HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי התקנון משנת 1999 ,ייבחר נשיא המכללה לתקופת כהונה של ארבע שנים ובסופה יוכל לשוב ולהיבחר לתקופת כהונה נוספת.
כלומר, הוא יכהן שמונה שנים לכל היותר.
בהחלטת המל"ג משנת 2003 נקבע17 כי על הנשיא להיות איש אקדמיה בדרגת פרופסור, כי הנשיא יכהן בתפקידו תקופת כהונה קצובה, וכי התקופה .
16 ( המל"ג, החלטה 500 )65 "תיקון ההנחיות התאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (מתוקצבים ושאינם מתוקצבים)" (14.
) 17 המל"ג, החלטה 356/10 ( ", "הניהול האקדמי של המכללות האקדמיות 4.
להחלטותיה הקודמות המצטברת הרצופה של כהונתו לא תהיה יותר מעשר שנים.
עוד נקבע בהחלטה זו כי הנשיא יועסק במכללה במשרה מלאה, והמכללה תהיה מקום עבודתו היחיד.
בנובמבר 1998 בחר חבר הנאמנים במר עוזי וכסלר לנשיא המכללה למשך ארבע שנים, ובאוקטובר 2003 האריך חבר הנאמנים את כהונתו.
על פי תקנון המכללה, כהונתו הייתה אמורה להסתיים בנובמבר 2006 .
ואולם הוא המשיך לכהן כנשיא המכללה, בלי שחבר הנאמנים האריך את כהונתו.
יצוין כי מר וכסלר כיהן בתפקידו, אף שאינו איש אקדמיה בדרגת פרופסור.
באפריל 201018 תיקנה המל"ג את החלטתה משנת2003 וקבעה כי נשיא יוכל לכהן עד 12 .
שנהבאוגוסט 2010 אישרה ועדת המשנה לפיקוח ואכיפה של המל"ג להאריך את כהונתו של מר וכסלר עד יולי 2012, על מנת לאפשר למכללה להיערך כראוי להחלפת הנשיא.
האישור ניתן בניגוד להחלטות הקודמות של המל"ג בנושא, שכן מר וכסלר אינו איש אקדמיה בדרגת פרופסור ואף שבנובמבר 2010 הוא סיים 12 שנות כהונה .
במאי 2012 סיים מר וכסלר את תפקידו כנשיא (כפי שיפורט בהמשך).
משרד מבקר המדינה מעיר לחבר הנאמנים ולוועד המנהל כי בניגוד לתקנון משנת 1999 ולמרות הנחיות המל"ג והחלטתה משנת 2003 , לא הופסקה כהונת מר וכסלר כנשיא המכללה עם תום תקופת כהונתו בשנת 2006 , אלא כשש שנים לאחר מכן.
יודגש כי תקופת כהונתו של מר וכסלר, כ-14 שנים בסך הכול, אף חרגה כארבע שנים מתקופת הכהונה המירבית שקבעה המכללה בתקנון שלה משנת 2008 .
משרד מבקר המדינה העיר לא אחת לגבי חריגה של נשיאי מכללות אקדמיות מתקופת הכהונה המירבית שנקבעה19, ולכן יש להעיר בחריפות למל"ג על שלא פעלה בנחישות ובהתמדה על מנת לאכוף את החלטתה בעניין, ואף אישרה למר וכסלר חריגה נוספת בניגוד גמור להחלטותיה הקודמות.
ליקויים בבחירת נשיאי המכללה .
היעדר כללים לבחירת נשיא .
על פי תקנון המל"ג ותקנון המכללה, מינוי ובחירה של נשיא מכללה אקדמית ייעשו בידי חבר הנאמנים לפי המלצת הוועד המנהל.
הנחיות המל"ג ממרץ 200420 קובעות, כי האוניברסיטאות נדרשות להקים ועדת איתור לשם איתור נשיא21, ואסור לנשיא .
19 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010) ', בפרק "היבטים בפעילות שנקר", עמ1366 ; דוח שנתי 62 (2012) , בפרק "המכללה האקדמית עמק יזרעאל", עמ' 1417 .
20 ראו מסמך מל"ג- "עקרונות התאגדות מוסדות השכלה גבוהה שהם אוניברסיטאות" מ-31.
21 לפיהנחיות אלה, לצורך בחירת נשיא תוקם ועדת איתור שתורכב מתשעה חברים: שישה אנשי ציבור שימליץ עליהם הוועד הפועל, ובכללם יו"ר הוועד הפועל; שלושה נציגים של הסנאט שיומלצו על ידי הסנאט.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1193 .
יוצא ולמועמד למשרת הנשיא להיות חבר בוועדת האיתורעד כה לא נקבעה הנחיה מחייבת בעניין לגבי מוסדות אקדמיים שאינם אוניברסיטאות.
מבקר המדינה העיר למל"ג והוות"ת בשנת 201422 על כך שטרם קבעו כללים מנחים לבחירת נשיא במכללות אקדמיות מתוקצבות.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר למל"ג על דרך הפעולה של ועדות האיתור לבחירת נשיא ש ל המוס דות להשכלה גבוהה , כפי שהשתקפה בביקורות קודמות23.
בביקורת עלהשרק בפברואר 2016 הפיצה הוועדה להסדרת המבנה הניהולי של המוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות, הפועלת במל"ג, טיוטת "הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות" (להלן - טיוטת ההנחיות התאגידיות משנת 2016), שמסדירה בין היתר את נושא ועדות האיתור לתפקידים בכירים במכללות, כגון נשיא ומנכ"ל.
ואולם עד למועד סיכום הביקורת, ספטמבר 2016 , לא אישרה המל"ג את ההנחיות.
עודעלה כי גם המכללה לא ראתה לנכון להסדיר נושא זה בתקנונה או בנהלים פנימיים שלה24 .
משרד מבקר המדינה מפנה את תשומת לבה של המל"ג לכך כי היא לא כללה בטיוטה שהפיצה איסור מהותי ומפורש על נשיא יוצא להיות חבר בוועדת האיתור , שמטרתו להבטיח תחלופה אמתית של בעלי התפקידים במוסד ולמנוע מצב של "חבר מביא חבר", בדומה לנקבע בהנחיותיה לאוניברסיטאות ממרץ 2004 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מעורבות נשיא יוצא במינוי המועמד להחליפו בתפקיד אינה ראויה, ועלולה לפגוע בעצמאותה ובטוהר שיקוליה של ועדת האיתור.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את השיהוי שנוקטת המל"ג ביישום המלצותיו בנושא קביעת הנחיות מחייבות לגבי ועדות איתור לבחי רת נשיאי מכללות אקדמיות.
על המל"ג להשלים בהקדם וללא דיחוי נוסף, את קביעת הכללים למינוי בכירים במכללות.
22 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ), בפרק "מכון טכנולוגי חולון מ.
ח (ע"ר)", עמ' 1285- 1348.
23 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61( ב2011 ), בפרק "אוניברסיטת תל-אביב: הוועד המנהל - מינויים, בחינת זיקות והליך סיום כהונת הנשיא", עמ' 1409-1361 ; דוח שנתי64ג (2014 ), בפרק "מכון טכנולוגי חולון מ.
ח (ע"ר)", 1348-1285 ; דוח שנתי 66 ג(2016 " ), בפרק בצלאל האקדמיה לאמנות וע יצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאומנות ועיצוב ירושלים", 1522-1479.
24 מוסדות השכלה גבוהה אחרים, למשל בצלאל - אקדמיה לאומנות ועיצוב ירושלים, קבעו בתקנון שלהם כללים דומים לכללים שקבעה מל"ג לאוניברסיטאות לגבי הרכב הוועדה לאיתור נשיא.
לפי כללים אלה, ועדת האיתור תורכב מנציגים של המוסדות הניהוליים הבכירים של המוסד ומנציגי ציבור.
בביקורת עלו ליקויים .
המכללה בחירת נשיאים למכללה .
בביקורת עלו ליקויים בנוגע לאופן הבחירה והמינוי של מחליפו של מר וכסלר בתפקיד נשיא המכללה: באפריל 2011 נבחר לתפקיד פרופ' גד מרום, אולם בסופו של דבר הוא ויתר על התפקיד, ובשנת 2012 נבחר לתפקיד פרופ' צבי שטרן.
בחירתו של פרופ' שטרן נעשתה באמצעות ועדת איתור לבחירת נשיא שהקימה המכללה, אף שהמכללות האקדמיות המתוקצבות אינן חייבות להקים ועדת איתור.
בדוח קודם של מבקר המדינה העוסק בוועדות איתור במשרדי הממשלה ובתאגידים הסטטוטוריים צוין25 כיעל ועדת האיתור לפרסם הודעה פומבית על המשרה הרלוונטית, לפרסם את מאפייני המשרה ואת תנאי הסף שעל המועמדים לעמוד בהם ולנמק את המלצותיה לבחירת מועמד.
בנוגע לוועדות איתור וולונטריות צוין בדוח האמור " כי בהיעדר חובה להקמת ועדת איתור בהחלטת ממשלה לאיוש משרה מסוימת, רשאי הגורם הממנה להסתייע במנגנון שונה לבחירת המועמד שימונה למשרה, ובלבד שיינקט הליך תחרותי ראוי והוגן.
אולם אם נעשה שימוש במונח 'ועדת איתור' להליכי בחירה שונים, יש בו כדי להטעות את הציבור על ידי יצירת מראית עין של שימוש במנגנון תחרותי והוגן שכללי עבודתו נקבעו בהחלטות הממשלה - ולא היא.
על כן, עם קבלת החלטה על הקמת ועדת איתור, יש להחיל עליה את עקרונות הפעולה של ועדות האיתור בשירות המדינה, בין שהיא וולונטרית ובין שהיא מוסדרת".
עקרונות פעולה אלו מבטיחים מתן הזדמנות שווה לכל המועמדים ואת בחירת המועמד המתאים ביותר.
התהליך גם מאפשר שקיפות לגבי ההחלטות שמתקבלות וכן פיקוח עליו.
המכללה אמנם אינה משרד ממשלתי או תאגיד סטטוטורישחלים עליו הכללים בנוגע לוועדות איתור.
עם זאת, היות שהיא גוף ציבורי, הן מבחינת יעדיה, הן מבחינת אופן פעולתה והן מבחינת אופן הפיקוח עליה, והיות שהיא גוף נתמך על פי חוק יסודות התקציב - היא מחויבת לנהוג בשוויון ו בשקיפות לגבי החלטותיה, וכל שכן כשההחלטות נוגעות למינויי בכירים בה.
מהחלטת המכללה להקים ועדת איתור לצורך בחירת נשיא חדש, משתמעת כוונה לפעול על פי עקרונות אלו.
בחירת פרופ' גד מרום: באפריל 2011 הציג מר וכסלר לוועד המנהל את מועמדותו של פרופ' גד מרום כמועמד יחיד להחליפו בתפקיד.
הדיון במועמדות לא נכלל מראש בסדר היום של ישיבת הוועד המנהל26 ,ולחברי הוועד המנהל נודע כי יתקיים דיון בנושא רק ביום הישיבה27 .
הוועד המנהל לא דרש לקיים הליך בחירה פומבי ושוויוני, אלא החליט להמליץ לפני חבר הנאמנים למנות את פרופ' מרום לנשיא.
חבר הנאמנים קיבל את ההמלצה ומינה אותו לתפקיד.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב(2011) ', בפרק "ועדות איתור בשירות הציבורי", עמ65-27.
26 המל"ג קבעה כי יו"ר הוועד המנהל יקבע את סדר היום של הישיבות ויכלול בו כל נושא נוסף שעליו יחליט הוועד המנהל.
עוד קבעה המל"ג כי יו"ר הוועד המנהל יכנס את הוועד המנהל בהודעה של לפחות שבעה ימים מראש, ובמקרים מיוחדים בהודעה של לפחות 24 שעות מראש.
27 במחאה על ההליך התפטר אחד מחברי הוועד המנהל במהלך הישיבה .
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1195 .
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 טענו מרוכסלר ומר לוין כי מינוי פרופ' מרום נעשה באמצעות ועדת איתור שכללה אותם ואת יו"ר חבר הנאמנים.
ואולם בביקורת לא נמצא ו מסמכים התומכים בטענות אלו, ובכלל זה מסמכים בעניין ישיבות שקיימה ועדת האיתור והחלטות שקיבלה.
בחירת פרופ' צבי שטרן: לאחר שפרופ' מרום החליט שלא לשמש נשיא המכללה, מינה הוועד המנהל בינואר 2012 ועדת איתור לבחירת נשיא חדש.
ועדת האיתור כללה ארבעה מחברי הוועד המנהל ואת הנשיא דאז מר וכסלר.
בביקורת עלה כי ועדת האיתור לא פרסמה הודעה פומבית על המשרה, לא ניהלה פרוטוקולים כנדרש ולא תיעדה את החלטתה הסופית - להמליץ על מינויו של פרופ' שטרן לנשיא המכללה.
מהמסמכים החלקיים שנמצאו עלה שבסדרי היום של ישיבות הוועדה צוינו שמות של 14 ,מועמדיםאך הוועדה הסתפקה בריאיון של שניים מהם בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת האיתור כי דרך פעולת הוועדה נוגדת את עקרונות השקיפות ושוויון ההזדמנויות.
עקרונות אלה הם עקרונות יסוד, והעמידה בהם מבטיחה בין היתר את תקינות הליך המינוי של נושאי משרה בכירים במוסדות להשכלה גבוהה.
הוועד המנהל החליט להמליץ לחבר הנאמנים לאשר את מינויו של פרופ' שטרן, ובמאי 2012 אישר חבר הנאמנים את מינויו של פרופ' שטרן לנשיא המכללה לתקופה של חמש שנים .
ואולם מהמסמכים שנמצאו עולה שהוועד המנהל ו חבר הנאמנים לא דרשו להציג לפניהם את הנימוקים להחלטה.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 טענו מרוכסלר ומר לוין כי ועדת האיתור הציגה את מועמדותו של פרופ' שטרן לפני הוועד המנהל וכי התקיים דיון בעניין, אולם פרוטוקול הדיון אינו מפורט ואינו משקף את מהלך הדיון.
מר וכסלר ומר לוין וכן יו"ר חבר הנאמנים טענו טענה דומה לגבי הצגת מועמדותו של פרופ' שטרן לפני חבר הנאמנים.
משרד מבקר המדינה מדגיש שבביקורת זו הועלה דפוס פעולה העובר כחוט השני, ולפיו המוסדות המנהלים של המכללה אינם מתעדים את הדיונים בפרוטוקולים כראוי; לעניין זה ייוחד פרק שלם בהמשך דוח זה.
בהיעדר תיעוד הולם בפרוטוקולים, בייחוד של נושאים רגישים, נפגעים עקרון השקיפות ויכולת הבקרה על המכללה.
יש להעיר על כך לוועד המנהל ולחבר הנאמנים.
ליקויים בתפקוד יו"ר הוועד המנהל וחברי הוועד .
הוועד המנהל של מכללה, שנבחר על ידי חבר הנאמנים, הוא הגוף הממונה על ניהולה, על פי המדיניות שקבע חבר הנאמנים ועל פי החלטותיו28 .
הוועד המנהל מוסמך להחליט בכל העניינים המינהליים, הכספיים, הנִכסיים והמשפטיים של מכללה, ולו נתונה הסמכות לקבוע את תנאי ההעסקה של נושאי המשרה השכירים בעמותה, בכפוף להנחיות הגופים המתקצבים.
בביקורת עלו ליקויים ניכרים בדרך הפעולה של הוועד המנהל של המכללה, ובכלל זה של היו"רים שלו, כפי שיפורט להלן.
חריגות בתנאי העסקה ופרישה .
כגוף נתמך על פי חוק יסודות התקציב, על המכללה לאשר תנאי שכר, תנאי פרישה, גמלאות והטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה בהתאם להוראות שנקבעו לגבי כלל עובדי המדינה.
כל הסכם או הסדר שנוגד הוראות אלה בטל, אלא אם כן התקבל לכך אישורו של הממונה על השכר.
בשנת 2008 פרסמההוות"ת הנחיות בנושא " תנאי העסקה ודירוג במוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות ובמכללות אקדמיות" (להלן - הנחיות הוות"ת).
לפי הנחיות המל"ג והנחיות הוות"ת, נשיא מכללה אקדמית יועסק במשרה מלאה והמכללה תהיה מקום עבודתו היחיד, זאת כדי להבטיח מחויבות בלעדית ומלאה של הנשיא למוסד, שכן הוא נושא בתפקיד הניהולי הבכיר ביותר בו ובאחריות לניהולו, לרמתו ולאיכותו.
בהנחיות הוות"ת גם נקבעו תנאי השכר של בעלי תפקידים במכללה מתוקצבת ובהם התנאים של נשיא המכללה, וצוין בהן שתנאים אלה הם מקסימליים וכי לא תינתן כל תוספת שכר שלא נקבעה בהנחיות.
תנאי העסקתו ופרישתו של פרופ' צבי שטרן .
תנאי ההעסקה: כאמור, במאי 2012 נבחר פרופ' שטרן לתפקיד נשיא המכללה.
ביולי 2012 חתמו מרעוזי וכסלר ומר אריה לוין עם פרופ' שטרן על "הסכם עבודה אישי" כנשיא המכללה, שתוקפו חמש שנים (להלן - הסכם ההעסקה).
בהסכם נקבעו תנאי העסקתו ופרישתו של פרופ' שטרן.
מר וכסלר ומר לוין לא הביאו את הסכם ההעסקה לאישור הוועד המנהל, והוועד המנהל לא דרש מהם להביא את ההסכם לעיונו ולאישורו, אף שהסמכות לכך נתונה לו.
משרד מבקר המדינה בדק את תנאי העסקתו של פרופ' שטרן כפי שנקבעו בהסכם ההעסקה וכן את תנאי ההעסקה בפועל.
הועלה כי תנאי ההעסקה .
הנחיות המל"ג מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1197 .
ההעסקה החריג שנקבעו בהסכם היו חריגים ובלתי תקינים, וכי התשלומים בפועל אף חרגו מהנקבע בהסכם ההעסקה, כמפורט להלן: א.
לפני תחילת כהונתו כנשיא המכללה כיהן פרופ' שטרן כמנכ"ל בית החולים הדסה הר הצופים בירושלים (להלן - הדסה) ולקראת פרישתו לגמלאות יצא לשנת שבתון.
ב הסכם ההעסקה נקבע כי פרופ' שטרן יתחיל לכהן בתפקיד נשיא המכללה ביולי 2012 , ואולם הוא יקבל שכר ממנה רק אחרי 18 חודש, מ-1.
13 , לאחר סיום השבתון שלו מהדסה ולקראת פרישתו לגמלאות.
זאת ועוד, בהסכם נקבע כי בתום כהונתו או עם הפסקתה לפני כן, יהיה פרופ' שטרן זכאי לשנת הסתגלות בתשלום, ובלבד שכיהן לפחות שנה בתפקידו.
עולה מכך לכאורה כי התשלום שלא ניתן לפרופ' שטרן בשנה הראשונה לכהונתו ידחה עד לאחר פרישתו, וזאת אף שפרופ' שטרן שהה בשנה הראשונה לכהונתו בשבתון בשכר.
בניגוד לקביעת המל"ג והוות"ת כי נשיא יועסק במוסד במשרה מלאה והמוסד יהיה מקום עבודתו היחיד , נקבע בהסכם ההעסקה כי פרופ' שטרן ימשיך ללמד במכללה האקדמית לישראל ברמת גן וכן ימשיך לעסוק בעניינים אחרים שאישר לו הדסה לעסוק בהם.
בהסכם ההעסקה נקבע כי כל מרכיבי השכר שאין למכללה חובה לשלמם או להפרישם, ישולמו לפרופ' שטרן כנגד חשבוניות מס.
בפועל, ובניגוד להסכם, המכללה העסיקה את פרופ' שטרן כנותן שירותים ושילמה את כל שכרו, לרבות מסי חובה (מס הכנסה וביטוח לאומי) ועלויות מעסיק, כנגד חשבוניות מס של חברה בבעלות אשתו.
המכללה אישרה לפרופ' שטרן מכסת ימי חופשה שנתית חריגה - 50 ימים בשנה.
מכסה זו גבוהה בהרבה מהנהוג בשירות המדינה ובמכללה (לכל היותר 23 .
)ימים משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר ולמר לוין על שחתמו הסכם בלתי תקין להעסקת פרופ' שטרן, שתנאיו מנוגדים לכללים ולהוראות של הוות"ת ולנקבע בחוק יסודות התקציב, וזאת בלי שקיבלו לכך את אישור הוועד המנהל.
יש לראות את פעולתם של מר וכסלר ומר לוין בחומרה, בייחוד כשמדובר במוסד ציבורי העוסק בהשכלה ומשתמש בכספי ציבור.
זאת ועוד, אף שמדובר בתנאי העסקה חריגים שנדרש להם אישור של הוות"ת ושל הממונה על השכר, נמצא כי המכללה לא פנתה לקבל את אישורם להסכם ההעסקה החריג.
כך איפשרה המכללה את העסקת פרופ' שטרן בתנאים חריגים ובלתי תקינים ונתנה יד להטעיה לכאורה של שלטונות המס.
גבוהה ההגבלה שהטילה המל"ג על נשיא מוסד להשכלה גבוהה, ולפיה יהיה המוסד מקום עיסוקו היחיד, נועדה להבטיח כי הנשיא ישקיע את כל זמנו, כישוריו ויכולותיו במוסד.
משמונה פרופ' שטרן לנשיא המכללה, היה עליו לכבד את הנחיות המל"ג והוות"ת בעניין זה.
באוגוסט 2016 כתבה הוות"ת למשרד מבקר המדינה כי נשיא של מכללה חייב להיות מועסק בה כשכיר, וחובה שיתקיימו בין שני הצדדים יחסי עובד-מעסיק.
בספטמבר 2016 כתב הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה כי "העסקת נשיא מכללה כנגד חשבונית מס אינה תקינה", וייתכן שיש בכך מעין ניסיון לעקוף את הביקורת של הממונה על השכר ואת סמכותו לקבוע את תנאי ההעסקה מכוח חוק יסודות התקציב, וכן משום הערמה על רשויות המס.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 , טען מר וכסלר כי לא הייתה הנחיה של הוות"ת בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר כי אין לקבל את טענתו בדבר היעדר הנחיות של הוות"ת בעניין תנאי ההעסקה של נשיא מכללה, זאת מאחר שבהנחיות הוות"ת נקבעו תנאי השכר של נשיא מכללה, ונקבע שהם מקסימליים ושלא יינתנו לו תוספות החורגות מתנאים אלה.
זאת ועוד, חוק יסודות התקציב מנחה את כל הגופים הנתמכים לקבל אישור של הממונה על השכר להעסקה בתנאים חריגים.
נוכח שיטת העסקת נשיא המכללה כגורם נותן שירותים, על הוות"ת והממונה על השכר לחדד ולפרסם הנחיות בנושא לכלל המוס דות להשכלה גבוהה.
תנאי הפרישה: על פי תקנון המל"ג, הסמכות לאשר תנאי העסקה של נושאי משרה במכללה מסוימת נתונה בידי הוועד המנהל שלה, בכפוף להנחיות הגופים המתקצבים.
בהנחיות אלה גם נקבע כי התנאים יובאו לאישור הממונה על השכר או לאישור הוות"ת.
פרופ' שטרן התפטר לאחר כשנה וחצי בתפקיד .
בהתאם ל תנאים ש נקבעו בחוזה ההעסקה אישרה לו ועדת הכספים של המכללה תשלום דמי פרישה בסך 787,789 ש"ח.
סכום זה כלל "דמי הסתגלות" בשווי שכר שנתי, תשלום עבור חודשיים בגין הודעה מוקדמת, פדיון 45 ימי חופשה והחזר הוצאות רכב.
גם תשלומים אלו שולמו לפרופ' שטרן באמצעות חשבונית מס של חברה בבעלות אשתו.
תנאי הפרישה לא אושרו בוועד המנהל כנדרש, והמכללה לא הגישה אותם לאישור הוות"ת או הממונה על השכר .
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1199 .
נחתם עמו כל הסכם משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הכספים של המכללה כי באישור דמי הפרישה האמורים היא חרגה מסמכותה, וכן מעיר לוועד המנהל על שלא דרש לאשר את תנאי הפרישה.
נוסף על כך מעיר משרד מבקר המדינה בחומרה למכללה על שלא הגישה את תנאי הפרישה לאישור הוות"ת והממונה על השכר.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על שאפשרה להעביר תשלומי שכר לגורם שאינו הנשיא ושלא נחתם עמו כל הסכם.
נוכח חומרת הממצאים, על הוות"ת והממונה על השכר לבדוק את אופן ההעסקה ותנאי ההעסקה של פרופ' שטרן כנשיא המכללה.
ליקויים בדיווח למאסדרים .
מכללה אקדמית מתוקצבת שנרשמה כעמותה, כפופה לשלושה מאסדרים ראשיים: הוות"ת, רשם העמותות והממונה על השכר.
קיימות הנחיות וחובות דיווח לכל אחד ממאסדרים אלה, שעל המוסדות להשכלה גבוהה לעמוד בהן.
דיווח שכר מוטעה לוות"ת: בהנחיות המל"ג נקבע כי מכללה אקדמית מתוקצבת תגיש לוות"ת29 בכל שנה דיווח בנושא השכר, שיכלול פירוט לגבי השכר ששולם לכל העובדים בה בחודש ינואר באותה שנה.
בביקורת עלה כי בדוח השכר לגבי ינואר 2013 ,שהגישה המכללה לוות"ת צוין כי פרופ' שטרן קיבל שכר בסך 35,183 ש"ח, אף שעל פי ההסכם עמו - הוא לא קיבל באותו חודש שכר עבור עבודתו.
בדיווח המכללה לוות"ת לגבי השכר בינואר 2014 צוין כי פרופ' שטרן קיבל שכר בסך 40,929 ש"ח, אף שהתפטר עוד בנובמבר 2013 וקיבל בינואר2014 תשלום "גמר חשבון" בסך 787,789 .
ש"ח לשני הדיווחים צירפה המכללה הצהרה, ולפיה הנתונים שנכללו בהם נכונים ודווחו על פי הנחיות הוות"ת.
על ההצהרה חתומים המנכ"לית הגב' שלומציון לולו (להלן - המנכ"לית או גב' לולו) וראש מדור שכר במכללה באותה תקופה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 טענה המנכ"לית שהדיווח לגבי ינואר 2013 נעשה בשל רישום הפרשה לשכר בספרי המכללה, אף שהסכום לא שולם באותה העת, וכי הדיווח לגבי ינואר 2014 נבע מכך שפרופ' שטרן קיבל שכר חלקי בחודש זה, שבו הסתיימה העסקתו בפועל.
29 סעיף3 (א) וסעיף3 .
(י) להנחיות המל"ג 1200 |דוח שנתי 67ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית כי סיום העסקתו של פרופ' שטרן היה ב- 10.
13, ולא בינואר2014 כפי שטענה, וכיבתשלום גמר החשבון בסך 787,789 ש"ח נכלל תשלום בגין עשרה ימי עבודה בחודש דצמבר וכן תשלום הסכומים שנקבעו ב תנאי הפרישה שפורטו לעיל .
היה על המכללה לדווח על השכר בפועל שקיבל (או לא קיבל) פרופ' שטרן, ולנמק את פשר הסכומים, כפי שהוות"ת דורשת.
דיווח שכר מוטעה לרשם העמותות: חוק העמותות מחייב את הוועד המנהל של העמותה להגיש לרשם העמותות מדי שנה בשנה דוח כספי.
לדוח יש לצרף רשימה לגבי חמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה, ובכלל זה פירוט בעניין התשלומים וההתחייבויות לתשלום שניתנו להם, לרבות תנאי פרישה, ובעניין כל הטבה אחרת שקיבלו.
בביקורת עלה כי ברשימה שהגישה המכללה לגבי חמשת מקבלי השכר הגבוה בה בשנת 2013 - השנה שבה פרש פרופ' שטרן מתפקידו- צוין כי עלות שכרו של פרופ' שטרן בשנה זו הייתה 489,077 ש"ח, אף שעלות שכרו בפועל כללה גם תשלום בגין תנאי פרישתו והסתכמה ב-897,985 .
על הרשימה חתמו מר עוזי וכסלר ומר אריה לוין .
דיווחלממונה על השכר: על פי חוק יסודות התקציב והנחיות הממונה על השכר30, גוף נתמך ימסור לממונה על השכר דיווח שנתי על תנאי העסקתם של כל העובדים בגוף.
הביקורת העלתה שדיווחי המכללה לממונה על השכר לא כללו את שכרו של הנשיא דאז פרופ' שטרן.
משרד מבקר המדינה מעיר למכללה על אופן העסקת פרופ' שטרן כנשיא המכללה ועל הליקויים בדיווח למאסדרים.
על הוות"ת והממונה על השכר לוודא שכל הסכמי ההעסקה במוסדות להשכלה גבוהה מתוקצבים, או לפחות הסכמי ההעסקה עם בכירים במוסדות אלה, יוגשו לאישורם.
הסדר הפרישה של המנכ"לית הקודמת ד"ר אביטל שטיין .
בהנחיות המל"ג מדצמבר 1999 נקבע כי מכללה תעסיק את העובדים בה (לרבות הסגל האקדמי, העובדים הטכניים והעובדים המינהליים) בהתאם להסכמי שכר מאושרים, להוראות הממונה על השכר ולהנחיות הוות"ת.
עוד נקבע בהנחיות אלה כי .
30 בהנחיות הממונה על השכר שנשלחות לגופים מדי שנה בשנה, מבקש הממונה מהגופים למסור לו דיווח מלא ומפורט על תנאי העסקתם של כל העובדים בהם, ובכלל זה על שכרם של כל בעלי התפקידים בהם.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1201 .
כל הסכמי השכר, לרבות האישיים, יוגשו לאישור הממונה על השכר או הוות"ת לפני חתימתם, וכי הסכמי שכר קיימים יוגשו לאישור הוות"ת.
על פי הנחיות אלה ובהתאם לסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, גוף נתמך לא יאשר למנכ"ל תנאי פרישה שאינם תואמים את המוסכם או הנהוג בעניין תנאי הפרישה של מנכ"ל בשירות המדינה, בלי אישור של הוות"ת ושל הממונה על השכר.
ד"ר אביטל שטיין כיהנה בתפקיד המנכ"לית כעשר שנים וחצי, מאפריל 1999 ועד נובמבר 2009 .
בחוזה ההעסקה של ד"ר שטיין ממאי 1999 נקבע כי עליה למסור הודעה מוקדמת 90 יום לפני פרישתה.
ביוני 2002 קבעו נשיא המכללה מר עוזי וכסלר ואחד מחברי הוועד המנהל כי ד"ר שטיין תהיה זכאית במועד סיום העסקתה לדמי הסתגלות ולתשלומים אחרים עבור שלושה חודשים, נוסף על התשלום שתקבל בתקופת ההודעה המוקדמת.
באוגוסט 2009 הקים הוועד המנהל ועדת איתור למינוי מנכ"ל למכללה , לאחר שנודע לו שד"ר שטיין נבחרה למנכ"לית הטכניון.
09 הודיעה ד"ר שטיין למר וכסלר על סיום תפקידה במכללה.
ד"ר שטיין ציינה שתחל לאלתר את עבודתה כמנכ"לית הטכניון, וכי תקופת ההודעה המוקדמת תחל מהיום שלמחרת.
למחרת החלה ד"ר שטיין לכהן כמנכ"לית הטכניון בשכר מלא.
עולה מכך שד"ר שטיין מסרה לכאורה הודעה מוקדמת, אולם ההודעה נמסרה יום אחד לפני פרישתה, אף שדבר הפרישה היה ידוע למכללה כבר באוגוסט 2009, והמכללה הקימה את ועדת האיתור.
בעקבות ה"הודעה המוקדמת", שילמה המכללה לד"ר שטיין את שכרה עד מרץ 2010.
יוצא אפוא שד"ר שטיין המשיכה להיות מועסקת במכללה וקיבלה שכר עבור תקופת ה"הודעה המוקדמת" אף שבפועל כבר החלה בעבודתה כמנכ"לית הטכניון.
תנאי פרישה חריגים: בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי תנאי הפרישה שהמכללה שילמה בפועל לד"ר שטיין חרגו מהתנאים שנקבעו בהסכם העסקתה.
תוספת פיצויים מוגדלים בסך כ-201,000 ש"ח, נוסף על הפיצויים שהייתה זכאית להם על פי הסכם העסקתה - כ-378,000 ש"ח.
תשלום בגין ארבעה חודשי הסתגלות בסך כ-142,000 ש"ח, חודש יותר מהקבוע בהסכם ההעסקה.
תשלום בגין ארבעה חודשי הודעה מוקדמת בסך כ-142,000 ש"ח, חודש יותר מהקבוע בהסכם.
מענק חד-פעמי של 25,000 ש"ח שלא נקבע בהסכם.
דמי ביגוד והבראה ותשלומי החזקת רכב בסכומים החורגים מהנקבע בהסכם.
ובחוק יסודות התקציב את התנאים החריגים אישרה ועדת הכספים, אף שהוועד המנהל הוא המוסמך לאשר זאת.
יתרה מכך, המכללה לא הגישה את התנאים החריגים לאישור של הממונה על השכר או הוות"ת, כפי שנקבע בהנחיות ובחוק יסודות התקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הכספים על שחרגה מסמכותה, וכי עקב דרך פעולתה הלקויה שילמה המכללה לד"ר שטיין תשלומים ביתר.
על הוות"ת והממונה על השכר לבצע בחינה מדוקדקת של תנאי הפרישה של ד"ר שטיין.
דרך פעולתו של הוועד המנהל בעת התפטרות הנשיא ובסיום העסקת המנכ"ל .
התפטרות פרופ' צבי שטרן: בדצמבר 2013 , כשנה וחצי בלבד לאחרמינויו לנשיא, התפטר פרופ' שטרן מתפקידו.
בהודעת ההתפטרות שמסר בישיבת הוועד המנהל, ציין פרופ' שטרן כי התגבשו תנאים הפוגעים במעמדו כנשיא ומקשים עליו לתפקד.
באותה ישיבה הודיע יו"ר הוועד המנהל דאז מר עוזי וכסלר כי החליט למנות את סגן הנשיא לעניינים אקדמיים פרופ' איתן מנור לממלא מקום, עד לבחירת נשיא חדש.
בפרוטוקול הישיבה לא צוין שהוועד המנהל דן בסיבות להתפטרותו של פרופ' שטרן או בסוגיית תנאי פרישתו, אף שהוועד המנהל אמור לאשר תנאים אלה, וכן לא צוין שהוועד המנהל דן בהשפעות של ההתפטרות על המכללה.
נוסף על כך לא צוין בפרוטוקול שחברי הוועד דרשו מהיו"ר לנמק את החלטתו לגבי מינוי ממלא המקום.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כתבו מר וכסלר ומר לוין כי נושא פרישתו של פרופ' שטרן נדון בוועד המנהל, אך לא תועד בפרוטוקול.
מר וכסלר ומר לוין טענו כי מינויו של פרופ' איתן מנור לממלא מקום היה טבעי ולא היה צורך לקיים בעניין דיון מיוחד או לציין נימוקים לכך.
לדבריהם, התקיים בעניין המינוי דיון קצר.
משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר, שהסמכות למנות נשיא היא של חבר הנאמנים, ולא של יו"ר הוועד המנהל.
מר וכסלר חרג אפוא מסמכותו וקיבל החלט ה כה משמעותית , ואף זאת בלי לנמק ה.
אשר להיעדר התיעוד בפרוטוקולים של דיונים שהתקיימו במכללה ב נושאים רגישים ומהותיים, ראו פירוט בהמשך הדוח.
סיום העסקת מנכ"ל המכללה הקודם: על פי תקנון המל"ג, הוועד המנהל הוא המוסמך למנות את מנכ"ל המכללה לפי המלצת הנשיא.
מכאן שהוועד המנהל גם מוסמך לסיים את העסקת המנכ"ל.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1203 .
באוקטובר 2009 בחרהוועד המנהל מנכ"ל למכללה במקום ד"ר אביטל שטיין, לאחר שוו עדת איתור המליצה על מינויו.
כשמונה חודשים לאחר המינוי של המנכ"ל האמור (להלן - המנכ"ל הקודם) הודיע הנשיא דאז מר עוזי וכסלר לוועד המנהל על סיום העסקתו.
גם במקרה זה אין בפרוטוקולים עדות לכך שהוועד המנהל דן בסיבות לסיום ההעסקה.
נשיא המכללה ומנכ"ל המכללה נושאים באחריות לניהולה ולהנהגתה.
סיום העסקתם לפני הזמן שנקבע לכך הוא אירוע חריג שיש לו השפעה ניכרת על תפקוד המכללה, ולכן לא ניתן לקבל את חוסר המעורבות של הוועד המנהל בעניין.
מדובר בגוף המופקד על ניהול ענייניה ונכסיה של העמותה, ומצופה ממנו לקיים דיון בעניין סיום ההעסקה ולבחון את ההשפעות שיש לכך על המכללה.
ואולם הוועד המנהל לא פעל כך, אלא הסתפק בדיווחיו של מר וכסלר ואיפשר לו לקבל החלטות בעניין.
מנכ"לית המכללה - מינויה ותנאי העסקתה .
ליקויים בהליך מינוי המנכ"לית .
בדצמבר 2010 מינתה המכללה את גב' שלומציון לולו למנכ"לית, בלי שקיימה תהליך בחירה, כמפורט להלן: גב' לולו התחילה את עבודתה במכללה בשנת 2001 .
בינואר2010 מינה אותה מר וכסלר לתפקיד סמנכ"לית תפעול, ובתחילת יוני 2010 מינה אותה לממלאת מקום של המנכ"ל הקודם.
כשבוע לא חר מכן, בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ב - 13.
10 הודיע מר אריה לוין (ממלא מקום יו"ר הוועד המנהל דאז) על המינוי וציין ש"בהמשך הדרך מינוי זה יהפוך לקבוע".
עוד ציין מר לוין בישיבה זו כי נושא מינויה של גב' לולו נדון בישיבת הוועד המנהל שבה השתתף היועץ המשפטי31 ,וכי הישיבה תועדה בפרוטוקול נפרד המוחזק בידי היועץ המשפטי.
בדצמבר 2010 אישר הוועד המנהל את מינויה של גב' לולו למנכ"לית המכללה, אולם רק במאי 2011 הביא את מינויה לאישור חבר הנאמנים, כנדרש בתקנון המכללה.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה טענו מר לוין ומר וכסלר שמינויה של הגב' לולו לממלאת מקום נעשה "באישור הוועד המנהל" מ-13.
עוד טען מר וכסלר שלא מדובר במינוי שלו בלבד, וכי גב' לולו מונתה לאחר ששימשה באותה עת בתפקיד סמנכ"לית ובעקבות ותק של שנים רבות במכללה.
לדברי מר וכסלר, מינויה של גב' לולו היה חיוני להמשך תפקודה של המכללה.
מר לוין לא ציין את מועד הישיבה 1204 |דוח שנתי 67ב .
התקין משרד מבקר המדינה מעיר למר וכסלר ולמר לוין כי אין מסמכים התומכים בטענתם שהוועד המנהל אישר את מינוי המנכ"לית ב -13.
10 ,; זאת ועוד הפרוטוקול שלכאורה היה אמור להימצא אצל היועץ המשפטי לא נמצא.
כן אין מסמכים התומכים בדברי מר וכסלר בנוגע לנימוקים למינוי.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מסרו המנכ"לית והיועץ המשפטי של המכללה כי לא הצליחו לאתר את הפרוטוקול32.