HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לגבי החלטת הרשות לדחות כ-1,600 בקשות שהוגשו לה באיחור, מהחלטת בית הדין לעררים מסתמן כי היא לא הייתה תקינה.
על הרשות לדון מחדש בכל בקשות המקלט שהוגשו לאחר שינוי מדיניותה ונדחו על הסף בנימוק של איחור בהגשה, וללא תלות בפניה של מגיש הבקשה, מאחר שאופן פעולתה בעניין שינוי המדיניות לא היה תקין .
על הרשות גם לפרסם את הכללים לטיפול בבקשות מקלט שהוגשו שנה או יותר לאחר כניסתו של המבקש לישראל, ובכלל זה את האפשרות לפתיחה מחדש של הבקשות, הן בעקבות בירור יזום עם המבקשים והן בעקבות פנייה כתובה של באי כוחם.
יש להקפיד שפרסום זה ייעשה באמצעי תקשורת הרלוונטיים למגישי הבקשות האלה, בשלטים בשפות הרלוונטיות ובלשכות הרשות הרלוונטיות.
היעדר החלטות בבקשות מקלט של יוצאי חבל דארפור שבסודן .
דארפור הוא חבל ארץ במערב סודן, ובשנים 2003 עד2005 ו-2012 עד2014 הייתה בו מלחמה.
מלחמה זו, אשר הקונגרס של ארצות הברית הגדיר אותה בספטמבר 2004 .
רצח עם, גרמה למאות אלפי הרוגים ולמיליוני עקורים העקורים נשענו על סוכנויות הומניטריות ושוכנו במחנות פליטים, ומעטים מהם ביקשו מקלט מחוץ לאזור.
גם לישראל הגיעו מבקשי מקלט מחבל דארפור.
בדצמבר2007 הוענק מעמד פליט ל -600 בני אדם אשר נציבות האו"ם לפליטים45 .
הכירה בהם כיוצאי חבל דארפור על פי נתוני רשות האוכלוסין, בין שנת 2009 לאוגוסט2017 הגישו 2,487 יוצאי חבל דארפור בקשות מקלט.
נמצא כי בפרק הזמן האמור התקבלה החלטה רק לגבי שש מהבקשות46 .
45 UNHCR - The Office of the United Nations High Commissioner for Refugees .
46 על פי פסק דין של בית הדין לעררים: ערר (י-ם) 1364 -15 'נסארלדין אשאג חסן ואח' נ רשות האוכלוסין וההגירה , 4.
17 חמש מבקשות המקלט שהגישו יוצאי חבל דארפור נדחו בהליך מקוצר, ובקשה אחת הועלתה לדיון לפני הוועדה המייעצת, ובעקבות המלצתה העניק שר הפנים למבקש מעמד של פליט.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1449 .
בפסק דין בעניינם של שני מבקשי מקלט מחבל דארפור שנכנסו לישראל בשנת 2008 והגישו בקשת מקלט בשנת201447 , ציין בית הדין לעררים כי המדינה למעשה הקפיאה את הטיפול במבקשי מקלט מדארפור.
עוד ציין בית הדין כי הנימוקים שהציגה המדינה לכך - עומס ביחידת ה-RSD והיעדר יו"ר לוועדה המייעצת בחלק מהתקופה הרלוונטית - הם "אמתלת שווא ביחס לעיכוב המתמשך בבקשות העוררים" (ההדגשה במקור).
בפסק הדין נקבע כי מאחר שבקשתם של העוררים הייתה תלויה ועומדת במשך שלוש שנים, ומאחר שרשות האוכלוסין לא עמדה בהתחייבותה לבג"ץ לסיים את הטיפול בעניינם של העוררים עד 9.
16 - תעניק הרשות לעוררים בתוך חצי שנה רישיון לישיבת ארעי.
בית הדין לעררים ציין כי החלטה זו התקבלה "בהיעדר החלטת שר הפנים בעניינם של העוררים באופן פרטני, או קביעת מדיניות כוללת בעניינם של כלל מבקשי המקלט מדארפור"48.
בינואר2017 דנה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בנושא הטיפול בבקשות המקלט של יוצאי דארפור.
בדיון ציין ראש מינהל אכיפה: "הסוגיה נמצאת כרגע בשלבי גיבוש מדיניות אצל השר, יחד עם משרד המשפטים ומשרד החוץ".
עוד ציין ראש מינהל אכיפה כי שר הפנים ממתין להחלטת בית המשפט העליון בעתירה שהוגשה בסוגיית המדינה השלישית49 ולאחר שבית המשפט יכריע בעניין, תגובשמדיניות רוחבית ממשלתית בנושא.
בפברואר 2017 הודיעהכאמור המשנה ליועץ המ שפטי לממשלה (ייעוץ) לשר הפנים כי יש קושי משפטי של ממש להגן על קצב הטיפול בבקשות מקלט, ובכלל זה על היעדר ה הכרעה בבקשות של נתיני אריתראה ודארפור, שהוגשו לפני זמן רב.
בדיון שהתקיים בתחילת יוני 2017 בראשות ראש הממשלה מר בנימין נתניהו ובהשתתפות שר הפנים והיועץ המשפטי לממשלה, הוחלט כי יינתן מעמד מטעמים הומניטריים50 ל-200 סודנים יוצאי חבל דארפור; המעמד יינתן באמצעות הענקת רישיון לישיבת ארעי בישראל, המקנה גם זכויות סוציאליות מסוימות .
בהמשך לכך קבע שר הפנים כי מעמד כזה יינתן ליוצאי חבל דארפור בני 45 או יותר שנכנסו לישראל עד לאוקטובר 2011 , .
ואין מניעה פלילית או ביטחונית להעניק להם מעמד כאמור רשות האוכלוסין פירטה בתשובתה מדצמבר 2017 את השתלשלות העניינים לאחר ההחלטה האמורה: באוגוסט 2017 ניתן פסק הדין בעתירה שהוגשה בסוגיית הסדר העברת זרים למדינות שלישיות; לאחר מתן פסק .
שם 49 עע"מ8101/15 אלמסגד גריוסוס צגטה נ' שר הפנים (פורסם במאגר ממוחשב).
העתירה עוסקת בדרישת המדינה להרחיק את המסתננים לשתי מדינות שלישיות באפריקה, איתן היא ערכה הסדרים.
פסק הדין בעתירה זו ניתן ביום 28.
50 מעמד מטעמים הומניטריים שונה ממעמד פליט: פליט זכאי להביא ארצה קרובי משפחה מדרגה ראשונה, ואדם שקיבל מעמד מטעמים הומניטריים אינו זכאי לכך.
הדין הורה מנכ"ל רשות האוכלוסין לבחון אפשרויות פעולה לגבי אוכלוסיית המסתננים, ובהמשך לכך התקיימו דיונים בנושא; בישיבה שהתקיימה בנובמבר 2017 בראשות ראש הממשלה ובהשתתפות שר הפנים והיועץ המשפטי לממשלה, הוחלט על מתן מעמד מטעמים הומניטריים לעוד 300 יוצאי חבל דארפור.
בעקבות ההחלטה בינואר 2018 הודיע שר הפנים לבג"ץ מהם התנאים למתן המעמד לקבוצה זו: בני 42 ומעלה שנכנסו לישראל עד 2012 או גילם41 ונכנסו לישראל עד דצמבר2010 כולל.
באתר רשות האוכלוסין פורסמה רשימת 500 .
מקבלי המעמד כ-2,500 יוצאי חבל דארפור בסודן הגישו אפוא בקשות למקלט מדיני בישראל, חלקם עוד בשנת 2009 .
עד למועד סיום הביקורת טרם גיבש שר הפנים את עמדתו בסוגיית בקשות המקלט שהגישו יוצאי דארפור, ולא קיבל החלטה בעניינן של כ-1,600 .
בקשות מקלט שעודן פתוחות בדיונים בראשות ראש הממשלה הוחלט להעניק מעמד מטעמים הומניטריי ם לכמה מאות מיוצאי חבל דארפור, בלי שנקבע דבר בעניינם של שאר מבקשי המקלט מחבל זה.
זאת אף על פי שיוצאי חבל דארפור חוו לחימה אלימה אשר הוגדרה בידי הקונגרס של ארצות הברית רצח עם.
יוצאי חבל דארפור זכאים לכך שהמדינה תחליט בהקדם אם להכיר בהם כפליטים, על הזכויות הנגזרות מכך.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר הפנים כי העיכוב הניכר בהשלמת הטיפול בבקשות המקלט של יוצאי חבל דארפור פוגע באופן חמור בזכויותיהם אלה.
בהענקת מעמד מטעמים הומניטריים לכמה מאות מבקשי מקלט והותרת כ-1,600 בקשות אחרות ללא הכרעה בבקשה אין מענה ראוי לקשיים החמורים שהועלו בידי בית המשפט והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
על שר הפנים לנקוט לאלתר בפעולות שיאפשרו להשלים את הטיפול בבקשות מקלט שהגישו נתיני חבל דארפור בסודן.
בהמשך, על רשות האוכלוסין להשלים את הטיפול בבקשות בדחיפות המתבקשת לנוכח העיכוב החמור בטיפול בהן.
אי הזמנת נציג נציבות האו"ם לפליטים להיות נוכח בדיוני הוועדה המייעצת .
בנוהל הטיפול במבקשי מקלט צוין כי נציבות האו"ם לפליטים (להלן גם - הנציבות) סייעה למשרד הפנים בהיערכות לטיפול בבקשות למקלט מדיני, ובכלל זה בהכשרת עובדי יחידת ה-RSD , באיסוף מידע ובמתן חוות דעת.
בנוהל נכתב כי המשך שיתוף הפעולה בין הנציבות למשרד הפנים יהיה בהתאם לעקרונות המפורטים בנוהל, ובהם העיקרון ולפיו עובד הנציבות "יוזמן, ככלל, להיות נוכח בחלק הפתוח של דיוני מליאת הוועדה".
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1451 .
נציבות האו"ם לפליטים מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי תפקידיה בוועדה הם בין היתר הבעת עמדות בשאלות משפטיות או בעניין פרשנויות של האמנה ומסירת מידע הנוגע למדינות המוצא של מבקשי מקלט או בעניין סוגיות פרטניות של רדיפה.
במרץ 2013 הודיעה רשות האוכלוסין לנציבות האו"ם לפליטים כי בהתאם להנחיית משרד החוץ, עקב סיבות מדיניות, נציגיה מתבקשים שלא להגיע לדיוני הוועדה המייעצת עד להודעה חדשה.
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי החליט להמליץ לשר הפנים ולמנכ"ל רשות האוכלוס ין שלא להזמין את נציגי הנציבות לדיוני הוועדה המייעצת באופן זמני, מאחר שהיא הגישה בקשה להציג את עמדתה כ"ידיד בית משפט "51 בעתירה שעסקה במניעת הסתננות 52 ; משרד החוץ הוסיף ששר הפנים השתמש בסמכותו ועשה כן.
משרד החוץ ציין כי בדצמבר 2013 פנהלעוזרו של שר הפנים דאז גדעון סער, בבקשה ששר הפנים יבחן את האפשרות לשוב ולהזמין את נציגי הנציבות לדיוני הוועדה.
עוזר השר הציע שמשרד החוץ יפנה בעניין בכתב לשר הפנים.
ואולם משרד החוץ לא פנה בכתב לשר הפנים בעניין זה מאז ועד היום.
בינואר 2014 פנתה נציבות האו"ם לפליטים לשר הפנים דאזמר גדעון סער וציינה את חשיבות נוכחות נציגיה בדיוני הוועדה המייעצת.
הנציבות מסרה למשרד מבקר המדינה שלא קיבלה מענה משר הפנים דאז.
הנציבות הוסיפה כי במשך השנים היא נפגשה כמה פעמים עם שרי הפנים ועם מנהל רשות האוכלוסין וביקשה מהם לשקול מחדש את הזמנת נציגיה לדיוני הוועדה , ואולם לא קיבלה מענה לבקשתה.
שר הפנים דאז גדעון סער מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 : "נוכח העמדות והגישה העוינות של נציבות האו"ם לפליטים כלפי מדיניות הממשלה בכל הקשור לטיפול במסתננים בלתי חוקיים, עניין אשר התבטא, בין היתר, בהצטרפות הנציבות לעתירה כ'ידיד בית המשפט' כנגד ממשלת ישראל, כנסת ישראל ושר הפנים, סברתי שאין שום מקום וחובה לשתפם בדיוני הוועדה המייעצת אשר מורכבת מנציגי משרדי ממשלה.
עמדתי זו גובשה, בין היתר, לאחר קבלת המלצה בנושא ממשרד החוץ.
קרי, הנושא נשקל ונשלל".
51 סיוע לבית המשפט בסוגיה כלשהי, על ידי מי שאינו צד ישיר לסכסוך הנדון.
במקור היה מוסד זה כלי להצגת עמדה נייטרלית ב לבד בהליכים, תוך סיוע אובייקטיבי לבית המשפט.
אך בהמשך התפתח מוסד "ידיד בית המשפט" כצד להליך, שאינו דווקא נייטרלי ואובייקטיבי, אלא שהוא מייצג - מתוקף תפקידו או עיסוקו - אינטרס או מומחיות שמן הראוי שישמעו בפני בית המשפט בסכסוך ספציפי, מ"ח 7929/96 אחמד קוזלי נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב) 16.
52 בג"ץ7146/12 אדם נ' הכנסת (פורסם במאגר ממוחשב, 16.
) 1452 | דוח שנתי68ג .
התבקשו נציגי נציבות .
להגיע לדיוני הוועדה .
להשיב אותם לדיונים, .
נוכחות של נציג הנציבות בדיוני הוועדה המייעצת חשובה לצורך שקיפות של דיוני הוועדה, וכן עוגנה בהוראות נוהל הטיפול במבקשי מקלט.
למרות זאת, יותר מארבע שנים לאחר שהתבקשו נציגי הנציבות שלא להגיע באותה עת לדיוני הוועדה המייעצת, לאחר שניתנה המלצת משרד החוץ על אי הזמנתם לדיונים באופן זמני, טרם החליט שר הפנים אם להשיב את נציג הנציבות לדיונים, ולא ניתנה תשובה מנומקת לנציבות האו"ם לפליטים בעניין זה.
משרד החוץ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כי ימסור את המלצתו למשרד הפנים בנושא, כפי שעשה בעבר.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי המדינה בוחנת מדי פעם בפעם את הסוגיה, וייתכן כי בעתיד הקרוב יוחלט על שינוי המדיניות בעניין.
הרשות ציינה שהיא מקיימת מפגשים עם נציגי הנציבות בכל חודש-חודשיים, ובהם מועבר מידע רלוונטי, והוסיפה כי ניתנת אפשרות לנציגי האו"ם בארץ להיות נוכחים בראיונות המתקיימים במסגרת בחינת הבקשות למקלט.
על שר הפנים לשקול לזמן שוב את נציג הנציבות להיות נוכח בחלק הפתוח של דיוני הוועדה המייעצת.
הטיפול בבקשות מקלט של אזרחי גאורגיה ואוקראינה .
לפי חוק הכניסה לישראל, כל כניסה לישראל של מי שאינו אזרח ישראלי או עולה חדש טעונה אשרת כניסה.
שר הפנים רשאי לפטור, כליל או בסייגים, סוגי אנשים שונים מהצורך באשרה.
לישראל יש הסכמים עם מדינות רבות בעניין פטור הדדי מאשרות ביקור.
משנת 2014 גדל בהדרגה מספר מבקשי המקלט ממדינות מסוימות, זאת כמה שנים לאחר שבוטל הצורך של אזרחיהן לקבל אשרה לצורך כניסה לישראל.
הבולטות שבמדינות האלה הן גאורגיה ואוקראינה.
בשנת2009 החל משרד החוץ להיערך לביטול הצורך באשרת כניסה לישראל עבור אזרחי אוקראינה.
רשות האוכלוסין התנגדה לביטול הצורך באשרה עבור אזרחי אוקראינה והציעה פתרונות אחרים שיקלו את כניסתם לישראל, וציינה כי משנת 2006 נותרו בישראל מדי שנה בשנה1,500 עד 2,000 אזרחי אוקראינה שאשרת התייר שלהם פגה, וכן ציינה כי עלויות הרחקתם של שוהים בלתי חוקיים מהמדינה גבוהות ביותר.
בפברואר 2011 נכנס לתוקף הפטור מאשרת כניסה לתיירים מאוקראינה.
בלוח שלהלן נתוני רשות האוכלוסין לגבי הנכנסים לארץ מאוקראינה ולגבי בקשות המקלט שהגישו אזרחי מדינה זו.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1453 .
לוח 2 : מספר אזרחי אוקראינה שנכנסו לישראל ומספר בקשות המקלט שהגישו, 2009 עד מאי 2017 .
שנכנסו לישראל מספר אזרחי אוקראינה .
ללא רישיון תקף מספר בקשות המקלט .
2014 116,654 1,173 51 .
2015 122,935 1,489 703 .
2016 142,811 2,810 6,880 .
מאי2017 74,047 1,802 4,799 .
המקור: רשות האוכלוסין, האגף לתכנון מדיניות .
הנתונים שבלוח מלמדים שחלה עלייה במספר הנכנסים לישראל מאוקראינה מאז בוטל הצורך בקבלת אשרה בפברואר 2011.
כמו כן מלמדים הנתונים כי משנת 2014 חלהעלייה חדה במספר הנכנסים שנשארו בישראל שלא כדין, ועל עלייה של עשרות מונים במספר בקשות המקלט שהגישו אזרחי אוקראינה בשנים 2016 -2015 , לעומת השנים שקדמו להן.
באוקטובר2013 המליץ משרד החוץ לפטור את אזרחי גאורגיה המבקשים להיכנס לישראל מהחובה לקבל אשרת כניסה.
בהמלצה צוין כי שיעור אזרחי גאורגיה שנכנסו לישראל בשנת 2012 ונותרו בה כ שוהים בלתי חוקיים הוא הגבוה מכל מדינות העולם (למעט מדינות אפריקה).
שר הפנים קבע כי נוכח השיקולים המדיניים שצוינו בהמלצת משרד החוץ ונוכח עמדת רשות האוכלוסין ומשרד המשפטים, אין מניעה לפתוח במשא ומתן להסכם פטור מאשרות.
בסוף ינואר 2014 נכנס לתוקף הסכם הפוטר את אזרחי גאורגיה מהחובה לקבל אשרה לצורך כניסה לישראל.
בלוח שלהלן מצוינים נתוני רשות האוכלוסין בנוגע לכניסת אזרחים מגאורגיה משנת 2011 עד מאי2017 ובנוגע לבקשות מקלט שהגישו אזרחי מדינה זו.
לוח 3 : מספר אזרחי גאורגיה שנכנסו לישראל ומספר בקשות המקלט שהגישו, 2011 עד מאי 2017 .
שנכנסו לישראל מספר אזרחי גאורגיה .
ללא רישיון תקף מספר בקשות .
2015 10,183 568 736 .
2016 13,188 1,091 3,668 .
מאי2017 5,694 704 1,322 .
:המקוררשות האוכלוסין , האגף לתכנון מדיניות.
* יש פערים קטנים בין סך הבקשות שהוגשו בשנים 2016 -2015 לפי לוח זה, וביןסך הבקשות שהוצגו בתרשים 2 .
הנתונים שבלוח מלמדים כי חלה עלייה במספר הנכנסים לישראל מגאורגיה מאז בוטל הצורך בקבלת אשרה בינואר 2014.
כמו כן מלמדים הנתונים כי חלה עלייה חדה במספר הנשארים בארץ שלא כדין, ועל עלייה חדה במספר בקשות המקלט שהגישו אזרחי גאורגיה מאז נחתם עמה ההסכם הפוטר את אזרחיה מאשרת כניסה לישראל.
אדם יוגדר פליט, אם קיים איום על חייו או חירותו במדינת המוצא שלו בשל השתייכותו הדתית, הלאומית, הגזעית והפוליטית או השתייכותו לקבוצה חברתית מסוימת.
היעדר מניעה משפטית להחזרת נתיני גאורגיה ואוקראינה למדינותיהם והכרזה על גאורגיה ואוקראינה כמדינות בטוחות הן עיל ה לדחיית בקשות מקלט של אזרחי מדינות אלה שעניינן מצב מדיני.
באוגוסט 2016 הגישה רשות האוכלוסין למשרד המשפטים הצעה לתיקון נוהל הטיפול במבקשי מקלט.
ההצעה הוגשה במטרה ליצור מסלול של סדר דין מהיר לטיפול בבקשות מקלט של אזרחי מדינה שלגביה יש חוות דעת כי היא בטוחה עבור נתיניה ואין מניעה להחזיר אותם אליה.
על פי הצעת הרשות יוסמכו מנהל יחידת ה-RSD וממונה ביחידה לדחות, בתנאים מסוימים, בקשת מקלט של אזרחי מדינה כאמור, ובכך יתייתר הצורך בהחלטותיהם של יו"ר הוועדה המייעצת, מליאת הוועדה המייעצת, מנכ"ל רשות האוכלוסין ושר הפנים, כולם או מקצתם.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1455 .
בנובמבר2016 מסרה יחידת ה-RSD למשרד החוץ חוות דעת כללית ולפיה גאורגיה היא מדינה בטוחה, ואין מניעה להחזיר את אזרחיה אליה.
בחוות הדעת נסקרו בין השאר המצב הפוליטי במדינה ומידת השמירה על זכויות האדם בה.
על סמך חוות הדעת של היחידה גיבש משרד החוץ את חוות דעתו לפיה גאורגיה היא מדינה בטוחה ומסר אותה לרשות בדצמבר 2016 .
בפברואר2017 אישר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט בין- לאומי) כי העמדה ולפיה אין מניעה משפטית כללית להחזרת אזרחים גאורגים לגאורגיה, נשענת על בסיס משפטי מוצק.
בסוף פברואר 2017 החלה יחידת ה-RSD לטפל בסדר דין מהיר בבקשות מקלט שהגישו אזרחי גאורגיה.
יצוין כי על פי נתוני רשות האוכלוסין, מאז תוקן הנוהל והוחל לטפל בסדר דין מהיר בבקשות מקלט של אזרחי גיאורגיה, סוף פברואר 2017 :, חלה ירידה תלולה במספר בקשות המקלט של אזרחי מדינה זו מכ-500 בקשות בינואר 2017 ל-6 .
בקשות בלבד ביוני אותה שנה ב.
בפברואר 2017 הגישה יחידת ה -RSD למשרד החוץ סקירה לגבי בטיחותה של אוקראינה, ובמרץ 2017 הפיץ משרד החוץ את חוות דעתו בנושא.
לבקשת משרד המשפטים מסר לו משרד החוץ ביולי 2017 חוות דעת מעודכנת בדבר היותה של אוקראינה מדינה בטוחה.
באוקטובר 2017 הודיע מנכ"ל רשות האוכלוסין על החלת סדר דין מהיר לגבי בקשות מקלט של אזרחי אוקראינה, והיחידה החלה לפעול בהתאם.
בחוות דעת שהפיץ משרד המשפטים ביוני 2017 נכתב כינספח 1 לדירקטיבה האירופיתכולל קריטריונים עבור מדינות האיחוד האירופי בעניין קביעת "מדינות מקור בטוחות".
הקריטריונים הם המצב החוקי במדינה, יישום חוקיה במערכת דמוקרטית, הנסיבות הפוליטיות הכלליות בה, ומסקנה כי באופן כללי ועקבי אין בה רדיפה 53 , אין בה עינויים, אין בה עונשים אכזריים, בלתי אנושיים או משפילים, ואין בה איום של אלימות "בלתי מבחינה" בהקשר של עימות מזוין בי ן-לאומי או פנימי.
משרד המשפטים ציין כי על סמך חוות דעת כללית זו גיבש משרד החוץ את חוות דעתו לגבי אוקראינה.
על פי נתוני רשות האוכלוסין, בשנת2016 לבדה הגישו אזרחי גאורגיה ואוקראינה יותר מ-10,000 בקשות מקלט, שהן כ-69% אחוז מכללבקשות המקלט שהוגשו באותה שנה.
על פי דברים שכתב שר הפנים למשרד המשפטים במרץ 2017 , הסכם הפטור מאשרת כניסה הקל על אזרחי שתי המדינות האלה להגיע לישראל, והם "מגישים בקשות סרק למקלט מדיני, זאת על מנת ליהנות מרישיון ישיבה שמקנה להם הגנה מפני הרחקה למדינתם ואפשרות לעבוד".
במסמכי רשות האוכלוסין צוין שהעלייה הניכרת במספר בקשות המקלט של אזרחי שתי המדינות האלה יצרה עומס רב ביותר על היחידה למבקשי .
53 בהתאם להגדרת מונח זה בדירקטיבה האירופית2011/95/EU.
עוד צוין במסמכים כי הסיבה לעיכוב בטיפול בבקשות המקלט, בין השאר של נתיני אריתראה וסודן, היא הצורך לתת מענה דחוף לבקשות המקלט החדשות.
משרד החוץ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כי הוא נותן את דעתו כל העת על האפשרות שאזרחי מדינה שנחתם עמה הסכם פטור מאשרות יגישו בקשות למקלט מדיני בישראל.
משרד החוץ הוסיף כי הסכם הפטור מאשרות עם אוקראינה נחתם זמן רב לפני תחילת המתיחות שם, אשר הביאה לעלייה במספרם של אזרחי אוקראינה המבקשים מקלט מדיני.
עוד מסר משרד החוץ כי הוא מקיים דרך קבע מגעים מדיניים וקונסולריים על מנת להפסיק הגשה של בקשות סרק, וכי הוא מגיש חוות דעת מדיניות המאפשרות לרשות האוכלוסין לקיים הליכי בחינה מהירים בעניין בקשות מקלט, כפי שנעשה בעת האחרונה בנוגע לבקשות המקלט של אזרחי גאורגיה ואוקראינה.
משרד החוץ ציין כי עקב פעילותו זו צומצמה כמות הבקשות למקלט מדיני שהגישו אזרחי מדינות אלה.
מהנתונים האמורים עולה לכאורה כי בעקבות הפטור שניתן לאזרחי גאורגיה ואוקראינה מקבלת אשרות כניסה לישראל, הגישו אלפים מהם שכבר נכנסו לישראל בקשות מקלט.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי לקראת החלטות עתידיות על פטור מאשרה לאזרחי מדינות שונות, יש לבצע הערכה לגבי האפשרות שביטול הצורך באשרה יביא לעלייה ניכרת בבקשות למקלט.
אם תצפה הרשות גידול ניכר במספר הבקשות המקלט בעקבות פטור מאשרה, עליה להיערך לטיפול בהן, ובין השאר לאסוף מידע מקדים רלוונטי ולהטיל על יחידת ה-RSD לגבש הערכות בעניין מדינות אלה.
על משרדי הפנים, החוץ והמשפטים להקפיד שבעת קבלת החלטות עתידיות כאמור, יישקל בין מכלול ההיבטים גם היבט בקשות המקלט.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1457 .
רמת השירות הניתן למגישי בקשות מקלט .
המתנה של שעות לקבלת שירות וצפיפות במבנה היחידה למבקשי מקלט .
ככלל, רשות האוכלוסין מעניקה שירותים לאזרחים ולתושבים של המדינה באמצעות 32 לשכות.
בקשות למקלט ניתן להגיש רק במשרדי יחידת ה-RSD בדרך שלמה (סלמה) בתל אביב54 .
במשרדים אלה גם ניתן להאריך את תוקף רישיונות הישיבה הזמניים55 הניתנים למבקשי מקלט, למעט רישיונות הניתנים לזרים שאינם בני הרחקה, שאותם ניתן לחדש בלשכה בבני ברק.
יצוין כי אף ששעות קבלת הקהל הרשמיות הן 8:00 עד12:30 , נפתחים משרדי היחידה בכל יום לממתינים כבר בשעה 6:30 , ועובדי היחידה מקבלים קהל עד השעה18:30 .
ולעתים אף מאוחר יותר.
יש לציין זאת לשבח כאמור, במועד הביקורת טרם הסתיים הטיפול בכ -30,000 בקשות מקלט שהוגשו - אלפים מהן של זרים שאינם בני הרחקה.
רבים מהזרים שאינם בני הרחקה מתגוררים בתל אביב, אולם רבים מזרים אלה מתגוררים בערים אחרות.
על פי נתוני רשות האוכלוסין לסוף מאי 2017 מתגוררים בתל אביב כ-14,000 זרים שאינם בני הרחקה, בפתח תקווה - כ-2,300 ,באילת - כ-1,800 ,בנתניה - כ-1,400 ,באשדוד - כ-1,300 , בבני ברק- כ-1,300, בירושלים - כ-1,100 ובראשון לציון - כ-700 .
עריםאחרות שבהן יש ריכוז גדול של זרים שאינם בני הרחקה הן אשקלון, לוד, רחובות, באר שבע, חיפה, קריית מלאכי, ערד, חדרה ויבנה.
מבקשי המקלט, למעט זרים שאינם בני הרחקה כאמור לעיל, נדרשים להגיש במשרדי היחידה בקשות להארכת תוקף רישיון הישיבה הזמני שניתן להם בכל חודשיים עד ארבעה חודשים.
בכל יום פוקדים את משרדי היחידה כ -100 מבקשי מקלט ו-250 מחדשי רישיונות ישיבה, ובסך הכול- כ-350 .
אנשים בספטמבר 2017 הגיש המוקד לפליטים ולמהגרים עתירה56 , ובה התבקש בית המשפט להורות לרשות האוכלוסין לקלוט לאלתר את כל בקשות המקלט, לרבות באופן אלקטרוני, " וכן לתת בידי מי שהתייצב בלשכת רשות האוכלוסין ולא הצליח להגיש בקשה, זימון הנושא את שמו למועד בו יוכל להגיש בקשה".
זרים שאינם בני הרחקה הנמצאים במשמורת במתקן חולות רשאים להגיש את בקשתם במתקן 55 על פי סעיף2()(א5 ) לחוק הכניסה לישראל.
הרישיון הזמני ניתן למבקשי המקלט עד לקבלת החלטה בעניינם.
56 בג"ץ7501/17 המוקד לפליטים ולמהגרים נ' שר הפנים.
והוא נאלץ להגיע ביום .
מבקשי מקלט נאלצים להמתין במשרדי היחידה במשך שעות לקבלת שירות, ולעתים התורים משתרכים גם מחוץ לבניין שבו שוכנים משרדי היחידה.
לעתים מי שהמתין שעות רבות בתור ולא הצליח להיכנס ולהגיש את בקשתו נאלץ להגיע ביום אחר ולהמתין שוב, בלי שתינתן לו עדיפות.
במשרדים עצמם חדר ההמתנה, צפוף לעתים עד אפס מקום, ולכן אנשים נאלצים להמתין במסדרונות, לעתים ללא מקום ישיבה.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי היא נאלצת להתמודד עם מספר חסר תקדים של מגישי בקשות מקלט מדיני, וכי למרות מאמציה לקבל מספר רב ככל הניתן של מגישים, יש קושי לקבל את כולם.
רשות האוכלוסין הוסיפה כי כל הגשת בקשה למקלט כוללת את קליטת הבקשה, הזנת פרטיו של המבקש, קביעת תור לריאיון והנפקת רישיון, וכי מדובר בתהליך הנמשך 30-15 דקות לגבי כל מבקש .
מאחר שלמשרדי היחידה מגיעים עשרות מבקשים ביום, נדרשות שעות רבות לטיפול בכולם.
מהאמור לעיל עולה כי המבנה של יחידת ה-RSD שבו ניתנים השירותים למבקשי המקלט ולזרים שמבקשים להאריך את תוקף רישיון הישיבה הזמני שהונפק להם אינו מתאים לכך.
הדבר מקשה מאוד על מבקשי המקלט, הממתינים שעות ארוכות וכן על עובדי היחידה, הנדרשים להעניק שירות הולם במשך שעות רבות ביום בתנאי צפיפות ועומס רב.
בשנים 2012 עד2017 פעל מנהל מינהל אכיפה למציאת מבנה חלופי עבור יחידת ה-RSD .
במועד סיום הביקורת היו הפעולות להעברת משרדי היחידה למבנה חדש בלוד בעיצומן, והיחידה צפויה לעבור לשם בחודשים הקרובים.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי פעלה במשך תקופה ארוכה למצוא מבנה חלופי ליחידת ה-RSD , אולם נתקלה בקשיים בשל היעדר רצון של משכירים להשכיר לה מבנים.
הרשות הוסיפה כי לאחר המעבר למבנה החלופי תתאפשר הצבת עמדות נוספות לקליטת בקשות, במטרה להקל על העומס הרובץ על כתפי היחידה ולייעל את תהליכי הקליטה.
לדברי הרשות, מאחר שקליטת הבקשות תיעשה בְּמ קֹום אחר, יהיה אפשר לקיים במבנה הנוכחי יותר ראיונות בכל יום, ובכך לקצר את משך הטיפול בבקשות המקלט.
שר הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2018 : "החל מהימים הקרובים תחל קליטת בקשות מקלט של מסתננים במשרדי היחידה החדשים בבני ברק"; "המבנה יאפשר שטח פיסי גדול יותר לקבלת קהל ולהמתנה"; העתקת המתקן תאפשר הגברת קצב בדיקת הבקשות.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1459 .
אי שימוש במערכת לניהול תורים של רשות האוכלוסין .
רשות האוכלוסין מעניקה שירותים מסוימים לציבור הרחב באמצעות אתר האינטרנט שלה.
למשל, באפשרותו של מבקש שירות להזמין תור ללשכת רשות האוכלוסין באמצעות מערכת ממוחשבת לניהול תורים ולהגיע ללשכה במועד שנקבע.
חלק מן השירותים ניתן לקבל בעמדת שירות, בלי להזדקק לפקיד.
ואולם מבקשי מקלט יכולים להגיש את בקשותיהם באמצעות הגעה בפועל למשרדי יחידת ה-RSD בדרך שלמה בתל אביב, ואין באפשרותם להזמין תור מראש באמצעות המערכת הממוחשבת של הרשות.
היועץ המשפטי של רשות האוכלוסין מסר למשרד מבקר המדינה בעת ביצוע הביקורת כי מבקש מקלט אינו יכול לקבוע תור באמצעות המערכת הממוחשבת בטרם נערך לו זיהוי.
לדבריו, מאחר שבפתיחת הליך הטיפול בבקשת המקלט מוענקת למבקש חסינות מהרחקה מישראל (באמצעות רישיון ישיבה זמני), יש חשיבות עליונה לזיהוי של מגיש הבקשה.
בית הדין לעררים קבע בפברואר 2017 כי הימנעותה של יחידת ה -RSD מלאפשר למבקשי מקלט את השימוש במערכת זימון תורים אינה עומדת בכללי המינהל התקין57 .
ביוני2017 ]משרד הפנים[ קבע בית הדין: "יש לברך את המשיב על הצעדים הננקטים לשיפור מנגנון מערך קליטת בקשות המקלט, עם זאת.
יש לוודא כי תתנהל מערכת לניהול תורים ולמצער, רישום הפונים אשר מגיעים עד פתח דלת הבניין ולא מאושרת כניסתם בשל היעדר אפשרות אובייקטיבית לקלוט בקשתם, באופן שיאפשר פיקוח על זהות הפונה והמועד שבו התייצב לצורך הגשת הבקשה.
פיקוח זה מתחייב גם מעצם העובדה שמדובר באזרחים זרים אשר בתוך תקופת הביניים נכפית עליהם שהייה בלתי חוקית"58.
רשות האוכלוסין ציינה בתשובתה כי במבנה החדש שלהיחידה למבקשי מקלט תותקן מערכת לניהול תורים, אשר תשפר במידה ניכרת את השירות הניתן למבקשי המקלט.
על רשות האוכלוסין לנקוט לאלתר את הפעולות הנדרשות לשיפור רמת השירות הניתן למבקשי המקלט במשרדי יחידת ה -RSD , ובכלל זה לוודא שההמתנה בתור תהיה בתנאים סבירים ותימשך פרק זמן סביר.
נוסף על כך, שימוש במערכת הממוחשבת לניהול תורים גם לגבי בקשות מקלט עשוי לתרום לשיפור רמת השירות.
57 )ערר (ת"א 1734 -17 סינתיה נענע אוניצ'י ואח' נ' רשות האוכלוסין (פורסם במאגר ממוחשב, החלטה מ-27.
) 58 )ערר (ת"א 1734 -17 סינתיה נענע אוניצ'י ואח' נ' רשות האוכלוסין , (פורסם במאגר ממוחשב, פסק דין מ-20.
) 1460 | דוח שנתי68ג .
ממצוקת כוח אדם, בין .
היבטים בניהול משאבי אנוש ביחידת ה-RSD .
תקן כוח האדם59 של יחידת ה-RSD כלל בתקופת הביקורת60 משרות של עובדים60 .
בראש היחידה עומדים מנהל היחידה וסגניתו, וכפופים להם ראשי צוותים.
כל ראש צוות ממונה על כמה מתשאלים, ובכלל זה אחראי לחלק את העבודה ביניהם, לקבוע סדרי עדיפויות בעבודה ולבצע ראיונות מורכבים ורגישים.
המתשאלים אחראים לביצוע ראיונות בסיסיים ומקיפים ולהכנת חוות דעת של היחידה בדבר בקשות המקלט.
נמצא כי בתקופת הביקורת היו מאוישות רק 48 מ-60 המשרות שנקבעו בתקן יחידת ה-RSD .
היחידה חסרה אפוא כחמישית מכוח האדם שהוקצה לה.
הכשרת מתשאל ביחידת ה -RSD נמשכת כשנה עד שנה וחצי, ונעשית בשלושה שלבים: קורס מקצועי שבו נלמד חומר עיוני (חודשיים); התמחות מעשית (חמישה חודשים); פעילות לחיזוק הידע המקצועי (כשנה, תוך כדי עבודה).
נמצא כי בשנות פעילותה סבלה היחידה למבקשי מקלט ממצוקת כוח אדם, בין היתר בשל עזיבת עובדים מקצועיים כמה שנים לאחר שעברו תהליך הכשרה ארוך ויקר, וכן בשל קושי בגיוס עובדים חדשים.
המצוקה הורגשה גם בתקופות שבהן חלה כאמור עלייה ניכרת במספר הבקשות למקלט שהוגשו.
,בלוח שלהלן מפורט מספר המשרות בתקן היחידה, מספר העובדים בה מספר העובדים שסיימו את עבודתם בה ומספר בקשות המקלט שהוגשו בשנים 2010 עד2017 .
59 על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 , "תקן כוח האדם" הוא רשימת המשרות וטווח הדרגות של כל משרה אשר נקבעים עבור כל יחידה מיחידותיו של גוף ממשלתי.
60 כאשר הוקמה היחידה נקבע לה תקן של29 עובדים.
עקב שינויים במינהל האכיפה נקבע ליחידה בשנת 2012 תקן של30 עובדים, ובשלהי אותה שנה נוספו לתקן עוד30 .
עובדים משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1461 .
לוח 4 : מספרהמשרות בתקן היחידה , מספר העובדים בה, מספר העובדים שסיימו את עבודתם בה ומספר הבקשות שהוגשו , 2010 עד 2017 מהלוח עולה כי בשנים2010 עד2017 עזבו את יחידת ה-RSD 27 עובדים, וכי חמישה מהם עזבו במחצית הראשונה של שנת2017 .
בשל עזיבת העובדים גדל משנת2014 הפער בין תקן כוח האדם של היחידה למספר עובדיה בפועל, ונפגעה יכולתה של היחידה להתמודד עם עלייה של כ-450% במספר בקשות המקלט שהוגשו בשנים 2014 עד2017 .
בביקורת עלה שהגורמים לעזיבת העובדים ולקושי לאתר עובדים חדשים הם העומס הרב המוטל על היחידה לעומת תנאי העבודה והשכר של עובדיה.
במרץ2017 פורסם מכרז לאיוש11 .
משרות בתקן היחידה נמצא כי למכרז האמור ניגשו 13 מועמדים, דהיינו 1.