HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
44 ,מחלקת התכנון/אגף התכנון והארגון משטרת ישראל המתודולוגיה של עבודת המטה לבניין הכוח במשטרת ישראל (בהוצאת משטרת ישראל, אפריל 2016 '), עמ55 ,78.
45 כפי שנקבע גם בתפיסת ההפעלה של מערך הסייבר.
דוח הביקורת על מערך האף.
איי(ראו לעיל הערת שוליים 29.
) 47 מחקר סוכנות האו"ם לסמים ופשיעה ע"מ 144-143 .
(ראו לעיל הערת שוליים12.
) פשיעת סייבר | 1885 .
פועלות במנותק זו מזו .
המערך נמצא כי הוראות פיקוד אח"ם מהשנים 2014 ו-2015 העומדות על חשיבות התכלול ושיתוף הידע בין כל היחידות החוקרות לגבי התמודדות אפקטיבית עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, לא יושמו, כמפורט להלן: חוליית המטה לא יצרה פורום חודשי קבוע ומוסדר בהשתתפות נציגי היחידות החוקרות, ולעתים נדירות נערכו מפגשים בין חוקרים מיחידות שונות; לא נבנתה מסגרת קבועה לשיתוף ידע בין המחלקים, והחוקרים לא הגיעו פעם בחודש ליחידה הארצית לשם עדכונים כפי שהורה פיקוד אח"ם; למעט קבוצת ווטסאפ פנימית בין חוקרי המערך ב ה נעשה שיח מוגבל לצורך העברת ידע בין חוקרי המערך, לא נמצא כי מוסדו תהליכי העברת ידע בין כלל יחידות המערך.
כמו כן נמצא כי היחידה הארצית העבירה עדכון שבועי על אירועים שונים במרחב הסייבר, אולם חוליית המטה לא ערכה דיונים מקצועיים באירועים הללו, ולא הביאה ל"הנחלת הידע" במערך.
לפיכך עדכון שבועי זה אינו משמש מסגרת מקצועית התואמת את הנחיות פיקוד אח"ם.
יוצא אפוא כי הידע בתחו ם פשיעת סייבר מבוזר במערך, ואין זיכרון ארגוני להעשרת היחידות.
כך לדוגמה נפגמת היכולת להצליב ידע באירועי סייבר שונים.
מציאות זו הביאה לידי כך שהיחידות החוקרות פועלות במנותק זו מזו בלי שהוטמעו תהליכי עבודה המבטיחים ממשק רציף וקבוע של העברת ידע, ובלי להיות מע ודכנות בדבר יכולותיהן הטכנולוגיות של יחידות אחרות במערך או בדבר דרכי התמודדותן עם תיקי פשיעת סייבר שמאפייניהם עשויים להיות דומים.
עולה אפוא שחוליית המטה לא הצליחה לממש את אחריותה, ואינה נתפסת כגוף מקצועי ומוסכם מול כלל היחידות החוקרות במערך.
המשטרה מסרה כי אכן לחוליית המטה יש קושי למלא את כלל משימותיה, אולם החוליה פעלה רבות להנחלת ידע לחוקרי הסייבר והקימה פורום לתמיכה טכנית ומקצועית המיועד לכלל החוקרים בתחום.
בשנים האחרונות מסתמנת עלייה ניכרת בפריסת מצלמות במרחב הציבורי, כמו מצלמות של רשויות, חברות ובתי עס ק ומצלמות במכשירי הטלפון החכמים.
בשל כך ראיות המופקות ממצלמות אלה הן רכיב מרכזי ביכולת פענוח תיקי חקירה.
כדי להתמודד ביעילות עם מיצוי ראיות אלה החליטה המשטרה על הקצאת חדרים - "זירות טכנולוגיות" - ייעודיים בתחנות המשטרה (להלן - חדרי זי"ט), שבהם יוצבו חוקרים שיצוידו באמצעים טכנולוגיים למיצוי הראיות הללו.
נמצא כי אפיון חדרי הזי"ט מבחינת האמצעים הטכנולוגיים ושיטות ודרכי העבודה נעשה ללא מעורבות מקצועית מצד מחלקי הסייבר המחוזיים, למרות הידע שלהם בכל הקשור להתמודדות עם ראיות דיגיטליות.
יצוין כי בעניין זה פנה קצי ן אח"ם מאחד המחוזות באפריל 2016 בבקשה לשיתוף בתהליכי הקמ ת הזי"ט במחוז בכל הקשור לציוד, להדרכת חוקרי הזי"ט ולשיטות עבודה, אל פיקוד אח"ם, ו אולם פני ה מוקדמת זו לא נענ תה על ידי חוליית המטה ואג"ת.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אפיון הצרכים הטכנולוגיים לחדרי הזי"ט נעשה על ידי חוליית המטה שבחטיבת החקירות באח"ם יחד עם אג"ת.
מטרת האפיון הייתה לתת כלים מתאימים לתחנה לטיפול באיסוף הראיות הייחודי לתחנות, בהתבסס על ידע מעשי שהצטבר בשטח בניסוי חלוץ (פיילוט) שבוצע לצורך כך באחת מתחנות המשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אפיון חדרי הזי"ט היה צרי ך להתבצע תוך מעורבות מחלקי הסייבר במחוזות בשל ניסיונם הרב .
העובדה כי לא נעשה כן, מלמדת על החסר בממשק מסודר בין מחלקי הסייבר לבין חוליית המטה, שאמורה לתכלל את פעילות כלל היחידות החוקרות במרחב הסייבר.
הנחיה מקצועית, פיקוח ובקרה .
לפי תפיסת ההפעלה, על מחלקי הסייבר לסייע ליחידות החקירה בכל מחוז בטיפול בתיקי פשיעת סייבר ולהנחות מקצועית את החוקרים המיומנים.
על חוליית המטה לפקח על עבודת מחלקי הסייבר ולוודא שמתקיימים ממשקי עבודה יעילים בין מחלק הסייבר, החוקרים המיומנים ושאר יחידות החקירה במחוז.
חוליית המטה, בהיותה גוף המטה שאמור לרכז את עבודת המערך, לא קבעה הנחיות מקצועיות, ונוהלי פיקוח ובקרה על עבודת המערך ועל שיתוף פעולה ותיאום בין היחידות החוקרות.
עובדה זו פגעה ביעילות פעולתם של התחנות, החוקרים ומחלקי הסייבר במילוי משימותיהם בתחום אחריותם, להלן הפרטים: 1.
במהלך2016 ערכו שוטרי אחת התחנות חיפוש בביתו של חשוד בעקבות מידע מודיעיני.
במהלך מעצרו של החשוד נגרם נזק בלתי הפיך לראיות הדיגיטליות ואי-אפשר היה להפיק שום ראיה כזו.
אף שהחשדות היו בתחום פשיעת סייבר, המעצר והחיפוש נעשו על ידי שוטרים ש אינם מוסמכים בתחום הסייבר וללא ידיעת מחלק הסייבר במחוז.
בכך הוסב נזק לראיות הדיגיטליות באופן שמאיין את יכולות המשטרה לחקור את התיק.
המשטרה מסרה בתשובתה כי השוטרים באירוע זה פעלו לפי נוהלי המשטרה המפרטים את תחומי האחריות והסמכות לטיפול בפשיעת סייבר ברמת המחוז, ואין אפשרות להקצות חוקרים מיומנים לכל חיפוש שנערך במחוז שכן טיפול בחומרי מחשב הפך לנפוץ בכל סוגי הפשיעה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי פרטי המקרה האמור מדגישים את החשיבות של הנחיה מקצועית בתחום הסייבר לכלל חוקרי המחוזות.
כמו כן יש מקום ליידע את מחלק הסייבר בדבר הימצאות זירה דיגיטלית במהלך טיפול בתיק כדי למנוע תקלות, כפי שפורט לעיל.
בבקרות שנעשו בשנת2013 במחלקי הסייברבשני מחוזות ציינה חוליית המטה, כי תיקים אשר טופלו ביחידות השטח ולא הגיעו לטיפול מחלק הסייבר "לא טופלו בצורה מיטבית".
על כן הומלץ להעביר את תיקי עבירות המחשב לטיפול מחלקי הסייבר במחוזות.
בסיכום בקרה שערכה חוליית המטה במחוז אחר בשנת 2011 צוין כי על יחידות השטח להתייעץ עם מחלק הסייבר במחוז בכל הקשור לטיפול בתיקי פשיעת סייבר.
נמצא כי חוליית המטה לא פעלה מול פיקוד אח"ם במחוזות ומול מפקדי התחנות כדי לקבוע ממשקי עבודה יעילים בתחום הסייבר.
כמו כן לא הוגדר אילו תיקי פשיעת סייבר יטופלו ברמת התחנה ואילו יועברו לטיפול של מחלקי הסייבר על אף ההמלצות האמורות בבקרות.
לפיכך, פעלו התחנות נגד עברייני סייבר בלי שהתייעצו עם מחלקי הסייבר במחוזות, תוך כדי ניתוק מהידע ומהיכולות שהיו קיימות במחלקים, באופן שהביא למענה לקוי לפשיעת הסייבר.
בדיקת משרד מבקר המדינה, העלתה שבכ- 30%-20% מן המקרים שבהם נעשה ניסיון לפרוק ראיות דיגיטליות, לא הצליחו חוקרי הסייבר בתחנות לעשות כן, בגלל היעדר ידע מקצועי -טכנולוגי והיעדר סיוע מקצועי שוטף מצד מחלקי הסייבר במחוזות, זאת מבלי שחוליית המטה פיקחה אחר הנעשה במחוזות.
כך נוצרו מצבים של "איבוד ראיות" דיגיטליות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בתחום הפקת ראיות דיגיטליות אין הצלחה מוחלטת, והוסיפה כי הקושי הקיים בתחנות בתחום הפקת הראיות עתיד להיפתר עם הקמתם של חדרי הזי"ט בתחנות.
הקמת המעבדות בתחנות עשויה לשפר את היכולות בתחום הפקת הראיות הדיגיטליות.
עם זאת, על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי יתקיים גם ממשק קרוב ורציף בין התחנות לבין מחלקי הסייבר.
 1888 |דוח שנתי 67ב .
המטה למחוזות מהאמור לעיל עולה כי מערך הסייבר לוקה בחולשות של ממש בהיבטים של שיתוף ידע, פיקוח ובקרה ומתן סיוע טכנולוגי מצד מחלקי הסייבר שבאחריות חוליית המטה למחוזות.
חולשות אלו נובעות מהמבנה המבוזר של מערך הסייבר שתוצאתו היא, היעדר ממשק ראוי בין חוליית המטה לבין היחידות החוקרות של המערך.
מציאות זו משקפת היעדר "יד מכוונת" של גוף מטה כלפי היחידות החוקרות במערך.
המשטרה מסרה בתשובותיה כי השינוי במבנה המערך בעקבות עבודת המטה הנעשית בעת מסירת התשובה ותפיסת ההפעלה החדשה עתידים להפחית במידה ניכרת את היעדר התיאום המתואר בביקורת, וכן להביא לתיאום בין כלל המערכים בהיבטים המקצועיים והאופרטיביים ולביצוע פיקוח עִתי.
כמו כן מסרה המשטרה כי חלק מהתקלות ייפתרו עם חלוקת תחומי האחריות של חוליית המטה בין שתי חטיבות מקצועיות: האחת, תהיה אחראית להיבטים הטכנולוגיים, ו השנייה תהיה אחראית להיבטי חקירה קלאסיים, תוך שיתוף פעולה ביניה ן וזאת לפי מדיניות מטה הסייבר במשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשטרה לבחון בשנית את כוונתה ליישם את השינוי המבני האמור, שאינו עולה בקנה אחד עם התובנות והפרקטיקה המקובלות בעולם.
כך לדוגמה, לפי מסמך שהכינה הסוכנות המרכזית להתמודדות עם פשיעת סייבר באנגליה, מאפריל 2016 שכותרתו" Building a " onse to Cyber CrimeResp48 ,, נדרש שבעבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית כלל פעילות המטה תתבצע בצורה הוליסטית תחת יחידה מרכזית ותקיף את הצרכים החקירתיים והטכנולוגיים, תשתף את הידע במערך ותספק תמונת מצב של הפשיעה והאסטרטגיה, ולא תפוצל בין מערכים נפרדים באופן מלאכותי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הפרדת תחומי האחריות של חוליית המטה בין המישור הטכנולוגי למישור החקירתי נוסף על המבנה המפוצל הקיים של כלל מערך הסייבר, אינה מביאה בחשבון את המאפיינים של פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שבה שני המישורים כרוכים זה בזה.
במציאות זו אין מענה לחולשותיו של המערך המבוזר כפי שפורטו בדוח זה, ובכללן החולשה בתחום שיתוף הידע בין כלל הגורמים העוסקים בנושא.
על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא כי הידע המקצועי הקיים בעולם לטיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית נבחן ומיושם.
48 ( National Crime Agency, (April 2016.
כרוכים זה בזה על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לוודא שעבודת המטה המתקיימת כיום תיתן מענה לצרכים הייחודיים של המלחמה בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.
במסגרת זו עליהם לבחון לעומק את מבנה המערך ואת שאלת הכפפתו הטכנולוגית והחקירתית, ובכלל זה את הכפפת מחלקי הסייבר למחוזות.
בחינה זו נדרשת, שכן היערכות המשטרה והמשרד לבט"פ כיום לאתגרים ולסיכונים הלאומיים הקשורים לפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגי ת אינה מתבססת על התפיסות המקובלות בעולם ועל לקחי משטרות זרות לגבי טיפול אפקטיבי בפשיע ה כאמור, וספק רב אם היא נותנת את המענה הדרוש לאיומים.
בתרשים להלן מספר תיקי פשיעת סייבר שטופלו במערך הסייבר בשנים 2015-2013 : .
תרשים6 : מספרתיקי פשיעת סייבר 2015 -2013 .
נתונים אלו כוללים את הטיפול בעבירות פדופיליה והטרדה מינית שטופלו על ידי חוקרי מערך הסייבר.
מהנתונים לעיל עולה כי מספר התיקים שבהם טיפל מערך הסייבר כמעט שהוכפל בשנים 2015-2013 .
בחלק מתיקי פשיעת הסייבר מאופיינים ככאלה המחייבים מאמץ מתמשך49 , ולעתים כפי שעולה מביקורת אג"ת מאוגוסט 2015 "פרשיות הופכות מורכבות יותר ונדרשת כחצי שנת אדם לעבודה על פרשיה מורכבת".
זאת בשל התמודדות החקירות עם מורכבות טכנולוגית הכרוכה בחילוץ ראיות דיגיטליות, ובפענוחן.
חלק מהתיקים שנחקרים כוללים בחינת מדיות דיגיטליות רבות בו זמנית.
המורכבות הטכנולוגית שעמה מתמודד מערך הסייבר ממחישה את ההיקף ההולך וגדל של פעילות החוקרים, הדורש מענה טכנולוגי ותקציבי הולם.
תכנית הרכש להצטיידות ולהכשרות של מערך הסייבר לשנת 2016 הייתה אמורה "לתת למערך להמשיך להתקדם בהכשרות, תוכנות, ציוד וכלים חדשים אשר נדרשים לתחום שמתפתח במהירות רבה".
49 מסמך ארגון היורופול; The Internet Organized Crime Threat Assessment (IOCTA) Pp.
במסמך מצוין הצורך ב"חקירה מקיפה לטווח רחוק “long-term comprehensive investigation ” ) .
במהירות רבה לפי מסמכי אח"ם, התקציב עבור הצטיידות ותפעול מערך הסייבר לשנת 2015 היה9 מיליון ש"ח, ובשנת2016 עמד תקציב זה עמד על6 .
מיליון ש"ח בלבד מהאמור עולה כי למרות שבשנים 2015-2013 כמעט שהוכפל מספר תיקי פשיעת הסייבר, בשנת 2016 צמצמה המשטרה בשליש את תקציב ההצטיידות והתפעול של המערך.
מצב זה משקף חוסר הלימה לנוכח הגידול הניכר בהיקף הפעילות הנדרש ממערך הסייבר.
המשטרה מסרה בתשובתה כי תכנית הרכש נקבעה תחילה לצורך הצטיידו ת באמצעים, ובהמשך נועד התקציב בעיקר לתמיכה ולחידוש רישיונות.
לדבריה, לא הייתה הפחתה מכוונת של תקציב ההצטיידות למערך הסייבר אלא הוא התכנס למסגרות שוטפות, אשר קבעו מראש הגורמים המתקצבים במשטרה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתוך הסכום שאושר בסך של 6 מיליון ש"ח, 1.
6 ,מיליון ש"ח יועדו להעסקת כוח אדם אזרחי1.
5 מיליון ש"ח יועדו לתשלום עבור התחייבויות קודמות עוד משנת 2015 וסכום של כ- 190,000 ש"ח יועד להוצאות נסיעה.
יוצא אפוא שלרכש נטו לשנת2016 נותר סכום של 2.
מיליון ש"ח בלבד לכלל המערך סכום זה ( 2.
7 מיליון ש"ח ) מיועד הן להתמודדות עם פשיעת הסייבר, המתוחכמת טכנולוגית, והן לצרכים של המחוזות לצורך הפקת ראיות דיגיטליות שאינן מתוחכמות.
ליחידה הארצית הוקצו 1.
6 מיליון ש"ח, ולשאר המערך - הכולל הן את המחלקים והן את החוקרים המיומנים בתחנות - הוקצו כ-1.
7 ,מיליון ש"ח 80% יועדו לחידוש רישיונות לשלוש תוכנות ו-20% ממנו יועדו להדרכות שוטפות.
ממסמכי אח"ם עולה שתקציב המשטרה המפורט לעיל אינו נותן מענה להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ואינו מאפשר הצטיידות בכלים חדשים הנדרשים לתחום זה שמתפתח במהירות רבה.
ועדת המשנה להגנה בסייבר של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת פרסמה באוגוסט 2016 דוח שעסק ב"בחינת חלוקת האחריות והסמכות בנושא הגנת הסייבר בישראל".
גם בדוח זה צוין כי "הוועדה התרשמה מחולשתה של המשטרה " בין היתר בשל "היעדר משאבים מספקים " להתמודדות עם פשעי סייבר בעלי השלכות חמורות (כל ההדגשות אינן במקור).
יצוין כי המשטרה מודעת לחסרים התקציביים לרכש במערך הסייבר.
במסמך נוסף של אח "ם מיוני 2016 צוין כי "לנוכח גידול משמעותי בדרישות של השטח, היקף התקציב לרכש לא מספיק.
יש צורך בתגבור תקציבי הרכש של מערך הסייבר, הנמצא כיום בין הנושאים המרכזיים המקודמים על ידי פיקוד המשטרה".
המשטרה מסרה בתשובתה כי פיקוד המשטרה ער לצרכים הגדלים בהצטיידות למערך הסייבר ומקצה לכך תקציב ממקורותיו השונים.
8 מיליוני ש"ח באופן חד-פעמי במסגרת הקמת חדרי זי"ט בתחנות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי תקציב זה נותן מענה רק לסוגיית מיצוי ראיות מחשב וראיות פורנזיות עבור התחנות, ולא נותן מענה להתמודדות האפקטיבית עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.
בתשובתה הנוספת ציינה המשטרה כי אין מקום לראות את הנתח התקציבי הניתן לפעילות השוטפת של יחידת הסייבר הארצית בנפרד משאר התקציב המופנה לתשתיות, רכש ופיתוח מהם נהנים כלל המערכים המקצועיים של המשטרה לרבות יחידת הסייבר הארצית.
משרד מבקר המדינה מכיר בכך שנעשו פרויקטים שמשיקים למרחב הסייבר, ובכלל זה פרויקטים חדשניים כמו שיתוף פעולה עם מעבדות הסייבר של מוסד אקדמי.
עם זאת, על המשטרה והמשרד לבט"פ, לוודא שלרשות המערך המופקד על ההתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית יעמוד התקציב הדרוש לשם התמודדות אפקטיבית עם האתגרים שמציבה פשיעה זו.
פערי הצטיידות במערך הסייבר .
אמצעים מסוימים: בתפיסת ההפעלה נקבע כי ביחידה הארצית ימוקם אמצעי שדרוש לחוקרי היחידה לצורך התמודדות עם מערכות נתונים מורכבות.
ביוני 2015 אושרה תכנית רכש שכללה הצטיידותבאמצעי האמור , בסכום של כ-2 מיליון ש"ח .
היחידה הארצית דרשה להפעיל את האמצעי בעצמה, ואילו מנהל הטכנולוגיות במשטרה דרש לנהל בעצמו את האמצעי .
המשטרה מסרה בתשובתה כי עדיין מתקיימים דיונים בנושא.
לנוכח המחלוקת, במועד סיכום הביקורת ינואר 2017 , לא היה במערך הסייבר האמצעי האמור .
משרד מבקר המדינה מעיר כי נדרש שיתנהל שיח מקצועי בין הגורמים הרלוונטיי ם במשטרה כדי לקדם את הנושא באופן שיענה על הצרכים הטכנולוגיים של מערך הסייבר וימנע פגיעה ביעילות תפקוד המערך.
כלי רכב: ממסמך של אח"ם עולה כי חוקרי הסייבר במחוזות נדרשים לבצע פעולות חקירה רבות הדורשות כלי רכב לרבות חיפוש ותפיסת מחשבים.
פעולות אלו נעשות בשטח הטריטוריאלי של המחוז ואף מחוץ לו.
כמו כן נדרש כלי רכב לצורך העברת מוצגים לבדיקה במעבדת הסייבר במחוז או לב דיקה ביחידה הארצית.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עם הקמת מחלקי הסייבר במחוזות לא הוקצו להם כלי רכב 50 , כך שהחוקרים מסתמכים על כלי רכב של המחוז.
לפי אח"ם, כאשר אין כלי רכב פנוי בנמצא "נפגמות חקירות המבוצעות על ידם".
המשטרה מסרה בתשובתה כי הקצאת משאבים, כג ון כלי רכב, נעשית לפי מפתחות סדורים.
במסגרת התקציב העומד לרשות המשטרה לא אושרו בקשות אח"ם לתקנון כלי רכב למחלקי הסייבר, משיקולי תקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמשרד לבט"פ כי עליהם לעקוב מעת לעת אם צורכי המערך וההיקפים ההולכים וגוברים של זירות פשיעה רוויות ראיות דיגיטליות מחייבים בחינה מחודשת של המפתח בדבר תקנון כלי רכב ליחידות העוסקות בפשיעת סייבר על רבדיה השונים.
רכש ישירות מחו"ל: בשל העובדה כי מערך הסייבר נדרש להגיב בזריזות יחסית לאירועים ולהתפתחויות הטכנולוגיות נדרשת אפשרות לרכישת תוכנות ושירותים מקוונים ישירות מחברות בחו"ל דרך אתר אינטרנט, וזאת באמצעות כרטיס אשראי בין-לאומי .
יצוין כי רכישה באמצעות כרטיס אשראי בין-לאומי עשויה לחסוך למשטרה כספים המשולמים לחברות מתווכות.
ביולי 2015 אישרה עקרונית יחידת החשב הכללי במשרד האוצר הקצאת שני כרטיסים נטענים במסגרת שנתית בסך של 10,000 ש"ח עבור "רכש ותשלומים באינטרנט", במענה לבקשת חשבות המשטרה בפברואר אותה שנה.
עד מועד סיום הביקורת לא הונפקו כרטיסי אשראי בין -לאומיים למערך הסייבר למרות הצורך והיתרונות הגלומים בשימוש בכרטיס מסוג זה ברכישות מקוונות.
בתשובתה ציינה המשטרה כי עד פברואר 2017 , אח"ם בשיתוף פעולה עם הגורמים המקצועיים ביחידה הארצית בחשבות, יגבשו נוהל עבודה להקצאת כרטיס נטען לצורך רכש מחו"ל ולשימוש בכרטיס זה.
למעט במחוז ירושלים 1894 |דוח שנתי 67ב .
אי-הלימה בין הצרכים .
רכישה פרטית של ציוד: בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בשל חוסר בציוד טכנולוגי ולנוכח אי -הלימה בין הצרכים בשט ח ובין הציוד הקיים, נאלצו חוקרי פשיעת סייבר בתחנות לרכוש מכספם האישי ציוד בסיסי במאות ש"ח כדי שיוכלו לבצע את עבודתם, כמו: דיסקים און קי ואמצעי אחסון נוספים, מסכים קטנים, סוללות נטענות, כבלים מתאימים, עכברים אלחוטיים, שנאים, ערכות מברגים וכדומה.
הציוד שנרכש מסייע לחוקרים המיומנים להתמודד ביתר יעילות עם הקושי של זירות עמוסות ראיות דיגיטליות בלא שניתן מענה מערכתי עקרוני על ידי פיקוד מערך הסייבר.
מתשובת המשטרה עולה כי היא מכירה בתופעת רכישה פרטית של ציוד.
לדבריה, תהליכי הרכש המשטרתיים ארוכים ולעתים מסורבלים, ולכן אושר לפתוח קופה קטנה לסיוע לצורכי השטח.
עם זאת, הבהירה המשטרה כי לא כל הציוד שנרכש באופן פרטי אושר על ידי אח"ם לרכש בשל אילוצי התקציב.
על המשטרה לפעול כדי למצוא פתרון הולם לצ ורכי השטח כך שהשוטרים לא ייאלצו לרכוש באופן פרטי ציוד חיוני הנדרש להם בעבודתם.
אמצעים להגשת ראיות דיגיטליות בתחנות: תלונות מצד אזרחים על עבירות סייבר מוגשות לחוקרים במרכזי שירות לאזרח בתחנות.
נמצא כי יש מחסור באמצעים טכנולוגיים בתחנות שיאפשרו לאזרחים למסור ראיות דיגיטליות בעת הגשת תלונה בנוגע לפשיעת סייבר.
האמצעים החסרים הם: מחשב ייעודי המחובר לאינטרנט לצורך קבלת חומרים ממדיות דיגיטליות (כגון דיסק און קי); כתובת דואר אלקטרוני אזרחי שאליה יוכלו אזרחים לצרף חומרים דיגיטליים לתלונותיהם; מדפסת שתאפשר הדפסה מידית או סריקת הראיות הדיגיטליות.
המחסור באמצעים לקבלת תלונות הועלה כבר במסמך ממרץ 2015 בדיון באג"ת, ובו צוין כי "ישנו צורך להקצות לכל הפחות גישה לאינטרנט/מכשור + הדפסה ככל שרלוונטי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות הפערים באמצעים, שהיו ידועים למשטרה למעלה משנה וחצי, לא פעל פיקוד המשטרה למתן מענה לצרכים הטכניים בתחנות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי פתרון חלקי לבעיה יינתן עם המשך פריסת חדרי הזי"ט המתוכננת בתחנות המשטרה.
לחדרים הללו תינתן כתובת דואר אלקטרוני אזרחית שתאפשר לאזרחים להעביר חומרים דיגיטליים.
כמו כן פשיעת סייבר | 1895 .
,מתוכנן כי בכל תחנה יוצב חוקר שיסייע בקבלת ראיות דיגיטליות מאזרחים ויעניק ייעוץ בנושא תלונות בהקשר של מרחב הסייבר.
הכשרה מתאימה לחוקרים האלה נמצאת בשלבי אישור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשטרה לוודא שמתקיים ממשק בין מרכזי השירות, בין האזרחים, בין חדרי הזי"ט ו בין החוקרים שאמורים לסייע בקבלת ראיות דיגיטליות מאזרחים.
כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה כי עד השלמת ה מהלך כאמור בתשובת המשטרה, יש לוודא שהאזרחים מקבלים את המענה הדרוש לצורך הגשת ראיות דיגיטליות במסגרת הגשת תלונות על פשיעה במרחב הסייבר ובכלל.
ההתפתחות הטכנולוגית המהירה של פשיעת הסייבר בצד הצורך במתן מענה לתלונות האזרחים, מחייבים את המשטרה ואת המשרד לבט"פ, לנתח את הצרכים הגדלים של מערך הסייבר אל מול יכולת ההתמודדות של המערך עם תיקים מורכבים טכנולוגית.
לאור תוצאות הניתוח עליהם, יחד עם משרד האוצר, להתאים את התקציב לצורכי הרכש וההצטיידות כך שתתאפשר התמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית; כמו כן על התקציב להיות מותאם לכלל הצרכים השוטפים של המערך, כדי לגשר על הפערים שהוצגו לעיל.
גיוס כוח אדם טכנולוגי ושימורו .
גיוס עובדים: החיבור הקיים בין עולם עתיר טכנולוגיה ובין עבריינות על כל גווניה מציב בפני המשטרה אתגר מורכב.
פרופיל כוח האדם שביכולתו להתמודד עם אתגר זה שונה מפרופיל כוח האדם הנדרש משוטרים העוסקים במשימות משטרתיות מסורתיות.
השכר והתנאים הנלווים המוצעים לאוכלוסייה בפרופיל הנדרש הם נמוכים ולוקים בחסר בהשוואה למצופה ולמוצע לה במגזרים אחרים במשק.
ממסמכי המשטרה עולה כי המשטרה ומערך הסייבר "כלל לא נמצאות במרחק קרוב לתחרות ואטרקטיביות גיוס המועמדים הרלבנטיים.
סוגיית השכר הינה החסם המשמעותי ואבן נגף אסטרטגית המשט[ ביכולת הארגון לגייס.
כוח ]רה-אדם מתאים באיכות ובכמות".
להלן בלוח פרטים של שלושה מועמדים לגיוס ליחידה הארצית שמשקפים את פערי השכר האמורים, כפי שמסרה המשטרה: .
לוח 1 : פערי שכר חודשיים (ברוטו) של מועמדים לגיוס ליחידה הארצית .
במשטרה בש"ח שכר במקום .
עבודה אזרחי בש"ח פער באחוזים .
קצין חקירות 13,250 28,000 111% .
נגד טכנולוגיות סייבר 10,190 19,000 86% .
נגד טכנולוגיות סייבר, האקר 7,630 25,000 228% .
מהנתונים בלוח עולה כי פערי השכר מגיעים לאלפי ש"ח ואף יותר בחודש ומקשים על מערך הסייבר לגייס כוח אדם מתאים מן הבחינה הטכנולוגית.
במסמך שהכינה לשכת ראש אח"ם צוין, שכדי לסייע למשטרה לעמוד בתחרות על כוח אדם איכותי ומיומן מול השוק הפרטי נדרש לפתח כלים מגוונים לשיפור השכר הבסיסי וכלים לגיוס כוח אדם איכותי ושימורו.
המשטרה יחד עם משרד האוצר גיבשו במהלך שנת 2016 טיוטת הסכם העסקה ייחודי.
טיוטת ההסכם הציעה מסגרת לשכר ייחודי לשוטרים במעמד זמני, ולפיה יוצע למספר מצומצם של מועמדים "מומחים" שיגויסו למערכים הטכנולוגיים באח"ם, וביניהם מערך הסייבר שכר גבוה משמעותית מהשכר המשולם כיום.
כוח האדם שיגויס במתווה זה יועס ק לתקופה קצובה של חמש שנים ברמות שכר שונות, בהתאם לתפקיד ולידע של המועמדים.
במאי 2016 פנה השר לבט"פ במכתב אל שר האוצר בנושא "בקשה לאישור תנאי העסקה ייחודיים ביחידות הסייבר .
במשטרה", וציין כי "במודל השכר פשיעת סייבר | 1897 .
הקיים במשטרה כיום, לא ניתן להציע שכר אטרקטיבי למועמדים פוטנציאליים בשל התחרות מול גופים ביטחוניים מקבילים וגופים אזרחיים/עסקיים, ומשטרת ישראל נתקלת בקושי גדול לגייס ולשמר אוכלוסייה זו".
עד ינואר 2017 , לא אושר הסכם ההעסקה הייחודי, והיעדרו מקשה על מערך הסייבר לגייס כוח אדם.
מתשובת המשרד לבט"פ מדצמבר 2016 עולה כי טרם הושגה הסכמה סופית בינו לבין משרד האוצר לגבי מתווה ההסכם הסופי, וכי המשרד ממתין לתשובת משרד האוצר.
מתשובת אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר מינואר 2017 עולה כי בחודשים האחרונים לובנו הסוגיות העיקריות, ומשרד האוצר פועל לגיבוש טיוטת הסכם סופית.
עוד ציין האגף כי משרד האוצר מאשר למשטרת ישראל לגייס מועמדים ליחידת הסייבר בהתאם לתנאי השכר שגובשו בטיוטת ההסכם, וכי אושר להכיר ביחידה הארצית כיחידה המזכה בתוספת של דירוג מחקר למגויסים, בכפוף לעמידה בקריטריונים הרלוונטיים.
על המשרד לבט"פ ועל משרד האוצר לסיי ם את התהליך שנמצא על המדוכה במהלך כשנה וחצי, באופן שיסייע בגיוס כוח אדם מתאים שיעניק את המענה המקצועי הדרוש למילוי המשימות בתחום זה.
שימור כוח אדם: במסמך בנושא "הצעה לתגמול שכר למערך הסייבר" של אגף משאבי אנוש מיוני 2014 , הוצעו פתרונות לטובת שימור כוח אדםבמערך הסייבר, לדוגמה מתן מענקים חד-פעמיים, רכב, לימודים וכדומה.
במסמך מנובמבר 2014 שהכין ראש היחידה הארצית עבור ראש היחידה לתכנון שכר, צוין כי חלק מהשוטרים שכבר גויסו "בעלי ניסיון עשיר בתחום הסייבר.
אולם השכר הנמוך מקשה עליהם להישאר בארגון".
בספטמבר 2015 כתב ראש היחידה הארצית כי "אנשים מוכשרים מאוד שכבר הגיעו ליחידה מוצאים עצמם מועסקים בשכר מאוד נמוך כבר תקופה ארוכה מאוד".
בדצמבר 2015 כתב ראש חוליית המטה כי החוקרים הטכנולוגיים במערך הסייבר "חווים שחיקה גדולה בעבודתם עקב עומסי העבודה בתחום ולכן חוקרים רבים שאינם מתוגמלים מבקשים לעזוב את המערך, ובכך אנו מפסידים חוקרים אשר השקענו בהם כסף רב בהכשרות" (ההדגשה אינה במקור).
במאי 2016 ציין ראש היחידה הארצית כי "הבעיה החמורה היא שיש כבר עזיבה של שוטרים מתוך היחידה".
מתאימים לשימורו למרות הצורך הברור שעלה בנושא תגמול כוח האדם הקיים בעל המומחיות הטכנולוגית הגבוהה ובעל הידע להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, שנקלט במערך הסייבר מאז הקמתו, נמצא כי טרם הושלם הטיפול בהצעות שהועלו למתן מענה על צורך זה.
על המשטרה, המשרד לבט"פ ומשרד האוצר לתת את הדעת לחשש שהיחידה הארצית עומדת בפני מגמה של עזיבת כוח אדם מיומן ואיכותי המהווה את עמוד התווך של המערך, בהיעדר תמריצים מתאימים לשימורו.
במצב זה פעילות מערך הסייבר צפויה להיפגע קשות, ועליהם למצוא בהקדם פתרון לבעיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בתשובתה היא פירטה כי היא מטפלת בנושא תגמול השכר לגיוס כוח אדם טכנולוגי, וכי צעדיה ייתנו מענה לצורך האמור.
ואולם, תשובתה אינה נותנת מענה לצורך בשימור השוטרים המשרתים כיום במערך ולמניעת עזיבתם.
בעולם הטכנולוגי יש חשיבות רבה מאוד לסביבת עבודה מתקדמת.
מהביקורת עלה כי מערך הסייבר במשטרה מצטייר בעולם התעסוקה כחסר אמצעים ובעל תקציב זעום, שאינו מקבל די קשב מצד פיקוד המשטרה, שאינו מעניק סביבת עבודה הולמת להתמודדות עם פשיעת הסייבר המתוחכמת ושאין בו כוח אדם בהיקף משמעותי בעל רמה טכנולוגית גבוהה.
מציאות זו פוגעת בשמו המקצועי של מערך הסייבר ובפרט בשמה של היחידה הארצית באופן שמקשה לשמר את כוח האדם הקיים ביחידה הארצית, ושמשפיע על גיוס מועמדים ברמה מקצועית וטכנולוגית גבוהה.
הממצאים שהועלו בפרק זה מלמדים שהמשטרה והמשרד לבט"פ טרם ענו על הצורך הדחוף בחיזוק המערך הקיים ובבניית שלד מקצועי של כוח אדם טכנולוגי מיומן בעל הכשרה מקצועית מתקדמת ומגוונת, המתאימה לדינמיות ולהתפתחות הטכנולוגית של פשיעת סייבר, כך שיהיה אבן שואבת לגי וס מועמדים נוספים ברמה הולמת ולשימורם בארגון לאורך זמן.
תפיסת ההפעלה של המשטרה ומערך הסייבר הלאומי .
הספרות המקצועית התייחסה למענה המערכתי הנדרש להתמודדות עם פשיעת סייבר בראייה לאומית מתכללת 51 .
כדי למצות את מלוא הפוטנציאל והמשאבים הלאומיים הקיימים יש לשלב מאמצים מצד כלל הארגונים הפועלים במרחב הסייבר במדינה.
יש לפעול לכך בתחומים של פיתוח הון אנושי ושל פיתוח טכנולוגי ובאמצעות הקמת מערכים אפקטיביים.
בסופו של התהליך יפעלו כל הארגונים בשיתוף הדדי ובהיזון חוזר52 , בייחוד לנוכח הקשר הקיים במרחב הסייבר בין תופעות פשיעה ובין איומי טרור ולנוכח הסיכון לפגיעה במתקנים חיוניים 53 .
כאמור, בהחלטת הממשלה על הקמת מטה הסייבר הלאומי נקבע כי היא לא תחול על הגופים המיוחדים, ובהם המשטרה.
בדיון ביולי 2012 בהשתתפות המפכ"ל דאז54 , קבע ראש אח "ם דאז כי "מטה הסייבר הלאומי משמש היום גוף ידע ש חובה על המשטרה להתחבר אליו וללמוד ממנו", והוסיף כי יש להקים את מערך הסייבר במשטרה "כחלק ממערך הסייבר הלאומי".
בדצמבר 2014 הורה המפכ"ל דאז על הקמת צוות באחריות ראש אג"ת דאז "שיוביל עבודת מטה בתחום הסייבר, האיומים והדרכים להתמודדות בשותפות עם מטה הסייבר".
בדוח של ועדת המשנה להגנה בסייבר של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת מאוגוסט 2016 , שעסק ב"בחינת חלוקת האחריות והסמכות בנושא הגנת הסייבר בישראל", נקבע כי קיים צורך לחבר "נכונה" בין הידע והיכולות הלאומיות ובין אחריות המשטרה להתמודד עם פשיעת סייבר וכי "הוועדה סבורה שנכון יהיה לדון בנושא בוועדות הכנסת הרלוונטיות".
לא נמצא כי המשטרה פעלה יחד עם מטה הסייבר הלאומי כדי לבסס את תפיסת ההפעלה של מערך הסייבר במשטרה באופן שיאפשר את התאמתו המיטבית למאפיינים המיוחדים של הפשיעה במרחב הסייבר.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בהתייחסותה של משטרת ישראל לדוח ועדת חוץ וביטחון צוין כי בולט היעדר חלקה של משטרת ישראל, בייחוד בנושא הטיפול באירועי סייבר.
לדעת המשטרה, אין ספק כי תפיסת ההפעלה המדינתית בנושא .
51 Singapore's Cyber Security Strategy (2016).
52 'סיבוני ואסף, עמ 23-22.