HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין שהדבר מתבקש בכלל ובפרט במכרז בפרויקט זה, שהוא פרויקט חשוב ומורכב, שעלותו מאות מיליוני ש"ח.
אגף הביטחון במשרד רה"ם והחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ היו הגורמים האחראים לאפיונן במכרז של הדרישות הביטחוניות בפרויקט שייושמו בשלב ההסבה.
לצורך מתן מענה מלא ומיטבי להיבטי הביטחון בפרויקט נדרשו שני הגופים האמורים להגדיר את הצרכים של ראשי .
| 480 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה המדינה ואת האיומים הביטחוניים הנשקפים להם, ומהם לגזור ולאפיין את דרישות הביטחון לפרויקט ואת תכולותיו בהיבטים אלה.
בביקורת עלה כי אפיון הדרישות הביטחוניות על ידי אגף הביטחון במשרד רה"ם והחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ, שנעשה לפני אישור הפרויקט על ידי הקבינט המדיני-ביטחוני באוגוסט 2015 :, לקראת פרסום המכרז ולאורך השלב המכרזי, היה חלקי.
להלן הפרטים בנובמבר 2015 פרסם מנה"ר את המכרז74 לפרויקט וקבע כי המענה יינתן בתוך ארבעה חודשים.
עודכנו מסמכי המכרז לרבות בנושאי ביטחון ובהתאם דחה מנה"ר את המועד באפריל 2016 קיים משהב"ט שני כנסי מציעים בעקבות שאלות הבהרה שהעלו החברות שהתמודדו במכרז בין היתר בנושאי ביטחון, ומשהב"ט העביר להן התייחסות לסוגיות שהועלו.
בעקבות בקשתן של החברות המתמודדות לדחיית המועד להגשת המענה בשל אי-הוודאות שהייתה ובשל מועד מתן ההבהרות, דחה מנה"ר את המועד למתן מענה לסוף יוני 2016 , יותר משבעה חודשים לאחר פרסום המכרז.
נמצא כי לקראת פרסום המכרז וגם בהמשך השלב המכרזי הוסיפו אגף הביטחון במשרד רה"ם והחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ שמנחה אותו דרישות ביטחוניות רבות למכרז, בין היתר בהיבטי אבטחת המטוס בשלבי הסבתו ובהיבטים של רכש והתקנה של מערכות אבטחה ואמצעים אחרים במטוס ובחניית הקבע שלו.
דרישות אלה השפיעו על תכולת העבודה שנדרשה מהחברה הזוכה כבר בשלב ההסבה.
יום לפני פרסום המכרז, ב - 18.
15 , כתב סגן ראש מנה"ר לאוויר וים למלמ"ב ולאגף הביטחון במשרד רה"ם כי הדרישות החדשות מהשבועיים האחרונים, שאינן סופיות, לא הובאו בחשבון באומדן התקציבי לפרויקט וכן בלוח הזמנים המתוכנן, וכי בהערכה גסה השינויים האמורים עשויים להביא לתוספת של עשרות מיליוני ש"ח ולדחיית לוח הזמנים בחודשים מספר.
כשבוע לפני פתיחת המעטפות, ביוני 2016 , הציג מנה"ר למנכ"ל משהב"ט במסגרת התייעצות שקיים בהשתתפות בכירים ממשהב"ט ומצה"ל כי שינויי דרישות הביטחון והתקשורת יצריכו תוספת של כ-92 מיליון ש"ח לפרויקט.
בדיון הועלו דרכי פעולה אפשריות, ובהן להמשיך במכרז ולהיערך לפתיחת מעטפות, או לקבוע כי מטוס ראשי המדינה יהיה מטוס ייעודי בבעלות חה"א.
המנכ"ל קיבל את המלצת ראש מנה"ר להמשיך במכרז והדגיש כי אם הצעותיהן של החברות המתמודדות במכרז אכן יחרגו משמעותית מהתקציב שנקבע, "המכרז לא ייצא לפועל", ומשהב"ט יבחן מחדש את דרך מימוש פרויקט מטוס ראשי המדינה.
יצוין כי בסופו של דבר הצעות המחיר שהגישו החברות היו נמוכות באופן ניכר מהתקציב שקבע הקבינט, ו לכן לא נדרשה בחינה מחודשת של ההליך המכרזי בהיבט זה.
74 המכרזנוהל כמכרז רגיל (מכרז שהזוכה בו נבחר לפי אמת מידה של מחיר, אלא אם כן מתקיים טעם מיוחד שיירשם בידי ועדת המכרזים או יצוין במסמכי המכרז) וסגור (מכרז שבו הפנ ייה להזמנת הצעות נעשית למציעים מסוימים בלבד).
במכרז כא מור התמודדו תע"א ואלביט, שהגישה הצעה משותפת עם חברת אל על.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי אף שהחשש מהצורך לבטל את המכרז לא התממש בסופו של דבר, ואף שכל עוד לא הגיע המועד האחרון להגשת הצעות במכרז אין מניעה לשנות את הדרישות בו, נמצאו ליקויים בתהליך העבודה של אגף הביטחון במשרד רה"ם ושל החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ באפיון הדרישות הביטחוניות, ונדרש היה לגבש דרישות ביטחוניות מלאות ומדויקות ובזמן - לקראת אישור הפרויקט בקבינט ובמיוחד לפני פרסום המכרז - וזאת כדי שבמסגרת הפרויקט יינתן מענה מיטבי להיבטים הביטחוניים.
בפועל, הגופים האמורים הגדירו חלק ניכר מהדרישות הביטחוניות, שהוערך בכ -92 ,מיליון ש"ח רק לאחר אישור הפרויקט בקבינט המדיני-ביטחוני, בסמוך לפרסום המכרז ואף בהמשך, במהלך השלב המכרזי (לפני הגשת ההצעות כאמור).
הצגת דרישות מלאות לחברות המתמודדות ובזמן - לפני פרסום המכרז - הייתה מאפשרת: 1.
הנחיה של החברות שהתמודדו במכרז בכל הנוגע לקביעת תוכנית האבטחה לשלב ההסבה בפרויקט ולמימוש דרישות הביטחון שהוגדרו במכרז כדי לגבש בזמן מענים מיטביים לאתגרים הביטחוניים הרבים בפרויקט.
מתן מידע מלא לחברות שהתמודדו במכרז בזמן מוקדם ככל הניתן בנוגע לעמידתן במלוא הדרישות, שכן ממועד פרסומו הן פועלות ומשקיעות ממרצן ומכספן לגיבוש מענה להן.
בפרויקטים עתידיים, ובייחוד בפרויקטים מורכבים ושעלותם מסתכמת במאות מיליוני ש"ח, על הגורמים המקצועיים באגף הביטחון במשרד רה"ם, בשב"כ ובמלמ"ב, הנוטלים חלק באפיון הדרישות הביטחוניות, להקפיד על הגדרת אפיון הדרישות בשלבים מוקדמים של הפרויקט כדי שיגובש אפיון מלא, ככל הניתן, עוד לפני אישור הפרויקט על ידי הדרג המאשר ובוודאי לפני יציאה למכרז.
ההשפעות של אופן קביעת האחריות הביטחונית ושל אפיון הדרישות הביטחוניות על היבטי הביטחון בפרויקט .
אבטחת המטוס בחודשים הראשונים לאחר רכישתו .
בסוף יולי 2016 הודיעה תע"א למנה"ר כי איתרה מטוס75 שנמצא במתחמיה76 ועונה על דרישות המכרז.
בתחילת אוגוסט 2016 ,החליטה ועדת המכרזים במשהב"ט על זכייתה של תע"א במכרז ובהמשך לכך רכשה תע"א את המטוס עבור הפרויקט.
75 ביולי 2016 קבעה ועדת המכרזים שתע"א היא הזוכה במכרז, וזאת בתנאי שתציע מטוס שיעמוד בדרישות המכרז ובתנאיו.
המטוס הגיע לתע"א כמה ימים לפני כן לצורך הסבה למטוס מטען .
| 482 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ממסמכים של השב"כ ושל אגף הביטחון במשרד רה"ם עלה כי כל עוד מלמ"ב היה אחראי לאבטחת המטוס במתחמי תע"א (עד ינואר 2017 ), רמת אבטחתו, בהיבט של אבטחת אישים ובייחוד רה"ם, לרבות אבטחה פיזית והגנת סייבר, לא נתנה מענה הולם לאיום עליו.
סגן ראש אגף הביטחון במשרד רה"ם מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2019 שלהבנתו הפרויקט כלל היבטים ביטחוניים רבים, שאינם כלולים תחת תחום מומחיותו של מלמ"ב.
גם מסיכום של השב"כ לדיון שהתקיים בהשתתפות נציגים מהשב"כ וממלמ"ב בספטמבר 2016 עלה כי למלמ"ב אין ניסיון בתחומים ביטחוניים מסוימים.
יצוין כי תחומים אלה מהותיים לשלב ההסבה בפרויקט.
כאמור, ראש מלמ"ב מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי מהות הפרויקט עוסקת בתחום של אבטחת אישים ומשכך, כדי להשיג ביצוע מיטבי של המשימה הביטחונית בפרויקט, נכון היה להטיל מלכתחילה את האחריות הביטחונית לשלב ההסבה בפרויקט על אגף הביטחון במשרד רה"ם והחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ.
נוכח האיומים הנשקפים למטוס בשלב ההסבה וההשפעות על אבטחת רה"ם בשלב הפעלת המטוס, נדרש שאבטחתו תהיה שלמה ומקיפה כבר ממועד רכישתו.
למרות זאת, מהמתואר לעיל עולה כי אבטחת המטוס בחודשים הראשונים שלאחר רכישתו לא תאמה למענה הנדרש לאיומים.
התהליך למימוש ההיבט הביטחוני המסוים .
במסגרת התהליך למימוש ההיבט הביטחוני המסוים אמורים להיקבע כללים שונים, שבשלב המכרזי יש להם השפעה משמעותית על תכולות העבודה של החברות המתמודדות ועל תמחורן במסגרת הצעות המחיר שיגישו.
במכרז הוגדר התהליך האמור באופן כללי, והוזכרו בו כמה דרישות בודדות וכלליות.
כמו כן הוגדר במכרז כי החברה הזוכה תציג לאישור מלמ"ב תוכנית אבטחה בהתאם לדרישות שלעיל.
במהלך השלב המכרזי, באפריל 2016 , העלתה תע"א בפני מנה"ר פער בתהליך זה.
נוסף על כך היא פירטה את האתגרים הצפויים בתהליך זה בין היתר בשל מורכבותו ואת הערכתה לכך שהם ישפיעו על לוחות הזמנים בפרויקט.
ממסמכים של מנה"ר והמל"ל ממאי 2016 עלה כי נוכח חוסר הניסיון בנוגע להיבט הביטחוני המסוים ביקשו החברות שהתמודדו במכרז לשנות את מנגנון תמחור תכולת העבודה הזו באופן שיביא לידי ביטוי את חוסר הוודאות הטמון בו, וכי תהליך העבודה לביצועו לא נקבע עד סיומו של השלב המכרזי.
באוגוסט 2016 הנחהסגן ראש המל"ל את נציגי השב"כ, אגף הביטחון במשרד רה"ם והמלמ"ב לבחון את התהליך הנדרש למימוש האבטחה בכל הקשור לסוגיות שרלוונטיות להיבט הביטחוני המסוים.
בגין היבט זה דרשה תע"א בדצמבר 2019 תוספת של שעות עבודה.
היא העריכה את תוספת השעות הזו בצירוף תוספת בגין דרישות אבטחה נוספות ונושאים נוספים בכ-10 מיליון ש"ח.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה קביעת הגוף שעליו תוטל האחריות הביטחונית לתהליך הביטחוני המסוים ואפיונו באופן שלם ויסודי הם שלבים מקדמיים נדרשים לצורך מימושו המלא.
בביקורת עלה כי קביעתו של מלמ"ב כאחראי על כך למרות חוסר מומחיותו בנושא הביא ו לכך שהגופים הביטחוניים בפרויקט - השב"כ, אגף הביטחון במשרד רה"ם ומלמ"ב - לא פעלו לקביעת תהליך העבודה הנדרש להיבט הביטחוני האמור ולא אפיינו אותו לפני פרסום המכרז ואף לא במהלך השלב המכרזי.
יצוין כי העברת האחריות לאגף הביטחון במשרד רה"ם בוצעה לאחר סיום השלב המכרזי.
משרד מבקר המדינה מציין כי האפיון החסר של התהליך למימוש ההיבט הביטחוני המסוים בשלב המכרזי והגדרתו רק במהלך הפרויקט עלול היה לפגוע בעידוד תחרות בין החברות שהשתתפו בו בנוגע להיבטים ביטחוניים משמעותיים הנדרשים למטוס.
✰ מומלץ כי בפרויקטים עתידיים שבהם מעורבים גופים רבים, משרד רה"ם יקבע את הגורם שאחראי לתיאום בין הגופים השונים לפני פרסום מכרז ולא רק עם תחילת מימוש הפרויקט.
כמו כן מומלץ כי הגופים המעורבים באפיון הדרישות בפרויקט ובמימושו לרבות השב"כ, המלמ"ב ואגף הביטחון במשרד רה"ם יקפידו שחלוקת האחריות ות הליכי העבודה לקראת מימוש הפרויקט יבוצעו תוך תיאום ביניהם ותוך הסתכלות מערכתית בשלב מוקדם של הפרויקט.
עליהם להקפיד גם על אפיון יסודי של הדרישות במסגרת השלב המכרזי.
כך בכלל, ובפרט בפרויקטים בעלי חשיבות לאומית ורגישות ביטחונית רבה.
כל זאת כדי להביא לכך שהמענה שיינתן במסגרת הפרויקט לצרכים ולאיומים, לרבות האיומים שנשקפים לראשי המדינה, יהיה מיטבי.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מינואר 2021 ציין ראש מלמ"ב כי הוא מקבל את המלצת הביקורת בנוגע לצורך בתכלול ובאפיון כל הדרישות הביטחוניות בפרויקטים מורכבים עתידיים מהשלבים המוקדמים של הפרויקט, ואישורן בהתאם.
השב"כ ציין בתגובתו כי הוא מקבל את המסקנה הנוגעת לחשיבות התיאום בין הגופים השונים בפרויקטים לאומיים בעלי רגישות ביטחונית.
הגדרת המענה לאיומי סייבר לקראת אישור הפרויקט ובשלב המכרזי .
מרחב הסייבר77 מאופיין בהתפתחות טכנולוגית מהירה, ובד בבד עם התפתחות זו ניכרת עלייה של ממש בשכיחותם של איומי סייבר ובחומרתם78 .
מכאן החשיבות להגנה על מרחב הסייבר באמצעות פיתוח של יכולות שייתנו מענה לאיומים אלה.
כך בכלל, ובפרט במרחב הסייבר .
77 מרחב הסייבר (המרחב הקיברנטי ) הוא מרחב טכנולוגי המורכב בין היתר מהגורמים האלה: מערכות ממוכנות ממוחשבות, רשתות מחשבים ותקשורת, תוכנות ומידע ממוחשב.
78 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 67ב (2017 '), "התמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר מתוחכמת", עמ1851 ; ,מבקר המדינהדוח 69ב (2019 '), "היערכות גופים חיוניים להגנת הסייבר", עמ2067 .
| 484 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בתחום התעופה, שמהווה תחום חדש, מתפ תח ומאתגר, וביתר שאת בנוגע למטוס המיועד להטסת ראשי המדינה.
כאמור, חטיבה טכנולוגית בשב"כ עוסקת בפרויקט זה בהנחיית משרד רה"ם בהיבטים של אבטחת מידע, הגנת סייבר וסיכול מבצעי.
במטוס ראשי המדינה, בשונה ממטוסים אזרחיים אחרים, מממשת החטיבה "אחריות מרחיבה" , והנחייתה אינה מסתכמת בקביעת עקרונות והוראות, אלא כוללת גם סיוע, יצירת מענים מלאים ומדויקים ככל הניתן ומימושם.
בדיון הכנה שקיים המל"ל באוגוסט 2015 לקראת הדיון בקבינט נקבע, בין היתר, כי יש חשיבות גדולה לסוגיית הסייבר הצוברת תאוצה.
עוד נקבע כי סוגיה זו תטופל במסגרת אבטחת המטוס.
כמו כן במהלך הדיון בקבינט כמה ימים לאחר מכן ציין ראש המל"ל שאיומי הסייבר הם "איום חדש ומודרני, מתעדכן ומאוד מאיים", והוסיף כי במטוס הייעודי יש להתקין מערכות מסוימות שיגנו על המטוס.
עם זאת, בביקורת עלה כי השב"כ הגדיר מענה ראשוני וכללי בתחום ההגנה מפני איומי סייבר, וזאת שבועיים לפני אישור הפרויקט בקבינט.
זאת אף שמדובר במרכיב משמעותי בפרויקט שהיה אחת משתי הסיבות העיקריות שביססו את ההצדקות להמלצת ועדת גולדברג על רכש מטוס ייעודי.
עוד עלה בביקורת שנציגים מטעם חטיבה טכנולוגית בשב"כ, שהם בעלי הידע בתחום זה, לא היו מעורבים בפרויקט לפני אישורו בקבינט.
נמצא כי המכרז כלל דרישות כלליות בלבד בתחום ההגנה מפני איומי סייבר.
להלן הפרטים: חטיבה טכנולוגית בשב"כ אפיינה ביולי 2015 ,דרישות למכרז בתחום ההגנה בפני איומי סייבר והן צורפו כנספח למסמך דרישות של החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ, ואולם הן היו כלליות.
כך למשל הגדירה החטיבה כי החברה הזוכה שתבצע את תחזוקת מערכות המטוס תידרש לפעול על פי הנחיות הגנת סייבר למערכות מטוס בחברות התעופה הישראליות כפי שייקבעו על ידי החטיבה; החברה הזוכה תידרש לבצע תהליך התאמה ביטחונית עבור עובדיה לפי רמות הכשרה שונות; ולא תבוצע תחזוקה של מערכות המטוס הממוחשבות בחו"ל.
סגן ראש המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 שהעיסוק בהיבט ההגנה מפני איומי סייבר אשר החל לאחר השלב המכרזי היה חדש לכל הגורמים, ומשכך ההתמודדות איתו הייתה מורכבת והייתה לכך השפעה על לוחות הזמנים.
עוד מסר כי לפני השלב המכרזי אותה חטיבה טכנולוגית בשב"כ לא הייתה מעורבת במתן מענה להגנה על מערכות התקשוב מפני איומי הסייבר, ומעורבותה החלה רק לאחר השלב המכרזי.
בתגובתו ציין השב"כ כי בין ינואר 2010 ליולי2016 לא הייתה מעורבות של אותה חטי בה טכנולוגית בשב"כ למעט במסגרת מתן מענה ראשוני לצורכי הגנת סייבר של מטוס מסוג זה.
עוד ציין כי ביולי 2016 התבקשה, לראשונה, חטיבה זו להצטרף לדיון בנושא הפרויקט, וזו הייתה ההיכרות המשמעותית הראשונה שלה עם הפרויקט ותכולתו.
כמו כן ציין כי בין אוגוסט 2016 לינואר 2017 ליוותה החטיבה את המינהלת שהוקמה לצורך הפרויקט, ונציגי החטיבה השתתפו בדיוני ועדות הביטחון בראשות סגן ראש המל"ל.
בתקופה זו קבעה החטיבה את מתודולוגיית העבודה.
מינואר 2017 השתתפו נציגי החטיבה בדיוני סטטוס תקופתיים, קבעו מענים ופתרונות .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה שלא היו קיימים קודם לכן, סייעו בתהליך של בדיקה ובחינה של אפקטיביות האמצעים שהוגדרו ולעיתים הובילו אותו.
נציג של חטיבה טכנולוגית בשב"כ מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 שהחל בינואר 2017 , עם העברת האחריות הביטחונית בפרויקט לאגף הביטחון במשרד רה"ם, החלו נציגי החטיבה להנחות את האגף באופן מלא ובאמצעותו הנחו את כל הגורמים הרלוונטיים בפרויקט בנוגע להיבטי אבטחת המידע והגנת הסייבר.
עוד מסר נציג החטיבה כי כשהחטיבה החלה לפעול בפרויקט היא מצאה כי הדרישות הביטחוניות שהוגדרו במסגרת הליכי גיבוש המכרז לא נתנו מענה לצרכים המלאים שהתבקשו בתחום הסייבר נוכח העקרונות שקבעה ועדת גולדברג (הכוונה כאמור לצורך בהגנה על המטוס ובתקשורת רצופה ומאובטחת).
ממסמך של חטיבה טכנולוגית מיולי 2017 עלה כי גם כחצי שנה לאחר העברת האחריות הביטחונית למשרד רה"ם לא הייתה מעורבות של נציגיה בקביעת הדרישות שרוכזו בסקר דרישות המערכת ( SRR)79 שכתבה תע"א.
עוד עלה מהמסמך כי זאת מאחר שהחטיבה לא הוגדרה כאחד מבעלי העניין הרלוונטיים לצורך גיבוש הדרישות לתע"א.
לאחר שנציגי החטיבה פנו לסגן ראש המל"ל וביקשו לצרף את החטיבה כבעלת עניין בפרויקט והוא אישר את הבקשה, הם בחנו את המסמך והעלו צורך בהוספת דרישות וגם בשינוי דרישות שלא עלו בקנה אחד עם הנחיות החטיבה.
נמצא כי מעורבותה של חטיבה טכנולוגית בשב"כ החלה לאחר השלב המכרזי - בתחילת 2017 .
מאחר שתחום זה הוא תחום חדש, מתפתח ומורכב, היה על משרד רה"ם, המל"ל והשב"כ לערב כבר מהשלבים המוקדמים בפרויקט את החטיבה, שכן כך ניתן היה למפות מוקדם יותר את הפערים שנוגעים לאיומי הסייבר, דבר שהיה מאפשר לגבש להם מענה מיטבי בשלבים מוקדמים.
בתגובתו ציין שב"כ כי בתקופת ההסבה חטיבה טכנולוגית בשב"כ מעורבת באופן ישיר בפרויקט.
היא מוגדרת כבעלת עניין מרכזית בכל הנושאים הרלוונטיים אליה ועובדת בצמוד לאגף הביטחון במשרד רה"ם ולשאר הגורמים המעורבים.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי חטיבה טכנולוגית בשב"כ תשולב בפרויקטים ביטחוניים- לאומיים דוגמת המטוס הייעודי להטסת ראשי המדינה משלביהם הראשונים.
זאת לצורך גיבוש הגנה מיטבית והצגת תמונת מצב עדכנית ונכונה בתחום ההגנה מפני איומי סייבר למקבלי ההחלטות, וכדי שניתן יהיה להיערך מבעוד מועד לטיפול בפערים בתחום זה.
79 ( סקר דרישות המערכת System Requirement Review )) הוא הסקר הראשון בסדרת סקרי תיכון (דיוני בקרה טכניים, ומטרתו העיקרית היא לוודא שכל דרישות המערכת ברורות.
| 486 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה אחריותם וסמכותם של הגופים המעורבים בניהול הפרויקט, לאחר אישור הפרויקט בקבינט המדיני- ביטחוני .
פרויקט מטוס ראשי המדינה הוא פרויקט ייחודי, ראשוני ומורכב שמעורבים בו גופים רבים.
על פי החלטת הקבינט המדיני-ביטחוני האחריות לפרויקט פוצלה כדלקמן: משרד רה"ם יאפיין את המכרז וירכוש באמצעות משהב"ט מטוס שיעבור הסבה על ידי ספק.
גופים ביטחוניים מסוימים יהיו אחראים לאבטח את המטוס פי זית בהיותו באוויר , בחו"ל ובארץ, וטייסי חה"א יטיסו את המטוס.
להלן פירוט של אחריותם וסמכותם של הגורמים העיקריים המעורבים בניהול הפרויקט בשלב לאחר אישור הפרויקט בקבינט המדיני-ביטחוני , כפי שעלה מהמסמכים, מדברים שמסרו גורמים שונים למשרד מבקר המדינה ומאופן ההתנהלות בפרויקט.
המל"ל ומשרד רה"ם: כאמור, ממסמך של סגן ראש המל"ל מיולי 2016 (לאחרזכייתה על תנאי של תע"א במכרז) עלה כי המל"ל נקבע כגורם שינהל את הפרויקט ב שלב מימושו: במסמך צוין כי במסגרת דיון שקיים רה"ם הוחלט כי יוקם צוות היגוי להובלת הפרויקט בראשות סגן ראש המל"ל ובהשתתפות של ראש אגף תקציבים ופרויקטים ממשרד רה"ם, סגן ראש אגף הביטחון במשרד רה"ם, נציג החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ, מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר, קפ"ט המטוס בחה"א ונציג החברה הזוכה לפי הצורך.
עוד צוין במסמך כי סגן ראש המל"ל ידווח באופן שוטף לראש לשכת רה"ם (ראש הסגל) ולראש המל"ל.
בהמשך הגדירו ראש הסגל וסגן ראש המל"ל את אחריותם בנוגע לשינויים בתצורת המטוס: באוגוסט 2016 , בעקבות פגישה שקיים סגןראש המל"ל עם ראש הסגל, הוא כתב לגורמים במשרד רה"ם, במשהב"ט ובשב"כ כי כל שינוי בתצורת המטוס ייעשה רק לאחר עדכון של ראש הסגל ושלו ואישורם.
כאמור, בנובמבר 2016 כתב סגן ראש המל"ל לנוגעים בדבר כיהוא הנושא באחריות הכוללת מטעם משרד רה"ם לפרויקט בתחומי הביטחון - ביטחון פיזי וביטחון מידע.
במרץ 2018 כתב סגן ראש המל"ל למנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר עם העתק לראש הסגל, למנכ"ל משרד רה"ם ולראש אגף התקציבים במשרד רה"ם בין היתר כי ראש הסגל הסמיך אותו "להוביל את הפרויקט על כל מרכיביו, לסכם ולקבוע במידה שמתקיימים אי- הסכמות או פערים בסוגיות השונות כולל תקצוב משימות".
בספטמבר 2018 , עם מינויו של סגן ראש המל"ל כראש רשות החירום הלאומית (רח"ל) במשהב"ט, כתב ראש הסגל לגורמים המעורבים בפרויקט כי רה"ם קבע כי בשל החשיבות להמשכיות ולרציפות של הפרויקט, סגן ראש המל"ל ימשיך לנהל את הפרויקט גם בתפקידו החדש.
סגן ראש המל"ל סיים את תפקידו בניהול הפרויקט במאי 2019.
סגן ראש המל"ל מסר בפברואר 2020 למשרד מבקר המדינה כי המל"ל, כגוף מטה וכחלק ממשרד רה"ם, מוביל כל עבודת מטה שרה"ם מחליט עליה.
בדומה לפרויקטים אחרים, במסגרת זו ניהל המל"ל את הפרויקט, סנכרן בין כל הגופים המעורבים בו וקיבל בעניינם החלטות אופרטיביות.
עוד מסר סגן ראש המל"ל כי כל הנושאים בפרויקט דורשים את אישורו, לרבות שינויים באפיון, בתקציב ובלוח הזמנים.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בנוגע לאחריותו של ראש הסגל לקבלת החלטות, המסמכים שנמצאו במל"ל ו במשרד רה"ם נגעו למקרים האלה: במסמך של סגן ראש המל"ל מאוגוסט 2016 צוין כי התקיימה פגישה בינו ובין ראש הסגל כדי לסכם שינויים נדרשים במטוס.
במסמך פורטו עקרונות של השינויים הנדרשים לבחינה; במסמך של סגן ראש המל"ל מדצמבר 2017 צוין כי הוצגו לראש הסגל המשמעויות של השינויים במתחם הפרטי ואושרו על ידו עקרונית תוך הנחיה לבחון ולהציג לסגן ראש המל"ל את עלות השינוי ולוח הזמנים ליישומו; לאחר הבקשה של מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר לקבל את אישורו (הסופי) של ראש הסגל ממרץ 2018 לשינויים האמורים (שנכללו בבלוק השני) כתב לה סגן ראש המל"ל באותו חודש כי אישורו לשינוי ניתן "כבא כוחו" של ראש הסגל וכמי שמונה לשמש כמנהל הפרויקט.
בנוגע לבקרה של ראש הסגל על הפרויקט, המסמכים שנמצאו בביקורת במל"ל ובמשרד רה"ם עסקו במקרים ה אלה: במסמך של סגן ראש המל"ל מיולי 2017 , לאחר אישור בלוק השינויים הראשון, צוין כי סטטוס הפרויקט הוצג לראש הסגל, וכי ראש הסגל הנחה לבחון כל דרך אפשרית לסיום הפרויקט במועד מוקדם יותר, לקיים דיונים להצגת סטטוס הפרויקט אחת לשלושה חודשים בראשותו ולקיים חצי שנה לפני סיום הפרויקט דיון שבו יוצגו האיומים הביטחוניים למטוס והמענים להם ; במסמכי המל"ל נמצאה מצגת שכותרתה הצגת סטטוס לראש הסגל מאוקטובר 2017 , אולם לא נמצא סיכום דיון בנושא; במרץ 2018 שלח סגן ראש המל"ל דאז מכתב שנושאו "עדכון עתי" לראש הסגל ובו עדכן ב נוגע לתכולות ה פרויקט, לסטטוס הביצוע עד מועד זה ולאתגרים העומדים בפניהם; ובנובמבר 2018 פנה סגן ראש המל"ל דאז למנהל חטיבת התעופה בתע"א וביקש לקיים ע ימו מפגש כדי "לתכנן מסלול פעילות מחדש" נוכח הודעת מנהל הפרויקט בתע"א על דחייה צפויה במסירת המטוס (לפרטים ראו בהמשך) ולקראת עדכון של ראש הסגל בנושא.
סגן ראש המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי ראשי הסגל שכיהנו לאורך הפרויקט היו שותפים בתהליכי קבלת ההחלטות על פי הצורך.
המפגשים עם ראשי הסגל נעשו לרוב בצוות מצומצם של הפרויקט, והדיונים לא תועדו, אך הוכנו מצגות לדיווח סטטוס והצגת שאלות עקרוניות.
נוסף על כך בוצע שיח בעל פה או טלפוני בנוגע לנושאים עקרוניים לצורך קבלת החלטות מיידיות.
נמצא כי הממשקים של בעלי תפקידים במל"ל ובמשרד רה"ם עם ראשי הסגל לא תועדו בצורה מיטבית בדרך שתתעד את כלל ההחלטות שנתקבלו בפרויקט, לרבות החלטות בעלות השפעות תקציביות.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי בפרויקטים בכלל ובפרט בפרויקטים לאומיים בעלי חשיבות ציבורית ובעלות גבוהה יקפידו משרד רה"ם והמל"ל על תיעוד של ההחלטות בפרויקט ושל תהליך קבלתן.
בנוגע לראש אגף תקציבים ופרויקטים במשרד רה"ם כאמור בדצמבר 2015 היא הוגדרה כ-POC ,של משרד רה"ם בפרויקט לתיאום כל הנדרש בפרויקטלרבות ליבון סוגיות במחלוקת והקצאות תקציביות נדרשות לצורך שינויים או שיפורים במטוס, כפי שעולה ממסמכי המל"ל.
ראש אגף תקציבים ופרויקטים במשרד רה"ם מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 שהיא אחראית לתכלול צרכים בפרויקט ובכלל זה התפיסה העיצובית במטוס.
| 488 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה יצוין כי לפני הוצאת הזמנות בגין שינויים בפרויקט, סגן ראש המל"ל וראש אגף תקציבים ופרויקטים במשרד רה"ם אישרו, לבקשת מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר, את השינויים לרבות תכולתם, עלותם ולוח הזמנים ליישומם.
בנוגע לאגף הביטחון במשרד רה"ם, כאמור מיד לאחר סיום השלב המכרזי, בספטמבר 2016 , החליט סגן ראש המל"ל להעביר את האחריות לאבטחת המטוס בשלב ההסבה בתע"א ממלמ"ב לאגף הביטחון במשרד רה"ם החל מינואר 2017.
משהב"ט: מנה"ר אחראי לניהול המכרז ו ההתקשרות בפרויקט מול החברה שזכתה במכרז (תע"א).
מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר קיימה דיונים במסגרת מטה התוכנית במשהב"ט, ונוסף על הגורמים הרלוונטיים ממשהב"ט (לרבות נציגים ממנה"ר, מאגף הכספים, מלשכת היועץ המשפטי למעהב"ט ) הוזמנו לדיונים גם קפ"ט המטוס מחה"א, סגן ראש המל"ל ונציגים ממשרד רה"ם לרבות ראש אגף תקציבים ופרויקטים ונציג אגף הביטחון.
נוסף על כך, בשונה מפרויקטים אחרים של מעהב"ט שבהם "הגוף הדורש" בצה"ל (למשל חה"א) הוא "הלקוח" והוא מנהל את הפרויקט, ואילו משהב"ט אחראי למימוש ההתקשרות כ"גוף הרוכש", ממאי 2017 (עם סיכומו ואישורו של בלוק השינויים הראשון בפרויקט) יזמה מנהלת ההתקשרות דיוני מעקב שבועיים בראשותה, ובמסגרתם נדונו והתקבלו החלטות בנוגע לכלל הנושאים והסוגיות הקשורים לפרויקט.
בדיונים אלה השתתפו גורמים מתע"א, מהמל"ל, ממשרד רה"ם, מחה"א וממשהב"ט, ובחלקם גם נציגים מהשב"כ.
סגן ראש המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי הוא קיים בראשותו דיונים עקרוניים אשר בהם נקבעו כיווני דרך למימוש הפרויקט, וכמו כן הוא השתתף בדיוני סטטוס שבועיים שקיימה מנהלת ההתקשרות, ובדיונים אלה השתתפו באופן קבוע חברי צוות ההיגוי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתה של מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר שניהלה דיוני מעקב שבועיים.
במסגרת זו קיימה מנהלת ההתקשרות מעקב ובקרה הדוקים אחר התקדמות הפרויקט בהיבטים של לוח זמנים ותקציב ותכללה את פעולות הגופים לצורך פתרון בעיות שוטפות, מניעת עיכובים וניהול סיכונים.
נוסף על כך היא גם ניהל ה את תקציב הפרויקט בראייה פרויקטלית כוללת.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה קביעת תקציב הפרויקט .
התקציב לפרויקט על בסיס תוצאות ההליך המכרזי .
16 התכנסה במנה"ר ועדת המכרזים80 .
לפתיחת הצעות המחיר במסגרת המכרז בפרויקט הצעת המחיר של תע"א הייתה נמוכה בכ-42% מהאומדן למכרז שהתבסס על הערכת העלויות שאישר הקבינט המדיני-ביטחוני 81, והצעת המחיר של אלביט הייתה נמוכה בכ-%29 ממנו82 .
ועדת המכרזיםהעבירה את ההצעות של תע"א ושל אלביט למטה התוכנית במנה"ר ולחה"א לבדיקה של עמידת ההצעות בתנאי סף ובדרישות הטכניות וכן לבדיקה כלכלית.
לאחר שמטה התוכנית המליץ להכריז על תע"א כמועמדת לזכייה במכרז בכפוף להשלמת כל הפרטים הנדרשים, אישרה הוועדה ב- 6.
16 להיפגש עם תע"א כדי לבדוק ולהבהיר כמה סוגיות טכניות הנוגעות ליכולת העמידה שלה בדרישות הטכניות ויום לאחר מכן קיים מנה"ר מפגש הבהרות עם תע"א.
16 קבעה ועדת המכרזים שתע"א היא הזוכה במכרז, וזאת בתנאי שהמטוס שתציע יעמוד בדרישות ובתנאי המכרז.
ממסמכי המל"ל ומנה"ר מיולי 2016 עלה כי יומיים לאחר קביעה זו קיים רה"ם דיון בהשתתפות מנכ"ל משרד רה"ם וראש אגף התקציבים במשרד רה"ם ובכירים מהמל"ל וממשהב"ט.
בדיון הוצגו תוצאות ההליך המכרזי בתוספת נתח חה"א בפרויקט (451 מיליון ש"ח) וכן המלצה לשריין לפרויקט עד 100 מיליון ש"ח (כ-%2283 מתקציב הפרויקט) להשלמות, כגון עלויות עבור ביטוח תעופתי, עדכוני ספרות, שעות אבטחה ותכולות בלתי מתוכננות - הוצאות בלתי צפויות מראש (להלן - בצ"ם).
עלות הפרויקט הסתכמה ב-550 מיליון ש"ח.
בסיכום של סגן ראש המל"ל מ- 12.
צוין כי רה"ם אישר את המתווה התקציבי שהוצג להלן בלוח 10 ובתרשים7 פירוט של תקציב הפרויקט שאישר רה"ם ביולי 2016.
80 על פי תקנות חובת המכרזים של מעהב"ט, פועלות במשהב"ט ועדות מכרזים, אשר יושבי הראש שלהן ממונים בידי מנכ"ל משהב"ט וחברים בכל אחת מהן, בין היתר, נציג ציבור וחשב משהב"ט או נציגו.
81 על פי מסמכי משהב"ט- 382 מיליון ש"ח לחמש שנים בשקלול האופציות, מתוך 657 מיליון ש"ח (נתח הספק בהערכת העלויות שאושרה בקבינט).
82 על פי מסמכי משהב"ט- 464 מיליון ש"ח לחמש שנים בשקלול האופציות, מתוך 657 מיליון ש"ח (נתח הספק בהערכת העלויות שאושרה בקבינט).
83 100 מיליון ש"ח מתוך451 .
| 490 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה לוח 10: תקציב הפרויקט לשלב ההסבה ולחמש שנות הפעלה, כפי שאישר רה"ם ביולי 2016 )(במיליוני ש"ח .
לשלב ההסבה התקציב לחמש .
נתח תע"א (החברה הזוכה) 254 125 379 .
)סה"כ (כולל בצ"ם 271 180 100 550** .
על פי מסמכי המל"ל ומנה"ר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* על פי המצגת שהציג המל"ל לרה"ם ביולי 2016 מדובר בשריון של עד 100 מיליון ש"ח.
** התקציב מסתכם ל-551 מיליון ש"ח, אולםעל פי מסמכי המל"ל ומנה"ר, רה"ם אישר 550 .
מיליון ש"ח מכאן שלמעשה תקציב הבצ"ם עמד על 99 מיליון ש"ח, אולם במסמכי הפרויקט הוא עוגל ל-100 מיליון ש"ח ולכן בדוח נעשה שימוש במספר זה.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה תרשים 7: ,תקציב הפרויקט בחלוקה לשלב ההסבה, לשלב ההפעלה ולבצ"ם כפי שאישר רה"ם ביולי 2016 )(במיליוני ש"ח .
מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי לצורך ניהולו הרציף של הפרויקט נדרש היה לקבוע תקציב בצ"ם בגובה של100 ,מיליון ש"ח וזאת מהסיבות האלה: אופיו של הפרויקט שהוא ראשון מסוגו ו"עלול לגזור הוצאות שבשלב גיבושו לא היה ניתן לצפותן"; אי-הוודאות שהתבררה במהלך השלב המכרזי בנוגע להיבטים שונים דוגמת היבטי הביטחון; שאלות שהעלו הספקים במהלך השלב המכרזי שהביאו את מנה"ר להבין שיידרשו שינויים בפרויקט; ותכולות שהחברות לא נדרשו לתמחר דוגמת הביטוח.
ממסמכי מנה"ר עלה כי בדיון שהתקיים במשרד רה"ם ביולי 2016 התייחס סגן ראש מנה"ר לרכש אוויר וים לפער בין הצעת המחיר של תע"א ובין הערכת העלויות שאישר הקבינט וציין כי הדבר נבע מהתחרות בין החברות שהתמודדו במכרז.
יצוין כי תע"א ציינה בנספח הכלכלי שצירפה למענה למכרז מיוני 2016 כי בשל הכרתה בחשיבות הפרויקט תמחור הצעתה כלל "הנחה משמעותית".