HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהמכלים שאסף עיצום 90% הממונה רשאי להטיל על יצרן או יבואן שלא מיחזר .
2008 - מEC/2008/98 דירקטיבה 88 היבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקההיבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקה119 פרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבהפרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבה.
1977-) לחוק העונשין, התשל"ז2()(א61 כספי בסכום הקנס הקבוע בסעיף בחוק הפיקדון נקבע כי יצרן ויבואן ידווחו לממונה אחת לרבעון ובתום כל שנה על מספר מכלי המשקה הריקים שמיחזרו, אופן מיחזורם, פרטי מפעל המיחזור וסוג החומר שהם עשויים ממנו.
בלוח שלהלן יוצגו דיווחי חברת איסוף א' וחברת איסוף ב' על מיחזור מכלי משקה ושיעורי המיחזור שהוכרו בדוחות הבקרה.
2017 - 2016 גדולים לשנים (במיליוני יחידות) 2017 - 2016 , מיחזור מכלי משקה גדולים שנאספו:14 לוח חברת איסוף ב' חברת איסוף א' 2016 2017 ** 2016 2017 מכלים שדווח על איסופם 445.
56 *מכלים שאיסופם הוכר 379.
46 *מכלים שמיחזורם הוכר 157.
46 מכלים שמיחזורם לא הוכר 221.
52 - *שיעור המיחזור שהוכר 41.
7% 100% על פי דוחות הבקרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מספר המכלים שאיסופם ומיחזורם הוכר הוא על פי חישוב משרד מבקר המדינה.
, לאחר הגשת דוחות הבקרה, "רכשה" חברת איסוף א' איסוף מכלים 2017 * בנובמבר בידי חברת איסוף אחרת.
לפי חישוב משרד מבקר המדינה 2016 גדולים שבוצע בשנת מיליון, והוא נכלל במספר המכלים שאיסופם ומיחזורם הוכר על פי 53.
8-היה מספרם כ , ככל שהממונה יקבע כי האיסוף האמור מוחזר 89 2020 החלטת בית המשפט מנובמבר בשלמותו.
** כאמור לעיל, לאחר מועד סיום הביקורת הודיע המשרד להגנ"ס כי יסכים להחיל את גרם.
על כן מספר המכלים שדווח על איסופם ואיסופם 37.
793 המשקל המשוקלל של הוכר צפוי לגדול.
חברת איסוף ב' מסרה בתגובתה כי בנתוני המיחזור העולים מדוחות הבקרה טרם נכללו נתונים המשקפים את תגובת החברה שהועברה לרואי החשבון מטעם המשרד (לאחר מועד סיום הביקורת).
2020 להגנ"ס בנובמבר בדוחות הבקרה צוין כי הוכר מיחזור בהיקף הנתמך באסמכתאות כגון תעודות שקילה בכניסה למפעלי מיחזור או רשימוני יצוא למפעלי מיחזור מחוץ לישראל.
החברה המרכזית להפצת משקאות בע"מ ואח' נ' מדינת 24188-08-19 פסה"ד בהליך ערעור שמספרו: עש"א 89 .
2020 ( ישראל 120 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ביעד המיחזור2017- ו2016 מהלוח עולה כי חברת איסוף א' לא עמדה בשנים מהאיסוף המוכר).
שיעור המיחזור המוכר של 90%( שנקבע בחוק הפיקדון מהמכלים 54%- ו 43% 2017- ו 2016 שתי חברות האיסוף יחד היה בשנים שנאספו, בהתאמה.
בנסיבות אלה, עולה חשש כי מכלים שנאספו ולא מוחזרו הועברו להטמנה.
חברת איסוף א' מסרה בתגובתה כי אין חשש ממשי שהחומר שנאסף הוטמן, משום שהטמנה כרוכה בעלות, ואילו לחומר שכבר נאסף יש ערך כלכלי חיובי.
לטענת חברת האיסוף, אי-ההכרה במיחזור כאמור נובעת רק מקשיים ביורוקרטיים שלפניהם ניצבה החברה, ובכלל זה: דרישה לקבלת אסמכתאות מסוימות לגבי המיחזור שבפועל בוצע על ידי תאגידי המיחזור ולא על ידי חברת איסוף א'; והיעדר אסדרה מיטבית בכל הקשור למפעלי מיחזור, שלפיה הבאת החומרים אליהם תיחשב מיחזור על פי החוק.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד להגנ"ס יבחן את אופן הטיפול במכלים שנאספו ומיחזורם לא הוכר.
2017 מיליון מכלי משקה גדולים מוחזרו בשנת210- מתוך כ133-יצוין כי כ ), אשר RDF( מהמיחזור שהוכר) באמצעות בעירה להשבת אנרגיה 64%( .
נמצאת במדרג הטיפול הנמוך ביותר, למעט הטמנת הפסולת המשרד להגנ"ס מסר בתגובתו כי בחוק הפיקדון אין מגבלה על אופי המיחזור, סוג המיחזור וכמות מכלי המשקה המופנים למיחזור לסוגיו.
זאת ועוד, בהגדרת "מיחזור" בחוק הפיקדון אין הבחנה בין מיחזור לבין השבה לאנרגייה, כפי שיש בחוק האריזות, וההגדרה אף אינה תואמת את ההגדרה של "מיחזור" בדירקטיבה האירופית לפסולת (המחריגה בפירוש השבה).
עוד צוין בתגובה כי המשרד ער לשוני בין ההגדרות בחוקי הפסולת השונים, וכי מדובר באחת מנקודות הקושי העיקריות בהיעדר חקיקה עקבית לטיפול בפסולת ואחת הסיבות לצורך באסדרה של התחום.
במסגרת זו הממונה מוגבל למסגרת החוקית הקיימת בחוק הפיקדון, ועל כן הוא נאלץ להכיר בפעולות השבה כמיחזור, ללא הגבלה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד יפעל לעדכן ההסדרה בישראל באופן שיעודד מיחזור במדרגים גבוהים בהתאם לדירקטיבה האירופית.
שלח הממונה ליצרנים וליבואנים המקבלים שירותי איסוף מחברת איסוף 2018 ביוני .
לאחר שמיעת 2016 א' הודעות על כוונת חיוב בגין אי עמידה ביעד המיחזור לשנת היבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקההיבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקה121 פרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבהפרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבה .
90 על הפחתת גובה החיוב2019 טענות היצרנים והיבואנים הודיע הממונה באפריל של משרד הכלכלה (להלן - נוהל פסולת ירוקה) 2013 נוהל פסולת ירוקה מדצמבר .
הנוהל מחייב, בין היתר, OECD-מסדיר את ייצוא הפסולת למדינות שאינן חברות ב את קבלת אישורו של הגוף הרוכש במדינת היעד על כך שהזמין פסולת, אישור כי הפסולת מיועדת למיחזור ואישור מטעם הרגולטור במדינת היעד שהגוף הרוכש הוא מפעל מאושר למיחזור במדינתו.
על היצואן להמציא למשרד הכלכלה את רשומון היצוא, שבו רשומים בין השאר מדינת היעד וכן סוג הפסולת המיוצאת שעימו נמנה 35.
עם הפריטים שעליהם חל הנוהל נמנה פריט מכס שמקורו בפסולת מכלי משקה.
PET פלסטיק על פי דוחות הבקרה, חלק ניכר מהמכלים שמיחזורם הוכר יוצאו לחו"ל.
5% עמד שיעור היצוא מהחומר שמיחזרה חברת איסוף א' על 2017- ו 2016 , בהתאמה.
הירידה בשיעור הייצוא נובעת בעיקר מהכרה על ידי המשרד24%-ו להגנ"ס במיחזור באמצעות השבת אנרגיה בישראל.
להלן תרשים המפרט את , בחלוקה לשיטות הטיפול.
2017 - 2016 המיחזור שהוכר בשנים מיחזור מוכר של מכלי משקה גדולים שנאספו, לפי שיטת :14 תרשים 2017 - 2016 ,טיפול על פי נתוני המשרד להגנ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מיחזור המכלים שאספה חברת איסוף ב' 2017 - 2016 על פי דוחות הבקרה בשנים ממנו למדינות שאינן 95%-בוצע כולו באמצעות יצוא (באמצעות מפעל מיחזור), כ לעיל.
89 ראה הערה 90 122 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה .
אין בדוחות הבקרה מידע על יעד היצוא של מכלי המשקה שאספהOECD-חברות ב חברת איסוף א'.
בתגובת רואי החשבון מטעם המשרד נמסר כי היעדר המידע על יעדי היצוא של חברת איסוף א' נובע ממחיקת נתונים אלו מרשומוני הייצוא שהועברו לצורך הבקרה של רואי החשבון.
ובתגובתו כי אין בידיו 2020 ממשרד הכלכלה נמסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט מפני שלחומר אין פריט מכס נפרד.
PET נתונים מרוכזים על יצוא חומר 2017- ו2016 מכלל המכלים הגדולים שנאספו בשנים46%- ו57% נמצא כי על ידי חברות איסוף א' ו-ב', בהתאמה, לא הוכרו לעניין המיחזור על פי חוק הפיקדון.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס לוודא כי חברות האיסוף מדווחות על היצוא למינהל התעשיות במשרד הכלכלה.
בדרך זו תוודא מדינת ישראל ממכלי המשקה הנאספים בה אכן מועברים למפעל PET-כי כלל חומרי ה מאושר למיחזור במדינת היעד וכי עקרונות השמירה על הסביבה ועל כדור הארץ, ומניעת מפגעים סביבתיים נשמרים בכלל פעילות האיסוף המבוצעת בה.
עוד מומלץ כי המשרד להגנ"ס יבחן דרכים לעידוד חברות האיסוף לבצע מיחזור במדרג הגבוה, דהיינו הכנה לשימוש מחדש של חומרים שלגביהם ניתן לעשות זאת, ולהפחתת המיחזור באמצעות בעירה להשבת אנרגייה ), אשר נמצאת במדרג הטיפול הנמוך 2017- מהמיחזור המוכר ב64%( ) RDF( .
ביותר למעט הטמנת הפסולת המשרד להגנ"ס מסר בתגובתו כי בשנים האחרונות הוא דורש אישורים לפעילות היצוא בהתאם לנוהל פסולת ירוקה, ועקב כך אישור היצוא מותנה בהצגת רשימוני יצוא והרישוי הנדרש.
עוד מסר כי הוא פועל להטמיע את הדרישה להצגת אישור כאמור בנוהל הדיווח שהוא מגבש עם חברת איסוף א' בנושא המכלים הגדולים.
המשרד פועל לעידוד הקמתם של מפעלי מיחזור למכלים בישראל.
מבקר המדינה ממליץ למשרד להגנ"ס ולמשרד הכלכלה להמשיך בפעולותיהם לעידוד המיחזור במדרג הגבוה בישראל ולבקרה על יצוא המכלים למיחזור במדינות אחרות, כדי להבטיח שהיצוא ייעשה לאתרים בעולם הממחזרים במדרג הטיפול הגבוה, בהתאם לעקרונות השמירה על הסביבה.
היבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקההיבטים בהחלת חוק הפיקדון על מכלי משקה123 פרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבהפרק שני - משרדי ממשלה המשרד להגנת הסביבהסיכום הטמנת פלסטיק גורמת למפגעים סביבתיים שעלותם הגלובלית נאמדת בעשרות מיליארדי דולרים בשנה.
צפיפות האוכלוסין בישראל גדולה , היו משקל הפסולת הממוצע 2018 ומשאבי הקרקע בה מצומצמים.
בשנת ) בישראל גבוהים מהמשקל 76%( ק"ג לנפש) ושיעור הטמנתה675( לאדם ).
39%( OECD- ק"ג לנפש) ומהשיעור הממוצע במדינות ה 525( הממוצע שיעורי האיסוף של מכלי המשקה הקטנים ושל מכלי המשקה 2017 בשנת , בהתאמה) עמדו ביעדים שנקבעו בחוק 57%- ו 78%( הגדולים בישראל הפיקדון.
שיעור האיסוף של מכלי המשקה הגדולים היה נמוך משמעותית 97% - 80%( מזה שבמדינות אירופה שבהן מוטל פיקדון על מכלי משקה בשנים האחרונות).
יעד המיחזור שנקבע בחוק הפיקדון למכלי המשקה , 54%- ו43%( 2017- ו2016 מהאיסוף המוכר) לא הושג בשנים90%( הגדולים בהתאמה).
מומלץ כי המשרד להגנ"ס יפעל כאמור להלן: ימשיך ויקדם פעולות שיביאו לשמירת המקרקעין ולהקטנת הזיהום הסביבתי .
כן מומלץ כי המשרד יבחן את תיקון היעדים OECD-כמקובל במדינות ה יעמוד יעד איסופם של מכלי המשקה מהפלסטיק 2025 שנקבעו כך שעד .
90% יעמוד על2029 ועד לשנת77% ששווקו בכל שנה על יקבע באמצעות בדיקות סטטיסטיות בלתי תלויות את האומדנים הנדרשים להמרת סך משקלם של המכלים הנאספים ממקורות האיסוף השונים למספר , שנים שבהן איסוף 2021 - 2018 יחידות למען קביעת שיעור האיסוף לשנים המכלים הגדולים נעשה ויעשה בעיקרו ממיחזוריות ומתחנות מעבר.
יפעל בשיתוף עם תאגידי האיסוף והמיחזור, מרכז השלטון המקומי ומשרד החינוך לשיפור היענות הציבור לאיסוף ולמיחזור באמצעות תגבור ההסברה ברשויות בדירוג חברתי-כלכלי נמוך ובמוסדות החינוך, בפרט במגזר הערבי ובמגזר החרדי, בערוצי תקשורת מותאמים.
יפעל יחד עם משרד הכלכלה ומינהל המכס כדי לבדוק את הרגולציה הנדרשת לאכיפת חוק הפיקדון על יבוא מכלי משקה ברוח נייר העמדה של תוך הכבדה מזערית של הנטל הרגולטורי ובחינת שילוב מנגנוני OECD-ה דיווח ובקרה מקוונים ומשותפים לגורמים הרלוונטיים.
124 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ימשיך לפעול עם משרד הכלכלה לעידוד המיחזור במדרג הגבוה בישראל ולבקרה על יצוא המכלים למיחזור במדינות אחרות, כדי להבטיח שהיצוא ייעשה לאתרים בעולם הממחזרים במדרג הטיפול הגבוה, בהתאם לעקרונות השמירה על הסביבה וכדור הארץ.
יפעל להסדרת הנושאים שבאחריותו לצורך ההתארגנות המשקית כדי לוודא התאמות ככל שנדרש לצורך יישום החוק במועד שנקבע להחלת הפיקדון על .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
אוכלוסיית הבדואים בנגב נאמדת ב- 200,000 בני אדם, מחציתם ויותר בני פחות מ-18.
כשני שלישים מהאוכלוסייה מתגוררים בתחום יישובים מוכרים והשאר מתגוררים ב שטחים רבים בפזורה10 .
אחד האתגרים ה עיקריים בפיתוח הנגב ה וא סוגיית הסדרת התיישבות תושבי הפזורה במסגרת של יישובים מוכרים.
במהלך השנים עמדו ממשלות ישראל , ועדות שונות ובית המשפט העליון על הצורך בהסדרת סוגיה זאת בהקדם ועל חשיבות שילובה המיטבי של אוכלוסיי ת הבדואים בחברה הישראלית, באמצעות שיפור מצבה ה חברתי-כלכלי , לרבות שיפור רמת החיים ביישובים הבדואיים המוכרים, והבטחת זכויות בסיסיות של האוכלוסייה הבדואית.
על הצורך לשנות בדחיפות את מציאות החיים של האוכלוסייה הבדואית בנגב עמדה שופטת בית המשפט העליון עדנה ארבל עוד בשנת 2007 " :באחד מפסקי הדיןהאוכלוסייה הבדואית שלובה באוכלוסיית מדינת ישראל מאז הקמתה והיא מהווה חלק אינטגראלי של החברה הישראלית.
המציאות הקשה עימה מתמודדת האוכלוסייה הבדואית במדינת ישראל, מחייבת - ויפה שעת אחת קודם - פתרון מערכתי כולל ומקיף.
פתרונות נקודתיים, טובים יותר או טובים פחות, לא יוכלו להוות בטווח הארוך פתרונות -אמת.
הגיעה העת לגבש ולממש פיתרון רחב באמת לסוגיה זו"11 .
בשנות השבעים של המאה העשרים יזמה המדינה הליך הסדר מקרקעין בנגב ובמסגרתו הוגשו 3,220 תביעות בעלות על קרקעות בנגב12 (להלן - הליך ההסדר).
במהלך השנים נחתמו הסכמי פשרה בין המדינה ובין חלק מתובעי הבעלות, והיו תביעות שהתבררו בבתי המשפט.
בכל זאת, בשלהי 2015 , טרם הוסדרה הבעלות על רוב השטח שנמצא במחלוקת בין המדינה לבין אותם תושבים בדואים שהגישו בשנות השבעים של המאה העשרים את תביעות הבעלות.
אי -הסדרת הבעלות על קרקעות ארבעים שנה ויותר משמעותה קונפליקט מתמשך בין האוכלוסייה הבדואית, כולה או מקצתה, ובין המדינה.
לדבר השפעות שליליות: מצד אחד, קושי של המדינה לפתח את הנגב על פי צרכיה, ובכלל זאת פיתוח התיישבות, סלילת כבישים והקמת תשתיות אחרות , לרבות הסדרת התיישבות הפזורה הבדואית ביישובים מוכרים; מצד אחר, האוכלוסייה הבדואית בנגב מתגוררת בחלקה ביישובים בעלי שטחים שקשה לפתח לצורכי ציבור ומגורים, כיוון שיש על חלק מהם תביעות בעלות שלא הוסדר עניינן13 .
, והיא סובלת ממחסור בתשתיות ומרמת חיים ירודה אוכלוסיית הבדואים בנגב גדלה מהר הרבה יותר מכלל האוכלוסייה בארץ ונדרשים לה פתרונות דיור זמינים, בעיקר לזוגות צעירים, אך אלה חסרים ביישובים המוכרים, בין השאר, בגלל הקושי לפתח וליישב שכונות למגורים בשטחים שלא הוסדרו בהם תביעות בעלות.
11 בג"ץ 2887/04 ,אבו מדיגם נ' מינהל מקרקעי ישראלראו הערה 9.
12 , התשכ"ט]נוסח חדש[ הליך הסדר מקרקעין לפי פקודת הסדר זכויות במקרקעין- 1969 (להלן- פקודת ההסדר).
בסופו של הליך ההסדר נרשמת בספר המקרקעין כל חלקת קרקע על שם בעליה.
13 על פי עובדים ברשות להסדרה, בחברה הבדואית אין זה מקובל שבדואי ירכוש אדמות שבדואי אחר טוען לבעלות עליהן, אפילו אם לא הוכחה תביעתו של הטוען לבעלות או שהיא לא הוכרה בידי מוסדות המדינה.
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות הביקורת .
בחודשים ינואר-ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנקטו הממשלה וגופים ציבוריים אחרים בשנים האחרונות לקידום הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, וכן פעולות שעשתה הממשלה ל שיפור מצבה החברתי -כלכלי של אוכלוסייה זו.
אלה הנושאים העיקריים שנבדקו: גיבוש מדיניות להסדרת התיי שבות הבדואים בנגב ויישומה; הצבת תשתית ארגונית; תוצאות של פעולות שננקטו בשנים 2014 -2008 ,להסדרה של תביעות בעלות יישוב תושבי הפזורה במסגרת של יישובים מוכרים ושיווק מגרשים למגורים; תהליכי תכנון ביישובים המוכרים; מצב התשתיות ביישובי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום; הטיפול בנושא אכיפת החוק על בנייה לא חוקית; יישום תכנית פיתוח כלכלית -חברתית ביישובים הבדואיים בנגב.
ראוי להדגיש, הסדרת הנושא אינה עומדת לפתחה של ממשלת ישראל בלבד, חיוניים להצלחת המהלך גם שיתוף פעולה מצד ראשי האוכלוסייה הבדואית ומנהיגיה שבידם לסייע לרתום את האוכלוסייה הבדואית לכך.
עם זאת, דוח זה עוסק כאמור בפעולות שעשו גופים מבוקרים ואין הוא עוסק בפעולות שעשו או לא עשו האוכלוסייה הבדואית בנגב או הנציגים מטעמה כדי לקדם פעולות של הסדרת התיישבותה, ואף לא במידת שיתוף הפעולה שלה זכו גופי המדינה במגעיהם עם התושבים בעניין זה.
הביקורת נעשתה באגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, ברשות התכנון במשרד החקלאות וברשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב (להלן - הרשות או הרשות להסדרה).
מבקר המדינה ונציגיו נפגשו גם עם שר החקלאות אורי אריאל יהודה הכהן (להלן - השר אורי אריאל), הממונה על הטיפול בנושא, ועם ח"כ זאב בנימין בגין, שבעבר, כשר במשרד ראש הממשלה, פעל להגשת הצעת חוק להסדרת התיישבות הבדואים בנגב (ראו להלן).
בדיקות השלמה נעשו ברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), במשרד המשפטים, במחוז דרום של משרד הפנים ובמשרד לביטחון הפנים; להשלמת המידע נפגשו נציגי מבקר המדינה עם אישים נוספים: האלוף (במילואים) דורון אלמוג, בעבר ראש מטה היישום במשרד ראש הממשלה ליישום מדיניות הממשלה בנושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, ועם עובדים לשעבר במטה; ראשי רשויות מקומיות באזור הנגב, ובהן רהט, המועצה האזורית נווה מדבר, ירוחם וכסייפה; עובדים ברשויות אלה ואחרות באזור הנגב; עובדים של משרדי ממשלה המשתתפים בתכנית לפיתוח חברתי-כלכלי עבור היישובים הבדואיים בנגב.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נתונים דמוגרפייםוחברתיים -כלכליים על אוכלוסיית הבדואים בנגב14 ורקע ב נושא תביעות הבעלות .
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע, בין היתר, כי "כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו", וכי כל "רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את הזכויות שלפי חוק-יסוד זה".
בג"ץ פסק כי "הזכות למינימום של קיום אנושי בכבוד מצויה בליבו ובגרעינו של כבוד האדם", וכי "הזכות לקיום מינימאלי בכבוד היא המאפשרת את עצם קיומו החומרי של האדם.
משכך, זכות זו ראשונה היא במעלה, ומהווה את אבן הבסיס לזכותו של האדם לכבוד, ולעתים אף ליתר הזכויות כולן15.
בכל הנוגע להבטחת נגישותם של התושבים הבדואים בישובים הבלתי מוכרים לשירותים חיוניים קבע בית המשפט העליון כי על המדינה למצוא איזון ראוי בין הצורך לשמור ולאכוף את דרישות החוק בכל הנוגע לבנייה בלתי חוקית ולתמרץ את תושבי הפזורה לעבור להתגורר במסגרת של התיישבות חוקית, לבין החובה לשמור על הזכויות הבסיסיות שלהם "כנדרש ממדינת-חוק הפועלת ברוח עקרונות זכויות האדם" 16.
להלן כמה נתונים המלמדים על מצבה הדמוגרפי והכלכלי-חברתי של האוכלוסייה הבדואית בנגב, וכן רקע על נושא תביעות בעלות שהגישו תושבים בדואים על קרקעות בנגב.
תמונת המצב שתוצג בפרק זה חיונית להבנת האתגרים הניצבים לפני המדינה בכל הנוגע ל טיפול בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב ובשילובה הראוי של אוכלוסייה זו בחברה ובכלכלה.
דמוגרפיה : אוכלוסיית הבדואים נאמדת ב- 200,000 נפש, מחציתם ויותר בני פחות מ- 18 .
כשני שלישים מהם מתגוררים ביישובים מוכרים והשאר מחוץ לתחומי היישובים המוכרים.
ה שיעור השנתי הממוצע של הריבוי הטבעי של הבדואים בנגב נאמד עד לשנת 2007 ב-%5.
נמצא שקצב גידול זה של האוכלוסייה ירד במקצת ובשנת 2013 הוא נאמד ב -%4.
מנתונים אלה עולה שהאוכלוסייה הבדואית בנגב עתידה להכפיל את מספרה בתוך 15 .
שנה לערך יישובים מוכרים : בשנים 1996 -1969 הקימה המדינה שבעה יישובי קבע לאוכלוסייה הבדואית בנגב: רהט (עיר משנת 1994 ,) והמועצות המקומיות, חורה, כסייפה לקיה, ערערה-בנגב שגב -שלום ותל שבע.
בשנת 2004 הקימה המדינה את המועצה האזורית אבו בסמה שאיגדה 11 יישובים אחרים שהוכרו על ידי המדינה במהלך השנים.
בשנת 2012 פורקה המועצה ובמקומה הוקמו שתי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום.
יישובי הקבע של הבדואים בנגב מדורגים באשכולות 2-1 מתוך10 במדד החברתי-כלכלי.
14 הנתונים בפרק זה מבוססים על כמה מקורות מידע: הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב- נתונים שהוצגו באתר משרד החקלאות .
il/NR/rdonlyres/2E67524E -E198 -4ED6 -ADD4 ; "הכנסת, "הסדרת התיישבות הבדואים בנגב (ראו הערה 2 ,); הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתונים על רשויות מקומיות .
MIval=%2Fcw_usr_view_SHTML&ID=357 ; ( משרד החינוך, נתוני זכאות לבגרות תשע"ג 2013 ,) www.
15 בג"ץ 10662/04 חסן נ' המוסד לביטוח לאומי, פס' 36-35 'לפסק דינה של הנשיאה ביניש ופס 6 לפסק דינו של השופט ג'ובראן (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
) 16 ע"א 9535/06 אבו מסאעד נ' נציב המים, פס' 44 ,53 לפסק דינה של השופטת א פרוקצ'יה (פורסם בנבו) ( 2011.
) 17 ,)דוח הוועדה הציבורית להסדרת התיישבות הבדואים בנגב (ועדת גולדברג 2008.
18 מתוך "הסדרת התיישבות הבדואים בנגב" (ראו הערה 2).
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חינוך : על פי נתוני משרד החינוך לשנת התשע"ג ( 2013 ), השיעור הארצי של הזכאים לתעודת בגרות מקבוצת גילאי 17 היה באותה שנה 53.
4% ובקבוצת הלומדים היה שיעורם 64.
לעומת זאת, שיעור הזכאים לתעודת בגרות באותה שנה באוכלוסייה הבדואית בנגב היה 32.
3% מקבוצת הגיל ו- 50.
הנתונים מצביעים על כך ששיעורי הזכאות לתעודת בגרות באוכלוסייה הבדואית בנגב נמוכים יחסית לשיעור הכללי באוכלוסייה .
שכר ותעסוקה : על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) מ- 1.
12 על ה שכר החודשי הממוצע לשכיר ביישובים שונים בארץ, עולה כי ביישובים בדואיים בנגב19 שכר זה הוא 6,000- 7,000 ש"ח- נמוך מהממוצע הארצי שעומד על 9,514 .
ש"ח על פי הגדרת הביטוח הלאומי20 , הבטחת הכנסה היאקצבה מלאה המשולמת ל אזרחים שאינם מסוגלים להבטיח לעצמם הכנסה מעבודה (כגון מובטלים, נפגעי עבודה, חולים, נכים ושאינם זכאים לתשלומים על פי תכניות אחרות).
מנתוני הביטוח הלאומי עולה כי שיעור המשפחות המקבלות הבטחת הכנסה גבוה ביישובים הבדואיים יותר מן השיעור הארצי.
פירוט על כך ועל שיעור האבטלה הגבוה, ראו בלוח 1: .
שיעור המשפחות שמקבלות הבטחת הכנסה ושיעור האבטלה בכמה יישובים בדואיים בנגב, בשנת 2014 .
היישוב שיעור המשפחות המקבל ות הבטחת הכנסה* שיעור האבטלה** .
:מקורות * הבטחת הכנסה - על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי מ- 1.
** שיעור האבטלה- על פי נתוני שירות התעסוקה, ינואר 2014 - שירות התעסוקה הישראלי, דוחות סטטיסטיים, ינואר 2014 .
il/Taasuka/Employment+Statics/2014/january2014.
htm *** על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ינואר 2014 - למ"ס, הודעה לעיתונות מ- 27.
il/reader/newhodaot/hodaa_template.
19 נבדקו נתוני שכר ממוצע לשכיר ברהט, לקיה, כסייפה, חורה, שגב-שלום, ערערה -בנגב, תל שבע ואל-סייד הם הושוו לנתון על השכר הממוצע הארצי.
20 המוסד לביטוח לאומי, קצבאות והטבות- הבטחת הכנסה.
il/benefits/Income_support/Pages/default.
ראו בעניין זה גם- חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א- 1980 .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בריאות : על פי נתוני משרד הבריאות, שיעור תמותת התינוקות באוכלוסייה מסוימת מלמד על מצבה הבריאותי.
על פי מסמך שפרסם משרד הבריאות במאי 201421 , ביישובים הבדואיים בנגב נולדים תינוקות רבים יחסית הלוקים במומים מולדים ובמחלות תורשתיות22 .
גם שיעורתמותת התינוקות בקרב אוכלוסייה זו גבוה מאוד יחסית לשיעור הכללי באוכלוסייה בארץ וכן יחסית לשיעורים אלה במגזרים הערבי והדרוזי.
נגישות מוגבלת לשירותים חיוניים ותוצאות לוואי של התיישבות ביישובים שאינם מוכ רים : התיישבות של תושבים בדואים ביישובים שאינם מוכרים העלתה לדיון במהלך השנים סוגיות רבות ומורכבות הנוגעות למימוש זכויותיהם.
כך למשל עלו שאלות בנוגע לנגישותה של אוכלוסייה זו לשירותים חיוניים כגון מים23, חשמל24, שירותי רפואה25, מיגון אזרחי26 וכן עלו שאלות בנוגעלזכותם של תושבי הפזורה לבחור ולהיבחר בבחירות לרשויות מקומיות27 .
כמו כן עלו שאלות בנוגע לחוקיות אמצעים למניעת פלישתם של תושבים בדואים למקרקעי מדינה28 .
יתר על כן, כפי שיפורט בהמשך, גם ביישובים מוכרים, עלה חוסר ממשי של תשתיות חיוניות, בין היתר בעקבות תביעות בעל ות בשטחי היישובים המוכרים.
הדבר מקשה את מימושן של תכניות שונות לשיפור מצבה החברתי-כלכלי של האוכלוסייה הבדואית בנגב.
מצבה הקשה של האוכלוסייה הבדואית בנגב בולט באופן מיוחד.
אוכלוסייה זו היא העני יה ביותר בישראל.
רוב ה יישובים הבדו איים בנגב דורגו באשכול הנמוך ביותר מ הבחינה החברתית -כלכלית , והבדואים נמצאים בראש טבלאות האבטלה בישראל.
חלק מאוכלוסייה זו מתגורר בפזורה, בפחונים ובצריפים, אלה אינם מחוברים לתשתיות כגון חשמל, מים, כבישים וביוב.
מן הנתונים שהוצגו לעיל בנוגע לשכר, לתעסוקה, לחינוך, לבריאות ולנגישות לשירותים חיוניים , עולה כי מצבה החברתי-כלכלי של האוכלוסייה הבדואית בנגב ירוד באופן משמעותי יחסית למצבה של כלל האוכלוסייה בארץ.
בחלק מהמקרים קיימת נגישות מוגבלת לשירותים בסיסיים ועולות שאלות סבוכות עקב מציאות זו.
מאחר שמדובר באוכלוסייה שמרביתה צעיר ים מתחת לגיל 18 ושקצב גידולה מהיר מאוד, גם צרכיה גדלים.
מכאן נולד הצורך הגובר והולך של המדינה לפעול בדחיפות כדי להסדיר את התיישבותה ולפעול לשילובה הראוי בחברה ובתעסוקה.
21 ( "משרד הבריאות, "מומים מולדים ומחלות גנטיות בקרב הבדואים בנגב 2014 ,) .
il/PublicationsFiles/Genetic -Diseases -Bedou in.
הסיבה שצוינה בקשר לבעיות אלה היא נישואי קרובים 23 ראו ע"א 9535/06 אבו מסעאד נ' נציב המים (פורסם בנבו) ( 2011 .
) 24 ראו בג"ץ 8062/05 אל אטרש נ' שר הבריאות (פורסם בנבו) ( 2005 .
) 25 ראו בג"ץ 8211/08 אבו מסעאד נ' שר הבריאות (פורסם בנבו) ( 2011 ), וכן ראו בג"ץ 7245/10 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' משרד הרווחה (פורסם בנבו) ( 2013.
) 26 ראו בג"ץ 5019/14 לבאד אבו עפאש נ' מפקד פיקוד העורף (פורסם בנבו) ( 2014).
27 ראו בג"ץ 4714/12 סלמאן אבו חמיד נ' שר הפנים (פורסם בנבו) ( 2012 .
) 28 ראו בג"ץ 2887/04 אבו מדיגם נ' מינהל מקרקעי ישראל (פורסם בנבו) ( 2007 .
) משרד החקלאות ופיתוח הכפר 933 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תביעות בעלות של בדואים על קרקעות בנגב .
בשנות השבעים של המאה העשרים יזמה המדינה, כאמור, הליך הסדר מקרקעין בנגב ובמסגרתו הוגשו 3,220 תביעות בעלות על קרקעות בנגב.
ועדה ממשלתיתלהסדר מקרקעין באזור הסייג29 והנגב הצפוני , בראשות גב' פליאה אלבק (להלן - ועדת אלבק), בדקה את הנושא וקבעה כי מדובר בקרקעות שהן אדמו ת מדינה.
על פי הוועדה מדובר ב אדמות מוואת30 ולכן "אין הבדואים יכולים לרכוש ב[הן].
שום זכויות, אפילו לא מכוח החזקה ועיבוד ממושכים, ולפיכך כל האדמות הנן אדמות מדינה".
אף על פי כן המליצה ה וועדה על הסדר "לפנים משורת הדין", ולפיו תיתן המדינה לבדואים פיצוי "תמורת פינויים מן השטחים שבהם הם מחזיקים או שבהם החזיקו בעבר והם תובעים זכויות עליהם".
הממשלה אימצה את המלצות הוועדה בשנת 197631 ; והעמדה שגובשה היא הסדרה במסגרת הסכמי פשרה בין התובעים ובין המדינה תמורת פיצוי התובעים, ורישום הקרקע על שם המדינה.
עם זאת אין מניעה שאדם הטוען לבעלות על הקרקע יברר את תביעתו זו בבית המשפט.
המלצות ועדת אלבק משמשות בסיס להחלטות רמ"י, המעדכנות מדי פעם את פרטי הסכמי ההסדרה בין תובעי בעלות ובין המדינה ואת גובה הפיצויים שתשלם המדינה לתובעי בעלות במסגרתם.
תשלום הפיצוי במסגרת הסכם הסדרה מותנה בפינוי הקרקע אם התובעים יושבים עליה ובמעברם לאחד היישובים המוכרים.
עם זאת, במקרים מסוימים הגישה המדינה תביעות בעלות על קרקעות שתושבים תבעו בעלות עליהן (להלן - תביעות נוגדות).
על פי דוח ועדת גולדברג (על הוועדה ראו להלן) תביעות הבעלות בשנות השבעים של המאה העשרים הוגשו על קרקעות שסך שטחן הכולל הוא כ - 776,000 דונם; במשך השנים מאז ועד שנת 2008 הוסדרו במסגרת הסכמי פשרה וכן במסגרת של הליכים משפטיים כ- 205,000 דונם- כלומר על פי החישוב נותר הצורך להסדיר קרקעות שסך שטחן הכולל הוא כ- 571,000 דונם.
עם זאת על פי נתונים נוספים שקיבלה ועדת גולדברג בשנת 2008 ,מהגופים הנוגעים בדבר עלה כי סך השטח הכולל של הקרקעות שנשאר להסדיר את תביעות הבעלות עלי הן הוא כ - 590,000 דונם32 .
בשנים שבמהלכן הוגשו תביעות בעלות במסגרת הליך ההסדר נבחנה בבית המשפט העליון טענה שהשמיעו בני שבט הואשלה, ולפיה אדמות שעליהן הגישו תביעות בעלות אינן אדמות מוואת33 .
בית המשפט העליון דחה את טענותיהם ובהמשך לכך פסק שהקרקעות שייכות למדינה.
על פי ועדת גולדברג, מאז שהתקבל פסק דין זה, בהליכים משפטיים שנוהלו ברבות השנים פסקו בתי המשפט שהקרקעות שייכות למדינה34 .
בשנת 2013 הגישה הממשלה אתהצעת החוק להסדרת התיישבות הבדואים בנגב35 , במטרה להסדיר את תביעות הבעלות באופן כולל, שוויוני ואחיד36 ובמהלך פרקזמן קצוב של שנים .
29 ועדת גולדברג, סעיפים 21-16 : הבדואים בנגב לאחר מלחמת העצמאות ב - 1948 רוכזו באזור מוגדר שנקרא "אזור הסייג" ותחת ממשל צבאי שבוטל בדצמבר 1966 .
שטח אזור הסייג כ - 1,100 קמ"ר והוא משתרע מכביש חברון - באר שבע מזרחה לאורך הקו הירוק עד סביבות תל ערד, מכאן יורד גבולו דרומה עד ממשית וחוזר לבאר שבע דרך תל ירוחם .
לשון נוספת משתרעת מקיבוץ שובל בכוון דרומי מזרחי ומתחברת לאזור העיקרי ליד כביש חברון – באר שבע.
30 קרקעות בבעלות המדינה שהן בורות ואינן משמ שות לחקלאות, הנמצאות במרחק מה מאזורי יישוב או באזורים שוממים.
31 החלטת ממשלה968 /ע[1 מיום] 15.
32 דוח ועדת גולדברג, סעיפים34 ו-35 .
33 ע"א 218/74 אל הואשלה נ' מדינת ישראל, פ''ד לח( 3 )141 ( 1984 .