HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמה צעדים בעניין זה: הוצאת תחום הבקרה למיקור חוץ שיעשו עובדות סוציאליות - לשם כך, .
בט"ל מגבש את נוסח המכרז, והתקשרות עם חברה חיצונית שתבצע סקרים טלפונים, .
שבאמצעותם תבוצע בקרה על איכות ה טיפול - לשם כך בט"ל כבר ערך פיילוט לבדיקת .
האפקטיביות של כלי זה.
עוד היא ציינה, שנכון למועד סיום ביקורת המעקב, כלי הבקרה על .
איכות הטיפ ול הוא בירור תלונות, שלהערכתה נותן אינדיקציה למצב איכות הטיפול.
מאז יישום התיקון לחוק בשנת 2018 אין מנגנון בקרה סדור על איכות הטיפול של חברות .
הסיעוד; למעשה מנגנון הפיקוח על איכות הטיפול אף נחלש יחסית לתקופה שטרם תיקון .
החוק, שכן הוא מתבסס על בירור תלונות בעוד שבעבר בוצע בידי הוועדות המקומיות.
בט"ל מסר בתשובתו על דוח המעקב כי הוא גיבש מסמכי מכרז ל התקשרות עם חברות לפיקוח .
על שעות הסיעוד שניתנו בפועל למטופל ועל איכות השירות והסיוע שניתנו.
אושרה הצטרפותו למכרז מרכזי של החשב הכללי לקבלת שירותי דיווח מרחוק במערכת .
נוכחות, דבר שעשוי לשפר את היכולת לוודא שהמטפל הסיעודי נמצא במחיצת המטופל ומסייע .
35 דין וחשבון הוועדה לבדיקת טיפול המדינה בזקנים סיעודיים השוהים בביתם, מוגש לשר העבודה, הרווחה .
והשירותים החברתיים (מאי 2018 .
לו בפרק הזמן שהוגדר לעבודתו.
אשר לאיכות הטיפול ציין בט"ל כי על חברות הסיעוד חלה .
חובה לפקוד את המטופל ל פחות שש פעמים בשנה ולתעד את הממצאים שעלו.
בט"ל שכחלק מהמעקב שהוא מקיים אחר מצב המטופל וטיב השירות הסיעודי הניתן לו, הוא .
מבצע תשאולים טלפוניים ומתנדבי בט"ל מקיימים ביקורי בית.
הוא ציין גם כי עדיין מתבצעת .
עבודת מטה בהתייעצות עם הוועדה הבין- משרדית, שהוקמה בעקבות החלטת הממשלה ממאי .
2020 , ובמסגרתה מ גובשים מדדים שנועדו לבחון אם עלייה באיכותם של השירות והטיפול .
מביאה למניעת החמרה והידרדרות במצבו של המטופל.
מומלץ כי בט"ל יקדם את המכרז לתחום הבקרה ואת ההתקשרות עם החברות לביצוע .
סקרים טלפונים שבאמצעותם תבוצע בקרה על איכות הטיפול .
פיקוח ובקרה על הכשרת המטפלות .
טיפול לא מיומן בקשיש הסיעודי עלול לפגוע בו ולסכן את בריאותו.
על כן, טיפול מקצועי .
ואיכותי בקשישים הסיעודיים מחייב הכשרה מתאימה - ידע ומיומנות.
התחייבו חברות הסיעוד לתת את הטיפול הביתי באמצעות מטפלות מיומנות, הכשירות לספק .
בהתאם לכך על בט"ל לוודא שהמטפלות מוכשרות לתפקידן.
הגדרת ההיקף והתוכן של ההכשרה .
הוועדה לבחינת סוגיית העובדים הזרים בענף הסיעוד: הבאה, תיווך וטיפול (להלן - ועדת .
שושני) 37 ציינה בשנת 2014 כי רוב עובדי הסיעוד, ישראלים וזרים כאחד, אינם עוברים הכשרה .
כלל או שאינם עוברים הכשרה מספקת לטיפול סיעודי.
מספר מומחים שהעידו בפני הוועדה .
ציינו את חשיבות ההכשרה באופן כללי, ובמיוחד עבור המטפלים בקשישים עם מוגבלויות פיזיות .
ועדת שושני המליצה לעודד ישראלי ם לעסוק בטיפול סיעודי כדי לצמצם את .
לשם כך הציעה ועדת שושני לבחון ביסודיות את הכיוונים האלה: .
השקעה בהכשרה, תשלום דיפרנציאלי למטפלות לפי רמת הכשרתן, ופיתוח מקצועי של .
בביקורת הקודמת עלה ש בט"ל הסתפק בקביעה בחוזה הסיעוד כי חברות הסיעוד יכשירו .
הכשרה מקצועית, בהתאם לתוכנית הכשרה שהגדיר (להלן - ההכשרה המקצועית)39, רק30% .
מהמטפלותהמועסקות אצלן (ישראליות וזרות גם יחד).
לגבי יתר המטפלות (70% ,) הוא קבע .
כי על חברות הסיעוד להכשיר ן, אולם לא הגדיר את ההיקף והתוכן של ההכשרה הנדרשת.
37 את הוועדה, בראשות ד"ר שמשון שושני, מינה ביולי2013 שרהפנים.
הוועדה הגישה דוח מסכם והמלצות בספטמבר .
38 דוחהוועדה לבחינת סוגיית העובדים הזרים בענף הסיעוד: הבאה, תיווך וטיפול (2014 ,) 'עמ38.
39 ,תוכניות ההכשרה למטפלות הישראליות ולמטפלות הזרות שונות.
התוכנית כוללת לימוד עיוני והכשרה מעשית .
והיקפה 67 שעות למטפלות ישראליות ו -31 .
בביקורת המעקב נמצא כי לא חל שינוי בנושא הכשרת המטפלות.
המקצועית, בט"ל לא הגדיר לחברות הסיעוד את היקף ההכשרה הנדרש מיתר המטפלות .
מנהלת אגף הסיעוד מסרה לצוות הביקורת, כי נושא ההכשרה מעוגן בחוזה הסיעוד ועל כן לא .
ניתן להוסיף להסכם החתום תנאי נוסף ובו הגדרת היקף ההכשרה.
הדבר יתאפשר רק במסגרת .
ההסכם החדש עם חברות הסיעוד (ראו בפרק - התקשרות בט"ל עם חברות הסיעוד).
לתוכן ההכשרה, היא מסרה כי אגף סיעוד עם קרן סיעוד פ יתחו באמצעות יועצת חיצונית, כחלק .
מההכנות להסכם החדש, תוכנית הכשרה חדשה למטפלות ]הישראליות[ בהיקף של67 .
והתוכנית תיושם בהסכם החדש כשיחתם.
מומלץ כי בט"ל יקדם את פרסום המכרז החדש לשירותי סיעוד ובכלל זה, יקדם את .
תוכנית ההכשרה החדשה למטפלות ויטמיעה.
בט"ל מסר בתשובתו על ממצאי דוח המעקב כי שינוי בתוכנית ההכשרה של המטפלות ובשיעור .
המטפלות שיעברו הכשרה מותנה כאמור בהתקשרות עם חברות הסיעוד במסגרת ההסכם .
המטרה היא לחייב את החברות הסיעודיות להכשיר 80% מהמטפלות.
במסגרת הוועדה הבין-משרדית שהוקמה בעקבות החלטת הממשלה ממאי 2020 (ראו בהמשך).
הפניית מטפלות מתאימות בהכשרתן לטיפול בקשישים .
סיעודיים ברמות התלות הגבוהות הביקורת הקודמת .
הקצאת שעות הטיפול הביתי מותאמת למידת התלות של הקשיש הסיעודי.
בשנת 2016 כ- 70,000 מכ- 165,000 מקבלי גמלת הסיעוד הם קשישים התלויים בעזרת הזולת .
לחלוטין או במידה רבה מאוד בכל שעות היממה או ברובן, או זקוקים להשגחה מתמדת עקב .
היותם תשושי נפש (להלן - קשישים ברמות התלות הגבוהות), ולכן הם זקוקים לעזרה רבה .
בהתאם, רצוי שהמטפלות שהוכשרו הכשרה מקצועית הן שיטפלו בראש .
ובראשונה בקשישים אלו.
עלה אז כיבט"ל לא קבע סדרי עדיפויות בהפניית המטפלות שהוכשרו הכשרה מקצועית לפי .
מאפייני הקשישים הסיעודיים, ולא הנחה להפנותן בראש ובראשונה לטיפול בקשישים ברמות .
בבדיקה שנערכה במסגרת הביקורת הקודמת נמצא כי מרבית הקשישים הסיעודיים ברמות .
התלות הגבוהות 40 טופלו בידי מטפלות ש לא הוכשר ו הכשרה מקצועית.
ספטמבר 2016 מעל50% משעות הטיפול הביתי שקיבלו קשישים אלה ניתנו על ידי מטפלות .
שלא הוכשרו הכשרה מקצועית; בחודשים יוני עד ספטמבר 2016 היהשיעור זה אף ג בוה יותר : .
בביקורת המעקב נמצא כי לא חל שינוי בנושא קביעת סדרי עדיפויות בהפניית המטפלות .
שהוכשרו הכשרה מקצועית לפי מאפייני הקשישים.
מנהלת האגף סיעוד מסרה לצוות הביקורת כי גם נושא זה מוסדר בהסכם עם חברות הסיעוד, .
וכאמור לא ניתן לשנות את ההסכם הקיים.
בבדיקה שנערכה במסגרת ביקורת המעקב בנוגע לשיעור שעות הטיפול של המטפלות .
שלא הוכשרו הכ שרה מקצועית ושטיפלו בקשישים בשתי רמות התלות הגבוהות (רמה 5 .
ו-6 וחצאים מרמות אלו41) בשנים7201 עד2019 נמצא כי מאז דוח הביקורת הקודם לא .
חל שינוי בשיעור שעות הטיפול וכי 67% עד70% משעות הטיפול הביתי שקיבלו קשישים .
אלה ניתנו על ידי מטפלות בקשישים סיעודיים ברמות התלות הגבוהות שלא הוכשרו .
40 'רמה ב 150% 'ורמה ג 168%.
קבלת גמלה מלאה או חצי גמלה נקבעת לפי מבחן הכנסות של הקשיש הסיעוד .
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב תרשים 7 : שיעור שעות הטיפול בקשישים הסיעודיים בשתי רמות התלות .
הגבוהות על ידי מטפלות שלא הכשרו בשנים 2017 - 2019 .
מוצע כי בט"ל י נחה את חברות הסיעוד להפנות את המטפלות שהוכשרו הכשרה .
מקצועית, לטפל בקשישים ברמות התלות הגבוהות.
עמידה בשיעור ההכשרה המקצועית הנדרש .
בט"ל קבע בחוזה הסיעוד כי חברות הסיעוד יכשירו 30% מהמטפלות המועסקות אצלן .
(ישראליות וזרות גם יחד) בהתאם לתוכנית ההכשרה המקצועית שהגדיר.
בביקורת הקודמת עלה שבט"ל אינו מבצע בקרה על עמידת חברות הסיעוד במחויבותן בחוזה .
הוא אינו בוחן את נתוני ההכשרה שקיבל מהחברות - אינו מאמתם ואף אינו מנתח ם כדי .
לוודא שה חברות עומדות בתנאי שנקבע במכרז : שיעור של 30% מטפלותבעלות הכשרה .
משרד מבקר המדינה ניתח את הנתונים שהעבירו חברות הסיעוד לבט"ל, המעודכנים לספטמבר .
2016 , והעלה כי למעלה מ-60% מחברות הסיעוד שקיבלו תשלום דיווחו כי שיעור המטפלות .
בעלות הכשרה מקצועית שהן העסיקו באותו המועד היה נמוך מ -30% .
יתרה מזו, ב-12 חברות .
לא הייתה ולו מטפלת אחת בעלת הכשרה מקצועית.
בביקורת המעקב ניתח משרד מבקר המדינה את הנתונים שהעבירו חברות הסיעוד .
לבט"ל בנוגע לשיעורי הכשרת המטפלות בשנים 2017 עד2019 כמפורט בתרשים 8 .
תרשים 8 : שיעורי הכשרת המטפלות 2017 - 2019 .
מהנתונים בתרשים ניתן לראות כי בכל אחת מהשנים שנבדקו בביקורת המעקב חלה עלייה של .
4 ,בשיעור החברות שדיווחו כי אינן עומדות בתנאי חוזה הסיעוד בעניין ההכשרה המקצועית .
למעלה מ-80% מחברות הסיעוד שקיבלו תשלום באותן השנים דיווחו .
כי שיעור המטפלות בעלות הכשרה מקצועית המועסקות בחברה נמוך מ -30% .
:שיעור החברות האלה היה הגבוה ביותר86% .
יצוין כי במסגרת ביקורת המעקב עלה כי כל .
חברות הסיעוד דיווחו ששיעור מסוים של מטפלות מקבלות הכשרה מקצועית.
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב .
טיפול לא מיומן בקשיש הסיעודי עלול לפגוע בו ולסכן את בריאותו הפיזית והנפשית, .
לפיכך טיפול מקצועי ואיכותי בו מחייב הכשרה מתאימה.
על בט"ל להקפיד שחברות .
הסיעוד יעמדו לכל הפחות בתנאי המכרז בכל הנוגע להכשרת המטפלות, בייחוד של .
קשישים הנמצאים ברמות התלות הגבוהות, וזאת כדי להבטיח את איכות הטיפול .
בט"ל מסר בתשובתו בעניין ממצאי דוח המעקב כי בליבת המכרז העתיד להתפרסם נמצאים .
הן נושא ההכשרות והן עבודת המטה שנועדה לשנות את מהות מטרת השירות שיינתן לזכאי .
קצבת הסיעוד ולשפר את איכותו.
תוכנית ההכשרה המקצועית למטפלות ישראליות הביקורת הקודמת .
בדוח הקודם ציינו גופי מקצוע בבט"ל כי תוכנית ההכשרה שהגדיר בט"ל להכשרת מטפלות .
ישראליות אינה כוללת את התכנים הנחוצים.
בספטמבר 2014 קבעה מנהלת אגף הסיעוד כי .
"קיים צורך לרענן את תכני תוכנית ההכשרה הקיימת".
החלטת הממשלה ממאי 202042 בנושא "מפת דרכים לענף המטפלים הישראלים .
בקשישים הסיעודיים" באה לקדם שינויים מהותיים בענף, לנוכח פערים גדלים והולכים .
בין איכות הטיפול והיצע המטפלים לבין צורכיהם המורכבים והגוברים של הקשישים.
החלטת הממשלה לוותה בהקמת ועדה בין -משרדית אשר כללה נציגים ממשרדי .
הממשלה - משרד ראש הממשלה, הבריאות, האוצר, העבודה, הרווחה - וכן נציגי בט"ל, .
אלה היו מטרותיה של הוועדה: גיבוש הגדרות תפקידים מחודשות .
למטפלים, לרבות מסלולי הכשרה וקידום; גיבוש תפיסת הכשרה וקביעת סטנדרט רצוי .
להתמקצעות; גיבוש מודל לתוכנית יישום והטמעה, לרבות הצבת יעדים.
בביקורת המעקב נמצא כי הוועדה גיבשה את המלצותיה, אולם הן טרם יושמו.
למעשה לא מיושמת תוכנית הכשרה מעודכנת.
היות שנושא ההכשרה אינו מעוגן בחוזה הסיעוד שבתוקף ולכן לא ניתן לחייב את חברות .
הסיעוד לבצע את ההכשרות, ממליץ משרד מבקר המדינה לבט" ל כי בהסכם החדש עם .
החברות ייושמו המלצות הוועדה בכל הנוגע לתוכנית ההכשרה המעודכנת.
לבט"ל לבחון דרכים לשלב את ביצוע תוכנית ההכשרה המעודכנת בהסכם הנוכחי עם .
בט"ל מסר בתשובתו בעניין ממצאי דוח המעקב כי במכרז שיפורסם תשולב הפניה להמלצות .
הוועדה הבין -משרדית, שהוקמה בעקבות החלטת הממשלה ממאי 2020, הכוללותהגדרות .
תפקידים מחודשות למטפלים, לרבות מסלולי הכשרה וקידום, גיבוש תפיסת הכשרה וקביעת .
סטנדרט רצוי להתמקצעות, גיבוש מודל לתוכנית יישום והטמעה, לרבות הצבת יעדים שגיבשה .
יודגש שהממשלה טרם אישרה את המלצות הוועדה הבין -משרדית וטרם ניתן להן גיבוי .
מוגנות הקשישים הסיעודיים .
שמירה על מוגנות הקשישים הסיעודיים היא רכיב נוסף והכרחי של איכות טיפול נאותה.
בקשישים הסיעודיים יכולה להיות תוצאה של טיפול לא נכון (שיכול לנבוע מחוסר בהכשרה .
מתאימה של המטפל - ראו בפרק "היעדר פיקוח ובקרה על הכשרת המטפלות ") או לעיתים .
תוצאה של פגיעה במזיד מצד המטפל.
לבד מהאחריות של בט"ל להבטחת מוגנות הקשיש .
באמצעות הבטחת איכות הטיפול, מומלץ כי בט"ל יידע את הקשיש הסיעודי ואת בני משפחתו .
על האפשרויות השונות להבטחת מוגנותו ובכלל זה על האמצעים הטכנולוגיים כגון מצלמות .
בהתאם לנוהלי בט"ל, העובד הסוציאלי מטעם בט"ל משוחח שיחה טלפונית ראשונה 43 עם .
הקשיש הסיעודי הזכאי לטיפול סיעודי בביתו או עם מי מבני משפחתו, כדי להנגיש את המידע .
על זכויותיו ועל השירותים שהוא זכאי להם; בין היתר: מרכז יום, טיפול אישי, מוצרי ספיגה, לחצן .
43 השיחה נערכת ומתועדת בטופס ייעודי.
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב מצוקה ושירותי כביסה .
עוד מנחה העובד הסוציאלי את הקשיש הסיעודי כיצד ליצור קשר עם .
בט"ל כאשר מתעוררת בעיה בטיפול או בעיה עם המטפל הסיעודי.
בביקורת המעקב עלה כי בט"ל אינו מנחה את העובדים הסוציאליים להעלות בשיחת .
הטלפון הראשונה עם הקשיש הסיעודי או עם מי מבני משפחתו את סוגיית מוגנותו של .
הקשיש הסיעודי, ובכלל זה את אופן הגשת תלונות על חשש לאלימות המטפל וכן את .
האפשרות להתקנת מצלמות.
עוד עלה כי הטיפול בתלונות על אלימות כלפי הקשישים אינו מוסדר בנהלים.
בשנת 2015 החל בט"ל לגבש נוהל חדש לטיפול בתלונות ובו התייחסות לנושא, אולם .
מוצע כי בט"ל יוסיף למידע המונגש לקשיש את נושא המוגנות והתקנת המצלמות.
מצלמת אבטחה בבית הקשיש הסיעודי, שלעיתים נמצא במצב פגיע, יש בה כדי לנטוע .
בו תחושת ביטחון ומוגנות.
מצלמות האבטחה מסייעות גם בתיעוד ובהוכחה במקרים .
שבהם אכן מתבצעות פגיעות בקשיש.
עוד מומלץ כי בט"ל יגבש נוהל מוסדר בטיפול .
בתלונות הקשישים ובו התייחסות לנושא המוגנות.
בט"ל מסר בתשובתו בנוגע לממצאי דוח המעקב כי אגף הסיעוד בבט"ל מקדם גיבוש של נוהל .
מעודכן לטיפול בכל המקרים שבהם מטפלים ישראלים או זרים מזניחים מטופלים סיעודיים או .
נוהגים כלפיהם באלימות.
עוד ציין כי האגף מטפל דרך קבע בכל תלונה המגיעה לפתחו, ואם .
מדובר באלימות כלפי מטופל או בהזנחה שלו, בט"ל מטפל בנושא באופן מיידי ונחר ץ.
מועסק באמצעות חברת סיעוד, בט"ל מפנה את התלונה ישירות אליה, והחברה מוזמנת לבירור.
אם מדובר במטפל שהוא עובד זר שהמטופל הוא מעסיקו הישיר, הרי שבט"ל מעביר את התלונה .
לבדיקת רשות ההגירה ולטיפולה.
מערכת דיווח נוכחות מרחוק .
בט"ל קבע כי הק שיש הסיעודי או בן משפחתו יאשרו בחתימתם ביומן העבודה שתציג להם .
המטפלת את המועדים שבהם ניתן הטיפול הביתי בפועל (להלן - יומן עבודה).
המטפלת להעביר את יומן העבודה לחברת הסיעוד, וזו מסכמת את סך השעות ומגישה דרישת .
בדוח הקודם נרשם כי: " קיימות מגוון סיבות לאי -קבלת מלוא שעות טיפול הביתי; חלקן .
מוצדקות, למשל היעדרות הקשיש מביתו כתוצאה מאשפוז, וחלקן לא מוצדקות, למשל מטפלת .
שביצעה עבודה רק בחלק משעות הטיפול אשר להן זכאי הקשיש.
ואולם, אם הזכאי לא קיבל .
את השעות שהוא זכאי להן ובפועל בט"ל שילם לחברת הסיעוד תמורת שעות אלו - הרי .
שלמעשה מדובר בקבלת תשלום ללא מתן שירות (להלן - "גניבת שעות")".
בביקורת הקודמת עלה כי בט"ל ניסה לטפל בתופעה הרחבה של "גניבת שעות" בינואר 2004 , .
אז ניסה להפעיל מערכת לדיווח מרחוק, באמצעות הטלפון, על נוכחות מטפלות בבית הזכאי .
(מערכת הנוכחות הטלפונית).
בדוח מבקר המדינה בנושא מתן שירותי סיעוד לקשישים .
בקהילה44 נמצא כי בט"ל לא פעל לפתח שיטה טכנולוגית שתאפשר לעקוב אחר דיווחי .
המטפלות "וכך נותר חשוף במשך שנים לדיווחי יתר של מטפלים ולסטיות מתכניות טיפול".
שמערכת כזו יכ לה לא רק להקל ולפשט את דיווחי הנוכחות והתשלום בעבורם, אלא גם לוודא .
את תקינותם הרישומית, למנוע דיווחי סרק ולאפ שר בקרה ואיתור חריגים, הועלה כי בדצמבר .
2016 ,12 שנה לאחר שהחל בט"ל לנסות את מערכת הנוכחות הטלפונית, טרם החלה המערכת .
לפעול, והיא עדיין בשלבי הפיילוט.
עוד עלה כי בט"ל לא דרש מחברות הסיעוד את יומני העבודה של המטפלות, אף שהם הבסיס .
לדרישת התשלום הממוחשבות שהחבר ות נדרשו לשלוח אליו כתנאי לתשלום.
בט"ל להגביר את הפיקוח על חברות הסיעוד כדי לטפל בתופעת "גניבת השעות".
מבקר המדינה המליץ כי עד שתופעל מערכת הנוכחות הטלפונית, על בט"ל לפעול לשינוי תבנית .
הדיווח הממוחשב שהוא דורש מחברות הסיעוד, כך שהיא תכלול גם דיווח ממוחשב של יומני .
דרך פעולה זו לא רק תאפשר לבחון את מהימנות הדיווחים, אלא אף תגביר את .
ההרתעה ותסייע לצמצם את תופעת "גניבת השעות".
בתשובתו במסגרת הדוח הקודם ציין בט"ל כי מערכת הנוכחות הטלפונית "תיתן מענה מלא .
לבעיית גניבת השעות", וכי נכון ליוני 2017 הוטמעההמערכת בארבע ועדות מקומיות 45 .
הטמעה היא אטית מהתכנון הראשוני אך מתקדמת ותושלם במהלך שנת ]ה[" כי2018 ", וכי הוא .
סבור "שראוי להקדיש את כול המשאבים הניהוליים והמחשוב בקידום וסיום ההטמעה של .
על פני בניית מערכת ח]הטלפונית[ מערכת.
הנוכחותלופית זמנית, שגם כן כרוכה במשאבים .
נכון למועד סיום דוח המעקב - 16 שנה מאז החל בט"ל בניסיון להפעיל מערכת לדיווח .
נוכחות מרחוק - מערכת הדיווח אינה פועלת.
יצוין כי ביוני 2020 פעלה המערכת ברוב .
חלקי הארץ (בחמישה מתוך שישה אזורים), אולם במהלך עתירה של חברות הסיעוד .
לבג"ץ הוחלט לבטל את חובת הדיווח במערכת.
עוד עלה כי בט"ל אינו דורש דיווח .
ממוחשב של יומני העבודה.
עלה גם כי בט"ל לא פעל לשינוי תבנית הדיווח הממוחשב כך שתכלול גם את יומני .
העבודה, מה שהיה מ אפשר לבחון את מהימנות הדיווחים ולהגביר את ההרתעה, ובכך .
לסייע בצמצום תופעת "גניבת השעות" .
בט"ל מסר לצוות הביקורת, כי נכון למועד ביקורת המעקב, כמחצית מהחברות מדווחות .
באמצעות המערכת מרצונן ובהן חברות שלהן מספר הדיווחים קטן.
כדי לבדוק את נוכחות .
העובדים הסיעודיים, בט"ל מבצע שיחות טלפוניות אקראיות לקשישים הסיעודיים בשעות שבהן .
הם אמור ים לקבל טיפול.
כמו כן המתנדבים של בט"ל מבקרים ביקורי בית אצל הקשישים.
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב מנכ"ל בט"ל ציין כי המצב כיום אינו מיטבי, והשאיפה היא לקבל מערכת טובה לדיווח נוכחות .
שתאפשר פיקוח על שעות הטיפול.
עוד מסר בט"ל בתשובתו בעניין ממצאי דוח המעקב כי המכרז החדש שעתיד להתפרסם כולל .
דרישה מחברות הסיעוד להשתמש במערכת רישום נוכחות של המטפלות וכן להעביר מדי חודש .
באופן מקוון את תוכניות העבודה של כל המטפלים הסיעודיים במטופלים שלהם; כך יתאפשר .
פיקוח ובקרה, בזמן אמת, על נוכחות מטפלים בבתי המטופלים או במחיצתם.
לאחרונה הוא סיכם עם חברות הסיעוד את פירוט מאפייני מערכת דיווח הנוכחות החדשה , .
שאמורה להתחיל לפעול כפיילוט במחצית השנייה של שנת 2022.
מומלץ כי עד הפעלת המכרז החדש, בט"ל יבקש מחברות הסיעוד את יומני העבודה .
באופן ממוחשב כדי להבטיח את ביצוע הבקרה במגבלות הקיימות.
הקצאת שעות טיפול לזכאים הביקורת הקודמת .
בביקורת הקודמת עלה כי מגוון סיבות גרמו לכך שקשיש ל א ק יבל את מלוא שעות הטיפול .
הביתי שלהן הוא היה זכאי.
במקרים שבהם חברת הסיעוד דרשה תשלום רק על השעות שבוצעו .
בפועל, מחד, הזכאי אמנם לא קיבל את מלוא הטיפול הביתי ומאידך לא נגרם נזק כלכלי לבט"ל .
כיוון שהוא לא שילם עבור שעות אלו (להלן - שעות טיפול חסרות).
בביקורת הקודמת עלה כי בשנים 2011 עד2015 היה היקף שעות הטיפול החסרות 46 כ-16 מיליון .
שעות, ושוויין הכספי עמד על כ-680 מיליון ש"ח- כ-3% מסך שעות הטיפול הביתי שהקשישים .
הסיעודיים היו זכאים להן באותן השנים.
משמעות הדבר היא שקשישים רבים לא קיבלו - מסיבות .
שאינן מוצדקות - שעות טיפול רבות שהיו זקוקים להן.
עלה כי בט"ל אינ ו מביא לידיעת קשישים .
אלו את העובדה הזאת ואינו מנחה אותם כיצד למצות את זכותם.
46 בניכויהשעות שלהן קיים הסבר, כגון אשפוז, מעבר למוסד או פטירת הקשיש .
ניתוח שביצע משרד מבקר המדינה בנוגע לנתוני בט"ל לתקופה מינואר עד ספטמבר 2016 , .
העלה אז, שבממוצע כ- 16,000 זכאיםבחודש לא קיבלו לפחות 10% משעות הטיפול הביתי שהיו .
כ- 7,000 מהם היוקשישים ברמות התלות הגבוהות 47 .
מניתוח הדיווחים של חברות הסיעוד על שעותהטיפול החסרות, שלא ניתנו לאותם כ- 16,000 .
זכאים, עלה כי במרבית המקרים (למעלה מ-70% ) לא ציינוחברות הסיעוד כל סיבה לחסר .
בשעות הטיפול ובלמעלה מ-10% מהמקריםציינו החברות כי החסר נובע מ"סיבה אחרת".
ברוב המקרים אין לדעת מה הסיבה לחסר בשעות הטיפול.
עוד עלה אז, שבט"ל אינו מביא את .
העובדה הזאת לידיעתם של ה קשישים שאינם ממצים את זכותם ואינו מנחה אותם כיצד למצות ה.
בביקורת הקודמת הומלץ כי בט"ל יפעל כדי להבטיח שהזכאים ימצו במידה המרבית את זכותם .
לגמלת סיעוד על ידי מסירת מידע והנחיות מתאימים להם ולבני משפחותיהם, ובייחוד למי .
שאינם ממצים את זכותם.
בביקורת המעקב נבדק היקף שעות הטיפול החסרות ועלה כי בשנת 201948 - טרם .
התפרצות מגפת הקורונה; עלה כי מתוך כ-97 מיליון שעות טיפול שקשישים סיעודיים היו .
זכאים להן, כ-3 מיליון שעות - 3.
1% משעות הטיפול הביתי- לא ניתנו בפועל.
הדבר היא כאמור שקשישים רבים לא קיבלו, מסיבות שאינן מוצדקות, שעות טיפול רבות .
עוד עלה בביקורת המעקב כי בט"ל אינו מביא עובדה זו לידיעתם של .
קשישים אלו ואינו מנחה אותם כיצד למצות את זכותם.
בשנת 2020 - שנת התפרצות .
מגפת הקורונה חל צמצום בהיקף שעות הטיפול הביתי וחל גידול בשירותים אחרים כמו .
גמלה בכסף - היקף שעות הטיפול החסרות היה כ-2 מיליון שעות כ- 1.
מניתוח נתוני בט"ל בנוגע לקשישים הסיעודיים שקיבלו טיפול בשנת 2019 עלה כי כ- .
10,870 קשישים סיעודיים לא קיבלו לפחות10% משעות הטיפול הביתי שהיו זכאים להן .
באותה השנה (להלן - קשישים סיעודיים זכאים).
מתוכם כ- 4,300 קשישיםהיו ברמו ת .
בשנת2020 כ- 6,180 קשישים סיעודיים לא קיבלו לפחות10% משעות .
הטיפול הביתי שהיו זכאים להן ומתוכם כ- 2,600 קשישים ברמות התלות הגבוהות.
הנתונים ניתן לראות כי בשנת 2020 - השנה שבה התפרצה כאמור מגפת הקורונה- חלה .
ירידה בשיעור שעות הטיפול החסרות וקטן מספר הקשישים הסיעודיים שלא קיבלו את .
השעות שהם היו זכאים להן.
47 שהיו זכאים ליותר מעשר שעות טיפול בשבוע.
48 הבדיקה כללה רק קשישים סיעודיים שקיבלו טיפול במשך כל שנת2019 .
49 רמותתלות 6 ,6 מחצית, 5 ,5 מחצית, רמה ב' 150 ורמה ג' 168 (זכאים ליותר מעשר שעות טיפול בשבוע).
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב מניתוח הדיווחים של חברות הסיעוד על השעות שלא ניתנו לאותם כ- 10,870 הזכאים .
כמפורט לעיל לשנת 2019 עולה כי במרבית המקרים (למעלה מ-80% ) לא ציינוחברות .
הסיעוד כל סיבה לשעות החסרות, ובלמעלה מ-12% מהמקריםציינו החברות כי החסר .
בשעות נובע מ"סיבה אחרת".
דהיינו ברוב המקרים אין לדעת מה הסיבה לחסר ב שעות .
בט"ל מסר בתשובתו לדוח המעקב כי מערכת דיווח הנוכחות שעתידה ל קום צפויה לסייע .
באיתור זכאים שאינם ממצים את זכאותם, לבחון את הסיבות לכך ולטפל במלוא החומרה באותם .
מקרים שהמטפלים נעדרו ובפועל דיווחו על שעות עבודה עם המטופל.
עוד ציין בט"ל כי הם .
פועלים בדרכים נוספות על מנת להביא לידיעת הזכאים מידע והנחיות כיצד יש לפעול על מנת .
למצות את מלוא שעות הזכאות.
וכן הוסיף כי במאי 2021 הופץ נוהל בנושא תשלום רטרואקטיבי .
של גמלת סיעוד, שמטרתו לתת מענה למקרים בהם מתברר כי המבוטח לא קיבל את מלוא .
גמלת הסיעוד לה היה זכאי, אם בשירותים ואם בכסף.
מומלץ כי בט"ל יפעל באופן פרו-אקטיבי לברר מול הקשישים הסיעודיים הזכאים לשעות .
סיעוד מדוע הם לא מיצו זכות זו וכי הוא יסייע להם במיצוי זכויותיהם.
עד שנת 2060 צפויים להיות יותר מ - 780,000 ,מקבלי גמלת סיעוד כמעט פי ארבעה .
ממספר מקבלי הגמלה בשנת 2021 .
התשלומים בענף הסיעוד עתידים להגיע לכ -57 .
מיליארד ש"ח, פי ארבעה מהתשלומים בשנת 2021 .
משאבים ניכרים אלה של המדינה .
נועדו להבטיח את זכותו של הקשיש הסיעודי להזדקן בכבוד, ובכלל זה לקבל טיפול .
סיעודי באיכות ראויה .
ממצאי דוח מעקב זה מעידים כי חלק מהליקויים שצוינו בדוח .
הקודם תוקנו, וזאת בעיקר בעקבות הרפורמה בסיעוד ותיקוני חקיקה דוגמת הגמשת .
ההסדר הקיים בנוגע לאופן מתן השירותים (המאפשר לקבל את הגמלה בכסף ולא .
בשירות) וכן שינוי רמות הגמלה משלוש רמות לשש רמות והרחבת טווח היחידות .
ואולם ממצאי דוח המעקב מעלים ליקויים שהועלו בביקורת הקודמת ולא תוקנו בנוגע .
לאיכות הטיפול הביתי הניתן ל קשישים הסיעודיים, והמרכזי שבהם הוא היעדר הסכם .
התקשרות חדש עם חברות הסיעוד.
בביקורת המעקב עלה כי טרם גובש ונחתם הסכם .
כזה ובלעדיו לא ניתן לשפר את איכות הטיפול בקשישים הסיעודיים.
העלייה הנמשכת במספר הקשישים הסיעודיים והמשאבים הכספיים הניכרים המושקעים .
בנושא, ממחישים את הצורך שבט"ל בשיתוף עם ועדת המכרזים הבין-משרדית ישלימו .
את גיבוש הסכם ההתקשרות החדש עם חברות הסיעוד.
על ההסכם לכלול שינויים .
ושיפורים, בין השאר בעקבות המלצות דוח הביקורת ודוח המעקב בעניין הקשישים .
הסיעודיים, וזאת כדי לטייב את איכות הטיפול באוכלוסיית הקשישים הסיעודיים.
לביצוע התקשרות חדשה לפי מכרז שצפוי להתפרסם, מוצע לפעול למתן מענה לסוגיות .
שהועלו בדוח שאינן מחייבות בהכרח חתימת הסכם חדש.
טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם- ביקורת מעקב
משרד החוץ (להלן גם - המשרד) אחראי לגיבוש מדיניות החוץ של ממשלת ישראל, ביצועה .
המשרד פועל להבטחת החוסן הלאומי של מדינת ישראל ומייצג את המדינה לפני .
ממשלות זרות וארגונים בין-לאומיים, במטרה לקדם ולבסס את הקשרים הדיפלומטיים הדו .
צדדים (בילטרליים) והרב -צדדיים (מולטילטרליים ) של ישראל.
המשרד פועל באמצעות עובדיו .
המועסקים במטה המשרד בישראל ( להלן - המטה) ובאמצעות 108 נציגויותיו בחוץ לארץ (להלן .
- נציגויות וחו"ל בהתאמה).
למשרד החוץ יש חמש זרועות פעולה עיקריות: הנהלת המשרד - המופקדת על התוויית הפעילות והמדיניות הדיפלומטית של ישראל, .
כפי שהיא נקבעת על ידי ממשלת ישראל ושר החוץ.
המערך המדיני - האחראי לריכוז ולתיאום עבודת המטה המדינית של שבעת האגפים .
המרחביים (אגפים גיאוגרפיים), המחולקים לפי אזורים: אגף אירופה, אגף צפון אמריקה, .
אגף המזרח התיכון, אגף אירו-אסיה, אגף אפריקה, אגף אסיה והפסיפיק ואגף אמריקה .
האגפים המרחביים אחראים לכלל הפעולות שמ בצעות נציגויות ישראל במדינות .
הנכללות במרחב הגיאוגרפי שלהם.
מערך הדיפלומטיה הציבורית - האחראי בין היתר לתקשורת, הסברה וקשרי תרבות ומדע.
המערך הרב-צדדי (רב-ל אומי) - האחראי, בין היתר, על פעילות מול ארגונים בין- לאומיים.
מערך המינהל המופקד על הארגון והתכנון של עבודת המשרד במטה ובנציגויות ועל .
הקצאת כוח אדם ומשאבים חומריים ותקציביים בהתאם לתוכניות העבודה של המשרד.
משרד החוץ מפעיל כמה סוגים של נציגויות במדינות שיש לישראל הסכם דיפלומטי עימן: .
• שגרירות - הנציגות הבכירה של מדינת ישראל , הממוקמת בדרך כלל ב עיר הבירה .
• קונסוליה - נציגות שאינה בעיר הבירה של מדינת היעד או נציגות במדינה שדרג .
היחסים הדיפלומטיים שלה עם ישראל נמוך יותר.
• משלחת - נציגות ישראל במוסדות ובארגונים.
• משרד ייצוג - נציגות מסחרית-כלכלית של ישראל שאינה מדינית.
6 'מבוא זה (עמ1251 עד1257 " ) זהה למבוא של הדוחהעסקת עובדים מקומיים בנציגויות ישראל בחו"ל - ביקורת .
מעקב" (עמ' 1307 עד1313.
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב בינואר 2022 היו לישראל81 ,שגרירויות21 קונסוליות, חמש משלחות ומשרד ייצוג אחד.
בתרשים 1 פריסת נציגויות ישראל בעולם בחלוקה לסוגי נציגויות ולאזורים גיאוגרפיים.
תרשים 1: פריסת נציגויות ישראל בעולם בחלוקה לסוגי נציגויות ולאזורים .
גיאוגרפיים, ינואר 2022 .
על פי נתוני משרד החוץ, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בינואר 2022 היה תקןהשיא של משרד החוץ (כולל צוערים ולמעט אבטחה) (להלן גם - תקן) .
963 מהמשרות היו מאוישות (להלן - מצבה 7) - 628 מהמשרות אוישו במטה, ו- .
בשנים 2012 - 2021 גדל מספר הנציגויות מ-101 ל-108, ואילומספר .
7 לא כולל עובדים מקומיים, עובדים במשרות אמון, מתמחים, עובדים שמונו על ידי הממשלה, מתנדבי שירות .
לאומי וסטודנטים, (באשר לפירוט סוגי ה העסקה ראו להלן).
ה | התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
המשרות בתקן הצטמצם ב -142 משרות.
בתרשים2 שלהלן מוצג הגידול במספר הנציגויות .
לעומת הקיצוץ במספר המשרות בתקן בשנים 2012 - 2022 .
תרשים2: הגידול במספר הנציגויות לעומת הקיצוץ במספר המשרות בתקן .
מהתרשים עולה שבשנים 2012 - 2022 חל גידול שלכ-7% במספר נציגויות ישראל .
בעולם, ואילו מספר העובדים שהוקצו למשרד החוץ באותן שנים בתקן המשרדי קטן בכ- .
,המשרד מעסיק עובדים במגוון צורות העסקה במטה ובנציגויות: עובדים קבועים וזמניים במטה .
עובדים ישראלים קבועים הנשלחים לנציגויות לאיוש תפקידי הליבה ותפקידי ה ניהול הבכיר ים .
(להלן - שליחים) וכן אזרחים ישראלים המועסקים כתומכים בעבודת הנציגויות.
המבצעים את עבודתם בהתאם להוראות השליח הממונה עליהם, הם אזרחי ישראל אשר .
נמצאים במדינת השירות ללא מעמד של תושבות או מעמד קבע - בני זוג של שליחים או אזרחים .
ישראלים אחרים הגרים בישראל, שנשלחים לאיוש משרות בנציגויות ומועסקים לתקופה קצובה .
מכוח הסכם קיבוצי שעליו חל הדין הישראלי (להלן - עובדי אית"ן).
עובדים מקומיים זר ים .
הנושאים אזרחות זרה ומועסקים בנציגות מכוח חוזה העסקה שעליו חל הדין המקומי (להלן - .