HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-קביעת סדר י דיון עלולה להוביל לכך שגופי הניהול של המוסד לא ינהלו מעקב אחר יישום החלטותיהם שלהם; למשל, בישיבתה מאפריל 2014 החליטה מינהלת המוסד "להגדיר תפקיד ועדת הכספים", אך עד מועד סיום הביקורת, דהיינו כשנה וחצי לאחר מועד ההחלטה, לא הגדירו המועצה או המינהלה את תפקידי הוועדה.
תקופות כהונה ממושכות של חברים .
משרד מבקר המדינה כבר עמד בעבר על כך53 כי קביעה של פרק זמן מרבי לכהונת חברים בגופי ניהול של תאגיד מאפשרת רענון החשיבה המקצועית והניהולית והתמודדות של התאגיד עם השינויים המתמידים בתפיסות המקצועיות בתחום שהוא עוסק בו ובצורכי אוכלוסיית היעד.
אי-קציבת תקופות כהונה של חברים ב מועצת המוסד : חוק ארגון הפיקוח קובע כי חברי המועצה יתמנו על ידי השר והוא "יקבע, בתקנות, הוראות בדבר תקופת כהונתה של המועצה ".
תקנות המועצה קובעות כי תקופת כהונתה של מועצת המוסד היא ארבע שנים.
גם על עניין זה כבר עמד בעבר 54 " :משרד מבקר המדינהמשלא הוגבלה תקופת הכהונה בחוק המקים תאגיד ובהעדר הוראת חוק כללית בנדון, עלול, מצד אחד, להיווצר במועצת התאגיד מצב של 'כהונה לדורות '.
ועלולה, מצד שני, להיות תחלופה מהירה מדי (כגון, בעקבות חילופי שרים), וזו אינה משרתת את טובת התאגיד.
לדעת מבקר המדינה, הגבלתה של תקופת כהונה היא דבר רצוי לכלל התאגידים".
יצוין כי בכמה תאגידים נקבעה תקופת כהונה כאמור; למשל, ב חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (הוראת שעה), התשס"ו - 2006 " , הקובע כיתקופת כהונתו של חבר המועצה תהיה שלוש שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת" או ב תקנות הביטוח הלאומי (מועצת המוסד), התשי"ח- 1958, הקובעות כי"ניתן לשוב ולמנות חבר המועצה לתקופת כהונה אחת נוספת רצופה של המועצה"55.
הביקורת העלתה כי למרות האמור לא קבע משרד הכלכלה56 תקופות כהונה לחברי המועצה.
נמצא כי נכון לתקופת הביקורת כיהנו במועצה שני חברים (נציגי המעסיקים) לפחות 25 שנים - נציג א מכהן במועצת המוסד ובמינהלה מנובמבר 1986 ונציג ב מכהן במועצהמיולי 1990.
בתשובתומסר המוסד כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה כי יש להגביל את משך זמן הכהונה של חברים במועצת המוסד, על כן החליט כי תקופת כהונתו של חבר במועצה .
53 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ634 .
54 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על תאגידים סטטוטורים , התשנ"ו- 1995 ', עמ26 .
55 יצוין כי חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , קובע כי תקופת כהונתו של דירקטור חיצוני בדירקטוריון חברה תהיה שלוש שנים והחברה רשאית למנותו לשתי כהונות נוספות של שלוש שנים כל אחת.
החוק קובע תנאים למינוי דירקטור חיצוני בחברה ציבורית לתקופת כהונה נוספת.
חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 " , קובע כי דירקטור יתמנה לתקופה של לא יותר משלוש שנים מתחילת תוקף מינויו; דירקטור שחדל לכהן יכול להתמנות מחדש".
56 בשנים 2013 -2003 היה שמו משרד התמ"ת, בשנים 2003 -1977 - משרד העבודה והרווחה ועד 1977 - .
משרד העבודה 1046 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תהיה ארבע שנים ותוגבל לשלוש כהונות.
המוסד ציין כי מדובר "בספירת שנות החברות רטרו-אקטיביות ולא מכאן ואילך".
כהונה ממושכת בוועדת הכספים: בדומה לצורך בקציבת תקופות כהונה של חברי המועצה, ראוי שמועצת המוסד תקבע את תקופות הכהונה של חברי ועדותיה, ולכל הפחות תרענן מדי פעם בפעם את הרכבן.
בישיבת מועצה שהתקיימה ביולי 2013 אישרה המועצה את המלצת יו"ר המועצה דאז לקבל החלטה עקרונית לערוך שינויים בהרכב הוועדות של מועצת המוסד.
היו"ר דאז ציין בישיבה כי ועדות המשנה של המועצה " פועלות לאורך שנים ארוכות, מבלי שנערך בהם רה -ארגון פנימי, שביטויו חילופי גברי של החברים באות ן ועדות.
אין צורך להרחיב במילים, מדוע המציאות הזו בעייתית.
כל גוף, ארגון, מוסד או ועדה, נדרש מפעם לפעם לעבור תהליך של ריענון שורות, הן כדי להביא לידי ביטוי רעיונות חדשים, תפיסת עולם אחרת וכדומה והן לשם מניעת שחיקה, שהיא תוצר טבעי לסיטואציה".
הביקורת העלתה כי למרות האמור, נכון למועד סיום הביקורת עדיין כיהנו בוועדת הכספים של המוסד שלושה חברים המכהנים בה כבר שנים רבות.
יו"ר הוועדה מכהן בתפקידו זה משנת 1987 , נציג המעסיקים חבר בוועדת הכספים לפחות משנת 1986 ונציג העובדים מכהן בוועדה משנת 1998.
בתשובתה מסרה ההסתדרותכי לדעתה בגוף המורכב מכמה חברים המגיע להחלטה המבטאת את הרצון הקולקטיבי של החברים שתמכו בה "יש יתרון בגיוון של החברים השונים, שבא לידי ביטוי בין היתר בוותקם של החברים, כאשר נציגים ותיקים יכולים לתרום מן הניסיון שצברו.
לפיכך אין כל פסול בעובדה שפלוני או אלמוני מכהן בוועדת הכספים במשך תקופה ארוכה.
עם זאת, בכוונת ההסתדרות לבחון את סוגיית איושו של תפקיד נציג ההסתדרות בוועדת הכספים של המוסד".
התקשרות המוסד עם נושא משרה לביצוע עבודה .
התקשרות של תאגיד עם חבר מועצת התאגיד עלולה ליצור חשש לניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה ובין עבודתו בשכר עבור התאגיד.
יצוין כי על פי תזכיר חוק התאגידים, "נושא משרה" בתאגיד הוא " חבר מועצה, המנהל הכללי, משנה או סגן למנהל הכללי, וכל ממלא תפקיד כאמור בתאגיד ציבורי, אף אם תוארו שונה, וכן מנהל אחר הכפוף במישרין למנהל הכללי ".
בתזכיר מוצע כי " תאגיד ציבורי לא יתקשר בעסקאות[57] עם נושא משרה בו, למעט לעניין תנאי עבודתו או כהונתו בהתאם לכל דין".
נמצא כי המוסד התקשר עם חבר במועצת המוסד, ומכוח אותה התקשרות הוא החל להרצות בהדרכות של המוסד באוקטובר 2013 .
מדצמבר 2013 עד תחילת ספטמבר 2015 שילם לו המוסד כ- 5,600 .
57 הגדרתה של עסקה בתזכיר חוק התאגידים היא לפי הגדרתה ב חוק החברות, התשנ"ט - 1999 - .
""חוזה או התקשרות וכן החלטה חד צדדית של חברה בדבר הענקת זכות או טובת הנאה אחרת משרד הכלכלה והתעשייה 1047 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתו מנובמבר 2015 מסר חבר המועצהלמשרד מבקר המדינה כי המוסד הוא זה שפנה אליו, ומצדו "הכול נעשה בתום לב מתוך הנחה סבירה" שאם המוסד פנה אליו אין כל פגם בדבר.
המוסד מסר בתשובתו כי איסור להתקשר עם חבר מועצה "עשוי להגביל אותנו בהתקשרות עם אנשים שחלקם מן המובילים בתחום".
המוסד הוסיף כי הוא יגבש כללים בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המוסד לגבש את הכללים האמורים ברוח הוראות תזכיר חוק התאגידים בנדון, וזאת כדי למנוע היקלעות של נושאי משרה בתאגיד למצב של ניגוד עניינים.
העסקה ממושכת של יועץ משפטי ורואה חשבון חיצוניים .
המוסד מעסיק יועץ משפטי ורואה חשבון חיצוניים שאינם נמנים עם עובדי המוסד.
בדוח משנת 200658 משרד מבקר המדינה עמד על כך כי "מקובל להניח, שאי -תלותו של רואה חשבון בתאגיד שהוא מבקר את דוחותיו הכספיים עלולה להיפגע.
במיוחד כאשר התאגיד מעסיקו שנים רבות: הנהלת התאגיד עשויה להמשיך להעסיק את רואה החשבון מטעמי נוחיות, ולרואה החשבון יש עניין בתאגיד כלקוח מעצם היותו מקור פרנסה מתמשך.
כמו כן, מקובל בתחום העסקת רואי חשבון בחברות הממשלתיות, שאחת למספר שנים יש תחלופה של רואי חשבון מבקרים".
בדומה להעסקת רואי חשבון עמד משרד מבקר המדינה בעבר גם על הצורך בקציבת כהונתם של יועצים משפטיים חיצוניים.
בדוח משנת 200159 קבע משרד מבקר המדינה כי לנוכח תקופת העסקה ממושכת של יועץ משפטי בתאגיד (שהועסק בתפקידו כעשר שנים), ראוי היה לשקול את הצורך ברוטציה כנהוג בחברות הממשלתיות.
בדוח משנת 200760 עמד משרד מבקר המדינה על כך כי לקבלת שירותים משפטיים מאותו גורם במשך תקופה ארוכה יש אמנם יתרונות, אך גם חסרונות ידועים עבור הגוף המתקשר, ובהם החשש לתלות יתר שיפתח הגוף המתקשר ביועץ משפטי, לכן יש מקום לשקול לקצוב את תקופת ההתקשרות עמו61.
על הצורך בקציבת כהונה של יועץ משפטי ורואה חשבון חיצוניים ניתן ללמוד גם מתזכיר חוק התאגידים המציע להחיל על מינוי רואה חשבון בתאגיד ועל מינוי יועץ משפטי שאינו עובד התאגיד62 אתהוראות הסעיפים הרלוונטיים ב חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (44 ו-47, .
)בהתאמהמכוח הסעיפים האלה קבעה רשות החברות כללים להעסקת רואי חשבון .
58 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006" ,) העסקת רואי חשבון על ידי גופים שלטוניים ", עמ' 139-138 .
59 ,מבקר המדינהדוחות ביקורת על איגודים, דוח מספר 2 ( 2001) , "המועצה להסדר ההימורים בספורט", עמ' 57 .
60 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 ,"), "היבטים בניהול נכסי דלא ניידי של האוניברסיטאות עמ' 881.
61 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64א ( 2013 '), עמ725 ; דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2007 ( 2008 '), עמ 490-487 .
62 תזכירחוק התאגידים מציע כי מועצת תאגיד ציבורי תמנה יועץ משפטי שיהיה עובד התאגיד הציבורי.
אולם רשות החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים רשאית לאשר כי לנוכח היקף פעילות התאגיד הציבורי, תפקידיו וסמכויותיו, ניתן להעסיק יועץ משפטי שאינו עובד התאגיד.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ויועצים משפטיים63, המעלים את הצורך ברענון עבודתם ומגבילים את כהונתם - רואה חשבון עד שש שנים64 ויועץ משפטי עד שלוש שנים65.
לנוכח החסרונות האמורים ניתן היה לצפות כי המועצה או המינהלה יבחנו הגבלת משך הכהונה של רואה החשבון המבקר ושל היועץ המשפטי המועסקים בידי המוסד.
אולם הביקורת העלתה כי לא זו בלבד שמועצת המוסד או ה מינהלה לא בחנו וממילא גם לא הגבילו את משך כהונתם של רואה החשבון המבקר ושל היועץ המשפטי, אלא שהלכה למעשה המוסד מעסיק את אותו משרד רואי החשבון מינואר 1988 , דהיינו במשך יותר מ-28 שנה ברציפות, ואת היועץ המשפטי הוא העסיק ברציפות בשנים 2013 - 1990 , דהיינו במשך 23 שנה, ושב להעסיקו בשנת 2015 .
במצב עניינים כזה עלולה להיפגע אי -תלותם של רואה החשבון ושל היועץ המשפטי, וכפועל יוצא עלול הדבר להשפיע גם על תפקודו התקין של המוסד.
בתשובתו מסר המוסד כי הוא מקבל את העמדה שמשך זמן העסקתם של רואה החשבון ושל היועץ המשפטי ארוך מדי ונדרשת הגבלה במשך העסקתם.
בהתאם, מינהלת המוסד החליט ה כי תקופות הכהונה של רואה חשבון ושל יועץ משפטי, שייבחרו במכרז, יוגבלו לחמש שנים ולשלוש שנים, בהתאמה.
את רואה החשבון ניתן יהיה להעסיק עד שתי תקופות כהונה ואת היועץ המשפטי עד שלוש תקופות כהונה.
מכל האמור עולה כי תפקודן של המועצה ושל המינהלה בכל הנוגע להסדרת פעילותו של המוסד והפיקוח עליו לקה בחסר רב.
המועצה לא קיימה דיון מהותי בתקציב המוסד, לא קבעה סדרי עבודה לוועדות שמינתה ולא קיימה את דיוניה בתדירות הנדרשת על פי החוק.
המינהלה לא קבעה את סדרי דיוניה ואת סד רי עבודתה וגילתה אזלת יד בכל הנוגע להסדרת פעילותה של ועדת הכספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה לקדם החלטת ממשלה שתוביל , לפי המלצות ועדת אדם, לשינוי מעמדו הסטטוטורי של המוסד כתאגיד עצמאי ולשילובו עם המינהל.
בד בבד, ללא תלות בכך, על שר הכלכלה להסדיר בהקדם את פעילות המוסד ואת הגופים המנהלים אותו, תוך כדי תיקון הליקויים שפורטו בדוח זה, באופן שפעילות המוסד אכן תקדם באופן אפקטיבי את תנאי הבטיחות בעבודה ואת הגיהות המקצועית, כנדרש בחוק ארגון הפיקוח.
בכלל זה, ראוי שעל מועצת המוסד יוחלו עקרונות תזכיר חוק התאגידים .
63 כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד - 1994 , וכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב- 1992.
64 ניתן להאריך את המינוי בשנה אחת נוספת אם רשות החברות הממשלתיות סברה כי החלפת רואה החשבון עלולה לגרום לנזק ממשי לחברה או לבעלי מניותיה.
65 רשות החברות הממשלתיות רשאית לחזור ולאשר את מינוי היועץ המשפטי, ובלבד שכל אישור נוסף יהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים.
משרד הכלכלה והתעשייה 1049 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
היבטים בנושא הבריאות התעסוקתית .
כאמור, על המעסיק חלה האחריות לשמור לא רק על בטיחות העובד במקום העבודה אלא גם על בריאותו.
פקודת הבטיחות והתקנות שהותקנו מכוחה קובעות הוראות שונות שעניינן חובות המעסיק כלפי העובד בשני אפיקים עיקריים: זיהוי וניטור של הסיכוני ם לבריאות העובד במקום העבודה ונקיטת אמצעים להגנה מפניהם ול מזעור החשיפה להם וכן הפניית העובד לשירותי הרפואה התעסוקתית לצורך בדיקות שעיקר תכליתן הוא זיהוי ומניעה של מחלות שמקורן בסביבת העבודה בעטיה של חשיפה לגורמי סיכון כימיים, פיזיקליים, ביולוגיים, פסיכולוגיים ואחרים (להלן - מחלה תעסוקתית או מחלת מקצוע).
הזכות לשירותי רפואה תעסוקתית מעוגנת בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 , והשירותים ניתנים בעיקר במרפאות תעסוקתיות של קופות החולים.
נוסף לאלה, קיימות כ-35 מרפאות תעסוקתיות פרטיות מוסמכות, חלקן פנים-מפעליות שהוקמו בתוך מפעלים גדולים, וחלקן של ספקים חיצוניים שאת שירותיהם קונים המפעלים באופן פרטי.
הסמכת שירותים אלה מצויה באחריותו של משרד הכלכלה בשיתוף משרד הבריאות.
שירותי הרפואה התעסוקתית המרכזיים כוללים בדיקות כניסה לעבודה שבהן נבדקת התאמתו הרפואית של המ ועמד לתפקיד, בדיקות תקופתיות של מצב בריאותו של העובד המחויבות מהתקנות השונות, שמטרתן לעקוב אחר מצבו של העובד ומידת חשיפתו לגורמי הסיכון, ובדיקות להערכת כושר עבודה של עובד שחלה.
בהקשר זה ראוי לציין כי דוח אדם הצביע על כך שלמשרד הכלכלה, האחראי לפיקוח על ביצוע התקנות ואכיפתן, אין מידע מהימן בנוגע למספר הכולל של עובדים בישראל החייבים בבדיקות תקופתיות, וממילא הוא גם אינו מחזיק במידע על מספר העובדים שאינם נבדקים, לכן אין אפשרות להיערך נכונה בכל הנוגע לתכנון כוח האדם הנדרש לשירותי הרפואה התעסוקתית ולפיקוח עליה.
איסוף נתונים על תחלואה תעסוקתית באמצעות רשם המחלות התעסוקתיות .
אחת הבעיות העיקריות שדוח אדם מעלה בנושא הבריאות התעסוקתית הייתה מחסור בנתונים ומידע על היקף החשיפה למחלות תעסוקתיות.
בהקשר זה ציינה ועדת אדם לחיוב את הקמתה של יחידת רשם המחלות התעסוקתיות (להלן - הרשם) שייעודה מעקב אחר התחלואה התעסוקתית בישראל ומניעתה באמצעות ניטור מגמות ומתן התראות, וזאת באמצעות איסוף שיטתי ומתמשך של נתונים על מקרי תחלואה, ניתוחם, פירושם והפצתם לגורמים הרלוונטיים.
את יחידת הרשם הקים מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית ביוני 2011 בשיתוף משרד הבריאות.
מהבחינה הארגונית, הרשם כפוף ל מרכז הלאומי לבקרת מחלות שבמשרד הבריאות, אך המינהל מממן אותו באמצעות היחידה לפעולה מונעת ומחקר בבריאות ובבטיחות בעבודה66 .
מהבחינה המקצועית, את הרשם מלווה ועדת היגוי ובה יושבים נציגים .
66 יחידה במינהל המממנת, מכוח סעיף 34 ב לחוק ארגון הפיקוח, פעולה מונעת ומחקר בתחום הבריאות והבטיחות בעבודה.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממשרדי הבריאות והכלכלה, מביט וח לאומי ומהמחלקות לרפואה תעסוקתית של קופות החולים.
מנתה יחידת הרשם שמונה עובדים ובראשם מנהל הרישום בסיס הנתונים של הרשם מבוסס על דיווחי רופאים על חשד למחלת מקצוע, הנעשים על פי סעיף 5 לפקודת תאונות ומחלות משלח-יד (הודעה), 1945 (להלן- הפקודה), המחייב רופא המטפל בחולה לדווח למפע"ר על כל חשד למחלת מקצוע.
דיווחים אלה מוזנים במערכת של המינהל והם נגישים גם לרשם.
יצוין כי בפקודה ובתקנות שנקבעו מכוחה67 מופיעה רשימת מחלות מקצוע אך חובת הרופא לדווח אינה מוגבלת לרשימה זו, והוא נדרש לדווח גם על חשד לקשר סיבתי בין תעסוקה למחלה שאינה מופיעה בהכרח ברשימה.
לפי נתוני הרשם, מאז הקמת היחידה ועד תחילת יולי 2015 הוא קיבל כ- 6,500 דיווחים על מקרים של מחלות מקצוע, שכללו כ- 7,800 .
)אבחנות (לאדם יכולה להיות יותר מאבחנה אחת המחלות שדווחו בשכיחות גבוהה בשנים 2014 -2012 נמנו עם מחלות מערכת השמע, מחלות מערכת שריר -שלד, מחלות מערכת העצבים, מחלות מערכת הנשימה בכלל וצרידות בפרט ומחלות עור.
אשר לסרטן על רקע תעסוקתי, להערכת הרשם קיים בנושא תת-דיווח משמעותי.
ראוי לציין כי לפי נתוני הרשם חלה אמנם בשנים אלה עלייה בשיעור של כ-30% בשיעור הדיווח על מחלות תעסוקתיות אך ככלל, מחקרים מראים על הערכת חסר ניכרת של תחלואה תעסוקתית.
לדעת גורמי מקצוע, תת-האבחון מקורו במידה רבה במודעות נמוכה לנושא בקרב כלל הרופאים.
מאחר שהאפקטיביות של הרשם תלויה בדיווחים שהוא מקבל על מקרים של חשד לתחלואה שמקורה בתעסוקה, ובשל החשש מדיווח חסר, אחד מתפקידיו החשובים הוא לפעול להגברת הדיווח על מחלות תעסוקתיות.
ככל שיהיה בידיו מידע רב יותר ביחס להיקפן של המחלות התעסוקתיות והקשר בינן לבין גורמי הסיכון, כך יוכלו משרדי הממשלה הרלוונטיים להשתמש במידע זה בבואם לקבוע מדיניות, להקצות משאבים ולהפעיל תכניות התערבות.
מובן שלכל דיווח חשיבות גם ברמה הפרטנית, שכן בעקבותיו מתוודע המינהל לסכנה אפשרית במפעל או בענף מסוים ונעשית בדיקה לשם איתור עובדים נוספים הנמצאים בסיכון.
הביקורת העלתה כי על אף האמור לא עשו די משרד הבריאות והרשם כדי להגביר את המודעות בקרב כלל הרופאים לחשיבות שבדיווח כ נדרש.
להלן הפרטים: מודעות נמוכה של רופאים לחובת הדיווח על מחלת מקצוע מאחר שבפועל עובדים רבים אינם נמצאים במעקב של רופא תעסוקתי, ומאחר ש מחלות תעסוקתיות עלולות להתפתח גם כעבור שנים מהחשיפה הראשונה כאשר החולים נמצאים מחוץ למעגל העבודה וכבר אינם במעקב מסודר , ישנה חשיבות לאבחון מוקדם של מחלות מקצוע באמצעות רופאי משפחה ורופאים מומחים בקהילה ובבתי חולים.
המועצה הלאומית לבריאות העובד68 .
אף הגדירה את רופאי המשפחה כקהל המטרה הראשון בנושא ההסברה כאמור, הפקודה מטילה חובת דיווח על חשד למחלת מקצוע על כל רופא.
חרף זאת, לפי נתוני הרשם, לפני 2012 לא דיווחו רופאים מומחים או רופאי משפחה על מחלות תעסוקתיות למעט .
67 התוספת השלישית בפקודת תאונות ומחלות משלח -יד (הודעה), 1945 ; תקנות מחלות מקצוע (חובת הודעה - רשימה נוספת), התש"ם- 1980.
68 מועצה לאומית שתפקידה לייעץ למשרדי הבריאות והכלכלה בנושא קידום ושיפור של בריאות העובדים במדינת ישראל.
משרד הכלכלה והתעשייה 1051 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מקרים בודדים, וכן כ-98% מן הדיווחים, נכון לסוף 2014, התקבלו מרופאים תעסוקתיים (שחובת הדיווח נלמדת במסגרת הכשרתם).
אחד הכלים לחידוד ולרענון של החובות והדרישות החלות על רופאים הוא חוזרים ונהלים שמשרד הבריאות מפרסם כגוף מנחה; למשל, בנושא חובת דיווח על נהגים המסוכנים לעצמם ולזולת פורסם חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות המפנה את הרופאים לפקודת התעבורה ולקווים מנחים בדבר חובת הרופ א המטפל באדם בעל רישיון נהיגה להודיע למכון הרפואי לבטיחות בדרכים על מצבי בריאות העלולים לסכן את הנהג או את הזולת69.
בהתאם, ובייחוד לנוכח המודעות הנמוכה בקרב הרופאים לחובת הדיווח על חשד למחלה תעסוקתית, מצופה היה שמשרד הבריאות יביא באופן דומה לידיעת הרופאים את הסעיף הרלוונטי בפקודה, אך לא נמצא שהדבר נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לשקול מתן הנחיה בנדון.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה בין היתר כי "המצב מורכב יותר בנושא חובת הדיווח על מחלה תעסוקתית.
במקרה של מחלה תעסוקתית יש חובה לדווח כאשר הרופא חושב שיש קשר בין מחלתו של הנבדק והחשיפה התעסוקתית, כאשר בפועל אינו מכיר את הסטוריית החשיפות של הנבדק.
עם זאת, המשרד מקבל את הערת המבקר ואנו נפעל לפרסם חוזר מנהל רפואה בנושא חובת הדיווח".
תגבור הידע אצל רופאים בעלי התמחויות שונות 1.
המודעות של רופא שאינו רופא תעסוקתי לחובה החוקית לדווח על מחלת מקצוע היא חסרת משמעות כאשר חסר לו הידע הנדרש כדי לאבחן מחלת מקצוע שנגרמה בגלל חשיפה תעסוקתית.
כבר בשנת 1979 העירה ועדת גונן בדוח שהוציאה מתחת ידה כי יש לבחון דרכים לקידום הידע בנושאים אלה בקרב רופאי משפחה, רופאים מומחים ורופאי חדר מיון, ובייחוד ליידעם בנוגע לסיכונים של תעשיות שבאזור פעולתם.
יצוין כי פעילות לקידום דיווח מרופאים כלליים כבר נכללה בתכנית העבודה של הרשם לשנת 2012.
הביקורת העלתה כי בכל הנוגע לרופאים מומחים בתחומים רלוונטיים החל הרשם ב - 2013 בפעילות של הסברה והדרכה בנדון, אך זו התמקדה עד כה בעיקר במכוני ריאה 70.
אשר לתחומים רלוונטיים אחרים (עור ואונקולוגיה) הייתה הפעילות מועטה71 .
עוד נמצא כי הרשם טרם החל בפעילות בקרב רופאי משפחה אף שכאמור הם קהל מטרה חשוב בעניין זה.
בתשובתו מסר משרד הבריאות בין היתר כי "עבודה רבה הושקעה בנסיון להעלות את הדיווחים ממרפאות ריאה.
ההשקעה הרבה הניבה עליה במספר הדיווחים אך לא במידה .
69 סעיף3 א לחוזר מנכ"ל 35/09 מיום 16.
09 קובע כי "בהתאם לסעיף12 ב' לפקודת התעבורה 'רופא המטפל באדם.
והוא מאבחן אצלו מחלה.
ידווח על המחלה לרשות שקבע שר הבריאות'"; סעיף 1 קובע כי "מטרת חוזר זה היא להביא לידיעתכם קווים מנחים לגבי חובת הרופא המטפל באדם להודיע למכון הרפואי לבטיחות בדרכים".
תשע הדרכות 71 שלוש הדרכות במרכזים לרפואת עור במהלך 2014 והדרכה אחת במכון אונקולוגיה בשנת 2015.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מספקת".
עוד מסר כי ההדרכות לרופאי עור התקיימו במרכזים העיקריים שבהם עוסקים ברפואת עור הקשורה לחשיפות תעסוקתיות.
אשר לרופאי המשפחה מסר משרד הבריאות כי התכנון היה לפנות אליהם בשלב מאוחר יותר ולהתמקד תחילה בהעמקת הדיווח מרופאים תעסוקתיים ומרופאים מומחים.
המשרד הוסיף כי איגוד הרופאים התעסוקתיים, בשיתוף איגוד רופאי המשפחה, ערך בנובמבר 2015 כנס שנועד לרופאי משפחה, ובו הוצגה חשיבות הדיווח על מחלות תעסוקתיות.
עוד מסר כי איגוד רופאי המשפחה נתן את הסכמתו לתיאום סדנה ראשונה לרופאי משפחה בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשם להשלים את פעולות ההסברה וההדרכה במכונים ובמרפאות המומחים (ריאה, עור ואונקולוגיה) שטרם ביקר בהם, ובד בבד לפעול ביתר שאת בקרב רופאי משפחה שהם כאמור קהל מטרה חשוב בנדון.
הכרת משלח היד של העובד חיונית לצורך אבחון תחלואה תעסוקתית.
אמצעי תומך החלטה שבאפשרותו לשרת רופא (שאינו רופא תעסוקתי) בנושא זה הוא שדה משלח יד המופיע ברשומה הרפואית של המבוטח בקופות החולים.
את נתוני משלח היד ניתן גם לרכז לצורכי בקרה ומחקר.
נמצא כי להערכת משרד הבריאות רק כ- 10% מן הרופאים בקופות החולים ממלאים שדה זה ברשומה הרפואית.
בהיעדר מידע עדכני ובהיקף ניכר על משלח יד בבסיסי הנתונים של קופות החולים, לא ניתן להשתמש באופן יעיל בנתונים הקיימים ככלי עזר בידי הרופא המטפל לאבחון מחלה תעסוקתית, וככלי עזר לצורכי מחקר ולמידה על קשרים אפשריים בין תחלואה למשלח יד.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "המשרד מסכים כי הכרת משלח היד של המטופל הינו חיוני, אך במסגרת עבודת מטה לבחירת נושאים.
תועדפו נושאים חשובים אחרים.
נושא הרקע התעסוקתי ידון בעתיד כאשר המדדים יעודכנו".
עוד מסר כי בשנים 2014 - 2013 נפגש צוות המשרד עם אנשי מחשוב ורפואה תעסוקתית בכמה מקופות החולים "כדי לשכנעם להפוך את דיווח משלח היד לידידותי יותר לרופאים ו/או להפכו חובה.
עבודת המטה בנושא טרם הסתיימה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל חיוניותו של משלח היד ככלי עזר לאבחון מחלות תעסוקתיות ראוי לקדמו ביתר שאת.
פעולות לשיפור הדיווח במרפאות התעסוקתיות כאמור, הגורם העיקרי המדווח על מחלות תעסוקתיות הם הרופאים התעסוקתיים.
אחד מתחומי הפעילות המרכזיים של הרשם הוא ביצוע בקרת איכות על פעילותן של המרפאות התעסוקתיות בנושא הדיווח על מחלות תעסוקתיות לשם העלאת המודעות לדיווח, בירור פרטני של מקרים שהיו אמורים להיות מדווחים אך לא דווחו, זיהוי טעויות בדיווח ועוד.
משרד הכלכלה והתעשייה 1053 .
הביקורת העלתה כי על אף החשיבות הרבה שהרשם מייחס לבקרות אלה הוא .
ביצע אותן עד כה רק במרפאות התעסוקתיות של שירותי בריאות כללית ושל .
בכל הנוגע לקופות החולים מאוחדת ולאומית נמצא כי נכון למועד סיום .
הביקורת הוא טרם עשה זאת.
בנוגע לבקרות במרפאות תעסוקתיות פרטיות הועלה כי אף שהרשם זיהה כי לא התקבלו דיווחים מרובן במהלך השנים 2013 -2012 , ואףשתכנית העבודה של הרשם לשנת 2014 כללה בקרות בשלוש מרפאות כאלה, הלכה למעשה החל הרשם לבצע בהן בקרות רק בשנת 2015 , ואף זאת באופן חלקי72.
בתשובתו ציין משרד הבריאות כי באוקטובר 2015, מועדסיום הביקורת, החל הרשם להעביר הדרכות גם בקרב צוותים רפואיים מקופות החולים מאוחדת ולאומית.
עוד ציין כי הפנייה לשירותי הרפואה התעסוקתית הפרטיים נערכה באופן מצומצם עד כה, והוא מתעתד להעמיק את הקשר עמם.
עוד העלתה הביקורת כי השימוש שהרשם עושה בממצאי הבקרות הוא פרטני בלבד, דהיינו כל מקרה נבדק לגופו והכשל מתוקן לפי הצורך, אך לא מעבר לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שלצד התיקונים הפרטניים של הכשלים שהתגלו במרפאות התעסוקתיות במסגרת הבקרות שלו, ירכז הרשם את נתוני כל הכשלים שנמצאו וינתחם לצורך הפקת לקחים ואיתור בעיות רוחב בנוגע לדיווחיהן.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "החל מספטמבר 2015 השימוש שעושה הרשם בממצאי בקרות הוא מעבר לשימוש פרטני, ונערך תהליך הפקת לקחים ברמה מערכתית".
הממשק עם המוסד לביטוח לאומי הרשם מייחס לביטוח לאומי חשיבות רבה כמקור מידע על מחלות תעסוקתיות, וזאת משום היותו הגוף המרכזי העוסק במתן פיצוי לעובד בגין תחלואה תעסוקתית, ובידיו נתונים על מחלות שבגינן הוגשו תביעות.
בשנת 2014 הכיר ביטוח לאומי ב- 5,145 מקרים של מחלה על רקע תעסוקתי.
לעומת זאת, במינהל התקבלו דיווחים על 1,828 מקרים בלבד, כשליש ממספר המקרים שטופלו בביטוח לאומי.
יצוין כי הפגשת נתוני מחלות מקצוע המגיעים מביטוח לאומי עם נתוני מחלות מקצוע המגיעים למינהל ממקורות אחרים (רופאים, מעסיקים וממוני בטיחות בעבודה) יכולה לסייע באיתור מקומות עבודה שבהם נרשם ריבוי תביעות, או לחילופין לאיתור מקומות עבודה שאינם מקפידים לדווח כראוי.
: קבלת נתונים בנוגע לתביעות שהוכרו כבר ביוני 2009 , כאשר יחידת הרשם הייתה בשלבי הקמה, החל משרד הבריאות במגעים עם ביטוח לאומי בנוגע .
72 נכון לתחילת ספטמבר 2015 בוצעו בקרות ב-5 מתוך34 .
מרפאות תעסוקתיות מוסמכות פרטיות 1054 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להעברת נתונים אלה לרשם והתקבלה הסכמה עקרונית בנושא.
מהתכתובות עלה כי ביטוח לאומי מסר למשרד הבריאות כי המערכת הממוחשבת שלו תהיה מוכנה להעברת הנתונים במחצית השנייה של 2010 , אך הסכמות קונקרטיות בדברסוג המידע שיועבר ואופן העברתו סוכמו בין הרשם לביטוח לאומי רק בסוף 2012.
הביקורת העלתה כי רק בסוף אוקטובר 2013 העביר ביטוח לאומי לרשם קובץ ובו כ - 4,000 רשומות בנוגע לתביעות משנת 2011 ואילך, וגם אז התברר שהנתונים שהועברו לא התאימו לצורכי הרשם.
מגעים נוספים שהרשם קיים מאז עם ביטוח לאומי לא נשאו כל פרי.
בהקשר זה יש לציין כי הצורך בעיבוי בסיס הנתונים של הרשם בעזרת העברת נתונים מביטוח לאומי נדון כמעט בכל ישיבות ועדת ההיגוי של הרשם משנת 2012 .
ואילך, שבה כאמור חבר גם נציג של ביטוח לאומי יוצא אפוא כי בחלוף שש שנים מאז הועלה הצורך בהעברת נתונים מביטוח לאומי לרשם, טרם עלה בידי גורמים אלה להסדיר ביניהם כראוי את הדבר, וכפועל יוצא טרם התאפשר לרשם שימוש במידע שהוא מצא אותו חיוני לעבודתו.
קבלת דיווחים שוטפים: נוסף לנתונים בדבר תביעות שהוכרו העלה הרשם בישיבת ועדת ההיגוי בסוף 2014 את הצורך לקבל גם דיווחים שוטפים מרופאים של הוועדות הרפואיות של ביטוח לאומי, במקרים שבהם עולה בפניהם חשד למחלה תעסוקתית.
בפברואר 2015 פנתה בנושא זה מנהלת המרכז הלאומי לבקרת מחלות למוסד לביטוח לאומי.
נמצא כי נכון למועד סיום הביקורת טרם העביר ביטוח לאומי לרשם את תשובתו בנושא זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין ביטוח לאומי כי "חובת הדיווח על מחלות תעסוקתיות חלה על רופאי ביטוח לאומי בדומה לחובה החלה על כל רופא אחר במדינת ישראל", "הדיווח צריך לכלול לא רק 'מחלות מקצוע' אלא ' תחלואה תעסוקתית'" ו"את הדיווח ראוי לערוך רק בסיום הדיון בוועדות הרפואיות".
הוא הוסיף כי הלשכה הרפואית פועלת ביחד עם מינהל המחקר בביטוח הלאומי כדי לגבש תהליך ממוכן ורציף להעברת המידע הדרוש מביטוח לאומי למרכז הלאומי לבקרת מחלות, ו"אף כי טרם נפתרו כל הבעיות הטכניות, אנו סבורים שניתן יהיה להשיק תהליך ממוכן וזמין במהלך שנת 2016.
" משרד מבקר המדינה מעיר לביטוח לאומי כי עליו לפעול ללא דיחוי נוסף להשלמת הטיפול בהעברת המידע ממנו למרכז הלאומי לבקרת מחלות, שבו החל כבר ביוני 2009 , כלומר לפני יותר משש שנים.
דיווחים מחברות הביטוח ניסיונות הרשם להעשיר את בסיס המידע שלו באמצעות שאיבת נתונים מגורמים שבידיהם מידע בנוגע למחלות תעסוקתיות כללו גם את הרופאים הנותנים שירותי ייעוץ לחברות הביטוח משרד הכלכלה והתעשייה 1055 .