HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
5% אשר הושט על תקציבי המשרדים, לא הוחל על התכנית לחיזוק הצפון".
גם הממונה על התקציבים באוצר השיב ברוח זו.
משרד התחבורה, משרד התשתיות, ומשרד הפנים משרד ראש הממשלה 141 .
"נצבעו" כלל תקציבים ל תכנית לחיזוק הצפון, ובחלקם "נצבעו" תקציבים שממילא היו מיועדים לצפון, ועליהם נוספו התקציבים התוספתיים.
עוד נמצא כי לעתים משרדים העבירו תקציבים שתוקצבו בתכניות ייעודיות של התכנית לחיזוק הצפון לתכניות אחרות, ובכך, נוסף על החשש שמא תקציבים אלה לא ישמשו למטרתם המקורית, ייחשפו תקציבים אלו לקיצוץ.
מנכ"ל משרד התשתיות, מר חזי קוגלר, השיב בנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "המינהל לפיתוח תשתיות ביוב, פעל על פי החלטת הממשלה והסיט תקציבים לטובת מימוש החלטות הממשלה.
עם זאת, ניתן לומר שמאחר ולא כל התקציב למימוש החלטות הממשלה היה תוספתי, ברור הוא שממילא חלק מהתקציב היה במקורו לפיתוח תשתיות ביוב גם ביישובי הצפון".
בתשובתו ציין מנכ"ל משרד רוה"מ כי "כל משרד הכלול בתכנית שהיה בכוונתו להעמיד סכום מסוים לצפון העמיד סכום גדול יותר - בעקבות ההחלטה באותם סעיפים תקציביים הכלולים בתכנית.
תקציבו כלל עתה לא רק את סכום הבסיס שכוון לצפון אלא גם את הסכום התוספתי שקיבל המשרד במסגרת התכנית".
לדעת משרד מבקר המדינה, צביעת תקציבים קיימים שהוקצו לצפון והצגתם כחלק מהתכנית יוצרת "תמונה מעוותת של ההיקף התקציבי הכולל של התכנית16.
06 של משרד רוה"מ לציבור צוין כי משרד הבריאות יקבל במסגרת התכנית תוספת תקציב של כ -70 מיליון ש"ח "אשר יסייעו בבניית אגפים בבתי חולים ומוסדות רפואיים אחרים".
בהחלטות הממשלה נקבע כי בתי החולים ייהנו מתוספת תקציב של 50 מיליון ש"ח.
מבדיקות ומעיון במסמכים במש רד רוה"מ עולה, כי תוספת התקציב האמורה נועדה לבינוי ושדרוג בתי חולים בצפון.
לעומת זאת, בסיכום בין נציג אג"ת ובין נציג משרד הבריאות מאוקטובר 2006 נכתב כי התקציב שנקבע בהחלטת הממשלה מיועד לכיסוי גירעונות של בתי החולים שנוצר בעקבות המלחמה, ולא לשם בינוי ושדרוג של בתי חולים.
וכי למעשה הועברו לבתי החולים בשנת 2006 כ-50 .
מיליון ש"ח לכיסוי גירעונות לדעת משרד מבקר המדינה, אם כיסוי הגירעונות מומן מהתכנית לחיזוק הצפון, הרי שלא ניתן להקצות את תוספת התקציב האמורה לשדרוג בתי החולים, ואם לאו, מתעוררת השאלה מה מקור הכספים ששימשו לכיסוי הגירעונות.
כאמור, בהחלטה561 מספטמבר 2006 נקבע כי משרד התיירות ישקיע15 מיליון ש"ח בפרויקט "מאירים את הצפון".
מטרת הפרויקט הייתה "לחזק את תושבי הצפון באמצעות יהוו מנוף מרכזי וחשוב לפעילות תיירותית כלכלית ]ש[.
סדרה של אירועי תיירות ותרבות בצפון".
מונה צוות היגוי בינמשרדי שתפקידו ללוות את התכנון והביצוע של הפרויקט.
במועד ההחלטה משרד התיירות עדיין לא גיבש את הפרויקט; לצורך גיבושו התקשר המשרד עם .
16 הציטוט לקוח מתשובת מנכ"ל רוה"מ בה מפרט המנכ"ל את הסיבות שבגינן הוחלט לא לצבוע את כלל תקציבי הצפון של משרד התחבורה.
אם אכן צביעת תקציבים קיימים מהווה "הצגת תמונה מעוותת" הרי שהדבר נכון לכלל התקציבים הק יימים ולא רק לגבי תקציבי משרד התחבורה (למרות שהיקפם רב יותר).
בפברואר 2007 הציג נציג האמרגן בפני ועדת ההיגוי אירועים אפשריים במסגרת הפרויקט המתוכנן.
מתברר כי הפרויקט עליו החליטה הממשלה לא יצא אל הפועל, והסכומים שהועברו לאמרגן שיתכנן את האירוע ירדו לטמיון.
יתר הכספים שהיו מיועדים לפרויקט הוקצו למטרות אחרות ובהן מיגון17 .
מנכ"ל משרד התיירות ציין בתשובתו כי "בהתאם להחלטת משרד ראש הממשלה, משרד התיירות תוקצב ב -5 מש"ח מתוך 15 מש"ח אשר יועדו במקור לפרויקט".
מנכ"ל משרד רוה"מ הסביר כי "פרויקט 'מאירים את הצפון' נועד בראש ובראשונה להחזיר את תיירות הפנים לצפון ולשפר את מורל התושבים בצפון.
בסוכות תשס"ז הסתבר שתיירות הפנים בצפון אינה נדרשת לחיזוק נוסף.
בנוסף משרדי התיירות והמדע תרבות וספורט אשר היו אמונים על גיבוש התכנית לא הגיעו לתכנית מוסכמת.
לפיכך הוחלט על ביטול התכנית".
תשובתו של מנכ"ל משרד רוה"מ, לפיה בסוכות תשס"ז (אוקטובר 2006 ) התברר כי "תיירות הפנים בצפון אינה נדרשת לחיזוק נוסף" אינה עולה בקנה אחד עם המשך הליך בחירת האמרגן בנובמבר 2006 ועם החלטת הממשלה914 מדצמבר 2006 , לפיה מתוקצב הפרויקט האמור בסכום של15 .
תקצוב ויידוע הרשויות המקומיות .
בדיון בוועדת הפנים של הכנסת שהתקיים במרס 2007 , ציין ראש המועצה האזורית מטה אשר: "אין לנו תכנית מוגדרת.
לי, לפחות, לא ידוע על כספים שאמורים להגיע".
גם ראש המועצה האזורית מבואות חרמון ציין, כי בניגוד להחלטה 838 בענבי זעם שבה ידעו "מה יש לכל מועצה ולאן זה הולך הפעם אנחנו לא יודעים כלום".
משרד מבקר המדינה העלה, כי רק מקצת העיריות והמועצות קיבלו דיווח ממשרד רוה"מ על הכספים שהי ו אמורות לקבל במסגרת התכנית, ואף דיווח זה לא היה מלא.
בפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה בכמה רשויות מקומיות בצפון (קרית שמונה, נהריה, מעלות, וצפת) התברר כי הרשויות לא ידעו כמה כסף יועבר אליהן במישרין או בעקיפין במסגרת התכנית, ולפיכך לא יכלו להיערך לכך.
מנכ"ל רוה"מ ציין בתשובתו כי "החלטת הממשלה לחיזוק הצפון עוסקת במשרדים השונים ובפרויקטים אשר על כל משרד לבצע ולא בחלוקה ע"פ רשויות.
למרות זאת, רשות אשר פנתה אל מנכ"ל המשרד או אל ראש אגף תיאום ובקרה, קיבלה התייחסות מיידית בכתב, אשר כללה את פירוט חלקה בתכנית, בהתאם לנתונים הנמצאים בידי האגף".
כמו כן ציינה ראש אגף תאום ובקרה בפגישה עם נציגי המשרד בדצמבר 2007 כי "בדיעבד יכול להיות שאילו היינו מודיעים מראש לרשויות מה חלקן בתכנית היה פחות בלבול, וכי לקראת ההערכות לתכנית ההמשך ובדיון הלקחים נבחן גם היבטים אלה".
במאי 2007 פרסם משרד הפנים (באתר האינטרנט שלו) את התקציבים שמיועדים לרשויות המקומיות במסגרת התכנית.
בהקצאת התקציב חולקו הרשויות לשתי קבוצות עיקריות: רשויות שנמצאות בהליכי הבראה ורשויות שמצבן הכספי שפיר.
17 בהחלטת ממשלה 1878 מ- 1.
07 ,בנוגע לשדרוג מקלטים ציבוריים בצפון הוחלט, בין היתר להעביר לשדרוג מקלטים 15 .
מיליון ש"ח מהתכנית משרד ראש הממשלה 143 .
בהליכי הבראה ניתנו מענקים בגין תכניותהבראה כשהכספים מוקצים בהתאם לעמידה באבני בוחן ואילו לרשויות האחרות ניתן מענק כפיצוי ארנונה.
בינואר 2007 דיווח מנכ"ל משרד הפנים לשר הפנים דאז, מר רוני בראון, על היערכות משרד הפנים בנושא מקלוט ברשויות המקומיות.
בדיווח צוין כי בדצמבר 2006 החל המשרד בהקצאת תק ציב הסיוע לרשויות המקומיות כחלק מהתכנית לחיזוק הצפון.
במכתב שנשלח לרשויות המאוזנות הובהר כי "חלק מייעודו של תקציב הסיוע המיוחד הינו למטרת 'החזרה לכשירות של המקלטים הציבוריים'.
כל רשות מקומית אשר נכנסת לתכנית הבראה, מחויבת כאבן דרך מותנית לשחרור מענקים להציג טיפול בנושא המיקלוט".
בכירים18 ברשויות מקומיות שנמצאות בתהליך של תכנית הבראה הסבירו למשרד מבקר המדינה כי לא נקבע שהקצאת תקציב למיגון ומקלוט היא אחת מאבני הבוחן של תכנית ההבראה.
בכירים ברשויות שאינן בתכנית הבראה ציינו כי לא ידעו על קיומה של ההנחיה.
בהחלטות הממשלה לא נקבע כי תקציבי הרשויות מיועדים גם למקלוט.
מנכ"ל משרד רוה"מ ציין בתשובתו כי "מכיוון שהאחריות על הטיפול במקלטים הציבוריים.
נמצאת בידיהן של הרשויות המקומיות, הנחה משרד הפנים במהלך חודש דצמבר 2006 את הרשויות המקומיות כי בחלק מתקציבי הסיוע שהועברו לרשויות לאחר המלחמה, עליהן לוודא השבת המקלטים לכשירות מלאה.
גם מנהל המינהל לשלטון מקומי במשרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 תשובה ברוח זו.
מנכ"ל משרד רוה"מ הוסיף בתשובתו כי הממשלה החליטה לבצע פרויקט שדרוג מקלטים בצפון על מנת להעמיד את המקל טים הציבוריים בצפון במצב ראוי ותקין במהירות האפשרית וציין כי הפרויקט בסך 75 מיליון ש"ח מבוצע ע"י משרד הביטחון.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות נושא המקלוט והמיגון ולאור הפערים והליקויים בנושא זה שנתגלו במהלך מלחמת לבנון השנייה, במידה ומטרות התכנית היו, בין היתר, חיזוק הרשויות וסיוע במיגון ובמקלוט, היה צריך לקבוע זאת במפורש כחלק מיעדי התכנית.
נוסף כל כך, היה מקום לוודא כי הרשויות משתמשות בתקציב למטרות להן יועד.
הפיקוח על ביצוע התכנית .
,כאמורעל אגף תיאום ובקרה הוטל לנהל את המעקב והבקרה על אופן יישום התכנית, ובכלל זה לפעול להסרת חסמים ו לפקח על אופן הקצאת המשאבים למגזר היהודי ולמגזר המיעוטים.
מנכ"ל רשות מקומית וגזברים בשתי רשויות מקומיות 144 דוח שנתי58ב .
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי במאי 2007 פרסם אגף תיאום ובקרה מכרז למתן שירותי ייעוץ בנושא מעקב ובקרה אחר יישום התכנית, וכי חתם על ההסכם עם חברת הבקרה רק באוגוסט 2007 .
בדיון שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם אגף פיקוח ובקרה בדצמבר 2007 ציינה ראש האגף כי הליך ההתקשרות עם חברת הבקרה היה ארוך מדי, וכי היא מתעתדת בזמן הקרוב לשנות ולייעל את ההליך המתקיים בוועדות המכרזים על מנת לקצר את לוח הזמנים וכי יתקיים דיון כדי ללמוד ולהפיק לקחים לעתיד.
בהחלטת הממשלה נקבע לוח זמנים לביצוע התכנית.
עם זאת, לוועדת ההיגוי ניתנה גמישות לשנות את לוחות הזמנים לביצוע בהתאם לקצב התקדמות התכנית.
נמצא, כי במשרד רוה"מ אין נתונים על התקדמות ביצוע התכנית בשנים 2006 - 2007 בחלוקה על פי שנים.
ל פיכך אין בידיו גם נתוני ביצוע לגבי שנת 2006 שהסתיימה זה מכבר.
יצוין כי כאמור, מאחר שבשנת 2006 לא נפתחו בהכרח במשרדים תקנות מתאימות לתכנית לחיזוק הצפון, קשה מאוד להתחקות אחר הביצוע19.
מנכ"ל משרד רוה"מ הסביר כי משרדו "עוסק במעקב אחר התקדמות ביצוע התכנית … המעקב אחר ביצוע מאות פרויקטים שחלקם הינם תקציבים שוטפים וחלקם תקציבים ארוכי טווח… הינו מורכב ומתבצע באופן שוטף ויסודי".
נמצא כי הדוח הראשון של חברת הבקרה הוגש למשרד רוה"מ רק ב- 22.
,הדוח, שהוכן בהתאם לדרישות אגף תיאום ובקרה, אינו כולל פירוט של תקנות הוא אינו כולל ביצוע בפועל אלא רק "אומדן ביצוע", ואין בו הפרדה בין התקציב והביצוע של שנת 2006 לשנת 2007 , למרות ששנת 2006 הסתיימה זה מכבר והנתונים בדבר הביצוע של אותה שנה סופיים ומוחלטים ואינם בגדר אומדן בלבד.
כמו כן בתכנית העבודה של חברת הבקרה נקבע כי "לכל פרויקט שלא בוצע יפורטו הסיבות לאי ביצועם", אולם באשר לחלק מהפרויקטים לא נעשה הדבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, המעקב אחר יישום התכנית לא נעשה באופן שוטף ויסודי על ידי משרד רוה"מ.
,כאמורבנושא תאום מעקב ובקרה החל יטה הממשלה כי ועדת ההיגוי תלווה את ביצוע התכנית, ותהיה מוסמכת לשנות ולעדכן את מרכיבי ה בהתאם לקצב התקדמות ביצועה ולנוכח שינויי הנסיבות .
עוד נקבע כי הוועדה תדווח לקבינט על התקדמות ביצוע התכנית אחת לרבעון.
בסיכום ישיבת הקבינט מ- 20.
06 אמר רוה"מ כי החל משנת 2007 ואילך יתכנס הקבינט פעם ברבעון לפחות לצורך קבלת דיווח מעקב ובקרה.
בדיון בוועדת הפנים של הכנסת מ- 6.
07 'ציינה מנכ"לית משרד המשנה לרוה"מ דאז, גב אפרת דובדבני, כי "הקבינט מתכנס בערך פעם בחודש וחצי והמטרה שלו היא לעקוב אחרי הדברים".
19 כך למשל משרד הפנים הסביר למשרד מבקר המדינה כי היה ביצוע חלקי של המשרד, אולם בדוח ביצוע התקציב של המשרד לשנת 2006 לא ניתן להתחקות אחר הביצוע הואיל והתקציבים לא נרשמו בתכנית תקציב נפרדת.
משרד ראש הממשלה 145 .
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי מועד התכנסותו האחרונה של הקבינט היה פברואר 2007 , וכי מאז ועד מועד סיום הביקורת- דצמבר 2007 , לא התכנס הקבינט שוב, וממילא לא קיבל כל דיווח על התקדמות התכנית.
בישיבת ועדת הפנים של הכנסת ב - 6.
2007 ציינה מנכ"לית משרד המשנה לרוה"מ דאז, כי "הדבר החשוב ביותר.
זה לראות שכסף מגיע, ויש את הנושא של מעקב, בקרה על יישום ההחלטות, פתיחת חסמים.
החלטנו על ישיבה שתתקיים פעם בחודש בראשותי, יחד עם כל מנכ"לי משרדי הממשלה, יחד עם כל נציגי אגף התקציבים, והיועצים ונלך לעבודה שהיא דו כיוונית.
נשמע בין המשרדים לבין עצמם איפה הדברים עומדים, איפה יש דברים שנתקעים, איפה יש חסמים, איך אפשר לפתור את החסמים.
אנחנו נרצה לשמוע גם מהשטח, ואי לכך ובהתאם לזאת נזמן בכל ישיבה נציגים מהשטח.
מנכ"לית משרד המשנה לרוה"מ דאז ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "משרדי הממשלה קיבלו את התקציבים הייעודים בתחילת חודש מרס 2007 .
לפיכך, פגישת המעקב הראשונה נערכה בסוף חודש אפריל מתוך רצון לאפשר למשרדים להתחיל ביישום התכנית לפחות כחודשיים.
יצוין כי במאי 2007 יצאה המנכ"לית לחופשה ולא שבה לתפקידה הקודם.
ממלאת מקום המנכ"לית של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, גב' אורלי יחזקאל, ציינה בתשובתה מד צמבר 2007 , כי "חלק ניכר מעובדי המשרד בתקופה הנדונה אינם מועסקים כיום במשרד לפיתוח הנגב והגליל, מאחר וסיימו את תפקידם עם חלופי השרים, על כן המשרד במתכונתו הנוכחית, אינו יכול להגיב בצורה עניינית ומקצועית לנאמר בטיוטת הדו"ח".
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי כי המשרד לפתוח הנגב והגליל ישתתף באופן פעיל ביישום התכנית לחיזוק הצפון, על אף החילופים הפרסונאליים שנעשו במשרד.
בתשובתו ציין מנכ"ל רוה"מ כי ב - 30.
התקיים דיון בנושא יישום תכנית הצפון הדיון התקיים בראשות מנכ"לית משרד המשנה לראש הממשלה דאז וראש אגף תיאום ובקרה דאז, ובהשתתפות מנכ"לים, משנה למנכ"ל, וסמנכ"לים של המשרדים השונים.
לדעת משרד מבקר המדינה קיומו של דיון אחד בלבד על ידי הדרגים הבכירים בנושא התכנית לחיזוק הצפון, ואי -התכנסותו של הקבינט כאמור מצביעים על התנהלות לקויה של משרדי הממשלה והגורמים המופקדים בכל הנוגע לתוכנית לחיזוק הצפון.
התכנית לחיזוק הצפון עוררה ציפיות רבות, בעיקר בקרב תושבי חיפה והצפון התכנית הלכה ודעכה והשפעתה כמעט ואינה ניכרת בצפון.
הממשלה מבססת חלק ניכר מתכניותיה על קבלת תרומות.
מדובר בהתנהלות בעייתית בבואה להוציא אל הפועל את היעדים החשובים והחיוניים שהציבה לעצמה הממשלה.
ניתן היה לצפות כי אחרי מלחמה כה קשה שעברו תושבי הצפון וחיפה, הממשלה, על משרדיה הנוגעים בדבר, תירתם במלוא הכוח לפעול לשיקומם.
אך ממצאי הביקורת מלמדים כי מעבר לקביעת מדיניות עקרונית והצהרות על התכנית, הממשלה לא נערכ ה כנדרש לביצועה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהממשלה ובראשה משרד רוה"מ ייערכו מחדש מבחינה ארגונית, תקציבית וניהולית לביצוע התכנית ויקבעו סדרי פיקוח ובקרה נאותים בעניינה לרבות קביעת יעדים ברורים ומדדי ביצוע, כדי לוודא שהתכנית תצא מן הכוח אל הפועל באופן יעיל ומועיל ובלא לחרוג מלוח הזמנים לביצועה.
שיקום האוכלוסייה באזורים שסבלו וסובלים ממלחמות הוא אתגר חשוב מאוד לממשלה.
על הממשלה לפעול כדי שתכניותיה והחלטותיה לא יהיו בבחינת "אות מתה".
המשרד להגנת הסביבה מופקד, בין היתר, על אכיפת חוקי הגנת הסביבה יחד עם גופים נוספים, בהם רשויות מקומיות11 .
כמה חוקים ותקנות מקנים לו סמכויות להיאבק בעברות של פגיעה באיכות הסביבה, ובהם חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד - 1984 (להלן- חוק שמירת הניקיון), חוק מניעת מפגעים, התשכ"א- 1961 , חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 .
המשרד מטפל בעברות איכות הסביבה הן במישור הפלילי הן במישור המינהלי.
הליך האכיפה במישור הפלילי כולל בין היתר פתיחת תיקי חקירה לשם הגשת כתבי אישום לבית המשפט או מתן הודעת תשלום קנס מסוג בררת משפט 12 (להלן- הודעת תשלום קנס או קנסות) 13 .
הליך האכיפה במישור המינהלי כולל מתן התראות לבעלי עסקים, מפעלים ורשויות לפני נקיטת צעדים; הוצאת צווי ניקוי, צווי סילוק מפגע וצווים מינהליים אחרים.
אשכול אכיפה במשרד14 קובע את מדיניות האכיפה של המשרד והוא אחראי לפעולות האכיפה במישור הפלילי.
בראש האשכול עומד סמנכ"ל אכיפה, והוא ממונה על כמה יחידות ובהן המשטרה הירוקה (המופקדת על אכיפת חוקי הגנת הסביבה במסלול הפלילי) 15 , שוטרי משטרת ישראל המוצבים במדור להגנת הסביבה שבמשרד לביצוע פעולות שנדרשת להן סמכות המשטרה ואגף תיאום אכיפה.
מחוזות המשרד מופקדים על אכיפתם המינהלית של חוקי הגנת הסביבה כדי למנוע היווצרות מפגעים או להביא לסילוקם, בטרם יינקט ו אמצעי אכיפה במסלול הפלילי.
בחודשים יוני-ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד) בקנסות שהוא מטיל, את ניהול תיקי חקירה, את סדרי הגשת כתבי אישום ואת האפקטיביות של האכיפה.
הבדיקה נעשתה במשרד הראשי של המשרד, באשכול אכיפה וביחידות הפועלות במסגרתו: אגף תיאום אכיפה (להלן - האגף) והמשטרה הירוקה; בלשכה המשפטית במשרד ובחשבות המשרד.
בדיקות השלמה נערכו באגף החשב בכללי (להלן - החשכ"ל) שבמשרד האוצר.
להלן מובאים הממצאים16.
11 ראו גם בפרק "אתרי אשפה בנחלות שביישובים חקלאיים במרכז הארץ", בדוח שנתי 58 א של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ285.
12 הודעת קנס הנמסרת ביד או נשלחת למי שלכאורה עבר עברה.
מקבל ההודעה רשאי להודיע בתוך פרק זמן של 90 .
יום ממסירת ההזמנה שרצונו להישפט בבית המשפט על העברה 13 שר המשפטים בתוקף סמכותו לפי סעיף 221 , התשמ"ד]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי- 1984 , (להלן- חסד"פ) קבע בצווים שונים החל בשנת 2000 , כי עברות שונות על חוקי איכות הסביבה הן עברות קנס; ובתוקף סמכותו לפי סעיף 228 (א) לחוק זה קבע עברות של בררת משפט (למשל, עברות בנושאים של שמירת ניקיון, זיהום אוויר מכלי רכב בדרך, תנאים תברואתיים בתחנות דלק, מניעת רעש, מניעת מפגעי יתושים ופיקדון על מכלי משקה).
במשרד להגנת הסביבה אשכול הוא יחידה ארגונית המקבילה לחטיבה במשרדי ממשלה אחרים 15 המשטרה הירוקה היא יחידה ארצית לפיקוח, אכיפה וחקירה הפועלת במסגרתאשכול אכיפה של המשרד להגנת הסביבה בהתאם למדיניות המשרד.
ביקורת קודמת בעניין סדרי פעולתה של המשטרה הירוקה ראו ב דוח שנתי 53 ב של מבקר המדינה ( 2003 ), בפרק "פעולות אכיפה באמצעות המשטרה הירוקה", עמ' 381.
16 בתקופה נשוא דוח ביקורת זה כיהנו במשרד להגנת הסביבה השרים הבאים: חה"כ צחי הנגבי בתקופה מרס 2001 - מרס 2003 ; פרופ' יהודית נאות, ז"ל, מרס 2003 - אוקטובר 2004 ; חה"כ אילן שלגי אוקטובר-נובמבר 2004 ; השר שלום שמחון ינואר-נובמבר 2005 ; השר גדעון עזרא- מינואר 2006 .
בתקופה זו כיהנו המנכ"לים הבאים: מר שמואל הרשקוביץ יוני 2002 - מאי 2003 ; ד"ר מיקי (מרים) הרן יוני 2003 - מאי 2006 ; מר שי אביטל מיולי 2006.
המשרד להגנת הסביבה 633 .
ניהול תיקי חקירה והגשת כתבי אישום .
מפקחי המשטרה הירוקה פועל ים על פי חוק שמירת הניקיון וחוקים אחרים בעניינים רבים ובכלל זה מניעת עברות של איכות הסביבה.
מפקחיה מוסמכים לתת הודעות תשלום קנס לאדם שיש יסוד להניח שעבר עברה של בררת משפט.
במקרים חמורים או מורכבים נוקטת המשטרה הירוקה דרך חלופית - חקירה, הן לפי בקשות ממחוזות המשרד והן על פי החלטתה, שתכליתה להכין את תשתית הראיות לנקיטת הליכים משפטיים נגד גורמים שלכאורה הפרו את הוראות החוק17 .
ההחלטה אם לפתוח תיק חקירה או להסתפק בהודעת תשלום קנס נקבעת בהתחשב בראיות, בחומרת העברה, בתדירותה, בהפיכות הנזק שנגרם, בנכונות לסילוק המפגע ובשיקולים נוספים.
הלשכה המשפטית של המשרד בודקת את התיק ומעבירה אותו לתובע חיצוני להגשת כתב אישום.
יצוין, כי על פי חוק שמירת הניקיון ניתן להמציא הודעת תשלום קנס, להמציא הזמנה למשפט או להגיש כתב אישום בתוך שנתיים ממועד ביצוע העברה, ולא יחול על העברות דין ההתיישנות.
בשנת 2006 טיפלה המשטרה הירוקה ב-137 .
תיקי חקירה בכל הנושאים שבטיפול המשרד באותה שנה נתנו מפקחי המשטרה הירוקה 1,848 )הודעות תשלום קנס (בררת משפט ליחידים ולתאגידים בגין עברות של איכות הסביבה.
ירידה במספר תיקי חקירה ובהודעות תשלום קנס : מראשית שנות האלפיים חלה ירידה ניכרת במספר תיקי החקירה שנפתחו במשטרה הירוקה: בשנת 2003 נפתחו369 תיקי חקירה; בשנת 2004 - 229 ; בשנת 2005 - 181 ; בשנת 2006 - 137 ובשנת 2007 )(עד סוף אוקטובר - 134 תיקים.
בשנים 2003 -2007 חלה גם ירידה ניכרת גם בכל הקנסות מסוג בררת משפט שנתנה המשטרה הירוקה, כמפורט להלן: ב - 2003 - 2,669; ב - 2004 - 2,421; ב - 2005 - 2,008; ב - 2006 - 1,848; ב - 2007 (עד מחצית דצמבר) - 1,362.
המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 כי הסיבות שהובילו לירידה מהותית במספר תיקי החקירה הן אלה: 1 .
הגברתהשימוש בבררות משפט בעת אירועים נקודתיים.
התרחבות הצורך בגיבושה של תשתית אכיפה מינהלית נרחבת בחלק בלתי-מבוטל מהמקרים, דבר שהביא לסרבול ולהארכת פרק הזמן הדרוש לפתיחת תיק חקירה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הירידה במספר הקנסות, במקביל לירידה בפתיחת תיקי חקירה מצביעה על כי לא ניתן להסביר את הירידה בתיקי החקירה בשינוי מדיניות המשרד בכל הקשור להגברת השימוש בבררות משפט, ומעלה חשש לירידה באפקטיביות האכיפה.
משך ניהול תיקי חקירה : על פי נוהל פנימי של המשטרה הירוקה (להלן - הנוהל הפנימי), עליה להעביר ללשכה המשפטית את תיק החקירה בתוך שלושה חודשים ממועד פתיחתו לשם הגשת כתב אישום.
על הלשכה המשפטית לבדוק את תשתית הראיות בתיק; אם יש צורך, הלשכה המשפטית מחזירה את התיק להשלמת החקירה למשטרה הירוקה או למחוזות, בהתאם לנסיבות.
לאחר אישורו על ידי הלשכה המשפטית הוא מועבר לתובע חיצוני, שהוסמך במיוחד לעניין זה בידי היועץ המשפטי לממשלה, להכנת כתב אישום, .
17 לפי סעיף225 לחוק סדר הדין הפלילי קביעת עברה כעברת קנס אין בה כדי לגרוע מסמכותו של תובע להגיש בשל עברה כזאת כתב אישום, אם הוא סבור שנסיבותיה מחייבות זאת ובלבד שטרם נמסרה הזמנה לפי סעיף 222.
להגשתו לבית המשפט ולייצוג המשרד והמדינה בתיק.
לעתים, בהתחשב בראיות, בחומרת העברה, בתדירותה, בהפיכות הנזק שנגרם, במשך הזמן שחלף, ובשיקולים נוספים מחליטה הלשכה המשפטית, בהסכמת המשטרה הירוקה, על העברת תיק החקירה לאגף תיאום אכיפה להמרתו בהודעת תשלום קנס מסוג בררת משפט.
משרד מבקר המדינה בדק את משכי הזמן לטיפול בתיקי חקירה במשטרה הירוקה ובלשכה המשפטית18.
הבדיקה התייחסה ל-34 מ-48 תיקי החקירה שהתקבלו בלשכה המשפטית בשנת 2006 בשל עברות הנוגעותלפסולת בניין, מפגעים בתחנות מעבר 19 ועברות אחרות על פי חוק שמירת הניקיון20.
להלן מובאים הממצאים (א) משך הטיפול במשטרה הירוקה: ממועד פתיחת תיק חקירה במשטרה הירוקה ועד להעברתו ללשכה המשפטית חלפו 271 יום בממוצע - פי שלושה מפרק הזמן המרבי שנקבע בנוהל הפנימי; תיק ים שהלשכה המשפטית החזירה למשטרה הירוקה להשלמת חקירה, הטיפול בהם נמשך 319 .
יום בממוצע (ב) משך הטיפול באחריות הלשכה המשפטית: ממועד ההעברה ללשכה המשפטית עד להגשת כתב אישום חלפו 273 :יום בממוצע, כדלקמן104 יום עברו בממוצע ממועד קבלת התיק בלשכה המשפטית ועד העברתו לתובע חיצוני; ועוד 169 .
יום חלפו בממוצע מהעברת התיק לתובע חיצוני ועד הגשת כתב אישום (ג) הטיפול הכולל באירוע, ממועד ביצוע העברה ועד הגשת כתב האישום על ידי תובע חיצוני, ארך 776 :יום בממוצע; באלה נכללו184 יום בממוצע ממועד ביצוע העברה עד מועד פתיחת תיק החקירה, ימי הטיפול במשטרה הירוקה, פרק זמן הטיפול בלשכה המשפטית ומשך הטיפול בהגשת כתב אישום בידי תובע חיצוני.
כתוצאה מהתמשכות הטיפול התיישנו חלק מהעברות ולא ניתן היה להגיש כתב אישום.
הטיפול הממושך בתיקי החקירה עלול לפגוע בהרתעה ובאפקטיביות של האכיפה.
מעבר לכך, השיהוי הרב בטיפול עלול לפגוע גם בזכויות הנאשמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול לקיצור פרק הזמן של הטיפול בכל שלב; בהסכמים עם עורכי דין חיצוניים שהוסמכו כתובעים יש לשקול לקצוב זמן לפעולותיהם.
הטיפול בדוחות עברה והודעת תשלום קנס .
לפי חוק שמירת הניקיון21 ניתן להמציא הודעת תשלום קנס והזמנה למשפט או להגיש כתב אישום בתוך שנתיים מיום ביצוע העברה.
אדם שנמסרה לו הודעת קנס רשאי להגיש .
"לאחר העברתו לטיפול הלשכה המשפטית "תיק חקירה" נקרא "תיק תביעה 19 אתר שאושר על ידי הרשות המקומית כתחנת אזורית לקבלת פסולת, וניתן לעבד בו את הפסולת למחזור או לאסוף אותה לשם העברתה לאתר הטמנה.
20 מ-48 תיקים אלה נגרעו14 תיקים שהוגשו נגד רשויות מקומיות ולגבי חלקם נדרש אישור היועץ המשפטי לממשלה לחקירה באזהרה של ראש רשות.
משך זמן שאינו באחריות המשרד.
ג המשרד להגנת הסביבה 635 .
חוק סדר הדין הפלילי, שלפיו מוגשת הבקשה, אינו קובע מועד למתן החלטת התובע.
על כן קבע המשרד שאם לא ניתנה החלטת התובע בתוך שנה מיום הגשת הבקשה לביטול הודעת הקנס - יוביל הדבר לביטול הקנס.
אם לא שולם הקנס יש לבצע פעולות לגבייתו, ולא - יתיישן הקנס בהתאם לדין בעניין התיישנות עונשים.
על מנת למנוע את ההתיישנות של קנסות שלא שולמו ולא ניגבו יש לשלוח דרישה חוזרת לתשלום הקנס 22.
אגף תיאום אכיפה אחראי לקשר ולתיאום בתחום האכיפה בין גורמי המשרד וגורמים חיצוניים.
האגף מקבל "דוחות עברה" 23 מנאמני ניקיון שהסמיך המשרד, מעובדי המשרד שהוסמכו לכך וממפקחים בגופי פיקוח אחרים שהוסמכו לכך ובהם המשטרה, מפקחים ברשויות מקומיות, רשות הטבע והגנים וממ"י.
על סמך דוחות העברה מפיק האגף הודעות תשלום קנס24.
באגף תיאום אכיפה שלושה מערכים ובהם 21 עובדים: מערך נאמני ניקיון, מערך בררות משפט ומערך גבייה25 .
מערך הגבייה אחראי לגביית הקנסות שלא שולמו במועד; הוא עושה זאת באמצעות גובה חיצוני האמור לנקוט פעולות שונות לגביית החוב כגון משלוח תזכורות והטלת עיקולים26 .
על פי דוח של החשב הכללי (להלן- חשכ"ל) במשרד האוצר, במאי 2005 נאמד סכום הקנסות המצטבר שנתן המשרד ולא שולמו ב-44.
: הטיפול בדוחות עברה ובהודעות תשלום קנס אגף תיאום אכיפה מזין למחשב את פרטי דוחות העברה המתקבלים במשרד, בודק את תקינות הנתונים ושלמותם, גונז את הדוחות הלא תקינים או הלא שלמים 28 , מפיק הודעות תשלום קנס על סמך הדוחות התקינים ושולח אותן לנאשמים.
באשר לטיפול האגף בהודעות תשלום קנס: אם הגיש הנאשם בקשה לביטול הקנס, בקשתו מועברת ל"תובע"29 באגף לקבלת החלטה; אם הגיש בקשה להישפט, בקשתו מועברת לתובע חיצוני להכנת כתב אישום.
קנסות שלא שולמו במועד על האגף להעבירן לגבייה (ראה להלן).
22 בגביית קנס שמוטל בעברה מסוג בררת משפט נוהג המשרד לפי ההתיישנות שהחוק קובע לעברה מסוג חטא - שלוש שנים מיום שהקנס הפך חלוט.
לפי הפסיקה (בג"ץ 1618/97 סצ'י נ' עיריית תל אביב יפו , פ"ד נב ( 2 )542 ( 1998 )), "הצגת דרישה חוזרת לתשלום הקנס.
לפני חלוף תקופת ההתיישנות, מחזירה את מירוץ ההתיישנות לנקודת ההתחלה, ומניין התקופה מתחיל מראשיתו".
23 דיווח על עברה המתקבל במתכונת שקבע המשרד מגורמים שונים ש הוכשרו והוסמכו על ידי המשרד להגיש דוח עברה.
מפקחי המשטרה הירוקה של המשרד מוסמכים להפיק ישירות הודעות תשלום קנס 25 מערך נאמני הניקיון אחראי להכשרת נאמני הניקיון וגורמי אכיפה אחרים, להסמכתם, לקשר עמם ולקבלת דוחות עברה מהם; מערך בררות המשפט אחראי ליישום המנ גנון למתן דוחות קנס והפעלתו לרבות בקרת איכות על דוחות העברה, שהתקבלו ממי שהוסמכו לתת אותם, להמרתם להודעות תשלום קנס ולטיפול בבקשות לביטול הודעות תשלום קנס, פניות ציבור, טיפול בבקשות להישפט וטיפול בעדכון שוברי תשלומים מרצון; מערך הגבייה אחראי לפיקוח ולמעקב על פעולות לגביית הכספים מחייבים.
26 יצוין כי מערך הגבייה אינו גובה חובות שהוטלו בגזר דין של בתי המשפט; גביית חובות אלה מוטלת על הקרן לשמירת הניקיון.
27 דוח הוועדה לבחינת גביית חובות לממשלה, משרד האוצר - החשב הכללי, יוני 2005.
28 הודעות תשלום קנס מסוג בררת משפ ט חייבות להכיל פרטים מסוימים כגון מספר הרכב של משליך פסולת.
אם חסרים בדוח העברה פרטים, לא תופק הודעת תשלום קנס.
29 לעניין זה: מי שהיועץ המשפטי הסמיך לקבל החלטות בעניין הודעות קנס מסוג בררת משפט לרבות החלטה על ביטול ההודעה או על הגשת כתב אישום.
משרד מבקר המדינה בדק בהסתמך על פעולות האכיפה הנרשמות במערכת המידע של המשרד (מערכת מעו"ף) את טיפול אגף תיאום אכיפה בהו דעות תשלום קנס.
בבדיקה נכללו כלל העברות הסביבתיות של בררת משפט והיא משקפת את כל פעילות גורמי האכיפה שבטיפול האגף.
מהבדיקה עולה כי שיעור קטן בלבד של דוחות עברה נגבה, בין היתר, הן בשל איכותם הלקויה ואי הטיפול בהם, הן בשל אי-ביצוע של פעולות לגביית הקנסות והן בשל אי-משלוח דרישה חוזרת לתשלום הקנס המביא להתיישנות העונש.
להלן פרטים: בלוח ובתרשים שלהלן עיבד משרד מבקר המדינה נתונים מן השנים 2002 -2006 , שמקורם במשרד להגנת הסביבה, על דוחות העברה שהתקבלו במשרד, על הודעות תשלום קנס שנשלחו לנאשמים ועל התשלומים ששולמו: .
המשרד להגנת הסביבה 637 .
הפקת הודעות תשלום קנס : מהנתונים עולה כי בשנים 2002 -2006 התקבלו במשרד כ- 145,000 דוחות עברה; דוחות רבים התאפיינו ברמה נמוכה ובאי טיפול בהם והאגף הפיק לפיהם כ- 74,000 הודעות תשלום קנס בלבד- דהיינו נוצר פחת של כ-50% .
המשרד מסר בתשובתו כי "הוא מעוניין להרחיב את מאגר המעורבים באכיפת חוקי איכות הסביבה.
זאת על מנת שהתודעה לאכיפת חוקי איכות הסביבה תוטמע בכל הרמות ולא רק במסגרת אכיפה על ידי המשטרה הירוקה של המשרד.
אך אליה וקוץ בה, שהרי מדובר בציבור מגוון בעלי הכשרה ויכולת בלתי אחידים.
מרבית הגורמים המפיקים דוחות עברה, אינם עובדי המשרד ולכן אין ביכולת המשרד לפקח על עבודתם באופן שוטף".
עם זאת, הוסיף המשרד בתשובתו כי הוא משקיע משאבים בשיפור הדוחות המתקבלים.
במסגרת זאת נכתב מחדש נוהל עבודה בו ניתן לתהליך בקרת האיכות של הדוחות משקל רב.