HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הושלם פיילוט ראשון שיצא לדרך בתקופה שבין .
הגיוסים (פברואר -מרץ 2022 ,) עם עמדות הרכשה שהושאלו מהשר"חלמעט עמדת צילומי חלל .
32 תקנה1 לתקנות אבטחת מידע- פרק הגדרות, הגדרת "אירוע אבטחה חמור".
| 163 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו פה שאינה מתאימה לשימוש כעמדה ניידת.
צה"ל מסר כי החל בתהליך רכש של מצלמה ייעודית .
תרשים 9 : אמצעי זיהוי חסרים לפי שנים וסוג אמצעי .
על פי נתונים שהתקבלו ממערכת ב ', בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נמצא כי מאגר הנתונים הביומטריים של צה"ל המכיל מאות אלפי רשומות אינו שלם.
במאגר קיימות כמה מאות אלפי רשומות של משרתי חובה וקבע שנכון למועד סיום .
הביקורת באפריל 2022 , חסרים בהם אמצעי הזיהוי האלו: 0.
8% מתצלומי חלל הפה ו- 3.
חוסרים של מאות טביעות אצבע של חיילים שהתגייסו בשנים 2016 ו-2017 ושל כמה אלפי .
תצלומי שיניים עבור אנשי קבע שהתגייסו בין השנים 1994 - 2004 .
כמו כן, נמצאוחוסרים .
באמצעי זיהוי של מתגייסים מלפני עשר שנים ומעלה.
נמצא כי ל-1 מכל 87 משרתים .
פעילים יש רק אמצעי זיהוי אחד, דבר שמעלה חשש ליכולת הזיהוי ש להם.
עוד נמצא, כי אם עמדת הרכשה מושבתת לפרק זמן של מחזור גיוס אחד, ההשלמה של .
אמצעי זיהוי עלולה להימשך כ-6 חודשים (אף שבפרק זמן זה החיילים נמצאים בתקופת .
הכשרה, עדיין תיתכן פגיעה גם בבסיסים עורפיים בשעת חירום).
לנוכח חוסרים אלו יש .
חשש שתפגע פעולת הזיהוי של חללים בעת הצורך.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו מומלץ כי אכ"א יגביר את פעולתו לצמצום הפערים בהרכשת אמצעי הזיהוי החסרים, תוך .
תיעדוף ההשלמות לפי אופי שירותם של החיילים (שירות קרבי, רמות סיכון וכיו"ב), סוג .
אמצעי הזיהוי (טביעות אצבע) ומספ ר הפעמים שנקראו להשלמה.
לצמצום הפערים מומלץ לקדם את היוזמה להפעלת תחנה ניידת להרכשת אמצעי זיהוי, .
בכלל זה תצלומי שיניים.
שמירת מידע מחוץ למערכות המידע לזיהוי .
על פי התוספת הראשונה לתקנות אבטחת מידע, על מאגר מידע הכולל מידע על צנעת חייו .
האישיים של אדם וכן על מידע רפואי של אדם חלה רמת אבטחה בינונית.
אבטחת מידע מפרטות כיצד על הארגון להגן על מידע זה.
בביקורת נמצא כי מידע שמור מחוץ למערכות המידע ובכלל זה מידע על צנעת חייו .
האישיים של האדם וכן מידע רפואי.
מתגייסיםעם מוגבלויות רפואיות או פיזיות: לפי הנוהל הקיים בשר "ח, מתגייס אשר .
בשל מגבלה רפואית או פיזית אינו יכול לבצע הרכשה של אמצעי זיהוי, כמו מתגייסת .
בהריון, אינו נדרש לבצע את ההרכשה.
במערכת ב' אין חיווי על כך שאמצעי הזיהוי לא .
נלקח מסיבות רפואיות, ולכן מצוין במערכת ב' כי יש חוסר באמצעי זה.
נמצא כי במערכת ב' לא נשמר חיווי על מתגייסים שאינם יכולים לבצע את ההרכשה .
עקב מוגבלות רפואית או פיזית, ולכן חיילים אלו מזומנים לבצע הרכשה חוזרת אף .
שלעיתים במועד החדש הם לא יוכלו לבצעה.
מומלץ כי מיטב תוסיף דרישה לשו "ש במערכת ב' החדשה שיאפשר לציין מדוע לא .
באופן זה יוזמנו להשלמות אמצעי ה זיהוי רק החיילים .
שאפשר להרכיש מהם את האמצעים באותו המועד.
בתשובת צה"ל נמסר כי במערכת ב' החדשה, שנכון ליוני 2022 ,נמצאת בשלבי קבלה .
פותחה היכולת לתעד סיבת אי הרכשה עקב מגבלה רפואית.
מתגייסים המסרבים למסור דגימות דם: מתגייס המסרב למסור דגימת דם נדרש .
בסוף יום הגיוס סורקים את הטפסים של המתגייסים שחתמו על .
סירוב לתיקייה ברשת ומעבירים אותם בדואר האלקטרוני למנהל אוסף כתמי הדם.
בקליטת הדגימות באוסף כתמי הדם מסמנים את מי שסרב במערכת .
| 165 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו נמצא כי טופסי הסירוב להרכשת כתמי דם לא נשמרים במערכת ב' ועקב כך לא .
ניתן יהיה לאחזר אותם בקלות במידת הצורך.
כמו כן, יש חוסר יעילות בכך שרק עם .
הגעת הדגימות לאוסף כתמי הדם נדרש להזין במערכת את פרטי מי שסרב, אף .
שהסירוב היה כבר בשר"ח.
מומלץ כי יחידת מיט"ב תוסיף למערכת ב' החדשה שו"ש שיאפשר את קליטת ט ופסי .
הסירוב ואת סימון מי שסרב להרכשת כתמי דם במערכת ב' כבר ב תהליך ההרכשה .
בתשובת צה"ל נמסר כי במערכת ב' החדשה, שנכון ליוני 2022 נמצאת בשלבי קבלה, .
פותחה היכולת לתעד את אי-ההסכמה למסירת מידע על ידי המתגייס ולהחתים אותו .
ניהול מערכות אמצעי הזיהוי .
מחזור חיי מערכת מידע כולל שלבים שונים, ומקובל להפריד בין שני השלבים האלו: מערכות .
בהקמה ומערכות בתחזוקה.
שלב הקמת המערכת נחלק לכמה תתי-שלבים: ייזום, איסוף .
דרישות, אפיון, פיתוח, בדיקות, מבצוע והרצה.
שלב תחזוקת המערכת הוא השלב שבו לקוחות .
המערכת משתמשים בה וצוות הפרויקט מבצע עדכונים ושיפורים במערכת בהתאם לתקלות .
מתודולוגיה לניהול פרויקטים .
נוהל מפת"ח הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בתחום המחשוב בארגון - הן בכל אחת ממערכ ות .
המידע בנפרד, הן במישור הארגון כולו.
הנוהל נקבע בהחלטת הממשלה33 משנת 1991 כנוהל .
אחיד מחייב לפיתוח ולתחזוקה של כל מערכות המידע הממשלתיות.
בהחלטת ממשלה 34 משנת .
2014 בוטלה ההחלטה האמורה בנוגע לנוהל מפת"ח והוטל על רשות התקשוב הממשלתי לגבש .
מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, תשתיות .
ותהליכים בתחום התקשוב, ולהעמיד לרשות אגפי מערכות המידע כלים מתקדמים ליישומה.
בהנחיה של רשות התקשוב מאפריל 2020 "בנושא "מסגרת מתודולוגיית תקשוב ממשלתית .
(להלן - הנחיות מסגרת מתודולוגיה) הגדירה הרשות מתודולוגיה סדורה באופן זה: "מתודולוגיה .
מוכרת או מתודולוגיית תקשוב ממשלתית או מתודולוגיה שפותחה ע"י המשרד ובתנאי .
שמתייחסת ומכילה פתרונות להיבטים הניהוליים, הכלכליים והטכנולוגיים ולהיבטי הלקוחות של .
מערכות המידע והטכנולוגיות הדיגיטליות של יחידות התקשוב".
כמו כן לפי ההנחיה, מתודולוגיה .
33 החלטת ממשלה מספר1981 מיום 28.
34 החלטת ממשלה מספר2097 מיום 10.
2014 בנושא "הרחבת תחומיפעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות .
במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית" .
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו סדורה כוללת נושאי חובה ובכללם: בהיבט הניהולי - תכנון הביצוע ומעקב אחריו, ניהול סיכונים, .
ניהול משאבים; בהיבט הכלכלי - בקרה על עלויות הפרויקט ואמידתן; בהיבט הטכנולוגי - .
תיעוד, איכות ובקרה של התוצרים ושל הנתונים; בהיבט העובדים: שימור ושיתוף של ידע ארגוני.
יש שתי מתודולוגיות מרכזיות מקובלות בתחום ניהול מערכות וטכנולוגיות המידע: .
שיטת "מפל המים" ( Waterfall ): שיטה ובה השלבים השונים במחזור חיי הפרויקט מנוהלים .
לפי שיטה זו, בכל שלב במחזור החיים יש מסמך מפורט המגדיר מה נדרש .
למשל: מסמך אפיון - מפרט את התהליכים העסקיים שהמערכת תתמוך בהם, .
ואת המסכים והשדות במערכת.
על מסמך האפיון חותם הלקוח, כדי לוודא שתכולת .
המערכת מתאימה לצרכיו; מסמך בדיקות - מפרט את תרחישי הבדיקה; מסמך בדיקות .
קבלה מתאר את התרחישים שיבדוק הלקוח לפני מבצוע המערכת.
השיטה "הזמישה"35 ( (Agile : שיטה גמישה יותר מבחינת שלבי מחזור החיים של המוצר , .
הדוגלת במסירת תוצרים ללקוח לעיתים תכופות תוך שיתוף פעולה הדוק עם הלקוח לאורך .
כל שלבי הפרויקט כדי להגדיר בכל שלב את הדרישות הנוספות.
בצה"ל קיים נוהל פיתוח אמל"ח 10/01 לניהול פרויקטים גדולים - טכנולוגיים ושאינם טכנולוגיים .
שעודכן לאחרונה בנובמבר 2016 .
בפגישות שהתקיימו עם צוות הביקורת ב- 20.
22 ובתשובת צה"ל נמסר כי מערכת ג' שלב א' .
נוהלה לפי שיטת "מפל המים" וכי פרויקט השלמות שלב א' של המערכת יעבור לצורת ניהול .
לפי השיטה "הזמישה " כדי לשפר את איכות המוצר, להפחית סיכונים באמצעות פיתוח ובדיקה .
במחזורים קצרים, וכמו כן כדי להתמודד עם תחלופת כוח אדם שקיימת בצה"ל כל שנתיים- .
עוד נמסר כי מערכת ב' החדשה מנוהלת לפי השיטה "הזמישה ".
נמצא כי המתודולוגיה לניהול פרויקטים בצה"ל (הק"א 10/1 ) שפרסם אגף תכנוןאינה .
ייעודית לניהול פרויקטי מערכות מידע ועקב כך איננה כוללת התייחסות מפורטת לנושאי .
חובה שנדרשים במתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע.
המתודולוגיה אינה כוללת כלי עזר שיסייעו לגופים ביישומה: תקנים, קווים מנחים, נוהלי .
עבודה ותבניות אחידים בתחום ניהול הפרויקטים.
עקב כך, כל גוף מנהל את הפרויקט .
שלו בהתאם לנוהלי עבודה, תבניות וכלי עבודה שגיבש.
עוד נמצא כי המתודולוגיה לא .
כוללת התייחסות לניהול פרויקטים לפי השיטה הזמישה אף שצה"ל מפתח מערכות לפי .
מתודולוגיה זו, למשל: מערכת ב' החדשה.
בתשובת צה"ל נמסר כי צה"ל הבין שנוהל 10/1 אינו נותן מענה לפיתוח מערכות טכנולוגיות .
בשיטה "הזמישה" ועל כן הוגדר על ידי מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית באגף התקשוב .
בשיתוף אגף התכנון נוהל עדכני בשם 10/6 שבו הדרישות ליישום הפרויקט עדכני לשיטה .
הזמישה ולתהליכי העבודה בצה"ל.
בימים אלו אכ"א בשיתוף מנהלת הטרנספורמציה .
הדיגיטלית ואגף תכנון החלו להניע פרויקטים ראשיים בעולם התוכנה לפי נוהל 10/6 .
35 "הלחם של המילים "זריז" ו"גמיש .
| 167 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו מומלץ כי אכ"א יפעל בשיתוף אגף תכנון לעדכון הנהלים הרלוונטיים לניהול פרויקטי .
מערכות מידע ( 10/01 ו-10/6 ,) באופן שיכללו התייחסות מפורטת לנושאי החובה הנדרשים .
במתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע ולהתאמת המתודולוגיה לניהול .
פרויקטים בשיטה "הזמישה".
עוד מומלץ כי יגובשו כלי עזר ליישום המתודולוגיה ותבחן .
הקמת גוף תומך לניהול פרויקטים (כמו (PMO שייתן מענה לצורך זה.
הק"א 10/1 מגדירה את מסמכי היסוד הנדרשים בכל שלב בפרויקט למשל: בשלב הייזום - .
הגדרת הדרישה המבצעית , בשלב האיפיון - מסמך אפיון טכני, בשלב הפיתוח - גיבוש תוכנית .
פיתוח (להלן - תוכניות עבודה), בקרה על הפרויקט, ניהול סיכונים.
נמצא כי במערכות אמצעי הזיהוי אין מסמכי יסוד או תוצרים הנדרשים בתהליכי עבודה .
לפי מתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטי מערכות מידע ולפי הק"א 10/1 .
יסוד ותוצרי ביניים אלו נשקף סיכון שהמערכות שמפותחות אינן תואמות לדרישות .
מסמכי דרישות - למערכת ב' החדשה אין מסמך דרישות מבצעיות כנדרש בהק"א .
10/1 אלא קיימת מצגת עם רשימה כללית של תכולות שלא קיבלה את אישור הלקוח.
תוצרי ביניים - מערכת ב' החדשה מפותחת לפי השיטה הזמישה , שבה אמור הלקוח .
לקבל תוצרים לעיתים תכופות, אולם במשך תשעה חודשים מתחילת הקמת המערכת .
לא נמסרו ללקוח יחידות של המערכת ולא בוצעו מבדקים בשיתוף הלקוח .
מומלץ כי מקמש"ר תנהל את מערכות אמצעי הזיהוי בהתאם למתודולוגיות מקובלות .
לניהול פרויקטי מערכות מידע, ובהתאם להק"א 10/1, ו תגבש את מסמכי העבודה .
הנדרשים לפי מתודולוגיות אלו.
בפרויקטים טכנולוגיים בזרועות השונות בצה"ל מקובל כי מנהל הפרויקט הוא גוף אמצעי לחימה .
בהקשר של מערכות אמצעי הזיהוי גוף האמל"ח הוא אכ"א.
מערכות הזיהוי הועבר הניהול שלהן בין כמה גופים באכ"א, עד שבינואר 2021 עברו לניהולאגף .
מערכות מידע ודיגיטל במקמש"ר.
במסגרת תפקידו כמנהל הפרויקט, אחראי מקמש"ר בין היתר להגדרת הדרישות, האפיון וניהול .
הפרויקט ממועד הקמתו ועד הטמעתו.
ענף אד"ם באכ"א אחראי להיבטי האסטרטגיה וכן .
לתוכניות העבודה ולתקציבים בראייה של כלל המערכות באכ"א, וכן הוא אחראי למאגרי המידע .
ענף תכלית, כאמור , הוא הגוף הטכנולוגי שאחראי לתהליכי הפיתוח של המערכות.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו לפי PMBoK36, מדדי ההצלחה של פרויקט מערכות מידע הם עמידה בפרמטרים האלו: משאבים .
תפקיד מנהל הפרויקט הוא להביא את המערכת לשלב המבצוע בהצלחה, .
תוך עמידה בלוחות הזמנים, בתקציב, בתכולה ובאיכות שהוגדרו ולשביעות רצון הלקוחות.
בפגישה שהתקיימה בין צוות הביקורת לנצ יגי מקמש"ר ב- 20.
22 נאמר כי מערכות אמצעי .
הזיהוי הועברו למקמש"ר בינואר 2021 אולםרק במהלך יוני 2021 הם נכנסו לניהול המערכות .
בפועל, בהובלה של מטה אכ"א.
ניהול מערכת ג' התמקד בבדיקות המערכת לצורך החלטה .
עוד נאמר כי בנוגע למערכת ב' החדשה עדיין לא החל מקמש"ר לנהל .
את הפרויקט, והוא מעורב רק בנושא רכש המצלמות החדשות אשר אמורות להתחבר למערכת .
במהלך תקופה זו, המשתמשים במערכות עומדים בקשר ישיר עם צוות הפיתוח של המערכות .
נמצא כי מערכות אמצעי הזיהוי לא נוהלו לפי מתודולוגיות מקובלות לניהול פרויקטים , .
ובכלל זה נמצאו פערים בנושאים האלו, אשר מנהל הפרויקט אחראי להם: הכנת תוכניות .
עבודה ומעקב אחר ביצוען, ניהול ושיתוף של הלקוח, העלאת הפרויקטים לדיון בישיבות .
של ועדות היגוי, ניהול סיכונים, ניהול שינויים וניהול תקלות (ראו פירוט בהמשך).
עוד נמצא כי פרויקט מערכת ב' החדשה, שהחל ב יוני 2021 ונכון ליוני 2022 נמצא בשלב .
מבדקי קבלה, התנהל ללא מנהל פרויקט האחראי לבחון את מידת העמידה שלה ביעדים .
של לוחות זמנים, תכולה ומשאבים ותוך הבטחת שביעות רצונו של הלקוח מהמערכת.
בתשובת צה"ל נמסר כי שלב הפיתוח של מערכת ב' החדשה לא נוהל על ידי קצין האמל"ח, .
מכיוון שהפרויקט הוגדר כשדרוג טכנולוגי ללא שינוי של הצורך המבצעי, הגם שבוצע בו מספר .
משרד מבקר המדינה מעיר כי שדרוג טכנולוגי במהותו נושא את כל הנדבכים המחייבים .
על אכ"א לגבש תוכנית מסודרת להגדרת תחומי אחריותו של מקמש"ר כמנהל הפרויקט .
של מערכות אמצעי הזיהוי, לקראת השלבים הבאים בפיתוח המערכות ולפעול ליישומה .
לפי מתודולוגיות מקובלות.
תוכנית העבודה השנתית של מערכות אמצעי .
תוכנית עבודה לפרויקט להקמת מערכת מידע צריכה להתבסס על חמישה עקרונות יסוד .
היוצרים תשתית מתודולוגית מוסכמת 37 : (א) הגדרתהפעילויות שיש לבצע בכל שלבי מחזור .
החיים של המערכת כדי להפיק את תוצריה; (ב) קביעת רצף הפעילויות, למשל איזו פעילות .
36 Project Management Body of Knowledge , ארגון ניהול פרויקטיםPMI .
37 ( הארגון העולמי לניהול פרויקטיםPMI ) מפרסם משנת1983 ומעדכן מדי כמהשנים מדריך הסוקר את תהליכי ניהול .
הפרויקטים, לרבות פירוט של חמשת העקרונות האמורים.
| 169 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו יכולה להתחיל רק בסיום פעילות אחרת; (ג) הערכת המשאבים הנדרשים לביצוע כל פעילות; .
(ד) הערכת משך הפעילויות; (ה) הכנת לוחות זמנים כוללים לפיתוח המערכת בהתבסס על .
תאריכי ההתחלה והסיום שנקבעו לכל פעילות.
לוח הזמנים הראשוני ל פיתוח מערכת מאושר .
במסמך הייזום ומכונה "תוכנית בסיס".
הק"א 10/1 מנחה כי לכל פרויקט תהיה תוכנית פיתוח ופעולות שונות ופרטניות המתאימות לאופי .
הפרויקט, לסוגו, לסיכונים בו וכו'.
ההוראה גם מנחה כי בשלב הקליטה וההטמעה על המשתמש .
לגבש, בתיאום הגוף האמל"חי והגוף הטכנולוגי, תוכנית ראשונית לקליטה ולהטמעה של .
בתוכניות העבודה השנתיות של ענף תכלית יש אבני דרך המציינות מועדי מבצוע של מערכות .
אמצעי הזיהוי לשנים 2019 - 2022 .
בתוכנית העבודה 2020 מופיעה אבן דרך סיום פיתוח מערכת .
בתכנית העבודה לשנת 2021 מופיעה אבן דרך מבצוע מערכת ג' ברבעון 1 .
שבוצעה בפועל ברבעון4 .
נמצא כי מקמש "ר לא הכין תוכנית עבודה מפורטת להקמת מערכות אמצעי הזיהוי כנדרש .
לפי מתודולוגית מקובלות לניהול פרויקטים ובהק"א 10/1 , לרבות מערכת ב' החדשה .
הנמצאת לקראת שלבי מבצוע ומערכת ג' שמובצעה.
בהיעדר תוכנית עבודה מפורטת .
הכוללת את רשימת הפעילויות והערכת משך הזמן שלהם, נבצר ממקמש"ר לבחון אם .
הפרויקט מתנהל בהתאם לתכנון ועומד בלוחות הזמנים ובדרישות הנוגעות לתכולה .
ולהעריך מחדש את לוחות הזמנים כתוצאה מעיכובים בפרויקט.
זאת ועוד, בהיעדר תוכנית .
עבודה מפורטת נבצר מהמשתמשים להכין "מפת דרכים" ( Roadmap ) עדכנית של יכולות .
המערכת לטווח הבינוני והארוך.
על מקמש "ר בשיתוף הרבנות וענף תכלית לגבש תוכנית עבודה לביצוע השלמות שלב א' .
למערכת ג' אשר תכלול את כל הפעילויות המתוכננות, את הערכת המשאבים הנדרשים .
ואת משך הפעילויות וכן עליו להכין לוחות זמנים כוללים.
לפי הנחיית רשות התקשוב מתודולוגיה סדורה לניהול פרויקטים צריכה לכלול נושאי חובה כמו .
מעקב ביצוע, צומתי החלטה ונקודות בקרה לאורך חיי הפרויקט, ניהול תהליך חריגות בפרויקט .
וניהול משאבים - קיבולת וניצול.
נמצא כי הקמת שתי המערכות החדשות התעכבה וחרגה מלוחות הזמנים שנקבעו , .
מערכת ג ': פיתוח המערכת החל במחצית הראשונה של שנת 2018 והסתיים ביוני 2020 .
באוגוסט 2020 התקיים סבב בדיקות שבסופו נקבע כי המערכתאינה נותנת מענה לצרכים .
עד יוני 2021 התקיימו כמה דיונים בפערים מקצועיים שעלו בין האפיון והפיתוח .
לבין הצורך המבצעי, וזאת לשם קבלת החלטה אם למבצע את המערכת או לגרוט אותה.
באוקטובר 2021 התקבלה החלטה למבצע את המערכת.
מבצוע המערכת בדצמבר 2021 .
כלל אתהתכולות שאופיינו ודרכים לעקיפת חלק מהפערים שנדרשו לצורך המבצעי.
נוסף ושינויים מהותיים של תהליכים במערכת יתאפשרו רק מהרבעון השלישי של שנת .
2022 בשל היעדר כוח אדם.
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו 2.
מערכת ב' החדשה: מבצוע המערכת אמור היה להתקיים בסוף שנת 2021 , אולם הוא .
נדחה למרץ 2022 ולאחר מכן ליוני 2022 ,ונכון ליולי 2022 טרם הושלם כיוון שמפתחי .
המערכת תועדפו לטפל במערכות אחרות.
נמצא כי נוצר עיכוב של כשנה בלוחות הזמנים להקמת מערכת ג' וכן עיכוב צפוי של כחצי .
שנה בלוחות הזמנים להקמת מערכת ב' החדשה, אולם עיכובים אלו והסיבות להן לא .
הוצגו לפני לקוחות המערכת ולפני ועדות ההיגוי כדי לקבל את אישורם לעיכוב או כדי .
זאת ועוד, במועד סיום הביקורת באפריל 2022 ,לא נקבע מועד למסירת .
מערכת ג' עם השלמות לשלב א'.
מומלץ כי ענף תכלית ישלים את מבצוע מערכת ב' החדשה ו השלמות שלב א' של מערכת .
ג' בהתאם ללוחות זמנים שיקבעו וכי מקמש"ר יבצע בקרה על עמידה בלוחות זמנים אלו.
אחד המדדים להצלחת פרויקט הוא שביעות רצון הלקוח.
לפי הנחיית רשות התקשוב, חלק .
מנושאי החובה שאמורים להיכלל במתודולוגיה סדורה לניהול פרויקטים נוגעים בהיבטי לקוח .
כמו וידוא שהלקוח קיבל את התכולה הרצויה והנדרשת לו ושיתוף הלקוח בכל שלבי הפרויקט.
כדי לוודא שדרישות הלקוח מיושמות, נדרשת מעורבותו בכמה שלבים של הפרויקט: אישור .
הדרישות, חתימה על מסמך אפיון, בדיקות קבלה (בדיקות שמבצע הלקוח לפני מבצוע .
המערכת כדי לוודא שהיא עומדת בדרישותיו).
הק"א 10/1 מנחה כי כחלקמבקרת פרויקט, יבצע קצין הפרויקט, על בסיס מסמך תכולת .
העבודה, סקרים בהתאם לצורך (סקר דרישות מערכת, סקר תיכון ראשוני, סקר תיכון קריטי .
בסקרים אלו ישתתפו גם קצין האמל"ח ונציגי המשתמש.
בדיון שהתקיים בנוגע למבצוע מערכת ג' העלה קצין האמל"ח כי בסיום הפרויקט זוהה כי חלק .
מהתהליכים במערכת לא אופיינו, ולכן היו פערים במערכת מול הצורך המבצעי.
של כלל הפערים הקיימים במערכת, הועלו 62 :שו"שים16 מהם הוגדרו קריטיים, שבעה מ-16 .
( השו"שים44% ) הקריטיים טופלו על ידי צוות הפיתוח.
עלה כי חלק מהשו"שים נוגעים לשינויים .
מהותיים בתהליכים שאופיינו במערכת ולכן לא יכלו לקבל מענה מיידי.
עוד עלה כי האיפ יון של .
מערכת ג' היה מכוון עבור מצב חירום שהוא מורכב יותר ולכן עלה הצורך לייצר גרסה פשוטה .
יותר של התהליך עבור משתמש בשגרה.
כאמור , ענף תכלית העלה את הדרישות של מערכת ב' החדשה במצגת ולא במסמך דרישות .
מפורט, וזאת בלי שהלקוח אישר אותן.
| 171 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו נמצא כי המערכות החדשות - מערכת ב' החדשה ומערכת ג' - פותחו ללא שיתוף הלקוח .
לאורך כל מחזור חיי הפרויקט.
למשל, לא התבצעו סקרים בשיתוף נציג המשתמש כנדרש .
בהק"א 10/1 לבדיקת יישום הדרישות ביחס לאפיון המערכת ולא בוצעו בדיקות מדורגות .
נוכח זאת, בשלב מבצוע מערכת ג' הועלה כי ישנם תהליכים עיקריים .
שלא אופיינו אשר היה אפשר לאפיין אותם בשלב מוקדם יותר במחזור החיים אם הלקוח .
במערכת ב' החדשה לא בוצעו בדיקות בשיתוף הלקוח עד לסיום .
בתשובת צה"ל נמסר כי להערכתו המקור לפערים מסוג זה הוא התמשכות הפרויקט משלב .
האפיון ועד לשלב המבצוע, והעבודה בשיטה לא זמישה.
בהתאם לכך הוחלט שהמשך הפיתוח .
יבוצע בשיטה הזמישה, על מנת לספק מענה רלוונטי ומהיר לצרכים המבצעיים .
מומלץ כי אכ"א יגדיר במסגרת המתודולוגיה הסדורה לניהול פרויקטים את השלבים .
במחזור חיי הפרויקט שבהם נדרשת מעורבות של הלקוח ונדרש אישורו לכך שהמערכת .
מפותחת בהתאם לדרישותיו.
למשל שלב איסוף הדרישות וביצוע מבדקי קבלה לתוצרי .
ביניים לפני מבצוע המערכת.
עוד מומלץ כי אכ"א יפעל להטמעת הדרישות של הלקוחות .
- הרבנות הצבאית ומיטב - במערכות אמצעי הזיהוי לאורך כל מחזור חיי הפרויקט.
ועדת היגוי היא ועדה בראשות נציג בכיר של היחידה העסקית וחבריה הם נציג בכיר של יחידת .
התקשוב, חברי מנהלת הפרויקט ונציגי המשתמשים העיקריים.
תפקיד הוועדה לבצע בקרה על התקדמות הפרויקט ועל תוצריו העיקריים, לקבוע אם לאשר .
אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים, כגון החלטה בדבר המשך פרויקט או שינוי סדר .
בפרויקטי אמל"ח בצה"ל אשר נמצאים בפיתוח נוהגים לכנס שתי ועדות היגוי: .
ועדת אמל"ח : בהשתתפות המשתמש המוביל, מדור הטמעה (בשלבים הרלוונטיים .
בפרויקט) וגופי פיתוח.
אחת לחודש הוועדה מקיימת ישיבות כדי לדון בכל הפרויקטים, .
ובתקופות שלקראת מבצוע ישיבותיה מתקיימות בתדירות גבוהה יותר.
ועדת היגוי ניהולית: אחראית לקבוע אם לאשר דרישות מבצעיות, וכן היא אחראית לבצע .
בקרה על הפרויקט מבחינת לוח הזמנים, תכולה ומשאבים.
הוועדה פועלת בראשות רמ"ט .
בפגישה עם צוות הביקורת שהתקיימה ב- 16.
22 נמסר כי הרבנות אינה רואה .
עצמה אחראית למערכת ב' החדשה.
22 עם רע"ן מערכות מידע ודיגיטל במקמש "ר נמסר כי היא בשלב .
של הכ רת מערכות אמצעי הזיהוי, וכי בעתיד היא מתכננת לקיים דיון סטטוס אחת לחודש .
בהשתתפות נציגים מהרבנות ועם גוף הפיתוח בנוגע לשיפורים ולשינויים בפרויקטים בתחזוקה .
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו וכן בנוגע לסטטוס הפיתוח של מערכת ב' החדשה.
בפגישה שהתקיימה עם הרבנות בינואר .
2022 נמסרכי אינה המשתמש המוביל של מערכת ב'.
נמצא כי אף שמבצוע מערכת ב' החדשה נדחה מדצמבר 2021 למרץ2022 ואח"כ ליוני .
2022 , פרויקט זה לא נידון בוועדת אמל "ח ובוועדת ההיגוי הניהולית.
למועד סיום הביקורת באפריל 2022 לא הוגדר מיהו ה משתמש המוביל של מערכת ב', .
ולכן הפרויקט נותר ללא מנהל פרויקט וללא ועדת היגוי שאחראית לבקר את התקדמות .
בתשובת צה"ל נמסר כי המשתמש המוביל במערכת ב' הוא ענף זו"ק, שכן הייעוד של המערכת .
הוא סיוע בתהליך זיהוי חלל.
מומלץ כי ועדת אמל"ח תתכנס באופן עיתי כדי לעקוב אחר התקדמות פיתוח מערכות .
כמו כן, על אכ"א להגדיר לרבנות את מחויבותה בתור המשתמש המוביל .
של מערכת ב' ובכלל זה את הובלת ועדות ההיגוי הניהוליות.
ביוני 2021 התקיים דיון בראשות רע"ן אד"ם לקבלת החלטה אם למבצע או לגרוט את מערכת .
בדיון הוחלט על המשך מבצוע של הפרויקט תוך הכנת תכנית עבודה להתמודדות עם .
הפערים שהועלו, ובכללם: חלוקה בין השו"שים שיטופלו בטווח הקצר -הבינוני לבין אלו שיטופלו .
בטווח הבינוני-הארוך וכן תגבור הצוות בשני תוכניתנים.
נמצא כי ועדת אמל"ח דנה בפרויקט הקמת מערכת ג' לפני מבצועו, בשלב מתקדם שבו .
הועלו פערים משמעותיים שהצריכו קבלת החלטה אם לגרוט אותו.
היגוי שהתכנסו בנושא מערכת ג' לא עקבו אחר ביצוע החלטותיהן.
שבסיכום הדיון שהתקיים בעניין מבצוע מערכת ג' ביוני 2021 הוטלה משימה על רע"ן .
אד"ם לתגבר באופן מיידי את צוות הפיתוח בשני תוכניתנים נוסף על שני התוכניתנים .
הקיימים, במועד סיום הביקורת באפריל 2022 צוות הפיתוח כללשלושה מתכנתים במקום .
מומלץ כי ועדת אמל"ח תתכנס לעיתים תכופות יותר לקראת מבצוע השלבים הבאים של .
מערכת ג', כדי לוודא את העמידה בלוחות הזמנים ובתכולות הנדרשות וכדי לוודא שננקטו .
צעדים לצמצום פערים משמעותיים שנמצאו בתהליך המבצוע.
ניהול סיכונים הוא אחד מנושאי החובה בכל מתודולוגיה סדורה לפי רשות התקשוב.
הרשות בנושא עקרונות לניהול סיכוני תקשוב במשרדי ממשלה38 , המידע והטכנולוגיה התומכים .
בניהול המשרדים הם משאבים חיוניים וקריטיים להנעה ולהצלחה של התהליכים והפעילויות .
הממשלתיות, ועל כן ניהול סיכוני תקשוב הוא מרכיב חשוב הן בניהול אגף מערכות מידע .
| 173 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו ממשלתי והן בניהול הסיכונים התפעוליים של משרדי ממשלה.
שימוש במתודולוגיה אחידה .
יאפשר למנהלי מערכות מידע לאתר, מההיבט של ניהול הסיכונים, כשלים הנוגעים למגוון .
תהליכים, כגון ניהול פרויקטים ותחזוקת מערכות ותשתיות.
בהתאם לכך יוכלו מנהלי מערכות .
המידע לתעדף את הטיפ ול בסיכונים על פי חשיבותם, לפעול למזעור הסיכונים ולהקצות את .
המשאבים הקיימים באופן אפקטיבי.
הק"א 10/1 מנחה כי הגוף האמל"חי, בשיתוף עם הגוף הטכנולוגי, יבצע ניהול סיכונים שוטף .
לפרויקט, לתקופה שמשלב הפיתוח ועד לסיום הפרויקט.
קצין האמל"ח אחראי לכתיבת תוכנית .
ניהול סיכונים לפרויקט ולעדכונה מפעם לפעם על פי הצורך והתקדמות הפרויקט.
אחד מסוגי הסיכונים אותם יש לנהל הוא הסיכון התפעולי ובכלל זה תחזוקת מערכות ובמיוחד .
מערכות עם טכנולוגיות מיושנות.
שימוש בטכנולוגיות מיושנות נחשב כסיכון, מהסיבות האלו: .
ככל שחולף הזמן צפויות להתרחש יותר תקלות במערכות שבהן הטכנולוגיות מיושנות, ולכן .
עלויות ביצוע התחזוקה בהן יגדלו.
קשה למצוא מתכנתים הבקיאים בטכנולוגיות אלה, והדבר מגדיל את עלויות הפיתוח של .
המערכות שבהן הן מותקנות (עדכונים, תיקונים, שו"שים).
טכנולוגיות מיושנות חשופות יותר לסיכוני אבטחה, ומספר העדכונים שלהן פוחת.
להלן דוגמאות לסיכונים שקיימים במער כות אמצעי הזיהוי: .
מערכתב': החל מאוגוסט 2021 ועד מועד סיום הביקורת באפריל 2022 מושבתות .
שתיים מתוך ארבע עמדות הקצה של צילום חלל הפה (50% ) כתוצאה משימוש בציוד .
ישן בעמדות הקצה והפסקת תמיכת ספק הציוד אשר גרמו לכך שאי אפשר להשיג .
מהרבנות הצבאית נמסר כי בתחילת ינואר 2022 הסתיים האפיון לרכש של מצלמות .
ייעודיות לחלל הפה אשר יפיקו תצלומים באיכות גבוהה יותר תוך התאמה לציוד קצה .
יצוין כי נכון ליולי 2022 ,תהליך הרכש של המצלמות טרם הושלם .
וההטמעה שלהן מותנית במבצוע של ב' החדשה, שנמצאת בשלב מבחני קבלה.
מומלץ כי קמש"ר יוודא השלמת רכש המצלמות ושילובן במערכת ב' החדשה כך .
שכל ארבע עמדות הקצה של צילום חלל הפה יפעלו.
בתשובת צה"ל נמסר כי רכש המצלמות החדשות לא מעכב את היכולת למבצע את .
מערכת ב' וכי לאחר מבצוע המערכת אפשר יהיה לשלב מצלמות זמניות עד להשלמת .
איכות צילום חלל הפה : בביקורות שביצע מדור זיהוי רפואי בשנים 2018 ו-2019 .
נמצא כי כ-95% מתצלומי השיניים של חלל הפה הקיימיםבמאגר אמצעי הזיהוי הם .
באיכות שאינה מספקת (יצוין כי מתצלומים אלו עדיין אפשר לקבל מידע כלשהו).
ניהול מידע ביומטרי בצה"ל והגנת הסייבר עליו ממועד ביצוע הביקורות של מדור זיהוי רפואי ועד מועד סיום הביקורת באפריל 2022 .
שנים) איכות ההרכשה הירודה של תצלומי השיניים לא טופלה .
בתשובת צה"ל נמסר כי הבעיה באיכות התצלומים נובעת מפער בהכשרה ובניסיון של .
נכון להיום החיילים שמפעילים את העמדות לא הוכשרו בקורס ייעודי .
ולא הוסמכו למקצוע "מתעד אמצעי זיהוי", ולעיתים עקב מחסור בכוח אדם אף נעשה .
שימוש בחיילים שהתחלופה שלהם גבוהה במיוחד.
בשל כך ענף זו"ק העלה דרישה .
למקמש"ר לשפר את ההכשרה של מפעילי עמדות צילום חלל הפה ולצמצם את תחלופת .
מומלץ כי מקמש "ר יפעל לצמצום הסיכונים שקיימים במערכות אמצעי הזיהוי, .
למשל: יפעל לשיפור האיכות של תצלומי השיניים באמצעות קידום ההכשרות של .
מפעילי עמדות צילום חלל הפה וצמצום תחלופת כוח האדם בעמדות אלו.
עדכניות תצלומי השיניים: תצלומי השיניים במערכת ב' משקפים את מצב השיניים .
של החייל במועד גיוסו.
מיטב לא מבצעת מידי תקופה צילומים חוזרים (רנטגן וחלל .
הפה) לשם עדכון התמונות עקב שינויים המתרחשים בחלוף הזמן (סתימות, חורים .
בשיניים, הצבע משתנה ואף המיקום עקב יישור שיניים או תזוזה טבעית).
ברבנות נמסר כי לרופאי השיניים שעוסקים בזיהוי דנטלי יש אפשרות להתחבר .
לערכת ד' ולצפות בתצלומי רנטגן עדכניים שנעשו לחייל לאורך שירותו לשם השוואה .
של תצלומי שיניים עדכניים.
בסיכום דיון שהתקיים באוקטובר 2021 בנושא אמצעי זיהויהוגדרה משימה לטווח הקצר .
לסנכרן בין הנתונים שבמערכת ב' למערכת ד'.
מומלץ כי אכ"א תקדם את סנכרון המידע של תצלומי השיניים בין מערכת ד' .
למערכת ב' על מנת שהמידע במערכות אמצעי הזיהוי יוכל לשמש לצורך זיהוי .
חלל ללא הצורך בגישה למערכת נוספת.
נמצא כי מקמש"ר לא הכין תוכנית לניהול סיכונים הקשורים למערכות אמצעי הזיהוי .
כנדרש במתודולוגיות מקובלות ובהק"א 10/1 ולא פעל להפחתתם או למניעתם.
מומלץ כי מקמש"ר יבצע מיפוי עיתי של כל הסיכונים הקשורים למערכות אמצעי הזיהוי .
ויטפל בהם בהתאם לתוכנית סדורה, זאת לפני התממשותם.
מתודולוגיית ניהול פרויקטים מגדירה תהליך מוסדר של ישיבות עיתיות עם הלקוח לשם איסוף .