HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בבדיקה אקראית של משרד מבקר המדינה נבחנו 200 מכ-600 טופסי דגימה לשנת 2013 , ונמצא כי הדוגמים מילאו100 מהטפסים באופן חלקי, וכי בחלק מהטפסים האמורים לא נרשמו פרטים הנחוצים לזיהוי החקלאים שמתוצרתם ניטלו דגימות.
בשנים 2014 ו-2015 בוצעה בדיקה בהיקף דומה - בכל אחת משנים אלו נבדקו 200 טופסי דגימה, וגם בבדיקות האמורות נמצאו טפסים שמולאו באופן חלקי בלבד.
עם זאת, מספרם של הטפסים האלה באותן שנים היה קטן בהרבה ממספרם של אותם טפסים שנמצאו בבדיקה לשנת 2013: 15 טפסים עם נתונים חסרים נמצאולשנת 2014 ו-25 כאלה נמצאולשנת 2015 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |689 .
משרד מבקר המדינה מעיר ל הנהלת ה שירותים להגנת הצומח כי פרטים חסרים בטופס הדגימה עלולים לפגוע ביכולת המשרד לנקוט צעדי אכיפה נגד חקלאים שבתוצרתם נמצאו חריגות.
כמו כן, כאשר חסרים בטופס הדגימה פרטים חיוניים לזיהוי החקלאי, הרי שאם נמצאה חריגה בתוצרתו קשה לאתר אותו כדי למנוע ממנו לשווק סחורה נוספת, שכן עלולים להימצא גם בה ליקויים.
לפיכך, על המשרד להקפיד שהדוגמים ימלאו את טופסי הדגי מה באופן מלא.
משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל להביא לשיפור העניין באמצעות תוכנת ניהול מעבדות שתנהל גם את קבלת הדגימות לבדיקה.
בנוגע לאכיפה מסר משרד החקלאות כי נוכח מוגבלות המשאבים העומדים לרשותו, כאשר נמצאות חריגות קלות לא מתבצעת חקירה, מה גם שלא נשקפת בגינן סכנה ממשית לבריאות הציבור.
עוד נאמר בתשובה כי השירותים להגנת הצומח והלשכה המשפטית יגבשו יחד תכנית לביצוע אכיפה מיטבית בנושא.
מנכ"ל משרד החקלאות כתב בהמשך לתשובת המשרד כי גם אם "נתייעל ויושקעו המשאבים הנדרשים במידה סבירה, ואף אם כל תיק יי חקר, וכנגדו תוגש תביעה לבית משפט או יוטל קנס מנהלי, לא תושג מטרת האכיפה בשלמותה.
מטרת האכיפה בשלמותה תושג אך ורק אם יורשה למשרד לפרסם בריש גלי את שמות המגדלים שפעלו בניגוד לחוק, הפוגעים באופן שיטתי ומודע בבריאות הציבור.
המגדלים הנ"ל אינם נרתעים מחקירות ו/או מקנסות ו/או מתביעות משפטיות.
עיקר ההרתעה כלפיהם הינה פגיעה ברווחיותם.
פגיעה זו תתבצע רק אם הקניינים יכירו וידעו מי הם מפירי החוקים והנהלים הפוגעים בבריאות הציבור באופן שיטתי ומודע, ולא יקנו את תוצרתם.
בנוסף, בשיטה זו יורתעו גם מגדלים נוספים השוקלים לסטות מן הנהלים וללכת בדרך ה'מעוולים המצליחים'".
עוד כתב מנכ"ל משרד החקלאות כי "שינויים הנובעים מתהליכי הפחתת רגולציה" יובילו לכך שעובדים רבים העוסקים בבדיקות איכות תוצרת חקלאית, יתפנו ממשימות המוטלות עליהם לטובת המשימות "להפחתת השימוש בחומרי הדברה ולאכיפת התקנות בחוק הסטנדרטים" 22 .
ראוי שמשרד החקלאות י חיש את פעולותיו לקידום דרכים אפקטיביות להרתעה מפני הדברה לקויה ומפני טיפול לקוי באחסון ובהובלה של התוצרת החקלאית.
22 חוק הסטנדרטים- הכוונה לחוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התשע"א-2011 .
הפיקוח על תכשירי הדברה לחקלאות .
תכשיר ההדברה כולל חומר פעיל, שהוא החומר הרעיל (רבים מהחומרים הפעילים הם כימיים23 ), ומחומרי עזר, שנועדו לאפשר את הכנת התכשיר.
תכשירי ההדברה הנמכרים בישראל חייבים בתעודת רישום בת-תוקף.
על פי תקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים), התשנ"ה-1994 (להלן- תקנות למכירת תכשירי הדברה), שר החקלאות ימנה ועדה בין-משרדית לעניין רישום תכשירים, ובה ישתתפו נציגים של כמה משרדי ממשלה, ובהם משרדי החקלאות והבריאות24 (להלן- הוועדה).
תפקידי הוועדה יהיו לייעץ למנהל השירותים להגנת הצומח (להלן - מנהל הגנת הצומח) בהתאם להוראות התקנות, וכן לקבוע אם השימוש בתכשיר מסכן את האדם או את החי או שהוא בעל השפעה שלילית בלתי סבירה על הסביבה.
הבקשות לרישום תכשירים יוגשו למנהל הגנת הצומח25 .
לכל תכשיר רשום תוצמד תווית אריזה, שתכלול פרטים כגון שם היצרן; ריכוז החומר הפעיל בתכשיר; מטרת השימוש בתכשיר; פירוט הגידולים שלהם מיועד השימוש בו; והמועד האחרון לשימוש בתכשיר לפני מועד האסיף של כל גידול אכיל.
על פי תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), התשל"ז-1977 , "לא יפעיל אדם תכשיר הדברה בעל תעודת רישום אלא לגבי נגעים וגידולים ובהתאם להוראות השימוש המפורטות בתווית האריזה".
סימון תאריך תפוגה של תכשיר הדברה .
על פי תקנות למכירת תכשירי הדברה, יש לרשום את תאריך התפוגה על תוויות של תכשירים שחיי המדף שלהם קצרים משנתיים.
23 יש גם חומרים רעילים שאינם כימיים- חומרים המופקים מרעלנים מן הצומח ומן החי.
24 הוועדה הבין-משרדית לעני ין רישום תכשירים תהיה על פי התקנות למכירת תכשירי הדברה בת שלושה עשר חברים, מהם ארבעה נציגי משרד החקלאות, ארבעה נציגים מתוך רשימה ש יגיש שר הבריאות, שני נציגים מתוך רשימה שיגיש שר העבודה והרווחה, שני נציגים מתוך רשימה שיגיש השר ל הגנת הסביבה ונציג של ארגון צרכנים; יושב ראש הוועדה יתמנה מבין נציגי משרד הבריאות.
הבקשות יוגשו למנהל או למי שהוא הסמיך לעניין זה משרד החקלאות ופיתוח הכפר |691 .
התקלקלו התקנות אינן קובעות דרישה לרישום תאריך תפוגה על תכשירים שחיי המדף שלהם הם שנתיים ויותר.
מכאן שבשוק עלולים להימצא תכשירים שפג תוקפם והם התקלקלו, אך כיוון שלא רשום עליהם תאריך תפוגה אין הצרכן שרוכש אותם יודע כי פג תוקפם.
השימוש בתכשירים כאלה עלול ל גרום לנזק במקום להביא תועלת26 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי יש לפעול בנמרצות כדי לעגן בתקנות דרישה מן המשווקים לרשום את תאריך התפוגה על כל תכשירי ההדברה כדי למנוע שיווק של תכשירי הדברה פגי תוקף ומקולקלים ושימוש בהם.
בתשובה למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות כי השירותים להגנת הצומח קיבלו את הערת הביקורת והם פועלים להסדרת נושא סימון תאריך התפוגה של תכשירי הדברה.
מדגם שנתי לבדיקת ההתאמה בין תווית תכשיר ההדברה לבין הרכבו .
רשימת תכשירי ההדברה המורשים לשימוש בחקלאות בארץ משתנה מדי פעם בפעם בעקבות פיתוח תכשירים חדשים וגניזה של ישנים.
על פי נתוני משרד החקלאות ליולי 2016, רשימה זו כוללת כ- 1,200 תכשירים: כ- 1,100 מיועדים לשיווק בארץ, ו-100 .
מיועדים לייצוא בלבד השירותים להגנת הצומח, המופקדים על רישום תכשירי הדברה ועל הנפקת תעודת רישום עבור כל תכשיר כזה, בודקים אותם בכל שנה באופן מדגמי כדי לפקח על טיב התכשיר ועל אמינות המידע בתווית המוצמדת אליו.
התוויות הצמודות לתכשירי הדברה לחקלאות, מכילות מידע על שיעור החומר הפעיל שבתכשיר ועל פי המשרד כל חריגה מהערך הרשום על התווית הו א בבחינת הטעיית הציבור - החקלאים והצרכני ם של התוצרת החקלאית; הטעיה כאמור עלולה לגרום לנזק לאדם, לצומח ולסביבה .
במעבדה של השירותים להגנת הצומח נבדק התכשיר כדי לוודא שהחומר הפעיל (הרעיל) בו וריכוזו תואמים את מה שנרשם על התווית, וכדי לברר אם התכשיר תקין או מקולקל.
אם מתגלה בבדיקה ממצא חריג, מתקיים בירור עם החברה המשווקת את התכשיר .
אם נמצא בבדיקה ממצא שחריגותו מש מעותית, משרד החקלאות .
26 נזק יכול להיגרם ראשית דבר לגידול החקלאי שחומר מקולקל אינו מדביר את מזיקיו.
עוד עלול הדבר לגרום לכך שהמגדל שנוכח שהתכשיר לא עזר, בלי לדעת שהסיבה לכך היא שהתכשיר מקולקל, יסיק מכך שיש להשתמש בכמות גדולה יותר של הדברה או להוסיף חומר הדברה מסוג נוסף כדי להשיג את האפקטיביות הנחוצה - כל אלה עלולים לגרום להגדלה של מידת הרעילות בשאריות חומרי הדברה שיהיו בגידול החקלאי.
מוסמך לה טיל קנס על המשווק וכן להורות על הפסקת שיווקו של התכשיר ו על הסרתו מהמדפים.
בכל שנה השירותים להגנת הצומח קובעים אילו תכשירים ייכללו במדגם כדי שייכללו בו חומרים המשמשים לייעודים שונים, שמשווקים על ידי חברות שונות; כמו כן נקבע שהדגימות יינטלו מנקודות מכירה שונות.
היקף הדגימה המתוכנן ה וא 100-80 תכשירים לשנה; לדברי מנהלת אגף כימיה בשירותים להגנת הצומח (להלן - המנהלת ) מספר דגימות מתוכנן זה נועד כדי שהמדגם יהיה מייצג וייכללו בו כ-10% מכלל תכשירי ההדברה החקלאיים בישראל.
בלוח 7 להלן יוצגו היקפי המדגמים המתוכננים לשנים 2015-2010 לעומתביצוע ם וכן החריגות שנמצאו בהם: .
לוח 7 : מדגמים שנתיים- ההיקף המתוכנן, מספר התכשירים שנדגמו ונבדקו בפועל ואלה שנמצאו בהם חריגות .
2010 80 41 38 48% 6 16% .
2011 83 35 29 35% 1 3% .
2012 100 14 13 13% 0 0% .
2013 100 43 40 40% 1 3% .
2014 96 66 58 60% 9 16% .
2015 100 119 104 104% 11 11% .
* היחס בין מספר התכשירים שנבדקו בשנה כלשהי ובין מספר התכשירים המתוכנן לדגימה באותה שנה.
מן הלוח עולה כי בשנים 2013-2010 היה שיעור הביצוע של הסקר מתוך התכנון נמוך מ-50% - כלומר ביצוע קטן מאד.
בשנת2014 גדל שיעור הביצוע ונבדקו כ-60% ממספר הדגימות המתוכנן, ובשנת2015 הביצוע תאם לתכנון ואף עלה עליו במקצת.
כיוון שהסקר נועד לצורכי פיקוח על התכשירים הרי שביצוע חלקי של הסקר היה בו כדי לפגוע בפיקוח של המשרד בנושא.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |693 .
השירותים להגנת הצומח מסרו למשרד מבקר המדינה כי הסיבה לביצוע החלקי של המדגמים בשנים 2014-2010 נעוצה ב מחסור ב כוח אדם לביצוע הדגימות; בשנת 2014 נוסף עובד לכוח האדם שמבצע את הדגימות.
אשר לפיקוח על התכשירים השיבה מנהלת אגף כימיה למשרד מבקר המדינה כי הגם שבמסגרת ביצוע המדגמים בשנים 2014-2010 שיעור הביצוע היה חלקי, הרי שנוסף על הבדיקות של תכשירי הדברה במסגרת המדגם השנתי נעשות בדיקות גם לתכשירים שהמשווקים שלהם מבקשים לחדש את תעודת הרישום שלהם.
על פי נתוני השירותים להגנת הצומח, במסגרת חידוש תעודות הרישום של תכשירים נבדקו בסך הכול 417 תכשיריםבשנים 2015-2010 .
בתשובתו כתב משרד החקלאות כי על פי נתונים לשנים 2013-2010 שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה "נמכרים בארץ בממוצע 591 תכשירים שונים לחקלאות (כ-50% ,")מהתכשירים הרשומים"לכן האחוזים לגבי גודל המדגם מכלל התכשירים" אינם משקפים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נוכח העובדה שמספר התכשירים שבדק במסגרת המדגם השנתי בשנים 2014-2010 היה קטן בהרבה מהמתוכנן יש מקום להניח שמספר החריגות שנחשף בבדיקותיו קטן ממספר החריגות שניתן היה לחשוף אילו ביצע המשרד את המדגמים על פי היקפם המתוכנן.
זאת בלי להמעיט בחשיבות הבדיקות שביצע המשרד במסגרת חידוש תעודות רישום לתכשירים.
זאת ועוד, אילו היו המדגמים מבוצעים באופן מלא ייתכן שאפשר היה לטפל בחריגות נוספות על אלה שנמצאו במדגמים החלקיים ובבדיקות לחידוש תעודות רישום, והדבר היה מונע מתכשירים לקויים נוספים להגיע לשימוש חקלאי.
שמירה על בטיחות העובדים העוסקים בהדברה חקלאית ועל סביבתם .
לחומרי ההדברה הרעילים חשופים ככל הנראה יותר מכולם העובדים העוסקים בהדברה.
פגיעה של חומר הדברה באדם יכולה להיות מידית ולהתבטא במגוון מחושים, כגון כאבי ראש, בחילה, הקאות, הפרעות בנשימה וצריבה בעור או בעיניים; פגיעה כזאת יכולה להביא גם לנזקים חמורים יותר.
נוסף על הנזקים המידיים עלול להיגרם נזק מצטבר לבריאותו של עובד הנחשף לחומרי ההדברה באופן תדיר.
מחקרים בין-לאומיים מלמדים על קשר בין חשיפה תעסוקתית לחומרי הדברה ובין תחלואה הקשורה להיפגעות של מערכות שונות בגוף האדם, כגון מערכת הרבייה ומערכת העצבים27 .
בדף מידע של המוסד לבטיחות ולגיהות28 בנושא רעילות של חומרי הדברה 29 נכתב כי רבים מהפועלים החקלאיים עובדים במשך עונה אחת או כמה עונות או אינם נשארים אצל אותו מעסיק.
הדבר מקשה לפקח על בריאותם ולאכוף על מעסיקים את החובה לדווח על פגיעות או על תחלואה של פועליהם; המשקים החקלאיים מפוזרים בכל הארץ ולגורמים המפקחים והמדריכים שמספרם מצומצם קשה להגיע אליהם; המודעות של הפועלים לסיכונים גהותיים בדרך כלל מועטה, ותנאי העבודה מקשים עליהם לשמור על גהות אישית.
בעת שנאספו הנתונים לצורך הביקורת משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה) היה מופקד על בטיחותם של העובדים בתחום ההדברה 30, ומפקחיו פעלו בתחום זה מכוח ן של כמה תקנות - תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחומרי הדברה), התשכ"ד-1964 (להלן- תקנות הבטיחות בעבודה עם חומרי הדברה) ; תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), התשנ"ז-1997; ותקנות ארגון הפיקוחעל העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ"ט -1999.
על פי נתונים לשנת 2010, בענף החקלאות עובדים כ- 80,000 נפש31, בהם ישראלים (מעסיקים ומועסקים), פלסטינים ועובדים זרים , רובם מתאילנד.
לדברי מפקח חקלאות ארצי במינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית (להלן - מינהל הבטיחות; .
27 ,"מרכז המחקר והמידע של הכנסת "שימוש בחומרי הדברה בחקלאות2010 .
il/mmm/data/pdf/m02510.
pdf 28 המוסד לבטיחות ולגיהות במסגרתו החוקית הנוכחית, הוקם בשנת 1954 מתוקף חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד-1954 .
המוסדהוא תאגיד ציבורי ללא מטרת רווח.
מטרתו - לקדם את תנאי הבטיחות בעבודה והגיהות המקצועית.
29 המוסד לבטיחות ולגיהות, "רעילות חומרי הדברה קוטלי חרקים -מחקרים עדכניים", דף מידע.
il/uploadfiles/d_1614_reilut_homrey -hadbaraw.
pdf 30 סמוך למועד סיום הביקורת הועברו הסמכויות בתחום זה לאחריות משרד העבודה והרווחה.
31 אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, דוח מחקר בנושא "איתור גורמי סיכון תעסוקתיים ובדיקת הקשר שבין החשיפה לחומרי הדברה לבין תחלואה ", פרופ' נדב דוידוביץ' ראש המחלקה לניהול מערכות בריאות - הפקולטה למדעי הבריאות.
הדוח הוגש למשרד הכלכלה והתעשייה בשנת 2015 .
והוכן על פי הזמנתו משרד החקלאות ופיתוח הכפר |695 .
מפקח חקלאותארצי) 20 המפקחים של המשרד לתחום החקלאותהשתת פו בביקורי פיקוח במשקים החקלאיים בכל אחת מהשנים 2015-2013 .
בכלשנה התקיימו כ-350 ביקורי פיקוח כאלה, והמספר המוערך של העובדים בחקלאות במקומות אלה מסתכם ב- 1,500 .
,לדבריו "היקף פיקוח זה מאפשר לקבל תמונה על הליקויים העיקריים בבטיחות בחקלאות לרבות בנושאים הקשורים לחומרי הדברה".
בביקורי המפקחים נמצאו בחלק מהמשקים החקלאיים ליקויים בנוגע להדרכת עובדים על השימוש בחומרי הדברה וכן נמצאו מקרים בהם עובדים לא קיבלו מהמעסיק את כל הציוד הדרוש להם כדי להגן על עצמם מפני חשיפה לחומר ים הרעילים במהלך עבודת ההדברה (על ממצאים כאלה, ראו להלן).
בתשובת מינהל הבטיחות32 למשרד מבקר המדינה נאמר, "מספר ביקורי הפיקוח נקבע כל שנה בהתאם למשאבים .
ועל פי סדרי העדיפ ויות שנקבעים על ידי הנהלת המשרד [33] במסגרת תכנית העבודה השנתית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה, שהוסמך לטפל בנושא34, כי על פי הנתונים לעיל במשך שלוש שנים הצליחו המפקחים - שבאותה עת היו כפופים למשרד הכלכלה - לבחון את תנאי העסקתם של כ- 2% בלבד מכלל העובדים בחקלאות.
במילים אחרות: בכל שנה בממוצע התבצע פיקוח על בטיחותם של כ- 0.
ראוי שמשרד העבודה והרווחה יבחן נתון זה וישקול להגדיל את היקף הפיקוח השנתי על בטיחות עובדי החקלאות שמבצעים המפקחים הכפופים לו.
היעדר דרישה למעקב רפואי אחר עובדים העוסקים בהדברה מן הקרקע .
על פי תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרב מטים), התשנ"ג -1992, (להלן- תקנות גיהות ובריאות עובדים בחומרי הדברה), לא יועסק אדם בעבודה שבה עליו להשתמש בתכשיר הדברה, אלא אם כן בחודש שלפני תחילת העבודה עבר בדיקה רפואית ראשונית בידי רופא מורשה, וזה קבע כי אין מניעה שישתמש בתכשיר .
כמו כן נקבע כי על העובד לבצע בדיקות מעקב חוזרות של מעבדה טוקסיקולוגית.
"עובד בתכשיר" מוגדר על פי תקנות אלה "אדם העוסק או מועסק במקום עבודה בעבודות הקשורות בתכשיר 30 שעות לפחות בחודש".
"מקום עבודה" מוגדר על פי התקנות "מקום שבו עובדים בייצור או בהכנת תכשיר, או בהכנת תערובות, מילוי, .
32 תשובת מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית מינואר2017 .
בנוגע לממצאי הביקורת 33 ;בתקופה שבה נאספו ממצאי הביקורת המשרד האחראי לנושא היה משרד הכלכלה והתעשייה לאחר מכן הועברו הסמכויות בנושא למשרד העבודה והרווחה.
34 כפי שצוין, על פי החלטת ממשלה1754 מ- 31.
16 הועברו הסמכויות בנוגע לבטיחות וגיהות העובדים ממשרד הכלכלה והתעשייה למשרד העבודה והרווחה.
תקנות גיהות ובריאות .
בהדברה מן הקרקע אריזה, או דילול של תכשיר, לרבות יישום התכשיר באמצעות כלי טיס והשירותים הנלווים לכך, למעט ההדגשה [אינה במקור מקום שבו עוסקים ביישום תכשיר מן ] הקרקע, ובהכנתו לפני יישומו מן הקרקע".
כלומר בהגדרה זו לא נכלל מקום עבודה שבו מועסקים עובדים בחקלאות בהדברה מן הקרקע.
יוצא אפוא כי תקנות גיהות ובריאות עובדים בחומרי הדברה, הקובעות כי חובה על עובד לעבור בדיקה רפואית ראשונית לפני שיחל בעבוד תו ובדיקות מעקב רפואיות לאחר מכן, אינן חלות על העובדים העוסקים בהדברה מן הקרקע.
מדובר בעשרות אלפי עובדים בחקלאות שעשויים להיחשף לסכנות בריאותיות בעקבות מגע עם חומרים רעילים אלה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז (להלן - התמ"ת) בשנת 2011 )(באותה עת משרד זה היה ממונה על הנושא בדוח על הגנת הסביבה במרחב החקלאי35, על הצורךלקבוע בתקנות את החובה גם בנוגע לבדיקות רפואיות של העובדים העוסקים בהדברה מן הקרקע.
משרד התמ"ת השיב כי הוא "מסכים שיש להחיל את התקנות גם על עובדים המשתמשים בחומרי הדברה מן הקרקע וכי על פי התכנון, תיקון התקנה ייכנס לתכנית העבודה שלו לשנת 2013"36.
במהלך הביקורת הנוכחית מסר מפקח חקלאות ארצי במשרד ה כלכלה ל נציגי משרד מבקר המדינה מסמך שהכין משרד הכלכלה ובו הצעה לתיקון תקנות גיהות ובריאות עובדים בחומרי הדברה, ולפיה תתווסף בין השאר דרישה לביצוע בדיקות ומעקב רפואי לעובדים בהדברה מן הקרקע וכן דרישות נוספות שמטרתן להגן על בריאות העובדים העוסקים בהדברה חקלאית.
מינהל הבטיחות מסר למשרד מבקר המדינה כי "נוסח הצעת התקנות הופץ להערות והתקבלו הערות רבות הנבחנות על ידי המשרד"37 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה 38 על שבמועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שהמבקר הצביע בפני משרד התמ"ת על הליקוי, טרם תוקנו התקנות.
על משרד העבודה והרווחה להשלים בהקדם את הפעולות בתחום זה הנוגע לבריאותם של רבים מבין עשרות אלפי העובדים המועסקים בחקלאות.
35 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 '), עמ 510-467 .
37 אמירה זו נכתבה בתשובה של מינהל הבטיחות למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 .
האחריות לטיפול בנושא הועברה כאמור למשרד העבודה והרווחה משרד החקלאות ופיתוח הכפר |697 .
היעדר מנגנון שיבטיח כי עובד העוסק בהדברה בקיא בנושא וער לסיכונים הכרוכים בעבודה זו .
עובדי חקלאות עושים שימוש בתכשירי הדברה והדבר חו שף אותם לסיכון של חשיפה לחומרים אלה.
בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ"ט -199939 נקבע כי "מחזיק במקום עבודה ימסור לעובד במקום העבודה מידע עדכני בדבר הסיכונים במקום, ובפרט בדבר הסיכונים הקיימים בתחנת העבודה שבה מועסק העובד, וכן ימ סור לו הוראות עדכניות לשימוש, להפעלה ולתחזוקה בטוחים של ציוד, של חומר ושל תהליכי עבודה במקום"; "מחזיק במקום עבודה יקיים הדרכה בדבר מניעת סיכונים והגנה מפניהם .
באמצעות בעל מקצוע מתאים ויוודא שכל עובד הבין את הסיכונים והוא בקיא דיו בנושאי ההדרכה, בהתאם לתפ קידו ולסיכונים שלהם הוא חשוף "; "מחזיק במקום עבודה ינקוט אמצעים כדי לוודא שההדרכה שניתנה לעובדים הובנה על ידם כראוי וכי הם פועלים על פיה".
בתקנות הנוגעות לבטיחות בעבודה הכרוכה בשימוש בחומרי הדברה בחקלאות לא נקבע שעובד נדרש לעבור מבחן ידע כדי לוודא שהוא אכן הבין את ההדרכה שניתנה לו, שהוא יודע כיצד להפעיל כנדרש את ציוד ההדברה ושהוא ער לסיכונים הנוגעים לשימוש בחומרי הדברה.
לנוכח האמור לעיל, לא מן הנמנע שחלק מהעובדים לא הבינו את כל מה שנאמר להם במסגרת ההדרכה, בייחוד אם מדובר בעובדים שחלקם זרים ואינם דוברים את השפה העברית על בוריה.
לצורך השוואה, ביוני 2016 נכנס לתוקפו חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואתית, התשע"ו-2016 ,המחליף את הסדרת העיסוק בהדברה המבוססת על תקנות רישוי עסקים (הדברת מזיקים), התשל"ה -1975 ,.
החוק קובע, בין היתר שמדביר בתחום התברואה נדרש להשתתף בתכנית הכשרה ולעמוד בבחינות.
במכתב מיולי 2016 ששלח מפקח חקלאות ארצי בתגובה על שאלותיהם של נציגי משרד מבקר המדינה בנוגע לפיקוח על בטיחות העובדים בחקלאות נכתב בחקלאות נמצאו ליקויים ]של מפקחים [ כי "בחלק גדול מהביקורים .
וגם ליקויים בנוגע ל]של עובדים[ שקשורים בהדרכהשימוש בציוד מגן אישי (במספר קטן יותר)".
מפקח חקלאות ארצי הוסיף במכתבו: "יש לציין שהליקויים .
מתוקנים על ידי בעלי המשקים תוך זמן קצר שמוקצב לכך ומבלי שיהיה צורך בהוצאת צווים לשם כך".
39 שהחליפו את התקנות משנת1984.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה , למשרד החקלאות ולמשרד הבריאות, המופקדים יחדיו על תחום ההדברה בחקלאות , כי כפי שהמדינה מצאה שיש צורך לקבוע שעל מדביר בתחום התברואה לעבור מבחן ידע בתחום עבודתו זה, כן יש מקום לדרוש מעובדים ה עוסקים בהדברה חקלאית לעבור מבחן ידע בנושא חומרי ההדברה בחקלאות שהם רעילים לא פחות - וחלק מהם אף יותר - מאלה המשמשים להדברה בתברואה.
בתשובת מינהל הבטיחות מינואר 2017 למשרד מבקר המדינה נאמר שאחת "המטרות העיקריות של תיקון התקנות לעובדים בחומרי הדברה היא התניית העיסוק בהם בהשתתפות בהכשרה מיוחדת לכך, במוסד מוכר להכשרה, עם תכנית השתלמות מחייב ת שמתוכננת מראש ומאושרת על ידי מינהל הבטיחות - כך מבקר המדינה יקבלו מענה הולם לכשתאושרנה התקנות ]משרד[ שהערות החדשות".
ליקויים הקשורים להדרכה ולמיגון של עובדים זרים העוסקים בהדברה .
העובדים הזרים בחקלאות הם מגזר שאפשר להגדירו כמוחלש לעומת שאר עובדי החקלאות - הם אינם אזרחי המדינה, אין להם שליטה מלאה בשפה העברית, ויש להניח כי יכולתם להכיר היטב את זכויותיהם בשוק העבודה הישראלי מוגבלת.
הם מתגוררים במשקים החקלאיים ותלויים במידה רבה במעסיק כדי לספק את צורכי חייהם ואת צורכי המיגון שלהם במסגרת השימוש בחומרי הדברה.
נתוני דוח מחקר של אוניברסיטת בן-גוריון ש בוצע בהזמנת משרד הכלכלה והוגש לו באוקטובר 2015 מלמדים כי בשנת2010 עבדו בענף החקלאות כ- 50,000 עובדים ישראלים, כ- 24,500 עובדים זרים (רובם תאילנדים) וכ- 3,900 .
פלסטינים בתקנות הבטיחות בעבודה עם חומרי הדברה נאמר כ י על העובד להשתמש בכל ציוד המגן שסופק לו, וכי "לא יאכל, לא ישתה ולא יעשן אלא לאחר שהסיר מעל גופו את ציוד המגן, רחץ בסבון, או בחומר ניקוי.
את פניו וידיו, ונמצא מחוץ לתחומי הסיכון האפשרי של חומר ההדברה".
ראוי לציין כי ציוד מגן משמעו פריטים שהעובד מקבל מהמעסיק כדי למנוע מגע עם החומר או שאיפה שלו.
מדובר בפריטים כגון בגדי עבודה, כפפות ומסיכה בעלת מסנן מתאים.
במאי 2014 הגיש מרכז המחקר והמידע של הכנסת לוועדה "לבחינת בעיית העובדים הזרים" (להלן - הוועדה בכנסת בעניין עובדים זרים) מסמך בנושא "היפגעות עובדים זרים המועסקים בחקלאות" 40 .
מהמסמך עולה כי רוב רובם של העובדים הזרים בחקלאות, שמגיעים מתאילנד, מועסק בענף גידול הירקות ; מתלונות ש ל עובדים .
40 המסמך הוגש לקראת דיון הוועדה שהתקיים ב- 12.
14 והתייחס למותם של עובדים תאילנדים שעסקו בחקלאות.
עובדים אלה מתו מסיבות שונות, ובהן תאונות דרכים, מחלות, תאונות עבודה ופגיעות אלימות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |699 .
הנחוצים להם זרים שנמסרו לארגוני הסיוע עולה כי רבים מהם לא קיבלו הדרכות בשפתם על השימוש בחומרי הדברה, על עזרי המיגון הנדרשים , על הטיפול שיש לתת לעובדים שנחשפו לחומרים ועל תסמיני תחלואה אפשריים; "ארגוני הסיוע מדווחים כי פעמים רבות עובדים זרים בחקלאות מועסקים ללא אמצעי מיגון נדרשים .
האכיפה שמבצע מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה הינה מוגבלת ולא אפקטיבית".
עוד נאמר במסמך כ י מינהל בטיחות ובריאות תעסוקתית הוא אחד הגורמים שציינו כי להערכתם יש תת -דיווח על פגיעות שנגרמות ל עובדים זרים במסגרת עבודתם.
במסמך צוין כי על פי ארגוני הסיוע עובדים זרים חוששים כי במידה ויתלוננו על מצבם הרפואי או יבקשו ימי מנוחה, הם עלולים לאבד את מקום עבודתם; לעיתים הם גם אינם מודעים לזכויותיהם בנוגע לקבלת פיצוי כספי בעת פגיעה בעבודה.
כמו כן נכתב במסמך כי "בהעסקה של עובדים זרים בחקלאות, אשר ברובם המוחלט ישנים במשקים החקלאיים עצמם, אפשר שתהייה עמימות באשר לחלוקה דיכוטומית בין הימצאותם בעבודה להימצאותם במגורים" ההדגשה [ במקור].
לקראת הדיון בוועדה בכנסת בעניין עובדים זרים הכינה עמותה א' נייר עמדה ובו נכתב כי עובדים זרים רבים מדווחים שלא קיבלו הדרכה ראויה ובשפתם בנושא השימוש בחומרי הדברה; כי העמותה מקבלת תלונות של עובדים שלא ניתנ ו להם אמצעי המיגון הנדרשים ; ו כי "עובדים מביעים את פחדם מגירוש חזרה.
בשל אי כשירות לעבודה בעקבות מחלה.
במצב עניינים זה, עובדים ממעטים לדווח על מחלות או כאבים ובכך לא ניגשים לשירותי הבריאות בעת הצורך".
מינהל הבטיחות מסר למשרד מבקר המדינה 41 בנוגע לטענות אלה כי "כל תלונה שמועברת אלינו .
במקרים בהם התלונות נמצאות מוצדקות, אנו מחייבים את המעסיקים לתקן את הליקויים בתוך זמן סביר .
על פי המידע שבידינו יש שיפור בכל הקשור לנושא אספקת ציוד המגן האישי והשימוש בו וכן בקיום הדרכות לעובדים.
אנחנו ממשיכים לבצע ביקורי פיקוח בחקלאות ולאכוף את דרישות הבטיחות, ובנוסף להדריך ולהפיץ מידע חשוב"; בנוסף מסר מינהל הבטיחות כי הוא נעזר בשירותי מתורגמנים לצורך בירור תלונות של עובדים זרים.
ממסמכי משרד הכלכלה ומהפגישה עם מפקח חקלאות ארצי של המשרד עלה כי בביקורים שקיימו מפקחי המשרד במשקים, ובמסגרת בדיקה של תלונות עובדים, נמצאו ליקויים הנוגעים להדרכה של עובדים בחקלאות בכלל ועובדים זרים בפרט בכל הנוגע לשימוש בחומרי הדברה וכן נמצא כי חלק מהמעבידים לא סיפקו לעובדיהם את כל אביזרי המגן הנחוצים להם.
ביוני 2016 שלח מפקח חקלאות ארצי מכתב לבעלי משקים חקלאיים, שלדבריו נועד להמריץ אותם לתקן את הליקויים שנמצאו בביקורי המפקחים.
במכתבו הדגיש המפקח את הצורך לספק הדרכה לעובדים ולציידם בציוד מגן אישי מתאים .
בתשובה למשרד מבקר המדינה כתב המפקח כי בדרך כלל ניתנים לעובדים הדרכה וציוד מגן ברמה טובה "במשקים חקלאיים שיתופיים וגם אצל חקלאים אחרים .
41 הדברים נכתבו בתשובת מינהל הבטיחות מינואר2017 .
למשרד מבקר המדינה 700 |דוח שנתי 67ב .
ידי נציגי החברות ]על[ במושבים שמייצאים לחו"ל ונבדקים .
ובאמצעות תקנים בינלאומיים" לעומת זאת "במשקים אחרים .
בנוגע לדיווח על תאונות בחקלאות מסר מפקח חקלאות ארצי למשרד מבקר המדינה כי "קיים תת דיווח בין תאונות שנגרמות בחקלאות לבין הדיווח עליהן הן למוסד לביטוח לאומי והן למנהל הבטיחות.
למוסד לביטוח לאומי מדווחות כל שנה כ- 1,500 תאונות בחקלאות.
למינהל מדווחות כ-250 עד300 .
תאונות בחקלאות בשנה בנושא העבודה עם חומרי הדברה רק מספר בודד של תאונות מדווח".
יצוין כי נוסף על הצורך לתת את הדעת על הממצא בדבר תת-הדיווח בנושא תאונות בחקלאות, יש לייחד תשומת לב רבה לכך שחשיפה מסוכנת ותדירה לחומרי הדברה עלולה גם היא לגרום נזק לבריאות העובד.
נזק זה עשוי לבוא לידי ביטוי רק בטווח הארוך, ולפיכך לא יוגדר כתאונה ולא ידווח עליו.
פיקוח הדוק ככל האפשר - הכולל צפייה בעבודה המתבצעת במשקים החקלאיים בתחום ההדברה - יכול לסייע לגלות מעסיקים שעובדיהם נחשפים באופן מסוכן לחומרי הדברה.
הגילוי יאפשר גם למנוע הישנות של התופעה והתפשטותה בקרב מעסיקים אחרים.
ממצאי מחקר המלמדים על ליקויים בהדרכה ובאספקת ציוד מגן לעובדים .
כאמור, משרד הכלכלה מימן מחקר בנושא "איתור גורמי סיכון תעסוקתיים ובדיקת הקשר שבין החשיפה לחומרי הדברה לבין תחלואה".
באוקטובר 2015 קיבל המשרד דוח מסכם על הפעילות שנעשתה בשנת המחקר הראשונה, ובכלל זה מסקנות ודיון בממצאי הביניים (להלן - דוח המחקר או הדוח)42 .
בדוח המחקרצוין כי מסקירה של מחקרים שנערכו בארץ ובעולם "עולה באופן ברור כי .
אין אכיפה מספקת, רוב העובדים אינם מקבלים הדרכה מתאימה .
ואינם מודעים תמיד לנזקים הבריאותיים הכרוכים בחשיפה לחומרי הדברה"; וכי "נושא זה לא קיבל תשומת לב מספקת בתחום מדיניות הבריאות ולא נחקר באופן מספק בישראל.
כמו כן, לא קיים איסוף נתונים שיטתי אודות תחלואה בעקבות חשיפה נושא זה משנה חשיבות עקב התחלואה הרבה ועלויות הטיפול ]ל[ .
לחומרי הדברה הכרוכות בה, אשר יכולות להימנע על ידי ציות לתקנות והקפדה על שימוש באמצעי מיגון מתאימים".
עוד צוין בדוח המחקר: "נראה כי מהגרי עבודה מקפידים יותר על התנהגות נכונה כגון בכיבוס בגדים ורחצה, לעומת ישראלים.
מאידך הם פחות נגישים לעיתים לאמצעי מיגון ולחומרי הדרכה בשפה המתאימה".
להלן כמה ממצאי ם ש העלה המחקר: רק 31% מהעובדים הזרים (במחקר כונו "מהגרי עבודה") ציינו כי קיבלו ציוד .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |701 .
מיגון מספקים המגן מפני חשיפה לחומרי הדברה, לעומת 94% מהישראליםשציינו זאת; רק 43% מהעובדים הזרים ציינו כי קיבלו מסכות מגן מתאימות לעומת 74% מהישראלים שציינו זאת; 41% מהעובדים הזרים ציינו כי הם מאחסנים את ציוד העבודה במקום המגורים שלהם כל הזמן , לעומת 6% מהעובדים הישראלים שעלה כי הם עושים זאת; כ-39% מהעובדים הזרים ציינו שההדרכה שקיבלו לא הייתה בשפת אמם; כ-94% מהעובדיםהזרים ציינו כי לא נבדקו בידי רופא ב -12 החודשים האחרונים , לעומת 40% מהעובדים הישראלים.