HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחומרי הדברה ואף לפגיעה ביצוא החקלאי הישראלי.
לדבריו, מתבצע בפועל ניהול סיכונים .
בבדיקת משלוחים מיובאים, וזאת בראייה כוללת של כלל הצמחים המיובאים.
הבדיקות נעשית במוצרים ברמת סיכון פחותה יותר.
זאת ועוד, גם במוצרים שנמצאים ברמת .
סיכון פחותה יותר נמצאים לא פעם ממצאים לא צפויים העלולים לסכן את הצומח בישראל.
קרוב ל- 100% מהמשלוחים של תוצרת טרייה נבדקים ומשוחררים באותו היום בו הופנו על ידי .
משרד החקלאות הוסיף כי הוא החל לאפיין מערכת ממוחשבת לניהול .
סיכונים בבדיקות יבוא.
מערכת זו צפויה לסייע למפקחים של המשרד לנהל באופן מושכל את .
בדיקת המשלוחים - אך לא להפחיתם - ולמקד את הבדיקות החזותיות של משלוחים אלה על .
פי רמת הסיכון המשתנה מעת לעת.
375 מדינות אמינות הן מדינות שניתן לסמוך עליהן שכחלק מהליך ה- PRA הן ינקטו את הפעולות הנדרשות ליבוא החומר .
הצמחי לארץ (למשל, קיטום ה"כתר" (עלי הכותרת) של האננס).
376 קיווי, חסה, אפרסמון, אננס, ענבים, לאקי במבוק וכרוב.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 היעדר מתקני טיפול בנמלי הים .
אחד הפתרונות להוזלת מחירי הפירות המיובאים יכול להיות טמון בהקמת מתקני טיפול של .
ייבוא צמחי בנמלי הים בארץ.
השירותים להגנת הצומח מתירים לעיתים לייבא צמח רק בתנאי .
שנעשו בו פעולות מסוימות, כגון קיטום ה"כתר" של האננס (עלי הכותרת) והדברתו.
המקור אינה יכולה או אינה מסוגלת לבצע פעולות אלו, מדינת ישראל המייבאת את הצמח .
רשאית לעשות את הפעולות בעצמה בנמל, לפני הכנסתו לארץ.
בתוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי של משרד החקלאות הומלץ להקים מתקני טיפול בנמלי .
הים, כך שאם נדרש טיפול בפרי מיובא ואין אפשרות לבצעו במדינת המוצא, הטיפול יבוצע .
לפי התוכנית, המתקן הראשון יוקם בנמל אשדוד, ובהמשך יוקמו מתקנים דומים .
עוד נאמר בתוכנית כי צעד זה יאפשר יבוא של מוצרים שעד היום לא נעשה עקב .
אי-היכולת של מדינת המוצא לעמוד בדרישות הטיפול.
כמו כן, הוא יוזיל את עלויות היבוא .
במקרים שבהם הדרישות הוחמרו עקב אי-יכולת ביצוע הטיפול.
הביקורת העלתה כי נכון למועד סיום הביקורת, כארבע שנים מהמלצת משרד החקלאות, .
טרם הוקם מתקן טיפול באחד מנמלי הים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החקלאות כי מדיניותו היא לחייב הגעה לארץ של .
משלוחים חופשיים מנגעים.
טיפולי הסגר מאושרים במקרים שבהם ננקטים כמה צעדים כדי .
להבטיח הגעת משלוחים נקיים, ובמקרים רבים נעשים טיפולי הסגר רק לאחר שהמשלוח נבדק .
המשרד הב היר כי אין בכוונתו לאשר הגעתם של משלוחים נגועים .
ולהסתמך על טיפולי ההסגר כאמצעי להבטחת ניקיון המשלוח.
נוסף על כך, אחד החומרים .
העיקריים בטיפולי הסגר הוא מתיל ברומיד.
שימוש בחומר זה נמצא תחת הגבלות חמורות בארץ .
ולכן לא תתאפשר הפעלת מתקן טיפולים בקנה מידה מסחרי.
מתקן טיפול הוא צעד שיאפשר .
ביצוע טיפולים במתקן ייעודי ולא במכולה, כפי שנעשה כיום, מאחר שזו אינה בנויה לצורך זה, .
והתנאים בה אינם מבוקרים די הצורך.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי השירותים להגנת הצומח מתנגדים .
לאישור הקמת מתקני טיפול בישראל.
עוד מסר המשרד כי ניתן להוזיל מחירים דרך הקלות .
רגולטוריות של השירותים להגנת הצומח ודרך הפחתת מכסים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי החקלאות והאוצר לאזן בין האינטרס של הגנת .
הצומח לאינטרס של הורדת יוקר המחיה ולבחון לצד הקלות רגולטוריות וצעדים נוספים, .
גם הקמת מתקני טיפול בנמלי הים, בדרך של "פיילוט", בהתאם להצעת משרד .
מתקנים אלו יכולים לתרום לפתיחת השוק ליבוא מוצרים חדשים או ליבוא .
ממדינות חדשות ולהוזלת עלויות היבוא, דהיינו, שימוש בהובלה ימית מול הובלה אווירית.
הדבר יביא להגברת התחרות בשוק המוצרים המיובאים, בינם לבין עצמם ובינם לשוק .
מומלץ כי לאחר ביצוע ה"פיילוט" האמור תיערך בחינה בנושא לשם קביעת .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון יבוא אננס לישראל - מקרה בוחן .
בביקורת נבדק יבוא אננס טרי כמקרה בוחן לחסמי היבוא הצמחי לישראל.
הגבוהים בין מחיר האננס בארץ למחירו בחו"ל יכול ים ללמד בין היתר, על השפעת הנטל .
הרגולטורי על יוקר המחיה בישראל, ולהסביר מדוע אוכלוסיות רבות בישראל נמנעות מצריכתו.
האננס הוא פרי טרופי הגדל באזורים שבהם שורר מזג או ויר חם.
המדינות שגידלו את הכמויות הגדולות ביותר של אננס בשנים 2000 - 2018 מוצגות בתרשים .
תרשים 24: ,)ההיקפים הגדולים ביותר של גידול אננס (בטונות .
2000 - 2018 )(ממוצע לשנה .
המקור: Food and Agriculture Organization of the United Nations .
ממידע שמסרה מועצת הצמחים למשרד מבקר המדינה עולה כי בישראל יש כ-30 מגדלי אננס, .
והוא גדל בעיקר בנגב המערבי, בעוטף עזה ובבקעת הירדן; כמות הגידולים ב-2018 היה כ-460 .
הגידול המקומי אינו מספק את הביקוש המקומי לאננס.
כאמור, יבואנים המעוניינים לייבא אננס ממדינה מסוימת צריכים להגיש בקשה לשירותים להגנת .
הצומח במשרד החקלאות ולהמתין לאישור ייבוא.
במשך 20 שנים, מאז 2000, הוגשו18 בקשות .
ליבוא אננס מ-15 מדינות.
בתרשים שלהלן מפורט מספרן של בקשות ליבוא אננס ממדינות .
שונות בשנים 2000 - 2020 .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 25: הבקשות ליבוא אננס , 2000 - 2020 .
על פי נתונימשרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רק שתי מדינות אושרו ליבוא אננס - הרפובליקה .
מהתרשים עולה כי פרק הזמן הממוצע לאישור יבוא היה יותר מארבע .
פרק הזמן להחלטה עקרונית בתיק על אישור יבוא הוא יותר מעשר שנים.
הזמן שתיק נמצא בעבודה הוא כשלוש שנים וחצי.
פרק הזמן הממוצע שתיק נמצא .
בהמתנה הוא כשנתיים וחצי.
פרק הזמן הממוצע לסגירת תיק377 .
הוא יותר מארבע שנים .
יש לציין כי הרפובליקה הדומיניקנית וקניה אינן נמנות עם היצואנים העולמיים הגדולים ביותר .
יצוא האננס מקניה לישראל מזערי והוא עומד על כ- 0.
מכלל יצוא האננס מקניה .
לעומת זאת, יצוא האננס מהרפובליקה הדומיניקנית לישראל הוא כ-50% מכלל יצוא האננס .
הסתמכות על מקור אחד עיקרי לייבוא האננס לישראל, הרפובליקה הדומיניקנית, עלולה .
לייצר גם במדינת המקור הסדרים כובלים שיקשו על יבואנים חדשים לייבא משם.
377 התיק נסגר בשל אי-קבלת מידע ממדינת המקור או מהיבואן.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון קבלת אישור ליבוא אננס ממדינה זרה מותנה בקיטום ה"כתר" שלו ובהדברתו, וזאת כדי למנוע .
כניסת מזיקים שיפגעו בגידולים שהתבססו בארץ (אבוקדו, בננה והדרים).
מא וד את חיי המדף של הפרי ומייקרות א ותו.
בשל חיי המדף הקצרים של האננס ללא ה"כתר" לא ניתן להובילו דרך הים, אלא רק באוויר.
עובדה זו מעלה את מחירו של הפרי באופן חד מאוד - 176% )(לפני מיסים- לעומת מחירו אצל .
יתרה מזאת, על סך העלויות מוטל מכס בישראל בשיעור של 4.
לק"ג אך לא יותר מ-25% .
בלוח שלהלן מפורטות כמויות היבוא של אננס טרי בשנים 2009 - 2019 .
לוח18: יבוא אננס טרי, 2009 - 2019 )(בטונות .
שנה כמות האננס המיובאת .
על פי נתוני משרד החקלאות, מיולי 2020 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה כי יבוא האננס נמצא במגמת עלייה תלולה: במשך עשור (מ-2009 עד2019 ) עלה .
היקף היבוא בכ- 3,500% .
מחירו של האננס בשווקים בחו"ל הוא כ-6 ש"ח בממוצע ליחידה378 .
378 אננס לרוב שוקל יותר מ-1 .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בארץ המחיר הממוצע לצרכן, מיבוא או מגידול מקומי, הוא כ-30 עד40 ש"ח ליחידה, תלוי .
מהביקורת עולה כי מחיר יחידה עלול אף להאמיר ל-50 עד70 ש"ח ליחידה.
בתרשים שלהלן מפורטים רכיבי מחיר האננס המיובא.
תרשים 26: רכיביה מחיר של אננס מיובא ב- 2020 (לק"ג) .
נתוני רשות המיסים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* ייתכנו גם מיסי נמל ותשלומים בגין פעולות של משרד הבריאות.
מהתרשים עולה כי העלות המשוערת ל יבואן של ק"ג אננס בחו"ל היא כ-3.
המשוערת של הטיפול נגד כנימות ושל הטסת הפרי לישראל גבוהה לעומת עלות הפרי, כ-5.
נוסף על כך, המדינה הטילה מכס של 4.
32 ש"ח לק"ג אך לא יותר מ-25% על המחיר המלא, .
מכאן, הרווח של היבואנים והמשווקים של הפרי עומד על כ-17 - 29 ש"ח .
בתוכנית להפחתת הנטל הרגולטורי הומלץ לשירותים להגנת הצומח לבחון ב-2017 את תנאי .
היבוא של מוצרים מסוימים ובהם אננס מהרפובליקה הדומיניקנית.
בינואר 2018 פרסם משרד החקלאות קול קורא לקבלת מידע והערכות לשיח ציבורי בעניין יבוא .
המשרד הזמין את בעלי העניין מקרב הציבור להתייח ס לנושא זה, לרבות .
רגולציה הכרוכה ביבוא, היבטים כלכליים, פתרונות טכנולוגיים והשלכות על הגידול המקומי של .
בפברואר 2018 קיים המשרד שיח ציבורי בנושא.
גם לאחר השיח הציבורי החליט משרד .
החקלאות להמשיך לייבא אננס ללא ה"כתר" נוכח החשש ששינוי במצב הקיים עלול להוביל .
לכניסת מזיקים שיפגעו בגידולים מקומיים.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה מועצת הצמחים כי השיקול המכריע בנושא זה צריך .
להיות בריאות הצומח בישראל ולא הפחתת מחיר האננס.
זאת ועוד, יש עלייה בגידול אננס .
מקומי, דבר שיוביל להפחתת המחיר לצרכן.
בשל המגבלות ליבוא אננס , נוסף על הטלת מכס, הוא מיובא מ שתי מדינות בלבד .
לפיכך, מחירו של האננס לצרכן בארץ גבוה ממחירו בשווקים בחו"ל פי .
מתן הקלות בייבוא אננס לישראל עשוי להכניס שחקנים נוספים לשוק שיתחרו .
על המחיר וינגישו את האננס ל אוכלוס יות נוספות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון, בשיתוף משרדי האוצר והכלכלה .
ומשרדים רלוונטיים נוספים, דרכים להוזלת מחיר האננס המיובא , בין השאר באמצעות .
מתן אישורים ליבוא ממדינות נוספות .
כל זאת בהתחשב בשיקול של בריאות הצומח .
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי ניתן להוזיל את מחיר האננס דרך הקלות .
רגולטוריות של השירותים להגנת הצומח ודרך הפחתת המכס המוטל עליו.
חסמים ביבוא מזון מצד משרד הבריאות .
כחלק מאחריותו של משרד הבריאות לבריאות הציבור, הוא מופקד על הפיקוח על מזון מיובא 379 .
כל אדם המבקש לייבא מזון לישראל חייב באישור שירות המזון הארצי (להלן- שירות המזון) - .
יחידת מטה במשרד הבריאות.
שירות המזון הוא הסמכות העליונה לקביעת הנחיות לכל יבואני .
המזון, לבעלי עסקי המזון, ליצרנים ולצרכנים.
השירות מפעיל שלוחה בכל אחד מששת המחוזות .
בכל שלוחה מחוזית פועלים וטרינר מחוזי, מהנדס מזון מחוזי ומפקחי מזון.
המחוזיות כפופות מהבחינה המינהלית לרופא המחוז ומהבחינה המקצועית לשירות המזון.
המזון מפעיל את שלוחותיו בנקודות הכניסה של המזון לארץ - בנמלים ובמעברי הגבול .
היבשתיים והאוויריים (תחנות הסגר או מעבר) 380 .
הפיקוח על המזון המיובא מעוגן בחוק התקנים, התשי"ג -1953 , בחוק הפיקוח על מצרכים .
ושירותים, התשי"ח-1957 ובחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 , המוכר בכינויו .
"רפורמת הקורנפלקס" (להלן - חוק בריאות הציבור או החוק).
379 יש עוד גופים העוסקים בפיקוח על המזון , כגון משרד החקלאות בתחום המזון מן החי ומן הצומח; משרד הפנים .
בתחום רישוי עסקים וכל הרשויות המקומיות בתחום רישוי עסקי מזון; המשרד להגנת הסביבה בתחום השפעותיהם .
של עסקים לייצור מזון על הסביבה; משרד הכלכלה בתחום יישום חוק התקנים הנקבעים בידי מכון התקנים; ומכון .
התקנים בתחום תקני הבטיחות למוצרי מזון.
380 עיקר יבוא המזון נעשה בנמלי חיפה, אשדוד ונתב"ג; תוצרת חקלאית מיובאת גם דרך מעבר ניצנה, אילת ונהר הירדן.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תהליך יבוא מזון רגיש לישראל .
בספטמבר 2016 ,נכנס לתוקפו חוק בריאות הציבור ובו הוחלו הקלות שונות על תהליך היבוא .
כחלק מתהליך ממשלתי רחב של טיוב רגולטורי והסרת חסמים בתחום היבוא, לאור המלצות .
ועדות טרכטנברג 381 (2011 ) וועדת לנג382 (2014 ).
חוק בריאות הציבור קובע הסדרים חדשים .
בנוגע לפיקוח על שרשרת אספקת המזון החל מייצור המזון, דרך שיווקו, הובלתו ואחסנתו וכלה .
בייצוא וייבוא; וזאת כדי לייעל ולהקל את תהליך יבוא מזון לישראל תוך התאמת הרגולציה .
להליכים המקובלים במדינות מפותחות בעולם.
ניתן לחלק את סוגי המזון לשתי קטגוריות עיקריות - מזון רגיש ומזון רגיל.
רגיש" כמזון שהשר הכריז עליו שהוא מזון רגיש או מזון שמנהל שירות המזון הכריז עליו שהוא .
מזון רגיש בהכרזה זמנית.
מזון רגיל מוגדר בחוק כמזון שאינו מזון רגיש.
באוקטובר 2019 צומצמה רשימת המזונות הרגישים, והיא כוללת בין היתר מוצרי מזון מן החי .
(חלב, בשר, דגים, ביצים ודבש), שימורים בעלי חמיצות נמוכה (4.
5 <PH )383 ,, מזון לתינוקות .
מים מינרליים, מוצרים המכילים ג'לטין ותוספי תזונה384 .
תהליכי יבוא מזון לישראל כוללים כמה שלבים עיקריים: רישום יבואן - כדי לקבל תעוד ת רישום יבואן משירות המזון יש להחזיק ברישיון עסק .
לאחסון מזון או להציג מסמכים המעידים על התקשרות חוזית עם עסק לאחסון מזון.
התעודה תקפה לשנה עם אופציה להארכה.
קבלת אישור מוקדם - טרם הגעתם של המוצרים לישראל יש ליידע את שירות המזון הארצי .
על הכוונה לייבאם ולקבל אישור מוקדם לכך.
בדיקות בנמל - בדיקת המזון בהגיעו לנמל וקבלת אישור לשחרור ו.
בדיקה של שירות המזון את מוצר המזון במקום האחסון - במקרים מסוימים 385.
381 דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי (2011).
382 "הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחוםהייבוא", נובמבר 2011.
383 ניתן למדוד את רמת ה-PH בעזרת אינדיקטורPH או באמצעות שימוש במדPH אלקטרוני.
הערך PH=7 מתייחס לרמת .
החומציות של מים מזוקקים או של תמיסה ניטרלית אחרת.
ערכי PH הגבוהים מ-7 הם בסיסיים יותר וערכים נמוכים .
384 תקנותהגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש), התש"ף -2019.
385 רוב התהליכים כרוכים בתשלום אגרה, למעט רישום יבואן ובדיקת משלוחים במחסני היבואן.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בתרשימים להלן מתוארים תה ליכי יבוא מזון רגיל ורגיש.
תרשים 27: תהליך יבוא מזון רגיל .
המקור: משרד הכלכלה 386, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
386 "רפורמת הקורנפלקס השפעה והשלמות", הממונה על חוקיות היבוא, משרד הכלכלה והתעשייה, אפריל 2020 .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מזון רגיל משוחרר מהנמל לא יאוחר מיום העבודה שלאחר יום קבלת הבקשה וזאת על .
סמך הבקשה שהיבואן מגיש באופן מקוון, למעט משלוחים שנבחרים באופן אקראי .
ונשלחים לבדיקות מעבדה.
היקף המשלוחים שנבדקים באופן זה הוא כ-5% מכלל .
בנוגע למזון רגיש, עד מרץ 2020 היה על היבואן להגיש תיק מסמכים בתחנת ההסגר 387 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי ממרץ2020 מפעיל שירות המזון מודול .
הגשה מקוונת של בקשה לשחרור תיק מהנמל בצירוף מסמכי התיק המייתרת את הצורך בהגשה .
פיזית של התיק לתחנת ההסגר.
עד אוגוסט 2020 (ראו פירוט להלן) כל משלוח של מזון רגיש .
היה נבדק כולו או חלקו עם הגעתו לנמל בידי מפקח בתחנת הסגר, שבדק את עמידת המשלוח .
אופן הדיגום ותדירותו (ושליחה לבדיקות מעבדה) נעשו לפי הוראות "נוהל יבוא .
מזון: הנפקת אישור מוקדם ליבוא מזון רגיש ושחרורו"388 (להלן- נוהל יבוא מזון), והם עומדים .
על אחת לשלושה חודשים.
387 תחנת הסגר היא שלוחה של שירות המזון המחוזי האמון על הפיקוח על המזון המיובא דרך מעברי גבול יבשתיים, .
388 "נוהל יבוא מזון: הנפקת אישור מוקדם ליבוא מזון רגיש ושחרורו, מספר הנוהל: 05-001 ,", משרד הבריאות2016.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון תרשים 28: תהליך יבוא מזון רגיש .
המקור: משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 על פי נתוני משרד הבריאות, בשנים 2019 - 2017 היה היקף הייבוא של המזון הרגיש35% - .
הלוח שלהלן מציג את היקף הבקשות לשחרור מזון רגיש מיובא, בשנים2017 - 2019 .
לוח 19: בקשות לשחרור מזון מיובא, 2017 - 2019 .
סה"כ מספר הבקשות לשחרור מזון מיובא 65,118 68,090 73,440 .
מתוכן - מספר הבקשות לשחרור מזון רגיש 26,670 24,242 25,982 .
מתוכן - מספר הבקשות לשחרור מזון רגיל 38,448 43,848 47,458 .
הלוח שלהלן מציג את משך הטיפול של שירות המזון בבקשות ליבוא מזון רגיש, מיום קליטת .
הבקשה במערכת הממוחשבת.
לוח 20: משך הטיפול בבקשה ליבוא מזון רגיש .
סוג התעודה תעודת רישום יבואן389 אישור מוקדם ליבוא מזון רגיש .
חדש 7 ימי עבודה חומרי גלם - 14 ימי עבודה .
מוצר מוגמר - 21 ימי עבודה .
מזון לתינוקות - 60 ימי עבודה .
תוספי תזונה - 45 ימי עבודה .
הארכה 7 ימי עבודה 7 ימי עבודה .
תוקף תעודה 3 שנים שנה עד ארבע שנים מיום הנפקת .
המקור: אתר משרד הבריאות במרשתת.
בסוף 2019 בדק הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה (להלן- הממונה על חוקיות היבוא) .
את השפעת הנטל הרגולטורי על תהליך יבוא המזון בשנים 2015 ו-2019 בעקבות חוק בריאות .
הבדיקה מראה כי החוק הביא לירידה חדה בעלויות הנטל הרגולטורי עבור יבואנים של .
התהליך של יבוא מזון רגיל 390 קוצר מ-45 ימים לפני החוק לכשלושה ימים לאחריו .
(חיסכון של כ -93% ); קיצור זה הביא לחיסכון של כ - 48,000 ש"ח בעלויות ליבואן קטן או .
389 כל אדם המעוניין לייבא מוצרי מזון ארצה חייב בתעודה שמנפיקה יחידת היבוא בשירות המזון הארצי.
היא תעודת רישום יבואן.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בינוני 391 .
המסקנה העיקרית מבדיקת הממונה על חוקיות היבוא היא כי העברת יותר מוצרים .
לרשימת מזון רגיל יעצימו את ההשפעה החיובית של החוק, כך שכמותו של המזון הרגיל לעומת .
המזון הרגיש המיובא תהיה גדולה יותר.
בניגוד למזון רגיל, הליך הפיקוח על יבוא מזון רגיש נותר מסורבל וארוך, ועלויות הנטל הרגולטורי .
אף זינקו בעקבות החוק בכ-,00055 ש"ח לשנה ליבואן בינוני392 ,.
כמו כןהתארך תהליך היבוא .
של מזון רגיש ל-60 עד90 ;ימים לפני החוק ארך התהליך 45 עד55 ימים, ואילו לאחריו - 115 .
אומנם תהליך היבוא של מזון רגיל התקצר בכ-93% ובעלויות היבוא חלה ירידה חדה של .
כ-73%, אך המטרות העיקריות של רפורמת הקורנפלקס - הפחתת הנטל הרגולטורי .
וצמצום התהליכים הבירוקרטיים והעלויות בנוגע לייבוא מזון רגיש - לא הושגו.
הרפורמה התייקרו בכ-47% העלויות של יבוא מזון רגיש, ומשך הזמן לקבלת אישורים .
ממשרד הבריאות התארך ב- 140%.
באוגוסט2020 נכנסו לתוקפן תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (דיגום משלוחי מזון רגיש .
לבדיקות מעבדה בתחנת הסגר), התש"ף-2020 .
התקנות משנות את תדירות הדיגום על משלוחי .
מזון רגיש בעת בדיקתם בתחנות ההסגר בדרך של ריווח בדיקות המעבדה הנדרשות בישראל.
התקנות קובעות, בין היתר, שבמ קרים שבהם היסטוריית הדיגומים של המוצרים המיובאים .
שבמשלוח בתקופה שקדמה להגשת הבקשה לקבלת תעודת שחרור הייתה תקינה, תדירות .
הדיגום לגביהם תהיה כמפורט להלן: מוצר חלב הנמצא במשלוח הכולל רק מוצרי חלב: 22% מכלל המשלוחים של מוצרי החלב .
של יבואן מסוים ב -12 החודשים ש קדמו למועד הגעת המשלוח יידגמו לצורך בדיקות .
מעבדה, וכל מוצר מתוך המשלוח האמור יידגם בתדירות של אחת לשלושה חודשים; מזון רגיש (למעט מוצרי חלב): יידגם לצורך בדיקות מעבדה אחת לשישה חודשים (במקום .
אחת לשלושה חודשים); מזון רגיש המיועד לתעשייה: יידגם אחת ל-12 .
חודשים לצורך בדיקות מעבדה .
התקנות אינן חלות על בשר ומוצריו, למעט שימורי בשר, דגים ומוצרי דגים, למעט שימורי דגים, .
מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, לרבות תרכובות מזון ומזונות משלימים, מזון .
ייעודי, על צמח הגת בצורתם הטבעית המיועדים ללעיסה.
מזונות אלו ימשיכו להידגם בכל .
391 מכ- 65,230 ש"ח לפני החוק לכ- 17,724 ש"ח לאחר החוק.
בהנחה כי עלות המכר היא כ-1.
8 מיליון ש"ח, מדובר .
392 מכ- 98,730 ש"ח לפני החוק לכ- 145,180 ש"ח לאחר החוק.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את משרד הבריאות על קיצור תהליך הייבוא באמצעות .
ההקלה ב בדיקות המדגמיות של מזון רגיש.
משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרדי .
הכלכלה והבריאות ימשיכו לבחון מפעם לפעם את הנטל הרגולטורי המוטל על ייבוא מזון .
רגיש, בשים לב לכך שהפחתתו תוכל להוביל להורדת יוקר המחיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי עדכון שיטת הדיגום קיצר את הליך .
שחרור משלוחי מזון רגיש מתחנות ההסגר וייעל את הפיקוח על יבוא מזון רגיש.
כי הוא אינו מבצע הערכות שמהותן כלכלית.
המשרד יבצע מדידה חוזרת של הערכת עלות .
הנטל הרגולטורי על בסיס מודל SCM על יבוא מזון רגיש במחצית הראשונה של שנת2021.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הכלכלה כי יבואנים רבים מסרו לו כי המהלכים .
שביצע משרד הבריאות בשנת 2020 הביאו להקלות בהליך היבוא.
משרד הכלכלה מסר כי הוא .
ימשיך לבחון את הנטל הבירוקרטי במזון רגיש ויבצע בדיקה בדומה לבדיקה שבוצעה ב-2019 .
על ידי הממונה על חוקיות היבוא .
קביעת רשימת מזון רגיש .
חוק בריאות הציבור קובע כי "השר רשאי להכריז על מזון מסוים או על סוג מזון, לרבות על מזון .
שיובא מאזור מסוים או שיוצר בו, או על מזון המכיל רכיב או חומר מסוים, שהוא מזון רגיש.
והוא רשאי לקבוע תנאים להכרזה כאמור; הכרזה כאמור תינתן לפי המלצת מנהל שירות המזון, .
בהתבסס על ניהול סיכונים".
רשימת המזונות הרגישים מבוססת על מדריך סיווג מזון המפורסם באתר שירות המזון הארצי.
באוגוסט 2020 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הואמכריז על רשימת מזון רגיש .
"בהתבסס על ניהול סיכונים, באופן שמאזן בין שמירה על בריאות הציבור ולמשאבים הנדרשים .
מהרגולטור והעוסקים במזון, במטרה להפחית את פוטנציאל הסיכון.
אפיון הסיכון מהווה את .
ההסתברות להתרחשות והחומרה של השפעות בריאותיות ידועות או פוטנציאליות באוכלוסייה .
זאת על בסיס זיהוי הסכנות, אפיון הסכנות ומידת החשיפה הפוטנציאלית, תוך .
התייחסות לאוכלוסיות רגישות".
עוד מסר משרד הבריאות כי "השיקולים המהווים את הבסיס לאפיון הסיכון הינם: 1 ) מידת .
הרעילות של גורם הסכנה או מידת ההשפעה של חוסר/עודף ברכיב תזונתי וחומרת הפגיעה .
הפוטנציאלית בבריאות הציבור ומידת הסבירות להימצאות גורם הסכנה או השינוי בהרכב .
התזונתי; 2 ) החשיפה הפוטנציאלית של הציבור- מידת החשיפה של כלל הציבור, חשיפה של .
אוכלוסיות רגישות (מבחינה בריאותית ותזונתית); 3 ) הערכת מידת אי וודאויות הנובעות .
ממא פיינים סביבתיים, ממרכיבי המוצר, תהליכי ייצור, אחסנה, הובלה וכו' וכן יכולות של זיהוי .
וכימות גורם הסכנה (יכולות מעבדתיות)".
משרד הבריאות הוסיף כי "באפיון הסיכון נעשה שימוש גם במידע מדעי ספרותי ובנתוני עבר .
שנאספו במסגרת פיקוח על המזון בארץ ובנמלים לצורך הערכת הסיכון הפוטנציאלי ובחינת .
האמצעים הנדרשים להפחתת הסיכון לבריאות הציבור".
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בארצות הברית ובאיחוד האירופי הבחינה של מזון אינה נעשית על פי חלוקה למזון רגיל או רגיש .
אלא על פי ניהול סיכונים שמתייחס לכמה מרכיבים, ובהם תהליך הייצור של מזון בארץ המוצא .
לפני שהוא מיובא, כמו מזון מ ארצות מוצא שבשל חשד והיסטוריה של אירועי בטיחות ייב דק .
לדוגמה, בארצות הברית ובאירופה קיימת הפרדה מלאה בין מוצרים שהם 100% רכיבים מהחי .
לבין מוצרים מורכבים המכילים רכיבים מהחי.
רק מוצרים עם יותר מ -50% רכיבים מהחי נדרשים .
לבקרה ביבוא, ואילו על מוצרים שיש בהם רכיב מהחי באחוז נמוך חלים נוהלי יבוא רגילים.
כן, באירופה אין התייחסות מיוחדת לשימורים בחמיצות נמוכה ( Ph>4.
5 ), מעבר לכך שהיבואן .
מחזיק במסמכים המעידים על בטיחות המוצר.
בארצות הברית נדרש אישור מפעל ויש להגיש .
מסמכים המעידים על יעילות הטיפול התרמי393 .
ההגדרה של מזון רגיש ותהליך היבוא שלו אינם תואמים להגדרה המקובלת בארצות .
הברית ובאיחוד האירופי, ואין התאמה לדרישות שעל פיהן פועלים יצרני המזון הבין - .
דוח מבקר המדינה מ - 2016394 המליץ למשרד הבריאות למפות את הפערים בין .
התקנים והנהלים הישראליים ובין אלו הנהוגים בעולם, לבחון אם ההחמרה אפקטיבית .
ותורמת לבריאות הציבור ולעדכן את התקנים בהתאם לצורך.
באוגוסט 2020 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי "המלצת דוח מבקר המדינה .
לביצוע רביזיה ברשימת המזונות הרגישים עוגנה בסעיף 321 (ג) לחוק.
כפועל יוצא, בספטמבר .
"הכריז שר הבריאות על רשימה עדכנית של מזונות רגישים שפורסמו בתקנות .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי העדכון אינו מספק ומוצרים רבים עדיין .
מוגדרים כרגישים: (א) מוצרים מן החי (חלב, בשר, דגים) - שירות המזון אינו מגדיר מהו שיעור .
הרכיב מן החי הנמצא במוצר כדי שהוא ייחשב "מוצר מן החי".
מצב זה מהווה חסם ליבוא של .
מגוון רחב של מוצרים, כגון אבקת מרק עוף (מאחר שיש בה שיעור נמוך של עוף), רטבים עם .
שיעור נמוך של אבקת חלב ועוד.
(ב) מים מינרלים ומשקאות מבוססי מים מינרלים - מוגדרים .
יבוא של מוצרים אלו מאופיין בנטל רגולטורי גבוה.
(ג) מוצרים המיובאים .
בטמפרטורה מבוקרת - בישראל אין הגדרה אלא מסתפקים בהצהרת יצרן ללא קביעת רף .
הגדרה כללית ורחבה זו גורמת לחוסר ודאות רב.
מצב זה מהווה חסם ליבוא מוצרים .
שנשמרים בטמפרטורה מסוימת (בעיקר בחודשי הקיץ), מטעמי שמירה על אסתטיות המוצר ולא .
משיקולי בריאות הציבור, כגון חטיפי דגנים וחטיפי שוקולד.
עוד מסר המשרד כי על פי חוק .
בריאות הציבור, על שירות המזון לקבוע הוראות לעניין התק ינה של איכות ובטיחות המזון .
מדובר ב-79 נהלים והנחיות פנימיים שאינם עולים בקנה אחד עם .
התקינה הבין-לאומית ומהווים חסם של ממש ליבוא.
שירות המזון מתעכב כארבע שנים בעדכון .
הנהלים וההנחיות ובהתקנת תקנות מתאימות.
עבור היבואנים המצב הקיים גורם לנטל רגולטורי, .
מגדיל את העלויות שלהם ומתגלגל לצרכן.
יבואנים קטנים נמנעים מראש מיבוא מאחר שאינם .
מסוגלים להשקיע את העלויות הקבועות שמחייבת הרגולציה של שירות המזון.
393 ,איתי אטר, "חסמי יבוא בענף המזון בישראל", מרכז חת לחקר התחרות והרגולציה2016 .
394 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016 ), "סוגיות בפיקוח על מזון- משרד הבריאות", עמ' 633.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין את עדכון הרשימה על ידי משרד הבריאות.
משרד הבריאות להמשיך בבחינה עיתית של רשימת המזונות הנחשבים רגישים.
משלימה, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות למפות את הפערים בין התקנים .
והנהלים הישראליים ובין אלו הנהוגים בעולם , לבחון אם ההחמרה אפקטיבית ותורמת .
לבריאות הציבור ולעדכן את התקנים בהתאם לצורך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי הקביעה אם המזון הוא רגיל או רגיש .
מתבססת על השתייכות של המזון המסוים לסוג הקבוצה ולמהות המוצר ולא לעצם הימצאות .
הרכיב בו בשיעור כזה או אחר.
סיווג המזונות לרגיל ורגיש מתבסס על אפיון הסיכון והכלים .
הקיימים לניהול הסיכון.
הרשימה גובשה בכובד ראש ומבוססת על עקרונות של אפיון וניהול .
סיכונים, כפי שנעשה בכל העולם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי .
בכוונתו לבחון מחדש את רשימת המזונות הרגישים לקראת סוף 2022.
הגדלת יבוא מוצרי מזון לישראל עשויה להוריד את מחירי המוצרים המיובאים ולהגביר .
את התחרות בין היבואנים לספקים המקומיים.
מהדוח עולה כי קיימות מגבלות לפתיחת .
שוק המזון לייבוא המשפיעות על התחרות ועל יוקר המחיה בישראל.
להמשיך ולמפות ענפים עם חסמי כני סה מהותיים למותגים חדשים או ליבוא מקביל .
ולבחון את הדרכים להסרת החסמים ליבוא מקביל.
עוד עולה כי יש מכסים גבוהים .
ומכסות ייבוא המייקרים את מוצרי המזון ומקטינים את היקפי היבוא.
בשיתוף משרדי הכלכלה והחקלאות, רשות המיסים ורשות התחרות, לבחון את שיו וי .
המשקל הנכון לענף המזון בין היבואנים ליצרנים והחקלאים המקומיים, ולשקול מהו גובה .
המכסים שראוי להטיל על הענף, בד בבד עם בחינת האפשרות של תמיכה ישירה בהם.
על משרד הכלכלה לבדוק, בשיתוף רשות התחרות, את ההשפעה לכל הפחות של .
פתיחת מכסות יבוא במוצרים עם ביקוש גבוה על השוק.
למשל, מחירו של האננס גבוה בישראל במאות אחוזים לעומת מחירו במדינות המפותחות, .
והוא אינו נגיש לאוכלוסיות רבות; גם לגבי פירות נוספים המצב דומה.
להגנת הצומח במשרד החקלאות, בשיתוף משרדי האוצר והכלכלה ומשרדים רלוונטיים .
נוספים, לבחון דרכים נוספות לקיצור פרק הזמן הכולל לטיפול בבקשות ליבוא צמחי .
ולשקול דרכים להקל על יבואנים שקיבלו אישור יבוא, כגון ניהול סיכונים ביבוא תוצרת .
למשרד הבריאות תפקיד מרכזי בשמירה על איכותו של המזון המיובא ועמידותו .
בסטנדרטים בריאותיים מחמירים.
לאחר רפורמת הקורנפלקס התייקרו מאוד עלויות יבוא .
מזון רגיש ומשך הזמן לקבלת אישורים ממשרד הבריאות התארך באופן ניכר.
משרד הבריאות לא התאים את ההגדרה של מ זון רגיש ואת תהליך היבוא למקובל .
בארצות הברית ובאיחוד האירופי, וא ין התאמה לדרישות שעל פיהן פועלים יצרני המזון .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון סיכום .
סוגיית יוקר המחיה בישראל, ובכלל זה מחירי המזון, נוגעת לכל משק בית במדינה ועומדת .
על פי נתוני ה- OECD , בקטגורייתמזון ומשקאות שאינם .