HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בגילי לידה ועד 3 (משפחתונים, פעוטוניםומעונות) מצויות (נכון ל -2021 ) באחריותה ובפיקוחה .
של זרוע העבודה, ועל פי החלטת הממשלה 133 מיולי2021 והחלטת הממשלה951 מינואר .
2022 , תחום מעונות היום יעבור למשרד החינוך (בכפוף לאישור הכנסת שטרם ניתן במועד סיום .
חוק לימוד חובה, התש"ט -1949 (להלן- החוק) 3, קובע כי כל ילד בישראל חייב להיות במסגרת .
חינוך מוכרת (גן ילדים או בית ספר), ולהופיע באופן סדיר ללימודים 4.
עד תיקון החוק ביוני 1984 , .
לימוד חובה חל על ילדים מגיל5 ועדגיל 17 בראשית שנת הלימודים; בתיקון החוק נקבע .
שלימוד חובה יחל בגיל 3 , וכן נקבע שיישומו יבוצע בהדרגה עד שנה"ל שהחלה ב-1991 ; אך .
חוקי ההסדרים לאורך השנים דחו את יישום התיקון בחוק 5 , עדיישו מו המלא בשנת 2015 כחלק .
מיישום מסקנות הועדה לשינוי חברתי כלכלי (להלן - ועדת טרכטנברג) 6 .
על כל ילדי ישראל, החל מגיל 3 , מעניקההזדמנות שווה לכל ילדי המדינה לקבל השכלה .
מינימלית, ללא אפליה על רקע כלכלי או עדתי.
התרשים שלהלן מציג את שיעור הילדים בני 3 - 5 שהתחנכו בגני הילדים, מתוך כלל הילדים .
באותם גילים במהלך שנות הלימודים (להלן - שנה"ל) התשע"ד- התשפ"א (2014 - 2021:) .
1 יובהר, כי בגני הילדים שבאחריות משרד החינוך מתחנכים בעיקר ילדים בני3 - 5 (בתחילת שנת הלימודים) אך .
מתחנכים בהם גם ילדים בני 6 - ב-2021 הם מהווים כ-3% מכלל הילדים בגנים.
בהתאם, עיקר הדוח עוסק בילדים .
להרחבה על חינוך ילדים בגילי לידה-שלוש , ראו במקבץ דוחות זה, דוח בנושא הטיפול בפעוטות וחינוכם .
במעונות יום ובמשפחתונים.
2 לפי החלטת הממשלה133 ( 19.
21 ) והחלטת הממשלה951 ( 9.
22 ,), תחום מעונות היום יעבור למשרד החינוך .
לרבות האחריות המקצועית והפדגוגית, ההסדרה, הבינוי והפיקוח על מעונות היום, אך למעט מנגנון סבסוד שכר .
הלימוד, אשר יישאר באחריות זרוע עבודה שבמשרד הכלכלה והתעשייה.
3 חוק לימוד חובה, התש"ט-1949 , ס"ח26 , עמוד287.
4 החוק קובע כיהורים של ילד בגיל לימוד חובה או של נער בגיל לימוד חובה חייבים, כל אחד מהם, לדאוג לכך .
שהילד או הנער ילמד באופן סדיר במוסד חינוך מוכר, שאם לא כן יהיו כפופים לעונשים הקבועים בחוק .
5 ,להרחבה ראו מרכז המחקר והמידע של הכנסתדחיית היישום של חוק לימוד חובה לגילי 3 - 4 , 1.
כי החוק הוחל עוד קודם לשנת 2015 , בצורה חלקית; ויישומו נאכף החל משנת2016 .
6 הוועדה לשינוי חברתי כלכלי, שנודעה בשם "ועדת טרכטנברג" על שמו של העומד בראשה, הייתה ועדה ציבורית .
שמינה ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו באוגוסט 2011 , בעקבות"מחאת האוהלים ", במטרה לבחון ולהציע פתרונות .
למצוקת יוקר המחיה במדינת ישראל.
הוועדה הגישה את המלצותיה ב- 26.
דוח הוועדה ברוב דרוש.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב תרשים 1: שיעור הילדים בני 3 - 5 שהתחנכו בגני הילדים, מתוך כלל הילדים .
באותו גיל, התשע"ד-התשפ"א ( 2014 - 2021 ) .
על פי נתוני האגף לחינוך קדם-יסודי במשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשנים התשע"ד-התש"ף (2014 - 2020) חלה מגמת עלייה בשיעור .
הילדים בני 3 - 4 שהתחנכו בגני הילדים (מתוך כלל הילדים באותו גיל); הגידול ניכר .
בעיקר בקרב ילדים בני 3 - גידול של 6% .
מגמה זומשקפת את יישום תיקון החוק ב- .
2015 , ואכיפתו ב-2016 .
עוד עולה יציבות בשיעור הילדים בני ה-5 שהתחנכו בגנים - 95% .
- 96% במרבית השנים (למעט בשנה"ל ה תשפ"א ובשנה"ל התשע"ה, שבהן היה שינוי .
קטן בשיעור זה); היציבות נובעת מהעובדה שילדים בגיל זה נדרשו ללימוד חובה גם טרם .
בשנה"ל התשפ"א (ספטמבר 2020 - יולי2021 ) (להלן- התשפ"א) פועלים במערכת החינוך .
בישראל (ללא מסגרות החינוך המיוחד שדוח זה אינו עוסק ב הן) כ- 17,500 גני ילדים ובהם .
מתחנכים כ- 506,400 ילדים בני3 - 6 .
גני הילדים פועלים בשתי מסגרות7 : גניםבחינוך המוכר .
והרשמי הנמצאים בבעלות רשות מקומית, שבהם הגננת מועסקת על ידי משרד החינוך 8; וגנים .
בחינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - מוכש"ר)9 , הנמצאיםבבעלות תאגיד, עמותה , חברה או גורם .
7 משרד החינוך- פורטל בעלויות ורשויות חינוך, רישום לגני הילדים והפעלתם [ קישור לאתר האינטרנט.
והצוות המסייע על ידי הרשות המקומית .
9 גנים אלה פועלים ברישיון כדין מכוח חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט -1969 ,(כגון החברה למתנ"סים ארגוני נשים .
ה | יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
פרטי אחר- בגנים אלה הגננת מועסקת על ידי הבעלות 10 .
בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות .
הגנים בשנה"ל התשפ"א לפי פרמטרים: מעמד, חברה, פיקוח, גילי הילדים ומחוז 11 .
תרשים 2: התפלגות הגנים לפי קטגוריות, התשפ"א .
על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
גן הילדים הוא מרחב רב-משמעות עבור ילדים, הוא מביא לידי ביטוי את ההיבט הקוגניטיבי וכן .
את ה היבטים האישיים, החברתיים ו הרגשיים ומטפח אותם .
אקלים גן במיטבו מכונן סביבה .
חינוכית בטוחה, המטפחת את תחושת השייכות של כל ילד וילד.
התהלי ך החינוכי במערכת .
החינוך הוא ארוך טווח ומתמקד בפיתוח אישיותו הייחודית של הילד, מאפשר ביטוי של יכולותיו, .
מפתח את היצירתיות הטמונה בו ומרחיב את תחומי התעניינותו 12.
מדינות ה־ OECD13 נוהגות לחלק את מדדי האיכות למסגרות בגיל הרך לשלושה משתנים14 : .
10 ענת בארט, אהוד שפיגל, גלעד מלאך- המכון הישראלי לדמוקרטיה, אחד מחמישה תלמידים - החינוך החרדי .
בישראל, התש"ף -2020 .
יצוין כי בחינוך החרדי, מרבית גני הילדים הם גני מוכש"ר, כך לדוגמה פועלים98% מגני .
הילדים של בנות החינוך החרדי, וכ-97% .
מגני הילדים של הבנים בחינוך החרדי .
11 לכל גן יש גם שיוך של מחוז גיאוגרפי.
המחוז החרדי מתפרש על פני כל הארץ, ולכן שיעור הגנים לפי המחוזות .
הגיאוגרפיים אינו זהה בהכרח לשיעור הגנים לפי מחוזות התקשוב.
כמו כן, מחוז מנח"י מבחינה גיאוגרפית משולב .
בתרשים זה מוצגים מחוזות התקשוב.
12 ,מרים מבורך וטלי איסוביץאינדיקטורים לגן במיטבו במערכת החינוך הקדם -יסודית , ספטמבר 2017.
13 :הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (באנגלית OECD - Organisation for Economic Co -operation and .
14 מרים מבורך וטלי איסוביץ, אינדיקטורים לגן במיטבו במערכת החינוך הקדם-יסודית , ספטמבר 2017 .
OECD, Early childhood education and care, 2014.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב איכות מבנית (להלן גם - איכות פיזית ) - איכות הסביבות החינוכיות הפיזיות, איכות הציוד .
ונושא התקינה: גודל הקבוצה, יחס מבוגרים-ילדים והרכב הקבוצה.
איכות תהליכית - איכות מערך הקשרים האנושיים ואקלים הגן שבו נמצאים הילדים.
איכות קוריקולרית (שייכת או קשורה לתוכנית הלימודים) - איכות התכנים הפדגוגיים .
הנלמדים בגן הילדים, התומכים בידיעותיהם של הילדים וביכולתם להשתמש בידע .
במשרד החינוך יש כמה אגפים שאחראים לחינוך בגני הילדים, העיקרי שבהם הוא האגף לחינוך .
קדם-יסודי שבמינהל הפדגוגי (להלן - האגף הקדם-יסודי וגם האגף).
האגף אחראי לשירותים .
חינוכיים-לימודיים לבני 3 - 6 תוך התייחסות למטרות מערכת החינוך ולדרכי הלמידה הייחודיות .
בין היתר , אחראי האגף להתוויית המדיניות והעקרונות לחינוכם של הילדים בגיל .
הרך, לפיתוח דרכי ההוראה ותוכניות הלימוד והטמעת ן, להקניית ידע לגננות ולקידום אק לים .
חינוכי מיטבי, וכן לגיבוש תכנים להכשרה מקצועית של הגננות, המפקחות לגיל הרך .
אגפים נוספים המספקים שירותים לגיל זה הם, בין היתר, אגף השירות הפסיכולוגי .
ייעוצי (להלן - שפ"י) המעניק את שירותי הייעוץ החינוכי והפסיכולוג החינוכי לגנים; והמזכירות .
הפדגוגית - האמונה על תוכניות הלימודים במערכת החינוך, ובכלל זה על התוכניות לחינוך .
בשנת 2015 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בענייןיישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל .
הרך (להלן - הביקורת הקודמת) 15 .
הממצאים שהועלובביקורת הקודמת עסקו בכמה סוגיות .
המתקשרות באופן ישיר למדדי האיכות עליהם הצביע ה - OECD .
הממצאים העיקריים של הביקורת הקודמת.
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015" ,) יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך".
תרשים 3: ממצאים עיקריים שעלו בדוח יישום רפורמות וצמצום פערים .
בחינוך לגיל הרך, 2015 .
* ראו במקבץ דוחות זה, דוח בנושא הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב הביקורת הקודמת התבססה בנתוניה בעיקר על המקורות האלה: מחקרים שערכה הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה 16 ) בשנה"ל .
התשע"ב ובשנה"ל התשע"ג, כדי להעריך את רפורמת אופק חדש 17 (להלן- מחקרי .
מאז מועד זה לא ערך משרד החינוך מחקר מעקב נוסף אחר יישום רפורמת אופק .
שאלוני מעקב שהפיץ האגף הקדם -יסודי ב -2011 ,2012 ו- 2013 , באמצעות המדריכות .
המועסקות בגני הילדים, לצורך מעקב אחר הפעלת הרפורמה בגנים (להלן - שאלוני .
מאז מועד זה לא הפיץ משרדהחינוך שאלוני מעקב נוספים.
בדוח הנוכחי מובאים ממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בביקורת הקודמת .
(להלן - ביקורת המעקב), וכן הורחבה הביקורת בכמה נושאים, ובהם - עיתוי הערכת הסייעות .
והיעדרויות אנשי הצוות.
מאז הביקורת הקודמת גיבש משרד החינוך את תפיסתו בנוגע לגני הילדים והגדיר את מטרותיו .
הגן העתידי, כפי שהגדיר אותו המשרד, הוא גן שיאפשר לילדים ולצוות הגן לעצב, .
לפתח וליצור את הגן הייחודי שלהם באופן מתמיד, בהתאם למציאות המשתנה, תוך .
אינטראקציה מיטבית בין כל השותפים, ניצול הזדמנויות מאפשרות וסביבות מגוונות (אנושיות, .
קהילתיות, פיזיות וטכנולוגיות) 19.
יצוין כי מרבית העוסקים במלאכה במסגרת גני הילדים- צוותי החינוך (גננות וסייעות), מפקחות, .
צוותי ההדרכה, הייעוץ החינוכי והפסיכולוגיה הן נשים.
מטעמים אלה ולצורכי הנוחות, תנוסח .
ההתייחסות לבעלי מקצוע אלה בדוח המעקב בלשון נקבה, ויש לראותה כמתייחסת לבעלי .
16 הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך(ראמ"ה) היא הגוף המוביל והמנחה המקצועי של מערכת החינוך בתחומי .
הרשות פועלת כגורם מקצועי, אובייקטיבי ובלתי תלוי, המשרת את כל בעלי העניין במערכת .
כדי להבטיח שראמ"ה תוכל למלא את ייעודה היא הוקמה כרשות עצמאית פנים-ממשלתית, .
במעמד של יחידת סמך מתוגברת במשרד החינוך, המדווחת ישירות לשר החינוך .
17 ,ראמ"ההערכת רפורמת אופק חדש בגני הילדים - ממצאים עיקריים בתום שנה ליישומה בשנה"ל .
התשע"ב, יוני 2013 ,; ראמ"ההערכת רפורמת אופק חדש בגני הילדים בתום שנתיים ליישומה המלא - יישום .
הרפורמה והטמעתה (התשע"ב-התשע"ג) , פברואר 2014 .
אופק חדש היא תוכנית רפורמה חינוכית ופרופסיונלית .
בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים, שהועלתה להצעה והוצגה לראשונה ב- 24.
08 , בתקופת כהונתה שלפרופ' יולי .
תמיר כשרת החינוך, ויישומה החל בהדרגה ב שנת הלימודים התשס"ח.
אלה מטרותיה העיקרי ות: שיפור במעמדם .
ובשכרם של עובדי ההוראה; שינוי במבנה משרת ההוראה: שעות הוראה פרונטליות, שעות הוראה פרטניות ו שעות .
שהייה; שיפור מרחבי הלמידה של התלמידים וסביבות העבודה של המורים ; פיתוח מקצועי מתמשך של סגלי .
18 מעקב יישום רפורמת אופק חדש בגניהילדים, ספטמבר - דצמבר 2011 , ינואר- יוני 2012 .
וכן שאלונים שהופצו בכל .
אחד מהשלישים של שנת 2013 .
19 שבילים לגן העתידי- קווים מנחים לעיצוב חינוך איכותי ורלוונטי במציאות משתנה, 2021.
בחודשים פברואר עד אוקטובר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיו של משרד החינוך .
(ובעיקר של האגף הקדם-יסודי) לתיקון הליקויים העיקריים שצוינו בביקורת הקודמת.
השלמה נעשו במרכז השלטון המקומי בישראל.
היערכות המשרד ליישום חוק לימוד חובה .
היותשהשנים הראשונות של החיים הן הבסיס להתפתחות ו ללמידת מיומנויות בקרב ילדים, יש .
חשיבות רבה לאיכות מסגרות החינוך שהילדים שוהים בהן בגילים אלו.
בגיל הרך במסגרות חינוך איכותיות יכולה לתרום להתפתחות יכולותיהם וכישוריהם .
הקוגניטיביים והלא-קוגניטיביים ובכך לשפר את הישגיהם העתידיים - מבחינה חינוכית, כלכלית .
ובריאותית - במיוחד עבור ילדים מרקע חברתי-כלכלי חלש 20.
הביקורת הקודמת: כאמור, מאז 2015 הוחל לימוד חובה באופן מלא על כל ילד מגיל 3 , כחלק .
מיישום מסקנות ועדת טרכטנברג.
בביקורת הקודמת ציין משרד מבקר המדינה כי משרד החינוך .
לא נערך כראוי למהלך המורכב של יישום החוק על ילדים בני 3 - 4 , כך לדוגמה: הוא לא הקים .
ועדת היגוי, לא גיבש תוכנית עבודה מפורטת, לא מינה גורם שיעקוב אחר יישום ההחלטה, יתאם .
בין הגורמים השונים ויציע פתרונות לקשיי היישום, לא קבע הליכי ליווי ובקרה ולא ריכז נתונים .
שוטפים על הליכי יישום החוק ועל הקשיים; וכך גם לא הגדיל ופיתח כנדרש את המערך המסייע .
לצוות החינוכי, וזאת אף שילדים בגילים אלה דורשים טיפול אינטנסיבי יותר .
עוד ציין משרד מבקר המדינה כי ש יעור הילדים בני 3 - 5 שמתחנכים בגנים הרשמיים בקרב .
החברה הערבית היה נמוך באופן ניכר משיעור הילדים בחברה היהודית באותם גילים.
החברה הבדואית שיעור הילדים בגיל 3 שאינםמתחנכים בגני הילדים הולך ועולה, בעוד ששיעור .
זה בקרב הילדים בחברה היהודית והערבית הולך ויורד.
דוח מעקב רה " ם : בדוח מעקב ראש הממשלה על תיקון ליקויים לדוחות מבקר המדינה .
מאוגוסט 2016 (להלן- דוח מעקב רה"ם) 21 , דיווח משרד החינוך כי הוא פתח אשכולות גנים 22 .
20 נעם זונטג, יעל נבון, דנה וקנין, ליאורה בוורס, כרמל בלנק ויוסי שביט- מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית .
בישראל, מסגרות חינוך לגיל הרך בישראל והישגים לימודיים, נובמבר 2020.
21 משרד ראש הממשלה- אגף המפקח הכללי לענייני ביקורת המדינה, דו"ח מעקב ראש הממשלה על תיקון .
ליקויים לדוחות מבקר המדינה 64 ,ג65 ,א65 ,ב65ג, אוגוסט 2016 .
הדוח מבוסס על משרד ראש הממשלה - .
אגף המפקח הכללי לענייני ביקורת המדינה, הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 65ג, מאי 2015 ', עמ .
22 אשכול גנים מורכב מ-4 עד10 גנים הממוקמים במתחם אחד בעל מרחב משותף.
האשכול כולל צוות חינוכי של גננת .
וסייעת לכל גן ומנהלת אשכול (המופקדת על ניהול האשכול על היבטיו המ ינהליים והחינוכיים ועל הטמעת .
מסגרת האשכול מאפשרת לילדי הגן ללמוד ולהתחנך במסגרת קהילתית, ומאפשרת לאגם משאבים .
ולקיים שיתופי פעולה עם חברות הצוות, ההורים והקהילה הרחבה .
בשנת הלימודים התשפ"ב פועלים בישראל 77 .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב בקרב החברה ה בדואית כדי לעודד ילדים להגיע למערכת החינוך.
כן צוין כי לא ניתן מענה .
הולם לילדים בני 3 - 4 ולצורכיהם - המענה החינוכי טיפולי לא השתנה בעקבות החוק.
ביקורת המעקב: כעולה מתרשים 1 , בשנה"ל התשע" ד-התש"ף חלה מגמת עלייה בשיעור .
הילדים בני 3 - 4 שהתחנכו בגני הילדים (מתוך כלל הילדים באותו גיל); הגידול ניכר בעיקר .
בקרב ילדים בני 3, גידול של6% ; בקרב ילדים בני4 חל גידול של2%.
ירידה בשיעור הגידול הן בקרב ילדים בני 3 והן בקרב ילדים בני4 המתחנכים בגנים (ירידה של .
הפקת לקחים ויישום חוק לימוד חובה לילדים בני 3 - 4 : בביקורת המעקב עלה .
כי שילוב ילדים בני 3 - 4 בגני הילדים מלווה באתגרים שהבולט שבהם הוא אי-התאמה של .
מבנה הגן ושל סביבתו לילדים בגילים אלה, בין היתר, בשל היעדר התאמה לשנת צוהריים .
הנדרשת לילדים בגיל זה; היעדר התאמה לתנאי גמיל ה מחיתולים ; היעדר מקומות לרחצת .
הילדים הלא גמולים; היעדר שירותים וכיורים מותאמים בגובהם; היעדר התאמה להכשרת הצוות .
להתמודדות עם ילדים בגילים אלה וכיו"ב.
כפי שיוצג בדוח מעקב זה, קשיים אלה עולים, בין היתר , נוכח הגידול במספר הילדים בני 3 - 4 .
במערכת; נוכחמספר הילדים הרב בכל גן (בממוצע 29 ילדים בגן) לעומת המספר של אנשי .
הצוות (בין 2 ל-3 ); ההיקף המצומצם של שירותי הדרכה, פיקוח וייעוץ לצוות הגן ולילדים .
המתחנכים בו; העומס המוטל על בעלי התפקיד האחראיים לתחומים אלה (מפקחי ם, מדריכים, .
יועצים חינוכיים ופסיכולוגים חינוכיים); והיעדר הכשרה והגדרות התפקיד של צוותי הגן .
להתמודדות עם ילדים בגילים אלה.
על אף הגידול האמור בשיעור הילדים בני ה-3 - 4 המתחנכים בגני הילדים, בביקורת .
המעקב עלה כי משרד החינוך לא מינה גורם שיעקוב אחר יישום שילוב ילדים בגילים .
אלה במערכת החינוך, יתאם בין הגורמים השונים ויציע פתרונות לקשיי היישום של .
המשרד לא קבע הליכי ליווי ובקרה לשילוב הילדים ולא ריכז נתונים .
שוטפים על הליכי יישום החוק.
פערים בין החברה היהודית לחברה שאינה יהודית בשיעור הילדים בני 3 - .
5 :המתחנכים בגנים חינוך איכותי בגיל הרך עבור אוכלוסיות מוחלשות עשוי לשבור את .
מעגל העוני הבין-דורי ולצמצם את אי -השוויון בהישגים בין ילדים .
ילדים מרקע חברתי-כלכלי .
חלש עשויים להרוויח יותר, במונחי התפתחות קוגניטיבית, מהשתתפות בחינוך לגיל הרך משום .
שהוא עשוי לספק להם גירויים חיוביים שהם לא זוכים להם בבית23.
תרשים 4: שיעור הילדיםבני 3 - 4 שמתחנכים בגני ילדים, בביקורת המעקב .
(נתוני שנה"ל התשפ"א 24 ) בהשוואה לביקורת הקודמת (נתוני שנה"ל .
מהתרשים עולה כי שיעור הילדים המתחנכים בגני הילדים מתוך כלל הילדים באותם .
גילים גדל מאז הביקורת הקודמת בשיעור שנע בין 3% ל-7%.
בקרב בני ה-3 הגידול גבוה .
יותר מאשר בקרב ילדים בני 4 וכן גדול יותר בקרב החברה שאינה יהודית: ילדים בני 3 .
בחברה שאינה יהודית - 7% ובחברה היהודית - 6% ; ילדים בני4 - שיעור הגידול הוא4% .
עם זאת, נכון לשנה"ל התשפ"א, נותרו פערים בין מספר הילדים המתחנכים בגנים למספרם .
הכולל באוכלוסייה כמוצג להלן: .
23 ראו הערת שוליים20 .
ראו גםבמקבץ דוחות זה, דוח בנושא הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים .
24 הנתונים הופקו ע"י משרד החינוך לפי שנה קלנדרית (לועזית) ולא לפי שנת לימודים עברית, עם זאת- הם נשלחו .
באוגוסט 2021 , והכילו את נתוני שנת 2021 - .
ועל כן החישוב הוא לשנה"ל התשפ"א .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב תרשים 5: שיעור הילדיםבני 3 - 5 שמתחנכים בגני הילדים מתוך כלל הילדים .
באותו גיל, לפי חברה, שנה"ל התשפ"א 25 .
על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
כפי שעולה מהתרשים, בשנה"ל התשפ"א יש ילדים שאינם מתחנכים בגני הילדים; הפער .
עומד על 4% - 19% בתלות בגיל הילדים ובחברה- יהודית או שאינה יהודית.
מהילדים מתוך כלל הילדים בני 3 - 5 אינם מתחנכים בגני הילדים.
יותר בקרב הילדים הצעירים בני 3 (19% בקרב החברה הלא יהודית ו-8% בקרב החברה .
ובמיוחד הוא גדול יותר בקרב החברה שאינה יהודית (בין 19% ל-10% ) בכל .
מן האמור לעיל עולה כי שיעור הילדים בני 3 - 5 המתחנכים בגני ילדים גדל מאז הביקורת .
הקודמת מ- 91% בשנה"ל התשע"ד ל-92% בשנה"ל התשפ"א.
עם זאת, נכון לשנה"ל .
התשפ"א, עדיין קיימים פערים ביישום החוק ולפי הנתונים, יש יותר מ- 42,000 ילדים בני3 .
שלא מתחנכים בגני ילדים .
25 הנתונים הופקו על ידי משרד החינוך לפי שנה קלנדרית (לועזית) ולא לפי שנת לימודים עברית, עם זאת- הם נשלחו .
באוגוסט 2021 , והכילו את נתוני שנת2021 - .
מומלץ כי משרד החינוך יבחן אתהסיבות לאי-שילוב ילדים בני 3 - 5 בגנים, ובפרט בנוגע .
לילדים הצעירים בני ה-3 ,ובנוגע לכל ילדי הגן בקרב האוכלוסייה שאינה יהודיתויפעל .
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת משרד .
החינוך) כי הוא בחן את הסיבות להרשמה מועטה יחסית של ילדים בחברה הערבית לגני הילדים .
הרשמיים והעלה כי יש כמה חסמים הגורמים לתופעה זו, ובהם: איכות מבני הגן (גנים ישנים .
ולא משופצים); אי איוש משרת מנהל למחלקת גני הילדים ברשות המקומית; העברה חלקית .
של תקציבים ממשלתיים מהרשויות המקומיות לגנים.
המשרד ציין כי בהתאם לכך, בתוכנית .
החומש המעודכנת לחברה הערבית 26 הוצע לייעד תקציבים לעידו ד השיפוץ של גני ילדים .
בחברה הערבית ובינוי גנים נוספים; להעלות את איכות ההון האנושי בצוותי הגנים באמצעות .
פיתוח מקצועי; ל פתח מנגנון מוסדר להעברת התקציב הממשלתי מהרשויות לגני הילדים; ולתת .
עדיפות לרשויות מקומיות שבהן יש מנהלת מחלקת גני ילדים, כדי לעודד שילוב ילדים נוספים .
בגני הילדים בכל שלבי הגיל.
מומלץ כי המשרד ימנה גורם שיעקוב אחר יישום שילוב הילדים בכל שכבות הגיל ובמיוחד .
ילדים בני 3 - 4 במערכת, יתאם בין הגורמים השונים, ירכז נתונים שוטפים ויציע פתרונות .
חשיבות הטיפול בנושא עולה במיוחד נוכח העובדה שבשנת 2022 צפויות .
כל מסגרות הטיפול והחינוך לפעוטות מגיל לידה עד 3 לעבור לפיקוח משרד החינוך, דבר .
הדורש מהמשרד יכולת ריכוז מלוא הנתונים וניהולם השוטף.
התרומה המהותית שיש לחינוך בגיל הרך בכלל ובאוכלוסייה המתקשה בפרט, להישגי .
הילדים גם בהמשך חייהם.
עוד מומלץ למשרד החינוך לפעול בהתאם לתוכנית החומש המעודכנת לחברה הערבית .
וליישם פתרונות שיעודדו גידול במספר הילדים ב ני 3 - 4 המתחנכים בגני הילדים בחברה .
26 התוכנית גובשה כחלק מהחלטת הממשלה 550" , התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב יישום רפורמת אופק חדש .
יישום מרכיבי רפורמת אופק חדש בנוגע לארגון מבנה .
רפורמת "אופק חדש" (להלן גם - הרפורמה)27, שאליה הצטרפו כל גני הילדים בשנה"ל התשע"ב .
(2011 - 2012 ), והחלטת הממשלה מינואר2012 לאמץ את המלצות ועדת טרכטנברגלספק .
חינוך חינם בגני ילדים ציבוריים לבני 3 - 4 , נועדו להבטיח את התפתחותם המיטבית של בני .
הגיל הרך ואת השתלבותם המוצלחת בבית הספר.
הביקורת הקודמת: בביקורת הקודמת עלה כי אף שמשרד החינוך משקיע בכל שנה קרוב .
למיליארד ש"ח ברפורמת אופק חדש, הרי שיישום רכיביה בגני הילדים היה חלקי, ובין היתר .
היישום היה חלקי בנוגע למפגשים (פרטניים וקבוצתיים) עם הילדים ולהידוק קשרי השותפות .
עם הורי הילדים והערכת הגננות.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד החינוך לבחון מחדש את .
הנחות היסוד של הרפורמה ואת יעדיה בגני הילדים; לנתח את הסיבות הפוגעות ביישום .
הרפורמה במידה שמרוקנת אותה ממרכיביה הפדגוגיים; לקבוע סדר עדיפויות במשימות להשגת .
יעדיה אל מול המשאבים והכלים שהוא מקצה לצוות החינוכי וכן לפקח באופן קבוע על יישומן.
ביקורת המעקב: ב-2021 גיבש משרד החינוךקווים מנחים עדכניים להפעלת גני הילדים (להלן .
- שבילים לגן העתידי)28 .
הקווים המנחים מציגים את מודל הגן העתידי ואת האתגרים שעימם .
הגן מתמודד ומספקים הצעות להתמודדות עם אתגרים אלה לרבות הזדמנויות המצויות בידי .
הצוות החינוכי בהפעלת הגן.
הקווים המנחים מתבססים על העקרונות של רפורמת אופק חדש .
בגני הילדים, והמשרד גיבש אותם כמסמך עקרונות תיאורטי, עם הצעות לחשיבה ולפעולה.
זאת, המשרד לא גיבש תוכנית עבודה אופרטיבית עם יעדים מדידים בהתאם לקווים מנחים אלה.
בביקורת המעקב נמצא כי יישום רפורמת אופק חדש בגני הילדים ממשיכה להתקיים .
באותה המתכונת כפי שהתקיימה במועד הביקורת הקודמת.
הנהלים המחייבים בכל .
הנוגע לרפורמה שהיו תקפים במועד הביקורת המקורית תקפים בשנה"ל התשפ"א, .
בפרקים שלהלן יפורטו כמה מרכיבי הרפורמה שעליהם עמד משרד מבקר המדינה בביקורת .
הקודמת, והסטטוס שלהם נכון למועד ביקורת המעקב: מפגש אישי פרטני עם ילד ועבודה בקבוצות קטנות .
אחד ממרכיבי רפורמת אופק חדש הוא הדרישה לקיים מפגשים פרטניים בין הגננת לילדי הגן .
או מפגשים בקבוצות קטנות.
לאינטר אקציה איכותית זו יש חשיבות מרכזית.
לבוא לידי ביטוי באמצעות מפגש פרטני עם ילד או למידה בקבוצה קטנה (4 - 6 ילדים) באופן .
27 ראו הערת שוליים17 .
28 שבילים לגן העתידי- קווים מנחים לעיצוב חינוך איכותי ורלוונטי במציאות משתנה, 2021.
שיחזק את המוטיבציה של הילדים, את התעניינותם בנושאים הנלמדים, יעורר אותם לפעילות .
קוגניטיבית, ישפר את יחסי הגומלין החברתיים ויקנה להם הרגלי שיחה וביטחון עצמי.
הביקורת הקודמת: משרד החינוך המליץ במסגרת ההנחיות הנוגעות ליישום רפורמת אופק .
חדש בגני הילדים מ-2010 (" קווים מנחים לעשייה חינוכית בגן הילדים"), אשר היו תקפות במועד .
הביקורת הקודמת, לקיים 4 - 5 מפגשים אישיים בכל יום בהתאם לשיקול דעתה של הגננת, .
ולקיים מפגש אישי עם כל אחד מילדי הגן במשך 10 - 15 דקות, כחלק מתוכנית העבודהבגן.
עוד ה מליץ המשרד לקיים עבודה בקבוצות קטנות מדי יום, ולתעד את המפגשים האישיים .
בביקורת הקודמת עלה כי ההנחיה לקיים מפגשים פרטניים עם הילדים וכן הדרישה לקיים .
פגישות תדירות עם קבוצה קטנה של ילדים, יושמה באופן חלקי בלבד, וכי בשנה"ל התשע"ג .
(2012 - 2013) עדיין רוב הגננות לא קיימו את הפגישות כנדרש : 58% - 80% מהגננות לא קיימו .
מפגש פרטני, ו-8% - 59% לא קיימו מפגש בקבוצות קטנות29.
נתוני היישום התבססו על שאלוני .
משרד החינוך ציין כי החליט למקד את העבודה עם הילדים בקבוצות קטנות, מכיוון .
שמפגשים עם הילדים יתקיימו על פי שיקול דעתה של הגננת ועל פי צורכי הילדים.
משרד מבקר המדינה ציין כי היעדר חיוב לבצע פגישות פרטניות משמיט את אחת מאבני היסוד .
של רפורמת אופק חדש, והמליץ לקיים בנושא דיון ולעדכן את חוזר המנכ"ל בנושא.
דוח מעקב רה " ם : משרד החינוך דיווח כי המינהל הפדגוגי במשרד הוביל דיון בנושא וכי הוא .
הפיק לקחים, שינה את סדר היום בהתאם לצרכים וצמצם את מספר הפעמים הנדרש לעבודה .
ביקורת המעקב: במסגרת "שבילים לגן העתידי" מתייחס משרד החינוך לעובדה שיש להבנות .
את סדר היום בגן על פי יכולותיהם של הילדים בהתאם לשלב התפתחותם ובהתאם למציאות .
(למידה מהגן או מרחוק).
בין היתר, סדר היום עוסק במפגשים אישיים, במפגשים במליאה .
ובמפגשים בקבוצות קטנות.
המסמך מציג ד רכים שונות שבהן ניתן לעודד מפגשים כאמור .
(לדוגמה ארגון המרחב בגן באופן שיעודד קשר ויחסי גומלין איכותיים בין הילדים לבין עצמם, .
ובין הילדים לצוות), אולם במסמך לא נקבעה חובה לקיים את המפגשים ולא נקבעו כללים .
למספר המפגשים או לאופן שבו יש לקיימם.
מפגשים בגני הילדים: בביקורת המעקב מסר האגף הקדם -יסודי כי ההנחיות וההמלצות .
הנוגעות ליישום רפורמת אופק חדש בגני הילדים מ-2010 , אשר היו תקפות במועדהביקורת .
הקודמת, נותרו תקפות בשנה"ל התשפ"א, עד שיעודכנו בהתאם לתפיסת "שבילים לגן העתידי".
עוד עלה בביקורת המעקב כי קשה לקיים מפגשים אישיים עם ילדי הגן, הן בשל היחס בין .
מספר הילדים בגן לבין מספר אנשי הצוות (גננת וסייעת לרוב) והן בשל העומס שבסדר היום .
בגן (משעה 8:00 לערך ועדהשעה 14:00 ,)שבמהלכו צוות הגן נדרש להימצא בכל עת עם כ - .
משכך, קיום מפגשים אישיים או קבוצתייםעם קבוצה קטנה של ילדים) מותיר על פי .
29 שיעור הגננות שלא קיימו מפגש פרטני: במחוז דרום- 58% מהגננות; במחוז תל אביב - 59%; במחוז צפון - 65%; .
במחוז חיפה - 67% ; במחוז מרכז - 77%; במחוז ירושלים - 79%; )ובמינהל חינוך ירושלים (מנח"י - 80% .
שלא קיימו מפגש בקבוצות קטנות: במחוז חיפה - 59%; במחוז ת"א - 30% ; במחוז צפון - 21%; במנח"י - 20%; במחוז .
ירושלים - 16%; במחוז דרום - 9%; ובמחוז מרכז - 8%.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב רוב אשת צוות אחת (בדרך כלל הסייעת) עם עשרות ילדים - ועל כן אין אפשרות לקיים מפגשים .
עולה כי עמדתו של משרד החינוך המוצגת בדוח מעקב רה"ם, ולפיה המשרד שינה את .
סדר היום בהתאם לצרכים וצמצם את מספר הפעמים הנדרש לעבודה בקבוצות , לא .
התממשה וכי ההמלצות שהיו נהוגות בתקופת הביקורת הקודמת תקפות במועד ביקורת .
המעקב, וההמלצה לקיים מפגשים אישיים וקבוצתיים נותרה, על אף הקושי לקיימם .
במתכונת הפעלת הגן ובהינתן היחס המספרי בין מספר אנשי הצוות למספר הילדים בגן.
מידע על אודות המפגשים: כאמור, מאז הפצת שאלוני המעקב, שהאחרונים שבהם הופצו .
בשנת התשע"ג (2013 ), לא הפיץ המשרד שאלונים נוספים ולא ביצע מחקרי מעקב נוספים אחר .
על כן למשרד אין מידע על מספר המפגשים (הא ישיים או הקבוצתיים) שביצעו .
הגננות בפועל, ואם קיימו מפגשים כאמור .
עם זאת האגף הקדם-יסודי מסר לצוות ביקורת המעקב כי מפגשים פרטניים ומפגשים בקבוצות .
קטנות מתקיימים במהלך השוטף של היום, בין בצורה קרואה ובין בצורה ספונטנית, כאשר .
האופן שבו פועל הגן והאופן שבו הוא בנוי (בסביבות למידה ומשחק שונות ומפוצלות) מאפשר .
לקיים את המפגשים, אלא שאלה אינם פורמליים ולכן גם אינם מדווחים.
בהיעדר מעקב אחר יישום הרפורמה ובהיעדר מידע בנוגע לקיום מפגשים פרטניים או .
מפגשים בקבוצות קטנות אין באפשרות המשרד לנתח את הנתונים, לבחון את עמידת .
הגננות בנהלים שקבע בנוגע לקיום המפגשים ולאמוד את האתגרים והחסמים הניצבים .
לפני הגננות בבואן לקיים מפגשים אלה.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי לא ניתן להגדיר באופן קשיח את מספר המפגשים, הן בגלל .
היחס בין מספר אנשי הצוות למספר הילדים בגן והן בשל סדר היום בגן.
כמו כן, הגננת הנוכחת .
בגן היא שמכירה את צורכי הילדים בכל זמן, ולכן יש לאפשר לה לקבוע את תדירות המפגשים .
לכן נמנע המשרד במכוון מקביעת מספר המפגשים הנדרש במסגרת .
עם זאת, המשרד ציין כי במועד ביקורת המעקב נעשית באגף לחינוך .
קדם-יסודי עבודת מטה לשם עדכון הקווים המנחים לעשייה החינוכית בגן הילדים.
מומלץ כי משרד החינוך ישקול לאסוף מידע רלוונטי או לקיים הליך אחר שלמשוב על .