HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הגדרת גוף כמפעיל אווירי מטילה עליו חובה לפי סעיף 78 לחוק הטיס להיות אחראי לתחזוקתו ולהפעלתו הבטוחות של כלי הטיס.
בביקורת עלה כי לפני הדיון בקבינט המדיני-ביטחוני מאוגוסט 2015 שבו הוחלט שמשרד רה"ם יהיה המפעיל האווירי, משרד רה"ם והמל"ל לא בחנו את המשמעויות הנובעות מכך לרבות האחריות המוטלת על משרד רה"ם.
נמצא כי כשלוש שנים לאחר החלטת הקבינט נקבע אופן מימוש האחריות המוטלת על משרד רה"ם כ"מפעיל האווירי".
להלן הפרטים: בינואר 2016 התקיים במל"ל דיון שמטרתו הייתה לברר את משמעות תפקידיו של משרד רה"ם כ"מפעיל האווירי".
נציג משרד רה"ם ביקש במהלך הדיון "לדעת מה המשמעות, מה האחריות הכרוכה בהגדרה זו ומה נדרש על מנת להגדיר את הגורם המפעיל במשרד ראש הממשלה".
בדיון ציין נציג רת"א באופן כללי כי יש להגדיר בתוך משרד רה"ם גורם שיוגדר כ"מפעיל אווירי כללי" שיפעל בכל הנדרש בהיבטי הבטיחות, הפעלה מבצעית וכדומה, על פי חוק הטיס ותקנותיו.
זאת כיוון שהפעלת המטוס "מעורבת" - מרגע שהמטוס הופך לצבאי האחריות המלאה להפעלה הטכנית של הטיסה והמטוס עוברת לאחריות צה"ל, ומרגע שהמטוס נוחת בי עד האחריות עוברת שוב לידי המדינה, ונדרש לבצע את כלל בדיקות התחזוקה ולהכינו להמראה חזרה.
באפריל 2017 התקיים דיון ברת"א שבו נדונה בין היתר סוגיית אחריות המדינה כמפעיל האווירי של המטוס.
סוכם כי משרד רה"ם יעביר פנייה לרת"א לקבלת תגובה כתובה לגבי אופן מימוש האחריות המוטלת עליו.
על פי חוק הטיס, הפעלה מסחרית היא הפעלה של כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים, הובלת טובין או מתן שירות באמצעות כלי טיס, בתמורה.
כמו כן על פי החוק לא יפעיל אדם כלי טיס בהפעלה מסחרית אלא אם כן בידו רישיון הפעלה אווירית.
על פי תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981 (להלן- תקנות הטיס), על הפעלה מסחרית של מטוסים גדולים חלות ההוראות לפי פרק 13 לתקנות.
מטוס ראשי המדינה צפוי להיות מופעל לפי העניין, ככלי טיס צבאי שאז חוק הטיס לא חל לגביו, או ככלי טיס של מדינת ישראל שאז חלים לגביו חוק הטיס ותקנותיו בעניין "הפעלה כללית" (על פי חוק הטיס זו הפעלת כלי טיס שאינה הפעלה מסחרית), ולכן לכאורה על פי תקנות הטיס חלות עליה הוראות פרק 8 לתקנות, שהן מקלות יותר מהוראות פרק 13.
במאי2018 סיכמו נציגי המל"ל, משרד רה"ם, חה"א ומשהב"ט כי על מנת להבטיח בטיחות טיסה מרבית, יינתן מענה שהינו מחמיר ביחס לנדרש בחוק בהפעלה כללית של כלי טיס.
| 470 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בדיון שקיים סגן ראש המל"ל בנושא המפעיל האווירי באותו חודש סקר קצין הפרויקט (להלן - קפ"ט המטוס) בחה"א66 "את אופן מימוש האחריות המוטלת על משרד רה"ם כ"מפעיל האווירי מכוח חוק הטיס.
הוא ציין כי על פי סיכום שהפיץ חה"א לדיון זה סוכם כי המטוס יקבל תעודת כושר טיסה של רת"א, ומפקח ייעודי יבצע בקרה על הכשירות האווירית המתמשכת של המטוס, שהיא באחריות תע"א.
מהתכתבות בין משרד רה"ם למנה"ר מדצמבר 2018 עלה כי משרד רה"ם התכוון לממש את אחריותו כמפעיל אווירי באמצעות העסקת גורם מקצועי חיצוני.
בדיון מעקב שקיים מנה"ר בינואר 2019 בהשתתפות נציגי משרד רה"ם, חה"א, תע"א הוחלט כי על מנת להבטיח את רמת הבטיחות הגבוהה ביותר בהפעלת המטוס תהליכי התחזוקה והתפעול במטוס יבוצעו לפי תקנות הטיס המחייבות בהפעלה מסחרית - פרק 13 בתקנות הטיס, במקום לפי תקנות הטיס המחייבות בהפעלה כללית - פרק 8 .
בתקנות משרד רה"ם ציין בתגובתו כי חרף העובדה שחוק הטיס לא מחייב זאת, הוחלט להחיל חלק משמעותי מהדרישות של פרק 13 .
בחינת חלופות למקום אתר חניית הקבע של המטוס והצגתן לקבינט .
להחלטה בדבר מקום אתר חניית הקבע של המטוס יש השפעות מהבחינות האלה: כשירות התשתית הקיימת באתר והתאמתה לחניית מטוס נוסעים; רמת האבטחה הנדרשת בו; מיקומו הגיאוגרפי והסביבה שבה נמצא האתר; האפשרות של המראה ונחיתה ישירות ללא עצירת ביניים בשדה תעופה אחר; היבטים הנוגעים לכוח אדם ואיוש משרות, ובפרט כאשר מדובר באתר שמיקומו מרוחק ממרכז הארץ.
לנושאים אלה יש גם השפעות הנוגעות להיבטי תקציב ולוחות זמנים בפרויקט.
ביולי 2012 , לקראת פרסום ה-RFI , קבעהשב"כ כי המטוס יחנה אך ורק במקום מאובטח שיאושר על ידי השב"כ - נתב"ג או בסיס חה"א.
במסמך הנחות עבודה ועקרונות ל -RFI ,מאותו חודש שאישר סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם , נקבע כי " על בסיס הנחיות הביטחון ובהתחשב במשמעויות הכלכליות והתפעוליות", חניית המטוס תמוקם בבסיס חה"א (בעדיפות ראשונה) או בנתב"ג (בעדיפות שנייה) .
ואכן, ב -RFI שפרסם משהב"ט ביולי 2012 התבקשו החברות להתייחס לשתי החלופות.
ואולם, התברר כי החברות שענו ל-RFI לא הציגו מענה הנוגע להקמת התשתית בנתב"ג, ורק אחת מהן הציגה מענה הנוגע לעלות הקמת התשתית בבסיס חה"א בנפרד מיתר עלויות הפרויקט.
בסוף אוקטובר 2012 הציגחה"א לראש מנה"ר המלצה להפעלת המטוס מבסיס חה"א.
במסמך סיכום הRFI- מתחילת נובמבר2012 פירט חה"א את חסרונותיהן ויתרונותיהן של שתי חלופות החנייה שנכללו במסגרת ההליך, בהנחה שחה"א יהיה הגורם שיטיס את המטוס, כמפורט להלן .
66 קפ"ט המטוס היה נציג חה"א בפרויקט, היה מעורב בפרויקט משנת 2012 ועד סוף שנת2019 והיה חבר בצוות משהב"ט.
הוא גיבש את הדרישות ב-RFI משנת2012 בהתאם להנחיותיו ולאישורו של סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם ועשה את ניתוח תוצאות ה-RFI .
כמו כן, הוא גיבש בשיתוף משהב"ט את מסמכי המכרז בהתאם לאפיון של משרד רה"ם.
נוסף על כך, הוא נתן ייעוץ מקצועי לכל הגופים בפרויקט, בעיקר לגורמים הרלוונטיים במשרד רה"ם ושימש כנציג חה"א להיבטי משימת ההפעלה.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בלוח 8 .
במסמך המליץ חה"א כיאת ההחלטה בנוגע לחניית המטוס יש לבסס על ניתוח כלכלי של שתי החלופות.
לוח 8 : היתרונות והחסרונות של מיקום אתר חניית הקבע של מטוס ראשי המדינה בשתי החלופות .
הקבע היתרונות החסרונות .
בסיס חה"א קרבה למטוס בהיבטים של אימון .
צוות האוויר ומימוש טיסות האימון; .
אבטחת המטוס על ידי הבסיס.
הצורך בהקמת תשתיות תומכות ומרכז .
הצורך בטיסות העברה לנתב"ג - משם .
נתב"ג קרבה למרכזים לוגיסטיים קיימים .
אין צורך בטיסות העברה (המטוס .
ממריא ממקום חניית הקבע שלו).
ריחוק מהמטוס בהיבטים של אימון .
צוות האוויר וביצוע טיסות אימון; .
הצורך בהקמת אתר מאובטח.
על פי מסמך סיכום הRFI- מנובמבר2012.
בהמשך, ואף לקראת הדיון בקבינט המדיני-ביטחוני, חלופת נתב"ג לא עלתה בדיונים ובמסמכים של המל"ל, וחלופת בסיס חה"א הוצגה כחלופה היחידה.
כך גם בנוסח הצעת ההחלטה שהביא המל"ל לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני באוגוסט 2015 .
בהחלטת הקבינט מאוגוסט2015 נקבע כי המטוס יחנה בבסיס חה"א, בסככת חנייה ייעודית שתיבנה על ידי ה חברה שתזכה במכרז.
עוד נקבע כי עלות רכיב "תשתיות ולוגיסטיקה ראשונית" תהיה 42 מיליון ש"ח (ללא פירוט).
לחלופות של מקום חניית הקבע של המטוס (בסיס חה"א או נתב"ג) יש משמעויות בהיבטים תפעוליים, אבטחתיים וכלכליים כמתואר לעיל.
למרות זאת בביקורת עלה כי לפני הבאת הפרויקט לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני המל "ל לא עשה ניתוח חלופות, לא בחן את המשמעויות האמורות וגם לא ביקש ממשהב"ט או מחה"א לבחון זאת.
בעת הצגת פרויקטים בפני הקבינט המדיני-ביטחוני, על המל"ל להקפיד על הצגת כלל עלויות הפרויקט, על בסיס שקלי, ותוך התייחסות להמלצות קודמות של ועדות ציבוריות, אם מונו, שהתקבלו לגבי הפרויקט המובא לקבינט.
זאת כדי שהקבינט יוכל לקבל את החלטותיו על בסיס תשתית עובדתית מלאה.
כמו כן, משרד מבקר המדינה ממליץ כי בפרויקטים עתידיים המל"ל יבצע ניתוח חלופות בסוגיות מהותיות הכולל בחינה של משמעויותיהן לרבות בהיבטים כלכליים ותפעוליים, ויביא את ניתוח החלופות לידיעת הקבינט המדיני-בטחוני לצורך תמיכה בקבלת ההחלטה.
| 472 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ✰ רכש מטוס ראשי המדינה, הסבתו והפעלתו הוא פרויקט לאומי ראשוני, ועלותו נקבעה בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני על סך של 729 מיליוני ש"ח.
בביקורת עלה כי למרות המלצותיה של ועדת גולדברג בנוגע לצורך בצמצום העלויות, הערכת העלויות כפי שאישר הקבינט המדיני -ביטחוני גדלה בכ -23% בהשוואה להערכת העלויות המרבית שעמדה בפני ועדת גולדברג (מכ-592 מיליון ש"ח לכ-729 מיליון ש"ח).
יתר על כן, הערכת העלות שאישר הקבינט המדיני-ביטחוני באוגוסט 2015 ( לשלב ההקמה393 )מיליון ש"ח הייתה גבוהה משמעותית (בכ- 158% ) מהסכום שבו נקב משרד האוצר- 40 מיליון דולר (כ-152 מיליון ש"ח67 ) בינואר2013 - .
כמשקף כדאיות כלכלית על המל"ל לוודא כי לקראת הבאתו של פרויקט לאישור הממשלה או לאישור צוות שרים לרבות הקבינט המדיני -ביטחוני, תבוצע עבודת מטה מקיפה שתוביל לבניית תשתית עובדתית מעודכנת ומלאה שתוצג לגורמים הרלוונטיים ושתכלול בחינה של נושאים מהותיים מרכזיים ובהם הצרכים והדרישות בפרויקט, בדיקות כלכליות שמביאות בחשבון עלויות שכוללות את כל הרכיבים הרלוונטיים ושניתנות להשוואה, ובחינה של משמעויות בנושאים מהותיים בפרויקט.
כמו כן מומלץ כי משרד רה"ם ומשהב"ט יקיימו הפקת לקחים מהמתואר בפרק זה לשם טיוב פעילותם לקראת קבלת החלטות בפרויקטים עתידיים.
היבטים ביטחוניים הנוגעים לשלב ההסבה בפרויקט .
ועדת גולדברג הדגישה את חשיבותם של היבטי הביטחון בפרויקט בכך שכתבה כאמור בדוח שפרסמה באפריל 2014 כי קיימים שני חסרונות מרכזיים בטיסות ראשי המדינה בתצורתן כיום - היעדר הגנה מיטבית על המטוס ופערים בתקשורת, וכי על פי ראש המל"ל מדובר בפער מסוים.
בשל חסרונות אלה המליצה כאמור הוועדה על רכישת מטוס ייעודי.
כלומר, היבטי הביטחון בפרויקט - ההיבטים הפיזיים ורציפות הקשר ואבטחתו - הם אלה שביססו את ההצדקות והכשירו את הקרקע לאישורו של הפרויקט ולהתנעתו.
בהמשך הם היו חלק משמעותי באפיון הדרישות לפרויקט ובביצועו בפועל.
לפרויקט יש חשיבות ביטחונית מן המעלה הראשונה שבאה לידי ביטוי בעיקר בהיבטים שמפורטים להלן: 1.
אבטחה פיזית של המטוס: בארץ- אבטחת המטוס בשלבי הסבתו במתחמי תע"א ובשלב הפעלתו בחניית הקבע שלו בבסיס חה"א; במהלך טיסה; ובחו"ל - בהיותו בחנייה בעת ביקורי ראשי המדינה.
אבטחת מידע בין היתר בהיבטים הקשורים לרציפות הקשר ולאבטחתו .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה 3.
אבטחה פיזית של ראשי המדינה ושלבני משפחותיהם במהלך טיסות.
היבטי סיווג של כוח האדם המועסק בשלב הסבת המטוס ובשלב ההפעלה .
במהלך הפרויקט פעלו כמה גופים ביטחוניים למימושם של היבטי הביטחון הללו, אשר חלקם פועלים על פי תפיסות ביטחון, תורות לחימה ואיומי ייחוס68 שונים.
להלן פירוט הגופים העיקריים, תחומי אחריותם ומומחיותם העיקריים: 1.
אגף הביטחון והחירום (להלן - אגף הביטחון) במשרד רה"ם : אחראי לאבטחת מתקני רה"ם ולאבטחת מידע.
החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ: אחראית לדאוג לסידורי האבטחה של סמלי שלטון במדינת ישראל ולהגנתם מפני איומים, בעיקר מטרור, ובפרט לאבטחת רה"ם והנשיא.
חטיבה טכנולוגית בשב"כ : אחראית על הנחיית משרד רה"ם בהיבטים של אבטחת מידע, הגנת סייבר וסיכול מבצעי.
מלמ"ב במשהב"ט: אחראי לאבטחת עובדי מעהב"ט במהלך ביצוע תפקידם ולשמירה על סודות המדינה ונכסיה הביטחוניים.
מתוקף תפקידו מנחה מלמ"ב ברמה הביטחונית את הממונים על הביטחון בתעשיות הביטחוניות, ובהן תע"א.
בפרויקט מעורב גם חה"א, אשר בין היתר אחראי במסגרת מילוי ייעודו הכללי גם להיבטים ביטחוניים הכרוכים בהטסת מטוסיו, לפיקוח על צוותי אוויר ולאבטחת בסיסיו, ובהם הבסיס שבו יחנה המטוס בחניית קבע, ונוסף על כך הוא מייעץ לגופים המעורבים בפרויקט נוכח מומחיותו בתחום התעופה.
בתגובתו ציין משרד רה"ם כי בעבר לא ביצעה מדינת ישראל מיזם דוגמת מטוס ראשי המדינה שמשלב את עולמות התוכן המרכיבים את הפרויקט על היבטיו הביטחוניים השונים.
נוכח החשיבות הביטחונית הרבה של הפרויקט וכדי להבטיח את שלומם של ראשי המדינה וכן את ביטחון המדינה וסודותיה, נדרש להגדיר את האיומים הרלוונטיים להיבטים האמורים, ובפרט את איום הייחוס; לגבש מענה מיטבי לכל איום באמצעות אפיון מלא של הדרישות הביטחוניות; וליישם את המענה לאיום בהתאם להנחיות.
בפרויקט זה, שהוא מורכב וכולל תחומי ידע מקצועיים רבים ומגוונים, שחלקם אף ראשוניים וייחודיים, וכן פועלים בו גופים רבים, נדרשה עבודה יסודית ומשותפת של הגופים האמורים בנוגע להגדרת הדרישות הביטחוניות.
יצוין כי בדיון שהתקיים בשב"כ בנובמבר 2015 , ימים לפני פרסום המכרז, ציין סגן ראש אגף הביטחון במשרד רה"ם כי התפעול של אבטחת הפרויקט מורכב יותר מהפרויקט עצמו.
כך בכלל ובכל הנוגע להיבטי הביטחון הנוגעים לשלב ההסבה בפרויקט, מכיוון שבמהלכו מתבצעים בין היתר התכנון, הייצור וההתקנות במטוס.
איומים הנגזרים ממכלול האיומים האסטרטגיים הרלוונטיים לתרחיש הייחוס .
| 474 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בביקורת עלו ליקויים הנוגעים לאופן פעולתם של הגופים הרלוונטיים בנוגע למימוש היבטיו הביטחוניים של הפרויקט בשלביו השונים: לקראת אישור הפרויקט בקבינט ובמסגרתו, ובהמשך, בין מועד פרסום המכרז בנובמבר 2015 לסיומו באוגוסט201669 (להלן- השלב המכרזי).
הצגת ההיבטים הביטחוניים בפרויקט לקבינט המדיני- ביטחוני .
פרויקט מטוס ראשי המדינה הובא לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני ולא לאישור הממשלה בשל ההיבטים הביטחוניים המהותיים שכלולים בו.
משכך ובשל השפעותיהם של היבטים אלה על עלויות הפרויקט, יש חשיבות שבעת אישור הפרויקט על ידי הקבינט יתקיים דיון יסודי בהיבטיו הביטחוניים, תוך פירוט האיומים והמענה שניתן להם במסגרת הפרויקט לרבות ההתייחסות לדרישות הביטחוניות ולאחריות הביטחונית לכל שלבי הפרויקט.
התוכנית לאפיון הרכש שהכין משהב"ט באוגוסט 2014 התבססה בעיקר על דרישות ביטחוניות כלליות שקבע השב"כ ונכללו ב-RFI משנת2012 , וביניהן התקנהשל מערכות אבטחה ושל תקשורת מאובטחת במטוס, וכן דרישות שנגעו לתהליך הסבת המטוס ולחניית הקבע שלו.
כאמור, הסיבה לכך שבהחלטת הממשלה שאימצה את המלצות ועדת גולדברג ממאי 2014 נקבע כי משהב"ט יציג לקבינט המדיני-ביטחוני תוכנית לאפיון ורכש המטוס הייעודי ומערכותיו הנלוות ולא לממשלה הייתה שליבת הפרויקט היא ביטחונית ומשכך נדרש חסיון מידע.
מכאן שמצופה היה להציג לקבינט היבטים ביטחוניים מהותיים בפרויקט לרבות סידורי הביטחון במטוס ואפיון מבנה המטוס המשפיע על סידורי הביטחון.
בדיון ההכנה לקראת הדיון בקבינט שהתקיים בראשות ראש המל"ל באוגוסט 2015 הציג נציג החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ מתווה כללי של היבטי הביטחון בפרויקט, שכלל את הנושאים האלה: 1.
במסגרת האבטחה הפיזית תותקן במטוס מערכת מסוימת 2.
סוגיית הסייבר היא סוגיה מרכזית "הצוברת תאוצה" והיא תטופל בהתאם להנחיותיה של חטיבה טכנולוגית בשב"כ (בנושא מעורבות החטיבה בפרויקט ראו בהמשך).
חלוקת האחריות לאבטחת המטוס בשלב ההפעלה בדיון שהתקיים בקבינט המדיני-ביטחוני באוגוסט 2015 הציג ראש המל"ל דאזבין היתר את היבטי הביטחון האלה: הצורך בהתקנות של מערכת תקשורת לוויינית מאובטחת ושל מערכות הגנה נוספות.
כמו כן הציג ראש המל"ל את חלוקת האחריות בנוגע לאבטחת המטוס בחנייתו בבסיס חה"א.
בהחלטתו קבע הקבינט את חלוקת האחריות הביטחונית בפרויקט על פי מתווה דומה למתווה שהציג נציג השב"כ במסגרת דיון ההכנה האמור, הקצה 25.
5 מיליון ש"ח לטובת התקנה של .
69 פתיחת המעטפות של החברות שהתמודדו במכרז הייתה ביוני 2016 , אך ההכרזה הסופית על זכייתה של תע"א במכרז הייתה באוגוסט 2016 .
, והיא למעשה סיימה את השלב המכרזי .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה מערכות הגנה ו-25.
5 מיליון ש"ח לטובת תקשורת, וקבע כי על המטוס יותקנו בין היתר מערכות הגנה ותקשורת.
בביקורת עלה כי המל"ל הציג לקבינט המדיני-ביטחוני בעיקר את החשיבות הביטחונית שברכש מטוס ייעודי עבור ראשי המדינה, הן מבחינת הצורך בהגנה על המטוס והן מבחינת הצורך בקשר לווייני מאובטח ורצוף במהלך הטיסות, נושאים שבהם דנה ועדת גולדברג והצביעה על פערים שהצדיקו את הרכש של מטוס ייעודי.
עם זאת, המל"ל לא פירט כמה היבטים ביטחוניים מהותיים וחברי הקבינט לא דנו בהיבטים אלו.
להלן בלוח 9 פירוט הנושאים שהוצגו ושלא הוצגו לקבינט המדיני-ביטחוני.
לוח 9: הנושאים הביטחוניים שהוצגו ושלא הוצגו לקבינט המדיני-ביטחוני .
הנושאים שהוצגו לקבינט המדיני-ביטחוני הנושאים שלא הוצגו לקבינט המדיני-ביטחוני .
החשיבות הביטחונית שברכש מטוס ייעודי עבור .
ראשי המדינה - הצורך בהגנה על המטוס, והצורך .
בקשר לווייני מאובטח ורצוף במהלך הטיסות.
המענה שניתן לאיומים הביטחוניים שהיו ידועים .
פערים ויכולות בהיבט ביטחוני מסוים.
חלוקת האחריות בהיבטים של אבטחת המטוס .
האחריות הביטחונית לשלב ההסבה בפרויקט, .
לרבות האחריות לאבטחת המטוס בשלבי עבודות .
ההסבה במתחמי החברה שתזכה במכרז.
סגן ראש המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי "היות ובשלביו הראשונים של הפרויקט לא התקיים דיון מעמיק ומערכתי שהביא בחשבון את כל ההיבטים הביטחוניים, הם גם לא הוצפו והוצגו במלואם בדיון בקבינט".
מומלץ כי בפרויקטים דוגמת המטוס הייעודי, שהוא בעל חשיבות ביטחונית משמעותית , יציג המל"ל לקבינט את ההיבטים הביטחוניים הרלוונטיים לרבות כלל האתגרים, האיומים והמענה להם, וכן את חלוקת האחריות הביטחונית בשלבים מסוימים של הפרויקט בין הגורמים הרלוונטיים.
התנהלות הגופים הביטחוניים במסגרת השלב המכרזי ובסמוך לאחריו והשפעתה על היבטי הביטחון בפרויקט .
בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני מאוגוסט 2015 נקבע כימשרד רה"ם יאפיין את המכרז לרכש מטוס ייעודי לצורך הטסת ראשי המדינה שיבוצע על ידי משהב"ט.
עד אוקטובר 2015 (כחודש .
| 476 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה לפני פרסום המכרז) היה סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם אחראי לריכוז אפיונן של הדרישות למטוס.
בנוגע לאפיון דרישות הביטחון בפרויקט על ידי משרד רה"ם לפני אישור הפרויקט בקבינט המדיני-ביטחוני, בביקורת עלה כי אף שאגף הביטחון במשרד רה"ם אחראי להיבטים מסוימים באבטחת המטוס ועל אף חשיבותן של דרישות אלה לצורך מתן מענה לאיומים הביטחוניים על המטוס, האגף לא היה שותף לצוות שגיבש את דרישות הביטחון בפרויקט בשלב זה.
נמצא כי לאחר אישור הקבינט ולקראת פרסום המכרז הצטרף נציג של האגף לצוות הפרויקט.
סגן ראש אגף הביטחון במשרד רה"ם מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2019 כי מעורבותו של אגף הביטחון בהגדרת דרישות הביטחון בשלבי האפיון הראשונים של הפרויקט התמצתה בכך שהאגף העביר "התייחסות רזה" לאפיון שנגעה בעיקר לתחום התקשורת המאובטחת.
בדצמבר 2015 , כחודש לאחר פרסום המכרז, הוגדרה ראש אגף תקציבים ופרויקטים כ-POC ( Point Of Contact ) של משרד רה"ם בפרויקט, לתיאום כל הנדרש בפרויקט, לרבות ליבון סוגיות במחלוקת והקצאות תקציביות נדרשות לצורך שינויים או שיפורים במטוס, כפי שעולה ממסמכי המל"ל.
על פי דברים שמסרה ראש אגף תקציבים ופרויקטים למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 , היא הגורם המתכלל בין הגורמים השונים במשרד רה"ם, לא כולל היבטים ביטחוניים שלגביהם סגן ראש המל"ל "היה הגורם שבחן וקיבל החלטות".
לאחר פרסום המכרז בנובמבר 2015 ובמהלך השלב המכרזי פעל המל"ל לתיאום בין הגופים השונים בכל תחומי הפרויקט.
כך למשל, בדיון שקיים סגן ראש המל"ל באפריל 2016 הוא סיכם כי "הפרויקט הוא מורכב מאוד ובעל עלויות גבוהות ועל כן נדרש לשתף פעולה באופן קבוע בין כלל הגורמים העוסקים בנושא", וכי המל"ל בכלל והוא בפרט מופקדים על התיאום בין כלל הגופים בכל תחומי הפרויקט.
ממסמך של סגן ראש המל"ל מיולי 2016 עלה כי המל"ל נקבע כגורם שינהל את הפרויקט בשלב מימושו: במסמך צוין כי במסגרת דיון שקיים רה"ם הוחלט כי יוקם צוות היגוי להובלת הפרויקט בראשות סגן ראש המל"ל ובהשתתפות של נציגים מהגופים המעורבים בפרויקט.
יצוין כי באוגוסט 2016 (לאחר זכייתה הסופית של תע"א וסיומו של השלב המכרזי) הורה סגן ראש המל"ל על הקמת "ועדת תיאום ביטחון" 70 .
בראשותו, כמנגנון לתיאום ולבקרהבנובמבר 2016 כתב סגן ראש המל"ל לנוגעים בדבר כיהוא הנושא באחריות הכוללת מטעם משרד רה"ם לפרויקט בתחומי הביטחון - ביטחון פיזי וביטחון מידע.
כאמור, השב"כ71 אחראי להיבטי ביטחון מהותיים בפרויקט, לרבותההגנה על המטוס הן מפני פגיעה פיזית והן מפני איומי סייבר, אבטחתו של רה"ם, והנחיה של אגף הביטחון במשרד רה"ם בהיבטי ביטחון שונים לרבות אבטחת המידע והגנת הסייבר .
בשל אחריותו זו, לקראת פרסום .
70 ועדה בהשתתפות נציגי החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ, חטיבה טכנולוגית בשב"כ, נציגי מלמ"ב ונציג אגף הביטחון במשרד רה"ם שתתכנס פעם בחודש או על פי הצורך.
71 לרבותהחטיבה לאבטחת אישים וחטיבה טכנולוגית.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה המכרז ובמהלך המכרז היה אחראי השב"כ לאפיון הדרישות הביטחוניות בפרויקט הנוגעות להיבטים האמורים.
אחריותו של משהב"ט (מנה"ר) בפרויקט נבעה מהחלטת הקבינט כמתואר לעיל.
במסגרת זו היה מנה"ר אחראי בשיתוף חה"א לגיבוש מסמכי המכרז בהתאם לאפיון של משרד רה"ם, פרסומו וניהולו מול החברות, לרבות מענה לשאלותיהן ועדכונן בשינויים או בהוספת דרישות של הגורמים המוסמכים כמתואר לעיל.
מנה"ר מינה מטעמו את ראש חטיבת רכש מטוס תובלה והנעה במנה"ר לאחראית לניהול המכרז וההתקשרות (להלן - מנהלת ההתקשרות של הפרויקט מטעם מנה"ר או מנהלת ההתקשרות) .
בדצמבר 2015 הקים מנה"ר מטה תוכנית 72 בראשות מנהלת ההתקשרות73.
קביעת האחריות הביטחונית לשלב ההסבה .
בסיכום דיון שהתקיים בסוף אוגוסט 2015 בהשתתפות גורמים ממנה"ר, ממלמ"ב, מחה"א ומהחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ צוין כי משרד רה"ם כלקוח נדרש להגדיר את דרישות הביטחון והאבטחה בפרויקט, ומהן ייגזרו הנחיות הביטחון והפעילות הנדרשת על ידי מלמ"ב בפרויקט.
עד פרסום המכרז ב- 19.
לא נדונה אחריותו של מלמ"ב בדיונים נוספים ממסמכים של החטיבה לאבטחת אישים בשב"כ ושל מלמ"ב מספטמבר ומנובמבר 2015 (לפני פרסום המכרז), בהתאמה, עלה כי מאחר שעל פי החלטת הקבינט משהב"ט יממש את הפרויקט, מלמ"ב, שהוא הגוף המופקד על ההיבטים הביטחוניים במשהב"ט, יהיה אחראי לאבטחת המטוס עד מסירתו למשרד רה"ם.
במכרז שפרסם משהב"ט בנובמבר 2015 נקבע כי עד לשלב מסירת המטוס ללקוח, לרבות שלבי הרכש וההסבה, החברה שתזכה תונחה ביטחונית על ידי מלמ"ב אשר "מהווה את הסמכות היחידה להנחות בהיבטי הביטחון והאבטחה".
עוד נקבע במכרז כי באחריות החברה הזוכה לקבוע ולאשר תוכנית ביטחון ייעודית לפרויקט מול מטה מלמ"ב מיד לאחר ההכרזה על הזכייה.
לאחר פרסום המכרז סיכם סגן ראש המל"ל בדיון שהתקיים באותו חודש כי מלמ"ב יספק את "המעטפת הביטחונית" עד למסירת המטוס והעברתו לחנייה קבועה בבסיס חה"א.
ממסמך של ראש היחידה לאבטחת מידע בתעשיות במלמ"ב מאותו חודש עולה כי "המעטפת הביטחונית" כללה היבטים של אבטחת מידע, אבטחה פיזית ו טכנולוגיות, ומטרתה הייתה לאפשר את אבטחת המטוס בשלב ההסבה ומניעה של חשיפת מידע מסווג לגורם בלתי מורשה.
72 על פי הוראות משהב"ט מטה התוכנית הוא גוף מטה שאחראי ל"פיתוח ו/או לייצור ו/או להתקשרות" להצטיידות של אמצעי ייחודי או קבוצת אמצעי לחימה שיישומם מחייב שיתוף פעולה בין גופים רבים במשהב"ט ובצה"ל.
המטה הוא מסגרת המשלבת, מתאמת ומבקרת את כלל הפעילות במסגרת האחריות למימוש המשימה.
במטה פועלים נציגי הגופים הנוטלים חלק בתוכנית והוא צריך להתכנס לפחות אחת לרבעון לפני ההתקשרות ואחת לשנה אחריה.
על פי הצורך ניתן לכנסו בתדירות גבוהה יותר.
73 מטה התוכנית מונה על ידי סמנכ"ל וראש מנה"ר וכלל בין היתר גם נציגים מחה"א, מאגף התקציבים ומאגף הכספים במשהב"ט, וכן נציג של היועץ המשפטי למעהב"ט.
| 478 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בביקורת עלה כי על אף חשיבותה של קביעת האחריות הביטחונית והתיאום בין הגופים הפעילים בפרויקט בהיבטיו הביטחוניים לגיבוש מענה ביטחוני מיטבי לאיומים ולצרכים בשלב ההסבה, הקביעה במכרז שמלמ"ב הוא הסמכות היחידה להנחות את החברה שתזכה במכרז בהיבטי הביטחון התקבלה בלי שמלמ"ב, השב"כ ואגף הביטחון במשרד רה"ם בחנו בשיתוף פעולה ובראייה מערכתית את השיקולים הנוגעים ליתרונות ולחסרונות שבבחירת מלמ"ב ולמידת התאמתו למימוש האחריות.
זאת בכלל, ובהשוואה לגופים האחרים בפרויקט, תוך בחינת פעילותם השגרתית, ייעודם ותפקידם בשלב ההסבה.
במהלך השלב המכרזי גיבש מלמ"ב נספח ביטחוני שצורף למכרז וכלל היבטים ניהוליים (בין היתר חלוקת אחריות, קביעת לוח סיווגים, יעדי הסתרה ואיומי ייחוס).
זאת, נוסף על נספח ביטחוני שצורף למסמכי המכרז המקוריים שגיבש אגף הביטחון במשרד רה"ם בהנחיית השב"כ ושכלל בעיקר דרישות פיזיות למימוש היבטי אבטחה (במטוס, בהסבתו ובהקמת חניית הקבע עבורו בבסיס חה"א).
רק לאחר סיומו של השלב המכרזי, בדיון מ- 18.
16 שקיים סגן ראש המל"ל בהשתתפותהגופים הביטחוניים המעורבים בפרויקט בנושא בחינת ההיערכות הביטחונית בפרויקט וביצוע הסדרה של התחום, חידד סגן ראש המל"ל קביעות מסוימות שנגעו לאחריות הביטחונית בשלב ההסבה: למלמ"ב אחריות ביטחונית כוללת על המטוס, סביבתו וכוח האדם הפועל באתר תע"א, וכן אחריות בנוגע להיבט ביטחוני מסוים; בנוגע לאחריות בהיבט זה - מלמ"ב ינחה את צוות תע"א בנושא ויונחה על ידי חטיבה טכנולוגית בשב"כ, שגם תבצע בקרה על תהליך העבודה ועל הביצוע הסופי.
כמו כן קבע סגן ראש המל"ל שסוגיית התיאום בין כל הגופים היא "קריטית" והורה כאמור על הקמת "ועדת תיאום ביטחון".
העלה ראש המלמ"ב במסגרת דיון שקיים פערים מסוימים הנוגעים לאחריות מלמ"ב ראש מלמ"ב סיכם את הדיון וציין כי "אופן הטיפול של מלמ"ב בפרויקט מראשיתו היה לקוי".
כמו כן הוא הנחה על הקמת צוות עבודה משותף למלמ"ב, לשב"כ ולמשרד רה"ם לצורך התמודדות עם הפערים (להלן - צוות הביטחון).
16 , בדיון שקיים סגן ראש המל"ל ציין נציג מלמ"ב כי במלמ"ב אין ידע מקצועי ויכולת לתת מענה לסוגיה הקשורה להיבט הביטחוני המסוים.
16 קבע סגן ראש המל"ל כי נוכח פערים שהתגלו בהיערכות הביטחונית הנוגע ת לתפיסת האבטחה, להיבט המסוים ולאחריות לביצועם, יש להידרש ל"בחינה מחודשת" של הפעלת האחריות הביטחונית, הסדרתה ותיקופה.
צוות הביטחון קיים כמה דיונים במהלך חודשים אוגוסט וספטמבר 2016 .
ממסמכי מלמ"ב עולה כי במסגרת דיוני הצוות העלה משרד רה"ם שאלה בנוגע לגורם שיהיה אחראי ויתחייב בפני רה"ם בנוגע להיבט הביטחוני המסוים.
בהמשך לכך, בפגישת עבודה בין מנכ"ל משהב"ט וראש מלמ"ב מספטמבר 2016, עדכן ראש מלמ"ב כי יש פער בנוגע להיבט זה, ובמכתב לסגן ראש המל"ל מספטמבר 2016 הוא ציין כי למלמ"ב אין יתרון יחסי על פני משרד רה"ם בהיבט זה ולכן מלמ"ב יהיה אחראי ל"מעטפת האבטחתית בכלולתה" למעט היבט זה.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בדיון שקיים סגן ראש המל"ל בהשתתפות נציגי שב"כ, נציג אגף הביטחון במשרד רה"ם ונציגי מלמ"ב בסוף ספטמבר 2016 הוא קבע שהאחריות המלאה לאבטחת ההאנגר שבו נמצא המטוס ולמטוס עצמו (בשלב ההסבה בתע"א) תע בור החל מינואר 2017 ממלמ"ב לאגף הביטחון במשרד רה"ם.
סגן ראש המל"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 שמלמ"ב לא ראה בעצמו חלק מהפרויקט, וכי מימוש אחריותו בפרויקט התבצע באיטיות.
ראש מלמ"ב מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2020 כי מהות הפרויקט עוסקת בתחום של אבטחת אישים.
הגופים שאחראים באופן שוטף לאבטחת רה"ם ומתקניו הם אגף הביטחון במשרד רה"ם והחטיבה לאבטחת אישים בשב"כ, ולכן הגדרת הצרכים הביטחוניים נעשתה על ידם.
משכך, לעמדת ראש מלמ"ב, נכון היה להטיל מלכתחילה את האחריות הביטחונית לשלב ההסבה בפרויקט על אגף הביטחון במשרד רה"ם, כפי שאכן נעשה רק לאחר סיומו של השלב המכרזי.
כך, לעמדתו, ניתן היה להשיג "סגירת אחריות" מלאה וביצוע מיטבי של המשימה הביטחונית בפרויקט.
נמצא כי רק באוגוסט ובספטמבר 2016 , לאחר סיום השלב המכרזי וכתשעה חודשים לאחר שהאחריות הביטחונית לשלב ההסבה הוטלה על יו במכרז, העלה מלמ"ב את הפערים הקיימים בנוגע לתיאום הציפיות עם משרד רה"ם וליכולתו לתת מענה לאחריותו, לרבות להיבט הביטחוני המסוים.
בסוף ספטמבר 2016 קבע סופית סגן ראש המל"ל את גבולות האחריות לשלב ההסבה של הגורמים המעורבים (אגף הביטחון במשרד רה"ם, שב"כ ומלמ"ב) והחליט להעביר את האחריות ממלמ"ב לאגף הביטחון במשרד רה"ם.
בתגובת השב"כ על ממצאי הביקורת מינואר 2021 ( להלן- תגובת שב"כ) צוין כי באותה העת ההיבט הביטחוני המסוים לא היה באחריות שב"כ ובהתאם לא הי ה בסמכות ו לאפיין את הדרישות במסגרת זו.
כמו כן צוין בתגובה כי שב"כ תמך בהעברת האחריות הביטחונית לידי אגף הביטחון במשרד רה"ם "מהר ככל הניתן", ועוד לפני סוף שנת 2016 .
אפיון הדרישות הביטחוניות במכרז לשלב ההסבה .
בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 , נקבעה החובה הכללית החלה על המדינה ורשויותיה להתקשר באמצעות מכרז.
מנגנון זה נועד בין היתר כדי להבטיח שימוש יעיל בכספי הציבור ושוויון הזדמנויות.
מכוח חוק חובת המכרזים הותקנו תקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון), התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים של מעהב"ט), שאליהן כפופה מעהב"ט בהתקשרויותיה.
תקנות חובת המכרזים של מעהב"ט קובעות בין היתר שיש לכלול במסמכי המכרז כל מידע או מסמך שראוי למסור למציע וכן לדרוש מהמציע לספק כל מסמך או מידע שנחוצים, והכול "לשם ניהול תקין והוגן של המכרז וכדי להבטיח קבלת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז".