HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, דיווחים אלה של היו"ר לקו באי -דיוקים מהותיים: הסכום שההתאחדות האירופית העניקה להתאחדות בישראל היה כ-3.
5 מיליון ש"ח בלבד; ההתאחדות לא היי תה שותפה לבחירת הרשויות המקומיות שבהן יוקמו המתקנים, שכן לא הוקמה ועדה משותפת לה ולמועצה למטרה זו, והמתקנים הוקמו על פי אמות מידה שקבעה המועצה בלבד; מספר המתקנים בפרויקט הושפע מהפרמטרים האלה: אמות מידה שקבעה כאמור המועצה, היענות הרשויות המקומיות להצעה להקים מגרש בתחומן והסכמתן להקצות לכך מקום ולשאת בהוצאות הנדרשות להכשרת השטח.
חתימה על הסכם עם ההתאחדות האירופית גוף ציבורי יכול לקבל עליו התחייבות כספית רק לאחר שהובטחו המקורות התקציביים לכך.
על כן היה על ההתאחדות לחתום על הסכם עם ההתאחדות האירופית שיבטיח לה את המענק לפני פנייתה למועצה לשם הרחבת הפרויקט.
משרד מבקר המדינה העלה כי רק באוקטובר 2006 , כשנה וחצי לאחר קיומה של הפגישה שבה התחייבה ההתאחדות לפני המועצה להשקיע בפרויקט 5 מיליון ש"ח וכשנה וחודש לאחר חתימת הסכם בין המועצה למשכ"ל לשם ביצוע הפרויקט, חתמה ההת אחדות על הסכם עם ההתאחדות האירופית בעניין הקמת המגרשים במסגרת הפרויקט וקבלת המענק בסך מיליון פר"ש.
על פי ההסכם, ההתאחדות התחייבה להקים 105 מתקנים רב-תכליתיים עד דצמבר 2007 בלא כל סייג, אף שבהסכמים של המועצה עם המשכ"ל ובהסכמים של המשכ"ל עם חברה א' שניהלה את הפרויקט לא מצוינים מספר המתקנים שיוקמו בפרויקט ומועד סיום הקמתם.
זאת ועוד, לנוכח קצב ההתקדמות של הפרויקט, יכלה ההתאחדות לדעת במועד החתימה שלא תוכל לקיים את התחייבותה.
ההתאחדות כתבה בנובמבר 2007 ההתאחדות[ למשרד מבקר המדינה כי "מבחינתה של הענקת ה]האירופיתסך של מיליון פרנקים שוויצרים מותנית הייתה בהקמת 40 מגרשי מיני- פיץ'.
ציון מספר המגרשים בהסכם (105 ,) נעשה בהתייחס להערכה שהייתה קיימת, אותה עת בדבר מספר משוער של המגרשים המתוכננים לקום, אך בשום מקרה אין מדובר בהתחייבות להקמת ]ההתאחדות האירופית [ ההתאחדות כלפי 105 מגרשים כתנאי לקבלת המענק בסך להקמתם.
מדובר ]ההתאחדות האירופית[ מיליון פרנקים שווצריים ואין מדובר בדרישה של להתאחדויות לנסות ולהרחיב את הפרויקט מעבר ל]ההתאחדות האירופית[ היה בהמלצה של- 40 מגרשים".
בנובמבר 2007 העביר מנכ"ל ההתאחדות למשרד מבקר המדינה מכת ב של ההתאחדות האירופית מאותו החודש, שבו היא אישרה, לבקשת ההתאחדות, כי התאחדות החברה בהתאחדות האירופית יכולה לקבל מענק של מיליון פר"ש בתנאי שהקימה לפחות 40 .
מתקנים לדעת משרד מבקר המדינה, התחלת ביצוע הפרויקט על ידי ההתאחדות ומתן התחייבות כספית למועצה לפני חתימת ההסכם עם ההתאחדות האירופית, המבטיח קבלת חלק מהסכום שההתאחדות התחייבה להקצות לפרויקט, אינם עולים בקנה אחד עם חובתה להימנע מהתחייבויות שאין להן מקור תקציבי.
משרד מבקר המדינה העלה שהמוסדות המנהלים של ההתאחדות - המזכירות וההנהלה - כלל לא שותפו בקבלת ההחלטות בעניין יזמת ההתאחדות לביצוע הפרויקט, ולמעשה הם לא קיבלו החלטה כלשהי בעניין זה, אלא רק קיבלו דיווח בדיעבד לגבי הפעולות שבוצעו.
יו"ר ההתאחדות פנה על דעתו למועצה בבקשה להרחיב את הפרויקט והתחייב שההתאחדות תשתתף במימונו, אף שלא התקיים דיון בנושא במוסדות ההתאחדות והם לא אישרו זאת.
רבים מהדיווחים שמסר יו"ר ההתאחדות למזכירות ההתאחדות ולהנהלתה בעניין הפרויקט לא היו מדויקים, וחלקם אף היו לא נכונים.
למעשה, ההתאחדות, שהייתה נציגתה של ההתאחדות האירופית בארץ לשם ביצוע הפרויקט ושיתפה בו את המועצה כדי להרחיבו, לא הייתה מעורבת דייה בהחלטות הקשורות בו, והמידע שהגיע אל מוסדותיה לגבי אופן ביצועו היה דל ולקה באי-דיוקים מהותיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את התנהלות יו"ר ההתאחדות בכל הקשור לפרויקט, ועל מוסדות ההתאחדות להפיק בהקדם את הלקחים מהתנהלותה הלקויה של ההתאחדות בעניין הפרויקט, כדי למנוע את הישנות התקלות בפרויקטים אחרים.
החלטות המועצה ופעולותיה .
החוק להסדר ההימורים בספורט, התשכ"ז- 1967 (להלן- החוק), קובע שתקום מועצה להסדר ההימורים בספורט, והיא תהיה מוסמכת לארגן ולקיים הימורים על תוצאות של משחקים ותחרויות בתחום הספורט.
בסעיף 9 לחוק נקבע כי "(א) הסכום שייוותר בידי המועצה להסדר ההימורים בספורט מההימורים, לאחר ניכוי התשלומים לזוכים והוצאות המועצה, ישמש לקידומם ולפיתוחם של תרבות הגוף, החינוך הגופני והספורט בישראל".
כן נקבע בחוק כי " מיתרת ההכנסות המיועדות לחלו קה, לפי סעיף קטן (א), תקצה המועצה מדי שנה .
סכום שתקבע לחלוקה בתמיכה בתשתיות יסוד בספורט ובמטרות נוספות".
לשם קבלת החלטות לגבי תמיכה בתשתיות יסוד בספורט (מתקני ספורט) נעזרת המועצה בוועדת קרן המתקנים (להלן - הוועדה).
בוועדה חברים חברי מליאת המועצה, מנכ"ל המועצה או ממלא מקומו, סמנכ"ל הכספים של המועצה וחשב הקרן.
לפי נוהלי המועצה, הנהלת קרן המתקנים13 עוסקת בקבלת בקשות להקצבות מהקרן ובמיונן, וממליצה לוועדה על אופן חלוקת ההקצבות למבקשים.
החלטות הוועדה מובאות לאישור מליאת המועצה14 .
13 בהנהלת קרן המתקנים חברים יו"ר ועדת קרן המתקנים, מנכ"ל המועצה או ממלא מקומו, מנהל הקרן, רכז הקרן וחשב הקרן.
14 :בעניין זה ראו גם את דוחות הביקורת האלהדוח מבקר המדינה על המועצה להסדר הימורים בספורט, מאי 2001 ;)(דוחות איגודים דוחות על הביקורת באיגודים ובמוס דות להשכלה גבוהה, קבלת החלטות בדבר פרויקט העשור, יוני 2004 ; דוח שנתי של מבקר המדינה57 ב ( 2006 .
) בעניין הוועד האולימפי בישראל המועצה להסדר ההימורים בספורט 1277 .
נוהל הוועדה על פי נוהל "הגשת בקשה למתן הקצבה בקרן המתקנים" (להלן - הנוהל) מינואר 200315 , שהיה בתוקף בעת שהמועצה קיבלה החלטות בעניין הפרויקט, תקציבה של קרן המתקנים נקבע במסגרת תקציבה הכולל של המועצה לפי תחזית הרווח לאותה שנת כספים, והגופים הזכאים לקבל הקצבה מהקרן הם תאגיד המנהל מתקן ספו רט אולימפי, רשות מקומית (או חברה בשליטתה), מרכז ספורט לאומי, אגודות ספורט, התאחדויות ספורט, מרכזי ספורט לאומיים וגופים נוספים שקובעת מליאת המועצה.
הנוהל קבע, בין היתר, את אופן הגשת הבקשות למתן הקצבות לסוגי מתקנים שונים, את המסמכים שיש לצרף אליהן ואת התנאים לקבלת הכספים.
מהאמור לעיל עולה כי הנוהל עסק אך ורק בבקשות להקצבה המוגשות למועצה ולא ביזמות של המועצה להקים מתקנים ברשויות המקומיות לפי אמות מידה שהיא עצמה קבעה.
מנהל הקרן הסביר למשרד מבקר המדינה ביולי 2007 כי מכיוון שתקציב המועצה לפרויקט מקורו ב"כסף ממוחז ר" (דהיינו, הקצבות מקרן המתקנים שלא נוצלו) ומכיוון שהמועצה היא זו שיזמה וקידמה, כאמור, את הפרויקט, הוא לא התחרה בבקשות תמיכה אחרות שהוגשו לקרן המתקנים לאישור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לקבוע נהלים לגבי תהליך קבלת ההחלטות בעניין הקצבותיה לפרויקטים שה יא יוזמת, משווקת ומבצעת בעצמה (דוגמת פרויקט הקמת המתקנים), וכן לקבוע מול אילו חלופות ייבחנו הקצבות אלו ואת אופן השימוש בכספי הקרן שלא נוצלו לפרויקטים כאלה.
קבלת החלטות בעניין הפרויקט בוועדה 1.
עיקר הדיון על הפרויקט המוצע ובחינתו מול חלופות של פרויקטים א פשריים אחרים אמורים להיעשות בוועדת קרן המתקנים של המועצה.
בפברואר 2005 התקיימה ישיבה של הנהלת קרן המתקנים ונכחו בה מנכ"ל המועצה, ראש המטה שלה, חשב המועצה, מנהל קרן בגלל פרויקטים [ המתקנים ורכזת הקרן.
בישיבה זו הוחלט כי "על בסיס ביטולי ההקצאות ]שבוטלו- יופרשו כ-20 מיליון ש"ח להקמת100 .
]מתקנים[ עלות ההקמה : ]של כל מתקן[ כ- 200,000 .
הרשות תשא בעלות הכנת התשתית למגרש חלוקת המגרשים תעשה לאחר מיפוי אשכולות הלמ"ס16 1 עד617 " (ההדגשות במקור).
עוד הוחלט בישיבה כי המועצה תממן את מלוא העלויות של הקמת המתקנים, וכי להתכנסות הבאה של הוועדה יוכן דוח שבו יפורטו מספר הרשויות המקומיות בכל אשכול למ"ס, שיעורי המיעוטים והיהודים בכל רשות מקומית ומי מהרשויות המקומיות שברשימה קיבלה בעבר מהמועצה סיוע להקמת מגרש משולב (מתקן ספורט רב -תכליתי מסוג אחר).
המועצה כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי הנתונים שהוצגו בישיבה לגבי עלות ההקמה של המגרשים התבססו על דיונים שערכה באותה עת עם ההתאחדות ובהם נבחנו, בין היתר, טיב המתקן, עלות הקמתו ועלות תחזוקתו.
15 מינואר 2006 יש לקרן המתקנים נוהל חדש, הדומה בעיקרו לנוהל מ- 2003.
16 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מדרגת את הרשויות המקומיות לפי הרמה החברתית-כלכלית של אוכלוסיית התושבים בהן: 10 היא הרמה הגבוהה ביותר ו-1 .
היא הרמה הנמוכה ביותר 17 אחר כך החליטה ועדת קרן המתקנים כי הרשויות המקומיות שבאשכולות למ"ס1-7 יהיו זכאיות להיכלל בפרויקט (ראו בעניין זה בהמשך).
כאמור, תהליך תקין של קבלת החלטות מחייב בחינת כמה חלופות והתחשבות ביתרונות ובחסרונות של כל חלופה.
משרד מבקר המדינה העלה כי בעת שהתקבלה ההחלטה האמורה בעניין השתתפות המועצה במימון הפרויקט לא הוצגו להנהלת קרן המתקנים חלופות כלשהן לשימוש בעודפי הקרן.
בפרוטוקול הישיבה גם לא צוין מדוע יש צורך דווקא בכמות המתקנים שצוינה ובסכום שצוין.
המועצה כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי "פנייתה של ההתאחדות לכדורגל למועצה בעניין זה באה בעקבות התנאי שהציבה ההתאחדות האירופית למתן המענק, ולפיו על מנת לקבלו היה על ההתאחדות לכדורגל.
להקים לפחות 40 מגרשים.
פנייתה של ההתאחדות לכדורגל נתפשה בעיני המועצה כהזדמנות נדירה שנקרתה לפניה להגדיל את התמיכה בספורט הקהילתי".
המועצה ציינה כי הפרויקט הוצע לה זמן קצר לאחר שגיבשה המלצות בדבר הגדלת תמיכתה בספורט הקהילתי ובבני נוער והחליטה לתמוך באופן דיפרנציאלי ברשויות המקומיות, וכי היא קיימה ישיבות רבות עם ההתאחדות לגבי הפרויקט ובהן נקבעו קריטריונים לבחירת הרשויות המקומיות שישותפו בו.
היא הוסיפה כי "קריטריונים אלו נקבעו בשים לב לעקרונות אותם אמצה המועצה לעניין זה, היינו, תמיכה ברשויות החלשות יותר מבחינה סוציו-אקונומית תוך מיכסום מספר המשתמשים הפוטנציאלי במתקן ושמירה על מדיניות הפיזור הגיאוגרפי של המתקנים".
מאחר שיש שונות רבה בצורך במגרשים של הרשויות המקומיות באשכולות שנבחרו לפרויקט וביכולתן הכלכלית, היה אפשר לצפות שהמועצה תבחן אפשרויות לסיוע דיפרנציאלי לרשויות המקומיות לפי יכולתן הכלכלי ת והצורך שלהן במגרשים, למשל: לסייע יותר למי שאמצעיו פחותים ולסייע פחות למי שאמצעיו רבים יותר, כדי לאפשר ליותר רשויות להקים מתקנים אלו בתחומן; לאשר הקמה של יותר ממתקן אחד ברשויות מקומיות שיש בהן תושבים רבים או שמגרשים כאלה חיוניים יותר בתחומן; ולממן גם את עלות הכנת התשתית להקמת המתקן ואת תחזוקתו היכן שהדבר נחוץ.
מהפרוטוקולים של ישיבות הנהלת קרן המתקנים עולה כי היא לא בחנה אפשרויות של סיוע דיפרנציאלי לרשויות המקומיות שהשתתפו בפרויקט.
בדיון שקיימה הנהלת קרן המתקנים במרס 2005 סוכמו אמות המידה לבחירת הרשויות המקומיות הזכאיות להקצבה להקמת מתקן בתחומן18 .
עוד החליטה הנהלת הקרן כי גודלם של כל המתקנים שיוקמו במסגרת הפרויקט יהיה בינוני ועלות כל מתקן תהיה כ- 140,000 .
במרס 2005 הוצגה לוועדה מצגת שהכינה הנהלת הקרן בעניין הפרויקט.
במצגת תוארו מטרות הפרויקט: בניית תשתית לפעילות ספורטיבית-קהילתית; יצירת גירוי לעסוק בספורט; סיוע לפעילות קהילתית-עממית של האוכלוסייה על כל גווניה.
במצגת הודגש כי "זהו הפרויקט דהיינו, ללא השתתפות כספית של הגוף [ הלאומי הראשון שהמועצה יוזמת ומממנת באופן מלא המבקש את הפרויקט בעלות ההקמה19 .
"] משרד מבקר המדינה מציין כי במצגת האמורה נכללו לפחות שתי עובדות שאינן מדויקות: .
18 בעניין אמות המידה לבחירת הרשויות המקומיות הזכאיות להקמת מגרש בתחומן ראו להלן עמ' 1281.
מלבד הכשרת הקרקע להקמת המתקן המועצה להסדר ההימורים בספורט 1279 .
)(א במצגת צוין כי "המועצה להסדר ההימורים בספורט בשיתוף עם ההתאחדות לכדורגל ו - UEFA ובחסותו של משרד החינוך, התרבות והספורט יזמה פרויקט ייחודי להקמת מגרשי 'מיני-פיץ' למשחקי כדור ברשויות המקומיות".
כאמור, היזמה לפרויקט ה ייתה של ההתאחדות האירופית וההתאחדות לכדורגל בישראל ולא של המועצה, ומבדיקה של משרד מבקר המדינה עולה כי משרד החינוך, התרבות והספורט או משרד המדע, התרבות והספורט לא נתנו כל חסות לפרויקט20 .
מנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט כתב למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי המשרד לא נתן את חסותו לפרויקט, אך הנחה את מפקחי מינהל הספורט לעודד את היישובים להגיש בקשות להיכלל בפרויקט.
(ב) במצגת צוין כי "ההתאחדות לכדורגל וההתאחדות האירופית הקצו לפרויקט כ-5 מיליון ש"ח".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההתאחדות האירופית הקצתה לפרויקט, כאמור, מיליון פר"ש שהם כ -3.
5 מיליון ש"ח, וכי עד מועד הצגת המצגת לא העבירה ההתאחדות לכדורגל למועצה התחייבות בכתב לגבי הסכום שהיא תקצה לפרויקט.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד זה היא גם לא הקצתה בתקציבה סכומים לפרויקט.
בדיון שקיימה הנהלת קרן המתקנים במר ס 2005 הודיע מנכ"ל המועצה כי המשכ"ל תשווק את הפרויקט לרשויות המקומיות ותהיה אחראית לניהולו.
חברי הוועדה אישרו את תכנית קרן המתקנים לשנים 2006 -2007 ובכלל זה את השתתפות המועצה במימון הפרויקט ואת אמות המידה שנקבעו להקצאת המתקנים במסגרתו לרשויות המקומיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמועצה אינה נוהגת ליזום פרויקטים ולהיות מעורבת בהקמתם ומאחר שלהחלטה על אופן ניהול הפרויקט ולבחירת המשכ"ל לשם ניהול הפרויקט יש השפעה ניכרת על עלותו, היה על הוועדה לקיים דיון בעניינים אלו ובמתחייב מהם.
נוסף על כך, היה על המנכ"ל להציג בדיון כמה חלופות לניהול הפרויקט.
מפרוטוקול הישיבה עולה שלא התקיים דיון כזה.
בישיבת הוועדה שהתקיימה במאי 2005 עדכן מנכ"ל המועצה שהמשכ"ל תקיים מכרז בין-לאומי לבחירת ספקים שיקימו את המתקנים בפרויקט.
כן דיווח מנכ"ל המועצה כי ההתאחדות לכדורגל התחייבה להעביר למועצה מיליון פר"ש שתעביר אליה ההתאחדות האירופית בגין השתתפותה בפרויקט.
מנכ"ל המועצה לא ציין בישיבת הוועדה כי סוכם עם ההתאחדות סיכום עקרוני שהיא תקצה לפרויקט סכום של 5 מיליון ש"ח, אולם התחייבות זו אינה מוחלטת מכיוון שהמועצה לא חתמה על הסכם עם ההתאחדות לג בי השתתפותה בתקציב הפרויקט.
20 במכתב הפנייה לרשויות המקומיות ממאי 2006 , שבו הוצע להן להשתתף בפרויקט, נרשם בכותרת "משרד החינוך, התרבות והספורט", ועל המכתב מופיע שמה של שרת החינוך, התרבות והספורט, אף על פי שהמשרד לא היה שותף לביצוע הפרויקט או לתקצובו.
מהמתואר לעיל עולה כי בוועדה לא נעשה תהליך קבלת החלטות ראוי והיא לא בחנה חלופות להצעות שהוצגו לפניה לגבי הפרויקט, היקפו, תקציבו ואופן ביצועו.
איש מחברי הוועדה לא ביקש לקבל הבהרות לגבי אמות המידה שנקבעו לבחירת הרשויות המקומיות שייכללו בפרויקט ולגבי היקף השתתפות המועצה בעלות ההקמה של המתקנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, דרך התנהלות זו של הוועדה יש בה כדי לפגוע באינטרס הציבורי המחייב הליך קבלת החלטות ראוי ושקוף בכל הנוגע להקצאת כספי ציבור.
אישור הפרויקט בידי מליאת המועצה ומעקב המליאה אחריו 1.
במאי 2005 אישרה מליאת המועצה את המלצת הוועדה להשתתפות המועצה במימון הפרויקט.
על פי פרוטוקול הישיבה, אחד מחברי המליאה פקפק ביכולת "להקים 140 בשנה וחצי" ובצורך בכך, ובתגובה ציין יו"ר המועצה, מר ]מתקנים[ גדעון בריקמן, כי למליאת המועצה יוגש דוח על התקדמות הפרויקט אחת לארבעה חודשים, וכי בנובמבר 2006 תיעשה הערכת מצב של הפרויקט.
יצוין כי לפני שמונה ליו"ר המועצה היה מר בריקמן מעורב בפרויקט במסגרת תפקידיו בהתאחדות21 ושותף להחלטות ההתאחדות לבצע את הפרויקט.
מר בריקמן לא דיווח על כך במהלך הדיון או בכל הזדמנות אחרת.
חברי מליאת המועצה מופקדים על כספי ציבור וחלה עליהם חובת נאמנות לציבור ובכללה החובה לבחון היטב את הנתונים המוגשים להם, לשאול שאלות לגביהם ולוודא את אמיתותם.
מפרוטוקול הישיבה עולה כי איש מחברי המליאה לא ביקש לקבל פירוט לגבי הפרויקט, היקפו, תקציבו ואופן ביצועו.
בישיבת מליאת המועצה שהתקיימה ביולי 2005 הועלה נושא הפרויקט בעקבות שאלת יו"ר ההתאחדות וחבר המועצה דאז לגבי מידת שיתוף הפעולה עם ההתאחדות בביצועו.
מנכ"ל המועצה השיב שהתקיימו ישיבות משותפות וגובשו אמות מידה להקמת 140 מגרשים במסגרת הפרויקט.
באוגוסט 2005 עדכן המנכ"ל את המועצה שלוח הזמנים לפרויקט כבר נקבע בשיתוף עם המשכ"ל, ולפיו בספטמבר 2005 יפורסם המכרז לספקי הפרויקט ובאוקטובר 2005 כבר יהיו תוצאותיו.
המנכ"ל נימק את מסירת הפרויקט למשכ"ל בחוסר הניסיון של המועצה בהתקשרות עם קבלנים רבים, בעריכת מכרזים ובפעילות מול רשויות מקומיות ובניסיונה הרב של המשכ"ל בפעילויות כאלה.
בנובמבר 2006 ,דיווח מנכ"ל המועצה למליאה כי הפרויקט התעכב בשל המלחמה בצפון והושלמה הקמתם של 40 מגרשים מתוך כ-112 .
הוא הוסיף כי הוא מקווה שהפרויקט יסתיים בתוך חצי שנה.
בינואר 2007 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, דיווח המנכ"ל לחברי המליאה כי "86 .
רשויות כבר נמצאות בנוהל עבודה56 מגרשים כבר הוקמו ושניים נוספים מצויים בהקמה.
קיים צוואר בקבוק לגבי 20 רשויות ויחד עם מינהל הספורט .
21 במרס 2005 מונה מר בריקמן ליו"ר המועצה.
במשך שנים רבות קודם לכן שימש מר בריקמן ממלא מקום יו"ר ההתאחדות לכדורגל וחבר ההנהלה והמזכירות של ההתאחדות.
עם מינויו לראשות המועצה התפטר מר בריקמן מכל תפקידיו בהתאחדות.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1281 .
,במשרד המדע[ ננסה לפתור את הבעיה.
בסוף התהליך נעמוד עם]התרבות והספורט112- 106 מגרשים והוא יסתיים עד פברואר 2008 ".
בפברואר 2007 דיווח מנכ"ל המועצה לחברי המליאה כי "בשלושת השבועות האחרונים הוקמו שבעה מגרשים והבנייה נמשכת במלוא הקצב".
נמצא שעד יולי 2007 לא נמסרו למליאה דיווחים נוספים על התקדמות הפרויקט, על הבעיות שהתעוררו בו ועל דרכי פתרונן.
המועצה כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי מנכ"ל המועצה עדכן במועדים שונים את מליאת המועצה בדבר התקדמות הפרויקט וכי המליאה "עודכנה באופן שוטף לאורך כל התקופה".
משרד מבקר המדינה העלה כי הדיווחים האמורים של מנכ"ל המועצה היו קצרים וחלקיים והתמקדו במספר המתקנים שהוקמו.
לא נמצא כי מי מחברי המועצה ביקש לקבל פירוט בנוגע לנתונים שמסר המנכ"ל, או לדעת כיצד ייפתרו הבעיות שדיווח עליהן או על מה מבוססת תחזיתו לגבי מספר המתקנים הצפוי ומועד סיום הפרויקט.
תכנון הקמתם של מתקני ספורט בדוח מבקר המדינה על המועצה מ- 2001 " נאמר, בין היתר, כיאין למועצה נהלים ברורים בעניין ההקצבות ]של קרן המתקנים [ , וועדת קרן המתקנים והמליאה מוסמכות להחליט על מתן ההקצבה, או להעדיף הקצבה אחת על פני האחרת, ללא אמות מידה.
מש רד מבקר המדינה העיר למועצה, כי מן הראוי שתקבע נהלים מפורטים להפעלת הקרנות, לרבות פיקוח ובקרה עליהן, על השימוש בכספים המוקצבים ועל עמידתם של מקבלי ההקצבות בהתחייבויותיהם בקשר לבניית המתקנים".
עוד נאמר בדוח כי "משרד מבקר המדינה גם העיר למועצה, כי כדי להסדיר את פעילות הקרנות, מן הראוי שתכין תכנית עבודה רב-שנתית שתכלול, בין היתר, את יעדי הקרנות לשנים הבאות ואת תכנית הקצבותיהן, ויפורטו בה סוגי המתקנים ומיקומם הגיאוגרפי".
בדוח הומלץ כי "תכנית העבודה של המועצה תיגזר מתכנית ארצית כוללת בתחום הקמת מתקני הספורט, שתכי ן המועצה בשיתוף עם כל הגופים האחרים המתקצבים הקמת מתקני ספורט (מפעל הפיס, משרד המדע והרשויות המקומיות)" (ההדגשות אינן במקור) .
המועצה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בעניין הדוח האמור כי ביולי 2000 היא השלימה, בשיתוף משרד המדע "סקר מתקני ספורט ארצי" ובו פירוט של מצאי מתקני הספורט בישראל, מתקני הספורט הדרושים והעלות הנדרשת להקמתם.
עוד הודיעה המועצה כי בתכנית העבודה של קרן המתקנים לשנים הבאות היא תקבע את יעדיה בשיתוף ועדת ההיגוי העליונה למתקני ספורט שליד משרד המדע.
בדיקת מעקב שעשה משרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 העלתה כי משרד המדע והמועצה לא הכינו עדיין תכנית עבודה רב-שנתית להקמת מתקני ספורט, על אף הודעת המועצה שהדבר ייעשה.
מכאן שהחלטות המועצה בעניין הפרויקט לא התבססו על תכנית עבודה כזאת.
המועצה השיבה בנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי כמה פרויקטים שלה מתבצעים על פי תכנית רב-שנתית ובהם תכנית להקמת מתקנים, פרויקט קידום נוער כללי ופרויקט קידום נוער בתחום הכדורגל.
משרד המדע, התרבות והספורט כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי לדעתו חלוקת "כספי קרן המתקנים חייבת להתבצע בהתאם לתוכניות אב רב שנתיות שיוכנו על ידי המשרד תוך התחשבות בכלל צרכי הספורט, סדרי עדיפויות ]משרד המדע, התרבות הספורט [ ממלכתיים וחברתיים בשיתוף הרשויות המקומיות וגופי הספורט וכמובן, תוך קביעת אמות מידה שוויוניים שיפורסמו בציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה, קיומה של תכנית רב -שנתית לחלק מהפרויקטים שמתקצבת המועצה אינו פוטר את המועצה מן הצורך בתכנית עבודה רב -שנתית לקביעת יעדים בתחום של הקמת מתקני ספורט.
על משרד המדע, התרבות והספורט והמועצה לפעול ללא דיחוי להשלמתה של תכנית עבודה זו, כפי שהבטיחה המועצה למשרד מבקר המדינה עוד בשנת 2000 , ולנקוט את האמצעים הדרושים כדי שהקצבות קרן המתקנים, ובכללן הקצבות לפרויקטים שהמועצה מעורבת בהקמתם, יתבססו על תכנית זו.
בחירת הרשויות המקומיות הזכאיות לקבל מתקנים במסגרת הפרויקט במאי 2005 אישרה, כאמור, מליאת המועצה את הפרויקט והחליטה כי המתקנים יוקמו בכל הרשויות המקומיות מאשכולות למ"ס 1-7 שיש בהם יותר מ- 5,000 תושבים ואשר לא קיבלו מגרש משולב בסיוע המועצה בשנים 2005- 200322 .
מהחלטת המועצה לבחור באשכולות למ"ס הנמוכים ביותר מבחינה חברתית-כלכלית כיעד לפרויקט עולה שלפרויקט הייתה מטרה חברתית: לסייע לאוכלוסיות החלשות בקבלת מתקן משחקים לשימוש ח ופשי.
מטרות חברתיות נוספות שהוצגו למליאת המועצה היו: בניית תשתית לפעילות ספורטיבית-קהילתית; יצירת גירוי לעסוק בספורט; סיוע לפעילות קהילתית-עממית של האוכלוסייה על כל גווניה.
להלן פירוט של מספר הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות בכל אחד מאשכולות הלמ"ס 7-1 ושל מספר המתקנים שהוקמו או היו בתהליך הקמה עד אוגוסט 200723 (לפי נתוני המועצה): .
מועצות אזוריות רשויות מקומיות מספר .
22 מגרשים משולבים היו פרויקט קודם של המועצה בשנים 2003 - 2005.
בכל רשות מקומית או מועצה אזורית שבהן הוקמו מגרשים, הוקם מגרש אחד בכל יישוב המועצה להסדר ההימורים בספורט 1283 שיעור המועצות האזוריות שהוקם בהן מתקן (או היה בתהליך הקמה) (באחוזים) מספר המועצות האזוריות שהוקם בהן מתקן (או היה בתהליך הקמה) מספר המועצות האזוריות באשכול שיעור הרשויות המקומיות שהוקם בהן מתקן (או היה בתהליך הקמה) (באחוזים) מספר הרשויות המקומיות שהוקם בהן מתקן (או היה בתהליך הקמה) מספר הרשויות המקומיות באשכול אשכול בדירוג הלמ"ס 0 0 1 40 4 10 1 0 0 2 6 2 31 2 50 2 4 64 21 33 3 25 2 8 56 20 36 4 40 4 10 56 14 25 5 9 1 11 50 8 16 6 55 6 11 57 12 21 7 32 15 47 47 81 172 סך הכול .
לצורך ניתוח הנתונים איחד משרד מבקר המדינה את הקטגוריות של אשכולות הלמ"ס לשלוש בלבד (להלן - הטבלה המרוכזת).
להלן הנתונים המאוחדים: .
מועצות אזוריות רשויות מקומיות .
29 2 7 36 27 74 1-3 .
34 11 32 55 34 62 5-7 .
32 15 47 47 81 172 סך הכול מהנתונים בטבלה המרוכזת עולה כי המתקנים הוקמו בפועל רק בכמחצית מהרשויות המקומיות שבאשכולות הלמ"ס 1-7 .
עוד עולה מהנתונים כי באשכולות הנמוכים ביותר 1284 דוח שנתי58ב .
(1-3 ), שבהם נכללים יישובים שמצבם החברתי -כלכלי קשה ביותר, שיעור הרשויות המקומיות שהוקמו בהן מתקנים ( 36% ) נמוך משי עור הרשויות המקומיות באשכולות הלמ"ס הגבוהים יותר (5-7 ( ) שהוקמו בהן מתקנים 55% .
) מצב דומה נמצא גם במועצות האזוריות: שיעור המועצות האזוריות מאשכולות1- 3 ( שהוקמו בהן מתקנים 29% ) נמוך משיעור המועצות האזוריות מאשכולות הלמ"ס 5-7 ( שהוקמו בהן מתקנים 34% ).
מכאן שהפ רויקט לא הצליח להגיע במידה מספקת לשכבות החלשות הזקוקות לו ביותר.
מנהל קרן המתקנים הסביר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי רק לאחר קבלת תוצאות המכרז להקמת המתקנים שערכה המשכ"ל ידעה המועצה כמה מתקנים תוכל להקים בתקציב שלרשותה.
לפיכך קבעה המועצה אמת מידה נוספ ת למיון הרשויות המקומיות הזכאיות להיכלל בפרויקט, והיא עדיפות לרשויות מקומיות שמספר תושביהן גדול מ- 12,000 .
זאת על אף החלטתה של מליאת המועצה ממאי 2005 שהמתקנים יוקמו ברשויות מקומיות שיש בהן יותר מ - 5,000 תושבים.
רק לאחר שהמועצה הציעה לרשויות המקומיות שמספר תו שביהן גדול מ- 12,000 להקים מתקן בתחומן והתקבלה תשובתן, הורתה המועצה למשכ"ל לפנות גם לרשויות מקומיות שמספר תושביהן קטן יותר.
מנהל קרן המתקנים הוסיף כי ברשות המקומית האחרונה ברשימת הרשויות המקומיות שהמועצה הורתה למשכ"ל לפנות אליהן התגוררו 8,000 תושבים, ורשויו ת מקומיות שמספר תושביהן קטן יותר לא השתתפו בפרויקט.
בנובמבר 2007 כתבה המועצה למשרד מבקר המדינה כי לפי תפיסתה, לצד נקיטת העדפה של רשויות חלשות יחסית יש לדאוג שציבור גדול ככל האפשר ייהנה מהפרויקט, ולכן ניתנה עדיפות לרשויות שבתחומן מתגוררים תושבים רבים יותר, תוך שמירה על פיזור גיאוגרפי של המתקנים.
משרד מבקר המדינה העלה כי הנהלת המועצה לא דיווחה למליאת המועצה או לוועדת קרן המתקנים כי תקציב הפרויקט אינו מספיק לכל הרשויות שנמצאו זכאיות למתקנים, והיא גם לא ביקשה מהוועדה וממליאת המועצה לאשר את שינוי אמת המידה שקבע ה כדי שתינתן עדיפות להקמת מגרשים ברשויות מקומיות שתושביהן רבים יותר על פני רשויות שמצבן החברתי-כלכלי קשה.
המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי הדיון שהתקיים בוועדת קרן המתקנים ובמליאת המועצה התבסס רק על תחזיות והערכות לגבי מספר הרשויות שייענו להצעה להשתתף בפרויקט ומספר המתקנים שיהיה אפשר להקים.
כן ציינה המועצה כי "הדבר היה ברור לכל מי שנטל חלק באותם דיונים.
מכאן, שלא היה צורך 'לשנות' קריטריונים כלשהם בשלב מאוחר יותר".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אמות המידה שקבעו מליאת המועצה וועדת קרן המתקנים בעניין הקמת המגרשים בפרויקט, היה על הנהלת המועצה לדווח להן כי תקציב הפרויקט אינו מאפשר להקים מגרשים בכל הרשויות המקומיות שנמצאו זכאיות לכך.
נוסף על כך, היה עליה לבקש מהן לדון בעניין ולהחליט כיצד להקצות את המתקנים במצב זה, ולא לקבל החלטות על דעתה בלבד.
מן הראוי שהמועצה תבחן את הצורך בעדכון הנהלים של ועדת קרן המתקנים כדי שיחייבו דיון במליאת המועצה בכל הנוגע לשינוי אמות המידה שנקבעו לתקצוב של הקמת מתקני ספורט וקבלת החלטות בעניין זה.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1285 .
החלטות משותפות של ההתאחדות והמועצה בעניין הפרויקט .
במרס 2005 התקיימה פגישה בין נציג ההתאחדות למנהל קרן המתקנים ובה הציג מנהל קרן המתקנים את אמות המידה להקצאת המגרשים בפרויקט, בהנחה שתקציב הפרויקט הוא 20 מיליון ש"ח.
עלות ההקמה של כל מתקן הוערכה במועד זה בכ- 182,500 ש"ח, וצוין כי לפי אמות המידה שנקבעו להקצאת המגרשים, מספר הרשויות המקומיות הזכאיות למגרש הוא 152-160 .
בישיבה שהתקיימה במאי 2005 ,בהשתתפות יו"ר ההתאחדות, מנכ"ל ההתאחדות וסגנו מנכ"ל המועצה ומנהל קרן המתקנים סוכם כי המועצה תקצה לפרויקט 15 מיליון ש "ח וההתאחדות תקצה לו 5 מיליון ש "ח.
עוד סוכם כי הכללים להקצאת המגרשים לרשויו ת המקומיות ייקבעו על ידי המועצה, והם יאפשרו הקמה של כ-140 מגרשים ברחבי הארץ.
נוסף על כך, נאמר כי בשל מגבלות התקציב כדאי להקים מגרשים בינוניים ממתכת ומעץ, וכי ספקי המתקנים ייבחרו באמצעות מכרז בין-לאומי שהמשכ"ל תפרסם ותנהל.
בישיבה סוכם גם כי הרשויות המקומיות יממנו את עבודות התשתית להקמת המגרשים ויקצו את הקרקע וכן יחויבו לדאוג לאחזקת המגרש ולקיים שעות פעילות מינימליות.
בישיבה שהתקיימה במאי 2005 בהשתתפות מנכ"ל המועצה, מנכ"ל המשכ"ל ונציגי ההתאחדות ציין מנכ"ל המועצה כי תקציב הפרויקט יהיה 20 מיליון ש"ח (מתוכם15 מיליון ש"ח במימון המועצה ו -5 מיליון ש"ח במימון ההתאחדות), וכי הזכאות להקמת מגרש בפרויקט תיקבע על פי אמות המידה שקבעה, כאמור, המועצה.
מנכ"ל ההתאחדות ציין בישיבה כי ההתאחדות תקצה לפרויקט את מיליון הפר"ש (כ -3.
5 מיליון ש"ח) שתקבל מההתאחדות האירופית.
בתגובה הבהיר מנכ"ל המועצה כי "קיימת התחיבות מצד יו"ר ההתאחדות לסכום של 5 מיליון ש"ח שיוקצו ויועברו לטובת הפרויקט המשותף".
מנכ"ל המועצה גם ציין כי "יש לעבוד במקביל על הסכם בין המועצה להתאחדות, התקשרות משפטית מול החברה למשק וכלכלה".
]ועל[ בסיכום הישיבה נקבע, בין היתר, כי יוכן כתב דרישות לרשויות המקומיות שבהן יוקמו המגרשים ובו יפורטו האישורים שעליהן להמציא לשם הקמתם (אישורי גורמי התכנון ואישור המועצה), וכי עריכת המכרז לבחירת ספקי המתקנים והכנת כתב הדרישות לרשויות המקומיות יושלמו בתוך שלושה חודשים.
עוד נקבע כי המשכ" ל תקבל את כל האישורים, תבדוק אותם ותדווח למועצה על הרשויות המקומיות שבתחומן יוקמו המגרשים, וכן תתקשר עם כל רשות מקומית שבה יוקם מגרש ועם קבלני המשנה בפרויקט 24 .
סוכם גם שנציג ההתאחדות יהיה הגורם המקצועי בתהליך, כדי להבטיח שהמתקנים יוקמו על פי הדרישות של ההתאחדות האירופית לגבי הפרויקט ובכללן נגישות חופשית למתקנים לכלל הציבור.