HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת עלה שקיימים פערים בין מספר הפריטים בפועל בחלק מהאוספים לבין מספר .
הרשומות לגבי אוספים אלה במערכת ספיר.
כך לדוגמה אוסף חפצי ה אומנות, שכולל .
כ-12,000 פריטים, רשומים במערכת ספיר כ-93% ;מהפריטים לגבי אוסף התצלומים , .
שכולל כ-510,000 ,פריטים רשומים במערכת ספיר כ-62% מהפריטים.
מומלץ כי יד ושם ישלים רישום מלא ומפורט במערכת ספיר של כלל הפריטים שהוא .
עוד מומלץ כי יד ושם יבחן את עמידתו בתקנות המוזיאונים בנוגע לרישום מפורט .
של כלל פריטי האוספים במערכת הממוחשבת, הדבר יתרום לשמירה על הפריטים .
ולמעקב אחריהם ולפעולות שימור ומחקר.
מוזיאונים נוהגים לשאול פריטים מגופים פרטיים או ציבוריים ונוהגים גם להשאיל פריטי אוסף זה .
לזה לתקופות זמן קצובות5 .
לגבי יד ושם, ביצועמעקב בעניין זה חשוב בפרט כאשר פריטי .
האוסף שהוא משאיל או שואל הם בבעלות אישית ומשפחתית של ניצולי שואה וקרובי משפחתם .
ויש להם ערך רגשי רב .
בתקנות המוזאונים נקבע כי העברת מוצגים ממוזיאון או השאלתם .
תיעשה בהסכם מפורט בכתב, שייכללו בו בין השאר הוראות לעני ין שמירת הפריטים וביטוחם.
בהתאם לכך הסדירה יד ושם פעולות אלו ב"נוהל קליטת יצירות, מוזיאון הא ומנות, יד ושם" , .
ולפיו במקרים של שאילה והשאלה ייחתם הסכם שישמש את מֹו סר היצירות כאסמכתה למסירת .
לפי תשובת יד ושם מיולי 2021 (להלן- תשובת יד ושם) יש ברשותם 523 שאילות של5778 .
5 השאלה של פריט מחייבת רישום, בדיקת הפריט לפני ההשאלה ולאחריה ומעקב אחר הפריט.
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הועלה כי במערכת ספיר אין מידע על קיום הסכמי שאילה בנוגע לכלל השאילות.
יד ושם מסר בתשובתו כי על פי נוהלי יד ושם , אין חובה שמערכת ספיר תכלול מידע על .
הסכמים, והם מצויים בטיפול השוטף של האגפים הרלוונטיים ובאחריותם.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי יד ושם יבחן את האפשרות לנהל את הסכמי השאילה .
בצורה מסודרת באמצעות מערכת ספיר.
כך יתאפשר לעקוב אחר הסכמי השאילה ולנהל .
אותם, בדגש על חידוש ההסכמים שעומדים לפוג.
קטלוג פריטי האוספים .
ערכם ההיסטורי והתרבותי של מרבית פריטי האוסף של יד ושם נובע מהסיפור, ההקשר .
והמשמעות ההיסטוריים שלהם, שכן בלעדיהם מדובר לרוב במוצרי צריכה רגילים, יום-יומיים, .
בני כמה עשרות שנים, כמו בגדים, נעליים וכלי אוכל.
על כן יש חשיבות רבה לאיסוף ותיעוד .
של עדויות ניצולים ומידע היסטורי בנוגע לכל פריט (להלן - ק טלוג).
לחקר של כל פריט ופריט, רצוי סמוך ככל האפשר למועד קבלתו, שכן ככל שעובר הזמן ייתכנו .
קשיים בהשגת העדויות על הפריטים.
הצורך בקטלוג של פרי טים מוזיאליים מצוין גם בתקנות .
המוזיאונים, הקובעות כי על מוזיאון לקטלג את המוצגים שבידיו, וכי על הקטלוג לכלול את מירב .
המידע המקצועי והמדעי עליהם.
על פי נוהלי יד ושם קטלוג פריט מוזיאלי יכלול תחקור מקיף .
עליו בתקופת המלחמה או לפניה, ויש לבצע קישור בין המידע על הפריט למידע הרלוונטי .
ממאגר השמות או ארכיון המסמכים ביד ושם ולתעד את התוצאות במערכת ספיר.
במסגרת הפרויקט "לאסוף את השברים - מבצע לאומי להצלת פריטים אישיים מתקופת השואה" .
שהפעיל יד ושם מאפריל 2011, הואפנה לציבור בקריאה להעביר אליו פריטים למשמרת עולם.
יד ושם הדגיש את החשיבות של מסירת הפריטים בצירוף הסיפור האישי המלווה אותם, כדי .
להנציח את קורות היהודים בתקופת השואה ולשמר את הזיכרון למען הדורות הבאים.
קבלת חפצים במחלקת החפצים של אגף המוזיאונים ביד ושם קובע כי על המוזיאון לבצע עם .
קבלת חפץ לאוסף החפצים תחקיר על החפץ ובעליו בתקופת המלחמה או לפניה ולתעד את .
ממצאי התחקיר בשדות הרלוונטיים במערכת ספיר.
אשר למצב הקטלוג של פריטי יד ושם, בדוח של ארכיון יד ושם לשנת 2016 :צוין"במהלך .
הסידור התגלו אוצרות ארכיונים שלא היו ידועים עד כה לנו ביד ושם ולציבור החוקרים, בגלל .
שלא סודרו ולא קוטלגו על כה".
בשנים האחרונות קבע יד ושם בתוכני ות העבודה שלו כיעד להשלים את הקטלוג והרישום .
של הפריטים במערכת ספיר.
למשל, בתוכנית העבודה לשנת 2019 נקבע כיעד להמשיך .
את הקטלוג המואץ והטיפול בנוגע לעוד כ-70,000 תיקים ארכיוניים, ובתוכנית העבודה .
לשנת 2020 נקבע יעד להשלים את הקטלוג במלוא ו.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה במועד סיום הביקורת, קיטלגה יד ושם 84% מהפריטיםשבאוסף הא ומנות.
שעבר ממועד קבלת חלק מהפריטים ליד ושם, צפוי להקשות את תיעוד המידע הרלוונטי .
לכל פריט ואת השלמת קטלוגו באופן מלא .
יד ושם מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי במאי 2021 היו93% מהפריטיםבאוסף .
הא ומנות מקוטלגים באופן נרחב.
עוד מסר יד ושם כי הוא מקפיד על קטלוג של כל הפריטים .
במערכת ספיר מייד עם הגעתם ליד ושם.
יד ושם ציין כי הקטלוג הנרחב הוא תהליך מתמשך .
ורב שנים שמתקיים לאחר קליטה ורישום של הפריטים על פי קריטריונים וסדר עדיפות.
הוסיף כי משימות הקטלוג והשימור מתוכננות, ומבוצעים לגביהן מעקב, פיקוח ובקרה של .
מומלץ כי יד ושם יקפיד על קטלוג מלא של כל פריט נוסף שהוא יקבל לחזקתו ויקיים .
לגבי הפריטים שכבר בחזקתו, מומלץ ש הוא יגבש תוכנית לקטלוג .
מלא שלהם בהתבסס על סדרי עדיפות שיקבע, יגדיר לצורך כך לוח זמנים ויעקוב אחר .
קטלוג מלא יאפשר לעמוד על סיפורם ההיסטורי של הפריטים ויתרום .
לפעילות מחקרית עתידית.
שימור ותחזוקה שוטפת של פריטי האוספים .
מצב החפצים באוסף במשך השנים הוא פועל יוצא של תנאי האחסון ותנאי השימור שלהם.
שני סוגי שימור המשלימים זה את זה: שימור מונע - כלל הפעולות שנעשות כדי לבלום את .
התכלות החפצים ולהגן עליהם מפני פגעי הזמן והסביבה - בלי לטפל בחפצים ישירות.
מונע כולל ניטור התנאים שבהם שמורים החפצים מבחינת החשיפה לאור, הלחות, הטמפרטורה, .
זיהום האוויר ומזיקים אחרים, וכן פעולות להגנה מאש והצפות.
שימור מעשי - טיפול בחפצים .
באופן ישיר במטרה לבלום תהליך התכלות, לשמר את מצב החפץ או לשפר אותו.
הולם ימנע את הצורך בהשקעות בעתיד לשימור מעשי.
תקנות המוזיאונים ותקנות הארכיונים קובעות כי מוזיאון חייב לבצע פעולות של שימור מונע .
קוד האתיקה של ICOM למוזיאונים מתייחס לצורך לשמר את המוצגים המוזיאליים ו קובע .
בין השאר מצוין שעל המוזיאון לפקח על מצב האוספים שברשותו כדי .
לקבוע מתי פריט עשוי להזדקק לשימור ושיקום, וכן לשמור על פריטי הארכיון מפני אש, גניבה, .
בתוכנית העבודה של יד ושם לשנת 2018 צוין כי 10,500 פריטיםמאוסף החפצים זקוקים לשימור .
דחוף ביותר , וכ-1,200 יצירות א ומנות על נייר , כ-6,500 חפצים העשוייםמנייר וכ-3,000 פריטי .
טקסטיל הם בעדיפות גבוהה לשימור.
בתוכנית העבודה של יד ושם לשנת 2019 צוין כי "אוספי .
הא ומנות והחפצים של יד ושם מהווים את האוסף המקיף והייחודי מסוגו בעולם, אוסף האומנות .
כולל כ-12,000 יצירותשרובן נוצרו בתקופת השואה.
אוסף החפצים מונה כ -44,000 פריטים .
רובו של אוסף החפצים לא עבר מעולם תהליך שימור וטרם זכה לתנאי .
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 אחסון הולמים בהתאם לסטנדרטים מוזיאליים שיאפשרו שימור לדורות הבאים.
מאוספי האמנות והחפצים נמצא במצב רעוע המחייב טיפול מיידי".
שימור פריטים מוזיאליים הוא תחום מקצועי המחייב התמחות ייעודית.
בספטמבר 2019 היו ביד .
ושם תשעה עובדים שעוסקים בתפקידי שימור , והם הועסקו בכ-7.
אבחון צורכי השימור של פריט עם הגעתו .
בפרוגרמה לשימור אוסף החפצים ביד ושם מאוגוסט 2017 (להלן- פרוגרמת שימור האוספים) .
נקבעו היבטי השמירה, ובהם מיפוי האוסף מבחינת מצב השימור ובניית תו כניות שימור עתידיות .
על פי נ והל קבלת חפצים במחלקת החפצים של מוזיאון יד ושם, יש לקבוע עם קבלת הפריט .
אם הוא צריך לעבור הליך חיטוי, שיקום דחוף או שיקום שאינו דחוף.
על פי נ והל קליטת יצירו ת, .
מוזיאון הא ומנות, יד ושם , צריך למיין את עבודות האומנות לשם טיפול שימור, לפי רמת הדחיפות .
מפרוגרמת שימור האוספים עלה כי מאז הוקם האוסף ועד כתיבתה בשנת 2017 לא נעשהאבחון .
של מצב הפריטים המגיעים לאוסף מבחינת הצורך בשימור, וזאת בשל מגבלות כוח אדם.
האבחון הראשוני נעשה על ידי מקטלגים שאינם משמרים, ואין אפשרות לתעד את תוצאות .
האבחון שבוצע, כדי שיתאפשר לאחר מכן אחזור של המידע.
בביקורת עלה שהליכי אבחון הפריטים מבחינת הצורך בשימור אינם מתועדים כנדרש .
לפיכך לא ניתן לעקוב במערכת אחר מצבם של הפריטים, ונדרש אבחון .
של משמר לשם קבלת החלטה בדבר ביצוע פעולות השימור הנדרשות.
מומלץ כי יד ושם יאבחן את הפריטים שנדרש לשמר ויתעד במערכת ספיר את המידע .
הדרוש, לשם הכנת תוכנית עבודה לשימור הפריטים .
ניהול מיטבי של פעולות השימור מחייב תיעוד קפדני של פעולות השימור הייחודיות של כל פריט, .
הקצאת אמצעים וכוח אדם לשימור וקביעת סדרי עדיפויות.
ואכן, יד ושם נתן את הדעת על .
משימה חשובה זו ובפרוגרמת שימור האוספים קבע כי כדי לנהל בצורה מיטבית את שימור .
האוספים, על המשמרים לרשום באופן מסודר ומפורט את הממצאים שעלו מבחינת הפריטים .
ולתעד את הטיפולים שהם עשו.
רישום כזה יאפשר רציפות ראויה של הטיפולים, מיפוי האוסף .
מבחינת צורכי השימור וגיבוש ת וכניות עבודה לשימורו.
בפרוגרמה צוין כי נכון לאותה עת .
(אוגוסט 2017), " לא נעשה תיעוד מסודר ואחיד של עבודת השימור".
יש לראות בחיוב את העובדה שמשנת 2017 הנחה יד ושם לתעדאת פעולות השימור.
מומלץ כי יד ושם יפעל, בפרט לקראת המעבר למשכן האוספים, להשלים את מיפוי .
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה יד ושם מסר בתשובתו כי הוא נמצא בעיצומו של תהליך לגיבוש תוכנית שימור רב -שנתית.
ושם הוסיף כי בשנת 2019 הוקם מדור שימור ייעודי לאוספי אגף המוז יאונים, ובו עובדים משמרים .
ותיקים, וכן גויסה מומחית לשימור חפצים.
מדור השימור מבצע בחינה נוספת של נושא תיעוד .
יד ושם הוסיף כי הגדלת מצבת כוח האדם לצורכי שימור , הגדלה ניכרת של .
תקציב פעולות השימור והכנת תוכנית לשימור פסיבי ואקטיבי של פריטי אוסף החפצים ואוסף .
הא ומנות - כל אלה ממחישים את החשיבות שיד ושם רואה בטיפול באוספים.
בשנת 2018 הוקמהבו מעבדת שימור חדשה, והיא פועלת על פי סטנדרטים מקצועיים גבוהים.
במקביל מקים יד ושם את משכן האוספים, ובו חמש מעבדות שיפעלו על פי הסטנדרטים .
המוזיאליים הגבוהים ביותר.
שימור מונע של פריטים בהיותם בתצוגה ובאחסון .
במונח "שימור מונע" כלולות מגוון פעולות ללא טיפול בפריט עצמו שנועדו להגביל את גורמי .
הפגיעה בפריט באמצעות שליטה בתנאים הסביבתיים, ובעיקר בטמפרטורה, הלחות וה אור.
תקנות המוזיאונים קובעות כי על הנהלת מוזיאון לשמר את המוצגים שבו, הן בהיותם בתצוגה .
והן בהיותם באחסון, כדי שלא ייגרמו להם נזקים פיזיים או ביולוגיים.
בין היתר יש לוודא שכל .
מוצג יוחזק תמיד במתקן מתאים בהתחשב בצורתו, במשקלו ובחומר שממנו הוא עשוי , .
ושהטמפרטורה, האור והלחות יהיו תמיד בדרגה הנדרשת לשימור המוצגים.
בהתאם לכך הכינה מחלקת ה מוזיאונים במשרד התרבות מסמך שבו נקבעו התנאים הסביבתיים .
לשימור הפריטים המוזיאליים; המסמך עודכן ביוני 2019 (להלן- הנחיות לשימור של מחלקת .
כדי לבדוק אם פריטי האוסף של יד ושם נשמרים בתנאים המתאימים לשימור מונע, ניתח משרד .
מבקר המדינה את הקובץ המתעד ברציפות את הטמפרטורה והלחות ששררו במחסנים .
המוזיאליים בשנים 2016 - 2019.
כןבדק משרד מבקר המדינה מדגמית את עוצמת האור והקרינה .
האולטרה סגולית (UV) בתצוגה ובמחסנים.
חשיפה מוגברת לקרינה אולטרה-סגולית (UV): בהנחיות לשימור של מחלקת המוזיאונים .
נקבע כי יש לחסום את הקרינה באופן מוחלט או לפחות באופן חלקי.
כדי להאיר את המחסני ם .
שבהם מצויים הפריטים משתמשת יד ושם בפלורוסנטים המייצרים קרינה אולטרה-סגולית.
בפרוגרמת שימור האוספים צוין כי במבנה של תצוגת המוזיאון יש כניסה של אור יום מחלקו .
העליון של המבנה, וכי האור חודר כמעט לכל אורכו של המוזיאון.
נוסף על כך צוין כי מותקנות .
נורות רבות שאינן עומדות בסטנדרטים של תצוגה מוזיאלית (לדוגמה פלורוסנטים), וכי חפצים .
המוצגים במוזיאון חשופים לכמות אור גדולה ולא מבוקרת, והשארתם כך במשך שנים תגרום .
לפגיעה בלתי הפיכה בהם.
בפרוגרמת שימור האוספים גם נקבע כי נחוץ להחליף את התאורה המלאכותית בחללי האחסון .
הנוכחיים, בהתאם להמלצות משמרים ויועצי תאורה, כדי לחסוך חמש שנים של נזק מצטבר .
לחפצים עד להקמת משכן האוספים.
נוסף על כך הומלץ בפרוגרמה על רכישת מכשירים .
שיאפשרו מעקב אחר רמת התאורה בחללי האחסון.
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בסיור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה ביד ושם באוגוסט 2020 נמצא כי שלא בהתאם .
לתנאי השימור שנקבעו לחללים מוזיאליים ולפיהם עדיף לחסום את הקרינה באופן .
מוחלט, בעשרה חללי איחסון נורות הפלואורסנט לא היו מכוסות.
תמונה 1: אחד ממחסני האומנות .
צולם על ידי עובדי משרד מבקר המדינה ב- 24.
יד ושם מסר למשרד מבקר המדינהבתשובתו ש החלפת כל מערכת התאורה בשלב זה - .
כשהמחסנים הם זמניים והתאורה אינה דולקת בשעות שאין בהן עבודה - אינה מוצדקת.
ועוד , יצירות הנייר הרגישות לאור ממילא מאוחסנות בקופסאות ובמגירות ואינן חשופות לאור.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה מומלץ כי יד ושם ישלים את גיבושה של תוכנית להפחתת הקרינה האולטרה -סגולית .
במחסנים ובאזורים הרלוונטיים האחרים ויבחן את הצורך בהחלפת התאורה בהם, בין .
היתר בהתאם לשיקולי עלות תועלת, לשם עמידה בתנאי השימור הנדרשים.
בדיקה בנוגע לחשיפת מוצגים לאור: על פי הנחיות מחלקת המוזיאונים בנוגע לשימור, מידת .
התאורה המותרת ל פריטי אוסף העשויים מנייר, מבד ומחומרים רגישים אחרים היא עד 50 לוקס.
כדי לעמוד על מידת החשיפה לאור של פריטים, קיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי יד .
20 סיור בכמה חללים של המוזיאון לתולדות השואה, כדי לבדוק את רמת התאורה .
בבדיקה נמצאו שלושה חללי תצוגה שרמת ה תאורה בהם גבוהה מ הנקבע בהנחיות .
באחד מחללי התצוגה נמצאה תאורה ממוקדת על פריט מבד (שמלה בצבע אדום של .
ילדה) ונמדדה בו עוצמה של 156 ,לוקס יותר מפי שלושה מהמותר בהנחיות - עד 50 .
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תמונה2: 'עוצמת התאורה בחלל מס3 , כפי שנמדדה בבדיקה .
צולם על ידי עובדי משרד מבקר המדינה.
בחלל תצוגה אחר (הפתרון הסופי וההתקוממות בגטאות) יש תאורה ממוקדת על פריט .
מבד (תחפושת פורים מבד של ילדה שנרצחה), ונמדדה בו תאורה בעוצמה של 102 ,לוקס .
יותר מפי שניים מהמותר בהנחיות.
בחלל תצוגה נוסף יש תאורה ממוקדת על פריט מבד .
(כפפה), ונמדדה תאורה בעוצמה של 98 לוקס, כמעט פי שניים מהמותר בהנחיות.
כן, יש תאורה ממוקדת על עוד פריט מבד (ג'קט), ונמדדה תאורה בעוצמה של 99 ,לוקס .
כמעט פי שניים מהמותר בהנחיות.
20 התקיים ביד ושם סיור של חברי הוועדה לבדיקת איכות אוספים ותצוגות .
שפועלת מטעם משרד התרבות, ובמסגרת ו נעשתה בדיקה נקודתית של התאורה.
הוועדה צוין כי תוצאות בדיקות התאורה היו תקינות בכל החללים, בהתאם לסוג החומר של .
היצירות ורגישותן לאור.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה מומלץ כי יד ושם יפעל להסדרת התאורה בחללי התצוגה האמורים, באופן שהעוצמה לא .
תעלה על הנקבע בהנחיות - עד 50 לוקס, לשם מניעת נזקים למוצגים.
ושם יקיים בחינה עיתית של תאורת המוצגים, לשם זיהוי חריגות והתאמת התאורה לנדרש .
בהנחיית מחלקת המוזיאונים לשימור.
בקרת טמפרטורה ולחות: לטמפרטורה וללחות יש השפעה ישירה על מצבו של חפץ.
בטמפרטורה ולחות לא מתאימות עלולה לגרום נזקים בלתי הפיכים - שינוי במראה החפץ .
ובממדים שלו, התפוררות של החפץ, שיתוך (קורוזיה), דהייה של צבע ועוד.
מפרוגרמת שימור האוספים עולה כי הטמפרטורה בחלל האחסון המרכזי הממוקם בקומה .
התחתונה בבניין האודיטוריום גבוהה בדרך כלל בשתיים עד שלוש מעלות מהטמפרטורה .
המרבית לפי התקנים המוזיאליים , וכי לעיתים הטמפרטורה בחלל האחסון המרכזי גבוהה אף .
בחמש מעלות ויותר מהטמפרטורה המרבית בחללי האחסון של ה אוספים.
היחסית בחלל האחסון המרכזי יורדת לעיתים מתחת לקו התחתון של הלחות הנדרשת על פי .
בדוח השנתי של יד ושם לסיכום שנת העבודה 2019 צוין כי נגרמו נזקים .
לפריטים שאוחסנו באחד המחסנים, עקב חריגת לחות.
עוד ע ולה מהפרוגרמה כי אין ביד ושם .
יד ושם קבע בתו כנית העבודה של אגף המוזיאונים כי במקומות שבהם יש אוספי ם מחומרי נייר .
וחומרים ארכיוני ים שונים, תהיה הלחות היחסית במשך כל שעות היממה ובכל השנה 45% עד .
50% והטמפרטורה - 18 עד20 .
מעלות צלזיוס במקומות שבהם יש אוספי תצלומים תהיה הלחות .
היחסית במשך כל שעות היממה ובכל השנה 30% עד 40% והטמפרטורה - 3 עד5 מעלות .
בדומה למוזיאונים אחרים, יד ושם הציב כלי מדידה של הטמפרטורה ו הלחות בארכיונים .
ובמחסנים המוזיאליים המתעדים את המדידה.
להלן בלוח 1 ניתוח ממצאי המדידה של .
הטמפרטורה והלחות היחסית בשנים 2016 - 2019 בארכיוניםשנשמרים בהם תמונות ופריטי .
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 1: ממצאי מדידת הטמפרטורה והלחות בשנים 2016 - 2019 בארכיונים .
שנשמרים בהם תמונות ופריטי נייר .
לחות - 45% - 50% טמפרטורה - °c18°c - 20 .
2019 101,723 88,828 87% 59% 67,034 48,816 73% 26% .
2019 100,187 82,238 82% 59% 65,440 43,049 66% 30% .
2019 103,660 84,578 82% 59% 68,607 48,048 70% 20% .
לחות - 30% - 40% טמפרטורה - °c3 - °c5 .
2019 109,287 7,228 6.
6% 140% 75,832 3,690 4.
המקור: נתוני יד ושם בניתוח משרד מבקר המדינה.
מלוח 1 עו לות חריגות ניכרות ורצופות מהתקנים שנקבעו, בשנים 2016 עד2019 : ביותר .
מ-80% מהמדידות בארכיונים המכילים פרטי נייר נמצאה חריגהמהלחות הרצויה של עד .
עוד נמצא כי בתקופה זו ב -66% עד 73% ממדידות הטמפרטורה בארכיונים .
המכילים נייר הייתה חריגה מהטמפרטורה המותרת שהגיעה ל-20% עד30% במחסנים .
כמו כן עולה כי במחסן התמונות הייתה בתקופה זו חריגה מ הלחות המותרת .
6% מהמדידות, עד ל-140% מהלחות המותרת.
נוסף על כך, הייתה בתקופה זו חריגה .
מהטמפרטורה המותרת בכ-4.
9% מהמדידות, של עד ל-396% מהטמפרטורה המותרת.
משרד מבקר המדינה ממליץ ליד ושם לפעול להסדרת החריגות בטמפרטורה ובלחות .
ברחבי המוזיאון, ובפרט במחסנים, שבהם החריגות הן בשיעורים ניכרים.
ושם יבצע על בסיס עיתי ניתוח של נתוני הלחות והטמפרטורה לשם איתור חריגות וטיפול .
בהן, וכי משרד התרבות ייתן את דעתו בבקרות שהוא מבצע בעניין העמידה ברמת הלחות .
גם על התוצאות כפי שהן משתקפות בלוח 1.
עוד מוצע שיד ושם יבחן את שילובה של .
מערכת בקרת אקלים ולחות, לשם שמירה על הפריטים המאוחסנים.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה תנאי אחסון וחומרי אחסון: כחלק מהנדרש לשימור מונע יש להשתמש בחומרי אחסון ואביזרי .
אחסון שאינם יכולים להזיק לפריטי האוסף.
כמו כן, יש להימנע מאחסון צפוף העלול להביא .
בפרוגרמת שימור האוספים צוין ש רק חלק מהחפצים שמורים באריזות אחסון העומדות .
בסטנדרטים מוזיאליים מבחינת החומר שממנו הן עשויות, כדי שהן לא יזיקו לחפצים השמורים .
כמו כן צוין בפרוגרמה כי יד ושם לא מיפה את החפצים שאינם שמורים באריזות אחסון .
העומדות בסטנדרטים מוזיאליים וכן לא מיפה את הנזק שנגרם לפריטים שנשמרו באריזות הלא .
עוד צוין בפרוגרמה כי ליד ושם אין תוכנית להחלפת האריזות.
איכות אוספים ותצוגות של משרד התרבות צוין כי הפריטים ביד ושם מאוחסנים באופן צפוף .
מא וד שלעיתים אף עלול לפגוע בהם.
הועלה כי יד ושם לא ג יבש תוכנית להחלפת אריזות האחסון שאינן תקינות.
האחסון, יד ושם מתכנן להשלים ביולי 2022 את הקמת משכן האוספים, שבו ישוכנו .
הפריטים בתנאי אחסון ראויים.
יד ושם מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי לדעתו "אין צורך להחליף אריזות.
ושם מכין תכנית להוספת אריזות כדי להפריד בין פריטים".
נוכח האמור בפרוגרמת שימור האוספים, מומלץ כי יד ושם ישלים בחינה של אריזות .
האחסון ומיפוי של החומרים המאוחסנים באריזות אחסון שאינן עומדות בתנאים מוזיאליים .
ויפעל לגיבוש תוכנית להחלפת האריזות ככל שיידרש כדי לשמור על החפצים.
הגנה מפני הצפה בחללי אחסון: ברוב חללי האחסון ביד ושם מאוחסנים פריטים מחומרים .
אורגניים שאינם עמידים במים.
כדי להגן על הפריטים מהצפות ונזקי מים יש לוודא שבחללי .
האחסון לא יעברו תשתיות מים וביוב העלולות לדלוף, וכן להקים מערכת שתתריע על הצפות .
צורך זה קיבל ביטוי גם בהנחיות מחלק ת ה מוזיאונים במשרד התרבות.
חשיפה לסיכון כזה א ירעה ביולי 2019.
בשלפיצוץ בצינור מים הוצף מחסן ששימש לאחסון .
בביקורת עלה כי בחללי האחסון אין מערכת להתרעה מפני הצפות.
מומלץ כי יד ושם יפעל להקמת מערכת התרעה מפני הצפות בחללי האחסון ויפעל מבעוד .
מועד למנוע דליפות מים במחסנים שבהם מאוחסנים הפריטים המוזיאליים.
יד ושם מסר בתשובתו כי במשכן האוספים החדש אין כלל תשתיות או מערכות מים באזורי .
יד ושם הוסיף כי מערכות כיבוי האש מבוססות על הפחתת חמצן, כדי למנוע באופן .
מוחלט פגיעת מים אפשרית בפריטים המאוחסנים.
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 יד ושם מקים את משכן האוספים, שבו ישוכנו הפריטים בתנאי אחסון שיאפשרו שימור .
מונע, בין השאר מבחינת החשיפה לקרינה מאור ישיר ולקרינה בלתי נראית (אולטרה- .
סגולית) , שמירה על מדדי טמפרטורה ולחות מתאימים ומניעת חשיפה לנזקי מים.
זאת, במקביל למעבר למשכן האוספים מומלץ שכדי למזער את הפגיעה האפשרית .
בפריטים ינקוט יד ושם פעולות הכרחיות לצמצום הפגיעה, ובכלל זה יבצע בדיקות עיתיות .
של רמת התאורה, הטמפרטורה והלחות בחללי המוזיאון ובמחסנים ויבחן כיצד להקטין .
כן מומלץ כי יד ושם יבחן את נהליו ויוודא כי הם נותנים מענה .
מלא לצורך במעקב ובקרה למניעת פגיעה אפשרית במוצגים וטיפול בחריגות.
כי תּוכן תוכנית שימור לפריטים הנמצאים במצב רעוע המחייב טיפול מיידי.
פיקוח ובקרה של מחלקת המוזיאונים .
סעיף 4 בחוק המוזיאונים קובע כי הנהלת מוזיאון מוכר היא בת חורין לכלכל כטוב בעיניה את .
ענייני המוזיאון במסגרת תקנונו ותקציבו ובכפוף להוראות החוק והתקנות.
ותקנותיו, משרד התרבות הוא המאסדר של פעילויות המוזיאונים שביקשו הכרה כמוזיאונים לפי .
חוק המוזיאונים והמשרד הכיר בהם ככאלו.
חוק המוזיאונים גם קובע כי שר התרבות והספורט .
רשאי להתקין תקנות, ובכלל זה תקנות בנוגע לביצוע החוק ו לדרכי הפיקוח על המוז יאונים, וכי .
מנכ"ל המשרד או מי מטעמו יפקח על המוזיאונים, והוא רשאי להיכנס בכל עת סבירה לכל .
מוזיאון כדי לבדוק אם קוימו הוראות החוק ותקנותיו.
מחלקת המוזיאונים שבמשרד התרבות אמורה בין היתר לאכוף את חוק המוזיאונים ותקנותיו , .
לבצע בדיקות איכות שגרתיות באמצעות ועדות מומחים במוזיאונים כדי לשמור על רמה מוזיאלית .
גבוהה כנדרש על פי חוק המוזיאונים, ולוודא שימור של האוספים באמצעות מומחי שימור ושחזור.
בביקורת עלה שמחלקת המוזיאונים אינה מפקחת על פעילותו של המוזיאון ביד ושם, .
ובכלל זה על פעילותו בעניין השמירה על הפריטים.
כאמור בנובמבר 2020 , בעקבות .
פגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי הוועדה לבדיקת איכות אוספים .
ותצוגות של משרד התרבות, קיימה הוועדה סיור במוזיאון יד ושם.
מומלץ כי משרד התרבות יקיים פיקוח שבשגרה על מוזיאון יד ושם בהתאם לחוק, כדי .
לוודא כי המוזיאון מקיים את הוראותיו ואת הנחיות מחלקת המוזיאונים .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2021 מסר משרד התרבות כי הוא מקבל את המלצת .
משרד מבקר המדינה על קיום פיקוח שבשגרה כאמור על ידי אגף המוזיאונים במשרד התרבות, .
וכי הוא כבר פועל ברוח זו הלכה למעשה.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה אסטרטגיה דיגיטלית .
אחד האתגרים המרכזיים אתו מתמודדים מוזיאונים בכל העולם הוא הצורך להנגיש את המוצגים .
והמידע בהתאם לצרכים המשתנים של המבקרים במאה ה - 21.
כך למשל, בדוח השנתי של .
מוזיאון ה- JMBerlin :צוין כי "בימינו מבקרינו רוצים גישה למידע על המוזיאון בכל עת ביום ובלילה .
- ובפורמט המתאים למכשיר בו הם בוחרים להשתמש.
על מנת להמשיך להצליח בעתיד, עלינו .
לתת מענה לצרכים שהשתנו".
כך גם בקוד האתיקה הבריטי של ICOM למוזיאונים בדבר .
סטנדרטים מינימליים מזעריים להנגשת האוספים נקבע כי על מוזיאונים מוטלת אחריות מיוחדת .
להפיכת האוספים וכל המידע הרלוונטי לזמין באופן חופשי ככל האפשר.
בשל כך נדרש גיבוש של תפיסה אסטרטגית לקביעת דרכי התצוגה שיותאמו לשינויים .
הטכנולוגיים המתחוללים בכל שטחי החיים.
מוזיאונים בעולם החלו לפעול ליישום תפיסה .
דיגיטלית מתקדמת להצגה מוזיאלית .
כך למשל, JMBerlin התחיללגבש בשנת 2018 תפיסה .
של אסטרטגיה דיגיטלית, וזו שולבה באסטרטגיה הכוללת של המוזיאון על פני פלטפורמות .
האסטרטגיה כוללת תחומים שונים - החל מהדיגיטציה של האוסף לאינטרנט .
הקלאסי עם אסטרטגיית תוכן ומדדי שיווק מקוון ועד פיתוח יישומים ספציפיים, כמו מדיה .
בתערוכה, מדריך מדיה, חנות או כרטיסים אלקטרוניים.
גם באסטרטגיה הדיגיטלית של מוזיאון .
אנדי וורהול ( The Andy Warhol Museum ) לשנים2015 - 2017 נקבע כי "חובת המוזיאון היא .
להנגיש באופן נרחב את התיעוד מהמוזיאון לחוקרים, למבקרי המוזיאון ולמתעניינים אחרים" .
יד ושם ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הבאת דוגמאות ממוזיאונים אחרים מטעה, בין .
היתר משום שיד ושם אינו מוזיאון אלא הרבה יותר מכך, ובהתאם לכך גם התפיסה הדיגיטלית .
שלו שונה מהתפיסה של מוזיאונים אחרים.
יד ושם הוסיף כי הפעילות המקוונת של ו מגוונת .
וכוללת הנגשת מסדי ידע, הנגשת תכנים לציבור הרחב, הנגשת תכנים לציבורים ייעודיים .
(תלמידים, מורים, חוקרים ועוד ), הפעלת חנות מקוונת, פעילות עיונית מקוונת (ימי עיון, כנסים, .
הרצאות ועוד), הנגשה בריבוי שפות והפעלת ערוצי יוטיוב בשפות שונות - וכל זאת לצד שילוב .
מדיה בתצוגות הקבע ובתצוגות המתחלפות.
יד ושם ציין כי הוא פועל באופן שיטתי להנגשת .
המאגרים שלו לציבור באופן וירטואלי.
במסגרת זו אופיינה באגף טכנולוגיות מידע ביד ושם .
מערכת ייעודית שמאפשרת הנגשה של המאגרים ומציעה למשתמשים כלי חיפוש מתקדמים, .
כל זאת באמצעות אתר המרשתת של יד ושם.
המערכת נבנתה כך שתתאים לחוקי הנגישות .
והתקנות שנכנסו לתוקף בנובמבר 2017 .
,לדברי יד ושםמהשקת המערכת , לפני כארבע שנים, .
ועד היום התווספו לה פונקציות ייצוג משוכללות ויכולות אחזור מתקדמות.
למערכת מאות אלפי פריטים, והם זמינים לכל דורש.
נמצא כי בשנת 2015 קבעיד ושם כי ראוי לטפל בסוגיית ההנגשה של אוספי יד ושם .
באופן מערכתי, בעזרת מינהלת הנגשה ובהובלת הנהלת יד ושם .
ההנגשה הוקמה בראשית שנת 2020, וכי יד ושם עדיין לא קבע אסטרטגיה דיגיטלית .
כוללת להנגשת פריטי האוסף שיוצגו במרשתת - ובכלל זה אילו פריטי אוסף יונגשו ובאיזה .
אופן ואת אבני הדרך למימוש האסטרטגיה.
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילותו של יד ושם להנגשה דיגיטלית של אוספיו .
עם זאת, מומלץ כי יד ושם יגבש אסטרטגיה דיגיטלית ודרכים להנגשת פריטי .
המוזיאון לציבור ובכלל זה יקבע יעדים ולוחות זמנים בהתחשב בהיבטים כמו זכויות יוצרים, .
צנעת הפרט, שיקולים של עלויות וסדרי עדיפויות.
הנגשה באתר המרשתת של יד ושם .
הצורך בהנגשה: מוזיאונים רבים בעולם מנגישים חלקים ניכרים מאוספיהם במרשתת .
בדוח השנתי של JMBerlin צוין כי כיום26% מהאוספים נגישים באופן מקוון.
של הולנד ( Rijksmuseum ) הונגשו95% מאוסף הציורים עד שנת2015.
שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם הדירקטורית ב- JMBerlin ציינה הדירקטורית שאוספי .
המוזיאון הועלו למרשתת והם נגישים לציבור, וכי לדעתה , כיום הנגשת האוספים של המוזיאונים .
במרשתת היא דבר מתבקש .
כמו כן, בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה באתרי המרשתת של .
מוזיאונים העוסקים בתחום זיכרון השואה בארץ העלתה כי מוזיאון בית טרזין מאפשר גישה .
במרשתת לאוסף הא ומנות, אוסף החפצים ואוסף המסמכים שלו, ו כי מוזיאון בית לוחמי הגטאות .
מאפשר גישה במרשתת לארכיון שלו.
בביקורת עלה כי רק חלק מהאוספים שבידי יד ושם מונגשים במרשתת.
2021 מונגשיםבאתר המרשתת של יד ושם כ-370,000 מבין 509,5406 תצלומים שבידי יד .
לגבי תיקי מסמכים - מונגשים במרשתת כ-120,000 מבין כ-800,000 התיקים .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות יד ושםלהנגשת אוספי השמות, תיקי .
המסמכים ודפי עדויות הניצולים במרשתת וממליץ למוסדות המנהלים של יד ושם להרחיב .
א ת ההנגשה של אוספיו לציבור באתר המרשתת שלו.
במסגרת הרחבת ההנגשה יש .
לאפשר לציבור גלישה יעילה וידידותית באתר, הן בהיבט של חוויית החשיפה לאוספים .
והן בהיבט של חשיפת האוספים לצורכי מחקר.
הצורך בהנגשה, העולה משינויים .
התנהגותיים-חברתיים שמתחוללים בעקבות התפתחויות טכנולוגיות, התחזק בייחוד .