HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתקנות שירותי הדת היהודיים (חברות לענייני קבורה), התשכ"ז- 1966 (להלן- תקנות שירותי הדת היהודיים), נקבע שחברה לענייני קבורה ( חברה קדישא או כל אדם העוסק בקבורת נפטרים יהודים; להלן - גם ח"ק או החברה או חברת קבורה) חייבת ברישיון מאת השר.
התקנות קובעות את תנאי הרישיון אשר לפיהם, על החברה לחתום על הסכם עם המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) ולא לדרוש ולא לגבות כל סכום בעבור הקבורה מלבד הסכום שנקבע בהסכם.
הדרישה מח"ק לחתום על הסכם עם הביטוח הלאומי והגבלת סמכות החברות נוסח [ לגבות תשלומים מתיישבות עם הוראות סימן ה' לחוק הביטוח לאומי , התשנ"ה]משולב- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי) והתקנות שהותקנו על פיו לעניין זה ומשלימות אותם.
החוק קובע שאם הובא לקבורה בישראל אדם שנפטר בישראל או תושב ישראל שנפטר בחו"ל, ישלם הביטוח הלאומי דמי קבורה לחברה , ]דמי קבורה [ או לכל מורשה בדין לעסוק בקבורה.
תקנות הביטוח הלאומי התשל"ו- 1976 (להלן- תקנות דמי קבורה), מסדירות את דרכי תשלום דמי הקבורה לחברה בגין הטיפול בנפטר.
הזכות לחלקת קבר ללא תשלום בבית עלמין שבאזור מגוריו של הנפטר שמורה לו בתנאי שקרוביו אינם מבקשים לקברו ב"בית עלמין סגור" או בשטחים מוגדרים בבית עלמין (ראו להלן), כפי שהוגדרו בהסכם בין הח"ק לבין הביטוח הלאומי.
ח"ק עוסקות גם בפיתוח בתי עלמין ובתחזוקתם; פעולות אלה ממומנות בעיקר מהתמורה ממכירת חלקות קבר לאנשים בחייהם או מקבורה בשטחים מוגדרים.
ח"ק הפועלות במסגרת מועצות דתיות ורשויות מקומיות מקבלות לפיתוח בתי עלמין תקציב נוסף מהמשרד לשירותי דת.
שיטת הקבורה העיקרית הנהוגה במדינה היא "קבורת שדה" 8 .
בשיטה זו ניתן לקבור כ-250 עד325 נפטרים בדונם.
כיום עומדת המדינה בפני מצוקת שטחים פנויים לקבורה בעיקר באזור תל אביב והמרכז.
מצוקה זו מוצאת ביטוי גם בהודעתם של מנהלי ח"ק המתריעים על מיצוי השטחים הקיימים בבתי העלמין .
על פי נתוני המשרד לשירותי דת 6 במושבים- באמצעות ועד מקומי, ועד דתי או מזכירות; בקיבוצים - באמצעות המזכירות.
7 בינואר 2004 , עם ביטולו של המשרד לענייני דתות בהתאם להחלטת הממשלה מאוקטובר 2003 , הועברו הסמכויות של שר הדתות בחוק זה לראש הממשלה.
ביוני 2005 הוקמה הרשות הארצית לשירותי דת (להלן - הרשות הארצית או המשרד) כאחראית לשירותי הדת היהודיים במדינה, ובתפקיד מנכ"ל הרשות הארצית כיהן מר מאיר שפיגלר.
הרשות הארצית פעלה כיחידת סמך במשרד ראש הממשלה עד ינואר 2008 ; אז הוקם המשרד לשירותי דת.
לתפקיד השר לשירותי דת מונה השר יצחק כהן ולתפקיד מנכ"ל המשרד מונה מר אביגדור אוחנה.
קבורה בשוחות בקרקע, בכל שוחה נקבר נפטר אחד 1014 דוח שנתי59ב .
בגוש דן תוך תקופה קצרה.
לכן החלה הממשלה כבר לפני כעשור לפעול בשני מישורים: מעבר לקבורה בבתי עלמין אזוריים על קרקע שאין לה שימושים מניבים, ועידוד ויישום של "קבורה רוויה"9, המאפשרת קבורה של כ- 2,000 ויותר נקברים לדונם בבתי עלמין קיימים וחדשים.
עוד בדצמבר 1995 החליטה הממשלה להטיל על מינהל מקרקעי ישראל להכין את התכניות המתאימות בעניין אתר קבורה מוצע במחצבות ברקת, המתוכנן כפתרון נוסף למצוקת הקבורה בגוש דן לטווח הרחוק.
07 ביקשה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ממבקר המדינה להכין חוות -דעת על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 נ[ וסח ,]משולב10 "באשר להתנהלות סביב מצוקת הקבורה בגוש דן".
בעקבות בקשה זו החליט מבקר המדינה לכלול בבדיקה מקיפה של שירותי הקבורה ליהודים גם את מצוקת הקבורה בגוש דן.
בחודשים נובמבר 2007- ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הפיקוח על שירותי הקבורה היהודיים ומצוקת הקבורה בגוש דן מהיבטים שונים.
נבדקו בעיקר הפיקוח והבקרה של המשרד לשירותי דת (לפני ינואר 2008 - הרשות הארצית לשירותי דת; להלן - הרשות הארצית או המשרד) על חברות קבורה לקראת מתן רישיונות קבורה, על מכירת חלקות קבר ועל ניהול בתי העלמין והשתתפות המשרד בהוצאות לפיתוח בתי עלמין המוחזקים בידי ח"ק של מועצות דתיות11 ורשויות מקומיות.
לשם הכנת חוות הדעת נבדקו הפעילות לעידוד הקבורה הרוויה, הטיפ ול במציאת פתרונות למצוקת הקבורה בגוש דן ותכנון הקמת בית עלמין אזורי בברקת.
הבדיקות נעשו במשרדי הממשלה ובמוסדות המדינה הנוגעים בדבר, ובעיקר המשרד לשירותי דת (להלן - המשרד) - הגורם המרכזי האחראי לשירותי הקבורה היהודיים, מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י) המקצה קרקעות לבתי עלמין ופועל לקידום התכנון והפיתוח של קבורה רוויה בבתי עלמין מטרופוליטניים, מינהל התכנון במשרד הפנים - האחראי לתכנית המתאר הארצית לבתי עלמין, אגף התקציבים במשרד האוצר - הקובע את מסגרת התקציב לפיתוח בתי עלמין, הביטוח הלאומי - המטפל בתשלום דמי הקבורה ישירות לח"ק ומפקח על קיום ההסכמים עמן בעניין זה, מועצת בתי העלמין היהודיים בברקת12 והצוות הבין-משרדי לעידוד הקבורה הרוויה.
כמו כן נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם קשת רחבה של גורמים שיש להם נגיעה לנושא, בהם ח"ק ת"א, חברות קבורה מפתח תקווה, מהרצליה ומחיפ ה, מנכ"ל פורום מנהלי חברות קדישא הגדולות .
9 מכלול של שיטות קבורה המאפשרות קבורה בניצולת גבוהה של הקרקע.
השיטות עיקריות: "קבורת מכפלה" - קבורה בשוחות בקרקע כאשר בכל שוחה נקברים שני נפטרים זה מעל זה; "קבורה בכוכים (קבורת סנהדרין)" - כוך הקבורה הנו חלל אופקי בנוי או חצוב - הטמנת הנפטרים מתבצעת מדופן החלל; "קבורה רמה" - קבורה על משטחי קבורה הבנויים זה מעל זה במבנים, בכל משטח ניתן לקבור קבורת שדה או קבורת מכפלה ובקירות המבנה - אפשר לקבור בכוכים.
10 סעיף21 קובע: "המבקר חייב בהכנת חוות דעת בכל עניין שבתחום תפקידיו, אם יתבקש לכך מאת הכנסת, מאת הוועדה או מאת הממשלה; חוות דעת כאמור תפורסם במועד שיקבע המבקר".
11 על פיקוח המשרד על המועצות הדתיות ראו דוח שנתי 57 א של מבקר המדינה , "היבטים בניהול שירותי הדת", עמ' 202.
12 ,מועצות בתי עלמין יהודיים הוקמו על פי חוק בברקת, בתל רגב ובירושלים; תפקידן בין השאר, לתכנן, להקים, להחזיק, לנהל ולפתח בתי עלמין וכן לפקח עליהם.
ראו תקנות מועצת בתי העלמין היהודיים בירושלים, התשכ"ז - 1967 ; תקנות שירותי הדת היהודיים (מועצת בתי העלמין היהודיים בתל רגב), התשנ"ח - 1998 ; תקנות שירותי הדת היהודיים (מועצת בתי העלמין היהודיים בברקת), התשס"ג- 2002.
המשרד לשירותי דת 1015 .
בישראל וכן עם אדריכלים, מתכננים ויועצים העוסקים בתכנון בתי עלמין והקבורה הרוויה.
מגופים אלה התקבלו מסמכים הנוגעים לחוות הדעת.
בדיקות השלמה נעשו עד פברואר 2009.
הפיקוח על שירותי הקבורה היהודיים .
השר ממונה על ביצוע ה חוק ובאמצעות משרדו על שירותי קבורה יהודיים.
המחלקה לקבורה במשרד פועלת בשם השר למתן רישיונות לחברות לעסוק בקבורה.
מתפקידו של המשרד לפקח על ח"ק ועל ניהולם של כ-830 מתחמי בתי עלמין13 .
כן מטפל המשרד בתקצוב פיתוח בתי העלמין המופעלים בידי ח"ק הפועלות במסגרת המועצות הדתיות והרשויות המקומיות.
על המחלקה לפקח על רמת השירות ואיכותו ועל ניצול יעיל של שטחי הקבורה בבתי העלמין.
מתוקף תפקידו על המשרד גם להוביל את הטמעתן של שיטות קבורה מתקדמות בבתי עלמין פעילים ועתידיים לאור מצוקת הקרקע לקבורה באזורים המטרופוליטניים במדינה.
לפיקוח על ח"ק יש משנה חשיבות בהתחשב בכך שבעת מצוקתן לא תמיד משפחות הנפטרים מסוגלות לדאוג לעצמן במידה מספקת.
למשרד הגיעו תלונות ממשפחות של נפטרים על רמת השירות של חלק מהחברות ועל גביית מחירים מופרזים לכאורה עבור אחוזות קבר שנמכרו לאנשים בחיים ועבור קבורה בחלקות חריגות.
על אף היקף המשימות לצורך הפיקוח על התנהלותו היעילה של ענף הקבורה, במועד הביקורת מנתה המחלקה שני עובדים בלבד: ראש ענף (פיקוח בתי עלמין) ומנהלת ענף (קבורה); כן הועסק עוזר לראש הענף במעמד זמני.
מאז שנת 2001 לא מונה מנהל למחלקה.
כתוצאה מכך הצטמצםהפיקוח של המחלקה להערכת צורכי הפיתוח של בתי העלמין המוחזקים בידי מועצות דתיות או רשויות מקומיות בשביל תקצובם, לאישור עבודות הפיתוח וכן לעבודה המינהלית של הנפקת רישיונות קבורה.
הביקורת העלתה כי המשרד לא קיים פיקוח ובקרה שיטתיים על פעולותיהן של ח"ק.
בידי המ שרד גם לא היה מאגר מידע ממוחשב על בתי העלמין בישראל או על כל החברות הפעילות.
13 מהם כ-775 בתי עלמין פתוחים, כ-40 סגורים וכ-15 עם מתחמים שחלקם סגורים; לפי נתוני הביטוח הלאומי נכון לפברואר 2008.
תקנות שירותי הדת היהודיים קובעות כי חברה לענייני קבורה חייבת ברישיון קבורה מאת השר, והשר רשאי לסרב לתת רישיון כזה וכן לבטל רישיון שכבר ניתן אם לדעתו המעשה לטובת הציבור.
תוקף הרישיון הוא שנתיים מיום נתינתו.
כאמור, תנאי ראשון לקבלת רישיון הוא חתימת חברה על הסכם עם הביטוח הלאומי ואי -דרישה ואי -גבייה ממשפחת הנפטר של כל סכום אחר מלבד הסכום שנקבע בהסכם14 .
כן נקבע בתקנות כי העוסק בקבורת נפטרים יהודים ללא רישיון דינו מאסר שלושה חודשים, וח"ק שלא הגישה דו"ח לשר בהתאם להנחיותיו דינה קנס כספי.
רישיון הקבורה מונפק על טופס רשמי של המשרד, ובגבו מפורטים "תנאי רישיון לחברה לענייני קבורה".
ברישיון נקבע כי ח"ק לא תגבה כל תשלום או אגרה לרכישת קבר מחיים, אלא בהתאם לתעריפים שנקבעו בחוק; עליה להגיש לשר מאזן שנתי מבוקר כל שנה; תשלומים שיתקבלו ממכירת חלקות קבר ינוהלו בחשבון נפרד ויופנו אך ורק לרכישת הקרקע, לפיתוח בית העלמין, לאחזקת בתי העלמין לאורך ימים ולמימון התחייבויות העבר של החברה; הח"ק תהיה נתונה לפיקוח המשרד באמצעות המחלקה לקבורה, בנושאים טכניים הקשורים לקבורה, כגון עומק הקבר, המרחקים בין קבר לקבר, שבילים למעבר הולכי רגל וכלי רכב, קבורה רוויה, מספר הנפטרים בחלקה, קביעת חלקות ייחודיות, גידור, ניקיון וכיוצא בהם.
המחלקה לקבורה במשרד מטפלת, כאמור, בעבודה המינהלית של הנפקת רישיונות קבורה לח"ק.
תחום פיקוח ובקרה שבאגף תקינה, תקצוב ובקרה במשרד (לשעבר אגף פיקוח ובקרה), מסייע למחלקה לקבורה בבקרה על ח"ק לצורך אישור הבקשות לקבלת רישיון.
במהלך השנים האחרונות התקיימו במשרד דפוסי פעולה שונים לטיפול ברישיונות הקבורה.
דפוסי פעולה אלה שונו בהתאם למדיניות המשרד: (א) בקשות מאת ח"ק לחידוש רישיון קבורה שהתקבלו במחלקה לקבורה בשנים 2001 -2004 הועברו באמצעות אגף פיקוח ובקרה לבדיקתם של רואי חשבון (להלן - רו"ח) חיצוניים.
הבדיקה נעשתה בהתאם לגיליון עבודה שריכז את התבחינים שנקבעו על ידי האגף.
בגיליון פירוט המסמכים והנתונים הנדרשים לבדיקה בהתאם לאישיות המשפטית של החברה הנדונה (עמותה; מועצה דתית; מועצה מקומית) ובהתאם לתנאי רישיון הקבורה.
בסוף הגיליון היה על רו"ח הבודק לציין את המלצתו המסכמת בדבר חידוש הרישיון של החברה הנדונה.
לאחר קבלתן של הערות הרו"ח והמלצותיו אישר או דחה מנהל אגף פיקוח ובקרה את הבקשה להנפקת רישיון קבורה לתקופה נוספת בת שנתיים.
אם ניתן האישור הועבר הטיפול למחלקה לקבורה אשר הגישה את הרישיון לחתימת השר.
14 הביטוח הלאומי משלם דמי קבורה לח"ק לפי סיווגן של הרשויות המקומיות שבהן הן פועלות ולפי גיל הנפטר.
נוסף על כך הוא משלם "תוספת חציבה" לח"ק שקוברות נפטרים בשטח סלעי ותוספת תשלום בעד "קבורת לילה".
סכומים אלה מתעדכנ ים מדי שנה לפי שיעור השינוי שחל במדד המחירים לצרכן.
המשרד לשירותי דת 1017 .
מהביקורת עולה כי לאגף פיקוח ובקרה לא היה נוהל רשמי בנוגע להמלצה לאישורה או לדחייתה של בקשה לחידוש רישיון קבורה, וההחלטות לא היו מנומקות בהתאם לתבחינים שקבע לבדיקת בקשות ח"ק.
המשרד לא הגדיר תנאי סף וגבולות לשיקול דעת במס גרת התבחינים שקבע לבחינת התנהלותה של ח"ק, בין היתר בנוגע להתנהלותה הכספית והחשבונאית.
להבהרת גבולות שיקול הדעת נודעת משנה חשיבות כאשר מתקבלות החלטות שאינן תואמות את המלצות רו"ח החיצוניים.
עד מועד סיום הביקורת לא נקבעו תנאי הסף הנדרשים בכל אחד מהתבחינים (ראו להלן).
(ב) החל משנת 2005 , לאחר שהוקמה הרשות הארצית לשירותי דת, ועד מאי 2007 הוחל בדפוס פעולה חדש לטיפול בהנפקת רישיונות קבורה.
חברות נדרשו למסור לידי המחלקה לקבורה מסמכים הכוללים שאלון מובנה לקבלת רישיון לעסוק בקבורה, שבו נדרשו לעדכן פרטים כלליים כגון כתובת, מספר עמותה ושם מנהל וכן לצרף אישורים על הבעלות על הקרקע ועל ייעודה לקבורה, לציין ח"ק נוספות הפועלות באותו בית עלמין, לתת אומדן לנקברים על ידי החברות הנוספות ולציין אם באפשרותם להעמיד ערבות בנקאית כאשר יידרשו לכך על ידי השר.
כן התבקשו הח"ק למסור מאזן מבוקר ומאזן בוחן לשנה שנסתיימה וצילום מרישיון קבורה האחרון שהוענק לח"ק.
בסוף יוני 2006 הנחה מנכ"ל הרשות הארצית, מר מאיר שפיגלר, את חברות הקבורה שהן עמותות להמציא אישור ניהול תקין מאת רשם העמותות, וקבע ש"לגבי מועצות דתיות אזוריות ומועצות אזוריות יש להנפיק רישיון קבורה אחד עבור כל מתחמי הקבורה המצויים בתחום שיפוטן".
הביקורת העלתה כי השאלון לא התייחס לנושאים מרכזיים שבתנאי הרישיון ובפעילות נדרשת של ח"ק כגון נתונים על גביית כספים מהציבור ומכירת קברים לאנשים בעודם בחיים, חשבון ייעודי נפרד לפיתוח בתי עלמין, מספר הנקברים על ידי הח"ק ושכר בכירים.
הח"ק אף לא נדרשו להגיש הצהרה על עמידתן בתנאי הרישיון.
העברת מסמכים למשרד הייתה התנאי היחיד לחידוש הרישיון.
לח"ק שהמציאו את המסמכים הוענק רישיון קבורה לתקופה של שישה חודשים ללא בדיקה עניינית וחשבונאית.
הרישיון חודש בתום ששה חודשים לתקופה נוספת בהליך זהה.
הנפקת הרישיונות נעשתה על ידי המחלקה לקבורה וללא מעורבות של יחידות מקצועיות נוספות במשרד.
בהתאם להנחיית מנכ"ל הרשות הארצית לא הונפקו לחברות קבורה ביישובים כפריים (מושבים וקיבוצים) רישיונות ולא חודשו רישיונות שניתנו להן בעבר, ב גלל קביעתו ש"יש להנפיק רישיון קבורה אחד עבור כל מתחמי הקבורה" בתחום השיפוט של מועצות דתיות אזוריות ומועצות אזוריות.
לא נוהלה באותה עת רשימה מסודרת של חברות לענייני קבורה בעלות רישיון תקף.
במאי 2006 כתב עוזר היועץ המשפטי ברשות הארצית למנהל תחום דמי קבורה בביטוח לאומי כי "נוכח המצב לפיו רוב חברות הקדישא פועלות כיום ללא רשיונות קבורה בתוקף.
נראה כי ניתן להעניק לחברות הקדישא רשיון זמני למשך חצי שנה באופן גורף כאשר במקביל הרשות הארצית לשירותי דת תערוך בדיקה מקיפה אודות התנהלותן של חברות הקדישא כמתחייב על-ה[ פי.
עם סיום ]חוק הבדיקה האמורה תוכל הרשות הארצית לשירותי דת להנפיק לחברות הקדישא, 1018 דוח שנתי59ב .
שעמדו בדרישות שתיקבענה על -ידי הרשות הארצית, רשיון קבורה קבוע למשך שנתיים.
יודגש, כי הפיתרון המוצע לעיל, נעשה בתיאום עם משרד המשפטים.
" בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 ציין מנכ"ל לשעבר של הרשות הארצית, כי חברות "שתפקדו במאות יישובים במועצות אזוריות, לא קיבלו רישיונות בהתאם למדיניות להעניק רישיון אחד לכל מועצה אזורית.
והיא נועדה לייעל את תפקוד המערכת ומנגנון השירות הציבורי בכל הנוגע להתנהלותו מול שברובן ככולן נקברו]ח"ק[ .
"בממוצע שנתי בין נפטר אחד לבודדים במאי 2007 ריכז מנהל תחום דמי קבורה בביטוח הלאומי נתונים לגבי חברות העוסקות בקבורת נפטרים.
התברר כי רק ל-13% מהחברות היו רישיונות בתוקף (חלק מהחברות היו בעלות רישיון תקף רק מספר ימים עד שישה חודשים).
כן עולה מהנתונים כי קרוב ל-70% מהנפטרים הובאו לקבורה על ידי חברות שלא היה ברשותן רישיון תקף.
העברת תשלומים בגין קבורה מהביטוח הלאומי לחברות קבורה שלא היה בידן רישיון תקף מנוגדת להוראות חוק הביטוח הלאומי.
חברות הקבורה הפועלות בלא רישיון תקף עוברות על הוראות תקנות שירותי הדת היהודיים.
במאי 2007 החליט מנכ"ל הרשות הארצית למסד תהליך חדש לקבלת רישיון קבורה או חידושו.
בחוזר הרשות הארצית התבקשו הח"ק למלא מסמכים טרם הגשת הבקשה לרישיון קבורה ונכתב כי "בכוונת הרשות לרכז את מכלול הנתונים למאגר מידע ראשי, שיאפשר לשפר ולייעל את הפיקוח וה בקרה בכל הקשור להתנהלות ח"ק.
הח"ק נתבקשו בפנייתן בעניין קבלה או חידוש של רישיון קבורה להשיב על שאלון מפורט המכיל מידע עליהן, על התנהלותן ועל עמידתן בתנאי הרישיון.
ח"ק שאינן פועלות במסגרת מועצות דתיות או רשות מקומית נדרשו, לצרף לשאלון שהגישו אישורים המעידים על התנהלותן התקינה מול גופים נוספים: אישור ניהול תקין מרשם העמותות, אישור לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים, תעודת התאגדות וכו'.
כל ח"ק נדרשה לצרף לשאלון דו"ח כספי מבוקר אחרון ותקציב מאושר.
המחלקה לקבורה ריכזה את הבקשות שנתקבלו מהחברות והעבירה אותן לאגף תקינה, תקצוב ובקרה, ששכר את שירותיו של משרד רו"ח חיצוני כדי לבדקן בהתאם לגיליון עבודה שקבע המשרד.
משרד מבקר המדינה העלה, כי הרשות הארצית לא טיפלה בבקשות לרישיונות הקבורה בהתאם להנחיית מנכ"לה.
לדברי רכזת בכירה באגף תקינה תקצוב ובקרה, בקשות של כ-40 ח"ק שנתקבלו במשרד עד אותו מועד, לא כללו את כל הנתונים והמסמכים הנדרשים לביצוע הבדיקה, ולכן לא הוכנו חוות דעת בנוגע לאישור הבקשות לרישיון או לדחייתן.
עד מועד סיום הביקורת לא הקים המשרד את מאגר המידע הראשי שיאפשר לו לשפר ולייעל את הפיקוח והבקרה על ח"ק.
בנובמבר 2007 העמיד מנכ"ל הביטוח הלאומי דאז את השר במשרד ראש הממשלה יצחק כהן על חומרת הבעיה שלרוב חברות הקבורה אין רישיון בתוקף על המשתמע מכך לעניין תשלום דמי קבורה בידי הביטוח הלאומי.
המשרד לשירותי דת 1019 .
מפרוטוקול ישיבה מדצמבר 2007 ,בלשכת מנכ"ל הרשות הארצית דאז עולה "שרישיונות קבורה מתעכבים כיוון שמועצות דתיות ורשויות מקומיות נדרשות להעביר מסמכים רבים.
כמו כן הוחלט כי רו"ח יבדוק את השאלונים ובהתאם יגיש המלצות לאגף פיקוח ובקרה ו"אותן הנחיות יחולו גם על עמותות וחברות פרטיות", ובכל שנה יערוך המשרד בקרה יזומה ב -10%- 20% מח"ק.
הרשות הארצית לא קבעה את תנאי הסף הנדרשים בכל אחד מן התבחינים אשר הרו"ח נדרש להם בחוות דעתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, דפוסי הפעולה שהונהגו החל מ - 2005 לא הכילו בתוכם מאפיינים של פיקוח ובקרה על התנהלות ח"ק אלא היו תהליך רישומי בלבד.
על המשרד לפעול ב נמרצות בהתאם לסמכויו ת שבידיו תוך קיום פיקוח יעיל כדי להבטיח התנהלות של ח"ק בהתאם להוראות הדין.
משרד מבקר המדינה העלה, כי כתוצאה מההתנהלות המתוארת לעיל מרבית החברות פעלו ללא רישיון קבורה תקף מאת השר: בפברואר 2008 היו למשרד רישומים על 516 ח"ק, מהן ל -403 (78% ) לא היו רישיונות קבורה תקפים.
באוגוסט 2008 עלה שיעור החברות ללא רישיון קבורה ליותר מ -90% : ל -41 מ-46 ( ח"ק שהן עמותות 89% ) לא היו רישיונות קבורה בתוקף, לפחות ל-15 (38% ) מהן- יותר משנה; מ-111 ח"ק הפועלות במסגרת מועצות דתיות, מועצות אזוריות ורשויות מקומיות, ל-100 (90% ) לא היו רישיונות תקפים; מ -360 ח"ק ביישובים כפריים (קיבוצים ומושבים) ביותר מ -350 הטיפול בקבורה נעשה ללא רישיון תקף.
כאמור, על פי חוק הביטוח הלאומי (סעיף266 ), הוא ישלם דמי קבורה לכל גורם המורשה כדין לעסוק בקבורה.
תקנות שירותי הדת היהודיים קובעות כי תנאי לקבלת רישיון הוא חתימת הסכם של חברת קבורה עם הביטוח הלאומי.
לדברי מנהל תחום דמי קבורה בביטוח הלאומי, מאחר שקיימת בעיה באשר לתהליך בקשת רישיון קבורה דרש הביטוח הלאומי מכל ח"ק להעביר אליו הצהרה מהמשרד כי אין מניעה לתת רישיון לח"ק לאחר חתימת הסכם עמו.
אולם לדבריו, במקרים מסוימים נחתם הסכם בין הביטוח הלאומי לבין ח"ק אף שבסופו של דבר לא העניק המשרד לחברה רישיון.
נוסף על כך, על פי תקנות שירותי הדת היהודיים תוקף רישיון קבורה לח"ק יהיה לשנתיים.
מעיון בהסכם ההתקשרות שבין הביטוח הלאומי וח"ק עולה כי ההסכם אינו מוגבל בזמן.
כתוצאה מכך הביטוח הלאומי העביר דמי קבורה גם לחברות שתוקף רישיונותיהם פג.
כדי למנוע זאת יש לדעת משרד מבקר המדינה לשקול קביעת תנאים בהסכם בין הביטוח הלאומי וח"ק שלפיהם ההסכם ייכנס לתוקף רק אם בידי החברה רישיון תקף כדין מאת השר, והוא ימשיך לעמוד בתוקפו רק כל עוד יהיה לחברה רישיון תקף.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציין הביטוח הלאומי כי הוא "התריע פעמים רבות על אי תקינות המצב שבו חברות קדישא אינן עומדות בתנאי ".
כן העיר כי ]לרשות הארצית ולמשרד [ .
הרישוי ופנה בעניין מספר פעמים "היעדר רישיונות נבע מכך של א ניתן היה לקבל רישיונות ולא ממחדל החברות.
מסיבה זו, החליטה מינהלת המוסד, שלא להביא לשיתוק מערך הקבורה בישראל 1020 דוח שנתי59ב .
ולא הביאה לביטול ההסכמים".
נוסף על כך, הוא מסר כי "לפני מספר חדשים, בעקבות התחייבות המשרד לטפל במתן הרישיונות, חידש המוסד את פנייתו לחברות הקבורה להמציא רישיון או הוכחת פניה למשרד, כתנאי להמשך ההתקשרות".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסר המשרד, כי בישיבה שנערכה בתחילת דצמבר 2008 בין נציגו לבין נציגי הביטוח הלאומי סוכם כי כאשר לביטוח הלאו[ .
ח"ק מבקשות רישיון קבורה לראשונה, "יוציא המשרד מסמך כי ]מי אין מניעה להתקשר בהסכם עם החברה.
", והביטוח הלאומי יכין הסכם הכולל תנאי מתלה הקובע כי לא ישלם לח"ק בהתאם להסכם עד להסדרת רישיון הקבורה על ידי המשרד.
באשר לח"ק המבקשת חידוש רישיון שתוקפו פג, סוכם כי הביטוח הלאומי "יאשר העברת תשלום לח"ק אף בהעדר רישי ון, והכול מכוח הסכמים ישנים, אולם לא יאשר שטחי קבורה חדשים ללא רישיון תקף", ובמקביל יפעל המשרד לחידוש הרישיונות בהקדם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסיכום עדיין מאפשר העברת תשלום דמי קבורה מהביטוח לאומי לח"ק שתוקף רישיונה פג, ואף לא מסדיר את הטיפול בח"ק שרישיונה נשלל.
פיקוח כספי ומינהלי ענף הקבורה מגלם בתוכו פעילות כלכלית בהיקף של עשרות מיליוני שקלים בשנה.
הכנסות ח"ק נובעות בין השאר מתקבולים מן הביטוח הלאומי בגין דמי קבורה ותקבולים מן הציבור בגין מכירות חלקות קבר בבתי העלמין.
כן יש לח"ק שליד מועצות דתיות ורש ויות מקומיות הכנסות מתקציבי המשרד בגין פיתוח בבתי העלמין.
הוצאות הח"ק הן לפעילות שוטפת ולפיתוח בתי עלמין.
על פי נתוני הביטוח הלאומי מחודש מרס 2008 , ההכנסות של ח"ק בשנים 2006 - 2007 בגין תשלומי דמי קבורה ותוספות (בגין חציבה וקבורת לילה 15 ,) בלבד המשולמות על ידי הביטוח הלאומי, הגיעו לכ -356 .
מיליוני ש"ח תקנות שירותי הדת היהודיים קובעות כי ח"ק תגיש לשר דינים וחשבונות בצורה ובמועדים שהשר יקבע.
בתנאים המופיעים ברישיון הניתן על ידי השר נקבע כי החברה תגיש לשר מאזן שנתי מבוקר אחת לשנה לא יאוחר מיום 31 למרס של שנה לאחר שנת המאזן, והחברה תאפשר לנציגי המשרד לעיין בספריה ובמסמכיה לרבות במערכת החשבונות שלה.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות המשרד בכל הנוגע לפיקוח הכספי על ח"ק.
מהבדיקה עלה כי המשרד אינו מקיים בפועל פיקוח ובקרה יזומים, מובנים ושיטתיים על ח"ק גם בנושאים כספיים.
ל א נמצאו נהלים המגדירים את המידע הכספי והמנהלי הנדרש מהחברה.
במועד הביקורת לא היו בידי המשרד מידע ונתונים מרוכזים על מספר הקברים בכל בית עלמין, מספר יחידות קבר שנמכרו לאנשים בעודם .
15 על פי תקנות דמי קבורה, אם התקיימה קבורה בבית עלמין בשטח סלעי, ישלם המוסד לביטוח לאומי לח"ק הוצאות נוספות הקשורות בחציבת הקבר, לפי הקבוע בתקנות; אם התקיימה הקבורה לאחר השעה 18:00 ולפני 06:00 בבוקר, תשול ם לח"ק תוספת בשיעור הקבוע בתקנות.
המשרד לשירותי דת 1021 .
בחיים וגודלם של שטחים מוגדרים בבתי עלמין.
אף לא היה בידי המחלקה לקבורה מיפוי מלא ומעודכן של בתי העלמין שברחבי הארץ, כולל מלאי יחידות הקבר הפנויות.
נוסף על כך, לא נערכו בדיקות שיטתיות בכל הנוגע למחירים שגובות הח"ק מקרובי נפטרים עבור חלקות שנמכרו להם בעודם בחיים ובעניין אגרות ותשלומים נוספים הנגבים בגין קבורה בשטחים מוגדרים ובבתי עלמ ין סגורים.
גם לא היו למחלקה לקבורה ולאגף תקינה, תקצוב ובקרה במשרד נתונים ודו"חות בנוגע להתנהלותן הכספית של ח"ק.
המשרד לא הקפיד על קבלת דוחות מכל הח"ק לסוגיהן, לרבות מאזן שנתי מבוקר בסופו של כל רבעון, כנדרש בהוראות תנאי הרישיון.
בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מ בקר המדינה ציין המשרד כי "אגף פיקוח ובקרה עמל בימים אלה על הכנת תוכנית ביקורת ונוהל לביקורת" וכי בישיבות הנהלה בפברואר ובמרס 2008 התקבלו החלטות "להקים מאגר ממוחשב לשליטה על בעלי רישיונות קבורה".
כן מסר המשרד כי הוא פועל באמצעות יועץ ארגוני לאתר את הצרכים ולבנות תיאורי תפקיד למחלקה לקבורה ופנה לנציבות שירות המדינה בבקשה לאשר תקן נוסף לצורך ניהול התחום, ולאגף התקציבים במשרד האוצר - לתקצב התקשרות עם משרד רו"ח לביצוע ביקורות בח"ק.
המשרד הודיע כי "אנו מקווים שעם הפעלתם של הנהלים החדשים, הפעלת מאגר מידע ממוחשב ושדרוג מערך כוח האדם במחלקה, לרבות הפעלת רו"ח חיצוניים, ניתן יהיה לקדם את הליכי הפיקוח והבקרה על פעילות הח"ק".
מכירת חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים ביולי 2001 תוקן החוק ונוסף לו סעיף שמטרתו לקבוע תעריפים לרכישת חלקת קבר לרוכש בחיים בבית עלמין המתנהל על ידי מו עצה דתית או על ידי חברה קדישא.
כאמור, אחת מהנחות היסוד בקביעת התעריפים הייתה כי ההכנסות ממכירת חלקות הקבר יכסו את ההוצאות לפיתוח בית העלמין ולניהול הפיתוח על ידי ח"ק או מועצה דתית16.
החוק מסדיר את מתכונת מכירת חלקת הקבר לרוכש בחיים וקובע מגבלה לסכומים שנ יתן לגבות בנסיבות שונות.
התעריפים לרכישת חלקות קבר בבתי העלמין מפורטים בתוספת לחוק.
העובר על הוראות החוק בעניין זה דינו קנס.
כן נקבע בחוק כי השר יקים ועדה שתדון במתן הנחות מהתעריפים שבתוספת, ובלבד ששיעור ההנחה המרבי לא יהיה גדול מ -30% וכי אמות המידה למתן ה הנחות ייקבעו על ידי השר באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת (להלן - ועדת הפנים) ויפורסמו ברשומות.
נמצא, כי מ- 2001 עד מועד סיום הביקורת טרם נקבעו אמות מידה למתן הנחות.
16 ראודוח שנתי 49 של מבקר המדינה בפרק על "הטיפול בקבורת נפטרים יהודים", עמ' 168-188 .
החוק קובע כי הסכומים המפורטים בתוספת יעודכנו בתחילת כל שנה בהתאם למדד המחירים לצרכן ויפורסמו בתוך 30 .
יום לאחר כל עדכון ברשומות ובעיתון הסכומים נעים בין כ - 3,000 ש"ח ביישובים קטנים (בין השאר, כ - 4,050 ש"ח במועצות אזוריות ולקבורה באמצעות מועצות דתיות שאינן ח"ק), 8,708 ש"ח בתל אביב, ועד ל- 11,726 ש"ח בערים ירושלים, חיפה והרצליה.
יש לציין כי רק ביולי 2008 - ולראשונה מאז 2003 - עדכן השר את התעריפים (ב-5% ).
לעניין זה יש גם השלכות על יכולת הח"ק לממן את פיתוח בתי העלמין אשר באחזקתן (ראו להלן).
בתשובתו ציין המשרד כי בכוונתו לעדכן את התעריפים מדי שנה.
יש לציין כי לאחר סיום הביקורת התקבל בכנסת בנובמבר 2008 חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 15 ), התשס"ט- 2008 (להלן- התיקון לחוק), שבו שונה בין היתר מנגנון ההצמדה בקבורה רוויה ממדד המחירים לצרכן למדד תשומות הבנייה.
בטבלת התעריפים המפורטים בתוספת לחוק לחלקות קבר ביישובים שונים בארץ מחירים שונים, וההגבלה על גובה הסכום בגין מכירת חלקות לרוכש בחיים, שנקבעה לפני שנים, מבוססת על עלות הפיתוח בכל מקום על פי שיטת קבורת שדה.
הביקורת העלתה כי במקומות שהוקמו בהם בתי עלמין אזוריים כגון בתל רגב שבאזור חיפה, שבו נקברים במתחמים סמוכים ובאותו בית עלמין תושבי הערים חיפה, קריית מוצקין, קריית ים וקריית ביאליק, המחירים שמותר היה לח"ק של רשות מקומית אחת לגבות שונים באופן ניכר מהמחירים שהותרו לחברה של רשות אחרת (חיפה - 11,726 ש"ח; קריית ביאליק וקריית ים - 4,077 ;ש"ח וקריית מוצקין - 4,026 ש"ח).
בעניין זה יצוין שעוד לפני כעשר שנים העיר משרד מבקר המדינה 17 , שבני זוג של נפטרים שנקברו ביישוב קטן יכלו לממן רכישת חלקת קבר ליד בני זוגם, ואילו בני זוג של נפטרים בעיר גדולה לא יכלו לעשות כן, דבר שיצר אי-שוויון בין תושבי המדינה.
בתיקון מס' 15 לחוק, שהתקבל, כאמור, לאחר סיום הביקורת, נקבעו תעריפים אחידים לרוכשי קברים בחיים בבתי העלמין בתל רגב, בתל אביב, בחיפה ובירושלים (בחלקות הקבורה של ח"ק קהילת ירושלים), שבהם לפחות 50% .
משטחי הקבורה החדשים מיועדים לקבורה בשיטת הקבורה הרוויה 4.
היקף ההכנסות של ח"ק בגין מכירת קברים מוערך בעשרות מיליוני שקלים בשנה.
לדיווח של ח"ק על מכירות חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים נודעת חשיבות מרובה, כיוון שבתנאי הרישיון נקבע, כאמור, כי תשלומים שיתקבלו ממכירת חלקות קבר אלו ינוהלו בחשבון נפרד וישמשו אך ורק לרכישת הקרקע, לפיתוח בית העלמין או להרחבתו.
החוק קובע כי השר יגיש דין וחשבון בכתב על הפיקוח והאכיפה של הוראות החוק הנוגעות לעניין התעריפים לרכישת חלקת קבר לאדם בעודו בחיים ויפרט את הנתונים לפי חברות הקבורה; הדוח יוגש לועדת הפנים של הכנסת אחת לשנה ולא יאוחר מ -30 ביוני של השנה שלאחר שנת הדוח.
17 דוח שנתי49 ', שם עמ173.
המשרד לשירותי דת 1023 .
המשרד אינו מקיים פיקוח ובקרה שיטתיים על ח"ק גם בכל הנוגע לייעוד הכנסותיהן ממכירת חלקות קבר לפיתוח בתי עלמין, ואין מוגש דוח שנתי לוועדת הפנים של הכנסת.
יש לראות בחומרה את העובדה שהמשרד לא מפקח על השימוש בכספים בעד רכישת חלקות קבר לאנשים חיים למטרות שנקבעו בתנאי הרישיון.
כאמור, הסכומיםשמותר לחברות לגבות מהציבור מוגבלים בחוק.
בספטמבר 2007 כתב מנכ"ל הרשות הארצית למנהלי ח"ק "כי לאחרונה נתקבלו.
פניות ותלונות של אזרחים מרחבי הארץ הקובלים על גביית תשלומים מופרזים עבור חלקות קבורה", ו"לאור הצטברות הפניות בעניין, ולאחר בדיקת הנושא לעומקו אנו סבורים כי יש מקום לשיפור בהתנהלות אל מול משפחות הנפטרים.