HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנובמבר 2016 הוגשה עתירה לבג"ץ53, ובה נטען כי המדינה אינה מעניקה טיפול סוציאלי לזרים שאינם בני הרחקה , למעט במקרים חריגים, וכי מדיניות זו סותרת את הוראות ה חוק הישראלי ו את הדין הבין-לאומי.
בפברואר 2017 התקיימה במשרד המשפטים ישיבה בין-משרדית בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט ציבורי -מינהלי) שעניינה בחינה מחדש את הטענות על הפרת זכויות סוציאליות של זרים שאינם בני הרחקה.
המשנה ליועמ"ש ציינה בסיכום הישיבה כי אף שניתן להגן על הפרשנות המשפטית של היועץ המשפטי לממשלה בנושא הנדון, יש סיכון משפטי לא מבוטל בעמידה על פרשנות זו.
עוד ציינה המשנה כי עקב הגשת עתירה התוקפת את עמדת המדינה בסוגיה זו, עלה הצורך לבחון שוב את הסוגיה ולמפות את קבוצת הזרים שהמדינה אינה עומדת לגביה ברף של קיום מינימלי בכבוד.
המשנה המליצה על הקמת צוות בין -משרדי אשר ימפה את הצרכים של אותה קבוצת זרים ויעניק להם את הסיוע הנדרש כחוק.
בעקבות ההמלצה על הקמת הצוות הבין-משרדי התגלעו חילוקי דעות בשאלת הגורם אשר יעמוד בראש הצוות הזה: בתחילה הוצע כי משרד הרווחה או משרד המשפטים יעמדו בראשו, או לחלופין משרד רה"ם, העשוי גם להכתיב מדיניות אחידה; במרץ 2017 הוחלט כי שר הפנים יתכלל את הצוות, והצעה זו הוסרה כעבור כחודשיים; בסוף אוגוסט 2017 , חצי שנה לאחר ההמלצה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה להקים צוות כאמור, מינו שר הפנים ושר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שר הרווחה) את הצוות הבין-משרדי בנושא זכויות סוציאליות לזרים שאינם בני .
50 דוח מעקב ראש הממשלה על תיקון ליקוייםלדוחות מבקר המדינה 64 ,'א64 ,'ב64 ,'ג 65'א (אוגוסט 2015 ') עמ333.
51 האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות משנת 1966.
52 דו"ח מעקב ראש הממשלה על תיקון ליקויים לדוחות מבקר המדינה 64 ,ג65 ,א65 ,ב 65ג (אוגוסט 2016 '), עמ601.
53 בג"ץ 8907/16 עמותת א.
ף - ארגון סיוע לפליטים נ' שר הרווחה והשירותים החברתיים.
לראש הצוות מונה מנכ"ל רשות האוכלוסין פרופ' שלמה מור יוסף, ובין חבריו נציגים של משרד המשפטים, משרד הבריאות, משרד הרווחה ומשרד האוצר.
בכתב המינוי של הצוות נקבע כי "הצוות ימפה את קבוצת הזרים שאינם בני הרחקה המצויים במצב סוציואקונומי קשה על מנת שניתן יהיה לשקול האם נדרשת בחינה מחודשת של סוגית מתן שירותים סוציאליים לזרים שאינם בני הרחקה".
הצוות התכנס לראשונה בספטמבר 2017.
מאז פורסם הד וח הקודם, לפני יותר משנתיים, לא השלים היועץ המשפטי לממשלה את בחינת הסוגיה, וממילא לא הנחה את משרדי הממשלה בהתאם לתוצאות בחינתו.
מששב והועלה הנושא במשרד המשפטים בסוף שנת 2016 , ונקבע כי הנושא ייבחן על ידי צוות בין- משרדי, התגלעו חילוקי דעות בשאלה מי יעמוד בראש הצוות.
עקב כך התעכב הטיפול הממשי בסוגיה בעוד חצי שנה, ובכלל זה לא נבחן אם פעולות הממשלה לאספקת אמצעים חומריים שיאפשרו לנזקקים ולחלשים מבין הזרים להתקיים בכבוד עולות בקנה אחד עם הוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, כפי שפורש ו בפסיקת בית המשפט העליון, ועם הדין הבין -לאומי.
היועץ המשפטי לממשלה לשעבר השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2018 כי עם קבלת דוח הביקורת הקודם נערכה בחינה במשרד המשפטים של הסוגיות שהועלו בדוח.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי הצוות הבין -משרדי יסיים את עבודתו עד אמצע מרץ 2018 ויגיש את המלצותיו לשר הפנים ולשר הרווחה לשם גיבוש עמדתם.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה מאותו מועד כי המיפוי שיעשה הצוות וההמלצות שיגיש יהיו רובד משלים במדיניות הכוללת ב עניין הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה.
משרד רה"ם מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי תפקידו של הצוות הבין - משרדי הוא לתכלל את פעילות המשרדים השונים בנושא הזכויות הסוציאליות לזרים שאינם בני הרחקה ולוודא שמדיניות הממשלה בנושא היא שיטתית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד רה"ם כי על פי כתב המינוי של הצוות, בסמכותו למפות את קבוצת הזרים שאינם בני הרחקה המצויים במצב חברתי-כלכלי קשה, כך שאין במינויו תחליף לקביעת מדיניות ממשלתית בדבר הטיפול הסוציאלי בזרים שאינם בני הרחקה.
הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |171 .
בשים לב לקביעות מבקר המדינה בדוח הקודם, שממועד פרסומו עברו ש לוש שנים, ובשים לב לעמדת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט בין-לאומי) ולעתירה התלויה ועומדת בנוגע לטיפול סוציאלי לזרים, על שר הרווחה, סגן שר הבריאות, שר הפנים ושרת המשפטים - שנציגי משרדיהם חברים בצוות הבין -משרדי - לגבש בהקדם האפשרי הצעת החלטה עקרונית שיישומ ה יבטיח קיום מינימלי בכבוד של כלל ה זרים שאינם בני הרחקה ולוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין .
על השרים להביא את ההצעה לדיון בממשלה , בהתאם לנקבע בדוח הקודם.
אי גיבוש מדיניות בעניין הטיפול בבריאות ובצרכי הרווחה של זרים שאינם בני הרחקה .
בדוח הקודם נסקרו מקרים שבהם ה צביע בית המשפט העליון על הצורך בהבהרת מדיניות המדינה בעניין הסדרת זכויותיהם של זרים שאינם בני הרחקה השוהים בישראל.
באמירת אגב בפסק דין של בית המשפט העליון מיולי201254 נכתבכאמור כי הערפל הנורמטיבי במדיניות אי -ההרחקה הזמנית, שלא נקבעו בצדה כללים ונהלים ברורים בנוגע לזכויות של אותם "בלתי מורחקים", אינו רצוי, ובהינתן ממדי התופעה טוב היה לו היה זוכה הנושא להסדרה, ויפה שעה אחת קודם.
כאמור, בפסק דין מספטמבר 2013 כתב בית המשפט העליון כי "משמדיניות אי -ההרחקה 'הזמנית'.
הופכת ברבות השנים לפחות ו פחות זמנית, יש הכרח למלאה בתוכן נורמטיבי"55.
עוד ציין בית המשפט בפסק דין זה כי האתגר שעמו נאלצה ונאלצת מדינת ישראל להתמודד על רקע הגירה בלתי מוסדרת של עשרות אלפים מאפריקה אל גבולותיה הוא מורכב.
לא יימצא חולק על כך שהמדינה אינה יכולה לשקוט על שמריה, ושעליה ל התמודד עם תופעה מורכבת זו; המהגרים הלא חוקיים אשר הציפו את המדינה במהלך השנים האחרונות , ששיעורם מגיע כמעט כדי אחוז מכלל האוכלוסייה, ממחישים עד כמה זקוקה מדינת ישראל למדיניות הגירה ולהגדרת מטרות, יעדים וכללים שייתנו לרשויות כלים להתמודד עמם.
כמו כן ממחישה ה מציאות העגומה את התוצאות השליליות של היעדר מדיניות הגירה עקב החלטות "אד הוק", שחלקן מתקבלות שרירותית וללא יד מכוונת .
פתרונות אד-הוק מסוג זה אינם תחליף למדיניות סדורה; בית המשפט הוסיף כי ההסתננות גרמה ל" תוצאות קשות במגוון תחומים.
נדמה כי הנפגעים העיקריים, גם אם לא הבלעדיים .
הם בני השכבות הסוציו-אקנומיות החלשות יותר.
מצב זה לא היה תוצאה של מדיניות מכוונת, אלא תוצאה של זרם החיים ואולי אף של העדר מדיניות"56.
בדוח הקודם נכתב כי על הממשלה לתת את הדעת על אמירות מפורשות של בג"ץ בדבר היעדר כללים ונהלים ברורים בנוגע לזכויות של זרים שאינם בני הרחקה, ובדבר הצורך לגיבש מדיניות סדורה שתיתן בידי הרשויות כלים להתמודד עם הנושא - שכן אמירות אלו של בג"ץ הן בגדר הנחיות המחייבות פעולה מצד הממשלה.
54 עע"ם 8908/11 אספו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
) 55 בג"ץ 7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת ואחרים, עמ' 103 ,(פורסם במאגר ממוחשב 16.
הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |173 .
בדוח הקודם תוארו פניותיהם החוזרות ונשנות של שרים וחברי כנסת לראש הממשלה, למשרד רה"ם, למשרד הפנים, ליועץ המשפטי לממשלה ולאגף התקציבים במשרד האוצר, בבקשה שתיקבע מדיניות שתכלול היבטים הנוגעים לטיפול בזרים השוהים בארץ מחוץ למתקני המשמורת, ויוקצו משאבים ליישומה.
נוסף על כך עלתה כמה פעמים הבקשה למנות גורם מתכלל בעל סמכות לעסוק בנושא זה ובקשר שבין משרדי הממשלה.
בתשובות לפניות הללו לא היה מענה קונקרטי לדרישה לקבוע מדיניות ממשלתית בדבר הטיפול בזרים ששוהים בארץ ואינם במתקני משמורת או במרכז שהייה.
על כן קבע משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, כי מדיניות הממשלה בעניינם של זרים שאינם בני הרחקה חסרה נדבך חשוב של מתן מענה בתחום הטיפול וסיפוק צורכיהם הבסיסי ים של זרים המתגוררים בארץ וכי לא התייתר הצורך שהועלה שוב ושוב לקבוע מדיניות בנוגע לתנאי השהייה של זרים בארץ, ולתקצבה.
בדוח הודגשה חובת קביעת המדיניות של משרד הבריאות, משרד הרווחה ושל הממשלה כולה - בהובלת משרד רה"ם.
מדיניות משרד הבריאות .
בדוח הקודם צוין כי בהיעדר טיפול רפואי מספק בקהילה, הצרכים הרפואיים של חלק מהזרים שאינם בני הרחקה מוזנחים, עד שמצבם מידרדר לכדי מצב חירום.
עוד נכתב בדוח הקודם שעולה חשש ממשי כי מתן גישה מצומצמת לשירותי בריאות לזרים שאינם בני הרחקה, הסובלים ממחלות נפש , ממחלות כרוניות מסוימות, ולעתים אף לזרים הזקוקים לשיקום וסיעוד, כמפורט בממצאי הביקורת, אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, כפי שפורש בפסיקת בית המשפט העליון ועם תנאי האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות.
על כן נקבע בדוח הקודם כי " על שרת הבריאות ומנכ"ל משרדה , על משרד המשפטים, וגם על משרד האוצר אם יידרש, להבטיח שתגובש מדיניות בריאות לזרים שאינם בני הרחקה ולוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין ואם נדרש להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
אם יימצאו חסמים בפני ביצוע פעולות אלה , על שרת הבריאות להציגם לפני הממ שלה ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון".
במאי2014 הודיע משרד הבריאות כי יפעל בשיתוף משרדי המשפטים והאוצר לגיבוש מדיניות בריאות לגבי זרים שאינם בני הרחקה בהתאם למדיניות הממשלה בנושא57 .
במאי2015 מונה מר יעקב ליצמן לתפקיד סגן .
57 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 64'ג (מאי 2014 '), עמ32.
שר הבריאות, ובהמשך אותה שנה מונה לתפקיד שר הבריאות; השר ליצמן מינה את מר משה בר סימן טוב באותה שנה למנכ"ל משרד הבריאות.
ביולי2016 מסר משרד הבריאות, בתגובה על פניית הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, כי החל לאחרונה באיסוף נתונים על מנת לגבש מדיניות בריאות כוללת לזרים שאינם בני הרחקה, וכי הוא החל לבחון את האפשרות לבטח את הזרים בביטוח רפואי.
הוא הוסיף כי עם השלמת הדיונים בנושא, יוצגו תוצריהם למשרדים הרלוונטיים.
בינואר 2017 מסר משרד הבריאות לאותה הוועדה כי מיפה את צריכת השירותים במערכת הבריאות, וכי יפעל בשיתוף משרד המשפטים ומשרד הפנים לגיבוש פתרון ביטוחי לזרים שאינם בני הרחקה.
ביולי 2017 פירט משרד הבריאות לפני משרד מבקר המדינה את פעולותיו למתן שירותים לזרים שאינם בני הרחקה, וציין כי הוא מספק לזרים שירותים כאמור, אף שלא נקבעה מדיניות ממשלתית בנושא מידת זכאותם של הזרים לשירותי בריאות.
משרד הבריאות הוסיף כי השירותים הניתנים כיום אינם מספקים את כלל הצרכים הרפואיים של הזרים שאינם ב ני הרחקה, ועל כן הוא פועל למציאת פתרון ביטוחי לזרים אלה.
לדברי משרד הבריאות, לאחרונה הוצגה התכנית בנושא לפני מנכ"ל המשרד, והוא אישר אותה באופן עקרוני, והיא תוצג בקרוב ל שר הבריאות.
יצוין כי רוב רובם של שירותי הבריאות שפירט משרד הבריאות ביולי 2017 ניתנו לזרים עוד טרם נכתב הדוח הקודם, והענקתם אינה מייתרת את הצורך בקביעת מדיניות בריאות לזרים שאינם בני הרחקה ובגיבוש תכנית פעולה כוללת הנגזרת ממנה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 ציין משרד הבריאות כי נבחנת האפשרות לתת בנוסף, שירותים רפואיים לקורבנות סחר וכן לתת חיסון נגד צהבת B או טיפול למי שסובל ממחלה זו; כן נבחנת האפשרות לתת לנשים זרות המתגוררות בתל אביב שירותי מעקב היריון.
המשרד ציין את השירות שהתווסף לאחר סיום הביקורת הקודמת: טיפול הניתן במרפאת בריאות הנפש ביפו לזרים הזקוקים לכך.
ואולם מרפאה זו מקצה רק תשע שעות בשבוע למתן טיפולים לזרים, ומאוגוסט 2016 סגרה את שעריה למטופלים זרים חדשים למשך עשרה חודשים, בשל היעדר תקציב.
ביוני 2017 שבה המרפאה לקבל מטופלים חדשים, ואולם בדצמבר 2017 ,, כחצי שנה לאחר שהחלה המרפאה לקבל שוב פונים חדשים ישנה רשימת ממתינים לטיפול במרפאה הכוללת כ-150 זרים.
בתשובתו מנובמבר 2017 ציין משרד הבריאות כי הוא ממשיך לפעול להסדרת השירותים לאוכלוסיית הזרים.
משרד הבריאות הוסיף כי ביצע עבודת מטה סדורה לשם גיבוש הסדר ביטוחי לזרים, וכי אחד העקרונות של הסדר ביטוחי זה המתגבש הוא אי -החרגה של מצב רפואי קודם.
עוד ציין משרד הבריאות כי אומדן ראשוני של משמעויות ההסדרה הועבר לאגף התקציבים במשרד האוצר, כי התכנית תוצג בתכנית העבודה שלו לשנת 2018 , וכי המשרד פועל "עקב בצד אגודל" לגיבוש והטמעה של מדיניות משרדית התואמת את המדיניות הלאומית.
הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |175 .
מדיניות בריאות לגבי .
אף שחלפו שלוש שנים ממועד פרסום הדוח הקודם, משרד הבריאות פעל באופן חלקי ולא מספק: המשרד לא פעל בשיתוף עם משרד המשפטים ומשרד האוצר, לגיבוש מדיניות בריאות לגבי זרים שאינם בני הרחקה שתעמוד בדרישות הדין; לא גיבש תכנית פעולה שנגזרת מהמדיניות; ולא התריע על קיומם של חסמים המקשים לגבש מדיניות ותכנית כאמור.
זאת ועוד, משרד הבריאות החל לאסוף נתונים לצורך גיבוש מדיניות כוללת רק בעקבות פניית הוועדה לענייני ביקורת המדינה אליו ביולי 2016 .
גם הפעולות שנקט המשרד בשלוש השנים הללו הן חלקיות ולא מספקות, שכן אין בהסדר הביטוחי, שעל הפעולות לגיבושו דיווח משרד הבריאות, מענה למי שאינו יכול לעבוד למחייתו ובכך לממן את הביטוח.
על סגן שר הבריאות ומנכ"ל משרד הבריאות לפעול באופן נמרץ ותכליתי לגיבוש מדיניות בריאות כוללת לגבי זרים שאינם בני הרחקה, לוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין, ואם נדרשת לכך הקצאת משאבים - עליהם לפנות למשרד האוצר על מנת להקצות לכך את המשאבים הנדרשים, וכן לפעול לגיבוש תכנית פעולה הנגזרת ממדיניות זו.
אם יימצאו חסמים שיקשו לבצע פעולות אלה, על סגן שר הבריאות להציגם לפני הממשלה ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון.
בביקורת הקודמת נמצא ש מדיניות משרד הרווחה היא שלא להעניק שירותי רווחה לזרים, למעט במקרים שבהם נשקפת סכנה מידית לשלומם.
במצב זה לא ניתנים שירותי רווחה לנשים מוכות שאינן שוהות במקלט; לזרים שעונו בדרכם לישראל ולא נבחן מצבם הפיזי והנפשי; ולזרים שהוכרו כקורבנות סחר ולא נמצא להם מקום במקלטים המיועדים להם .
בדוח הקודם נכתב שעולה חשש ממשי כי המענה הניתן לקבוצות חלשות ופגיעות אלו כתוצאה מיישום המדיניות האמורה אינו עומד בהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ובהוראות האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות .
בדוח הקודם נקבע כי "על שר הרווחה ומנכ"ל מש רדו, על משרד המשפטים, וגם על משרד האוצר.
לעשות את השינויים הנדרשים במדיניות הרווחה כדי לוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין בכל הנוגע לקבוצות מסוימות של זרים.
ואם נדרש, להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
אם יימצאו חסמים העומדים בפני ביצוע הפעולות האלה, על שר הרווחה להציגם לפני הממשלה, ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון ".
במאי 2015 מונה מר חיים כץ לתפקיד שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
במאי 2016 מינה מנכ"ל משרד הרווחה צוות לגיבוש המלצות בנ ושא מדיניות הרווחה לגבי זרים שאינם בני הרחקה.
באוגוסט 2016 דיווח משרד הרווחה על 176 |דוח שנתי 68ג .
למיפוי צורכי הרווחה .
פעולותיו לתיקון הליקויים שצוינו בדוח הקודם, וציין כי הצוות יסיים את עבודתו בתוך שלושה חודשים וכי הצעת המדיניות שיציע תוגש לאישור שר הרווחה58 .
משרד הרווחה מסר למשרד מבקר המדינהבמהלך המעקב כי בפברואר 2017 הגיש הצוות למשרד האוצר המלצות בדבר מדיניות רווחה לגבי זרים שאינם בני הרחקה וכן הצעה תקציבית למימושן, וכי ההצעה התקציבית הסתכמה בכ-40 מיליון ש"ח.
משרד הרווחה הוסיף כי לאחרונה הודיע משרד האוצר על הקצאת תקציב ייעודי של 10 "מיליון ש ח ליישום ההמלצות של הצוות, וכי התכנית צומצמה לתקציב זה.
יצוין כי כבר בתכנית המקורית שעליה המליץ הצוות בפברואר 2017 נכלל טיפול רק בקורבנות סחר, נשים נפגעות אלימות, בעלי נכויות ודרי רחוב ולא נכלל טיפול בקבוצות זרים אחרות, כגון זרים שאינם יכולים לעבוד בשל מוג בלות (כגון חולים במחלות כרוניות או במחלות נפש) וזרים שנפלו קורבנות לעינויים.
משרד הרווחה הדגיש בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 : "המענים אשר ינתן להם מענה הינם בהלימה לאוכלוסיות שהוגדרו בדוח מבקר המדינה המקורי, בעוד שהוספת אוכלוסיות יעד נוספות מצריכה משאבים נוספים".
במכתב של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה הודגש כי זרים שאינם יכולים לעבוד בשל מוגבלות סובלים מעוני, מאחר שאינם זכאים לקצבאות הביטוח הלאומי.
משרד הרווחה הוסיף כי הוא אינו אחראי להעניק לזרים דמי קיום קבועים.
בתשובתו מפברואר 2018 ציין משרד הרוו חה: "כל המענים אותם המשרד ייתן במסגרת החלטות ובהתאם לדוח מבקר המדינה עונים על הדרישות של קיום בסיסי בכבוד".
עולה אפוא כי רק בשנת 2016 , שנתיים לאחר פרסום הדוח הקודם, החל משרד הרווחה לפעול למיפוי צורכי הרווחה של זרים שאינם בני הרחקה.
המיפוי לא היה שלם, שכן הוא לא כלל את צורכי הרווחה של זרים שאינם יכולים לעבוד ושל זרים שהיו קורבנות עינויים.
נוסף על כך, בשל התקציב המצומצם שהוקצה למילוי צורכי הרווחה של הזרים, יינתן מענה רק לחלק מהצרכים הקיימים על פי משרד הרווחה.
זאת למרות קביעת בג"ץ הנזכרת לעיל, ולפיה "שיקולים של כדאיות תקציבית ותכנונית, ככלל, אינם יכולים להצדיק החלטת מדינה הפוגעת בזכות יסוד".
על שר הרווחה ומנכ"ל משרדו ועל משרד המשפטים - ואם יידרש - גם על משרד האוצר - לעשות את השינויים הנדרשים במדיניות הרווחה , כדי לוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין בכל הנוגע לקבוצות הזרים האמורות.
על משרד הרווחה לגבש גם תכנית פעולה שנגזרת ממדיניות הרווחה.
אם יימצאו חסמים המקשים את ביצוע השינויים ואת גיבוש תכנית הפעולה , ובכלל זה חסם תקציבי, על שר הרווחה להציגם לפני הממשלה ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון.
58 דו"ח מעקב ראש הממשלה על תיקון ליקויים לדוחות מבקר המדינה 64 ,ג65 ,א65 ,ב 65ג (אוגוסט 2016 '), עמ602.
הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |177 .
משרד הרווחה ציין בתשובתו מנובמבר2017 כי גיבוש תכנית פעולה הוא אחת ממטרות הצוות הבין-משרדי שהמשרד שותף בו.
המדיניות בנוגע לטיפול ב קורבנות עינויים .
בדוח הקודם תוארו ההתנסויות הקשות שהיו מנת חלקם של חלק מהזרים שנכנסו לישראל ממצרים באמצעות מבריחים: עם הזמן החלו המבריחים לגבות סכומי כסף הולכים וגדלים תמורת העברת הגבול, ואף החלו לכלוא חלק מהזרים עד ששולם להם כופר בעבור שחרורם.
כמו כן, רבות מהנשים ומהקטינות היו קורבן לתקיפה מינית קשה בידי המבריחים.
אלימות קשה הופנתה גם כנגד גברים וילדים בסיני, ובכלל זאת עינויים קשים וכליאה.
חוק העונשין, התשל"ז-1977 , מגדיר מהי החזקה בתנאי עבדות ומהו סחר בבני אדם, הנעש ה בין היתר לשם הבאתו לידי עבדות או לידי עבודות כפייה.
בחלק מהמקרים תאמה ההתעללות שחוו הזרים את ההגדרה של החזקה בתנאי עבדות.
בהחלטות ממשלה59 נקבע כי אדם שהמשטרה זיהתה כי נפל קורבן לעבירת סחר או לעבירת החזקה בתנאי עבדות, זכאי לקליטה במעון של משרד הרווחה, שבו יינתנו לו במידת הצורך סיוע פסיכוסוציאלי, שירותים רפואי ים, שירותי תמיכה וליווי, מזון, דיור וביגוד , כל זאת למשך תקופה של עד שנה.
ואולם, קורבן עינויים שלא הוחזק בתנאי עבדות לא יוכר כקורבן סחר בבני אדם.
לפיכך אם סבלו המוחזקים מעינויים בלתי אנושיים אך לא חויבו לעבוד או לספק שירותים כלשהם, לרבות שירותי מין, הם לא יוכרו כקורבנות סחר ו לא יקבלו שירותי רווחה או בריאות השונים מהשירותים שמקבלת אוכלוסיית הזרים בכללותה , אף שסבלם ה יה קשה.
כאמור - עד מועד סיום הביקורת לא מוענקים לזרים שאינם בני הרחקה שירותי רווחה, למעט במקרים שבהם נשקפת סכנה מידית לשלומם .
וניתנת גישה מצומצמת לשירותי בריאות לאלו מהם הסובלים ממחלות נפש , ממחלות כרוניות מסוימות, ולעתים אף לזרים ה זקוקים לשיקום וסיעוד.
להערכת משרד המשפטים נמצא ו בישראל ב מועד הביקורת הקודמת לפחות 1,300 זריםשהיו קורבנות עינויים, אך לא הוכרו כקורבנות סחר .
להערכת נציבות האו"ם לפליטים, כ- 7,000 יוצאי אריתראה שהגיעו לישראל נפלו קורבן לעינויים בסיני בשנים 2012 -2010 .
במחנות בסיני זרים אלה עברו התעללות פיזית ונפשית קשה, שכללה הצלפות, שריפה וצריבה באש, הלם חשמלי, קבורה בחול, תלייה באוויר מהגפיים, התעללות מינית, ירי , איומים בקצירת איברים להשתלה ומניעת גישה למים.
חלק מזרים אלה אף נחטפו והובאו לסיני ולישראל נגד רצונם.
59 החלטת ממשלה2670 מ- 2.
07 , בנושא "תכניות לאומיות למאבק בסחר בבני-אדם" ובנושא "קביעת פתרונות שיכון לקורבנות עבדות, סחר לעבדות וסחר לעבודת כפייה"; החלטת ממשלה 2806 מ- 1.
", בנושא "הקמת מקלט לקורבנות סחר למטרות זנות 178 |דוח שנתי 68ג .
בדוח הקודם הוצגה עמדת נציבות האו"ם לפליטים, ולפיה מאחר שקורבנות העינויים נושאים טראומה וצלקות נפשיות, הם זקוקים בהקדם לשירותי שיקום רפואיים ונפשיים, וכי מצבם של קורבנות שאינם מטופלים מידרדר לא פעם "ועלול להגיע למצבי קיצון ".
בדוח הקודם צוין כי ב מאי 2006 החליטההממשלה להקים ועדת מנכ"לים קבועה שתתאם את המאבק בסחר בבני אדם, בכל הנוגע לאכיפה, להגנה על נפגעי הסחר ולתכניות המניעה (להלן - ועדת המנכ"לים).
ליו"ר הוועדה מונה מנכ"ל משרד המשפטים דאז.
הוועדה החליטה למנות צוות שיעסוק בנושא קורבנות העינויים, ובמאי 2012 התכנס הצוות לדיון ראשון.
ואולם עד לסוף שנת 2013 .
לא גיבש הצוות מסקנות או המלצות בנושא מפברואר 2014 משמשת הגב' אמי פלמור מנכ"לית משרד המשפטים, ועל כן גם יו"ר ועדת המנכ"לים.
עם פרסום הדוח הקודם במאי 2014 ציין משרד המשפטים כי ועדת המנכ"לים קיימה כמה דיונים בסוגיית קורבנות העינויים, וכי באותו החודש היא צפויה לגבש את עמדתה בנוגע לטיפול בנפגעי עינויים שלא הוכרו כנפגעי סחר בבני אד ם60 .
בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2014 דנה ועדת המנכ"לים בצורכי אוכלוסייה זו ובפעולות שונות שנועדו לתת מענה לצרכים אלו.
בתום הישיבה קבעה יו"ר ועדת המנכ"לים כי מדובר בסוגיה טעונה של מדיניות ממשלתית שיש לגביה חילוקי דעות, וכי מאחר שבחלק מהמשרדים אין שר מכהן, אין מנוס אלא לכנס את הוועדה לשם קבלת המלצות רק עם הקמת ממשלה חדשה.
נמצא כי במשך יותר משנתיים, מדצמבר 2014 עד פברואר2017 , לא דנה ועדת המנכ"לים כלל ב נושא קורבנות העינויים שלא הוכרו כקורבנות סחר.
על פי הנתונים של יחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם במשרד המשפטים (להלן - יחידת התיאום), בשנת 2017 נמצאו בישראל כ- 4,000 קורבנות עינויים; רובם של קורבנות אלה (כ - 3,600 בני אדם) לא הוכרו כקורבנות סחר, הגם שלא פעם חומרת העינויים שעברו אינה נופלת מחומרת העינויים ש עברו מי שהוכרו כקורבנות סחר.
על פי נתוני יחידת התיאום, בקבוצה זו נכללים כ -100 אנשים המוגדרים מקרים הומניטריים קשים, בשל הנזקים הנפשיים (כגון הלם פוסט-טראומטי או דיכאון) והפיזיים שנגרמו להם בשל העינויים שעברו.
הישרדותם של אלו תלויה ביכולתם לעבוד, וכאשר הם אינם יכולים לעבוד - בסיוע של חבריהם.
סיוע זה נתון בסיכון מתמיד להיקטע במקרים שבהם אותם חברים מתקשים להתמודד עם נפגעי העינויים או מזומנים לשהות במתקן משמורת.
בתוך אוכלוסייה זו מזהה יחידת התיאום קבוצות אוכלוסייה פגיעות במיוחד: מי שהיו קטינים בעת שעונו, אנשים עם מוגבלויות, אוכלוסיות המנודות בקהילת הזרים, .
60 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה64ג (מאי 2014 ') עמ33 .
הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |179 .
והפיזיים שנגרמו להם .
הורים יחידניים ונשים וגברים בזנות על מנת להחזיר חובות שנוצרו כששילמו את דמי הכופר.
בתשובתו מנובמבר2017 מסר משרד הרווחה כי לאחר פרסום הדוח הקודם הוא בחן את האפשרות לכלול את קורבנות העינויים בקבוצות הזרים שיינתנו להם שירותי רווחה, אולם "הוחלט לאפיין את הקבוצות שנכללות בדוח על בסיס צרכים ולא על בסיס קורותיהם של הפרטים.
בהתאם לכך הוחלט שאדם שעבר עינויים ייבחן על פי צרכיו היום ולא על בסיס טענתו כי עבר עינויים בלבד".
המשרד ציין בתשובתו מפברואר 2018 כי קיים קושי בהגדרת האוכלוסייה כנפגעת עינויים ויצירת סדר עדיפויות בין הניצולים לגבי זכותם לקבל מענה בהתאם לחומרת הבעיה ומגבלת התקציב.
ואולם, כאמור לעיל, על פי התכנית שהציג משרד הרווחה הוא ייתן טיפול רווחתי רק לנשים נפגעות אלימות, אנשים עם נכויות ודרי רחוב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי לפי הנתונים המובאים לעיל של יחידת התיאום, גם בקרב קורבנות העינויים ניתן לזהות צרכים הדורשים טיפול רווחתי כגון הלם פוסט -טראומטי או ד יכאון ופגיעות פיזיות שנגרמו מהעינויים בסיני.
הצרכים גדלים במיוחד בעניינם של אלו מהזרים שהם גם בעלי מוגבלויות, יחידים הסובלים מנידוי בתוך קהילת הזרים, הורים יחידנים או מי שמצוי בזנות.
יודגש כי במיפוי שערך משרד הרווחה בדבר השירותים שבכוונתו ליתן לאוכלוסיית הזרים אין מענה לרוב רובם של הנמנים עם קבוצות אלו.
עולה ספק אם הימנעותו של משרד הרווחה מטיפול רווחתי בקורבנות העינויים עולה בקנה אחד עם דרישות הדין הישראלי והדין הבין - לאומי בדבר מתן אפשרות לקיום בסיסי בכבוד.
על היועץ המשפטי לממשלה לבחון בהקדם האפשרי אם דרך פעולה זו של משרד הרווחה עולה בקנה אחד עם הוראות הדין ועם העמדה שיגבש הצוות הבין-משרדי בסוגיית הקיום בכבוד של הנזקקים והחלשים מבין הזרים.
,כאמוררק בפברואר 2017 שבה ועדת המנכ"לים לדון בנושא קורבנות העינויים שאינם מוכרים כקורבנות סחר.
לקראת הישיבה נסקרו הביקורות שמתחו ועדת האו"ם נגד עינויים, מחלקת המדינה האמריקאית וגורמים נוספים בזירה הבין-הלאומית על ישראל, בשל המענה שהיא מספקת לזרים שאינם בני הרחקה שהיו קורבנות עינויים.
בישיבה ביקש המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט בין -לאומי) לדון בדרך פעולתה של המדינה בנושא זה וציין כי היא מעוררת קושי הן ברמה המשפטית והן ברמה המוסרית, במיוחד לאור הכמות המוגבלת של הקורבנות והעובדה שלא ממשיכים להגיע קורבנות חדשים למדינה מאז הקמת הגדר בגבול.
בישיבה הוצג מתווה שגיבשה יחידת התיאום בעניין טיפול במקרים ההומניטריים הקשים, ואולם נציגי משרד הרווחה התנגדו למתווה זה (ראו להלן).
יו"ר הוועדה סיכמה כי נוכח אי -ההסכמה על המתווה יש להביא אותו לפני השרים הנוגעים בדבר.
הישראלי והדין הבין- .
ועדת המנכ"לים דנה שוב בנושא קורבנות העינויים רק כעבור חמישה חודשים, ביולי 2017 .
בישיבה צוין כי עדיין קיימים פערי מידע בנוגע לצרכים של קורבנות העינויים, למענים המתאימים להם ולמספר קורבנות העינויים הזקוקים לעזרה, והוחלט כי ייערך מחקר חלוץ (פיילוט) שמטרתו "מיפוי וזיהוי של האוכ לוסייה ולמידת צרכים"; במסגרת הפיילוט ייבחנו 100 קורבנות עינויים על ידי צוות בין -משרדי אשר יגבש את הקריטריונים להגדרת אדם כקורבן עינויים, את מנגנון זיהויו של קורבן עינויים ואת יתר השאלות שיש לבחון במהלך הפיילוט.
באוגוסט 2017 ציינה יו"ר צוות הפיילוט כי ייעשה מאמץ להשלימו בתוך כחצי שנה.
בשנת 2012 העלתה ועדת המנכ"לים את הצורך לגבש מדיניות לטיפול בקורבנות העינויים.
מאז, במשך כחמש שנים, לא גיבשה הוועדה המלצות בנושא, אף שבשנים האלה מתחו גורמים בזירה הבין-לאומית ביקורת על המענה שמספקת ישראל לזרים שאינם בני הרחקה שהיו קורבנות עינויים.
פעולות ועדת המנכ"לים בנושא זה מלמדות כי היא לא חתרה בנמרצות ה נדרשת לגיבוש דרך פעולה לטיפול בקורבנות עינויים ובתקופות מסוימות אף התאפיינה פעולתה בתחום זה בגרירת רגליים.
בסיכום הדוח הקודם נקבע כאמור כי על שר הרווחה ומנכ"ל משרדו, על משרד המשפטים ועל משרד האוצר לעשות את השינויים הנדרשים במדיניות הרווחה כדי לוודא שתעמוד בדרישות הדין בכל הנוגע לזרים שעונו בדרכם לישראל, ואם נדרש להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
בישיבת ועדת המנכ"לים שהתקיימה ביולי 2017 , ציינה יו"ר הוועדה כי כבר התקבלה החלטה שיש לייצר מענים לאוכלוסיית נפגעי העינויים, וכי הדיון הוא על אופן מתן המענה.
התברר כי באותה ישיבה התנגדו נציגי משרד הרווחה לקיום הפיילוט שצוין לעיל, בין היתר "מתוך רצון להימנע ממיפוי האוכלוסייה, לפני שהתברר מה המענים שיידרשו והאם המשרד יוכל לעמוד בהם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה ראוי שמשרד ממשלתי מבקש להימנע מאיסוף מידע וממיפוי צרכים במקום שבו הוסכם הצורך בכך, וזאת בשל חשש שיתגלה שהמשרד לא יוכל לתת את המענה הנדרש ממנו.
כמו כן אין מקום להנחה מקדמית כי המשרד לא יוכל ליתן מענה מסוים בטרם נבחנה ביסודיות האפשרות לעשות כן.
הדבר נכון בייחוד במקרה כגון זה, כיוון שגם בעניינו נדרשה בחינה אם המדינה עומדת בדרישות הדין, כאמור בדוח הקודם.
בתשובת משרד הרווחה מנובמבר 2017 נמסר כי הוא התנגד לפיילוט שבמסגרתו יינתן סיוע ל -100 קורבנות עינויים, בשל קיומם של קשיים לאבחן את נפגעי העינויים משאר הזרים ולקבוע קשר בין מצבו של הזר הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה מישראל |181 .
משרד הרווחה הוס יף כי על כן הודיע למנכ"לית משרד המשפטים כי ישתתף בפיילוט רק על מנת למפות את אוכלוסיית קורבנות העינויים.
בפברואר 2018 השיב משרד הרווחה כי הוחלט ש"הסקר ייערך בוועדה בין -משרדית בהובלת משרד המשפטים, בה ישתתף נציג המשרד.
המשרד הודיע כי ישתתף בעריכת המיפוי".
על היועץ המשפטי לממשלה לבחון אם דרך פעולה זו של משרד הרווחה עולה בקנה אחד עם העמדה שיגבש הצוות הבין-משרדי בסוגיית הקיום בכבוד של הנזקקים והחלשים מבין הזרים.
הערים וליציאה מרצון .
מדיניות זו חסרה נדבך .
אי גיבוש מדיניות ממשלתית כוללת בדבר הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה .