HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתחילת יוני 2016 , כשנתיים וחצי לאחר החלטת הממשלה משנת2013 וכחמש שנים לאחר .
החלטת הממשלה משנת 2011 להקים קריית ספורט באילת ולהופכה לעיר ספורט בין- .
לאומית, דיווחה עיריית אילת לצוות ההיגוי לפרויקט על קושי הנ דסי בביצועו: בעיה בקרקע .
שעליה התעתדה לקום קריית הספורט, שחייבה ביצוע עבודות עפר והידוק דינמי ומסיבי .
לעניין זה היו השלכות תקציביות ניכרות: ייקור עלויות הבנייה ב- .
ביוני2016 החליט צוות ההיגוי לאשר לעיריית אילת לבצע עבודות .
לטיפול בקושי הנדסי זה שהתגלה.
ייקור ניכר נוסף של עלויות בניית הפרויקט, בשיעור של .
30% עד50% מעל עלות הבנייה הארצית הממוצעת, נבע מריחוקם וזמינותם של בעלי .
המקצוע הנדרשים לביצועו.
עניינים אלה גרמו לעיכוב משמעותי נוסף בלוחות הזמנים .
86 החלוקה הייתה כדלהלן: משרד התרבות והספורט - 6 מיליון ש"ח; המשרד לפיתוח הנגב והגליל- 6 ;מיליון ש"ח .
משרד התיירות - 5 מיליון ש"ח; משרד הבינוי והשיכון- 4 .
87 על פי החלטת הממשלה האמורה, כל המימון שצוין בה יועד לשנים2013 - 2015 ומשרד התרבות והספורט היה .
אחראי לאיגום התקציב וליישום ההחלטה.
להלן תרשים המתאר את עיקרי התוכניות וההחלטות שהתקבלו מאז 2009 בנוגע לקידומה של .
אילת כעיר ספורט בין-לאומית והקמת קריית הספורט.
תרשים 25 : כרונולוגיית תכנון וקבלת החלטות בעניין קידום העיר אילת כעיר .
ספורט בין-לאומית והקמת קריית ספורט .
המקור: מסמכים בעניין קריית הספורט הבין-לאומית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אשר לכוונת הממשלה לפיתוח אילת כעיר ספורט המארחת תחרויות ואירועי ספורט בין - .
לאומיים, מהנתונים עולה כי בכל אחת מהשנים 2011 - 2018 אירחה העיר7- 14 תחרויות ואירועי .
ספורט כאלה; למשל, ב-2013 אירחה14 אירועי ספורט בין-לאומיים, ב -2016 אירחה8 אירועים .
כאלה, ובכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 אירחה11 אירועים כאלה, כמתואר להלן בתרשים26.
פרוגרמה סטנדרטית למתקני ספורט.
באוקטובר 2020 הוסיפה העירייה כי שלב ב' של הפרויקט .
יכלול מבנה ארנה לכדורסל ומגרשי טניס; כי אין כמעט הבדלים בין תכולת קריית הספורט .
שהוצגה לממשלה ב-2013 לבין תכולת הפרויקט המבוצעת כיום; וכי בתקצוב שלב א' (כ-65 .
מיליון ש"ח) ישתתפו נוסף על משרדי הממשלה גם המועצה להסדר ההימורים בספורט, מפעל .
משרד התרבות והספורט כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין היתר, כי .
בהתאם להחלטות ממשלה שהתקבלו בעניין קריית הספורט ולאחר "איגום משאבים ממשרדי .
הרשאה לעיריית אילת לטובת הקמת קריית ]משרד התרבות והספורט[ ממשלה אחרים נתן .
הקמת ]בדוח הביקורת[ הספורט.
בפועל בשל קשיים מקשיים שונים, אשר חלקם מוזכרים .
עוד ציין משרד התרבות והספורט, כי רק בסוף שנת 2019 מסרה לו עיריית אילת כי הוסרו רוב .
החסמים להקמת קריית הספורט, ועל כן "אישרה ועדת התמיכות לעניין מתקנים במשרד את .
הארכת ההרשאה משנת 2010 לתוקף ובחודש ]לכניסתה[ .
ההחלטה הציבה תנאים ברורים .
נובמבר 2019 חתמה עיריית אילת על התחייבות מול המשרד לעמידהבלוחות הזמנים שהוגדרו .
ובהם אבני דרך ברורים ליישום הפרויקט.
נכון לחודש דצמבר 2020 הוקמו בתחומי קריית .
הספורט 3 מגרש לאימונים[ מגרשי כדורסל רביעי בשלבי הקמה.
מבנה מרכזי למתן ]ומגרש .
כלל השירותים ובהם מינהלה, מלתחות ושירותים, מבנה להתאוששות ורפואת ספורט, נמצא ים .
בשלבי תכנון ויוקמו עד לחודש מרץ 2022 , העירייה להשמיש את המתקנים המוכנים]ובכוונת[ .
כבר בחודשים הקרובים".
בהתייחס לתקצוב אירועי ספורט בעיר כתב המשרד כי "למעט .
הקצבה ראשונית של 600,000 ש"ח עבור מימון אירוע ספורט מסוים בעיר, לא הוקצה בנוסף .
תקציב ייעודי לבממרץ [ יצוע החלטת הממשלה2011 התקיימו בעיר אילת אירועי]ומאז החלטה זו .
ספורט בינלאומיים רבים.
ומספר הספורטאים המגיעים לאילת מחו"ל ומישראל, נמצא במגמת .
המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , .
בין היתר, כי "במרוצת השנים חל עיכוב ניכר בביצוע הפרויקט עקב אי ביצוע מצד הרשות .
המקומית" וכי עד למועד זה העביר המשרד לעיר לאחר בדיקה 5 מיליון ש"ח בשתי פעימות .
תשלום וכי לשם ביצועו של הפרויקט הוא האריך את תוקף ההרשאה שנתן בעניין וכי הוא פועל .
בנושא "בשיתוף פעולה מלא עם הרשות המקומית אילת לטובת ביצוע בפועל של הפרויקט".
מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 כי תחילה קודמה בעניין .
פרויקט קריית הספורט תוכנית שהגישה עיריית אילת בשנת 2012 , אך מאחר שהעירייה לא .
מילאה את דרישות לשכת התכנון, הופסק הטיפול בתוכנית.
"לאור בקשות חוזרות ונשנות של .
למרות שלא קודמה ותוך הבטחות כי תקודם ]את התוכנית [ הוחלט שלא לסגור ]העירייה[ .
בסופו של דבר 2018 החליטה ועדת המשנה הסטטוטורית לדחות את ] .
התוכנית ולקדם במקומה תוכנית חדשה2018 .
לאותו]חדשה[ הוגשה תוכנית] .
מתחם" והוחלט להפקידה ביוני 2018 , והיא פורסמה להפקדה במרץ2019 ופורסמה לאישור .
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2019 הייתה .
ההוצאה היומית של תייר שמטרתו העיקרית הייתה כנסים 210 דולר, לעומת149 דולר של תייר .
יצוין שהמצב הביטחוני מקשה לעיתים על קיום כנסים בישראל- בעיה שמשרד התיירות .
מנסה לפתור באמצעות רשת ביטחון למארגנים במקרה של ביטול הכנס בעקבות מצב ביטחוני, .
שתוקצבה על ידו בכ -15 מיליון ש"ח בסך הכול לשנים2017 - 202094 .
בהיותה של אילת עיר בעלת מאפיינים ייחודיים, המשלבת נופים של מדבר, ים והרים וכן מפגש .
בין שלוש מדינות, יש בה פוטנציאל רב לקיום כנסים, לרבות בין-לאומיים, שיביאו אליה תיירים .
כיום מתקיימים בעיר כנסים ואירועים של ארגונים מקצועיים המיועדים .
בעיקר לתיירי פנים, כגון כנסי לשכת עורכי הדין, לשכת רואי החשבון וחברות ביטוח .
כיום ניתן לקיים כנסים גדולים באולמות של בתי המלון היוקרתיים .
בעיר, אשר מוגבלים במספר המקומות, אולם אין בעיר מרכז כנסים ואירועים בין-לאומי (להלן .
- מרכז כנסים) שיכול להכיל משתתפים רבים במקביל באולם אחד גדול ובאולמות נוספים .
מנתונים בדוח בדיקת היתכנות שהגישה באוגוסט 2020 החברה הממשלתית להגנות ים המלח .
(חל"י) בהזמנת משרד התיירות95 , עולה כי באילת ישנם14 אולמות לאירועים רבי-משתתפים .
בשבעה בתי מלון, שהקיבולת שלה ם נעה בין 350 משתתפים באולם הקטן ביותר ל - 1,100 .
באולם הגדול ביותר (בסידור תיאטרון); וכן 5 אולמות ומתחמים סגורים (במלונות) שיכולים .
לאכלס בין 300 משתתפים באולם הקטן ביותר ל-600 באולם הגדול ביותר (בסידור דומה); ויש .
בעיר גם מתחמים פתוחים שאינם מקורים ושיכולים ל הכיל בין 5,000 ל- 12,000 משתתפים .
רעיון הקמתו של מרכז כנסים באילת (להלן בפרק זה - פרויקט מרכז הכנסים או .
הפרויקט) עלה בשנת 2009 , בתוכנית ארוכת הטווח שגיבשה עיריית אילת.
בדומה לתוכנית להקמת קריית ספורט בין-לאומית, גם פרויקט זה שב ועלה לאורך השנים .
והוכר על ידי הממשלה כפרויקט שיש ליישמו - ואולם עד אוגוסט 2020 הוא עדיין לא .
הושלם, ואף לא הגיע לשלבים ראשוניים של ביצוע.
להלן הפרטים: בתוכנית ארוכת הטווח שגיבשה עיריית אילת ב-2009 הוצע להקים מרכז כנסים ותערוכות .
גדול לשימוש מקומי ובין-לאומי.
בתוכנית הו ערך כי פוטנציאל תיירות הכנסים שמקורה .
מחו"ל באילת יכול להגיע לכ-15% מכלל התיירות הנכנסת לעיר.
בשנתיים שלאחר גיבוש .
תוכנית זו ניסתה עיריית אילת לקדם את הקמת מרכז הכנסים אל מול משרד האוצר, ואף .
הגישה לו הצעות מתוקנות להקמתו בהתאמה לדרישתו לצמצום היקף פרויקט זה.
העריכה כי גם בגרסתו המצומצמת, יביא פרויקט זה לעיר תוספת של כרבע מיליון מבקרים .
בשנה וכמיליון לינות בשנה.
93 על פי נתוני סקר תיירות נכנסת לשנת2019 .
94 חוזר מנכ"ל משרד התיירות 6/2015 בעניין "נוהל 'רשת ביטחון' לכנסים בין-לאומיים בישראל", 2.
בעניין ממצאיו והמלצותיו של דוח זה, ראו להלן בהמשך הפרק .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בשנים שלאחר מכן שב ועלה נושא הקמת מרכז הכנסים במסגרות שונות, כמפורט להלן: .
במסגרת דיונים שנערכו בשנים 2011 - 2015 בין משרדי התיירות והאוצר ועיריית אילת .
לגבי קידום פרויקטים בעיר, צומצמה שלוש פעמים תכולת הפרויקט להקמת מרכז .
הכנסים, וכפועל יוצא מכך גם אומדן עלותו, כמתואר בתרשים 27 .
תרשים 27 : השינויים באומדן התקציבי להקמת פרויקט מרכז הכנסים .
לנוכח הצימצומים בתכולתו .
המקור: מסמכים בעניין מרכז כנסים ואירועים בין-לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
האומדן המופחת (בשנית) של פרויקט מרכז הכנסים ב-2015 , בסכום של57.
חולק לשני שלבי ביצוע: בשלב הראשון הקמת אמפיתיאטרון פתוח בתקציב של כ-19.
מיליון ש"ח, ובשלב השני הקמת מבני מרכז הכנסים עם שני אולמות בתקציב של כ-38.
עיריית אילת הגישה לוועדה לפיתוח תשתיות ציבוריות במשרד התיירות .
(להלן - צת"פ) בקשה לתקצוב השלב הראשון, ובנובמבר 2015 אישרה הצת"פ לממן 15.
מיליון ש"ח מהתקציב המוערךלשלב זה (כ -80% .
בדצמבר 2015 , כארבע שנים לאחר תחילת הדיונים בעניין פרויקט מרכז הכנסים ואישורה .
של הצת"פ, התברר כי בקרב הצוות המקצועי במשרד התיירות התעוררו ספקות בדבר .
כדאיותו הכלכלית של הפרויקט.
לפיכך החליטה הצת"פ באותו חודש על הקמת צוות היגוי .
שיבחן ויאשר פרוגרמה לשני שלבי הפרויקט תוך בחינת ההיתכנות הכלכלית שלו.
עיריית אילת כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 , כי בסוף שנת2015 אישרה לה .
הצת"פ תקציב לפרויקט, אולם העירייה טרם קיבלה ממשרד התיירות, עד מועד שליחת .
המכתב, הרשאה כספית מחייבת.
129 מיליון ש"ח 2011 אומדן .
מקצוע ייעודיים (דירקטוריון או גוף ציבורי); כמו כן הוצעו בדוח חלופות למיקום המרכז .
והומלץ בו על החלופה המועדפת (בסמוך לאזור המלונות).
חל"י כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי יש "הצדקה רבה בהקמת מרכז .
אירועים/כנסים רב-תכליתי בעיר אילת והיא נובעת בעיקר מהתרומה של מרכז כזה לעיר"; .
וכי מכיוון שהקמה של מרכז כאמור אינה כלכלית כפרויקט בפני עצמו, נדרשת לה תמיכה .
כן ציינה החברה, כי בשל מרכיבי הסיכון שיש בהקמה, נכון שהמרכז יוקם .
בשלבים, בתיאום עם תהליך ההפעלה שלו ובהתאם לתכנון כולל ומלא: בשלב א' 5,000 .
- 6,000 מ"ר ושלב ב' הגדלה ל- 10,000 מ"ר; וכי יש "להניע במידי את קידום תכנון המרכז .
ולקדם את ההקמה שלו מוקדם ככל האפשר", וכי המלצתה זו הועברה למשרד התיירות .
עוד כתבה חל"י למשרד מבקר המדינה כי שלב א' של הפרויקט, אשר יכלול אולם מרכזי .
בשטח של כ - 1,600 מ"ר, יוכל לארח כנסים בהשתתפות כ - 2,000 ( איש בישיבה 90% .
'מהכנסים בעולם), ואם יבוצע גם שלב ב של הפרויקט (הגדלתו לכ - 10,000 מ"ר) הוא .
יאפשר כנסים בהשתתפות 3,000 עד 4,000 .
באוגוסט 2020 ,כתבה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי היא מקדמת בימים אלה .
באמצעות תאגיד התיירות של העיר, הקמת לשכת כנסים כחלק מהיערכות העיר להקמת .
מרכז הכנסים המתוכנן; וכי נדרשת החלטה על השתתפות המדינה במימון השוטף של .
תפעול לשכה זו, מתוך הבנה שמדובר בפעילות מחוללת תיירות.
מהמקובץ עולה כי אף שפרויקט מרכז הכנסים באילת הוכר על ידי הגורמים .
הממשלתיים הנוגעים בדבר כפרויקט בעל חשיבות לעיר שיש לקדמו, והוועדה .
המחוזית אישרה את התוכנית שהוגשה להקמתו - יותר מעשור מאז החלו הדיונים .
לגביו, פרויקט זה עודנו על קו הזינוק, בעיקר משום שעניין היתכנותו הכלכלית לא .
לאורך השנים תכולת הפרויקט הצטמצמה בהתאם לדרישת .
משרד האוצר, ואומדן עלות הקמתו של מרכז הכנסים הופחת.
ביצוע השלב הראשון של התוכנית המצומצמת שלו שהתגבשה כבר בשנת 2015 .
הביקורת העלתה כי לעיכוב הרב במימוש פרויקט זה תרמו החסמים העיקריים .
ידי משרד התיירות והפרויקט הוצג לצת"פ בדיון שהתקיים אך לאחרונה", וכי בפברואר .
2021 הוא יקבע את היקף התקציב שיקצה לפרויקט מרכז הכנסים, וכי הוא כבר נתן לחל"י .
אישור להמשיך לקדם את גיבוש מרכיבי הפרויקט.
בתשובתו של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 נכתב, בין היתר, כי .
"בשנת 2019 הועברו תקציבים לבדיקת היתכנות כלכלית לבחינת מ של [ ודל ההפעלה .
; הבדיקה הסתיימה כאמור באוגוסט ]מרכז הכנסים2020 ואכן הומלץ כי הקמת המרכז .
בהתאם לכך, אופן תקצוב פרויקט מרכז הכנסים עלה לדיון .
במסגרת דיוני התמיכות לתשתיות תיירות ציבוריות שהתקיימו בשנת 2020 וסוגיית התקצוב .
תיבחן ביחס למכלול הפרויקטים שיועלו הן במסגרת שדרוג רצועת החוף באילת והן בשאר .
הצורך בהקמת מרכז כנסים באילת, נוכח הפוטנציאל התיירותי הטמון בו, הועלה כבר .
לפני כעשור על ידי עיריית אילת בפני משרד התיירות ומשרד האוצר.
הממשלה בנושא הקמת מרכז כנסים, כעולה מהחלטתה באוגוסט 2019 , ולפיה מרכז כזה .
יכול לשמש מנוף צמיחה לעיר ולפיתוח תיירות כנסים בה - על כל הגורמים הממשלתיים .
והעירייה לפעול להשלמת תכנונו, תקצובו והקמתו של פרויקט זה בשלבים, ולשתף .
פעולה על מנת לעשות כל שניתן כדי להוציא את היוזמה להקמתו ואת החלטותיהם .
בנושא מן הכוח אל הפועל.
הלגונה המזרחית באילת .
הלגונה המזרחית נמצאת במתחם החוף הצפוני בעיר אילת, מערבית לנחל הערבה.
האתר המזרחי ביותר בחוף זה, והיא נכרתה לצורך שימושים שונים, בעיקר שימושי תיירות, כפי .
מתחם הלגונה המזרחית (כ-600 דונם) הוא שטח קרקע חשוב לפיתוחה .
וקידומה של התיירות באילת, שכן שטחי העיר הסמוכים לים בכלל והפתוחים לציבור למטרות .
נופש בפרט הם מצומצמים; זאת מכיוון שגורמים רבים משתמשים לצרכים שונים ברצועת החוף .
100 בעניין זה ראו גם להלן בפרק "פינוי שטח בסיס חיל הים".
(להלן - הנתבעים) קבע בית המשפט כי הנתבעים נושאים באחריות ל-15% מהנזק שנגרם בגין .
הקמת הלגונה, והתובעת (חפח"א) אחראית לכ-85% ממנו105.
תמונה4: הלגונה המזרחית באילת .
פעולות לטיוב מי הלגונה ביוני 2003 הוציאה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה של משרד הפנים 106 את ההוראות .
והתשריטים של תוכנית המתאר הארצית לחופים - חוף מפרץ אילת (להלן - תמ"א 13)107 , .
וזו אושרה על ידי הממשלה ביוני2005 .
מטרת תמ"א13 היא "לתכנן את רצועת החוף והמים .
של מפרץ אילת תוך מתן דגש לשימור תכונותיהם הטבעיות והייחודיות לטובת כלל הציבור .
בשילוב עם צורכיהם של תושבי ומבקרי העיר אילת.
הגדלת היקף הקרקע המיועדת .
לחופי הרחצה ולאזורי פנאי ונופש.
ייעוד קרקע לתיירות בצורה מבוקרת".
105 ת"א 1912/07 החב' לפיתוח חוף אילת בע"מ נ' המכון הישראלי לחקר הנדסה ימית בע"מ ואח' .
במאגר ממוחשב מיום 15.
שם קבע בית המשפט: "ראוי היה כי הנתבעים, שאינם מומחים בתחום הביולוגיה .
הימית, ימליצו על תוכנית מעקב באמצעות ביולוג ימי, ועל עריכת בדיקות ניטור תקופתיות של איכות המים.
ניתנו המלצות כאלה, ומשלא דרשו הנתבעים כי התו בעת תפסיק את הזרמת החומרים המזהמים ללגונה, כתנאי .
להמשך מעורבותם בפרויקט, הם נושאים באחריות לנזק בשיעור של 15% .
התובעת מצידה והגורמים שהפעילו את .
הלגונה, לא הקפידו כי התנאים שנקבעו כבר בחקר ההיתכנות - יקוימו, ולא דאגו להפסיק את הזרמת מי הביוב .
והנוטריינטים, גם לאחר שהיה ידוע להם היטב כי הם גורמים לעכירות המים.
התובעת ומי שפעלו מטעמה והזרימו .
מי שפכים ונוטריינטים ללגונה, נושאים באשם תורם בשיעור של 85% .
106 המועצה הארצית לתכנון ולבנייה היא, על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 , המוסד התכנוני העליוןבמדינת .
ישראל לתכנון ובנייה, ונכפות עליה רק החלטות הממשלה.
תחתיה בהיררכיה נמצאות הוועדות המחוזיות, ותחתיהן .
הוועדות המקומיות או האזוריות.
המועצה הארצית היא חלק ממינהל התכנון (שהועבר ממשרד הפנים למשרד האוצר .
והוגדר יחידת סמך ממשלתית בעקבות החלטת הממשלה מיולי 2015 ,).
המועצה הארצית כוללת36 ,קולות: יו"ר13 .
,חברי ממשלה נוספים או נציגיהם 11 ראשי רשויות מקומיות ו -11 נציגים נוספים, נציגי ציבור ו/או בעלי כשירות .
ראו באתר מינהל התכנון: http://www.
107 תוכנית המתאר הארצית לחופים - חוף מפרץ אילת, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, מינהל התכנון ועיריית אילת, .
שבע שנים ממועד אישורה 111 .
הוצאת היתרי הבנייה לפי תוכנית המתאר שאושרה ללגונה .
הותנתה, בין היתר, בכריית תעלת ניקוז למים הזורמים מנחלי הערבה למפרץ אילת, שאיבת .
מים ושאר פעולות שנועדו להתמודד עם בעיית איכות המים בלגונה 112 (להלן- פעולות .
הועלה כי על אף ההתקדמות באישור תמ"א 13 ותוכנית המתאר ללגונה, בשנים .
שלאחר האישור לא חלה התקדמות ממשית בטיפולם של משרדי הממשלה, עיריית .
אילת וחפח"א בביצוע תוכנית המתאר ובפעולות לטיוב מי הלגונה.
על פי דוח מבקר המדינה שפורסם בשנת 2011 בנושא פיתוח התיירות באילת (להלן - דוח .
הביקורת הקודם) 113, בתקופה שבין אישור תוכנית המתאר בשנת2003 לספטמבר2010 .
הייתה חפח"א האחראית לקידום פתרון לבעיית העכירות במים.
הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במחוז הדרום תוכנית מתאר מקומית מפורטת לאזור .
הלגונה המזרחית, ולאחר אישור תוכנית זו החלה חפח"א לפעול לקידום פתרון בעיית המים.
אולם בשל בעיות תקציביות שונות ומחלוקות לגבי עתידה של חפח"א114 , הטיפול בעניין .
לא קודם ולא נמצא פתרון לבעיית איכות המים בלגונה כפי שדרשה תוכנית המתאר .
בשנת2012 החליטו משרד התיירות ורמ"י על העברת הטיפול בנושא הלגונה לניהולה של .
חמ"ת 116 , לרבות ביצוע עבודות התכנון לטיוב מי הלגונה לרחצה.
בשנים2012 - 2015 קיים .
פורום שהיו חברים בו נציגי חמ"ת 117 , נציגי חפח"א ונציגי חברה פרטית לתכנון, כלכלה .
וניהול (להלן - חברת הייעוץ לתכנון) 118 (להלן- פורום שוטף), כמה דיונים בנושא, בכללם .
בעניין שתי פעולות הנדסיות הקשורות בו - כריית תעלת ניקוז למים המגיעים מנחלי הערבה .
(להלן - תעלת הקינט), ומתקן שאיבה לטיוב מי הלגונה המזרחית.
בעניין איכות המים שבלגונה היו מעורבים גורמים נוספים מלבד חמ"ת, ובהם רמ"י, לשכת .
התכנון המחוזית, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה, ואלה קבעו שיש לפתור את .
פעולות אלה כללו הוצאת משקעי חומר שחור מקרקעית הלגונה, ריבוד הקרקעית בשכבת חרסית .
וביצוע מערכת סחרור אקטיבית של מי הלגונה באמצעות שאיבה.
113 מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב (2011 '), בפרק "פיתוח התיירות באילת", עמ67 - 99.
114 באותן שנים חפח"א הייתה מצויה בגירעון, ועמדה על הפרק האפשרות לפרק את החברה, להפריטה או למזגה עם .
115 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 '), בפרק "פיתוח התיירות באילת", עמ78 - 79.
116 בינואר2015 ,נחתם הסכם ניהול בין חפח"א לבין חמ"ת.
לפי הסכם זה חמ"ת תעמיד לרשות חפח"א שירותי ניהול .
לרבות שירותים משפטיים, שירותי חשבות והנהלת חשבונות ושירותי מזכירות, והמנהל הכללי של חמ"ת ישמש .
זכויות החתימה בשם חפח"א הוענקו לנושאי משרות בחמ"ת.
117 בדוח הביקורת הקודם צוין כי משרד התיירות מסר בדצמבר2010 כי סיכם עם רמ"י שחמ"ת תתחיל בעבודת התכנון .
להשמשת מי הלגונה לרחצה.
118 תפקיד הפורום היה לדון באופן שוטף ולקבל החלטות אופרטיביות בנושא הלגונה המזרחית ובנושאים תיירותיים .
נוספים שהאחריות להם הועברה מחפח"א לחמ"ת.
חמ"ת מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי תכנון הניקוז בלגונה הינו באחריות .
רשות הניקוז, וכי על פי מידע שנמסר לה מהרשות, זו השלימה תכנון לתוואי העתידי של .
ערוץ הניקוז ואף השלימה וערכה מכרז לביצוע למקטע אחד.
לעניין טיוב מי הלגונה מסרה .
חמ"ת כי היא מסיימת בימים אלו את הסדרת ההתקשרות עם חברת ייעוץ הולנדית לשלב .
התכנון המפורט ולהכנת מכרז לטיפול בבעיה, וכי השירותים שתעניק חברת הייעוץ כוללים .
את תכנון הנושאים האלה: בחינת אפשרות לניקוי הבוצה מקרקעית הלגונה; וקביעה של .
באוגוסט 2020 מסרה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי חמ"ת מבצעת באמצעות .
חברת ייעוץ הולנדית תכנון מפ ורט לטיפול במי הלגונה, לאחר שהסתיים שלב בחינת .
החלופה לטיפול בנושא והוחלט על החלופה המועדפת; כי חברת מקורות פועלת בימים .
אלה להגדלת שטח תחנת השאיבה של מי ים אל מתקן ההתפלה על פי התכנון ובמקביל .
פרסמה מכרז לביצועה; וכי החברה פועלת בעניין זה על פי הנחיות רשות המים להפעלת .
התחנה בתוך שלוש-ארבע שנים, ופעילותה בנושא אינטנסיבית.
באוקטובר 2020 הוסיפה .
עיריית אילת כי הטיפול בבעיית מי הלגונה "מתוקצב בתקציב הפרויקט בכ-30.
חפח"א כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי פעולות .
שביצעה בעניין הפרויקט עד שנת 2010 לא קודמו "בשל סיבות שונות שהעיקרית שבהן .
היא מחסור בתקציב לצורך הוצאה לפועל של החלטות הגורמים השונים בהם רמ"י, עיריית .
אילת, משרד התיירות וכו'.
בשנת 2011 הלגונה]את נושא[ .
חדלה חפח"א מלנהל בפועל .
המזרחית, והצטרפה ליוזמת חמ"ת לטיפול וקידום פתרון הבעיות בלגונה המזרחית, כולל .
שותפות ב'פורום שוטף' לטיפול בנושאים שונים הנוגעים לפיתוח התיירותי של אילת ובכלל .
זה אזור הלגונה המזרחית וזאת עד לשנת 2015 .
רשות ניקוז ונחלים ערבה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין .
היתר, כי "תעלת הקינט מנקזת את אזור הערבה הדרומית אל ראש מפרץ אילת.
הוא בעל מאפיינים ייחודיים.
בשנת 2003 אושרה תוכנית מתאר הלגונה.
נכללה רצועה לטובת תעלת הקינט.
במקביל לכך התעלה אושרה על פי חוק הניקוז .
והגנה משיטפונות כמפעל ניקוז בתוכנית שהוכנה בשנת 2004 .
שתי התוכניות מסונכרנות .
ביניהן מבחינת תוואי התעלה.
לאחר אירוע שיטפון משמעותי שהתרחש בפברואר 2006 .
וגרם לנזקים רבים באזור ראש מפרץ אילת.
ועל סמך בחינת הנתונים ההידרולוגיים של .
שיטפון זה, נמצא כי כל שטח המלונאות בחוץ הצפוני באילת עלול להיות מוצף בשיטפון .
וכי יש להתאים את תכנון התעלה למציאות זו.
לפיכך רשות הניקוז קידמה 'מפעל ניקוז' .
שאושרה בשנת 2010 מקובלים גם על השירות ]ונתוניה[ .
ההידרולוגי ברשות המבמאי [ ים.
התוכנית אושרה2018 הוגשו התנגדויות]ובשלב פרסומה .
]שלא נתקבלו[ על ידי עיריית אילת, חמ"ת, רמ"י וחפח"א .
עוד ציינה רשות הניקוז בתשובתה כי הרחבת תעלת הקינט לא השפיעה ברובה על תוכנית .
הלגונה, וכי עובדת היותו של כל אזור מלחת120 אילת, לרבות המלונות הבנויים, המסחר .
אזור שמי שיטפונות מתרכזים בו ומחלחלים והוא נשאר בדרך כלל מלוח .
שיווק קרקעות באזור הלגונה .
באזור הלגונה המזרחית אמורים לקום כמה בתי מלון וכן שימושים תיירותיים וא חרים נוספים; .
להלן פירוט ההחלטות והפעולות העיקריות שבוצעו במהלך השנים בעניין שיווק קרקעות אלה: בשנים הראשונות שחלפו מאז אישור תוכנית המתאר ללגונה ב-2003 , ובמקביל לעיסוק .
בסוגיית טיוב מי הלגונה, קיימו נציגי רמ"י, עיריית אילת וחפח"א דיונים בניסיון לקדם את .
שיווק הקרקעות במתחם הלגונה ומציאת פתרון תקציבי לשיווק זה, ללא הצלחה.
עם העברת האחריות לטיפול בפרויקט לחמ"ת וחידוש המאמצים לקדם את מימוש תוכנית .
המתאר ללגונה, העלו כאמור נציגי חמ"ת ב-2013 הצעה לפתרון בעיית המימון של ביצוע .
פעולות טיוב מי הלגונה.
ההצעה שנדונה ואושרה בסופו של דבר בפורום שוטף הייתה .
להחריג שלושה מגרשים שבמתחם מתנאי הסף, כך ששיווקם יאושר לפני השלמת פעולות .
טיוב מי הלגונה - זאת על מנת שההכנסות משיווקם יממנו פעולות אלו.
הזמן המשוער הנדרש להכנת תיק השיווק לשלושת מגרשים אלה יהיה כשנה, כלומר היא .
במחצית הראשונה של 2018 ולבסוף- כי ישווקו בתחילת שנת 2019 , אולם בפועל באף .
אחד ממועדים א לה הם לא שווקו.
רק במאי 2019 ,פורסמו שני מכרזים בנוגע לשלושת המגרשים שבמתחם הלגונה המזרחית .
מהם שני מגרשים למלונאות והשלישי לאכסון מלונאי מיוחד.
המכרז הסתיים רק בסוף .
שנת 2019 , שש שנים מאז החליטו חמ"ת ורמ"י (בפורום שוטף) על שיווקם המוקדם .
והחרגתם מהתנאים המקדימים של טיוב מי הלגונה.
באוגוסט 2020 מסר מהנדס עיריית .
אילת למשרד מבקר המדינה כי בפועל נמכר רק מגרש אחד מהשלושה123.
החמ"ת כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי היא קידמה - כאמור, .
ביוזמתה - את תכנונם והכנתם של תיקי השיווק של שלושת המגרשים שבמתחם הלגונה .
לפני ביצוע הפתרון לטיוב מי הלגונה, וזאת מתוך כוונה כאמור שהתמורה בעד המגרשים .
שיימכרו תשמש תקציב לביצוע הדבר.
החמ"ת גם ציינה כי העיכוב בהוצאת המכרזים .
לשיווק מגרשים אלה לא היה באחריותה, שכן הגורם האחראי לכך הוא רמ"י, וכי .
התקדמותה בביצוע פעולות התכנון והתשת [ ית בפרויקט היא "בזיקה ישירהלתיקצובם על ] .
"ידי רשות מקרקעי ישראל .
מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 , כי כבר בדצמבר2003 .
פורסמה לאישור תוכנית הלגונה המזרחית ששיטחה כ-600 דונם.
"לאור הקשיים המתוארים .
ביוני [ הוגשה]הביקורת[ בדוח2014 תוכנ ] ית נוספת לאותו מתחם.
תחילת בנייה במגרשים אשר אינם נסמכים על הלגונה המזרחית כגוף רחצה.
התכנון כי הכספים שיתקבלו מאגרות, והיטלים, כתוצאה משיווק המגרשים, שימשו, בין .
התנ ]שלא מולאו [ היתר, מקור למימון שיקום הלגונה.
התוכנית התעכבה משום אים .
בפברואר [ הופקדה]והיא[ להפקדתה2017 באוגוסט[ ופורסמה לאישור]2017.
משרד התיירות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא פועל כבר זמן .
להעברת הטיפול בפרויקט הלגונה לחל"י, וזאת כדי לקדם את השלמתו.
מהמקובץ עולה כי בשנת 1995 נכרתה הלגונה המזרחית ומיד לאחר מכן נתגלתה בעיית .
העכירות במימיה שעדיין לא נפתרה.
משנת 2004 , שבה הוחלט כי יש לשווק את מתחם .
הלגונה, ועד מאי 2019 , מועד השיווק של שלושת המגרשים הראשונים, חלפו כ-15 .
הביקורת העלתה כי במשך שנים לא קודם כראוי שלב בחינת החלופות לטיפול בבעיית .
מי הלגו נה, ועל כן לא התקבלה החלטה על החלופה המועדפת בעניין; ולא קודמו .
המימוש של תוכנית המתאר ללגונה ושיווק כל הקרקעות באזור, וזאת בעיקר בשל קשיים .
תקציביים במימון הפעולות לטיוב מי הלגונה שנקבעו בתוכנית המתאר והיוו תנאי מוקדם .
גם היעד שנקבע בעניין שיווק שלושת המגרשים אשר לא הותנה בפתרון .
של ניקוי מי הלגונה (עד הרבעון הראשון של שנת 2016 ), כדי לממן באמצעות ההכנסות .
משיווקם פעולה זו - לא הושג, ובפועל נמכר בנובמבר 2019 רק מגרש אחד מהם בעיכוב .
נבחר במכרז זוכה למגרש זה .
של אילת למרכז המדינה יכול אפוא לתרום תרומה מכרעת להתפתחותה, לגידול האוכלוסין .
בה, לפיתוח ענפים כלכליים ולגיוון תעסוקתי; הדבר גם משתלב עם מדיניות הממשלה לקירוב .
פרק זה יעסוק בבחינת הפעולות לפיתוח העיר והתיירות בה באמצעות פינוי בסיס חיל הים .
הממוקם באזור רצועת החוף הדרומית של אילת, וכן בטיפול הממשלתי בהנגשה התחבורתית .
של אילת למרכז המדינה באמצעות רכבת ושדרוג כביש 90 .
מדובר בפרויקטים בעלי יתרונות .
כלכליים ותיירותיים שקיבלו הכרה על ידי גורמי הממשלה הרלוונטיים, אך הם מורכבים מאוד .
לביצוע, הן בשל עלותם הגבוהה והן בשל מורכבות ההיבטים הרגולטוריים והתכנוניים שלהם.
פינוי שטח בסיס חיל הים .
רצועת החוף של אילת היא הנכס האסטרטגי של העיר.
היא נחלקת לשתיים: רצועת חוף צפונית .
שאורכה כ-3 ק"מ (בכיוון הגבול עם ירדן), ורצועת חוף דרומית שאורכה כ-9 ק"מ (בכיוון הגבול .
ברצועת החוף הצפונית מתרכז ים מרבית בתי המלון, ויש בה טיילת וכמה חופי .
רצועת החוף הדרומית משמשת בחלקה ושימשה בעבר גופים שונים גם לשימושים שאינם .
תיירותיים, ובהם נמלי ים (אזרחי וצבאי), חברת קו צינור הנפט אילת-אשקלון (להלן - קצא"א)127 .
וחברת החשמל לישראל (להלן - חח"י)128 .
רצועת החוף הדרומית, שנשארה לא -מפותחת .
ברובה, היא הזדמנות יוצאת דופן להעצמת הפוטנציאל התיירותי של אילת ולפיתוחה כמתחם .
בין-לאומי אטרקטיבי של תיירות, טבע, נוף וסביבה, על ידי יצירת מרחבי תיירות ונופש, ובהם .
מיזמי לינה ופעילויות תיירותיות וימיות ייחודיות.
לשם כך יש להנגיש ככל האפשר קטעים נוספים .
ברצועת החוף הדרומית לציבור ולשימוש תיירותי.
בתוכנית הרב-שנתית מאוגוסט 2019 הומלץ לפתח את קו החוף הדרומי באילת ולהעביר לשם .
כך שטחים שבו לשימושים ציבוריים ותיירותיים 129.
בהמשך להמלצה זו חתמו ביום 22.
וחברת נמלי ישראל (חנ"י) על הסכם שלפיו תשיב חנ"י למדינה שטחים באילת שברשותה .
בהיקף כ-235 דונם המיועדים לפיתוחה של העיר; אלה כוללים גם שטחי חוף פעילים בהיקף כ- .
570 מטר שימשיכו לפעול באותה מתכונת ויעברו מחנ"י לרמ"י, ובמאי2022 יועברו לידי עיריית .
127 ביולי2017 פינתה החברה, בשלב ראשון, רצועת חוף של כ-300 מטר שהייתה סגורה יותר מ-50 שנים תחת זיכיון .
החברה; רצועת חוף נוספת של כ-200 .
מטר, המיועדת לשמש כ"חוף אקולוגי", פונתה לאחר מכן .
128 באוקטובר2018 העבירה חברת החשמל לאחריות עיריית אילת רצועת חוף (אתר בית המשאבות) שחכרה ושהייתה .
בשימושה במשך שנים רבות.
129 שטחים שבשימוש בסיס חיל הים, קצא"א, המשרד להגנת הסביבה וחברת נמלי ישראל (חנ"י).
מפה 1: החופים המוכרזים באילת .
בסיס חיל הים בעיר שוכן בחלקה הצפוני של רצועת החוף הדרומית ובצמידות רבה לאזור .
בחלקו המזרחי של הבסיס מופעל נמל ים לאורך רצועת חוף שאורכה כ-600 .
מטרים, לצורכי פעילות ביטחון שוטף במרחב ים סוף.
הבסיס מורכב משני מתחמים 130 : המתחם .
130 שני המתחמים ממוקמים משני צידי כביש90 .
, בקטע שבין העיר אילת וטאבה .
משרד הביטחון (להלן גם - משהב"ט) אחראי לגיבוש יעדי הביטחון הלאומי שבאחריותו .
בין תפקידיו גם גיבוש תקציב הביטחון ומימושו באופן המיטבי; אספקת המשאבים .
והאמצעים הנדרשים לצה"ל לבניין כוחו ולפעולתו; ופיתוח התשתית התעשייתית והלוגיסטית .
בתחומי הביטחון הלאומי131.
במשך השנים ביצע צה"ל שינויים בפריסת מחנות הקבע שלו ברחבי .