HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב -2015 האגף בדק כאמור, את יוקר המחיה ב-60 מדינות, ואימץ לצורך המודל שנקבע את שיעור ההוצאה לדיור של 35% משכר העמ"י.
המשרד העביר לוועדת חו"ל רשימה ובה 45 תפקידי ליבה ב-31 נציגויות.
בפברואר2015 קבעה הוועדה את תקרת גובה ההשתתפות בשכר הדירה לכל תפקיד ברשימה.
נציגויות מתוכן נכללו גם בבדיקה של אגף מש"א 44 השיעור של35% שנקבע כסביר להוצאה עבור שכר לדיור.
45 עד אוגוסט 2016 גדל מספר הנציגויות ל-34 נציגויות בצפון אמריקה, במרכזה ודרומה של אמריקה, באירופה ובאסיה.
המשרד כתב בתשובתו כי השימו ש בתקני שכר הדירה שאישר משרד האוצר נעשה בכל מקום שבו קיימת מצוקת גיוס עמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ שעליו לקבוע תבחינים ברורים על פיהם יוחלט באילו נציגויות ובאילו תפקידים יש להשתתף בשכר הדירה.
כן עליו לקבוע מנגנון בחינה עתי, שיוודא אם יש צורך לשנות את הרשימות שגובשו.
בין השנים 2014-2010 פנה משרד החוץ אל ועדת חו"ל והציג בפניה נתונים על קשיים בנציגויות בפריס ובלונדון לגייס עובדים ולהניעם לכך שיתמידו בעבודתם.
משרד החוץ ביקש להעניק לעמ"י בנציגויות אלה מענק כספי שיתמרץ אותם להתמיד בעבודתם.
בנובמבר 2010 , ולאחר ששקלה את הנתונים שהוצגו לפניה, החליטה ועדת חו"ל לאשר מתווה של תוספת שכר לעמ"י המועסקים בנציגות ישראל בלונדון.
אישור דומה נתנה הוועדה בספטמבר 2012 לעמ"י המועסקים בנציגות בפריס (להלן- תוספת התמדה)46 .
על פי אישור המתווה, העובדים בשתי הנציגויות שיתחייבו לעבוד ארבע תקופות רצופות של 12 חודשים (ארבע שנים) יהיו זכאים לקבל מענק התמדה בסכום כספי קבוע ( 10,800 ליש"ט בלונדון ו - 12,000 אירו בפריס עבור כל ארבע התקופות).
לעמ"י בלונדון אושרה בנוסף גם מקדמה בשיעור של 15% תוספת לשכרם החודשי.
מקדמה זו מותנית בהתמדה רצ ופה בעבודה במשך 12 חודשים, ובחלוף תקופה זו תהפוך למענק.
ועדת חו"ל החליטה להאריך את התקופה שבה יינתן מענק ההתמדה עד סוף 201647 .
נמצא כי מענק ההתמדה אינו משולם לעמ"י אבטחה בפריס, ולעומת זאת ניתן לעמ"י אבטחה בלונדון.
בתגובתו כתב המשרד כי הוא סבור שמנגנון מענ ק ההתמדה הוא פתרון זמני והדרך הנכונה לבצע עדכוני שכר לעמ"י היא בהתאם לעלויות השכר ויוקר המחיה ובאופן שיהלום את עבודתם, כישוריהם ותנאי המקום בו הם חיים.
46 מתווה תוספת השכר הוחל בלונדון בינואר2011 ובפריס בספטמבר2012 .
47 ההחלטה לתת מענק התמדה בלונדון ובפריס חלה על כל עובדי העמ"י , למעט בני זוג של שליחים, שבעניינם נקבע כי ההסדר אינו חל מאחר ש"אינם חשופים להוצאות דיור, חינוך, בריאות וכו'".
על משרד החוץ לוודא שההסדר שהושג לגבי תוספת ההתמדה מוחל על כל העמ"י שאליהם נוגע ההסדר, לפי החלטת ועדת חו"ל.
בכל מקרה שבו הוא מבקש להחריג סוג עובדים מההסדר הקיים, עליו לעשות זאת באמצעות ועדת חו"ל שאישרה אותו.
על ועדת חו"ל לבחון אם אכן ראוי מצב הדברים הנוכחי, שבו מענק ההתמדה ניתן בשתי נציגויות בלבד, אף על פי שיש נציגויות נוספות שבהן קיימים קשיים דומים לאתר עובדים שיתמידו בעבודתם.
האמור לעיל מלמד שנדרש שמשרד החוץ יבדוק את נקודות החולשה של מנגנון השכר, ויפרוס בפני הממונה על השכר תמונה מלאה שתכלול בין היתר את הקשיים הכלכליים שבהם נתקלים עמ"י בכל הנציגויות ויאבחן את ההשפעה שיש לכך על גיוס מועמדים ועל התמדתם בעבודה.
כמו כן, עליו לקבוע תבחינים ברורים ומפורטים לבחירת הנציגויות ותפקידי הליבה המזכים בתוספות שכר.
את הנתונים העדכניים עליו להביא בפני ועדת חו"ל במידת הצורך.
שינוי מנגנון השכר ותנאי ההעסקה של עמ"י .
במהלך השנים עלו יוזמות לשינוי מנגנון השכר של עמ"י.
בדיון בין-משרדי שהתקיים באוקטובר 2014 במשרד האוצר נקבע כי "ככל שיבוצע שינוי בשיטת קביעת השכר הרי שהשינוי האמור ייגזר מהתפקידים השונים בהם מועסקים עמ"י"48 .
עמדתו של משרד החוץ לגבי הצורך לשנות את מנגנון שכר העמ"י עלתה בפני סגן בכיר לממונה על השכר באפריל 2015 ובה נכ תב: "עמדת משרד החוץ - ועל דעת המשרדים האחרים - שנדרש שינוי מהותי בתחום העמ"י וזאת מטעמים מקצועיים וענייניים וכצורך הכרחי לשם מילוי יעדיה של המדינה בחו"ל".
בתגובת נש"ם מדצמבר 2016 הוסבר כי היא קיבלה את התייחסות הסתדרות העובדים הכללית לטיוטת נוהל העסקת עמ"י, וכי היא פועלת לבצע את ההתאמות הנדרשות להשלמת מעמדם של עמ"י כעובדי מדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאחר שתושלם עבודת צוות ההסדרה, על נש"ם, משרד החוץ והממונה על השכר לדאוג לכך שהוראות הנוהל יוטמעו בשות"ש ככל שהדבר נדרש.
ממסמכי המשרד עולה שבאפריל 2015 התקיימה פגישה בין נציגי המשרד, נש"ם ונציג הממונה על השכר, ובה צוין שהרכב האוכלוסייה שמייצג את העמ"י אינו משקף עוד את המציאות היום.
בפגישה הועלה כי אין להעסקת עובדים אלה ביטוי בשכר .
48 ,""גיבוש מדיניות בעניין העסקת עמ"י 20.
מיטבי, עליו להחיל בו .
מנגנון השכר הקיים ובמבנה ההעסקה של עמ"י.
נציגי משרד החוץ טענו בפגישה ש"על המדינה בהובלה של הנציבות והאוצר לקבל החלטה כיצד הם מעוניינים לראות את העמ"י מבחינת מעמדם ומכאן מה חל עליהם בהיבט של חוקי מגן, חוקי העסקה, תקשי"ר, שות"ש וכל מקור תעסוקה אחר".
בפגישה סוכם שבין היתר יש לטפל בשכר ובמבנה ההעסקה של העמ"י, במתן סל תנאי שרות (ת"ש) ובהכשרתם.
להלן הפרטים: שכר ומבנה העסקה: הוחלט לבנות מודל שכר שונה.
במקום טבלאות של דירוג עמ"י, שאינן נותנות ביטוי למקצועות השונים שבהם הם עוסקים, הוחלט "לבנות טבלאות חדשות בהתאם לתפקידים".
כן סוכם להחיל על העמ"י את חוקי המגן הישראליים במלואם, מפני שהיעדרם יצר פער "של יישום חוקים שכאלו כדוגמה בנושא צבירת ימי מחלה, ימי מחלת הורה, ילדים ועוד".
ב-2016 הודיע סגן בכיר לממונה על השכר לנציג ההסתדרות המייצג את ועד עובדי עמ"י, כי משרד החוץ ונש"ם מנהלים עבודת מטה משותפת לבחינת האפשרות לשינוי אופן תשלום השכר לעמ"י, וזאת במקביל לוועדה הפועלת בנש"ם ובוחנת את אופן העסקתם.
כמו כן, נציגי הממשלה קיימו מפגשים אחדים עם נציגי ההסתדרות כדי להציג את אשר על הפרק בנושא זה.
ביוני אותה שנה החליטה ועדת חו"ל כי נש"ם תפעל להסדרת מעמדם של עמ"י וכללי גיוסם והעסקתם.
בישיבה זו נמסר כי כמהלך משלים לעבודת נש"ם "מתקיים תהליך לבחינת יישומו של מנגנון שכר חדש לעמ"י.
במנגנון האמור השכר של העמ"י ייקבע בהתאם למשכורת הישראלית המשולמת לעובד בתפקיד זהה, כאשר זו מותאמת לתנאי יוקר המחיה במקום ההעסקה על פי מודל Based- Home "49 .
כמו כן נבחנת האפשרות להחליף את החלק מהמשכורת הישראלית המשויך להוצאות דיור בקצובות דיור, על פי כללים שייקבעו.
הממונה על השכר הסביר למשרד מבקר המדינה כי לאחר שתסתיים עבודת צוות ההסדרה, ייקבעו השכר ותנאי השירות של עמ"י על פי הנהוג לגבי כלל עובדי המדינה בישראל בסוג משרה דומה, ובמקביל יותאמו השכר ותנאי השירות למקום השירות בחו"ל.
ה דבר יתבצע על פי שיטה שהוצגה לנציגי המשרדים והעובדים, לאור העיקרון "שתנאי השכר הישראלים יתורגמו לכוח קנייה דומה במדינת השירות בהתאם לנתונים שיתקבלו בנוגע לעלות הצריכה והדיור במדינה".
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר כי על מנת שמנגנון השכר החדש יהיה מיט בי, עליו להחיל בו את השינויים הנדרשים לשיפור מנגנון השכר הקיים.
כמו כן עליו לשתף בגיבוש מנגנון השכר החדש את כלל משרדי ממשלה המעסיקים עמ"י, שלהם ידע רב וניסיון בהעסקתם לאורך שנים, והם חשופים לבעיות רוחביות ונקודתיות בנציגויות.
נטילת הלוואות: תקנון שירות החוץ והשות"ש אוסרים על השליחים ועל עמ"י ליטול הלוואות פרטיות.
השות"ש מאפשר רק לשליחי משרד החוץ לקבל הלוואה מהמשרד .
49 Home Based הנה שיטה נפוצה בקרב חברות בין-לאומיות וממשלות לקביעה ולעדכון של דמי המחיה בחו"ל עבור עובדים בעיתוק (רלוקיישן).
הדבר נחוץ כאשר האיכות והנגישות של מוצרי הצריכה והשירותים ביעד שאליו עוברים העובדים שונים מאלה של מדינת האם, ויש להתחשב בכך בקביעת השכר.
העובד בנציגות בחו"ל לקליטה בחו"ל.
הלוואה זו כוללת מקדמה ראשונה בגובה בסיס המשכורת באותה מדינה וקצובת דירה חודשית המגיעה להם לפי מצבם המשפחתי.
רק ביוני 2016 , באחד מדיוני ועדת חו"ל, הוחלט בעקבות פניות של משרדי ממשלה לפעול להסדרת הנושא.
לפיכך החלה עבודת מטה ובה נבחנת האפשרות לא פשר למשרדים להעמיד הלוואות לעמ"י לצורך התארגנות ראשונית.
בספטמבר 2016 מיפה המשרד את הצרכים בתחום ההלוואות לעמ"י וקבע את עמדתו ולפיה צריך לתת הלוואות גם לעמ"י.
גם בתשובתו כתב המשרד כי גיבש את תפיסתו לגבי ההלוואות שהוא מבקש לאפשר להעניק לעמ"י והציג אותה בפני אגף החשב הכללי אולם התהליך בנושא זה טרם הסתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ שעליו להחיש את סיום הטיפול בסוגיה זו, מאחר שלעמ"י הוצאות כספיות עקב המעבר, בין היתר כדי לפתוח חשבונות בנק ולהסדיר מקום לינה, ואין זה סביר שייאסר עליהם לקחת הלוואה פרטית בחו"ל מבלי שניתנה להם חלופה אחרת, בדומה לזו שניתנה לשליחים.
הכשרות: הדרכת עובדים הנה כלי שנועד להקנות הכשרה וידע הדרושים לעובדים בארץ ובחו"ל לשם מילוי תפקידם, שיפור רמתם המקצועית ופיתוח מיומנויות בתחום עבודתם, וכן לטובת הרחבת אופקי הידיעות וההשכלה הכללית, הגברת היעילות ושיפור השירות.
תקנון שירות החוץ קובע כי כל עובד היוצא לשרת בחוץ לארץ חייב לעבור מסלול הדרכה על מנת להכינו לתפקיד החדש, לסייע בידו בהכרת התחום שבו יעסוק ולהקל עליו את הקליטה במקום השירות החדש.
האחריות לכך מוטלת על אגף ההדרכה במשרד החוץ.
עבור עמ"י נבנה מערך הדרכה מקצועי השונה מזה של השליחים ומותאם לעבודתם בנציגויות, והוא כולל הדרכות לפני היציאה לחו"ל ולאחר היציאה לחו"ל.
ככלל, ההדרכות נעשות בישראל, למעט הדרכות מעטות, שעבורן הוכנה לומדה מתאימה להדרכת העובד בנציגות בחו"ל.
ההכשרות המקצועיות נעשות באגפים המתאימים לכך במשרד החוץ.
הכשרות עמ"י לפני יציאת העובד לתפקיד כוללות את תחום הכספים, המחלקה הקונסולרית והקשר.
ב-2016 התקיימו שני קורסי כספים לעמ"י, בני ארבעה ימים כל אחד, ושישה קורסים להכשרת עמ"י על ידי האגף הקונסולרי.
בתחום הקשר מתקיימים כ -30 קורסים בשנה לטובת הכש רת עמ"י.
כמו כן בשנים 2016-2015 התקיימו עשרה רענונים בתחום הנוטריוני בשיחות ועידה בהשתתפות כ-50 .
נציגויות נוסף על ההדרכה הסדירה מתקיימות סדנאות אזוריות של האגף לעניינים קונסולריים וחטיבת ההדרכה50.
כן מתקיימים תדריכים של אגף קשרי תרבות ומדע, אגף תקשורת והסברה, אגף כלכלה ואגף אסטרטגיה.
גם משרד הכלכלה מקיים כנסים לעמ"י ולעמ"ז בנושאים רוחביים שונים, שחלקם מתקיימים בישראל וחלקם בחו"ל.
עמ"י העוסקים באבטחה מקבלים את הכשרתם במטה משרד החוץ.
50 בתקופה אפריל-דצמבר 2015 .
התקיימו סדנאות כאלה בניו יורק, בפריס ובברלין משרד החוץ |613 .
מ-2016 בקרב עובדים בנציגויות בדק בין היתר ידיעת שפות, .
ונמצא בו שפרט למדינות שבהן האנגלית היא שפת המקום, רוב העמ"י אינם דוברים את שפת המקום של הנציגות שבה הם מועסקים אגף מש"א והנציגויות בחו"ל אינן מעדכנות את אגף ההדרכה בדבר העמ"י המתגייסים לנציגויות בחו"ל והתפקידים שהם ממלאים בהן, ובידי אגף ההדרכה מידע על עמ"י המגויסים בישראל בלבד.
עוד נמצא כי למעט בתחום הקונסולרי, המשרד עדיין לא הכין מערך הדרכה והכשרה באמצעות לומדות או באמצעים אחרים לעמ"י המגויסים בחו"ל51.
על אגף מש"א במשרד לעדכן את יחיד ת ההדרכה בפרטים הרלוונטיים על עובדי העמ"י בנציגויות בחו"ל, ובכלל זאת התפקידים שהם ממלאים והתחלופה שלהם.
כמו כן, יחידת ההדרכה נדרשת לפתח כלי הדרכה גם באמצעות למידה מרחוק ובאמצעים מתקדמים אחרים, שיתאימו לכל העמ"י שגויסו בישראל או במדינת השירות.
לימוד שפה זר ה: ממסמכי חטיבת ההדרכה במשרד עולה שהמשרד מממן קורסי שפה לדיפלומטים, לימודי העשרת שפה לכל עובדי המשרד, לימודי שפה לשימור שפת ילדי השליחים ועל פי הצורך, לימודי שפות גם לעמ"י המועסקים בנציגויות.
לפי התקנון, זכאותו של עמ"י ללימודי השפה אינה גורפת אלא כל בקשה תידון לגופה, ותישקל נחיצות הלימודים לצורך התפקיד.
עמ"י הזקוקים ללימודי שפה רשאים להגיש בקשה למשרד החוץ למימון לימוד השפה, ועליהם לצרף לבקשתם חוות דעת של קצין המינהלה בנציגות התומכת בכך.
יצוין כי בשנים 2016-2014 לא נוצל מלוא התקציב שמשרד החוץ ייעד לקורסי שפה לעובדים המקומיים בנציגויות52.
משרד החוץ הסביר לצוות הביקורת כי האישור ללימודי שפה לעמ "י נעשה במשורה ובמידת הצורך, וזאת לאור העובדה כי עמ"י נשארים בעבודתם "שנתיים בלבד בממוצע".
סקר של משרד החוץ מ-2016 בקרב עובדים בנציגויות בדק בין היתר ידיעת שפות, ונמצא בו שפרט למדינות שבהן האנגלית היא שפת המקום, רוב העמ"י אינם דוברים את שפת המקום של הנציגות שבה הם מועסקים.
לדוגמה, לסקר בנציגות ישראל ברומא השיבו 19 עמ"י, ומהם רק תשעה דיווחו כי הם דוברי איטלקית; בנציגויות בבריסל ובפריס השיבו לסקר 63 עמ"י, וכולם דיווחו כי אינם דוברי צרפתית; בבייג'ין השיבו לסקר 15 עמ"י, ואחד מהם דיווח כי הוא דובר את שפת המקום; מבין 20 עמ"י המועסקים בנציגות בברלין, אף לא אחד מהם דיווח כי הוא דובר את השפה הגרמנית.
ידיעת שפת המקום היא כלי חיוני, שמסייע לעובדים בנציגויות בחו"ל לבצע את עבודתם המקצועית טוב יותר.
השפה מאפשרת תקשורת בינם ובין העובדים הזרים המועסקים בנציגויות, האוכלוסייה המקומית וגורמי מ משל ודיפלומטיה במדינות השירות.
החל המשרד בהכנת לומדה בתחום הכספים 52 .
התקציב מיועד לעמ"י שאינם בני זוג של שליחים ולעמ"ז 614 |דוח שנתי 67ב .
בתגובתו הודיע משרד החוץ כי המציאות התקציבית שבה הוא נתון מחייבת ביצוע תיעדוף והפעלת שיקול דעת בכל מקרה שבו מוענקים שיעורי שפה או הכשרות אחרות לעמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לחזק את נקודות התורפה במערך ההכשרה של עמ"י ולוודא כי הוא כולל את כל ההיבטים הנדרשים למילוי התפקידים שעמ"י מבצעים בנציגויות, ובכלל זאת לימוד שפות בתפקידים המתאימים.
נציגויות ישראל ב -103 מדינות ברחבי העולם מתמודדות עם אתגרי השעה בזירה הבין -לאומית, בין היתר, באמצעות העסקת אלפי עובדים מקומיים ישראלים וזרים המבצעים תפקידים מגוונים בתחומי האבטחה, המינהל והתקשוב, וחלקם מבצעים אף תפקידי ליבה ייצוגיים.
עובדים אלה מהווים את התשתית האנושית שעליה נשענת הפעילות הדיפלומטית, הקונסולרית והמינהלית של הנציגויות בחו"ל.
הממצאים מלמדים כי הייצוג בתחומי הליבה שבהם פועלות הנציגויות - מדינאות, משפט בין -לאומי, הסברה, כלכלה ומסחר - מצוי במשבר מתמשך, וכי זה זמן הנציגויות נסמכות במילוי התפקידים האמורים על העובדים המקומיים.
על רקע זה, נדרשת רפורמה מבנית בנוגע להעסקת העובדים המקומיים בנציגויות, שתכלול הגדרה של גב ולות מקצועיים ומינהליים ברורים של התפקידים שבהם ניתן להעסיק אותם , תוך שמירה על זכויותיהם.
בד בבד, ראוי שהנהלת משרד החוץ תקבע מדיניות ארוכת טווח בנוגע לאיוש המשרות הפנויות של כלל העובדים בחו"ל אשר תכלול קביעת תנאי כשירות למילוי תפקידי ליבה ייצוגיים, מיסוד תהליך גיוס המועמדים לתפקידים אלה והסדרת מעמדם במדינות השירות.
בשים לב לכך שהמתכונת הקיימת של העסקת העמ"י בנציגויות מעלה ליקויים רבים הן בנוגע למעמדם התעסוקתי והן בנוגע לתנאי העסקתם, וכי ההחלטות הרגולטוריות בעניינם אינן שקופות, ראוי שהצוות הבין -משרדי שהוסמך להסדיר את נושא העסקת העמ"י, יחולל שינוי מהותי בנושא זה שיסייע בפתרון מצוקת כוח האדם המתמשכת שעמה מתמודדות נציגויות ישראל בחו"ל.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (להלן - המכללה) היא מוסד להשכלה גבוהה .
המכללה הוסמכה על ידי המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח -1958, להעניק תארים אקדמיים בתחומי ההנדסה 6 .
המכללההיא גוף נתמך על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן- חוק יסודות התקציב)7 ומתוקצבת על ידי הוועדה לתכנון ולתקצוב של המל"ג (להלן - הוות"ת)8 בסכום של יותר מ-50 .
מיליון ש"ח בשנה המכללה נרשמה כעמותה בשנת 1996.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת הלימודים התשע"ה ( 2014-2015)9 למדו במכללה 652,1 סטודנטים.
למכללה שני מוסדות מנהלים עיקריים: (א) חבר הנאמנים - המורכב מחברי עמותת המכללה (להלן - העמותה) וממנה מבין חבריו את הוועד המנהל ואת נשיא המכללה (בהמלצת הוועד המנהל); (ב) הוועד המנהל - הממונה על ניהול העמותה, ענייניה ונכסיה, על פי המדיניות שקבע חבר הנאמנים10.
בתקופת ביצוע הביקורת כיהן מר אמיר אלשטיין בתפקיד יו"ר חבר הנאמנים זה כעשר שנים, מר אריה לוין כיהן בתפקיד סגן יו"ר חבר הנאמנים ונשיא כבוד (החל לכהן בתפקידים אלה בשנת 2013 ), ומר עוזי וכסלר כיהן בתפקיד יו"ר הוועד המנהל; מר וכסלר החל לכהן בתפקיד זה בשנת 2012 , לאחר סיום כהונתו כנשיא המכללה, תפקיד שבו כיהן משנת 1998, וסיים את תפקידו בספטמבר 2016 .
מנכ"לית המכללה במועד ביצוע הביקורת הייתה גב' שלומציון לולו (החלה לכהן בתפקיד בשנת 2010 ;).
נשיא המכללה בתקופת ביצוע הביקורת היה פרופ' אבי דומב פרופ' דומב כיהן בתפקיד זה משנת 2014 ועד שנת 2016.
בחודשים יולי2015 - ספטמבר2016 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בתפקוד המכללה, ובהם עמידתה של המכללה בעקרונות הממשל התאגידי; גיוס ומינוי של בעלי תפקידים בכירים; פעולותיהם של בעלי תפקידים בכירים; תנאי ההעסקה והשכר במכללה; ותפקוד המוסדות המנהלים שלה.
הביקורת נ עשתה במכללה.
בדיקות משלימות נעשו במל"ג, בוות"ת, ביחידת הממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) וביחידת רשם העמותות במשרד המשפטים (להלן - רשם העמותות).
6 המל"ג היא תאגיד סטטוטורי אשר הוקם על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.
המל"גמוסמכת להתיר פתיחת מוסד להשכלה גבוהה ולהסמיך מוסד מוכר להעניק תואר אקדמי.
7 ילקוט הפרסומים5609 ,, ד' בטבת התשס"ז 27.
8 בהחלטה מס' 666 מ-5.
77 הורתה הממשלה על הקמת הוות"ת.
בהחלטה נקבע שהוות"ת תפעל כוועדת משנה של המל"ג , ויינתנו לה סמכויות בנושאי התכנון והתקצוב.
עוד נקבע בהחלטה כי הוות"ת תהיה גוף בלתי תלוי שיעמוד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מצד אחד והמוסדות להשכלה גבוהה מצד שני בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה.
שנת הלימודים האקדמית מתחילה באוקטובר 10 הנחיות המל"ג מדצמבר 1999 - " הנחיות למוסדות להשכלה גבוהההמתוקצבים על ידי ות"ת" מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1187 .
חוק העמותות, התש"ם -1980 (להלן- חוק העמותות), קובע כי לכל עמותה יהיה תקנון.
עוד קובע חוק העמותות שהמייסדים רשאים להגיש לאישור רשם העמותות תקנון לעמותה , ואם לא עשו זאת, יראו כתקנונה את התקנון המצוי שבתוספת הראשונה לחוק העמותות.
כמו כן נקבע כי ביצוע שינויים בתקנון העמותה מחייב קבלת אישור רשם העמותות.
בדצמבר 1999 " קבעה המל"גהנחיות למוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת (להלן - הנחיות המל"ג).
בהנחיות המל"ג נקבע כי הפעילות האקדמית של מכללה אקדמית תהיה במסגרת עמותה שהתקנון שלה יתבסס על תקנון שצורף כנספח להנחיות אלה (להלן - תקנון המל"ג).
מטרת ההנחיות היא להבטיח את העצמאות האקדמית והמינהלית של מכללה אקדמית ואת אי-תלותה בכל גוף חיצוני או פנימי, כמפורט בתקנון המל"ג.
ליקויים בהליך אישור התקנון .
אישור התקנון: בהנחיות המל"ג נקבע שעל המוסדות להשכלה גבוהה להתאים את פעילותם להנחיות בתוך פרק זמן סביר.
כמו כן נקבע בהנחיות שמוסד להשכלה גבוהה ימציא את תקנונו למל"ג.
בתקנון המל"ג נקבע כי כל הצעה לשינוי התקנון תוגש למל"ג לקבלת הערותיה, וכי הערות המל"ג יובאו לפני חבר הנאמנים של המכללה לפני הדיון בהצעה לשינוי התקנון.
במרץ 1999 אישרה המל"ג למכללה תקנון (להלן - התקנון משנת 1999) שהחליף את התקנון שבתוספת הראשונה לחוק העמותות.
בספטמבר 2005 אישר חבר הנאמנים תקנון חדש למכללה, במקום התקנון משנת 1999 .
התקנון החדש הובא לאישור רשם העמותות והמל"ג באותה שנה רשם העמותות אישר את התקנון במרץ 2008, והמכללה פעלה על פיו, אף שלא הותאם לתקנון המל"ג ולהחלטות שקיבלה.
בביקורת עלה כי המל"ג לא אישרה את התקנון החדש של המכללה, וכי המכללה התעלמה מדרישותיה של המל"ג משנת 2005 לתקן את התקנון החדש ולהתאימו לתקנון המל"ג11 .
עוד עלה כי המל"ג לא עמדה על יישום הערותיה בעניין זה, וכי עד למועד סיכום הביקורת לא הגיבה כראוי על אי-יישום ההערות 12 .
11 בספטמבר2005 מסרה המל"ג למכללה הערות מפורטות לגבי תיקון התקנון ודרשה לקבל נוסח מתוקן בהתאם להערות.
12 רק בעקבות הביקורת פנתה המל"ג שוב בנובמבר2015 .
למכללה ודרשה לבצע את התיקונים 1188 |דוח שנתי 67ב .
הממונה והמפקח עליו בישיבותיו מינואר ועד מרץ 2016 דן הוועד המנהל בין השאר בדרישת המל"ג לתיקון התקנון.
ואולם הוועד המנהל לא הביא לידיעתו ולאישורו של חבר הנאמנים את דרישת המל"ג, אף שאישור התיקון הוא בסמכות חבר הנאמנים, ואף שחבר הנאמנים התכנס באפריל 2016 .
יתרה מכך, הוועד המנהל אף המליץ לחבר הנאמנים לקבל החלטות שאינן תואמות את הערות המל"ג בעניין התיקון13 .
חבר הנאמנים אישר את המלצות הוועד המנהל.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל על שלא הביא את דרישת המל"ג לתיקון התקנון לידיעת חבר הנאמנים ולאישורו.
מדובר בהתעלמות רבת שנים של המכללה מהנחיות המל"ג.
לא ראוי שמוסד להשכלה גבוהה יעשה דין לעצמו ויתעלם מהערות הגורם הממונה והמפקח עליו.
ביוני 2016 כתבה המל"ג למשרד מבקר המדינה כי פרסמה בפברואר שנה זו טיוטת הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינן אוניברסיטאות, וכי עד לאישורן של ההנחיות הוחלט להשהות את הטיפול בתקנון המכללה.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג כי אין לקבל את חוסר המעש שלה במשך פרק זמן כה ממושך - משנת 2005 , עת העירה את הערותיה, ועד שנת 2016 .
היה על המל"ג לוודא כי התקנון מתוקן לפי הערותיה, וכי המכללה פועלת לפיו כנדרש.
היעדר תיאום בין המאסדרים: כאמור, תקנון המכללה אמור להיות מאושר הן על ידי המל"ג והן על ידי רשם העמותות.
כאמור, בשנת 2005 פנתה המכללה גם לרשם העמותות לאישור התקנון.
הליך אישור התקנון על ידי רשם העמותות נמשך עד שנת 2008 , בין השארבשל חוסר התאמה בין הנחיותיו להנחיות המל"ג בנוגע למשך כהונת חברי העמותה, שכן רשם העמותות התנגד לדרישת המל"ג ל הגביל את כהונתם של חברי העמותה.
במרץ 2008 אישר רשם העמותות אתתקנון המכללה, אף שסעיף הגבלת הכהונה בו לא תאם את הנחיות המל"ג באותו מועד .
המכללה פעלה על פי תקנון זה, אף שלא אושר במל"ג.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין רשם העמותות שהוא מאשר את סעיף הגבלת החברות בתקנונים של המוסדות להשכלה גבוהה, מאחר שהמל"ג, .
13 לדוגמה, להאריך את כהונתם של שני חברי עמותה ליותר משלוש תקופות כהונה; למנות חברים חדשים לחבר הנאמנים, אף שמספר החברים בו כבר היה יותר מ-50 ; להאריך את כהונת יו"ר הוועד המנהל מר עוזי וכסלר ואת כהונת יו"ר ועדת הביקורת, אף שהם מייסדים ואינם יכולים למלא תפקיד ים אלה ל פי החלטת המל"ג ( 500 )65 "תיקון ההנחיות התאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (מתוקצבים ושאינם מתוקצבים)" (14.
) מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1189 .
שהיא המאסדרת הייעודית של המוסדות להשכלה גבוהה, דורשת זאת.
עוד ציין רשם העמותות כי בשנים האחרונות הוא מבקש כדבר שבשגרה ממוסדות להשכלה גבוהה המבק שים לשנות את תקנונם להמציא אישור של המל"ג לתקנון החדש.
אם לא הומצא אישור כזה, הוא מברר עם המל"ג את הסיבות לכך.
גם המל"ג השיבה למשרד מבקר המדינה כי מתקיים שיתוף פעולה בינה ובין רשם העמותות בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות ולמל"ג כי עליהם ל הסדיר את ה תיאום ביניהם בעניין הנחיותיהם למוסדות להשכלה גבוהה שרשומים כעמותות, וכי עליהם לאשר נוסח תקנון למוסדות להשכלה גבוהה הרשומים כעמותות המקובל על שניהם.
חריגה מתקנון המל"ג ואי-עמידה בהנחיות המל"ג .
הביקורת העלתה הבדלים מהותיים בין תקנון המכללה לתקנון המל"ג .
להבדלים אלה יש השפעה על תוקפן של החלטות שהתקבלו במוסדות המנהלים של המכללה בנושאים שונים.
מספר חברי העמותה והמניין החוקי להתכנסות חבר הנאמנים: על פי תקנון המל"ג, חבר הנאמנים יורכב מחברי העמותה ולא ימנה יותר מ-50 ,חברים והאסיפה הכללית של חבר הנאמנים (להלן - האסיפה הכללית) לא תיפתח אם לא יהיו נוכחים בה רוב חברי העמותה (לפחות 60% מהחברים).
אם לא התכנס רוב כאמור בתוך שעה מהזמן הנקוב בהזמנה, תידחה האסיפה ותתכנס לאחר שבוע ללא צורך בהזמנה נוספת, גם אם לא יהיו נוכחים בה 60% .
מהחברים לעומת זאת קבעה המכללה בתקנונה כי מספר החברים בעמותה לא יהיה יותר מ-90, וכי האסיפה הכללית לא תיפתח אם יהיו נוכחים בה פחות מ-30% מחברי העמותה.
אם יהיו נוכחים פחות מ -30% ,מהחברים תידחה האסיפה בשעה וחצי ולאחר מכן תוכל להתכנס ולקבל כל החלטה.
בפועל, משנת 2008 היה מספר ח ברי העמותה גבוה מ -50 , והאסיפה הכללית התכנסה וקיבלה החלטות מהותיות, כמו אישור תקנון המכללה ומינוי הנשיאים בה, אף ששיעור החברים שנכחו בפתיחת הכינוסים היה נמוך במידה ניכרת מ-60% .
:משך הכהונה של חברי העמותה ושל יו"ר חבר הנאמנים תקנון המל"ג קובע שתקופת כהונה של חבר עמותה תהיה שלוש שנים, ושניתן לכהן שלוש תקופות כהונה - ובסך הכול תשע שנים.
עוד קובע תקנון המל"ג כי יו"ר האסיפה הכללית יכהן בתפקידו תשע שנים לכל היותר.
בשנת 2011 קבעה המל"ג הסדר מיוחד למייסדים14 , שבו נקבע בין השאר כי מייסד עמותה יוכל להמשיך לכהן כחבר עמותה ללא הגבלת זמן, בכפוף לכמה הגבלות, ובהן איסור על מייסד כאמור לכהן כיו"ר הוועד המנהל או כחבר בוועדת הביקורת (להלן - הסדר המייסדים).
המכללה לא הגבילה את תקופת הכהונה של חברי חבר הנאמנים (חברי העמותה) וקבעה בתקנון שלה כי בתום שלוש תקופות כהונה יוכל חבר בחבר הנאמנים לשוב ולהיבחר לתקופת כהונה נוספת, זאת בתנאי שהייתה הפסקה של שלוש שנים בין תקופת כהונתו השלישית לתקופת הכהונה שלאחריה, או שאושרו לו תקופ ות כהונה נוספות בהחלטה שהתקבלה ברוב מיוחס ( שני שלישים מהמשתתפים) באסיפת חבר הנאמנים.
נמצא, כי 16 חברים בחבר הנאמנים (כ-20% )מכלל החבריםמכהנים יותר מתשע שנים ברצף, אף שאינם מייסדים, ובהם יו"ר חבר הנאמנים מר אמיר אלשטיין, שמכהן בתפקידו יותר מ-10 שנים ברצף וכן מכהן כחבר חבר הנאמנים יותר מ-17 שנה ברצף, וכן סגן יו"ר חבר הנאמנים מר אריה לוין, שמכהן כחבר חבר הנאמנים יותר מ-16 .
:מספר חברי הוועד המנהל ותקופת כהונתםהמל"ג קבעה כי מספר חברי הוועד המנהל לא יהיה יותר מ-11, כי הם לא יוכלו לכהן יותר מתשע שנים, אף אם הם מייסדים, וכי מייסד לא יוכל לכהן כיו"ר הוועד המנהל.
המכללה לא הגבילה את זמן הכהונה של חברי הוועד המנהל, וכן קבעה בתקנון שלפיו היא פועלת כי מספרם לא יהיה יותר מ-13 ,; עם זאת בשנת 2015 כיהנו בוועד המנהל 16 חברים.
במועד סיכום הביקורת כיהנו בוועד המנהל 12 חברים, מהם שניים המכהנים בחבר הנאמנים יותר מתשע שנים.
עוד הועלה כי מר עוזי וכסלר, שכיהן כנשיא המכללה כ-14 שנה, נבחר בשנת 2012, מיד לאחר סיום כהונתו כנשיא15, ליו"ר הוועד המנהל, בניגוד לנקבע בהסדר המייסדים.
המכללה התעלמה מהנחיות המל"ג בעניין המייסדים.
כמו כן, מינויו של מר וכסלר ליו"ר הוועד המנהל לאחר שהמל"ג דרשה להפסיק את כהונתו כנשיא אינו עולה בקנה אחד עם העקרונות שעמדו בבסיס ההנחיות התאגידיות של המל"ג, ובראשם הבטחת עצמאותה ואי -תלותה של העמותה בכל גורם חיצוני או פנימי, שכן, כפי שעלה בביקורת, מר וכסלר המשיך לנהל בפועל את המכללה גם לאחר סיום כהונתו כנשיא.
14 ( החלטת המל"ג 500 )65 "תיקון ההנחיות התאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (מתוקצבים ושאינם מתוקצבים)" (14.
) 15 כהונתו כנשיא הופסקה בעקבות דרישת המל"ג.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1191 .
תקופתהכהונ ה של חברי ועדת הביקורת: חוק העמותות קובע בין השאר כי לא יכהן כחבר ועדת הביקורת מי שאינו חבר עמותה.
כאמור, תקנון מל"ג מגביל את משך כהונת חברי העמותה, מכאן, גם משך כהונת חברי ועדת הביקורת מוגבל לתשע שנים; הסדר המייסדים משנת 2011 אסר על מייסד להיות חבר בוועדת הביקורת.
שלא בהתאם לתקנון המל"ג, המכללה לא הגבילה את משך כהונת חבריה.
במועד ביצוע הביקורת היו בוועדת הביקורת ארבעה חברים שכיהנו בין 10 ל-18 שנה כחברי עמותה.
כמו כן, ובניגוד להסדר המייסדים, יו"ר ועדת הביקורת הוא ממייסדי העמותה.
כל חברי ועדת הביקורת מכהנים אפוא כחברי עמותה פרקי זמן החורגים מתקנון המל"ג; יו"ר ועדת הביקורת מכהן בתפקידו, אף שהסדר המייסדים אסר על מייסד להיות חבר בוועדת הביקורת.
על המכללה לפעול לאלתר להתאמת התקנון שלה לתקנון המל"ג ולפעול על פי הנחיות המל"ג.
על המל"ג להפעיל את כל האמצעים העומדים לרשותה כדי לוודא שהמכללה אכן עושה זאת.
נשיא המכללה עומד בראשה, נושא באחריות לניהולה, לרמתה ולאיכותה כלפי חבר הנאמנים והוועד המנהל16,.
מאז הוקמה המכללה נבחרו לכהן בה כמה נשיאים: הנשיא הראשון מר עוזי וכסלר כיהן בתפקידו משנת 1998 ועד לשנת2012.
בשנת 2011 נבחר פרופ' גד מרוםלנשיא, ונקבע כי הוא יחל את כהונתו בשנת 2012 , אך הוא בחר ש לא להיכנס לתפקיד .
פרופ' צבי שטרן (להלן - פרופ' שטרן) כיהן בתפקיד משנת 2012 ועד שנת2013, פרופ' אבי דומב כיהן בתפקיד משנת 2014 ועד שנת 2016 , ופרופ' רוזה אזהרי מכהנת בתפקיד משנת2016 .
הארכת תקופת כהונתו של מר עוזי וכסלר .