HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לא כלל משרד התחבורה רכישה של אוטובוסים נוספים כלל במשרד התחבורה לא נמצאו מסמכים המבהירים מדוע שונתה הדרישה לרכישת המיניבוסים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי רכש 40 האוטובוסים, שנקבע בהסכם הארגון מחדש, נועד להצעיר את גיל הרכב הממוצע של דן, שעלה כתוצאה מהארגון מחדש מ -7 ל-7.
5 שנים (במכרזי התח"צ גיל האוטובוסים הממוצע שדורש המשרד הוא7 שנים); לפיכך מועד ההצטיידות המחייב בהסכם נקבע בהקדם האפשרי מיד לאחר חתימת ההסכם.
מהאמור לעיל עולה כי משרד התחבורה אישר לחברת דן דחיית הוצאת אוטובוסים ישנים מצי הרכב שלה בשנה נוספת, וכך גדל צי האוטובוסים על מנת להתאים להיקף הנדרש לצורך הארגון מחדש.
בין התועלות העיקריות הצפויות בשל הארגון מחדש היו כאמור יצירת מערכת בהירה וקלה לשימוש באמצעות צמצום מספר הקווים ברשת; הפיכת רשת הקווים לרשת היררכית הכוללת סוגי שירות שונים המובחנים לפי צבעם של האוטובוסים או לפי סימונים שיקבע משרד התחברה הן במגוון סוגי הרכב; וצמצום חשיפת התושבים למפגעים סביבתיים של רעש וזיהום אוויר באמצעות הוצאת קווים ראשיים מרחובות שכונתיים ומתן שירות שכונתי בכלי רכב קטנים.
כאמור בהסכם הסובסידיה עם חברת דן מ- 2007 נקבע בין היתר כי עם תחילת יישומה של תכנית הארגון מחדש ייכנסו לתוקף שינויים שונים ובהם: סימון האוטובוסים על פי צבעים או סימנים מזהים לפי סוג השירות.
בתשובת חברת דן למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 צוין כי אם משרד התחבורה היה דורש צביעת אוטובוסים על פי סוגי השרות, אז היה צריך להגדיל את מספר האוטובוסים באופן משמעותי.
מהביקורת עולה כי משרד התחבורה לא דרש שסוגי השירות יסומנו בצבעים שונים על גבי האוטובוסים, אף שלפי התכנית הדב ר נדרש כדי להקל על ציבור הנוסעים את זיהוי סוגי השירות.
כאמור, על פי נתוני נת"א, ליישום הפעימה השנייה נדרשה תוספת של137 מיניבוסים לחברות דן ואגד, אך נרכשו רק 45 מיניבוסים בידי חברת דן, במסגרת ההצטיידות השנתית שלה בשנת 2011.
מהביקורת עולה כי משרד התחבו רה לא שינה ברישיונות הקווים את מספר המיניבוסים בהיקף הנדרש על פי התכנית, כדי לתת שירות יותר טוב לשכונות המגורים, אף על פי שאחת מהתועלות בתכנית הארגון מחדש הייתה כאמור הפחתת הרעש וזיהום האוויר בשכונות מגורים.
הבדיקה בנושא התאמת האוטובוסים לתכנית הארגון מחדש העלתה כי תהליך רכישת המיניבוסים והאוטובוסים וקבלתם אורכים זמן רב.
משרד התחבורה לא דאג כי המפעילים ירכשו מיניבוסים ואוטובוסים כפי שהומלץ בתכנית, וגם לא דאג שייערכו בזמן לרכישתם של כלי הרכב ולקבלתם לפני מועד ביצוע הארגון מחדש.
דבר זה פגע בשירות לנוסע.
רפורמה בתעריפים והפעלת סליקה בין החברות .
הארגון מחדש מבוסס על מעברים בין קווי אוטובוסים שונים ובין אוטובוסים של מפעילים שונים.
כדי שלנוסע יהיה כדאי לעבור מקו אוטובוס של מפעיל אחד לקו אוטובוס של מפעיל אחר, היה על משרד התחבורה לדאוג להסדרי נסיעה מאוחדים ולהסדרי גבייה משותפת של המפעילים, וחלוקת ההכנסות הייתה אמורה להיעשות בין המפעילים.
לצורך מעברים בין קווים של אותו מפעיל או בין קווים של מפעילים שונים, יש להאחיד את התעריפים.
לכן קבע משרד התחבורה מדיניות תעריפים חדשה שלפיהם חולק המרחב לשלושה אזורי תעריף אחיד.
בתוך כל אזור ניתן לנסוע במשך 90 דקות בקווים שונים של מפעילים שונים ולעבור מקו אחד למשנהו בעלות נסיעה מקומית ( 6.
נסיעה בין אזורים יקרה יותר ( 10.
ש"ח), ומחיר הנסיעה מאפשר גם נסיעת המשך ללא תשלום נוסף המפעילים המשתתפים ברפורמת התעריפים הם חברת דן, אגד, קווים תחבורה ציבורית בע"מ ומטרופולין תחבורה ציבורית בע"מ.
הקמת מסלקה בין המפעילים באוגוסט 1998 , על פי המדיניות לשיפור השירות בתח"צ, ובהמשך להפרטת קווי השירות בתח"צ, החליטה הממשלה להסמיך את המפקח על התעבורה לחייב קיום של אמצעי כרטוס משותפים19 למפעילים השונים ולקבוע את ההסדרים הכספיים הכרוכים בכך.
בספטמבר 2001 'החליטה הממשלה בהחלטה מס 648 כי על המפקח על התעבורה לפעול להכנסת מערכת ממוחשבת בתח"צ (כרטיס חכם) עד 31.
ראו גם פרק "הסכמי סובסידיה בין המדינה לאגד" בדוח זה משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 519 .
01 מכרז להקמת מסלקה ולתפעולה 20 .
המסלקה תבצע סליקה של הכרטיסים המשותפים לכל המפעילים בתח"צ ובכלל זה תנפיק את הכרטיסים המשותפים 21.
מהביקורת עולה כי רק בנובמבר 2010 נחתם הסכם עם תאגיד ממשלתי לביצוע השלב הראשון של הקמת מרכז שירות כרטוס חכם, ובינואר 2012 חתם משרד התחבורה על אישור להמשך השלב הראשון של הפרויקט ועל הרחבה להוראות ההסכם עם תאגיד ממשלתי לקליטת נתוני הכרטיסים החכמים של כל המפעילים של קווי השירות במטרופולין תל אביב.
עוד העלתה הביקורת כי משרד התחבורה החל בביצוע הארגון מחדש בלי לדאוג להפעלת מערכת הסליקה קודם ליישום הארגון מחדש.
בתוספת להסכם הסובסידיה עם חברת דן שנחתם רק בנובמבר 2012 נקבע, כי בתחילת ביצוע הארגון מחדש תופסק ההתחשבנות בין חברת דן למפעילים אחרים בגין אמצעי כרטוס משותפים, וזאת עד המועד שבו יחל לפעול מרכז שירות משותף.
נת"א ומשרד התחבורה ציינו בתשובותיהם כי נושא ההתחשבנות בגין הפדיון הוסדר עם כל המפעילים הרלוונטיים, גם ללא הפעלת המסלקה, זאת באמצעות העברת כל פדיון המפעילים למדינה, והיא מקזזת מהסובדידיה את ההפרש בין פדיון הבסיס לפדיון בפועל .
כך העבירה המדינה את סיכוני הביקוש מהמפעילים לממשלה.
אגף התקציבים שבמשרד האוצר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אכן נקבע שההכנסה התקנית של החברות תוסיף להיות ההכנסה של יוני 2011 ,, ולכן הסובסידיה תישאר קבועה אולם הודגש, כי הממשלה מקזזת מהסובסידיה את ההפרש בין פדיון הבסיס לפדיון בפועל.
יוצא איפא כי במועד סיום הביקורת, כעשר שנים לאחר המועד שבו הייתה המסלקה אמורה להתחיל לפעול לפי החלטת הממשלה מספטמבר 2001 , היא טרם החלה לפעול.
קו אוטובוס מתחיל ומסתיים במסוף אוטובוסים.
המסופים תפקידם לספק מישק נוח ויעיל בין סוגי שירות ואמצעי נסיעה; שירותים הדרושים לנוסע; שירותים תפעוליים ומינהליים למפעיל וכן לשמש תחנות קצה לקווי האו טובוסים.
כמו כן, הם אמורים לספק מקומות חניה .
20 בדו"ח שנתי59 ב' של מבקר המדינה שפורסם במאי 2009 "בפרק "השירות לנוסע באוטובוסים ציין משרד מבקר המדינה כי עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , לא הופעל כרטיס חכם כאמור וכתוצאה מאי הפעלתו כל עלייה לאוטובוס הפכה מטרד, כתוצאה מתשלום נפרד בגין כל קטע נסיעה.
בעניין זה, הכנסת אישרה בשנת 2010 את סיכומיה והצעותיה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא זה, לפיהן התרשמה הועדה שהמשרד פועל לתיקון הליקויים עליהם הצביע המבקר בדו"ח.
21 בעניין זה ראו גם בפרק "השירות לנוסע בתחבורה הציבורית" בדוח59 ב' עמ 1091 שפורסם במאי 2009.
לאוטובוסים, תחנות לנוסעים, מקום התרעננות לנהגי האוטובוסים וכבישי גישה לכניסה וליציאה של אוטובוסים.
בגוש המרכזי קיימים 39 .
מסופי אוטובוסים ביוני 2009 הכין מינהל תח"צ מצגת בנושא מסופי אוטובוסים בתל אביב הכוללת מיפוי של עמדות האוטובוסים הנוספות שיידרשו במסופים הקיימים בעקבות הארגון מחדש.
לפי המצגת, במסוף קריית החינוך נדרשו עוד ארבע עמדות, במסוף עתידים עוד שבע עמדות ובמסוף בשכונת נווה ברבור עוד שתי עמדות.
בספטמבר 2009 החל המינהל בתכנון מפורט של המסופים ושל תחנות הקצה שבהם צפוי גידול בפעילות האוטובוסים בעקבות התכנית.
באפריל 2010 שלח יו"ר מזכירות אגד דאז מר גדעון מזרחי מכתב למשנה למנכ"ל משרד התחבורה, ובו ציין שאגד קורא לשיפור התשתיות החיוניות לצורך "הפעלה איכותית", כמו שדרוג מסופי התח"צ.
באפריל 2011 הגישה חברת ייעוץ למינ הל תח"צ דוח בנושא מצב המסופים שהזמינו נת"א ועיריית תל אביב-יפו, ובו פורטו הליקויים במסופים השונים.
כאמור,על פי תכנית הארגון מחדש שונו מסלולי קווים רבים והוספו קווים חדשים בגוש המרכזי.
בעקבות זאת נוצר עומס בחלק מהמסופים, דבר שהיה ידוע למינהל תח"צ, שהיה אחראי לתכנון וליישום של הארגון מחדש.
מיד עם תחילת הפעימה השנייה ביולי 2011 , הועלתה בעיית העומס במסופי האוטובוסים עקב השינויים בקווים.
מסיכום שהכינה מנהל אגף בכיר בתח"צ מישיבת צוות שהתקיימה ביולי 2011 , עולה כי היה מחסור במקומות חניה במסוף המרינה בבת ים ובמסוףעתידים, שגרם קושי בתפעול הקווים שם.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנהל אגף תח"צ לבדוק את הנושא לעומקו ולמצוא פתרון הולם לפני יישום הארגון מחדש.
הביקורת העלתה כי רוב מסופי האוטובוסים בגוש המרכזי אינם מוגדרים בתב"ע22 כמסוף אוטובוס, והם מופעלים ללא רישיון; לכן לא ניתן לבנות בהם נוסף על הקיים כדי להתאימם לצורכי המפעילים ולצורכי נהגי האוטובוסים.
אכיפה בנתיבי תחבורה ציבורית .
בתכנית הארגון מחדש שהוכנה ב- 2004 ובתכנית המעודכנת מ- 2009 צוין כי הפעלת נת"צים לביצוע ולאכיפה ממוקדת בהם חיוניות להצלחת הארגון מחדש.
לפי התכנית הוספו ארבעה נת"צים בתל אביב - בציר קינג ג'ורג' וברחובות אלחנן, אבן גבירול וקרליבך.
לפי נתוניה של חברת דן, מהירות הנסיעה בנת"צ הפנוי מכלי רכב פרטיים הנוסעים או חונים בו, גבוהה ב- 30% .
ממהירות הנסיעה בכבישים המעורבים 1 .
,סמכות האכיפה בנוגע לנסיעה בכבישיםלרבות הנת"צים, מצויה בידי המשטרה.
ביוני 2010 התקיים דיון בלשכת מנכ"ל משרד התחבורה, ובו הוחלט כי יש לתאם עם המשטרה את הפעלת הנת"צים לאחר ביצוע הארגון מחדש.
נוסף על כך יש לוודא כי המשטרה תקצה שוטרים לאכיפת החוקים הנוגעים לנסיעה בנת"צים.
22 תב"ע- תכנית בנין עיר - היא מסמך בעל תוקף חוקי שנועד להסדיר את השימוש בקרקע בשטח נתון.
משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 521 .
נציגי משרד התחבורה נפגשו עם נציגי המשטרה כדי לסכם ביצוע אכיפה ממוקדת בנת"צים.
ב- 2011 ,העביר משרד התחבורה למשטרה, באמצעות נת"א 94,000 ש"ח לתגבור השוטרים העוסקים באכיפה בתחום זה.
בתשובת משטרת ישראל לביקורת ממרץ 2013 היא הודיעה כי בשנים 2010 -2012 היא רשמה 37,000 דוחות אכיפה בנו גע לנסיעה וחניה בנת"צים במטרופולין ת"א 23 .
ממסמכי משרד התחבורה ומינהל תח"צ ומתלונות המפעילים, בעיקר חברת דן ואגד, עולה כי המשטרה לא עמדה בסיכום עם משרד התחבורה ולא ביצעה אכיפה מספקת בנת"צים, וכי מה שנעשה לא היה אפקטיבי, ובוודאי ולא הרתיע נהגים מלנסוע בנת"צים.
בפגישה עם האחראי לנושא במשטרת מרחב תל אביב בדצמבר 2012 נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי ההנחיה של המשטרה היא להתמקד בפעולות מניעה ואכיפה בשני נושאים: עברות בנושאים הקשורים לתאונות דרכים (כ-60% ) ועברות בריונות בכבישים (כ-40% .
) המשטרה הגדירה עבירת נסיעה או חניה של כלי רכב פרטיים בנת"צים כעברות בריונות.
משרד התחבורה סיכם עם המשטרה כי תבוצע אכיפה ממוקדת בנושא, והעביר לה כספים למטרה זו, אך הוא לא התנה זאת בגיבוש תכנית אכיפה שיאשר ובקבלת דיווח שוטף על ביצוע האכיפה.
אמצעי נוסף לאכיפה בנת"צים שתוכנן במסגרת ת כנית הארגון מחדש הוא אכיפה אלקטרונית באמצעות מצלמות.
שימוש במצלמות לאכיפה בנת"צים קיים במדינות אחרות.
כדי להציב מצלמות אוטומטיות בישראל יש להתאים אותן לדרישות החוק בארץ.
לשם כך החלה בשנת 2006 .
תכנית לפיתוח מצלמה המותאמת לדרישות בחוק ביוני 2011 פרסם מינהלתח"צ מכרז לאספקת מערכות לאכיפה אלקטרונית בנת"צים.
ואולם המכרז בוטל עקב היעדר תיאום עם משטרת ישראל.
עד מועד סיום הביקורת לא פורסם מכרז חדש לרכישת מערכות לאכיפה אלקטרונית בנת"צים, וממילא לא הופעלה מערכת כזאת.
הקמת רשות מטרופולינית לתח"צ .
אחד הקשיים ביישום פרויקטים של תח"צ הוא התיאום בין הרשויות במטרופולין תל אביב ובקיום שיתוף פעולה ביניהן.
בשנת 1996 פרסמה ועדה לבחינה, וגיבוש המלצות בעניין פתיחת ענף התחבורה הציבורית לתחרות.
הוועדה המליצה להקים רשות ארצית לתחבורה ציבורית, אשר תרכז את הטיפול בענף ותהיה אחראית על רמת השירות והתכנון שלו, ורשויות מרחביות אשר יהיו אחראים להפעלת התחבורה הציבורית בתחומן.
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה, למנות צוות בינמשרדי לגיבוש מבנה, תפקידים ואופן ההתארגנות של רשות ממשלתית לתחבורה ציבורית במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים וכן לבחירת המבנה ואופן .
23 לפי חישובים שעשה משרד מבקר המדינה נרשמו בממוצע רק 30 דוחות ליום בנושא אכיפה בנת"צים במטרופולין תל אביב.
הארגון הנדרש לצורך פעילות במרחבים המטרופולוניים.
הצוות אמור היה למסור את מסקנותיו תוך ששה חודשים, לרבות תכנית שתייושם עד סוף שנת 200824.
הרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב ומשרדי התחבורה והאוצר עשו עבודת מטה משותפת להקמת רשות מטרופולינית לתח"צ.
בכנס ראשי ערים שהתקיים בדצמבר 2010 הוחלט לקדם את הקמתה של רשות תח"צ מטרופולינית במטרופולין תל אביב.
לצורך זה הוקמו צוות היגוי משותף לרשויות המקומיות ולממשלה וארבעה צוותי משנה שעסקו בהיבטים שונים.
באוגוסט 2011 הכינו משרדי התחבורה והאוצר מתווה לרשות מטרופולינית לתח"צ שתפעל בכפוף לרשות ארצית שתוקם במשרד התחבורה.
לפי המתווה תהיה הרשות המטרופולינית אחראית לניהול התח"צ בגבולותיה ותופקד על ייזום וקידום של פרויקטי תשתית לתח"צ ועל עידוד השימוש בתח"צ.
הרשות הארצית תקבע תקנים מקצועיים ותפקח על העמידה בהם.
לצדה תקום ועדה מש ותפת לתכנון ולבנייה שתהיה בעלת סמכויות בנושאי פרויקטים של תשתית ובין היתר תהיה אחראית לגיבוש מדיניות מטרופולינית.
על פי המתווה, בתום תהליך ההקמה יועברו לרשות המטרופולינית סמכויות להתקשרות עם מפעילי תח"צ ולרישוי קווים, סמכויות של רשות תמרור וכו'.
תהליך ההקמ ה יימשך כחצי שנה שבמהלכה תוקם הרשות ובשלב הסופי תופעל כגוף סטטוטורי.
את רוב התקציב לתח"צ תמשיך המדינה להקצות; לרשות המטרופולינית תוגדר עצמאות תקציבית מוגבלת.
עד מועד סיום הביקורת נובמבר 2012 , לא הקים משרד התחבורה רשות לתחבורה ציבורית ארצית וממילא לא הקים רשות מטרופולינית, אף שהחליט שתוקם רשות כזאת עד סוף 2010 .
רשות מעין זו הייתה עשויה לשפר את התיאום בין הגורמים המעורבים ולמנוע חלק מהליקויים בתהליכי הארגון מחדש במטרופולין תל אביב; ליקויים שנבעו מהיעדרו של גוף בעל סמכויות-על שבידיו הכלים והידע הדרושים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא נמצא ב"תהליכים מתקדמים" של הקמת רשות ארצית לתחבורה ציבורית.
לאחר השלמת המהלך יבחן משרד התחבורה הקמת רשויות מטרופוליניות לתח"צ.
ביצוע הארגון מחדש ברמת גן .
לפני הארגון מחדש שירתו את רמת גן שמונה קווי תח"צ עיקריים25 .
לפי הסברי עיריית רמת גן למשרד מבקר המדינה, עד לביצוע הארגון מחדש כמעט לא נרשמו תלונות תושבים על קווי .
24 ראו גם בדוח שנתי 59 'ב' של מבקר המדינה (עמ 1069 -1094 ) הפרק "השירות לנוסע באוטובוסים" בו ציין מבקר המדינה כי בניגוד להמלצות הוועדה משנת 1996 , הרשות טרם הוקמה.
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו כי על משרד התחבורה לפעול בהקדם תוך שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים להקמת הרשות.
גם הוועדה לענייני בקורת המדינה של הכנסת שדנה בממצאי דוח 59 ב' "רשמה לפניה כי הרשות הארצית לתחבורה תוקם עד אמצע 2010 ".
הצעתה של הוועדה אושרה על ידי הכנסת במאי 2010 .
בדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מדצמבר 2011 , שהמציא משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה, צויין כי "הקמת הרשות נמצאת בשלבי תכנון אחרונים, צפי להקמתה: במהלך שנת 2012.
" משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 523 .
במרץ 2009 הציג משרד התחבורה את תכנית הארגון מחדש לראש עיריית רמת גן.
בעקבות זאת נקבע כי יוקם צוות שיבחן את המשמעויות של התכנית על התחבורה בעיר.
בפגישות שהתקיימו בין העירייה ובין מינהל תח"צ ומשרד התחבורה הוצגו הבעיות המהותיות הנובעות מתפיסתו החדשה של משרד התחבורה שלפיה תיעשה הפרדה בין קווים עירוניים, שיעברו בשכונות העיר, לקווים בין-עירוניים, שלא יעברו בשכונותיה.
על פי תכנית הארגון מחדש מת ווספים חמישה קווים חדשים 26 ומתבטלים שלושה 27.
לדברי עיריית רמת גן, המשמעות העיקרית של ביטולם של שלושת הקווים היא ניתוק הקשר הישיר של העיר מבית החולים שיב"א וניתוק חלק מתושבי דרום העיר ומרכזה מהתחנה המרכזית בתל אביב.
יתרה מזו, עקב השינויים בקווים, מסוף וינטר בדרום העיר יהפוך למסוף אוטובוסים גדול אף שאין ביכולתו לקלוט מספר רב של אוטובוסים ולהכיל קווי מוצא כפי שתוכנן.
במאי 2010 , לפני הפעימה הראשונה, התקיימה פגישה בין נציגי משרד התחבורה ובין נת"א ובה הועלו טענותיו של ראש עיריית רמת גן.
בין היתר הועלה כי אין העירייה מסכימה להוסיף קווים במסופי האוטובוסים הקיימים בעיר.
סוכם כי נציגים ממשרד התחבורה ומנת"א יבחנו את האפשרות להיענות לדרישות העירייה לחבר את השכונות בעיר לבית החולים שיב"א, לאוניברסיטת בר-אילן ולתחנה המרכזית בתל אביב.
על פי מסמכים בעיריית רמת גן במהלך השנים 2010 -2012 פנתה העירייה למשרד התחבורה מספר פעמים, בבקשות להוספת קווים או לתיקון קווים ששונו על פי תכנית הארגון מחדש ושינויים פגע פגיעה של ממש בציבור הנוסעים עקב ניתוקם מאזורים של בתי ספר ובתי חולים או מהתחנה המרכזית בתל אביב.
חלק מהבקשות נענו במהלך השנה שלאחר ביצוע הפעימה השנייה.
מבדיקת ההתנהלות לפני הארגון מחדש ובמהלכו בכל הנוגע לנושאי התח"צ ברמת גן עולה כי תיקוני הקווים לאחר הפעימה השנייה נעשו לאחר משא ומתן בין עיריית רמת גן למשרד התחבורה ולאחר שהעירייה הפעילה לחץ על משרד התחבורה.
ואולם עד מועד סיום הביקורת לא נמצא פתרון לחלק מהבעיות שהעלתה העיריה לפני משרד התחבורה.
עיריית רמת גן דרשה ממשרד התחבורה להשתמש במיניבוסים בשכונות כדי למנוע רעש וזיהום אוויר.
משרד התחבורה לא אישר את דרישתה של העירייה, ותשובתם של המפעיל ושל משרד התחבורה הייתה כי "הקווים פועלים באמצעות אוטובוסים גדולים כי אין אפשרות להכניס מיניבוסים במקומם".
משרד התחבורה לא נימק את החלטתו שלא להשתמש במיניבוסים בשכונות ברמת- גן.
זאת אף שהדבר נדרש לפי התכנית, ומתן השירות לאותן שכונות באמצעות אוטובוסים גדולים אינו עולה בקנה אחד עם הרעיון הבסיסי של מודל התכנית ועם עבודת תכנון הארגון מחדש.
25 קווים30 ,34 ,35 ,60 ,61 ,63 ,65 ו-67.
26 קווים33 ,39 ,58 ,57 ו-65 .
)(מסלול חדש 27 קווים30 ,35 ו-65.
התקשרות עם חברת ייעוץ .
לצורך ניהולו ותיאומו של ביצוע הארגון מחדש העסיקה נת"א חברת ייעוץ (להלן - חברת ייעוץ א').
החברה מתמחה בנושא תשתיות, והשכלתם וניסיונם המקצועי של מנהלה ועובדיה הם בתחומי הניהול וההנדסה.
10 התקיים דיון בוועדה למסירת עבודות תכנון פיקוח וניהול בנת"א.
בדיון אושרה התקשרות עם חברת ייעוץ א' לבדיקת ההיתכנות של יישום הארגון מחדש.
בנספח להסכם ההתקשרות נקבע תשלום קבוע של 600,000 ( ש"ח 200,000 ש"ח לחודש למשך שלושה חודשים).
נקבע כי חברת הייעוץ תחל בעבודתה ב- 31.
על פי ההסכם, היה עליה להגיש בתוך שלושה חודשים דוח סטטוס על יישום פרויקט הארגון מחדש.
באפריל 2010 הגישה החברה את הדוח ובו פירוט מצבו של הפרויקט.
על פי תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , התקשרות שהיא המשך להתקשרות קודמת פטורה ממכרז בנסי בות המפורטות בתקנות.
כאשר שוויין המצטבר של התקשרויות המשך עולה על שווי ההתקשרות הראשונה, יש בסמכותו של המנכ"ל לתת להתקשרות זו פטור ממכרז בנסיבות מיוחדות ומטעמים שיירשמו, אף אם ההתקשרות הראשונה נעשתה שלא באמצעות מכרז.
10 את הגדלת ההיקף הכ ספי של ההתקשרות ב -1.
2 מיליון ש"ח (העלאה ב- 200% ( ).
בטופס הוראת השינוי צוין כי ההעלאה היא בגין שמונה חודשי עבודה 1.
10 , לאחר אישור הגדלת סכום ההתקשרות, המציאה חברת הייעוץ לנת"א הצעת עבודה ובה פירוט התוצרים שתעסוק בהם כחלק "מתהליך ניהול יישום התוכנית לארגון מחדש של התחבורה הציבורית".
עוד הובא בהצעת העבודה ניתוח שכר לפי חלוקה ליועצים, לפי מספר שעות העבודה בחודש ולפי התעריף לשעה.
בהוראת השינוי צוין כי החוזה הקיים נחתם לשם בדיקת ההיתכנות של יישום הארגון מחדש בתח"צ במטרופולין תל אביב, אך בסע יף תנאי התשלום נכתב "ניהול פרויקט יישום הארגון מחדש".
עוד צוין בהסכם כי מלבד העלאת שכר הטרחה, סעיפי החוזה עומדים בעינם.
במרץ 2011 נדונו בוועדת המכרזים של נת"א הארכה נוספת של תוקף ההסכם עם חברת ייעוץ א' והגדלה נוספת של היקף ההתקשרות אתה.
ראש מינהל תח"צ ציינה לפני הוועדה כי "עם סיום בדיקת ההיתכנות ולצורך ניהולו של פרויקט הארגון מחדש של התחבורה הציבורית והוצאתה אל הפועל של הפעימה הראשונה של הפרויקט, אושרה הגדלת ההתקשרות בסך נוסף של 1.
2 מליון ש"ח לפי150 ,אלף ש"ח לחודש.
הגדלת ההתקשרות המתוארת לעיל נעשתה ב טעות על אותו מספר חוזה של בדיקת התכנות ולמעשה מדובר בשני פרויקטים נפרדים - הראשון בדיקת ההיתכנות והשני ניהול יישום הפעימה הראשונה של הפרויקט; ולמעשה היקף ההתקשרות עם חברת יעוץ א' בגין ניהול יישום פרויקט הארגון מחדש עומד, נכון למועד זה על 1.
"מליון ש"ח בעקבות זאת אישרה ועדת המכרזים להגדיל את סכום ההתקשרות עם חברת ייעוץ א' ב -1.
65 מיליון ש"ח לצורך המשך ניהול יישום הפרויקט.
הוועדה ציינה כי "מאחר והתקשרות הראשונה לא נערכה באמצעות מכרז, בהתאם לתקנה 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 נתקבל אישורו של המנהל הכללי בפועל להתקשרות זו.
" משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים 525 .
'מן האמור עולה כי ההתקשרות למסירת עבודת ניהול הפרויקט לחברת ייעוץ א ביוני 2010 נעשתה שלא בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים.
נת"א התייחסה להתקשרות כאל התקשרות המשך, אף שמדובר בהתקשרות מסוג אחר, ולפיכך לא התקיימו הנסיבות הנדרשות להתקשרות המשך, דהיינו שמירה על אחידות מטעמי חיסכון ויעילות.
קודם ההתקשרות עם היועץ לניהול הפרויקט ביוני 2010 לא פנתה נת"א אל מציעים פוטנציאליים לקבלת הצעות, היא לא עשתה השוואה עם מציעים אחרים ולא בדקה את התאמתה של חברת הייעוץ לעבודה הנדרשת.
יתר על כן, במרץ 2011 , בעת אישור הארכת ההתקשרות והגדלת היקפה הכספי בפעם השנייה, נת"א הייתה ערה לכך שמדובר בהתקשרות שונה מההתקשרות הראשונה, ולמרות זאת היא הסתמכה על אישורה של ועדת המכרזים להמשך ההתקשרות על פי פטור בגין התקשרות המשך.
מהאמור לעיל עולה גם כי ההסכם המקורי מינואר 2010 הסתכם בסך של 600,000 .
ש"ח הסכם זה לא שונה עד סוף 2011 .
, אלא תוקפו הוארך והיקפו הכספי הוגדל 4 .
נמצא גם כי שכר הטרחה של חברת ייעוץ א' לכל התקופה מינואר 2010 עד סוף 2011 הסתכם ב-3.
4 מיליון ש"ח- גבוה ב- 476% משכר הטרחה שנקבע בחוזה המקורי.
נת"א ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בחודש יוני 2010 אושרה התקשרות נוספת עם חברת היעוץ, וזאת ליישום והוצאתה אל הפועל של הפעימה הראשונה, בהיקף של 1.
התקשרות זאת הייתה צריכה להיות התקשרות נפרדת מההתקשרות הראשונה לבדיקת היתכנות, והחברה אף הייתה מוסמכת בהתאם לתקנות חובת המכרזים התשנ"ג - 1993 לאשרה ככזאת.
יחד עם זאת, בשל טעות טכנית, וכפי שהוצג אף בשקיפות מלאה לחברי ועדת המכרזים של החברה, התקשרות זאת לא אושרה בוועדה למסירת עבודות תכנון כהתקשרות נפרדת וחדשה, אלא הוצאה לחברת הייעוץ הוראות שינוי של ההסכם שהיה קיים בינה לבין החברה אכן, אי אישורה של ההתקשרות ליישום הפעימה הראשונה כהתקשרות נפרדת הנו פגם, אך מדובר על פגם טכני בלבד ולא על פגם מהותי.
" מתשובת נת"א עולה לכאורה שהחברה הייתה במצוקה של זמן, אבל עוד בתכנית נקבע כי ההפרש בין פעימה לפעימה תהיה חצי שנה.
למרות זאת במרץ 2011 היה צורך דחוף להמשך העסקת חברת ייעוץ א', כיוון שנת"א לא נערכה כראוי לפעימה השנייה.
חברת ייעוץ א' ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 כי "מלכתחילה מדובר היה בהתקשרות חדשה לצרכים שונים בתכלית מההסכם הקודם שנחתם בינואר 2010 ".
עוד הודיעה חברת ייעוץ א ', כי הטעות של נת"א אינה באחריות חברת הייעוץ, וכי היא פעלה כנדרש במסמכי ההתקשרות שהגישה לנת"א.
בהסכם נקבע גם תשלום קבוע של 150,000 ש"ח לחודש בלי שחברת ייעוץ א' נדרשה להגיש חשבון מפורט של שעות העבודה שעבדו עובדיה בפועל והתפלגותן על פי היועצים השונים, אף על פי שחישוב שכר הטרחה לחודש בהסכם הסתמך על הערכת תשומות העבודה הצפויות לחודש.
חברת ייעוץ א' הודיעה למשרד מבקר המדינה כי עדכנה את נת"א מדי חודש בחודשו באמצעות דוח סטטוס שהגישה על התקדמות התהליכים השונים והפיגור בתהליכים אחרים.
לדעת משרד מקר המדינה, לפי כללי בקרה נאותים לא היה מקום שנת"א תסתפק בדוח סטטוס על הפרויקט, אלא היה עליה לקבוע בחוזה כי על חברת ייעוץ א' להגיש לה מדי חודש בחודשו דוח על שעות עבודה שהשקיעה בביצוע הפרויקט.
מהממצאים שהובאו עולים ליקויים רבים בהקמתו של מינהל תח"צ, בביצוע הפעימות של הארגון מחדש בתח"צ במטרופולין תל אביב ובהסכמים שנחתמו עם המפעילים.
עלות התכנון עד שנת 2010 , והביצוע וההפעלה לשנים 2011 -2015 , תגיע לכ-500 מיליון ש"ח.
מנתוני מנהל תח"צ עולה כי הוא ידע כבר בשנת 2004 "שחלק מציבור הנוסעים ייפגע פגיעה של ממש עקב הארגון מחדש בתח צ במטרופולין תל אביב.
למרות זאת משרד התחבורה לא הגביל את מידת הפגיעה באותם האזורים שבהם צפו מתכנני הארגון מחדש ירידה ברמת השירות.
משרד התחבורה גם לא דאג לקיים הליך מסודר של שיתוף ציבור בתהליך הכנת תכנית הארגון מחדש, ובסופו של דבר נעשו שינויים רבים במהלך יי שום התכנית.
התנהלות זו יש בה כדי להעיד על פגם בתהליך התכנון.
לדעת משרד מבקר המדינה, כחלק מהלקחים מהארגון מחדש וגם לקראת השינויים הצפויים בתח"צ במטרופולין תל אביב בשנים הקרובות, על משרד התחבורה לפעול בהקדם האפשרי להקמתה של רשות תחבורה מטרופולינית שיהיו שותפים לה כל גורמי התח"צ והרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב.
כמו כן, על משרד התחבורה להפיק את מלוא הלקחים מהכשלים ביישום שתי הפעימות הראשונות בתכנית הארגון מחדש, לצורך שיפור תהליכי התכנון ולצורך יישומם והטמעתם של שינויים נוספים בתח"צ בגושי הערים הגדולות.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 (להלן- החוק)4, תפקיד רשות מקרקעי ישראל (להלן - הרשות) לנהל את מקרקעי ישראל, ותפקידה של מועצת מקרקעי ישראל (להלן גם - המועצה) לקבוע את המדיניות הקרקעית שהרשות פועלת לפיה, לפקח על פעולותי ה ולאשר את הצעת תקציבה.
שר השיכון ושר האוצר ("השרים" כהגדרתם בחוק) ממונים שניהם יחד על ביצוע החוק ומוסמכים להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
שר הבינוי והשיכון (להלן - שר השיכון) משמש יו"ר מועצת מקרקעי ישראל (להלן גם - המועצה).
החוק קובע כי תפקידי יו"ר המועצה הם, בין היתר, לכנס את ישיבות המועצה ולקבוע את מועדן, מקומן וסדר יומן.
על פי החוק השר, כיו"ר המועצה, שותף לתהליך קביעת המדיניות הקרקעית ולפיקוח על רשות מקרקעי ישראל.
השר יכול להעלות לדיון המועצה ולהכרעתה סוגיות עקרוניות הנוגעות למדיניות הכוללת של הרשות ולסדרי העבודה ברשות.
תפקידה של המועצה לקבוע את המדיניות הקרקעית שהרשות תפעל לפיה, לפקח על פעולות הרשות ולאשר את הצעת תקציב ה שייקבע בחוק; המועצה מתכנסת כמה פעמים בשנה כדי לדון בנושאים הקשורים למדיניות הקרקעית ולפעילות הרשות.
הרשות מיישמת את מדיניותה על ידי קביעת נהלים והחלטות הנהלה, אשר מטרתם, בין היתר, לטפל באופן שוויוני בנושא המקרקעין.
החלטות המועצה מתקבלות בדרך של רוב קולות, ואולם ליו"ר המועצה יש קול הצבעה נוסף במקרה שהדעות שקולות.
הרשות, בראשות מנהל הרשות, מוסמכת לנהל את קרקעות המדינה.
החוק קובע כי מנהל הרשות חייב להגיש למועצה דין וחשבון על פעולות הרשות אחת לחצי שנה.
זהו למעשה כלי הפיקוח המרכזי שבידי המועצה שמטרתו לוודא שעקרונות המדיניות הקרקעית שקבעה מיושמים על ידי הרשות.
4 בתיקון מס' 7 לחוק רשות מקרקעי ישראל , התשס"ט - 2009 , שונה ש מו של מינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל.
משרד הבינוי והשיכון 363 .
שם הדוח: שם הדוח: סדרי העבודה של שר הבינוי והשיכון ורשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
בחודשים פברואר-ספטמבר 2012 בדקמשרד מבקר המדינה את סדרי העבודה של שר הבינוי והשיכון עם הרשות בשנים 2009 -2012 , ובכלל זה קיומם של העקרונות בדבר גדרי ההתערבות המותרת של השר בעסקאות מסוימות ונושאים פרטניים של הרשות.
בתקופה שנבדקה כיהן ח"כ אריאל אטיאס כשר הבינוי והשיכון (להלן - שר השיכון לשעבר או השר), מר מרדכי מרדכי כיהן כמנכ"ל המשרד ומר ירון ביבי כיהן כמנהל הרשות.
הבדיקה נערכה בהנהלת הרשות ובמחוזותיה וכן במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון).
יחסי הגומלין בין שר השיכון לרשות .
מנהל הרשות כפוף במישרין לשר השיכון, שהוא כאמור יו"ר המועצה המפקחת על עבודת הרשות.
אולם, בדצמבר 1991 קבע בית המשפט המחוזי בחיפה5, כי הגוף המוסמך להחליט בנושא הקרקעות ה יא ה רשות, החייבת להפעיל שיקול דעת, ואין ה יא מקבל ת הוראות מהממונים עליה.
מבקר המדינה כבר קבע בדוח קודם 6 כי מנהל הרשות "חייב להפעיל שיקול דעת עצמאי בעניינים שבטיפולו ולהימנע מלקבל הנחיות או הוראות ממי שלא הוסמך לתיתן לו".
נוסף על כך קבע מבקר המדינה בדוחות קודמים 7 , כי כפיפותו האדמיניסטרטיבית של מנהל הרשות לשר, וכהונתו של השר גם בתפקיד יו"ר המועצה, אין בהם כדי להקנות לו סמכות לתת לרשות הוראות הנוגעות לדרך טיפול ה בקרקעות שבניהול ה.
זאת ועוד, הגם ששר השיכון משמש יו"ר מועצת מקרקעי ישראל - ככלל אין זה בסמכותו להתערב בפעילותה השוטפת של הרשות ואף לא להנחות ה בעניינים נקודתיים8, או להכריע בעניינם של הנזקקים לשירותי הרשות.