HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי היה שמחוז החינוך החרדי ייצר תכנית פדגוגית ותכנית פיקוח אחידות של ימי עיון ופעילויות לכלל גני הרשת ברחבי ישראל, ויעבירה באופן זהה בכל הגנים של הרשת.
בחוק לימוד חובה נקבע כי ילדים מגיל שלוש ילמדו באופן סדיר במוסד חינוך.
עם השנים השתרשה בישראל מדיניות שבה ילדי המגזר החרדי לומדים במוסדות חינוך של גופים פרטיים, במימון המדינה ובהתאם לכללים שהיא קובעת.
בנובמבר 2017 הרשת נותנת מענה חינוכי לכ-9,600 ילדים לחינוך על פי חוק.
בעקבות גירעונות גדולים שצברה הרשת עד לשנת 2009 פעלה המדינה להבראתה על פי הסכם, ובתוך כך כיסתה כ -100 מיליון ש"ח מגירעונה.
אף שבמשך חמש שנים הועברו לרשת כספים לשם הבראתה, ב- 31.
15 עמד הגירעון המצטבר שלה על יותר מ-40 .
מיליון ש"ח הליקויים שהועלו בדוח זה מלמדים שאף שמונתה לרשת חשבת מלווה ואף שזו פעלה רבות להבראתה, הרשת המשיכה בדפוסי התנהלות שהביאוה לגירעון, למשל: פתיחת גני ילדים גירעוניים שלומדים בהם פחות מ-29 ;ילדים, והפעלתם בלא האישור הנדרש ובלי מקורות מימון העלאת שכר המנכ"ל לשעבר ועובדי מינהלה בניגוד להסכם ההבראה; דיווח חסר לחשבת המלווה.
משרד החינוך ומשרד האוצר - למעט מינוי של חשב מלווה, לא פיקחו על כך שהרשת תעמוד בהסכם ההבראה ובהסכם ההארכה, כמתחייב מתפקידם ומאחריותם.
גם כשהתברר כי ישנן הפרות יסודיות של הסכם ההבראה הם לא פעלו ולא הפעילו את הסנקציות שנקבעו בהסכם ההבראה.
על אף הסכם ההבראה, הארכתו והפיקוח מכוחו, אין הרשת מפנימה שעליה להוציא את כספי הציבור המועברים לה לפי אמות מידה של יעילות, מועילות, חסכנות ושקיפות, ובנסיבות אלו עולה חשש שגירעונה יגדל ושוב יתגלגל לפתחה של המדינה.
מאז שנחתם הסכ ם ההבראה חלפו כשבע שנים, ובמהלכן חתמה הרשת גם על הסכם הארכה.
למרות פרק הזמן שחלף מתחילת תהליך ההבראה לא עמדה הרשת במכלול התחייבויותיה.
בחתמה על הסכמים עם המדינה, הרשת מצפה, מחד גיסא, שהמדינה תעמוד בהתחייבויותיה, ומאידך גיסא טוענת לנסיבות המקשות עליה לעמוד באותם ההסכמים.
והפיקוח הנדרש בגינם .
הרשת ממלאת תפקיד חשוב בחינוך ילדי הגן במגזר החרדי.
תלמידי גני הילדים המתחנכים ברשת זכאים לקבל חינוך איכותי בהתאם להשתייכותם התרבותית, ולפיכך יש אינטרס ציבורי מובהק שהרשת תוכל למלא בהצלחה את התפקיד החינוכי שהיא קיבלה על עצמה.
לשם כך חיוני להבטיח את איתנותה הפיננסית.
הדבר חיוני גם כדי להבטיח לעובדי הרשת תנאי העסקה ראויים ושוויוניים בהתאם לחוק.
לשם כך על משרד החינוך ומשרד האוצר לבחון את המשמעויות העולות מדוח זה וממצבה הכלכלי של הרשת; לבחון את ההשלכות הנובעות מסיומו של הסכם ההבראה, ולהבטיח שהרשת נוקטת את הפעולות הנדרשות להבטחת איתנותה הפיננסית.
על הרשת להקפיד לפעול על פי כללי המינהל הציבורי התקין, ביעילות ובשקיפות.
על משרד החינוך, משרד האוצר והרשת להקפיד הקפדה יתרה שהליקויים שהועלו בדוח זה והפיקוח הנדרש בגינם יקבלו מענה בכל הסכם עתידי שייחתם ביניהם.
צה"ל, באמצעות הפיקודים המרחביים6 (להלן- פקמ"רים), מופקד על ביטחונם והגנתם של כ-900,000 תושבים המתגוררים ב-407 יישובים השוכנים במרחב גבולות הגזרה שלהם7 (להלן- יישובי העימות או היישובים).
תפיסת ההגנה על היישובים מבוססת על התגוננות מפני חדירה של גורמים עוינים בדרך קרקעית/תת-קרקעית, במטרה לבצע פיגוע ביישוב.
ב גל הטרור שהתרחש בשנים 2015 עד2017 אירעו חדירות רבות של מחבלים ליישובים 8 , וחלקן הסתיימו בהרוגים ובפצועים.
מערך ההגנה המרחבית (להלן - מערך ההגמ"ר)9 נועד לשמש כוח תגובה מהיר למשימות הגנה, סיוע וקישור לאוכלוסייה האזרחית במצבי העימות השונים.
נוסף על כוחות צה"ל הפועלים באמצעות הפקמ"רים המוקצים למשימה זו, מערך ההגמ"ר כולל את רכזי הביטחון השוטף הצבאיים (להלן - רבש"צים) ואת המחלקות להגנת היישוב (בעבר נקראו - כיתות כוננות), שאותן מאיישים תושבי היישובים.
לצורך הגנת היישובים הוקמו בי ישובי העימות מרכיבי ביטחון , שהם, על פי הוראת משרד הביטחון (להלן - משהב"ט), "תשתיות, מבנים, מתקנים, דרכים, כבישים, ציוד ואמצעים אחרים להגנה עצמית, אשר ייעודם לתת מענה לביטחון השוטף ]ביישובים[ולהוות חלק מהתשתית לשעת חירום, וזאת על מנת לסייע לתושבים להגן על היישוב, לשמש מכשול וגורם מרתיע בפני התקפת אויב מערכתית או פיגוע חבלני או פיגוע פלילי, ולשפר את שירותי החירום וההצלה בקרות התקפה או אירוע כאמור".
בפקודת המטכ"ל להגמ"ר מפורטים כלל הגופים בצה"ל המעורבים בתחום מרכיבי הביטחון ותחומי אחריותם.
פיקוד העורף (להלן- פקע"ר): אחראי "לתכנן את מרכיבי הביטחון באזורי מערך ההגמ"ר, לפקח עליהם, לרכז ולנהל תקציב אזרחי ייעודי המוקצה למימוש נושאים אלה.
לקבוע סדרי עדיפויות להקצאת משאבים לפקמ"רים ולממשם בתוך ]ובהם מרכיבי ביטחון [ להתגוננות אזרחית .
6 פיקוד הצפון, פיקוד המרכז ופיקוד הדרום.
7 בפיקוד הצפון - היישובים שהמרחק המרבי בינם לגבול הוא עד תשעה ק"מ; בפיקוד הדרום - יישובים שהמרחק המרבי בינם לגבול הוא עד 15 ק"מ; בפיקוד המרכז - יישובי יהודה ושומרון השוכנים מעבר לגבולות הקו הירוק, יישובי בקעת הירדן ויישובים השוכנים ממערב לגדר הביטחונית של מרחב התפר (גדר לאורכה של רצועה גיאוגרפית לאורך הקו הירוק, שתכליתה מניעה וסיכול של פעילות חבלנית עוינת מאזור יהודה ושומרון לתוך מדינת ישראל), במרחק מרבי של שני ק"מ ממנה.
האחריות להגנה על יתר היישובים בישראל מוטלת על משטרת ישראל, במסגרת אחריותה לביטחון השוטף.
נושא ההגנה על יתר היישובים כאמור לא נבדק במסגרת הביקורת הנוכחית.
8 בינואר2017 מסרקצין ההגמ"ר של פקמ"ז לצוות הביקורת כי בשנת 2016 התרחשו 64 אירועי חדירה ליישובים.
9 ,על פי מילון צה"למערך ההגמ"ר הוא "מערכת הגנה הפרוסה ביישובים.
עיקר תפקידה לפעול במשותף עם כוחות צה"ל בהגנה על מרחבי הספר של המדינה ומניעת פריצת אויב לתוכם עד שיתארגנו כוחות המילואים של צה"ל.
מערכת זו כפופה, מבחינה ארגונית, לפיקודים המרחביים" (המילון למונחי צה"ל, התשנ"ח -1998 , בהוצאת אג"ם-תוה"ד בצה"ל ).
הפקמ"ר על פי סדרי העדיפויות שנקבעים על ידי כל פקמ"ר".
על פי הוראת הפיקוד העליון המגדירה את ייעוד פקע"ר ותפקידיו, פקע"ר אחראי "לקבוע מרכיבי ביטחון ליישובים בהתאם לסיווגם, ולתאם את הקמתם ואת אחזקתם של מרכיבים אלו עם הפיקודים המרחביים".
מרכיבי הביטחון שבהם עוסק צה"ל ואשר לתכנונם ולמימושם כאמור אחראי פקע"ר, נקראים "מרכיבי ביטחון בסיסיים".
פקע"ר מסווג את יישובי העימות על פי רמת האיום הנשקפת להם (להלן - יישובים מסווגים) וקובע את מרכיבי הביטחון הניתנים לכל סיווג.
בנוהל סיווג יישובים של ענף התיישבות ומרכיבי ביטחון בפקע"ר משנת 2011 (להלן- נוהל סיווג יישובים) פורטו מרכיבי הביטחון שכל יישוב זכאי להם בהתאם לסיווגו.
בנוהל נקבע כי ה סיווג "נועד לקבוע את מרכיבי הביטחון הרלוונטיים להגנת היישוב מאיומי חדירה ו/או ירי ישיר שטוח -מסלול".
במועד סיום הביקורת, יולי 2017 , היו457 יישובים מסווגים , 407 מהם נמצאים באחריותם הביטחונית של הפקמ"רים ו -50 היישובים האחרים נמצאים באחריותה הביטחונית של משטרת ישראל.
פקמ"רים: אחראים לקבוע סדר עדיפויות להקצאת מרכיבי ביטחון ליישובים המסווגים שבמרחבם על פי מסגרת התקציב שקבע פקע"ר.
זרוע היבשה (להלן- ז"י): נושאת באחריות הכוללת לבניין הכוח של מערך ההגמ"ר הקדמי10 , לרבות ארגונו, הקמתו והצטיידותו; לתכנון ההכשרה של חיילי מערך ההגמ"ר הקדמי והתושבים, בתיאום עם הפקמ"רים; ולכתיבת תורת הלחימה (להלן - תו"ל) לנושא ההגמ"ר.
בשנת 2015 החליט הרמטכ"ל, רב-אלוף גדי איזנקוט, להקים בז"י את המערך להגנת הגבולות , אשר אחראי, בין היתר, לתו"ל ולארגון בתחום הגנת היישובים.
אגף המבצעים11 (להלן- אמ"ץ): מגדיר את האזורים הקדמיים והאזורים העורפיים בתוך השטח הנמצא באחריותו הביטחונית של צה"ל ואחראי לקביעת סדר העדיפויות המבצעי למימוש מרכיבי ביטחון בסיסיים בין הגזרות השונות במרחבי הפקמ"רים.
היחידהלהתיישבות ותשתית לאומית במשהב "ט (להלן - היחידה להתיישבות או היחידה) עוסקת אף היא בתחום מרכיבי הביטחון (מלבד עיסוקו של צה"ל בתחום זה).
על פי הוראת משרד הביטחון מס' 40.
36 ,) בנושא הקמה ורכישה של מרכיבי ביטחון ליישובים היחידה רשאית לממן הקמה ורכישה של מרכיבי ביטחון (לרבות שיקום, ריענון ותחזוקה), בדגש על מרכיבי ביטחון חריגים, קרי מרכיבי ביטחון שאינם חלק ממרכיבי הביטחון הבסיסיים שמגדיר פקע"ר.
10 עלפי פקודת המטכ"ל להגמ"ר, מערך ההגמ"ר נחלק להגמ"ר קדמי הכולל את שטחי יהודה ושומרון, אזור "עוטף עזה " והאזורים הסמוכים לגבולות, ולהגמ"ר עורפי הכולל את מערך ההגמ"ר שאינו קדמי.
11 אמ"ץנושא באחריות מטה לתכנון ו להפעלה של כוחו המבצעי של צה"ל באמצעות הפיקודים המרחביים.
בין יתר תפקידיו אחראי אמ"ץ לגיבוש התפיסה המבצעית בהתבסס על התו"ל.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1867 .
בחודשים נובמבר 2016 עד יולי 2017 (להלן- מועד סיום הביקורת) בחן משרד מבקר המדינה היבטים שונים בנושא מרכיבי הביטחון ביישובי העימות.
הביקורת נעשתה בצה"ל: בפקע"ר, בפיקוד הדרום (להלן - פד"ם), בפיקוד הצפון (להלן - פצ"ן), בפיקוד המרכז (להלן - פקמ"ז), בז"י ובאמ"ץ; וכן במשהב"ט: ביחידה להתיישבות, באגף מינהל ומשאבי אנוש , באגף התקציבים וברשות חירום לאומית (להלן - רח"ל).
בדיקות השלמה נעשו במרכז המועצות האזוריות ובמועצות האזוריות חבל אילות, רמת הנגב, שער הנגב, דרום השרון, עמק חפר, גוש עציון והגליל העליון.
יצוין כי חלק מהנתונים עודכנו עד ינואר 2018.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם מספר נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 נוסח[ .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
להלן]משולב עיקרי הממצאים: .
פקודות ונוהלי צה"ל בנושא הגנת היישוב .
בדוח מבקר המדינה משנת 2012 בנושא "סוגיות בתחום הפשיעה והביטחון השוטף במגזר הכפרי" 12 (להלן- הדוח מ-2012 )עלה כי מהנתונים שהוצגו בעבודה שהגיש ביולי 2008 ראש ענף התיישבות ומרכיבי ביטחון בפקע"ר למפקד פקע"ר דאז אלוף (מיל') יאיר גולן נמצא כי היישובים המסווגים לא צוידו במרכיבי הביטחון שלהם הם זכאים על פי סיווגם, וכי היקף המשאבים שהושקעו בשיקום ובתחזוקה של מרכיבי הביטחון היה קטן מהנדרש.
בעקבות הדוח מ-2012 , באפריל2012 הנחתה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה את משהב"ט, צה"ל, המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל לטפל בסוגיה זו, תוך התחשבות בהערות הדוח.
בהתאם לכך באותה שנה גיבש פקע"ר תכנית שסיווגה מחדש את היישובים (להלן - תכנית פקע"ר מ-2012 ).
בשנת2013 אישר הרמטכ"ל דאז רב -אלוף (מיל') בני גנץ (להלן - הרמטכ"ל לשעבר) את התכנית, ובמרץ 2014 אישר אותה שר הביטחון דאז מר משה (בוגי) יעלון (להלן - שר הביטחון לשעבר).
בתכנית זו נקבע כי פקע"ר יטפל ביישובים המאוימים מהבחינה הביטחונית ולא הפלילית13.
בהתאם לכך, נערכה חלוקה של האחריות ליישובים המסווגים בין פקע"ר לבין משטרת ישראל.
במועד סיום הביקורת 50 יישובים מסווגיםהיו באחריות הביטחונית של משטרת ישראל (יישובים אלו אינם בתכולת הביקורת).
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012) ', עמ1717.
13 זאת בשונה מהמוגדר בהוראת משהב"ט ולפיה מרכיבי ביטחון נועדו להגן על היישוב גם מפני פיגועים פליליים.
תכנית פקע"ר מ-2012 מסווגת את היישוביםכדלקמן: 1.
סיווג "קדמי": סיווג זה חל על היישובים הנמצאים בטווח של עד4 ק"מ מגבול בין-לאומי ועל יישובי אזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש).
במועד סיום הביקורת היו מסווגים 278 יישוביםבסיווג זה.
ממסמכי פקע"ר עולה כי יישובים אלו מקבלים מרכיבי ביטחון תשתיתיים, הכוללים גדר, תאורה, דרך, שער חשמלי, ביתן שומר ומחסן נשק; ומרכיבי ביטחון משלימים, הכוללים רבש"ץ, רכב ביטחון, ציוד למחלקות להגנת היישוב14 ואמצעי קשר.
בהתאם לדרישות מבצעיות של הפקמ"ר שאישר פקע"ר הוצבו בכמה עשרות יישובים קדמיים גם מרכיבי ביטחון טכנולוגיים, הכוללים מצלמות ומכ"מים15 .
סיווג "סמוך גדר": סיווג זה חל על היישובים המשתייכים לגזרת פד"ם הנמצאים בטווח של 4 עד7 ק"מ מגבול בין -לאומי, וכן על היישובים המשתייכים לגזרת פצ"ן או פקמ"ז, הנמצאים בטווח של 4 עד9 ק"מ מגבול בין-לאומי.
במועד סיום הביקורת היו מסווגים 63 יישוביםבסיווג זה.
יישובים אלו מקבלים מרכיבי ביטחון תשתיתיים ומרכיבי ביטחון משלימים.
יצוין כי בחלק מיישובים אלה הוצבו מרכיבי ביטחון טכנולוגיים, בהתאם לדרישה מבצעית של הפקמ"ר.
עוד יצוין כי ביישובים סמוכי הגדר המשתייכים לגזרת פד"ם פועלות מחלקות להגנת היישוב, זאת לעומת היישובים סמוכי הגדר המשתייכים לגזרת פצ"ן שבהן פועלות כיתות להגנת היישוב16.
סיווג "תפר": סיווג זה חל על היישובים הנמצאים בטווח של עד2 ק"מ ממערב לגדר הביטחונית.
במועד סיום הביקורת היו מסווגים 25 יישובים בסיווג זה.
יישובים אלו נמצאים באחריות הביטחונית של פ קמ"ז.
פקע"ר משתתף במחצית מעלות תחזוקת מרכיבי הביטחון התשתיתיים והמשלימים ביישובים אלו.
ביישובים אלה אין מחלקות להגנת היישוב.
פקע"ר אינו מממן הקמה ושיקום של מרכיבי ביטחון ביישובים אלה.
סיווג "עורפי-צבאי": סיווג זה חל על היישובים הנמצאים באחריות ביטחונית של הפקמ"רים, ושאינם עומדים בתנאים המאפשרים לסווגם באחד הסיווגים הקודמים.
במועד סיום הביקורת היו מסווגים 41 יישוביםבסיווג זה.
ביישובים אלו יש רבש"ץ, ופקע"ר משתתף בעלות הרכישה והתחזוקה של רכב הביטחון.
ביישובים אלה אין מרכיבי ביטחון תשתיתיים ואין מחלקות להגנת היישוב.
סיווג "עורפי": סיווג זה חל על היישובים הנמצאים באחריות ביטחונית של משטרת ישראל.
יישובים אלו אינם זכאים למרכיבי ביטחון מטעם פקע"ר נוכח העובדה כי האיום עליהם אינו ביטחוני.
14 במחלקה להגנת היישוב יש16 .
חברים 15 מכ"ם- מגלה כיוון ומרחק.
16 בכיתות להגנת היישוב שמונה חברים, לעומת 16 חברים במחלקות להגנת היישוב, כאמור.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1869 .
נוהל סיווג היישובים .
בביקורת עלה כי פקע"ר לא עדכן את נוהל סיווג היישובים מאז שנת 2011 .
אי לכך הנוהל אינו מעודכן בהתאם להגדרות סיווג היישובים שבתכנית פקע"ר מ-2012 ושאותן אישרשר הביטחון ואשר על פיהן פועל כיום פקע"ר.
להלן שתי דוגמאות בולטות: 1.
הנוהל כולל עדיין סיווג הקרוי "רגיש", אשר בוטל לאחר אישור תכנית פקע"ר מ-2012.
הנוהל אינו כולל את הסיווגים "סמוך גדר" ו"עורפי -צבאי", אשר אושרו בתכנית פקע"ר מ-2012 .
משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר כי על נוהל סיווג היישובים לשקף את תכנית פקע"ר מ -2012 שאושרה על ידי שר הביטחון לשעבר והנוגעת לסיווג היישובים ולהרכב מרכיבי הביטחון אשר להם זכאי כל סיווג.
נוכח זאת על פקע"ר לעדכן את נהליו ולפרסמם.
כאמור, על פי נוהלי פקע"ר, יישובים בסיווג "תפר" זכאים להשתתפות פקע"ר בשיעור של 50% בעלותתחזוקת מרכיבי ביטחון תשתיתיים ומרכיבי ביטחון משלימים.
כך למשל, יישוב בסיווג "תפר" יקבל מחצית מהתקציב השוטף הנדרש לתחזוקת גדר הביטחון אולם אם היא תתמוטט כתוצאה מפגעי מזג אוויר או שתתבלה עד כדי חוסר יכולת למלא את ייעודה, פקע"ר לא יקצה תקציב להקמתה מחדש.
בנוסף לכך, יישובים בסיווג "תפר" אינם זכאים לציוד למחלקות להגנת היישוב, ל שיקום של מרכיבי ביטחון תשתיתיים ומשלימים ולהקמה של מרכיבי ביטחון במקרה של התרחבות הישוב.
על פי נתוני פקע"ר, בתקציב פקע"ר ל -2017 הוקצו כ -2.
5 מיליון ש"ח לתחזוקת מרכיבי ביטחון ביישובים בסיווג "תפר".
ביוני 2017 מסר רמ"ח מיגון בפקע"ר לצוות הביקורת כי "איום החדירה ליישובים בסיווג 'תפר' הוא ברמה נמוכה מאוד.
בשנה האחרונה התחדדה המציאות הביטחונית לפיה הגדר הביטחונית ]של מרחב התפר[ אינה מעניקה את רמת הביטחון המצופה, ובחלקים מסוימים הגדר אינה סגורה.
עקב כך, פקע"ר עורך בימים אלו דיונים הבוחנים את רמת האחזקה הנדרשת אל מול המציאות המתהווה.
זאת בשיתוף המשרד לביטחון הפנים, מערך הגנת גבולות בז"י ופיקוד המרכז".
הגנת היישובים, צה"ל .
משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר כי הקצאת משאבים לתחזוקה, גם אם חלקית, של מרכיבי הביטחון הקיימים ביישובים בסיווג "תפר" ללא הקצאת משאבים לשיקומם במקרה של בלאי ולהקמתם במקרה של התרחבות היישוב, יש בה משום סתירה פנימית שכן אי-הקצאת תקציב לשיקום והקמה של מרכיבי ביטחון ביישובים בסיווג "תפר" מעידה כביכול על היעדר צורך ממשי לראיית פקע"ר במרכיבי ביטחון ביישובים אלו.
מנגד, הקצאת משאבים לתחזוקת מרכיבי הביטחון הקיימים, במיוחד נוכח מגבלת המשאבים להשקעה במרכיבי ביטחון מעידה על כך שפקע"ר רואה בכל זאת צורך בקיומם של מרכיבי ביטחון ביישובים אלה.
נוכח זאת ראוי שפקע"ר ופקמ"ז ישלימו את בדיקת האיומים על היישובים בסיווג "תפר" ויסכמו את הרכב מרכיבי הביטחון הנדרשים עבורם.
בהתאם לכך, על פקע"ר לעדכן את נהליו בנוגע למימון מרכיבי הביטחון ביישובים אלו.
פקודת המטכ"ל להגמ"ר וההוראה המבצעית להגנה על היישובים .
כאמור על פי פקודת מטכ"ל להגמ"ר, ז"י נושאת באחריות הכוללת לבניין הכוח של מערך ההגמ"ר הקדמי, לרבות ארגונו, הקמתו והצטיידותו, ולכתיבת התורה בנושא הגנת היישובים.
בביקורת עלה כי אף שז"י נושאת באחריות הכוללת לבניין הכוח בתחום הגנת היישובים, צה"ל לא הועיד לה תפקיד בתכנון מרכיבי הביטחון ביישובים בפקודת המטכ"ל להגמ"ר שמסדירה את אחריות הגופי ם המעורבים בתחום הגנת היישובים.
בינואר 2017 מסר ראש ענף (להלן- רע"ן) המערך להגנת הגבולות בז"י לצוות הביקורת כי ז"י מעוניינת לתקן את פקודת המטכ"ל להגמ"ר על ידי שילובה של ז"י בתהליך אישור מרכיבי הביטחון.
לדבריו, "על פי התיקון המבוקש, הפקמ"ר אחראי להצגת הדרישה המבצעית, ז"י אחראית לבחינת הדרישה ולאישורה, ופקע"ר אחראי למימוש".
בביקורת עלה כי עד דצמבר 2017 טרם שונתה פקודת המטכ"ל להגמ"ר.
בדצמבר 2017 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו על ממצאי הביקורת (להלן - תגובת צה"ל) כי " ]שנת העבודה[ במהלך שנה"ע2016 בוצעה ע"י ז"י/מערך הגנת גבולות עבודת מטה נרחבת ומקיפה בנושא הגנת יישובים בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים.
במסגרת עבודת המטה הוסדרו תחומי האחריות של כל אחד מהגורמים בצה"ל וזאת במטרה לשפר את המענה אשר ניתן להגנת היישובים.
אמ"ץ נמצא בשלבי אישור של הוראה מבצעית אשר מסדירה את נושא הגנת היישוב.
ההוראה תגדיר את העקרונות לקביעה ולהסדרת תחומי האחריות של כלל הגופים.
כנגזרת, הגופים יידרשו לקבוע את מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1871 .
האופן בו הם מממשים את אחריותם בבניין הכוח ובתהליך המבצעי.
ההוראה צפויה להיות מופצת בראשית 2018.
" משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי ההוראה המבצעית צריכה להיגזר מתוך פקודת המטכ"ל להגמ"ר, שמטרתה להגדיר את תחומי האחריות והסמכות של כל אחד מהגופים הרלוונטיים בצה"ל בנושא מרכיבי הביטחון ואת האופן שבו הם מממשים תחומים אלה.
על כן על אמ"ץ האחראי לגיבוש התפיסה המבצעית הכוללת להגנה על היישובים, ליזום עדכון של פקודת המטכ"ל להגמ"ר מול אגף התכנון בצה"ל (להלן - אג"ת)17 האחראי לכתיבת פקודות צה"ל ועדכונן.
בהתאם לעדכון זה על אמ"ץ להשלים בהקדם את עדכון ההוראה המבצעית הנוגעת להגנת היישובים.
ליקויים בהקצאת מרכיבי ביטחון ביישובי העימות .
אי-מימוש תכנית פקע"ר משנת 2012 .
גיבש כאמור פקע"ר תכנית שסיווגה מחדש את היישוביםעל פי תכנית זו, התקציב השנתי הנדרש למרכיבי ביטחון הסתכם ב-93 ,מיליון ש"ח מהם 57 מיליון ש"ח לתחזוקה ו-36 מיליון ש"ח לשיקום ולהתעצמות18 .
בתכנית נכתב כי נוסף על ההשקעה האמורה נדרשת השקעה בסך 250 מיליון ש"ח בשנים 2014 עד2020 .
למימון אמצעי קשר ביישובי עימות בשנים 2013 עד2017 השקיעו פקע"ר והיחידה להתיישבות בשיקום ובהתעצמות כ-150 מיליון ש"ח19, זאת לעומת כ-180 ( מיליון ש"ח36 מיליון ש"ח לשנה) על פי התכנית מ-2012.
בשנים אלה השקיע פקע"ר כ-235 ,מיליון ש"ח בתחזוקה לעומת כ-285 מיליון ש"ח שנקבעו בתכנית20.
נוסף על כך, לאחר מבצע "צוק איתן" בשנת 2014 הכיר פקע"ר .
17 ,על פי מילון צה"לאג"ת הוא הגוף באגף המטה הכללי המופקד על התכנון הכולל וארוך -הטווח ועל הארגון במטה הכללי ובמערכת הביטחון בנושאים שונים, ביניהם בניין הכוח ופריסתו, ארגון הצבא ותקינת כוח אדם ואמצעים (מתוך המילון למונחי צה"ל, התשנ"ח-1998 , בהוצאת אג"ם- תוה"ד בצה"ל).
18 שיקום משמעו הקמת מרכיבי ביטחון במקום כאלו שהתבלו, והתעצמות משמעה הקמת מרכיבי ביטחון חדשים בעקבות צרכים חדשים שעלו או בעקבות הקמת יישובים מסווגים חדשים או הקמת שכונות חדשות ביישובים מסווגים.
19 פקע"ר השקיע כ-45 מיליון ש"ח, והיחידה להתיישבות- כ-105 .
מיליון ש"ח 20 בכל אחת מהשנים2013 עד2017 השקיע פקע"ר בממוצע כ-47 מיליון ש"ח, לעומת57 מיליון ש"ח שנקבעו בתכנית פקע"ר מ-2012.
בצרכים מבצעיים נוספים של מרכיבי ביטחון בגזרת "עוטף עזה"21 .
באוגוסט 201422 הקצתה הממשלה163 מיליון ש"ח לצורך "הקמה, הסדרה והתאמת מרכיבי ביטחון ומיגון" ביישובים בגזרת "עוטף עזה".
מתוך סכום זה הקצה פקע"ר כ-100 .
מיליון ש"ח לצורך מרכיבי ביטחון במסמכי פקע"ר לשנת 2017 נקבע כי התקציבהשנתי הנדרש לריענון ולשיקום של מרכיבי ביטחון בכלל היישובים מסתכם בכ-45 מיליון ש"ח (גידול של25% לעומת תכנית פקע"ר מ-2012) .
בתכנית העבודה של פקע"ר לשנת 2017 צוין כי "אי-תקצוב סעיף זה כראוי, מגדיל מדי שנה בכ-5 מיליון ש"ח נוספים את הצורך בשיקום מרכיבים".
בביקורת עלה כי בתכנית העבודה לשנת 2017 הוקצו למטרת ריענון מרכיבי ביטחון ושיקומם 6 מיליון ש"חבלבד, שהם רק כ-17% מהסכום הנדרש על פי תכנית פקע"ר מ-2012 וכ-13% מהסכום הנדרש על פי הערכות פקע"ר העדכניות.
בתכנית העבודה נקבע כי היקף התקציב אינו מאפשר "יכולת אמיתית להשלים את ההגנה על היישובים המאוימים".
ביולי 2017 הציג פקע"ר לראש מטה שר הביטחון את צרכיו בתחום מרכיבי הביטחון, אשר מחייבים תוספת תקציב בהיקף כספי המסתכם בכ-47323 מיליון ש"ח.
בביקורת עלה כי תוספת זו נובעת מאי-מימוש תכנית פקע"ר מ-2012 , ומהתגברות הצורך בהצטיידות במרכיבי ביטחון חדשים מאז גיבוש תכנית זו, הן בשל איום החדירה לשטח ישראל באמצעות מנהרות שהמודעות אליו גברה אחרי מבצע צוק איתן והן בעקבות גל הטרור באיו"ש שהחל כאמור ב -2015.
כפי שיתואר בהמשך, לפקע"ר מאגר מידע לתיעוד הפערים בין מרכיבי הביטחון שהוקמו בפועל ובין מרכיבי הביטחון הנדרשים לפי הדרישות המבצעיות של הפקמ"רים (להלן - רשימת הפערים).
עלות השלמת הפערים הנכללים ברשימה מסתכמת בכ-364 מיליון ש"ח24 .
בתרשים1 שלהלן מפורטות העלויות הנדרשות להשלמת הפערים האמורים: .
21 מבקר המדינה, דוח מיוחד, "ההתמודדות עם איום המנהרות" (סודי ביותר), פברואר 2017 ', עמ 141-2.
22 'החלטה מס1998 מ-31.
14 בנושא "שינוי סדר העדיפויות בתקציב2014 - מימון עלויות מבצע 'צוק איתן' והשלכותיו".
23 :מרכיבי התוספת לתקציב הנדרש350 מיליון ש"ח לצורך השלמת מרכיביהביטחון הנדרשים ביישובי איו"ש , בקעת הירדן ועמק המעיינות, 20 מיליון ש"ח לצורך שיקום מרכיבי ביטחון תשתיתיים בפצ"ן, ו-57 מיליון ש"ח לצורך שיקום והתעצמות בפד"ם.
נוסף על כך, יש צורך ב-46 .
מיליון ש"ח לצורך השלמת פערים במערכות הקשר 24 יש פער של כ-109 מיליון ש"ח בין העלות הנדרשת על פי רשימת הפערים לבין העלות הנדרשת שהוצגה לראש מטה שר הביטחון ביולי 2017 .
הפער נובע בין היתר כתוצאה מכך שרשימת הפערים אינה כוללת רישום של פערים בתחום הקשר וציוד למחלקות להגנת היישוב.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1873 .
תרשים 1 : התקציב הנדרש להשלמת הפעריםבמרכיבי הביטחון נכון ליוני 2017 ), בחלוקה לגזרות (במיליוני ש"ח .
על פי נתוני רשימת הפערים של פקע"ר בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בהקשר זה כתבה בפברואר 2016 קצינת פניות הציבור ומעקב בלשכת מפקד בהם קיימות ]באיו"ש[ פקמ"ז ללשכת שר הביטחון כי "ישנם יישובים רבים פרצות בגדרות באורכים משתנים שמגיעים גם לכמה מאות מטרים, וזאת בשל חוסר תקצוב".
במרץ 2017 מסרה עוזרת שר הביטחון ליו"ר ועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון לענייני יהודה ושומרון את התייחסות צה"ל בנוגע לתכניות העבודה ותקציב מרכיבי הביטחון באיו"ש לשנים 2017 ו-2018 , בה נכתבכי "במדינת ישראל 457 יישובים בסיווגים שונים המתוקצבים למרכיבי ביטחון.
מצב כשירותם של המרכיבים בחלק מהיישובים כיום פוגע ביכולת לממש את תפיסת ההגנה מפני חדירת מחבלים לישוב".
מהאמור לעיל עולה כי נכון למועד סיום הביקורת חסרים מרכיבי ביטחון ביישובים מסווגים רבים בכל הגזרות.
אי-מימושה של תכנית פקע"ר מ-2012 בד בבד עם היווצרות צרכים חדשים הביאו לכך שהפערים במרכיבי הביטחון התעצמו.
על צה"ל ומשהב"ט, כל אחד בתחומו ובתיאום ביניהם, לגבש בדחיפות תכנית לצמצום הפערים במרכיבי הביטחון.
ליקויים בקביעת תחומי הסמכות והאחריות של פקע"ר והיחידה להתיישבות בתחום מרכיבי הביטחון .
אמ"ץ אחראי לקביעת סדר העדיפויות המבצעי להשקעה במרכיבי ביטחון בסיסיים על פיו פועל פקע"ר, ושר הביטחון קובע את סדר העדיפויות להשקעה במרכיבי ביטחון על פיו פועלת היחידה להתיישבות.
כבר בדוח מ -2012 , שעסק, בין היתר, בסיווג היישובים ובהקצאת מרכיבי הביטחון, עלה כי סדרי העדיפויות להקצאת מרכיבי ביטחון של פקע"ר ושל היחידה להתיישבות אינם חופפים.
בהתאם לכך קבע מבקר המדינה כי "ראוי שצה"ל ומשהב"ט יקבעו גורם אחד בעל ראייה כוללת, שיהיה אחראי למימוש כלל התקציבים המיועדים למימון מרכיבי הביטחון הבסיסיים ביישובים בסדר עדיפות מוסכם ועל סמך קריטריונים ברורים"25.
בעקבות אותו הדוח גיבש כאמור פקע"ר את תכניתו משנת2012 , ובה המליץ "לקיים גורם מוביל אחד בנושא מרכיבי ביטחון ביישובים מסווגים.
להתעצמות ואחזקה -איחוד המשאבים של פקע"ר ומשהב"ט למענה שלם" 26 .
כאמור, במרץ2014 אישר שר הביטחון לשעבר את התכנית.
בנובמבר 2015 כתב ראש מטה שר הביטחון דאז לראש רח"ל מר בצלאל טרייבר כי "ההשקעה במרכיבי ביטחון על ידי הגופים השונים במערכת הביטחון (פקע"ר, רח"ל, היחידה להתיישבות) הינה עתירת משאבים , מבוצעת לאורך שנים רבות ובעלת השפעה ביטחונית משמעותית.
על מנת למקסם את התועלות, לייעל את הקצאת המשאבים ולהכווין את העשייה באופן הנדרש , אני מנחה כי ראש רח"ל יבצע עבודת מטה לבחינת עבודת [ הנושא.
במסגרת העמ"ט, יש לבחון את אופן הקצאת התקציב ]המטה לטובת מרכיבי הביטחון לגופים השונים, בין היתר: אמות מידה לקביעת סדר עדיפויות, סנכרון בין הגופים השונים העוסקים בעניין, בקרה אחר מימוש בשטח וניצול התקציבים".
בינואר 2016 קבעשר הביטחון לשעבר במסגרת דיון בנושא מרכיבי ביטחון ביהודה ושומרון, כי העובדה שמרכיבי הביטחון נמצאים הן באחריות פקע"ר והן באחריות היחידה להתיישבות גורמת ל"חוסר סדר" אשר "מקשה על גיבושה של תמונה שלמה וקוהרנטית אשר הינה 'תנאי סף' לקבלת החלטות מיטביות בנושא".
למסקנות אלו הגיע גם ראש רח"ל, מר בצלאל טרייבר, במסגרת עבודת המטה שהכין בנושא הסדרת ההשקעה במרכיבי ביטחון, שהגיש בפברואר 2016 לשר הביטחון לשעבר.
בעבודה נקבע כי במצב הקיים אין אבחנה בין גוף מטה לגוף ביצוע, והדבר "מייצר לעיתים חוסר סדר".
עוד נקבע כי הסמכות והאחריות הביצועית והניהולית נחלקות בין פקע"ר ובין היחידה להתיישבות, כי יש ביניהם "תיאום חלקי בלבד", וכי במצב זה אין "ראייה לאומית כוללת, כולל סדרי עדיפויות".
בהמלצות העבודה נקבע כי פקע"ר יהיה הגוף המקצועי הבלעדי, וכי .
25 הדוח מ-2012, 'עמ1721.
26 כל ההדגשות בציטוטים המובאים בדוח הן הדגשות במקור.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1875 .
פקע"ר והיחידה להתיישבות גם יחד יהיו גופים ביצועיים.
יוצא אפוא כי על פי המלצות אלו האחריות המקצועית להגדרת סדר העדיפויות מוטלת על פקע"ר בלבד.
בהתאם לכך, במרץ 2016 קבע שר הביטחון לשעבר כי תקציב היחידה להתיישבות יעבור לאחריות פקע"ר, וכי פקע"ר יהיה הגורם המתכלל היחיד לנושא מרכיבי הביטחון ויקבע את סדר העדיפויות להקצאת המשאבים לטיפול במרכיבי ביטחון.
בביקורת עלה כי על אף קביעת השר לשעבר והמלצת מבקר המדינה המשיכו פקע"ר והיחידה להתיישבות לפעול בנפרד בנוגע להקצאת מרכיבי ביטחון בסיסיים על פי סדרי עדיפויות שונים.
להלן פירוט: בנובמבר 2016 התקיים דיון בנושאפעילות היחידה להתיישבות בראשות שר הביטחון מר אביגדור ליברמן.
בדיון זה ביטל שר הביטחון את החלטת קודמו ממרץ 2016 " .
בסיכום הדיון הדגיש מנכ"ל משהב"ט אתחשיבות ועוצמת היחידה והגמישות שהיא מאפשרת לשר הביטחון כי ]מנכ"ל משהב"ט[ .
בשל זאת ציין שינה את החלטת מנכ"ל מש הכוונה להחלטת שר הביטחון [ הב"ט הקודם לשעבר ממרץ 2016 .
כמו כן, ציין כי נדרש לבצע 'הסטה חזרה' של תקציב] היחידה, על מנת לשמור על יכולותיה בדגש על יכולתה לבצע איגום תקציבי[27] ".
באותו הדיון קבע שר הביטחון כי הוא "מייחס להתיישבותחשיבות עליונה ולכן עלינו לדאוג למטרות הציוניות והלאומיות של ההתיישבות".
בדיון שקיים מנכ"ל משהב"ט כשבועיים לאחר מכן הוא קבע כי " הקצאת מרכיבי הביטחון צריכה להיעשות ע"פ תכנית עבודה, מפורטת ככל הניתן, אשר תאושר ע"י המנכ"ל.
ההקצאה האמורה (בתכנית העבודה השנתית) תגובש ע"פ קריטריונים ברורים ושוויוניים ".
בינואר 2017 הנחה מנכ"ל משהב"ט את היחידה להתיישבות לרכז "תמונת מצב כוללת של ההשקעה במרכיבי ביטחון הנעשית על ידי היחידה, פקע"ר או מכוח החלטות ממשלה ומקורות אחרים, באופן שוטף".