HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוראות חוק חופשה שנתית וההסכם הקיבוצי חלות על המעסיקים בעניין עובדיהם הפלסטינים ויש לקיימן כלשונן.
(3) דמי ההבראה: הזכאות לקבלת דמי הבראה מעוגנת בהסכם קיבוצי שנחתם ב-18.
07 בין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, בשם הארגונים המאוגדים בה, לבין ההסתדרות.
זכאות זו הורחבה בצו הרחבה בדבר תשלום דמי הבראה לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957 , שמפרסם שר הכלכלה (לשעבר שר התמ"ת) אחת לשנה, והיא חלה על כל העובדים והמעסיקים בישראל.
ההסכם הקיבוצי קובע כי עובד, לאחר ותק של שנה בעבודה אצל מעסיק, זכאי לדמי הבראה, בגין 6 עד12 ימים בשנה, והללו יחושבו לפי הוותק הכללי שצבר העובד בענף הבניין בישראל.
ערכו של יום הבראה יחושב לפי יום הבראה בשירות הציבורי (ערך יום הבראה בשירות הציבורי בשנת 2012 היה420 .
)ש"ח 528 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 במידעון למעסיקים נקבע שתשלום דמיההבראה בענף הבניין ייעשה ישירות מהמעסיק לעובד.
בחוזרי אגף מת"ש נכתב כי לפי ההסכם הקיבוצי, האחריות המלאה לתשלום רכיבי שכר אלו ישירות לעובד חלה על המעסיק בלבד.
נמצא כי אגף מת"ש אינו מיידע, כאמור, את המעסיק על שנות הוותק הענפי של עובדיו.
כפועל יוצא מכך, מעסיק שמעוניין לשלם לעובד את מלוא זכויותיו לפי ההסכם הקיבוצי עלול להתקשות לעשות כן.
עוד עלה כי אגף מת"ש אינו בודק שהמעסיקים משלמים לעובדיהם את דמי ההבראה המגיעים להם על פי הוותק הענפי שלהם ואינו מפקח על תשלומיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר מידע נכון ועדכני, עלולה התנהלות אגף מת"ש לפגוע ביכולתם של המעסיקים להעניק לעובדיהם הפלסטינים את מלוא זכויותיהם כדין.
הגדרת תפקיד העובד: בהסכם הקיבוצי נקבע מדרג שכר שונה לעובדי הבניין ולעובדי השיפוצים.
נמצא כי הנהלת אגף מת"ש אינה דורשת מהמעסיקים להגדיר את תפקיד העובד, ולכן אין מידע כזה במערכת הממוחשבת שלה.
לפיכך, אין עובדים פלסטינים שמוגדרים כעובדי שיפוצים, והתשלום לעובדים אינו נעשה לפי תפקידם בפועל , וזאת על אף שכאמור קבלנים בסיווג קבלני שיפוצים קיבלו ומימשו היתרים להעסקת עובדים.
קרן ההשתלמות: ההסכם הקיבוצי בענף הבניין קבע כי עובד המועסק שלוש שנים בענף הבניין זכאי לתשלומים שיועברו לקרן ההשתלמות: העובד יפריש 1% משכרו והמעסיק - 2.
ב ]נוסח חדש[ פקודת מס הכנסהנקבע כי הפקדות העובד והמעסיק לקרן ההשתלמות בגבולות שנקבעו בהסכם הקיבוצי יייחשבו להכנסה בעת קבלתן.
עם זאת, הפקדות שימשוך העובד לאחר שחלפו שש שנים מן ההפקדה הראשונה יהיו פטורות ממס.
ביולי 2010 הודיע נציג התאחדות הקבלנים למנהל אגף מת"ש כי "עד אשר תוסדר קרן ההשתלמות עבור עובדי בניין ישלם המעסיק 2.
5% משכרו הטבלאי של העובד עבור 'חלף ימי השתלמות'".
באוגוסט 2010 סוכם בדיון של נציגי ההסתדרות וההתאחדות כי רכיב זה ישולב בתלוש השכר שמפיק אגף מת"ש וישולם כחלק ממשכורת העובד.
עוד נקבע כי מנהל אגף מת"ש אחראי להעלות את סוגיית הפטור ממס בגין "חלף ימי השתלמות" במשרד האוצר.
רק בפברואר 2011 הודיע מנהל אגף מת"ש למעסיקים כי מאותו החודש עליהם לשלם לכל עובד בעל שלוש שנות ותק ענפי 2.
5% משכרו בגין "חלף קרן השתלמות", והבהיר כי שנת ותק ענפי שקולה ל-300 .
ימי עבודה משרד הפנים 529 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 משרד מבקר המדינה מעיר לאגף מת"ש כי הוותק הענפי מחושב על ידו מתוך הנחה שכל העובדים מועסקים ש ישה ימי עבודה בשבוע ; אלא ששנת ותק של עובד המועסק חמישה ימים בשבוע היא 261 ,ימי עבודה והדבר הפוגע בעובדים אלה.
נמצא כי ההסדר הזמני נעשה להסדר של קבע; מנהל אגף מת"ש לא הסדיר את סוגיית הפטור ממס עם משרד האוצר.
לפיכך, אגף מת"ש מחשב מדי חודש את התשלום שאותו נדרש המעסיק לשלם לעובדים בגין "חלף קרן השתלמות".
תחשיב זה מצוין בתלוש השכר ומתווסף לתשלום השכר נטו שעל המעסיק לשלם ישירות לעובד.
כתוצאה מכך, לא מושגת מטרת החיסכון שבבסיס קרן ההשתלמות וגם העובד אינו נהנה מפטור ממס שהיה זכאי לו אילו הופקדו הסכומים לקרן ההשתלמות והיו נמשכים ממנה כעבור שש שנים .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה פגיעה בעובדים שאינם מקבלים את המגיע להם לפי זכויו תיהם וימי עבודתם בפועל כתוצאה מאי-הסדרת קרן ההשתלמות לעובדי הבניין במשך זמן כה רב.
פיצויי פיטורים: חוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963 (להלן- חוק פיצויי פיטורים), קבע כי עובד שעבד שנה אחת ברציפות37 אצל מעסיק אחד, או במקום עבודה אחד ופוטר38 , זכאי לקבלמהמעסיק שפיטר אותו פיצויי פיטורים 39 .
גובה פיצויי הפיטורים יהיה שכר של חודש אחד בגין כל שנת עבודה.
בהסכם הקיבוצי נקבעו אלה: פיצויי הפיטורים ישוחררו לבעלות העובד בסיום עבודתו; המעסיק יפקיד לטובת פיצויי הפיטורים של העובד %6 או%8.
מהשכר המבוטח בפברואר 2010 הודיע מנהל אגף מת"ש למעסיקים כי המעסיקיעביר לאגף מת"ש 6% משכר העובד לטובת פיצויי פיטורים.
בפברואר2011 עדכן מנהל אגף מת"ש את המעסיקים כי עליהם להפריש 8.
33% מן השכר לצורך זה.
במקרה של פיטורים אגף מת"ש הוא המשלם לעובד את פיצויי הפיטורים.
מנהלת קרן תנאים סוציאליים באגף מת"ש מסרה לנציגי הביקורת במאי 2011 ובדצמבר2013 כי על פי כללי אגף מת"ש, רק עובד שאינו מועסקלאחר פיטוריו במשך ארבעה חודשים ומעלה, זכאי לקבל את פיצויי הפיטורים.
עוד מסרה כי עובד שמעסיקו פיטר אותו אולם הוא הועסק בתוך ארבעה חודשים אצל מעסיק אחר - אינו זכאי לקבל פיצויי פיטורים.
37 בעבור עובד עונתי- שתי עונות בשתי שנים רצופות.
38 או שהעובד התפטר בנסיבות המנויות בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963 , כמזכות בפיצויי פיטורים.
39 למעט עובדים שעל פי ההסכם הקיבוצי או מכוח פסק דין פוטרו בנסיבות המצדיקות פיטורים, ללא פיצויים או בפיצוי חלקי.
כולל את מרכיב ההפרשה בגין פיצויי פיטורים 530 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת אגף מת"ש כי ככלל, עובד שפוטר זכאי לקבל פיצויי פיטורים לפי חוק פיצויי פיטורים ולפי ההסכם הקיבוצי.
מציאת עבודה מיד לאחר הפיטורים אינה מבטלת זכות זו.
אם התמזל מזלו של עובד והוא מצא מקום עבודה חדש מיד לאחר שפוטר, אין לשלול את זכותו החוקית לקבלת פיצויי פיטורים , ויש לראות בחומרה את שלילת זכויותיו, אשר אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החוק.
הפנסיה: בהסכם קיבוצי כללי (מסגרת) לביטוח פנסיוני מקיף במשק - נובמבר 2007 , נקבע שכל עובד במדינת ישראליהא זכאי לביטוח פנסיוני מקיף והולם.
בהסכם הקיבוצי של ענף הבניין נקבע כי כל עובד יהא זכאי לביטוח בקרן פנסיה מקיפה צוברת מיום עבודתו הראשון.
לשם כך מפריש המעסיק לקרן הפנסיה 8.
33% משכר העובד לפיצויים ו -%6 לתגמולים, ומשכרו של העובד מנוכים %5.
5 לתגמולים41 המכונים כספי הצבירה (להלן - כספי הצבירה).
(1) בעקבות החלט ת הממשלה מ-1970 הוקמה קופה ייעודית לתשלום כספי הפנסיה של עובדים פלסטינים המועסקים בישראל (להלן - הקופה הייעודית).
מערך הזכויות בקופה הייעודית היה זהה למערך הזכויות בקרנות הפנסיה שהיו קיימות בשנות השבעים של המאה העשרים - קרנות פנסיה ותיקות42, והיה מעוגן בנוהל "ניהול ותשלום כספי צבירה" (להלן - נוהל הפנסיה).
בשנת 1995 נסגרו קרנות הפנסיה הוותיקותבפני כניסת עמיתים חדשים, ביניהן קרנות פנסיה גירעוניות, המכונות קרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר.
מבוטחים חדשים שבחרו להצטרף לקרן פנסיה או שחוייבו להצטרף מכוח הסכמים קיבוציים בוטחו בקרנות הפנסיה החדשות 43 .
כמו כן, בשנת2008 תוקן חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005 , ונקבעו בו הגבלות על משיכת כספים מקופות הגמל, שמטרתן להבטיח שמשיכה מהיתרה הצבורה תעשה קודם כל בדרך של קצבה עד לגובה סכום הקצבה המזערית של המגיעים לגיל פרישה - 3,850 ש"ח לחודש44 , מעבר לכך רשאי העמית למשוך כספים מהיתרה הצבורה גם שלא בדרך של קצבה.
משנת 2000 פעל אגף מת"ש מול החשכ"ל ומול אגף שוק ההון כדי להסדיר את התאמת נוהלי הקופה הייעודית של הפלסט ינים לתיקוני החקיקה בנושא ולכלול מנגנון איזון אקטוארי לזכויות העובדים בקרן, שיבטיח כי שינוי בנתונים האקטואריים יאוזן באמצעות התאמת זכויות העובדים.
בדיון של אגף מת"ש ואגף שוק ההון הוחלט בשנת 2000 כי עובדים חדשים שיועסקו מינואר2001 יהיו זכאים לתנאים של קרנות הפנסיה החדשות.
41 ראו גם פרסום של הנהלת אגף מת"ש מ-10.
10 :באתר האינטרנט של רשות האוכלוסין .
publicationandtender.
42 קרן פנסיה המבטיחה למבוטח קצבה חודשית בשיעור ממשכורתו הקובעת ללא קשר ישיר לסכומים שנצברו במהלך כל תקופת החיסכון והתשואה שהושגה עליהם.
קרן שבה בעת קרות אירוע מזכה, ממירים את היתרה הצבורה של המבוטח בקרן לקצבה 44 תיקון3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה -2005 , משנת2008.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 הביקורת העלתה כי במרוצת 14 ,שנה מאז ההחלטה האמורה לא הותאם נוהל הפנסיה לשינויים האמורים , וההחלטה לא יושמה .
עובדים פלסטינים שלא משכו את כספי הצבירה במהלך שנות עבודתם, עם פרישתם זכאים לפנסיה בשיעור של 2% מהשכר האחרון עבור כל שנת ותק, עד תקרה של 70% .
ובתנאים שנקבעו לכאורה, עובדים שהחלו לעבוד בישראל מ - 1995 ועדמועד סיום הביקורת אמורים להיות זכאים לפנסיה מהקופה הייעודית כמו בקרנות הפנסיה הוותיקות, על אף שחלק מקרנות אלה נסגרו בפני יתר העובדים במשק הישראלי בשל היותן גירעוניות.
בדצמבר 2011 נעשה במשרד האוצר דוח אקטוארי להערכת חבות אקטוארית בגין תשלומי פנסיה לכל העובדים הפלסטינים המועסקים בישראל בכל ענפי התעסוקה נכון ליום 31.
עורך הדוח האקטוארי העיר על אי-התאמת השינויים שנקבעו לקרנות הפנסיה הישראליות לכללי ניהול כספי הפנסיה של העובדים הפלסטינים באגף מת"ש.
אגף החשכ"ל מסר בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מפברואר וממאי 2014 (להלן- תשובת החשכ"ל) כי באוקטובר 2012 החל לקדם הצעה להחלפת נוהל הפנסיה בנוהל חדש שיתבסס על תקנון של קרן פנסיה חדשה, בהתאמות הנדרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד מועד סיום הביקורת לא גובש נוהל חדש.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את התנהלות אגף החשכ"ל ואגף מת"ש; לא רק שיותר מעשור לא פעלו לעדכן את נוהלי הקופה הייעודית על פי שינויי החקיקה בישראל אלא שגם המשיכו לנהל את כספי הצבירה של העובדים הפלסטינים כמו בקרן ותיקה, גם לאחר הערת עורך הדוח האקטוארי לעניין זה.
)2( בנוהל הפנסיה נקבע שכספים שנגבים מהמעסיק ומופרשים מהעובד אמנם מיועדים לפנסיה, אך גם ניתן לפדותם לפני הפרישה לפנסיה.
מנהלת קרן תנאים סוציאליים באגף מת"ש מסרה לנציגי הביקורת במאי 2011 כי עובד פלסטיני שלא עבד לפחות ארבעהחודשים רשאי למשוך את כספי הצבירה, ובעת המשיכה פוקעות זכויותיו הפנסיוניות.
בשעה שהעובד בוחר למשוך את כספי הצבירה, חישוב זכויותיו נעשה לפי נוסחת ערכי הפדיון הנהוגה בקרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר, המחשבת ערכי פדיון מופחתים, ושהינה נוסחה מאד "לא נדיבה".
בשל היותן של קרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר גרעוניות, הוחלה עליהן נוסחת הפדיון האמורה.
נמצא כי אגף החשכ"ל ואגף מת"ש לא ערכו דוחות אקטואריים שהצביעו על היותה של הקופה הייעודית גירעונית המחייבת החלת הנוסחה האמורה.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 במהלך הביקורת נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי עובדים פלסטינים רבים מושכים את כספי הצבירה עוד בטרם פרישתם לגמלאות בשל אי-היציבות ביחסים שבין מדינת ישראל לרשות הפלסטינית ובשל חוסר אמונם בשלטונות ישראל.
מהדוח האקטוארי עולה כי ב-31.
09 שילמה מדינת ישראל קצבאות גמלה ושארים ל-55 גמלאים ול-119 שארים של עובדיםפלסטינים שהועסקו בענף בניין.
הגמלה הממוצעת לגמלאים עמדה על 642 ש"ח לחודש ולשארים- על 381 ש"ח לחודש.
עוד עולה מהדוח כי הוותק הממוצע של עובד פלסטיניעבור ביצוע ההערכה האמורה היה 1.
שיעור העזיבה, קרי משיכת כספי הצבירה לפני גיל הפרישה (65 ), עמד בשנים 2009-2008 על56.
מהאמור עולה כי אלפי עובדים פלסטינים שהועסקו במדינת ישראל ברבות השנים והיו זכאים מכוח החלטת הממשלה מ- 1970 להשוואת תנאי העסקתם לאלה של הישראלים, העדיפו למשוך את הכספים שנצברו לטובתם טרם פרישתם, ואינם זכאים לגמלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף מת"ש כי אחת לתקופה עליו להודיע לעובדים הפלסטינים על אודות הזכויות הפנסיוניות שנצברו להם, כפי שנהוג לגבי מבוטחים ישראלים.
ייתכן שכפועל יוצא מפעולות אלה יגבר אמון העובדים הפלסטינים באגף מת"ש ותקטן התופעה של ריקון החסכונות הפנסיוניים שלהם, ויובטח עתידם הפנסיוני.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לאגף החשכ"ל ו לאגף מת"ש כי עליהם לפעול בשקיפות להסדרת הזכויות הפנסיוניות של העובדים הפלסטינים לפי החקיקה העדכנית בישראל .
בתשובת החשכ"ל נמסר כי רשות האוכלוסין הוסמכה ליישם את מדיניות הממשלה בנוגע לעובדים הפלסטינים.
עם זאת נמסר כי האגף יבחן מנגנוני פיקוח ובקרה נוספים.
בתשובת אגף מת"ש נמסר כי הוא יפעל על פי ההנחיות שיקבל מאגף החשכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי מתוקף ת פקידו כאחראי לניהול נכסים הרשומים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל וטיפולו בחשבונאות הממשלתית, מוטלת עליו האחריות לשמש בתפקידי בקרה ופיקוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף מת"ש ואגף החשכ"ל להסדיר בכתובים את חלוקת האחריות ביניהם לניהול כספי הצבירה (ראו להלן גם בפרק על החבות האקטוארית של מדינת ישראל לעובדים הפלסטינים ולרשות הפלסטינית).
(3) בתגובת אגף מת"ש לדוח ביקורת החשכ"ל נמסר כי ייקבע נוהל עבודה בתיאום עם חשבות משרד הפנים, ולפיו אגף מת"ש יבצע את תחשיב הפנסיה.
את התחשיב יבדוק רו"ח מטעם אגף מת"ש ותינתן המלצה לתשלום.
התחשיב יועבר לאישור חשבות משרד הפנים.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 עד מועד סיום הביקורת ולמעלה משנתיים מהוצאת הדוח, עדיין לא הוכן נוהל עבודה בשיתוף חשבות משרד הפנים ולא השתנה דבר בנושא הזה.
גמול שעות נוספות: בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 , נקבע כי אם הועסק עובד שעות נוספות, ישלם לו המעסיק בעד שתי השעות הנוספות הראשונות באותו יום שכר עבודה שלא יפחת מ-125% משכרו השעתי הרגיל, ובעד כל שעה נוספת לאחר מכן - לא פחות מ-150% מהשכר השעתי הרגיל.
בהסכם הקיבוצי נקבע כי גמול שעות נוספות ישולם לפי השיעורים הנקובים בחוק האמור.
הביקורת העלתה כי אגף מת"ש אינו מחייב את המעסיקים לדווח על העסקה של שעות נוספות ולשלם עבורן, ומתלושי השכר עולה כי העובדים אינם מקבלים שכר עבור שעות אלה.
דמי הנסיעות: בצו ההרחבה בדבר השתתפות המעביד בהוצאות נסיעה לעבודה וממנה לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957 מיוני2012, שאימץ את הוראות ההסכם הקיבוצי הכללי מינואר 2012 ,שנחתם בין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין ההסתדרות, נקבע כי שיעור החזר הוצאות הנסיעה ליום מ- 1.
החזרההוצאות לא ישולם למי שמוסע על חשבון המעסיק למקום העבודה וממנו.
בהסכם הקיבוצי נקבע כי עובד בניין ועובד שיפוצים, שהמעסיק אינו מעמיד לרשותם הסעה, יהיו זכאים להחזר הוצאות נסיעה ל פי הכללים ולסכומים הקבועים בהסכמים הקיבוציים.
דמי החזר הנסיעה בשנת 2013 עמדו על25.
ש"ח ליום נמצא כי בחלק מתלושי השכר של העובדים לא דווח על תשלום דמי הנסיעות, כמתחייב.
במצב זה, אין ודאות כי העובדים מקבלים דמי נסיעה ו/או הסעה כחוק וכנגזר מן ההסכם הקיבוצי.
בתשובת אגף מת"ש נמסר כי האחריות לביצוע התשלומים ל פי ההסכם הקיבוצי מוטלת על המעסיק.
עם זאת, באגף מת"ש פועלים לאפיון תלוש השכר כדי שיכלול את כל רכיבי ההסכם הקיבוצי.
ועדת פיקוח : בצו ההרחבה נקבע כי "במקרים שבהם תהיה קיימת מניעה, מכוח נסיבות חיצוניות אובייקטיביות שאינן תלויות בצדדים או שמקורן בהוראה שבדין, להחלת איזו מהזכויות לפי צו זה על.
עובדים פלשתינים, תמונה ועדת פיקוח אשר תקבע מנגנון אחר לשם הסדרת העניין להקניית הזכות ו/או לתשלום הזכות או שווה ערך לה.
קיומה של מניעה כאמור לא ימעט מן החובה כלפי.
עובד פלשתיני לתשלום שווה ערך ובאותה עלות של הזכות שקמה מניעה כאמור לשלמה".
נמצא כי לא הוקמה ועדת פיקוח על פי צו ההרחבה, שתסדיר את הקניית הזכויות או את שוויין לעובדים מכוח ההסכם הקיבוצי.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 בתשובת אגף מת"ש נמסר שהאחריות לביצועהתשלומים על פי ההסכם הקיבוצי מוטלת על המעסיק.
בתשובת משרד הכלכלה נטען כי ועדת הפיקוח לא קמה בשל חוסר שיתוף פעולה בין נציגי המעסיקים והעובדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את התנהלות אגף מת"ש על שבמועד סיום הביקורת, כארבע שנים לאחר החתימה על ההסכם הקיבוצי ועל אף שחלפו כשלוש שנים מפרסום צו ההרחבה, לא פעל לאכוף את מלוא תנאיהם על כלל המעסיקים ולא השלים את הליך השוואת השכר של העובדים הפלסטינים לאלה של ה ישראלים על פי ההסכם ולהבנות המתחוורות ממנו.
: תשלומי מס בגין השכר נקבע כי מס ]נוסח חדש[ בפקודת מס הכנסה ההכנסה ישולם על הכנסתו של תושב חוץ, מהשתכרות או מרווח עבודה, שהופקה או שנצברה בישראל; כל טובת הנאה או קצובה שניתנו לעובד ממעסיקו; תשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו; והכול - בין שניתנו בכסף ובין בשווה כסף, בין שניתנו לעובד במישרין או בעקיפין או שניתנו לאחר לטובתו.
יצוין כי לעניין זה כבר נדרש מבקר המדינה בדוח הקודם45 וכתב כי על אגף מת"ש "בשיתוף עם שלטונות המס - לקיים בקרה משמעותית במגמה לבחון אם אמנם המעסיקים , ואם משולם בגין ]יהודה שומרון ועזה[ מדווחים דיווחי אמת על העסקת עובדיהם מיש"ע העסקתם מס כנדרש".
במרוצת הביקורת מסרו עובדי אגף מת"ש לנציגי משרד מבקר המדינה כי לשיטתם, אגף מת"ש משמש גוף טכני בלבד ותפקידו לחשב את תשלומי השכר לעובדים, לגבות מהמעסיקים את תשלום ההפרשות על פי החוקים השונים ולהעבירם לגורמים הרלוונטיים.
עוד מסרו כי חובות התשלום לעובדים מכוח החוקים השונים וההסכמים הקיבוציים מוטלות על כתפי המעסיקים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת אגף מת"ש כי עקב הנחיותיה למעסיקים לשלם לעובדים ישירות את זכויותיהם, למעט החלק היחסי בגין ימי החופשה, והיעדר אכיפת הדיווח על תשלומים אלה, אין האגף מקבל מהמעסיקים את ההפרשות והניכויים הנדרשים .
בנוסף לכך, הללו גם אינם מגיעים לרשויות הרלוונטיות - ביטוח לאומי ומס הכנסה.
: דיון בדוח ביקורת החשכ"ל בדיון ועדת הביקורת של אגף החשכ"ל בדצמבר 2011 , שעסק בליקויים שהועלו בדוח ביקורת החשכ"ל, נקבע, בין השאר, כי על הוועדה לבחון את האחריות של אגף מת"ש לתשלומי השכר והתנאים הסוציאליים של העובדים הפלסטינים לפי ההסכם הקיבוצי, לרבות דמי חופשה, דמי מחלה, דמי הבראה, דמי חג וקרן השתלמות.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, לא נבחנה הסוגיה האמורה בוועדת הביקורת.
בינואר 2012 התריע מנכ"ל רשות האוכלוסין במכתבו לחשכ"לית כי "לרשות אין יכולת לבצע פיקוח ובקרה על הנושאים הנוגעים להתנהלות מת"ש בנושאי שכר, שכן אין לה את .
45 ,מבקר המדינהדוח שנתי 44 (1994 '), עמ566 ,569.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 הרקע והידע המקצועי הנדרשים.
כמו כן עלה כי עצם התנהלות נושאים אלו ביחידה לה אין את הכלים המקצועיים לפקח עליהם - מהווה פגם חמור.
יכול שהעדרן של בקרות כספיות אלו, אפשר במשך השנים ביצוע פעולות בתחום השכר הנוגדות כללי מנהל תקין והוראות חשכ"ל" (ההדגשות במקור).
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת ועל אף שחלפו שנתיים מדיון ועדת הביקורת של אגף החשכ"ל, לא בוצעו שינויים שיאפשרו פיקוח ובקרה נאותים על אגף מת"ש.
כמו כן, לא מונה סגן חשב מלווה ולא הוכפפה האחריות הכספית לחשבות משרד הפנים .
לחלופין - לא אומץ פתרון אחר שיאפשר פיקוח ובקרה כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות אלה, התרעתו של מנכ"ל הרשות כי התנהלות זו מהווה פגם חמור - עומדת בעינה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי עליו לוודא שאגף מת"ש יתנהל על פי החוקים, צווי ההרחבה וההסכמים הקיבוציים לעניין השכר והזכויות הסוציאליות של העובדים הפלסטינים , ויבצע בקרה ומעקב אחר יישום החלטותיו הוא.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנהלת אגף מת"ש כשלה בהשוואת תנאי ההעסקה של העובדים הפלסטינים בענף הבניין לעובדים הישראלים, כפי שהוטל עליה בהחלטת הממשלה מ - 1970 ובחקיקה שבאה בעקבותיה.
בפועל, אגף מת"ש משמש מעין "לשכת שירות" שתפקיד ה טכני בלבד.
יתר על כן, גם לאחר כניסת ההסכם הקיבוצי לתוקף, הסכם שמכוחו הושוו תנאי העסקתם של העובדים הפלסטינים לאלה של ה ישראלים, לא הקפידה הנהלת אגף מת"ש לשמור על זכויות העובדים בהתאם לסמכויות שניתנו לה.
בשל כך, עלות העסקת עובד פלסטיני קטנה בשיעור ניכר מעלות העסקתו של עובד ישראלי.
מכל האמור לעיל עולה כי הנהלת אגף מת"ש אימצה את ההסכם הקיבוצי בענף הבניין רק בחלקו.
כך למשל, אין מביאים בחישוב השכר את ה וותק הענפי של העובדים הפלסטינים לצורך קידום בדרגות, חישוב ימי החופשה וימי ההבראה שלהם הם זכאים.
אגף מת"ש אינו אוכף על המעסיקים לשלם לעובדים את מלוא זכויותיהם החוקיות וההסכמיות.
התנהלות זו של אגף מת"ש אפשרה , לכאורה, למעסיק לחסוך בתשלומים למס הכנסה ובגין הזכויות הסוציאליות, ולעובד - לקבל תוספת שכר בלא ניכויים46.
46 תוספת שכר ללא ניכויים מטיבה עם העובד בטווח הקצר (הוא מקבל סכום כסף גדול יותר), אך פוגעת בו בטווח הארוך (לא מופרשים כספים בעבור הזכויות הסוציאליות שמגיעות לו).
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 עולה חשש כיהתנהלות זו של אגף מת"ש עלולה לגרום למעסיקים להתמודד עם דרישות מצד עובדים הזכאים להפרשי שכר וזכויות סוציאליות .
עקב כך, גם המדינה עלולה להימצא אחראית לדרישות אפשריות של עובדים ושל מעסיקים , כמי שבידיה אצור המידע וכמפיקה של תלושי השכר.
לנוכח ממצאי דוח זה, משרד מבקר המדינה מעיר כי על אגף מת"ש ואגף החשכ"ל להשלים בהקדם את בחינת האפשרות להעברת השכר נטו לעובדים הפלסטינים באמצעות אגף מת"ש על מנת לוודא את תשלום הזכויות לעובדים במלואן.
כמו כן, על אגף מת"ש ואגף החשכ"ל להתאים את נוהל הפנסיה לשינויים שחלו בתחום זה בשני העשורים שחלפו , לידע את העובדים על זכאותם לכך ולפעול בשקיפות מולם.
החבות האקטוארית של מדינת ישראל לעובדים הפלסטינים ולרשות הפלסטינית .
בהסכם פריז, המסדיר כאמור בהסדר ביניים את היחסים הכלכליים בין מדינת ישראל לבין הרשות הפלסטינית, נקבע כי עובדים פלסטינים המועסקים בישראל יהיו מבוטחים , התשנ"ה]נוסח משולב[ במערכת הביטוח הסוציאלי הישראלית לפי חוק הביטוח הלאומי- 199547 , בגין תאונות עבודה שאירעו בישראל, פשיטות רגל של מעסיקים ודמי לידה.
על מנת להשוות את עלויות ההעסקה של עובד פלסטיני לעובד ישראלי, חויבו המעסיקים לשלם את ההפרש בין שיעור ההפרשות לביטוח הלאומי בגין עובד ישראלי ובין עובד פלסטיני - בתור היטל השוואה (להלן - היטל ההשוואה).
עוד נקבע בהסכם פריז כי מדינת ישראל תנכה משכרם של העובדים הפלסטינים דמי ביטוח בריאות (בול בריאות) ותעבירם לרשות הפלסטינית.
לפיכך, אגף מת"ש מנכה משכרו של כל עובד 93 ש"ח מדי חודשעבור בול הבריאות.
על פי הסכם פריז מ-1994 , על מדינת ישראל להעביר את היטל ההשוואה ובול הבריאות מדי חודש לרשות הפלסטינית לשם מתן הטבות סוציאליות ושירותי בריאות שנותנת הרשות לפלסטינים המועסקים בישראל ולמשפחותיהם.
אגף מת"ש מעביר את הפרשות המעסיקים ואת ניכויי העובדים בעבור בול הבריאות, היטל ההשוואה, כספי הצבירה, דמי חופשה ומחלה לאגף החשכ"ל.
להלן יוצגו סך יתרות הכספים שהועברו במשך השנים מאגף מת"ש לניהול באגף החשכ"ל נכון ל-31.
47 במועד ההסכם חוק הביטוח הלאומי בנוסחו זה טרם היה בתוקף, והביטוח הסוציאלי נעשה בהתאם לנוסחו הקודם של החוק.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 לוח5 סךיתרות הכספים שהועברו מאגף מת"ש לניהול באגף החשכ"ל נכון ל- 31.
הניכוי/ההפרשה העובד המעסיק העובד .
והמעסיק המעסיק המעסיק .
הסכום 216 660 1,473 7 168 2,524 כספי היטל ההשוואה שהועברו מאגף מת"ש לאגף החשכ"ל בשנים 2013 - 2006 ונגבו מכלל המעסיקים שהעסיקו עובדים פלסטינים בכל הענפים, לרבות בענף הבניין, הסתכמו ב- 31.
13 בכ-660 מיליון ש"ח.
נמצא כי כספים אלה לא הועברו לרשות הפלסטינית.
כספי בול הבריאות שנוכו משכרם של כלל העובדים הפלסטינים בכל הענפים, לרבות בענף הבניין, באמצעות אגף מת"ש בשנים 2013 -2006 והועברו לאגף החשכ"ל ב- 31.
13 הסתכמובכ-216 מיליון ש"ח.
נמצא כי כספים אלו לא הועברו לרשות הפלסטינית.
בתשובת החשכ"ל נמסר כי שירותי הבריאות ניתנים בפועל לעובדים פלסטינים שמחזיקים באישור על תשלום בול הבריאות.
הכספים שנצברו בגין היטל ההשוואה לא הועברו לרשות הפלסטינית משום שהיא לא עמדה בחובתה להגיש לחשכ"ל אסמכתאות המעידות כי כספים אלה שימשו להטבות סוציאליות לעובדים הפלסטינים.
העברת כספים ללא אסמכתאות מתאימות חושפת את המדינה לתביעות ומנוגדת להוראות חוק היישום.
נושא זה עלה במסגרת פגישות שהתקיימו בין נציגי משרדי האוצר הישראלי והפלסטיני ב-2013 .
עוד נמסר כי סוגיית העברת הכספים מצויה בליבת שיקול הדעת המדיני- ביטחוני של הדרג המדיני.
א נמצא כי הפרשות המעסיקים וניכויי התשלומים משכר העובדים שגובה אגף מת"ש עבור כספי הצבירה לעובדים מועבר ים למשרד האוצר, ואילו התשלום מכספי הצבירה לעובדים הפלסטינים נעשה מכספים שמתנהלים במת"ש.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף מת"ש ולאגף החשכ"ל כי מן הראוי שכספים הנגבים בעבור כספי הצבירה של העובדים הפלסטינים ינוהלו בקופה ייעודית, בידי גורם אחד שיהיה אחראי הן לנכסי הקרן והן לחבויות הקרן, ותתאפשר בחינת האיזון האקטוארי של הקרן.
מהדוח האקטוארי שנערך בדצמבר 2011 עולה כי ההתחייבויות הצבורות בגין עובדים שהועסקו בענף הבניין ב-31.
09 הוערכו בכ-240 מיליון ש"ח.
עורך הדוח האקטוארי הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי בהיעדר מידע 538 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 על היתרות שנצברו באגף החשכ"ל בגין הפרשות המעסיקים והעובדים לפנסיהעד 31.
, הוא לא חיווה דעתו בדבר קיומו של עודף או גירעון אקטוארי ג.
במסמך של משרד התמ"ת מ-18.
11 , חובת ביטוח פנסיוני מכוח צווי הרחבה- ("הסדרים מיטיבים"), הוזכר ונדון ענף הבניין באופן פרטני, ונקבע בו כי "השכר המבוטח לא יפחת מהשכר התעריפי".
68 נחתם הסכם קיבוצי כללי בענף הבנייה והעבודות הציבוריות (להלן- ההסכם הקיבוצי הישן).
04 נחתמה תוספת להסכם זה.
בתוספת נקבע, בין השאר, כי שכר העבודה החודשי המזערי לעובדים בענף הבניין יהיה 3,831 ש"ח עבור 181.
86 שעות, כלומר153 ש"ח ליום בשבוע עבודה של שישה ימים ו-179 .
ש"ח ליום בשבוע עבודה של חמישה ימים שכר העבודה הממוצע היומי שלפיו הוכן הדוח האקטוארי, על בסיס נתונים שנמסרו מאגף מת"ש (146 ש"ח), קטן מהשכר היומי המזערי בענף הבניין, כפי שנקבע בהסכם הקיבוצי הישן (153 ש"ח או179 .
)ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר, כי כתוצאה מכך שאגף מת"ש מסר לאקטואר נתונים שנגזרו מתשלום השכר בפועל, שהיה פחות מהשכר הנדרש על פי ההסכם הקיבוצי הישן - הדוח האקטוארי, לכאורה, שגוי מיסודו.
הדוח האקטוארי מניח כי הגידול הריאלי בכספי הצבירה יהיה 2% בשנה.
בדוח צוין כי עלייה של 1% בשיעור הגידול השנתי בשכר ת גרום לעלייה של 4.
6% בהתחייבויות הצבורות לעובדים הפלסטינים, שהוערכו ב-31.
09 בכ-240 מיליון ש"ח.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה, בינואר 2010 עמד השכר היומי המזערי של עובד בענף הבניין על 174 ש"ח או 198 ש"ח, בהתא מה למספר ימי העבודה בשבוע (חמישה או ש ישה).
בפבר ואר 2012 עמד השכר היומי המזערי של עובד בענף הבניין על 200 ש"ח או227 ,ש"ח בהתאמה למספר ימי העבודה בשבוע.
כלומר, השכר היומי המזערי בענף הבניין, בהתאמה לימי העבודה בשבוע , גדל בשיעור של 37% ו- 55% מהשכר היומי הממוצע שהיה בסיס לדוח האקטוארי (146 ,ש"ח).
כלומר ההתחייבויות הצבורות של המדינה גדולות בשיעור ניכר מההתחייבויות שצוינו בדוח האקטוארי.
בדוח האקטוארי גם בוצעה הערכה של ההתחייבויות העשויות להיצבר בעתיד לעובדים הפלסטינים לעומת הנכסים העשויים להיצבר (הערך הנוכחי של הפקדות עתידיות של מעסיקים).