HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, לפי הנחיית רשות המסים חלה על המעסיק החובה לבצע רישום לגבי קיום התנאים לזקיפת שווי יחסי על פי מספר הימים שבהם נותר הרכב ברשות העובד בלילה.
כמו כן, בפקודת המטה הארצי בנושא חניית רכב משטרה נקבע כי "ככלל, החניית כלי רכב משטרתיים, אחרי שעות העבודה, תהיה במגרש חניה משטרתי או בתחומי מתקן משטרתי".
משרד מבקר המדינה בדק אם יש שוטרים שהחנו כלי רכב משטרתיים שאינם צמודים בשעות הלילה שלא במתקנים וחניונים משטרתיים.
הבדיקה נעשתה באמצעות נתונים שתועדו במערכת עיבוד נתונים במשטרה, שנועדה לזהות את כלי הרכב ונהגו, לרשום את הנסיעות, לתעד את התנהגות הנהג ולאכן את מקום כלי הרכב.
את הנתונים מסר למשרד מבקר המדינה מינהל הטכנולוגיות, והם נוגעים לחודשים אפריל-יוני 2016 (להלן- תקופת הבדיקה).
כלי הרכב שחנייתם נבדקה היו צריכים לעמוד בקריטריונים האלה: לא להיות צמודים לפי התקן לבעל תפקיד; לחנות ברציפות בין חצות הלילה לחמש בבוקר (להלן - חניית לילה); לחנות במרחק של יותר מ-200 מ' מכל מתקן או יחידה משטרתית.
הנתונים לא כללו כלי רכב שהיו ברשות קציני תחנה.
נמצא כי בתקופת הבדיקה החנו 5,214 נהגים 2,976 כלי רכב 23 .
שאינם צמודים לחניית לילה מחוץ למתקן או יחידה משטרתית 3,211 ,מנהגים אלו חנו לפחות שתי חניות לילה באחד מחודשי הבדיקה ו-207 מנהגים אלו חנו לפחות30 .
חניות לילה בתקופת הבדיקה ב.
כאמור, בהתאם לפקודת המטה הארצי בנושא משמעת נהיגה ברכב משטרה, "שוטר לא ינהג ברכב משטרה מבצעי שלא לצורך מילוי תפקיד.
מספר נהגים נהגו יותר מפעם אחת בתקופת הבדיקה באותו כלי רכב המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1407 .
גורמי פיקוד בכירים, .
הפיקודית הארגונית נמצא כי 2,609 מהנהגים שחנו לפחות שתי חניות לילה באחד מחודשי הבדיקה (81% מנהגים אלה), השתמשו בכלי רכב מבצעיים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי המשטרה אינה מבצעת בקרה על השימוש בכלי רכב שאינם צמודים , ולפיכך לא ניתן לדעת אם שימוש זה שנעשה בכלי רכב מבצעיים ומינהליים היה בהתאם לפקודת המטא"ר או בניגוד לה.
כמו כן לא ניתן לדעת אם במקרים שבהם חניית הלילה הייתה לצורך פרטי, חויבו המשתמשים בזקיפת שווי השימוש.
בתשובתה מסרה המשטרה כי במסגרת עבודת המטה שהיא מבצעת בנושא כלי רכב צמודים יוגדרו נהלים ברורים ואחידים גם בעניין המעקב אחר השימוש בכלי רכב שאינם צמודים.
על המשטרה לנתח את הנתונים שצוינו לעיל , ובכל המקרים שבהם יתברר כי חניית הלילה הייתה לצורך פרטי - לחייב את החונים בשווי השימוש לפי הוראות הדין.
אם יימצא כי מדובר בחניית לילה של כלי רכב שייעודם הוא מבצעי, על המשטרה לטפל בכך משמעתית.
נוסף על כך, על המשטרה להשתמש במידע שבמסדי הנתונים שלה לפיקוח שוטף על השימוש בכלי רכב שאינם צמודים על פי הוראות הדין.
הביקורת מצאה כאמור כי מאות כלי רכב מבצעיים הוצמדו לשוטרים - חלקם באופן קבוע וחלקם לפרקים - על ידי גורמי פיקוד בכירים, זאת שלא לפי התקן שאושר ובניגוד להוראות ולפקודות המטה הארצי.
דבר זה עלול לפגוע במילוי משימותיה המבצעיות של המשטרה, שאמורות להתבצע גם בעזרת כלי רכב אלו.
דרך פעולה זו, המתאפיינת בעצימת עיניים ובהפרה של פקודות בידי דרגי פיקוד בכירים, משקפת ליקויים בתחומי המשמעת והתרבות הפיקודית הארגונית, ומשרד מבקר המדינה רואה זאת בחומרה.
על המשטרה להסדיר לאלתר את נושא הצמדות כלי הרכב על פי התקן המאושר, כנדרש בפקודת המטא"ר ובהתאם לסדרי מינהל תקינים.
נוסף על כך, על המשטרה להקפיד למלא אחר תקנות מס הכנסה שצוינו לעיל, לזקוף לשכר השוטרים את שווי השימוש בכלי הרכב שהועמדו לרשותם או שחנו חניית לילה בביתם שלא באופן חד-פעמי ולנהל רישום בעניין זה.
בדצמבר 2016 , לאחר שקיבל את ממצאי הביקורת, הבהיר השר לביטחון הפנים למשטרה כי היא "אינה יכולה להצמיד כלי רכב לשוטר שלא על פי התקן שנקבע באג"ת אלא אם אושר על ידי המשרד לביטחון הפנים, זאת על פי פקודות והוראות משטרת ישראל".
מערכת לדיווח ולמעקב .
בהתאם להוראות פקודת התעבורה (נוסח חדש), התשכ"א -1961 (להלן- פקודת התעבורה), לקצינים במת"ח הואצלה הסמכות לשמש רשות לרישוי 24 רכב של המשטרה ולתת רישיונות נהיגה ברכב משטרתי.
עוד נקבע בפקודת התעבורה כי תאגיד המעסיק קצין בטיחות ומחזיק בכלי רכב לשימוש עובדיו, יפעיל מערכת לדיווח ולמעקב במשך כל שעות היממה (להלן - מערכת דיווח טלפוני).
מערכת הדיווח הטלפוני תכלול מענה טלפוני אנושי לדיווח על עבירות תעבורה שמבצעים נהגים בכלי רכב שברשות התאגיד ועל ליקויים בתקינות כלי רכב אלה; הדיווחים יימסרו לקצין הבטיחות של התאגיד.
נוסף על כך נקבע בפקודת התעבורה כי על כל כלי רכב שברשות התאגיד תודבק במקום הנראה לעין מדבקה שבה יצוינו פרטי ההתקשרות עם מערכת הדיווח הטלפוני.
לפי פקודת התעבורה, ההוראות בעניין מערכת דיווח ומעקב אינן חלות על כמה גופים, ובהם המשטרה, צה"ל, מגן דוד אדום והרשות הארצית לכבאות והצלה.
אשר לגופים אלה נקבע בפקודה כי יחולו עליהם פקודות או הוראות פנימיות שהם יקבעו לפי העניין.
פקודות המטה הארצי ונוהלי המשטרה מסדירים בין היתר עניינים הקשורים בניהול צי הרכב ומפרטות את הכללים שיחולו על הנוהגים בכלי הרכב של המשטרה.
הפקודות שמסדירות תחומים אלו הן בין היתר פקודת המטה הארצי בדבר "רישוי הנהיגה בכלי רכב משטרתיים"; פקודת המטה הארצי בדבר "משמעת נהיגה ברכב משטרה", שנועדה להסדיר היבטים משמעתיים הקשורים באופן השימוש והנהיגה בכלי הרכב על פי הנקבע בדיני התעבורה; פקודת המטה הארצי בדבר " קופסת רישום - מערכת זיהוי, רישום נסיעות, התנהגות נהג וא יכון רכב משטרה ", שנועדה להסדיר את ניהול צי הרכב, בד בבד עם חיסכון במשאבים.
נוהל אגף התנועה בנושא "טיפול בעבירות תנועה כנגד הנוהגים ברכב בשרות משטרת ישראל" (להלן - נוהל טיפול בדוחות תעבורה) קובע מיהם האחראים במשטרה לטיפול בדוחות תעבורה שנרשמו לנוהגים ברכבי משטרה, את אופן הטיפול בדוחות התעבורה האמורים, את אופן הדיווח ואת אופן המעקב אחר טיפול זה.
בנוהל מצוין כי המידע על עבירת תנועה שביצע נהג רכב שבשירות המשטרה "יכול שיגיע" בין היתר מתלונת אזרח.
נמצא כי המשטרה לא קבעה פקודות או הוראות בעניין הקמתה של מערכת דיווח ומעקב טלפוני ולגבי ניהול הדיווחים המתקבלים מהציבור באמצעותה, וממילא לא הוקמה במשטרה מערכת כזאת.
24 לפי פקודת התעבורה- רשות רישוי מסדירה בין היתר עניינים הקשורים בהנפקת רישיונות רכב ורישיונות נהיגה ובתשלום האגרות בגינם.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1409 .
במשטרה על היקף עבירות התנועה שעוברים נהגי כלי רכב משטרתיים ניתן ללמוד מדוח מבקר המדינה משנת 2015 .
בדוח צוין כי מאפריל 2012 עד פבר ואר 2015 תיעדו מצלמות האכיפה האלקטרונית 2,777 עבירות תנועה שבוצעו בכלי רכב משטרתיים25 .
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי לא אחת אזרחים שעדים לעבירות תעבורה וחניה שמבצעים נהגים של כלי רכב משטרתיים מתעדים עבירות אלה ומפרסמים אותן באינטרנט, ואולם העבירות המ תועדות אינן מובאות באופן סדור לידיעת המשטרה.
יצוין לשם השוואה כי צה"ל, שהוא הגוף הממשלתי הביטחוני בעל צי הרכב הגדול במדינה והנמנה כאמור עם הגופים שהוראות פקודת התעבורה בעניין מערכת דיווח טלפוני אינן חלות עליהם, הקים מערכת לקבלת דיווחים על נהגי כלי רכב בשירות צה"ל המבצעים עבירות תנועה או נוהגים באופן מסוכן וקבע הוראות להפעלת המערכת ולאופן קבלת הדיווחים על נהגים כאמור.
הוראות אלה נכללות בהוראות בטיחות בדרכים של המטה הכללי וחלות על כל כלי הרכב בשירות צה"ל - כלי רכב שבבעלותו, כלי רכב שכורים וכלי רכב שבהֶחְכֵּר (ליסינג)26 .
תפקיד המשטרה הוא לאכוף את החוק, ובכלל זה את הוראות פקודת התעבורה ואת התקנות שהותקנו מכוחה.
גם אם הוראות פקודת התעבורה בדבר הפעלת מערכת לדיווח ולמעקב אינן חלות על המשטרה, היה ראוי שהיא תממש את הסמכות שניתנה לה לקביעת פקודות או הוראות פנימיות בנושא חשוב זה, שאמור לתרום לבטיחות השוטרים והציבור בכללותו ולשמירה על תדמיתה הציבורית של המשטרה כגוף האחראי על אכיפת החוק.
המשטרה מסרה בתשובתה כי הוראות פקודת התעבורה בדבר הפעלת מערכת לדיווח ולמעקב אינן חלות עליה, וכי נוהל טיפול בדוחות תעבורה, המסדיר את אופ ן הטיפול בתלונת אזרח נגד נהג רכב משטרתי , משמש אותה בעניין זה.
המשטרה הוסיפה כי מערכת קופסת רישום מייעלת את תהליך הבדיקה, היות שבאמצעותה ניתן לזהות את השוטר שנהג ברכב.
יצוין כי נוהל טיפול בדוחות תעבורה מסדיר את הטיפול בעבירה לאחר שכבר דווחה למשטרה, ולא את אופן הדיווח בידי האזרחים על עבירה שבוצעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לקבוע הנחיות שיבטיחו שלאזרחים שעדים לביצוע עבירת תנועה בידי כלי רכב משטרתי יהיה אמצעי זמין לדווח על כך לגורמים הרלוונטיים במשט רה.
באופן זה תשופר יכולת המשטרה לטפל בשוטרים שעברו עבירות תנועה ולצמצם את ביצוען.
25 ,מבקר המדינההקמת מערך המצלמות האלקטרוניות ואכיפת חוקי תעבורה (2016 '), עמ 47 .
26 למעט על קצינים בדרגת אלוף משנה ומעלה או במקרים מבצעיים או מסווגים, ובתנאי שראש מטה או מפקד החיל הרלוונטי אישר לחרוג מההוראות אלה.
צי הרכב של המשטר ה, שהוא מהגדולים במדינה, הוא מרכיב מהותי ומרכזי בבניין הכוח של ה.
להתאמת כלי הרכב למשימות המשטרה ו לתקינותם של כלי הרכב יש השפעה ישירה על הכשירות המבצעית של המשטרה.
לפיכך ראוי שרכש בהיקף שנתי של מאות מיליוני ש"ח ייעשה בהתאם לאמות מידה מקצועיות ובהקפדה על עמידה בעקרונות המינהל התקין, וכי יושם בו דגש במתן מענה לדרישות המבצעיות של המשטרה.
ממצאי ביקורת זו מעלים ליקויים מהותיים בתחומים שלהלן: ניהול תקציב הרכש של רכבי המשטרה והשימוש בו ; אפיון כלי הרכב ובחינת חלופות לפני ביצוע הרכישות ; יישום תכנית ההחלפה של רכבי המשטרה ; קיום פקודות והנחיות בנושא הצמדת כלי רכב לשוטרים.
הליקויים בקיום פקודות והנחיות בנושא הצמדת כלי רכב משקפים גם ליקויים בתחום המשמעת והתרבות הפיקודית הארגונית.
על המשטרה לבצע בחינה מעמיקה של הליך הרכש של כלי הרכב ולפעול לשיפורו, כדי להבטיח שכלי הרכב שבהם היא משתמשת יתאימו לייעודם .
במידת הצורך עליה לשתף פעולה בעניין זה עם גורמים אחרים, כמו מינהל הרכב הממשלתי והמשרד לביטחון הפנים.
כלי הרכב במשטרה נרכשים בהתאם לתקן שנגזר מ צרכי המשטרה למילוי משימותיה המבצעיות והמינהליות.
תקן זה מחייב את המשטרה, וייעוד מאות כלי רכב לשמש רכבים צמודים לשוטרים שלא לפי התקן ושלא בהתאם לפקודות הוא ליקוי מינהלי ומבצעי.
התיקון של כלל הממצאים שעלו בתחומים האמורים מחייב את משרד האוצר, את המשרד לבט"פ ו את המשטרה לנקוט פעולות נחושות לתיקון ליקויים אלה , כדי למנוע כל פגיעה אפשרית בכשירות המבצעית של המשטרה וכן למנוע הוצאות מיותרות בגין שימוש בכלי רכב שמועד החלפתם עבר.
על פי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג-1953 (להלן- החוק), משרד החינוך (להלן גם - המשרד) הוא הגוף הממונה על קיומו וקידומו של החינוך במדינת ישראל, משלב החינוך הקדם-יסודי ועד שלב החינוך העל -יסודי.
במסגרת זו הטיל החוק על המשרד חובה לפקח על פעולתם של מוסדות החינוך3 .
הפיקוח נועד בין היתר להעריך את מידת יישום המדיניות שקבע המשרד, לבחון את ביצועיו של כל מוסד חינוכי על פי מדדים שנקבעו, לסייע למוסדות החינוך ולמערכת החינוך כולה, לזהות תחומים טעוני שיפור ולסייע לקידומם.
הפיקוח נועד גם לוודא כי מוסדות החינוך מנצלים את כספי הציבור באופן ראוי ואפקטיבי.
מדינות שונות אימצו גישות שונות של פיקוח במערכת החינוך.
על פי הגישה שאימצה מערכת החינוך בישראל, כולל תפקיד המפקח ביצוע בקרה, באמצעות הערכה ומדידה של תשומות ותפוקות ושימוש במבחנים סטנדרטיים, וכן ייעוץ, שעיקרו ליווי תהליכים בבית הספר, מתן משוב עליהם והדרכה.
הפיקוח העיקרי על בתי הספר מתבצע באמצעות מפקחים כוללים (להלן גם - מפקחים); המפקחים פועלים בכל מחוז4 לפי שלבי החינוך5 וזרם החינוך6 , וכן בחינוך המיוחד7( .
בשנת הלימודים התשע"ו2015-2016)8 פעלו במשרד החינוך 230 מפקחים כוללים.
המפקחים נבחרים לתפקידם באמצעות מכרזי פיקוח שמפרסמת נציבות שירות המדינה, על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-19599 .
המפקח כפוף מנהלית למנהל המחוז שבו הוא מועסק, ומונחה מקצועית על ידי יחידות המנהל הפדגוגי שבמטה המשרד.
המפקחים על מוסדות החינוך בחינוך היסודי מונחים בידי האגף לחינוך יסודי, המפקחים על מוסדות החינוך בחינוך העל- יסודי מונחים בידי האגף לחינוך על-יסודי10 , והמפקחים על החינוך המיוחד מונחים .
3 לפי החוק, הפיקוח חל על מוסדותהמשתייכים ל חינוך הרשמי ולחינוך המוכר שאינו רשמי.
4 קיימיםשישה מחוזות גאוגרפיים - צפון, חיפה, מרכז, תל אביב, ירושלים (כולל המינהלה לחינוך ירושלים - מנח"י) ודרום, ושני מחוזות ארציים - המחוז החרדי ומינהל החינוך ההתיישבותי.
5 חינוךקדם יסודי, חינוך יסודי, חינוך על-יסודי.
6 החינוך הממלכתי, החינוך הממלכתי -דתי והחינוך החרדי.
7 נוסףעל כך פועלים במחוזות המשרד מפקחים ייעודיים על מקצועות לימוד ו מפקחים על תחומים מסוימים (למשל, מפקחי מינהל חברה ונוער, מפקחי ביקור סדיר, מפקחים על הייעוץ ומפקחים על הפיתוח המקצועי של עובדי הוראה).
8 שנת הלימודים מתחילה בספטמבר.
9 דרישות הסף להשתתפות במכרז לתפקיד מפקח בחינוך הממלכתי כוללות תואר שני; השכלה פדגוגית; שבע שנות ניסיון, מהן ארבע שנות ניסיון בהוראה ושלוש שנות ניסיון בתפקיד מנהל בית ספר.
מי שמבקש להשתתף במכרז לתפקיד מפקח בחינוך העל -יסודי גם נדרש ל החזיק ברישיון הוראה קבוע בבתי ספר על -יסודיים.
במכרזי ם הנוגעים ל פיקוח על בתי ספר ב חינוך הממלכתי-דתי, בחינוך המיו חד ובחינוך החרדי נקבעו דרישות ייחודיות המותאמות לזרמי חינוך אלה.
10 אגף החינוך היסודי ואגף החינוך העל-היסודי אחראים לניהול הפדגוגי של החינוך בכל המגזרים בהתאם לשלבי החינוך, ובכלל זה לפיתוח תכניות, שיטות וכלים ליישום מדיניות המשרד , לבקרה על אופן יישום המדיניות וכן למענה לפניות גורמים שונים במשרד ומחוצה לו.
| שם הגוף המבוקר625 .
בידי האגף לחינוך מיוחד (להלן גם- חנ"ם)11.
לגבי המפקחים בחינוך הממלכתי-דתי, הם מונחי ם מקצועית על ידי מנהל החינוך הדתי, נוסף על כפיפותם להוראות האגפים המקצועיים במנהל הפדגוגי12 .
מטה המשרד מקצה משרות פיקוח למחוזות בחינוך הרגיל, היסודי והעל-יסודי, על פי מפתח שקבע: מפקח כולל אחד לכל 25 ,בתי ספר במחוזות חיפה, מרכז, תל אביב ירושלים והמנהלה לחינוך ירושלים (להלן - מנח"י), המחוז החרדי ומנהל החינוך ההתיישבותי; ומפקח אחד לכל 20 בתי ספר במחוזות צפון ודרום.
אשר למפקחים בחינוך המיוחד, לא קבע המשרד מפתח תקינה.
בחודשים פברואר -ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את מערך הפיקוח הכולל על מוסדות החינוך היסודיים והעל -יסודיים.
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: הגדרת תפקיד המפקח הכולל, סמכויותיו של המפקח, נוהלי העבודה המנחים את עבודתו, אופן ביצוע הפיקוח בבתי הספר וממשקי העבודה של המפקחים הכוללים עם גורמים אחרים, במשרד ומחוצה לו, הפועלים במערכת החינו כית.
הביקורת נעשתה במשרד החינוך: בלשכת המשנה למנכ"לית המשרד, באגף לחינוך יסודי ובאגף לחינוך על-יסודי (להלן - אגפי הגיל), במחוזות חיפה, תל אביב, מרכז ודרום וכן במחוז החרדי.
בדיקות השלמה נעשו במחוזות צפון, ירושלים ומנח"י ובמנהל לחינוך התיישבותי.
11 האגף לחינוך מיוחד נותן שירות מקצועי ברמה ארצית לתלמידיםעם צרכים מיוחדים בני 21-3 מכל המגזרים ; השירות ניתן לתלמידים עם מגוון לקויות בכל רמות התפקוד.
השירותים לתלמידים הזכאים לחינוך מיוחד ניתנים הן לתלמידים בתכניות שילוב , הן לתלמידים בכיתות חינוך מיוחד בגני ילדים ובבתי ספר רגילים והן לתלמידים בתי ספר לחינוך מיוחד.
12 תקנות חינוך ממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז-1956, קובעות כי את הפיקוח הפדגוגי על מוסדות החינוך הממלכתי-דתי בכל הנוגע לאופיים הדתי יבצע מנהל מינהל החינוך הדתי בכל אחד ממחוזות המשרד יש נציג של מינהל החינוך הדתי, והוא המפקח על החינוך הממלכתי -דתי במחוז.
שיטת הביקורת ותגובת משרד החינוך בעניינה .
לצורך ביצוע הביקורת שלח משרד מבקר המדינה שאלון לכל המפקחים הכוללים בחינוך היסודי והעל-יסודי ובחינוך המיוחד, לפי רשימות שהתקבלו ממחוזות משרד החינוך (להלן - השאלון).
על השאלון השיבו 157 מ-22113 (כ-%71 ) מפקחים 14 .
בשאלונים ובראיונות שקיים צוות הביקורת במחוזות 15 התבקשו המפקחים להתייחס לסוגיות הנוגעות לעיסוקם, למשל משימות הפיקוח של המפקחים, סדרי עבודתם, יחסי הגומלין בינם לבין שותפי תפקיד וכשלים במערך הפיקוח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 הלין משרד החינוך על השיטה של הביקורת (שליחת שאלונים וראיונות עומק שנעשו עם מפקחים במחוזות).
לטענת המשרד, לא מעט מדוח הביקורת מתבסס על אמירות של מפקחים שלעתים אינן תואמות את מדיניות המשרד, את הנהלים שלו, את החוק או את התקנות שהותקנו מכוחו.
יצוין כי נוכח עמדתו זו דחה מטה המשרד את מרבית ממצאי הביקורת שהועלו בדוח ואשר נסמכים על נתוני השאלון ודיווחי המפקחים הכוללים שלו במחוזות.
יודגש כי ראיונות ושאלונים הם כלים שגרתיים בעבודת הביקורת, מאחר שהם מאפשרים איסוף מידע מאוכלוסייה רחבה הרלוונטית לנושא הביקורת; לגבי ביקורת זו, השאלון ש נשלח לכלל המפקחים שימש לאיסוף מידע, לעיבודו ולניתוחו והיה אחד מהכלים שבאמצעותם נעשתה הביקורת.
כאמור לעיל דחה מטה משרד החינוך את המסקנות העולות מהתשובות של מפקחיו לשאלונים .
משמעות הדבר היא דחיית תמונת המצב המשתקפת מהתשובות, ולפיה במערך הפיקוח יש כשלים המונעים ממנו לבצע את תפקידו באופן מיטבי.
תמונת מצב זו אינה עולה רק מהתשובות לשאלונים, אלא עולה בבירור ממסמכי מטה המשרד עצמו, הכול כמפורט בדוח.
נוכח חשיבותו של מערך הפיקוח הכולל, ראוי להשתמש באופן מושכל בדוח הביקורת כבסיס לשיח מקדם בין דרגי המשרד, על מנת לגשר על הבדלי התפיסות ביניהם.
13 נשלחו שאלונים ל -230 מפקחים, אולם 7 מהם מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם נמצאים בתפקיד פחות משנה ואינם יכולים להשיב על השאלון , ו-2 מהם מסרו שעברו ל תפקיד אחר במחוז ואינם משמשים במועד שליחת השאלון מפקחים כוללים.
14 במחוז צפון השיבו22 מ-35 מפקחים (כ-63% ), במחוז חיפה- 20 מ-22 מפקחים (כ-91% ), במחוז מרכז - 25 מ-35 מפקחים (כ -71% ), במחוז תל אביב - 15 מ-28 מפקחים (כ -54% ), במחוז ירושלים ומנח"י - 12 מ-22 מפקחים (כ -55% ), במחוז הדרום- 21 מ-25 מפקחים(84%) , במחוז החרדי - 35 מ-42 מפקחים (כ-83% ), במינהל לחינוך התיישבותי- 7 מ-12 מפקחים (כ-58%.
) 15 משרד מבקר המדינה ראיין כ-30 .
מפקחים ובעלי תפקידים במחוזות ובמטה של המשרד | שם הגוף המבוקר627 .
קשיים בעבודת המפקח הכולל .
תפקיד המפקח הכולל הוא בין התפקידים המורכבים והמאתגרים במשרד החינוך.
המורכבות נובעת מריבוי המשימות הכלולות בתפקיד הפיקוח, מריבוי הגורמים, במשרד ומחוצה לו, המעורבים בעשייה החינוכית בבתי הספר ומהצורך לתמרן בהצלחה ביניהם.
משרד מבקר המדינה מצא כי מערך הפיקוח סובל מכשלים, אשר פוגמים ביעילותו ואינם מאפשרים למפקחים לבצע את עבודת הפיקוח בבתי הספר כראוי.
ריבוי המשימות המוטלות על המפקחים .
תפקידי המפקח הכולל הוגדרו בהרחבה בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח) , התשי"ז -1956 (להלן- התקנות).
תפקיד ים אלה הם בין היתר ייצוג המשרד כלפי המוסד החינוכי וקישור בין המוסד, המשרד ורשות החינוך המקומית16 ; מעקב אחר ביצוע מדיניות החינוך ואחר יישום ההוראות של המשרד במוסדות החינוך, לרבות בעניין ביצוען של תכניות הלימוד והקצאת שעות תקן; בקרה על מוסד ות החינוך בתחומי איכות הניהול, התוויית מדיניות החינוך, מידת ההתמדה של התלמידים, רמת ההישגים שלהם והאקלים החינוכי והח ברתי; מעורבות בנושאי כוח אדם במוסד ות החינוך (הערכת מנהלים, הערכת מורים לפי בקשת מנהלים ופיטורי עובדי הוראה); סיוע ל מנהלים והדרכתם בשיפור תהליכי ההוראה וה למידה ובתכנון משאבים , איגומם והקצאתם לשם השגתם של יעדים חינוכיים וארגוניים ; טיפול בפניות של עובדי הוראה, הורים, תלמידים וגורמים ציבוריים ל גבי מוסדות חינוך.
כבר בדוח משנת 4198 העיר מבקר המדינה 17 על ריבוי המשימות המוטלות על המפקח הכולל.
בדוח צוין כי "תפקידיו של המפקח הכולל כה רבים ומגוונים, ומספר המוסדות והמורים שבפיקוחו גדול גם הוא, עד שאין ביכולתו לעמוד בכל המטלות שעליו לבצע, ועל כן עוסק כל מפקח במשימות בהן נראה לו שיוכל לתרום תרומה מרבית, ולא בכלל התפקידים המוטלים עליו".
מבקר המדינה קבע בדוח כי "על המשרד לתת דעתו על מכלול התפקידים המוטלים על המפקחים, לבדוק אילו מהם עדיין דרושים, להגדירם מחדש ולקבוע סדרי עדי פויות לעבודת המפקחים תוך התייחסות לצרכים מקומיים".
גם בדוח משנת 4199 הצביע מבקר המדינה 18 על הגברת עומס העבודה המוטל על המפקח.
16 רשות החינוך המקומית מוגדרת בחוק לימודחובה, התש"ט -1949 .
לרוב הרשות המקומית היא רשות החינוך בתחום שיפוטה, למעט במקרים המצוינים בחוק.
17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 34 (1984 '), בפרק "הפיקוח הפדגוגי הכולל", עמ259.
18 מבקר המדינה, דוח שנתי 44 (1994 ,"), בפרק "הפיקוח והקצאת משאבים באמצעות המחוזות עמ' 429.
עשורים, לא נפתרה מהתשובות לשאלונים ומשיחות עם גורמים במשרד החינוך עולה כי בעיית ריבוי המשימות המוטלות על המפקחים הכוללים, שעליה הצביע מבקר המדינה כבר לפני שלושה עשורים, לא נפתרה.
המפקחים טענו ב תשובות לשאלונים כי ריבוי המשימות פוגע ביכולתם למלא את תפקידם באופן מיטבי.
הם ציינו שנוספו להם משימות חדשות, חלקן מורכבות , למשל הטמעת רפורמות יסוד של המשרד והתמודדות עם מעורבות גורמים חדשים בעלי עניין והשפעה על הנעשה בבתי הספר.
47 (כ-30%) מהמפקחים שהשיבו על השאלון טענו כי ריבוי המשימות המוטלות עליהם הוא אחד הקשיים העיקריים בעבודתם; 59 (כ-38%) מהמפקחים שהשיבו על השאלון ציינו כי עקב ריבוי המשימות כאמור הצלחתם בהובלת תהליכי עומק פדגוגיים בבתי הספר הייתה מועטה או בינונית בלבד; וכ-119 (כ-76% ) מה מפקחים שהשיבו על השאלון סבורים כי היקף משרתם אינו מספיק לביצוע המשימות המוטלות עליהם19.
נוכח התמונה שעלתה מהשאלונים ניתח משרד מבקר המדינה את מרכיבי התפקיד של המפקח הכולל, כפי שעולים מהתקנות, ממסמכי המשרד ומראיונות עם מפקחים ובעלי התפקידים בשטח.
נמצא שניתן לחלק את התפקיד לארבעה מרכיבים: משימות בשטח, המצויות בליבת עבודת הפיקוח המקצועי, ובהן בקרה על בתי הספר, סיוע פדגוגי וארגוני לבתי הספר ולמנהלים וכן קיום ממשקי עבודה עם גורמים אחרים הפועלים בבתי הספר; משימות מטה, הנוגעות לממשקי עבודה עם בעלי תפקידים במחוז ובמטה המשרד; משימות מנהליות, בעיקר דיווחים ואישורים שונים; מ שימות אחרות במחוז.
יצוין כי עקב צמצום מספר המפקחים המקצועיים במשרד, עברו חלק ממשימות הפיקוח המקצועי לאחריות המפקחים הכוללים, הגם שלא באופן רשמי.
משימות שטח: לפי תכניות העבודה של המפקחים, הם נמצאים בשטח שלושה ימים בשבוע.
בימים אלו הם מייחדים זמ ן למשימות שהן ליבת עיסוקם כמפקחים על בתי הספר - סיוע ביישום מדיניות המשרד ובהטמעת רפורמות בבתי הספר20; ביצוע בקרה בבתי הספר; מתן תמיכה וייעוץ למנהלי בתי הספר בנוגע לניהול השוטף ולפתרון משברים בבית הספר; הערכה של תהליכי ההוראה והחינוך (בדיקת שיעורי הנבחנים בבחינות הבגרות, רמת ההישגים של התלמידים, האקלים בבית הספר וכדומה).
כל המפקחים שהשיבו על השאלון מועסקים במשרה מלאהמעיבוד הנתונים שמסרו המפקחים שהשיבו על השאלון עלה כי הם עובדים בממוצע כ-11 שעות ביום.
20 בתחום הפדגוגיה יושמו בשנים האחרונות תכניות ארציות שחייבו התמקצעותמיוחדת והטמעת שינוי תפיסתי של תהליכי הוראה-למידה בכל שכבות הגיל.
למשל , רפורמת "ישראל עולה כיתה - התכנית הלאומית ללמידה משמעותית" משנת 2014 , שמטרתה להתאים את מטרות החינוך והלמידה לאתגרי המאה העשרים ואחת , להעמיק את המצוינות והמימוש האישי ולהעלות את המחויבות והאחריות של בוגרי מערכת החינוך לחברה הישראלית; "תכנית התקשוב הלאומית - התאמת מערכת החינוך למאה ה -21" - תכנית רב -שנתית שמטרת ה לקדם פדגוגיה חדשנית והטמעה של טכנולוגיות מידע ותקשורת .
כמו כן הוחלו רפורמות ארגוניות אשר במרכזן הסכמי שכר חדשים - "אופק חדש" בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים משנת 2009 ; "עוז לתמורה" בחטיבות העליונות משנת 2011 .
| שם הגוף המבוקר629 .
ימי עבודת השטח מנוצלים גם לקיום ממשקי עבודה עם אגפי החינוך ברשויות המקומיות ועם גורמים אחרים בתחום החינוך הפועלים בבתי הספר, למשל רשתות חינוך המפעילות את בתי הספר, עמותות וארגוני מגזר שלישי העוסקים בעשייה החינוכית בבתי הספר21 .
ממשקי העבודה עם הגורמים האמורים כוללים בין היתר השתתפות בוועדות ובמסגרות פעולה קבועות לקידום עניינים הנוגעים לחינוך בקהילה וכן השתתפות בוועדות שהוקמו לקידום נושא מסוים או לסיוע לבתי ספר מסוימים (ועדות אד-הוק).
אשר לממשקי העבודה של המפקח עם גורמים אחרים, ציינה מפקחת כוללת ממחוז תל אביב כי "המפקח הוא משרתם של המון אדונים.
לכאורה הבוסית היא מנה לת המחוז אבל.
גם מנהל אגף החינוך, וראש העיר רוצים לקדם אג'נדות ותהליכים והתמרון בין כולם קשה".
נוסף על כך מנוצלים ימי ם אלה לטיפול בפניות של הורים ושל גורמים אחרים, ובהם גורמי תקשורת, בנוגע לסוגיות חינוכיות וניהוליות בבתי הספר .
משרד החינוך ציין בתשובתו כי על המפקח לקיים קשר עם שותפי תפקיד רבים מעצם תפקידו כ"מייצג את משרד החינוך ואת המחוז ופועל להשגת המטרות, היעדים והתכניות״.
המשרד הוסיף כי אגפי הגיל מבצעים פעולות לשם יצירת שיתופי פעולה בין המפקחים הכוללים לשותפי התפקיד.
פעולות אלה כוללות קיום ישיבות של פורום מנהלי מחלקות החינוך, של פורום רשתות חינוך (בחינוך העל-יסודי) ושל פורום רפרנטים מחוזיים, במטרה "לייצר שיח אחיד מול הפיקוח הכולל בביה"ס".
לגבי המשימה המוטלת על המפקח לטפל בפניות הורים וגורמי תקשורת ציין המשרד כי "רק מקרים מורכבים וחריגים מגיעים לטיפולו לאחר שעברו את טיפולם של הגורמים האחרים הנמוכים ממנו במדרג, כמו מנהל בית הספר וצוותו.
אחריותו היא העברת הנתונים הרלוונטיים לפנייה לגורמים המוסמכים".
משימות מטה: היומיים הנותרים בשבוע העבודה של המפקחים מיוחדים להשתתפות בישיבות עבודה במחוז עם מפקחים אחרים.
נוסף על כך מיוחדים ימים אלה להשתתפות במפגשים במנהל הפדגוגי, להשתתפות בוועדות, בכנסים ובימי עיון ולהשתתפות במפגשי פיתוח מקצועי ברמת המטה והמחוז, בהיקף של 70 שעותבשנה.
כמו כן מקיימים המפקחים בימים אלה מפגשי למידה קבוצתיים עם מנהלי מוסדות החינוך שבפיקוחם, בהיקף של 40 שעות בשנה.
משימות מנהליות: עוד משימות שבהן עוסקים המפקחים הכוללים ביומיים שאינם מיוחדים לעבודת שטח, הן משימות מנהליות.
משימות אלה, שהמפקח מבצע בעצמו, ללא סיוע אדמיניסטרטיבי כוללות הזנת נתונים לגבי שיבוץ מורים למערכת כוח האדם הממוחשבת של המשרד (מערכת משכי"ת) וטיפול בנושאי חופשות, פרישה לגמלאות ופיטורים של עובדי הוראה.
נוסף על כך, המפקחים הכוללים נדרשים לבדוק ולאשר כי בתי הספר פעלו לפי נוהלי המשרד בנושאים טכניים, למשל בנוגע לתשלומי הורים22, לרשימת ספרי הלימוד של בית הספר23 .
ולאישור תכניות טיולים .
21 למשל קרן קרבוקרן רש"י .
22 בדיקה אם בית הספר גובהאת תשלומי החובה והרשות מההורים על פי הדין ונוהלי המשרד.
23 בדיקה אם הספרים שבית הספר משתמש בהם נכללים ברשימהשאישר המשרד.
בנושא מעבר בתי הספר היסודיים לניהול עצמי, נמצא כי "שיעור לא מבוטל של מנהלים מדווחים על היעדר מעורבות של המפקחים הכוללים, הן בהקשר הפדגוגי והן בהקשר התקציבי.
גם בחינה שעשה אגף בכיר לתכנון ואסטרטגיה במשרד .
לגבי חסמים עיקריים המקשים את קידום רפורמת הלמידה המשמעותית בבתי הספר, העלתה כי "עומס משימות על המפקחים מונע מהם להוביל תהליכי עומק" 44% מהמפקחים שהשיבו על השאלון ציינו שריבוי המשימות המנהליות והמחסור בשירותי משרד ובסיוע מינהלי מקשים עליהם את עבודתם.
יתרה מכך, כמה מפקחים ציינו כי הזמן המושקע בביצוע משימות מנהליות פוגע בעיסוק במשימות הפדגוגיות.
משימות אחרות במחוז: 125 (כ-80% ) מהמפקחים שהשיבו על השאלון ציינו כי הם נדרשים למלא מלבד תפקידם כמפקחים תפקידים נוספים במחוז, שאינם קשורים ישירות לפיקוח על בתי הספר שבאחריותם, למשל תפקידי תיאום (כמו מתאמי גיל ומתאמי פיקוח בחינוך המיוחד) ותפקידי ריכוז תחומים ייעודיים במחוז (תחום ה חינוך הביתי, תחום לקויות הלמידה , תחום עלייה וקליטה וכדומה).
מהשאלון עולה כי המפקחים מייחדים למשימות אלה בממוצע כ-22% .
קשיים במעורבות המפקחים בתהליכים בבתי הספר לפי בדיקות שערך המשרד .
להשלמת התמונה יצוין כי במחקר הערכה של הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך משנת 2014 ,בנושא מעבר בתי הספר היסודיים לניהול עצמי נמצא כי " שיעור לא מבוטל של מנהלים מדווחים על היעדר מעורבות של המפקחים הכוללים, הן בהקשר הפדגוגי והן בהקשר התקציבי (23% ממנהלי בתי הספר החדשים24 ו-%28 ממנהלי בתי הספר הוותיקים 25)".
,כמו כן %58 ממנהלי בתי הספר החדשים ו-54% ממנהלי בתי הספר הוותיקים בניהול עצמי שדיווחו על מעורבות המפקחים בפעילות הפדגוגית, ציינו כי המפקחים סייעו לפעילות הפדגוגית במידה בינונית לכל היותר.