HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, הנתונים שמועברים לגיליון האלקטרוני כוללים את כל כוחות ההוראה שאינם מורי משרד החינוך, ללא הבחנה בין מורים המלמדים מקצועות ליבה למורים למקצועות אחרים.
יוצא, אפוא, ש לא כל הנתונים שיש בהם כדי להצביע על היקף ההעסקה הבלתי ישירה של מורים , לרבות מספר שעות הוראה של מקצועות הליבה הניתנות בפועל (לפיצול כיתות או כשעות אורך) מועברים לגיליון האלקטרוני , וממילא הם אינם כלולים בדוח המסכם של בקרת התקן.
בכך מחמיץ משרד החינוך הזדמנות לאסוף מידע על היקף התופעה הזאת, ואת האפשרות לפקח על איכות עבודתם של המורים ולאכוף את יישום הנחיותיו בנוגע לעובדי הוראה המועסקים באמצעות גופים מתווכים שמלמדים את מקצועות הליבה, לרבות פיצול כיתות.
יוער כי ביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2009 , בנושא "ניצול שעות לימוד בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים"29 התייחסה לבקרת התקן שערך משרד החינוך לשנות הלימודים התשס"ז והתשס"ח.
בדוח הביקורת הזה עמד מבקר המדינה על חשיבותה של בקרת התקן כ"כלי ניהולי חיוני ביותר, יחיד מסו גו, שעומד לרשות הנהלת המשרד" וציין, כי " לעתים הסתפקה הנהלת המשרד בביצוע הבקרה ובמימונה, ולא השתמשה בחלק ניכר מממצאיה".
מבקר המדינה ה וסיף, כי "נדרש טיפול מקיף ומעמיק בחריגות שנמצאו בבקרת התקן, לרבות איתור נקודות תורפה במשרד והבהרת מדיניותו והנחיותיו במקום שהבהרה זו נדרשת".
במחקר שפרסמה חטיבת המחקר בבנק ישראל30 שנתוניו התבססו על בקרת התקן של משרד החינוך, ניתחו את אופן השימוש בשעות עבודתם של עובדי ההוראה בבתי"ס יסודיים רשמיים בשנות הלימודים התשע"א -התשע"ט ( 2009 -2001 ).
כבר אז הסבו עורכי המחקר את תשומת לבו של משרד החינוך לכך שנתונים שנאספו בבקרת התקן מאפשרים הבחנה בין סוגים שונים של מורים.
ואולם, משום שהנתונים נרשמים באופן .
27 בקרת התקן לשנה"ל התשע"ג נערכה בבתי"ס יסודיים וכללה344 .
בתי"ס 28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010), 'עמ745.
30 ,בנק ישראל, חטיבת המחקרמה למדת בבית הספר, ילד מתוך שלי?
על השימושים בשעות עבודתם של כוחות ההוראה בבתי הספר היסודיים, פברואר 2012.
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ידני ואינם מוקלדים לקבצים ממוחשבים - לא ניתן לעבדם ולנתחם.
עוד ציינו עורכי המחקר, כי " בהיעדר מידע מפורט על השינויים בתשומת העבודה של המורים שאינם עובדי משרד החינוך לפי הגורם המממן אותם, ותוך הבחנה בין גורם ציבורי לפרטי.
", לא ניתן לקבוע את הסיבות לשינויים בחלקם של מורים אלו בתשומת העבודה, כגון התרופפות השליטה של המדינה על העסקת כוחות ההוראה, והרצון של ביה "ס וההורים לתגבר את תכנית הלימודים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שיש בידי משרד החינוך מידע על אודות מורים המועסקים בידי גורמים מתווכים המלמדים מקצועות ליבה, אך הוא אינו משתמש בו כדי לאמוד את היקף התופעה.
בנסיבות אלה טענת המשרד, שהועלתה גם לפני הרשות המפקחת - ועדת החינוך של הכנסת - שאין באפשרותו לאמוד את היקף התופעה של העסקת מורים באמצעות גופים מתווכים - אינה מדויקת.
על משרד החינוך לשקול את הזנת הנתונים הרלוונטיים שנאספו בבקרת התקן למערכת ממוחשבת שתאפשר את ניתוחם, כדי לעמוד על היקף ההעסקה הבלתי ישירה ולאכוף את מדיניותו בנושא.
משרד מבקר המדינה רצה לאמוד את היקף התופעה של העסקה בלתי ישירה של מורים להוראת מקצועות ליבה.
לשם כך ריכז נתונים במדגם מייצג של 67 מתוך344 ( 19.
4% ) בתי"ס יסודיים בחינוך הרשמי שנכללו בבקרת התקן שעשה משרד החינוך בשנ ה"ל התשע"ג, ובחן את ניצול שעות ההוראה בהם.
כזכור, לעתים מקבלים מוסדות חינוך, מלבד שעות התקן שמקורן במשרד החינוך, משאבים לשעות הוראה ממקורות נוספים: רשויות מקומיות, תשלומי הורים, עמותות, משרד החינוך שלא במסגרת שעות התקן, שירות לאומי, מורות חיילות, מתנדבים, פרויקטים, ותרומות.
ממקורות אלה מממנות רשויות מקומיות גם שעות הוראה במקצועות הליבה (להלן - שעות תגבור), ומעסיקות לשם כך מורי קבלן (באמצעות תאגידים עירוניים).
אותם 344 בתי"ס יסודיים בחינוך הרשמי שנכללו בבקרת התקן קיבלו בשנה"ל התשע"ג ממקורות נוספים 29,801 שעות הוראה שהם תוספת של כ- 12.
3% לשעות התקן שהם מקבלים ממשרד החינוך.
שעות ההוראה שבמימונן של רשויות מקומיות ועמותות הן כ-33% מהשעות שמקורן באותם מקורות נוספים.
להלן התפלגות שעות ההוראה במימון מקורות נוספים, שבוצעו ב-344 בתיה"ס שנדגמו בבקרת התקן בשנה"ל התשע"ג: משרד החינוך 925 .
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
התקנים שלפיהם בחן משרד מבקר המדינה את ניצול שעות ההוראה היו הוראות משרד החינוך הנוגעות לאיסור להעסיק מורה בהעסקה בלתי ישירה להוראת מקצוע ליבה ולפיצול כיתה.
בבדיקה נמצא כי בתיה"ס31 שנכללו במדגם ניצלו בשנה"ל התשע"ג 6,233 שעות הוראה במימון מקורות נוספים, שהם כ-%11.
7 מכלל 52,954 שעות ההוראה שנלמדו בבתי"ס אלה32 באותה שנה.
מכלל 6,233 שעות ההוראה מהמקורות הנוספים, כ-%21.
2 מומנו בידי רשויות מקומיות, וכ- 8.
בידי עמותות אשר להוראת מקצועות חובה בידי מורים בהעסקה בלתי ישירה העלתה הבדיקה, כי ב- 31 מתוך67 בתיה"ס (כ-%46)33 הועסקו159 מורים במימון רשויות מקומיות או עמותות שלימדו מקצועות אלה.
עוד הועלה כי 66 מכלל159 עובדיההוראה הללו (כ- 41% ) שימשו גם כמורים מן המניין (שבתקן) בבתיה"ס, ולפיכך הם נתונים לפיקוח של משרד החינוך.
ואולם יתר 93 עובדי ההוראה(כ-58%) אינם מורים מן המניין, כך שאין למשרד מידע בנוגע למידת התאמתם למקצוע ההוראה ולכישוריהם.
שיעור המורים שלימדו אחד ממקצוע ות הליבה במימון רשו יות מקומי ות או עמותות, מכלל מורי ביה"ס שבתקן היה %7.
3 בממוצע34 ;אלה לימדו כ-%3.
2 מכלל השעות בתכנית הלימודים שלימדו בבתי"ס אלה המורים שבתקן 35.
31 התפלגות בתיה"ס שנבדקו לפי מחוזות המשרד: ירושלים - 3 , מנח"י - 4 , צפון- 16 , חיפה- 8 , מרכז- 16 , ת"א- 6 , דרום- 14 .
התפלגות זו תואמת את התפלגותם של מחוזות המשרד מתוך כלל בתיה"ס שנבחנו בבקרת התקן.
32 ב-67 בתי"ס שנכללו במדגם נלמדו 46,721 .
שעות תקן שמקורן במשרד החינוך 33 ב-20 בתי"סהועסקו מורים אלה במימון רשויות מקומיות; בשישה בתי"ס הועסקו במימון עמותות; ובחמישה בתי"ס במימון משותף של רשויות מקומי ות ועמות ות.
34 ב-67 בתי"ס שנכללו במדגם לימדו 2,164 .
עובדי הוראה שבתקן 35 ב-67 בתי"ס שנכללו במדגם לימדו 1,486 שעות של לימודי חובה עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה במימון רשויות מקומיות או עמותות.
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אשר להעסקה בלתי ישירה של מורים במימון רשויות מקומיות או עמותות להוראה בשעות רוחב לפיצול כיתות (להלן - שעות רוחב) - הבדיקה העלתה כי ב-19 בתי"ס מאלה שנבדקו (כ-28% ) הועסקו בהעסקה בלתי ישירה 86 מורים(54% ) שלימדו את מקצועות הליבה כשעות רוחב .
על בסיס הנתונים שנאספו במדגם 36 ניתן לקבוע ברמת ביט חון גבוהה, ובהתייחס לערכים הנמוכים ביותר שבתוצאות המדגם ברמת ביטחון של %9037 , כי בשנה"ל התשע"ג38 הועסקו בידי רשויות מקומיות ועמותות בין 3,585 ל- 4,381 עובדי הוראה שלימדו אחד ממקצועות החובה.
מהאמור לעיל עולה, שהעסקת עובדי הוראה במימון של רשויות מקומיות ועמותות להוראת מקצועות ליבה בחינוך היסודי הרשמי, הפכה עם השנים לתופעה רווחת ובשנה"ל התשע"ג הקיפה כ - 4,000 עובדי הוראה.
על משרד החינוך לפעול לצמצומה באופן הדרגתי.
עוד עולה, שנתונים על העסקת מורי קבלן במימון של מקורות נוספים ששובצו הן בשעות רוחב לפיצול כיתות והן בשעות אורך, נאספו כחלק מבקרת התקן שעשה משרד החינוך במשך שנים.
ואולם, הנהלת משרד החינוך לא השתמשה בהם לצורך איתור בתיה"ס שהעסיקו מורים במימון של מקורות אחרים ולאכיפה של הוראות המשרד.
על משרד החינוך לנצל את הנתונים הזמינים במשרד כדי לאתר בתי"ס שחורגים מהוראותיו בכל הנוגע להעסקה בלתי ישירה של עובדי הוראה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה מנכ"לית משרד החינוך, כי לאחרונה הוקם במשרד החינוך מינהל רישוי, בקרה ואכיפה שתפקידו, בין היתר, לאכוף את חוקי הח ינוך ונוהלי המשרד; המנכ"לית הוסיפה , כי הקמתו של מינהל זה תאפשר לקבל מידע אמין ומעודכן על העסקות בלתי ישירות ולאכוף את צמצום היקף התופעה.
עוד ציינה, כי יש למגר את תופעת ההעסקה הקבלנית של עובדי הוראה, ומשרד החינוך נחוש לעשות את הפעולות הנדרשות לצמצמה.
36 כאמור, שיעורם של עובדי ההוראה המועסקים בבתי הספר היסודיים בצורה בלתי ישירה והמלמדים מקצוע שבתכנית הלימודים היה 7.
37 בכל מדגם קיימת סטייה מקרית, ואחוז עובדי ההוראה באוכלוסייה עשוי להיות גבוה או נמוך במידת מה מהערך שהתקבל במדגם.
למען הזהירות חושב הערך הנמוך של האומדן לאחוז המזערי של שיעורם של עובדי ההוראה המועסקים בצורה בלתי ישירה ומלמדים מקצוע חובה ברמת ביטחון של 90% .
אפשר לומר אפוא ברמת ביטחון של90% , שבכלל אוכלוסיית עובדי ההוראה המלמדים בחינוך היסודי, שיעורם של עובדי ההוראה המלמדים מקצוע חובה ומועסקים בצורה בלתי ישירה אינו נמוך מהאומדן.
38 על פי השנתון הסטטיסטי לשנת 2013 של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הועסקו בשנה"ל התשע"ג בבתי הספר היסודיים 54,564 .
עובדי הוראה משרד החינוך 927 .
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר, כי תופעת ההעסקה של מורי קבלן אינה חדשה, והיא נדונה פעמים רבות בוועדת החינוך של הכנסת שביקשה ממשרד החינוך למפות את התופעה ולפקח עליה.
הפעולות שנקט משרד החינוך, כמפורט בתשובתו, הן התחלה חיובית אך אין בהן די.
עדיין רחוקה הדרך להשלמת הטיפול במיגור תופעת ההעסקה הקבלנית של עובדי ההוראה כהגדרת מנכ"לית המשרד .
על המשרד לגבש תכנית פעולה סדורה לאכיפת הוראותיו בשטח ולעקוב אחר יישומן.
ביקורת שכר במוסדות החינוך המוכש"ר בהתאם לסמכותו על פי דין, ובכלל זה חוק חינוך ממלכתי וחוק הפיקוח והתקנות שעל פיהם, מפקח משרד החינוך על מוסדות החינוך המוכש"ר בהיבטים שונים.
תקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד- 1953 , מחייבות את מוסדות החינוך המוכש"ר ובעלויותיהם לשלם את שכרם של עובדי ההוראה ועובדי השירות המועסקים במוסד לפי השיעורים והכללים הנהוגים במוסדות חינוך רשמיים.
חובה זו היא אחד התנאים להכרזה על מוסד חינוכי כמוסד מוכר.
חשבות משרד החינוך עושה מדי שנה, באמצעות משרד רואי חשבון, ביקורת מדגמית על תשלום השכר במוסדות החינוך המוכש"ר, לרבות גני ילדים, בתי"ס יסודיים, חטיבות ביניים, וחטיבות עליונות (להלן - ביקורת שכר).
בביקורת שכר מושם דגש על בדיקת גובה השכר ששולם לעובדי ההוראה, הפרשות לקופות פנסיה, קופות גמל וקרנות השתלמות.
מהמסמכים עלה, כי במהלך עריכת ביקורת השכר נדרש רואה החשבון לבדוק את התאמת תשלומי השכר של עובדי ההוראה המועסקים באופן ישיר על ידי הבעלות, אך אינו נדרש לבדוק את התאמת שכרם של עובדי הוראה המועסקים בידי גורמים אחרים כגון תאגיד עירוני או עמותה.
בכך מחמיץ משרד החינוך הזדמנות לאמוד את היקף התופעה, ולאכוף את יישום הנחיותיו בנוגע לתשלום שכרם של עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה.
על פי הנחיות משרד החינוך, עובדי הוראה שאינם מועסקים על ידי הבעלות ומבצעים עבודה זהה לעבודתם של עובדי הוראה שהם עובדי מדינה או עובדי הבעלות, "חובה על הגורם המעסיק לשלם את שכרם לפי כל דין ובכלל זה הסכמי השכר הקיבוצים החלים על עובדי ההוראה".
נמצא, שתוך כדי ביקורת השכר עולים , לעתים באופן אקר אי, מקרים של עובדי הוראה שמועסקים בידי גורמים מתווכים שהתגלו אצלם פערי שכר.
ואולם, חשבות משרד החינוך לא התריעה בפני הבעלות על פערים אלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע משרד החינוך, כי הוא פועל לשפר את ההסדרה, הבקרה והאכיפה בנושא העסקת עובדי הוראה בניגוד להנחיות המשרד.
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 העסקת עובדי הוראה בתכניות מיוחדות .
העסקת מורי קבלן במסגרת תכניות לימודים נוספות חוק חינוך חובה מאפשר לגבות מהורים תשלומים לתכניות לימודים נוספות (תל"ן).
הנחיות משרד החינוך בנוגע לניהול ולארגון של רכישת שירותים מרצון ותל"ן עוגנו בחוזר מנכ"ל משרד החינוך, ולפיהן יש להקפיד שבתכנית הנוספת יתוגברו בעיקר מקצועות הלימוד שהתלמידים מתקשים בהם, והיא תינתן בשעות אחר הצהריים.
אשר להעסקת עובדי הוראה בתכניות הללו - נקבע בהנחיות ש"קבלתם לעבודה ופיטוריהם של עובדי הוראה שיועסקו בתכנית הנוספת יהיו כמקובל כלפי עובדי הוראה במוסד שהתכנית הנוספת מופעלת בו".
עוד קובעות ההנחיות, כי "משכורות עובדי ההוראה בתכנית הנוספת והתנאים הנלווים אליהן יהיו בהתאם להסכמי השכר הנחתמים מעת לעת בין המדינה לארגוני המורים".
כבר בשנת 2006 הצביע הממ"מ, במסמך שהכין בנושא תשלומי הורים, על קשר בין העסקת מורי קבלן ובין תשלומי הורים בעבור תל"ן.
לפיו "חלק מהמורים נשכרים תחילה כמורים לשיעורי העשרה במסגרת תל"ן מאושרת, ורבים מהם מועסקים לאחר מכן כמורים מן השורה אשר מלמדים מקצועות חובה במערכת השעות הרגילה ובמשרה מלאה - בניגוד להנח יות שבחוזרי המנכ"ל.
לעתים העסקת מורים באופן זה מאפשרת לבתיה "ס לפצל כיתות וכך לאפשר לימוד בכיתות קטנות יותר ואחידות יותר ברמתן"39.
גם בביקורת של משרד מבקר המדינה משנת 201140 בנושא תל"ן הועלו ממצאים הנוגעים להעסקת מורים בבתי"ס יסודיים במסגרת זו, בניגוד להוראות משרד החינוך.
המורים הועסקו במימון ההורים בהוראת מקצועות היסוד (אנגלית ומתמטיקה) וחינוך כיתה.
למרות זאת לא פעל משרד החינוך לבחינת התופעה.
על משרד החינוך לבחון את תופעת ההעסקה של מורים בבתי"ס יסודיים במימון ההורים, למפות אותה ולהגביר את הפיקוח והאכיפה בעניין.
כל זה כחלק ממערך הבקרה השוטפת שמפעיל המשרד על תשלומי ההורים.
העסקת עובדי הוראה בתכניות משלימות 1.
:משרד החינוך מפעיל את התכניות המשלימות האלה (א) תכנית מיל"ת41 להארכת יום הלימודים המיועדת לכלל התלמידים בדגש על יישובי הפריפריה, ומעניקה תגבור לימודי, העשרה וטיפול פרטני לתלמידים בעלי קשיים מיוחדים לרבות במקצועות הליבה.
משרד החינוך מפעיל את התכנית באמצעות זכיין חיצוני שזכה במכרז.
(ב) תכנית קרב למעורבות בחינוך נועדה להרחיב את הידע בקרב תלמידים בבתיה"ס ובגני הילדים כתוספת לתכניות הלימודים הפורמליות, כדי לצמצם פערים חברתיים 42 .
39 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעתשלומי הורים במערכת החינוך - חלק א': הפערים בין הנחיות משרד החינוך ובין תמונת המצב בפועל, 17.
) 40 בעניין זה ראומבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ,"), בפרק "תשלומי הורים במערכת החינוך עמ' 575-627 .
41 מסגרות יום לימודיות תוספתיות.
42 מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "תכנית קרב - ההובלה, הפיקוח והבקרה של משרד החינוך", עמ' 663- 697.
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התשע"ד הועסקו בתכנית זו כ- 1,600 .
מדריכים (ג) תכנית היל"ה נועדה לספק מענה חינוכי ייחודי לנוער שנשר ממערכת החינוך הפורמלית, והיא משמשת מסגרת למתן שירותי חינוך ולמידה לבני נוער במצבי כליאה השוהים במסגרות ייחודיות43.
בתכנית מועסקים כ- 1,200 מורים, ולצדם קיים מערך מסייע ותומך של עובדים חינוכיים טיפוליים.
(ד) תכנית החומש נועדה לתגבור תלמידים במגזר הערבי, הדרוזי והבדואי, ומטרתה להשלים פערים בין המגזרים ובין היישובים ולשפר את ההישגים הלימודיים בשפת האם, בעברית, באנגלית, במתמטיקה ובמדעים.
עבודת המורים בתכנית היא זמנית, לתקופות קצובות לקראת בחינות הבגרות.
בשנה"ל התשע"ד הועסקו בתכנית החומש כ - 4,000 מורים שפרשו ממערכת החינוך, ושכרם שולם על פי טבלאות השכר למורים בחינוך העל-יסודי.
בנוגע לכוחות ההוראה בתכנית מיל"ת קבע המכרז, כי ככלל כוח האדם הפדגוגי והמסייע ייבחר מקרב עובדי ההוראה שעובדים במוסדות שבהם פועלת התכנית, אך ניתן להעסיק בה גם עובדים שמגויסים על ידי קבלן.
כמו כן קובע חוזר מנכ"ל משרד החינוך, כי ככלל יועסקו בתכנית מיל"ת רק מורים בעלי הסמכה להוראה.
בשנה"ל התשע"ד לימדו בתכנית מיל"ת 1,572 .
מורים על פי נתוני משרד החינוך לשנה"ל התשע"ד, 809 מעובדי ההוראה בתכנית מיל"ת ( 52% ) היו עובדי קבלן; 273 מהם (כ- 34% ) לא הוסמכו להוראה.
על משרד החינוך לבחון את התאמתם של עובדי ההוראה המועסקים בתכנית מיל"ת, ולהקפיד על כך שלא יועסקו בה עובדי הוראה בלתי מוסמכים להוראת מקצועות הליבה.
להעסקת מורים שלא הוסמכו להוראה עלולה להיות השפעה שלילית על איכות ההוראה שתפגע בסופו של דבר בתלמידים.
תנאי ההעסקה של המורים והמדריכים עוגנו אף הם במכרז, והם מחייבים את הקבלן לשלם את שכר עובדיו תוך הקפדה על חוקי המגן המסדירים את תנאי העסקתם, לרבות הסכמים קיבוציים, לפי תעריפי השכר שקבע משרד החינוך.
ואולם, עובדי הוראה אלו, לעתים לתקופה של שנים, אינם נהנים מאותם תנאי העסקה כמו חבריהם בחדר המורים על כל המשתמע מכך, בעיקר בגין אי - תשלום שכר בחופשות.
כמו כן, בשל העובדה שאינם עובדי משרד החינוך, הם אינם זכאים לקביעות ואינם נהנים מביטחון תעסוקתי.
בכך בא לידי ביטוי ביתר שאת, הפער הנוב ע מתנאי ההעסקה השונים של עובדי ההוראה המועסקים "כתף אל כתף".
הקצאת שעות הוראה לבתי הספר .
בשנים האחרונות הצהיר משרד החינוך פעמים רבות, שצמצום פערים בין תלמידים על רקע חברתי-כלכלי או מגזרי הוא אחד מיעדיו המרכזיים.
ואכן, זה שנים נוקט המשרד צעדים להגברת השוויון ולצמצום הפערים הלימודיים בין תלמידים.
כבר בשנת 1999 הקים המשרד את ועדת דוברת לצמצום פערים והטיל עליה להכין ת כנית התמודדות .
בתי מעצר, בתי סוהר, חלופות מעצר ומוסדות גמילה 930 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בנושא.
הוועדה הוקמה "מתוך הסכמה כי המשרד לא אפשר שוויון הזדמנויות והמשימה החשובה ביותר של מערכת החינוך היא לנסות ולצמצם את הפערים הענקיים שנוצרו בחינוך, פערים המאיימים לפורר את החברה הישראלית" 44.
בהמלצות ועדת דוברת הודגש, שבמציאות החברתית-כלכלית הקיימת בישראל, על מערכת החינוך לראות בסגירת הפערים שמקורם ברקע החברתי-כלכלי של התלמידים יעד מרכזי המוטל על כל אחד ואחת מהמשתתפים בעשייה החינוכית.
בשנת 2009 גיבש משרד החינוך תכנית אסטרטגית לשנים 2012 -2009 שיועדה, בין היתר, לשיפור הישגי התלמידים ולצמצום פערים לימודיים, ואף הקצה לצורך זה משאבים ניהוליים וכספיים ניכרים והפעיל תכניות שונות על פי גישה דיפרנציאלית.
בשנה"ל התשע"ד ( 2014-2013 )הציב המשרד את צמצום הפערים בין אוכלוסיות ברמות סוציו-אקונומיות שונות כאחד היעדים המרכזיים לעבודתו.
לפי תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956 , "תקן שעות" של בי"ס כולל את מספר שעות ההוראה, שעות הניהול ושעות החינוך שקבע משרד החינוך לכל מוסד חינוכי.
משרד החינוך מקצה את מרבית שעות הלימוד כשעות תקן המחושבות לפי מאפייניו של כל בי"ס.
תכנית היסוד היא הבסיס לקביעת "תקן שעות" לבתיה"ס.
שעות התקן כוללות: (א) "שעות אורך" - מספר השעות המזערי שתלמיד לומד בכיתתו לכל שכבת כיתה בנפרד; (ב) "שעות הנוספות על שעות האורך" - שעות לימוד נוספות המוקצות לכיתה וניתן להשתמש בהן, בין היתר, כ"שעות רוחב" - הקצאת שעות לכיתה כדי לחלק אותה לכמה קבוצות לימוד, או לפצל את הכיתה וללמד שני מקצועות במקביל; (ג) שעות ניהול; (ד) שעות חינוך ותפקידים נוספים45.
בבתיה"ס היסודיים המורים המלמדים את שעות התקן אמורים להיות עובדי משרד החינוך האמור לשלם את שכרם.
מלבד זה מקצה משרד החינוך "שעות תוספתיות" להשגת יעדים ייחודיים: א.
לפיצול כיתות א'-ב'; ב.
לתגבור הוראת מקצועות מסוימים (שפת אם, תרבות ישראל -מורשת, מדעים, מתמטיקה, מיצוי ומצוינות), ג.
לתלמידים עולים ולמגזרי מיעוטים.
משנה"ל התשס"ד ( 2004-2003 ) מתקצב משרד החינוך את בתיה"ס בחינוך היסודי הרשמי בתוספת שעות לפי "מדד טיפוח " אחיד שהוגדר כ"תקן דיפרנצי אלי לתלמיד".
מדד זה נקבע בהתחשב במחויבות החברתי ת לעקרון השוויון ולצמצום פערים , ומתוך הכרה שחינוך והשכלה הם גורמים חשובים להשגת מטרות אלו.
מדדי הטיפוח מותאמים לכל שלב במערכת החינוך בנפרד (יסודי, חט יבות ביניים וחטיבות עליונות), והם מודדים חסך חינוכי ב רשויות שונות (מוסד, רשות, י ישוב, שכונה).
מספר השעות התוספתיות שיוקצה לבי"ס נקבע לפי מספר התלמידים שלומדים בו והרקע החברתי -כלכלי שלהם 46.
ציוני מדד הטיפוח יוצרים רצף שמחלקים אותו לעשר קטגוריות שוות שכיחות (עשירונים), מעשירון 1 שמייצג אוכלוסייה חזקה שלא זקוקה לטיפוח נוסף עד עשירון 10 שמייצג אוכלוסייה חלשה ביותר הזקוקה לטיפוח נוסף.
בכל שנה מעדכנים את מדד הטיפוח לכל התלמידים .
לקראת סיום שנ ה"ל מקבל ביה"ס את מדד הטיפוח שחושב בעבורו לשנה"ל הבאה.
44 דפנה גולן-עגנון, אי-שוויון בחינוך ( 2004), 'עמ13 .
כגון עבור ריכוז מקצוע או הכנה לבגרות 46 מדד הטיפוח מורכב מהרכיבים ה אלה: השכלת ההורה ( 40%) ; רמת ההכנסה לנפש במשפחה (20%) ; פריפריאליות ביה"ס (20%) ; שילוב של הגירה וארץ מצוקה (20%).
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כפי שצוין, לעתים מקבלים מוסדות חינוך משאבים ממקורות נוספים כגון - רשויות מקומיות - בעיקר החזקות שבהן, וכן תשלומי הורים ותרומות.
רשויות מקומיות מממנות ממקורות אלה גם שעות לימוד במקצועות הליבה (להלן - שעות תגבור), ולשם כך הן מעסיקות מורי קבלן באמצעות חברות או עמותות עירוניות.
אופן הקצאת השעות הנגזרות מהתקצוב הדיפרנציאלי של משרד החינוך מביא בחשבון רק את המשאבים שמקצה המדינה (שעות תקן ומרכיבים תוספתיים מטעם משרד החינוך), ולא את שעות ההוראה שמקורן בתקציבי הרשויות המקומיות או בגורמים אחרים.
לפיכך, מספר השעות הנלמדות בבתיה "ס בפועל לעתים גדול במידה ניכרת מאלו שקבע המשרד.
הדבר עלול לסכל את השגת יעדי התקצוב הדיפרנציאלי שנועד לתיקון הפערים החברתיים - כלכליים, משום שבפועל דווקא הרשויות המקומיות החזקות מקצות משאבים נוספים לבתיה"ס, ובכך מופרת ההשפעה המקווה של תוספת השעות הנגזרות מהתקצוב הדיפרנציאלי.
עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה מועסקים מכספי המקורות הנוספים, בין היתר בהוראת מקצועות הליבה, לעתים בתנאי העסקה פחות טובים ובהיעדר ביטחון תעסוקתי.
כלומר - הפגיעה אינה מתבטאת רק בשוויון שבין תלמידי הרשויות המקומיות החזקות שיש ביכולתן להקצות משאבים נוספים לחינוך ובין תלמידי רשויות מקומיות חלשות, אלא גם בשוויון בין המורים המועסקים בהעסקה ישירה לאלה המועסקים בהעסקה בלתי ישירה בניגוד למדיניות משרד החינוך.
זאת על אף ששתי קבוצות המורים האלו מלמדות לא פעם אותם מקצועות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך , כי במהלך השנים הוקצו באופן דיפרנציאלי, תוך מתן עדיפות לפריפריה ולשכבות החלשות בחברה חלק ניכר מהמשאבים שנוספו למערכת החינ וך.
לדבריו, ניתן לאמוד את שיעור התקציבים המיועדים לאוכלוסיות החלשות בהיקף של כ-12% מתקציב המשרד, כאשר חלקם מוקצים באופן בלעדי לאוכלוסיות חלשות עם מאפיינים מובהקים וצרכים ייחודיים (כגון מיעוטים, עולים חדשים ואוכלוסיית רווחה), וחלקם מוקצים באופן דיפרנציאלי על פי קריטריונים חברתיים-כלכליים רוחביים.
בנובמבר 2014 פרסם משרד החינוך תכנית חומש לתקצובדיפרנציאלי בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים שאמורה לחזק את בתיה"ס שהם בעלי מדד טיפוח גבוה .
]החלשים[ מטרתה של התכנית לצמצם את הפערים בחברה הישראלית שנובעים מ זה שפרט למשרד החינוך יש עוד שני מקורות דומיננטיים להקצאת משאבים לחינוך שבפועל הם רגרסיביים - הרשויות המקומיות והורי התלמידים.
התכנית אמורה להגדיל את כמות שעות הטיפוח בכ- 150,00047 .
שעות הוראה, תוך הפיכת נוסחת ההקצאה לפרוגרסיבית יותר מחצית העלות של התכנית תמומן באמצעות איגום משאבים ממקורות משרד החינוך, ומחצית - באמצעות תוספת ייעודית ממשרד האוצר.
על פי התכנית נדרש משרד החינוך להשקיע יותר בפריפריה החברתית-כלכלית שבה הרשויות המקומיות וההורים אינם מסוגלים להשקיע בחינוך באותה מידה שמשקיעות אוכלוסיות מבוססות.
תכנית החומש אמורה להיות מלווה בהערכה שוטפת כדי לוודא ניצול אופטימלי של המשאבים.
47 על פי התכנית יתווספו לבתי"ס היסודיים 90,000 שעות טיפוח ולחטיבות הביניים 60,000.
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב מהלך זה לצמצום הפערים וקידום השוויון במערכת החינוך.
עם זאת, כדי שתוצב לפני משרד החינוך תמונה מלאה ועדכנית על מצב אי-השוויון , עליו למפות את המקורות להקצאת משאבים נוספים מחוץ לתקצוב שלו - רשויות מקומיות, הורים ועמותות .
רק אם יתבסס על נתונים אלה יוכל המשרד לקבל תמונת מצב שלמה שתשקף נאמנה את המשאבים העומדים לרשות בתיה"ס ולהגיע לתקצוב דיפרנציאלי המתחשב במירב הגורמים המשפיעים הרלבנטיים.
משרד מבקר המדינה בדק את הקשר בין שעות הוראה נוספות שניתנו לבתי"ס בידי מורים שהועסקו בהעסקה בלתי ישירה במימון רשויות מקומיות או עמותות48 , לבין מדד הטיפוח של בתיה"ס.
הבדיקה נעשתה באמצעות מדגם מייצג של 67 מ-344 בתיה"ס שנדגמו בבקרת התקן שעשה משרד החינוך בשנה"ל התשע"ג, ותוצאותיה מתוארות בלוח 149 : .
הקשר בין שעות הוראה נוספות שבוצעו במימון רשויות מקומיות או עמותות לבין מדד הטיפוח הבית-ספרי .
שיעור שעות ההוראה הנוספות במקצוע ות ליבה .
שניתנו על ידי מורים המועסקים .
בהעסקה בלתי ישירה מכלל שעות התקן מדד הטיפוח .
הבדיקה לא התייחסה לתוספת שעות במימון הורים 49 לצורך הבדיקה קובצו בתיה"ס לפי משקלן של שעות ההוראה במקצועות החובה שמלמדים עובדי הוראה המועסקים מכספי רשות מקומית, מתוך כלל השעות הנלמדות בבתי "ס אלה באותם מקצועות.
בעבור כל טווח חושב הממוצע של מדדי הטיפוח של בתיה"ס שנכללו באותה קבוצה.
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הביקורת העלתה כי יש מגמה של יחס הפוך (רגרסיבי) בין מספר שעות ההוראה הנוספות במקצועות הליבה שניתנו בבתי"ס בידי עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה לבין מדד הטיפוח של בתי"ס אלה.
מהנתונים עולה ש- 36 בתיה"ס שנדגמו (כ - 54% ), לא "זכו" לתוספת של שעות הוראה ולא הועסקו בהם מורים בהעסקה בלתי ישירה, אף שהממוצע של מדד הטיפוח שלהם היה גבוה יותר, והם היו זקוקים לתגבור רב יותר מזה של 25 בתי"ס שנדגמו (כ - 33% ) שזכו לתוספת שעות הוראה בשיעור של יותר מ-5% משעות התקן שבהן הועסקו מורים בהעסקה בלתי ישירה.
מכאן שלא זו בלבד שאין הלימה בין חוזקו החברתי -כלכלי של ביה"ס להיקף שעות ההוראה הנוספות שקיבל, אלא קיים יחס הפוך -בתיה"ס החזקים בדרך כלל מקבלים יותר.
נתוני המדגם מצביעים, אפוא, על פגיעה בשוויון בין תלמידים הלומדים בבתי"ס שמדורגים במדד טיפוח גבוה וזקוקים לתגבור רב יותר, לאלה הלומדים בבתי"ס המדורגים במדד טיפוח נמוך יותר.
האופן שבו מחשבים היום במשרד החינוך את התקצוב הדיפרנציאלי לא יוכל להביא לידי השגה מיטבית של יעדיו.
הנתונים ממחישים את ההכרח לקחת בחשבון את כ ל מקורות המימון הנוספים בעת קביעת מדיניות התקצוב של משרד החינוך, שכן למכלול שעות ההוראה יש השפעה ישירה על איכות ההוראה בביה"ס ועל הישגי התלמידים.
על בסיס נתוני המדגם בחן משרד מבקר המדינה את קיומם של פערים בין בתי"ס ברשויות מקומיות שונות בחתך גיאוגרפי- מחוזי ובחתך מגזרי.
נמצא כי ברשויות המקומיות שבמחוזות הפריפריאליים - צפון ודרום - שיעור בתיה"ס שבהם מועסקים עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה להוראת מקצועות חובה נמוך בהשוואה לבתיה"ס שברשויות מקומיות שבמרכז הארץ.
עוד עלה שברשויות המקומיות שבמגזר הלא יהודי שיעור בתי ה"ס שבהם מועסקים עובדי הוראה בהעסקה בלתי ישירה להוראת מקצועות חובה נמוך בהשוואה לבתיה"ס שברשויות מקומיות במגזר היהודי.
גם ממצאים אלו מצביעים על כך שדווקא בתי"ס בעלי מדד טיפוח גבוה הזקוקים להשלמת פערים ולתגבור למידה - מקבלים בפועל פחות שעות הוראה ממקורות נוספים.
יצוין כי גם מחקר שערך בנק ישראל שבו ניתח את מקורות המימון של שעות ההוראה בחינוך היסודי50 הצביע על קיומו של קשר ישיר בין מספר שעות ההוראה שמומנו בידי הרשויות המקומיות ובין חוזקן החברתי-כלכלי .
ככל שהאשכול החברתי-כלכלי של הרשויות המקומיות היה גבוה יותר - כן עלה מספרן של שעות ההוראה הנוספות.
על פי מחקר נוסף שנערך בעניין התקצוב הדיפרנציאלי נמצא, כי תוספת השעות בגין מדד הטיפוח היא כ-%7 מכלל השעות שבמערכת הלימודים51 .
על פי המחקר, כאשר מוסיפים למערכת זו את השעות התוספתיות המגיעות מהרשויות המקומיות, חלוקת השעות בין העשירונים היא כמעט שווה; כלומר - בתיה"ס המדורגים במדדי טיפוח גבוהים הזקוקים .
50 ,בנק ישראל, חטיבת המחקר תקצוב ה חינוך היסודי , 2009 -2001 , סדרת מאמרים לדיון 2010.