HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה כי המפקח הנוכחי, שמונה שלא במכרז, מחזיק במשרה תקופה ממושכת של כשנתיים וחצי - דבר אשר עלול להעניק לו יתרון על מועמדים אחרים לתפקיד, אם יתמודד במכרז בבוא העת, מצב שיש בו כדי לפגוע בעקרון השוויון37.
בתשובתו מסר משרד התמ"ת שבינואר 2013 .
הוא פרסם מכרז פנימי לתפקיד .
37 ראומבקר המדינה, מכון התקנים הישראלי, בדיקות תקן למוצרי יבוא וניהול משאבי אנוש ( 2007 '), עמ 1096 -1098 .
במחשב היחידה יש מידע על מא זני דלפק, פיות בתחנות דלק ומאזני גשר שנבדקו בבדיקת אימות דיוק ראשוני, ושעל היחידה לבצע בהם בדיקת אימות דיוק.
היחידה מעדכנת את המידע שברשותה על פי דיווחים של בודקי היחידה.
הדוח הקודם העלה שבסיס הנתונים על בתי עסק עם מאזני דלפק אינו מעודכן בצורה שיטתית.
עוד העלה הדוח הקודם כי במערכת קיים מידע רב על מפעלים ובתי עסק ברחבי הארץ, אולם מידע זה כולל מפעלים ובתי עסק רבים שאין ברשותם מאזניים.
ניכר גם כי המידע מכיל כפילויות רבות, מאחר שמפעלים ובתי עסק רשומים בשמות שונים.
נתוני מידע לא מלאים ולא עדכניים אינם מאפשרים ליחידה לדעת בוודאות כמה מאזניים עליה לבדוק, והדבר מקשה על תכנון העבודה ופוגע באמינות דוחות הביצוע שמנפיקים מהמערכת הממוחשבת.
כך, למשל, נמצא באחד הדוחות שהונפק מהמערכת הממוחשבת כי היחידה לא עשתה אימות דיוק בחמש השנים האחרונות ב -85% מכלל בתי העסק במדינה שבבעלו תם מכשירי מדידה, נתון שאינו משקף, ככל הנראה, את פעילות היחידה כמתואר לעיל38.
הבודקים רושמים את תוצאות הבדיקה על גבי טפסים, ומאוחר יותר מקלידים את הנתונים במחשב המשרד, זאת אף שאפשר להתחבר למערכת הממוחשבת מרחוק, ולהזין אליה את תוצאות הבדיקות בזמן אמת.
ההסדר הנוכחי שבו תוצאות אימות הדיוק נרשמות פעמיים - רישום ידני על גבי טפסים והעתקת הרשום בטפסים למחשב - אינו יעיל ומפחית לעובדי היחידה את ימי העבודה הפנויים לעבודה בשטח.
משרד התמ"ת מסר בתשובתו שהוא בודק כמה חלופות טכנולוגיות שיאפשרו "לפתור את הבעיות שמנעו בעבר את העבודה המקוונת בשטח".
המערכת הממוחשבת אינה מאפשרת להנפיק רשימה מעודכנת של בתי העסק שהגיעה העת לבצע בהם אימות דיוק ולהנפיק להם אגרות תשלום.
כתוצאה מכך נאלצים במחוזות לבצע את הפעולה באופן ידני.
על משרד התמ"ת לעדכן בהקדם את מאגרי המידע במערכת הממוחשבת.
כמו כן עליו לשפר את אמינות התוצאות של הדוחות והשאילתות במערכת ולקדם את השימוש בתקשורת מרחוק, שתייעל את עבודת רישום הבדיקות של הבודקים.
ציבור הצרכנים אינו מודע מספיק לחשיבות הבדיקות שמבצעת היחידה, ולזכות המוקנית לו בחוק לקבלת פיקוח על מסחר הוגן.
הביקורת העלתה שמשרד התמ"ת אינו נותן לכך את הדעת ואינו עוסק בטיפוח המודעות הצרכנית של הציבור בדרך של פרסום תכנים רלוונטיים באמצעי התקשורת ובאתר האינטרנט שלו.
הוא אף אינו יוזם לצורך כך שיתוף פעולה עם גופים .
38 דוחות ביצוע אחרים של היחידה מראים שבשלוש השנים האחרונות נבדקו מעל50% מהמאזניים הפעילות אשר בפיקוח היחידה.
צרכניים ממשלתיים, כגון המועצה הישראלית לצרכנות והרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן 39 .
יצוין שמכשירי מדידה שהיחידה בודקת מסומנים במדבקה, שבה מצוין החודש שבו יש לבצע אימות דיוק של המאזניים.
הגברת מודעות הציבור לעובדה זו עשויה לגרום לכך שצרכנים יעדיפו לרכוש מוצרים בבתי עסק שהמאזניים שלהם נתונים לפיקוח היחיד ה, ואף לסייע למשרד באמצעות דיווחים על מכשירי מדידה שלא נבדקו.
משרד התמ"ת כתב בתשובתו כי " נבדקת אפשרות לשתף פעולה עם המועצה הישראלית לצרכנות לצורך הגברת המודעות של הציבור בתחום ול צורך איתורן של בעיות בתחום המשקלות והמידות".
הפעלת שירות מטרולוגי לאומי יעיל, לפי אמות מידה בין -לאומיות מוסכמות, היא תנאי בסיסי לקיומה של תעשייה מתוקנת, לקידום היצוא ולמסחר הוגן.
הביקורת העלתה ליקויים מהותיים בתפקוד ובהיערכות של היחידה למשקלות, מידות וסטנדרטים שבמשרד התמ"ת.
המשרד אינו מטפל באופן מספק בצורכי היחידה, אינו עושה די כדי לאכוף את הפקודה וכדי לספק אמצעים לנקיטת צעדים נגד מי שעובר על הוראותיה.
בשל הזנחת הטיפול בצורכי היחידה ובשל תת -אכיפה של הפקודה, אין ודאות שמכשירי המדידה בבתי העסק ממלאים את תכליתם כראוי.
מאז הביקורת הקודמת על היחידה בשנת 2007 , נושאים רבים לא תוקנו, ולא חל שיפור בתפקודה.
שירות מטרולוגי יעיל שרמתו גבוהה יוכל לקדם את המשק בכך שיספק את השירות הראוי ליצרנים ולספקים, ואת ההגנה הראויה לצרכנים.
כדי להשיג מטרה זו על משרד התמ"ת לפעול ביתר שאת להשלמת החקיקה הדרושה להסדרה ולהרחבה של סמכויותיו.
כמו כן על המשרד לשנות את המבנה הארגוני של היחידה כך שכל עובדיה יהיו כפופים מקצועית למפקח על משקלות ומידות.
על מנת להגביר את ההגנה על הצרכן, על היחידה להרחיב את הפיקוח הממשלתי על מוצרים ארוזים מראש שנמכרים לפי משקל או נפח40 ; להיערך לבצע בדיקות של מוני גז וחשמל; לבצע את הצעדים הדרושים שיאפשרו בדיקת כל המאזניים שחלה עליהם הפקודה, בתדירות שנקבעה בה; לעדכן את תעריף הבדיקות ולקבוע מדיניות לגבי פעולות גבייה.
נוסף על כך ראוי לפעול לפיתוח המודעות הציבורית בנושא משקלות ומידות ולקדם שיתוף פעולה עם הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, המועצה הישראלית לצרכנות וארגונים צרכניים אחרים.
39 הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן ממונה על אכיפת חוק הגנת הצרכן (התשמ"א- 1981 ).
על פי חוק זה חל איסור להטעות צרכן בכל עניין מהותי בעסק כולל טיב, מהות, כמות וסוג של נכס או שירות.
בידי משרד הבריאות האחריות לפקח על המשקל והנפח המוצהר של מוצרי מזון ארוזים מראש משרד הכלכלה 433 .
חברת נמל חיפה בע"מ (להלן - חנ"ח או החברה) הוקמה כחלק מהרפורמה בנמלים בשנת 2004 ,מכוח חוק רשות הספנות והנמלים התשס"ד - 2004 (להלן- החוק), ועל פי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 , והחלה לפעול בפברואר 2005 .
בנמל חיפה מתקיימת פעילות ימית ויבשתית שוטפת של אמצעי תחבורה, של מטענים ונוסעים ושל אמצעי עזר לפעילותם של כל אלה: אניות מתחברות אל הרציפים ומתנתקות מהם, מנופים ועגורנים טוענים מטענים על אניות ופורקים מהן מטענים, ציוד מכני הנדסי כבד משנע את המטענים, ומשאיות מובילות מטענים אל הנמל וממנו.
פעילות זו נעשית בכל שעות היממה בתנאי מזג אוויר משתנים, ומעורבים בה מאות עובדים במקצועות נמליים ייחודיים6 , העובדים במשמרות.
בין המטענים העוברים ב נמל ומאוחסנים בו לפרקי זמן שונים יש גם חומרים מסוכנים (להלן - חומ"ס).
לדוגמה, בחודשים אפריל עד דצמבר 2012 שהו בנמל חיפה 26,488 מכולות חומ"ס.
עקב קרבתו של הנמל למרכזי אוכלוסין צפופים, תאונה או פעילות בלתי מבוקרת בו שבה מעורב חומר מסוכן עלולות לגרום נזק רב לאדם ולסביבה.
בחודשים יולי עד דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים ב בטיחות בתפעול נמל חיפה.
בדיקות השלמה נעשו ברשות הספנות והנמלים (להלן - רספ"ן) שבמשרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), במשרד להגנת הסביבה, ב מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתי ת שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) , באיגוד ערים אזור חיפה - שירותי כבאות (להלן - כב"ה חיפה), בחברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ (להלן - חנ"י) וברשות לחינוך והכשרה ימיים.
6 מקצועות התפעול הנמליים דורשים הסמכה.
בין המקצועות הנמליים: מנהל עבודה, עגורנאי גשר, עגורנאי שער, מנופאי חוף, אתת (המכוון את עבודת העגורנאי), סוואר, מפעיל דחפור, מפעיל מלגזה ומפעיל גורר.
חברת נמל חיפה בע"מ 649 .
שם הדוח: שם הדוח: היבטים בבטיחות בתפעול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
הטיפול בחומרים מסוכנים .
חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג- 1993 (להלן- חוק החומ"ס), מחייב את מי שעוסק ברעלים או בכימיקלים מזיקים 7 לקבל היתר רעלים מהמשרד להגנת הסביבה ולפעול על פיו.
חנ"ח עוסקת בין היתר בפריקה, טעינה, אחסון ושינוע של רעלים8 המיועדים ליבוא או ליצוא, ובהם אמוניה, ברום ואתילן.
על כן היא נדרשת לפעול על פי היתר הרעלים שנתן לה המשרד להגנת הסביבה9 (להלן- היתר הרעלים).
על פיסעיף 151 )(אלתקנות הנמלים, התשל"א - 1971 (להלן- תקנות הנמלים), "בעל אניית חומרים מסוכנים ימסור בכתב למנהל הנמל או למי שהוא הסמיכו לכך, 24 שעות לפחות לפני הגעת אניית חומרים מסוכנים לנמל, הודעה על חומרים מסוכנים", ובה בין היתר שם החומר המסוכן ורמת הסיכון שלו.
"רמת סיכון" היא "סיווג רמת הסיכון של החומר [ המסוכןroupG Packing " לפי ההגדרה בקודקס של אימ"ו]10 .
רמת הסיכון (להלן- קבוצת האריזה) נקבעת גם על פי קבוצת האריזה של מכולת החומ"ס, ועל פיה נקבע משך השהייה המרבי המותר של המכולה בנמל11 .
עוד נקבע בתקנות הנמלים כי "שינוע, אחסון או פעולה אחרת בנמל ובדרך אליו הקשורה בחומר מסוכן ייעשו בהתאם להנחיות אימ"ו12 והקודקס של אימ"ו אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה".
היתר הרעלים שהיה בידי הנמל בתקופת הביקורת קבע כי "הנמל יצמצם את זמן אחסון של חומרים מסוכנים עד למינימום ההכרחי.
בעלי המטענים יתבקשו לפנותם בהקדם האפשרי.
חומרים המסווגים בקבוצות אריזה I ו-II יאוחסנו עד ארבעה עשר ימים ומקבוצת אריזה III עד90 .
"יום לכל היותר נמצא כי חנ"ח אינה דורשת מבעלי האניות או מבאי כוחם למסור בהודעה על הגעתה של אניית חומ"ס לנמל את רמת הסיכון של החומ"ס כנדרש בתקנות הנמלים, ו ממילא אין בידיה מידע על קבוצת הסיכון של כל מכולת חומ"ס.
בהיעדר מידע כאמור חנ"ח אינה יכולה לקבוע במדויק מהו משך השהייה המרבי המותר לכל מכולת חומ"ס בנמל.
בפועל ח נ"ח קובעת את משך השהייה של מכולות חומ"ס בנמל לפי קבוצת האריזה המסוכנת ביותר של כל חומר, על פי הקודקס של אימ"ו.
קביעת משך השהייה לפי קבוצת האריזה המסוכנת ביותר, בהיעדר מידע על קבוצת האריזה המדויקת, עלולה להביא את חנ"ח לדרוש מבעלי מטענים מסוכנים פחות .
7 "כימיקל מזיק" מוגדר בחוק החומ"ס "כל חומר מן החומרים המפורטים בתוספת הראשונה, בין בצורתו הפשוטה ובין מעורב או ממוזג בחומרים אחרים".
8 "רעל" מוגדר בחוק החומ"ס "כל חומר מן החומרים המפורטים בתוספת השניה, בין בצורתו הפשוטה ובין מעורב או ממוזג בחומרים אחרים".
9 היתר רעלים זה חל מספטמבר 2011 עד אוקטובר 2012 .
היתר רעלים נוסף ניתן מאותו מועד ועד אוקטובר 2013.
10 אימ"ו הוא הארגון הבין-לאומי לספנות שישראל חברה בו.
הקודקס של אימ"ו ( IMDG Code ) מוגדר בתקנות הנמלים כך: "הקודקס הבינלאומי הימי לחומרים מסוכנים שבהוצאת אימ"ו שהעתקו נמצא לעיון הציבור במינהל הספנות והנמלים של משרד התחבורה".
לחלק מהחומ"ס יש יותר מקבוצת אריזה אחת 12 "הנחיות אימ"ו" מוגדרות בתקנות הנמלים כך: "ההנחיות הכלולות בספר 'תובלה בטוחה, שינוע ואחסון של חומרים מסוכנים בתחום הנמל', בהוצאת אימ"ו, שהעתקו נמצא לעיון הציבור במינהל הספנות והנמלים של משרד התחבורה".
לפנותםמהנמל גם כאשר אין בכך צורך.
לדרישה כזאת יש, לדעת משרד מבקר המדינה, משמעויות מבחינה בטיחותית13.
, וכן היא עלולה לפגוע ביעילות ובחיסכון משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח כי עליה לדרוש מבעלי המטענים המסוכנים או מבאי כוחם לפרט בהודעותיהם על מכולות חומ"ס המגיעות לנמל את קבוצת האריזה ורמת הסיכון של כל אחת ממכולות החומ"ס ולבצע במערכת הממוחשבת המנהלת את תנועת המכולות14 את השינויים הנדרשים , כדי שהמערכת תוכל לקלוט ולעבד נתונים אלו.
על רספ"ן לפקח על קיום דרישות תקנות הנמלים בדבר קבלת המידע האמור.
חנ"ח השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי "היא פועלת להכניס למערכות הנמל הממוחשבות, כחלק אינטגרלי, את נושא הדרישה מבעלי אוניות חומ"ס למסור בהודעה לחברה מהו החומר המסוכן ומהי רמת הסיכון של החומר וכן את נושא ההתראה בדבר חריגה מהשהות המרבית של המכולה".
משרד התחבורה השיב למשרד מבקר המד ינה בפברואר 2013 כי הנושא נמצא במעקב של רספ"ן.
על פי סעיף 163 (א) לתקנות הנמלים, "מנהל הנמל, או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי לחייב בעל חומר מסוכן או נציגו לסלק, על חשבונו תוך פרק זמן שיקבע, חומר מסוכן מהנמל; לא סילק בעל החומר המסוכן או נציגו את החומר המסוכן לפי דרישת מנהל הנמל, רשאי מנהל הנמל, או מי שהוא הסמיכו לכך, לסלק את החומר המסוכן מהנמל ולחייב את בעל יו בהוצאות הסילוק".
הסמכה לפעול כמנהל הנמל לעניין זה ניתנה למנהלו מטעם רספ"ן ולמנכ"ל חנ"ח15 .
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בנוגע לאופן שבו חנ"ח בודקת את התקופה המרבית המותרת למכולות חומ"ס לשהות בנמל16 , נמצא כי בחודשים אפריל עד דצמבר 2012 שהו בנמל חיפה 140 מכולות חומ"ס יותר מ-14 ימים, בניגוד למתחייב על פי היתר הרעלים.
חנ"ח הודיעה לרספ"ן ולמשרד להגנת הסביבה על מכולות חומ"ס השוהות בשטחי הנמל יותר מן התקופה המותרת, כמתחייב על פי היתר הרעלים, וכמו כן שלחה לבעלי המכולות או לבאי כוחם מכתבי דרישה לסלקן מהנמל, אך דרישות אלו לא תמיד יושמו.
עוד באוקטובר 2010 הודיע מחוז חיפה של המשרד להגנת הסביבה לחנ"ח כי "אין זה מסמכותנו לטיפול" בשהיית מכולות כאמור והפנה אותה לרספ"ן.
רספ"ן הודיעה לחנ"ח באוגוסט 2012 כי "הטיפול בהסדרת אחסנתן של מכולות חומ"ס, לרבות משך האחסנה, הינו באחריות חברת נמל חיפה, בכפוף לכל דין".
הממונה על הבטיחות בחנ"ח וראש צוות חירום מר מאהר מנסור (להלן - הממונה על הבטיחות) מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי סילוק החומ"ס מהנמל בידי חנ"ח כרוך בקשיים.
לדבריו, הציעה לו רספ"ן לסלק את החומ"ס לרמת חובב.
ואול ם לדעתו, השינוע היבשתי של החומ"ס מהנמל עד רמת חובב כרוך בסיכונים גדולים לחיי אדם, שייתכן שהם אף רבים מהסיכונים שבהשארתם של החומ"ס בנמל.
13 בהיעדר מידע מלא על קבוצת הסיכון של כל מכולה, לא תוכל חנ"ח לדעת באירוע חירום, למשל במקרה דליפת חומ"ס, מהי רמת הסיכון של המכולות.
14 מערכת זו מכונה מערכת ה- TOS ( Terminal Operating System.
) 15 במאי 2011 הסמיך הממונה על הנמלים ומנהל רספ"ן, מר יגאל מאור, את מנכ"ל חנ"ח, מר מנדי זלצמן, לבצע תפקידים המוטלים על מנהל נמל , בין היתר לפי סעיף 163 )(או(ג) לתקנות הנמלים.
16 הבדיקה נעשתה בנוגע לכל 26,488 מכולות החומ"ס ששהו בנמל חיפה בחודשים אפריל עד דצמבר 2012.
חברת נמל חיפה בע"מ 651 .
לפני הקמת חנ"ח הפעילה את נמל חיפה רשות הנמלים.
באותה עת הייתה למנהל הנמל הסמכות להטיל כופר17, אם מכולות חומ"ס שהו בו יותר מהמותר על פי היתר הרעלים.
ואולם לאחר הרפורמה שבמסגרתה הוקמה בין היתר חנ"ח, אין עוד למנהל נמל חיפה סמכות להטיל כופר או עיצום כספי.
חנ"ח מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי לפני הרפורמה "היו חריגות בודדות ונדירות" של שהיית מכולות מעבר למותר, "עקב סמכויות האכיפה הנ"ל".
חנ"ח הוסיפה כי פנתה לרספ"ן כמה פעמים בבקשה להסדיר סמכות אכיפה זו, אולם הנושא לא הוסדר.
רספ"ן השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי שלחה תזכורת למנכ"ל חנ"ח ובה דרשה ממנו "למצות את סמכויותיו שהואצלו לו לגבי יכולת דרישת פינוי של חומרים אלו מהנמל", זאת כדי שרספ"ן תימנע מלהשתמש בסמכותה להטלת עיצומים נגד הנהלת חנ"ח.
רספ"ן הוסיפה כי טרם הפעילה סמכות זו "מתוך ציפיה לפתרון נושא זה ע"י חנ"ח מול לקוחותיה".
בעקבות הביקורת מסר ראש מחלקת מסופי מכולות בחנ"ח למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי הנחה "לבנו ת את התהליך של העברת המכולה למסוף אחר ]מחוץ לנמל חיפה [ , ]ו[לשתף את גורמי המכס בתהליך" 18.
המשרד להגנת הסביבה השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "אחסון מכולות חומ"ס מעבר ללוחות הזמנים המותרים בהיתר הרעלים הוא הפרה של תנאי היתר הרעלים", וכי "הנושא ייבדק אל מול חנ"ח ורספ"ן ובהתאם ישקול המשרד את המשך צעדיו".
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח כי עליה לנקוט את כל האמצעים המוקנים לה בחוק כדי שמכולות חומ"ס לא ישהו בנמל יותר מן הזמן המותר על פי היתר הרעלים.
על חנ"ח לפעול בעניין זה בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ורשות המסים (המכס) ולפי אישורם.
על רספ"ן והמשרד להגנת הסביבה לקבוע את חלוקת האחריות והסמכויות ביניהם בעניין הטיפול בשהיית מכולות חומ"ס בנמל יותר מן מותר ולהודיע על כך לחנ"ח.
הסכנה שב שהיית מכולות בנמל יותר מן הזמן ה מותר מקבלת משנה תוקף נוכח קרבתו של נמל חיפה לריכ וזי אוכלוסין .
לדעת משרד מבקר המדינה , נוכח האפקטיביות המוגבלת של משלוח דרישות לבעל חומר מסוכן או לנציגו ל סילוק המכולות, מן הראוי שמשרד התחבורה ישקול ליזום תיקון חקיקה שיעניק למנהל הנמל, נוסף על הסמכות לסילוק מכולות כאמור, סמכויות אכיפה מ ינהליות מתאימות לטיפ ול בשהיית מכולות בנמל יותר מן הזמן ה מותר.
כדי להגביר את האפקטיביות של האכיפה ראוי גם לשקול להקנות למנהל הנמל, במסגרת סמכויות האכיפה, סמכות להטיל עיצום כספי בסכום ניכר, באמצעות מנגנון אכיפה שיהפוך את השארת המכולה בנמל לבלתי כדאית לבעל המטען.
על פי היתר הרעלים, על חנ"ח לאחסן את מכולות החומ"ס סמוך לתעלות הניקוז ברציף הנמל.
להקפדה על אחסון נאות של חומ"ס יש חשיבות רבה, בין היתר נוכח הסיכונים האפשריים לעובדי הנמל, לנוסעים העוברים בו ולריכוזי האוכלוסין שבקרבתו.
בחלקו המערבי של רציף המכולות החדש "כרמל", שהקמתו הסתיימה באוקטובר 2010 , הוקמותעלות ניקוז סמוך לערוגות המיועדות לאחסון מכולות חומ"ס.
תפקידן של התעלות הוא .
17 ראו סעיף 57 לפנו [ קודת הנמלים, התשל"א ]סח חדש- 1971.
18 על פי הפרק השלישי בפקודת המכס, טובין שיובאו יהיו נתונים לפיקוח רשות המכס משעת יבואם עד מסירתם לצריכה בארץ או עד ליצואם, הכול לפי העניין.
לנקז במקרה של דליפת חומ"ס נוזלי (בעיקר ברום) את הנוזל למכל מיוחד, כדי לצמצם את הזיהום הסביבתי.
נמצא כי לעתים החלק המערבי של רציף המכולות אינו מספיק לאחסון כל מכולות החומ"ס, ולכן חנ"ח מאחסנת מכולות חומ"ס גם בחלקו המזרחי של הרציף, שבו לא הוכנה תשתית הניקוז האמורה.
בביקורות שעשה מפקח מטעם רספ"ן בחנ"ח באוקטובר 2011 ובמאי 2012 נמצא כי אחת ממכולות החומ"ס אוחסנה שלא בערוגת חומ"ס, וכן נמצאו מכולות שלא היו מסומנות בסימני זיהוי, כנדרש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חנ"י וחנ"ח לפעול בשיתוף פעולה על מנת לקדם תכנון והוספה של מערך ניקוז בשטחים שבהם מאוחסנות מכולות חומ"ס כשאין די מקום לאחסנן בחלקו המערבי של רציף "כרמל".
כמו כן, על חנ"ח להקפיד על סימון המכולות כנדרש לצורך זיהוין.
המשרד להגנת הסביבה השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "למשרד לא היה ידוע על אחסון חומרים מסוכנים שלא בחלק אשר הוכשר לקלוט מכולות המכילות חומרים מסוכנים, כעניין שבשגרה.
במידה והתגלה אחסון שכזה במסגרת בדיקת המבקר הדבר מהווה הפרה של היתר הרעלים.
הנושא ייבדק אל מול חנ"ח ובהתאם ישקול המשרד את המשך צעדיו".
בתשובתה של חנ"ח למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נאמר בין היתר כי "הנושא הועלה כדרישה לתקצוב" על ידי חנ"י, "במסגרת תקציב הפיתוח של חנ"י בחנ"ח בשנת 2013 ".
עוד צוין בתשובה כי המחלוקת בין חנ"י לחנ"ח בעניין מימון ההוספה של מערך הניקוז הובאה לידיעתה של רספ"ן.
ואולם "מאחר והיתר הרעלים של חנ"ח מחייב איחסון מכולות חומ"ס בערוגות עם תעלות ניקוז הוחלט בחברה שלא להמתין להחלטת רספ"ן, ותקצוב הפרוייקט אושר במסגרת תקציב ההשקעות של חנ"ח והוא יתוכנן ויבוצע בש נים 14-2013 " (ההדגשה במקור), אף שחנ"ח מוסיפה לעמוד על דרישתה כי חנ"י היא שתישא במימון הפרויקט.
חנ"י השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי היא סבורה כי חנ"ח היא שצריכה לשאת במימון העבודות.
חנ"י הוסיפה כי "תשתף פעולה מקצועית בקידום פתרונות בהקשר למערכי ניקוז, ככל שנדרש".
בנוהל "חומרים מסוכנים ואופן הטיפול במקרה של דליפה" מאוגוסט 2008 , שפרסמה חנ"ח, מפורטים הצעדים שעל הממונה על הבטיחות וצוותו לנקוט אם התגלתה דליפה של חומ"ס בשטח הנמל.
בנוהל לא נקבע כי על הממונה על הבטיחות לדווח מידית גם לרבי החובלים של כלי השיט העוגנים בנמל על הדליפה, ואמנם נמצא כי היו מקרים שבהם לא דווח לרבי החובלים על דליפת חומ"ס.
הודעה מהירה לרבי החובלים עשויה לאפשר להם לנקוט צעדים מידיים כדי להגן על צוותיהם, על פי כללי החירום של האניות והאמצעים הננקטים בהן במקרים אלו.
הדבר מקבל משנה חשיבות כשמדובר באניות נוסעים העוגנות בנמל והעשויות לשאת אלפי בני אדם.
עוד יצוין כי חנ"ח לא תרגלה בשנים האחרונות טיפול באירוע דליפה של חומ"ס המתרחש בעת שאניית נוסעים עוגנת בנמל.
חברת נמל חיפה בע"מ 653 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת חנ"ח לשקול לעדכן את הנוהל ולקבוע בו שעל הממונה על ה בטיחות להודיע מיד על אירוע דליפה של חומ"ס גם לרבי החובלים של האניות העוגנות בנמל, ובייחוד לרבי החובלים של אניות נוסעים.
נוסף על כך, על חנ"ח לשקול לתרגל טיפול בדליפת חומ"ס בעת שאניית נוסעים עוגנת בנמל ולקבוע מדדי הצלחה לפי הלקחים שיופקו מהתרגיל, וכן להדריך את עובדי הנמל, את מנהלי הנמל ואת צוותי החירום בו בנוגע לתפקידם בעת אירוע כזה.
המשרד להגנת הסביבה השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי "יטמיע דרישה זו בתרגיל השנתי הבא של חנ"ח".
עוד מסר המשרד כי הוא מודע לסיכונים הנובעים מאחסון חומ"ס בנמל ופועל לצמצומם ומניעתם.
המשרד ציין כי במסגרת זו הוא מקדם, בתיאום עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובהם רספ"ן וחברות הנמלים 19 , פרויקט לכתיבת הנחיות בנוגע לניהול סיכונים בנמלים.
צוות החירום והבטיחות בחנ"ח על פי נוהלי חנ"ח, הממונה על הבטיחות בה אחראי בין היתר ל קיום ביקורות יו ם-יומיות בשטחי הנמל לבדיקת שגרת מניעת אש, פיקוח על מניעת סיכוני אש וסילוק מפגעים.
כמו כן אחראי הממונה על הבטיחות לנקיטת פעולות ראשוניות לכיבוי דלקות בשטח היבשתי של הנמל, למתן סיוע מהיבשה לכיבוי דלקות בכלי שיט, לקיום כוננות כיבוי אש במהלך משמרות העבודה וכפי שייקבע מפעם לפעם, ולטיפול ראשוני באירוע דליפה של חומ"ס.
לביצוע האמור לעיל מסתייע הממונה על הבטיחות בצוות החירום והבטיחות הפועל בנמל בכל שעות היממה (להלן - צוות החירום).
על פי הנהלים, הממונה על הבטיחות רשאי להסתייע בטיפולו בכיבוי דלקה גם בעובדים של צוותי גוררות ובעובדי נמל אחרים, עד הגעת שירותי הכבאות וההצלה (מכבי אש) למקום.
לצוות החירום יש אמצעים שונים למילוי משימותיו, ובהם רכב כיבוי אש (להלן - כבאית).
מפקד כב"ה חיפה טפסר אריה רגב מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי בנמל חייבת להיות כבאית תקינה שבה יהיה כל הציוד הנדרש.
מפקד כב"ה חיפה הבהיר כי "הקרבה הפיזית לתחנת הכיבוי בחיפה אינה פותרת את הצורך מכיוון שאנחנו לא יכולים להחזיק בתחנה צוות באופן קבוע.
הצוותים יוצאים לארועים בכל רחבי האיגוד".
לא נמצא כי כב"ה חיפה הודיע לחנ"ח על דרישתו כי הכבאית תה יה תקינה, ועל התקנים שהיא צריכה לעמוד בהם20.
הועלה כי הכבאית המצויה בנמל יוצרה בשנת 1992 .
ממסמכים של מחלקת תחבורה בחנ"ח ומדברי הממונה על הבטיחות בה עולה כי אמינותה הטכנית של הכבאית נמוכה, כי בשנים האחרונות היא נשלחה לעתים קרובות לתיקונים במוסך, וכי כאשר היא נמצאת במוסך אין בידי צוות החירום כבאית חלופית לטיפול באירועי חירום.
בהיעדר כבאית נפגעת היכולת של .
נמלי חיפה, אשדוד ואילת 20 על פי הסמכות שניתנה לכב"ה חיפה כרשות כבאות בסעיף4(4 ) בחוק שירותי כבאות, התשי"ט - 1959.
,צוות החירום לטפל באירועי חירום ברחבי הנמל וברציפיו, בייחוד באזורים הרחוקים מהים שבהם קשה יותר להסתייע בגוררות21 .
כבר בדיון שקיים מנכ"ל חנ"ח בספטמבר 2009 נקבע כי "רכש כבאית חדשה יופיע במסגרת תקציב ההשקעות של החברה בשנת 2010 , ויבוצע עוד במהלך הרבעון הראשון של שנת 2010 .
במקביל, ממונה בטיחות וצוות חירום יבדוק אפשרות לבצע trade in ו/או השכרה של כבאית, במידה וחלופה זו ישימה, וזאת במקום רכש כבאית חדשה כאמור".
רכש כבאית מצוין בתקציב ההתקשרויות הרב -שנתי של חנ"ח כהוצאה בשנת 2013 , ומכרז לרכישת כבאית תוכנן להתפרסם בשנת 2012 ,.
במועד סיום הביקורת דצמבר 2012 .
, טרם פרסמה חנ"ח מכרז לרכישת כבאית וטרם שכרה כבאית משרד מבקר המדינה מעיר לכב"ה חיפה כי עליו להעלות בכתב את דרישותיו בדבר הכבאית הנחוצה לדעתו בנמל, בדבר התקנים שבהם עליה לעמוד ובדבר הצורך בכבאית חלופית כאשר הכבאית שוהה במוסך.
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח כי עליה למלא דרישות אלה.
חנ"ח השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי היא "תעבוד בשיתוף פעולה מלא עם כב"ה - ככל שיידרש - ומקווה כי הדברים לא ייעשו רק לאחר אירוע טרגי".
נציבות הכבאות וההצלה (להלן - נציבות כב"ה) השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי בעקבות ההערה האמורה ימסור כב"ה חיפה לנמל "מפרטים של רכב כיבוי והמלצות לרכב מתאים לנמל".
נציבות כב"ה הוסיפה כי ניתן לקבוע שכאשר יה יה רכב הכיבוי של הנמל במוסך, תוכל חנ"ח לשכור רכב כיבוי חלופי מכב"ה חיפה.
עוד נמצא כי לא נקבעה אסדרה המפרטת מהי ההכשרה הנדרשת מאנשי צוות החירום מפקד כב"ה חיפה טפסר אריה רגב מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי "הצוות צריך הסמכה ככבאי עירוני".
בפועל, לאי ש מאנשי צוות החירום, למעט אחד, אין הסמכה לשמש כבאי עירוני.
רספ"ן השיבה במרץ 2013 שאין לה מומחיות מספקת כדי לקבוע מהי ההכשרה המקצועית הנדרשת מאנשי צוות החירום של הנמל.
רספ"ן הוסיפה כי עם זאת, היא "מחייבת את עובדי צוות החירום בחנ"ח לעבור הכשרת חומ"ס הכוללת את הכרת סוגי החומרים והטיפול הלוגיסטי בהם".
נמצא כי כאשר אירעו דליפות של חומ"ס ממכל או ממכולה, והיה צורך להשתמש בין היתר בציוד מכני הנדסי כבד כדי לעצור את התפשטות הדליפה - לא הייתה לכוחות הכיבוי וההצלה שהוזעקו מחוץ לנמל ולעובדי צוות החירום הסמכה להפעיל את הציוד האמור, וחנ"ח הסתייעה בעניין זה בעובדי התפעול שלה 22 .
ואולם עובדים אלה עלולים להיות לא זמינים באירועי חומ"ס המתרחשים בשעות שאינן שעות עבודתם.
באירועי חומ"ס כאלה עלולים אפוא חיי אדם להיות בסכנה, בשל הזמן העובר מהזעקתם של עובדים אלה מבתיהם ועד הגעתם לנמל.
21 בנמל חיפה יש ארבע גוררות, אשר כל אחת מהן היא כלי שיט שבו יש זרנוקי מים המחוברים למשאבות בעלות כושר ספיקה גבוה, וכן אמצעי כיבוי נוספים - המאפשרים להן לסייע בכיבוי אש, בייחוד בים ובקרבתו.
22 יצוין שעובדי התפעול של הנמל לא הוכשרו ואומנו לתפעל את הציוד המכני ההנדסי הכבד שעליו הם מופקדים בד בבד עם שימוש באמצעי הגנה (לבוש מגן, מערכת נשימה סגורה וכו') שכל אדם המתקרב לאזור המזוהם בחומ"ס חייב להשתמש בהם.
חברת נמל חיפה בע"מ 655 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על רספ"ן ונציבות כב"ה לקבוע את ההכשרה הנדרשת מצוות החירום.
כמו כן, על רספ"ן ונציבות כב"ה לקבוע נוהל בדבר קבלת סיוע ממפעילי הציוד המכני ההנדסי הכבד בנמל, בין היתר בשעות שבהן חטיבת התפעול אינה פעילה, לצורך טיפול יעיל ומהיר באירועי חירום.
נציבות כב"ה השיבה שתפעל ליישום הערת משרד מבקר המדינה, ובכלל זה תקבע את היקף ההכשרה שעל צוות החירום לעבור.
הנציבות הוסיפה כי בכוונתה לדון בעניין זה עם רספ"ן.
כיבוי אש בכלי שיט לכיבוי אש בכלי שיט יש מאפיינים ייחודיים השונים מאלה של כיבוי אש במבנים.
לדוגמה, במבנים אפשר לשבור חלונות ולפתוח דלתות חיצוניות כדי לפזר את העשן, אך לא כך הדבר באניות.
כמו כן, העשן הסמיך בכלי שיט מקשה מאוד על התמצאות כוחות ההצלה בו; מצב קשירת כלי השיט לרציף עלול להשתנות במהלך הכיבוי באופן פתאומי ולא צפוי; ומי כיבוי מרובים עלולים לסכן את יציבות האנייה ואת בטיחות הנמצאים בה, לרבות צוות החילוץ.
נוסף על אלה, לכיבוי אש בכלי שיט נדרש ציוד מיוחד.
על פי חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959, " רשות כבאות חייבת להבטיח את שירותי הכבאות לכיבוי דליקות בתחומה ולמניעת דליקות או התפשטותן של דליקות לתחומה או מעבר לתחומה, וכן להצלת נפש ורכוש".
לעניין נמל חיפה, רשות הכבאות היא כב"ה חיפה.
תקנות הנמלים מקנות למנהל הנמל סמכויות שונות בתחום של מניעת דלקות בכלי שיט.
על פי חוות דעת של המשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלה, כב"ה חיפה אחראי למתן שירותי כבאות גם בכלי שיט המצויים בתחום הנמל.
על הנמל לשתף אתו פעולה ולסייע לו בכל עניין הדרוש להיערכות למניעת דלקות ולכיבוין.
בספטמבר 2010 נחתם הסכם23 בין חנ"י ובין רספ"ן, נציבות כב"ה, כב"ה חיפה ואיגודי ערים אחרים לכבאות (להלן - ההסכם).
בהסכם צוין כי עד מועד חתימתו לא היה "מענה מקצועי הולם לכיבויין של דליקות בכלי שיט" העוגנים בנמלים.
נציבות כב"ה הצהירה בהסכם "כי יש להם התשתיות, הידע, הניסיון וכוח האדם המתאים לקבל על עצמם את האחריות למתן מענה" לכיבוי אש בכלי שיט, וממועד חתימתו קיבלה עליה אחריות זו.
לצורך זה התחייבה נציבות כב"ה לגייס את כוח האדם הנדרש ולהכשירו עד נובמבר 2010 , לרכוש את הציוד הנדרש ולבצע תרגילים - והכול על פי נורמות בין-לאומיות שפורטו בהסכם.
חנ"י התחייבה להעביר לנציבות כב"ה 9 מיליון ש"ח למימון ההיערכות בעניין זה.
מחצית הסכום הועברה זמן קצר לאחר החתימה על ההסכם, וממנה י ועדו כ -2.
31 מיליון ש"ח לכב"ה חיפה.
את המחצית השנייה התחייבה חנ"י להעביר בתוך שנה, בכפוף להוכחה כי הכספים שהעבירה שימשו למטרות ההסכם, ולאחר שנציבות כב"ה תגיש לה מסמך שבו יפורט אופן ניצול המחצית הראשונה של הסכום, וכן אסמכתאות לניצולה.
רספ"ן הודיעה לכב"ה חיפה ביולי 2011 כי לדעתה, לפי המסמך שהגישה נציבות כב"ה לחנ"י בנוגע לאופן ניצול המחצית הראשונה של המימון, לא מילאה נציבות כב"ה את התנאים לתשלום המחצית השנייה של המימון, וכן לא הושלמה תכנית ההכשרה של הכבאים לכיבוי שרפות בכלי שיט.
בספטמבר 2012 מסר סמנכ"ל נציבות כב"ה לחנ"י מסמך נוסף בנוגע .