HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד המשפטים מסר בתשובתו מינואר 2012 , כי הרישום לנישואין הוא סמכות שלטונית, והחזקה הפרשנית היא שסמכות שלטונית תהא מופעלת רק על ידי עובדי ציבור, כל עוד המחוקק לא קבע אחרת.
עוד אמר כי אין הוראה מפורשת המאפשרת להפקיד את הסמכות הנדונה בידי מי שאינו עובד ציבור.
הקמת הלשכות הפרטיות נבעה אפוא מצורכי הציבור ומהרצון לייצר תנאים מתאימים ופתרונות לבעיות שנוצר לגביהן חשש כי אין אפשרות לפתור אותן במסגרת המועצות הדתיות ומחלקות הדת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שמדובר בהעברת סמכות שלטונית של המשרד ושל המועצות הדתיות לגופים פרטיים ונוכח עמדת משרד המשפטים, מן הראוי שהמשרד לא יאפשר את פעילות הלשכות הפרטיות בלא שיעגן באופן חוקי את מכלול ההסדרים המינהליים והמשפטיים עמן; כן עליו להסדיר בהסכמים מתאימים את מערכת היחסים איתן; ולוודא את עמידתן בהוראות נוהל רישום נישואין.
המקום שב ו מתבצע הליך הרישום : כאמור, על פי הנוהל יירשמו בני זוג אצל הרב רושם הנישואין במקום המגורים הקבוע של אחד מהם, לפי בחירתם, או לחלופין במקום שבו ייערך טקס הנישואין.
הוראות אלה נקבעו לפני שנים רבות והן נסמכות על מבנה הקהילה היהודית בעבר, שבה הכיר הרב את בני הקהילה ואת מוצאם וידע פרטים על אודות יהדותם ועל מצבם האישי של בני הזוג.
על סמך ההיכרות הזאת הוא היה יכול למנוע נישואין של בני זוג שאינם מותרים להינשא על פי ההלכה.
(א) ההגבלה למקום המגורים של בני הזוג בשל ההיכרות האישית עם הרב רושם הנישואין אינה רלוונטית עוד במציאות הנוכחית, שבה מרבית הזוגות הנרשמים לנישואין אינם מוכרים לו, למעט ביישובים קטנים.
יתרה מכך, הברירה שנתן המשרד לבני זוג להירשם במקום עריכת החו"ק מעידה על כך שהגישה המסורתית המניחה היכרות בין התושבים לרב היא נחלת העבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר והמשרד לבחון מחדש את המגבלות שנקבעו בנוגע למקום הרישום לנישואין.
בתשובת המשרד מספטמבר 2012 צוין כי הנהלת המשרד בחנה את הנושא, והיא רואה בחיוב את ביטול המגבלה בעניין מקום הרישום לנישואין.
יצוין כי בשנים 2009 ו- 2011 הגישו חברי כנסת אחדים10 כמה הצעות חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין, שעניינן בין היתר ביטול המגבלה של מקום הרישום לנישואין (שנקבעה כאמור בנוהל רישום נישואין) - כדי שבני זוג יוכלו להירשם לנישואין אצל כל רב המורשה לרשום נישואין ברחבי הארץ.
חלק מהצעות החוק התנו את הדבר בהקמת רשת תקשורת ממוחשבת בי ן כלל המועצות הדתיות - רשת שאינה קיימת כיום - כך שכלל רושמי הנישואין ידעו על כל בני הזוג שנרשמו לנישואין ויוכלו להביע הסתייגות מכשירותם להינשא במידת הצורך.
שתיים מהצעות החוק האמורות אושרו בקריאה ראשונה במאי 2012.
)הח"כים עתניאל שנלר, פניה קירשנבאום וזבולון אורלב (עם ח"כים נוספים 216 דוח שנתי63ג .
(ב) מתיקי הנישואין שנבדקו במועצות הדתיות ובלשכות הפרטיות וכן מהמענה לשאלונים ששלח משרד מבקר המדינה, עולה כי כ -67% מהמועצות הדתיות רושמות לנישואין גם בני זוג שלא עונים על אחד מהקריטריונים בעניין מקום הרישום לנישואין.
כן עולה כי ככלל - הלשכות הפרטיות פותחות תיקי נישואין לכל הזוגות הפונים אליהן, גם אם הם אינם מתגוררים בתחומן וגם כשהחופה לא נערכת בתחומן.
אחת הלשכות הפרטיות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הגיעה לסיכום עם הרה"ר, שלפיו ככלל תוכל לפתוח תיקי נישואין לבני זוג שאינם מתגוררים בתחומה רק לאחר שתקבל תעודות רווקות (מסמך המאשר כי אדם הוא רווק, ראו להלן) של שני בני הזוג מהרבנות המקומית במקום מגוריהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל זמן שהנוהל המחייב את המועצות הדתיות קובע הגבלות ביחס למקום הרישום לנישואין, על המשרד לאכוף את הקבוע בנוהל ולהבטיח שהמועצות הדתיות פועלות בהתאם להוראותיו ובאורח שוויוני.
העו בדה שמרבית המועצות הדתיות אינן עומדות בהוראות נוהל רישום נישואין והעובדה שלא קיימת ביניהן רשת תקשורת ממוחשבת מחייבות בחינה מחודשת בשני היבטים: איכות השירות הניתן לציבור והיכולת לקיים את הבדיקות ההלכתיות הדרושות.
 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי קיים פערנרחב בין הוראות נוהל רישום נישואין הנוגעות למקום הרישום של הזוגות לבין ההתנהלות הקיימת הלכה למעשה ברוב המועצות הדתיות ובלשכות הפרטיות.
המצב הזה מחייב בחינה ממשית של הגורמים שהובילו להתהוות הפער.
כמו כן יש לשקול אם יש מקום לשינוי הנוהל בנושא זה, כדי לענות ע ל צורכי הציבור ובלי לפגוע בדרישות ההלכה.
מינוי רושמי נישואין : הרה"ר מוסמכת להעניק כשירות לרב לכהן כרושם נישואין ולמנות רושמי נישואין.
(א) הועלה שקביעת מספר רושמי הנישואין המכהנים בכל רחבי הארץ אינה מבוססת על תהליך סדור, וגם לא על קריטריונים כגודל היישוב , המרחק מיישובים שבהם יש כבר רושם נישואין, וכדומה.
(ב) ביישובים ובמועצות אזוריות ברחבי הארץ שלא מונו להם רושמי נישואין, בני זוג תושבי המקום נאלצים לקבל שירותי רישום לנישואין ממועצות דתיות סמוכות.
להלן הפרטים: פעולות בתחום שירותי הדת 217 .
(1) בתקופת הביקורת מצא משרד מבקר המדינה כיבעיר ביתר עילית, שהוקמה בה מועצה דתית בשנת 2000 ומכהנים בה שני רבני עיר, עדיין אין מחלקת נישואין.
זאת מכיוון ששני רבני העיר לא הוסמכו על ידי הרה"ר לרישום נישואין.
במצב זה לא סיפקה המועצה הדתית שירותי רישום נישואין לתושבים שבתחומה, והתברר כי רישום הנישואין נעשה על ידי מנהל מחלקת הנישואין של המועצה הדתית בירושלים, המתגורר בעיר ופותח לתושבי העיר תיקי נישואין בביתו בשעות הערב.
ניהול התיקים ותשלום אגרות הנישואין נעשים במועצה הדתית בירושלים.
יצוין כי יו"ר המועצה הדתית בביתר עילית, שהתמנה לתפקידו ב- 2009 , פנה בעניין זה למשרד יותר מפעם אחת, אולם עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 .
, לא קיבל מענה רק בנובמבר 2011 - לאחר מועד סיום הביקורת- מונו הרבנים המקומיים בביתר עילית לרושמי נישואין.
ממועד זה התושבים יכולים להירשם לנישואין במועצה הדתית בעירם.
(2) נמצא כי בחלק מהמו עצות הדתיות אין רושם נישואין המוסמך לחתום על תעודות נישואין.
במקרים אלה המועצות הדתיות מנהלות את תיקי הנישואין ואת הליך הרישום לנישואין, אולם הן נאלצות להעביר את התיקים לרושם נישואין באזור אחר, כדי להנפיק תעודות נישואין ולחתום עליהן.
הצורך להעביר את תעודות הנישואין ואת המסמכים הנלווים לגורם שנמצא מחוץ למועצה הדתית הרלוונטית יוצר עיכוב בהנפקת התעודות, ויוצר נטל נוסף על המועצה הדתית הנדרשת לטפל בהעברת התיקים.
כמה מועצות דתיות, ובהן המועצה האזורית אשכול, קבלו בפני הרה"ר, באמצעות מכתבים לרבנים הראשיים מדצמבר ומיולי 2010 , על שיטת העבודה הנוכחית וטענו שהיא אינה נוחה ומקשה על מתן שירות נאות לתושבים בתחומיהן.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת לא טופלו הפניות האמורות.
יצוין כי המציאות שנוצרה, שבה הטיפול ברישום לנישואין מפוצל בין שתי מועצות דתיות, לא מבוססת בנוהל - ומשכך גם חלוקת האגרות בין המועצות אינה מוסדרת ואחידה.
להלן שתי דוגמאות: (א) מועצה דתית כלשהי שהנפיקה עבור מחלקת הדת במועצה האזורית אשכול תעודות נישואין ורושם הנישואין שלה חתם עליהן, קיבלה בסוף כל שנה 50% )מסך אגרות הנישואין ששולמו למועצה האזורית אשכול; (בהמועצה הדתית במנחמיה פתחה תיקי נישואין וגבתה את האגרות, אולם הטיפול בחלק מתיקי הנישואין (הבדיקות במשרד, הפרסום בעיתון והנפקת תעודות הנישואין) התבצע על ידי מועצה דתית סמוכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרה"ר ועל המשרד לבדוק ביסודיות את מספרם ואת פריסתם של רוש מי הנישואין בישראל, ולבחון את הצורך בביצוע שינויים במערך זה ואת הצורך במינוי רושמי נישואין נוספים - בהתחשב בשיקולי יעילות וחיסכון מחד גיסא, ובמתן שירות נאות לציבור מאידך גיסא.
כמו כן, על המשרד להסדיר בהנחיות ברורות את שיתוף הפעולה בין המועצות במקרים שבהם הליך הרישום לנישואין אינו מתבצע רק במועצה דתית אחת.
: חקירת בני הזוג לצורך קביעת מעמדם נוהל רישום נישואין קובע כללים המאפשרים לרושמי הנישואין לבדוק את מעמדם של המבקשים 218 דוח שנתי63ג .
להירשם לנישואין - הן מבחינת יהדותם, והן מבחינת מעמדם האישי והמשפחתי.
ככלל, נקבע כי בני זוג המבקשים להירשם לנישואין יופיעו בפני רושם הנישואין לא יותר משלושה חודשים לפני מועד החתונה ולכל הפחות 45 ימים לפני מועדה, זאת כדי לאפשר לו לבצע את הבדיקה בדבר כשירותם להינשא כדמו"י.
פעולות בתחום שירותי הדת 219 .
)(א על פי הנוהל, במסגרת איסוף המידע על מצבם האישי של בני הזוג הם נדרשים להציג בפני רושם הנישואין את הכתובה ואת תעודת הנישואין של הוריהם, ככל שהדבר אפשרי בנסיבות העניין.
ממסמכים אלה ניתן בדרך כלל ללמוד על יהדותם של ההורים.
כ-50% מהמועצות הדתיות השיבו בשאלונים כי הן דורשות רק אחד מהמסמכים האמורים, ו-9% מהן השיבו כי הן גם דורשות שלפחות אחד ההורים של בני הזוג יופיע בפני רושם הנישואין.
מכאן עולה שמספר בלתי מבוטל של מועצות דתיות אינן נוהגות לפי הוראות הנוהל.
(ב) על פי הנוהל, בן זוג שנרשם לנישואין שלא במקום מגוריו נדרש להמציא מרושם הנישואין במקום מגוריו תעודת רווקות; רושם הנישואין הוא שמנפיק את תעודת הרווקות לאחר שהמבקש מצהיר בכתב על מעמדו האישי ומביא עדים שיעידו על זהותו ועל נכונות הפרטים שבהצהרתו; רושם הנישואין נדרש לחקור בקפידה את העדים, כל אחד בנפרד, כדי להבטיח שהם אכן מכירים את בני הזוג הנרשמים.
על המבקש לשלם סכום של 135 ש"ח לשם הוצאת תעודת הרווקות.
נמצא כי אחדות מן המועצות הדתיות והלשכות הפרטיות שנבדקו לא דרשו תעודות רווקות ממועמדים שלא התגוררו בתחומיהן, בניגוד לנדרש בנוהל, והסתפקו בהחתמת שני עדים על הצהרה בדבר מעמדם האישי.
העובדה שלא כל המועצות הדתיות מקפידות על קיום הוראות הנוהל אינה תקינה ופוגעת בערך השוויון, שכן מועמדים שאינם נדרשים להציג תעודת רווקות פטורים מפגישה עם רושם הנישואין במקום מגוריהם ומתשלום של 135 ש"ח תמורת הנפקתה.
על המשרד לאכוף אפוא על המועצות הדתיות והלשכות הפרטיות את הדרישה להנפיק תעודות רווקות, ולהבטיח שיפעלו בהתאם להוראות ובאורח שווה בעניין זה.
כן על הרה"ר ועל המשרד לבחון אם יש מקום לשנות את הליך קבלת תעודת הרווקות, באופן שיקל על הציבור.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי במהלך השנה האחרונה הוא שוקד על גיבוש נהלים חדשים להסדרת הליך הרישום לנישואין.
לאחר קבלת משוב, ותיקון הנהלים בהתאם, יפעל המשרד להטמעתם במועצות הדתיות ולאכיפתם באמצעות בקרות יזומות.
(ג) מסמכי הרישום : על פי הנוהל, רושם הנישואין הוא האחראי לפתוח תיק במועצה הדתית לכל זוג הנרשם לנישואין.
בתיק מרוכזים המסמכים האישיים הנוגעים למעמד בני הזוג, ובכלל זה עותק מתעודת הנישואין.
יצוין כי לפי התקנות וההנחיות לביעור ולשמירה של מסמכים במשרדי ממשלה ויחידות סמך, שפרסם גנזך המדינה, על המועצות הדתיות לשמור לצמיתות תיקי נישואין, תעודות נישואין ותעודות רווקות.
תעודת הנישואין היא מסמך חיוני ובעל משמעות המעיד על סטטוס.
העובדה שגם לאחר שנים רבות, כשמגיע זמנם של ילדי בני הזוג להינשא, עדיין יש בה צורך, מעניקה משנה חשיבות לשמירתה ולאפשרות לאתרה בעתיד.
התברר כי תיקי הנישואין, המכילים כאמור גם את תעודות הנישואין, נשמרים בארכיב של המועצה הדתית, או בארכיב אזורי, או באחד החדרים במחלקת הנישואין במועצה הדתית - ואין להם כל גיבוי.
בפועל, מסמכים אלה חשופים לסכנות התכלות בשל רטיבות, מים או שרפה - כפי שקרה בשנת 2005 ,בבית הדין הרבני בתל אביב שבו נשרפו אלפי תיקים וכפי שקרה גם באחת המועצות הדתיות שארכיבה עלה באש, ובכלל זה תעודות הנישואין שנשמרו בו.
פעולות בתחום שירותי הדת 221 .
מן הראוי שהמשרד יפעל לגּבות את המסמכים בתיקי הנישואין באמצעות סריקתם למחשב ושמירתם במדיה מגנטית.
הדבר יקל על בני זוג שנדרשים לאתר מסמכים (כתובה ותעודת נישואין) של הוריהם לאחר שנים רבות, ויאפשר שיתוף פעולה יעיל בין המועצות הדתיות השונות לאיתור המסמכים הממוחשבים.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי התקשר עם חברה חיצונית לסריקת כל תעודות הנישואין שנשמרו במאגרים השונים.
עוד הוסיף כי עם הפעלת תכנית האב למחשוב המועצות הדתיות (שעתידה להסתיים בשלהי שנת 2013 ), יועברו כל תיקי הנישואין לניהול ממוחשב.
(ד) על פי הנוהל, מחלקות הנישואין במועצות הדתיות נדרשות להעביר את פרטיהם האישיים של בני הזוג למחלקת נישואין ורבנות שבמשרד (להלן - מחלקת נישואין במשרד), כדי שזו תבדוק את מעמדם האישי במרשם האוכלוסין ואם שמם מופיע ברשימת מעוכבי הנישואין (ראו להלן, בפרק "ניהול רשימת מעוכבי הנישואין").
תכלית הבדיקה היא לקבוע את כשירותם של בני הזוג להינשא כדמו"י - כדי למנוע את ההשלכות ההלכתיות, את הפגיעה בכבוד האדם ואת עגמת הנפש העלולות להיגרם לבני הזוג ולילדיהם - אם יתברר כי נישו איהם לא תאמו את הכללים.
מכאן שיש להקפיד על ביצוע הבדיקה ועל כך שהמידע יתקבל לפני קיום החתונה.
מהתשובות לשאלונים ומבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי ישנן מועצות דתיות שלא מעבירות את רשימת המועמדים לבדיקה במחלקת נישואין במשרד, או מעבירות אותה רק לעתים.
לש ם דוגמה: המועצה הדתית בבאר יעקב השיבה כי עד לפני חודשים מספר לא נדרשה לעשות כן; המועצה הדתית בשדה יעקב השיבה כי אינה עושה כן זה 20 ;שנה, לפי הנחיה שקיבלה לטענתה מהרב הראשי לישראל דאז המועצה הדתית בבית שמש פונה למחלקה רק כאשר לאחד מבני הזוג אין תעודת נישואין של ההורים; שתי מועצות דתיות אחרות, במטה בנימין ובנתניה, לא עשו כן, ורק במהלך הביקורת החלה המועצה הדתית במטה בנימין למלא אחר ההוראה ואף העבירה את שמותיהם של זוגות לבדיקה בדיעבד.
בעקבות הבירור שעשתה לגבי הזוגות שכבר נישאו כדמו"י, נמצא כי אחד מהם מופיע ברשימת מעוכבי הנישואין והוא נדרש לבירורים נוספים לאחר נישואיו כדי להסירו מהרשימה.
מאחר שהמועצה לא שלחה את הרשימה למחלקת נישואין במשרד לפני חתונת בני הזוג, לא הייתה דרך לדעת על העיכוב ולטפל בו מבעוד מועד.
היו גם מקרים שבהם רשימת המועמדים לנישואין הגיעה לבדיקה במחלקה במשרד רק לאחר שבני הזוג כבר נישאו, וסביר להניח שבידי רושם הנישואין לא היה מצוי המידע הנדרש לפני שנערכו הנישואין.
יצוין כי הוראות הנוהל לא מפרטות את אופן העברת רשימת השמות לבדיקה ובאיזה שלב בתהליך הרישום יש להעבירן.
המועצה הדתית במטה בנימין ציינה בתשו בתה מפברואר 2012 כי היא נהגה לשלוח את רשימות המועמדים לבדיקה כדבר שבשיגרה עד לפני כמה שנים, ולאחר שנים רבות בהן ששמם של המועמדים לנישואין ששלחה לבדיקה לא הופיע ברשימת מעוכבי הנישואין, היא חדלה ממנהגה זה.
הועלה גם כי מחלקת נישואין במשרד לא נהגה לבצע מעקב אח ר המועצות הדתיות שלא העבירו אליה את רשימות המועמדים לצורך הבדיקות האמורות.
פעולות בתחום שירותי הדת 223 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לאכוף על כלל המועצות הדתיות את ביצוע הוראות הנוהל, המחייבות לבדוק אם שמם של המועמדים לנישואין מופיע ברשימת מעוכבי הנישואין.
כמו כן, על המשרד לרענן ולחדד את הוראות הנוהל, ובכלל זה עליו לקבוע את המועד שבו יש להעביר את השמות לבדיקה, כדי שיהיה אפשר לטפל בעניינם של בני הזוג לפני הנישואין.
כדי לייעל הליך זה, על המשרד לזרז ולקדם את הקמת המערכת הממוחשבת ואת הממשק בינו לבין המועצות הדתיות.
בתשובתו מינואר 2012 ציין המשרד כי עם תחילת הביקורת של משרד מבקר המדינה, הוא הנחה את המועצות הדתיות לפעול בהתאם להוראות הנוהל בנושא, והמועצות שפנה אליהן החלו להעביר לבדיקתו את שמות המבקשים להינשא.
עוד ציין המשרד כי משתופעל תכנית האב למחשוב, לא יהיה אפשר להמשיך בהליך הרישום טרם העברת שמות בני הזוג לבדיקתו.
בתשובתו מספטמבר 2012 הוא הוסיף כי החל ממאי 2012 מחלקת נישואין במשרד מנהלת מעקב מסודר אחר כל המועצות הדתיות בנוגע להעברת רשימות המועמדים לבדיקה.
עוד הוסיף המשרד כי מועצה שלא תפעל בהתאם, לא תקבל תעודות נישואין.
(ה) בנוהל נקבע כי גר או גיורת יידרשו להביא לרושם הנישואין תעודת גיור מבית הדין הרבני או מבית דין שהוסמך בארץ על ידי הרה"ר.
תעודת גיור אחרת תוכר רק אם ניתן לה אישור מבית הדין הרבני או מבית דין שהוסמך על ידי הרה"ר.
(1) מהתשובות לשאלונים עולה כי יש מועצות דתיות שאינן מסתפקות בכך ומערימות קשיים על המתגיירים: תשע מהן השיבו כי אינן מוכנות לרשום לנישואין גרים, גם אם אלה הציגו תעודת גיור כנדרש בנוהל.
תשע מועצות דתיות אחרות השיבו כי ינהגו באופן אחר ממה שנקבע בנוהל - למשל, הן יפנו את המועמד לרבנות אחרת או לרב הראשי של העיר.
(2) בשנת 2010 הוגשה עתירה לבג"ץ 11 כנגד הרה"ר וכנגד ארבעה רבנים רושמי נישואין, שעניינה סירובם של רבנים אלה לרשום לנישואין בני זוג שעברו הליך גיור ממלכתי.
בתשובת הרה"ר לעתירה נאמר, כי כדי לפתור בעיות מסוג זה הוחלט בישיבת מועצת הרה"ר מאוגוסט 2010 למנות ארבעה רבנים, המכהנים כרושמי נישואין במחוזותיהם וכדיינים בבתי הדין המיוחדים לגיור, כרושמי נישואין לבני זוג שעברו גיור ממלכתי.
ביולי 2011 , בעקבות העתירה, נקבע נוהל חדש ולפיו במקרה שבו הרב רושם הנישואין מסרב על פי מדיניותו להכיר בגיור, תקלוט מחלקת הנישואין במועצה הדתית את בקשת בני הזוג להירשם לנישואין.
אחד מארבעת הרבנים שהוסמכו לטפל בנושא, כאמור לעיל, ייתן אישור למחלקת הנישואין להמשיך בתהליך הרישום ובסופו יחתום על תעודת הנישואין של בני הזוג, בכפוף להוראות הנוהל.
הנוהל החדש הופץ בקרב חלק מהמועצות הדתיות.
כאמור לעיל , ישנן מועצות דתיות שעדיין אינן מסתפקות בתעודת גיור כנדרש בנוהל.
לפיכך על המשרד להפיץ את הנוהל החדש בנושא רישום גרים לנישואין בקרב כלל המועצות הדתיות ולדאוג להטמעתו.
11 בג"ץ 2532/10 מכון עתים ואח' נגד הרבנות הראשית לישראל ואח' (לא פורסם).
(ו) על פי נוהל רישום נישואין, אין לרשום לנישואין אישה הרה או מיניקה בלא היתר מבית דין מוסמך בארץ, אפילו אם בן הזוג המיועד מצהיר שהרתה ממנו.
פעולות בתחום שירותי הדת 225 .
נמצא כי שתיים מבין 10 המועצות הדתיות שנבדקו - בירושלים ובתל אביב - נהגו שלא להפנות את בני הזוג לבית דין רבני כנדרש, אלא החתימו את בני הזוג על הצהרת אבהות שהן ניסחו.
המועצה הדתית בתל אביב הסבירה בתשובתה מינואר 2012 כי לבני הזוג ניתנת אפשרות בחירה: להצהיר בבית הדין או במועצה הדתית עצמה, זאת כדי שלא ייאלצו להפסיד זמן ולהגיע לבית הדין.
המועצה הדתית בירושלים הסבירה כי הנוהג מבוסס על הנחיית רבני העיר שכיהנו בעבר, אשר שימשו גם אבות בתי הדין הרבניים ולכן ערכו את ההצהרה הנדרשת בלשכתם.
עם זאת השיבה המועצה הדתית בירושלים כי הערת הביקורת מקובלת עליה.
המשרד מסר בתשובתו כי יפעל לרענון הנהלים בנושא בקרב כל המועצות הדתיות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לאכוף על המועצות הדתיות את הוראות הנוהל.
(ז) לפי הנוהל, על רושם הנישואין לפרסם את שמותיהם של בני הזוג ואת מקום מגוריהם - לפחות בעיתון אחד בשפה העברית שתפוצתו היא הרחבה ביותר בנסיבות העניין.
זאת כדי ליידע את הציבור בדבר נישואיהם של בני הזוג, ולאפשר לאנשים שיש להם מידע על מעמדם האישי או על יהדותם, או כל מידע משמעותי אחר, לדווח עליו למועצה הדתית.
יצוין כי הפרסום בעיתון כרוך בעלויות.
(1) מהתשובות לשאלונים עולה כי95% מהמועצות הדתיות לא קיבלו כל מידע בעקבות הפרסום בעיתונים, והיתר השיבו כי קיבלו מידע כזה במקרים בודדים בלבד.
יוצא לכאורה כי מטרת הפרסום לא הושגה, כיוון שמידע בעל חשיבות לא הגיע לרושמי הנישואין.
כך לדוגמה ציין אחד מרושמי הנישואין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי אף שפרסם את דבר נישואיהם של בני זוג בעיתון, רק כמה שנים לאחר מכן נודע לו ממקור אחר כי האישה היא אחות גרושתו של הבעל (שעודנה בחיים), דבר שאסור לפי ההלכה.
(2) התברר כי בכל 10 המועצות הדתיות שנבדקו, הנוהג הרווח הוא לפרסם בעיתונים של מגזרים דתיים וחרדיים בלבד, ואילו בפועל הפרסום מתייחס לזוגות מכל המגזרים וקיימת סבירות גבוהה שרבים מהזוגות אינם מוכרים לאוכלוסיות הדתיות והחרדיות.
המשרד ציין בתשובתו כי מיעוט פניות הציבור בעקבות פרסום שמות המבקשים להינשא נובע לדעתו מהעובדה שהשמות מתפרסמים בעיתון לאחר בדיקות מקדמיות שנערכות לגבי מעמדם האישי במהלך הרישום לנישואין.
המועצה הדתית בירושלים מסרה כי לדעתה אין בפרסום זה כל תועלת, בין היתר כיוון שהוא חד- פעמי, ולא בטוח שבעלי המידע יקראו את העיתון ביום הפרסום.
היא הוסיפה כי הקמת רשת תקשורת בין המועצות הדתיות תהיה חסכונית, יעילה ואפקטיבית יותר.
גם רושם הנישואין של המועצה הדתית בשדה יעקב ציין כי הוא מכהן כרושם נישואין כ-36 .
שנים ויכול לומר בוודאות שהפרסום בעיתון לא נושא פירות 226 דוח שנתי63ג .
לנוכח תשובותיהן של המועצות הדתיות, על הרה"ר ועל המשרד לבחון את החובה לפרסם בעיתון את שמות המועמדים לנישואין, ואת אופן יישומה, שכן הרוב המוחלט של המועצות הדתיות השיבו כי הפרסום אינו ממלא את ייעודו ומופיע בעיתונים המופצים רק בקרב חלק מהאוכלוסייה.
על הגורמים האחרא ים לבחון דרכים אחרות לפרסום דבר הנישואין ולהשגת המידע הדרוש, בד בבד עם חיסכון בהוצאות הפרסום בעיתונות.
פעולות בתחום שירותי הדת 227 .
המשרד ציין בתשובתו כי ישקול אפשרות לפרסם את שמות המועמדים לנישואין ברשת האינטרנט, על מנת לצמצם את עלויות הפרסום ולהגביר את נגישות המידע לציבור הרחב.
(ח) המשרד מנפיק חמישה העתקים מכל תעודת נישואין, שנשלחים אל המועצות הדתיות לפי דרישתן.
לאחר החתונה, המועצה הדתית ממלאת את פרטי הזוג בתעודת הנישואין ובהעתקים.
שניים מן ההעתקים נותרים בידי בני הזוג, אחד נשאר במועצה הדתית, שניים נשלחים אל המשרד והאחד נשלח על ידי המשרד אל רשות האוכלוסין.
בנוהל נקבע כי אם תעודת הנישואין המקורית נפסלה מסיבה כלשהי (למשל נפגמה), על רושם הנישואין לציין על גבי התעודה באופן ברור שהיא מבוטלת, להמציא את ארבעת ההעתקים הראשונים של התעודה (שטרם מולאו בפרטים) למשרד והעתק אחד להשאיר במועצה הדתית .
במצב כזה, שבו ההעתקים ומספרן הסידורי של התעודות הפסולות מצויים במחלקת נישואין במשרד, ניתן לדעת בוודאות כי התעודות אכן נפסלו ולא נעשה בהן שימוש אחר, כמו למשל העברתן למי שאינו כשיר להינשא כדמו"י או למי שנישא בנישואין פרטיים (ראו להלן בפרק "היבטים בעריכת חופה וקידושין").
מהתשובות לשאלונים עולה כי כ-70% מהמועצות הדתיות נוהגות לפי נוהל רישום נישואין, ואילו כל היתר נוהגות בדרכים אחרות ואינן מעבירות את התעודות הפסולות למחלקת נישואין במשרד, כמפורט: 11% השיבו כי במקרה שתעודת הנישואין נפגמה, הן מצלמות עותק תקין; 9% השיבו כי הן מבטלות את התעודה הפגומה ושומרות אותה אצלן; 10% השיבו כי הן משליכות לפח את התעודה שנפגמה ומוסרות לבני הזוג תעודה חדשה; ויתר המועצות השיבו כי הן פועלות בדרכים אחרות, למשל נוהגות לגרוס את התעודות הפגומות ואת העתקיהן.
לעניין אי -ההקפדה על מילוי הור אות הנוהל בנושאים השונים שהועלו, מסר המשרד בתשובתו כי במהלך השנה האחרונה הוא שוקד על גיבוש נהלים המסדירים את הליך הרישום לנישואין - באמצעות ועדה שהקים לשם אישור נוהלי נישואין ובשיתוף חברה חיצונית.
לאחר קביעת הנהלים החדשים יפעל המשרד להטמעתם ולאכיפתם בכלל המועצות הדתיות.
: הסדרת הנהלים והמידע (א) נוהל רישום נישואין עודכן כאמור לפני תשע שנים, בשנת 2003 .
במאי 2007 גיבשה ועדת הנישואין הארצית של מועצת הרה"ר הנחיות חדשות ומעודכנות למועצות הדתיות בדבר הליך הרישום לנישואין בישראל.
ההנחיות החדשות מובילות לרפורמ ה, והן כוללות שינויים מהותיים בהוראות הנוהל הקיים, בעיקר במה שנוגע לפישוט ההליך, בין היתר בנושאים האלה: ביטול הצורך בתעודת רווקות, ביטול הצורך בפרסום דבר הנישואין בעיתון, קבלת עדות נשים למעמד אישי, הצהרת אבהות על ידי הרב המקומי וללא צורך בהפניה לבית הדין.
שינויים אלה נדרשו כדי להתמודד עם שאלות רבות שהתעוררו במהלך השנים, וכדי לתת פתרונות לבעיות השונות בתחום זה.
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , לא אושרו ההנחיות החדשות במועצת הרה"ר ולא פורסמו בקרב רושמי הנישואין ובקרב הציבור הרחב, וממילא לא פועלים לפיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, משגיבשה ועדת הנישואין שברה"ר הצעה להנחיות חדשות המובילות לרפורמה בנושא הרישום לנישואין, היה על הרה"ר לסיים את טיפולה בנושא.
כמו כן על המשרד לשקול השתלמויות לעובדי המועצות הדתיות, כדי לשפר את מיומנותם המקצועית ולהביא לשיפור איכות השירות הניתן לאזרח.
בתשובתה הודיעה הרה"ר כי תפעל, יחד עם הגורמים הרלוונטיים, להסדרת הנושא ולפרסום ההנחיות החדשות.
המשרד מסר בתשובתו כי הקים ועדה לאישור נוהלי נישואין, שאישרה נהלים חדשים, והם הועברו לטיפולה של הלשכה המשפטית במשרד.
עוד מסר כי עם סיום הטיפול של הלשכה המשפטית יועברו הנהלים לביצוע פיילוט והטמעה בכמה מועצות דתיות, ולאחר ביצוע ההתאמות הנדרשות יופצו הנהלים באופן סדור לכלל המועצות הדתיות בארץ.
בנוגע לקיום ימי פעולות בתחום שירותי הדת 229 .
השתלמות, הוסיף המשרד בתשובתו מספטמבר 2012 כי בתכנית העבודה לשנת 2013 מתוכננת השתלמות לרושמי נישואין.
(ב) התשתית הנורמטיבית שלפיה נערך הליך הרישום לנישואין מושתתת על הוראות והנחיות רבות, ובהן חוקי המדינה המפנים לדין הדתי, הנחיות והוראות של הרה"ר, נהלים והנחיות של המשרד והנחיות של הנהלת בתי הדין הרבניים.
נמצא כי למרות ריבוי ההוראות והנהלים שנקבעו בידי הגורמים השונים, הם לא רוכזו לכלל מסמך אחיד ומחייב.
על המשרד והרה"ר להכין תדריך נישואין שיאגד בתוכו את כל המסד הנורמטיבי שעליו מבוסס הליך הרישום לנישואין.
באופן זה כל המידע הדרוש יעמוד לנגד עיניהם של נותני השירות כל אימת שיזדקקו לו.
משרד מבקר המדי נה מעיר גם כי גיבוש התדריך בקובץ ממוחשב עשוי לסייע בהטמעת הנהלים של הליך הרישום לנישואין, המופעל בידי יותר מ-150 מועצות דתיות.
קובץ כזה אף עשוי לשמש בסיס להדרכה עבור עובדי המועצות הדתיות.
המשרד הודיע בתשובתו מספטמבר 2012 , כי הוא הכין מסמך המאגד את כלל הנהלים שבאחריותו בתחום הנישואין, ולאחר קבלת אישור הגורמים המוסמכים הוא יופץ לכלל המועצות הדתיות.
 התכלית של הוראות נוהל רישום נישואין היא כדלקמן: לדאוג שיישמרו הכללים ההלכתיים המבטיחים את תקינות ותקפות הנישואין, לשמור על אחידות ועל שוויון ביחס לכלל הזוגות הנרשמים לנישואין במועצות הדתיות בכל רחבי הארץ, ולייעל את הליך הרישום לנישואין.
מהממצאים עולה כי לא כל המועצות הדתיות מקפידות על יישום סדרי המינהל הכרוכים בפתיחת תיק נישואין.
עובדה זו עלולה לפגוע בתוקף הנישואין, והיא אף פוגעת בעקרון השוויון בין הנרשמים לנישואין במועצות הדתיות השונות.
על הרה"ר ועל המשרד לדאוג לקיומן ואכיפתן של הוראות הנוהל, ובמקביל לבחון ביסודיות אם יש מקום לערוך בו שינויים ולוודא שהנחיות נחוצות ומעודכנות מיושמות במלואן על ידי כלל המועצות הדתיות.
על הגורמים האמורים להסדיר את הנושא לאלתר - תוך התמקדות בשמירה על השוויון בין הנרשמים לנישואין בכל רחבי הארץ, בשיפור השירות לציבור ובפישוט ההליך בלי לפגוע בכשרות הנישואין.
ריכוז ועדכון כל ההוראות השונות, מחשוב של כלל המערכות הקשורות לרישום הנישואין ותקשורת נאותה ביניהן יתרמו אף הם לשיפור האמינות של הליך הרישום לנישואין, לייעולו ולפישוטו.
בירור יהדות לצורך נישואין .
באפריל 2010 נכנסו לתוקפן הנחיות חדשות - הנחיות בירור יהדות, התש"ע - 2010 , שקבעו חבר דייני בית הדין הרבני הגדול ומועצת הרבנות הראשית לישראל, ופורסמו בחוזר מנכ"ל המשרד12 (להלן- ההנחיות החדשות).
ההנחיות החדשות מפרטות את ההליך לבירור יהדות לצורך נישואין ואת ההליך לבירור יהדות אגב גירושין.
ההנחיות האלה מחליפות את ההוראות שהיו תקפות עד אז, והשינוי המהותי מתייחס לשאלה מי מחויב בבירור יהדות: בהוראות הקודמות חויב עולה חדש שעלה ארצה לאחר 1990 באישור יהדו ת, ואילו בהנחיות החדשות נקבע כי הצורך בהצגת אישור יהדות חל על מועמדים להירשם לנישואין שלא נמנים עם אחד מאלה: אדם שהוריו נישאו בישראל באמצעות רב רושם נישואין; אדם שהוריו נישאו בחו"ל באמצעות רב שמוכר על ידי הרה"ר לעניין נישואין; אדם שלקרובו מצד האם בדרגה ראשונה יש תעודת נישואין שנתן רושם נישואין על סמך פסק דין של בית הדין הרבני או על סמך בירור יהדות.
עם זאת, רושם הנישואין רשאי להפנות את המועמד לנישואין לבירור יהדות גם אם הוא עומד בתנאים האמורים.
תהליך הבירור כולל פתיחת תיק בבית דין רבני, העברת התיק והמסמכים לחוקר מומחה לבירור יהדות המועסק בבית הדין (להלן - מברר יהדות) לשם קבלת חוות דעתו (להלן גם - חוו"ד), וקבלת החלטה של דיין בבית הדין (להלן גם - ביה"ד) בנוגע ליהדותו של המועמד.
משך זמן הטיפול בבירור יהדות משליך ישירות על הרישום לנישואין.
כאמור לפי נוהל רישום נישואין, על המבקשים להירשם להופיע בפני רושם הנישואין לכל הפחות 45 ימים לפני מועד החתונה ולא יותר משלושה חודשים לפני מועדה.
אם החתונה לא נערכה בחלוף שלושה חודשים ממועד ההרשמה יש לבטל את ההרשמה, אלא אם כן ביקשו בני הזוג להאריך להם את מועד עריכת הנישואין לתקופה נוספת.
ההנחיות החדשות מורות כי הדיון בבירור יהדות ייעשה במהלך ישיבה אחת של בית הדין הרבני, במידת האפשר.
על פי נתונים שהתקבלו מבתי הדין הרבניים, במהלך החודשים ינואר 2010 עד ספטמבר 2011 הוגשו לבתי הדין ברחבי הארץ 2,907 בקשות לבירור יהדות שכל שלבי הטיפול בהן תועדו במערכת הממוחשבת של בתי הדין.