HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בזמן שבקשה המוגשת לרשם מוקלדת במערכת הממוחשבת, היא מועברת באופן אוטומטי למערכת ה ממוחשבת שבאגף האפוטרופוס הכללי השולח את הנתונים לפרסום לשלושה גורמים: ללפ"ם המעבירה את הנתונים לפרסום חד פעמי בעיתון, למערכת הרשומות המפרסמת את הנתונים בחוברת פרסומי האפוטרופוס הכללי המופצת כפעמיים בחודש ולאתר האינטרנט של משרד המשפטים.
במועד הביקורת פורסמ ו הבקשות שהוגשו בכל לשכות הרשם לענייני ירושה, בעיתון יומי שנבחר באמצעות תהליך בדיקת הצעות שקיימה לפ"ם בשנת 2014 .
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התברר שמשרד המשפטים פעל לשינוי החקיקה בנושא, כלומר במקום פרסום בעיתון יומי יפורסם דבר הגשת הבקשה באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי בלבד, וזאת משום שהמשרד סבר שיעילות הפרסום בעיתון מוטלת בספק רב.
לצורך זה התקיימו כמה דיונים פנימיים באגף האפוטרופוס הכללי ובמחלקת ייעוץ וחקיקה כדי לבחון את הדרכים לביצוע השינויים כאמור, אך אלה לא הבשילו לכדי חקיקה.
בתשובתו מסר האפוטרופוס הכללי כי יוזמות חקיקה שקידם לביטול הפרסום בעיתונות (ביחס לכלל הפרסומים באגף האפוטרופוס הכללי), בתיאום עם משרדי המשפטים והאוצר, נתקלו בהתנגדות בכנסת פעם אחר פעם.
משהתברר כי לסוגיה זו ישנן השלכות רוחב ממשלתיות על פרסומים בתחומים נוספים , הוא פנה למחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד, וכעת הוא ממתין להסדרת העניין אצל הגורמים המתאימים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים לשוב ולבחון מה הן הדרכים היעילות ביותר לפרסום דבר הגשת בקשה לציבור ולהשגת המידע הדרוש מפרסומה, תוך מתן תשומת לב למגזרים השונים בציבור.
לאחר הבחינה, ואם יידרש, עליו לפעול לתיקון תקנות הירושה בנושא פרסום דבר הגשת בקש ה - פעולה המצויה בתחום סמכותו של שר המשפטים.
פרסום דבר הגשת הבקשות המוגשות לבתי הדין הדתיים : לפי תקנות הירושה, חובת פרסום דבר הגשת בקשה בעיתון יומי וברשומות חלה גם על ב קשה המוגשת לבתי הדין הדתיים.
1 נקבע כי מספטמבר 2011 משרדי ממשלה מחויבים לרכוש את שירותי הפרסום בעיתונות מלפ"ם.
בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 , נקבע כיהתקשרות עם לפ"ם לצורך פרסום בכלי התקשורת פטורה ממכרז, ותיעשה ככל הניתן לאחר בדיקת כמה הצעות רלוונטיות.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול בפרסום הבקשות המוגשות לבתי הדין הדתיים והעלה את הממצאים האלה: 1.
הנהלת בתי הדין הרבניים לא קיימה באמצעות לפ"ם תהליך של בדיקת הצעות לפרסום דבר הגשת הבקשות בעיתונים, על פי הוראות התכ"ם.
ככלל, בתי הדין הרבניים מפרסמים את דבר הגשת בקשה רק בעיתונים של מגזרים דתיים וחרדיים.
להלן בתרשים 5 מוצגת התפלגות הפרסומים בעיתונים הנפוצים במגזרים האמורים בשנים 2014-2012 : משרד המשפטים 1107 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים5 .
התפלגותמספר הפרסומים של בתי הדין הרבניים בעיתונים בשנים 2014 -2012 .
על פי נתוני בתי הדין הרבניים .
משרד מבקר המדינה מעיר לבתי הדין הרבניים כי היעדרו של תהליך התקשרות תקין לצורך פרסום בעיתונים הביא לידי כך שבשנים 2014 -2012 התפרסמו יותר מ - 70% מההודעות רק בשני עיתונים מתוך העיתונים של המגזרים האמורים.
זאת ועוד, אף שתקנות הירושה קובעות כי יש לפרסם את דבר הגשת הבקשה בעיתון יומי, חלק מבתי הדין הרבני ים מפרסמים את הבקשות גם בעיתון ג המתפרסם רק בסוף שבוע ולא מדי יום.
הועלה כי התעריף בעבור פרסום בעיתון של בקשה שהוגשה לבתי הדין הרבניים גבוה בכ - 80% מתעריף הפרסום ברשם לענייני ירושה (ראו להלן בפרק "היעדר אחידות בגביית אגרות").
תהליך התקשרות תקין עשוי היה להוביל להוזלה ניכרת בעלויות הפרסום.
לפי חוק הירושה ועל פי תקנות הירושה, החובה לפרסם את דבר הגשת בקשה חלה על הרשם לענייני ירושה או על בית הדין הדתי, והמבקש נדרש רק לשאת בהוצאות הפרסום.
נמצא כי בבתי הדין השרעיים נדרש המבקש לפרסם באופן עצמאי בעיתון את דבר הגשת הבקשה , לפי נוסח שקבע בית הדין, ולהציג בפני ו את הפרסום.
אופן הפרסום בבית הדין הדרוזי דומה לזה שבבית הדין השרעי, למעט העובדה שהפרסום נעשה בעיתון יומי קבוע ובנוסח קבוע.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לבתי הדין הדתיים כי עד הסדרת סוגיית הפרסום בעיתון באופן מערכתי, עליהם לפעול כל אחד בתחומו להסדרה של נושא זה.
בתי הדין הדתיים נדרשים לפעול באמצעות לפ"ם לצורך התקשרות עם העיתונים, בדומה לתהליך הנעשה בלשכות הרשם לענייני ירושה, כדי לקיים את המתחייב בתחום זה על פי הוראות הדין ולהבטיח כי הפרסום ייעשה באופן שוויוני ויעיל.
כמו כן, עליהם לבחון את גובה התעריף של פרסום בעיתון.
בתשובתה מנובמבר 2015 מסרה הנהלת בתי הדין הרבניים למשרד מבקר המדינה כי היא תפעל באמצעות לפ"ם לצורך התקשרות בנושא זה, לפי הוראות התכ"ם.
ברשומות מתפרסמות גם הודעות רשמיות שונות שנקבע לגביהן שיפורסמו, ובכלל זה הודעות בדבר בקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה, כנדרש בתקנות הירושה.
הרשם לענייני ירושה ובתי הדין הרבניים והדרוזיים מקפידים להעביר את דבר הגשת בקשה לפרסום ברשומות.
בתי הדין השרעיים אינם שולחים את המידע בדבר הגשת בקשה לפרסום ברשומות, כנדרש בתקנות הירושה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבתי הדין השרעיים והדרוזיים שעליהם לפרסם בעצמם את הבקשות שהוגשו להם ועל בתי הדין השרעיים לשלוח את המידע בדבר הגשתן לפרסום ברשומות, כנדרש בתקנות הירושה.
בתשובתה מנובמבר 2015 מסרה הנהלת בתי הדין השרעיים למשרד מבקר המדינה כי קיים ספק אם תקנות הירושה חלות על בתי הדין השרעיים.
לתשובה צורפה חוות דעת של היועץ המשפטי לבתי הדין השרעיים בנושא זה למנכ"ל משרד המשפטים משנת 2008 .
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי הנהלת המשרד תיבחן את נושא תחולת תקנות הירושה על בתי הדין השרעיים.
לדעת משרד מבקר המדינה כל עוד בתי הדין השרעיים נכללים בהגדרת בית דין דתי בתקנות הירושה, אין הצדקה לכך שבתי דין אלו לא יפעלו בהתאם לתקנות.
משרד המשפטים נדרש לתת דעתו לתשובת הנהלת בתי הדין השרעיים ולקבוע את עמדתו בהקדם.
קבלת עמדת ב"כ היועמ"ש בתקנות הירושה נקבע כי העתק מבקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה , המוגשת לרשם לענייני ירושה או לבית הדין, יומצא לב"כ היועמ"ש שבאזור פעולתו של הרשם המוסמך לדון בבקשה.
בדיקתו של ב"כ היועמ"ש וקבלת עמדתו הן למעשה השלב המהותי והחשוב ביותר של הטיפול בבקשות.
ב"כ היועמ"ש בוחן בין היתר אם הפרטים הרלוונטיים על משפחת המנוח מובאים במלואם, אם בין היורשים ישנו חסוי, קטין או נעדר שאינו מיוצג ואם חלוקת העיזבון תואמת את הוראות חוק הירושה.
בבקשה לצו קיום צוואה נבחן גם אם הצוואה עומדת בהוראות החוק ואם היא נוגעת להיבטים ציבוריים הטעונים התייחסות מיוחדת, כמו הקמת משרד המשפטים 1109 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
על ב"כ היועמ"ש להודיע לרשם או לבית הדין אם יש לו עניין בבקשה אם לאו ככלל, נוסף לטיפולו של ב"כ היועמ"ש בענייני ירושות הוא עוסק גם בנושא אפוטרופסות17.
להלן בלוח2 נתונים על מספר הבקשות שהוגשו, על מספר המשרות של ב"כ היועמ"ש18 בכל אחת מלשכות הרשם ועל מספר התיקים שבטיפול כל אחד מב"כ היועמ"ש, בשנת 2014.
מספר הבקשות, מספר משרות ב"כ היועמ"ש ומספר התיקים בשנת 2014 .
יועמ"ש בלשכה מספר תיקים לכל .
ירושלים 4,359 4 1,090 .
תל אביב 21,343 11 1,940 .
באר שבע 4,213 4 1,053 .
חיפה ונצרת* 10,005 4 2,501 .
על פי נתוני האפוטרופוס הכללי * בלשכת הרשם בנצרת אין נציג קבוע של ב"כ היועמ"ש, ובמהלך השבוע מגיע אליה לפי הצורך נציג מלשכת הרשם בחיפה.
מהנתונים עולה כי הקצאת המשרות של באי כוח היועץ המשפטי לממשלה לטיפול בענייני ירושה אינה אחידה, והיא אינה נגזרת לפי הצרכים של כל לשכה ולשכה.
באופן הזה, בין הלשכות השונות נרשם פער של עשרות אחוזים, עד לכדי 140% , במספר התיקים שבאי כוח היועץ המשפטי לממשלה נדרשים לטפל בהם.
הדבר פוגע ברמת השירות הניתן לציבור ומעכב את המבקש מלפעול בקשר לעיזבון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האפוטרופוס הכללי ועל משרד המשפטים לפעול בהדרגה למיטוב ההקצאה תוך כדי בחינת הצרכים בפועל ועומסי העבודה של באי כוח היועץ המשפטי לממשלה.
כאמור לעיל, עיקר מטרתו של התיקון לחוק הירושה, שמכוחו הוקם מוסד הרשם לענייני ירושה, הייתה להפחית את העומס בבתי המשפט ולקצר את משך הטיפול בבקשות.
טיפולו של ב"כ היועמ"ש הוא למעשה השלב המהותי והמשמעותי ביותר בשרשרת הטיפול בבקשה, וה וא השלב המרכזי העשוי לגזול זמן ניכר.
מחוקק המשנה שהיה ער לחשיבותו של משך זמן הטיפול בבקשות, קבע אפוא בתקנות הירושה מסגרת זמן מרבית לטיפולו של ב"כ היועמ"ש בבקשה לפיה עמדתו של ב"כ היועמ"ש תינתן ככלל בתוך 45 יום מיום שהומצאה לו.
יצוין כי גם כאשר הטיפול הבלעדי בבקשות היה בסמכות בתי המשפט נדרשה עמדת ב"כ יועמ"ש בתוך 45 .
ייצוג של היועץ המשפטי לממשלה בענייני זכויות של קטינים, של נעדרים, של חסויים ועוד 18 בכל המחוזות מועסקים מתמחים והם עוסקים בתחומים שונים שבאחריות האפוטרופוס הכללי בהתאם למדיניות הנהלת המחוז.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי בתקופה שבין אוגוסט 2014- יולי 2015 , פרק הזמן הממוצע לקבלת עמדת ב"כ יועמ"ש, הכולל גם את פרק הזמן שבו השלים המבקש פרטים ככל שהתבקש, עמד על 67 ימים: רק ב - 35% מהבקשות עמדת ב"כ היועמ"ש ניתנה בפרק הזמן הקבוע בדין-45 ימים; ב - 45% בתוך 91-46 ,יום 12% בתוך 137-92 יום ו-8% לאחר יותר מ-138 יום, כאשר ישנם מקרים שעמדת ב"כ יועמ"ש ניתנה לאחר 450 .
ימים בחינת הנתונים בנוגע להתייחסות ראשונה של ב"כ היועמ"ש (דרישת פרטים) מעלה כי זו ניתנה בחלוף 51 ימים בממו צע.
יוצא אפוא כי במקרים רבים ההתייחסות הראשונה של ב"כ היועמ"ש ניתנת בחלוף פרק הזמן שנקבע בדין למתן עמדתו הסופית בבקשה.
כך למשל ביולי 2014 הוגשה לרשם לענייני ירושה בתל אביב התנגדות לבקשה לצו ירושה והיא הועברה לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש.
רק כשנה לאחר הגשת הב קשה ובעקבות הביקורת, התבקשו פרטים נוספים מן המבקש.
בתשובתו מינואר 2016 כתב האפוטרופוס הכללי כי ב-75% מהבקשות שהוגשו בתקופה האמורה, עמדת ב"כ היועמ"ש ניתנה מבלי שנתבקשו פרטים נוספים.
במקרים אלה משך הזמן הממוצע לקבלת עמדת ב"כ יועמ"ש היה 49.
ביתר הבקשות בהן ביקש ב"כ היועמ"ש דרישת פרטים אחת או יותר, משך הזמן הממוצע לקבלת עמדתו, בניכוי משך הזמן שבו השלים המבקש את הפרטים שהתבקשו, עמד על כ -78 ימים בממוצע.
משך הזמן שבו השלים המבקש את הפרטים שהתבקש עמד על כ -62 .
ימים בממוצע האפוטרופוס הוסיף כי "גם נתונים אלה ט עונים שיפור ואכן, האפוטרופוס הכללי פעל ופועל לשם שיפור משך זמן הטיפול במערך ב"כ היועץ".
בנובמבר 2012 פרסם האפוטרופוס הכללי "נוהל מענה, עדכון והזנה של דרישת פרטים על ידי בא כוח היועץ המשפטי" (להלן - נוהל דרישת פרטים).
לפי הנוהל, במקרים שבהם שלח ב"כ היועמ"ש דרישה לפרטים נוספים מן המבקש והמבקש השיב לה, על ב"כ היועמ"ש להגיב בתוך 30 יום מיום קבלת תשובת המבקש; לדרישה שנייה שהמבקש השיב לה, עליו להגיב בתוך 21 יוםולדרישה שלישית שהמבקש השיב לה , עליו להגיב בתוך 14 יום.
בבקשות שבדק משרד מבקר המדינה נמצא כי גם תגובותיו של ב"כ היועמ"ש על תשובות המבקשים מטופלות פעמים רבות שלא על פי לוחות הזמנים שנקבעו בנוהל דרישת פרטים, והטיפול בבקשות מתעכב מאוד.
13 הוגשה לרשם לענייני ירושה בבאר שבע בקשה לצו ירושה.
13 הוציא ב"כ היועמ"ש דרישת פרטים נוספים וב- 7.
13 הושלמו הפרטים שנדרשו .
רק לאחר חמישה חודשים הגיב ב"כ היועמ"ש על תשובת המבקש, אף שלפי הנוהל היה עליו להגיב בתוך 30 .
1419 התייחס המבקש לפניית ב"כ היועמ"ש, אך עד מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2015 (להלן- מועד סיום הביקורת), ולאחר יותר מעשרה חודשים, לא התקבלה תגובתו של ב"כ היועמ"ש, אף שלפי הנוהל היה עליו להגיב בתוך 21 יום.
15 שלחה מזכירות הרשםלב"כ היועמ"ש תזכורת בנוגע לתיק, אך ללא הועיל.
19 לאחר שהוברר כי המבקש החליף ייצוג נשלחה תגובתו של ב"כ היועמ"ש למייצג החדש וניתנה לו ארכה להגיש את התייחסותו.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 4.
,חוק הירושה קובע רשימת מקרים שבהם הטיפול בבקשות יהיה בסמכות בית המשפט לרבות מקרים שהמנוח הוא תושב חוץ או כאשר מוגשת התנגדות למתן צו.
יובהר כי גם בבקשות מסוג זה נדרשת עמדתו של ב"כ היועמ"ש.
הועלה כי בקשות בנוגע לנפטרים תושבי חוץ המוגשות ללשכת הרשם לענייני ירושה בירושלים מועברות ישירות לבית המשפט בלי שהתקבלה עמדתו של ב"כ היועמ"ש, וזו מוגשת ישירות לבית המשפט בהמשך התהליך.
ביתר הלשכות, הבקשה נשלחת לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש ורק לאחר מכן מועברת לטיפולו של בית המשפט.
עוד הועלה כי בלשכת הרשם לענייני ירושה בבאר שבע מועברות ההתנגדויות לבקשות למתן צו ישירות לבית המשפט בלי שהתקבלה עמדתו של ב"כ היועמ"ש, וזו מוגשת ישירות לבית המשפט בהמשך התהליך, שלא כמו ביתר הלשכות.
יוצא אפוא שאין אחידות בין הלשכות בטיפול של ב"כ היועמ"ש בבקשות שבסמכות בית המשפט.
נמצאו מקרים שאף שהיה מ דובר בבקשות שניתן לקבוע בוודאות כי התיק צפוי לעבור לבית המשפט, הטיפול בבקשה התעכב.
להלן דוגמאות: (1) בינואר 2015 הוגשה לרשם לענייני ירושה בירושלים בקשה לצו קיום צוואת שכיב מרע20.
אף של פי חוק הירושה בקשה זו צריכה לעבור לבית המשפט, חלפו חודשיים וחצי עד קבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש ולפיה יש להעביר את הדיון לבית המשפט מהנימוק האמור.
14 התקבלה ברשם לענייני ירושה בתל אביב בקשה לצו ירושה בקשר למנוח תושב חוץ.
הבקשה נקלטה במערכת הממוחשבת רק לאחר חודש.
14 שלח ב"כ היועמ"ש למבקש דרישת פרטים נוספים ואלה התקבלו אצל ב"כ היועמ"ש לאחר שבועיים.
על אף האמור, רק לאחר חודש נוסף , ב - 23.
14 , הגיב ב"כ היועמ"שעל תשובת המבקש והודיע כי אין לו כל עניין בבקשה.
ממועד הודעתו ז ו של ב"כ היועמ"ש חלפו יותר מחודשיים עד שהבקשה הועברה לטיפולו של בית המשפט.
מכאן, ממועד הגשת הבקשה ועד העברתה לבית המשפט חלפו כמעט 7 חודשים21 .
בתשובתו ציין האפוטרופוס הכללי כי בנוהל החדש שפורסם באוקטובר 2015 נקבעה דרך טיפול אחידה בנוגע לאופן העברתם של תיקים שבסמכות בית המשפט אליו, הכוללת הנחיה שלפיה בחלוף 14 יום הקבועים לפרסום בעיתון תועבר הבקשה לבית המשפט אם התקבלה עמדתו של ב"כ היועמ"ש אם לאו.
צוואה של נוטה למות ושל מי שרואה עצמו, בנסיבות המצדיקות זאת, מול פני המוות 21 יוער כי ב- 6.
15 "ניתנה החלטת בית המשפט ולפיה על בכ היועמ"ש להגיב לבקשה בתוך 21 יום.
בחלוף יותר מ-60 יום, ומשלא התקבלה תגובת ב"כ היועמ"ש, שב בית המשפט והורה לב"כ היועמ"ש להגיב בתוך 20 יום.
על אף האמור, תגובת ב"כ היועמ"ש ניתנה כחודש וחצי לאחר מכן, ביום 11.
מכאן, כמעט שנה חלפה עד שניתן היה לדון בבקשה לגופו של עניין.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 5.
בכמה מהתיקים שנבדקו בלשכות הרשם לענייני ירושה נמצא שב"כ .
היועמ"ש דרש מהמבקש פרטים נוספים בשלבים שונים של הטיפול בתיק, .
כאשר היה מקום לבקשם כבר בדרישה הראשונה, וקבלת הצו התעכבה באופן .
הוגשה ללשכת הרשם לענייני ירושה בנצרת בקשה לצו ירושה בדצמבר 2012 דרש ב"כ היועמ"ש מהמבקש להמציא לו נתונים נוספים.
לאחר תשובת המבקש שלח לו ב"כ היועמ"ש באפריל 2013 דרישה נוספת, ובה ביקש לתרגם את צווי הירושה של יורשי המנוחה שנפטרו ולהציג אסמכתאות על משלוח הודעות ליורשי הזוכים על הגשת הבקשה.
את הדרישות האלה יכול היה ב"כ היועמ"ש לדרוש כבר בדרישתו הראשונה.
במהלך הטיפול בתיק שלח ב"כ היועמ"ש עוד שלוש דרישות להשלמת נתונים נוספים.
יוצא אפוא שב"כ היועמ"ש שלח במקרה האמור חמש דרישות לפרטים נוספים שאת חלקן כבר ניתן היה לדרוש בדרישות קודמות.
נוסף לכך, נמצא כי עמדתו הסופית של ב"כ היועמ"ש לא ניתנה עד יולי 2015 , ורק במועד זה ובעקבות הביקורת הודיע ב"כ היועמ"ש כי אין לו עניין בבקשה.
בדצמבר 2012 הוגשה לרשם לענייני ירושה בחיפה בקשה לצו ירושה בקשר למורישה ולה שבעה ילדים שאחת מהן נפטרה.
כחצי שנה לאחר הגשת הבקשה דרש ב"כ היועמ"ש מהמבקש להמציא תצהיר המפרט כמה ילדים יש לבת שנפטרה .
כשבועיים לאחר מכן הפנה המבקש את תשומת לב ב"כ היועמ"ש כי התצהיר כבר צורף לבקשה, והוא צירפו בשנית.
רק לאחר שלושה חודשים הגיב ב"כ היועמ"ש ודרש פרטים נוספים שיכול היה לבקש כתשעה חודשים קודם לכן - אסמכתה על מועד פטירת אותה הבת, אסמכתה על מתן צו ירושה או קיום צוואה בעניינה וכן פרטים בנוגע לזהות מנהל עיזבונה.
מהאמור עולה כי התנהלות ב"כ היועמ"ש בתיק זה גרמה לעיכוב ממושך בטיפול בבקשה, החל מדרישת פרטים לאחר חצי שנה מיום הגשת הבקשה וכלה בדרישת פרטים נוספים שהיה מקום להבחין בחסרונם כבר בבדיקה הראשונה.
האפוטרופוס הכללי ציין בתשובתו כי מעטים המקרים שבהם ב"כ היועמ"ש מוציא בבקשה אחת יותר משתי דרישות להשלמת פרטים .
עם זאת , הנוהל החדש כולל הוראה מפורשת הבא ה למנוע מצבים שבהם נשלחות דרישות להשלמת פרטים עוקבות, כאשר ניתן היה לשלוח אותן בדרישה מרוכזת אחת.
בתקנות הירושה נקבע כי אם התעורר צורך ב חקירה או ב בדיקה נוספת של הבקשה, שיידרשו להן תקופת זמן נוספת לשם קביעת עמדתו, יודיע ב"כ היועמ"ש על כך לרשם, לבית הדין או לבית המשפט, הכול לפי העניין, בטרם יחלפו 45 הימים שנקצבו לו, ואלה רשאים להאריך את המועד מטעמים מיוחדים שיירשמו.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כאמור לעיל, ב- 65% מהמקריםעמדתו של ב"כ היועמ"ש ניתנת לאחר 45 יום.
התברר כי בכל המקרים שבהם עמדתו התע כבה ולא ניתנה במועדה, הוא לא הודיע על כך לרשם או לבית הדין וממילא לא ניתנה ארכה למתן עמדתו כפי שנקבע בתקנות הירושה.
האפוטרופוס הכללי מסר בתשובתו כי בנוהל החדש נקבע שככל שחלפו 45 יום ממועד המצאת הבקשה לב"כ היועמ"ש היא תועבר לרשם למתן צו.
אם לדעת הרשם לא ניתן לתת צו בלי שהתקבלה עמדתו של ב"כ היועמ"ש, מטעמים מיוחדים שיירשמו, יורה הרשם בתוך שבעה ימים על העברת הבקשה לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש ויקצוב את המועד לכך.
האמור לעיל מלמד שהאפוטרופוס הכללי ער לצורך להסדיר את עבודתו של ב"כ היועמ"ש, ואכן טיוטת נוהל שגיבש וטרם פורסמה שעניינה אופן הטיפול של ב"כ היועמ"ש בבקשות, כוללת רשימת בדיקה מפורטת לבקשות לצו ירושה ולצו קיום צוואה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האפוטרופוס הכללי להחיש את סיום הטיפול בהכנת הנוהל להסדרת עבודתו של ב"כ היועמ"ש.
עליו לקבוע בנוהל כללים לבדיקת בקשה הנשלחת לקבלת עמדתו של ב"כ יועמ"ש, המפרטים בין היתר את הנושאים שיש לבדוק, את המסמכים שיש לצרף ואת הנתונים שיש להשלים.
באופן זה יוכל ב"כ היועמ"ש למלא את תפקידו ביתר יעילות.
יתרה מכך, סיום הכנת הנוהל וקביעת כללים יביאו לידי אחידות בבדיקת הבקשות וצמצום התקלות.
קבלת עמדת ב"כ היועמ"ש לבקשות המוגשות לבתי הדין הדתיים לפי תקנות הירושה, יש להעביר לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש גם בקשות המוגשות לבתי הדין הדתיים .
נמצא כי חלק מבתי הדין אינם מקפידים על מילוי הוראות התקנ ות, כמפורט להלן.
בתי הדין השרעיים ובתיהדין הדרוזיים אינם מעבירים את הבקשות המוגשות להם לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש, ועקב כך צווי ירושה וצווי קיום צוואה ניתנים מבלי שזו נשמעה.
בתשובתה מנובמבר 2015 מסרה הנהלת בתי הדין הדרוזיים למשרד מבקר המדינה כי הבקשות אינן מועברות לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש בגלל מכשול השפה, והוסיפה שהיא פועלת מול הרשמת לענייני ירושה בחיפה לצורך הסדרת ממשקי העבודה ביניהן.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
בתי הדין הרבניים שולחים את הבקשות ל קבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש.
עם זאת, בית הדין הרבני בחיפה אינו מעביר לקבלת עמדתו של ב"כ .
היועמ"ש בקשות לתיקון צו ירושה או צו קיום צוואה בשל הסתלקויות .
, בעוד בתי הדין הרבניים בירושלים ובתל אביב עושים זאת .
בתשובתה מסרה הנהלת בתי הדין הרבניים כי הנחתה את מזכירות בית הדין בחיפה להעביר לקבלת עמדת ב"כ היועמ"ש גם בקשות לתיקון צו ירושה או צו קיום צוואה בשל הסתלקויות מאוחרות.
האחריות המוטלת על ב"כ היועמ"ש משמעותית מאוד, ובמסגרת בדיקתו נבחנים נושאים מהותיים הנוגעים בין היתר לחלוקת עיזבו נות על פי הוראות חוק הירושה ולשמירה על זכויותיהם של חסויים, קטי נים ונעדרים שאינם מיוצגים.
לנוכח הממצאים שהועלו, משרד מבקר המדינה מדגיש בפני משרד המשפטים ובפני האפוטרופוס הכללי שעליהם לבחון את הצרכים ואת עומסי העבודה של באי כוח היועץ המשפטי לממשלה כדי שניתן יהיה לייעל את עבודתם ו לשפר את רמת השירות הניתן לציבור, תוך כדי שמירה על סד הזמנים שקבע מחוקק המשנה לטיפול בבקשות.
בתי הדין השרעיים והדרוזיים נדרשים להעביר את הבקשות המוגשות להם לקבלת עמדתו של ב"כ היועמ"ש, על פי הוראות הדין, ועל משרד המשפטים והאפוטרופוס הכללי לפעול להסדרת ממשק עבודה יעיל בין בתי הדין לב"כ היועמ"ש.
השלב השלישי - מתן צווים בידי הרשם לענייני ירושה השלב האחרון בטיפול בבקשות הוא העברת הבקשה לרשם לענייני ירושה לקבלת החלטה, לאחר שהונחה בפניו עמדתו של ב"כ היועמ"ש, ולהוצאת צו כמבוקש.
יצוין כי כדי לקדם את הטיפול בשלב זה ולמנוע צווארי בקבוק מונו בפברואר ובדצמבר 2014 שתי רשמות נוספות- האחת מונתה במחוז תל אביב והאחרת מוסמכת לפעול בכל הארץ.
מנתוני האפוטרופוס הכללי עולה כי גם בשלב הזה ישנם עיכובים: בשנת 2014 היה מספר הימים הממוצע שחלף ממועד הודעתו של ב"כ היועמ"ש כי אין לו עניין בבקשה עד הוצאת צו הירושה בירושלים 24 ימיםובתל אביב -3823.
,לדוגמה בדצמבר 2014 הוגשה ללשכת ה רשם לענייני ירושה בתל אביב בקשה לתיקון צו קיום צוואה שניתן כמה חודשים קודם לכן.
רק בעקבות הביקורת, באוגוסט 2015, לאחר יותר מחמישה חודשים ממועד קבלת עמדת ו של ב"כ היועמ"ש, ניתנה החלטה להעברת הבקשה לבית המשפט.
22 הסתלקות שנעשתה לאחר הוצאת הצו נקראת הסתלקות מאוחרת, והיא אפשרית רק אם טרם חולק העיזבון.
מקרה נפוץ של הסתלקות מאוחרת הוא של קטינים שבגרו.
23 בבאר שבע-12 ימים ובחיפה ובנצרת6 ו-8 .
, בהתאמה משרד המשפטים 1115 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העברת בקשות לבית המשפט לענייני משפחה .
חוק הירושה מפרט את המקרים שבהם תועבר לבית המשפט בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה שהוגשה לרשם לענייני ירושה, ואלה הם: הוגשה התנגדות לבקשה; המדינה היא צד לבקשה; ב"כ היועמ"ש ראה לנ כון ליזום הליך בקשר לבקשה או להצטרף להליך קיים; האפוטרופוס הכללי מייצג בבקשה חסוי, קטין או נעדר; הצוואה היא צוואת שכיב מרע; בצוואה נשוא הבקשה קיים פגם או חסר; המוריש הוא תושב חוץ.
כמו כן, בידי הרשם לענייני ירושה נתונה גם סמכות כללית להעביר דיון בבקשה לבית המשפט, לפי שיקול דעתו.
בנסיבות אלה כאשר בית המשפט נותן בסוף ההליך את צו הירושה או את צו קיום הצוואה הוא מיידע את הרשם בדבר.
מעבר לכך, ישנם תיקים שכלל אינם מועברים לרשם והטיפול בהם מצוי מלכתחילה בסמכותו של בית המשפט, כגון מינוי מנהל עיזבון בהיעדר הסכמה ובקשה למזונות מן העיזבון.
בשנים 2014 -2012 הועברו מלשכות הרשם בכל שנה בממוצע כ- 5,640 בקשות לטיפולו של בית המשפט.
להלן בתרשים 6 ובלוח3 נתונים לאותן שנים על מספר הבקשות שהועברו לטיפולו של בית המשפט ועל משך הזמן הממוצע לטיפול בבקשות (בחודשים): .
מספר הבקשות שהועברו לטיפול בית המשפט בשנים 2014 -2012 .
על פי נתוני הנהלת בתי המשפט לוח 3 .
משך זמן הטיפול (בחודשים) של בית המשפט בבקשות בשנים 2014 - 2012 משך זמן הטיפול 2012 2013 2014 הזמן הממוצע 13.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הזמן המינימלי 0.
המקור: נתוני הנהלת בתי המשפט .
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמשך הטיפול הממוצע בתיקי ירושה המועברים מלשכות הרשם לבתי המשפט הוא יותר משנה, טוב יעשה האפוטרופוס הכללי אם יפעל לזירוז העברת הבקשות שממילא מצויות בסמכותו של בית המשפט.
כאמור, האפוטרופוס הכללי מסר שבנוהל החדש נקבע כי הבקשות שדינן לעבור לבית המשפט יועברו בתוך 14 יום מפרסומן אם התקבלה עמדתו של ב"כ היועמ"ש אם לאו.
בדיקת פעילות הרשם לענייני ירושה בכל הנוגע לתהליך הטיפול בבקשות המוגשות ללשכות השונות העלתה קיומם של עיכובים בטיפול בבקשות, על שלביו השונים, והתארכות משכו.
העיכובים מובילים לא אחת לפגיעה של ממש באלה המבקשים את שירותי הרשם ולעיכוב בחלוקת העיזבון ליורשים או לזוכים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולאפוטרופוס הכללי כ י עליהם לבחון את הקצאת כוח האדם ואת עומסי העבודה במערך הרשם, למפות את צווארי הבקבוק הגורמים לעיכובים במתן הצווים ולפעול לשיפור השירות הניתן למבקשים, שלעתים נמצאים במצב רגיש וכאוב, בו כל עיכוב יכול להשפיע באופן ממשי על מימוש זכויותיהם.
האפוטרופוס הכללי פעל אמנם לטיפול בעיכובים בשלבי הטיפול השונים של הבקשות, אך עליו עדיין לקצר את משך זמן הטיפול בהן ולקבוע לשם כך יעדים ברורים ומדידים.
לבתי הדין הדתיים יוער כי עליהם לטפל בבקשות בכל שלב ושלב על פי הוראות חוק הירושה ותקנות הירושה.
הסדרת פעילות מערך הרשם לענייני ירושה .
בשנת 1998 קבע האפוטרופוס הכללי נוהל פנימי שכותרתו "נוהלים לעניין עבודת הרשמים לענייני ירושה ולביצוע הוראות החוק והתקנות" (להלן - הנוהל הישן), שהחובה לקביעתו נדרשה בחוק הירושה.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 1.
נמצא כי הנוהל הישן חסר, והוא אינו מקיף את כלל הנושאים הנדרשים .
להסדרת עבודתן של לשכות הרשם.
הוא אינו מפרט את אופן הטיפול בבקשות .
ואינו קובע את לוחות הזמנים לטיפול בבקשה .
כמו כן, אין הוא מפרט את .
ממשקי העבודה עם גורמים נוספים ואופן ההתנהלות מולם.
מהנוהל הישן שגובש לפני כ-17 שנה אינם רלוונטיים, ולמרות היותם כאלה .
הם לא עודכנו במהלך השנים.
יוער כי לשכות הרשם בירושלים , בתל אביב ובבאר שבע ראו צורך בנוהל עדכני .
הן כתבו נוהלי עבודה פנימיים המפרטים בהרחבה את תהליך הטיפול בבקשות, בעיקר בנוגע לפן המזכירותי והמחשובי.
נמצא כי במהלך השנים הועברו ללשכות הרשם הנחיות שונות של האפוטרופוס הכללי.
הנחיות הנוגעות בין היתר לדרישה להקליד את הבקשות המוגשות במערכת הממוחשבת ביום שהוגשו, לעדכון אתר האינטרנט של הרשם לענייני ירושה ולכללי התייחסות לבקשות מסוגים שונים.
אולם הנחיות אלה לא רוכזו במסמך אחיד ומחייב, ובאף לא אחת מהלשכות נמצא ריכוז מסודר של ההנחיות שהועברו אליהן במהלך השנים.
העובדה שהנוהל לא עודכן במשך שנים רבות והיעדרו של ריכוז ההוראות המנחות גרמו לשונות בין לשכות הרשם בטיפול בבקשות.
בין היתר, ההבדלים נוגעים למדיניות אישור תקינות הבקשות, לנושא גביית האגרות, לאופן הטיפול בבקשות ו לשלבי הטיפול בבקשות המועברות לבתי המשפט.
טיפול בתיקי חוסר מעש: לפי תקנות הירושה, במקרים שבהם נבצר מהרשם לדון בבקשה שהוגשה לו מחמת "חוסר מעש" (חוסר מענה) מצד המבקש, הוא רשאי להוציא הודעה למבקש שיסביר מדוע אין למחוק את הבקשה.
במקרים שבהם לא ניתן טעם מספק תימחק הבקשה.
נמצא כי במהלך השנים לא נקבעו כללים בנוגע להפעלת הסמכות האמורה, וטיפול הלשכות במחיקת בקשות מחוסר מעש שונה באופן ניכר.
בלשכת הרשם בתל אביב אין מטפלים בתיקים של חוסר מעש מצד המבקש.
לכן, קיימות בקשות רבות שלא נרשמה בהן פעילות כלשהי במשך חודשים רבים.
בלשכת הרשם בירושלים נבדק סטטוס התיקים אחת לשנה בערך ונשלחות התראות על חוסר מעש.
בלשכות הרשם בחיפה, בנצרת ובבאר שבע נשלחות התראות על חוסר מעש כל כמה חודשים.
עוד נמצא כי פרק הזמן שחולף בין חוסר המעש של המבקש עד הוצאת ההתראה למחיקת הבקשה אינו אחיד ונע בין חודש לשנה, ולעתים אף יותר מזה.
להלן דוגמאות: (1) בדצמבר 2013 הוגשהללשכת ה רשם לענייני ירושה בנצרת בקשה לצו ירושה.
בינואר 2014 שלח ב"כ היועמ"ש למבקש דרישה לפרטים נוספים.
כשנה לאחר מכן, משלא התקבלה תגובתו של המבקש, נשלחה אליו התראה למחיקה 1118 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מחוסר מעש.
המבקש השלים את הפרטים הנדרשים בתוך כשבוע.
בעקבות הביקורת שלח ב"כ היועמ"ש דרישת פרטים נוספת רק ביום 28.
(2) באוגוסט 2013 הוגשהללשכת ה רשם לענייני ירושה בחיפה בקשה לצו ירושה.
בספטמבר 2013 שלח ב"כ היועמ"ש למבקש דרישה לפרטים נוספים.