HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התאגידים נרשמים במדינות המשמשות מקלטי מס ומגייסים הון שמקורו בחו"ל.
מרשם נאמנויות אשר ניתן לאמת בו את המידע בנוגע לזהות הנהנים מקשה על המערכת .
הבנקאית לזהות את הנהנים הסופיים.
נמצא כי אין מרשם פומבי שיכול לשמש את הגופים הפי ננסיים המתעד לגבי חברות .
שרשומות ברשם החברות שברשות התאגידים ושמוחזקות בנאמנות, מי הנהנים .
זאת למרות החובה לזהות נהנים בפעולות פיננסיות בהתאם להמלצות ה- .
FATF , החוק והצווים, ואף שיש בידי רשות המיסים מידע מסוים על נאמנויות ועל הנהנים .
לפיכך, הגופים הפיננסיים מתקשים לזהות את הנהנה הסופי מפעולה .
שמבצעת חברה רשומה בישראל שמניותיה מוחזקות בנאמנות.
על משרד המשפטים, וכלל הגופים הממשלתיים הרלוונטיים לעניין זה להמשיך את בחינת .
הדרכים להסדרת תחום זה אם באופן פרטני ואם באמצע ות הקמת מרשם נהנים .
בנאמנויות, מרשם נהנים כללי ברשם החברות או בכל דרך אחרת שתאפשר לגופים .
המפוקחים לזהות גם את הנהנה בנאמנויות בחברות.
מומלץ כי בחינה זו תבוצע תוך שיתוף .
רשויות האכיפה והציבור , ובייחוד הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מסוגיה זו.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו כי הוא מסכים להמלצה כי יוקם מרשם פומבי של נאמנויות .
בחברות, שכלל הרגולטורים יוכלו להיעזר בו למילוי תפקידם.
רשות המיסים מסרה בתשובתה, כי אין לה התנגדות שמשרד המשפטים ורשם החברות יבחנו .
דרכים להסדרת התחום באמצעות הקמת מרשם נאמנויות חדש ונפרד.
עוד מסרה כי על מאגר .
הנאמנויות והנהנים המצוי ברשות המיסים חלה חובת הסודיות על פי דין , ונודעת לה חשיבות .
רבה להבטחת הדיווחים לרשות המיסים וגביית המס לטובת תקציב המדינה.
לרשל״ה מוקנית סמכות על פי סעיף 31 לחוק איסור הלבנת הון לבקש מרשות המיסים מי דע .
ממאגר הרשות הדרוש לה לצורכי עבודתה.
קבלת החלטות מקדמיות (פרה-רולינג) .
על פי החלטת הממשלה, רגולציה חכמה תהיה, בין היתר, עקבית, ודאית, בהירה ונגישה לציבור.
החלטה מקדמית (פרה-רולינג) היא החלטה מראש של הרשות המינהלית לגבי פעולה עתידית, .
המתקבלת לבקשת פונה, על מנת לאשר לו כי הוא פועל על פי הדין או כדי לאפשר לו להעריך .
את כדאיות ביצוע הפעולה.
למשל, ניתן לפנות לרשות המיסים כדי לקבל החלטה מקדימה על .
חבות המס שתקום אם תבוצע עסקה מתוכננת, בהתאם לנתונים המוצגים לרשות המיסים 107 .
רשות מינהלית עשויה להציע ליחידים ולתאגידים לפנות אליה כדי לקבל החלטה מקדמית בעניין .
עתידי, כגון בענייני מיסוי ומכס 108.
בביקורת עלה, כי המפקח על הבנקים, משרד התקשורת, רשות שוק ההון וכן הממונה .
על הנש"עים במשרד המשפטים אינם נותנים מענה על פניות גופים מפוקחים בעניינים .
קונקרטיים לצורך קבלת החלטות מקדמיות (פרה-רולינג) , אלא לכל היותר משיבים על .
שאלות עקרוניות או רוחביות במסגרת פרסומים לכלל המפוקחים.
המפוקחים נדרשים לפעול בהתאם ל גישה מבוססת סיכון ולנהל את הסיכון בהתאם .
להוראות הדין, הרגולציה והמלצות ה -FATF.
לנוכח זאת נשקף לגופים המפוקחים הסיכון .
שהרגולטור יטיל עליהם עיצומים כספיים.
לעומתם, רשות ניירות ערך והמפקח על .
היהלומים מוכנים לתת מענה על שאלות מקדמיות בנושאים ספציפיים אם יקבלו בקשות .
לקבלת עמדה מוקדמת מטעמם.
רשות ניירות ערך מסרה כי בין השנים 2011 - 2019 היא נתנה שבע החלטות בבקשות לקבלת .
עמדה מוקדמת או בבקשות לאי נקיטת פעולה עתידית ( no action) , בכלל המגזרים המפוקחים .
על ידה, אשר גם פורסמו באתר הרשות במרשתת (אינטרנט).
כמו כן, הרשות נתנה בשנת 2021 .
שתי החלטות מהסוגים האמורים, שפרסומן נדחה מטעמי שמירה על תחרות או בשל כך שיש .
בפרסום כדי לגלות סוד עסקי או מידע עסקי של הפונה.
קביעת הרשות בעניין פרסום .
החלטותיה האמורות, נעשתה בהתאם לנוהל שגיבשה 109 .
החלטה נוספת שקיבלה הרשות .
בעקבות פנייה מוקדמת, באה לידי ביטוי פומבי בעדכון של חוזר שפרסמה הרשות.
ממענה גופים מרכזיים למשרד מבקר המדינה במסגרת שיתוף הציבור, עלה כי לדעתם הקמת .
מנגנון פרה-רולינג רשמי, זמין ויעיל, לצורך התייעצות מקצועית, היה יכול לסייע לגוף המדווח .
להתמודד עם מקרים מורכבים , שבהם הוא מתלבט כיצד לפעול בעניינם של ה מוצרים .
והשירותים הנבחנים ובעניין הדרכים ליישום הרגולציה בפועל, וכן בסוגיות עקרוניות אשר עולות .
הגופים האמורים טענו לפני משרד מבקר המדינה כי בשוק תחרותי ודינמי שירות .
כאמור חייב להיות מהיר ואפקטיבי, וכי מענה זה ישפר את יכולתם של גופים אלה למלא את .
ההנחיות הרגולטוריות ויגן עליהם מפני סנקציות עתידיות.
משרד המשפטים מסר בתשובתו, כי אין מקום לאפשר פרה- רולינג לפני כל פעולה פיננסית, .
שכן הדבר אינו יעיל ואינו ישים.
יש להביא בחשבון את העיכוב שהדבר יגרום בביצוע עסקאות .
107 בעניין זה ראומבקר המדינה, דוח שנתי 68א (2017 ,") "החלטות מיסוי מקדמיותעמ' 79.
il/he/service/customs -providing -prior-information -classifying -goods -in-commercial -import .
109 נוהל פניה מקדמית לרשות ניירות ערך (יוני2008 .
משטר איסור הלבנת הון בישראל (אם לפני כל פעולה יבדקו אם הרגולטור מאשר לבצע אותה או לא) וגם את העובדה שפעילות .
בדרך זו אינה מבוססת סיכון, ואינה עולה בקנה אחד עם חובת הגורם המדווח לניהול סיכונים.
כמו כן, הפרה -רולינג כובל את שיקול דעת הרגולטור , ועקב כך הוא עשוי לגבש עמדה על בסיס .
במקרים מסוימים הדבר עלול גם לגרום לשיבוש חקירה.
הרגולטור לא יכול לשים .
את עצמו בנעלי הגורם המדווח במקרה הקונקרטי, מראש, ולא ריאלי לגלגל את האחריות הזו .
המפקח על הבנקים מסר בתשובתו, כי בפיקוח מתקבלות פניות מאת הגופים המפוקחים, .
בסוגיות ספציפיות הקשורות לניהול סיכון איסור הלבנת הון, הגלום בפעילות העסקית, כגון: .
שאלות הנוגעות לחובות זיהוי פנים מול פנים, הליך הכרת הלקוח, הצהרה על נהנה, בדיקה מול .
רשימת מוכרזי טרור ועוד.
מענה על שאלות, הבהרות ועמדות פיקוחיות לסוגיות האמורות, מוסדר .
באופן מערכתי, במסגרת קובצי שאלות ותשובות העוברים הליך היוועצות עם הו ועדה המייעצת .
לענייני בנקאות ועם הציבור, ולהערכתו לא נדרש לנקוט אמצעים נוספים.
רולינג יביא להצפה של הרגולטור כדי לצמצם חשיפה ולהפחית עלויות, וכי המחיר הוא הסטת .
מעבר לכך, הישענות על פרה-רולינג למעשה מחלישה את היכולת של הגוף .
המפ וקח לנהל סיכון בעצמו.
רשות שוק ההון מסרה בתשובתה, כי מתבצע בה הליך סדור של קבלת שאלות מהסקטור .
המפוקח ומתן מענה לאחר התייעצות משותפת עם רשל"ה, וכי במסגרת הליך כאמור הרשות .
עונה על עשרות פניות בשנה ובכלל זה גם על פניות בעלות השפעות קונקרטיות.
הרשות כי היא דוגלת במענה על שאלות רוחביות ועקרונית באמצעות 'שו"ת' המתפרסמות באתר .
שלה וזמינות לכלל המפוקחים של הרשות ולכלל הציבור .
עוד הבהירה כי שאלות קונקרטיות .
ברמת הדיווח הטכני מגיעות בעיקר לרשל"ה, והיא מתייעצת עם רשות שוק ההון באופן שוטף .
פיתוח מנגנון שייתן לגופים מפוקחים מענה על פניות מקדמיות מסוימות יצמצם השפעות .
שליליות של הרגולציה על האזרחים, כדוגמת הימנעות מסיכון (ראו להלן).
זה יאפשר ביצוע עסקאות תוך מתן ודאות לגוף המפוקח אשר פנה לרגולטור לאחר הליך .
הערכת סיכונים, וימנע מצב של הימנעות מביצוע עסקאות ( de-risking ) בשל אי-הוודאות .
לכן, מוצע כי הרגולטורים יבחנו, כל אחד במסגרת סמכותו, ובתיאום ביניהם .
ובין משרד המשפטים, מהו המענה הראוי שעל רגולטור להעניק למפוקחיו, לרבות בעניין .
פניות פרה-רולינג ופרסום העמדות בנושאים עקרוניים לציבור באתרי הרגולטורים, על .
מנת להגביר את הוודאות של המפוקחים כי הם פועלים כדין.
מומלץ כי בחינה זו תבוצע .
תוך שיתוף הציבור, ובייחוד הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מסוגיה זו ובשים לב .
למכלול ההשלכות של פרסום חוות דעת מקדמיות.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו, כי עמדתו היא כי קיימת חשיבות במענה על שאלות .
מקדמיות בנושאים ספציפיים, וכי הוא מסכים שראוי כי משרד המשפטים יגבש מדיניות אחידה .
השפעת הרגולציה על האזרח .
להלן יוצגו כמה קווי מדיניות של ארגון ה-FATF , הרלוונטיים לבחינת השפעת רגולצייתמשטר .
הלבנת ההון על יחידים ותאגידים: הכלה פיננסית ( nclusionI inancialF)110: החל משנת2013 קידם ה-FATF עמדה ולפיה .
הבטחת הגישה לשירותים פיננסיים מוסדיים של קבוצות או יחידים שבדרך כלל מורחקים .
ממעגל מקבלי השירותים מהמערכת הפיננסית תורמת לביסוס היישום של רגולציית איסור .
הלבנת הון (להלן - הכלה פיננסית).
הפעולה ההפוכה היא הדרה פיננסית111.
( הימנעות מסיכון De-Risking ) (להלן- הימנעות מסיכון): החל משנת 2015 קידם ה- .
FATF גישה ולפיה יש לתת עדיפות לטיפול בתופעת ההימנעות מסיכון.
שמטריד במידה ניכרת את הארגון בשל הסיכון שעסקאות יעברו לאפיקים מחתרתיים, .
באופן שתיווצר הדרה פיננסית ותיפגע השקיפות ( transparency ), דבר שיגביר את הסיכון .
להלבנת הון ולמימון טרור.
על פי ניתוח שביצע הארגון, יש סיבות מורכבות להימנעות .
בישיבת המליאה של ה-FATF בפברואר2021113 הוחלט על ביצוע פרויקט להפחתת תוצאות .
הלוואי השליליות של יישום שגוי של המלצות ה-FATF114 .
על פי ההחלטה, הפרויקט יתמקד .
בארבעה נושאים: הימנעות מסיכון ( risking-de ) ולחלופין אובדן או מניעה של גישה לשירותים פיננסיים115 ; ( הדרה פיננסית financial exclusion ;) ( מיקוד מופרז בארגונים ללא כוונת רווח undue targeting of non -profit organizations ) - .
הנגרם מאי-יישום הגישה מבוססת הסיכון של ה -FATF ; פגיעה בזכויות אדם, תוך שימת דגש עלהזכות להליך הוגן ועל זכויות פרוצדורליות 116.
org/publications/fatfgeneral/documents/financial -inclusion -cdd-2017.
111 הארגון פרסםהנחיות בנושא זה בשנים 2013 ו-2017 .
112 ( רווחיות profitability ( ); סיכוני מוניטין reputational risk ;)" תיאבון סיכון" מועט של בנקים; נטל רגולטורי שקשור .
ליישום משטר הלבנת הון במגזר הפיננסי.
org/publications/financiali nclusionandnpoissues/documents/unintended -consequences -project.
org/publications/fatfgeneral/documents/outcomes -fatf-plenary -june-2021.
גם ביוני 2021 , בישיבת המליאהנידונו ממצאי המחקר והוחלט שבשלבים מתקדמים של המחקר ייבחנו דרכים לטיפול .
114 Mitigating the Unintended Consequences of the FATF Standard.
115 פרקטיקה זו השפיעה על עמותות, נש"פים ועל מערכות יחסים בין בנקים.
116 שנובע משימוש לא נכון בהמלצותFATF אובתהליכי הערכה של הלבנת הון ומימון טרור בנוגע לחקיקה שעשויה .
להביא להפרת זכויות כזכות להליך הוגן או משפט הוגן.
משטר איסור הלבנת הון בישראל בפקודת הבנקאות נקבע, בין היתר, כי המפקח על הבנקים רשאי, בתנאים מסוימים, לתת .
הוראות הנוגעות לדרכי פעולתו וניהולו של תאגיד בנקאי, בין היתר כדי להבטיח את ניהולו .
התקין ואת השמירה על עניינם של לקוחותיו.
כאמור, עקרונות החלטת הממשלה בדבר הערכת עלויות הרגולציה מחייבים את הרגולטורים .
להעריך את עלויות הרגולציה במסגרת הליך מובנה של RIA .
עקרונות החלטת הממשלה בדבר .
רגולציה חכמה מחייבים את הרגולטורים לוודא כי מטרותיה של הרגולציה הן מתן שירות מיטבי, .
קיצור תהליכים, הפחתת בירוקרטיה, הטמעת מטרות הרגולציה ועידוד המפוקחים לפעול .
בדוח מבקר המדינה משנת 2020 בעניין פעולות הממשלה לצמצום הנטל הרגולטורי המוטל על .
עסקים 117 נדונה סוגיי ת הרגולציה המקומית.
בדוח זה נקבע כי הנטל הבירוקרטי הוא גורם מעכב .
לעשיית עסקים וחסם לשילובם של יזמים בתחומים רבים.
מהבחינה הכלכלית, הנטל הבירוקרטי .
הוא מעין מס המוטל על הפעילות העסקית ומפחית את כושר התחרות של ישראל בשוקי ההון .
במדינות העולם, מגביר את אי-הוודאות בעשיית עסקים ובא לידי ביטוי בעלויות כספיות ובבזבוז .
זמן של בעלי העסקים והמדינה.
חוק איסור הלבנת הון והצווים שחוקקו מכוחו משיתים על הגופים המפוקחים חובות שונות .
ובכללן חובתו של גוף מפוקח לבחון פרמטרים רבים בעת פתיחת חשבון עבור לקוח, וכן חובתו .
לבחון פעולות שונות בשגרת הפעילות, כגון העברת כספים או קבלת כספים, הפקדת כספים .
זאת בהתאם לכללים ש נקבעו בחוק, בצווים ובהנחיות המינהליות של .
הרגולטורים של המגזרים השונים.
ביצוע הבדיקות מצד הגופים הפיננסיים עשוי להיות כרוך .
בעיכוב בביצוע בקשתו של הלקוח.
לעיתים הגוף הפיננסי מקבל החלטה על אי-ביצוע פעולה, .
על ביטול הפעולה, על החזרת כספים לחשבון השולח, על אי- פתיחת החשבון או על סגירת .
הלקוח עשוי לחוות את יישום משטר הלבנת ההון מצד הגוף המפוקח, בדרישות .
שונות מצד הגוף המפוקח כגון - הגשת מסמכים, הבהרות, מילוי הצהרות, בקשות להגשת פירוט .
מעמיק בדבר פעילותו העסקית ולהצגת אישורי עורך דין ורואה חשבון.
לנוכח העובדה שמשטר הלבנת ההון הוחל כבר בשנת 2002 על המגזר הבנקאי והורחב במהלך .
השנים באופן שהוא מוחל על מגזרים נוספים בדק משרד מבקר המדינה אם הרגולטורים .
האמונים על אכיפת הציות למשטר בחנו את השפעותיו על האזרח.
למשל, נבחן אם הרגולטורים .
בחנו את שיעור חסימת החשבונות או הפעולות, או את שיעור העיכובים בביצוע פעולות ואת .
ההצדקה לחסימה או לעיכוב כאמור.
כמו כן נבחן אם הרגולטורים מקיימים הסברה לציבור .
בנושא חובותיהם של הציבור והגופים המפוקחים במשטר הלבנת ההון, ואם הרגולטורים בחנו .
האם הגופים המפוקחים משקפים לציבור בבהירות את התהליכים והדרישות הנוגעות למשטר .
הלבנת ההון על מנת לייעל את הממשק עם הלקוח.
117 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 70א (2020 '), פעולות הממשלה לצמצום הנטל הרגולטורי המוטל על עסקים (עמ .
אף שיש למשטר השפעה ניכרת על לקוחות המגזר הפיננסי והחוץ -פיננסי ובניגוד .
למדיניות ה-FATF , המשתקפת גם בהחלטת הממשלה בדבר רגולציה חכמה- בביקורת .
עלו ממצאים אלה בנוגע לתקופה שעברה מאז כניסתם לתוקף של הצווים המגזריים, .
כמפורט להלן: בחינת איכות השירות ללקוח באופן רוחבי: המפקח על הבנקים, רשות ניירות .
ערך, הממונה על הנש "עים, המפקח על היהלומים ומשרד התקשורת לא בחנו באופן .
רוחבי את איכות השירות שניתן ללקוחות הגופים המפוקחים, לרבות את משך .
יישומם של הליכי "הכר את הלקוח " שבוצעו בסוגי פעולות שונים, את מספר .
הפעולות שעוכבו, את משך העיכוב, את מספר ה פעולות שבוטלו, ואת מספר .
הניסיונות לבצע פעולות שלא הושלמו (כגון פתיחת חשבון קבלת הלוואה) - בהקשר .
של יישום הוראות איסור הלבנת הון ומימון טרור.
המפקח על הבנקים מסר בתשובתו, כי הוא מקבל פניות רבות מלקוחות התאגידים .
הבנקאיים בנוגע לאיכות השירות שניתן להם ו לקשיים בפתיחת חשבונות במערכת .
הבנקאית בשל מדיניות מוקפדת לניהול סיכוני איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור; .
היחידה לפניות הציבור בפיקוח עוסקת, בין השאר, במתן מידע ובמענה גם על פניות .
אלו; אם היחידה מאתרת ליקויים רוחביים, היא פועלת לתיקונם במערכת הבנקאית.
ועוד, המפקח על הבנקים נוקט הליכים נגד סירובים גורפים וניהול סיכון באמצעות .
הממונה על הנש"עים מסרה לצוות הביקורת כי על בדיקה כאמור יוטלו .
מגבלות של חיסיון עורך דין - לקוח, שלא יאפשרו להעמיקה.
רשות ניירות ערך מסרה .
בתשובתה, בנוגע לפיקוח על הבורסה ו לזירות סוחר , כי לא קיים מקור סמכות בחוק או .
בצו לבדיקה בעניין איכות השירות, ולפיכך לא מתקיימת בדיקה בעניין זה.
מערך טיפול בפניות הציבור ברשות, ואופן הטיפול בפניות נעשה על פי מגוון רחב של .
אשר לחברי הבורסה, הרי שמישור היחסים הכולל בין הלקוחות .
לחבר הבורסה, נמצא באחריות הבורסה לניירות ערך.
כמו כן, ב נובמבר 2021 פרסמה .
הרשות את טיוטת הוראת יו"ר הרשות לחברי בורסה שאינם בנקים (נוסח להערות .
הציבור) בדבר יישום חובות איסור הלבנת הון בפתיחת חשבונות באמצעות טכנולוגיה .
לזיהוי מקוון, וזאת כדי להיטיב את איכות השירות שניתן ללקוחות חברי הבורסה שאינם .
כמו כן טענה הרשות בנוגע לפ יקוח על מנהלי תיקים, כי נעשה מאמץ להפחית .
את הנטל הרגולטורי במסגרת הזיהוי של הלקוחות, על ידי מתן אפשרות לזיהוים מרחוק.
כמו כן, מסרה כי מתקיים גם תהליך מול ה מפקח על הבנקים, אשר מטרתו מתן .
האפשרות לזיהוי מקל של לקוחות קיימים של הבנק, המבקשים לפתוח חשבונות ניירות .
ערך לצורך ניהול תיקים.
תהליך זה אף נשא פירות לאחרונה והוביל לתיקונו של נב"ת .
שעניינו מתן הקלות בזיהוי לקוחות המבקשים לפתוח חשבון מנוהל רשות שוק ההון .
מסרה כי ערכה ביקורות כאמור על הגופים המוסדיים, אשר בעקבותיהן הוטלו עיצומים .
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו כי נושא זה לא עלה בפניו ולו פעם אחת, .
לאורך כל שנות עריכת הביקורת ומאות ביקורות שביצע, על ידי מי מהמפוקחים או על .
ידי הגופים היציגים של הענף (ובראשם בורסת היהלומים), ולפיכך לדעתו ספק רב אם .
מדובר בבעיה קיימת, אם כי ניתן להתייחס גם אליה במסגרת הליך RIA , אם יוחלט .
הוא הוסיף, כי אין לו כל יכולת לדעת נכון למועד הביקורת על חשבונות .
משטר איסור הלבנת הון בישראל נחסמים, פעולות חסימה או עיכובים בביצוע פעולות שכן הוא אינו מקבל מידע מרשל"ה, .
מהבנקים או מרגולטורים אחרים בנושאים אלו.
פעילות הסברה של הרגולטור לציבור : מאז הוחל משטר איסור הלבנת הון .
בסקטורים הנתונים לאחריותם של המפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך, רשות .
שוק ההון והמפקח על היהלומים (בנוגע לענף אבנים יקרות ובנוגע לענף היהלומים .
המשובצים ויהלומים מעשי ידי אדם), 118 הגורמים האמוריםלא הסבירו לציבור את .
חובותיו וזכויותיו בנוגע למשטר להלבנת ההון .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הממונה על הנש"עים על שבשנת 2016 הוא .
קיים הסברה לציבור באמצעות כנסים, ראיונות לעיתונות ופרסומים בתקשורת.
משרד התקשורת פרסם מידע בנושא באתר המרשתת שלו.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו בנוגע לענף סוחרי היהלומים שאינם מעשי ידי .
אדם ואינם משובצים, כי הלקוחות הם מפוקחים, וכי עם כניסת החוק לתוקף הוא קיים .
כנס בבורסת היהלומים בשיתוף רשל"ה והמחלקה המשפטית של הבורסה והוא מעלה .
פרסומים בנושא באתר המרשתת שלו.
עוד ציין כי לאורך השנים הוא היה בקשר עם .
המחלקה המשפטית של בורסת היהלומים על מנת לוודא שהמפוקחים ערים לחובות .
ולזכויות שלהם (והמחלקה המשפטית של הבורסה היא שדאגה להדרכות) כמו כן דאג .
לעדכן את ציבור המפוקחים, באמצעות בורסת היהלומים, בכל פרסום ששלחה אליו .
רשל"ה כדי שתביאו לידיעת הענף.
בחינת פעולות ההסברה של הגופים המפוקחים לציבור: המפקח על הבנקים, .
רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, המפקח על היהלומים (בנוגע לענף אבנים יקרות .
ובנוגע לענף היהלומים המשובצים ויהלומים מעשי ידי אדם) והממונה על הנש"עים .
לא בחנו אם הגופים המפוקחים מסבירים לציבור את התהליכים והדרישות הנוגעים .
למשטר הלבנת ההון באופן שמאפשר ללקוח שמעשיו לגיטימיים ותקינים, להציג .
את הטיעונים והאסמכתאות הנדרשות כדי שפעולותיו יאושרו ויבוצעו על ידי הגוף .
רשות ניירות ערך טענה כי אין לה סמכות לבצע בחינה כאמור, והממונה על הנש"עים .
טענה כי אין דרך מעשית לבצע בחינה זו.
משרד התקשורת מסר כי הורה לבנק הדואר .
לעדכן את המידע ההסברתי המפורסם לציבור .
משרד הכלכלה והתעשייה מסר .
בתשובתו, כי לא ידוע לו על כל תלונה בנוגע לאיכות השירות שהעלה לקוח של .
המפוקח, וזאת לאורך השנים שבהן הוא מבצע את הביקורות.
כמו כן, התקיימה הסברה .
לסוחרי יהלומים (שאינם מעשי ידי אדם ושאינם משובצים ), ולפי כך המשרד יצא מתוך .
118 רק מגזר היהלומים הטבעיים שאינם משובצים נמצאים תחת סמכות האסדרה השוטפת והכוללת של המפקח על .
שאר תתי המגזרים מצויים רק תחת סמכות האסדרה שלו לעניין מניעת הלבנת הון, על כך ראו בהמשך.
הנחה שהסוחרים הבהירו ללקוחותיהם את המשטר.
הוא ציין כי אין למשרד יכולת לבחון .
את פעולות ההסברה של כל מפוקח ומפוקח.
עוד עלה כי המפקח על הבנקים לא ביצע ביקורת בבנקים ספציפיים, בעקבות פסיקה .
שביטלה החלטות של בנקים אלו בדבר אי פתיחת חשבון או סגירת חשבון בחמישה .
תיקים ספציפיים 119, עקבסיר וב עקרוני לפתיחת חשבון למגזר מפוקח מסוים או עקב .
פעולה ש לא בהתאם למצופה לפי הוראות הדין120.
" המפקח על הבנקים מסר לצוות הביקורת כיבשלב זה לא נערכו בדיקות מערכתיות או בבנקים .
ספציפיים בעקבות פסקי דין ".
לפי עמדתו, גורמי הפיקוח מייש מים גישה מבוססת סיכון .
שבמסגרתה נקבעים סדרי עדיפויות בניהול הסיכונים ו אופן הקצאת המשאבים ביעילות לצורך .
הפחתת הסיכונים שזוהו וניהולם האפקטיבי.
ת וכנית העבודה בתחום הפיקוח נקבעת בהתאם .
לתהליך הערכה כוללת של איכות ניהול סיכוני הלבנת הון ומימון טרור ו של מוקדי הסיכון .
ההחלטה לגבי הסוג, ההיקף ו העצימות של האמצעים הפיקוחיים שיינקטו .
מתקבלת בהתאם ל הערכת הפיקוח לגבי פרופיל הסיכונים של הבנק, למידת ה נאותות של .
תהליך ניהול הסיכונים שהוא מקיים ולמידת ה נאותות של הבקרות הפנימיות לעניין הלבנת הון .
המפקח על הבנקים מסר בתשובתו, כי נושא יישום כללי הסירוב הסביר הוא נושא מורכב .
שמחייב את הבנקים להפעיל שיקול דעת רחב.
מכיוון שמחלוקות בנושא זה מוכרעות תדיר .
בפסיקות של בית המשפט, יכולתו של המפקח על הבנקים לעסוק ב נושא זה היא בהכרח .
מוגבלת, שהרי המפקח אינו אמור ואינו מסוגל לקלוע מראש לדעת בית המשפט בעתיד.
מסר , כי עיון בפסקי הדין מלמד כי מדובר בבחינת אופן יישום המדיניות על ידי הבנקים, ובכלל .
זאת ההתנהלות מול הלקוחות.
עם זאת, בעקבות הערת משרד מבקר המדינה, המפקח ינקוט .
בעתיד את הצעדים המתאימים על מנת לוודא שבנקים מבצעים התאמות במדיניות שלהם .
בעקבות פרסום פסיקות משמעותיות בנושא זה.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו, כי לא ידוע לו גם על ביטול החלטות של גופים מפוקחים .
רשות שוק ההון מסרה בתשובתה כי היא מכירה בחשיבות ההסברה לציבור הרחב, מכירה את .
השפעות משטר מניעת הלבנת ההון ומימון טרור עליו, ואת חשיבות ההסברה על זכויותיו .
יתרה מזו, הרשות הצטרפה לגיבוש עמדות יועץ במסגרת תיקי בית משפט .
שעסקו בסוגיות היחסים בין לקוח הקצה לבין המוסדות הפיננס יים, בעניין יישום משטר הלבנת .
119 )'ת"א (מחוזי חי 44158 -05-18 ( חוסאם משירקי נ' בנק דיסקונט לישראל בע"מ סניף נצרת093) (פורסםבמאגר .
19 )'); ת"א (מחוזי חי 3600-08-17 סאלח עלי נאסר נ' בנק דיסקונט לישראל בע"מ- סניף 093 .
נצרת (פורסםבמאגר ממוחשב , 13.
20 ); ה"פ (מחוזי מרכז) 63126 -02-18 איסלם עאמר נ' בנק דיסקונט לישראל .
בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב , 28.
19 )); ת"א (מחוזי ת"א 14643 -04-18 ישראמיינרס בע"מ נ' בנק אגוד .
הרצליה סניף איזור התעשייה 13079 (פורסםבמאגר ממוחשב , 17.
19 )); ת"א (מחוזי ת"א 262-04-17 טויגה .
און ליין בע"מ נ' בנק מזרחי טפחות בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 6.
120 נושאי ההחלטות היולמתן הסברים ללקוח, מתן אפשרות להפריך את החששות, או ביחס לכך שיש צורך שהחששות .
של הבנק יהיו מבוססים לפני שיקבל החלטה בנוגע לפעולה או לחשבון של לקוח.
משטר איסור הלבנת הון בישראל הון.
ואולם, הרשות מסרה כי בשל היעדר משאבים, ולנוכח תיעדוף המשימות הרבות העומדות .
לפניה, קצרה יד ה למלא משימה זו באופן הרצוי לדעתה.
מומלץ כי המפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, הממונה על הנש"עים, .
המפקח על היהלומים ומשרד התקשורת, בשיתוף משרד המשפטים, יבחנו את השפעת .
משטר הלבנת ההון על האזרח, ובכלל זה יבחנו את היקף החסימה של פעולות בהתאם .
לסוג הפעילות בגוף המפוקח ואת העיכובים בביצוע פעולות, וכן אם החסימות או .
העיכובים האמורים אכן מוצדקים.
כמו כן, ראוי שגם במקרים פרטניים שבהם בתי .
המשפט ביטלו החלטות של גופים מפוקחים, יבחן הרגולטור הרלוונטי אם יש צורך .
בבדיקה פרטנית של מדיניות הגוף.
כמו כן, מוצע שהרגולטורים ישקלו לבצע פעולות .
הסברה לציבור על עיקרי חובותיו וכן על עיקרי חובות הגוף הפיננסי בגין המשטר החוקי .
למניעת הלבנת הון, וכי הרגולטורים יבדקו אם הגופים המפוקחים מסבירים לציבור כיאות .
את התהליכים והדרישות הנוגעים למשטר הלבנת ההון.
קיום בחינה כאמור יאפשר לקדם .
את ישראל להחלת רגולציה חכמה וליישום מדיניות ה- FATF .
רצוי כי סוגיה זו תיבחןתוך .
שיתוף הציבור , ובייחוד תוך שיתוף הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו ממנה.
פעולתם של הרגולטורים המגזריים .
מניעת הלבנת הון - היבטים בפעולות המפקח על .
המפקח על הבנקים מפקח על מערכת הבנקאות בישראל הכוללת 11 ,בנקיםחמישה בנקי חוץ, .
חמש קבוצות סולקים (חברות כרטיסי אשראי ), ושתי חברות נאמנות שהן תאגיד עזר בנקאי121 .
תפקידי המפקח על הבנקים כוללים: פיקוח על יציבות התאגידים הבנקאיים הישראליים- מניעת .
סיכונים עודפים ליציבותם, לרבות אלה הנובעים מפעילותם בחו"ל והגנה על כספי המפקידים; .
הבטחת הניהול התקין של התאגידים הבנקאיים ושמירת ההגינות ביחסים שבין הבנקים .
לשם כך בסמכותו של המפקח על הבנקים לתת לבנקים הוראות הנוגעות .
לדרכי פעולתם וניהולם.
כמו כן, המפקח על הבנקים הוא הממונה על תאגידים בנקאיים, לרבות על חברות האשראי לפי .
חוק איסור הלבנת הון, לצורך ביצוע פעולות פיקוח, ביקורת ואכיפה מכוח חוק זה .
את סמכותו לקבוע הוראות בנושא איסור הלבנת הון ומימון טרור, בין היתר באמצעות הוצאת .
נוהל בנקאי תקין 411 שפורסם ברשומות במאי 2010123 וכן באמצעות פרסוםתשובות על שאלות .
חברת שירותים משותפים (מרכז סליקה .
בנקאי בע"מ) הייתה תאגיד בנקאי עד ביטול רישיונה ב - 30.
122 ראו בסעיף5 ,לפקודת הבנקאות1941 , :ובאתר בנק ישראל .
il/he/BankingSupervision/SupervisorsDirectives/Pages/Default.
123 י"פ, התש"ע 2942 ( 16.
הפעלת סמכותו של המפקח להורות על כינוס ועדה לעיצום כספי לבחינת הטלת .
סנקציות בגין הפרות בתחום הלבנת הון: חוק איסור הלבנת הון קובע כי נגיד בנק ישראל .
יקים ועדה להטלת עיצום כספי, והיא תוסמך להטיל עיצום כספי בגין אי מילוי אחר הוראות .
איסור הלבנת הון הנוגעות לחובות זיהוי של לקוחות או מבצעי פעולות, לשמירת מסמכים .
שהוגדרו ולביצוע דיווחים לרשל"ה, כפי שהוגדרו בצו, או על תאגידים שלא מינו אחראי למילוי .
חובותיהם למניעת הלבנת הון.
כמו כן, פקודת הבנקאות קובעת כי אם יש למפקח על הבנקים .
יסוד סביר להניח כי תאגיד בנקאי הפר הוראה מהוראות ניהול בנקאי תקין (ובהן הוראות נב"ת .
411 הקשורות למניעת הלבנת הון), הוא רשאי להטיל עליו עיצום כספי בסך מיליון שקלים .
אפשרות האכיפה באמצעות עיצומים כספיים הוספה לפקודת הבנקאות בשנת 2005 בעקבות .
פרסום דוח מבקר המדינה לשנת 2002125 .
בדוח נסקרה פעילות המפקח על הבנקים בעניין .
הבנק למסחר בע"מ, שקרס באפריל 2002, וצוין כילפני קריסת הבנק מצא המפקח על הבנקים .
חריגות רבות של הבנק מהוראות ניהול בנקאי תקין.
על פי דוח מבקר המדינה האמור , המפקח .
על הבנקים השלים עם העובדה שהבנק למסחר הפר שוב ושוב הוראות ניהול בנקאי תקין והגיש .
לגורמי ה פיקוח דוחות מסולפים.
עמדת המפקח על הבנקים הייתה שהתגובה הנדרשת אינה .
כרוכה בהטלת סנקציות משמעותיות או פורמליות, אלא יש לנהל דיאלוג עם המפוקחים.
העיר מבקר המדינה כי היעדר מדיניות אכיפה משמעותית פוגע בהרתעה.
מעיון בדוח ועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין אופן תפקודה של המערכת הפיננסית בהסדרי .
אשראי ללווים עסקיים גדולים מאפריל 2019126 עולה כי אף הוועדה סבורה שפעילות אכיפה .
משמעותית של בנק ישראל בעניין חריגות של הבנק מהוראות מבוססות- עקרונות היא כלי חשוב .
שיש לנקוט אם הבנק הפעיל שיקול דעת בלתי סביר בעליל, גם אם הפעילות החורגת לא .
בפועל, המפקח על הבנקים אינו מקבל עמדה זו, וקובע כי אפשר להפעיל .
סנקציות מינהליות רק אם בוצעו הפרות "ברורות, טכניות ופשוטות".
שמדיניות זו של המפקח על הבנקים מובילה לתהליך שהוא בגדר תרחיש צפוי מראש: הבנקים .
"מנצלים" עד תום את העקרונות המעוגנים בהוראות ניהול בנקאי תקין לפרשנות נוחה מבחינתם, .
גם אם פרשנות זו מביאה לתוצאה בלתי סבירה בעליל מהבחינה הכלכלית, ובתגובה המפקח .
פועל לתיקון באמצעות הוראות מפורשות יותר , והתהליך חוזר על עצמו.
מהוראת הנב"ת עולה כי היא כוללת הן הוראות חד-משמעיות (למשל, ההוראות בדבר הערכת .
רמת סיכון על סמך שאלון מובנה וממוכן, מעקב אחר פעילות הלקוח, ניהול מערכת ממוחשבת .
לאיתור פעילות חריגה, ניהול מערכת מידע לגבי לקוחות בסיכון גבוה), והן הוראות מבוססות .
עקרונות (אופן הערכת רמת הסיכון ואפיון פעולות בלתי רגילות).
125 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2002) ,עמ' 975 ,וכן: ראו הסקירה בעניין זה בוועדת החקירה הפרלמנטרית .
להתנהלות המערכת הפיננסית בהסדרי אשראי ללווים עסקיים גדולים (אפריל 2019 '), עמ51 - 53 .
126 ועדת החקירה הפרלמנטרית להתנהלות המערכת הפיננסית בהסדרי אשראי ללווים עסקיים גדולים .
הוועדה הוקמהמכוח החלטת הכנסת ב- 5.
בהחלטה נקבע כי הוועדה תחקור את אופן תפקודם .
של הבנקים והגופים המוסדיים בעניין הקצאות אשראי ללווים עסקיים גדולים משנת 2003 ,ואילךוכן את אופן .
תפקודם של גופי הפיקוח והאכיפה המרכזיים - הרגולטורים - בענייני הקצאת אשראי כאמור.
משטר איסור הלבנת הון בישראל במסמך המתודולוגיה של ה-FATF הוסבר כי מדינות נדרשות לקבוע בחקיקה סנקציות מידתיות .
ומרתיעות למניעת הלבנת הון, וכן נדרש כי הסנקציות יהיו אפקטיביות, על ידי הטלתן בפועל, .
לשם הבטחת ציות עתידי מהגורם המפוקח שהוטלה עליו סנקציה, וכן כדי להבטיח הרתעה של .
אחרים מאי-ציות עתידי.
לשם כך, ה -FATF מכיר בסוגים שונים של סנקציותשעשויות למלא .