HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משכך, הקצאת הפרקליטים המלווים לליווי משימות כוחות המשימה, תלויה באילוצי הפרקליטות, משימותיה ותקציביה.
נוהל עבודת כוחות המשימה קובע כי כל כוח משימה יילווה על ידי תקני קבע של 3-2 תקני פרקליטות.
מהביקורת עלה כי כוח משימה מטפל בכל שנה בפרשה גדולה ועוד 3-2 פרשות קטנות.
כאשר כוח משימה מסיים חקירה, אנשי הכוח עוברים לחקירה חדשה למעט הפרקליט המלווה שהוקצה לכוח, שממשיך לטפל בגיבוש תיק החקירה.
במצב דברים זה, נוצר לעיתים מחסור בפרקליט שילווה את החקירה החדשה באופן שוטף.
בבחינה על פני ציר הזמן, למצב דברים זה השלכות מצטברות.
ראש חוליית כוחות משימה במשטרה מסר למשרד מבקר המדינה, כי אין ביכולתם של הפרקליטים "הצבועים" לכוחות המשימה, שהוקצו לכוחות במקור, ללוות את כל תיקי כוחות המשימה המטופלים לאורך שנים.
"יש לזכור כי כאשר כוח משימה מסיים טיפול בתיק נתון, אחריות הטיפול עוברת לפרקליטות לצורך העמדה לדין וניהול המשפט.
מדובר בתהליך 72 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תובעני וארוך שנים אשר מחייב במקביל הקצאת כוחות פרקליטות נוספים עבור הכוח הממשיך במשימותיו החדשות".
בהקשר זה, מסר המשנה לפרקליט המדינה (אכיפה כלכלית), עו"ד יהודה שפר, כי ניתן לראות קורלציה בין תיקים שלוו על ידי פרקליט מלווה לבין תיקים ללא ליווי משפטי מבחינת תוצאות, קרי: כתבי אישום, הרשעות וחילוטים.
כוחות משימה שלא הצליחו לחלט הם בדרך כלל כוחות משימה שלא היה צמוד אליהם פרקליט מלווה.
היעדר ליווי משפטי זמין ושוטף לכוחות המשימה עלול לפגוע בביסוס הראיות בתיק ובסיכויי הגשת כתבי אישום, הרשעות וחילוט רכוש, ובכך לפגוע במאבק הכלכלי בפשיעה.
כך לדוגמה, בבקרה שקיימה המשטרה ב- 17.
15 :על פעילות אחד מכוחות המשימה, צוין כי ]כוח משימה [ "לכ"מ2 תיק[ פרקליטים.
אינם נמצאים באופן תדיר ועם סיום חקירת אשר נוהלה ע"י פרקליטים אחרים, קיימת ציפייה כי יפקדו את הכוח באופן תדיר ]מסויים ופרשיות אחרות".
]פרשייה אחרת[ יותר ובליווי אקטיבי של פרשיית בדוח ביקורת פנים של המשרד לביטחון הפנים מנובמבר 2010 :בנושא"הפעלת יחידות להב 433 ", נכתב כי: "העובדה שלא קיימים נהלי עבודה ברורים ומחייבים בין משטרת ישראל לפרקליטות, וכן העובדה שממצאי הביקורת מצביעים על כך שעבודת הפרקליטים לא התבצעה באופן צמוד ושוטף לכוחות המשימה, הביאו לכך שלפחות בשני תיקי חקירה של כוחות משימה: הפרקליטות הציגה לוועדה המתמדת לאחר כשנתיים של עבודה מאומצת של כוחות אין מקום שכוח המשימה ]תיק אחד[ המשימה (ללא ליווי צמוד וראוי של פרקליטים), שלגבי , ]יחידה משטרתית [ימשיך בחקירה ובקשה את אישור הוועדה להעביר את התיק לצוות ב ביקשה לא לאש]התיק השני[ ולגבי ארגון ושנה לאחר ]אחד המעורבים[ ר המשך החקירה על ".
]מעורב נוסף[ מכן גם לא על מהביקורת עלה כי בפועל בכוחות המשימה קיים מחסור של פרקליטים מלווים בחקירות.
הדבר גורם לעיכוב חקירות ולאי -מיצוי פוטנציאל החקירה של כוחות משימה.
בתגובת הפרקליטות מדצמבר 2015 לטיוטת דוח מבקר המדינה (להלן- תגובת הפרקליטות) הבהיר עו"ד יהודה שפר, כי אכן ככלל חקירה כלכלית המלווה באופן צמוד בליווי משפטי מביאה לתוצאות טובות ואפקטיביות יותר אולם יש סיבות רבות לאי -הצלחת ם של חלק מכוחות המשימה, וביניהן סיבות הקשורות לתפקוד המשטרה.
בתגובת המשטרה מדצמבר 2015 לטיוטת דוח מבקר המדינה, נמסר כי הערת מבקר המדינה בהקשר זה "נכונה ומקובלת", וכי "מינוי פרקליטים קבועים לכוחות משימה הינו מרכיב מכריע בהצלחתו/אי הצלחתו של הכוח.
כיום ביחס למרבית המכריעה של חקירות בכ"מ , קיימת ]כוחות משימה [ פרקליטות מלווה".
בהקשר זה ציינה המשטרה כי לאור מרכזיות רשות המסים באכיפה המשולבת ובעבודת כוחות המשימה, יש חשיבות בעיבוי המעטפת הפרקליטותית באמצעות מינוי פרקליט מלווה גם מטעם רשות המסים וכי "הנושא אינו ממוסד דיו".
בנוסף לכך, מביקורת משרד מבקר המדינה עלה, כי במחסור בפרקליטים מלווים יש כדי לפגוע ביעילות המאבק בפשיעה באפיקים מרכזיים שאותם מזהה הוועדה המתמדת כדורשים טיפול של כוח משימה: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 73 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ב- 28.
05 הגישה המשטרה למועצת החילוט (פירוט ראו בהמשך) בקשה למימון הקמת כוח משימה שביעי שיפעל במסגרת יחידות לה"ב 433 .
15 דחתה המועצה את הבקשה בנימוק של היעדר תקני פרקליטים.
יו"ר המועצה, גב' רחל שיבר, ציינה כי: "ככל שאין לכם תקני פרקליטים זה קצת נשאר באוויר.
השאלה היא אם אתם לא רותמים את העגלה לפני הסוסים?
מהביקורת עלה כי למרות הצורך בכוח משימה שביעי ולמרות קיום תקציב, נדחתה הבקשה לכוח משימה זה, מהנימוק שבהיעדר תקן פרקליט מלווה, לא ניתן ליישם הפעלת כוח משימה.
במטרה לסייע להתמודד עם הפער האמור, ממליץ משרד מבקר המדינה לבחון אם יש מקום להוסיף את הפרקליטות כגוף שזכאי ליהנות מכספי החילוט לצורך תקנון פרקליטים מלווים לצוות י המשימה (פירוט ראו בהמשך).
התמודדות רשויות הפיקוח והאכיפה עם נותני שירותי מטבע בשירות עברייני הפשיעה החמורה והמאורגנת .
נותן שירותי מטבע הוא מי שנותן אחד או יותר מהשירותים האלה: שירות המרת מטבע של מדינה אחת במטבע של מדינה אחרת; מכירה או פדיון של המחאות נוסעים בכל סוג של מטבע; קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדת נכסים פיננסיים במדינה אחרת; החלפת שטרות וניכיון שיקים, שטרי חליפין ושטרי חוב.
על נותן שירותי מטבע כאמור חלה חובת רישום.
הגוף המטפל בנש "מים ומפקח עליהם הוא יחידת נש "מים באגף שוק ההון ב משרד האוצר.
ההסדרה בנושא נש"מים והפיקוח עליהם נקבעו בחוק לאיסור הלבנת הון.
נכון למועד הביקורת רשומים במרשם נש"מים כ - 2,200 נש"מים.
מחזור הכספים של נש "מים מוערך בלמעלה מ - 150 מיליארד ש"ח בשנה 7.
סכום זה מהווה מעל ל - %10 מהפעילות הפיננסית של כלל הבנקים בישראל.
תחום נותני שירותי המטבע מאופיין בחוסר רגולטורי (ראו להלן), והוא מהווה מצע נוח לחדירת גורמי פשיעה בהיקף נרחב, לביצוע עברות הלבנת הון ועברות מס.
התוצאה הבולטת של היעדר ההסדרה היא כניסת גורמים עברייניים לענף ויצירת תשתית להעלמת מסים ולהלבנת הון בהיקף נרחב.
לעיתים משמשים נותני שירותי המטבע כצינור החמצן הכלכלי של ארגוני הפשע8 .
בקרב גורמי האכיפה השונים קיימת הערכה לפיה חלק ניכר מהפעילות הפיננסית של ארגוני הפשיעה נעשה באמצעות נש "מים.
ארגוני פשיעה ועבריינים זיהו את היתרונות בנש"מים .
7 הואיל וקיימים נש"מים רבים הפועלים ללא רישום בניגוד לחוק(ראו להן), ההנחה היא כי היקף הפעילות הכלכלית בשוק הנש"מים רחב הרבה יותר.
8 מתוך דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע, פברואר 2015.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 כמקור הכנסה וכמנגנון להלבנת הו ן בשל היותו עסק עתיר מזומן, המגלגל כספים רבים ומתאפיין ברמת פיקוח ובקרה נמוכה, והפכו להיות מעורבים בכל חלק ממעגל הפעילות של הנש"מ, בהיקפי עסקאות המוערכים בעשרות ומאות מיליוני דולרים.
חלק מהנש"מים משמשים בפועל כבנקים של ארגוני הפשיעה.
הם מלבינים את הכסף באמצעות טשטוש עקבות הכסף שמקורו בפעילות עבריינית, ובכך מאפשרים את השימוש השוטף בו.
הערכת המשטרה היא, כי כמעט בכל תיק של ארגון פשיעה מופיע גם נותן שירותי מטבע המשרת את הפעילות הכלכלית והפיננסית של הארגון.
גם רשות המסים מדווחת, כי נותני שירותי המטבע משמשים כמוסדות פיננסיים, המסייעים להעלמות מסים 9 , וכי כיום כמעט לכל ארגון פשיעה יש את "צ'יינג' הבית" אשר בו נעשות פעולות הלבנת ההון שנצבר כתוצאה מהעברות שבוצעו10.
יצוין כי קשה להעריך באחוזים או במספרים מדויקים מה חלקם של הנש"מים בפעילות הכלכלית של ארגוני הפשיעה, אולם מ וסכם בקרב גורמי האכיפה שחלק ניכר מהפעילות הפיננסית של ארגוני הפשיעה מתבצע באמצעות נש"מים, וחלק ניכר מפעילות הנש"מים הוא בשירות ארגוני הפשיעה.
ענף נש"מים הוא בעל סיכון גבוה להלבנת הון.
סיכון זה נובע הן מהיקף הפעילויות ומגוון השירותים הפיננסים המוענקים בתחום, והן ממאפייני הענף, וביניהם היקף השימוש במזומנים בענף - אשר מאפשר הטמעה של הכנסות שהופקו בעברות מקור; פעילות פיננסית בין-לאומית ענפה; וריבוי לקוחות מזדמנים אשר קשה להכיר את אופי פעילותם ועסקיהם11 .
גורמי האכיפה מצביעים על כך שהלבנת הון נעשית במקרים רבים על ידי נש "מים במגוון דרכים שמטרת כולן להסוות את מקור הכסף: העברות בין-לאומיות מחוץ למערכת הבנקאית, המרות מטבע וניכיון שיקים.
נותני שירותי המטבע נעשים אטרקטיביים יותר מבחינת הלבנת הון ככל שהפיקוח על המערכת הבנקאית הממוסדת הולך וגדל.
מנגד, ככל שקיים פיקוח הדוק ויעיל על נש"מים, ניתן לעקוב אחרי הכסף העובר דרכם ולמנוע הלבנת כספי פשיעה.
דוח מבקר המדינה בנושא "הפיקוח על נותני שירותי מטבע", שפורסם בשנת 201012 (להלן- הדוח משנת 2010 בעניין הנש"מים) הצביע, בין היתר, על כשלים ברישום ובפיקוח של אגף שוק ההון על הנש "מים.
הד וח התריע על כך שעל מנת לטפל כיאות בחדירה של גופים עברייניים לפעילות באמצעות הנש"מים, יש לשלב פעילות חקיקה, אכיפה ופיקוח.
דוח מבקר המדינה בנושא "הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע" שפורסם בשנת 201513 ערך, בין היתר, ביקורת מעקב על הדוח הקודםמשנת 2010 ,.
הדוח הצביע על כך שלמרות התרעות משרד מבקר המדינה, טרם תוקנו הליקויים שעלו בדוח הקודם וכי: "המערכת הפיננסית עודנה פרוצה בכל הנוגע למתן שירותי מטבע".
דוח מבקר המדינה בעניין "הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט " שפורסם בשנת 201114 עסק, בין היתר, במעורבות נש"מים בהימורים באינטרנט, והצביע על הצורך בהגברת הפיקוח על הנש"מים גם בהקשר זה.
9 מנתוני רשות המסים עולה, כי בכ -14% ( מתוך הפרשיות שחקרה 320 מתוך 2,400 פרשיות שנחקרו), נעשה שימוש בשירותי נש"ם כחלק מביצוע עברות מס ולצורך הסוואתן; עוד עולה, כי בתיקי עברות המס בהיקף של 7 מיליארד ש"ח, היו מעורבים כ-17% מסך נותני שירותי המטבע הרשומים (380 מתוך 2,200.
) 10 דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נש"מים, פברואר 2015.
11 דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נש"מים, פברואר 2015.
12 ,מבקר המדינהדו"ח שנתי 60ב ( 2009 ,) "הפיקוח על נותני שירותי מטבע", ע"מ 135- 150.
13 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א ( 2015 ,) "הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע", עמודים 55-95.
14 ,מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2010,) "הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט" 2010.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 75 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 נוכח החשיבות הרבה שיש לנש"מים בפעילות הכלכלית של ארגוני הפשיעה, ועל מנת להציג תמונה כוללת ביחס למאבק הכלכלי בפשיעה המאורגנת והחמורה, משרד מבקר המדינה שב ומייחד לנושא פרק ייעודי בדוח זה בדגש על הליקויים שיש להם השלכה ישירה על הפעילות הכלכלית של ארגוני הפשיעה.
הגוף המפקח על נותני שירותי מטבע .
החוק לאיסור הלבנת הון מסמיך את שר האוצר למנות מבין עובדי משרדו רשם של נש"מים אשר יפקח על תחום זה לפי הוראות החוק.
בהתאם לחוק, מונה בשנת 2003 הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר לשמש כרשם.
לצורך הפיקוח על נש"מים, הוקמה בשנת 2003 באגף שוק ההון במשרד האוצר יחידת פיקוח על נותני שירותי מטבע.
הואיל ועיקר פעילות היחידה מוכוון כלפי הלבנת הון ולא כלפי הפיקוח על שוק ההון ופ יתוחו, היחידה מהווה נטע זר באגף שוק ההון במשרד האוצר.
כתוצאה מכך, היקף התשומות שמייחד האגף ליחידה נמוך מאוד.
היחידה מונה שישה עובדים בלבד, הנדרשים לפקח על למעלה מאלפיים נש "מים רשומים.
כפועל יוצא מכך מספר הביקורות שעורכת היחידה נמוך במיוחד ועומד על כ -30 ביקורות בממוצע בשנה.
דוח הביקורת הפנימית של משרד האוצר מינואר 2007 ציין כי: "להערכת הביקורת, תחום שירותי המטבע בישראל לא זכה עד כה להתייחסות ולתשומת הלב הנדרשת זאת למרות העובדה שהתחום מהווה כלי עיקרי להלבנת הון, למימון טרור וזוכה להתייחסות וחשיבות רבה בקרב מ דינות העולם המערבי.
כנגזרת מכך, אין באפשרות היחידה לנש "מים, באמצעים שעומדים לרשותה כיום, לפקח ולאכוף בצורה יעילה ונאותה את חוק איסור הלבנת הון בתחום שירותי המטבע".
מהביקורת עולה כי על אף שדוח הביקורת הפנימית של משרד האוצר מינואר 2007 הצביע על כך שנבצר מהיחידה לקיים את תפקידה כראוי באמצעים שעמדו לרשותה באותה עת, בשנת 2015 - עשר שנים לאחר הביקורת הפנימית האמורה- נותרה היחידה עם אותם אמצעים דלים, ולא נעשה דבר בעניין זה.
במרץ 2014 החליט היועץ המשפטי לממשלה להקים ועדה בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פיסקלי -כלכלי), עו"ד אבי ליכט, אשר ייקחו בה חלק נציגים ממשרד המשפטים וממשרד האוצר, והיא תמליץ על המתווה הנכון להסדרת הרגולציה בתחום נותני שירותי המטבע (להלן - הוועדה לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע).
המלצות הוועדה פורסמו במסגרת דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נש"מים, פברואר 2015.
הוועדה ציינה כי "גם זהותו של הרגולטור והיקף כוח האדם העומד לרשותו פוגעים באפקטיביות הרגולציה.
הרגולטור המופקד כיום על תחום פעילות נותני שירותי המטבע הוא אגף שוק ההון אשר תחום שירותי המטבע אינו נמצא במוקד פעילותו.
היקף התשומות שמייחד האגף לענף נמוך מאוד".
לדעת משרד מבקר המדינה, עולה חשש כי מיקומה של יחידת הפיקוח על נש"מים כחלק מאגף שוק ההון במשרד האוצר גרם לכך שהיחידה והמשאבים העומדים לרשותה לא זכו לעדיפות נאותה שתאפשר ליחידה לממש את ייעודה.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 במרץ 2014 החליט היועץ המשפטי לממשלה להעביראת היחידה מאגף שוק ההון לרשות המסים.
כמו כן, כאמור לעיל, החליט היועץ המשפטי לממשלה להקים את הוועדה לבחינת הרגולציה על נש "מים.
הוועדה קבעה כי העברת הפיקוח לרשות המסים אינה צעד יעיל מהטעם שרשות המסים הינה גוף גובה מס ואינו רגולטור פיננסי, וכן בשל כך שהטמעת התחום ברשות המסים תוביל לדגשים של היבטי מס והלבנת הון בלבד.
לדברי הוועדה, כיום כל גופי הרגולציה אינם חפצים באחריות לפיקוח על התחום (גם לא המפקח הנוכחי - אגף שוק ההון).
משכך, יש להקים רגולטור חדש, שיפקח על הנש"מים, נותני אשראי חוץ בנקאי (שאינו מפוקח).
לרגולטור יוענקו סמכויות, תקציב, תקנים וחקיקה מתאימה.
לאור חשיבות הגברת האכיפה בתחום, המליצה הוועדה להעביר סמכות זמנית מוגדרת בפעולותיה לידי רשות המסים למשך שלוש שנים, עד להתבססות הרגולטור החדש (עם אפשרות לארכה של שנתיים נוספות).
מהביקורת עלה כי התמשכות תהליכי ק בלת ההחלטות במשרד האוצר ובמשרד המשפטים, בנוגע לקביעה מי יהיה הגורם המטפל בפיקוח ואכיפה על נותני שירותי המטבע, פוגעת בהסדרת הנושא ובמאבק במקורות המימון של הפשיעה המאורגנת.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 נכתב כי משרד המשפטים קיד ם ו"דחף" כל העת את הסדרת מעבר היחידה לרשות המסים, אך הדבר לא נעשה עד כה לנוכח מחלוקות שאינן קשורות למשרד המשפטים.
זרימת מידע מהרשויות ליחידת הפיקוח על נותני שירותי מטבע .
יחידת הפיקוח על נותני שירותי מטבע מול הרשות לאיסור הלבנת הון הרשות לאיסור הלבנת הון מנהלת מאגר מידע על בסיס דיווחים מגופים פיננסיים שונים בהתאם לחוק לאיסור הלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון הוקמה במשרד המשפטים בשנת 2002 מכוחהחוק לאסור הלבנת הון.
תפקיד הרשות לשמש יחידת מודיעין פיננסית בהתאם לכללים בין-לאומיים למלחמה בהלבנת הון, והיא נועדה לסייע במניעה ובחקירה של עברות הלבנת הון.
הרשות קולטת ומרכזת את דיווחי הגופים שחלה עליהם חובת דיווח 15 , אוספת מידע ממקורות נוספים, מנתחת ומעבדת את כלל המידע ומעבירה אותו למשטרה, לשירות הביטחון הכללי ולגופים מקבילים בחו"ל, כל זאת תוך פיתוח מומחיות ייחודית באיתור וניתוח של מידע העשוי להעיד על הלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון היא זו שמקבלת, על פי חוק, דיווחים מנש"מים.
אולם הגוף שבידו הסמכות והאמצעים לקיים פיקוח ובקרה על נש "מים הוא יחידת הפיקוח על נש"מים.
בשל רגישות המידע המנוהל ברשות לאיסור הלבנת הון, שיש בו היבטים של פגיעה בפרטיות והוא נוגע לפעילות פיננסית לגיטימית של הציבור, נקבע בתקנות איסור הלבנת הון16 , כי הרשות .
15 הגופים מצוינים בתוספת השלישית לחוק, ואלו הם: תאגידים בנקאיים, בנק הדואר, חברות ביטוח, סוכני ביטוח, קופות גמל, מנהלי תיקים, חברי בורסה ונותני שירותי מטבע.
16 תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במיד ע שהועבר למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו - 2006.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 77 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 לאיסור הלבנת הון מוסמכת להעביר מידע למשטר ה ולשירות הביטחון הכללי בלבד, כך שאסור לרשות לאיסור הלבנת הון להעביר מידע ישירות ליח ידת הפיקוח על נש "מים.
אם מתקבל ברשות לאיסור הלבנת הון מידע, שעשוי לדעת הרשות לעניין את יחידת הפיקוח על נש"מים, הרשות מעבירה את המידע למשטרה עם המלצה להעביר את המידע מהמשטרה ליחידה.
הרשות לאיסור הלבנת הון בהתייחסותה מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת, ציינה כי בתזכיר חוק איסור הלבנת הון (תיקונים שונים), התשע"ה- 2015 , נכלל תיקון אשר יאפשר העברת מידע באופן ישיר מהרשות לממונה על שירותי מטבע.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 נכתב, כי משרד המשפטים רואה חשיבות במתן אפשרות לרשות לאיסור הלבנת הון להעביר מידע לממונה על שירותי מטבע לצורך ביצוע תפקידו, וכי תיקון כאמור נכלל בתזכיר הצעת החוק הנ"ל.
כבר בדוח משנת 2010 בעניין הנש"מים הצביע מבקר המדינה על כך שישנה אנומליה בכך שהגוף האמון על פיקוח ובקרה על הנש"מים אינו זה שמקבל מהם את הדיווחים הדרושים לצורך ביצוע פיקוח ובקרה אלה, ועל הצורך להסדיר זרימה יעילה ומהירה בין הגופים.
על הרשות המבצעת לתת דעתה לעניין זה, ולקדם את הסרת החסמים על מנת לאפשר זרימת מידע טובה יותר בין הרשות לאיסור הלבנת הון ליחידת הפיקוח על נש"מים.
יחידת הפיקוח על נותני שירותי מטבע מול רשות המסים במסגרת חוק ההסדרים לשנת 201317, הוסף סעיף141 א לפקודת מס ההכנסה (נוסח חדש ), התשכ"א- 1961 , הקובע כהוראת שעה שתוקפהשלוש שנים, חובת דיווח מיוחדת של נש"מים לרשות המסים על כל פעולה בסכום של 50,000 ש"ח ומעלה.
כניסתו של החוק לתוקף הותנתה בהתקנת תקנות לעניין היקף המידע שיועבר והשמירה על פרטיותו של הלקוח.
עד מועד סיום הביקורת, בחלוף כשלוש שנים, הליך התקנת התקנות טרם הושלם, ולכן התיקון אינו מיושם.
כתוצאה מכך, בפועל רשות המסים איננה מקבלת דיווחים ישירים מנש"מים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אזלת ידה של המערכ ת הממשלתית בהתקנת תקנות בהתאם לצו המחוקק אינה מאפשרת אכיפה אפקטיבית משולבת של הרשויות במלחמה הכלכלית בפשיעה.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 נכתב, כי חובת התקנת תקנות ה יא באחריות רשות המסים בהסכמת משרד המשפטים .
בספטמבר 2014 הועברה מרשות המסים למשרד המשפטים טיוטת תקנות, ועוד באותו היום הועברה התייחסות בהקשר זה ממשרד המשפטים לרשות המסים, וכי טיוטה מתוקנת הועברה להתייחסות משרד המשפטים רק בנובמבר 2015.
17 חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו- 2014 ,) התשע"ג- 2013.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 יצוין כי דוח מבקר המדינה בעניין "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית"18 , הצביע על תופעה שלפיה כשהמחוקק ק ובע חובה להתקנת תקנות, לעתים התקנות אינן מותקנות או מותקנות באיחור וציין כי אי-התקנת תקנות פוגעת בשלטון החוק ומסכלת את הגשמת רצון המחוקק.
חוסר אכיפה ופיקוח על נותני שירותי מטבע לא רשומים .
החוק לאיסור הלבנת הון קובע, כי נותן שירותי מטבע העוסק במתן שירותי מטבע בלא רישום דינו שנת מאסר או קנס.
על פי הערכת יחידת הפיקוח על נשמ"ים, ישנם כ- 400-300 נש"מים שאינם רשומים.
על פי הערכת המשטרה, קיימים בין עשרות למאות נש"מים שאינם רשומים.
כבר בשנת 2004 קבעה המשטרה כיעד מפכ"ל רב-שנתי מתווה לפירוק התשתיות הניהוליות, העסקיות והחומריות של ארגוני הפשיעה.
לפי המתווה, על יחידות השטח המטפלות בנושא לצמצם ב-80% אתהעסקים הבלתי חוקיים של ארגוני הפשיעה שהוגדרו כ"מחוללי פשיעה".
עם מחוללי הפשיעה נמנו, בין היתר, נש"מים שאינם רשומים.
להערכת גורמי האכיפה, אכיפה משולבת - תוך ניתוח הנתונים שכבר נמצאים בידי גורמי האכיפה והפיקוח קרי: הרשות לאיסור הלבנת הון, המשטרה ורשות המסים, עשויה להביא לאיתור חלק לא מבוטל מנותני שירותי המטבע הלא רשומים, לסגור אותם ולהשיג את אפקט ההרתעה כלפי נש"מים לא רשומים פוטנציאליים אחרים19.
נותן שירותי מטבע שאינו נרשם כחוק, מעבר לכך שעובר עברה פלילית, הוא אינו מדווח על פעולות שעשה לרשות לאיסור הלבנת הון בהתאם לחוק לאיסור הלבנת הון (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מציין את חוסר המעש של המשטרה בטיפול בנש"מים שאינם רשומים, דבר המעודד ומעצים את פעולות הלבנת הון בידי עבריינים, המשתמשים בנש "מים שאינם רשומים לצורך הסוואת מקור הכספים שלהם, והטמעתם במערכת הפיננסית הלגיטימית, כך שלא ניתן לאתר את מקורם העברייני.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 נכתב כי במסגרת העברת סמכות הממו נה על הנש "מים כמפורט לעיל, נקבע כי רשות המסים תהה מוסמכת לאכוף את העבירה הנוגעת לעברת שירותי מטבע ללא רישום; וכי נוכח ההבנה כי נש"מים שאינם רשומים משמשים כלי מרכזי בפעילות ארגוני פשיעה, מוצע במסגרת תזכיר לתיקון החוק לאיסור הלבנת הון להטיל עיצומים כספיים על נש"ם לא רשום.
18 ,משרד מבקר במדינה דוח שנתי 65ג ( 2015 ,) הטיפולבתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית.
19 ,ראה בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 60 ( 2009,) "הפיקוח על נותני שירותי מטבע" עמוד 138.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 79 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 .
דרישות הסף למתן שירותי מטבע .
החוק לאיסור הלבנת הון קובע דרישות סף בסיסיות ביותר כתנאי לרישום נותן שירותי מטבע20 , ומאפשרים למעשה כמעט לכל המעוניין בכך - להירשם ולעסוק בתחום.
המבקש לפתוח משרד לשירותי מטבע אינו נדרש להוכיח הון עצמי משמעותי ממקו ר מוצהר וידוע; אינו נדרש להפקיד ערבות; אינו נדרש להוכיח הכשרה מקצועית כלשהי ואף אינו נדרש לרישיון עסק.
מצב עניינים זה מעודד את כניסתם של ארגוני הפשיעה לתחום.
לעיתים מזומנות, ארגון פשיעה הוא זה שמעמיד לנש"ם את ההון הנדרש להתחלת הפעילות, ובכך מלבין את הונו21.
על פי החוק, לרשם נתון שיקול דעת מצומצם ביותר בבואו להתלות רישיון או לבטלו 22 , כשעיקרו- אי-עמידה בדרישות הסף לקבלת רישיון.
שיקולי יציבות פיננסית והיבטים צרכניים אינם מהווים שיקול בהחלטות הרשם23.
יתרה מזו, סגירת משרד של נותן שירותי מטבע על ידי הרשויות אינה מה ווה סנקציה אפקטיבית, הואיל וארגון פשיעה יכול לפנות לנש"מים חלופיים ואף להיעזר ב"אנשי קש" לצורך רישומם כנש"ם.
מהביקורת עלה כי דרישות הסף המינימליות לרישום נותן שירותי מטבע מקלות על ארגוני הפשיעה לחדור לתחום זה ואינן נותנות כלים יעילים בידי רשם שירותי המטבע להתמודד עם אנשי קש, המשמשים את הגורמים העבריינים המבקשים להירשם במרשם.
בפועל נרשמים אנשי הקש כנש"מים שעה שהנהנה מהפעילות הוא ארגון פשיעה 24.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי דרישות הסף למתן שירותי מטבע אינן מהוות חסם אפקטיבי למניעת כניסתם של גורמים עבריינים לענף.
על הוועדה המתמדת ועל הממשלה לתת את דעתם לכך, וליזום תיקון המצב כך שדרישות הסף לנש "מים יהוו חסם לגורמים עבריינים להיכנס לענף זה.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 נכתב, כי אחת החולשות העיקריות כיום היא הקלות שבה ניתן להירשם כנש"ם.
עם חקיקת חוק נותני שירותי מטבע, יינתן מענה גם לסוגיית דרישות הסף לקבלת רישיון לנש "מים.
גם משרד האוצר בהתייחסותו מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציין כי הצעת החוק אמורה לתת מענה לליקויים האמורים.
20 המבקש נדרש להיות בגיר, תושב ישראל וללא רישום פלילי (סעיף11 .
)ה לחוק 21 מתוך נייר עמדה של המשרד לביטחון הפנים "הטיפול המערכתיבנותני שירותי מטבע", ירושלים 2014.
ה לחוק 23 דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע, פברואר 2015.
"ראו דוגמאות להלן בפרק "כשלים בפיקוח על נותני שירותי מטבע 80 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 כשלים בפיקוח על נותני שירותי מטבע .
מתוקף סמכותו לפי סעיף 7ו32 )(גלחוק לאיסור הלבנת הון, קבע שר האוצר בצו25 את חובת הזיהוי, הדיווח ושמירת המסמכים של נש"מים.
העסקאות החייבות בזיהוי ודיווח נחלקות לשתי קבוצות עיקריות: עסקאות מעל היקף מסוים, לרוב מעל 50,000 ש"ח (להלן - דיווחים רגילים); פעולות הנחזות בעיני נותן שירותי המטבע כ"בלתי רגילות" (להלן - דיווחים בלתי רגילים).
להלן נתונים שמסרה הרשות לאיסור הלבנת הון למשרד מבקר המדינה לגבי כמות הדיווחים ה"רגילים" וה-"בלתי רגילים" שקיבלה הרשות מנותני שירותי המטבע בשנים 2009 -2013 : .
דיווחי הנש"מים לרשות לאיסור הלבנת הון .
2009 2010 2011 2012 2013 .
סך הדיווחיםהבלתי רגילים .
שדיווחו הנש"מים לרשות .
לאיסור הלבנת הון 49 76 59 111 482 .
סך הדיווחיםהרגילים שדיווחו .
הנש"מים לרשות לאיסור .
הלבנת הון 166,988 166,512 186,167 196,014 201,251 .
מקור: על פי נתוני הרשות לאיסור הלבנת הון, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בדוח משנת 2010 בעניין הנש"מים הצביע משרד מבקר המדינה על כך שנש"מים מדווחים על כמויות מצומצמות ביותר של דיווחים בלתי רגילים.
מצב דברים זה נמשך גם בתקופת הביקורת הנוכחית.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שכ- 2,000 נש"מים מדווחים על עשרות בודדות של פעולות בלתי רגילות בשנה בלבד, לעומת כ- 200,000 -150,000 דיווחים על פעולות רגילות, ובהתחשב בהיקף הנרחב של הכספים העוברים דרך נותני שירותי המטבע, עולה חשש לרמת ציות נמוכה של נותני שירותי המטבע להוראות הדין בכל הקשור לדיווח הנדרש מהם על פעולות חריגות הנעשות באמצעותם.
גורמי אכיפה ופיקוח מזהים פרקטיקות שונות ומגוונות, הנהוגות בידי נש"מים בשירות ארגוני הפשיעה ועברייני הפשיעה החמורה, המאפשרות להם שלא לדווח על עסקאות שלכאורה היו חייבות בדיווח לרשות לאיסור הלבנת הון, ובכך להעלים פעולות של הלבנת הון.
כך לדוגמא, הסוואת פעילות עבריינית באמצעות מערכת רישום כפול - הנש"מ מנהל מערכת רשמית המתעדת את פעילותו החוקית, ובמקביל לה מנהל מערכת "לא רשמית" שבה מתנהלות פעולות פליליות; העמדת הון שחור על ידי גורמי הפשיעה לטובת נותן שירותי המטבע כהון ראשוני, אשר מקורו אינו נבדק, לשם הלבנת כספים; הלבנת כספים על ידי קיזוז והפצת חשבוניות פיקטיביות, הפקדות ומשיכות מזומנים במקביל בשיעורים גבוהים; פיצול סכום כסף גדול בעסקאות המרת מטבע ועסקאות ניכיון שיקים בכדי לא לעורר חשד; ביצוע עסקאות מתחת לסף הדיווח המצוין בחוק בכדי לא לדווח על כך לרשות לאיסור הלבנת הון ; פיצולי עסקאות; ניכיון שיקים מחשבון זהה במהלך אותו יום עסקים; ביצוע עסקאות מול קטינים וכיו"ב26.
25 צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותנישירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), תשע"ד- 2014.
26 מתוך דוח המלצות הצוות לבחינת הרגולציה על נותני שירותי מטבע, פברואר 2015.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 81 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 עולה אם כן, כי כשלים בהסדרת רגולציה מקיפה וחוסר אכיפה אפקטיבית בכל הנוגע לענף נותני שירותי המטבע, מקלים על גורמי פשיעה ליצור ערוץ לפעילות פיננסית לא מדווחת.
יחידת הפיקוח על נש"מים עורכת כ - 40-30 ביקורות בשנה אצל נותני שירותי המטבע, רובן באמצעות מיקור חוץ.
בכ -90% מהביקורות שעורכת היחידה נמצאים ליקויים בפעילות הנש"מים.
מנתוני יחידת הפיקוח על נש "מים עולה, כי בבדיקת הפקדות בסך של 200 מיליארד ש"חבקרב מספר נש "מים, נמצא כי 35% מסכום ההפקדות לא דווח כנדרש לפי החוק לאיסור הלבנת הון27.
מספר הביקורות המועט המתבצע אצל הנש"מים אינו מאפשר פיקוח אפקטיבי על הנש"מים ויוצר פירצה המקלה על חדירת ארגוני פשיעה ועברייני פשיעה חמורה לתחום תוך ניצול ערוץ זה לצורך הלבנת הון.
יחידת הפיקוח על נש"מים מזהה כניסה ושליטה ישירה ועקיפה של גורמים עבריינים בעסקים למתן שירותי מטבע28 .
בחלק ניכר מהחקירות הפליליות הכלכליות הבולטות בשנים האחרונות ניכרת מעורבות של נש "מים רשומים ולא רשומים.