HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המידע מפוזר באתרי אינטרנט רבים - ממשלתיים וחוץ-ממשלתיים - והדבר אינו מאפשר לבעל עסק לקבל את כל המידע הנוגע לו ממקור אחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, ריבוי גופים ממשלתיים המסייעים לעסקים קטנים, שלכל אחד מהם הגדרה שונה ל"עסק קטן", ולרוב הם אינם מתואמים ביניהם ואינם משתפים פעולה זה עם זה, גורם למדיניות בלתי- אחידה בנושא , לעומס תקורות, לכפילויות ולאי -יעילות.
על הסוכנות לעסקים קטנים לקבוע מדיניות אחידה בנושא; עליה לרכז את כל תכניות הסיוע הממשלתיות תחת קורת גג אחת39 ; עליה לפקח על פעילותן, לקבל מהן דיווח שוטף ולתאם את התכניות בין הגופים הרלוונטיים כדי להביאם לידי שיתוף פעולה.
בהיעדר מערכת ממוחשבת משותפת לתכניות סיוע כה רבות, ייתכנו כפילות בהגשת הסיוע לעסקים ואי -יעילות בהקצאת המשאבים.
מן הראוי שהסוכנות תשקול להקים מערכת ממוחשבת משותפת לכל תכניות הסיוע שתצייר תמונה שלמה על אודות הסיוע הממשלתי הניתן לכל עסק ועסק.
נוסף על כך, מן הראוי שהסוכנות תפעל להקמת אתר אינטרנט שיכיל את כל המידע הרלוונטי הנחוץ לעסקים קטנים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי פעילות משרדי הממשלה בנושא הסיוע לעסקים קטנים היא תוצאה של חלל ריק.
מגזר זה לא טופל כהלכה קודם הקמתה של הסוכנות, ועם הקמתה על הסוכנות להפעיל את .
כל הכלים הממשלתיים בנושא זה.
המשרד הודיע שבשבועות הקרובים הוא ייצור קשר עם משרדי הממשלה הרלוונטיים כדי לבחון דרכים אפשריות לקידום הנושא.
הוא ציין כי בחודש הקרוב ייקלטו בסוכנות שלושה עובדי מחשוב, שיסייעו להקים מערכת אחת לכל פעי לויות הסוכנות.
נוסף על כך, במסגרת המכרז לייעוץ אסטרטגי שפרסמה הסוכנות (ראו לעיל), תרכז החברה הזוכה במכרז עבור הסוכנות את כל המידע הדרוש לעסקים קטנים, והוא יפורסם באתר אינטרנט אחד.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1249 .
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב שר התמ"ת דאז, מר בנימין בן-אליעזר, כי בכוונתו להציג בשנת 2011 תכנית שלמה שתכליתה קידום מגזר העסקים הקטנים בישראל.
סיוע לעסקים במצוקה בדוח שנתי 55ב40 הובאו ממצאי משרד מבקר המדינה על פעילותה של קרן הסיוע למפעלים במצוקה, שהוקמה בשלהי שנת 2001 עקב המשבר הכלכלי העולמי דאז, לשם מתן הלוואות למפעלים שנקלעו למצוקה כספית.
הביקורת העלתה כי לאחר שלוש שנות פעילות נוצלו רק כ-30% מהתקציב המקורי של הקרן, והמטרות העיקריות שלמענן הוקמה - שמירה על התעסוקה במפעלים והישרדותם - לא הושגו.
לאחר מועד הסיום של אותה ביקורת, באוגוסט 2004 , החליטה הממשלה לסגור את הקרן.
בד בבד עם סגירת הקרן הוקמה קרן חדשה - "הקרן להבראת מפעלים עתירי עבודה".
גם היא לא נשאה פרי ונסגרה.
לדברי אגף החשכ"ל, הקרן כשלה דווקא בשל השיפור במצב הכלכלי במשק ומשום שתנאי ההלוואות שנתנה היו אטרקטיביים פחות מתנאי ההלוואות שהציעו הבנקים המסחריים.
אמנם החלטת הממשלה ממאי 200941 (להלן- החלטת הממשלה) עוררה דיונים בין משרד האוצר, התאחדות התעשיינים וההסתדרות החדשה בנוגע להקמת קרן חדשה לסיוע לעסקים במצוקה.
ואולם במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , כשנה ורבע לאחר פרוץ המשבר הכלכלי העולמי וכשנה ורבע לאחר החלטת הממשלה, עדיין אין מענה ממשלתי לעסקים שנקלעו למצוקה כספית.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהממשלה תשקול לייחד פתרונות לעסקים במצוקה על פי אמות מידה שייקבעו במסגרת הקרנות או בתכניות הסיוע הממשלתיות הקיימות או בכל מתכונת אחרת.
הקמה של קרן סיוע לעסקים במצוקה חודשים ארוכים לאחר פרוץ משבר כלכלי אין בכוחה לתת מענה ּבַּזמן לעסקים הזקוקים לסיוע מידי.
בתגובותיהם למשרד מבקר המדינה באוקטובר ובנובמבר 2010 השיבו אגף החשכ"ל ואגף התקציבים במשרד האוצר כי הצדדים הגיעו לידי הסכמה שיישומה מצריך שינויים בחקיקה ובהחלטות ממשלה, ובכוונתם לפעול לעשותם בזמן הקרוב כדי לאפשר את הקמת הקרן והפעלתה.
קרנות הסיוע לעסקים קטנים .
קרן הסיוע לעסקים קטנים וקרן הסיוע לעסקים בינוניים משנת 2003 .
מעמידה קרן הסיוע לעסקים קטנים הלוואות בשלושה מסלולים: א הלוואות להון חוזר; ב.
הלוואות להקמת עסק חדש ולהרחבת עסק קיים; ג.
40 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב( 2005 '), "קרן סיוע למפעלים במצוקה", עמ777.
41 'החלטת ממשלה מס150 מיום 12.
09 בעניין קרן סיוע למפעלים בתקופת המשבר הכלכלי, שתוקנה ב- 12.
ההלוואות ניתנות לעסקים קטנים שיש להם פוטנציאל להתפתח וליצור מקומות עבודה חדשים, ויש מקום לסייע להם במימון בערבות המדינה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1251 .
בסוף ינואר 2009 , עקב המשבר הכלכלי העולמי האחרון וכדי להתגבר על המחנק באשראי, החליטה המדינה להק ים קרן סיוע 42 לעסקים בינוניים שיש הצדקה כלכלית לקיומם ויש להם פוטנציאל להתפתח וליצור מקומות עבודה חדשים, וראוי לסייע להם במימון בערבות המדינה.
מלכתחילה הוחלט שהקרן תפעל עד סוף שנת 2010 :.
ההלוואות בקרן ניתנות בשני מסלולים א.
הלוואות להון חוזר; ב.
ההלוואות בקרנות ניתנות באמצעות שלושה בנקים מסחריים לתקופה של חמש שנים (מזה חצי שנה - שנה "גרייס", כלומר תקופה שבה יכול הלווה לדחות את תשלום הקרן ולשלם ריבית בלבד).
הריבית ניתנת בתנאי השוק, אך הלווה נהנה מ-%70 ערבות מדינה, והוא עצמו מחויב להעמיד עד %25 ביטחונות בלבד43 וכן ערבות אישית של הבעלים.
מתחילת הרבעון האחרון של שנת 2003 (תחילת פעילותה של קרן הסיוע לעסקים קטנים) ועד סוף הרבעון הראשון של שנת 2010 אושרו 4,386 בקשות להלוואות בסכום של כ-1.
3 מיליארד ש"ח, כלומר כ- 303,000 ש"ח בממוצע לבקשה44.
מפברואר 2009 (מועד הקמת קרן הסיוע לעסקים בינוניים) עד יוני 2010 אושרו 394 בקשות להלוואות שסכומן כ-1.
09 מיליארד ש"ח; ניתנו בפועל337 הלוואות שסכומן כ-896 מיליון ש"ח, דהיינו כ-2.
מיליון ש"ח בממוצע לבקשה משך הטיפול בבקשה לקבלת הלוואות מהקרנות כאמור, ביולי 2010 היו בישראל כ- 450,000 עסקים קטנים.
משרד מבקר המדינה בדק את 7,475 הבקשות שהוגשו מינואר 2005 ועד מרס 2010 לקרן לעסקים קטנים ואת 1,211 הבקשות שהוגשו מפברואר 2009 ועד יוני 2010 לקרן לעסקים בינוניים.
בתרשימים שלהלן מוצגות תוצאות הבדיקה: .
42 כספי ההלוואות משתי הקרנות מקורם בבנקים, והמדינה העמידה פיקדון למימוש הערבות.
43 בנק מסחרי מבקש לרוב כ -80% ביטחונות מגובה ההלוואה.
על פי ההסכם בין הבנקים לבין התאחדות התעשיינים, ההתאחדות מעמידה ערבות של 20% מן הערבות שצריך הלווה להעמיד לבנק, אם העסק חבר בהתאחדות.
44 ,הגוף המתאםקרן הסיוע לעסקים קטנים בערבות מדינה, סיכום תקופתי - רבעון ראשון 2010 ,, מוגש לחשב הכללי במשרד האוצר ולמינהל המימון במשרד התמ"ת עמ' 3.
1252 דוח שנתי61ב מהתרשימים עולה כי כ-46% מן הבקשות להלוואות מהקרן לעסקים קטנים וכ - 33% מן הבקשות מהקרן לעסקים בינוניים מאושרות.
אם ינוכו מספר הבקשות שמגישיהן טרם הגישו תכנית עסקית (27% ) מן הבקשות המוגשות לקרן לעסקים בינוניים, יתברר כי כ-45% מהבקשות להלוואות מקרן זו מאושרות.
עד פברואר 2010 לא הייתה במסמכי המכרז לבחירת גוף מתאם בין הממשלה לקרן הסיוע לעסקים קטנים (להלן - הגוף המתאם) או במסמך אחר הוראה מפורשת לגבי הזמן המרבי לטיפול בבקשה.
על פי מסמכי המכרז לבחירת הגוף המתאם משנת 200945 , אשר ההסכם המצורף לו בין .
נספח ז' מפרט את מטלות הגוף המתאם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1253 .
משרד האוצר לגוף המתאם נחתם בפבר ואר 2010 , יקבע הגוף המתאם ביקור בעסק בתוך שלושה ימי עבודה מיום הגשת התכנית העסקית; חוות הדעת (להלן - המלצה) תוגש לבנק בתוך שבוע ימים מהביקור בעסק וממועד קבלת כל המסמכים שביקש הגוף המתאם46.
לפיכך משך הזמן המרבי מהגשת התכנית העסקית ועד העברת ההמלצה לבנק אמור להיות עשרה ימים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקופת פעילות הקרן טיפל הגוף המתאם בקרן לעסקים קטנים בבקשה כ-28 ימים בממוצע מהגשת התכנית העסקית ועד העברת ההמלצה לוועדת האשראי של הקרן.
ימים במסמכי המכרז או בנספח להסכם שבין המדינה לבנקים המלו וים משנת 2003 המפרט את נוהל הפעולה של ועדת האשראי של הקרן (להלן - נוהל ועדת האשראי), לא הייתה הוראה מפורשת לגבי זמן הטיפול המרבי של הבנקים בבקשה להלוואה מהקרן לעסקים קטנים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקופת פעילות הקרן טיפלו הבנקים בבקשה כ-44 ימים בממוצע ממועד קבלת ההמלצה מהגוף המתאם ועד ההחלטה.
הטיפול בבקשה לקבלת הלוואה מהקרן לעסקים קטנים שהגיעה לוועדת האשראי נמשך אפוא בממוצע כ-72 ימים, והחציון הוא53 .
על פי ההסכם בין המדינה לבנקים המלווים בקרן לעסקים בינוניים, הטיפול של הג וף המתאם בבקשה לא יחרוג מ -12 ימים (ממועד קבלת המסמכים הנדרשים ממבקש ההלוואה 47 ועד מתן ההמלצה לוועדת האשראי).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הגוף המתאם בקרן לעסקים בינוניים טיפל בבקשה כ-15 ימים בממוצע48 .
ימים על פי ההסכם בין המדינה לבנקים המלווים בקרן לעסקים בינוניים, משך הטיפול של הבנקים בבקשה לא יחרוג מ -18 ימים (ממועד קבלת ההמלצה של הגוף המתאם ועד מתן ההחלטה).
אולם מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הבנקים טיפלו בבקשה כ-30 ימים בממוצע49 .
החציון- 21 ימים- הטיפול הכולל בבקשה לקבלת הלוואה נמשך כ -45 ימים בממוצע.
יצוין כי בהסכם בין המדינה לבנקים המלווים אין סנקציה על חריגה מזמן הטיפול הקצוב.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 השיב אגף החשכ"ל כי לאור מורכבותם של העסקים המגישים בקשות להלוואות מהקרנות, לדעתו, זמן הטיפול החציוני בבקשה להלוואה מהקרנות הוא סביר.
46 הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה כוללים את תאריך קבלת המסמך הראשון שהתקבל בתיק ולא את תאריך קבלת כל המסמכים שביקש הגוף המתאם.
47 הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה כוללים את תאריך קבלת המסמך הראשון שהתקבל בתיק ולא את תאריך קבלת כל המסמכים שביקש הגוף המתאם, דבר המאריך את תקופת הטיפול בתיק.
אם דחתה ועדת האשראי את הבקשה להלוואה והמבקש פונה לבנק שני או שלישי, הגוף המתאם מציין את תאריך קבלת המסמך הראשון בתיק ואת תאריך הגשת ההמלצה לבנק האחרון (פרק זמן הכולל גם את השהות שממועד דחיית הבקשה על ידי ועדת האשראי ועד הפנייה לבנק השני או השלישי, דבר המאריך גם הוא את תקופת הטיפול בתיק).
48 למעשה מדובר בממוצע משוקלל המורכב מאלה: ממוצע של 11.
2 ימים ל -173 חברות שפ נו לקבלת הלוואה מבנק שני או שלישי וממוצע של 16.
חברות שפנו לקבלת הלוואה מבנק אחד בלבד .
49 גם כאן מדובר בממוצע משוקלל המורכב מממוצע של28.
4 ימים ל-173 חברות שפנו לקבלת הלוואה מבנק שני או שלישי וממוצע של 30.
9 ימים ל -530 חברות שפנו לקבלת הלוואה מבנק אחד בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הטיפול הממוצע בבקשה להלוואה מהקרנות ארוך מדי, אם נותנים את הדעת לעובדה שחלק מן ההלוואות נועדו לסייע לעסקים שנקלעו לקשיי נזילות (מסלול הלוואות להון חוזר).
טיפול ממושך בבקשה להלוואה עלול לייתר את קבלתה, בסופו של דבר, מאחר שבעל עסק לא יכול להמתין זמן רב לקבלת ההלוואה.
על משרד האוצר לפעול לקיצור זמן הטיפול בבקשות בקרנות; על הקרנות לקבוע מדדי ביצוע לבדיקת הצלחתן ויעילותן.
מדדים אלו יאפשרו, בין היתר, לבדוק אם שיעור ההלוואות הניתנות על ידי הקרנות סביר או שמא יש לשנות את אמות המידה לקבלתן.
אשראי בסיכון בקרן לעסקים קטנים האשראי שבסיכון עקב קשיי גבייה בקרן לעסקים קטנים מתחלק לארבע קבוצות בדרגת חומרה עולה: א.
לווים שנקבע להם הסדר תשלומים; ב.
לווים בפיגור שטרם דווח על תחילת הליכים משפטיים נגדם או שחובותיהם טרם נרשמו כחובות מסופקים; ג.
לווים שהבנק החל נגדם בהליכים משפטיים והופרשו בגינם כספי חובות מסופקים; ד.
לווים שבגין חובם חולטה ערבות המדינה לבנקים.
מתחילת פעילותה של הקרן לעסקים קטנים ועד מרס 2010 (להלן- תקופת הבדיקה) נעשו 236 הסדרים מחודשים של פריסה כספית, לרבות הסדרים שהלווים לא עמדו בהם והועברו אחר כך להמשך גבייה או לחילוט.
2010 נמצאה יתרת הלוואות של כ -13.
8 מיליון ש"ח בפיגור, אך טרם נרשמה כחוב מסופק.
יתרת הלוואות של כ-45.
1 מיליון ש"ח נמצאת בהליכים משפטיים ונרשמה כחוב מסופק.
בגין יתרת הלוואות של כ-12.
9 מיליון ש"חחולטה ערבות המדינה לבנקים50 .
שיעור האשראי שבסיכון (בלא החילוטים שנעשו) מסך האשראי שניתן עומד על כ -5% בתקופת הבדיקה.
שיעור החילוטים מסך האשראי שניתן היה באותה תקופה 1.
על פי נוהל ועדת האשראי של הקרן לעסקים קטנים, הוועדה רשאית להתנות מלכתחילה את העמדת ההלו ואה בייעוץ עסקי ללווה.
אולם בדרך כלל נמנעת הוועדה מלעשות זאת מכמה סיבות 51 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשבע שנות פעילותה לא המליצה הקרן על תכנית מתכניות הסיוע הממשלתיות לעסקים קטנים אפילו ללווים שקיבלו הלוואה ומתקשים בהחזר תשלומיה52 .
במרס 2010 , לאחר בדי קת משרד מבקר המדינה בעניין, נדונה הסוגיה בוועדת ההיגוי של הקרן לעסקים קטנים.
הוועדה גיבשה כמה נהלים לגבי לווים המתקשים להחזיר את תשלומי ההלוואה: א.
יש לידע בעלי עסקים שקיבלו הלוואה, נקלעו לקשיים בהחזר התשלומים ואושר להם הסדר של פריסת תשלומים, על קיומה של תכנית החונכות.
רצוי שבעל עסק שקיבל הלוואה ונקלע לקשיים יפנה למט"י הקרוב אליו לקבלת ליווי מקצועי.
מאחר שהגוף הראשון המזהה שהעסק נקלע .
51 התייחסות להתניה זו כדי לצאת ידי חובה, העמסה של הוצאה נוספת על עסק של בעל הון עצמי קטן או על עסק שיש לו קשיים בתזרים המזומנים, אי-יכולת לפקח על קיום ההתניה והפעלת סנקציות ממשיות נגד עסקים שלא כיבדו אותה, אי-רלוונטיות של ההתניה כאשר פונים לקרן באמצעות יועץ עסקי ועוד.
52 גם הקרן לעסקים בינוניים אינה ממליצה ללווים להסתייע בתכניות הסיוע הממשלתיות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1255 .
לקשיים הוא סניף הבנק שממנו לקח הלווה את ההלוואה, יש לצייד את מנהלי המחלקות העסקיות בסניפים במידע על תכנית החונכות ועל מ יקומו של המט"י הקרוב.
הגוף המתאם ידאג שבאתר האינטרנט שלו יהיה קישור המפנה אל תכנית החונכות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נהלים אלו מיושמים.
באוקטובר 2010 , לאחר מועד סיום הביקורת, התכנסה ועדת ההיגוי של הקרן לעסקים קטנים והחליטה כי כבר בפגישתם הראשונה יפרט הגוף המתאם ללווה את תכניות הסיוע הממשלתיות.
עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי ממועד הקמתה של הקרן לעסקים קטנים ועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , לא אסף הגוף המתאם מידע על הנסיבות שבגינן נקלעו לווים לקשיים בהחזר תשלומי ההלוואות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת האשראי לפעול על פי הנוהל שלה ועל פי החלטת ועדת ההיגוי מאוקטובר 2010 ולהמליץ לעתים על תכניות סיוע מלכתחילה, בעת נטילת ההלוואה.
זאת ועוד, מן הראוי שמשרד האוצר ינחה את הגוף המתאם לאיתור הסיבות לכישלונם העסקי של לווים שנקלעו לקשיים כדי לבחון אם צריך לשנות את התנאים לקבלת ההלוואה מהקרן או את סדרי פעולתה.
ביקורת מעקב בעסקים באמצעות הגופים המתאמים 1.
על פי הנוהל של ועדת האשראי של הקרן לעסקים קטנים, על הוועדה לבדוק בעזרת מדגם את השפעתה של ההלוואה על הלווים באמצעות ביקורים של הגוף המתאם ודיווחיו ולעשות מעק ב סטטיסטי על ההלוואות.
על פי מסמכי המכרז לבחירת גוף מתאם בין הממשלה לקרן הסיוע לעסקים קטנים (להלן - המכרז), על הגוף המתאם לעקוב אחרי תיקי ההלוואות על פי שיעור הלווים בפניות שאושרו.
לצורך כך יבחר הגוף המתאם מדגם שייצג את הענפים, האזורים וכדומה.
היקף המעקבים בכל חודש מדורג.
שיעור המעקבים השנתי על פי הדירוג הוא 30% .
מטרות המעקב הן בחינה של תרומת הקרן לסיוע לעסקים קטנים; בחינה של השפעת ההלוואה על יצירת מקומות עבודה בעסקים; מעקב אחרי השינוי בהיקף המכירות, החבות והמצב הכללי כדי להעריך את שרידותם של העסקים ולבחון את מידת סיכון האשראי של המדינה בשל מתן הערבות; סקירה של שביעות הרצון של בעלי העסקים מההלוואה ותנאיה ושל מידת שביעות הרצון מתהליך אישורה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מתחילת פעילותה של הקרן לעסקים קטנים ועד מרס 2010 נעשו ביקורות מעקב בכ -%30 מהעסקים שאושר ה להם הלוואה53,.
לפי מסמכי המכרז על הגוף המתאם בקרן לעסקים קטנים לבצע עד שלוש ביקורות מעקב בעסק, ותמורתן הוא זכאי לתשלום.
ביקורת נוספת בעסק לא תזכה את הגוף המתאם בתשלום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שרוב הביקורות נעשו בתוך שנתיים ממועד קבלת הלוואה, והחזריה נפרסים על פני חמש שנים, לעתים בעלי עסקים מתחילים לפגר בהחזר תשלומיה רק לאחר שנעשו אצלם שלוש הביקורות, אך הגוף המתאם אינו עושה ביקורת נוספת משום שאין לו תמריץ כלכלי לעשותה.
עוד עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי מתחילת פעילותה של הקרן לעסקים קטנים ועד יוני 2010 יש389 תיקי אשראי בסיכון ו -92 תיקים שבהם חולטה ערבות המדינה (להלן - תיקי חילוט).
ב -240 מ-389 תיקים הנחשבים לאשראי בסיכון (כ-62% ) וב-62 מ-92 תיקי החילוט (כ-68% .
) לא נעשו ביקורות מעקב כלל .
53 ,הגוף המתאםקרן הסיוע לעסקים קטנים, מעקב הלוואות תקופתי - דוח מסכם יוני 2010 ', מוגש לחשב הכללי במשרד האוצר ולמינהל המימון במשרד התמ"ת, עמ5 .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1257 .
לדעת משרד מבקר המדינה, אף שבמסמכי המכרז לבחירת גוף מתאם בקרן לעס קים קטנים הוטלה חובה לעשות ביקורת מעקב אצל 30% מהלווים, על משרד האוצר לדאוג שהגוף המתאם יעשה ביקורת אצל שיעור גדול מזה של לווים או לפעול לשינוי השיטה לבחירת התיקים הנבדקים.
שינוי זה עשוי לעזור לזהות מבעוד מועד לווים המתקשים בהחזר תשלומי ההלוואות ויסייע לבחון בדייקנות רבה את יעילות הקרן.
על משרד האוצר לשקול לאפשר ביקורות מעקב נוספות בעסק שמתקשה בהחזר תשלומי ההלוואות; אם לא יעשה כן עלולה להתרוקן ביקורת המעקב מתוכנה.
על משרד האוצר לבחון את האפשרות לחייב את הגוף המתאם להשתמש בקביעות בשירותי מידע עסקי, שיספקו לו מידע עדכני על מצב העסק הלווה.
במסמכי הפנייה התחרותית לקבלת הצעות לגוף מתאם בין הממשלה לבנקים בקרן לעסקים בינוניים או בהסכם הנלווה לה לא הוטלה חובה על הגוף המתאם לעשות ביקורת מעקב אצל הלווים במהלך חיי ההלוואה (בניגוד לנוהל של ועדת האשראי של הקרן לעסקים קטנים).
התמחותו של הגוף המתאם שנבחר בקרן לעסקים בינוניים היא במידע עסקי על עסקים.
בשל התמחותו זו הוא מחובר למערכת הכוללת שירות התראות ("אורות אדומים" בנוגע לעסק הלווה), דיווח על "שינוי מגמה" (שינוי במצבו הפיננסי של העסק הלווה) ו"שירות ידיעות" (ידיעות עיתונאיות על העסק הלווה).
מערכת זו מתעדכנת בזמן אמתי, מספקת מידע על הלווים לגוף המתאם וכך מייתרת את ביקורות המעקב בעסקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר ישקול לחייב את הזוכה בפנייה התחרותית שתפורסם בעתיד, אם תפורסם, לעשות ביקורות מעקב על הלווים במהלך חיי ההלוואה, בדומה למנגנון שנקבע בקרן לעסקים קטנים, או לחייבו להתחבר למערכת הכוללת שירות התראות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב אגף החשכ"ל במשרד האוצר כי הקרן לעסקים בינוניים הוקמה כקרן זמנית (עד סוף שנת 2010 ).
היות שמטרתה העיקרית של ביקורת המעקב היא לספק מידע וסטטיסטיקה לגבי הקרן, לא נדרש שירות זה מהזוכה בפנייה התחרותית.
פירעון הלוואה קודמת בערבות המדינה על פי נוהלי הקרן לעסקים בינוניים, שעודכנו במרס 2010 , תנאי מוקדם לקבלת הלוואה מהקרן הוא פירעון מוקדם של כל אשראי אחר שניתן לעסק בערבות המדינה.
על הלווה להצהיר כי לא נטל הלוואות קודמות בערבות המדינה.
אם הלווה הצהיר כי נטל הלוואה כאמור, עליו להמציא אישור מהבנק על פירעון או על פירעון מוקדם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אין די שיתוף פעולה - ישיר או עקיף, בתיווכו של אגף החשכ"ל - בין הקרן לע סקים בינוניים ליתר הקרנות המלוות בערבות מדינה לגבי זהות הלווים מהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להגביר את שיתוף הפעולה בין הקרנות בעניין זהות הלווים כדי לאפשר להן לבדוק את הצהרת הלווה שאין לו הלוואות קודמות, וכדי למנוע מלווה ליטול הלוואה נוספת מהקרן לעסקים בינוניים בטרם פרע את ההלוואה הקודמת.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב אגף החשכ"ל במשרד האוצר כי החשכ"ל מפקח על קרנות האשראי, ואילו הגופים המתאמים - על הלווים בקרנות.
פעמים רבות הובא לידיעת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1259 .
אגף החשכ"ל כי יש כפילות של הלוואות בקרנות, ולכן התבקש הלווה להסדיר הלוואות אלו ולפרוע אותן לאלתר, כמתחייב מתנאי הקרן.
הקרן לעולה העצמאי הקרן פועלת משנת 1981 ומעניקה הלוואות לעולים יזמים ולתושבים חוזרים 54 .
המעוניינים לפתוח עסק או לקדמו ההלוואה היא חד-פעמית והיא ניתנת לתקופה של שש שנים בריבית של 2% .
צמודה למדד כ-10% מן ההלוואה הם "הלוואה עומדת": כלומר אם העסק יפעל שלוש שנים לכל הפחות והלווה יחזיר את ההלוואה כסדרה, אזי 10% מן ההלוואה או 5,000 .
ש"ח, הסכום הקטן מביניהם, יהיו מענק מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במסגרת הקרן המלווה כספי מדינה פועל בנק מלווה אחד משנת 1981 בעקבות הסכם בינו ובין החשכ"ל, בלא שהיה הליך תחרותי כלשהו - מכרז, או לכל הפחות פטור ממכרז - במרוצת השנים 55 .
סכום עמלות הניהול השנתיות לבנק הוא כ - 200,000 .
ההסכם אינו מוגבל בזמן דוח ביקורת פנימית של המשרד לקליטת העלייה משנת 2008 כבר התריע על כך שלא נערך הליך תחרותי, ואולם עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , לא קידמו משרד האוצר או המשרד לקליטת העלייה הליך כזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר תחרות בין הבנקים השונים ב -30 ,השנים שחלפו פוגע במתן הזדמנות שווה ליתר הבנקים.
יתרה מכך הדבר עלול לפגוע בתמריץ של ה בנק לשפר את השירות ולמנוע מן הנוגעים בדבר את ההתקשרות המיטבית, כלומר השגת שירות באיכות המרבית תמורת מחיר נמוך ככל האפשר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לבחון האם צורכי העולים החדשים והתושבים החוזרים השתנו ברבות השנים ולתת לכך ביטוי בהליך התחרותי שיינקט.
בתגובתם למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 ובינואר 2011 השיבו המשרד לקליטת עלייה ואגף החשכ"ל (בהתאמה) כי מאחר שההסכם עם הבנק המלווה הוא משנת 1981 , הם החליטו לקצוב את תוקפו, בהסכמת הבנק, עד לסוף 2011 , .
בד בבד עם הסדרת המשך הפעלתו במסגרת הליך של פטור ממכרזנוסף על כך, בכוונתו של החשכ"ל לפעול לקיום מכרז לבחירת גוף שיטפל ביזמות עסקית של עולים ותושבים חוזרים.
במסגרת הליכי המכרז יינתן ביטוי לתנאים המעודכנים ולצורכי העולים החדשים.
54 המשרד מעניק סיוע ל"עולה זכאי" עד עשר שנים מיום קבלת מעמד עולה (עולה מאתיופיה - עד 15 "שנים מיום קבלת מעמד עולה), ול"תושב חוזר- אשר שהה לכל הפחות שלוש שנים בחו"ל ברציפות - עד שנתיים מיום קבלת מעמד של תושב חוזר.
הנתונים נאספו מאתר המשרד לקליטת העלייה: www.
55 ,במרוצת השנים התקשר החשכ"ל עם שני בנקים נוספים לתקופות קצרות התקשרויות שנערכו אף הן ללא הליך תחרותי.
לעסקים קטנים ובינוניים (להלן - עסקים קטנים) יש חשיבות רבה בהתפתחותן הכלכלית של מדינות .
הם נתפסים כיחידות דינמיות, חדשניות, בעלות יכולת תגובה מהירה ובעלות כושר הסתגלות לדרישות המשתנות של השווקים וכמקור ליצירת מקומות תעסוקה חדשים.
חשיבותם גדלה בתקופות של מיתון ואבטלה, שכן הם מהווים אפיק תעסוקתי למובטלים.
כפי שנאמר בשני דוחות קודמים של מבקר המדינה משנת 2005 , הושטת סיוע לעסקים קטנים באמצעות גורמים רבים יוצרת אי-אחידות וכפילות, והמטרות המרכזיות שלמענן הוקמה קרן הסיוע למפעלים במצוקה לא הושגו.
מדוח זה למדים כי גם בעת קיום הביקורת שממצאיה מוצגים כאן לא היה גוף אחד לריכוז הפעילות הממשלתית הענפה בנוש א העסקים הקטנים, לא היה תכנון כולל לשם כך, ולא היה די שיתוף פעולה בין מנהלי תכניות הסיוע.
עד מועד סיום הביקורת לא ניתן מענה לעסקים במצוקה על פי אמות מידה ברורות.
כדי לשפר את הסיוע הניתן לעסקים קטנים ולייעלו על הסוכנות לעסקים קטנים לאסוף מידע רב ככל האפשר ע ליהם ולבחון את צורכיהם; עליה לבחון אם תכניות הסיוע הממשלתיות מתאימות להם; לרכז את תכניות הסיוע ולתאם ביניהן ולהפנות לווים המתקשים בהחזר תשלומי ההלוואות מקרנות הסיוע לעסקים קטנים אל תכניות הסיוע; ולדאוג לפתרון הבעיות של מגזר זה.
שר התמ"ת דאז, מר בנימין בן -אליעזר, ומשרדו הודיעו למשרד מבקר המדינה כי המלצותיו מקובלות עליהם במלואן, והם יפעלו במסגרת סמכויותיהם ליישומן.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1261 .
תכלית החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959 (להלן- החוק לעידוד השקעות הון או החוק), היא עידוד השקעות הון במפעלים יצרניים בתעשייה ובתיירות.
מאז חקיקתו נעשו בו תיקונים רבים - האחרון בדצמבר 2010 - אשר נועדו להתאים את מסלולי ההטבות שנקבעו בו לאתגרים הכלכלי ים העומדים לפני המשק.
מטרת החוק - "עידוד השקעות הון ויוזמה כלכלית, באופן שבו תינתן עדיפות לחדשנות ולפעילות באזורי פיתוח, לשם - (1 ;) פיתוח כושר הייצור של משק המדינה (2 ) שיפור יכולתו של המגזר העסקי להתמודד בתנאי תחרות בשווקים בין - לאומיים; (3 ) יצירתתשתית למקומות עבודה חדשים ובני -קיימא".
החוק קובע כי הגוף שיפעל להגשמת מטרותיו הוא מרכז ההשקעות, אגף במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
רשויות המרכז הן מנַהל מרכז ההשקעות (בזמן הביקורת מילא את התפקיד מר חזי צאיג) ומינהלת מרכז ההשקעות (להלן גם "המינהלה").
עד ינואר 2010 טיפל מרכז ההשקעות בבקשות לקבלת מענקים למימוש תכניות השקעה בתעשייה ובבקשות לקבלת מענקים למימוש תכניות השקעה בתיירות בשיתוף משרד התיירות.
בתיקון החוק - ביולי 20091 - הוקמה מינהלת השקעות נפרדת במשרד התיירות (להלן - מינהלת ההשקעות בתיירות), ולה ניתנה הסמכות לאשר בקשות של מפעלים תיירותיים.
1 תיקוןהתשס"ט ( 2), שנכנס לתוקף בינואר 2010 ; ראו חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט- 2009.
בינואר 2010 מינו שר האוצר ושר התמ"ת ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרד האוצר, מר חיים שני, לבחינת מדיניות הטבות המס והמענקים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1251 .
עבודת הוועדה הביאה לקבלת החלטת ממשלה על רפורמה בחוק, והרפורמה קיבלה תוקף בינואר 20112 (להלן- התיקון לחוק או תיקון 68 ) .
)"(ראו להלן בפרק "ועדות לבחינת החוק החוק מסדיר שני מסלולים עיקריים למתן הטבות להשקעות יצרניות בתעשייה: (א) מסלול מענקים - שבו ניתן עבור השקעות באזור פיתוח א' מענק כשיעור מסכום ההשקעה, ל פי אמות המידה הקבועות בחוק.
בינואר 2011 היה שיעור המענק למפעלים מאושרים בתעשייה 20% ; (ב) מסלול הטבות המס.
עד ינואר 2011 היה מסלול הטבות המס מסלול חלופי למסלול המענקים.
תיקון68 קובע כי חברות יהיו זכאיות בד בבד להטבות הניתנות במסלול המענקים ולהטבות במסגרת מסלול הטבות המס בכפוף לעמידתן בתנאי החוק 3 .
שלא כמסלול המענקים, מסלול הטבות המס אינו מוגבל לאזורים מסוימים בארץ, אף כי יש הבדל בין האזורים בשיעור הטבות המס הניתנות4 .
הטיפול במסלול הטבות המס הועבר בשנת 2005 לאחריותה של רשות המסים בישראל (להלן- רשות המסים).
במהלך השנים התקבלו החלטות ממשלה על הפעלתם של מסלולי סיוע נוספים, ובראשם מסלול סיוע לקליטת עובדים נוספים בעסקים בישראל (להלן - מסלול התעסוקה).
מסלולים אלו מעוגנים בהוראות מנכ"ל משרד התמ"ת, והכללים להפעלתם אינם מעוגנים בחוק.
התיקון לחוק שנכנס לתוקפו בינואר 2011 מעגן את סמכותם של שר האוצר ושר התמ"ת להורות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, על סוגי השקעות במפעלים תעשייתיים שיסייעו להגשים את מטרת החוק, ולהם יינתנו מענקים (עד שיעור של 30% מההשקעה) או הלוואות בהתאם לכללים הקבועים בחוק.
החוק הוא אחד הכלים העיקריים ש מפעילה המדינה להשגת מטרות מדיניות הנוגעות לעיצוב ולעידוד של המגזר העסקי והתעשייתי באמצעות תמריצים.
מסלול המענקים שנקבע בחוק היה בעשורים הראשונים לקיומה של המדינה כלי מרכזי לפיתוח התעשייה בארץ בכלל ובפריפריה בפרט.
מרכזיותו של המסלול פחתה מאז תחילת שנות האלפיים ותקציבו צומצם 5 , בעוד ההטבות במסלול הטבות המס הורחבו.
תקציב מרכז ההשקעות במסלול המענקים (עד שנת 2009 הוא כלל מענקים בתחום התיירות) היה 185 מיליון ש"ח בשנת 2007 ;462 מיליון ש"ח בשנת 2008 ;560 מיליון ש"ח בשנת 2009 ו-540 מיליון ש"ח בשנת 2010.
לעומת זאת, הטבות שניתנו במסלול הטבות המס בשנת 2007 הסתכמו בכ-2.
8 מיליארד ש"ח ובכ -3.
6 מיליארד ש"ח בשנת 20086 .
מרבית החברות שבחרו במסלול הטבות המס השקיעו כספים במפעלים במרכז הארץ ולא בפריפריה, וההטבות ניתנו למספר קטן מאוד של יזמים7 .
בחודשים מאי עד ספטמבר 2010 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה סוגיות הנוגעות למסלול המענקים לפי החוק לעידוד השקעות הון.
2 חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו- 2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א- 2010 .
למעט השקעות בתחום התיירות .
4 בחוק נקבעו הטבות מס כשיעורים מופחתים במס חברות.
על פי התיקון לחוק, צפויות ההטבות לג דול כך שבשנת 2015 יפחת מס החברות עד שיעור של6% למפעלים באזור פיתוח א' ו-12% .
למפעלים שאינם באזור זה .
5 על פי מחקר שנעשה עבור התאחדות התעשיינים באוקטובר 2007 , סכום המענקים השנתי הממוצע בשנים 1993 -2006 היה כ-1.
6 ,מינהל הכנסות המדינהעידוד השקעות הון - ממצאים ונושאים לדיון, מרס 2010 .
7 מתוך מסקנות הוועדה לבחינת החוק לעידוד השקעות הון 2010 ; מבוסס על נתוני מינהל הכנסות המדינה.
לפי נתוני שנת 2007 ,10% ממקבלי הטבות המס ניצלו קרוב ל-90% .
מהן 1252 דוח שנתי61ב .
נעשתה במשרד התמ"ת ובמשרד האוצר.