HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך, עקב המספר הגדול של המועמדים שנכללו ברשימה שהועברה ופרק הזמן שהוקצב לגופים המייעצים כדי לבחנה, נמנעה גם מהם האפשרות לשקול כראוי את מידת התאמתם של המועמדים לתפקיד.
(ב) תיעוד ושקיפות ההחלטות: בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה16 בדבר כינון הוועד המנהל של רשות השידור ומליאתה נקבע כי "נימוקים עניינים ומפורטים הם אלה הצריכים להיות מונחים ביסודה של כל החלטה בדבר מועמד, בין לחיוב ובין לשלילה".
בג"ץ17 קבע כי "להבטחת תקינות פעילותו של המינהל הציבורי נוצק כלל התנהגות שמקומו בכותל המזרח של התנהלות המינהל הציבורי.
העיקרון הוא עקרון השקיפות.
ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת הגילוי להתרוקן מתוכן של-ממש".
התברר כי לא תועדו ההחלטות שקיבלו השר וראש המטה שלו בדבר הפנייתם או אי-הפנייתם של מועמדים לבדיקת ועדת המינויים, ואף לא תועדו הנימוקים להן.
בהיעדר תיעוד נפגע עקרון השקיפות כאמור ונמנעת .
14 בג"ץ 5933/98 'פורום היוצרים הדוקומנטריים ואח' נ' נשיא המדינה ואח, תקדין.
17 בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית תל-אביב-יפו ואח' , תקדין.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 495 .
היכולת לבצע בקרה נאותה על ההחלטות ועל הנימוקים לקבלתן.
בכלל זה מידת השפעתן של המלצות הגופים המייעצים על ההחלטות.
בתשובתו ציין משרד התקשורת כי בדרך העבודה השוטפת שלו שיחות בעניינים אלו נעשים בעל פה מבלי שייערך תיעוד.
"עם זאת, ההערה בעניין זה תילקח בחשבון במקרים הרלוונטים".
בתום שלב ההתייעצות השנייה גובשה רשימת מועמדים מועדפים שכללה22 מ-109 המועמדים: עשרה מהם נבחרו בהמלצת הגופים המייעצים, ו-12 מועמדים נבחרו בהמלצת השר.
בין אוגוסט 2009 לינואר 2010 נשלחו לוועדת המינויים פרטיהם האישיים של22 המועמדים לצורך בחינת התאמתם לתפקיד.
ועדת המינויים מצאה כי חמישה מועמדים אינם כשירים לכהן כחברי מועצה בשל זיקתם הפוליטית או בשל אי - עמידתם בקריטריונים הנדרשים (4 מ-12 המועמדים שהשר המליץ עליהם ומועמד אחר של הגופים המייעצים), ושני מועמדים אחרים הסירו את מועמדותם.
המועמדים נמצאו כשירים לתפקיד כאמור, ב - 31.
10 מינתה הממשלה לפי המלצת השר את 15 חברי מועצת הרשות וקבעה כי המינוי ייכנס לתוקף ב- 28.
,לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח חשיבותה של המועצה המשמשת הנהלה של אחד מגופי התקשורת החשובים בישראל, יש לשאוף להגשים את מטרתו של הליך ההתייעצות המתואר בדבר הגדלת מידת מעורבותו של הציבור בנושא ובדבר השמירה על האינטרס הציבורי.
על משרד התקשורת לקבוע מתווה לקיום הליך איתור המועמדים ומינוים שיביא בחשבון את משך הזמן הנדרש לכל אחד משלבי ההתייעצות והבדיקה ויכלול את העקרונות שנקבעו בפסיקת בג"ץ18 .
איתור יו"ר המועצה ומינויו .
כאמור, בחוק נקבע כי הממשלה תמנה מועצה ובה 15 חברים, לפי המלצת השר ולאחר שהתייעץ בנושא עם גופים שונים, וכי יו"ר המועצה ייבחר מבין חבריה.
מהמסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה ומדבריה של ראש מטה השר עולה כי בשלב ההתייעצות הראשון השר המליץ על מועמד ליו"ר מועצת הרשות (להלן - המועמד).
בשלב ההתייעצות השני הועברה הרשימה האמורה של 109 המועמדים, שכללה את אותו מועמד, להתייחסותם של הגופים המייעצים, ושלושה גופים מביניהם המליצו עליו.
באוקטובר 2009 העבירה לשכת השר את פרטיו האישיים של המועמד לבדיקתה של ועדת המינויים.
בנובמבר 2009 התקיים הדיון הראשון של הוועדה בנושא מועמדותו ובו הוחלט כי המועמד אינו כשיר לכהן כחבר וממילא כיו"ר מועצת הרשות לפי החוק19, כיוון שעל פי המידע שהעביר לוועדה מועסקת בתו אצל אחד מזכייני הרדיו האזורי.
לאחר הדיון של ועדת המינויים התקבל מכתב מבא כוחו של המועמד ובעקבותיו סוכם כי בתו תתחייב להתפטר מתפקידה ברדיו האזורי, ולפיכך נשלל הנימוק לאי-כשירותו.
18 בג"ץ 3073/99 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואח' נ' שר החינוך והתרבות ואח', פ"ד נ"ד( 3,) 529.
19 בסעיף9()(א7 )לחוק נקבע כי מי שקשור, בין היתר בעצמו או על ידי קרובו, בחוזה או בעסקה עם הרשות או עם בעל זיכיון, לא ימונה לחבר מועצה.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 497 .
: הסדר למניעת ניגוד עניינים בעקבות ההודעה ה אמורה דנה ועדת המינויים בשנית בדצמבר 2009 בכשירותו של המועמד.
הוועדה מצאה כי המועמד עומד בתנאי הכשירות הנדרשים בחוק החברות הממשלתיות בכפוף להסדר למניעת ניגוד עניינים שנדרש הן משום שבתו התחייבה להתפטר מהרדיו האזורי והן משום שעד למינויו כיהן המועמד כיו"ר דירקטוריון רדיו 498 דוח שנתי61ב .
אזורי, שהוא בעל זיכיון.
בהסדר שנחתם בינואר 2010 קבעה הוועדה כי אם ייווצר ניגוד עניינים או חשש לכך יודיע על כך המועמד ליועץ המשפטי של הרשות (להלן - היועמ"ש) ויפעל לפי הנחיותיו.
(א) בחלקו הראשון של ההסדר, המפרט את הרקע העובדתי, הצהיר המועמד כי בתו המועסקת כמפיקה באחת מתחנות הרדיו האזורי התחייבה להתפטר עם אישור מינויו בממשלה לחבר מועצת הרשות השנייה וליו"ר שלה.
כאמור, בסוף ינואר 2010 אישרה הממשלה את מינויו של המועמד ליו"ר המועצה וקבעה כי תקופת המינוי תחל בסוף פברואר 2010 .
נמצא שעם כניסתו לתפק יד שום גורם לא וידא שבתו של המועמד אכן התפטרה ממקום עבודתה ברדיו האזורי.
רק במאי 2010 , כחודשיים לאחר מינויו ליו"ר המועצה, במסגרת סיור שבו השתתפו חברי המועצה (מלבד היו"ר) אצל אחד מזכייני הרדיו האזורי, התברר להם כי בתו של היו"ר עדיין מועסקת אצל בעל הזיכיון, אף שהוא התחייב שהיא תתפטר מתפקידה.
עוד התברר בסיור כי גם חתנו מועסק אצל אותו בעל זיכיון, עובדה שכלל לא הובאה לידיעת ועדת המינויים.
רק לאחר הסיור שבו התברר באקראי כי בתו של היו"ר ממשיכה לעבוד אצל בעל הזיכיון, הוא שלח מכתב לוועדת המינויים ולפיו נבצר מבתו לעמוד בהתחייבותה בדבר התפטרותה ולכן הוא מוכן לקבל עליו כל מגבלה בנוגע למילוי תפקידו לגבי הרדיו ולגבי בעל הזיכיון שמעסיק את בתו וחתנו.
(ב) בעקבות הודעתו דנה ועדת המינויים ביוני 2010 בעובדה שהוא לא הודיע ביזמתו שבתו לא התפטרה.
הוועדה סברה כי המידע מהותי לבחינת מידת עמידתו בתנאי הכשירות בחוק, וכי יש בכך משום עילה לאי -מינויו ליו"ר מועצת הרשות ולחבר במועצה.
שלושה ימים לאחר מכן שלחה יו"ר הוועדה לשר מכתב המפרט את עמדת הוועדה בעניינו של היו"ר.
ועדת המינויים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי בעבודתה היא מתבססת על כך שנמסר לה מידע נכון ועל כך שבעלי התפקידים ממלאים את תנאי ההסדר שנקבעו להם.
במכתב של היועץ המשפטי לממשלה 20 בנושא הסתרת מידע על ידי מועמד לכהונה ציבורית נאמר כי "עקרון בסיסי במשפט המינהלי הינו כי מי שמכהן בכהונה ציבורית מכהן כנאמן הציבור וחב לו חו בת נאמנות.
על מי שמציג את מועמדותו לכהונה ציבורית לנהוג בנאמנות וביושר, לפרוש מידע שלם ונכון, ולהקפיד להציג כל מידע שנדרש למוסרו וכן כל מידע אשר עשוי להיות רלבנטי למינוי.
אין לאדם זכות מוקנית להתמנות לכהונה ציבורית.
הסתרת מידע או מסירת מידע בלתי שלם יש ב הן משום מעילה באמון הניתן במועמד לכהונה ציבורית, וזו עשויה כשלעצמה להצדיק פסילת המועמדות.
כך במיוחד כאשר המידע שלא נמסר הוא מהותי לבחינת עמידתו של המועמד בתנאי הכשירות שבחוק".
בתשובת היו"ר מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה הוא הודיע כי בתו נישאה זמן קצר לפני הגשת המידע לוועדת המינויים, וכי העובדה שגם חתנו מועסק אצל אותו בעל זיכיון נשמטה בתום לב מהמידע שמסר לוועדה.
הוא הוסיף כי בסמוך לאחר מינויו ליו"ר המועצה הוא הודיע לשר התקשורת בשיחה אישית כי בתו עדיין לא התפטרה.
ואולם בתשובת השר מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה הוא .
ליועצים המשפטיים של תאגידים ציבוריים וליו"ר הוועדה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 499 .
הודיע כי למיטב זיכרונו לא התקיימה בינו ובין היו"ר שיחה אישית או אחרת בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האחריות לקיומם של הסדרים למניעת ניגוד עניינים שקובעת ועדת המינויים מוטלת הן על ממלא התפקיד שלגביו נקבע ההסדר והן על הגוף שבמסגרתו פועל ממלא התפק יד.
במקרה האמור שימש היו"ר בתפקידו, במשך למעלה מחודשיים, בשעה שידע שהוא לא עומד בתנאי ההסדר שנקבע לו מאחר שבתו לא התפטרה מתפקידה.
נמצא כי אף שוועדת המינויים קבעה שהיועץ המשפטי של הרשות הוא האחראי לטיפול בסוגיית ניגוד העניינים שתתעורר לאחר מינויו של היו"ר, לא נקבע מי הגורם שיהיה אחראי לאכוף את הוראות ההסדר קודם לכניסתו לתפקיד זה ועם כניסתו לתפקיד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שבעת קביעת הסדרים כאמור תקפיד ועדת המינויים לקבוע באופן מפורש וברור מי הגורם האחראי לאכיפת מלוא הוראות ההסדר, ובכללן פעולות שיש לבצע קודם לכניסה לתפקיד.
הדבר נדרש כדי שההוראות הקבועות בהסדר ייאכפו במלואן, וכדי שהאחריות לבדיקת הנושא לא "תיפול בין הכיסאות".
השפעת אי -העמידה בהסדר על תפקוד המועצה: בסוף יולי 2010 התפטר היו"ר מן המועצה.
הועלה כי ממאי 2010 , המועד שבו התגלה כי הוא אינו עומד בהסדר שנקבע לו, ועד מועד התפטרותו בפועל, פרק זמן של כחודשיים וחצי, בוטלו ישיבות מועצה שתוכננו ואף לא מונו למועצה ועדות משנה.
אף שממלא מקומו בתחום הרדיו מונה בסוף יוני 2010 למלא את מקום היו"ר בכל תחומי פעילותה של המועצה, הוא הצהיר כי בכוונתו לטפל רק "בעניינים בוערים ושוטפים, לא להחליט על דברים חדשים שהם בעלי משמעות של מדיניות חדשה או של מהלכים יוצאי דופן".
מתשובתו של יו"ר ועדת טלוויזיה של המועצה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 עולה כי ההתפתחות בעניין כשירותו של היו"ר עיכבה את מינוי חברי ועדת הטלוויזיה ובשל כך "ההתנהלות לא הייתה תקינה, כאשר נושאים שאמורים היו להיות מטופלים כראוי לא טופלו כראוי ולא היה מספיק זמן לבדוק נושאים לפני קבלת החלטות".
עולה אפוא כי הנסיבות האמורות גרמו לפגיעה בתפקוד המועצה.
מניעה של חברי מועצה מטיפול בנושא הרדיו האזורי .
החוק מסמיך את הרשות לטפל גם בכל ענייני הרדיו האזורי ובכללם להעניק זיכיון להפעלת תחנות רדיו ולקיום שידורים.
עד למינויו כיהן יו"ר המועצה כיו"ר דירקטוריון רדיו אזורי, שהוא בעל זיכיון (להלן - הרדיו האזורי).
בהסדר למניעת ניגוד העניינים נקבע כי הוא יתפטר מהרדיו האזורי ויתחייב שלא לטפל במשך שישה חודשים בנושאים הנוגעים לתחום הרדיו ובמשך שנה בנושאים שנוגעים לרדיו האזורי ולשלוחותיו.
ההסדר הסתמך על כך שימונה ליו"ר ממלא מקום שיטפל בענייני הרדיו (לפי החוק נדרש למנותו מחדש הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 501 .
באישור הממשלה מדי שלושה חודשים).
10 מינתה הממשלה את חברי המועצה ויושב ראשה ואת ממלא מקומו בתחום הרדיו.
יצוין כי באוגוסט 2009 כתבה לשכת הייעוץ המשפטי של משרד התקשורת אל ראש מטה השר בעניין זה: "סביר כי המועמד יידרש ל'תקופת צינון' ארוכה (כגון שנתיים).
בהקשר זה עולה השאלה האם הימנעות מטיפול בכלל עני יני הרדיו האזורי לתקופת זמן שכזו הינה סבירה".
משרד המשפטים סבר כך ובמכתבו מדצמבר 2009 אל ועדת המינויים נטען כי "יש צורך בתקופת צינון של שנתיים בטרם יעסוק בענייני רדיו אזורי, וכי בנסיבות המקרה יש קושי של ממש במינויו ליו"ר המועצה".
מהמסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה לא נמצא הסבר לעובדה שוועדת המינויים החליטה לקבוע תקופת צינון של שנה בלבד.
בתשובתה הודיעה יו"ר ועדת המינויים כי עמדת משרד התקשורת ומשרד המשפטים בעניין תקופת צינון של שנתיים "אמנם הובעה במהלך בירור הדברים, אולם לא לובנה באופן סופי".
כמו כן היו"ר נימקה בתשובתה את הסיבות שבשלן סברה הוועדה שהתקופות שנקבעו בהסדר למניעת ניגוד העניינים הן התקופות המתאימות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על ועדת המינויים לבחון את העמדה האמורה ביסודיות, בשיתוף משרדי התקשורת והמשפטים, לפני שתגבש החלטה סופית בעניין קביעת תקופת הצינון.
חבר מועצה אחר היה מנוע אף הוא מטיפול בענייני הרדיו האזורי במשך כל תקופת כהונתו, שכן באותה עת הוא כיהן כמנכ"ל וכעורך בהוצאה לאור של עיתון מקומי שמטבע הדברים מתחרה ברדיו האזורי בכל הנוגע לפרסומות באזור.
הלשכה המשפטית במשרד התקשורת שהייתה ערה לבעייתיות שבמגבלות המוטלות על חברי המועצה בענייני הרדיו האזורי חיוותה דעתה בעניינו של חבר המועצה האמור וציינה כי ניגוד העניינים עשוי להתעורר "לא רק ביחס לעניינים הנוגעים באופן ישיר ובלעדי לפעילות המועצה בתחום הרדיו, א לא אף ביחס לפעילות המועצה בתחומים נוספים, לדוגמא: מדיניות הפרסומות, אתיקה בשידורים, נושאי תקציב הרשות השנייה, דמי זיכיון, תמלוגים, מדיניות אכיפה.
יחד עם זאת מאחר וההסדרה שמקיימת הרשות השנייה היא דינמית, נראה כי יש קושי למפות, מראש את כלל הנושאים אשר יש להם זיקה כלשהי לתחום הרדיו ובהם יידרש המועמד להימנע מלעסוק".
מהמסמכים שעמדו לרשות הביקורת עולה כי העובדה שיו"ר המועצה וחבר המועצה היו מנועים מלטפל בענייני הרדיו האזורי בעייתית בהתחשב בהיקפה של הפעילות שקיימה הרשות לניהולו ולקידומו של תחום זה.
על היקפה וחשיבותה של הפעילות בתחום זה ניתן ללמוד בין היתר מהמסמכים האלה: (א) במכתב מדצמבר 2009 ששלחה לשר יו"ר המועצה היוצאת, גב' נורית דאבוש, בנוגע לעבודתה השוטפת של הרשות נאמר כי "בשנתיים האחרונות תפס הרדיו האזורי נתח מאוד משמעותי בפעילות הרשות לאור המכרזים שפורסמו.
פעילות זו כבר הושלמה ולפיכך ניתן להעריך שכיום תופסת פעילות המועצה הנוגעת לרדיו כרבע מהיקף הפעילות הכולל".
(ב) בפברואר 2010 החליטה המועצה, בהמלצת הרשות, לקדם את האחראית לענייני הרדיו ברשות מדרגת ראש אגף לדרגת סמנכ"ל בפועל.
מנכ"ל הרשות, מר מנשה סמירה (להלן - המנכ"ל), התייחס להיקף ולחשיבות של הנושאים הנוגעים לרדיו האזורי שבהם עוסקת הרשות במכתב ששלח אל יו"ר המועצה דאז ואל חבריה.
במכתב נאמר כי הרשות מפקחת על 16 תחנות רדיו אזוריות; כי היקף פעילותה של המועצה בתחום הרדיו גדל, וצפוי כי היא תידרש לעסוק בעניינים רבים הקשורים לנושא; וכי במסגרת הזיכיונות החדשים שניתנו לתחנות נקבעו הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 503 .
מחויבויות חדשות הדורשות פיקוח משמעותי מצד הרשות; תכנית העבודה של הרשות לשנת 2010 כוללת עדכון של כללי הסדרת השידורים בתחום הרדיו האזורי ושל אופן התאמתם לסביבת התקשורת המשתנה.
(ג) ביוני 2010 מסר היועמ"ש ללשכה המשפטית של רשות החברות הממשלתיות כי בעת כהונתה של המועצה המכהנת היא תידרש לשקול בקשות להארכת תקופת הזיכיון של כל 16 תחנות הרדיו האזורי, ובכללן בקשות להארכת תקופת זיכיונו של הרדיו האזורי, אשר תוקף זיכיונו אמור לפוג באוגוסט 2012 .
נושא הרדי ו הוא מהתחומים המרכזיים שהמועצה נדרשת לעסוק בהם.
בפועל יש מידת מה של חפיפה בין תחום הרדיו ותחום הטלוויזיה, באופן שחלק מההחלטות שמתקבלות לעניין הטלוויזיה נוגעות גם לתחום הרדיו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעתיד יהיה מקום לבחון את היכולת המעשית לקיים הפרדה בין שני תחומי הפעילות האמורים והקושי שהיא עלולה לעורר.
מינוי יו"ר ועדת הטלוויזיה .
ועדת טלוויזיה היא אחת מוועדות המשנה החשובות והמרכזיות של המועצה, שכן המועצה מאצילה לה את סמכותה לקבוע אם לאשר תכנית שנתית ולוחות שידורים עונתיים שמגיש בעל הזיכיון לאישור המועצה.
משרד מבקר המדינה בדק את הליך מינויו של חבר מועצה לתפקיד יו"ר ועדת הטלוויזיה (להלן - יו"ר הוועדה או חבר המועצה).
הבדיקה העלתה כי כבר בישיבתה הראשונה של המועצה, שהתקיימה במרס 2010 , היא החליטה למנות יו"ר לוועדה.
מפרוטוקול הדיון עולה כי יו"ר המועצה ביקש למנות את אחד מחברי המועצה לתפקיד בנימוק "שיש לו את הניסיון ברשות השידור של 8 שנים כיו"ר ועדת טלוויזיה".
אמנם חברי המועצה תמכו במועמדותו לתפקיד, אך חלק מהם הביעו תחושה של "מבוכה ואי נחת" לנוכח בקשת יו"ר המועצה, ואחד החברים אף הציג את מועמדותו לתפקיד זה.
יתר על כן, ממלא מקומו של יו"ר המועצה דאז, ציין כי הוא סומך על שיקול הדעת של היו"ר, אך העיר כי "אנחנו צריכים עוד זמן ללמוד את הדברים, לראות את התמונה ואז נאשר.
עכשיו ההרגשה היא שזה קצת חפוז מדי".
הבדיקה העלתה כי באותה ישיבה מונה רק יו"ר הוועדה, ואילו יתר חברי הוועדה מונו רק בסוף יוני 2010 , כארבעה חודשים לאחר מכן, בעת שמונו החברים ויושבי הראש של יתר ועדות המשנה של המועצה.
הוועדה התכנסה לראשונה בתחילת יולי 2010 , לאחר שמונו יתר חבריה.
יוצא אפוא, כי חברי המועצה נדרשו להצביע על מינויו של יו"ר הוועדה לפני שזו גיבשה את הנושאים העקרוניים ובלא שחבריה הספיקו להכיר זה את זה.
בנסיבות אלה עלול להתעורר חשש בדבר המניעים להקדמת מינויו של יו"ר הוועדה.
בתשובת יו"ר הוועדה מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה הוא הסביר כי העיכוב במינוי חברי הוועדה נגרם בשל ההתפתחויות בעניין כשירותו של י ו"ר המועצה, וכי היכרותו עם תחום התקשורת וניסיונו הרב הניעו את החברים לבחור בו.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 505 .
הועלה כי בינואר 2010 התקבלה בוועדה תלונה אנונימית ולפיה יש זיקה בין חבר המועצה (שכאמור לימים נבחר ליו"ר ועדת הטלוויזיה) לשר התקשורת, שכן שניהם רשומים כחברי דירקטוריון של חבר ה שנמצאת בהליכי רישום אצל רשם החברות משנת 2000 .
, כלומר היא אינה פעילה 506 דוח שנתי61ב .
יצוין כי בשאלון שמילא חבר המועצה והועבר לבדיקת הוועדה, לא צוינה הזיקה האמורה, אף שבשאלונים אלה המועמדים נדרשים להצהיר על זיקה עסקית, בהווה או בעבר, עם השר.
כמו כן, מהמסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה לא עולה כי השר או מי מטעמו דיווחו לוועדה על הזיקה האמורה בעת העברת פרטיו של חבר המועצה לבדיקת ועדת המינויים.
משרד מבקר המדינה שלח לוועדת המינויים מכתב ובו ביקש לברר כיצד טופלה התלונה.
מתשובת היועצת המשפטית לוועדה עולה כי בשל תקלה, התלונה טופלה רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה בנושא, ובמסגרת זו ועדת המינויים ביקשה את התייחסותם של שר התקשורת ושל חבר המועצה לאמור בתלונה.
מתשובותיהם עולה כי למעלה מעשור לפני כן הועלתה האפשרות לפעילות עסקית משותפת ביניהם, אולם זו לא התממשה ולכן לא ראו מקום לדווח על כך.
היועצת המשפטית הוסיפה כי "נראה כי לא היה במידע זה כדי לשנות מהחלטת הוועדה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה ראוי ש חבר המועצה ( יו"ר ועדת הטלוויזיה) והשר או מי מטעמו ידווחו לוועדה על הזיקה ביניהם.
אשר להערכת הוועדה בדיעבד בנוגע להשפעתו האפשרית של המידע האמור על ההחלטה שקיבלה בשעתו, אין בה כדי להפחית מאי -התקינות בכך שהעניין לא נבדק במועד.
מינוי דירקטורים מטעם הרשות בחברות החדשות .
בחוק נקבע כי שידורי מהדורות חדשות ויומני חדשות בערוץ 2 ובערוץ10 ישודרו באמצעות חברת חדשות של הערוץ שתוקם ותפעל לפי הוראות החוק ובהתאם לזיכיון שהעניקה לה המועצה.
עוד נקבע כי "חברת החדשות תקיים שידורי חדשות מהימנים ומאוזנים, ולא ישוקפו בהם עמדותיהם ודעותיהם הפרטיות של מנהלי החברה, עובדיה ובעלי מניותיה".
מנתונים שמסרה הרשות למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2008 צפו בממוצע 10.
5% מכלל משקי הבית בחדשות שבערוץ 10 ו-19% בחדשות שבערוץ 2 , ובשנת 2009 צפו בממוצע 9.
5% בחדשות שבערוץ 10 ו-18% בחדשות שבערוץ 2 ,.
מכאן שלשידורי החדשות של שני הערוצים המרכזיים תפקיד חשוב והם בין המרכיבים העיקריים של שידורי הערוצים המרכזיים.
החוק קובע כי מועצת המנה לים של חברת החדשות תמנה חמישה דירקטורים לפחות, וכי מועצת הרשות תמנה %40 מהם (להלן- דירקטורים מטעם הרשות)21 .
בשנים האחרונות מנתה מועצת המנהלים עשרה דירקטורים, ולכן היה על המועצה למנות ארבעה מהם מטעם הרשות.
על פי החוק, יו"ר מועצת המנהלים של חברת החדשות יהיה אחד הדירקטורים שמינתה המועצה, ומועצת המנהלים תבחר אותו.
לפי החוק הדירקטורים שתמנה המועצה יהיו נציגי ציבור העומדים בתנאי הכשירות לכהונת יו"ר דירקטוריון של חברה ממשלתית, בשינויים המתחייבים, ובכללם: תואר אקדמי בתחומים מוגדרים וניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד בכיר בתחומים .
21 בתיקון19 לחוק שנכנס לתוקפו באוגוסט 2003 נקבע, בין היתר, כי חבר מועצת הרשות לא יוכל להתמנות לדירקטור מטעם הרשות.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 507 .
מוגדרים, ובהיעדר תואר אקדמי - 12 .
שנות ניסיון ונימוקים מיוחדים לבחירה דירקטור מטעם הרשות יתמנה לשלוש שנים, וניתן למנותו מחדש.
על החשיבות שנודעת למשקלם הניכר של נציגי הציבור מטעם הרשות בדירקטוריון חברת החדשות ועל החשיבות שבעצמאותם ניתן ללמוד מדברי בג"ץ 22 :כלהלן "הנה כי-כן, הקמתה של חברת החדשות על פי החוק, והאיסור שהוטל עליה לממן את שידוריה ממכירת זמן פרסום במישרין, נועדו להפריד, ככל האפשר, בין חברת החדשות לבין הזכייניות הפועלות משיקולים מסחריים, .
עוד קבע המחוקק, לשם אותה מטרה של הבטחת מהימנו ת שידורי החדשות, הסדרים מבניים וכלכליים שימעיטו את החשש להטיית השידורים.
הסדרים אלה מעניקים לרשות משקל משמעותי.
בייצוג האינטרס הציבורי בחברת החדשות.
מכאן המשקל המשמעותי שניתן לנציגי הציבור בדירקטוריון חברת החדשות.
מעמדם העצמאי של נציגי ציבור בדירקטו ריון, נטוע בשורשי תיפקודו התקין של דירקטוריון כגוף החייב נאמנות לתאגיד ולציבור, ועל נציגי הציבור בו מוטל להגן על אינטרס הציבור.
בנסיבותיה של חברת החדשות יש חשיבות מיוחדת לשמירת עצמאותה ומקצועיותה כספק מידע מרכזי לציבור וכמי שמשמש כגורם בעל השפעה עצומה על חופש הביטוי והמידע.
מטעם זה אף עמד המחוקק על הצורך להגן על עצמאות והגינות השידור החדשותי; הוא ראה להבטיח את תיפקודם ומשקלם של נציגי הציבור בדירקטוריון".
במכתב ששלחה יו"ר המועצה, גב' נורית דאבוש (להלן – יו"ר המועצה) למועמדים שנבחרו לשמש כדירקטורים מטעם הרשות היא היטיבה לעמוד על חשיבות תפקידו של הדירקטור מטעמה וציינה כי המועצה "רואה בתפקיד הדירקטורים מטעמה בחברת החדשות, תפקיד מרכזי בתחום התקשורת בישראל, שלו מאפיינים ציבוריים, תרבותיים, חינוכיים, שהרי חברות החדשות הן ממעצבי דעת הקהל המרכזיים במשק.
הדירקטורים מטעם הרשות, הינם חוד החנית בהגנה על האינטרס הציבורי עליו אמונה המועצה.
לפיכך, בחרה המועצה לכהונה בדירקטוריונים במועמדים בעלי שיעור קומה, אשר יעמדו על המשמר ויבטיחו כי קולו של הציבור ישמע בדירקטוריון חברת החדשות".
במכתב אחר צוין גם ש"הדברים מקבלים משנה חשיבות לאור המרכזיות שתופסים שידורי החדשות במרקם השידור הטלוויזיוני במדינת ישראל והשפעתם על תהליכים בפוליטיקה, בכלכלה, בחברה ובתרבות".
איתור המועמדים לכהונה מטעם הרשות משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו איתרה הרשות את המועמדים מטעמה לתפקיד דירקטורים במועצות המנהלים של חברות החדשות.
מהמסמכים עולה כי בישיבתה מיולי 2006 החליטה המועצה למנות ועדת משנה לאיתור חברים בדירקטוריונים של חברות החדשות, ואולם בפברואר 2008 הופסקה עבודת הוועדה.
כמו כן, בעקבות חוות דעת משפטית שקיבלה בינואר 2008 ולפיה היא רשאית לקבוע את נוהל המינוי בעצמה, ועוד קודם לכן, ניסתה המועצה לאתר מועמדים באמצעות חברי המועצה שהתבקשו להמליץ על מועמדים ראויים לתפקיד דירקטורים.
בישיבת המועצה במאי 2007 נדון נושא הליך המינוי של דירקטורים.
אחת מחברות המועצה העירה באותה ישיבה כי לא ייתכן שלמועצה לא יהיה "נוהל לבחירת מועמד שלה לדירקטוריון חברת החדשות.
אפשר את הנוהל הזה לעצב ע"י הגורמים שיש לנו - היועץ המשפטי, המבקר הפנימי, יו"ר הרשות או המועצה, .
22 בג"ץ 4500/07 ח"כ שלי יחימוביץ' ואח' נ' מועצת הרשות השניה לרדיו ולטלוויזיה ואח', תקדין.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 509 .
זה ייתן מידה של שקיפות, מידה של נראות ומידה של נאותות.
נראה לי שההליך הזה, שבסופו של דבר ניתן לתרגם אותו כחבר מביא חבר, הוא תהליך לקוי.
למרות שהאנשים האלה, בלי לפגוע בכבודם, אנשים ראויים מן המעלה הראשונה".
במועד סיום הביקורת עדיין לא קבעה המועצה נוהל לאיתור ולבחירה של דירקטורים, על אף החשיבות שבהסדרת הליך הבחירה וחשיבותו של הדירקטוריון בחברת החדשות בהבטחת שידורי חדשות מהימנים ומאוזנים.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 היא הודיעה כי בעקבות דוח מבקר המדינה והמלצת הנהלת הרשות היא גיבשה נוהל לאיתור ולבחירה של דירקטורים מטעמה בחברות החדשות, והיא מקיימת הליך לאיתור ולבחירת דירקטורים לפיו.
הרכב הדירקטוריון מטעם הרשות כאמור, היה על המועצה למנות בכל אחת מחברות החדשות ארבעה דירקטורים מטעם הרשות.
משרד מבקר המדינה בדק את הרכב הדירקטוריון של חברות החדשות של ערוץ 2 - "חברת החדשות הישראלית בע"מ" ושל ערוץ10 - "חדשות 10 בע"מ" בשנים 2008 -2010 .
נמצא כיבשנים האמורות מינתה מועצת הרשות לדירקטוריון של חברות החדשות מספר חברים קטן מזה שקבע החוק, ומשום כך חלקה במועצת המנהלים של חברת החדשות היה חסר כמפורט להלן: 1.
בחברת החדשות של ערוץ 2 כיהנו עד אוקטובר 2009 שלושה דירקטורים מטעם הרשות במקום ארבעה, ובין אותו מועד למועד סיכום הביקורת באוקטובר 2010 .
כיהנו באותה חברה שני דירקטורים בלבד מטעם הרשות יצוין כי אחד הדירקטורים שסיים תקופת כהונה של שלוש שנים באוקטובר 2009 הגיש בקשה לכהן תקופה נוספת, והמועצה החליטה שלא לאשר את בקשתו.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, כשנה לאחר סיום כהונת הדירקטור, טרם מונה דירקטור במקומו.
בחברת החדשות של ערוץ10 : כיהנו דירקטורים מטעם הרשות כלהלן .
מספר הדירקטורים התקופה .
10 יוצא אפוא כי במועד סיום הביקורת בחברות חדשות של שני הערוצים היו חסרים דירקטורים מטעם הרשות - בכל אחת מהן כיהנו שני דירקטורים במקום ארבעה.
על הבעייתיות שבמינוי מספר קטן מהנדרש של דירקטורים עמד יו"ר דירקטוריון חברת החדשות של ערוץ 10 ששימש כדירקטור יחיד מטעם הרשות מיום מינויו ביוני 2004 ועד מאי 2007 .
במכתב ליו"ר המועצה דאז מיוני 2005 הוא ציי ן כי מאחר שחסרים בדירקטוריון שלושה דירקטורים מטעם הרשות נפגע תפקוד הגוף הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 511 .
לדבריו הפגיעה בתפקוד מקורה בכך שבכל אחת מארבע ועדות- תקציב, כוח אדם, עריכה וביקורת - חייב להשתתף נציג של הרשות, ולכן בהיותו הדירקטור היחיד עליו להשתתף בכל הוועדות האלה.
יתרה מזו, מכיוון שכיו"ר הדירקטוריון הוא מנוע מלהשתתף בוועדת ביקורת, בהיעדר נציג נוסף של הרשות, הדירקטוריון לא יכול למנות את הוועדה.
גם הדירקטורית שמונתה להחליף את יו"ר הדירקטוריון בחברת החדשות של ערוץ 10 ציינה בישיבת המועצה באוגוסט 2008 : "אתם יודעים שאני יושבת כדירקטורית יחידה מטעם הציבור בדירקטוריון שלי.
אני חושבת שזה נכון וחשוב לעבות את נציגי הציבור בדירקטוריון, משום שזה חלק ממסר.
כשיושבים נציגי ציבור כגוף ודאי יש להם אמירה הרבה יותר חזקה ומוחשית.
בתשובתה הסבירה הרשות כי הקשיים באיתור דירקט ורים נגרמו בשל תנאי הכשירות המחמירים הקבועים בחוק ובשל החשיבות שמייחסת המועצה למינוי הרכב מגדרי ומגזרי על מנת שיהיה ייצוג נאמן של הציבור.
עוד הודיעה הרשות כי בעקבות הביקורת היא פרסמה הודעה פומבית בדבר האפשרות להציג מועמדות לתפקיד, וכי שלב בדיקת השאלונים שמ ילאו המועמדים שוועדת איתור של המועצה המליצה עליהם נמצא בעיצומו.
הרשות הוסיפה כי בנוהל שגובש נקבע כי מועמדים שיעמדו בתנאי הכשירות ולא ייבחרו ייכללו במאגר שישמש את הרשות לצורך בחינת מינויים בעתיד.
תיאור הליכי האיתור של דירקטורים בחברות החדשות מלמד שההליכים בנושא זה שביצעה מועצת הרשות לא היו שיטתיים והם נעשו שלא על פי נוהל סדור.
הדבר גרם לעתים לקשיים בתפקוד הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרכב חסר של נציגי הציבור במועצת המנהלים של חברות החדשות עלול לפגוע ביכולת לקיים בקרה ופיקוח ציבוריים נאותים ובאינטרס הציבורי לקיים שידורים מהימנים נטולי פניות ונעדרי אינטרסים כלכליים ופוליטיים.
על מועצת הרשות לפעול לאלתר למנות נציגים מטעמה כנקבע בחוק להנהלות של חברות החדשות שלהם משקל משמעותי בייצוג האינטרס הציבורי בחברת החדשות.
מוצע כי מועצת הרשות תגבש, באמצעות צוות מקצ ועי וניטרלי, מאגר מועמדים גדול שממנו ייבחרו הנציגים, וכן תקבע נוהל שיכלול עקרונות מנחים לקיום ההליך שיבטיחו את קיום המטרות שלשמן מונו הנציגים.
היבטים בפיקוח על שידורי הטלוויזיה המסחרית .
פיקוח הרשות על ביצוע השידורים בערוץ 2 .
החוק קובע כי המועצה תפקח באופ ן שוטף על ביצוע השידורים בידי בעלי הזיכיונות ועל קיום השירותים שהם נותנים, וכי אחד מתפקידי מנכ"ל הרשות הוא לפקח על בעלי הזיכיון כדי לוודא שהם יקיימו את השידורים לפי הוראות החוק ובהתאם לתנאי הזיכיון.
בהוראות החוק ובכללי המועצה נקבעו, בין היתר, הדרישות לגבי תוכן השידורים שישדר בעל הזיכיון וסוגי התכניות, וכן נקבע כי בעל הזיכיון נדרש לשדר תכניות ברמה ובאיכות הולמים.
בתוספת השנייה לחוק נקבע כי סך ההוצאה השנתית שיוציא בעל הזיכיון למימון הפקה ורכישה של תכניות המשודרות בערוץ באותה שנה לא יפחת מ-60% מכלל הכנסות בעל הזיכיון או מ-220 הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 513 .
מיליון ש"ח, לפי הגבוה שבהם.
בתוספת הראשונה והשנייה לחוק נקבע היקף השידור הנדרש - בדקות או בשעות - של תכניות סוגה עילית23 .
,)בכללי הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו (שידורי תכניות טלוויזיה בידי בעל זיכיון התש"ע- 2009 (להלן- כללי השידורים), נקבעו עקרונות תכנון השידורים ובדיקתם על ידי הרשות.
בכללים אלה נקבע כי בעל הזיכיון יגיש למנכ"ל הרשות תכנית עבודה לשנה הרלוונטית, לוח תכניות על בסיס שבועי לכל עונה (ינואר עד יוני, יולי עד דצמבר) ולוח תכניות חודשי, בהתאם למועדים שנקבעו בכללים, ואותם יגיש המנכ"ל למועצה כדי שתבחן אם לאשרם.
עוד נקבע בכללים כי התקופה שלגביה ייבדק אם בעל הזיכיון עומד במכסות ובכללים תהיה שנה אחת.