HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפיקוח על הגנים כאמור, בכל אחד מהמחוזות יש מפקחות לגיל הרך.
המפקחות כפופות מקצועית לאגף ומינהלית למנהלי המחוז.
תפקידן כולל: מעקב אחרי הפעילות בגנים בהתאם להוראות המשרד; יישום תכנית לימודים; הערכה ובקרה; גיוס ופיטורים של עובדי הוראה; הדרכה, פיתוח וסיוע לעובדי הוראה; העלאת יזמות פדגוגיות וסיוע בהטמעת תכניות חינוכיות חדשות; הקצאת משאבים; קישור בין מרכיבי מערכת החינוך, ופעולות נוספות בהתאם לצורך לפי הוראת הממונים.
בכל מחוז ממונה גם מפקחת מתאמת, שנוסף על תפקידי הפיקוח שלה גם עומדת בראש צוות הפיקוח לגיל הרך.
תפקידיה כוללים תיאום בין האגף למחוז, הצגת מדיניות האגף למחוז, הצגת צורכי הגנים למחוז ולאגף וייצוג המחוז בפורומים שונים.
במועד הביקורת היו במערך הפיקוח לגיל הרך 105 .
מפקחות לכל סוגי החינוך, הרשמי והמוכש"ר הקצאת גנים למפקחות: התקן להיקף משרת המפקחת על הגיל הרך נועד לווסת את עומס העבודה המוטל עליה, לתת מענה אחיד ושוויוני לצורכי הגנים בשטח ולאפשר ביצוע מיטבי של תפקידי הפיקוח תוך כדי שמירה על רמה מקצועית נאותה.
הנוהג , שאינו מעוגן בכתב, הוא שמפקחת אחראית לכל היותר ל-100 גנים.
עלה בביקורת כי בכ- 10% ( מן הגנים 1,688 מבין 16,507 ) לא הוקצה כלל פיקוח (בגני המוכש"ר במגזר היהודי שאינם חרדים ו כן ב גני המוכש "ר של מגזר המיעוטים ).
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה בדק את חלוקת משרות הפיקוח בגנים הרשמיים 49 לפי המפתח הנהוג של אחריות מפקחת לכל היותר ל-100 גנים.
הבדיקה העלתה שונות רבה מבחינת מספר הגנים למפקחת וכן כי היחס המרבי של מפקחות לגנים ל א נשמר, כמפורט בתרשים 5: השונות הרבה בחלוקת הגנים בין המפקחות מעלה חשש לחוסר הלימה בין מערך הפיקוח לבין מספר הגנים הזקוקים לליווי מקצועי, תמיכה ופיקוח.
ראוי שהמשרד יעגן במסמך בכתב את התקן להיקף המשרה למפקחת, ובתוך כך יווסת, באופן שוויוני יותר, את עומס העבודה המוטל על כלל המפקחות.
בחלק מהמחוזות שימשו מדריכות בפועל בתפקידי פיקוח על הגיל הרך 50 .
מדריכות אלה חסרות את מלוא הסמכויות של מפקחות (שמפקחות בתקן נדרשות לבצע במקומן), את מלוא הכישורים וכן את היקף המשרה הנדרש.
תשע מדריכות במחוז תל אביב המשמשות מפקחות פנו במאי 2014 לשר החינוך דאז, הרב שי פירון, בבקשה לפעול להסדרת מעמדן ותנאי העסקתן.
בפנייתן הדגישו את הפיחות שחל במעמדן המקצועי והתעסוקתי, וכי אף שהן נושאות באחריות זהה לזו של מפקחות, משרתן אינה מעוגנת בתקן, כוללת ארבעה ימי הדרכה ואינה כלולה באופק חדש, ומדי שנה הן מקבלות מכתב פיטורים (שלאחריו מעסיקים אותן מחדש).
לטענתן המצב משליך גם על קידומן המקצועי, וכן נפגעים שכרן וזכויותיהן לפנסיה.
פניית המדריכות לא זכתה למענה ומעמדן לא הוסדר.
49 על פי נתוני האגף לשנה"ל התשע"ד לכללהגנים (לרבות 3,396 גנים בחינוך המוכש"ר במגזר החרדי ו- 1,688 גנים בחינוך המוכש"ר שאינו חרדי ובמגזר המיעוטים), מאחר שעל הפיקוח להתקיים בכל הגנים, הרשמיים ושל המוכש"ר.
50 בשנה"ל התשע"ה הקצה האגף67 ימי הדרכה שנתיים לפיקוח לכל המחוזות.
ימים אלה חולקו למדריכות לפי מפתח של ארבעה ימים למדריכה, ולעתים הוסיף המחוז ימי הדרכה ממקורותיו.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ייתכן שבנסיבות מסוימות יש הצדקה לאיוש משרת מפקחת במדריכה, כפתרון זמני, אך לא ניתן לקבל זאת כמצב קבוע.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר למשרד החינוך כי עליו להימנע ממצב שבו מדריך ממלא תפקיד של מפקח מקצועי, וכי זו גם עמדת הלשכה המשפטית של משרד החינוך51 .
מנהלת בכירה של אגף משאבי אנוש במשרד מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 .
"שהנהלת המשרד פועלת לצמצום "תפקידי פיקוח בימי הדרכה הגדרה מחדש של תפקיד המפקחות וייעול עבודתן: בשנות התשעים של המאה העשרים עשו המשרד והאגף ניסיונות להגדיר מחדש את תפקידי המפקחת ולתת ביטוי כמותי לזמן שעליה להקצות למשימותיה המרכזיות, שהשתנו במהלך השנים.
במסגרת זו פרסמה ביוני 1998 ועדה שהקים המשרד לנושא זה נהלים לעבודת המפקחות ולעבודת המפקחות המתאמות.
לקראת שנה"ל התשע"ב יזם צוות בראשות המשנה למנכ"ל המשרד תכנית להבניה מחדש של תפיסת תפקיד המפקחת (ובכלל זה המפקחת בגיל הרך) ולפיתוח הזהות המקצועית של סגלי הפיקוח, שיתבססו על הגדרת תפקיד חדשה52 .
במבוא לתכנית צוין כי עם החלת אופק חדש בבתי הספר ובגנים יש גם צורך להגדיר מחדש את תפקידי המפקחת, וזאת גם לנוכח הרפורמות והתמורות שהתחוללו בעשורים האחרונים ושינו את "מאזן הכוחות והיחסים בין סגלי מטה, פיקוח, מנהלים וגורמי רשות מקומיים".
עוד צוין כי לצד שיפור מעמד המורה ואיכות תהליכי ההוראה, יש להקצות תשומות ייחודיות לקידום מעמדה ומקומה של המפקחת, הנושאת בתפקידי הובלה ייחודיים בעיצובה ומימושה של המדיניות החינוכית בעידן של שינויים ורפורמות.
נקודת המוצא של התכנית המוצעת הייתה הכרת המשרד בהתרחבות הפער בין הגדרת תפקיד המפקחת בחוק 53 ובתקנות54 לבין סוג המשימות והיקף המשימות שהיא נדרשת לבצע בפועל.
המפקחת עוסקת פחות במשימות הפיקוח והבקרה המסורתיות ויותר במשימות בעלות אופי "היוועצותי -הדרכתי", בניהול, בתיאום ובאסדרה (רגולציה).
כדי להקנות למפקחת את המעמד וההכרה הייחודיים הדרושים, יש להגדיר מחדש את תפקידה כמנהיגה וכמובילה של קידום הלמידה, ההוראה והארגון.
אולם המשרד לא קידם יזמה זאת לכדי שינוי פורמלי בהגדרת תפקיד המפקחות שישקף את השינוי בזהותן המקצועית.
שינוי כאמור גם לא בוצע עם יישום חוק לימוד חובה לבני 4-3 , שהביא לשינוי משימות הפיקוח ולגידול במשימות המפקחות.
בפועל המפקחות בגיל הרך ממעטות לעסוק בפיקוח ובהנחיה פדגוגית של צוות הגן - משימותיהן ה"קלאסיות" - ואינן מבקרות בקביעות בכל הגנים, אלא מגיעות רק באירועי משבר או במצבים אחרים הדורשים התערבות מידית של גורם חיצוני בכיר.
51 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64 ג( 2013 '), "הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים", בעמ 942-913 .
52 לשכת המשנה למנכ"ל, טיוטה לדיון "תכנון קווים מנחים לפיתוח מקצועי של סגל הפיקוח לשנת תשע"ב בנושא: המפקח כמוביל ומנהל ביצועים פדגוגיים במערכת החינוכית-ארגונית".
53 חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט - 1969 , החל על בתי ספר שעובדי החינוך בהם הם עובדי המדינה.
54 תפקידיהם של המפקח הכולל והמפקח נקבעו בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שנבדקו- תל אביב וחיפה - עלה שהמפקחות ממעטות לתעד את עבודתן בגנים.
לפיכך, אין למעשה מעקב שיטתי ושקוף אחר יישום מדיניות המשרד והוראותיו בגנים.
במענה לקשיים שהעלו המפקחות הכיר האגף, באפריל 2013 , בצורך לנקוט פעולות שיסייעו להן להתמודד עם העומס המוטל עליהן.
בסיכום דיון משותף לאגף, למפקחות וליחידת ההערכה במינהל עוב די הוראה במשרד הוצע לקיים עבור המפקחות סדנה וללוותן בייעוץ ארגוני שילמדן למפות את המשימות המוטלות עליהן ולנהל נכון את זמנן; להוסיף כוח אדם מינהלי למחוזות שיסייע למפקחות בעבודות מינהליות; וכן להוסיף ימי הדרכה לביצוע מטלות פדגוגיות באמצעות מדריכות.
אולם עם השתהות המשרד בהגדרה מחדש של תפקיד המפקחת, האגף גם לא חזר ובחן את תפקידי המפקחות כדי להבטיח שמשאב זה מנוצל באופן מיטבי.
בכלל זה האגף לא בחן את זמינות המפקחות לגורמים ולמשימות השונות ולא קבע סדרי עדיפויות במשימותיהן.
יתרה מכך, האגף לא קידם ביחידות הרלוונטיות במטה המשרד את הצעותיו מ- 2013 לפעולות שיקלו על המפקחות להתמודד עם העומס המוטל עליהן ויפנו את זמנן למשימותיהן הפדגוגיות החדשות בהערכת הגננות.
במחוזות שנבדקו - תל אביב וחיפה - ננקטו יזמות לייעול ושיפור של עבודת המפקחות.
מחוז תל אביב יזם ופיתח משנת 2004 את מודל "אשכולות גנים במרחבים גאוגרפיים" (להלן - מודל האשכולות).
גנים המצויים בקרבה גאוגרפית יוצרים אשכול בראש כל אשכול עומדת מרכזת אשכול, שהיא גננת.
שילוב הגנים באשכול מושתת על ההנחה שגננות השייכות לאותו מרחב גאוגרפי מתמודדות עם סוגיות דומ ות לנוכח הרקע הסוציו - אקונומי הדומה של הילדים.
המודל נועד לצמצם את המערך של מאות הגנים למבנה של כ-15 אשכולות.
בין יתר מטרותיו הארגוניות והחינוכיות: לייעל את התקשורת ודפוסי העבודה בין הגן למטה; להוסיף דרג ביניים שייעל את עבודת המפקחות ויאפשר להן ולגננות להקדיש יותר זמן לעשייה חינוכית; לאגם משאבים; להקנות לגננות מערך תומך ולשפר את ההתפתחות המקצועית שלהן ושל התכנים המועברים לילדים.
מתאמות המחוז מסרו כי במועד הביקורת, אוגוסט 2014 , יושם מודל האשכולות בכ-80% .
מהגנים במחוז באוגוסט 2010 פרסמה ראמ"ה, לבקשת מחוז תל אב יב, דוח הערכה של מודל האשכולות.
הממצאים הצביעו על שביעות רצון רבה מהמודל ועל יתרונותיו בהשגת יעדיו.
ככלל הומלץ לשקול ליישם את המודל בערים נוספות, וכן הומלץ שהרשויות המקומיות, בתיאום עם המשרד, יקצו אמצעים ומבנים עבור פעילות האשכולות.
המתאמות של מחוז תל אביב מסרו שהמחוז שיפר את המודל בעקבות המלצות דוח ההערכה, ובכלל זה הוא מתגמל מרכזות בשלוש ערים, מקצה להן 12 שעות חודשיות ומצייד אותן בטלפונים ניידים.
עם שיפור תנאי העבודה של המרכזות עלו גם איכות עבודתן ויכולתן לבצע יותר משימות, ובכלל זה לסייע יותר לגננות, להור ים, לקהילה ולפיקוח.
המתאמות הוסיפו שעם זאת, רבות מהגננות המשמשות כמרכזות עדיין אינן מתוגמלות על תפקידן הנוסף, ואחרות מקבלות תגמול על בסיס שנתי (שיש לפעול לחידושו מדי שנה).
מצב זה פוגע במוטיבציה של המרכזות, והנכונות של חלקן להמשיך לפעול בתנאים אלה מוטלת בספק.
בהובלת מנהלת מחוז חיפה גיבש המחוז, באמצע שנה"ל התשע"א ( 2011-2010 ), בכל תחומי פעילותו ובכלל זה הגיל הרך את מודל "בונים שותפויות" - עקרונות פעולה על בסיס של שותפויות.
במחוז הוקם צוות משותף למפקחים, עובדי מינהל, מדריכים, מנהלי מחלקות חינוך מהרשויות, בעלי תפקידים בשטח וכן נציגי הורים, צוות שתכליתו להוביל ולנהל יעדים ומטרות במערכת החינוך של הרשות.
עם השנים הורחב המודל לשיתוף פעולה עם מנהלי מחוזות ממשרדי ממשלה אחרים וגופים אקדמיים.
בין היתר נועד המודל לחולל שינוי משרד החינוך 883 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתפקידים ובדפוסי העבודה של המפקחות, והמחוז מסר שהתהליך אכן שינה גם את ארגון עבודת הפיקוח והמדריכים ואת תפיסתה.
מודל האשכולות, שמחוז תל אביב מפעיל במידה רבה של הצלחה זה כעשור, ומודל "בונים שותפויות" של מחוז חיפה הם ביטוי ליזמות של הנהלות מחוזות להתאמת עבודת המפקחות למשימותיהן החדשות והתייעלותן תוך רתי מת הרשויות המקומיות.
ראוי שהמשרד יחזור ויבחן את הרחבת השימוש בכלל המחוזות בפתרונות אלה ובמודלים חלופיים אחרים כדוגמתם, שהתקציב הנדרש ליישומם נמוך יחסית אל מול התועלת הגלומה בהם הן לפיקוח והן לגננות.
מערך המדריכות כאמור, תפקיד המדריכות לקדם את האיכות המקצועית של הצוות החינוכי וללוות את עבודתו הפדגוגית.
המדריכות הן גננות שנוסף על עבודתן זאת הוכשרו לתפקיד מדריכות.
לצד תחומי הפעילות של המדריכות (שפורטו לעיל) קובע נוהל ההדרכה בגני ילדים, בין היתר, שמערך ההדרכה המקצועית שיוקם ייתן מענה לצורכי השטח על בסיס קביע ת יעדים מחוזיים, וכן שההדרכה תיועד לכלל הגננות, במסגרות שונות, בהתאם למיפוי של המפקחות ועל פי צורכי הגננות.
עוד נקבע בנוהל שרכזת ההדרכה המחוזית תנחה ותנהל את קבוצת המדריכות בתיאום עם המפקחות המתאמות.
בחוזר ההדרכה לעובדי הוראה בתפקידי הדרכה נקבע שהמפתח לחלוקת ימי ההדרכה הוא יום הדרכה לכל 25 גנים55 .
האגף מקצה ימי הדרכה למחוזות בהתאם למספר הגנים הרשמיים בהם, לפי מגזרי האוכלוסייה במחוזות.
עם זאת לא נקבע תקן למספר גנים למדריכה.
משרד מבקר המדינה בדק את היחס בין מספר ימי ההדרכה לבין מספר הגנים משנה"ל התשע"א עד שנה"ל התשע"ד.
נמצא שהמשרד עומד במפתח של מספר גנים ליום הדרכה שקבע (דהיינו יום הדרכה ל -25 גנים), ואולם, כעולה מדוח המעקב של השליש האחרון של שנה"ל התשע"ג, המחוזות נבדלים זה מזה מאוד מבחינת מספר הגנים שבאחריות כל מדריכה - מה שעלול להשפיע על יכולת המדריכה לבצע את משימותיה ועל איכות הדרכתה - וכן בשיעור הגננות שקיבלו הדרכה, כמפורט בתרשים 6: .
55 חוזר מנכ"ל תשס"ד/2)(ב (אוקטובר 2003).
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהנתונים המוצגים בתרשים עולה שונות רבה בין המחוזות במספר הגנים שבאחריות כל מדריכה: במחוזות חיפה ומרכז כל מדריכה אחראית ל-78 ו-76 ,גנים בהתאמה, ואילו במחוזות תל אביב וצפון ל-30 ו-28 גנים בלבד, בהתאמה.
גם אם מביאים בחשבון את ההבדלים במבנה המחוזות ובפיזור הגנים בהם56 , אין בכך כדי להסביר את גודל הפערים.
עוד עולה מהנתונים שונות רבה בין המחוזות בשיעור הגננות שקיבלו הדרכה בשליש האחרון של שאלון המעקב לשנה"ל התשע"ג, שהוא המועד האחרון שבו נאספו נתונים בנושא זה, וכן שההדרכה מוגבלת בהיקפה בכל המחוזות (בין שליש לשני שלישים מהגננות בכל מחוז).
ההדרכה היא הכלי המרכזי לליווי הגננת בתחומים הפדגוגיים.
רפורמת אופק חדש וכניסתם של בני 3 לגנים עם היישום המלא של חוק לימוד חובה לגיל זה הגבירו את הצורך של הגננות בסיוע מקצועי.
על האגף לקבוע תקן של מספר גנים למדריכה המתבסס גם על שיקולים של פי זור גאוגרפי של הגנים ושל צרכים מיוחדים של אוכלוסיית הילדים והגננות, כדי להבטיח את הניצול הנכון של משאב זה ולוודא שכל הגנים מקבלים סיוע והדרכה באופן שווה.
חשוב שהמשרד ייצור מנגנון שיעודד גננות מנוסות ובעלות הישגים גבוהים לעסוק במסגרת משרתן גם בהדרכה, ובהקשר זה ראוי לשקול להחיל גם עליהן את ההסכם הקיבוצי של אופק חדש.
56 לנוכח הפיזור הגאוגרפי הרב במחוז מרכז , הציפייה הייתה שדווקא שם יהיה מספר הגנים שבאחריות מדריכה קטן יחסית, ואילו במחוז תל אביב, שאינו מתאפיין בפיזור גאוגרפי, יהיה מספר הגנים שבאחריות מדריכה גדול יחסית.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ייעוץ חינוכי לגנים המשרד נותן שירותי ייעוץ חינוכי בגיל הרך משנה"ל התשס"ב ( 2002-2001 ).
השירותים נועדו לקדם את הרווחה הנפשית של כלל הילדים במערכת הגנים, ובכלל זה קידום אקלים גן מיטבי וצמצום אלימות באמצעות תכניות המותאמות לגיל הרך, והובלה והנחיה של תכניות התפתחותיות ומניעתיות כגון כישורי חיים והתערבות במשבר ובמצבי סיכון.
היועצת החינוכית (להלן - היועצת) עובדת עם הגננת ומסייעת ארגונית לצוות הגן ולהורים.
היועצת כפופה מקצועית לממונה על הייעוץ בגיל הרך בשירות הפסיכולוגי ייעוצי במינהל הפדגוגי (להלן - שפ"י) ולמפקחת על הייעוץ במחוז, וכפופה מינהלית למפקחת בגיל הרך במחוז.
המינהל הפדגוגי במשרד מקצה מדי שנה שעות ייעוץ לגיל הרך, ושפ"י אחראי לחלוקתן בין המחוזות.
המחוזות מחלקים אותן בהתאם למתווה להעסקת היועצות (ראו להלן).
כמו כן לכל מנהל מחוז מכסת שעות שהוא יכול להקצות על פי שיקול דעתו.
בשנה"ל התשע"ד ( 2013- 2014 ) הוכללו היועצות לגיל הרך בהסכם אופק חדש 57 , שהביא להבניית תנאי העסקתן.
במסגרת זאת גובש מתווה ייחודי להעסקתן שעיגן את התחשיב של שפ"י לתקנון הייעוץ לגנים: משרה מ לאה של יועצת בגנים, הכוללת 30 שעות ייעוץ 58 , מוצמדת למפקחת אחת (שאחראית ל-100 גנים).
כן נקבע שיועצת תעבוד עם30 גנים באזור הפיקוח, ועל פי שיקול דעתה ודעת המפקחת עם שאר הגנים באזור הפיקוח (להלן - מתווה הייעוץ).
לפיכך, מתווה הייעוץ אפשר בשנה "ל התשע"ד מתן ייעו ץ רק לחמישית מכלל הגנים שבאחריותן של 105 המפקחות: לכ-150,359 (%19 )מבין 16,507 גנים; או לכשליש ( 28% )מ- 11,423 גנים, אם המכסה מיועדת לגנים רשמיים בלבד.
הגדלת המערך המסייע בעקבות היישום המלא של חוק לימוד חובה לבני 4-3 אף שתהליך היישום המלא של החוק הביא לכךשמשנה"ל התשע"א עד שנה"ל התשע"ד נפתחו כ - 1,747 גנים רשמיים חדשים (לכל שלבי הגיל הרך), מהם כ - 1,339 גנים רשמיים שמשמשים אכסניה לכ - 40,000 ילדים בני 4-3 , הקצה המשרד רק 7 משרות פיקוח נוספות לגיל הרך, שהן פחות משליש מ-17 משרות הפיקוח הנוספות שאישר משרד האוצר עד כה .
אשר לבעלי תפקידים נוספים במערך המסייע, לקראת יישום החוק, בתחילת 2012 , ציינה מנהלת האגף שעם פתיחת גנים חדשים יש להוסיף גם ימי הדרכה ושעות ייעוץ חינוכי.
אולם המשרד לא דן בהצעותיה ולא הגיע לכלל סיכום על תוספת ימי הדרכה ושעות ייעוץ חינוכי לבני 4-3 .
57 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 64ג ( 2013 .
"), "הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים 58 ו-6 .
שעות הוראה 59 תחשיב: מספר היועצות (הזהה למספר המפקחות, שעמד על 105 בתקופת הביקורת, אוגוסט 2014 ( ) כפול מספר הגנים שעל היועצת לעבוד איתם לאורך השנה על פי המתווה30 .
)גנים 886 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הגננת והסייעת, הצוות החינוכי בגן, עובדות במידה מסוימת של בדידות (למשל בהשוואה למורה בבית ספר), ונדרשות להתמודד עם מספר ילדים גדול מן המספר המיטבי לחינוך ילדים בגיל הרך ועם היקף הולך וגדל של משימות.
משרד החינוך הקצה להן לשם כך במסגרת אופק חדש רק 40 דקות נוספות לעבודה בגן.
כוונת המשרד במסגרת אופק חדש ותהליכים שנלוו לו הייתה להגדיל את המערך התומך בגנים בהובלת המפקחות ולהבנות את עבודתו מחדש.
אולם בפועל שינויים אלה לא בוצעו.
ראוי שהנהלת המשרד תקבע תקנים מחייבים למשרות המפקחת והמדריכה, שייתנו ביטוי למיקום תפקידים אלה בסדרי העדיפויות של המשרד; בה בעת על האגף עם כל היחידות הנוגעות בדבר לשקוד על הטמעת דפוסי עבודה חדשים (כמו אשכולות גנים), לפקח ולהעריך את האפקטיביות של תהליכי הפיקוח, הייעוץ וההדרכה ואת השגת יעדיהם.
הזכות לחינוך נמנית עםהזכויות החברתיות הכלולות בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם שאימץ האו"ם בשנת 1948 .
מתוקף זכות זו יש לאפשר גישה לחינוך לכל אדם הזכות לחינוך של ילדים ומתבגרים נקבעה באמנה הבין-לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות, אשר מדינת ישראל אשררה בשנת 1991, וכן באמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד, אשר אף אותה אשררה ישראל בשנת 1991 .
בית המשפט העליון קבע כי חלקים מהזכות לחינוך מעוגנים כיום גם במישור החוקתי בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
זכות זו מעוגנת בישראל גם במישור החוקי, בחוק זכויות התלמיד, התשס"א- 2000 , אשרלפיו "כל ילד ונער במדינת ישראל זכאי לחינוך בהתאם להוראות כל דין".
מטרת החוק היא "לקבוע עקרונות לזכויות התלמיד ברוח כבוד האדם ועקרונות אמנת האומות המאוחדות בדבר זכויות הילד".
עקרונות אלה מודגשים ומפורטים ב חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 , הקובע בין מטרות החינוך את המטרה להעניק שוויון הזדמנויות לכל ילד וילדה, לאפשר להם להתפתח על פי דרכם וליצור אווירה המעודדת את השונה ותומכת בו.
לאחרונה עמד בג"ץ על חשיבות הזכות לחינוך וקבע כי "ניתן וראוי להכיר בזכות לקבלת חינוך כזכות חוקתית .
החינוך הוא אחד מאבני המסד לעיצובו ש ל הפרט, לפיתוח אישיותו כאדם ולמימוש יכולותיו וכשרונותיו.
הוא מקנה לו כלים להשתלב בחברה בה הוא חי, לממש את האוטונומיה הנתונה לו לבחור את נתיב חייו ולהשיג את שוויון ההזדמנויות שהוא זכאי לו.
הקשר בין הזכות לחינוך ובין זכות האדם לכבוד הוא אפוא מובהק וברור וניתן לומר כי הגשמת הזכות לקבל חינוך היא תנאי הכרחי לחיים של כבוד בחברה וליכולתו של הפרט לממש את הזכויות החוקתיות האחרות הנתונות לו ובהן, בין היתר, חופש הביטוי, חופש העיסוק, חופש הבחירה וההצבעה וחופש ההתאגדות"60.
60 בג"ץ 3752/10 אמנון רובינשטיין נ' הכנסת, פס' 1 לפסק דינה של השופטת חיות (טרם פורסם, 17.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהחוק, מפסיקת בית המשפט העליון וממסקנות ועדות שע סקו בנושא61 עולה ש לחינוך הציבורי תפקיד מרכזי ביצירת תשתית תרבותית וערכית משותפת ושוויונית לכל אזרחי המדינה, והוא אמצעי חיוני והכרחי לקידומם של תלמידים משכבות סוציו-אקונומיות חלשות, ממגזרים שונים, בעלי צרכים מיוחדים או בעיות מיוחדות 62 .
המשרד אף שואף לתת ביטוי לגיוון תרבותי ולשוני של אוכלוסיות ילדים, מכל המגזרים, המתחנכות במערכת החינוך - יעד המחייב התייחסות נבדלת לתכנים ולדרכי עבודה.
הזכות לחינוך קשורה בקשר בל יינתק עם הזכות לשוויון בחינוך, הקובעת כי על המדינה מוטלת החובה להעניק לכל ילד וילדה חינוך שוויוני.
בג"ץ קבע כי "על חשיבות ההקפדה על השוויון בחינוך אין חולק.
הזכות לחינוך בה שזורה הזכות לשוויון, שתיהן יחד מבטיחות את עיקרון השוויון בחינוך, כמו גם את החינוך בשוויון לכל ילד וילדה, נער ונערה, בחברה חופשית על בסיס עקרונות וערכי היסוד המצויים בבסיס קיומה של המדינה ושיטת המשפט החוקתית הנוהגת בה .
הזכות לשוויון בחינוך הוכרה זה מכבר כזכות חוקתית"63 .
לאורך השנים האחרונות חזר המשרד והצהיר - במסגרת תכניות עבודה, מסמכי מטה והמלצות של ועדות שדנו בעקרונות החינוך הציבורי - כי אחד מיעדיו המרכזיים הוא צמצום פערים בין תלמי דים על רקע חברתי -כלכלי או מגזרי .
כבר בשנת 1999 הקים המשרד ועדה לצמצום פערים (להלן - הוועדה לצמצום פערים) כדי להכין תכנית להתמודדות עם הנושא.
הוועדה הוקמה "מתוך הסכמה כי המשרד לא אפשר שוויון הזדמנויות והמשימה החשובה ביותר של מערכת החינוך היא לנסות ולצמצם את הפערים הענקיים שנוצרו בחינוך, פערים המאיימים לפורר את החברה הישראלית"64 .
בהמלצות ועדת דוברת הודגש ש במציאות החברתית-כלכלית בישראל, על מערכת החינוך לראות את סגירת הפערים שמקורם ברקע החברתי-כלכלי של התלמידים כיעד מרכזי המוטל על כל אחד ואחת מהמשתתפים בעשייה החינוכית.
בשנת 2009 גיבש משרד החינוך תכנית אסטרטגית לשנים 2012 -2009 שיועדה, בין היתר, לשיפור הישגי התלמידים ולצמצום פערים לימודיים, ואף הקצה לכך משאבים ניהוליים וכספיים ניכרים והפעיל תכניות שונות על בסיס גישה דיפרנציאלית.
בהמשך לה קבע המשרד בתכנית העבודה לשנה"ל התשע"ד את צמצום הפערים בין אוכלוסיות ברמות סוציו -אקונומיות שונות כאחד המדדים המרכזיים להשגת יעדיו.
חוקרים ואנשי מקצוע מציינים שהפערים נוצרים כבר בגיל הרך, ועם זאת בגיל זה הם ניתנים יותר לתיקון.
ועדת דוברת למשל ציינה כי "ילדים הבאים מרקע חברתי -כלכלי חלש נמצאים בעמדת נחיתות ביחס לבני גילם הבאים מרקע חזק יותר, והפערים הולכים וגדלים עם התבגרותם.
מה שניתן למנוע בתחילת הדרך, או לתקן בקלות יחסית בגיל צעיר, הופך למשימה כמעט בלתי-אפשרית בהמשך" .
בפברואר 2014 , במסגרת "תכנית לאומית - שירותים משולבים לגיל הרך" שגיבש משרד החינוך עם משרדים אחרים והג'וינט, נאמר: "לא ניתן לקדם את החינוך ולצמצם פערים חברתיים בישראל מבלי להתייחס לילד ולהוריו מרגע לידתו ובהתאם לצרכיו בתחומי החיים השונים".
61 למשל "התכנית הלאומית לחינוך" מינואר 2005 של כוח המשימה לקידום החינוך בישראל (ועדת דוברת).
כמו עולים חדשים ותלמידים עם ליקויי למידה 63 בג"ץ 3752/10 אמנוןרובינשטיין נ' הכנסת , פס' 47 לפסק דינה של השופטת ארבל (טרם פורסם, 17.
14) ; בג"ץ 7426/08 טבקה משפט וצדק לעולי אתיופיה נ' שרת החינוך (טרם פורסם, 31.
) 64 ד"ר דפנה גולן -עגנון, "הקדמה", אי-שוויון בחינוך ( 2004 '), עמ 13 .
ד"ר גולן -עגנון הייתה הממונה על צמצום פערים במשרד החינוך בשנים 2001 -1999 .
וריכזה את עבודת הוועדה 888 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התכניות ומסמכי המטה של המשרד המליצו על מגוון כלים לצמצום פערים אצל ילדים בגילים שונים המשתייכים לאוכלוסיות חלשות, בהם: תגבור המשאבים הניהוליים והכספיים הניתנים לאוכלוסיות אלה; הגדלת תקן שעות הלימוד או הגדלת תקן הצוות החינוכי; תעדוף תכניות לימוד ופרויקטים להעשרה של אוכלוסיות אלה; פיתוח תכניות המותאמות לאוכלוסיות מיוחדות; מתן תמריץ לעובדי הו ראה לעבוד בקרב אוכלוסיות חלשות (למשל עידוד מורים לעבור לפריפריה); מתן עדיפות לתהליכים פדגוגיים של הדרכה, ייעוץ ופיקוח בקרב אוכלוסיות אלה; ותקצוב דיפרנציאלי שייתן עדיפות בשיעור מסוים לילדים מרקע חלש.
פערים בין מגזר המיעוטים65 לבין המגזר היהודי .
בשנה"ל התשע"ד היו במגזר המיעוטים 3,471 גנים (מהם 2,477 גנים רשמיים66 ו-994 של חינוך המוכש"ר), שהם כחמישית מכלל הגנים במערכת החינוך ( 16,507 .
)גנים תכניות של הממשלה ושל משרד החינוך וכן דוחות של מכוני מחקר67 מצביעים, זה שנים, על פערים גדולים במערכת החינוך בין מגזר המיעוטים ל בין המגזר היהודי, ומציעים דרכים לצמצומם.
תכניות המשרד לצמצום הפערים המגזריים הוכנו לעתים במקביל לתכניות רב - שנתיות של הממשלה, מתוך הבנה שהצרכים העצומים של מגזר המיעוטים בתחום החינוך דורשים העצמה במגוון תחומים לצד תוספת תקציבים68 .
בכלל התכניות שנגעו לצמצום ה פערים בחינוך הייתה התייחסות לגיל הרך.
בסוף שנות השמונים של המאה העשרים היו קידום החינוך במגזר הערבי ומתן הזדמנות שווה לאוכלוסייה הערבית יעדים מרכזיים במדיניות האגף.
האגף מינה מרכזת לנושא החינוך הערבי, שתפקידה היה לדאוג להתפתחות מערכת החינוך במגזר זה במקביל להתפתחויות החלות בחינוך היהודי, תוך שמירה על המאפיינים התרבותיים והמסורתיים של המגזר הערבי.
בין המטרות שהציב אז האגף לקידום הנושא היו: פיתוח והרחבה של תשתית הפיקוח וההדרכה למגזר; פתיחת גנים לבני 4-3 בפיקוח המשרד; פיתוח תכניות לימודים וחומרי למידה מקביליםלאלו הקיימים לגני המגזר היהודי; וכן פיתוח תכניות לימוד ייחודיות למגזר והכנסת תחומי פעילות חדשים לגנים.
גם תכנית שהכינה הוועדה לצמצום פערים בשנת 1999 התייחסה לשוויון הזדמנויות לכל התלמידים, לרבות אלה שבמערכת החינוך הערבית.
כפתרונות הוצעו שינוי שיטת התקצוב, העלאת מעמדם ושכרם של המורים ופיתוח תכניות המותאמות לישראל כחברה רב-תרבותית.
תכנית הוועדה גובשה במקביל לתכנית חירום שגיבשה הממשלה אז כמענה לצורכי החינוך של מגזר המיעוטים והציעה תוספות של 50 .
מיליון ש"ח לשנה למשך חמש שנים בנובמבר 2005 אימצה הממשלה תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח הנגב שכללה גם פרק על הטיפול בחינוך במגזר הבדואי69, ובפרט על מילוי צרכים בסיסיים בו.
בין הצרכים שאותרו בגיל הרך היו השיעור הגבוה (לעומת המגזר היהודי) מכלל הילדים הבדואים בני 5-3 שלא למדו בגן ילדים, והכשרה לא מספקת של הגננות והסייעות.
התכנית התמקדה בשלוש פעולות: .
)מגזר המיעוטים כולל שלוש קבוצות, לפי לאום (ערבים, בדואים או דרוזים 66 1,531 ,גנים ערביים663 בדואיים ו-283 .
דרוזיים 67 ,יוסף ג'בארין ואימן אג'באריה חינוך בהמתנה: מדיניות הממשלה ויוזמות אזרחיות לקידום החינוך הערבי בישראל (נובמבר 2010 '), עמ 41-25.
68 ד"ר דפנה גולן -עגנון, "למה מפלים את התלמידים הערבים בישראל?
", אי-שוויון בחינוך ( 2004 '), עמ70.
69 תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח הנגב, אוקטובר 2005 ', פרק ה- חינוך, באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה, www.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( הקמת גניםשתתוקצב במסגרת בינוי כיתות), הכשרת גננות וסייעות בעלות של 6 מיליוני ש"ח והשקעה בציוד לגנים בעלות של 4-2 מיליוניש"ח.
בשנת 2007 גיבש משרד החינוך תכנית תלת-שנתית - משנה"ל התשס"ז ( 2007 -2006 ) עד שנה"ל התשס"ט ( 2009 -2008 )- לקידום מערכת החינוך הערבית, שכללה יעדים לכל שכבת גיל וקבעה דרכים להשגתם.
בתחום הגיל הרך, שבאחריות האגף, היעדים היו: הארכת יום הלימודים; הכנת הילדים לקריאה וכתיבה בגן; פיתוח תכניות בתחומי הליבה (כמתמטיקה, מדע וטכנולוגיה וכישורי חיים) ובאשכולות אמנויות (כמוזיקה, אמנות ותיאטרון); לימוד השימוש בכלי תצפית לאיתור ילדים בסיכון; ושיפור הקשר והתקשורת של הגן עם ההורים והקהילה.
לכל יעד נקבעו הדרכים להשגתו בפריסה של שלוש שנים.
אולם האגף לא גיבש כלים למעקב אחר יישום יעדי התכנית הנוגעים לגיל הרך, לא עקב אחר יישומם ולא העריך את השגתם.
לפיכך לא הייתה ברשותו תמונת מצב על היקף היישום, ובכלל זה על צמצום הפערים בתשתיות, בחלוקת משאבי ההוראה והתהליכים הפדגוגיים וכן בשירותים של המערך המסייע.
ראוי היה שהמשרד יפעיל מנגנון לפיקוח מובנה אחר ביצוע מרכיבי התכנית ויאתר את הפערים שנוצרו בין יעדיה למצב בפועל, כדי לתת את המענה הנדרש בעוד מועד.
ואכן במועד הביקורת נותרו פערים ניכרים במענה של המשרד למגזר המיעוטים במכלול היבטי החינוך לגיל הרך, בהשוואה למענה הניתן למגזר היהודי.
להלן פירוט: 890 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך ל גיל הרך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פערים בתשתיות ובשיעור הלומדים בגנים הרשמיים 1.