HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי הצעת המחליטים בהובלתו "מבוצעת בשיתוף פעולה עם רח"ל וזכתה לברכת הדרך מהמל"ל.
כמובן שאין ביכולתו של משרד הפנים למנוע הגשת הצעות של גופים ו/או משרדי ממשלה אחרים".
משרד מבקר המדינה מעיר לרח"ל, שאמורה הייתה לרכז את עבודות המטה לקביעת המענה לחירום ולתאם בין משרדי הממשלה הפועלים בעורף, כי מאז הקמתה ועד לאחר שהמל"ל החל לקדם את הנושא, היא לא פעלה לקידום הסדרת הטיפול בחללים באירועי חירום.
משלא עשתה כן, אל לה לרח"ל להלין על כך שהמל"ל, האחראי לריכוז עבודות מטה בין-משרדיות בתחום הביטחון, נכנס לנעליה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לרח"ל, כי היא דנה בהצעת המל"ל רק כשנה לאחר שהוגשה לה, ומשדנה בפרטי ההצעה החליטה לערוך עבודת מטה נפרדת באותו הנושא, ללא תיאום עם המל"ל, ושאותה לא השלימה עד למועד סיום הביקורת .
קיומן של עבודות מטה מקבילות מהווה בזבוז משאבים, פוגע ביעילות ובמועילות של עבודת משרדי הממשלה, ומביא למצב של חו סר החלטה המעכב את סיום הסדרת הטיפול בחללים בחירום במקום לקדמו.
 1768 |דוח שנתי 67ב .
מכוון בין המל"ל לבין .
העיכוב באישור הצעת המחליטים פוגע בהיערכות הגורמים השונים לטיפול בחללים בחירום נוכח העיכוב באישור הצעת המחליטים , נפגעת היערכות הגורמים השונים לטיפול בחללים בחירום.
על משרד הפנים , בשיתוף רח"ל וכלל הגופים המעורבים בטיפול בחללים, להשלים בהקדם נוסח סופי ומוסכם של הצעת מחליטים אשר ייתן מענה לכלל הפערים המפורטים בדוח זה.
על המל"ל לוודא כי הצעה זו תעלה לדיון בממשלה מיד לאחר השלמתה, כדי שיתקבלו החלטות בעניינה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למל"ל ולרח"ל , כי נושא הטיפול בחללים מצטרף לרשימה ארוכה של נושאים, שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בעבר, ושבהם בא לידי ביטוי חוסר התיאום והיעדר שיתוף הפעולה המכוון בי ן המל"ל לבין מערכת הביטחון19.
על כן ראוי, כי ראש הממשלה המופקד על יישום חוק המל"ל , ושר הביטחון , יסדירו את חלוקת העבודה בין המל"ל ומשהב"ט ואת יחסי הגומלין בנוגע לעריכת עבודות מטה בתחום הטיפול בעורף, וזאת בהתאם לכללים שנקבעו בחוק המל"ל.
19 " מבקר המדינה, דוח מיוחדיישום חוק המל"ל וההתמודדות עם המשט הטורקי ", יוני 2012 , 'עמ89 ; מבקר המדינה, דוח מיוחד " ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות (מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה)", דצמבר 2016 ', עמ5 .
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1769 .
ריכוז הטיפול בחללים בחירום .
רשות פס"ח הוקמה כאמור בהחלט ה מספר 515 , אשר קבעה כי תפקידה "לטפל בפינוי וסעד למפונים, נפגעי הפגזה והפצצה, ובחללים בשעת חרום".
ההחלטה האמורה לא פירטה את תחומי האחריות של רשות פס"ח.
על פי החלטה רע"ד 2 , תחומי האחריות של רשות פס"ח הקשורים בטיפול בחללים בהתרחש רעידת אדמה כוללים בשגרה: כתיבה, עדכון ואכיפה של כללים, נהלים והנחיות בתחום העיסוק של פס"ח; הכנת תרחיש ייחוס ייעודי; הגדרת תכנית מענה כולל רמת שירות נדרשת ותכנית אימונים והיערכות; תרגול כלל מערך החירום לטיפול בחללים; סיוע לרשויות המקומיות בהכנת תכניות לטיפול בחללים; ותיאום בין הגופים המ טפלים בחללים.
בחירום תפקידי רשות פס"ח הקשורים בטיפול בחללים כוללים ריכוז תמונת מצב לאומית בנוגע לחללים; הנחיית הרשויות המקומיות לפתיחת תר"חים; וסיוע לרשויות המקומיות בהזמנת מכולות קירור להשהיית חללים.
על פי נוהלי רשות פס"ח, ייעוד הרשות הוא "תכנון, ארגון וה כשרת מערך קליטת אוכלוסייה מפונה וטיפול בחללים אזרחיים ברשויות המקומיות ברגיעה, והפעלתם בשעת חירום".
ממסמכי רשות פס"ח עלה, כי במסגרת אחריותה לטיפול בחללים עליה לעסוק גם בקבורת חללים בחירום; בהסדרת אתרים לקבור ת ארעי; ברכש ציוד ואמצעים להפעלת התר"חים המרחביים ; בגיוס ואימון כוח אדם להפעלת התר"חים המרחביים; ובכתיבת תורת הפעלה משולבת.
בביקורת עלה, כי ברשות פס"ח קיים תקן אחד המיועד לעסוק בטיפול בחללים (ראש ענף חללים), וכי לרשות פס"ח אין תקציב ייעודי לטיפול בחללים, בכלל זאת תקציב לרכש אמצעים ולהדרכת המערך.
דבר זה פוגע ביכולת רשות פס"ח לתת מענה מיטבי לטיפול בחללים באירועי חירום.
בנובמבר 2002 מינו שר הביטחון דאז, רב-אלוף (מיל') שאול מופז, ושר הפנים וסגן ראש הממשלה דאז, מר אלי ישי, ועדה בין-משרדית לבחינת הקמת רשות ייעודית לטיפול בחללים בחירום (להלן – הוועדה).
בראש הוועדה עמד מר שאלתיאל לביא ממטה מל"ח שבמשהב"ט, וחבריה כללו נציגים ממשהב"ט, משרד הפנים, מ"י, פקע"ר, משרד הבריאות, משרד הדתות וזק"א20.
במאי2003 הגישה הוועדה את מסקנותיה לשר הפנים ולשר הביטחון.
מדוח הוועדה עולה, כי הרקע להקמת הוועדה היה התגברות האיום על העורף מאז מלחמת המפרץ הראשונה בשנת 1991 .
, שבה נורו לראשונה טילים ארוכי טווח לעבר העורף על פי דוח הוועדה, עם הקמתה עסקה רשות פס"ח בפינוי אוכלוסייה, בסעד ובטיפול בחללים בחירום "כאשר לרשותה מטה סדיר מצומצם המונה חמישה אנשים ועוד מרכז מחוזי אחד בכל מחוז של משר ד הפנים", ומלבד זאת משרד הדתות הקצה שלושה תקנים לנושא הטיפול בחללים בחירום.
בחלוף השנים ועד מלחמת המפרץ .
20 ארגון זק"א (זיהוי קורבנות אסון) הוא ארגון התנדבותי אשר מסייע למ"י באיסוף חללים ונתוני זיהוי מזירות אסון.
הראשונה, "נתפס האיום על העורף כאיום ברמה נמוכה יחסית ולא הצריך השקעה רבה לא בתחום קליטת אוכלוסייה ולא בתחום היערכות לטיפול בחללים אזרחיים, דבר שגרם בין השאר למשרד הדתות לצמצם תקני העוסקים בנושא משלושה לאחד.
התרחבות מעגל האיום על העורף פירושם מבחינת רשות פס"ח הרחבת מקומות הקליטה בהם ניתן יהיה לשכן אוכלוסיה מפונה והעמקת ההיערכות לטפול בחללים אזרחים בעורף.
היערכות מדינת ישראל בשנים האחרונות להתמודדות עם תוצאות רעידת אדמה אפשרית מחייבת גם היא ריכוז מאמץ בשני התחומים האמורים".
במסקנות הוועדה נקבע, כי "חברי הוועדה משוכנעים בצורך בהקמת רשות ייעודית לטיפול בחללים מהסיבות הבאות: (א) הקמת רשות ייעודית שתתמקד אך ורק בטיפול בחללים תאפשר היערכות טובה יותר של המער ך כולו הן בנושאים מקצועיים/הלכתיים.
והן בהכנת הרשויות המקומיות/חברות הקדישא לטיפול בנושא ברמת השטח.
(ב) חשוב להקים גוף אחד שיהווה מרכז ידע ויוכל להכין את כלל המערכות לתת מענה הן לאירועים מלחמתיים והן לרעידות אדמה.
(ג) העובדה שגוף אחד מטפל כיום בשני תחו מים מורכבים ביותר (קליטת אוכלוסייה מפונה וחללים) ובכח אדם מצומצם ביותר אינה מאפשרת התמקצעות ומיצוי כלל היכולות בכל אחד מהם".
הוועדה המליצה להכפיף את הרשות האמורה למשרד הדתות.
בביקורת עלה, כי המלצות הוועדה לא מומשו.
בפברואר 2016 מסרבהקשר זה ראש ענף (להלן - רע"ן) חללים ברשות פס"ח לצוות הביקורת, כי "נושא הקמת הרשות (כפי שהציעה הוועדה) לא טופל ולא קודם בעיקר בשל התקנים והמשאבים שנדרשו".
באפריל 2004 החליטו מנכ"ל משרד הפנים דאז וראש מל"ח דאז להקים מחלקה שתרכז את נושא הטיפול בחללים במסגרת רשות פס"ח.
במסגרת הדיון הגדיר ראש המינהל לרישוי, שירותי חירום ותפקידים מיוחדים במשרד הפנים (כיום - המינהל לשירותי חירום) דאז, מר ששי קציר, את המבנה הארגוני הנדרש ואת המשמעויות הנלוות להקמת מחלקה שכזו מבחינת כוח אדם ואמצעים, וקבע, כי ראש המחלקה האמורה ישמש כסגן לממונה פס"ח ארצי (ב נוסף לסגן שיהיה אחראי לקליטת מפונים), וכי המחלקה תאויש ב-13.
5 תקנים (ברמה ארצית ומחוזית).
עוד נקבע, כי התקציב התפעולי הנדרש לפעילותה הוא כ- 350,000 ש"ח לשנה, והתקציב הנדרש להצטיידות ולאחזקת האמצעים הנדרשים לפעילותה הוא כ- 413,000 .
ש"ח לשנה בביקורת עלה, כי ההחלטה להקים מחלקה במסגרת רשות פס"ח עליונה לטיפול בחללים, לא מומשה.
בעניין זה מסר ב יולי 2016 מנהלהמינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לצוות הביקורת, כי הפערים הנובעים מאי-מימוש המלצות הוועדה הם: "(א) חוסר במרכז ידע אשר יוכל להכין את כלל המערך לתת מענה לאירועי מלחמה ורעידת אדמה ברמה הלאומית והמקומית.
(ב) שיפור מוכנות המערך בנושאים מקצועיים והלכתיים.
(ג) יכולת הכשרת המערך ברמה המקומית.
(ד) הכנת חברות הקדישא לסייע לתחום החללים.
(ה) תיאום מול פקע"ר ויחידות האנו"ח".
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "למרות שלא קיים תקציב ייעודי לטיפול בחללים, פעל משרד הפנים באמצעות המינהל לשירותי חירום ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1771 .
עלאף שחלפו 56 שנים מהקמת רשות פס"ח, עדיין קיים חוסר תיאום בין חלק .
מהגורמים העוסקים בטיפול בחללים, קיימים תחומים אשר אין גורם שהוסמך לטפל בהם, ובתחומים נוספים יש פערים בכשירות ובמשאבים להקצאת משאבים פנימיים בשנים האחרונות לרכש ציוד לטיפול בחללים, השתלמויות, והדרכת המערך ברשויות המקומיות".
עוד מסר בנובמבר 2016 משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקו רת, כי "בשלוש השנים האחרונות, בוצעו פעילויות רבות ומשמעותיות", בין היתר, רכש של ציוד לטיפול בחללים, קידום חתימת חוזה להספקת מכולות קירור בחירום לאחסון חללים, שילוב גופים רלוונטיים בגיבוש תפיסת הפעלה לנושאים שונים הקשורים בטיפול בחללים בחירום, איתור 14 אתרים פוטנציאליים להקמת תר"חים ותרגול הפעלתם בשילוב הגורמים השונים הנוגעים בדבר, קידום תכנית מתאר ארצית לשטחי קבורה ארעיים (תמ"א 19 ,) רישום מתנדבי זק"א כמגויסי חוץ לצורך סיוע בהעברת חללים בתוך התר"חים וביצוע הכשרות למתנדבי זק"א, לצוותי הפעלת תר"חים ברשויות מקומיות ו לחיילים בפקע"ר.
בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הדוח, כי "מערך הטיפול בחללים, ובוודאי ככל שהדברים הינם בתחום אחריותו וסמכותו של משרד הפנים, נמצא במוכנות טובה".
בביקורת עלה, כי על אף הפעילות של משרד הפנים בתחום הטיפול בחללים, ישנם עדיין פערים שלא טופלו במשך שנים, וקיים חוסר תיאום בין גופים האחראים למשימות שונות בתחום זה, כדוגמת חוסר תיאום בין פקע"ר ומ"י בתחום איסוף נתוני החללים במקום האירוע, אי-בהירות בנוגע לגורם האחראי להעברת חללים ממקום למקום, מחסור ברופאים משפטיים לצורך זיהוי החללים , ונושאים נוספים אשר פוגעים במימוש מענה מלא לטיפול בחללים בחירום.
ביולי 2016 כתב מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לצוות הביקורת, כי נושא הטיפול בחללים "מחייב שילוב עם משרדי ממשלה נוספים בשל מורכבות עלה הצורך בהסדרה של ]לכן[ ,האירועגורם מתכלל עם סמכויות מוגדרות להפעלת כלל המערך בחירום.
על מנת שנוכל להיערך לחירום.
יש צורך בהקמת גוף לשליטה ברמה המחוזית והארצית כפי שהמליצה הוועדה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ול רשות פס"ח, כי בהתאם להחלטה מספר 515 , הגוף האחראי לתכלול הגורמים המ עורבים בטיפול בחללים הוא רשות פס"ח, והם אף מיוצגים בה לצורך כך.
לרשות פס"ח גופי שליטה ברמה המחוזית והארצית, באמצעות נציגיה.
על אף שחלפו 56 שנים מקבלת החלטה 515 , עדיין קיים חוסר תיאום בין חלק מהגורמים העוסקים בטיפול בחללים, קיימים תחומים אשר אין גורם שהוסמך לטפל בהם, ובתחומים נוספים יש פערים בכשירות ובמשאבים, כפי שיפורט בהמשך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי רשות פס"ח אמנם מקיימת פעילות ענפה לשיפור ההיערכות לטיפול בחללים באירועי חירום , עם זאת, ניכר כי אין בתקינה ובאמצעים העומדים לרשותה לטובת נושא זה מענה המאפשר להתגבר על כל הפערים המצויים לכל אורך תהליך הטיפול בחללים.
על משרד הפנים לוודא, כי בהצעת המחליטים להסדרת הטיפול בחללים יוקצו לרשות פס"ח המשאבים הנדרשים לה למילוי תפקידה.
איסוף חללים ונתוני זיהוי בחירום .
ביולי 1999 פרסמו צה"ל ומערך מל"ח נוהל בין -משרדי מס' 143 העוסק ב"שיתוף פעולה ויחסי גומלין מערך מל"ח-צה"ל" שמטרתו "להגדיר את תחומי האחריות, יחסי של [ הגומלין והסיוע ההדדי בין צה"ל ובין מערך מל"ח ברגיעה ובתקופת הפעלה מערך מל"ח, לפי החלטת ממשלה21] ".
בנוהל זה נקבע, כי ב"תקופת הפעלה" צה"ל אחראי לאיסוף החללים ואמצעי הזיהוי שלהם בזירת האירוע והעברתם לתר"חים.
בדצמבר 2004 פרסמו מערך מל"ח ופקע"ר נוהל בין-משרדי מס' 146 העוסק ב"יחסי גומלין ושיתוף הפעולה מערך מל"ח - פיקוד העורף" (להלן - נוהל שת"פ בין מל"ח ובין פקע"ר).
מטרתו של נוהל זה, אשר התבסס על נוהל מס' 143 , הייתה "להגדיר את תחומי התיאום ושיתוף הפעולה בין פיקוד -העורף ובין מערך מ ל"ח ברגיעה ובחירום".
בנוהל נקבע, כי בעת "תקופת הפעלה" האחריות לאיסוף החללים ונתוני הזיהוי שלהם והעברתם לתר"חים מוטלת על פקע"ר.
לצורך ביצוע משימה זו, פקע"ר מפעיל כאמור 40 מחלקות אנו"ח אשר 35 מתוכן משתייכות לגדודי החילוץ של צה"ל.
בביקורת עלו ליקויים במוכנות של מחלקות האנו"ח לביצוע תפקידן.
מערך האנו"ח מורכב מכ-400 אנשי מילואים ועוד מערך סדיר מצומצם שאחראי לעדכון תורת הלחימה (להלן - תו"ל), לאימונים, למעקב ופיקוח על כשירות המערך ולתיאום הפעילות אל מול גופים אזרחיים הקשורים לטיפול בחללים, כדוגמת רשות פס"ח.
עד לשנת 2014 כלל המערך הסדיר את רב פקע"ר המשמש גם כראש מדור (להלן - רמ"ד) תורת אנו"ח, את סגן רמ"ד תורת אנו"ח, רמ"ד אימוני אנו"ח ושישה אחראים מחוזיים 22 .
האחראים המחוזיים היו אחראים להכשרת מחלקות האנו"ח שבמחוזותיהם ולתיאום עם גופים נוספים המעורבים במשימת הטיפול בחללים, בפרט בקשר מול מחוזות משרד הפנים ומול הרשויות המקומיות.
התקנים של רמ"ד תורת אנו"ח והאחראים המחוזיים הם תקנים ייעודיים (תק"י) במימון משרד הפנים.
בשנת 2014 ביטל צה"ל שלושה תקנים של אחראים .
21 'לפי החלטת הממשלה מס1080 מ- 13.
00 בנושא "הפעלת המשק החיוני של המדינה לשעת חירום (מל"ח)", המתקנת את החלטת ממשלה מס' 1716 מ- 6.
86 שבמסגרתה הוקם מערך מל"ח, תקופת הפעלת מערך מל"ח תיתכן "במצב של תקופת לחימה, לרבות תקופה שלפני תחילת הלחימה או לאחריה, כאשר כתוצאה ממצב הלחימה נמנעת פעילות תקינה של המשק כולו או חלקו ולרבות תקופת ההתכוננות לקראת מצב תקופת הלחימה" או "ב'ארועי חירום' כדלקמן: אסונות טבע.
אסונות הנובעים מפליטת חומרים מסוכנים.
וכן אירועי טרור שלא בתקופת לחימה כאשר נמנעת או נפגעת פעילותו התקינה של המשק החיוני, או קיימת סכנה ממשית למניעה או לפגיעה כאמור".
מלבד תפקידם במערך האנו"ח משמשים האחראים המחוזיים גם כרבני מחוזות ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1773 .
מחוזיים, וביולי 2016 בוטלו שלושת התקנים הנותרים, נוכח הדרישה לקיצוץ במסגרת התכנית הרב-שנתית של צה"ל (תר"ש גדעון) 23.
ביולי2016 הנחהראש מטה (להלן - רמ"ט) פקע"ר, כי בהיעדר אחראים מחוזיים, קציני השלישות המחוזיים יהיו אחראים לנושא האנו"ח במחוזותיהם.
עוד הנחה, כי מחלקת השלישות תכין הוראה פיקודית שתתואם עם משרד הפנים ותובא לאישורו, אשר תפרט את תהליך הטיפול בתחום האנו"ח במחוז, בכלל זאת את מרכיבי האימון של מחלקות האנו"ח.
כמו כן, האחראים על תיאו ם התרגילים מול רשות פס"ח והרשויות המקומיות יהיו נציגי האנו"ח של המחוז במילואים.
ממסמכי משרד הפנים עלה, כי בראיית המשרד, ביטול תקני האחראים המחוזיים יגרום לפגיעה בממשקי העבודה בין פקע"ר ובין גורמים נוספים המעורבים במשימת הטיפול בחללים, בפרט מחוזות משרד הפני ם והרשויות המקומיות.
דבר זה עלול לפגוע בשגרה בעדכוני התו"ל מול רשות פס"ח ומול הרשויות המקומיות ובביצוע תרגילים והשתלמויות ברשויות המקומיות, קרי, עלול לפגוע בהכשרה ובכשירות של מחלקות האנו"ח ושל מערך הטיפול בחללים בכללותו.
הביטול של תקני האחראים המחוזיים עלול לפגוע גם בתיאום בין הגופים בעת חירום ובביצוע המשימה.
במאי 2016 כתב מנהל המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים לסגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף, כי "לא ניתן לבסס מערך זה על קציני אנו"ח במילואים בשל הקשר השוטף ועדכוני התו"ל המחייב מול רשות פס"ח והרשויות המקומיות כהכנה לקראת ביצוע השתלמויות/תרגילים, ובשל מצוקת ימי מילואים הקיימת בצה"ל".
בפברואר 2017 " מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הדוח, כימשרד הפנים התריע בפני כלל הגורמים (רח"ל, מל"ל, פקע"ר, אמ"ץ) על משמעויות ביטול תקני הרבנים המחוזיים בפקע"ר שעסקו בתחום מוכנות מערך האנו"ח.
למרות זאת החליט פקע"ר לבטל תקנים אלה.
בשלב זה ניתן על ידי פקע"ר מענה לאופן העבודה בשוטף ובחירום – מענה זה אינו המענה המיטבי ואינו מהווה חלופה הולמת לצורך שהוגדר" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הביטחון ולמשרד הפנים, כי נוכח ההשלכות האפשריות של ביטול תקני האחראים המחוזיים על ההיערכות לטיפול בחללים בחירום , על שר הביטחון ו על שר הפנים לדון בעניין ולקבל החלטה מתואמת.
על התקציב שיינתן לרשות פס"ח ועל הצעת המחליטים לשקף החלטה זו.
,ממסמכי פקע"ר עולה, כי כשליש מקציני מחלקות האנו"ח43 במספר, נושאים דרגות ייצוג24 .
ביוני2016 כתב רב פקע"ר לרע"ן תכנון ולרמ"ד מילואים בפקע"ר .
23 התכנית הרב-שנתית של צה"ל לשנים 2020-2016 , אשר אושרה באפריל2016.
24 ,מדובר בדרגות קצונה שניתנות לחיילים שאינם בהכרח קצינים, הגבוהות מדרגת הקבע שלהם ואשר ניתנות לתקופה מוגדרת מראש.
נכון ליולי 2016 ,מתוך 40 מחלקות האנו"ח, ארבע אינן כשירות וכשירותן של 16 .
מחלקות נוספות אינה ידועה בעניין זה, כי הסיבות לצורך בדרגות קצונה ייצוגיות נעוצות בהיותם של קציני האנו"ח מפקדים בפועל על חיילים, קציני מטה מקצועיים , ומתוקף האפשרות כי יידרשו לתת הנחיות ופקודות למפקדי פלוגות בגדוד בתחום הטיפול בחללים בהתרחש מספר אירועים בו-זמנית .
בעקבות התרחבות תופעת דרגות הייצוג במערך המילואים, ערך אגף כוח אדם בצה"ל (להלן - אכ"א) עבודת מטה להסדרת המד יניות למתן דרגות ייצוג במערך המילואים ולצמצום מספרן בקרב חוגרים.
בעקבות עבודת המטה קבע ראש אכ"א במרץ 2016 .
, כי מספר דרגות הייצוג במערך האנו"ח יופחת לחמש במסמכי הביקורת לא נמצאו תימוכין לכך שגורם כלשהו באכ"א או בפקע"ר בחן את ההשפעה שתהיה לביטול מרבית דרגות הייצוג על מערך האנו"ח.
ביולי 2016 מסר רב פקע"ר לצוות הביקורת, כי ביטול דרגות הייצוג עלול לפגוע במערך האנו"ח כתוצאה מירידה במוטיבציה של מפקדי מחלקות, שעלול להביא אף לאי -התייצבותם למילואים ; וכן כתוצאה מקושי שייווצר בגיוס מפקדי מחלקות חדשים נוכח היעדר הדרגה ה ייצוגית, אשר שימשה כאמצעי לעידוד חיילי מילואים לשרת כמפקדי מחלקות, שהוא תפקיד תובעני יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל, כי נוכח הפגיעה האפשרית בגיוס מפקדי מחלקות האנו"ח ובתפקודם כתוצאה מביטול דרגות הייצוג, ראוי שאכ"א, בשיתוף עם פקע"ר, יבחנו את המשמעות של מהלך זה על תפקוד מערך האנו"ח, ויקבעו את מספר דרגות הייצוג במערך זה בהתאם.
כשירותן ומוכנותן של מחלקות האנו"ח .
מערכת הכשירות והמוכנות של צה"ל (להלן – מערכת כש"ם) היא מערכת מידע ממוכנת אשר ייעודה להיות "כלי בידי המפקד לאבחון כשירות היחידה ומוכנותה לייעודה ולמשימותיה" 25 .
כשירות היחידות במערכתהכש"ם בנויה על בסיס מספר מרכיבים: ביצוע אימונים, אמצעים (מצאי בהשוואה לתקן), משאבי אנוש, מוכנות אופרטיבית ותשתיות.
מנתוני מערכת כש"ם עלה, כי נכון ליולי 2016 , מתוך40 מחלקות האנו"ח, ארבע (10% ) אינן כשירות.
כשירותן של16 (40% ) מחלקות נוספות אינה ידועה, כיוון שלא הוזנו נתונים לגביהן או מאחר שהן אינן נכללות במערכת הכש"ם26 .
25 מתוך נוהל זרוע היבשה ממאי2011 .
בנושא כש"ם 26 ,בעניין מערכת הכש"ם ותפקודה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65ב (2014 ) בפרק על "כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה", עמ' 3.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1775 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היעדר המידע במערכת הכש"ם לגבי קרוב למחצית ממחלקות האנו"ח, מעוות את שיקוף נתוני הכשירות והמוכנות של מערך האנו"ח, ופוגע ביכולת המפקדים להסתמך עליהם לצורך קבלת החלטות.
ביולי 2016 מסר רב פקע"ר אשר משמש גם רמ"ד תורת אנו"ח27 ,לצוות הביקורת כי פקע"ר קבע שמספר החיילים במחלקות האנו"ח יהיה גדול ב-20% מהתקינה המקורית של מחלקות אלה.
זאת נוכח שיעורי התייצבות נמוכים לאימונים ונוכח הערכת הפיקוד, כי בשעת חירום, כאשר יהיה צורך במחלקות האנו"ח, לא תהיה התייצבות מלאה.
ממסמכי פקע"ר עלה, כי נכון ליולי 2016 בשש מחלקות שיעור האיוש נמוך מ-70% מהיעד, קרי, נמוך מ-85% מהתקינה המקורית.
עוד מסר רב פקע"ר לצוות הביקורת, כי מחלקות אנו"ח מתאמנות אחת לשלוש שנים, וכי חייל שאינו מגיע לאימון מוגדר כחייל שאינו כשיר לביצוע תפקידו.
ממסמכי הביקורת עולה, כי שיעורי ההתייצבות של החיילים לאימונים עומד על כ- 70%-60% (ביחס לתקן המקורי).
יוצא אפוא, כי כ - 40%-30% מחיילי מחלקות האנו"ח אינם כשירים.
כדי לבחון את מוכנות מחלקות האנו"ח בחן משרד מבקר המדינה את סיכומי ששת האימונים האחרונים של גדודי החילוץ, שנערכו בחודשים דצמבר 2015 עד אפריל 2016 .
במסגרת האימונים של מחלקות האנו"ח נבחן יי שום התו"ל של מחלקות אלה בעת הטיפול בחללים.
מסיכומים אלה עלה, כי באימונים התגלה חוסר תיאום בין מפקדי גדודי החילוץ ובין מפקדי פלוגות בגדודים אלה למחלקות האנו"ח.
חוסר תיאום זה התבטא במספר אופנים: א.
בארבעה מתוך ששת התרגילים שנבדקו, הגדוד לא העמיד לרשות מחלקות הא נו"ח ציוד שהוקצה להן על פי התו"ל (כגון סוללות לפנסים, רכבי משא, אוהל להקמת תא לאיסוף חללים וכדומה).
אי לכך, נפגעה יכולתו של צוות האנו"ח למלא את משימתו.
בשלושה מתוך ששת התרגילים שנבדקו, מפקדי הגדודים ומפקדי הפלוגות לא דיווחו למחלקות האנו"ח על הימצאות חללים, והזיזו חללים ממקומם ללא מעורבות מחלק ות אנו"ח, בניגוד לתו"ל האנו"ח.
פעילות מסוג זה עלולה לפגוע ביכולת הזיהוי של החללים.
על פי תו"ל האנו"ח, על מחלקות האנו"ח לצלם במצלמות דיגיטליות את פני החלל, את מיקומו בזירה, את הממצאים שנמצאו בסביבתו וכל עצם היכול לסייע בשחזור הזירה.
צילומים אלה נועדו לסייע במשימת זיהוי החללים אשר באחריות מ"י הפועלת בתר"חים.
נכון למועד סיום הביקורת, לא נקבעה שיטה להעברת המידע מהמצלמות לידי מ"י, ואין אמצעים סדורים לביצוע פעולה זו.
ממסמכי פקע"ר עלה, כי בינואר 2012 ערך רמ"ט פקע"ר דיון ראשון בנושא העברת המידע מהמצלמות לידי מ"י, ובו הנחה על בחינת חלופות לביצוע .
27 אחראי לפיתוח תורת הטיפול בחללים בפקע"ר ולמעקב ובקרה על כשירותן של מחלקות האנו"ח.
הדיון האחרון בנושא נערך במאי 2014 , והוצגו בו מספר חלופות שנדחו על ידי ראש מטה פקע"ר נוכח עלותן.
באוקטובר 2016 מסרהמ"י כי "המשטרה קיימה דיונים עם פקע"ר בנוגע לדרישות הטכנולוגיות.
פקע"ר טרם סיכמו את השיטה להעברת התמונות ממחלקות האנו"ח (איסוף נתונים וחללים) למשטרת ישראל".
משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר, כי הפערים באיוש מחלקות האנו"ח ובאופן שבו הן מתורגלות, כמו גם ליקויים בתיאום בין מחלקות האנו"ח לבין גדודי החילוץ שבמסגרתם הן פועלות, והיעדר שיטה ואמצעים להעברת נתונים חיוניים לזיהוי חללים למ"י, פוגעים בכשירות מערך האנו"ח, ו עלולים לפגוע באיסוף ובזיהוי חללים באירועי חירום.
על פקע"ר לבחון פערים אלו ו את השלכותיהם, ולהציג אותם בפני הגורמים המוסמכים בצה"ל ובמשהב"ט, כדי להביא להשלמת פערים אלו ולתיקון הליקויים.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1777 .
למימוש אחריות זו העברת חללים בחירום .
על פי תכניות רשות פס"ח, לאחר איסוף החללים בזירת האירוע יש להעביר את החללים שלא זוהו לתר"חים מרחביים, ובהם יתבצע תהליך הזיהוי המדעי (להלן – תר"חים מרחביים).
באירועי חירום רחבי היקף, כדוגמת רעידת אדמה, יוקמו בזירות האירוע תר"חים מקומיים, ובהם ירכזו את החללים ויערכו זיהוי סוציאלי28 .
החללים שלא יזוהו בתר"חים המקומיים יועברו לתר"חים המרחביים.
בנוהל השת"פ בין מל"ח וצה"ל נקבע כאמור, כי בעת "תקופת הפעלה" משימת העברת החללים לתר"חים מוטלת על צה"ל, ובנוהל השת"פ בין מל"ח ופקע"ר הוטלה משימה זו על פקע"ר.
בהתאם לכך, גם הצעת המל"ל מטילה על פקע"ר את האחריות למשימת איסוף והעברת חללים מזירות האירוע לתר"ח.
לצורך פעילות ההעברה מוקצים לכל מחלקת אנו"ח שני נהגים.
כמו כן, לכל אחד מ-35 גדודי החילוץ מוקצית משאית מתוך יחידת הרכב המגויס (להלן– יר"ם), ולכל אחת מחמש היחידות הלוגיסטיות המרחביות של פקע"ר מוקצית משאית נוספת ועוד שני רכבי משא קטנים לצורכי אנו"ח בלבד.
באוקטובר 2013 מסר צה"ל בתגובתו לטיוטת הצעת המל"ל, כי "שינוע החללים אינה משימה הרובצת לפתחו של צה"ל ואינה בליבת העיסוק שלו ולכן, אין ברשותו אמצעים זמינים ייעודיים לכך.
חשוב להבין, כי היעדר היכולת של צה"ל לביצוע המשימה נכון לא רק בשעת חירום מלחמתית אלא גם בעת שגרה , כאשר משאביו של צה"ל מופנים לטובת ביטחונה השוטף של מדינת ישראל.
נראה כי אין מקום להטיל את האחריות לעניין שינוע החללים על צה"ל.
נציע, כי ייקבע גוף ביצוע אחר אשר ישא באחריות זו ואילו צה"ל יהווה רק גורם מסייע בהתאם לנסיבות וליכולותיו אד הוק" (הדגשה במקור).
ב אפריל 2014 ,מסר צה"ל למל"ל כי "משימת הטיפו ל בחללים באחריותן של הרשויות האזרחיות.
צה"ל נכון לסייע במשימה האמורה.
סיוע יינתן בזמן אמת, על בסיס הערכת מצב, ובכפוף לסדרי כוחות".
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל, כי הוא מתנער מאחריותו להעברת חללים לתר"חים אף על פי שזו הוטלה עליו בנוהלי שיתוף הפעולה שלו עם מל"ח, ואף שליחידותיו הרלוונטיות מוקצים משאבים למימוש אחריות זו.
אם לצה"ל יש השגות על תחומי האחריות שהוטלו עליו בנהלים אלו, עליו לפעול בעניין זה מול ראש רח"ל , ובמידת הצורך, יש להביא את העניין להכרעת שר הביטחון.
בנובמבר 2016 מסרה רח"ל בתגובתה לממצאי הביקורת, כי היא "מקבלת את המלצת המבקר ופועלת עם צה"ל ופקע"ר לבחינה מחודשת של הסדרת נושא שינוע החללים".
זיהוי בהיכרות אישית, המבוסס על זיהוי החלל על ידי אדם שמכיר אותו על סמך מראהו 1778 |דוח שנתי 67ב .
בנובמבר 2016 מסר צה"ל בתגובתו לממצאי הביקורת, כיחוק הג"א "אינו מטיל על שירות הג"א אחריות ואינו מקנה לו סמכויות לטיפול בנזק שנגרם בעקבות לחימה, לרבות נושא הטיפול בחללים האזרחיים.
נוהל 143 ]נוהל השת"פ בין מל"ח וצה"ל[ ונוהל 146 ,]נוהל השת"פ בין מל"ח ופקע"ר [ נהלים אשר נחתמו לפני למעלה מעשור, ייתכן שהתאימו בשעתם, אך בנסיבות הקיימות היום, לאור תחומי האחריות הרחבים המוטלים על צה"ל בכלל ועל פקע"ר בפרט, ולאור מגמת ההתייעלות בכוח האדם בצה"ל, נראה כי הטלת האחריות על שינוע חללים אזרחיים על צה"ל, משימה שכאמור אינה בליבת עשייתו, אינה נכונה.
לאור האמור לעיל, ראוי כי צה"ל יהווה גורם מסייע בלבד, בהתאם לסדר העדיפויות שייקבע על ידי צה"ל ושר הביטחון, ובעזרת המשאבים הקיימים ברשותו בנסיבות העניין.
נושא שינוע חללים אינו בתחומי אחריותו של צה"ל בכלל או פיקוד העורף בפרט.
יש להסדיר נושא זה על ידי הרשויות האזרחיות הרלבנטיות".
עוד מסר צה"ל בתגובתו לממצאי הביקורת, כי במסגרת דיון שערך ראש מטה שר הביטחון ובהשתתפות סגן ראש רח"ל, "סוכם, כי יישמר העיקרון כי משרד הביטחון יהיה גורם מסייע בלבד בנושא שינוע חללים" (ההדגשות במקור).
יצוין, כי רמ"ט שר הביטחון קבע בדיון המוזכר בתשובת צה"ל, כי יש לקבוע באופן מדיד את הסיוע של צה"ל בכל התחומים הנזכרים בהצעת המחליטים, ולא התייחס באופן פרטני להעברת החללים .
באותו הדיון אף הדגיש, "כי חשוב להפנים כי אין גופים רבים במדינת ישראל המסוגלים להתמודד עם תרחישים מהסוג המתואר, זולת מערכת הביטחון ובתוכה צה"ל ומשרד הביטחון".
משרד מבקר המדינה מעיר לרח"ל ולצה"ל , כי עליהם להסדיר את תפקידי צה"ל בטיפול בעורף בחירום, ובכלל זאת לקבוע את מידת הסיוע שייתן צה"ל לטובת העברת חללים בעת חירום.
עד להסדרה זו, הנהלים הקיימים לשיתוף פעולה בין צה"ל לרח"ל תקפים ועומדים, ועל צה"ל לפעול בהתאם אליהם.
בביקורת עלה, כי מלבד העברתם מזירת האירוע לתר"חים, תידרש בעת אירוע רב - נפגעים העברה נוספת של חללים.
בעת אירוע חירום רחב היקף כדוגמת רעידת אדמה, ייתכן שבבתי החולים ייאספו חללים שהגיעו לשם כפצועים ולא זוהו טרם פטירתם.
במקרה זה יהיה צורך לפנותם אל התר"ח הרלוונטי.
אם יוקמו תר"חים מקומיים יהיה צורך להעביר את החללים מהתר"ח המקומי לתר"ח המרחבי.
העברת החללים מהתר"ח המרחבי לקבורה.
עוד יצוין, כי בהחלטת ממשלה רע"ד 2, המפרטת את תפקידי משרדי הממשלה והגופים השונים בהתרחש רעידת אדמה, אירוע שידרוש העברה נרחבת של חללים , אין כלל התייחסות לנושא זה.
כלי הרכב אשר אמורים לשמש להעברת החללים לקבורה הם רכבי חברות הקדישא.
על פי הערכות המשרד לשירותי דת, בהתייחס לתרחיש של רעידת אדמה שבו צפויים כ - 7,000 ,חלליםיהיה צורך לקבור 750-600 חללים מדי יום ביומו, וכי ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1779 .
החירום השונים לשם כך יש צורך בכ-200 .
כלי רכב לפחותיצוין, כי המסגרת הנדרשת להיערכות עבור אירוע מגיפה מתייחס, כאמור, להיקף חללים גדול פי ארבעה (כ- 30,000 חללים בסך הכול).
בביקורת עלה, כי למשרד לשירותי דת ולרשות פס"ח אין נתונים עדכניים על מספר כלי הרכב הנמצאים בידי חברות הקדישא; קרי, אין להם מידע בדבר יכולת המימוש של משימה זו.
נוסף על כך, בביקורת לא נמצא שגורם כלשהו, ובכלל זאת רשות פס"ח, שעליה מוטלת האחריות הכוללת לטיפול בחללים והאחריות הביצועית לנושא הקבורה29, בחן מהם המקורותהנוספים האפשריים להשגת כלי רכב להעברת חללים בהתרחש אירוע חירום, ופעל להבטחתם בעת הצורך.