HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
]שה אינה במקור תגובת יועץ השר דאז: יועץ השר דאז ציין בתגובתו, כי פנייתו הישירה מאוקטובר 2013 לאחראית לתקציבים בחטיבה להתיישבות בדבר העברה תקציבית לחטיבה להתיישבות נעשתה בעקבות ההחלטה ש"התקבלה על ידי מנכ"ל המשרד דאז, בדיון שהתקיים בלשכת השר בכנסת בו היה נוכח" (ההדגשה אינה במקור).
תגובת השר אריאל ומנכ"ל משרדו דאז: השר מסר בתשובתו כי "לשר לא הייתה כל מעורבות או ידיעה על ההעברות התקציביות למיניהן.
לצד זאת חשוב להדגיש, כפי שכבר הוסבר בתגובה, כי ההחלטה להעביר את התקציבים הייתה סבירה וראויה בנסיבות שנוצרו, בהן לא נותר כמעט זמן לחלוקה ואגף שיקום שכונות לא היה ערוך כלל לחלוקת התמיכות", וכנגד - החטיבה הייתה ערוכה לכך.
גם המנכ"ל דאז חזר ונימק את החלטתו להעביר את כל התקציב של משרד הבינוי לחטיבה להתיישבות באילוצי הזמן ובחוסר מוכנות אגף שיקום שכונות לחלוקת התמיכות, לעומת מוכנות החטיבה.
משרד מבקר המדינה מצביע על סתירה בין טענת השר אריאל בדבר העדר "מעורבות או ידיעה על ההעברות התקציביות למיניהן" לבין התשובות של משרד הבינוי ויועץ השר דאז שהובאו לעיל, ובכלל זה הדיווחים של יועץ השר דאז - הן מיום 13.
13 לאחראית לתקציבים בחטיבה להתיישבות והן בתשובתו למשרד מבקר המדינה - על פיהם התקיימה ישיבה עם השר בלשכתו בכנסת בנושא ההעברה התקציבית לחטיבה להתיישבות.
בטענתם של השר אריאל ושל מנכ"ל משרדו דאז, כי החטיבה הייתה מוכנה [ "באופן מיידי ליישום ההחלטה 741 ", אין משום תמיכה בהחלטת המנכ"ל ] דאזלהעביר את תקציב משרד הבינוי שנועד לגרעינים בשנת 2013 לחטיבה להתיישבות בלבד.
זאת משום שבמועד העברת התקציב לחטיבה בשנת 2013 טרם מילאה החטיבה את הוראת ההחלטה בדבר הקמת מינהלה מקצועית בחטיבה, שעל משרד ראש הממשלה לאשר.
מינהלה זו הוקמה באישור משרד ראש הממשלה רק בתחילת 2014.
אף אין לקבל את טענתם שאגף שיקום שכונות לא היה מוכן ליישם באותו זמן את החלטה 741 , בשל חוסר מוכנות ו לחלוקת התמיכות שהרי בנייר עמדה מנובמבר 2013 אישר הממונה על תחום התמיכות במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים להמשיך במימון פעילות קבוצות ההתיישבות על ידי האגף כפי שנעשה הדבר עד אז - באמצעות הזמנת שירותים.
תגובת אג"ת מדצמבר 2015: בתגובת אג"ת מדצמבר 2015 מסר האגף, כי "במסגרת ההחלטה [741 ] נאמר במפורש כי פעילות הסיוע לקבוצות ההתיישבות תתבצע על ידי משרד הבינוי והשיכון או על ידי החטיבה להתיישבות ובהובלתו של מנכ״ל המשרד.
בהתאם לכך, הקצאת התקציבים למטרות אלו בוצעה לאור ההנחה שאופן ההקצאה בין המשרד לבין החטיבה מנוהל על ידי מנכ״ל המשרד, בתור הגורם המתכלל את עבודתם של שני הגופים לנושא זה … עם התעוררות הקשיים בדבר אופן ההקצאה, הצביע משרד האוצר על כשלים באופן יישום ההחלטה, וביקש לבחון את אופן יישומה בפועל".
משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי לאור סמכויותיו ואחריותו לניהול המקורות התקציביים של המדינה, וכן במסגרת חברותו בוועדות ובמינהלות הממשלתיות שתפקידן לבצע את החלטות הממשלה, ובהן במינהלת ההתיישבות שנועדה לקום, היה עליו לעמוד על תקינות הביצוע התקציבי של התכנית האסטרטגית - תפקיד שלא בוצע כהלכה.
כשלים בגיבוש נוסח קול קורא מטעם החטיבה ובשיפוט בקשות הסיוע .
החלטת ממשלה 741 קבעה כי הסיוע של החטיבה להתיישבות לקבוצות התיישבות ייעשה באמצעות פרסום קולות קוראים ועל פי הוראות חוק חובת המכרזים ונוהלי החטיבה, "ובתאום עם גורמי הממשלה המממנים פעילות קבוצות התיישבות באופן ישיר או באמצעות הרשויות המקומיות, למניעת כפל תמיכה ושוויון".
13 , שלושה ימים בלבד אחרי מתן התוקף להחלטת קבינט הדיור כהחלטת ממשלה 741 , ולפני שמולאו הוראות ההחלטה על הקמת הגופים האחראיים ליישומה - מינהלת ההתיישבות והצוות המקצועי - כבר פרסם יו"ר החטיבה להתיישבות דאז קול קורא בשם "הודעה בדבר מתן סיוע בפעולות פיתוח ההתיישבות בשנת 2013 .
" ההודעה נשאה את הסמלילים של משרד הבינוי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והחטיבה להתיישבות, ופורסם בה כי ניתן יהיה לקבל סיוע כספי עבור קבוצות התיישבות ביישובים עירוניים בנושאים האלה: מענקי תשתית ויבילים, חברה וקליטה, מתן הלוואות למיזמים, מערכות תומכות ובינוי קהילתי.
14 פרסמה החטיבה קול קורא נוסף מטעמה.
משרד הבינוי והשיכון |295 .
היות ומינהלת ההתיישבות ו הצוות המקצועי עדיין לא קמו באותה העת, הרי שהם לא דנו וממילא לא אישרו את הנוסחים שפורסמו, לרבות אמות המידה למתן הסיוע הכלולים בהם.
לטענת החטיבה, ועדת ההיגוי של החטיבה אישרה את הנוסחים של הקולות הקוראים.
החטיבה טענה עוד שחברי ועדת ההיגוי היו נציגים של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד ראש הממשלה ולשכת שר הבינוי; ואולם משרדים אלה הכחישו בתשובותיהם טענה זו של החטיבה.
נוכח הסתירה בין הדברים, עולה ספק אם אמות המידה שנקבעו בקולות הקוראים היו על דעת כל הגורמים שנדרשו לאשרן, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
הסיוע התקציבי לקבוצות התיישבות - תמונת מצב .
התפלגות הסיוע לקבוצות התיישבות .
תמונת המצב במועד סיום הביקורת (אוקטובר 2016 ) בדבר הקצאת הסיוע התקציבי מתוקף התכנית לקבוצות התיישבות מוצגת בתרשים 2 :שלהלן 296 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 2 : הקצאת התקציב של התכנית האסטרטגית לשנים 2014 -2013 - תמונת מצב .
מתרשים 2 עולה כי המסגרת הכוללת של תקציב הסיוע על פי החלטה741 עמדה על69 מיליון ש"ח.
מסכום זה הוקצו בפועל כ -62 מיליון ש"ח.
משרד הבינוי והשיכון |297 .
בשנים 2014-2013 הקצתה החטיבה לקבוצות ההתיישבות .
48 מיליוני ש"ח מתוך .
51 מליוני ש"ח שהעביר אליה משרד הבינוי.
5 מיליון ש"ח (כ-46% מכלל התקציב) - הוקצה לשכר לבעלי תפקידים בקבוצות התיישבות ובארגוני הגג שלהן במרכז הארץ התפלגות הסיוע לקבוצות התיישבות לפי תחומי הסיוע שנקבעו בהחלטה 741 .
בהחלטת הממשלה741 נקבעו לפחות עשרה תחומי סיוע שונים לקבוצות התיישבות בכל הארץ, ובהם תחומים ניהוליים ותכנוניים, קליטת משפחות חדשות והשארת משפחות קיימות, פרויקטים כלכליים, יזמות ועוד.
בביקורת עלה כי בשנים 2014-2013 הקצתה החטיבה לקבוצות ההתיישבות48 מיליוני ש"ח מתוך 51 מליוני ש"ח שהעביר אליה משרד הבינוי.
5 מיליון ש"ח (כ -46% )מכלל התקציב - הוקצה לשכר לבעלי תפקידים בקבוצות התיישבות ובארגוני הגג שלהן במרכז הארץ.
עוד עלה כי משרד הבינוי, שבאחריו תו תחומי פעילות חיוניים בפריפריה הגאוגרפית והחברתית, ובהם הקמת גרעינים חדשים, מחקר ושיווק, לא הקצה לתחומי פעילות אלה כל תקציב.
לעומת זאת, הוא הקצה כמעט ממחצית מכספי הסיוע לקבוצות ההתיישבות שפעלו במרכז הארץ.
התפלגות הסיוע לקבוצות התיישבות לפי המאפיין הגאוגרפי .
בתרשים 3 שלהלן מוצגים שיעורי הסיוע שהוקצה לקבוצות התיישבות מתקציבי התכנית האסטרטגית לפי המאפיין הגאוגרפי - חבל הארץ שבו החליטה הקבוצה להתיישב ולפעול למימוש רעיונותיה - אזור המרכז, אזור ירושלים, אזור חיפה, אזור הנגב, אזור הגליל (על פי הנתונים שמסרו משרד הבינוי, החטיבה להתיישבות, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל).
תרשים 3 : הקצאת הסיוע לפי המאפיין הגאוגרפי (במיליוני ש"ח) .
המקור: נתוני רשויות הפיתוח הנגב והגליל, משרד הבינוי והחטיבה להתיישבות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 3 עולה כי לקבוצות התיישבות המתגוררות ביישובי הנגב והגליל הוקצה סיוע בהיקף של 26 מיליון ש"ח - 41% מכלל התקציב של התכנית האסטרטגית.
לעומת זאת לקבוצות התיישבות המתגוררות ביישובים באזור המרכז, בירושלים ובחיפה, הוקצה סיוע בהיקף 31 מיליון ש"ח - 50% מסך תקציב התכנית.
שאר הסיוע בהיקף של 7 מיליון ש"ח (11% ) הוקצה לארגוני הגג של קבוצות התיישבות.
התפלגות הסיוע לקבוצות התיישבות לפי המאפיין החברתי-כלכלי .
בדברי ההסבר להחלטה 741 שצורפו להחלטת הממשלה נקבע, כי היא "תואמת לקווי היסוד של הממשלה ה-33 לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותה, על מנת להוריד את מחירי הדיור ולהציב כיעד לאומי את פיתוח הפריפריה הגאוגרפית והחברתית בישראל".
מכאן, שעל תנאי הסף ואמות המידה לחלוקת הסיוע לתת משקל ראוי לתרומתן של קבוצות התיישבות להשגת יעד לאומי זה.
משרד הבינוי והשיכון |299 .
:העדר הגדרה אופרטיבית של הפריפריה החברתית קביעת יעדים אופרטיביים היא מרכיב הכרחי בתהליך התוויית מדיניות ממשלתית למילוי הצרכים הלאומיים בתחומים השונים30 .
על כן, היה על המשרד לפיתוח הנגב והגליל ועל משרד הבינוי - במסגרת עבודת המטה לגיבוש הצעת ההחלטה - להגדיר באופן אופרטיבי את המונח "פריפריה חברתית בישראל" במסגרת הצעת ההחלטה 741 .
הגדרת המונח הייתה יכולה לשמש בהמשך כלי לקביעת אמות המידה למתן הסיוע לקבוצות התיישבות.
כמו כן, היא הייתה מאפשרת להעריך באיזו מידה הושג היעד המרכזי של התכנית האסטרטגית - חיזוק ההתיישבות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית בישראל בעקבות מתן הסיוע.
הן בהחלטה 741 והן בניירות מטה אחרים שעסקו בנושא זה לא הוגדר באופן אופרטיבי המונח "פריפריה חברתית בישראל".
יצוין כי משרדי הממשלה שקיבלו את טיוטת הצעת ההחלטה להערותיהם, ובהם משרד ראש הממשלה, אגף התקציבים ומשרד המשפטים, לא העירו על העדרה של הגדרה זו.
באופן זה נפתח פתח למתן הסיוע התקציבי, שנועד לעודד את ההתיישבות ולחזקה בישובים מוחלשים, גם לקבוצות התיישבות הפועלות בישובים בעלי מדדים חברתיים כלכליים גבוהים.
בהעדר הגדרה אופרטיבית למונח "פריפריה חברתית", השתמש צוות הביקורת במדד החברתי -כלכלי של הלמ"ס עבור היישובים (להלן - המדד החברתי- כלכלי של הלמ"ס או המדד ה חברתי-כלכלי ) כדי לאפיין את מצבו החברתי - כלכלי של היישוב שבו התיישבה והחלה לפעול קבוצת התיישבות.
בתרשים4 שלהלן מוצגים שיעורי הסיוע לקבוצות התיישבות מתקציבי התכנית האסטרטגית בשנים 2014-2013 , לפי המאפיין החברתי -כלכלי של היישוב בו התיישבה ופועלת קבוצת התיישבות31: .
30 ,ראו לעניין זה מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד - משבר הדיור (פברואר 2015) , בפרק "ליקויים בעבודת המטה להתוויית מדיניות הדיור הממשלתית וליישומה", עמ' 80.
על פי הנתונים של רשויות הפיתוח הנגב והגליל, משרד הבינוי והחטיבה להתיישבות 300 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 4 : הקצאת הסיוע לפי המאפיין החברתי-כלכלי (במיליוני ש"ח) .
מהנתונים שבתרשים 4 עולה כי לקבוצות התיישבות שפועלות ביישובים בעלי מעמד חברתי-כלכלי נמוך הוקצה הסיוע הקטן ביותר, בהיקף של כ- 4 מיליון ש"ח - כ-6% ,בלבד.
לעומת זאת לקבוצות התיישבות הפועלות ב יישובים בעלי מעמד חברתי-כלכלי גבוה, (כגון רעננה, הוד השרון, קרית אונו, מודיעין, תל אביב), הוקצה סיוע בהיקף של יותר מפי שלושה - כ-10.
5 מיליון ש"ח - כ-17% מסך הסיוע.
מרבית התקציב כ-39 מיליון ש"ח (63%) - הוקצה לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים בעלי מעמד חברתי-כלכלי בינוני.
הסיוע לקבוצות התיישבות לפי המדד החברתי -כלכלי ולפי האזור הגאוגרפי: בתרשים 5 שלהלן מוצג כלל הסיוע שאישרו משרד הבינוי, החטיבה להתיישבות ורשויות הפיתוח הנגב והגליל לקבוצות התיישבות מתקציבי התכנית האסטרטגית, לשנים 2014-2013 : משרד הבינוי והשיכון |301 .
5 מיליון ש"ח הוקצו לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים שהם בעלי .
מעמד חברתי-כלכלי גבוה תרשים 5 : הסיועשאושר לפי המדד החברתי-כלכלי ולפי האזור הגאוגרפי (במיליוני ש"ח) .
מתרשים 5 בולט שיעור הסיוע הגבוה שהוקצה לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים מבוססים במעמד חברתי-כלכלי בינוני ומעלה הנמצאים במרכז הארץ.
לקבוצות אלו הוקצה סיוע בהיקף של כ-29 מיליון ש"ח (כ -46% מכלל התקציב עבור הסיוע לקבוצות התיישבות), שהוא הגבוה ביותר הן בקנה מידה אזורי והן בקנה מידה ארצי.
5 מיליון ש"ח הוקצו לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים שהם בעלי מעמד חברתי-כלכלי גבוה.
בעניין הנתח המשמעותי של הסיוע שניתן בפועל לקבוצות התיישבות המתגוררות ביישובים ובשכונות בעלי מעמד חברתי -כלכלי גבוה, ראויה לציון פנייה מ- 29.
14 של מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות, מר אלמסי, אל השר אריאל בנושא "פעילות היחידה העירונית".
בפנייתו השיג מנהל היחידה היחידה [ על כך שמרבית התקציב מיועד לגרעינים בגוש דן, וכך ציין: "אנו נמצאים לאחר שנת ]העירונית2013 וקבלת בקשות שנת 2014 .
)(אמצע שנה מתוך ניתוח המצב עולה שקיים קושי בשילוב בין גרעיני גוש דן (שעיקרם זהות 302 |דוח שנתי 67ב .
יהודית) לבין הגרעינים בפריפריה (ובכלל זה בשכונות במרכז הארץ שבאשכול 5 ומטה הלמ"ס).
מהניתוח עולה שרוב התקציב מחולק לגרעיני גוש דן".
בסוף פנייתו הוא ביקש לדון עם השר אריאל בנושאים שהעלה בפניו.
היקף הסיוע התקציבי לקבוצות התיישבות הפועלות בשכונות מבוססות: יעד התכנית הוא סיוע לקבוצות הפועלות בפריפריה הגאוגרפית והפריפריה החברתית.
לאור יעד זה, על פי החלטה 741 נדרש להקיםצוות מקצועי שיעשה "מיפויים" לצורך הקצאת התקציבים לקבוצות ההתיישבות.
בביקורת עלה כי לא נעשו המיפויים כנדרש בהחלטת הממשלה.
ללא מיפוי, הוקצו תקציבי התכנית לאו דווקא על פי יעדי התכנית - הפריפריה הגאוגרפית והפריפריה החברתית.
עלה שהסיוע לקבוצות התיישבות המתגוררות ביישובים בעלי מעמד חברתי-כלכלי גבוה ניתן רק בחלקו לקבוצות המתגוררות ופועלות בשכונות מוחלשות באותו ישוב.
לדוגמה: ביישובי גוש דן ובאזור השרון, יישובים המוגדרים לפי המדד החברתי -כלכלי של הלמ"ס כערים בעלות מעמד חברתי - כלכלי גבוה (אשכול 10-8 ,) פועלות25 קבוצות התיישבות שקיבלו סיוע במסגרת התכנית האסטרטגית.
15 מתוכן פועלות בשכונות מבוססות, וזאת על פי המדד שקבע הלמ"ס ביחס למדד השכונות (להלן - המדד הפריפריאלי) 32.
עוד עלה שהיקף הסיוע הכולל ש הוקצה לקבוצות שביישובי גוש דן (תל אביב, רמת גן, קריית אונו) והשרון (רעננה, הוד השרון, הרצליה) עומד על כ -10.
5 מיליוני ש "ח ורובו, כ -7 מיליוניש"ח, הוקצה לקבוצות הפועלות בשכונות בעלות מעמד חברתי -כלכלי גבוה (על פי המדד הפריפריאלי)33.
להלן דוגמאות אחדות בנוגע לקבוצות התיישבות הפועלות בשכונות האמורות: עמותה מס' 6 :הפועלת ברעננה על פי תקנון העמותה, אלו מטרותיה: "הפעלת חוגים לילדים, לנוער ולמבוגרים, שיעורי תורה, פעילות קהילתית עם שכבות מצוקה, הוצאת ספר תורה, פרויקט אח בוגר ש ל תלמידי ישיבות, הקניית ערכי יסוד של המורשת היהודית לילדים ובני נוער ממערכת החינוך הממלכתי שלא במסגרת תכנית הלימודים הפורמאלית, העמקת הידע של הילד ושל הנוער לפיתוח רגשי הזדהות עם העם היהודי, הארץ ומורשת יהודית" .
במסגרת התכנית האסטרטגית הקצתה החטיבה להתיישבות לקבוצה זו בשנים 2014-2013 סיוע בהיקף של 294,000 ש"ח, ומשרד הבינוי - 70,000 ש"ח.
32 כלומר, שכונה המשויכת לחציון העליון של האשכולות במדד הכלכלי -חברתי של השכונות (המדד הפריפריאלי) שפירסם הלמ"ס ב -2013 - אשכול11 ומעלה (מתוך 20.
משרד הבינוי והשיכון |303 .
מתוך 62 קבוצות ההתיישבות שקיבלו סיוע מהחטיבה להתיישבות, רק 9 .
פעלו ביישובים ובשכונות הכלולים באזורי הפריפריה החברתית של המדינה.
מבחינת הסיוע של משרד הבינוי - מתוך 112 קבוצות שקיבלו סיוע, רק 47 (42% )הן כאלו הכלולות באזורי הפריפריה החברתית עמותה מס' 7 :הפועלת בהוד השרון על פי תקנונה אלו הן מטרותיה: "הקניית ערכי יסוד של המורשת היהודית לילדים ובני נוער ממערכת החינוך הממלכתית שלא במסגרת מערכת הלימודים הפורמאלית.
העמקת הידע של הילד והנער לפיתוח רגשי הזדהות עם העם היהודי, הארץ והמורשת הציונית.
ארגון כנסים חינוכיים.
הקמת מכון בר מצווה, תלמודי תורה, גני ילדים, בתי מדרשות, ישיבות, גמילות חסדים וסיוע בהצלת חיים.
החטיבה הקציבה לעמותה זו סיוע בהיקף של 520,000 ש"ח, ומשרד הבינוי- 50,000 .
התפלגות הסיוע לקבוצות התיישבות לפי מדד "הפריפריה החברתית" שבהחלטת ממשלה 631 מיום 1.
במהלך הביקורת, ביום 1.
15 , החליטה הממשלה בהחלטה 631 על שינוי שם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ל"משרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל".
לצורך ההחלטה הוכרזו הרשויות המקומיות והשכונות, אשר פורטו ברשימות שצורפו כנספחים להחלטה זו, כפריפריה חברתית וכאזורי עדיפות לאומית.
בהחלטה צוין כי "תכליתה של החלטה זו לתת מענה ועדיפות לאומית ליישובים בפריפריה החברתית כלכלית, שאינם נמנ ים על הפריפריה הגאוגרפית המקבלת כבר מענה במסגרת פעילותו הקיימת של המשרד".
על פי החלטה 631 , ובהתבסס על המדדים של הלמ"ס- "המדד הכלכלי חברתי" ו"המדד הפריפריאלי" - נקבעו 32 ,יישובים24 שכונות שכלולות בפרויקט שיקום שכונות34 וחמש מועצות אזוריות שהוגדרו כפריפריהחברתית וכאזור עדיפות לאומית לעניין ההחלטה.
לאור החלטה זו, בדק משרד מבקר המדינה את שיוך קבוצות ההתיישבות שקיבלו סיוע מהחטיבה להתיישבות וממשרד הבינוי35 לערים ולשכונות המוגדרים בהחלטה 631 כ"פריפריה חברתית" של המדינה.
הבדיקה העלתה כי מתוך62 קבוצות ההתיישבות שקיבלו סיוע מהחטיבה להתיישבות, רק 9 פעלו ביישובים ובשכונות הכלולים באזורי הפריפריה החברתית של המדינה, כפי שהוגדרו בהחלטת ממשלה 631 .
מבחינת הסיוע של משרד הבינוי- מתוך 112 קבוצות שקיבלו סיוע, רק 47 (42% ,) הן כאלו הכלולות באזורי הפריפריה החברתית כפי שהוגדרה בהחלטה 631.
תגובותעל ממצאי הביקורת .
תגובת משרד הבינוי מינואר 2016: באשר להקצאת7.
4 מיליון ש"ח מתקציב משרד הבינוי (באמצעות אגף שיקום שכונות) השיב המשרד, כי " 85% מסך .
רשימת השכונות היא רשימה זמנית ומיועדת לעדכון 35 .
תקציב המשרד לפיתוח הנגב והגליל הוקצה במלואו ליישובים בפריפריה הגאוגרפית 304 |דוח שנתי 67ב .
התקציב שהקצה אגף שיקום שכונות לגרעיני ההתיישבות הוקצה לקבוצות הפועלות באזורי הפריפריה הגאוגרפית חברתית במדינת ישראל, קרי - בישובי פריפריה גאוגרפית ובשכונות שיקום בישובי מרכז הארץ.
עולה מכך, כי רק 15% [1.
1 מסך התקציבים שהקצה משרד הבינוי והשיכון בקול קורא ]מיליון ש"ח [ מטעמו7.
39 , הוקצו לטובת קבוצות הפועלות באזורים במעמד ]מיליון ש"ח סוציו אקונומי בינוני וגבוה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי, כי ספק אם סיוע תקציבי בהיקף מצומצם של 1.
1 מיליון ש"ח, על פי הסברי משרד הבינוי, שהוקצה לקבוצות הפועלות באזורים בעלי מעמד בינוני וגבוה, דוגמת שכונות הצפון והמרכז בתל אביב, עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה.
תגובות השר אורי א ריאל ומנכ"ל משרד הבינוי דאז: בתגובתו מדצמבר 2016 טען השר אריאל כי "יושם אל לב בעניין אמות המידה, כי אף אם הן לא היו תואמות את החלטה 741 , הרי שבפועל כל בקשות התמיכה שהוגשו בשנת 2013 ועמדו בתנאי הסף שנקבעו בהחלטה741 , נענו במלואן.
לפיכך, ברור כי לא הייתה בפו על כל משמעות לאמות המידה, שנועדו ליצור סדרי עדיפויות בתקצוב ככל והתקציב איננו מספיק".
משרד מבקר המדינה חולק על טענת השר, כי "לא הייתה בפועל כל משמעות לאמות המידה", וסבור כי קביעתן נועדה ליצור סדר עדיפויות ראוי בחלוקת התקציב של התכנית האסטרטגית בין קבוצות התיישבות, בהלימה למטרה המרכזית של התכנית - חיזוק ההתיישבות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של המדינה.
אולם, אמות המידה שקבעה החטיבה להתיישבות בקולות הקוראים שמטעמה לא הבדילו בין קבוצות התיישבות שפועלות ביישובים מוחלשים לבין אלה שפועלות ביישובים חזקים.
בכך יצרו אמות מידה אלה עיוות בחלוקת תקציב התכנית, אשר על פי ממצאי הביקורת, הוענק גם לעמותות הפועלות ביישובים ובשכונות בעלי רמה חברתית-כלכלית גבוהה, דוגמת שכונות במעמד כלכלי גבוה בתל אביב.
בעניין היקף הסיוע לקבוצות התיישבות: בתגובתם מינואר 2016 דיווחו השר אריאל והמנכ"ל דאז כי לשיטתם יש לבחון את היקף הסיוע לקבוצות ההתיישבות לפי ארבעה מדדים: מדד גאוגרפי, שיבחן את חלוקת התקציב בין קבוצות ההתיישבות הפועלות בנגב ובגליל לבין אלו הפועלות במרכז הארץ; מדד חברתי-כלכלי, שיבחן את חלוקת התקציב לפי מדד חברתי-כלכלי של ערים ושל שכונ ות (מדד הלמ"ס); "מדד חברתי מצומצם", שיבחן את חלוקת התקציב לפי מטרות הגרעין ופעולותיו בפועל; ו"מדד חברתי רחב", שיבחן אם קבוצות התיישבות עומדות בדרישות שלפיהן הוגדרה בהחלטה זהות של קבוצת התיישבות.
באשר לכך צוין כי "לפי מדד זה, יש לפרש את המונח 'פריפריה חברתי ת'… כמקומות שבהם קיים חלל ערכי באחד התחומים" - תחומי הפעילות של הקבוצה – חינוך, תרבות, רווחה, תעסוקה וחברה.
השר והמנכ"ל דאז אף הדגימו זאת באופן הבא: "גרעין הפועל בשכונה בה אחוזי משרד הבינוי והשיכון |305 .
הגיוס ליחידות קרביות נמוך ביותר, ושם לו מטרה לעודד גיוס לצה"ל", ייחשב גרעין הפועל בפריפריה החברתית.
עוד הוסיפו כי יש לכלול בהתייחסות לתקציב התכנית לא רק את התקציב שנקבע בהחלטת הממשלה, 110 מיליון ש"ח, אלא גם תקציבים שהופנו במסגרת החלטות קודמות לסיוע לקבוצות התיישבות בנגב ובגליל.
טענה נוספת שהועלתה היא כי יש לראות את התקציבים שהוקצו לארגוני הגג כולם כתקציבים המיועדים לסיוע לקבוצות התיישבות הפועלות בנגב ובגליל, כיוון שבפועל הם הפעילו גם קבוצות התיישבות באזורים אלו.
עוד נטען כי יש קבוצות התיישבות המתגוררות ולעתים אף פועלות בשכונות במ עמד בינוני וגבוה , אך במקביל פועלות גם בשכונות מוחלשות באותם היישובים.
השר אריאל ומנכ"ל משרדו דאז הגיעו למסקנה, כי "בחינה דקדקנית של הנתונים העומדים בבסיס דוח הביקורת מלמדת כי אין ממש בטענות בכל הנוגע לחלוקה מוטית גיאוגרפית לטובת גרעיני המרכז או בטענות בקשר לחלוקה מוטית סוציו - אקונומית לטובת גרעינים המתגוררים בערים ממדד סוציו-אקונומי בינוני גבוה.
כלל מעידים באופן מובהק, כי ההטייה היא לטובת הגרעינים ]שהציגו בתשובתם[ הגרפים הפועלים באזורים מוחלשים, וככל שבוחנים את הנתונים על פי מדדים רלוונטיים ומתאימים יותר לתכליות החלטה 741 , ההטיה לטובת הגרעינים החברתיים מובהקת יותר".
משרד משרד מבקר המדינה מעיר לשר ולמנכ"ל המשרד דאז כי התמונה שהציגו בתשובתם לוקה בחסר מהטעמים הבאים: .
ביקורת זו עוסקת ביישום החלטה 741 על תקציבה- 110 מיליוןש"ח.
ככל שסוברים השר ומנכ"ל משרדו דאז שיש לבחון את החלוקה התקציבית ביחס "לכלל הכספים שחולקו" לגרעיני ההתיישבות בשנים 2014-2013 , הרי שהתמונה שהציגו היא חלקית.
יש להשלימה ולהוסיף את מכלול התמיכות התקציביות שקיבלו הגרעינים מכלל משרדי הממשלה בשנים אלו, לרבות משרד החינוך, משרד ראש הממשלה, המשרד לשירותי דת, משרד הקליטה ועוד, דבר שלא עשו.
בביקורת נמצא שהמדדים שהוצגובתשובה - "המדד החברתי המצומצם" ו"המדד החברתי הרחב" - לא שמשו כאמות מידה לקבלת ההחלטות על הקצאת הסיוע לקבוצות במהלך הפעלת התכנית האסטרטגית.
באשר להגדרת מקום הפעילות של קבוצת התיישבות ככזו המזכה אותה בתקצוב, כשהיא פועלת במקומות "בהם קיים חלל ערכי באחד התחומים" מדגיש משרד מבקר המדינה כי זוהי הגדרה מעורפלת, שספק אם ניתן לתרגמה למדד למתן סיוע ממשלתי.
מעבר לשאלת התקפות והרלוונטיות של המדדים שפותחו בדיעבד, צוין בתגובות השר והמנכ"ל דאז על בסיס אותם מדדים, כי 56% מתקציב משרד הבינוי (8 )מיליון ש"ח הוקצו לקבוצות התייש בות בפריפריה הגאוגרפית, וכ-80% מסכום זה הוקצו לערים ולשכונות מוחלשות.
6 מיליון ש"ח הוקצו לקבוצות שפועלות בשכונות חזקות מבחינה חברתית-כלכלית .
מהתקציב שהפעילה החטיבה להתיישבות (51 מיליון ש"ח) הוקצו 22% ,לקבוצות הפועלות בפריפריה הגאוגרפית.
כלומר יותר מ-10 מיליון ש"ח הוקצו לקבוצות הפועלות בשכונות חזקות מהבחינה הכלכלית-חברתית.
באשר לטענה שקבוצות התיישבות מתגוררות ולעתים אף פועלות בשכונות במעמד בינוני וגבוה, אך במקביל פועלות גם בשכונות מוחלשות באותם היישובים, יצוין כי למשרד הבינוי ולחטיבה להתיישבות אין נתונים על פעילות קבוצות ההתיישבות לפי השכונות שבהן הן פועלות, ועל כן לא ניתן לאמוד את אופי והיקף פעילותן לחיזוק השכונות המוחלשות.
כמו כן, יש לציין כי בנתונים שעליהם התבססה תגובת השר נפלו טעויות מהותיות: עמותות לא מעטות סווגו בתגובתו כ"פריפריה גיאוגרפית ", אף שפעלו גם ביישובי המרכז.
לדוגמה: על פי תגובת השר, משויכת עמותה מס' 9 כפעילהבפריפריה הגאוגרפית, אבל בפועל משרדיה ממוקמים בירושלים, ומטרותיה מכוונות לפעילות בכלל יישובי הארץ.
הפעילויות מתמקדות בקידום חיים דתיים ובהעמקת זהות יהודית, למשל "לתמוך בכוללים, ישיבות, אולפנות ובכל מוסדות של החינוך הדתי ברחבי המדינה… לקדם את החיים הדתיים והיהודיים במדינה, להעמיק את זהותם היהודית של אזרחי המדינה".
הדבר עולה גם מפרסומי העמותה באתר האינטרנט שלה בנוגע לאפשרויות מ גורים, לימודים ומלגות שהיא מעניקה למשפחות ולזוגות צעירים שעוברים להתגורר בערים כמו תל אביב, גבעתיים, כפר סבא.
העמותה וקבוצות ההתיישבות המסונפות לה קיבלו סיוע מתקציב התכנית על תקן של "פריפריה גאוגרפית" בסך של 1,245,000 ש"ח (על פי נתוני החטיבה להתיישבות אושר לעמותה תקציב של כ-1.
מסכום זה קיבלו קבוצות ההתיישבות של העמותה שפועלות בערים (למשל ירושלים, יבנה, רמלה, קריית ביאליק, טירת הכרמל) סיוע בסך של 241,000 ש"ח.
עולה מממצאי הביקורת, כמו גם מתגובתם של השר אורי אריאל והמנכ"ל דאז מר בן אליהו, כי מדובר בשיעור גבוה של סיוע תקציבי שהוקצה לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים מבוססים במעמד חברתי-כלכלי בינוני וגבוה, הממוקמים במרכז הארץ, אשר עלה לכדי עשרות מיליוני שקלים.
סכום זה הוקצה לקבוצות ההתיישבות מבלי שצוות מקצועי קבע כי פעילותם חיונית לעידוד ולחיזוק ההתיישבות באותם היישובים וכי פעילותם עונה על היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה - עידוד ההתיישבות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית וחיזוקה.
משרד הבינוי והשיכון |307 .
תגובת המשרד לפיתוח הנגב והגליל מדצמבר 2015: המשרד מסר בתשובתו כי " האחריות על הטיפול בתחומי הפריפריה החברתית, הוטלה על משרד הבינוי והשיכון.
ההחלטה כללה חלוקה גאוגרפית וחברתית ברורה.
האחריות על הנגב והגליל, הפריפריה הגאוגרפית, הוטלה על המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
האחריות על הפריפריה החברתית, מרכז הארץ, הוטלה על משרד הבינוי והשיכון".
בשונה מהטענות דלעיל של השר אריאל, ציין המשרד לפיתוח הנגב והגליל כי "תקציב גרעיני התיישבות באמצעות המשרד לפיתוח הנגב והגליל עמד על 10 ,מיליון ש"ח לשנה.
תקציב גרעיני ההתיישבות באמצעות החטיבה להתיישבות עמד על 50 מיליון ש"ח.
המשרדלא החליט על החלוקה התקציבית הזו וגם לא היה מעורב בגיבוש הקול הקורא של החטיבה להתיישבות.
נוסף על כך, מבחני התמיכה של המשרד מיועדים להשתתפות בהוצאות שכר ופעילויות של הגרעינים, בעוד הקול הקורא של החטיבה מיועד בעיקרון לבנייה ושיפוץ מבנים.
הוצאות בנייה ושיפוץ גבוהות משמעותית מהוצאות תפעול" (ההדגשות אינן במקור).
הערכת האפקטיביות של הסיוע לקבוצות ההתיישבות .
מחקר הערכה של גרעינים עירוניים .
במרץ 2012 פורסם מחקר הערכת גרעינים המשתתפים בתכנית הסיוע של משרד הבינוי והמשרד לפיתוח הנגב והגליל 36 (שהייתה תקפה לפני התכנית האסטרטגית שבלב הביקורת), שנערך בהזמנת המשרדים (להלן - המחקר).
במחקר צוין כי הגרעינים זוכים להערכה רבה ביישובים שבהם הם פועלים, ומיו חסות להם בין השאר התרומות האלה: כניסת כוח אדם מקצועי ואיכותי ליישוב; גידול הגירה חיובית ומניעת הגירה שלילית; הגדלת הפעילות הכלכלית ביישוב ויצירת תעסוקה; חיזוק הקהילתיות ביישוב על ידי יצירת פעילויות; תרומה גדולה בתחומי החינוך והרווחה.
עם זאת, במחקר צוין כי תכנית הגרעינים מלווה גם ביקורת על פעילותם ועל התנהלותם בתחומים שונים, ובהם קידום עניינים של הגרעינים על חשבון הכלל; הפגנת נטייה להסתגרות; שיתוף בלתי מספק של הקהילות שבתוכן הם פועלים ויחס מתנשא; פיתוח תכניות בתחום החינוך והרווחה שנועדו לספק משרות לחברי הגרעין אף יותר משנועדו לשרת את היישוב; השתלטות על מוסדות חינוך קיימים; הקמת מוסדות חדשים ברוח התפיסות הרעיוניות של הגרעינים; גרעינים דתיים מסוימים מזוהים כפועלים בתחום התורני מתוך גישה של החזרה בתשובה; כניסה לתחומי פעילות שבהם נדרשים ידע ומיומנות מקצועית, שאינ ם מצויים בידי חברי הגרעינים.
36 המחקר הוזמן על ידי המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד הבינוי והשיכון בשנת2012 על מנת לבחון את האפקטיביות של עבודת הגרעינים העירוניים ואת תרומתם לקהילה.
התכנית האסטרטגית על המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד הבינוי היה לתת את הדעת למסקנות המחקר - החיוביות, כדי לשמרן ולקדמן; והשליליות, כדי לתקנן.
ואולם, מעיון בקולות קוראים שפרסמו משרד הבינוי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והחטיבה להתיישבות עולה כי לא נקב עו בהם מנגנונים ואמצעים שמטרתם להתמודד עם הביקורת שנמתחה על פעילות קבוצות ההתיישבות.
הממשקים והדיווחים בין הגורמים המעורבים .
ממשק לקוי בין משרד הבינוי לרשויות המקומיות: על פי קול הקורא של המשרד, הרשות המקומית היא החוליה המקשרת בין הגרעין לבין משרד הבינוי.
עובדה זו באה לידי ביטוי בקול הקורא שפרסם המשרד לעידוד קבוצות ההתיישבות ביישובים עירוניים.
משרד הבינוי התקשר עם הרשויות בהסכם הזמנת שירותים, ובמסגרתו היה על הרשויות לתקצ ב את גרעיני ההתיישבות בשטחן ולפקח עליהם.
בפירוט עקרונות העבודה של הקול הקורא צוין: "הרשות המקומית מעורבת בתהליכי הקליטה ופעילות הגרעין.
הרשות המקומית שותפה בוועדת התחום ובבחירת התכניות.
כמו כן מספקת הרשות המקומית פיקוח, הדרכה וליווי מקצועי של התכניות".
עוד נקבע: "ההתקשרות החוזית לביצוע הפעולות ע"י חברי הגרעין ולהחזר התשלומים בגין ביצוע הפעולות תהיה בין העמותה שבה רשום הגרעין לבין הרשות המקומית שבתחומה הוא פועל".
בביקורת נבדק היישום של הקול הקורא, מידת מעורבותן של הרשויות המקומיות והתאמת הפעילויות של קבוצות ההתיישבות לצורכי הרשויות.