HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 שירותים ותכניות מקיפות להכשרה ולשיקום, בפרט בתחומי הבריאות, התעסוקה, החינוך והשירותים החברתיים.
זכותו של אדם בעל מוגבלות להשתלב בקהילה שואבת כוחה גם מחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, התשנ"ח-1998 , הקובע בסעיף2 : "חוק זה מטרתו להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות, ולעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, וכן לתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים באופן שיאפשר לו לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד, תוך מיצוי מלוא יכולתו".
בית המשפט העליון עמד על חשיבות שילובם בקהילה של אנשים בעלי מוגבלות בדבריו על העדפת שילובם של אנשים בעלי מוגבלות שכלית במסגרת דיור בקהילה, דברים היפים גם למוגבלויות הנפש: "אין ספק כי המהלכים הנעשים בתחום הדיור בקהילה הם חלק מרכזי מתהליך רחב וחיוני של קידום השוויון של אנשים עם מוגבלות וההגנה על זכותם לכבוד ולהשתתפות פעילה בחברה.
יש לקוות כי תהליך זה, על היבטיו הרבים, יוכיח את עצמו כמהפכה של ממש בתחום זכויות של אנשים עם מוגבלות, תחום המשקף במידה רבה את דמותה של החברה ואת מצב זכויות הפרט בה"17.
מזה שנים רבות מתנהל בשירותי בריאות הנפש בעולם תהליך שעיקרו העברת נכי נפש מאשפוז בבתי חולים פסיכיאטריים לקהילה, במקביל לפיתוח השירותים בה, ו זו גם מדיניות משרד הבריאות.
מבקר המדינה ציין כבר בדוח משנת 200718 כי לדעתאנשי מקצוע בעולם המערבי וגם בישראל (כגון פסיכיאטרים, פסיכולוגים, מרפאים בעיסוק ועובדים סוציאליים), האשפוז ראוי שייעשה לשם טיפול במחלת הנפש בשלב האקוטי בלבד ולא לשם מגורי קבע, ובתום המשבר החריף החולה אמור לחזור לחיים שגרתיים ונורמטיביים מהר ככל האפשר.
לכן יש לשאוף לקצר את שהייתם של נכי הנפש בבתי החולים, ולהרחיב את המסגרות הטיפוליות והשיקומיות בקהילה.
שיקומם של נכי נפש שונה משיקום בתחומי רפואה אחרים.
השיקום הרפואי מטרתו השבת תפקודו של המשתקם לרמה הקרובה ביותר לתפקודו לפני האירוע החריף, ואילו שיקומם של נכי נפש תכליתו "מתן הזדמנות לסובלים ממוגבלות ומנכות על רקע של מחלה נפשית או ליקוי נפשי להשיג את מירב העצמאות התפקודית בקהילה"19 , ללא זיקה למצבם לפני האירוע החריף.
הצלחת השיקום של נכי נפש בקהילה תלויה בכמה גורמים השלובים אלה באלה, ובהם: פיתוח ואספקה של מסגרות שיקום המתאימות לצרכי הם בתחום המגורים, התעסוקה, הלימודים ופעילויות הפנאי, כדי לאפשר להם להשתלב בקהילה (שירותים אלו רוכש המשרד מיזמים); מתן שירותי מרפאה מידיים בעת הצורך , כדי לשפר את מצב המשתקמים, לאפשר להם להחלים בקהילה ולמנוע ה ידרדרות במצב ם שתחייב אשפוז; פעולה לשינוי הדעות הקדומות על המשתקמים בקרב הציבור, כדי שהקהילה לא תערים עליהם קשיים ותאפשר להם לגור בקרבה ולהיקלט במסגרות נורמטיביות של עבודה, לימודים ופנאי.
שירות שיקום טוב ויעיל לנכי הנפש עולה בקנה אחד עם הרצון למנוע את הדרתן של אוכלוסיות חלשות, ועם המאמץ לצמצם את אי-השוויון בחברה הישראלית.
ואכן, בשנים האחרונות פעל משרד הבריאות לשיפור שירותי בריאות הנפש בשלוש רפורמות : (א) "הרפורמה המבנית", אשר החלה באמצע שנות התשעים של המאה העשרים, ובמסגרתה צמצם המשרד את מספר המיטות בבתי החולים הפסיכיאטריים במדינה מ-6,800 בקירוב בשנת 1988 .
17 בג"ץ3304/07 ,לוי ואח' נ' מדינת ישראלפסק הדין מיום 3.
18 דוח שנתי 57ב (2007 ') בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ391 .
19 דברי הסבר להצעת החוק "שיקום נכי נפש בקהילה", הצעות חוק2782 ,, ט' בטבת התשנ"ט 28.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ל-3,500 בקירוב בתחילת שנת2015 (ירידה של כ-50%); )(ב "הרפורמה השיקומית", שעוגנה בחוק שיקום נכי נפש בשנת 2000 ,, נשוא דוח ביקורת זהובמסגרתה המשרד מספק שירותי שיקום בקהילה; (ג) "הרפורמה הביטוחית", ובמסגרתה הועברה ביולי 2015 האחריות למתן השירותים הפסיכיאטריים מהמשרד לקופות החולים, ולאחר ההעברה נכלל תחום בריאות הנפש בתוספת השנייה20 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-199421 (להלן - חוק ביטוח בריאות).
על פי אומדן של משרד הבריאות משנת 2015 , אוכלוסיית נכי הנפש בעלת הפוטנציאל לקבל סל שיקום לפי חוק שיקום נכי נפש מונה כ-120,000 נכי נפש (ראו להלן), אך עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2015 , קיבלו סל שירותי שיקום כ-21,000 נכי נפש בלבד.
לפי טיוטת שנתון סטטיסטי "בריאות הנפש בישראל", בשנת 2013 קיבלו סל שירותי שיקום כ-18,000 נכי נפש(כ-39% יותר מאשר בסוף שנת 2004 ).
אותם18,000 נכי נפש קיבלו ומימשו באותה שנה 30,000 אישורים (ואוצ'רים) לשירותי שיקום שונים22 .
התקציב המתוכנן בשנת 2015 ליישוםהחוק לשיקום נכי נפש היה כ-747 מיליון ש"ח.
התקציב בפועל בשנת 2014 היה כ-707 מיליון ש"ח, מהם הוצאו כ-685 מיליוןש"ח על שירותי השיקום עצמם: כ-414 מיליון ש"ח על שירותי דיור, כ-156 מיליון ש"ח על שירותי תעסוקה, כ-50 מיליון ש"ח על מועדונים חברתיים, כ-36 מיליון ש"ח על השלמת השכלה , כ-15 מיליון ש"ח על שירותי סומכות23 וכ-14 מיליון ש"ח על שירותי חונכות 24 .
שאר הסכום (22 מיליוןש"ח) הוצא על התחייבויות משנים קודמות.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , סיפקו את שירותי השיקום לאוכלוסיית נכי הנפש כ-110 יזמים המפעילים כ-1,080 .
בחודשים פברואר-ספטמבר 2015 שב משרד מבקר המדינה ובדק את נושא שיקום נכי הנפש בקהילה (להלן - הביקורת או הביקורת הנוכחית).
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: מיצוי זכויות לקבלת סל שיקום על פי החוק; מידת קיומם של פתרונות שיקום בדיור לאוכלוסיות מורכבות; הפעלתן של ועדות סל שיקום; פעילות ועדות מעקב ובוועדות ערר; שירותי סל השיקום לפי חוק שיקום נכי נפש; התקשרויות למתן שירותי השיקום; סוגיית הפעלתה של מערכת מחשב חדשה לתשלום ליזמים המפעילים את שירותי השיקום; בקרות משרד הבריאות על שירותי השיקום; מדדי הערכתה של איכות השיקום; טיפול המשרד בתלונות על שירותי השיקום; ייזום מחקרים בתחום שיקומם של נכי נפש.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, במשרד הרווחה, במשרד האוצר, במשרד הכלכלה, בקופות החולים ובבט"ל.
בדיקות השלמה נעשו אצל יזמים המפעילים שירותי שיקום.
התוספת השנייה מפרטת את סל השירותים שקופות החולים חייבות לספק לתושבים 21 בעת חקיקת חוק זה נותרו שירותי ברה"נ ושירותים אחרים מחוץ לסל השירותים שבאחריות הקופות.
חתם סגן שר הבריאות על צו ממשלתי להפעלת הרפורמה בברה"נ 22 .
כל משתקם נמנה פעם אחת, גם אם קיבל כמה סוגי שירותים 23 תמיכה ופיתוח מיומנויות למשתקמים בביתם או בבית משפחתם .
24 תמיכה בפיתוח מיומנויות חברתיות של המשתקמים ושעות הפנאי.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 מיצוי זכויות לקבלת סל שיקום על פי החוק .
דוח מבקר המדינה שנושאו "אי-מיצוי של זכויות חברתיות" 25 קבע כיהבטחת הצדק החברתי תלויה לא רק בקיומם של חוקים ותקנות המקנים זכויות חברתיות, כי אם גם במימושן של הזכויות הללו ובהענקתן לכלל הזכאים להן.
בחברה צודקת, המושתתת על ערכי צדק ושוויון, השאיפה היא הנגשת הדרך למיצוי הזכויות לכול.
מבקר המדינה ציין כי רשות ציבורית אשר בידיה הסמכות לתת זכות, מן הראוי שתנקוט פעולות להסרת חסמים המונעים מן הזכאי את מימוש זכויותיו.
על כן, כאשר מופקדים בידי רשות ציבורית בנאמנות תקציב מדינה או משאבים לשם מימוש זכות בדין למען ציבור הזכאים, חלה עליה חובה לממש את הזכות ולהעניקה לזכאים לה26.
שיעור מיצוי נמוך של הזכות לסל שיקום לשיקום נכי נפש ולטיפול בהם, מעבר להיבטי המוסר וזכויות האדם, שהם ההיבטים המרכזיים ובעלי החשיבות העליונה, יש גם משמעות כלכלית: יש להביא בחשבון גם את הנטל הכספי והארגוני על שירותי הרפואה הכללית בגין הטיפול בנכי הנפש; את הנזק הכלכלי שנגרם למשק עקב אובדן ימי עבודה של נכי הנפש; את הנזק הכלכלי הנגרם למשפחות המטפלות בנכי נפש, בגלל הפסד ימי עבודה והוצאות אחרות; ואת המחיר הנפשי והכלכלי של שיעורי תחלואה גבוהים יותר בקרב משפחות המטפלות בנכי נפש לעומת משפחות באוכלוסייה הכללית.
העלות השנתית של מחלות הנפש לחברה בישראל נאמדת ב-13 מיליארד דולר27 וההפסד לתוצר המקומי הגולמי של מדינת ישראל בגין אי העסקתם של נכי נפש נאמד ב -2.
5 מיליארד דולר לשנה28 .
אמנם אלה אומדנים בלבד, אך אין ספק שיש בהם כדי להדגיש את המחיר הכלכלי הגבוה שהחברה נאלצת לשלם על מחלות הנפש ומה שנגזר מהן, ואת התועלת הכלכלית והחברתית הגלומה בהתמודדות ראויה אתן ובשיקומם של נכי הנפש בקהילה.
בעולם המערבי, כרבע (25% ) מנכי הנפש מקבלים שירותי שיקום.
בביקורת מ-2007 (הביקורת השלישית) קבע מבקר המדינה כי "יש לשאוף שמרב הזכאים לשירותי שיקום יקבלו אותם וינצלו אותם" ומצא שיעור מיצוי נמוך של הזכות לסל השיקום .
בדוח מבקר המדינה בנושא סיוע בדיור לזכאים29 " צוין כייישום יעיל של תכנית חברתית שגלומה בה זכות מסוימת מחייב מיצוי מלא ככל האפשר של הזכות.
בפועל בשל חסמים כגון אי-הכרה של הזכויות ושל האפשרויות וההסדרים הקיימים, ביורוקרטיה ואי -ידיעת השפה, רבים אינם ממצים את זכויותיהם, ובייחוד בני השכבות החלשות, הזקוקים להן במיוחד.
חסמים למיצוי הזכויות עלולים אפוא להביא לידי הגדלת הפערים בחברה".
גם בביקורת הנוכחית התגלה שיעור נמוך מאוד של מיצוי הזכות לסל שיקום לנכי נפש.
לפי נתוני הבט"ל, באוגוסט 2015 מוכרים על ידי הבט"ל כנכים בשיעור 40% ויותר75,193 נכי .
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), עמ3 .
26 בג"צ113/99 עדאלה - המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' השר לענייני דתות, פ"ד נ"ד ( 2 )164 ,170 (2000 .
) 27 על סמך אומדן שנעשהבבריטניה על המחיר הכלכלי והחברתי של מחלות נפש "The Sainsbury Centre, 2003 ; הרפורמה בבריאות הנפש: סיכויים וסיכונים" אורי אבירם ושגית אזארי-ויזל, מרכז טאוב, נייר מדיניות מס' 2015.
28 ( אומדן על פי תוצאות מחקרם של קסלר ואחרים בארצות הברית Keddler et al.
, 200 8 ,), אבירם שם.
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), "סיוע בדיור לזכאים", עמ459.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 נפש מגיל 18 עד גיל פרישה.
במספר זה אין נכללים נכי נפש הסובלים מנכות נוספת שבעטיה הם מקבלים את קצבת הנכות, ואין נכללים נכי נפש שקיבלו בעבר קצבת נכות אך משהגיעו לגיל פרישה החלו לקבל קצבת זקנה ונגרעו ממספר נכי הנפש המוכרים על ידי הבט"ל.
ישנם גם נכי נפש שאינם מוכרים על ידי הבט"ל ואינם מקבלים קצבת נכות.
לפי אומדנים שונים, מספר הסובלים ממחלות נפש קשות וממושכות הגורמות לירידה של ממש בתפקוד הוא כ- 100,000-150,00030.
על פי נתוני משרד הבריאות , במועד סיום הביקורת (ספטמבר 2015) כ- 21,000 בלבד צורכים שירותי שיקום שונים, הגם שלדעת מומחים, על פי אומדן זהיר יש כ- 120,000 -100,000 בעלי פוטנציאל לקבלת סל שיקום, (כלומר 21%-17.
5% בלבד מן הזכאים מממשים את זכאותם).
זהו שיעור נמוך מן השיעור המקובל בעולם - 25%.
מסתבר אם כן ששיעור נכי הנפש הזכאים המנצלים את זכותם לסל שיקום נותר דומה לשיעור שנמצא בבדיקת מבקר המדינה משנת 2006 (כ- 12,000 ,נכי נפש %14-%22 מכלל הזכאים לשירותי שיקום31 .
), ולא עלה כפי שראוי היה שיעלה דוח זה יפרט את הסיבות לשיעור המיצוי הנמוך של הזכות, וינסה להתחקות אחר החסמים והליקויים שהובילו למצב זה.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי כ-120,000 ישראלים סובלים ממחלת נפש או מהפרעה נפשית , אך לא כולם מהווים פוטנציאל לקבלת שירותי שיקום32 , והמשרד אישר עריכת מחקר לאיתור אוכלוסייה זו, בשיתוף בנק ישראל ובט"ל.
אי-ניצול כמחצית האישורים שנתנו ועדות סל השיקום (ואוצ'רים) אחת הדרכים להרחבת שיעור מיצויה של הזכות לסל שיקום היא לפעול על מנת שנכי נפש שוועדות הסל אישרו להם מסגרות שיקום אכן ינצלו את האישורים שניתנו להם, ולעקוב שהם אכן מנצלים אותם.
למרות המאמצים הרבים שמשרד הבריאות משקיע במתן אישורים, על פי נתוניו33 , בשנת2014 לא נוצלו יותר ממחצית (כ-%51 ) מן האישורים שניתנו לנכי הנפש מידי ועדות סל שיקום ראשונות (כלומר לא חידוש אישורים על ידי ועדות מעקב).
הנתון זהה לנתון מ -2010 .
לא נוצלו כ-30% מן האישורים לשירותי דיור, כ-41% מן האישורים לשירותי תעסוקה, כ-22% מן האישורים לשירותי פנאי וחברה, כ -76% מן האישורים לשירותי השכלה, כ -38% מן האישורים לשירותי סמך וחונכות, וכ -31% מן האישורים לשירותי תיאום טיפול.
להלן גרף המציג את אחוז ניצולם של שירותי השיקום השונים בשנים 2013 -2009: .
30 :נייר מדיניות של מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל: "הרפורמה בבריאות הנפש סיכויים וסיכונים", אורי אבירם ושגית אזארי-ויזל, 2015.
31 בבדיקת מבקר המדינה משנת 2006 עלה כי ביולי 2006 היו מוכרים על ידיהבט"ל 54,254 בני אדם הסובלים מנכות נפשית בשיעור 40% ויותר.
עוד עלה כי לדעת אנשי מקצוע היו באותו מועד עוד כ-30,000 שלא פנו לבט"ל אףשסבלו ממחלות נפש והיו זכאים לכאורה לפנות לוועדות השיקום.
32 על פי אומדן המשרד, כ- 40,000-35,000 איש מהווים פוטנציאל לקבלת שירותי שיקום; כ- 20,000 מקבלי קצבת נכותבגלל סעיף נפשי אינם נזקקים לשירותי השיקום ה מוצעים; ועוד כ- 15,000 אינם מעוניינים בשירותי שיקום, בין היתר מפאת גילם המבוגר.
33 מתוך טיוטת השנתון הסטטיסטיבנושא שירותי בריאות הנפש, 2014.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 תרשים1 .
אחוז מימוש השירותים שאושרו על ידי ועדות סל שיקום ראשונות מן הנתונים עולה כי מאז שנת 2009 ועד מועד הביקורת, בכל שנה כ - 50% מהאישורים שנתנו ועדות סל שיקום לנכי הנפש לא נוצלו בסופו של התהליך על ידי נכי הנפש, למרות המאמצים הרבים שמשקיע משרד הבריאות בהפעלת הוועדות ובמתן האישורים לשיקום.
הגם ש כבר בדוחות הקודמים המליץ מבקר המדינה למשרד לבחון את הסיבות לשיעור הניצול הנמוך של תכניות השיקום, נמצא כי המשרד אינו בוחן את הסיבות לאי-ניצולם של האישורים, אינו פונה אל מקבלי האישורים על מנת לעמוד על סיבותיהם לכך וממילא אינו נוקט פעולות לעידוד ניצולו של סל השיקום.
משרד מבקר המדינה מעיר למחלקה לשיקום נכי נפש במשרד הבריאות כי יש לראות בחומרה את גישתה הסבילה למימוש אישורי סל השיקום שניתנו לנכי נפש.
ראוי שהמשרד יגבש תכנית לאיתור גורמי ההימנעות מניצולם של האישורים, ולהתוויית דרכים לעידוד מקבליהם לנצלם באופן המיטבי.
הדבר עשוי לקדם ולשפר את איכות חייהם של נכי הנפש, וגם לייעל את ניצול המשאבים המוקצים לכך.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי הוא סימן את הנושא כמטרה בעלת חשיבות עליונה, ויפעל לתיקון הליקויים ולהעלאת שיעור מימושה של הזכאות בידי נכי הנפש, באמצעות הערוצים הבאים: שירות תיאום טיפול; מעקב באמצעות פרויקט מדדי האיכות שיחל לפעול בשנת 2016 ובמסגרתותתבצע פנייה טלפונית לכל נכה נפש שלא מימש זכאותו בתוך 45 יום; ותעדופם של נכי נפש לאחר אשפוז במימוש החלטות הוועדה.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 אי-זיהוי החסמים לפנייתה של אוכלוסיית הזכאים לוועדות סל שיקום ואי-נקיטת פעולות להרחבת מיצוין של הזכויות על פי חוק שיקום נכי נפש אחד החסמים העיקריים למיצוי זכויות הוא היעדר מידע מהימן על אוכלוסיית הזכאים להן.
משרד הבריאות מסר באוגוסט 2015 כי עם הפעלתו של חוק שיקום נכי נפש בשנת2000 , ביקש מן הבט"ל את רשימת מקבליהן של קצבאות הנכות מכוחסעיף נפשי, אך הבט"ל סירב למסור אותה מטעמי שמירת סודיות.
מבקר המדינה עסק בסוגיה זו בדוח השנתי 6234 ובדוח השנתי 65ג35 , וקבע כי העברה ישירה של מידע בין הגופים הציבוריים מאפשרת קבלת מידע מהימן ומעודכן ובכך מסייעת באיתור זכאים לכאורה שטרם מיצו את זכויותיהם.
בדוח השנתי 62 המליץ מבקר המדינה לנקוט פתרון ממוחשב לבעיה, תוך שמירה קפדנית על הזכות החוקתית לפרטיות, ובהתחשב במגבלות הקבועות בחוק הגנת הפרטיות36.
באוקטובר2012 החליטה הממשלה, ביוזמת הבט"ל, כי שר הרווחה ינקוט פעולות להסדרתה של העברת מידע מהבט"ל אל גופים ציבוריים, לשם הקלת הנטל הבירוקרטי המוטל על האזרח בדרך למימוש זכויותיו.
עוד החליטה הממשלה כי שר הרווחה יקים צוות בין-משרדי, בראשות מנכ"ל הבט"ל ובהשתתפות משרד האוצר, משרד המשפטים ומשרדים אחרים, והצוות ימליץ לשר על פרטי ההסדר לגבי כל הטבה וכל קבוצת זכאים, ויקבע את הגופים הציבוריים שההמלצה תחול עליהם.
הצוות החל לעבוד בדצמבר 2012 והגיש את המלצותיו הסופיות בדצמבר 201437.
בביקורת הנוכחית נמצא כי מאז שנת 2000 ,, מועד הפעלת חוק שיקום נכי נפש ולמרות ההמלצות שהוגשו בשנת 2014 בנושא העברת המידע מבט"ל לגופים ציבוריים אחרים, לא פנה עוד משרד הבריאות לבט"ל בבקשת מידע על קבוצת הזכאים לסל השיקום שאינה מקבלת אותו - כ- 51,500 נכי נפש 38 ,.
יתרה מכך נמצא שלמשרד אין יכולת לאתר אוכלוסייה זו ואין בידיו מידע מדויק כי אם אומדן בלבד.
המשרד אינו יוזם פנייה אל אוכלוסיית הזכאים הפוטנציאלית באמצעות הגורמים המטפלים, אלא מגיב בלבד על פניות המגיעות לוועדות סל השיקום.
מכאן שבעניין זה אין מתקיים תהליך של מיצוי זכויות.
עוד נמצא שמשרד הבריאות לא בחן ולא חקר את הסיבות לשיעור הקיים של אי- מיצוי הזכויות ולא עמד על הקשר שבין המאפיינים השונים של אוכלוסיית נכי הנפש ובין שיעור ניצולן של זכויות השיקום, כגון פריפריה מול מרכז או מגזרים שונים כגון מגזר ערבי או חרדי.
המשרד לא גיבש את הפתרונות המתאימים להם לשם הרחבת מיצוי הזכויות באוכלוסייה, לרבות הוספת שירותי שיקום שיתאימו לאוכלוסיות שכיום אינן מנצלות את השירותים בסל השיקום.
34 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 ), בפרק "הטיפול בצמצום הנטל הבירוקרטי בשירות הציבורי", עמ' 93-3.
35 מבקר המדינה דוח שנתי 65ג (2015 ), בפרק "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 3 שםצוין כי המלצות הצוות הבין-משרדי התייחסו בעיקר לממשק שבין הבט"ל לרשו יות המקומיות לגבי ההנחות בארנונה.
36 ובהתאם לתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986.
37 וביניהן המלצה כיהבט"ל יעביר לרשויות המקומיות מידע ממוחשב על מקבלי גמלאות.
38 אף שעל פי נתוני בט"ל מדוברב-75,193 נכי נפש, כ-21,000 נכים בלבד מקבלים סל שיקום מהמשרד.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ובט"ל לבחון את הדרך לשיתוף המידע שבידי הבט"ל על נכי הנפש הזכאים לכאורה לסל שיקום, במגבלות הקבועות בחוק הגנת הפרטיות והתקנות שהותקנו על פיו.
בכך יפעל המשרד להגדלת שיעור מיצויה של הזכות לסל שיקום ויגשים את זכות השוויון של בעלי מוגבלות.
זאת ועוד, ואף בטרם הסדרת הדרך לשיתוף המידע, על המשרד להתעדכן מידית במספר המדויק של נכי הנפש הזכאים על פי החוק לסל שירותי השיקום, כדי שיוכל לבחון את היקף אי-מיצויה של זכות חשובה זו ולטפל בבעיה.
בתשובתו מינואר 2016 מסר משרד הבריאות כי יפעל עם הגורמים המ פנים בקהילה להפצת המידע על מימוש הזכות לשיקום, וייערך להטמעה של השירות ושל נ והלי ההפניה גם בקרב רופאי המשפחה בקופות החולים.
המשרד יבחן דרכים נוספות ליידוע הציבור על אפשרויות קבלתם של שירותי השיקום, ויפעל לאתר אוכלוסייה שאינה מוכרת לכל הגורמים המפנים.
בינואר 2016 מסרה נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים כי הם מייחסים חשיבות רבה לזיהוי החסמים ו להגברת הפעילות לשם מיצוי זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות נפשית, הן על ידי שיתוף פעולה עם הבט"ל, כמומלץ בדוח והן בדרכים אחרות שעל המשרד לפתח, והם מציעים לקצוב לכך זמן.
נטל בירוקרטי במילוי טפסים לבקשת סל שיקום לנכי נפש מורכבותו של טופס הפנייה לוועדות סל שיקום נכה נפש המבקש סל שיקום נדרש למלא טופס ארוך בן יותר מ-20 עמודים, המורכב מ - 13 חלקים, שאת רובם צריכים למלא גורמים מקצועיים, כגון דוח רפואי למילוי בידי הפסיכיאטר המטפל, דוחות למילוי בידי הבט"ל, וכיו"ב.
לטופס הוא נדרש לצרף מסמכים ומידע רב, שמקורות חלק ם בגופים אחרים.
מדובר במשימות לא פשוטות , לא כל שכן לנכה נפש.
כשבית חולים פסיכיאטרי או מרפאה לבריאות הנפש מפנים נכה נפש לוועדת סל שיקום, איש מקצוע של הגורם המפנה מסייע לו בכך.
ואולם יש נכי נפש הפונים לוועדות בעצמם או באמצעות בני משפחה, המתקשים במילוי הטופס ולא נקבע גורם מקצועי שיסייע להם.
כבר בביקורת הרביעית משנת 2010 ציין מבקר המדינה כי בשנת 2009 סיימו הגורמים המקצועיים במשרד לנסח מחדש את טופס הפנייה של נכי הנפש39, ואולם עד מועד סיו מה בספטמבר 2011 טרם החל השימוש בנוסח החדש של הטופס.
עוד צוין באותו דוח כי עקב מחסור בכוח אדם מקצועי, לא סייע המשרד במילוי הטופס לנכי הנפש שפנו אליו בעצמם או באמצעות בני משפחה, והדבר הקשה עליהם לקבל את סל השיקום.
גם עד מועד סיום הביקורת הנוכחית, בספטמבר 2015 (6 שנים מאז נוסח מחדש הטופס) טרם שינה המשרד את נוסח טופס הפנייה המסובך ואת היקפו, ועדיין אין מוגשת עזרה במילויו לנכי הנפש שפונים בעצמם או באמצעות בני משפחה.
39 גם תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשנ"ג-2013 (סעיף 31 .
), עוסקות בסיוע לבעל מוגבלויות במילוי טפסים משרד הבריאות 593 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 מילוי ידני של הטופס ושליחתו באופן לא מקוון טופס ממוחשב הוא דרך יעילה ומבוקרת למילוי טפסים.
בדרך זו אפשר לוודא שטופס הבקשה לסל שיקום ימולא באופן מדויק, בשלמותו, ויצורפו לו המסמכים הנדרשים.
יתרה מכך, מחשוב הטופס מסייע לשמירת הרצף הטיפולי בין הגורם המטפל ובין ועדת הסל, מאפשר זיכרון ארגוני לטווח ארוך, תורם לשמירת הסודיות הרפואית והסוציאלית ומקל את הבנת הנכתב בטופס, בניגוד לטופס שמולא בכתב יד.
כבר בדוח קודם מ-201240 ציין מבקר המדינה כימִחשּוב הטפסים יאפשר לנכי הנפש למלאם ולשלוח אותם לוועדות הסל באופן מקוון, בחסכון ניכר של זמן, בצירוף דוחות סרוקים של הרופא המטפל ושל העובד הסוציאלי.
הדבר גם יחסוך למשרד את הצורך בהקלדת הטפסים, בידי כוח אדם שחסר לו כיום.
ביולי 2011 הנחה מנכ"ל משרדהבריאות דאז את אגף ברה"נ ואת אגף המידע והמִחשּוב במשרד לתכנן יחד טופס ממוחשב.
במועד סיום הביקורת הקודמת, ספטמבר 2011 , טרם הסתייםהטיפול בנושא .
נמצא כי גם במועד סיום הביקורת הנוכחית (ספטמבר 2015 ) לא השלים משרד הבריאות את הסדרת מילוי הטפסים באופן ממוחשב ( 6 שנים מאז הנחיית המנכ"ל), והדבר מסרבל את כתיבתם, את תיקונם ואת השלמת פרטיהם, ובסופו של דבר פוגע ביכולת למיצוי הזכות לקבלת סל שיקום.
עוד נמצא כי הגורמים המפנים שולחים את הטפסים לוועדות סל שיקום בפקס או בדואר, דרך שעלולה לפגוע בהגנה על הפרטיות.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי בהתאם להמלצת הביקורת הוא השלים פיתוח טופס מקוון, קצר ונגיש יותר לבקשות סל שיקום , וכי בתום פיילוט יופעל הטופס בהיקף ארצי, אם יתקבל התקציב הנדרש לכך.
ואולם המשרד לא ציין לוח זמנים להפעלת הטופס המקוון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לעקוב אחר יישום התחייבותם של נציגיו לפשט ולמחשב את הגשת הבקשות לוו עדות סל שיקום, ולקבוע לכך לוחות זמנים.
כן עליו לשקול להורות לגופים המַפנים נכי נפש לוועדות סל שיקום, את דרכי העברתם של הטפסים, כדי שיהיו אלו דרכים יעילות ומבוקרות, שימנעו ככל האפשר עיכוב בטיפול בבקשות ופגיעה בפרטיות נכי הנפש.
הנגשת טופסי הפנייה לוועדות הס ל לדוברי שפות אחרות השפה הערבית, שפתו של המיעוט הגדול במדינה41 , היא אחת השפות הרשמיות במדינת ישראל42 ומעמדה מחייב על כן הקפדה על שימוש בה במתן שירות לתושב, בין היתר בפרסום המודעות הרשמיות והטפסים הרשמיים של הממשלה, כחלק מזכותו של אדם לשפתו ולשם .
41 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנתון סטטיסטי לישראל, אומדני אוכלוסייה לפי קבוצות אוכלוסייה.
42 סימן 82 ,לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל1922.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 הבטחת השוויון.
כבר בדוח קודם משנת201243 ציין מבקר המדינה כילמרות מעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית במדינה, לא הנפיק משרד הבריאות טפסים לקבלת סל שיקום בשפה זו, ואף לא ברוסית ובאמהרית, הרווחות מאוד בקרב תושבי המדינה, עקב גלי עלייה גדולים החל בשנות התשעים של המאה העשרים.
ביולי 2011 הנחה מנכ"להמשרד דאז לתרגם לערבית את טופסי הבקשה לסל השיקום, ולבחון את אפשרות תרגומם לרוסית ולאמהרית.
במועד סיום הביקורת הקודמת טרם הונפקו טפסים בשפות אלה, ולא תורגמו פרקי הטפסים שהנכים צריכים למלא בעצמם.
נמצא כי עד סיום הביקורת הנוכחית, בספטמבר 2015, לא הנגיש משרד הבריאות את הטפסים לנכים ששפתם ערבית, למרות היותה שפה רשמית של המדינה, ולדוברי שפות אחרות הרווחות במדינה, ולא קבע לוח זמנים להנגשתם.
על המשרד לקדם את תרגום טפסי הפנייה לוועדת הסל לשפות ערבית ורוסית ולעקוב אחר מתן התרגום בעל פה לאמהרית לנכי הנפש הדוברים שפה זו.
בתשובתו מינואר 2016 מסר משרד הבריאות כי יפעל לתרגם את טופסי הפנייה.
עוד ציין המשרד כי העמיד לרשות כלל יחידות המשרד מוקד תרגום רפואי טלפוני, בשפות ערבית, רוסית ואמהרית, וכי נכי הנפש והגורם המפנה לוועדות סל שיקום יכולים להסתייע במוקד זה.
היעדר פתרונות שיקום בדיור לנכי נפש הסובלים מבעיות נוספות .
היעדר מסגרות לאוכלוסיות רב-תחלואתיות הזכאיות לסל שיקום רבים מנכי הנפש הזכאים לסל שיקום מאופיינים בבעיות נוספות על נכותם הנפשית המזכה אותם בסל השיקום, כגון צריכת סמים או אלכוהול, הנמכה קוגניטיבית (פיגור שכלי)44 , וקשיים וצרכים פיזיים או אחרים (להלן- אוכלוסיית נכי נפש מורכבת או נכי נפש מורכבים).
אחד הקשיים הבולטים שאוכלוסייה זו נתקלת בהם הוא הצורך במסגרות שיקום שיהוו גם מסגרות דיור מתאימות ויקדמו שיקום מוצלח.
כבר בדוחות קודמים העלה מבקר המדינה כי מאות נכי נפש זכאים אינם יכולים לקבל שירותי שיקום מפני שמשרד הבריאות לא הכין עבורם מסגרות שיקום ייעודיות.
עוד עלה כי למשרד אין נתונים על מספר נכי הנפש המורכבים בכל אחד מסוגי הפגיעות.
גם בביקורת הנוכחית עלה כי אין למשרד מידע האם מדובר במאות נכי נפש או באלפים.
,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 53 בפרק "אתרי אינטרנט בגופי הממשלה", עמ' 212 ; דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת2015 , בפרק"ניהול ותפעול של אתרי אינטרנט בשלטון המקומי", עמ' 263 ; מדריך הסטנדרטים לאפיון, לעיצוב, לפיתוח ולכתיבה של תוכן באתרי אינטרנט של הממשלה מינואר 2012 .
, יחידת ממשל זמין במשרד האוצר 44 המונח"הנמכה קוגניטיבית " מחליף את המונח "פיגור שכלי" אשר שימש במשרד הרווחה לציון בני אדם הלקויים בפיגור שכלי מולד, שכן משרד הבריאות מטפל גם בלוקים בפגיעה מוחית מצעירותם.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 מסגרות לנכי נפש בעלי הנמכה קוגניטיבית הטיפול בחולים בעלי הנמכה קוגניטיבית מסור בידי משרד הרווחה, שעל פי חוק הסעד (טיפול במפגרים), התשכ"ט-1969 , הנו בעלהסמכות לאבחן אם אדם סובל ממוגבלות ז את.
בעבר טיפל משרד הרווחה אך ורק בבעלי הנמכה קוגניטיבית מולדת.
משרד הרווחה מסר למשרד מבקר המדינה, בספטמבר 2015, כי במסגרות שהוא מפעיל לבעלי הנמכה קוגניטיבית נקלטו בשנים האחרונות גם עשרות בני אדם שלא אובחנו כבעלי מוגבלות זו, אך היו להם מאפיינים תפקודיים שהתאימו לאוכלוסיית המסגרות, למשל חולים הסובלים גם מנכות נפשית נוסף על ההנמכה הקוגניטיבית.
משרד הבריאות מטפל בכ-180 ,בעלי הנמכה קוגניטיבית, שאין יודעים אם היא מולדת או לא הסובלים גם מהפרעות נפשיות קשות, ומשרד הרווחה מטפל בכ-90 בעלי הנמכה קוגניטיבית מולדת והפרעות נפשיות קשות, המחייבות טיפול פסיכיאטרי45 .
לאור נתונים אלה, בשנת 2012 הגיש מכון גרטנר 46 למשרדי הבריאות והרווחה הצעה למערך טיפול משותף לאוכלוסייה בעלת פגיעה קוגניטיבית ומחלת נפש - מערך של מסגרות ייעודיות בתוך בתי החולים הפסיכיאטריים, והציע להטיל על המוסד הפסיכיאטרי את האחריות לבריאות הנפש ועל משרד הרווחה את תפעול המסגרות.
במרץ 2012 הגיעו הנהלות משרדי הבריאות והרווחה לסיכום על הקמת שלוש מסגרות לקבוצה זו, בפריסה ארצית.
באוגוסט 2013 , לאחר דיון עם נציגות משרד הרווחה ועמותת "בזכות"47 , העביר ראש אגף ברה"נ דאז למנכ"ל משרד הבריאות דאז סיכום מפורט של הצרכים למסגרות דיור לאוכלוסייה הסובלת גם מהנמכה קוגניטיביות וגם מהפרעות נפש קשות, ובסך הכול כ-200 מטופלים48 .
באוקטובר2013 הוציאו משרד הבריאות (אגף ברה"נ) ומשרד הרווחה (אגף מש"ה - מוגבלות שכלית התפתחותית) טיוטת נוהל משותף, שנועדה להסדיר סטנדרטים ונהלים להפעלת מסגרות מגורים לאוכלוסייה זו49.
במחצית שנת 2014 החל להפעיל אגף מש"ה יחידת מגורים ייעודית אחת, לדיירים במצבים כרוניים ולדיירים הזקוקים לאיזון לתקופה מוגבלת, עד חזרתם למסגרות הקבע שלהם.
נמצא כי מלבד מסגרת דיור אחת שנפתחה כאמור בשנת 2014 , לא פעלו משרדי הבריאות והרווחה ליישום ההמלצות משנת 2012 לגביאוכלוסיית נכי הנפש הסובלים גם מהנמכה קוגניטיבית.