HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המלש"ב מתבקש לדאוג למילוי השאלונים ולהעברתם ללשכת הגיוס עוד לפני התייצבותו לצו הראשון.
1144 | דוח שנתי 67א .
כולל מטלות רבות נוספות שהם מבצעים, כגון בדיקת ערעורים והתייחסות לבקשות חריגות.
מטלות נוספות אלו לא הובאו בחשבון בתכנון הצו התורן8.
על רופאי הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס מוטלת אחריות גדולה בקביעת הפרופיל הרפואי של מלש"בים.
לדעת משרד מבקר המדינה, להגדלה בפועל של מספר הבדיקות ליום שעורך כל רופא בוועדות הרפואיות, עלולה להיות השלכה על היקפן של טעויות בשיקול הדעת של הרופאים.
לכן, יש חשיבות להבהיר ולעגן את המכסה המרבית של נבדקים ליום על פי אמות -מידה מקצועיות, בעיקר לנוכח המצב שב ו מספר המטלות שמבצעים הרופאים בוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס גבוה מהמכסה שנקבעה בעבר.
על מיטב ועל מקרפ"ר לבחון סוגיה זו, לקבוע מכסה מרבית לפעילות הרופאים ולוודא כי היא תמומש.
בהתייחסותו מינואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי לקראת תכנון הצו התורן הבא (ניסן התשע"ו) תיעשה ידי ראש מדור לשכות גיוס בענף רת"ם עבודה לקביעת מכסה מרבית כללית לפעילות הרופאים בלשכות הגיוס.
הבקרה על פעילות הוועדות הרפואיות .
על פי הנחיה של ענף רת"ם בנושא בקרת איכות על הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס, הענף מקיים בקרת איכות על הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס בעזרת רופאים שהוכשרו לכך בענף.
כל יו"ר ועדה רפואית בשירות סדיר ייבדק פעם בשנה, ויו"ר ועדה רפואית בשירות מילואים - פעם בשנתיים.
הבקרה כוללת תצפית ישירה על עבודת הוועדה הרפואית ובדיקת תיקי מלש"בים שנקבע בהם הפרופיל הרפואי.
לפי ההנחיה האמורה, הרופא העושה את הבקרה יפרט את תוצאותיה, ויעביר את הפירוט בסיום הבקרה לראש מדור לשכות גיוס בענף רת"ם.
ראש המדור יפיק דוח סיכום בקרה שאותו יפיץ לרופא הראשי באותה לשכת ג יוס ולראש ענף רת"ם; הרופא הראשי בלשכת הגיוס שבה נעשתה הבקרה יתייחס לליקויים שנמצאו בבקרה בתוך חודש מתאריך הסיכום.
בביקורת התברר, כי ענף רת"ם מקיים אמנם ביקורות סדירות במדורים הרפואיים שבכל לשכת גיוס לגבי נושאים שונים, כגון זמני טיפול וזמני המתנה לוועדות, אולם כל הבקרות על איכות עבודת הרופאים בוועדות הרפואיות נעשות בלשכות הגיוס על ידי צוות בקרה שהוקם בשנת 1997 על ידי מינהל גיוס דאז ומקרפ"ר, ומאז הקמתו .
8 זימונם של מלש"בים להתייצבות בלשכות הגיוס נעשה במסגרת צו שירות ביטחון (התייצבות לרישום, לבדיקות ולשירות ביטחון), הנקרא "צו תורן", ועל פי שנתוני לידה: ילידי ינואר עד יוני בשנתון לידה מסוים נקראים ב"צו ניסן", וילידי יולי עד דצמבר באותו שנתון נקראים ב"צו תשרי".
צבא הגנה לישראל | 1145 .
ראשי של הצוות ובמשך 18 שנה ברציפות עומד בראשו הרופא הראשי של לשכת הגיוס טבריה, אשר למעשה הוא שבנה את צוות הבקרה.
נוסף עליו יש בצוות שלושה רופאים ששירתו בעבר במערכת הרפואית הצבאית ומשמשים יועצים חיצוניים לצוות; שני רופאים נוספים המשמשים חברי צוות בהתנדבות; ועוד תשעה חברים, סטודנטים בתחומים שונים, המשרתים במילואים.
הסטודנטים עוסקים בנושאים שונים (למעט בבקרה על איכות עב ודת הרופאים בוועדות הרפואיות), כגון כתיבת דוחות בקרה והפקתם.
תוצאות הבקרות מתועדות במחשב של ראש הצוות בלשכת הגיוס טבריה ולא בענף רת"ם שבמקרפ"ר.
יוצא אפוא, כי הבקרה על עבודת הרופאים בוועדות הרפואיות שבלשכות הגיוס מופקדת בידי צוות בקרה בראשות רופא ראשי של אחת מלשכות הגיוס, שאמור בעצמו להיות כפוף לבקרה - הוא ולשכת הגיוס שבה הוא משמש רופא ראשי.
בביקורת לא נמצא כי הרכב בעייתי זה של צוות הבקרה נדון בענף רת"ם או שהענף העלה את הנושא לדיון בדרגים בכירים יותר במקרפ"ר.
מפקד מיטב מסר לנציגת משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 , כי הרכב צוות הבקרה לא נדון במיטב בתקופה שבה הוא מפקד על היחידה, והוא אינו יודע אם נדון בעבר במיטב או במקרפ"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אכ"א ועל מקרפ"ר לבחון בהקדם ובמשותף את מצב הדברים בנושא זה על היבטיו השונים ולתקנו.
היקף הבקרה ותדירותה .
כאמור, על פי ההנחיה בנושא בקרת איכות על הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס, כל יו"ר ועדה רפואית בשירות סדיר ייבדק במסגרת הבקרה פעם בשנה, ויו"ר ועדה רפואית בשירות מילואים - פעם בשנתיים.
יוצא אפוא, שאמורה להתקיים בקרה אחת לשנה לפחות בכל לשכת גיוס, כלומר בסך הכול חמש בקרות בשנה בכל הלשכות יחד.
מנתונים שמסר ראש צוות הבקרה בנוגע לבקרה על פעילות הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס בשנים 2013 עד אוגוסט 2015 עולה, כי נערכו בסך הכול שבע בקרות מבין 15 בקרות שהיו אמורות להיעשות.
בלשכת הגיוס טבריה לא נעשתה כל בקרה מטעם ענף רת"ם בשנים אלו; בכל אחת מלשכות הגיוס תל השומר וירושלים נעשתה רק בקרה אחת במשך שלוש השנים; בלשכת הגיוס חיפה נעשו שתי בקרות; ורק בלשכת הגיוס באר שבע נעשו שלוש בקרות, אחת מדי שנה.
מעיון בדוחות הבקרה האמורים עולה, כי רוב הרופאים בלשכות הגיוס בשירות סדיר או אלו שהם אזרחים עובדי צה"ל לא נבדקו אחת לשנה, כנדרש על ידי מקרפ"ר.
יתרה מזו, ברוב לשכות הגיוס היו רופאים שלא נבדקו כלל במהלך שנתיים או אפילו שלוש שנים: כך למשל, בלשכת תל השומר, שהיא הגדולה מכולן, היו ביוני 2015 ,)עשרה רופאים בוועדות הרפואיות (לא כולל רופאים בשירות מילואים ורופא ראשי ושישה מהם לא נבדקו כלל במהלך שלוש השנ ים האמורות.
ראשת מדור לשכות גיוס מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה במאי 2015 , כי הבקרות של צוות הבקרה לא נעשות באופן סדיר לגבי הרופאים המשרתים במילואים; וכי "גם לגבי הרופאים בסדיר אנחנו לא עומדים בקצב הבקרות, בשל פערי משאבים".
1146 | דוח שנתי 67א .
ראש צוות הבקרה (הרופא הראשי של לשכ ת הגיוס טבריה) מסר לנציגת משרד מבקר המדינה ביוני 2015 כי הוא משמש בשני תפקידיו– רופא ראשי של לשכת גיוס וראש צוות הבקרה - בהיותו עובד צה"ל ב-75% משרה בלבד, והוא משקיע שעות עבודה רבות בתחום הבקרה; וכי הוא "נאבק על ימי המילואים של הצוות שלו מול מיטב".
עוד הוא מסר, כי בשנים האחרונות הן בשל הטמעתה של מערכת ממוכנת חדשה והן בשל יציאתה של אחת הרופאות מלשכת הגיוס טבריה לחופשת לידה, הוא נדרש להתמקד בעיקר בעבודתו כרופא ראשי של לשכת גיוס, דבר שפגע בהיקף הבקרות שנעשו.
לדבריו, לאחר "תקופת יובש" בנושא זה, רק בשנת 2013 חזר הצוות לערוך בקרות פיזיות על עבודת הוועדות הרפואיות.
עוד הוא מסר, כי נוסף על הבקרה על עבודת הרופאים בוועדות הרפואיות, מבצע הצוות מטלות נוספות, כגון העברת ימי עיון והפקת דוחות שונים.
לבקרה מקצועית על פעילות הוועדות הרפואיות יש חשיבות רבה בשל הקביעות המהותיות של הוועדות הרפואיות, המשפיעות על המיון של המלש"בים ועל עתידם.
מהממצאים עולה, כי תדירות הבקרה המקצועית על עבודת הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס בשלוש השנים האחרונות נמוכה מהרמה שנקבעה, והיא אינה מקיפה את כל לשכות הגיוס ואת כל הרופאים.
משרד מבקר המדינה מעיר למקרפ"ר ולמיטב, כי בתדירות כזו לא ניתן לקיים בקרה מקצועית, שוטפת וסדירה על עבודתם של כל הרופאים בכל הוועדות הרפואיות שבכל לשכות הגיוס.
על מקרפ"ר, בשיתוף עם אכ"א, לשפר את מערכת הבקרה כך שתקיף את כלל הרופאים של הוועדות הרפואיות כנדרש, ותקיים את רמת הבקרה הנדרשת.
הטיפול בממצאי צוות הבקרה .
במסגרת הבקרה בודק צוות הבקרה גם תיקים רפואיים של מלש"בים שבהם סוכם הפרופיל הרפואי.
הצוות מגדיר את הטעויות שהוא מוצא בתיקים אלו על פי מספר קטגוריות כלהלן : טעויות בשיקול הדעת - מהותיות וקלות; טעויות אדמיניסטרציה (למשל, רישום סעיף ליקוי במקום שאינו מתאים לכך, או היעדר חתימת המלש"ב על הצהרה שנתן); וטעויות בתרשומת - מהותיות וקלות.
לפי נתוני צוות הבקרה הוא בדק בשבע הבקרות שעשה בשנים 2013–2015 171 תיקים של מלש"בים שסוכמו בהם פרופילים רפואיים.
להלן בלוח נתונים שריכז משרד מבקר המדינה מדוחות בקרה אלה, הנוגעים לטעויות בשיקול הדעת של הרופאים בלשכות הגיוס: צבא הגנה לישראל | 1147 .
לוח1 : טעויות בשיקול הדעת של הרופאים בלשכות הגיוס .
הבקרה לשכת גיוס מס' תיקים .
מרץ 2013 באר שבע 16 2 6 2 8 50% .
אפריל2013 חיפה 34 14 13 4 17 50% .
יוני2013 ירושלים 25 15 7 2 9 36% .
דצמבר2014 תל השומר 32 12 6 7 13 כ-41% .
דצמבר2014 באר שבע 20 13 4 3 7 35% .
מאי2015 חיפה 18 8 3 3 6 כ-33% .
יוני2015 באר שבע 26 14 6 3 9 כ-35% .
ס"ה 171 78 45 24 69 כ- 40% .
מנתוניהלוח עולה, כי ב-69 מהתיקים שבדק צוות הבקרה (כ-40% ) הוא מצא טעויות בשיקול הדעת של הרופאים בלשכות הגיוס: בכ-26% מהתיקים נמצאו טעויות מהותיות בשיקול הדעת, ובכ -14% מהתיקים- טעויות קלות בשיקול הדעת.
בין הטעויות המהותיות בשיקול הדעת שמצא צוות הבקרה בלשכות הגיוס ירושלים, תל השומר ובאר שבע נכללו: סיכום הפרופיל אף על פי "שהתקבל רק חלק מהשאלון הרפואי" של הרופא המטפל, ותוך התעלמות ממידע שסיפקה המלש"בית בשאלון שלה; אי -מתן סעיף ליקוי כשנדרש; מתן סעיף ליקוי ללא התייעצות עם רופא מומחה וללא בירור מעמיק; סיכום פרופיל תוך התעלמות ממידע רפואי קיים; היעדר דרישה של סיכום אשפוז, ובהתאם - סיכום התיק ללא בירור מעמיק; מתן סעיף ליקוי שגוי; קיום סתירה בין ממצא המתועד במסמכים לבין תוצאות הבדיקה בוועדה, ללא הפניה לבדיקה נוספת; היעדר התייחסות למסמכים רפואיים אחרים; קביעת סעיף ליקוי ללא שנערכה לפני כן בדיקת אולטרסאונד וללא שניתנה חו"ד של רופא מומחה, אף על פי שאלו נדרשו; אי-מעבר על מסמכים שנסרקו ואוחסנו במחשב, וכתוצאה מכך - אי-הבחנה בבירור שנעשה למלש"ב בתחום בריאות הנפש; היעדר התייחסות לבעיות בריאות שמלש"בית ציינה אותן בשאלון הרפואי; היעדר התי יחסות לממצא רפואי שצוין במסמך של רופא מומחה; סיכום פרופיל ללא בירור שנדרש לעשותו; מתן סעיף ליקוי שגוי; ואי-קביעת סעיף ליקוי אף שהיה צורך בכך.
1148 | דוח שנתי 67א .
מעיון בדוחות של צוות הבקרה עולה עוד, כי רוב הרופאים נוהגים לסמן אוטומטית "ב.
" ("בלי ממצא פתולוגי") על עמודות הבדיקה טרם ביצוע אנמנזה9 ובדיקה, וזאת כדי לחסוך זמן בסימון פרטני לגבי כל בדיקה; ורק אחר כך, ובמידת הצורך, הם משנים את הסימון.
נמצא, כי אף על פי שצוות הבקרה התייחס לסימון האוטומטי האמור כבר באפריל 2013 כגורם לטעויות בשיקול דעת בדוח בקרה בלשכת הגיוס באר שבע, ליקוי זה חזר מאז שוב ושוב בעבודתם של רבים מהרופאים בוועדות הרפואיות שבלשכות הגיוס השונות.
ליקוי נוסף שעליו הצביע צוות הבקרה הוא שחלק גדול מהרופאים שנבדקו אינם שואלים כלל על בעיות הקשורות בעיוורון לילה או בניתוח לייזר בעיניים, שימוש בסמים ולקויות למידה.
צוות הבקרה גם הצביע על כך שחלק גדול מהרופאים אינם עורכים בדיקת תנועתיות של הגפיים או תנועתיות לצדדים של עמוד השדרה.
נוסף לזאת, חלקם עורכים בדיקת בטן שטחית או שאינם עורכים אותה כלל.
כאמור, על הרופא המקיים את הבקרה לפרט את תוצאותיה, ולהעביר את הפירוט בסיום הבקרה לראש מדור לשכות גיוס במקרפ"ר.
ראש המדור יפיק דוח סיכום בקרה ויפיץ אותו לרופא הראשי באותה לשכת גיוס ולראש ענף רת"ם.
הרופא הראשי בלשכת הגיוס שבה נעשתה הבקרה ישיב למדור לשכות גיוס ויתייחס לליקויים שנמצאו בבקרה בתוך חודש מתאריך הסיכום.
בביקורת עלה כי הרופאים הראשיים בלשכות הגיוס אינם מעבירים התייחסות בכתב לממצאי צוות הבקרה כנדרש, ומדור לשכות גיוס לא דרש לקבל התייחסויות אלה.
עוד נמצא כי במקרפ"ר לא הייתה כל התייחסות לדוחות של צוות הבקרה, לרבות למספר הרב של הטעויות המהותיות בשיקול הדעת של הרופאים שמצא צוות הבקרה.
ראשת מדור לשכות גיוס לשעבר מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 כי כחלק מהתנהלותה השוטפת כראשת המדור היא נהגה להעביר את כל דוחות הבקרה שקיבלה מראש צוות הבקרה לראש ענף רת" ם, כדי שהוא יכיר את הממצאים; ואילו ראשת ענף רת"ם במקרפ"ר מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי לא נערך דיון בענף על ממצאי צוות הבקרה.
ראשת מדור לשכות גיוס לשעבר הוסיפה וציינה, כי היא עצמה חולקת על המשמעות שצוות הבקרה מייחס לטעויות בשיקול הדעת של הרופאים בוועדות הרפואיות; וכי במרבית המקרים טעויות אלו גורמות לכל היותר להארכת משך הטיפול בעניינו של המלש"ב, עד לסיכום הפרופיל שלו, ולא לקביעתם של פרופילים שגויים.
עם זאת, במהלך תפקידה היא לא הוציאה התייחסות רשמית לחילוקי הדעות בינה לבין ראש צוות הבקרה בנושא זה.
מפקד מיטב מסר לנציגת משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 , כי הוא אינו מכיר את ממצאי דוחות הבקרה, והוא אינו רואה בממצאים הרפואיים חלק מליבת העיסוק שלו כמפקד מיטב.
בירור ההיסטוריה הרפואית של החולה צבא הגנה לישראל | 1149 .
ועדות, ועל ביצוען של .
אלה לדעת משרד מבקר המדינה, לטעויות מהותיות בשיקול הדעת של רופאים בוועדות ולבדיקות לא מלאות של מלש"בים עלולות להיות השלכות משמעותיות הן על המלש"ב, שעלול להיות משובץ לתפקיד שאינו הולם את כושרו הבריאותי, והן על המערכת הצבאית, שאינה ממצה באופן מיטבי את כוח האדם העומד לרשותה.
צוות הבקרה הוא גוף הפועל מטעמו של ענף רת"ם, ומהממצאים עולה, כי במשך שנים מתריע גוף זה על היקף ניכר של טעויות מהותיות בשיקול הדעת של רופאי ועדות, ועל ביצוען של בדיקות לא מלאות.
למרות זאת, לא הייתה כל התייחסות של ענף רת"ם במקרפ"ר לממצאים אלה מכל היבט שהוא: מחד גיסא, אם קיימת מחלוקת לגבי הממצאים עצמם, מן הראוי שילובנו בתהליכים מסודרים עם צוות הבקרה במגמה לשפר את עבודתו; מאידך גיסא, אם ממצאים אלה נכונים, הם מחייבים בוודאי בדיקה יסודית של מקרפ"ר במגמה לשפר את עבודת הרופאים בלשכות הגיוס.
גם מיטב, שלה אחריות כוללת על המיון לצה"ל, לא התייחסה לדוחות צוות הבקרה, שכן הרופאים הראשיים בלשכות הגיוס, הכפופים למיטב, לא התייחסו לדוחות כנדרש, ומפקד מיטב ציין שאינו מכיר דוחות אלה כלל.
במצב זה מקרפ"ר ומיטב אינן מפיקות כלל תועלת מהבקרה על פעילות הוועדות הרפואיות.
המיון הרפואי הוא חלק חשוב בתהליכי המיון של מלש"בים לצה"ל ויכול להשפיע מהותית על השיבוץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, למפקד מיטב אחריות כוללת על תהליך המיון לצה"ל, ובמסגרתה גם על תחום המיון הרפואי, שהוא חלק מהותי בקביעת אופי השירות של המלש"ב ובקביעת עתידו בצה"ל.
לפיכך, מן הראוי שיוודא שדוחות הבקרה יידונו בפורומים המתאימים ושיופקו מהם הלקחים הנדרשים.
קביעת פרופילים רפואיים זמניים בוועדות הרפואיות .
באפריל 2014 הוציא צוות הבקרה מסמך בנושא "ניתוח קביעת פרופילים זמניים בתחום הכשירות בשנת 2013 ", והפיצו לראש ענף רת"ם, לראשת מדור לשכות גיוס בענף זה ולמפקד מיטב.
צוין שם, בין השאר, כי ברוב הלשכות קיימת מגמה של ניצול יתר של פרופילים רפואיים זמניים בתחום הכשירות, ובמקרים רבים אין לכך הצדקה לפי ספר הפרופילים; וכי ישנם מקרים לא מעטים שבהם נקבע הפרופיל הרפואי בעקבות טעות בשיקול הדעת, תוך כדי שימוש בפרופיל הזמני "כדרך מילוט", על מנת לגייס את המלש"ב ולהעביר את הטיפול בבעיה הרפואית ליחידות ולוועדות הרפואיות המתקיימות בחילות.
לטענת צוות הבקרה, מתן הפרופילים הזמניים בתחום הכשירות פוגע במיצוי ובשיבוץ המיטבי של המלש"ב.
ביוני 2015 הוציא צוות הבקרה מסמך נוסף שעניינו ניתוח קביעת פרופילים זמניים בתחום הכשירות, הפעם לגבי השליש הראשון של שנת 2015 .
מן המסמך עולה, כי הגם שהתופעה הצטמצמה משמעותית לעומת הבדיקה הקודמת, עודה די נפוצה ובייחוד בחלק מלשכות הגיוס.
1150 | דוח שנתי 67א .
בביקורת נמצא כי במקרפ"ר לא טיפלו בדוחות של צוות הבקרה מאפריל 2014 ומיוני 2015 בנושא ניתוח קביעת פרופילים זמניים בתחום הכשירות.
ראשת מדור לשכות גיוס לשעבר מסרה לנציגת משרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 (באותו חודש היא סיימה את תפקידה כראשת המדור), כי גם בנושא הפרופילים הזמניים בטווח הכשירות היא חולקת על גישתו של ראש צוות הבקרה; כי הסיבה למתן פרופילים זמניים בתחום הכשירות בראייתה היא שלא לעכב את הליכי האיתור והמיון של המלש"בים; כי מדוב ר בפרופילים שבחלקם הגדול לא ישתנו; וכי בלשכת הגיוס טבריה, בראשותו של ראש צוות הבקרה בתפקידו כרופא ראשי, לא ניתנים פרופילים זמניים, ותחת זאת ניתנים פרופילי 24 (אי-כשירות זמנית), שלגישתה, מעכבים את תהליכי האיתור והמיון של מלש"בים, וגורמים להם להחמיץ קורסים ו מיונים שהם רוצים בהם.
נמצא, כי גם לעניין זה לא הייתה התייחסות של מקרפ"ר: ראשת המדור לא העבירה לראש ענף רת"ם התייחסות לחילוקי הדעות שלה עם ראש צוות הבקרה בעניין זה, וממילא לא טופל נושא זה בענף.
קביעת הפרופיל הרפואי של המלש"בים היא תחום מקצועי רפואי מובהק.
לפיכך, לתהליך הבקרה עליו ולטיפול בממצאיו יש חשיבות רבה, שכן הבקרה נועדה לוודא שקביעת הפרופילים הרפואיים נעשית כהלכה.
הממצאים בתחום הבקרה על פעילות הוועדות הרפואיות מצביעים על ליקויים מהותיים בתהליך הבקרה עצמו, לרבות העובדה שבר אש צוות הבקרה עומד רופא ראשי של אחת מלשכות הגיוס.
יתר על כן, תדירות הבקרה המקצועית על עבודת הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס בשלוש השנים האחרונות אינה עונה לדרוש.
זאת ועוד, מתהליכי הבקרה שמתקיימים אינה מופקת כל תועלת, שכן מקרפ"ר ומיטב אינן דנות בממצאי הבקרה, ממילא אינן מפיקות מהם לקחים ואינן מטפלות בליקויים העולים מהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מקרפ"ר ועל אכ"א לקיים במשותף בדיקה יסודית של תהליך הבקרה על פעילות הוועדות הרפואיות ולשפרו, במגמה להבטיח קיום תהליך בקרה מקיף, יעיל ומועיל בתחום זה.
בהתייחסותו מינואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי בימים אלה נכתבת הנחיה עדכנית בנושא בקרת איכות על הוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס, אשר תתייחס להרכב צוות הבקרה, לתדירות ביצוע הבקרות ולאופן הטיפול בממצאים.
עוד מסר צה"ל, כי על מנת לאפשר בקרה טובה יותר על לשכות הגיוס, בכל עריכת בקרה יצטרף לראש צוות הבקרה הרופא הראשי בלשכה הגיוס הנבדקת או ראש מדור לשכות גיוס במקרפ"ר; בלשכת הגיוס טבריה תיעשה הבקרה על ידי ראש מדור לשכות גיוס, על מנת למנוע בקרה עצמית של ראש צוות הבקרה.
צבא הגנה לישראל | 1151 .
עולים ליקויים ופערים .
חוזר ונשנה משך שנים .
ארגון לקוי של המבנה .
הגיוס, ופגיעה בצנעת .
הפרט של מלש"בים נוסף על כך מסר צה"ל כי על פי ההנחיה העדכנית, כל רופא ראשי בלשכת גיוס יקיים בקרה עתית על יושבי הראש של הוועדות הרפואיות שבלשכתו – אחת לחצי שנה על רופא בשירות סדיר ואחת לשנה על רופא במילואים; וכן תיקבע בכל לשכת גיוס מכסה מדגמית של החלטות הרופאים שעל הרופא הראשי לבדוק את תקינותן.
באחריות ראש מדור לשכות גיוס במקרפ"ר לקיים אחת לחצי שנה בקרה כדי לוודא את עמידת הרופאים הראשיים בקיום הבקרות בהיקף הנדרש.
עוד מסר צה"ל, כי ההנחיה העדכנית תבהיר את מעגל הבקרה השלם, לרבות הפצת הממצאים, הטיפול בהם והפקת הלקחים ברמה החילית, כולל הפצת נהלים ולמידה רוחבית.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה ביוני 2016 התברר כי מקרפ"ר פרסמה את ההנחיה האמורה בפברואר 2016.
סביבת העבודההפיזית והממוכנת בוועדות הרפואיות .
סביבת העבודה הפיזית .
מהדוחות של צוות הבקרה עולים ליקויים ופערים שונים בסביבת העבודה בוועדות הרפואיות בלשכות הגיוס השונות, וביניהם: חסר של סבון ונייר מגבת לניגוב ידיים, דליפות בצנרת של מזגנים, מזגנים ישנים שאינם עובדים, לכלוך וחוסר סדר.
בין אלו חוזר ונשנה משך שנים ארגון לקוי של המבנה הפיזי של המדור הרפואי בלשכות הגיוס השונות, ופגיעה בצנעת הפרט של מלש"בים בשל כך.
בביקורת של משרד מבקר המדינה נמצא כי לא חל שינוי במצב, וליקויים אלה עדיין נמשכים.
כך למשל, מצא צוות הבקרה בדצמבר 2014 כי בחדרי ועדות רפואיות בלשכת הגיוס תל השומר אין משת משים כלל בחדרים פנימיים שיועדו בעבר לחדרי הלבשה למלש"בים.
לעומת זאת, שתי ועדות רפואיות בראשות שני רופאים שונים פועלות בו בזמן בחדר אחד, שעה שההפרדה בין שתי הוועדות נעשית באמצעות "חצי קיר" (קיר בגובה נמוך מאוד, דוגמת "דלפק").
צוות הבקרה ציין בנושא זה, כי "אנו חשים כי אופן עבודה זה גורם לפגיעה מסוימת בצנעת הפרט של המלש"בים, בעת האנמנזה ובעת הבדיקה"; והמליץ לערוך חשיבה בנושא שינוי תכנון החדרים, כדי להעניק למלש"בים מידה רבה יותר של שמירה על צנעת הפרט ולאפשר לרופאים לעבוד ללא הפרעה.
בביקורת של משרד מבקר המדינה בלשכת גיוס זו ביוני 2015 התברר, כי עדיין פועלות בו בזמן שתי ועדות רפואיות באותו חדר, ואותה המחיצה מפרידה ביניהן.
בלשכת הגיוס באר שבע מצא צוות הבקרה ביוני 2014 כי קיימות בעיות תשתית המעיבות על מראה המדור הרפואי ועל התנאים בו, וכי אצל חלק מיושבי ראש הוועדות ה רפואיות הבדיקה נעשית כשהפרגוד פתוח ואינו מוסט, והמלש"בים נאלצים להתפשט ולהתלבש לעיני יושב ראש הוועדה.
גם בלשכת הגיוס ירושלים מצא צוות הבקרה ביוני 2013 ליקויים בשמירה על צנעת הפרט של מלש"בים: בחדר הוועדה נכחו מלש"בים אחרים בזמן תשאול מלש"ב, חלקם ישבו בכורסאות וחיכו לתורם להיכנס לרופאים, העובדים כל אחד מאחורי מחיצה חלקית, אבל עדיין מדובר היה במצב שבו חדר הבדיקה מאכלס בו בזמן שלושה עד ארבעה מלש"בים.
1152 | דוח שנתי 67א .
בעת הביקורת של משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 נמצא, כי לא חל שינוי במצב זה בשתי לשכות גיוס אלה.
יתר על כן, נושא הארגון הלקוי של מבנה המדור הרפואי בחלק מלשכות הגיוס לא עלה לדיון בראשות מפקד מיטב.
בנובמבר 2015 מסר מפקד מיטב לנציגת משרד מבקר המדינה, כי מאז שנכנס לתפקידו ביולי 2014 הוכנסו שיפורים במבנים שונים במיטב, והושקעו בכך כספים רבים.
בין היתר, נבנה אולם המתנה למתגייסים בבסיס תל השומר, הוספו חדרים בלשכת הגיוס באר שבע ולשכת הגיוס טבריה שופצה.
עם זאת, לדבריו, המשאבים מוגבלים לעומת הפערים, שהם עדיין רבים, והשיפורים מוכנסים בהתאם למידת דחיפותם, ולא בהכרח בהתאם לחשיבותם.
כך למשל, מצב המבנה של לשכת הגיוס ירושלים הוא בכי רע, נדרשים בו ובתשתיות הביוב שלו שיפורים רבים; הנושא מוכר ומטופל על ידי ראשי אכ"א לאורך תקופה ארוכה, ללא שנשא פירות עד כה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות רבה ואף חובה לשמור על צנעת הפרט של המלש"בים בעת ביצוע הבדיקות הרפואיות שלהם.
לפיכך, על מפקד מיטב לבחון כיצד ניתן לשנות את ארגון החדרים בוועדות הרפואיות, תוך ניצול חדרים שאינם בשימוש, ולערוך שינויים מבניים על פי סדר עדיפויות שייקבע ובתקציב שיוקצה לכך, באופן שיאפשרו לשמור במידה רבה יותר על צנעת הפרט של המלש"בים ויאפשרו לרופאים לעבוד ללא הפרעה.
סביבת העבודה הממוכנת .
כאמור, במהלך הבדיקה עושים רופאי הוועדה הרפואית שימוש בטופס בדיקה הנמצא במערכת ה-CPR , אשר מנחה את הרופא בעת התשאול של המלש"ב ובעת הבדיקה, ועל גביו נרשמים נתוניו הרפואיים של המלש"ב.
במהלך הביקורת העלו בעלי תפקידים בתחום המיון הרפואי בפני נציגת משרד מבקר המדינה טענות בדבר קשיים בשימוש במערכת ה -CPR , ובעיקר, כי המערכת עובדת באיטיות, כי יש בה תקלות לעתים קרובות למדי, וכי אין אפשרות מעשית להכניס בה שיפורים ופיתוחים.
התברר כי גם במערכת ה-ERP , המשמשת את רופאי הוועדות הרפואיות, יש תקלות רבות המוסיפות על התקלות שתוארו לעיל במערכת ה-CPR , ומקשות על התנהלות עבודת הוועדות הרפואיות (בנושא מערכות המחשב לצורך המיון האיכותי ולצורך הטיפול בפניות המלש"בים – ראו בהמשך).
בנובמבר 2015 מסר ראש ענף מידע ומחשוב רפואי במקרפ"ר לנציגת משרד מבקר המדינה כי בימים אלו נבנה מכרז לשם ביצוע הסבה טכנולוגית למערכת ה -CPR הקיימת, באופן שיאפשר תחזוקתה ופיתוח נקודתי לפערים שעולים בתהליכי העבודה הרפואיים (לרבות במיון הרפואי), במטרה להתקשר עם חברה זוכה בטווח של כשנה.
לצד זאת, בטווח הרחוק תוחלף המערכת במוצר אחר.
דברים אלו הובאו גם בהתייחסות צה"ל מינואר 2016 .
לממצאי הביקורת צבא הגנה לישראל | 1153 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מקרפ"ר ועל אכ"א לקדם את הטיפול במערכות המחשוב התומכות את המיון הרפואי בלשכות הגיוס.
המיון האיכותי בלשכות הגיוס .
להלן המדדים העיקריים של המ יון האיכותי שנעשה למלש"בים במסגרת תהליכי הצו הראשון, מרכיביהם ואופן חישובם: א.
סימול עברית - מדד המבטא את רמת ידיעת העברית של המלש"ב, ונקבע באמצעות שיטה שבנתה ממד"ה.
ציון השכלה ראשוני (להלן - צה"ר) - מדד המייצג את מספר שנות הלימוד של המלש"ב ואת פוטנציאל בחינות הבגרות שלו (כלומר, לאילו בחינות בגרות אמור המלש"ב לגשת, וכמה יחידות לימוד בכל מקצוע)10.
דירוג פסיכוטכני ראשוני (להלן - דפ"ר) - מדד האומד יכולת שכלית, ונקבע על פי מערכת מבחנים ממוחשבים (להלן – מבחנים פסיכוטכניים), שבאחריות ענף פיתוח מערכות מיון שבממד"ה.
ציון דירוג ראשוני כללי (להלן - צד"כ) - מדד איכותי האומד יכולת הסתגלות למערכת הצבאית והצלחה בתפקידי לחימה.
הצד"כ משמש בעיקר למיון ראשוני ליחידות התנדבות ולניבוי הצלחה בחילות קרביים בפרט ובצבא בכלל.
הצד"כ נקבע לפי ריאיון אישי הנערך למלש"בים גברים בלבד11 , לפי הנחיות של ענף פיתוח מערכות מיון בממד"ה ובכפוף לתהליכי חקירה ותיקוף עתיים שמבצע הענף.
קבוצת איכות (להלן - קב"א) - מדד איכותי המשמש ככלי מיון ראשוני עיקרי לאיתור ומיון ליעדים נבחרים, שלגביהם מוגדר ציון הקב"א הנדרש.
ציון הקב"א מחושב על פי נוסחה קבועה, המשקללת שלושה מרכיבים: צה"ר, דפ"ר וצד"כ (לגבי נשים - על פי צה"ר ודפ"ר בלבד).
סולם הערכים של ציון הקב"א נע בין 41 (נמוך) ל-56 )(גבוה12.
המיון האיכותי הראשוני על כל מרכיביו נעשה למלש"בים בלשכות הגיוס על ידי חיילים שמקצועם הוא מאבחן פסיכוטכני (להלן - מאבחן או מאבחנים).
המאבחנים שייכים לחוליה הפסיכוטכנית שבכל לשכת גיו ס13 ; והחוליה כפופה למדור הפסיכוטכני שבמיטב.
בתקופת הביקורת כלל המערך הפסיכוטכני כ -300 חיילים .
10 מדובר בפוטנציאל, כיוון שבשלב המיון המלש"ב עדייןתלמיד, וטרם סיים את תכנית הלימודים.
11 ריאיון התאמה ללחימה נעשה לנשים שהביעו רצון להיות בתפקידי לחימה.
הריאיון, אשר נעשה רק למיעוט הנשים ולא במסגרת תהליכי הצו הראשון, שונה במתכונתו מריאיון הצד"כ הנעשה לגברים במהלך תהליכי הצו הראשון, והוא אינו נדון במסגרת דוח זה.
12 :לצורכי תכנון ומיון כוח אדם של צה"ל נקבעו חמש קבוצות של הקב"א 1 ) 42-41 - מתחת להנחיות הגיוס; 2 ) 46-43 - ;קב"א נמוכה 50-47 - ;קב"א בינונית 53-51 ו- 56-54 - .
קב"א גבוהה 13 בכל לשכת גיוסיש 25–110 .
מאבחנים, לפי גודלה 1154 | דוח שנתי 67א .
המאבחנים הפסיכוטכניים מאותרים מתוך פוטנציאל של מלש"בים, שהציונים שקיבלו במדדי המיון האיכותי הראשוני במסגרת תהליכי הצו הראשון הם מהגבוהים ביותר.
הם מתגייסים לקורס מאבחנים פסיכוטכניים המתקיים ארבע פעמים בשנה ונמשך 16 שבועות (כולל טירונות).
במהלך הקורס לומדים המאבחנים כיצד לאסוף נתונים שונים על המלש"ב (להלן - תורת אימות הנתונים); וכיצד לראיין מלש"בים (להלן - תורת הריאיון).
לאחר הקורס עוברים בוגריו תהליכי התמחות (סטאז'), המהווים הסמכה מעשית לתפקידים השונים בחוליות הפסיכוטכניות שבלשכות הגיוס שבהן הם משובצים.
בסיומו של התהליך יוסמכו לראיין רק מאבחנים העומדים ברף הנדרש, ואלו שלא - יוסמכו רק לאמת נתונים ולהשגיח על כיתות מבחנים פסיכוטכניים.
בתקופת הביקורת כ-60% מהמאבחנים היו מוסמכים לראיין.
המדור הפסיכוטכני במיטב אמון על פיקוח ובקרה על תהליכי המיון האיכותי הראשוני של מלש"בים בלשכות הגיוס, וייעודו - להוות גוף מבקר, חונך, מדריך ומפתח עבור החוליות הפסיכוטכניות הפזורות בלשכות הגיוס ועבור קורס מאבחנים פסיכוטכניים.
בין תפקידיו נמנים בקרה ומעקב על עבודת המאבחנים הפסיכוטכניים.
כן נמנים בין תפקידיו ייעול ופיתוח כלי המיון השונים שבשימוש המאבחנים, זאת יחד עם ממד"ה, המהווה סמכות מנחה מקצועית לעניין פיתוח כלי המיון.
הריאיון האישי מורכב מבירור קיומן של מספר תכונות אצל המלש"ב (להלן - ציוני התכונות); מהתרשמות כללית ומהערכה לגבי הצלחתו העתידית של המלש"ב כלוחם (להלן - ציון הניבוי).
הציון הסופי מחושב על פי נוסחה קבועה, המשקללת את ציוני התכונות ואת ציון הניבוי.
לאחר הריאיון - שחלקו מובנה וחלקו חופשי - ולאחר קביעת הציונים, על המאבחן שערך את הריאיון (להלן - המראיין) לכתוב דוח מפורט של התנהלות הריאיון, הכולל התייחסות מסכמת לכל תכונה; ולסיום - עליו לרשום חוות דעת קצרה.
אורכו של ריאיון נע מ -20 דקות לשלוש שעות; אורכם הממוצע של הריאיון וכתיבת הדוח וחוות הדעת האמורים הוא כשעה וחצי.
תורת הריאיון היא אוסף של הוראות, אשר חלקן מחייבות וחלקן בגדר קווים מנחים, והן נלמדות במהלך קורס מאבחנים פסיכוטכניים ומרוכזות בספר "מדריך למראיין" שהוציא המדור הפסיכוטכני במיטב ביולי 2002 , והעומד לשימושו של כל מראיין.
על פי תורת הריאיון, הריאיון אמור להיות ישיר יחסית; הצלחתו תלויה במידה מכרעת ביכולתו של המראיין ליצור קשר עם המרואיין ולעוררו לשיתוף פעולה, ובכושרו להגיע לאמת שיפוט הוגנת וחסרת פניות.
תורת הריאיון מדגישה את הצורך לשמור על אמות מידה אחידות (הריאיון עצמו לא יכול להיות אחיד לחלוטין משום השונות בין המלש"בים והתכנים השונים העולים בראיונות השונים).
צבא הגנה לישראל | 1155 .
המראיינים הוא ריאיון .
לא נעשו כלל ראיונות .
משוב; לכ-21% מהמראיינים נעשו הראיונות רק לאחר שכבר שימשו בתפקידם תקופה ארוכה הבקרה המקצועית של מיטב על עבודת המראיינים .
על פי קובץ ההוראות של המדור הפסיכוטכני במיטב מיוני 2014 , צוות מקצועי של המדור (להלן - צוות צד"כ) מנחה מקצועית את כלל הקצינים והמראיינים בלשכות הגיוס בכל הקשור לתורת ריאיון הצד"כ.