HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לזיהום מקורות המים השפעה הולכת וגוברת על עתודות המים העומדות לרשות משק המים .
התפשטות הזיהום מביאה לידי סגירתם של קידוחי מים נוספים מדי שנה בשנה, .
הזיהום פוגע במקורות המים הזמינים וגם באמינות ה הספקה ומחייב להגדיל .
כיוון שבאקוויפר החוף לבדו מוערך נפח האוגר התפעולי המזוהם ב - 80 .
מיליון מ"ק בקירוב , הנזק הפוטנציאלי בשל אובדן נפחי המים הזמינים הוא 150 מיליון ש"ח .
במקרים מסוימים מקשה זיהום מקורות המים לפתח את שטחי הקרקע שמעליהם .
ולבנות בהם - ואף מונע את האפשרות לעשות זאת - מכיוון שהחומרים המזהמים עלולים .
להתנדף אל המבנים שמעליהם.
כפי שיפורט בהמשך, במועד ביצוע הביקורת אין לרשות המים כימות ערכם של מאגרי המים .
כאוגר אסטרטגי, דבר שייצור קושי לאמוד את מכלול הנזקים הנגרמים להם בשל הזיהום ובשל .
בתשובת הרשות לטיוטת הדוח ממאי 2021 " היא הבהירה כיעבודת הרשות בהקשר של שימור .
האוגר מונחית על ידי המלצות מקצועיות של השירות ההידרולוג ואגף תכנון, אשר גיבשו את .
הקווים הירוקים לתפעול האוגר.
בשל החשיבות הרבה שניתנת לשימור מקורות המים הטבעיים, .
אלה הם הקווים המנחים את קבלת ההחלטות ולאו דווקא שיקולים כלכליים.
הללו מתבצע האיזון בין מענה לצריכת המים לבין האינטרס ש ל שימור האוגר לטווח רחוק".
הבהירה כי "קיימות שיטות שונות להעריך את שווי האוגר.
כאמור, אין שיטה אחת מקובלת.
השיקולים של שימור האוגר כאוגר אסטרטגי הם שיקולים שתוצאתם המעשית היא, בין השאר, .
ההחלטות על קווי התפעול של כל מקור מים, קווים אלו הם הדרך להבטיח את שימור המקור .
לטווח רחוק, שכן הם מסמנים את הגבולות לניצול שלו וכן מסמנים מתי יש מקום ללחוץ על .
שיקום מקורות מים שנפגעו והזדהמו".
כאמור אין בידי הרשות כימות של ערכם של מאגרי המים כאוגר אסטרטגי.
רשות המים נתונים על עלות השיקום הכוללת של הזיהומים, שכאמור היקפם באקוויפר החוף .
אולם - לשם המחשה - ההערכה היא שעלות שיקומם של .
שלושה אתרים מרכזיים שבהם נתגלה זיהום עקב פעילות ביטחונית, ושהיקף הזיהום בהם הוא .
כמיליארד מ"ק, היא כמיליארד ש"ח לפחות.
על השפעות החקלאות על העלייה בריכוז החנקות ראו בהמשך .
18 זיהום מקורות מים בישראל - מדיניות, אתגרים ופתרונות, אגף איכות המים ברשות המים, מרץ 2017 ; איכות מקורות .
19 התחשיב מבוסס על עלות ממוצעת של 1.
89 ,ש"ח למ"ק כולל תחשיב עלות התפלה והולכה, השפעות סביבתיות .
בגין התפלה ועלות שאיבה (על פי מסמכי רשות המים).
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לצורך גיבושה וקידומה של תו כנית לשיקומם של מי התהום שבהם נתגלה זיהום, מומלץ .
כי רשות המים תאמוד את העלויות לסילוק הזיהומים ו לשיקומם של מקורות המים וכן את .
הנזקים הנגרמים עקב אי סילוק הז יהום והמשך התפשטותו.
החלטה מושכלת על ביצוע השיקום.
פעולות רשות המים והמשרד להגנת .
הסביבה למניעת זיהום .
תפקידה של רשות המים בין היתר הוא לקדם ולהנחות פעולות לשיקום מי תהום שהזדהמו20 .
הרשות פועלת לבלימת התפשטות הזיהום , תוך הנחייה ובקרה של הפעולות לשיקום מקורות .
מים באתרים שבהם קיימת סכנה להתפשטות הזיהום במקורות המים או סכנה לבריאות הציבור .
רשות המים מוסמכת על פי חוק המים, לבצע פעולות שיקום בכל מקום .
שבו המזהם אינו עושה זאת בעצמו או כשהמזהם אינו ידוע או אינו קיים עוד.
שיקום ב-27 אתריםבקירוב מתוך 130 שבהם מי התהום מזוהמים במומסי דלק, ובכמה מפעלים .
בגוש דן וברמת חובב נעשית פעילות לשיקום מי התהום עקב זיהומי תעשייה.
ממסמכי רשות המים עולה כי מניעת המשך ה זיהום של מקורות המים נעשית באמצעות הקמת .
תשתיות לטיפול בחומרים בעלי פוטנציאל זיהום ובאמצעות איתור תורמי זיהום בפועל הממשיכים .
הפעילות נעשית במשולב בין כמה משרדי ממשלה וגורמים נוספים.
רשות המים שותפה במספר רב של פעולות למניעת זיהום הכוללות בין היתר אישור תוכניות אב .
לאתרי סילוק פסולת, סיוע לפיתוח מערכות לניצול הקולחין להשקיית גידולים חקלאיים, פעילות .
ממוקדת נגד צרכני מים המייצרים שפכים, מניעת זיהום באגן היקוות הכנרת ועוד.
בשנים 2020-2010 הוציאהרשות המים קרוב ל -25 מיליון ש"ח להכנת ת וכניות שיקום למי התהום .
ולמחקרי גישוש בתחום זה וכן כ-49 מיליון ש"ח להקמת מערכי ניטור 21, לניטור מי תהום .
ולחקיר ות באתרים שונים.
סכום זה כולל גם עלויות המשמשות להפעלת המעבדה הלאומית .
לניטור מים של רשות המים.
רשות המים מקדמת תוכניות שיקום לטיפול בזיהומי ם הנרחבים של תעש באזור רמת השרון, .
בנוסף תכננה רשות המים להוציא לפועל תוכניות שיקום אזו ריות לשלילת .
באקוויפר החוף פעולות אלה אמורות להביא לידי בלימת המשך ההתפשטות של כתמי .
20 ,אתר רשות המים במרשתת https://www.
il/he/departments/water_authority .
21 על פי דוח הצוות לשיקום האוגר מ -2013 (הערה10 )לעיל, העלויות המשוער ות של פעולות הניטור הן: קדיחת קידוחי .
ניטור באזורי תעשייה באקוויפר החוף - 14 מיליון ש"ח , תגבור מערך ניטור הפן הביני באקוויפר החוף (באמצעות כ- .
50 )קידוחים - 13 מיליון ש"ח, הגברת ה ניטור לאיתור זיהום אנתרופוגני באקוויפר ירת"ן בגבול הקו הירוק - 4 מיליון .
ש"ח, מעקב אחר מגמות המלחה באגן הגליל המערבי - 2.
8 מיליון לש"ח לשנה, וניטור באגם כנרת - 2.
22 הקטנת כמות המלח החודרת לאקוויפר וסילוק מלח מן האקוויפר באמצעות התפלה, למשל מאזורים שבהם רמת .
מליחותם של המים גבוהה במיוחד.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם הזיהום ולמניעתה, אך כפי שיפורט להלן, פעולותיה של הרשות טרם חוללו השינוי הנדרש, .
בייחוד בכל הנוגע לכתמי הזיהום העיקריים באקוויפר החוף שמקורם בפעילות תעש ולזיהום .
הנובע מפעילות חקלאית.
תמונה 5: התפשטות הזיהום במי התהום ומסלולי חשיפתו .
הסדרי חקיקה למניעת זיהומים ולטיפול בהם .
על פי מסמך הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי - OECD - משנת201723 , הטיפול היעיל .
בזיהום נקודתי24 הוא באמצעות חקיקה הנוגעת לתקני שפכים.
זיהומים אלה נתונים לשליטתם .
של הגורמים המזהמים, ולכן קל יחסית לנטר אותם ולאכוף להפסיקם.
להסדרי חקיקה למניעת זיהומים: .
23 OECD Studies on Water, Diffuse Pollution Degraded Waters: Emerging Policy Solutions, 2017, p.
24 זיהום שמקורו במזהם מובחן, שניתן לזהו תו, להבדיל מזיהום שמקורו במספר מזהמים לא ידוע, כמו זיהום הנוצר עקב .
נגר עילי בערים או זיהום הנוצר עקב פעילות חקלאית נרחבת.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 זיהום משפכים .
בעקבות שורה של צעדים שננקטו בישראל בהשקעות בהיקף נרחב בתשתיות וכן שי נויי חקיקה .
ובהם התקנת תקנות בריאות העם (תקני איכות מי קולחין וכללים לטיהור שפכים), התש"ע - .
2010, למעלה מ -85% ,מהשפכים מנוצלים לשימוש חוזר והמטרה היא להגיע לטיפול ב מי .
השפכים שיאפשר לנצלם לשימוש חוזר ללא הגבלה ובלא לסכן את מקורות המים הטבעיים.
נוסף על כך הותקנו תקנות המים )מניעת זיהום מים) (מערכת להולכת שפכים) , התשע"ב-2011 , .
שמטרתן מעבר מתחזוקת שבר (תיקון תקלות חדשות) לתחזוקה מונעת (מניעת תקלות חדשות) .
של מערכת הולכת השפכים בישראל.
חקיקה זו עומדת לכאורה בדרישות ה- OECD ; יישומה תוך אכיפה הדוקה ויצירת הרתעה הוא .
האמצעי היעיל למניעת היווצרותם של זיהומים חדשים, אם כי (כפי שיפורט בהמשך) במקרים .
רבים לא הוחל בסילוקם של זיהומים קיימים ולא נמנע המשך התפשטותם 25.
בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (קווי דלק), התשס"ו-2006 , בכללי המים (טיפול בזיהום מים .
מדלק), התש"ע - 2010 ( ובתקנות המיםמניעת זיהום מים) (תחנות דלק), התשנ"ז -1997 נקבעו .
הוראות שנועדו לצמצם את הסיכון מדליפת דלק וכך למנוע מפגעים ומטרדים לסביבה ולמנוע .
בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (ריסוס בקרבת מקורות מים), התשנ"א-1991 , ובתקנות המים .
(שטיפת מתקני ריסוס), התשנ"א -1991 , נקבעו הוראות למניעת חדירתם של חומרי ריסוס .
בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (מתכות ומזהמים אחרים), התשס"א -2000 , .
נקבעו הוראות שנועדו להגן על מקורות המים מחדירת מתכות ומזהמים אחרים, וזאת באמצעות .
צמצום כמויות השפכים המוזרמים מגורמי זיהום ובאמצעות הגבלת ריכוז המזהמים בהם.
הוראות אלה אמורות למנוע את היווצרות הזיהום, מטילות סנקציה פלילית על גוף שאינו עומד .
בהן, ומאפשרות למי שמינה השר להגנת הסביבה לאכוף את הוראות התקנות ולהורות למזהם .
לפעול למניעת הזיהום, לסילוק הגורם המזהם ולהפסקת הזיהום.
המשרד להגנת הסביבה הקים מערכי אסדרה מקצועיים למניעת זיהום תוך התמקדות באמצעי .
הכלים הייעודיים שנבנו לצורך זה מסייעים למניעת זיהום, ובהם יחידות ניטור, .
25 למשל, לא טופל הזיהום הנובע מפעילות תעש גבעון, תעש מגן ו תעש רמת השרון, אם כי בוצעו מהלכים לקידום .
הטיפול בזיהומים כמו - ביצוע סקרים היסטוריים, חקירות להערכת היקף הזיהום ומאפייניו, הכנת תוכניות שיקום, .
הסדרת מתווים סטטוטוריים ליישום תו כניות השיקום וכתיבת מכרזים בין-לאומיים .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם אכיפה (משטרה ירוקה), לשכה משפטית ומערך אמצעים להגשת תביעות משפטיות נגד מעוולי .
לרשות המים ולמשרד להגנת הסביבה סמכויות נרחבות בכל הנוגע לפעולות שביכולתם .
לנקוט כדי למנוע את היווצרותם של זיהומים במים ממקורות שונים או לאכוף על גורמי .
הזיהום לסלקם - ובכלל זה שימוש בצו לתיקון המעוות - ראו להלן בהמשך הדוח.
המצב שתוארה לעיל עולה כי למרות סמכויות נרחבות אלה, עדיין יש מוקדי זיהום נרחבים .
ששיקומם בפועל טרם החל, מה ש גורם להמשך התפשטותו של הזיהום.
היעדר אסדרה בתחום זיהומי דלק שמקורם בחוות .
הוראת סעיף 20 ד(א) לחוק המים קובעת כי השר להגנת הסביבה, לאחר התייעצות עם מועצת .
הרשות הממשלתית, רשאי להתקין תקנות למניעת זיהום מים ולהגנה על מקורות מים מפני .
נודעת חשיבות רבה לאסדרה רגולטורית של תחום מניעת זיהום מחוות מכלים מכיוון שהמכלים .
יוצרים את עיקר הזיהומים ממתקני דלק 26.
בדוח66א27 ציין מבקר המדינה כי "המשרד להגנ׳׳ס טרם התקין תקנות למניעת זיהום מים מחוות .
מכלי דלק שהטיפול בהן התחיל כבר במא י 2002 .
" עודהמליץ משרד מבקר המדינה באותו .
דוח כי "על המשרד להגנ׳׳ס לפעול נמרצות וללא דיחוי להשלמת התקנתן של תקנות חוות .
מכלים לאחסון דלקים"28 .
למרות החשיבות של חוות מכלי הדלק, ולנוכח פוטנציאל הנזק הרב מהן הכולל זיהומי .
דלקים בדרגות חומרה גבוהות, טרם הושלמה התקנת תקנות הנוגעות למניעת זיהום .
מחוות מכלי דלק וזאת אף שפורסמה טיוטה ב -200429 .
המשרד להגנת הסביבה ציין באוקטובר2020 במסגרת פרסום "דוח הערכת השפעות רגולציה .
בנושא: תנאים נוספים בהיתר רעלים לחוות דלקים", כי האסדרה הקיימת של הפעילות אינה .
אחידה ואינה קוהרנטית, אינה עומדת בשורה אחת עם אסדרה מקבילה בעולם, ואינה מאפשרת .
הבנה מלאה של תמונת המצב של מניעת הסיכונים מחוות דלקים וניהולם.
26 ראה התפלגות נפחי דלק מורחק מתוך סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים2018 , עמוד14.
27 מבקר המדינה, דוח שנתי66( א2015 '), "היבטים במניעת זיהום של מקורות המים", עמ 638.
29 ראו הצעת נוסח תקנות המים (מניעת זיהום מים) (חוות מכלי דלק), התשס"ד-2004 , מיום 16.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מאפשרתלהבין במלואה את תמונת ה מצב של זיהומי קרקע קיימים ואינה מקדמת את הטיפול .
במסגרת הביקורת מסר המשרד להגנת הסביבה כי בהמשך להחלטת ממשלה2118 בנושא .
הפחתת הנטל הרגולטורי משנת 201431 , האגף נמצא בשלבים אחרונים לקראת פרסום תנאים .
רוחביים בהיתרי רעלים לחוות דלקים, וכי לאחר פרסום התנאים הם יעוגנו בתנאי היתר הרעלים .
של חוות הדלקים בארץ (כ-35 חוות דלקים), השייכות לחברות הדלקומספר חברות גדולות .
המשרד להגנת הסביבה מסר במאי 2021 כיאגף קרקעות מזוהמות קידם בשנים .
2019 ו-2020 הוספת תנאים בהיתר רעלים לחוות מכלים, כאשר העבודה כללה מספר פגישות .
עם בעלי העניין, ועם מכון הנפט והתאחדות התעשיינים.
בינואר 2020 המשרד להגנת הסביבה .
פרסם את טיוטת התנאים להיתר רעלים להערות ציבור לחודש ימים באתר האינטרנט של .
המשרד ולאחר מתן מענה ופגישות מקצועיות עם בעלי העניין נשלחה טיוטה שנייה להערותיהם .
כמו כן, באוקטובר 2020 פורסם להערות ציבור מסמך תוספת התנאים בהיתר .
הרעלים באתר החקיקה הממשלתית .
עוד מסר המשרד להגנת הסביבה כי בשנת 2021 בכוונתו להטמיע את התנאים בכלל חוות .
הדלקים בארץ, ובשל הדחיפות של קידום התנאים בחוות המכלים, אין בכוונת המשרד לקדם .
תקנות בנושא וזאת משום שהתנאים הספציפיים הנוגעים ל-35 חוות המכליםהמפורטים בהיתר .
הרעלים נותנים מענה מהיר ומספק.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנת הסביבה להשלים עיגון בתנאי היתר הרעלים .
לצד זאת, מומלץ להשלים בחינה, בהתייעצות עם מועצת רשות המים, .
של אסדרת תקנות בעניין מניעת זיהום מים מחוות מכלי דלק, בדומה לתקנות שגובשו .
בתחום קווי הדלק ותחנות הדלק.
התקנות מאפשרות להקים תשתית למגוון רחב של .
פעולות כלפי גורמים מזהמים, לרבות כלים להתמודד עם גורמים שגרמו לזיהום אך .
30 ,המשרד להגנת הסביבהדוח הערכת השפעות רגולציה בנושא: תנאים נוספים בהיתר רעלים לחוות דלקים, 2020 , .
31 החלטת הממשלה 2118" , הפחתת הנטל הרגולטורי- דיון בהחלטת ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה מס.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם הטיפול בזיהום עקב פעילות חקלאית .
בשונה מזיהום נקודתי שקל יחסית לאתר את מקורו ואף להתחיל לטפל בהשלכותיו, קשה יותר .
לטפל בזיהום שמגיע ממספר רב של מקורות לא מזוהים - כדוגמת הזיהום מפעילות חקלאית - .
ולשם כך נדרשים גיבוש מדיניות וצעדי מניעה וטיפול אחרים ומורכבים יותר.
מיישמות שיטות שונות לטיפול בזיהום הנובע ממקורות שאינם נקודתיים, ובעיקר זיהום הנובע .
פעילות ח קלאית היא ממקורות הזיהום העיקריים למקורות המים הטבעיים.
מדשנים ומחנקות שמקורם בפעילות חקלאית היה הגורם העיקרי לסגירתם של קידוחי מי שתייה .
במדינות החברות ב- OECD מקובל למדוד הן את היקף השימוש בדשנים המכילים זרחן .
וחנקן והן את מאזנם הארצי - משקל התשומות של דשנים33 ליחידת שטח לעומת התפוקות.
יש פער בין כמות החנקן שהגידול המושקה קולט ובין הכמות המיושמת על ידי החקלאי, .
העודפים שנוצרים כתוצאה מפער זה, מחלחלים אל מי התהום ומזהמים אותם.
בשנת 1991 אימצו מדינות ה- OECD תוכנית לצמצום זיהומים מחנקות34 .
נתוני הארגון35 מראים כי .
בשנת 2004 נמצא כי כמחצית ממדינות ה- OECD נקטו לשם כך צעדים שונים שכללו בין היתר .
שינויי אסדרה, הגדרת אזורים רגישים לחנקות וקביעת ערכי סף מרביים של חנקות בהם, מתן .
תמריצים לחקלאים המפחיתים את השימוש באמצעים מזהמים, מיסוי חומרים שהם מקור לזיהום .
וכן קביעת מכסות מרביות לשימוש בחומרים אלה.
בנוסף ננקטו צעדים שונים לשינוי שיטות .
החקלאות - כמו עידוד מעבר לחקלאות אורגנית, הפחתת השימוש בדשנים מעל אזורים רגישים .
מבחינה הי דרולוגית, מדידות סדירות של החנקות מתחת לשדות, עידוד חקלאים לשימוש .
בשיטות דישון יעילות, עידוד חקלאים לשתילת כיסוי צמחי בחורף שיצרוך את החנקות בקרקע .
וימנע את שטיפתן עם הגשמים ועוד.
פעולות אלה מפחיתות את הזיהום שהחקלאות גורמת .
למקורות המים עקב שימוש בחומרי הדברה ובדשנים.
חלקן הגדול של מדינות אלה אכן הצליחו .
להביא לידי יציבות של כמות החנקות במקורות המים שלהן ואף להפחתת ריכוזיהן.
32 OECD Studies on Water, Diffuse Pollution Degraded Waters: Emerging Policy Soluti ons, 2017, p.
33 דשנים- בעיקר חנקן וזרחן.
34 The Council Directive 91/676/EEC Concerning the Protection of Waters against Pollution Caused by Nitrates from .
Agricultural Sources (the Nitrates Directive), 11.
35 Kevin Parris, "Impact of Agriculture on Water Pollution in OECD Countries: Recent Trends and Future Prospects", .
International Journal of Water Resources Development, 27/1 (2011) , pp.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים7 להלן מציג את נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על מאזן החנקות במדינות ה- .
תרשים 7: מאזן החנקן בקרקע במדינות נבחרות , 2016 .
המקור: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
מנתוני הלמ"ס עולה כי בשנת 2016 , הייתה כמות החנקן הממוצעת להקטר (יחידת שטח .
השווה לעשרה דונמים) בישראל גבוהה ביחס למרבית מדינות ה- OECD .
מבקר המדינה ציין בעבר36 כי ישראל אינה מתקדמת כיתר מדינות ה- OECD בכל הנוגע לפעולות .
הננקטות לצמצום הנזקים למי התהום עקב שימוש בחומרי הדברה, דישון ופסולת בעלי חיים.
מנתוני רשות המים עולה כי בין השנים 2015-2000 נרשמה מגמת עלייה בריכוזי החנקות .
באקוויפר החוף, וכאמור ריכוז החנקות בו עולה בכ -0.
מ"ג לליטר בממוצע לשנה .
36 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2011 '), הפרק על הגנת הסביבה במרחב החקלאי, עמ474 ,478 ,510 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תרשים 8: )ריכוז החנקה באקוויפר החוף (מ"ג לליטר .
המקור: נתוני רשות המים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים בתרשים 8 עולה כי באקוויפר החוף בישראל המגמה הינה מגמה של עליה בריכוז .
ממחקר שנעשה באוניברסיטה העברית37 עולה כי הגידולים אינם קולטים חלק ניכר מהדשן .
המשמש לחקלאות, ועודפים הנעים בשיעור של 55% - 80% ממנו (על פי סוג הגידול) מחלחלים .
המשך הדישון כפי שהוא מתבצע היום יביא לידי עליית הריכוזים של החנקות .
ולהמשך הפגיעה במי התהום בארבעים השנים הקרובות.
הפחתה ל-75% מכמות הדישון תביא .
לידי בלימת העלייה בריכוזים ותייצבם, והפחתה ב -50% תביא לידי שיפור המצב הקיים ולירידה .
של הריכוזים אל מתחת לתקן.
בביקורת נמצא כי הגם שריכוז ההחנקה בישראל באקוויפר החוף הינו במגמת עליה .
וישראל ממוקמת במקום גבוה בכמות החנקן הממוצעת לשטח ביחס למדינות ה- OECD , .
הגורמים הרלוונטיים - משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים - טרם .
גיבשו תוכנית להפחתת השימוש בחנקות ולייעולו .
אי נקיטת פעולות עלולה להוביל .
להמשך התפשטות המזהמים ולסגירתן של בארות מים נוספות.
37 ,יהודה לוי תצפיות ומודלים של שטפי חנקה למי תהום משימושי קרקע שונים: מהשדות עד לבארות השואבות .
מהאקווה, עבודת גמר לתואר מוסמך בהידרולוגיה ומשאבי מים.
האוניברסיטה העברית בירושלים, 2015.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים, למשרד החקלאות ולמשרד להגנת הסביבה .
לקדם גיבוש ויישום של תוכנית לייעול השימוש בדשנים ולהפחתתו, בשים לב לפעולות .
שנקטו מדינות ה- OECD בתחום ולהשפעה האפשרית על היקף הפעילות החקלאית ולגבש .
זאת כדי לצמצם את פגיעה החנקות במי התהום.
במהלך הביקורת עדכנה רשות המים את משרד מבקר המדינה כי ביוזמת המשרד להגנת .
הסביבה מאוגוסט 2020 הוקם צוות בין -משרדי להגבלת תשומות החנקן בחקלאות.
המשרד להגנת הסביבה לרשות המים בנושא (מאוגוסט 2020 " :) נאמרהמשרד להגנת הסביבה .
מעוניין לקדם רגולציה להפחתת תשומות החנקן במגזר החקלאי לשם הגנה על מקורות המים .
לצורך כך, בכוונתנו להקים בימים אלה ועדה מקצועית בינמשרדית שתבחן .
את כלל ההיבטים וכיווני הפעולה האפשריים לקידום הנושא, לרבות הצעת קריטריונים מקצועיים .
שיהוו את הבסיס לחקיקה מתקדמת בתחום ויבטיחו את מניעת זיהום מקורות המים כתוצאה .
מפעילות הדישון החקלאי.
בוועדה יהיו שותפים משרדי הממשלה הרלוונטיים וכן נציגים משאר .
הגופים הפועלים בתחום לרבות אקדמיה והחברה האזרחית".
עוד מסרה רשות המים כי הצוות .
נפגש לראשונה בדצמבר 2020 והתכנס לפגישה נוספת בפברואר2021.
בתשובת המשרד להגנת הסביבה ממאי 2021 לטיוטת הדוח הוא עדכן כי " הועדה פועלת .
בראשות המשרד להגנת הסביבה ובשיתוף משרד החקלאות, משרד הבריאות, רשות המים .
וגופים נוספים, ומתכנסת אחת לחודש".
עוד עדכן כי "עיקרי הדירקטיבה האירופית הוצגו בפני .
כיום הועדה נמצאת בשלבים ראשוניים של גיבוש מסמך מדיניות שמטרתו ייעול .
והפחתת השימוש בחנקות במדינת ישראל".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את תוכנית המשרד להגנת הסביבה ורשות המים .
בנושא, וממליץ בפניהם להשלים גיבוש תכנית להפחתת תשומות החנקן במגזר החקלאי, .
לאחר בחינת הפעולות שנקטו מדינות האיחוד האירופי בנושא, במסגרת עבודת הוועדה .
בינמשרדית ולפעול ליישומה.
ניטור ומיפוי הזיהומים במקורות המים .
כדי לאמוד במהימנות את מצב מקורות המים, על רשות המים לנטר את מקורות המים הטבעיים .
לצורך זה הקימה רשות המים מערך ניטור, אשר מטרתו איתור מקדים .
והערכת היקפי זיהום במקורות המים לשם תכנון פעולות למניעת הזיהום וליווי פעולות השיקום.
מערך הניטור כולל: ניטור מי תהום באזורי תעשייה, בעיקר באקוויפר החוף; ניטור מי התהום .
במתקני דלק ותעשייה השוכנים במרחק של 300 מטר לכל היותר מקידוחי הפקת מים ובשל כך .
עלולים לזהם את המים המופקים; בדיקות לאיתור מזהמים ספציפיים בקידוחי הפקה הקרובים .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם לאתרים שבהם יש זיהום; ביצוע קידוחי ניטור באתרים שבהם יש חשד לזיהום מי התהום; קבלת .
דיווחים עיתיים מקידוחי ניטור באתרים מזוהמים לאורך זמן; בקרת תוצאות הניטור.
על פי פרסום של רשות המים משנת 2020 , הפעולות הללו נעשות באמצעות למעלה מ- 1,800 .
קידוחי ניטור ייעודיים, מהם 1,100 ,קידוחי ניטור דלק700 קידוחי ניטור תעשייה ו-60 קידוחיניטור .
רובם המכריע של קידוחי הניטור נעשים בידי גורמים פרטיים שהם בעלי האתר .
והקמת הקידוח נעשית על פי דרישת רשות המים.
נוסף על אתרים אלה מנטרת רשות המים .
אזורי תעשייה בעלי פוטנציאל גבוה לזיהום, כפי שיפורט להלן .
תמונה 6: קידוח ניטור .
38 קידוח ניטור ייעודי הוא קידוח שנועד לנטר זיהומים במי התהום באותו מקום.
קידוח הפקה הוא קידוח לשם הפקת .
אתר ניטור מכיל לעיתים כמה קידוחי ניטור ייעודיים כדי לאמוד את איכות המים באותו המקום באופן .
מהימן, למשל כמה קידוחי ניטור היקפיים סביב מתקן דלק שהוא אתר הניטור.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים9: המספר המצטבר של האתרים והאתרים החדשים שבהם החל .
ניטור בשנים 1999 - 202039 .
בשנת 2018 התווספו23 אתרי ניטור וחקירה חדשים, בהם22 מתקני דלק ואתר תעשייתי אחד .
(אזור תעשייה בר לב); בשנת 2019 התווספו23 אתריםחדשים , בהם 16 מתקני דלק ושבעה .
אתרים תעשייתיים, ובשנת 2020 התווספושלושה אתרי ניטור (נכון ל- 11.
2020 , על פי דיווח רשות המים למשרד מבקר המדינה מיום 12.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תרשים 10: חומרת הזיהום העדכנית בכלל אתרי הניטור 41 .
* עדשת דלק היא ריכוז של כתמי דלק הצפים מעל מי תהום.
מהתרשים עולה כי במועד סיום הביקורת 72% מאתרי הניטור מזוהמים ברמות זיהום .
שונות, 25% מהםנקיים, ובכ-3% ( מהם לא ידועה רמת הזיהוםואם אכן יש בהם זיהום).
יש לציין כי תמונה זו משקפת את מצב האתרים לאחר פעולות הטיפול והשיקום שנעשו בחלקם .
רשות המים מחלקת את הטיפול באתרים לתשעה שלבים כמפורט בתרשים 11 , .
ואפשר לסווגם על פי שלוש קטגוריות: ( 1 ) אתרים שבהם אין צורך לפעול; (2 ) אתריםשבהם .
מתבצעות פעולות טרום שיקום; (3 ) אתריםשבהם בוצע או מבוצע שיקום.
יחד מסווגים בסך הכול עשרה שלבים של טיפול.
41 408 אתרי הניטור (הנתון תקף ליום 11.
מדובר על407 אתרי הניטור המופיעים בתרשים9 בתוספת אתר .
רשות המים מסווגת אתחומרת הזיהום הנגלית מניטור כלל האתרים הנ"ל על פי מפתח זה: נקי, קל - ריכוזים נמוכים .
מהריכוז המותר בתקן מי השתייה או מערך מטרה לשיקום ( לאתרים שבהם כבר נקבעו ערכי מטרה); בינוני - ריכוז .
מזהמים עד פי 100 מהריכוז המותר בתקן מיה שתייה; חמור - ריכוז מזהמים מפי 100 ועד פי 1,000 מהריכוז המותר .
בתקן מי השתייה ; חמור מאוד - ריכוז מזהמים גבוה מפי 1,000 מהריכוז המותר בתקן מיהשתייה .
במסגרת הביקורת מסרה רשות המים בנובמבר 2020 כי סיווג זה הוא ראשוני ומבוסס כאמור על החריגה בריכוז .
המזהמים השונים מהריכוז המותר בתקן למי השתייה.
סיווג זה אינו מביא בחשבון פרמטרים מרכזיים כגון רגישות .
הידרולוגית, קרבה לקידוחי הפקה, מספר המזהמים באתר, ה סיכון לבריאות הציבור, הש פעות אקולוגיות ועוד.
פרמטרים אלה ואחרים נכללים במנגנון התעדוף אשר יושלם לאחר השלמת עדכון הנתונים במערכת המידע של .
עם השלמתו תעודכן בהתאם גם חומרת הזיהום בכל אתר.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים11: התפלגות שלב הטיפול העדכני בכלל אתרי הניטור42 .
המקור: דיווחי רשות המים בעיבוד משרד מבקרהמדינה.
הסבר להגדרות התרשים על פי מונחי רשות המים: .
אתרים שבהם אין צורך בפעולות נוספות .
אין צורך בפעולות נוספות: כאשר לאחר שלב חקירה ראשוני נקבע כי אין צורך בפעולות .
נוספות לרבות היעדר הצורך בניטור.
אין צורך בפעולות נוספות לאחר ניטור: כאשר הושלמופעולות הניטור ונקבע כי אין .
אתרים שבהם מתבצעות פעולות טרום שיקום .
הערכת היקףהזיהום: שלב החקיר ה הראשוני (באמצעות סקר היסטורי או סקר קרקע, .
42 כלל אתרי הניטור בתחום זיהומי תעשייה, דלקים ופסולת.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם 4.
ניטור לצורך התרעה: הצורך בהתרעה ראשונית על זיהום בשל קרבה לאוכלוסייה או .
לקידוחי מים (שכיח בדרך כלל בזיהומי דלק).
סיום חקירה והמשך ניטור: שלב מתמשך שבמהלכו יוחלט אם יש צורך בפעולות שיקום .
בדרך כלל זהו שלב טרום שיקום.
,היערכות לשיקום: השלב האחרון לפני השיקום ולפיו מכינים ת וכנית שיקום, מכרז .
להתקשרות בנושא וכיו"ב.
השלבים הבאים מעידים על שיקום בעבר או על שיקום נוכחי: .
)שאיבת עדשת דלק (שיקום עדשת דלק .
סיום שיקום והמשך ניטור .
מהתרשים עולה כי ב-98 (24%) מתוך408 מאתרי הניטור בוצעו או מתבצעות פעולות .
שיקום ורק ב-12 (3%) אתריםהסתיימו פעולות השיקום.
ב-48 (12%) מהאתרים נוכחה .
רשות המים לדעת כי לא נמצא זיהום המצריך פעולות נוספות.
יתר 262 אתרי הניטור- .
64% מכלל האתרים המנוטרים - יש בהם כדי להעיד על זיהום קיים או על חשד לזיהום 43 .
ניטור אקוויפר ירת"ן וביתר האקוויפרים לעומת .
הניטור באקוויפר החוף .
על פי החלטת ממשלה 2348 ובהתאם לתוכנית האב, עלרשות המים לשמור על מקורות המים .
הטבעיים ולשקמם כערך אסטרטגי.
לצורך כך, וכדי לאמוד במהימנות את מצבם של מקורות .
המים הטבעיים של ישראל, על רשות המים לנטר את כלל מקורות המים.
האקוויפרים הראשיים חיוני להבנת מגמות רב-שנתיות של שינויים באיכות המים ולבחינה שוטפת .
של היקפי הזיהומים הקיימים וקצב התפשטותם.
לפיכך יש להקפיד על מערך ניטור בכל .
משרד מבקר המדינה ציין בדוחות קודמים כי ״ממסמכי הנציבות (כיום הרשות) ממאי 2005 עולה .
כי טרם הושלם מערך הניטור בחלקו המערבי של אקוויפר ירת״ן וכי יש להרחיב את המערך .
43 12 האתרים (3% ) בהם הסתיימופעולות השיקום הינם מתוך אותם 98 אתרים בהם בוצעו או מתבצעות פעולות .
לכן לאחר שנמנו 98 (24%) אתרים אלהבתוספת 48 (12 % ) האתרים בהם נוכחה הרשות כי לא נמצא .
זיהום המצריך פעולות נוספות- נותרו 64% )אתרי ניטור.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הזה״44.
בדו"ח אחר של משרד מבקר המדינה שפורסם ב-201545 " צוין כיליקוי זה טרם תוקן " וכי .
"על רשות המים להשלים את מערך הניטור הכולל של מקורות המים בהקדם האפשרי, כדי .
לקבל תמונת מצב מהימנה על מצבם, וכדי למנוע זיהום של מקורות המים הטבעיים.
דרוש גם כדי לשקם את מקורות המים שניזוקו".
יש לציין כי במסמך המלצות הפורום לשיקום האוגר שהקימה רשות המים לנושא שיקום וניהול .
האוגרים, הפורום ממקד את עיקר ההכוונה לפעילות ניטור סביב אקוויפר החוף וממליץ להפנות .
לאקוויפר זה את עיקר תקציבי הניטור הייעודיים (כ -74% .
)מהתקציב המומלץ לפעולות ניטור .
בשנת 2013 הצביעה רשות המים על הצורך בניטור מוגבר של ריכוז החנקות בקידוחים שבקרבת .
הקו הירוק לצורך מעקב אחר התקדמות הזיהום שמקורו בשטחי הרשות הפלסטינית 46.
רקע העובדה כי ישנם אזורים באקוויפר ירת"ן בהם ניתן לזהות עלייה ניכרת בריכוזי החנקות, .
כאשר אזורים אלה ממוקמים באזורי יו"ש, ועליית הריכוזים בהם מוסברת על ידי פעילות .
אנתרופוגנית47 בשטחי הרשות הפלסטינאית.
לכן המליץ הצוות לשיקום האוגר שמינתה רשות .
המים להגביר את הניטור בקידוחים בקרבת הקו הירוק באמצעות הגברת תדירות הדיגום 48.
בנוסף קבעה רשות המים גם בשנת2018 כיקיימת סכנה של זליגת מי תהום מזוהמים באזורי .
יו"ש (קלקיליה, טול כרם וחברון) אל עבר שדות השאיבה בשטח ישראל 49 , וכידיגום מי תהום .
ביו"ש גילה ריכוזי חנקה גבוהים בקידוחים פלסטיניים רבים (באזורי קלקיליה, טול כרם וחברון) .
הנמצאים במעלה הזרימה ביחס לקידוחים הישראליים50 .
חשיבות ניטור ירת"ן מקבלת משנה תוקףלאחר שרשות המים מצאה בשנת 2018 כי נפח האוגר .