HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי ברשימת המכונות החקלאיות שפרסמה מינהלת ההשקעות כלולות מכונות אשר שימשו את החקלאים לצורך עבודתם, באופן שעולה ספק אם השימוש בהן בהכרח מביא לחיסכון מהותי בכוח אדם.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי רשימת המכונות חוסכות כוח אדם שפרסמה מינהלת ההשקעות כללה את כל המכונות החקלאיות הקיימות עבור גידולים שעובדים זרים מוקצים לעסוק בהם, וכי התפיסה המקצועית שעליה מבוססת רשימה זו היא שכל מכונה תורמת לחיסכון בכוח אדם.
העו בדה שהמכונות משמשות באופן שוטף את כלל החקלאים אין משמעה שהן אינן חוסכות בכוח אדם, שכן המטרה היא לתמרץ חקלאים המעסיקים עובדים זרים להשתמש במכונות שיחליפו את העובדים הזרים; לכן סביר להכניס לרשימה את כל המכונות החקלאיות הקיימות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי בהמלצתו לרשות ההגירה בדבר הקצאת מכסת העובדים הזרים הוא משקלל גם את המכונות החקלאיות הקיימות באותם תחומים, ובהתאם לכך קובע את המקדמים להקצאת עובדים זרים לפי ענפי הייצור החקלאי.
מכאן שיישום ההסכם הביא בחלקו למעשה לחידוש ולשדרוג של מלאי המכונות שבידי החקלאים, ללא קשר לחיסכון ממשי בכוח אדם זר.
משרד האוצר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עם תחילת חלוקת המענקים היה צורך ליצור תמריץ מוגבר לחקלאים, ולכן אושרה רשימת מכונות חקלאיות רחבת היקף.
משנענו החקלאים לתמריץ ההשקעה וניכר כי יש ביקוש לתכנית, הוא ביקש בשנת 2011 כי רשימת המכונות המאושרת תכלול מכונות אשר יש הוכחות לכך שהשימוש בהן תורם לחיסכון ממשי בכוח אדם והתריע על כך לפני משרד החקלאות.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו למשרד מבקר .
34 היקף המענקים שהמשרד אישר מתייחס לבקשות לרכישת מכונות חקלאיות בהיקף של כ-345 .
מיליון ש"ח 35 הרשימה התעדכנה מפעם לפעם- נוספו לה ונגרעו ממנה מכונות.
המדינה כי בשנת 2010 הביקוש לרכישת מכונות חקלאיות היה דל, ולכן המשרד סבר כי יש לכלול ברשימה את כל המכונות החקלאיות של הענפים המעסיקים עובדים זרים שהיו קיימות באותה עת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד החקלאות כי כאמור כבר בשנה הראשונה ליישום ההסכם היענות החקלאים הייתה גדולה ביותר, ולמשרד הוגשו כ - 2,300 בקשות בהיקף תקציבי שעלה על התקציב השנתי; ומכאן שלא היה קושי בביצוע ההסכם וממילא לא היה צורך בתמרוץ מוגבר.
יתר על כן, משרד החקלאות ידע בזמן אמת על ההיענות הרבה של החקלאים לביצוע ההסכם, שכן בקשות התמיכה מוגשות לו באמצעות מערכת ממוחשבת המספקת לו נתונים בזמן אמת בדבר מספר הבקשות, היקפן הכספי וממילא היקף המענקים הנגזר מהן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות ולמשרד האוצר כי מטרת ההסכם הייתה עידוד רכישת מכונות חקלאיות שיביאו לחיסכון ניכר בכוח אדם זר, בפועל פעל המשרד בעיקר לעידוד רכישת מכונות חדשות ששדרגו מכונות שכבר נמצאות בשימוש החקלאי ולא היה בכך חיסכון ממשי בכוח אדם.
ראוי לציין כי בשנת 2011 הוציא המשרד חלק גדול מהמכונות החקלאיות מרשימת המכונות חוסכות כוח אדם.
מענק לרכישת רובוט חליבה רפת החלב מקנה זכאות לקבלת היתר להעסקת עובד זר יחיד לכל רפת, ללא קשר להיקף הייצור36 .
על פי סיכום מיולי 2010 בין הנהלת משרד החקלאות להתאחדות חקלאי ישראל והתאחדות מגדלי הבקר בענף הרפת, המשרד יאשר, במסגרת יישום מסמך העקרונות, מענק לרכישת רובוט חליבה 37 שמטרתו להחליף את העובדים הזרים ברפת.
כללי מינהל תקין מחייבים משרד ממשלתילפעול באופן שוויוני, בייחוד בנושא חלוקת המשאבים הציבוריים.
חריגה מכלל זה יכולה להיעשות רק אם הנהלת המשרד מצאה מקום ליצור הבחנה בין ענפים שונים משיקולים סבירים ובהחלטה מנומקת.
36 למעט מכסה מינימלית בהיקף 350,000 .
ליטר בשנה 37 רובוט חליבה הוא מכשיר מתקדם המאפשר חליבה אוטומטית של הפרות ללא צורך במעורבות או בפיקוח של עובדים בתהליך.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 801 .
( נמצא כי סכום המענק הכולל שהקצה המשרד לענף הרפת 15 מיליון ש"ח) גדול מהסכום שהקצה המשרד לכל אחד מענפי החקלאות האחרים38 .
כאמור, רפת מקנה זכאות להעסקת עובד זר אחד.
על פי נוהלי מינהלת ההשקעות, כל היתר לעובד זר מקנה זכאות אחת בלבד לקבלת מענק.
דהיינו, בעד כל רפת ניתן לקבל מענק אחד בלבד ללא קשר להיקפי הייצור.
סכום המענק שקבע המשרד לרכישת רובוט חליבה בגין כל היתר להעסקת עובד זר היה 200,000 ש"ח או40% .
מסך ההשקעה המאושרת, הקטן שבהם נמצא כי מינהלת ההשקעות פרסמה בספטמבר 2010 הוראה ולפיה מי שברשותו מכסה של 900,000 ליטר ומעלה זכאי לקבל מענק נוסף לרכישת שני מכשירי רובוט חליבה; רפתנים בעלי מכסה ש ל 1.
5 מיליון ליטר חלב ומעלה המבקשים לרכוש רובוטים נוספים יקבלו מענק שלישי בסכום המענק הרגיל הניתן במסגרת מיכון חוסך כוח אדם ( 80,000 .
)ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נתן עדיפות תקציבית גבוהה לענף הרפת, אף שאינו עתיר כוח אדם: כלל החקלאים זכאים למענק אחד בשיעור 80,000 ש"ח בגין כל היתר להעסקת עובד זר, ואילו לענף הרפת העניק המשרד עד שלושה מענקים בגין היתר יחיד, בסכום כולל של עד 480,000 ש"ח- סכום הגדול עד פי שישה מסכום המענק ששאר החקלאים זכאים לו.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי נוכח מאפיינים מיוחדים של ענף הרפת - זכאות לעובד זר אחד ללא קשר להיקף הייצור, היקפי חיסכון גדולים של רובוט החליבה (כ -70% מעבודת העובד הזר) וההשקעה הגדולה באופן משמעותי הנדרשת לרכישתו, החליט המשרד לייחד תקציב לרכישת רובוט החליבה.
התקציב לרכישת מיכון חוסך כוח אדם מוגבל ואינו מספק את הביקושים, ולכן היה על המשרד להקצותו באופן מיטבי באופן שתקציב נתון יביא לחיסכון מרבי בעובדים זרים; המשרד נתן עדיפות תקציבית גבוהה לענף שאינו עתיר כוח אדם בכלל, ועובדים זרים בפרט, על פני ענפים אחרים, עתירי כוח אדם ועל חשבונם - דבר שאינו עולה בקנה אחד עם מטרת ההסכם, מביא להקצאת משאבים לא מיטבית וממילא פוגע ביעילותו.
המשרד הקצה תקציב למענק גדול עד פי שישה מזה של שאר החקלאים עבור עובד זר יחיד.
לפיכך העדפת ענף הרפת באמצעות מענקים הגדולים פי שישה מאלו שניתנו ליתר החקלאים אינה תקינה באשר היא מפלה לטובה ענף זה לעומת יתר ענפי החקלאות.
38 סך ההיתרים לפי מסמך העקרונות לשנת 2010 בענף החקלאות היה 26,000 , דבר שחייב תקציב מענקים כולל של כ-2 מיליארד ש"ח (לפי 80,000 ש"ח להיתר).
בפועל תקציב המענקים הוא 250 מיליון ש"ח, דהיינו1/8 מהסכום האמור.
בענף הרפת ניתנו כ-750 היתרים לעובדים זרים, דבר שחייב תקציב כולל של כ -60 ;מיליון ש"ח 1/8 מתקציב זה הוא סכום של7.
5 מיליון ש"ח, אולם בפועל הקצה המשרד לענף סכום כפול, הווה אומר - 15 .
מיליון ש"ח 802 דוח שנתי62 .
בתשובתו מינואר 2012 השיב משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כי ההחלטה על ייחוד תקציב נפרד לענף הרפת, מתוך סך התקציב למיכון, התקבלה במסגרת דיונים משותפים של הרשות לתכנון, התאחדות חקלאי ישראל ואגף התקציבים במשרד האוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי לא נמצאו מסמכים המתעדים את הדיונים האמורים וממילא את השיקולים שנשקלו בנושא, וכן לא נמצאו אסמכתאות להחלטה לייחוד התקציב כאמור.
סדרי ניצול התקציב על פי נוהלי מינהלת ההשקעות, על חקלאי המבקש מענק להגיש בקשה ולקבל את אישורה עוד לפני שהחל בביצוע הפרויקט (להלן - כתב אישור).
לעומת זאת, במסגרת יישום מסמך העקרונות למתן מענקים לרכישת מכונות חוסכות כוח אדם החליטה מינהלת ההשקעות במרץ 2010 כי החקלאים יהיו רשאים לרכוש את המכונות מיד עם הגשת הבקשה ועוד לפני שהמשרד דן בה ואישר אותה.
יוצא אפוא כי משרד החקלאות נתן מעין התחייבות שלטונית להשתתף ברכישת המכונה עוד קודם שדן בבקשה ואישר אותה.
בשנת 2010 , לאחר שהתקציב לשנה זו נוצל במלואו, המשיך משרד החקלאות למרות זאת לקבל כ-700 בקשות נוספות שהיקף המענקים בגינן הגיע עד למלוא סכום תקציב המענקים לשנת 2011 .
כך בשנת 2011 , במסגרת התקציב לאותה שנה, אישרה מינהלת ההשקעות בקשות למתן מענקים שהוגשו לה בשנת 2010 .
יצוין כי בנוהל שפרסמה מינהלת ההשקעות לשנת 2011 נקבע כי המועד הקובע לביצוע ההשקעה יהיה מועד הוצאת כתב האישור, ולא מועד הגשת הבקשה כפי שהיה בשנת 2010 .
בשנת 2011 החליט משרד החקלאות להוציא כ -60 מכונות חקלאיות מרשימת המכונות חוסכות כוח אדם, בהן מכונות שנכללו באותן 700 בקשות דלעיל.
בנוהל האמור לשנת 2011 מינהלת ההשקעות קבעה כי תדון בבקשות שהוגשו לה בשנת 2010 מעבר לתקציב המענקים ולא נדונו, לפי הנוהל ורשימת המכונות החקלאיות של שנת 2010 .
יוצא שעל אף החלטת משרד החקלאות להסיר מרשימת המכונות החקלאיות כלים רבים, הוא שילם מענקים עבורם גם בשנת 2011 , וזאת בשל ההתחייבות שיצר בעבר ולפיה המועד הקוב ע לרכישתן הוא מועד הגשת הבקשה ולא מועד אישורה.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי ההסכם בנושא עובדים זרים היה חדשני וייחודי הן למשרד והן למגזר החקלאי, והשנה הראשונה הייתה "שנת הרצה" לבחינת הכללים שנקבעו, וכי בשנים הבאות נעשו תיקונים בהתאם ללקחים שנלמדו.
משרדמבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי דרך תפקודו הן מבחינת האופן שבו קבע את רשימת המכונות החקלאיות, הן מבחינת ההתחייבות למתן מענק לכל מי שהגיש בקשה שטרם אושרה והן בעצם ניצול תקציב 2011 כבר בשנת 2010 , הייתה לקויה, כפועל יוצא נתן המשרד מענקים לרכישת מכונות חדשות ששידרגו מכונות חקלאיות קיימות, בלי שקוצצה מכסת העובדים הזרים.
אי-קיצוץ במכסת העובדים הזרים והוספת כוח אדם כאמור, המדיניות הממשלתית והמטרה שעמדה בבסיס מסמך העקרונות היא צמצום מספר העובדים הזרים בחקלאות.
לשם כך קבע מסמך העקרונות הפחתה הדרגתית במכסות העוב דים הזרים ובד בבד הקצתה המדינה 250 מיליון ש"ח למימון מענקים לרכישת מכונות חוסכות כוח אדם.
על פי המתווה שנקבע במסמך העקרונות להפחתת ההיתרים לעובדים זרים, בשנת 2011 מכסת ההיתרים הייתה אמורה להיות 24,500 - צמצום של 1,500 ( עובדים 5.
8% ) לעומת שנת 2010 .
בביקורת נמצא כי משרד החקלאות לא כרך את מתן המענקים בוויתור בפועל על העסקת עובדים זרים.
עקב כך, חקלאים אשר קיבלו מענקים כאמור המשיכו להחזיק באותו כוח אדם זר, בלי שנדרש מהם לקצץ בו.
הווה אומר - הם נהנו משני העולמות - הן ממענקים מהמדינה ללא כל התניה או תמורה והן ממכסת עובדים זרים שלא קוצצה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי מתן המענקים בלי שהדבר מותנה בוויתור בפועל על מכסת העובדים הזרים יש בו משום מתן הטבה גרדא, והדבר אינו עולה בקנה אחד עם ההחלטה שהביאה למתן המענק, שמטרתה הייתה להביא בסופו של דבר לחיסכון בכוח אדם.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי התניית המענק בוויתור על הזכות לקבלת היתר להעסקת עובד זר הייתה מרתיעה את החקלאים מלרכוש את המכונות, ולכן ביודעין הם לא נכרכו זה בזה והמשרד נקט טכניקה ולפיה בענף שבו ניתן מענק למיכון, הוקטן מפתח ההקצאה לעובדים זרים, דבר שהב יא להפחתה בהקצאת ההיתרים לכל החקלאים באותו ענף.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות שאי -ביצוע קיצוץ בפועל נוסף על שינוי מפתח ההקצאה לעובדים זרים בענף שבו ניתן המענק הביא למצב המתואר לעיל שבו חקלאים נהנו משני העולמות - הן ממענקים מוגדלים מהמדינה והן ממכסת עובדים זרים שבפועל לא קוצצה.
על מנת להשיג את מטרת ההסכם ולהימנע ממצב שבו חקלאים מקבלים מענקים לרכישת מכונות בלי לוותר על ההיתרים לעובדים זרים שברשותם, היה ראוי שמשרד החקלאות יכרוך את קבלת המענקים בוויתור בפועל על העסקת עובדים זרים.
בפברואר 2011 חתמה המדינה 39 עם התאחדות חקלאי ישראל על הסכם ולפיו בשנה זו לא תופחת מכסת ההיתרים לעובדים הזרים וישונה מתווה הקיצוץ בשנים 2012 -2015 .
נמצא כי אף שלא קוצצה מכסת העובדים הזרים משנת 2010 בהתאם למתווה שנקבע במסמך העקרונות, גם בשנת 2011 המשיכו משרד החקלאות ומשרד האוצר לתת מענקים בסכום כולל של 45 .
מיליון ש"ח מסמך העקרונות, כמו החלטת הממשלה שאישרה את האמור בו, קשרו באופן ישיר וחד-ערכי בין קיצוץ מספר העובדים הזרים ובין מתן מענקים לחקלאים לשם רכישת מכונות חוסכות כוח אדם.
לפיכך היה על משרד האוצר ומשרד החקלאות לעמוד על כך כי קשר זה יתקיים כלשונו, וכל עוד לא בוצע קיצוץ במכסת העובדים הזרים לא היה מקום שהמדינה תיתן מענקים כאמור.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי ההסכם משנת 2011 לא ביטל את הפחתת העובדים הזרים אלא רק דחה את הביצוע בשנה.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה כי משמעות הפסקת המע נקים האמורים לצד דחיית הפחתת מכסות העובדים הזרים היא למעשה ריקון של ההסכם מתוכנו.
הטמעתו של מיכון חוסך ידיים עובדות מביאה לחיסכון בדרישה לידיים עובדות בטווח הבינוני והארוך, ועל כן מתן מענקים עוזר להבטחת המשך קיום ההסכם.
נוכח רצון משרד האוצר לשמר את ההסכם ו לאפשר את המשך יישומו על פי המתווה שעודכן והוסכם עם התאחדות החקלאים, ראה המשרד לנכון להמשיך את יישומו ככל שניתן ואִפשר את המשך מתן המענקים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות ולמשרד האוצר כי דחיית הקיצוץ במכסות תוך המשך מתן עשרות מיליוני ש"ח כמענקים לרכישת מכונות חוסכות כוח אדם בלי לוודא שיש חיסכון בפועל בכוח אדם, לא השיגה את המטרה שלשמה ניתנו המענקים והיה בכך למעשה משום הטבה בלבד בלי שקוצצה המכסה.
עובדים עונתיים : ענף החקלאות מאופיין בעונתיות, באופן שיש תקופות שבהן נדרשת תוספת כוח אדם לעומת תקופות שבהן הדרישה לכוח אדם נמוכה.
מדי שנה בשנה מועסקים בחקלאות כ - 7,000 -8,000 עובדים פלסטינים עונתיים, בדרך כלל בתקופת הקטיף.
מסמך העקרונות קבע כי הצדדים להסכם יבחנו את האפשרות להעסיק חלק מהעובדים הזרים במתכונת עונתית, על חשבון מכסת העובדים הזרים, במקום להעסיקם באופן קבוע.
ביולי 2010 הודיעו משרד החקלאות ורשות ההגירה על תכנית ניסויית שבמסגרתה תותר למעסיקים בעלי היתר להעסקת עובדים זרים העסקתם של 300 עובדים זרים מסרי לנקה לתקופה של שישה חודשים.
39 באמצעות משרד החקלאות, משרד האוצר ורשות ההגירה.
בהתאם לכך, באוקטובר 2010 התווספו למכסת העובדים הזרים עוד300 עובדים עונתיים זרים מסרי לנקה, לתקופה של כשישה חודשים, עד אפריל 201140 .
משרד האוצר הסביר למשרד מבקר המדינה כי בעת שהוחל בתכנית הניסויית החזיקו החקלאים בידיהם במלוא מכסת ההיתרים לעובדים זרים קבועים.
על מנת לבצע את התכנית הניסויית נדרש היה לחייב את המעסיקים לוותר על היתר קבוע לטובת עובד זר זמני, דבר שיצר מגבלה משמעותית ביישום התכנית, ולכן הוקצו היתרים להעסקת עובדים עונתיים מעבר להיתרים שכבר ניתנו, ולא על חשבונם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד החקלאות כי בפועל למצבת העובדים הזרים נוספו אותם עובדים עונתיים, אף שלפ י מסמך העקרונות העסקת העובדים העונתיים הייתה אמורה להתבצע על חשבון מכסת העובדים הקבועים ולא נוסף עליה.
דבר זה הגדיל את מספר העובדים הזרים וממילא הביא להחטאת מטרת ההסכם - צמצום מספר העובדים הזרים.
יוער כי לאחר סיום הביקורת, בדצמבר 2011 , התווספו83 עובדים עונתיים מסרי - לנקה למכסת העובדים הזרים לתקופה של כשישה חודשים, עד יוני 201241 .
עובדים פלסטינים קבועים : בענף החקלאות הועסקו בשנים 2008 - 2010, כ - 1,750 .
עובדים פלסטינים קבועים, נוסף על מכסת העובדים הזרים בביקורת נמצא כי בשנת 2011 גדלה מכסת העובדים הפלסטינים ה קבועים ל - 3,000 עובדים, הווה אומר עוד 1,250 עובדים קבועים (גידול של כ-71% ).
עולה מכך כי בשנה זו לא זו בלבד שלא צומצמה מכסת העובדים הזרים הקבועים, אלא אף התווספה לה תוספת משמעותית של 1,250 .
עובדים יוצא שבשנת 2011 מספרם הכולל של העובדים הקבועים בחקלאות שאינם ישראלים נאמד בכ- 29,000 עובדים קבועים לעומת 27,750 עובדים כאמור בשנת 201042 (גידול של כ%4.
) מהאמור עולה כי לא זו בלבד שבענף החקלאות לא קוצץ כוח האדם הזר לשנת 2011 , אלא שהוא אף גדל, וכל זאת בשעה שהמדינה נתנה מענקים בסכום העולה על 100 מיליון ש"ח לשם חיסכון בכוח אדם.
לפיכך נראה כי אין מתאם בין המטרה שלשמה ניתנו המענקים ובין הביצוע בפועל - שכן לא זו בלבד שלא פחתה מצבת כוח האדם הלא ישראלית אלא שזו אף גדלה.
עובדים ישראלים : מסמך העקרונות קבע כי החל בשנת 2010 יוקצה סך של 45 מיליון ש"ח לחמש שנים לתמרוץ העסקתם של 1,500 עובדים ישראלים בעבודות קבועות בענף החקלאות במקומם של העובדים הזרים.
40 בהתאם לנתוני רשות ההגירה מדצמבר 2011 .
41 בהתאם לנתוני רשות ההגירה, מינואר 2012 .
42 בהם 26,000 עובדים זרים ו- 1,750 .
עובדים פלסטינים קבועים 806 דוח שנתי62 .
ביוני 2010 וביוני 2011 פרסם המשרד נוהל שתחולתו עד לדצמבר בכל אחת מהשנים בדבר מתן תמריצים להעסקת עובדים ישראליים בחקלאות 43 , ובדבר היעד של העסקת כ-300 .
עובדים ישראליים בשנה הביקורת העלתה כי בשנת 2010 אישר המשרד את העסקתם של 19 עובדים ישראלים בלבד; עד דצמבר 2011 , לאחר סיום הביקורת, הגישו 42 מעסיקים בקשות להעסקת161 עובדים ישראלים, אולם המשרד טרם דן בבקשותיהם וממילא הוא לא אישר אותם.
כלומר הגם שהוקצו הכספים המתאימים לא הושג היעד שקבע המשרד, ומספר העובדים הישראלים לא גדל במידה מספקת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו לפעול ללא דיחוי ליישם את מסמך העקרונות ולבחון גם דרכים אחרות לעידוד העסקת עובדים ישראלים בענף החקלאות.
 מטרתו העיקרית של מסמך העקרונות הייתה צמצום מספר ההיתרים להעסקת עובדים זרים באמצעות עידוד החקלאים לרכישה של מכונות חקלאיות חוסכות כוח אדם ועידוד העסקת עובדים ישראלים.
אף שעד מועד סיום הביקורת העבירו משרד האוצר ומשרד החקלאות יותר מ-100 מיליון ש"ח לחקלאים לטובת מטרות אלו- הם כשלו בהשגת יעדיו של מסמך העקרונות: המענקים ניתנו בעיקר לרכישת מכונות חקלאיות קיימות שספק רב אם יש בהם כדי להביא לחיסכון בכוח אדם, ובד בבד מצבת כוח האדם הזר בשנת 2011 לא זו בלבד שלא קוצצה אלא אף גדלה, ומספר העובדים הי שראלים גדל באופן זניח ובמידה פחותה בהרבה מהיעד.
לנוכח הממצאים ובהתחשב בעובדה כי מימוש ההסכם טרם הסתיים והמדינה עתידה להעביר עוד מעל ל-100 ,מיליון ש"ח במסגרתו לחקלאים על משרד האוצר ומשרד החקלאות לבחון מחדש את ההסכם, את אופן יישומו ואת מידת התועלת שבו, תוך שימת דגש על המטרות העומדות בבסיסו ועל מדיניות הממשלה ועל החלטותיה בדבר הפחתת מכסת העובדים הזרים.
43 על פי הנוהל לשנת 2010 יינתן תמריץ למועסק ולמעסיק בסך כולל של 30,000 ש"ח לתקופה של שלוש שנים ולהעסקה רצופה; על פי הנוהל לשנת 2011 , התמריץ האמור יחולק שווה בשווה בין המעסיק למועסק לתקופה של 30 .
חודשים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 807 .
הסכם המים- סדרי מתן מענקים לשם שיפור תשתיות המים .
המגזר החקלאי הוא צרכן המים העיקרי בישראל, והמים נמכרים לו במחיר נמוך ממחירם הריאלי 44, במסגרת התמיכות העקיפ ות של המדינה במגזר החקלאי.
מנגנון הקצאת המים לחקלאות מבוסס על קביעת מכסות לפי שיטה שנקבעה בשנות השישים של המאה העשרים.
במשך השנים, עקב מצוקת המים, החל קיצוץ במכסות המים ונקבעו להם מחירים דיפרנציאליים.
בשנות התשעים של המאה העשרים נקבעה לכל יישוב מכסת בסיס, והיא כמות המים שהוקצתה לו בשנת 1989 .
מכסה זו שימשה בסיס לקיצוצים במכסות ולעניין קביעת תעריפי המים45 .
מחיר המים השפירים46 לחקלאות שמספקת חברת מקורות47 מסובסד ואינו משקף את מלוא עלות הפקתם ואספקתם48 .
כאמור, בנובמבר 2006 חתמה המדינה על הסכם המים ולפיו התמורה מעליית מחיר המים לחקלאות תשמש מקור לתמיכה ישירה בחקלאים לייעול מערכות הובלת המים וההשקיה לצורך השגת חיסכון בשימוש במים.
ההסכם קבע כי תוקם ועדה שתפקידה לקבוע אמות מידה למתן סיוע לחקלאים לביצוע השקעות בחקלאות 49 (להלן- ועדת השמונה) וצוות ליישום ולביצוע 50 שתפקידו לאשר את תכניות ההשקעה של המשקים החקלאיים51 בהתאם לאמות המידה שתקבע ועדת השמונה.
בהסכם נקבע כי יינתנו תמיכות כספיות לצורך ביצוע השקעות בתחום ייעול השימוש במים - עקב העלאת תעריפי המים והיטלי ההפקה בינואר 2005 .
נקבע כי עבור כל אחת מהשנים 2005 -2009 יקבלו צרכנ י המים במגזר החקלאי סיוע בהיקף כולל של 70 מיליון ש"ח לכל שנה לביצוע השקעות בתחום ייעול השימוש במים, ו-14 מיליון ש"ח לכל שנה להשקעה בפרויקטים לאומיים וציבוריים (להלן- פרויקטים לאומיים); בסך הכול - 420 .
מיליון ש"ח כמו כן נקבע כי תעריפי המים יעלו בהדרגה משנת 2008 במשך שבע שנים למחיר היעד, וכי כנגד כל העלאה יינתן למשקים החקלאיים סיוע בשיעור העלאת התעריפים, לתקופה של חמש או שבע שנים, ממועד עדכון המחיר.
כלומר, עדכון מחיר המים עד למחיר היעד עתיד להסתיים בשנת 2015 , ומתן הסיוע יימשך עד לשנת 2022 .
על פי ההסכם - סך התקציב השנתי לסיוע, בכל אחת מהשנים, ישקף את תוספת העלויות לכל המשקים החקלאיים, בגין העלאת תעריפי המים.
44 דוח ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא משק המים מיוני 2002 , בפרק על חקלאות ומים.
45 בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב ( 2004), 'עמ643 .
שם כולל למים באיכות גבוהה, אשר ראויים לשתייה על ידי בני אדם ונקיים מרעלים 47 מקורות היא חברה ממשלתית שאחראית לאספקת למעלה מ -60% .
מהמים בארץ שאר המים מופקים על ידי אגודות מים ומפיקים פרטיים.
49 יו"ר הוועדה - מנכ"ל משרד החקל אות או מי מטעמו, וחברים בה נציג משרד החקלאות, שני נציגים מנציבות המים, שני נציגים של משרד האוצר ושני נציגים של התאחדות חקלאי ישראל.
50 ההסכם הורה על הקמת הצוות ליישום ולביצוע של ההסכם, ובו ישתתפו נציגים ממשרד החקלאות, מנציבות המים, ממשרד האוצר וכן חשב משרד החקלאות.
חקלאי או התאגדות חקלאית או חבר בהתאגדות חקלאית 808 דוח שנתי62 .
יישום ההסכם כאמור, מטרת הסכם המים הייתה העלאת תעריפי השימוש במים לחקלאות, תוך מתן תמיכות כספיות לצורך ביצוע השקעות בתחום ייעול השימוש במים.
השנים 2005 ו- 2 0 0 6: ההסכם קבע כי התמורה מעליית מחירי המים לשנים אלו תשולם למשקים החקלאיים ללא צורך בהגשת תכניות השקעה וביצוען.
הביקורת העלתה כי המשרד העביר למשקים החקלאיים סך כולל של כ- 138 מיליון ש"ח בגין העלאת מחירי המים לחקלאות לשנים 2005 ו- 2006 , בלא שהם נדרשולבצע כל תכנית השקעה בתחום ייעול השימוש במים - שהוא מטרת ההסכם.
דהיינו, בגין הייקור לשנים אלה קיבלו החקלאים החזר כספי בשיעורו של הייקור.
משרד האוצר ומשרד החקלאות הסבירו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי הכספים ניתנו ללא צורך בביצוע השקעות, שכן העלאת תעריפי המים בוצעה קודם לחתימת ההסכם, מתוך הבנה כי עם חתימת ההסכם ישולם לחקלאים פיצוי בגין ההתייקרות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד החקלאות כי עניינו של הסכם המים היה העלאת תעריפי המים מחד ומתן תמיכה בביצוע השקעות לייעול מערכות המים מאידך.
מתן פיצוי כספי בגין ייקור תעריפי המים לשנים 2005 -2006 אינו אלא "דלת מסתובבת" למתן כספים לחקלאים שממילא אינה מקדמת את מטרות ההסכם.
השנים 2 0 0 7 -2 0 0 9 : ההסכם קבע כי ישולמו מענקים בהיקף של70 מיליון ש"ח לשנה עבור כל אחת מהשנים 2007 -2009 , קרי210 מיליון ש"ח בסך הכול, לצורך ב יצוע השקעות בתחום ייעול השימוש במים; עוד קבע ההסכם כי יינתנו מענקים גם לצורך כל תכנית השקעה בתחום החקלאות, שאינה בהכרח בתחום ייעול השימוש במים, בתנאי שפחת המים קטן מ-%452 .
מהאמור עולה כי אף שמטרת ההסכם היא ייעול השימוש במים, ההסכם מאפשר לקבל מענקים עבור ביצוע השקעות בכל תחום בחקלאות גם אם אינו קשור לייעול השימוש במים.
משרד האוצר הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההנחה היא שעד היקף פחת מסוים ניתן לשדרג את מערכות המים.
לפיכך כאשר המערכת מגיעה לפחת נמוך מ-4% , ההסכם מאפשר השקעה בתכניות שיש להן נגיעה לחיסכון במים ולא בהכרח למערכות עצמן.
כמו כן הוסיף המשרד כי הוועדה המופקדת על ביצוע ההסכם תקבע קריטריונים לחלוקת המענקים באופן שהם יינתנו לתכניות בחקלאות המייעלות את השימוש במים.
שיעור פחת נמוך שאינו מחייב השקעה בתשתיות המים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 809 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי הסייג ולפיו תהיה להשקעה נגיעה לחיסכון במים אינו מקבל ביטוי בהסכם, ועל כן מוצע להבהיר עניין זה במפורש ובבירור על מנת שלא ייווצר מצב שמשרד החקלאות יאשר מתן מענקים שאינם קשורים לייעול השימוש במים.
נוסף על כך, ההסכם פירט רשימת אזורים שלגביהם יש תכניות לפתרונות חלופיים למים שפירים או פתרונות אזוריים אחרים (להלן - יישובי נספח ב'); משקים ביישובים אלה יהיו זכאים לקבל גם בשנים 2007 -2009 החזר כספי מלא בגין העלאת תעריפי המים בלא צורך בביצוע השקעות, ולמעשה ללא כל תנאי.
על פי נתוני משרד החקלאות מספטמבר 2011 , המשרד העביר למשקים ביישובי נספח ב' בגין השנים 2007 -2009 כ-83 מיליון ש"ח, נוסף על138 מיליון ש"ח שהעביר בגין השנים 2005 ו- 2006 .
יוצא אפוא כי כ -63% .
מתקציב הסיוע ניתן לחקלאים בלא שהם נדרשו לבצע השקעות משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי ביישובי נספח ב' בוצעה תכנית שדרוג מים אזורית שאישרה רשות המים ולא במסגרת המענקים שאישר משרד החקלאות, וכי התמיכות שניתנו באמצעות הסכם המים היו אמורות להיכלל בהשתתפות העצמית הדרושה לשם השלמת המימון של ההשקעה האזורית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי השתתפות עצמית - כשמה כן היא, תשלום שמקבל השירות משלם מכיסו.
זאת ועוד, עצם העברת הכספי ם לחקלאים אינה מתיישבת עם מטרת ההסכם - משרד החקלאות העביר את התשלום האמור ששיעורו כסכום של ייקור תעריפי המים בלא שדרש מהחקלאים ביצוע השקעות בתמורה לקבלת התשלום, וללא כל בדיקה מצדו כי אכן בוצעו השקעות, ומה היו היקפן ועלותן.
חלוקת הכספים כאמור, באופן שאינו מותנה בביצוע השקעות, היא הטבה כספית גרדא, אשר אינה מקדמת את מטרות ההסכם לייעול השימוש במים.
תמיכה באזורים נעדרי חלופה הסכם המים קבע כי משרד האוצר יקצה כאמור בכל אחת מהשנים 2005 -2009 סכום נוסף של14 מיליון ש"ח לשנה, ובסך הכול70 מיליון ש"ח, לשם מתן סיוע עבור השקעות לאומיות ואזוריות בתחום השימוש במים לחקלאות (להלן - פרויקטים לאומיים), וכי משרד החקלאות הוא שיחלק את הסכום.
ביולי 2009 החליטה ועדת השמונה להקצות מתקציב הפרויקטים הלאומיים כ - 20.
5 מיליון ש"ח (כ-30% מהתקציב) למימון תכניות מים באזורים שבהם החקלאי ם צורכים מים שפירים ואין להם חלופה למים אלה (להלן - אזורים נעדרי חלופה).
בין עקרונות התכנון שקבע המשרד באוגוסט 2009 לאותה שנה, נקבע כי המשרד ישתתף במימון תכניות לייעול השימוש במים ולצורך כך יוכרו השקעות לשיקום צנרת מרכזית להשקיה ביישובים שמשתמשים במים שפירים בלבד.
החוק אוסר לשלם כפל מענקים וקובע כי לא ישולם מענק בשל אותה תכנית יותר מפעם אחת.
אף על פי כן, בדיון בספטמבר 2009 בהשתתפות מנכ"ל המשרד ומנהלת מינהלת ההשקעות הוחלט כי מינהלת ההשקעות תקצה מענק בשיעור של 25% מעלות ההשקעה (מענק על פי החוק ותוספת מענק שלא על פי החוק), ונוסף על כך יוקצה מענק על פי הסכם המים לתכנית ההשקעות.
עוד הוחלט שתכניות השקעה לייעול תשתיות המים באזורים נעדרי חלופת מים שפירים יזכו למקור מימון שלישי לביצוען מתוך תקציב פרויקטים לאומיים - ובלבד שסך ההשתתפות מכל המקורות לא יעלה על סכום המענק המקסימלי ששיעורו 70%-80% מסכום ההשקעה.
כלומר, לגבי אותן תכניות השקעה נתן משרד החקלאות מענקים משלושה מקורות שונים.
כאמור, הסכם המים קבע מתווה למתן מענקים לייעול השימוש במים.
המשרד כלל את הנושא גם במסגרת עקרונות התכנון המקנים זכאות למענקים על פי החוק, וגם במסגרת הקצאת הכספים לפרויקטים לאומיים - ובכך אִפשר מתן שניים או שלושה מענקים בגין אותה תכנית.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי כפל המענק כשלעצמו אינו פסול, כי החקלאים היו זכאים להשתמש בכספים שהגיעו להם מכוח הסכם המים כחלק מההון העצמי, וכי בהסכם הוחזרו להם ה כספים ששילמו בגין התייקרות מחיר המים על מנת לסייע להם להתמודד עם ההתייקרות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי החזר הכספים לחקלאים הוא בגדר תמיכה שאינה בבחינת "ההון העצמי" של החקלאים, ועל המענקים שהוא נותן לעמוד בקריטריונים הקבועים בחוק.
נוסף על כך, משאסר החוק על תשלום כפל מענקים הוא אינו רשאי לעקוף איסור זה באמצעות הסכמים או הוראות פנימיות.
פרסום קול קורא : באמצע נובמבר 2009 פרסמה רשות התכנון "קול קורא" להגשת בקשות לקבלת תוספת תמיכה במסגרת הסיוע לפרויקטים הלאומיים, לתכניות מים באזורים נעדרי חלופה.
הביקורת העלתה כי המשרד פרסם את הקול הקורא לאחר שהיו בידי יישובים במועצה האזורית מעלה יוסף 53 (להלן- יישובי מעלה יוסף) תכניות לביצוע ההשקעות שתאמו את דרישות המשרד על פי הקול הקורא.
היישובים הם: אבן מנחם, אלקוש, גורן, זרעית, יערה, נטועה, עבדון, צוריאל ושומרה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 811 .
בהקשר זה יצוין כי, בינואר 2010 בדיון של מינהלת ההשקעות ב נושא הסכם המים ציינה סגנית מנהל הרשות לתכנון כי: "הקול הקורא בא שהציג את מעלה יוסף ]סגן מנהל מחוז צפון[ .
מהשטח על פי פניה של כצרכן מאוד נמוך של מים אבל המערכות שלו כל כך לא טובות שלא יוכלו להשתמש בתקציב המים הכללי שניתן על העלאת המים.
ואנחנו הוצאנו את ה'קול הקורא' הזה לפי הביקושים שעלו מהשטח לאחר שלמ.
מעלה יוסף היו כבר תוכניות".
לוחות הזמנים : על פי הקול הקורא היה על המבקשים להגיש את בקשותיהם לקבלת תוספת תמיכה עד תחילת דצמבר אותה שנה - קרי, שבועיים ימים בלבד מפרסום ההודעה, ולהגיש תכניות מים לשיפוט מקצועי ברשות המים עד סוף דצמבר 2009 .
יוער כי נוכח בקשות שהגישו מחוזות המשרד להארכת המועדים, האריך המשרד בסמוך לסוף דצמבר 2009 את המועדים עד לשבוע הראשון של ינואר 2010 .