HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
9 מיליארד ש"ח מענקים .
לכלל ה עובדים), העלויות הנוספות של הרפורמה בסך 0.
7 מיליארד ש"ח הן בגין פעולות נוספות .
כגון עלויות הקשורות בהכנת אתרי הייצור למכירה 22.
19 על פי החלטת דירקטוריון, משנת2010 קבעה החברה יעד של צמצום החוב.
בשנת2014 החליט דירקטוריון החברה .
כי החוב יצומצם ברמה של 0.
5 מיליארד ש"ח בשנה לפחות.
לאור משבר הדלקים, התדרדר מצבה הפיננסי של .
החברה עד 2012 ,, אולם משנה זו החל תהליך של שיפור מתמשך.
ראו מבקר המדינהדוח שנתי 72א (2021 ), "ניהול .
החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ", עמ' 1434 - 1435.
20 על פי דברי ההסבר להצעת המחליטים של הרפורמה, כבר בשנת1996 חויבו כל מדינות האיחודהאירופי, באמצעות .
דירקטיבה של האיחוד, לפתוח לתחרות את מקטע הייצור במשקי החשמל.
במרבית משקי החשמל המערביים בוצעו .
בעשורים האחרונים שינויים מבניים במשק החשמל, כאשר ישראל היא המדינה היחידה ב- OECD (למעט צרפת שבה .
90% מהחשמל מיוצר באמצעות גרעין או הידרו) שבה ייצור החשמל עדיין אינו תחרותי.
21 דבר זה גרם לקשיים מהותיים בפיתוח משק החשמל, ובכללם ניצול לא יעיל של משאבי הקרקע בשל האיסור החל .
על חח"י להקים תחנות ייצור מצד אחד, וחוסר היכולת של יצרני החשמל הפרטיים (יח"פים) להקים תחנות על .
קרקעות שבבעלות חח"י מצד שני; השקעת מש אבים בלתי מספיקים בפיתוח תשתית ההולכה והחלוקה מצד חח"י; .
תכנון לא יעיל של משק החשמל העתידי; וקשיים בפעילות יחידת ניהול המערכת .
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי .
69א (2018 ), "חברת החשמל לישראל בע"מ- פיתוח רשת החשמל ותחזוקתה", עמ' 413 - 473.
22 לרבות עלויות בגיןתכנון סטטוטורי והקמת מבנים והעתקת ציוד ותשתיות ועלויות התאמת מערכות המחשוב בחברה, .
עלויות בגין אירועי מס אם יחולו בשל הרפורמה ועלויות מימון.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ על פי דברי ההסבר להצעת המחליטים, לרפורמה אמורה להיות השפעה של ממש על משק החשמל .
ועל הפעילות הכלכלית כולה .
בהצעה הוצגו התועלות העיקריות הנובעות ממנה - תועלות .
איכותניות שקשה לכמת אותן ותועלות כמותיות23 .
התועלות האיכותניות כוללות תועלות מקידום .
התחרות במקטע הייצור על ידי מיקוד חח"י בפעילות ההולכה והחלוקה והקטנת חלקה בפעילות .
ייצור; הפיכת מקטע האספקה לתחרותי; והפרדה בין מנהל המערכת לחח"י.
המצטברת מהרפורמה במהלך שמונה השנים הראשונות ליישומה (שנ ות הרפורמה) נאמדה בכ - 6.
1 מיליארד ש"ח בערך נוכחי).
בשמונה השנים העוקבות לשנות הרפורמה נאמד סך .
התועלות הכמותיות בכ- 14.
9 מיליארד ש"ח נוספים בערך נוכחי), מתוכם תועלת .
365 מיליארד ש"ח בגיןצמצום מצבת העובדים בחח"י 24 .
עלפי מסמכי אג"ת , התועלת הכמותית חושבה בהשוואה לתרחיש עסקים כרגיל, ללא קיום .
לצד זאת, בתחשיב הונח, כי חח"י הייתה מקימה באתריה יחידות ייצור חדשות במקום .
אלה שמיועדות לגריטה בשנים הקרובות.
עוד הונח בתחשיב כי עד סוף 2030 נדרש להקים .
תחנות כוח קונבנציונליות בהספק מותקן 26 מצטבר של כ- 6,100 מגה-ואט27 , כך שבמהלך שנות .
הרפורמה, 2025-2018 , יש צורך בכ-650 מגה-ואט מדי שנה.
משרד מבקר המדינה בחן את אומדני התועלת שהכין אג"ת ו שהוצגו למקבלי ההחלטות .
בהתייחס לשמונה השנים הראשונות של הרפורמה.
תועלות אלה כוללות תועלות בגין צמצום .
חלקה של חח"י במקטע הייצור; תועלות ממיקודה של חח"י בפעילות במקטעי הרשת; ותועלות .
מהשיפור במצבה הפיננסי של חח"י.
יצוין כי כל החישובים והאומדנים בפרק זה מבוססים על המתודולוגיה והנחות העבודה שקבע .
הביקורת בפרק זה מתמקדת בניתוח פוטנציאל ההתממשות של התועלות שהוצגו .
לממשלה במסמך של אג"ת.
להלן התועלות מהרפורמה בחלוקה לקטגוריות: .
23 על פי דברי ההסבר של הצעת המחליטים, התועלות הכמותיות חושבו באופן שמרני.
בתחשיב התועלת לא נכלל .
החיסכון בעלויות השכר של חח"י ולא נלקחה בחשבון הירידה האבסולוטית בחוב של החברה.
התקציבים, התחשיב כולל תועלות אשר במהותן מצביעות על יעילות גבוהה יותר במשק החשמל לשם הגדלת רווחת .
24 התועלות הנוספות הן הקטנת הסיכון לעלטה- 1.
077 מיליארד ש"ח וירידהבעלויות הריבית - כ-3.
25 אג"ת ציין כי החישובים מבוססים על נתונים והנחות שהיו קיימים בעת עריכתם, קרי2018 .
מאז, חלו שינויים במשק .
החשמל היכולים להשפיע על התחשיבים ותוצאותיהם.
משרד מבקר המדינה בחן את החישובים שהוצגו עם ההנחות .
שהיו ידועות באותה עת.
כמות החשמל הפוטנציאלית שמתקן ייצור חשמל יכול לייצר ברגע נתון .
27 זאת מעבר למכסות הקיימות שאישרה רשות החשמל ומהן כ- 3,000 מגה-ואט מגריטת מתקנים קיימים, והיתרה .
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ תרשים 3 : ,תועלות מהרפורמה 2018 - 2025 *)(במיליארדי ש"ח .
על פי הצעת המחליטים של הרפורמה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* התועלות מצמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור ומיקודה של חח"י במקטעי הרשת, הן בחלקן .
איכותניות ובחלקן כמותיות.
בתרשים מוצגות התועלות הכמותיות.
תועלות בגין צמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור .
ממסמכי רשות החשמל ממאי 2018 עולה כי הרפורמה תקדם את משק החשמל ותיטיב עם .
בין יתרונותיה, הפחתת נתח השוק של חח"י במקטע הייצור באמצעות שלושה .
רכיבים: (א) מכירת אתרים קיימים של חח"י שישמשו להקמת תחנות על ידי השוק הפרטי; (ב) .
מכירת שטחים פוטנציאליים להקמת הספק חדש 28 ; ,(ג) איסור על חח"י להקים, לשחלףלתכנן .
או לבצע כל פעילות פיתוח במקטע הייצור בעתיד.
על פי הצעת המחליטי ם, אומדן התועלת בגין צמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור כולל תועלות .
הנובעות מהקמת תחנות ייצור באתרי חח"י ומהקמת תחנות ייצור על ידי יצרני חשמל פרטיים (להלן .
- י ח"פים) באתרים שחח"י תמכור 29 , וכן תועלות הנובעות מירידה בעלויות התפעול של האתרים .
להלן ניתוח התועלות הצפויות להתקבל מצמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור, .
כפי שהוצגו בדברי ההסבר להצעת המחליטים ובמסמכי אג"ת, לפי ההתפתחויות שחלו מאז: .
שיועד להקמת תחנת כוח פחמית על ידי חח"י, אולם זו לא הוקמה .
29 עם מכירת תחנת כוח יוכלו יח"פים לשחלף אותה בעתיד, בניגוד לחח"י שאסור לה לשחלף תחנות על פי חוק משק .
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ תועלות שלא יתקבלו מצמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור .
לוח 1 : תועלות הנובעות מצמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור .
(הסכומים במיליארדי ש"ח) .
612 עלות הקמת מחז"ם .
225* מלוא התועלת לא .
0214 מלוא התועלת לא .
ידי חח"י בין 2022 ל- .
רידינג) מלוא התועלת לא .
(ראו להלן), שכ ן על .
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ * בתחשיב מובאת בחשבון אי-הקמת המחז"מים ברידינג, ולא נכללו בו החיסכון בזמן ובקרקע.
** על פי ההחלטה על הרפורמה, תחנת רידינג הייתה אמורה להימכר עד יוני 2021 , במקביל להשלמת .
הליכי תכנון להקמת שתי יחידות ייצור בטכנולוגיית מחזור משולב (מחז"מ) תחתיה באותו האתר.
בהחלטת ממשלה 211 מיום 1.
21 בעניין "אספקת חשמל לגוש דן" הוחלט על המשך הפעלת תחנת .
בהתאם לכך, במועד סיום הביקורת התחנה טרם נמכרה, לאחר שבדצמבר המועצה .
הארצית לתכנון ולבנייה אישרה את המשך הפעלתה עד ינואר 2026 , ובנוסף הורתה על הכנת תוכנית .
מתאר ארצית שתאפשר את המשך הפעלת התחנה מעב ר לכך, עד שנת 2030 , עם אפשרות להארכה .
יצוין כי חח"י ממשיכה לקדם את תכנון המחז"מים במוסדות התכנון.
לתחנת רידינג מקודמות כמה תוכניות מתאר שייעודן מגורים, מסחר ותעסוקה, פנאי ונופש ועל רקע .
זאת מורה החלטת הממשלה הנ"ל מאוגוסט 2021 גםעל תכנון חלופות לאספקת חשמל לאזור גוש .
דן חֵלֶף הקמת המחז"מים ברידינג, ולפיכך קיים ספק לגבי הקמת המחז"מים.
ראו בפרק "תחנת הכוח .
יצוין כי ההחלטה על אי- מכירת תחנת רידינג בהתאם לאבני הדרך של הרפורמה אינה תלויה .
*** כאמור, תחנת הכוח רידינג הייתה אמורה להימכר ביוני 2021 ,.
במועד סיום הביקורת התחנה לא נמכרה .
והיא ממשיכה להיות מופעלת על ידי חח"י.
העלות העודפת של הפעלת התחנה בידי חח"י היא כ- .
00428 מיליארד ש"ח בשנה.
אם התחנה תמשיך להיות מופעלת על ידי חח"י עד שנת2026 , תסתכם .
**** יצוין כי על פי חוק משק החשמל, משנת 2009 חח"י אינה אמורה להקים או לשחלף תחנות ייצור.
בפועל, במשך השנים הקימה חח"י כמה תחנות במסגרת שתי תוכנית פיתוח מואצות מהשנים 2007 ו- .
מהלוח עולה כי נכון למועד הביקורת כ-65% - 68% (כ-1.
58 מיליון ש"ח, מתוך .
327 מיליון ש"ח) מהתועלות שהעריך אג"ת בגין צמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור .
לא יתקבלו במהלך שמונה השנים העוקבות של הרפורמה; זאת בשל אי-מימוש מכירת .
תחנת הכוח רידינג, ובשל אומדנים לא מדויקים של תועלות הרפורמה בעוד מועד, כמפורט .
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיטרם התקבלה החלטת ממשלה סופית ולפיה .
לא יוקמו מחז"מים חדשים ברידינג, ואם אכן לא יוקמו מחז"מים ברידינג והקרקע תשמש לצורכי .
מגורים, שווייה צפוי להגיע ליותר משני מיליארד ש"ח.
יתרה מכך, אי-הקמת תחנה באתר רידינג .
תאפשר פיתוח סביבתי באזור.
אג"ת הוסיף כי הקמת תחנה חדשה באזור רידינג צפויה להיות .
יקרה מאשר הקמת תחנה חדשה במקום אחר.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי דחיית מכירת תחנת הכוח רידינג היא תוצאה .
של החלטת ממשלה ושל החלטת המועצה הארצית לתכנון ולבניה (ראו להלן), וכי ההספק של .
תחנת רידינג הוא כ-450 מגה-ואט, פחות מ -10% מההספק המותקן שהחברה מוכרתבמסגרת .
הרפורמה, 4,500 מגה-ואט.
לגבי עלויות התפעול של תחנות הכוח שלה אל מול היח"פים, ציינה .
חח"י בתשובתה כי יש לערוך השוואה של המח"זמים של חח"י אל מול המחז"מים של היח"פים .
ולא של כלל התחנות של חח"י, וכי להערכת חח"י, עלויות אלה דומות למדי בחח"י וביח"פים.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ מתשובת אג"ת עולה שהחלופה להקמת מחז"מים חדשים בתחנת הכוח רידינג לא הייתה .
לפיכך היה על צוות הרפורמה לבחון חלופות אחרות, להעריך את העלות .
האלטרנטיבית של הקמת תחנות כוח ב אתרים חלופיים, או לחלופין לשקול פתרונות .
אחרים לאספקת החשמל באזור גוש דן30, להחליט על החלופה האופטימלית ולעמוד על .
עוד עולה כי על פי אומדני אג"ת, התועלות נובעות מפערים בין .
היח"פים לחח"י בנוגע להכרה התעריפית לכל קילו-ואט מותקן שקובעת רשות החשמל.
כך שתפעול היחידות על ידי יח"פ במקום על ידי חח"י צפוי להתבטא בתעריף חשמל נמוך .
בחינת אומדנים שהוכנו על ידי אגף תקציבים במשרד האוצר (אג"ת) .
יצוין כי לפי חוק משק החשמל 31 , משנת 2009 .
נאסר על חח"י להקים תחנות כוח חדשות .
ממסמכים שהעביר אג"ת למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 , הכוללים את ניתוח תועלות .
הרפורמה בחשמל, צוין כי אחת מתועלות הרפורמה, בגובה 1.
33 מיליארד ש"ח, מבוססת על .
"תרחיש היפותטי", שלא בהתאם לחוק הקיים, ולפיו בהיעדר רפורמה תקים חח"י תחנות .
לפיכך, הניח אג"ת כי בעקבות הרפורמה יקימו יח"פים את תחנות הכוח, והדבר יתרום .
לתועלת האמורה מהרפורמה.
יוצא אפוא כי התועלת הצפויה, על פי חישובי משרד האוצר, מאי-הקמת תחנות כוח חדשות .
על ידי חח"י , שהיא 1.
33 מיליארד ש"ח, משקפת תועלת המבוססת על תרחיש שאינו .
בהלימה עם הוראות חוק משק החשמל ובפועל תועלת זו לא תתממש מאחר ועל פי חוק .
משק החשמל, חח"י לא תקים תחנות כוח חדשות.
עוד עלה כי משרד האוצר (אג"ת) הציג .
לממשלה תועלות מהרפורמה אשר שימשו בין היתר בסיס לאישורה ולא היו מבוססות.
ראוי היה כי משרד האוצר (אג"ת) ישלב בחישוביו רק תועלות ממשיות.
ממסמכי רשות החשמל ממאי 2018 עולהכי חח"י אינה אמורה להקים עוד תחנות כוח חדשות .
בעתיד, למעט שתי יחידות במחזור משולב בהיקף של 1,200 מגה-ואט.
הקמת מחז"מים באורות .
רבין בידי חבר ת בת של חח"י, עליה הוחלט במסגרת הרפורמה, צפויה להגדיל את חלקה .
המוחלט של החברה בייצור בשנים הבאות (ראו בהמשך בפרק "מכירת תחנות הכוח של חח"י"), .
שכן מדובר ביחידות יעילות שצפויות לפעול יותר מאשר יחידות ישנות שיעילותן נמוכה יותר.
30 עד ספטמבר2026 ,)ניתן להתגבר על בעית הולכת החשמל באזור גוש דן באמצעות תחנת מיתוג (תחמ"ג עתידים .
אשר צפויה להתחיל לפעול במהלך שנת 2022 , ואולם החל מספטמבר 2026 צפויה בעיה במקטע ההולכה ועל כן .
נדרש פתרון שיתן מענה לבעיה זו, ולצורכי ייצור בהיקף של כ-900 מגה-ואט באזור.
31 סעיף60(ד9 ) לחוק משק החשמל קובע כי החל ב- 1.
09 , "חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית.
בתחום התכנון ההנדסי של תחנות כוח, בהקמת תחנות כוח,.
ואולם אם הוקמו תאגידים הרשאים לעסוק בעיסוקים .
כאמור, יקבעו השרים, בצו, כי חברה כאמור תוכל להמשיך ולעסוק בעיסוקים אלה עד.
32 אג"ת הניח כי בהיעדר רפורמה יינתן אישור חריג לחח"י להקים יחידות ייצור נוספות באתרים שבחזקתה, כחלופה .
לגריטת יחידות הייצור בחיפה, ברידינג ובאשכול, ואת המחז"מים באורות רבין.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ רשות החשמל ציינה כי הזכות שניתנה לחח"י לבנות שני מחז"מים חדשים באתר אורות רבין .
אינה אופטימלי ת, וכי הקמת התחנות החדשות בידי חח"י עשויה לגרום להפניית משאבים .
ניהוליים לפרויקט הקמת התחנות, וזאת בניגוד לעיקרון של מיקוד החברה בפיתוח הרשת.
זאת, מחז"מים אלה מחליפים ארבע יחידות ייצור פחמיות באתר אורות רבין שהיו אמורות .
להמשיך לפעול בשנים הבאות33 .
תרשים 4: תועלות מצמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור (במיליארדי ש"ח) .
מתרשים 4 עולה כי למול תועלות בהיקף של כ- 2.
327 ,מיליארדי ש"ח שהוצגו לממשלה .
ש"ח אינם צפויים להתממש בשנים הקרובות .
33 על פי מסמכי הרשות, ביחידות אלה, על פי החלטת הגורמים המוסמכים, היו אמורים להתקין סולקנים, והן היו .
יצוין כי ביולי 2018 , כחודשיים לאחר קבלת ההחלטה על הרפורמה, החליטה הממשלה .
להפסיק את הפעלתן של יחידות אלה, ובהמשך התקבלה החלטה לשמר אותן.
עם זאת, ציינה הרשות כי להקמת .
המחז"מים על ידי חח"י יש תועלות, ובהן פישוט ההליך הסטטוטורי וחיסכון בזמן, שכן הם מוקמים באתר שכבר .
הופשר לייצור חשמל, וכך תתאפשר הפסקת הפעלתן השוטפת של היחידות הפחמיות בשנת 2022 , ויהיה ניתן לעמוד .
בהחלטת שר האנרגייה; כמו כן, השימוש בתשתית הקיימת באתר עשוי להוזיל את עלויות ההקמה של היחידות, .
וההקמה מאפשרת מתווה התייעלות מדורג וישים יותר לחברה.
34 :התועלות שלא יושגו הן1.
33 מיליארד בגין תועלות היפותטיות מאי הקמת תחנות על ידי חח"י, 0.
ש"ח בגין אי הקמת מחז"מים חדשים באתר תחנת הכוח רידינג, ו- 0.
0214 מיליארד ש"ח בגין אי מכירת תחנת הכוח .
רידינג והמשך הפעלתה על ידי חח"י עד 2026.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ התועלת לצרכן ממכירת תחנות הכוח של חח"י ליח"פים .
צמצום חלקה של חח"י במקטע הייצור והעברת הפעילות במקטע זה לידי יצרני החשמל .
הפרטיים נועדו לקדם את התחרות במשק החשמל ולהוזיל את העלויות לצרכן.
במקטע הייצור קיים יתרון יחסי למגזר הפרטי על פני המגזר הציבורי, ובמרבית המשקים .
המערביים מקטע הייצור בענף החשמל מבוזר ותחרותי .
לתחרות יתרונות רבים, שהמרכזיים .
ביותר מביניהם הם הפחתת מחירי החשמל וצמצום הפיקוח על מחירי החשמל.
גורמים פרטיים במקטע הייצור מצליחים להוביל לחיסכון בעלויות הקמה, תפעול, שכר ומימון, .
וכן לייצר חשמל באופן יעיל יותר.
כאמור, התועלת לצרכן ממכירת חמש יחידות ייצור ליח"פים כוללת בין היתר את החיסכו ן הצפוי .
מהפעלתן על רקע היעילות הגבוהה יותר של היח"פים.
בהצעת המחליטים לאישור הרפורמה .
הוערכה תועלת זו בכ -220 מיליון ש"ח בתקופת הרפורמה (בערכים מהוונים).
משרד מבקר המדינה, בהתבסס על נתוני חח"י לשנים 2026-2022 ועלנתוני העבר, העלתה כי .
בשנים 2014-2026 העלות הריאלית35 של הפעלת מערכת ייצור החשמל צפויה לעלות בשיעור .
דומה לגידול של ייצור החשמל.
להלן התפתחות עלויות מקטע ייצור החשמל (חח"י ויח"פים 36 ) .
אל מול הגידול בייצור החשמל בשנים2014 - 2026 : .
תרשים 5: קצב הגידול ב הוצאות* הפעלת מערכת ייצור החשמל**, בייצור .
החשמל ובהכנסות*** מתעריף החשמל, 2014 - 2026 (במחירי שנת 2014 , .
על פי הדוחות הכספיים של חח"י לשנים 2014 - 2021 ונתונים שהעבירה חח"י בינואר 2022 , בעיבוד משרד .
נתוני הגידול בביקוש לחשמל מבוססים על תחזיות שערכה רשות החשמל.
בניכוי העלייה במדד המחירים לצרכן .
36 הניתוח כולל את עלויות הייצור של חח"י ואת עלויות ייצור החשמל שהיח"פים מוכרים לחח"י.
הוא אינו כולל את ייצור .
החשמל שהיח"פים מוכרים ללקוחות קצה.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ * הנתונים המוצגים בתרשים כוללים אנרגיות מתחדשות, אשר גרמו לעלייה בהוצאות משנת 2014 .
גם בנטרול הוצאות אלה, המגמות בתרשים אינן משתנות.
** לא כולל ייצור חשמל על ידי יח"פים הקשורים בהסכמים עם לקוחות קצה, שהוא כ-20% מכלל ייצור .
*** הנתונים לשנים 2022 - 2026 מבוססים על נתונים שהתקבלו מחברת החשמל.
החשמל מיח"פים בשנים הבאות יבוצעו על ידי חברת ניהול המערכת ולא על ידי חח"י.
מהתרשים עולה כי קצב הגידול של עלויות הפעלת מערכת הייצור גדול מקצב הגידול .
בייצור החשמל במשק, דבר המעיד על כך שמנקודת המבט של הצרכן, כניסת יצרני .
החשמל הפרטיים לא הביאה להפחתת עלויות הייצור ולירידה בתעריפי החשמל.
עוד עלה כי בשנים 2014 - 2026 נותר התעריף הריאלי37 כמעט ללא שינוי, ואילו היקף .
ייצור החשמל גדל בכ-35% .
המשמעות היא שהכיסוי התעריפינשחק לאורך השנים בלי .
שמשק החשמל (חח"י ויח"פים) התייעל בפועל.
על רשות החשמל לבחון את הפערים בין תעריף החשמל (הבא לידי ביטוי בהכנסות .
בתרשים 5 ) שמגלם בתוכו רכיב התייעלות לבין היעדר ההתייעלות בהו צאות משק .
החשמל, ואת השלכותיהם של פערים אלו על פעילות משק החשמל ופיתוחו.
הרשות לקבוע את היקף ההתייעלות הנדרש במשק החשמל ולבצע התאמות בתעריף כך .
שישקף את פוטנציאל ההתייעלות שנקבע.
המשך שחיקת התעריף ללא התייעלות של .
יצרני החשמל במשק עלולה לפגוע בפעילותו38.
תועלות ממיקודה של חח"י בפעילות במקטעי הרשת .
לפי חוק משק החשמל, חלה חובה על חח"י, כבעלת רישיון ספק שירות חיוני, לספק שירות .
לכלל הציבור ל פי אמות מידה שקבעה רשות החשמל באמינות וביעילות.
לתחזוקת רשת החשמל על כל מקטעיה ולפיתוחה.
פעילותה התקינ ה של רשת החשמל .
מתבטאת באספקת חשמל אמינה ורציפה ובאיכות החשמל המסופק, והיא נבחנת במגוון מדדים .
אובייקטיביים, ובהם דקות אי -אספקה.
משרד מבקר המדינה העלה בעבר 39 כיהיקף ההשקעות של חח" י בפיתוח הרשת היה נמוך .
במידה רבה ביחס ליעדים שנקבעו בתוכניות הפיתוח שאישר מדי פעם בפעם שר האנרגייה, וכי .
37 ,על פי חוק משק החשמלתפקידי רשות החשמל הם בין היתר קביעת תעריפים, על בסיס עקרון העלות, ודרכי .
עדכונם וביצוע בקרת עלויות לשם כך, לפי שיקול דעתה המקצועי הבלעדי.
עוד קובע חוק זה כי לצורך קביעת .
התעריפים תבצע רשות החשמל פעולות של בקרת עלויות של בעל רישיון ספק שירות חיוני.
בעניין קביעת תעריפים, .
הרשות רשאית שלא להביא בחשבון הוצאות, כולן או חלקן, אשר לדעתה אינן נדרשות למילוי חובותיו של בעל .
רישיון ספק שירות חיוני.
בעניין זה ראו, מבקר המדינה, דוח שנתי 66א (2015 ), "חוות דעת על היבטים בפעילות .
משק החשמל", עמ' 463 - 543.
38 לדוגמה, אם תעריף החשמל עולה בקצב איטי יותר מהגידול בפעילות, או אף יורד, אזי רווחי החברות ייפגעו והן .
עלולות להקטין השקעות, ובכך ייפגע פיתוח משק החשמל.
39 ,מבקר המדינהדוח שנתי 69א (2018 ,) " חברת החשמל לישראל בע"מ- פיתוח רשת החשמל ותחזוקתה", עמ' 4 .
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ המשמעות של תת-פיתוח רשת החשמל, אשר התבטא בעלייה במספר הדקות של אי -אספקת .
חשמל ברשת המתח הגבוה בלבד בשנים 2016-2010 , היא גרימת נזק של 3.
ממסמכי רשות החשמל ממאי 2018 עולה כי פעילותה של חח"י בכלל המקטעים במשק החשמל .
מגבילה את מיקוד החברה בפיתוח תשתית ההולכה והחלוקה, ולאור זאת רשת החשמל אינה .
נותנת מענה מספיק לצרכנים.
פיתוח הרשת חיוני לצורך מתן מענה על גידול בביקוש, חיבור .
אנרגיות מתחדשות לרשת, הבטחת אמינות האספקה לצרכנים וקידום תחרות הוגנת ויעילה יותר .
עוד עולה ממסמכי רשות החשמל כי הרפורמה מאפשרת את מיקודה של חח"י .
במקטעי הרשת שבהם תמשיך החברה לפעול כמונופול טבעי.
על פי הצעת המחליטים, מיקוד .
ההשקעות של חח"י במקטעי הרשת יביא לשיפור התשתיות והפחתת דקות אי-האספקה.
בהתאם לכך, כלל אג"ת תועלות מיישום הרפור מה בגין מיקוד חח"י במקטעי הרשת והגדלת .
משאבים הנדרשים לפיתוח משק החשמל שצפויים להתבטא בהפחתת דקות אי -האספקה .
במשק החשמל, זאת על אף שצמצום דקות אי -האספקה במשק, באמצעות הקצאת המשאבים .
הנדרשים לפיתוח רשת החשמל, הוא חובה החלה על חח"י מתוקף תפקידה כספק שירות חיוני, .
והצמצום אינו אמור להיות פועל יוצא של הרפורמה.
צמצום דקות אי-האספקה ופיתוח משק החשמל הם חלק מהחובות החלים על החברה .
ממילא, כספק שירות חיוני, ומשכך הדבר מעלה ספק באם היה ראוי לכלול את צמצום .
דקות אי-האספקה בסך התועלות של הרפורמה.
תועלות שאינן מתקבלות בשנים 2020 - 2021 .
מהצעת המחליטים עולה כי מאז שנת 2000 ממוצע דקות אי-האספקה של החשמל בישראל הוא .
כ-150 דקות בשנה ללקוח, לעומת ממוצע של42 דקות אי-אספקה בכמה מדינות מה - OECD40 .
מיקוד ההשקעות של חח"י במקטעי הרשת יביא להפחתת של כ -90 דקות אי-אספקה לפחות, .
שמשמעותה הפחתה של 60% מדקות אי-האספקה ביחס לממוצע של שנים קודמות.
מכך הוערכה בהצעת המחליטים בכ- 1.
252 מיליארד ש"ח (כ-0.
96 מיליארד ש"ח בערך נוכחי).
עלה כי בהחלטה על הרפורמה לא נקבעו לחח"י יעדים לפיתוח רשת החשמל ולצמצום .
דקות אי אספקת החשמל, ולכן חח"י אינה מחוייבת לעמידה ביעדים אותם חישב אג"ת.
עוד עלה כי היעד שאג"ת קבע מבוסס על הפער הקיים בדקות אי-האספקה בין מדינת .
ישראל לבין מדינות אחרות ב- OECD מבלי להתייחס למאפיינים הייחודיים של מדינת .
ישראל ושל משק החשמל הישראלי 41 , ומבלי שנקבעה תוכנית פיתוח שמאפשרת השגת .
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי קיימים מנגנונים בחוק משק החשמל .
המסדירים את קביעת היעדים ותוכניות הפיתוח לחברת החשמל - באמצעות תוכנית פיתוח .
באישור השרים, וכן באמצעות סמכויות רשות החשמל לקבוע אמות מידה והחלטות המחייבות .
40 על פי מסמכי אג"ת המדינות הן גרמניה, בלגיה, בריטניה, שווייץ, דנמרק, אוסטריה, דרום קוריאה וצרפת.
41 כך למשל, בעוד רשתות החשמל במדינות השונות באירופה מחוברות אחת עם השנייה, ומדינות יכולות לקבל חשמל .
גם משכנותיהן, מדינת ישראל נחשבת לאי אנרגטי ואיננה מחוברת עם שכנותיה.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ את חח"י.
אג"ת הוסיף כי הסמכות והאחריות נמצאות בידי רשות החשמל בהתאם לחוק, והרשות .
פועלת בין היתר לקדם יעדים להפחתת דקות אי -אספקה.
משרד מבקר המדינה מציין כי חישוב עלות אי-האספקה היא פונקציה של היקפי החשמל המולך .
ברשת, של גיל הרשת, תחזוקתה וכדומה ושל העלות לקוט"ש (קילו-ואט שעה) בלתי מסופק.
תחשיב אג"ת אינו מתייחס לכל אלה ומניח כי עלות אי-האספקה שקולה לתוצר השעתי.
שלמקבלי ההחלטות הוצ גו תועלות לפי תחשיב אג"ת, אזי בפרק זה ננתח את התועלות .
שהתקבלו על פי תחשיב של אג"ת בכפוף לאילוצים ולמחסור במידע כמפורט לעיל.
לפי מסמכי אג"ת, חישוב התועלת מצמצום דקות אי -האספקה נערך על בסיס התוצר המשקי .
כך, לפי נתוני אג"ת, הונח כי עלות אי-אספקה למגזר העסקי ו הציבורי תהיה שקולה לשווי התוצר .
השעתי שעמד בשנת 2017 על125 מיליון ש"ח42 .
,לפיכך צמצום דקות אי-האספקה ב-90 דקות .
באופן הדרגתי יביא לחיסכון משקי מצטבר של כ- 1.
252 מיליארד ש"ח על פני שמונה שנים החל .
אג"ת ציין כימאחר שתחילה נדרשת השקעה גדולה ברשת, הוא הניח כי הירידה .
בדקות אי-אספקה תחל רק כשנתיים מתחילת הרפורמה, קרי 2020.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי2022 כי בחינת השיפור במדדי אי-האספקה בנקודת .
הזמן הנוכחית היא מוקדמת מדי, ולא ניתן לצפות שמייד לאחר שהחלו התהליכים לשיפור .
הרשת, יהיה ניתן להבחין בשיפ ור במדדים אלה.
משרד מבקר המדינה מצא כי בשנת 2020 , בחלוף שלוש שנים מקבלת ההחלטה על .
הרפורמה, מספר דקות אי-האספקה ברשת 44 עמד על142 דקות, דהיינו עלייה של כ-44% .
זאתשלא בהתאם לתועלת שהוצגה, לפיה החל משנת 2020 צפויה ירידה .
מספר דקות אי -האספקה בשנת 2021 עמד על136 דקות, כלומר .
עלה כי בחלוף שלוש שנים מיישום הרפורמה ועל אף .
הגדלת ההשקעות ברשת (נושא זה יפורט בהמשך בפרק "התייעלות בפיתוח"), לא חל .
שיפור באמינות האספקה.
זאת שלא בהתאם להנחת אג"ת ולפיה כשנתיים מתחילת יישום .
הרפורמה צפויה ירידה בדקות אי-האספקה.
42 בהנחה כי התוצר בשנת 2017 היה1.
1 טריליון ש"ח, והוא צומח בקצב של3% .
43 מספר זה מתקבל אם מניחים כי דקות אי-האספקה צפויות אף הן לעלות ב -3% בשנה לפי הצמיחה של התוצר .
יצוין כי בתחשיב של אג"ת הוערכה התועלת בכמיליארד ש"ח.
בתחשיב התייחס למעשה משרד מבקר .
הוא השתמש בנתוני שנת2017 כבסיס לחישוב התוצר השעתי בשנת2020 (בהנחת גידול של .
3% בשנה, כפי שאג"ת הניח), ומכך גזר את עלות אי-האספקה בשנים 2020 - 2021 , בהתאם למתודולוגיה של אג"ת.
יש לציין כי על פי ההנחות של אג"ת, הירידה בדקות אי-האספקה צפויה להת חיל משנת 2020 , ולפיכך התועלת .
בסעיף זה היא מירידה בדקות אי-האספקה על פני שש שנים ולא שמונה שנים, כפי שנכתב.
השנים העוקבות התחשיב אמור להיות על פני שמונה שנים.
לפיכך התועלת בשמונה השנים הראשונות אמורה להיות .
בניכוי אירועים חריגים שהתרחשו באותן השנים .
45 בשנת2017 היה מספר דקות אי-האספקה כ -98.
9 דקות; בשנת2018 כ- 127.
4 דקות; בשנת2019 כ- 127.
ובשנת 2020 כ-142 דקות.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ יוצא אפוא כי התועלת מצמצום דקות אי -האספקה בשנים 2020 - 2021 , שהוערכה .
בהתבסס על המתודולוגי ה של אג"ת בכ-27046 מיליון ש"ח, טרם הושגה שכן מספרדקות .
אי-האספקה עלה בשנים אלה.
מגמת העלייה בדקות אי -האספקה מעלה חשש כי .
התועלת שהוצגה בהצעת המחליטים לפיה דקות אי-האספקה יקטנו ב -90 דקות במהלך .
שנות הרפורמה לא תושג.
משכך, מומלץ כי חח"י, רשות החשמל וחברת ניהול המערכת יבחנו את תכנית ההשקעות .
של החברה ברשת החשמל ואת ביצועה, גם בהלימה ליעד של הפחתת דקות אי-האספק ה .
ויבצעו בה שינויים במידת הצורך.
בחינת אומדנים של התועלת מצמצום דקות אי-אספקה .
יצוין כי ביוני 2020 פרסמהרשות החשמל החלטה לשימוע בדבר תמריצים לפיתוח רשת .
על פי מסמך השימוע הרשות קבעה תמריצים לחח"י על מנת לשפר את רמת .
השירות והאמינות של אספקת החשמל.
אחד היעדים שקבעה הרשות הוא הפחתת מספר דקות .
אי-האספקה ברמה כלל -ארצית ב -30% בתוך עשור48, כך שממוצע דקות אי-האספקה הכלל - .
ארצי ירד באופן מדורג ל -100 דקות עד2030 .
למעשה, יעד ההפחתה שקבעה רשות החשמל .
מיעד ההפחתה ששימש בסיס לחישוב התועלת בהצעת המחליטים .
משרד מבקר המדינה חישב ומצא כי צמצום דקות אי-האספקה בכ -24%49 אמור להביא .
לצמצום של כ -36 דקות אי -אספקה במהלך התקופה, שהתועלת מהן היא כ - 0.
מיליארד ש"ח50, נמוך בכ-60% מהתועלת שהוערכהבהצעת המחליטים, 1.
כך שלמעשה מלוא התועלת שהוצגה בהצעת המחליטים מצמצום דקות אי .
האספקה, אינה צפויה להתקבל.
בהתייחסותה לשימוע מאוגוסט 2020 ציינה חח"י כי יעד ההפחתה שנקבע אינו ריאלי ודורש .
חח"י הציעה יעד חלופי של הפחתה של 12% בדקותאי-האספקה ברמה .
הארצית באופן מדורג על פני עשור.
יצוין כי בהחלטה הסופית של רשות החשמל מאוגוסט 2021 .
46 לגבי השנים2020 - 2021 ידוע בוודאות כי לא הייתה ירידה במספר דקותאי-אספקה, ובהנחה שהתועלת שהוצגה .
בהצעת המחליטים מתפלגת באופן אחיד על פני השנים (כולל עלייה של 3% ,)בשנה כפי שהניח אג"ת, ראו לעיל .
אזי בשנתיים האלה הייתה צפויה תועלת של 270 מיליון ש"ח שלא תושג.
לגבי השנים 2022 - 2025 , משרד מבקר .
המדינה לא כלל אותן בתחשיב משום שמדובר במידע צופה פני עתיד.
47 על פי מסמך השימוע, תרומת מקטע החלוקה (מתח גבוה) לאמינות האספקה היא כ-150 דקות אי-אספקה בשנה, .
וזאת לעומת כ-2 דקות אי-אספקה בשנה במקטע ייצור, 5 דקות אי-אספקה בשנה במקטע ההולכה וכ -15 דקות אי- .
אספקה במקטע החלוקה של רשת מתח נמ וך.
על כן, המיקוד של רשות החשמל הוא בצמצום מספר דקות אי- .
48 הרשות גם קבעה יעד של צמצום השונות במספר דקות אי-אספקה בין המחוזות השונים ב -60%.
49 על פי רשות החשמל, במשך עשור חח"י צריכה לצמצם30% בדקות אי-האספקה; מכאן, במשך שמונה שנים עליה .
50 החישוב נעשה על פי השיטה שלפיה חישב אג"ת את התועלת מצמצום דקות אי-אספקה, בהנחה שהן ירדו ב -36 .
דקות כפי שאג"ת הניח .
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ לא נקבעו יעדים ספציפיים, והרשות ציינה יעד כללי לשנת 2030 של הפחתת מספר דקות אי- .
אספקה ברמה כלל - ארצית בעשרות אחוזים בתוך עשור.
החלטת רשות החשמל ועמדת חח"י מצביעות על כך שאין ביכולתה של החברה לצמצם .
את דקות אי-האספקה במשך שמונה שנים בשיעור שהוערך מלכתחילה ( 60% ), לכן קיים .
ספק אם התועלת המוצגת בסעיף זה הייתה מלכתחילה ניתנת להשגה.
צמצום דקות אי-האספקה בהיקף של כ -10% במהלך שנות הרפורמה51 בהתייחס לעמדת .
חח"י מאוגוסט 2020 אמור להביא לצמצום של15 דקות אי-אספקה במהלך תקופה זו, כך .
שהתועלת הצפויה מכך היא כ -209 מיליון ש"ח 52 בלבד לעומת 1.
שהוערך בהצעת המחליטים (נמוך בכ-83% .
תרשים 6: תועלות ממיקוד פעילות חח"י במקטעי הרשת (במיליארדי ש"ח) .
51 על פי חח"י, במשך עשור היא יכולה לצמצם12% בדקות אי-האספקה, ומכאן במשך שמונה שנים היא יכולה לצמצם .