HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
16 הואחזר והנחה את מנהל ראש שטח משאבי אנוש: "מאחר והוא אקדמאי ובנוסף יש בתפקיד שלו אלמנטים ניהוליים וארגוניים מבקש מח"ר 38.
" על פי הנחיית מנהל המכון דאז שונו הדירוג ודרגת הקליטה של מר ה' למכון לדירוג מח"ר ולדרגה 38 ולפיה השכר החודשי ההתחלתי היה גבוה בכ-19% מהשכר שאותו היה אמור לקבל אילו היה נקלט בהתאם לתנאי הקליטה שקבעה ועדת הקליטה של המכון105 .
מנהל משאבי אנוש הפנה את תשומת ליבו של המנהל דאז לשינוי שהתקבל בחישוב השכר ולחתך העובדים עם ]עמית מחקר[ המקבלים שכר דומה: "השכר הוא כמו של ע.
מחקרתואר שני שאישרנו בוועדה האחרונה"(ההדגשה במקור).
למרות הערתו של מנהל משאבי אנוש אישר מנהל המכון דאז את השינוי בתנאי ההעסקה על המשמעויות הכספיות שלהם.
באופן זה נקלט העובד למכון לתפקיד "איש משק ולוגיסטיקה" במחלקת משק בשטח סיוע כ"עובד הסכם" בדירוג מח"ר ובדרגה 38 .
, והתקן המאושר לתפקיד היה תקן מקצ"ט .
103 עובדי הסכם, על פי המ"ב המכון, הם עובדים הכפופים להסכם עבודה קיבוצי שנקבע בין משהב"ט ובין ההסתדרות הכללית.
העובדים בדירוג המקצ"ט במכון הם עובדי הסכם.
104 תכולות התפקיד כוללות, בין השאר: אחריותלתחזוקת חצר המכון, גינון, פינוי גזם ופסולת, הדברה, תיאום אירועים, תיאום עם חברת ההסעדה וניהול חשבונות, אחריות למכבסת המכון, ת יאום פינוי אשפה, משימות נוספות על פי הצורך.
105 שכר לפי דירוג10 :במקצ"ט 8,694 ש"ח.
שכר בדרגה38 )במח"ר (בתקן הפתוח 10,337 ש"ח.
לשם השוואה, זהו שכר דומה לשכר שהמכון שילם לעמיתת מחקר שנקלטה למכון בשנת 2016 עם תואר שני מחקרי וניסיון של שש שנים בתחום אשר נקלטה למכון בדרגה זהה לזו שניתנה למר ה' - 38 בדירוג מהנדסים.
דוגמה נוספת היא העובדת שנקלטה לתפקיד "מרכז תשלומים", כמפורט לעיל.
העובדת היא בעלת השכלה הכוללת: תואר שני במנהל עסקים, תואר ראשון בהוראה, תעודת מקצוע בהנהלת חשבונות סוג 2 וסוג 3 וקורס חשבי שכר.
כמו כן היא בעלת ניסיון תעסוקתי של שש שנים.
עובדת זו נקלטה למכון בדרגה 37 בדירוג המח"ר, דרגה הנמוכה מזו שבה נקלט מר ה' .
| 990 | ניהול כוח אדם במכון למחקר ביולוגי בישראל עלה כי מנהל המכון דאז קבע תנאים עודפים על תנאי קליטתו של העובד שלא בהתאם להחלטת ועדת הקליטה שבה השתתף.
מומלץ כי נש"ם תבקר את אופן קליטת העובדים במכון וב כלל זה את הדירוג ודרגת הכניסה שלהם בהלימה לתפקיד שאליו נקלטו.
| 991 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ממצאי הדוח מעלים ליקויים בניהול כוח אדם במכון בעיקר בנושאים אלה: תמהיל כוח האדם במכון הוא בדמות "פירמידה הפוכה" מבחינת היחס בין מספר החוקרים למספר עמיתי המחקר; המכון לא קבע הוראת ארגון המגדירה את אופן חלוקת הסמכויות והתפקידים והמתווה את הדרך לייזום שינויים במבנה הארגוני ; המכון ביצע שינויים ארגוניים בלי להגדיר את הצורך בהם ואת תכלית השינוי; כשני שלישים מהעובדים שאינם חוקרים שהמכון גייס בשנים 2013 - 2020 עבדו קודם לכן במכון באמצעותחברות כוח אדם או ספקים, שנתנו שירותים למכון; ניתנו לעובדי המכון דרגות שלא בהתאם לאמות המידה לקידום בתקן הפתוח, ובכלל זה מנהל המכון דאז היה מעורב בקידום חברי ועד, ונמצאו ליקויים בתהליכי העבודה של הוועדה המייעצת והוועדה המוסדית המאשרת את הקידום בדרגות; מספר תוספות השכר שניתנו כפועל יוצא מקידומים לתפקידים חרג מהמכסה המרבית, והן ניתנו בלי שנבחנו ההשפעות התקציביות הנובעות מכך וללא אישור עוזר השר.
בביקורת עלו גם ליקויים באופן תפקודה של הוועדה העליונה לדירוג עובדי מחקר המנוהלת בנש"ם, ובפיקוח ובבקרה של נש"ם ושל יחידת עוזר השר על ניהול כוח אדם במכון.
מטה עוזר השר ציין בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת כי הוא מברך על הביקורת ורואה בה כלי חשוב; כי יפעל לתיקון הליקויים שזוהו; וכי עוד לפני פרסום טיוטת הדוח פעל מטה עוזר השר להידוק הבקרה בנושאי תקציב וכוח אדם, תוך איזון ושמירה על עקרון העצמאות של יחידת הסמך.
מנהל המכון ציין בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת כי בכוונתו לפעול "להטמעת התנהלות מקצועית, תוך הקפדה על הכללים בניהול משאבי אנוש, בדגש על אותם תהליכים המועלים בדוח המבקר ובהתאמות הנדרשות לאופי הפעילות של המכון".
נש"ם בתגובתה על טיוטת דוח הביקורת ציינה כי תוצרי דוח הביקורת ישמשו עבורה "בסיס לתוכנית עבודה", וכי "הפערים המוצגים ביחידה רבים ולפיכך המכון למחקר ביולוגי יהיה יחידה במיקוד" מבחינת נש"ם בשנת העבודה 2022 .
,על המכון לפעול בהתאם לכללי מינהל תקין, להוראות התקשי"ר, להוראות משהב"ט לנהליו שלו ולכלל ההוראות החלות עליו.
נוכח ממצאי הדוח, מומלץ כי נש"ם ועוזר השר יגבירו את מעורבותם בפיקוח ובבקרה על ניהול כוח האדם במכון - החל בקביעת המבנה הארגוני של המכון וכלה בפיקוח ובבקרה על קליטת כוח האדם למכון וקידומו בדרגות ובתפקידים, בהתאם לצורכי המכון ובשים לב למשתמע מכך מהבחינה התקציבית.
מומלץ כי שר הביטחון יפעל לכך שהוועדה שהוקמה לצורך בחינה מקיפה של המכון הביולוגי תשלים את עבודתה.
מומלץ כי הוועדה תבחן גם את תמהיל כוח האדם של המכון ואת היחס הנכון בין חוקרים לעמיתי מחקר בשים לב לצרכים העולים מתוכניות העבודה.
מומלץ כי לצד בחינת הנושא על ידי הוועדה, גם נש"ם תבחן את יחס התקינה של חוקרים - עמיתי מחקר במכון.
מומלץ שהמכון, עוזר השר ונש"ם יבחנו את מידת הרלוונטיות של נוהלי המכון ויקבעו למכון מסד נורמטיבי שלם ומעודכן.
| 992 | ניהול כוח אדם במכון למחקר ביולוגי בישראל
פיתוח התשתיות נועד לספק שירותים חיוניים ולתרום להאצת קצב צמיחת התוצר בטווח הארוך.
פערים בין רמות הביקוש והצריכה ובין ההיצע ויכולת האספקה בתחומי התשתית האסטרטגית, פוגעים ביכולת הצמיחה של המשק וברמת החיים של תושבי המדינה.
הממשלה הכירה בקיומם של פערים אלו בחלק מתחומי התשתית כגון חשמל, מים ותחבורה, ויזמה תכניות ייעודיות שנועדו לצמצמם.
תכנית פיתוח כוללת מרכיבים שונים המשלימים זה את זה ובכללם הקמת תשתיות ופרויקטים, שינויים רגולטוריים, עדכוני חקיקה ונהלים והיבטים תפעוליים נוספים (להלן - תכנית פיתוח).
במרוצת השנים פרסם משרד מבקר המדינה דוחות ביקורת רבים שבהם הועלו ליקויים שונים בתחומי הניהול וההקמה של פרויקטים תשתיתיים ספציפיים.
דוח הביקורת הנוכחי בוחן את בעיות היסוד המשותפות לכולם, המביאות לידי הישנותן של התקלות.
הדוח עוסק בבחינת טיפולם של גורמי הממשל השונים במדינה ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית 7 .
בפיתוח תשתיות, החל בשלב הגדרת הצרכים וההיערכות המקדימה ועד מימוש הפרויקטים ותפעולם.
הדוח מונה כמה גורמים עיקריים שיש בהם כדי למנוע או לעכב את מימושן של תכניות הפיתוח והפרויקטים השונים.
בחודשים ספטמבר 2007- אוקטובר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את תהליך האישור וההוצאה לפועל של תכניות פיתוח ופרויקטים גדולים בתחומי התשתית הפיזית האזרחית.
הבדיקה נעשתה באגף התקציבים (להלן - אג"ת) ובאגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל) במשרד האוצר, במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד ראה"מ), במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) ובענבל - חברה לביטוח בע"מ (להלן - ענבל או חברת ענבל)2 .
בדיקות השלמה נעשו במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות), במשרד להגנת הסביבה, במשרד הפנים, בחברת נ.
ע - נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ (להלן - נת"ע), בחברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ (להלן - מע"צ), בחברת רכבת ישראל בע"מ (להלן - חברת רכבת ישראל), בחברת נתיבי איילון בע"מ (להלן - חברת נתיבי איילון) וברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים).
הביקורת הנוכחית הסתמכה, בין היתר, על ממצאים שהובאו בדוחות קודמים של מבקר המדינה וביניהם הדוחות האלה: 1.
,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), בעניין: (א) הקמתו של קו הרכבת המהיר לירושלים; (ב) חברת נתיבי איילון בע"מ - תקצוב פרו יקטים וביצועם; (ג) ההיערכות להתמודדות עם מחסור בחשמל; (ד) הרשות הממשלתית למים ולביוב - השבת קולחים.
,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 .
), בעניין הרכבת הקלה בירושלים 3.
,מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בעניין: (א) פרויקט הולכת גז טבעי; (ב) ביצוע פ רויקט הסעת המונים במטרופולין תל אביב; (ג) הקמת מתקנים להתפלת מי ים.
,מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2005 ), בעניין: (א) תקציב המדינה - תהליך הכנתו ועדכונו; (ב) שדרוג מסילת הרכבת בתוואי תל אביב - ירושלים.
,מבקר המדינה דוח שנתי 54ב ( 2004 ), בעניין פ יקוח ובקרה על פרויקט הרכבת הקלה בירושלים.
,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב בעניין: (א) תכנית אב לפיתוח משק המים בישראל והשבת קולחין; (ב) עבודת המטה במשרדי הממשלה; (ג) שיתוף המגזר הפרטי בפיתוח תשתיות ציבוריות.
,מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 ), בעניין: (א) מגזר המיעוטים - תשתיות פיזיות; (ב) מנהרות הכרמל.
חברת ענבל משמשת זרוע ביצועית של הממשלה בפעולות ביטוחיות ופיננסיות שונות השר הממונה על החברה הוא שר האוצר, והחשכ"ל הוא יו"ר החברה.
,מבקר המדינה דוח שנתי 49 ( 1999 ), בעניין ההיערכות לפיתוח משק גז טבעי.
,מבקר המדינהדוח שנתי 48 ( 1998 ), בעניין: (א) תכנון מערכת מסילתית להסעת המונים במטרופולין תל אביב; (ב) תכנון שדות תעופה ומנחתים; (ג) חברת כביש חוצה ישראל בע"מ - כביש ארצי לישראל - בדיקת כדאיותו הכלכלית; (ד) הקמת תחנת רכבת השלום בתל אביב.
מבקר המדינה, ניהול משק המים בישראל ( 1990.
) פיתוח התשתיות כולל נושאים רבים ומגוונים, ולכל אחד מהם מאפיינים שונים מבחינת הפיקוח וההסדרה, התקצוב, התכנון, הביצוע, הבקרה ועוד.
הממצאים שהועלו בדוח זה משקפים בעיות שחלקן חוזרות ונשנות בתכניות פיתוח ובפרויקטים שונים בתחום התשתיות, ובחלקן ייחודיות לתחום מסוים.
פערים מסתמנים בפיתוח ענפי תשתית חיוניים .
תחום החשמל העלייה המתמשכת ברמת החיים, התפתחות התעשייה וקצב גידול האוכלוסיי ה מגבירים את התלות בחשמל כמשאב חיוני, ומצריכים גידול בכושר הייצור שלו.
על פי משרד התשתיות יוכפל הביקוש לחשמל ב-20 השנים הקרובות.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חברת החשמל) ומשרד התשתיות בונים את תכניות הפיתוח של משק החשמל לטווח הארוך, תוך בדיקת סיכויי התממשותם של תרחישים שונים ובחינת התאמתן של התכניות לתנאים משתנים.
ללא יישום יעיל של תכניות הפיתוח עלול משק החשמל להיקלע לקשי ים באספקתו.
הדבר קרה בקיץ 2006 כשצריכת שיא מחד ותקלות בייצור מאידך, גרמו תקלות באספקה.
שיאי ביקוש נרשמו גם במאי 2009 , והדבר אילץ את חברת החשמל ליזום ניתוק של אספקת החשמל באזורים שונים במדינה.
להלן תרשים שמראה את הפערים בין הייצור והביקוש במשק החשמל: ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית 9 .
הנתונים מבוססים על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיק ה והם משקפים מגמה כללית של התפתחויות צפויות בלבד.
הנתונים לשנים 2003 -2008 מבוססים על הביצוע בפועל.
הנתונים לשנים 2009 -2011 .
מהתרשים עולה כי המרווח בין יכולת הייצור לביקוש הינו מזערי, והוא אף הולך וקטן לאורך השנים, דבר שמאפשר קיומה של רזרבה נמוכה בלבד.
הממשלה יזמה כמה דרכי פעולה להגדלת ההיצע של האספקה.
ביניהן - עידוד יצרני חשמל פרטיים להקים מתקנים לייצור חשמל.
כך ניתנו ליצרני חשמל פרטיים רישיונות ייצור לתפוקה כוללת של כ- 3,000 מגה ואט3.
בפועל, נכון ליולי 2009 , .
מייצרים היצרנים הפרטיים רק מאות בודדות של מגה ואט חשמל בין השנים 1999 -2009 קיבלה הממשלה16 החלטות בנושא פיתוח משק החשמל והגדלת כושר הייצור.
במהלך הניסיונות לצמצום הפער בתקופה האמורה אישרו שרי התשתיות לחברת החשמל תכניות פיתוח שונות.
בין דצמבר 1999 לדצמבר 2004 אישרה הממשלה הקמת תשע יחידות לייצור חשמל.
מועד ההפעלה המאוחר ביותר ליחידת הייצור האחרונה שאושרה נקבע לאוגוסט 2008 .
עד מאי 2008 הופעלו רק שלוש יחידות ייצור בהפעלה מלאה, ובכל יחידות הייצור שאושרו להקמה נרשם פיגור ממוצע של כ-50 חודשים ממועד ההפעלה המלאה המתוכנן.
בספטמבר 2007 אישרה הממשלה תכנית חירום הכוללת הוספת 1,750 מגה וואט עד שנת 2013 .
, כדי לתגבר את העתודות הנמוכות של מערכת ייצור החשמל הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל) הכירה בצורך לשנות את התעריף לצרכנים כדי לממן חלק מעלות הקמת המתקנים הנוספים בסך כ -2 מיליארד ש"ח, בתנאי שחברת החשמל תעמוד ביעדי התכנית.
3 על פי נתוני רשות החשמל, הרשיונות ליצור כ -17% מכלל התפוקה, ניתנו בשנים 1999 -2006 , לכ -47% בשנים 2007 -2008 , ולכ -36% מהתפוקה ניתנו הרשיונות ברבעון הראשון של שנת 2009.
הייתה אמורה להתווסף למימון העצמי של תכנית הפיתוח, נוסף על הצורך בגיוס הון זר.
רשות החשמל סברה כי מן הראוי שהמדינה, כבעליה של החברה, תהיה זו שתזרים את ההון הנדרש לגיוס מימון ביניים.
כמו כן קראה להשלמת השינויים המבניים בחברה באופן מידי 4 .
במועד סיום הביקורת - אוקטובר 2009 - לפי הערכות של רשות החשמל יש עיכוב בלוח הזמנים של ביצוע התכנית.
במאי 2009 פרסם מבקר המדינה דוח העוסק בהיערכות להתמודדות עם מחסור בחשמל5 .
על פי ממצאי הדוח עלול להיווצר מחסור כבר בתקופה הקרובה אם יתממשו תחזיות הביקוש לחשמל.
תחום המים על פי תכנית האב6 שהכינה נציבות המים (כיום רשות המים) בשנת 20027 כבר אז היה משק המים בשפל חסר תקדים.
בתכנית האב צוין כי אי-מתן פתרון הולם וארוך טווח לנושא משול ל"הליכה על הסף", ודחיית מתן פתרון מעשי כגון התפלת מים מחריפה בקצב מהיר את המשבר.
עוד נקבע בתכנית כי יש הכרח ליצור פתרונות מעשיים למחסור המחריף שיתרמו לייצוב משק המים במדינה בהקדם האפשרי.
בשנים האחרונות החריף המשבר במשק המים עד כדי חשש ממשי לקשיים באספקת מי שתייה ולפגיעה במאגרים הטבעיים ובאיכותם.
ירידת מפלס מי הים בכנרת (ספטמבר 2009) .
4 שינויים מבניים בחברת החשמל מהווים היבט מרכזי במבנה משק החשמל כולו ומשפיעים על פיתוחו.
5 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 '), עמ 1197.
6 על פי משרד התשתיות הלאומיות, תכנית אב היא תכנית כוללת המציגה תמונת מצב עדכנית תוך ציון הצרכים העתידיים, לפי נתוני תכנון מצויים ונתונים חזויים.
התכנית אמורה לרכז את מכלול הפרויקטים הנדרשים, לוחות הזמנים לביצועם ואומדני עלותם.
7 נציבות המים- האגף לתכנון, תכנית אב לפיתוח משק המים בשנים 2002 -2010 (יוני 2002.
הנסוג ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית 11 .
מאגר איילון (ינואר 2010) .
בין השנים 1999 -2009 התקבלו14 החלטות ממשלה בעניין הטיפול במשבר במשק המים.
במרס 2002 אישרה הממשלה להתפיל מי ים בהיקף של400 מיליון קוב לשנה, ודרשה כי מועד ההפעלה יהיה סוף שנת 2004 .
בתקופה שבין מרס 2002 ליולי 2004 קיבלה הממשלה כמה החלטות שצמצמו את היקף ההתפל ה הנדרש עד לכמות של 230 מיליון קוב לשנה בלבד.
ביולי 2007 החליטה הממשלה להגדיל את היקף ההתפלה ל-505 מיליון קוב לשנה, ומועד ההפעלה לתפוקה זו נקבע לסוף שנת 2013 .
ביוני 2008 החליטה הממשלה כי יוגדל היקף מי הים המותפלים ל-750 מיליון קוב לשנה לא יאוחר משנת 2020 .
יצוין שעד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2009 , הוקמו רק שני מתקנים להתפלת מי ים, והם מופעלים בהיקף של כ-150 מיליון קוב לשנה, ובמהלך 2010 אמור לפעול מתקן נוסף בהיקף של כ-100 .
מיליון קוב להלן דוגמאות לבעיות שהתעוררו במהלך יישומם של פרויקטים הכלולים בתכנית הפיתוח של משק המים שהיה בהם כדי להביא לידי אי -מימוש התוכנית: 1.
המכרז להקמת מתקן ההתפלה באשקלון פורסם ביולי 2000 , והוא החל לספק מים בדצמבר 2005 .
בתהליך קידום הפרויקט נמצאו כמה ליקויים: עיכובים בתהליך קבלת היתרים מהרשות המקומית ומהמשרד להגנת הסביבה בשל שינוים בתכניות ההקמה ובהיערכות היזם לקבלת ההיתרים; אי -שילובם של אנשי משרד הבריאות שבאחריותו לקבוע תקנים לאיכות המים המופקים במתקן בתהליך הכנת המכרז ובביצועו; פרסום המכרז להקמת המתקן לפני סיום ההליכים הסטטוטוריים ושינוי מדיניות הממשלה בעניין העובדים הזרים שהקשה על ג יוס ידיים עובדות להקמתו.
באפריל 2001 הטילה הממשלה לראשונה 8 על מקורות, החשכ"ל, משרד התשתיות והמשרד להגנת הסביבה לפרסם מכרז להקמת מתקן התפלה באשדוד.
חילוקי דעות שהתגלעו בין משרד האוצר ובין נציבות המים, משרד התשתיות וחברת מקורות בעניין שינוי מבנה החברה, וכן עיכובים בחתימת הסכמים בקשר לשטח המיועד להקמתו הביאו לידי כך שרק בסוף 2009 .
בינואר 2002 פורסמה קריאה להשתתפות בהליך מיון מוקדם לקראת פרסום מכרז להקמת מתקן התפלה בחדרה.
לאחר הפרסום הראשוני שינתה המדינה את תנאי המכרז בנוגע למקומו ולהיקף הייצור הנדרש, והדבר חייב פרסום מכרז חדש בדצמבר 2004 .
המכרז פורסם לאחר עיכובים רבים עקב חילוקי דעות בין משרדי הממשלה השונים בעניין מהות המכרז ותנאיו, ובכללם - החלטת משרד האוצר לבטל את מענק ההקמה.
באוקטובר 2002 חתמה המדינה על הסכם להקמת מתקן התפלה קטן באזור חיפה, בלי שווידאה שהזוכה יוכל לעמוד בתנאי המכרז, ושאכן ניתן להקים את המתקן באותו מקום, משום שלא ניתן אישור סטטוטורי להקמתו.
עד מועד סיום הביקורת אוקטובר 2009 .
, לא הוקם המתקן כאמור תחום התחבורה בתשתית התחבורה היבשתית בישראל נכללים כמה תחומים עיקריים: כבישים , רכבות כבדות, רכבות קלות בתוך הערים הגדולות ונתיבי תחבורה מיוחדים לתחבורה ציבורית.
לפי מסמך שהכין משרד התחבורה במרס 2008 חלה במרוצת השנים עלייה בנסועה9 הן כתוצאה מהגידול באוכלוסייה ובמספר כלי הרכב, והן מהעלייה במרחק הנסיעה הממוצע לנפש.
אחת התוצאות של הגידול בנסועה היא הגודש 10 הגורם להאטת התנועה, להתארכות זמן הנסיעה, לאובדן של זמן ופריון ולעלייה בתצרוכת הדלק ובפליטת מזהמים.
גודש הוא מקור לאי -יעילות כלכלית 11 , והוא מקשה על תפקוד יעיל ונוח של המשק והאוכלוסיי ה.
אחת הדרכים להתמודד עם צורכי התחבורה היא פיתוח של תשתיות תחבורה יעילות, ובכללן תחבורה ציבורית יעילה העשויה להקטין את רמת הגודש בכבישים.
בין השנים 1999 -2009 התקבלו11 החלטות ממשלה בעניין תכנית הפיתוח של חברת רכבת ישראל.
ההחלטות כללו, בין היתר, הוספת קווי רכבת ובניית מסילות נוספות.
כחלק מההתמודדות עם הגודש התחבורתי בתוך הערים הגדולות, קידמה הממשלה שני מיזמים לתכנון, הקמה והפעלה של קווי רכבת קלה במטרופולין תל אביב ובירושלים בשיתוף המגזר הפרטי ( PPP)12 .
בתחום סלילת הכבישים יזמה .
8 /החלטה חכ2 מיום 18.
מספר הקילומטרים הכולל שנסעו כל כלי הרכב במדינה ביחידת זמן מוגדרת 10 .
מצב שבו הכביש או הדרך אינם יכולים לספק את צורכי התנועה 11 באיחוד האירופי מעריכים את עלות הגודש לשנה בין 0.
לפי הערכת משרד התחבורה, בישראל העלות היא בשיעור דומה.
12 Public Private Partnership - שיתוף פעולה בין המגזר הציבורי למגזר הפרטי בהקמת פרויקטים עקב הצרכים הגדלים של פיתוח התשתיות.
בשל העלויות הכבדות והקושי של המגזר הציבורי להתמודד עם אתגרי ההקמה והתפעול, נדרשה הממשלה למצוא פתרונות שונים למימון הביצוע והתפעול של פרויקטים תשתיתיים, שיאפשרו התמודדות טובה יותר עם נטל המימון והסיכונים הכרוכים בהקמת הפרויקטים.
ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית 13 .
הממשלה כמה פרויקטים - חלקם באמצעות חברת מע"צ וחברות ממשלתיות אחרות וחלקם בשיתוף המגזר הפרטי.
למרות החלטות הממשלה, עד מועד סיום הביקורת לא הושלמו חלק ניכר מהפרויקטים על אף שמועד סיומם המתוכנן כבר חלף.
להלן דוגמאות לעיכובים במימוש תכנית הפיתוח של חברת רכבת ישראל13 .
באפריל 2004 חתמו הממשלה וחברת רכבת ישראל על מסמך עקרונות למימושה של תכנית פיתוח לשנים 2003 -2008 (להלן- הסכם הפיתוח).
בהסכם נקבע כי המסגרת הכספית תעמוד על 20 מיליארד ש"ח, וחברת רכבת ישראל הצהירה בו כי הנתונים הוכנו על פי שיקולים מקצועיים ועל סמך מידע מלא ע ל מצבם של כל הפרויקטים והעלויות הנדרשות להשלמתם.
להסכם הפיתוח צורף נספח ובו פירוט של 33 .
פרויקטים והמועדים המתוכננים להשלמתם בשנת 2005 העריכה חברת בקרה שמשרד האוצר שכר את שירותיה כדי לבדוק את פעילות חברת רכבת ישראל, כי לצורך השלמת תכנית הפיתוח יידרשו 24.
6 מיליארד ש"ח, והיא תסתיים רק ב- 2012.
בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת 2008 צוין, בין היתר, כי באוגוסט 2008 חתמה הממשלה עם חברת רכבת ישראל על הסכם פיתוח חדש ובו 35 פרויקטים בהיקף כולל של 29.
5 מיליארד ש"ח (במונחי יולי 2008 ).
הסכם זה מבטל את ההסכם הקודם מ- 2004 .
בתשובת אג"תמדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה נאמר: "יש לציין כי תכנית הפיתוח המקורית שעלותה הוערכה בשנת 2004 בכ-20 מיליארד ש"ח הגיעה להיקף כולל של כ-37 מיליארד ש"ח בשנת 2008.
בהסכם הפיתוח נכללה גם השלמתו של קו הרכבת המהיר שבין תל אביב לירושלים, בקטע שממחלף ענבה לירושלים.
בעת חתימת ההסכם באפריל 2004 העריכה חברת רכבת ישראל כי עלות השלמת התשתית לקטע זה תעמוד על3.
2 מיליארד ש"ח במחירי יולי 2003 .
באוגוסט 2008 נעשתה הערכה מחדש של עלות הקו שהסתכמה בכ -6 מיליארד ש"ח במחירי יולי 2003 - עלייה ריאלית של כ - 88%.
בדוח59ב של משרד מבקר המדינה בנושא קו הרכבת מתל אביב לירושלים צויין: "המדינה התקשרה עם חברת הרכבת להקמת הרשת, ובכללה הקו המהיר לירושלים.
אומדני העלויות שהוצגו על ידי הרכבת, לפני קבלת החלטת הממשלה, היו נמוכים במיליארדי ש"ח מאומדני העלויות הנוכחיים.
בפועל, גם התקציבים עלו, ונדחו לוחות הזמנים להשלמת הקו.
בהקמתו של פרויקט זה נמצאו ליקויים רבים, בייחוד בתכנון, באומדני העלויות ובלוח הזמנים לביצועו.
בעקבות החריגות והעלייה החדה באומדן העלויות הוחלט במשרד האוצר לקיים בדיקות כלכליות מעודכנות לפרויקטים הכלולים בתכנית הפיתוח.
באוגוסט 2008 , ,לאחר דחיות רבות בביצוע העבודות בקו הרכבת המהיר מתל אביב לירושלים נחתם הסכם פיתוח חדש.
בדצמבר 2008 התקיים דיון בוועדת השרים לענייני חברה וכלכלה בנוגע לכדאיותו של הפרויקט.
בדיון התקבלה החלטה לאשר את .
13 כפי שהופיעו בדוחות קודמים של מבקר המדינה- ראו רשימת דוחות במבוא.
הפרויקט שהיה אמור להסתיים בשנת 2008 יושלם על פי ההערכות רק ב- 2016.
באוגוסט 2009 פנה משרד מבקר המדינה למשרד התשתיות ולמשרד התחבורה בבקשה לקבל מידע מפורט על אודות תכניות פיתוח בתחומים דלעיל.
המידע המבוקש כלל את הפרטים הבאים: (א) התקציב המקורי להקמת מקבץ הפרויקטים שבתכנית, לרבות תקציב עלות מחזור החיים 15 ; (ב) תכולת התכנית במלואה ופירוט הפרויקטים הכלולים בה; (ג) היעדים והתפוקות המוגדרים לתכנית הפיתוח; (ד) לוח הזמנים למימוש התכנית.
המידע נדרש בשלושה חתכי זמן: מועד התחלת התכנית; המצב כיום ותחזית מעוד כנת לסיומה.
בעקבות הפנייה התקבלו נתונים חלקיים בלבד, שמהם ניתן ללמוד כי פרויקטים רבים הכלולים בתכניות הפיתוח אינם מבוצעים לפי יעדי התקציב ועל פי לוחות הזמנים שהוגדרו מסיבות רבות.
נתונים אלה והממצאים בדוח זה ובדוחות מבקר המדינה העוסקים בסוגיות אלה, מלמדים על טיפול מערכתי לקוי של הממשלה והגופים הפועלים מטעמה בהשקעה בתשתיות, על שינויים תכופים בהחלטות הממשלה ובתכניות הפיתוח בתחומי תשתית חיוניים ועל עיכובים במימוש התכניות וההחלטות.
בתשובתו של משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 צוין כי הליקויים הקיימים בקידום תכניות פיתוח אינם בהכרח תוצאה של כשל ניהולי, אלא נובעים לעתים מ"גורמים שאינם בשליטת המשרד או העומדים בראשו".
להמחשת טענתו תיאר המשרד בתשובתו אירוע מנובמבר 200916 ובו הוצגו בפני ראש הממשלה "כל החסמים הקיימים לאי מימוש פרויקטים תשתיתיים והודגש בפניו.
התכנון הסטטוטורי, ההפקעה, פינויים ולבסוף הביצוע, מתמשכים על פני שנים ארוכות ללא כל שליטה ולכך השפעה רבה על תהליכים, עלויות וזמן ביצוע".
המשרד המשיך ותיאר את הפעילות הבהולה והמידית שביצע ראש הממשלה לצורך הסרת החסמים.
לדעת משרד מבקר המדינה - העובדה שהתכניו ת מבוצעות בחריגה ניכרת מלוחות הזמנים שנקבעו להן ומהתקציבים שיועדו להן מלמדת על בעיות קשות בניהול התכניות שיש למשרדים האחראים לביצוען ולעומדים בראשם.
פעולתו המיידית של ראש הממשלה להסרת החסמים שהציגו לו אנשי משרד התחבורה, מצביעה על האפשרות הקיימת בידי משרדי הממשלה והעומדים בראשם לפעול בנחרצות לקידום תכניות פיתוח.
14 /החלטה חכ166 מ- 2.
15 LCC - Life Cycle Cost - עלות מחזור החיים - עלויות הקמה, אחזקה ותפעול שמצטברות לאורך כל "חיי" הפרויקטים.
ביקור רה"מ באתר עבודות תחבורה שבוצעו בצומת המוביל ייזום ומימוש של תכניות פיתוח בתחום התשתית 15 .
עבודת המטה בתחום פיתוח התשתיות .
תכנית השקעות כוללת לפיתוח תשתיות במשק גיבוש תכנית השקעות כוללת והתאמתה למדיניות הממשלה ראוי שייעשו על ידי גוף שיכול לרכז את כל המידע הרלוונטי, לנתחו על פי מדדים שונים ולהפיק ממנו את התשומות המיועדות לממשלה בבואה לאשר את התכניות המוצעות.
פרסומי ה- OECD17 בנושא פיתוח תשתיות ממליצים לבסס את התכנון והמימון של פרויקטים תשתיתיים על אסטרטגיה ארוכת -טווח18 .
במדינות מסוימות אחראים המתכננים גם למעקב אחר ביצוע הפרויקטים ולדיווח מפו רט על אודותיהם - עלותם המשוערת, לוח הזמנים המתוכנן וההתקדמות שלהם.
הביקורת העלתה כי הממשלה לא מינתה באופן רשמי גוף מטה לריכוז כל הנתונים על צורכי הפיתוח בתחומי התשתית השונים.
נמצא כי במהלך הכנת תכנית פיתוח מעביר המשרד היוזם מידע על אודות הפרויקטים המתוכננים לגופים ולמשרדי ממשלה לפי תחומי האחריות והאישורים הנדרשים לקידומם19 .
העברת המידע על פי תחומי האחריות בלבד אינה מאפשרת לרכז את הצרכים ואת הדרכים לספקם בתחומי התשתית השונים באופן שיאפשר הפקת תכנית כוללת למשק.
כל פעילות פיתוח כרוכה בעלות ני כרת ונדרש עבורה מקור מימוני ייעודי.
לפיכך פונים המשרדים המקצועיים למשרד האוצר לגבש הצעה למקורות המימון הדרושים למימוש תכניות הפיתוח.
אג"ת כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי הנהלת האגף בוחנת כל פרויקט ביחס לכל צורכי התקציב מתוך ראייה כוללת של הוצאות הממש לה ודרישות המשרדים.
עוד הוסיף כי "כל פרויקט מוערך בהתאם לפרמטרים שונים הרלוונטיים לתחום אליו הוא שייך.
הבחינה מבוצעת על בסיס ידע וניסיון מקצועי של הנהלת אגף התקציבים ומתוקף הסמכויות המוקנות לשר האוצר בחוק יסודות התקציב.
כך, השאלה האם לבצע התאמה בתקציב פיתוח הכבישים נבחנת אל מול התאמות בתקציבים שונים.
כמו גם תקציבי פיתוח אחרים".
כמו כן הוסיף אג"ת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי אף שאג"ת "שוקל שיקולים כלכליים בעיקרם, הרי שלא קיים גוף מטה אחר בעל ראייה רוחבית דומה, אשר ביכולתו לסייע לממשלה בקביעת סדרי עדיפויות בין התחומים השונים ככל שזו נדרשת לעשות כן".
עם זאת ציין כי הביקורת לא נעלמה מעיניו ובאג"ת "בוצעה ומבוצעת עבודת מטה מקיפה לבחינת אופן תקצוב וניהול תחומי התשתית השונים" ובה רוכזו כל תחומי התשתיות תחת סגן ממונה אחד ובהנחייתו מקודמת "תכנית עבודה רב צוותית ומקיפה להשלמת מתודולוגיה למדיניות השקעה בתשתיות.
גם בתחומים אשר אין בהן כיום מתודולוגיה סדורה בנושא".
17 Organization for Economic Co -operation and Development 18 Infrastructure to 2030, OECD publishing - מתוך אתר האינטרנט www.
'תקציב, היבטי איכות הסביבה, אישורים סטטוטוריים וכד 16 דוח שנתי60ב .
אג"ת טען בתשובתו, כי בהיותו אמון על שמירת המסגרת התקציבית השנתית ועל יעדי הגירעון, ומכיוון שתכניות הפיתוח מחייבות הקצאת משאבים ומקורות תקציביים, הוא הגוף היחיד שבכוחו לסייע לממשלה לקבל את ההכרעה בדבר סדרי העדיפות בביצוע עבודות בתחומי תשתית מסוימים וקידומן.
עוד הוסיף האגף בתשובתו מדצמבר 2008 , כי "אומנם אין לאגף את המומחיות והמקצועיות בכל תחום ותחום כפי שקיימת במשרדים הייעודיים, אך לשם כך מחולק האגף לצוותים המתמחים כל אחד בהיבט הכלכלי של התחום עליו הוא מופקד.
מטרת האגף אינה לבוא בנעלי המשרד, אלא לשאול את השאלות הרלוונטיות אשר יאפשרו הקצאה כלכלית ואחראית של כספי הציבור".
חלק מתשובותיהם של משרדי הממשלה למשרד מבקר המדינה, מצביעים על חילוקי דעות ומאבק ים מקצועיים בנוגע לקידומן של תכניות הפיתוח בין המשרד הייעודי למשרד האוצר.
הוויכוחים מתעוררים סביב חיוניות התכניות, מרכיביהן וסדרי העדיפויות לביצוען.
עוד נטען בתשובות כי בידי משרד האוצר קיים כוח להכריע בתחומי התשתית, על אף שאינו הגורם המקצועי המוביל בתחום.
המועצה הלאומית לכלכלה שהוקמה בהחלטת הממשלה20 מספטמבר 2006 משמשת גוף מטה בנושאי כלכלה.
בהחלטה נקבע כי בין שאר תפקידיה נמנים סיוע בתהליך קבלת החלטות בהתבסס על ניתוחים מקצועיים וחשיבה שיטתית ארוכת טווח; הכנת חוות דעת בענייני התקציב, הצעת חלופות בעת הצורך והכנת חוות דעת מקצועיות ביחס להחלטות העומדות על סדר יומה של הממשלה בענייני כלכלה.
משרד ראש הממשלה הבהיר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי המועצה אינה מרכזת את צורכי הפיתוח בתחומי התשתית, ואינה מכינה תכנית מערכתית כוללת בתחום זה.
( מינהל התכנון שבמשרד הפנים להלן - מינהל התכנון), בתוקף היותו גוף מטה מקצועי מלווה את עבודתם של מוסדות התכנון והבנייה הארציים והמחוזיים.
למוסדות התכנון מוגשות כל התכניות ובכללן הפרויקטים המיועדים למימוש, לצורך אישורם הסטטוטורי והתאמתם לתכניות המתאר השונות.
תכניות המתאר הארציות שמכין מינהל התכנון עוסקות, בין היתר, בתכנון הפיסי של משאבי הקרקע והקצאתם למטרות שונות בראייה כוללת לטווח הארוך, ומשקפות את מדיניות התכנון הארצית כפי שנקבעה על ידי הממשלה בנושאים שונים.