HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היו"ר דאז של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הצעתו להתאים את תנאי עבודתו של יו"ר ארגון העובדים הארצי ברכבת לתנאי ראש אגף, כל עוד הוא משמש בתפקידו, "נובעת מהיקף הפעילות ומההשקעה הנדרשים ממנו, הגדולים מאלה שנדרשים מיו"ר אגף או חטיבה, ומן ההשוואה לתנאיהם של ראשי ועדים ארציים ברשויות ובמקומות עבודה דומים.
" על פי מכתב של יו"ר הוועד אל הסמנכ"ל למינהל מיוני 2004 , באוקטובר 2002 החל המשא ומתן על העברת עובדי הרכבת מרנ"ר לחברה.
הביקורת העלתה כי באותו חודש אישר מר יוסי שניר, מנכ"ל הרכבת דאז, את השוואת שכרו ומעמדו של עובד ו' לאלו של מנהל אגף.
מר יוסי שניר הסביר באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא החליט בסמכותו כמנכ"ל להיענות בחיוב לבקשת יו"ר האגף לאיגוד מקצועי, שכן לא הייתה לדעתו "סיבה כלשהי שארגון כגון הרכבת יקפח את יו"ר וועד העובדים אל מול יו"ר וועד עובדים בארגון אחר, כאשר שניהם נמצאים באותו המעמד.
" עוד הוסיף כי ההסכם בין הרכבת לבין העובדים נחתם ביוני 2003 , כמעט שנה לאחר ההחלטה הזו, ולא היו להסכם "השפעה ו/או קשר להחלטתו".
לדעת 1376 דוח שנתי58ב .
משרד מבקר המדינה, מכתבו של יו"ר האגף לאיגוד מקצועי אינו מהווה אסמכתא או תחליף לאישור הנדרש כדין מהגורמים המוסמכים (ראו להלן).
02 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לעדכן את מנהל האגף בשינויים המצוינים בנספח ]למושווה[ שכרו של עובד ו' "למשווה השכר" שצורף להוראה.
בנספח האמור פירט הסמנכ"ל למינהל את התנאים: דרגה 21 +, תוספת מיוחדת בסך 4,600 ש"ח כגמול שעות גלובליות (להלן - התוספת המיוחדת), פרמיה חודשית שערכה תשלום בעבור 55 שעות ותשלום בגין כוננות חודשית של 36 שעות.
תוספת זו שולמה בבסיס השכר, וחלו עליה תוספות אחוזיות נוספות.
התוספת הנזכרת הייתה תוספת חריגה, ולא הובאה לאישור הממונה על השכר כנדרש.
ה סמנכ"ל למינהל הודיע ביוני ובדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי למנכ"ל הרכבת דאז נשלח עותק מההוראה שלעיל והוא אישר את הנספח האמור.
מר יוסי שניר הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוא לא אישר בעל פה או בכתב את הנספח האמור.
עוד הוסיף כי את תוספת השכר יישם הסמנכ"ל למינהל ללא הסכמתו וללא ידיעתו ובחריגה מהאישור שניתן לו.
הוא הוסיף כי "הוא לא נהג לתת אישורים בעל פה בנושאים כגון אלה ובכל נושא מהותי אחר, ומצידו של מר סרי הייתה הקפדה יתרה על קבלת אישורים בכתב כאשר הוא לא פעל ללא אישור בכתב ובמפורש.
תוספות שכר שניתנו לאחר ה קמת החברה 1.
: תוספת מיוחדת בפברואר 2005 פנה הסמנכ"ל למינהל, בהתאם להנחיית המנכ"ל דאז מר יוסי מור, אל הממונה על שכר וכוח אדם ברשות החברות (להלן - הממונה על כוח אדם ברשות) בבקשה לאשר לעובד ו' העלאת שכר בשיעור של 10 שעות עודפות23 ,, שהן כפי שכתב, שוות ערך להעלאה בדרגה.
מר יוסי מור הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הפנייה לרשות החברות נעשתה לבקשת יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון להיענות לבקשת עובד ו'.
במרס 2005 הודיעה הממונה על כוח אדם ברשות לסמנכ"ל למינהל כי על החברה להביא עניין זה לאישור דירקטוריון החברה ו אחר כך לאישור הרשות.
הסמנכ"ל למינהל כתב למשרד מבקר המדינה כי הוא העלה את הדברים בשיחה עם מנכ"ל החברה דאז, וזה הודיע לו כי מתן שעות נוספות הוא במסגרת סמכותו ונדרש לשם כך רק אישור של יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון.
מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ו' לא הובאו לאישור הדירקטוריון, וגם הוא עצמו לא אישר אותן.
במאי 2005 הודיע הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר בחברה כי המנכ"ל אישר לעובד ו' תוספת של 15 שעות נוספות שתשולם החל ביום 1.
05 כתוספת אישית וכח לק ממרכיבי השכר המשולב.
בעקבות כך, התוספת המיוחדת של עובד ו' עודכנה מ- 4,600 ל- 6,768 ש"ח בחודש.
לסכומים האמורים התווספו תוספות הסכמיות של הרכבת בשיעור של 43% מהשכר.
תוספת זו משפיעה גם על ערך שעת עבודה, ועל כן התוספת המיוחדת הכוללת של עובד ו' הסתכמה באותה עת ביותר מ - 13,000 ש"ח לחודש.
שכרו החודשי הממוצע באותה שנה היה כ - 70,000 ש"ח.
מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי רק בעקבות פניית המשרד מיולי 2007 הוא למד כי ניתנה הוראה לתשלום תוספת שוות ערך ל-15 שעות נוספות.
ביוני 2006 עודכנה התוספת המיוחדת שוב, והיא מסתכמת עתה בכ- 13,500 .
23 שעה נוספת שערכה 100% .
מערך שעה רגילה חברת רכבת ישראל בע"מ 1377 .
סדרי מינהל תקין מחייבים הנמקה ותיעוד של החלטות למתן תנאי שכר חריגים לעובדים הביקורת העלתה כי מדובר בהטבה כספית שניתנה ליו"ר הוועד שלא בהתאם לנהוג ולמקובל לגבי כל עובדי החברה.
לא נמצאו מסמכים המעידים שתוספות ששולמו ליו"ר הוועד אושרו על ידי מנכ"לי הרכבת והחברה ועל ידי הדירקטוריון לאחר הקמת החברה.
התוספות אף לא הובאו לאישור הממונה על השכר ולאישור רשות החברות כנדרש בחוק החברות הממשלתיות.
התוספת המיוחדת אינה נמנית עם תוספות השכר של מנהלי אגפים אחרים בחברה.
בדוח עלות השכר השנתית של בעלי תפקידים כהגדרתם בסעיף 33 א לחוק יסודות התקציב, נאמר שעלות השכר השנתית של יו"ר הוועד בשנת 2005 הייתה כ - 836,000 ש"ח; עלות שכרם השנתי של מנהלי אגפים אחרים בחברה הסתכמה באותה שנה בכ - 450,000 -580,000 ש"ח בלבד.
משרד מבקר המדינה לא קיבל הסברים מניחים את הדעת מהחברה ומהממונה על השכר על הפער המהותי בין שכרו של יו"ר הוועד במעמד מנהל אגף ובין השכר של מנהלי אגפים אחרים בחברה.
מן הדברים עולה, כי שכרו של יו"ר הוועד מורכב, למעשה, מרמת השכר של בכירים בחברה ממשלתית המועסקים בחוזה אישי, ומהתוספות ההסכמיות החלות על העובדים המאורגנים בהסכם הקיבוצי.
בספטמבר 2006 פנה סגן בכיר לממונה על השכר במשרד האוצר (אכיפה), (להלן- סגן בכיר) לחברה בבקשה שתסביר את החריגות לכאורה בשכר לשנת 2005 ,של עשרה מעובדיה בהם עובד ו'.
באוקטובר 2006 השיב הסמנכ"ל למינהל כי החל מינואר 2005 הועלתה שמקבל עובד ו' מסך של ]המיוחדת[ התוספת האישית 4,600 ש"ח ל- 6,768 ש"ח.
בדצמבר 2006 'הודיע הסגן הבכיר, לממונה על מחלקת השכר ברכבת כי התוספת המיוחדת של עובד ו לא אושרה על ידי רשות החברות, ולפיכך יש לבטל אותה לאלתר ולהשיבה לקופת החברה.
באותו חודש השיב לו הסמנכ"ל למינהל כי החברה תפעל לתיקון כל טעות, אם נפלה, במתן תוספות לעובד ו', אך ביקש לקיים דיון לפני ההשבה.
הממונה על מחלקת השכר ברכבת הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל הורה לעכב את ניכוי התוספת האמורה עד לקיום דיון עם הסגן הבכיר.
, המשיכה החברה לשלם את התוספת האמורה עובד ז' עובד ז' החל את עבודתו ברכבת באוגוסט 1967 .
משנת 1988 ועד אוגוסט 2006 הוגדר תפקידו כעוזר תפעולי לתפקידים מיוחדים למנכ"ל.
מאוקטובר 2001 הוגדרה משרתו ברמת ממונה ארצי.
עובד ז' מכהן כמ"מ של יו"ר הוועד הכללי, עובד ו'.
עובד ז' קודם מדרגה 54 באפריל 2001 לדרגה62 אישית (בדירוג הרכבתי24 ) החל מיוני 2004 :.
להלן הפירוט תוספת שכר שניתנה לפני הקמת החברה קידום בדרגות: 1.
מתח הדרגות של משרתו של עובד ז' עד 2001 היה32- 34 , כמתח דרגות של רכז בכיר.
בטבלאות ההמרה שצורפו להסכם מ- 2001 נקבע כי מתח דרגות זה יומר למתח דרגות 48-54 .
באוקטובר 2001 , חודש לאחר חתימת ההסכם, הומרה דרגתו (38 ) של עובד ז' לדרגה54 , ונקבע למשרתו מתח דרגות .
24 בדירוג הרכבתי- דרגה היא מספר זוגי ותוספת שהיה היא מספר אי זוגי.
חדש 50-60 , כשל ממונה ארצי.
הביקורת העלתה כי אין בסיס הסכמי להעברת עובד ז' מרמת שכר של רכז בכיר לזו של ממונה ארצי, ואין אישור של המנכ"ל דאז לשינוי במתח הדרגות.
עובד ז' קודם מינואר 2001 ועד יוני 2004 בארבע דרגות למרות שהפז"ם לשהייה בכל דרגה הוא שנתיים.
עוד נמצא כי קידומו של עובד ז' לדרגה 56 נקבע לשלושה חודשים לפני המועד שבו נכנס ההסכם מ- 2001 .
לתוקף סמיכות המועד של שינוי מתח הדרגות של משרתו והקידום בשכר של עובד ז', שהוא ממלא מקומו של יו"ר הוועד, לחתימת הוועדים והנהלת הרכבת על הסכמי עבודה ב- 2001, .
מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים תוספות שכר שניתנו לאחר הקמת החברה 1.
: קידום בדרגות הביקורת העלתה כי ביוני 2004 , שנה בלבד לאחר קבלת הדרגה העליונה של מתח הדרגות הצמוד למשרתו, ניתנה לעובד ז' דרגה נוספת - 62 , שהיא דרגה אישית, באישור המנכ"ל דאז מר יוסי מור.
מר יוסי מור הסביר ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי אישר זאת לאחר שהוסבר לו שלמנכ"ל נתונה סמכות לקצר את השהייה בדרגה משלוש שנים לשנה.
: תוספת מיוחדת ביוני 2003 .
נחתמו הסכמי מעבר העובדים מרנ"ר לחברה באוגוסט 2003 אישר הסמנכ"ל למינהל לעובד ז' המרה של תוספת בגין כוננות של35 שעות לחודש בתוספת קבועה בגין כוננות גלובלית ללא דיווח (להלן - תוספת אישית), בסך של 1,200 ש"ח לחודש.
במרס 2004 הגדיל הסמנכ"ל למינהל את התוספת האישית של עובד ז' ל- 1,500 ש"ח בתוקף מינואר 2004 .
בינואר 2005 היא הועלתה ל- 2,000 ש"ח וביוני 2006 ל- 2,042 ש"ח.
התוספת האישית היא רכיב בשכר המשולב, שהוא השכר הקובע לגמלאות.
על תוספת זו משולמות לעובד תוספות אחוזיות בשיעור של 43% והיא הסתכמה במרס 2007 בכ- 4,000 לחודש.
עלות שכרו של עובד ז' לשנת 2006 הסתכמה בכ-630 אלף ש"ח ובחודש כ- 52,500 .
ש"ח הביקורת העלתה כי אף שהתוספת האישית היא, לפי הודעתו של הסמנכ"ל למינהל, תמורה בגין "כוננות גלובלית", הוא הנחה את הממונה על מחלקת השכר בחברה, בשנת 2005 כשהיה ממלא מקום מנכ"ל החברה, לשלם לעובד ז' תוספת שכר בעבור כוננות של 35 שעות בחודש, שסכומה החודשי גדול מ- 3,000 .
ש"ח הסמנכ"ל למינהל הודיע כי הדבר נעשה "לאור הצורך בביצוע עבודות שטח" מדי פעם בפעם.
הסמנכ"ל למינהל לא הסביר כיצד ניתן לשלם פעמיים עבור כוננות, פעם באופן גלובלי ופעם לפי שעות.
הביקורת העלתה כי התוספות ששולמו לעובד ז' ממועד הקמת החברה לא אושרו על ידי מנכ"לי הרכבת דאז מר יוסי שניר ומר יוסי מור.
מדובר בהטבות כספיות שניתנו לעובד ז', מ"מ יו"ר הוועד הכללי, שלא בהתאם לנהוג ולמקובל לגבי כל עוב די החברה.
הסמנכ"ל למינהל הסביר ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי באוגוסט 2003 ניתנה התוספת האישית בעקבות הוראה בעל פה שקיבל ממר יוסי שניר, מנכ"ל החברה דאז.
כמו כן הוסיף כי התוספת עודכנה על פי דרישתו של מר יוסי מור, מנכ"ל החברה באותה עת, בישיבות שקיים עמו.
מר חברת רכבת ישראל בע"מ 1379 .
יוסי שניר הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא לא אישר שינוי ותוספת שכר לעובד, שכן הוא לא נתן אישורים מעין אלו בעל פה.
הוא הסביר כי לאחר שכבר לא היה בתפקיד פנה אליו עובד ז' בבקשה לאשר לו בדיעבד תוספת לשכרו, אולם הוא השיב לו "כי הוא אינו מאשר זאת שכן אין בכך ממש".
מר יוסי מור הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מעולם לא דרש מהסמנכ"ל למינהל לעדכן את התוספות האמורות, משום שלא היה מודע לקיומן, ולמד עליהן בעקבות פניית משרד מבקר המדינה.
יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינהכי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ז' לא הובאו בפני הדירקטוריון ובפניו, ומן הסתם הוא לא אישר אותן.
: הלוואה מיוחדת בחברת הרכבת אין קרן למתן הלוואות.
הביקורת העלתה כי בספטמבר 2003 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לשלם לעובד ז' "מקדמה" בסך 10,000 .
ש"ח שנוכתה משכרו בתשלומים ביולי 2006 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לשלם לעובד ז' "מקדמה" בסך 30,000 'ש"ח.
ה"מקדמות" נוכו משכרו של עובד ז בתשלומים.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בפועל מחייבת החברה ריבית על המקדמות האלו ומע "מ על אותה ריבית, כך שאין היא ניזוקה מתשלום המקדמות.
מהאמור עולה כי ה"מקדמות" ששולמו מכספי החברה על פי הוראת הסמנכ"ל למינהל היו למעשה הלוואות, מבלי שהדירקטוריון אישר שימוש כזה בכספי החברה.
אין בחברה נוהל מאושר על ידי הדירקטוריון על מתן הלוואות לעובדים, המפ רט מי מוסמך לאשר הלוואה, מי זכאי לקבלת הלוואה ומה תנאי ההלוואה (סכום, תנאי פירעון וכו').
עובד ח' עובד ח' החל לעבוד ברכבת ב- 1994 , והוא מכהן כיו"ר ועד העובדים במחוז דרום וכסגנו של עובד ו', יו"ר הוועד הכללי.
בינואר 1999 מונה עובד ח' לתפקיד מנהל משמרת בתחנת לוד עד לאיוש המשרה דרך קבע באמצעות מכרז.
ביולי 2000 אושר מינויו כמינוי של קבע ללא מכרז.
תוספות שכר שניתנו לפני הקמת החברה 1.
: קידום בדרגות בספטמבר 2001 קודם עובד ח ' לדרגה 44 .
בדירוג הרכבתי בנובמבר 2001 אישר ממלא מקום מנכ"ל הרכבת דאז מר יוסי מור לעובד ח' העלאה לדרגה 46 בתחולה מינואר 2001 ולשלם לו פרמיה בגין עבודתו בוועד עובדי מרחב הדרום וכממלא מקום יו"ר הוועד הכללי, ודמי השתתפות באחזקת רכב ברמה ג' מאפריל 2001 .
באוקטובר 2002 הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לעובד ח' על העלאתו לדרגה 48 ,21 חודשים בלבד לאחר שקיבל את דרגתו הקודמת ומבלי ששהה בדרגה פרק זמן מינימלי כקבוע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 .
: תשלומי פרמיה פרמיה היא תוספת שכר הניתנת לעובד עבור תפוקה גבוהה מהתפוקה התקנית הנדרשת, והיא מחושבת לפי נורמות שנקבעו במדידות מוסכמות.
החברה הודיעה ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי נוסף על הפרמיה המפעלית, נהוגה ברכבת מזה שנים גם שיטת שכר עידוד על פי תפוקות אישיות.
בשנת 1999 עודכנה שיטת שכר העידוד כך שתכלול גם פרמיה מערכתית, אולם החברה לא צירפה לתשובתה הסכם המעגן את תשלומי הפרמיות השונות לעובדיה ומתאר את שיטת החישוב.
בהסכם הקיבוצי המיוחד מ - 1380 דוח שנתי58ב .
1994 נקבע כי עובד שהוא חבר ועד לא יהיה זכאי לתשלום פרמיה, או לכל תשלום אחר חוץ משכר השעה הרגיל, בגין שעות הפעילות בוועד העובדים.
הביקורת העלתה כי עובד ח' קיבל תשלומי פרמיה קבועה מינואר 2001 בעבור היותו חבר ועד, בהתאם להסדר שהוצע על ידי הסמנכ"ל למינהל וסמנכ"ל חטיבת מטענים ואושר על ידי מר יוסי מור, שהיה אז ממלא מקום מנכ"ל הרכבת.
אין הדבר מתיישב עם הקבוע בהסכם הקיבוצי המיוחד לגבי חבר ועד.
מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי על פי מה שהוסבר לו, הסעיף הרלוונטי בהסכם הקיבוצי מ - 1994 עניינו תשלום פ רמיה לחבר ועד שנקרא לייצוג חד-פעמי, ואין להחילו על מזכיר ועד כללי שעוסק בייצוג מאות עובדים כמעט באופן יומיומי.
במרס 2002 פנה סמנכ"ל חטיבת המטענים אל הסמנכ"ל למינהל בעניין תשלומי הפרמיה לעובד ח ': "צריך לקבוע אחת ולתמיד איך מחשבים ועל מה משלמים.
עובד [ בפועלח' לא עובד הוא רק רשום כמנהל משמרת שני".
החברה הודיעה ] ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל קיים שיחה עם סמנכ"ל חטיבת המטענים ובה הנחה אותו לבדוק את עבודתו של עובד ח ' לצורך ביצוע תשלומי הפרמיה המערכתית שאושרה לו ע"י מנכ"ל החברה דאז.
סמנכ"ל חטיבת מטענים הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל הנחה אותו שהעובד זכאי לפרמיה מערכתית שאישר לו ממלא מקום המנכ"ל דאז.
ביולי 2003 , מיד לאחר הקמת החברה, הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לממונה על השכר בחברה כי עובד ח' קיבל פרמיה חודשית קבועה בשווי של 100 שעות, על פי החלטת מנכ"ל הרכבת דאז מר יוסי שניר ובהתאם להנחיות הסמנכ"ל למינהל.
עובד ח' הודיע בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי ההסכם הקיבוצי "אינו אוסר על תשלום פרמיה מערכתית לחברי ועדים, ככול שבמסגרת תפקידם זה הנ"ל תורמים להגדלת תפוקות העבודה ברכבת.
" לדעת משרד מבקר המדינה, תשלום של פרמיה קבועה בשווי של 100 שעות, כאשר תקרת הפרמיה המערכתית בחברה היא 30% .
, חורג מן המקובל לגבי כל עובדי החברה חברת רכבת ישראל בע"מ 1381 .
תוספות שכר שניתנו לאחר הקמת החברה ב- 6.
03 אישר המנכ"ל דאז מר יוסי שניר את קידומו של עובד ח ', סגן יו"ר הוועד הכללי, בארבע דרגות, מדרגה 48 לדרגה56 , ואישר לשלם לו פרמיה קבועה בעבור 100 שעות ובעבור 36 שעות כוננות.
במסמך שנמצא בתיקו האישי של עובד ח ', שבו מאשר מר שניר את תוספות השכר, נכתב: "יוני 2003 - יו"ר[ והוא הסכים להעל ]יו"ר הדירקטוריון דאז [ דיבר עם משה ליאון ]הוועדאת השכר".
יו"ר הדירקטוריון דאז הודיע באוקטובר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "לא זכור לי שהתערבתי בנושא זה.
כמובן שאיני יכול להיות אחראי למה שנכתב בכתב יד על גבי הנספח אשר עותק הימנו אף לא נשלח אלי".
החברה הודיעה ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי הקידום נעשה במטרה "להשוות את תנאי עבודתו עובד ח[ ושכרו של' לאלו של ממונה ארצי במתח דרגות ] 50-60 .
וזאת, כיוון של , אושרה השוואת תנאים לאלו ]הוועד הכללי[ , כיו"ר המזכירות הארצית]'עובד ו[ של מנהל אגף ולא ניתן היה להשאיר את סגנו ברמת תפקיד כה נמוכה".
יצוין כי מספר ימים קודם לכן, ב- 26.
03 , נחתמו הסכמים קיבוציים להסדרת מעבר עובדי הרכבת מרנ"ר לחברה.
מנכ"ל החברה דאז מר יוסי שניר כתב באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי הטעם לקידומו של עובד ח' היה "כי העובד תפקד בצורה ע[ טובה, גם כעובד וגם כחבר ועד, ונוצר פער גדול בין מעמדו כעובד לבין.
]'ובד ו משכך ההחלטה נעשתה כדין במיוחד לאור זכאותו של העובד לכך".
הוא גם ציין כי "ההחלטה לא הייתה נגועה בשיקולים זרים כלשהם, והחתימה על ההסכמים או עניין דומה אחר לא היו עניינו האישי של המנכ"ל".
הוא הוסיף כי באוגוסט 2003 לא כיהן כמנכ"ל והיה נטול סמכויות בפו על, ולכן לא הביא את הנושא לאישור הדירקטוריון.
מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ח' לא הובאו בפני הדירקטוריון, לא הובאו בפניו, והוא לא אישר אותן.
הסמנכ"ל למינהל הודיע בינואר 2005 למנהלת אגף משאבי אנוש דאז כי בהתאם לאישור המנכ"ל דאז מר יוסי מור יקודם עובד ח' בדרגה נוספת, לדרגה 58 , למפרע מ- 1.
04 , לאחר שהייה של שנה וחצי בלבד בדרגתו הקודמת.
הסמנכ"ל למינהל הודיע ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי קידומו של עובד ח' נעשה באישורו של מנכ"ל החברה לשעבר מר יוסי מור, שניתן בפגישה עמו.
הודעה זו לא נרשמה כמתחייב מסדרי מינהל תקין.
מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי אינו מכיר או זוכר מתן אישור לקידומו של עובד ח'.
עובדים ו', ז' וח' השיבו באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי כל התאמת שכר במשכורתם נעשתה כדין ובאישור ההנהלה בלבד.
עוד הוסיפו, כל אחד בנפרד, כי "למען הסר ספק, אדגיש כי מעולם לא ניתנה לי תוספת שכר ו/או הטבת שכר כלשהי בגין פעולותיי כנציג העובדים ברכבת".
יו"ר הוועד הכללי וממלא מקומו קודמו בשכר בסמיכות לחתימה על הסכם העבודה ב- 2001.
ב- 2002 , עם תחילת המשא ומתןעל מעבר עובדי הרכבת לחברה, קיבל יו"ר הוועד הכללי תוספת שכר מיוחדת.
ימים ספורים לאחר חתימת הסכמי המעבר לחברה, ב- 2003 , זכו ממלא מקום יו"ר הוועד הכללי וסגן יו"ר הוועד הכללי בתוספות שכר 1382 דוח שנתי58ב .
ניכרות תוך חריגה מהסכמי העבודה ומהמקובל ברכבת ובחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מתן תוספות השכר ליו"ר הוועד, לממלא מקומו ולסגנו בסמיכות להסכמים שנחתמו בין הוועד הכללי לרכבת ולחברה בתקופות השונות, מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים.
התוספות והטבות השכר ששולמו לעובדים ו', ז' וח ' ממועד הקמת החברה לא אושרו על ידי הדירקטוריון ועל ידי רשו ת החברות כנדרש בחוק החברות הממשלתיות.
התוספות החורגות מהמקובל לגבי כלל עובדי החברה לא הובאו לאישור הממונה על השכר, בניגוד לחוק יסודות התקציב.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר מסמכים על ההחלטות האלו, וסתירות בין הסבריו של הסמנכ"ל למינהל ובין הודעות המנכ"לים לשע בר ויו"ר הדירקטוריון, מעוררים חשש להתנהלות בלתי תקינה, ומחייבים בדיקה יסודית על ידי דירקטוריון החברה, רשות החברות והממונה על השכר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר ורשות החברות לבדוק את ההטבות שניתנו ליו"ר הוועד הכללי, לממלא מקומו ולסגנו לפני הקמת החברה ואחריה, ואם יימצא כי ניתנו בניגוד לחוק יסודות התקציב ולחוק החברות הממשלתיות, יש לבחון את האפשרות לדרוש את השבת הכספים ששולמו בגינן לחברה.
כמו כן, עליהם לבחון מי היה אחראי לתשלום ההטבות, הן בתקופה שבה הייתה הרכבת חלק מרנ"ר הן כשהייתה כבר חברה, ואם נעברה בכך עברת משמעת על פי האמור בחוק יסודות התקציב, על מנת לממש את העקרון שלפיו על מנהלים לשאת באחריות אישית למעשיהם.
רשות החברות הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי תבדוק בתיאום עם הממונה על השכר את תוספות השכר וההטבות אשר ניתנו לעובדים ו' ז' וח' לאחר הקמת החברה.
אם יימצא כי תוספות והטבות אלה שולמו שלא כדין היא תפעל בתיאום עם הממונה על השכר לביטולן ולהשבת הכספים לחברה.
המשנה לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר הודיע באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2006 , בעקבות ממצאים חריגים שהתגלו בדו"ח שהכין הממונה על השכר לשנת 2005 על פי תיקון16 לחוק יסודות התקציב, פנה סגן בכיר לממונה על השכר לחברת הרכבת לקבלת הסברים על שינויים חריגים בשכר של כמה עובדים בחברה, ואף נקבעו עם מנהליה מועדים לשימועים.
עם זאת, לאחר קבלת תלושי השכר של העובדים שבהם מדובר, הסתבר כי חריגות השכר חמורות יותר, ולכן הוא החליט כי באותו שלב לא ייערך שימוע, אלא תיעשה בדיקה מעמיקה יותר של חריגות השכר ברכבת.
לאחר סיום בדיקה מקיפה אשר נערכת "בימים אלה", תפנה יחידת האכיפה אל החברה כדי לערוך שימועים קיבוציים ופרטניים לעובדי החברה ככל שיידרש, ותפעל במסגרת החוק לביטול תוספות השכר החורגות ולהשבת הכספים.
יצוין כי בדצמבר 2007 עדיין המשיכה החברה לשלם לעובדים את תוספות השכר החריגות.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1383 .
אי-ניכוי מס ממענקי השתלמות שנתנה החברה לעובדיה .
החברה מממנת לעובדיה הדרכה והכשרה והשתלמויות חיצוניות.
בשנים 2005 ו- 2006 הסתכמו הוצאות הרכבת על הדרכה והשתלמויות לעובדים בכ -1.
מיליון ש"ח לשנה השתלמויות אלו כוללות גם לימודים של עובדים לתארים אקדמיים.
בנוהל הכשרה, הדרכה, קורסים והשתלמויות של החברה מאפריל 2005 (להלן- נוהל השתלמויות) נקבע כי תקרת המענק למימון לימודים לקראת תארים אקדמיים תהיה כמפורט להלן: לימודים לתואר ראשון ימומנו בשנה הראשונה ב -85% מעלות הלימודים "כנהוג באוניברסיטאות המאושרות והטכניון" (להלן - העלות); בשנה השנייה ב -75% ;מהעלות בשנה השלישית ב -60% מהעלות.
לימודים לתואר שני ולימודי המשך ימומנו בשיעור של 60% מהעלות.
להלן נתונים על מענקי השתלמות ששולמו לעובדי החברה כהחזר הוצאות בשנים 2005 - 2006: .
מ- 7,500 ש"ח גובה המענק .
(בש"ח) מספר העובדים .
את המענק סה"כ מענקי .
11,378 28 4,451 122 542,990 2005 .
11,012 8 3,357 89 298,772 2006 .
* לא כולל מענקי השתלמות ששולמו ישירות למוסד שבו למד העובד ולא נרשמו כהחזר הוצאות לעובד.
בנובמבר 2001 הודיעה רשות החברות לחברות הממשלתיות כי במרס 2001 הנחה אותה הממונה על השכר כי הטבה כספית לעובדים בכירים, הקשורה בעבודה, שלא אושרה על ידי הממונה על השכר, תיחשב חריגה לפי סעיף 29 .
לחוק יסודות התקציב במאי 2002 הודיע הממונה על השכר דאז למעסיקים במגזר הציבורי כי גופים מתוקצבים אינם רשאים ליתן שכר או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה וחורגים מהנהוג במדינה.
על פי הנחיית נש"ם, מענק ההשתלמות המרבי לשנת לימודים לעובד בשירות הציבורי הוא 90% משכר הלימוד באוניברסיטאות המאושרות, דהיינו בשנים 2004 -2006 כ- 9,000 .
ש"ח החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הודעת הרשות לא הגיעה אליה משום שהרכבת לא הייתה אז חברה ממשלתית, ועם כינונה ההודעה לא הועברה אליה על ידי רשות החברות.
ואולם יצוין כי מנהלת אגף משאבי אנוש דאז הודיעה בין היתר לסמנכ"ל למינהל, לממונה על ההדרכה ולממונה על מחלקת השכר ברכבת במאי 2002 כי החוזר האמור אומץ על ידי הנהלת רנ"ר ב- 6.
ביולי 2006 שינה מנ כ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי את הנוהל האמור, והוסיף סעיף, ובו נקבע כי על אף האמור בנוהל רשאי מנכ"ל החברה "לאשר שינויים בהשתתפות במסגרת שיקולים שיתבססו על התרומה למקצוע, ]בתשלום בעבור לימודי עובדיה[ החברה התרומה לחברה, ייחודיות מסלול הלימודים וכיו"ב".
משר ד מבקר המדינה העיר לחברה ולרשות החברות כי המנכ"ל אינו יכול לחרוג מהוראות הממונה על השכר שקבעו תקרה של 90% משכר הלימוד באוניברסיטה מוכרת.
רשות החברות הודיעה באוגוסט 2007 למשרד 1384 דוח שנתי58ב .
מבקר המדינה כי עמדתה היא שכל שינוי בנוהלי החברה העוסקים במתן הטבות כספיות לעובדים מחייב אישור של דירקטוריון החברה ושל רשות החברות.
הביקורת העלתה שבמקרים מסוימים חרג תשלום החברה בגין שכר הלימוד של עובדים בכירים מהסכום שמקובל לאשר לעובדי מדינה ומהסכום הקבוע בנוהל החברה.
החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי את האישורים לתשלום ש כר לימוד של העובדים הבכירים נתנה בהתאם לעמדתה כי הדבר נמצא בסמכות הנהלתה ואין היא כפופה בעניין זה לאישור של הדירקטוריון או של רשות החברות.
החברה רואה בלימודים אלו "כלי עבודה" שהיא מעמידה לרשות עובדיה הבכירים, כמו שיגור עובדים להשתלמויות בארץ או בחו"ל, או העמדת מחשב נייד ומחשב כף יד לרשותם.
רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי תשלום מענקי השתלמות לעובדים בכירים שהשתלמויותיהם לא אושרו על ידי הרשות נחשב הטבה לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
להלן דוגמאות למימון לימודים לעובדים בכירים: היועצת המשפטית: (א) ב - 17.
05 החלו באוניברסיטה א' לימודי תואר שני במינהל עסקים למנהלים בכירים.
05 הורה המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי לסמנכ"ל למינהל לטפל בשליחת היועצת המשפטית (להלן - היועמ"ש) "ללמודי מינהל עסקים תואר שני וזאת במלוא היקף הוצאות הלימוד הנדרשות".
בעקבות כך אי שר ב - 29.
05 הסמנכ"ל למינהל את לימודיה של היועמ"ש בתכנית לימודי תואר שני למנהלים באוניברסיטה האמורה, הנמשכת שנה.
(ב) על פי נוהל החברה שהיה בתוקף במועד אישור הבקשה ללימודים, תקרת המענק ללימודי תואר שני הייתה 60% מהעלות- דהיינו מענק של 13,594 ש"ח לשנתיים25 .
בדצמבר 2005 אישרו הסמנכ"ל למינהל והממונה על ההדרכה בחברה את בקשתה של היועמ"ש למענק השתלמות של 84,600 ש"ח.
כלומר, יותר מפי שישה מהמקובל על פי נוהל החברה.
לא נמצאו נימוקים להחלטה החריגה.
עוד העלתה הביקורת כי החברה לא הביאה את ההטבה החורגת מהנוהל לאישור דירקטוריון החברה, לאישור הממונה על כוח אדם ברשות החברות ולאישור הממונה על השכר.
בעקבות הביקורת הודיעה היועמ"ש ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי עד לקבלת הפנייה ממשרד מבקר המדינה "לא היה לי ספק כי החלטת רכבת ישראל לשאת בהוצאות מלוא שכר לימודיי אינה מפירה את נהלי הרכבת או כללים אחרים.
לא הייתי מצויה בכללים בהם עסקינן שכן הטיפול בנושא השתלמויות לעובדים ומענקי השתלמויות אינו מצוי בתחום טיפולה של המחלקה המשפטית ברכבת".
בנוסף, בחודש יולי 2007 פנתה היועמ"ש למנכ"ל החברה דאז, וביקשה לנכות משכרה ב-12 תשלומים את שכר הלימוד העודף על המענק לו הייתה זכאית.
החל ממשכורת אוגוסט 2007 החברה מבצעת את הניכוי האמור בסך כולל של כ- 70,000 .
ש"ח (ג) בנוהל ההשתלמויות נקבע כי עובד היוצא להשתלמות נדרש להתחייב לשירות נוסף בחברה (להלן - כתב התחייבות אחיד) על פי גובה המענק.
עובד שאינו עומד בהתחייבות נדרש להחזיר את מענק ההשתלמות לחברה.
לפי הנוהל בגין מענק בסדר גודל שקיבלה העובדת, היה עליה להתחייב לארבע שנות שירות נוסף.
25 שכר הלימוד ללימודי תואר שני באוניברסיטאות היה בשנת הלימודים התשס"ה כ- 11,328 ש"ח לשנה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1385 .
הביקורת העלתה כי במקום התחייבות לארבע שנים כמתחייב מהנוהל הוסיפה היועמ"ש לכתב ההתחייבות האחיד הסתייגות בכתב ידה, ובו התחייבה לשיר ות נוסף של שנתיים בלבד.
לא נמצא ששינוי זה אושר על ידי מנכ"ל החברה או הובא לידיעת הממונה על כוח אדם ברשות החברות.
בחברה נהוג להכיר במחצית מימי הלימודים של עובד כימי עבודה, והיתר נחשבים ימי חופשה.
היועמ"ש למדה בימי חמישי ושישי.
הסמנכ"ל למינהל אישר ליועמ"ש ללמוד בימי חמישי על חשבון החברה במהלך כל שנת הלימודים שנפרסת על פני 12 חודשים מלאים ורצופים (כולל סמסטר קיץ), כך שנוסף על מענק ההשתלמות שניתן לה בסכום של 84,600 ש"ח, הוכרו כל ימי החמישי בהם למדה כימי עבודה, הטבה בשווי של 43 )ימי עבודה (יום ה' בשבוע המוערכים בכ- 64,000 .
יצויין כי בחברה נהוג להכיר רק במחצית מימי ההשתלמות כימי עבודה היועמ"ש הודיעה למשרד מבקר המדינה כי עבודתה מתבצעת כל ימות השבוע וגם בשעות חריגות, שעות הערב המאוחרות ושעות הלילה ובימי מנוחה שבועית, ולשם כך אף ציידה אותה החברה במחשב נייד.
לפיכך, לדעתה יש להתייחס לימי השישי כימי עבודה לכל דבר ועניין, על פי התחייבותה בחוזה העסקתה ועל פי נוהגה בפועל, "לאור זאת ומכיוון שלמדתי בימי ה' ובימי ו', הרי שמחצית מימי הלימוד שלי הינם ימי ה'.
העובדה שהרכבת לא ניכתה מחצית מימי ה' כימי חופשה, הייתה איפוא, בנסי בות אלה, תקינה בהחלט ותאמה לנוהג הרכבת".
בעקבות הביקורת הנחתה רשות החברות באוגוסט 2007 את מנכ"ל החברה דאז כי עניין ימי ההשתלמות בשכר שאושרו לעובדת ואשר אישורם אף הוא טעון אישור רשות ]ב[" החברות מראש, הוחלט, לפנים משורת הדין, לאשר לעובדת בדיעבד את ימי הלימודים ובלבד שתתחייב כמקובל בחברה להמשיך ולהיות מועסקת בחברה לתקופה שלא תפחת מ-4 שנים ממועד סיום הלימודים ובמידה וסיום ההעסקה יסתיים על דעת העובדת קודם לכן, יושבו הימים באופן יחסי".