HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זמני המתנה לטיפולים: זמן ההמתנה לבדיקות קולונוסקופיה ביוספטל ארוך מאוד ויכול להימשך גם ארבעה חודשים.
יצוין שאדם הזקוק לבדיקה הזאת מוכרח לבצעה בסמוך למקום מגוריו בגלל ההכנה שעליו לעשות לקראתה.
הפתרון המקובל - הטסת החולה למרכז הארץ לצורך בדיקות (כנהוג במכבי למשל) - אינו ישים בנוגע לבדיקה זו.
לפי נתוני מכבי, זמני ההמתנה באזור אילת ממושכים.
לנוירולוגיה עד שלושה חודשים; לרפואה תעסוקתית, לפלסטיקה ולאנדוקרינולוגיה - כחודשיים; ולאלרגיה, לריאות ולקרדיולוגיה - כחודש.
בתחומי רפואת הילדים, שבהם הטיפול ניתן בידי רופאים המגיעים ממרכז הארץ ליוספטל במיוחד לצורך זה, זמן ההמתנה הוא עד חודש, למעט נוירולוגיה - ארבעה חודשים.
תשתיות, מכשור וטכנולוגיות רפואיות תשתיות : בית החולים יוספטל נבנה לפני כ -45 שנה ומתקניו מיושנים מאוד (למשל, חדרי הניתוח).
בעת הביקורת היה בית החולים בתהליכי בנייה מוגברים שעלותם כ -50 מיליון ש"ח.
בשטח של כ - 1,000 מ"ר נבנה מיון חדש ומחלקת הילדים שופצה.
בנוסף, מתוכנן שיפוץ גם במחלקות אחרות.
מכון חדש להתפתחות הילד, שנועד לשרת את כל תושבי האזור, נמצא בשלב של בקשה להיתר בנייה.
רפואה מרחוק : השימוש ברפואה מרחוק מאפשר לבצע אבחון, מעקב ומתן ייעוץ לטיפול קליני גם כשהמטופל והיועץ הרפואי רחוקים זה מזה.
שימוש מוגבר בשירות זה ביוספטל עשוי לשפר מאוד את השירות הרפואי הניתן לתושבי האזור.
אולם ביוספטל אין שימוש רב בטכנולוגיה זו, למעט כאמור בטיפול באירועים מוחיים הנעשה בשיתוף פעולה עם סורוקה.
 בית החולים יוספטל סובל מגירעון כספי מתמשך הנובע מקוטנו וגם מכפל תשתיות שנוצר באילת - פתיחתו של מוקד חירום רפואי פרטי באילת המספק שירותי חירום ללאומית, למכבי ולחיילי צה"ל במרחב אילת.
זאת ועוד, בנוסף לקשיים של בית החולים, גם האוכלוסייה סובלת שירותים רפואיים רבים אינם ניתנים ביוספטל, ותושבי אילת וסביבתה נאלצים להגיע לבאר שבע או למרכז כדי לקבלם.
על משרדי הבריאות והאוצר ועל הנהלת הכללית לשקול דרכים שונות כדי לסייע ליוספטל, ובהן: דרכים שיביאו לידי שיפור היכולת של בית החולים לגייס רופאים; הגברת שיתופי פעולה על בסיס קבוע עם בתי החולים במרכז לצו רך החלפת מומחים; הקטנת נטל התורנויות והכוננויות של הרופאים; תגבור בית החולים בתורנים ממרכז הארץ באופן ממוסד ללא כל צורך לקבל "טובות" מבתי חולים אחרים.
משרדי הבריאות והאוצר והנהלת הכללית פועלים בכמה תחומים לשיפור המצב, אבל עליהם לבחון את האפשרות להכריז על שירותי הרפואה ביוספטל כשירותים ייחודיים.
במסגרת זו יש לקבוע אילו שירותי רפואה יוספטל צריך לספק, לנוכח אופיו ומיקומו הייחודיים של בית החולים, לרבות קביעת מסגרות של תקנים ושל תקציבים למימוש שירותים אלה.
סביר להניח שהדבר יקל על מתן שירות רפואי טוב יותר לאוכלו סיית האזור.
במשך שנים רבות לא נעשתה כל בחינה יסודית של מערכת הבריאות באילת ושל צרכיה המיוחדים - כיצד ניתן לסייע לבית החולים, מהם השירותים הנדרשים ומהן הדרכים לספקם.
ראוי שמשרדי הבריאות והאוצר יעשו זאת בהקדם, בשיתוף עם הנהלת הכללית.
מוקדים רפואיים בפריפריה .
הקופות ברחבי הארץ מפעילות מוקדים רפואיים אחרי שעות הפעילות של מרפאותיהן, המציעים עזרה רפואית דחופה וטיפולים מידיים, לעתים מצילי חיים.
חדרי המיון בבתי החולים משמשים גם הם את הציבור במצבי חירום ובתום שעות הפעילות של המרפאות.
בפריפריה פועלים מוקדים רפואיים מועטים, ובהיעדרם התושבים נאלצים לפנות לחדרי המיון בבתי החולים - פנייה הכרוכה לעתים בנסיעה ממושכת.
בשנים האחרונות התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות על היעדר מוקדים רפואיים בפריפריה, והמשרד לא נתן מענה לבעיה.
בעת הביקורת פעלו בפריפריה רק שני מוקדים רפואיים - חדר מיון קדמי בקריית שמונה שהמשרד מתכנן לסגור ולפתוח במקומו מוקד לרפואה דחופה; וחדר מיון קדמי בדימונה שהעירייה הקימה ביזמתה מכספי תרומות.
מוקד רפואי מספק מענה רפואי ראשוני בסביבת המגורים, ופעמים רבות מייתר את הצורך לגשת לחדר מיון.
מר מאיר כהן, ראש עיריית דימונה בעת הביקורת, מסר למשרד מבקר המדינה כי רק כ -20% .
מהפונים למוקד הרפואי שבחדר המיון הקדמי הופנו לבית החולים במהלך 2011 -2012 פעל המשרד להקמת 11 מוקדים רפואיים נוספים בכמה רשויות מקומיות - וזו יזמה ברוכה.
מדובר במיזם משותף שהמשרד, הקופות והרשויות המקומיות יישאו בעלותו באופן שווה.
שישה מהמוקדים הרפואיים יוקמו בפריפריה (ארבעה במחוז דרום ושניים במחוז צפון).
באוגוסט 2012 מסר המשרד כי הנושא נמצא בשלב של מימוש מכרזים ורוב המוקדים הרפואיים צפויים להתחיל את פעילותם בסוף אותה שנה.
בין המשרד לרשויות המקומיות בפריפר יה התגלעו חילוקי דעות בעניין מימון הפעלתם של המוקדים הרפואיים, בעיקר משום שהרשויות נדרשות לממן שליש מן העלות.
בתשובתו מאוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה מסר מר נסים מלכה, ראש עיריית קריית שמונה, כי הדרישה שהעירייה תממן שליש מהעלות, "היא בבחינת חריגה מסמכות מטעם משרד הבריאות".
ראש המועצה המקומית מצפה רמון הסביר שהמועצה נמצאת בתכנית הבראה והיא "נשענת על תקציבי איזון"; לכן, יש מקום לשקול מחדש אם לחייב אותה במימון שליש מעלות הפעלת המוקד הרפואי.
גם מכבי מסרה על חילוקי דעות בינה לבין המשרד בעניין מימון הפעלת המוקדים הרפואיים.
מר שלמה בוחבוט, יו"ר המרכז לשלטון מקומי המכהן כראש עיריית מעלות - תרשיחא התייחס בתשובתו מאוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה להחלטה של המשרד לסגור את חדר המיון הקדמי בקריית שמונה.
הוא כתב כי "אסור תצא אל הפועל" משום חשיבותו הרבה של חדר המ]החלטה זו[שיון בעבור תושבי המקום, חיילי צה"ל והמטיילים הרבים באזור.
תשלומי בריאות המהווים חסמים בפריפריה .
דילמות של מבוטחים על רקע כספי : רוב שירותי הבריאות כרוכים בעלויות כספיות בגין קבלת תרופות, ביקור אצל רופא מקצועי ועוד.
אף שבחוק ביטוח בריאות ובהסדרי הגבייה של הק ופות נקבעו תקרות לתשלום, העלויות עלולות להגיע לכמה מאות שקלים בחודש.
בהתחשב במעמדם הסוציו -אקונומי הנמוך, סביר להניח שחלק מתושבי הפריפריה מתקשים לשלם בעבור השירותים האלה.
יש לציין כי בשנים האחרונות פעל המשרד להקטנת סכומי ההשתתפות העצמית בכמה תחומים.
מחקרים מוכיחים כי חתך מסוים מהציבור מוותר על טיפול רפואי או על תרופה בגלל עלותם הגבוהה.
ממחקר של מכון ברוקדייל עולה 80 כי כ - 14% מכלל האוכלוסייה אינם צורכים שירותים רפואיים משום שאין ביכולתם לשלם בעבורם - 22% .
מתוכם הם בעלי הכנסה נמוכה 11% מהוויתורים על שירות רפואינעשים בשל המרחק מנותן השירות.
שירותי בריאות נוספים (שב"ן) : בפני המבוטחים ניצבת הדילמה אם כדאי לרכוש תכניות לשירותי בריאות נוספים (להלן - תכניות שב"ן).
הקופות מציעות למבוטחיהן תכניות שב"ן המשלימות את השירותים הניתנים בסל שירותי הבריאות הבסיסי במסגרת ביטוח הבריאות הממלכתי - שירותים כמו בחירת מנתח וייעוץ נוסף אצל רופא מומחה.
תנאי התכניות האלה משתנים מפעם לפעם81.
80 מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, מרכז סמוקלר לחקר מדיניות הבריאות, דעת הציבור על רמת השירות ותפקוד מערכת הבריאות ב- 2009 והשוואה לשנים קודמות, מאי 2011 ', עמ2 ,18.
81 בשנת 2011 היו סך כל ההכנסות של כל הקופות מרכישת תכניות שב"ן 3.
1 מיליארד ש"ח - גידול של כ-7% לעומת 2010 ,.
הנתונים מובאים מתוך משרד הבריאותדוח ציבורי מסכם על תכניות בריאות נוספים - שב"ן של קופות החולים לשנת 2011 (דצמבר 2012 ,) 'עמ15.
רוכשי תכניות שב"ן : להלן נתוני המשרד בדבר אחוז עמיתי השב"ן מכלל המבוטחים בקופות לשנת 2011 בהתפלגות לפי קופות ומחוזות82: .
82 יש לציין שגבולות המחוזות שונים מקופה לקופה.
לאומית מאוחדת מכבי הכללית .
54% 47% 78% 64% צפון .
74% 78% 85% 60% דרום .
79% 80% 90% 81% מרכז .
מהנתונים עולה שבכל הקופות קיימים פערים ניכרים בין שיעור עמיתי השב"ן בצפון לעומת שיעורם במרכז.
הפערים בין הדרום לעומת המרכז קטנים יותר, אך גדולים יותר בכללית.
מימושי תכניות שב "ן: להלן טבלה המראה את עלות התביעות בממוצע לנפש (בש"ח) בשנת 2011 בכל מחוז ובכל קופה83 , בסעיפי ההוצאות העיקריים של תכניות השב"ן שרכשו המבוטחים: .
היריון ולידה ייעוץ (חוות דעת שנייה) בחירת מנתח .
מאוחדת מכבי הכללית מאוחדת מכבי הכללית מאוחדת מכבי הכללית .
24 49 30 19 33 68 79 227 87 צפון .
32 44 28 39 31 63 130 306 118 דרום .
מהנתונים עולה שיש קופות שתושבי הפריפריה המבוטחים אצלן ממעטים לממש את תכניות השב"ן שרכשו, לעומת מימוש מוגבר במחוזות תל אביב ומרכז .
הפערים בולטים בעיקר בין הצפון למרכז.
למשל, עלות התביעות הממוצעת לנפש בכללית בסעיף "בחירת מנתח" היא 166 ש"ח בתל אביב ו -138 ש"ח במרכז; ורק 118 ש"ח בדרום ו -87 ש"ח בלבד בצפון.
בסעיף "ייעוץ (חוות דעת שנייה)" עלות התביעות הממוצעת לנפש במאוחדת היא 42 ש"ח במרכז ו-19 ש"ח בלבד בצפון.
בסעיף "היריון ולידה" עלות התביעות במכבי היא 101 ש"ח במרכז; ורק44 ש"ח בדרום ו-49 ש"ח בצפון.
הנתונים מלמדים שתושבי הפריפריה בעצם מסבסדים את תושבי המרכז ("כשל שוק").
משרד הבריאות משער ששימושים תדירים בתכניות השב"ן נובעים מן האפשרות לממשם84 .
בתשובתו של המשרד מנובמבר 2012 הוא העלה סיבות נוספות שלא נחקרו, כמו חוסר מודעות.
לאומית לא סיפקה נתונים בחלוקה לפי מחוזות 84 ,משרד הבריאותדוח ציבורי מסכם על תכניות בריאות נוספים - שב"ן של קופות החולים לשנת 2011 (דצמבר 2012 '), עמ18.
יוצא אפוא שתושבי הפריפריה שרכשו תכניות שב"ן מקופחים פעמיים השירותים הרפואיים שניתנים באזוריהם מועטים מאשר במרכז, והם משלמים בגין תכניות שב"ן שלעתים קרובות לא ניתן לממשם באזור מגוריהם ובעצם הם מסבסדים את השב"ן של תושבי המרכז.
מדד "רווחיות ללקוח" בקופות החולים - רוכשי תכניות שב"ן שאינם רווחיים לקופות : במסמך ממרץ 2012 שכתב מנהל מחוז דרום לשעבר של לאומית למשרד מבקר המדינה נאמר כי בעבר בחנו הקופות כדאיות השקעה באזורים שונים, לפי מדד "הוצאה לנפש משוקללת" באותו אזור.
ערכו של מדד זה היה נמוך באופן ניכר בפריפריה, דהיינו מבוטח בפריפריה היה "רווחי" מאוד לקופה.
עקב כך השקיעו הקופות משאבים כספיים גבוהים בפריפריה, וכפועל יוצא השתפרו עד מאוד התשתיות בקהילה והנגישות של שירותי הבריאות לאו כלוסיות מרוחקות.
עם השנים חלה שחיקה של המקורות הציבוריים של הקופות מסך משאביהן וחל גידול בהכנסותיהן ממקורות פרטיים85 , בין היתר מתכניות השב"ן86 .
הגדלת החלק הפרטי ב"עוגת ההכנסות" של הקופות יצרה פער הולך וגדל בין סך המשאבים שהקופה מקבלת לפי מבוטח בפריפריה ובין סך המשאבים שהיא מקבלת לפי מבוטח מן האוכלוסיות המבוססות יותר.
מהמסמך עולה שעקב כך הקופות החלו לחשב את כדאיות ההשקעה לפי מדד "סך ההכנסה מול סך ההוצאה - רווחיות לקוח".
יוצא אפוא שלקופות משתלם יותר להשקיע באזורים המבוססים מהבחינה הכלכלית, דהיינו מרכז הארץ, ולא בפריפריה.
לפי המסמך, חלק מהקופות כבר עושות זאת.
לעומת זאת, במרכז נרשם מימוש רחב יותר של השב"ן ולא ברור איזו מגמה גוברת.
יש לציין שבתשובתה כתבה הכללית כי אצלה אין מדד "סך ההכנסה מול סך ההוצאה - רווחיות לקוח" ומעולם לא היה, ומצער לראות שיש קופות המשקיעות בא זורים המשתלמים להן יותר מהבחינה הכלכלית.
 הנתונים המוצגים אינם מלמדים על מגמה ברורה.
עם זאת, על משרדי הבריאות והאוצר ועל הקופות לבחון את התופעות האמורות ולשקול קביעת כללים חדשים שיבטיחו כי תכניות השב"ן לא יביאו את הקופות לידי הקצאה נמוכה של משאבים לפריפריה, ובכך למנוע "כשל שוק".
יש להגביר את השוויוניות ברוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
פרט להכנסות מהשב"ן, לקופות הכנסות גם ממכירת תרופות, ממכירת אביזרים ועוד 86 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "סוגיות בנושא השתתפות עצמית של מבוטחים בתשלומים עבור שירותי בריאות", עמ' 409.
את כספי ביטוח הבריאות שהמדינה גובה מן התושבים באמצעות המוסד לביטוח לאומי ואת החלק הנוסף שהיא משלימה מתקציבה87 , המוסד לביטוח לאומי מחלק בין קופות החולים על פי נוסחה המשקללת מקדמים שונים (להלן - נוסחת הקפיטציה).
נוסחת הקפיטציה הופעלה לראשונה בשנת 1995 עם כניסתו לתוקף של חוק ביטוח בריאות.
הנוסחה מבוססת על חלוקה לא שוויונית הקובעת כי מאחר שצורכי הבריאות של המבוטחים השונים בקופות אינם שווים, צריך לתת משקל אחר לכל קבוצת מבוטחים.
המבוטחים מובחנים על ידי קריטריון מדיד (למשל גיל) המותאם לצורכי הבריאות של חברי הקבוצה.
נוסחת הקפיטציה עודכנה בשנים 1997 , 2005 ו- 2010 בעקבות המלצות של ועדות קפיטציה שעסקו בנושא88.
חוק ביטוח בריאות קובע שיש לכלול בנוסחת הקפיטציה מקדם של מקום מגורים המרוחק מריכוזי אוכלוסייה.
מקדם זה אמור להקנות לקופות תגמול כספי בגין מבוטחים המתגוררים במקומות מרוחקים.
אולם רק בעדכון שנעשה בשנת 2010 נוסף מקדם של מקום מגורים מרוחק על בסיס "מדד הפריפריאליות 2004"89 , תוך כדי מתן משקל עודף ליישובים הנמצאים באשכולות מסוימים במדד זה.
רק בשנת 2010, כ-15 ,שנה לאחר כניסתו של חוק ביטוח בריאות לתוקף התווסף לנוסחת הקפיטציה מקדם של מקום מגורים המרוחק מריכוזי אוכלוסייה.
בעקבות הוספת מקדם זה ושינוי מקדמים נוספים בנוסחת הקפיטציה, קיבלו שלוש קופות חולים תוספת של כ-170 מיליון ש"ח בשנת 2011 מתוך סכום "סל שירותי הבריאות".
בדוח שנתי 62 (להלן- הביקורת הקודמת) ציין משרד מבקר המדינה כי לדעת חלק מהקופות ספק אם תוספת המשאבים שהוקצתה תהיה אכן אפקטיבית.
בנוסף, לא ניתנה כל הבטחה כי מלוא הכספים יגיעו לפריפריה.
עוד נאמר בדוח שלא הופעל כל מנגנון שתפקידו לבדוק אם אכן חל שיפור במדדי הבריאות השונים של האוכלוסייה בפריפריה לאחר השינוי בהקצאת המקורות.
עוד ציין משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת כי בהכנסת המקדם האמור הוסיפה ועדת הקפיטציה לנוסחה רכיב שמשמעותו קידום מדיניות ועידוד פעילויות.
אולם חלק מהקופות הסתייגו מהאופן שבו הוכנס המקדם החדש לנוסחת הקפיטציה.
הכללית, למשל, טענה שהוא יצר העדפת יישובים חזקים ומבוססים על פני יישובים המהווים פריפריה גאוגרפי ת וחברתית, ויש לבחון בהקדם תיקון .
87 בשנת 2011 עמד "סל שירותי הבריאות" על כ -32.
עלות הסל מורכבת מכספי נוסחת הקפיטציה (כ-29 מיליארד ש"ח), מכספי המחלות הקשות (כ- 1.
5 מיליארד ש"ח) ומהכנסות עצמיות של הקופות.
88 ,ליקויים בנוסחת הקפיטציה נסקרו בדוחות קודמים של מבקר המדינה.
ראו בין היתר דוח שנתי 62 ( 2012 ) בפרק "חלוקת המקורות הכספיים בין קופות החולים- מעקב מורחב", עמ' 427.
89 מדד שפרסמה הלמ"ס בשנת 2008.
ואכן, הביקורת הנוכחית העלתה כי היישוביםעומר, מיתר ולהבים נכללו ב"מדד הפריפריאליות 2004 .
" ואילו רהט לא נכללה בו בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות כי נוסחת הקפיטציה קובעת אם המבוטח הוא תושב פריפריה על פי "מדד הפריפריאליות 2004 " שפרסמה הלמ"ס בשנת 2008 , 870 דוח שנתי63ג .
ומדד זה עוסק אך ורק בריחוק הגאוגרפי של היישובים מריכוזי אוכלוסייה.
לדעת כלכלנים, מדד חברתי-כלכלי או מדד משולב הכולל גם מרחק מאשפוז ראויים יותר.
הביקורת העלתה כי ב"מדד הפריפריאליות 2004 ", שעל בסיסו קיבלו שלוש קופות החולים את התוספות הכספיות, לא נכללו יישובים רבים מהפריפריה.
במחוז דר ום רק כ -55% ( מהרשויות המקומיות 21 מ-38 ) מוגדרות יישובי פריפריה.
נכון לסוף 2010 ( מספר המבוטחים 274,000 ) ביישובים אלה, המוגדרים תושבי פריפריה, הוא כרבע מכלל התושבים במחוז דרום90 .
כך נוצר עיוות בתחשיב.
עוד עלה כי יישובים שאוכלוסייתם משתייכת למעמד סוציו -אקונומי נמוך - כמו באר שבע, רהט והיישובים הלא-מוכרים בפזורה הבדואית - לא נכללו במדד הפריפריאליות, ואילו יישובים מבוססים כעומר, מיתר ולהבים כן נכללו בו.
מאוחדת מסרה בתשובתה מינואר 2013 , כי לדעתה צריך לבטל את המקדם הגאוגרפי בנוסחת הקפיטציה ולהחליפו במקדם של פריפריה חברתית.
בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות על היעדר התייחסות בנוסחת הקפיטציה למצב בריאותי91 .
חוסר ההתייחסות למצב בריאותי גורם לקופות להפסיד כסף רב על מבוטחים שהם חולים קשים.
כאמור, נתוני הבריאות בפריפריה נמוכים מאלה שבמרכז הארץ.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי חלה התקדמות בנוסחת הקפיטציה, ויש לברך על הכנסתו של המקדם של מקום מגורים המרוחק מריכוזי אוכלוסייה לנוסחה.
עם זאת, ראוי לשקול שיפור נוסף, כמו הוספת מקדמים של מצב בריאותי ומצב חברתי-כלכלי.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא הקצה תקציבים נוספים לקופות המיועדים גם לצמצום פערי הבריאות בפריפריה - לפי מבחני תמיכה שפורסמו ברשומות - כדי לתמרץ אותן להשקיע בפריפריה 92 .
עוד מסר כי הנחה אותן להציג נתונים על השקעות כספיות בפריפריה, במהלך הדיונים על תקציב הפיתוח לשנת 2013.
90 מרכז המחקר והמידעשל הכנסת, המשתנה הגאוגרפי בנוסחת הקפיטציה שתוקנה ב- 2010 "והשפעתו על התקצוב בגין מבוטחים תושבי הנגב, 19.
מצב הנמדד לפי אבחנה רפואית או לפי מרשמי תרופות 92 במאי 2012 פרסם המשרד ברשומות "מבחנים למתן תמיכות של משרד הבריאות בקופות החולים לצורך צמצום פערים חברתיים וגאוגרפיים בתחום הבריאות".
נקבע שסכום התמיכה השנתי יהיה 23.
55 מיליון ש"ח לכל אחת מהשנים 2012 -2013 , :והוא יחולק כמפורט30% ,לתכניות התערבות ברשויות בפריפריה גאוגרפית40% להשקעה בתשתיות ברשויות הפריפריה הגאוגרפית ו -30% לתכניות התערבות באזורי פריפריה חברתית.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות כי כדי לייעל את התחרות בין הקופות ולשפר את איכות השירותים הרפואיים, ראוי להגדיל את חלק התקציב שלהן המתבסס על עמידה ביעדי ביצוע שיקבע משרד הבריאות.
ראוי לתקן את שיטת חלוקת המקורות הכספיים לקופות וליצור כללי מדיניות שידרבנו את הקופות לפעולות שונות שמשרדי הבריאות והאוצר מעוניינים לקדם.
כמו כן, יש למצוא דרכים לתמרץ את הקופות להשקיע בפעולות לטווח הארוך העשויות להשפיע על נתוני הבריאות בפריפריה.
לשם כך, ייתכן שיידרש שינוי בחוק93.
93 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 '), עמ427.
שחרור מתוכנן מאשפוז לטיפול בקהילה .
אשפוז חולה המתגורר בפריפריה רחוק מביתו מקשה ע ל משפחתו לתמוך בו במהלך האשפוז.
הכללית מפעילה משנת 2006 תכנית של שחרור מתוכנן מאשפוז לטיפול בקהילה (להלן - שחרור מתוכנן מאשפוז).
לפי תכנית זו מיידעים בתי החולים את המרפאות בקהילה על החולה המשתחרר מאשפוז, כדי להכין את המרפאה בקהילה לקליטתו באופן נאות, להבטי ח "רצף טיפולי" ולמנוע אשפוז נוסף.
באותה שנה פרסמה הכללית הנחיות בנושא העוסקות בעיקר בניהול השחרור מהאשפוז, תיאום הטיפול עם המרפאה בקהילה, העברת מידע בין המטפלים בבית החולים ובקהילה והדרכת המטופל ובני משפחתו.
הפעילות הוכרה על ידי הכללית כמוצלחת במיוחד, ולדבריה הפך תהליך זה לחלק משגרת העבודה במרפאות האשפוז ובמרפאות הקופה בקהילה.
הביקורת העלתה שהמשרד טרם בחן את הסוגיה וממילא טרם הוציא הנחיות לבתי החולים ולקופות.
כמו כן, ארגון ה- OECD העיר באוקטובר 2012 על תיאום לקוי בין הטיפול בקהילה לטיפול בבתי החולים במדינת ישראל, הפוגע בטיפול הרפואי בחולים94.
מתשובתו של המשרד עולה כי רק ביולי 2012 הוא החל לפעול בנושא.
באותו חודש פרסם המשרד חוזר למנהלי בתי החולים ולקופות, ובו כתב כי בנובמבר 2011 החל בהכנת "פרוייקט שיתוף פעולה רפואי" לחיזוק הקשר בין בתי החולים למרפאות בקהילה.
החוזר קבע כי עד השלמת הפרויקט וכצעד ראשון, מנהלי בתי החולים מתבקשים להעביר לקופות החולים את מכתבי סיכום האשפוז בתוך 48 .
שעות מיום שחרור החולה מבית החולים בתוקף תפקידו כרגולטור (מאסדר), על המשרד להשלים את הפעילות שהחל בה ולקבוע לבתי החולים ולקופות הנחיות בכל הנוגע לשחרור מתוכנן מאשפוז.
פעולות ייעודיות להקטנת הפערים בתחום הבריאות .
משרד הבריאות וקופות החולים פועלים לצמצום הפערים במערכת הבריאות, אך גם גופים אחרים, כמו רשויות מקומיות והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, משקיעים משאבים למען אותה מטרה.
להלן סקירת הפעילות העיקרית בנושא 95: .
95 הדברים מובאים מהסבריהם של משרד הבריאות ושל הגופים השונים לנציגימשרד מבקר המדינה, וכן מתבססים על - משרד הבריאות, אי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו, עמ' 17.
מערכת הבריאות משרד הבריאות : בשנת 2007 מינה המשרד "ועדה לנושא הפערים במערכת הבריאות בין המרכז לפריפריה".
בוועדה ישבו נציגים מהמשרד, מהקופות ומבתי החולים.
בדצמבר 2008 הגישה הוועדה את סיכומיה להנהלת המשרד.
בעת הביקורת נמצא שכמה מהמלצות הוועדה כבר מולאו או 874 דוח שנתי63ג .
היו בתהליך ביצוע, ובהן הקמת הפקולטה לרפואה בגליל, עידוד אנשי מקצוע לעבור לפריפריה, הוספת מיטות אשפוז והפעלה משותפת של מכשירים מיוחדים בכמה בתי חולים.
בשנת 2010 החלה לפעול באגף לכלכלה וביטוח רפואי במשרד יחידה מיוחדת להתמודדות עם אי-השוויון בבריאות.
בנובמבר 2010 פרסם האגף דוח מקיף בנושא "אי -שוויון במערכת הבריאות וההתמודדות עימו".
בין היתר התייחס הדוח לנתוני בריאות נמוכים בפריפריה ולאי -שוויון בפריסת שירותי הבריאות (כוח אדם במקצועות הרפואה, פיזור מיטות אשפוז, זמינות שירותי הבריאות לעומת המרכז ו כדומה).
כמו כן, מאז 2010 המשרד מקיים בכל שנה כנס בנושא אי -השוויון במערכת הבריאות, ובמהלכו קופות החולים מדווחות על פעולות שנקטו לצמצום הפערים ועל פעולות עתידיות.
המשרד פועל גם לצמצום הפערים בתחומי הרפואה המונעת, בין היתר, באמצעות תכנית לצמצום תמותת תינוקות במגזר הבדואי, תכנית לקידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה הבדואית, מתן תמריצים לקופות לביצוע רפואה מונעת בתחום התזונה והפעילות הגופנית בפריפריה.
הוא גם פועל בשיתוף עם הרשויות המקומיות להפעלת פרויקטים שונים בתחום הבריאות, לרבות בפריפריה.
באוגוסט 2012 מסר המשרד למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2007 -2012 הוא אישר לפתוח 55 יחידות מקצועיות בתחומים רפואיים שונים בבתי חולים ממשלתיים וממשלתיים -עירוניים.
35 ( מתוכן63% ) אושרו בבתי החולים בפריפריה - ברזילי, נהרייה, פוריה וזיו.
המשרד הכריז על מחויבותו לטיפול בנושא הפ ערים במסגרת יעדיו לשנים הקרובות.
כפי שנסקר לעיל, הוא מימש כמה מהחלטותיו לצמצום הפערים בתחום התשתיות וכלל את נושא הפערים במסגרת הבקרות שהוא עושה בקופות, בין היתר, על השירות שהן נותנות בקהילה.
כאמור, המשרד פועל לעידוד הקופות להשקיע יותר משאבים בפריפריה.
בתחום ההנגשה הלשונית, מסר המשרד על עריכת קורסים בבתי החולים ובקהילה לעובדים שהתמנו לאחראים לנגישות הלשונית, להכנת פיילוט לאספקת תרגום טלפוני במהלך טיפול רפואי ולקורס ייעודי לאחיות מהמגזר הבדואי.
קופות החולים : הקופות החלו ביישום תכניות לצמצום הפערים, ובהן תכניות רב-שנתיות.
הן הפכו את נושא צמצום הפערים לרכיב מרכזי באסטרטגיה הארגונית שלהן לשנים הקרובות.
בנוסף, גיבשו הקופות תכניות ייעודיות למתן מענה לאוכלוסיות מוגדרות כמו קשישים, עולים, בני המגזר הערבי ותושבי פריפריות גאוגרפית וחברתית.
בתשובתה ציינה הכללית כי בתוך שלוש שנים, מאז החלה בשנת 2009 בפרויקט לצמצום פערים באיכות רפואית בפריפריה החברתית96, הראו התוצאות ש-%60 מהפערים נסגרו.
היא הוסיפה כי החלה בשלב השני של התכנית הכולל עוד50 מרפאות; מכבי מסרה כי הקצתה משאבים ניכרים לצמצום אי -השוויון, ונרשמו הישגים מרשימים לפעילותה הבאים לידי ביטוי במדדי האיכות הקלינית ביישובים רבים; מאוחדת מסרה בינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי במהלך 2011 גיבשה תכנית עבודה רב שנתית להתמודדות עם אי-השוויון.
96 כ-10% ( מכלל מבוטחיה 400,000) ב-55 .
מרפאות משרד הבריאות 875 .
הפקולטה לרפואה בגליל ביולי 2007 אישרה המועצה להשכלה גבוהה את הקמתה של הפקולטה לרפואה בגליל כחלק מאוניברסיטת בר אילן.
הפקולטה החלה לפעול בצפת, בשנת הלימודים התשע"ב (ספטמבר 2011 - אוגוסט 2012 ).
באותה שנה החלו ללמוד בפקולטה 124 .
סטודנטים 876 דוח שנתי63ג .
ההוראה הקלינית97 נעשית בבתי החולים זיו, נהרייה ופוריה, בבתי החולים האנגלי והאיטלקי בנצרת, במרכז הרפואי לבריאו ת הנפש מזרע בעכו וגם במרפאות הקהילה.
קיום לימודים קליניים באזור הצפון חושף את הסטודנטים לעבודה באזורים אלה, וסביר להניח שחלק מהם יישאר לעבוד בצפון בתום הלימודים.
מומחים טוענים שפתיחת הפקולטה בצפת תגדיל את מספר הרופאים בגליל, וכך תגדיל גם את מספר אנשי המקצועות האיכותיים במקום.
הדבר יביא לידי שיפור בפרמטרים נוספים כמו ביקוש למגורים של אוכלוסייה איכותית98 .
עד ספטמבר 2012 אישרה הממשלה30 מיליון ש"ח להקמת מבנה הפקולטה ו- 20 מיליון ש"ח לשדרוג אמצעי ההוראה בבתי החולים בצפון99.
אולם לפי הערכת המשרד, כדי לרכוש ציוד ולהקים מחלקות נדרשים כ - 380 מיליון ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשש כי יהיה קושי לקיים את תכנית הלימודים כדרוש ולקלוט סטודנטים נוספים בשנת הלימודים התשע"ד ( 2013 -2014 .
) רשויות מקומיות הרשויות המקומיות אילת, דימונה, מעלות-תרשיחא וירוחם השקיעו כל אחת מאות אלפי ש"ח בנושאים הנוגעים לבריאות האוכלוסייה (בין 200,000 ש"ח לכ-2 מיליון ש"ח).
עיריית דימונה אף גייסה תרומות של כ-2.
5 מיליון ש"ח להקמת חדר מיון קדמי.
המשרד לפיתוח הנגב והגליל באוגוסט 2012 מסר המשרד לפיתוח הנגב והגליל למשרד מבקר המדינה כי בשל החשיבות הרבה שה וא מייחס לצמצום הפערים בתחום הבריאות, הוא הקצה בשנים 2010 -2012 סכום של כ-30 :מיליון ש"ח לסיוע בנושאי בריאות שונים, כגון הקמת שתי תחנות טיפת חלב בסך 700,000 ש"ח ו- 400,000 ש"ח, סיוע חלקי ברכישת MRI לנהרייה בסך מיליון ש"ח וסיוע להקמת מכון לחקר הסרטן בסורוקה בסך 1.
פערי הבריאות במדינת ישראל בין הפריפריה למרכז באים לידי ביטוי בתחום התשתיות, בתחום כוח האדם הרפואי והסיעודי ובנתוני הבריאות.
נתוני הבריאות בפריפריה נמוכים; התחלואה הכרונית גבוהה, תוחלת החיים נמוכה והתמותה גבוהה יחסית.
תושבי הפריפריה שרובם צעירים ממעטים לצרוך שירותי בריאות.
הפערים בנתוני הבריאות משפיעים על פריון העבודה במשק, על אבדן ימי עבודה ועל ירידה בתוצר.
הדרכה ולימוד של הרופאים 98 .
אוכלוסייה איכותית המתגוררת באזור מסוים "מושכת" לאזור משפחות נוספות 99 'החלטת ממשלה מס 2090 מיום 15.
10 'והחלטת ממשלה מס 3719 מיום 18.
, בהתאמה משרד הבריאות 877 .
בשנים האחרונות נקטו משרד הבריאות וקופות החולים צעדים חיוביים לצמצום אי-השוויון בתחום הבריאות הקיים בין הפריפריה למרכז.
ג ם גופים אחרים, כמו רשויות מקומיות בפריפריה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, משקיעים משאבים לצמצום הפערים.
פעולות אלה ראויות לציון, אך אין בהן די.
על משרדי הבריאות והאוצר ועל קופות החולים להמשיך במגמה זו ולהרחיבה תוך כדי איסוף נתונים רלוונטיים ולימודם שיסייעו להשגת המטרה.
עליהם להוסיף ולפעול לשיפור המצב, בעיקר בתחום התשתיות ובצמצום הפערים בתחום הבריאות.
ראוי גם לבחון באופן פרטני את צורכי הבריאות בפריפריה, לרבות השירותים הרפואיים הנדרשים בכל בית חולים המצוי בפריפריה.
יש למצוא פתרונות יעילים לשירותים רפואיים שבתי החולים בפריפריה אינם מספקים.
תשתיות, כוח אדם, טכנולוגיות ומידע : יש לפעול לצמצום המחסור בתשתיות והמחסור בכוח אדם רפואי.
משרד מבקר המדינה ממליץ לכל בתי החולים ולכל קופות החולים בפריפריה להגביר את השימוש ברפואה מרחוק.
עם זאת, יש להקפיד כי הרפואה מרחוק לא תגדיל את אי-השוויון בבריאות ותיצור שני סוגי מעמדות של מטופלים - מטופלים במרכז שיטפלו בהם רופאים ומטופלים בפריפריה שיאובחנו ויטופלו באמצעות רפואה מרחוק.
על משרד הבריאות לפעול לעדכן ולשקלל את המידע שהוא מתבסס עליו בהחלטותיו בעניינים הנוגעים לענייני תחלואה, למספר מיטות אשפוז ולכוח אדם לסוגיו.
בתי חולים בפריפריה : מאחר שבתי החולים בפריפריה פועלים בתרבות של מצוקה תקציבית, משרד מבקר המדינה ממליץ לשקול כיצד ניתן לסייע להם; למשל, העברת אחוז מסוים מסכומי התרומות המתקבלות בבתי החולים במרכז למשרד הבריאות כדי שהוא יעבירו לפריפריה, בשים לב לזהירות הנדרשת בהקצאת כספי תורמים שיועדו למטרות מוגדרות.
כמו כן, יש לבחון התוויית כללים שיסייעו לתמרץ את בתי החולים בפריפריה להמשיך ולהתייעל, תוך כדי התחשבות גם בנקודות התורפה שלהם.
על המשרד, בשיתוף בתי החולים, לבחון מהם המודלים האפשריים ליצי רת האשכולות של בתי החולים הקטנים בפריפריה ולהכריע בשאלת המודל המועדף, כדי לשפר את היעילות והמועילות שלהם.
ראוי שהמשרד ישקול לגבש מדדי איכות בעבור פעילותם של בתי החולים כדי לשפר את נתוני הביצוע שלהם - דבר שעשוי להגביר את התחרות בין בתי החולים ולסייע בצמצום הפערים בתחום הבריאות בין המרכז לפריפריה.
בריאות בקהילה: על המשרד לוודא שלאחר שעות הפעילות של מרפאות הקופות, יינתן לתושבי הפריפריה שירות רפואי בדומה לזה הניתן במרכז הארץ.
על משרדי הבריאות והאוצר לפעול כדי ל הבטיח שהתכניות לשירותי בריאות נוספים (שב"ן) לא יביאו את הקופות לידי הקצאה נמוכה של משאבים לפריפריה, ובכך למנוע "כשל שוק".
בית החולים ברזילי : לברזילי מאפיינים הדומים לאלה של בתי החולים בפריפריה הרחוקה יו תר.
מיקומו הפיזי מציב אותו בקו עימות ביטחוני.
תשתיותיו הן מן הישנות ביותר, הן אינן ממוגנות והן עלולות להיפגע ממתקפות טילים.
יש להבטיח שבית החולים יפעל באופן מיטבי בשגרה ובעתות חירום.
בית החולים יוספטל : לנוכח הבעיות המיוחדות של יוספטל, על משרדי הבריאות והאוצר ועל הנהלת הכללית לשקול דרכים כדי לסייע לו.