HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
9957, והגדרתו "טיפול בשטח ללא צמחיה רצויה, בשולי הדרך - ברצועות של 1 מ' עד5 מ' רוחב - ללא שימוש בחומרי הדברה, ע"י טיפול בכלים מכניים - כעבודה חד פעמית".
בהתאם לכך הוחלט על קיזוז עלויות עבודה עודפות בסכום כולל של כ-783 אלףש"ח.
ביולי2016 דיווחה חברת הבקרה במרחב מרכז לחברה על ביצוע עבודות בטון.
בהתאם לממצאי הבדיקה, בוצעה עבודת שבר בצומת בית דגן , והקבלן הגיש חשבון בסכום כולל של כ -975 אלףש"ח.
מרבית החיוב היה עבור סעיף "אלמנטי בטון שונים", שאין לו ביטוי בסעיפי כתב הכמויות המקורי.
בהתאם לכך הוחלט על קיזוז עלויות עבודה עודפות בסכום כולל של כ-560 אלף ש"ח.
בחודש יולי 2016 הסתיימה ההתקשרות עם חברות הבקרה המשולבת.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2017 כי עם סיום תקופת ההתקשרות המוארכת (תקופת האופציה), הנחה מנכ"ל החברה את חטיבת האחזקה לגבש תפיסה חדשה שתשלב את ה בקרה המשולבת עם חטיבת תפעול ואחזקה.
עוד מסרה החברה כי בעקבות הליך ארגוני הומלץ לחזק ולי יעד בעל תפקיד בחטיבת האחזקה שירכז ויפעיל את חברות הבקרה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מאז סיום ההתקשרות עם החברות לבקרה משולבת היא לא פרסמה מכרז לביצוע בקרות אלו מטעמה על פעולות הקבלנים.
כתוצאה מכך נפגע ת קשות הבקרה הבלתי תלויה על הקבלנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח תרומת הבקרות מהבחינה הכלכלית, מהבחינה המקצועית ו מהבחינה התפעולית, ולאור חשיבותן בעבודה היומיומית שכן הזכיינים רואים בהן גורם סמכות, על החברה לסיים את פעולותיה לתכנון מודל הבקרה ולפעול ליישומו בהקדם.
בשנים 2016-2015 אף החריפה התופעה: תקציבי הפרויקט עלו מאוד, אך אחוזי הביצוע היו נמוכים מאוד (45% ו-35% בהתאמה) פרויקט תחזוקת כבישים מרשויות .
בשנת 2012 החליט משרד התחבורה על חלוקה מחדש של גבולות האחריות לכבישי ישראל בין נת"י לרשויות המקומיות .
החלטה זו התקבלה בין היתר עקב מצבם של כבישים רבים בקבוצה זו, אשר לא תוחזקו ברמה נאותה בשנים שקדמו להחלטה.
בהחלטה נק בעו הקריטריונים לחלוקת האחריות וגובשה רשימת הכבישים שיעברו לתחזוקת החברה .
האורך הכולל של הכבישים הוא 1,672 ק"מ, ורובם במצב ירוד.
הקריטריונים כללו את רוב קטעי הכביש הנמצאים מחוץ ליישובים שממועד יישום ההחלטה יתוחזקו על פי נוהלי עבודת החברה.
עוד נקבע בהחלטה כי משרד התחבורה לא ישתתף במימון עלויות התחזוקה השוטפת24 , אלא באלה של התחזוקה המונעת בלבד.
יש לציין כי העבודות בפרויקט כוללות שיקום עמוק: עבודות לשדרוג מצב הכבישים ולהתאמתם לאמת המידה המקובלת ברשת החברה; ועבודות ריבודים, המוגדרות כעבודות תחזוקה שוטפת.
בלוח 4 מוצגים הנתונים הכספיים של פרויקט כבישים מרשויות עבור השנים 2016-2012: .
לוח4 : תקציבפרויקט כבישים מרשויות ואחוזי הביצוע (במיליוני ש"ח) .
שנת עבודה תקציב ביצוע פער שיעור .
סה"כ לתקופה 1,380 809.
מנתוני לוח4 עולה כי במשך כל שנות הפרויקט התקציבים שהוקצו לו לא נוצלו במלואם.
בשנים 2016-2015 אף החריפה התופעה: תקציבי הפרויקט עלו מאוד, אך אחוזי הביצוע היו נמוכים מאוד (45% ו-35% .
)בהתאמה יצוין כי התקציב שהוקצה לסעיף כבישים מרשויות ב-2017 ירד ל-185 .
מיליון ש"ח בתשובתה ממאי 2017 ציינה החברה כי לקראת תכנית העבודה לשנת 2017 בוצעה עבודת התאמה יסודית של התקציב לכבישים אלו בכל סעיף וסעיף, וכי תבוצע בקרה הדוקה כדי לעמוד בתכנית העבודה במלואה.
24 תחזוקה שוטפת כוללת את התחומים הבאים: קרצוף, ריבוד, צביעה, החלפת מעקות בטיחות ועוד.
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |731 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לבחון מהן הסיבות לכך שהתקציב לא נוצל במלואו.
לאחר מכן עליה להפיק מכך לקחים ולוודא שייעשו מירב המאמצים, הן של הגורמים המקצועיים בה והן של הגורמים המקצועיים מחוצה לה, כדי שהתקציב בתחום זה ינוצל במלואו.
העסקת חברת ניהול פרויקטים כראש מינהלת לפרויקט .
לצורך ניהול הפרויקט, ריכוז העבודות השונות הכלולות בו ופיקוח עליהן, חתמה החברה באוגוסט 2015 על הסכם ייעוץ עם חברת ניהול פרויקטים (להלן- מינהלת פרויקט הרשויות או המינהלה).
ההסכם נחתם לתקופה של שנה עם אופציה לשנתיים נוספות, תמורת תשלום שנתי של כ-900 .
אלף ש"ח ההסכם קבע כי שירות י המינהלה יכללו בין היתר ביקורים שוטפים בשטח; השתתפות בישיבות ומתן פתרונות לחסמים; בקרה על ניהול שלבי התקדמות; בקרה על מנהלי הפרויקטים השונים ועל הקבלנים; מעקב אחר הדיווחים של מנהלי הפרויקטים; השתתפות בוועדות חריגים; ועוד.
במסגרת תפקידה של המינהלה היא נדרשה לספק לחברה, בין היתר, דוח סיום פרויקט.
בדוח זה יש דיווח על תכנון לעומת ביצוע, וכן דיווח על עמידה בלוחות זמנים וביעדי הפרויקט.
הביקורת העלתה כי המינהלה לא סיפקה לחברה דיווחים כנדרש, וכי הגורמים המקצועיים בחברה לא דרשו מהמינהלת לקבל את הדיווחים האמורים.
בפועל, המינהלה מעבירה לחברה רק דיווחים שוטפים, אשר אינם נותנים מידע נרחב על כל נתוני הפרויקט ואינם מאפשרים למקבלי ההחלטות בחברה להפיק לקחים מממצאים אלה ולתכנן את המשך הפעילות בתחום.
מנתונים שהעבירה מינהלת פרויקט הרשויות למשרד מבקר המדינה עולה כי תחום אחריותה מתמקד אך ורק בכבישים הנמצאים בקטגוריה של "שיקום עמוק" בשל מורכבותם.
על פי תכנית העבודה של שנת 2017 , עלות העבודות במסגרת זו נאמדה בסכום של כ-55 מיליון ש"ח מתוך תקציב כולל של185 מיליון ש"ח (כ-30% ).
יצוין כי ב-2016 סך העלויות של ביצוע העבודות בקטגוריה זו הסתכם בכ -28 מיליון ש"ח מתוך ביצוע שנתי כולל של 119 מיליון ש"ח (כ-24% ).
המינהלה והחברה לא סיפקו למשרד מבקר המדינה הסברים או מסמכים בדבר תחומי אחריותה המצומצמים של המינהלה.
חברת נתיבי ישראל הסבירה בתשובתה כי הטיפול בכבישים מרשויות מתחלק לשני נדבכי עשייה מרכזיים, הראשון שיקום עמוק שנמצא באחריות המינהלת והשני ריבוד של כבישים באחריות מנהל פרויקט אחר לריבודים.
שני נדבכים אלה מתוקצבים תחת קורת גג אחת.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי נוכח הניצול הנמוך של התקציב בפרויקט כולו, על החברה לשקול להחיל את אחריותה של המינהלת על כל תחומי הפרויקט.
כמו כן, על החברה לוודא כי המנהלת מיישמת את התפקידים שנקבעו בהסכם.
בנוסף, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עליו להגביר את המעקב אחר ההתקדמות בפרויקט זה, לאור חשיבותו מן ההיבטים השונים, וכי עליו לעמוד על כך שתקציבי הפרויקט ינוצלו באופן מירבי ושאיכות העבודה תעמוד באיכות הנדרשת.
פרויקט תחזוקה אזור חדרה בשיתוף המגזר הפרטי .
פרויקט תחזוקת כבישים במודל PFI25 פועל על פי העיקרון שהזכיין הפרטי יקבל אחריות לתחזוקת כבישים לתקופה ארוכה.
הנחת המודל היא כי הזכיין יבצע פעולות תחזוקה בראי יה ארוכת טווח, מה שמבטיח יצ ירת אופטימיזציה בין השקעות בטווח הקצר ובין השקעות בטווח הארוך.
כמו כן, הזכיין נדרש לשמור על הרמה הנדרשת של המיסעה ולתחזק את רשת הדרכים באופן שוטף ובטוח.
ביוני 2010 השיקההחברה פרויקט תחזוקה ראשון בשיטת PFI .
בביצוע הפרויקט זכתה חברה א' (להלן - הזכיין), שקיבלה על עצמה אחריות לרשת כבישים בין- עירוניים באזור חדרה באורך כולל של 270 .
ק"מבפרויקט נכללים ארבעת הכבישים האלה: כביש מס' 4 - מעמק חפר עד טירת הכרמל; כביש מס' 65 - מחדרה עד עפולה; כביש מס' 70 - מצומת יגור ועד צומת סומך ומצומת זיכרוןיעקב עד צומת התשבי; כביש מס' 66 - .
מצומת התשבי עד סאלם הזכיין אחראי לתחזק ולשקם את הכבישים במשך שלוש השנים הראשונות של ההתקשרות, וכן לתחזק אותם במשך 17 שנים נוספות, עד שנת 2030.
תקציב הפרויקט בשנים 2015 ו-2016 הסתכם בכ-105 מיליון ש"ח לשנה, והוא נוצל במלואו.
נוהל פר"ת26 לבדיקת כדאיות לפרויקטים כלכליים .
מטרתו של נוהל פר"ת (פרויקטים תחבורתיים) שנכתב בשיתוף משרד התחבורה ומשרד האוצר היא לאמוד את הכדאיות של פרויקטים תחבורתיים מבחינה תחבורתית וכלכלית.
הוא מסייע לענות ע ל שאלות מרכזיות, כמו באילו ת וכניות .
25 Private Finance Initiative - .
ייזום במימון המגזר הפרטי 26 על פי נוהל פר"ת, בכל פרויקט תחבורה יש לזהות ולתאר את יעדי הפרויקט; להגדיר וליישם מדדים להשגת היעדים; ולאמוד מדדים אלו במסגרת חלופות לפרויקט המוצע.
חלק חשוב בבדיקת כדאיות הפרויקט היא הבדיקה הכלכלית, שבה כמה מרכיבים: חיסכון בזמן הנוסעים במערכת התחבורה; חיסכון בעלויות תפעול כלי הרכב ובהפעלת המערכת; השפעה על תאונות דרכים ועלותן הכלכלית למשק; השפעות סביבתיות בעלות ביטוי כלכלי.
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |733 .
כבר בשנת 2010 , קודם בלי שנערכה .
בדיקת כדאיות כלכלית בהתאם לנוהל פר"ת, ולכן לא נבחנו היתרונות של פרויקט ה-PFI על פני מודל התחזוקה הרגיל של החברה ופרויקטים להשקיע, באיזה עיתוי לעשות זאת וכיצד להימנע מהשקעות שאינן כדאיות, וכן לספק בסיס להשוואה ולבחירה בין פרויקטים.
על פי להסכם התפעול בין החברה למדינה, החברה רשאית להציע פרויקט PPP27 בתחום תשתיות הדרכים הבין -עירוניות, לבחון את מידת יישומו ואת הכדאיות הכלכלית שבו למשק, ולהביאם, לאחר תיאום עם משרד התחבורה, לאישור הגוף המוסמך.
הביקורת העלתה כי הפרויקט באזור חדרה, שהחל כבר בשנת 2010 , קודם בלי שנערכה בדיקת כדאיות כלכלית בהתאם לנוהל פר"ת, ולכן לא נבחנו היתרונות של פרויקט ה-PFI על פני מודל התחזוקה הרגיל של החברה.
כמו כן, אף על פי שכבר עברו חמש שנים מתחילת ההפעלה של הפרויקט, לא ביצעו החברה ומשרדי התחבורה והאוצר ניתוח המשווה בין היתרונות לחסרונות של מודל ה-PFI .
ובוחן את כדאיותו החברה ציינה בתשובתה כי בשנת 2017 דנה הנהלת החברה בנושא וכי העבירה חומרים למשרד התחבורה ומשרד האוצר כחומר רקע לדיון משותף עתידי.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי בטרם יוחלט על פרויקטים נוספים במתכונת PFI , מן הראוי שהחברה, בשיתוף משרדי התחבורה והאוצר, תבחן באופן מעמיק את תועלות הפרויקט ותשווה אותן לחלופות אחרות.
היעדר דיווחים של הזכיין לחברה בנוגע לפרויקט .
בהתאם להסכם של החברה עם הזכיין, פעם בחודש לפחות יתקיימו ישיבות עבודה, שבמהלכן יעלו נושאים שוטפים מטעם הזכיין ומטעם החברה.
על הזכיין להגיש דוח תפעולי רבעוני ובו מירב נושאים הנוגעים הפרויקט, כגון, פעולות ניטור שבוצעו במהלך הרבעון; פירוט עבודות נשוא הפרויקט שבוצעו במהלך הרבעון; ופיר וט תכנית העבודה לרבעון הקרוב.
כן לפי ההסכם, על הזכיין להגיש, בין היתר, דוח תפעולי שנתי לחברה; התייחסות לשינויים בדוחות הרבעוניים וסיכום הדוחות הרבעוניים; ודוח תכנון לעומת ביצוע.
בפועל הזכיין מקיים ישיבות שוטפות עם מנהל הפרויקט ומעביר אליו דיווחים בנוגע להתקדמות הפרויקט.
27 PPP - Public Private Partnership הינה שיטה לביצוע פרויקטים ציבוריים באמצעות שיתוף הסקטור הפרטי'.
בשיטה זו נעשה שימוש ביתרונות היחסיים הן של הסקטור הציבורי והן של הסקטור הפרטי, ותוך חלוקת סיכונים יעילה בין הסקטורים.
הביקורת העלתה כי מאז החל הזכיין בביצוע הפרויקט ב-2010 ועד למועד סיום הביקורת, ניהול הפרויקט והבקרה עליו נסמך על מנהל הפרויקט, עם מערבות מועטה של החברה.
עוד העלתה הביקורת כי הזכיין העביר למנהל הפרויקט דיווחים על הפרויקט, אך לא העביר לחברה את הדיווחים הרבעוניים והשנתיים שהיה מחויב בהם על פי ההסכם, והחברה לא דרשה ממנו את הדיווחים האלה.
זאת ועוד, למעט פרוטוקולים מצומצמים של ועדת ההיגוי של הפרויקט, בחטיבת האחזקה לא נמצא מידע מספק על התקדמות הפרויקט ועל הפעילות השוטפת בו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לפעול בהקדם להגברת הבקרה על הפרויקט ולקבלת מידע עדכני ומפורט על פעולות הזכיין במסגרתו.
התקשרות עם מנהל פרויקט .
ביוני 2013 חתמה החברה עם חברה ב' (להלן- מנהל הפרויקט), על חוזה ניהול עבור פרויקט PFI חדרה.
החוזה קבע כי מנהל הפרויקט אחראי, בין היתר, על פיקוח ובקרה בנוגע לעמידה בלוחות זמנים, פיקוח ובקרה על התקציב, והפקת דוחות מעקב בנושאים האמורים.
עוד נקבע בהסכם כי מנהל הפרויקט אחראי לערוך בקרה כלכלית, פיננסית, חשבונאית והנדסית בפרויקט וכן עריכת דיווחים כתובים שוטפים ברמות הבקרה השונות.
על פי ההסכם, שכרו של מנהל הפרויקט יסתכם ב-1.
מיליון ש"ח לשנה הביקורת העלתה כי מנהל הפרויקט לא העביר דיווחים שוטפים לחברה על תחומי פעילותו בשנים 2016-2014 כנדרש בהסכם, וכי בחטיבת האחזקה לא נמצא מידע מפורט על הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לעמוד על כך שגורמים שעמם היא התקשרה לקבלת שירותיהם במיקור חוץ יעמדו בהתחייבויותיהם כלפיה על פי הסכם ההתקשרות, ובכלל זה יעמדו בתפוקות הנדרשות מהם לפי ההסכם.
במאי 2016 הנחתהועדת המכרזים את סמנכ"ל חטיבת האחזקה לפעול כדי למנות צוות בתוך חטיבת האחזקה כדי לנהל את פרויקט ה-PFI.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, כ-10 חודשים ממועד החלטת ועדת המכרזים, לא מונה צוות כזה בחטיבת האחזקה, ובפועל אין החטיבה מקיימת מעקב מפורט אחר ההיבטים המקצועיים, הכלכליים ועוד של פרויקט ה-PFI .
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |735 .
הארכת ההתקשרות עם מנהל הפרויקט .
כאמור ביוני 2013 חתמה החברה על חוזה עם מנהל הפרויקט (להלן - החוזה הראשון), לצורך הסדרת ההתקשרות עמו והבהרת תפקידיו ותחומי אחריותו.
תוקפו של החוזה הראשון היה עד סוף חודש מאי 2016.
עיכובים בסיום הליכי המכרז החדש לבחירת חברת ניהול הביאו את מנכ"ל החברה לאשר התקשרות המשך בפטור במכרז עם מנהל הפרויקט עד סוף חודש אוגוסט 2016 .
במהלך חודש זה סיימה ועדת המכרזים את הליכי בדיקת המכרז ובחרה בהצעה שמנהל הפרויקט הגיש למכרז ההמשך.
החברה חתמה על החוזה עם מנהל הפרויקט בחודש נובמבר 2016 .
החברה לא נתנה למשרד מבקר המדינה הסברים מספקים בדבר העיכוב בחתימת החוזה החדש עם מנהל הפרויקט.
בתקופה שבין תום החוזה הראשון לחתימת החוזה החדש נתן מנהל הפרויקט לחברה שירותים ללא חוזה חתום עם החברה.
סמנכ"ל האחזקה פנה בבקשה לוועדת המכרזים בדצמבר 2016 בבקשה "להסדיר מה שצריך" כדי לאפשר מתן תשלום למנהל הפרויקט עבור תקופה זו.
בעקבות הבקשה אישרה ועדת המכרזים לתקן את מועד חתימת החוזה בדיעבד לספטמבר 2016.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הליך המשך ההעסקה של מנהל הפרויקט נעשה בניגוד לכללי מינהל תקין.
יצוין כי עוד בדוח קודם28 העיר משרד מבקר המדינה לחברה בנושא ספקים חיצוניים העובדים ללא חוזה תקף.
יועצים המועסקים במסגרת הפרויקט .
החוזה הראשון בין החברה למנהל הפרויקט מגדיר בעלי תפקידים נוספים הנדרשים לצורך מתן השירותים של מנהל הפרויקט בפרויקט ה-PFI .
בהתאם לחוזה, מנהל הפרויקט התחייב, בין היתר, כי יעמיד את כל בעלי התפקידים ככל הדרוש לביצוע השירותים במלואם ובמועדם, כחלק בלתי נפרד מצוות מנהל הפרויקט וכחלק בלתי נפרד מהתחייבויותיו לביצוע השירותים, בכל תחום או שירות שהם.
זאת לרבות יועצים בכל תחום שיידרש לב יצוע השירותים (הנדסי, אדמיניסטרטיבי, כלכלי, חשבונאי, משפטי, פיננסי וכיוצא באלה), והכול על אחריותו המלאה ועל חשבונו, נוסח דומה כלול גם בחוזה החדש.
28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63א ( 2012), "מע"צ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ", עמ' 406.
הביקורת העלתה כי במסגרת הפרויקט התקשרה החברה בשנים 2016-2013 עם חמישה יועצים בתחומים שונים29, ולא באמצעות מנהל הפרויקט ובמימונו.
בגין שירותים אלה שילמה החברה כ-1.
יצוין כי התשלום על השירות של יועצים אלה לא נכלל בתקציב הפרויקט.
נוסף על כך בהליכי ההתקשרות עם חמשת היועצים לא קוימו דיני המכרזים והנהלים שחלים על החברה בעניין התקשרות עם יועצים.
על פי תקנות חובת המכרזים, תשנ"ג-1993 (להלן- התקנות), על ועדת המכרזים לנהל מאגרים של ספקים פוטנציאליים (מאגרי יועצים, מתכננים, מודדים, נותני שירותים, וכו לי) לפי מקצועות, התמחויות ותת -התמחויות.
מתוך המאגרים האלה תבחר ועדת המכרזים את הספקים שאליהם תַפְנה בקשות להצעות למתן שירותים, וזאת באחד מההליכים הבאים: בחירה ממאגר מתככנים או פנייה תחרותית לקבלת הצעות.
ככל שיתאפשר, הספקים ייבחרו בסבב מחזורי ועל פי חלוקה שוויונית של סדר הגודל הכספי של ההזמנות בין הספקים הרשומים במאגר הרלוונטי ("נוהל חלוקת עומסים").
במקרה של מינוי יועץ משפטי, על פי חוזר רשות החברות 2001/2 החברה תבחר אותו בהליך שוויוני ותחרותי לפי חוק חובת המכרזים.
החברה תגיש לרשות החברות הממשלתיות את שמו של עורך הדין שהיא מבקשת להעסיק, את תחום המומחיות והתדירות בצירוף כל הפרטים, זאת לצורך קבלת אישור רשות החברות להעסקתו.
עוד נקבע בחוזר זה כי תקופת המינוי של יועץ משפטי לא תעלה על שש שנים רצופות, אלא אם כן התמחותו של היועץ מיוחדת.
במקרה דנן תפנה החברה לוועדה ברשות כדי להאריך את תקופת המינוי ליותר משש שנים.
להלן כמה דוגמאות של יועצים שהחברה שכרה את שירותיהם לטובת פרו יקט ה-PFI .
יצוין כי יועצים אלה מספקים שירותים נוספים רבים לחברה 1.
מעיון בהחלטת ועדת מכרזים (מומחים) אשר אישרה את העסקתו של משרד עו"ד א' לצורך ייעוץ משפטי לפרויקט, עולה כי הוועדה ציינה בהחלטתה כי מינויו מאושר למרות שמשרד זה הינו בעל עומס גבוה.
יצוין כי החברה התקשרה עם משרד עו"ד א' החל משנת 2008 , וכימראשית שנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת, מרץ 2017, שילמה החברה למשרד עו"ד א' כ-17 מיליון ש"ח בתמורה לכ-150 .
שירותים בנושאים שונים 2.
מעיון בהחלטתה שלועדת המומחים אשר אישרה את העסקתה של חברה ג' לצורך ייעוץ פיננסי לפרויקט, עולה כי הספק הנבחר היה הספק היחיד שעליו הומלץ במסגרת הפנייה לוועדת המומחים.
עוד עולה כי הגורם שפנה לוועדה והמליץ על המינוי היה מנהל הפרויקט.
מראשית שנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת שילמה החברה לחברה ג' כ-800 אלף ש"ח תמורת שירותי ייעוץ ב-20 נושאים שונים.
'במסגרת הייעוץ המשפטי בפרויקט שכרה החברה את שירותיו של עו"ד ב החברה מעסיקה אותו ברציפות משנת 2011 , זאת לאחר שפרש מתפקידו .
לא כולל מומחים ששימשו כמגשרים ומומחים בתחום הבטחת איכות נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |737 .
נמצא כי החברהחרגה מתקופת הזמן שאישרה רשות החברות הממשלתיות30 'להעסיק את עו"ד ב.
מראשית שנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת, מרץ 2017 , שילמה החברה לעו"ד ב' כ-5.
3 מיליון ש"ח בתמורה לכ-86 שירותים בנושאים שונים.
יצוין כי משרד מבקר המדינה העיר בדוח קודם31 בדבר שירותיו של עו"ד ב' לחברה, וכי במסגרת העסקתו אז לא פעלה החברה בהתאם לתקנה 5 .
(ג) לתקנות משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי העסקתם של משרד עו"ד א', של חברה ג' ושל עו"ד ב' לא התבצעה בהתאם לנוהל חלוקת עומסים בין הספקים הרשומים במאגר החברה , ובלא שקוימו הליכים שוויוניים כנדרש בתקנות .
החברה מחויבת להקפיד לבצע את התקשרויותיה על פי הנקבע בחוק ובתקנות.
כמו כן, עליה ליישם את הנקבע בהסכם עם מנהל הפרויקט ולחייב אותו להעסיק בעצמו את היועצים הנדרשים לניהול הפרויקט.
ניגודי עניינים בין הגורמים השונים בפרויקט .
על פי הסכם ההתקשרות של מנהל הפרויקט עם החברה, עליו לפעול בנאמנות לטובת החברה ולטובת האינטרסים שלה, וכי עליו להימנע מלהיות קשור בחוזים אחרים שיש בהם כדי לגרום למצב של ניגוד עניינים; לבצע שירותים אשר יהיה בהם כדי לגרום לניגוד עניינים כאמור, וכי הוא מתחייב להודיע לחברה, ללא דיחוי, על כל עניין שבו יתעורר, ניגוד עניינים כאמור.
סעיף זה חל גם על הזכיין ומחייב אותו במסגרת התקשרותו עם החברה.
חברה ד', בבעלות ובניהול אחיו ואחיינו של בעלי החברה העוסקת בניהול הפרויקט, מספקת שירותי ייעוץ הנדסי לבנק המלווה פיננסית את פרויקט ה-PFI '.
בכך, חברה ד עלולה להימצא בניגוד עניינים: מחד גיסא היא מייעצת ייעוץ מקצועי לגוף הפיננסי, ומאידך גיסא למנהל הפרויקט, בעל הקרבה המשפחתית למנהלי חברה ד', יש אינטרס בהמשך פעילותו של הפרויקט.
החברה ציינה בתשובתה כי עובדה זו אכן לא הייתה ידועה לחברה, אולם לא ברור לה אם יש בכך משום חשש לניגוד עניינים.
על החברה לבחון באופן מידי אם קיים חשש לניגוד עניינים במקרה זה בין גורמים אחרים המעורבים בפרויקט ה-PFI.
אם מצבים כאלה מתקיימים בפועל, עליה לפעול כדי למנוע אותם.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הרגישות הטמונה בהעסקה של נותני שירותים במצב של ניגוד עניינים מחייבת אותה לפעול בזהירות מרבית כדי למנוע מצבים כאלה.
30 על פי כללי רשות החברות מינוי יועץ משפטי קבוע לחברה לא יעלה על6 שניםרצופות למעט בפעילות המחייבת התמחות משפטית מיוחדת מצד היועץ המשפטי.
31 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 63'א (2012" ,)מע"צ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ", עמ' 409.
הליך גישור בין החברה ובין הקבלן המבצע (הזכיין) .
במהלך שנת 2013 התגלעו חילוקי דעות בין החברה ובין זכיין הפרויקט על כמה נושאים הקשורים ליישום החוזה.
מעיון במסמכי החברה עולה כי עיקר המחלוקות נסבו סביב הנושאים האלה: 1.
מצב הכביש- מצבו האמיתי של קטע מכביש 4 שבאחריות הזכייןלא היה ידוע לחברה ולזכיין בעת ביצוע המכרז ומועד חתימת החוזה בין הצדדים.
לאחר בדיקה מעמיקה התברר ששיקומו המלא של הכביש יחייב לסלול אותו מחדש, והצדדים לא הביאו הוצאה זו בחשבון.
מצב הכביש וחוסר היכולת לשקמו באופן מלא הובילו את ה זכיין להשקיע שוב ושוב בקרצוף ו בריבוד, ללא תועלת משמעותית.
עמידה בדרישות סקר גליות- הזכיין מדד את גליות הנתיבים בכביש על פי פרשנות מקלה של החוזה, בניגוד לעמדתה המקצועית של החברה.
מתקן תאורה בכביש65 - הזכיין תיקן את הנזקים למתקן תאורה בכביש 65 בהוראת החברה, ומתחזק אותו, אף על פי שהמתקן אינו נכלל במצאי המקורי.
החברה שכרה את שירותיהם של משרד לייעוץ הנדסי ושל משרד עו"ד כמגשרים בהליך, ואת החברה ייצג מנהל הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הפער הגדול שנוצר בין עמדת החברה לעמדת הזכיין מצביע על הכנה לקויה של פרויקט ה-PFI , ובעיקר על מצבו של כביש 4 .
החברה הייתה אמורה לדעת מהו מצבו של הכביש, בהתחשב בסקרים שהיא מבצעת.
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |739 .
על משרד התחבורה ועל משרד האוצר, בשיתוף החברה, לבדוק אם הקצאת הכספים לתחזוקת כבישים נותנת מענה הולם לצרכים.
עוד עליהם לבדוק אם חלוקת התקציב בין התחומים מבוצעת בצורה מיטבית, בעיקר בתחום המיסעות, נוכח חשיבות תקינותן והחיסכון הצפוי מביצוע הפעולות לתחזוקתן במועד.
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים רבים בפעולות בתחום התחזוקה שבאחריות החברה.
בין היתר, נמצא כי בתחומים שונים, כמו מיסעות, גשרים, צביעה ותאורה, קיימים פערים גדולים בין הפעולות הדרושות בשל מצב רשת הכבישים וההנחיות המקצועיות שקבע משרד התחבורה ובין יישומן בידי החברה, דבר המסכן את בטיחותם של כלל המשתמשים בדרך - הנהגים, הנוסעים והולכי הרגל.
נוכח הסתמכות החברה על יועצים ועל מנהלי פרויקטים חיצוניים קי ימת חשיבות גדולה לבקר באופן שוטף את גורמי הביצוע.
הבדיקה העלתה ליקויים בקיום הליכי בקרה על נותני שירותים במיקור חוץ ועל מתן דיווחים לנת"י כנדרש בהסכמים.
כמו כן נמצא כי מהלכים והחלטות בחברה בתחום התחזוקה אינם מגובים בתיעוד מספיק, ובחלק מהנושאים חסרים נתונים , בניגוד לכללי מינהל תקין.
נוכח הליקויים שנמצאו בביקורת, וחשיבותם בראש ובראשונה לשמירה על חיי אדם, משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להגביר את מעורבותה בניהול פעולות התחזוקה שבאחריותה, ולחזק את מנגנוני הבקרה השונים על מנהלי פרויקטים וגורמי ביצוע המבצעים עבודות בשטח.
כמו כן, נוכח העלות הגבוהה של אי -ביצוע פעולות תחזוקה במועדים הרצויים, על החברה ועל משרדי התחבורה והאוצר להביא בחשבון בעת קביעת התקציבים המוקצים לתחזוקה גם את התרומה הכלכלית המשמעותית הגלומה בביצועה במועד.
כמו כן על משרד התחבורה ובטיחות בדרכים, לוודא כי פעולות החברה לתחזוקת כבישים מתבצעות בהתאם לכל הסטנדרטים המקצועיים, כדי להבטיח את תקינות הכבישים והגברת הבטיחות בדרכים.
האוויר הוא מוצר ציבורי חיוני.
פועל יוצא מכך הוא ש לא ניתן לשלול מאיש את השימוש ב ו, השימוש בו אינו כרוך בתשלום והאדם מנצל אותו ללא התחשבות בהשפעה שלו על איכותו24.
זיהום האוויר בישראל הוא אחד המפגעים הסביבתיים החמורים ביותר המשפיעים על בריאות הציבור ועל איכות החיים והסביבה.
זיהום האוויר נגרם ממקורות רבים ומגוונים, אך בעיקר משריפת דלקים פוסיליים 25 שמשמשים להנעת כלי תחבורה, לייצור חשמל ולפעילותם של מפעלי תעשייה.
בתהליכים אלה נפלטים גזי חממה (להלן - גז"ח)26 הפוגעים בסביבה וגורמים לשינויי אקלים 27 , ומזהמי אוויר הפוגעים בבריאות28 וגורמים על פי מחקרים מדעיים להגברת התחלואה בין היתר בסרטן הריאות ו בקצרת ( אסתמה).
המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס) מתמחר את ההשפעות החיצוניות השליליות של זיהום האוויר.
חישוב הערך הכספי של ההשפעות החיצוניות השליליות (להלן - העלויות החיצוניות) בדוח ביקורת זה התבסס על נתונים של המשרד להג"ס בנושא זה 29.
מדינת ישראל שמה לה למטרה להפחית את פליטתם של גז"ח וכן את פליטתם לאוויר של מזהמים נוספים הפוגעים בבריאות.
בינואר 2011 נכנס לתוקף חוק אוויר נקי, התשס"ח -2008 (להלן- חוק אוויר נקי), שמטרתו " להביא לשיפור של איכות האוויר וכן למנוע ולצמצם את זיהום האוויר, בין השאר על ידי קביעת איסורים וחובות בהתאם לעקרון הזהירות המונעת[30] ,והכל לשם הגנה על חיי אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם".
באוגוסט 2013 אישרה הממשלה 31 תכנית לאומית לטיפול במזהמים הפוגעים בבריאות, ובה נקבעו יעדים לשנים 2015 ו-2020 .
אתר האינטרנט של המשרד להג"ס, עלויות חיצוניות מזיהום אוויר 25 דלקים שנוצרו ממאובנים של בעלי חיים או צמחים במעמקי הקרקע או הים.
לקבוצת הדלקים הפוסיליים שייכים הפחם, הנפט ומוצריו והגז הטבעי.
26 גזי החממה העיקריים הם פחמן דו -חמצני ( 2CO ( ), מתאן 4CH), דו -חנקן חמצני ( O2(N , כלורו - פלורו-פחמימנים ( CFC's) ואוזון (3O ).
פחמן דו -חמצני הוא הגז העיקרי הנפלט בתהליך ייצור החשמל.
27 ,ראו מבקר המדינההטיפול בפליטת גזי חממה בישראל (2009.
) 28 ובהם גופרית דו -חמצנית (2SO) , תחמוצות החנקן )XNO) וחלקיקים מרחפים )PM .
) קיימים גם מזהמים אחרים, אך דוח זה לא עסק בהם, אלא התמקד בבדיקת הזיהום הנגרם מפליטת שלושת המזהמים האמורים בתהליך ייצור החשמל.
29 בסיס העלויות נקבע בשנת2008 , והמשרד להג"ס מעדכן אותןבכל שנה.
30 בהצהרת ריו, שניתנה בתום ועידת פסגה של האומות המאוחדות שהתקיימה בשנת 1992 , צוין בעניין עקרון הזהירות המונעת כי "כדי להגן על הסביבה, יישמו מדינות את הגישה הזהירה ( precautionary approach ) יישום מרובה ככל שיוכלו.
במקומות שיש בהם סכנה לנזק חמור או בלתי-הפיך, היעדר הסכמה מדעית מלאה לא תשמש עילה לדחות את הפעלתם של אמצעים יעילים-כלכלית ( effective-cost .
") המיועדים למנוע את הידרדרות הסביבה עקרון הזהירות המונעת הו א עיקרון מנחה , שמשמעותו העברת חובת הזהירות ונטל ההוכחה ממי שעלול להיפגע למי שעלול לגרום לפגיעה, גם כאשר אין ראיות מדעיות הניתנות להוכחה לקיומו של מפגע.
31 החלטת ממשלה707 ( ", "תכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום אויר בישראל 25.
נפלטים גז"ח ומזהמים .
להפחתת זיהום האוויר .
אנרגיות מתחדשות מספטמבר 201532 אישרה הממשלה באפריל201633 תכנית לאומית ליישום היעדים שנקבעו בעניין הפחתת פליטת גז"ח לשנים 2025 ו-2030 .
בנובמבר 2016 אשררה הממשלה34 את הסכם פריז35, שבו התחייבו המדינות החתומות עליו להשתתף במאמץ להפחתת ההשפעות החמורות של פליטת גז"ח.
פעילות ייצור החשמל חיונית למשק והכרחית לקיום חיים מודרניים36 .
בתהליך ייצור החשמל נפלטים גז"ח ומזהמים הפוגעים בבריאות; מזהמים אלה נפלטים בעיקר בעקבות ייצור חשמל באמצעות דלקים פוסיליים.
משרד מבקר המדינה אמד, בהתבסס על הנתונים של המשרד להג"ס, את העלות החיצונית הנגרמת בתהליך ייצור החשמל בכל אחת מהשנים 2014 ו-2015 בכ-8.
עלות זו היא יותר ממחצית העלות החיצונית למשק בכל אחת משנים אלה (ראו להלן בפרק "איכות האוויר בישראל - תמונת מצב").
מתחילת שנות השמונים של המאה העשרים ועד שנת 2004 יוצר החשמל בישראל בעיקר באמצעות פחם.
משנת 2004 מיוצר החשמל בעיקר באמצעות פחם וגז טבעי.
בשנת 2014 היה שיעור החשמל שיוצר באמצעות פחם 49% מכלל החשמל שיוצר, ושיעור הח שמל שיוצר באמצעות גז טבעי עמד על 49.
5% ; בשנת2015 היה שיעור החשמל שיוצר באמצעות פחם 44.
4% מכלל החשמל שיוצר, ושיעור החשמל שיוצר באמצעות גז טבעי52% .
עיקר הפליטה נגרמת בתהליך הייצור באמצעות פחם.
לעומת זאת, הגז הטבעי הוא מקור אנרגיה אשר מזהם פחות, וייצור באמצ עותו מפחית במידה ניכרת את הפגיעה בבריאות הציבור.
לחברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י) יש רישיונות לייצור 78.
6% מהחשמל שמייצרות תחנות הכוח במשק החשמל37 , והיא היחידה המייצרת חשמל באמצעות פחם.
אחת הדרכים להפחתת זיהום האוויר מייצור חשמל היא באמצעות צמצום השימוש בפחם בתהליך ייצור החשמל והחלפתו בדלקים נקיים יותר לרבות אנרגיות מתחדשות שאינן גורמות לפליטת חומרים רעילים או חומרים הגורמים להתחממות כדור הארץ.
יש עוד דרכים להפחתת זיהום האוויר מייצור חשמל, כגון התקנת אמצעים להפחתת פליטה בתחנות הכוח המופעלות באמצעות פחם (להלן - התחנות הפחמיות).
32 החלטת ממשלה542 , "הפחתת פליטות גזי חממה וייעול צריכת האנרגיה במשק" ( 20.