HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תוכנית החומש לשנים 2017 - 2021 (להלן גם - תוכנית החומש השלישית; תוכנית .
החומש האחרונה): בתוכנית החומש השלישית נקבע כאמור שיתוקצבו 17,000 כיתות לימוד .
(כיתות גן וכיתות בי"ס).
לאחר התאמה הועמד התכנון על 16,150 כיתות, באופן שבכל שנה .
תוכנן לתקצב 3,230 כיתות21 .
בסופו של דבר, עד למועד סיום הביקורת, באוגוסט2021 , תוקצבו .
16,849 כיתות בעלות של כ- 13.
32 מיליארד ש"ח - כ-700 .
כיתות יותר מהמספר שנקבע בתוכנית .
מספר כיתות הגן וכיתות בית הספר הכולל שתקצב משרד החינוך בשנים 2007 - 2021 הוא .
בתרשים שלהלן מוצג המחסור בכיתות הלימוד במהלך שנות תוכנית החומש האחרונה (מלבד .
), שטרם הסתיימה במועד הביקורת המחסור בכיתות לימוד מוגדר כפער בין מספר .
הכיתות שהוכר הצורך בהקמתן לבין מספר הכיתות שתוקצבו נכון לשנה ספציפית (ולא .
הצטברות השנים הקודמות בתוכנית החומש) - זהו המחסור הנכון לאותו מועד.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הפער בין מספר הכיתות שהצורך בהן הוכר לבין מספר הכיתות .
שבנייתן תוקצבה הוא מדד שמושפע ממשתנים רבים שאינם בהכרח תלויים במשרד החינוך.
למשל, לעיתים לא תתוקצב בניית כיתות שהצורך בהן הוכר בשל אי-זמינות של הקרקע .
עוד ציין המשרד שאם הוכר הצורך בפרויקט אך הוא אינו עומד בתנאי הסף .
לתקצוב, הוא לא יתוקצב.
התוכנית עודכנה מדי שנה בהתאם לשינויים, כגון הקדמת התקצוב של כיתות מהשנה העוקבת.
הכולל המתוכנן של כיתות עמד על 16,150 במקום 17,000 כפי שנקבע במקור, היות שתוכנית החומש הקודמת .
קיבלה תוספת של 300 כיתות על חשבון תוכנית חומש זו, וכן הומרו550 ( כיתות לתקצוב לחידוש מבנים110 מדי .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 3: הפער ביןמספר הכיתות שהוכר הצורך לבנותן בתוכנית החומש .
השלישית לבין מספר הכיתות שתוקצבו, 2017 - 2020 .
מהתרשים עולה כי המחסור (מספר הכיתות שהוכר בהן צורך אך לא תוקצבו) בשנת .
2020 עמד על 10,219 כיתות לימוד, והוא גדל ביחס לשנת 2017 ,שבה עמד המחסור על .
עוד עולה כי שיעור הפער (אחוז הכיתות שלא תוקצבו מהכיתות שקיבלו .
הכרה בצורך) גדול יותר בכיתות גן מאשר ב כיתות בי"ס - כ-79% לעומת כ -64% .
הפער בכיתות ה לימוד: בלוח שלהלן מוצג מספר הכיתות שהוכר הצורך בהן בשנה האחרונה .
של כל אחת משתי תוכניות החומש הראשונות (2011 ;2016 ) ובשנה האחרונה הידועה של תוכנית .
החומש השלישית (2020 ), מספר הכיתות שתוקצבו בפועל בכל אחת מהשנים הללו והפערים .
לוח 1: המחסור בכיתות הלימוד (הפער בין מספר הכיתות שקיבלו הכרה .
בצורך ובין מספר הכיתות שתוקצבו) בסוף תוכניות החומש, .
תוכנית החומש השנה הוכר צורך תוקצבו הפער השינוי ביחס לתוכנית הקודמת .
הראשונה 2011 4,780 1,684 3,096 .
השנייה 2016 9,216 2,673 6,543 3,447 + .
השלישית 2020 15,377 5,158 10,219 3,676 + .
על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת ומשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה שבבסיס תוכניות החומש לא ניתן מענה לפער הקיים בין מספר כיתות .
הלימוד הנדרשות שהוכר הצורך בהן ובין מספר הכיתות המתוקצבות, וכי התוספת .
השנתית אינה מדביקה את הגידול בצורך המתחדש.
כך, השנה האחרונה לתוכנית החומש .
הראשונה הסתיימה בפער של 3,096 כיתות, ואילו חמש שנים לאחר מכן, עם תום תוכנית .
החומש השנייה, גדל פער זה לכדי 6,543 כיתות; ובתוכנית החומש השלישית, אף שמספר .
הכיתות המתוקצבות כמעט והוכפל ל עומת תוכנית החומש השנייה, הסתיימה שנת 2020 .
בפער של 10,219 כיתות (גידול של כ-56% .
)לעומת הפער בסוף תוכנית החומש השנייה .
המשמעות היא שמתוכנית חומש אחת לבאה אחריה הפער בין ההכרה בצורך בכיתות .
לימוד למספר כיתות הלימוד המתוקצבות הולך וגדל.
מתוך כך, תוכניות החומש אינן .
מצליחות להשיג יעד מרכזי הטבוע במהותן כתוכניות ארוכות טווח - לצמצם ולסגור את .
המחסור המתמשך בכיתות לימוד.
בתרשימים שלהלן מוצג שיעור הפער בכיתות לימוד בשנת 2020 לפי השתייכותם המגזרית של .
מוסדות החינוך (גני ילדים ובתי ספר): .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 4: שיעור הפער לפי סוג הפיקוח: שיעורי הכיתות שלא תוקצבו מתוך .
הכיתות שהוכר הצורך לבנותן במגזר ים היהודי ממלכתי, הממלכתי-דתי .
על פי נתוני משרד החינוך , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשים 5: שיעור הפער לפי מגזרים: שיעור הכיתות שלא תוקצבו מתוך .
הכיתות שהוכר הצורך לבנותן במגזר ים הערבי, הדרוזי והבדואי, 2020 .
תרשים 6: שיעור הפער בין המגזר היהודי למגזר הלא- יהודי: שיעורי הכיתות .
שלא תוקצבו מתוך הכיתות שהוכר הצורך לבנותן בכלל המגזר היהודי .
ובכלל המגזר הלא-יהודי , 2020 .
מהתרשימים עולה כי שיעור המחסור בכיתות במגזר הלא-יהודי, הן בכיתות גן (93%) והן .
בכיתות בי"ס (75%) ,גבוה לעומת המגזר היהודי (73% ו-62% )בהתאמה.
הפער הקטן ביותר הוא במגזר הממלכתי - כמחצית - ובמגזר הערבי הפער הקטן ביותר .
הוא במגזר הדרוזי, שבו לא תוקצבו כ-66% .
מהכיתות שהוכר הצורך בהןכמו כן, בכל .
המגזרים שיעור המחסור בכיתות גן גבוה משיעור המחסור בכיתות בי"ס, ובמגזר הלא - .
יהודי הוא גבוה במיוחד - תוקצבו פחות מ-10% מכיתות הגן שהוכרהצורך בהן.
המחסור הכולל בכיתות במגזר הלא-יהודי עומד על 80% ( 2,248 כיתות שלא תוקצבו .
מתוך 2,810 כיתות שקיבלו הכרה בצורך), לעומת 63% ( 7,971 מתוך 12,567 )כיתות .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים בתרשים שלהלן מוצג הפער בין מספר הכיתות שהוכר הצורך לבנותן לבין אלו שתוקצבו לפי .
קבוצות של אשכולות חברתיים-כלכליים של הרשויות המקומיות שאליהן הן משתייכות22 (להלן .
- אשכולות) בשנת 2020 .
תרשים 7 : שיעור הפער: שיעור הכיתות שלא תוקצבו מתוך הכיתות שהוכר .
הצורך לבנותן , לפי קבוצות של אשכולות חברתיים-כלכליים, 2020 .
מהתרשים עולה כי הפער - שיעור הכיתות שלא תוקצבו מתוך הכיתות שהוכר הצורך .
לבנותן - הוא גבוה יותר באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ביותר - הפער בהן עומד .
על 74% , לעומת66% באשכולות הביניים ו- 56% .
באשכולות הגבוהיםהפער גדול יותר .
בכל האשכולות בכיתות גני ילדים מאשר בכיתות בתי ספר (87% לעומת71% באשכולות .
הנמוכים ביותר, 71% לעומת 65% באשכולות הביניים ו- 72% לעומת 54% באשכולות .
עולה מכל האמור לעיל כי תוכניות החומש לא נתנו מענה למחסור בכיתות הלימוד, וכי .
אף על פי שמספר הכיתות שתוקצבו בתוכנית החומש האחרונה (השלישית) גדל ב- 8,796 .
(כ- 109% ) ביחס לתוכנית החומש הראשונה וב - 2,981 כיתות (כ -21% ) ביחס לתוכנית .
החומש השנייה, המחסור עדיין קיים ואף החריף במידה ניכרת במהלך תוכנית זו.
מודגש במיוחד בקרב אוכלוסיות מוחלשות הראויות לקידום.
22 הרשויות המקומיות מדורגות בידי הלשכההמרכזית לסטטיסטיקה בסולם בן עשרה אשכולות חברתיים -כלכליים על .
פי המצב החברתי-כלכלי של תושביהן, כפי שנקבע על ידי פרמטרים סטטיסטיים (כגון רמת ההכנסה ושנות הלימוד).
לאשכול 1 משתייכות הרשויות המקומיות החלשות ביותר, ולאשכול10 משתייכות הרשויות המקומיות החזקות ביותר.
מומלץ כי משרד החינוך ימפה את המחסור הקיים בכיתות לימוד על פי מאפייניהן - כיתות .
בי"ס וכיתות גן, שיוך מגזרי ושיוך לפי אשכול חברתי -כלכלי - וכי יוגדר הפער הקיים .
והמתמשך במספר הכיתות, מלבד הצרכים השנתיים החדשים.
שהמשרד יבחן את השיטה להכרתו בכיתות שיש צורך לבנות, שכן הוא מתקצב את חלקן.
על בסיס מיפוי זה מומלץ שהמשרד יגבש מדיניות למתן מענה לפער זה, לצד הצרכים .
החדשים, ובה ייקבע גם גובה התקציב הנדרש.
מומלץ שעבודת מטה זו תבוצע בשיתוף .
אגף התקציבים של האוצר כדי להגיע להסכמות על התוכנית.
עוד מומלץ שמשרד החינוך .
יבחן את הסיבות לשיעורים הגבוהים יותר של המחסור בכיתות לימוד ברשויות מאשכולות .
חברתיים-כלכליים נמוכים לעומת הרשויות מאשכולות חברתיים -כלכליים גבוהים, במגזר .
הלא-יהודי אל מול המגזר היהודי ובתוך המגזרים עצמם, וינקוט פעולות ייעודיות לצמצום .
בתשובתו ציין משרד החינוך, כי לצורך השלמת המחסור בכיתות שהוכר הצורך בהן, נדרש .
לתקצב את תוכנית החומש הקרוב ה בתקציב בהיקף מתאים; בתוכנית ה חומש הקודמת תוקצבו .
הכיתות בהתאם לתקציב שהוקצה אך הוא לא כיסה את הפער כולו.
המשרד הוסיף שהוא פועל .
עם משרד האוצר לאי שור מתווה נוסף לצמצום המחסור בכיתות , כי הוא יביא בחשבון את ממצאי .
הביקורת במסגרת הנוהל לתקצוב כיתות לימוד וכי יפעל להת יר חסמים ברשויות מקומיות .
חלשות כדי שיותר פרויקטים יעמדו בתנאי הסף לתקצוב.
עמדת משרד האוצר, שאותה הציג בתשובתו על ממצאי הביקורת בינואר 2022 , היא שהיקפי .
הבינוי בתוכניות החומש נותנים מענה מלא לגידול הטבעי ולשי נויים במדיניות, כגון החלטו ת .
הממשלה מהשנים 2008 ו- 2015 .
על הקטנת מספר התלמידים בכיתהעל פי התחשיב של משרד .
האוצר , בהתבסס על הגידול במספר התלמידים בבתי הספר ובגני הילדים בשנים 2007 - 2021 , .
בתוספת אומדן המחסור ההתחלתי בשנת 2007 ובתוספתהכיתות שנדרשו בשל הפחתת מספר .
תלמידים בכיתה, מספר הכיתות שתוקצבו בתקופה זו ( 2007 - 2021) היה גבוה ב- 5,950 ממספר .
הכיתות הדרושות, לעומת מחסור של 10,219 .
כיתות שמוצג בדוחמשרד האוצר ציין כי המחסור .
המוצג בדוח נגרם מכך שחלק מהפרויקטים לבינוי כיתות אינם ב ני ביצוע בשל חסמים שונים, .
כמו אי-זמינות של קרקע.
לדבריו, במגזר החרדי יש פיצול ניכר במוסדות החינוך לבנים, ולכן .
מופעלים בו מספר גדול של מוסדות לימוד קטנים וכיתות קטנות.
מספר התלמידים הממוצע .
בבית ספר במגזר זה הוא 184 , לעומת463 בחינוך הממלכתי, וכנגד כל בית ספר שנבנהבמגזר .
הממלכתי נדרש לבנות, עבור אותו מספר תלמידים, 2.
בתי ספר במגזר החרדיעומס זה מקשה .
על הרשויות המקומיות לספק שטחי ציבור ומשית על כלל מערכת החינוך עלויות עודפות ניכרות.
משרד האוצר ציין עוד כי להערכתו, המחסור בכיתות לימוד המתואר בדוח הוא תוצאה של .
דרישה עודפת של הרשויות המקומיות לכיתות לימוד ושל חוסר יעילות בשיטת ההקצאה של .
לדעתו, הפער בין מספר הכיתות הנדרש על פי התחשיב שלו לבין מספר הכיתות .
שהוכר הצורך בהן מחייב בחינה יסודית של השיטה להכרה בצורך - ולא תוספת תקציבית.
בתשובה נוספת של משרד החינוך מ- 17.
22 (להלן- תשובה נוספת של משרד החינוך) הוא .
התייחס לתשובת משרד האוצר וציין כי ההכרה בצורך בכיתות מבוססת לא רק על הגידול .
הטבעי או על בנייה חדשה למגורים.
תחזיות אלו מבוססות על ניתוח ברמה המקומית, בהתחשב .
במגזר ובצביון האוכלוסייה; המענה שמשרד החינוך נדרש לספק מותאם לכל רשות מקומית .
ומאפייניה, ולכן התחשיב של משרד האוצר אינו משקף את הצרכים בפועל.
החרדי ציין המשרד כי הסיבה לפער בין מספר התלמידים הממוצע במוסד חינוך חרדי לבנים .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים ובין מוסדות חינוך במגזרים אחרים נובע מכך, שרוב תלמודי התורה והישיבות פועלים בתקן עם .
מספר תלמידים נמוך - 25 תלמידים בכיתה23 , וכי בנוסף, המענה הפיזי שניתן למוסדות אלו .
מותאם מהבחינה התכנונית לצורכי החינוך החרדי (כיתות קטנות פיזית וללא חללים שנחוצים .
בדרך כלל ללימודי ליבה).
ברשויות מקומיות, שבהן יש רוב חרדי יש מבנים ציבוריים שאותם .
חולקים כמה מוסדות חינוך.
המשרד הוסיף וציין כי פרויקטים שמוגשים למינהל הפיתוח ויש .
להם חסמים מהותיים, בדרך כלל לא מקבלים הכרה בצורך.
מומלץ למשרד החינוך ו למשרד האוצר ללבן לעומקם של דברים את ההשגות המקצועיות .
בדבר המחסור בכיתות לימוד ולגבש מנגנון מוסכם לחישוב המחסור, שיביא בחשבון את .
הגודל התקני של כיתת לימוד מבחינת מספר התלמידים, את המאפיינים הייחודיים .
לאוכלוסיות השונות ואת היצע מוסדות החינוך הקיים ביישוב.
מומלץ לשלב בתהליך גם .
את הרשויות המקומיות, שהן גורם חיוני בתהליך הפיתוח המקומי.
המנגנון המוסכם יגבשו הגורמים תוכנית ארוכת טווח למענה קבוע ומתאים לצורך בכיתות .
לימוד בבתי הספר ובגני הילדים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לכלל הגורמים לפעול .
במיוחד להבטיח כי בהגדרת הצרכים יובא בחשבון מענה ייחודי ומועדף לרשויות מקומיות .
מוחלשות מהבחינה החברתית-כלכלית.
הצפיפות בכיתות הלימוד .
אחד הביטויים למחסור בכיתות לימוד הוא הצפיפות בכיתות - מספר גבוה יחסית של תלמידים .
מחקרים מעלים כי צפיפות בכיתות מקשה על הוראה אופטימלית של המורה ועל למידה .
אופטימלית של התלמיד, פוגעת ברווחתם הפיזית והנפשית של התלמידים, השוהים שעות רבות .
ביום בכיתות הצפופות, ועשויה למצוא ביטוי בעיקר בכיתות הנמוכות של החינוך היסודי ובקרב .
תלמידים מרקע חברתי כלכלי חלש - גם בפגיעה בהישגי התלמידים 24 ובעלייתרמת האלימות .
תקן משרד החינוך למספר המרבי של תלמידים בכיתה הוא 40 תלמידים, אולם מאז שנת .
הלימודים (להלן - שנה"ל) התש"ע (2009 - 2010 ) פועל משרד החינוך להקטנת המספר המרבי .
23 יצוין כיהתקן של משרד החינוך למספר התלמידים בכיתה בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי הוא 32 עד34 תלמידים .
בבית ספר יסודי ו-32 עד40 בחטיבת ביניים, בהתאם למדד הטיפוח הבית-ספרי.
24 חנה איילון, נחום בלס, יניב פניגר ויוסי שביט (בשיתוף עם רעות שפריר), "האם יש טעם לצמצם את גודל הכיתות .
בבתי הספר", בתוך אי שוויון בחינוך - ממחקר למדיניות, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל (נובמבר .
2019 '), עמ118 - 130 " :.
במאמר מצוין בין היתרמהסקירה שהו צגה בפרק זה נראה כי אפשר להסיק כמה מסקנות: .
ככל הנראה קיים קשר שלילי בין מספר התלמידים בכיתה להישגים לימודיים, אך לרוב הוא חלש מאוד; הקשר חזק .
יותר כאשר צמצום מספר התלמידים מתבצע בכיתות הנמוכות של החינוך היסודי.
הוא הולך ונחלש, ואף נעלם .
ולעיתים מתהפך, ככל שעולים בסולם הגילים; ההשפעה של צמצום מספר התלמידים בכיתה ניכרת במידה רבה .
יותר בקרב תלמידים מרקע חברתי - כלכלי חלש; .
צמצום גודל הכיתה עשוי לשפר את ההישגים הלימודיים אם .
הוא מלווה בצעדים פדגוגיים נוספים, כגון שינוי שיטות ההוראה והכשרה מתאימה של הסגל החינוכי.
לכיתות קטנות יותר איננו מלווה באימוץ שיטות הוראה המנצלות בצורה מיטבית את הצמצום, והמורים ממשיכים .
בדפוסי ההוראה ששימשו אותם בעבר, הסיכוי לשיפור ההישגים נמוך ביותר".
25 דני גימשי וורד נאמן חביב, "היבטים סביבתיים של אלימות במוסדות חינוך והשפעתם על תחושת הביטחון של .
התלמיד", זמן חינוך, 1 (2015 '), עמ75 .
במאמר מצוין, בין היתר, כי מחקרים קושרים בין המאפיינים הפיזיים של .
בית הספר, ובכללם צפיפות בכיתות, לבין האלימות המתרחשת בו.
של התלמידים בכיתה, בהתאם להחלטות ממשלה שהתקבלו בשנים2008 ו-2015 .
הכיתות בשלבי הגיל השונים מספר התלמידים נמוך מהמספר המרבי, אולם עדיין הצפיפות .
בחלק ניכר מהכיתות גבוהה למדי.
כך למשל, שיעור הכיתות שבהן יותר מ-30 תלמידים עומד .
על כ-25% בחינוך היסודי ובחטיבות העליונות ועל כ-51% בחטיבות הביניים (ראו להלן).
הצפיפות בכיתות היא אחת הסיבות להכרה של מינהל הפיתוח בצורך לבינוי כיתות חדשות (ראו .
פירוט בפרק על הטיפול בבקשות לבניית כיתות לימוד).
החלטת ממשלה מ - 2008 : בשנת2008 החליטה הממשלה על "תוכנית להפחתת מספר .
התלמידים בכיתה"26 , שמטרתה להפחית בהדרגה את מספר התלמידים בכיתות הלימוד בכל .
שלבי החינוך, תוך שימת דגש על הכיתות בבתי הספר המוגדרים "חלשים" על פי מדד הטיפ וח .
של משרד החינוך לבתי הספר, באופן ש"לאחר מספר שנים" יופחת מספר התלמידים ל-32 .
תלמידים בכיתה בבתי הספר החלשים.
משרד החינוך ביצע את התוכנית באופן חלקי.
בשנים הראשונות שלאחר ההחלטה ירד שיעור הכיתות שבהן יותר מ-32 תלמידים לכיתה מ- .
3%3 מהכיתות בשנה"ל התשס"ח(2007 - 2008) לכ-26% ( בשנה"ל התשע"א2010 - 2011 )27 .
בשנים שלאחר מכן צומצמה הפעילות להקטנת מספר התלמידים בכיתה, והצפיפות בכיתות .
שנותרה גבוהה הביאה למחאה ציבורית ולהחלטת ממשלה נוספת בנושא זה, כמתואר להלן.
החלטת ממשלה מ - 2015: בשנת2015 , בעקבות המחאה הציבורית על הצפיפות בכיתות .
הלימוד, קיבלה הממשלה את ההחלטה "תוכנית להקטנת מספר התלמידים בכיתה בבית הספר .
, כהמשך להחלטת הממשלה הקודמת, ותוך התמקדות בחינוך היסודי .
בהחלטה נקבע כי מספר התלמידים המרבי בכיתה בבתי הספר שבשני עשירוני הטיפוח .
החלשים ביותר יעמוד על 32 ; בעשירון הטיפוח שמעליהם הוא יעמוד על33 ; ובשבעת העשירונים .
הגבוהים יותר הוא יעמוד על 34 תלמידים לכיתה.
עוד נקבע כיהקטנת מספר התלמידים בכיתה .
תבוצע בהדרגה משנה"ל התשע"ו (2015 - 2016) ועד לשנ ה"ל התשפ"א (2020 - 2021 ) (להלן- .
החלטת הממשלה להקטנת מספר התלמידים בבתיה"ס היסודיים) .
מבדיקת נתוני משרד החינוך29 עלה, כי יישום החלטת הממשלה להקטנת מספר התלמידים .
בבתיה"ס היסודיים תרם לירידה במספר התלמידים הממוצע בכיתה בבתיה "ס היסודיים בין .
שנה"ל התשע"ה (2014 - 2015 ) ושנה"ל התשפ"א (2020 - 2021) מ-27.
26 החלטת הממשלה4275 ( ", "תוכנית להקטנת מספר התלמידים בכיתה 27.
27 ,הכנסתמרכז המחקר והמידע, מספר התלמידים בכיתה במערכת החינוך בישראל - תמונת מצב ( 30.
28 החלטת הממשלה714 ( 15.
29 "משרד החינוך, מערכת "שקיפות בחינוך https://shkifut.
il/national , ונתוני מינהל הפיתוח מיוני2021.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים עולה כי החלטות הממשלה קבעו כמטרה להקטין את מספר התלמידים המרבי בכיתה, .
אולם הגם שבמסגרת החלטת הממשלה משנת 2008 נקבע יעד כללי למספר מרבי של .
תלמידים בכיתה בבתי הספר החלשים (בתי ספר המוגדרים כחלשים ביותר על פי מדד .
הטיפוח של משרד החינוך), ובהם גם בתי הספר העל -יסודיים, לא נקבע מועד להשגת .
שיבוץ התלמידים בבתי הספר העל-יסודיים ממשיך להתבצע כיום במגבלה של .
40 תלמידים בכיתה בחטיבות הביניים ו- 36 ,תלמידים בכיתה בחטיבות העליונות.
בהחלטת הממשלה משנת 2015 נקבע יעד ברור ומד ורג בנוגע לחינוך היסודי, ואולם .
לחינוך העל-יסודי לא נקבע יעד כזה.
הצפיפות בכיתות בישראל בהשוואה למדינות אחרות: על פי נתוני ארגון ה- OECD לשנת .
201930 , בישראל לומדים התלמידים בכיתות שהן בין הצפופות ביותר מקרב המדינות החברות .
עם זאת, חשוב לציין כי הצפיפו ת בכיתות נובעת גם משיעור הילדים באוכלוסיית .
המדינה: על פי נתוני ה- OECD לשנת201931 , שיעור התלמידיםבישראל מכלל האוכלוסייה גבוה .
מאוד בהשוואה לשיעורם במדינות אחרות: בישראל שיעור בני 6 - 17 הוא 20.
ואילו שיעורם הממוצע במדינות ה- OECD עומד על 13.
נוסף על כך, ישראל נמצאת .
במקום ה-28 בממוצע צפיפות התלמידים בכיתה בחינוך היסודי ובמקום ה-26 בחינוך העל-יסודי .
מתוך 30 מדינות ה - OECD ,.
קצב גידול הכיתות צריך לתת מענה לקצב גידול האוכלוסייה .
וכשקצב בניית הכיתות אינו מספק, מספר התלמידים בכיתה גדל.
30 ,מינהל כלכלה ותקציבים, משרד החינוך מערכת החינוך בישראל בראייה השוואתית בין-לאומית על פי .
Education at a Glance (EAG) 2021 ( 16.
תרשים 8: מספר התלמידים הממוצע בכיתה בחינוך היסודי במדינות נבחרות .
ב- OECD ,לעומת ישראל 2019 .
תרשים 9: מספר התלמידים הממוצע בכיתה בחטיבות הביניים במדינות .
נבחרות ב- OECD ,לעומת ישראל 2019 .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים הצפיפות בכיתות בישראל לפי שלבי הגיל : בבדיקה שערך מרכז המחקר והמידע של .
הכנסת לגבי התפלגות גודל הכיתות בכל שלב לימוד עלו הנתונים הבאים: .
תרשים 10: שיעור הכיתות בבתי הספר, לפי מספר התלמידים ושלב החינוך, .
שנה"ל התש"ף ( 2020 - 2021) .
על פי נתוני הכנסת , מרכז המחקר והמידע, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בין שנה"ל התשע"ה (2014 - 2015 )לשנה"ל התש"ף ( 2019 - 2020 ) ירד מספר התלמידים .
הממוצע בכיתה במערכת החינוך (בכל שלבי החינוך) מ-27.
מרכז המחקר והמידע של הכנסת33, עולה כי בשנת התש"ף בכ-25% מהכיתות בחינוך .
היסודי ובחטיבות העליונות ובכ-51% מהכיתות בחטיבות הביניים עלה מספר התלמידים .
על 30 תלמידים לכיתה- רמת צפיפות גבוהה למדי.
יודגש שמעל חמישית מהכיתות .
בחטיבות הביניים סובלות מצפיפות ברמה גבוהה במיוחד, של מעל 34 תלמידים לכיתה, .
וכי אף שהממוצע במדינות ה- OECD עומד על23.
3 תלמידים בכיתה, בחטיבו ת הביניים .
בישראל הממוצע הוא 28.
גבוה יותרבכל הנוגע לחינוך היסודי - יודגש כי .
קרוב ל-4% מהכיתות בשלב גיל זה מאכלסות תלמידים בצפיפות של מעל 34 תלמידים, .
כש-34 תלמידים הוגדר כ רף העליון למספר התלמידים בכיתה , שאליו יש להגיע עד .
לשנת התשפ "א ל פי החלטת הממשלה משנת 2015 .
32 "משרד החינוך, מערכת "שקיפות בחינוך https://shkifut.
33 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידענתונים על מספר התלמידים הממוצע בכיתה במערכת החינוך ( 3.
התרשים שלהלן מציג את מספר התלמידים הממוצע בכיתות הלימוד בחינוך היסודי, לפי מגזרי .
)(לקראת סוף שנה"ל התשפ"א .
תרשים 11: מספר התלמידים הממוצע בכיתה בחינוך היסודי, לפי מגזרי .
מהתרשים עולה כי בחינוך היסודי במגזר היהודי מספר התלמידים הממוצע בכיתה הגבוה .
ביותר קיים בחינוך הממלכתי, ואילו הנמוך ביותר קיים במגזר החרדי - פער של כ-3.
תלמידים בכיתה בממוצע.
בחינוך הלא-יהודי מספר התלמידים הממוצע בכיתה הגבוה .
ביותר קיים במגזר הערבי, והנמוך ביותר קיים במגזר הצ'רקסי - פער של שישה תלמידים .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 12: התפלגות מספר התלמידים הממוצע בכיתה בבתי הספר .
היסודיים , לפי רמת הצפיפות ומגזרי החינוך, יוני 2021 .
מהתרשים עולים פערים ניכרים ברמת הצפיפות בכיתות בחינוך היסודי בין בתי הספר .
שיעורי הכיתות שלומדים בהן עד 25 תלמידים: .
• במגזר החרדי - כ-64% ;מהכיתות .
• במגזר היהודי הממלכתי-דתי (להלן - ממ"ד) - כ-50% ;מהכיתות .
• במגזר היהודי הממלכתי - 20% ;מהכיתות .
• במגזר הלא-יהודי - בין כ-35% לכ-42% .
הכיתות הגדולות (הצפופות) ביותר והקטנות ביותר (הכי פחות צפופות): .
• במגזר היהודי-ממלכתי ובמגזר הערבי שיעורי הכיתות הצפופות ביותר הם הגבוהים .
• שיעור הכיתות הקטנות ביותר במגזר החרדי הוא הגבוה ביותר, בפער גדול אל מול .
יתר המגזרים (כ-32% במגזר החרדי אל מול0% - כ-13% .
הנתונים בדבר מספר התלמידים הממוצע בכיתות הלימוד, הן בהשוואה בין-לאומית והן .
בהשוואה בין-מגזרית פנים ארצית, מצביעים על צפיפות גבוהה של תלמידים בחלק גדול .
ממערכת החינוך הישראלית (כאמור, בכרבע מהכיתות בחינוך היסודי ובחטיבות העליונות .
ובכמחצית מהכיתות בחטיבות הביניים עולה מספר התלמידים בכיתה על 30 ).
הם בכל שלבי החינוך וכן בין מגזרים שונים.
יצוין כי לא ניתן לווסת את הצפיפות בכיתות .
באמצעות מעבר תלמידים בין מגזרי החינוך השונים.
עלה כי המגזר הדרוזי והמגזר הבדואי תוקצבו בתוכנית החומש השלישית לשנים 2017 - .
2021 בהתאם להחלטות ה ממשלה לפיתוח מגזרים אלו34 - המגזר הדרוזי תוקצב ב-118 .
כיתות, והמגזר הבדואי תוקצב ב- 1,066 כיתות.
בבחינת השינוי שחל במספר התלמידים .
הממוצע לכיתה במגזר הדרוזי, ניכר ת ירידה בתקופה 2016 - 2020 מממוצע של 26.
8 תלמידים בכיתה, ובמגזר הבדואיהירידה היא מממוצע של 26.
הדבר מצביע על כך שהקצאת תוספת כיתות הלימוד למגזרים הללו, על פי .
החלטות הממשלה כפי שבאו לידי ביטוי בתוכנית החומש, הייתה אפקטיבית בכל הנוגע .
להקטנת הצפיפות בכיתות, אם כי באופן מתון למדי - כחצי תלמיד לכיתה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את האופן שבו יישם את החלטות .
הממשלה מ -2008 ומ-2015 להפחתת מספר התלמידים בכיתה ולפרסם את ממצאי .
בתוך כך, מומלץ לנתח את הצרכים הנדרשים להפחתת מספר .
התלמידים בכיתה לפי שלבי החינוך, לפי הרמה החברתית-כלכלית של הרשות וכן לפי .
המגזר של ביה"ס; לגבש תוכנית פעולה רב- שנתית ליישום החלטות הממשלה בנושא על .
פי היעדים שנקבעו; לקבוע סטנדרטים עדכניים לתחום זה המותאמים לשלבי החינוך .
וזרמי החינוך במסגרת מדיניות לצמצום המחסור בכיתות הלימוד ולהביא זאת בחשבון .
בתיעדוף הקצאת התקציבים לבניית כיתות לימוד חדשות לרשויות המקומיות.
כיתות לימוד במבנים יבילים כמענה למחסור בכיתות .
כיתת לימוד במבנה יביל (מבנה נייד) כפתרון למחסור בכיתות לימוד: משרד החינוך .
קבע בנהליו, במסגרת חוזר מנכ"ל משנת 201335, תנאים הכרחייםליצירת סביבה ראויה והולמת .
לתפיסת המשרד, תנאים אלו יאפשרו אקלים חינוכי של כבוד למקום, שמירה עליו ואף .
יצירת תחושת אמון בקרב הצוות החינוכי בנוגע לביטחונם ולשלומם של התלמידים.
במצבים מסוימים המינהל מאשר, כפתרון ביניים, הקמת מבנים של כיתות לימוד שלא על פי .
הסטנדרטים הקבועים בפרוגרמות של המשרד.
מבחינת ה מינהל, מבנה "יביל" ייחשב לפתרון .
זמני עד להסדרת מבנה קבע, וזאת משום שהשהי יה במבנים אלו אינה נוחה - היא מושפעת .
משינויי מזג האוויר בקיץ ובחורף, הבלאי שלהם גבוה ואיכות התשתיות שלהם נמוכה מזו של .
כך למשל, על פי פרוגרמת משרד החינוך לכיתת לימוד סטנדרטית, גודל כיתת לימוד .
לתלמידי א-ב, גן ילדים, חטיבת ביניים או תיכון לא יהיה קטן מ - 60 מ"ר, ולתלמידי כיתות ג -ו, .
גודל הכיתה לא יהיה קטן מ-53 מ"ר.
לעומת זאת, הגודל הסטנדרטי של כיתת לימוד במבנה .
34 החלטת הממשלה959" , תוכנית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזייםוהצ'רקסיים לשנ ים 2016 - 2019( " 10.
החלטת הממשלה2397" , תוכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב2017 - 2021 ( " 12.
35 ,חוזר מנכ"ל משרד החינוךבטיחות , ביטחון ושעת חירום ( 1.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים יביל עומד על כ-49 מ"ר בלבד.
את הקמת המבנים היבילים מממן משרד החינוך (מתקציב נפרד .
מתוכנית החומש) ובתוספת מימון של הרשויות המקומיות.
אף כי מדיניות המשרד היא שמבנה יביל הוא פתרון זמני עד להסדרת מבנה קבע, המשרד .
לא קבע את הכללים ותנאי הסף למתן אישור לרשות המקומית להפעיל כיתה במבנה .
יביל, וכן את משך הזמן המרבי להקמת מבנה יביל על ידי הרשות המקומית, לאחר קבלת .
האישור ולכמה שנים הוא אמור לשמש .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מס ר משרד החינוך כי יקבע בנוהל מסודר את התנאים .
להקצאת מבנה יביל במסגרת עדכון נוהל ההכרה בצורך למבני קבע.
להלן תמונות של מבני חינוך יבילים שהוצבו בכמה רשויות מקומיות: .
תמונה 1: מבנים יבילים בבי"ס באלעד .
תמונה 2: מבנים יבילים בבי"ס בהרצלייה .
חצר ביה"ס תאי שירותים .
חצר ביה"ס חדר מורים .
תקצוב מבנים יבילים: עלות השתתפות המשרד בהוצאות הרשויות המקומיות לרכישת מבנה .
יביל היא 120,000 ש"ח לכיתת גן ו- 70,000 ,ש"ח לכיתת בי"ס.
עלות נוספת נדרשת להקמה .
שינוע והשלמת תשתיות, והיא מוערכת בכ - 50,000 ש"ח למבנה וממומנת על ידי הרשות .
בין השנים 2007 - 2021 תקצב משרדהחינוך את הקמתם של כ - 5,000 מבנים יבילים עבור כיתות .
בתי ספר וכיתות גן בסכום כולל של כ-437 מיליון ש"ח.
לתקציב המשרד נוספו עוד כ-250 מיליון .
ש"ח שתוקצבו על ידי הרשויות המקומיות המקימות את המבנים היבילים.
המדינה והרשויות המקומיות למטרה זו בתקופה האמורה קרוב ל - 700 .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 13 : תקצוב מבנים יבילים- מספר הכיתות שתוקצבו, 2007 - 2021 .
מהתרשים עולה כי מספר הכיתות במבנים יבילים שתקצב משרד החינוך עלה לאורך כל .
התקופה בשיעור של 65% .
שיעורן הוא כ-13% מסך כל הכיתות שתוקצבו משנת2007 .
עולה מכך שהשימוש במבנים יבילים וזמניים הופך לפתרון של קבע למחסור .
הדבר בא לידי ביטוי גם בתרשים הבא, המציג את הגידול בסכום .
ההרשאות התקציביות לבניית כיתות במבנים יבילים לאורך השנים.
תרשים 14: סכום ההרשאות התקציביות של משרד החינוך למבנים יבילים, .
הקמת מבנים יבילים שאת בנייתם אישר המשרד בשנים 2019 - 2021 לצורך כיתות לימוד עדיין .
בפועל עד למועד סיום הביקורת, באוגוסט 2021 ,פעלו כ - 3,600 .
כיתות במבנים יבילים .
העלות הכוללת של הקמתם הסתכמה ב-316 מיליון ש"ח מתקציב משרד החינוך ועליהם נוספו .
180 מיליון ש"ח מתקציבי הרשויות המקומיות - בסך הכול קרוב לחצי מיליארד שקלים.
יוצא אפוא שעקב כך שלא נבנו כיתות לימוד חדשות במבני קבע בהיקף הנדרש, נדרשו .
המדינה והרשויות המקומיות בתקופה של 14 ( שנים2007 - 2021 ) לתקצב סכום כולל של .
כ-700 מיליון ש"ח להקמת כ- 5,000 כיתות במבנים יבילים במסגרת של פתרונות זמניים.
פריסת המבנים היבילים .
התרשים שלהלן מציג את עשר הרשויות המקומיות שתקצובן בסעיף זה הוא הגבוה ביותר .
והנמוך ביותר (מבנה יביל אחד).
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 15: מפת הרשויות המקומיות שתוקצבו בסכומים הגבוהים ביותר .
והנמוכים ביותר למבנים יבילים, 2007 - 2021 .
הלוח שלהלן מציג את הרשויות המקומיות שבהן תוקצבו מעל100 כיתות במבנים יבילים ואת .
הרשויות שבהן תוקצבה כיתה אחת בלבד במבנה יביל, בחלוקה לפי האשכול החברתי-כלכלי: .
לוח 2: תקצוב מבנים יבילים- השוואת רשויות מקומיות, 2007 - 2021 .
שתוקצבו מס' הרשויות .
באשכולות 1 - 6 מס' הרשויות .
באשכולות 7 - 10 סה"כ רשויות .
100 - 420 9 (90% ) 1 (10% ) 10 .
1 4 (25% ) 12 (75% ) 16 .
עולה מהלוח כי תשע מתוך עשר הרשויות המקומיות שתוקצבו בהן בשנים 2007 - 2021 .
מעל100 מבנים יביליםהמשמשים לכיתות בי"ס וכיתות גן, משתייכות לאשכולות 1 - 6 , .
ורק רשות אחתמשתייכת לאשכול ות 7 - 10 ( אשכול7).
לעומת זאת, רקארבע מתוך 16 .
הרשויות המקומיותשתקצבו בתקופה זו מבנה יביל אחד בלבד הן באשכולות 7 - 10 .
תרשים 16: שיעורי המבנים היבילים שתוקצבו ושיעור התלמידים, לפי מחוזות .