HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוק המרכז נקבע שחוב שלא שולם במועדו ייגבה באמצעות גובה שמינה מנהל המרכז.
עוד נקבע כי קודם ש מתחיל המרכז בהליכי גבייה עליו לשלוח דרישה ראשונה לתשלום החוב, ובה יצוין המועד האחרון לתשלום; אם החוב לא שולם, על המרכז לשלוח דרישה שנייה, ורק לאחר מכן ניתן להתחיל בפעולות גבייה.
אם קיימת אי -בהירות, שמורה למנהל המרכז הזכות לפנות אל בית המשפט או אל הגוף שהחליט ולבקש הבהרות.
יצוין כי גם חייבים רשאים לפנות למרכז כדי לברר פרטים הנוגעים לחובם.
בביקורת נמצא כי קיימים כשלים בהעברת הנתונים ממזכירויות בתי המשפט למרכז ובעיות במישק המחשוב ביניהם.
לפיכך מועבר למרכז מידע חלקי או שגוי הפוגע בהליך גביית החובות ובזכויות החייבים ומונע מן המרכז למלא את תפקידו כמפורט להלן: (א) נתונים שגויים: בתי המשפט גובים אגרות מכוח תקנות בתי המשפט (אגרות), התשס"ז - 2007 (להלן- תקנות בתי המשפט).
סכום האגרה מחולק בדרך כלל לשניים - חצי מהסכום משולם עם פתיחת ההליך בבית המשפט, ואת החצי השני יש לשלם לפני שלב ההוכחות.
מדור אגרות במרכז עוסק בגביית אגרות שלא שולמו לבתי המשפט20 .
כמו כן מטפל המדור בגביית הוצאות שנפסקו בבתי המשפט לטובת אוצר המדינה.
מידע בדבר חובות האגרה מועבר אוטומטית למרכז באמצעות מישק מחשוב לאחר סגירת התיק בבית משפט.
לא אחת מקבל המ רכז באמצעות מישק המחשוב חיובי אגרה הכוללים נתונים ופרטים שגויים.
ישנם דפוסי טעויות המביאים לחיובי אגרה שגויים, כגון תיקים שבהם לא התקיימו דיוני הוכחות, אך מזכירות בית המשפט חייבה את הנתבע בתשלום אגרה; תיקים שבהם נמחק כתב התביעה עקב אי-תשלום אגרה, אך הוא לא בוטל במזכירות; תיקים שבהם החליט בית המשפט לפטור מתשלום המחצית השנייה של האגרה, והמזכירות לא ביטלה את החיוב; ומקרים שהסתיימו בפשרה21 .
, אך המזכירות חייבה באגרה מלאה הן את התובע והן את הנתבע .
20 אף כי המרכז הוסמך לגבות אגרות בתי משפט (סעיף 1(7 ) בחוק המרכז), הרי על פי סעיף 13 .
לתקנות בתי המשפט חוב זה אמור להיגבות באמצעות ההוצל"פ 21 .
בתקנות בתי המשפט נקבעו שיעורים לאגרות בהליך של פשרה 1188 דוח שנתי63ג .
תקלות נוספות מקורן בהעברת נתונים שגויים, ובהם סכום חוב שגוי או זהות חייב שגויה, ועל סמך נתונים אלו המרכז פועל נגד החייבים.
בשנת 2010 נקלטובמרכז 15,221 תיקים ונסגרו 15,887 ; נמצא כי 6,608 (כ-42% ) מהתיקים שנסגרו היו ת יקים ובהם נתונים שגויים.
עד סוף יולי 2011 נקלטובמרכז 6,414 תיקים ונסגרו 8,463; 2,700 (כ- 32% ) מהתיקים שנסג רו היו תיקים שבהם נתונים שגויים.
הממצאים מלמדים כי שיעור הנתונים השגויים המועברים ממזכירויות בתי המשפט הוא גבוה, דבר המביא לעיכובים בגבייה ולפגיעה בחייבים.
(ב) עדכון בדבר הליכים מאוחרים בתיק: טעויות מסוג אחר מקורן בכך שמזכירויות בתי המשפט אינן מדווחות למר כז על החלטות שניתנו לאחר שהתיק עבר לטיפול המרכז.
כך נוצר מצב שבו, מצד אחד, למרכז מועבר חיוב לביצוע, ומצד אחר, ניתנת החלטה מאוחרת מטעם בתי המשפט המבטלת, מעכבת או מפחיתה את החיוב שיש לגבות בתיק זה.
נמצאו מקרים שבהם נקט המרכז הליכי גבייה נגד חייבים מאחר שלא קיבל את ביטולי ההחלטות שניתנו בהליכים המאוחרים, ועקב כך הגיעו תלונות למרכז ואף הוגשו תביעות נגדו.
יצוין כי בתביעות של חייבים שנפגעו מהליכים לא מוצדקים שננקטו נגדם נטען ששמם הטוב נפגע, ואכן בית המשפט קבע כי הצגת אדם כמי שלא שילם חוב ושעל כן הוטל עיקול על רכושו היא בגדר לשון הרע.
אף שמדור קליטה של המרכז מטייב את הנתונים שבמישק המחשוב בין בתי המשפט ובין המרכז וכך מונע גבייה שלא כדין, לא מן הנמנע שיש עוד נתונים שגויים שלא אותרו ושהביאו לידי חיובים שגויים, ושעקב כך המרכז גובה גביות מיותרות הפוגעות בחייבים.
בתשובת הרשות מנובמבר 2012 נכתב כי אכן קיימות בעיות במישק שבין בתי המשפט לבין המרכז, וכי היא מיפתה את כל הבעיות שנוצרו והעבירה להנהלת בתי המשפט את הבקשות לשינויים, אלא שבעת הזאת אין הנהלת בתי המשפט מסוגלת לעשות שינויים במערכת המחשוב.
עוד ציינה הרשות כי תיקון המישק אינו בתחום אחריותה.
הנהלת בתי המשפט כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 , כי הטעויות בתיקים אינן בהכרח טעויות של מערכת בתי המשפט: הן נגרמות מכמה מצבים, ולכל אחד מהם טיפול ודרך התנהלות שונים, ואלה אינם בהכרח באחריותה.
היא ציינה כי כדי לצמצם את הת קלות היא עשתה פעולות לטיוב הנתונים, ובהן שינויי מחשוב, הדרכות עובדים, כתיבה ועדכון של נוהל בנושא וקיום ישיבות עם המרכז - וכל אלה הביאו לירידה בנתונים השגויים.
עוד צוין כי "לאור ריבוי התביעות נגד המרכז לגביית קנסות, בשל טענות של התעלמות מהודעות חייבים, ניתנה לאחרונה הנחייה לפיה יש להקפיד על ההוראה, כי בכל מקרה בו החייב טוען ששילם את החוב, חובת המרכז לבצע הבירור המתבקש, ועד לסיום הבירור לעצור את ההליכים".
הנהלת בתי המשפט הוסיפה כי לדעתה ישיבות העבודה עם הרשות יביאו לפתרון הבעיה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת נתונים שחלקם שגויים ממזכירויות בתי המשפט אל המרכז גורמת לעיכובים בגביית האגרות מאחר שהמרכז נדרש לזהירות יתר, ולכן הוא מעיין בין השאר: בנתונים, בכתבי אישום, בפסקי דין, בפרטים על מתלוננים, בפרוטוקולים ובהחלטות שיפוטיות.
טעויות שלא אותרו גורמות לחיובים שגויי ם, להליכי גבייה מיותרים ולפגיעה לא מוצדקת בחייבים.
בנסיבות אלה על הרשות ועל הנהלת בתי המשפט להביא לפתרון הבעיה בהקדם, אם בדרך של טיוב הנתונים המועברים למרכז ואם בדרך אחרת, כדי למנוע נזק אישי לחייבים ונזק ציבורי למדינה בגין הגשת תביעות.
סוגיית העברתם של נתונים שגויים מעסיקה את הנהלת בתי המשפט ואת הרשות מאז הקמתה בשנת 2009 .
בין הצדדים התקיימו ישיבות בדרגים שונים כדי לצמצם את התופעה.
אף שהושגו הסכמות חלקיות, עדיין נטושה ביניהם מחלוקת בשאלות היסודיות האלה: על מי מוטלת האחריות לטיוב הנתונים קודם לנקיטת הליכי ם נגד החייבים, ועל מי מוטלת האחריות לפיצוי החייב בעקבות זכייתו בתביעה כספית נגד המרכז בגין הליכים שהתבססו על נתונים שגויים.
לשיטת המרכז, הגוף המשית את החיוב הוא האחראי לנכונות הנתונים שהוא מוסר, ומתוקף אחריותו עליו לוודא שמדובר בחובות אמת מעל לכל ספק ולאמת את נתוני החייבים, ואילו המרכז משמש רק גוף גובה ואוכף ואינו אמור לבחון את צדקת ההליכים המובאים לפניו.
לפיכך הגוף המשית את החיוב הוא האחראי גם לתביעות המוגשות נגד המרכז בגין גבייה שהתבססה על נתונים שגויים.
עמדתה של הנהלת בתי המשפט, לעומת זאת, היא שהמרכז חייב לבדוק את נתוני החיוב ולשקול אם יש הצדקה לפתוח בהליכי גבייה.
המרכז אינו יכול להטיל על הנהלת בתי המשפט את האחריות לתשלום נזקים הנגרמים עקב הליכי גבייה שהוא נוקט מאחר שתפקידו של בית המשפט מסתיים עם מתן פסק הדין, ואילו גביית חיוב הקם מכוחו של פסק דין היא באחריותו ובסמכותו של המרכז.
בעקבות פניית הרשות התקיים באוקטובר 2011 דיון במחלקה האזרחית של פרקליטות המדינה בנושא דרך הטיפול בתביעות המוגשות נגד המרכז בשל העברת מידע שגוי ולא מעודכן מהנהלת בתי המשפט למרכז.
בסיכום הדיון נקבע כי בתביעות כאלה יעבירו הרשות והנהלת בתי המשפט את המידע ואת עמדתן המשפטית לפרקליטות, וזו תחליט מי מהן צריכה לשאת באחריות לנזק.
במועד סיום הביקורת התברר כי גם סיכום הדיון במחלקה האזרחית של פרקליטות המדינה לא הביא לפתרון מלא של הבעיה, והמחלוקת טרם הוכרעה.
הקמת מנגנון לטיפול בתביעות שבהן עולה ט ענה על העברת מידע שגוי הוא פתרון חלקי שאינו מתמודד עם שורש הבעיה - העברת המידע השגוי.
התוצאה העיקרית הנגרמת מאי-הסדרה מלאה של הנושא היא פגיעה בחייבים ובשמם הטוב.
על פי נוהל שהכין המרכז, המסדיר את העברת הטיפול בגבייה עבור משרדי הממשלה למרכז, ייחתם כתב שיפוי הדדי ולפיו כל צד יישא באחריות למחדליו וישפה את האחר אם זה ייתבע או יינזק בשל מחדליו.
כתב השיפוי נועד למקרים שבהם יוגשו תביעות נגד המרכז בגין הפעולות שינקוט נגד החייבים, אם פעולות אלו יהיו מבוססות על נתונים שגויים.
לפי כתב השיפוי, במקרה כזה יהיה על המשרד המעביר את הנתונים השגויים לשפות את המרכז בסכום הפיצוי שנפסק נגדו.
נמצא כי המרכז לא החתים את הנהלת בתי המשפט על כתב שיפוי כפי שנחתם עם משרדי ממשלה אחרים שהעבירו תיקים לטיפול המרכז.
בתשובת הרשות מנובמבר 2012 נכתב ש"כתב השיפוי אכן טרם נחתם.
בישיבה שהתקיימה לאחרונה מול הנהלת בתי המשפט, הועלה הנושא תוך שהנהלת בתי המשפט ציינה כי תבחן את הנושא".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הכשלים במישק שבין מזכירויות בתי המשפט לבין המרכז גורמים נזק אישי לחייבים, ובעקבות זאת הוגשו תביעות נגד המרכז ונפגעה פעילותו.
לפיכך על המרכז ועל הנהלת בתי המשפט להסדיר בדחיפות את המישק וליישב את המחלוקות ביניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המרכז ועל הנהלת בתי המשפט להביא את המחלוקת בעניין האחריות לטיוב הנתונים להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
להסדרת נושא זה חשיבות רבה, זאת כדי שגביית החובות - הכוללת לעתים הטלת הגבלות חמורות על חייבים - תהיה מבוססת על נתוני אמת, ותימנע הפגיעה באמון הציבור במערכת השלטון ובמערכת המשפט.
המדור לגביית קנסות מינהליים .
המדור לגביית קנסות מינהליים (להלן - המדור המינהלי) הוקם במרכז בשנת 2000 ונועד לאפשר טיפול ב קנסות שמט ילים משרדי הממשלה בהתאם לחוק העברות המינהליות.
משרדי הממשלה הוסמכו על פי חוק להטיל קנסות ללא התערבות בתי המשפט (בדומה לקנסות המשטרה).
אם מטיל קנס השתכנע כי בוצעה עברה, יש בסמכותו להטיל קנס מינהלי קצוב על מבצע העברה, ולחלופין - לפעול ל הגשת כתב אישום נגדו.
,במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט - 2009 , תוקן חוק המרכז והורחבה בו הגדרת "חוב" כך שהמרכז הוסמך לגבות את כלל החובות של משרדי הממשלה22 .
גבייה זו תיעשה בהתאם להצעת מנהל המרכז וחשב המשרד הממשלתי הנוגע בדבר .
בשנת 2011 הסתכמה הגבייה במדור בכ-28 מיליון ש"ח, והיא כוללת גבייה בגין קנסות שהוטלו לפי חוק העברות המינהליות ובגין קנסות של משרדי הממשלה.
אלה הגופים הממשלתיים העיקריים שקנסותיהם נגבו במדור המינהלי: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) (כ-69% ); משרד החקלאות ופיתוח הכפר (כ-8% ); הרבנות הראשית לישראל (כ-9% ); הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים (כ -6% .
)8% ,הנותרים: המפקח על הביטוח במשרד האוצר משרד התחבורה התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים, משרד האנרגיה והמים, משרד הבריאות, משרד הפנים ומבקר המדינה.
22 התיקון אינו מאפשר גבייה של חובות שנפסקו לטובת המדינה מכוחם של פסקי דין- גבייה זו נעשית במסגרת ההוצל"פ.
התפלגות התיקים המטופלים במדור המינהלי מלמדת שלא כל משרדי הממשלה העבירו את החובות לגבייה באמצעות המרכז.
כאמור, כ-69% מפעילות המדור המינהלי הייתה בגביית קנסות של משרד התמ"ת, והם הוטלו בגין העברות האלה: עבודה בשבת, העסקת נוער שלא כדין, העסקת עובדים זרים ש לא כחוק, תשלום שכר נמוך משכר מינימום, אי-שמירה על בטיחות בעבודה, אי -שמירה על שוויון הזדמנויות, אי -הצגת מחירים על סחורות.
במועד סיום הביקורת, למעלה משלוש שנים ממועד תיקון החוק, עדיין לא התממשה כוונת המחוקק ולפיה כל חובות משרדי הממשלה יעברו לגבייה באמצעות המרכז, וטרם התממש חזון הרשות ולפיו המרכז יהיה הגוף המוביל בנושא גביית החובות.
בתשובת הרשות נכתב כי המרכז פעל, אף שאין זה מתפקידו, לשכנע גופים לגבות את חובותיהם באמצעות המרכז, לעתים ללא הצלחה.
בתשובתו של אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 נכתב כי החשכ"ל שואף לאפשר למרכז לפעול לגביית חובותיהם של משרדי הממשלה, עם זאת הדבר מחייב העברה של נתוני החובות החלוטים באמצעות מישקי מחשוב.
רובם המוחלט של החובות מנוהלים זה שנים באופן חסר, שכן ברוב משרדי הממשלה עדיין אין מיפוי מלא של מצבת החובות.
בתשובה נכתב עוד כי מטה החשכ"ל בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר והרשות פועלים בשלב הראשון לפרסום מכרז מקיף לטיוב נתונים לצורך גבייה על ידי משרדי הממשלה.
בשלב השני תועבר גבייתם של החובות החלוטים למרכז, והעברה זו תזרז ותייעל מאוד את הגבייה.
יצוין כי בשנת 2011 ,החלו המרכז ואגף החשכ"ל לגבש הוראת תכ"ם (תקנון כספים ומשק) חדשה, ולפיה המרכז יגבה את החובות של משרדי הממשלה.
לפי טיוטת ההוראה, המרכז והמשרדים נדרשים, בין היתר, למפות את כל סוגי החובות, לבנות מערכת הטלת קנסות ומשלוח הודעות לחייבים, לקבוע פרק זמן שבו המשרד הממשלתי יבצע התאמות לבדיקת תשלום החוב, וחוב שלא שולם יועבר למרכז.
המשרדים אמורים להעביר את הנתונים במישק מחשוב וחוב שיועבר למרכז יהיה באחריותו.
אגף החשכ"ל כתב בתשובתו מדצמבר 2012 כי מתוכנן שטיוטת הוראת התכ"ם תלווה את ביצועה של תכנית חלוץ בשנת 2013 , .
ועל בסיס הלקחים צפויה להתפרסם הוראת תכ"ם מחייבת אף שהחוק בדבר הסמכת המרכז לטפל בגביית כל החובות של משרדי הממשלה תוקן עוד בשנת 2009 , נמצא כי בשנים שעברו מאז דווקא הלך ופחת מספר התיקים שהועברו לטיפול במדור המינהלי.
בתרשים שלהלן מוצגת הירידה במספר התיקי ם הכולל ובמספר התיקים של משרד התמ"ת שבהם טיפל המדור המינהלי בשנים 2009 -2011 : 1196 דוח שנתי63ג .
מן התרשים עולה כי בשנת 2010 הייתה ירידה של כ -23% במספר התיקים הכולל לעומת שנת 2009 , ובשנת 2011 הייתה ירידה של כ-28% יחסית לשנת 2010 (ירידה של כ -44% יחסית לשנת 2009 ).
גם מספר התיקים של משרד התמ"ת ירד במידה ניכרת בשנת 2010 (ירידה של כ- 44% ) לעומת שנת 2009 , ובשנת 2011 הייתה ירידה של כ-44% יחסית לשנת 2010 (וירידה של כ-69% יחסית לשנת 2009.
משרד מבקר המדינה קבע בשנת 201223 כי סוגיית ניהול חובות המדינה וגבייתם ביעילות ובמהירות היא סוגיה מערכתית הנוגעת למשרדי ממשלה רבים שבהם חישוב החובות וגבייתם נעשים על פי משתנים; כי הגבייה המבוזרת שנעשתה עד כה בכל משרד בנפרד לא הייתה יעילה; כי הצטברו חובות לטובת המדינה בסכומים ניכרים, ונפגעה יכולת ההרתעה שלה; וכי על משרדי האוצר והמשפטים לפעול בנחרצות כדי לבסס רשות מרכזית אחת שתרכז את כלל המידע והטיפול בגביית החובות לממשלה ובתוך כך תטפל בסוגיות הנוגעות למאפייני החוב ולגבייתו.
הביקורת העלתה כי בשנת 2012 התקיימו דיונים בין הרשות לחשכ"ל לקראת שינוי מבני בגביית חובות המדינה באמצעות הקמת "מינהל גבייה מרכזי".
מינהל זה אמור לנתב את הטיפול בגביית החובות למדינה, בהתאם לסיווגם, לאחת מזרועות הרשות - ההוצל"פ או המרכז.
במועד סיום הביקורת טרם הוחלט להקימו, אך נדונו בין היתר סוגיות הקשורות אליו: תפקידו בבחינת החובות המתקבלים ממשרדי הממשלה ובניתובם, מדרג הסמכויות בו, הרכב כוח האדם שיועסק בו, תפקידו בסיוע למשרדי הממשלה לאתר את החובות הקיימים ולטייבם.
בתשובת הרשות נכתב כי אכן הרשות והחשבת הכללית במשרד האוצר פועלים להקמת "מינהל גבייה מרכזי", עם זאת מדובר בנושא מורכב הדורש תוספת משאבים וכוח אדם.
הנושא מטופל באגף התקציבים באוצר, והיזמה לקידומו היא של משרד האוצר והחשבת הכללית.
אגף החשכ"ל כתב בתשובתו כי החשבת הכללית רואה חשיבות רבה בהעמקת הגבייה הממשלתית, גם באמצעות העברה מהירה ויעילה של גביית חובות משרדי הממשלה למרכז.
לנוכח מורכבות ההליך היא מינתה ועדת מכרזים בין-משרדית כוללת לנושא הגבייה בממשלה, ומטרתה בין היתר להעמיק את גביית החובות בממשלה ולבחון מתן תמריצים למשרדים שיפעלו לגביית החובות.
סוגיית ניהול חובות המדינה וגבייתם ביעילות ובמהירות היא סוגיה מערכתית, ובה כמה היבטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב להחיש את קבלת ההחלטות בנ ושא כדי שיהיה אפשר לייעל את הגבייה.
על הרשות ועל משרדי הממשלה לפעול להסדרת הגבייה של החובות לאוצר המדינה מתוך הקפדה על האיזון בין הרחבת היקף הגבייה ובין השמירה על זכויותיהם של החייבים.
23 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "מאזן המדינה ל - 31.
10 - 'חייבים ויתרות חובה", עמ123.
סמכויות מקבילות בפריסת חובות .
ערעור החייב על החלטות בעניין פריסת חובו ת: במסגרת תיקון 13 לחוק המרכז מנובמבר 2011 ,הוסדרו הליכים שניתן לנקוט נגד החייבים ומונו בכל מחוז רשמים לענייני המרכז מקרב רשמי ההוצל"פ.
על פי התיקון, מנהל המרכז רשאי לפנות לרשם בבקשה להטיל 1198 דוח שנתי63ג .
הגבלות על חייב שלא שילם את חובו, בין היתר, בתנאים האלה: יש לו חוב יחיד או חובות מצטברים בסכום של יותר מ- 5,000 ש"ח; חלפה שנה לפחות מהיום שבו הומצאה לו דרישה נוספת; מנהל המרכז שוכנע כי מוצו כל הליכי הגבייה שמידת פגיעתם פחותה24 .
לרשמים לענייני המרכז ניתנו סמכויות להטיל הגבלות ולבטלן ולקבל החלטות בעניין תשלום החוב.
מדובר בהחלטות בדבר פריסת חוב, בדבר דחייה של מועד התשלום או בדבר מתן פטור מתשלום תוספת בגין פיגורים.
החלטות אלו מתקבלות לאחר שהרשמים בודקים את גובה הכנסתו של החייב, את מקורה ואת סכום חובותיו והוצאותיו ומסיקים מכך אם ובאילו תנאים ביכולתו להחזיר את החוב.
על החלטה כזאת החייב יכול לערער לפני בית משפט שלום, ככלל, לאחר שניתנה לכך רשותו של הרשם או של שופט בית משפט שלום.
בתיקון 13 לחוק המרכז הוקנו לרשמים לענייני המרכז סמכויות דומות לאלו של מנהל המרכז, כגון הסמכות לפרוס או לדחות את מועד התשלום.
כמו כן לעובד מדינה שהוא עורך דין בעל ותק של שלוש שנים שמינה שר המשפטים יש סמכות לפטור מתשלום תוספת פיגורים.
במצב החוקי כיום הליך הערעור על החלטות אלה אינו זהה.
על החלטת רשם אפשר לערער לפני בית משפט השלום, ואילו על החלטת מנהל המרכז אפשר לערער כבקשה לעיון מחדש או באמצעות עתירה לבג"ץ.
זאת ועוד, הפעלת הסמכויות על ידי בעלי תפקידים שונים אינה שוויונית מאחר שבמסגרת בדיקת יכולת החייב בהליך הנעשה במרכז הוא אינו נוכח, בעוד שבהליך המתנהל לפני רשם הוא נוכח.
ההשגה על החלטת מנהל המרכז ועל עורך הדין ]נושא[" בתשובת הרשות נכתב כי בעל ותק של שלוש שנים ויותר הדן בבקשות הפחתה נדון לאחרונה בישיבה שהתקיימה עם משרד המשפטים.
במהלכה הוסכם כי במסגרת תיקון לתקנות, תיכלל זכות השגה למנהל רשות האכיפה והגבייה, מה גם שתיקבע בתקנות במפורש הזכות והמועדים לעיון מחדש בהחלטה שניתנה".
מעיון בסיכום הישיבה עולה שטרם הוכרע "האם ניתן לקבוע בתקנות הליך השגה רשות האכיפה והגבייה בשים לב שהוא הוקם בהחלטת ]מנהל[ בפני ראש ממשלה".
נציגי הנהלת בתי המשפט לא נכחו בישיבה זו, ועמדתם לא נשמעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשקול ייזום חקיקה שתביא לכך שהליך הגשת ערעור על החלטות המתקבלות במרכז בנושא פריסת חובות לא ייעשה לפני עובדי המרכז, אלא יהיה זהה להליך הערעור על החלטות הרשמים וייעשה לאחר קבלת רשות מבית משפט שלום.
דרך זו תאפשר קבלת החלטות אחידות בעניינים דומים על ידי גוף חיצוני למרכז.
24 בנוגע לפיצוי נפגעי עברה נקבעו התנאים המצטברים האלה: ס כום החוב הוא מעל 2,000 ;ש"חחלפו 90 יום מתאריך גזר הדין; נמסרה דרישה שנייה כדין; מנהל המרכז שוכנע כי מוצו כל הליכי הגבייה.
למרכז מוגשות בכל חודש כ- 1,600 בקשות להפחתת קנסות ותוספות תשלום בגין פיגורים וכ- 3,900 בקשות לפריסות תשלומים.
כיום, חייבים המעוניינים בבירורים פונים למוקד טלפוני, ואילו עד נובמבר 2011 יכלו החייבים לפנות לבירורים גם באופן אישי בשעות קבלת קהל.
עד אותו 1200 דוח שנתי63ג .
מועד הגיעו בכל יום לשלוש העמדות של קבלת קהל במרכז, חייבים שלא קיבלו מענה טלפוני מספק.
שעות קבלת קהל היו בכל יום מ-8:00 עד 12:30 .
מנתוני המרכז עולה כי בשנת 2008 פנו לעמדות קבלת הקהל כ- 20,000 ,פונים ובממוצע כ- 1,700 פניות בחודש25 .
בשנים 2011- 2009 ירד מספר הפונים, ובכל שנה היו בממוצע כ- 14,500 פניות, ובממוצע כ- 1,200 פניות בחודש.
מספרם הרב של הפונים לעמדות קבלת הקהל מלמד שהם לא הסתפקו במענה של המוקד הטלפוני.
באוקטובר 2010 שלחה מנהלת מדור תנועה לעובדי המרכז תזכורת בנושא נוהלי המרכז, ובהם נקבע כי אם בעת מתן השירות לקהל מתעוררת סוגיה מורכבת, או שהחייב דורש לדבר עם המנהל, עובד מאחד מן המדורים המקצועיים יסייע במתן מענה לחייב זה.
עוד נקבע כי אם החייב דורש לדבר עם מנהל, יקרא נציג קבלת הקהל למנהל המטפל בתחום שבעניינו נדרש המענה.
בנובמבר 2011 עבר המרכז למשכנו החדש בהר חוצבים בירושלים.
ממסמכי המרכז עולה שהסיבה למעבר הייתה מפגעי תברואה שהתגלו במשכנו הקודם ושבגינם נשקף סיכון לבריאות העובדים.
עם המעבר ביטל המרכז את קבלת הקהל.
בהודעה שפרסם לציבור נכתב כי מ - 23.
11 ועד להודעה אחרת לא תתקיים קבלת קהל במרכז, וחייבים המעוניינים ליצור קשר יכולים לפנות למוקד המידע הטלפוני.
נמצא כי ההחלטה שלא לפתוח עמדות קבלת קהל במבנה בהר חוצבים התקבלה לאחר שהמשכיר התנה את הסכמתו להשכרת המשרדים בכך שלא תתקיים בהם קבלת קהל.
בספטמבר 2011 התחייב מנהל הרשות בכתב לפני הדיור הממשלתי במשרד האוצר כי במרכז לא תהיה קבלת קהל.
ההחלטה לבטל את קבלת הקהל התקבלה אפוא משיקולים הקשורים בשכירת הנכס, ולא משיקולים הקשורים בטובת החייבים.
הבדיקה העלתה כי ברשות אין מסמכים המלמדים שהיא בחנה את השפעת הביטול של קבלת הקהל על עבודת המרכז ועל החייבים.
כמו כן אין מסמכים המלמדים שהרשות בחנה מעבר למבנים אחרים שיאפשרו לה לקיים קבלת קהל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בנסיבות אלו פגע ביטולן של עמדות קבלת הקהל בציבור גדול של חייבים.
בתשובת הרשות נכתב כי "אין כל ערך מוסף לעצם הגעת החייב למרכז.
המענה בקבלת קהל זהה למענה הניתן במוקד הטלפוני.
בנוסף נותן המרכז אופציה למענה מזורז עוד יותר במקרים דחופים וחריגים במיוחד באמצעות העברת פנייה לאיש קשר במרכז במייל אישי או בפנייה טלפונית".
הרשות הוסיפה שהשינוי ולפיו ניתן לבצע בבנק הדואר תשלומים באופן מקוון עבור המרכז, חוסך מהחייבים זמן המתנה ומייתר את הגעתם למרכז.
עם זאת נכתב בתשובה: "נוכח פניות שהצטברנובמבר [ ו.
הוחלט לחדש את עמדות קבלת הקהל ועד לסוף חודש זה 2012 .
" תיפתח עמדת קבלת קהל לחייבי המרכז] .
עדיין טיפל המרכז בתיקים במבצע למחילת חובות בגין קנסות תנועה משרד המשפטים 1201 .
אמנם הרשות מתכוונת לחדש את קבלת הקהל, אך כעת בכוונתה להפעיל רק עמדה אחת במקום שלוש העמדות שפעלו בעבר, וזאת לא במרכז, כבעבר, אלא בלשכת ההוצל"פ בירושלים.
לשכ ה זו מנותקת מהמדורים ומהמנהלים שבמרכז, וקיים חשש שהם לא יהיו זמינים כאשר החייבים ירצו לדבר אתם או במקרים הדורשים את התערבותם.
משרד מבקר המדינה מעיר שחייבים רבים מבקשים לפנות לעמדת קבלת קהל, אם משום שאינם מקבלים מענה מספק מהמוקד הטלפוני ואם משום שאינם נגישים למחשבים או לפקס.
כדי לתת שירות מיטבי לקהל הפונים למרכז, על הרשות לבחון מחדש את החלטתה לאייש עמדת קבלת קהל אחת, לשקול את האפשרות לאייש עמדות קבלת קהל בפריסה ארצית וליידע את החייבים על החלטתה.
תכליתם של הליכי הגבייה ברשות היא להעמיד הן לרשות הצי בור והן לרשות משרדי הממשלה מנגנון לגביית חובות מתוך שמירה על זכויותיהם ועל חובותיהם של הזוכים ושל החייבים.
עם זאת, נקבעו בחקיקה ובפסיקה כמה עקרונות שמטרתם לוודא כי הפגיעה בזכויותיהם החוקתיות של החייבים תהיה מידתית.
רשות האכיפה והגבייה כוללת את מערכת ההוצא ה לפועל ואת המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
מאז הקמת הרשות בשנת 2009 חלו שינויים רבים, שלוו בתיקוני חקיקה, בשינויים מבניים ובשיפורים טכנולוגיים.
דוח זה עוסק בהיבטים הצרכניים ומלמד על ליקויים במתן השירות לחייבים ולזוכים.
החלטותיהם של רשמי ההוצאה לפועל הן לב העשייה בתחום זה.
עצמאות שיקול הדעת השיפוטי שלהם במתן החלטותיהם היא עקרון יסוד ונדבך מרכזי באמון הציבור ברשות.
לפיכך חשוב לקבוע הסדרים וכלים שיבטיחו את השמירה על עצמאותם.
הרשות גייסה חוקרי הוצאה לפועל כדי שיסייעו בחקירת היכולת של החייבים לפרוע את חובותיהם.
על הרשות לבחון את כל ההיבטים הקשורים לעבודת החוקרים ולהסיק מכך עד כמה היא נחוצה, ואם נדרש שינוי באופן ביצוען של חקירות היכולת.
לשכות ההוצאה לפועל פרוסות ברחבי הארץ.
אף שוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לא אישרה מהלך של איחוד לשכות, פעולות הרשות מלמדות כי היא העבירה את הפעילות בחלק מן הלשכות הקטנות ללשכות אחרות, ובכמה מהן כמעט אין כיום פעילות.
על הרשות לבחון אם נדרש להעלות את הנושא מחדש לפני ועדת החוקה, חוק ומשפט.
הכשלים במישק העברת הנתונים בין מזכירויות בתי המשפט לבין המרכז גורמים נזק לחייבים ולהליך הגב ייה.
לפיכך על הגופים האלה לפעול בנמרצות להסדרתו של מישק העברת הנתונים ביניהם, וכמו כן עליהם להביא את המחלוקת בעניין האחריות לטיוב הנתונים להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
על הרשות לשקול ייזום חקיקה שתביא לידי זהות בין הליך הערעור על החלטות הרשמים בנושא פריסת חוב ובין הליך הערעור על החלטות בעלי התפקידים במרכז בנושא זה.
אחד מיעדיה העיקריים של הרשות הוא העמקת הגבייה באמצעות הענקת כלי אכיפה יעילים לזוכים הפרטיים והמוסדיים והרחבת הגבייה של החובות למדינה.
יש לבחון בחינה שוטפת וקבועה את האיזון בין יעד זה לבין יעד השמירה על זכויות החייבים.
בישראל שמונה אוניברסיטאות 6 ו-21 מכללות אקדמיות 7 שמקבלות הקצבות מהמדינה באמצעות הוועדה לתכנון ולתקצוב (להלן - ות"ת) של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג)8.
על פי נתונים שהעבירו האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה, בשנת הלימודים התשע"א ( 2011-2010)9 הן העסיקו כ -33,000 עובדים10, מהם כ-21,000 חברי סגל אקדמי וכ-12,000 חברי סגל מינהלי.
מספר הסטודנטים שלמדו באוניברסיטאות בשנה זו היה כ-171,000.
המכללות האקדמיות המקבלות הקצבות מהמדינה באמצעות ות"ת (להלן - המכללות) העסיקו בשנת התשע"א כ -11,000 עובדים, מהם כ-7,300 חברי סגל אקדמי וכ-3,700 חברי סגל מינהלי.
מספר הסטודנטים במכללות היה בשנה זו כ- 74,000 .
בסך הכול העסיקו האוניברסיטאות והמכללות יחד (להלן- המוסדות להשכלה גבוהה או המוסדות) כ -44,000 עובדים, מהם כ -28,300 חברי סגל אקדמי וכ-15,700 חברי סגל מינהלי.
מספר הסטודנטים הכולל באוניברסיטאות ובמכללות באותה השנה היה כ-245,000.
במדינת ישראל, כמו במקומות אחרים בעולם, הטרדה מינית היא תופעה חברתית נפוצה הפוגעת בבני אדם רבים, ובייחוד בנשים.
החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 (להלן - החוק או החוק למניעת הטרדה מינית), והתקנות למניעת .
6 ואלה שמונה האוניברסיטאות: האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן- האוניברסיטה העברית או העברית), אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או בן - גוריון), אוניברסיטת בר-אילן (להלן גם בר -אילן), אוני ברסיטת חיפה (להלן גם חיפה), אוניברסיטת תל-אביב (להלן גם תל -אביב), הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (להלן - הטכניון), מכון ויצמן למדע (להלן - מכון ויצמן) והאוניברסיטה הפתוחה (להלן גם הפתוחה).
7 ואלה21 המכללות: המכללה האקדמית צפת (להלן- מכללת צפת או צפת), המכללה האקדמית אחוה (להלן - מכללת אחוה או אחוה), אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל -אביב (להלן - מכללת אפקה או אפקה), מכללה אקדמית הדסה ירושלים (להלן - מכללת הדסה או הדסה), האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (להלן - האקדמיה למוסיקה ולמחול), המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון (להלן - אריאל), המכללה האקדמית אשקלון (להלן - מכללת אשקלון או אשקלון), בצלאל - אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (להלן - בצלאל), המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון (להלן - מכללת סמי שמעון או סמי שמעון), המכללה האקדמית ספיר (להלן - מכללת ספיר או ספיר), שנקר - בי"ס גבוה להנדסה ולעיצוב (להלן - בי"ס שנקר או שנקר), המכללה האקדמית עמק יזרעאל ע"ש מקס שטרן (להלן - מכללת עמק יזרעאל או עמק יזרעאל), המכללה האקדמית תל-חי (להלן - מכללת תל-חי או תל- חי), המכללה האקדמית של תל -אביב-יפו (להלן - מכללת ת"א -יפו או ת"א -יפו), המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה (להלן - מכללת אורט בראודה או אורט בראודה), בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים (להלן - ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה), המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן (להלן - מכללת כנרת או כנרת), המכללה האקדמית גליל מערבי (להלן - מכללת גליל מערבי או גליל מערבי), מכון טכנולוגי חולון (להלן - המכון הטכנולוגי), המכללה האקדמית להנדסה ירושלים (להלן גם הנדסה ירושלים), המרכז האקדמי רופין (להלן - רופין).
8 בישראל פועלות גם מכללות פרטיות שאינן מקבלות הקצבות מהמדינה.
מכללות אלה אינן עומדות לביקורת המדינה, ודוח זה אינו עוסק בהן.
כמו כן דוח זה אינו עוסק במכללות להכשרת עובדי הוראה (מורים) המקבלות הקצבות מהמדינה באמצעות משרד החינוך, שגם בהן מתקיימים לימודים לקראת תארים אקדמיים מוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
9 שנת הלימודים במוסדות להשכלה גבוהה (אוניברסיטאות ומכללות אקדמיות) מתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר.
כל המספרים הנקובים אינם כוללים עובדים זמניים מוסדות להשכלה גבוהה 1569 .
הטרדה מינית (חובות מעביד), התשנ"ח -1998 (להלן- התקנות או התקנות למניעת הטרדה מינית), נכנסו לתוקפם בספטמבר 1998 .
מטרת החוק "לאסור הטרדה מינית כדי להגן על כבודו של אדם, על חירותו ועל פרטיותו, וכדי לקדם שוויון בין המינים".
לפי החוק, "הטרדה מינית היא כל אחד ממעשים אלה: (1 ) סחיטה באיומים, כמשמעותה 1570 דוח שנתי63ג .