HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי לא נמצא שיזם אכיפה פלילית בנושא, אמצעי הנתון לסמכותו.
כמו כן, כמעט שלא נמצאו מקרים שמשרדי הממשלה הפעילו בהם את הסנקציות המינהליות או הפליליות שבסמכותם.
עוד יוער שעל משרד המשפטים להחיש את התיקון לחוק איסור הפליה עליו החליט היועמ"ש.
משרד החינוך - הטיפול בהפליה במוסדות חינוך במגזר החרדי .
האיסור על הפליה בחינוך מצוי בחוק זכויות התלמיד ובחוק איסור הפליה.
עבירה על הוראותיו של איסור ההפליה המצויות בחוקים אלה היא עבירה פלילית.
חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט -1969 ,, מקנה למשרד החינוך סמכויות פיקוח ואכיפה שונות לרבות הסמכות לצוות בכתב על סגירת בית ספר שהופר בו איסור ההפליה שבחוק זכויות התלמיד.
חובתו של משרד החינוך להפעיל את סמכויות הפיקוח והאכיפה שניתנו לו עמדו במרכזו של בג"ץ עמנואל, אשר קבע כי לנוכח הפגיעה המתמשכת של בית הספר בזכות לשוויון ולנוכח אחריותו של משרד החינוך, "ברי כי היה על המשרד לנקוט בכל האמצעים העומדים לרשותו לצורך מיגור האפליה והשבת מדיניותו של בית הספר למסגרת האיזון החוקתי.
היה על זה האחרון להפעיל את סמכויותיו ולבטל את רישיונו של בית-הספר תוך מניעת תקצובו".
ב-2011 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בנושא שיבוץ תלמידות בבתי ספר במגזר החרדי50 , אשר עלה ממנו חשש לקיומה של הפליה על רקע עדתי בבתי ספר שבפיקוח משרד החינוך.
בדוח צוין כי "משרד החינוך לא קיים פעולת פיקוח ממשית אשר היה בה כדי להבטיח הליכי קבלה שוויוניים ולא עשה את הדרוש כדי למנוע אפליה".
עוד נכתב בו כי עיקר פעולותיו של משרד החינוך הוא טיפול בתלונות של הורים, כי מדיניותו לא הורחבה לבחינה כוללת של נוהלי הרישום וסדרי הקבלה בבתי הספר החרדיים שנבדקו, וכי הדבר מצביע על דפוסי פיקוח מוגבלים שספק אם יש בהם כדי להבטיח התנהלות תקינה של מערך הקבלה והרישום לבתי הספר החרדיים.
גם בתחילת שנת הלימודים התשע"ז הגיעו למשרד החינוך תלונות על הפלייתן לרעה של עשרות תלמידות על רקע מוצאן בערים מודיעין עלית, ירושלים וטבריה - בין שבאמצעות אי-קבלתן למוסדות החינוך החרדיים ובין שבאמצעות שיבוצן בכיתות נפרדות בתוך מוסדות החינוך.
משרד החינוך, כחלק מהשינויים שהונהגו בעקבות בג"ץ עמנואל, הקים ועדת ערר שתפקידה בירור טענות על פגמים (לרבות בשל הפליה) בקבלה ובשיבוץ במוסדות חינוך חרדיים.
זאת ועוד, בשנת 2013 הוקם במשרד החינוך המחוז החרדי (להלן - המחוז החרדי), שפרסם הנחיות ל הליכי קבלה ורישום למוסדות החינוך החרדי, אשר יאפשרו לכל מי שחש נפגע, לרבות בשל הפליה, לפנות למשרד החינוך לבירור העניין.
משנת 2016 הנחיות אלו חלות על מוסדות חינוך חרדיים ב כל שלבי החינוך - קדם-יסודיים, יסודיים ועל -יסודיים .
הליך הבירור במחוז החרדי קובע כי משמוצה בירורה של פנייה רלוונטית, לרבות הידברות של המפקח על בית הספר עם המשפחה, נציגי המוסד החינוכי והרשות המקומית, וככל ש לא הושגו הסכמות על שיבוץ התלמיד, יובאו הדברים לדיון לפני ועדת הערר של המחוז החרדי , והיא שתחליט בדבר, לאחר מתן זכות טיעון מלאה לכל הצדדים הרלוונטיים.
50 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 61ב, עמ' 940.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הליך בירור מקביל להליך במחוז החרדי לא הוחל על מוסדות חינוך שאינם חרדיים ולא על מקרי הפליה שלא במסגרת קבלה ושיבוץ למוסד החינוכי (מקרי הפליה במהלך שנת הלימודים).
התלונות שמתקבלות שלא במחוז החרדי מתבררות ככל תלונה אחרת, לא באמצעות הכלים והסמכויות הנתונים למפקחים במחוז החרדי.
פסיקתו של בית המשפט העליון בבג"ץ עמנואל בדבר חובות הפיקוח ואכיפתו של עקרון השוויון, מחייבת את משרד החינוך לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו לצורך מיגור ההפליה, על כל מופעיה ובכל מוסדות החינוך שבפיקוחו.
לפיכך, על משרד החינוך להחיל הליך בירור שיקיף את כל מוסדות החינוך ואת כל סוגי ההפליה.
מ-2013 עד יוני2016 הוגשו לוועדת הערר יותר מ-400 בקשות.
חלק נכבד מהן לא הגיע לדיון רשמי בוועדת הערר: ב-2013 התקבלו123 בקשות וכ-44% מהן לא הג יעו לדיון בוועדת הערר.
ב -2015 התקבלו75 בקשות ביחס לשנת הלימודים ה'תשע"ה וכ -65% מהן נסגרו ללא דיון בוועדת הערר.
הבדיקה העלתה כי רוב הבקשות שהגיעו בסופו של דבר לוועדת הערר התקבלו - ב-2015, למשל, התקבלו20 .
עררים ונדחו שניים בלבד מן הנתונים לעיל עולה כי שיעורן השנתי הממוצע של הבקשות לוועדת ערר היה קטן מעשירית האחוז מ מספר התלמידים במוסדות החינוך החרדיים51.
עוד עלה כי מספר הבקשות הנדונות בסופו של דבר בוועדת הערר קטן יחסית למספר התלונות המוגשות, ואילו מספר העררים המתקבלים גבוה יחסית למספר הבקשות שנידונו.
במצב זה קיים חשש שהבירור הראשוני הממושך מנפה את רוב הבקשות, ובפועל מצמצם את המקרים שוועדת הערר מכריעה בהם למקרים מובהקים בלבד .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הליך הבירור במחוז החרדי לא סייע מספיק להסרת החסמים המונעים מאנשים לפנות אליה.
בתשובת משרד החינוך נמסר כי הליך הבירור במחוז החרדי הוא מנגנון משוכלל , וכי הבירור הראשוני מבטיח כי מקרים שיש בהם חשד להפליה יידונו בוועדת הערר.
לעתים הבירור הראשוני מוביל לקבלת התלמיד למוסד החינוכי בלי שתידרש בחינה נוספת של ועדת הערר, ומנגנון הבדיקה אינו מסתמך על עמדת המפקח בלבד.
51 כ- 370,000 תלמידים בשנת הלימודים ה'תשע"ג.
המוסד החינוכי משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי לנוכח הטענות על התארכות הבירור הראשוני והעדויות הנשנות מדי שנה על תלמידים שהבירור בעניינם התארך והם לא החלו את לימודיהם בפתיחת שנת הלימודים, עליו למצוא דרכים לאזן בין מיצויו של הבירור הראשוני ובין הכרעה בבקשה בפרק זמן סביר.
מעבר לצורך שכל תלמיד יתחיל את שנת הלימודים במועדה, הימשכותם של ההליכים וחוסר הוודאות שהתלמיד שרוי בו עשויים לא אחת לעורר במתלונן תחושה שיותר משהמשרד מבקש לסייע לו בהקדם האפשרי, הוא מעדיף להימנע מעימות עם המוסד החינוכי.
מ-2011 עד יוני 2016 היושלושה מקרים שהופעלו בהם נגד מוסדות חינוך חרדיים סנקציות מינהליות בצורת מניעת תקצוב או סגירה.
משרד החינוך כתב בתשובתו כי הוא נוהג לעצור תקצוב למוסד אשר מפלה בשיבוץ תלמידים, ולקיים שימוע למנהל המוסד או למורה בו.
כלים אל ה מביאים בדרך כלל לידי קליטת התלמידים המופלים ולידי הפסקת ההפליה.
במקרים קיצוניים מופסקת העסקתו של עובד הוראה או נסגר מוסד חינוך שנהג בגזענות או בהפליה.
עוד כתב משרד החינוך כי הפעלת סנקציות, לרבות פליליות, תלויה בתשתית עובדתית וכפופה לסמכויות המצויות בידיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי על פי הנתונים המובאים לעיל, הוא ממעט מאוד בהפעלת סנקציות מינהליות, לאחר דיון בוועדת הערר שהסתיים בהכרעה נגד המוסד החינוכי ורק לאחר הליכים מתמשכים נוספים52 .
נמצאו מקרים שההפליה לא הסתיימה בהם עם קבלתהתלמיד למוסד החינוכי אלא הוסיפה להתקיים גם לאחר מכן.
במקרה שאירע בצפון הארץ ב -2014 , למשל, שני אחים שלא התקבלו למוסדות חינוך חרדיים נותרו בביתם חודשים לאחר פתיחת שנת הלימודים, ובמהלכם חוו התנכלויות פומביות מגורמים בבית הספר ובקהילתם.
ההתנכלויות נמשכו גם לאח ר שמוסדות החינוך קלטו את התלמידים וגם לאחר שמשרד החינוך התריע שיבטל את רישיונם ויוציא נגדם צווי סגירה.
בתשובת משרד החינוך נמסר כי הפיקוח על קליטת תלמיד במחוז החרדי נעשה במקרה שמשרד החינוך קבע כי בית הספר נהג בעניינו באופן מפלה.
כן נמסר כי מסכת לחצים חברתית מחוץ לכותלי המוסד מ ניעה לעתים משפחה לעזוב את מקום מגוריה , ואין למשרד החינוך סמכות או כלים להשפיע על אירועים שאינם נוגעים למוסד החינוך , או לחקור אותם .
כשאין שיתוף פעולה מצד ההורים, אי אפשר לנקוט אמצעים אם חסרים נתונים או ראיות מספיקות.
52 הליכים אלה כוללים הליך שימוע למנהל ו/או לבעלי המוסד, שימוע המלווה בהתרעות רבות הנמסרות לפניו, במהלכו ואחריו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך שעליו לקיים מעקב אחר קליטת התלמיד ים - לא רק במקרים שוועדת הערר קבעה בהם כי בית הספר נהג באופן מפלה , שאם לא כן, לא יזוהו התלמידים אשר חוו הפליה אף כי לא נקבע שהופלו בשיבוץ ובקבלה למוסד חינוכי.
מהאמור לעיל עולה כי משרד החי נוך אמנם החל להפעיל סמכויות פיקוח ואכיפה במחוז החרדי, אך עד כה תוצאותיו מוגבלות.
ספק אם הפעולות שהמשרד נוקט כיום למיגור התופעה הן אפקטיביות, וספק אם יש בהן כדי לתת מענה מספק ונאות, כמתחייב מהוראות הדין ומהתחייבויותיה הבין - לאומיות של מדינת ישראל.
בתשובת משרד החינוך נכתב כי במסגרת הטיפול בהפליה הוא שם דגש בתהליך הקבלה והשיבוץ , וכי באמצעים שעומדים לרשות ו לטיפול בתופעה נעשה שימוש מידתי.
כן מסר כי הוא בוחן הקמת ועדה שתדון בפניות שנוגעות להפליה, שתבחן את התאמתם של מנגנונים קיימים ותגבש כלי ממוחשב שישקף את הטיפול בתלונות.
משרד החינוך בוחן את אפשרות נקיטתם של אמצעים נוספים, לרבות פליליים, וגיבוש מנגנון בקרה לבחינת מופעי ההפליה במוסדות החינוך ולא במסגרת הרישום והקבלה אליהם.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי על משרד החינוך לבחון בהקדם את התאמת המנגנונים הקיימים להתמודדות ממשית עם תופעת ההפליה.
עליו לגבש מענה מקיף ואפקטיבי לטיפול כולל בהפליה במערכת החינוך, ולבחון את הדרכים להשגת אכיפה יעילה, תוך שימוש נרחב יותר בסנקציות מינהליות, ובמקרה הצורך אף פנייה לאמצעים פליליים.
במסגרת זו עליו לפעול בשיתוף עם הרשויות המקומיות ועם גורמי האכיפה, ולהתחשב בהיקף ובמגוון של מופעי ההפליה המתגלים במערכת החינוך הממלכתית והממלכתית -דתית.
כן עליו לפתח אמצעי פיקוח ובקרה כדי להעריך את יעילות פעולותיו.
משרד הבריאות - הפרדת יולדות .
בשנים האחרונות אנו נחשפים בתקשורת לעדויות על הפרדת נשים במחלקות היולדות בבתי החולים ברחבי הארץ, בעיקר הפרדת יולדות ערביות מיהודיות (להלן - הפרדת יולדות).
הפרסומים על הפרדת יולדות, שהחלו עוד בשנת 2006 , נדונו בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת בפברואר 2012 (להלן - הישיבה הראשונה).
בדיון שללו נציגי בתי החולים ומשרד הבריאות את קיומה של מדיניות 938 |דוח שנתי 67ב .
הפלייתו רצויה בעיניו" הפרדה מכוונת או מדיניות תומכת הפרדה53 .
ואולם באפריל2016 חודשו ביתר שאת הפרסומים בנושא, ופורסמו כמה תחקירים עיתונאיים על התופעה.
בדוח למיגור הגזענות נכתב בנושא זה כי " באפריל 2016 , נחשפה פרקטיקה של הפרדת יולדות בכמה בתי-חולים.
כמה נשים יוצאות אתיופיה שיתפו את כותבי הדוח בסיפורן האישי וסיפרו, כי חוו על בשרן חוויה משפילה כאשר שכנתן לחדר בבית היולדות ביקשה העברה עקב צבע עורן".
המסגרת הנורמטיבית לסוגיית הפרדת יולדות .
חוק זכויות החולה אוסר על מטפל או על מוסד רפואי להפלות בין מטופלים מטעמי דת, גזע, מין, לאום, ארץ מוצא, נטייה מינית, גיל 'או מכל טעם אחר, וקובע כי הפרת האיסור היא עבירה פלילית ויראו בה גם עוולה אזרחית לפי חוק איסור הפליה.
חוק ביטוח בריאות מחייב את קופות החולים לפעול ללא הפליה , בין בעצמן בין באמצעות נותני השירותים, ומעניק למנכ"ל משרד הבריאות ולשר הבריאות סמכויות לנקוט אמצעים נגד קופות חולים המפרות את הוראות החוק.
ב-1954 דחה בית המשפט האמריקני את דוקטרינת "נפרד אבל שווה", ובכך הוכרה ההפרדה כסוג של הפליה54 .
גםבישראל קבע בג"ץ55 כי "מדיניות של 'נפרד אבל שווה' ( separate but equal )הינה מעצם טבעה בלתי שווה ( inherently unequal .
) ביסוד גישה זו מונחת התפיסה כי הפרדה משדרת עלבון כלפי קבוצת מיעוט המוצאת מן הכלל, מחדדת את השוני בינה לבין האחרים, ומקבעת תחושות של נחיתות חברתית"56 .
'בבג"ץ עמנואל קבעו השופטים כי "מדיניות של 'הפרדה שוויונית לא תוכל לחפות על אפליה פסולה במקום בו היא מתקיימת".
הדוח של צוות הדרת נשים התייחס להפרדה מגדרית כביטוי של הפליה, וקבע כי "שוררת חשדנות ביחס להסדרי הפרדה שביסודם מאפיין קבוצתי חשוד כמו גזע או מין.
ההנחה היא שהפרדה כזו אינה ניתנת להצדקה מכוח שונות רלוונטית כלשהי, אלא מהווה פעולה פסולה מצדו של הגורם החברתי החזק יותר, המבקש לשמר את מעמדו העדיף באמצעות היבדלות כפויה ".
אשר להצדקה שמשמיעים המצדדים בהפרדה, בטענה שאין מדובר בהפרדה כפויה אלא בהפרדה מרצון, קבע הדוח של צוות הדרת נשים כי "עצם הניסיון לייחס רצון קולקטיב י לקבוצה, אך בשל מאפיין כגון אמונה דתית מבטא עמדה מפלה ופסולה.
העובדה כי יש מי שרוצה, תומך, מצדיק או מקבל הסדר מסוים, אינה שוללת כשלעצמה את היתכנותה של הפליה או אי צדק אחר.
אחד מתפקידיה המכריעים של הנורמה החוקתית בדבר שוויון הוא לנסות ולמגר תופעות חברתיות מפלות ולשרש את העוול ביסודן ולא לשאול את פי המופלה האם הפלייתו רצויה בעיניו".
53 פרוטוקול 658 מישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת מ- 27.
54 :מקרה בראון Brown v.
Board of Education of Topeka 347 U.
S 483 (1954) WARREN, C.
, Opinion of the Court, pg 495.
55 בג"ץ קעדאן; דבע (ארצי) לג/ 3-25 ועד אנשי צוות דיילי אוויר נ' חזין, ד 365 (1973.
) 56 בג"ץקעדאן, עמ' 279.
טיפולמערכת הבריאות בהפרדת יולדות .
באפריל 2016 דנה ועדת הכנסת לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בנושא הפרדת יולדות (להלן - הישיבה השנייה).
בין הדוברים היו נציגי הנהלה בכירים של בתי החולים ומערכת הבריאות ואנשי סגל רפואי.
אף שרוב הדוברים הסכימו כי באופן כללי בחברה הישראלית קיימות תופעות של גזענות , הדיון חשף פערים עמוקים בעמדות הדוברים בנוגע לביטויי הגזענות וההפליה בבתי החולים ובמערכת הבריאות .
מצד אחד הנציגים הבכירים של בתי החולים לא מצאו פסול במקרי הפרדת היולדות שהוצגו בישיבה.
מנגד הובאו עדויות של אנשי סגל רפואי מהן עולה תמונה של פרקטיקה בשטח בה מתקיימת הפרדת יולדות ברורה שמוטמעת בעבודה השוטפת של הצוותים הרפואיים.
בדיון נתגלו פערים עמוקים גם בתפיסות היקפה של תופעת הפרדת היולדות ולשאלה האם ניתן ל ייחס ל ה גזענות או הפליה.
חלק ממשתתפי הישיבה טענו כי לא רק בקשות היולדות להפרדה הן גזעניות אלא מפלות וגזעניות הן גם פעולות הצוותים הרפואיים במחלקות - אם משום שהן יישום של מדיניות הפרדה בלתי רשמית, ואם בג לל נכונותם של בתי החולים להיעתר לבקשות הפרדה של יולדות.
מנגד, רוב נציגי מערכת הבריאות סברו כי אין לראות באירועים אלה ביטויי גזענות או הפליה.
במהלך הישיבה הבהירה נציגת משרד הבריאות כי " אנחנו לא חושבים שצריך להוציא חוזר ]בנושא[ .
אנחנו חושבים שיש חוק במדינת י שראל וכולם צריכים לעמוד בפני החוק הזה ובפני כללי האתיקה"57.
נמצא כי למרות הפרסומים בתקשורת והעדויות שנשמעובישיבה השנייה בכנסת, משרד הבריאות לא ערך בירור עובדתי של תופעת הפרדתן של היולדות: למרות זמינותם של הנתונים הדרושים במערכות המחשוב של בתי החולים, הוא לא בחן את היקף התופעה ולא ערך ביקורות בבתי החולים ברחבי הארץ, למעט ביקורת חד-פעמית בבית חולים בירושלים.
במרץ2016 פנהארגון לא-ממשלתי במכתב למנכ"ל משרד הבריאות בעניין הגזענות במערכת הרפואה.
בין השאר נילונה במכתב הפרדת יולדות "על בסיס אתני" והועלתה הדרישה שמשרד הבריאות יפעל למניעת תופעות הגזענות שהוזכרו.
באוגוסט 2016 השיב משרד הבריאות לאותו ארגון לא -ממשלתי כי "לאור העובדה כי מדובר באירועים שאירעו בשנת 2015, אין כרגע מקום לבחון אותם פרטנית".
באותו חודש פנה הארגון למשרד הבריאות שוב, בתגובה לתשובה.
57 פרוטוקול הישיבה השנייה, מ- 13.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי תלונת הארגון הלא - ממשלתי נגעה בסוגיה ותיקה, המוכרת למשרד הבריאות עוד משנת 2006 ועל כן הייתה בהחלט רלוונטית במועד קבלת התלונה, והחלטתו שלא לבדוק את הטענות שהועלו במכתב אינה סבירה.
משרד הבריאות דיווח לצוות למיגור הגזענות כי בעקבות הפרסומים על הפרדת יולדות באפריל 2016 " התקייםדיון אצל מנכ"ל המשרד עם מנהלי בתי החולים בנושא, והובהרה לכולם עמדת המשרד והחוק, שאין לאפשר הפרדה בין יולדות".
עוד דיווח כי באפריל 2016 ערך צוות מאגף רפואה כללית שבמשרד הבריאות ביקורת פתע בבית חולים בירושלים.
הוא בדק את פיזור היולדות בחדרים, תשאל עובדות ויולדות, "ולא נמצאו עדויות להפרדה - מכוונת או בכלל.
יחד עם זאת נאמר על ידי הצוות כי הם משתדלים להיענות לצרכים ובקשות ייחודיות של יולדות.
לא נבדקה בבקרה זו קיומה של הפרדה בין נשים יהודיות ממוצאים שונים".
בדיון של מנכ"ל משרד הבריאות ומנהלי בתי החולים, באפריל 2016 , הציג המנכ"ל את עמדת משרדו, האוסרת הפרדת יולדות.
מנהלי בתי החולים טענו שאין מדיניות מוכתבת של הפרדה על רקע לאום או דת, אך הגישה המקובלת היא שיש לבוא לקראת המטופלות ולשפר את "חווית היולדת", לרבות היענות לבקשות הפרדה בין ערביות ליהודיות ובין חילוניות לחרדיות, בגלל "ייחודיות קבוצת היולדות מבחינת תחרות תמריצים כספיים של המדינה".
מן האמור לעיל עולה שעמדות משרד הבריאות ושל חלק ממנהלי בתי החולים מעידות על פער בין המדיניות המוצהרת בכל מה שנוגע להפרדת יולדות ובין המצב בפועל.
במבחן המעשה, מערכת הבריאות אינה מתנגדת לנורמת "נפרד אך שווה" במחלקות היולדות ואינה נאבקת בה, בניגוד לפסיקת בג"ץ ולעמדת משרד המשפטים והיועמ"ש כפי שעלתה בסוגיית הדרתן של נשים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי כרשות ציבורית מוטלת עליו החובה להבטיח לכלל האוכלוסייה בישראל שוויון באספקתם של שירותי הבריאות.
חובה זו מקיפה גם שירותי בריאות המסופקים בבתי חולים ובקופות חולים.
הפרדת יולדות מטעמים שאינם רפואיים אינה עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון, גם אם תכליתה היחידה של ההפרדה היא ריצוי יולדת או "התחשבות בשיקולים תרבותיים".
משרד מבקר המדינה ביקש ממשרד הבריאות הסברים לאופן הטיפול בתלונות על הפרדת יולדות ונתונים על היקף התופעה ופעולות האכיפה שנקט משרד הבריאות.
בנובמבר 2016 השיבמינהל הרפואה במשרד הבריאות כי לא קיבל "כל תלונה ישירה בנושא.
מאחר ואין תלונות, גם אין לנו נתונים.
מבחינתנו זו אינה תופעה".
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי הוא פעל בנחרצות נגד התופעה הנטענת של הפרדת נשים במחלקת יולדות, וכי התשובה שקיבל ממשרד הבריאות משרד המשפטים |941 .
הנחיותיו ולא וידא את .
גזענות ולמאבק בה תואמת לחלוטין לתשובה שהתקבלה במשרד מבקר המדינה לפיה "מאחר ואין תלונות, גם אין לנו נתונים.
במהלך הביקורת ביקשו נציגים של משרד מבקר המדינה ממשרד המשפטים פרטים על פעילותו בסוגיית הפרדתן של יולדות.
הפעולה היחידה שמשרד המשפטים הרחיב בה היא תשובה של פרקליטות המדינה מאוגוסט 2016 לפנייתו של חבר כנסת, לפתוח בחקירה פלילית בגין הפליה אסורה של יולדות באחד מבתי החולים.
הפרקליטות לא מצאה לנכון לפתוח בחקירה פלילית בעניין, בין השאר כי "תופעת ההפרדה בין יולדות, ככל שאכן קיימת, עלולה להיות פסולה אולם לא כל הפרדה.
מעידה בהכרח על הפליה.
ככל שההפרדה הנטענת מפרה נוהל משרד ממשלתי, אין בהפרת נוהל לכשעצמה להוות עבירה פלילית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לנקוט עמדה תקיפה ולהתאים את פעולותיו כך שתתיישבנה עם העמדות שהציג בדוח צוות הדרת נשים.
עליו לפעול בשיתוף עם משרד הבריאות, כפי שפעל עם המשרד לענייני דתות, ולוודא שהוא מפעיל את סמכויותיו נגד גילויים של הפרדה אתנית או גזעית במחלקות היולדות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי לנוכח העדויות הנשמעות מזה כמה שנים על הפרדת יולדות, אין הוא יכול לצאת ידי חובתו בקביעה שאין תופעה כזו רק בגלל היעדרן של תלונות פורמליות בנושא.
משרד הבריאות מודע לקיומן של טענות מתמשכות על הפליה בנושא המצוי בתחום אחריותו, ועל כן עליו לנקוט יוזמה ולבצע את כל הפעולות הנדרשות לצורך טיפול ממוקד בבעיה.
הביקורת העלתה כי במהלך השנים שחלפו מ אז הישיבה הראשונה בכנסת בנושא הפרדת יולדות, ב-2012, ועדלמועד סיום הביקורת, וחרף הטענות שנשמעו על קיומה של פרקטיקה זאת בבתי החולים , לא בחן משרד הבריאות את היקף התופעה בבתי החולים ברחבי הארץ, לא ערך בהם ביקורות סדורות, לא פיקח על ביצוע הנחיותיו בנושא בשטח ולא וידא את אכיפתן.
היעדר מעקב אחר התופעה עולה בקנה אחד עם קביעתו של הצוות למיגור הגזענות, כי מדיניותם של משרדי הממשלה כלפי ביטויים של גזענות ו הפליה היא פסיבית בעיקרה וכי לא ננקטת פעילות יזומה לאיתור מוקדי גזענות ולמאבק בה.
בתשובתו כתב משרד הבריאות כי הוא רואה בהפרדת יולדות תופעה פסולה ואינו מקבל את דוקטרינת "נפרד אבל שווה".
עוד נכתב כי מנכ"ל משרד הבריאות מבקש לבחון מחדש את היקף התופעה ואת אופייה , ולפתח בנושא כלי מדיניות, הנחיות, בקרה והכשרה.
המשרד סבור כי יש להתייחס לסוגיית הפרדתן של יולדות, ולביטויים אחרים של הפליה, כאל חלק ממכלול הטעון התייחסות מובנית הכוללת צעדי בקרה, מדידה והכשרה.
עם זאת החליט 942 |דוח שנתי 67ב .
המשרד שלא לפרסם הנחיה או חוזר מנכ"ל על איסור הפליה ובמקום זאת החליט להסתפק בפרסום איגרת מנכ"ל, שיודגש בה כי משרד הבריאות לא יגלה כל סובלנות כלפי גילויי הפליה.
עוד נכתב כי "לאיגרת אין כוח רגולטורי אלא זאת אמירה למערכת", וזאת מין הטעם שממילא החוק אוסר הפליה "כך שאין למעשה מקום לחוזר האומר שיש לכבד את החוק".
יש לראות בחיוב את נכונותו של משרד הבריאות לבחון מחדש את היקף התופעה ואת אופייה, ולפתח כלי מדיניות, בקרה והכשרה לנושא.
עם זאת יוער כי, כפי שהצהיר המשרד עצמו, "לאיגרת אין כוח רגולטורי אלא זאת אמירה למערכת", ואי-קיומה אינו נושא השלכות מינהליות או משמעתיות למוסד או לצוות הרפואי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה שצעדי אכיפה וסנקציות מינהליות הם בבחינת רובד נוסף במאבק בתופעת ההפליה, והם משלימים אמצעים אחרים כמו אכיפה פלילית וחינוך.
לכן על משרד הבריאות לנקוט צעדים אלה כלפי מפרי הנורמה האוסרת הפליה, וכעבור זמן לשוב ולבחון את יעילות צעדיו ולבדוק את הצורך בנקיטת אמצעים נוספים.
עוד נכתב בתשובת משרד הבריאות כי קיבל כמה החלטות שביצוען בנושא גזענות והפרדת יולדות, שהיו אמורות להסתיים עד אוגוסט 2016 , בהן ההחלטה כי הנושא יוטמע כמדד במסגרת הבקרות השוטפות, אולם נכון לדצמבר 2016 הגורם ה אמון על הבקרות במשרד עדיין " נמצא בשלבי דיון בבחינת הדרכים לבדיקת הפרדת יולדות במסגרת בקרות הרישוי של בתי החולים ו/או במסגרת בקרות פתע".
עוד הוחלט כי תבחן האפשרות להכללת מניעת גילוי תופעות או ביטויי גזענות במדד איכות שירות בבתי החולים, אולם משרד הבריאות מסר כי "הנושא נבחן והוחלט לא לעשות כן ".
בחודשים שלאחר מכן הקים מינהל רפואה במשרד הבריאות צוות חשיבה בנושא הפרדת יולדות, ובו נציגים מבתי חולים.
הצוות קיים שתי פגישות ובאוקטובר 2016 :העביר את המלצותיו, ובהן (1 ) כינון הכשרה מתאימה לצוותים בנושא הפליה; (2 ) הקפדה על יישום הנוהל המסדיר את שעות הביקור בבית החולים.
בדצמבר 2016 מנכ"ל משרד הבריאות מינה "ועדה מתכללת בנושא גזענות, הפליה והדרה במערכת הבריאות" שבין תפקידיה למפות וללמוד את הנושא ולהציע דרכי התמודדות עם התופעה.
על משרד הבריאות לפעול בלא דיחוי לביצוע ההחלטות האמורות אשר עד ינואר 2017 טרם בוצעו ברובן.
במיוחד עליו לפעול ללא דיחוי להטמעה מהירה של נושא ההפליה והגזענות בבקרות השוטפות שלו.
משרד הבריאות לא ביצע אפוא את הפעולות הנדרשות לקיום התחייבויותיה הביצועיות של ישראל במישור הבין-לאומי בכל הנוגע למניעת הפליה, לרבות ההתחייבות לנקוט אמצעי אכיפה ולהעמיד סעדים אפקטיביים למיגור התופעה, ופעולותיו נותרו הצהרתיות בעיקרן.
המצב המתואר לעיל מדגיש את החשיבות הטמונה בכך שמשרד הבריאות ימלא כראוי את תפקידו כגורם מסדיר ובעל סמכויות פיקוח ואכיפה על בתי החולים, כדי לתחקר ולבער תופעות כמו הפרדת יולדות בבתי החולים.
עליו לפעול באופן מהיר, יעיל ונחרץ להפסקתם של ביטויי ההפליה בתחומי אחריותו, לפקח על קיום הוראות החוק ולאכוף אותן בכל האמצעים העומדים לרשותו, לרבות אמצעים מינהליים ומשמעתיים.
הטיפול בתלונות על הפליה באספקת שירותים ומוצרים .
אדם שסבור כי הופלה בקבלת שירות או מוצר או בכניסה למקום ציבורי זכאי לפעול בשלושה אופנים: ראשית, הוא זכאי להגיש תלונה לגורם המטפל בתלונות הציבור בגוף אשר הפלה אותו לכאורה.
אם מדובר בהפליה בידי גוף פרטי, לפעמים הוא רשאי להגיש את התלונה גם למאסדר (רגולטור) האחראי לענף שפועל בו הגוף הנילון.
שתי דרכי הפעולה האחרות נקבעו בחוק איסור הפליה (ובחוקים אחרים): מסלול פלילי שהמדינה עשויה ל הגיש בו כתב אישום נגד מי שלכאורה הפר את איסור ההפליה, ו מסלול אזרחי שאדם רשאי להגיש בו תביעה בבית משפט בגין עוולה אזרחית.
טיפול בתלונות על הפליה - בחינה השוואתית .
משרד מבקר המדינה בחן את טיפולן של מדינות מערביות במקרי הפליה בשירותים ובמוצרים ומצא כי ברבות מהן קיימים גופים לאומיים ומערכתיים בעלי סמכויות בנושא.
באיחוד האירופי, הדירקטיבות האירופיו ת מחייבות את החברות בו לוודא שהגופים מקדמי השוויון הפועלים בהן יהיו בעלי סמכות ויסייעו לנפגעי הפליה בהגשת תלונות על הפליה, לרבות הפליה במוצרים ובשירותים, והכול באופן עצמאי ובלתי תלוי.
גופים מקדמי שוויון מסייעים לנפגעי הפליה כדלקמן: (1 ) סיוע בהשגת הסדר אוהסכם לא -רשמי עם הגורם המפלה; (2 ) סיוע וליווי בהליכים בטריבונלים או בגופים רשמיים המופקדים על השוויון באותה מדינה; (3 .
) ייצוג בהליכים בבתי משפט ב.
חטיבת זכויות האזרח במשרד המשפטים האמריקני, שהוקמה ב-1957 לשם אכיפתן של זכויות האזרח בארה"ב, מאפשרת לאזרחים להגיש לידי החטיבה עצמה תלונות על הפליה בשירותים שונים שמסמכותה לעסוק בהם, באמצעות טופס מקוון המתורגם ליותר מעשר שפות.
הכלי המרכזי המשמש אותה הוא פנייה לערכאות השיפוטיות, בעיקר בתיקים עקרוניים בעלי חשיבות חוקתית.
תלונה המוגשת לידיה תטופל גם בכלים של גישור ובירור.
נציבות זכויות האדם של אוסטרליה מטפלת בתלונות על הפליה בנושאים שבתחומי אחריותה.
תלונה שמוגשת לידיה מטופלת בדרך של גישור בין הצדדים לשם השגת פשרה.
בישראל אין הוראות חוק המקנות את סמכות הטיפול בתלונות על הפליה בשירותים לגוף ייעודי.
עם זאת, לנציבויות השוויון יש סמכות לטפל בתלונות על הפליה בתחום יחסי העבודה ועל הפלייתם של בעלי מוגבלויות.
נציבות שוויון בעבודה מטפלת בתלונות על הפרת חוקים בתחום דיני העבודה אשר בסמכותה.
היא רשאית להעביר את התלונה לגישור או לקיים בעצמה בירור כדי ל הכריע אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית; להגיש לבית המשפט בקשה לצו כללי , שיורה למעסיק לנקוט פעולות לשם עמידה בחוקי השוויון בעבודה; ולהגיש תביעה אזרחית לשם אכיפת זכותו של המתלונן, בשם המתלונן או בשם הנציבות עצמה.
נציבות שוויון בעבודה כתבה בתשובתה כי מאז החלה לפעול, השתנה השיח בציבור וגברה המודעות לסוגיות ההפליה בשוק העבודה, מודעותם של העובדים ושל המעסיקים כאחד.
מאז גם נוצרו תקדימים משפטיים וחל גידול במספר פסקי דין שהתקבלו בתחום.
לנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות כמה סמכויות מכוח חוק שוויון אנשים עם מוגבלויות ומכוח האמנה הבי ן-לאומית בדבר זכויות אנשים עם מוגבלויות.
היא מסייעת ליחידים ב הגשת תלונות על הפלי ית בעלי מוגבלויות בקבלת שירותים ובמוצרים, באמצעות סיוע בבירור התלונה, ייעוץ מקצועי ומשפטי, ובמקרה הצורך אף בתביעה.
טיפול בתלונות על הפליה בסיועו של גוף ייעודי בלתי תלוי, שמוקנים לו מגוון סמכויות ומשאבים שבזכותם נשמרת עצמאותו, מסייע בסופו של דבר לנפגעי ההפליה למצות את זכויותיהם, ולמזעור תופעת ההפליה.
הטיפול בתלונות על הפליה באספקת שירותים במשרדי ממשלה .
במקרים של הפליה באספקת שירותים, האפשרות העומדת בפני נפגעי הפליה (שאינם מקבוצת בעלי המוגבלויות) היא פנייה לגורמי הטיפול בתלונות במשרדי הממשלה.
יצוין כי בדוח למיגור הגזענות נכתב כי "כיום לא קיים בישראל גוף המרכז באופן מרוכז ורשמי את הטיפול בתלונות הציבור על -אודות מקרים של הפליה וגזענות, והמתלוננים מופנים לרוב אל גופי הקבילה, הביקורת והאכיפה השונים".
עוד נכתב בו כי פעמים רבות המתלוננים נאלצים לעבור בין כמה גורמים עד שהם מקבלים מענה ראשוני על תלונתם.
מצב זה ג ורם פעמים רב ות לוויתור על התלונה, ויוצר בקרב המתלוננים הפוטנציאליים חוסר אמון בקבלת מענה הולם על תלונתם.
תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) דן בטיפול בתלונות בידי עובד שירות המדינה, וקובע שעליו לערוך בירור מעמיק ולטפל בתלונה כנדרש.
הממונה האחראי 946 |דוח שנתי 67ב .
במשרד הממשלתי על טיפול בתלונות יאשר מיד למתלונן את קבלת התלונה, יעקוב אחר תוצאות הבירורים, הבדיקות והחקירות בעניינה, ויעדכן את המתלונן על הטיפול מדי פעם, עד תום הטיפול.
בדיקת התלונות על ידי משרדי הממשלה .
משרד מבקר המדינה בדק את טיפולם של משרדי הבריאות, המשפטים, החינוך והמשרד לשוויון חברתי (להלן - המשרדים שנבדקו) בתלונות על הפליה בשירותים, במוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים.
רוב התלונות שנבדקו הוגשו לממוני תלונות הציבור באותם משרדים.
הבדיקההעלתה כי המשרדים שנבדקו מאופיינים בריבוי ערוצים שאפשר להגיש בהם את התלונה , והתלונות מפוזרות בין הגורמים השונים במשרדים, אך הן אינן מרוכזות אצל גורם אחד במשרד ואינן ומקוטלגות באופן שמאפשר לאתר בהן את התלונות על הפליה.
זאת ועוד, גם כאשר התקבלו התלונות אצל גו רם יחיד במשרד, הן אינן מתויגות כתלונות הפליה, וכדי לאתרן נדרש חיפוש ידני.
על משרדי הממשלה להנהיג במערכות המחשוב שלהם את ההתאמות שיאפשרו סיווג תלונות ופניות בנושאי הפליה ואיתורן במהירות וביעילות.