HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי במהלך החודשים האחר ונים פרסם מכרז לשם התקשרות עם חמישה משרדי רואי חשבון חיצוניים לצורך עריכת ביקורת, בין היתר בתחום הנישואין.
כמו כן, הוא יפנה למשרד האוצר לצורך הוספת תקנים לביצוע פיקוח ובקרה באמצעות מחלקת נישואין במשרד.
בתשובתו מספטמבר 2012 ציין המשרד כי אגף פיקוח ובקרה הוצ יא לפועל 20 ביקורות במועצות הדתיות, 11 מהן בתחום הנישואין.
לאחר לימוד הממצאים יופץ דוח ליקויים בקרב המועצות הדתיות, לידיעתן ולשם תיקון הליקויים.
המשרד גם ציין כי מונתה ועדת ביקורת לנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהמשרד יוכל לבצע את תפקידו כמאסדר - במיוחד בכל הנוגע למועצות הדתיות ולמחלקות הדת, עליו לקבוע נהלים וסדרי עבודה שיטתיים ומובנים ולהסדיר את הפיקוח על המועצות הדתיות.
סדרי עבודה כאלה כוללים ביצוע ביקורות במועצות הדתיות לשם בדיקת יישום נוהל רישום נישואין ואכיפתו, כתיבת דוחות, הפקת לקחים מהממצאים שהועל ו בדוחות והפצת הדוחות - במידת הצורך - בין כל המועצות הדתיות.
: תעודות נישואין עם פרטים שגויים בתעודת הנישואין נרשמים פרטיהם האישיים של בני הזוג: שמות המשפחה לפני הנישואין ואחריהם, שם פרטי, העדה (הדתית), תאריך לידה, משלח יד נוכחי, כתובת מגורים לפני הנישואין ומספר זהות.
נוסף על כך רשומים פרטיהם של פעולות בתחום שירותי הדת 305 .
ההורים: שם המשפחה ושם פרטי, מקום מגורים ומשלח יד.
המקור למידע הזה הוא תיק הנישואין שנפתח לבני הזוג במועצה הדתית כשבאו להירשם לנישואין.
הפרטים הללו נרשמים על ידי אחד הפקידים במועצה הדתית או על ידי רושם הנישואין עצמו.
התברר כי במחלקת נישואין במשרד מתקבלות פניות רבות של אזרחים עקב טעויות סופר שגילו בפרטים המופיעים על גבי תעודת הנישואין שלהם.
הטעויות הנפוצות ביותר נופלות בשם המשפחה לאחר הנישואין, במספרי תעודות הזהות ובשמות ההורים.
הבדיקה העלתה כי מינואר עד יוני 2011 נאלצה מחלקת הנישואין להנפיק87 .
תעודות נישואין מתוקנות פרטים שגויים בתעודות הנישואין עלולים להקשות מאוד על האזרחים בנסיבות שבהן הם נדרשים להציג אותן, ואף לגרור טעויות ברישום במרשם האוכלסין.
בעת בקשת אזרחות זרה למשל, נדרשת התאמה מלאה בין הפרטים המופיעים במס מכים האישיים השונים, ובהם גם תעודת הנישואין.
על מנת לשפר את השירות לאזרח ולמנוע את הטעויות בפרטי תעודות הנישואין, על המשרד לקבוע מנגנונים לצמצום הטעויות, כגון האפשרות שבני הזוג ימלאו בעצמם את פרטיהם באופן ממוחשב, למשל באמצעות אתר האינטרנט של המשרד.
כך אולי יצומצמו השיבושים האמורים, והשירות לציבור יהיה זמין ויעיל יותר.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי עם הפעלת תכנית האב למחשוב המועצות הדתיות, יישאבו הפרטים המופיעים בתעודת הנישואין באופן אוטומטי ממאגר הנתונים של מרשם האוכלוסין.
אשר לשם המשפחה שבני הזוג בוחרים, במהלך שנת 2011 פעל המשרד בשיתוף משרד המשפטים ונציגי רשות האוכלוסין להנפקתו של מסמך חדש שבו יתבקשו בני הזוג להצהיר על שם המשפחה שבחרו, ורשות האוכלוסין תעדכן את שם המשפחה רק בהתאם למסמך זה.
נוסח סופי של המסמך נשלח לאישור משרד המשפטים.
נישואין וגי רושין של יהודים בישראל נערכים על פי דין תורה, כדמו"י.
בשנים 2008 -2010 נישאו באמצעות המועצות הדתיות כ - 37,000 זוגות בכל שנה.
הממצאים מצביעים על כך שלא כל המועצות הדתיות מקפידות ליישם את הוראות הנוהל לרישום נישואין, ומתקבל הרושם שחלק מההוראות הן בבחינת "אות מתה" לגביהן.
במצב זה קיים חשש שתהיה פגיעה בתקינות ההליך, בתוקף הנישואין ובעקרון השוויון בין הנרשמים לנישואין במועצות הדתיות השונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר ועל המשרד להחיש את הטיפול בפרסומן של ההנחיות החדשות שגיבשה ועדת הנישואין של הרה"ר, המובילות לרפורמה בהליך הרישום לנישואין.
זאת כדי לספק את הצורך בפישוטו ובייעולו של ההליך, בלי לפגוע בכשרות הנישואין.
כמו כן, יש לקבוע הנחיות להבטחת התנהלות סדירה בנושאי הדרכת כלות, גביית אגרות ובחירת רבנים רושמי נישואין, ולבחון את האפשרויות השונות להסדרת הטיפול בטקסי הנישואין הפרטיים שרבנים עורכים.
פעולות בתחום שירותי הדת 307 .
על בתי הדין הרבניים לפעול לקיצור תקופת הטיפול בבקשות לבירור יהדות.
על הרה"ר להקפיד שמתן האישורים לעריכת חו"ק - הן הקבועים הן החד -פעמיים - ייעשה על פי הקריטריונים שנקבעו.
נוסף לכך, עליה לבחון אם הנחיותיה בנושא עריכת חו" ק בתשלום והאיסור על פרסום שירותי רבנים עורכי חו"ק - מקוימות.
נוכח עקרון השוויון, הנמנה עם עקרונות היסוד של המשפט הישראלי, והעובדה כי בני הקהילה האתיופית הוכרו כיהודים על פי ההלכה, על המשרד לנקוט פעולות שיבטיחו כי כלל המועצות הדתיות יספקו את מלוא שירותי רישום הנישואין לבני הקהילה.
אנשים ששמם נכלל ברשימת מעוכבי הנישואין מנועים מלהינשא כדמו"י.
עקב המשמעויות שיש להכללת שמו של אדם ברשימה זו, יש לקבוע הנחיות וכללי דיווח שיחייבו את מזכירי בתי הדין הרבניים לעדכן את מנהל בתי הדין בכל מקרה שיש בו צורך להוסיף או לגרוע שמות מרשימת מעוכבי הנישואין, והוא יעדכן את הרשימה בהתאם לדיווחים.
זאת כדי להבטיח שהרשימה תהיה מעודכנת ואמינה.
עוד יש להקפיד לא להוסיף לרשימה שמות של אנשים בלי ליידע אותם על כך ובלי שהם צד להליך בבית הדין.
מכלול הממצאים שהועלו בדוח מחייב הסדרה ממוחשבת ש ל כלל המערכות המעורבות בהליך הרישום לנישואין, באופן שיתרום להבטחת אמינותו, ייעולו ופישוטו ויאפשר למשרד לפקח על יישום ההנחיות שקבע.
מתן גישה לרושמי הנישואין למידע חיוני בדבר מעמדם האישי של בני זוג ויהדותם, תוך הקפדה על צנעת הפרט, ימנע מהם לרשום לנישואין בני זוג שאינם מותרים להינשא כדמו"י.
שיפור דרכי שמירת המסמכים בתיקי הנישואין יקל על בני זוג לאתר מסמכים של הוריהם לאחר שנים רבות, ואף יאפשר שיתוף פעולה בין המועצות הדתיות ובין המשרד לאיתור המסמכים הממוחשבים; העלאת מידע הנוגע להליך הרישום לנישואין בשפות שונות לרשת האינטרנט, לרבות בנושא גביית האגרות, שמותיהם של הנרשמים לנישואין והלכות הנוגעות לטהרת המשפחה, יספקו לציבור הנרשמים לנישואין שירות בזמינות גבוהה, וייעלו את עבודתן של מחלקות הנישואין במועצות הדתיות.
משרד מבקר המדינה סבור כי הסדרה נאותה של הליך הרישום לנישואין במועצות הדתיות ופיקוח על כלל הגורמים המעורבים כדי לוודא שאכן מתקיימים הכללים שנקבעו, הם צעדים נחוצים: הם יתרמו להבטחת השוויון בין הנרשמים לנישואין, ויחזקו את אמינותו של הליך רגיש זה המשפיע על מעמדם האישי של רבים מאזרחי ישראל.
בעשור האחרון מתגוררים במדינת ישראל כ - 320,000 אזרחים שאינם נחשבים יהודים על פי ההלכה היהודית.
חלקם עלו לארץ בגלי העלייה הגדולים של העשורים האחרונים ממדינות חבר העמים ומאתיופיה, מכוח חוק השבות, התש"י- 1950 (להלן- חוק השבות), ומכוח חוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 .
בשנת 2003 החליטה ממשלת ישראל4 על הקמת מערך גיור ממלכתי, כדי להגדיל את מספר המתגיירים מקרב אוכלוסייה זו.
גיור הוא הליך המרת דתו של אדם בן דת אחרת ליהדות.
סעיף 1 לחוק השבות וסעיף 2 (ב) לחוק האזרחות, התשי"ב - 1952 מעניקים ליהודי- מי שנולד לאם יהודייה או ש התגייר, והוא אינו בן דת אחרת - זכות לעלות למדינת ישראל ולקבל אזרחות.
בשנים האחרונות הוגשו כמה הצעות חוק פרטיות העוסקות בהיבטים שונים בנושא הגיור, אולם הליכי החקיקה של שום הצעה לא הסתיימו.
בישראל רק הגיור הממלכתי מוכר באופן מלא על ידי כלל רשויות המדינה לצורך נישואין, גירושין וקבורה יהודיים.
אולם בעקבות פסיקות בג"ץ 5 , ובהתאם לתנאים שהותוו בהן, יש להכיר גם בגיור מקהילה יהודית מוכרת בחו"ל, בין שהוא נעשה בקהילה אורתודוקסית ובין שהוא נעשה בקהילה רפורמית או קונסרבטיבית.
בבית המשפט העליון תלויות ועומדות עתירות העוסקות בשאלת ההכרה בגיור שנעשה בישראל שלא במסגרת מערך הגיור הממלכתי, בין שהגיור נערך במסגרת בתי הד ין של הזרמים הלא אורתודוקסיים6 ובין שהוא נעשה במסגרת בתי הדין האורתודוקסיים הפרטיים7.
הגיור הוא אחד הנושאים המרכזיים שמעורבות בהם סוגיות של דת ומדינה הוא עומד על סדר היום הציבורי מראשית ימי המדינה, וכפי שצוין בבג"ץ8 " הסוגיה .
5 בג"ץ 1031/93 פסרו (גולדשטיין) נ' שר הפנים , פ"ד מט( 4 )661 ,747 ( 1995 ;) בג"ץ 5070/95 נעמ"ת נ' שר הפנים , פ"ד נו(2 )721 ( 2002).
6 ראו, למשל, בג"ץ 11013/05 נטליה דהן ואח' נ' שר הפנים-משרד הפנים (העתירה עדיין תלויה ועומדת).
7 ראו בג"ץ 7625/06 'מרטינה רגצ'ובה ואח' נ' משרד הפנים ואח (העתירה עדיין תלויה ועומדת).
8 בג"ץ 2901/97 נעמת ו אח' נ' שר הפנים ואח' (תקדין 2002.
מיהו 'שנתגייר ' - שבה כרוכה השאלה מיהו יהודי - היא כבדת משקל מאד, שנויה במחלוקת ציבורית חריפה ונוגעת בעצבים חשופים ובערכי יסוד של ציבורים גדולים במדינת ישראל ובתפוצות העם היהודי".
פעולות בתחום שירותי הדת 159 .
,מאחר ששאלת הגיור המוכר במדינת ישראל שנויה במחלוקת ציבורית ואף תלויה ועומדת בפני בית המשפט העליון, החליט מבקר המדינה שלא לעסוק בה במסגרת דוח זה.
בדצמבר 2007 ביקשה הוועדה לענייני ביקורת המדינה ממבקר המדינה לתת חוות דעת על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , על]נוסח משולב[ תפקוד ועדת החריגים לגיור, שמוסמכת לאשר למי שאינו אזרח ישראלי להתחיל בלימודי יהדות לקראת גיור.
התברר כי באותה עת התקיימה בדיקה נרחבת של המבקר הפנימי של נציבות שירות המדינה על מערך הגיור ובכלל זה ועדת החריגים.
לנוכח זאת ולנוכח השינויים שחלו באותה העת במערך הגיור, הוקפאה ההכנה של חוות הדעת.
בדצמבר 2011 שוב ביקשה הוועדה ממבקר המדינהלתת חוות דעת בנושא תפקוד ועדת החריגים.
בתום הדיון מסר נציג משרד מבקר המדינה לוועדה כי בכוונת המשרד לשקול בחיוב קיום ביקורת בנושא.
דוח זה מגלם בתוכו את חוות הדעת המבוקשת וכן בחינה רחבה וכוללת של מערך הגיור הממלכתי בישראל.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2012 בדק משרד מב קר המדינה היבטים הקשורים בפעילות מערך הגיור הממלכתי במדינת ישראל: הקמה, יעדים והיקפי פעילות; עדכון כללי הדיון בבקשות לגיור; היבטים בהליך הגיור, ובהם ההכנה במכוני הגיור, התמיכות במכונים והבקרה עליהם, משפחות וקהילות מלוות, טבילה במקווה טהרה, והנפקת תעודת המר ת דת; סוגיות כוח אדם באגף הגיור במשרד ראש הממשלה (להלן - אגף הגיור); היבטים מינהליים באגף הגיור; תפקודה של ועדת החריגים; גיורים בבתי דין פרטיים וגיור קטינים מאומצים.
הביקורת נעשתה באגף הגיור ובמחוזותיו.
בדיקות השלמה נעשו ברבנות הראשית לישראל (להלן - הרה"ר), בהנהלת בתי הדין הרבניים ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
מערך הגיור הממלכתי: הקמה, יעדים והיקפי פעילות .
עד שנת 1995 נערכו הגיורים במדינת ישראל על ידי רבני ערים ועל ידי בתי הדין הרבניים.
בעקבות גלי העלייה הגדולים ממדינות חבר העמים ומאתיופיה, הוקם ברה"ר בשנת 1995 מינהל גיור, שהופקד על הגיור הממלכתי במדינת ישראל.
מינהל הגיור התקשר עם מכון פרטי לצורך פעילותו, ובמסגרתו הוקמו גם בתי דין מיוחדים לגיור.
נוכח העובדה שהעולים ש אינם יהודים על פי ההלכה השתלבו במדינה באופן חלקי בלבד , גם משום שהם מנועים מלהינש א בישראל כדת משה וישראל, מונתה ביוני 1997 ועדה לגיבוש רעיונות והצעותבעניין סוגיית הגיור בישראל .
הוועדה מונתה בידי ראש הממשלה דאז, מר בנימין נתניהו, ובראש ה עמד פרופ' יעקב נאמן.
באפריל 1998 אימצה ממשלת ישראל 9 את המלצות הוועדה, ובהתאם לכך הוקם בשנת 2000 מערך הגיור הממלכתי בהנהלת בתי הדין הרבניים.
מערך הגיור החדש כלל גם את בתי הדין המיוחדים לגיור, אשר הגיור בהם נערך על פי דין תורה (גיור אורתודוקסי), ורק הוא הוכר על ידי כלל רשויות המדינה.
הרעיונות שעמדו בבסיס המלצות הוועדה לגיור היו מניעת קרע בעם היהודי והסדר ת הטיפול הממלכתי בגיור.
9 'החלטה מס 3613 מיום 7.
בשנת 2001 הקים צה"ל מסלול נפרד לגיור של חיילים שאינם נחשבים יהודים על פי ההלכה, שכולו נערך במסגרת צבאית.
פעולות בתחום שירותי הדת 161 .
לפי החלטת ממשלה 10 , עבר מערך הגיור הממלכתי לאחריות משרד ראש הממשלה, ובשנת 2005 .
הוקם בו אגף הגיור בטבלה שלהלן מובאים נתוני התקציב המקורי של האגף, התקציב הכולל שינויים שנעשו במהלך השנה וביצוע התקציב בפועל בשנים 2010 עד 2012 ( באלפי ש"ח): .
בפועל* התקציב על שינוייו .
לסוף השנה* התקציב מקורי השנה .
27,543 49,888 18,907 2010 .
31,947 61,683 40,939 2011 .
39,464 73,816 43,986 2012 .
* "בניכוי סכום שהועבר לצורך מימון קורסי "נתיב לחיזוק הזהות היהודית והציונית של חיילים עולים ובני עולים.
במרץ 2007 הורה ראש הממשלה על הקמת ועדה בין -משרדית לבחינת מבנה ארגוני כולל ואיגום משאבים בנושא הגיור בישראל.
מנכ"ל משרד הקליטה דאז, מר ארז חלפון (להלן - ועדת חלפון).
באוגוסט 2007 הגישה ועדת חלפון את המלצותיה לראש הממשלה, ובפברואר 2008 אימצה הממשלה11 את עיקרי ההמלצות (להלן - החלטת הממשלה מ- 2008) , וציינה כי ועדת חלפון בדקה את הליך הגיור הממלכתי, איתרה את הקשיים הקיימים בו והמליצה על פעולות שיש ליישם כדי להגדיל את מספר המתגיירים וליצור הליכי גיור נוחים.
בהחלטת הממשלה מ - 2008 נקבע, בין היתר, כי מערך הגיור אחראי לנושאים האלה: (א) בתי הדין המיוחדים לגיור; (ב) הכשרת מתגיירים - תקצוב המכון ללימודי יהדות (ראו להלן), תמיכה בעמותות (מכונים ) העוסקות בגיור, ליווי המתגיירים ופיקוח עליהם; (ג) הסברה - מידע, פרסום וגיוס תלמידים המועמדים לגיור; (ד) משימות מיוחדות - גיורים בצה"ל ופניות ציבור.
נקבע גם כי מערך הגיור יוגדר במסגרת יחידת סמך במשרד ראש הממשלה, אשר תטפל בכל נושאי הגיור.
עוד נקבע כי הניהול האדמיניסטרטיבי של מערך הגיור ייעשה על ידי מנהל אגף הגיור, שינהל את כלל הפעילויות השוטפות של מערך הגיור (להלן - מנהל אגף הגיור או מנהל האגף).
השגת יעדי מערך הגיור .
בפתח הדיון בממשלה, שבו אומצו עיקרי המלצות ועדת חלפון, הדגיש ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט כי "אין להשלים עם מציאות בה חיים בישראל כ - 350,000 אזרחים לא יהודים אשר בחרו בישראל כמקום מגוריהם, בחרו לקשור את גורלם בגורל העם היהודי, ואולם לא נוצרו הכלים והאפשרות לצרף אותם לעם היהודי".
הוא הודיע "כי יעקוב באופן אישי אחר התקדמות התהליך, באמצעות ועדת השרים לענייני עליה, קליטה ותפוצות אשר תעסוק גם בנושא הגיור".
עוד ציין ראש הממשלה כי מזכיר הממשלה ירכז מטעמו את נושא הגיור.
10 'החלטה מס761 מיום 1.
11 'החלטה מס 3155 מיום 14.
ביקש לקבל עדכונים שוטפים בדבר קידום נושאי הגיור.
ברקע להקמת ועדת חלפון צוין כי "מערכת הגיור הממלכתי בישראל.
חייבת לרכז מאמצי התייעלות במגמה להגדיל את מספר המתגיירים באופן משמעותי ולהיענות לצורך הלאומי של הבאת העולים שאינם יהודים לחיק האומה הישראלית" (ההדגשה במקור).
פעולות בתחום שירותי הדת 163 .
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן- הלמ"ס), בסוף שנת 2009 נאמדה אוכלוסיית חסרי הדת במדינת ישר אל ב - 318,000 תושבים, רובם יוצאי חבר המדינות לשעבר; בסוף שנת 2010 היא עמדה על כ - 320,000 ;תושבים ובסוף שנת 2011 מנתה אוכלוסייה זו כ - 327,000 תושבים.
לפי הגדרת הלמ"ס "חסרי דת" הם אלה שאינם מסווגים במשרד הפנים לפי דת, שהם בדרך כלל בני משפחה של עולים יהודים.
החלטת הממשלה מ- 2008 אימצה, כאמור, את עיקרי המלצות ועדת חלפון ובהם את הצורך בשינוי המבנה הארגוני של מערך הגיור ובהגדלת תקציבו, בהתאם לסיכום בין מזכיר הממשלה למשרד האוצר, לאחר שיאותרו המקורות התקציביים למימונם.
המלצות אלו התבססו על היעד שקבעה ועדת חלפון להכפיל את מספר המתגיירים, ולפיו בשנת 2011 יתגיירו 8,300 איש ובשנת 2012 - 10,000 .
איש יצוין כי בשנים 2007 -2011 ,חלה ירידה ניכרת במספר העולים מאתיופיה ובעקבותיה חלה גם ירידה חדה במספר המתגיירים יוצאי אתיופיה.
התרשים להלן מציג את מספר המתגיירים הכולל בשנים האמור ות, ואת חלוקתם לפי מדינות המוצא שלהם, בהתאם לנתונים שהתקבלו מאגף הגיור: .
מהתרשים עולה כי בשלוש השנים האחרונות ירד מספרם של המתגיירים בצורה ניכרת, אף על פי שמספרם של חסרי הדת בישראל לא ירד, ואף עלה במעט, ועמד כאמור על כ- 327,000 איש בשנת 2011 .
אף שהירידה הבולטת ביותר היא במספר המתגיירים יוצאי אתיופיה, נרשמה בשנה האחרונה ירידה של כ-10% גם במספרם של העולים יוצאי חבר העמים, שהם כיום כמחצית ממספר המתגיירים.
מהנתונים שהתקבלו מאגף הגיור עולה כי חלק מהמתגיירים שפותחים תיק גיור נושרים במהלך הליך הגיור ואינם מסיימים אותו.
גם ועדת חלפון דנה בנושא והמליצה לתקצב פעילויות מיוחדות למניעת נשירה של מתגיירים.
בתרשימים להלן מוצגים מספר תיקי הגיור שנפתחו בשנים 2008 -2011 ; מספר הנושרים מהליך הגיור ושיעורם מכלל התיקים שנפתחו; ומספר המתגיירים שנדחו על ידי בית הדין בשלב ההתייצבות בפניו.
מהתרשימים עולה כי כרבע מהמתגיירים (בממוצע) לא השלימו את הליך הגיור כי נשרו ממנו באחד השלבים.
כן עולה מהם כי מכלל המתגיירים שניגשו לבית הדין בשנים 2008 -2011 , שיעור המתגיירים שלא קיבלו אישור לסיום הליך הגיור הוא 6%-16% .
פעולות בתחום שירותי הדת 165 .
אגף הגיור מסר בתשוב תו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , כי הוא נקט בשנים האחרונות כמה פעולות כדי לצמצם את תופעת הנשירה, ובהן: שינוי תכנית הלימודים בכיתות הלימוד האזרחיות והנגשתה לציבור; הקפדה על כך שכל המבקשים להתגייר יתייצבו בפני הרכב בית דין בתוך חודשיים מתחילת הלימודים; קיום הפגישות עם נציגי אגף הגיור בראשית הלימודים, כדי לחזק את ביטחון המתגיירים.
זאת ועוד, אגף הגיור הזמין מחקר שבחן את ממדי הנשירה בקרב מתגיירים חיילי צה"ל ועמד על סיבותיה.
המחקר הסתיים ביוני 2012 .
היעד של הגדלת מספר המתגיירים מקרב העולים שאינם יהודים על פי ההלכה נקבע במטרה לאפשר לעולים אלה להשתלב השתלבות מלאה בחברה הישראלית, ובין היתר להינשא בישראל כדת משה וישראל.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאגף הגיור לפעול, בשיתוף אנשי מקצוע וגופים נוספים שעוסקים בתחום הגיור, לבחינת הגורמים לאי-העמידה ביעד שנקבע בהחלטות הממשלה ו לפעול להשגתו, ובכלל זה לפעול לצמצום הנשירה של מתגיירים מתהליך הגיור.
הרב הראשי לישראל, הרב שלמה משה עמאר, מסר בתשובתו מנובמבר 2012 כי בשנים האחרונות הושמעו באמצעי התקשורת טענות שערערו על הגיור בכלל ועל הגיור בצה"ל בפרט ; לדבריו, אלה הזיקו להליך הגיור, והוא מאמין שבחלוף הזמן יתוקן הנזק שנגרם.
ועדת חלפון גם המליצהלהקים ועדת שרים מיוחדת בראשות ראש הממשלה, אשר תקדם את נושא הגיור ותפעל להסרת חסמים ולפתרון הבעיות בנושא.
היא סברה כי צעד כזה יציב את נושא הגיור על סדר היום הלאומי והציבורי , ויסייע להגדיל את מספר המתגיירים.
ואכן, בהחלטת הממשלה מ - 2008 , שאימצה כאמור את המלצות ועדת חלפון, נקבע כי ועדת השרים לענייני עלייה, קליטה ותפוצות תעסוק גם בענייני גיור והיא תיקרא "ועדת השרים לענייני עלייה, קליטה, תפוצות וגיור".
כן נקבע כי תוקם ועדת היגוי שתעקוב אחר פעילות מערך הג יור בארבע השנים הקרובות, וכי יו"ר ועדת ההיגוי ימסור דיווח שוטף על פעילותה לוועדת השרים האמורה.
נמצא כי החלטת הממשלה לא יושמה: שמה של ועדת השרים לא שונה, לא הוקמה ועדת ההיגוי, וממילא לא נמסרו דיווחים לוועדת השרים.
לפיכך גם לא התקיימו פעולות המעקב והבקרה אחר עבודת מערך הגיור, בניגוד לנדרש בהחלטת הממשלה.
בכך אף נפגעה היכולת לשפר את פעולות מערך הגיור בהתאם ליעדים שהוצבו לו.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי הממשלה הנוכחית ביטלה את החלטתה של הממשלה הקודמת הלכה למעשה: הממשלה הקימה ועדת שרים לענייני עלייה וקליטה, אך לא ק בעה ששמה ישונה, לא הוסיפה לה סמכויות לעניין הגיור ולא הקימה ועדת היגוי.
מכאן שנושא הגיור, שוועדת חלפון והממשלה בהחלטתה קבעו כי הוא ראוי לטיפולן של ועדת שרים ושל ועדת היגוי, לא קיבל את ההתייחסות הראויה.
בפועל, התפוגגו ההחלטות בדבר הקמת ועדת שרים ּוועדת היגוי שהיו אמורות להבטיח את קידום נושא הגיור.
פעולות בתחום שירותי הדת 167 .
עדכון כללי הדיון בבקשות לגיור .
הממשלה הסמיכה את הרב הראשי לישראל, שהוא גם נשיא בית הדין הרבני הגדול (להלן - הרב הראשי), לקבוע כללים בנושא הגיור 12 , בהיותו מופקד על היבטיו ההלכתיים של נושא זה מטעם הרה"ר.
הליך הגיור הממלכתי הוסדר בכללים לדיון בבקשות לגיור (להלן - כללי הדיון), שפרסם הרב הראשי ואשר תוקנו בפברואר 200613 .
כללי הדיון מסדירים את הליך הגיור ואת פעילותם של בתי הדין המיוחדים לגיור.
הליך הגיור הממלכתי לאזרחי ישראל כולל שלושה שלבים עיקריים: (א) פתיחת תיק גיור באגף הגיור והכנה לקראת גיור במכון העוסק בכך; (ב) דיון בבית הדין וקבלת עול מצוות; (ג) לנקבות - טבילה במקווה טהרה, לזכרים - ברית מילה או הטפת דם14 וטבילה במקווה טהרה.
בסיום ההליך מונפקת למתגייר תעודת גיור והמרת דת.
במדינת ישראל אין חוק גיור ממלכתי.
כללי הדיון הם המסד הנורמטיבי שלפיו פועלים בתי הדין המיוחדים לגיור (להלן - בתי הדין, או בתי הדין לגיור).
כללי הדיון עוסקים גם בהליכי קדם-גיור ובמתן תעודת המרה.
משרד מבקר המדינה מצא אי -התאמות בין ההליכים המתקיימים הלכה למעשה לבין הוראות מסוימות בכללי הדיון; עוד נמצא כי אף שבמערך הגיור נעשו שינויים מהותיים, כללי הדיון לא עודכנו או תוקנו בהתאם, והשינויים לא עוגנו בהם כנדרש.
התברר כי מאוגוסט 2009 עד אפריל 2012 נערכו דיונים בין נציגי היועץ המשפטי של אגף הגיור לנציגי היועץ המשפטי לממשלה, בדבר שינוי כללי הדיון.
כמו כן , בדצמבר 2010 ,העביר היועץ המשפטי של אגף הגיור הצעה לתיקון כללי הדיון ובאוקטובר 2011 .
העביר נציג היועץ המשפטי לממשלה את הערותיו להצעה זו אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא שונו כללי הדיון ולא הותאמו למצב הנהוג הלכה למעשה.
בכללי הדיון נקבע כי מקום הדיון בבקשה לגיור הוא בית הדין באזור לימודיו או במקום מגוריו הקבוע של המתגייר.
כן נקבע כי בתי הדין לגיור ישבו בחמישה אזורים - ירושלים, הצפון, חיפה, הדרום והמרכז; כל שינוי בחלוקה זו ייקבע בידי ראש מערך הגיור, באישור הרב הראשי.
נמצא כי לבד מחמשת בתי הדין הקיימים, פועלים שני בתי דין נוספים: בית דין מיוחד לגיור קטינים שמושבו בירושלים ורק הוא דן בגיור קטינים מכל רחבי הארץ, ללא קשר למקום מגוריהם; ובית דין לגיור חיילי צה"ל, שמושבו בירושלים ובתל אביב לסירוגין.
אף שבתי דין אלה הוקמו קודם לפרסום כללי הדיון, פעילותם לא עוגנה בהם.
אגף הגיור הסביר בתשובתו כי בכללי הדיון קיימת גמישות שמתירה שינוי בחלוקת בתי הדין, לרבות הקמת הרכבים ייעודיים.
משרד המשפטים טען בתשובתו למשרד .
12 'לפי החלטת ממשלה מס 4287 , מיום 9.
13 כללי הדיון בבקשות לגיור, התשס"ו - 2006 ', פורסמו בי"פ תשס"ו, עמ 2063.
14 אם המתגייר כבר נימול, נדרש תהליך של "הטפת דם ברית": הקזת דם ממקום הברית בידי מוהל, כתחליף סמלי לברית המילה.
מבקר המדינה מדצמבר 2012 בעניין בית דין מיוחד לגיור קטינים, כי אם פעילותו נקבעה על ידי ראש מערך הגיור באישור הרב הראשי, לא נעשתה סטייה מכללי הדיון.
פעולות בתחום שירותי הדת 169 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כללי הדיון אמנם מאפשרים לשנות את חלוקת האזורים של בתי הדין, אך אינם מאפשרים הקמת הרכבים שנועדו לשרת אוכלוסיות מוגדרות.
לפי כללי הדיון, לכל הרכב בית דין ימונה שליח בית דין.
במסגרת תפקידו הוא יראיין את המועמד לגיור, יקבל החלטה בדבר התאמתו או אי-התאמתו לגיור ויַפנה אותו ללימודים לקראת גיור באחד הגופים העוסקים בכך.
עם סיום הלימודים יערוך שליח בית הדין ריאיון מפורט עם המתגייר (אם יש לו בן זוג, גם הוא ישתתף בריאיון), יקבל ה מלצות על אורח חייו ויַפנה אותו להתייצב בפני בית הדין.
אם שליח בית הדין יסבור כי המתגייר טרם סיים את הכשרתו הוא יבהיר לו זאת, והמתגייר לא יופיע בפני בית הדין אלא אם כן הגיש בקשה מנומקת בכתב.
החל בשנת 2010 , בהתאם להחלטת הממשלה מ- 2008 , להמלצות ועדת חלפון ועל דעת הרב הראשי, שּונה תוארו של שליח בית דין לרכז מחוז15 , ותפקידו שּונה באופן מהותי (ראו להלן).
במצב הנהוג כיום, אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע בישראל המעוניין להתגייר, פונה ישירות לאחד ממכוני הלימוד ומתחיל את לימודי ההכנה לגיור.
רכז המחוז פוגש את המתגייר לראשונה רק כשמונה חודשים אחרי שהחל את לימודיו, והוא מוסמך לסייע לו בתחומים שעליו להתחזק בהם לקראת ההתייצבות בפני בית הדין.
מכאן שקיים שוני מהותי בין תפקידיו של שליח בית הדין שנקבעו בכללי הדיון, לבין התפקידים שמילא מאז 2010 - .
מועד הפיכתו לרכז מחוז נמצא כי למרות זאת לא עודכנו כללי הדיון כנדרש.
מנהל האגף מסר בתשובתו כי נש"ם, בתיאום עם אגף הגיור, הגדירה מחדש את תפקידי רכז המחוז וכי הוא פועל להסדרת הנושא ולעיגונו בכללי הדיון.
בכללי הדיון נקבע כי לא תידון בקשה לגיור קטין, אלא אם כן צורפה לבקשה הסכמת הא ב והאם של הקטין, או החלטה של בית המשפט לענייני משפחה המאשרת מראש את עריכת הגיור.
בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב - 1962 , נקבע כילא תומר דתו של קטין שמלאו לו עשר שנים, אלא אם כן נוסף להסכמת הוריו או אישור בית המשפט נתן גם הוא מראש את הסכמתו בכתב .
דרישה זו אינה נזכרת בכללי הדיון.
אמנם אגף הגיור פועל בנושא זה בהתאם לחוק, אולם סדרי המינהל התקין והרגישות הקשורה בהליך גיור קטינים מחייבים כי כללי הדיון יותאמו במלואם להוראות החוק שנקבעו בנושא זה.
מנהל אגף הגיור מסר בתשובתו כי הוא יסב את תשומת לבו של הרב הרא שי לצורך לעדכן את כללי הדיון בעניין גיור קטינים מגיל עשר ומעלה.
15 :כינויו הרשמי "מרכז בכיר - אגף הגיור".
 פעולות בתחום שירותי הדת 171 .
כללי הדיון נועדו להסדיר את פעילותם של בתי הדין לגיור והיבטים מסוימים בפעילותו של מערך הגיור.
הכללים מפורסמים לציבור ומשמשים מקור מידע חיוני על אודות הליך הגיור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-ההתאמות הקיימות בין ההליכים המתקיימים הלכה למעשה לבין הוראות מסוימות בכללי הדיון אינן עולות בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין.
על אגף הגיור ומשרד המשפטים לסיים בהקדם את התהליך שהחלו בו ולהגיש לרב הראשי לישראל הצעה לתיקון בכללי הדיון, שתכלול את השינויים המהותיים המתקיימים הלכה למעשה בכללי הדיון, ולהביא בהקדם להסדרה הנורמטיבית הדרושה.
הכנה לגיור במכוני הגיור לאחר השלב המינהלי של פתיחת התיק באגף הגיור, השלב הבא הוא הכנה לקראת גיור במכון העוסק בכך, וזהו החלק הממושך והעיקרי בהליך הגיור כולו.
תכנית הלימודים כוללת לימודי מקרא, היסטוריה של עם ישראל, ציונות ומדינת ישראל, מחשבת ישראל, מעגל השנה, מעגל החיים ועולם המעשה היהודי.
בדרך כלל הלימודים מתקיימים פעמיים בשבוע, בשעות הערב, ונמשכים כעשרה חודשים (כ-400 שעות לימוד).
תכנית הלימודים כוללת גם סיור ל ימודי באתרים שונים ברחבי הארץ, לרבות תכנים הקשורים ללאום ולמורשת היהודיים, והשתתפות בשבת שלמה בתנאי פנימייה (שבתון) כדי לחוות את השבת היהודית.
במדינת ישראל פועלים כמה גופים העוסקים בהכשרת מתגיירים: (א) המכון המשותף ללימודי יהדות (להלן - מל"י): המכון הוקם בשנת 1999 כפרויקט משותף של הסוכנות היהודית ומדינת ישראל 16 .
, במימון המוסדות הלאומיים והמדינה הנהלתו כוללת ייצוג של שלושת הזרמים ביהדות - האורתודוקסי, הקונסרבטיבי והרפורמי.
לפי נתוני מל"י, מינואר 2012 עד יוני 2012 הוא פתח31 כיתות לגיור במגזר האזרחי ו-74 במגזר הצבאי; (ב) האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך: אגף זה מפעיל מתקציבו כיתות לימוד לגיור במרכזי הקליטה - בעיקר באולפנים ליוצאי אתיופיה, וכן עבור עולים ממדינות המערב.
ביוני 2012 הוא הפעיל 52 כיתות לעולים יוצאי אתיופיה ו -11 ( ;כיתות לעולים ממדינות המערב ג) 14 עמותות פרטיות המכשירות מועמדים לקראת גיור (להלן- מכונים), שאחדות מהן מקבלות תמיכה כספית מאגף הגיור.
הפניית המתגיירים ללימודים : בכללי הדיון נקבע כי על שליח בית הדין להפנות את המתגייר ללימודים לקראת גיור באחד הגופים העוסקים בכך.
גם ועדת חלפון המל יצה על מדיניות שתבטיח היצע של מגוון גופים בעלי השקפות עולם שונות העוסקים בהכנה לגיור.
כאמור, משנת 2010 שּונה תפקידו של שליח בית דין (רכז מחוז), והמתגיירים מופנים ללימודים באמצעות אגף הגיור.
בעקבות כוונת אגף הגיור לפרסם בכלי .
16 פרויקט הפועל במסגרת חברת -בת של הסוכנות היהודית לארץ ישראל - "החברה הארצית לחינוך, פיתוח וקליטה בע"מ".
התקשורת את האפשרות ללמוד לקראת גיור, הוא פנה ביולי 2010 ללשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה, לקבלת הנחיה בנושא הפניית מתגיירים למכוני הגיור.
בהנחיית היועץ המשפטי של האגף, המקובלת על משרד המשפטים, נקבע כי יש להפנות את המתגיירים למל"י ולציין כי קיימים מכונים פרטיים העוסקים בהכנה לגיור, שאת פרטיהם ניתן להשיג באינטרנט.
פעולות בתחום שירותי הדת 173 .
הביקורת העלתה כי בניגוד להנחיה האמורה, אתר האינטרנט הרשמי של אגף הגיור מפנה את הציבור המבקש להירשם ללימודי הכנה לגיור אך ורק למל"י, ולא למכונים האחרים.
עוד התברר כי מנהל האגף הנחה בעל פה את רכזי המחוזות להפנות מתגיירים לכיתות של מל"י בלבד.
יצוין כי בספטמבר 2011 פנו אל הרב הראשי מנהלים של מכוני הכנה לגיור, וקבלו על כך שאגף הגיור מפנה את הפונים אליו רק למל"י, ולא לשום מכון מהמכונים האחרים - גם לא מועמדים לגיור המתגוררים ביישובים רחוקים ממקום הכיתות שמל"י מפעיל, ונאלצים משום כך לנסוע לערים מרוחקות.