HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להוכחת טענותיה, בר-אילן המציאה דוח מביקורת שביצע בשנת 2005 רשם העמותות במכללה; חוות דעת שקיבלה המכללה בפברואר 2004 לבקשתה, בה קבעו נותני חוות הדעת שאין מניעה שהיועמ"ש של בר -אילן ייתן יעוץ משפטי למכללה (להלן - חוות הדעת); ומכתב שנתן אחד מכותבי חוות הדעת ליועמ"ש בספטמבר 2017 , לאחר שזה שקיבל את טיוטת הדוח של משרד מבקר המדינה, ובו נכתב: "כפי שנכתב בחוות דעתנו מיום 22.
2004 , לא התקיים ניגוד עניינים בין היועצים מאוניברסיטת בר-אילן .
אדרבא, השליטה הלכה למעשה, לא הייתה בידי ]המכללה[ לבין אוניברסיטת בר -אילן והיעזרות ביועצים מהאוניברסיטה סייעה למכללה בשלבי הקמתה והתבססותה" (להלן - המכתב המשלים).
לא ניתן לקבל נימוקים אלו בדבר אי-קיום ניגוד עניינים , שכן החשש הוא שמא יימצא היועמ"ש במצב של ניגוד בין חובת נאמנותו למכללה לבין חובת נאמנותו לאוניברסיטה.
הקרבה הרעיונית אינה מונעת מגופים להיות מתחרים ואינ ה מונעת ניגוד עניינים אפשרי ביניהם .
להפך, לגופים מתחרים רבים אפשר שיהיו חזון זהה ומאפיינים דומים, ובשל כך הם אף יתחרו זה בזה ביתר שאת.
המכללה היא מוסד אקדמי עצמאי ונפרד העוסק באותם תחומי לימוד שבר-אילן מלמדת 52, ולפיכך היא מתחרה בבר -אילן, כמו במוסדות אקדמיים אחרים, על אותם המשאבים - סטודנטים (כל סטודנט בוחר היכן ללמוד מסיבותיו שלו), אנשי סגל (שלעתים עוברים למוסד אחר שבו מוצע להם תפקיד או מסיבות אחרות) ותורמים (שאם יתרמו למוסד אחד סביר להניח שלא יתרמו גם למוסד אחר).
בפעילותו של היועמ"ש כנותן שירותים משפטיים לשני גופים מתחרים בעלי עניין משותף יש ניגוד עניינים מובנה.
מטבע הדברים, הוא עלול להיקלע למצב שבו הוא יכול להיטיב בהחלטותיו עם גוף אחד ולפגוע בגוף האחר.
זאת ועוד, בכך שהיועמ"ש קיבל שכר משלושת הגופים - החברה, המכללה ובר -אילן - היה לו אינטרס אישי-כספי להמשיך ולשמש יועמ"ש לכולם.
בנסיבות אלו שיקול דעתו המקצועי כיועמ"ש של בר-אילן עלול להיות מושפע משיקולים לא ענייניים.
52 המכללה מלמדת סטודנטים לתואר בוגר בתחומים: משפטים, חשבונאות, מ ינהל וממשל.
תחומים אלו נלמדים גם בבר-אילן.
על כל פנים, ההחלטה אם היועמ"ש נמצא במצב של ניגוד עניינים אם לאו מסורה לגוף המוסמך לכך בבר-אילן - הוועדה לניגוד עניינים, אך הדבר לא הובא להחלטתה.
אשר לדוח הביקורת של רשם העמותות וחוות הדעת בהם מסתייעת בר-אילן לביסוס טענותיה – דוח הביקורת בוצע במכללה ולכן אינו רלוונטי לבר-אילן.
גם חוות הדעת ניתנה למכללה בלבד, ולא לבר- אילן, והתייחסה ל נושא מנקודת ראותה של המכללה בלבד, ולא של בר-אילן; יתרה מזו, חוות הדעת לא התייחסה לכך שהנחיות המל"ג אוסרות במפורש על יועמ"ש לתת שירותים לשני הגופים בעת ובעונה אחת; חוות הדעת עסקה בעבר, ולא צפתה פני עתיד ; ובכלל, היא ניתנה למכללה בעקבות חוות דעת אחרת שקיבלה המכללה זמן קצר לפני כן, שבה נטען ההפך וכי יש "למנוע את הרע בטרם יארע".
בר - אילן עצמה כלל לא טרחה לבדוק את שאלת ניגוד העניינים, ולּו פעם אחת, במהלך כל עשרות השנים הללו, אף שעל פי נהליה היה עליה לדון מדי שנה בשנה בעבודותיו הנוספות של היועמ"ש הן כדי לבחון את סוגיות ניגוד העניינים והן כדי לבחון אם לאשר את עבודותיו הנוספות, אף על פי שהן נוגדות את הנחיות המל"ג, את נוהלי האוניברסיטה ואת ההנחיות מ-2011 של הממונה על השכר.
בר-אילן לא המציאה ראיות כלשהן לבחינות כאלו שעשתה, לאישורים שנתנה ולהסדר למניעת ניגוד עניינים שערכה.
בשל כך, טענותיה על היעדר "אפשרות ממשית לניגוד עניינים " ועל אישורים שנתנה ועל פעולות שביצעה, שעקב הזמן שחלף אין ביכולתה להמציא ראיות להן, אינן מבוססות.
טענת היועמ"ש בדבר אי-הימצאותו במצב של ניגוד עניינים בנוגע למכללה: בתגובתו טען היועמ"ש שהנחיות המל"ג אינן חלות על המכללה, שביקשה מהמל"ג להכיר בה כבר בשנת 1996 , שלוש שנים לפני פרסום ההנחיות.
משרד מבקר המדינה דוחה טענה זו.
אין בהנחיות המל"ג תאריך תחולה, והן אינן מחריגות עמותות שהוקמו לפני מועד פרסומן .
ההנחיות אף קובעות כי מוסד שטרם קיבל הכרה מהמל"ג יקיים הוראות אלה לפני קבלת ההכרה; ומוסד אשר קיבל הכרה יתאים את אופן התאגדותו ופעילותו להנחיות אלה בתוך זמן סביר.
עוד טען היועמ"ש כי " הייעוץ שנתתי למכללה היה בתחום דיני עבודה, נושאים הקשורים לתאגיד וייעוץ משפטי כללי.
בנושאים הקשורים לממשק שבין האוניברסיטה לבין המכללה שנגעו בהסדרים בין הגופים ולקיום שיתוף הפעולה ביניהם, הנחיתי שיש לפעול רק לפי יעוץ משפטי חיצוני שיבדוק תקינות ההסדר.
זאת על אף שמשפטנים בכירים מקרב ההנהלה הציבורית של שני המוסדות עסקו בנושא והגיעו להסכמות בתחומים אלה.
לאחר שתקינות הנושאים שהוסכמו על ידי שני הצדדים נבדקה, נעניתי מוסדות להשכלה גבוהה | 1571 .
לבקשת שני הצדדים לסייע בניסוח הסכמות .
לא טיפלתי בהסדרים אחרים ככל שהיו ".
טענות היועמ"ש, לרבות בדבר הנושאים שטיפל בהם, בדבר הבדיקה של ייעוץ משפטי חיצוני לגבי "תקינות ההסדר" ובדבר ה"הסכמות" שהגיעו אליהן משפטנים של שני הגופים - לא נתמכו בכתובים.
ולגבי בר-אילן - לא נמצאה כאמור כל ראיה שהיא בדקה את סוגיית ניגוד העניינים.
להפך, ממסמכים עולה כאמור כי היועמ"ש ייעץ ב-2004 לצוות שניהל משא ומתן מטעם בר-אילן עם המכללה ובמהלך פברואר 2009 עסק בהכנת טיוטת הסכם לשיתוף פעולה בין המכללה לבר-אילן.
הנחיית היועמ"ש בדבר הצורך בייעוץ משפט חיצוני בכל הנוגע לפעילות בעניין ה ממשק שבין האוניברסיטה לבין המכללה וההסדרים בי ניהן וכן בנוגע לשיתוף הפעולה ביניה ן - הנחיה זו חיונית, ואולם ראוי היה שיאמצה עד לסופם של התהליכים ויימנע גם מהשלב הסופי של ניסוח הסכמים.
בכך היה מבטיח ששיקול דעתו לא ייטה לטובת מי מהצדדים, ולו לכאורה.
פעולות אלה הן דוגמה לייצוג כפול בפועל של היועמ"ש בעניין שבו עלולים להיות אינטרסים סותרים של הצדדים, חשש לניגוד עניינים של המייצג -היועמ"ש וחשד שאחד הלקוחות לא יזכה לייצוג ראוי.
חשש לניגוד עניינים בהשתתפותו של היועמ"ש בוועדה שבחנה מתן תוספות שכר חריגות לבכירים בבר-אילן: משרד מבקר המדינה קבע בעבר53 כי בר-אילן העניקה לכמה מעובדיה המינהליים הבכירים, ובכלל זה ליועמ"ש, תנאי שכר מועדפים וחריגים בהשוואה לתנאי שכרם של בעלי תפקידים מקבילים בשירות המדינה.
תנאי השכר החריגים עלו כבר שנים קודם לכן, לרבות בדוח משנת 1999 של הממונה על השכר.
בר-אילן הקימה במרץ 2009 ועדה ציבורית שתבחן את דוח מבקר המדינה האמור ותמליץ בעניין (להלן - ועדת צ'חנובר).
מרכז הוועדה היה היועמ"ש.
ועדה זו קבעה כי יש להבחין בין עובדים ותיקים לעובדים חדשים, לכבד את ההסדרים שנקבעו עם העובדים הוותיקים ולא לשנותם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש, כי בכהונתו כמרכז ועדת צ'חנובר ובהשתתפותו בדיוניה הוא היה מצוי בניגוד עניינים מאחר שהוועדה דנה והחליטה החלטות הנוגעות גם להסדרי השכר החריגים שלו עצמו.
היה לו עניין כספי ישיר במסקנותיה, לרבות בהחלטתה לכבד את הסדרי השכר החריגים ואת תוספות השכר השונות שנקבעו עם העובדים הבכירים הוותיקים, שהוא נמנה עמם.
מכאן שהיה על בר-אילן למנות אדם אחר לתפקיד זה, ועל היועמ"ש היה להימנע מלכהן בו.
53 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (2009 '), עמ41-39.
הקצבה חריגה ליועמ"ש בעבור קרן השתלמות ייחודית .
במסגרת בדיקת משרד מבקר המדינה נבדקה גם מידת היישום של בר-אילן והיועמ"ש את תנאי ההסדר בהסכמה עם הממונה.
בהסדר נקבע כי בר-אילן תמחק את הסכומים אשר נצברו בחשבון קרן ייחודית שהייתה ליועמ"ש.
להלן הפרטים: משרד מבקר המדינה קבע בעבר54 כי בר-אילן העניקה לכמה מעובדיה המינהליים הבכירים תנאי שכר שזכאים להם חברי הסגל האקדמי בלבד, לרבות הקצבה שנתית לקרן השתלמות ייחודית (להלן - הקרן) שנוהלה כמו הקרן לקשרי מדע הניתנת לסגל האקדמי, זאת נוסף על קרן השתלמות ששולמה לו.
מדובר בקרן מיטיבה בהשוואה לקרנות ההשתלמות שזכאים להן העובדים המינהליים.
עוד קבע55 כי יש לראות בחומרה את העובדה שעל אף הביקורת החוזרת ונשנית של מבקר המדינה, המשיכה האוניברסיטה להעביר לקרן במשך שנים רבות כספים עבור עובדים מינהליים, והדבר אינו עולה בקנה אחד עם מטרות הקרן ועם סדרי מינהל תקין.
בהנחיותיו מאפריל 2011 וממאי2015 קבעהממונה על השכר , כי בעלי תפקידים שאינם מהאקדמיה לא יהיו זכאים לזכויות המוענקות לבעלי תפקידים מהאקדמיה ובכללן הקצבה לקרן זו.
בפברואר 2012 כתב הממונה לבר-אילן כי בדיקתו העלתה שעובדים מינהליים בכירים, ובהם היועמ"ש מקבלים הקצבה שנתית לקרן זו, וכי הדבר הוא בגדר חריגת שכר.
על אף קביעותיו ודרישתו של הממונה ועל אף ביקורתו של מבקר המדינה בעבר, המשיכה הנהלת בר-אילן לצבור כספים בקרן ולהעמידה לזכותו של היועמ"ש.
היועמ"ש ניצל מתוכה בשנים 2016 -1993 סך של כ-100,000 דולר.
בנובמבר 2016 עמדה יתרת הקרן על כ-63,000 דולרים, ומנהלי בר- אילן לא הורו לבטלה56 .
משרד מבקר המדינה רואה אתמנהלי האוניברסיטה - את הנשיא, את המנכ"ל ואת סמנכ"לי כספים ומשאבי אנוש - אחראים לכך.
בהסדר בהסכמה מ ינואר 2016 סיכמו בר-אילן והממונה כי בר -אילן תמחק את הסכומים אשר נצברו בחשבון הקרן של היועמ"ש ותבטל את החשבון.
כעבור כשבועיים ממועד חתימת ההסדר כתבה בר -אילן למשרד מבקר המדינה בהמשך לשאלתו בעניין, כי על פי ההסדר האמור, נמחקה כל היתרה שהייתה בקרן של היועמ"ש.
54 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (2009 '), עמ80-13 ; שם, "קרן לקשרי מדע בינלאומיים", עמ' 149.
16 שמסרה בר-אילן למשרד מבקר המדינה בנושא השכר וקרן ההשתלמות של היועמ"ש עלה כי כל העובדים הבכירים שאליהם התייחס הממונה על השכר בבדיקתו כבר פרשו, והבכיר היחיד שהמשיך לקבל את התנאים החריגים, לרבות את הקרן, הוא היועמ"ש.
מוסדות להשכלה גבוהה | 1573 .
לנוהלי האוניברסיטה, .
ואולם על אף הודעתה זו של בר-אילן העלה משרד מבקר המדינה כי רק עשרה חודשים לאחר מכן, בסוף נובמבר 2016, ורק לאחר בקשה נוספת ששלח לה משרד מבקר המדינה שלושה ימים לפני כן, לקבל את פירוט הקרן של היועמ"ש, ביטלה בר-אילן את יתרת הקרן.
אוניברסיטת בר-אילן טענה בתגובתה מנובמבר 2017 כי התרחשה "שגיאה אדמיניסטרטיבית, בתום לב, אשר בגינה הוזנה ההוראה לביטול קרן ההשתלמות במועד מאוחר למועד בו ניתנה ההנחיה לביטולה".
עוד הוסיפה בתגובתה, כי לא יצא סכום כלשהו מהקרן מיום מתן ההנחיה לביטולה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי בר -אילן על כי דיווחו למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 שהיתרה בקרן של היועמ"ש נמחקה אף שהדבר לא בוצע בפועל, ועל השתהותם במימושו של הסיכום עם הממונה.
אף שהממונה על השכר התריע כבר ב-2012 כי הקצבת הכספים לקרן מהווה חריגת שכר, הוא לא דרש במסגרת ההסדר בהסכמה שהיועמ"ש יחזיר את כספי הקרן שניצל שלא כדין.
מהמתואר לעיל עולה כי היועמ"ש, שאמור לשמש דוגמה אישית ולהיות שומר הסף של בר -אילן, פעל בניגוד לנוהלי האוניברסיטה, בניגוד להוראות המל"ג ובניגוד להוראות הממונה על השכר.
הוא פעל להעצים את טובתו האישית והכספית בעבודותיו הנוספות עבור החברה ועבור המכללה, תוך מודעות למעמדו ותפקידו; במשך שנים רבות הוא קיבל כספים חריגים ועודפים על חשבונה של בר -אילן תוך כדי עקיפת המגבלות הקיימות.
הממונה על השכר הפסיק הסדרים חריגים אלה ולאחר "גרירת רגליים" ממושכת של היועמ"ש, ובעקבות ביקורת זו, הואיל היועמ"ש לחתום על חוזה המסדיר את עבודתו כך שתעלה בקנה אחד עם כל הכללים המחייבים.
ואולם, לבד מהצורך בהסדרת תנאי עבודתו, הפסקת עבודתו הנוספת החריגה והצורך בהשבת הכספים, ממצאי הביקורת מלמדים על התנהלות בלתי תקינה של היועמ"ש.
במשך עשרות שנים היועמ"ש קיבל גיבוי מלא מצד חלק מ מנהלי האוניברסיטה, אשר לא ראו פגם בהתנהלותו, וחלקם האחר גיבו את מעשיו אלו בשתיקה ובאי-פעולה, שאיפשרה את הימשכותם.
בכך הם חטאו לחובת נאמנותם למוסד שאותו הם משרתים, לסטודנטים הלומדים בו ולציבור כולו המשתתף בתקציב האוניברסיטה.
נוכח חומרת הדברים מוצא מבקר המדינה לנכון להעביר ממצאים אלו לידיעת המל"ג והוות"ת שחלה עליהם החובה לפקח על המוסדות להשכלה גבוהה.
ליקויים בהעסקת עובדים מינהליים בכירים אחרים בבר-אילן .
כאמור, הממונה על השכר קבע בהנחיותיו מאפריל 2011 וממאי2015 כיבעלי התפקידים הבכירים לא יהיו זכאים לשכר נוסף מהמוסד מלבד השכר שהוא קבע, ו כי בכיר המועסק בחוזה אישי הנותן הרצאות עבור המוסד שבו הוא מועסק, אינו רשאי לקבל על כך תגמול נוסף, שכן הוא מקבל משכורת כוללת מהמוסד.
על אף האמור, הביקורת הנוכחית העלתה כי בר-אילן שילמה שכר נוסף בעבור עבודה אקדמית נוספת לעובדים בכירי ם מינהליים נוספים, כדלקמן: 1.
מנהל בכירא' מכהן בתפקידו בבר-אילן מראשית שנת 2011 .
בנובמבר 2011 העמיד מנכ"ל בר -אילן דאז את שכרו על רמת השכר המרבי לסמנכ"ל שקבע הממונה.
נמצא כי בשנים התשע"א-התשע"ז, 2017 -2011 , עבדמנהל בכיר א', באישורה של הנהלת האוניברסיטה, בעבודה נוספת בהוראה בבר- אילן בהיקף של 2 ,שעות סמסטריאליות בכל שנה (למעט שנה אחת שבה לימד בהיקף של 4 ,)שעות סמסטריאליות וקיבל על כך תשלומים נוספים מבר -אילן, וזאת בניגוד להנחיות הממונה.
התשלומים הנוספים הסתכמו בשנים אלו בכ-80,000 ש"ח.
מנהל בכיר ב' מועסק בבר-אילן ממאי 2012 ומקבל שכר כסמנכ"ל.
במרץ 2017 הוא סיכם עם בר-אילן על הארכה בשנה נוספת של חוזה העסקתו, שתוקפו הוגבל לחמש שנים.
לפי הסיכום, הוא יהיה רשאי להגיש בקשה לעבודה נוספת בהוראה, עד היקף של 4 ,שעות שנתיות בהתאם לכללים הנהוגים באוניברסיטה.
הביקורת העל תה כי מנהל בכיר ב' עבד, באישורה של הנהלת האוניברסיטה, בעבודה נוספת בהוראה בבר-אילן בשנים התשע"ה- התשע"ז, 2017 -2015, בהיקף של 4-2 שעות שנתיות וקיבל על כך תשלומים נוספים מבר -אילן, אגב חריגה מהוראות הממונה.
התשלומים החורגים שקיבל הסתכמו בשנים הללו בכ-70,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לבר-אילן על שהפרה את הוראות הממונה בכך שאישרה את העסקתם הנוספת בתשלום של העובדים המינהליים הבכירים הללו, וזאת בניגוד לכללים.
על מנהלי בר-אילן לחדול מחריגות כאלו.
על הממונה על השכר לאכוף את הנחיותיו בנוגע לשכר העובדים הבכירים בבר -אילן.
מוסדות להשכלה גבוהה | 1575 .
הנחיות הממונה על השכר אוסרות על הבכירים במוסדות להשכלה גבוהה לקבל תגמול נוסף מהמוסד מעל לשכר המרבי שקבע הממונה.
האוניברסיטה הפתוחה (להלן - האו"פ) לא קבעה נוהל לעבודה נוספת של עובדים מינהליים, לרבות בכירים.
חריגות בעבודה נוספת של סמנכ"ל הכספים באוניברסיטה הפתוחה .
מר אבינועם לזרוב (להלן - מר לזרוב או סמנכ"ל הכספים) הועסק באו"פ כ-19 שנה, מתחילת אוגוסט1997 ועד לסוף אוגוסט2016 .
במהלך שנות עבודתו התקדם מר לזרוב בתפקידיו באו"פ: הוא החל לעבוד כמרכז הוראה והתקדם לתפקידי מטה ; במרץ 2005 מּונה לראש המינהל לתכנון וכלכלה באו" פ; באוקטובר 2010 מונה לסמנכ"ל כספים, תכנון וכלכלה ולממלא מקום המנכ"ל; ובאוקטובר 2015 שונה תוארו למשנה למנכ"ל, והוא המשיך לשמש בתפקידו כסמנכ"ל כספים.
אף שמר לזרוב התקדם בתפקידי המטה באו"פ, הוא המשיך לשמש נוסף על תפקידיו אלה גם כמרכז הוראה באו"פ.
עד מרץ 2006 שילמה האו"פ למר לזרוב שכר בתלוש שכר אחד, שכלל רכיבים בעבור שני התפקידים שביצע - תפקידו האקדמי ותפקידו המינהלי.
במרץ 2006 פיצלה האו"פ את התשלום למר לזרובבלי שחל שינוי במהות תפקידיו, והחלה לשלם לו - נוסף על משכורתו החודשית כעובד מינהלי שכיר - גם תשלום חודשי נוסף ונפרד בעבור תפקידו האקדמי בריכוז הוראה, זאת כנגד חשבוניות שהגיש מר לזרוב, מטעם עסק למתן שירותים בבעלותו (להלן - העסק).
מנתוני האו"פ עולה כי ממרץ 2006 עד ספטמבר2016 היא שילמה לעסק שבבעלותו של מר לזרוב בעבור ריכוז הוראה מעל מיליון ש"ח 57 .
פיצול התשלומים איפשר לאו"פ שלא לדווח לוות"ת ולממונה על השכר על מלוא תשלומיה למר לזרוב; כך דיווחה האו"פ רק על שכרו כסמנכ"ל הכספים, ואילו התשלומים לעסק, לא דווחו.
בכך לא רק שהאו"פ העסיקה את מר לזרוב בעבודה נוספת שאינה מותרת אלא שהיא גם לא נתנה גילוי נאות למלוא העסקתו, והסתירה את מלוא המידע מהממונה על השכר ומוות"ת.
מר לזרוב מסר בתשובתו מאוגוסט 2017 למשרד מבקר המדינה כי כל בעלי התפקידים השונים באו"פ ידעו על השכר ששולם לו, האקדמי והמינהלי, וכן על אופן ביצוע התשלום - ואישרו זאת.
עוד מסר כי הוא מקבל את הערת הביקורת, ולפיה המעבר לתשלום תמורת חשבוניות גרם לכך שהתשלום בגין תפקידו .
בערכי ברוטו 1576 |דוח שנתי 68ג .
בניגוד לכללי המינהל .
האקדמי לא דווח לממונה על השכר.
לטענתו זו הייתה טעות בתום לב שהוא מצר עליה בדיעבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל האו"פ הקודם מר דוד קליבנסקי58 , למנכ"להאו"פ הנוכחי מר עמית שטרייט59 ולסמנכ"ל משאבי אנוש של האו"פ על שאיפשרו מתן תשלומים חריגים למר לזרוב במשך למעלה מעשור ומתוך אי -דיווח על מלוא התשלומים ל ממונה על השכר ולוות"ת; בכך הם פעלו בניגוד לכללי המינהל התקין.
יש להעיר גם למר לזרוב עצמו - הממונה מעצם תפקידו על התשלומים באו"פ, לרבות על התשלומים לנותני שירותים דוגמת העסק שבבעלותו, ומי שאמור לוודא כי אלו משולמים על פי הכללים - על שאיפשר לעצמו לקבל תשלומים אישיים אסורים והתעלם מהנחיות הממונה על השכר.
יש לראות זאת בחומרת יתר משום שבתפקיד סמנכ"ל הכספים הוא אחד משומרי הסף באוניברסיטה, ואמור לוודא כי היא פועלת כראוי בכל העניינים הנתונים לאחריותו.
בנובמבר 2016 הודיע הממונה על השכר למנכ"ל האו"פ כיהתשלומים שהאו"פ שילמה למר לזרוב הם חריגת שכר60.
בעקבות זאת, ועל פי הסכם בין מר לזרוב לממונה, השיב מר לזרוב לאו"פ בסוף דצמבר 2016 סכוםבסך 130,000 ש"ח בלבד61 .
הממונה על השכר מסר בנובמבר2017 למשרד מבקר המדינה כי יחידת האכיפה במשרדו נאותה להפחית מסכום ההשבה, לפנים משורת הדין, בין השאר עקב היענותו המידית של מר לזרוב לדרישת ההשבה, עובדה אשר "ייתרה את הצורך לפתוח בהליך מנהלי מולו", וזאת על פי מדיניות אחידה של יחידת האכיפה כלפי גופים המפוקחים על ידי הממונה על השכר .
מנכ"ל האו"פ וסמנכ"ל משאבי אנוש של האו"פ מסרו בתשובותיהם מאוגוסט 2017 למשרד מבקר המדינה כי האו"פ הפיקה לקחים מהעניין האמור, וקבעה נוהל המגדיר כללים שימנעו הישנות מקרה חריג מסוג זה.
ליקויים בתיעוד מסמכים ובשמירתם: נמצא כי באו"פ אין מסמכים המתעדים את ההחלטה שהביאה לשינוי אופן התשלום למר לזרוב במרץ 2006 .
לטענת האו"פ, אין בידיה "אסמכתאות או אישור בכתב לביצוע הפיצול בשכר", ולפיכך לא יכל ו מנהליה להסביר את הסיבה לשינוי באופן העסקתו של מר לזרוב בעבודתו כמרכז הוראה, ולא ידעו מי החליט על כך.
עוד מסרו מנהלי האו"פ בנובמבר ובדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה, שלא איתר ו הסכם העסקה נוסף מתחילת מאי 2006, שנחתם בין האו"פ למר לזרוב סמוך למועד שבו פוצל שכרו.
58 מר דוד קליבנסקי כיהן כמנכ"ל האו"פ מנובמבר2004 ועד לסוף ספטמבר2009.
59 מר עמית שטרייט מכהן כמנכ"ל האו"פ מאוקטובר2009.
60 באוגוסט2016 פורסמה כתבה בעיתונות בעניין שתי משרותיו של מר לזרוב באו"פ ואופן התשלום עבורן.
לאחר מכן, בספטמבר 2016 , פנה הממונה על השכר לאו"פ לבדיקת הנושא.
בערכי נטו מוסדות להשכלה גבוהה | 1577 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאו"פ כי עליה לתעד כראוי את פעולותיה המינהליות ולשמור על הסכ מי ההעסקה ש היא חותמת עם עובדיה, ובייחוד עם המועסקים בתפקידים בכירים.
בהיעדר אסמכתאות אין אפשרות לפיקוח נאות , לבקרה ולזיכרון ארגוני ארוך טווח.
ב-1981 קבעה אוניברסיטת תל אביב (להלן- אוניברסיטת ת"א) נוהל לעבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה של סגל מינהלי (להלן - נוהל סגל מ ינהלי של אוניברסיטת ת"א).
לפי הנוהל, עובד אינו רשאי לעבוד עבודה נוספת, אלא כן אם קיבל מראש ובכתב היתר לכך; תוקפו של ההיתר יוגבל ל-12 חודשים; לא יינתן היתר לעבודה נוספת במסגרת שעות העבודה הנהוגות באוניברסיטה; וייאסר על העובד להשתמש ברכוש האוניברסי טה, כמו מתקניה, שטחה או ציודה, לשם ביצוע עבודתו הנוספת.
עבודה נוספת של סמנכ"ל המחשוב: ליקויים באישור, בדיווח ובתשלום .
אישור עבודה נוספת בניגוד להוראות הממונה על השכר .
הממונה על השכר הנחה כאמור את המוסדות להשכלה גבוהה באפריל 2011 , כיהמוסד יהיה מקום עבודת ו היחיד של בעל תפקיד בכיר, ומלבד שכרו במוסד לא יהי ה זכאי לשכר כלשהו , למעט תשלום בעבור הרצאות שייתן ב מוסד אקדמי אחר, ובכפוף לכללים שנקבעו.
לאחר מכן, במאי 2011 , חתם סמנכ"ל אגף מחשוב וטכנולוגיות מידע באוניברסיטת ת"א (להלן - סמנכ"ל המחשוב) על הסכם העסקה עם "מחב"א - מרכז החישובים הבינאוניברסיטאי", עמותה המשותפת לאוניברסיטאות (להלן - מחב"א), ולפיו יחל לכהן, נוסף על כהונתו באוניברסיטה, גם כמנכ"ל מחב"א, בהיקף של חצי משרה.
בעבור תפקיד זה הוא קיבל שכר ישירות ממחב"א וביצע אותו בנוסף ובמקביל לתפקידו האחר כסמנכ"ל המחשוב של אוניברסיטת ת"א .
בסוף דצמבר 2016 - במהלך הביקורת - סיים סמנכ"ל המחשוב לכהן בתפקידו זה באוניברסיטה.
הביקורת העלתה כי מנכ"ל אוניברסיטת ת"א דאז, מר מרדכי כהן (להלן - מנכ"ל אוניברסיטת ת"א) וסמנכ"ל משאבי אנוש שלה אישרו ביוני 2011 את עבודתו הנוספת של סמנכ"ל המחשוב למרות הוראות הממונה על השכר מאפריל 2011 , ושבו ואישרו זאת בנובמבר 2013 ובאוגוסט2016.
ליקויים באישור העבודה הנוספת, שעות העבודה הנוספת והפיקוח עליהן .
בנוהל עבודה נוספת של סגל מ ינהלי באוניברסיטת ת"א נקבע כי על הגוף המאשר לבחון אם העבודה הנוספת אינה פוגעת ביכולתו של העובד להקדיש לאוניברסיטה את שעות העבודה המתחייבות מעצם תפקידו באוניברסיטה.
חוזה ההעסקה של סמנכ"ל המחשוב, שעליו חתם בפברואר 1982 - עוד לפני מינויו לסמנכ"ל, כולל גמול מיוחד "עבור נכונותו לעבוד שעות נוספות ובלתי מקובלות, נכונותו לעבוד בשבתות ובחגים", נכונותו להיענות בכל עת לקריאות וכיו"ב.
אוניברסיטת ת"א מסרה למשרד מבקר המדינה, כי סמנכ"ל המחשוב מועסק באוניברסיטה במשרה מלאה, ובמסגרת "תפקידו המחייב זמינות 24/7 " ובהתאם לחוזה העסקתו הוותיק קיבל גמול מיוחד עבור שעות נוספות גלובליות; כי משרתו היא משרת אמון ואינה מוגבלת בשעות עבודה; וכי הוא לא החתים שעון נוכחות באוניברסיטה בעת המעבר בין עבודתו בה לעבודתו הנוספת.
עוד מסרה כי המתחם הפיזי של מחב"א נמצא בקמפוס של אוניברסיטת ת"א.
הביקורת העלתה כי לא רק שמדובר בעבודה נוספת שאינה מותרת, אלא שסמנכ"ל המחשוב עשה את עבודתו הנוספת כמנכ"ל מחב"א בעת ובעונה אחת עם עבודתו כסמנכ"ל באוניברסיטה, וכי האוניברסיטה לא קבעה הפרדה כלשהי בין שתי משרותיו , לא מבחינת שעות עבודתו ולא מבחינת השימוש במתקני האוניברסיטה ו בתשתיותיה .
מאח ר שסמנכ"ל המחשוב לא החתים שעון נוכחות באוניברסיטה בעת המעבר בין העבודות, בידי אוניברסיטת ת"א לא היה מידע כמה שעות הוא הקדיש בפועל לתפקידו הנוסף כמנכ"ל מחב"א.
העבודה הנוספת התבצעה במהלך שעות העבודה באוניברסיטה, בלא פיקוח של אוניברסיטת ת"א ומתוך טשטוש הגבולות שבין שתי המשרות .
יתר על כן, מאחר שסמנכ"ל המחשוב קיבל גמול כספי המפצה על "זמינות 24/7 ", הרי לכאורה הוא מחויב להיות זמין בכל שעות היממה לטובת תפקידו באוניברסיטה, ולכן לא נותר לו כלל וכלל זמן עבור עבודה נוספת.
לפיכך לא זו בלבד שעבודתו הנוספת במחב"א פגעה בזמינותו לעבודתו באוניברסיטת ת"א, אלא שהוא קיבל כפל שכר בגין אותן שעות עבודה משני גופים שונים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל אוניברסיטת ת"א ולסמנכ"ל משאבי אנוש דאז על שאישרו, בניגוד לנוהל סגל מ ינהלי של אוניברסיטת ת"א , את ההעסקה הנוספת של סמנכ"ל המחשוב בעבודה ניהולית האסו רה על פי הנחיות הממונה על השכר.
אוניברסיטת ת"א מסרה בתשובתה מאוגוסט 2017 למשרד מבקר המדינהכי הוועד המנהל של מחב"א בחר בסמנכ"ל המחשוב למנכ"ל מחב"א כבר ב מרץ 2011 , ומנהלי אוניברסיטת ת"א אישרו אתמינויו זה כיוון שסברו שהדבר יתרום לאוניברסיטה , בהתחשב בקשרים בין עבודתו באוניברסיטה לתפקידו במחב"א.
אוניברסיטת ת"א טענה כי קיימת "סינרגיה גבוהה " בין שני התפקידים, כי עבודתו של סמנכ"ל המחשוב באוניברסיטה הייתה שלמה ומלאה וכי עבודתו הנוספת לא פגעה בזמינותו עבור עבודתו באוניברסיטה.
עוד מסרה אוניברסיטת מוסדות להשכלה גבוהה | 1579 .
ת"אכי מכתבו של הממונה מאפריל 2011 הגיע לאוניברסיטאות בעיצומו של משא ומתן בין הממונה לנציגי האוניברסיטאות בעני ין תנאי העסקתם של הבכירים באוניברסיטאות, וכי משא ומתן זה נמשך עד מאי 2015 ; כמו כן, פסק הדין של בג"ץ בנושא סמכותו של הממונה62 ניתן רק באוגוסט2015 ; לפיכך, עד אז לא שונו תנאי העסקתם של הבכירים.
אוניברסיטת ת"א מסרה גם כי מאחר שסמנכ"ל המחשוב היה אמור לפרוש לגמל אות פחות משנה לאחר מכן, באפריל 2016 , מנהליהאיפשרו לו להמשיך בעבודתו כסמנכ"ל נוסף על עבודתו במחב"א, ואולם העסקתו זו נמשכה עד דצמבר 2016 מאחר ש תהליך גיוס מחליף לסמנכ"ל נתקל בקשיים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת אוניברסיטת ת"א כי אין בהסברים אלו שום הצדקה לשלם לסמנכ"ל תוספת לשכרו, כאשר הוא אמור להיות זמין לעבודתו באוניברסיטה.
חריגה בגובה שכרו של סמנכ"ל המחשוב .
בעקבות הוראת הממונה על השכר ממאי 2015 על הסדרת שכר הבכירים באוניברסיטאות הוא בדק באוניברסיטת ת"א בשנת 2015 את חריגות השכר של בעלי תפקידים בכירים.
בבדיקה זו הוא העלה כי עשרה מהם, ובהם סמנכ"ל המחשוב, קיבלו שכר גבוה יותר מן המותר על פי הוראותיו.
הממונה סיכם בדצמבר 2015 ובינואר 2016 עם אוניברסיטת ת"א ועם בכירים אלו על הסדר להשבת הכספים שבחריגה, והכספים הושבו.
סמנכ"ל המחשוב השיב לאוניברסיטה למעלה מ-100,000 .
ש"ח עלה שבחריגות השכר שאיתר הממונה על השכר לא הובאה בחשבון השתכרותו של סמנכ"ל המחשוב מעבודתו הנוספת במחב"א, וממילא הממונה גם לא דרש את הפסקת עבודתו הנוספת של הסמנכ"ל שבוצעה תוך כדי חריגה מהוראותיו.
הדבר נבע מהיות מחב"א גוף נפרד מאוניברסיטת ת"א, ולכן לא ידע הממונה על עבוד תו הנוספת של הסמנכ"ל כ שבדק את החריגות שנעשו באוניברסיטה.
אוניברסיטת ת"א, מצידה, לא דיווחה לו על כך אף שידעה על ההוראות בדבר איסור השתכרות נוספת של בעלי תפקידים בכירים.
היות ש מחב"א זוכה לתקצובן של האוניברסיטאות החברות בה, ראוי שהממונה על השכר יכלול בבדיקותיו גם את השכר שמקבלים עובדי מחב"א.
נוכח הממצאים שעלו בביקורת, על הממונה על השכר לבחון את סמכותו בעניין, ובכלל זה לבחון אם על הסמנכ"ל למחשוב להשיב כספים מתקופת עבודתו הכפולה במחב"א ובאוניברסיטת ת"א.
62 בג"ץ3250/13 האוניברסיטה העברית בירושלים נ' שר האוצר (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) 1580 |דוח שנתי 68ג .
הממונה על השכר מסר באוקטובר 2017 למשרד מבקר המדינה כי יבחן את הנושא וינהג בהתאם לסעיף 29 .
ועד ראשי האוניברסיטאות .
ועד ראשי האוניברסיטאות (להלן - ור"ה) הוא פורום שחברים בו נציגים בכירים של האוניברסיטאות, והוא דן בנושאים המשותפים להן.
התקציב השנתי של ור"ה הוא כ -2.
5 מיליון ש"ח, ונושאות בו האוניברסיטאות.
המנכ"לים של האוניברסיטאות החברות בוור"ה מקיימים ביניהם סבב (רוטציה) כל שלוש שנים לאיוש תפקיד היו"ר של פורום המנכ"לים של ור"ה (להלן - יו"ר פורום המנכ"לים).
בביקורת נמצא שליו"ר פורום המנכ"לים משולם שכר בגין מילוי תפקידו זה בשיעור של 20% מן השכר ברוטו של מנכ"ל אוניברסיטה.
בכל אחת מהשנים התשע"ה-התשע"ו, 2016 -2015 , הייתה העלות השנתית של התשלומים ליו"ר פורום המנכ" לים 170,000 ,ש"ח.
יוצא אפוא שהאוניברסיטאות שעיקר הכנסותיהן הן מכספי הציבור והמדינה, הקימו גוף וולונטרי לצרכים פנימיים ומשתמשות בכספי הציבור כדי לממן את פעילותו.
ות"ת מסרה בתשובתה מספטמבר 2017 למשרד מבקר המדינה כיאינה רואה פסול בכך שהמוסדות להשכלה גבוהה מקיימים גופים וולונטריים לצורך ייעול שיתוף הפעולה ביניהם, לרבות לצורך הצגת עניינם מול גופי שלטון, ואולם, בכל הנוגע לתשלום השכר האמור, על האוניברסיטאות לפעול בהתאם להנחיות הממונה על השכר.
בדוח של מבקר המדינה ממרץ 2009 על מערכת ההשכלה הגבוהה 63 (להלן- הביקורת הקודמת) צוין כי על הממונה על השכר לבחון אם תוספת השכר של יו"ר פורום המנכ"לים היא בגדר חריגת שכר, ואם כן, עליו לטפל בנושא כנדרש.
צורך זה עלה משום שמדובר בתוספת שכר הניתנת למנכ"ל אוניברסיטה, שהיא גוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 .
על פי הסברי ראש מינהל ור"הלמשרד מבקר המדינה באוגוסט 2016, ההסדר של תשלום שכר ליו"ר פורום המנכ"לים נקבע בעל פה עם הממונה על השכר דאז בשנת 2010 , לאחר פרסום דוח הביקורת הקודמת.
כמו כן, הסדר זה צוין במכתבה של יו"ר ור"ה דאז ונשיאת אוניברסיטת בן -גוריון בנגב פרופ' רבקה כרמי, מאוקטובר 2010, אל הממונה על השכר דאז.
ור"ה מסר בתשובתו מאוגוסט 2017 למשרד מבקר המדינה כי יו"ר פורום המנכ"לים משקיע שעות רבות במטלה זו מעבר לתפקידו העיקרי כמנכ"ל אוניברסיטה.
עוד מסר, כי בעבר כיהן בתפקיד זה אדם חיצוני, שעלות העסקתו .
63 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה , מרץ 2009 ', עמ12-9.
מוסדות להשכלה גבוהה | 1581 .
הייתה דומה לז ו של מנכ"ל אוניברסיטה , וכי סידור זה חוסך בעלויות וזכה להסכמת הממונה על השכר.
בביקורת הנוכחית עלה כי הממונה על השכר דאז לא בחן אם תוספת השכר של יו"ר פורום המנכ"לים היא בגדר חריגת שכר, כפי שנדרש לעשות בעקבות הביקורת הקודמת; הוא גם לא השיב למכתבה האמור של יו"ר ור"ה דאז, ולא אישר ולא פסל את קביעתה.