בין החברות שלו ולהשפעה על המחיר.
החשכ"ל ענה בתשובת ו מנובמבר 2011 כי במסגרת הליך ההרחבה הנוסף שפרסמה ועדת המכרזים הסכימה הוועדה כאמור באוקטובר 2011 להגדיל את היקף תפוקת המים במתקן פלמחים בלבד.
"תוצאות ההליך הביאו להפחתת הריכוזיות בתחום ההתפלה מכיוון שהמתקן שיורחב אינו מצוי בידי היזם הפרטי".
רשות המים ענתה בתשובתה מנובמבר 2011 כי יזם אחד הוא אכן שותף ב-50% .
בשלושת מתקני ההתפלה ואולם בכל מתקן כזה יש לו שותף אחר משרד מבקר המדינה מעיר לגורמים האחראים, ובכללם ועדת המכרזים, כי במכרזים להקמת מתקני התפלה נוספים בעתיד, עליהם לבחון במסגרת יישום מדיניות הממשלה להגברת תחרותיות בענפי המשק השונים גם את הריכוזיות שנוצרה, ולשלב שיקולים נוספים זולת המחיר, בעת בחירת המציע הזוכה: גיוון ספקים, ניתוח מפת התחרות העתידית בענף ושיפור התחרות בענף.
שר התשתיות הלאומיות, ד"ר עוזי לנדאו, ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 , כי בתוך שנים מספר תיעשה הספקת כ-75% מצריכת מי השתייה במדינה על ידי המגזר הפרטי.
לדבריו קבוצת יזמים שולטת כבר כיום ב- 90% ממקטע ייצור המים המופרט ומחזיקה בידיה כוח ריכוזי רב ובעל השלכות מרחיקות לכת.
כמו כן המדינה הגנה על עצמה בהסכמים שחתמה עם היזמים וקבעה כי באפשרותה להיכנס בנעלי המפעיל ולתפוס את המתקן ולהפעילו.
"כדי שתוכל לעמוד בקביעתה, על המדינה לשמר את היכולות הטכנולוגיות להתפלת 1278 דוח שנתי62 .
מים בידיהלצורך זה יש להעניק את הניסיון הנדרש לחברה ממשלתית שאינה עומדת להפרטה.
לאור הדברים הללו, עמדתי היא כי את מתקני ההתפלה באשדוד ובגליל המערבי, צריכה להקים חברת המים הלאומית מקורות - זאת במחיר השוק (בנצ'מרק) ובטווח הזמנים המיידי" (ההדגשה במקור).
עוד הוסיף השר: "הוצאת החברה מתחום ייצור המים המתפתח, קרי - הקמת מתקני ההתפלה, והשארתה כמונופול טבעי בתחום ההולכה בלבד, עלולה לפגוע ביכולותיה של החברה בתחום ייצור המים, ולהותיר את המדינה בעתיד בידי השוק הפרטי בלבד".
משרד מבקר המדינה מסב את תשומת הלב של מקבלי ההחלטות בדרג המדיני בעניין זה: הממשלה החליטה באוגוסט 200733 להפריט את חברת מקורות ייזום, ולאחר מכן הצביע משרד התשתיות על צורך לאומי לשמור על יתרונה הטכנולוגי ועל יכולתה של חברה ממשלתית להתפיל מים בהיקף נרחב.
הפרטת מקורות ייזום על פי המתוכנן תגרום לאיבוד היכולות שבידי הממשלה, ואלה יעברו לידיים פרטיות על כל המשתמע מכך.
הסכמים שחתמה המדינה עם היזמים בנושא הפרת ההסכם מצד היזם מאפשרים למדינה לתפוס את מקומו של היזם, לקבל לחזקתה את המתקן ולהפעילו.
אולם, בידי המדינה אין גורם שיכול בזמן קצר להיערך להפעלת המתקנים.
נמצא שלא נעשתה עבודת מטה שמטרותיה להכין תכנית פעולה למקרה כזה, ובכלל זאת טרם נקבע מקור תקציבי אם תידרש המדינה לשלם ליזם.
יש לקבוע מיהו הגורם שיכול למלא את מקומו של היזם, אם ייכשל הלה בהפעלת מתקני ההתפלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החשכ"ל להיערך עם תוכנית פעולה מסודרת למצב בו יזם יפסיק לספק מים ממתקן התפלה.
החשכ"ל ענה בתשובתו בנובמבר 2011 כי הוא מקבל את הערת צוות הביקורת כי יש להיערך עם תוכנית פעולה מסודרת למצב בו יזם יפסיק לספק מים ממתקן התפלה ויפעל בהתאם.
עם זאת העיר החשכ"ל כי האחריות להיערכות כאמור צריכה להיות של כל הגורמים הרלבנטיים.
חיבור מתקן התפלה בחדרה למערכת המים הארצית .
תקציב ביצוע הפרויקט אגף הפיתוח ברשות המים עוסק בקביעת המדיניות וסדרי העדיפות בפיתוח משק המים.
אחריותו כוללת אישור לביצוע מפעלי מים בהתאם לקריטריונים תכנוניים הנדסיים וכלכליים על פי נוהל הגשת תכניות לוועדה לבחינת תכניות במשק המים .
33 'החלטת ממשלה מס 2318 מ- 26.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1279 .
שברשות המים34 (להלן- ועדת השיפוט).
האגף גם מאשר אומדן עלויות להקמת מפעלי מים והכללת ההשקעות בהם אחרי הביצוע בתוך תעריף המים.
מקורות נתונה לפיקוח רשות המים בהיותה "רשות המים הארצית" לפי חוק המים ולפי הסכם העלויות משנת 200735 בינה לבין הממשלה, שמסדיר את מערכת ההתחשבנות ביניהן ואת הפיקוח והבקרה של הממשלה עליה.
במסגרת תקציב הפיתוח שלה מקימה מקורות תשתיות להעברת המים המותפלים ממתקני ההתפלה המוקמים סמוך לחופי המדינה אל מערכת הספקת המים הארצית.
לצורך חיבור מתקן ההתפלה למערכת המים הארצית נדרשים מתקנים: קו מחבר, מאגר למים מותפלים, תחנת שאיבה לסניקת המים למערכת ומתקנים לטיפול במים (הכלרה, הפלרה, דיגום ועוד).
מקורות מכינה לפרויקט המאושר תכנון מפורט, והצעה לתקציב ביצוע על סמך סיכומי מחירים שהיא מכינה לפי הצעות מחיר שקיבלה מספקים.
אגף הפיתוח ברשות המים בודק ומאשר את ההצעות לתקציב הביצוע בכפוף לתכניות ולמחירים שאישרה ועדת השיפוט.
לפי הסכם העלויות משנת 2007 העלות המאושרת של פרויקטים בפיתוח צמודה החל במועד סיכום המחירים למדד הפיתוח36 וניתן לאשר חריגה עד 15%.
בנובמבר 2006 אישרה ועדת השיפוט תכנית שהגישה חברת מקורות לשילוב מתקן ההתפלה בחדרה במערכת הארצית להספקת מים, להמשך תכנון מפורט לפי אומדן עלויות בסך כ-22637 מיליון ש"ח (לפי מדד יוני 2006 .
) אגף הפיתוח ברשות המים אישר בשנת 2008 לבקשת מקורות, לאחר השלמת התכנון המפורט, תקציב ביצוע לפרויקט בסכום שהיה גבוה בכ -10% מאומדן העלויות שאישרה ועדת השיפוט לאחר הצמדה למדד הפיתוח.
ביצוע הפרויקט החל באוקטובר 2007 והסתיים בס וף 2009 .
לפי דוח של הנהלת החשבונות במקורות הסתכמה העלות המצטברת של הפרויקט בכ-333 מיליון ש"ח.