HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
41 הכינוי "תקנת ה-100 מלש"ח" אינו מעיד בהכרח על הסכום המתוקצב בתקנה, שכן משרד האוצר תקצב בתקנה זו גם תוספות למענק האיזון (ראו בהמשך).
170 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
ייעודם של המענקים המיוחדים וסדרי הקצאתם .
בשנים 2007 ו- 2008 הקצה משרד הפנים מתקנת המענקים המיוחדים כספים לרשויות מקומיות שמונו להן ועדה ממונה (במקום מועצת הרשות) או יו"ר ממונה (במקום ראש הרשות) (להלן - ועדות ממונות), לרשויות מאוחדות, למועצות אזוריות שבתחום שיפוטן יש יישוב גדול ולרשויות שסכום הכנסותיהן מארנונה לנפש קטן מהסכום המזערי שנקבע (להלן - רשויות שהכ נסותיהן מארנונה נמוכות), כספים לאבטחת ראשי רשויות וכן מענקים לפתרון בעיות פרטניות של רשויות.
בספטמבר 2007 המליץ מנהל המינהל לשלטון מקומי למנכ"ל משרד הפנים כי תקציב המענקים המיוחדים יחולק כלהלן: 30 ;מיליון ש"ח יוקצו לרשויות מאוחדות 8 מיליון ש"ח לרשויות שהכ נסותיהן מארנונה נמוכות; 30 מיליון ש"ח לוועדות ממונות; 4.
5 מיליון ש"ח עבור יישובים גדולים במועצות אזוריות; והיתרה בסך 27.
5 מיליון ש"ח תועבר למענק האיזון לשנת 2007 כדי לצמצם את שיעור הקיצוץ שנעשה בו.
שר הפנים דאז, מר מאיר שטרית, דחה את המלצת הדרג המקצועי להעביר את יתרת התקציב בסך 27.
5 מיליון ש"ח, למענק האיזון לשנת 2007 .
והעביר יתרה זו לתקציב מענק השר מהאמור לעיל עולה כי תקציב המענקים המיוחדים הוקצה למטרות שמענק השר נועד להן, ומכאן שאין צורך בתקנה מיוחדת לשם כך.
בחלק מהמקרים מימן תקציב מענק השר בפועל את אותן מטרות: מענקים לרשויות מאוחדות, לוועדות ממונות ולמועצות אזוריות שבתחומן יישובים גדולים - וקיים חשש לכפל תמיכה, מתקנת המענקים המיוחדים ומתקנת מענק השר.
עמדת משרד האוצר בנוגע לניצול כספי המענקים המיוחדים הייתה שמשרד הפנים השתמש בכספי התקנה שלא למטרתם המקורית, ולמעשה היא שימשה "רזרבת שר שנייה".
בדצמבר 2008 כתב רכז תחום פנים לשעבר באגף התקציבים במשרד האוצר למנכ"ל משרד הפנים כי בכוונת משרד האוצר לבטל בשנת 2009 את תקנת המענקים המיוחדים ולהעביר את הסכום המתוקצב בתקנה זו לתקנת מענקי האיזון, וכי על משרד הפנים להיערך לכך ולהודיע לרשויות המקומיות על השינוי הצפוי.
אולם בשנת 2009 החליט משרד האוצר שלא להעביר את הסכום המתוקצב בתקנת המענקים המיוחדים למענקי האיזון, ובמקום זאת פיצל את התקנה האמורה לארבע תקנות חדשות שלכל אחת מהן ייעוד מוגדר: ועדות ממונות, רשויות מאוחדות, מועצו ת אזוריות שבתחום שיפוטן יש יישובים גדולים ורשויות שהכנסותיהן מארנונה נמוכות.
נמצא כי למרות קביעתן של ארבע התקנות הייעודיות, לא ביטל משרד האוצר את תקנת המענקים המיוחדים, ובשנת 2009 הוקצו ממנה כ-14 מיליון ש"ח למענקים שונים: מענק תמיכה לרשויות שנפגעו כתוצאה ממבצע "עופרת יצוקה"; מענק חדש שנקרא "מענק גידול אוכלוסייה"42; מענק מיוחד43 לרשויות; מענק הבראה ומענק "שיפוי קיצוץ" לרשות אחת לשנת 2008 , וזאת נוסף על ארבעת סוגי המענקים הייחודיים שפורטו לעיל.
42 לפי הסברי משרד הפנים, מ ענק זה ניתן לרשויות שקצב גידול האוכלוסייה שלהן מואץ, ובשנת 2009 קיבלו אותו הרשויות גדרה, שומרון, אלונה, ביתר עילית ומודיעין עילית.
43 סיוע נקודתי חד-פעמי בגין נסיבות מיוחדות.
בתשובתו מפברואר 2010 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי מקורו של מרבית הסכום הנזכר למעלה (כ-14 מיליון ש"ח) הוא בעודפים מחויבים44 משנת 2008 שהועברו לביצוע בשנת 2009 , והוא השתמש בתקנת המענקים המיוחדים ככלי טכני לביצוע התשלום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי היה עליו להשתמש בתקנת מענק השר ככלי טכני להעברת העודפים המחו יבים משנה קודמת ולפתרון בעיות נקודתיות אחרות.
קיומה של תקנת המענקים המיוחדים לצדה של תקנת מענק השר משמש נתיב נוסף להעברת כספים למטרה זהה, והוא מקשה את המעקב והפיקוח על הקצאת הסכומים.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי "מטבעם של מענקים מ יוחדים.
הוא לפתור בעיות ייחודיות".
הוא הוסיף כי "התנגד למהלך החד צדדי שנעשה ערב תקציב המדינה לשנת 2009 בו חולקו המענקים המיוחדים בסך 100 מיליון ש"ח לארבע תקנות בלבד.
המשרד גרס וטען בדיונים עם אגף התקציבים באוצר כי יש צורך להותיר סכום של כ-20 מיליון ש"ח שייועד לטיפול פרטני בבעיות של רשויות מסוימות".
בתשובתו מינואר 2011 מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "כדי לאפשר למשרד הפנים לסייע לרשויות מקומיות בעלות צרכים מיוחדים, שנוסחאות ההקצאה אינן נותנות להן מענה, יזם המשרד בתיאום עם משרד האוצר תקנות תקציב מיוחדות שנועדו להבטיח שהסיוע הכספי יינתן על פי כללים ואמות מידה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי לכך בדיוק נועד מענק השר לפי המלצות ועדת גדיש - לטיפול בבעיות נקודתיות שלא נפתרו במסגרת הנוסחה להקצאת מענק האיזון.
קיומו של מענק השר מייתר אפוא את תקנת המענקים המיוחדים, ועל משרד האוצר לבטל תקנה זו.
עוד נמצא כי משרד הפנים אמנם קבע אמות מידה לחלוקת כספי המענקים המיוחדים לוועדות ממונות, לרשויות מאוחדות ולמועצות אזוריות שבתחום שיפוטן שוכנים יישובים גדולים, אולם הוא לא פרסם אמות מידה אלה.
משרד מבקר המד ינה מעיר למשרד הפנים כי עליו לפרסם את אמות המידה לחלוקת מענקים מיוחדים גם בתקנות החדשות שנקבעו וכן את הקצאת הכספים כדי שכל רשות תוכל לבדוק בעצמה אם היא עומדת בהן ומה הסכום שהיא זכאית לו.
44 עודפים מחויבים הם החלק מתוך התקציב שיש התחייבות לשלמו לספק (רשות מקומית רוא ים כספק) אולם עדיין לא שולמו.
עודפים בלתי מחויבים הם חלק מהתקציב שעדיין לא נוצרה התחייבות לשלמו לספק כיוון שעדיין לא עמד בתנאים המזכים בתשלום.
172 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מענק מיוחד לוועדות ממונות .
שר הפנים מוסמך לנקוט צעדים נגד גופים ונב חרי ציבור הממלאים תפקידים ברשויות המקומיות אשר אינם ממלאים כראוי את המוטל עליהם על פי דין.
הצעד החריף ביותר שבסמכותו לנקוט הוא משרד הפנים 173 .
החלפת המועצה המקומית של הרשות המקומית בוועדה ממונה שחבריה הם פקידים מטעם השלטון המרכזי, או הדחת ראש הרשות המכהן ומינוי פקיד במקומו.
בשנת 2008 פעלו ברשויות המקומיות25 .
ועדות ממונות משרד הפנים תומך תמיכה רחבה ברשויות שהתמנו להן ועדות ממונות.
בספטמבר 2007 מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא "רואה חשיבות רבה לחיזוק אותן רשויות מקומיות על מנת לשפר את איכות השירותים המוענקים לתושבים באותן רשויות מקומיות זאת באמצעות מענק חד פעמי מיוחד שיאפשר לראש הרשות הממונה להניע את גלגלי הרשות במיוחד לאחר תקופה בה סבלה הרשות מניהול כושל שהביא להדחת ראש הרשות הנבחר".
בשנת 2007 קיבלו15 ועדות ממונות תקציבים מתקנת מענקים מיוחדים, בשנת 2008 - 13 ועדות ממונות 45 ובשנת 2009 - 22 .
לפי מכתבו של מנהל המינהל לשלטון מקומי למנכ"ל משרד הפנים מספטמבר 2007 , אמות המידה להקצאת כספי המענקים המיוחדים לוועדות ממונות הן גודל האוכלוסייה (אמת מידה שמשקלה 70% ) ומקומה בדירוג החברתי-כלכלי ( 30% .
) באפריל 2008 החיל משרד הפנים את אמות המידה הללו על הקצאת המענקים לשנת 2008 .
לדעת משרד מבקר המדינה אמות המידה האמורות, שלפיהן הקצה משרד הפנים עשרות מיליוני ש"ח לוועדות ממונות, אינן ממצות את מורכבות מצבן של הוועדות הממונות, ויש אמות מידה רלוונטיות אחרות שלא הובאו בחשבון, כגון תפקוד הוועדה והישגיה: שיעור הקטנת הגירעון, הגדלת מקורות ההכנסה, הפחתת ההוצאות, שיפור הישגי החינוך ביישוב וכד'.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משרד הפנים כי מן הראוי שיבדוק את האפשרות להוסיף אמות מידה ממצות יותר לחלוקת הסיוע, כך שניתן יהיה להשתמש בכספים אלה לא רק לסיוע אלא גם כתמריץ לשיפור השירותים לתושבי יישובים המנוהלים בידי ועדה ממונה.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי לא ניתן לדעת מה יהיו הישגיה של הוועדה הממונה בטרם החלה את עבודתה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי כשם שהוא קובע לרשות הנמצאת בתהליך הבראה תכנית הבראה לכמה שנים, הכוללת הצבת יעדים לשיפור מצד אחד ומתן מענקים מצד שני - מן הראוי כי יקבע לוועדה ממונה תכנית שיפור רב-שנתית שתציב לה יעדים בתחומים שונים (למשל, הפיננסי, הכלכלי, החברתי, הניהולי ועוד), וכי הסיוע יועבר לה לפי קצב התקדמותה.
בשנים 2007 -2009 הקצה משרד הפנים לוועדות הממונות מכספי המענקים המיוחדים 36 ,מיליון ש"ח 46 מיליון ש"ח ו -75 מיליון ש"ח בהתאמה.
נמצא כי סכום הסיוע הוגדל ל -75 מיליון ש"ח בשנת 2009 אף על פי שמספר הוועדות הממונות לא השתנה.
45 ועדות שקיבלו תקציב לפי אמות המידה שנקבעו לכך (גודל האוכלוסייה ומקומה בדירוג החברתי-כלכלי, ראו בהמשך).
174 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הכפלת סכום הסיוע לוועדות הממונות מחייבת מתן הסבר למשרד האוצר לגבי נחיצות הסכום והדרך שבה הוא צפוי להביא לשיפור של ממש בהבראת הרשויות שהתמנו להן ועדות ממונות.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי "הסכום בסך 100 מיליון ש"ח שהוקצה לרשויות המקומיות בשנת 2008 , כלל בתוכו מעבר לארבעת היעדים שהופיעו גם בתקציב 2009 .
גם טיפול נקודתי ברשויות בהן נתגלו בעיות מקומיות ייחודיות שמענק האיזון לא נתן להן מענה.
מאחר שמשרד האוצר החליט באופן חד צדדי ומבלי להתייעץ עם גורמי המקצוע במשרד הפנים, להקצות התקציב המיוחד בסך 100 מיליון ש"ח בשנת 2009 לארבעה שימושים בלבד, החליט משרד הפנים בשים לב להיקף הצרכים, על הגדלת התקציב המיועד לוועדות הממונות שכן שם נדרש הסיוע הרב ביותר לרשויות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הוא לא פירט לפני משרד האוצר את סכומי הסיוע הדרושים לוועדות הממונות והקצה את הכספים רק לפי גודל האוכלוסייה ומקומה בדירוג החברתי -כלכלי.
לדעת משרד מבקר המדינה הסכום הגדול שמשרד הפנים מייעד לסיוע לוועדות ממונות מעניק משנה תוקף לצורך להכין תכנית שיפור רב-שנתית ולבחון את תפקוד הוועדה הממונה והישגיה כאמת מידה בעלת משקל בהקצאת הכספים.
לפי אמות המידה להקצאת המענק המיוחד לוועדות ממונות, המענק יוקצה רק לרשויות שלא ניתן להן תגבור תקציבי ממקורות אחרים.
ואולם הביקורת העלתה כי בשנת 2008 לפחות11 מ-13 הרשויות המקומיות שקיבלו מענק מיוחד (לפי אמות המידה שנ קבעו לכך - גודל האוכלוסייה ומקומה בדירוג החברתי -כלכלי), קיבלו תגבור תקציבי גם מתקנת מענק השר.
הביקורת העלתה כי לא כל כספי המענקים ששולמו לוועדות ממונות מתקנת מענקים מיוחדים נקבעו על פי אמות המידה שנקבעו לכך (גודל האוכלוסייה ומקומה בדירוג החברתי כלכלי).
לדוגמה, בשנת 2008 , נוסף על סכום כולל של31 מיליון ש"ח שהוקצה ל -13 ,הוועדות האמורות בהתאם לאמות המידה שנקבעו קיבלו חמש מ-13 הוועדות מאותה תקנה בגין היותן ועדות ממונות, סכום נוסף של כ-7.
5 מיליון ש"ח שלא על פי אמות המידה.
שלוש ועדות ממונות אחרות (נוסף על ה-13 ) קיבלו מענק מיוחד כוועדות ממונות שלא על פי אמות המידה האמורות בסכומים של 2 ,מיליון ש"ח5 מיליון ש"ח ומיליון ש"ח מאותה תקנה.
5 מיליון ש"ח הועברו לוועדות ממונות מתקנת מענקים מיוחדים שלא על פי אמות המידה שנקבעו לקבוצה זו.
להלן דוגמה להקצאה חריגה של מענקים מיוחדים - ההקצאה לוועדה הממונה בלוד: עיריית לוד קיבלה בשנת 2008 .
מענק מיוחד כוועדה ממונה בסך מיליון ש"ח בשנה זו התחייב משרד הפנים להעביר לה בגין היותה ועדה ממונה עוד 10 מיליון ש"ח מתקנת מענקים מיוחדים.
מנתוני המערכת התקציבית הממוחשבת של משרד הפנים עולה כי בשנת 2009 קיבלה עיריית לוד מתוקף היותה ועדה ממונה מענק של כ-11 מיליון ש"ח בשני תשלומים (כולל2 מיליון ש"ח על חשבון שנת 2008 ,) כלומר בשנים 2008 -2009 קיבלה סכום של19 .
מיליון ש"ח משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי תוספת המענק המיוחד בסך 10 מיליון ש"ח סוכמה ישירות בין אגף התקציבים במשרד האוצר ובין יו"ר הוועדה הממונה, והמשרד דרש מיו"ר הוועדה להציג לו תכנית פעולה מפורטת לשימוש בתקציב ייחודי זה.
כמו כן מסר משרד הפנים כי הרשות המקומית טוענת שבסיכום עם אגף התקציבים הובטח לה שתקבל עוד 7.
5 מיליון ש"ח לשנת 2009 ,5 מיליון ש"ח בשנת 2010 ו-2.
5 מיליון ש"ח בשנת 2011 .
יו"ר הוועדה הממונה בלוד אישר זאת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2011.
176 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מתשובתו של יו"ר הוועדה הממונה בלוד למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 עולה כי משרד הפנים לא היה מעורב בקביעת סכום הסיוע שהובטח ללוד, אם כי הוא קיבל הודעה על כך.
כמו כן משרד הפנים טרם אישר את יעדי השימוש בתקציב שהגיש לו יו"ר הוועדה הממונה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי עליו להימנע מלאשר תוספות תקציב לרשויות המקומיות במישרין בלי תיאום מלא עם משרד הפנים, שהוא הגורם המקצועי הבקי במצבן של הרשויות המקומיות ובמידת הזדקקותן לסיוע.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הפנים כי הוא בחר להסתפק בפירוט השימושים למענק האמור במקום לקבוע תכנית שיפור רב-שנתית ולבחון את תפקוד הוועדה הממונה והישגיה כאמת מידה בעלת משקל במתן המענקים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מתן סיוע לוועדות הממונות מתקנות תקציביות שונות ועל פי אמות מידה שונות פוגע בשוויון בהקצאת תמיכות בידי המדינה, ועלול לגרום לתשלומי כפל ולבזבוז כספי ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם לשם השקיפות, מן הראוי שמשרד הפנים יקצה את המענקים שייעודם "ועדות ממונות" ממקור תקציבי אחד על פי אמות מידה מאושרות ואחידות.
מענק מיוחד לרשויות מאוחדות .
מדיניות משרד הפנים, לפי מסמכיו 46 , הינה לקדם איחוד רשויות מטעמי חיסכון, יעילות וניהול.
הוא "תומך ומלווה את הרשויות שהתאחדו בשנים האחרונות וזאת לאור ההכרה בהוצאות הנובעות מהאיחוד המתפרסות על פני השנים (איחוד מנגנונים, הסדרה ואיחוד של תעריפי ארנונה וחוקי עזר, עלויות בגין תביעות, שכ"ע ופיצויי פיטורין וכו') וכן כצורך לחזק את האיחודים שנעשו".
]שכר עבודה[ נמצא כי משרד הפנים לא הגדיר את פרק הזמן שבו ייחשבו רשויות הנמצאות בתהליך איחוד כרשויות מקומיות מאוחדות לעניין הזכאות לתמיכה.
בשנים 2006 -2008 הקצה משרד הפנים ל -13 איחודים סכום כולל של 25 ,מיליון ש"ח 30 מיליון ש"ח ו -16.
2 מיליון ש"ח בהתאמה מתקציב המענקים המיוחדים.
איחודים משרד הפנים קבע כי כספי המענקים המיוחדים יוקצו לרשויות מאוחדות לפי אמות המידה שנקבעו לחלוקת המענקים לוועדות ממונות (גודל האוכלוסייה - 70% ; הרמה החברתית-כלכלית - 30% .
) משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אמות המידה לחלוקת מענק לוועדות מ מונות אינן מתאימות בהכרח לרשויות מאוחדות.
זאת משום שוועדות ממונות בהגדרתן משתייכות לקבוצת הרשויות החלשות ועליהן לבנות תכנית שיקום ארוכת טווח.
לעומתן, ייתכנו רשויות מאוחדות חזקות שאינן נזקקות לסיוע או לתמריץ ממשלתי.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שמשרד הפנים יגדיר את פרק הזמן שבו נחשבת רשות כרשות מאוחדת וכן יקבע אמות מידה מיוחדות לחלוקת תקציבים .
46 מכתב מנהלת אגף התקציבים במשרד הפנים למנהל המינהל לשלטון מקומי, מאי 2008.
178 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לרשויות מאוחדות, המביאות בחשבון את החוסן הכלכלי של הרשויות השותפות למיזוג ואת השוני ביניהן47 .
47 יודגש כי חוסנה הכלכלי של הרשות אמנם מושפע מהדירוג החברתי -כלכלי שלה, אולם שני אלה אינם היינו הך.
הדירוג החברתי -כלכלי מלמד על חוסנה של האוכלוסייה, ואילו חוסנה הכלכלי של הרשות המקומית נובע ממצבה התקציבי (עודף או גירעון), ממקורות הכנסותיה, מיכולתה לגייס אשראי, מאיכות הניהול וכד'.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי מצבן של הרשויות ה מאוחדות נלקח בחשבון בעת הקצאת המשאבים, והוא לא נתן סיוע לרשויות שדירוגן החברתי-כלכלי גבוה מרמה 8 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הדירוג החברתי-כלכלי אינו מעיד בהכרח על חוסנה הכלכלי של הרשות.
כך ישנן רשויות בעלות דירוג חברתי-כלכלי 8 ומטה העומדות באמו ת המידה לסיוע שקבע משרד הפנים אולם הן בעלות חוסן כלכלי.
את רוב הכספים הניתנים כתמריץ לרשויות מאוחדות מקצה משרד הפנים מתקציב שבתקנה ייעודית.
נוסף על כך קיבלו רשויות מקומיות כתמריץ במסגרת האיחוד מענקים, כאמור, גם מתקנת המענקים המיוחדים.
זאת ועוד, לפי מסמכי המשרד, סכומי המענקים שקיבלה המועצה המקומית המאוחדת קדימה-צורן לשנת 2007 ממענק השר, מהתקנה הייעודית ומתקציב הפיתוח בשל היותה רשות מאוחדת היו גדולים מאלה שהייתה זכאית לקבל.
יוצא אפוא כי יש כמה מקורות מימון לתמיכה ברשויות מאוחדות, והכספים הניתנים מכלל המקורות אינם מחולקים בהכרח באופן שוויוני בין הרשויות המאוחדות.
יצוין כי בהקצאת מענק האיזון מעניק משרד הפנים לרשויות המאוחדות הטבה נוספת, שאינה כלולה בנוסחת ההקצאה, וזאת על חשבון כלל האוכלוסייה48 .
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי התוספת שהקציב לרשויות מאוחדות על ידי הגדלת מענק האיזון נועדה לתת בידן משאבים לשיפור השירותים לתושבים שנפגעו לכאורה מהליך האיחוד.
בתשובתו מינואר 2011 , מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "החל משנת 2010 ולאור חלוף הזמן ממועד ביצוע איחודי הרשויות, הפסיק משרד הפנים הקצאת מענקים מיוחדים לרשויות מאוחדות".
לדעת משרד מבקר המדינה, ונוכח תשובתו לעיל של משרד הפנים, מן הראוי שהוא גם יפסיק את ההטבה לרשויות אלה הנכללת בהקצאת מענק האיזון.
עם זאת, אם בעתיד יהיה סבור משרד הפנים שיש להקצות לרשויות מאוחדות תוספת תקציב, עליו לרכז את המענקים הניתנים להן בתקנה תקציבית ייעודית אחת, כדי שתהיה שקיפות בדבר היקף התקציב הציבורי המוקדש לנושא ותימנע כפל הקצאה.
הקצאת כספים מכמה מקורות תמיכה לאותה מטרה מגדילה את החשש להקצאת יתר הגורמת בזבוז משאבי ציבור, או הקצאת חסר העלולה לפגוע ביכולתה של רשות מקומית נזקקת לספק שירותים.
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי מבחינת כללי התקצוב אין מניעה שגורם כלשהו ובכלל זה רשות מקומית יתוקצב מכמה מקורות הקצאה.
48 בדברי ההסבר להקצאת מענקי האיזון לשנים 2008 -2007 צוין כי מענק האיזון (ללא תוספות) לרשות מקומית מאוחדת לא יפחת ביותר מ-5% מסכום המענק שניתן לה בשנה קודמת.
לגבי שנת 2006 - לא יפחת ביותר מ-10% .
180 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי יש לקיים בקרה אפקטיבית כדי לוודא שהקצאת המענקים לאוכלוסייה שלה הם מיועדים תיעשה לפי אמות מידה שוויוניות ולא יהיה מימון יתר לגוף מסוים בשל ריבוי מקורות התמיכה, בייחוד אם מדובר במענקים המיועדים לאותה מטרה ולאותה אוכלוסייה.
מענק מיוחד לעיריית רמת גן בשנת 2000 מינה שר הפנים ועדת חקירה 49 בראשותו של פרופ' א לישע אפרת לבדיקת המבנה המוניציפלי הרצוי באזור המועצה האזורית אפעל50 (להלן- ועדת אפרת).
לפי חוות הדעת שהגיש מנכ"ל משרד הפנים בפברואר 2007 לשר הפנים דאז בעניין, שלוש רשויות מקומיות שכנות - קריית אונו, אור יהודה ודרום השרון - הביעו את רצונן לספח אליהן שטחים מ המועצה האזורית אפעל כמנוף לפיתוח כלכלי ואורבני בשטחן.
יש לציין כי חברי המועצה ותושבי היישוב רמת אפעל העדיפו להסתפח לרמת גן ולא לקריית אונו, שכן עיריית רמת גן לדעתם יציבה וחזקה יותר ותוכל להעניק להם שירותים מוניציפליים טובים יותר.
בשימוע שקיים שר הפנים לרא ש עיריית רמת גן בשנת 2004 לקראת הכרעה בדבר המלצות ועדת אפרת העלה ראש העירייה טיעונים בדבר הכדאיות שבצירוף שטחי המועצה האזורית אפעל לרמת גן ובהם: החוסן הכלכלי של עיריית רמת גן שיסייע לה לפתח את האזור; גבולה המשותף עם רמת אפעל וכפר אז"ר; שירותי החינוך שמקבלים ברמת גן רוב תלמידי המועצה.
כן נטען כי סיפוח שטחים אלה יביא לידי פיתוח מהיר ומוצלח של אזורי תעסוקה ומסחר חדשים לטובת האזור כולו.
לפי חוות הדעת האמורה טענה עיריית רמת גן כי "תוכל לצרף לתחום שיפוטה את רמת אפעל ואת כפר אז"ר ולספק להם שירותים ללא תוספת כוח אדם".
גם המועצה האזורית דרום השרון ביקשה לספח אליה את כפר אז"ר ואדמותיו ללא תוספת כוח אדם.
בסופו של דבר הכריע שר הפנים בפברואר 2007 לפי המלצת מנכ"ל משרדו בסיומה של חוות דעת זו, ולפיה היישובים רמת אפעל וכפר אז"ר ושטחיהם יצורפו לעיריית רמת גן; בית האבות "נווה אפעל" והמרכז הסמינריוני "אפעל", והיישוב רמת פנקס יצורפו לאור יהודה, ושטחים אחרים יצורפו לקריית אונו.
נמצא כי עיריית רמת גן קיבלה בשנת 2008 מענק מיוחד בסך 10 מיליון ש"ח מתקנת מענקים מיוחדים בעקבות צירוף היישובים כפר אז"ר ורמת אפעל לתחום שיפוטה, בלי שנעשו בד יקות כלכליות שהצדיקו את הזדקקותה למענק.
מדובר בצירוף שני יישובים חזקים המדורגים ברמה 9 בדירוג החברתי -כלכלי, ואשר משופעים בקרקע פנויה במקום מרכזי במחוז תל אביב, לרשות מקומית חזקה המדורגת ברמה חברתית-כלכלית 8 .
ואינה נזקקת למענק איזון באוגוסט 2008 הודיע שר הפנים דאז לראש עיריית רמת גן כי הוא מעניק לעירייה 10 מיליון ש"ח "בגין איחוד רמת אפעל", כפי שסוכם בישיבה בינו ובין שר האוצר .
49 כשמתעוררת שאלה או סוגיה בקשר עם השלטון המקומי הדורשת את הכרעת שר הפנים, רשאי השר למנות ועדה שתלמד את הנושא ותגיש לו את המלצותיה לפני שיקבל החלטה.
כך עשוי השר למנות ועדה לחקירת גבולות בין הרשויות המקומיות, ועדת חקירה לחלוקה מחדש של הכנסות בין רשויות מקומיות וכד'.
50 ,המועצה האזורית אפעל כללה שלושה יישובים: רמת אפעל, כפר אז"ר ורמת פנקס וכן שני מוסדות: בית האבות "נווה אפעל" והמרכז הסמינריוני "אפעל".
בהודעה נכתב כי המענק ניתן אף על פי שאנשי משרד האוצר מסרו כי ראש עיריית רמת גן התחייב בעבר לפני שר האוצר שיקבל עליו את כל המחויבוי ות והחובות בגין האיחוד ואף יחזיר לאוצר המדינה תקציב.
182 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי בסכום שהוקצה לעיריית רמת גן יש חריגה גסה גם מאמות המידה שנקבעו להקצאת כספים לרשויות מאוחדות.
סכום ההקצאה אינו סביר לפי כל בחינה (שיעורו יותר מ-60% מהתקציב הכולל שי ועד באותה שנה ל -13 איחודים), ונראה כי ההקצאה התבססה על שיקולים שאינם נוגעים לצורכי התקציב של העירייה שנוצרו עקב צירופם של כפר אז"ר ורמת אפעל לתחום שיפוטה.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי עצם איחוד הרשויות מטיל על עיריית רמת גן עומס ת קציבי, בשל המחויבות הפנסיונית לעובדים שיפרשו ועלות העסקתם של עובדים שהשתייכו למועצה האזורית אפעל.
ראש עיריית רמת גן מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2010 כי הופיע כמה פעמים לפני הוועדה לפירוקה של המועצה האזורית אפעל והצהיר כי "אין הוא לוטש עיניים לצירוף מועצה אזורית לרמת גן".
עם זאת, הוא חזר ומנה את היתרונות שיש, לדעתו, לצירוף היישובים לעירו כפי שהציגם בשימוע לפני שר הפנים.
עוד מסר ראש עיריית רמת גן למשרד מבקר המדינה כי העירייה שיפרה ללא הכר את השירותים המוניציפליים הניתנים לתושבים החדשים, ובכללם - שיקום צנרת המים, הנחת תשתית ביוב חדשה ושיפוץ מוסדות חינוך.
כמו כן ספגה העירייה גירעון של כ-19 מיליון ש"ח שנזקפו לחובתה של המועצה האזורית אפעל.
המימון של הוצאות אלה הגיע, לדבריו, מגבייה של כספים מבעלי הקרקעות בשטחים המסופחים על חשבון הבנייה העתידית.
משרד מב קר המדינה העיר למשרד הפנים כי סוגיית העובדים ועלות העסקתם הייתה ידועה קודם האיחוד, והעירייה קיבלה עליה את הטיפול בעובדים כחלק בלתי נפרד מסיפוח השטחים.
ארבע רשויות מקומיות התחרו על צירוף היישובים ואדמותיהם היקרות לשטח שיפוטן, שכן סיפוח אדמות אלה ימריץ פיתוח כלכלי, יאפשר הקמת אזורי תעסוקה ומסחר, יגדיל את מקורות ההכנסה וישמש מנוף כלכלי וחברתי ליישוב שיספח אותם.
בסופו של תהליך הוחלט על העברת הקרקעות עם הטיפול בעובדים אל עיריית רמת גן בהסכמתה ובעידודה של העירייה על כל המשתמע מכך מבחינה כספית.
במסגרת זאת, עיריית רמת גן התחייבה בכתב כי תקבל את העובדים בלא להגדיל את מצבת כוח האדם שלה.
העירייה אף מימנה, לפי דברי ראש העירייה, את גירעונה של המועצה מהיטלים שגבתה מבעלי העניין בקרקע כבר בתחילת תהליך הפיתוח של הקרקעות.
יוצא אפוא שהרווח מן האיחוד גבוה, ואולי גבוה בהרבה, מהנטל הכלכלי הכרוך בספיגת חובות המועצה והתחייבויותיה, ולכן לא היה כל צורך להשתמש בכספי המדינה כדי לתמרץ את עיריית רמת גן להסכים לסיפוח שטחים אלה.
משרד מבקר המדינה רואה אפוא בחומרה את העובדה שהקצאה חריגה זו אושרה בלי שנעשו הבדיקות הכלכליות המתחייבות ופורטו ב כתב הטעמים לאישורה.
מתברר שאין נימוקים מיוחדים שהצדיקו תוספת משרד הפנים 183 .
תקציב לרמת גן כ"פיצוי" על קליטת עובדים חדשים וותיקים, ולכן על מנכ"ל משרד הפנים לדרוש מהעירייה להחזיר את הכספים.
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2010 כי כללי ההקצאה במסגרת התקציב המאושר נקבעים על ידי משרדי הממשלה ובכללם משרד הפנים.
לפיכך אם הקצה משרד הפנים סכום שלא על פי הכללים שקבע, ניתן לדרוש ממנו את השבתו.
184 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מענק מיוחד למועצות אזוריות בגין יישובים גדולים שבתחום שיפוטן .
בשנים האחרונות הקצה משרד הפנים מענק מיוחד למועצות אזוריו ת שבתחום השיפוט שלהן נמצאים יישובים גדולים 51 .
לשנים 2008- 2007 קבע המשרד כי יישוב גדול לעניין זה הוא יישוב שמספר תושביו גדול מ- 2,500 , ולשנת 2009 - יישוב שמספר תושביו גדול מ- 3,000 .
בשנת 2007 קיבלו את המענק, שסכומו הכולל הוא4.
5 ,מיליון ש"ח11 מועצות אזוריות.
בשנת 2008 לא הקצה משרד הפנים תקציב למטרה זו.
בשנת 2009 תקצב משרד האוצר תקנה ייעודית ששמה "יישובים גדולים" ב-1.
39 ,מיליון ש"ח ואלה הוקצו ל-14 .
מועצות אזוריות בביקורת לא נמצא כי החלטתו של משרד הפנים להקצות מענקים מיוחדים עבור יישובים גדולים במועצות אזוריות התבססה על בחינה כלכלית שבה נמצא שהדבר נדרש לתיקון קיפוח בתקצוב, ועל כן לא הוכח עצם הצורך במענק זה.
משרד הפנים ומשרד האוצר מסרו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהם ממרס 2010 ומפברואר 2010 בהתאמה כי המענק עבור יישובים גדולים ניתן כדי לצמצם את המוטיבציה של היישובי ם הללו לפעול להכרזתם כרשות מקומית עצמאית קטנה ובכך לפגוע ביתרון לגודל שיש לרשות מקומית גדולה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי על פי סעיף 1 בפקודת המועצות המקומיות, שר הפנים רשאי להכריז כי כפר או קבוצה של כפרים יתנהלו על ידי מועצה מקומית אם מספר התושבים הוא 10,000 איש ומעלה, ובנסיבות מיוחדות רשאי השר להכריז כאמור גם אם מספר התושבים עולה על 5,000 תושבים.
במרבית היישובים הנהנים מהמענק ליישובים גדולים יש פחות מ- 5,000 תושבים, ולכן הם אף אינם יכולים לפעול להכרזתם כרשויות עצמאיות.
משרד מבקר המד ינה מעיר למנכ"ל משרד הפנים, כי עליו לבסס את הקצאת המענק על בחינה כלכלית בנוגע לעצם הצורך בכך ולסכום המענק הנדרש.
בביקורת נמצא כי מתקיים חוסר שוויון בהליך הקצאת המענק.
להלן שלוש דוגמאות: (א) בשנת 2007 לא העביר משרד הפנים את המענק לשתי מועצות אזוריות בגין שלושה יישובים גדולים בתחום שיפוטן שעמדו באמות המידה שקבע המשרד.
מדובר ביישובים כפר אדומים (שמספר תושביו 2,726 ( ) ועלי 2,710 )תושבים שבתחום שיפוטה של המועצה האזורית מטה בנימין; וביישוב נופית ( 2,624 תושבים) שבתחום שיפוטה של המועצה האזורית זבולון52 .
)(ב היישוב עתלית, השוכן בתחום שיפוטה של המועצה האזורית חוף הכרמל, נגרע בשנת 2007 מרשימת היישובים הזכאים למענק, אף שהוא עומד באמות .
51 ,ראו בעניין זה מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2009,) 'עמ 340-342 .
52 לפי נתוני מינהל האוכלוסין המעודכנים לחודש אוגוסט 2008 .
הנימוק לגריעתו היה שהמועצה האזורית חוף הכרמל כבר מקבלת פיצוי עבור עתלית באמצעות מענק האיזון.
(ג) בדצמבר 2008 הודיע שר הפנים דאז לראש המועצה האזורית עמק חפר, כי הוא מקצה למועצה לשנת 2008 סכום של 150,000 ש"ח בעבור היישוב בת חפר, שמספר תושביו באותה עת היה 5,582 .
נפש, בגין היותו יישוב גדול 186 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נמצא כי בשנת 2008 לא הכין משרד הפנים רשימת יישובים זכאים ולא הקצה מענקים עבורם, ולכן לא היה מקום לתת למועצה האזורית עמק חפר הטבה כספית זו, שלא ניתנה למועצות אזוריות אחרות באותה שנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מרגע שקבע אמות מידה כמותיות לחלוקת כספי המענק, עליו לקיים הליך שוויוני ולהקצות את המענק עבור כל יישוב העומד באותן אמות מידה.
מענק מיוחד לעיריית בת ים .
בשנת 2006 החליט משרד הפנים להקצות כ-20 מיליון ש"ח לעיריית בת ים משום שנקלעה לקשיים כספיים.
מנכ"ל משרד הפנים דאז דיווח בדצמבר 2007 לרכז תחום הפנים דאז באגף התקציבים שבמשרד האוצר כי הוא הציע להקצות מיתרת התקציב בתקנת המענקים המיוחדים 15 מיליון ש"ח לעיריית בת ים, והסביר כי מדובר בסכום דומה לזה שקיבלה הרשות בשנת 2006 .
כעבור כמה ימים כתב חשב משרד הפנים למנכ"ל המשרד ולשר האוצר כי הוא מסרב לאשר את מתן המענק ללא קבלת אישור מהיועץ המשפטי למשרד הפנים.
ואולם היועץ המשפטי למשרד הפנים סירב לאשר את ההעברה, בנימוק שאין זה מתפקידו לאשרה.
בתגובה על דרישת מנכ"ל משרד הפנים להקצות את הכספים לעיריית בת ים התנה רכז תחום הפנים באגף התקציבים במכתבו מדצמבר 2007 את ההקצאה בכך שראש עיריית בת ים יתחייב בכתב להקים תאגיד מים וביוב עד 1.