HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר ירידה בממוצע החמש שנתי של שיעור ההרוגים בתאונות עבודה ל - 100,000 מועסקים בשנים 2013 -2004 עד לכדי 1.
58 הרוגיםבשנת 2013 , חלה עלייה במדד זה בשנת 2014 והוא הגיע ל-1.
הרוגים ההשוואה בין תמונת המצב בתחום הבטיחות בעבודה שהציגה ועדת אדם ובין תמונת המצב העדכנית, בהתבסס על הנתונים לעיל, מעלה כי בתחום תאונות העבודה לא חל שיפור.
18 נהוג להציג את מספר ההרוגים בתאונות עבודה כמספר ההרוגים ל- 100,000 .
מועסקים במשק נתוני מדד זה המוצגים כאן לשנים 2011 -2009 שונים מנתוני מדד זה שהוצגו עבור שנים אלה בדוח אדם, משום שנתוני המועסקים מתעדכנים באופן שוטף גם עבור השנים הקודמות.
משרד הכלכלה והתעשייה 1023 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליקויים ביישום המלצות ועדת אדם .
כאמור, באפריל 2014 הוגש דוח אדם לשר הכלכלה.
ההמלצות העיקריות בדוח היו לפעול לשינויי חקיקה שיאפשרו אכיפה אפקטיבית, ליצור תמריצים כלכליים למעסיקים להשקיע בנושא בטיחות העובדים, לארגן מחדש את שירותי הבריאות התעסוקתית ולהקים רשות לאומית לבטיחות ולבריאות תעסוקתית שתיבנה על בסיס איחודם של המינהל והמוסד.
עוד המליצה הוועדה כי המלצות הדוח יעובדו להחלטת ממשלה.
עם הגשת הדוח ציינו שר הכלכלה דאז מר נפתלי בנט ומנכ"ל משרד הכלכלה מר עמית לנג כי המלצות הדוח ישמשו בסיס לבניית מדיניות כוללת בתחום.
הם הוסיפו כי בכוונת המשרד לבחון את המלצות הוועדה ולהכין תכנית ליישומן.
הכנת התכנית הוטלה על המינהל.
ביולי 2014 הגיש המינהל למנכ"ל משרד הכלכלה את התכנית שהכין ליישום המלצות דוח אדם (להלן - תכנית היישום).
התכנית כללה את רוב המלצות הוועדה והמינהל דירג אותן על פי מידת חשיבותן וישימותן.
מנכ"ל המשרד אישר את התכנית וקבע כי המינהל ישא באחריות להובלתה.
עוד קבע המנכ"ל כי יש להטמיע בתכנית העבודה של המשרד לשנת 2015 (להלן- תכנית העבודה של המשרד) את המשימות שמידת חשיבותן וישימותן היא הגבוהה ביותר .
נוסף לזה, על המינהל להכין, בתיאום עם הלשכה המשפטית של המשרד ועם משרדי ממשלה רלוונטיים, הצעה להחלטת ממשלה בנדון שתוגש לממשלה באוקטובר 2014.
הכנת הצעה להחלטת ממשלה : כאמור, לפי החלטת המנכ"ל היה על משרד הכלכלה להגיש לממשלה, באוקטובר 2014 , הצעה להחלטת ממשלה בנוגע להמלצות ועדת אדם.
הצעה זו נועדה לכלול בראש ובראשונה את ההמלצות שבהן נדרש היה להטיל משימות על משרדי ממשלה וגופים אחרים רלוונטיים.
הביקורת העלתה כי בחלוף כשנה מהמועד שנקבע, טרם הגיש משרד הכלכלה לממשלה הצעה בנדון.
נכון למועד סיום הביקורת , אוקטובר 2015 (להלן- מועד סיום הביקורת), הוא גיבש טיוטה ראשונית בלבד שטרם תיאם אותה עם יתר משרדי הממשלה והגופים הרלוונטיים, כנדרש.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה כי ההצעה להחלטת ממשלה תוגש בקרוב לאישורם של מנכ"ל המשרד והשר.
ביצוע שינויי חקיקה : החקיקה בתחום הבטיחות והבריאות התעסוקתית מושתתת על חקיקה ראשית משנות החמישים והשבעים.
ועדת אדם מצאה כי חקיקה זו לא עודכנה באופן מהותי במשך שנים רבות, לכן הנורמות בתחום א ינן ברורות למעסיקים ולעובדים רבים ואינן מותאמות לחידושים הטכנולוגיים וללקחים מתאונות עבודה; מכאן, מנגנון האכיפה מיושן ולא אפקטיבי.
לצורך טיפול בבעיה המליצה ועדת אדם בין היתר על עדכון ועיצוב מחדש של מבנה החקיקה הקיים בתחום ה בטיחות והבריאות התעסוקתית 1024 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועל הוספת כלים משפטיים חדשים, דהיינו קודים מקצועיים לבטיחות19 המאגדים הנחיות פרטניות וטכניות של נוהלי עבודה מקובלים המתעדכנים באופן תדיר.
הביקורת העלתה כי הלכה למעשה טרם קודמה המלצה זו.
לצורך עדכון ועיצוב מחדש של מבנה החקיקה החליט המינהל כי נדרש תחילה למפות את החקיקה הקיימת, והמיפוי ייעשה רק בשנת 2016 והוא ישמש בסיס עתידי ליישום ההמלצה.
בנוגע להמלצה בדבר הוספת קודים מקצועיים החליט המינהל כי עד סוף ספטמבר 2015 .
היא תוטמע במסגרת קול קורא של המשרד אולם המינהל טרם עשה זאת, כמו גם את פעולות ההכנה הנדרשות לשם כך.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי המינהל הוביל הכנה של שלושה קודים מקצועיים ופנה למוסד כדי שהוא יכין שניים נוספים בשנת 2016 .
הוא הוסיף כי בהמשך בכוונתו להרחיב פעילות זו.
ארגון מערך הבטיחות הממלכתי : ועדת אדם ציינה כי כיום אין בישראל גוף מרכזי הקובע מדיניות כוללת בתחום הבטיחות והבריאות התעסוקתית.
לכן, פעולותיהם של הגופים הממלכתיים הפועלים בתחום נעשות ללא כל תיאום ביניהם וללא קביעת סדר עדיפויות הנגזר ממצב הבטיחות והבריאות התעסוקתית בענפים ובמגזרים למיניהם במשק.
הוועדה המליצה על שינוי מבני של מערך הבטיחות , ובמרכזו הקמת רשות לאומית לבטיחות ולבריאות תעסוקתית שתיבנה על בסיס איחודם של המינהל והמוסד.
בהקשר להמלצה זו יצוין כי כבר בשנת 1979 הוגש דוח של ועדה לבדיקת נושא הבטיחות בעבודה בישראל (להלן - ועדת גונן) , ובו רוב חברי הוועדה המליצו להקים רשות ממלכתית לבטיחות, בריאות וגיהות בעבודה, שתאגד בתוכה את כל הפעילות של הגופים הממלכתיים העוסקים בנושא הבטיחות והגיהות.
ועדת אדם ציינה כי היא מצאה "את אבחונה של ועדת גונן כמו גם את כיווני הפתרון שהתוו בזמנו, נכונים ורלוונטיים".
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי "בתקופת כהונת השר דרעי כשר הכלכלה התקיים ביולי [ 2015 דיון.
ביחס ליישום ההמלצות והשר קבע] כי יש להביא את נושא ארגון מערך הבטיחות הארצי בפני הממשלה".
הביקורת העלתה כי הנושא האמור לא שולב בתכנית העבודה של המשרד אלא רק בטיוטת ההצעה להחלטת ממשלה.
אולם הצעה זו כאמור טרם גובשה סופית וטרם תואמה עם גורמים רלוונטיים אחרים.
יצירת תמריץ כלכלי להשקעה של מעסיקים בנושא בטיחות העובד : ועדת אדם ציינה כי העלויות החלות על המעסיק עקב תאונת עבודה של עובד הן בעיקר עלויות עקיפות והמעסיקים אינם מטמיעים אותן בחישוביהם.
נוסף לכך, ברוב המקרים, תשלומי הביטוח 20 ,אינם משקללים בתוכם מדדים בתחום הבטיחות והגיהות .
19 "קוד מקצועי לבטיחות" או "נוהל תפעול והתנהגות- נת"ת" ( C.
P - Code of Practice ) הם פעמים רבות הנחיות פנימיות בארגונים היכולות לשמש נהלים מומלצים.
אם גוף רשותי מקצועי מאשר אותם הם יהפכו ל"קוד מקצועי רשמי לבטיחות" או ל"נוהלי תפעול והתנהגות מאושרים" ( A.
P - Approved Code of Practice .
) 20 תשלום ביטוח פרטי, תשלום דמי ביטוח למוסד לביטוח לאומי ותשלום דמי פגיעה לעובד בימי ההיעדרות הראשונים שלו לאחר תאונת העבודה.
משרד הכלכלה והתעשייה 1025 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ובעצם ל מעסיקים לא ניתן תמריץ כלכלי כלשהו להשקיע ב נושא בטיחות העובדים.
ההמלצה העיקרית של ועדת אדם הייתה לשנות את , ]נוסח משולב[ חוק הביטוח הלאומי התשנ"ה- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), בנוגע להשתתפות המעסיקים בדמי הפגיעה באופן שתיווצר זיקה חזקה בין רמת הבטיחות שהמעסיק מספק במקום העבודה ובין התשלום שהוא נושא במקרה של תאונת עבודה.
בד בבד המליצה הוועדה להעניק תמריץ חיובי למעסיק המשקיע בנושא בטיחות העובד.
בתכנית היישום ציין המינהל כי משרד האוצר הוא הגורם המוביל בעניין זה, וביטוח לאומי ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים שותפים למהלך.
בספטמבר 2014 נפגשו נציגי המינהל עם מנכ"ל ביטוח לאומי שאימץ את ההמלצה ליצירת תמריץ כלכלי, אך הדגיש כי עמדה זו טעונה אישור של מ ועצת המוסד לביטוח לאומי ואישור של שר הרווחה והשירותים החברתיים.
בעקבות זאת, המינהל ציין בתכנית העבודה של המשרד כי המשימה מותנית באישורו של שר הרווחה למהלך.
אולם בסופו של דבר החליט המינהל, בגלל עיכובים שחלו בין היתר בגין הבחירות לכנסת העשרים, לכלול את ההמלצה בטיוטת ההצעה להחלטת ממשלה שכאמור טרם הוגשה.
ארגון שירותי הרפואה התעסוקתית : ועדת אדם ציינה כי את שירותי הרפואה התעסוקתית מקבל העובד בקופת החולים שהוא מבוטח בה; עקב חוסר שיתוף פעולה בין קופות החולים היכולת להעריך את התחלואה שמקורה בתנאי עבודה במפעל מסוים נפגעת, ומידע חיוני אינו מזוהה.
לצורך הטיפול ב סוגיה זו היא המליצה על רפורמה בשירותי הבריאות התעסוקתית, הכוללת הנגשה של השירותים המחויבים על פי חוק לכל מקום עבודה באמצעות ספק שירותים אחד.
נמצא כי לצורך קידום הנושא, שהשותף העיקרי לו אמור להיות משרד הבריאות, קבע משרד הכלכלה בתכנית העבודה שלו כי יש להקים צוות בנדון ולקיים פגישת התנעה עם מנכ"ל משרד הבריאות, עד סוף ספטמבר 2015 .
נכון למועד סיום הביקורת הוא טרם עשה זאת.
נוסף לכך, הנושא נכלל גם בטיוטת ההצעה להחלטת ממשלה (על פעולותיו של משרד הבריאות בנדון ראו להלן בפרק "היבטים בנושא הבריאות התעסוקתית ").
בנוגע ל המלצות הנוגעות ליצירת תמריץ כלכלי להשקיע בנושא בטיחות העובד ובנוגע לשינוי מערך שירותי הרפואה התעסוקתית מסר משרד הכלכלה בתשובתו "כי ללא החלטת ממשלה בנושא, לא ניתן להניע את המשרדים האחראים לביצוע השינויים".
כאמור לעיל מסר משרד הכלכלה כי ההצעה להחלטת ממשלה תוגש בקרוב לאישורם של מנכ"ל המשרד והשר.
שיפור הבטיחות בענף הבניין : ועדת אדם הקדישה פרק מיוחד לנושא הבטיחות בענף הבניין שבו הסיכון לתאונות עבודה הוא גבוה מאוד.
המלצותיה העיקריות כללו: הרחבת הידע של מנהלי עבודה באתרי בנייה לרבות בנושא עבודה בגובה21 , התקנת תקנים חדשים לפיגומים מסוג מסוים ולגידור אתרי בנייה וכן הגברת האכיפה בתחום.
כל ההמלצות האלה נכללו בתכנית היישום.
21 נפילה מגובה היאהסיבה המרכזית לתאונות עבודה קטלניות ובפרט בענף הבניין.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי בחלוף יותר משנה וחצי מהגשת דוח אדם יישם המינהל רק באופן חלקי את ההמלצות האמורות.
המינהל תכנן להכשיר בהדרגה בשנים הקרובות 7,000 מנהלי עבודה לעבודה בגובה; עד ינואר 2016 הוכשרו כ- 1,100 מנהלי עבודה.
כמו כן טרם תוקנו תקנות חדשות לגידור אתרים.
בנוגע להגברת האכיפה מסר המינהל למשרד מבקר המדינה בפברואר 2016 כי הוא "מבצע עתה הגברת האכיפה תוך הסבת יחידת החקירות ומיקודה בנושא זה.
יחד עם זאת, פועל המינהל לבחינה ולקביעה של דרכים ושיטות יעילות יותר להגברת האכיפה".
יישום ההמלצות העיקריות בדוח אדם היה אמור לשנות מהיסוד את אופן הטיפול של המדינה בתחום הבטיחות בעבודה.
ניתן היה לצפות כי משרד הכלכלה יפעל באופן נמרץ לקידום יישום ההמלצות האלה, בייחוד לנוכח היעדר שיפור בתחום.
אולם בדיקת השתלשלות העניינים ממועד אישור תכנית היישום עד מועד סיום הביקורת העלתה כי יותר משנה פעל משרד הכלכלה בעצלתיים וטרם קידם באופן משמעותי את יישום המלצותיה העיקריות של ועדת אדם.
פעילות דלה של מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית בתחום הפיקוח והאכיפה .
המינהל פועל מכוח חוק ארגון הפיקוח ומכוח פקודת הבטיחות.
פעילותו נועדה כאמור להבטיח שהמעסיקים עושים את הפעולות הדרושות להגנה מרבית על בטיחותם של העובדים ובריאותם.
מנגנון המינהל מורכב בעיקר ממפקחי עבודה ששר הכלכלה ממנה 22 , מתוכם הוא ממנה מפקח עבודה ראשי (להלן - מפע"ר) העומד בראש המינהל.
בשנת 2014 עמד תקציב המינהל על כ-27.
מיליון ש"ח יצוין כי מ שנת 2009 עד ה מחצית הראשונה של 2015 עלה באופן ניכר מספר מקומות העבודה המצויים בפיקוח המינהל (עלייה של יותר מ-60% לכ- 83,000 )מקומות עבודה .
יתרה מזאת, במהלך השנים האחרונות הוטלו על המינהל משימות נוספות שאינן בליבת עיסוקו, כגון אחריות על אישור מתקני ספורט ופיקוח על הבטיחות באירועים המוניים23 , אך מנתוני כוח האדם של המינהל לשנת 2015 עולה כי כ -16% ממשרות המפקחים וכ -27% ( ממשרות החוקרים במינהל לא היו מאוישות11 מתוך66 ו-3 מתוך11 ), בהתאמה.
22 עד 1977 השר הממנה היה שר העבודה, בשנים 2003 -1977 - שר העבודה והרווחה, בשנים 2013 -2003 - שר התמ"ת ומשנת 2013 - .
שר הכלכלה 23 'דוח אדם, עמ 43-42 .
משרד הכלכלה והתעשייה 1027 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת נבדקו כמה היבטים מרכזיים בפעילותו של המינהל ונמצא כי פעילותו בתחום הפיקוח והאכיפה במקומות עבודה הייתה דלה.
יודגש כי תמונת מצב דומה הועלתה גם בדוחות מבקר מדינה קודמים24 ואף בדוח אדם.
פיקוח חסר על מקומות העבודה .
התפקיד המרכזי של מפקחי העבודה הוא לבצע ביקורי פיקוח שוטפים במקומות העבודה (להלן - ביקורי פיקוח).
בביקורים אלה אמורים המפקחים לאתר כשלי בטיחות, להנחות את המעסיקים בדבר האמצעים שעליהם לנקוט להסרתם כדי למנוע תאונות במהלך העב ודה ולנקוט צעדים כנגד מעסיקים מפרי חוק.
בעבר הצביע משרד מבקר המדינה על אזלת ידו של המינהל במילוי תפקיד זה.
בדוח שפרסם משרד מבקר המדינה בשנת 2002 (להלן- הדוח משנת 2002)25 נבדקה בין היתר תדירות הביקורים של מפקחי המינהל במקומות עבודה שבהם אירעו תאונות עבודה שנחקרו על ידם 26 .
הביקורתדאז העלתה כי בחלק ניכר ממקומות העבודה האמורים (כ -24%) לא ביצעו מפקחי העבודה ביקורי פיקוח שוטפים במהלך שלוש השנים שקדמו למקרים של תאונות העבודה.
גם ועדת אדם ציינה כי "בשל המטלות הרבות המוטלות על מינהל הבטיחות ולאור כוח האדם המוגבל העומד לרשותו, ביקורי הפיקוח הנם מעטים ולא בהכרח ממוקדים במקומות העבודה שבהם ישנן בעיות או הפרות".
להלן בתרשים 3 ,נתוני המינהל בנוגע למספר ביקורי פיקוח בממוצע לשנה במקום עבודה בשנים 2014 -2009 : .
24 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 ), "שירות הפיקוח על העבודה - הטיפול בתאונות עבודה", עמ' 771-751 ; דוח שנתי54ב ( 2004 ), ממצאי מעקב- "שירות הפיקוח על העבודה - הטיפול בתאונות עבודה", עמ' 862-857 .
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 ), בפרק "שירות הפיקוח על העבודה- הטיפול בתאונות עבודה", עמ' 771-751 .
26 בביקורת דאז נבדק מדגם של 50 דוחות של חקירות שנערכו בשנים 2000 -1995 וכן נבדקו כל פרטי החקירות וממצאיהן של 64 תאונות עבודה שאירעו בשנת 1998 .
והסתיימו במקרי מוות 1028 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 3 .
,מספר ביקורי הפיקוח הממוצע לשנה במקום עבודה 2014 -2009 .
מהתרשים עולה כי בשנים 2014 -2009 ירדה תדירות ביקורי הפיקוח ב מקומות עבודה; בשנים 2010 -2009 - ביקור אחד אחת לכשלוש שנים; בשנים 2013 -2011 - ביקור אחד אחת לכארבע שנים, ובשנת 2014 .
ירדה התדירות אף יותר אשר לביקורי הפיקוח באתרי בנייה 27 , להלן בלוח 2 היחס בין מספר אתרי הבנייה שהיו מוכרים למינהל באותה עת ובין מספר ביקורי הפיקוח באתרים אלה: .
מספר אתרי הבנייהשהיו מוכרים למינהל ו מספר ביקורי הפיקוח באתרים אלה, 2014 -2009 .
השנה מספר אתרי הבנייה .
המוכרים למינהל מספר הביקורים בשנה .
באתרי בנייה היחס בין מספר האתרים .
27 50% מההרוגים בתאונות עבודה בשנת 2014 עבדו בענף הבנייה אף שבאותה עת רק כ -5% מכלל המועסקים במשק עבדובענף זה.
משרד הכלכלה והתעשייה 1029 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2014 15,440 6,736 2.
מהנתונים בלוח 2 עולה כי בשנים 2014 -2009 היחס בין מספר האתרים למספר הביקורים שערכו מפקחי המינהל נע בין ביקור פיקוח אחד לכל 2.
18 אתרי בנייה לביקור פיקוח אחד לכל 2.
משמע, מפקחי המינהלביקרו בפחות מ- 50% מאתרי הבנייה שהיו מוכרים למינהל באותה עת.
תדירות נמוכה של ביקורי פיקוח פוגעת באפקטיביות של הפיקוח ועלולה גם להקשות על המינהל במעקב אחר תיקון ליקויים שאותרו בעבר.
לנוכח דברים אלה, על המינהל להעלות את תדירות ביקורי הפיקוח.
ליקויים בחקירת תאונות עבודה .
על פי חוק ארגון הפיקוח, מפקחי העבודה מוסמכים לחקור ולברר את סיבותיהן ואת נסיבותיהן של תאונות עבודה; הכול כדי להפיק לקחים שיאפשרו לצמצם את סיכויי הישנותן וכדי להביא לידי מיצוי הדין עם מעסיקים שעברות הבטיחות שעברו גרמו להתרחשותן; מיצוי דין שיש בו די כדי להגביר את יסודות המניעה וההרתעה.
כדי לחקור או לברר בנוגע לתאונת עבודה, על מפקח העבודה להגיע לביקור במקום העבודה שבו אירעה התאונה.
הצביע משרד מבקר המדינה על אזלת ידו של המינהל גם בנושא זהשיעור החקירות ש המינהל ערך ביחס למספר הדיווחים על תאונות עבודה שקיבל הגיע בתקופה שנבדקה רק לכ-3% בממוצע לשנה.
בביקורת הנוכחית נמצא כי לא חל כל שיפור בתחום זה.
על פי נתוני המערכת הממוחשבת של המינהל, בשנים 2014 -2009 ,ביקרו מפקחי המינהללאחר קבלת דיווח על תאונת עבודה, בפחות מ -2% ממקומות העבודה שבהם אירעו תאונות (בשנים אלה ביקרו מפקחי המינהל, בעקבות תאונות עבודה, ב-242 מקומות עבודה בממוצע לשנה בעוד המינהל קיבל דיווחים על כ- 14,000 תאונות עבודה בממוצע שנתי).
יצוין כי ועדת אדם ציינה כי הדיווחים המתקבלים במינהל מקיפים רק כ- %33 ממספר תאונות העבודההמדווחות לביטוח לאומי28.
לדעת משרד מבקר המדינה מדובר בשיעור זעום של ביקורים המעלה ספק בדבר יכולתו של המינהל להפיק לקחים מתאונות שאירעו כדי למנוע הישנותן בעתיד, ובדבר יכולתו למצות כראוי את הדין עם האחראים האפשריים להתרחשות של תאונות עבודה.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי הנתונים ביחס לשיעור הביקורים של מפקחי המינהל במקומות העבודה שבהם אירעו תאונות, אינם משקפים את כל הפעילות של המפקחים בעקבות תאונות, משום שחלק גדול מהפעילות של המפקחים נעשה במסגרת ביקורי הפיקוח ולא רק .
תאונות עבודה על פי הגדרתו של המינהל 1030 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במסגרת של חקירות ובירורים, ו"התיעוד אינו נערך בצורה מלאה במערכת".
הוא הוסיף כי בשל העומס הגדול המונח על כתפיהם, המפקחים בודקים את כל הדיווחים על תאונות עבודה המגיעים למינהל, והם מטופלים לפי חומרת התאונה; באופן הזה ניתנת עדיפות לטיפול בתאונות קשות יותר או בכאלה היכולות להצביע על כשל חמור הדורש את התערבות המינהל.
לעניין מיצוי הדין עם מפרי חוק ציין המינהל כי הוא מגביר את האכיפה באמצעות יחידת החקירות שלו שעל פי התכנון "תבצע חקירות פליליות שמטרתן גיבוש כתבי אישום נגד מפרי חוק בתחום, על מנת להעמידם לדין".
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי ראוי שמפקחיו יקפידו על רישום מלא של פעולותיהם בכלל ושל פעולות הנוגעות לבירור נסיבות של תאונות עבודה בפרט, וזאת כדי למצות את האפשרות להפיק לקחים מתאונות שקרו.
שימוש מועט בכלי אכיפה יעילים .
על פי חוק העבירות המינהליות, התשמ"ו- 1985 , ותקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי- בטיחות בעבודה), התשנ"ו - 1995 , עברות על חלק מההוראות שנקבעו בחוק ארגון הפיקוח ובחוקים נוספים המנויים בתקנות אלה, הן עברות שבגינן ניתן להטיל קנס בדרך מינהלית (להלן - קנס מינהלי).
הקנס המינהל י הוא כלי אכיפה שמטרתו להביא לידי הגברת הציות של ציבור המפוקחים הכפוף להוראות חיקוקים.
הוא נחשב אמצעי קל להפעלה, יעיל ומהיר העשוי לשמש כלי הרתעה הולם שיביא ל ידי צמצום שכיחותן של עברות מהסוג הזה.
למרות זאת, בדוח משנת 2002 העיר משרד מבקר המדינה כימספר הקנסות המינהליים שהט יל המינהל היה זעום (כ-50 .
)קנסות בממוצע לשנה בביקורת הנוכחית נמצא כי בשנים האחרונות לא הט יל כמעט המינהל קנסות מינהליים על מעסיקים שהפרו הוראות הקבועות בחוקים האמורים.
בשנת 2013 כלל לא הוטלו קנסות ובשנת 2014 הוטלו עשרה קנסות בלבד .
לנוכח מיעוט הקנסות שהוטלו, על המינהל לבחון מחדש את הפעלת הקנס המינהלי כדי להשמישו ככלי הרתעה הולם.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי המספר הנמוך של הקנסות המינהליים שהמינהל הטיל נובע מ"הוראות מחמירות ביותר באשר לאופן הטלת הקנס המינהלי.
בדיון שהתקיים לאחרונה במשרד המשפטים.
סוכם כי יעשה תחילה פיילוט במסגרתו ישוב המינהל להפעיל כלי זה".
משרד הכלכלה והתעשייה 1031 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 טיפול לקוי בנושא ועדות בטיחות .
חוק ארגון הפיקוח קובע כי " מפעל[29] שמעסיקים בו 25 עובדים לפחות תהיה בו ועדת - בטיחות", שבין יתר חובותיה וסמכויותיה " לברר סיבותיהן ונסיבותיהן של תאונות העבודה במפעל ולהמליץ על אמצעים למניעתן " ו"לעמוד על תנאי הבטיחות והגיהות, להמליץ על שיפורים ולייעץ בקביעת כללי בטיחות ".
עוד קובע החוק כי על מז כיר ועדת הבטיחות, שהוועדה מינתה מבין חבריה, להודיע למינהל על הקמת ועדת בטיחות (ובכלל זה את שמותיהם של היושב בראשה, של המזכיר ושל חבריה) ו על כל שינוי בפרטים שנמסרו בהודעה על הקמתה.
כמו כן, עליו ל שלוח למינהל את הפרוטוקול ים של ישיבות הוועדה או למצער את תמציתם.
על פי נתוני המינהל, במועד סיום הביקורת היו 5,862 מפעלים ברחבי הארץ שחלה עליהם החובה להקים ועדת בטיחות.
אולם למינהל היו נתונים על קיומה של ועדת בטיחות רק בכ- 1,800 מפעלים.
דהיינו, למינהל לא היה כל מידע בנוגע לקיומן או להיעדרן של ועדות בטיחות בכ- 70% מהמפעלים החייבים בהקמתן, וממילא לא היו בידו נתונים אם הן ממלאות את תפקידן ובאיזו מידה.
יתר על כן, במכתב למוסד ממאי 2014 צייןהמינהל כי בשנים 2013 -2009 הוא קיבל רק 41 דיווחים על מינויים של יושבי ראש חדשים לוועדות בטיחות, ולהערכתו מספר הוועדות הפעילות גדול יותר ממ ספר הדיווחים האמור.
עוד ציין המינהל כי "מספרים ספורדיים אלו נמוכים מאוד ביחס לצפוי וביחס למספר מקומות העבודה הנדרשים בקיום ועדות בטיחות על פי חוק".
במכתב האמור התייחס המינהל גם לחובת ם של מזכירי ועדות הבטיחות להעביר למינהל פרוטוקולים של ישיבות הוועדה או למצער את תמציתם, וציין כי להערכתו קיים "תת דיווח ואי מילוי ההוראה בחלק גדול מן המקומות בהם פועלת ועדת בטיחות" ו"ברור לכל" כי רישומי המינהל "אינם מלאים ואינם מייצגים".
בנוגע לפעולות שהמינהל נקט כדי לאכוף על המפעלים להקים ועדת בטיחות נמצא כי פעילותו הייתה דל ה.
בשנים 2014 -2013 פנו בכתב מפקחי המינהל לשישה מפעלים בלבד בדרישה להקים ועדת בטיחות והוציאו רק 14 צווי שיפור למפעלים לתיקון הפרות בעניין זה30.
בתשובתומסר משרד הכלכלה כי הוא מקבל את הערתו של משרד מבקר המדינה בנושא זה וקבע לתת לנושא עדיפות בתכנית העבודה לשנת 2016.
29 ,]נוסח חדש [ לפי חוק ארגון הפיקוח, מפעל הוא "מקום שחלה עליו פקודת הבטיחות בעבודה התש"ל- 1970 .
", כולה או חלקה 30 צו שיפור הוא אחד האמצעים העומדים לרשות מפקח כדי לאכוף על מעסיק לתקן ליקוי המעיד על הפרה לכאורה של חיקוקים בנושאי בטיחות מצדו.
הצו מחייב את מקבלו לנקוט צעדים עד המועד שנקבע בו למילוי הוראת חוק שעניינה בטיחות בעבודה, ללא הטלת מגבלות על המשך הפעילות השוטפת עד למילוי הוראות הצו.
בנוגע לוועדות הבטיחות הוצאו צווי השיפור בין היתר עקב ההפרות האלה: אי-הקמת ועדת בטיחות, אי -העברת הודעה על הקמתה ואי -העברת פרוטוקולים של ישיבותיה.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מכל האמור עולה כי פעילותו של המינהל בתחום הפיקוח והאכיפה במקומות עבודה הייתה דלה, ולמעשה הוא לא מילא את תפקידו העיקרי - פיקוח ואכיפה במקומות עבודה כדי להבטיח שהמעסיקים עושים את הפעולות הדרושות להגנה מרבית על בטיחותם של העובדים ובריאותם.
פעילות לא אפקטיבית של המוסד לבטיחות ולגיהות .
על פי חוק ארגון הפיקוח, מטרתו של המוסד לבטיחות ולגיהות היא "לקדם את תנאי הבטיחות בעבודה והגיהות המקצועית".
בשנת 4201 תקציב המוסד היה כ-43.
5 מיליון ש"ח31 כאשר %58 ממנו יועדו להוצאות שכר עבודה32.
במועד סיום הביקורת עבדו במוסד 114 .
עובדים על פי חוק ארגון הפיקוח, " תקציבו של המוסד יכוסה מהקצבת אוצר המדינה , ומהקצבת ארגוני עובדים ומעבידים שיש להם נציגים במועצה.
כן רשאי המוסד לקבל תרומות והכנסות מארגון שוחריו ומפרסומים ומפעולות אחרות ".
על פי חוק הביטוח הלאומי, ביטוח לאומי רשאי ליתן הענקות, במסגרת תקציבו, למוסד לבטיחות ולגיהות או לכל תאגיד או גוף אחר העוסקים בקידום פעולות בנושא הבטיחות בעבודה.
הוצאות המוסד בשנת 2014 הסתכמו בכ-48.
מקורות ההכנסה העיקריים היו תקציב שוטף מביטוח לאומי (31.
1 מיליון ש"ח) ופעולות הדרכה (כ-8.
בתחום קידום הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשק ניתן להבחין בין מוצרים שגופים עסקיים פרטיים רבים מספקים, למשל קורסים לבעלי תפקידים בתחום הבטיחות וביצוע פעולות בתחום הגיהות (ראו להלן), ובין מוצרים ציבוריים ופעולות כגון מחקר, הסברה, פעילות מניעה וסיוע למפעלים, שגופים פרטיים אינם מציעים בדרך כלל עקב חוסר כדאיות כלכלית.
המוצרים הציבוריים חיוניים למשק משום שהתועלת הכוללת המופקת מאספקתם (מניעת תאונות ומחלות מקצוע בכל ענפי המשק) אמורה להיות רבה מעלותם, וללא מעורבו ת ממשלתית הם לא יסופקו.
לפיכך, מתבקש היה כי המוסד, שהוא גוף ממלכתי ועיקר הכנסתו מתקציב המדינה, יקדיש חלק נכבד מתשומותיו למרכיבים בתחום הבטיחות שבהם יש "כשל שוק" , דהיינו מרכיבים שגופים פרטיים אינם עוסקים בהם עקב חוסר כדאיות כלכלית .
כך גם עולה מחוק ארגון הפיקוח הקובע כי המוסד יעסוק במרכיבים כגון ניהול פעולות הסברה , עריכה ופרסום של מחקרים, סיוע בבחירת נאמני בטיחות והקמתן של ועדות בטיחות , הדרכתם ועידודם בפעולתם.
31 התקציב לא כלל כספים מביטוח לאומי (באמצעות קרן מנוף, על הקרן ראו להלן) וממשרד הכלכלה (באמצעות היחידה לפעולה מונעת ומחקר בבריאות ובבטיחות בעבודה) לפרויקטים מסוימים שביצועם מותנה בקבלת התקציב הייעודי עבורם.
32 תחשיב זה אינו כולל עלות שכר של כתשע משרות שאינן תקניות הממומנת מתקציב "רכישת שירותים" ומתקציב פרויקטים.
משרד הכלכלה והתעשייה 1033 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אולםנמצא כי פעילות ו של המוסד בתחומי ההדרכה והגיהות אינה מבוססת על מדיניות המנחה אותו, כגוף ממלכתי, באילו תחומים עליו להתמקד, והלכה למעשה הוא מייחד חלק ניכר מפעילותו (כ- 30% מהוצאותיו) לפעולות בתחומים אלה, שני תחומים ש בהם הוא אף מתחרה , במימון כספי מדינה, בגופים פרטיים המציעים למעסיקים שירותים דומים.
לעומת זאת, פעילותו של המוסד מועטה יחסית דווקא בתחומים חי וניים שה שוק הפרטי אינו מציע אותם, למשל בתחום המחקר או בעידוד הקמה והפעלה של ועדות בטיחות.
הקצאת משאבים לפעילות המתחרה בשוק הפרטי .
פעולות הדרכה תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ"ט - 1999 , מטילות על המחזיק במקוםעבודה 33 חובה לקיים הדרכה לעובדים בדבר מניעת סיכונים והגנה מפניהם, באמצעות בעל מקצוע מתאים, ולחזור ולקיים הדרכה כאמור לפי צורכי העובדים ולפחות פעם אחת בשנה.
עוד קובעות התקנות האלה כי ההדרכה למנהלי עבודה ולעובדי תחזוקה תינתן באמצעות המוסד לבטיחות ולגיהות או מ וסד או אדם אחר שהמפע"ר אישר לצורך זה.
נוסף לכך, לפי תקנות ארגון הפיקוח (ממונים על הבטיחות), התשנ"ו- 1996 , ולפי התקנות מכוח פקודת הבטיחות הקובעות הוראות שעניינן הכשרת עוסקים בעבודות מסוימות 34 , הוסמכו מוסדות הכשרה שונים, ובהם המוסד לבטיחות ולגיהות, לקיים הדרכות והכשרות בתחום הבטיחות בעבודה.
הגורם האחראי במוסד לפעולות ההדרכה הוא מינהל ההדרכה הכפוף למנכ"ל המוסד.
במועד סיום הביקורת עבדו במינהל ההדרכה 15 עובדים.
במהלך 2014 ארגנו מינהל ההדרכה וחלק מעובדי מחוזות המוסד 834 קורסים וימי השתלמות שהפיקו הכנסות למוסד, ובהם השתתפו כ- 17,000 משתלמים.
זאת ועוד, בשנה זו העביר המוסד כ- 1,500 הרצאות בודדות שהפיקו אף הן הכנסות למוסד, ובהן השתתפו כ- 13,000 .
משתלמים נמצא כי ההוצאה של המוסד על כל פעולות ההדרכה שהוא מקיים גדולה מההכנסה מהן.
בשנת 2014 הסתכמה ההוצאה (כולל הוצאות כוח האדם של מינהל ההדרכה ולא כולל הוצאה להפעלת ניידות הדרכה) בכ-10 מיליון ש"ח וההכנסה הייתה כ -8.
דהיינו, מקורות ההכנסה האחרים של המוסד (בעיקר התקציב השוטף המתקבל מביטוח לאומי) מימנו פער של כ-1.
4 מיליון ש"ח בין ההוצאה להכנסה.
יצוין כי הוצאות כוח האדם שצוינו לעיל אינן כוללות את הוצאות כוח האדם במחוזותיו של המוסד (חיפה, ירושלים, תל אביב ובאר שבע) על פעולות ההדרכה, ולפיכך הפער בפועל גדול אף יותר.
בשנת 2013 היה הפערבין ההוצאות להכנסות של המוסד בתחום ההדרכה אף גדול יותר ועמד על כ-1.
33 ,בתקנות אלה המחזיק במקום עבודה הוא בין היתר כל אחד מאלה: המעסיק, בעל מקום העבודה המנהל בפועל את מקום העבודה או מי שבהשגחתו או בפיקוחו פועל מקום העבודה.
34 למשל, תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס"ז - 2007 , ותקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), התשנ"ג- 1992.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,זאת ועוד במשק פועלים כאמור גופים פרטיים רבים העוסקים בהדרכה והכשרה של כוח אדם בתחום הבטיחות בעבודה.