HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יודגש כי רק ראשי יחידות התביעה במשטרת ישראל, או פרקליטי מחוז, מוסמכים לסגור תיקים אלה וזאת בעילה של 'חוסר עניין לציבור', וככלל, סגירת תיקים בעילה זו נוגדת את מדיניות המשטרה" (ההדגשות במקור).
באוקטובר 2007 הפיצה חטיבת החקירות הנחיה דומה : "נוכח הטענות שהועלו על ידי נציגי משרד הבריאות לגבי "]חוסר עניין לציבור[ הכמות הגדולה של תלונות הנגנזות מח.
למרות זאת, על פי נתוני המשטרה, תיקיהם של 563 חשודים מכלל 2,076 ( החשודים27%) שהטיפול בתיקי החקירה שנפתחו נגדם בשנים 2006 - 2008 )הסתיים (החשוד נדון או שהתיק נסגר בלא הגשת כתב אישום נסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור.
יצוין כי במסמכים שנאספו במשרד הבריאות ובמשרד הרווחה נכתב כי סגירת תיקים במשטרה היא אחת הסיבות להיעדר הרצון להתלונן לפניה (ראו בהמשך).
כך, למשל, במסמך "המלצות הצוות לבחינת שיפור ביטחונם של עובדי המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומ יות" ממאי 2007 נכתב, כי מוגשות תלונות מעטות למשטרה, בין היתר משום ש"מניסיון, במקרים שנראו חמורים לעובד ולמנהל לא הוגשה תביעה מחוסר עניין לציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לבחון כיצד מתיישב שיעורם הגבוה של תיקי החקירה של עברות תקיפת עובד ציבור הנסגרים ב עילה של חוסר עניין לציבור עם הוראותיה שלא לסגור תיקים אלו מסיבה זו ועם מדיניותה.
19 חוזר מחלקת חקירות ותביעות, מדור תביעות, "מדיניות החקירה והתביעה בתלונות על אלימות נגד עובדי ציבור", 31.
סגירה בעילה של חוסר עניין לציבור ללא סמכות : כאמור, הסמכויות לסגור תיק חקירה שעניינו תקיפת עובד ציבור בעילה של חוסר עניין לציבור נתונות בידי פרקליט המחוז או פרקליט בכיר שהוא הסמיכו לכך או בידי קצין משטרה המכהן כראש יחידת תביעה.
(א) 85 מ-197 ( תיקי המדגם שנבדקו 43% ) נסגרו ב עילה של חוסר עניין לציבור.
נמצא כי 38 מ-85 ( התיקים האלה 45% ) נסגרו ביחידות החקירה, אף שהן אינן מוסמכות לסגור תיקי חקירה של עברות מסוג פשע בעילה זו.
להלן דוגמה: במאי 2007 .
ניסתה פקחית עיריית חדרה לרשום דוח חניה לרכב ללא כרטיס חניה לטענתה, בעל הרכב איים עליה ואמר: "אם תרשמי לי דוח אני אפרק אותך", וכן חטף לה את המסופון, זרק אותו ודחף אותה בחוזקה.
בטופס העיכוב טען החשוד כי לא דחף את הפקחית, אלא רק קילל אותה והפיל לה את הטלפון הנייד.
בעדותו בתחנת המשטרה הוא מסר כי באותו היום הוא היה עצבני, ולאחר שהפקחית כתבה את הדוח הוא התרגז, לקח לה את הטלפון הנייד ואיים עליה.
נמצא כי התיק נסגר ביחידת החקירה בתחנת המשטרה בחדרה ב עילה של חוסר עניין לציבור בלא סמכות ובלא שנומקה הסגירה כנדרש.
נוסף על כך, אין בתיק החקירה פלט רישום פלילי של החשוד וסיכום חקירה .
(ב) עוד נמצא כי 13 מ-22 התיקים שנסגרו ביחידת התביעהבעילה של חוסר עניין לציבור (כ-60% ) לא נסגרו בידי ראש יחידת התביעה, שהוא היחיד המוסמך לכך ביחידה זו.
מהאמור לעיל עולה שאף שהמשטרה קבעה בהוראות יה שככלל אין לסגור תיקים שעניינם עברה של תקיפת עובד ציבור ב עילה של חוסר עניין לציבור, 43% מתיקי המדגם נסגרו מסיבה זו.
יתר על כן, מרבית התיקים שנסגרו מסיבה זו נסגרו בידי מי שלא הוסמכו לכך.
בשל מורכבותו של שיקול הדעת בעניין זה וכדי להבטיח כי החלטות אלו יתבססו על העקרונות שהותוו וישקפו אחידות ושוויון באכיפת החוק חשוב שהן יתקבלו אך ורק בידי הגורמים המוסמכים לכך לפי החסד"פ.
(ג) נמצא כי תיקים אחדים שנכללו במדגם במחוז הצפון נסגרו כבר בשנים 2006 -2007 ביחידות החקירה במשטרה ב עילה של חוסר עניין לציבור, אף שיחידות החקירה אינן מוסמכות לסגור את התיקים הללו בעילה זו.
רק בשנת 2009 , לאחר פניית משרד מבקר המדינה למשטרה בבקשה לקבל את התיקים לבד יקה, הועברו התיקים לפרקליטות לצורך סגירתם.
להלן דוגמאות: (1) בספטמבר 2006 תקף אזרח פקיד של המוסד ל ביטוח לאומי בשפרעם.
נגד התוקף נפתח תיק בגין תקיפת עובד ציבור ואיומים.
בתאריך לא ידוע חתם החוקר האחראי על סיכום החקירה.
הקצין הממונה לא חתם על סיכום החקירה, אך על כריכת התיק נכתב: "אין עניין לציבור, 3.
ת]ראש משרד חקירות[ רמ"ח שפרעם".
באותו החודש נשלחה לחשוד הודעה שהוחלט שלא להוסיף לחקור הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 55 .
פרטי סגירה אלה - ובהם תאריך הסגירה, 3.
06 - מופיעים בקובץ הממוחשב שהעבירה המשטרה למשרד מבקר המדינה.
נמצא כ י ביוני 2009 , כמעט שלוש שנים לאחר האירוע, ולאחר שמשרד מבקר המדינה פנה למשטרה בבקשה לקבל את התיק לבדיקה, הועבר התיק לפרקליטות, ובו ביום נכתב בכתב יד בדף סיכום החקירה: " 22.
"בנסיבות אין הצדקה להמשך ההליך הפלילי סוגרת התיק בדף זה מופיעה חתימה ש אינה מזוהה .
כעבור כמה ימים הועבר התיק למשרד מבקר המדינה.
(2) בדצמבר 2006 התפרע חשוד בשער הכניסה לבית החולים בנהריה, תקף את המאבטח, וחיבל בניידת המשטרה שחנתה סמוך למקום.
בחקירתו הוא טען שהמאבטח תקף אותו.
בסיכום החקירה, שנעשה כעבור יום, ציין החוקר כי יש די ראיות להוכחת אשמתו של החשוד, והמליץ לגנוז את התיק כנגד המאבטח בשל חוסר ראיות.
למרות האמור, באותו היום סגר ר אש משרד החקירות ב תחנת המשטרה ב נהריה את התיקים כנגד שני החשודים ביחידת החקירה ב עילה של חוסר עניין לציבור, אף שאינו מוסמך לכך.
נמצא כי ביוני 2009 , שנתיים וחצי לאח ר שהתיק נסגר בפועל ביחידת החקירה, רשמה ממונה בכירה בפרקליטות מחוז חיפה כי היא סוגרת את התיק כנגד החשוד בשל חוסר עניין לציבור ואת התיק כנגד המאבטח בשל חוסר ראיות.
הפרקליטות מסרה בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה, כי "התיקים צריכים להיות מועברים לפרקליט ות להחלטה עובר לסגירתם על -ידי היחידה החוקרת".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את סגירת התיקים בידי יחידות המשטרה שאינן מוסמכות לכך ואת פנייתן לפרקליטות בבקשה שתסגור אותם בשנית שנתיים-שלוש לאחר שנסגרו בפועל.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה גם את התנהלות הפרקליטות, שסגרה את התיקים בדיעבד בלא להעיר למשטרה על התנהלותה הלא-ראויה .
הפרקליטות מסרה בתשובתה מינואר 2010 כי גם אם משטרת ישראל פעלה לכאורה ללא סמכות, התיקים נבחנו בעיון על ידי הפרקליטות טרם ההחלטה להורות על סגירתם.
משרד מבקר המדינה מציין כי ספק אם שנתיים וחצי לאחר שהמשטרה סגרה את התיקים אפשר לבחון מחדש אם יש הצדקה לסגירתם וספק אם אפשר להורות על פתיחתם מחדש, גם אם יעלה צורך בכך.
בחינת עברו הפלילי של חשוד : על פי הנחיות פרקליט המדינה20 והמשטרה21 , בהחלטה לסגור תיק בעילה של חוסר עניין לציבור יש להתחשב גם בעברו הפלילי של החשוד.
מבדיקת 85 התיקים שנסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור עולה כי החשודים ב-34 מהם(%40 ) הם בעלי רישום פלילי במשטרה22, ול-28 ( מהם%82 ) רישום פלילי הכולל עברות אלימות.
יצוין כי סגירתם של 17 מהתיקיםשל חשודים בעלי רישום פלילי הכולל עברות אלימות - לא נומקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי התביעה והפרקליטות ינהגו לפי ההוראות, ובטרם יחליטו לסגור תיק בעילה של חוסר עניין לציבור יביאו בחשבון את כל השיקולים, בהם עברו הפ לילי של החשוד ובייחוד עבר ו הפלילי בתחום האלימות.
סגירת התיק בתביעה המשטרתית : הביקורת בדקה את משך הזמן שחלף ממועד סיכום החקירה ועד שהתקבלה ביחידות התביעה החלטה אם להעמיד את החשודים לדין או לסגור את התיק.
בדיקת 82 תיקים שנסגרו ביחידות התביעה העלתה כי ההחלטות בעניינם של 59 ( מהםכ-72% ) התקבלו שלושה חודשים ויותר לאחר שסוכמה החקירה: לגבי 26 ( מהם44% ) התקבלה החלטה כעבור שלושה חודשים עד חצי שנה, לגבי 22 ( מהם37% ) התקבלה החלטה כעבור חצי שנה עד שנה, ולגבי 11 ( מהם19% ) ה תקבלה החלטה כעבור שנה ויותר.
יצוין כי ההחלטה אם להעמיד חשוד לדין או לסגור את התיק נגדו מושפעת גם מן הזמן שחלף ממועד ביצוע העברה, שכן ככל שחולף זמן רב יותר מצטמצם העניין הציבורי בהעמדת החשוד לדין.
הטיפול בתיקי החקירה בפרקליטות : מקצת תיקי החקירה מועברים לפרקליטות המחוז.
הפרקליט המחוזי או מי מטעמו בוחן את חומר הראיות ומחליט אם להעמיד לדין את החשוד או לסגור את התיק.
משרד מבקר המדינה בדק את טיפול הפרקליטות בתיקי החקירה שהועברו לטיפולה.
(א) הטיפול בפרקליטות מחוז ירושלים : בעת הביקורת היו בידי פרקליטויות המחוז כ-4% מכלל התיקים שנפתחו בשנים 2006 -2008 .
בפרקליטות מחוז ירושלים היו 59 תיקיםמכלל 268 התיקים שנפתחו ביחידות החקירה במחוז ירושלים בשנים אלו והועברו לטיפולה (22%.
) תיקים אלו מיוחסים ל-71 .
חשודים משרד מבקר המדינה בדק את טיפול פרקליטות מחוז ירושלים ב -55 מכלל59 התיקים האמורים23.
03 - "שיקולים לסגירת תיק בשל העדר 'עניין לציבור'".
21 פקודת המטה הארצי מ - 14.
01 - ;""הטיפול בתלונה ובתיק חקירה הנחיה 03.
""נימוקים ושיקולים לסגירה של תיקים פליליים 22 .
לארבעה תיקים אחרים לא צורפו גיליונות הרישום הפלילי של החשודים 23 לא נבדקו ארבעה תיקים שהם תיקי מעצר והפרקליטות הייתה מעורבת בהליכיהם מיום פתיחתם.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 57 .
(1) חלפו39 ימים בממוצע בין המועד שבו נרשם ברישומי המשטרה שהתיק הועבר לפרקליטות ובין מועד רישום קבלתם בפרקליטות.
יצוין כי קבלתם של שבעה מהתיקים בפרקליטות נרשמה כעבור 90-134 ימים ממועד רישום העברתם במשטרה.
(2) הפרקליטות החליטה להעביר 41 מ-55 התיקים להמ שך טיפול התביעה המשטרתית.
נמצא כי בין מועד רישום קבלתם בפרקליטות למועד קבלת ההחלטה להעבירם לטיפול התביעה המשטרתית חלפו 228 ימים בממוצע.
יצוין כי לגבי תשעה תיקים התקבלה ההחלטה כעבור 300-660 ימים ממועד רישום קבלתם בפרקליטות.
(3) אשר ל-11 התיקים שהפרקליטות קיבלה החלטה בעניינם על סגירת התיק או על הגשת כתב אישום 24 - חלפו235 ימים בממוצע ממועד רישום התיק בפרקליטות עד מועד קבלת ההחלטה25 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פרקליטות מחוז ירושלים לתת דעתה על התמשכות טיפולה בתיקים ובייחוד על הזמן הארוך החולף עד שמוחלט כי תיק יועבר להמשך טיפולה של התביעה המשטרתית.
(ב) הטיפול בפרקליטויות המחוז : נמצא כי הפרקליטויות המחוזיות אינן מצרפות לתיקי החקירה שהועברו אליהן לשם החלטה אם להעמיד לדין את החשודים או לסגור את התיק דף המפרט את טיפול ן בהם.
לפיכך מעיון בתיק החקירה אי-אפשר לדעת מי הפרקליט שטיפל בו ומי הפרקליט שקיבל את ההחלטה בעניינו .
במרבית התיקים שנבדקו (18 מ-40 )תיקים שנסגרו בפרקליטות נרשמה ההחלטה על סגירת התיק בכתב יד וכך גם החתימה בסופה, ולכן אי -אפשר לדעת מי קיבל את ההחלטה ומה תפקידו.
על הפרקליטות לצרף לכל תיק חקירה דף שבו יתועד ו ויפורטו ההליכים בפרקליטות, ובכלל זה מועד הפניית התיק לפרקליט המטפל, שמו ותפקידו; נימוקי ההחלטה ומועד קבלתה.
בתשובתה מנובמבר 2009 מסרה הפרקליטות כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה שיש לתעד בבירור את זהות הגורם המטפל והמחליט ואת נימוקיו.
בתשובת הפרקליטו ת מינואר 2010 צוין כי בעקבות הביקורת הכינה פרקליטות מחוז חיפה דף נלווה שיצורף מעתה לכל תיק.
: נימוקים לסגירת תיקים כאמור, לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה26 , יש לנמקהחלטה לסגור תיק בעילה של חוסר עניין לציבור ולהבהיר מדוע אין מקום לנקיטת הליכים פליליים, בין היתר "כיוון שהביטוי 'אין עניין לציבור' .
כתבי אישום הוגשו בעניינם של שלושה תיקים בלבד 25 .
יצוין כי לגבי שלושה תיקים נוספים טרם התקבלה החלטה 26 הנחיות היועץ המשפטי לממשלה - "הצורך בקביעת מדיניות מרכזית של חקירה ותביעה בתחום העונשין" - הנחיה 4.
כמו כן על פי הנחיית מחלקת חקירות ותביעות27 , סוגר התיק נדרש לציין את החלטתו לסגור את התיק ואת עילת הסגירה בכריכת התיק ולנמק את החלטתו ביומן החקירה.
(א) עלה כי ב-34 מ-72 ( התיקים שנסגרו ביחידות החקירהכ-47% ) לא פורטו הנימוקים לסגירה, וכך גם ב -12 מ-85 ( התיקים שנסגרו ביחידות התביעה כ- 14%).
)(ב עוד עלה כי ב -21 מ-40 התיקים ש על פי רישומי המשטרה נסגרו בפרקליטות (כ-52% ) לא פורטוכלל הנימוקים לסגירה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההנחיה לנמק את ההחלטה לסגור תיק חקירה נועדה להבטיח את שקיפותה של קבלת ההחלטה ואת בקרתה.
בהיעדר הנמקה אין לדעת אילו שיקולים נשקלו בתהליך קבלת ההחלטה.
הודעה למתלונן ולחשוד על סגירת התיק: לפי החסד"פ, יש להודיע למתלונן בכתב על החלטה שלא להעמיד לדין את החשוד ולציין את הנימוקים להחלטה.
המתלונן רשאי לערור על ההחלטה לפני היועץ המשפטי לממשלה.
גם לחשוד תימסר הודעה בכתב בעניין זה ובה תצוין עילת הסגירה , והוא יהיה רשאי להגיש לתובע שסגר את התיק בקשה מנומקת לשנות את עילת הסגירה.
מבדיקת 197 תיקי המדגם עלה ש המשטרה לא הוד יעה למתלוננים על סגירתם של 96 ( מהם49% ,)והדבר עלול לפגוע במימוש זכותם לערור על ההחלטה.
עוד עלה שהמשטרה לא הודיעה לחשודים על סגירתם של 75 ( תיקים38%).
תקיפת עובד ציבור היא קריאת תיגר על המדינה, שעובדי הציבור הם שליחיה, וקריאת תיגר על שלטון החוק.
חומרת התופעה באה לידי ביטוי בקביעתו של המחוקק כי תקיפת עובד ציבור היא עברה מסוג פשע שדינה חמש שנות מאסר , ומשתקפת גם במדיניות המשטרה והמפכ"ל לגבי טיפול בעברות של תקיפת עובד ציבור, שלפיה יש לתת עדיפות גבוהה לחקירת תלונות על עברות אלה ולתביעה בעניינן.
הבדיקה העלתה כי מדיניות זו של המשטרה אינה מיושמת ונשארת במידה רבה ברמה ההצהרתית בלבד.
כך, למשל, יותר מרבע מהתיקים נסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור, מקצתם בידי מי שלא הוסמכו לכך; בתיקים רבים לא נחקרו כל המעורבים ו לא מוצתה החקירה , ומקצתם נסגרו ביחידות החקירה בחוסר סמכות; חשודים שוחררו ללא כל תנאים .
""נימוקים ושיקולים לסגירה של תיקים פליליים הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 59 .
מגבילים שיבטיחו את ביטחונם של המותקפים ; מרבית התיקים שהתביעה דרשה כי תבוצע בהם השלמת חקירה נסגרו בלא השלמת החקירה; פעמים רבות חלפה חצי שנה ויותר ממועד סיום החקירה ועד מועד קבלת ההחלטה על המשך הטיפול בתיק.
המשטרה מסרה בתשובתה מדצמבר 2009 כי מאז שנת 2003 לא ביצעה חטיבת החקירות ביקורת בנושא איכות הטיפול בעברה של תקיפת עובד ציבור משום שהיא נדרשת לפקח על מגוון תחומים.
עוד מסרה המשטרה כי חטיבת החקירות מינתה רפרנט שאליו יכולים נציגי הרשויות השונות לפנות בתלונה על טיפול המשטרה בעברת אלימ ות כלפי עובד ציבור.
הרפרנט מברר את התלונות, מנחה את היחידות כיצד לנהוג במקרים אלה, ומגבש נהלים וחוזרים לטיפול בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה להפעיל אמצעי בקרה ופיקוח כדי לוודא שמדיניותה המחמירה בנושא הטיפול בעברות אלימות כלפי עובדי ציבור מיושמת.
בין היתר, עליה להבטיח מיצוי מהיר של החקירה; לשחרר, במידת הצורך, חשודים בתנאים מגבילים שיבטיחו הגנה על המותקפים; לוודא שסגירת תיקי חקירה ב עילה של חוסר עניין לציבור תיעשה רק בידי הגורם המוסמך לכך; ולהגיש כתבי אישום ללא עיכוב.
עם זאת, בדיקת תיקי החקירה העלתה כ י לעתים מבוצעות עברות התקיפה בידי אנשים שהעבריינות אינה אורח חייהם, וההליך הפלילי אינו הולם את נסיבות העברה.
במקרים אלו, כדי לא לפטור אותם בלא כלום, ראוי לנקוט צעדים חלופיים להליך הפלילי שיהיה בהם כדי להרתיע את החשוד מלבצע מעשה דומה בעתיד, כגון אזהרת החשוד , החתמתו על התחייבות כספית לבל יחזור ויבצע עברה דומה ומתן תרומה למוסד ציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב לקבוע מדיניות מרכזית שתנחה את גורמי החקירה והתביעה בטיפולם בחשודים אלו , וכן לבחון את הצורך להסדיר - ובמידת הצורך לעגן בדין - את השימוש ב אמצעים האמורים, המהווים "ארגז כלים" לטיפול חלופי בחשודים.
אלימות כלפי עובדים במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות .
משרד הרווחה מופקד על שירותי הרווחה האישיים והחברתיים הניתנים ליחידים ולמשפחות המתקשים לתפקד באורח תקין בחיי היום -יום כדי לסייע להם בפתרון בעיותיהם ול ספק את צורכיהם המיוחדים.
שירותי הרווחה ניתנים באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות (להלן - המחלקות לש"ח).
עובדי המחלקות לש"ח הם עובדי הרשויות המקומיות, ואלו אחראיות לשלומם ולביטחונם.
משרד הרווחה משתתף במימו ן שכרם של עובדים אלו, ובשנת 2008 העביר 60 דוח שנתי60ב .
כ-400 מיליון ש"ח עבור כ - 4,600 משרות של עובדים שנתנו שירותים לכ - 1.
משרד הרווחה אחראי, בין היתר, להתוויית המדיניות הכוללת בתחומי פעילותו ולקביעת הנחיות ליישומה ברשויות המקומיות, לפיקוח ולבקרה על ביצוע מדיניותו ולמתן ייעוץ והכוונה מקצועיים לעובדי המחלקות לש"ח.
הנחיות המשרד העוסקות במדיניות הרווחה נכללות בתקנון עבודה סוציאלית של המשרד (להלן - תע"ס).
תחום בכיר ארגון, מינהל וכוח אדם ברשויות המקומיות (להלן - תחום ארגון ומינהל) במשרד הרווחה אחראי למערך הארגוני של המחלקות לש"ח, והוא עוסק, בין היתר , בהכנת הוראות תע"ס ובפיקוח על יישומן בתחו מי המינהל והתקציב, בהכשרת צוותים בתחום המינהל, באיתור צרכים ובהכנת תכניות לבינוי ו לשיפוץ מבנים המביאות בחשבון את נחיצותם של תנאי בטיחות מתאימים ותנאים נאותים להמתנ ת המטופלים ולראיונות.
משרד הרווחה מודע לתופעת האלימות כלפי העובדים במחלקות לש"ח, ובמהלך השנים פרסם הוראות להתמודדות עמה, כדלקמן: 1.
בשנת 1999 פרסם משרד הרווחה בתע"ס הוראהשכותרתה "הנוהג במקרי אלימות במחלקות לשירותים חברתיים".
בהוראה נכתב כי מטרותיה הן למנוע מקרי אלימות באמצעות הבטחת מערכת יחסים תקינה בין הפונה לעובד המטפל; להגן על העובדים מפני גילויי אלימות ולהנחותם כיצד לנהוג בעת התפרצות אלימות; ולעזור לעובדים בהליכים המשטרתיים -משפטיים.
על פי ההוראה, יש לדווח למשרד על כל מקרה אלימות ולהגיש תלונה למשטרה בגינו, לקיים אמצעי הגנה ולמנות נאמן בטיחות.
עוד נקבע בתע"ס כי בכל מחוז של המשרד תפעל ועדת אל-אלימות מחוזית (להלן - ועדת אל -אלימות או הוועדה) , והיא ת ברר את נסיבות המקרים המובאים לידיעתה כדי לתת תמיכה לעובד המאוים והמותקף, ולצמצם ככל האפשר את מקרי האלימות במחלקות לש"ח.
יצוין כי בנובמבר 2009 פרסם משרד הרווחה הוראת תע"ס מעודכנת בנושא.
במרס 2004 פרסם משרד הרווחה תדריך למנהלי המחלקות לש"ח - "אלימות במחלקות לשירותים חברתיים התמודדות ודרכי מניעה"29 .
בתדריך הוצגו תאוריות ומחקרים על אלימות כלפי עובדים סוציאליים, מידע על נוהלי משרד הרווחה ומדיניות המשטרה לגבי טיפול במקרי אלימות, מידע על דרכי פעילותן של ועדות אל-אלימות ומידע וכלים מעשיים להיערכות המחלקה לש"ח למניעת אלימות ולהתמודדות עם אירועי אלימות.
בפברואר 2008 פרסם משרד הרווחה "תוכנית תלת שנתית להתמודדות ולדרכי מניע ת אלימות של לקוחות כלפי עובדים במחלקות לשירותים חברתיים" (להלן - התכנית התלת -שנתית).
התכנית עוסקת בעיקר בנושא אמצעי המיגון ומפרטת את סל האבטחה הבסיסי הנדרש בכל מחלקה לש"ח ואת אמות המידה לסיוע המשרד בתקצוב סל האבטחה לשנים 2008 -2010 .
כמו כן עוסקת התכנית .
28 הצעת תקציב לשנת הכספים 2009 -2010 - הוצאה למעשה בשנת 2008.
29 ,רחל לוי, סמדר שריג, חיה רובין אלימות במחלקות לשירותים חברתיים התמודדות ודרכי מניעה ( 2004 ), משרד הרווחה.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 61 .
בצורך לקיים השתלמויות בנושא לעובדי המחלקות לש"ח , לרענן את ההנחיות בנושא ולקיים קשר עם המשטרה.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת יישומן של ההוראות דלעיל.
דיווח על היקף האלימות במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות .
משרד הרווחה הנחה את מנהלי המחלקות לש"ח בהוראת תע"ס לדווח לוועדות אל-אלימות על כל אירוע אלימות המתרחש במחלק ותיהם.
להלן נתוני המשרד על היקף אירועי האלימות לסוגיהם במחלקות לש"ח בשנים 2006 -2008 : .
2008 2007 2006 סוג האירוע .
63 54 52 איום מילולי .
24 12 6 פגיעה פיזית בעובד .
139 136 123 סך הכול נתוני המשרד על אירועי האלימות במחלקות לש"ח הם נתוני חסר, שכן בתכנית התלת-שנתית צוין כי הערכת המשרד היא שמספר אירועי האלימות בפועל גבוה בכ-50% ממספר האירועים המדווחים.
בשנת 2006 ערך תחום ארגון ומינהל מיפוי של מצב הבטיחות במחלקות לש"ח (להלן - "מיפוי מצב הבטיחות " או המיפוי).
מנהלי המחלקות לש"ח התבקשו למלא שאלון הנוגע, בין היתר, להיקף תופעת האלימות במחלקותיהם .
לפי תוצאות ה מיפוי, בשנת 2006 אירעו786 אירועי אלימות - פי ארבעה מהערכת משרד הרווחה ופי שישה מנתוני המשרד הרשמיים.
עוד עולה מה מיפוי כי 249 מ-786 אירועי האלימות (כ -32% )מכלל האירועים דווחו למשרד הרווחה בשנת 2006 , אךעל פי נתוני המשרד דווח לו על 123 .
אירועי אלימות בלבד בשנה זו להלן דוגמאות בולטות להיעדר דיווח למשרד הרווחה, כפי שעלה מהמיפוי: .
מספר האירועים שדווחו .
למשרד הרווחה מספר אירועי האלימות .
במחלקה לש"ח הרשות המקומית .
0 50 אום אל פחם 62 דוח שנתי60ב .
מן הנתונים שבטבלה עולה כי מחלקות לש"ח ממעטות לדווח על אירועי אלימות המתרחשים בהן, ויש שאינן מדווחות עליהם כלל.
סוגיית היעדר דיווח על אירועי אלימות המתרחשים במחלקות לש"ח הועלתה גם בידי ועדות אל-אלימות.
כך, למשל, מרכזת הוועדה במחוז הצפון ציינה בתרשומת של ביקור במחלקה לש"ח בקריית שמונה ביולי 2009 כי לשאלתה "מדוע אירועי אלימות לא מדווחים לו ועדת אל אלימות המחוזית נמסר שבעבר דיווחו אך תחושתם היא שגם הועדה לא יכולה לסייע"; ובתרשומת דיון של וע דת אל-אלימות במחוז הדרום שהתקיים ביוני 2009 נכתב כי ממכתבה של מנהלת המחלקה לש"ח במועצה המקומית לקייה לגבי אירוע תקיפה שהתרחש במחלקה במרס 2009 "עולה תחושת חוסר הביטחון במחלקה.
על מנת להירתם לסיוע נדרשים דיווחים שוטפים אודות מקרי אלימות".
מהאמור לעיל עולה כי משרד הרווחה לא הצליח להטמיע את חשיבות הדיווח בקרב העובדים, וחשוב לא פחות - הוא לא הצליח להגביר את נכונותם לדווח על אירועים מעין אלה.
לפיכך העובדים ממעטים לדווח על אירועי אלימות שחוו.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , כי נתוני "מיפוי מצב הבטיחות" הם מיפוי ראשוני, ונדרשת עבודת ניתוח ובדיקה של תקפות הנתונים.
עם זאת, לדבריו, הפער בין נתוני המשרד הרשמיים על אירועי האלימות ובין נתוני המיפוי נובע ככל הנראה מדיווח לא מספק של המחלקות לש"ח על מקרי אלימות בכלל ועל "אלימות קלה" בפרט.
עוד מסר המשר ד כי כמה מן הרשויות המקומיות אינן מדווחות על אירועי אלימות בהנחיית הממונים ברשויות, בין היתר כדי שלא תדבק בהן תדמית אלימה.
המשרד הוסיף כי מפעם לפעם פונות ועדות אל-אלימות למחלקות לש"ח כדי לרענן את חובת הדיווח, וכי הדבר בא לידי ביטוי גם בהוראת התע"ס המעודכנת.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 63 .
,לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לפעול להטמעת תרבות של דיווח על כל אירוע אלימות , ולבחון מהם החסמים שבגינם ממעטות המחלקות לש"ח לדווח על אירועי אלימות המתרחשים בהן.
זאת ועוד, אם אחת הסיבות לאי-דיווח היא אכן חשש הרשות המקומית מתדמית אלימה, ראוי לרתום גם את ר אשי הרשויות המקומיות להתמודדות עם הנושא.
יצוין כי קיומו של בסיס נתונים מהימן חשוב למדידת היקף התופעה ולהבנתה - הסיבות להתרחשותה, ניתוח מאפייניה, שינויים בדפוסי האלימות וכד' - והוא יאפשר למשרד הרווחה לפתח את הכלים המתאימים להתמודדות עם התופעה , ליזום פעילויו ת לצמצום היקפה, ולבדוק את תרומת הפעולות שננקטו לצמצומה.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מינואר 2010 כי בחוזר המנכ"ל שפורסם בנובמבר 2009 יצאה קריאה לראשי הרשויות המקומיות ולמנהלי המחלקות לש"ח להקפיד על דיווח של אירועי אלימות כלפי העובדים במחלקות לש"ח.
הוא הוסיף כי בימי העיון שהתקיימו בנובמבר-דצמבר 2009 במסגרת חודש המודעות למניעת אלימות כלפי העובדים במחלקות לש"ח הודגש שצמצום התופעה מותנה, בין השאר, בהקפדה על דיווח של כל מקרה אלימות שהתרחש.
אמצעי הגנה במחלקות לשירותים חברתיים .
: אמצעי מיגון פיזיים (א) אחד הכלים ליצירת תשתית למניעת אירועי אלימות ולטיפול בהם הוא התקנתם של אמצעי הגנה במחלקות לש"ח.
אמצעים אלה אמורים גם להגביר את תחושת הביטחון של העובדים.
ואכן בהוראת תע"ס מצוינים אמצעי הבטיחות והמיגון הנדרשים לקיומה של סביבת עבודה מוגנת ובטוחה במחלקות לש"ח ובהם: דלת כניסה ממוגנת - רצוי עם אינטרקום, יציאת חירום ממבנה המחלקה, מעבר חופשי ופתחים לא נעולים בין חדר לחדר, לחצני מצוקה להזעקת עזרה ומיגון אישי על פי בחירת העובד.
עוד נקבע כי הרשויות המקומיות אחראיות להתקנתם של אמצעי המיגון במחלקות.
הביקורת העלתה כי בפועל במחלקות לש"ח רב ות חסרה התשתית הנדרשת להבטחת שלומם של העובדים: ב"מיפוי מצב הבטיחות ", שנע שה בשנת 2006 , התבקשו מנהלי המחלקות לש"ח, בין היתר, לפרט אילו אמצעי מיגון מצויים במחלקותיהם .
התשובות בעניין זה תיארו את המצב ב -317 מבנים של מחלקות לש"ח ב-244 רשויות מקומיות, ועלתה מהן תמונה עגומה למדי: בכמחצית המבנים שבהם שוכנות המחלקות לש"ח (158 מ-317 )לא היו דלת ממוגנת ואינטרקום בכניסה למחלקה; בכ-55% מהמבנים לא הייתה יציאת חירום - פתח מילוט מהמחלקה, ובכ-46% מהמבנים לא היו פתחים לא נעולים - פתחי מילוט בין החדרים; ב -59% מהמבנים לא היו לחצני מצוקה; ב -88% מהמבנים לא הייתה טלוויזיה במעגל סגור; וב -88% .
מהמחלקות לא היו בידי העובדים אמצעי מיגון זמינים 64 דוח שנתי60ב .
במאי 2007 מינה מנכ"ל משרד הרווחה צוות "לבחינה ולהמלצה לשיפור ביטחונם של עובדים במחלקות לשירותים חברתיים" (להלן - הצוות לבדיקת שיפור ביטחונם של העובדים).
עוד באותו החודש המליץ הצוות למנכ"ל, בין היתר, שבכל מבנה המשמש את המחלקות לש"ח יותקן "סל אבטחה מינימאלי"30, שעלותו הממוצעת הוערכה ב - 20,000 ש"ח ברוטו.
אחר כך נקבע בתכנית התלת -שנתית שבשנים 2008 -2010 יקצה המשרד סכום של 500,000 ש"חנטו לשנה לסיוע לרשויות המקומיות בהתקנת הסל האמור.
אולם גם בפעולה זו לא היה די לפתרון המחסור באמצעי המיגון במחלקות לש"ח, כמפורט להלן : ביולי 2008 הודיעמשרד הרווחה ל -28 מחלקות לש"חעל התקציב שהוקצה להן באותה השנה להתקנת "סל אבטחה מינימאלי ", אולם נמצא כי 12 מהן לא השתמשו בו 31 משום שהוא הועבר מאוחר או בשל היעדר יכולת של הרשויות החלשות יותר לממן את חלקן בהתקנת הסל32 .
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי כאשר ההקצאה נעשית במרוצת שנת התקציב ולא בתחילתה מתקשות חלק מהרשויות המקומיות לאשר את ההוצאה בהיעדר מקורות משלימים לגבי תקציב שלא תוכנן מראש.
עוד ציין המשרד, כי הוא "הפעיל על הוצאה זו סיווג דיפרנציאלי", שלפיו הוא מממן 95% מסך ההוצאה לרשויות מקומיות חלשות, כלומר בעלות רמה חברתית -כלכלית 1-3 , ו-85% מסך ההוצאה לרשויות מקומיות שרמתן החברתית-כלכלית היא 4-6 .
)(ב נוסף על התקציב התלת -שנתי של המשרד נחתם ביולי 2008 הסכם בין משרד הרווחה ובין אגף התקציבים במשרד האוצר שלפיו משנת 2009 יקצו משרד הרווחה והרשויות המקומיות 14 מיליון ש"ח לחיזוק ביטחונם האישי של העובדים הסוציאליים.
על פי ההסכם, לבסיס תקציב משרד הרווחה לשנת 2009 יתווספו 3.
5 מיליון ש"ח, שהם עד 25% מההוצאה, והשאר ימומן על ידי הרשויות המקומיות.
המשרד קבע את אמות המידה להקצאת התקציב.
ביולי 2009 אישרה הכנסת את חוקהתקציב לשנים 2009 -2010 , וכעבור חודש העביר משרד הרווחה לרשויות המקומיות את ההקצבות למחלקות לש"ח לפי ההסכם האמור .
לפיכך במועד סיום הביקורת עדיין לא היו נתונים לגבי ניצול התקציבים בידי הרשויות המקומיות.
30 ""סל אבטחה מינימאלי: דלת ממוגנת בכניסה, מערכת בקרת כניסה ולחצני מצוקה המחוברים למוקד או לגוף ביטחוני אחר ברשות המקומית.
31 במחוז הצפוןלא ניצלו את התקציב שש מ -14 מחלקות לש"חשתוקצבו ; במחוז תל אביב לא ניצלו את התקציב שלוש מתשע מחלקות לש"ח שתוקצבו; ובמחוז ירושלים לא ניצלו את התקצ יב שלוש מחמש מחלקות לש"ח שתוקצבו.
רק במחוז הדרום ניצלו כל ארבע המחלקות לש"ח את התקציב שקיבלו.
32 פרוטוקולישיבה ארצית של ועדות אל -אלימות , אפריל 2009.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 65 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ככלל מממן משרד הרווחה 75% מכלל הוצאות הרווחה של הרשויות המקומיות, והשאר ממומן בידי הרשויות המקומיות.
בעבר ציין משרד מבקר המדינה33 שראוי לתת את הדעת על כך שרשויות מקומיות חלשות מן הבחינה הכלכלית עשויות שלא לנצל את מלוא ההקצבה בשנה מסוימת משום שאין באפשרותן לשאת בחלקן היחסי בעלויות.
ככל הנראה שיקול זה לא נשקל בעת הקצאת המשאבים לצורך המיגון, שכן על פי ההסכם בין משרד הרווחה למשרד האוצר, על הרשויות המקומיות לממן 75% מעלויות"סל האבטחה המינימאלי", וספק רב אם הרשויות המקומיות שרמתן החברתית-כלכלית נמוכה יוכלו להשתתף במימון עלויות הסל.
אבטחה : דרכי שמירת הביטחון בגופים ציבוריים קבועות בחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה - 2005 - שלפיו השר לביטחון הפנים רשאי להסמיך מאבטחים שסמכויותיהם הוגדרו בחוק זה, והם יוצבו בכניסה לבניין או למקום מגודר - וכן בחוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח- 1998 (להלן- החוק).
על פי הגדרת החוק, "פעולות אבטחה פיזית" הן "פעולות הדרושות לשם שמירה על ביטחונו של אדם או שמירה על רכוש, במבנה או במקום של גוף ציבורי, וכן פעולות למניעת פגיעה בכל אחד מאלה".
החוק קובע, בין היתר, שיש למנות בכל גוף ציבורי "ממונה בטחון", שיהיה אחראי לארגון פעולות אבטחה ולפיקוח עליהן.
כמו כן , מגדיר החוק את תנאי כשירותם של מאבטחים בגופים ציבוריים, את הכשרתם המקצועית ואת סמכויותיהם.
בתוספות לחוק מצוינים הגופים הציבוריים שהחוק חל עליהם, ואולם הרשויות המקומיות, שעליהן מוטלת האחריות לשמירת ביטח ונם של העובדים במחלקות לש"ח, אינן נמנות עם הגופים הללו.