HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד צוין בדוח כי תקן כוח האדם בעת חירום אינו נקבע במד"א על פי הצרכים הצפויים, אלא על פי מספר האמבולנסים שיש לארגון בפועל.
79 סנט ג'והן, סנט ג'וזף, אל-מקאסד, אוגוסטה ויקטוריה והסהר האדום.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדוח נכתב כי "מן הראוי לנתח את צרכיו של מד"א בעת חירום ולבדוק מה הם סדרי כוח האדם ומספר האמבולנסים הנדרשים לו עבור פעילותו במצב כזה.
מן הראוי שהתקנים האלה, הגוף האמור לאייש אותם - פיקוד העורף או מד"א - והמשאבים שיוקצו לעניין זה יוסדרו מהר ככל האפשר.
אם העניין לא יוסדר, יש להביאו לפני שר הבריאות ושר הביטחון".
באוגוסט 2009 הוכן מסמך משותף של פקע"ר, מפקדת קצין רפואה ראשי, מד"א ומשרד הבריאות המגדיר את המשימות הנדרשות ממד"א בעתות חירום.
המסמך מפרט גם את היקף כוח האדם ומספר האמבולנסים הנדרשים לשם מתן מענה הן לצה"ל והן לעורף בעת מלחמה כוללת.
מד"א טוען כי המסמך מ - 2009 אינו מספק, ובאוגוסט 2012 הגיש הארגון למשרד הבריאות מסמך המפרט בין היתר את החוסרים בכוח האדם וברכבי הצלה ממוגנים ושאינם ממוגנים.
לפי המסמך יש צורך בתוספת של כ- 1,400 ,אנשי צוות בחירום, במיוחד פרמדיקים ובתוספת של 166 רכבי הצלה- 30 .
מתוכם ממוגני ירי בעתות חירום שולח פקע"ר לתחנות מד"א פלוגות רפואה גדודיות (פלר"ג) לתגבור.
היקף התגבור יכול להגיע למאות חיילים.
פקע"ר ממונה על אימון הפלר"ג ועל שמירת כשירותן.
הוחל בתרגול השילוב בין עובדי מד"א לחיילי הפלר"ג עד למועד סיום הביקורת באוקטובר 2013 , לאבחן משרד הבריאות את היקף כוח האדם ואת מספר האמבולנסים הנדרשים לכלל המשימות של מד"א בעת חירום; לא נבחן הצורך באמבולנסים ממוגנים; ולא נבחן היקף כוח האדם הנדרש בשעת חירום, הן של עובדי מד"א והן של חיילי פקע"ר, וממילא לא גובשו הפתרונות לצמצום הפערים.
בבדיקה עלה כי מד"א, אגף הרפואה של פקע"ר ומפקדת קצין רפואה ראשי פועלים יחד כדי לקבוע את היקף כוח האדם, בייחוד של פרמדיקים, שצה"ל יכול להקצות למד"א (היינו, פרמדיקים שבשעת חירום לא יגויסו לשירות מילואים).
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לזרז את עבודת המטה ולהתארגן לאיוש מהיר של צוותי סיוע למד"א בעתות חירום.
המטה לביטחון לאומי במשרד ראש הממשלה כתב בינואר 2014 למשרד מבקר המדינה כי כדי לבנות את סדר הכוחות של מד"א נדרש שיהיה לו תרחיש ייחוס מצרפי המאושר על ידי הרשות העליונה לאשפוז והמשרד להגנת העורף, תרחיש זה חיוני שכן הוא הבסיס לקביעת סדר הכוחות הנדרש ולהכנת תכנית שלמה.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי לאחר פרסוםתרחיש הייחוס החדש יעודכנו לפיו משימות מד"א.
מן הראוי לסיים בהקדם את הכנת תרחיש הייחוס ואת אישורו, לעדכן לפיו את משימות מד"א, לבחון את צורכי ההיערכות שלו לשעת חירום ולפעול להשלמת חסרים שיתגלו.
אחד מתפקידי מד"א בשגרה ובחירום הוא ארגון התרמות דם, בדיקת מנות הדם וסיווגן, הכנת מרכיבי דם ופלאסמה, החזקת עתודות דם ומרכיביו לעת חירום ואספקתם לבתי החולים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלת שירותי הדם, נמסר כי לפי האומדן יידרשו שירותי הדם של מד"א לבדוק בעת חירום כ- 3,500 .
מנות דם ביממה ולעבדן מבנה בנק הדם הקיים אינו ממוגן ברובו בפני נשק קונוונציונלי ובפני חל"כ.
כמו כן סקר לבדיקת עמידות המבנה קבע כי ברעידת אדמה המבנה צפוי לקרוס.
השטח הקיים כיום במבנה הממוגן בפני חל"כ מצומצם יחסית, ואינו מאפשר ביצוע של כל הבדיקות הנדרשות למנות הדם.
כמו כן אין במבנה הממוגן שטח מתאים לאחסון מלאי של מנות דם ומרכיביו.
נציגי מד"א מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי זה שנים יש למד"א תכנית לבניית מבנה ממוגן באזור רמלה שייועד לבנק הדם ולצרכים אחרים.
בניית המבנה מתעכבת בין היתר בגלל שטרם התקבלו כל האישורים הנחוצים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות העליונה לאשפוז ועל משרד הבריאות לוודא כי בעתות חירום יוכל מד"א לספק את מנות הדם הדרושות.
יש להכין לבנק הדם אתר ממוגן בפני נשק קונוונציונלי ואטום לחל"כ, שיהיה עמיד מפני רעידות אדמה וניתן יהיה לעבוד בו בתפוקה מלאה ולבצע את כל הבדיקות הנדרשות למנות הדם גם במצבי חירום.
חוק מגן דוד אדום, התש"י- 1950 קובע כי שר הבריאות ממונה על יישום החוק, שבו נקבע גם כי אחת ממטרות מד"א היא "לקיים לטובת כלל התושבים שירות של אגירת דם, פלאסמה ומוצרי לוואי שלהם".
שירותי הדם של מד"א אחראים להתרים מנות דם, לעבדן, לבָדקן ולספק אותן ואת רכיביהן ברגיעה ובעתות חירום.
כדי לעמוד בדרישות לדם בעתות חירום ולהבטיח את אספקתו, החל מד"א כבר בשנת 2004 .
לחפש ארגון בחו"ל שניתן יהיה בשעת הצורך לרכוש ממנו מנות דם בבדיקה עלה כי מד"א פנה למשרד הבריאות באוגוסט 2004 וביקש לצרפו כצד בהסכם עם ארגון שכזה.
ואולם באוקטובר 2004 השיב המשנה למנכ"ל המשרד, ד"ר בעז לב, כי לאחר שבחן את הנושא, "אין מקום ואפשרות להצטרפות משרד הבריאות לחוזה".
במאי 2008 נחתם הסכם בין מד"א לספק בחו"ל לאספקת דם בעתות חירום לישראל.
נכון ליום חתימת ההסכם, היה מחיר מנת דם כ-200 דולר.
ההסכם בתוקף עד לשנת 2018.
עובדי מד"א טענו בפני נציגי משרד מבקר המדינה כי אין זה סביר שהאחריות לאספקת מנות דם בעתות חירום תחול רק על מד"א, ללא השתתפות של משרד הבריאות.
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי האחריות למשק הדם של מדינת ישראל ברגיעה ובחירום היא של מד"א, ו"ככל שתיווצר הוצאה בגין ייבוא מנות דם יידון הנושא ככל שאר העלויות הנוספות בשעת החרום".
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תקצוב היערכותו של מד"א לחירום .
בדוח המיוחד נכתב כי פעילות מד"א בעת מלחמת לבנון השנייה הסבה לו הוצאות חריגות, למשל עקב תוספת כוננות ורכישת ציוד לאמבולנסים ולצוותים.
עד מועד סיכום הביקורת הקודמת (ביוני 2007 "), לא הועברו למדא כספים למימון ההוצאות הנוספות בזמן המלחמה.
משרד מבקר המדינה המליץ אז כי משרד הבריאות, בשיתוף משרד האוצר ועם משרד הביטחון, יבחן כיצד להבטיח את פעילות מד"א בעת חירום.
בביקורת הנוכחית נמצא כי תקציב מד"א אינו כולל סעיפים להיערכות לחירום.
כך למשל הצטיידות לשעת חירום, הדרכה ותרגול שאמורים להתבצע בתקופת רגיעה, אינם מתוקצבים.
מד"א מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי עד שנת 2010 השתתף משרד הבריאות בעלויות התרגול וההשתלמויות, אך מאז מד"א מממן אותם ממקורותיו, בעלות של כמיליון ש"ח בשנה.
באוגוסט 2012 כתב מנכ"ל מד"א למשרד הבריאות כי לצורך היערכות הארגון לעתות חירום נדרשת תוספת תקציב של כ -43 מיליון ש"ח עבור הצטיידות חד -פעמית להגדלת צי רכבי ההצלה ל -300 כלי רכב, לרכישת ציוד מיגון אישי ולרכישת אמבולנסים ממוגנים.
כמו כן נכתב כי נדרשת תוספת של כ -19.
5 מיליון ש"ח לשנה עבור שימור המוכ נות, ובכלל זה אחזקת צי של רכב הצלה, הדרכה ותרגול, כוננות שוטפת ורכישת טלפונים לווייניים.
לא נמצא מענה של המשרד לפנייה זו.
כאמור משרד הבריאות סבור שעל מוסדות הבריאות, ובכללם מד"א, להכין את עצמם לביצוע משימותיהם בזמן חירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבר יאות לוודא כי מד"א נערך לעתות חירום כראוי, בין אם מתקציבו או ממקורות תקציב אחרים.
מערכת הבריאות היא מערכת גדולה ומורכבת העוסקת בחיי אדם, ובעתות חירום אחראית לעשרות אלפי מטופלים הזקוקים לשירותים רפואיים הן במערכת האשפוז והן במרפאות בקהילה.
האחריות ל הכנת העורף בעתות חירום : יותר משבע שנים לאחר תום מלחמת לבנון השנייה, ומעל 22 שנה מאז הקמת פקע"ר בצה"ל, אין עדיין חוק מקיף שמרכז את כל הנוגע לטיפול בעורף בעתות חירום, ושמבהיר מהם הסמכויות ותחומי האחריות של כל אחד מהגופים המטפלים בעורף בחירום.
ראוי גם להסדיר לאלתר את הסמכות החוקית של הרשות העליונה לאשפוז, כך שתוכל להנחות את קופות החולים וגופים אחרים במערכת הבריאות כיצד להיערך לחירום.
משרד מבקר המדינה העיר על כך כבר לפני שבע שנים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משימות קופות החולים בעתות חירום : כבר לפני שבע שנים העיר משרד מבקר המדינה כי יש להסדיר בחוק את הכנתן של קופות החולים לעתות חירום, ואת היקף השירותים הרפואיים שיינתנו בחירום לאוכלוסייה.
ואולם עד אוקטובר 2013 לא הוסדר הנושא בחוק.
ראוי להסדיר זאת בהקדם כדי להבטיח רמת שירות ראויה לאוכלוסייה.
ה קופות טוענות שלא יוכלו לספק כיאות את כל השירותים הנדרשים מהן בעתות חירום.
מפאת חומרת הממצאים ועומק המחסור במשאבים, על משרדי הביטחון, האוצר והבריאות להתערב בסוגיית מוכנות קופות החולים, ובינתיים מן הראוי שהרשות העליונה לאשפוז ומשרד הבריאות, בשיתוף קופות החו לים, ינסו לגבש פתרון לקביעת סדרי העדיפויות למשימות המוטלות בעתות חירום על קופות החולים.
מיגון מוסדות הרפואה, חדרי המצב ומערכות התקשורת : 1 .
במערכת האשפוז- במצב מלחמה גוברת חשיבות מיגונם של מוסדות רפואיים.
על משרדי הבריאות והאוצר ובתי החולים לצמצם את ה פערים המשמעותיים הקיימים בין צורכי המיגון בבתי החולים לבין המצב בפועל.
במרפאות הקהילה - על גורם מוסמך לקבוע את רמת המיגון של המרפאות האחודות שאמורות לפעול בעתות חירום.
)מיגון חדרי מצב (חמ"לים- מן הראוי שהן אגף הרפואה של פיקוד העורף בצה"ל והן הרשות העליונה לאשפוז יבחנו בהקדם העברת חדרי המצב שלהם למקומות מתאימים העונים על דרישות המיגון; כמו כן על כל מחוז של משרד הבריאות ושל קופות החולים להכין חדר מצב (וכן חדר מצב חלופי) מתאים לייעודו, ממוגן ואטום כנדרש.
חדרי מצב במגדלי משרדים- על הרשות העל יונה לאשפוז ועל פיקוד העורף לבחון אם נכון למקם חדרי מצב בקומות הגבוהות של מגדלי משרדים.
אמצעי תקשורת בחדרי מצב- כמו כן מן הראוי שיהיו בכל חדרי המצב אמצעי תקשורת המותאמים לעתות חירום.
שירותים בקהילה : יש מקום לנתח את התנהגות האוכלוסייה בעתות חירום, ובין היתר את הביקוש לביקורי בית ולבדיקות במכונים ובמעבדות, כדי שניתן יהיה לגבש אומדנים איכותיים ולהיערך לחירום בצורה מיטבית.
ראוי לאמוד תקופתית את החוסרים הצפויים בעתות חירום בכוח האדם של היחידות לטיפולי בית של קופות החולים ולתכנן את הדרכים לצמצמם.
מרפאות אחודות : מרפאות אלה אמורות לפעול בשעת חירום ולהוות את הגורם העיקרי למתן שירות רפואי בעורף.
עליהן להיות בגודל מתאים לכמות הפונים הצפויה וברמת מיגון גבוהה, המאפשרת מתן טיפול תוך הבטחת ביטחון המטופלים והצוות הרפואי.
ביקורי בית וביקורים במקלטים : כדי לשרת כראוי את האוכלוסייה שתשהה בעתות חירום בביתה או במקלטים, ראוי לאמוד את מספר ביקורי הרופאים שיידרש בחירום.
יש להתחשב בכך שבנוסף על ביקורי הבית הנדרשים בעתות רגיעה לטיפול במקרים חריפים, עלולות להתווסף דרישות לביקורי בית של חולים, בייחוד קשישים, שמוגבלים בניידות.
ראוי לגבש נוהל בנדון.
תרופות בקהילה : על הרשות העליונה לאשפוז, על משרד הבריאות ועל קופות החולים לוודא שבעתות חירום יהיה בנמצא מלאי תרופות החיוניות לטיפול בקהילה בעתות חירום.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 טיפול בנפגעי החרדה : על הרשות העליונה לאשפוז ועל פיקוד העורף להגדיר אמ ות מידה לפריסת אתרי הדחק בעתות חירום בהתאם למשל להיקף האוכלוסייה, לסיכויי הפגיעה באזורים השונים ולנגישות של בתי החולים בסביבה, כך שתתקבל פריסה מיטבית.
בתי חולים פרטיים : על הרשות העליונה לאשפוז, משרד הבריאות ופקע"ר לאשר את תכנית ההיערכות לחירום של בתי החולים הפרטיים.
תפקוד מד"א : מן הראוי לסיים בהקדם את הכנת תרחיש הייחוס למד"א, תרחיש זה חיוני שכן הוא הבסיס לקביעת סדר הכוחות הנדרש ולהכנת תכנית שלמה, לאשרו ע"י הרשות העליונה לאשפוז, המשרד להגנת העורף ופיקוד העורף, לעדכן בהתאם את משימות מד"א, לבחון את צורכי היערכ ות מד"א לחירום ולפעול להשלמת הפערים, אם יהיו.
בנוסף על כך על הרשות העליונה לאשפוז ועל משרד הבריאות לוודא כי בעתות חירום יוכל מד"א לענות על הביקוש למנות דם.
לשם כך יש להכין לבנק הדם אתר מתאים לתפוקה הנדרשת בחירום, שיהיה מוגן מפני נשק קונוונציונלי ומפני חל"כ ועמיד בפני רעידות אדמה.
הקצאת המשאבים הלאומיים בעתות חירום: רופאים, מאבטחים לבתי חולים, מורות-חיילות המפעילות מעונות לילדי עובדים חיוניים, רכב ממוגן, קסדות ואפודי מגן הם משאבים לאומיים שבחירום מצויים כולם במחסור.
על צה"ל, המשרד להגנת העורף, משרד הבריאות ו הרשות העליונה לאשפוז לקבוע מבעוד מועד סדרי עדיפויות לאופן הקצאתם בחירום.
יש גם להסדיר לאלתר את מערך האבטחה בבתי החולים לעתות חירום, באופן שיבטיח שהסגל הרפואי יוכל להמשיך לתפקד בחירום ללא הפרעה, ובמיוחד במצב של הגעת נפגעי חרדה רבים עקב פגיעת חומרי לחימה כימיים באוכלוסייה האזרחית.
בביקורת עלו ממצאים מדאיגים המעידים על חוסר מוכנות לעתות חירום של מערך הבריאות בקהילה.
על משרדי הבריאות, האוצר, הביטחון והגנת העורף להירתם בהקדם האפשרי לתיקון הליקויים החמורים שהדוח מצביע עליהם.
מן הראוי לקדם את גיבושה של תורת ביטחון משולבת ברמה הלאומית והמקומית עם החזית האזרחית (הקהילה), שתהווה בסיס לתכנית עבודה מתוקצבת ורב - שנתית.
תכנית לאומית כזו אמורה לקבוע יעדים מוגדרים היטב להיערכות של כלל הגורמים המעורבים לקראת העימות הרחב הבא ואירועי חירום אחרים.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
רפואה מונעת היא התערבות רפואית המופעלת על פרטים באוכלוסייה, כדי למנוע התפתחות של מחלות, ואם הן כבר קיימות - למנוע את המשך התפתחותן ואת הסיבוכים שהן עלולות לגרום להם.
ההנחה בבסיס הרפואה המונעת היא שאם מאתרים בזמן שינויים המפריעים לפעילותו התקינה של הגוף (שי נויים פתולוגיים) ומונעים אותם, מונעים מחלה ותמותה, משפרים את איכות החיים של המטופל, ובמקרים רבים נחסכות עלויות הכרוכות בטיפול שיהיה צריך לתת לו (כולל אשפוזים יקרים) אם לא יאותרו השינויים במועד.
מתן חיסונים נחשב לפריצת דרך ברפואה המונעת.
בעולם כולו הביאו החיסונים נגד מחלות זיהומיות לירידה ניכרת בתחלואה ובתמותה ממחלות אלה.
משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) ממליץ, באמצעות שירותי בריאות הציבור שבמשרד (להלן גם - השירות) על מתן חיסונים לילדים 21 נגד14 גורמי מחלות זיהומיות.
חיסונים אלה כלולים בסל שירותי הבריאות22 (להלן - הסל או סל הבריאות) וניתנים דרך שגרה לתינוקות, לפעוטות 23 ולתלמידים עד כיתה ח (להלן- חיסוני השגרה או החיסונים לילדים).
כמו כן, המשרד ממליץ על מתן חיסונים לכלל המבוגרים במדינה 24 ,, לרבות קשישים, אוכלוסיות רגישות חיילים, מטיילים לפני יציאתם למדינות מסוימות ב חו"ל, עובדי מערכת הבריאות ותלמידי מקצועות הבריאות.
החיסונים לילדים ולמבוגרים ניתנים בכמה מסגרות - בתחנות לבריאות המשפחה (להלן - תחנות טיפת חלב או תחנות), בבתי הספר, בצה"ל, בקופות החולים, בבתי החולים ובלשכות הבריאות המחוזיות של המשרד.
בתחנות טיפת חלב ניתנ ים שירותי רפואה מונעת בכל שנה לכמיליון תינוקות ופעוטות וכן לאימהותיהם, מתוקף התוספת השלישית25 של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק).
הטיפול המונע הניתן לתינוקות ולפעוטות כולל, נוסף על מתן חיסונים, ביצוע בדיקות סינון - בדיקת ראייה, בדיקת תקשורת, בדיקת התפתחות, מדידת גובה ומשקל ובדיקת רופא.
ברחבי הארץ פרוסות כ- 1,000 תחנות טיפת חלב .
לשכות הבריאות המחוזיות של משרד הבריאות26 מפעילות כ-%43 מהתחנות (להלן- התחנות הממשלתיות).
תחנות אלה פועלות במבנים של הרשויות המקומיות, ועל פי נתוני המשרד מדצמבר 2013 היו בהן בטיפול כ - 590,000 תינוקות ופעוטות; עיריות תל אביב-יפו וירושלים מפעילות, במבנים השייכים להן, כ- 4.
5% מהתחנות (להלן גם- התחנות העירוניות).
בתחנות שמפעילה עיריית ירושלים היו בטיפול כ - 96,000 ילדים, ובתחנות שמפעילה עיריית תל אביב -יפו - כ- 37,500 תינוקות .
מהלידה ועד כיתה ח 22 סל שירותי הבריאות כולל את השירותים הרפואיים שזכאים לקבל מבוטחי קופות החולים בישראל מתוקף חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994.
23 תינוקות- מהלידה עד גיל שנה; פעוטות - מגיל שנה עד גיל שש.
25 החוק קבע שהמדינה תספק את עיקר שירותי הבריאות לפרט באמצעות קופות החולים.
התוספת השנייה לחוק קובעת את סל השירותים שקופות החולים אחראיות לספק; התוספת השלישית קובעת את השירותים שהמדינה עצמה אחראית לספק: רפואה מונעת, שירותי גריאטריה, שירותי פסיכיאטריה ומימון רכישת מכשירי שיקום.
26 קיימות שבע לשכות בריאות מחוזיות של משרד הבריאות, ש מטרתן בין השאר ליישם את המדיניות שנקבעה בנוגע לבריאות הציבור בתחומים שונים של מערכת הבריאות.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ופעוטות.
קופות החולים (להלן גם - הקופות) מפעילות, במבנים השייכים להן, כ -52% מהתחנות, בעיקר עבור מבוטחיהן.
בתחנות אלה היו בטיפול כ- 194,000 תינוקות ופעוטות27 .
עמותות במזרח ירושלים מפעילות כ- 0.
5% מהתחנות, שבהן היו בטיפול כ- 5,000 תינוקות ופעוטות.
יצוין כי הש ירות בתחנות הממשלתיות והעירוניות ניתן לכלל האוכלוסייה, ו אינו מותנה בהשתייכות לאחת מה קופות.
המשרד רוכש במרוכז את מנות החיסונים הנדרשות ל-14 חיסוני השגרה, ומספק אותן לכל 1,000 התחנות (כולל לאלו שמפעילות קופות החולים ועיריות תל אביב-יפו וירושלים) ולבתי הספר.
בשנת 2013 העריך המשרד את העלות הכוללת של מתן החיסונים בתחנות ובבתי הספר, כולל רכש החיסונים, בכ-600 מיליון ש"ח28.
בחודשים דצמבר 2012 - ספטמבר 2013 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על מערך החיסונים בישראל 29.
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: שיעור הילדים המקבלים את חיסונ י השגרה; פעולות המשרד בעניין הורים שאינם מחסנים את ילדיהם; חיסון עובדי מערכת הבריאות; הכללת חיסון נגד נגיף הפפילומה האנושי ( HPV ) (להלן- נגיף הפפילומה) בסל הבריאות; פעילות המשרד הנוגעת לחיסוני מבוגרים; קיום רשומות רפואיות ממוחשבות של חיסונים; העברת מידע על חיסונים בין הגופים המבצעים אותם; ומעמדה של הוועדה המייעצת למחלות זיהומיות ולחיסונים (להלן - הוועדה המייעצת), שממנה ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות (להלן גם - ראש השירות).
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות, בארבע קופות החולים - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), לאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) וקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) - וכן בצה"ל ובעיריות תל אביב-יפו וירושלים.
בזמן ביצוע הביקורת, בפברואר-אוגוסט 2013 , התגלה נגיף הפוליו30 בדרום הארץ, והמשרד החל באוגוסט 2013 במבצע חיסוני ילדים עד גיל תשע מפני הנגיף, תחילה בדרום ואחר כך בכל הארץ.
תכנית חיסוני השגרה בישראל לילדים (מהלידה ועד כיתה ח), המפורסמת באתר האינטרנט של המשרד, כוללת חיסונים נגד 14 המחלות האלה: דיפתריה (אסכרה), התוקפת את דרכי הנשימה העליונות וגורמת לדלקת ולנפיחות באזור הצוואר; טטנוס (צפדת), הגורמת בין היתר להתכווצויות בשרירי הלסת, שבעקבותיהן נוצרים קשיים בבליעה, וכן לקשיחות בשרירים אחרים בגוף; שעלת, הגורמת להתקפים פתאומיים של שיעול מתמשך, וכן עלולה לגרום בין .
27 בתחנות של מבוטחי שירותי בריאות כללית כ- 100,000 ילדים, של מכבי שירותי בריאות כ- 51,500, של קופת חולים מאוחדת כ- 26,300 ושל לאומית שירותי בריאות כ- 16,200.
28 העלות כוללת מלבד רכש החיסונים את העסקת כוח האדם בתחנות הממשלתיות ובתחנות שמפעילות הקופות ועיריות תל אביב -יפו וירושלים, וכן את ההפעלה של שירותי הבריאות לתלמיד - המופעל באמצעות המשרד ובאמצעות ספקים חיצוניים.
29 'בעניין הביקורת על תחנות טיפת חלב, ראו בדוח זה בפרק "המערך של תחנות טיפת חלב", בעמ 647.
30 נגיף הפוליועלול לפגוע במערכת העצבים ולגרום למחלת שיתוק ילדים.
המחלה גורמת במקרים חמורים אף למוות.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היתר לפרכוסים, לקרע בסרעפת ולדימום במערכת העיכול31 ; שיתוק ילדים (פוליו); המופילוס אינפלואנזה b , הגורם לדלקת קרום המוח, לאלח דם32 ולדלקת ריאות; דלקת כבד נגיפיתB - מחלה זיהומית שנגרמת מווירוס הפטיטיסB , שיכולה לגרום למחלות כבד קשות, לדלקת כבד כרונית, לשחמת ואף לסרטן הכבד; חצבת, הגורמת לחום, לדלקת עיניים ולפריחה, וכן עלולה לגרום בין היתר לדלקת ריאות, לדלקת אוזניים ולדלקת המוח; חזרת, הפוגעת בבלוטות הרוק ובבלוטות שמתחת לאוזניים; אדמת, הגורמת לנפיחות בבלוטות הלימפה, לחום גבוה, לפריחה, לדלקת עיניים וכן לכאב ולנפ יחות בקשרי הלימפה; אבעבועות רוח, הגורמות לפריחה מוגלתית והעלולות לגרום גם לדלקת המוח, לדלקת ריאות ולדלקת הכבד; חיידק הפנוימוקוקוס, הגורם לדלקת ריאות, לדלקת קרום המוח, לדלקת אוזניים ולאלח דם; נגיף הרוטה, הגורם לשלשולים קשים; דלקת כבד נגיפית A - מחלה זיהומית שנגרמת מווירוס הפטיטיס A , שיכולה לגרום למחלות כבד קשות; ונגיף הפפילומה, הגורם בין היתר לסרטן צוואר הרחם וליבלות באיברי המין33.
בשנת חייו הראשונה מקבל התינוק11 זריקות ושלוש מנות חיסון באמצעות טיפות.
הטיפות וחלק מהזריקות ניתנות כמה פעמים במשך שנה זו34.
חיסונים אלה מכילים 33 מנות חיסון נגד 12 גורמי מחלות זיהומיות, כמות הדומה לכמות המנות הניתנת בחלק מהמדינות המערביות35 .
הוועדה המייעצת למחלות זיהומיות ולחיסונים, שממנה כאמור ראש השירות, ממליצה למשרד על מדיניות החיסונים (על הרכב הוועדה, תפקידיה ומעמדה ראו להלן).
האגף לאפידמיולוגיה בשירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות אחראי לצמצום התחלואה במחלות זיהומיות באמצעות ניטור מחלות אלה, וכן הוא נושא באחריות לתכנית החיסונים ולניטור ולניתוח של תופעות הלוואי הנגרמות מהחיסונים36 .
החיסונים עד גיל שנתיים וההשלמות עד גיל שש37, ניתנים על ידי האחיות בתחנות טיפת חלב; החיסונים בכיתות א, ב ו -ח ניתנים בבתי הספר, באמצעות "שירותי הבריאות לתלמיד", המופעלים בעיקר בידי ספקי חוץ שהמשרד מפקח על פעילותם38.
במועד ביצוע הביקורת39 .
31 עקב הסיבוכים הקשיםהעלולים להיגרם משעלת, יש הכרח בין השאר לאשפז את החולה בטיפול נמרץ.
32 אלח דם- מצב מסכן חיים שנגרם בעקבות תגובת יתר של מערכת החיסון של הגוף לזיהום.
אלח הדם יכול לגרום לדלקת מערכתית, לנפיחות ולהיווצרות קרישים בזרם הדם.
33 ( שמותיהם של תרכיבי החיסון הם דיפתריה, טטנוס, שעלת DTaP), פו ליו ( IPV ), המופילוס אינפלואנזה b (Hib ), דלקת כבד נגיפיתB ( HBV ( ), חצבת, חזרת, אדמת MMR ), אבעבועות רוח (Var ( ), פנוימוקוקוס PCV13 ( ), רוטהrota ), דלקת כבד נגיפיתA ( HAV ) ונגיף הפפילומה האנושי ( HPV .
) 34 שלוש זריקות נגד דלקת כבד נגיפיתB ; ארבע זריקות המכילות תרכיב משולב נגד שיתוק ילדים, צפדת, אסכרה, שעלת והמופילוס אינפלואנזה b ; שלוש זריקות נגד פנוימוקוקוס; זריקה אחת המכילה תרכיב משולב נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח; ושלוש מנות חיסון באמצעות טיפות נגד רוטה.
35 לדוגמה, בגרמניה ניתנות 33 מנות חיסון; בארצות הבר ית - 31-29 מנות; באוסטרליה - 30 מנות; בקנדה- 26 מנות; ובאנגליה- 25 .
מנות 36 מיוני 2013 ,, התחיל האגף לאפידמיולוגיה, בשיתוף המחלקה לניהול סיכונים באגף הרוקחות לפעול לשיתוף פעולה בין האגפים בנוגע לניטור ולניתוח של תופעות הלוואי הנגרמות מהחיסונים.
כל דיווח על תופעות חריגות סמוך לקבלת חיסון נחקר באופן מעמיק, ואם יש צורך בכך מועלה הנושא לפני ועדת הערכה של אירועים חריגים.
בין גיל שנתיים לגיל שש לא ניתנים חיסונים, אלא נעשות רק בדיקות סינון 38 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 60א ( 2010 ), בפרק "מתן שירותי הבריאות לתלמיד ועבודת המטה בדבר העברתם לידי גוף חיצוני", עמ' 343-363 .
39 בשנת הלימודים התשע"ג שהחלה באוגוסט 2012 והסתיימה באוגוסט 2013.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בוצעו חיסונים אלה בידי החברות "נטלי" ו"פמי פרימיום", למעט במחוז הדרום, שבו בוצעו החיסונים בידי המשרד40.
מידע בדבר שיעור הילדים המחוסנים .
מידע מלא על המתחסנים חשוב ביותר הן בשגרה והן בעת התפרצות מחלות.
מידע מלא בנושא זה בזמן אמת ניתן לקבל באמצעות מערכת מחשב מרכזית שאליה מוזנים כל נתוני המתחסנים, ובכלל זה החיסונים שקיבלו.
מידע ממוחשב וזמין יסייע גם להורים.
עד למועד סיום הביקורת אמד המשרד את שיעור הילדים שחוסנו באמצעות מדגם הכולל נתוני חיסון בנוגע ל -17% מהילדים.
כל הגופים המחסנים - לשכות הבריאות המחוזיות, הקופות ועיריות תל אביב-יפו וירושלים - המשתמשים במערכות מידע שונות41 - העבירו את הנתונים שעלו במדגם להנהלת שירותי בריאות הציבור, וזו ריכזה את הנתונים ועיבדה אותם.
לדעת משרד הבריאות, מדגם זה נותן תמונת מצב אמינה בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר שבשל ניהול מערך החיסונים במדינת ישראל באמצעות מערכות מידע שונות, אין למשרד תמונה כוללת ואמינה של מספר המחוסנים והחיסונים שקיבלו.
על המשרד לבחון את המשך הפעולות להקמת מאגר נתונים ארצי בנושא החיסונים, תוך מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותם של אזרחים נוכח המידע הרגיש שאמור להימצא בו42.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2014 כי פיתח תכנה ("נחליאלי") שתכלול נתונים על כל מאגר מידע על נתוני החיסונים שיתקבלו מכל [ הילדים שחוסנו, ללא קשר לגוף המחסן , והשלים את כל הצעדים הנדרשים לתפעולה.
על פ]המפעיליםי התכנון, יהיה ניתן לקבל מידע באמצעות תכנה זו בנוגע לכלל אוכלוסיית היעד בישראל.
המשרד מקבל מידע חודשי על התינוקות שנולדו43 , אך לא משתמש במידע זה כדי לנתח את אוכלוסיית היעד לקבלת חיסונים.
כמו כן, המשרד אינו מעביר את המידע על כל התינוקות הנולדים לתחנות, על מנת שיוכלו לזמן את ההורים לבצע לתינוקות חיסונים.
נוסף על כך, לתכנה "מחשבה בריאה", שמותקנת כיום בכמחצית התחנות הממשלתיות 44 , יש קישור .
40 לקראת שנת הלימודים התשע"ד, שהחלה באוגוסט 2013 , פרסם המשרד מכרז שבו אפשר ליותר מספק אחד לספק שירותים אלה.
במכרז זכו שתי חברות - נטלי שנותנת את השירות בירושלים, במחוז צפון ובחיפה; ופמי פרימיום שנותנת את השירות במחוז מרכז ובתל אביב.
41 בכללית, במכבי ובמאוחדת ניתן להפיק דוחות ממוחשבים באמצעות תכנות שהן התקינו.
לאומית משתמשת בתכנת רחל" י, שסיפק לה משרד הבריאות, אולם אין ביכולתה להפיק דוחות ממוחשבים באמצעות תכנה זו, ולכן נרשמים הנתונים הנוגעים לחיסונים גם באופן ידני.
עיריות תל אביב-יפו וירושלים משתמשות בתכנת "מחשבה בריאה", שסיפק להן המשרד .
42 'בעניין זה ראו גם בדוח זה בפרק "מחשוב מערך החיסונים בישראל", עמ679.
43 פרט לתינוקות שנולדו לחסרי מעמד בישראל- למשל מסתננים, מהגרי עבודה ומבקשי מקלט.
44 במחצית האחרת של התחנות הממשלתיות מותקנת תכנת רחל"י (רשומת חיסונים לאומית לישראל).
על ליקויים נוספים בנוגע לתכנות המחשב שבתחנות, ראו בדוח זה בפרק " המערך של תחנות של טיפת חלב", עמ' 647, וכן בפרק "מחשוב מערך החיסונים בישראל", עמ' 679 .
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למרשם האוכלוסין, אך התחנות אינן מסתייעות בקישור זה כדי לאתר ילדים שלא הגיעו לתחנות.
יצוין כי אי-הגעת ההורים לתחנות למתן חיסו נים לילדיהם נובעת בין היתר מסיבות אידאולוגיות או דתיות, משכחה, מחשש מתופעות לוואי, מקושי טכני או כלכלי, מבעיות רפואיות שמהן סובלים הילדים ומחוסר זמן (כגון במשפחות מרובות ילדים).
מכיוון שאין בידי משרד הבריאות מידע על הילדים שאינם רשומים בתחנות, ממילא אין בידיו מידע בנוגע לזהותם של הילדים שלא חוסנו, והדבר מקשה עליו לפעול בנושא העלאת שיעור המתחסנים.
המשרד הודיע כי בכוונתו להרחיב את פעילותה של התכנה מחשבה בריאה לכלל התחנות, ולעשות שימוש בקישור שיש לתוכנה זו עם מרשם האוכלוסין.
כך יוכל המשרד לקבל את המידע על ילדים שלא התחסנו כיוון שאינם רשומים בתחנות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משרד הבריאות לעשות שימוש במידע החודשי שהוא מקבל על התינוקות שנולדו.
כמו כן, עליו להמשיך ולפעול להשלמת התקנת תכנת מחשבה בריאה בכל התחנות הממשלתיות.
כמו כן, על המשרד להשתמש בקישור של התכנה למרשם האוכלוסין ובמידע החודשי שהוא מקבל על התינוקות שנולדו, כדי לאתר ילדים שלא חוסנו ולהעלות את שיעור המתחסנים.
יש לציין שמידע על תינוקות שנולדו חשוב בייחוד לגבי אוכלוסיית חסרי המעמד בישראל, מכיוון שבארצות מוצאם של חסרי המעמד אין מערך חיסונים מסודר, ומכיוון שהם מתגוררים בישראל בצפיפות רבה יחסית - ובשל כל אלה גובר החשש כי הם יידבקו במחלות וידביקו אחרים.
אף שחסרי המעמד בישראל מונים כמה עשרות אלפים, וחלקם אף מגיעים כדי לחסן את ילדיהם בתחנות טיפת החלב, אין לגביהם רישום מסודר, ובפרט לגבי התינוקות שנולדים להם, וקבלת מידע בעניין זה עשויה לסייע לתחנות לאתרם ולחסנם45.
הילדים מקבלים את החיסונים בתחנות טיפת החלב מגיל חודש עד גיל שנתיים.
המשרד מחשב את שיעור הילדים שחוסנו בפרק זמן זה, כאשר הילדים מגיעים לגיל שנתיים.