HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדבריו, מאחר שפרקליטות המדינה הבהירה לו שלא תינתן הנחיה בעניין, הוא סבר שיש להסב את תשומת הלב של מנהלי חברת הדואר לאחריות הפלילית שעשויה להיות מוטלת על גורמים המעורבים בהעברת תשלומים בגין הימורים בלתי חוקיים.
המפקח הוסיף שעל מנת להילחם בתופעת ההימורים הבלתי חוקיים, על גורמי האכיפה הרלוונטי ים הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 389 .
לגבש "רשימה שחורה" של חשבונות בנק ופרטי זיהוי של אנשים ולמנוע העברת כספים אליהם.
עוד מסר המפקח, בתשובתו מפברואר 2011 , שאגף הפיקוח יבחן עם הגורמים הנוגעים בדבר בבנק הדואר את האפשרות "לבצע חסימה ממוכנת של חשבונות החשודים שמשמשים לפעילות הימורים בלתי חוקית".
על הגורמים הנוגעים בדבר - בנק הדואר, משרד התקשורת, המשטרה ומשרד המשפטים - לבחון מהבחינה המשפטית והמעשית את האפשרות לגבש עם בנק ישראל רשימת חשבונות שהעברת הכספים אליהם תיחסם (ראו לעיל).
נותן שירותי מטבע41 (להלן- נש"ם) הוא בית עסק שעיסוקו מתן שירותים כספיים מחוץ למערכת הבנקאית.
חוק איסור הלבנת הון קובע את רשימת השירותים שהעוסק באחד מהם ייחשב נש"ם: המרת מטבע חוץ; מכירה או פדיון של המחאות נוסעים; החלפת שטרות כסף; ניכיון שקים42 ושטרי חוב וחליפין; מתן שירות של "קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדת נכסים פיננסיים במדינה אחרת"43 .
לפי חוק איסור הלבנת הון44 .
, על הנש"ם חלה חובת רישום במרשם של הנש"מים עוד קובע החוק כי העוסק במתן שירותי מטבע בלא רישום דינו מאסר שנה או קנס.
שר האוצר מינה את הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר לרשם של הנש"מים (להלן - הרשם או רשם נותני שירותי מטבע).
על הרשם לנהל מרשם של הנש"מים ולפקח עליהם ועל עמידתם בחובות המוטלות עליהם לפי חוק איסור הלבנת הון.
יחידת הרשם מורכבת ממחלקת רישום וממחלקת אכיפה45 .
בנובמבר 2010 היו רשומים 1,789 נש"מים, והמחזור הכספי השנתי שלהם הוערך בכ -70 .
מיליארד ש"ח לפי חוק איסור הלבנת הון, על הרשם להקים ועדה שתהיה מוסמכת להטיל עיצומים כספיים על נש"מים שהפרו את החובות המצוינים בצו איסור הלבנת הון, נותני שירותי מטבע.
הוועדה רשאית להטיל עיצום כספי שסכומו עד כ -2 מיליון ש"ח; העיצום יכול שיוטל גם על נש"מים הפועלים בלא שנרשמו אצל הרשם בגין אי-עמידה בחובות הדיווח כחוק.
מהמרים יכולים להעביר כספי הימורים בלתי חוקיים לחו"ל באמצעות הנש"מים בין היתר בדרכים האלה: (1 ) המהמר משלם במזומן לנש"ם, וזה מעביר את הכסף לחשבון חברת ההימורים באמצעות חשבונו או בא מצעות חברות בין -לאומיות המתמחות בהעברת כספים ליעדים בחו"ל.
(2 ) ניתן לרכוש אצל נש"מים כרטיסים משולמים מראש לצורך הימורים (על כך ראו בפרק הבא).
(3 ) ניתן להשתמש במכשיר הטלפון הסלולר י (של חברה מסוימת) כארנק אלקטרוני ובאמצעותו להעביר כספים לחו"ל.
כ -30 מסניפי החברה הם נש"מים ורשומים אצל הרשם.
פדיון המחאות שניתנו על ידי צד ג' לפקודת המפקיד 43 נכסים פיננסיים- "מזומנים, המחאות נוסעים, שקים, שטרי חליפין, שטרי חוב, ניירות ערך סחירים, אשראי או פיקדונות כספיים".
44 'פרק ד1 : נותני שירותי מטבע.
45 ,ראו בהרחבה מבקר המדינהדוח 60ב ( 2010 ,"), "הפיקוח על נותני שירותי מטבע עמ' 133-150 .
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 391 .
ייחודיות הנש"מים היא שפעילותם עוקפת את המערכת הבנקאית ואת מערכות הזיהוי.
לפיכך, המעביר והמקבל כספים באמצעותם בסכומים שמתחת לרף הדיווח הרגיל לרשות לאיסור הלבנת הון אינו חייב להזדהות ויכול לשמור על אנונימיות.
על מעורבות נש"מים בהימורים באינטרנט ניתן ללמוד מדיווחים של נציגי רשויות האכיפה: בישיבה של ועדת החוקה חוק ומשפט בכנסת בינואר 2008 מסר מפקד דרך נותני שירותי ]עוברים[ .
כוח המשימה ש"היום כמעט כל ההימורים באינטרנט מטבע, דרך changing , ואני מדבר על מאות 392 דוח שנתי61ב .
מיליוני שקלים לכל אתר".
סגן הפרקליט הוסיף באותה ישיבה ש"היום הבעיה כל אותם ]ב[ .
וכל מיני גורמים שדרכם מעבירים את הכסף במסגרת עבודתה של הוועדה המתמדת הובהר בספטמבר 2008 ש"נותני שרותי כלי פוטנציאלי לביצוע פשע".
]הם[ המטבע ראש הרשות לאיסור הלבנת הון מסר למשרד מבקר המדינה שנעשה שימוש בנש"מים "כפלטפורמה לקבלת כספי מהמרים".
לדבריו, "מדיווחים בלתי רגילים שהתקבלו מבנקים לגבי חשבונות של נותני שירותי מטבע עולה, כי קיים דפוס בו בחשבונות אלו מופקדים מזומנים על ידי מספר גדול מאוד של גורמים (מהמרים) שאינם קשורים לחשבון, כאשר הסכומים הנם נמוכים (מאות ש"ח בלבד)".
בתשובתה של המשטרה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 נמסר ש"תחת איצטלת פעילות מורשית מהווים (הנש"מים) מוסדות בנקאיים בסדרי גודל שלא היו מביישים כל סניף בנק מוביל".
: דיווחים רגילים צו איסור הלבנת הון, נותני שירותי מטבע, מפרט את חובת הדיווח שעל הנש"ם למסור לרשות לאיסור הלבנת הון.
לפיו, הנש"ם ימסור דיווח רגיל על מתן שירותים של ניכיון שקים, שטרי חליפין ושטרי חוב בסכום של 500,000 .
ש"ח לפחות בנובמבר 2009 שלחה הרשות לאיסור הלבנת הון למשרד האוצר דרישה לביצוע שינויים בתנאי הצו.
בין היתר דרשה להוריד את הסכום המזערי המחייב דיווח רגיל ל- 50,000 ש"ח.
עד מועד סיום הביקורת, שנה לאחר מכן, לא תיקן משרד האוצר את הצו למרות דרישת הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לבחון את האפשרות להקטין את הסכום המזערי המחייב את הנש"מים למסור דיווח רגיל, כדי להגביר את יכולתה של הרשות לאיסור הלבנת הון לנטר פעילות שעניינה הימורים.
רשם נותני שירותי מטבע מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , שבכוונתו להפחית את הסכום המזערי המחייב דיווח רגיל כדי לסייע בניטור פעילות הימורים.
: דיווחים בלתי רגילים כאמור, מטרת הדיווחים הבלתי רגילים היא לחשוף פעולות החשודות כבלתי חוקיות, אף אם סכומן נמוך מהסכום המזערי המחייב דיווח רגיל.
לדיווחים הבלתי רגילים יש משנה חשיבות כיוון שבידי הנש"ם יש מידע על מהות העסקאות, כמו זהות המפקיד, פעולות דומות שעשה בעבר, יעד ההפקדה ומטרתה.
לפי נתוני הרשות לאיסור הלבנת הון מספר הפעולות שנש"מים דיווחו עליהם בשנת 2008 כדיווחים הרגילים הוא 117,782 , ואילו מספר הדיווחים הבלתי רגילים היה 18 בלבד.
בשנת 2009 דיווחו על 128,483 פעולות רגילות ו - 48 דיווחים בלתי רגילים בלבד46 .
הרשות לאיסור הלבנת הון מסר ה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "הדיווחים הבלתי רגילים המתקבלים מנותני שירותי מטבע בלתי מספקים (בלשון המעטה), ומהווים אחוז נמוך מאוד מסך הדיווחים הבלתי רגילים המתקבלים ברשות.
היחס בין כלל הדיווחים הבלתי רגילים לדיווחים הרגילים בסקטור זה .
46 "הנתונים מ"מידע הון- סקירת חידושים מן הארץ והעולם בתחום המאבק בהלבנת הון ומימון טרור של הרשות לאיסור הלבנת הון לשנים 2008 ו- 2009 .
בהתאמה נתונים אלה הועברו גם לכנסת.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 393 .
בשנת]הנש"מים[ 2009 הוא 1:3,093 ובשנת 2010 הוא 1:1,487 ,.
לשם השוואה היחס בין הדיווחים הבלתי רגילים לדיווחים הרגילים בבנקים בשנת 2009 הוא 1:36 ובשנת 2010 הוא1:34 .
הרשות הסבירה את מיעוט הדיווחים הבלתי רגילים של הנש"מים בין השאר בכך ש"במקרים רבים נותן שירותי מטבע אינו רואה בפעילות משום פעילות חריגה בשל סוג הפעילויות המבוצעות אצלו, ופעמים הוא חושש להפסיד לקוחות".
עוד ציינה שבתחום זה קיימים פערים מקצועיים בין נותני שירותי מטבע הנובעים מהיעדר הכשרה מספקת וממידת המודעות שלהם לנושא.
לדבריה, "אין ברשות אפשרות לאיתור דיווחים רגילים או בלתי רגילים שלא הועברו על ידי נותן שירותי המטבע ודבר זה יכול להיעשות רק על ידי ביקורות ואכיפה".
בדוח משנת 2010 בנושא הפיקוח על הנש"מים47 כבר הצביע מבקר המדינה על כך שהיקף הדיווחים הבלתי רגילים לרשות לאיסור הלבנת הון מצומצם בהתחשב בהיקף הפעילות.
כן צ וין בו שמספר הביקורות שעושה הרשם מתוקף תפקידו בקרב נש"מים רשומים זניח לנוכח היקף פעולתם.
רשם נותני שירותי מטבע מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "החל משנת 2009 יחידת נותני שרותי מטבע שמה דגש בביקורת שהיא מבצעת על פעילות בלתי רגילה.
מהלך זה מגביר את המודעות לחובת הדיווח על עסקאות בלתי רגילות וצפוי להעלות את כמות הדיווחים הבלתי רגילים לרשות לאיסור הלבנת הון בעתיד".
: מאפיינים לזיהוי פעילות החשודה כהימורים כאמור, על הנש"מים למסור ביזמתם לרשות לאיסור הלבנת הון דיווחים על פעילות בלתי רגילה ובכלל זה פעיל ות הימורים.
הרשות וגופים נוספים מעבירים לרשם מידע ומאפיינים (טיפולוגיות) לזיהוי פעילות פיננסית חשודה המחייבת דיווח.
בנובמבר 2009 פרסם אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר חוברת הסבר מפורטת המיועדת לנש"מים ומכילה סיכום תמציתי של ההוראות הנוגעות לחובותיהם לפי דיני איסור הלבנת הון.
החוברת מפרטת את חובות הדיווח ומתארת את ההוראות השונות בחוק איסור הלבנת הון ובצו הנוגעות לנש"ם.
עיון בחוברת העלה שאין בה אזכור של נושא העברות כספים עבור הימורים ושל המאפיינים המיוחדים שניתן בעזרתם לזהות העברות חשודות.
רשם נותני שירותי מטבע מסר למשרד מבקר המדינה שבמסגרת התיקון לצו (שכאמור במועד סיום הביקורת עדיין לא תוקן), יורחבו הדוגמאות לעסקאות בלתי רגילות החייבות בדיווח ושחלק מהן נוגעות לעסקאות להעברת כספי הימורים.
עוד מסר הרשם שלא הגיע לידיו מידע קונקרטי מבנק ישראל או מהמשטרה שיש בו כדי להעיד על קיומם של חשבונות מסוימים הנחשבים צינורות להעברת כספי הימורים ולסייע לנש"מים לאתרם, ולכן לא הועבר מידע שכזה לנש"מים עצמם.
בינואר 2011 מסרה המשטרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא "אינה גורם מנחה של רשם הנש"מ ואין לה כל סמכויות על גורמי הרגולציה.
יחד עם זאת שיתוף במידע רלוונטי אפשרי.
ככל שהדבר משרת את החקירה".
עוד מסרה המשטרה ש"הרגולציה בנושא זה רופפת ואין הרתעה במישור הפעולה למול ואקום שנוצר, אשר אליו נכנסו ארגוני הפשיעה".
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר המשנה לפרקליט המדינה ש"פרקליטי כוח המשימה זיהו את השימוש בנותני שרותי מטבע ככלי להעברת כספי הימורים כבר בתחילת שלב מיפוי תופעת ההימורים.
אין מחלוקת בדבר הצורך הקיים לחקור גם את נותני שרותי המטבע במסגרת האכיפה הפלילית והמנהלית בתחום ההימורים ברשת האינטרנט".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 395 .
הגם שקיים מידע הקובע שנתח העברות הכספים למטרות הימורים באמצעות נש"מים הוא משמעותי ביותר, ושהנש"מים מהווים פרצה המאפשרת העברת כספים כמעט ללא הגבלה לאתרי ההימורים בחו"ל, גורמי ההסדרה המינהלית והאכיפה הפלילית לא פעלו די לצמצום השימוש בערוץ זה של העברת כספי הימורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על גורמי האכיפה וההסדרה לשתף פעולה כדי לצמצם את העברת כספי ההימורים באמצעות הנש"מים: על משרד האוצר לקדם את אישור השינויים בצו בהתאם לדרישת הרשות לאיסור הלבנת הון; על הרשם להעביר לנש"מים הנחיות מפורטות הכוללות את המאפיינים הייחודיי ם לזיהוי פעילות הימורים.
על המשטרה ומשרד המשפטים לבחון את האפשרות להעביר לנש"מים, באמצעות הרשם, רשימה של חשבונות בנקים שהעברת הכספים אליהם תיחסם, זאת נוסף על פעולות האכיפה הפלילית כדין.
העברת רשימה מעין זו תוכל לצמצם את ההעברות ותבסס את החבות הפלילית של נש"ם שהפר את הוראות החוק.
על הרשם לפעול לאכיפת החובה למסור דיווחים בלתי רגילים לרשות לאיסור הלבנת הון, ובמקרה הצורך למנות ועדות עיצומים ולהטיל קנסות משמעותיים על המפרים חובה זו.
כרטיסי הימורים המשולמים מראש .
אמצעי תשלום נוסף המקובל באתרי ההימורים באינטרנט הם כרטיסים להימורים שהתמורה בגינם שולמה מראש48 (להלן- כרטיסים).
את הכרטיסים ניתן לקנות בקיוסקים - הנגישים גם לקטינים, אצל הנש"מים או ישירות אצל מפיצים מקומיים, שאין להם מקום מושב קבוע, וניתן להתקשר אתם למספרי הטלפון שמופיעים באתרי ההימורים.
המפיצים המקומיים מקבלים את הכרטיסים ממפיצים ארציים.
יש כרטיסים לשימוש חד-פעמי ויש כרטיסים שניתן להטעינם בסכומי כסף נוספים.
רכישת הכרטיסים נעשית בדרך כלל במזומן.
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שעשו משרד האוצר, המשטרה והפרקליטות למניעת מכירת כרטיסים.
אכיפה מינהלית : מפיצי הכרטיסים מקבלים בישראל כסף מזומן ובתמורה ניתן למהמר אשראי לביצוע הימורים במדינה אחרת.
לכאורה מדובר בפעולה שבה ניתן שירות של "קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדת נכסים פיננסיים במדינה אחרת" - פעולה המחייבת את המפיץ, לפי חוק איסור הלבנת הון, להירשם כנותן שירותי מטבע ולעמוד בכללי הדיווח כחוק.
בשנים 2007 -2009 העבירה המועצה להסדר ההימורים בספורט למשרד האוצר תלונות שבהן פורטו שמות מפיצי הכרטיסים ודרכי ההתקשרות אתם.
אף על פי שהונח לפתחו מידע מהותי, לא פעל הרשם לברר אם יש ממש במידע שמסרה המועצה, לא פנ ה לגורמי האכיפה כדי לקבל את הנחייתם בדבר דרכי פעולה אפשריות ולא מימש את סמכותו המינהלית להטלת עיצומים כספיים בגין הפרת חובת הדיווח, אם הייתה כזו.
יצוין כי בדוח מבקר המדינה מ- 2010 )(שנזכר לעיל .
צוין שהרשם אינו נוקט אמצעים לאיתור נותני שירותי מטבע לא רשומים, ושאין בידו הערכות בדבר מספרם והיקף פעולתם.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 397 .
רשם נותני שירותי מטבע מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 שלרשם הפצתם של ]אי[ יש סמכויות מינהליות בלבד, וכי אין לו "סמכות חוקית לאכוף כרטיסים להימורים.
זוהי עבירה פלילית הנאכפת ע"י משטרת ישראל".
בתשובתו מינואר 2011 מסר הרשם כי "מפיצי כרטיסי הימורים מקבלים מידי המהמרים סכומי כסף נמוכים ובתמורה נותנים כרטיסי הימור חד פעמיים בגובה הסכום שנתקבל".
לדבריו סמכות הרשם להטיל עיצום כספי היא רק לגבי עסקאות בסכום העולה על 50,000 ש"ח לעסקה.
לפיכך סבור הרשם כי "לא ניתן להפעיל אכיפה מנהלית של הרשם בנושא זה".
משרד מבקר המדינה העיר לרשם כי הגם שאין לו סמכויות אכיפה פליליות, יש בידיו סמכויות אכיפה מינהליות להטלת עיצומים כספיים נגד מי שאינם ממלאים את דרישות הדיווח.
הפצת הכרטיסים מחייבת דיווח בלתי רגיל, דיווח המחויב בכל סכום, ולכן הרשם יכול לפעול באמצעים מינהליים נגד מפיצים ארציים שאיתר או שאיתרה המשטרה למרות סכומי העסקה הנמוכים.
כאמור, לא נמצא שהרשם השתמש בסמכויות אלה כלפי מפיצי הכרטיסים.
נוסף על הפעלת סמכויותיו המינהליות, על הרשם להעביר למשטרה מידע שאסף לטיפול במישור הפלילי.
האכיפה המינהלית נועדה לשמש הרתעה אפקטיבית למפרי החוק.
ראוי שהרשם יפעל לאיתור המפיצים הארציים של הכרטיסים ויממש את הסמכות שהחוק מקנה לו להטיל עליהם עיצומים כספיים במקביל להליכים הפליליים.
על המשטרה לפעול בשיתוף פעולה עם הרשם בעניין המידע הנדרש להגברת האכיפה שתוביל לחסימת ערוץ זה.
אכיפה פלילית : במרס 2007 כתבה המועצה לפרקליטות המדינה ולמשטרה (העתקים נשלחו לשר המדע, התרבות והספורט ולשר האוצר) וטענה שלאחרונה נמכרים בארץ כרטיסים המכונים "קאש קארד", שניתן באמצעותם להמר הימורים לא חוקיים באתר מסוים המיועד למהמרים ישראלים.
בפברואר 2008 חזרה המועצה ופנתה לפרקליטות המדינה ולמשטרה, היות שלטענתה "היקף ההימורים הלא חוקיים המתבצעים באמצעות כרטיסי ה'קאש שהודיעו למועצה כי ]נקודות מכירה[ קארד' הינו כה גדול עד שישנם בעלי תחנות תמנע מהם למכור כרטיסי 'קאש קארד', יח]המועצה[ אם זוזירו הם למועצה את הזיכיון שניתן להם למכור טפסי הימורים המאורגנים על ידה".
ביולי 2008 , לאחר כחמישה חודשים, השיב עוזר לפרקליט המדינה למועצה כי הפנייה הועברה לבדיקת המשטרה, ובדיקתה העלתה כי זה חודשים מספר אי - אפשר לקנות בישראל כרטיסי "קאש קארד", ואי-אפשר להמר באמצעותם באתרים שונים באינטרנט לרבות האתר שציינה המועצה.
"נוכח ממצאי הבדיקה, הוחלט בפרקליטות המדינה על גניזת התיק".
בספטמבר 2008 פנתה המועצה שוב לפרקליטות המדינה ולמשטרה וציינה כי בניגוד לתשובתו של עוזר הפרקליט מיולי 2008 , מתברר כי "הגברת החליפה אדרת", וכי ניתן לרכוש כרטיסים המכונים "Value Card" המאפשרים להמר באתרי האינטרנט המיועדים לישראלים.
באוקטובר 2008 השיבה המשטרה למועצה כי תלונתה הועברה לבחינת היחידה הרלוונטית וכי היא תעדכן את המועצה בדבר תוצאות הטיפול בתלונה.
בנובמבר 2008 העבירה המועצה למשטרה רשימה חלקית של מפיצי כרטיס ה - .
המועצה ציינה כי הרשימה הושגה באמצעות חיוג למספר הטלפון שהופיע באחד מאתרי ההימורים באינטרנט וכללה את כתובתן של 12 נקודות 398 דוח שנתי61ב .
מכירה קבועות בערים ברחבי הארץ ורשימת מפיצים הכוללת את פרטיהם של מפיץ ראשי ושישה סוכני מכירות.
העתקי המכתב נשלחו לפרקליטות המדינה ולשר האוצר.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 399 .
בנובמבר 2009 עשו נציגי משרד מבקר המדינה בדיקה לבירור הליך רכישת הכרטיסים באזור ירושלים.
המידע נאסף באתרי ההימורים באינטרנט ובשיחות טלפון עם המפיצים.
מפיצי הכרטיסים מסרו את כתובת נקודות המכירה במרכז העיר ירושלים, ואף הציעו שירות שליחויות להעברת הכרטיסים.
אמצעי התשלום לרכישת הכרטיס היה מזומן.
בבדיקה התברר שבאותה עת נמכרו שלושה סוגי כרטיסים ששימשו להימורים באתרים בעברית הפונים למהמרים הישראלים.
בסוף יוני 2010 עשתה המשטרה פשיטה על מפיצי כרטיס ה - Value Card .
אגף החקירות במשטרה מסר למשרד מבקר המדינה שבנובמבר 2010 טרם הוגשו כתבי אישום נגד המפיצים.
פרקליטות המדינה מסרה בתשובתה בפברואר 2011 .
כי טרם הסתיימה החקירה, וכי לא הועבר אליה מלוא החומר מגופי חקירה נוספים מהשתלשלות האירועים עולה שמאז פניית המועצה למשטרה במרס 2007 ועד מו עד סיום הביקורת בנובמבר 2010 חלפו כארבע שנים אך טרם הוגשו כתבי אישום.
משיחות שניהלו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי שירות הלקוחות של אתרי ההימורים ביולי 2010 , לאחר פשיטת המשטרה, עלה כי עדיין היה אפשר לרכוש אחד מסוגי הכרטיסים.
באותו מועד הופיעו מספרי הטלפון של המפיצים בגלוי באתרי ההימורים.
בבדיקה נוספת שעשו עובדי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 " התברר כי באחד האתרים נוסף כרטיס בשם חדש Internet Card " וגם הוא מופץ לכל דורש.
מכירת כרטיסים לביצוע הימורים היא הפרה לכאורה של הוראות חוק העונשין בדבר ארגון או סיוע לארגון הימורים בלתי חוקיים.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2010 , הופצו כרטיסים בגלוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, השתהות גורמי האכיפה, פרקליטות המדינה והמשטרה במאבק נגד מכירת כרטיסי ההימורים, הגם שמידע מפורט הועבר אליהם מאז שנת 2007 , פוגעת באפקטיביות האכיפה ובהרתעתמפרי החוק.
אמצעי תשלום חלופיים .
אמצעי תשלום נוסף המשמש את תחום ההימורים הוא "ארנק אלקטרוני" שמספקות חברות בין -לאומיות: הלקוח משלם לחברה סכום כסף באמצעות העברה בנקאית או בכרטיס אשראי ומקבל מספר מנוי וקוד סודי שבהם ניתן להשתמש לרכישת טובין או שירותים באינטר נט בסכום ששילם לחברה, בלי לחשוף את פרטיו, את פרטי כרטיס האשראי או את חשבון הבנק.
החברות הבין-לאומיות המספקות שירות זה אינן רשומות בישראל, ופעילותן אינה מוסדרת באמצעות רשם נותני שירותי מטבע או בנק ישראל.
לפיכך העסקאות שנעשות באמצעותן בתחום ההימורים אינן מדווחת לרשות לאיסור הלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון מסרה למשרד מבקר המדינה שלדעתה יש להחיל את משטר איסור הלבנת הון על אמצעי התשלום החלופיים, שהם כיום האמצעי העיקרי לביצוע הימורים באינטרנט, ואין עליהם פיקוח הלכה למעשה.
נתיב חדשני זה הוא חלק ממערך תשלומים אינטרנטי בעידן הגלובלי שבו תשלומים מבוצעים ללא צורך בכרטיס אשראי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בנק ישראל, משרד האוצר ומשרד המשפטים לבחון את הנושא ולקבוע מדיניות שיישומה יאפשר פיקוח נאות על פעילות החברות הבין-לאומיות.
במידת הצורך יש גם ליזום תיקון לחוק שיסדיר זאת כדי למנוע מצב שבו אפיקים חדשניים אלו ישמשו פרצה שתאפשר פעילות בלתי חוקית בכלל ותשלום עבור הימורים בלתי חוקיים באינטרנט בפרט.
רישוי שירותי אינטרנט .
חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב - 1982 (להלן- חוק התקשורת), קובע את זכותה של המדינה לבצע פעולות תקשורת ושירותי תקשורת 49 .
החוק מסמיך את שר התקשורת (להלן - השר) או מי שהוסמך על ידו להעניק רישיונות וקובע כי לא יבצע אדם פעולות תקשורת ולא ייתן שירותי תקשורת אלא אם כן קיבל מאת השר רישיון לכך, או מכוח היתר כללי לכך.
החוק מגדיר ארבעה סוגי רישיונות הניתנים בהתאם לסוג השירות ולהיקפו: (1 ) רישיון כללי, להקמה או הפעלה של רשת תקשורת ציבורית.
( 2 ) רישיו ן כללי ייחודי, למתן שירותי תקשורת פנים -ארציים נייחים, אף שלא לכלל הציבור בכל הארץ.
(3 ) רישיון מיוחד, לביצוע פעולות ומתן שירותי תקשורת המוגבל לסוג מסוים של פעולת תקשורת.
( 4 ) רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת , רישיון למתן שירות רדיו טלפון נייד הכרוך בשימוש במיתקן בזק של בעל רישיון אחר למתן שירותי רדיו טלפון נייד.
לפי חוק התקשורת, במתן רישיו ן ובקביעת התנאים בו יובאו בחשבון בין היתר מדיניות הממשלה בתחום התקשורת ושיקולים הנוגעים לטובת הציבור.
השר רשאי לאשר או לדחות בקשה או להתנות את אישורה בתנאים שיש לקיימם לפני מתן הרישיון50 .
החוק קובע סנקציות שיוטלו על מי שהפר את תנאי הרישיון, ובהן עיצומים כספיים, ביטול הרישיון, הגבלתו או התלייתו - לפי העניין, ובלבד שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות סבירה להשמיע את טענותיו.
השימוש באינטרנט בישראל תחילתו במהלך שנות השמונים של המאה העשרים באקדמיה.
בסוף 1993 נפתח השימוש בו לארגונים העוסקים במחקר ופיתוח ולמשרדי הממשלה.
בסוף 1994 הוחלט במשרד התקשורת לאפשר פעילות פתוחה לכלל הצרכנים ולפתוח את תחום האינטרנט לתחרות.
במרס 1998 מינתה שרת התקשורת דאז, גב' לימור לבנת, ועדה לבחינת אופן קידום שירותי האינטרנט בישראל51 .
לפי החוק המונח "בזק" מציין פעולות תקשורת 50 סעיף4.
ועדת רהב הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 401 .
באוקטובר אותה שנה המליצה הוועדה למשרד התקשורת, בין היתר, על הענקת רישיונות מיוחדים לשירותי אינטרנט, במגבלות מזעריות.
זאת ב מטרה ליצור תחרות ערה בענף באמצעות ריבוי מתחרים ולהביא להגברת השימוש, הרחבת השירותים והורדת המחירים.
כן המליצה הוועדה 402 דוח שנתי61ב .
לקבוע כללים להפרדה מבנית שיבטיחו את התפתחות התחרות בין הגופים הפועלים בתחום האינטרנט וימנעו היווצרות מונופול בתחום זה.
המבקש להתחבר לאינטרנט (להלן - המשתמש) צריך להתקשר עם שני סוגים של ספקים52: ה -ISP53 , שהוא ספק שירות גישה לאינטרנט המקשר בין מחשבו של המשתמש ובין שרתים מקומיים או שרתים הנמצאים מחוץ לגבולות המדינה (להלן - ספק האינטרנט) 54; וספק תשתית 55 המספק את התשתית לקשר בין מחשב המשתמש ובין ספק האינטרנט.
שני סוגי הספקים נדרשים לפי חוק התקשורת לקבל רישיון מאת שר התקשורת.
בדצמבר 2000 קבע שר התקשורת דאז בנימין בן אליעזר את מדיניות המשרד ל"רישוי שירותי אינטרנט" (להלן - מסמך המדיניות) 56 , ולפיה שירותי הגישה לאינטרנט "יינתנו בידי בעל רישיון מיוחד".
הנפקת רישיון מיוחד למתן שירותי אינטרנט מבוצעת לפי תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (פרטי בקשה לרישיו ן מיוחד), התשס"ד - 2004 , המפרטות את מתכונת הגשת הבקשה לרישיו ן מיוחד ואת הליך הטיפול בה.
לאחר שמשרד התקשורת מאשר את הבקשה, הוא מעניק לספק האינטר נט רישיו ן מיוחד למתן שירותי אינטרנט הכולל את הגדרת סוגי השירותים המותרים, מועד תחילתו ותום תוקפו של הרישיון, תנאי הרישיו ן, דרכי מתן השירות ואיכותו, הוראות פיקוח ועוד (להלן - הרישיון).
הרישיון מתייחס לחובת ספק האינטרנט בנוגע לנגישות לתכנים באינטרנט וקובע כי הספק ישלח למקבלי השירות אזהרה בדבר קיומם של תכנים שאינם מתאימים לילדים ובני נוער, דוגמת תכנים פורנוגרפיים או אלימים.
עוד קובע הרישיון שעל הספק להעביר למקבל השירות עלון מידע אשר יכלול פירוט דרכים שבהן ניתן לחסום את גישתם של ילדים ובני נוער לתכנים אלו.
יצוין שהרישיון אינו מטיל על ספק האינטרנט חובה להתריע על קיומם של אתרים שיש בהם תכנים האסורים על פי דין, ושהחשיפה להם עלולה לפגוע בקטינים ואף בבוגרים.
הרישיון גם אינו מחייב את הספק למנוע גישה לאתרים אלו.
במסמך המדיניות נאמר בעניין התכנים המועברים באינטרנט כי משרד התקשורת "מצפה כי בעלי רישיו ן למתן שרותי אינטרנט וקהיליית האינטרנט הישראלית יגבשו בכוחות עצמם, בפורום מתאים ובשיתוף הציבור, פעילויות ".
]של משרד התקשורת[ הסדרה עצמית לענף שרותי האינטרנט, ללא מעורבותו .
ברוב מדינות העולם ההתקשרות היא עם ספק אחד בלבד 53 Internet Service Provider 54 במועד הביקורת היו ארבעה ספקים עיקריים ועוד כ -40 ספקים קטנים שמרביתם סיפקו שירותים למגזר העסקי.
במועד הביקורת היו שני ספקי תשתית 56 .
מסמך המדיניות מפורסם באתר המשרד באינטרנט הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 403 .
בין סוגי פעילויות ההסדרה העצמית הדרושות בנושאי אספ קת תכנים ויישומים, כלל המסמך קביעת כללי אתיקה וטיפול בהיבטים צרכניים.
במסמך המדיניות נקבע שבשל ההתפתחות המואצת של האינטרנט והשינויים המתחוללים בתקשורת בישראל, תידרש בחינה מתמשכת של מדיניות המשרד כדי לבדוק את הצורך בהתאמתה לשינויים בתחום זה, ולכן "תיעשה בדיקה חוזרת של המדיניות בתוך כשנה".
בעשור האחרון חלה התפתחות מהירה בתחום השימוש ברשת האינטרנט.
התפתחות זו אף הביאה לפיתוחם המואץ של אתרים העוסקים בפעילות בלתי חוקית.
מאז פרסום מסמך המדיניות בשנת 2000 ועד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2010 , לא נמצא כי משרד התקשורת בחן את המדיניות שנקבעה וממילא לא עדכן אותה.
ב- 1994 הוקם איגוד האינטרנט הישראלי- עמותה בלתי תלויה המייצגת את כלל קהילת האינטרנט הישראלית ופועלת להטמעתו בציבור כתשתית טכנולוגית, חינוכית, חברתית ועסקית.
האיגוד פרסם כללים להסדרה עצמית של תוכן משתמשים באינטרנט57 , והמליץ לאתרים להימנע מפרסום התבטאויות הכוללות קללות וגידופים בוטים, התבטאויות שהן בעליל עוולה של לשון הרע או פגיעה בפרטיות, תוכן פדופילי וכן התבטאויות שנועדו להסית למעשי אלימות.
כללים אלו אינם חלים על תוכן מערכתי58 .
נוסף על כך הקים האיגוד פורום להסדרה עצמית של תוכן פוגעני שמטרתו גיבוש נורמות התנהגות להגנה על קטינים באינטרנט.
בפורום שותפים נציגי גופים מרכזיים בענף האינטרנט: ספקי אינטרנט, נציגים של אתרי תוכן מובילים, ספקי חברות התקשורת הסלולרית ונציגי רשתות החינוך.
לדברי האיגוד, הסדרה העצמית נועדה "לטפח את חופש הביטוי באינטרנט בצד הגנה על שמם הטוב ופרטיותם של בני האדם באשר הם".
אולם הכללים הם וולונטריים ואין להם תוקף משפטי מחייב: אתר יכול לאמצם, להוסיף עליהם, לאמץ אחרים במקומם או לדחותם.
עולה אפוא שלגבי אתרים שהתכנים שבהם אינם אסורים בדין, אך אינם מתאימים לילדים ולבני נוער, קבע משרד התקשורת ברישיון המיוחד שספק האינטרנט מחויב להתריע עליהם.
לעומת זאת, לגבי אתרים שאוכלוסיית הגולשים בהם - הן קטינים והן בגירים - נחשפים לפעילות בלתי חוקית, ואשר הכללים שפרסם איגוד האינטרנט לקביעת נורמות לגבי תכנים פוגעניי ם אינם עוסקים בהם, כמו אתרי הימורים - לא חייב משרד התקשורת את ספקי האינטרנט לבנות מנגנון שיזהיר את הגולשים מפני אתרים העוסקים בפעילות בלתי חוקית.
בתשובתו מינואר 2011 מסר משרד התקשורת למשרד מבקר המדינה כי לשר התקשורת, כמאסדר (רגולטור) מינהלי, יש סמכות "להסדרת פעולות שהן חוקיות אך מעוררות קשיים עקרוניים", כמו בפעולות שבהם יש מתן גישה לאתרים שיש בהם תכנים חוקיים אשר עלולים לעורר קשיים ערכיים או קשיים ביחס לאוכלוסיות מסוימות (כמו תכנים בלתי הולמים לקטינים).
לעומת זאת, לטענת משרד .
57 תוכן כמו תגוביות (טוקבקים), בלוגים, קובצי אודיו ווידאו ותמונות ומידע המתפרסם בפורומים וכיו"ב (על פי המסמך לכללי הסדרה עצמית של האיגוד).
מידע המתפרסם על ידי הגוף המפעיל או המנהל אתר אינטרנט הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 405 .
התקשורת, "כאשר מדובר בפעולות אס ורות על פי דין, כדוגמת הימורים, הרי ".
]להסדרה[ שהרגולטור המנהלי נעדר את התכונות הנדרשות 406 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד התקשורת יפעל להגברת מודעות הגולשים לקיומם של אתרים העוסקים בפעילות בלתי חוקית, ובהם התכנים שבאתרי אינטרנט העוסקים בהימורים לא חוקיים.
עוד ראוי כי המשרד יפעל לעגן את הנושא במדיניותו וברישיונות ספקי האינטרנט.
חסימת גישה לאתרי הימורים .
סגן פרקליט המדינה הציע בחוות דעתו מאוגוסט 2005 (ראו לעיל בפרק "עמדת גורמי האכיפה בדבר ההימורים באינטרנט"), לדרוש מספקי האינטרנט הישראלים לחסום את הגי שה של גולשים מישראל לאתרי הימורים מוכרים בחו"ל הפונים ישירות אל הגולש הישראלי.
עוד הציע לדרוש מספקיות האינטרנט להבהיר לגולש המחובר דרכן לאינטרנט, כי הן אוסרות עליו לבצע פעילות בלתי חוקית באמצעות האינטרנט, לרבות השתתפות במשחקים אסורים.
אף שהמשנה לפרקליט המדינה אימץ כאמור את חוות הדעת, לא נמצא כי משרד המשפטים פעל ליישום המלצותיו של סגן פרקליט המדינה, וכן לא נמצא כי העביר את חוות הדעת למשטרה ולמשרד התקשורת לשם התייעצות בדבר קיומן של הסמכויות הדרושות לשם ביצוע הפעולות שהוצעו בחוות הדעת.
הוספת תנאי ברישיון כאמור, חוות הדעת של נציגת הפרקליטות בכוח המשימה מדצמבר 2007 עסקה גם בתחום הרישוי: הוצע בה כי עד להסדרת הנושא בחקיקה ייעשה שימוש בסמכויות שהוקנו לשר התקשורת בחוק התקשורת ובתקנות שהותקנו מכוחו, ויתווסף ברישיון ספק האינטרנט תנאי מפורש הנוגע לפעילות מול אתרי הימורים.