HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות שדרוג הטכנולוגיה במעבדת דנ"א ותגבור סגל העובדים בשנת 2011 החלה המעבדה לקבל משנה זו ואילך - נוסף על כל המוצגים הקשורים בחקירת פשעים חמורים - גם את כל המוצגים המכילים נוזלי גוף הקשורים בחקירת עבירות פע"ר שהיא הניחה, לנוכח ניסיונה, כי יש תועלת רבה מבדי קתם.
יתר המוצגים הקשורים בעבירות פע"ר התקבלו רק בעקבות דרישה ספציפית של היחידה החוקרת.
כפועל יוצא מכך חל גידול ניכר בכמות הבדיקות שהועברו למעבדה.
להלן בתרשים 5 יפורט מספר התיקים שהעבירו יחידות החקירה והתקבלו במעבדת הדנ"א לבדיקת מוצגים ומספר התיקים שנבדקו בשנים 2016 -201016.
14 שוד, אינוס, עבירות המתה- לרבות ניסיון לבצע עבירות אלה; החזקת אמצעי לחימה - לרבות כלי נשק ומטעני חומר נפץ.
15 עבירות פע"ר הן העבירות הבאות: התפרצות לבית אולדירה, התפרצות לבתי עסק ולמוסדות, שימוש ברכב ללא רשות, גניבה מתוך רכב.
בתיק במעבדה ייתכן שיימצאו כמה מוצגים ויבוצעו כמה בדיקות לגילוי פרופיל דנ"א 336 |דוח שנתי 68ג .
פיגור תמידי בטיפולו .
תרשים 5 : תיקים שהתקבלו לבדיקה ותיקים שנבדקו במעבדת דנ"א בשנים 2016 -2010 .
מהתרשים עולה כי משנת 2010 לשנת2016 הוכפל מספר התיקים ששלחו יחידות החקירה לבדיקת מעבדת הדנ"א.
משנת 2014 ואילך שולחות יחידות החקירה למעבדה יותר מ - 5,000 תיקים בשנה.
הגידול המתמשך במספר המוצגים ששלחו יחידות החקירה הביא לכך שבשנים האמורות הצטבר במעבדת הדנ"א עו מס ונוצר פיגור תמידי בטיפולו של סגל המעבדה במאות תיקים.
מהביקורת עולה כי הפקת פרופיל דנ"א במעבדה בפרק הזמן שבין ינואר 2015 ליולי2017 ארכה בממוצע71 .
יום כמו כן נמצא כי בשליש מהתיקים ארך הטיפול בתקופה זו יותר מ -90 יום, וכי ב -59 תיקים הוא ארך יותר משנה קבלת התיקים למעבדה.
על משמעות עומס תיקי המוצגים שעמד לפני סגל המעבדה בשנים האחרונות ניתן ללמוד מדיון שהתקיים עוד ביולי 2011 , ובו מסר ראש מעבדת דנ"א כי עומד בין ]הפיגור[ "כיום הפער 500 - 1,000 תיקים, מדובר בפער בין 6-5 חודשים".
בינואר 2015 כתבה ראשת מחלקת מעבדות במז"פ (להלן - רמ"ח מעבדות) לקצין זיהוי מחוזי כי מעבדת דנ"א "מתייעלת כל הזמן.
עם זאת נמצאת בפיגור מתמיד של מאות תיקים".
באפריל ]המעבדה[2016 אף דחה המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |337 .
סוגי המוצגים מזירות .
ראש המעבדה בקשה של יחידת חקירה למסור למעבדה מוצג לבדיקה והסביר כי עקב "הפיגורים הבלתי סבירים במעבדה ( 1,066 ) תיקי פשע חמור הממתינים לבדיקה, לא אוכל לקבל את המוצג".
סוגיית העומס בתיקים במעבדה הובאה במרץ 2016 לפני המפכ"ל, והוא החליט כי חיזוק מעבדת הדנ"א יבוצע בהתבסס על תקני כוח אדם של מחוזות המשטרה: "אם כל מחוז יממן 3 תקנים, התמונה במעבדה תתהפך"; הוא הנחה לסכם עם כל מחוז את רמ ת השירות שמז"פ תיתן למחוז בעקבות תגבורו בתקנים (להלן - מתווה המפכ"ל).
באפריל 2016 פנה סגן ראש אח"ם למחוזות המשטרה בנושא "פערים וצווארי בקבוק" בשירות שנותנות מעבדות מז"פ.
הוא הסביר כי המשאבים העומדים לרשות המשטרה אינם מאפשרים לגשר על הפער בתקני כוח אדם במז"פ, וכי אין חולק על כך שאי -מיצוי ממצאים או אי - הדבקת פיגורים בטיפול במוצגים בתיקי חקירה "פוגמים בעבודת המשטרה ומביאים לטמיון משאבים שהושקעו בחקירה ע"י מערכים משטרתיים אחרים" .
בהתאם למתווה המפכ"ל נדרש כל מחוז ]ההדגשה אינה במקור [ להעביר למז"פ שלושה תקנים, תוספ ת שהייתה אמורה להביא לכך שמספר תיקי המוצגים של כל מחוז שייבדקו בשנה יגדל ב-290 .
תיקים תגבור מעבדת דנ"א בתקנים מכל מחוז היה מגדיל את התקן הייעודי שלה ב-20 תקנים, מכפיל את כוח האדם במעבדה, ומאפשר להדביק את הפיגור התמידי בטיפול בתיקי המוצגים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מתווה המפכ"ל לא יושם שכן רק מחוזות ירושלים וחוף הקצו תקנים לתגבור כוח אדם במעבדה, וגם זאת באופן חלקי - שני תקנים ממחוז ירושלים ותקן אחד ממחוז חוף.
בשבעת החודשים הראשונים של שנת 2017 התקבלו לטיפול המעבדה 3,029 תיקי מוצגים וטופלו רק 1,643 תיקים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד יולי 2017 הצטברו במעבדה 1,716 תיקי מוצגים הממתינים לבדיקה (300 מהם מהשנים 2015 ו-2016 .
)זהו כשליש ממספר התיקים ( 5,494 ) שהועברו לבדיקת המעבדה בשנת 2016 , והוא אףגדול ממספר תיקי המוצגים שבהם הצליח סגל המעבדה לטפל בתקופה האמורה.
עקב יכולתה המוגבלת של המשטרה היא הגבילה את סוגי העבירות שלשם חקירתן מורשות יחידות החקירה לשלוח למעבדה מוצגים המתאימים לבדיקת דנ"א ואת סוגי המוצגים מזירות עבירות אלה שניתן לשלוח.
אף לאחר יישום ההגבלות האמורות התקשתה המשטרה לבצע את הבדיקות לל א עיכובים ניכרים ונמשכה דחיית הטיפול במאות תיקי מוצגים.
מאחר שעיקרו של מתווה המפכ"ל לא יושם כאמור, נותר פער ניכר בין הטיפול בתיקי המוצגים בפועל לבין הטיפול הנדרש.
בתשובת המשטרה למשרד מבקר המדינה נמסר כי הפערים הקיימים בטיפול בתיקים שבהם נדרשה בדיקת דנ"א מקורם במגבלת משאבים : מספר התיקים האמורים הוכפל במשך השנים אך כוח האדם העומד לטיפול בבקשות לא גדל.
מאחר שמז"פ לא מתפשרת על איכות ומקצועיות נוצר פער בהמשך הטיפול.
עוד מסרה המשטרה כי כדי לאפשר לנצל את המשאבים הקיימים באופן מיטבי, הוקם צוות מודל ת יעדוף תיקים , והוא המליץ על מתווה שיותיר בידי יחידת החקירה את שיקול הדעת לתיעדוף התיקים בהתאם ליכולות המדעיות העומדות לרשות המעבדה ובהתאם למכסות שנתיות.
מתווה זה נועד להיכנס לתוקף בינואר 2018.
כמו כן צוין בתשובה, כי יש צורך ממשי בהגדלת כוח האדם במז"פ, וכי מז"פ העלתה את הנושא לטיפול אג"ת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נוכח החשיבות והערך המוסף של ראיות דנ"א לפענוח תיקי חקירה ולגיבוש כתבי אישום נגד חשודים, עליה לבחון חלופות שונות כדי לשפר את יכולות הטיפול והבדיקה של המעבדה ולספק פתרון מקיף שיאפשר למלא את צורכי יחידות החקירה.
על פעולות המשט רה בתחום זה להוביל להדבקת הפיגור המשמעותי שהצטבר בטיפול בתיקי המוצגים, וכן עליה לפעול שגם בטווח הארוך הטיפול בתיקים לא יחרוג מלוח זמנים המתאים לצורכי החקירות.
מיצוי ראיות בתיקי חקירה של עבירות פע"ר .
במסמכי המדיניות של השר לביטחון הפנים (להלן - השר) בשנים 2014 ו-2016 הודגש כי בשנים האחרונות עלה במידה ניכרת משקלו של ערך הביטחון האישי במשוואת החוסן הלאומי.
עוד צוין כי בשנים אלה המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד) יקדם כמה וכמה תחומים אשר תכליתם להגביר את הביטחון האישי בחברה הישראלית ולהשפיע השפעה של ממש על אכיפת החוק, וכי משטרת ישראל נדרשת להפעיל את כל הכלים העומדים לרשותה להגברת ההרתעה מפני אי -כיבוד החוק.
כפועל יוצא מכך, בתכנית העבודה של המשרד לשנים 2014 ו-2015 נקבע היעד לחיזוק מאמץ האכיפה בתחום איכות החיים, בין היתר, בדגש על פריצות לדירות.
בתכנית העבודה לשנים 2018 -2016 נקבע כי אחד היעדים לשיפור ברמת הביטחון האישי ובתחושת הביטחון האישי הוא הקטנת היקפה של פשיעת הרכוש.
על פי נתוני המשטרה, בשנת 2016 נפתחו כ - 145,000 תיקי חקירה בגין עבירות רכוש.
כך לדוגמה, נפתחו כ- 19,000 ,תיקים בגין התפרצויות לבתים וכ- 17,000 .
תיקים בגין גניבות כלי רכב ראש יחידת מדידה ומידע במשטרה מסר בספטמבר 2017 למשרד מבקר המדינה כי התמודדות יחידות המשטרה עם הטיפול בעבירות פע"ר ועם האכיפה בנושא נמדד ומנוטר על ידי פיקוד המשטרה בשנים האחרונות.
בשנת 2017 הנושא הוגדר כאחד מיעדי המדידה הראשיים עבור46 מ-71 תחנות המשטרה.
ראש היחידה הוסיף כי היעד בתחנות אלו נקבע בהתאם לתוצאות סקר שבוצע בתחנות המשטרה על מתן מענה הולם לדרישת המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |339 .
שירותי השיטור מצד "האזרח הנורמטיבי", ובעקבות ניתוח סטטיסטי ארגוני משתי הפעולות האמורות עלה כי ההתמודדות עם עבירות הפע"ר היא יעד ראוי למדידה בהתחשב באתגרי השיטור שעמם מתמודד הפיקוד בתחנות האמורות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בהתאם למדיניות המשרד לביטחון הפנים ולחשיבות שנותן פיקוד המשטרה להתמודדות עם עבירות הפע"ר, מפקדיהם של חוק רי הזירה מנחים את החוקרים לאסוף מזירת העבירה את כלל המוצגים שניתן להפיק מהם פרופיל דנ"א.
אולם נוכח הוראת מז"פ ולפיה יש לקבל לבדיקה מזירות פע"ר נוסף למוצגים עם דגימות נוזלי גוף - רק מוצגים שהיה ליחידה החוקרת עניין מיוחד בהם ובהתאם לקיבולת המעבדה, נשלח לבדיקת מעבדת דנ"א רק חלק מכלל המוצגים שנאספים בזירות פע"ר והדגימות שנלקחות מהם.
להלן הפרטים: בפברואר 2015 פנה קצין זיהוי מחוז מרכז לראשת מחלקת מעבדות במז"פ וקבל על שבמסגרת חקירות עבירות פע"ר במחוז, מוצגים שנאספו בזירות העבירות בשנים 2013 ו-2014 (כ-930 ו-840 בהתאמה) ושימשו את העבריינים, מתאימים לבדיקת דנ"א אך "רובם לא נבדקים במעבדה עם כל ההשלכות על חקירת התיק".
לדבריו, יחידות ]דנ"א[ ביולוגית החקירה במחוז שיוועו לבדיקות מוצגים נוספות שיובילו להגשת כתבי אישום ובכך להרחקת העבריינים "מחוץ לטווח הרכוש של האזרחים".
בספטמבר 2015 יזם מרחב נגב במחוז הדרום ניסוי שבמסגרתו התירה מז"פ ליחידות החקירה של המרחב להעביר לבדיקת המעבדה מוצגים משני תיקי חקירת פע"ר בשבוע.
ממסמכי המרחב עולה כי הניסוי נחשב להצלחה שכן בדיקות המוצגים הניבו גילויים שהובילו להגשת כתבי אישום כנגד חשודים.
למרות הצלחת הניסוי הוא הופסק לאחר כשנה, בספטמבר 2016 .
ראשת חטיבת מז"פ מסרה באותו החודש לקצין הזיהוי של המרחב כי "אנו חשים יחידות [ תסכול רב מהיעדר יכולת לתת שירות מקיף יותר למחוזות ובעיקר לאור העובדה כי הטכנולוגיה כבר מצויה ]החקירה במעבדות".
במרץ 2016 כתבה ראשת מז"פ לראש אח"מ כי מערך הדנ"א במז"פ מטפל בכ- 4,200 תיקים בשנה, שהם כשליש מכלל פוטנציאל הטיפול בתיקי בדיקה המגיעים מזירות עבירה.
היא הוסיפה כי "בנקודת זמן זו היכולות הפורנזיות של המשטרה בתחום הדנ"א ממומשות באופן חלקי.
האמצעים הטכנולוגיים העומדים לרשות המעבדה מספיקים בשלב זה על מנת להרחיב את המענה לאלפי תיקים נוספים" ההדגשה [ , וכי המחסור בכוח אדם הוא המכשול העיקרי למימוש ]אינה במקור פוטנציאל זה.
ביולי 2016 כתבה ראשת מז"פ לראש אח"ם כי בהתבסס על הניסיון המקצועי שנצבר במז"פ, בישראל ובחו"ל קיים סיכוי של גילוי ממצא דנ"א בכ-10% .
מתיקי החקירה של עבירות הפע"ר 340 |דוח שנתי 68ג .
בספטמבר 2016 מינה סגן ראש אח"ם צוות (להלן - צוות 2016 ) שימליץ לו על מנגנון משופר לתיעדוף הטיפול בתיקים, בין היתר במעבדת דנ"א ובמעבדה האנליטית (בעניין העומס במעבדה האנליטית - ראו להלן).
לתפקיד ראשת הצוות מונתה ראשת מחלקת מעבדות במז"פ (להלן רמ"ח מעבדות).
באוגוסט 2017 , כשנה לאחר מינוי הצוות, מסרה רמ"ח מעבדות למשרד מבקר המדינה כי הצוות עדיין לא הגיש את המלצותיו אלא רק גיבש עקרונות כלליים, ולפיהם פיקוד המשטרה יקבע לכל מחוז מכסה שנתית של המספר המרבי של תיקי חקירה וכן את המספר המרבי של מוצגים בכל תיק שהמחוז יוכל להעביר לטיפול מעבדת הדנ"א.
לדבריה, נציג חטיבת החקירות וראש מעבדת דנ"א עוסקים בכתיבת נוהל מפורט בהתאם לעקרונות שגיבש צוות 2016 כאמור, ונוהל זה יובא לאישורם של ראש חטיבת חקירות וסגן ראש אח"ם.
רמ"ח מעבדות פנתה בדצמבר 2016 לקציני חקירות מחוזיים בנושא הקצאת מכסות לתיקי פע"ר עד שיתקבלו המלצות צוות תיעדוף תיקים.
במסמך ששיגרה אליהם ציינה רמ"ח מעבדות כי מכסת תיקי מוצגי פע"ר שתקבל מעבדת הדנ"א (נוסף על מוצגים עם דגימות נוזלי גוף) תוגדל ל -15 תיקים בחודש, ובסך הכול ל-180 תיקים בשנה.
עם זאת היא הסבירה, כי קבלת ההחלטה להגדיל את מספר התיקים הנשלחים למעבדת הדנ"א אינה פשוטה משום שהמעבדה "עמוסה עד כלות בבדיקת תיקי פשע".
שיטת התיעדוף האמורה הביאה לכך שמוצגים רבים לא הועברו למעבדת הדנ"א או הועברו ולא התקבלו.
להלן דוגמאות: (1 ) בשנת2016 אותרו כ- 20 תיקים במסגרת פרשיית התפרצויות לבית כנסת, לדירות מגורים ולכלי רכב בעלות מאפיינים דומים המיוחסות לחשוד אחד.
חוקרי הזירה איתרו מוצגים בשני אירועים וביקשו לשולחם למעבדה לאיתור פרופיל דנ"א - אך המעבדה סירבה לקבלם; (2 ) בפרשייה אחרת של התפרצויות לדירות נעצרו ארבעה עברייני רכוש החשודים במעורבות בהתפרצויות.
בכל זירות העבירה נמצא רק מוצג אחד ששימש לכאורה את הפורצים והיה יכול לקדם את החקירה - אך המעבדה סירבה לקבלו; (3 ) באירוע אחר של פריצה לדירה ביצעו חוקרי הזירה דגימה של דנ"א.
אף שהייתה אפש רות ממשית שהדגימה תאפשר את איתור העבריין, החוקר לא שלח אותה למעבדה, והתיק נסגר בעילת "עבריין לא נודע".
קצין זיהוי של אחד ממחוזות המשטרה מסר בספטמבר 2017 למשרד מבקר המדינה, כי בשנים האחרונות הצורך בהשגת ממצאי דנ"א בתיקי פע"ר עלה במידה ניכרת לנוכח העובדה שעב רייני הפע"ר זהירים יותר ונמנעים מלהשאיר טביעות אצבע בזירות העבירה.
קצין הזיהוי המחוזי הוסיף כי שיטת התיעדוף הנוכחית, ולפיה לכל מחוז מקצה המעבדה בדיקת שני תיקי מוצגי פע"ר בחודש, אינה עונה לדרישות המציאות ופוגעת בסיכוי להביא לגילויים בתיקי פע"ר ולהפחתת הפגיע ה הנגרמת לאזרחים בגין עבירות אלו.
קצין זיהוי אחר מסר כי נוכח המצב שבו "קיימת חסימה קשה מאוד" למשלוח מוצגים ודגימות שנלקחו מזירות פע"ר לבדיקת מעבדת הדנ"א, בהם חוקרי זירה כלל לא ידגמו וישקיעו ]מחלקי זיהוי [ "ישנם מחלקים אנרגיה ומשאבים מיותרים היות ובקצה השני אין מי שיבדוק".
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |341 .
בהתאם להנחיית המפכ"ל קיימה המשטרה במרץ 2017 את מבצע "ביתי מבצרי".
במבצע התבקשו יחידות החקירה לטפל בעבירות הרכוש בדגש על איתור חשודים בהשתייכות לכנופיות רכוש פעילות, ועל צמצום ממוקד של היקף עבירות ההתפרצות לדירה.
במהלך תקופת המבצע הועברו כל המוצגים שנאספו בזירות של שלושה סוגי עבירות פע"ר 17 למעבדת דנ"א כדי לקדם את חקירתן ואת הסיכוי לאתר חשודים בביצוען.
בסיכום המבצע נמצא כי מבין 168 תיקים שהכילו מוצגים הקשורים בחקירתם של94 תיקי פע"ר, הצליחה מעבדת הדנ"א להפיק פרופיל בר השוואה ב-27 תיקי פע"ר (כ-29% מהתיקים) הגבוה במידה ניכרת מהפוטנציאל לגילוי ממצא המוכר במשטרה (כ-10% ).
יצוין כי לנוכח שיעור ההצלחה להפקת פרופיל דנ"א במבצע המליצה מז"פ, במסגרת הפקת הלקחים באח "ם, לקיים מבצע ייעודי נוסף שבמסגרתו יעבירו יחידות החקירה למעבדת הדנ"א מוצגים מזירות עבירות פע"ר, כדי לאמוד שוב את שיעור הגלויים הצפוי מבדיקתם.
שיעור ההצלחה של הפקת פרופיל דנ"א במבצע "ביתי מבצרי" מלמד על יכולתה הגבוהה של מעבדת הדנ"א להפיק פרופיל דנ"א ממוצגים ומדגימות שנלקחו מזירות עבירה.
ממצאים אלה מעידים אף הם על הצורך בהגברת השימוש ביכולות אלו בחק ירת תיקי פע"ר, כדי להשיא את הסיכוי ללכוד את מבצעי העבירות ואת רמת ביטחונו האישי של האזרח.
ממצאי הביקורת מחייבים את המשטרה לבחון מחדש את אופן הטיפול של מעבדת הדנ"א במוצגי עבירות פע"ר.
אם לא ייבדקו המוצגים והדגימות הנאספים בזירות העבירה האמורות יפחתו סיכויי גילוי העבריינים וירדו לטמיון משאבים שהשקיעו חוקרי הזירה ויחידות החקירה.
על המשטרה לפעול בתחום זה גם לאור מדיניות השר לביטחון הפנים, אשר קבע כי הטיפול בעבירות אלו הוא אחד מיעדי המשרד והעניק חשיבות מיוחדת להתמודדות עמן.
יש לתת את הדעת גם על החשיבות שמייחסים מפקדי יחידות המשטרה למיגור עבירות הפע"ר, וכן על שיעור ההצלחה הגדול שהושג במבצע "ביתי מבצרי".
נטילת נתוני זיהוי (ובכללם דגימות דנ"א) וניהול מאגרי נתוני הזיהוי במשטרה מוסדרים בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ"ו-1996 (להלן- חוק סמכויות אכיפה).
מעבדת מאגר הדנ"א במז"פ אחראית לניהול, להזנה ולתחזוקה של מאגר פרופי לי דנ"א ארצי, המורכב .
התפרצות לדירה, התפרצות לעסק ולמוסד חינוך, ושימוש ללא רשות ברכב 342 |דוח שנתי 68ג .
משלושה תתי -מאגרים: מאגר פרופילים שהופקו מבני אדם שזהותם ידועה 18 (להלן- מאגר חשודים); מאגרי פרופילים של בני אדם שזהותם אינה ידועה שהופקו על ידי מעבדת דנ"א ממוצגים (להלן - מאגר ממוצגים); מאגר פרופילים מדגימות שנטלו משוטרים בעת גיוסם ומשוטרים הבאים במגע עם זירות עבירה ומוצגים הנאספים בהן (להלן - מאגר שוטרים).
על פי נתונ י המעבדה, ביולי 2017 נכללו במאגר החשודים כ- 398,000 פרופילי דנ"א, במאגר המוצגים- כ- 28,000 פרופילי דנ"א, ובמאגר השוטרים- כ- 2,000 .
העברת הדגימות לטיפול מעבדת המאגר .
המעבדה מקבלת דגימות דנ"א שניטלו מחשודים (להלן - דגימות) מכלל יחידות החקירה במשטרה.
הדגימות ניטלות באמצעות ערכה ייעודית ונשלחות בדואר משטרתי או באמצעות שליח של היחידה.
סגל המעבדה מתעד במערכת הממוחשבת, בהליך רישומי, את הגעת הדגימות למשרדי המעבדה (להלן - שלב הקליטה).
בביקורת עלה כי אין במשטרה פקודה או נוהל המנחה את יחידות החקירה ומסדיר את אופן הטיפול בדגימות מרגע נטילתן ועד הגעתן למעבדת המאגר.
בתשובתה מסרה המשטרה כי היא מגבשת נוהל סדור בנושא, ועם זאת לכל ערכת דגימת דנ"א מצורפ ות הנחיות על אופן נטילת דגימת דנ"א ואריזתה , המשטרה אף ציינה כי לאחר שדגימה ניטלה מחשוד עליה להישלח למעבדת המאגר סמוך ככל הניתן ל מועד נטילתה.
היא הוסיפה כי היחידה שולחת הדגימה מקבלת היזון חוזר כאשר הדגימה מתקבלת במעבדה, כמו כן יש אפשרות להפיק דוח לאיתור דגימות דנ"א שלא הגיעו למעבדה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי כדי להבטיח טיפול מיטבי בדגימות דנ"א שניטלו מחשודים, עליה להסדיר בהקדם בנוהל את כל היבטי הטיפול בהן.
ליקויים בתיעוד נתוני חשודים .
לפי חוק סמכויות אכיפה, שוטר לא ייטול ולא יורה ליטול מאותו אדם את אותו אמצעי זיהוי פעם נוספת, אלא אם נתוני הזיהוי אינם כלולים במאגר או שהם כלולים ולא ניתן להפיק מהם נתוני זיהוי מלאים.
18 חשודים, נאשמים, מורשעים- בהתאם לסעיף 11 .
יג בחוק סמכויות אכיפה המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |343 .
לפי נתוני המשטרה, בשנת 2015 נטלו יחידותיה 64,804 דגימות מחשודים, בשנת 2016 - 54,982 דגימות, ובשבעת החודשים הראשונים של שנת2017 - 33,906 דגימות.
לדגימות שנשלחות למעבדה מצורף טופס ובו מציינות יחידות החקירה את פרטי החשוד, את מספר תיק החקירה ופרטים נוספים (להלן - טופס נלווה).
מנתוני המשטרה עולה כי אלפי דגימות מחשודים ששלחו יחידות המשטרה למעבדה בין ינואר 2015 לספטמבר2017 , לא נקלטו במאגר עקב שגיאות וחוסר במידע שנלווה לדגימות.
מניתוח הדגימות האמורות במעבדת המאגר עולה כי 4,774 דגימות שהגיעו למעבדה בפרק הזמן האמור (כ -3% מכלל הדגימות שהגיעו למעבדה באותה עת) לא עברו את שלב הקליטה בשל שגיאות וחוסר בנתונים.
מכלל זה - יחידות החקירה שלחו למעבדת המאגר 1,099 ( דגימות23% ) מהדגימות ללא טופס נלווה, 841 ( דגימות18% ) צורפו טפסים שבהם נמצאו שגיאות ברישום פרטי החשוד ו-527 ( דגימות11% ) מהדגימות נשלחו בלי שצוינו פרטי החשוד על גבי הכרטיס שעליו הן הוטבעו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי העובדה שאלפי דגימות דנ"א לא נקלטו במאגר עקב שגיאות וחוסר בנתונים מלמדת על כשל מקצועי של יחידות החקירה במשטרה המחייב פעולת תיקון והסדרה, שכן מצ ב זה פוגע ביכולתה לפענח תיקי חקירה באמצעות קישור ביצוע העבירות לחשודים על סמך פרופיל דנ"א.
בתשובתה למשרד מבקר המשטרה מסרה המשטרה כי הדגימות הוחזרו ליחידות החקירה הדוגמת מאחר שהן לא ניטלו בהתאם להנחיות בדבר אופן נטילת דנ"א המצורפות לערכה.
דגימות אלו הוחזרו ליחידות החקירה בליווי הסבר על הליקויים ועל הדרך לטיפול בהם.
לצורך חידוד וריענון של ההנחיות תשולב בקורסי הכשרת שוטרים ביחידות החקירה תוכנת לומדה ייעודית ובה מודגם אופן נטילת דגימות דנ"א.
על המשטרה לוודא שיחידות החקירה יזינו את כל הנתונים הנדרשים בדגימות הניטלות מהחשודים, ולוודא שהן יצורפו למאגר, כדי למנוע הישנות מקרים שבהם ניטלות דגימות דנ"א מחשודים שלא לפי ההנחיות המקצועיות.
הפקת פרופיל דנ"א מדגימות שנקלטו במעבדת המאגר .
לאחר קליטת הדגימות במערכת הממוחשבת, סגל המעבדה מבצע בעזרת מכשור טכנולוגי תהליך שבסיומו מופקים מהדגימות פרופילי דנ"א (להלן - שלב ההפקה).
הפרופיל שהופק מצורף למאגר החשודים ומושווה לפרופילים שכבר 344 |דוח שנתי 68ג .
נכללים בו ולפרופילים במאגר המוצגים (להלן - שלב ההשוואה).
כאשר מעבדת המאגר מגלה התאמה בין פרופיל במאגר החשודים לפרופיל במאגר המוצגים היא מודיעה על כך לקציני הזיהוי ביחידות החקירה.
משרד מבקר המדינה בדק את שלב הפקת הפרופילים והכללתם במאגר.
להלן בתרשים 6 יפורט סטטוס הפקתו של פרופיל דנ"א במעבדה מדגימות שנקלטו בשנת 2016 וכן בחודשים ינואר-יולי 2017.
תרשים6 : שיעור ההפקה של פרופיל דנ"א במעבדה מדגימות שנקלטו בשנת 2016 ובחודשים ינואר-יולי 2017 .
מנתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מנתוני התרשים עולה כי עד סוף יולי 2017 לא הופקו פרופילים מ-73% מהדגימות שהתקבלו במעבדה באותה שנה, וכי בשנת 2016 לא הופק פרופיל דנ"א מ- 2.
מהדגימות שנקלטו באותה שנה בתשובתה מסרה המשטרה כי מז"פ פועלת להדבקת הפיגור בנושא, ובזכות פעילותה עד דצמבר 2017 סיימה מעבדת ה מאגר הפקה של פרופילי דנ"א מכ-66% מהדגימות אשר התקבלו במעבדה בשנת 2017 ושל כ- 99.
7% מהדגימות שניטלו בשנת2016.
המשטרה הוסיפה כי העיכובים נוצרו גם עקב שינויים בחוק סמכויות אכיפה שהביאו בשנים האחרונות לגידול משמעותי בהיקף נטילת דגימות דנ"א.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |345 .
משרד מבקר המדינה מ עיר למשטרה כי העיכוב בהפקת פרופילי דנ"א מהדגימות ובהכללתם במאגר עלול לפגוע במאמץ המשטרתי בחקירת אירועים פליליים ובסיכוי לאתר חשודים ולהגיש נגדם כתבי אישום.
בפרק הזמן שבו דגימות נמצאות בהמתנה במעבדה להפקת פרופיל דנ"א ולהשוואתו יכול החשוד לבצע עבירות נוספות, להדיח עדים, להשמיד ראיות וכיוצא באלה.
על המשטרה להאיץ את הפעולות להדבקת הפיגור בהפקת הפרופילים, ולפעול לכך שכדרך שגרה שלבי ההפקה וההשוואה של כל הדגימות במעבדה יתבצעו מיד לאחר קליטתן.
טיפול מז"פ שטח במוצגי דנ"א .
כאמור, כאשר בית המשפט נדרש לתוצאת בדיקת דנ"א כמעידה על הקשר של הנאשם למעשה העבירה, הוא התייחס לחשיבות ההקפדה על תקינות הליכי הבדיקה כתנאי לקבילות תוצאותיה וקבע: "ניתן אפוא לקבוע - ללא כל היסוס - כי בדיקת הדנ"א היא ראיה קבילה וראויה, ובית-המשפט יכול ורשאי לראותה כראיה מהימנה בלא לבדוק מחדש בכל פעם את עיקרי השיטה המדעית.
כל זאת כמובן בכפוף לשני תנאים עיקריים אלה: אחד, כי עיקרי השיטה ועיקרי הבדיקה יהיו נתונים לבחינה ולהפרכה בכל עת ובכל דרך לגיטימית, ושניים, יוכח כי הבדיקה הקונקרטית העומדת לדיון נערכה בהתאם לכללים הנדרשים על-פי השיטה המדעית שלעניין" 19.
את הפעולות הראשונות בשרשרת הטיפול במוצגים מבצעים חוקרי מז"פ המוצבים במחוזות המשטרה: חוקרי זירה במחלקי הזיהוי וחוקרים המפעילים מעבדות מז"פ ניידות.
חוקרי מז"פ מתחקים אחר זירת העבירה וסביבתה הקרובה כדי לאתר מוצגים בעלי מקור ביולוגי, או לדגום חומרים שנותרו בזירה כדי שמעבדת הדנ"א תוכל להפיק מהם פרופיל גנטי של המעורבים בביצוע העבירה.
במצגת שהפיץ מדור הכְוונה ופיקוח במז"פ באוגוסט 2015 לקצינים ולחוקרי הזירה במחלקי הזיהוי ביחידות המשטרה בנושא זיהום דנ"א - מאפיינים ודרכים למניעה (להלן - מצגת מניעת זיהום דנ"א), ציין ראש מעבדת דנ"א כי זיהום מוצג שממנו רוצים להפיק ראיית דנ"א בדנ"א "זר" עלול להתרחש בכל אחד משלבי שרשרת המוצג - החל בזירה, המשך בהעברת המוצג וכלה במעבדה.
זיהום הדנ"א יכול להתרחש על ידי העברה ישירה של דנ"א מאדם למוצג.
במקרה זה התנהגות חוקר הזירה היא הגורם שישפיע על התרחשות הזיהום או מניעתו; לחלופין, זיהום דנ"א יכול להתרחש על ידי העברה של דנ"א דרך "תווך" ללא מגע ישיר של המקור עם המוצג.
התווך המעביר יכול להיות אדם אחר או עצם אחר - לדוגמה, ביצוע דגימה ובדיקה של כמה מוצגים באמצעות אותו כלי עלול לגרום להעברת דנ"א ביניהם.
19 ע"פ 9724/02 מוראד אבו-חמאד נ' מדינת ישראל, פ"ד נח, עמ' 71 (2004.
) 346 |דוח שנתי 68ג .
ראש המעבדה הסביר במצגת כי כדי לשמור על ערך הראיה ואיכותה במסגרת ההליך הפלילי והמשפטי יש לנקוט את כל האמצעים ליצירת תהליכי עבודה שבהם ראיית הדנ"א לא תזדהם.
במצגת שהציג פורטו הנחיות למניעת זיהום מוצגי דנ"א בעבודת חוקר הזירה - בזירת העבירה, בהעברת המוצג מהזירה למעבדת השטח במחלק הזיהוי, ובעבודתו של חוקר הזירה במעבדת השטח (להלן - הנחיות ראש המעבדה).
לפי המצגת, לפני הטיפול במוצגים ובדגימות של דנ"א בזירות העבירה שבהן יש סיכוי לאתר ממצא דנ"א ובמעבדות במחלקי הזיהוי, על חוקר הזירה להשתמש במיגון ייעודי מתאים כגון כפפות, חלוק או חליפה, כובע מגן ומיגון נשימתי; רצוי לבדוק ולדגום מוצגי דנ "א בחדרים ייעודיים במעבדה או בשולחנות עבודה ייעודיים; אין לאפשר לאנשים שאינם מורשים לכך להיות נוכחים בחדר או ליד השולחן, בייחוד בעת שמתבצעות בדיקות.
חובה לחטא את משטחי הבדיקה, הצילום והעבודה במעבדה, להשתמש בנייר או בניילון על משטח העבודה בכל טיפול במוצג דנ "א, ולהחליפו לאחר כל טיפול.
משרד מבקר המדינה עשה ביקורת במחלקי זיהוי ברחבי הארץ כדי לבחון, בין היתר, אם דרכי המניעה המפורטות במצגת מניעת זיהום דנ"א בעבודת חוקרי הזירה ובמעבדות השטח מיושמות הלכה למעשה.
הביקורת נעשתה ביולי 2017 במחלק הזיהוי במשטרת בת ים במחוז תל אביב; במחלקי הזיהוי בתחנות חדרה וזבולון במחוז חוף; במחלקי הזיהוי בתחנות באר שבע, אשדוד ואשקלון במחוז דרום.
מחלק זיהוי בתחנת חדרה .
שלא בהתאם להמלצות בדבר תהליכי העבודה הרצויים שהוצגו במצגת למניעת זיהום דנ"א, במחלק אין חדר בדיקות או סביבת עבודה ייעודיים לטיפול במוצגי דנ"א, והטיפול בהם מתבצע במשטחים שעליהם נבדקים יתר המוצגים המובאים למחלק - לרבות מוצגים לפיתוח ט"א.
מעבדת המחלק, על ציודה, שוכנת בחלל קטן, ולכן כאשר נדרשים כמה חוקרי זירה לטפל במוצגים בעת ובעונה אחת, הבדיקות נעשות גם במבואה למעבדה, שאינה ממוזגת20 .
נמצא כי חוקרי הזירה אף בודקים את מוצגי הדנ"א בשולחנות משרדיים המוצבים בחלל ציבורי שנועד לעבודתם המינהלית - כתיבת דוחות, הרכבת קלסתרוני חשודים ועריכת מסדרי תמונות חשודים וכן ראיּון נפגעי עבירה או עדים.
חלל זה משמש את חוקרי הזירה גם לאכילה ולשתייה.
סגל המחלק מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי במוצגים ובדגימות שבהם טיפלו נמצא בעבר פרופיל דנ"א של חוקרי הזירה, ולפיכך ברור שהמוצגים זוהמו במהלך העבודה.
במצב זה קיים חשש כי זיעתו של חוקר הזירה תזהם את המוצג המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |347 .
,נוכח היעדר מקום לביצוע הבדיקות, חוקרי הזירה משתמשים בציוד המעבדה לדוגמה במנדף 21 , כדי לטפל בכמה מוצגי דנ"א בעת ובעונה אחת.
עקב כך נחשפים המוצגים לסכנת זיהום דנ"א.
בעת טיפול במוצג לבדיקת דנ"א חוקרי הזירה אינם לובשים את כל אמצעי המיגון הנחוצים ובכללם סרבל עבודה ומסכת פנים, כנדרש בהנחיות ראש המעבדה.
דיגום כלי רכב שהיו מעורבים בפשע חמור לבדיקת דנ"א נעשה כדבר שבשגרה במגרש עפר כאשר כלי הרכב, על מוצגי הדנ"א שבו, חשוף לפגעי מזג האוויר ולנוכחות אחרים זולת חוקרי הזירה.
מחלק זיהוי בתחנת זבולון .
שלא בהתאם להמלצות בדבר תהליכי העבודה הרצויים שהוצגו במצגת למניעת זיהום דנ"א, במחלק אין חדר בדיקות או סביבת עבודה ייעודיים לטיפול במוצגי דנ"א, והטיפול בהם מתבצע באותם המשטחים שעליהם נבדקים יתר המוצגים המובאים למחלק, לרבות מוצגים לפיתוח ט"א.
דלת המעבדה אינה ננעלת, ולפיכך לא ניתן לסגור ולנעול את המעבדה עם המוצגים שבתוכה כדי לבודדה ולמנוע גישה של אחרים למוצגים ולציוד שבה.
יצוין כי לחלל המדובר נכנסים שוטרים, עורכי דין ואזרחים לביצוע מבדקי זיהוי ועוד.
מוצגי דנ"א מתועדים באמצעות צילום, וכדי להציב א ותם במַׁנָּח הנדרש חוקרי הזירה משתמשים במכלי קרטון שאינם מיועדים למטרה זו .
המכלים אינם עוברים חיטוי בתחילת משמרת ולפני כל טיפול במוצג דנ"א, אף שהדבר נדרש בהנחיות ראש המעבדה.
בעת בדיקת מוצגי דנ"א חוקרי המחלק אינם עוטים בגדים וציוד הגנה נשימתי ייעודיים בהתאם להנחיות.
מחלק זיהוי בתחנת באר שבע .
שלא בהתאם להמלצות בדבר תהליכי העבודה הרצויים שהוצגו במצגת מניעת זיהום דנ"א, במחלק אין חדר בדיקות או סביבת עבודה ייעודיים למוצגי דנ"א, והטיפול בהם מתבצע באותם המשטחים שעליהם נבדקים יתר המוצגים המובאים למחלק, לרבות מוצגים לפיתוח ט"א.
סמוך למשטח בדיקת המוצגים במעבדה מפעילים חוקרי הזירה מטבחון.
עקב כך נחשפים המוצגים לסכנת זיהום דנ"א, וזאת שלא לפי הנחיות ראש המעבדה (בעניין המטבחון ראו הרחבה להלן, בפרק על בטיחות, גיהות ובריאות תעסוקתית).
להלן בתצלום 1 , שצולם ביולי 2017 , יוצג המטבחון הסמוך למשטח הבדיקה במעבדה.
21 ארון בדיקות השואב את אדי החומרים הכימיים אל מחוץ לחלל המעבדה 348 |דוח שנתי 68ג .
תצלום 1 : מטבחון בתוך מעבדת מחלק הזיהוי בתחנת משטרת באר שבע מעבדת המחלק, על ציודה, שוכנת בחלל קטן מאוד (כאמור החלל שבו נמצא המטבחון).
כאשר נדרשים כמה חוקרי זירה לטפל בכמה מוצגי דנ"א וט"א מזירות שונות, הדבר נעשה בעת ובעונה אחת במשטח העבודה והמנדף היחידים במעבדה.
במקרים אחרים נדרשים חוקרי זירה לטפל במוצגי הדנ"א וט"א על שולחנות משרדים המוצבים בחלל ציבורי שנועד לעבודתם המינהלית ועל רצפת החדר, שבו נוכחים לסירוגין שוטרים שאינם שייכים למחלק, נפג עי עבירה שזומנו למקום לצורך מסדר זיהוי תמונות או הרכבת קלסתרון ועוד.