HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך למשל, בתחום הטיפול באוכלוסיות עם שיעורי תעסוקה נמוכים בדק שירות התעסוקה במחקר מלווה את תוכנית "מעגלי תעסוקה" שהחל להפעיל בשנת 201460 .
במחקר המלווה נבחנו מדדים אישיים וקבוצתיים של משתתפים בתוכנית והושוו למדדים של קבוצת ביקורת 61 ושל תוכניות דומות לטיפול במקבלי הבטחת הכנסה שהופעלו בעבר בישראל או בעולם.
בביקורת עלה כי השירות להתמכרויות אמנם הנחה במודל התעסוקה את העו"סים במרכזי התעסוקה לאסוף את מדדי התעסוקה - ואולם במועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , כשנתיים לאחר שהשירות להתמכרויות פרסם את מודל התעסוקה, אין בידיו מדדי תעסוקה למכורים שטופלו במרכזי התעסוקה, ולכן לא ניתן לבחון את האפקטיביות של תוכניות אלו.
יתרה מזאת, רוב המכורים אינם משולבים במרכזי תעסוקה ועו"ס התמכרויות המטפל בהם אמור לקדם את שילובם במסגרות תעסוקה.
גם בנוגע למכורים אלה אין נתונים על אודות איכות התעסוקה שלהם מלבד הנתון העובדתי אם הם עובדים או לא, כאמור בתרשים לעיל.
60 מטרת התוכנית "מעגלי תעסוקה" היא לשלב בתעסוקה תובעים חדשים של גמלת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה, כמוגדר בחוק הבטחת הכנסה, תשמ"א-1980 , שגילם50 ,או פחות באמצעות הסרת חסמים המונעים את השתלבותם בעבודה.
61 תובעי גמלת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה שהמשיכו להתייצב בשירות התעסוקה ולא השתתפו בתוכנית.
בתשובתו ציין משרד הרווחה כי השירות להתמכרויות ינחה את מרכזי התעסוקה אודות איכות ההשמה".
]על[ "לאסוף נתונים ומדדים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי אין די בכך, שכן רוב המכורים אינם משולבים במרכזי תעסוקה, ועו"ס התמכרויות המטפל בהם אמור לקדם את שילוב ם במסגרות תעסוקה .
לפיכך על השירות להתמכרויות לאסוף מידע שוטף על מדדי התעסוקה ואיכות ההשמה של המכורים כדי לבחון את האפקטיביות של תוכניות התעסוקה למכורים הן במרכזי התעסוקה והן באמצעות עו"ס התמכרויות.
זאת כדי שתופק התועלת המיטבית מהקצאת כספי ציבור לתוכניות לשיקום תעסוקתי.
טיפול במכורים עם תחלואה כפולה .
על פי הגדרת משרד הבריאות מי שסובל מבעיית התמכרות לחומרים או מהתמכרות התנ הגותית וגם מהפרעה נפשית לוקה ב"תחלואה כפולה" 62 .
מחקר מגלה כי 47% מחולי הסכיזופרניה ו-56% מהחולים בהפרעה דו-קוטבית (מאניה - דיפרסיה) עלולים להתמכר לסמים או לאלכוהול63.
לפי המחלקה להתמכרויות "אוכלוסייה זו הינה בעלת מאפיינים ייחודים לה, ושיטות אבחון וטיפול המאפיינים אותה.
בפועל ישנם חולים אשר 'נופלים בין הכיסאות ' ולא מקבלים מענה טיפולי, קליני ושיקומי הולם ומופנים משירות זה לאחר"64.
עד יולי2015 היה משרד הבריאות אחראי לאספקת סל השירותים כולו בתחום בריאות הנפש.
ביולי 2015 נכנס לתוקף צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק ), התשע"ב -2012 (להלן- הצו), ומכוחו הועברה האחריות לסיפוק סל בריאות הנפש ממשרד הבריאות לקופות החולים.
מאותה עת בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 (להלן- חוק בריאות ממלכתי), אחראי משרד הבריאות לספק, בין היתר, "סל שירותי בריאות הנפש לגמילה" הכולל בעיקר את הליך הגמילה הגופנית באשפוזיות שבמימון משרד הבריאות ואת התחנות לטיפול תרופתי מתמשך הפרוסות ברחבי הארץ.
קופות החולים אחראיות לסיפוק סל השירותים בתחום בריאות הנפש (להלן - .
62 ראוסיכום פעילות המחלקה לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות לשנת 2017 ', עמ 21.
, Trends in dual diagnosis of severe mental illness and substance use disorders,1996 -2010, Israel , Drug Alcohol Depend (2015).
64 סיכום פעילות המחלקה לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות לשנת 2016 ', עמ32 .
,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016 ') בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ 575 ; ,מבקר המדינה דוח שנתי 68( ג2016 ) בפרק "מערך האשפוז בבתי החולים הממשלתיים לבריאות הנפש", עמ' 531.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1489 .
סל בריאות הנפש) הכולל בין היתר "שירותי אבחון, הערכה, ייעוץ וטיפול פסיכותרפויטי".
טיפולים אלו ניתנים במרפאות בריאות הנפש.
הצו נחתם במאי 2012 ובסמוך לו חתמו משרדי הבריאות והאוצר ושירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) על הסכם לעניין זה (להלן - ההסכם).
ההסכם קובע במפורש כי "כל תושב ישראל יהיה זכאי לסל שירותים פסיכיאטריים בקופות החולים", והוא מחריג תחומים שלא יעברו לאחריות קופות החולים.
בהסכם לא יועברו לאחריות קופות [ נקבע כי: "שירותי גמילה מסמים והתמכרויות , למעט במשברים נפשיים חריפים כגון פסי]החוליםכוזה, דיכאון או התנהגות תוקפנית חדשה המחייבים אשפוז של מפגרים או נוטלי סמים, שיהיו באחריות קופות החולים".
משרד הבריאות התחייב בהסכם "כי עד לסוף שנת 2018 לא ינחה את קופות החולים או בכלל בסטנדרטים נוספים בתחום בריאות הנפש, כן[ כפי שנקבע בסיכום הנוכחי, אלא אם נתנו הקופות הסכמתן לכך".
] שנה לאחר מכן- באוגוסט 2016 ובאפריל2017 - קרוב לשנתיים מכניסת הצו לתוקף (בהתאמה), טענו נציגי השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה בפגישות עם נציגי האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות כי משתמשים לרעה ומכורים לחומרים נתקלים ב"קושי ב מימוש זכאות לאבחון ולטיפול בשירותי בריאות הנפש בקהילה", וחלק מהקושי במימוש הזכאות נובע מ"התנגדות שירותי בריאות הנפש בקופות החולים לטפל באוכלוסייה זו".
פניות בעניין זה התקבלו בין היתר מהיחידות לטיפול בהתמכרויות בנצרת עילית ובבית שמש.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי בצו ובהסכם נקבע שהטיפול הנפשי במכורים "גם אם ברקע יש שימוש בסמים", הוא "באחריות מלאה" של קופות החולים.
משרד הבריאות פרט בתשובתו צעדים שעשה כדי שהלוקים בתחלואה כפולה ימצו את זכויותיהם לטיפול נפשי בקופות החולים, וציין כי "כיום הקופות פחות מערימות קשיים או כופרות באחריותן זו " והלוקים בתחלואה כפולה מקבלים טיפול נפשי במימון הקופות.
לעומת זאת ציינה הכללית בתשובתה כי בהסכם נקבע שהטיפול הנפשי במכורים "נותר באחריות המדינה ולא הועבר לאחריות קופות החולים, למעט כאשר ישנו משבר נפשי חריף.
קרי פסיכוזה, דיכאון או התנהגות תוקפנית".
עוד ציינה הכללית כי הטיפול במכורים הלוקים בתחלואה כפולה "לא הוסדר והאחריות היא על משרד הבריאות, כיוון שעל פי ההסכם נקבע שהטיפול והסדרתו באחריותו" (הדגשה במקור).
לאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) ציינה בתשובתה מדצמבר 2018 כי עמדתה בעניין דומה לעמדת הכללית, והוסיפה כי עמדת משרד הבריאות לפיה הטיפול הנפשי במכורים הוא באחריות מלאה של קופות החולים, אינה מקובלת עליה, וכי מדובר בניסיון של משרד הבריאות להעביר לאחריות הקופות, ללא תיאום, ללא מימון וללא הסכמה, תחום כה משמעותי הדורש מקצוענות, מימון וידע.
מתשובות הכללית ולאומית מחד ומתשובת משרד הבריאות מאידך עולה החשש שעד מועד סיום הביקורת, שלוש שנים לאחר כניסת הצו לתוקף, בפועל לא ניתן מענה בקהילה לבעיות הנפשיות של חלק מהלוקים בתחלואה כפולה.
הדבר עלול להוביל רבים מהם להישאר מכורים או לחזור לשימוש בחומרים ממכרים גם אם הצליחו להיגמל מהם.
על מנכ"ל משרד הבריאות כמאסדר לנקוט פעולות שיבטיחו מתן טיפול נפשי בקהילה למכורים ואת מימוש זכאותם ככל שאר המטופלים, לאבחון ולטיפול בשירותי בריאות הנפש בקהילה, ועם זאת להבהיר על מי מוטלת האחריות לטיפול במכורים עם תחלואה כפולה.
הטיפול בנשים מכורות .
מרבית הנשים המכורות סבלו בעברן מפגיעות ומניצול מיני, ו חלקן עוסקות בזנות.
השירות להתמכרויות במשרד הרווחה והמחלקה להתמכרויות במשרד הבריאות המליצו כי הטיפול בנשים מכורות יתקיים במסגרות טיפול ייעודיות נפרדות המותאמות לצורכיהן הייחודיים .
מסגרות נפרדות יכולות לאפשר את ניתוקן של הנשים מהדפוס הקורבני שהתפתח אצלן כתוצאה מהפגיעה בהן בעבר שאינו מתאפשר במסגרות מעורבות.
משרד הבריאות - היעדר אשפוזיות לגמילה לנשים בוגרות: כ-390 מכ- 2,500 מכורים שטופלו באשפוזיותבשנת 2017 ;היו נשים בביקורת עלה כי אף שמשרד הבריאות ער ל צורך שנשים מכורות ישהו במסגרות נפרדות, עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 הואלא הקים מסגר ות כאלו לנשים בוגרות65.
בכך נפגעת האפקטיביות של הטיפול בנשים המכורות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לבחון את הדרכים לארגן את מערך האשפוזיות כך שנשים מכורות יטופלו במסגרות ייעודיות להן.
בתשובתו בנוגע לטיפול בנשים מכורות ציין משרד הבריאות כי הוא מבצע "תהליך של רה-ארגון" של שירות האשפוזיות ונושא זה נמצא בתוכנית העבודה לשנת 2019.
משרד הרווחה - מחסור במסגרות ייעודיות לנשים : על הצורך במסגרות ייעודיות נפרדות לנשים עמד כאמור גם משרד הרווחה.
בתחילת שנת 2017 הוא גיבש מסמך מדיניות, ובו הציע סל מענים לטיפול בנשים מכורות.
הסל כולל למשל: מרכזי אבחון וטיפול, דירות מעבר, תוכניות של תעסוקה והשכלה ועוד.
במהלך הביקורת בשנת 2018 העביר משרד הבריאות מימון לארבע מיטות לנשים באשפוזית פרטית המיועדת לנשים.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1491 .
הרווחה לקבוע תוכנית .
אשר לצורך במסגרות ייעודיות - במהלך הביקורת ציין מנהל השירות להתמכרויות במשרד הרווחה לפני משרד מבקר המדינה, כי קיים מחסור חמור במסגרות טיפול נפרדות המיועדות לנשים, ולכן נשים מכורות רבות אינן מקבלות טיפול.
בתחשיב שערך השירות ביולי 2016 הוא העריך כי העלות השנתית של המענים הנדרשים לשירות לטיפול בנשים מכורות היא כ -103 מיליון ש"ח.
במסגרת התוספת התקציבית האמורה לשנים 2018-2017 שקיבל משרד הרווחה לחלוקה לרשויות מקומיות על בסיס קריטריונים, בעבור הקמתן והפעלתן של מסגרות חדשות והרחבתן של מסגרות קיימות בקהילה, ייעד השירות כ-2.
4 מיליון ש"ח ל-11 "מרכזי מטרא66 לטיפול בנשים בקהילה67.
מהביקורת עולה כי עד יולי 2018 העבירהשירות להתמכרויות לרשויות המקומיות כ- 350,000 ש"ח בלבד בעבור שני מרכזי מטר"א לטיפול בנשים בקהילה.
בתשובתו מנובמבר 2018 ציין משרד הרווחה כי עד כה הקצה תקציב להקמת ארבעה מרכזי מטר"א מתוך 11 המתוכננים העתידים להיפתח בחודשים הקרובים.
עוד ציין המשרד כי מאחר שתהליך ההקצאה הינו על פי קריטריונים, חלק מהרשויות שפנה אליהן שבהן אין שירותים בתחום ההתמכרויות כלל, "אינן מעוניינות בשלב ראשון בהפעלת שירות בתחום הטיפול בנשים מכורות (שירות שנדרש מאד בערים הגדולות ו הבינוניות) ולכן תהליך ההקצאה של מסגרות לטיפול בנשים איטי.
השירות פועל להשלמת תהליך ההקצאה בנושא זה".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הקמתם של ארבעה מרכזי מטר"א חדשים, אולם אין די בהקמתם של ארבעה מתוך 11 מרכזים שמשרד הרווחה ייעד להם תקציב לשנים 2018-2017 .
נו כח המחסור במסגרות ייעודיות לטיפול בנשים מכורות שעליו הצביע משרד הרווחה במסמך המדיניות שלו, על מנכ"ל משרד הרווחה לקבוע תוכנית עבודה רב-שנתית מדורגת המתבססת על זיהוי סדרי העדיפויות, כדי לפעול בדחיפות להקמת מסגרות הטיפול הנדרשות לשיקום נשים מכורות תוך ניצול התקציב שיועד למטרה חשובה זו .
66 מרכז טיפול ראשוני אבחוני המיועד לאיתור מוקדם של מכורים, לביצוע אבחון ולבניית תוכנית התערבות כוללנית.
67 נוסף על כך ייעד השירות תוספות תקציב שקיבל למסגרות חוץ ביתיות בסך ארבעה מיליון ש"ח לנשים - כשני מיליון ש"ח ליחידת אימהות וכשני מיליון ש"ח למקלט חירום.
להערכת מנהל השירות ייפתחו מסגרות אלה רק במהלך שנת 2019.
טיפול לקוי של משרד החינוך במניעת התמכרויות .
מהוראות חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג-1953 עולה כימערכת החינוך אחראית להתפתחות הרגשית, החברתית והערכית של התלמידים נוסף על אחריותה להתפתחותם הקוגניטיבית ולהרחבת עולם הידע שלהם.
החשיפה של התלמידים למצבי חיים מורכבים ולמצבי סיכון68 שונים הן באופן ישיר והן באופן עקיף, גם ב אמצעי התקשורת השונים , מחייבת את בית הספר ל עסוק גם במצבים ובאירועים שהתלמידים חווים ומתנסים בהם ונדרשים להתמודד איתם בחיי היום יום, לצד היעדים המסורתיים שלו (למידה והשכלה).
בית הספר נדרש לראות בהקניית כישורי חיים ודרכי התמודדות לתלמידים מרכיב חשוב של תוכנית הלימודים וחלק בלתי נפרד מהעשייה החינוכית.
לפי נתוני משרד הבריאות בשנת 2015 הגיעו לטיפול בחדרי מיון 5,884 איש בגין שימוש באלכוהול ו- 2,065 הגיעו לטיפול בחדרי המיון בעקבות שימוש בסמים69 .
להלן בתרשימים 3 ו-4 התפלגות הפונים לחדרי מיון בשנת2015 .
לפי גיל תרשים 3 : התפלגות הפונים לחדרי מיוןעל רקע שימוש באלכוהול, לפי גילים, 2015 .
על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה * ה"אחרים" כוללים את אלו שהגיעו לחדרי מיון והם מעל גיל 21 , מתחת לגיל12 ואת אלו שבחדרי המיון לא נרשם גילם.
68 התנהגויות סיכון כוללות, בין היתר, הימורים או שימוש בחומרים ממכרים כמו סמים או אלכוהול.
במקרים שבהם כללה האבחנה שימוש באלכוהול ושימוש בסמים הפנייה נספרה פעמיים משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1493 .
תרשים 4 : התפלגות הפונים לחדרי מיוןעל רקע שימוש בסמים, לפי גילים, 2015 .
מתרשימים 3 ו-4 עולה כי בשנת 2015 , יותר מרבע (כ -28% ) מהפונים לחדרי המיון על רקע שימוש באלכוהול היו צעירים בני 12 - 21; כ-17% .
מהפונים לחדרי המיון על רקע השימוש בסמים היו צעירים 1494 |דוח שנתי 69ב .
מחקרים בישראל מצאו שיעור גבוה של תלמידים שמדווחים על התנהגויות סיכון - שתייה מופרזת והשתכרות ושימוש בסמים (ראו להלן).
שימוש מזיק (או שימוש לרעה) בחומרים ממכרים על ידי בני נוער עלול להוביל להתמכרות: מחקרים הראו כי הגיל הממוצע להתנסות ראשונה בשתיית אלכוהול הוא 11 - 12 .
מחקרים בישראל הצביעו על מגמת ירידה בגיל ההתחלה של שתיית אלכוהול70 .
ככל שגיל ההתנסותההתחלתית נמוך יותר - כן גוברים הסיכויים לצריכה מתמשכת עד תלותית של אלכוהול לאורך החיים71.
בנוגע לקאנביס - 10% - 17% מבני הנוער שמשתמשים בו שימוש חוזר נוטים לפתח התמכרות לקאנביס72 .
בשנת 2017 מימןהשירות לטיפול בהתמכרויות טיפול ל- 3,711 נערים ונערות עם בעיית התמכרות לחומרים או התמכרות התנהגותית.
משרד החינוך מחייב את מוסדות החינוך להפעיל ב כיתות א'-י"ב את תוכנית "כישורי חיים" הפועלת לפיתוח כשירות רגשית-חברתית של תלמידים, ולחיזוק יכולתם להתמודד עם מצבי חיים שונים.
את התוכנית גיבש השירות פסיכולוגי- ייעוצי (שפ"י) במשרד החינוך.
בחינוך העל -יסודי התוכנית כישורי חיים אינה מקבלת הקצאה ייעודית משעות לימוד אלא כחלק משעת מחנ ך שבועית ובהיקף של 15 שעות שנתיות לפחות.
היא כוללת מערכים מובנים לשיחות עם תלמידים, בין היתר , על המפגש שלהם עם התנהגויות סיכון ועל מצבי חיים שונים שהם מתנסים בהם.
מנהלי בתי הספר ה ם ה אחראים ליישום התוכנית "כישורי חיים", והם קובעים מהם הנושאים שיילמדו ממגוון הנושאים המופיעים בה.
בתוכנית מועברות גם תוכניות מניעה להתמודדות עם התנהגויות סיכון73 .
מינוי ממונים בית ספריים .
משרד החינוך רואה חשיבות רבה בהפעלת מערכי התערבות בנושא השימוש לרעה בסמים, אלכוהול וטבק בצורה רחבה ומעמיקה.
70 נוער בישראל: בריאות, רווחה נפשית וחברתית ודפוסי התנהגויות סיכון בקרב בני נוער בישראל – סיכום ממצאי המחקר הארצי השביעי ( 2014 ), ניתוח מגמות בין השנים 2014 -1994 והשוואה בין לאומית, תכנית המחקר הבינלאומי על רווחתם של בני הנוער, בית הספר לחינוך, אוניברסיטת בר אילן ומכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (להלן - מחקר בריאות רווחה ודפוסי התנהגות סיכון נוער - 2014 '), עמ222.
71 ראו הפניה בהערה70 ', עמ229.
72 סיכום פעילות המחלקה לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות לשנת 2016 ', עמ68.
73 תוכניות המניעה המרכזיות בתוכנית כישורי חיים להתמודדות עם התנהגויות סיכון הן: "עמיתים ומשפיעים" - תוכנית שמטרתה לחזק את יכולתם של בני הנוער להתמודד עם ספקות בנושא סמים, אלכוהול וטבק, באמצעות עמיתים שהוכשרו להיות סוכני שינוי שיש להם יכולת השפעה על הסביבה החברתית שלהם; "גדולים ולא שותים" - המיועדת לילדים בכיתות ה -ו, מופצת כערכת למידה לבתי הספר ומאפשרת רב-שיח עם התלמידים על ההשפעה המזיקה של שתיית אלכוהול בקרב ילדים ומתבגרים, תוך פיתוח כישורי התמוד דות כלפי פיתויים והשפעות חברתיות.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1495 .
החינוך החל בינואר2004 לתקצב ממונה בית ספרי שירכז את הפעילותלמניעת השימוש לרעה בסמים, אלכוהול וטבק (להלן - מב"ס) במוסדות החינוך העל- יסודיים.
לפי חוזר מנכ"ל משרד החינוך 74 יש למב"ס תפקיד מרכזי בבית הספר.
הוא נדרש, בין היתר, לשלב את הנושא בפעילות בכל שכבות הגיל בבית הספר; לארגן השתלמויות לצוותים החינוכיים; ליזום פעילויות בנושא עם ההורים והקהילה; לקדם תוכניות ומעורבות יחד עם התלמידים; להשתתף בפורומים שונים מטעם הרשות למלחמה בסמים או מטעם משרד החינוך בתחום הסמים ועוד.
בביקורת עלה כי בשנת הלימודים התשע"ח ( ספטמבר 2017 - אוגוסט 2018) פעלו בישראל כ- 2,000 בתי ספר על-יסודיים אך היו בהם רק 1,173 מב"סים.
להלן בתרשים 5 התפלגות בתי הספר העל-יסודיים שבהם פעלו מב"סים לפי מגזרים: תרשים 5 : התפלגות בתי הספר העל-יסודיים שבהם פעל מב"ס, לפי מגזרים, התשע"ח .
מהתרשים עולה כי המחסור העיקרי במב"סים הוא במגזר החרדי, הערבי ובחמ"ד (חינוך ממלכתי דתי).
אשר למגזר החרדי - חשוב לציין כי על פי נתוני השירות להתמכרויות לשנת 2016 רק 1.
5% מהמטופלים הם מהמגזר החרדי.
בסיכום השנתי של פעילותו לשנת 2016 ציין השירות כי "בישובים .
74 /חוזר מנכ"ל תשס"ד7)(א 1496 |דוח שנתי 69ב .
בכיתות י'-י"ב שדיווחו .
ו-ח' שדיווחו על שתייה .
מופרזת היה גבוה יותר .
דתיים וחרדיים ישנה אוכלוסייה רבה בעיקר צעירה אשר מצויה על רצף ההתמכרות ושאינה פונה לקבל טיפול" 75 .
אשר למגזר הערבי - שיעור התלמידים בכיתות י'-י"ב שדיווחו על שימוש בסמים76 היה גבוה יותר בקרב בנים מהמגזר הערבי לעומת הבנים במג זר היהודי, אך שיעור התלמידים בכיתות ו' -י"ב שדיווחו על שתי יה מופרזת היה דומה בקרב הבנים במגזר היהודי והערבי 77 .
אשר לחמ"ד - במחקר משנת 201478 עלה כי שיעור התלמידים בכיתות ו' ו-ח' שדיווחו על שתייה מופרזת היה גבוה יותר בקרב בנים הלומדים בחמ"ד לעומת בנים הלומדים בחינוך הממלכתי.
שיעור התלמידים בכיתות י' -י"ב שדיווחו כי השתכרו אי פעם היה דומה בקרב הבנים הלומדים בחמ"ד לבנים הלומדים בחינוך הממלכתי - כ-40%.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי נוכח הדמיון בדפוסי השימוש בחומרים ממכרים בחינוך הממלכתי, בחינוך הממלכתי דתי ובמגזר הערבי - עליו לפעול ביתר שאת כלפי מנהלי בתי הספר במגזרים אלו ולהמריצם למנות מב"סים במוסדותיהם .
אשר למגזר החרדי - יש לבחון את היקף התופעה ולפעול בעניין מינוי מב"ס בהתאם לכך בקרב מנהלי בתי הספר במגזר זה.
משרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר 2018 כי בשנת הלימודיםהתשע"ט (ספטמבר 2018 - אוגוסט2019) חל גידול במספר המב"סים- מונו 1,300 מב"סים - "כשהגידול בא לידי ביטוי גם במגזר הערבי, בחמ"ד ובמגזר החרדי" והוסיף כי הוא פועל "להגדיל את מספר המב"סים ב -10% מדי שנה בבתי ספר נוספים העומדים בקריטריונים בכפוף למגבלות תקציב".
כדי לעקוב אחר פעילות המב"סים בבתי הספר הנחה אותם משרד החינוך בחוזר המנכ"ל לדווח על פעילותם.
75 ,השירות לטיפול בהתמכרויותחזון מדיניות פרקטיקה ונתונים - שנת 2016 ', עמ34.
למעט הדיווח על שימוש בריטלין ללא מרשם רופא 77 נוער בישראל: דפוסי שימוש והתייחסות לחומרים ממכרים, סיכום ממצאי המחקר הארצי ( 2014 ), ניתוח מגמות בין השנים 2014 -1994 והשוואה בין לאומית , תכנית המחקר הבינלאומי על רווחתם ובריאותם של בני הנוער, בית הספר לחינוך, אוניברסיטת בר אילן (להלן - מחקר דפוסי שימוש נוער - 2014 '), עמ2 ,3 ,45 , 77-62 .
יצוין כי בנות דיווחו על שתייה מופרזת בשכיחות נמוכה יותר מבנים.
הפער בין בנים לבנות בולט יותר בקרב תלמידים במגזר הערבי (במגזר היהודי 23% בקרב בנים ו-12% בקרב בנות ובמגזר הערבי22% בקרב בנים ו-5% )בקרב בנות 78 נוער דתי בישראל: דפוסי שימוש והתייחסות לחומרים ממכרים בקרב תלמידי החינוך הממלכתי-דתי, דפוסי התנהגויות סיכון ורווחה נפשית ותפקודית של תלמידי החינוך הממלכתי-דתי בישראל: מדגם מייצג ארצי של תלמידי החמ"ד כהרחבה של הסקר הבינלאומי WHO -HBSC , תכנית המחקר הבינלאומי על רווחתם ובריאותם של בני הנוער, בית הספר לחינוך, אוניברסיטת בר אילן, עמ' 31-30.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1497 .
לפי נתוני משרד החינוך שהועברו למש רד מבקר המדינה - בפועל עמד שיעור הדיווח של המב"סים בשנת תשע"ח על כ -46% .
על משרד החינוך לדרוש דיווחים שוטפים מכלל המב"סים.
הפעלה חלקית של תוכניות למניעת התמכרויות .
תוכניות למניעת שתייה מזיקה של אלכוהול : במחקר שנערך בשנת 201479 עלה כי23% מהבנים במגזר היהודי והערבי בכיתות ו'-י"ב ו- 12.
3% מהבנות במגזר היהודי דיווחו על לפחות אירוע אחד של שתייה מופרזת בחודש שקדם למחקר 80 .
9% מהבנים במגזר היהודי 14.
6% מהבנות במגזר היהודי ו- 12.
9% מהבנים במגזר הערבי דווחו על השתכרות לפחות פעם אחת בעבר.
מסקר שע רך משרד החינוך ב סוף שנ ת הלימודים תשע"ח בקרב יועצות חינוכיות בבתי הספר 81 בנוגע להפעלת תוכנית כישורי חיים במוסדות החינוך (להלן - סקר היועצות) עלה כי 20% מהיועצות החינוכיות בחטיבות העליונות , 30% מהיועצות בחטיבות הביניים ו-77% מהיועצות החינוכיות בבתי הספר היסודיים לא הדגישו בעבודה עם התלמידים את מניעת השימוש באלכוהול.
:תוכניות למניעת שימוש בסמים בשנים 2014-2011 חלה עלייה של ממש בשיעור בני הנוער שמדווחים על שימוש בסמים 82.
במחקר שנערך בשנת 201483 דיווחו 14.
6% 'מהבנים במגזר היהודי בכיתות י -י"ב ו -19% מהבנים במגזר הערבי על שימוש בחשיש אומריחואנה לפחות פעם אחת בעבר; 4.
7% מהבנים במגזר היהודי ו- 20.
7% מהבנים במגזר הערבי דיווחו על שימוש באקסטזי או ב-LSD לפחות פעם אחת ב-12 החודשים שקדמו למילוי השאלון; 19.
3% מהבנים בכיתות י' דיווחו כי השימוש הראשון שלהם בחשיש או במריחואנה היה בגיל 11 או לפני כן , ובחלוקה לפי מגזרים: 19.
7% מהבנים במגזר היהודי ו- 16.
מהבנים במגזר הערבי נתונים אלו .
79 מחקר דפוסי שימוש נוער - 2014 ', עמ45 ,48 ,49 .
80 תלמידים ששתו שתייה מופרזת הם תלמידים ששתו חמש מנות לפחות של משקה אלכוהולי (למעט יין למטרות דת) בתוך כמה שעות, לפחות פעם אחת ב -30 הימים שקדמו למילוי השאלון.
81 על הסקר ענו1048 ,יועצות בבתי הספר התיכוניים1053 יועצות בחטיבות הביניים ו-1774 יועצות בבתי הספר היסודיים.
82 מחקר בריאות רווחה ודפוסי התנהגות סיכון נוער- 2014 ', עמ234 ,236.
83 מחקר דפוסי שימוש נוער- 2014 ', עמ72 ,75 ,79 ,80.
מצביעים על כך שאחד מחמישה תלמידים דיווח כי החל להשתמש בסמים עוד בגיל חטיבת הביניים - לפיכך היה ניתן לצפות שנושא השימוש בסמים יטופל בהתאמה לגיל התלמידים כבר בחטיבות הביניים.
בביקורת עלה כי התוכנית כישורי חיים המיועדת לביה"ס היסודיים וחטיבות הביניים אינה כוללת פעילות מובנית בנושא הסמים עד סוף כיתה ח'.
מסקר היועצות עלה כי 23% מהיועצות החינוכיות בחטיבות העליונות ויותר ממחצית היועצות בחטיבות הביניים - 52% מהן- לא הדגישו בעבודה עם התלמידים את מניעת השימוש בסמים.
בשנים האחרונות חל גידול של ממש בדיווח של תלמידים על התנהגויות סיכון - שתייה מופרזת והשתכרות ושימוש בסמים; יתר על כן, תלמידים מדווחים כי השימוש הראשון שלהם בחשיש או במריחואנה היה כבר בגיל 11 או לפני כן, והגיל הממוצע להתנסות ראשונה בשתיית אלכוהול הוא 12-11 (גיל בית ספר יסודי).
למשרד החינוך יש תפקיד מרכזי במניעת התמכרויות, ואולם עלה בביקורת שהפעילות של משרד החינוך למניעת התנהגויות סיכון היא חלקית.
משרד ה חינוך ציין בתשובתו מ נובמבר 2018 " כיהבחירה להדגיש בת וכניות המניעה את נושא האלכוהול או הסמים, תלויה במאפייני הגיל, במאפיינים התרבותיים של ביה"ס, באירועים המתרחשים וכל זאת על פי שיקול דעת הצוות החינוכי.
ישנם בתי הספר המדגישים בשנה מסוימת עיסוק בנושא אחד ובשנה אחרת מדגישים עיסוק בנושא אחר".
עוד ציין משרד החינוך בתשובתו כי הוא "מגדיר נושאים רחבים המחייבים עיסוק עם בני נוער ומאפשר שיקול דעת, הרחבה, דיוק והעמקה בהתאם לצרכים.
חשוב לקחת בחשבון את ריבוי הנושאים שיש לעסוק בהם במסגרת הזמן הנתון המוקדש לתכנית כישורי חיים, וכי ליועצים יש אוטונומיה בבחירת הנושאים בהתייחס למשאב הזמן המוגבל.
ובסופו של דבר נקודת המוצא כי שיח רגשי המתמקד בסוגיות רלוונטיות למתבגרים מחזק את כישורי ההתמודדות ומפחית התנהגויות סיכון".
המגמות המסתמנות בנוגע לשימוש בחומרים ממכרים בקרב תלמידים - הירידה בגיל ההתחלה של שתיית אלכוהול והגידול בדיווח של תלמידים על ה תנהגויות סיכון - מעידות על הצורך שמשרד החינוך יבחן אם תוכניותיו למניעת התנהגויות סיכון והנחיותיו לגורמים המקצועיים נותנות פתרון מספק לבעיה.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1499 .
עקב ליקויים בתהליכי .
לפי הערכת השירות להתמכרויות יותר מ-80% מהסובלים מבעיית התמכרות א ינם מקבלים מש ירותי הרווחה והבריאות טיפול בבעיית ההתמכרות שלהם .
מהליקויים שפורטו בדוח זה עולה שמשרד הרווחה אינו פועל בעניין זה באופן מספק.
כך עלה בביקורת כי למשרד הרווחה יש מידע לפחות לגבי חלק מהמכורים שאינם מקבלים טיפול בבעיית ההתמכרות שלהם , אך עקב ליקויים ב תהליכי האיתור ב שירותי הרווחה אין מפנים אותם לטיפול כנדרש; השירות להתמכרויות לא ניצל את כל התקציב שניתן לו לטיפול במכורים בשנים 2018-2017 והדבר בולט בייחוד בקרב אוכלוסיית הנשים המכורות שהמחסור במענים בעבורן חמור במיוחד; עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , כמעט15 שנה מאז כלל מנכ"ל משרד הרו וחה את הסובלים מבעיית הימורים באוכלוסיית היעד לטיפול של השירות להתמכרויות, הוא טרם קבע אם יש צורך בפיתוח מדיניות ייעודית לטיפול בסובלים מבעיית הימורים.
הטיפול החסר של משרד הרווחה במכורים עלול לפגוע בסיכוי לשקמם, וכתוצאה מכך מספרם יגדל.
גם הטיפול של משרד הבריאות בנושא ההתמכרויות אינו מספק - מערכת הבריאות נתקלת בלא מעט מכורים בחדרי המיון ובמרפאות בקהילה אך היא אינה מאתרת ואינה מפנה אותם לטיפולם של הגורמים המקצועיים.
למשרד הבריאות אין מסד נתונים ארצי ב נוגע להיקף התופעה של התמכרות לתרופות מרשם שיאפשר לו לגבש מדיניות ב נושא.
הפעילות של משרד החינוך למניעת התנהגויות סיכון היא חלקית.
על משרדי הרווחה והבריאות לבחון את הדרכים לתיעול המי דע הקיים בשירותי הרווחה לטיפול מיטבי במכורים המוכרים לשירותים אלה , ולהפניית המכורים הפונים לחדרי מיון אל גורמי הטיפול בהתמכרות.
כמו כן עליהם לבחון את היקף האוכלוסיות הסובלות מההתמכרויות החדשות - בעיית הימורים והתמכרות לתרופות מרשם ולקבל החלטה בנוגע למדיניות הטיפול במכורים להם בהתאם לנתונים.
המגמות המסתמנות בנוגע לשימוש בחומרים ממכרים בקרב תלמידים מעידות על הצורך שמשרד החינוך יבחן אם תוכניותיו למניעת התנהגויות סיכון והנחיותיו לגורמים המקצועיים נותנות פתרון מספק לבעיה.
בשנות התשעים של המאה העשרים החל בבתי הספר בישראל (להלן - בתיה"ס) תהליך של מעבר לניהול עצמי: מדיניות ניהולית-חינוכית שבמסגרתה מקבלים בתיה"ס סמכויות, משאבים ואחריות שהיו בעבר בידי משרד החינוך (להלן גם - המשרד) והרשויות המקומיות (להלן גם - הרשויות).
למנהל בית הספר (להלן - ביה"ס) ולצוותו ניתנים מרחב של סמכות וגמישות בהיבטים פדגוגיים, ארגוניים וכלכליים לשם מימוש יעדיו וצרכיו של ביה"ס, בכוונ ה להעביר את מוקד קבלת ההחלטות בנושאים אלה אליו.
המהלך נועד ליצור את התנאים הפדגוגיים, הניהוליים והתפעוליים המיטביים להשגת מטרות ביה"ס ומערכת החינוך.
תפיסת הניהול העצמי ומתן אוטונומיה לבתיה"ס משקפת אמון באנשי החינוך ומאפשרת גמישות פדגוגית14 .
מערכת החינוך הממלכתי, כשאר מערכות השלטון בישראל, התפתחה עם קום המדינה כמנגנון ריכוזי המחזיק בידיו את הכוח, הסמכות והמשאבים לקבלת החלטות בתחום החינוך - ברמה המדינית וברמה הביצועית כאחד.
תהליכים שהתחוללו במדיניות מערביות בעשורים האחרונים גרמו לשינויים מרחיקי לכת בחלוקת הסמכויות ובארגון של מערכות החינוך בישראל, לרבות משברים כלכליים שהשליכו על יכולתן של מערכות החינוך המתרחבות (שנעשו פתוחות לכול) לשפר את איכות החינוך ולהבטיח מנגנוני שליטה ופיקוח אפקטיביים.
תוצאה נוספת של הבירוקרטיה הריכוזית היא פער עמוק בין סמכות ואחריות, הן ברמת השדה והן ברמת המטה, המוביל לעמימות ולהתנערות מאחריות15.
הוועדה לבתי ספר בניהול עצמי שהקים המשרד בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים לבחינת הרחבת האוטונומיה הניהולית והחינוכית של בתיה"ס היסודיים המצויים בבעלות משרד החינוך המליצה לפעול לשינוי מהותי של המצב הקיים: היא המליצה כי בתיה"ס יפעלו במסגרת מדיניות החינוך הממלכתי וסדרי העדיפויות של הרשות המקומית, ובה בעת ינוהלו בניהול עצמי ובהתאמה למאפיינים ולצרכים הייחודיים של האוכלוסייה שהם משרתים (תלמידים, הורים וקהילה).
על פי מודל זה נהנה ביה"ס מגמישות מרבית בשימוש במשאבים העומדים לרשותו לשיפור ולקידום הישגיו הפדגוגיים.
תפקיד המשרד והרשות הוא ליצור את התנאים האופטימליים להצלחתו.
מעבר בתיה"ס לניהול עצמי הוא על פי המודל הרשותי, דהיינו, עם כניסת הרשות לתהליך המעבר לניהול עצמי, כל בתיה"ס בתחומה מצטרפים אליו כמכלול.
ב-1996 החל המשרד בפרויקט ניסוי (פיילוט) של העברת בתי"ס יסודייםלניהול עצמי על פי המודל האמור.
במסגרת זאת עד שנת 2003 עברו לניהול עצמי673 בתי"ס יסודיים ב-45 רשויות מקומיות, מבין 2,930 .