HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהקשר לכך כתבה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) לשר הפנים בפברואר 2017" : בית המשפט העליון פסק בהקשר זה, כי במקרה שבו זכויות יסוד מונחות על הכף - הרי שגם בהינתן אילוציה של הרשות המינהלית, ואף כאשר קיימים שיקולים לוגיסטיים מסובכים, דחייה של מספר חודשים בודדים היא סבירה בנסיבות, אך לא מעבר לכך".
בית הדין לעררים דן בעניינו של אזרח סודן שהגיש את בקשתו למקלט מדיני בפברואר 2014 והמתין יותר מ-30 חודשים שבקשתו תידון.
בנובמבר 2016 ציין בית הדין לעררים בעניין זה: "במסגרת הנוהל נקבעו לוחות זמנים וסדרי עבודה (ככל שלא נדחתה הבקשה על הסף, תועבר הבקשה להכרעה בסדר דין מקוצר בתוך שבועיים ממועד הריאיון, ובפורום המליאה בתוך חודשיים ממועד הריאיון), והגם שלא נקבעו מועדים קשיחים למתן החלטה בבקשה, קו מנחה הוא במשפט המינהלי כי רשות מינהלית אמורה לקבל את החלטותיה ולבצע את הפעולות שבאחריותה, בתוך פרק זמן סביר.
מצב בו רשות מינהלית אינה מחליטה במשך שנים אינו סביר ואינו ראוי, מקל וחומר, כשעסקינן בהחלטה בה תלוי מימוש זכויות בסיסיות ואין צפי ברור לסיום התהליך.
היעדר החלטה בבקשות המקלט, יוצר חוסר וודאות וערפל נורמטיבי ביחס לזכויותיהם ומעמדם של מבקשי המקלט בישראל ובייחוד אלו החוסים, לעת הזו, תחת הגנה זמנית"27 .
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67ב (2017 ), בפרק "הטיפול בהסדרת מעמדם האזרחי של בני משפחה זרים של ישראלים", עמ' 1071 -1013 ; דוח שנתי66 א(2015 ), בפרק "מיצוי הטבות מס והשירות לנישום", עמ' 259 .
; ראו גם פרופ' יזמיר, הסמכות המינהלית , כרך ב' (התשנ"ו) עמ' 674.
26 בג"ץ4634/04 רופאים לזכויות אדם נ' השר לביטחון פנים , (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
לפסק דינה של השופטת פרוקצ'יה 27 )ערר (ת"א 1202 -16 א.
מ נ' רשות האוכלוסין וההגירה (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
) 1436 | דוח שנתי68ג .
תרשים 4 : מספר בקשות המקלט שהטיפול בהן לא הסתיים עד סוף 2017 , לפי שנות הגשתן .
מהתרשים עולה כי רשות האוכלוסין לא סיימה את הטיפול בבקשות מקלט שהוגשו בשנים קודמות, ובכלל זה בבקשות שהוגשו לפני כשמונה שנים.
בלוח שלהלן מפורט אופן הטיפול בבקשות המקלט שהוגשו בשנים2009 עד2017 .
בלוח מפורטים נתונים הנוגעים לחלק משלבי הליך הטיפול בבקשות מקלט: מספר בקשות המקלט שהוגשו בשנים 2017 -2009 , מספר הבקשות שנדחו על הסף (שלא עקב שיהוי בהגשתן), מספר הבקשות שטופלו בסדר דין מקוצר, מספר הבקשות שהובאו לדיון במליאת הוועדה המייעצת ומספר הבקשות שאושרו ולמגישים אותן ניתן מעמד פליט.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1437 .
לוח 1 : נתונים הנוגעים לחלק מהליך הטיפול בבקשותמקלט 28 .
2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 סה"כ .
מספר הבקשות שהוגשו 4,262 5,116 504 1,341 3,963 2,690 7,501 15,272 14,784 55,433 .
מספר הבקשות שנדחו על הסף .
שלא עקב שיהוי בהגשתן 2,050 2,938 196 745 166 135 706 614 271 7,821 .
שטופלו בסדר דין מקוצר 2,088 1,156 140 188 952 896 621 342 463 6,846 .
מספר הבקשות שהובאו לדיון .
במליאת הוועדה המייעצת 171 68 16 23 137 31 3 11 2 462 .
וניתן למבקש מעמד פליט 2 6 8 .
המקור: נתוני רשות האוכלוסין, בעיבוד משרד מבקר המדינה, למעט הנתונים לגבי "מספר הבקשות שאושרו וניתן למבקש מעמד פליט", הלקוחים מרשות האוכלוסין, סיכום 2016 יעדים 2017 .
"בקשות נוספות אושרו באותה שנה במעמד "אחר .
מהלוח עולה כי במהלך השנים אלפי בקשות טופלו בסדר דין מקוצר ומאות הובאו לדיון במליאת הוועדה; משנת 2015 חל גידול ניכר במספר הבקשות למקלט שהוגשו ורובן לא נדחו על הסף; וכי במשך כתשע שנים העניק שר הפנים מעמד פליט ל-52 מבקשי מקלט.
יצוין כי שמונה מהמבקשים שהוכרו כפליטים הם זרים שאינם בני הרחקה מאריתראה.
כדי שרשות האוכלוסין תמלא את חובתה לתת שירות במהירות הראויה, ומאחר שההחלטה לגבי בקשות מקלט קובעת בעצם את זכויותיהם של המבקשים, וכדי שהמבקשים לא יהיו תלויים בין שמיים וארץ, על הרשות לקבוע משכי זמן מירביים לביצוע כל שלב בהליך הטיפול ולהטמיע את הכללים שנקבעו בעניין זה בקרב עובדי הרשות29.
28 יצוין כי לא כל הבקשות שטופלו מצויות בלוח זה, בין היתר הלוח לא מתייחס לבקשות שטופלו בסדר דין מהיר.
29 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 67ב (2017 ), בפרק "הטיפול בהסדרת מעמדם האזרחי של בני משפחה זרים של ישראלים", עמ' 1071-1013 .
לאתר עיכובים וצווארי .
נמצא כי רשות האוכלוסין לא קבעה לוחות זמנים לגבי רוב שלבי הליך הטיפול בבקשות מקלט, ובכלל זה לא קבעה בתוך כמה זמן תידרש יחידת ה-RSD להחליט אם בקשה שהועברה לבחינתה תידחה על הסף; בתוך כמה זמן ממועד הגשת הבקשה יתקיים הריאיון הבסיסי או הריאיון המקיף; בתוך כמה זמן תחליט היחידה באיזה סדר דין תטופל הבקשה; ובתוך כמה זמן ממועד מסירת בקשה ליו"ר הוועדה המייעצת, למנכ"ל הרשות או לשר הפנים, הם יידרשו לקבל החלטה בעניינה.
כמו כן, הרשות אינה עוקבת אחר שלבי הטיפול בבקשות, כדי לאתר עיכובים וצווארי בקבוק.
בשנת2015 קבע בית המשפט העליון כי "קצב הטיפול בבקשות אלה רחוק מלהניח את הדעת"]בקשות למקלט[30 .
גם ביתהמשפט המחוזי קבע באותה שנה: "נראה כי הגיעה העת לבחון את תפקודו של מנגנון בחינת בקשות להכרה במבקש מקלט כפליט ולנסות להסדיר את ההליכים כך שבחינת בקשות תארך פרק זמן סביר, באופן שבו יהיה צפי ברור למועד סיום ההליך ובלא שמבקש המקלט ימצא עצמו תלוי בין שמים וארץ ללא כל אפיק ברור של מיצוי ההליך וקביעת מעמדו, באופן שיאפשר את בחינת בקשותיו האחרות לגופו של עניין"31 .
משרד מבקר המדינה ניתח את נתוני רשות האוכלוסין בעניין בקשות המקלט בפרק הזמן יולי 2009 עד דצמבר 2017 .
להלן פירוט הבקשות שהטיפול בהן הסתיים: 1,890 (כ-3.
4%) מ-55,433 בקשות שנפתחו בפרק זמן זה נדחו על הסף בשל שיהוי בהגשתן (על כך ראו בהרחבה בהמשך); 7,822 (כ-14% ) מהבקשות נדחו על הסף מסיבות אחרות (בין היתר בגין אי-זיהוי או היעדר עילה); 10,804 (כ-19% ) מתיקי הבקשות נסגרו מסיבות שונות (בין היתר מטעמים של חוסר שיתוף פעולה, עזיבה מרצון את הארץ ופתיחת הליך אחר); 6,846 (כ-12% ;) מהבקשות נדונו בסדר דין מקוצר 462 (כ-0.
8% ;) מהבקשות נדונו בסדר דין רגיל 1,495 (כ-2.
7% ) ;מהבקשות נדונו בסדר דין מהיר 52 (כ-0.
09% ,) מהבקשות אושרו והמגישים אותן קיבלו מעמד פליט.
יתר הבקשות פתוחות ומצויות בטיפול.
קרוב ל-40% מהבקשות שהוגשו בתקופה הזו נדחו אפוא על הסף או נסגרו מסיבות שונות כאמור.
30 בג"ץ8665/14 דסטה נ' הכנסת , פס' 3 לפסק דינה של השופטת חיות (פורסם במאגר ממוחשב; 11.
) 31 )'עת"מ (חי 49098 -10-14 פלוני נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
) משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1439 .
משרד מבקר המדינה בדק את משך שלבי הטיפול בבקשות למקלט שהוגשו בשנים 2017 -2014 .
נמצא כי בקשת מקלט מטופלת בתוך 8.
5 ( חודשים257 ימים) בממוצע; יחידת ה-RSD מגבשת חוות דעת בתוך כ-4.
5 ( חודשים141 ימים) בממוצע32 ; יו"ר הוועדה המייעצת מגבש המלצה בהליך מקוצר בתוך 4.
5 ( חודשים142 ימים) בממוצע; הוועדה המייעצת מגבשת המלצה בתוך 3.
ימים) בממוצע יש לציין כי החישובים לגבי משך זמן גיבוש חוות דעת ביחידה וגיבוש המלצה בוועדה המייעצת נסמכו על כמחצית מהבקשות שטופלו ביחידה ובוועדה בהתאמה, שכן נתונים רבים במערכת המידע של רשות האוכלוסין היו שגויים ולא אפשרו ניתוח והסקת מסקנות.
הרשות לא קבעה אפוא לוחות זמנים ל גבי שלבי הליך הטיפול בבקשות מקלט, אף שבית המשפט המחוזי העיר בעניין זה בשנת 2015 .
בפועל הסתכם משך הזמן הממוצע של הטיפול בבקשת מקלט בשמונה חודשים וחצי, ולכל אחד מן הגורמים המעורבים בטיפול - יחידה ה-RSD , יו"ר הוועדה המייעצת ומליאתהוועדה - נדרשו בממוצע כמה חודשים להשלמת חלקו בטיפול.
זאת ועוד, נתוני רשות האוכלוסין הם שגויים בחלקם ואינם מאפשרים ניתוח והסקת מסקנות מלאות ומהימנות.
רשות האוכלוסין מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כיחלו שינויים של ממש בנושא ההגירה.
הרשות ציינה את התמודדותה עם תופעת ההסתננות בתחילת העשור האחרון ואת ביטול הצורך באשרת כניסה ממדינות אוקראינה וגאורגיה, גורמים שהביאו לעלייה ניכרת במספר הבקשות המוגשות מדי שנה.
רשות האוכלוסין הוסיפה כי רובן המכריע של הבקשות למקלט הן בקשות סרק.
הרשות ציינה כי נוכח השינויים כאמור, נוכח מורכבות הטיפול בבקשות למקלט ונוכח ההבדל בין מאפייני מדינות המוצא, נראה שבלתי אפשרי לקבוע פרק זמן מירבי לביצוע כל שלב בטיפול.
הדברים מקבלים משנה תוקף נוכח נסיבות שונות שהרשות פועלת בהן, ובכלל זה גודלו הפיסי של המבנה שבו היא פועלת, שינויים בתקינת כוח האדם בה ומשך הזמן הנדרש להכשרת העובדים העוסקים בטיפול בבקשות לקבלת מקלט.
יו"ר הוועדה המייעצת , עו"ד א' , מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 ,כי בעקבות שינויים שנעשו בנוהל הטיפול במבקשי מקלט מטפל היו"ר לבדו בבקשות למקלט בסדר דין מקוצר, ולא בשיתוף משרד החוץ, משרד המשפטים ומשרד הפנים, כפי שהיה נהוג קודם לכן.
32 יש לציין כי מנתוני רשות האוכלוסין אין דרך לאתר את הגורם לעיכוב בגיבוש חוות הדעת של היחידה.
ייתכן שהשיטה הקודמת היא שגרמה להתארכות זמן הטיפול בבקשות בסדר דין מקוצר.
נוכח חובתה של רשות האוכלוסין על פי הדין לתת שירות במהירות הראויה ובלא שתיגרם לפונים טרחה יתרה, נוכח הביקורת של בתי המשפט על משך טיפולה בבקשות המקלט, ונוכח הצורך שלא להשאיר את מבקשי המקלט תלויים בין שמים וארץ בכל הנוגע לזכויותיהם ולמעמדם - על הרשות לקבוע לוח זמנים לכל שלב בהליך הטיפול ולעקוב אחר ההליך.
כך תוכל הרשות לעמוד על הסיבות להתארכות משך הטיפול, לאתר צווארי בקבוק הגורמים לעיכוב בטיפול ולנקוט את הפעולות הנדרשות לשיפור המצב.
על מנת שהמעקב יהיה יעיל ויאפשר לה להציג תמונה מדויקת של הטיפול בבקשות המקלט, על הרשות לפעול לאלתר לטיוב הנתונים המצויים במערכת הממוחשבת שלה.
עיכוב במינוי יו"ר לוועדה המייעצת .
ליו"ר הוועדה המייעצת יש תפקיד מרכזי בטיפול בבקשות מקלט בסדר דין מקוצר או מלא: הוא דן בבקשות מקלט שהועברו לטיפולו במסגרת סדר דין מקוצר ומוסר את המלצתו בעניינן למנכ"ל רשות האוכלוסין, וכן מנהל מתוקף תפקידו את ישיבות מליאת הוועדה שבהן נדונות בקשות מקלט המטופלות בסדר דין רגיל; המלצת הוועדה נמסרת לשר הפנים , לצורך החלטה אם להכיר במבקש כפליט או לדחות את בקשתו.
בשנת2010 מונה עו"ד א' ליו"ר הוועדה המייעצת.
עו"ד א' שימש בתפקידו עד יולי 2015, אזהודיע על פרישתו.
באוקטובר 2015 התריע מנהל מינהל אכיפה לפני מנכ"ל הרשות דאז על ההשפעות של היעדר יו"ר לוועדה המייעצת.
מנהל היחידה מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי היעדר יו"ר לוועדה המייעצת גורם לאי -סיום הטיפול בבקשות מקלט ולהמשך שהייתם של המבקשים בישראל, מאחר שעצם בקשת המקלט מעניקה למבקשים חסינות מהרחקה.
נמצא כי רק במרץ 2016 , כשמונה חודשים לאחר שסיים עו"ד א' את תפקידו, מינה שר הפנים אריה מכלוף דרעי את עורך דין ב' ליו"ר הוועדה.
ביולי 2016 מינה שר הפנים את עורך דין א' בשנית ליו"ר הוועדה, וקבע כי הוא ישמש בתפקיד זה בצוותא עם עו"ד ב'.
שר הפנים ציין כי מינוי יו"ר נוסף לוועדה נועד להאיץ את קצב הטיפול בבקשות למקלט מדיני.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1441 .
אלפי זרים שאינם בני .
לדברי עו"ד א', לפני פרישתו בשנת 2015 הוא סיים את הטיפול בכל בקשות המקלט בסדר דין מקוצר שהיו על שולחנו.
עו"ד א' הוסיף כי לאחר פרישתו התארך זמן הטיפול, אך עם שובו לתפקיד כיו"ר נוסף מונו עוזרות משפטיות המסייעות בהכנת התיקים לטיפול בסדר דין מקוצר, ועקב כך כל הבקשות המוגשות לו מטופלות עוד באותו החודש.
הותרת הוועדה המייעצת ללא יו"ר במשך חודשים גרמה לעיכובים בהשלמת הטיפול בבקשות מקלט שטרם הסתיים הטיפול בהן.
עם התפנות התפקיד של יו"ר הוועדה המייעצת, ע ל רשות האוכלוסין לפעול למינוי יו"ר חדש לוועדה.
עיכובים מתמשכים בטיפול בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה .
במשך יותר מעשור, ובעיקר בשנים 2012 -2006 , נכנסו לישראל עשרות אלפי זרים שאינם בני הרחקה; בשנת 2017 עדיין שוהיםבה כ-37,000 מהם, רובם המכריע מאריתראה ומסודן.
כדי לאפשר לזרים כאמור תנאי מחיה בסיסיים, יש לאפשר להם לעבוד ולהתפרנס משכר עבודתם או לחלופין לספק להם תנאי מחייה בסיסיים, כל עוד לא קיימת אפשרות להחזירם למדינת מוצאם.
משנת 2008 מדיניות הממשלה היא שלא לתת רישיוןעבודה לזרים שאינם בני הרחקה, ומכאן גובר הצורך של אלו מהם המבקשים מעמד של פליט לקבל החלטה בזמן סביר אודות מעמדם, שכן, מעמד של פליט חובק עמו גם את הזכות לעבוד.
עד שנת2013 לא טיפלה רשות האוכלוסין בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה, למעט קליטת הבקשות וזיהוי המבקש33.
כלומר, היא לא ביצעה להם ריאיון מקיף ולא גיבשה הערכה בדבר הבקשות שהגישו, וממילא לא התקבלו החלטות בבקשות האלה.
בספטמבר 2013 קבע בג"ץ: "נראה, כי ישנו קושי להחזיק במדיניות של הגנה זמנית לאורך זמן, ונדרש לאחר חלוף הזמן לבחון באופן פרטני את הזכאות של חברי הקבוצה למעמד פליט"34 .
בעקבות עתירה זו החלה רשות האוכלוסין באפריל 2013 לטפלבבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה.
מתחילת שנת 2013 עד אמצע אוגוסט2017 הוגשו39,816 בקשות מקלט, 13,902 (כ-35% ) מהן הגישו זרים שאינם בני הרחקה35.
33 יש לציין כי לא היה באפשרותם של זרים שאינם בני הרחקה להגיש בקשות מקלט לגופים אחרים.
34 בג"ץ7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת (פורסם במאגר ממוחשב, 16.
) 35 8,557 בקשות הגישו נתיני אריתראה, ו -5,345 .
בקשות הגישו נתיני סודן 1442 | דוח שנתי68ג .
בעקבות עתירה שהוגשה לבג"ץ בדבר החזקה במשמורת36 של זרים שאינם בני הרחקה37 , הגיש ראש מינהל אכיפה תצהיר לבית המשפט בפברואר 2015 , ובו ציין כי להערכתו תסייםהיחידה למבקשי מקלט בתוך שנה את הטיפול ב-3,519 בקשות מקלט שהגישו אזרחי אריתראה וסודן מתחילת שנת 2013 עדפברואר 2015 .
(כולל מבקשי מקלט מחבל דארפור שבסודן בעניין מבקשי מקלט אלה ראו גם להלן).
עד אפריל 2017 , יותר משנה לאחר המועד שבו הייתה רשות האוכלוסין אמורה לסיים את הטיפול בבקשות האמורות בהתאם להערכתה בתצהיר שמסרה לבג"ץ, היא סיימה את הטיפול בכ-28% ( מהן בלבד 995 מ-3,519 בקשות).
בשנים 2016 -2015 הגישו זרים שאינם בני הרחקה כ -7,450 בקשות מקלט ; עד אותו מועד טרם הסתיים הטיפול ביותר ממחציתן (4,271 )בקשות.
עד אפריל 2017 לא סיימה אפוא הרשות לטפל בכ -6,800 בקשות מקלט שהגישו זרים שאינם בני הרחקה.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי עד לסו ף אוגוסט 2017 הסתיים הטיפול בכ -38% מהבקשות אליה ן התייחסו בתצהיר לבג"ץ.
הרשות הוסיפה כי חלק מהבקשות נסגרו לפני שהוכרעו לחיוב או לשלילה, בשל יציאתם של מבקשי המקלט מהארץ.
לגבי 2,266 הבקשות הנותרות אליהן התייחסה בתצהיר לבג"ץ, כ-72% מהן הגישו מבקשי מקלט מחבל דארפור שבסודן (ראו להלן), ואת היתר (כ-28% ) הגישו מבקשי מקלט מאריתראה ומחבלים אחרים של סודן.
בנובמבר2016 פסק בית הדין לעררים לגבי בקשות מקלט של נתיני אריתראה וסודן שעל פי הערכתו של ראש מינהל אכיפה מפברואר 2015 היו צריכות להיות מוכרעות בתוך שנה, כי "אי עמידה בסד הזמנים שהעמיד וחלוף הזמן הרב גם מאז (כמעט שנה נוספת), ]רשות האוכלוסין[ המשיב אשר גם במהלכו לא הנהיג המשיב סדרי עבודה ועדיפויות אשר יאפשרו קידום הטיפול בבקשות אותן התחייב לסיים על מנת למנוע השהייה בלתי מוצדקת נוספת בבקשות אלה (ועל פניו, גם לא קודם קצב הטיפול מאז מונו שני יושבי ראש לוועדה) ולמעשה, מאז נמסרה ההתחייבות ועד כה, בחלוף כמעט שנתיים, ניתנה הכרעה לפי נתוני המשיב, רק ב-373 בקשות שהיו תלויות ועומדות במועד הקובע - מצדיקים התערבות ונקיטת צעדים שיובילו לתיקון המעוות".
בית הדין קבע כי אם לא תתקבל החלטה בדבר בקשת .
36 לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב -1952 , שוהה שלא כדין יוחזק במשמורת עד ליציאתו מישראל או עד להרחקתו ממנה.
בית המשפט העליון הגביל תקופה זו ל -60 ימים בעע"מ 8101/15 אלמסגד גריוסוס צגטה נ' שר הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
מקום משמורת מוגדר בחוק כאחת החלופות האלה: בית סוהר; מקום מעצר; מקום משמורת מיוחד שייקבע לצורך משמורת בצו; מקומות אחרים שייקבעו בצו.
37 בג"ץ8665/14 דסטה נ' כנסת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
15) משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1443 .
המקלט של העורר בתוך90 /ימים, יינתן לו רישיון מסוג ב1 המאפשר לו לעבוד בישראל38 .
בפברואר2017 התריעה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) לפני שר הפנים כי יש קושי משפטי של ממש להגן על קצב הטיפול בבקשות מקלט, בייחוד של מבקשי מקלט מאריתראה ודארפור.
המשנה כתבה כי "נוכח העובדה שעברה שנה מאז המועד האחרון בו היה על המדינה להשלים את בדיקת בקשות המקלט על-פי הערכתה שלה בבג"ץ, המצב הנוכחי אינו עומד באמת-מידה זו".
המשנה הוסיפה: "אחת המשמעויות הישירות של חובת ההגינות היא שעל המדינה לשאוף לפעול כפי שהיא מצהירה.
ואכן בענייננו הודיעה כאמור המדינה, כי זמן הטיפול המוערך ב-3,500 הבקשות שהיו פתוחות באותו הזמן הוא כשנה.
מאז הוכרעו כ-400 בקשות מאותה קבוצת בקשות למעמד פליט.
הווה אומר, למרות שעברה שנה מתום התקופה שעליה הצהירה המדינה כתקופה בה תסתיים בדיקת כל אלפי בקשות המקלט מאריתראה וסודן, הסתיים הטיפול רק בכ -10% מסך הבקשות שלגביהן ניתנה ההערכה המקורית.
על כן, נראה כי המדינה חורגת בעליל מתחומי ההתנהגות הסבירה" (ההדגשה במקור).
שר הפנים השיב למשנה במרץ 2017 כי על מנת לזרז את קצב הטיפול בבקשות מקלט הוא פעל בכמה מישורים: הוא הורה למנות יו"ר לוועדה המייעצת לאחר תקופה שבה לא היה יו"ר לוועדה, ובהמשך הורה למנות לוועדה יו"ר נוסף; הוא ביקש עוד ביוני 2016 לבצע שינויים בנוהל הטיפול במבקשי מקלט, כדי שיהיה אפשר לבחון במהירות את בקשות המקלט שהגישו מבקשי מקלט מגאורגיה ואוקראינה, שבמספרם חלה עלייה ניכרת; הוא הנחה את מנהל מינהל אכיפה להביא לפניו הצעה להגדלת כוח האדם ביחידה (בנוגע לטיפול בבקשות מקלט של אזרחי גאורגיה ואוקראינה ולהיקף כוח האדם ביחידת ה-RSD - ראו להלן).
בשנים 2017 -2016 הגישו אלפי אזרחים של גאורגיה ואוקראינה, שהם בני הרחקה מישראל, בקשות לקבלת מקלט בישראל.
נמצא כי בשל הצורך לטפל בדחיפות בבקשות אלה, השהתה רשות האוכלוסין את הטיפול בבקשות המקלט שהגישו זרים שאינם בני הרחקה.
מנהל מינהל אכיפה מסר למשרד מבקר המדינה בזמן ביצוע הביקורת כי עומס העבודה המוטל על היחידה למבקשי מקלט אינו מאפשר לה לטפל בכל הבקשות בתוך פרק זמן סביר, ולכן יש צורך לקבוע סדרי עדיפויות לגבי הטיפול בבקשות המקלט שמגישים זרים ממדינות שונות.
מנהל מינהל אכיפה הוסיף כי החליט לתת עדיפות לטיפול בבקשות שהגישו אזרחים של גאורגיה ואוקראינה, מאחר שמדובר באזרחים שניתן לה שיבם לארצות מוצאם; לעומת זאת, גם אם תידחה בקשתו של זר שאינו בן הרחקה, כמו נתין אריתראה, הדבר לא יביא להרחקתו לעת הזו, וקרוב לוודאי שהוא ימשיך להתגורר בישראל.
38 )ערר (ת"א 1202 -16 א.
מ נ' רשות ה אוכלוסין וההגירה (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
) 1444 | דוח שנתי68ג .
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי ההערכה שמסר מנהל מינהל האכיפה לבג"ץ בפברואר 2015 התבססה על כמות בקשות המקלט שהיו תלויות ועומדות באותו מועד.
ואולם בקשות המקלט שהגישו אזרחים של גאורגיה ואוקראינה יצרו עומס בלתי צפוי ובלתי שגרתי על היחידה.
הרשות הוסיפה כי היחידה נדרשה לתת מענה מערכתי לבקשות הרבות שהגישו אזרחי גאורגיה ואוקראינה, לרבות באמצעות קביעת הליך בחינה ייעודי למבקשי מקלט מגאורגיה בנוהל הטיפול במבקשי מקלט, וכן נדרשה להסיט כוח אדם שיועד לטיפול בבקשות מקלט אחרות.
לדברי הרשות, הצורך להתייחס מיידית לאוכלוסיה זו בא על חשבון המשאבים שהוקצו לטובת הטיפול בבקשות מקלט האחרות.
טיפולה של מדינת ישראל בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה התאפיין משנת 2009 , מועד הקמתה שלהיחידה ל טיפול במבקשי מקלט , ברצף של כשלים: עד שנת 2013 לא טיפלה רשות האוכלוסין בבקשות מקלט שהגישו זרים שאינם בני הרחקה, ולאחר מכן לא עמדה הרשות בהצהרה שמסרה לבג"ץ בדבר סיום הטיפול באלפי בקשות מקלט שלא טופלו במשך כמה שנים.
גם משהגבירה הרשות את פעולתה בעניין זה לא היה בכך כדי לצמצם את הפערים, עוד בטרם נדרשה להתמודד עם עלייה חדה במספר בקשות מקלט של נתיני אוקראינה וגיאורגיה.
בהמשך, בשל עלייה חדה זו אף התרחבו הפערים שבין הבקשות שהוגשו לבין הבקשות שהטיפול בהן הסתיים , והרשות לא היתה ערוכה לטפל בהן .
במועד הביקורת טרם סיימה הרשות לטפל בכ-2,200 בקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה שלגביהן התייחסה בתצהיר לבג"ץ ובאלפי בקשות נוספות שהוגשו על ידי זרים שאינם בני הרחקה.
בתחילת שנת 2017 התריע משרד המשפטים לפני שר הפנים כי המדינה חורגת בעניין הטיפול בבקשות שהגישו זרים שאינם בני הרחקה מתחומי ההתנהלות הסבירה.
ואולם בפעולות שנקט שר הפנים לתיקון המצב לא היה די.
מציאות זו פוגעת בזכותם של זרים כאמור לדעת בהקדם אם החליטה המדינה להכיר בהם כפליטים, דבר שיכול לשפר לאין ערוך את מצבם הכלכלי והחברתי בתקופת שהייתם בישראל39 .
על מנכ"ל רשות האוכלוסין לגבש בדחיפות תכנית להשלמת הטיפול בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה ולפעול בנחרצות ליישומה.
אם ימצא מנכ"ל הרשות כי יש חסמים בפני השלמת טיפול כאמור, עליו להתריע על כך בכתב לפני שר הפנים, לצורך מציאת פתרון יעיל ואפקטיבי.
39 בנוגע לחסמים המקשים על זרים שאינם בני הרחקה להשיג עבודה בארץ והטיפול שהם מקבלים בתחומי הבריאות והרווחה בשנות שהייתם בארץ, ראו להלן בדוח זה ב פרק "זרים שאינם בני הרחקה - דוח מעקב" עמ' 53.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1445 .
הפרת חובת ההגינות בדחייה על הסף של בקשות מקלט בשל שיהוי בהגשתן .
רשות שלטונית מחויבת לפעול בהגינות כלפי הציבור.
בית המשפט העליון קבע כי " השלטון הוא נאמן, ונאמנות מחייבת הגינות, והגינות מחייבת התנהגות (דיונית ומהותית), שאינה מבוססת על אינטרס עצמי אלא על הצורך לקדם את טובת הכלל .
ח ובת ההגינות לא באה לקבוע 'כללי משחק' בין 'יריבים'.
היא באה לקבוע כללי התנהגות של 'ידידים'.
בנאמנות הפרטית, גם השלטון חייב להחניק כל אינטרס 'פרטי' או 'עצמי'.
עליו להפעיל את כוחותיו למען הציבור והכלל.
על -כן צריך השלטון לפעו ל ביושר ובטוהר לב; עליו לקיים את כללי הצדק הטבעי; עליו לפעול מתוך הכרה בשוויון בין בני-האדם; עליו לקיים את הבטחותיו.
עליו למסור מידע לציבור .
עליו לשקול שיקולים ענייניים בלבד; עליו לפעול מתוך אתיקה ציבורית.
עליו לפעול באופן שיאפשר לו להגשים את התפקיד הציבורי שהוטל עליו"40 (ההדגשה אינה במקור).
עוד קבע בית המשפט כי שינוי במדיניות המינהלית חייב להיעשות "ל לא הפליה, ולעמוד במתחם הסבירות, בדרישות המידתיות ובחובת ההגינות"41 .
בְּמ קֹום שבו רשות משנה את מדיניותה, עליה"להידרש במיוחד לשאלה האם השינוי צפוי לפגוע באופן קשה במי שהסתמך על המצב המשפטי הקודם, באופן שהחלת המדיניות המתוקנת לגביו הופכת לבלתי-צודקת, או בלתי-סבירה באופן קיצוני "42.
סעיף1(ג1 ) לנוהל הטיפול במבקשי מקלט קובע כי "נתין זר אשר יפנה לראשונה בבקשה למקלט מדיני לאחר שחלפה שנה מיום כניסתו לישראל, בקשתו תידחה על הסף".
סעיף 1(ג2 ) קובע כי אם יציג הנתין הזר טעמים מיוחדים להגשת בקשתו באיחור, תיבחן פנייתו על ידי ראש צוות מיחידת ה-RSD , וכי ראש צוות כאמור יהיה מוסמך להחליט על קבלת הבקשה לטיפול למרות האיחור בהגשתה.
במשך שנים בחנה רשות האוכלוסין בקשות מקלט גם אם הוגשו לאחר שחלפה שנה מיום כניסת המבקש לישראל, וזאת גם במקרים שבהם לא הוצגו טעמים מיוחדים לאיחור בהגשת הבקשה.
מספטמבר 2015 החלה הרשות לדחות על הסף בקשות כאמור, בהתאם לסעיף 1(ג1 ) לנוהל, שצוין לעיל שהיה בתוקף כאמור משנת 2011 .
40 בג"ץ164/97 קונטרם בע"מ נ' משרד האוצר, אגף המכס והמע"מ , פ''ד נב(1 )289 ,346-345 (1998.
) 41 בג"ץ1398/07 ד"ר יעל לביא -גולדשטיין נ' משרד החינוך - הגף להערכת תארים אקדמיים מחו"ל (פורסם במאגר ממוחשב, 10.
שם 1446 | דוח שנתי68ג .
נמצא כי רשות האוכלוסין שינתה את מדיניותה בעניין זה, בלי שיידעה על כך את הנתינים הזרים.
עוד נמצא כי בתוך כחודשיים (מספטמבר 2016 ועד לתום השבוע הראשון של נובמבר אותה שנה, בעקבות פסק דין של בית הדין לעררים) דחתה רשות האוכלוסין על הסף 1,620 בקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה, מכיוון שהוגשו שנה לאחר יום הכניסה לישראל.
נושא דחיית בקשות מקלט על הסף בשל איחור בהגשתן צוין בפסק דין של בית הדין לעררים, שציטט מפסק דין של בית המשפט העליון43 : "במיוחד ראוי לבית המשפט לנקוט משנה זהירות כאשר עניינו של מבקש המקלט נדחה על-ידי הרשות המנהלית על הסף, מבלי שבקשתו עברה את כל שלבי הבחינה האפשריים.
כאמור, מחיר הטעות עלול להיות משמעותי והאחריות הרובצת על כתפי בית המשפט כבדה עד מאד.
העובדה שרבים מנצלים לרעה את האפשרות להגיש בקשה למקלט מדיני, מה שיוצר עומס כבד על כל הרשויות המטפלות בנושא, ובתי המשפט בכללן, אינה יכולה לפגוע בהיקף ועומק הביקורת השיפוטית שיש להפעיל בכל מקרה ומקרה, שכן אין לפקוד על המבקש הבודד את עוון אותו ניצול לרעה".
בערר שהגיש אזרח אריתראה לבית הדין לעררים נטען כי השינוי הפתאומי במדיניות ולפיו יידחו על הסף בקשות מקלט שהוגשו באיחור אינו תקין מבחינה מינהלית.
בית הדין לעררים קבע בנובמבר 2016 : "אין ספק, כי הפררוגטיבה לעשות שימוש במגבלת הזמן אשר ]רשות האוכלוסין[ למשיב מצויה בנוהל, ומובן שאם היה נעשה השימוש בה מראש, סביר להניח כי לא הייתה נשמעת כל טרוניה.
ואולם, במציאות שעמדה אז, ניתן היה להניח באופן סביר כי המשיב לא יישם את מגבלת הזמן לגבי מי שזכאי להגנה זמנית ומתוך כך, שינוי שחל במדיניות הנוהגת באופן שרירותי במועד מאוחר יותר, איננו עומד במבחן הסבירות והמידתיות.
בהתחשב בזכויות המוטלות על הכף אין זה מידתי להחילו באופן מיידי.
מקל וחומר, כאשר הוחל בהחלתו בסתר ובדיעבד מבלי למסור על כך הודעה.
הגם שאין לעורר זכות קנויה לקבלת הבקשה, הסתמכותו על הימנעות המשיב מדחייה על הסף תקופה ממושכת, מצדיקה הגנה על ציפייה סבירה זו"44.
בהכרעתו קבע בית הדין לעררים כי דחיית בקשת העורר על הסף היא קשה ובלתי מידתית ולכן בטלה.
עוד קבע בית הדין לעררים: "ככל [ שהמשיברשות האוכלוסין על בקשות ]את מגבלת השנה[ יבקש להחילה] מקלט של נתיני אריתריאה וסודן השוהים בישראל לעת הזו תחת הגנה זמנית, מחוייב בחובת יידוע (אם באמצעי התקשורת ואם באופן פרטני בעת שמגיעים נתינים אלה לחידוש הרישיון תוך רישום הערה על כך במערכת) כשבמסגרתה יובהר כי ניתן פרק זמן סביר על מנת לאפשר למי שירצה .
43 )ערר (ת"א2402 -15 קמרה נואן בברוואן הטי נ' רשות האוכלוסין (פורסם במאגר ממוחשב, 2.
בערר נסמך בית הדין על דעת הרוב בעע"מ1440/13 צ'ימה נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 7.
) 44 )ערר (ת"א1279 -16 א.
נ' רשות האוכלוסין (פורסם במאגר ממוחשב, 6.
) משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1447 .
שינוי המדיניות נעשה .
בכך לפנות בבקשת מקלט פרטנית, וככל שלא תוגש בתוך פרק הזמן שהוקצב, אין מניעה ליישום מגבלת הזמן בהתאם להוראות הנוהל.
בעקבות פסיקת בית הדין לעררים החליטה רשות האוכלוסין לפתוח מחדש בקשות מקלט של נתיני אריתראה וסודן שנדחו על הסף בשל איחור בהגשתן.
יחידת ה -RSD הנחתה את לשכות רשות האוכלוסין לשאול מבקשי מקלט שבקשתם נדחתה אם ברצונם לחדש את בקשת המקלט, ואם התשובה תהיה חיובית - לפתוח את הבקשה מחדש.
נמצא כי במשך כשלושה חודשים - ממרץ עד מאי 2017 - פתחה רשות האוכלוסין מחדש 47 בקשות מקלט שנדחו בשנת 2016 על הסף בשל שיהוי בהגשתן - פחות מ-3% מהבקשות שנדחו בעילה זו.
יחידת ה-RSD מסרה למשרד מבקר המדינהכי לא ידוע לה אם עובדי לשכות האוכלוסין אכן מיידעים את מבקשי המקלט בדבר האפשרות לפתוח מחדש את בקשתם.
בעקבות ההחלטה של רשות האוכלוסין לפתוח מחדש בקשות מקלט שנדחו עקב הגשתן באיחור, פנו ארגונים העוסקים בענייניהם של זרים למשרד המשפטים ובי קשו שהבקשות ייפתחו בכל מקרה, גם אם המבקשים לא ביקשו זאת במפורש מעובדי הרשות.
לטענת הארגונים האמורים, עובדי הרשות המופקדים על טיפול בבקשות לקבלת רישיון שהייה בארץ אינם בקיאים בנושא הבקשות למקלט, ולכן ייתכנו מקרים שבהם לא ישאלו העובדים את מי שבקשתו נדחתה אם הוא מעוניין שהיא שוב תיפתח.
משרד המשפטים הודיע לארגונים כי הרשות פתחה מסלול נוסף לפתיחת בקשות מקלט שנדחו עקב איחור בהגשתן: קבלת בקשה בכתב מבא כוח המבקש לחדש את הטיפול בבקשה.
הרשות הייתה צריכה לפרסם מלכתחילה באתר האינטרנט שלה או בדרך אחרת כי החליטה לשנות את מדיניותה ולדחות על הסף בקשות שהוגשו באיחור, ולאחר מכן לפרסם כי החליטה לפתוח מחדש בקשות כאמור.
רשות האוכלוסין הסבירה בתשובתה כי יישום ההחלטה על פתיחת הבקשות של נתיני אריתראה וסודן לאחר בירור יזום עמם התעכב תחילה בשל קשיים טכניים, אולם כיום מיושם ההליך למישרין, ולכן אין צורך בפרסום יזום.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי נראה שהפרה את חובתה לנהוג בהגינות בנוגע לשינוי מדיניותה בעניין בקשות של זרים שאינם בני הרחקה שהוגשו באיחור.
הרשות שינתה את המדיניות בפתאומיות ובלי לייד ע על כך את הזרים, אף שלשינוי המדיניות יש השפעה על זכויותיהם הבסיסיות; יצוין כי לשינוי המדיניות יש השפעה גם על יישומה של אמנת הפליטים.