HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך למשל אין תקן למספר רכזי הוועדות ולסוגי הוועדות שכוללת כל משרת רכז.
(ב) במשך השנים גיבש כל מחוז את הרכב מערך כוח האדם שלו, על תפקידי עובדיו ואופן העסקתם.
להלן הרכב מנגנוני המחוזות154 : מחוז ת"א משרת את רוב חב רי הלשכה (יותר משני שלישים מחבריה).
לפיכך מנגנון כוח האדם שלו הוא הגדול ביותר והמורכב ביותר מבין המחוזות.
המנגנון של מחוז ת"א כולל 42 עובדים וביניהם: מנכ"ל; פרקליט אתיקה; עובדים בתחומי האתיקה, הקבילות ובית הדין המשמעתי; התרבות, הקשר עם הקהילה והטיפול בוועדות שליד הוועד המחוזי; המזכירות, הכספים והמינהל; הספרייה המשפטית; השלוחות המחוזיות (רמלה, פתח תקווה, טייבה) ולשכת הקשר בבית המשפט.
המנגנון של מחוז ירושלים כולל עשרה עובדים ובהם: מנכ"לית; שתי מזכירות העוסקות במזכירות כללית ובמזכירות תחום האתיקה; רכזת בית הדין המשמעתי המשמשת גם רכזת תכנית "שכר מצווה" במחוז; מנהלת חשבונות; שתי ספרניות בספריית המחוז; שלוש מזכירות בשלוש לשכות הקשר של המחוז בבתי המשפט.
כמו כן המחוז מתקשר עם שלושה נותני שירות בתחומים האלה: פרקליט אתיקה; רכזת השתלמויות; אחראי מחשוב.
153 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת השבע עשרה וניהולן , ינואר 2007 ', עמ86.
154 בחלק מהתפקידים המפורטים להלן העובדים מועסקים במשרה חלקית, בהתאם לצורכי המחוז ולתקציבו.
410 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המנגנון של מחוז חיפה כולל 13 ;עובדים ובהם: מנכ"לית; פרקליט ועדת אתיקה שתי רכזות לוועדות שליד הוועד המחוזי (האחת מרכזת גם את תחום ההשתלמויות והשנייה היא גם ספרנית המחוז, ומלבד זאת הן עוסקות בפרויקטים שונים של המחוז); מנהלת חשבונות; שתי מזכירות לשכת עורכי הדין 411 .
לתחום האתיקה; שלוש מזכירות לתחום בית הדין המשמעתי; רכזת לשכת הקשר בבית המשפט; רכזת שלוחת חדרה; איש תחזוקה.
מנגנון מחוז צפון כולל שבעה עובדים ובהם: מנכ"ל; מזכירת המחוז; פרקליט אתיקה; מזכירת תחום האתיקה; רכז בית הדין המשמעתי המשמש גם רכז ההשתלמויות במחוז; מזכירת לשכת הקשר בבית המשפט; רכז תכנית "שכר מצווה" במחוז.
מנגנון מחוז דרום כולל חמישה עובדים ובהם: ממלאת מקום המנכ"לית שהמחוז התקשר עמה כנותנת שירות155 ; מזכירת המחוז; מזכירת תחום האתיקה; מזכירת בית הדין המשמעתי; מזכירה בשלוחת אשדוד.
כמו כן המחוז מתקשר עם שלושה נותני שירות בתחומים האלה: פרקליט אתיקה; רכזת תכנית "שכר מצווה" במחוז; מנהל חשבונות.
הבדיקה העלתה כי המחוזות לא קבעו תקנים למשרות הכלולות במנגנוניהם ולא הגדירו באופן רשמי, מפורט ומחייב כל אחת מהמשרות הללו.
עוד הועלה כי קיימים הבדלים ניכרים באופן העסקת עובדים במשרות מסוימות בין מנ גנוני כוח האדם במחוזות: (1 ) ניהול: במחוזות ת"א, ירושלים, חיפה וצפון המנכ"ל הוא עובד המחוז במשרה מלאה, ואילו במחוז דרום תפקיד המנכ"ל אינו מוגדר ככזה, וממלאת מקום המנכ"לית מועסקת במיקור חוץ בהיקף משרה חלקי.
(2 ) כספים: במחוזות ת"א, חיפה וירושלים מנהל החש בונות הוא עובד המחוז; במחוז דרום הוא מועסק במיקור חוץ; במחוז צפון אין מנהל חשבונות והמחוז מקבל את שירותי הנהלת החשבונות מהוועד המרכזי.
(3 ) השתלמויות: במחוז ת"א רכזת ההשתלמויות (מחלקת תרבות) היא עובדת של המחוז; במחוז ירושלים רכזת ההשתלמויות מועסקת במיקור חוץ בהיקף משרה חלקי; במחוז הצפון רכז ההשתלמויות משמש גם מזכיר בית הדין המשמעתי; במחוז הדרום ממלאת מקום המנכ"לית משמשת גם רכזת השתלמויות.
(4 ) אתיקה: במחוזות ת"א, חיפה וצפון פרקליט ועדת האתיקה הוא עובד המחוז (גם פרקליטת ועדת האתיקה של הוועד המרכזי היא עוב דת הוועד המרכזי); במחוזות ירושלים ודרום פרקליט ועדת האתיקה מועסק במיקור חוץ.
המצב המתואר לעיל נובע מאי -הסדרת המבנה של מנגנוני המחוזות ותפקודם, הן ברמת המחוז והן ברמת הלשכה: הלשכה לא בחנה את סוגי המשרות הנחוצים למחוזות ואת היקפן ולא קבעה אמות מידה לנושא; גם המחוזות עצמם לא קבעו תקני כוח אדם למנגנוניהם.
משרד מבקר המדינה סבור שהיעדר תקנון ואי -הגדרת המשרות בוועד המרכזי ובמחוזות עלולים לפגוע באפקטיביות פעולתו של המנגנון המינהלי וביעילותו בשל חוסר בהירות בחלוקת העבודה הפנימית שמצב זה עלול לגרום, ולהביא לידי חוסר שוויון, בזבוז משאבים, אי -מניעת מצבים שבהם קיים חשש לניגודי עניינים ולשקיפות נמוכה בפעילות המנגנון המינהלי של הלשכה.
155 ממלאת מקום המנכ"לית מוציאה חשבונית למחוז עבור "שירותי מנכ"לות", ועבודתה היא בהיקף השקול לחצי משרה.
המנכ"לית נמצאת בחופשה ללא תשלום ממאי 2009 , ואולם גם ההתקשרות עמה מאז מאי 2008 .
הייתה במיקור חוץ כנותנת שירות ההתקשרות עם ממלאת מקומה נעשתה אפוא באותו אופן.
412 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
כמו כן לא נעשתה הבחנה, בין ברמת המחוז ובין ברמת הלשכה כולה, בין תפקידי ליבה שהממלאים אותם צריכים להיות עובדי המחוז (ועובדי לשכת עורכי הדין), ובין תפקידים שניתן לבצע באמצעות התקשרות עם נותני שירותים.
הבחנה זו נחוצה לחיזוק עקרון הנשיאה באחריות שהוא עיקרון מרכזי בממשל תאגידי.
לפי עיקרון זה מילוי תפקידים מהותיים בפעילות הלשכה דורש רמה גבוהה של נשיאה באחריות כלפי הלשכה וכלפי הציבור שאותו היא משרתת.
מאחר שקשה יותר לדרוש זאת מנותן שירותים חיצוני מאשר מעובד של הלשכה, סבור משרד מבקר המדינה כי יש להקפיד שאת התפקידים הללו ימלאו עובדי הלשכה.
לשכת עורכי הדין 413 .
שכר : דוח המועצה לתאגידים ציבוריים נדרש לנושא העסקת עובדים בתאגידים הציבוריים והציע להחיל על עובדי התאגידים הציבוריים כולם את כללי ההעסקה הנהוגים בשירות הציבורי, וכן את הדינים שמטרתם לשמור על כללי מינהל תקין בשירות הציבורי.
הוועד המרכזי וכל אחד מהמחוזות קובעים בנפרד את שכר עובדיהם.
העובדים מועסקים בחוזים אישיים, ושכרם נקבע באופן אינדיבידואלי עם המעסיק (הוועד המרכזי או המחוז).
(א) בנוהל כוח אדם של הוועד המרכזי שגובש במרץ 2009 נקבע מדרג שכר לבעלי תפקידים בוועד המרכזי (להלן - מדרג השכר).
לכל תפקיד נקבע שכר התחלתי ושכר מרבי.
כן נקבעו כללים למתח דרגות השכר בכל תפקיד, תוספת ותק, ומשך השהייה בדרגת שכר.
יצוין שמדרג השכר חל על הוועד המרכזי בלבד, והוא אינו מחייב את המחוזות וגם אינו מותאם, מבחינת הרכב בעלי התפקידים שהוא כולל, למנגנוני המחוזות, לצורכיהם ולתקציבם.
שום מחוז לא קבע מדרג שכר בעבור עובדי המנגנון שלו.
עובדי המחוזות ועובדי הוועד המרכזי הם כולם עובדי הלשכה שהיא גוף ציבורי הממומן מכספי חבריה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הלשכה, תוך שיתוף פעולה בין הוועד המרכזי ובין כל המחוזות, לגבש מדרג שכר אחיד לוועד המרכזי ולמחוזות.
ניתן לקבוע בו סולמות שכר לבעלי תפקידים שונים כדי לאפשר גמישות, אך יש להימנע מפערי שכר בלתי סבירים בין בעל י תפקידים דומים במוסדות הלשכה השונים, ומקביעת רמות שכר חריגות לבעלי תפקידים בכירים.
זאת לפי תקינת כוח האדם הנדרשת בוועד המרכזי ובמחוזות שבה ייקבעו תיאורי התפקידים, דרישות המשרה והשכר.
(ב) אחד מעקרונותיו של הממשל התאגידי הוא קיומה של שקיפות בהתנהלות התאגיד כלפי הציבור.
שכרם של בעלי התפקידים הבכירים בלשכה הוא מידע שלחברי הלשכה ולציבור הרחב יש עניין בו.
אמנם הלשכה אינה נדרשת בחוק לפרט ולפרסם מידע על שכר עובדיה הבכירים, ואולם עוד בדוח מבקר המדינה על הלשכה מאפריל 1999 צוין כי ראוי שהלשכה תפרסם מיזמתה מידע בנדון ותסדיר בכללים מתאימים, בתיאום עם משרד המשפטים, הטלת חובה על הלשכה לגלות - בדוחות הכספיים או בדוח הפעולות השנתי - גם את המשכורות ו התשלומים שהיא שילמה למקבלי השכר הגבוה בקרב מועסקיה.
רק עשר שנים לאחר פרסום הדוח האמור לעיל, במרץ 2009 , שלחה הלשכה למשרד המשפטים הצעה להתקנת כללים לדיווח כספי 156 שבה נדרשה גם לנושא הפרסום של מקבלי השכר הגבוה בלשכה.
בהצעה נאמר, בין היתר: "לדוח כספי מאוחד של הלשכה תצורף כחלק ממנו הודעה ובה פירוט מלא ומדויק של כל התשלומים ששילמה הלשכה, לרבות ועד מחוז, חברת בת, ותאגיד בשליטתה, בשנה שלגביה מוגש הדוח הכספי, לכל אחד מחמשת מקבלי השכר הגבוה ביותר לרבות פרטים בעניין תנאי פרישה; בסעיף זה 'מקבל שכר' - מי שמועסק ע"י הלשכה דרך קבע, בין כעובד ובין בדרך אחרת לרבות כקבלן עצמאי ששכרו משולם כנגד חשבונית".
כאמור, רק שנה וחצי לאחר קבלת ההצעה, בספטמבר 2010 , .
שלח משרד המשפטים רשימת שאלות הבהרה ללשכה בעניין ההצעה .
156 ראו פירוט לעיל בתת-הפרק "דוחות כספיים".
414 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בתשובתו מסר משרד המשפטים כי רשימת השאלות ששלח ללשכה כוללת למעשה את פירוט הקשיים שרואה משרד המשפטים בהצעת הכללים, המעכבים את קידום ההצעה, וכי ההתייחסויות וההבהרות שקיבל מהלשכה בתשובה לרשימת שאלותיו , ובהן הבהרות בנושא המידע בדבר חמשת מקבלי השכר הגבוה, לא הניחו את דעתו, ולפיכך עתידה להיערך בקרוב פגישת עבודה בינו ובין הלשכה ובמסגרתה ייעשה ניסיון לגבש פיתרון מוסכם.
לשכת עורכי הדין 415 .
משרד מבקר המדינה מציין כי ההשתהות רבת השנים של הלשכה ומשרד המשפטים בכל הנוגע לפרסום שכ ר בעלי התפקידים הבכירים בלשכה פוגעת בשקיפות הנדרשת בהתנהלות הלשכה כלפי חבריה, ומדגיש את הצורך להתקין בהקדם את הכללים הנדרשים בנושא זה.
מערכת מידע ממוחשבת היא נדבך מרכזי בתשתיתו של ארגון, והיא מאפשרת את תפעולו המינהלי ואת יישום מכלול ה פעולות המיועדות להשגת מטרותיו.
על המבנה של מערכת המידע הארגונית, מבחינת רמת הביזור (או האחידות) שלה בין היחידות הארגוניות, להבטיח פעילות יעילה ואמינה של המערכת, החיונית לפעילות סדירה ואפקטיבית של הארגון.
הוועד המרכזי וכל מחוז מפעילים כל אחד מערכת מידע נפרדת; אין ללשכה מערכת מידע אחידה המקיפה את כל מוסדותיה.
בשנת 2009 הוכנה עבודת ייעוץ (להלן - העבודה) על פי הזמנת הוועד המרכזי שבחנה את מערכות המידע בלשכה.
בעבודה צוין כי מערכות המידע של הלשכה ומוסדותיה מאופיינות הן בריבוי מערכות והן בחוסר אחידות בכל סוגי המערכות: מערכות הליבה התפעוליות, מערכות הכספים, מערכות ניהול המשרד והמסמכים, מערכות הדואר האלקטרוני והפקס, מערכות הטלפוניה ומאגרי המידע.
בעבודה צוין כי לביזור במערכות המידע שבלשכה יש חסרונות ניכרים, וביניהם חוסר תאימות במידע ובנתונים, כפילויות בעלויות הפית וח וחוסר יכולת לנצל יתרונות של גודל בפיתוח מערכות מתקדמות ובהטמעתן.
היועצים הוסיפו כי ניהול, פיתוח ותמיכה מרכזיים במערכות המידע עשוי למנוע חסרונות אלו.
לפיכך המליצה העבודה על אימוץ תפיסת ניהול מרכזית של מערכות המידע בלשכה.
עוד נאמר בעבודה כי נודעת חשיבות ר בה לשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים בכל שלבי התהליך - משלב גיבוש הכיוונים העקרוניים, דרך הגדרות הצרכים וההחלטות על שיטת המימוש ועד שלבי הביצוע וההטמעה.
בדצמבר 2009 התקיימה פגישה בנושא תפיסת הניהול הרצויה של מערכות המידע בלשכה, ובה השתתפו, בין היתר, המשנה לי ו"ר הלשכה, יו"ר ועדת המחשוב הארצית, מנכ"לית הוועד המרכזי והמנכ"לים של המחוזות.
בישיבה הוצגה העבודה בפני המשתתפים והייתה הסכמה רחבה כי יש צורך בהתאמה וסנכרון בין מערכות המידע בלשכה, אך לא הייתה הסכמה על רמת האחידות והריכוזיות הנדרשת בהן.
הועלה כי עד מועד ס יום הביקורת, דצמבר 2010 , לא חלה התקדמות בנושא האחדת מערכות המידע בלשכה.
חלק מהמחוזות הסתייגו, ואצל חלק לא התגבשה עמדה ברורה.
משרד מבקר המדינה סבור כי על הוועד המרכזי ועל המחוזות לכונן פורום שידון בסוגיות העולות מהאחדת מערכות המידע, יטפל בבעיות ובהסתייגויות שיועלו בידי הצדדים השונים ויקדם ברציפות את הנושא עד השלמתו.
משרד מבקר המדינה מוסיף כי אף שיש בלשכה מוסדות שונים - ארציים ומחוזיים, הרי שעיקר עיסוקם אמור להיות בתחום המקצועי, ואילו בתחום 416 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המינהלי ראוי היה להחיל דפוסים אחידים של סדרי עבודה ותקינת משרות.
אין זה ראוי שיהיו הבדלים כה גדולים בין מוסדות הלשכה בתחומי פעילותם המינהליים - הבדלים אשר עלולים לפגוע בפעולותיה של הלשכה כגוף המאגד את כל עורכי הדין.
לשכת עורכי הדין 417 .
תכנון, יועץ משפטי וביקורת פנימית .
תכנון תכנון ארוך טווח ותכנון שנתי משמשים כלים ניהוליים חשובים לתפקודו הנאות של כל ארגון: תכנון ארוך טווח מאפשר לגבש מדיניות כוללת לתקופה של כמה שנים תוך קביעת סדרי עדיפויות המביאים בחשבון התפתחויות העשויות לחול בתחומים שונים, והוא חשוב לקביעת בסיס ריאלי לתקצוב וכן למעקב והערכה של תוצאות הפעילות בארגון.
תכנון שנתי נועד להשיג את יעדי הארגון הנגזרים מהתכנון ארוך הטווח, וזאת במסגרת תכנית עבודה שנתית.
על תכנית זו לכלול תיאור של תהליכי העבודה המתוכננים ופירוט המשאבים הדרושים, כדי שניתן יהיה לעקוב אחר קצב התקדמות יישומה של התכנית ולבדוק אם הושגו יעדיה.
לפיכך תכנית עבודה שנתית ראוי שתכלול , בין היתר, פירוט של היעדים ושל הפעולות העיקריות להשגתם, הכולל את עלותן התקציבית של הפעולות ולוח הזמנים לביצוען.
בתום שנת העבודה, או פרק הזמן שנקבע מראש, יש להכין דוח שיבחן אם הושגו יעדי התכנית, יעריך את ההישגים ויפיק לקחים לעתיד157.
הועלה שהוועד המרכזי והמחוזות אינם מבצעים תכנון ארוך טווח ותכנון שנתי, ולפיכך אינם מכינים תכניות עבודה רב-שנתיות ותכניות שנתיות.
בהיעדר תכניות עבודה ויעדים שנתיים, לא ניתן ללמוד מדוח הפעילות השנתי של הלשכה מהי מידת האפקטיביות בפעילותה של הלשכה.
משרד מבקר המדינה סבור שהיעדרם של תכנון ארוך טווח ותכנון שנתי יוצר אי -ודאות מתמשכת בנוגע למידת האפקטיביות במילוי תפקידי החובה והרשות של הוועד המרכזי והמחוזות.
יועץ משפטי לפי המועצה לתאגידים ציבוריים ניתן להגדיר את תפקידו של היועץ המשפטי בתאגיד הציבורי משתי נקודות מוצא שונות: האחת רואה ביועץ המשפטי גורם שמתפקידו לסייע להנהלת התאגיד; לפי הגישה השנייה, המקובלת יותר על המועצה לתאגידים ציבוריים, על היועץ המשפטי לדאוג לכך שהתאגיד יפעל כדין, ותפקידו הוא בעיקרו תפקיד פיקוחי.
המועצה לתאגידים ציבוריים ציינה כי "מתפקידו של היועץ המשפטי לתת ייעוץ בעניינ ים הדרושים להגשמת מטרות התאגידים לפי החוק המקים למוסדות התאגיד, מועצת התאגיד, ועדותיה והמנהל הכללי, וכן לעובדיו".
היא המליצה לחייב כל תאגיד ציבורי לקבל ייעוץ משפטי, רצוי מיועץ משפטי המצוי היטב במשפט הציבורי, כדי שיוכל להבטיח שהתאגיד יפעל לפי הנורמות המקובלות בו158 .
157 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ 49 .
עקרונות אלו נקבעו בעבור משרדים ממשלתיים, אך כוחם יפה גם לגופים ציבוריים אחרים, וביניהם לשכת עורכי הדין שהוא ארגון ציבורי שמטרותיו ותפקידיו נקבעו בחוק והוא מתוקצב מכספי ציבור החברים בו.
158 עקב ההבדלים בין התאגידים השונים מבחינת היקף פעילותם ותחומי פעילותם הציעה המועצה שלא לחייב את התאגידים הציבוריים להעסיק יועץ משפטי קבוע, כעובד התאגיד, אלא לחייבם לקבל שירותי ייעוץ משפטי בדומה למצב הקיים ברשויות המקומיות.
418 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הלשכה היא ארגון מורכב העוסק בתחומים רבים שלכל אחד מהם יש היבטים משפטיים בעלי השפעה של ממש על ציבור עורכי הדין ועל מערכת המשפט כולה.
למרות זאת לא נקבעה בלשכה משרה רשמית של יועץ משפטי, ואין לה נהלים המסדירים את נושא ההתקשרות לקבלת ייעוץ משפטי ברמת ה וועד המרכזי או ברמת המחוזות.
לשכת עורכי הדין 419 .
משרד מבקר המדינה סבור כי על הלשכה לפעול ברוח ההמלצות של המועצה לתאגידים ציבוריים ולהסדיר את נושא הייעוץ המשפטי, כדי לעמוד בנורמות המקובלות במשפט הציבורי ולהתאימם למאפייניה ולצרכיה הארגוניים.
ביכולתה לבחור בין הקצאת משרה של יועץ משפטי ללשכה, או קביעת נוהל מתאים לקבלת שירותי ייעוץ משפטי מגורמים חיצוניים.
עוד יוער כי קבלת ייעוץ משפטי וולונטרי מעורכי דין הפעילים במסגרות השונות של הלשכה אינה יכולה לשמש תחליף לגורם מקצועי ומנוסה שיתמחה במתן ייעוץ משפטי איכותי ללשכה תמורת תגמול הולם.
המועצה לתאגידים ציבוריים ציינה בדוח שפרסמה כי היא מייחסת חשיבות מיוחדת לקביעת הסדרים לביקורת פנימית בתאגיד ציבורי.
אמנם, ככלל, חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב - 1992 , חל על תאגידים ציבוריים (למעט חריגים מעטים), אך המועצה לתאגידים ציבוריים הציע ה לאמץ במפורש את ההסדר שבחוק בכל הנוגע לחובת מינוי מבקר פנימי, לתפקידי המבקר ולסמכויותיו, בתיקונים ובתוספות הנדרשים להתאמת התפקיד למבנה המיוחד של התאגיד הציבורי159 .
המועצה לתאגידים ציבוריים ציינה כי ועדת הביקורת היא הגורם המתאים ביותר לשמש ממונה על המבקר הפנימי מכל מוסדות התאגיד הציבורי (ראו להלן).
ולפיכך המליצה כי תכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי תאושר בידי ועדת הביקורת, וכי דוח המבקר הפנימי יוגש לוועדת הביקורת עם עותקים למועצת התאגיד ולמנכ"ל, ומועצת התאגיד תחויב לדון בו בתוך 45 יום ממועד הגשתו.
בלשכהפועל מבקר פנים (להלן - מבקר הלשכה) מכוח סעיף 18 א לחוק הקובע כי "ללשכה יהא מבקר פנימי, והוא ייבחר על ידי המועצה הארצית בבחירות חשאיות לתקופת כהונה שלא תפחת מחמש שנים; לעניין חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 , יראו כאילו הלשכה היא גוף ציבורי כמשמעותו בחוק האמור".
על פי נוהל הביקורת הפנימית של הלשכה ממרץ 1997 (להלן- הנוהל), "המועצה הארצית תבחר את מבקר הלשכה כאמור בסעיף 18 .
א לחוק לשכת עורכי הדין מבקר הלשכה יהיה אחראי לקיום הביקורת הפנימית בלשכה ובמוסדותיה".
בין תפקידי הביקורת הפנימית בלשכה על פי הנוהל: לבדוק אם הפעולות של הלשכה ומוסדותיה ושל נושאי משרה וממלאי תפקידים שבה תקינות מבחינת השמירה על החוק, כללי מינהל תקין, טוהר המידות, החיסכון והיעילות; לבדוק אם הלשכה ומוסדותיה מקיימים את ההוראות המחייבות אותם; לבדוק את ניהול הנכסים וההתחייבויות של הלשכה, ובכללם הנהלת החשבונות שלה ודרכי שמירת הרכוש והחזקת הכספים והשקעתם; לבדוק אם ההחלטות בלשכה ובמוסדותיה מתקבלות על פי נהלים תקינים ואם תוקנו הליקויים שעליהם מצביע מבקר המדינה.
יחד עם מבקר הלשכה נבחר גם ממלא מקומו ושניהם הם חברי הלשכה הממלאים את תפקידם בהתנדבות.
מבקר הלשכ ה נעזר בעיקר בשני משרדים של רואי חשבון, שעמם הוא מתקשר כנותני שירותי ביקורת.
בין הביקורות שבוצעו בלשכה בשנים האחרונות בוועד המרכזי ובמחוזות: ביקורת ניהול משאבי אנוש ומערכת .
159 זאת בחוק התאגידים הציבוריים - חוק מסגרת לתאגידים הציבוריים שעל חקיקתו המליצה המועצה.
נכון למועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 .
, חוק זה טרם נחקק 420 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
השכר; ביקורת ניהול כספים והשקעות; ביקורת על הטיפול בתלונות נגד עורכי דין; ביקורת מצאי הלשכה ורכושה והטיפול בהם.
בבדיקת תקציב הביקורת הפנימית לשנים 2007 -2009 הועלה כי שיעור הניצול של תקציב הביקורת הפנימית המצרפי בשלוש שנים אלו היה כ-37% .
בלבד לשכת עורכי הדין 421 .
נוכח הפער הגדול בין תקציב הביקורת הפנימית ובין ביצועו מתעוררת השאלה האם התקציב אכן משקף את צרכ י הביקורת הפנימית בלשכה.
משרד מבקר המדינה סבור כי על הלשכה לגבש את צרכי הביקורת הפנימית ובהתאם לקבוע את תקציבה ולדאוג לביצועו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על הלשכה לתקנן את תפקיד המבקר הפנימי כמשרה בשכר כחלק ממנגנון הלשכה.
התפקיד של מבקר פנימי הוא אחד מתפקידי הליבה בארגון ציבורי, ובפרט בגוף סטטוטורי, וחשוב שהעוסק בו יוכל להקדיש לו את מרב זמנו.
הטלת תפקיד זה על מתנדב, ראוי ככל שיהיה, אינה יכולה להבטיח שהתפקיד יבוצע בהיקף הנדרש לארגון לאורך זמן.
תִקנון משרה זאת ייצור תשתית ראשונית הכרחית למערך ביקורת מספק בלשכה.
כחלק ממערך הפיקוח הפנימי הנדרש בתאגיד ציבורי המליצה המועצה לתאגידים ציבוריים לחייב את מועצת התאגיד למנות ועדת ביקורת.
עיקר תפקידה של ועדת ביקורת בתאגיד ציבורי הוא לדון בדוחות המבקר הפנימי ובתקינות של פעילות התאגיד ומועצתו.
כדי לחזק את הביקורת בתאגי ד המליצה המועצה לתאגידים ציבוריים לקבוע שעל ועדת הביקורת לדון בנושאים שיועלו על סדר יומה על ידי מגוון גורמים, פנימיים וחיצוניים, וביניהם מועצת התאגיד, מנכ"ל התאגיד, יו"ר ועדת הביקורת, חברי ועדת הביקורת, השר הממונה ומבקר המדינה.
כן המליצה לחייב את ועדת הביק ורת להגיש למועצת התאגיד דוח ביקורת לפחות פעם בשנה.
גם על פי הנוהל יש להקים בלשכה ועדת ביקורת: "המועצה הארצית תבחר ועדת ביקורת.
תקופת כהונתה של ועדת הביקורת תחפוף את תקופת כהונתו של מבקר הלשכה".
הנוהל קובע תפקידים חשובים לוועדת הביקורת בתהליך הביקורת הפנימית בלשכה לשלביו - תכנון הביקורת, תקצובה והטיפול בממצאיה.
תפקידיה העיקריים של ועדת הביקורת הם: אישור תכנית העבודה (השנתית או התקופתית) של מבקר הלשכה; דיון בהצעת התקציב של מבקר הלשכה לביצוע תכנית העבודה שלו וגיבוש המלצות בעניינה (המלצות שיועברו, יחד עם הצעת התקציב של מבקר הלשכה, לאישור המועצה הארצית); דיון בממצאי דוחות הביקורת של מבקר הלשכה והגשת סיכומי הדיון לוועד המרכזי ולמועצה הארצית.
למרות חשיבותה של ועדת הביקורת בתהליך הביקורת בלשכה כפי שמשתקף מדוח המועצה לתאגידים ציבוריים והקביעה בנוהל כי על המועצה הארצית לבחור ועדה זו, מאז אישורו של הנוהל במועצה הארצית ועד סיום מועד הביקורת - יותר מ -13 שנה- טרם הוקמה ועדת ביקורת בלשכה.
בהיעדר ועדת ביקורת בלשכה לא מתקיימים כראוי הליכי תכנון הביקורת ודיונים סדירים בממצאיה ובהמלצותיה, ולא מתבצע מעקב אחר תיקון הליקויים.
הסדרת פעילות הלשכה כאמור לעיל בתחום תכנון העבודה האסטרטגי והשנתי, הדיווח הכספי ועבודת הביקורת הפנימית חיונית לקיום ממשל תאגידי בכל הנוגע לעקרונות השקיפות, הדיווח והנשיאה באחריות.
תכנון 422 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
עבודה אסטרטגי ושנתי בוועד המרכזי ובמחוזות חיוני גם לצורך יצירת שקיפות באשר למטרותיהם ודרכי השגתן, וכן לצורך דיווח על מידת השגתן; הכנת הדוחות הכספיים בפרק זמן סביר והסדרת כללי הדיווח הכספי חיוניות להבטחת האפקטיביות של הדיווח הכספי; מיצוי משאבי הביקורת הפנימית ותִקנון משרת המבקר הפנימי במנגנון הלשכה לצד כינון ועדת ביקורת יחזק ו את מערך הביקורת הפנימית - ובכך גם את השקיפות, הדיווח והנשיאה באחריות במוסדות הלשכה.
לשכת עורכי הדין 423 .
לשכת עורכי הדין ממלאת שליחות ציבורית חשובה בהסדרת מקצוע עריכת הדין ובפיקוח על האתיקה של העוסקים במקצוע שהוא אחד מעמודי התווך של מערכת המשפט והמשטר הדמוקרט י בישראל.
לפי הגדרת תפקידיה בחוק אמורה הלשכה לפעול לקידום ענייניהם של כל העוסקים במקצוע, לעמוד על משמר שלטון החוק במדינה ולהגן על האינטרסים של הציבור כולו.
לפיכך נודעת חשיבות רבה מבחינה ציבורית להבטחת תפקודה התקין.
משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך להסדיר א ת חלוקת הסמכויות והתפקידים בין הוועד המרכזי ובין המחוזות, ולהגיע לפתרון מוסכם בנושאים השנויים במחלוקת בלשכה מתוך התחשבות בצורכי המחוזות בכל הנוגע למתן השירותים לחבריהם.
משרד מבקר המדינה מציין כי הלשכה ומשרד המשפטים עדיין לא השלימו את הסדרת מימון הבחירות ל מוסדות הלשכה, למרות חשיבות הנושא והמלצותיו של דוח מבקר המדינה שפורסם באפריל 1999 .
מאז אף התקיימו מערכות בחירות למוסדות הלשכה ללא כללים בנושא המימון, אף שאין לכך כל הצדקה, תוך פגיעה בשקיפות הנדרשת למניעת מצבים של מימון והוצאות בלתי ראויים במערכת בחירות, עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
לפיכך, על הלשכה ומשרד המשפטים להסדיר בהקדם את מימון הבחירות של המועמדים לתפקידים במוסדות הלשכה; בכלל זה ראוי לקבוע את סכום התרומה המרבי, האנשים הרשאים לתרום, הסכומים שמותר למועמדים להוציא למימון הבחירות, ולהסדיר את אופן הדיווח הנדרש מהמועמדים.
כיוון שהלשכה היא תאגיד ציבורי בעל סמכויות נרחבות שתחומי פעילותו הוסדרו בחוק, מן הראוי שההנחיות האמורות יעוגנו אף הן בחקיקה.
בתחום תפקידי החובה של הלשכה - עליה לחזק את מערך הפיקוח על המתמחים ולהגביר את האפקטיביות שלו; לוודא כי הטיפול בתלונות בכל ועדות האתיקה נעשה באופן אחיד ושוויוני, ובמסגרת פרק הזמן המרבי הקבוע בכללים; ולבחון אם הקריטריונים למתן ייצוג משפטי חינם למעוטי אמצעים, שהוסף לתפקידי החובה של הלשכה, אכן הולמים את ייעודם.
בתחום תפקידי הרשות של הלשכה - עליה לקבוע מדיניות אשר תגביר את ה שוויון בין המרכז ובין הפריפריה בכל הנוגע להיצע קורסי ההשתלמות אשר מארגנים המכון להשתלמויות והוועדים המחוזיים; כמו כן עליה לחזק את הפיקוח והבקרה של מוסדות הלשכה על הפעילות של קרן הגמלאות של עורכי הדין.
על הלשכה להקפיד על תכנון עבודה רב-שנתי ושנתי, הן בוועד המרכזי והן במחוזות; לנהל את מערך ההתקשרויות בהתאם לחוק חובת מכרזים; לתקנן את מנגנוני הוועד המרכזי והמחוזות ולגבש מערכת שכר אחידה; לחזק את הבקרה, הדיווח והשקיפות כלפי חבריה בפעולותיה המינהליות והתקציביות.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי בהיעדר הסדרה של הנושאים ה ללו המצב הקיים בלשכה אינו תקין, ומחובתה של הלשכה להסדירם בהקדם.
50 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המשפט הפלילי נועד לקיים מסגרת של חיי חברה תקיניםולשמור על הסדר הציבורי ועל הערכים והעקרונות שעליהם הם מושתתים.
שמירה על אלה מובטחת, בין היתר, על ידי הכוח ה מרתיע של הסנקציה הנגזרת מהפרת הוראות ה דין הפלילי.
המטרות העיקריות של אכיפת הדין הפלילי הן: לקבוע מי האחראים לפגיעה בַּערכים המוגנים, להצהיר על פסלות מעשיהם, להענישם על הפגיעה בערכים אלה ולהרתיע אחרים באמצעות סנקציית העונש.
היועץ המשפטי לממשלה מופקד על יישו ם דיני העונשין וממונה במישרין על שמירת האינטרס הציבורי בתחום זה.
ככלל, החקירות מתנהלות במשרדי החקירות שבתחנות המשטרה וביחידות חקירה מרחביות, מחוזיות וארציות (להלן - יחידות החקירה) 39 .
אלה כפופים פיקודית למפקדים הטריטוריאליים, ומקצועית לחטיבת החקירות שבאגף לחקירות ולמודיעין (להלן - אח"ם) במטה הארצי של המשטרה (להלן - מטא"ר).
חטיבת החקירות אחראית לגיבוש תורת הפעלה בתחום החקירות לפי החוק, הפסיקה, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ומדיניות המשטרה.
פרקליטות המדינה והתביעה המשטרתית הן זרועות העיקריות של התביעה הכללית.
הפרקליטות פועלת במסגרת משרד המשפטים, באמצעות הלשכה המרכזית שלה ופרקליטויות המחוזות (להלן - הפרקליטות).
עליה לעסוק, בין היתר, בקביעת מדיניות התביעה הכללית, בהנחיית פרקליטויות המחוזות, בתיאום ביניהן ובפיקוח על עבודת התביעה המשטרתית.
התביעה המשטרתית (להלן - התביעה המשטרתית או התביעה) פועלת באמצעות יחידות תביעה מחוזיות הכפופות פיקודית לקצין אח"ם המחוזי, ומקצועית לראש מחלקת התביעות 40 באח"ם שבמטא"ר.
נוסף על כך, ביחידות החקירה הסמיך מפכ"ל המשטרה גורמי פיקוד כתובעים, והם מוסמכים לסגור תיקים בעברות שאינן פשע 41 .
ל, התשמ"ב ]נוסח משולב[ פי חוק סדר הדין הפלילי- 1982 (להלן- החסד"פ), משנודע למשטרה על ביצוע עברה, אם על פי תלונה או בכל דרך אחרת, היא תפתח בחקירה; אולם סעיף 59 ,לחסד"פ קובע כי כשמדובר בעברה שאינה פשע קצין משטרה בדרגת פקד ומעלה רשאי להורות שלא לחקור אם היה סבור שאין בדבר עניין לציבור או אם רשות אחרת מוסמכת לחקור את העברה42 .
על פי סעיף 60 ,לחסד"פ, בתום החקירה מועבר החומר שהושג בה, בעברה מסוג פשע 43 .
39 נוסף על אלה ישנם גופי חקירה ותביעה לתחומים מיוחדים, כגון הרשות לניירות ערך או הממונה על הגבלים עסקיים.
40 בדצמבר 2010 הוקמה והחלה לפעול חטיבת התביעות באח"ם לחטיבה והיא תהיה בעלת אחריות פיקודית ומקצועית על יחידות התביעה.
41 לפי חוק העונשין , התשל"ז - 1977 (להלן- חוק העונשין), העברות מסווגות לפי חומרתן: פשע - עברה שנקבע לה עונש חמור ממאסר לתקופה של שלוש שנים; עוון - עברה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה העולה על שלושה חודשים ושאינה עולה על שלוש שנים; חטא - עברה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים.
42 העברות אותן רשאית המשטרה שלא לחקור הן עברות קלות מאוד, שנסיבותיהן לא מצדיקות את הפעלת כובד משקלה של מערכת אכיפת החוק.
43 בעברות שאינן פשע- חטא ועוון - הסמכות לסגור תיקים נתונה גם בידי קצין משטרה שהוסמך כתובע לעניין זה בידי המפכ"ל.
המשרד לביטחון הפנים 51 .
לתובע המוסמך לנהל את התביעה44 .
על פי סעיף62 (א) לחסד"פ אם ראה תובע שהועבר אליו חומר החקירה שהראיות מספיקות לאישום אדם פלוני, יעמידו לדין, זולת אם סבר שאין במשפט עניין לציבור; ואולם החלטה שלא להעמיד לדין בשל היעדר עניין לציבור היא בסמכות בעלי התפקידים המפורטים בחסד"פ.
44 לפי סעיף 12 לחסד"פ, התובעים במשפטים פליליים הם פרקליטים בפרקליטות המדינה, שוטרים שנתמנו לצורך זה בידי המפקח הכללי של המשטרה ו"גם מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו להיות תובע, דרך כלל, לסוג של משפטים, לבתי משפט מסוימים או למשפט מסוים".
52 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
יובהר שהשימוש בביטוי "עניין לציבור" אינו נועד להצביע על היעדר עניין בנושא גופו, אלא על היעדר עניין בניהול ההליכים, דהיינו על היעדר עניין לקיים את הליך החקירה או את הליך העמדה לדין45.
ההחלטה לסגור את התיק בעילת היעדר עניין לציבור, ולמעשה שלא להעמיד לדין חשוד חרף קיומן של ראיות מספיקות לאישום, היא החלטה שלטונית בעלת אופי מעין-שיפוטי ומשמעויותיה רבות לכל המעורבים : הן לחשוד, הן לנפגע העברה והן לחברה בכללותה.
זאת, כיוון שסגירת התיק אינה מאפשרת למצות את מכלול הסנקציות העומדות לרשות המדינה נגד החשוד בביצוע העברה.