HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהסכמים אלה נקבע בין היתר כי בתכניות לפיתוח מקצועי ייכללו: תחום הדעת (התחום הלימודי שעובד ההוראה הוכשר ללמד), התחום הניהולי-ארגוני, התחום החינוכי-דידקטי (למשל: ניהול כיתה .
בכלל זה: גננות, מורים, יועצים חינוכיים, מפקחים, מדריכים, מנהלי בתי ספר 3 נוסף על כך, משרד החינוך מעסיק עובדי הוראה בתפקידי הדרכה שתפקידם ללוות עובדי הוראה כפרטים או בקבוצות ולסייע בהטמעה של התכנים הנלמדים במסגרות הפיתוח המקצועי ברמה המקומית ובתוך בית הספר.
דוח זה אינו עוסק בתחום ההדרכה.
להרחבה בנושא ההדרכה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב (2009 '), "ניצול משאבי ההדרכה במערך החינוך", עמ779 .
4 :ראו דוח מקינזי McKinsey & Co , How the World's Best Performing Schools Come Out on Top (2007 ).
הדוח מבוסס על בדיקה שיטתית של25 מערכות חינוך בעולם ומלמד שהטובות ביותר, על פי מדדי ההישגים של תלמידיהן, הן המערכות המצטיינות באיכות המורים (שם, עמוד 23 ).
רעיון המפתח הוא פיתוח מתמיד של המורים באמצעות מערך של פיתוח מקצועי מתוך השקעת משאבים מסוגים שונים.
5 ( כך למשל, במחקר פיזה PIZA ) שעשה הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי OECD בשנת 2012 ותוצאותיו פורס מו בשנת 2014 , דורגה ישראל במקום ה -40 (מתוך58 המדינות שהשתתפו) במבחנים בתחום האוריינות ובתחום המתמטיקה, ובמבחן בתחום אוריינות הקריאה - במקום ה-33 .
בכל המבחנים הללו היו הישגי התלמידים מישראל מתחת לממוצע במדינות ה- .
6 "אופק חדש" היא רפורמה מערכתית בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים.
היא מיושמת לפי תנאי הסכם קיבוצי שנחתם בין המדינה להסתדרות המורים בדצמבר 2009 .
7 "עוז לתמורה" היא רפורמה מערכתית בחטיבות העליונות.
היא מיושמת בהדרגה לפי תנאי הסכם קיבוצי שנחתם באוגוסט 2011 בין השלטון המקומי לארגון המורים בשיתוף משרד החינוך.
עד שנת הלימודים התשע"ז (ספטמבר 2016 - אוגוסט2017 ) תיושם הרפורמה בכל החטיבות העליונות.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אואסטרטגיות לטיפוח חשיבה יצירתית) והעצמתו האישית של עובד ההוראה.
עוד נקבע בהסכמים, כי הכנת התכניות תתבסס על מתווים עקרוניים שיבנו היחידות המקצועיות במשרד (להלן - המתווים).
כדי לעודד עובדי הוראה להשתתף במסגרות לפיתוח מקצועי נקבעו בהסכמים האלה מנגנונים לתגמול עובדי ההוראה עבור ההשתתפות בהן8 .
על פי הסכם "אופק חדש", לכאורה, עובד הוראה אינו מחויב להשתתף במסגרות לפיתוח מקצועי, ועם זאת, השתתפותו היא תנאי לקידום בדרגה9 .
לשם כך, עובד הוראה יכול לבחור בהיקף שעות הפיתוח המקצועי שילמד בכל שנה מתוך סך השעות הנדרשות לקידום, אך היקף זה לא יפחת מ-30 שעות בשנה10 .
בהסכם "עוז לתמורה" אין העמידה בדרישות הפיתוח המקצועי מזכה בדרגה, אלא בתוספת שכר קבועה - גמול השתלמות11 ,.
עובד הוראה יוכל לזכות אחת לשנה ביחידת גמול השתלמות אם השתתף במסגרות מוכרות לפיתוח מקצועי בהיקף הנדרש.
עובד ההוראה המועסק במסגרת "עוז לתמורה" מחויב להשתלם בכל שנת לימודים בהשתלמויות בית ספריות בהיקף של 60 ,שעות (במסגרת שעות תומכות הוראה); מתוכן יוכרו, לכל היותר30 שעות בשנת לימודים לצורך זכאות ליחידת גמול12 .
בהסכמי "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" הוטלה האחריות לפיתוחם המקצועי של עובדי ההוראה על מנהל המוסד החינוכי שבו הם מועסקים.
תפקידו לתכנן ולקדם את פיתוחם המקצועי של עובדי ההוראה במוסד החינוכי גם ברמת הפרט וגם ברמת הכלל.
האגף הממונה על הפיתוח המקצועי במשרד הוא אגף א' לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה שבמינהל עובדי הוראה (להלן - האגף לפיתוח מקצועי או האגף)13.
האגף מופקד עלהתוויית המדיניות בתחום הפיתוח המקצועי, על הקצאת המשאבים לביצועה , על הבקרה וההערכה של המסגרות לפיתוח מקצועי, על שיתוף הפעולה עם גופי המטה הפדגוגיים והמ ינהליים הרלוונטיים לתהליכי הפיתוח המקצועי ועוד.
בכל מחוז של משרד החינוך פועלת יחידה לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה בראשות מפקח על הפיתוח המקצועי.
תפקידו ליישם ולהטמיע במחוז את מדיניות המטה מתוך התאמתה לצורכי המחוז, היישוב ובית הספר וכן לצורכי עובדי ההוראה עצמם.
8 יש מיעוט של עובדי הוראה שהעסקתם אינה כפופה להסכמים אלו.
ההסדרים החלים עליהם בכל הנוגע להשתלמויות מבוססים על הנחיות חוזר המנכ"ל מנובמבר 2006.
9 מתח הדרגות שנקבע בהסכם "אופק חדש" הוא 9-1 , ובו שני שלבים מובחנים.
השלב הראשון (דרגות 6-1) נמשך מן הכניסה לתפקיד ועד המומחיות.
הוא כולל בעיקר למידה בתחום המקצוע .
ובתחום מיומנויות ההוראה וממוקד ביעדי המשרד.
השלב השני (דרגות 9-7 ), הדרגות הגבוהות .
מאפשר לעובד ההוראה התמחות בלמידה רפלקטיבית ברמה גבוהה, ובכלל זה חשיבה על היישום .
הקידום בדרגות האלה מותנה גם בהערכת מנהל בית הספר את המורה וכן .
במכסות שהוקצו בתקציב המשרד לצורך זה.
10 לצורך קבלת דרגה בדרגות2-1 עובדי ההוראה חייבים ללמוד120 שעות במשך שנתיים; לדרגות 6-3 חייבים ללמוד180 שעות במשך שלוש שנים.
הקידום בדרגות אלה מותנה בפרק הזמן הנדרש במעבר מדרגה לדרגה על פי ההסכם ובשעות הלימוד לצורך פיתוח מקצועי.
בדרגות 9-7 על המורים ללמוד70 .
שעות בכל שנה במשך שלוש שנים 11 גמול השתלמות הוא תוספת שכר שנקבעה בהסכמים קיבוציים וניתנת לעובדי הוראה שסיימו השתלמות העומדת בכללי משרד.
שעות השתלמות שוות יחידת גמול אחת 12 הסכם קיבוצי כללי ליישום רפורמת "עוז לתמורה" בחטיבות העליונות, סעיף 18( )(ואוגוסט 2011 ).
דרישות ספציפיות של פיתוח מקצועי נקבעו לבעלי תפקידים כדוגמת סגן מנהל, רכזי מקצוע, מחנך כיתה וכדומה, ובכלל זה הכשרה ולמידה טרם הכניסה לתפקיד ולמידה במהלך ביצוע התפקיד בפועל.
הפיתוח המקצועי הוא מרכיב חובה במסגרת שעות תומכות הוראה (שעתיים מתוך עשר שעות תומכות הוראה).
13 האגף הוקם בינואר2010 בעקבות ההחלטה לאחד את פעולתם של שני אגפים לשעבר: אגף השתלמות והדרכה לעובדי הוראה ואגף מרכזי פסג"ה (מרכזים לפיתוח סגלי הוראה).
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המקצועי אחראים לניהול תהליכי הפיתוח המקצועי במחוז, לשמירה על קשר מקצועי שוטף עם אגפי מינהל עובדי הוראה במשרד ולביצוע הפעולות הנדרשות בתחום ההערכה והבקרה של יישום התהליכים.
הם גם מאשרים את המסגרות לפיתוח מקצועי בתחום המחוז מן הבחינה הפדגוגית, חוץ מאישור המסגרות של דרגות 9-7 (להלן- הדרגות הגבוהות), שהוא באחריות האגף לפיתוח מקצועי.
מרכזי פסג"ה הם זרוע הביצוע המרכזית של המשרד לצורך הפעלת המסגרות לפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה ולהטמעת תהליכי הפיתוח.
פעילות מרכזי פסג"ה הוסדרה בחוזר המנכ"ל מאפריל 2007 (להלן- חוזר המנכ"ל מרכזי פסג"ה).
במועד הביקורת פעלו 58 מרכזים.
אלה פזורים בכל מחוזות המשרד ומשרתים את עובדי ההוראה המועסקים במוסדות החינוך שבתחום הגאוגרפי של המרכז.
באחריותם ליישם את מדיניות המשרד והמחוז בתחום הפיתוח המקצועי, להתאים את המסגרות לפיתוח מקצועי לצורכי עובדי ההוראה, לפתח יוזמוֺת מקומיות, לבצע בקרה והערכה למסגרות הפיתוח המקצועי, לפעול מתוך שיתוף המכללות האקדמיות לחינוך ובתי הספר לחינוך שבאוניברסיטאות (להלן - המוסדות האקדמיים), להשתמש במודלים חדשים לפיתוח מקצועי המבוססים על טכנולוגיות המאה ה-2114 .
ועוד הפיקוח על מרכזי פסג"ה נתון בכל מחוז בידיו של המפקח על הפיתוח המקצועי במחוז.
האגף לפיתוח מקצועי ויחידותיו בדרג המחוז מאשרים בכל שנה כ-8,000 מסגרות לפיתוח מקצועי, ובהן לומדים כ-110,000 עובדי הוראה15 .
בשנת2014 עמד התקציב לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה על כ-210 מיליון ש"ח ונוצל כמעט במלואו.
לפי החלטת המשרד, מסגרות הפיתוח המקצועי מתקיימות בבתי הספר, במרכזי פסג"ה, במוסדות האקדמיים או במוסדות הפיתוח המקצועי של ארגוני המורים (להלן - הגופים המאושרים).
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר-ספטמבר 2015 את מערך הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה בעקבות יישום הסכמי "אופק חדש" ו"עוז לתמורה".
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: יחסי הגומלין בין הגופים השונים העוסקים בפיתוח המקצועי; מאגרי המידע ומערכות המחשוב; סוגיות הנוגעות לפעילותם של מרכזי פסג"ה ולפיתוח המקצועי בבתי הספר; הבקרה על הפיתוח המקצועי.
הביקורת נעשתה במשרד החינוך: ברמת המטה - באגף לפיתוח מקצועי, וברמה המחוזית - במחוז תל אביב, במחוז המרכז ובמחוז הדרום.
כמו כן ביקר צוות הביקורת במרכזי פסג"ה בבת ים, בנתניה וברחובות וניתח נתונים שנמסרו לו מ-36 .
מרכזי פסג"ה ביקורת משלימה נעשתה באגף חברה ורוח16 .
שבמזכירות הפדגוגית של המשרד .
טכנולוגיות מידע ותקשורת שמתאימות לעידן הדיגיטלי 15 יש עובדי הוראה המשתלמים יותר מהשתלמות אחת בשנה.
16 האגף, באמצעות מפקחים-מרכזים, מופקד על כמה מקצועות לימוד, בהם אזרחות, גאוגרפיה, ספרות והיסטוריה, וזאת על כל היבטיהם - התוכניים והפדגוגיים, ובכלל זה יישום של תכניות הלימודים, בקרה, הנחיית מורים ואיסוף מידע.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעילות ברמת המטה - האגף לפיתוח מקצועי .
מתפקידו של האגף לפיתוח מקצועי, בין היתר: לתכנן את הפיתוח המקצועי על בסיס מטרות ויעדים מוגדרים; להנחות את המחוזות, את מרכזי הפסג"ה ואת בתי הספר בתחום זה; לנהל את מאגר המתווים במערכת הממוחשבת; להטמיע תכניות פדגוגיות חדשות על פי מדיניות המשרד.
לשם כך על האגף: להגדיר מטרות ויעדים; לגבש נוהלי עבודה והנחיות שיסייעו להשגתם; ליצור מנגנוני שיתוף פעולה בין הגופים העוסקים בפיתוח מקצועי; לאסוף נתונים רלוונטיים ולנתחם; לפקח ולבקר את מערך הפיתוח המקצועי ועוד.
משרד מבקר המדינה מצא ליקויים בתחומי אחריותו של האגף לפיתוח מקצועי, כמפורט להלן: .
נוהלי עבודה ומנגנונים להסדרת שיתוף הפעולה בין הגופים העוסקים בפיתוח המקצועי .
גופים רבים בתוך המשרד עוסקים בתחום הפיתוח המקצועי של עובדי הוראה, מלבד האגף לפיתוח מקצועי ויחידותיו בדרג המחוז.
הגופים המקצועיים בתחומי הדעת ובתחומים אחרים עוסקים בהכנת המתווים שבתחומי מומחיותם, בהם מפקחים ומרכזי מקצוע (מפמ"רים)17 , אגפי הגיל18 , מינהל חברה ונוער, האגף לחינוך מיוחד, השירות הפסיכולוגי הייעוצי וכיוצא באלה.
מעורבים בנושא גם גופים מחוץ למשרד, בין היתר - המוסדות האקדמיים.
אלה עוסקים (נוסף להכשרת עובדי ההוראה) גם בתוכני הפיתוח המקצועי, בעיקר בדרגות הגבוהות.
הקשר עם המוסדות האקדמיים חשוב ליצירת אחריות משותפת לתכנון וליישום של תהליכי הפיתוח המקצועי ומאפשר למוסדות האקדמיים לבטא בפן המעשי את הידע התאורטי שנצבר בהם.
הרשויות המקומיות משפיעות ומעורבות אף הן במערך הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה - הן יוזמות ומובילות תכניות חינוכיות כדי לספק צרכים ספציפיים בתחומן שיש לתת להם ביטוי במערך הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה.
מלבד זאת, הרשויות המקומיות שותפות במימון פעילותם של מרכזי פסג"ה (מקצות את המבנה לשימוש המרכז ומספקות את הצוות המינהלי לפעילותו).
הרשויות המקומיות הן גם הבעלים של חלק מבתי הספר התיכוניים.
נמצא כי המשרד לא גיבש נ והלי עבודה המסדירים את יחסי הגומלין ואת שיתוף הפעולה בין הגופים במשרד העוסקים בפיתוח המקצועי ובינם לבין המוסדות האקדמיים והרשויות המקומיות.
בשנת 2007 קבע המשרד בחוזר המנכ"ל מרכזי פסג"ה כי יוקמו מסגרות פעולה (פורומים) לעיסוק במערך הפיתוח המקצועי: צוות ברמת המטה בראשות מנהל המינהל .
17 מפמ"ר- מרכז את הוראת המקצוע שהוא ממונה עליו ומפקח על הוראתו.
תפקידו כולל, בין היתר, מעקב על שיטות ההוראה, בדיקת רמת הלימודים והישגי התלמידים, טיפוח שיטות הוראה במקצוע, השתתפות בתכנון תכניות לימודים חדשות וביישומן במערכת, הדרכת מדריכים ומורים במקצוע וארגון השתלמויות מורים.
18 האגף לחינוך הקדם -יסודי, האגף לחינוך יסודי והאגף לחינוך על -יסודי.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להכשרה, להשתלמויות ולהדרכה לעובדי הוראה (כיום- מנהל מינהל עובדי הוראה)19 ; צוות אגף מרכזי פסג"ה בראשות מנהל אגף מרכזי פסג"ה (כיום - האגף לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה)20; צוות היגוי מחוזי בראשות מנהלי המחוזות21 ; צוות היגוי אזורי של מרכזי פסג"ה בראשות מפקח (את המפקח ממנה מנהל המחוז)22 .
על אף האמור בחוזר המנכ"ל, במועד הביקורת נמצא כי המשרד לא הקים את הפורומים האמורים - לא ברמת המטה ולא ברמת המחוז - כדי לדון בסוגיות הפיתוח המקצועי ולהתעדכן בחידושים, ביזמוׂ ת ובמחקרים.
בעקבות זאת קשרי העבודה בין הגופים העוסקים בפיתוח מקצועי, שיתוף הפעולה ושיתוף הידע ביניהם - גם ברמת המטה וגם ברמת המחוז - לוקים בחסר.
יצוין כי הקושי הנובע מהיעדר מנגנוני עבודה מובנים ומהיעדר שיתוף פעולה בין יחידות המשרד הועלה לא אחת בישיבות המפקחים המחוזיים על הפיתוח המקצועי.
משרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר 2015 כי משנת הלימודים התשע"ה ואילך התקיימו כמה מפגשים של נציגי הנהלת האגף עם הרפרנטים על הפיתוח המקצועי ביחידות המטה.
עוד מסר המשרד כי במחוזות פועלות ועדות היגוי בהשתתפות נציגי המשרד, הגופים האקדמיים והרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם במסגרת יישומה של רפורמת "אופק חדש" הגדיר המשרד בשנת 2010 את תפקיד המחוז כגוף מוביל של תהליכי ההתפתחות המקצועית, בין היתר, באמצעות הפעלת ועדת היגוי מחוזית, אבל לא בכל המחוזות הוקמו ועדות כאלה.
אשר למפגשי המטה הנזכרים בתשובת המשרד - לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להסדירם כפורום קבוע ולהגדיר את מטרותיו ואת סדרי עבודתו.
עוד נמצא כי שיתופי הפעולה בין האגף לבין המוסדות האקדמיים ברמת המטה והמחוז תלויים בסדרי העדיפויות של המחזיקים בתפקידי המפתח בתחום בזמן נתון, ובעקבות זאת התיאום, שיתוף הידע ואיגום המשאבים לוקים בחסר.
כך למשל, מפגישות שקיימו נציגי הביקורת במחוז תל אביב ובמחוז הדרום עלה כי המפקחות על הפיתוח המקצועי שם רואות חשיבות רבה בקיום קשרי עבודה עם המוסדות האקדמיים ומקיימות מפגשים .
19 עם חבריו נמנים: מנהל אגף מרכזי פסג"ה, מנהל האגף להשתלמויות ולהדרכה (כאמור, במועד הביקורת אוחדו תפקידים אלה, וממלא אותם מנהל האגף לפיתוח מקצועי) וגופים רלוונטיים אחרים.
תפקידיו, בין היתר: להקצות משאבים לפיתוח סגלי ההוראה, לאשר את תכניות העבודה הארציות והמחוזיות ולקיים תהליכי מעקב ובקרה על ביצוען.
20 עם חבריו נמנים מפקחים לפיתוח סגלי הוראה במטה ובמחוזות.
תפקידיו, בין היתר: לגבש מדיניות מערכתית בתחום הפיתוח של סגלי הוראה; להכין תכניות עבודה לאגף לפיתוח סגלי הוראה; להפעיל מסגרות למידה ארציות לקידום המקצועי של מנהלי מרכזי פסג"ה, סגניהם ובעלי תפקידים רלוונטיים אחרים; לבצע בקרה על יישום המדיניות לפיתוח סגלי הוראה.
21 חברים בו, בין היתר: המפקח המחוזי על הפיתוח המקצועי, המפקח על ההדרכה במחוז, נציג החינוך הדתי ונציגי גופים רלוונטיים אחרים.
תפקידיו: לאשר את תכניות העבודה של מרכזי פסג"ה, להציג את תכניות העבודה המחוזיות לכל השותפים במחוז ולצוות המטה, לבצע בקרה על התכניות המחוזיות ועוד.
22 ,חבריו הם, בין היתר: המפקח המחוזי על הפיתוח המקצועי, נציגי מפקחים כוללים ומקצועיים יועץ אקדמי, מנהלי מרכזי פסג"ה, מנהלי מחלקות חינוך ברשויות, נציגי בתי ספר וגנים ונציגי האקדמיה.
תפקידיו: לרכז את הצרכים לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה מכל המפקחים (כוללים ומקצועיים); למפות את הצרכים לפי תכניות העבודה של בתי הספר ולפי צורכי המחוז, הרשות והמטה; לקבוע סדר עדיפויות; לבנות תכנית פעילות אזורית ועוד.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,קבועים עם נציגיהם כמה פעמים בשנה.
במחוז המרכז, לעומת זאת, אין הנושא מודגש ושיתופי הפעולה עם המוסדות האקדמיים, אם קיימים, נעשים אד-הוק.
כבר בשנת 2013 בישיבת המפקחים המחוזיים על הפיתוח המקצועי דנו בשונות בין המחוזות ובצורך לגבש נוהל עבודה עם המוסדות האקדמיים כדי להבטיח דיאלוג מפרה בינם לבין המשרד, אך מאז לא מיסד המשרד בנוהל כתוב את המדיניות ואת דרכי הפעולה בנושא.
להשלמת התמונה יצוין כי נציג האגף לפיתוח מקצועי משתתף בפורום דרגות קידום 9-7 , שמרכז מכון מופ"ת23 .
הפורוםעוסק בנושאים שעל סדר היום הפדגוגי של דרגות הקידום הגבוהות בפיתוח המקצועי - רובם משתלמים במוסדות האקדמיים.
אמנם בפורום זה משתתפים נציגים של המוסדות האקדמיים ושל המשרד, אבל הוא אינו עוסק בסוגיות רחבות הנוגעות לפיתוח המקצועי ואינו בגדר מנגנון מספק לשיתוף ידע וליצירת שותפויות ברמה הכוללת.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הפורום האמור אוחד עם פורום נוסף שמרכז מכון מופ"ת (החל בשנת הלימודים התשע"ו) ויעסוק בסוגיות הפיתוח המקצועי מתוך שיתוף בידע ויצירת שיתופי פעולה.
בביקורת נמצא גם כי חלק ממרכזי הפסג"ה אינם מקיימים קשרים שוטפים עם המוסדות האקדמיים, חוץ משכירת שירותיהם של מרצים מהאקדמיה להוראה במסגרות לפיתוח מקצועי במרכזים, ואילו מרכזים אחרים מקיימים עם המוסדות האקדמיים שיח מקצועי רציף, הן כיזמה עצמאית של מנהלי מרכזים והן במסגרת צוותי היגוי ברמת היישוב.
השונּות בין מרכזי הפסג"ה הועלתה גם ב בקרה שביצע המשרד על תהליכי הפיתוח המקצועי בשנת הלימודים התשע"ג (ספטמבר 2012 - אוגוסט 2013 .
) יתרה מכך, קשיים בשיתוף הפעולה בין מרכזי הפסג"ה למוסדות האקדמיים נדונו במחקר הערכה שהזמין האגף בנושא היבטים בפעילותם של מרכזי הפסג"ה בשנת 2011 (להלן- מחקר מרכזי פסג"ה).
שם נמצא כי "יחסי הגומלין החד סטריים לפיהם מרכזי הפסג"ה הם צינור להעברת תקציבים להשתלמויות ולקורסים הנערכים במכללות האקדמיות או במוסדות אקדמיים אחרים הם החמצה של פוטנציאל לשיתוף פעולה רב ערך לשתי המערכות.
הידע הפדגוגי והדיסציפלינרי המצוי במערכות האקדמיות יכול לעמוד לרשות ממלאי תפקידים במרכזי הפסג"ה ולבסס שיתוף פעולה רב עוצמה של הבניית ידע, גישות ועקרונות פעולה בפיתוח המקצועי של עובדי הוראה.
מעורבות של סגל אקדמי בעבודת מרכזי הפסג"ה, לא רק ברמה של מרצים בקורסי השתלמות, עשויה למנף את עבודת הצוות ולעודד למידה צוותית של נושאים שיש לקדם מצד אחד ולתרום לגופים האקדמיים ביצירת הדיאלוג בין רמת השטח לרמה האקדמית החיוני להכשרה ופיתוח מקצועי של מורים"24 .
מכון מופ"ת הוא מכון למחקר ולפיתוח מקצועי של סגלי הוראה העוסקים בהכשרת מורים 24 שלומית אבדור, "היבטים ניהוליים וארגו ניים בפעילותו של מערך מרכזי הפסג"ה במערכת החינוך בישראל - היבטים מתודולוגים בפיתוח המחקר וממצאים עקרוניים", שבילי מחקר, 18 (2012 '), עמ79.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אף שהקשיים בשיתוף הפעולה בין מרכזי הפסג"ה למוסדות האקדמיים הועלו כבר בשנת 2011 במחקר מרכזי פסג"ה, האגף לא הסדיר כנדרש את יחסי הגומלין ביניהם.
בעקבות זאת אין מרכזי הפסג"ה מקבלים במידה מספקת מהידע העדכני שבמחקרים ומהתמיכה המקצועית שיש למוסדות האקדמיים להציע בנושא.
גם מרכזי הפסג"ה אינם תורמים למוסדות האקדמיים מידיעותיהם ומניסיונם ברמת השטח.
ברי כי יש לכך השפעה על איכות השירותים שמרכזי הפסג"ה מספקים לעובדי ההוראה ולבתי הספר.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 כי שיתוף הפעולה של מרכזי הפסג"ה עם גופים רבים, בהם המוסדות האקדמיים, תלוי "בנכונות ובמוכנות של כל אחד מהצדדים", וכי אחד מיעדי האגף הוא קידומו וחיזוקו של שיתוף הפעולה עם המוסדות האקדמיים.
אשר לקשרי העבודהעם הרשויות המקומיות, בהיעדר הסדרה של יחסי הגומלין בין האגף לבינן בתחום הפיתוח המקצועי קיימת בנושא שונות רבה.
קשרי העבודה עם נציגי מחלקות החינוך ברשויות המקומיות מושפעים בעיקר ממדיניות המחוז, ממאפייני הרשות המקומית (למשל, קיומו של צוות היגוי עירוני בתחום החינוך) ומאיכות הקשרים האישיים שנרקמו בין בעלי התפקידים הרלוונטיים ברמה המקומית.
בעקבות זאת, האפשרויות לשיתוף פעולה, לשיתוף ידע, ללמידה הדדית ולאיגום המשאבים אינן מנוצלות באופן מיטבי.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי האגף פועל לקידום שיתופי הפעולה בין כלל העוסקים בפיתוח המקצועי בתוך המשרד ומחוצה לו ומקיים "מפגשים המעוגנים בלוח זמנים במעגלים השונים של יחידות מטה-מחוז-פיקוח-מוסדות אקדמיים - גורמי חוץ".
עוד מסר המשרד כי אחד היעדים המרכזיים בתכנית העבודה לשנת הלימודים התשע"ו היא חיזוק קשרי העבודה בתוך המשרד (ברמת האגף, המטה והמחוז) ומחוצה לו, וזאת לצורך הבניה של שפה משותפת, גיבוש מסגרות ומנגנוני עבודה בתיאום עם כלל השותפים ופיתוח יכולת התבוננות מערכתית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי שפעולות משרד החינוך לקידום שיתוף הפעולה בין הגופים השונים העוסקים בפיתוח מקצועי ישיגו את מטרתן, עליו להסדיר באופן שיטתי ומובנה את מערך קשרי הגומלין ביניהם.
על הסדרה זו להתבסס על נוהלי עבודה ועל קביעת מסגרות ייעודיות לשיתוף פעולה וידע ברמת המטה והשטח.
כך יהיה אפשר לקדם דיאלוג מתמיד עם כלל הגופים הנוגעים בדבר ולהבטיח כי מערך הפיתוח המקצועי יהיה מקצועי ורלוונטי וישקף את הצרכים ואת הדרישות של עובדי ההוראה במערכת החינוך.
בהמשך לכך על המשרד לעקוב אחר מידת השגתם של היעדים שהציב.
מדידת התפוקות - בחינת השפעתו של הפיתוח המקצועי על הישגי התלמידים .
בשנים האחרונות התרחשו שינויים מהותיים בתחום הפיתוח המקצועי בעקבות יישום רפורמות "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" ובעקבות שינויים בתפיסותיו החינוכיות ובמדיניותו של 898 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשרד.
אחת המטרות המרכזיות בשינויים שהוביל המשרד בתכניות הפיתוח המקצועי היא שיפור הישגי התלמידים במערכת החינוך, בייחוד לנוכח הישגיהם הנמוכים ביחס למדינות ה- .
בהמשך לכך נעשו מחקרים בנושא הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה, ונבדקו בהם, בין היתר, עמדותיהם של מחוזות המשרד, מנהלי בתי הספר, המכללות, האוניברסיטאות ועובדי הוראה.
אשר לעובדי ההוראה, במחקרים אלו נכללו סקרי שביעות רצון של המשתלמים מתוכני ההשתלמויות, מן המיומנויות ומדרכי השימוש בידע ובמיומנויות שרכשו.
עם זאת, המשרד לא הגדיר מדדים לבחינת יעילותו של הפיתוח המקצועי והשפעתו על הישגי התלמידים, וממילא הוא לא חקר את הנושא ולא הפיק לקחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל האגף ליזום בחינה של מידת האפקטיביות של תכניות הפיתוח המקצועי לשיפור הישגי התלמידים, כדי שיהיו בידיו מכלול הכלים לשיפור התכנון של מערך הפיתוח המקצועי, לעדכון תכניות העבודה ולבקרה עליהן.
בחינה כאמור צריכה לכלול לא רק את ציוני התלמידים במבחנים סטנדרטיים, כדוגמת מבחני המיצ"ב25 או מבחני הבגרות, אלא גם מדדים כגון יחס התלמידים לנושאי לימוד ולנושאים אחרים, הרגלי הלמידה שלהם, מידת נוכחותם בכיתה, רמות הביצוע של מטלות ושל שיעורי בית והתנהגותם בכיתה26 .
כך יהיה אפשר למצות באופן המיטבי שני משאבים יקרים ביותר - זמן המורים ותקציב המדינה.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי תחום הפיתוח המקצועי הוא תחום מורכב התלוי במשתנים רבים, וכי האגף לפיתוח מקצועי עוסק, בין היתר, בהגדרת מדדים לבחינת האפקטיביות שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף לפיתוח מקצועי כי עד מועד סיום הביקורת הוא טרם עשה עבודת מטה מסודרת בנושא וממילא לא הגדיר מדדים כאמור.
על האגף להשלים בהקדם את תהליך הגדרת המדדים נוכח החשיבות שבבחינת האפקטיביות של הפיתוח המקצועי.
מאגרי מידע וריכוז נתונים .
ריכוז וניתוח נתונים כבסיס להתוויית מדיניות ברמה הארצית כדי להתוות את המדיניות בתחום הפיתוח המקצועי, האגף נדרש לעבודת מטה הכוללת איסוף הנתונים לכדי תמונת מצב; ניתוח והערכה של תמונת המצב לצורך גיבוש תכנית לביצוע הפעילות ברמות השונות; קביעת מנגנון מעקב ובקרה על יישום התכנית והמשימות שנכללו בה.
25 משנת2002 נערכים במערכת החינוך הישראלית מבחני המיצ"ב- "מדדי יעילות וצמיחה בית ספרית" בהם נבדקים שליטה וידע בתחומי דעת שונים ונלווים להם סקרי אקלים בית ספרי וסביבה פדגוגית.
26 ,תומס גאסקיהאם נוצר שינוי?
- הערכת פיתוח מקצועי של עובדי הוראה (2012.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מצא כי האגף אינו אוסף מהמחוזות בקביעות נתוניםעל המסגרות לפיתוח מקצועי המתקיימות במרכזי הפסג"ה ובבתי הספר (חוץ ממידע על מספר ההשתלמויות המתוכננות, הנאסף לקראת כל שנת לימודים, וזאת לצורכי תקצוב).
כך למשל, אין לאגף נתונים על הנושאים האלה: התפלגות מסגרות הפיתוח המקצועי לפי נושאים ברמה הארצית או המחוזית; הקשר שבין נושא ההשתלמות לבין מקצוע ההוראה של המורה המשתלם או צרכיו המקצועיים והאישיים; מספר המסגרות לפיתוח מקצועי המתקיימות בבתי הספר לעומת אלה המתקיימות במרכזי הפסג"ה; מצבת כוח האדם במרכזי הפסג"ה; פעילות מרכזי הפסג"ה, ובייחוד כיצד מרכז הפסג"ה מקדם את הפיתוח המקצועי הבית ספרי (מהם מהלכיו?
מה מארג היחסים בין מרכז הפסג"ה למנהל בית הספר?
עם כמה מנהלי בתי ספר נפגש?
בהיעדר מידע עדכני ומלא בנושאים מרכזיים שבתחום אחריותו של האגף נפגעת יכולתו לנתח את הצרכים, את הפערים ואת המגמות בתחום זה ולבנות על בסיסם מדיניות ארצית מועילה ורלוונטית, מדיניות שתשפר את איכות ההוראה ותסייע בקידום הישגי התלמידים והאקלים הבית ספרי.
מערכות המחשוב לניהול המסגרות לפיתוח מקצועי ביוני 2012 התקשר המשרד במכרז עם חברה חיצונית (להלן- החברה החיצונית) לצורך הקמת מערכת מחשוב אינטרנטית לניהול המסגרות לפיתוח מקצועי ולביצוע התשלום למרצים (להלן - מערכת ההשתלמויות).
על פי תנאי המכרז נדרשה החברה החיצונית לספק: שירותי רישום ומעקב על ביצוע ההשתלמויות, החל בהגשת הבקשה לקיום ההשתלמות ו עד לסיומה; בנייה ותפעול של יומן השתלמות ממוחשב 27; ניהול מאגר של גופים פדגוגיים מבצעים (הגופים המאושרים); ניהול מאגר מרצים; ניהול וביצוע של תקציב ההשתלמויות ; הפקת דוחות מפורטים על כל התהליכים.
הביקורת העלתה שמערכת ההשתלמויות אינה מאפשרת קבלת נתונים מרוכזים בנושאים שונים הרלוונטיים לבחינת המסגרות לפיתוח מקצועי.
כך למשל, אין אפשרות לקבל באמצעות המערכת: נתונים מרוכזים על השתלמויות שקיבלו את אישור הגופים המורשים לכך באגף אך לא נפתחו; נתונים להשוואה בין מספר המשתתפים המתוכנן בהשתלמויות שהתקיימו לבין מספר המשתתפים בהן בפועל; נתונים שנתיים מרוכזים על ההשתלמויות ועל עובדי ההוראה המשתלמים לפי חתכים שונים, כמו מגזרים, גילאים (קדם -יסודי/יסודי/על -יסודי) ונושאי ההשתלמויות.
בהיעדר האפשרות לרכז נתונים כאמור, אין המערכת משמשת מאגר מידע איכותי ואינה מסייעת באפיון הצרכים של עובדי ההוראה ובזיהוי חזקות וחולשות לצורך התכנון והניהול של מערך ההשתלמויות.
זאת ועוד, מרכזי הפסג"ה מסרו למשרד מבקר המדינה כי מערכת ההשתלמויות אינה מספקת את צורכיהם, שכן היא מסורבלת, אטית ואינה ידידותית למשתמש.
לפיכך מרכזי פסג"ה רבים (32 מ-36 מרכזי פסג"ה שמסרו מידע בנדון) התקשרו מיוזמתם עם חברה פרטית אחרת ורכשו, מתקציב המרכז, מערכת נוספת לניהולו ולתפעולו של מערך ההשתלמויות שלהם.
מרכזים אלו מסרו למשרד מבקר המדינה כי עלות המערכת הנוספת היא נטל כבד על תקציב המרכז.
27 :יומן השתלמות הוא מסמך הכולל את הנתונים המינהליים והפדגוגיים של ההשתלמות, ובכלל זה פרטי ההשתלמות כפי שאישר המפקח על הפיתוח המקצועי; פירוט המפגשים השונים, לרבות נושא המפגש, שם המרצה והיקף השעות שנלמדו באותו מפגש; נתוני המשתלמים; רישום הנוכחות בהשתלמות; וציונים.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי אמנם מרכזי הפסג"ה הביעו שביעות רצון ממערכות המחשוב הנוספות שרכשו, אולם מערכות אלה אינן מקושרות למערכות ממוחשבות אחרות במשרד, שגם הן מכילות מידע רלוונטי לתחום הפיתוח המקצועי, כדוגמת מערכת "כוח אדם בהוראה" (המספקת, בין היתר, מידע על ההשתלמות של כל אחד מעובדי ההוראה במשרד), ובסיס הנתונים של המערכות אינו משותף.
יתרה מכך, אף שמרבית מרכזי הפסג"ה רכשו את המערכת מאותה חברה פרטית, כל מערכת במרכז פסג"ה פועלת באופן עצמאי, ואין קשר ביניהן; אשר על כן, אין מדובר במערכת לניהול כולל של ההשתלמויות במרכזי הפסג"ה, אלא במערכת לניהול מקומי בלבד.
במועד הביקורת אין אפוא למשרד מסד נתונים ממוחשב המספק את הצרכים בתחום הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לפעול ללא דיחוי לקידום מערכת מרכזית אחת שתאפשר לו ניהול כולל של מערך ההשתלמויות וריכוז המידע על תהליכי הפיתוח המקצועי ברמ ה הארצית.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הוא בונה מערכת חדשה שתסנכרן את מערכות המשרד עם מערכות נתונים חיצוניות הפועלות במרכזי הפסג"ה ובחברה החיצונית ותספק מידע עדכני ההולם את דרישות האגף.
המערכת החדשה תאפשר קבלת נתונים ברמה הארצית והמחוזית וכן ברמת עובד ההוראה.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב צעד זה, אבל מדגיש כי על המשרד לקדם בדחיפות המרבית את בניית המערכת החדשה מתוך קביעת לוח זמנים קצוב עד להשלמתה ומתוך הפקת לקחים מיישום מערכת הנתונים הקודמת.