HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עיריית באר שבע : שיטת העבודה הנהוגה במחלקה בתחום סומכות למשפחות במצוקה וסיוע לקשישים הייתה הזמנת שירות סמך עבור אדם אחד בהיקף מסוים, כאשר עובד הסמך סייע בפועל גם לאנשים נוספים שעבורם כלל לא הוזמן השירות, וממילא הם אינם מופיעים במערכת הממוחשבת כמקבלי שירות סמך.
למשל, הוזמן שירות מסוג "עובד תומך לזקן" בהיקף של עשר שעות חודשיות על שמו של קשיש מסוים, אך בפועל שעות אלו חולקו בין חמישה קשישים נוספים.
עובדי סמך אלו נהגו להגיע למחלקות הרווחה בעירייה ושם תודרכו על ידי העו"ס בנוגע לנזקקים שהם נדרשו לסייע להם באותו השבוע (מעין "תכנית עבודה שבועית").
לפעמים הגיעו עובדי סמך אלו למחלקות בימי קבלת קהל וסייעו למשפחות במענה .
31 רלוונטי בעיקר לתפקידי הסמך האלה: סומכת למשפחה, מטפל אישי, מסייע שיקומי ועובד תומך לזקן.
4 "מתן שירותים באמצעות עובדים סמך-מקצועיים המופעלים בתחום המשפחה"; סעיף 5.
4 ""הטיפול באזרח וותיק בביתו ובקהילה.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1089 .
מסוג צילום טפסים ושליחת פקסים.
לדברי נציגי עיריית באר שבע, שיטת עבודה זו נדרשת כדי להתמודד עם עומסי העבודה וכדי להגיע למספר רב של נזקקים ולספק את השירות הנדרש באופן מידי ויעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית באר שבע כי הליך דיווח זה מנוגד להנחיות האמורות ואינו תואם את מטרותיו של שירות סמך פרטני.
זאת ועוד, דיווח לא מדויק ודיווח שאינו משקף את שיטת העבודה מביאים לידי כך שבידי מטה המשרד תמונת מצב חלקית ולא מדויקת בדבר מספר מקבלי שירותי סמך בעיר באר שבע.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 , ציינה עיריית באר שבע כי "בעקבות הערות הביקורת הנושא תוקן, רועננו ההנחיות בנושא וכיום ישנה התאמה בין הזמנת השירות מהחברה ממנה מוזמנים שירותי הסמך לבין מספר השעות הניתנות בפועל לאותה המשפחה".
עיריית ירושלים : לפני כ-20 שנה פיתחה עיריית ירושלים מודל של מרכזי סיוע למשפחות במצוקה וילדים בסיכון, ובהם פועלים עובדי סמך המועסקים על ידי חברות כ"א.
על עבודתם של אלו לא ניתן לדווח במתכונת הנדרשת (יומני עבודה וחתימת מקבלי השירותים על קבלת השירות) מכיוון שייחוס השעות למטופל נעשה באופן אקראי מקרב באי המרכז ובאישורה של העו"סית האחראית.
מתכונת העסקה זו נעשית גם בקרב עובדי סמך לקשישים ולאנשים עם מוגבלות.
לדברי נציגי עיריית ירושלים, עובדים אלו חיוניים ביותר וחלק ניכר מתקציב הסמך המיועד למשפחות מממן את עלות העסקתם של עובדי סמך תיווכי.
הם הוסיפו כי ידוע להם ששיטת דיווח זו אינה תקנית והמשרד מודע לכך כבר משנת 2009.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה ניסה לגבש פתרונות שונים להסדרת דיווח זה, לרבות קידום תעריף קבוצתי, אך אלו לא צלחו.
למועד סיום הביקורת, עיריית ירושלים ממשיכ ה לדווח על חלק מעובדי הסמך באופן לא תקני זה, והדבר נעשה בידיעת משרד הרווחה.
במסגרת הדיונים בין משרד הרווחה לעיריית ירושלים שהתקיימו בשנת 2009 ונועדו לטפל בשיטת הדיווח על הסמך התיווכי, החליט משרד הרווחה כי עד 20% מתקציב הסמך של עיריית ירושלים המיועד למשפחות במצוקה יוקצה לסמך מקצועי תיווכי, ויתרת תקציב הסמך למשפחות במצוקה יופנה לסמך פרטני.
הבדיקה העלתה כי בפועל חלק ניכר מתקציב הסמך של עיריית ירושלים המיועד למשפחות במצוקה בקהילה מממן את עלות שירותי הסמך התיווכי.
יודגש כי כבר משנת 2009 המשרד מודע לפער שבין החלטתו זו ובין יישומה בפועל (ניצול של קרוב ל -90% מהתקציב עבור סמך תיווכי).
לא זו אף זו, בביקורת עלה שרוב תקציב הסמך עבור קשישים מופנה אף הוא לסמך תיווכי ולא לסמך פרטני, וכתוצאה מכך על פי רוב לא ניתן בעיר ירושלים מענה פרטני בביתם של הקשישים הזקוקים לכך.
בפועל, בעיריות ירושלים ובאר שבע ישנה זליגה של שירותי סמך פרטניים לשירותי סמך בצורתם התיווכית.
עולה חשש כי מקבלי שירותים הנזקקים לשירות סמך פרטני אינם יכולים לקבלו לנוכח סדר עדיפויותיה של הרשות להעניק שירות בעל טיב והיקף שעות מצומצם למספר רב יותר של נזקקים, שלשם נתינתו היא נעזרת בחלקו הארי של תקציב הסמך העומד לרשותה.
המשרד משתהה בהסדרת תחום זה ואינו נותן פתרון לבעיות אלו שהוא מודע להן מזה כעשור.
בתשובתה מדצמבר 2017 למשרד מבקר המדינה הדגישה עיריית ירושלים כי משרד הרווחה היה מודע לכל האמור ונתן הסכמתו לכך.
בתשובתו מנובמבר 2017 , אישר המשרד כי היה מודע לזליגת תקציבים לסמך תיווכי בעיריית ירושלים והדבר נעשה באישור חריג שלו, תוך דיווח שעות העבודה בפועל ובתיאום עמו.
אשר לעיריית באר שבע הוא מסר כי כל עובדי הסמך שפעלו במחלקה כסמך תיווכי סיימו את עבודתם לאחר התערבות הפיקוח מטעמו.
המשרד הוסיף כי "סוגיית ההתערבות מסוג 'סמך תיווכי' נבחנת בימים אלה על ידי הגורמים המקצועיים במשרד".
כאחראי להתווייתה של מדיניות הספקת שירותי סמך וכבעל הסמכות הרגולטורית לקבוע כיצד שירותים אלו יסופקו, על המשרד להכריע בהקדם אם יש צורך בהפעלת מודל של סמך תיווכי אם לאו.
אם כן, עליו להסדיר את הנושא על כלל היבטיו ולקבוע תקציב נפרד לנושא כדי למנוע זליגה מסמך פרטני לסמך תיווכי.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1091 .
אחת החוליות החשובות בתכנית ההתערבות הטיפולית של העובדים הסוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות - מערך הסמך המקצועי - אינה נותנת את המענה הנדרש לאוכלוסייה הנזקקת להם.
משרד הרווחה היה מודע לעיקר הבעיות, אך במשך השנים ביצע פעולות מעטות לפתרונן.
משרד הרווחה אינו מפקח על מערך הסמך המקצועי, ולפני העברת התשלום לחברות כ"א הוא אינו מפעיל אמצעי בקרה נדרשים כדי לוודא שהשירות אכן ניתן.
קיים קושי בגיוס עובדי מערך הסמך המקצועי והם אינם עוברים את ההכשרות הנדרשות לתפקידם, דבר המעלה ספק בנוגע לזמינות השירות ואיכותו.
סיבה מרכזית לקשיים בהספקת שירותי סמך מקצועי ברמה נאותה היא הצמדת תעריף שירותי הסמך לתעריף שירותי הסיעוד של המוסד לביטוח לאומי; וזאת מבלי שוועדת התעריפים של משרד הרווחה בדקה וקבעה את ההתאמה הנדרשת בין התעריפים של המוסד לביטוח לאומי המיועדים לטיפול בקשישים סיעודיים ובין התעריפים המיועדים למגוון צרכיהם של מבוגרים, משפחות וילדים המטופלים בידי עובדי הסמך.
התנהלותו הכושלת של משרד הרווחה בנושא זה מעלה חשש כי במקרים רבים בסופו של דבר שירותי הסמך כלל אינם ניתנים לאוכלוסיות הזקוקות להם, וכי הדבר יגרום לפגיעה נוספת באותן אוכלוסיות שממילא מודרות, מוחלשות ופגיעות.
על משרד הרווחה להירתם לטיפול שיטתי במערך הסמך - שירות שניתן לאלפי אזרחים - ובכלל זה עליו לבצע בהקדם, בייחוד לקראת המכרז החדש המתגבש העומד להתפרסם במהלך 2018 , עבודת מטה סדורה שתכלול בין היתר הגדרת צרכיהן הייחודיים של האוכלוסיות הנזקקות וקביעת תעריפים מותאמים לצרכים אלו באמצעות ועדת התעריפים; לאכוף את תכנית ההכשרה של עובדי הסמך; ולהסדיר את מערך הדיווח והפיקוח על החברות המספקות את שירותי הסמך.
על משרד הרווחה ליישם במכרז החדש את תוצאות עבודת המטה ולפעול בדחיפות ליישום תקני האיכות שקבע להערכת טיב שירותי הסמך המקצועי, בין השאר באמצעות שיפור הפיקוח של המחלקות לשירותים חברתיים על שירותים אלו.
המחויבות להתמודד עם תופעת העוני ואי -השוויון נובעת מערכי היסוד של החברה ושל מדינת הרווחה12 , ולפיהם יש להבטיח ביטחון סוציאלי לכל תושבי המדינה ולחזק את תחושת הסולידריות שלהם, בבחינת "ערבות הדדית".
גמלת הבטחת הכנסה והשלמת הכנסה (להלן - ה"ה) מיועדת לספק רשת ביטחון אחרונה למשפחות במצוקה כלכלית שאינן מסוגלות להבטיח את הכנסתן בכוחות עצמן, והן חסרות כל מקור קיום או שהכנסתן מזערית, כמוגדר ב חוק הבטחת הכנסה, תשמ"א -1980 (להלן- החוק) 13.
שיעור ניכר ממקבלי ה"ה מקבלים את הגמלה לאורך שנים, ולעתים גם ילדיהם אחריהם.
אחרים נכנסים ויוצאים במעגל "הדלת המסתובבת" של ה"ה, ואינם מצליחים להשתלב בתעסוקה יציבה ומכניסה ולפרוץ את מעגל העוני.
ב-2016 היה מספר מקבלי ה"ה כ - 91,000 משפחות14 בממוצע מדי חודש (ובסך הכול כ - 162,000 אנשים15) המשתייכים לקבוצה הענייה ביותר במדינה; תחולת העוני בקרב ילדים במשפחות בה"ה היא 83% .
למקבלי ה"ה יש פרופיל מורכב, אך רבים מהם משתייכים לקבוצות חלשות בחברה המתקשות להשתלב בעולם העבודה, כמוצג בתרשים 1 :להלן .
12 דוח הוועדה למלחמה בעוני בישראלבראשות מר אלי אלאלוף (להלן - דוח ועדת אלאלוף), חלק 1 ', עמ 1 '; ראו גם החלטת ממשלה מס 145 מ- 28.
15 בנושא "אימוץ הערכת המצב האסטרטגית כלכלית חברתית לממשלה ה-34.
" 13 מי שאין לו כל הכנסה מקבל את הגמלה המלאה- הבטחת הכנסה.
מי שיש לו הכנסה כלשהי הנמוכה מהרף הקבוע בחוק, מקבל גמלה חלקית - השלמת הכנסה.
הטיפול והכללים באלה ובאלה דומים, ודוח זה עוסק בשתי הקבוצות.
המונח 'משפחות' כולל זוגות ויחידים, עם ובלי ילדים 15 .
המספר כולל את כל מי שקיבל גמלה לפחות חודש אחד באותה שנה משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |997 .
תרשים1 : מאפיינים עיקריים של מקבלי ה"ה, שיעור מקרב כלל מקבלי ה"ה ב- 2016 .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני ביטוח לאומי ושירות התעסוקה.
האחוזים בתרשים אינם מסתכמים ל- 100% כיוון שלכמה ממקבלי ה"ה יש יותר ממאפיין אחד.
התרשים כתוב בלשון זכר אך מתייחס לנשים וגברים כאחד.
* קיבלו ה"ה במצטבר חמש שנים או יותר מאז 2004 אוממועד תביעתם לראשונה.
** מקרב מקבלי ה"ה ב-2016 .
שגם התייצבו בשירות התעסוקה *** מי שיש לו יותר מ-20% נכות מביטוח לאומי או שוועדת כושר של שירות התעסוקה קבעה לו מוגבלות בינונית או קשה (ראו להלן).
בשנת 2016 הייתה ההוצאה על הגמלה כ -2.
גובההגמלה משתנה בהתאם לגיל, להכנסות ולהרכב המשפחה.
גמלת ה"ה נמוכה במידה .
מסך תשלומי הקצבאות של בט"ל 998 |דוח שנתי 68ג .
ניכרת מקו העוני17 : לדוגמה, הגמלהלזוג שאינו עובד, עד גיל 55 , עם שני ילדים או יותר בשנת 2016 הייתה 2,897 ש"ח לכל המשפחה, וקו העוני למשפחה זו היה 8,345 ש"ח18 - זוהי אחת הסיבות העיקריות לכך שגם לאחר קבלת הגמלה נותרות מרבית המשפחות מתחת לקו העוני, שכן היא אינה יכולה לגשר על הפערים העצומים ולחלץ את המשפחה ממצבה הכלכלי העגום.
יש לציין שחלק ממקבלי ה"ה זכאים גם להטבות נלוות - הנחות בחשבון החשמל, בארנונה ובתחבורה ציבורית, וכן לסיוע בדיור - סיוע בשכר דירה או זכאות לדיור ציבורי.
על תובע הגמלה לעמוד ב"מבחן ההכנסות" שעורך המוסד לביטוח לאומי (להלן - ביטוח לאומי או בט"ל)19 .
נוסף על כך, כדי לוודא שרק מי שבאמת אינו מסוגל להתפרנס בכוחות עצמו יזכה לתמיכת הגמלה, על תובע הגמלה לעמוד גם ב"מבחן תעסוקה" - קרי, להתייצב בשירות התעסוקה הישראלי (להלן - שירות התעסוקה או ש"ת) ולהיות זמין ומוכן לקבל כל עבודה20 שיציע לו ש"ת- אלא אם כן החוק פוטר אותו מכך21 .
,השתלבות בתעסוקה היא הכלי העיקרי לשיפור מצבם הכלכלי של מקבלי ה"ה והיא אף משפיעה ישירות על הצמיחה הכלכלית של המדינה.
הגוף העיקרי האמון על כך הוא ש"ת, הפועל מכוח חוק שירות התעסוקה, תשי"ט -195922 ופקידיו פוגשים את מרבית מקבלי ה"ה, כדי לתווך בינם ובין מעסיקים ולהשימם בעבודה.
לטיפול בנושא זה שותפים גם בט"ל, שהוא הגוף שבאמצעותו משולמת הגמלה, ומשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברת יים (להלן - משרד העבודה והרווחה) .
בהחלטת ממשלה מס' 1754 מיולי2016 הוחלט להעביר את תחום התעסוקה ממשרד הכלכלה והתעשייה למשרד העבודה .
17 קו העוני הוא מדד חברתי -כלכלי המתייחס לרמות ההכנסה של משפחה ומוגדר כ -50% מההכנסה הפנויה החציונית למשפחה (הכנסה משפחתית, שלחצי מהמשפחות במדינה יש הכנסה גבוהה ממנה ולחצי נמוכה ממנה).
לפיכך, קו העוני הוא יחסי ומושפע מרמת ההכנסה הכללית במשק.
18 אם הם עובדים הם מקבלים גמלה חלקית.
למשל, אם יש להם הכנסה של 4,000 ,ש"ח בחודש הם מקבלים 821 ש"ח גמלה, והכנסות המשפחה הן 4,821 ש"ח.
הגמלה ליחיד ללא הכנסות בגיל זה היא 1,730 ש"ח, וקו העוני בשנת 2016 היה 3,260 .
ש"ח בחודש ליחיד 19 כמו כן, הזכאות לגמלה היא מגיל20 עד גיל הזכאות לקצבת זקנה.
דוח זה אינו עוסק בהשלמת הכנסה לקצבת זקנה.
לזכאות נדרשים תנאים נוספים, למשל תושבות רציפה בישראל; זכאות של בן הזוג ועוד.
20 "על תובע ה"ה להסכים לקבל כל "עבודה מתאימה - כל עבודה התואמת את מצב בריאותו וכושרו הגופני, או הכשרה, השתלמות או הסבה מקצועית.
21 דוח זה עוסק בכלל מקבלי ה"ה, ופרקים מסוימים שבו מתמקדים במקבלי ה"ה המחויבים במבחן תעסוקה (קרי, התייצבות בש"ת).
ב -2016 כ-23% ממקבלי ה"ה היו פטורים ממבחן תעסוקה לפי עילות שונות שבחוק, כגון: אישה בהריון או אם לילד עד גיל שנתיים, מי שמשגיח על ילד נכה או מאושפז, אסיר משוחרר, אדם במעצר בית או המשרת בעבודות שירות, דר רחוב, מכור לסמים או אלכוהול, מי שנמצא בשיקום תעסוקתי מוכר, עקרת בית נכה ועוד.
22 שירות התעסוקה הוא תאגיד ציבורי.
הרשות העליונה של ש"ת היא מועצת ש"ת, ששר העבודה והרווחה ממנה את חבריה.
ראו דוחות מבקר המדינה בנושא: מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 ), בפרק "שירות התעסוקה- סדרי רישום ודיווח", עמ' 1123 -1099 ; דוח שנתי66 ג(2016 ,) 'בפרק "פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה", עמ 33-30.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |999 .
והרווחה , ומאז שר העבודה והרווחה, ח"כ חיים כץ, אמון על תחום התעסוקה כולו: על משרדו, על בט"ל ועל ש"ת23.
מלבד השיפור במצב התעסוקה במשק, גם שינויים בגובה הגמלה ובתנאי הזכאות לה היו בין הסיבות לכך שמספרם של מקבלי ה"ה ירד בכ-30% בין השנים 2003 ל-2008, מכ - 159,000 לכ- 112,000 משפחות בממוצע בחודש.
יש לציין לטובה גם את השפעתן של הפעולות השונות שביצע ש"ת בשנים האחרונות (ראו פירוט בהמשך), והיא מתבטאת בירידה נוספת במספרם של מקבלי ה"ה - לכ- 91,000 משפחות בממוצע בחודש ב-2016 .
למרות זאת, היקף האוכלוסייה המקבלת ה"ה ונותרת בעוני עמוק עדיין גדול, ודורש השקעה של מאמץ ומשאבים מרוכזים בקידום תכנית מקיפה ושיטתית לטיפול בה.
בחודשים מרס-אוגוסט 2017 בחן משרד מבקר המדינה אתהטיפול שמקבלים מקבלי ה"ה במגוון הגופים הנוגעים לעניין.
בפרט נבדקו הפעולות להסרת חסמים להשתלבות בעבודה, תכניות להכשרה מקצועית, הטיפול השוטף במקבלי ה"ה, מיצוי הזכות לגמלה והמדיניות הכוללת לטיפול במקבל י ה"ה .
הבדיקה נעשתה בשירות התעסוקה, בביטוח הלאומי ובמשרד העבודה והרווחה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך, במשרד האוצר, במשרד העלייה והקליטה (להלן - משרד הקליטה) ובמשרד הבריאות.
23 החלטה בנושא "העברת תחום התעסוקה ממשרד הכלכלה וה תעשייה למשרד הרווחה והשירותים החברתיים ושינוי שם משרד".
טיפול חלקי וליקויים בהסרת החסמים המונעים השתלבות בעבודה .
שילוב בתעסוקה של מי שאינו עובד הוא דרך המלך לצמצום העוני של משק בית24 (הן בהווה והן בעתיד כתוצאה מצבירת זכויות ביטוחיות ופנסיוניות), ויש בו גם כדי להעניק לפרט תחושת ערך עצמי ואמונה ביכולותיו, למנוע עוני בין-דורי ולתרום רבות לחברה כולה.
זאת ועוד, מחוקי היסוד ומהמשפט הבינלאומי ניתן לגזור את זכותו של אדם לעבודה, ושעל המדינה מוטלת חובה להבטיח לכל פרט הזדמנות להשתתף בשוק העבודה.
לדעת חוקרים, כדי למלא את החובה הזאת, על המדינה לנקוט מדיניות כלכלית היוצרת מקומות עבודה, להשקיע בהכשרת עובדים ולהפעיל שירות תעסוקה 25.
פעולותיה אלה צריכות להי ות אפקטיביות ולא רק פורמליות, כדי שהזכות לעבודה אכן תתגשם.
טיפול תעסוקתי מועט למקבלי ה"ה : מגוון גופים ממשלתיים מציעים כיום כלים ותכניות תעסוקתיות: ש"ת - לצד פעילותו השוטפת לתיווך ישיר בין תובע ה"ה ובין מעסיק ומשרה מסוימים - מפעיל מסוף 2014 את תכנית "מעגלי תעסוקה" בעבור תובעי ה"ה26 .
זהו רכיב מרכזי בפעולות שנקט ש"ת בשנים האחרונות.
מטרת תכנית זאת לשלב בתעסוקה תובעי ה"ה חדשים שגילם 50 או פחות באמצעות הסרת חסמים המונעים את השתלבותם בעבודה; המשתתפים בתכנית נפגשים מדי שבוע עם מתאם השמה ייעודי בש"ת ופעמיים בשבוע עם מאמן אישי או עם מנחה סדנאות, ומקבלים מגוון כלים תעסוקתיים27 .
מנתוני המחקר המלווה של התכנית- עד מועד סיום הביקורת התכנית הוכחה כאפקטיבית.
ש"ת גם מעניק לחלק קטן מתובעי ה"ה שאינם ב"מעגלי תעסוקה" כלים תעסוקתיים שונים שמאפשרים להם למצוא עבודה בכוחות עצמם, ולאח רים הוא מציע את תכנית "תנופה" 28 .
משרדי ממשלה אחרים מציעים תכניות לקהל יעד רחב, ולפחות מקצת .
24 ככל שבמשק בית יש מפרנסים רבים יותר, תחולת העוני וחומרתו יורדות, ראו המוסד לביטוח לאומי, 2016 - ממדי העוני והפערים החברתיים- דוח שנתי (דצמבר 2017 ), לוחות7 ,8 ,10.
25 ,אהרון ברק כבוד האדם - הזכות ה חוקתית ובנותיה (2014 '), כרך ב', עמ 821 ,825 , 842-841 :; גיא דוידוב, "הזכות לעבוד כזכות קהילתית ואישית והפוטנציאל החוקתי שלה", בתוך יורם רבין ויובל שני (עורכים), זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות בישראל (2004 '), עמ 547-546 ; הכרזת האו"ם לכל באי עולם בדבר זכויות האדם ( 10.
26 "בדוח זה יש הבחנה בין "מקבלי ה"ה- כל מי שבט"ל אישר להם לקבל גמלה (בין אם היה חייב במבחן תעסוקה בש"ת ובין אם לא), ובין "תובעי ה"ה" - מי שהתייצב בש"ת והצהיר שהוא מעוניין לתבוע ה"ה וטופל שם בהתאם, גם אם טרם אושרה תביעתו לגמלה בבט"ל (על ש"ת לטפל בכל דורש עבודה הנכנס בשעריו).
אין חפיפה מלאה בין הקבוצות.
כגון סדנת הכנה לעולם העבודה, מיומנויות חיפוש עבודה, הגברת מוטיבציה ועוד 28 תכנית של ש"ת בשיתוף משרד העבודה והרווחה המעניקה שיקום מעמיק וסיוע במיצוי זכויות לתובעי ה"ה שמתמודדי ם עם חסמים קשים ורבים מתחום הבריאות הגופנית או הנפשית או מתחום הרווחה ולכן קשה לשלבם בעבודה באמצעות הפניה ישירה לעבודה או באמצעות התכנית "מעגלי תעסוקה".
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1001 .
ממקבלי ה"ה יכולים להיות זכאים להשתתף בהן29 : משרד העבודה והרווחה מציע את תכנית "נושמים לרווחה בעוצמה", תכניות מסלול לתעסוקה, מרכזי תעסוקה לאוכלוסיית רווחה ומרכזי הכוון תעסוקתי לאוכלוסיות מיוחדות; משרד הקליטה מציע תמיכה תעסוקתית לעולים חדשים.
משרד מבקר המדינה ניתח את הנתונים של פרטי המשתתפים בכלל הכלים, המענים והתכניות התעסוקתיות שמציעים הגורמים הממשלתיים השונים.
מהניתוח עלה שאף שהפעלת תכנית "מעגלי תעסוקה" הגדילה באופן מ משי את מספר מקבלי ה"ה שמקבלים כלים תעסוקתיים, גם כיום רובם הגדול של מקבלי ה"ה לא זוכים לטיפול נוסף כלשהו באף אחד מתחומי החסמים העיקריים ולכל היותר מתייצבים בלשכת ש"ת ומקבלים הפניות לעבודה מדי פעם30 : לפחות81% ממקבלי ה"ה ב-2016 לא קיבלו אף כלי תעסוקתי בשנים 2016 -2014 .
שניים מהגופים הרלוונטיים מלבד ש"ת - בט"ל ומשרד העבודה והרווחה, כמעט שאינם מטפלים בחסמים, ועיקר הטיפול - עד כמה שקיים - ניתן על ידי ש"ת.
בתרשים 2 להלןמוצגת החלוקה.
29 מקבלי ה"ה אינם קהל היעד העיקרי של תכניות אלה, אך הן יכולות להתאים לחלק ממקבלי ה"ה, בכפוף להגדרת קהל היעד שלהם.
למשל, תכנית לעולים בלתי מועסקים - אם מקבל ה"ה הוא עולה בלתי מועסק הוא יכול להיות זכאי להשתתף בתכנית זו.
חלקם פטורים ממבחן תעסוקה, כך שגם לא היו חייבים בהתייצבות בש"ת 1002 |דוח שנתי 68ג .
תרשים 2 : "מקבלי הה31 בשנת 2016 , לפי כלים תעסוקתיים שקיבלו בשנים 2016 -2014 .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני בט"ל, ש"ת, משרד העבודה והרווחה ומשרד הקליטה .
החשיבות של הסרת החסמים לתעסוקה : רוב מקבלי ה"ה מתמודדים עם כמה חסמים תעסוקתיים.
נוסף על החסמים המוצגים בתרשים 3 ,להלן לרבים מהם יש מאפיינים אישיים העשויים להקשות עליהם להשתלב בתעסוקה - האוכלוסייה הערבית, למשל, מתמודדת עם שלל חסמים ייחודיים להשתלבות בעבודה; סיכויי ההשתלבות בעבודה של אנשים התלויים בגמלה לאורך שנים נמוכים גם הם32.
כמו כן, קיימים חסמים הנוגעים למרחק מעולם העבודה ומההתנהגויות, הכישורים, והנורמות הנהוגים בו33.
31 נבדקו לעניין זה כלל מקבלי ה"ה, בין אם הם חייבים בהתייצבות בש"ת ובין אם לא.
32 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66 ג(2016 ), בפרק "פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה"; יוסי תמיר וזהר נוימן, מסוגלות תעסוקתית ועידוד תעסוקה - השלכות למציאות הישראלית (נייר עמדה של קבוצת המחקר במדיניות חברתית, האוניברסיטה העברית בירושלים) (2007 '), עמ8-7 ,; אסנת פלד לוי וניצה (קלינר) קסיר, "לחפש או לא לחפש זאת השאלה - על מתייאשים מחיפוש עבודה בישראל" (מאמר לדיון, בנק ישראל) (2009 .
) 33 נוסף על החסמים המפורטים בדוח דנן, קיימים גם חסמים מבניים- החיצוניים לפרט - המקשים על שילוב אוכלוסיות שונות בשוק העבודה, כגון נגישות לתחבורה ציבורית.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1003 .
תרשים3 : חסמים עיקריים של תובעי ה"ה להשתלבות בעבודה, כפי שהם מעידים על עצמם .
על פי סקר שערך ש"ת34.
האחוזים בתרשים אינם מסתכמים ל- 100% כיוון שלכמה מהנסקרים יש יותר מחסם אחד.
לרבים ממקבלי ה"ה יש שילוב של כמה חסמים, והדבר מקשה עליהם עוד יותר את היציאה לעבוד ה35 - חוקרים קובעים שריבוי חסמים הוא אחד המנבאים החזקים ביותר לאי -השתתפות בתעסוקה.
נוסף לחסמים האובייקטיבים והאישיים המפורטים, עצם קיום החסם עלול לפגוע ביכולתו של האדם לצאת לעבודה, למשל - ערעור ביטחונו ביכולתו לעבוד36 .
34 ,שירות התעסוקהמשתתפי תכנית "מעגלי תעסוקה", לפי חסם תעסוקתי, כאחוז מתוך סה"כ המשתתפים ( 1.
) 35 דוגמאות לאנשים מרובי חסמים: אישה ערבייה שמעולם לא עבדה, יש לה ילדים קטנים, מופעל עליה לחץ חברתי שלא לצאת לעבודה, לא עומדת לרשותה תחבורה מתאימה לאזורי התעסוקה והיא סובלת מקשיי שפה בעברית; גבר מבוגר ממוצא אתיופי שלא רכש מקצוע הסובל מקשיי שפה בעברית, ואחד מילדיו חולה במחלה קשה; אם חד -הורית הסובלת מפוסט -טראומה בעקבות פגיעה מינית שעברה ולכן אינה מצליחה לעבוד תחת מנהל גבר, ואינה נהנית מרשת תמיכה משפחתית; גבר שיש לו תשע שנות לימוד, סובל מבעיות התנהגות שלא אובחנו ולא טופלו, אך הוא אינו מכיר בקיומן, ומשפחתו מתנכרת לו.
Zedlewski, Current & former welfare recipients: How do they differ ?
(Discussion Paper, Urban Institute) (1999), p.
7 ; יהודית קינג, "חסמים ומשאבים להשתלבות בתעסוקה אצל מקבלי גמלת הבטחת הכנסה הבלתי מועסקים", ביטחון סוציאלי 66 (2004 ,) 'עמ14.
ועוד, פעמים רבות משפחות בה"ה, ובייחוד אלה שמקבלות גמלה לאורך זמן37, אינן מסוגלות לפעול בעצמן להסרת החסמים שהן מתמודדות עמם38.
קשה להשים מקבלי ה"ה במקום עבודה, והדבר קשה עוד יותר כאשר אין פועלים להסרת חסמים.
החשיבות שבהסרת חסמים מתחדדת מהשוואת נתוני ההשמות של אלו שקיבלו עזרה בהסרת החסמים לאלו שלא: המשתתפים בתכנית "מעגלי תעסוקה", שמושם בה דגש על הסרת מקצת החסמים המקשים על ההשתלבות בעבודה, הגיעו לשיעור תעסוקה גבוה ב-25% מאלה שלא השתתפו בהורק התייצבו בש"ת וקיבלו הפניות לעבודה.
מומחים מציינים39 כי חברות השמה פרטיות אינן מטפלות כראוי באנשים שיש להם חסמים מרובים לתעסוקה כיוון שההשקעה הנדרשת להשמתם גבוהה מהרווח הצפוי לחברה מהשמתם.
ואולם, כאמור, הציבור הרחב י וצא נשכר ממציאת תעסוקה יציבה לאוכלוסיות אלו המונעת תלות בקצבאות ומגוון רחב של בעיות חברתיות.
לפיכך על המדינה לקבל על עצמה את הטיפול בהסרת החסמים באוכלוסייה זו באופן מחושב ומתוכנן ולספק לה טיפול תומך לאורך זמן.
להלן פירוט החסמים העיקריים שמקבלי ה"ה מתמודדים עמם והצגת היעדר הטיפול בכל אחד מהם.
חסמים בריאותיים, גופניים ונפשיים - אנשים עם מוגבלות .
לכשליש ממקבלי ה"ה יש מוגבלות בינונית או קשה40.
שני גופים עיקריים בוחנים רמת מוגבלות: (א) ש"ת מפעיל ועדות לבדיקת כושר עבודה (להלן - ועדת כושר) כדי לזהות מגבלות רפואיות ו לבחון אם האדם יכול להשתלב בעבודה ומאיזה סוג, כדי שש"ת יוכל להפנות תובע ה"ה רק לעבודה המתאימה למצב בריאותו ולכושרו הגופני, כנדרש בחוק.
בוועדות כושר בש"ת חברים מנהל לשכת התעסוקה, רופא ויועץ תעסוקתי; (ב) בט"ל מפעיל ועדות רפואיות כדי .
37 בקרב מקבלי ה"ה ב-2016 .
, פרק הזמן הממוצע של קבלת גמלה הוא כשש שנים 38 בין היתר ב של היעדר מודעות, השכלה, הון חברתי וכלכלי, וכן מחסור במשאבי זמן ובפניות רגשית.
כמו כן ראו: סנדהיל מולנייתן ואלדר שפיר, מחסור: למה אנחנו לא מפסיקים לחשוב על מה שאין ואיך יוצאים מזה (2015 '), עמ 23-21.
39 דוח הוועדה לבחינת מדיניות תעסוקה- דוח סופי (להלן - דוח אקשטיין) (2010 '), עמ56.
40 כ- 50,000 מכ- 162,000 אנשים שקיבלו ה"ה לפחות חודש אחד ב-2016 אובחנו כבעלי20% נכות או יותר בבט"ל, או שנמצאו כאנשים עם מוגבלות בינונית או קשה בוועדת כושר של ש"ת - ראו להלן.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1005 .
להעריך את מידת הנכות הרפואית ולקבוע אחוזי נכות במסגרת תביעה לקצבאות נכות (בלא קשר לה"ה)41 .
בהיעדר תמיכה והתאמות - חסמים בריאותיים, גופניים ונפשיים עלולים להקשות על השילוב בתעסוקה.
מניתוח הנתונים עלה כי ב-2016 כ-60% מקרב מקבלי ה"ה עם אחוזי נכות בבט"ל נותרו במעגל מקבלי גמלת ה"ה יותר מחמש שנים, לעומת 46% בקרב מקבלי ה"ה ללא אחוזי נכות42 .
אי-קיום הוראות החוק בנוגע לטיפול באנשים עם מוגבלות בשירות התעסוקה: בהתאם לתיקון משנת 2002 'לחוק שירות התעסוקה (ס42 ,)ב על שר העבודה והרווחה לקבוע כללים ולהכין תכניות לשילוב אנשים עם מוגבלות במקומות עבודה ולקידום ענייניהם "בדרך של התאמת השירותים הניתנים על ידי שירות התעסוקה לרבות התאמת מבחנים, הדרכת עובדי שירות התעסוקה, העסקת יועצי תעסוקה המתמחים בצורכיהם המיוחדים של אנשים עם מוגבלות וכן ליווי תהליך קליטתו של אדם עם מוגבלות במקום עבודה".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שאף שחלפו כ-15 שנה מאז תוקן החוק, לא נקבעו כללים43 בנוגע לאנשים עם מוגבלות המטופלים בש"ת, ובכלל זה מקבלי ה"ה.
על שר העבודה והרווחה, בשיתוף ש"ת, לקבוע כללים ולהכין תכניות או להרחיב תכניות קיימות44 .
בהתאם לתיקון לחוק האמור שר העבודה והרווחה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2017 (להלן- תשובת שר העבודה והרווחה) כי אכן חסרים כיום כללים הנוגעים לאנשים עם מוגבלויות המט ופלים בש"ת.
הוא ציין כי ש"ת הכין תקנות שהועברו לנציבות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים, והוא יפעל לעיגונן בהקדם האפשרי.
:מקבלי ה"ה עם מוגבלות שלא אובחנו בוועדה רפואית בבט"ל ועדות כושר עוסקות בהשפעות המדויקות והמפורטות שיש למגבלה על יכולתו של דורש העבודה לעבוד בעבודות מסוגים שונים.
לעומתן קובעות הוועדות הרפואית של בט"ל אחוזי נכות רפואית המשקפים את רמת המגבלה, ולאחר מכן קובעים פקידי התביעות בבט"ל גם את דרגת אי -כושר ההשתכרות - מדד כללי ליכולתו של אדם לעבוד למחייתו.
41 ראו תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (קביעת אחוזי נכות רפואית, מינוי ועדות לעררים והוראות שונות), התשמ"ד-1984 ,, וכן מבקר המדינהדוח שנתי 60ב (2010 ), בפרק "היבטים בעבודת הוועדות הרפואיות לקביעת זכויות נכים", עמ' 1154 -1115 .
42 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ), בפרק "פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה", עמ' 175-133.
43 ,ראו בהקשר זה מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 ), בפרק "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית".
44 )התוכניות של ש"ת הנוגעות לנושא ("תנופה" ופעילות להפניית תובעי ה"ה לתבוע נכות בבט"ל מטפלות רק בחלק קטן מתובעי ה"ה שיש להם מוגבלות בינונית או קשה.
שלאדם שוועדת כושר בש"ת שיושבים בה רופא ומומחה תעסוקתי, קבעה שהוא בעל מוגבלות בינונית או קשה, יש סיכוי גבוה יותר שוועדה רפואית בבט"ל תאבחן אותו כבעל אחוזי נכות רפואית.
היתרון של אבחון נוסף בוועדה רפואית בבט"ל45 הוא: (א) האבחון הוא שלב בדרך לקביעת זכאותו לקצבת נכות (שעשויה להיות גבוהה מגמלת ה"ה), ועמה להטבות נוספות; (ב) גם אם לא נקבעת זכאות לקצבת נכות, האבחון (וקבלת אחוזי נכות) הוא תנאי מקדמי לקבלת שיקום מקצועי וליווי תעסוקתי המותאמים לנכותו לשם שילוב בעבודה.
ואולם, הצלבת נתונים שביצע משרד מבקר המדינה בין נתוני בט"ל לנתוני ש"ת העלתה כי אף שכ -25% (כ- 31,600 ) ממקבלי ה"ה שהתייצבו בש"ת ב-2016 נמצאו בוועדות כושר של ש"ת כאנשים עם מוגבלות בינונית או קשה (קרי, אלה אנשים עם מוגבלות של ממש), כמחציתם כלל לא הגיעו לאבחון נכות בבט"ל, ראו תרשים 4 .
להלן תרשים 4 : מקבלי ה"ה46 שוועדות כושר של ש"ת קבעו שיש להם מוגבלות בינונית או קשה, לפי אבחוני נכות בבט"ל .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני בט"ל וש"ת.
לפי מחקרים שונים יש בנוסף תובעי ה"ה רבים עם חסמים נפשיים והתנהגותיים המקשים על שילובם בעבודה47.
ייתכן שבשל מצבם (אם משום .
הליך המתבצע בעקבות הגשת תביעה לקצבת נכות לבט"ל 46 נבדקו לעניין זה מקבלי ה"ה ב-2016 .
שגם התייצבו בשנה זו בש"ת 47 ,לפי מחקרים שנעשו בעולם 35%-25% ממקבלי ה"ה סובלים מליקויים נפשיים, ושיעור הסובלים מדיכאון אף גבוה יותר - קינג, ראו ה"ש 36 'לעיל, עמ13.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1007 .
שאינם מודעים לו או משום שהם מתכחשים לו) הם לא ניגשים כלל לאבחון בוועדות הכושר של ש"ת וגם לא בוועדות הרפואיות בבט"ל48 .
יוצא אפוא, שיש תובעי ה"ה רבים מאוד שמצבם לא נבחן בוועדות הרפואיות של בט"ל, ולכן ייתכן שאינם מקבלים מענה המותאם למוגבלותם: לא את הקצבה המתא ימה למצבם, ולא את השיקום התעסוקתי המתאים.