HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לבקר במשרד י החברה אולם מסיבות השמורות איתם הם נמנעו מלעשות זאת.
החשכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה כי סוגיית אי-העברת הנתונים בעניין הפרמיה לא הובאה לידיעתו, וכי אינו מתנגד להעברת הנתונים לרשות והדבר יובהר לחברה.
כאמור, מאז שנת 2000 לא העבירה החברה לרשות מידע שנתבקשה להעביר לה, בין היתר בעניין הפרמיות שהיא גובה, על אף בקשותיה החוזרות של הרשות.
אי -העברת המידע המבוקש מחברה ממשלתית לרשות, אינה עולה בקנה אחד עם דרישות החוק.
טענת החברה שעל אגף החשכ"ל להחליט אם ברצונו להעביר את המידע לרשות אינה רלוונטית, שכן דרישת הרשות לקב ל מידע היה במסגרת תפקידה לעשות מעקב אחר התנהלותן של חברות ממשלתיות.
חובה היה על החברה למסור לרשות את מלוא המידע המבוקש, מה גם שהובהר לה שאין בכוונת הרשות לפרסם את המידע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף החשכ"ל להנחות לאלתר את החברה לספק לרשות, ללא דיחוי, כל נתון או מסמך הדרוש לה לצורך מילוי תפקידה.
הבהרות לדוחות הכספיים באוגוסט 2005 העבירה הרשות לחברה את הערותיה לטיוטת הדוחות הכספיים החצי שנתיים של החברה ליוני אותה שנה וביקשה את תגובתה.
תשובת החברה לרשות בספטמבר 2005 לקתה בחסר ועל מרבית השאלות היא לא ענתה.
באותו חודש כתבה הרשות למנכ"ל החברה: "מצב זה, של אי מתן תשובות כנדרש לשאלות הרשות חוזר על עצמו ויש בו כדי לפגוע ביכולת הרשות במילוי התפקידים המוטלים עליה בחוק.
לפיכך, מוחזר בזה מכתבך.
לשם השלמת התשובות כמתבקש.
הרשות פירטה במכתבה את הנושאים שבעניינם לא נתנה החברה תשובות ואת הסעיפים שבעניינם היא נתנה תשובות חלקיות בלבד.
הרשות ציינה במכתבה, כי "לגבי חברה שלא תגיש דיווחים בהתאם לנדרש בהוראות הרשות, תשקול הרשות נקיטת סנקציות ופעולות שהוסמכה לנקוט.
בנוסף לכך, ככל שהדבר נוגע להמשך כהונה של חברי דירקטוריון או נושאי משרה אחרים בחברה, תתחשב הרשות, בין היתר, בפעולותיהם להגשתם במועד של הדוחות שנדרשו בהוראות הרשות".
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה כי העבירה לידי נציג הרשות את דוחותיה הכספיים לשנת 2005 ,והערות מסוימות לדוחות הכספיים במקומות שהן נדרשו לדעתה.
עוד כתבה החברה כי השאלות במכתבי הרשות אינן קשורות ישירות לדוחותיה הכספיים והדרישה להמצאת מסמכים וניתוחים שהכנתם דורש ת זמן ומאמץ אינה תורמת למהלך העסקים השוטף של החברה ולעמידתה בלוחות הזמנים שנקבעו לה, וכי יכולתה לענות על שאלות רשות החברות הממשלתיות בנוגע לעסקיה ולהתפתחות השוק שהחברה פועלת בו היא לעתים יכולת מוגבלת ותלויה באירועים שהחברה אינה יכולה לחזות אותם מראש.
לדעת משרד מבקר המדינה, עמדת החברה בעניין הרלוונטיות של הנתונים והמסמכים שביקשה הרשות בקשר לנושאים שהיא בודקת, אין בה כדי לפטור את החברה מחובתה להמציאם לרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהגותה של החברה בעניין מילוי דרישות הרשות, לפי חוק החברות הממשלתיות וחוזרי הרשות, לא הייתה תקינה ופגעה ביכולתה של הרשות למלא את תפקידיה.
נוכח ההימנעות המתמשכת של החברה מלהמציא לרשות נתונים הקשורים בפעילותה, היה על הרשות לנקוט את כל הצעדים שהחוק מקנה לה כדי לגרום לחברה למלא את הנדרש ממנה.
יש לראות בחומרה את התנהגותה האמורה של החברה, ועל מוסדותיה לנקוט את הצעדים הדרושים למניעת הישנותם.
פרישת יו"ר הדירקטוריון .
בשנת 2001 הושלמה, כאמור, הפרטת פעילות החברה בתחום ביטוח סיכונים של עסקאות יצוא לטווח הקצר, שהיית ה עיקר פעילותה, ומאז היא עוסקת בביטוח עסקאות יצוא לטווח הבינוני והארוך בלבד.
ממסמכים ומפרסומים באתר האינטרנט של החברה הפרטית שרכשה מהמדינה את פעילות הביטוח לטווח הקצר (להלן בפרק זה - החברה הפרטית או בסס"ח) עולה, שהיא עסקה בשנים האחרונות - לפי הסדרים שלה עם מבטחי משנה - גם בביטוח אשראי לטווח הבינוני (עד שלוש שנים), ואף ביטחה בעצמה כמה עסקאות מסוג זה.
יו"ר דירקטוריון החברה שהיה יו"ר לא פעיל שלה בשנים 1997 -2006 (להלן - היו"ר היוצא), מונה בספטמבר 2006 , כחודש לאחר סיום תפקידו בחברה, ליו"ר פעיל של דירקטוריון החברה הפרטית.
באוקטובר 2007 , מיד לאחר שהמידע האמור הגיע לידי משרד מבקר המדינה, הוא הפנה את תשומת לב רשות החברות לעניין מינויו של יו"ר דירקטוריון לתפקידו בחברה הפרטית לאחר סיום תפקידו באשרא ולצורך בבדיקת ההיבטים הקשורים בו.
הביקורת העלתה שכבר בספטמבר 2006 ידעו החברה ורשות החברות על המינוי ועל זיקתה של החברה הפרטית לביטוח עסקאות בטווח בינוני, וכבר אז החלה הרשות לבדוק היבטים הקשורים בכך וביקשה מאשרא להמציא לה פרטים בעניין זה, אולם הבדיקה טרם הושלמה.
(א) רשות החברות כתבה בתשובתה מאוקטובר 2007 , כי הנציג שלה בחברה אמנם קיבל את המידע בעניין מינויו של היו"ר היוצא ליו"ר החברה הפרטית בסמוך למועד הפרישה, אולם הוא לא נועץ בנושא עם סגן מנהל הרשות והרשות לא בדקה את העניין; למעשה, לא חל על החברה הפרטית איסור להתחרות בתחום הביטוח לטווח הבינוני; מבירור שנעשה עם אשרא ועם היו"ר היוצא עולה, כי החברה הפרטית אכן משווקת את עצמה כחברה הנותנת ליצואנים גם פת רונות בתחום ביטוח סיכונים לטווח בינוני, אך פעילות זו אינה בהיקף ניכר והשפעתה על עסקי אשרא אינה אלא שולית.
(ב) אשרא ציינה בתשובתה מאוקטובר 2007 , כי "נושא מינוי דירקטורים לחברה, תנאי העסקתם, החובות המוטלים עליהם וסיום כהונתם איננה בשליטת החברה.
יו"ר הדירקטוריון של החברה איננו יו"ר פעיל ועל כן אין בינו ובין החברה הסכם העסקה.
בנסיבות אלו לא מוטלות על יו"ר הדירקטוריון של החברה חובות הצינון המוטלות על יו"ר פעיל.
לו סברה הרשות כי יש מקום להחיל על יו"ר דירקטוריון לא פעיל את החובות הנ"ל היתה מכתיבה זאת לחברות המפוקחות על ידה, והחברה היתה פועלת בהתאם.
בנסיבות אלו אין בידי החברה זכות משפטית למנוע מיו"ר הדירקטוריון הקודם לפעול בכל עיסוק.
דבר מינויו של יו"ר הדירקטוריון הקודם לכהונה בחברה הפרטית נודע לחברה מן העיתונות, כשם שנודע גם לרשות החברות הממשלתיות, ועל כן לא היתה מוטלת על החברה כל חובה על פי דין או נוהג לפעול במידע זה מעבר למה שנעשה על ידה".
יצוין כי באותו חודש דיווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון על הביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בחברה ובכלל זה על הפרטים ועמדת החברה בנושא זה, ובתשובה על השאלה האם "יש הקבלות בפעילות בין החברות" השיב כי לחברה המופרטת , היא הצהירה על כך בדוחות הכספיים ]אשרא[ תקופה חפיפה בפעילות]מזה[ "יש שלה שהיא עוסקת בתחום ביטוח עסקאות יצוא עד 3 שנים כך שמתקופה של שנה אחת עד שלוש שנים - אנחנו חופפים".
(ג) באוקטובר 2007 כתב היו"ר היוצא לרשות החברות, כי בדוח של בסס"ח לשנת 2006 , בפרק המתאר את עיסוקי החברה, נאמר בין היתר כי "בכוונת בתקופה הקרובה להמשיך ולהתמקד ב ]בסס"ח[ ,"ביטוח אשראי לטווח קצר לטווח הבינוני [ ובהערת השוליים נאמר כי "לתאריך הדוח, מספר העסקאות מבטחת הינו ספור בלבד .
בכל אחת מארבע השנים האחרונות, ביצעה ]שבסס"ח בסס"ח עסקה אחת בכל שנה לתקופה שמעל לשנה.
כל העסקאות הללו, ארבע במספר בארבע השנים האחרונות, הינן לת קופה של פחות משנתיים" (ההדגשה במקור).
היו"ר היוצא הסביר למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 כי את ההצעה לשמש יו"ר בסס"ח קיבל מקבוצת הרוכשים החדשים של בסס"ח שלא היו בעלים שלה בעת רכישתה מהמדינה, לאחר סיום כהונתו בחברה, וכי לא "ניהל עם קבוצה זו כל מגע בעבר בקשר לבסס"ח ו/או 'אשרא'".
כן ציין כי "האמור באתר האינטרנט של בסס"ח לעניין עסקות לזמן בינוני הינה אמירה שיווקית גרידא שאין לה משמעות 264 דוח שנתי58ב .
ממשית"51 וכי לפני קבלת התפקיד בבסס"ח ביקש וקיבל חוות דעת משפטית שקבעה שאין כל בעיה בקבלת התפקיד.
הגדרת סוד מסחרי לפי חוק עוולות מ סחריות, התשנ"ט - 1999 , היא "מידע עסקי, מכל סוג, שאינו נחלת הרבים ושאינו ניתן לגילוי כדין בנקל על ידי האחרים, אשר סודיותו מקנה לבעליו יתרון עסקי על פני מתחריו, ובלבד שבעליו נוקט אמצעים סבירים לשמור על סודיותו".
בהסכם ההעסקה של יו"ר דירקטוריון פעיל בחברה ממשלתית נקבע בסעיף "סודיות", בין היתר, כדלהלן: "א.
במשך תקופת העסקתו ולאחריה, מתחייב היו"ר שלא להעביר או לעשות שימוש במידע על החברה או במידע שהגיע אליו במסגרת עבודתו בחברה בקשר עם החברה ואשר אינו נחלת הכלל, לשמור על סודיות בכל הקשור בעסקי החברה ולענייניה ולא ל פגוע בדרך כלשהי במוניטין של החברה.
במשך שנה מיום הפסקת עבודתו בחברה, ותהיה הסיבה לכך אשר תהיה, לא יעסוק היו"ר בכל עיסוק ולא ייתן כל שירות העלול להעמידו ביחסי תחרות עם החברה או בניגוד אינטרסים עמה אלא אם ניתנה לכך הסכמתה של החברה; הקביעה בדבר קיום יחסי תחרות או ניגוד אינטרסים תהיה באופן בלעדי בידי החברה".
אין הוראה דומה בנוגע לנושאי משרה לא פעילים בחברות ממשלתיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שאין הבדל בין מידע עסקי סודי הנגיש ליושבי ראש דירקטוריון פעילים של חברות ממשלתיות אלה ובין המידע הנגיש ליושבי רא ש דירקטוריון לא פעילים בחברות אלה.
לנוכח הנזק שעלול להיגרם לאינטרסים של חברות ממשלתיות משימוש לא נאות במידע כזה, לאחר מעבר בעלי תפקידים אלה לחברה אחרת העוסקת בתחומים דומים, גם אם בהיקף מצומצם, על רשות החברות לבחון אם יש מקום שההגבלות בתחום זה החלות על נושאי משרה פעילים יחולו גם על נושאי משרה לא פעילים, לרבות החתמתם על התחייבות מתאימה בעניין זה, בשינויים ובמידתיות הנדרשים בשל השוני במעמדם ובזיקותיהם לחברה.
בתשובתה מאוקטובר 2007 הודיעה הרשות כי "לאור הסוגיה המשפטית באשר לחובת נושאי משרה, גם כאשר אין הם חתומים על התחייבות ספציפית, המועלית , בכוונת רשות החברות הממשלתיות לבחון את ]דוח מבקר המדינה [ בטיוטת ההיבטים השונים של סוגיה מול משרד המשפטים".
בינואר 2008 הודיעה הרשות ש"הסוגיה בדבר חובות נושאי משרה לאחר הפסקת כהונתם, וזאת בניגוד לשאלת חובות נושאי משרה שהינם עוב די החברה, הינה סוגיה מורכבת שאין לה התייחסות מפורשת בדין.
טיוטת הדו"ח הועברה למשרד המשפטים לצורך קבלת התייחסותו לסוגיה המשפטית המועלית בו.
כל עוד לא לובנה סוגיה זו, רשות החברות הממשלתיות מתנגדת להחתים נושאי משרה לא פעילים ודירקטורים על התחייבויות למיניהן".
51 כאמור, בתשובתו לרשות ציין היו"ר היוצא כי בארבע השנים האחרונות ביטחה בסס"ח ארבע עסקאות לטווח בינוני.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שפעילותה של החברה הפרטית משיקה, גם אם בהיקף מצומצם, לזו של החברה הממשלתית בתחום הביטוח נגד הסיכונים לטווח הבינוני ומטבע הדברים גם מתחרה בה, היה ראוי שרשות החברות תוודא, מיד לאחר שהמידע בנושא הובא לידיעתה, כי היו"ר היוצא יודע כי חלה עליו חובת האמון והנאמנות כלפי החברה.
על הרשות להשלים את בדיקותיה בנושא ולבחון את הנסיבות לאי-השלמתן בעת שהדבר הובא לידיעתה.
על הרשות גם לבחון בתיאום עם משרד המשפטים, את האפשרות והצורך שנושאי משרה לא פעילים בחברה ממשלתית יחתמו על התחייבות לשמור על ההגב לות בעניין השימוש במידע עסקי של החברה שהגיע אליהם במסגרת עבודתם, ולשקול קביעת "תקופת צינון" (שאפשר שתהיה קצרה מזו של יו"ר פעיל) בשינויים המתחייבים מהשוני במעמדם ובמכלול זיקותיהם לחברה.
פעולות שבוצעו בעקבות הביקורת .
סעיף 4 לחוק החברות הממשלתיות קובע כי: "חברה ממשלתית תפעל לפי השיקולים העסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול חברה לא - ממשלתית, זולת אם , שיקולי פעולה ]ועדת הכספים של הכנסת[ קבעה לה הממשלה, באישור הוועדה אחרים".
סעיף זה מחייב חברות ממשלתיות לפעול לפי שיקולים עסקיים עצמאיים כפי שנוהגות חברות לא ממשלתיות, כלומר לנהל את פעילותן ביעילות מרבית52 .
סעיף32 לחוק החברות הממשלתיות מפרט את תפקידי הדירקטוריון של חברה ממשלתית, בכללם: "( 1 ) לקבוע את המדיניות הכללית של החברה בתחום מטרותיה, ואת פעולותיה הפיננסיות; .
(2 לקבוע[ )) (ב תוכנית הפעולה של החברה לאותה שנה ותוכניותיה לטווח ]את ארוך.
מכאן שהניהול העסקי של חברה ממשלתית הוא בידי הדירקטוריון, שתפקידו לקבל את ההחלטות בעניין זה ולקדם את המטרות שלשמן הוקמה החברה.
מבקר המדינה כבר ציין בעבר 53 כי החוקים המסדירים את פעילות החברות המ משלתיות - חוק החברות וחוק החברות הממשלתיות - מקנים לדירקטוריונים עצמאות מלאה בניהול עסקיהן ובכך הן דומות לחברות פרטיות.
ההדגשות אינן במקור 53 ראו את הפרק הפרטת חברות ממשלתיות בדוח שנתי של מבקר המדינה 52ב ( 2002 '), עמ343.
סעיף 14 (א) לחוק החברות הממשלתיות מפרט, כאמור, את הנסיבות שבהתקיים אחת מהן רשאית הממשלה להביא לפירוק מרצון של חברה ממשלתית או למכירת מניות החברה שבידי המדינה, ואלה הן: "( 1 ) מטרות החברה הושגו או שהשגתן אינה אפשרית כלל או אינה אפשרית בחסכון וביעילות; ( 2 ) מטרות החברה הוטלו על רשות שהוקמה בחוק או על חברה ממשלתית אחרת; (3 ) מן הרצוי שמטרות החברה יבוצעו על ידי גוף שאינו חברה ממשלתית".
מסעיף זה עולה, שכאשר חברה ממשלתית אינה יכולה להשיג בחיסכון וביעילות את מטרותיה, או שנמצא שאפשר לקדמן ביתר יעילות או על ידי גוף אחר, יש מקום לבחון אם יש צורך בקיומה או שיש לפרקה או להפריטה.
להלן סקירת הפעולות שביצעו החברה, רשות החברות והחשכ"ל בעקבות ממצאי הביקורת שהובאו לידיעתם בעניין פעילות החברה והוראות חוק החברות הממשלתיות האמורות הקשורות בהן: .
דיונים בדירקטוריון החברה לגבי עתידה .
באוגוסט 2005 קיימו נציגי משרד מבקר המדינה פגישה עם יו"ר הדירקטוריון של החברה, ובה נמסרו ליו"ר ממצאי ביקורת ראשוניים שהעלו ספק אם יש הצדקה להמשך קיומה של החברה כחברה ממשלתית, וצוין כי על אף שהנושא נדון פעמים מספר בדירקטוריון החברה ובוועדה לניהול סיכונים, טרם גיבש הדירקטוריון את עמדתו בנושא.
יו"ר הדירקטוריון ציין בפגישה כי עמדתו בעניין ההיקף והמתכונת של פעילות החברה תואמת את ממצאי הביקורת וכי אם לא יעשה שינוי מהותי במתכונת פעילותה, קיים ספק אם יש צורך בהמשך קיומה כחברה ממשלתית; את עמדתו זו הוא הביע בישיבות הדירקטוריון ודיווח עליה בעל-פה גם לרשות החברות ולמשרדי התמ"ת והאוצר.
בעקבות זאת כתב משרד מבקר המדינה ליו"ר הדירקטוריון בספטמבר 2005 : "אנו סבורים כי עמדתם של יו"ר דירקטוריון ודירקטוריון של חברה ממשלתית בנושא כה מהותי ראוי שתובא גם בכתב בפני השרים האחראים לפעילות החברה - שר האוצר ושר התמ"ת.
זאת, בין היתר, על מנת שהנושא ייבדק לעומק ויזכה לטיפול ראוי.
לפיכך אנו מצפים שעמדת הדירקטוריון של החברה ועמדתך בעניין מתכונת פעילותה תובא בכתב בפני הגורמים האמורים" (ההדגשה במקור).
בתשובתו מסוף אותו חודש למשרד מבקר המדינה ציין יו"ר הדירקטוריון: "במהלך כל השנים קיימה החברה דיונים לגבי פעילותה עם הגורמים האמורים.
עם זאת יש לציין כי דירקטוריון החברה אינו סוברני לקבוע את תחומי פעילותה של החברה, ואלו מושפעים מעמדת רשות החברות הממשלתיות, המפקח על הביטוח והשרים האחראיים.
בנסיבות העניין היה נכון יותר לקיים שיחות בלתי אמצעיות עם הרשויות המעורבות בכדי לקדם את הטיפול בנושא".
בתשובתו לא הגיב היו"ר על הערת משרד מבקר המדינה שהוא לא דיווח בכתב על עמדתו בעניין זה לשרים האחראים אף כי היה צריך לעשות זאת.
בישיבה שקיים הדירקטוריון בדצמבר 2005 ,דיווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון כי באותה שנה הפסידה החברה ביטוח של עסקת יצוא שבסופו של דבר בוטחה בשוק הפרטי, שהפרמיה בגינה הי יתה כ -17 מיליון דולר.
כן דיווח כי הפרמיה שהחברה גובה מיצואנים ירדה עקב ירידה ברמת הסיכון של כמה מדינות; החברה משרד האוצר 267 .
הפסידה, מסיבות שונות, כמה שוקי יצוא; מדינות מעדיפות לעשות עסקאות במזומן במקום עסקאות באשראי ועוד.
בעקבות דברים אלה שאלו דירקטורים אחדים את המנכ"ל: "אם כך, איזו הצדקה יש לקיום החברה?
"; "יכול להיות שהמכשיר אותו מציעה החברה יהיה לא רלוונטי והפעילות תעבור לשוק הפרטי?
"; "השאלה היא האם ההיקפים של החברה מצדיקים את הפעילות.
מפרוטוקול הישיבה עולה כי מנכ"ל החברה הגיב במפורט על השאלות האמורות והסביר כי לחלקן אין כל בסיס54 .
באותה ישיבה הנחה הדירקטוריון את הנהלת החברה לפעול לפי תכנית העבודה הרב-שנתית של החברה ולהגדיל את הכנסותיה "הן בפעילות המסורתית והן במקומות בהם משתלבת פעילות החברה עם כשלי שוק.
בישיבת ועדת כספים וארגון של דירקטוריון החברה שהתקיימהבמרס 2006 ציין יו"ר הדירקטוריון, כי "בהמשך לדיאלוג עם מבקר המדינה, ששאל שאלות קשות, יש צורך מחייב להכין תכנית עתידית אלטרנטיבית גם אם תכנית מגירה, תוך בחינה לעומק כמה עולה להחזיק חברה כזאת לעומת האלטרנטיבה המוצעת, וכל זאת למען גילוי נאות.
חשוב שלדירקטוריון תהיה תשובה מגובשת בכתובים במידה והחברה תידרש לכך, אין ספק כי הנושא יכול לעלות בכל זמן בעתיד".
באותה ישיבה קבע יו"ר הדירקטוריון כי "החברה תגבש 'דיון תועלות' אשר תוצאותיו יובאו לדיון בדירקטוריון.
יש להביא לידי ביטוי את טווח פעילותה הקיים, מבנה פעילותה בהשוואה למקובל בעולם, מה תהיינה העלויות של אחזקת חברה עצמאית.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה באותו חודש דיווח מנכ"ל החברה, כי רוב העסקאות שבגינן מוגשות בקשות לחברה הן בהיקף כספי קטן וכרוכים בהן סיכונים מסחריים, תופעה שנמשכת זמן רב ומצביעה על שינוי מהותי בתמהיל של העסקאות ובאופין וכתוצאה מכך יש ירידה בסכומי הפרמיות המשולמות לחברה.
עוד ציין מנכ"ל החברה, כי "בעבר עלו הרהורים אצל גורמים שונים בדבר נחיצותה של החברה והיכולת לחסוך למשלם המיסים דרך הפעלתה של החברה במתכונת אחרת .
במסגרת דיוני ועדת כספים וארגון, הועדה הנחתה את הנהלת החברה להכין דיון שיקרא 'דיון תועלות'.
סקירה על מבנה הפעילות הנוכחי והעתידי של החברה תוך השוואה לפעילויות של חברות מקבילות בעולם כדי לבחון המשך פעילותה של החברה באופן אופטימאלי לימים לבוא.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל החברה במאי 2006 , הוצגו לפניו ממצאים ראשוניים שהועלו בעניין פעילות החברה.
המנכ"ל הודיע בפגישה כי בכוונתו להביא לדיון בדירקטוריון את כל הנושאים הקשורים לפעילות החברה, לרבות מתכונת פעילותה מאז הפרטת הטווח הקצר ולאן פניה מועדות.
,בדיון שקיים הדירקטוריון באותו חודש בנושא בחינת פעילות החברה ועתידה ציין היו"ר כי במועד הפרטת הטווח הקצר המליץ הדירקטוריון להפריט את כל פעילויות החברה, כולל הטווח הבינוני והארוך, ולחלופין להעביר את פעילותה בתחום ביטוח עסקאות לטווח בינוני וארוך לחברה פרטית אחת או לחברות פרטיות אחדות לפרק זמן של חמש או עשר שנים, בדומה למתכונת פעילות המדינה בבנקים למשכנתאות, כלומר שהמדינה מאפשרת לתת מכספה ועל אחריותה .
54 על עמדת המנכ"ל שהוצגה במסמך חלופות, בדבר החלופה המועדפת נוכח המצב שהחברה שרויה בו, ראו להלן עמ' 259.
ההדגשה אינה במקור 268 דוח שנתי58ב .
הלוואות בהתאם לקווים מנחים שקבעה.
כן ציין יו"ר הדירקטוריון כי העמדה האמורה נתמכה בידי שר התמ "ת דאז אך נדח תה בידי ועדת השרים לענייני הפרטה בעקבות התנגדות החשכ"ל שנתמך בידי שר האוצר; לכן הופרטה רק פעילות החברה בטווח הקצר ואילו פעילות הביטוח לטווח בינוני וארוך נשארה בידי המדינה ומופעלת על ידי החברה56.
במצגת שהציגה הנהלת החברה בדיון האמור, בעניין שוק ביטוח היצוא והשפעותיו על החברה צוין, שחברות ישראליות אינן משקיעות במדינות מתפתחות אלא משקיעות בעיקר בנדל"ן בחו"ל; כמה מהמדינות סגורות ליצוא מישראל; המוצר שהחברה מציעה הוא נחות והחברה "שמרנית ומגיבה לאט מידי"; אחת המדינות העיקריות שישראל מייצאת אליהן משלמת במזומן ולכן אין צורך בביטוח; שורר קיפאון ביצוא של תוצרת התעשיות הביטחוניות בארץ ש -40% מפעילות החברה מושקעים בהן; חברות הנדסה עושות עסקאות במזומן; רוב העסקאות החדשות הן קטנות והסיכון בהן מסחרי, משמעות הדבר היא יותר סיכון ועבודה ופחות פרמיה; יש פערים גדולים בין עמדת החברה לעמדת משרד האוצר בנוגע לייעוד החברה.
הדירקטוריון החליט לקיים עוד דיונים בנושא.
בישיבה שקיים הדירקטוריון במאי 2006 נדונו שוב מטרות החברה ומבנה פעילותה בעקבות הנתונים בדוחותיה הכספיים לשנת 2005 ובדוח ביצוע התקציב לסוף מרס 2006 , שהצביעו על הפסדים וירידה נוספת בהיקף פעילותה ועל שינוי מגמה מובהק בענף שהיא פועלת בו.
בישיבה ציין המנכ"ל כי הירידה בהיקף פעילותה נובע בעיקר מהירידה בהיקף היצוא הביטחוני וכתוצאה מכך בביטוחים הנדרשים בענף זה, וכן מהירידה בביקוש לביטוח פרויקטים הנדסיים.
מפרוטוקול הישיבה עולה שמנכ"ל החברה ודירקטורים אחדים ציינו שהחברה פועלת לאט וקבלת אישורים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים להפעלת תכניות ביטוח חדשות הוא מהלך ארוך וקשה ולכן היצואנים אינם ממתינים לסופו ומחפשים לעצמם פתרונות אחרים, ויצ ואן שמצא פתרון חלופי בארץ או בחו"ל אינו נזקק לשירותי החברה.
כמו כן צוין, שפחתו עסקאות היצוא הביטחוני שלמענן הונפקו פוליסות בהיקפים גדולים, וניכרת מגמה ברורה של ירידה בביקוש לביטוחי אשראי בארץ, הנובעת במידה רבה ממעבר התעשיות הביטחוניות וחברות הנדסה לעסקאות במזומן; גם חברות ביטוח יצוא דומות במדינות אחרות מצאו תחומי פעילות חדשים ואף חזרו לבטח עסקאות לטווח קצר ולפעול במדינות מפותחות, בשונה מהעבר, שבו עסקאות יצוא היו מגובות בערבויות ממשלה.
עוד צוין שאת רוב הערבויות לעסקאות יצוא נותנות כיום חברות ציבוריות וכמעט א ין עסקאות בערבויות מדינה.
עוד נאמר בישיבה, שיש פערים גדולים בין עמדת החברה לעמדת משרד האוצר בנוגע לייעוד החברה, בין היתר, מכיוון שתחום היצוא אינו באחריות המשרד; משרד התמ"ת שתחום היצוא באחריותו, היה אמור להיות מעוניין מאוד בפיתוח החברה, אולם אחריות זו אינה באה לידי ביטוי בפעילות החברה.
בפרוטוקול הישיבה נאמר שאף כי עברו כשש שנים ממועד הפרטת הטווח הקצר, עדיין לא ברור לחברה מהי עמדת משרדי התמ "ת והאוצר בנוגע למהות פעילותה; ולכן נשאלה בישיבה השאלה האם מטרת החברה היא "להרוויח כסף או האם המטרה שלנו מסתכמת כחברה תומכת יצוא, או לשמש רק כגוף המשמש את המדינה.
56 בדיון לא צוין שאחת החלופות שנשקלה בעת הפרטת פעילות החברה בטווח הקצר הייתה, כאמור, העברת פעילותה בטווח הבינוני והארוך לחברת ענבל.
הכיוון של החברה חייב להשתנות, ולהתרכז כלפי הבעלים של החברה - החל מהשרים האחראיים ואם יש צורך, אזי להגיע עד ראש הממשלה שצריך לקבל החלטה ברורה מה ייעודה של החברה".
הדירקטוריון החליט לקיים ישיבה נוספת בנושא, שבה תציג הנהלת החברה נתונים נוספים.
במסמך שהכין מנכ"ל החברה ביוני 2006 , כמצע לדיון בנושא בעקבות החלטת הדירקטוריון, סקר המנכ"ל את פעילות החברה בחלופות שונות והתועלת שתפיק המדינה מכל חלופה ותרומת החברה לכלכלה הישראלית (להלן - מסמך החלופות).
במסמך הוצגו החלופות ל צד התמורות העיקריות שהתרחשו בשנים האחרונות ברחבי העולם בתחום ביטוח אשראי של עסקאות יצוא.
צוין, שהחברה התאימה את עצמה לתמורות האמורות חלקית בלבד ובאיחור רב, בהשוואה לזמן התגובה של המתחרים בשוק.
במסמך החלופות פורטו ארבע תגובות חלופיות על המצב שהחברה שרויה בו: א) סגירת החברה והעברת פעילותה ליחידת סמך במשרד האוצר; ב) שילוב החברה בחברת "ענבל" כיחידה או כחברה בת; ג) המשך הפעילות במסגרת הקיימת; ד) העברת פעילות החברה לזכיין פרטי.
החלופות דורגו לפי טבלת השוואה של היתרונות והחסרונות של כל אחת, ובהתבסס על שקלול החשיבות של שמונה קריטריונים (יעילות תפעולית, איבוד יכולות מקצועיות, איבוד כוח אדם, חיסכון כספי בהפעלה, התאמה למגמות עולמיות, מתן שירות מתאים לצורכי השוק, שימוש נוסף ביכולות מקצועיות, הגדלת החשיפה של המדינה לתביעה).
בניתוח החלופות דן המנכ"ל גם בהיבט החיסכון וההתייעלות ובאפשרות לחסוך בעלויות התפעול של החברה בכל אחת מהחלופות.
המסקנה של המנכ"ל במסמך החלופות הייתה, שהחלופה העדיפה היא להעביר לזכיין פרטי את פעילות החברה בתחום ביטוח עסקאות בטווח בינוני וארוך.
ביוני 2006 קיים דירקטוריון החברה, על בסיס מס מך החלופות, דיון נוסף בעניין מטרות החברה, מבנה הפעילות והבעלות.
בהחלטה שהתקבלה בדיון צוין, בין היתר, שהדירקטוריון בחן את החלופות והוא סבור שיש מקום להמשיך ולקיים את החברה כמכשיר מקצועי לתפעול מערך הביטוח הממשלתי לעסקות יצוא לטווח בינוני וארוך, דהיינו חלופה ג'.
בפרוטוקול הישיבה לא צוינו הנימוקים למסקנה האמורה של הדירקטוריון, ולכן גם אין לדעת מה היו השיקולים להחלטתו.
עוד החליט הדירקטוריון כי אחת לשנה הוא יקיים דיון ובו תדווח הנהלת החברה על התמורות שחלו בתחום ביטוח אשראי בעולם, תשווה בין פעילויות החברה לחברות דומות בחו"ל וכי הדירקטוריון יבחן באופן שוטף את הצורך בהכנסת שינויים במבנה ובהיקף הפעילות של החברה.
באוגוסט 2006 קבע הדירקטוריון שהדיון השנתי על המשך פעילות החברה יתקיים במאי 2007 .
אולם כאמור, בהיעדר מניין חוקי לישיבות הדירקטוריון הוא לא התכנס מינואר עד או קטובר 2007 וגם בשתי ישיבות דירקטוריון שהתקיימו בחודשים אוקטובר - נובמבר 2007 .
, לא התקיים הדיון האמור לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המשמעויות של הנתונים בעניין ההיקף והתוצאות של פעילות החברה, שהוצגו בישיבות הדירקטוריון ובמסמך 270 דוח שנתי58ב .
החלופות, הייתה מוטלת על הדירקטוריון החובה לבחון אותם באופן יסודי ומקצועי ולנמק בכתב את הסיבות למסקנותיו האמורות.
לא נמצאו מסמכים המעידים כי יו"ר הדירקטוריון דיווח לשרים האחראים לפעילות החברה על הדיונים שקיים הדירקטוריון ועל ההחלטות שקיבל, אף על פי שבאותם דיונים נדונו נושאים מהותיים הקשורים למתכונת פעילותה של החברה, הבעיות הנובעות ממנה והפעולות הדרושות בעניין.
פעולות שביצעו אגף החשכ"ל ורשות החברות .
בשנים 2005 -2007 הביא משרד מבקר המדינה לידיעת אגף החשכ"ל ורשות החברות את ממצאי הביקורת ואת הבעיות שבמתכונת פעילותה של החברה בכלל וכחברה ממשלתית שזה כל ייעודה בפרט, והצביע לפניהם על הצורך לבחון את הנושא ולנקוט את הפעולות הנדרשות לתיקון המצב.
להלן הפרטים: פעולות אגף החשכ"ל 1.
באפריל 2005 , במהלך הביקורת, עשה אגף החשכ"ל בדיקה בנושא "ביטוח סיכוני סחר חוץ לטווח ארוך".
בדוח על הבדיקה צוין בין היתר, כי "לאחרונה הועלתה שאלה לגבי דרך הפעלת הסיוע הממשלתי לביטוח אשראי ארוך טווח ליצוא.
במסגרת זאת הועלתה אפשרות להפריט את מנגנון הביצוע קרי, להעמיד את ערבות המדינה לאחת או לכלל החברות הפרטיות לצורך מתן הביטוח ולבטל ".
]החברה[ את פעילות המסקנה שצוינה בדוח האמור היי תה שייתכן שמימוש האפשרות תביא לחיסכון מסוים בהוצאות התפעוליות, אולם יש לה גם חסרונות רבים, והומלץ שלא לשנות את המתכונת הקיימת למתכונת המוצעת; עם זאת, כאשר תנאי השוק יאפשרו זאת, יהיה מקום לשקול את הפרטת החברה בדרך שתבטיח שאת השירות ייתן המגזר הפרטי.
בספטמבר 2005 קיימו החשכ"ל, סגנו ומנכ"ל החברה סיור בסוכנויות לביטוח אשראי בגרמניה ובדנמרק.
להלן כמה ממסקנות הסיור שפורטו במסמך מנובמבר 2005 : דרוש לקדם מאוד את פעילות החיסוי של החברה בתחום מימון פרויקטים של יזמים ישראלים בחו"ל; לשקול בחיוב השתתפות של החברה בסיכ ון הכרוך בביצוע הפרויקטים כשיש צורך בהשתתפות ולפעול לקידום פעילויות היצוא בסיוע החברה ולא רק לנסות להיענות לדרישות היצואנים.
בנובמבר 2005 , בעקבות הביקורת, סיכם אגף החשכ"ל את היתרונות והחסרונות של הפרטת מנגנון הביצוע של החברה, ושל העמדת ערבות המדינה לאחת החברות הפרטיות או לכולן, או שפעילות החברה תמשיך ותבוצע בידי החברה.
בסיכום נאמר שהמסקנה היא שהמנגנון הקיים, שבאמצעותו החברה מרכזת את כל הטיפול בנושא והממשלה משמשת מבטחת משנה, מאפשר את מנגנוני האיזון בין הרצון לעודד יצוא והרצון לנהל את חשיפות הסיכון לפי שיקולים משרד האוצר 271 .
בסיכום הומלץ שלא לשנות את המתכונת הקיימת של מתן ביטוח לעסקאות יצוא אשראי בינוני וארוך טווח.
עם זאת צוין כי בעתיד, כאשר תנאי השוק יאפשרו זאת, יש מקום להפרטת החברה בדרך שתבטיח את המשך מתן השירות על ידי המגזר הפרטי; אם חברות בשוק הפרטי י היו מוכנות לבטח עסקאות גם לטווח בינוני (כפי שהן עושות כיום לעסקאות לטווח קצר של שנה לכל היותר), תיבחן האפשרות למנוע מהחברה לבטח עסקאות לטווח הבינוני, ובלבד שהדבר לא יפגע ביצואנים.
פעולות רשות החברות 1.
ביוני 2005 קיימו נציגי משרד מבקר המדינה פגישה עם מנהל רשות החברות דאז ובה הוצגו ממצאים ראשוניים שמהם עולה הבעייתיות במתכונת פעילות החברה, למשל: פעילותה כ"זרוע ארוכה" של אגף החשכ"ל לריכוז ולהגשה של בקשות יצואנים לקבלת ביטוח לעסקות היצוא שלהם, ולא כחברה ממשלתית עסקית; החלטותיה העסקיות אינן מתקבלות בידי הדירק טוריון שלה כי אם בידי הוועדות הבין-משרדיות הפועלות באגף החשכ"ל, שהמדינה נושאת במלוא הסיכון בגינן; בחינות שונות שעשו אגף החשכ"ל והחברה בנוגע להמשך פעילות החברה במתכונת זו לא הועברו לידיעת הרשות; בתהליך ההפרטה הייתה כוונה לחזור ולבחון את פעילות החברה כעבור ז מן, אך הדבר לא נעשה.
בפגישה הודגש כי בגלל היבטים אלה ואחרים מן הראוי להעלות את מתכונת פעילותה של החברה על סדר היום של הרשות, אגף החשכ"ל ומשרד התמ"ת וכן לבדוק אם יש צורך במתכונת חלופית למתן סיוע ממשלתי לביטוח אשראי.
מנהל הרשות הודיע בדיון כי הרשות תבוא בדברים בנושא זה עם אגף החשכ"ל ועם משרד התמ"ת.
רק באוגוסט 2006 , בעקבות ממצאים נוספים שהעלתה הביקורת ושהוצגו לפני הרשות, כתב סגן מנהל הרשות מכתב למשנה לחשכ"ל, כלהלן: החברה "פועלת באופן פורמלי כחברת ביטוח ממשלתית.