HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקרים רבים בחלוף הסכנה חוזרות המערכות הגופניות והרגשיות בהדרגה לתפקוד .
ברמה נורמלית, אולם יש מקרים שבהם התגובה אינה חולפת בסיום האירוע, והאדם אינו מסוגל .
במקרים אלה, הטיפול בנפגעי חרדה חיוני ביותר כדי להחזיר לאנשים את .
יכולתם לתפקד וכדי למנוע ככל הניתן הפרעות מתמשכות וחמורות יותר, כמו הפרעה פוסט - .
הספרות המקצועית מבחינה בין שלושה שלבים של התפתחות פגיעת חרדה: תגובה מיידית לאירוע טראומטי ( ASR - Acute Stress Reaction ,): הביטוי הטיפוסי הוא הלם .
חרדה ותחושות כעס ודכדוך.
שלב זה יכול להימשך עד יומיים, ועשוי לחלוף מעצמו.
הפרעת דחק חריפה ( ASD - Acute Stress Disorder ) : שלב זה מלווה במצוקה ובקשיי .
נפגעים אלה נתונים בסיכון מוגבר לפתח הפרעות פוסט-טראומטיות מתמשכות, .
ולכן מחויב להעניק להם טיפול במשך כמה שבועות.
הפרעה פוסט -טראומטית ( PTSD - Post Traumatic Stress Disorder ): שלב כרוני שבו .
מופיעים התסמינים הפוסט-טראומטיים הגורמים למצוקה בולטת ולירידה ניכרת בתפקוד .
בתגובה לאירוע לוחץ או למצב קטסטרופלי או מאיים באופן קיצוני.
הפסיכיאטרית היחידה שהמחולל שלה מוגדר כחיצוני לאדם, כלומר חשיפה למצב איום .
ממשי על החיים או השלמות הגופנית של השורד או היקרים לו1 .
חוזר מנכ"ל משרד הבריאות 14/2018 בנושא "הפעלה של מענה נפשי לאוכלוסייה בשעת .
חירום", שפורסם בנובמבר 2018 (להלן- חוזר המנכ"ל)2 , מגדיר את תפיסת המענה הנפשי ואת .
הפעלתם של שירותי חירום לאירועי דחק באוכלוסייה אזרחית 3 .
המוסד לביטוח לאומי ומשרד הבריאות הכירו בשנת 2006 בזכאותם של נפגעי חרדה שנפגעו .
על רקע ביטחוני לקבל עד 12 טיפולים נפשיים (מספרם הוגדל אחר כך ל-24 ואף ל- 36 ) באתרי .
טיפול ייעודיים, על פי המלצת אנשי מקצוע, שיופעלו באחריו ת משרד הבריאות ובמימון המוסד .
לביטוח לאומי (להלן - אתרי הטיפול הייעודיים).
הדברים הוסדרו בנוהל משותף למוסד לביטוח .
לאומי ולמשרד הבריאות בפברואר 2008 בעניין "מתן טיפול לנפגעי חרדה באתרי דחק בבתיה"ח .
הכלליים; אתרי דחק קהילתיים ומרכזי חוסן במימון המוסד לביטוח לא ומי" (להלן - נוהל חרדה).
1 ,זהבה סולומון, ליאת יצחקי, יפית לויןחיים בצל טילים - הערכת צרכים ויעילות התערבות (2017 '), עמ31 .
2 גרסה ראשונה של חוזר המנכ"ל פורסמה בפברואר 2018 - 'חוזר מס 7/2018 ,.
בהמשך הוכנסו בו כמה שינויים .
ובנובמבר 2018 'פורסם חוזר מנכ"ל מס 14/2018 .
)יובהר כי ההתייחסות בדוח זה היא לנפגעי חרדה בעקבות אירועי חירום ביטחוניים בלבד (מלחמה, אירועי טרור .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מלבד מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים ואתרי הטיפול הייעודיים, יש גורמים נוספים .
המטפלים בנפגעי חרדה, וביניהם משרד החינוך באמצעות השירות הפסיכולוגי החינוכי 4 (להלן .
- השפ"ח), הנותן טיפול רגשי לתלמידים נפגעי חרדה, במידת הצורך בשיתוף הוריהם, על פי .
המדיניות והנהלים שקובע השירות הפסיכולוגי הייעוצי במשרד החינוך5 (להלן- שפ"י).
יש עמותות המעניקות אף הן סיוע לנפגעי חרדה, כגון: הקואליציה הישראלית לטראומה 6 , .
משאבים7, נט"ל8 ועמך9 .
בשנת 2015 בדק משרד מבקר המדינה את היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה .
ואת הטיפול בהם במהלך מבצע צוק איתן ובעקבותיו.
בנובמבר 2015 פורסם דוח הביקורת .
בנושא (להלן - הדוח הקודם) 10 .
הביקורת התמקדה, בין היתר, בפעולות שנקטו הרשויות .
המקומיות השוכנות בטווח של עד 40 ק"מ מרצועת עזה, לרבות בנושא הפעלת מרכזי תמיכה .
נפשיים (להלן - מת"נים), שהם אתרי טיפול שנקבעו מראש ואושרו על ידי משרד הבריאות .
ופיקוד העורף ושימשו בשעת חירום מרכזים לסיוע נפשי ראשוני לנפגעי חרדה.
הביקורת בפעולות משרד הבריאות ומשרד החינוך.
סמוך לפרסום הדוח הקודם חל שינוי ניכר באחריות הבי טוחית לשירותים בתחום בריאות הנפש .
המשפיע על הטיפול בנפגעי חרדה, וביולי 2015 הועברה האחריות להספקת שירותי בריאות .
הנפש מן המדינה אל קופות החולים במסגרת הרפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות .
הנפש בשגרה (להלן - הרפורמה בבריאות הנפש) 11.
על פי תפיסת ההפעלה של שירותי החירום .
הנפשיים המוצגת בחוזר המנכ"ל, עם העברת האחריות להספקת שירותי בריאות הנפש בשעת .
חירום לקופות החולים, הרשויות המקומיות אינן נדרשות עוד לקיים את המת"נים.
4 ,השירות הפסיכולוגי חינוכי (שפ"ח) הוא יחידה ברשות המקומית הנותנת שירותי בריאות ורווחה נפשית לילדים .
להורים, לצוותי חינוך ולמערכת החינוך היישובית.
הטיפול בנפגעי חרדה במסגרת השפ"ח ממומן על ידי משרד .
החינוך ואינו נכלל במסגרת "נוהל חרדה" של המוסד לביטוח לאומי.
5 השירות הפסיכולוגי הייעוצי (שפ"י) במשרד החינוך הוא אגף במינהל הפדגוגי של המשרד המעניק שירותים .
פסיכולוגיים ושירותי ייעוץ חינוכי למוסדות החינוך, לתלמידים ולהוריהם.
ייעודו לקדם את רווחתם ואת בריאותם .
הנפשית של התלמידים במערכת החינוך.
6 הקואליציה הישראלית לטראומה נוסדה בשנת 2002 ביוזמת הפדרציה היהודית בניו יורק, והיא מאגדת ארגוני טראומה .
מובילים כדי לרתום את הידע הקולקטיבי, את ניסיונם ואת מומחיותם במקום אחד.
הקואליציה עוסקת בהכשרה .
מקצועית, בחיזוק החוסן של הקהילה ובהיערכות לאומית לשעת חירום.
כמו כן הקואליציה משמשת ספק של משרד .
הבריאות אחרי שזכתה במכרז להפעלת מרכזי החוסן (המכרז האחרון היה בשנת 2018 .
7 עמותת משאבים נוסדה ב-1981 בקריית שמונה במטרה לתת מענה לתושבי קו העימות.
העמותה עוסקת בפיתוח .
תוכניות לטיפוח חוסן והתמודדות עם שעת חירום בקהילה, בחינוך, בבריאות וב רווחה, במחקר ובמתן סיוע בתחום .
8 נט"ל (נפגעי טראומה על רקע לאומי) היא עמותה א -פוליטית שמטרתה לקדם ולהוביל את הטיפול, המניעה, .
והמודעות הציבורית בכל הנוגע לנפגעי טראומה מטרור ומלחמה.
9 המרכז הישראלי לתמיכה נפשית וחברתית בניצולי שואה ובדור השני.
העמותה מטפלת באנשים ממגוון אוכלוסיות .
ובכל הגילאים שמתמודדים עם מצוקות וקשיים נפשיים, טראומות, ומשברים ומייעצת להם.
10 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2015 (2015 ), "היערכות הרשויות המקומיות לטיפול .
בנפגעי חרדה בשעת חירום והטיפול בהם במהלך מבצע צוק איתן ובעקבותיו", עמ' 107 - 143.
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70 ב (2020 '), "היבטים ברפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות הנפש", עמ771 .
| מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ"א| -2021 .
ה | היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום .
הרשויות המקומיות נחשבות לבנת היסוד של ההיערכות והפעולה בחירום12 , והכתובת הראשונה .
שאליה פונה ה תושב בימי שגרה וביתר שאת בעת חירום, בייחוד לנוכח העובדה שהרשות .
המקומית מלווה את התושב בכל תחנות חייו, ובסמכותה לעשות את הדרוש למען שמירה על .
בריאות הציבור ועל הביטחון בתחומה 13 .
בעקבות הרפורמה בבריאות הנפש והנחיות חוזר .
המנכ"ל והשפעתן על מעורבות הרשות המקומית, הביקורת הנוכחית התמקדה בהיערכותן של .
הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בזמן חירום.
פעילות ישראל במישור הבין-לאומי לסיוע בטיפול .
במדינות העולם הטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מקובל בהקשר הצבאי של חיילים נפגעי .
חרדה, שעלולים להפוך לבעלי תסמונת פוסט -טראומה 14 , ואין התייחסות נפרדת לטיפול .
גם בישראל נחקר נושא זה תחילה בהקשר הצבאי.
ישראל עם טיפול באזרחים נפגעי חרדה החלה בשנות השמונים של המאה הקודמת, בעקבות .
התקפות חיזבאללה על תושבי הצפון בכלל ועל תושבי קריית שמונה בפרט.
בישראל שיטות לטיפול בנפגעי חרדה.
עסקו בכך בעיקר ארגוני מתנדבים, ובראשם עמותת .
משאבים, אשר בשנת 1988 פיתחה את מודל הסיוע הפסיכו-סוציאלי בעולם 15 .
הקמת קבוצות תמיכה ומפגשים קבוצתיים שנועדו לאתר את הנפגעים הקשים יותר ולהפנותם .
לטיפול פרטני מתאים, והקמת צוותי התערבות שכללו אנשי רפואה ועובדים סוציאליים, שיצאו .
לשטח להעניק עזרה ראשונה נפשית לנפגעי החרדה.
מאז נצבר בישראל ידע נרחב בטיפול באזרחים נפגעי חרדה לרבות יצירת חוסן חברתי.
מהמטפלים בתחום הפכו למומחים בעלי שם עולמי, שאף יצרו מודלים לטיפול בנפגעים .
ולהכשרת מטפלים, שהופצו למדינות אחרות.
בעשרים השנים האחרונות, בהתרחש אירועי טרור .
ואסונות טבע בעולם, פנו גורמים שונים מחו"ל - כגון מדינות, ערים או ארגונים - לארגונים חוץ- .
ממשלתיים בישראל המתמחים בנושא, במישרין או באמצעות משרד החוץ, במטרה לתמוך .
באנשי המקצוע ובמתנדבים המקומיים ולהכשירם כדי שהללו יוכלו לסייע לנפגעים במקום .
בעקבות הפניות נבנתה תוכנית עבודה בשיתוף הגורם הפונה, ונבחרו המומחים .
המתאימים לסיוע, בדרך כלל מקרב הארגונים השותפים בקואליציה הישראלית לטראומה 16 .
כך לדוגמה בשנ ת 2004 בעקבות אירוע הצונמי בסרי לנקה יצאו מומחים מישראל לסייע .
בהכשרתם ובהפעלתם של מתנדבים מקומיים וללמד אותם שיטות טיפול בטראומה ופיתוח חוסן .
קהילתי; בשנת 2009 בעקבות המלחמה בצ'צ'ניה יצאה לשם משלחת מומחים ישראלית .
12 כמצוין ב"תיק האב להיערכות העירייה לחירום", מדצמבר2015 .
13 סעיף249(29 ; סעיף]נוסח חדש[ ) לפקודת העיריות146(5 ) לצו המועצות המקומיות, התשי"א-1951 ; סעיף63()(א8 ) .
לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-1958 .
14 The evolution of the emergency mental health system in Israel - from the 1980’s until today, Israel Journal of .
Health Policy Research (2015), p.
15 יצוין כי מייסד ונשיא עמותת משאבים, קיבל בשנת2017 אות הוקרה מטעם ארגון הבריאות העולמי עבור פעילותו .
ההומניטרית באירועי אסון בעולם.
יצוין כי הקואליציה הישראלית לטראומה הוכרה כיועץ מיוחד לאו"ם בנושא זה .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום להכשרה בהתערבות טיפולית עם ילדים והוריהם ולהדרכה בעקרונות הטיפול בטראומה; בשנת .
2013 ;בעקבות אירוע הטרור במרתון בוסטון בארצות הברית יצאו מומחים מישראל לסייע שם .
בשנים 2014 - 2015 בעקבות אירועי טרור ואנטישמיות בפריז- בעיתון "שארלי הבדו" ובמרכול .
לציבור היהודי "היפר כשר", סייעה משלחת מומחים מישראל בהקמת מרכז חוסן ובהכשרת .
קלינאים מקומיים לטיפול בטראומה; בשנת 2018 בעקבות אירוע הטרור בבית הכנסת .
בפיטסבורג בארצות הברית, סייעו מומחים ישראלים בהכשרת מטפלים ובשיקום החוסן .
הקהילתי; בשנת 2019 בעקבות המלחמה באוקראינה סייעו שם מומחים ישראלים בהכשרה .
למענה טלפוני ולסיוע נפשי ראשוני.
תרשים 1: משלחות סיוע של מומחים מישראל לסיוע באירועי טרור .
הנתונים מעמותות של מומחים ישראלים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נתונים על נפגעי חרדה בישראל .
על פי הערכותיו הרשמיות של אגף בריאות הנפש במשרד הבריאות, בא ירוע חירום יהיו 25 נפגעי .
חרדה על כל נפגע פיזי אחד.
לפי הערכות המומחים, בתרחישי החירום יהיו עשרות אלפי נפגעי .
הנתונים לגבי מספר נפגעי החרדה שטופלו מרוכזים בעיקר בידי המוסד לביטוח לאומי .
ובקואליציה הישראלית לטראומה, כמפורט בתרשים 217: .
תרשים 2 : ,מספר נפגעי החרדה שטופלו באתרי טיפול ייעודיים 2017 - 2019 .
נתוני הקואליציה הישראלית לטראומה והמוסד לביטוח לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
17 עם זאת יובהר כי יש נפגעי חרדה המקבלים טיפול במסגרות נוספות כגון בקופות החולים, בעמותות שונות או באופן .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום תרשים 3: ,מספר נפגעי החרדה שהטיפול בהם מומן לפי נוהל חרדה .
בחלוקה לאזורים, 2017 - 2019 .
נתוני המוסד לביטוח לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
תרשים 4: תשלומי המוסד לביטוח לאומי לפי נוהל חרדה .
לגופים חוץ-ממשלתיים, 2017 – 2019 .
מהתרשימים עולה כי מספר נפגעי החרדה שטופלו, הוכפל ביותר מפי שניים משנת 2017 .
מהמטופלים בהתאם לנוהל חרדה הם מדרום הארץ .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי-נובמבר 2020 (להלן- תקופת הביקורת) את היערכות .
הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בחירום ואת הטיפול בהם, בשנים 2019-2017 .
הביקורת התמקדה בבחינת קיומה של אסטרטגיה לאומית ליצירת חוסן אזרחי; בטיפול בנפגעי .
חרדה; ובפעולות משרדי הממשלה הנוגעים לדבר והרשויות המקומיות בעקבות הרפורמה .
הביקורת נעשתה ב-12 רשויות מקומיות18 ,8 מהן סמוכות לגבול בצפון הארץ או בדרומה ו -4 .
רשויות גדולות נוספות, שאינן סמוכות לאחד הגבולות, לשם השוואה.
במשרד הבריאות: באגף לבריאות הנפש, באגף בכיר שעת חירום ובמחוזות צפון, חיפה ודרום.
בדיקות השלמה נעשו בשפ"י שבמשרד החינוך; במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים .
(להלן - משרד הרווחה); במוסד לביטוח לאומי; במשרד ראש הממשלה; במשרד לשוויון חברתי; .
במשרד העלייה והקליטה; במשרד הביטחון וברשות החירום הלאומית (להלן - רח"ל); בקופות .
החולים: שירותי בריאות כללית (להלן - קופ"ח כללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - קופ"ח .
מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - קופ"ח מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - קופ"ח .
לאומית); בארבעה בתי חולים : המרכז הרפואי האוניברסיטאי ברזילי באשקלון, המרכז הרפואי .
זיו בצפת, סורוקה - מרכז רפואי אוניברסיטאי בבאר שבע, ורמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות .
נוסף על כך נערכו בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2020 מפגשים במסגרת תהליך שיתוף ציבור .
(להלן - תהליך שיתוף הציבור).
המפגשים נערכו עם קבוצות מיקוד של תושבים מדרום הארץ .
ומצפונה שנועדו לבטא את נקודת המבט של הציבור בנושא הביקורת.
הדינים המרכזיים המסדירים את הטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום כוללים את חוק ביטוח .
בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 , פקודת המועצות המקומיות ]נוסח חדש [ ; פקודת העיריות .
, צו המועצות המקומיות, התשי"א ]נוסח חדש[-1950 ,)וצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות .
התשי"ח-1958 ; צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספותהשנייה והשלישית לחוק), התשע"ב - .
2012 ; חוזר מנכ"ל משרד הבריאות 14/2018 ""הפעלה של מענה נפשי לאוכלוסייה בשעת חירום .
18 ,עיריות אשדוד, אשקלון, באר שבע, חיפה, נתיבות, קריית שמונה, שדרות, תל אביב; המועצות האזוריות אשכול, גולן .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מנובמבר 2018 .
במהלך השנים התקבלו כמה החלטות ממשלה בנושא: החלטה746 "תכנית .
סיוע משלימה לשדרות וליישובי 'עוטף רצועת עזה' לשנת 2007( " 27.
06 ); החלטה 1561 "סיוע .
מיוחד לשנת 2016 ( "לאזור יהודה ושומרון 19.
16 ); החלטה4865 "תכנית סיוע לאשקלון בשל .
אסטרטגיה לאומית לבניית חוסן חברתי .
המושג "חוסן" עומד בשנים האחרונות במוקד מחקרים רבים עקב מגוון איומים כגון טרור, אסונות .
טבע ומשברים כלכליים וחברתיים.
כך גם בישראל, הנאלצת להתמודד עם איומי טרור ומלחמות.
מקובל לחלק את רמות החוסן לשלוש קטגוריות עיקריות: (א) חוסן אישי; (ב) חוסן קהילתי; (ג) .
חוסן לאומי (כולם יחד יכונו להלן - חוסן חברתי)19 .
חוסן חברתי מוגדר כיכולתה של מערכת .
חברתית - פרט, משפחה וקהילה - להכיל מצבי משבר קיצוניים, להגיב להם ולהתאים את עצמה .
אליהם, לחזור לתפקוד מיטבי בזמן הקצר ביותר עם תום המצב המשברי, ולפתח יכולות .
הסתגלות למצבי משבר עתידיים.
מקובל לטעון שחוסן בנוי ממעגלים התומכים ומייצבים זה את .
זה במצבי משבר וחירום.
מחקרים מרא ים כי חוסן חברתי הוא גורם מגן חשוב מפני מצוקה נפשית, כלומר ככל שהחוסן .
והתמיכה איתנים יותר, כך פוחתת המצוקה הנפשית 20 .
חיזוק החוסן החברתי הוא רכיב חשוב .
בהיערכות הכוללת לטיפול בנפגעי חרדה, שעשוי לצמצם את מספר הנזקקים לטיפול ולהגביר .
את המשאבים להתמודדותם.
במסגרת הביקורת בחן משרד מבקר המדינה שני מיזמים של השלטון המרכזי לבניית חוסן .
גיבוש מודל בין-מגזרי לחוסן בחירום .
בשנת 2015 פנה ראש מטה שר הביטחון דאז למנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז בבקשה לדון .
בגיבוש מודל בין -מגזרי לחוסן בחירום, במסגרת פעולת "השולחן העגול" במש רד ראש .
הממשלה 21 (להלן- השולחן העגול).
הרקע לבקשה היה לקחים שהופקו בעקבות מצבי חירום, .
19 ,'שאול קמחי ואחמדד החוסן בדרום בעקבות סבב "חגורה שחורה" - ממצאים ראשוניים, דצמבר 2019 .
20 ,מרק גלקופף ולירון לפיד פיקמן בשיתוף עם ד"ר טליה גריןתחושת איום, חוסן קהילתי, ומצוקה נפשית בישראל .
בהקשר של טרור ומלחמה (2018 .
21 בהחלטת ממשלה 3190 "יחסי הממשלה, החברה האזרחית והמגזר העסקי התורם להשגת מטרות ציב וריות" .
הוטל על משרד ראש הממשלה לפעול מטעם הממשלה ובשיתוף המשרדים לקיום שיח מתמשך עם .
ארגונים ללא כוונת רווח ועם גורמים בקהילה העסקית התורמים להשגת מטרות ציבוריות במסגרת קבוצות דיון .
שולחן עגול מונה 36 נציגים- 12 מכל מגזר- ואנ שים ממעגלים נוספים בהתאם לנושא הדיון.
מאז הקמתו מהווה השולחן זירה לאומית לכינון ולניהול השיח בין שלושת המגזרים.
השולחן עוסק בנושאי רוחב בין- .
משרדיים ובין-מגזריים, ברגולציה הנוגעת לארגוני המגזר השלישי, ביחסים הבין -מגזריים ובנושאים הנמצאים בליבת .
צבאיים ואזרחיים, שבמסגרתם התגבשה ההבנה כי יש לחזק את החוסן החברתי של החברה .
בישראל כך שתוכל להתמודד באופן מיטבי עם מצבי חירום.
משרד ראש הממשלה נענה .
לבקשה, והשולחן העגול הקדיש את דיוניו, החל ביוני 2016 לנושא זה.
בשותפות רשות החירום הלאומית (להלן - רח"ל) ופיקוד עורף, נמשך כשנה והיו מעורבים בו כ- .
500 ,אנשים מקרב כלל הגורמים הרלוונטיים בממשלה, ברשויות המקומיות ובמגזר השלישי .
שלקחו חלק ב-22 דיונים ובמהלכי היוועצות מקוונים.
לאחר תהליך לימוד ומיפוי, פרסמו ביוני 2017 משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון מסמך .
שכותרתו "מתחברים לחוסן בחירום - מודל לשיתוף פעולה בין מגזרי", ובו נכללו תוצרי התהליך, .
שנועדו לשמש מודל עבודה המעגן שיתוף פעולה בין-מגזרי וקהילתי.
המסמך הופץ בקרב כלל .
המעורבים בנושא החוסן החברתי בחירום (להלן - מסמך השולחן העגול).
במסמך השולחן העגול צוין כי "מצב החירום מייצר סיטואציות החורגות משגרה, המחייבות מתן .
שירותים לאזרחים בהיקפים שאינם נהוגים בשוטף".
עוד צוין, כי "באופן ברור, משאבי הממשלה .
והשלטון המקומי כשלעצמם אי נם מספיקים למתן מענה לכלל הצרכים, וגם אינם יכולים .
לפיכך, שעת חירום מחייבת גיוס ומיצוי מרבי של הכוחות בחברה הישראלית".
תוצרי השולחן העגול עומדים כמה עקרונות יסוד: מה שלא עובד בשגרה לא יעבוד בחירום: יש לזהות ולתרגל בשגרה את שיידרש להפעיל .
הרשות המקומית היא לבנת היסוד של ההיערכות והפעולה בחירום: הרשות היא גורם מניע .
וגם "לקוח" של תהליך שיתוף הפעולה הבין-מגזרי.
לכל אזרח תפקיד בחירום: המטרה היא לאפשר למרב האנשים ברשות המקומית, שלא .
לקחו חלק קודם לכן בחירום, להשתתף בפעולות החירום.
בשעת חירום כל ארגון פועל ככל הניתן בתחום פעילותו בשגרה - "כל ארגון על דגלו" - .
ומביא לידי ביטוי את הערך המוסף של הארגון.
מיצוי הכוחות הפנימיים ברשות המקומית, ורק לאחר מכן היעזרות בכוחות חיצוניים בתיאום .
עימה: הדבר מבטא הכרה בריבונותה ובמשילותה של הרשות המקומית כחלק מחוסנה.
מיפוי מסודר של צרכים, מענים ונותני מענה וכוחות ותיאום הסנכרון ביניהם יסייע במתן .
מודל הפעולה שהומלץ עליו במסגרת השולחן העגול מתחיל בתהליך של מיפוי, שיכלול את .
נושא בריאותם הפיזית והנפשית של התושבים, לרבות טיפול נפשי, ויתבצע באחריות הרשות .
המקומית ועל ידיה, במשותף עם ארגונים ארציים ומקומיים המתמחים בהיערכות לפעולה .
בחירום (לרבות מתנדבים) והתארגנויות קהילתיות (כגון ועדי הורים, ועדי בתי כנסת, ועדי בתים .
משותפים וסיירות הורים), וישמש כתשתית לסנכרון צרכים, מענים, נותני מענה וכוחות בשעת .
תדירות המיפוי בשגרה תהיה פעם בשנה לפחות, ובחירום תיקבע בהתאם לצורך.
הרשות המקומית תתאים את המיפוי למאפייניה הפרטניים, ועל בסיס תוצאותיו תוכל להיערך .
לחירום וליצור לעצמה מנ גנוני פעולה למימוש מטרותיה ולמימוש מודל הפעולה הבין -מגזרי.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום החידוש המובא במסמך השולחן העגול הוא בגיבוש מנגנונים בין-מגזריים לתיאום שיטתי ביניהם .
ולהיערכות מקיפה מראש להפעלתם בזמן חירום.
רח"ל הייתה אמורה להוביל את הטמעתו ויישומו של מסמך השולחן העגול, בשיתוף פיקוד .
העורף וכל הגורמים הרלוונטיים לפעולה.
בפברואר 2018 ,גובש נוסח הצעה להחלטת ממשלה .
הכוללת את אימוץ תוצרי השולחן העגול (להלן - טיוטת הצעת ההחלטה).
מימוש ההמלצות, ובכללן הקמת ועדות היגוי בין-מגזריות לקביעת מדיניות חיזוק החוסן החברתי .
בחירום ב רמות הארצית והמחוזית.
טיוטת הצעת ההחלטה כללה הפעלת תוכנית בשם .
"שותפויות ומשאבי קהילה", כניסוי חלוץ (להלן - פיילוט) בעשר רשויות מקומיות, אולם הפיילוט .
לא בוצע, כיוון שהצעת ההחלטה בנושא לא אושרה.
יצוין כי בטיוטת הצעת ההחלטה נקבע .
שלתקן משרד החינוך תתווסף למשך שנתיים משרת פרויקטור להפעלת הפיילוט.
הגדירה את התקציב להפעלת התקן: כ-8 ( מיליון ש"ח 600,000 ש"ח מתקציב משרד החינוך .
בדיון שנערך בנובמבר 2018 , ובו השתתפו נציגים ממשרד ראש הממשלה ומרח"ל, הוחלט כי .
המשתתפים יפעלו במשותף לקידום הצעת ההחלטה.
במרץ 2019 לאחר קבלת אישור אגף .
התקציבים במשרד האוצר, פרסם משרד החינוך מכרז לתפקיד הפרויקטור, ובסוף דצמבר 2019 .
אף נבחרה זוכה במכרז .
הביקורת העלתה כי למרות העבודה המאומצת שנעשתה בגיבוש מסמך השולחן העגול .
במשך למעלה משנה על ידי גורמים רבים, הצעת החלטת הממשלה לא הובאה לדיון .
בממשלה, והנושא לא קודם.
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי בשל מחלוקות .
וחוסר בהירות בחלוקת הסמכויות בין רח"ל לבין פיקוד העורף, וכן עקב המציאות הפוליטית, .
קיומה של ממשלת מעבר והתפטרותו של ראש רח"ל, לא הייתה אפשרות לקדם את הנושא.
עוד מסר כי התקציב שהבטיחה רח"ל לא נשמר, ומאחר שבשנת 2020 פעלה הממשלה ללא .
תקציב, לא היה אפשר ליישם את הסיכום.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 מסרה רח"ל כי יהיה על שר הביטחון להחליט מי .
הגורם שיביא את הצעת המחליטים לדיון בממשלה - משרד הביטחון או משרד ראש הממשלה.
הליך גיבוש מנגנונים בין-מגזריים לתיאום שיטתי ביניהם והיערכות מקיפה מראש .
להפעלתם בזמן חירום הם נדבך חשוב בהיערכותה של הרשות המקומית בהפעלת .
מנגנוני החירום שלה לחיזוק חוסנה החברתי.
משרד מבקר המדינה מציין את הכנת המסמך "מתחברים לחוסן בחירום - מודל לשיתוף .
פעולה בין מגזרי", אשר גובש במסגרת השולחן העגול במשרד ראש הממשלה, וממליץ .
למשרד ראש הממשלה ולמשרד הביטחון כי לאור חשיבותו הלאומית של הנושא .
ובהתחשב בעבודה המקיפה שנעשתה, לשקול את קידום הצעת ההחלטה לשם יישום .
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי חרף היעדר הסדרה פורמלית .
של ההמלצות, "רוחן" חלחלה ויושמה על ידי פיקוד העורף בחלק מהרשויות המקומיות בתקופת .
הקורונה, אולם רצוי לחזור ולפעול להסדרה פורמלית של ההמלצות ולהוצאתן לפועל.
התוכנית הלאומית להקמת מרכזי חוסן בפריסה .
מרכז חוסן הוא מרכז המעניק שירות מקצועי -ארגוני וטיפולי המאפשר לרשויות המקומיות .
להיערך בזמן רגיעה במטרה לספק מענה נפשי לתושביהן בשעת חירום ובשגרת חירום.
הטיפול הנפשי במרכזי החוסן בשעת חירום ניתן לנפגעים על רקע ביטחוני בלבד.
נועדו מרכזי החוסן לחזק את חוסנה של האוכלוסייה ולהכ ינה לשעת חירום 22 .
במסגרת כמה החלטות ממשלה שהתקבלו מאז שנת200623 , אומצו תוכניות שנועדו לקדם את .
החוסן החברתי ביישובים הנתונים באיום ביטחוני מתמיד, כגון ירי ואיום חדירה ליישובים, ובכללן .
תוכניות להקמה ולהפעלה של מרכזי חוסן.
מרכזי החוסן מופעלים על פי החלטות הממשלה .
ביישובי עוטף עזה, יהודה ושומרון ואשקלון24 .
בהחלטות הממשלה האמורות נקבע כי בכל מרכז .
חוסן תיבנה תוכנית שתתמקד בסיוע לתושבים, ובכלל זה בהגברת החוסן החברתי ושיפור כושר .
בהחלטת הממשלה משנת 2006 נקבע כי לצורך הקמת מרכזי חוסן ותכנון מודל .
להפעלתם תוקם ועדת היגוי בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרד הבריאות ובהשתתפות נציגי .
משרד הרווחה, משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, משרד ראש הממשלה, היחידה לענייני .
הגמלאים, הרשויות המקומיות, הסוכנות היהודית וגורמים חוץ-ממשלתיים.
החל משנת 2007 מפעיל משרד הבריאות, באמצעות הקואליציה הישראלית לטראומה 25 ,11 .
:מרכזי חוסן באזורים שונים בארץ5 מרכזים בעוטף עזה (משנת2007 ); מרכז חוסן אחד בבאר .
שבע עבור האוכלוסייה הבדואית בדרום (משנת 2015 ;)4 מרכזים ביהודה ושומרון (משנת2016 ;) .
מרכז חוסן אחד באשקלון (משנת2020 ).
ועדת ההיגוי העליונה אישרה במרץ 2020 הקמת מרכז .
חוסן נוסף בנתיבות, בכפוף לאישור תקציבי.
22 'נוהל אגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות מס 30.
008 " הפעלת שירות מרכזי חוסן", בתוקף מ - 23.
23 החלטת ממשלה746 "תכנית סיוע משלימה לשדרות וליישובי 'עוטף רצועתעזה'" ( 27.
06 ) לשנת2007 , והחלטות .
ראו התייחסות מפורטת בתת-הפרק בנושא מרכזי חוסן.
24 לעניין מרכזי החוסן בעוטף עזה: החלטה746 ( 27.
06 ) לשנת2007 :והחלטות המשך2902 ( 6.
10 ) לשנת2010 ;2664 ( 2.
11 ) לשנת2011 ;4059 ( 1.
12 ) לשנת2012 ;5207 ( 4.
13 ) לשנת 2014 ;1846 ( 13.
14 ) לשנים 2016-2015 ;2156 ( 11.
16 ) לשנים 2017-2018 ;4328 .
18 ) לשנים 2020-2019 ; ותיקונים להחלטות4540 ( 11.
לעניין מרכזי החוסן ביהודה ושומרון: החלטת ממשלה1561 "סיוע מיוחד לשנת2016 ( "לאזור יהודה ושומרון 19.
:והחלטות המשך4563 ( 13.
לעניין מרכז החוסן באשקלון: החלטה4865 ( 9.
") "תכנית סיוע לאשקלון בשל המצב הביטחוני .
יצוין כי מרכז החוסן הבדואי לא הוקם מכוח החלטת ממשלה.
יצוין כי הקואליציה הישראלית לטראומה הייתה חלק מפיתוח המודל של מרכזי החוסן, והיא גייסה .
משאבים בתחילת ובמהלך הפעילות של המרכזים.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו ממרץ 2021 , כי הוא ביקש להסדיר תקציב להקמה .
ולהפעלה של מרכז חוסן בנתיבות במסגרת דיוני התקציב לשנת 2020 , אולם בשל אי-אישורו .
של תקציב המדינה, לא הוקצה תקציב לנושא.
באוגוסט 2017 הוציא המשנה למנכ"ל משרד הבריאות כתב מינוי לחברי ועדת היגוי עליונה .
לנושא הקמה והפעלה של מרכזי חוסן (להלן - ועדת ההיגוי העליונה), הכוללים בעלי תפקידים .
רלוונטיים מכמה גופים: רח"ל, המוסד לביטוח לאומי, משרד החינוך, משרד ראש הממשלה, .
משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
בכתב המינוי הוטל על חברי הוועדה לבחון את כלל ההיבטים .
של הפעלת מרכזי חוסן, ברגיעה, שגרת חירום, שעת חירום או מצב מיוחד בעורף.
הצטרפו לוועדה בעלי תפקידים ממשרד העלייה והקליטה ומן המשרד לשוויון חברתי .
בינואר 2019 החלה ועדת ההיגוי העליונה לדון בתוכנית לאומית להקמת מרכזי חוסן בפריסה .
ארצית (להלן - התוכנית הלאומית).
מטרת המהלך הייתה לגבש מסגרת מיטבית להתמודדות .
עם סוגיית הדחק, במסגרת חיזוק החוסן החברתי וההיערכות לחירום של הרשויות המקומיות .
לאחר גיבוש המסגרת האמורה תוכנן להביא לאישור הממשל ה החלטה בנושא .
תוכנית לפריסה ארצית רב-שנתית של מרכזי חוסן במודלים מגוונים, כולל מודל תקצובי.
האמור תוכנן על בסיס ההבנות האלה: .
בדיון בינואר 2019 נקבע אף תהליך העבודה לגיבושה ולקידומה של התוכנית הלאומית, לרבות .
השותפים בה ולוחות הזמנים לפעולה, כמפורט להלן: .
במרץ 2019 ,נערך מפגש עם אנשי השטח לריכוז תובנות ואתגרים עיקריים מתוך הניסיון שצברו .
ולהגדרת הסוגיות שיש להביאן בחשבון בבניית המודל הלאומי.
הסוגיות כללו הגדרת מטרות .
ותחומי אחריות של מרכזי החוסן וכן היבטים לגבי המודל הארגוני המומלץ.
במאי 2019 ערכה ועדת ההיגוי העליונה דיון נוסף, ובו הוצגו טיוטת התוכנית הלאומית והסוגיות .
שעלו ממפגש אנשי השטח וממפגש קבוצת המומחים.
בדיון נוסף של הוועדה במרץ 2020 הוצע .
כי רח"ל תמשיך בהובלת התוכנית הלאומית.
ביוני 2020 פנה נציג משרד ראש הממשלה לחברי .
הוועדה הנוספים, ואחרי שהציג את תהליך העבודה שנעשה עד אז, ביקש לברר מהי עמדתם .
בדבר אופן קידום הנושא.
הביקורת העלתה כי למרות התהליך המקיף שנערך בנושא התוכנית הלאומית, חלו .
עיכובים במימוש התוכנית ויישומה, וכי הלכה למעשה טרם גובשה אסטרטגיה לאומית .
לפריסת מרכזי החוסן ולהפעלתם.
עוד נמצא כי בהיעדר א סטרטגיה לאומית הוקם במועצה האזורית גולן מרכז המכונה "מרכז .
חוסן" במימון משרד הרווחה, וכי עתידים להיפתח באשכול גליל מזרחי ובאשכול גליל מערבי .
שני מרכזי חוסן במימון משרד הביטחון, שלא במסגרת ועדת ההיגוי העליונה (ראו להלן).
לאור חשיבות קיומה של אסטרטגיה לאומית לחיזוק החוסן החברתי של תושבי ישראל .
ולנוכח הצורך בפריסה ארצית של מרכזי חוסן, מומלץ כי ועדת ההיגוי העליונה תמשיך .
ותקדם את התוכנית הלאומית עד למימושה.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום בתשובתו מפברואר 2021 למשרד מבקר המדינה ציין משרד הרווחה כי הוא מסכים שיש צורך .
בתוכנית לאומית אסטרטגית לפריסת מרכזי חוסן וימשיך לשתף פעולה עם כל הגורמים .
הרלוונטיים בקידום התוכנית במסגרת ועדת ההיגוי העליונה.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי הוא ביקש שתתקבל .
החלטת ממשלה בנושא פריסה ארצית של מרכזי החוסן, אולם משרד האוצר התנגד לתקצוב .
עוד ציין המשרד, כי בכוונת ועדת ההיגוי העליונה להציג את המתווה .
לפריסה ארצית של מרכזי החוסן למשרד ראש הממשלה, שהוא האמון על העלאת החלטת .
החוסן החברתי הוא גורם מגן חשוב בהיערכות למצבי חירום בכלל ובטיפול בנפגעי חרדה .
מתוך הכרה בחשיבות הנושא נעשו בשנים האחרונות שני מהלכים מקיפים .