HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
43 מוקדי השטח (מעוף) הם חברות כלכליות שנבחרו על ידי משרד הכלכלה כמפעילים של תכניות ייעוץ וליווי לעסקים קטנים ובינוניים, הכוללות אבחון מקצועי וייעוץ של מומחים במגוון תחומי התמחות.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובת החשכ"ל נאמר כי הגופים המתאמים שהתחילו את עבודתם בנובמבר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת בנושא, מנויים על שירותי מידע צרכני ועסקי של חברת מידע ומשתמשים במידע זה בעת בדיקת הבקשה להלוואה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל שעליו לשקול לדרוש מגופי התיאום להמשיך את ההתקשרות עם חברת המידע גם לאחר מתן ההלוואה כדי לעקוב אחר פעולותיהם של הלווים מהקרן.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הסוכנות תפעל עם שותפיה להפעלת הקרן לקדם בדיקה מקצועית של הנושא כדי לייצר מנגנוני דיווח על בסיס ההתקשרויות הקיימות.
הגדלת מקורות המימון לקרן: מכרזי החשכ"ל להשתתפות במתן הלוואות מטעם הקרן מיועדים לבנקים בלבד.
במשק הישראלי יש מוסדות פיננסיים נוספים, חוץ -בנקאיים, כגון קרנות פנסיה, קופות גמל, חברות ביטוח וחברות מימון, העשויים להיות מעוניינים במתן הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים.
פתיחת מכרזי החשכ"ל למתן הלוואות ל מוסדות פיננסיים חוץ - בנקאיים עשויה לפתוח ערוץ נוסף למימון עבור עסקים קטנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור מטרת הקרן, על הסוכנות, משרד הכלכלה והחשכ"ל לבחון את האפשרות להגדיל את קהל היעד של המכרזים למתן הלוואות של הקרן למוסדות פיננסיים נוספים.
בכך יהיה אפשר להגדיל את היקף האשראי הכללי העומד לרשות עסקים קטנים ובינוניים.
בתשובת החשכ"ל נאמר כי הוא מעוניין לעודד את כניסתם של מוסדות פיננסיים חוץ-בנקאיים בישראל לפעילות בקרנות ההלוואות בערבות המדינה כדי להגדיל ולגוון את מקורות האשראי לעסקים קטנים ובינוניים מחד -גיסא, ולפתוח אפיק חדש לציבור החוסכים מאידך גיסא.
בנובמבר 2014 החליט משרד האוצר על הקמת קרן הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים בערבות המדינה שתתבסס בעיקר על כספי הגופים המוסדיים.
החשכ"ל החל בהכנת מכרז להקמת קרן הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים במימון הגופים המוסדיים והבנקים.
עוד הוסיף החשכ"ל בתשובתו שבמאי 2014 הקים משרד האוצר ועדה לבחינת אמצעים ומהלכים שונים אשר יש בהם לעודד הקמת קרנות נסחרות למימון עסקים קטנים ובינוניים.
קרנות אלו מיועד ות להגדלת מקורות המימון העומדים לרשות עסקים קטנים ובינוניים והן עשויות לפתוח עבור הציבור והגופים המוסדיים אפיק השקעה חדש.
לדברי החשכ"ל, הוועדה סיימה את דיוניה ובימים אלה היא מגבשת את המלצותיה.
מדריך לגופי תיאום : אתר האינטרנט של הסוכנות מציג מדריך ובו הדרכה ויזואלית על תהליך הגשת בקשה לקבלת הלוואה מהקרן.
בחינת בקשת הלוואה של עסק קטן ובינוני כרוכה בהבנת הענף שבו העסק פועל, ניתוח כלכלי של המידע שהוגש וניתוח היכולת הניהולית של בעלי העסק.
תהליך החיתום44 נעשה על ידי שני גופי תיאום.
כדי שתהיה אחידות בין גופי התיאום בתהליך החיתום יש צורך להכין מדריך חיתום כתוב שמסדיר את שיטת החיתום, מסדיר את מדיניות החשכ"ל בהפעלת הקרן ובטיפול במקרים חריגים, ומפרט את אמות המידה שעל בודק הבקשה לבחון, את תהליך הריאיון של בעל העסק ואת הטיפול במקרים שבהם חסר מידע.
כמו כן יש צורך לקבוע אמות מידה לבחירה והכשרה של בודקי .
44 תהליך בדיקת הסיכון של הצעה לקבלת הלוואה וההחלטה אם לתת אותה, באילו מחירים וכד'.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הבקשות.
אחידות בתהליך החיתום תמנע מצב שבעל עסק בוחר גוף תיאום "מקל" לבחינת בקשתו.
הביקורת העלתה שהחשכ"ל לא הכין מדריך חיתום כתוב אלא השאיר את ההחלטה על תהליך החיתום בידי גופי התיאום ונתן להם שיקול דעת לבנות מנגנון לבחינת הבקשות ולהכשרת הבודקים.
לפיכך לא הייתה אחידות בטיפול הגופים המתאמים בבקשות הלווים.
בתשובת החשכ"ל נאמר שהחל בנובמבר 2014 , מועד תחילת העבודה של שני גופי התיאום החדשים שהחליפו את הקודמים, התבקשו הגופים החדשים להכין נוהלי עבודה לכל אחד מהתהליכים המרכיבים את הפעילות בקרן.
נהלים אלה אושרו על ידי החשכ"ל ונבדק קיומם של מרכיבים מהותיים בתהליכי העבודה.
עד מאי 2015 אחד מגופי התיאום הגיש מדריך כתוב לאישור החשכ"ל והשני טרם הגיש את המדריך.
היערכות למצבי חירום45 .
בעלי עסקים קטנים ובינוניים משקיעים זמן רב ומשאבים רבים כדי שעסקיהם יצליחו, אך רבים מהם אינם ערוכים כראוי למצבי חירום.
לפי נתוני מחקר שנעשה בא רה"ב (במכון .
Institute for Business and Home Safety, Every Business Should Consider a Risk and Vulnerability Assessment)46, כ-%25 מהעסקים הקטנים שנפגעו מאסון גדול אינם שבים לפעול לאחריו.
בדצמבר 2007 החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי(מס' ב/ 43 ) על הקמת רשות חירום לאומי (להלן - רח"ל) - גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון, המסייע בידו לממש את אחריות העל לטיפול בעורף בכל מצבי החירום.
ועדת השרים קבעה בהחלטתה את תפקידיה של רח"ל בעת שגרה ובשעת חירום.
עוד נקבע כי בעת שגרה תרכז רח"ל את עבודת המטה, הכוללת את הגדרת האיום ותרחישי הייחוס לעורף 47 ,ברמה הלאומית וכן תגבש תפיסות הפעלה למצבי חירום בעורף, תכניות היערכות למצבי חירום שונים של ארגונים ומשרדי ממשלה ונוהלי תפקוד בעת חירום.
בין השאר, על רח"ל להמליץ לשר הביטחון על קביעת סדרי עדיפויות להפעלת המאמצים בעורף ברמה הלאומית ותיא ום של פעילות ההסברה והדרכת הציבור בשעת חירום 48 .
בהחלטת ממשלה מאוגוסט 200949 נקבע כי מטה מל"ח .
45 ;בהגדרת מצבי חירום נכללים, בין היתר, אסונות טבע; תקלות טכנולוגיות; מפגעי אבטחה ותאונות.
לפירוט יותר רחב ראו http://www.
org/commercial_maintenance/commercial - vulnerability -assessment _ibhs / 47 תרחיש הייחוס בצה"ל הוא תיאור התפתחות עתידית של מלחמה, שממנו נגזרות התפוקות הנדרשות מגופי התכנון, והוא מהווה קביעה פיקודית של האתגרים המבצעיים העיקריים שצה"ל צריך להיערך אליהם בבניין הכוח שלו.
תרחיש הייחוס אמור לשמש בסיס לתכנון כוח האדם, כמויות המלאי והאמצעים התומכים, ולהוות בסיס משותף למודלים של תכנון בגופים ובזרועות בצה"ל.
תרחיש הייחוס של מערך מל"ח הוא תרחיש למשק המדינה, שמכין מטה מל"ח ארצי על בסיס איום הייחוס, שהגדיר אגף התכנון בצה"ל ושאישר הרמטכ"ל.
תרחיש הייחוס של מערך מל"ח הוא רכיב יסודי הנחוץ לצורך תכנון מערך מל"ח ולצורך היערכותו למצב שבו יוחלט להפעילו.
48 בעקבות החלטת ממשלה 2745 מינואר 2011 על הקמת המשרד להגנת העורף, במרץ 2011 הועברה אליו פעילותה של רח"ל.
14 החליטה הממשלה (החלטה 1661 ) לבטל את המשרד להגנת העורף ולהעביר את שטח הפעולה של רח"ל והסמכויות שהוקנו לשר להגנת העורף בעניין מל"ח, חזרה לאחריותו של משרד הביטחון.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 )(משק לשעת חירום הארצי ישולב ברח"ל .
בעלי עסקים קטנים ובינוניים יכולים להגן על העסק שלהם מפני מצבי חירום באמצעות זיהוי מראש של הסיכונים הנובעים מאסונות שעלולים לפקוד את העסקים שלהם, הכנת תכנית היערכות לאסון גדול והכנת תכנית לפעולה בעת התרחשות אסון ולאחריו.
גיבוש תכניות כאמור ועדכונן מפעם לפעם יכולים לתרום רבות להישרדות העסק לאחר אסון.
משרד מבקר המדינה בחן את פעולות הסוכנות להיערכות למצבי חירום.
הועלה כי: הסוכנות אינה מרכזת מידע מקצועי רלוונטי להיערכות למצבי חירום באתר האינטרנט שלה ואינה מכינה הנחיות או כלי הדרכה שיסייעו לעסקים להיערך למצבי חירום בהתאם לתרחישי הייחוס שהכינה רח"ל.
בהיעדר מידע זמין כאמור, כדי להיערך בהתאם למצבי חירום בעל העסק צריך לאתר את המידע המקצועי הרלוונטי לו, שלעתים קרובות כתוב בשפה זרה, או לקבל ייעוץ מקצועי בתשלום.
משרד מבקר המדינה הפנה אתהסוכנות למידע המופיע באתרי אינטרנט 50 של הסוכנות לעסקים קטנים בארה"ב ( S.
A ) ושל ארגונים המתמחים בהיערכות לאסונות ובנוגע להיערכות לחירום.
הסוכנות יכולה לכלול באתר האינטרנט שלה מידע דומה במטרה לסייע לעסקים קטנים ובינוניים להיערך למצבי חירום.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי המידע הרלוונטי בנושא חירום יועלה לאתר הסוכנות.
קיום מערך של כלים ממשלתיים קבועים מראש המיועדים להפעלה בשעת חירום מסייע לעסקים קטנים ובינוניים להיערך למצבי חירום ואסונות.
בארה"ב, לדוגמה, נקבע בחוק לעסקים קטנים שאם הממשל יחליט להכריז על אזור מסוים כאזור אסון 51 , עסקים הנמצאים באזור זה יוכלו לקבל הלוואות בתנאים מועדפים, כאשר כללי הזכאות נקבעים מראש.
הביקורת העלתה שהסוכנות מזינה באתר האינטרנט שלה מידע על תכניות סיוע או שינויים בכללים של תכניות קיימות אד הוק ובהתאם לצרכים באותו מועד.
כך לדוגמה, במבצע "צוק איתן" בשנת 2014 החליטה הסוכנות לקצר את הזמן הנדרש לטיפול בבקשות להלוואות מקרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים ובבקשות לקבלת ייעוץ כלכלי מסובסד.
אחד מכלי ההיערכות המרכזיים שמציעה הסוכנות הוא ייעוץ כלכלי במחיר מסובסד במגוון תחומים.
הסוכנות לא הכי נה רשימה של יועצים המוכרים כמומחים להיערכות לאסונות (להלן - יועצי המעוף), ולפיכך אין באפשרותה להציע לעסקים המעוניינים להיערך לאסונות לקבל ייעוץ באמצעות יועצים מוכרים במחיר מסובסד.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי לדעתו הקשיים שבהם נתקל עסק בחירום אינם שונים במהותם מהקשיים שבהם הוא נתקל במהלך פעילותו השוטפת ורק עצמתם גבוהה יותר.
לפיכך, יועצי המעוף הקיימים בתחומים השונים מתאימים לסייע לעסקים גם במצבי חירום, ואין לטעמו מקום להכשיר יועצים ספציפיים לנושא.
gov/content/disaster -preparedness 51 הסוכנות לעסקים קטנים בארה"ב מציעה הלוואות לעסקים שנפגעו מאסון למטרות הללו: תיקון או החלפה של ציוד ונכסים שניזוקו, נזק כלכלי ללא קשר לנזק פיזי לעסק, כיסוי נזקים שנגרמו על ידי שירות במילואים של עובד חיוני.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה , מהספרות המקצועית בנושא הכנה לאסון והתאוששות 52 עולה שנושא זה מורכב מא וד ודורש מומחיות מיוחדת.
ניתן לשלב את הידע הקיים אצל יועצי המעוף עם ידע ממומחים בתחום זה כדי להעשיר את הייעוץ הניתן לעסקים בתחום זה.
המדינה ערבה להלוואות במיליארדי שקלים שניתנו לעסקים קטנים ובינוניים באמצעות קרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים.
מדיניות החשכ"ל והסוכנות היא לפשט את תהליך הגשת הבקשות לקבלת הלוואות מהקרן.
על פי מדיניות זו, הסוכנות והחשכ"ל אינם מבקשים מעסקים המקבלים הלוואות בערבות המדינה להכין תכנית היערכות למצבי חירום ואסונות.
יצוין שבמקרים של אסונות אזוריים או מצבי חירום הנמשכים תקופה ארוכה עלול להיווצר מצב שייפגעו בעקיפין או במישרין עסקים אשר לקחו קודם לכן הלוואות מהקרן.
עסקים אלה עלולים אפוא להתקשות בהחזרת הלוואות, והמדינה תצטרך לפרוע את הערבויות.
הדבר עלול לגרום הפסד ניכר למדינה ולבנקים53.
לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום שהסוכנות ומשרד הכלכלה יפעלו בתיאום עם רח"ל ורשויות נוספות האחראיות לחירום, בין היתר לבחון גיבוש מדיניות כוללת לטיפול בעסקים קטנים ובינוניים בשעת חירום והנחי ות היערכות למצבי חירום עבור עסקים קטנים ובינוניים וכן לבחון פיתוח כלי סיוע לשיקום עסקים אלה עם סיומו של מצב החירום.
כמו כן על הסוכנות לרכז את המידע המקצועי הרלוונטי באתר האינטרנט שלה.
לעסקים קטנים ובינוניים יש חשיבות רבה בהתפתחותן הכלכלית של מדינות.
בשנת 2013 היו העסקים הקטנים והבינוניים כ - 99% מכלל העסקים בישראל.
מאז הקמתה בשנת 2009 פיתחה הסוכנות כלי סיוע חדשים, שיפרה את אמצעי התמיכה הקיימים, ויזמה פעילויות שנועדו לסייע לעסקים קטנים ובינוניים.
עם זאת, מהדוח עולה כי עדיין קיימים תחומים שבהם יש צורך לייעל ולשפר את הסיוע לעסקים קטנים ובינוניים: להסיר חסמים המקשים עליהם את ההשתתפות במכרזי רכש של גופים ציבוריים; לקדם את תהליך החקיקה של החוק המקנה סמכויות לסוכנות; להסדיר את התגמול לבעלי עסקים המשרתים במילואים; לשפר, בשיתוף החשכ"ל, את אופן הפעלת קרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים, ולסייע לעסקים קטנים ובינוניים להיערך כראוי למצבי חירום, לאסונות ולמשברים.
52 disaster planning and recovery 53 במקרה של מימוש הערבות לבנקים יש חשיפה ישירה של 5% מערך ההלוואה ועד ל -20% חשיפה עקיפה.
החשיפה העקיפה נובעת מכךשהאוצר הפקיד פיקדון בבנק לכסות את הערבות של המדינה עד תקרה מסוימת.
מימוש מעל תקרה זו חל במלואו על הבנק.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ממצאי דוח זה והדוחות הקודמים של משרד מבקר המדינה בעניין הסיוע לעסקים קטנים ובינוניים מצביעים על כך שהממשלה אינה מייחדת לתחום זה את תשומת הלב הראויה ואינה עושה די לקידום העסקים הקטנים והבינוניים בישראל.
מגזר העסקים הקטנים והבינוניים בישראל הוא אחד הקטרים לצמיחה ונודעת לו חשיבות גדולה במיוחד לפיתוח יישובי הפריפריה ולקידום אוכלוסיותיהם, ועל כן יש לתת לנושא קידום העסקים הקטנים והבינוניים את העדיפות הראויה לו.
משרד התרבות והספורט 555 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
הספורט הוא מאבני היסוד של התרבות בעולם, ואירועי ספורט מעוררים עניין רב מאוד בקרב הציבור הרחב.
אירועים אלה נועדו לשקף "שיתוף פעולה, עבודת בצוות, פיתוח הגוף ופיתוח הרוח" 6.
עם זאת, לעתים מתלווה להם, בארץ ובעולם, אלימות בע וצמות משתנות ובגוונים רבים ובהם אלימות פיזית, אלימות מילולית וביטויי גזענות.
בשנת 2008 חוקק חוק איסור אלימות בספורט בעקבות אירועים חוזרים ונשנים של אלימות במגרשי הספורט, ובהתבסס על מסקנותיהן של ועדות שונות שעסקו בנושא והמליצו על כלים להתמודדות עם תופעה זו.
על פי החוק הוקמה במרץ 2009 המועצה למניעת אלימות בספורט לתיאום בין הגופים העוסקים בנושא ולייעוץ במגוון התחומים הנוגעים לקידומו.
בעקבות סדרה של אירועי אלימות חמורים בכדורגל שאירעו בעונת הספורט 2012 - 2011 הקימה לימור לבנת , שרת התרבות והספורט דאז, שתי ועדות נוספות לבדיקת נושא זה: ועדה לבחינת הפעלתו של חוק איסור אלימות בספורט בראשות ניצב (בדימוס) דוד צור (להלן - ועדת צור), וועדה לבדיקת המבנה הניהולי של ענף הכדורגל בישראל, בראשות פרופ' ירון זליכה (להלן - ועדת זליכה) שעסקה גם באלימות בכדורגל.
במאי 2012 הקימה ההתאחדות לכדורגל ועדה בראשות המפכ"ל (בדימוס) דודי כהן לבחינת רפורמה בענף הכדו רגל, ובכללה בחינת נושא האלימות (להלן - ועדת כהן).
החוק וההמלצות של הוועדות השונות שעסקו בנושא מבטאים גישה מערכתית שמרכיביה העיקריים הם: תכלול המערך, שיטור אזרחי, שיפור פעילות המשטרה במישור המודיעין והאכיפה, חינוך האוהדים, הילדים והנוער ושיפור חוויית הצפייה במשחקי ספורט והפיכתה לבטוחה ונעימה יותר לקהל הצופים.
ואולם, גם בעונות המשחקים 2014 -2013 ו- 2015 -2014 אירעו מקרי אלימות באירועי ספורט בייחוד במשחקי כדורגל.
על פי החוק, שר התרבות והספורט (להלן גם- השר) ממונה על ביצועו.
כמו כן מקנה החוק סמכויות לגופים נוספים בתחומים שונים, ובהם: המשרד לבט"פ; משטרת ישראל (להלן - המשטרה); משרד הכלכלה.
לצדם אחראים ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל, על פי חוק הספורט, התשמ"ח - 1988 (להלן- חוק הספורט) לניהול ענפי הספורט אלה.
בחודשים מרץ-דצמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את יישומם של חוק איסור אלימות בספורט והמלצות הוועדות שעסקו בנושא, בייחוד בענפי הכדורגל והכדורסל.
נבדקו הנושאים האלה: פעולות משרד התרבות והספורט והמועצה לתכלול המערך למניעת אלימות בספורט; שיטור אזרחי ואכיפה משטרתית; המאבק בגזענות בספורט; התמודדות עם אלימות אוהדים; שיפור חוויית הצפייה; מניעת אלימות בליגות של ילדים ובני נוער; והטמעת כללי אתיקה .
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מקצועית בקרב ספורטאים (הקוד האתי).
הבדיקה נעשתה במשרד התרבות והספורט, במועצה למניעת אלימות בספורט, במטא"ר - באגף מבצעים, שיטור וקהילה (אג"ם), באגף חקירות ומודיעין (א ח"ם) במחוז צפון ובמרחב יפתח שבמחוז תל אביב, וכן בהתאחדות לכדורגל ובאיגוד הכדורסל.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך, במשרד לבט"פ ובמועצה להסדר הימורים בספורט.
אי-תכלול המערך בידי משרד התרבות והספורט והמועצה .
מינהל הספורט במשרד התרבות והספורט (להלן - מינהל הספורט) אחראי להסדרת הפעילות בספורט על ענפיו השונים ולפיקוח עליה.
במסגרת זאת הוא אחראי, בין היתר, לתכלל את יישום החוק לאיסור אלימות בספורט, המלצות המועצה למניעת אלימות בספורט וכן את המלצות הוועדות שהוקמו לעניין זה7 .
בחוק נקבע, כי תפקידי המועצה למניעת אלימות בספורט הם: להציע דרכים לשיתוף פעולה בין משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, המשטרה, גופי הצלה, התאחדויות ואיגודים בספורט וגופים אחרים בתחום לשם מניעת אלימות בספורט; להמליץ על תכניות פעולה להתמודדות עם האלימות בספורט ולהציע חקיקה והוראות משמעת ; לעודד פעולות הסברה להעמקת המודעות הציבורית לנושא מניעת אלימות בספורט; להמליץ לשר על כללי התנהגות באירוע ספורט שיפורסמו במקום בולט ע"י כל מי שמקיים אירוע ספורט מוסדר 8; להציע למערכת החינוך תכניות ללימודים עיוניים ומעשיים בנושא החינוך למניעת אלימות בספורט; לקיים קשרים עם גופים בארץ ובחו"ל הפועלים בתחום זה; לרכז מידע בנושא זה , ליזום מחקרים וסקרים ולפרסמם; למלא כל תפקיד אחר שיוטל עליה על פי דין.
על פי החוק השר ממנה את חברי המועצה לארבע שנים וניתן לשוב ולמנותם לתקופות כהונה נוספות.
ליו"ר המועצה ממונה (לאחר התייעצות עם שר המשפטים) שופט בדימוס, וחברים בה, בין היתר, עובדים בכירים של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, המשטרה, ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל 9 .
יו"ר המועצה מנהל את ישיבותיה וקובע את מועדן ואת סדר יומן.
בשנת 2014 היה תקציב המועצה 2.
הכהונה הראשונה של המועצה הייתה מספטמבר 2009 עד פברואר 2013 (להלן- הכהונה הראשונה), ובראשה עמד השופט (בדימוס) אמנון סטרשנוב (להלן - יו"ר המועצה דאז).
כהונה שנייה החלה בדצמבר 2013 (להלן- הכהונה השנייה), ובראשה עומדת השופטת .
7 משרד התרבות והספורטסיכום פעילות לשנת 2013.
8 על פי סעיף 1 לחוק איסור אלימות בספורט - אירוע ס פורט המתקיים באחת ממסגרות אלה: בתחרויות המאורגנות ע"י התאחדות או איגוד כהגדרתם בחוק הספורט.
; בתחרויות המאורגנות ע"י התאחדויות בין -לאומיות.
על פי התוספת השנייה לחוק, כללי התנהגות לאירוע ספורט בענפים כדורגל, כדורסל, כדוריד וכדורעף.
9 שאר חברי המועצה: ראשמינהל הספורט, נציגי המינהל ונציגי משרד ראש הממשלה, המשרד לבט"פ, משרד החינוך, משרד המשפטים ומשרד הפנים, קצין בכיר במשטרת ישראל, יו"ר המועצה להסדר הימורים בספורט, יו"ר ההתאחדות לכדורגל (או ממלא מקומו), יו"ר איגוד הכדורסל, חבר הנהלת הוועד האולימפי, נציג שחקני עבר ששיחק בנבחרת ישראל לפחות שנתיים, מנהל אירועי ספורט באצטדיון שמתקיימים בו אירועי ספורט שמספר הצופים בהם הוא לפחות 10,000 ; ונציג ציבור בעל מעמד בשדה העשייה והמחקר בתחום מניעת האלימות והגזענות.
5 מיליון ש"ח מהמשרד ומיליון ש"ח מהמועצה להסדר הימורים בספורט.
משרד התרבות והספורט 557 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 (בדימוס) עדנה בקנשטיין (להלן- יו"ר המועצה)11 ,.
המועצות הקימו כמה ועדות משנה ובהן ועדת אכיפת חוק והצעות של תיקוני חקיקה, ועדת הסברה, ועדת מתקנים, ועדת קשר עם האוהדים וועדת חינוך ומניעת אלימות בקרב הנוער.
לריכוז עבודת המועצה העסיק המשרד פרויקטור עד נובמבר 2014 (להלן- פרויקטור), ולאחר מכן ריכז עובד המשרד את עבודת המועצה.
אלה הפעולות העיקריות שהמשרד ביצע בסיוע המועצה מאז הפעלת החוק ועד סיום מועד הביקורת, דצמבר 2014 : גיבוש ופרסום מבחני תמיכה לגופים ציבוריים ולארגוני אוהדים המקיימים פעילות למניעת אלימות בספורט (להלן - מבחן תמיכה) 12; גיבושן (בשי תוף המועצה) של התקנות לאיסור אלימות בספורט (כללי התנהגות באירוע ספורט ודרך פרסומם), התשע"ב - 2012 , (להלן - כללי ההתנהגות) והבאתן לאישור השרה; גיבוש הצעת תיקון לחוק איסור אלימות בספורט (להלן - ההצעה לתיקון החוק) שהחל בו המשרד בהתייעצות עם המועצה בספטמבר 2011; ניהול קמפיינים פרסומיים בטלוויזיה למניעת אלימות ולהעמקת המודעות הציבורית; המשרד נמצא בתהליך הצטרפות לארגון בין-לאומי העוסק בהתמודדות עם אלימות וגזענות בספורט 13 ; כמו כן השתתפו יו"ר המועצה וחבריה בכנסים ואירועים שאורגנו ע"י גופים שונים במטרה להדגיש את חשיבות ההתמודדות עם האלימות והגזענות בספורט.
כמו כן נטלה יו"ר המועצה חלק בדיונים של הוועדה המשותפת של ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת (להלן - הוועדה המשותפת למניעת אלימות בספורט) בראשות ח"כ (כתוארו אז) דוד צור שעסקה, בין היתר, בהצעות לתיקוני חקיקה לקידום הנושא.
כמו כן קיימו המשרד והמועצה קשרים עם גופים בחו"ל העוסקים במניעת אלימות בספורט, לרבות סיורים בחו"ל בשנים 2012 ו- 2013 .
ללימוד דרכי טיפולם בנושא בעקבותיהם, בין היתר, המליצה המועצה בנובמבר 2012 לקדם "פיילוט" של הצבת שתי מערכות למעקב ובקרה אחר הצופים בעת המשחק ב מימון המועצה להסדר הימורים בספורט (להלן - פיילוט מערכות הבקרה).
בפברואר 2013 הצביעה המועצה על הצורך בבניית בסיס מידע רחב על אירועים חריגים במשחקים, וביוני 2014 היא אספה נתונים על אירועי אלימות בספורט, בין היתר מהמשטרה, מההתאחדות לכדורגל ומאיגוד הכדורסל.
בישיבת המועצה מנובמבר 2014 , לאחר אירוע אלימות במשחק כדורגל, הוחלט על הקמת שלושה צוותים לגיבוש תכנית פעולה למאבק באלימות ובגזענות: צוות אכיפה, הרתעה וענישה; צוות חינוך; וצוות ליגות נמוכות, נוער וילדים (לגבי פעולות המשרד והמועצה ראו גם להלן).
11 תוקף המינויים של יו"ר המועצה דאז וחלק מחבריה פקע בתקופת שבין התפזרות הכנסת ולפני השבעת הממשלה החדשה לאחר הבחירות ב- 2013 .
בתקופה זאת לא ניתן היה למנות יו"ר וחברי מועצה חדשים.
על כן בפרק זמן זה לא התכנסה המועצה.
פרויקטור, שהעסיק המשרד לריכוז עבודת המועצה, המשיך לרכז את הטיפול בנושאים הנוגעים לעבודתה.
12 עם פרסומם מימן המשרד שלושה פרויקטים עליהם המליצה המועצה באמצעות מיליון ש"ח שהעבירה המועצה להסדר הימורים בספורט.
13 ארגון TRV שמטרתולפקח על הפעולות הנעשות למיגור אלימות וגזענות בכדורגל.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ואולם, בשש השנים האחרונות מאז הפעלת החוק ובניגוד לנדרש על פיו, לא המליצה המועצה על תכנית פעולה להתמודדות עם האלימות בספורט; היא לא הציגה תכניות חינוכיות למניעת אלימות בספורט לילדים ולבני נוער המשתתפים בתחרויות ספורט בשעות הפנאי המוסכמות על משרד החינוך; וכן לא צלח ניסיונה מיוני 2014 לבנות מסד נתונים שמתבסס על נתונים של גופים שיש להם מידע על אירועי אלימות, כמו המשטרה, ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל, ומאז לא ייזמה חלופה אחרת לבניית מסד נתונים; המועצה גם לא יזמה מחקרים או סקרים עם גופים אחרים לפיתוח ידע שבתחום פעילותה.
המשרד לא גיבש תכנית כוללנית ליישום החוק לאיסור אלימות בספורט שבה מוצגים יעדים, לוח זמנים להשגתם וכלי מעקב ומדידה וממילא גם לא שיתף את הגופים הנוגעים בדבר בגיבוש תכנית כזו (המשטרה, משרד החינוך, ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל).
המשרד גם לא הוביל להשלמת היישום של חלק ניכר מההמלצות של ועדת צור וועדת זליכה בשיתוף עם הגופים האמורים, בכלל זה: סיום ההליך לגיבוש ההצעה לתיקון החוק שנועד לשפר את ההסדר החוקי הקיים בנוגע לתנאי הסף הנדרשים ממנהלי אירוע וסדרנים באירועי ספורט, תפקידיהם והכשרתם; הסדרת הנפקת כרטיסי האוהדים עם הגופים האמורים לזיהוים ולשיפור המעקב אחריהם וגיבוש תכנית פעולה מקיפה לטיפוח האוהדים; סיום גיבושה של רשימת אמצעי עידוד אחידים עם המשטרה; גיבוש תכנית כוללנית לחינוך ספורטאים בליגות הילדים והנוער עם משרד החינוך וגופי הספורט; קביעת סטנדרטים אחידים למתקני הספורט (עם המשטרה, גופי הספורט והמועצה להסדר הימורים בספורט).
רק במאי 2015 , כשלוש שנים וחצי לאחר המלצת המועצה בנושא, הוא החל באפיון מחדש של פיילוט מערכות הבקרה שהופסק בדצמבר 2013.
מהאמור לעיל עולה ואף יפורט להלן, שהמשרד בסיוע המועצה, לא השכיל להוביל ולתכלל את פעילות הגופים השונים בתחום מניעת האלימות בספורט ואת קידומם של הנושאים הנוגעים לבנייה ולהפעלה של המערך להתמודדות עם אלימות בספורט.
המשרד גם לא הצליח לקדם את שיתוף הפעולה עם משרד החינוך, המשטרה וגופי הספורט הקשורים לגיבוש כלי אכיפה, מניעה וחינוך.
כתוצאה מכך לא קיבלה ההתמודדות עם האלימות בספורט את תשומת הלב הראויה, ולא מוצה הפוטנציאל הגלום בקיומו ובהפעלתו של מערך אחד שיוביל פעולות חינוכיות למניעת אלימות ופעולות עונשין לאכיפה.
בתשובה שמסר משרד התרבות והספורט למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת המשרד ממאי 2015 ) צוין כי המשרד ניסה לקדם תכניות ויזמות רבות ליישומן של הוראות החוק והמלצות הוועדות הבין-משרדיות (כפי שיפורט גם בהמשך).
ואולם, "הוראות החוק, למעשה, יוצרות תלות הדדית בין כל הגורמים המעורבים - המשרד, המשרד לבט"פ, המשטרה, הרשויות המקומיות, גופי הספורט - לצורך ביצועו.
מבנה החוק אינו מאפשר להוביל מהלכי שיפור או שינוי ללא הסכמת הגורמים הרלוונטיים, שהם בעלי דעות שונות וסותרות, כמו גם בעלי סדרי עדיפויות שונים.
כתוצאה מכך, תכלול החוק הוא קשה ומורכב והמשרד נתקל בקשיים משמעותיים כל אימת שנדרש לביצוע החוק או לשינויו".
בתשובה נוספת שמסר משרד התרבות והספורט למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 (להלן-תשובת המשרד מיולי 2015 ) ציין המשרד, בין היתר, פעולות שביצע בחודשים משרד התרבות והספורט 559 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - מניעת אלימות בספורט מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 האחרונים: פרסום מבחן תמיכה להתאחדויות ספורט ולאיגודי ספורט במאי 2015 שנועד לסייע במימון כוחות האבטחה בליגות המקצ ועניות (ראו להלן) וכן הצגת דוח למועצה ביוני 2015 ובו נתונים על אירועי אלימות שהתקבלו מהמשטרה, איגודי הספורט והקרן החדשה לישראל (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה סבור, כי לנוכח הקשיים העומדים בפני משרד התרבות והספורט בתכלול ובהובלה של המערך להתמודדות עם מניעת אלימות בספורט היה על המשרד בשיתוף המועצה וכל אותם גורמים לקיים עבודת מטה מסודרת כדי לעמוד על החסמים המונעים את יישומם של החוק והמלצות הוועדות השונות ולפעול להסרתם.
כך יכול היה למצות את הכלים העומדים לרשותו ולנקוט פעולות רצופות ועקביות כדי למלא את תפקידו הייח ודי במערך למניעת אלימות בספורט.
על המועצה, שהיא הפורום המייעץ למניעת אלימות בספורט המשותף לכל הגופים הנוגעים בדבר שהוקם בחוק, להקפיד לבצע את כל תפקידיה; לנקוט גישה יוזמת ואקטיבית באיתור חסרים וצרכים של המערך; לסייע בקידום שיתוף הפעולה בין הגופים ובפתרון המ חלוקות ביניהם.
כך תהפוך המועצה לגוף בעל תרומה ייחודית ממשית לקידום מניעת האלימות בספורט.
יו"ר המועצה, השופטת (בדימוס) עדנה בקנשטיין, מסרה בתשובתה מיוני 2015 למשרד מבקר המדינה, כי קיים טשטוש גבולות בין המועצה למשרד התרבות והספורט והמועצה "נתקלת בבירוקרטיה מיותרת אשר גורמת לסחבת ביישום המלצותיה".
לדבריה יש לחדד את חלוקת התפקידים בין המועצה למשרד.
עוד הוסיפה, כי כדי שהמועצה תמלא את תפקידיה יש למנות לה שני בעלי תפקידים שלא יועסקו על ידי המשרד.
האחד - פרויקטור שירכז את עבודת המועצה.
היא ציינה, כי הפסקת עב ודתו של הפרויקטור החיצוני שלא היה עובד המשרד בנובמבר 2014 , נעשתה שלא על דעתה וללא שיתופה ומאז לא מונה לה פרויקטור.
היא הוסיפה כי "בהעדר דובר למועצה של המשרד כדי ]יחסי הציבור[ לא נשמע קולה ולא הובאו לציבור מסריה.
אין ביח"צ לייתן מענה למ מועצה מייעצת ]כ[.
ימוש תפקידי המועצה, עשייתה, יעודה ומסריה ויוזמת" בנוגע למינוי בעלי תפקידים למועצה וחלוקת התפקידים בין המועצה למשרד מסר המשרד בתשובתו, כי מודל העבודה עם המועצה למניעת אלימות בספורט דומה למודל העבודה עם שאר המועצות האחרות הפועלות במשרד.
ה משרד עושה מאמצים ניכרים למנף ולקדם את פעילות המועצה ולייעלה, הן באמצעות הקצאת משאביו והן באמצעות קידום וביצוע המלצותיה.
הוא הוסיף, כי הייעוץ המשפטי והדוברות נותנים למועצה שירות.
לדבריו הוא יצר מבנה יעיל לממשק העבודה שבין המועצה למשרד החוסך כספי ציבור ומנצל באופן יעיל את כוח האדם שברשותו.
המשרד הוסיף, כי הוא סבור שאין טשטוש גבולות בינו ובין המועצה, וכל גורם פועל בהתאם לסמכויות המוקנות לו ולתפקידיו: המועצה כגוף ציבורי מייעץ והמשרד כגורם המבצע.
עם זאת הוסיף, כי בכוונתו לבחון יחד עם יו"ר המועצה את חלוקת התפקידים ביניהם.