HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
57 יצוין כי בשל סדרי עדיפויות והמצב החוקי הקיים, המשטרה מבצעת אכיפה בעיקר בשבילי אופניים ואינה מבקשת מרוכבים במקומות שבהם אין שבילים לרכוב בכבישים, כיוון שלהערכת המשטרה אם ייסעו בכבישים, ללא שבילים ייעודיים, נשקפת להם סכנה רבה יותר.
58 בג"ץ 8534/12 קופלמן נ' משטרת ישראל(פורסם במאגר ממוחשב 1.
) 59 בג"ץ 2759/15 קופלמן נ' משטרת ישראל(פורסם במאגר ממוחשב 31.
) 106 |דוח שנתי 68ג .
בשתי העתירות לבג"ץ טענה המשטרה כי מדיניות האכיפה בעניין עבירות תנועה וקביעת סדרי העדיפויות היא תוצר של מחשבה תחילה והיא ראויה, ובשל סל משאבים מוגבל היא מבצעת תיעדוף באכיפה, וזאת על סמך מחקרים בנושא הגורמים לתאונות דרכים.
עוד מסרה המשטרה לבג"ץ כי היא ממקדת את פעולות האכיפה האקטיביות בעבירות מסכנות חיים, וכל עוד לא יעלה מנתוניה דבר קיומו של מוקד סיכון להולכי רגל בשל רכיבת אופניים על המדרכה, יש להסתפק באכיפה בהתאם לנעשה בשטח.
אם מתבצעת עבירה שיש בה כדי לסכן הולכי רגל לעיני שוטר, ישקול השוטר אם לרשום דוח בהתאם לנסיבות, וזאת לנוכח מדיניות תיעדוף ברורה ובהתחשב בכוח האדם שבמשטרה.
בינואר 2014 דחה בג"ץ את העתירה הראשונה וקבע כי "המשיבה [ הצהירה ברורות כי אין היא נוקטת במדיניות של אי]המשטרה-אכיפה ואף ניתנה הנחיה מפורשת לבחון את הנתונים שברשות המשטרה על מנת לנסות ולאתר מוקדי סיכון להולכי רגל בהם ראוי יהיה, בהתאם למדיניות בה נוקטת המשיבה, לתגבר את פעילות האכיפה ולנקוט פעולות אכיפה אקטיביות כלפי רוכבי האופניים הרוכבים על המדרכות.
אולם, לאחר בחינה ובהתאם לנתונים לא נמצא מוקד כזה.
לא ראינו עילה להתערב באופן הפעלת שיקול הדעת של המשטרה, בשים לב לנתונים המספריים שהובאו בתגובה".
עם זאת איפשר בג"ץ לעותר לחזור ולפנות למשטרה אם העובדות בשטח ישתנו.
עתירה נוספת שהגיש אותו העותר באפריל 2015 נמחקה (באוקטובר2016 ) בעצת בית המשפט נוכח התרשמותו של בית המשפט כי מתבצעות פעולות אכיפה רבות וכי הליכי חקיקה נמצאים בעיצומם, ונוכח נתונים עדכניים שמסרה המשטרה.
נמצא כי בשנת 2014 ובמחצית הראשונה של שנת2015 הייתה המשטרה ערה לקשייה בנושא האכיפה והגיעה לידי מסקנה כי היא לא טיפלה כנדרש בעניין אכיפת החוק על רוכבי אופניים חשמליים וגלגינועים, וכי היא לא אכפה את החוק ולא יצרה הרתעה.
בשנים 2015 ו-2016 , בעקבות כך שצמרת פיקוד המשטרה הכירה בצורך בשינוי המדיניות, חל שינוי במדיניות המשטרה.
במסגרת השינוי האמור הוגברה אכיפת החוק על רוכבי האופניים החשמליים והגלגינועים, והוחמרה ענישת העבריינים.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי עד שנת 2015 מערכות המידע שלה לא איפשרו הפרדה בין נתוני ם על אופניים רגילים לבין נתונים על אופניים חשמליים.
בשנת 2016 עודכנה המערכת ואיפשרה לעמוד על שיעורי ההיפגעות מאופניים חשמליים.
עוד מסרה המשטרה בתשובתה כי בשנת 2017 (עד 30.
17 ) הוגברה האכיפה בתחום זה.
בחוברת החנ"א שפורסמה באפריל 2017 , במסגרת המאמצים להגברת האכיפה נגד אופניים חשמליים, יוחד פרק חדש לעבירות בנושא אופניים חשמליים ונוספו סמלי סעיף חדשים, כדוגמת האיסור לרכוב על אופניים שאינם תקינים או שאינם מאובזרים כדין, והאיסור לרכוב במקומות אסורים ועוד.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |107 .
בקרב רוכבי האופניים .
על המשטרה להוסיף לעקוב אחר ה שינויים המתחוללים בתחום התעבורתי ו על השיעור הגדל והולך של האופניים החשמליים בנפח התנועתי ושל מספר הפצועים בתאונות אופניים.
כמו כן עליה לשקול להגביר את פעולות הפיקוח והאכיפה בעניין זה, הן בקרב רוכבי האופניים הרגילים, ו הן בקרב הכלים הדו -גלגליים החשמליים, וזאת על אף "השמיכה הקצרה" וסדרי העדיפויות הלגיטימיי ם שלה בעניין.
יודגש כי הגברת הפיקוח והאכיפה עשויה לתרום גם לשיפור בתחושת הביטחון של הולכי הרגל במדרכות.
פיקוח משרד התחבורה על חלפים וכלים דו-גלגליים חשמליים .
בסמכות משרד התחבורה לפקח על יבוא החלפים לכלים דו-גלגליים חשמליים ועל מכירתם.
הפיקוח מתבצע בשתי נקודות בדיקה: 1.
בדיקת מעבדה מוסמכת לרכב, בעת הגעתם של החלפים ארצה, מתוקף צו יבוא חופשי.
בקרב יבואנים ובתי מסחר המחזיקים ברישיוןסחר, הניתן על פי התנאים המפורטים בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים.
הפיקוח, על פי הוראות הצו, הוא על מידת העמידה בדרישות שפורטו בפרק הרביעי: הסחר במוצרי תעבורה60.
:פיקוח שוטף נמצא כי הפיקוח השוטף על כ - 2,200 בתי המסחר בכל הארץ המחזיקים ברישיון סחר מבוצע בפועל על ידי ראש ענף סחר במשרד התחבורה, ומסייעים לו שני פקחים מתחום "פיקוח בנמלים, בתי מסחר ובתי יבואן" (שבמשרד התחבורה).
הפיקוח מתבצע בפועל בכ-700 ,בתי מסחר בכל שנה מכלל זה כ-80 בעלי רישיון סחר לחלקי חילוף לאופניים, בהתאם לתכנית העבודה של תחום ייצור, סחר ויבוא.
הפיקוח השוטף על בתי המסחר המחזיקים ברישיון סחר בחלקי חילוף התבצע בשנים 2014 עד2016 ב-20 ,37 ו-10 בתי מסחר, בהתאמה.
ראש תחום ייצור, סחר ויבוא מסר לצוות הביקורת כי בביקורות לא נמצאו חלקי חילוף בלתי תקניים.
מבצעי אכיפה: כאמור, משרד התחבורה יוזם מפעם לפעם מבצעי אכיפה לאיתור כלים בלתי חוקיים המשווקים בבתי המסחר61 , בשיתוף משטרת ישראל ומכון התקנים.
במסגרת המבצעים בודקים צוותים של כל המשתתפים במבצע האכיפה חנויות המוכרות כלים דו-גלגליים חשמליים ואשר התקבל מידע כי הן מוכרות כלים בלתי תקניים ומפעילים את סמכות משרד התחבורה הנובעת .
60 סעיפים13 ,13 ,א14 .
לצו הפיקוח על המצרכים 61 מבצעי האכיפה כללו חנויות בעלות רישיון סחר וחנויות ללא רישיון סחר.
מינואר 2016 לא נעשו .
מבצעי פיקוח ואכיפה, .
מכוח חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-199662, לחקור כל אדם הקשור לעניין ולהחרים כל חפץ או מסמך שלפי החשד יש להם נגיעה לעבירה (כנזכר לעיל).
נמצא כי מינואר 2009 ועד ינואר 2016 יזם משרד התחבורה שישה מבצעי אכיפה, ובמסגרתם הוחרמו כ-270 כלים דו-גלגליים חשמליים וכן עשרות חלקי חילוף בלתי תקניים.
ביוני 2015 דן משרד התחבורה בחשיבות הצורך לבצע פיקוח ואכיפה בנושא מכירת כלים דו-גלגליים חשמליים.
בדיון האמור סוכם כי פקחי אגף הרכב יבצעו אכיפה בבתי המסחר ואצל היבואנים המשווקים על פי תכנית עבודה מסודרת ועל בסיס שגרתי, כתגבור לפיקוח השוטף.
כמו כן, אחת לחודש יתקיים מבצע (בסיוע המשטרה ובליווי נציגי מכון התקנים) במסגרת תכנית עבודה חצי-שנתית.
משרד התחבורה ישתף את המשטרה בתכנית זו על מנת שהיא תסייע לו בביצועה.
בהתאם לסיכום זה הכין מנהל אגף א' לשירותי תחזוקה באגף רכב (להלן - מנהל אגף שירותי תחזוקה) תכנית עבודה חצי-שנתית 63 .
מפורטת לאכיפה נמצא כי במועד סיום הביקורת תכנית העבודה החצי-שנתית טרם יושמה.
בנובמבר 2015 שלח מנכ"ל משרד התחבורה דאז מזכר למנהל אגף בכיר רכב, ו בו כתב כי "יש להמשיך במבצעי האכיפה בכל הכוח והמרץ.
יש לדווח ולדברר את הפעילות".
משרד התחבורה מסר לצוות הביקורת כי נוכח המורכבות המשפטית הנוגעת להליכי האכיפה, בהתבסס על הכלים המוקנים למשרד במסגרת חוק הפיקוח וצו הפיקוח מכוחו, וכן נוכח העלויות הגבוהות הכרוכות בניהול הליכי האכיפה בהתחשב בהשפעתם המצומצמת על השוק - מינואר 2016 .
לא ביצע המשרד מבצעי אכיפה נוספים עולה כי למעשה, אף שחל גידול מתמשך ברכישתם של כלים דו - גלגליים חשמליים ואף שבמבצעי האכיפה אותרו עשרות כלים וחלקים לא תקניים, ולמרות הנחיית המנכ"ל דאז, מינואר 2016 לא קיים משרד התחבורה מבצעי פיקוח ואכיפה, פרט לפיקוח השוטף על חלקי החילוף בחנויות המחזיקות ברישיון סחר.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי "מבצעי האכיפה צומצמו מאחר שחלק מבעלי החנויות/האזרחים אשר להם הוחרמו הכלים הדו גלגליים החשמליים, תבעו את משרד ]התחבורה[ בגין החלטת בתי המשפט להשיב .
)(א 63 לרבות ביקורת דו -שבועית של פקחי תחום סחר וייצור אצל היבואנים לצורך בדיקת מידת עמידתם בתנאי היבוא בהתאם לדרישות היבוא המצוינות בצו יבוא חופשי, התשע"ד-2014.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |109 .
את הכלים לבעליהם כאשר הם מפורקים, ותוך הטלת עלות אחסנת הכלים, פירוק והובלה על המשרד.
בנוסף, המשרד נתבע בנזיקין על -ידי בעלי החנויות בגין נזקים לכאורה שנגרמו לכלים שנתפסו במהלך מבצעי האכיפה כאמור.
לנוכח המורכבות המשפטית של הליכי האכיפה, צומצמו מבצעי האכיפה, כאשר הפיקוח על בתי מסחר ה משווקים חלקי חילוף לאופניים חשמליים, בוצע באופן שוטף עפ"י התוכנית השנתית".
נוכח החשיבות העליונה בקיום פיקוח בתדירות ובהיקף שיאפשרו הרתעה אפקטיבית, על משרד התחבורה להפיק לקחים מהסוגיות שהעלה על מנת למצוא פתרונות מתאימים שיאפשרו להמשיך לקיים פיקוח ואכיפה בהיקף מתאים.
נמצא כי מינהל התנועה במשרד התחבורה לא קיים דיונים בנוגע לקשיים הכרוכים בביצוע מבצעי האכיפה ובנוגע לתוצאותיהם; לא נמצאו אסמכתאות המעידות כי המינהל העלה את הנושא לפני הנהלת המשרד ומכאן שגם לא התקבלו החלטות בדבר ההפסקה שבוצעה בפועל בקיום מבצעי הא כיפה.
יוצא אפוא כי הנהלת משרד התחבורה אמנם ביקשה לקדם ביצוע מבצעי אכיפה נוספים, כהנחיית מנכ"ל המשרד דאז, אולם בפועל לא קוימו מבצעי אכיפה מינואר 2016.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי מאחר שמינהל התנועה נמנע מלהעלות לפני הנהלת המשרד את הקשיים הכרוכים בקיום מבצעי האכיפה ואת תוצאות המבצעים, מבצעי האכיפה הופסקו כליל, הלכה למעשה, מינואר 2016 , בלי שהנהלת המשרד קיימה הליך מתאים וסדור של קבלת החלטות.
כפועל יוצא מכך לא הוגברה האכיפה על מכירת כלים דו -גלגליים חשמליים, אף שלפי הנחיית מנכ"ל משרד התחבורה דאז מנובמבר 2015 היה צורך לקיים מבצעי אכיפה במלוא המרץ.
נושא הפיקוח והאכיפה בנושא מכירת הכלים הדו-גלגליים החשמליים עלה גם בדיונים בוועדות הפנים והכלכלה של הכנסת , ובכלל זה הצורך בהגברת הפיקוח והאכיפה על ידי משרד התחבורה עצמו.
בדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנובמבר 2015 בנושא בעיית היעדר האכיפה בכל הנוגע לשימוש באופניים חשמליים אמר מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי "בתקופה האחרונה פעלנו לתפיסת אופניים לא חוקיים שמשווקים.
נתפסו מכולות שלמות בנמל אשדוד ואלפי כלים הושמדו, אופניים, קורקינטים, סקטבורד וחלקי חילוף שנועדו לשדרוגים לא חוקיים".
מנכ"ל משרד התחבורה דאז חזר על אמירתו בנוגע להגברת האכיפה בנושא יבוא אופניים חשמליים וסחר בהם ובנושא תפיסת אלפי כלים לא תקניים שהושמדו גם במכתביו ליו"ר הוועדה, בעקבות אותה ישיבה, ולאחר 110 |דוח שנתי 68ג .
מכן במכתבו אל שר התחבורה מינואר 2016 ,שבו הציג את התכנית הכוללת שהכין המשרד בנושא אופניים חשמליים וגלגינועים.
בחינת נתוני המשרד והשוואתם לנאמר במכתב המנכ"ל מינואר 2016 העלתה כי אין ביניהם הלימה.
הנתונים שהציג מנכ"ל משרד התחבורה דאז במכתבו על היקפי מבצעי האכיפה ונתונים על החרמת כלים והשמדתם לא תאמו את מה שבוצע בפועל, ומכאן שהמצג שהוצג לשר התחבורה ולוועדות הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, ולפיו משרד התחבורה מבצע אכיפה מוגברת בתחום מכירתם של כלים דו -גלגליים חשמליים, היה מצג שווא.
לא מן הנמנע כי הצגת נתונים לא מדויקים כאמור לעיל השפיעה על החלטות שר התחב ורה וועדות הכנסת, ואף ייתכן שהיא פגעה ביכולתם לקבל החלטה מושכלת בנושא.
נוכח מספרם המועט של מבצעי האכיפה שקיים משרד התחבורה בשנים האחרונות, על משרד התחבורה לבחון את הצורך בקיום מבצעי אכיפה בקרב בתי מסחר המשווקים כלים דו-גלגליים חשמליים ולקבל החלטות בהתאם לממצאי הבחינה.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |111 .
פעולות חינוך והסברה .
מטרת החינוך לבטיחות בדרכים היא להכשיר את הדורות הבאים להתנהגות בטוחה בדרך.
מטרת ההסברה היא לתכנן, לקדם ולקיים פעילות שנועדה להגביר את מודעות הציבור (תפיסות, עמדות והתנהגויות) וליצור תשתית לשינוי התנהגותי בנושא הבטיחות בדרכים64.
הוועדה להכנת תכנית לאומית רב-שנתית לבטיחות בדרכים בראשות מר יעקב שיינין (להלן - ועדת שיינין), שהתמנתה בשנת 2004, קבעה בדוח שהגישה לשר התחבורה ביולי 2005 כי "לגורם האנושי משקל מכריע בגרימתן של תאונות דרכים.
מודעותו, ניסיונו וידיעותיו של המשתמש בדרך עשויים לסייע לו ברגע הקריטי.
לאור זאת יש לראות בהכשרה מקצועית בבתי הספר ובחינוך לבטיחות בדרכים אמצעי מרכזי ללמידה מקצועית ומובנית, שינוי נורמות התנהגות, שיפור הידע והמיומנות, הטמעת דפוסי חשיבה אחראיים, הכרה במגבלות, ופיתוח מודעות עמוקה ורחבה לנושא הבטיחות בדרכים".
עוד קבעה הוועדה כי הפעולות שיבוצעו במסגרת הגברת מודעות הציבור לנושא הן, בין היתר, הטמעת התנהגות בטיחותית בקרב הציבור, הצגת ערוצי מידע וידע המעודדים התנהגות בטיחותית בדרכים וסיוע בקבלת גישות חדשות (בנושא בטיחות).
ועדת שיינין המליצה כי הבטיחות בדרכ ים תהיה מקצוע לימודים שיתקיים במסגרת שעה שבועית, בממוצע, לאורך כל שנת הלימודים, מהגן ועד סוף כיתה י'.
הממשלה החליטה לאמץ את ההמלצות שהובאו בדוח ועדת שיינין65, ובהן ההמלצה כי האחריות ללימוד עיוני של תורת הנהיגה והבטיחות בדרכים תוטל על משרד החינוך, וכי לימוד זה יתקיים במסגרת תכנית הלימודים.
פעולות משרד החינוך בתחום החינוך התעבורתי ו הזהירות בדרכים עבור רוכבי אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים .
בדוח מבקר המדינה בנושא המאבק בתאונות הדרכים שפורסם בשנת 201666 נאמר כי מאחר שאחד הגורמים העיקריים לתאונות דרכים הוא הגורם האנושי, הרי שהטמעת הרגלי בטיחות כבר בגיל הרך היא נדבך הכרחי בשיפור הבטיחות בדרכים, והיא עשויה להשפיע בטווח הארוך על הרגלי המשתמשים בדרך ובמערכות התחבורה, לעומת ההשפעה המוגבלת של מערכת האכיפה.
64 מתוך אתר האינטרנט של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, www.
65 החלטה3917 של הממשלה מ- 17.
66 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 67א (2016 ), "הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים - המאבק בתאונות הדרכים", עמ' 703.
אגף זה"ב (זהירות בדרכים), נגישות ואורח חיים בטוח במשרד החינוך (להלן - אגף זה"ב) פועל להגברת המודעות של התלמידים להתנהגות בטוחה ובטיחותית ולהקניית ידע מקצועי כדי להפחית במידה ניכרת את מספר תאונות הדרכים שבהן מעורבים ילדים ובני נוער ולהפחית את הנזק הכלכלי הכבד שנגרם בעטיין.
האגף פועל למילוי מטרותיו בין היתר באמצעות טיפוח תרבות התנהגות בדרכים ; לימוד, התנסות והכשרה של התלמידים בתחומי ידע עדכניים ורלוונטיים בנושאי הבטיחות בדרכים , ובהם התנהגות בטיחותית כהולך רגל, כנוסע ברכב פרטי, כרוכב אופניים (גם חשמליים) ואף כנהג לעתיד; הקניית כלים להבנת כללי התנהגות זהירה ובטוחה ; העמקת המודעות והאחריות האישית של התלמידים67.
פעילות אגף זה"ב אמורה להתבצע בקרב כלל התלמידים במערכת החינוך , מכל המגזרים , במסגרת שיעור של בית הספר (להלן - שיעור זהירות בדרכים) על פי תכניות לימודים שפותחו בהתאמה לגיל הלומדים 68.
שיעורי ה זהירות בדרכים שהם חלק מתכנית הלימודים נלמדים בכיתות א', ב' ו-ה'.
בחטיבות הביניים ובתיכונים יש שתי תכניות רשות: בכיתה ט' נלמד שיעור זהירות בדרכים, ובכיתה י' נלמד נושא החינוך התעבורתי69.
היערכות משרד החינוך לטיפול בנושא האופניים החשמליים בעקבות תיקון תקנות התעבורה .
כאמור, באוגוסט 2014 תוקנו תקנות התעבורה באופן שהסדיר את השימוש באופניים חשמליים ובין היתר את גיל הרכיבה על אופניים חשמליים ( 14 )ומעלהואת מקום הרכיבה המותר.
בנובמבר אותה שנה שיגר סמנכ"ל בכיר ומנהל המינהל הפדגוגי במשרד החינוך אל מנהלי בתי הספר מסמך ובו נכלל מידע על עיקרי התקנות החדשות והנחיות לאכיפתן במוסדות החינוך, וכחודש לאחר מכן פרסם הנחיות אלה במסגרת חוזר מנכ"ל (להלן - החוזר מ-2014.
) בחוזר מ-2014 נאמר כי עם כניסת תקנות התעבורה החדשות לתוקף והסדרת השימוש באופניים החשמליים מגבש אגף זה"ב "תכנית התערבות מתוקשבת" העוסקת בנושא.
בחוזר צוין כי התכנית תופץ "בקרוב" לממונים .
מתוך אתר האינטרנט של משרד החינוך, אגף זה"ב נגישות ואורח חיים בטוח www.
שם 69 תכנית העוסקת בהכשרת התלמידים להתמודדות עם המורכבות של המרחב התעבורתי ומכינה את התלמידים לקראת נהיגה.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |113 .
המחוזיים על הזהירות בדרכים ולמדריכים במחוזות, ולאחר מכן יודרכו רכזי הזהירות בדרכים70 .
ומורים המלמדים את הנושא נמצא כי משרד החינוך לא הכין "תכנית התערבות מתוקשבת" בנושא האופניים החשמליים כפי שהצהיר, וממילא מורים ורכזי זהירות בדרכים לא הודרכו בנושא.
בתשובה שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 (להלן- תשובת משרד החינוך) צוין כי הוא הכין תכנית התערבות לנושא האופניים החשמליים (לומדת מחשב), אך בשל טיפול בזכויות יוצרים על חלק מהסרטונים והכתבות הנכללים בלומדה הוא נאלץ לעכב את פרסומה, ובימים אלו הוא פועל לפרסמה באתר האינטרנט של אגף זה"ב ובמרחב הפדגוגי שבפורטל המורים של משרד החינוך.
הועלה כי משרד החינוך קבע בחוזר מ-2014 הוראות נוספות להסדרה בבתי הספר, ובהן איסור לנוע בתחום בית הספר עם אופניים חשמליים או עם סוללת האופניים וחובת חבישת קסדה.
מנהלי בתי הספר התבקשו להביא את עיקרי התקנות גם לידיעת ההורים.
כמו כן התבקשו מנהלי בתי הספר היסודיים להדגיש לפני התלמידים וה הורים כי חל איסור על רכיבה על אופניים חשמליים מתחת לגיל 14 ,)(כפי שנקבע בתקנות במועד זה וכי בשל כך חל על התלמידי ם איסור מוחלט להגיע עם אופניים חשמליים לבתי הספר היסודיים.
בעקבות תיקון תקנות התעבורה מ-2016 , שהסדיר את השימוש באופניים חשמליים ובגלגינועים, שב ופרס ם משרד החינוך ביוני אותה שנה הנחיות מעודכנות, שהופנו בין היתר אל מנהלי בתי הספר, מנהלי המחוזות, ממוני זה"ב ורכזי זה"ב.
בהנחיות המעודכנות הודגש כי רוכבי האופניים החשמליים הם חלק בלתי נפרד ממשתמשי הדרך בסביבת בית הספר, ולפיכך יש לכלול אותם ב"מעטפת הבטיחות" ה מסדירה את בטיחותם של התלמידים ב עת ההגעה לבית הספר ו היציאה מ מנו.
המכותבים התבקשו להביא את עיקרי התקנות גם לידיעת ההורים.
נמצא כי משרד החינוך לא בדק אם בתי הספר קיימו את הוראותיו שנקבעו בחוזר מ-2014 ואת הנחיותיו שפורסמו ב -2016 , ולמותר לציין כי הוא לא ביצע בקרה על אופן קיומן.
70 רכזי הבטיחות בדרכים הם מורים מצוות בית הספר שנבחרו על ידי מנהל בית הספר, והם פועלים מטעמו ובשיתוף פעולה אתו ועם הממונים על החינוך לבטיחות בדרכים במחוזות בכל הקשור להוראה בכיתות ולפעילויות חינוכיות, חברתיות וקהילתיות בנושא החינוך לבטיחות בדרכים.
לקוח מאתר האינטרנט של משרד החינוך.
ההנחיות ולא וידא כי .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי אף על פי שהכיר בחשיבות של הסדרת השימוש באופניים חשמליים בתחומי בתי הספר ושל מעטפת הבטיחות (הנוגעת להגעה אל מוסדות החינוך ולחזרה מהם) - דבר שבא לידי ביטוי בפרסום הנחיותיו ובחוזרי המנכ"ל מיד לאחר התיקונים שבוצעו בתקנות התעבורה מ-2014 ומ-2016 - לא עקב המשרד אחר יישום ההנחיות ולא וידא כי מנהלי בתי הספר פעלו בהתאם לנקבע בהן.
הדבר מעורר חשש כי הנחיותיו של המשרד לא קוימו במלואן בכל בתי הספר, וכי מטרותיהן החשובות של הנחיות אלה לא הושגו, ובכללן שיתוף הורי התלמידים.
יתרה מזו, בשל אי-קיום מעקב אחר יישום ההנחיות לא הייתה בידי משרד החינוך תמונת מצב מלאה ועדכנית בדבר אופן הטמעתן, שהייתה יכולה לשמש בידיו כלי להפקת לקחים לצורך היערכות נכונה להגברת בטיחות התלמידים במערכת החינוך ולקבלת החלטות בנושא.
תכניות חינוך בנושא רכיבה על אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים .
בכל אחת מהשנים 2013 עד2015 הקצה משרד החינוך לאגף זה"ב תקציב ממוצע של כ-95 מיליון ש"ח.
תקציב זה שימש להעסקת כוח אדם מקצועי, לתשלום לרכזי בטיחות בדרכים בבתי הספר , להפעלת תכניות הוראה והדרכות לחינוך לבטיחות בדרכים בבתי הספר היסודיים ובכיתות ט', ולהפעלת תכנית הלימוד לחינוך תעבורתי לכיתות י'.
זאת ועוד, בכל אחת מהשנים האמורות לעיל הקצתה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים למשרד החינוך כ-18 מיליון ש"ח בממוצע, שיועדו בעיקר להפעלת תכנית הלימוד לחינוך התעבורתי לכיתות י'71.
כאמור, התיקון לתקנות התעבורה שנכנסו לתוקף במאי 2016 התיר את הרכיבה על אופניים חשמליים רק מגיל 16 , ולפיכך היה אפשר ללומדו במסגרת תכנית הלימודים בנושא הבטיחות בדרכים הנלמדת בכיתה ט' כהכנה של התלמידים לרכיבה על אופניים חשמליים.
אגף זה"ב ציין כי מטרת תכנית החינוך לבטיחות בדרכים הנלמדת בכיתה ט' היא להקנות לתלמידים את "טיפוח תרבות ההתנהגות בדרכים ושאיפה למנוע תאונות דרכים ופגיעה בנפש וברכוש", וכי אחד הנושאים שבהם התמקדה תכנית זו הוא בטיחותו של רוכב האופניים הרגילים.
נמצא כי בשנים 2014 עד2016 ,'תכנית החינוך לבטיחות בדרכים לכיתות ט ששולבו בה לימודים עיוניים בנושא רכיבה על אופניים, הופעלה רק ב-324 (8% ) מכ - 3,960 כיתות ט' במדינה.
לצוות הביקורת נמסר כי התכנית לא הופעלה בכל כיתות ט' במדינה בשל מחסור בתקציב.
יצוין כי בשנת 2015 מימנה הרשות הלאומית באופן חד-פעמי את לימודי התכנית ב -218 כיתות ט' נוספות בעלות של 1.
71 פרט לשנת2014 , שבה לא העבירה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים את המימון לתכניות הלימוד.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |115 .
בתכנית העבודה של האגף לשנת 2016 - שנת הלימודים התשע"ו ( 2016 -2015 ) - הוגדר יעד של הרחבת היקף לימוד התכנית לכ-500 כיתות ט' בלבד (שהן כ-12% מכלל כיתות ט' במדינה).
נמצא כי יעד זה לא הושג, כך שגם בשנת 2016 הופעלההתכנית רק בכ-8% מכיתות ט', ובאותם בתי ספר.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תכנית החינוך לבטיחות בדרכים לכיתות ט' נלמדת בחלק קטן של הכיתות בשל חוסר במשאבים.
עם זאת, בשנת הלימודים התשע"ח ( 2018 -2017 ) (לאחר סיום מועד הביקורת) הגדיל משרד החינוך את התקציב ל-500 כיתות ט', ובעזרת רכישת שעות לימוד על ידי מימון תואם (מצ'ינג) ממנהלי בתי הספר, צפויות ללמוד את התכנית במהלך שנת הלימודים כ- 1,000 .
'כיתות ט משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי העובדה שתכנית החינוך לבטיחות בדרכים נלמדה רק בשיעור קטן מאוד מכיתות ט' אינה עולה בקנה אחד עם הצהרתו ולפיה פעיל ותו מקיפה את כלל התלמידים במערכת החינוך במדינת ישראל.
על משרד החינוך לבחון אם תקציב אגף זה"ב משמש ליעדים שלשמם הוקצה ולפעול לכך שהתכנית תיושם בכל בתי הספר.
בשנת הלימודים התשע"ז ( 2017 -2016 ) שולב בתכנית הלימודים לבטיחות בדרכים הנלמדת בכיתות ט' תוכן לימודי בנושא רכיבה על אופניים חשמליים.
נמצא כי משרד החינוך לא חייב את המורים המלמדים את התכנית לשלב בה את נושא האופניים החשמליים באותה שנת לימודים.
עוד נמצא כי אין בידי משרד החינוך נתונים בדבר מספר כיתות ט' שבהן נלמד בפועל נושא הרכיבה על אופניים חשמליים.
מן הראוי כי משרד החינוך ישקול לחייב את לימודי הרכיבה על אופניים חשמליים בתכנית החינוך לבטיחות בדרכים לכיתות ט'.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לומדת מחשב ייעודית בנושא "אופניים חשמליים" תשולב בתכנית הלימודים בכיתות ט', בין היתר כלומדה שתשמש מורים וצוותים מקצועיים אשר מלמדים את הנושא שלא באמצעות תכנית החינוך לבטיחות בדרכים לכיתות ט', אשר אינה מכסה בשלב זה את כל שכבת הגיל.
משרד החינוך מפעיל עבור תלמידי כיתות י' את תכנית "החינוך התעבורתי", המופעלת כאמור כתכנית רשות, ואשר נועדה להכין את התלמידים לקראת נהיגה ולהכשירם להתמודד עם המורכבות של המרחב התעבורתי 116 |דוח שנתי 68ג .
כמשתמשי דרך, בין היתר כרוכבי אופניים.
התכנית כוללת תכנים מקצועיים-תעבורתיים ותכנים חברתיים -התנהגותיים, ובכלל זה חשיפת התלמידים לגורמים התחבורתיים והאנושיים המשפיעים על תהליכי הנהיגה ברכב; הרחבת ידיעותיהם בנוגע לגורמים המרכזיים המשפיעים על נהגים צעירים; הגברת מודעותם לחשיבות השמירה על הכללים; הצעת דרכים להתמודדות עם לחצים חברתיים.
מנהל אגף זה"ב מסר לצוות הביקורת כי אם תקנות התעבורה מאפשרות לנערים ונערות בני 16 ,לרכוב על אופניים חשמליים בכביש על תכנית "החינוך התעבורתי" לסייע להם ללמוד כיצד להתנהג במרחב הזה ו כיצד להתמודד עם סוגיות תעבורתיות.
על כן בשנת הלימודים התשע"ז שולב לראשונה בתכנית החינוך התעבורתי שיעור בנושא האופניים החשמליים.
עוד מסר כי מאחר שבמועד ביצוע הביקורת שנת הלימודים טרם הסתיימה, לא היה ניתן לבדוק את מידת התועלת שהופקה מנקיטת צעד זה.
עולה כי למעשה מספטמבר 2014 , מועד תיקונן של תקנות התעבורה שהסדירו את השימוש באופניים חשמליים, הסתכמה פעילותו של משרד החינוך בכמה עדכונים שעשה בתכניות הלימודים הקיימות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי היה עליו להיערך ליצירת תכנים ייעודיים בנושא הרכיבה על כלים דו -גלגליים חשמליים ולשלבם בתכניות "החינוך התעבורתי", וכן היה עליו ליזום פעולות להגברת מודעות התלמידים לנושא זה ולסכנות הטמונות בו.
משרד מבקר המדינה כב ר הדגיש כי החשיבות " לחינוך התעבורתי" מתעצמת נוכח העובדה כי משרד החינוך הוא הגורם היחיד שאחראי ללמד את התלמידים והנהגים הצעירים את כללי ההתנהגות בכביש ובמדרכה ולהזהירם מפני הסכנות בדרכים72 .
הדברים מקבלים משנה חשיבות נוכח הקשיים בהפעלת פיקוח ואכיפה יעילי ם, ונוכח הסכנות הגלומות ברכיבה על כלים דו-גלגליים חשמליים, משום שרכיבה זו אינה מותנית בהוצאת רישיון נהיגה או ברכישת הכשרה מקדימה, והקטינים שעלולים להיפגע או לפגוע באחר73 בעקבות רכיבה שאינה בטיחותית או שאינה כדין, אינם בוגרים דיים כדי להבחין תמיד בין רע לטוב ובין מותר לאסור.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תכנית החינוך התעבורתי בכיתה י' נלמדת בשנת הלימודים ה תשע"ח ב - 3,522 ,כיתות וכי בשנתיים ה באות כל כיתות י' ילמדו את התכנית .
בד בבד עם לימוד התכנית ייבחנו בהדרגה כל כיתות י' במבחן התאוריה בבית הספר בתום תכנית הלימודים, וזאת כתחליף לבחינת התאוריה של משרד הרישוי.
72 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 67א (2016 ), "המאבק בתאונות הדרכים ותפקוד הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים", עמ' 703.
73 ואף לשאת בעצמם, יחד או לחוד עם האפוטרופוס החוקי שלהם, באחריות נזיקית או פלילית למעשיהם.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |117 .
התעבורתי שילב משרד החינוך שיעור בנושא האופניים החשמליים, ויתרה מזו - בתכנית נלמדת התנהלות במרחב התעבורתי כנהגים וכרוכבים, נושא החיוני מאוד לבני הנוער אשר מחויבים על פי התקנות לרכוב בכביש.
משרד החינוך ו אגף זה"ב הדגיש ו בתשובתם כי תכנית הלימודים "חינוך תעבורתי" בכיתות י' מטרתה לחנך וללמד את בני הנוער כיצד להתנהל נכונה ובבטחה במרחב התעבורתי כנהג, כרוכב על רכב דו-גלגלי וכנוסע .
פעולות הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים .
בינואר 2007 הוקמה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים על פי חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (הוראת שעה), התשס"ו-2006 (להלן- חוק הרשות הלאומית), כדי לפעול להגברת הבטיחות בדרכים.
בחוק הרשות הלאומית נקבע, בין היתר, כי הרשות הלאומית היא תאגיד, היינו רשות עצמאית ונפרדת ממשרד התחבורה, וכי היא תפעל להגברת הבטיחות בדרכים לפי מדיניות הממשלה ובכפוף להחלטות שר התחבורה.
תפקידיה העיקריים של הרשות הלאומית, כפי שנקבעו בחוק, הם לגבש תכנית עבודה רב-שנתית להגברת הבטיחות בדרכים ולפעול ליישומה באמצעות תכניות עבודה שנתיות; לתכנן, לקדם ולקיים פעילות הסברה ופעילויות נוספות כדי להגביר את מודעות הציבור לנושא הבטיחות בדרכים; לפקח על ביצוע פעולות שמימנה ולפעול לשיפור תשתיות התחבורה ואמצעי הבטיחות בדרכים עירוניות.
תקציב הרשות הלאומית כולל תקציבי העברה (תקציבים המועברים לגופי הביצוע השונים), והוא מחושב בהתאם לתפקידיה שנקבעו בחוק, והעיקריים שבהם - סיוע ותגבור של פעולות של גופים העוסקים בהגברת הבטיחות בדרכים, כגון משרד התחבורה - לצורך תגבור מערך ניידות לבדיקת כלי רכב בכבישים; משרד החינוך - לצורך מימון פעילות חינוך לבטיחות בדרכים.
יתרת התקציב מיועדת בין היתר לחינוך ולהסברה, לביצוע סקרים ומחקרים ו להפעלת מרכזי הדרכה ברשויות המקומיות.
בלוח 5 להלן יפורטו התקציבים האמורים לשנים 2014 עד2017.
לוח 5 : תקציב הרשות הלאומית לשנים 2014 עד 2017 ותקציבי ההעברה לגופי ביצוע (במיליוני ש''ח) .
הרשות הלאומית תקציב ההעברה .
לגופי ביצוע שיעור תקציב .
* עד שנת 2015 היה תקציב פיתוח תשתיות של משרד התחבורה - בסך 120 מיליון ש"ח - חלק מתקציב הרשות הלאומית.
החל משנת 2016 הועבר התקציב ישירות ממשרד האוצר למשרד התחבורה.
יצוין כי בשנת 2017 השתנה המודל התקציבי של הרשות הלאומית: תקציב הפעולות שהיא מבצעת בעצמה בתחום הבטיחות בדרכים גדל לעומת התקציב שהקצתה לפעולות שמבצעים גופי הביצוע השונים.
במסגרת פעילות ההסברה של הרשות הלאומית לשינוי תרבות הנהיגה בישראל היא מתמקדת בגורם האנושי כגורם העיקרי לתאונות הדרכים.
מטרת ההסברה היא להגביר את מודעות הציבור (תפיסות, עמדות והתנהגויות) לנושא וליצור תשתית לשינוי התנהגותי בנושא הבטיחות בדרכים.
פעולות ההסברה כוללות שימוש באמצעי התקשורת המסורתיים ובמדיה הדיגיטלית74.
כאמור, על פי חוק הרשות הלאומית, אחד מתפקידי הרשות הלאומית הוא לגבש תכנית רב-שנתית להגברת הבטיחות בדרכים ולפעול ליישומה באמצעות תכניות שנתיות.
נמצא כי הרשות הלאומית לא קיימה דיונים העוסקים בגיבוש מדיניות בנושא הרכיבה על אופניים ועל כלים דו-גלגליים חשמליים לצורך הכנת תכניות העבודה לשנים 2014 עד2017.