HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מומלץ כי רמ"י תבצע הדרכה מקוונת תקופתית בנושא אבטחת מידע לכלל עובדי רמ"י.
רמ"י ציינה בתשובתה כי היא תבחן את האפשרות לבצע את ההדרכה התקופתית בנושא .
אבטחת מידע גם באמצעות לומדה ממוחשבת.
מנגנונים בפעילות שמבוצעת במיקור חוץ שמאות מקרקעין .
ככלל, בעסק אות ובפעילויות שמבצעת רמ"י נקבע הסכום לתשלום על הקרקע באמצעות .
בהתאם להחלטת ממשלה 4796 מינואר 1999 ,מבוצעים שירותי שומת מקרקעין עבור .
משרדים ויחידות באמצעות השמאי הממשלתי הראשי (להלן - השמאי הממשלתי) או שמאי .
השמאי הממשלתי מנהל מאגר שמאים פרטיים שנבחרו במכרז לביצוע עבודות בתחום .
שמאות מקרקעין 87 (להלן- מאגר השמאים).
לצורך ביצוע השומות, מקצה השמאי הממשלתי .
למשרדי ם וליחידות, ובכלל זה לרמ"י, שמאים מתוך מאגר השמאים.
בתרשים להלן נתונים בנוגע לשומות שבוצעו במרחבי רמ"י 88 מיולי2018 ועד יוני2021 והשווי .
, במיליארדי ש"ח בחלוקה למרחבי רמ"י .
86 מתוך 1,224 עובדים, כולל עובדים חיצוניים.
87 רשימת השמאים נקבעהבהתאם להלי כים שנער כו על ידי הוועדה הבין-משרדית לבחירת שמאים שמונתה על ידי .
החשב הכללי על- פי תקנה 8 ,(ד) לתקנות חובת המכרזיםהתשנ"ג -1993.
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל תרשים 8: מספר השומות שבוצעו במרחבי רמ"י מיולי 2018 ועד יוני 2021 .
והשווי שנמצא בשומות, במיליארדי ש"ח, בחלוקה למרחבי רמ"י .
אחד הסיכונים שעלו בסקר הסיכונים משנת 2015 הוא עריכת שומה בערך נמוך מהערך הריאלי .
של הקרקע, בשוגג או במזיד.
גורמי הסיכון הם עריכת שומה שגויה, עריכת שומה תוך ניגוד .
עניינים או שיתוף פעולה בין השמאי לבין בעל הקרקע.
הסיכון השורשי הוערך בסקר כקריטי.
שלושה גורמים מבצעים בקרה על השומות שמבצעים השמאים מהמאגר : שני גורמים ברמ"י .
עצמה - השמאים במרחבים ואגף שמאות מקרקעין במטה רמ "י (להלן - אגף השמאות); והשמאי .
בקרה במרחבים: בסקר הסיכונים עלה כי הבקרות המבוצעות ברמ"י על השומות אינן .
קבועות או מעוגנות בהליך עבודה סדור.
בסקר הוצעו כמה בקרות בנוגע לסיכון זה, ובהן .
קביעת נוהל בקרות שיפרט את אופן ביצוע הבקרות של השמאים במרחבים , לרבות הגדרת .
דיווחים רלוונטיים, מספר הבקרות שיש לבצע ומיקוד התשומות בהתאם לחשיפות.
השיורי הוערך כנמוך מאוד.
בביקורת עלה כי אגף השמאות לא קבע נוהל בדבר אופן ביצוע הבקרות במרחבים .
שבו ייכלל המוצע בסקר הסיכונים, למרות הסיכון שאותר בסקר הסיכונים והבקרות .
בקרה מחוץ למרחבים: ככלל, ביצוע בקרה באמצעות גורמי בקרה חיצוניים מקטין את .
הסיכון למעילות והונאות.
אגף שמאות עורך בקרות מדגמיות באמצעות שמאים חיצוניים מטעמו לשומות .
שמבוצעות במרחבים (לעסקאות המאושרות ברמת המרחב ), וכן מועברים לבקרתו .
כל השומות שבהן ערך הקרקע נקבע מעל 5 מיליון ש"ח ושומות לצורך ביצוע .
בכל סכוםבנוסף, אגף השמאות עורך בקרה על שומות שבוצעו .
בעסקאות בהן נדרש אישור הנהלת רמ"י 91 או ועדתפטור של המועצה.
מתבצעות בהתאם להנחיות מקצועיות ממרץ 2014 שמטרתן להבטיח את עמידת .
השומה בתקינה השמאית ובהנחיות שמאי רמ"י.
כמו כן, המרחבים מעבירים שומות .
לבקרה של השמאי הממשלתי על פי הנחיות אגף השמאות.
בתרשים להלן נתונים בנוגע למספר השומות שעברו בקרה מכלל השומות שבוצעו .
במרחבי רמ"י על פי גורם הבקרה , מיולי 2018 ועד יוני2021 .
90 ,ביצוע עסקאות בקרקע במושבים ובקיבוצים בחוזה חכירה לדורות, מיזמי אנרגיה סולרית על קרקע חקלאית .
91 אישור עסקאות בהנהלהב"מסלול ירוק" ו"מסלול אדום".
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל תרשים 9: מספר השומות שעברו בקרה מכלל השומות שבוצעו במרחבי .
רמ"י, על פי גורם הבקרה, יולי 2018 ועד יוני 2021 .
מנתוני התרשים עולה כי שיעור השומות שעוברות בקרה חיצונית מחוץ למרחבי רמ"י .
נע בין כ -38% מהשומות במרחב צפון לכ -53% מהשומות, במרחב ירושלים, מהן .
עוברות לבקרת השמאי הממשלתי .
ממצאי הבקרה המדגמית של אגף שמאות יכולים להיות - השומה תקינה; ניתן לאשר .
את השומה על אף הערות ; יש לתקן את השומה (מסיבות כגון: סוגיות מקצועיות, .
טעויות חישוב, טעויות סופר).
להלן בתרשים התפלגות של ממצאי הבקרות על .
השומות של אגף השמאות לפי מרחבי רמ"י מיולי 2018 ועד יוני2021 .
תרשים10: התפלגות ממצאי הבקרות על השומות שלאגף השמאות .
לפי מרחבי רמ"י מיולי 2018 ועד יוני 2021 .
מהתרשים עולה כי שיעור השומות שנמצאו בבקרה של אגף השמאות כשומות .
שנדרש לתקנן נע בין כ -33% מהשומות במרחבים צפון ודרום לכ-38% .
מהשומות במרחב מרכז והשיעור הכלל ארצי הוא כ-35% .
בשיעור לא מבוטל של שומות, דבר המצביע על הצורך בחידוד סדרי עבודה .
בהקשר לשומות יצוין כי על פי החלטת מועצה שהתקבלה בספטמבר 202092 על רמ"י .
בתיאום עם אגף התקציבים ואגף החשב הכללי ב משרד האוצר והשמאי הממשלתי .
לקדם מודל ומערכת ממוחשבת לקביעת ערכי קרקע באופן ממוכן.
המודל, מומלץ לפעול להתאים לו גם הליך ממוחשב של בקרה מונעת ומגלה.
רמ"י מסרה בתשובתה כי שיעור השומות שנמצא בבקרה שנדרש לתקנן נובע מכך .
שככלל, תהליך הכנת שומת מקרקעין כולל "הנחות, שיקולים ועקרונות שונים", וכי .
המסקנות לגבי שווי השומות מהוות אומדן המושפע במידה ניכרת מהעקרונות .
בנוגע לשומות שנערכות עבור רמ"י, נדרשת אחידות כלל - ארצית לגבי .
עקרונות השומה, מקדמי ההתאמה ומגוון השיקולים העומדים בבסיס השומה.
ציינה כי על שמאי המאגר המכינים שומות עבור רמ"י, המוחלפים אחת לכמה שנים, .
להיות בקיאים בהנחיות רבות ובהחלטות רמ"י וליישמן בנוגע לשומות.
92 ,קובץ החלטות המועצהסימן ג': ערכי קרקע ממוכנים , 4.
18 מערכת ממוחשבת לקביעת ערכי קרקע.
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל כי אגף שמאות הנהיג בשנים האחרונות מדיניות בקרה חדשה ומחמירה שלא הייתה .
קיימת בעבר, והפחית במידה ניכרת את רמת הסיכון בשומות .
השמאי הממשלתי ציין בתשובתו מדצמבר 2021 כי עריכת שומות עבור רמ"י היא .
מורכבת, וכי מרחב שיקול הדעת של השמאי שמבצע את השומה הוא לעיתים גדול.
השמאי הממשלתי הוסיף כי קיימת חשיבות לבקרה של השמאי הממשלתי, שהוא .
גורם בלתי תלוי מאחר שאינו צד בעסקת המקרקעין.
מומלץ כי רמ"י והשמאי הממשלתי יפעלו במשותף לקביעת עקרונות עבודה .
שיאפשרו את חיזוק וטיוב הבקר ות על שומות המקרקעין.
בשנת 2013 החלה רמ"י להפעיל באמצעות מיקור חוץ חמישה מוקדי שירות מהיר .
מספקים שירות פנים אל פנים בביצוע כמה פעולות שירות, כל עוד הן אינן כרוכות בחיוב .
החוכרים בתשלומים נוספים מלבד אגרת ביצוע פעולה.
ביצוע העברת זכויות במוקד לשירות מהיר .
פעולות השירות במוקדי השירות המהיר כוללות, בין היתר , העברת זכויות המבוצעת במוקד .
עצמו וקליט ה של העבר ת זכויות שב וצעה במשרדי חברה משכנת93 (ראו להלן).
קבעה94 כי בעל זכויות בקרקע המבקש להעביר זכויותיו לאחר, חייב לקבל לכך את הסכמת .
העברת זכויות יכולה להתבצע במוקד או באמצעות חברה משכנת (וקליטת ההליך .
במוקד), בתנאים הללו: הנכס מהוון ותקופת החכיר ה המהוונת בתוקף, אין מניעה משפטית .
לטיפול בתיק, אין חובות כספיים, אין חריגות בנייה וחוזה החכירה אינו מורה על גביית כספים .
בגין העברת זכויות בנכס.
במקרים שבהם מתקיימות מניעות אלה, המוקד לשירות מהיר אינו .
יכול לטפל בהעברת הזכויות, אלא רק מרחבי רמ"י.
לכן עם קבלת בקשה להעברת זכויות בנכס, .
על עובדי המוקד לבדוק כי תקופת החכירה המהוונת טרם הסתיימה, וכי אין לנכס את המניעות .
האמורות ואין הגבלה להעברת זכויות בהתאם לתנאים הכלליים והמיוחדים בחוזה.
רמ"י, 86% מהעברות הזכויות למגורים בשנים2018 - 2020 בוצעו במוקדים לשירות מהיר.
בסקר הסיכונים משנת 2015 עלה כי בפעולות המוקדים לשירות מהיר קיימים כמה סיכונים.
אחד מהסיכונים הוא העברת זכויות שגויה או לא מורשית.
גורמי הסיכון הם הצגת מסמכים .
חסרים, מזויפים או נתונים שגויים; העברת זכויות ע ל ידי פקיד מוקד השירות עבור מקורב , .
בתמורה לטובות הנאה; העברת זכויות בנכס, על אף קיומם של חובות או ללא תשלום דמי .
הסיכוןהשורשי הוערך בסקר כגבוה.
בסקר צוין כי הבקרות הקיימות על התהליך הן .
חתימה של עובד המוקד על תצהיר כי בדק את המסמכים הנדרשים ובדיקה שמבצע מנהל .
93 חברה שבונה ומוכרת יחידות דיור על קרקע שרמ"י מנהלת.
94 קובץ החלטות המועצה, סעיף5.
95 ""דמי הסכמה- תשלום שעל החוכר לשלם לרשות עבור עליית ערך הקרקע בנכס לא מהוון בעת בקשה להעברת .
המוקד או היועץ המשפטי של המוקד של כל העברת זכויות שבוצעה.
בעניין בקרה זו עקב היותה בקרה ידנית.
תהליך העברה ואישור זכויות במוקדי השירות המהיר נמצא בסקר הסיכונים משנת 2015 כאחד .
מההליכים המסוכנים יחסית; לכן הוא נבחן לעומק בשנים 2017 - 2018 וגובש עבורו מפרט .
במפרט הבקרה הוצע כי במדגם של 25% מהתיקים יבוצעו בדיקות שונות, כגון האם .
טופס הבקשה להעברת זכויות כולל את כל הפרטים הנדרשים; האם הוא תקין; האם בוצע .
אימות נתוני החוכר אל מול תיק הנכס; ובדיקה בתיקי הנכסים אם יש מניעה לביצוע העברת .
בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה על הפעילות של המוקדים לשירות מהיר ברמ"י96 , .
עלה כי אחת לחודשמעבירה רמ"י לבדיקת החברות שמפעילות את המוקדים לשירות מהיר .
בממוצע כ-10% מהתיקים שבהם טיפלוהמוקדי ם בחודש שקדם לבדיקה, ונבדק אם הפעולות .
שבוצעו בהם עמדו בכל ההנחיות של רמ"י.
בדוח הביקורת צוין כי בדיקות אלה אינן בגדר חלופה .
מספקת למנגנון בקרה ממוחשב על כלל התיקים.
בביקורת הנוכחית עלה כי בשנת 2020 בוצעה בקרה על כ-16% מתיקי העברת הזכויות .
שבוצעו או אושרו במוקדים לשירות מהיר באותה שנה97 , דהיינו פחות משהוצע במפרט .
וכי הבקרה מבוצעת באופן ידני .
מומלץ כי רמ"י תשלב מנגנון בקרה ממוחשב על תיקי העברת הזכויות שבוצעו או אושרו .
במוקד לשרות מהיר וזאת בשים לב למינון ולאיזון מתאים של המנגנון אל מול הצורך .
בהימנעות מעודף בירוקרטיה ושמירה על איכות השירות לציבור.
96 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021 '), "היבטים בשירות לציבור ברשות מקרקעי ישראל", עמ1793.
97 בשנת2020 בוצעו או אושרו במוקדים לשירות מהיר 9,064 פעולות של העברת זכויות.
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל סיכום .
רמ"י מופקדת על ניהול אחד מ משאביה המשמעותיים ביותר של המדינה - מקרקעי .
ניהול משאב זה כרוך בסיכונים רבים, ובהם סיכונים להונאות ומעילות.
הפחתת סיכונים אלה נדרש כי רמ"י תפעל כדי לה קטין את ההסתברות להתממשותם .
ואת חומרת השפעתם, בין היתר באמצעות שיפור תהליכי העבודה ו הקמת מנגנוני פיקוח .
בדוח זה נבדקו הלי כי הניהול של הסיכונים והמנגנונים ברמ"י בקשר ל מניעת מעילות .
נמצא כי רמ"י החלה בתהליך של גיבוש מדיניות ניהול סיכונים וביצעה כמה .
סקרי סיכונים ומפרטי בקרה שהתמקדו בתהליכי העבודה המהותיים, אך לא השלימה .
רמ"י לא אישרה את סקר הסיכונים שגיבשה ולא עדכנה אותו, לא גיבשה .
תוכנית להפחתת הסיכונים ולא ביצעה את הבקרות שתכננה על תהליכי עבודה שנמצאו .
נוסף על כך, רמ"י אינה עושה שימוש בסוגים שונים של מנגנונים שיכולים .
לסייע לה להפחית סיכונים של מעילות והונאות, ובכמה מהמנגנונים הקיימים השימוש .
כך למשל, היא לא גיבשה מנגנון לביצוע תהליכי בקרה על פעולות שהיא .
מבצעת במרחבים שלה, ובפועל אין מתבצעות בקרות יזומות על בסיס של דוחות חכמים .
ולא נעשה שימוש בעניין זה בהתראות מערכת.
על רמ"י להשלים את גיבוש המדיניות הכלל-ארגונית לניה ול סיכונים, ובכלל זה לעדכן .
ולאשר סקרי סיכונים, לגבש וליישם תוכנית להפחת תם ולהקים מנגנון בקרה על .
פעולותיה ולמנות מנהל סיכונים תפעוליים.
מומלץ שרמ"י תחזק ותשפר את המנגנונים .
שהיא מפעילה למניעת מעילות הונאות ואי-סדרים ותשקול להוסיף מנגנונים כאלה על .
עוד מומלץ שרמ"י תגבש תפיסת בקרה כוללת שתקבע, בין .
היתר, את כלל האחראים לביצוע הבקרות, את הפעילות או התהליכים שעליהם תבוצע .
הבקרה, את סוג הבקרה והיקפה וכן סדרי דיווח ומעקב ובשים לב למינון ולאיזון המתאים .
של מנגנוני הבקרה אל מול הצורך בהימנעות מ עודף בירוקרטיה ושמירה על איכות .
מומלץ כי מועצת מקרקעי ישראל תיתן את דעתה על נושא ניהול .
הסיכונים ברמ"י, ובכלל זה תבחן את הצורך להתוות בו אסטרטגיה או מדיניות כוללת .
ולוודא כי רמ"י פועלת בנושא.
הלבנת הון היא פעולה שמטרתה להטמיע רכוש שקשור לפעילות עבריינית ברכוש בעל אופי .
חוקי ותמים, באופן שלא ניתן יהיה להתחקות אחר מקורו הבלתי חוקי.
במישרין או בעקיפין בעבירה, ששימש לביצוע עבירה, שאיפשר ביצוע עבירה או שנעברה בו .
הלבנת הון כוללת כל פעולה ברכוש, לרבות הקניה של רכוש כאמור או קבלה של .
בעלות או של זכות אחרת עליו, בתמורה או ללא תמורה, כדי להסתיר או להסוות את מקורו, את .
בעלי הזכויות בו, את מקומו, את תנועותיו או עשיית פעולה בו.
הלבנת הון היא כשלעצמה עבירה .
פלילית בישראל כאשר הרכוש בבסיסה קשור לאחת העבירות המפורטות בתוספת הראשונה .
לחוק1 איסור הלבנת הון התש"ס-2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון או החוק), כדוגמת עבירות .
של סחר בסמים מסוכנים, סחר בלתי חוקי בנשק, הימורים, שוחד, ועבירות מס שונות (עבירות .
אלה יוגדרו להלן: עבירות מקור ; והרכוש שהעבירות נוגעות לו יוגדר להלן - רכוש אסו ר )2 .
פעילות של הלבנת הון משולבת בפעילות כלכלית שמתבצע ת מחוץ למסגרת החוקית של .
המדינה, שאינה באה לידי ביטוי בנתוני התוצר המקומי הגולמי ומביאה לא ובדן הכנסות המדינה .
ממיסים (להלן - כלכלה שחורה).
בשנת 2014 הוערך כי ההיקף השנתי של פעילות זו בישראל .
הוא 40 עד50 מיליארדי שקלים3.
על פי מחקר שנערך על ידי קרן המטבע הבין-לאומית בין .
השנים 2016 - 2019 שיעור הכלכלה השחורה ב-47 מדינות האיחוד האירופי הוא23% ,מהתמ"ג .
במדינות מתפתחות הוא 33% מהתמ"ג, ובמדינות מסוימות החברות בחבר המדינות 4 השיעור הוא .
בין 35% ל-40% מהתמ"ג5 .
יצוין כי הנזקשגורמת הכלכלה השחורה למשק ולחברה אינו מסתכם .
בהפסד כלכלי בלבד - הכלכלה השחורה פוגעת בלכידות החברתית ובחוסן הלאומי ומערערת .
את הלגיטימיות של שלטון החוק וסדרי הממשל.
זאת ועוד, תופעת הכלכלה השחורה יש בה .
משום חסם לתחרות חופשית ולצמיחה כלכלית, ו היא גורמת לה יעדר שווי ון בנטל תשלום .
המיסים, מטיל ה עול כבד יותר על אזרחים שומרי חוק ומביאה לעידוד הפשע המאורגן .
והשחיתות, ל פגיעה בפעילות וביציבות של מוסדות פיננסיים ושל המגזר העסקי ולצמצום .
השקעות של משקיעים זרים 6 .
1 חוק איסור הלבנת הון, התש"ס -2000 , סעיפים1 - 4 .
3 המלצות הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי (2014 '), עמ5.
4 ארגוןשבו חברות: רוסיה, בלארוס, מולדובה, קירגיזסטן, קזחסטן, אוזבקיסטן, טג'יקיסטן, ארמניה, ואזרבייג'ן.
org/view/books/071/29292 -9781513575919 -en/ch003.
6 המלצות הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי (2014 ); הצעת חוק לצמצום השימוש במזומן, .
התשע"ה-2015 ; ה"ח הממשלה 945.
משטר איסור הלבנת הון בישראל לרוב הליך הלבנת הון מתבצע באופן תלת -שלבי הכולל את השלבים האלה, כמפורט בתרשים 1 .
תרשים 1: שלבי הלבנת ההון .
על פי נתוני ה- Financial Action Task Force (FATF ,) בעיבוד משרד מבקר המדינה7 .
המאבק הגלובלי בהלבנת הון ובמימון טרור .
בשנת 1989 הקימו שבע המדינות המתועשות ( G7 ) ארגון בין -ממשלתי ושמו כוח המשימה .
הבין-לאומי למלחמה בהלבנת הון ובמימון טרור (הארגון נקרא גם : Financial Action Task Force , .
להלן- FATF או הארגון).
הארגון נועד לקדם מדיניות אחידה כלל-עולמית ושיתופי פעולה בין .
מדינות הנוגעים למאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
נכון למועד הביקורת מונה הארגון כ- 37 מדינות .
חברות ושני גופים רב - מדינתיים - האיחוד האירופי ומועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ 8.
משנת1990 פרסם ה-FATF המלצות (להלן- המלצות ה-FATF ) לקידום המאבק בהלבנת הון .
ובמימון טרור 9, שמטרתן לעודד את מקבלי ההחלטות במדינות השונות ליישם צעדים משפטיים, .
רגולטוריים ותפעוליים שונים כדי להיאבק בהלבנת הון ובמימון טרור 10 וכן פרסם מדריכים שונים .
כמו כן, הארגון חוקר את השיטות השונות לביצוע הלבנת הון ומפרסם מפעם לפעם .
עדכונים וחידושים להמלצותיו בהתאם להתפתחויות בתחום.
ההמלצות העיקריות של הארגון .
נוגעות להחלת משטר למניעת הלבנת הון ומימון טרור, על מנת להציג יישום אפקטיבי של .
המשטר; בתחום המאבק בהלבנת הון נכללים, בין השאר, חובה לבצע הערכת סיכונים, חובה .
דה-פקטו של המוסדות הפיננסיים הפרטיים ושל נותני שירותים עסקיים לשאת באחריות לנקיטת .
אמצעי מנע ולמימונם, להחלת משטר דיווח על גופים מפוקחים, להקמת רשות לאומית למודיעין .
פיננסי בכל מדינה - Financial Intelligence Unit (להלן- FIU), ל הגדרת פעולות הלבנת הון .
כעבירה פלילית ולהחלת הוראות הדין בנושא, ובהן הוראות המאפשרות למדינה לתפוס ולחלט .
org/faq/moneylaundering/- http://www.
il/Units/HalbantHon/InternationalOrganizations/Pages/default.
9 ההמלצות לעניין מימון טרור נוספו בשנת2001 , ובשנת2012 ההמלצות אוחדו לכדי 40 .
ה | משטראיסור הלבנת הון בישראל דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
הן רכוש אסור של מבצע העבירה או של צד ג' והן רווחים שמקורם ברכוש כאמור11 , וכל זאת .
בגישה מבוססת סיכון ( Risk-Based Approach ) (להלן- גישה מבוססת סיכון).
את יישום המלצותיו, עושה הארגון ביקורות במדינות החברות בו, ובמסגרתן הוא בוחן את מספר .
ההמלצות המיושמות ואת מידת היעילות של יישומן בקרב המדינות12 .
בשנת2012 הוסיף הארגון .
11 ( מדדים IOs - Immediate Outcomes ) למתודולוגיית הביקורת על המדינות החברות בו (להלן .
- המתודולוגיה), שבאמצעותם הוא קובע את מידת המועילות (אפקטיביות) ש ל יישום המלצותיו .
חלק זה בביקורת מכונה"ביקורת אפקטיביות ".
רמת המועילות נקבעת על פי .
טיב החקיקה ויישומה על ידי רשויות האכיפה ומערכת המשפט והאינטגרציה ביניהן וכן .
הרגולציה הפיננסית ויישומה14 .
בד בבד עם ארגון ה-FATF , ארגונים אזוריים הדומים ל-FATF15 .
( FSRBs ) מבצעים ביקורות על יישום המלצות ה-FATF (כגון ארגון ה- Moneyval , המשמש ארגון .
אזורי עצמאי של מועצת אירופה 16 הדומה ל-FATF17).
מדינות שממצאי ביקורת של ה- FATF או ה- FSRBs עליהן העלו כי פעילותן אינה עולה בקנה אחד .
עם הסטנדרטים הבין-לאומיים שקבע ה -FATF " נכללות בהצהרת Call for action " שמפרסם הארגון .
שלוש פעמים בשנה (להלן - רשימת המדינות שבסיכון או - הרשימה השחורה).
למדינות לנקוט אמצעי מנע, בדרך של הטלת סנקציות על המדינות הנכללות ברשימה השחורה .
ועל גופים וישויות באותן מדינות 18 ופיקוח על היחסים הפיננסיים עם המדינות, הגופים והישויות .
הארגון גם קורא לגופים במגזר הפיננסי והחוץ -פיננסי 19 להגביל את פעולותיהם מול .
תכלית אמצעי המנע היא לעודד את המדינות שנמצאות ברשימה השחורה לקדם .
מדיניות התואמת את המלצות הארגון להחיל מ שטר איסור הלבנת הון, משום שאם לא כן, .
עבריינים עשויים לבצע הלבנת הון ומימון טרור באמצעות מוסדות פיננסיים במדינות שבהן המשטר .
הארגון מפרסם רשימה נוספת ובה מדינות שיישום ההמלצות על ידן לוקה .
בחסר ("הרשימה האפורה") ולכן הן מקיימות שיח עם הארגון לתיקון הליקויים.
ארגונים נוספים: מדינתיים, רב- מדינתיים ובין- לאומיים, התורמים תרומה ניכרת למאבק בהלבנת .
הון, והעיקריים שבהם הם ה- FSRBs ; קבוצת Egmont, המאחדת אתכלל ה- FIUs של מדינות מרחבי .
11 FATF, Recommendations (2012), No.
,גופי האכיפה מתקשים לעתים לתפוס רכוש שקשור במישרין לביצוע עבירה .
נוכח שיטות הלבנת ההון שהולכות ונעשות מתוחכמות יותר.
כדי להתמודד עם קושי זה קובע חוק איסור הלבנת הון כי .
ניתן לחלט רכוש שווה ערך ("בשווי" ) בקשר לעבירות שבוצעו לפי חוק זה.
כלומר, אין צורך שלרכוש המחולט יהיה קשר .
לביצוע העבירה, אלא ניתן לחלט רכוש אחר, כשר וחוקי, ובלבד שהוא שווה ערך לרכוש הקשור בעבירה.
12 הביקורתבנושא יישום ההמלצות מכונה ביקורת טכנית.
13 FATF, Recommendations (2012), No.
org/publications/mutu alevaluations/documents/fatf -methodology.
15 :להרחבה, ראו High-Level Principles for the relationship between the FATF and the FATF -style regional bodies (feb.
16 מועצת אירופההיא ארגון בין-לאומי הפועל למען שיתוף פעולה בין מדינות אירופה , בעיקר בתחומי זכויות אדם, .
קידום הדמוקרטיה והמשפט הבין-לאומי.
17 :להרחבה, ראו High-Level Principles for the relationship between the FATF and the FATF -style regional bodies (feb.
org/publications/high -risk-and-other-monitored -jurisdictions/documents/call -for-action - .
19 ,עורכי דין, רואי חשבוןסוחרים באבנים יקרות , סוחרים במתכות יקרות, בתי קזינו, מתווכי נדל"ן ונותני שירותים .
משטר איסור הלבנת הון בישראל העולם 20 ( , המשרד לעניין פשיעה וסמים באו"ם UNODC ), וכן הבנק העולמי 21 וקרן המטבע הבין- .
לאומית 22 החוקרים את נקודות התורפה במערכות הפיננסיות של מדינות, בכלל זה בתחומי הלבנת .
הון, ומחילים על כל מגזר את הסטנדרטים המותאמים לו 23 .
תרשים2: הגופים העיקריים המשתתפים במאבק הבין-לאומי בהלבנת הון .
על פי נתוני הבנק העולמי, UNODC , קרן המטבע הבין -לאומית, קבוצת וולפסברג, ועדת באזל, קבוצת .
Egmont, ו- FATF , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
org/publications/fatfgeneral/documents/vnegmontpl enaryspeech.
21 מוסד בנקאי פיננסי בין-לאומי המעניק הלוואות ואשראי להשקעות למטרות פיתוח תשתיות במדינות מתפתחות.
22 ארגון בין -לאומי המונה 189 מדינות, ומטרתו שמירה על יציבות שערי החליפין ו על חוסנה של המערכת המוניטרית העולמית.
org/pages/internationalmonetaryfundimf.
org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/14/Financial -Sector -Assessment -Program .
המאבק בהלבנת הון ובמימון טרור בישראל .
חוק איסור הלבנת הון נחקק באוגוסט 2000 לנוכח הוספתה של מדינת ישראל לרשימה השחורה .
של ה-FATF באותה שנה והחשש שהדבר ישפיע לרעה על הפעילות הכלכלית של המדינה ועל .
מטרת החוק הייתה להפוך את ישראל לשותפה במאבק הבין -לאומי בהלבנת הון .
ובמימון טרור, שותפות המחייבת עמידה בסטנדרטים הבין -לאומיים של ה -FATF .
קביעת מדיניות פעולה , העמדת כלים אופרטיביים לרשות המדינה ויצירת שיתוף פעולה בין .
מוסדותיה הפיננסיים לרשויות האכיפה בישראל.
מכוחו של החוק הותקנו תקנות וצווים והוצאו .
הנחיות מינהליות שנועדו לסייע ביישום הוראות יו ועקרונותיו של החוק 24 .
מהרשימה השחורה האמורה ביוני 2002 .
אלה עקרונותיו העיקריים של חוק איסור הלבנת הון: (א) הפיכתו של המגזר הפיננסי ל"שומר .
סף" שמטרתו להקשות על מלביני הון להטמיע את כספם במערכת הפיננסית, לחייבו בדיווח .
למאגר מידע ולאפשר לרשויות האכיפה והחקירה להתחקות ביעילות אחר עבירות הלבנת הון, .
בין היתר תוך הסתייעות בדיווחים מהמגזר הפיננסי;(ב) הקמת מאגר מידע שינוהל על ידי רשות .
בתוך משרד המשפטים, לרבות הסמכת הרשות לנהל את המידע ולהעביר מידע לגופים .
שהוסמכו לכך; (ג) קביעת הרף הפלילי והגדרת דרגת החומרה של העונשים המוטל ים על .
מבצעי העבירות השונות, ובהם עונשי מאסר וקנסות25 .
העונש המוטל על עבריין בגין הלבנת .
הון נוסף על העונש המוטל עליו בגין ביצוע עבירת המקור, ופעמים רבות חמור אף יותר מהעונש .
בגין עבירת המקור ; (ד) המדינה הוסמכה לבצע חילוט של רכוש אסור או של רכוש אחר בשווי .
הרכוש האסור, בהתאם לתפיסה כי יש להשיב לידי המדינה רכוש שהושג באמצעות עבירה או .
ששימש לביצועה (או את שוויו של רכוש זה) 26 .
הגופים הפועלים בתחום מניעת הלבנת הון .
משטר איסור הלבנת הון בישראל מונה את כלל הגורמים הפועלים ליישום הרגולציה בתחום זה, .
ובהם רגולטור ים, גופי אכיפה, גופים מהמגזר הפרטי וגופים בין-לאומיים (להלן - המשטר).
il/Units/HalbantHo n/MeydaMishpati/Lawgiving/Pages/default.
לחוק איסור הלבנת הון .
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 3: פירוט הגורמים הפעילים במשטר איסור הלבנת הון בישראל ויחסי .
על פי נתוני הרשות לאיסור הלבנת הון, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* כל סקטור בהתאם לחובות הדיווח שלו המוגדרות בצו החל עליו.
המאגר כולל גם דיווחי מכס, דיווחים .
מאזרחים על פעילות במזומן מול תושב הרשות הפלסטינית ו מידע שמקורו ב פניות ציבור.
** בתרשים זה לא הוצג נתיב חריג של העברת מידע לרגולטורים ולרשויות אכיפה נוספות , הפעולה .
מתבצעת באמצעות המשטרה ובכפוף לשיקול דעתה, מכ וח תקנות ייעודיות 27 .
פירוט בנוגע לנתיב זה .
27 תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרה ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות .
נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו -2006.
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור .
מכוח חוק איסור הלבנת הון, הוקמה במשרד המשפטים בשנת 2002 הרשות לאיסור הלבנת הון .
ומימון טרור (להלן - רשל "ה או הרשות), שהיא הרשות המוסמכת לנהל את מאגר המידע של .
הדיווחים שיתקבלו לפי החוק28.
החוק מורה כי הרשות תנהל את מאגר המידע, תעבד את המידע .
שבמאגר ותאבטח אותו, תקבל החלטות בדבר העברת מידע לגורם המוסמך לקבלו לפי חוק זה .
ותעבירו לגורם כאמור, הכול לשם יישום החוק 29.
כאמור, הרשות היא גוף מסוגFIU ונמנית עם .
שאר הרשויות החברות בקבוצה, שהן בעלות תפקיד דומה לתפקידה.
מודלים שונים לאופן שילובו של ה-FIU במגזר הממשלתי, חלק ם הוקמו בתוך רשויות אכיפה .
וחלקם יחידות עצמאיות.
כמו כן, ה-FIUs נבדלים זה מזה מבחינת סמכויותיהם, הנקבעות בהתאם .
למודל שלפיו הם פועלים - חלקם בעלי סמכויות רגולטוריות, וחלקם ללא סמכויות רגולטוריות.
המודל הישראלי שאומץ הוא הקמת יחידה עצמאית במשרד המשפטים, שסמכויותיה הן .
ניהול מאגר הדיווחים שהיא מקבלת מהגופים המפוקחים, ניתוח ועיבוד של מידע והעברתו .
לגופים המורשים לקבלו ואסדרת תחום הדיווחים לרשות , לרבות אופן הדיווח.
הוסמכה גם לנהל רשימה של מדינות וטריטוריות בסיכון ולפרסמה, בהתאם לעמדת ה - .
FATF או ארגוניםבין-לאומיים אחרים, בנוגע לעמידתן בהמלצות הארגון בנושא איסור .
עם זאת, ליחידה האמורה לא הוקנו סמכויות אכיפה וסמכויות רגולציה30.
הרשותפועלת כדי לקדם מאבק אפקטיבי בהלבנת הון, באמצעות מידע שהיא מעבירה לגופי .
האכיפה והביטחון, וכדי לייצר מסגרת וכללים למאבק בהלבנת הון תוך הבטחת עמידתה של .
מדינת ישראל בסטנדרטים של הארגונים הבין-לאומיים , ובהם ה-FATF .
הרשות, היא משמשת מוקד ידע ומומחיות מחקריים ומשפטיים בנושא הלבנת הון, מנהלת מאגר .
מידע, המאפשר לה לבצע בקרה, ניתוח והצלבה של מודיעין פיננסי עם מקור ות מידע נוספים, .
לרבות מידע המתקבל מ-FIUs במדינות אחרות, כדי לזהות דפוסים ומגמות הנוגעים להלבנת .
הון, וכן היא מרכזת פעילות בין-לאומי ת מטעם מדינת ישראל בנושא הלבנת הון ומימון טרור .
כמו כן, הרשות משתתפת בכמה מנגנונים בתחום האכיפה: הרשות חברה ב"צוות-העל" בר אשות היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש .
בין שאר חברי צוות זה: פרקליט המדינה, מפכ"ל משטרת ישראל (להלן .
המשטרה), מנהל רשות המ יסים בישראל ויו"ר רשות ניירות ערך (להלן - צוות-העל).
העל הוקם מכוח החלטת ממשלה (להלן - החלטה 4618) בינואר 200631 .
הוחלט על העצמת המאבק בארגוני הפשיעה החמורה והפשיעה המאורגנת ובתוצריהן, על .
ידי אימוץ מדיניות ובה ישולבו היכולות של כלל הגורמים המקצועיים הנוגעים בדבר, ולשם .
כך להקים את הפורומים המשותפים המפורטים בהחלטה.
כמו כן נקבע בהחלטה האמורה .
כי צוות-העל יקבע ויוביל את יעדי הת וכנית למלחמה בפשיעה החמורה ובפשיעה .
28 ,במאגר המידע מנוהלים גם דיווחים שמתקבלים לפי חוק המאבק בטרורהתשע"ו - 2016 .
גם מכוח חוק זה מועבר .
מידע לרשויות רלוונטיות אחרות.
29 ,רשל"הדוח שנתי (2019.
30 ראו פירוט בהמשךהדוח.
31 החלטת הממשלה4618" , המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן" ( 1.
משטר איסור הלבנת הון בישראל המאורגנת ובתוצריהן.
בכפוף לצוות-העל פועל הצוות המכין, שתפקידו לשמש מטה לצוות - .
העל, האחראי להכנת דיוני הצוות כדי להבטיח שהיא נעשית כנדרש, לרבות גיבוש סדר .
היום לישיבותיו ופיקוח על החלטותיו 32 .
הרשות חברה ב"וועדה המתמדת" 33, שהוקמה מכ וח החלטת הממשלה 4618 ,ובראשה .
עומד ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה.
מטרתה של ועדה זו - ליישם את החלטות צוות- .
העל באמצעות שיתוף פעולה בין המשטרה, הפרקליטות, רשו ת המיסים, רשות ניירות ערך , .
רשל"ה ושירות בתי הסוהר ; נציגת הרשות המשתתפ ת ב"מוקד המודיעיני המשולב", ובו משתתפים גם נציגים .
מהמשטרה ומרשות המיסים וכן נציגים לא קבועים של הוועדה המתמדת.
שנציגיהן משתתפים במוקד מחליפות מידע מודיעיני ויוזמות חקירות משותפות, ואלה .
מובאות לאישור הוועדה המתמדת ונדונות בישיבותיה ; הרשות מספקת ניתוחי מידע פיננסי שבידיה על גורמים מרכזיים החשודים בהלבנת הון .
לכוחות המשימה במשטרת ישראל 34, ,אשר בהם חברים נציגי המשטרה, רשות המיסים .
הפרקליטות ורשל"ה, ומטרתם לפעול נגד ישויות וארגוני פשיעה משמעותיים 35.
32 הצוות המכין הוקם בשנת 2018 ,מכוח החלטת היועמ"ש לממשלה.
ההחלטה הסתמכה על המלצות של צוות שהקים .
היועמ"ש לבחינת תפקודו של צוות-העל, לנוכח ממצאי דוח מבקר המדינה 66ג בנושא המאבק הכלכלי בפשיעה .
החמורה ובפשיעה המאורגנת (2015 .
33 הצוות מגבש ת וכניות שנתיות ורב-שנתיות למימוש המדיניות בהתבסס על החלטות צוות-העל.