HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בקנה אחד עם התכלית שעמדה בבסיס ההחלטה להקים את המינהלת הנהלת המשרד לא נימקה מדוע לאחר שאימצה את המלצת ועדת אלרן והקימה את מינהלת הטיולים היא נוקטת צעד נוסף שיש בו משום פגיעה בעצמאותה.
הדברים שכתב משרד מבקר המדינה ב- 2004 , אשר לפיהם יועלו ויידונו כל ]הדיונים על פיצול המינהלת [ "ראוי היה שבמסגרת זו השיקולים בעד ונגד ויתקבלו החלטות באופן מסודר ומתועד", נכונים גם להחלטה האמורה שקיבל ממלא מקום מנהל המינהל.
היבטים פדגוגיים של טיולי בתי ספר .
בחוזר טיולים, במבוא לפרק, נכתב: "הטיול השנתי הוא אחת מגולות הכותרת של מערכת החינוך ומרכיב מרכזי בתהליך של עיצוב הנוער והקניית ערכים הקשורים ביחסים שבין הנוער לארצו.
משרד החינוך רואה חשיבות רבה ביציאה לטיולים המשתלבים בתכנית הלימודים, כמו גם ביציאה לפעילויות חוץ-בית-ספריות בעלות ערך לימודי, חינוכי או חברתי".
מטרת הטיול לפי החוזר היא "הכרת הארץ ואהבתה וטיפוח המחויבות והאחריות לארץ ישראל (לנוף, לטבע, לאדם ולחברה) ולמדינה".
החוזר גם קבע יעדים לטיול, ובהם בתחום הלימודי, החינוכי -ערכי והחווייתי-ריגושי.
בחוזר טיולים הבחין המשרד בין שלושה סוגי טיולים (שעת סיור, יום סיור וטיול שנתי) והמליץ על מספר ימי טיול לכל אחד מהם.
סיכום מספר הימים האמורים להיות לכל סוגי הטיולים העלה שכל תלמיד צפוי להשתתף בתשעה -עשרה ימי טיול בשנה, שהם עד %4-%5 מימי הלימודים בשנה6, ובסך הכול יותר מ-100 ימי טיול בכיתות א' -י"ב.
הורי התלמידים נדרשים לממן את עלות הטיולים (ראו להלן), והמשרד מממן את הפעלת הלשכה הארצית לתיאום טיולים וחדר המצב ו את מערך הפיקוח על הטיולים.
מחוזר טיולים עולה שהמשרד מייחס לטיולי בתי ספר חשיבות פדגוגית רבה.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של המשרד בכמה סוגיות פדגוגיות הקשורות לטיולי בתי ספר, ולהלן ממצאיו: .
מדיניות טיולים ותכנית טיולים ארצית .
ועדת אלרן המליצה עלהקמת מינהלת טיולים שתנחה אותה מועצה ציבורית (להלן - המועצה); המועצה נדרשה להתוות את מדיניות המשרד ולהמליץ לשר ולמנכ"ל על צעדים שיקדמו את הטיולים.
עם הקמת מינהלת הטיולים מינה המשרד מועצה שמטרתה קידום נושא הטיולים והיציאה לשדה במערכת הלימודים.
הביקורת הקודמת העלתה שדיוני המועצה לא הביאו לגיבוש מדיניות בנושא .
6 בבתי הספר היסודיים יש כ-220 ימי לימודים בשנה, ובעל-יסודי יש כ -210 .
ימים 746 דוח שנתי59ב .
הטיולים ושמאז מרס 2003 היא לא התכנסה כלל.
בדיקת המעקב העלתה שגם ממועד סיום הביקורת הקודמת עד סיום הביקורת הנוכחית (ספטמבר 2008 ) לא כינס המשרד את המועצה.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 מסר ראש מינהלת הטיולים: "אני באופן אישי והמינהל באופן מרוכז, נקטנו דיונים ויוזמות נרחבות בנושא.
בכל שנה נערך כנס ארצי.
בתוכו אנשי רוח ואקדמיה רבים, בצד אנשי פדגוגיה".
תשובה דומה מסר למשרד מבקר המדינה גם מנהל המינהל.
בתשובותיהם לא נמסר אם הכנסים מילאו את התפקידים המקוריים של המועצה וכיצד סייעו בקביעת מדיניות המשרד בענייני טיולים.
במאי 2005 מינתה הנהלת המשרד ועדה "לקידום הכרת הארץ ואהבת המולדת" (להלן - הוועדה לקידום הכרת הארץ).
לראש הוועדה מונה מנהל המינהל לשעבר, ועם חבריה נמנו עובדי המשרד, מנהלי בתי ספר, אנשי אקדמיה וגורמים נוספים שקשורים לטיולי בתי ספר.
בנובמבר 2006 סיימה הוועדה להכין את התכנית לסיורים ולהכרת הארץ בכיתות א'-י"ב (להלן - תכנית הסיורים).
התכנית כללה עקרונות מנחים; דרכים לשילוב התכנית בהוויה החינוכית של בית הספר; תכניות סיורים לחינוך היסודי ולחינוך ה על-יסודי בהתייחסות לאזורי סיור בכל שכבת גיל ולמקצועות הלימוד; ומהלכים אופרטיביים לקידום התכנית, בשימת דגש על מקומן של הרשויות המקומיות.
לפי התכנית, הפעלת התכנית הארצית והטמעתה אמורות להימשך עשר שנים.
(א) הפעלה מלאה של תכנית הסיורים משמעותה הפעלתה במאות יישובים, ולכן הייתה אמורה תכנית הפעולה לקבוע בין היתר בכמה יישובים היא תופעל מדי שנה ולכלול אומדן תקציבי רב-שנתי.
(ב) בפברואר 2007 הוצגה התכנית למנכ"ל המשרד לשעבר מר שמואל אבואב.
בסיכום הדיון נכתב שהמנכ"ל "מייחס חשיבות רבה להפעלת התכנית", אך לא נכתב שהוא מאש ר אותה לביצוע, ואין בו אזכור למשאבים הדרושים ליישומה.
,בתכנית הסיורים היו שלושה שלבים: השלב הראשון אמור להימשך שנתיים ובהן המשרד נדרש בין היתר לקיים ניסוי מבוקר תוך כדי ביצוע מחקר הערכה; השלב השני אמור להימשך שלוש שנים, ובהן המשרד נדרש להפעיל את התכנית "בקרב אוכלוסיות מועדפות"; והשלב השלישי אמור להימשך חמש שנים, ובהן המשרד נדרש להרחיב את התכנית לכלל מערכת החינוך.
בדיון בלשכת המנכ"ל שהתקיים באפריל 2007 הוחלט בין השאר שתכנית הסיורים תופעל בשנת הלימודים התשס"ח ( 2008- 2007)7 בעשר רשו יות ואת מימושה יוביל תחום של"ח וידיעת הארץ.
נמצא שבשנת הלימודים התשס"ח אכן הופעלה תכנית הסיורים בעשר רשויות מקומיות, הפעלתה בשלב הראשון הייתה אמורה להיות במתכונת של "ניסוי מבוקר תוך ביצוע מחקר הערכה מעצבת", אולם המשרד לא .
7 שנת לימודים מתחילה בחודש ספטמבר ומסתיימת בחודש אוגוסט בשנה שלאחר מכן.
עשה מחקר כזה במשך השנה, ואין בידיו מסקנות ונתונים על מידת הצלחתה.
אף על פי כן מסר באוגוסט 2008 מנהל תחום של"ח למשרד מבקר המדינה שהמשרד עומד להפעיל את התכנית בעוד 12 רשויות בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 .
) בתשובה למשרד מבקר המדינה מסר מנהל המינהל כי בהתייעצות עם הגורמים המקצועיים סוכם שראוי לבצע את המחקר לא בתום השנה הראשונה אלא בשנה שלאחר מכן או בתומה.
ממלא מקום מנהל המינהל לא פירט מיהם הגורמים המקצועיים האמורים, ולא צירף מסמכים שניתן ללמוד מהם מה הנימוקים אשר בגינם לא בוצע המחקר בשנה הראשונה להפעלת התכנית, כמו שתוכנן מראש.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המשרד ללוות את הפעלת תכנית הסיורים במחקר עוד בשנתה הראשונה.
בהיעדר ליווי כזה, אין ליישום התכנית ערך רב מכיוון שאי-אפשר להפיק מהניסוי לקחים.
על פי חוזר טיולים, יש לשלב בטיול גם "פיתוח מיומנויות של טיול אישי, כדי שהטיול האישי יוכל לשמש את התלמיד בפעולות פנאי".
ואכן, בתכנית החינוך של תחום של"ח נכלל הנושא "מיומנויות של שדה וטיול", שנועד להקנות יכולת לעסוק בידיעת הארץ כחלק מתרבות הפנאי, וכולל התייחסות להתמצאות, ללבוש ולציוד, להליכה נכונה ולבטיחות.
הביקורת העלתה שתכנית הסיורים לא כללה התייחסות לפיתוח מיומנויות של טיול אישי.
מלבד זה, תכנית של"ח מופעלת רק בכ-60% מבתי הספר העל-יסודיים, אך בבתי הספר הנותרים התלמידים אינם רוכשים את המיומנויות האמורות, למרות הדרישה האמורה בחוזר טיולים.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל שפיתוח מיומנות של מטייל עצמאי, לרבות הכרת הסיכונים והמגבלות הכרוכים בטיולים שכאלה, עשוי לסייע לבני הנוער ולעודדם לטייל עצמאית, ובכך להכיר וללמוד את הארץ מקרוב ולתרום להשגת יעדי הטיול.
חשיבות רבה יש להקניית המיומנויות גם כדי למנוע סיכונים מיותרים ותאונות של המטיילים עצמאית.
ועדות טיולים מחוזיות .
חוזר טיולים קובע שוועדות הטיולים המחוזיות הן הגוף בעל הסמכות במחוז בתחום הטיולים והלמידה שמחוץ לבית הספר; על פי החוזר, " ועדת הטיולים המחוזית תנחה, תבדוק ותוודא את ביצוע ההנחיות הפדגוגיות במלואן", וכן היא תתווה את המדיניות הפדגוגית המחוזית בנושא הטיולים .
ועדות אלה אמורות לפעול ברציפות ובמשך כל השנה.
על פי חוזר טיולים, ימנה כל מנהל מחוז ועדת טיולים מחוזית, בראשה יעמוד מפקח השל"ח המחוזי, ויתר חבריה יהיו מפקח כולל, קב"ט המחוז, פקח הטיולים במחוז, מנהל אחד מבית ספר במחוז ותלמיד ממועצת התלמידים המחוזית.
במחוזות המשרד וכן במינהל לחינוך התיישבותי 8 פועלות ועדות טיולים מחוזיות.
משרד מבקר המדינה בדק במחוזות את התנהלותן ואת פעילותן של הוועדות, ולהלן ממצאיו: (א) נמצא שבשנת הלימודים התשס"ז ( 2006 -2007 ) במחוז תל אביב לא התכנסה הוועדה כלל; במחוז מרכז לא היו נתונים בנוג ע לוועדה; ובשאר המחוזות הוועדות התכנסו בין פעם אחת לשלוש פעמים.
בשנת הלימודים התשס"ח התכנסה ועדת הטיולים בשש מהמחוזות פעם אחת בלבד וועדת הטיולים במחוז מרכז, התכנסה באותה שנה פעמיים.
(ב) במחוזות חיפה, תל אביב וירושלים פעלו גם הרכבים מצומצמים של ועדות הטיולים, והם התכנסו פעמים אחדות בשנת הלימודים, אף שבחוזר טיולים אין אזכור לאפשרות של מינוי הרכב מצומצם שיחליף את הוועדה המחוזית וימלא את תפקידיה.
מסיכומי הפגישות של ההרכב המצומצם במחוז ירושלים עולה כי הוא עסק בנושאים הקשורים למדיניות טיולים שהיו צריכים להיות נ דונים בידי הוועדה המלאה.
בדיוני ההרכבים המצומצמים של מחוז חיפה ומחוז תל אביב לא נרשמו סיכומי דיון ואי -אפשר לדעת מה נדון בהם ואילו החלטות התקבלו.
במחוזות אין תיעוד של דיוני ההרכבים המצומצמים, של הסיכומים של ההחלטות לשאר חברי הוועדה המחוזית.
(ג) הדיווחים מה מחוזות העלו שגם ההרכבים המלאים של הוועדות המחוזיות בשנת הלימודים התשס"ח לא תמיד תאמו את ההרכב שבחוזר טיולים: במחוזות צפון, חיפה ומרכז לא היו פקחי הטיולים חברים בוועדות; במחוזות צפון, מרכז וירושלים לא כללו ועדות הטיולים המחוזיות מנהל בית ספר מהמחוז; כל המחוזות למעט מחוז תל אביב והמינהל לחינוך התיישבותי לא כללו את נציג מועצת התלמידים המחוזית.
יוצא שוועדות הטיולים המחוזיות לא פעלו ברציפות במשך שנת הלימודים כנדרש מהן.
זאת ועוד, אי -הכללתם של כל הנציגים בוועדות או קיום דיונים בפורומים מצומצמים עלולים לפגום ביכולת הוועדות המחוזית לדון בסוגיות השונות מכל היבטיהן.
על פי חוזר טיולים, על בתי הספר להכין תכנית טיולים רב-שנתית ולהעבירה גם לו ועדת הטיולים המחוזית.
המשרד פרסם בחוזר טיולים את העקרונות ואת המרכיבים שיש לבנות על פיהם תכנית רב-שנתית לבתי הספר, ובהם התייחסות למרחק הטיול ולזמן הנסיעה מבית הספר או מהיישוב, היכרות עם חבלי ארץ שונים ועם אתרים מסוגים שונים (למשל אתרי התיישבות, שמורות טבע ומוזיאונים) ומתקופות היסטוריו ת שונות.
(א) מנתונים שמסרו יושבי הראש של ועדות הטיולים המחוזיות בנוגע לתכניות הטיולים בבתי הספר היס ודיים עולה: רק מחוז חיפה ומחוז .
8 במינהל לחינוך התיישבותי פועלים רק בתי ספר על-יסודיים.
המרכז קיבלו תכניות טיולים מכל בתי הספר; במחוז הצפון כ-40% בלבד מבתי הספר מסרו את תכניות הטיולים שלהם לוועדה; בשאר המחוזות העבירו בין 60% ל-86% מבתי הספר את תכניות הטיולים שלהם לוועדות.
(ב) שתי ועדות מחוזיות לא בדקו את כל תכנ יות הטיולים שקיבלו.
במחוז הצפון בדקה הוועדה רק 50 מ-153 תכניות (כ-33% ); במחוז הדרום בדקה הוועדה 200 מ-225 (כ-89%) תכניות.
מהתכניות שנבדקו היו שלא קיבלו את אישור הוועדה; יו"ר הוועדה המחוזית במחוז הצפון מסר כי הוועדה אישרה 5% בלבד מכלל התכניות, במחוז ירושלים אישרה הוועדה רק 47 מ-78 (60% ) מהתכניות, ובמחוז הדרום אישרה הוועדה180 מ- 200 (90% .
) מהתכניות (ג) נמצא שרק ועדת הטיולים במחוז תל אביב עשתה בדיקה מדגמית באמצעות לשכת התיאום אם בתי הספר מבצעים את תכניות הטיולים שלהם.
ועדות הטיולים של מחוז הצפון והמינהל לחינוך התיישבותי בדקו רק אם בתי ספר מיישמים את החובה לנסוע לירושלים.
ביתר המחוזות הוועדות אינן בודקות כלל אם בתי הספר מיישמים את תכניות הטיולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהלי המחוזות למנות את ועדות הטיולים לפי ההרכב שנקבע בחוזר טיולים, ולוודא שהן מתכנסות לעתים מזומנות ומטפלות בכל הסוגיות העולות על סדר היום, ובייחוד שהן בודקות את כל תכניות הטיולים בבתי הספר ואת יישומן.
על פי חוזר טיולים, על מנהל בית ספר למנות את אחד המורים לתפקיד רכז טיולים, והוא אמור להיות אחראי לתחום הפדגוגי ולצד הארגוני של הטיולים בבית הספר.
בין היתר עליו לסייע בתכנון השנתי של הטיולים, להכין ולנהל את "תיק הטיולים" של בית הספר ולכלול בו מידע שיסייע למורים לתכנן למידה מחוץ לכותלי בית הספר.
כן עליו לסייע למורים בהכנות לקראת הטיול השנתי ולעדכן את המורים בכל הנוגע לטיולים.
בנוגע לרכזי טיולים נקבע בחוזר טיולים: "הרכז יהיה בוגר השתלמות 'רכזי טיולים ולמידה מחוץ לביה"ס'" או בעל תעודת הוראה בתחום של"ח.
בחוזר גם נקבע: "מנהל בית הספר אחראי לוודא שרכז הטיולים יעבור בהקדם קורס רכזי טיולים שיכשיר אותו לתפקידו".
הקורס להכשרת רכזי טיולים הוא בן 112 .
שעות בדצמבר 2007 כתב ממונה ביטחון מוסדות חינוך ארצי (להלן - ממונה ביטחון ארצי) ליושבי ראש הוועדות המחוזיות: "ישנם לא מעט בתי ספר שבהם אירעו ליקויים חמורים בטיולים.
בבתי ספר אלה לא מונה ו/או לא הוכשר רכז טיולים בית ספרי וגם לא תוכנן מועד ליציאתו להכשרה.
לנוכח נתונים אלו הוחלט לחסום בפני בתי הספר את האפשרות מלקבל 'אישור בטחוני' מהלשכה לתיאום טיולים" (ההדגשות במקור).
"החסימה" הוסרה מבתי הספר כאשר שלחו (או התחייבו לשלוח) רכז טיולים להשתלמות.
רכז הטיולים אחראי בין היתר לקשר בין ועדת הטיולים המחוזית ל בית הספר.
מכאן הצורך שכל ועדת טיולים תדע מיהו הרכז בכל בית ספר וכיצד ליצור עמו קשר, ולכן עליה לנהל מעקב אחר בתי ספר כדי לדעת באילו מהם יש רכז טיולים ובאילו אין.
משרד מבקר המדינה בדק את המידע שהעבירו יושבי הראש של הוועדות המחוזיות על רכזי הטיולים במחוז, בבתי הספר היסודיים, והעלה: 1.
במחוז מרכז ובמחוז ירושלים לא ידעו יושבי הראש של ועדת הטיולים בכמה בתי ספר יש רכזי טיולים.
במחוז הדרום היו רכזי טיולים רק ב-146 מ-263 בתי הספר היסודיים (כ-56% ), במחוז הצפון- ב-312 מתוך395 (כ-79% ), ובמחוז תל אביב - ב-140 מ-179 בתי הספר היסודיים (כ - 78% ).
יוצא אפוא שבכ -30% מבתי הספר היסודיים בשלוש מהמחוזות אין רכז טיולים ובשני מחוזות הוועדה המחוזית אינה יודעת אם יש רכזים.
מנתונים שמסרו יושבי הראש של הוועדות המחוזיות למשרד מבקר המדינה עלה שבשנת הלימודים התשס"ח מתוך 1,447 בתי ספר י סודיים ב - 1,142 בתי ספר לא היו רכזי טיולים שהוכשרו לתפקיד.
באותה שנה הכשיר המשרד רק 157 .
רכזי טיולים מהנתונים עלה שבכ-79% מבתי הספר היסודיים לא היו רכזי טיולים אשר הוכשרו לתפקיד בהשתלמות האמורה.
3% מבתי הספר במחוז המרכז וב-14% מבתי הספר במחוז תל אביב היו רכזים שהוכשרו; מספר הרכזים שהמשרד הכשיר היה 14% בלבד ממספר הרכזים החסרים.
יוצא אפוא שבלי להגביר את קצב הכשרת רכזי הטיולים יעברו עוד שנים רבות עד שתתמלא מכסת רכזי הטיולים בבתי הספר אשר הוכשרו.
מתיאור התפקיד של רכז הטיולים עולה שמדובר בתפקיד הדורש הכשרה ארוכה וכרוך באחריות לשלומם ולביטחונם של התלמידים היוצאים לטיולים, ומטבע הדברים הניסיון הוא יתרון חשוב בו.
בחוזר טיולים גם נקבע: "הרכז ישא בתפקידו לא פחות מ -3 שנים.
מדי שנה יתחדש מינויו.
באמצעות המפקחים הכוללים המאשרים את גמולי הריכוז בבית הספר".
(א) מחוזר טיולים עולה שרכזי הטיולים זכאים לגמול על מילוי התפקיד, אך בפועל המשרד אינו מתגמל את רכזי הטיולים.
בשל כך כמה מרכזי הטיולים אינם מוכנים להתמיד ולמלא את התפקיד לתקופה ארוכה, ותקופת ההכשרה והניסיון שנצברו יורדים לטמיון.
בדיווח שהעביר יו"ר הוועדה במחוז צפון למנהל המינהל לשעבר על ישיבת ועדת הטיולים המחוזית שהתקיימה בינואר 2007 נכתב: "על דעת כל חברי הוועדה אי מתן גמול הולם תקני לרכז טיולים יוצר חוסר מחויבות של בעלי התפקיד.
קרי - חוסר מוטיבצי ה… לעבור את ההכשרה הפורמלית או להגיע לריענונים".
יו"ר הוועדה במחוז המרכז מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 שתפקיד רכז הטיולים "נזיל" מכיוון שהרכז אינו מקבל גמול עבור התפקיד, וציין כי אינו יודע כמה רכזים ממלאים את התפקיד שלוש שנים; גם ליושבי הראש של הוועדות המחוזיות משרד החינוך 751 .
במחוזות חיפה וירושלים לא היו נתונים בעניין זה.
ראש מינהלת טיולים ויו"ר הוועדה המחוזית ירושלים הציגו בפני נציגי משרד מבקר המדינה את הקשיים במינוי רכזי טיולים בהיעדר תגמול הולם.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מסר ראש מינהלת הטיולים: "במהלך השנים הוכשרו לא פחות מ- 1,033 רכזי טיולים", אך הוא לא ציין אם הם ממלאים את התפקיד שהוכשרו לו.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 מסר יו"ר ועדת הטיולים המחוזית במחוז תל אביב: "אי תגמולו של הרכז מחד והעבודה הקשה כמו האחריות הרבה מאידך, גורמות למצב שמורים רבים מסרבים לשמש בתפקיד, ואף רכזים שהוכשרו.
ק יימת בעיה בסיסית לחייב מורה לצאת להשתלמות, כשבפועל המורה מתנדב".
(ב) הוועדה לקידום הכרת הארץ הדגישה בתכנית הסיורים את הצורך במינוי "רכז סיורים בית ספרי האמון על הנושא, שיוכשר כראוי למילוי תפקידו.
ללא מיסוד ותגמול תפקיד רכז סיורים להכרת הארץ (רכז הטיולים) בביה"ס, לא ניתן לממש את התכנית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שעליו לפעול לחיזוק מעמדו של רכז הטיולים בבית הספר.
בין היתר על המשרד לוודא כי כל בתי הספר ימנו רכזי טיולים וכי פרטיהם יועברו לוועדות המחוזיות.
כן על המשרד להקפיד שכל הרכזים יוכשרו כנדרש לתפקיד , ולבחון כיצד אפשר לעודד רכזי טיולים לצבור ותק וניסיון בתפקיד.
חוזר טיולים קבע שמנהל בית הספר "ימנה כאחראי לטיול חבר בצוות ההוראה הקבוע של בית הספר".
עוד קבע החוזר: "הממונה על הלמידה החוץ - כיתתית הוא המורה המלמד את המקצוע בכיתתו.
רצוי מאוד שמורים מסגל בית הספר ידריכו את הטיול".
משרד מבקר המדינה בדק אילו הנחיות נתן המשרד למכללות להכשרת מורים בעניין הכשרת הסטודנטים להדרכת טיולים, ולהלן הממצאים: (א) ממלא מקום מנהל האגף להכשרת עובדי הוראה מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 שאמנם האגף הנחה את המכללות שבאחריותו לכלול בתכנית ההכשרה של הסטודנטים להוראה פרק בנושא "ערכו הפדגוגי של הסיור הלימודי והדרכים הנכונות להפעלת תלמידים בסיור במקצועות לימוד אחדים" (לימודי גאוגרפיה, מקרא, של"ח, ארץ ישראל וביולוגיה), אולם הוא לא הנחה כמה שעות על המכללות לייחד לנושא.
להנחיה זו אין משמעות מעשית בלי לקבוע את מספר שעות הלימוד לנושא.
ראש מינהלת הטיולים כתב בנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה: "מיומנות הטיול בכל רמה שהיא ובכלל זה הכשרת מורים להדרכה בטיול - מותנת בהכנת תשתית להכשרת מורים.
פרק 'הסיור הלימודי' במכללות כמעט וא ינו מיושם.
לקדם את הנושא נכשלו, לאחר שנתקלו בחומה בצורה של המכללות להכשרת מורים".
יוצא שבפועל פרחי ההוראה במכללות כמעט אינם מקבלים הכשרה הקשורה לפן הפדגוגי של הטיול.
(ב) עוד מסר ממלא מקום מנהל האגף להכשרת עובדי הוראה שעל פי הנחיותיו, חובה על כל הסטודנטים הלומדים בתכניות הכשרת מורים ללמוד עזרה ראשונה, ביטחון ובטיחות, ובכלל זה שעתיים בנושא הבטיחות בטיולים.
הכשרה זו קצרה הרבה יותר מהכשרת מדריכי הטיולים (שאינם מסגל המורים בבית הספר) שקבע הצוות לבחינת הכשרת הבטיחות וניהול הסיכונים בטיול כחלק מהכשרת מדריכי טיולים במערכת החינוך (ראו להלן), ולפיו על מדריך טיולים במערכת החינוך לקבל הכשרה בת שמונה שעות בנושא בטיחות בטיול והכשרה בת שלוש שעות בנושא ביטחון בטיול.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר וחוזר טיולים הטיל את האחריות לטיול על צוות ההוראה הקבוע של בית הספר , על המשרד לפעול שהכשרת הצוות החינוכי תהיה דומה לזו של מדריך הטיולים, כדי שיכירו את הנהלים וידעו כיצד להתמודד עם מצבים שעלולים להתעורר בעת הטיול.
המשרד קבע תכנית הכשרה למדריכי טיולים והקים ועדה מקצועית שתפקידה להסמיך מוסדות להכשרת המדריכים.
בחוזר מנכ"ל מיוני 2003 :קבע המשרד "החל משנת הלימודים התשס"ה יורשו להדריך בטיולי מערכת החינוך רק מדריכי טיולים שיש להם היתרי הדרכה המאושרים על ידי משרד החינוך".
אולם כעבור פחות משנה, במאי 2004 - ( לקראת שנת הלימודים התשס"ה 2004 -2005 ,) הודיע המשרד בחוזר מנכ"ל: "בכל טיולישתתף מדריך אחד בעל היתר להדרכת טיולים .
" לאחר שהתברר למשרד "כי מספר המדריכים שאושרו עד כה להדרכה החלטנו על הפעלה הדרגתית של ]ולכן[ ,אינו מספק את כל צורכי המערכת ההוראה במשך 3 שנים עד להפעלתה המלאה", כלומר בתחילת שנת הלימודים התשס"ח.
(א) המשרד לא פעל בה תאם להחלטתו שבתום שנת הלימודים התשס"ז יחויבו כל המדריכים להיות בעלי היתר הדרכה.
באוקטובר 2006 קבע המשרד שבכל טיול יהיה מספר המדריכים בעלי היתר50% לפחות ממספר המדריכים.
שיעור זה נקבע אף שכבר במאי 2006 נמצא בבדיקה אקראית שיזם המשרד כי כ -62% (266 מ-481 ) ממדר יכי הקבוצות שהדריכו קבוצות היו בעלי היתר הדרכה.
(ב) בשנת הלימודים התשס"ח לא הושלמה הסמכת מדריכי הטיולים, ודרישת המשרד מאוקטובר 2006 לא שונתה.
למשרד מבקר המדינה נמסר שגם לקראת שנת הלימודים התשס"ט אין בכוונת המשרד לשנותה.
המשרד לא בחן אם יש מספיק מדריכים ול א ביקש נתונים מיחידת הפיקוח לפני שהחליט כי אין לדרוש שיעור בעלי היתר הדרכה גבוה יותר, אף שאחד הנושאים שפקחי הטיולים בודקים הוא מספר המדריכים הכולל ומספר בעלי היתר הדרכה מהם.
מנתוני מנהל יחידת הפיקוח מספטמבר 2008 עלה שבשנת הלימודים התשס"ח רק בכ-1% מכלל הטיולים שבדקה היחידה היה מספר המדריכים המוסמכים קטן מ-50% (ראו להלן).
אחוז נמוך זה מלמד שכמעט כל הטיולים עמדו בנורמה הזמנית והחלקית שקבע המשרד, והוא היה צריך לדרוש שיעור גבוה יותר של מדריכים בעלי היתר הדרכה, בהתאם לדרישה המקורית שקבע המשרד בחוזר המנכ"ל ביוני 2003.
)(ג ראש מינהלת הטיולים במשרד אחראי לוועדה למתן היתר הכשרה למוסדות, ותחום של"ח אחראי להכשרת המדריכים.
נמצא שלא היו במשרד נתונים מעודכנים על מספר מדריכי הטיולים החסרים במערכת, ואף לא הוכנו אומדנים בעניין זה.
מן האמור לעיל עולה כי מצד אחד המשרד ויתר למ עשה על כוונתו שהמורים ידריכו בטיולים, ומצד אחר הוא גם לא עמד על הנורמה המקורית שקבעה כי המדריכים יהיו בעלי הסמכה להדרכה.
במצב זה קיים חשש שמא ייפגע הפן הפדגוגי של הטיול.
05 החליטה ממשלת ישראל 9 לרשום לפניה את "יוזמת משרד ראש הממשלה ומשרד החינוך התרבות והספורט לעודד ביקורים וסיורים בירושלים, כחלק מתכנית הלימודים".
עוד היא החליטה "להטיל על משרד החינוך התרבות והספורט לגבש ולהפעיל, החל משנת הלימודים התשס"ו, תכניות חינוכיות בנושא ירושלים, שבמרכזן ביקור וסיור בירושלים.
הביקור במקומות הבאים יהיה חובה במסגרת סיורי התלמידים בירושלים: הכותל המערבי ומנהרות הכותל, הכנסת, יד ושם, בית-המשפט העליון והר הרצל".
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה נאמר שעל פי נתוני המשרד, חלה ירידה ניכרת בהיקף הביקורים והסיורים של בני נוער בירושלים, ורבים מהמתגייסים לצה"ל לא ביקרו מעולם בבירה.
עוד לפני החלטת הממשלה הנחה המשרד בחוזר טיולים: "במהלך12 שנות הלימוד יבקרו התלמידים לפחות שלוש פעמים בירושלים - ביקור בכל חטיבת גיל".
לפי תכנית הסיורים, יש לבקר בירושלים בכיתות ה', ז' או ח' וי'.
ממלא מקום מנהל המינהל מסר בנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה שהמשרד גם פיתח "תכניות חברתיות ופדגוגיות ל-3 שכבות הגיל"; עוד מסר שהמשרד גם מארגן "ביקורים בירושלים במסגרת יום ירושלים, ולקחו בהם חלק בשנת הלימודים התשס"ח כ- 35,000 .
"תלמידים נמצא כי למשרד אין נתונים מלאים על מספר תלמידים אשר ביקרו בירושלים מאחר ורק טיולים באתרים שבמזרח ירושלים (למשל הכותל והרובע היהודי) מחייבים דיווח ללשכת התיאום.
כאמור, גם ועדות הטיולים המחוזיות, למעט ועדות הטיולים של מחוז הצפון והמינהל לחינוך .
9 החלטת ממשלה מספר 3694.
התיישבותי, אינן מוודאות כי טיולי בתי הספר מתקיימים בהתאם לתכניות שהגישו, לרבות ביקורים בירושלים.
בהיעדר נתונים אלה המשרד אינו יכול לוודא שהנחיותיו בדבר ביקורים בירושלים - שאף קיבלו תוקף של החלטת ממשלה - מיושמות, ואינו יודע באילו בתי ספר יש למקד מאמצים ופעילות כדי להגדיל את מספר המטיילים.
יצוין שהמשרד גם לא פעל כדי למצוא דרכים להגדלת מספר בתי הספר השולחים את תלמידיהם לירושלים.
ממסמכים שמסרו יושבי הראש של ועדות הטיולים המחוזיות למשרד מבקר המדינה עולה שגם כאשר נודע להם כי בתי ספר אינם מתכננים לטייל בירושלים כנדרש, הם לא הביאו לתיקון התכנית.
כך לדוגמה: (א) מרכז ועדת הטיולים במחוז הצפ ון דיווח לראש מינהלת הטיולים הארצית שבישיבת ועדת הטיולים במחוז הצפון בינואר 2007 נמסר: "למעלה מ-50% מבתי הספר היסודיים עולים לירושלים בעיקר בכיתות ה' ו'"; בדיווח נוסף של ישיבת ועדת הטיולים המחוזית, במאי 2007 , צוין כי: "בחלק מהתכניות לא שולבה שכבת כיתות ה' בטיול בירושלים".
יצוין שבשני הדיווחים לא נמסרו נתונים מספריים מדויקים.
בשני הדיווחים לא התייחס מרכז הוועדה לסיבות אשר הביאו לכך שתלמידיהם של חלק ניכר מבתי הספר אינם עולים לירושלים כנדרש, והוא לא דיווח על פעולות שעשתה הוועדה להגדלת מספר בתי הספר שתלמידיהם מטיילים בירושלים.
גם ראש מינהלת הטיולים לא ביקש הסברים כאלה או דיווח על פעולות שננקטו כדי להגדיל את מספר בתי הספר הפועלים לפי הנחיות המשרד.
(ב) במאי 2008 שלח יו"ר הוועדה המחוזית במחוז המרכז הנחיות להערכות לקראת שנת הלימודים התשס"ט בנושא למידה מחוץ לכותלי בית הספר וטיולים.
בהנחיות פורטו שמונה עקרונות והנחיות של ועדת הטיולים להכנת תכנית הטיולים של בית הספר.
יו"ר הוועדה לא כלל בהנחיותיו לבתי הספר התייחסות לחובת הביקור בירושלים.
גם במסמכים של ועדת הטיולים במחוז המרכז לא הייתה התייחסות לביקורים בירושלים, ובדיקת הפרוטוקולים של הוועדה העלתה שהנושא לא עלה כלל בישיבותיה.
מהאמור לעיל עולה שלמשרד אין מידע אם החלטת הממשלה בעניין ביקור תלמידים בירושלים מיושמת במלואה.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד להביא ליישום החלטת הממשלה שיזם בעצמו; בין היתר, עליו לוודא במטה ובמחוזות שתכניות הטיולים של בתי הספר כוללות ביקור בירושלים, ושבתי הספר מקיימים את התכניות.
בנובמבר 1991 מינה מנכ"ל המשרד לשעבר מועצה ציבורית מייעצת לנושא תשלומי הורים (להלן - ועדת לנגרמן).
במאי 1992 קבעה ועדת לנגרמן כי בתהליך של סחף הדרגתי הוטל על הורי התלמידים לממן יותר ויותר פעולות של מערכת החינוך, ועובדה זו מעמיקה את אי -השוויוניות בחינוך.
ועדת לנגרמן הגיעה למסקנה שיש להטיל את מעמסת המימון של שירות י החינוך על כל האוכלוסיי ה משרד החינוך 755 .
ואין לחייב בכך את הורי התלמידים בלבד.
הוועדה הציעה שלוש חלופות: תוספת לארנונה שהרשות המקומית גובה, היטל חינוך או תוספת לתשלומי הביטוח לאומי.
ועדת לנגרמן המליצה שההכרעה בדבר הדרך המתאימה תתקבל בידי הממשלה.
עד מועד סיום הביקורת הקודמת, אוגוסט 2004 , לא דנה הממשלה בנושא זה ולא קיבלה החלטות בעניין.
נמצא שגם בחלוף ארבע שנים מאז הביקורת הקודמת לא הביא המשרד את הנושא לדיון בממשלה, ולכן היא לא קיבלה החלטות בעניין.
בחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 , בסעיף 6 (ד), נכתב: "מי שזכאי לחינוך חינם.
לא יידרשו בעדו דמי הרשמה או כל תשלום אחר בעד לימודיו במוסד חינוך רשמי או בעד לימודיו במוסד חינוך אחר ש אוצר המדינה נושא בשכרם.
או בעל המוסד יהיו רשאים באישור השר לגבות תשלומים והחזר הוצאות בשיעורים שהשר יקבע בעד אספקה שהם נותנים לו, ובעד שירותים שהם נותנים לו נוסף על השירותים אשר השר הגדיר אותם בתקנות כשירותים מקובלים.
אישור השר וקביע ת שיעור התשלומים והחזר ההוצאות בידי השר טעונים התייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת".
ועדת החינוך והתרבות של הכנסת כללה את הטיול בין תשלומי הרשות וקבעה את גובה תשלומי ההורים.
לקראת שנת הלימודים התשס"ה החליט המשרד להגביל את מספר ימי הטיול של כיתות ו' -י"א ליומיים; לתלמידי י"ב אושר טיול של שלושה ימים, לאחר שבשנה הקודמת קיצר המשרד את הטיול מחמישה ימים לארבעה.
הגבלת מספר ימי הטיול באה לחסוך בהוצאות ההורים ולהקטין את התשלומים הנדרשים מהם.
באוגוסט 2008 אישרה ועדת הכנסת את סכומי תשלומי ההורים לשנת הלימודים הקרובה - התשס"ט.
נמצא שההגבלות על מספר ימי הטיול שנקבעו לקראת שנת הלימודים התשס"ה לא הוסרו ונותרו גם לקראת שנת הלימודים התשס"ט.
מפקחת מתאמת במינהל הפדגוגי השיבה בנובמבר 2008 : "הטיולים במערכת החינוך אינם מתוקצבים מתקציב המדינה.
מעמדם של הטיולים במערכת החינוך הוא מעמד של שירותים נוספים על השירותים המוגדרים בתקנות שירותים מקובלים.
לאור זאת הגבייה עבורם טעונה קביעת גובה התשלום המרבי המותר בגבייה על ידי שר החינוך, ואישורו בוועדת החינוך של הכנסת".
בדוח הקודם כתב מבקר המדינה: "מן הראוי כי תשלומי הרשות של ההורים בעבור הטיולים יידונו מחדש, משקבע המשרד (בחוזר המנהל הכללי מינואר 1997 ), כי הטיולים הם חלק בלתי -נפרד מתכנית הלימודים".
יצוין שגם בחוזר טיולים ממאי 2005 קבע המשרד כי הטיול הוא אחת מגולות הכותרת של מערכת החינוך ומרכיב מרכזי בתהליך של עיצוב הנוער והקניית ערכים.
לדע ת משרד מבקר המדינה, כוחם של הדברים מהדוח הקודם יפים גם היום.
על המשרד לבחון מהי הדרך המיטבית להתמודד עם הסוגיה של עלות הטיולים והצורך בהשגת היעדים הפדגוגיים.
סוגיות בנושא בטיחות בטיולים .
בפעילות מחוץ לבית הספר טמונים סיכונים שאינם קיימים בין כותלי בית הספר, ועל המשרד להבטיח את שלומם של התלמידים המטיילים.
בהנחיות ובנהלים (חוזרי מנכ"ל) שפרסם אגף הביטחון ישנן הנחיות מפורטות להבטחת הבטיחות בטיולים, בסיורים ובפעילויות שדה ושטח.
הוראות הבטיחות חלות על בתי הספר היסודיים והעל-יסודיים ועל כל שאר הגופים שהמשרד מפקח עליהם.
יחידת הפיקוח על הטיולים .
מזה שנים מפקח המשרד באזורי הטיול על הטיולים במערכת החינוך.
הפיקוח נועד בעיקר להבטיח שמוסדות החינוך יקיימו את הנחיות המשרד בנושאי ארגון הטיול, ביטחון ובטיחות והוא אינו עוסק בהיבטים הפדגוגיים של הטיולים.