HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה, כי העובדה שלא חידש במשך כ-12 שנים את חוזי השכירות של שוכרי הנכסים הנטושים ולא גבה מהם דמי שכירות כנדרש בצו בדבר נכסים נטוש ים, פוגעת בזכויות הנפקדים בנכסיהם ובהכנסות הנפקדים בעלי הנכסים.
על פי חוות הדעת המשפטית של יועמ"ש איו"ש, הדבר עלול "לפגוע אף בחובת השמירה על שלמות הנכס עבור הנפקד".
לפיכך, על הממונה לפעול ללא כל דיחוי נוסף לחידוש חוזי השכירות ולגביית דמי השכירות מהשוכרים.
החל מאמצע שנות השבעים החלה באיו"ש תנופה של פיתוח מחצבות לכריית אבן.
במועד סיום הביקורת, יולי 2012 , פעלו בשטחC 19 מחצבות- 10 מהן נמצאו על אדמות מדינה והופעלו על ידי ישראלים מכוח חוזה הרשאה בינם לבין הממונה, ותשע מחצבות נמצאו על אדמות פרטיות והופעלו על ידי פלסטינים.
בהסכם ההרשאה לכרייה או לחציבה שבין הממונה למפעילי המחצבות הישראליים באיו"ש נקבע, בין היתר, כי "עם תום תקופת ההרשאה.
מתחייב המורשה להחזיר לממונה את שטח ההרשאה במצב תקין, נקי ושלם והוא אחראי בעד כל נזק או הפסד שנגרם לשטח ההרש אה.
הזכות בידי הממונה לעשות את כל העבודות המפורטות.
על חשבון המורשה, והמורשה מתחייב לשאת בכל הוצאות הממונה בהתאם לחשבונות שיוגשו לו על ידי הממונה".
28 התקוממות פלסטינית נגד מדינת ישראל שפרצה בספטמבר 2000 .
נקראה על ידי הפלסטינים בשם "אינתיפדת אל-אקצה" ואילו בצה"ל כונו אירועים אלה בשם "אירועי גאות ושפל".
כמו כן, ברישיונות החציבה שמנפק קמ"ט מסחר ותעשייה29 , על פי החלטת ועדת פורום מפעלים כלכליים שבמנהא"ז, הדנה במתן רשיונות חציבה למבקשים, נקבעה חובת מפעילי המחצבות לשקם את שטחי החציבה, ופורטו הסנקציות העומדות לרשות קמ"ט מסחר ותעשייה במקרה של הפרת חובה זו, כגון מניעת חידוש היתר חציבה.
בביקורת עלה, כי בנוסף למחצבות הפעילות באיו"ש קיימות גם מחצבות נטושות, שנעזבו על ידי מפעיליהן לאחר מיצוי פוטנציאל הכרייה במקום, בלי שבוצעו בהן פעולות שיקום.
ממסמכי המנהא"ז עולה, כי מחצבות נטושות שלא שוקמו מהוות מפגע אקולוגי והפכו במשך הזמן מוקד למפגעים סביבתיים חמורים: המחצבות מכערות את הנוף, רבות מהן הפכו לאתרים בלתי מורשים לשפיכת פסולת ואשפה המזהמים את מי התהום; מי הגשמים הנקווים בהן מהווים מוקד ליתושים ולחרקים.
בנוסף לכך, הקירות של מחצבות אלו מהווים סיכון בטיחותי עקב חשש ממפולות.
בביקורת עלה, כי הממונה לא הפעיל במשך שנים את הסנקציות המוקנות לו בהסכם ההרשאה עם מפעילי המחצבות, ולא אכף עליהם את חובת שיקום המחצבות.
עוד עלה, כי גם קמ"ט מסחר ותעשייה לא הפעיל את הסנקציות העומדות לרשותו בעניין זה.
יש לציין, כי בישראל פועלת קרן לשיקום מחצבות 30 , הגובה תשלום קבוע מהמחצבות הפעילות בהתאם לתפוקת הכרייה בהן, והתשלומים לקרן משמשים לשיקום שטח המחצבות עם נטישתן.
באיו"ש לא קיימת קרן כזו.
נושא שיקום המחצבות והקמת קרן לשיקום מחצבות נידונו אמנם מפעם לפעם במנהא"ז החל מ- 2002 , אך עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 ,, הבעיה טרם באה על פתרונה והממונה לא טיפל בבעיית המחצבות הנטושות בדרכים חלופיות.
להלן הפרטים: במאי 2009 התקיימה ישיבה בנושא המחצבות באיו"ש בהתייחס לעתירה שהוגשה לבג"ץ ב - 9.
0931 בעניין הפעלת מחצבות (להלן - בג"ץ) בהשתתפות המשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ), היועמ"ש למערכת הביטחון, ראש המנהא"ז, ויועמ"ש איו"ש.
בישיבה סוכם, כי יועמ"ש איו"ש יחל בעבוד ת מטה לבחינת האפשרות .
29 קמ"ט מסחר ותעשייה פועל במסגרת המנהא"ז לשם קיום תיאום עם הרשו ת הפלסטינית בתחום יבוא, סחר חוץ, תנועת סוחרים ועידוד מפעלים כלכליים בשטח C .
במסגרת תפקידו אחראי קמ"ט מסחר ותעשייה גם על הטיפול בנושא רישוי, פיקוח ומתן ייעוץ מקצועי להפעלת מחצבות חצץ ואבן בנייה באיו"ש.
30 הקרן לשיקום מחצבות בישראל הוקמה על פי תיקון מ- 1973 לפקודת המכרות (משנת 1925 ,).
הקרן מנוהלת בידי שמונה נציגי משרדים ממשלתיים ורשויות מקומיות ובראשה עומד המפקח על המכרות במשרד האנרגיה והמים.
הקרן גובה תשלומים מבעלי מחצבות, מתקצבת עבודות שיקום במחצבות ומקיימת מעקב אחר ביצוען.
31 בג"ץ 2164/09 ""יש דין- ארגון מתנדבים למען זכויות אדם נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית ואח' .
פסק הדין ניתן ב - 26.
העותר ביקש מבג"ץ להורות למשיבים להפסיק כל פעולת חציבה במחצבות בבעלות ישראלית בשטחי C ולהקפיא הליכי רישוי והקצאת מקרקעין להקמת מחצבות חדשות.
אזור יהודה והשומרון 179 .
להקמת קרן לשיקום מחצבות במסגרת התחיקה הצבאית, בדומה להסדר הקיים בישראל.
מפסק הדין שניתן בבג"ץ הנ"ל ב - 26.
11 עולה, כי בתשובת המדינה מ - 20.
10 לעתירה נכתב, שראש המנהא"ז גיבש שלוש המלצות שהועברו לאישור הדרג המדיני, כשאחת מהן היא "ליתן דגש על שיקומן של מחצבות נטושות שהחציבה בהן הסתיימה, תוך תיקון הפגיעה בנוף, הכשרת השטח לקראת השבתו לייעודו המקורי".
בביקורת עלה, כי עד למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , המלצה זו לא יושמה.
כמו כן, לא בוצעה פעילות נוספת בעניין זה לאחר הישיבה האמורה ממאי 2009 מצד מי ממשתתפי הדיון.
המנהא"ז טרם החל בהליכים להקמת קרן לשיקום מחצבות באיו"ש, וטרם גובשה החקיקה הדרושה באיו"ש לצורך מימוש המלצה זו, כאמור.
בתגובתה מנובמבר 2012 לממצאי הביקורת מסרה מפקדת מתפ"ש למשרד מבקר המדינה, כי בשנים 2009 -2010 הוקפא הטיפול בסוגיה זו עד ל קבלת החלטת בג"ץ בנושא המחצבות, וכי "לאחרונה.
בהחלטת הבג"ץ, הוחלט לחדש ולתת פתרון ומענה לנושא קרן המחצבות.
נושא זה ]עבודת המטה[ את העמ"ט אושר עקרונית על ידי רמ"א ונמצא בשלבי עמ"ט מתקדמים להסדרת קרן השיקום".
דברים זהים מסר הממונה למשרד מבקר המדינה באמצעות ממ"י.
צה"ל ציין בתגובתו מנובמבר 2012 לממצאי הביקורת, כי לאחר החלטת בג"ץ מ- 26.
11 "בשלה העת לשוב ולבחון את הצורך בהקמת קרן ייעודית לשיקום מחצבות תוך בחינת יתר הכלים המשפטים הקיימים להסדר שיקום מחצבות באזור".
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה ולמנהא"ז, כי למרות תשובת המדינה לבג"ץ ממאי 2010 , שלפיה ראש המנהא"ז המליץ, "ליתן דגש על שיקומן של מחצבות נטושות", הרי שעד למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , לא חל שינוי כלשהו בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי התופעה הקיימת באיו"ש של מחצבות נטושות בלתי משוקמות, המהוות מפגע אקולוגי וסביבתי חמור, ידועה זה שנים רבות, וכאמור, נושא זה עלה לדיון כבר בשנת 2002 .
למרות זאת, הממונה לא הפעיל את סמכויותיו בהתאם להסכם ההרשאה לכרייה או לחציבה כדי למנוע מצב זה.
יתר על כן, הגורמים הרלוונטיים במנהא"ז, לרבות ראש המנהא"ז, לא קידמו לכדי מימוש את הטיפול בנושא הקמת קרן לשיקום מחצבות באיו"ש, בדומה להסדר שיש בישראל.
מן הראוי שהמנהא"ז יפעל לסיום מהיר ככל האפשר של הטיפול בנושא שיקום המחצבות הנטושות.
הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש מופקד, בין היתר, על ניהול אדמות מדינה ואדמות נטושות ("אדמות נפקדים").
הבסיס לפעילותו של הממונה נקבע בצו בדבר רכוש ממשלתי ובצו בדבר רכוש נטוש.
בביקורת עלו ממצאים, חלקם חמורים, של ניהול כושל של אדמות מדינה ואדמות נטושות באיו"ש שעליהן מופקד הממונה, שבאו לידי ביטוי בולט באי-חתימה על חוזי חכירה עם חלק מהמתיי שבים, חלק מבעלי העסקים הישראליים והמחזיקים בנכסים נטושים פלסטיניים באיו"ש, ובאי -גבייה של דמי חכירה ודמי שכירות מהם ומהמחזיקים בנכסים נטושים פלסטיניים באיו"ש, בגין השימוש בקרקע ובנכסים.
המצב הקיים נוגד את הוראות הדין, גורם להפסד של מאות מיליוני ש"ח לקופת הא זור, ויוצר אפליה בין מתיישבים ובעלי עסקים אלו לבין תושבי איו"ש האחרים ובינם לבין תושבי ישראל.
כמו כן, נגרמה פגיעה בחובת הנאמנות כלפי הנפקדים והשמירה על שלמות רכושם.
בנוסף לכך, עלו ליקויים בנושא הניהול, הפיקוח והבקרה על אדמות המיועדות לחקלאות בבקעת הירדן, ובתחום שיקום מחצבות נטושות באיו"ש.
ממצאים אלו יש בהם כדי להצביע על דפוסי עבודה לקויים ביחידת הממונה.
משרד מבקר המדינה סבור, כי לשם תיקון הליקויים בתחומי הפעילות האמורים של הממונה, מתחייבת בדיקה כללית ויסודית של תפקוד יחידת הממונה, בין היתר בהתייחס לתקן כוח האדם הדרוש לביצוע כל משימותיה.
המציאות המתמשכת של הליקויים האמורים הייתה ידועה משך שנים ארוכות למינהל האזרחי (מנהא"ז) ולמינהל מקרקעי ישראל (ממ"י) ולגורמים בכירים במשרדי הממשלה הרלוונטיים - ובהם משרד הביטחון, משרד הבינוי והשיכון, משרד האוצר ומשרד החקלאות - ולעומדים בראשם.
זאת, נוכח פניות שונות שהועברו אליהם ושהצריכו התערבות וטיפול.
למרות זאת, רוב הפניות לא זכו להתייחסות ראויה, והבעיות לא באו לכדי פתרון.
משמעות הדברים היא הזנחה מתמשכת, היעדר אכיפה והפסדים כספיים בהיקף של מאות מיליוני ש"ח לקופת האזור.
על כל הגורמים האחראים בממ"י, ובראשם מנכ"ל ממ"י, מר בנצי ליברמן, ובצה"ל, בעיקר מתאם פעולות הממשלה בשטחים (מתפ"ש), אלוף איתן דנגוט, ראש המנהא"ז, תא"ל מוטי אלמוז, ועל פי הצורך גם הרמטכ"ל, רב-אלוף בני גנץ - לפעול לתיקון הליקויים שעלו בדוח זה.
בנוסף לכך, בהתחשב בחומרתם של חלק מהליקויים ובהיעדר פעילות לפתרונם מצד האחראים לכך במשך שנים, יש מקום שגם השרים הנוגעים בדבר - שר הביטחון, שר הבינוי והשיכון, שהוא יו"ר מועצת ממ"י, שר האוצר, ועל פי הצורך גם ראש הממשלה - יידרשו לפתרון הסוגיות שעלו בדוח זה.
ממצאי דוח זה בדבר היעדר א כיפה מתמשכת בתחומים של ניהול מקרקעין, כמו גביית דמי חכירה והחכרת קרקעות באזורי תעשייה, ושל טיפול בנכסים נטושים ושיקום מחצבות באיו"ש - משמעותם פגיעה בשלטון החוק, והם אף מעלים חשש לפגיעה בדין הבין-לאומי.
משכך, על היועמ"ש לממשלה להידרש לדוח זה לפרטיו ולפעול בנחרצות בצוותא עם הגורמים הרלוונטיים, כדי לתקן כל אחד מהליקויים שהועלו בדוח.
על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא "משמעת - אחריות מפקדים ואחריות מטה" (להלן - הוראת הפיקוד העליון בנושא משמעת), המשמעת היא בעלת חש יבות מרבית להבטחת פעילותו התקינה של צה"ל.
המפקד הוא האחראי לאכיפת המשמעת על פקודיו, ולשם כך עליו, בין היתר, לנקוט ללא דיחוי תגובה במקרה 92 דוח שנתי63ב 92 שנעברה עברה: נזיפה פיקודית, מניעת חופשה, תרגול נוסף, או שפיטה בדין משמעתי.
במקרים מסוימים ניתן גם לנקוט תגובה משמעתית של הליכי הדחה, השעיה או העברה מתפקיד.
הליכי דין משמעתי הם סוג של הליך ביניים בין צעדים פיקודיים קלים לבין דין צבאי פלילי.
ניתן להעמיד לדין משמעתי כל חייל בדרגה שלמטה מדרגת רב-אלוף, לגבי עברה צבאית שעונשה אינו עולה על שלוש שנות מאסר1 .
העברות הפליליות מטיבן נמצאות מחוץ לתחום הדין המשמעתי ונדונות בבתי דין צבאיים או בבתי משפט אזרחיים.
קצין השיפוט מוסמך לגזור את דינו של הנדון בתום ההליך המשמעתי, ולהטיל עליו אחד מן העונשים שבגדר סמכותו ומתוך מבחר העונשים המשמעתיים, וביניהם ריתוק ומחבוש בפועל או על -תנאי.
שלא כמו נזי פה פיקודית, מניעת חופשה ותרגול נוסף, תוצאותיו של ההליך המשמעתי מתועדות ברישום האישי הממוחשב של החייל, במה שמכונה בצה"ל ויכונה להלן - "נגררת התלונות" שלו.
בעת קיומו של הליך משמעתי מעיין קצין השיפוט גם בנגררת התלונות של הנדון ולומד על עברו המשמעתי, דבר העשוי בהחלט להשפיע על רמת הענישה במקרה של הרשעה.
הליכי דין משמעתי מתקיימים כדבר שבשגרה בכל יחידות צה"ל, ובהיקפים גדולים.
כך למשל, על פי נתוני הפרקליטות הצבאית הראשית (להלן - הפרקליטות הצבאית) מספטמבר 2011 , בשנת 2010 לבדה התקיימו בצה"ל כ - 170,000 הליכי דין משמעתי.
במסגרת ההליך המשמעתי החייל אינו מיוצג על ידי עורך דין; קצין השיפוט אינו משפטן; הוא מכיר לרוב את החייל; והוא אינו כפוף לסדרי הדין ולדיני הראיות הנהוגים בהליכים הפליליים.
עם זאת, במסגרת ההליך המשמעתי קצין השיפוט נדרש לערוך בירור עובדתי הוגן, תוך שמירה על זכויות החייל הנידון, ועליו ליידע אותו בדבר זכויות אלו, כגון בדבר זכותו לזמן ולחקור עדים.
בתום הדיון, קצין השיפוט נדרש לידע את החייל על זכותו להגיש ערר לקצין שיפוט בכיר יותר.
לצדם של קציני השיפוט וכעזר כנגדם משמשים מש"קי משמעת ונגדי משמעת יחידתיים, ובעיקר הוותיקים שבהם, כמקור סיוע של ממש בתחום הדין המשמעתי, בהיות עיקר עיסוקם סביב המשמעת ביחידה.
קצינים רבים מסתייעים בהם ומתייעצים איתם באופן תדיר לפני קיומם של הליכי דין משמעתי, במהלכם ולאחריהם.
הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - הפצ"ר), העומד בראשה של הפרקליטות הצבאית, משמש כיועץ, כמפקח וכמנחה המקצועי בצה"ל בכל ענייני חוק ומשפט, לרבות הדין המשמעתי, והוא נמנה עם המטה המקצועי במטכ"ל 2 .
בתחילת הביקורת היה האלוף אביחי מנדלבליט לקראת סיום תפקידו כפצ"ר.
בספטמבר 2011 נכנס לתפקידו כפצ"ר תא"ל דני עפרוני.
ליחידת הפרקליטות הצבאית שייכת, בין היתר, יחידת התביעה הצבאית, המונה ארבע חוליות מחוזיות3 וארבע חוליות .
1 על פי סעיף136 לחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו- 1955.
הסעיף מונה מספר חוקים ותקנות הנכנסים לתחולתו.
משהחליט פרקליט צבאי או מפקד להעמיד חייל לדין משמעתי ולא לדין פלילי, מוגבלת תקרת הענישה בגין עברה אחת בהתאם לפקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (על כך ראו להלן) ל-30 .
)ימי מחבוש (ולא לשלוש שנים 2 .
אך אינו כפוף מקצועית לרמטכ"ל 3 פרקליטות אזור יהודה ושומרון, פרקליטות צפון וחיל הים, פרקליטות דרום ומפקדת זרוע היבשה, ופרקליטות מרכז וחיל האוויר והחלל, המטפלת גם במחוזות שיפוט מטכ"ל ועורף.
צבא ההגנה לישראל 93 .
חוליות התביעה הצבאית אמונות על אכיפת הדין בצה"ל על ידי הגשת כתבי אישום, וכן על בחינת חומר חקירה ומתן הוראה על נקיטת הליכים משמעתיים או אחרים במסגרת חוות דעת הפרקליטים.
הדין המשמעתי בצה"ל עבר מספר שינויים בעשור האחרון, שמטרתם הייתה שמירה מוקפדת על זכויות החיילים.
כתוצאה מכך, צומצמו סמכויות הענישה5 של קציני השיפוט והוסדרו שלבים שונים בהליך הדין המשמעתי.
סמכות השיפוט המשמעתי בצה"ל נתונה בידי כל קצין מדרגת סגן6 ומעלה, ובתנאי שנבחן והוסמך כדין.
סמכויות השיפוט וסמכויות הענישה מתרחבות עם עליית הקצינים בדרגות.
כך למשל, הסמכות להטיל עונש מחבוש, הדומה בטיבו למאסר, נתונה לידי קצינים בדרגת סרן שהם בעלי מינוי למפקדי פלוגות לוחמות (עד חמישה ימים); לידי קצינים בדרגת רס"ן (עד עשרה ימים); לידי קצינים בדרגת סא"ל (עד 20 ;)ימים תקרת המחבוש בגין עברה אחת היא 30 יום, והסמכות להטילה מוגבלת לקצינים הבכירים ביותר בדרגת אלוף משנה ומעלה.
המסגרת הנורמטיבית להליכי דין משמעתי היא חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי), ופקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (להלן - פקודת הדין המשמעתי) 7 , כפי שעודכנה בדצמבר 2010 .
על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא משמעת, מפקד חייב ללמוד את חוק השיפוט הצבאי, וכן את התקנות, ההוראות והפקודות הנובעות ממנו, ולנהוג לפיהם בכל המוטל עליו במסגרת תפקידיו וסמכויותיו.
במקרה שמתעורר ספק, על המפקד להתייעץ עם גורמים משפטיים צבאיים (כגון פרקליט פיקודי).
על פי פקודת מטכ"ל בנושא "מעבר מבחן בנושא דין משמעתי כתנאי לקידום בדרגות הקצונה", כפי שעודכנה במרץ 2008 , קצינים בשירות סדיר המועמדים לדרגת סרן עד אל"ם (כולל) יידרשו לעבור בהצלחה מ בחן בקיאות בנושא הדין המשמעתי, כתנאי לקידומם בכל דרגה.
המבחן יתקיים לאחר מעבר השתלמות בנושא הדין המשמעתי.
ההכשרה לקציני השיפוט נערכת בתוך בית הספר למשפט צבאי של הפרקליטות הצבאית, ובאמצעות מדור הדין המשמעתי שבו, שייעודו הוא, בין היתר, הנחלת כללי הדין המשמעתי בקרב מפקדי צה"ל וחייליו 8 .
בשנתיים האחרונות חלה עלייה מתמדת במספר הקצינים שעברו הכשרה לשיפוט בדין המשמעתי בבית הספר למשפט צבאי.
כמו כן, בהתאם לצרכים המזוהים ביחידות שונות, מועברות הדרכות נוספות למפקדים ביחידותיהם.
מאז 1998 היו מספר יזמות להעלות על סדר היו ם את נושא ערכאה לשיפוט משמעתי, ומסיבות שונות, הן לא צלחו.
בדצמבר 2010 פנה אזרח9 ,לפצ"ר דאז .
4 הפרקליטות לתפקידים מיוחדים, הפרקליטות לעניינים מבצעיים, פרקליטות עריקים ונפקדים ותחום תעבורה.
)הסמכויות הקבועות בפקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (על כך ראו להלן 6 אם כי לקצין שיפוט זוטר, בדרגת סגן או סרן, ניתנו סמכויות ענישה מצומצמות ביותר.
7 בטרם פורסמה הפקודה היו כ-20 פקודות אשר עסקו בניהול ההליך המשמעתי.
כדי לפשט את הכללים עבור המפקדים יזמה הפרקליטות הצבאית רפורמה מקיפה, שתוצאתה הייתה איגוד כלל הפקודות לפקודה אחת.
8 בית הספר למשפט צבאי אחראי גם להסמכתם לתפקיד ולהכשרתם של קצי ני הפרקליטות הצבאית לאורך מסלול השירות באמצעות קורסים, השתלמויות וימי עיון; להכשרת מערך "תומכי מערכת המשפט" (מש"קי משפט ומזכירות משפטיות) ולקורסי משטרה צבאית; להעברת הדרכות לכלל צה"ל בהיבטים משפטיים אשר נדרשים לביצוע תפקידים צבאיים ועוד.
94 דוח שנתי63ב 94 האלוף מנדלבליט, הפנה את תשומת לבו ליזמה אזרחית שעניינה קידום חקיקה במטרה להקים בצה"ל בית דין למשמעת שידון בהליכים משמעתיים מסוימים 10 , וביקש את התייחסותו.
בעקבות הפניי ה קבע הפצ"ר דאז, כי יש להתניע עבודת מטה פנימית בתוך הפרקליטות הצבאית בנושא זה.
כאמור, בספטמבר 2011 נכנס לתפקידו פצ"ר חדש, תא"ל עפרוני, ובמאי 2012 הוא הנחה לחדש את הבחינה הפנימית של הנושא.
מאוגוסט 2011 עד יולי 2012 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הדין המשמעתי בצה"ל.
בביקורת נבדקו הפיקוח והבקרה על הדין המשמעתי, הליכי דין משמעתי, והיבטים בענישה משמעתית.
הביקורת נערכה בפרקליטות הצבאית: לשכות הפצ"ר וסגנו, התביעה הצבאית הראשית, הסנגוריה הצבאית הראשית, בית הספר למשפט צבאי ומדור הדין המשמעתי, ופרקליטות מרכז וחיל האוויר והחלל; באגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה במטכ"ל (להלן - אט"ל) - בבסיס ההדרכה למקצועות החימוש (להלן - בה"ד למקצועות החימוש) ובחדר המשמר הפיקודי; ובבסיס חיל האוויר והחלל בתל נוף (להלן - בח"א שבתל נוף).
כן התקיימה פגישה במהלך הביקורת עם כ-40 קציני שיפוט במהלך שהותם ביחידת המכללות לצורך קורס פיקוד ומטה (להלן - פגישה עם כ-40 .
)קציני שיפוט ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .
הפיקוח והבקרה על הליכי הדין המשמעתי .
מדור הדין המשמעתי אחראי, בין היתר, לקיום פיקוח ובקרה על הליכי הדין המשמעתי מטעם הפרקליטות הצבאית.
בסעיף 168 לחוק השיפוט הצבאי נקבעו סמכותו וחובתו של הפצ"ר או פרקליט צבאי לבטל פסק שניתן בדין משמעתי, אם נוכח שהנאשם אינו נושא באחריות לעברה שבה הורשע.
כן נקבעה בסעיף סמכותו של הפצ"ר לבטל פסק שניתן בדין משמעתי אם סבר כי קיים חשש של ממש לעיוות דין אם לא יעשה כן; ולבטל פסק שניתן בדין משמעתי, אם קצין השיפוט לא היה מוסמך לדון בעברה או לדון את הנאשם.
כן נקבעו בסעיף סמכויות התערבות נוספות לפצ"ר, ובין היתר, סמכות להמיר עונשים שהוטלו בדין משמעתי; לבטל חלק מהעונש אם קצין השיפוט חרג מסמכותו בהטילו אותו; להורות על שיפוט חוזר; ולהחזיר את הדיון לקצין השיפוט כדי שישקול מחדש את העונש.
בפועל אצל הפצ"ר את סמכויותיו לסגנו, אשר מסתייע לשם כך במדור הדין המשמעתי.
אל"ם שרון אפק שימש כסגן הפצ"ר במהלך תקופת הביקורת.
פיקוח נוסף על הליכי דין משמעתי, ובעיקר על האופן שבו מתנהלים הרישום והתיעוד שלהם ביחידה, מקיים אגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א) באמצעות ענף ביקורת שבו, במסגרת ביקורות עתיות שהוא מקיים ביחידות השונות11 .
10 הכוונה היא להליכים המתקיימים על פי הוראת פרקליט, וזאת לאחר שהתקיימה בעניינם חקירה.
חלק ניכר מן המקרים הם מורכבים מבחינה משפטית, ונדרש בהם ניהול עדויות.
מבקרי אכ"א עוברים הכשרות ייחודיות לשם כך, ביזמת הפרקליטות הצבאית צבא ההגנה לישראל 95 .
כן, אדם הסבור שהחלטת הפצ"ר או סגנו בעניינו של פסק דין משמעתי חורגת מתחום הסבירות, רשאי לעתור נגדה לבית המשפט הגבוה לצדק12.
מדור הדין המשמעתי, בבואו לסייע לפצ"ר במימוש סמכויות הפיקוח והבקרה שלו, בוחן הליכי דין משמעתי המופנים אליו ממספר גורמים אפשריים, ובין היתר: חיילים שחשים עצמם נפגעים מהליכים משמעתיים; קצין פניות הציבור או קצין קבילות החיילים; גורמים מיחידות צה"ל הנתקלים בחוסר יכולת להזין את תוצאות ההליך השיפוטי במערכת הממוחשבת משום שזו מאתרת ליקויים מסוימים בהליך (מקרים אלו מכונים "חריגי רשומת") 13 , והם פונים כדי שהפצ"ר או מי מטעמו יתקנו את הליקויים כך שניתן יהיה להזין את אותם הליכים במערכת; וכן גורמים בבתי כלא ובבתי מעצר פיקודיים, אשר חושדים שקיים ליקוי בהליך שבעקבותיו הופנה חייל לביצוע עונש מחבוש ובטרם קליטת החייל לביצוע העונש14 .
יודגש, כי בדיקה של טופס התלונה נעשית כדבר שבשגרה בכל מתקן כליאה צבאי בטרם קליטת חייל לביצוע עונש מחבוש, וזאת במטרה למנוע מצב שבו חייל יישא בעונש מחבוש שהוטל עליו במהלך הליך משמעתי שהתנ הל באופן לקוי.
הפרקליטות הצבאית יזמה הכשרות ייחודיות בנושא זה למפקדי חדרי מעצר וסמלי חדרי מחבוש ביחידות, וזאת מתוך ראייה כי עונשי מחבוש הם העונשים החמורים ביותר בדין המשמעתי, ומכאן הערך הרב בהשקעה בהליך הפיקוח טרם כניסה למחבוש.
יצוין, כי במהלך הביקורת נבד קה קבוצה גדולה של הליכים שהופנו למדור הדין המשמעתי לצורך בדיקת תקינות ההליך, וכן ההחלטות שנתן המדור בעניינם (רק בחלק מהליכים אלו החליט המדור להתערב); וקבוצה קטנה יותר של הליכים שבכולם החליט המדור להתערב; ובסך הכל נבדקו כ-130 הליכים.
בדיקת אותם הליכים והחל טות העלתה, שטיפול מדור הדין המשמעתי בהליכים המועברים אליו מתנהל באופן תקין ומקצועי.
בנוסף לפיקוח על הליכים נותן מדור הדין המשמעתי ייעוץ לחיילים ולמפקדים לפני ההליך ובמהלכו, וזאת באמצעות מוקד ייעוץ טלפוני ובאמצעות תיבת ייעוץ מקוונת (להלן - קו הייעוץ).
על פי נתוני הפרקליטות הצבאית מספטמבר 2011 , מספר הפונים לייעוץ המדור עולה משמעותית משנה לשנה: ב- 2008 ניתנו במדור 8,263 ייעוצים, ב- 2009 - 11,198 ייעוצים, וב- 2010 - 14,626 .
ייעוצים מחלקת פרט באכ"א אחראית, בין היתר, ליידע את החיילים המשרתים בצה"ל בנוגע לזכויותיהם, ולדאוג למימוש זכויות אלה.
מידע מסוים בנוגע לסמכויות הפיקוח ובנוגע לאפשרויות הייעוץ של מדור הדין המשמעתי מופיע באתרי אינטרנט שונים, ברשת האינטרנט הצה"לית וברשת האינטרנט הכללית, וביניהם באתרים של אכ"א ושל הפרקליטות הצבאית.
כמו כן, המדור עצמו שולח מפעם לפעם עדכונים לכל מי שיש לו תיבת דואר צבאית.
בנוסף לכך, המידע אמור להתפרסם גם בלוחות המודעות שביחידות צה"ל השונות.
12 פסק הדין העקרוני בנושא ניתן בתקופת "ההתנתקות" בינואר 2005 , בג"ץ 266/05 בענייןפילנט יוסף ואח' נ' סגן הפרקליט הצבאי, אל"מ דני עפרוני ואח', פ"ד נט( 4 ,) 707 .
13 מפקדי יחידות וגורמי שלישות ביחידה אינם מעוניינים שיישארו "חריגי רשומת", משום שמשמעות הדבר היא תיעוד מתמיד לליקויים שלא תוקנ ו, ואלו עלולים לעלות בביקורות אכ"א ולהשפיע על תוצאותיה ועל תדמית היחידה.
14 ,לעניין זה ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 60 א( 2010 ), בנושא "מערך הכליאה בצה"ל", עמ' 61.
96 דוח שנתי63ב 96 חוק השיפוט הצבאי ופקודת הדין המשמעתי אינם קובעים האם הפצ"ר הוא שאמור ליזום פיקוח ובקרה על הליכי דין משמעתי או שעליהם להיות מופעלים רק כתוצאה של פניות אל הפצ"ר.
בפועל, הפיקוח והבקרה על הליכי הדין המשמעתי שמקיים מדור הדין המשמעתי הם תוצאתיים בלבד - רק למקרים שהועברו אליו עקב חשש לליקויים - ועל כן נעשים על שיעור קטן מן ההליכים בלבד: כך למשל, בשנת 2010 בחן המדור 2,373 הליכים, שהם פחות מאחוז וחצי מן ההליכ ים המשמעתיים שהתקיימו באותה שנה בצבא.
ב -733 ( מן ההליכים שבחן באותה שנה 31% ) .
החליט המדור להתערב בביקורת נמצא בנושא זה כלהלן: 1 .
,כל הפניות למדור הדין המשמעתי, וכן כל התשובות שהמדור נותן בעניינן מתועדות במערכת ממוחשבת הנקראת מערכת פניות לקוחות (להלן - מפ"ל).
כאשר מסתיים הטיפול בפנייה, יש לסמן במסך הסגירה במערכת את סיבת הסגירה, כמו למשל, ביטול הפסק.
מאופן התיעוד במפ"ל לא ניתן לדעת בשל איזו סיבה הוחלט, למשל, לבטל פסק או להמירו.
מן האמור עולה, כי במועד עריכת הביקורת במדור הדין המשמעתי לא היה קיים מאגר נתונים המאפשר פילוח של סוגי הליקויים שנמצאו ושל סוגי ההתערבויות בהליכים שנעשו על ידי הפרקליטות הצבאית, היכול לשמש בסיס לתהליך הפקת לקחים מסודר בנוגע לפעולות הנדרשות כדי לשפר את מקצועיות קציני השיפוט בסוגיות אלו או אחרות.
בתשובתו לממצאי הביקורת מנובמבר 2012 "מסר צהל לעניין זה, כי החל מחודש יולי 2012 מופיעים בדוח החודשי המופק מהמפ"ל נתונים אודות העילות להתערבויות בהליכים המשמעתיים.
במדור הדין המשמעתי היה בתקופת הביקורת רישום ממוחשב של הייעוצים שניתנו במדור, ובו תיאור מילולי שלהם, וכן ציון האם מדובר בפונה שהוא חייל או קצין.
במערכת הממוחשבת שבה נרשמים פרטי הפניות קיימת אפשרות להגדיר את נושאי הייעוץ באמצעות בחירה מבין מספר אפשרויות.
מבדיקה של 77 פניות לייעוץ בקו הייעוץ של מדור הדין המשמעתי ושל הייעוצים שניתנו במענה לפניות, כפי שאלו נרשמו במערכת הממוחשבת במהלך המחצית הראשונה של אפריל 2012 נמצא, כי יש יועצים הנוהגים להזין את כל הייעוצים תחת הגדרה אחת, ויש יועצים המשתמשים במספר הגדרות מצומצם, שפעמים רבות אינן הולמות את נושא הייעוץ שניתן בפועל.
מן האמור עולה, שבתקופת הביקורת לא היה קיים במדור הדין המשמעתי מאגר נתונים המפ לח את אופי הייעוצים שניתנו במדור, את הסוגיות שבהן מדובר, ואת אפיוני הפונים בסוגיות מסוימות (קציני שיפוט, נגדי משמעת או חיילים).
כתוצאה מכך, לא ניתחה הפרקליטות הצבאית באותה עת את אופי השאלות המעסיקות את המפקדים והחיילים בקשר לדין המשמעתי.
צבא ההגנה לישראל 97 .
יש חשיבות גבוהה לנ יהול נכון של רישום הייעוצים שנותן מדור הדין המשמעתי, וזאת כדי שניתן יהיה ללמוד על אופי הסוגיות המעסיקות את האוכלוסיות השונות הפונות למדור לשם ייעוץ והכוונה בהליך הדין המשמעתי.
משרד מבקר המדינה העיר, כי רשימת ההגדרות הקיימת אינה מספקת.
כך למשל, נושא ניהול ה הליך לבדו חובק בתוכו סוגיות אפשריות רבות, כגון: הודאה בעובדות וכפירה באשמה, זימון עדים וניהול עדויות, או הסתמכות על ראיה בכתב.
מן הראוי שמדור הדין המשמעתי ישקול לבחון מחדש את הגדרות נושאי הייעוץ במטרה שהגדרות אלו יתנו תמונה רחבה ומפורטת ככל הניתן בנוגע לאופי השאלות המעסיקות את הפונים למדור לשם ייעוץ; וזאת במטרה להפיק תמונת מצב אשר תשרת את המדור בתכנון הכשרות והשתלמויות עתידיות בדין משמעתי, או בעמידה על הצורך להוציא עדכונים ורענונים מקצועיים לקציני שיפוט.
בהתייחסותו מנובמבר 2012 לממצאי הביקורת מסר צה"ל לעניין זה, כי בספטמבר 2012 פנתה הפרקליטות הצבאית לגורמי המחשוב באכ"א בבקשה לשדרג את מערכת תיעוד הפניות, ולהוסיף נושאי ייעוץ לרשימת ההגדרות של הייעוצים במערכת הממוחשבת; וכי בימים הקרובים יעברו היועצים במדור השתלמות מתאימה בעניין תיעוד הפניות.
עד מועד סיום הב יקורת לא היה מנגנון העוקב אחר ריבוי ליקויים בהליכי דין משמעתי אצל קציני שיפוט מסוימים, וממילא לא היה קיים מנגנון המטפל בשיפור מקצועיותם של אותם קציני השיפוט.
בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי הפרקליטות הצבאית תבחן את תיקון פקודת הדין המשמעתי, כך שקצין שיפוט אשר היא נאלצה להתערב בשלושה הליכי דין משמעתי או יותר, שניהל באותה שנה, לא יהא רשאי לשמש כקצין שיפוט, אלא רק לאחר שיעבור השתלמות ייעודית נוספת לשיפור הידע בכללי הדין המשמעתי.
בביקורת עלה, כי לצד קציני שיפוט המתייעצים באופן תדיר עם מדור הד ין המשמעתי, ישנם קציני שיפוט שאינם נוהגים להיעזר בו: בפגישה עם כ-40 קציני שיפוט ציינו קצינים רבים, כי בתחום הדין המשמעתי הם נוהגים להתייעץ עם רס"ר היחידה, ואילו רק בודדים מבין הקצינים ציינו את מדור הדין המשמעתי כגורם מייעץ.
בהתייחסותו מנובמבר 2012 ציין צה"ל לעניין זה מספר אמצעים שבאמצעותם הוא מפרסם את מדור הדין המשמעתי, והם: על גבי טופס השיפוט מצוינת האפשרות להתייעץ עם המדור; במסגרת איגרות שמפרסמת הפרקליטות הצבאית בנושאים הנוגעים לדין המשמעתי, המופצות לכלל קציני צה"ל פעמיים בשנה; במהלך ההכשרות לקציני השיפו ט מודגשת חשיבות הייעוץ לפני ההליך המשמעתי ובמהלכו.
98 דוח שנתי63ב 98 מן האמור עולה, כי למרות האמצעים שנוקט צה"ל לפרסום מדור הדין המשמעתי, קיים ספק, האם המודעות למדור הדין המשמעתי כגוף מייעץ בקרב קציני שיפוט בצה"ל היא ברמה מספקת.
מן הראוי, שאכ"א והפרקליטות הצבאית יבדקו בקרב קציני השיפוט את רמת המודעות למדור הדין המשמעתי כגורם מייעץ; יבחנו את יעילות הפרסומים הקיימים בנוגע למדור ואת בהירותם; ויעדכנו במידת הצורך את אמצעי הפרסום, שיטות הפרסום ונפח הפרסומים.
בביקורת נמצא, כי מבין הפונים למדור הדין המשמעתי כגוף מפקח מעטים הם ד ווקא חיילים הרואים עצמם נפגעים מהליכי דין משמעתי שנעשו ביחידות: בבדיקת 96 טפסים של הליכי דין משמעתי, שהועברו לבדיקת מדור הדין המשמעתי, וכן בבדיקת ההחלטות שקיבל המדור בעניינם נמצא, כי רק תשעה מן הפונים היו החיילים שנידונו או בני משפחותיהם; ואילו במרבית ההליכים הפונים היו סגלים של בתי כלא או בתי מעצר צבאיים או גורמים ביחידה.
מהתפלגות הפניות האמורה עולה, שמודעות חיילים לסמכות הפיקוח של מדור הדין המשמעתי היא נמוכה יחסית למודעותם של גורמים אחרים הפונים למדור לבחינת הליכים.