HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסקר של אגף ההנדסה לא נבדקה עמידת המבנים הקיימים בתקנות אלה.
סגן ראש אגף ההנדסה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 , כי בהערכת הסיכונים שעשה האגף הוא הגיע למסקנה, כי תיקון ליקויי הבטיחות באש הקיימים במבנים יחד עם התקנת אמצעים לגילוי אש ואמצעים לכיבוי אש בהם, לפי ד רישות חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 והתקנות המשלימות, יכסו90% .
מהסיכונים לשריפות בהם סגן ראש אגף ההנדסה הוסיף, כי המבנים הללו נבנו בעבר בהתאם לתקנות התכנון והבנייה שהיו תקפות באותה עת, וכל מבנה כזה כאשר ישופץ ייבנה בהתאם למאפיינים הנדרשים במבנים לפי תקנות התכנון והבנייה החדשות.
לכן, הוא הטיל ספק בצורך בביצוע סקר בנוגע לעמידת המבנים הקיימים בתקנות התכנון והבנייה החדשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב עניינים זה אין בידי המפקדים מידע על כך, שביחידותיהם נמצאים מבנים שאינם עומדים בתקנות התכנון והבנייה החדשות מבחינת המאפיינים הנדרשים בנוגע לבטיחות באש.
ראוי אפוא שאגף ההנדסה ימפה מבנים אלה, ושתוצאות המיפוי יועברו לצה"ל, כדי שיוכל להיערך בהתאם בכל הנוגע להדר כה ולתרגול של החיילים בנוגע למילוט בעת שריפה ממבנים כאלה, או בנוגע להיערכות מתאימה לכיבוי אש במבנים אלה.
11 'נספח תיאור אמצעים לבטיחות אש תק' (מס3 ) התשס"ח-2008 .
צבא הגנה לישראל | 1103 .
בסיכום של הסקר של אגף ההנדסה ממאי 2012 צוין, כי נתוני הסקר אינם מלאים, וכי נדרשת השלמת נתונים מטעם חיל האוויר, שמסר נתונים חלקיים בלבד.
סגן ראש אגף ההנדסה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 , כי נציגי אגף ההנדסה ביקשו לקיים את הסקר גם בבסיסי חיל האוויר, אך נתקלו בקשיים בכניסה אליהם.
כדי שלא לעכב את הסקר, אפשר אגף ההנדסה לנציגי חיל האוויר לקיימו בעצמם ביחידותיהם, בכוונה שהם יעבירו את נתוני סיכומו לאגף ההנדסה.
סגן ראש אגף ההנדסה ציין, כי בסופו של דבר התקבלו נתונים חלקיים מאוד מחיל האוויר (בעניין מצב בטיחות האש בבסיסים ובמבנים בחיל האוויר, ראו בהמשך).
בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר הסקר של אגף ההנדסה [ המדינה כי "הסקר האמור בוצע בחיל האוויר ] לידי סא"ל]אגף ההנדסה והבינוי[ והנתונים כולם ובשלמותם הועברו לידי אהו"ב שריכז את הנושא מטעם אהו"ב".
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר אגף ההנדסה למשרד מבקר המדינה גרסה שונה, ולפיה אגף ההנדסה "הוביל את הסקר במחנות היבשה בלבד.
אט"ל כאנטגרטור של צה"ל, לרבות חיל האוויר מלאה בנושא הפערים בתחום הבטיחות ]תמונת מצב [ וחיל הים, הציג תמ"צ בפני המטה הכללי".
יצוין, כי בעקבות סתירה זאת, בירר משרד מבקר המדינה סוגיה זאת שוב עם סגן ראש אגף ההנדסה בפברואר 2016 , ולדבריו הוא דבק בעמדתו ולפיה התקבלו נתונים חלקיים מאוד מחיל האוויר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסקר של אגף ההנדסה, שהוא הבסיס למיפוי הצרכים בתחום הבטיחות באש בצה"ל, אינו משקף את מלוא הצרכים בתחום בטיחות האש במבנים ובמתקנים של צה"ל.
למעשה, אין בפני הדרגים הבכירים בצה"ל ובמשהב"ט תמונת מצב מלאה בתחום הפערים הקיימים בנושא הבטיחות באש בצה"ל, כדי לצמצם את הסיכונים הנובעים מפערים אלה.
על משהב"ט ועל צה"ל לבדוק את הסתירה הקיימת ביניהם ביחס לביצוע הסקר של אגף ההנדסה בחיל האוויר, ובעיקר לבדוק האם אכן קיימים בידיהם נתונים בדוקים על מצב הבטיחות באש במבנים ובמתקנים בחיל האוויר.
במאי2012 ציין ראש אט"ל בסיכום דיון בנושא בטיחות האש בצה"ל כי "מתחילת שנה"ע 2011 בוצעה התקדמות ניכרת בטיפול בפערים הקיימים בתחום בטיחות האש, אשר אינם תלויי תקציב".
ראש אט"ל הוסיף, כי "עם זאת לצד ההתקדמות בתפיסה ובעיסוק, יתר הפערים נותרו ללא מענה ואף העמיקו".
הוא הצביע על פערים שונים, וביניהם: "צה"ל אינו עומד בדרישות החוק החלות עליו במסגרת דיני הכבאות והחקיקה המשלימה בתחום ; תחום המניעה, הכולל גי ]ראו בהמשך [ הבטיחות וכיבוי האש זום עצים, ביצוע פסי אש ואחזקת תשתיות חשמל ביחידה אינו מקבל את המענה המשאבי הדרוש.
לתחום זה השפעה מכרעת על יחידות צה"ל בהיותו המוביל בגרימת שריפות בצה"ל בעשור האחרון; קיימים פערים עמוקים במצאי אמצעי כיבוי האש ביחידות.
מלאי האמצעים המיטלטלים אינו עומד בתקינה הקיימת ואינו מתאים לצרכים בשטח.
צה"ל צובר פערים בהספקת 1104 | דוח שנתי 67א .
אמצעים אלו לאורך פרקי זמן ארוכים וחושף את היחידות לסיכונים משרפה, לפגיעה בכוננות, בכשירות, בחיי אדם וברכוש, ללא מתן מענה הולם, אשר עלול להוות את ההבדל בין אירוע נקודתי לאסון כבד; בתחום מערכות גילוי וכ יבוי אש האוטומטיות, החיוניות לגילוי וכיבוי מוקדם של אירועי אש, קיימים פערים עמוקים, בדגש על המערכות הדרושות להגנה על הנכסים המבצעיים – אסטרטגיים ולהגנה על המלאי האסטרטגי של צה"ל.
שרפה במתקנים אלו, עלולה לפגוע במלאי צה"ל ומתוך כך במוכנותו למלחמה".
ראש אט"ל המליץ על נקיטת צעדים שונים, וביניהם: להנחות את הפיקודים המרחביים וגופים נוספים בצה"ל להעמיד את המשאבים הנחוצים לביצוע פעילות המניעה ביחידותיהם, והשלמת תקציב לתחום המניעה בגופים השונים על ידי אג"ת; להעמיד תקציב מטכ"לי מרכזי אשר ייתן מענה מלא למשק הציוד המיטלטל; ולהעמיד מקור תקציבי מטכ"לי להתקנת מערכות לגילוי ולכיבוי אש אוטומטיות להגנה על המתקנים החיוניים והאסטרטגיים בצה"ל.
סיכום זה הופץ ללשכות הרמטכ"ל וסגן הרמטכ"ל וכן ללשכות של מפקדי הזרועות ומפקדי הפיקודים המרחביים.
בעקבות קביעת סגן הרמטכ"ל האמורה מינואר 2011 ובהמשך לסקר של אגף ההנדסה ממאי 2012 , וכן כמענה לסיכום של ראש אט"ל ממאי2012 , ולקראת דיון בראשות סגן הרמטכ"ל לגבי כיבוי האש שהתקיים באוגוסט 2012 , גיבשה מקל"ר תכנית למתן מענה לצרכים בתחום בטיחות האש בצה"ל, אשר הסתכמה בכ-1.
על פי התכנית, ההקצאה התקציבית הכוללת תוכננה להתממש במשך 15 שנים, בשלוש תכניות רב-שנתיות (להלן – תר"ש או תר"שים), כאשר חלק התקציב המתוכנן אמור להיות ממומן מתקציב מטכ"לי וחלקו מתקציבי גופים שונים בצה"ל.
בסכמו את הדיון שהתקיים באוגוסט 2012 בראשותו ציין סגן הרמטכ"ל כי "נושא כיבוי האש הינו עיסוק חשוב בצה"ל על רקע כמות השריפות בשגרה והפוטנציאל לשריפות הן בעורף האזרחי והן בעורף הצבאי בחירום".
עוד ציין, כי בראייתו "המניעה היא המרכיב החשוב ביותר בתכנית כיבוי האש".
סגן הרמטכ"ל הנחה כי: "התקציב למניעת אש בתר"ש "עוז" 12 יהיה200 מש"ח.
את מירב התקציב יש להשקיע בתחומים הבאים – פסי אש, גיזום, חשמל, מערכות מוארקות, מערכות גילוי עשן, ואמצעים מיטלטלים.
התקציב יגודר בבסיס השנתי למשימה זו (ההדגשה במקור).
על בסיס הקצאתו האמורה של סגן הרמטכ"ל, הכינה מקל"ר תכניות עבודה לכל אחת מהשנים 2013 ,2014 ו-2015 .
לפי נתוני מקל"ר, הושקעו בצה"ל בתכניות לשיפור מצב הבטיחות באש בשנים 2013 ו-2014 בסך הכול כ-135 .
12 בתחילת שנת 2012 החל צה"ל לגבש את תר"ש "עוז" לשנים 2017-2013 .
בעקבות המסגרת התקציבית שהועמדה לתקציב הביטחון, תר"ש "עוז" לא אושרה, ובמהלך שנת 2013 החל צה"ל לגבש תר"ש חדשה שנקראה "תעוזה" לשנים 2018-2014 , שאף היא לא אושרה בשל מחלוקת על היקף תקציב הביטחון.
במועד סיום הביקורת מכין צה"ל תר"ש חדשה ("גדעון") לשנים 2020-2016 .
צבא הגנה לישראל | 1105 .
מאז כניסתו לתפקיד במרץ 2012 קיים ראש אט"ל שלושה דיוני הערכת מצב בראשותו לגבי מימוש התכנית לקידום ההיערכות לכיבוי אש בצה"ל (בתאריכים 14.
בסיכום הדיון האחרון ציין ראש אט"ל, כי "התכנית הכוללת שגובשה לתחום כיבוי האש, אשר מצריכה השקעה של כ– 1.
5 מיליארד ש"ח 13 , אינה ריאלית בעת הזו.
על כן נדרש לגבש תוכנית ממוקדת, ריאלית, ע"פ סדר עדיפות הבא: 1 ) מע נה למתקנים אסטרטגיים – חובה לטיפול בתר"ש הקרובה ברמה המטכ"לית; 2 ) מענה לציוד כיבוי אש מיטלטל; 3 ) מענהלמיתקנים חיוניים ע"פ תעדוף אמ"ץ " (ההדגשות במקור).
סיכום זה הופץ לקל"ר ולגורמים נוספים במטה של אט"ל.
נמצא, כי עד מועד סיום הביקורת לא גובשה תכנית זו שראש אט"ל הורה להכינה, ובפועל נעשית הפעילות בצה"ל בתחום הבטיחות באש לפי תכניות העבודה האמורות שמכינה מקל"ר.
התברר כי ביוני 2014 שלחה רמ"ד הבטיחות באש במקל"ר אל רל"ש ראש אט"ל הצעה לתכנית לפי סדר העדיפות שקבע ראש אט"ל, אולם הצעה זאת לא גובשה לתכנית עבודה.
,כאמורהרשות הארצית לכב"ה היא ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל, המופקד על מניעת דליקות והתפשטותן ועל כיבוין (בנושא החלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על צה"ל – ראו בהמשך).
בין הרשות הארצית לכב"ה ובין משהב"ט וצה"ל מתקיים קשר לא ממוסד של שיתוף פעולה בפועל, ובמסגרתו העבירה מקל"ר לידיעת הרשות הארצית לכב"ה את אומדן הצרכים לטיפול בפערי בטיחות האש בצה"ל על פי התכנית של מקל"ר בסך כ -1.
7 מיליארד ש"ח, ואת המענה התקציבי שקבע סגן הרמטכ"ל באוגוסט 2012 .
במאי2013 כתב ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכב"ה לרמ"ד הבטיחות בא ש במקל"ר, כי "אם תמשך השקעה של 40 [ מיליון בשנה200 מיליון ש"ח בחמש שנים לפי הקצאת סגן , יידרשו כ]הרמטכ"ל-42 שנה כדי לטפל בכל ליקויי הבטיחות אש הקיימים בצה"ל.
סדרי העדיפות כפי שמוצגים.
אינם בהתאם לתפיסת הבטיחות נציב כבאות[ של רשות הכבאות כפי שהציג הנציב בדיון עם סגן ]והצלה הרמטכ"ל".
ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכב"ה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2015 , כי לדעת הרשות הארצית לכב"ה אין להסתפק בהשקעה השנתית שקבע צה"ל לטיפול בליקויי הבטיחות באש, מפני שהדבר יוביל לטיפול איטי מדי בפערים הניכרים (לפי הנתונים שהציג צה"ל); וכי עם כל ההבנה לאילוצים התקציביים של צה"ל, העמדה המקצועית של הרשות הארצית לכב"ה היא שעל צה"ל להשקיע בכל שנה כ-100 .
)מיליון ש"ח כדי לטפל בפערים (בנושא זה ראו בהמשך 4.
סגן ראש אגף ההנדסה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 , כי אגף ההנדסה מודע לפער הגדול מאוד הקיים בין ההשקעה הנדרשת לתיקון הליקויים שהועלו בסקר שהכין ובין ההשקעה של צה"ל בפועל.
לדבריו, ניתנת עדיפות ראשונה של צה"ל לצורך בתיקון .
5 מיליארד ש"ח אינו מופיע במיפוי הצרכים שהובא לעיל.
מבירור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במקל"ר עולה כי ככל הנראה הכוונה היא לצרכים המסתכמים בכ -1.
מיליארד ש"ח 1106 | דוח שנתי 67א .
ליקויים במבנים בתחום החשמל שהם ברמת חומרה גבוהה ויש בהם סיכון גבוה ("רמה 3"14 ).
הוא הוסיף, כי בשנתיים האחרונות ראש אט"ל אינו מאשר לגופים השונים בצה"ל לבצע פרויקטים חדשים, אם לא השקיעו את הנדרש מהם לתיקון תקלות חשמל ב"רמה 3 ".
לדבריו, בתהליך הערכת משמעות לגבי שיפוץ של מבנה קיים, אגף ההנדסה בודק אם ניתן לשלב גם תיקונים במרכיבי בטיחות האש לפי הסקר שלו, ודורש לפי הצורך, כסמכות החותמת על היתרי בנייה בצה"ל, שישלבו בתהליך שיפוץ המבנה גם את מרכיבי בטיחות האש.
לדבריו, אגף ההנדסה אינו משקיע לשיפור המצב בתחום בטיחות האש במחנות צה"ל המיועדים לפינוי בשנים הקרובות.
ל הערכתו, עלות תיקון ליקויי בטיחות האש במחנות אלה היא כמה מאות מיליוני שקלים.
נוכח היותם של ליקויי הארקות, שנתגלו בסקר של אגף ההנדסה, ליקויים ברמה 3 , קבע אט"ל תכנית לטיפול בליקויי הארקות לשנת2013 , ובה נדרשו הגופים השונים בצה"ל להעמיד תקציב כולל בסך כ -37.
8 מיליון ש"ח, אולם בפועל הם העמידו תקציב בסך כ-12.
3 מיליון ש"ח, כשליש בלבד מהתקציב הנדרש.
לשנת2014 קבע אט"ל שהגופים השונים בצה"ל יעמידו תקציב כולל של כ-28.
2 מיליון ש"ח (הפער התקציבי מהשנה הקודמת בתוספת תקציב לתיקון ליקויים נוספים שהתגלו), אך הגופים השונים בצה"ל העמידו תקציב כולל של כ -20 מיליון ש"ח, כ-70% מהתקציב הנדרש.
אט"ל אישר למספר גופים בצה"ל להשלים את הפער בתקציב לתיקון ליקויים אלה בשנת 2015 .
יצוין, כי בסיכום דיון הערכת מצב בנושא הבטיחות באש בצה"ל שקיים ראש אט"ל ב - 24.
14 נכתב, כי "ר' אט"ל הבהיר את החשיב ות לטיפול בסוגיית הארקות וטיפול בליקויי חשמל רמה 3 ע"פ התוכנית הרב -שנתית שסוכמה.
בתוך כך הבהיר כי גוף אשר לא יתקצב את הנדרש ממנו יש לעצור מולו כל פעילות בתחום הבינוי" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חומרת ליקויי הבטיחות המהווים סכנת חיים, לפי הגדרת מקל"ר, על אט"ל לוודא שליקויים אלה יתוקנו לאלתר, ובכך ימוזער הסיכון להתחשמלות ולפריצת דליקות במבנים כתוצאה מליקויי הארקות.
14 ,ליקויי חשמל מחולקים לשלוש רמות לפי חומרתם.
לפי הגדרה של מדור בטיחות באש במקל"ר ליקוי חשמל ברמה 3 .
מהווה סכנת חיים ומחייב טיפול מיידי צבא הגנה לישראל | 1107 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בולט הפער בין היקף ההשקעה הנדרשת לביטול הפערים בתחום בטיחות האש, או לפחות לצמצומם המשמעותי, ובין סך ההשקעה שקבע צה"ל.
יתר על כן, פער זה הוא למעשה גדול יותר שכן הסקר שערך אגף ההנדסה, שעליו מתבסס אומדן ההשקעה הנדרשת, למעשה אינו משקף את הצרכים האמיתיים בתחום מצב הבטיחות באש.
נוכח מצב זה, ונוכח עמדת הרשות הארצית לכב"ה, שהיא ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל והסמכות המקצועית בתחום זה, בדבר טיפול איטי מדי של צה"ל בפערים, ראוי לדעת משרד מבקר המדינה, שאט"ל יציג לסגן הרמטכ"ל את תמונת המצב ואת הפערים בתחום בטיחות האש בצה"ל, כדי לבחון מחדש את המענה התקציבי לסגירת הפערים בתחום זה.
בחינה כזאת ראוי שתתבסס על סקר עדכני כולל, שימפה את כל הצרכים בתחום הבטיחות באש לפי סדר עדיפויות שיכוון את ההשקעה התקציבית הנדרשת.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת כי ראש אט"ל הציג בינואר 2016 את הנושא לסגן הרמטכ"ל, אשר הנחה לקיים ברבעון ב' של שנת 2016 דיון רב-זרועי לסיכום והנחיית הגופים מול הפערים שהוצגו.
צה"ל הוסיף כי הוא "מכיר בכך שקיימים פערים בתחום בטיחות האש בצה"ל.
הפערים מוצגים ע"י אט"ל, כגורם האחראי בנושא, אך היקף המשאבים המוקצה לנושא קטן מהיקף הצרכים לאור סדרי העדיפויות שנקבעו.
בכוונת סגן הרמטכ"ל לדון בנושא, כאמור, על מנת לסכם את תר"ש כיבוי האש בצה"ל.
יחד עם זאת, יצוין כי גם לאחר הסיכום יוותרו פערים בתחום חשוב זה, לאחר שקלול כלל צורכי צה"ל".
הבקרה של מקל"ר על מימוש החלטות סגן הרמטכ"ל בתחום הבטיחות באש .
משרד מבקר המדינה בדק את תהליך הבקרה של מקל"ר אחר מימוש מספר החלטות מרכזיות בתחום הבטיחות באש שקיבל סגן הרמטכ"ל בשנים 2011 ו-2012 .
11 בנושא מערך כיבוי האש בצה"ל, קבע סגן הרמטכ"ל דאז, בין השאר: "מיפוי - סגן הרמטכ"ל הנחה להכין תיק מחנות ובו יתוכלל המענה לכל בסיסי צה"ל בתחום כיבוי האש.
תיק זה יובא לאישור ראש אט"ל ולאשרור סגן הרמטכ"ל ".
האחריות לביצוע משימה זו הוטלה על אט"ל עד 1.
כמו כן קבע סגן הרמטכ"ל כי "יש להשלים העמ"ט עם ח"א על מנת להציג תפיסה מתכללת של הכיבוי היבשתי והאווירי לפי אזורים" (ההדגשות במקור).
נמצא, כי במקל"ר לא היה מידע על מימוש החלטה זאת.
ראשת מדור הבטיחות באש במקל"ר כתבה לנציג משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 : "החל תהליך של הכנת תיקי מחנות.
הופץ פורמט לכלל הפיקודים והסמכויות במסגרת קפ"ק שנערך במאי ]קבוצת פקודות[2011 .
במסגרת דיון זה הונחו הפיקודים לבנות 'תיקי מחנות' שנקראו אז 'חליפה יחידתית'.
למיטב ידיעתי (היות ומדובר לפני 1108 | דוח שנתי 67א .
שנכנסתי לתפקיד) תיקים אלו לא הובאו לאישור ראש אט"ל ולא אושרו על ידי סגן הרמטכ"ל.
למרות האמור לעיל, במסגרת הערכות מצב שמתבצעות על ידי ראש אט"ל, מציגים לו כלל הפיקודים והסמכויות ניתוח מלא של כלל הנתונים האלה".
היא הוסיפה, כי "אמ"ץ החלו בעבודה לגיבוש תפיסה בנושא, אך היא לא הושלמה ולא פורסמה תפיסה מתכללת לכיבוי יבשתי ואווירי".
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה באמ"ץ התברר כי באפריל 2013 הפיצה מחלקת ההגנה והעורף בחטיבת המבצעים שבאמ"ץ ליחידות, "פורמט חבירה יחידות צה"ל – כב"ה", ולפיו "כחלק מחיזוק השת"פ בין הרשות הארצית לכבאות והצלה לבין צה"ל, נכתב פורמט חבירה אשר מטרתו: העברת מירב המידע הדרוש לתחנות הכיבוי הנקראות לתת מענה לבסיסי צה"ל ברחבי הארץ.
יחידות צה"ל נדרשות לחבור אל תחנות כיבוי האש במרחבם לצורך ביצוע פגישת תיאום והעברת הפורמט לכב"ה.
תיאום הפגישה יעשה ביוזמת מפקדי היחידות הצבאיות לבין מפקדי התחנות, החל מתאריך 1.
כחלק מהמפגש נדרש לבצע סיור ביחידה במטרה להכיר את היחידה ואופייה ולזהות את סיכוני האש.
כלל יחידות צה"ל נדרשות לסיים את תהליך החבירה לכב"ה ולכוחות הכיבוי של אט"ל או חה"א עד לתאריך 30.
רמ"ד רציפות התפקוד בחטיבת המבצעים באמ"ץ מסר לנציג משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 ,כי לחטיבת המבצעים אין מידע אילו יחידות קיימו את החבירה כנדרש, אם יש יחידות שלא קיימו אותה, ואם כן - מיהן.
כאמור, גם במקל"ר לא היה מידע כזה.
בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי הוא רואה בכשירות של יחידות צה"ל לחבור לתחנות כיבוי האש של הרשות הארצית לכב"ה חשיבות רבה, מאחר שתחנות כיבוי אש אלה מהוות במקרים רבים את המענה הראשוני והמשלים הנדרש כדי להתמודד בדליקות במבנים ובשטחים פתוחים.
צה"ל הוסיף כי חטיבת המבצעים עושה ביקורות ביחידות צה"ל בנושא חבירתן לתחנות כיבוי אש שבמרחבן, והנושא נבדק גם במסגרת ביקורות של מקל"ר בתחום כיבוי האש ביחידות צה"ל.
עוד מסר צה"ל, כי לאחרונה התקיים "שולחן עגול" בין הרשות הארצית לכב"ה ובין חט יבת המבצעים ונציגים נוספים מצה"ל "במטרה לטייב ולחדד את הסוגיות בשת"פ", וכי שני הגופים הגדירו את נושא החבירה של יחידות צה"ל לתחנות כיבוי האש כמשמעותי בתיאום בין הגופים.
הרשות הארצית לכב"ה מסרה למשרד מבקר המדינה בהתייחסותה מינואר 2016 כי אי-ביצוע חבירה ותיאו ם מראש עם תחנות הכיבוי לאופן הטיפול בעת אירועי שריפה יביא בהכרח בעת אירוע שריפה לפגיעה בחיי אדם ולנזק משמעותי לרכוש.
הרשות הארצית לכב"ה הוסיפה, כי הוכן נוהל חבירה בינה ובין צה"ל, וגרסה שלו תועבר לצה"ל לחתימה ולאישור ביצוע.
על פי הנוהל, כל מפקד בסיס ייצור קשר עם תחנת הכיבוי לצורך קביעת דרכי חבירה בעת אירוע שריפה והצגת עיקרי סיכוני האש שביחידה, לבחון אמצעים ומענה נדרש לתרחישים, לסכם ולתאם אמצעי חבירה לכיבוי שריפות בבסיס.
צבא הגנה לישראל | 1109 .
משרד מבקר המדינה מציין, כי אין חולק על החשיבות הרבה למימוש ההחלטה בדבר מיסוד החבירה בין יחידות צה"ל ובין תחנות כיבוי אש של הרשות הארצית לכב"ה שבמרחבן, שכן מיסוד חבירה כזאת חיוני לכיבוי שריפות.
נוכח ההתייחסות האמורה של הרשות הארצית לכב"ה, על חטיבת המבצעים בשיתוף מקל"ר למפות בשלב ראשון אילו יחידות בצה"ל קיימו את נוהל החבירה לתחנות כיבוי האש, ולאחריו להכין תכנית למימוש נוהל החבירה על ידי כל יחידות צה"ל.
בסיכום הדיון שנערך באוגוסט2012 ,בנושא "סטאטוס מערך כיבוי האש" נכתב בין היתר, כי "סגן הרמטכ"ל הנחה כי עד לסוף שנה"ע 2012 יש להמשיך את העמ"ט בנושא כיבוי אש בצה"ל, ולהציג רשימת נושאים, וביניהם: א.
תכ נית סקר המחנות ותיקי המחנות; ב.
הסדרת קבוצות המחנות בצה"ל על פי פוטנציאל – דליק / פחות דליק/ לא דליק.
סידורם באשכולות וקביעת סדר עדיפות לטיפול".
אחריות הביצוע לשתי משימות אלה הוטלה על אט"ל בשיתוף פיקוד העורף (להלן - פקע"ר) ואמ"ץ.
המועד שנקבע לגמר ביצוע הוא 1.
במקל"ר לא היה מידע גם בנוגע למימוש החלטה זאת.
ראשת מדור הבטיחות באש כתבה לנציג משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 , כי במסגרת הסקר של אגף ההנדסה "נאספו כלל הנתונים המשמשים את 'תיקי המחנות'.
נתונים אלה לתוכנת מחשב ייעודית, ה ]אגף ההנדסה [ הוזנו ע"י אהו"ב נקראת 'מערכת אתרים'.
בתוך מערכת זו קיימים נתונים עדכניים של כלל יחידות צה"ל ואלו למעשה 'תיקי המחנות.
נדרש לסיים להעלות את הנתונים ל'מערכת אתרים'".
ראשת המדור לא התייחסה לאופן מימוש ההחלטה בעניין הסדרת קבוצות המחנות בצה"ל על פי "פוטנציאל – דליק, פחות דליק , לא דליק, סידורם באשכולות וקביעת סדר עדיפות לטיפול".
לדעת משרד מבקר המדינה, למימוש ההחלטות שבהן מדובר יש חשיבות רבה מאוד, שכן קיים כאמור פער גדול בין המשאבים הנדרשים לביטול הפערים בתחום בטיחות האש, או לפחות לצמצומם המשמעותי, ובין היקף המשאבים שקבע לכך צה" ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הממצאים דלעיל מצביעים על תהליך בקרה לקוי של מקל"ר אחר מידת היישום של החלטות סגן הרמטכ"ל האמורות.
על קל"ר לבחון בהקדם אם החלטות אלה מומשו, ובמידת הצורך עליו להעלות את הנושא, באמצעות אט"ל, לדיון בראשות סגן הרמטכ"ל.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי רוב המשימות שהטיל סגן הרמטכ"ל על אט"ל בשנים 2011 ו-2012 בנושא מערך כיבוי האש טופלו ונסגרו, תוך ביצוע בקרה ומעקב על ידי לשכת ראש אט"ל; וכי קל"ר יקיים בדיקה חוזרת לבדיקת הצורך במימוש משימות שלא בוצעו או העלתן לדיון חוזר בראשות סגן הרמטכ"ל.
1110 | דוח שנתי 67א .
החלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על צה"ל .
כאמור לעיל, באוגוסט 2012 פורסם חוק הרשות הארצית לכב"ה, שמטרתו כפי שהוגדרה בחוק היא "להסדיר את קיומם של שירותי כבאות והצלה במדינה, לשם הצלת חיי אדם ורכוש, הגברת הבטיחות באש, כיבוי דליקות ומניעת דליקות".
פרק ה' בחוק זה עוסק בנושא בטיחות באש.
נקבע בו כי האחריות לקיום הוראות בעניין בטיחות באש חלה על בעל נכס ועל מחזיק בנכס (לפי פרק זה – האחראי); וכי האחראי חייב למלא אחר כל הוראה לפי כל דין בעניין בטיחות אש והצלה במועד שנקבע לכך, ולהחזיק אמצעי בטיחות אש במצב תקין.
עוד נקבע בפרק זה, בסעיף "תקנות בדבר נקיטת אמצעי בטיחות אש והצלה", כי השר15 , באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות בין השאר, סידורי בטיחות אש והצלה בנכסים לסוגיהם, לרבות התקנתם של אמצעי בטיחות אש והצלה בנכסים כאמור, קביעת א יכותם, תחזוקתם, ובדיקת תקינותם, תרגול השימוש בהם וקבלת אישור בטיחות; וכן בנוגע לאופן החזקתם של נכסים לסוגיהם, לרבות בעניין גיזום וסילוק צמחייה, מיקומם של מתקנים, אחסנה, שמירת דרכי מילוט פנויות ותחזוקת יערות וחורשים.
כמו כן, נקבע בחוק הרשות הארצית לכב"ה בהק שר של בטיחות באש, כי נציב כבאות והצלה רשאי להסמיך מבין עובדי הרשות הארצית לכב"ה מפקחי בטיחות אש (להלן – מפקח או מפקחים) בסמכויות לפי חוק זה.
מפקחים אלה יהיו רשאים להיכנס בכל עת סבירה לכל נכס; לערוך בדיקות, מדידות או ליטול דגימות של חומרים או ציוד, וכן למסור את המדידות והדגימות למעבדה, לשמור אותן או לנהוג בהן בדרך אחרת.
עוד נקבע בחוק זה, כי אם ראה המפקח, כי לא קוימו בנכס ההוראות לפי כל דין בעניין הבטיחות באש, ימסור לאחראי את פירוט הליקויים וידרוש ממנו לתקנם בלא דיחוי, או בפרק הזמן שיקבע.
האחראי יתקן את הליקויים לא יאוחר מהמועד הנקוב, ידווח על כך למפקח, וימציא אישורים על כך כפי שידרוש המפקח.
פרק ח' שבחוק הרשות הארצית לכב"ה עוסק ב"תחולה על המדינה ועל מערכת הביטחון16".
נאמר בו, כי תקנות שנקבעו לפי חוק זה יחולו על מערכת הביטחון, אלא אם כן קבע השר אחרת בהסכמת השר הממונה בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו.
עוד נקבע בחוק הרשות הארצית לכב"ה בסעיף 96 בעניין זה: "(א) השר, בהסכמת השר הממונה, יורה בנוהל על אופן יישום הוראות פרק זה בגוף בטחוני; (ב) קיבל השר את הסכמתו של השר הממונה לקבוע נוהל כאמור בסעיף קטן (א) או לתקן נוהל קיים, יובא הנוהל או תיקונו, לפי העניין, לידיעת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת; (ג) בהיעדר הסכמה בין השרים כאמור בסעיף קטן (א), יורה בדבר ראש הממשלה; (ד) נוהל ראשון לפי סעיף קטן (א) ייקבע בתוך 90 ימים מיום תחילתו של חוק זה".
בסעיף129 לחוק זה נקבע כי תחילתן של הוראות פרק ח' הן ביום כינון הרשות הארצית לכב"ה, כשישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה.
לפי ההגדרות בחוק זה "השר" הוא השר לביטחון הפנים 16 בחוק הרשות הארצית לכב"ה הוגדרו במסגרת "מערכת הביטחון", בין היתר, משהב"ט ויחידות הסמך שלו, צה"ל, ומפעלי מערכת הביטחון.
צבא הגנה לישראל | 1111 .
עדיין חילוקי דעות בין .
הוחל על צה"ל בביקורת התברר, כי קיימת אמנם הסכמה בין משהב"ט ובין הרשות הארצית לכב"ה בדבר הצורך בכתיבת נוהל משותף על אופן יישום ההוראות של חוק הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל.
עם זאת, במועד סיום הביקורת, נובמבר 2015 , כשלוש שנים לאחר קבלת חוק זה, קיימים עדיין חילוקי דעות בין אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן) ואגף ההנדסה שבמשהב"ט לבין הרשות הארצית לכב"ה בנוגע לתוכנו של הנוהל המשותף, כך שלמעשה חוק הרשות הארצית לכב"ה טרם הוחל על צה"ל.
במצב זה הרשות הארצית לכב"ה אינה פועלת בצה"ל כמנחה מקצועי בתחום הבטיחות באש הן בכל הנוגע להוראות הנדרשות והן בכל הנוגע להפעלת פיקוח מקצועי ביחידות צה"ל ובמתקניו.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2015 עם ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכב"ה, הוא הצביע על שתי מחלוקות עיקריות עם משהב"ט המעכבות את סיום הכנת הנוהל המשותף: הראשונה, שהוזכרה לעיל, היא שהרשות הארצית לכב"ה אינה מוכנה להסתפק בהשקעה השנתית שקבע צה"ל לטיפול בליקויי הבטיחות באש, מפני שהדבר יוביל לטיפול איטי מדי ב פערים הניכרים, וכי הרשות הארצית לכב"ה דורשת שצה"ל ישקיע בכל שנה כ-100 מיליון ש"ח כדי לטפל בפערים.
המחלוקת השנייה, היא לגבי סכומי האגרות השנתיות שהרשות הארצית לכב"ה דורשת מצה"ל, כפי שהיא דורשת מגופים אחרים, עבור השירות שהיא אמורה לתת לו בתחום הבטיחות באש.
ש עה שהרשות הארצית לכב"ה דורשת מצה"ל תשלום של כ-30 ,מיליון ש"ח מדי שנה בשנה לפעילות מניעה כגון ביקורות והדרכה, צה"ל מוכן לשלם רק כ-7.
מיליון ש"ח בשנה ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכב"ה הוסיף, כי במסגרת הדיונים על גיבוש הנוהל המשותף הסכימו עקרונית הרשות הארצית ומשהב"ט, שבאגף ההנדסה יוצבו שני מפקחים מטעם הרשות הארצית לכב"ה, כדי לבדוק אם התכניות לבניית מבנים חדשים בצה"ל הן בהתאם להוראות חוק הרשות הארצית לכב"ה ולדרישותיה.
מפקח נוסף מטעם הרשות הארצית לכב"ה אמור לפעול במדור הבטיחות באש שבמקל"ר, כדי להתא ים את הביקורות שהמדור מקיים בתחום הבטיחות באש לדרישות הרשות הארצית לכב"ה.
בפועל, הוכשר רק מפקח אחד שאמור לפעול באגף ההנדסה, אולם בשל היעדר הסכם על הנוהל המשותף, אגף ההנדסה אינו מאפשר לו לפעול באגף, והוא נאלץ לפעול זה כארבעה חודשים מתוך תחנת כיבוי אש של הרשות הארצית לכב"ה.
באוגוסט 2015 כתב ראש מחלקת רישוי והגנה מאש ארצי ברשות הארצית לכב"ה אל ראש אגף ההנדסה בין השאר, כי בדיונים בין הרשות הארצית לכבאות ובין משהב"ט וצה"ל על עקרונות הנוהל המשותף סוכם, בין השאר, כי כל תכניות הבנייה החדשות של משהב"ט ושל צה"ל יועבר ו לבחינתו המקצועית של נציג הרשות הארצית לכב"ה שאמור לפעול באגף ההנדסה, אולם כמות התכניות המועברות לאישורו של נציג הרשות הארצית לכב"ה "מינורית, ונראה כי חלק מהתכניות אינן מועברות לבדיקתו" (ההדגשה במקור).
נציג הרשות הארצית לכב"ה הוסיף, כי כל מבנה שייבנה ללא בחינת אישור נציג הרשות הארצית לכב"ה "יידרש להשלמה של דרישות בטיחות בהתאם להנחיות רשות הכבאות ולפי כל דין".
1112 | דוח שנתי 67א .
סגן ראש אגף ההנדסה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 , כי הצורך בגיבוש נוהל משותף בין הרשות הארצית לכב"ה ובין משהב"ט בא מתוך הבנה של המחוקק שצריך להתחשב באילוצים של צה"ל ומשהב"ט כאשר מדובר על החלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על מערכת הביטחון.
לדבריו, אגף ההנדסה מעוניין שנציגי הרשות הארצית לכב"ה ישולבו באגף ההנדסה ובצה"ל, ולכן פעל אגף ההנדסה לתאם ציפיות עם הרשות הארצית לכב"ה לגבי המצב ביחידות צה"ל בתחום הבטיחות באש על ידי כך שהעביר אליהם את תוצאות הסקר של אגף ההנדסה.
סגן ראש אגף ההנדסה ציין, כי בנוסף לשתי המחלוקות האמורות בנושאים התקציביים, קיימת מחלוקת נוספת הנובעת מעמדות שונות לגבי ביקורות של מפקחי הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל17: עמדת אגף ההנדסה היא שעל הרשות הארצית לכב"ה להסתפק בביצוע ביקורות רק במבנים מסוימים, ולא בכלל צה"ל, שעה שהרשות הארצית לכב"ה אינה מוכנה להגבלה כלשהי על ביקורותיה בצה"ל.
בספטמבר 2015 כתב קל"ר לסמנכ"ל וראש אמו"ן במשהב"ט וביקש את התערבותו האישית לקידום הנושא.
הוא ציין, בין השאר, כי "יש להביא את הנוהל לחתימה בהקדם, בטרם יתרחשו אירועים בטיחותיים, תקלות מבצעיות או שינויים ארגוניים או מדיניותיים אצל רשות הכבאות וההצלה".
כאמור, במועד סיום הביקורת, נובמבר 2015 , כשלוש שנים לאחר קבלת חוק זה, קיימים עדיין חילוקי דעות ביניהם בנוגע לתוכנו של הנוהל המשותף, כך שחוק הרשות הארצית לכב"ה טרם הוחל על צה"ל.
להלן עיקרי ההתייחסויות לממצאי הביקורת בעניין זה, שהעבירו הגורמים השונים למשרד מבקר המדינה: בהתייחסותה לממצאי הביקורת מינואר 2016 מסרה הרשות הארצית לכב"ה כי היא יזמה את הנוהל האמור, וזה זמן רב היא פועלת מול משרד הביטחון וצה"ל לקידומו.
הפער המהותי והמרכזי המעכב את קידום הנוהל הוא חוסר הסכמת משהב"ט באשר לדרישות הרשות הארצית לכב"ה, שמשהב"ט וצה"ל יקצו מדי שנה סכום ריאלי לביצוע סידורי כבאות במבני צה"ל על פי סדרי עדיפויות ורמות סיכון.
אגף ההנדסה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 , כי מתקיימים דיונים משותפים בין אגף ההנדסה ובין הרשות הארצית לכב"ה בנושא זה במגמה לסיים את כתיבת הנוהל המשותף.
בין היתר הוחלט על קיום הדרכות של הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל; עריכת ביקורות על ידי הרשות בצה"ל ללא הגבלה; ציוות שני נציגי הרשות הארצית לכב"ה באגף ההנדסה, אשר ישלימו את מערך המהנדסים באגף ההנדסה בתחום הבטיחות באש.