HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
67 מיליון אירו בגין עבודות התארגנות ליתירות, והיתרה להתאמות נוספות בעקבות הוספת מכונה נוספת לשלב ב' ועמדות ידניות.
בעקבות השינויים עדכנו הרשות וחברה ב' שוב את לוח הזמנים לביצוע הפרויקט: תחילת תקופת ההפעלה המבצעית המבוקרת (שישה חודשי הרצה) נקבעה ל - 31.
12 , ונקבע שאחריה תתחיל הפעלה שוטפת של המערכת.
אישור הקבלה הסופי של המערכת נקבע ל - 30.
: תיקון נוסף להסכם בדצמבר 2012 חתמו הרשות וחברה ב' על תיקון להסכם שעניינו תשלום נוסף בהיקף של מיליון אירו, שכלל בין השאר שינויים לצורך שינוע של כבודה חריגה, אבטחת מידע ותוספות במערכת הבקרה.
17 כפילות של מרכיבים חיוניים למערכת, כדי שבמקרה של כשל או ביצוע עבודות תחזוקה, תפקודה לא יושבת כליל אלא יועבר לביצוע מרכיב הגיבוי.
18 שהיו כ-32 מיליון ש"ח באותה עת והם כ -34 מיליון ש"ח, על פי שער הדולר האמריקאי נכון ל- 31.
רשות שדות התעופה 819 .
דחיית השלמת הפרויקט 1.
אופייה הרציף של הפעילות בנתב"ג מחייב לתכנ ן את ביצועם של שינויים ופעולות הטמעה לתקופות שבהן היקף הפעילות בנמל אינו גדול, כגון בחודשי החורף.
בחודשים ינואר-מרץ 2012 נקטו ועדים ברשות19 עיצומים, וחברות א' וב' נאלצו לצמצם את פעילותן.
12 שלחה הרשות הודעה לחברה ב' על עיכוב פעילויות.
הרשות האריכה את תוקפה של הודעת העיכוב פעמיים.
במאי 2012 פנתה חברה ב' לרשות וטענה בין השאר כי עבודתה הואטה ו/או הופסקה, דבר אשר גרם לעיכוב בלוח הזמנים לביצוע הפרויקט וכן לנזקים כספיים ישירים.
ביולי 2012 מינה מנכ"ל הרשות צוות לניהול משא ומתן עם החברה לשם גיבוש הסכם ולוח זמנים מפורט ועדכני.
חתמו הרשות וחברה ב' על תיקון להסכם ההתקשרות ביניהן הרשות התחייבה לשלם לחברה ב' 1.
5 מיליון אירו בגין נזקים שנגרמו לה בעקבות העיכובים.
בדיון בסטטוס הפרויקט שנערך ביוני 2012 דיווח מנהל נתב"ג בפועל, כי חברה ב' הציעה לסיים את הפרויקט במאי 2013 ,.
הוא התריע כי הכנסת המערכת במאי לפני עונת הקיץ, אינה בת-ביצוע.
הרשות העריכה בדצמבר 2012 כי ההפעלה המבצעית המבוקרת תחל ב- 21.
13 ; ,כלומר בתחילת עונת הקיץ.
מועד הקבלה הסופי של המערכת נדחה שוב בחצי שנה ל- 20.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שהפעלת המערכת צפויה להתבצע בתחילת עונת הקיץ, בה היקף הפעילות גדול, על הרשות להתארגן להטמעה יעילה במועד המתוכנן.
רישום עלויות כדי לנהל מעקב אחר ביצוע התקציב, יש להקפיד על רישום ההוצאות על פי התקדמות הפרויקט והסעיפים המתאימים שנקבעו לכך.
בפברואר 2010 , במטרה לשפר את הבקרה על ביצוע התקציב, שינתה הרשות את שיטת המספור של סעיפי תקציב הפיתוח.
אגף התקציבים ברשות מנהל מעקב אחר ביצוע התקציב ומקיים בקרה תקציבית.
ביוני 2012 העריך האגף את ההוצאות בפועל וההתחייבויות הפתוחות בגין המערכת החדשה בכ - 357.
בפועל, עלות פיתוח המערכת ותפעולה גדולות יותר, להערכת משרד מבקר המדינה, כמתואר להלן: הביקורת העלתה כי הוצאות להקמת המערכת החדשה, כגון תשלומים לחברות ייעוץ ועבודות בינוי תשתית, ששולמו לפני 2009 , בגין פיתוח המערכת, לא נכללו בעלויות אלה.
נוסף על הפיגור בהכנסת המערכת, נגרמו לרשות עלויות נוספות: ביוני 2012 העריך אגף תקציבים ברשות את העלות הנוספת בגין דחיית הקמת המערכת בשישה חודשים (תשלומים .
ועד הנדסאים, טכנאים ומהנדסים 20 .
כפי שמסר אגף התקציבים ברשות למשרד מבקר המדינה 820 דוח שנתי64א .
)לחברות הייעוץ, ביטוח, דמי שמירה ועלות תחזוקת המכונות אשר הותקנו והופעלו בפיילוט בכ-4 .
מיליון ש"ח ביוני 2012 העריך אג ף התקציבים ברשות כי עלויות האחזקה השנתיות של המערכת החדשה יגדלו בכ -9.
3 מיליון ש"ח: הן משום שהחיסכון בעלויות כוח האדם במשרות הבידוק, עקב הבידוק האוטומטי, יהיה נמוך מכפי שהוערך בתחילה והן משום שלהפעלת המערכת החדשה נדרשות כ-60 משרות נוספות של עובדים מיומנים בתחום התחזוקה והתפעול (כגון מפעילי חדר בקרה ומשגיחים), ובתחום אחזקת מערכת השינוע, שעלות העסקתם גבוהה יותר.
נוסף על כך יגדלו עלויות אחזקת המכונות והציוד הנלווה של המערכת החדשה לעומת המערכת הקיימת.
מבקר המדינה העיר בעבר 21 כי כאשר התמונה הכלכלית המוצגת בפני מק בלי ההחלטות מוטה כלפי מטה, היא עשויה להביא לאי -הקצאת מקורות מתאימים, לבזבוז משאבים ולפיגורים בלוחות הזמנים המתוכננים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים בעת תכנון פרויקטים ותקצובם ולהקפיד על הכללת כל הרכיבים הרלוונטיים כדי להבטיח כי למקבלי ההחלטות תוצג תמונת מצב כלכלית שלמה.
אף אם העריכה הרשות כי המערכת חיונית, אך לא כדאית, היה עליה לעדכן את המועצה ולאשרר את ההחלטה.
פיתוח מערכת אפיון טכנולוגי כדי לשפר את השירות לנוסע ולייעל את הפעילות בנתב"ג, החלה הרשות כבר ב - 2006 בהקמת מערכת נוספת לאפיון ביטחוני (להלן - מערכת האפיון), אוטומטית במלואה, וולונטרית, שתשתלב במערכת הבידוק והמיון החדשה.
מערכת האפיון אמורה למחשב את ההליכים של הנוסעים היוצאים, מרגע קליטתם במערכת ועד עלייתם למטוס, בשילוב כלל הגורמים בנתב"ג.
התקציב הראשוני של מערכת האפיון היה 600,000 .
דולר הרשות ביצעה ניסוי בעמדה אחת, בינואר 2010 .
הוא הסתיים בנובמבר 2010 .
, להערכת הרשות בהצלחה, מן ההיבט הביטחוני מאז לא הותקנו עמדות נוספות.
עד מועד סיום הביקורת השקיעה הרשות כ-26 מיליון ש"ח בהקמת מערכת האפיון.
המבקר הפנימי של הרשות בדק את הנושא בשנים 2010 -2011 והעלה ליקויים וכשלים בהתנהלות הפרויקט, בסדרי מינהל תקין ובהתקשרויות עם חברות ייעוץ.
בעקבות דוח הביקורת של המבקר הפנימי, החליטה הרשות במאי 2010 להקפיא את המשך הפיתוח ולהעביר את האחריות לביצוע הפרויקט מאגף מידע ומחשוב לחטיבת הביטחון ברשות.
משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות לא ערכה בדיקת כדאיות של מערכת האפיון לפני פיתוחה ובמהלכו.
באפריל 2011 , בדיון במועצת הרשות שעסק בנושא, טען מנהל אגף הבודקים בחטיבת הביטחון כי אין נתונים שיכולים להצביע על חיסכון כלכלי צפוי מיישום המערכת.
בדיון שנערך במועצה שלושה חודשים לאחר מכן, ביולי 2011 , הוא טען כי המערכת תביא לחיסכון בכוח אדם, אך לא הציג תחשיבים.
21 ,מבקר המדינה דוח שנתי 60ב ( 2009 ) בפרק על "ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית", עמ' 3-37.
רשות שדות התעופה 821 .
סמנכ"ל למינהל וארגון דאז ברשות בדק לבקשת המועצה את הנושא והגיש ביוני 2011 מסמך מסכם.
הוא ציין כי הניסוי (פיילוט) הביא לידי ביטוי באופן מוצלח את מרבית היישומים המצופים ממערכת האפי ון.
עם זאת, משיקולי זמן ותקציב, אין זה נכון להקים מחדש את אנשים שנרשמו [ המערכת.
הכרזה על סיום הניסוי "תמנע את חוסר הנעימות של הרשומים במערכת, תמנע הוצאות כספיות מיותרות ותאפשר מיקוד והערכות להמשך ]להשתתף בניסוי הפרויקט".
הרשות העריכה כי עלות הקמתה של מערכת אפיון חדשה תהיה כ -71 מיליון ש"ח (לרבות תחזוקה לשלוש שנים).
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון בקפדנות את כדאיות הקמת מערכת אפיון, את עלות הקמתה ותפעולה השוטף ואת מספר המשרות שייחסכו ביישומה.
התקשרות עם יועצים למתן שירותי ייעוץ וליווי מקצועי 1.
התקש רות עם יועץ א': כאמור, בשנת 2004 'התקשרה הרשות עם יועץ א לשם ייעוץ בהטמעת המערכת המשולבת.
בינואר 2006 חתמה עמו הרשות על הסכם לביצוע תיאום, מעקב ובקרה של יישום המערכת המשולבת, וזאת בלי שקיימה מכרז.
בנימוקי ההתקשרות ציינה הרשות כי יועץ א' עבד במינהלת המעבר ל טרמינל 3 וצבר ידע חשוב וייחודי בעבודה בנמל התעופה - ידע שלהערכתה הוא קריטי לתכנונם וביצועם של שלבי ההדרכה, ההרצה וההטמעה בפרויקט המערכת החדשה.
במרץ 2009 'אישרה הנהלת הרשות את הארכת חוזה ההתקשרות עם יועץ א 22 ,בדיעבד מינואר 2009 , בשלוש שנים נוספות.
שוב נימקה הרשות את הבקשה בניסיון ובמיומנות שצבר היועץ בתכנונן ובהכנסתן של מערכות חדשות לפעילות.
היקף ההתקשרות עמו במהלך השנים היה כמשרה מלאה, 180-200 .
שעות חודשיות ביוני 2011 פנה ראש אגף טכנולוגיות ביטחון למנכ"ל הרשות דאז בבקשה לקבל את אישורו להארכת ההתקשרות עם יועץ א' בשנתיים נוספות.
שוב ציין מנהל האגף כי "תפקיד היועץ הינו חיוני לניהול התקין של הפרויקט", וכי בכוונתו "ליזום בשיתוף פעולה עם אגף לוגיסטיקה תהליך להמשך העסקתו כיועץ".
בנובמבר 2011 חתמה הרשות על הרחבת ההסכם עם החברה לניהול וייעוץ.
בהסכם ההרחבה נקבע כי הצדדים "מעונייני ם להרחיב את ביצועם בפועל של השירותים נשוא החוזה המקורי החברה לניהול [ למטלות נוספות, אשר הופיעו במסגרתו אך עד כה לא בוצעו ע"י הספק ".
עוד נקבע כי התשומה הנוספת תוגבל ל]'שבבעלות יועץ א[ אלא ע"י חברה]וייעוץ-200 שעות עבודה לחודש, עד 30.
יועץ א' צבר ניסיון בתחום הטמעת מערכות במהלך עבודתו ברשות.
ככל שהאריכה הרשות את ההתקשרות עמו, כן גדלה מעורבותו בפרויקט וכן גבר, להערכת הרשות, הצורך להמשיך את העסקתו מטעמים של שמירה על אחידות ויעילות.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי יועץ א' שימש "יד ימינו" של ראש אגף טכנולוגיות וסייע בידיו בניהול השוטף של הפרויקט.
22 בהסכם נקבע כי היועץ ייתן את שירותיו במסגרת חברה לניהול, ליווי וביצוע פרויקטים, שהוא בעליה.
,לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים ולשמור ידע מקצועי אצלה כדי לאפשר במקרה הצורך להפסיק את ההתקשרות עם חברות ייעוץ ויועצים ולא לפתח תלות בהם.
כמו כן, עקב היקפי העבודה של היועץ, היה על הרשות לבחון חלופות של העסקת עובד ברשות, הן משום שחלופה זו עשויה להיות כדאית יותר מן הבחינה הכלכלית, והן כדי ליצור צוות שישמש גרעין ידע מקצועי בנושאים אלה ברשות.
התקשרות עם חברה בין -לאומית לתכנון ופיקוח: בפברואר 2005 ,התקשרה הרשות, בפטור ממכרזעם החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח, לשם הכנת תכנית אב למערכות המיון בטרמינל 3 , בהיקף משוער של כ - 300,000 דולר23 (לשלוש שנים).
בהמשך האריכה הרשות את משך ההתקשרויות והרחיבה את היקפיהן הכספיים, והם עמדו במועד סיום הביקורת על כ-20 .
מיליון ש"ח, כמפורט להלן (א) חוזה לתכנון תכנית אב: ביוני 2006 פנה המהנדס הראשי דאז לוועדת ההתקשרויות של הרשות בבקשה להגדיל את היקף ההתקשרות עם החברה ב - 300,000 דולר.
הוא ציין בין השאר כי "לאחר שנחתם החוזה, השתנה היקף העבודה באופן מהותי ותכנית האב הפכה לחלק קטן ממטלות המערכת המשולבת.
למט לות החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח התווספו מטלות שלא נכללו בתכולת העבודה המקורית: מעבודה תיאורטית של תכנון עברנו לתכנון, כתיבת מפרטים ועזרה לוגיסטית ומקצועית בפרויקט שהיקפו מעל 100 מיליון ש"ח".
הוא הוסיף כי "מכיוון שהחברה תשמש גם לפיקוח על, במהלך הפרויקט, ותבצע גם את בדיקות הקבלה, יש להאריך את ההתקשרות עד שנת 2010 ".
הרשות אישרה את ההרחבה.
באפריל 2009 אישרה הרשות את הרחבת ההתקשרות ב - 150,000 אירו24 נוספים.
ועדת המכרזים ומנכ"ל הרשות דאז אישרו את הבקשה.
בחוזה ההתקשרות לא נקבעו תשומות ותפוקות.
התשלום נקבע לפי שעות עבודה בפועל והחזר הוצאות 25.
המהנדס הראשי אחראי להתקשרות עם החברה הבין - לאומית לתכנון ופיקוח, והוא מאשר את החשבוניות שהיא מגישה, המפרטות את העבודה באופן כללי.
ביוני 2007 ,פנה המהנדס הראשי דאז בבקשה להאריך את ההתקשרות בשלוש שנים נוספות כלומר עד 2010 .
הוא ציין כי אין אפשרות להחליף את החברה הבין -לאומית ואת היועץ (שהוא גם בעל החברה), כיוון שכל יועץ אחר שייבחר יצטרך ללמוד את כל מערך השינוע בנתב"ג, וכי החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח כבר תכננה וכתבה את המפרטים לכל המערכות המיועדות להתקנה.
שוב אישרו ועדת ההתקשרויות ומנכ"ל הרשות דאז את המשך ההתקשרות.
ועדת המכרזים של הרשות אישרה את ההארכה.
בפועל נמשכת ההתקשרות עם החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , והיא הורחבה לניהול המערכת המשולבת ולפרויקטים נוספים כגון תכנון הרחבת הטרמינל החדש באמצעות החלטה על פטור ממכרז בהתקשרות עם ספק יחיד.
היקף ההתקשרויות לקבלת ייעוץ בנושאים שונים עמד במועד סיום הביקורת על כ- 900,000 .
3 מיליון ש"ח באותה עת, והם כ-1.
1 מיליון ש"ח, לפי שער הדולר האמריקאי נכון ל- 31.
שונו התעריפים לתעריפים הנקובים באירו 25 מימון כרטיסי טיסה בין-לאומיים והוצאות אש"ל.
רשות שדות התעופה 823 .
)(ב ניהול פרויקט המערכת המשולבת: הפטור ממכרז להתקשרות עם החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח להכנת תכנית אב ניתן, בין השאר, משום שבעל החברה הכיר את מערכת המיון הקיימת בנתב"ג.
בנובמבר 2007 פנה המהנדס הראשי דאז לאגף לוגיסטיקה בבקשה לטפל בהכנת התקשרות עם החברה לניהול הקמתה של המערכת המשולבת במקביל לעבודתה בהכנת תכנית אב.
הוא הוסיף כי החברה היא ספק יחיד, כיוון שסייעה לרשות בביצוע השינויים במערכות טרמינל 3 והייתה שותפה לתכנון הפרויקט הנוכחי.
הוא הוסיף כי החברה נכחה בחלק מהדיונים שהתקיימו עם חברה א', וכי בידה מידע על דרישות חברה א' לשילוב המכונות שלה עם מערכת המיון.
הוא ציין כי להערכתו בחירה של חברה חליפית תהיה כרוכה בתוספת זמן לימוד ובאיסוף נתונים ממושך.
ועדת המכרזים העליונה של הרשות ומנכ"ל הרשות דאז אישרו בדצמבר 2007 .
את ההתקשרות כפטורת מכרז, על פי נימוקי המהנדס הראשי דאז (1) בנובמבר 2007 פנה המהנדס הראשי דאז לממלא מקום מנכ"ל הרשות דאז וציין כי פנה לחברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח בבקשה לק בל הצעת מחיר.
הוא אמר כי החברה הגישה הצעה של כ-6% ,)מעלות הפרויקט, וכי על פי מחירון של משרד הביטחון (לניהול פרויקטים סכום דמי הניהול הוא 4% .
עלות ההצעה לארבע שנים הוערכה בכ-2.
מיליון אירו ועדת המכרזים העליונה של הרשות ומנכ"ל הרשות דאז מינו בדצמבר 2007 צוות לניהול משא ומתן כספי עם החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח.
הצוות המליץ ביוני 2008 כי החברה תספק לרשות שירותי ניהול לפרויקט בעלות של 5.
4% מערך הפרויקט שיבוצע בפועל, אך שלא תעלה על 2.
ביוני 2008 אישר מנכ"ל הרשות דאז את המלצות הצוות.
במאי 2009 חתמה הרשות עם החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח על הסכם שלפיו תשלם לה הרשות %5.
4 מערך החוזים עם חברות א' וב', בהיקף של כ-2.
(2) על פי הסכם ההתקשרות עם החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח, היא זכאית לתוספת אחוזית על כל תוספת עבודה.
בעקבות הגדלת היקף ההתקשרות עם חברות א' וב' מינה מנכ"ל הרשות דאז באוקטובר 2011 צוות לניהול משא ומתן עם החברה הבין-לאומית לניהול ופיקוח.
הצוות דיווח למנכ"ל על תוצאות המשא ומתן, שלפיהן מדצמבר 2011 יופחת שיעור דמי ניהול הפרויקט במקרים של עלות הרחבה ותוספת של תכולה לפרויק ט ל -5% מערך הרחבת התכולה.
מנכ"ל הרשות דאז אישר את סיכום המשא ומתן.
הרשות והחברה חתמו על תיקון להסכם בהתאם.
לאחר הגדלת היקף ההסכמים עם חברות א' וב' הגיע היקף ההתקשרות עם החברה הבין - לאומית לתכנון ופיקוח לעלות כוללת של כ -2.
במועד סיום הביקורת ה יה היקפה כ-20 .
מיליון ש"ח הרשות העבירה לחברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח סמכויות רבות לביצוע ההתקשרות ולניהולה, ובהן הגדרה של תכולת הפרויקט ; שיתוף בצוותים של הרשות שניהלו משא ומתן כספי עם חברות א' וב' - שהשפיע כאמור גם על שכר החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח - הן בהתקשרויות הראשונות והן בהרחבתן; בקרה על ביצוע הפרויקט; ובדיקת תכולת העבודה ב חשבוניות שהגישה חברה א'.
6 מיליון ש"ח באותה עת והם כ - 12.
75 מיליון ש"ח, לפי שער האירו נכון ל - 31.
מהאמור לעיל עולה שהרשות העסיקה את החברה הבין-לאומית לתכנון ופיקוח במשך כשמונה שנים.
הרשות לא בחנה חלופה להעסקתה, בנימוק שהחברה צברה ידע במהלך השנים וששילוב חברת ייעוץ אחרת עלול, להערכת הרשות, לגרום לעיכובים משמעותיים בהשלמת הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיק לקחים מההתקשרויות עם יועץ א' ועם החברה הבין -לאומית לתכנון ופיקוח.
עליה להקפיד לפרט את התשומות והתפוקות הנדרשות בעת ביצוע ההתקשרות.
כמו כן, עליה להתארגן לשמירה על ידע מקצועי אצלה, כדי להימנע ככל האפשר מתלות בגורמים חיצוניים ומהעסקתם לתקופה ארוכה בהיקף תשלומים ניכר.
עבודות בינוי ושדרוג בנתב"ג בעקבות תקרית בטיחות חמורה שהתרחשה בפברואר 2007 במרחב נתב"ג, ובה כמעט אירעה תאונה אווירית, מינ ה שר התחבורה דאז מר שאול מופז ועדה ציבורית לבחינת בטיחות התעופה האזרחית בישראל (להלן - ועדת לפידות) 27 .
הוועדה הגישה בדצמבר 2007 דוח מסכם שהעלה ליקויים בתשתיות נתב"ג המקשים לתפעל את הנמל בבטיחות וביעילות הנדרשות.
הוועדה המליצה, בין השאר, לשדרג את מסלולי ההמר אה ולהקים מגדל פיקוח חדש28.
ב - 2008 אימץ שר התחבורה דאז את המלצות הוועדה והנחה להכלילן בתכנית העבודה של הרשות.
השינויים בשדרוג כלולים בתכניות המתאר הארציות 29 אשר אישרו הממשלה והמועצה הארצית לתכנון ובנייה.
הרשות הקצתה לנושא זה סכומים גדולים מתקציב הפיתוח שלה.
שדרוג המסלולים תנועת המטוסים בנתב"ג בשנת 2011 הייתה גבוהה בכ -51% לעומת שנת 2005 .
הרשות החליטה בספטמבר 2009 לשדרג את המסלולים: להאריך מסלול ולעשותו למסלול נחיתה ראשי כדי לאפשר הפעלת שני מסלולים בעת ובעונה אחת ברמת בטיחות נאותה וליצור אפשרות של חליפת מטוסי ם הנעים בכיוונים מנוגדים ופינוי מהיר של מסלולי ההמראה והנחיתה.
שדרוג המסלולים יאפשר, להערכת ועדת לפידות, גם להגדיל את הקיבולת (מספר הטיסות) בנמל התעופה.
הרשות העריכה כי השדרוג יסתיים בסוף שנת 2013 בעלות כוללת של כ-760 .
בראשות האלוף (מיל') עמוס לפידות 28 ,בנושא זה ראו גם מבקר המדינהחוות דעת, בטיחות התעופה האזרחית , ספטמבר 2010.
רשות שדות התעופה 825 .
תקציב הפרויקט גדל ריאלית בדצמבר 2010 בכ-104 מיליון ש"ח (כ - 13.
) הגידול נבע משינויים שחלו בעקבות עדכון הפרוגרמות30, מחריגה של כ-%5 של תוצאות המכרזים לשלב א' (לעומת האומדן הראשוני) ומעבודות שלא תומחרו, כגון הקמת מעבר תת-קרקעי, מיגון אקוסטי ופינויים.
על הרשות להפיק לקחים מכך, בעת ב יצוע פרויקטים.
הרשות השלימה את שלב א' שלושה חודשים לפני המועד.
במועד סיום הביקורת העריכה הרשות כי הפרויקט יושלם ברבעון הראשון של 2014 .
הקמת מגדל פיקוח חדש ועדת לפידות העירה כי גובהו של מגדל הפיקוח בנתב"ג אינו עונה על הנדרש בתחום הבטיחות והתפעול, וכי המבנה העילי שלו אינו מאפשר ראייה וסריקה הולמות של המסלולים ושל שדה התעופה, כנדרש ממגדל פיקוח בנמל תעופה בין-לאומי.
הרשות תכננה הקמת מגדל פיקוח חדש.
מיקומו, גובהו וגודלו תוכננו על מנת לתת מענה לניהול התעבורה האווירית בנתב"ג במנח המסלולים החדש; רשות התעופה האזרחית ניהלה בקרה אחר התכנון.
רשות שדות התעופה העריכה בספטמבר 2009 את עלות בניית מגדל הפיקוח החדש, לרבות רכישת הציוד הנדרש להפעלתו, בכ-100 מיליון ש"ח; הליכי הקמתו יארכו כ -24 חודשים והפעלתו המבצעית תחל באמצע שנת 2013 , כלומר כחצי שנה לפני השלמת שדרוג המסלולים.
הביקורת העלתה כי רק באוקטובר 2011 פרסמה הרשות מכרז לבחירת חברה להקמת המגדל ובפברואר 2012 חתמה על הסכם עם החברה שהצעתה זכתה במכרז.
כעשרה חודשים לאחר מכן, באוקטובר 2012 , הופסקה ההתקשרות ביניהן מסיבות שונות והוחלט לחלט את הערבות שהפקידה החברה.
בהסכם שחתמו עליו הרשות והחברה על הפסקת ההתקשרות, נקבע כי אין לאף אחד מהצדדים טענות כלפי הצד האחר.
הביצוע הכולל של תקציב הפרויקט, עד מועד סיום הביקורת, הסתכם בכ-2.
)מיליון ש"ח (לאחר חילוט הערבות הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי התארכות השלמת הפרויקט נבעה, בין השאר, מתכנון קפדני ומבחינת פתרונות מבצעיים והנדסיים, לרבות סיורים במגדלים דומים בעולם ללימוד הנושא לעומק, וכן מהחלפת החברה המבצעת את הבנייה.
עוד ציינה הרשות כי התארגנה לתת מענה לניהול התעבורה האווירית במנח המסלולים עד להשלמת הקמת מגדל הפיקוח החדש ונערכה להוספת עמדות עבודה בסוכת המגדל ובחדר המכ"ם, דבר שחייב גם הוספת עובדים.
30 מסמךהמרכז דרישות וצרכים פונקציונליי ם כמותיים ואיכותיים של פרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות על הגידול בעלויות כוח האדם שנדרש לשם איוש עמדות עבודה הנוספות במגדל הפיקוח הקיים בעקבות דחיית השלמת מגדל הפיקוח החדש וההתארגנות לפעילות במנח המסלולים החדש.
נוכח החלפת החברה שנבחרה להקמת המגדל, על הרשות לבחון אם התנאים שהציבה היו מספיקים על מנת להבטיח כי הזוכה במכרז תוכל לעמוד בהתחייבויותי ה.
על הרשות להפיק לקחים לפני בחירת חברות לביצוע פרויקטים ולפעול להשלמה מהירה של בניית מגדל הפיקוח החדש.
הקמת שדה תעופה חדש שדות התעופה באילת ובעובדה משמשים כיום את התעופה הפנים -ארצית והבין -לאומית בדרום הארץ.
כבר במרץ 2004 קבעה הממשלה31 כי על שר התחבורה ושר האוצר להגיש בתוך שלושה חודשים הצעה למימון הקמתו והפעלתו של שדה תעופה בין-לאומי ופנים -ארצי למרחב אילת בתמנע (להלן - שדה התעופה החדש).
ועדה ציבורית 32 שמינה שר התחבורה דאז, מר שאול מופז, המליצה בינואר 2009 לפתור את בעיית העומס בנתב"ג באמצעות הקמת נמל תעופה בין -לאומי נוסף.
בפברואר 2009 קיבלה הממשלה החלטה מחודשת 33 בנושא והטילה על שר התחבורה לקדם את הקמתו של שדה התעופה בתמנע34.
תכנון: ביולי 2010 החליטה הממשלה35 כי הרשות תהיה אחראית לתכנון המפורט של שדה התעופה החדש.
בפועל החלה הרשות בתכנון רק ביוני 2011 .
עד מועד סיום הביקורת טרם השלימה הרשות את התכנון המפורט.
אומדן הפרויקט: ביולי 2011 החליטה הממשלה36 כי הרשות תקים ותפעיל את שדה התעופה החדש.
מימון הפרויקט יחול במלואו על הרשות ממקורותיה, והיא תהיה רשאית לגייס חלק מעלות הפרויקט כחוב חיצוני.
בדצמבר 2011 החליטה הרשות להקים את שדה התעופה החדש בתמנע בשיטת Turnkey37 , בהתאם ללוח הזמנים שנקבע (שלוש שנים) ולהנחיית שר התחבורה.
חטיבת ההנדסה של הרשות הכינה את התכנון הראשוני והעריכה את עלות הפרויקט.
הממשלה אישרה באפריל 2012 את תקציב ההרשאה להתחייב של הרשות לשנים 2014- 201238 , שכללה גם תקציב בסך כ-1.
54 מיליארד ש"ח להקמת שדה תעופה חדש בתמנע.
31 'החלטת ממשלה מס 1657.
32 בספטמבר 2007 מינה השר ועדה בראשות אלוף (מיל') הרצל בודינגר להכנת תכנית אב לשדות תעופה בישראל.
33 'החלטת ממשלה מס 4463.
34 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק"תהליכי קבלת החלטות בנוגע להקמת שדה התעופה 'תמנע'", עמ' 1067.
35 'החלטת ממשלה מס 1912.
36 'החלטת ממשלה מס 3512.
שיטה שלפיה תכולת הפרויקט כולו מוגדרת מראש ומבוצעת על ידי גורם אחד 38 'החלטת ממשלה מס 4546.
רשות שדות התעופה 827 .
כלל עלויות כגון רכישת הקרקע, היטלי השבחה ופיתוח ותביעות לפי סעיף 197 לחוק התכנון והבנייה התשכ"ה- 196539 .
התקציב אושר אך הוקפא עד לסיום התכנון המפורט ביולי 2012 הודיע מנכ"ל הרשות בדיון בוועדת הפיתוח כי התקציב שהציגה הרשות בפני הממשלה להקמת שדה התעופה איננו "ריאלי" בלשון המעטה, והוחלט כי הרשות תעדכן את עלויות הפרויקט.
בדיון במועצת הרשות בספטמבר 2012 אמר סמנכ"ל כספים כי עלות הפרויקט גדלה ופירט את הרכיבים העיקריים בתוספת העלויות (שלא נכללו באומדן שהממשלה אישרה).
משרד התחבורה השיב בתשובתו כי תוספת העלות נובעת מתמחור רכיבים שלא נלקחו בחשבון בעת הכנת אומדן העלות כגון הקמת מחלף, היטלי השבחה ותחנת רכבת.
עוד הוסיף המשרד כי הרשות פועלת לבחינה מחודשת של אומדן עלות הפרויקט לרבות צמצום עלויות ההקמה וההפעלה וכי האומדן המעודכן יועבר לאישורו.
במרץ 2013 הנחה מנכ"ל הרשות להקטין את עלות הקמת שדה התעופה החדש, כך שתעמוד על סך של 1.
65 מיליארד ש"ח (במחירי 2012 ), במקום1.
מיליארד ש"ח, באומדן הקודם .
הביקורת העלתה ליקויים בסדרי הניהול והביצוע של פרויקטים ברשות שדות התעופה.
לאחר פתיחת הטרמינל החדש בנתב"ג, בנובמבר 2004 , החליטה הנהלת הרשות על הקמת מערכת משולבת חדשה לבידוק, מיון ושינוע של כבודת נוסעים, שתעמוד בתקנים בין-לאומיים.
חשיבותה בהיותה מערכת משולבת הנותנת פתרון כולל להליכי הבידוק הביטחוני ומיון הכבודה, תוך התייחסות שוויונית המבטיחה הקפדה על כבודו ועל פרטיותו של כל נוסע, ושיפור השירות לנוסעים.
מערכת זו טרם הושלמה, ועלותה גדלה בכ- 25%.
הרשות השקיעה מאות מיליוני שקלים בשדרוג המסלולים בנמל התעופה בן גוריון אולם טרם השלימה הקמת מגדל פיקוח חדש, שהיה אמור להיות מוכן במקביל.
הפעלת המסלולים לפני השלמת המגדל החדש, עשויה להגדיל את עלויות התפעול של מגדל הפיקוח הישן, כדי להבטיח את בטיחות הטיסה.
הממשלה החליטה כבר לפני כעשור על הקמת שדה תעופה חדש נוסף בתמנע.
אומדן הפרויקט גדל לאחר אישורו ועוד לפני תחילת הקמתו.
על הרשות להפיק לקחים ולעשות את כל הנדרש לתיקון הליקויים, ובכלל זה עליה להשלים בהקדם את הפרויקטים שהחלה בביצועם - הטמעת מערכת משולבת חדשה לבידוק, מיון ושינוע של כבודת נוסעים בנתב"ג והקמת מגדל פיקוח חדש - המיועדים בין השאר לפתור בעיות בתחומי הבטיחות והביטחון והקמת שדה תעופה חדש.
39 תביעות פיצויים שהגישו בעלי מקרקעין או בעלי זכ ויות במקרקעין שבתחום תכנית או גובלים עמה, ונפגעו על ידה, שלא בדרך הפקעה, והיו בעלים ביום תחילתה.
החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959 (להלן- החוק או חוק העידוד), הוא כלי מרכזי במדיניות הממשלה לפיתוח התעשייה ולעידוד הצמיחה הכלכלית בישראל בכלל ובפריפריה בפרט.
החוק נחקק כדי למשוך משקיעים זרים ומשקיעים ישראלים להקים את מפעליהם בישראל תוך מתן עדיפות להקמת המפעלים בפריפריה.
בחוק נקבע כי לצורך הגשמת מטרותיו יוענקו תמריצים, ובהם מענקים, פטורים, הנחות, הקלות והיתרים.
6 כגון מבחנים וקריטריונים נוספים, התחייבויות לעמודביעדים ובדיקות מעמיקות יותר.
שם הדוח: שם הדוח: הטבות המס הניתנות מכוח החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959 :מסגרת הפרסום דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
בסביבה התחרותית הקיימת בעולם, שבה מציעים לחברות גלובליות הטבות שונות, ובהן שיעורי מס נמוכים, כדי למשוך השקעות, יש חשיבות לחוק הן לשם הגברת הצמיחה ועידוד התעסוקה והחדשנות והן לשם צמצום הפערים בין המרכז לפריפריה.
אין ספק שבעקבות הטבות המס נוצרו למדינה הכנסות ממסים (מס חברות ומס על שכר העובדים) הנובעים מהשקעות שביצעו החברות השונות.
עם זאת, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת7 ) ומשרד האוצר העלובמשך השנים כשלים ביעילות החוק ובהצלחתו להגשים חלק מיעדיו.
בביקורת שממצאיה פורסמו בדוח שנתי 61ב8 נבדקו סוגיות הנוגעות למסלול מענקים בחוק העידוד.
בחודשים אוגוסט עד נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה סוגיות הנוגעות להטבות המס הניתנות מכוח החוק ואת עבודת המטה שב וצעה לקראת חקיקת "חוק הרווחים הכלואים" 9 .
הבדיקה נעשתה במשרד האוצר, ברשות המסים בישראל (להלן- רשות המסים) ובאגף כלכלה והכנסות המדינה (להלן - מינהל הכנסות המדינה).
בדיקות השלמה נעשו במשרד התמ"ת ובמשרד המשפטים.
בחוק נקבע כי שר האוצר ושר התמ"ת10 הם הממונים על ביצועו, והם שיקבעו כללים לשם כך.
לצורך ביצוע החוק הוקם במשרד התמ"ת מרכז ההשקעות, ומונתה לו מינהלה.
תפקידה העיקרי של מינהלת מרכז ההשקעות (להלן - המינהלה) הוא לאשר, במסגרת התקציב שהוקצה לביצוע החוק, בקשות לקבלת מענקים והטבות לשם ביצועה של תכנית להקמת מפעל או הרחבתו (להלן - תכנית).
המינהלה קבעה בנהליה את אופן הגשת הבקשות ואת אמות המידה לקבלת המענק או ההטבה.
מפעל שתכניתו אושרה זכאי לקבל מענק ששיעורו הוא אחוז מסוים מהשקעתו של בעל המפעל וכן הטבות מס כפי שנקבעו.
בעבר יכול בעל המפעל לוותר על המענק ולקבל הטבות מס נרחבות יותר, על פי הטבות המס במסלול החלופי.
הטבות המס במסלול החלופי הוגבלו באמצעות תקציב הרשאה להתחייב 11 .
תקציב זה הוגדר "תקציב וירטואלי" ונוהל בידי מרכז ההשקעות12.
תקציב זה לא הגביל את גובה הטבות המס13 , אך הגביל את מספר המפעלים הזכאים להן.
באפריל 2005 נחקק תיקון 60 לחוק, כדי לייעל את הפעלתו.
בתיקון נקבעו תנאי זכאות לקבלת הטבות מס שיאפשרו ליותר חברות לנצל אותן ללא אישור מקדמי ממרכז ההשקעות.
עם כניסת התיקון לתוקף עברה האחריות למסלולי הטבות המס לרשות המסים, והם הפכו ל"מסלולים ירוקים", דהיינו בוטלה המגבלה התקציבית ונקבע כי כל חברה שעומדת בתנאים שנקבעו בחוק זכאית להטבות מס בלא כל הגבלה.
התנאים שנקבעו בחוק הם אלה: חברה14 .
"בדוח זה יכונה המשרד "משרד התמ"ת 8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 '), בפרק "מרכז ההשקעות", עמ 1247 -1269 .
לחוק העידוד, ראו להלן 10 .
למעט בעניינים הנוגעים למפעל תיירותי 11 הסכום המרבי שהממשלה רשאית להתחייב במשך השנה להוציאו, גם אם ההוצאה תתבצע בשנים הבאות.
כל אישור השקעה הפחית את התקציב בסכום מכפלת שיעור המענק בסכום ההשקעה 13 .
אלו נקבעות לפי הרווחים העתידיים של החברות 14 שהתאגדהבישראל, והשליטה והניהול על עסקיה מופעלים מישראל.
שבבעלותה מפעל יצרני שלפחות 25% מהכנסתו היא ממכירות לשוק המונה יותר מ -12 מיליון איש, ושלשם הקמתו נעשתה השקעה מזערית שנקבעה.
לשם קבלת ההטבה על החברה לציין בדוח השנתי שהיא מגישה לרשות המסים את סך ההכנסות הזכאיות להטבות מס בשנה החולפת.
בינואר 2011 נחקק תיקון 68 לחוק, זאת בעקבות מסקנות ועדת שני 15 , אשר בחנה את התמריצים הקבועים בחוק והציעה בו שינויים, על מנת לייעל את השימוש במשאבים להשגת צמיחה בת קיימא במגזר העסקי והתעשייתי ולפיתוח הזדמנויות תעסוקה בפריפריה.
על פי מסקנות הוועדה עודכנו מטרות החוק, בוטלה ההבחנה בין השקעות חוץ להשקעות פנים, ובוטלה התניית הטבות המס בוויתור על המענק.
החלת תיקון 68 הפכה את מנגנון הטבות המס לפשוט יותר: הפטורים שניתנו לפני החלתו בוטלו, ונקבעו שיעורי מס מופחתים על פי אזור הפיתוח שבו מוקם המפעל.