HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
26 באותה תקופה קטן מספר הקצינים ב-212 (83 ,עברו למ"י63 ,התפטרו49 ,פרשו 10 עברו ל שירות בתי הסוהר ושבעה קצינים פוטרו).
באותה תקופה גייס והכשיר מג"ב 173 .
קצינים 27 בעניין זה נקבע במצגת שהוכנה במג"ב למפכ"ל מ"י בינואר 2008 , כי אחת הבעיות הפוגעות בתפקוד מג"ב היא "שאיבת כוחות איכות ליחידות המשטרה הכחולות ".
]יחידות משטרה רגילות[ 48 דוח שנתי60א .
משרד מבקר המדי נה מעיר, שמן הראוי שהמשרד לבט"פ יממש את אחריותו בתחום הפיקוח והבקרה, ויוודא שמ"י פועלת להתאמת התפלגות הדרגות לתקן.
מצבות מול תקנים ביחידות מג"ב צוות הביקורת השווה את המצבות מול התקנים של 82 יחידות מג"ב ת"פ מ"י על פי נתוני מחלקת משאבי אנוש במג"ב מיולי 2008 .
בהשוואה עלו הממצאים הבאים: א.
בשבע יחידות, שבהן שירתו באותו מועד מאות שוטרים, כמחציתם שוטרים בקבע, לא נקבע תקן כוח אדם.
בחמש יחידות הייתה מצבת השוטרים הכוללת (בחובה ובקבע) גדולה מהתקן ב-51% עד 113% .
בארבע יחידות נוספות הייתה המצבה הכוללת גבוהה מהתקן ב-13% עד32% .
לעומת זאת ב-24 יחידות הייתה מצבת כוח האדם בקבע נמוכה ב-20% ויותר מהתקן.
ברבע מהן (בשש יחידות) הייתה מצבת כוח האדם נמוכה מהתקן ב- 42%-59% .
ג ב-10 יחידות הייתה מצבת שוטרי הקבע גדולה ב-15% .
ויותר מהתקן שנקבע תופעה זו בלטה במיוחד במטות מג"ב.
בשמונה יחידות, המוגדרות כיחידות מטה, שירתו 331 שוטרי קבע במקום 235 שוטרים שנקבעו בתקינה (חריגה של כ - 41% ).
עוד עלה בביקורת, כי שעה שבמטות מג"ב בולטת תופעה של עודף שוטרי קבע בהשוואה לתקינה, הרי בחלק ניכר מהיחידות המבצעיות יש חוסר בשוטרי קבע בהשוואה לתקינה.
לדוגמה: ביולי 2008 הייתה מצבת אנשי הקבע בגזרת "עוטף ירושלים" נמוכה בכ- 8% בהשוואה לתקן.
במטות שבגזרה זו הייתה חריגה של כ- 113% .
לעומת זאת בפלוגות שבגזרה זו נמצא מחסור של שוטרי קבע בהשוואה לתקינה (פער של כ- 20% .
) ביוני 2009 מסרה מ"י למשרד מבקר המדינה בתגו בתה לממצאי הביקורת, כי במהלך השנים האחרונות חל גידול של כוח האדם המבצעי במג"ב בלי שנלווה לו גידול מתאים של מערך המטה.
מציאות זו גרמה ל"תגבור" כוחות האדם במטות מעבר לתקינה הקיימת.
במסגרת העבודה לבחינת מג"ב נבחנו בין היתר פערים אלה, ונמצא על ידי אג"ת, כי התקינה הקיימת אינה תואמת את הצרכים, והוחלט לחזקם.
במספר יחידות היה היחס בין אנשי הקבע לבין שוטרי החובה (התמהיל) שונה מהתמהיל המתוכנן.
לדוגמה, בשתי פלוגות ביטחון אישי היו אמורים לשרת עשרות שמ"זים.
ביולי 2008 שירתו בשתי פלוגות אלה רק כמחצית מכמות זו של שוטרים במעמד של שמ"ז בנוסף לשוטרי חובה ולשוטרי קבע; מטה גדוד "יהודה" ומטה "עוטף ירושלים" היו אמורים להתבסס ( 96% ,מהתקן) על שוטרי קבע.
בפועל שליש מכוח האדם של מטות אלו היה שוטרי חובה.
בחלק מיחידות מג"ב נמצאו פערים ניכרים בין התקינה שנקבעה להן לבין מצבת כוח האד ם שלהן.
דבר המצביע על חוסר מתאם בין היקף כוח האדם שמשרת ביחידות אלה לבין היקף כוח האדם הנדרש למילוי המשימות שהן אמורות לבצע.
מג"ב ומ"י לא ניתחו המשמעויות המבצעיות הנובעות מקיומם של פערים אלה ושל השפעתם על יכולתן של היחידות לקיים את הייעוד ואת התפקידים שנקבעו בפק"א שלהם, ואת התפקידים בפועל שהוטלו עליהן לאחר פרסום הפק"א.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפער הגדול שבין התקינה למצבת כוח האדם מרוקן את מושג התקינה מתוכנו, וגורם לפגיעה משמעותית בדפוסי המינהל התקין, ביכולת הפיקוח והבקרה ול"אי -סדר ארגוני" בתחום הארגון והתקינה של מג"ב.
הממצאים מצביעים על הצורך בעדכון הפק"אות והתקינה של יחידות מג"ב, ובכלל זה המשימות המוטלות עליהן ותקני כוח האדם הנובעים מכך.
תיעוד שינויים בתקינה מהסברים שקיבל צוות הביקורת מאג"ת עולה, כי במידה שיש צורך לבצע שינוי בתקינה של יחידה מסוימת, השינוי נעשה ברישומים שבמערכת הממוחשבת של מ"י, והוא גם אמור להיות מתועד במכתב של מדור תקינה באג"ת מ "י.
צוות הביקורת בחן את המסמכים המצויים במפקדת מג"ב בנוגע לשינויי התקינה של יחידות מג"ב השייכות לחטמ"רים מרכז וצפון בשנים 2005 -2008 .
בבדיקה זו לא נמצאו סימוכין המגבים ומאשרים את מרבית שינויי התקינה שחלו במחוזות אלו.
חוסר אחידות של מסגרות מהמסמכים עולה, כי לדעת גורמים שונים במ"י ומג"ב, ריבוי סוגי היחידות במג"ב והיעדר אחידות בגודלן, גורם לחוסר יעילות בהקצאת משאבים ליחידות השונות, ובכלל זה לחוסר יעילות בהקצאת המשאבים של מערך ההדרכה.
בהקשר זה צוין בעבודת מטה של מחלקת ארגון במג"ב מאוקטובר 2005 , שנשלחה להתייחסות אג"ת, וכותרתה "פיתוח סד"כ תפקידי לחימה במג"ב", בין היתר, כי "בשל שינויים ארגוניים תכופים, שינויי ייעוד יחידות.
תקינת התפקידים הקיימת אינה מסודרת ולא משקפת את הצורך המבצעי הנדרש.
במצב הקיים קשה לתכנן את פיתוח הסד"כ כראוי ולבחון האם מסגרות ההכשרה הקיימות עונות על הנדרש.
ארגון נכון של הסד"כ חיוני גם לוויסות האמצעים ולתכנון השלמת פערים".
בסיכום העבודה הומלץ, כי "נדרש מפתוח בעלי תפקידים בפלוגות כבסיס אחיד לכל תכנון.
להתכנס לתבניות בעלות מכנה המשותף הרחב ביותר האפשרי".
לא נמצא, כי מ"י דנה בנתוני עבודה זו ובהמלצותיה.
במהלך השנים 2007 ו- 2008 העלו גורמים שונים במג"ב ובמ"י, ובהם ראש אג"ת וראש אגף המבצעים (להלן - אג"ם) של מ"י וסגן מפקד מג"ב, פעמים נוספות את הצורך בגודל אחיד של מסגרות דומות.
להלן טבלה המרכזת את שיעורי הפערים המרביים ביולי 2008 בין התקינה שנקבעה ליחידות מג"ב בעלות מאפייני פעולה דומים ואת השונות במצבת כוח האדם של אותן יחידות.
להלן פירוט: שיעור ההפרש בין המצבה הגבוהה ביותר לנמוכה ביותר שיעור ההפרש בין התקן הגבוה ביותר לנמוך ביותר סוג היחידה 50 דוח שנתי60א .
24% 10% ימ"ג עירוני .
169% 249% פלוגות בט"ש .
מהאמור לעיל עולה, כי אף שגורמים שונים במג"ב ומ"י העלו בשנים האחרונות את הצורך במיסוד וביצירת אחידות בתקינת מסגרות מג"ב, מ"י ומג"ב לא פתרו בעיה זו עד מועד סיום הביקורת.
ביוני 2009 מסרה מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת, כי במסגרת עבודת המטה שבחנה את תפיסת ההפעלה של מג"ב הוחלט לצמצם את סוגי היחידות לשלושה סוגים בעלי מבנה ארגוני אחיד.
חלוקה זו תקל על הניהול הארגוני לרבות נושא ההדרכה.
מחסור בציוד כלי רכב ואתרי פריסה הולמים בביקורת עלה, כי מצב כלי הרכב ומצב אתרי הפריסה פגעו במבצעיות של יחידות מג"ב.
בתחילת אפריל 2008 ,מסר מפקד מג"ב, ניצב ישראל יצחק, לסגן המפכ"ל ניצב שחר איילון, ולראש אג"ת, ניצב דוד קראוזה, כי מצבת כלי הרכב של מג"ב ירושלים מאפשרת בקושי ביצוע "משימות קו אדום" בלבד, תוך פגיעה ביכולת לביצוע משימות נוספות.
עוד ציין, כי המצב המכני של כלי הרכב, שעדיין פועלים בגזרת ירושלים, הוא גרוע ועם בעיות בטיחותיות.
במאי 2009 מסר ראש אג"ת לעורכי הביקורת, כי חלק מיחידות מג "ב משתכנות במבנים לא ראויים ואף מסוכנים מבחינה הנדסית.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש פערים ניכרים בין הצרכים המבצעיים לבין הציוד המצוי ביחידות מג"ב; היעדר תקינה או אי -עדכניות של התקינה לגבי חלק ניכר מהיחידות מונע ממקבלי ההחלטות במג"ב ובמ"י את הכרת תמונת המצב המדויקת בדבר הצורך האמיתי בציוד לשם מילוי המשימות של יחידות מג"ב.
ממילא, לא נערך ניתוח של המשמעויות המבצעיות של פערים אלה.
מן הראוי, שמ"י ומג"ב יערכו בחינה כוללת של הצרכים, התקנים (כוח אדם וציוד) והמבנה הארגוני של יחידות מג"ב לשם מיצוי המשאבים העומדים לרשותם.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי שמג"ב ישבית או יתקן כלי רכב ומבנים שאינם בטיחותיים ויימנע משימוש בהם.
ביוני 2009 מסרה מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת, כי אכן קיימים פערים באמצעים בכלל יחידות מ"י ובמג"ב בפרט.
הפערים נובעים מאילוצים תקציבים, ונעשה מאמץ להשלימם.
כחלק מהתכנית הרב -שנתית למג"ב, נמצאת בהכנה, בין היתר, תכנית הצטיידות מסודרת ובמסגרתה תעודכן התקינה וייעשה מאמץ להשלים פערים מתוך ראייה רב -שנתית.
בספטמבר 2009 מסרה מ"י בתגובה נוספת לממצאי הביקורת, כי מ"י פינתה את יחידות מג"ב שנפרסו במבנים כוננות ומוכנות 51 .
במקביל, נערך אג"ת לביצוע מיפוי פערי הפריסה וההכשרה בכלל בסיסי מג"ב, ויכין תכנית לפריסה מיטבית של יחידות מג"ב, שתמומש בהתאם למשאבים העומדים לרשות מ"י.
מערך המילואים - התכוננות ומוכנות .
התכוננות כאמור, מערך המילואים במג"ב הוקם בסוף שנת 2000 מתוך רצון לתת מענה לאחד מהלקחים שהופיעו במסקנות ועדת אור.
בשנת 2003 פרסם אג"ת פק"א ראשונה של מערך המילואים.
בפקודה נקבע, שיוקמו מספר פלוגות מילואים.
בפברואר 2007 פרסם אג"ת פק"א עדכנית למערך המילואים.
לפי פק"א זו, גדל מספר פלוגות מערך המילואים ב -33% , ובהן מאות רבות של שו טרים; תפקידיו בחירום הם "תגבור כוחות מ"י בתרחישי ייחוס בהם נדרשים כוחות בהיקף נרחב, בתחום הבט"ש והפס"ד", ובשגרה "ביצוע שמ"פ (שרות מילואים פעיל) לצורך אימונים ושימור כשירות מבצעית".
בפק"א נקבעה תקינת ציוד פלוגתי המאפשרת הפעלה של מחצית מהפלוגות בו-זמנית, ולפ לוגות הנותרות נקבעה תקינה של ציוד אישי בלבד (כלי נשק ואפודי מגן).
הקצאת ימי המילואים השנתית למערך המילואים נקבעה בפק"א ל- 10,780 ימי מילואים (להלן- ימ"מ).
יצוין, כי המשרד לבט"פ תקצב את רכש הציוד המופיע בפק"א מתקציב מיוחד שקיבל ממשרד האוצר.
הקצאת ימי מ ילואים - ועדת אור עמדה על חשיבותם של אימונים, הכשרה מספקת ואימון של ממש של הכוחות המופקדים על ההתמודדות עם הפרות הסדר.
בביקורת עלה, כי הקצבת ימי המילואים בפק"א אינה עונה על הצרכים המבצעיים לשמירת הכוננות והכשירות של מערך המילואים.
כמפורט להלן: 1 ) על פי הפק"א, מג"ב ואג"ם במ"י יתכננו גרף שנתי לאימונים ותעסוקה מבצעית לפלוגות, בהתאם להערכות מצב ובמסגרת התקציב שנקבע.
במפקדת מג"ב מרוכזת עבודת התכנון על ידי אגד המילואים28 הכפוף לסגן מפקד מג"ב.
בינואר 2008 מסרה מפקדת מג"ב למפכ"ל, כי יש צורך כולל של כ - 12,000 ימ"מ ב כל שנה לשם שמירה על כשירות וביצוע משימותיו של מערך המילואים.
יוצא אפוא, שהצורך המקצועי שהגדירה מפקדת מג"ב גבוה בכ -10% מהתקן שנקבע בפק"א.
במסמכי מג"ב ומ"י אין ניתוח של המשמעויות המבצעיות של פער זה על כשירות המערך.
2 ) מהמסמכים עולה, כי לשנת 2008 אושרו בתכנית העבודה 9,700 ימ"מ בלבד - 1,080 ימ"מ (כ -10% ) פחות מההקצאה שנקבעה בפק"א.
עקב פער זה קיצץ מג"ב את הסד"כ המגויס בכל פלוגה, וימי האימון קוצצו מחמישה ימים לארבעה ימי אימון לפלוגה.
במסמכים המצויים בידי הביקורת לא נמצא, כי נערך ניתוח של המשמעויות המבצעיות לקיצ וץ זה על כשירות המערך ועל עמידתו במשימותיו המבצעיות.
28 גוף מטה שהקים מג"ב לריכוז הצרכים ולטיפול שוטף במערך המילואים, והוא כולל קציני גיוס, הדרכה ולוגיסטיקה.
ביוני 2009 מסרה מ"י למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי הסיבה לפער זה הייתה הקיצוץ בתקציב ימי המילואים, וכי פער זה הושלם לקראת סוף שנת 2008 כאשר כל הפלוגות השלימו ימי אימון כנדרש.
משרד מבקר המדינה מציין, כי ימי המילואים האמורים הושלמו במסגרת מבצע "כאור היום" ולא בשל מדיניות יזומה של מ"י לשמור על כשירות המערך והקצאת תקציב בהיקף מתאים לשם כך.
משרד מבקר המדינה מציין, כי הקצאת ימי המילואים לאימון המערך שנקבעו בפק"א, אינה נותנת מענה לצורך שהגדירה מפק דת מג"ב לשמירת הכוננות והכשירות של מערך המילואים.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי בעיית השמירה על הכשירות והכוננות של מערך המילואים מחריפה עוד יותר כאשר הקביעות בפק"א אינן ממומשות.
ראוי, שמ"י תבחן את משמעויות הפערים, בין הקצאת ימי המילואים לבין כמות ימי המילואים שנקבעה בפק"א, לצורך שמירה על כשירות וכוננות מערך המילואים, ותמצא פתרונות שיתנו מענה לפערים המבצעיים האמורים.
תרגול חלוקת ציוד - חלק מהציוד שנרכש עבור מערך המילואים היה אמור להיות מאוחסן במטה הארצי או באחריותו (איגום משאבים), כמפורט בהמשך.
בסוף יולי 2008 סיכם המפכ"ל, רב -ניצב דוד כהן, בדיון בנושא סטטוס מערך המילואים, בין היתר, כי יש לתרגל עד סוף שנת 2008 חלוקת נשק, ציוד אישי וציוד להפס"ד לפלוגות מילואים שאין להן ציוד מלא, ושציודן נמצא באיגום של המטה הארצי, ולהפיק לקחים מתרגול זה.
בביקורת עלה, כי לא הוכ נה פקודה של מ"י המסדירה חלוקה זו, ולא תורגלה חלוקת הציוד לפלוגות המילואים בעת הפעלה המדמה מצב חירום, וזאת בניגוד להנחיית המפכ"ל.
עוד עולה מהמסמכים, כי משנרכש ציוד למערך המילואים לא נקבע מנגנון לתקצוב אחזקתו השוטפת, להחלפת בלאי או למימון אבדני ציוד.
בתחילת יוני 2009 מסרה מ"י למשרד מבקר המדינה, כי הנושא של חלוקת הציוד תורגל לאחרונה.
ממסמכים שהעבירה מ"י לביקורת עולה כי במסגרת אירוע המוני חילקה מ"י פרטי הציוד הנמצאים באיגום של מ"י רק לרבע מפלוגות מג"ב, ואילו חלוקת ציוד של מכשירי קשר לא תורגלה.
תרגילי גיוס - הניסיון המצטבר בצה"ל, המפעיל מערך מילואים מאז הקמת המדינה, מראה כי יש הכרח לבצע תרגילי גיוס למערך לשם שמירה על כשירותו המבצעית.
תרגיל גיוס נועד לבחון את מערך הגיוס בעת חירום, היערכות מטה מג"ב והחטמ"רים להעברת ההודעה למתגייסים וההיערכות לקליטתם ולקליטת הציוד הייעודי המיועד עבורם.
בינואר 2008 סיכם המפכ"ל, כי יש לבצע תרגיל גיוס למערך המילואים, באחריות מפקד מג"ב.
מבירורי צוות הביקורת עולה, כי מאז הקמת המערך ועד למאי 2009 לא ערך מג"ב תרגיל גיוס ובכלל זה תרגול של קריאות פתע, קריאות טלפוניות או הגעה לנקודת התייצבות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -ביצוע תרגילים לגיוס פתע פוגע במוכנות המבצעית של מערך המילואים, ומונע אפשרות לגלות נקודות תורפה במערך הגיוס.
מוכנות מבצעית- הקצאה וחלוקה של ציוד מהמסמכים עולה, כי על פי הנחיית גורמים מוסמכים במטה הארצי, חלק ניכר מהציוד שאמור היה לשמש את מערך המילואים בחירום, ובכלל זה כלי רכב, מכשירי קשר ונשק, הועבר ליחידות אחרות של מ"י בסתירה לפק"א, ולא עמד לרשות מערך המילואים בעת הצורך.
כלי רכב - לפי הפק"א אמורים להיות למערך המילואים 64 .
כלי רכב "בתקופות שפלוגות 'ת כלי [ לא פעילות, כ"ר ]פלוגות המילואים [ 'מונת ראי לא יופעלו" ]רכב (ההדגשה במקור).
בהקשר זה יצוין, כי בפק"א של מערך המילואים ובנוהלי מג"ב לא מפורטת הסמכות לחרוג ממסמך זה, ובכלל זה העברת כלי רכב מיחידות המילואים ליחידות אחרות.
יצוין, כי ביולי 2008 סיכם המפכ"ל בדיון בנושא מערך המילואים של מג"ב, כי בימ"חים (מחסני חירום) יאוחסן הציוד המלא (רכב, קשר, ציוד אישי והפס"ד) הנדרש לשמונה פלוגות מילואים של מג"ב.
עוד סיכם המפכ"ל, כי הרכב "יהיה בימ"חים ויש להשלים זאת עד 2009 .
" בביקורת עלה, כי בדצמבר 2008 מתוך64 כלי רכב של מערך המילואים שהיו אמורים להיות באחסנה במטה מג"ב, אוחסנו במטה מג"ב 27 .
כלי רכב בלבד שלושה כלי רכב לא היו כשירים ו-34 כלי רכב חולקו בין יחידות מג"ב השונות.
בין יחידות אלו היו: בסיס הדרכה מג"ב, פלוגות מג"ב באיו"ש ופלוגות הביטחון האישי.
העובדה שהמטה הארצי ומג"ב העבירו כלי רכב, שהיו אמורים לשמש את מערך המילואים, ליחידות אחרות במ"י ובמג"ב, הביאה למחסור בכלי רכב ליחידות המילואים, שבא לידי ביטוי מספר פעמים בשנים 2007 -2009 , ובכלל זה במבצע "כאור היום" שבו גייס מג"ב שש פלוגות מילואים בצווי חירום.
לכל פלוגה נמסרו מחצית בלבד מכלי הרכב המתוכננים.
השלמת הצרכים לניוד שוטרים נעשתה באמצעות אוטובוסים.
מכשירי קשר - בפק"א של מערך המילואים נקבע תקן של 144 מכשירי קשר לשמונה פלוגות.
מהמסמכים עולה, כי מכשירי קשר שנרכשו עבור מערך המילואים היו בשליטת אג"ם המטה הארצי, והוא חילק אותם ליחידות אחרות במ"י.
אג"ם תכנן לאסוף מכשירים אלה מאותן יחידות ולהעבירן ליחידות המילואים בעת הצורך.
בביקורת לא נמצאו הוראות בנוגע לאופן החלוקה וההחזרה של מכשירי קשר אלו, חלוקת מכשירי הקשר לפלוגות המילואים לא תורגלה, ולמפקדת מג"ב ולאגד המילואים אין תמונ ת מצב בנוגע לזמינותם וכשירותם של מכשירים אלה, אשר, כאמור, תוקצבו ונרכשו עבור מערך המילואים.
בעת מבצע "כאור היום" היו אמורות שש הפלוגות שגויסו לקבל 108 .
מכשירי קשר בביקורת עלה, כי מכשירי הקשר שחילק אג"ם ליחידות האחרות לא הוחזרו ליחידות המילואים, משום כך נלקחו 27 מכשירי קשר מיחידות מג"ב אחרות.
כדי להתגבר על הפערים בנושא הקשר, נופקו לפלוגות שגויסו מכשירי "פלאפון" ו"מירס".
יוצא אפוא, שתכנית אג"ם לא מומשה במבצע "כאור היום".
מג"ב נאלץ להעביר מכשירי קשר מיחידותיו ולפגוע בכשירותן המבצעית, ופלוגות המילואים הופעלו עם 54 דוח שנתי60א .
ציוד חסר ועם מכשירים לא תקניים, דבר שפגע בכשירותן המבצעית.
יתר על כן תכנית זו לא תורגלה מעולם.
משרד מבקר המדינה מעיר על כך שהמטה הארצי לא תרגל את התכנית המבצעית, דבר שלא איפשר את גילוי הקשיים ביישומה עוד לפני הצורך בהפעלתה בעת הצורך.
נשק וציוד אישי - כאמור בפק"א, על מג"ב להחזיק ציוד אישי בימ"חים עבור הפלוגות, בכלל זה כלי נשק אישים ואפודי מגן.
על פי דוח של אגף תמיכה לוגיסטי במג"ב מיוני 2008 , היו באותו מועד במחסני מערך המילואים כמחצית 29 מכלי הנשק וכמחצית מאפודי המגן.
כמו כן, לא היו במצאי של יחידות המילואים חליפות מיגון מסוג מסוים.
משרד מבקר המדינה מעיר, שחלוקת הציוד וכלי הרכב של מערך המילואים ליחידות שאינן חלק ממערך זה, וזאת בניגוד לכתוב בפק"א, פגעה במוכנותו ובכשירותו המבצעית של מערך המילואים: כלי רכב ומכשירי קשר שאמורים היו לשמש את כוחות המילואים בעת חירום לא היו בנמצא בעת הצורך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בעת הפעלת גיוס בחירום של מערך המילואים, עלולים גם הכוחות שלהם הושאל הציוד להיות עסוקים בטיפול באירועים של הפרת סדר ציבורי, והם לא יוכלו להחזיר את הציוד שניתן להם, כפי שאכן קרה באירועי "כאור היום".
עוד יוער, כי שימוש סדיר בציוד שהיה אמור להיות מאוחסן בימ"ח לקראת יום פקודה גורם להתבלותו.
אחסון הציוד במחסני חירום - ציוד של מערך המילואים מאוחסן במחסני חירום בחטמ"רים, במטה מג"ב ובמטה הארצי.
צוות הביקורת ערך סיורים במספר מחסנים.
בביקור בחטמ"ר מרכז במג"ב בחודש דצמבר 2008 נמצא בין היתר, כי ציוד אלקטרוני רגיש נמצא מאוחסן במכולה ללא הוראות לתחזוקתו.
עקב תנאי האחסון במכולה, חשוף הציוד לחום רב העלול לגרום לו נזק.
כמו כן נמצאה מכולה שבה מאוחסן ציוד אישי והיא במצב הגורם נזק לציוד.
משרד מבקר המדינה העיר, כי התנ אים שבהם מאוחסן חלק מהציוד המיועד למערך המילואים לשעת חירום אינם נאותים, דבר העלול לפגוע בכשירות המערך ולבזבוז כספי ציבור עקב הבלאי הנגרם לציוד.
מן הראוי, שמג"ב יאחסן את הציוד בצורה שתבטיח את שמירתו הנאותה, כדי שיוכל לשמש למטרות שלשמן נרכש.
ביוני 2009 הודיעה מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת למשרד מבקר המדינה, כי המכולות שבהן מאוחסן הציוד אינן מתאימות לכך, וכי הוקצו תקציבים לשיפורן.
עוד הודיעה מ"י, כי היא פועלת לתיקון המצב ולמתן מענה נאות במסגרת מגבלות התקציב.
29 הכלים הנותרים הופנו על ידי אג"ת ליחידות אחרות במ"י.
מסיכום ממצאי הביקורת בתחום המילואים עולה, כי קיים פער מהותי בין הכשירות המבצעית הנדרשת לבין ההתכוננות והמוכנות אליה.
סוגיות בתיאום הפעלת כוחות מג"ב בין מחוזות מ"י לבין מג"ב .
על פי הוראות מ"י, כוחות מג"ב במחוזות (כוחות מג"ב ת"פ מ"י) כפופים מבצעית למפקדי המחוזות.
בנוסף לזאת נקבע באותן הוראות, כי אחריות משימת ית היא אחריות לתכנון ולביצוע של משימה מוגדרת על ידי כוח משטרה בלי לגרוע מהאחריות הטריטוריאלית.
כאמור, מג"ב קיבלה אחריות משימתית למניעת פשיעה חקלאית במגזר הכפרי.
בביקורת עלו מקרים שבהם למרות הקבוע בהוראות מ"י, התעוררו חילוקי דעות בין מפקדות מג"ב לבין מ פקדות מחוזות מ"י בשאלת הסמכות להפעלת כוחות מג"ב במגזר הכפרי, והיכולת להסיט אותם למשימות אחרות על פי הוראות מפקדת המחוז.
בתחילת פברואר 2007 ,קבע כאמור השר לבט"פ דאז, מר אבי דיכטר בהערכת מצב שקיים עם מפכ"ל מ"י דאז, רב-ניצב משה קראדי, כי המגז ר הכפרי יוגדר כ"מחוז השביעי", וכי האחריות המשימתית של מניעת פשיעה חקלאית במגזר הכפרי תוטל על מפקד מג"ב.
ביוני 2007 פנה יו"ר ועדת הפנים של הכנסת, ח"כ אופיר פינס, למפקד מג"ב, ניצב ישראל יצחק, וביקש את התייחסותו בנוגע לטענות של קצין הביטחון של המועצה האזורית מנשה בנוגע לטיפול מג"ב בגניבות חקלאיות.
בתחילת אוגוסט 2007 מסר מפקד מג"ב ליו"ר ועדת הפנים, כי השר לבט"פ ומפכ"ל מ"י החליטו בתחילת פברואר 2007 על הקמת "מחוז שביעי", וכי מג"ב יקבל אחריות משימתית בטיפול בפשיעה החקלאית.
עוד מסר מפקד מג"ב במכתבו, כי מקבלת האחרי ות המשימתית נקבעו "קווים אדומים", ורק באירוע חריג יוסטו כוחות מהמגזר הכפרי למשימות אחרות בתיאום ובאישור ראש אג"ם ומפקד מג"ב.
יוצא אפוא, שעל פי פרשנותו של מפקד מג"ב, משמעות הכרזת המגזר הכפרי כ"מחוז השביעי" היא, שהאחריות המשימתית של מג"ב במגזר זה גוברת על הא חריות הטריטוריאלית של המחוזות.
בשונה מהאמור במכתבו של מפקד מג"ב, קבע באוקטובר 2007 המפכ"ל, רב-ניצב דוד כהן, כי על אף העובדה שלמג"ב אחריות משימתית, הפעלת הכוח היא באחריות המחוז.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר מפקד מג"ב ביולי 2009 , כי "השר לשעבר, מר אבי דיכטר הכריז שמג"ב יהיה המחוז השביעי בתחום הכפרי".
עוד הוסיף מפקד מג"ב, כי כדי לתרגם את ההכרזה לפעילות אופרטיבית פנה מפקד מג"ב למפכ"ל לקבל הבהרות בנושא האחריות ומימושה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי פרשנות זו של מפקד מג"ב משמעותה שאחריות המשימתית של מג"ב גוברת על האחר יות הטריטוריאלית של המחוזות, והיא נמסרה לח"כ פינס למרות שלא שונו נוהלי מ"י הרלוונטיים 56 דוח שנתי60א .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ההנחיה שרק במקרים חריגים יוסטו כוחות מג"ב ובאישור מפקד מג"ב, היא בגדר הנחיה אופרטיבית.
ביוני 2009 מסרה מ"י בתגובתה לממצאי הביקור ת, כי "מג"ב לא הופעל מעולם כמחוז, ולא נשא באחריות טריטוריאלית.
השימוש במונח 'מחוז שביעי' נעשה לצורך דיווח סטטיסטי על הפשיעה במגזר הכפרי, נושא המצוי באחריותו המשימתית של מג"ב".
ביוני 2009 בתגובתו לממצאי הביקורת מסר השר לבט"פ דאז, ח"כ מר אבי דיכטר, כי המונח "המחוז השביעי" ניתן כמטאפורה על ידי המפכ"ל דאז כדי לבטא אחריות ייעודית של מג"ב בתחום הלחימה בפשיעה החקלאית.
עוד הוסיף מר דיכטר, כי "כשר לבט"פ אימצתי את המונח שכן הוא ביטא נאמנה את הצורך להבהיר ללוחמי מג"ב ובעיקר למפקדים את אחריותם הייעודית בנושא זה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בלי קשר לכוונת ההכרזה על ה"מחוז השביעי", הרי שהכרזה זו גרמה לחוסר בהירות בנוגע לסמכות הפעלת הכוח במגזר הכפרי במשך תקופה ארוכה.
הבנה שונה בנוגע לסמכות ולאופן הפעלת הכוח עלולה לפגוע ביעילות המבצעית בתכנון, ארגון והפעלת הכוח.
מן הראוי, שמ "י ומג"ב יבחנו דרכים להטמעת נוהלי העבודה הרלוונטיים וליצירת "שפה משותפת" אחודה במ "י בנוגע לסמכות הפעלת הכוח.
בדוח של המבקר הפנימי במשרד לבט "פ בנושא, "ממשקי עבודה ויחסי גומלין של יחידות מג"ב הפועלות בגזרות משותפות עם מחוזות מ"י" נאמר, כי קיימות בעיות "בתאום ושילוב בין הסיור העירוני התחנתי לבין הסיור הכפרי של מג"ב הפועל באותו תא השטח".
יצוין, כי בתגובה לטיוטת הדוח של מבקר הפנים, מסר בדצמבר 2007 ממלא מקום ראש יחידת הביקורת הפנימית במ"י לסגן מבקר המשרד לבט"פ, כי במהלך התקופה הקרובה יבצע אג"ם עבודת מטה, ובה ייקבעו העקרונות להפעלה משותפת של כוחות מג"ב ומ"י.
עד מאי 2009 נושא זה לא סוכם.
במאי 2008 קבעה ועדה שבראשה עמד סגן מפקד מג"ב, אשר נועדה לבצע עבודת מטה לשינוי ארגוני למג"ב - "רה ארגון מג"ב", כי "עם השנים חלו שינויים רבים במשימות שהוטלו על החיל.
השינויים התכופים והמהירים יצרו לעתים טשטוש של תחומי האחריות שהתעממו, ואף יצרו בלבול ביחסי גומלין בין יחידות מג"ב ובין היחידות הטריטוריאליות והשפיעו באופן ישיר על היכולת לממש עמ"טים ולהוציא לפועל תכניות עבודה כמתוכן".
ד במאי 2009 מסר ראש אג"ת לעורכי הביקורת, כי ההגדרות הקיימות מבחינות בין האחריות הכוללת לבין האחריות המשימתית המוטלת על מג"ב.
עם זאת, לא בהכרח כל מפקד תחנה ומפקד מרחב מבין את המשמעות של הגדרת האחריות הכוללת ואיך זה עומד ביחס לאחריות המשימתית של מג"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי שה מטה הארצי ינקוט את כל הצעדים הנדרשים כדי לשנות את המצב אותו מתאר ראש אג"ת בדבר כוננות ומוכנות 57 .
חוסר הבנה של מפקדי תחנות ומפקדי מרחבים של מונחים בסיסיים בתורת ההפעלה של מ"י.
במרס 2008 קבע המפכ"ל, רב -ניצב דוד כהן, כי יש שוני בהפעלת כוחות מג"ב הפועלים במגזר הכפרי במקומות השונים בארץ (הכוונה להפעלתם על ידי המחוז המשטרתי), וכי צריך לגבש תפיסת הפעלה אחידה לכל הכוחות.
בביקורת עלה, כי עד מועד סיום הביקורת טרם סוכמה תורת הפעלה אחידה לכוחות מג"ב במגזר הכפרי.
ביוני 2009 מסרה מ "י למשרד מבקר המדינה, כי תפיסת הפעלה אחידה לכל הכוחות נדונה וסוכמה במסגרת שני דיונים שקיים המפכ"ל בחודשים אפריל ויוני 2009 כחלק מעמ"ט שעסקה ברה -ארגון של מג"ב ואשר הוחל בהכנת תכנית ליישומה.
ממסמכי מג"ב עולה, כי לעתים האירועי ם במגזר החקלאי עלולים להתחיל בגזרתה של תחנה או מרחב מסוים ולהמשיך בגזרה של תחנה או מרחב אחרים.
עוד עולה מהמסמכים, כי גזרות הפעולה הגיאוגרפיות שהוגדרו למפג"דים של מג"ב "שרון" ו"שפלה " חופפות עם שטח שבאחריות מספר מחוזות משטרתיים: ירושלים, דרום, ת"א, שטחי שומרון ויהודה (ש"י) וצפון.
יוצא אפוא, שהפעלת הכוחות המגזר הכפרי אינה תואמת את תפיסת האחריות הטריטוריאלית הנהוגה במ"י.
כוחות מג"ב, המשולבים בביצוע משימות במסגרת הכוחות של מ"י, הם בעלי מאפיינים ייחודיים בתחומי ההכשרה, הציוד ותורת הלחימה.
עיקר הכשרת לוחמי מג"ב הוא לתפקידי לחימה, ואילו הכשרתם לתפקידי שיטור מובהקים (כגון בילוש וחקירות) פחותה בהשוואה לשוטרים רגילים במ"י.
תורת ההפעלה של מג"ב מבוססת על הפעלה של צוותים, ואילו במ"י ה"כחולה" פועלים השוטרים במסגרות מצומצמות יותר.
עד מועד סיום הביקורת, טרם קבע המטה הארצי את תחומי העיסוק שבהם יש למג"ב יתרון יחסי (מלבד תחום הפשיעה הכפרית) ואת תורת ההפעלה של מג"ב בתחומים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ממצאי הביקורת מצביעים על היעדר תפיסת הפעלה אחידה ליחידות מג"ב, ובכלל זה הגדרת הסמכות והאחריות של יחידות אלה תוך התחשבות בהבדלים בין אופי הפעילות של מג"ב ושל המשטרה ה"כחולה", ובאופי הפעילות של מג"ב במגזר הכפרי, שחוצה לעתים מרחבים שונים (וזאת בניגוד לתפיסת ההפעלה של מ"י שהיא טריטוריאלית).
מן הראוי, שהמטה הארצי יקבע את תחומי הפעילות שבהם יש למג"ב יתרון יחסי, ויקבע תורת הפעלה המתאימה לאופי הפעילות של מג"ב לשם ניצול יתרונות אלו.
ביולי 2009 מסר מנכ"ל המשרד לבט"פ בת שובתו לממצאי הביקורת, כי כפועל יוצא ממדיניות השר לבט"פ, תיבחן סוגיית מימוש האחריות והטיפול של מג"ב בכל הקשור למגזר הכפרי.
הוסדרה העסקת שוטרים שלא מן המניין במעמד קבע זמני בשנת 2006 "הקימה מי שתי פלוגות חדשות לביטחון אישי בערים על בסיס תקני שוטרים במעמד שמ"זים.
מהמסמכים עולה, כי החלטת מ"י התבססה, בין היתר, על ההנחה שהמסגרות החדשות הן זמניות, וכי צורת העסקה זו תאפשר גמישות ארגונית, וחיסכון כספי 31 .
משרד מבקר המדינה בחן את ההיבטים המשפטיים הכרוכים בצורת העסקה זו.
בפסק דין משנת 2001 (בג"ץ 2656/00)32 פסק בית המשפט העליון בעתירה של 27 רב"שים נגד החלטת משטרת ישראל לפטרם.
הרב"שים הועסקו כשמ"זים במשרה חלקית.
בעתירה זו התייחס בג"ץ למעמד השמ"ז במשטרת ישראל ולהבדלים בין שוטר מן המניין לשמ"ז.
בית המשפט הביע דעתו, כי "שמ"זים זוכים לקבל דרך שגרה - בשל פעילותם כשמ"זים פעילות המותירה להם פנאי - היתר מיוחד לעיסוקים נוספים".
אגב אורחה העיר בית המשפט, כי "לו הייתה המשטרה.
מגייסת את העותרים כשמ"זים אף שיעדה אותם לתפקידי שוטרים מן המניין.
ובפועל היו השוטרים מתפקדים כשוטרים מן המניין לכל דבר ועניין היינו מגנים את המעשה".
בספטמבר 2005 חיוותה הלשכה המשפטית של מ"י את דעתה בסוגיית השמ"זים, כחלק מעבודת ההכנה של המטה הארצי להקמת פלוגות אלה.
הלשכה קבעה, כי גיוס במעמד שמ"ז נועד לפי הוראות החוק להיות זמנ י.
הלשכה המשפטית קבעה, כי פיזור תקני שמ"זים בכלל יחידות מ"י ייצור שני מעמדות במ"י, כאשר אותם תפקידים ואותן משימות יבוצעו בחלקם על ידי שוטרי קבע ובחלקם על ידי שמ"זים.
מציאות כזו עלולה ליצור תרעומת אצל השמ"זים אשר יטענו לאפלייתם לעומת שוטרי הקבע.
עוד צוין, כ י אם הטעם המרכזי ביצירת מעמד השמ"ז יתבסס על שיקולים תקציבים בלבד, אזי קיים סיכוי לא מבוטל להגשת תביעה על ידי השמ"זים שתושתת על טענות לאפליית תקני השמ"ז לעומת תקני קבע רגילים ועל שוויון לו זכאי כל עובד הן מכוח חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח- 1988, והןמכוח חוקי יסוד.
לגבי ההצעה להקים יחידות מיוחדות לטיפול בתופעת האלימות אשר תפורקנה בתוך חמש שנים, ובהן יוצבו שוטרים במעמד שמ"ז, הביעה הלשכה המשפטית דעתה, כי בגלל שאין אלטרנטיבה טובה יותר לגמישות הסד"כ המשטרתי, ניתן יהיה להגן על השימוש במעמד שמ"ז תוך הקמת יחידות מיועדות לטיפול באלימות.
עם זאת קיימת בעייתיות היות שמשימה זו (הטיפול בבעיית האלימות) היא אחת ממשימות הליבה של מ"י, והשמ"ז במתכונתו הנוכחית אינו ערוך לטיפול במשימות הליבה.
בסיכום חוות הדעת קבעה הלשכה המשפטית, כי לא נראה כי יש מקום ליצור מעמד חדש במשטרת ישראל עבור משימת הלוחמה באלימות לפני שהובררו עד תום המשמעויות הנובעות מכך.