HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נמצא כי חברי המועצה בשנים האמורות לא קיבלו עדכונים שוטפים על איוש חסר של הוועד המנהל, ולעתים גם לא עודכנו על כך בדיעבד.
לדוגמה בחודשים יולי 2008 , ספטמבר 2008 וינואר 2009 , שבהם כיהנה ההנהלה החדשה, הודיעו שלושה מחברי הוועד המנהל ליו"ר החדש על התפטרותם מהוועד המנהל.
הועלה כי בישיבת המועצה הארצית במאי 2009 פעל היו"ר החדש לאיוש המשרות שהתפנו מבלי ליידע את המועצה שבמשך תקופה ארוכה כיהנו בוועד המנהל 12 ואף10 חברים בלבד והסיבה לכך18 .
יצוין כי בתקופה האמורה בה הוועד המנהל פעל בחוסר, הוא דן בנושאי ם משמעותיים ביותר בהם מינוי יו"ר קופ"ח לאומית ותכנית הבראה בהע"ל.
חוקת הע"ל מקנה ליו"ר הע"ל בלעדיות לעניין הצעת מועמדים לוועד המנהל, וללא המלצת יו"ר הע"ל לא ניתן למנות חבר לוועד המנהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהע"ל תשקול להוסיף בחוקה דרכים אחרות לה צעת מועמדים לחברות בוועד המנהל ולמינוי חברים לוועד שיצמצמו את תלותם באדם אחד, בייחוד ביו"ר הע"ל - בעל התפקיד הבכיר והמשפיע ביותר בהע"ל המשמש גם יו"ר הוועד המנהל, אשר פעילותו בניהולה השוטף של הע"ל אמורה להיות נתונה לפיקוחם של שאר חברי הוועד.
כמו כן יש לקבוע הליכי בקרה כדי לוודא מפעם לפעם שהוועד המנהל מאויש כנדרש.
על חברי המועצה הארצית להיות מעורבים בנושא ובין היתר להקפיד ולאשר מינוי לוועד המנהל או שינוי בהרכבו רק לאחר שווידאו כי קיבלו את מלוא המידע הנוגע להחלטה.
: תלות כלכלית בהע"ל ובמוסדות העזר עובדים של הע"ל ושל מוסדות העזר מתוך היכרותם היומיומית את הארגונים הללו, עשויים לתרום רבות לדיוני הוועד המנהל.
עם זאת התלות הכלכלית של חברי ועד אלו בהע "ל ובמוסדות העזר עלולה ליצור אצלם חשש לבקר את הנהלת הע"ל ואת פעילות מוסדות העזר.
מסיבות דומות נקבעה בחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות), מגבלה שלפיה עד רבע מחברי דירקטוריון בחברה לתועלת הציבור 19 אפשר שיהיועובדי החברה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי עד אוקטובר 2006 , בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות, היו מרבית חברי הוועד המנהל עובדי קופ "ח לאומית.
באוקטובר 2006 מונה ועד מנהל שרק מקצת חבריו (2 מ-12 ) היו עובדי מוסדות עזר, והיתר לא עבדו בהע"ל או במוסדות עזר.
בתקופת ההנהלה החדשה - בפברואר 2007 נבחר ועד מנהל שמחצית חבריו היו עובדי הע"ל או מוסדות העזר.
במאי 2009 נבחר ועד מנהל שפחות ממחצית חבריו (5 מ-12 ) הם עובדי הע"ל או מוסדות העזר.
בעניין איוש זה ראו להלן 19 חברה לתועלת הציבור היא חברה שבתקנונה נקבעו מטרות ציבוריות בלבד וכן נאסרה חלוקת רווחים או חלוקה אחרת לבעלי מניו תיה, כפי שנקבע כאמור בחוקת הע"ל.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1217 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות הע"ל לקבוע בחוקה את המספר המרבי של עובדי הע"ל ועובדי מוסדות העזר בוועד המנהל כדי להבטיח את עצמאותו של הוועד המנהל.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 ציינה ההנהלה החדשה כי במועד תגובתה רק רבע מחברי הוועד המנהל (3 מ-12 ) היו עובדי הע"ל או מוסד עזר20 .
עם זאת היא הודיעה כי "הצעת המבקר לקביעת מספר מקסימאלי של עובדים מהע"ל ומוסדות העזר שיכולים להתמנות כחברים בוועד המנהל תידון בוועדת חוקה[21] ".
בנובמבר 2011 ,, בעת שביצע משרד מבקר המדינה בדיקת מעקב הודיעה לו ההנהלה החדשה כי ועדת חוקה טרם גיבשה המלצות בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר להע"ל על התמשכות טיפולה בנושא ועל הצורך לסיימו בהקדם.
גמול : בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה במרץ 2007 העלה היו"ר החדש נושא של תשלום "שכר דירקטורים" לחברי הוועד המנהל.
הוא הסביר כי מאחר שמקובל לכנס את הוועד המנהל לישיבות בשעות הבוקר יש לשלם שכר לחברי הוועד המנהל שאינם עובדי הע"ל.
הדיון בנושא הסתיים ללא החלטה.
לאחר כחודשיים, במאי 2007 , שוב הועלה הנושא בישיבת הוועד המנהל, והפעם החליט הוועד המנהל פה אחד לשלם לכל אחד מחבריו שאינם עובדי הע"ל או עובדי מ וסדות העזר גמול כספי בסך 610 ש"ח לישיבה.
בישיבה צוין כי סכום הגמול שעליו הוחלט נקבע לפי חוק החברות, אך לא ניתן כל פירוט בעניין.
אחד מחברי הוועד העיר כי ההחלטה בנושא מצריכה אישור של ועדה (בפרוטוקול לא מצוין באיזו ועדה מדובר), והיו"ר החדש השיב לו כי "שכר דירקטור מועבר לאסיפה כללית פעם בשנה והסמכות של הוועד המנהל לפסוק".
כעבור חודש, ביוני 2007 , דנה בנושא גם ועדת הכספים, שהיא ועדת משנה של הוועד המנהל (להלן - ועדת הכספים).
באותה העת היו חברים בה חמישה מחברי הוועד המנהל, בהם היו"ר החדש.
בפתח הישיבה הוסבר כי מתוך הכרה בחשיבות ישיבות הוועד המנהל האריכה ההנהלה החדשה את ישיבות הוועד ליום שלם, ולכן הוחלט לבדוק מהו הגמול שראוי לתת לחברי הוועד.
כן הוסבר כי הגמול שאפשר לתת לדירקטורים לפי הוראות החוקים בנושא זה לגבי עמותות וחברות לתועלת הציבור בעלות מחזור פעילות דומה לזה של הע"ל הוא 610 ש"ח עד 1,225 ש"ח לישיבה.
בהמלצת היו"ר החדש החליטה הוועדה פה אחד לאשר תשלום גמול בסך 800 ש"ח לחבר לישיבה, ובכלל זה ישיבות ועדת הכספים וועדת הביקורת.
20 ביולי 2010 חתמו הממשלה וקופ"ח לאומית על הסכם לשינוי המשטר התאגידי בקופ"ח לאומית; משמעות יישום ההסכם היא ניתוק השפעתה המכרעת של הע"ל על פעילותה של קופ"ח לאומית וניהולה.
בין חמשת עובדי הע"ל ומוסדות העזר שמונו במאי 2009 כחברים בוועד המנהל נמנו שני עובדים של קופ"ח לאומית.
על כן, לאור חתימת ההסכם האמור, בתגובתה מינואר 2011 טענה ההנהלה החדשה כי בוועד המנהל מכהנים נכון למועד התגובה רק שלושה עובדי הע"ל או מוסדות העזר על אף שלא חל שינוי בהרכב הוועד מאז שנת 2009.
21 ועדה שהקים היו"ר החדש בדצמבר 2009 שמטרתה להציע לפי הצורך למוסדות המנהלים של הע"ל לאשר שינויים שיתאימו את חוקת הע"ל לפעילותה הנוכחית; לראש הוועדה מינה היו"ר החדש את עצמו וכחברים נוספים מינה את אב בית הדין של הע"ל, מנכ"ל הע"ל, שלושה סמנכ"לים בהע"ל ויועץ התקשורת שלה.
כי הוועד המנהל לא הסמיך את ועדת הכספים לדון בנושא הגמול 22 וכי הדיון שקיימה הוועדה בנושא וההחלטה שקיבלה לא הוצגו בישיבות הוועד המנהל.
עוד הועלה כי בפועל חברי הוועד המנהל שאינם עובדי הע"ל או מוסדות העזר קיבלו בשנים 2007 -2010 גמול בסך 610 .
ש"ח לישיבה, כפי שהחליט הוועד המנהל לפיכך לא ברורה משמעות מעורבותה של ועדת הכספים בנושא הגמול.
בספטמבר 2010 אישר הוועד המנהל פה אחד כי גמול בסך 610 ש"ח לישיבה ישולם גם בגין השתתפות בוועדות של הוועד המנהל.
יצוין כי לפי דיווחי ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ומינואר 2011 , שני חברי ועד מנהל שמונו בשנים 2007 ו- 2009 ויתרו מרצונם על הגמול וממלאים את תפקידם בוועד המנהל בהתנדבות.
הביקורת העלתה כי במשך כשלוש שנים וחצי, עד ספטמבר 2010 , לא הובאה החלטת הוועד המנהל בנושא הגמול לדיון במועצה הארצית ולאישורה, אף שהיו"ר החדש מסר כאמור שהדבר ייעשה.
יצוין כי לפי חוק החברות וחוק העמותות, התש"ם- 1980 (להלן- חוק העמותות), תשלום גמול לדירקטורים או לחברי ועד, לפי העניין, מחייב אישור של האספה הכללית.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שההכרעה בעניין מתן הגמול לחברי ועד מנהל, לרבות סכום התשלום, תתקבל בידי הוועד המנהל בלבד.
על הוועד המנהל להביא בהקדם נושא זה לדיון בישיבת המועצה הארצית ולפעול על פי החלטתה.
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי באותו חודש הקים היו"ר החדש ועדה ציבורית אשר בסמכותה, בין היתר, לדון ולהמליץ בפני המועצה הארצית בנושא "גמול לחברי הוועד המנהל בגין ישיבותיו, כמו כן גמול לדח"צים [23] אשר מכהנים בוועדות מטעם הוועד המנהל; הוועדה תביא המלצותיה למועצה לאישור בכל עת שיעלה הצורך לשנות איזה מתנאים אלו בכל היבט שהוא"; בוועדה יכהנו אב בית הדין של הע"ל, נציג מוסדות הע"ל ואיש ציבור (להלן - הוועדה הציבורית).
בבדיקה המעקב שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי בהמשך חודש ינואר 2011 , לאחר העברת התגובה האמורה למשרד מבקר המדינה, אישרה המועצה הארצית את החלטת הוועד המנהל לשלם לחבריו שאינם עובדי הע"ל או עובדי מוסדות העזר גמול כספי בסך 610 ש"ח לישיבה, וזאת עד קבלת המלצות הוועדה הציבורית בנושא.
לפי הודעת ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה, בפברואר 2012 .
הוועדה הציבורית טרם גיבשה את המלצותיה בנושא לדעת משרד מבקר המדינה, על הע"ל לפעול לסיום התהליך לבדיקת מתן גמול לחברי הוועד המנהל, כולל דח"צים, ולקבלת הכרעה בנושא.
22 יצוין כי באותו המועד טרם הגדיר הוועד המנהל את סמכויות ועדת הכספים.
בעניין זה ראו להלן גם עמ' 1219.
בעניין מינוי דח"צים בוועד המנהל, ראו להלן הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1219 .
כשירות חברי הוועד המנהל יכולתם של חברי הוועד המנהל לבצע את תפקידם כראוי תלויה, בין היתר, בכישוריהם המקצועיים ובהכרתם את הנושאים והגופים שבתחומי אחריותם.
תנאי סף לכהונה : בחוקת הע"ל בנוסחה בעת הביקורת לא נקבעו תנאי כשירות מקצועיים (השכלה וניסיון) לחברות בוועד המנהל.
התנאי היחיד שנדרש הוא שחברי הוועד ייבחרו מבין חברי המועצה הארצית.
חברי הוועד המנהל שכיהנו בשנים 2000 -2006 בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות, וחברי הוועד המנהל שמינתה ההנהלה החדשה בפברואר 2007 היו בעלי מיומנות וניסיון מקצועי במגוון תחומים, אולם רובם היו חסרי השכלה וניסיון בתחום הכלכלי או המשפטי.
כאמור, בד בבד עם פעילותה של הע"ל כארגון עובדים, קיימו חלק ממוסדות העזר שלה פעילות כלכלית, לעתים ענפה ביותר.
בשנת 2004 הע"ל הייתה לגוף העומד בראש קבוצת חברות כלכליות (מעין קונצרן) ובמשך תקופה מסוימת לאחר מכן אף הייתה בעלת השליטה 24 בחברה הציבורית דש -איפקס - אחד מבתי ההשקעות הפרטיים הגדולים במשק.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות האמורות היה על הע"ל לשקול למנות לוועד המנהל גם חברים בעלי השכלה וניסיון בתחומים כלכליים ומשפטיים; זאת כדי להבטיח כי הפעילות הכלכלית של גופים הקשורים להע"ל תפוקח על ידי הנהלה בעלת יכולת להתמודד עם המורכבות הכרוכה בכך מן הבחינה הכלכלית, המשפטית והניהולית.
במאי 2009 , בתגובה על הערת משרד מבקר המדינה האמורה, המליץ היו"ר החדש למועצה הארצית להוסיף לחוקת הע"ל תיקון ולפיו עד 5 מ-12 חברי הוועד המנהל (לא כולל יו"ר הע"ל) לא ייבחרו מבין חברי המועצה אלא יהיו דירקטורים חיצוניים (להלן - דח"צים) כהגדרתם בחוק החברות25 .
היו"ר החדש הסביר לחברי המועצה כי מטרות התיקון הן לשלב בוועד המנהל מועמדים מתחומים שונים בעלי כשירות וניסיון שיוכלו לתרום לקידום הע"ל ולפיתוחה, ו"ליישם את השקיפות של ש[ .
אפשרות מינוי נציג שאינו חלק מהאורגניזם של המקום ]ל ע"פ חוק החברות - גורם ניטרלי נטול אינטרס".
המועצה קיבלה את המלצתו פה אחד, והחוקה תוקנה.
בהמשך הישיבה האמורה המליץ היו"ר החדש לסיים את כהונת הוועד המנהל הקיים ולבחור ועד מנהל חדש שבכללו דח"צים.
גם את ההמלצה הזאת קיבלה המועצה פה אחד.
השינוי שנעשה בהרכב הוועד המנהל לפי המלצת היו"ר החדש הוא שהופסקה כהונתם של שלושה חברים (כולם עובדים בגופים שאינם קשורים להע"ל), מונו שישה חברים חדשים (שני עובדי קופ"ח לאומית וארבעה חברים על תקן דח"צים), ושישה חברים מהוועד הקיים המשיכו לכהן בוועד המנהל החדש.
24 כמשמעות המונחבחוק ניירות ערך, התשכ"ח - 1968.
25 חוק החברות קובע, בין היתר, תנאי כשירות לדח"צים.
לפי חוק זה, לדח"צימונה מי שבמועד המינוי ובשנתיים שקדמו לו לא הייתה לו או לקרובו זיקה לגוף שהוא מועמד לשמש בו כדח"צ וכן בעל כשירות מקצועית או מומחיות חשבונאית ופיננסית כהגדרתן בתקנות שהותקנו בנושא מכוח חוק החברות.
הביקורת העלתה כי הנושא של סיום כהונת הוועד המנהל הקיים ובחירת ועד מנהל חדש לא נכלל בסדר היום שנשלח לחברי המועצה לקראת הישיבה האמורה (להלן - סדר היום), וממילא רשימת חברי הוועד המוצעים לא צורפה בעוד מועד לסדר היום, כפי שראוי היה לעשות.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם היו"ר החדש והמנכ"ל החדש בספטמבר 2010 הסביר היו"ר החדש כי מטרת בחירתו של ועד מנהל חדש הייתה לצרף דח"צים לוועד המנהל וכי הוא נמנע מלכלול את הנושא בסדר היום בשל חשש שחברי הוועד המנהל שהוא הציע לפטרם ינסו לסכל את השינוי ולמנוע את פיטוריהם לו ידעו על כוונותיו בעוד מועד.
עוד מסר היו"ר החדש כי ההצבעה על בחירת הוועד המנהל החדש נעשתה רק לאחר שהמנכ"ל החדש הקריא בישיבה את קורות החיים של המועמדים החדשים ולנוכחים בישיבה ניתנה הזדמנות להעלות שאלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום להס תיר עד מועד הישיבה הצעת החלטה בנושא כה מהותי - החלפת ועד מנהל - ולפעול לקבלת הכרעה לגביה בחפזה.
המועצה אינה מחויבת לקבל את עמדותיו של יו"ר הע"ל, בין השאר בעניין הרכב הוועד המנהל, ואין זה תקין שהיו"ר החדש מנע מחברי הוועד המנהל המועמדים לפיטורים את האפשרות ל הסביר בעוד מועד לחברי המועצה את עמדתם בנושא או לפעול בכל דרך חוקית אחרת לדחיית ההצעה.
ייתכן שלו נכלל הנושא בסדר היום היו חברי מועצה שלא נכחו בישיבה מגיעים לישיבה ומשפיעים על ההכרעה בנושא.
נוסף על כך, הדבר היה מאפשר לחברי המועצה לבסס את ההכרעה על התייעצויות ובחינה נרחבת יותר של הנושא.
יצוין כי היו דרכים נוספות לשילובם של הדח"צים שהוצעו בוועד המנהל.
כך, לדוגמה, מאחר שבאותו המועד כיהנו בוועד המנהל רק עשרה חברים, בהם היו"ר החדש - כלומר, לוועד המנהל חסרו שלושה חברים26 (כאמור, המועצה לא יודעה על כך) - היה אפשר לפטר חבר אחד בלבד לצורך מינוי ארבעה דח"צים.
כמו כן היו"ר החדש היה יכול לנצל את הסמכות המוענקת לו בחוקה להציע למועצה להגדיל את מניין חברי הוועד המנהל וכך למנות את הדח"צים בלי לפטר אף חבר ועד מנהל.
היו"ר החדש לא הסביר בישיבה מדוע בחר בדרך הפעולה שהציע ומדוע הציע לפטר חברי ועד מסוימים.
כאמור, כל שלושת המפוטרים לא עבדו בהע"ל או במוסדות העזר.
בנסיבות המתוארות לעיל מן הראוי היה כי חברי המועצה ידחו את קבלת ההחלטה בנושא זה עד שילמדוהו כהלכה.
זאת ועוד - ברשימת הדח"צים שהציע היו"ר החדש ואישרה המועצה היו רשומים חמישה דח"צים.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עלה כי אחד מחמשת הדח"צים הוא חבר הע"ל שכיהן במועצה הארצית ובוועד המנהל עוד מפברואר 2007 , ועד כשנה לפני הצגת מועמדותו לדח"צ, חברה שבבעלות אביו סיפקה .
26 'בעניין ליקוי זה ראו לעיל, עמ 1214.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1221 .
נוכח זיקות אלה אי -אפשר היה למנות חבר זה כדח"צ בהע"ל לפי חוק החברות.
על כן אם היו"ר החדש והמועצה הארצית מעוניינים שאותו חבר הע"ל ימשיך לכהן בוועד המנהל ואינם מעוניינים למנות במקומו דח"צ העומד בדרישות החוקה, שאימצה את הוראות חוק החברות בעניין דח"צים, עליהם להגדירו "חבר רגיל" ולא דח"צ.
כמו כן על היו"ר להפיק לקחים ממקרה זה, ולהבא - לוודא כי המועמד שעליו הוא ממליץ עומד בדרישות החוקה בנושא.
בספטמבר 2010 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת הדח"צים [ לא ייכלל ברשימת ]אותו חבר הע"ל [ את הערותיו בנושא וכי "מעתה ".
משרד מבקר המדינה העיר להנה]בוועד המנהללה החדשה באותו חודש כי לפי החוקה יש להביא את הנושא לדיון ולהכרעה במועצה הארצית.
כאמור, בשנת 2011 התכנסה המועצה הארצית פעמיים ובאותן ישיבות הנושא לא הובא להכרעה.
בפברואר 2012 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה, כי הנושא "יובא בפני המועצה הארצית בהתכנסות הקרובה הראשונה בשנת 2012.
" משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמתו של היו"ר החדש להעברת תיקון בחוקת הע"ל המאפשר מינוי דח"צים לוועד המנהל.
צירופם של מועמדים בעלי כישורים אלו הוא ראוי ויש בו כדי לתרום להבטחת תקינות פעילותה של הע"ל.
עם זאת מהאמור לעיל עולה כי במסגרת יישום תיקון זה פעל היו"ר החדש בחוסר שקיפות וללא הנמקות כנדרש לשינוי הרכב הוועד המנהל, באופן שאינו מתחייב מן התיקון.
הממצאים שלעיל ממחישים את הצורך במעורבותם של חברי המועצה במינוי של מועמדים לוועד המנהל ובפיטורים של חברי הוועד.
בין היתר, עליהם לדרוש מיו"ר הע"ל בעוד מועד את כל המידע הנוגע לשינויים בהרכב הוועד המנהל: הסיבה למינויים ופיטורים של חברים, קשריהם של המועמדים עם הע"ל ועם גופים הקשורים אליה - אם קיימים - ועוד.
הדרכה באשר לסמכויות הוועד המנהל והקפדה על השימוש בהן: (א) הביקורת העלתה כי עם מינוים של חברי ועד מנהל בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות לא המציאה להם הע"ל העתק של חוקת הע"ל לעיונם ואף לא הסברים על סמכויותיהם ואחריותם לפי החוקה.
בפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם חלקם התברר כי הם לא הכירו תפקידים מסוימים שהיו מוטלים עליהם כחברי הוועד המנהל.
חברי הוועד המנהל שמונו בפברואר 2007 לאחר בחירת ההנהלה החדשה נשלחו לקורס דירקטורים, ולפי הודעת ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 "משנת 2007 עותקי החוקה נמסרים לחברי הוועד המנהל".
בישיבת הוועד המנהל ביוני 2009 , לאחר מינוי ועד מנהל חדש, ציין המנכ"ל כי תפקיד הוועד המנהל חשוב מאוד וכי הוא מפורט בחוקה אשר "נמצאת בלשכה למי שמעוניין".
)(ב בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא שהיו"ר החדש והמנכ"ל החדש עשו לבדם כמה פעולות משמעותיות בהע"ל שלפי הוראות החוקה הן בסמכותו של הוועד המנהל.
לעתים דיווח היו"ר החדש לוועד המנהל על פעולות אלו כבדרך אגב, ובכל הדיווחים האלה הוא הציגן כעובדה מוגמרת.
לדוגמה: (1 ) בחוקה בנוסחה בעת הביקורת נקבע כאמור כי הוועד המנהל ימנה את מנהלי המחוזות ומנהלי המחלקות בהע"ל, על פי המלצת יו"ר הע"ל.
נמצא כי בשנים 2007 -2008 מינו היו"ר החדש והמנ כ"ל החדש את מרבית מנהלי המחלקות בהע"ל (שישה משמונה) לפי שיקול דעתם הבלעדי ללא קבלת אישור הוועד המנהל.
המנכ"ל החדש מינה על דעת היו"ר החדש, וללא אישור הוועד, גם שניים משלושת מנהלי המחוזות בהע"ל.
היו"ר החדש דיווח בישיבות הוועד המנהל על שלושת המינויים שמינה כב דרך אגב ובדיעבד 27 .
בספטמבר 2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה הציג לפניה את הממצאים האמורים, הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "להבא יובאו כל המינויים מסוג זה לאישור הוועד המנהל כנדרש בחוקה".
בינואר 2011 הוסיפה ההנהלה החדשה כי כל פעולותיה בנושא "נעשו מתוך לשם ]הע"ל[ כוונה אמיתית לקדם את פעילות שיקומה בטווח המיידי, ככל הניתן.
לא היה ולו שמץ של מחשבה או רצון להעלים עניינים או נושאים כלשהם מהוועד המנהל".
יצוין כי בינואר 2011 , במסגרת השינויים בחוקה, נמחקה סמכות הוועד המנהל למנות את מנהלי מחלקות ומחוזות בהע"ל מסמכויותיו של הוועד.
(2 ) נמצא כי בנובמבר 2009 קבע היו"ר החדש לפי שיקול דעתו הבלעדי את סמכויות ועדת הכספים, שהיא כאמור ועדת משנה של הוועד המנהל.
רק בעקבות הערות משרד מבקר המדינה הובאו סמכויות אלה לדיון ולאישור הוועד המנהל בישיבתו בדצמבר 201028.
לדעת משרדמבקר המדינה, על הע "ל לעגן בהקדם בנוהל הוראה שלפיה חברי הוועד המנהל יקבלו עם מינוים הסברים מלאים על אודות חובותיהם, זכויותיהם ואחריותם וסמכויות יתר המוסדות ובעלי התפקידים בהע"ל לפי החוקה, ובכלל זה יקבלו העתק של החוקה ומסעיפי החוק הנוגעים לכך.
על חברי הוועד המנהל להקפיד לקבל את כל המידע בעניין סמכויותיהם ולוודא, ככל שניתן, כי בעל תפקיד או מוסד אחר בהע"ל לא יעשה בהם שימוש.
בינואר 2011 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "לאור הערת בין [ המבקר, הוחלט לארגן תיק ייעודי עבור כל חבר ועד מנהל שיתמנה.
שיכיל הית לרבות ]הע"ל[ מסמך המתאר את המבנה הארגוני של]ו[ עותק מן החוקה]ר מוסדות העזר.
ומידע רלוונטי על כל יחידה".
27 יצוין כי משרד מבקר המדינה לא בדק את כל ההיבטים של הליכי המינויים האמורים אלא רק את זהות הגורם הממנה.
28 דוגמה נוספת לשימושו של היו"ר החדש בסמכויות הוועד המנהל בנושאים הנוגעים לביקורת הפנימית בהע"ל, ראו להלן, עמ' 1229.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1223 .
כינוס ישיבות הוועד המנהל בחוקת הע "ל בנוסחה בעת הביקורת נקבעה התדירות המינימלית של התכנסות הוועידה הארצית והמועצה הארצית, אך לא צוינה בה התדירות המי נימלית של התכנסות הוועד המנהל.
כל שנקבע בעניין זה הוא ש"יו"ר הוועד המנהל יודיע על כינוס הוועד המנהל".
בשנים 2000 -2006 , שבהן כיהנו ההנהלות הקודמות, התכנס הוועד המנהל חמש עד שמונה פעמים בשנה במרווחי זמן שונים, ולעתים חלפו ארבעה או חמישה חודשים בין ישיבה לישיבה.
בשנים 2007 -2010 ,, שבהן כיהנה ההנהלה החדשה פחתה תדירות התכנסותו של הוועד המנהל ככל שחלף הזמן: בשנת 2007 הוא התכנס שבע פעמים, בכל אחת מהשנים 2008 ו- 2009 ,הוא התכנס חמש פעמים ובשנת 2010 .
הוא התכנס ארבע פעמים יצוין כי לפי הוראות החוקה בנוסחה בעת הביקורת, על הוועד המנהל לקבל מהנהלות מוסדות העזר דוח מלא על פעילותן לפחות אחת לשלושה חודשים29 .
לדעת משרד מבקר המדינה, אין להשאיר גם את כינוס הוועד המנהל לשיקול דעתו הבלעדי של יו"ר הע"ל.
כדי להבטיח את פעילותו השוטפת של הוועד המנהל יש לקבוע בחוקה את תדירות התכנסותו המינימלית וכן את האפשרות לכנסו גם ביזמת שיעור מסוים של חבריו.
בספטמבר 2010 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי ההמלצה לדרוש דיון לאלתר ]שיוכל[ "לקבוע בחוקה אחוז מסוים מחברי הוועד המנהל ת חוקה [בנושא מסוים תידון בוועד 30 ".
בבדיקת המעקב שעשה משרד מבקר ] המדינה בנובמבר 2011 , הודיעה לו ההנהלה החדשה כי ועדת חוקה טרם גיבשה המלצות בנושא.
לגבי תדירות התכנסותו המינימלית של הוועד המנהל הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , כי הוועד המנהל המליץ בתחילת אותו חודש למועצה הארצית לאשר תיקון לחוקה ולפיו הוועד המ נהל יתכנס לפחות שש פעמים בשנה.
בהמשך החודש אישרה המועצה תיקון זה.
בפברואר 2012 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2011 .
התכנס הוועד המנהל (דירקטוריון הע"ל, בשמו החדש) שבע פעמים פיקוח הוועד המנהל על מוסדות העזר כאמור, להע"ל יש מוסדות עזר - חברות ועמותות - ובאמצעותם היא נותנת מגוון של שירותים לחבריה.
הע"ל מממנת כמה מן המוסדות הללו, וכמה מהם משמשים עבורה מקור הכנסה פוטנציאלי.
לפיכך נקבע בחוקת הע "ל כי גופים אלה יהיו נתונים לפיקוח ולמרות של המוסדות הארציים של הע"ל.
הוועד המנהל הוא המוסד העיקרי שעליו הוטלה האחריות לפקח באופן שוטף על הנעשה במוסדות העזר.
29 נמצא כי בשנת 2008 לא נענה היו"ר החדש לבקשתם של ארבעה מחברי הוועד המנהל לכנס ישיבה דחופה לשם דיון בכמה נושאים אף שהוא אישר כי הנושאים ראויים לדיון.
בעניין זה ראו להלן, עמ' 1223.
30 'בעניין ועדה זו ראו לעיל, עמ 1215 .
הכרת מוסדות העזר : הביקורת העלתה כי חברי הוועד המנהל שכיהנו בתקופת ההנהלות הקודמות לא קיבלו סמוך למינוים הסבר על מוסדות העזר של הע"ל ולא נאמר להם מי הם נציגי הע"ל והמנהלים במוסדות אלה, כפי שראוי היה לעשות.
בפגישות שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה עם כמה מחברי הוועד המנהל שכיהנו בשנות כהונתן של ההנהלות הקודמות הם טענו כי במשך שנים הם לא היו ערים לדבר קיומה או לפעילותה של חברת ה.
תשורה, שכאמור הייתה בבעלותה המלאה של הע"ל וניהלה פעילות כלכלית ענפה בהיקף כספי גדול.
זמן קצר לאחר כניסתה של ההנהלה החדשה לתפקידה היא הציגה לפני חברי הוועד המנהל שמונו בפברואר 2007 מידע על פעילותן של העמותות מיסודה של הע"ל, חברת סלע וקרן הע"ל ופירטה את שמותיהם של נציגי הע"ל במוסדות אלה.
אולם הועלה כי ההנהלה החדשה לא הציגה לחברי הוועד סמוך למינוים מידע לגבי ה.
תשורה והגופים שבשליטתה ולגבי קופ"ח לאומית.
עוד הועלה כי גם חברי הוועד המנהל שמונו במאי 2009 לא קיבלו סמוך למינוים מידע על כמה ממוסדות העזר של הע"ל, בהם קרן וולקר, קופת עלום וקופ"ח לאומית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הע "ל לעגן בנוהל חובה שלפיה עם מינוים יקבלו חברי הוועד המנהל הסברים ברורים, בעל פה ובכתב, אודות כל מוסדות העזר, לרבות מבנה הבעלות עליהם, נציגי הע "ל באספה הכללית שלהם, מנהליהם ותקנוניהם.
לפי הודעת ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , התיק הייעודי שיאורגן עבור כל חבר ועד מנהל, יכלול גם את המבנה הארגוני של מוסדות העזר, עותק של תקנוניהם ודוחות כספיים אחרונים שלהם.
מינוי נציגים במוסדות העזר : מכוח היותה בעלים של מוסדות העזר זכאית הע"ל למנות נציגים שייצגו אותה באספות הכלליות שלהם.
בחוקת הע"ל נקבע כי הסמכות לקבוע את זהותם של נציגים אלה נתונה לוועד המנהל.
נמצא כי הן בשנות כהונתן של ההנהלות הקודמות והן בשנות כהונתה של ההנהלה החדשה מינה הוועד המנהל נציגים לאספות הכלליות של מוסדות עזר בלי להגדיר את היקף ייפוי הכוח של הנציגים ואת חובותיהם כלפי הע"ל.
על פי רוב, הנציגים ניהלו את מוסדות העזר לפי ראות עיניהם.
בין היתר, במרבית מוסדות העזר בחרו הנציגים את חברי הדירקטוריון או הוועד לפי שיקול דעתם הבלעדי.
כמה מהנציגים מונו גם לתפקיד יו"ר דירקטוריון החברה או ועד העמותה, ולעתים קיבלו החלטות בעלות השפעה כלכלית ניכרת על מוסד העזר ללא קבלת אישור הוועד המנהל של הע"ל מראש.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1225 .
,לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לשמור על האינטרסים של הע"ל כראוי נוסף על הסדרת מנגנוני פיקוח שוטף על הנעשה במוסדות העזר31 , על הוועד המנהל להגדיר לנציגי הע"ל באספות הכלליות של מוסדות העזר, עם מינוים ובהתאם לדינים הרלוונטיים, את היקף ייפוי הכוח הניתן להם מבחינת סמכויותיהם וחובותיהם; באילו נושאים הם רשאים לקבל באופן עצמאי החלטות ובאילו נושאים הם נדרשים לקבל מראש הנחיות מהוועד המנהל (הבחנה זו יכולה להיעשות לפי מהות העניין או גובה הסכומים הכרוכים בפעילויות שבעניינן מתקבלות ה החלטות), חובתם להימנע מקבלת החלטות בניגוד עניינים באספה הכללית ועוד.
דיווחים על הנעשה במוסדות העזר : (א) דוחות כספיים - מדוח כספי של חברה או עמותה אפשר ללמוד, בין היתר, על נכסים, מחזור הכנסות, התחייבויות, רווחים, גירעונות ושינויים משנים קודמות.
לפי חוק החברות, חברה פרטית חייבת להציג את דוחותיה הכספיים באסיפה השנתית של בעלי מניותיה, ובעלי המניות זכאים לקבל את העתקי הדוחות.
לפי חוק העמותות, עמותה חייבת לקבל את אישור האספה הכללית של חבריה לדוחותיה הכספיים, והדוחות האמורים פתוחים לעיון כל חברי העמותה.
מן הפרו טוקולים של ישיבות הוועד המנהל עולה כי בשנים 2000 -2006 , שבהן כיהנו ההנהלות הקודמות, לא הוצגו לפני הוועד המנהל הדוחות הכספיים של מוסדות העזר.
בביקורת לא נמצא כי מי מחברי הוועד המנהל שכיהנו בשנים האמורות ביקש לקבל העתק של הדוחות האמורים.
ליקוי זה התקיים גם בתקופת כהונתה של ההנהלה החדשה32 .
בספטמבר 2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העיר להנהלה החדשה על הליקוי האמור, הודיע היו"ר החדש למשרד מבקר המדינה כי הוא הנחה את אגף הכספים של הע"ל ואת רואה החשבון שלה לוודא כי דוחותיה הכספיים של הע"ל לשנת 2009 ולשנים הבאות יהיו דוחות מאוחדים עם דוחות מוסדות העזר 33 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הכנת דוחות מאוחדים היא חשובה אך אינה תחליף להצגת הדוחות הכספיים של מוסדות העזר לפני הוועד המנהל שכן בדוחות הכספיים של מוסדות העזר יש מידע רב ומקיף יותר מבדוחות מאוחדים, והם עשויים לתת לוועד המנהל תמונת מצב ברורה יותר לגבי פעילותם של מוסדות העזר והאפשרות לבקש דיבידנד ממוסדות העזר שהם חברות34 .
31 'בעניין חובה זו ראו להלן, עמ 1222.
32 יצוין כי בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה במאי 2010 הוצגו כמה נתונים מהדוחות הכספיים של סלע לשנת 2009.
33 בדוחותיה הכספיים של הע"ל לשנים 2006 -2008 , שאושרו בעת כהונתה של ההנהלה החדשה, נכתבה הסתייגות בעניין אי -איחודם של הדוחות.
34 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1232.
בינואר 2011 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי להבא הדוחות הכספיים התקופתיים של מוסדות העזר יוצגו בפני הוועד המנהל.
(ב) דיווחים שוטפים : (1 ) חוקת הע"ל מטילה על הנהלות מוסדות העזר חובה למסור כאמור לוועד המנהל דוח מלא על פעולתן אחת לשלושה חודשים לפחות, מכפיפה את מוסדות העזר לפיקוח מוסדות הע"ל ולמרותם, ואף נקבע בה כי כל מוסד עזר יגיש את חוקתו או תקנונו לאישור הוועד המנהל של הע"ל לא יאוחר משבועיים מיום היווסדו.
אולם במועד עריכת ביקורת המדינה בהע"ל, לא היו בתקנוני מוסדות העזר הוראות כאלה.
ההנהלות הקודמות של הע"ל שהיו מודעות לבעייתיות האמורה משנת 2000 .
לפחות, לא השלימו את טיפולן בנושא ההנהלה החדשה, אשר נכנסה לתפקידה כאמור בפברואר 2007 , עמדה אף היא על הבעיה האמורה, וביולי 2007 הודיעה למשרד מבקר המדינה כי הקימה צוות שיעסוק בתיקון התקנונים של מוסדות העזר.
כעבור שנתיים, ביולי 2009 , הודיעה הע"ל למשרד מבקר המדינה כי הוכנו לעמותות תקנונים חדשים הכוללים חובת דיווח להע"ל כנדרש בחוקה.
עד דצמבר 2009 רק עמותת אמילי - חממה לקטנטנים (לשעבר נילי) ועמותת הנוער הלאומי העובד והלומד אישרו את התקנונים החדשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הע"ל לעשות בהקדם את כל הדרוש כדי שכל מוסדות העזר ישלימו את ההליכים לתיקון תקנוניהם כאמור לעיל.
בתגובתה מינואר 2011 הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדי נה כי "בשנת 2008 נשלחו לרשם העמותות נסחים חדשים לאישורו, מאת העמותות אמילי ונוער לאומי , ]יתר העמותות מיסודה של הע"ל [ , ואלה אכן אושרו.
לגבי מתקיימת זה מכבר פעילות נמרצת של היועצת המשפטית שלהם, לקבלת אישור כנ"ל מרשם העמותות" (ההדגשה במקור).