HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
את שירותי הקבורה ליהודים נותנות חברות קבורה בהתאם לתקנות שירותי הדת היהודיים (חברות לענייני קבורה), התשכ"ז-1966 (להלן- תקנות שירותי הדת).
הביטוח הלאומי חותם עם אותן חברות על הסכמי הפעלה ובהם נקבעים היישובים שבתחום טיפולה של כל חברה והכללים שעל פיהם היא חייבת לפעול.
חוק הקבורה האזרחית קובע כי "השר יקבע מקום אשר ייועד, בכפוף לכל דין, לשמש כבית עלמין אזרחי חלופי; מקום כאמור יכול שיהיה חלק מבית עלמין אחר.
בתי העלמין יהיו באזורי הארץ השונים, ומרחקים סבירים ביניהם.
בית עלמין אזרחי חלופי ינוהל בידי תאגיד לענייני קבורה".
יצוין כי בדברי ההסבר להצעת החוק הוגדרו אוכלוסיות שהחוק נועד להבטיח את זכותן לקבורה באופן התואם את השקפת עולמן, והן: יהודים, שאינם יהודים ובני עדה דתית מוכרת אחרת, החפצים בקבורה שתתבצע על פי עקרונותיהם והשקפת עולמם.
עוד צוין בדברי ההסבר כי מוצע לפתור גם את בעיית קבורתם של חסרי עדה דתית מוכרת.
יהודים אשר על פי ההלכה היהודית יש לקוברם מחוץ לגדר, בשל נסיבות מותם או משום שיהדותם מוטלת בספק, יוכלו לבחור בדרך של קבורה אזרחית חלופית זו.
בשנת 1998 התקיןהשר לשירותי דת9 דאזאת תקנות הזכות לקבורה אזרחית חלופית (רישוי תאגידים לענייני קבורה וקביעת נוהלי קבורה), התשנ"ט -1998 (להלן- תקנות הקבורה האזרחית או התקנות).
בתקנות אלה, בדומה לתקנות לשירותי הדת, נקבע כי תאגיד לא ידרוש ולא יגבה עבור שירותי הקבורה כל סכום זולת הסכום שהותר לגבותו לפי תקנות דמי קבורה; התקנות קובעות כי השר רשאי לבטל או להתלות את הרישיון שניתן לתאגיד שהפר תנאי מתנאי הרישיון.
בתקנות נקבע גם כי בית ע למין אזרחי חלופי הוא "בית עלמין או חלק ממנו שמתקיימים לגביו כל אלה: (1 ;) הקבורה בו נעשית על פי השקפתו של אדם .
8 לפי תקנות הביטוח הלאומי (דמי קבורה), התשל "ו-1976 , חברת קבורה היא: חברה קדישא; מועצה דתית; רשות מקומית; ועד מקומי ביישוב שיתופי כמשמעותו בסעיף 91 לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-1958 ; מוסד ציבורי אחר; מי שעוסק בקבורת נפטרים על פי רישיון מאת שר הדתות בהתאם לתקנות חברות לענייני קבורה של יהודים, התשכ"ז 1966- ; וכן אדם אחר המורשה כדין לעסוק בקבורת נפטרים.
9 השר לענייני דתות, כתוארו אז.
במסגרת דוח זה המשרד האחראי לנושא יכונה המשרד לשירותי דת, והשר העומד בראשו יכונה בהתאם לכך.
המשרד לשירותי דת |799 .
(2 ) זכאי להיקבר בו כל אדם אשר נפטר באזור שבו נמצא בית העלמין וכן כל אדם אשר התגורר באזור האמור סמוך לפני פטירתו; (3 ) הוא נמצא במקום שהכריז עליו השר בצו.
עוד נקבע בתקנות כי האזור שבו זכאי להיקבר הנפטר לפי השקפת עולמו, קרי - בקבורה אזרחית, הוא - "אזור שבו נמצא בית עלמין אזרחי חליפי, מן האזורים המסומנים במפה.
שהאזורים מתוחמים בה בקו אדום, החתומה בידי השר .
" (להלן ]לשירותי דת[- מפת התקנה; ראובמפה 1 .
)שלהלן 800 מסגרת הפרסום| .
מפה 1 : מפת אזורי קבורה אזרחית- מפת התקנה .
המשרד לשירותי דת |801 .
אזרחית מעיון במפת התקנה עולה כי שטח המדינה חולק לארבעת האזורים האלה: אזור א' כולל את מחוז ירושלים; אזור ב' כולל את מחוז הצפון ואת נפת חיפה במחוז חיפה; אזור ג' כולל את מחוזות תל אביב, המרכז ואת נפת חדרה במחוז חיפה; אזור ד' כולל את מחוז הדרום, ובכלל זה את נפות אשקלון ובאר שבע10.
אף שחוק הקבורה האזרחית מטיל על השר לשירותי דת לקבוע אילו מקומות יועדו לשמש כבתי עלמין אזרחיים באזורי הארץ השונים, ואף שתקנות הקבורה האזרחית קובעות במפורש כי על בית עלמין אזרחי להימצא "במקום שהכריז עליו השר בצו", הועלה כי במועד סיום הביקורת - עשרים שנה לאחר חקיקת החוק - אף לא אחד מהשרים לשירותי דת שכיהנו בתקופה ארוכה זו הכריז על אתר בארץ כמיועד להקמת בית עלמין לקבורה אזרחית.
למרות הצורך בהכרזת השר על אתר קבורה, המשרד לשירותי דת העניק ל-21 תאגידי קבורה רישיונות לקבורה אזרחית באתרי קבורה שלא הוכרזו.
דהיינו, אף שהפעלת בתי עלמין אזרחיים מוסדרת ברישיון, הקבורה מתבצעת בפועל באתרים שהשר לא הכריז כי הם מיועדים לכך.
פעילות זו אינה מתיישבת עם הוראות החוק ואינה תקינה מהבחינה המינהלית.
בתשובת המשרד לשירותי דת מדצמבר 2016 הוא פירט את הקשיים המרכזיים הכרוכים בהכרזה על בתי עלמין כבתי עלמין אזרחיים שמספקים שירותי קבורה לאזורים שבמפת התקנה: " 1 ;.
ריבוי הגופים המופקדים על הטיפול בנושא 2 .
התנגדותם של ראשי הערים לקבור בתחום שיפוטם נפטרים שאינם תושבי המקום; 3 ;.
בעיות סטטוטוריות תכנוניות ומשפטיות 4 .
גופי קבורה חסרי מקורות מימון עצמאיים אשר אינם מפתחים את הקרקע שהוקצתה להם לבית עלמין אזרחי בשל חוסר בתקציב".
המשרד טען כי "הימנעות השר מהכרזה על בתי עלמין אזוריים אפשרה גמישות בפעילות המשרד מול ראשי הרשויות ולפיכך הביאה למתן פתרונות באופן נרחב בהרבה משהיה מתאפשר לו בוצעה הכרזה באופן חד צדדי וללא הסכמת הרשויות.
לפיכך, אין באי ההכרזה כדי להצביע על אי מתן פתרונות לקבורה האזרחית ועל חוסר פעילות ורצון מצד המשרד לשירותי דת, אלא להפך - המשרד לשירותי דת פעל באופן המיטבי והיעיל ביותר לקידום פתרונות בנסיבות הקיימות".
עוד הסביר המשרד לשירותי דת כי על מנת לקדם את נושא הקבורה האזרחית במישור האזורי, באופן שיאפשר פריסה רחבה, הוא פועל זה למעלה משנה לקדם את הקבורה האזרחית בשיטת האשכולות, ולפיה בתי עלמין ישרתו כמה יישובים נוספים הסמוכים להם, על מנת להבטיח שהמרחק בין מקום המגורים של הנפטר שביקש להיקבר בקבורה אזרחית לבין בית העלמין שבו ייקבר יהיה סביר.
10 המחוזות והנפות כהגדרתם במשרד הפנים.
,משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת על שבמועד סיום הביקורת כ-18 שנה לאחר התקנת התקנות לקבורה אזרחית וכשנה לאחר שהוחל ביישום שיטת האשכולות, הוא עדיין פועל להסדרת סוגיית הקבורה האזרחית באמצעות שיטה זו.
שיטה זו אינה מספקת פתרון כולל ומערכתי לצ ורך במקומות לקבורה אזרחית - כמצופה מהמשרד לשירותי דת, שהנושא הופקד בידיו - אלא פתרונות נקודתיים וחלקיים בלבד, ולכן אין בשיטה זו משום תחליף ראוי לקיום הוראות התקנות בדבר הצורך בהכרזה, שהיא התשתית הנורמטיבית הנדרשת לביצוע קבורה אזרחית.
לפיכך על השר לשירותי ד ת לפעול למימוש סמכותו בנדון, ואם יימצאו חסמים המקשים עליו לעשות כן, עליו להעלותם לפני הממשלה ללא דיחוי.
המדיניות הממשלתית בנושא ואופן יישומה .
מדיניות הממשלה בתחום הקבורה האזרחית באה לידי ביטוי בהחלטות הממשלה, במסמכי מדיניות ובתכניות ממשלתיות.
משנת 1996 קיבלו ממשלות ישראל לפחות 50 החלטות בתחום הקבורה.
מדיניות הממשלה בתחום הקבורה האזרחית עוצבה באמצעות 14 החלטות ממשלה לפחות, שעסקו בקידום וביישום של הקבורה האזרחית החלופית בהתאם להוראות החוק; החלטות אלו נועדו לקדם את יישום חוק הקבורה האזרחית, על הוראותיו ותקנותיו השונות, כל אחת בתחומה, אולם בביקורת עלה כי חלקן יושמו באופן חלקי והאחרות לא יושמו כלל, כפי שיפורט בהמשך.
ואלה העיקריות שבהן: בהחלטת ממשלה 1199 מפברואר2000 נקבע כי בכל בית עלמין חדש או מורחב יוקצה שטח לקבורה אזרחית חלופית; בהחלטת ממשלה 2914 מפברואר2001 נקבע שהמדינה תממן את המשך פיתוח בתי העלמין לקבורה אזרחית חלופית ברחבי הארץ בהתאם לצרכים ולתקציב שיקבעו השר לשירותי דת ושר האוצר; בהחלטת ממשלה 2514 מאוגוסט2004 נקבע כי יש למנוע מכירה של חלקות קבר ביישובים חקלאיים לנפטרים שאינם בני המקום, בין היתר באמצעות הפעלת מערך פיקוח ואכיפה של רמ"י נגד גופי קבורה ביישובים חקלאיים המפרים את החוק, המפיקים רווחים ממכירת מקומות קבורה, וזאת בין היתר באמצעות הגשת תביעות משפטיות נגדם.
מכוח החלטת ממשלה 1484 ממרץ2014 בנושא "סקירת המשרד לשירותי דת בנושא קבורה אזרחית" (להלן - החלטת ממשלה 1484)11 הוקמה ועדת מנכ"לים, בראשות מנכ"ל המשרד לשירותי דת (להלן - ועדת המנכ"לים), לבחינת הצעדים שיש לנקוט כדי לתת מענה מיטבי לנושא הקבורה האזרחית מבחינת הסמכויות, התקציבים והתיאום הבין-משרדי .
11 /החלטה מס' פש34 של ועדת השרים לענייני פנים, שירותים ושלטון מקומי, שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 20.
המשרד לשירותי דת |803 .
מכלול ההחלטות האמורות אמור היה להציג ולקדם את המדיניות הממשלתית לעניין הקבורה האזרחית, אולם חסרו בהן מרכיבים חיוניים - בהחלטות לא נקבעו יעדים שיתוו את המתכונת ליישום הקבורה האזרחית, וגם לא נקבעו מסגרת תקציבית ומקורות תקציביים לצורך היישום.
ובפועל, במועד סי ום הביקורת, כעשרים שנה לאחר שנחקק חוק הקבורה האזרחית, מסתמן מחסור של ממש במקומות לקבורה אזרחית ברוב אזורי המדינה, והדבר פוגע בזכותם הבסיסית של אזרחי המדינה לקבורה על פי השקפתם ואמונתם.
עיכובים בעבודת המטה ובהיערכות הארגונית ליישום הקבורה האזרחית .
עבודת מט ה במשרדי ממשלה מטרתה לסייע לקבלת החלטות מיטביות הן בדרג הכלל-ממשלתי, הן בדרג המשרד הממשלתי והן בדרג היחידה המשרדית, באופן שישרת היטב את יעדי המדיניות הממשלתית.
נוסף על כך, מטרתה לאפשר למשרדים ולגופים הממשלתיים הרלוונטיים לבצע היערכות ארגונית מיטבית ולהקצות משאבים תקציביים כנדרש לצורך מימוש המדיניות.
עבודת המטה ליישום החלטת הממשלה בנושא קבורה אזרחית ממרץ 2014 .
בעקבות החלטת ממשלה 1484 הוקמה כאמור ועדת המנכ"לים בראשות מנכ"ל המשרד לשירותי דת ובהשתתפות מנכ"ל משרד הפנים, מנהל רמ"י , ראש אגף התקציבים במשרד האוצר ונציג מינהל התכנון, על מנת "שתבחן את הצעדים הנדרשים בהיבטים של סמכויות, הקצאת תקציבים ותיאום בין משרדי הממשלה הנוגעים לנושא למתן מענה מיטבי בכל הנוגע לקבורה אזרחית חלופית .
ועדת המנכ"לים תגיש לוועדת השרים לענייני פנים, שירותים ושלטון מקומי (להלן - ועדת השרים).
את המלצותיה בתוך שלושה חודשים.
במהלך תקופת הביניים משרד הפנים יסייע, ככל שיוכל, למשרד לשירותי דת לפתור חסמים הקיימים מול הרשויות המקומיות".
המלצות ועדת המנכ"לים: באפריל 2014 קיימה ועדת המנכ"לים את ישיבתה הראשונה והעלתה בה סוגיות הנוגעות לקשיים ביישום חוק הקבורה האזרחית, הרלוונטיים לתחומי הסמכות והאחריות של המשרדים שנציגיהם משתתפים בוועדת המנכ"לים.
ביוני 2014 קיימה ועדת המנכ"לים את ישיבתה השנייה - והאחרונה.
בישיבתה המליצה הוועדה כי הטיפול בקבורה אזרחית חלופית יישאר בידי המשרד לשירותי דת; כי יוקם צוות בין-משרדי אשר יעסוק בכל התחומים הקשורים לקבורה אזרחית; וכי בראש הצוות יעמוד נציג המשרד לשירותי דת, וחבריו יהיו נציגים של משרדי הפנים, האוצר והמשפטים וכן נציגים של רמ"י והמוסד לביטוח לאומי (להלן - הצוות הבין -משרדי או הצוות).
על ה צוות הוטל להגיש בתוך 120 יום (כלומר עד 804 מסגרת הפרסום| .
אוקטובר2014 ) דוח ביניים למנכ"ל המשרד לשירותי דת.
עוד הומלץ כי המשרד יבוא בדברים עם משרד האוצר להקצאת תקנים ייעודיים לטיפול בנושא זה, והנושא יידון עם נציגי משרד האוצר בישיבות בנושא התקציב לשנת 2015.
עיכוב בהגשת המלצותיו ומסקנותיו של הצוות הבין-משרדי : ביולי 2014 החל לפעול הצוות הבין -משרדי, בראשותו של סמנכ"ל בכיר לשירותי דת דאז במשרד, וקיים ארבע ישיבות.
באחרונה שבהן, שהתקיימה בינואר 2016 בהשתתפות מנכ"ל המשרד לשירותי דת, שהתמנה לתפקידו ביוני 2015 (יו"ר ועדת המנכ"לים המכהן), נדונו המלצות הצוות שצוינו בדוח שהכין (להלן - מסמך הצוות).
אך המלצות אלה לא אושרו בשל הצורך לבצע בדיקות משלימות בנושאים הנוגעים לקבלת הסכמתן של הרשויות המקומי ות להקצאת קרקע לתאגידי קבורה, להסדרת עניין התמיכות לתאגידי קבורה ועוד.
לאחר ישיבה זו לא המשיך הצוות לפעול, והמלצותיו לא קודמו.
כעבור חמישה חודשים, ביוני 2016 (במהלך תקופת הביקורת), מנכ"ל המשרד לשירותי דת ויו"ר ועדת המנכ"לים פנה למנכ"לים של הגופים שנציגיהם השתתפו בצוות וציין כי היות שחברי הצוות לא הצליחו להגיע להסכמה מוחלטת בנוגע להמלצות, הוא מצ יע כי החברים או המנכ"לים של משרדיהם יחתמו על מסמך הצוות ויצרפו אליו מסמך המפרט את הסעיפים שהם מסתייגים מהם.
בפועל חברי הצוות לא חתמו על המסמך עצמו, ואף מנכ"לי המשרדים לא חתמו עליו.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2016 , טרםהגיש הצוות הבין -משרדי את מסקנותיו לוועדת המנכ"לים, ולמותר לציין שהיא לא דנה בהן.
משרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2016 כי בשל חילופי המנכ"לים במשרד הפנים הנושא טרם הוצג למנכ"ל הנוכחי, וכי מסמך ההמלצות יוצג לו בקרוב לקבלת החלטותיו בעניין.
משרד הפנים לא נקב בלוח זמנים להגשת המסמך.
המשרד לשירותי דת השיב למשרד מבקר המדינה כי "ריבוי הגורמים ודעות הותיר מראש סיכויים נמוכים להגעה להסכמה מוחלטת בנושא הטומן בחובו אספקטים רבים.
המשרד לשירותי דת פעל באופן נמרץ ופנה פעמים רבות אל חברי הצוות על מנת להגיע להסכמות.
על רקע ההתנגדויות וחילוקי הדעות, אף הציעו נציגי המשרד הצוות הבין [ לשירותי דת לחברי הוועדה- כי טרם פרסום מסקנות הוועדה ]משרדי (בהתאם להתחייבות שנמסרה לוועדה לביקורת המדינה) יתאפשר לכל משרד הצוות הבין [ מהשותפים בוועדה - לצרף למסקנות הוועדה מסמך ]משרדי הסתייגויות מסעיפים רלבנטיים לתחומו אך גם זה לא הועיל ופניות המשרד לשירותי דת לא נענו.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי בוועדת המנכ"לים ]ועדת המנכ"לים[ לא השתתף נציג של משרד המשפטים, והוסיף כי "ברי כי הצוות שמונה על ידי הממשלה הוא הגורם שהיה אמון על הבאת המסקנות בפני הממשלה.
עוד ברי, כי הצוות רשאי להסתייע בגורמים נוספים, אבל החתימה על המסקנות שמינתה ]ועדת המנכ"לים [ צריכה הייתה להיעשות בידי חברי צוות המנכ"לים הממשלה ולא על ידי צוות בין - משרדי אחר.
נוכח האמור, הפנייה למשרד המשפטים בבקשה כי נציג משרד המשפטי ם יחתום על ההמלצות נעשתה שלא המשרד לשירותי דת |805 .
הבין-משרדי , עדיין לא .
טיפול מיטבי בסוגיית .
הקבורה האזרחית בהתאם להחלטת הממשלה.
נראה כי היה מקום לפנות אך ורק למנכ"לים.
שמינתה הממשלה לצורך אישור ההמלצות בהתאם להחלטת הממשלה".
תמונת המצב העולה מכלל האמור היא שבמועד סיום הביקורת, כשנתיים וחצי לאחר שהוקמו ועדת המנכ"לים והצוות הבין -משרדי, עדיין לא עלה בידיהם למלא כנדרש את התפקיד שהוטל עליהם - טיפול מיטבי בסוגיית הקבורה האזרחית, תוך תיאום בין-משרדי - ועקב כך נפגעה יכולתו של הציבור לממש את זכותו לקבורה אזרחית.
ראוי כי מנכ"ל המשרד לשירותי דת, המכהן כיו"ר ועדת המנכ"לים, יציג תמונת מצב עגומ ה זו לפני ועדת השרים, כדי שהיא תחליט כיצד לקדם את הטיפול בנושא הקבורה האזרחית.
עיכובים בתיקון תכנית המתאר לבתי עלמין .
תכנית מתאר ארצית לבתי עלמין - תמ"א 19 (להלן- תמ"א 19 או התמ"א) קובעת את הקריטריונים לייעוד שטחים להקמת בתי עלמין, את הנהלים להקמת בתי עלמין ואת איתור השטחים שבהם יוקמו בתי עלמין באזורים מטרופוליטניים המיועדים לשרת כמה יישובים.
על פי התמ"א, אתר בית עלמין הוא שטח המיועד לשמש לצורכי קבורה אשר גבולותיו הוגדרו בתכנית מתאר מקומית או מחוזית או בתכנית מפורטת שהן בתוקף; אתר בית עלמין אזורי מיועד לשרת שני יישובים או יותר הסמוכים זה לזה או חלק מאוכלוסיית יישובים אלה, על פי השתייכותם הדתית או העדתית-דתית.
לאחר קבלת החלטת ממשלה 1199 בפברואר2000 , שעניינה - "קבורה אזרחית", ובה נקבע כי בכל בית עלמין חדש או מורחב יוקצה שטח לקבורה אזרחית חלופית, מתבקש היה כי המשרד לשירותי דת ייזום שינוי בהוראות תמ"א 19 על מנת לחייב את ההקצאה כנקבע בהחלטה.
נמצא כי בשנים 2006-2000 ,המשרד לשירותי דת לא קידם שינוי כאמור ולפיכך שום שינוי לא נדון במועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן - המועצה הארצית) ולא אושר למתן תוקף על ידי הממשלה.
רק באפריל 2006 הורתה המועצה הארצית, ביוזמתה, על ביצוע שינוי 4 'גבתמ"א 19 (להלן- שינוי 4 )'ג, אשר יכלול, בין היתר, קביעת הוראות לקבורה אלטרנטיבית או לקבורה חילונית (קבורה אזרחית חלופית, כלשון החוק).
השינוי שהוצע הועלה במרץ 2014 לדיון בוועדת המשנה לנושאים תכנוניים עקרוניים של המועצה הארצית (להלן - ועדת המשנה).
בדיון קבעה הוועדה כי הקצאה של 10% מהשטח המיועד לבית עלמין חדש או מורחב, לצורך הקמת בית עלמין אזרחי, יש בה כדי למלא את הצרכים החברתיים לעניין זה והמליצה למועצה הארצית על העברת שינוי 4 'ג לוועדות המחוזיות, לקבלת הערותיהן.
בד בבד עם קידום שינוי 4 ג', קידם מינהל התכנון גם את שינוי 4 ב' לתמ"א 19 , בנושא הקבורה הרבודה (הקבורה הרוויה) בכלל בתי העלמין העירוניים והאזוריים.
בשנת2014 החליט מינהל התכנון לכלול את שני השינויים בשינוי 7 לתמ"א19 "תכנית מתאר ארצית - קבורה רבודה ואזרחית תמ"א 7/19 " (להלן - שינוי 7 .
) בהוראות שינוי7 נקבע, בנוגע לקבורה האזרחית, כי כל תכנית שתכלול בית עלמין חדש או מורחב ששטחו או הרחבתו גדולים מ-20 דונם תייעד לפחות10% מהשטח לצורכי קבורה אזרחית.
ועדת המשנה דנה בשינוי בנובמבר 2014 והחליטה להמליץ למועצה הארצית לאשר אותו בהתאם לתנאים שפורטו בהחלטה.
במרץ 2015 החליטה המועצה הארצית לאמץ את החלטות ועדת המשנה לאשר את שינוי 7 ולהעבירו לאישור הממשלה; ואכן, בחודשים ינואר2016 - מאי2016 נכלל שינוי 7 ,שלוש פעמים בסדר היום של ועדת השרים לענייני דיור לאישור למתן תוקף אך בכל הפעמים לא התקיים דיון בנוגע לגופו של שינוי 7 .
במרץ2016 ביקש מנכ"ל המשרד לש ירותי דת מסגן מזכיר הממשלה להוריד את הנושא מסדר היום של ישיבת קבינט הדיור שנקבעה לאותו חודש, ונימק זאת בכך שבהסכם הקואליציוני12 נקבע שיש להקים ועדה לקבורת שדה13 (בראשות נציג השר לשירותי דת), שתבחן את סוגיית הקבורה בישראל.
מנכ"ל המשרד ציין כי אם הקבינט ידון בשינוי 7 , הרי שעבודת הוועדה והדיון בה יתייתרו, והוא הציע שהצעת המחליטים תובא לפני הוועדה לקבורת שדה, והיא תבחן את הבקשה באופן שזו תשמש כמצע לדיון.
הוא העריך שהוועדה הייתה אמורה להשלים את עבודתה ולגבש מסקנות בתוך חודשים ספורים.
ואכן, בישיבת הקבינט נקבע, לבקשת השר לשירותי דת, כי הדיון של ועדת השרים בנושא יידחה למאי 2016 - כחודשיים לאחר מכן - המועד שבו צפויה להסתיים עבודת המטה.
ואולם במועד סיום הביקורת (או קטובר 2016 ) טרם גיבשה הוועדה לקבורת שדה את מסקנותיה בנושא.
יוצא אפוא כי במועד סיום הביקורת, כעשור לאחר שהוחלט לבצע שינוי בתמ"א 19 .
לעניין הקבורה האזרחית, השינוי טרם בוצע בתשובת המשרד לשירותי דת נמסר כי התנגדותו לתיקון "כלל לא נגעה לקבורה האזרחית אלא לצפיפויות שביקש מינהל התכנון לקבוע שלא היו מקובלות על משרדנו", וכי הוא אינו מקדם תיקונים או שינויים בתכניות מתאר.
מינהל התכנון השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי בימים אלה הוא מבצע מיפוי לאיתור שטחים גדולים וזמינים מהבחינה התכנונית, ולאחר שישלים את המיפוי יבוצע סקר בהובלת רמ"י כדי למפות חסמים ולבחון פתרונות לצורך הקצאת שטחים לקבורה אזרחית.
12 הסכם בין סיעת הליכוד לבין סיעת יהדות התורה, שנחתם באפריל2015 , ערב הקמת הממשלה ה-34.
13 שיטת קבורהשבה הקברים מסודרים במשטח אופקי ישר זה לצד זה במרחקים קבועים, ולכל נקבר חלקת קבר משלו.
בקבורת שדה נקברים כ-270 נפטרים בדונם לעומת עד כ- 1,500 בדונם בשיטת הקבורה הרבודה.
המשרד לשירותי דת |807 .
השיהוי הניכר ביישום .
מפברואר 2000 מעורר חשש כי המשרד אינו .
מציב את נושא הקבורה האזרחית בראש סדר העדיפויות שלו במשך השנים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי בהיותו האחראי לקבורה האזרחית, ראוי שיפעל לקידום העניין.
בפועל המשרד עיכב את השינוי הנדרש הרבה מעבר למאי 2016 , שלא כמובטח.
השיהוי הניכר ביישום החלטת הממשלה מפברואר 2000 מעורר חשש כי המשרד אינו מציב את נושא הקבורה האזרחית בראש סדר העדיפויות שלו במשך השנים.
היבטים בקבורה הדתית ו האזרחית במגזר הלא יהודי .
עד תחילת שנת 2004 טיפל המשרד לענייני דתות במתןשירותי דת לכל הדתות; עם סגירתו של המשרד, סמכויותיו הועברו ל"רשות הארצית לשירותי דת" שהוכפפה למשרד ראש הממשלה.
בינואר 2008 הוקם המשרד לשירותי דת, והוא הופקד על מתן שירותי דת לציבור היהודי בלבד, ואילו משרד הפנים הופקד על מתן שירותי דת לאוכלוסייה שאינה יהודית, ובכלל זה על קבורת בני עדות ודתות שאינם יהודים.
אגף עדות דתיות במשרד זה אחראי לטיפול בנושאים האמורים.
חוק שירותי הדת מסדיר כאמור את שירותי הקבורה הדתית למגזר היהודי, ולעומת זאת שירותי הקבורה הדתית לדתות ועדות לא יהודיות אינם מעוגנים בחוק, ולכן לא נקבעו תקנות בנושא זה.
נושא הקבורה במגזר הלא יהודי נכלל בהחלטת ממשלה 3993 מאוגוסט2008 ,שנושאה "הסדרת מערך הקבורה".
בהחלטה האמורה נקבע בין היתר, כי על מנכ"ל משרד הפנים לקדם, בתיאום עם הממונה על התקציבים, תכנית לפיתוח בתי עלמין במגזר הלא יהודי לשנים 2009 ו-2010.
כאמור, חוק הקבורה האזרחית מעגן את זכאותם של כל תושבי ישראל, ובכלל זה בני המגזר הלא יהודי, להיקבר על פי השקפתם בבית עלמין אזרחי חלופי אם בחרו בכך.
בביקורת עלה כי הנתון שצוין במסמך הצוות הבין-משרדי מינואר 2016 , ולפיו הביקוש למקומות לקבורה אזרחית נאמד בכ-10% , התבסס על תרחיש שכלל רק נפטרים יהודים, חסרי דת ונוצרים שאינם ערבים; מכאן שהתרחיש לא הביא בחשבון את הצפי האפשרי בדבר ביקוש של יתר בני העדות הלא יהודיות להיקבר בקבורה אזרחית.
מדובר בציבור שהיקפו כ-20% מכלל האוכלוסייה בישראל, הכולל את תושבי המדינה הערבים, הדרוזים, הצ'רקסים ועוד.
על משרד הפנים ועל המשרד לשירותי דת, האחראי ליישום החוק, לאמוד גם את צורכי בני כל העדות והדתות הלא יהודי ות לעניין ה קבורה האזרחית, ולפעול למילוי צרכים אלה, בהתאם לאומדני הביקוש.
בתשובתו של המשרד לשירותי דת נמסר כי לא הועברו לו תקציבים וסמכויות לצורך הסדרת הקבורה האזרחית במגזר הלא יהודי.
משרד הפנים השיב כי "לא הייתה (ועדיין אין) הסדרה חוקית של קבורת בני העדות הלא יהודיות, וכך, אין חקיקה ראשית או חקיקת משנה העוסקת בכך ומקנה סמכות בנושא למי מן השרים.
סמכותו של המשרד לשירותי הדת בנוגע לקבורת לא יהודים לא הוסדרה, וממילא לא עברה סמכות מוסדרת ממשרד זה למשרד הפנים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת ולמשרד הפנים כי חוק הקבורה האזרחית אינו מבדיל בין יהודים לבין בני דתות אחרות, וקובע כי השר לשירותי דת הוא הממונה על ביצועו.
על כן, במסגרת החוק על המשרד לשירותי דת לפעול למילוי צורכיהם של כלל תושבי המדינה לקבורה אזרחית, ללא הבדלי דת, כמצוות החוק.
נוכח העובדה, כי ככלל האחריות לקבורה מפוצלת בין המשרד לשירותי דת, האחראי לקבורת יהודים ולקבורה אזרחית, לבין משרד הפנים, האחראי בפועל לקבורת בני דתות אחרו ת, על שני משרדים אלה לתאם לאלתר פעולותיהם בתחום שירותי קבורה אזרחית לבני כל הדתות.
המשרד לשירותי דת |809 .
המחסור במקומות לקבורה אזרחית - תמונת מצב .
על פי מסמך הצוות הבין-משרדי מינואר 2016 , בישראל יש כ- 1,200 בתי עלמין, ואותם מנהלים כ-500 .
גופי קבורהאשר לנתונים על הקבורה האזרחית - על פי נתוני המשרד שהוצגו באתר האינטרנט המשרדי, באוקטובר 2016 כ-21 בתי עלמין- 5 בתי עלמין אזרחיים נפרדים ו-16 בתי עלמין יהודיים הכוללים חלקות לקבורה אזרחית - מחזיקים ברישיון לקבורה אזרחית.
יצוין כי נוסף על כך, 15 יישובים חקלאיים מחזיקים ברישיון לקבורה אזרחית עבור בני אותם יישובים בלבד.
בשנים 2012 ו-2013 בוצע- בהזמנת רמ"י ובהיגוי של צוות עבודה בין-משרדי - סקר ארצי של אתרים לקבורה אזרחית (להלן - הסקר הארצי).
מממצאי הסקר עלה כי בשנים אלה הזמינות והנגישות של שירותי הקבורה האזרחית עבור מרבי ת האוכלוסייה המעוניינת בהם היו פחותות מהזמינות והנגישות של שירותי קבורה רגילה.
אתרי קבורה אזרחית רבים לא היו פעילים, ומרחקי הנסיעה לאתרים הפעילים היו גדולים ממרחקי הנסיעה למקומות קבורה רגילים.
נוסף על כך נדרש תשלום גבוה עבור קבורה אזרחית לנפטר שאינו מתגורר ביישוב שבו שוכן אתר הקבורה האזרחית.
אחת ממסקנות הסקר הייתה כי כדי למלא את הביקוש לשירותי הקבורה האזרחית בשנים 2020-2013 ידרשו 38,000 מקומות קבורה לאוכלוסייה היהודית המעוניינת בקבורה אזרחית, לחסרי דת ולנפטרים שיהדותם מוטלת בספק; זאת בהנחה כי 10% מהאוכלוסייה היהודית מעוניינת בכך.
נמצא כי המשרד לשירותי דת אינו מנהל מסד נתונים מפורט בנושא מצאי מקומות הקבורה האזרחית, וכי אין בידיו נתונים תקפים ומהימנים על הקיבולת המתוכננת של מקומות הקבורה האזרחית, על הניצול בפועל של מקומות הקבורה, על מצאי של מקומות הקבורה הזמינים לקבורה עתידית וכד'.
בהיעדר תשתית עובדתית נאותה נבצר מהמשרד להיערך להיקף הביקוש לקבורה אזרחית בשנים הבאות.
יודגש כי גם במסמך הצוות הבין -משרדי מינואר 2016 , שתכליתו - להציג ל וועדת המנכ"לים המלצות בתחום הקבורה האזרחית שיוצגו לממשלה, לא צוינו נתונים בסיסיים בנושא ההיצע של מקומות הקבורה האזרחית הנדרשים לקביעת דרכי הפעולה ליישום חוק הקבורה האזרחית.
המשרד לשירותי דת השיב כי הקושי בניהול הנתונים לגבי מצאי מקומות הקבורה מקורו בכך שהוא אינו מוסמך לפעול מול גופי הקבורה שבידיהם נתונים בנדון (למשל, הסמכות לחתום על הסכמים עמם אינה נתונה בידיו אלא בידי הביטוח הלאומי).
עוד ציין המשרד כי הוא נמצא בעיצומו של תהליך אפיון 810 מסגרת הפרסום| .
והטמעה של פתרון מחשובי מרכזי שיאפשר מעקב מדויק אחר גופי קבורה מורשים לרבות אחר מצאי מקומות קבורה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי יש בידיו סמכויות המאפשרות לו לפקח על גופי הקבורה, כגון הסמכות למתן רישיון לגופי קבורה ולחידושו .
בסיכום ישיבה שהתקיימה ביוני 2016 במשרד לשירותי דת נרשם כי "ככלל , המצב בקבורה אזרחית הוא כי יש ביקוש (גם אם הוא לא מאוד גבוה) אך אין היצע".
מסיכום הישיבה עולה כי לא פורטו בה נתונים כמותיים בעניין שיעורי הביקוש וההיצע של מקומות הקבורה האזרחית, שניתן להסיק מהם מהו הפער בין המצאי הקיים של מקומות הקבורה לבין הביקוש למקומות אלה, ולכן לא ניתן לקבוע את המסגרת התקציבית הנדרשת למימון מקומות הקבורה האזרחית בהיקף שיאפשר למלא את הביקוש הקיים ו העתידי למקומות אלה.
בתשובתו מסר המשרד לשירותי דת כי החל משנת 2013 ,הוא ביצע סקר המתעדכן מפעם לפעם ולאחרונה בדצמבר 2016 , בשיתוף עם רמ"י, המשמש בסיס נתונים לקביעת המסגרת התקציבית למימון מקומות הקבורה האזרחית.
מבדיקת הסקר ועדכוניו עולה כי הנתונים שנכללו בו אינם משקפים את ההיצע הזמין לקבורה אזרחית14 , ומכאן שאי אפשר ללמוד מהם על הפער בין המצאי הקיים של מקומות קבורה למצאי הנדרש לפי הערכות הביקוש.
מדובר בליקוי מהותי בעבודת המטה הנדרשת ל קביעת המדיניות הממשלתית בתחום הקבורה האזרחית.
אומדן הביקוש לקבורה אזרחית .
אומדן הביקוש לקבורה אזרחית בשנת 2015: על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - למ"ס), בשנת 2015 נפטרו בישראל 44,469 איש- 39,374 יהודים, אוכלוסייה ללא סיווג דת ונוצרים שאינם ערבים, והשאר - 5,095 ערבים15 .
אשר לקבורה אזרחית, על פי נתוני הביטוח הלאומי, מאז החלה הקבורה האזרחית חל גידול מתמיד במספר הנפטרים שנקברו בקבורה זו; למשל, בשנת 2010 נקברו בקבורה זו 813 נפטרים, ובשנת2015 שיעורם כמעט הוכפל- 1,576 .
נפטרים בכל הנוגע לאמידת היקף הביקוש הפוטנציאלי להיקבר בקבורה אזרחית, מקורות המידע השונים נבדלים זה מזה במידה רבה.
לדוגמה, על פי הסקר הארצי הוערך כי .
14 למשל, הם אינם מתייחסים לכלל בתי העלמין שהוקמו, ולעומת זאת הם מתייחסים לבתי עלמין שטרם הוקמו, כגון בברקת.
15 ,ראו לעניין זה למ"סהירחון הסטטיסטי לישראל, לוח ג/ 2 - פטירות, לפי קבוצת אוכלוסייה ודת.
המשרד לשירותי דת |811 .
17%-6% מהיהודים יהיו מעוניינים בקבורה אזרחית.
בדוח הצוות הבין-משרדי נכתב: , הנעים סביב ה]לקבורה אזרחית[ "ישנן מס' תחזיות ואומדנים לצפי הדרישה-10% מכלל הנפטרים16 המובאים לקבורה בארץ, וכ-%6 .
"מקרב היהודים בלבד בהתבסס על נתוני הביטוח הלאומי, הערכות הסקר הארצי ומסמך הצוות הבין-משרדי , משרד מבקר המדינה חישב ומצא כי היקף הביקוש בפועל לקבורה אזרחית בשנת 2015 היה בין כ- 2,360 מקומות קבורה (בהתאם לאומדן ולפיו היקף הביקוש הוא 6% ) לבין 6,690 מקומות קבורה (בהתאם לאומדן ולפיו היקף הביקוש הוא 17%).
מכך משתמע כי ייתכן שבשנת 2015 כ-880 נפטרים17 (לפי אומדן%6), כ- 2,460 נפטרים (לפי אומדן10% ) או כ- 5,110 נפטרים (לפי אומדן17% )היו מעדיפים להיקבר בקבורה אזרחית אולם נבצר מהם לממש את זכותם להיקבר באופן זה.
אומדן הביקוש לקבורה אזרחי ת עתידית: דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת18 הציג נתונים על הביקוש לחלקות הקבורה האזרחית לשנים 2016-2030 , בהתבסס על תחזית הלמ"ס ועל הערכות הסקר הארצי.
בדוח צוין כי אומדניו "מבוססים על ההנחה, כי כל הנפטרים חסרי הדת וכל הנוצרים שאינם ערבים יהיו מעוניינים בקבורה אזרחית, בעוד בקרב היהודים שיעור המעוניינים יהיה 6%-17% .
" מאומדני הדוח עלה כי אם שיעור המעוניינים בקבורה אזרחית יהיה6% , אזי בשנים 2020-2016 יגיע הביקוש ל- 19,700 מקומות קבורה, ובשנים 2030-2016 יגיע ל- 66,100 מקומות קבורה.
אם שיעור המעוניינים בקבורה אז רחית יהיה 10% , אזי בשנים 2020- 2016 יהיה ביקוש ל- 27,500 מקומות קבורה ובשנים 2030-2016 יהיה ביקוש ל- 90,700 מקומות קבורה.
אם שיעור המעוניינים בקבורה אזרחית יהיה17% , אזי בשנים 2020- 2016 יהיה ביקוש ל - 41,200 מקומות קבורה, ובשנים 2030-2016 יהיה ביקוש ל- 133,800 .