HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באשר לטענה כי ראוי שנשיא ביה"ד לערעורים יהיה עו"ד בהכשרתו, יצוין כי בעת שמונה הקצין לתפקיד נשיא ביה"ד לערעורים הוא היה מתמחה בלבד.
לאור הערת בית המשפט מספטמבר 2007 בנוגע לבעייתיות ההסדר עם הקצין, ונוכח שיקו ל הדעת הנרחב והפיתוי לעשות בו שימוש למטרות שלא לשמן נועד, על המשטרה היה להפיק לקחים ממקרה זה: עליה להימנע מהסדרים מלאכותיים כאמצעי לפתרון בעיות בין-אישיות.
גיבוש הליך חדש למינוי ולקידום של קצינים בכירים .
מינוי קציני משטרה בכירים וקידומם הוא בתחום אחריותה של מחלקת כוח אדם באמ"ש (להלן - מחלקת כ"א).
מחלקת משמעת באמ"ש מטפלת בין היתר בקצינים המעורבים בעברות פליליות ומשמעתיות, ומגבשת המלצות בעניין לדרג הפיקודי.
בעניין מינוי והעלאה בדרגה מפרטות את הליכי הקידום והמינוי לפיהן, תכנית שיבוץ קצינים לצורך קידומם תתבסס על העיקרון שכל קצין ימלא במהלך שירותו במשטרה מגוון תפקידי פיקוד, מטה והדרכה, ו"ככלל יש לשאוף לכך ששהות בתפקיד אחד" תימשך שנתיים עד ארבע.
עם זאת, על פי נוהלי אמ"ש, למפכ"ל סמכות להמליץ בפני השר לבט"פ על קידום קצין בכיר גם אם נתוניו האישיים אינם מתאימים לדרישות המפורטות בנוהל.
סמכות זו יש לייחד לנסיבות חריגות ביותר ולהקפיד לנמק בכתב כל החלטה בעניין באופן שילמד על סבירותה.
במהלך השנים טענו גורמים שונים במשטרה כי הליך מינוי הקצינים הבכירים בעייתי והציעו הצעות לשיפורו.
בעניין זה נעשתה עבודת מטה לא מעטה, כמפורט להלן.
ב- 2001 איתר אמ"ש אצל קצינים בכירים אי-שביעות רצון מהליך קידומם וכתוצאה מכך ירידה במוטיבציה בקרבם.
הסיבות שהעלו לכך: היעדר תכנון של מסלולי השירות של הקצינים לטווח ארוך; היעדר כלי מדידה והערכה מספיקים ושימוש לא שיטתי בכלים הקיימים; היעדר הסברה ויידוע מראש בדבר הליכי המינוי; היעדר כלי מדידה והערכה למיון קצינים במגזר המינהלי ולקידום בדרגות הבכירות ביותר; .
ריבוי קצינים שמאיישים תפקיד זמן רב, דבר שמונע קידום אחרים; יכולת מוגבלת של גורמי המטה והספ"כ להשפיע על שיבוצים בתוך המחוזות והאגפים.
את אי -שביעות הרצון אישש מחקר שעשתה ממד"ה במרס 2005 .
אחת ממסקנותיו הייתה כי לדעת הקצינים, ".
חלק ניכר משיקולי הקידום אינם רלוונטיים ומשקפים רצון של בכירים, באופן מודע או לא מודע, לאייש תפקידים רבים ככל האפשר באנשים הקרובים להם בהשקפותיהם ושותפים לשאיפותיה ם", וכי ההחלטות על קידום מושפעות לעתים "מהעדפות אישיות שאינן מגובות בקריטריונים ארגוניים ברורים".
בדצמבר 2005 הצביעה ממד"ה על אי -תכנון מסלול קריירה לכל קצין ועל כלי מיון לא מספקים בהליך הקידום, שגרמו לפער גדול בין ציפיות קצינים ובין קידומם ולרגשות תסכול ואכזבה.
במחקר נוסף ממאי 2006 .
שבה ממד"ה והצביעה על בעיות בתכנון הקידום והשיבוץ ברמה ארצית 2.
מסיבות אלה הנחה השר לבט"פ את המשטרה בסוף שנת 2006 לעבור לשיטת מינוי קצינים מתוכננת מראש, הנהוגה בארגונים ביטחוניים אחרים ומאפשרת תכנון שיבוץ לטווח ארוך.
במאי 2007 מינה המפכ"ל צוות בראשות רמ"ח כ"א לבניית מתכונת חדשה להליך המינוי והקידום של קצינים בכירים.
על הצוות הוטל להגיש המלצותיו עד יולי 2007 , ובהן הסדרה של הנושאים האלה: בניית מאגר ארצי של קצינים המיועדים לקידום ולשיבוץ; פרסום התפקידים המיועדים לאיוש בדרגות רפ"ק -נצ"ם במגזר הייעודי23 ובמגזר המינהלי 24 ; פיתוח כלי מדידה ובסיס נתונים לאיתור, למיון ולבחירה של מועמדים; קביעת הליכי הדיונים והרכב "ועדות שיבוצים" מטעם כל יחידה (מחוז ואגף) ובמטא"ר.
הצוות נדרש להגיש המלצותיו לראש אמ"ש עד יולי 2007 , אך הוא הגיש את המלצותיו הסופיות למפכ"ל במאי 2008 , וכלל בהן גם כלי מיון למינוי ולקידום קצינים לתפקידים בדרגות תנ"ץ וניצב.
ביוני 2008 אישר הספ"כ את המלצות הצוות לאחר שהוכנסו בהן שינויים, ובאותה עת אף גובשה להן טיוטת נוהל.
החל ממחצית שנת 2008 המתכונת החדשה היא המתכונת המחייבת לקידום ושיבוץ של קצינים, ובהתאם לה מונו וקודמו קצינים בשנת 2009.
על פי המתכונת החדשה, אין דנים במינוי לתפקיד רק בעת שזה מתפנה או בסמוך לכך, אלא הליכי השיבוץ והקידום אמורים להתקיים אחת לשנה באופן מחזורי ומדורג החל בדרגה הבכירה ביותר (ניצב) עד הנמוכה ביותר (סנ"ץ).
בש לב הראשון יפורסמו התפקידים שהתפנו וישובצו בהם קצינים שנמצאו מיועדים לשיבוץ בתפקידי רוחב.
בגמר ההליך תפרסם מחלקת כ"א הודעה בעניין תפקידים מתפנים על דרישותיהם לפי ספר תפקידים, והיא תפורסם לכל הקצינים.
השינויים המרכזיים הנוספים במתכונת זו נוגעים לנושאים האלה: (א) העלאת דרישות הסף : למשל, העלאת ציון המעבר במרכז ההערכה, קביעת ציון סף בקורס פיקוד מתקדם (להלן - פו"מ), וחיוב קצינים במגזר המינהלי להיבחן במרכז הערכה כתנאי לקידום לדרגת סנ"ץ.
(ב) תכנון מסלול קריירה לכל קצין : דיון תנועות בעניין כל קצין, שבו ייקבע אופק ה שירות שלו לשנת העבודה - לקידום, לתפקיד רוחב, להמשך .
23 תכלית עיסוקם של שוטרים במגזר הייעודי הוא קיום במישרין של תפקידי המשטרה כפי שהם מפורטים בסעיף 3 לפקודת המשטרה באמצעות הכוחות האופרטיביים מתחומי המבצעים (אג"מ), יחידות החקירות והמודיעין (אח"מ), אגף התנועה (את"ן), אגף קהילה ומשמר אזרחי (אק"מ) ומשמר הגבול (מג"ב).
שוטרים המוצבים בתפקידי מינהלה ותפקידם לתמוך במגזר הייעודי ולסייע לו המשרד לביטחון הפנים 273 .
שירות בתפקיד הקיים, לתום שירות או ליציאה ללימודים; דיון התנועות יתקיים אחת לשנה25 בעניין כל הקצינים הבכירים בכל רמות הפיקוד עד תנ"ץ (כולל) (להלן - דיון תנועות).
תוצאות הדיון יובאו לידיעת הקצין בתוך חודש במסגרת ריאיון עם מפקדו.
(ג) הוספת כלים תומכי החלטה : (1 ) לקידום לדרגת סנ"ץ הוסף מדד חדש, "שחק", הבוחן איכות ביצוע ונועד לאיתור ולפיתוח של קצינים בדרגת סנ"ץ במגזר הייעודי שלהם פוטנציאל הצטיינות.
המדד מבוסס על משתנים כגון הערכות עמיתים וכפיפים, הערכות תקופתיו ת, ציון בקורס קצינים ובקורס פו"מ ונתוני מרכז הערכה לבכירים; (2 ,) הערכת בכירים לקצינים בדרגת נצ"ם ותנ"ץ שנועדה לבחון את התאמת הקצין לקידום.
הכלי מבוסס על היכרות המעריכים מתוקף קשרי עבודה, שאינם בהכרח קשרי מפקד -פָּקּוד; ( 3 ) גיבוש ספר תפקידים שיגדיר את התפקיד ויציין לכל תפקיד את מאפייני היחידה הכפופה לקצין שישובץ בו (מספר השוטרים, עיסוקיהם, אופי הכפיפות), את תחומי האחריות המרכזיים הכלולים בו, את הכישורים הנדרשים מהמועמדים למלאו (השכלה, הכשרה נוספת, רקע מקצועי וניסיון), ואת התנאים המכשירים את הקצין מקצועית וניהולית למלא את התפקיד (ביצוע תפקיד מטה, תפקיד שטח ותפקיד פיקודי).
ספר התפקידים נועד להבטיח שמאפייני התפקידים בדרגות סנ "ץ-נצ"ם והגדרת הדרישות להם ייעשו באופן אחיד ומקצועי, ובין היתר לסייע באיתור המועמדים המתאימים ביותר לתפקידים השונים.
(ד) איתור מועמדי ם ומיונם : (1 ) שיבוצם וקידומם של קצינים לתפקידים בדרגות ניצב ותנ"ץ יידון תחילה בדיון התנועות בפורום של מפכ"ל, סמפכ"ל, ראש אמ"ש, ממ"ז או ראש האגף הנוגע, ובהשתתפות נציגי מחלקת כ"א וראש ממד"ה, שיציגו את נתוני המועמדים, יסקרו את מסלול השירות שלהם, ויסתייעו ל שם כך בכלים תומכי החלטה, ובהם הערכת בכירים.
הקצינים שעל שיבוצם וקידומם ימליץ המפכ"ל לשר ייבחרו בפורום בראשות המפכ"ל ובהשתתפות הסמפכ"ל וראש אמ"ש.
(2) לאיתור ומיון של מועמדים לקידום לתפקידים בדרגות סנ "ץ ונצ"ם הוקמו "ועדות איתור והשמה", שתפקידן לדון בכל המועמדים שנתוניהם מתאימים לתנאי הסף ולדרישות התפקיד כפי שהופיעו בהודעות על התפקידים המתפנים, לראיין אותם, ולהמליץ על המתאימים ביותר לקראת דיון השיבוצים בספ"כ (להלן - ועדות איתור).
על חברי הוועדה לדרג את המועמדים על פי התאמתם לתפקידים ולגבש קבוצה של שלושה עד חמישה קצינים לכל תפקיד על פי הציונים שקיבלו מחבריה (להלן - אשכול).
אשכולות אלה הם הבסיס לדיון השיבוצים בספ"כ.
ועדות האיתור והספ"כ ירשמו פרוטוקולים.
25 דיון בבעלי דרגות סנ "ץ יתקיים ברמת מחוז או מטא"ר בפורום בראשות מפקד המחוז/ראש אגף/ראש היחידה המקבילה, ובבעלי דרגות נצ"ם-תנ"ץ - בפורום קבוע בראשות המפכ"ל.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2009 , לא הוסדרו מרכיבים מרכזיים במתכונת המינוי והקידום החדשה.
למרות שכבר בשנת 1999 הקימה המשטרה צוות עבודה לפיתוח ספר תפקידים והתקיימו באמ"ש דיונים בעניין, הכנתו לא הושלמה, אלא גובשה טיוטה של הגדרות לתפקידים בדרגת נצ"ם בלבד.
בנוסף, טרם נקבעה חובה לגבי קצינים במגזר המינהלי להיבחן במרכז הערכה כתנאי לקידום לדרגת סנ "ץ.
עוד התברר כי למעט הבחנה בין המגזר המינהלי לייעודי לא הובחן בהליך המינוי והקידום החדש בין תפקידים בעלי מאפיינים שונים, כמו בין תפקידי ליבה 26 , שהם תפקידים מבוקשים שביצועם מגביר את הסיכוי לקידום בדרגה ובין תפקידים שקיים קושי אובייקטיבי למצוא להם מועמדים מתאימים, למשל עקב ריחוקם ממרכז הארץ.
ממילא לא נקבעו לתפקידים המבוקשים תנאי סף גבוהים יותר או דרישה לניסיון והכשרה מיוחדים לאיושם (כגון ציון סף גבוה במיוחד במרכז ההערכה או בפו"מ).
בתשובתה מיולי 2009 למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה שככל תהליך חדש, גם המתכונת החדשה לא מושלמת, אם משום שלא ניתנה הדעת לנושאים שונים ואם משום שהתכנית לא יושמה כפי שהתכוונו מעצביה.
על כן בתום סבב המינויים לשנת 2009 , הראשון שנעשה לפיה, עשה אמ"ש תחקיר27 והפיק לקחים במטרה לייעלה ולשפרה.
התחקיר נותח ו נבחן באמ"ש והוצג ביוני 2009 בפני הספ"כ.
בעקבותיו הוחלט לבצע שינויים ושיפורים במתכונת החדשה ו"להימנע ככלל מאישור חריגים לנוהל", אך לא לעשות בה שינויים מרחיקי לכת ב - 2009 ולשמור על "המתכונת שנקבעה בשנה הראשונה".
באשר לתיקון הליך המיון במגזר המינהלי, היא ציינה כי מגזר זה היה בסדר עדיפות נמוך לטיפול במינוי לקצונה, והצוות שגיבש את המתכונת החדשה המליץ לקיים בו מתכונת מיון דומה לזו שקיימת במגזר הייעודי, לרבות הערכה במרכז הערכה.
בתשובתה מינואר 2010 מסרה המשטרה שמרכז הערכה למגזר המינהלי החל לפעול בנובמבר 2009 ומסבב ה לשנת [ מינויים הבא 2011 לא יוכלו גם קצינים במגזר זה ] להתמודד על תפקידים מקדמים מבלי שעברו כנדרש מרכז הערכה.
עוד מסרה המשטרה בתשובתה זאת כי ספר התפקידים "בהתייחס לתפקידי הנצ"ם מצוי .
בהליך פרסום אחרון ולתפקידי הסנ"ץ בשלבי תיקון סופיים".
באשר להבחנה בין תפקידים בתוך המגזר הייעודי, מסרה המשטרה כי בספר התפקידים ייקבעו התפקידים שמילוים יהיה תנאי סף לקידום לתפקידי ליבה.
המתכונת החדשה של מינוי וקידום קצינים אכן הביאה לשיפור בהליכים אלה בכל הנוגע לגיבוש כלי מיון אובייקטיבים ולמתן הזדמנות לקצינים .
26 כגון מפקדי תחנותומפקדי מרחבים.
27 אוכלוסיית הנשאלים כללה קציני אמ"ש מרחביים ויחידתיים, קציני אמ"ש מחוזיים ואגפיים, יועצים ארגוניים, מועמדים שהופיעו בפני ועדות האיתור, יושבי ראש של ועדות האיתור וחבריהן.
המשרד לביטחון הפנים 275 .
עם זאת, נוכח חשיבותו ומרכזיותו של ספר התפקידים בכל הנוגע להליכי הקידום של קצינים בכירים, ובשים לב לעובדה שעל הכנתו שוקדים במשטרה לסירוגין שנים רבות, על המשטרה לסיים בהקדם את הכנתו.
מינוי וקידום של קצינים לתפקידים בדרגות תנ"ץ וניצב .
משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההקפדה על עמידה בכללים המחייבים ועל השימוש בכלי המדידה וההערכה הן במתכונת הקודמת והן במתכונת החדשה, הואיל ואי -שביעות הרצון מהליך הקידום נבעה בעיקר מאי -עמידה בכללים המחייבים ומשימוש בלתי-שיטתי בכלי מדידה והערכה.
עד יוני 2008 לא הייתה כל התייחסות בנוהלי המשטרה והמשרד לבט"פ להליכי הקידום של קצינים לדרגת ניצב ותנ"ץ, למעט הנחיה מאפריל 1997 של השר לבט"פ דאז, מר אביגדור קהלני, שפרק הזמן המזערי לקידום לדרגת תנ"ץ הוא ארבע שנים, ובתנאי שהקצין כיהן בשני תפקידים לפחות בדרגת נצ"ם.
הנחיה זו נותרה מאז בתוקף.
בפועל בחר המפכ"ל את הקצינים המומלצים לקידום לתפקידים בדרגות ניצב ותנ"ץ, וההחלטה הסופית התקבלה בפגישה עם השר בארבע עיניים.
במסגרת מתכונת המינוי והקידום החדשה נקבעו כאמור גם הליכי דיון לקידום קצינים לתפקידים בדרגות ניצב ותנ"ץ.
בדיוני התנועות שהתקיימו בחודשים יולי ואוגוסט 2008 נקבע כי9 תנ"צים ו-22 נצ"מים מיועדים לקידום.
מהם המליץ המפכ"ל לשר לקדם בשנת 2009 שני תנ"צים ושמונה נצ"מים.
, התש"ל]נוסח משולב[ )לפי חוק שירות המדינה (גמלאות- 1970 , גיל הפרישה לעובדי המדינה הוא כעת 67 .
לשוטר ששירת עשר שנים לפחות וגילו57 יש זכות לפרוש לגמלאות, והמפכ"ל רשאי להוציאו לגמלאות.
על יסוד החוק קבעה המשטרה (ושירות בתי הסוהר) מדיניות שעוגנה בנוהל "פרישה לגמלאות ממשטרת ישראל - מדיניות ועקרונות הפעלה"28 , לפיה57 הוא גיל פרישת החובה לשוטרים, למעט במקרים חריגים.
נוסף על כך, סימן 15 לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל 1922 -1947 (להלן- סימן 15 לדבר המלך) מקנה לשר לבט"פ29 סמכות לפטר שוטר לפני גיל הפרישה .
הסמכות היא לממשלה שאצלה אותה לשרים 276 דוח שנתי 60ב .
(להלן - פרישה מוקדמת) בשל אי -התאמתו לתפקידו או מטעמים ארגוניים כגון צמצום מספר עובדי הארגון, קיצוץ תקציבי או שינוי ארגוני.
פיטורים אלה יזכו את המפוטר בקצבה מיידית עם פרישתו.
בפועל, במשך שנים המליצו המשטרה ושב"ס לשר לבט"פ לאשר פרישת קצינים בכירים שלא הגיעו לגיל פרישה לפי סימן 15 לדבר המלך גם בנסיבות שאינן מצדיקות את החלתו.
ההוצאות הגדולות הכרוכות בכך - שמקורן בתשלומי קצבה לפורשים בטרם עת ובתשלומי משכורות לממלאי מקומם - גרמו להכבדה ניכרת על תקציב המדינה30.
שוטרים (וסוהרים) הגישו עתירה נגד מדיניות המשטרה האמורה, שעיקרה סטייה של עשר שנים מגיל הפרישה הנוהג בשירות המדינה.
בדצמבר 2006 פסק בית המשפט העליון31 כי אף שלשירות במשטרה (ובשירות בתי הסוהר) מאפיינים ייחודיים, לא הניחה המשטרה תשתית ראייתית שתצדיק קביעת גיל פרישה אחיד הנמוך בעשר שנים מגיל הפרישה הנוהג ביתר יחידות השירות הציבורי.
לפיכך פיטורי שוטרים רק משום שהגיעו לגיל שנקבע בנוהל ללא התחשבות בנסיבות הם בגדר אפליה פסולה.
בית המשפט העליון הורה למשטרה (ולשירות בתי הסוהר) לבטל את הסדר הפרישה שלפיו שוטר מוצא לגמלאות בגיל 57 , וקבע כי עליה לגבש הסדר פרישה שיאזן בין הצרכים שמקורם באופי השירות בה ובין הצורך להתחשב באיסור להפליה מחמת גיל.
בעקבות פסק הדין האמור גיבשה המשטרה הסדר חדש, שעוגן בפקודת מטא"ר "הפרישה לגמלאות - הארכת השירות מעבר לגיל הפרישה" (להלן - פקודת הארכת השירות)32 , אשר נכנסה לתוקף בנובמבר 2008 .
על פי הפקודה, ככלל גיל הפרישה של שוטר הוא 57 , אך שוטר רשאי לבקש לדחות את מועד הפרישה ולהמשיך לש רת גם לאחר גיל 57 בכפוף לקבוע בפקודה.
הפקודה קובעת את התנאים ואת הליכי האישור של בקשות להארכת שירות של שוטרים הממלאים תפקידים מקצועיים33 ותפקידים תומכי ליבה34 עד גיל60 ואחריו.
אשר לשוטרים הממלאים תפקידי ליבה,35 נקבע בפקודה כי בתנאים המפורטים בה ניתן להאריך את שירותם בשנה אחת בלבד, ולאחר מכן אפשר לשבצם בתפקיד שאינו תפקיד ליבה.
על מפקדו של השוטר להודיע לו סמוך לגיל הפרישה על מועד הפרישה ועל זכותו לבקש להאריך את שירותו מעבר לגיל הפרישה.
ביוני 2008 , במקביל לכניסתה לתוקף של פקודת הארכת השירות, התווה המפכ"ל מדיניות להבטחת איכות הספ"כ העתידי כדי לאתר ולהכשיר מראש את קבוצת הקצינים הבכירים שעתידים להיכלל בספ"כ, ולהתוות להם את מסלולי .
30 ראובדוח שנתי 58 ( ב של מבקר המדינה 2007) , "תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר", עמ' 11 .
31 בג"ץ 10076/02 , 'רוזנבאום נ' נציב שירות בתי הסוהר ואח, פדאור.
32 'פקודת מטא"ר מס 07.
10 33 תפקידים כגון רופאים, יועצים משפטיים, מהנדסים, מכונאים, טכנאי ם, תכניתנים ומנתחי מערכות.
34 תפקידים כגון פיקוד משטרתי טריטוריאלי מעל רמת מפקד מרחב, קצין במערך הקשר והאלקטרוניקה, במערך התחבורה, במערך הכשירות המבצעית, במערך הלוגיסטיקה, במטה אגף המבצעים, במטה אגף החקירות והמודיעין, במטה אגף קהילה ומשמר אזרחי, במטה השקלוט, בחשבות, באגף משאבי אנוש.
35 ,תפקידים כגון קצונה במערך הסיור, בפיקוד הטריטוריאלי, במערך התנועה, הבילוש המודיעין, במג"ב, בימ"מ.
המשרד לביטחון הפנים 277 .
המפכ"ל החליט שלא ימונו לספ"כ קצינים שאין להם אופק שירות של ארבע עד שש שנים בשים לב לגילם ולגיל הפרישה לגמלאות של שוטרים (להלן - מדיניות המפכ"ל או המדיניות להכשרת עתודה לספ"כ).
ליישום המדיניות נעשה שימוש בסימן 15 לדבר המלך לשם הפסקת שירותם של קצינים בכירים אף לפני הגיעם לגיל פרישה.
מדיניות בעלת השלכו ת ארוכות טווח על הרכב גוף ציבורי ועל דרכי פעולתו יש לגבש במסגרת עבודת מטה שיטתית וממצה שתכלול איסוף נתונים, ניתוח מעמיק, בחינת חלופות, קביעת סדרי העדיפויות, המשאבים, אבני הדרך להתקדמות ולוחות זמנים ומנגנון לביצוע.
יש לפרסם את המדיניות לפני שמתחילים ביישומה.
גיבוש מדיניות חדשה מצריך גם קביעת כללים לגבי "דור המעבר", קל וחומר כאשר יש בה כדי לפגוע בעובדי הארגון.
התברר שהמשטרה לא עשתה עבודת מטה לגיבוש המדיניות להכשרת עתודה לספ"כ: היא לא דנה בהתאמת המדיניות לפסיקת בג"ץ ולהסדר הפרישה שגובש בעקבותיו, ולא ניתחה מראש את השפעותיה על הליכי המינוי והקידום של כל הקצינים בדרגת תנ"ץ; לא בחנה דרכים חלופיות להשגת מטרותיה; לא ניתחה את כל הנתונים הרלוונטיי ם; לא קיבלה התייחסות של היחידה המקצועית של המשרד בנושא (להיבט התקציבי למשל); לא נסמכה על חוות דעת מקצועיות, לרבות חוות דעת משפטית, הבוחנות את השימוש בסימן 15 לדבר המלך למטרת יישום מדיניות זו בהתאם לעקרונות השוויון ואיסור האפליה מחמת גיל; ולא בחנה את ההשלכות התקציביות ארוכות הטווח שיש להוצאה של קצינים בכירים לגמלאות לפני גיל פרישה.
היא גם לא פרסמה את המדיניות שגיבשה ערב דיוני התנועות ואף לא הציעה פתרון ל"דור המעבר", קצינים בכירים שאמורים היו להתקדם ולהיכלל בספ"כ, ערב גיבושה.
נוסף על כך, העלתה בדיקת הליכי הקידום והמינוי של קצינים בדרגת תנ"ץ על פי המתכונת החדשה, שהמדיניות שגובשה לא יושמה בעקביות ובשוויוניות: (א) בדיוני התנועות שהתקיימו ביולי 2008 בפורום בראשות המפכ"ל נדון מסלול השירות המיועד של כל התנ"צים (44 קצינים), ונקבע בו שתשעה קצינים שקיבלו הערכות גבוהות מתאימים ומיועדים לקידום לתפקידים בדרגת ניצב או שיישארו בתפקידיהם, ועוד נקבע ששישה ישובצו בתפקיד רוחב אחר.
ואולם בדיוני התנועות לא מסר המפכ"ל על מדיניותו הנזכרת לעיל שלא למנות לספ"כ קצינים שאין להם אופק שירות של ארבע עד שש שנים ועל כוונתו לאתר ולהכשיר מראש עתודה לספ"כ.
כמה שבועות לאחר מכן קיים המפכ"ל ראיונות לכל הקצינים בדרגת תנ"ץ, ובהם הודיע להם על החלטתו בדבר שיבוצם בשנת 2009 .
לשלושה מתשעת הקצינים שבדיון התנועות נקבע שהם מיועדים לקידום לדרגת ניצב או יישארו בתפקידיהם, הודיע המפכ"ל שיהיה עליהם לפרוש פרישה מוקדמת, הואיל ואין להם אופק שירות של ארבע עד שש שנים ולכן הם אינם יכולים להשלים שתי קדנציות בדרגת ניצב.
שניים אחרים ביקשו לפרוש בשל ההחלטה לא לקדמם בסבב המינוי והקידום לשנת 2009 .
לגבי שני קצינים נוספים בדרגת תנ"ץ סוכם כבר בדיון התנועות שיסיימו את תפקידם לפני הגיעם לגיל פרישה, אם משום ייחודיו ת תפקידם או הקושי למצוא להם תפקיד אחר.
לגבי הקצינים שאולצו לפרוש בטרם עת, יודגש כי על פי פקודת הארכת השירות, ניתן היה להאריך את שירותם ולהעניק להם אופק שירות שיתאים למדיניות המפכ"ל.
קצין בדרגת תנ"ץ שכיהן ביולי 2008 בתפקיד תומך ליבה (סגן מפקד מחוז) דורג בקטגוריה גבוהה (4) בהערכת בכירים.
בדיון תנועות שהתקיים בעניינו הוחלט שהוא "מתאים לקידום, שמו ייכלל במאגר לקידום קצינים לדרגת ניצב", ואם לא יקודם יישאר בתפקידו.
ואולם בריאיון עם המפכ"ל ב- 17.
08 מסר לו האחרון כי הוא "רוצה למנות ניצבים בספ"כ עם אופק שירות של בין 4-6 ,"שנים וכי "צריך לדבר על פרישה בשנת 2010 ויציאה לח ופשת פרישה ב - 2009 .
" המפכ"ל הודיע לו כי "לא אמנה ניצבים בגיל55 לספ"כ.
אני צריך להכין את הספ"כ הבא של המשטרה.
התהליך מקצועי ואני עושה אותו בלב קשה תוך שאני מודע להערכות שלך כקצין מקצועי.
מדובר על תכנון פרישה שנתיים מראש.
" במסגרת בירור קבילה בחנה נציבת קבילות שוטרים וסוהרים את השימוש בסימן 15 לדבר המלך להגשמת המדיניות החדשה של המפכ"ל להכשרת עתודה הולמת לסגל הפיקוד הבכיר, המתחשבת באופק השירות של הקצינים שייכלל בו.
את הקבילה הגיש לנציבה קצין בדרגת תנ"ץ שלא קודם לתפקיד בדרגת ניצב ואולץ לפרוש אף שקיבל הערכת בכ ירים גבוהה ובדיון תנועות נמצא מיועד לקידום.
בתשובה לקבילה מאוקטובר 2008 הסביר המפכ"ל את הנחיצות בעשיית שימוש בסימן 15 לדבר המלך.
הוא קבע שהוצאת שבעת הקצינים לגמלאות נדרשה בשל שינוי ארגוני.
הנציבה גרסה כי החלטת המפכ"ל לפנות לשר ולבקשו לעשות שימוש בסימן 15 לדבר המלך משקפת צורך לגיטימי.
ואולם היא קבעה כי יש לפרסם מדיניות חדשה "טרם" יישומה; עוד העירה כי "השימוש בסימן ]ההדגשה במקור [15 לדבר המלך.
צריך שיעשה בזהירות הראויה ולא ייהפך למכשיר שגרתי לעקוף ולאיין את הוראת החוק בעניין גיל פרישה.
היא קבעה כי בעשי ית שינוי ארגוני יש "לצמצם ולמזער את הפגיעה בפרט, בשים לב לגיל וליתרת תקופת השירות שעומדת לשוטר, תוך מתן הדעת להסדרים אפשריים לגבי 'דור הביניים' ורק באין מוצא אחר לבצע את השינוי הארגוני".
המלצתה הייתה למנות את הקצין לתפקיד הולם עד יציאתו לחופשת פרישה ולאפשר לו פרישה בכבוד אחרי שירות ארוך ומוערך.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם השימוש בסימן 15 לדבר המלך משקף צורך לגיטימי להכשרת עתודה הולמת לספ"כ, עליו להיות זהיר ומידתי.
זאת ועוד - עליו להיעשות ככל האפשר תוך התחשבות בעקרונות של שוויון ואיסור אפליה מחמת גיל, שעלי הם עמד בג"ץ ושבעקבות פסיקתו הוכנה פקודת הארכת השירות שנזכרה לעיל.
שימוש לא מידתי בסעיף, שמשמעו תשלום הקצבה לפורשים עם פרישתם, פירושו בזבוז כספי ציבור, משום שבמקומם משרתים קצינים אחרים בשכר מלא, אף שהפורשים יכלו לשרת במשטרה שנים נוספות ולתרום לה מכושרם ומניסיונם.
המשרד לביטחון הפנים 279 .
)(ב בסמוך למועד שבו הודיע המפכ"ל לקצינים הללו על מדיניותו שלא למנות לתפקידים בדרגת ניצב קצינים שאין להם אופק שירות של ארבע עד שש שנים, הוא החליט להאריך שירות לשני קצינים בכירים ולמנותם לתפקידים מסוימים אף שלא היה להם אופק שירות כזה: ביוני 2008 החליט המפכ"ל לקדם לתפקיד בדרגת ניצב קצינה שהייתה אמורה לפרוש ביוני 2009 , ולהאריך את שירותה בשנה עד יוני 2010 ; באוגוסט 2008 החליט המפכ"ל להאריך בשנה את כהונתו של קצין בן 56 בדרגת ניצב, שהיה אמור לפרוש בסוף ספטמבר 2009 .
בראיונות שלו עמם הוא הסביר כי הדבר נעשה עקב צרכים ארגונים וההערכה הרבה שהוא רוחש להם.
09 עם צוות הביקורת של משרד מבקר המדינה ציין המפכ"ל כי מינוי קצינים בכירים הוא החלטה ארגונית אסטרטגית, והסמכות המוקנית לו בתחום זה היא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה.
בקידום ובמינוי של ניצבים ותנ"צים מנחים אותו עקרונות מקצועיים ומערכתיים שנועדו להבטיח את איכות הספ"כ לטווח הארוך.
ככלל, מינוי לתפקידי ניצב ותנ"ץ נסמך על תכנון מראש ועל צפי ארוך טווח בכל הנוגע לתפקידים שיתפנו בספ"כ, ועל הכשרה והתוויה קפדניות של מסלול השירות של הקצינים הבכירים שעתידים להימנות ע ם קבוצת הניצבים.
מטעם זה ימונו למפקדי מחוזות קצינים שהוכיחו יכולת גבוהה במגוון תפקידים מקצועיים ופיקודיים, ושיש להם אופק שירות ארוך.
לדרגת ניצב יקודמו התנ"צים המתאימים ביותר מבין המיועדים לקידום לפי דיוני התנועות, והם יוכלו להיכל ל בספ"כ מספר שנים עד למועד פרישתם.
המפכ"ל הסביר כי "הגבלת משך הקדנציות בתפקידים פיקודיים מקובלת בכלל הארגונים הביטחוניים", והיא פרי התפישה ש"מעת לעת יש להזרים 'דם חדש', לאפשר הכנסת שינויים ולמנוע קיבעון".
לפיכך, ככלל, תקופת השירות בתפקידים אלה היא כשלוש שנים.
לכן אין מנוס מפרישה לגמלאות של קצינים בדרגות הגבוהות ביותר שלהם אופק שירות קצר (שנה-שנה וחצי) והם ממלאים אותו תפקיד זמן רב או שובצו בשלושה תפקידי רוחב לפחות בדרגתם לפני הגיעם לגיל פרישה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה חזרה המשטרה והסבירה את הרקע לגיבוש המדיניות שהתווה המפכ"ל להכשרת עתודה הולמת לסגל הפיקוד הבכיר, עקרונותיה והשלכותיה.
צוין כי המפכ"ל והשר קיבלו את ההחלטה על מדיניות זאת בקיץ 2008 על רקע שינויים שחלו בארגון והצורך להיערך להכשרת "'קאדר' של קצינים, שמהם תיבחר שדרת הפיקוד העתידית של המשטרה".
לשם כך נאלצה המשטרה להודיע לששה קצינים שמילאו תפקידים אלה, שעליהם לפנותם לטובת קציני העתודה, אף על פי שהם טרם הגיעו לגיל פרישה ולא תכננו לסיים את שירותם.
אכן, לחלק מקצינים אלה נאמר זמן קצר לפני כן בדיון תנועות כי מבחינת ניסיונם וכישוריהם הם מתאימים לקידום בשנת 2009 , אך בפועל רק שניים מהם קודמו.
לגבי היתר - לא יהיה אפשר לקדמם בשנת 2010 .
נוכח היעדר אופק שירות עוד ציינה המשטרה שאכן יישום מדיניות המפכ"ל נעשה באופן לא שוויוני, כאשר אחדים מהקצינים נדרשו לסיים את תפקידם בטרם הגיעם לגיל פרישה ואחרים המשיכו לשרת לאחר הגיעם לגיל זה.
אולם מצב זה נוצר בשל נסיבות מיוחדות שנוצרו במחצית 2007 ,, בעקבות סיום תפקידו של המפכ"ל הקודם, משה קראדי שבמסגרתן אוישו שלושה תפקידים בדרגת תנ"ץ על ידי קצינים, חרף היותם בעלי אופק שירות מוגבל.
המשטרה הדגישה שהדחיפות בהכשרת עתודה הולמת לספ"כ, שתוכל לתת מענה לצרכי המשטרה בשנת 2010 , חייבה יישום המדיניות לאלתר מבלי שהוכרז עליה וללא קביעת הסדר מיוחד ל "דור מעבר".
באשר להארכת שירותם של הקצינים, ציינה המשטרה בתשובתה שגיל 57 נותר גיל הפרישה; קצין המעוניין בכך רשאי לבקש את הארכת שירותו אך אין ערובה כי בקשתו תאושר, שכן המועמד צריך להתאים לתפקיד העומד על הפרק ומינויו חייב להיות מקובל על המפכ"ל והשר.
בתשובתה מינואר 2010 מסרה המשטרה שקריטריון של יתרת שירות שימש מאז ומעולם כשיקול בקידום קצינים בכירים וכי אין מדובר במדיניות חדשה: "ממילא לא היה צורך בעבודת מטה, בבחינת חלופות, בקביעת כללים לג בי 'דור מעבר' וכיוצ"ב".
עוד מסרה שלאחר סיום דיוני התנועות לשנת 2008 החליטו המפכ"ל והשר לא להסתפק בתכנון של שנה אחת מראש, אלא לבצע תכנון ארוך טווח של הספ"כ לשנים 2010 -2011 .
במסגרת זו הוחלט לבקש מקצינים בדרגת תנ"ץ, אשר לא הייתה להם יתרת שירות מספקת כדי להתמנות לתפקיד ניצב, לפרוש, על מנת שניתן יהיה לשבץ במקומם קצינים שיאיישו בעתיד את הספ"כ.
אשר לסיכויים של התנ"צים הוותיקים שאולצו לפרוש להיות מקודמים לדרגת ניצב, חזרה המשטרה וציינה "כי העובדה שקצין פלוני מילא מספר תפקידי תנ"ץ, דורג במקום גבוה יחסית בהערכת הבכירים ומבחינת יתר נתוניו נמצא מתאים לקידום לא מבטיחה עדין כי בהכרח ראוי הוא לקידום ומתאים הוא לכל תפקיד.
אלא רק שהוא ייכלל בקבוצה של 'מתאימים לקידום' מתוכם ייבחרו 'המתאימים ביותר'".
בדומה אין לקבל כמובן מאליו שאם תוענק לקצינים אלה יתרת שירות מספקת בהתמודדות עתידית מול קצינים אחרים, דווקא הם יועדפו לקידום על פני האחרים.
השר לבט"פ, מר אבי דיכטר, מסר בתשובתו מיוני 2009 ,למבקר המדינה שככלל המפכ"לים מציגים בדיוני השיבוצים בעל פה חוות דעת שונות לחלוטין מההערכות הכתובות על הקצינים.
לטענתו, האחרונות אינן משקפות את רמתם האמיתית.
לכן "עדיף בחלק מהמקרים" לסיים שירות של קצין במשטרה "ולא למנותו לתפקיד רוחב נוסף בדרגתו".
קביעת האסטרטגיה הארגונית בדבר קידום בכירים, וכפועל יוצא ממנה קביעת מדיניות בדבר אופק השירות של הסגל הבכיר, הם בגדר עניינים הנתונים להחלטת המפכ"ל ולקביעת מד יניות על ידי השר.
עם זאת, קביעת מדיניות זו צריכה להיעשות כאמור במסגרת עבודת מטה סדורה בהתחשב במכלול השיקולים הרלוונטיים, ובהם פסיקת בג"ץ בעניין גיל פרישה והסדר הפרישה החדש שגיבשה המשטרה בעקבותיו, והחובה להכריז על שינוי כזה בטרם עריכתו.
יש לבחון ולגבש מענה ל"דור מעבר", לבחון את אופק השירות שעומד לקצין לנוכח האפשרויות הקבועות בהוראות החוק והפקודה בעניין גיל פרישה במשטרה, ולהבטיח את זכויות הפרט.
כל אלה לצד שיקולים הנוגעים לניצול מיטבי של קצינים ותיקים, מנוסים ובעלי הערכות גבוהות, ומניעת בזבוז כספי ציבור.
אשר לטענה שאין מדובר במדיניות חדשה - תכנון ארוך טווח של הספ"כ הוא מהלך ארגוני בעל השלכות החורגות מעבר לגורלו של קצין זה או אחר, המחייב בין השאר פינוי של תפקידים בדרגת תנ"ץ על מנת להכשיר את הדור הבא של הפיקוד הבכיר במשטרה.
ממילא חלים עליו העקרונות החלים על גיבוש מדיניות חדשה בגוף ציבורי.
אשר ליישומה בהליך השיבוץ לשנת 2009 - היה על המפכ"ל לבחון את האפשרות לקדמם בהתחשב בהסדר הפרישה החדש, שנקבע בפקודת הארכת שירות, לפיו ניתן היה להאריך את שירותם ולהעניק להם את אופק השירות הנדרש, דבר שלא נעשה.
המשרד לביטחון הפנים 281 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נ וכח המתואר לעיל על המפכ"ל ועל השר לשוב ולבחון את המדיניות בעניין המינוי והקידום של הקצינים הבכירים באופן המתואר לעיל.
לאחר בחינת כל השיקולים הרלוונטיים יש לפרסם את המדיניות שתיקבע, להחילה באופן אחיד ומידתי, לצמצם את פוגענותה ככל הניתן, ולמצות כל אפשרות לשבץ את הקצינים המבוגרים בתפקידים ההולמים את כישוריהם וניסיונם ולא לאלצם לפרוש בטרם עת בניגוד לרצונם.