HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במזון, אנרגיה ומים יגדל בין 35% ל-50% " :.
עוד נכתבקהילות המכלות את המשאבים .
הטבעיים ולא מאפשרות לטבע להתחדש אינן בנות קיימא בטווח הארוך.
'הכלכלה המעגלית ' הוא לפרק את הקשר הגורדי בין צמיחה כלכלית ליצירת מקומות .
עבודה באמצעות כילוי המשאבים ]ה[ טבעיים.
הכלכלה המעגלית עשויה להיות פתרון .
לשינויי האקלים ומשבר הקיימות שאנו עומדים בפניו כיום".
61 https://israel -trade.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בסוף שנת2019 הכריז האיחוד האירופיכי במהלך שנת 2020 יציג תוכנית להתחלת מודלים .
הוליסטי ים של כלכלה מעגלית בשט ח האיחוד 62.
באותה שנה פורסם גם שחמישה בנקים .
גדולים הפועלים באיחוד האירופי ובנק ההשקעות האירופי ישקיעו 10 מיליארדאירו בקידום .
פרויקטים של כלכלה מעגלית במדינות ה איחוד63 .
המקור העיקרי ליישום כלכלה מעגליתבענף הבנייה הוא ניהול יעיל של מערך פסולת .
הבניין הנוצרת באתרי הבנייה, וכן שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים במקום בחומרי חציבה .
במסמך המדיניות של תמ"א 14 ב נכתב בעניין זה: "גישה בת קיימא רואה .
בפסולת חומרי בנייה ופיתוח משאב חוזר, אשר באפשרותו להפחית במאמצי ייצור המוצרים .
הראשוניים ובאנרגיה המושקעת במהלכם מחד, ולצמצם את היקף ההטמנה והמפגעים .
הנילווים אליה, מאידך.
ראיה כוללת של מחזור החיים של חומר הגלם מאפשרת יצירת .
תשתית לניצול חומרים שניוניים וממוחזרים בענף הבנייה והסלילה".
עוד צוין כי "מדיניות .
התכנון והניהול למשק הכרי יה והחציבה מכוונת להגדלת שיעורי מיחזור וטיוב פסולת הבניין .
ועודפי העפר, וליצירת שוק לחומרים ממוחזרים ושניוניים וביסוסם כמקור זמין ואמין לענף .
לצורך כך נדרש להסיר את החסמים הקיימים כיום, באמצעות נקיטת .
צעדים חוקיים, תכנוניים, מנהליים וכלכליים".
מעבודה שהכינה חברה לייעוץ כלכלי עבור משרד הכלכלה ושהוגשה לו בינואר 2020 עולה .
כי ככל ששיעור המיחזור גדול יותר, כך גדלים החיסכון בחומרי כרייה וחציבה והתועלת .
להלן בתרשים שרשרת הערך 65 :של חומרי בנייה בכלכלה מעגלית .
62 מתוך ויקיפדיה- "כלכלה מעגלית".
63 https://constructionclimatechallenge.
com/2019/07/26/eu -creates -e10-billion -fund-to-strengthen -circular - .
64 Ecofinance , כימות התועלות מיישום כלכלה מעגלית בענף הבנייה, ינואר 2020 .
65 שרשרת הערך- כלי ניתוח עסקי שהציג פרופ' מייקל פורטר ב-1985 .
בבסיס המודל הטענהשמוצרים עוברים דרך .
שרשרת פעילויות בארגון, ובכל תחנה מתווסף להם ערך עבור הארגון כיוון שערכם ללקוחות גדל או שהסיכוי שהם .
יהיו בעלי ערך ללקוחות גדל (ויקיפדיה).
הטיפול בפסולת בניין תרשים 17: שרשרת הערך של חומרי בנייה במודל של כלכלה מעגלית .
המקור: Ecofinance , כימות התועלת מיישום כלכלה מעגלית בענף הבנייה, ינואר2020 .
הועלה שניהול יעיל של פסולת בניין ויצירת כדאיות כלכלית למיחזורה הם מרכיב .
מרכזי ביישום כלכלה מעגלית בענף הבנייה, ויש לכך השלכה על החיסכון בחומרי .
בתרשים שלהלן מפורטות פעולות הטיפול בפסולת לסוגיה המקובלות על האיחוד האירופי .
וגם על המשרד להג"ס; פע ולות אלה מסודרות באופן היררכי בפירמידה הפוכה לפי .
עדיפותן, בהתאם להשפעתן על הסביבה: הפחתה במקור, שימוש חוזר, מיחזור, השבה .
(שריפה לצורך הפקת אנרגייה), והטמנה; ככל שדרך הטיפול בפסולת גורמת פחות נזק .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים18: היררכיית הטיפול בפסולת בהתאם להשפעה על הסביבה .
על פי Directive 2008/98 /EC on waste (Waste framework directive) , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
זה שנים נעשים מאמצים ברחבי העולם למחזר פסולת בניין, בכוונה להקטין את כמויות .
שיטת המיחזור הפופולרית ביותר היא גריסה וניפוי; בשיטה זו מפוררים .
את הפסולת וממיינים את הפירורים לפי גודלם, כדי להשיג מוצרי מיחזור כגון חול או חצץ, .
וטיב החומר הממוחזר תלוי באיכות הפסולת.
כבר בשנת 2008 קבעהאיחוד האירופי לעצמו .
את היעד - להגיע בפסולת בניין לשיעור מיחזור מזערי של 70% בשנת202066.
להלןתרשים המפרט את התפלגות שיטות הטיפול בפסולת בניין (מיחזור, שריפה או .
הטמנה) בשמונה מדינות באירופה בשנות ה תשעים של המאה העשרים; ותרשים המפרט .
את שיעורי מיחזור פסולת זו ב-28 מדינות בשנת2018 : .
66 Official Journal of the European Union , 22.
הטיפול בפסולת בניין תרשים 19: ( ניהול פסולת הבנייה CDEW ) ,במדינות באירופה 1996 - 1999 .
Paine, Univesity of Bath, U.
, Overiew of construction and demolition .
waste legislation in EU and Greece & state of art on recyclingn CDEW in concrete , June 2015 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים20: שיעורי ההשבה והמי חזור של פסולת בנייה מינרלית במדינות .
האיחוד האירופי, 2018 .
eu/eurostat/tgm/graph.
tab=graph&plugin=1&language=en&pcode=cei_wm .
040&toolbox=type , 10/2020 .
מהתרשימים עולה כי בסוף שנות התשעים של המאה העשרים רק בארבע מדינות אירופיות .
(הולנד, דנמרק, גרמניה ואוסטריה) היה שיעור מיחזור פסולת הבניין גדול מ -70% , אך ב- .
2018 כבר היו מדינות רבות באירופה שבהן שיעור המיחזור היה גבוה מסף זה; ובחלק מהן .
הוא התקרב אף ל- 100% .
)(בהן הולנד, הונגריה ואירלנדבולטת בעניין זה ספרד, שבסוף .
שנות התשעים כמעט כל פסולת הבניין שנוצרה בה הוטמנה, ואילו ב-2018 כ-75% ממנה .
על פי נתונים של האיחוד האירופי 67, כבר ב-2014 מיחזרו מדינות האיחוד כ-88% מכלל .
פסולת הבניי ן וההריסה - גידול משמעותי של 10% מאז2010; ב -17 מהמדינות שיעור .
המיחזור של פסולת בניין היה גדול מ-90%, ורק בשבע מדינות טרם הושג היעד שנקבע .
) ,המשרד להג"ס תמך לאורך השנים בהקמה ובשדרוג של מתקנים למיחזור פסולת בניין .
ולשם כך הקצה בשנים 2008 - 2014 כ-100 מיליון ש"ח.
מעיון בתוכניות העבודה השנתיות .
של המשרד להג"ס עולה כי בדומה לאיחוד האירופי, הוא הציב כיעד בתוכנית העבודה ל- .
2016 שיעור מיחזור פסולת בניין של 70% לפחות, שיש להשיג כבר בסוף אותה שנה; אך .
67 Commission Staff Working Document, European Commission - Strasbourg, 16.
2018, Measuring progress .
towards circular economy in the European Union – Key indicators for a monitoring framework .
accompanying the document , https://eur -lex.
eu/legal -content/EN/TXT/?
uri=SWD:2018:17:FIN .
הטיפול בפסולת בניין לאחר שלא הושג יעד זה נרשם בתוכניות העבודה לשנים 2017 ו-2018 שהמועד להשגת .
סף זה הוא סוף שנת 2020 .
בתוכנית העבודה ל-2019 הפחית המשרד את היעד ל-65% , .
להלן בתרשים שיעורי פסולת הבניין שנקלטה במתקני המיחזור .
ושיעורי הפסולת הממוחזרת ששווקה בישראל בשנים 2014 - 2019 : .
תרשים21: שיעור פסולת הבניין שנקלטה במתקני המיחזור בישראל ושיעור .
הפסולת הממוחזרת ששווקה, 2014 - 2019 .
)(באחוזים מכמות הפסולת שיוצרה .
מהתרשים עולה כי בשנים 2014 - 2016 חלה עלייה של כ-17% בשיעור פסולת .
הבניין שנקלטה במתקני המיחזור בישראל, אך בין 2016 ל-2019 היא התמתנה .
ושיעור הפסולת שנקלטה במתקני המיחזור עלה בכ-10% בלבד; עם זאת ב-2019 .
( חלה עלייה ניכרת 25.
4% ) בשיעור הפסולת הממוחזרת ששווקה, והוא קרוב מאוד .
לשיעור הפסולת שנקלטה באותה שנה במתקני המיחזור68 .
4% פסולת שנקלטה במתקני המיחזור ו-48% פסולת ששווקה .
בפועל) היה כמעט כפול משיעור הפסולת שנקלטה במתקני המיחזור ב -2014 והיה .
אף יותר מפי ארבע משיעור הפסולת ששווקה באותה שנה, ואולם הוא נמוך בכ- .
15% מהיעד שנקבע ב-2016 (70%) ובכ-10% מהיעד שנקבע ב-2019 (65%).
ההצלחה בהשגת היעדים שנקבעו בעניין מיחזור פסולת הבניין בישראל בולטת .
במיוחד לנוכח שיעורי המיחזור הגבוהים שהושגו בעניין זה במרבית מדינות האיחוד .
האירופי, שבחלק מהן אף מתקרבים ל- 100%.
הפסולת שאינה משווקת נאגרת במתקני המיחזור .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס לנתח ביסודיות את מכלול הנתונים והמידע .
הקיים בנושא מיחזור פסולת בניין, ובהתבסס על מסקנות ניתוח זה לקבוע בתוכניות .
העבודה השנתיות שלו יעדים בני השגה בעניין בטווח הקצר ובטווח הארוך, ולנקוט את .
כל הצעדים הדרושים להשגתם.
מומלץ לפעול תוך השוואה לנעשה במדינות אירופה .
ולשאוף ליעדי מיחזור גדולים מ -70% על מנת למצב את ישראל לצד מדינות האיחוד .
האירופי שבהן שיעור מיחזור פסולת הבניין נושק ל- 100% .
תמונה5 : מתקן מיחזור במרכז הארץ .
צולם ע ל ידי צוות הביקורת ב-2020 .
התועלות הכלכליות ממיחזור פסולת בניין .
למיחזור פסולת בניין היבטים כלכליים משמעותיים למשק לאומי.
בעשור האחרון חושבה כמה .
פעמים, הן עבור המשרד להג"ס והן עבור משרד הכלכלה, הכדאיות הכלכלית של מיחזור זה .
בישראל; להלן הפרטים: מסמך של המשרד להג"ס מ-201169 כימת את התועלות הכלכליות הצפויות למשק ממיחזור .
פסולת בניין בישראל והעריך אותן בסך כולל של כ-390 :מיליון ש"ח בשנה, כמפורט להלן .
69 ,המשרד להג"סמחזור פסולת בניין בישראל , דצמבר 2011 ', עמ19.
הטיפול בפסולת בניין א .
אי-השלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים: באותה עת הוערך שמדובר ביותר מ- .
עלות הטיפול בכל טו נת פסולת היא יותר מ-60 ש"ח, כך .
שהחיסכון שיושג במניעת ההשלכה יגיע ל-180 .
הפחתת הכרייה ממחצבות: עלות חומר טבעי הנכרה ממחצבות (בלי לחשב את .
ערכ י הפגיעה בטבע ) היא כ-22 ש"ח לטונה, כך שהחיסכון שיושג ממיחזור 5 מיליון .
טונות פסולת בניין יגיע ל-110 מיליוןש"ח.
הקטנת עלויות השינוע: עלות ההובלה הממוצעת היא 10 ,ש"ח לטונת פסולת .
כך שהחיסכון שיושג70 מהיעדר הצורך לשנע5 מיליון טונות פסולת בניין אל אתרי .
ההטמנה וכמות דומה של חומר טבעי אל אתרי הפיתוח הוא כ- 100 מיליוןש"ח.
במסמך גם צוין כי במיחזור פסולת בניין מרכיבי חיסכון נוספים, שקשה לכמתם אך יש גם .
להם ערך כלכלי: מניעת פליטת פחמן עקב שינוע מיותר, מניעת בזבוז אנרגייה בכרייה .
מיותרת ומניעת פגיעה בערכי טבע שנדרש לשקמם לאחר שזוהמו בפסולת שהושלכה .
במסמך מ-2012, שהוגש כאמור למשרד להג"ס, העריך היועץ הכלכלי את התועלת למשק .
הלאומי מהסדרת תחום פסולת הבניין בכ-70 מיליון ש"ח לשנה בכל שנה עד 2025 , וזאת .
לנוכח ההיבטים הבאים: .
הקטנת העלויות החיצוניות מהשלכת פסולת בניין לשטחים פתוחים ולאתרים לא - .
הקטנת היקפי ההטמנה של פסולת בניין והקטנת ההשפעות החיצוניות של הטמנה זו.
הגדלת היקפי המיחזור, ובעקבותיה חיסכון בשימוש בחומרי חציבה ראשוניים.
בינואר 2020 הגיש אותו יועץ כלכלי מסמך למשרד הכלכלה71 שממנו עלה כי גם יישום .
חלקי של כלכלה מעגלית בענף הבנייה ( 75% מיחזור של פסולת בניין) צפוי להביא .
לחיסכון בעלויות בסך 104 ;מיליוני ש"ח בשנהמהם 32 מיליון ש"ח יושגו מחיסכון בעלויות .
הטיפול בפסולת, ועוד כ -72 .
מיליוני ש"ח יושגו מחיסכון בעלויות כרייה וחציבה במסמך נוסף מ -2020 , שהגיש כאמור היועץ הכלכלי למשרד להג"ס, צוין כי החיסכון הצפוי .
למשק ממיחזור פסולת בניין בשיעור של 100% הוא כ-127 מיליון ש"ח לשנה; וכן פורטו .
תועלות משמעותיות נוספות שינבעו מיישום מדיניות משולבת בנושא הטיפול בפסולת .
חיסכון בשטחי קרקע הנדרשים להטמנת פסולת בניין - 660 דונם לשנה או כ- 10,000 .
דונם במצטבר עד שנת2040 .
מקומות תעסוקה ומועסקים ישירים בעקבות פיתוח תעשיית מיחזור ענפה .
כאשר המיחזור נעשה באתר הבנייה עצמו .
71 Ecofinance , כימות התועלות מיישום כלכלהמעגלית בענף הבנייה , ינואר 2020 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהאמור לעיל עולה שבכימות התועלות הכלכליות ממיחזור מלא של פסולת הבניין .
במסמכים האמורים, החיסכון הצפוי למשק ה ישראלי עשוי להגיע, בהנחות מסוימות, .
ליותר מ-120 מיליון ש"ח לשנה, ואולי אף לכ-400 מיליון ש"ח; וכי קיימות גם תועלות .
אחרות שטרם כומתו - חיסכון בשטחי קרקע, יצירת מקומות תעסוקה, מניעת פליטת .
פחמן ומניעת כרייה מיותרת הגורמת לפגיעה בערכי טבע.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס לתת את דעתו על כך שההיקף הניכר של .
התועלות הכלכליות השנתיות הצפויות למשק ממיחזור פסולת בניין תומך אף הוא בצורך .
להניע מגוון של פעולות שיקדמו את הנושא לקראת מטרה של מיחזור מלא של פסולת .
בניין, ולהציג לשם כך את התובנות המקצועיות בתחום זה לפני גורמים נוספים, כגון משרד .
האוצר, משרד הכלכלה ורשות החברות הממשלתיות.
יישום החלטות הממשלה בעניין מיחזור פסולת .
בהחלטת הממשלה מפברואר 2003 נקבע כימשרדי הממשלה יקדמו , כל אחד בתחומו, פיתוח .
שימושים לחומר הממוחזר בתשתיות ובתעשייה; וכי על המשרד להג"ס לקיים בחינ ה עם משרדי .
התחבורה, הבינוי והשיכון, הביטחון והתשתיות הלאומיות ועם רמ"י, במגמה שכל אחד בתחומו .
ובמסגרת סמכויותיו יחייב את גורמי הביצוע שבאחריותו להשתמש בכל פרויקט בנייה ותשתיות .
פסולת בניין ממוחזרת לפחות .
מאחר שלא חלה התקדמות משמעותית בנושא, נקבע בעניין זה בהחלטת הממשלה מ -2008 כי .
צוות בהשתתפות החשב הכללי במשרד האוצר או מי מטעמו, מנהל רשות החברות הממשלתיות .
או מי מטעמו ונציג המשרד להג"ס יבחן את האפשרות לקבוע כללים למכרזים של משרדי .
ממשלה, חברות ממשלתיות ויחידות סמך ממשלתיות, לרבות כללים שייקבעו בחיקוק על פי .
הצורך, עבור פרויקטים שונים, בין היתר בתחומי הבינוי והתשתיות - כללים שלפיהם יהיה שימוש .
בחומרים ממוחזרים מחומרי בנייה לשם צמצום השימוש בחומרי גלם ראשוניים וצמצום ה פגיעה .
המתמשכת במשאבי המדינה שנגרמת מהשלכה בלתי חוקית של פסולת בניין .
בהחלטה, כי יו"ר הצוות האמור לעניין כללים למכרזים של משרדי הממשלה ויחידות סמך .
ממשלתיות יהיה החשב הכללי או נציגו, ויו"ר הצוות האמור לעניין כללים למכרזים של חברות .
ממשלתיות יהיה מנהל רשות החברות הממשלתיות או נציגו.
כמו כן נקבע שהצוות יגיש לשר .
האוצר את מסקנותיו בנושאים האמורים עד סוף מרץ 2009 .
בנובמבר2009 הוציא משרד ראש הממשלה דוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות .
ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה72, ובהם ליקויים שהועלו בדוח מבקר המדינה מ-2008 .
בדוח המעקב נכתב כי ה צוות לקביעת כללים למכרזים של משרדי ממשלה וחברות .
72 משרד ראש הממשלה, אגף בכיר לביקורת המדינה, דוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת שרים .
לענייני ביקורת המדינה דוח מבקר המדינה 59 ,'א59 ,'ב58 'ב- מעקב 2 , ירושלים, חשון תש"ע, נובמבר2009 , .
הטיפול בפסולת בניין ממשלתיות, שבהם יידרש שימוש בחומרים ממוחזרים מחומרי בנייה, מגבש המלצות סופיות .
בעניין והן יועברו לאישור שר האוצר והשר להג"ס.
במרץ 2010 פורסמההוראת תכ"ם 73 (להלן- הוראת התכ"ם מ-2010 ) שלפיה בהתקשרויות .
לצורך הקמת תשתיות, הכוללות שימוש בחומרי מחצבה כחומר מילוי מובא ואשר ניתן .
להשתמש בהן בחומרי בנייה ממוחזרים, יכלול עורך המכרז בתנאים להשתתפות במכרז .
תנאי המחייב שימוש ב-20% לפחות מחומר המילויבחומר בניי ה ממוחזר.
התכ"ם מ-2010 חלה על משרדי ממשלה בלבד, ולא על חברות ממשלתיות (שהמשרדים .
פועלים רבות באמצעותן), ואינה חלה גם על הרשויות המקומיות ועל משרד הביטחון.
רשות החברות הממשלתית מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 כי לא נמצא .
"תיעוד להקמת הצוות שהוקם ברשות לשם קידום הנושא ".
עוד מסרה הרשות כי חברות ממשלתיות מתייחסות לנושא השימוש בחומרים ממוחזרים .
מחומרי בנייה בהתאם לחוזר מנהל הרשות "יישום ת וכנית אסטרטגית לפיתוח בר -קיימא " .
09 , המסייעלהן להטמיע עקרונות של פיתוח בר-קיימה ואחריות תאגידית ולקדם .
היבטים סביבתיים הקשורים לפעילותן ; וכי תפעל ככל שיידרש, בשיתוף פעולה עם .
המשרד להג"ס וגורמים ממשלתיים אחרים, לק יד ום השימוש בחומרי בני יה ממוחזרים .
בחברות הממשלתיות, לטובת שמירה על האיזון הראוי בין החברה, הסביבה והכלכלה .
יצוין כי חוזר מנהל הרשות האמור הוא מסמך כללי העוסק "בשיפור הטיפול .
בנושאים סביבתיים בחברות ממשלתיות", ובהם גם השימוש בחומרי בניין .
ממוחזרים, אך אינו מחייב שיעור מסוים של שימוש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים .
בדוח מבקר המדינה מ-2014 נכתב כי בהוראת התכ"ם מ-2010 ,לא נקבעו הכלים לאכיפה .
והחשכ"ל ומשרדי ממשלה אחרים לא מפקחים על אופן ביצועה ולא אוכפים אותה 74 .
צוין כי המשרד להג"ס פעל לביצוע שינויים נדרשים בתקנים של חומרים מממוחזרים , ופעל .
לגיבוש הצעת מחליטים לאישור הממשלה שתחייב את כל החברות הממשלתיות והשלטון .
המקומי להשתמש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים תשתיתיים ולפקח על השימוש בהם; .
ואולם בדוח מבקר המדינה מ-2020 נכתב בעניין זה כיטרם גובשה החלטה כאמור 75 .
73 אגף החשב הכללי במשרד האוצרהוא הגוף האחראי לכתיבה ולפרסום של תקנון כספים ומשק (תכ"ם) של מדינת .
ישראל מתוקף חוק נכסי המדינה, התשי"א-1951.
המחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך שלהם (מתוך אתר משרד הא וצר).
74 הדוח מ-2014 ', עמ369 .
75 הדוח מ-2020 ', עמ719 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 במהלך הביקורת הנוכחית כתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי טיוטת .
הצעת מחליטים שגיבש בדבר "הטלת חובת שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים על .
החברות הממשלתיות ועל השלטון המקומי בהיקף של 20% לפחות" נכתבה .
ונערכה מקצועית וממתינה לאישור הגורמים הרלוונטיים במשרד; נכון למועד סיום .
הביקורת, נובמבר 2020, .
טרם הועברה הצעת המחליטים לאישור הממשלה כמו .
כן, ממסמכי המשרד להג"ס עולה כ י בפועל יש שימוש מועט בחומרי בנייה .
ממוחזרים בפרויקטים של חברות ממשלתיות 76 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי "מימוש/ביצוע יעדי השימוש .
בחומרים ממוחזרים אינם נתונים בידי המשרד אלא בידי החברות הממשלתיות ולכן במרבית .
אין יכולת השפעה על]משרד[המקרים ל היקף השימוש בחומרים ממוחזרים בפועל".
כתב המשרד להג"ס כי אף שאינו משמש רגולטור של החברות הממשלתיות הוא פנה .
לחברות הרלוונטיות והציג לפניהן את היתרונות והתועלות של השימוש בחומרים ממוחזרים .
- בחלק קטן מהחברות הוגדל היקף השימוש בחומרים אלה, אך "במרבית החברות השימוש .
76 ממכתב ששלח בספטמבר 2012 השר להג"ס דאז למבקר המדינה עולה כי השימוש של החברות הממשלתיות .
בחומרי בנייה ממוחזרים מועט; במצגת שהכין המשרד להג"ס במאי 2019 על קידום אמצעים משלימים לתמ"א14 ב .
- הסדרת הטיפול בפסולת בניין, צוין כי בחמש חברות ממשלתיות שנבדקו לא יושמה חובת השימוש בחומרי בנייה .
ממוחזרים או שיושמה באופן חלקי; במסמך מ-2020 צוין כי "ההירתמות בפועל של יזמים וגופים ציבוריים להשתמש .
בחומרים ממוחזרים בפרויקטים ציבוריים היא נמוכה מאוד".
הטיפול בפסולת בניין יצוין כי בדצמבר 2020 פנה משרד מבקר המדינה לשלוש חברות ממשלתיות .
הפועלות בתחום התשתיות וביקש לקבל מהן מידע על השימוש שהן עושות בחומרי .
בנייה ממוחזרים, ומתשובותיהן עולה כי הן משתמשות בחומרים אלה במידה .
מועטה: חברת רכבת ישראל בע"מ כתבה למשרד מבקר המדינה כי בחברה קיימים .
משנת 2010 מפרטים והנחיות המאפשרים "בנייה מחומרים ממוחזרים בתנאים .
מסוימים", וכי "כל קבלן אשר מבצע פרויקטים עבור הרכבת רשאי להשתמש .
בחומרים ע"פ המפרטים וההנחיות כאמור".
אולם לדברי החברה אין במפרטים .
ובהנחיות אלה "שימוש רחב בפרויקטי פיתוח עקב סטנדרטים גבוהים לחומרים .
ולרמת ביצוע בתחום מסילות הברזל", ואין לה "סטטיסטיקה לגבי השימוש בפועל"; .
חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ כתבה כי בפרויקטים רחבי ההיקף .
שביצעה לאחרונה "שולבה דרישה לבצע שימוש בחומר ממוחזר בהיקף שהוא .
לדוגמה, בחלק מהאזורים של נמל המפרץ שבהם ניתן להשתמש .
בחומר ממוחזר77 שיעור החומרים הממוחזרים שבהם השתמשה החברה הסתכם ב - .
87%) מ- 1,655,000 טונות של כלל חומרי הבנייה בהם השתמשה .
עוד כתבה החברה כי "בחלק מהפרויקטים לא ניתן לבצע .
שימוש בחומרים ממוחזרים, עקב דרישות הנדסיות הנובעות מאופי הפרויקטים, אי .
אחידות באיכות החומר שמסופק מאתרי המיחזור וחוסר יכולת של אתרי המיחזור .
לספק בזמן קצר מיליוני טונות של חומר ממוחזר"; חברת נתיבי ישראל - החברה .
הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ כתבה כי "במכרזי החברה קיימת הגדרה .
לשימוש במינימום 20% חומר מובא ממוחזר", אולם מנתונים שמסרהעולה שבפועל .
נעשה שימוש מצומצם בחומר ממוחזר - בשנים 2016 עד 2019 היו שיעורי השימוש .
בחומרי בנייה ממוחזרים 0.
עוד כתבה החברה כי "בפרויקטי .
תשתית, השימוש בחומרי בניה ממוחזרים, נתקל במספר בעיות ואתגרים לא מעטים" .
(זמינות החומר ואיכותו), וכי היא "מקדמת שימוש בחומר ממוחזר (גומי ממוחזר) גם .
יביא לעליה נוספת בהיקף השימוש של חומרים ]ש[.
"ממוחזרים, בפרויקטי התשתית .
מהאמור לעיל עולה כי החלטות הממשלה מ -2003 ומ-2008 בענייןשימוש בחומרים .
ממוחזרים על ידי חברות ממשלתיות טרם יושמו במלואן : פעילות הצוות שהוקם לא .
הובילה לגיבוש כללים למכרזים של חברות ממשלת יות, והצעת המחליטים שגיבש .
המשרד להג"ס, המחייבת את החברות הממשלתיות ואת השלטון המקומי בשימוש .
בחומרי מיחזור בהיקף 20% לפחות, טרם הועברה לאישורהממשלה .
בפרויקטים לא מעטים החובה להשתמש בחומרי בנייה ממוחזרים אינה ממומשת הלכה .
77 החברההסבירה כי "בכל העבודות שמתחת לפני הים ועד לגובה של 1 מ' מעל גובה הים, לא ניתן לשלב חומר .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 עלרשות החברות הממשלתיות והמשרד להג"ס לפעול, כל אחד בתחומו הוא, ליישום .
החלטות הממשלה האמורות בעניין שימוש בחומרים ממוחזרים.
ישלים גיבוש הצעת מחליטים לממשלה בנושא לחברות הממשלתיות ולשלטון המקומי, .
וכי רשות החברות הממשלתיות ומשרד הפנים, בתיאום עם המשרד להג"ס, יוציאו חוזר .
בנושא לכלל החברות הממשלתיות והרשויות המקומיות על מנת לחייבן בשימוש בחומרי .
לפחות ויעקבו אחר מימושו .
חסמים במיחזור פסולת בניין ופתרונות שהוצעו .
חסמים לא מעטים עומדים בפני מיחזור פסולת הבניין, וכדי להעלות את שיעורי המיחזור בארץ .
יש למצוא להם פתרונות.
המשרד להג"ס מודע לחלק מחסמים אלה, ועבור חלקם אף הוצעו לו .
על ידי גורמים שונים פתרונות; להלן הפרטים: היעדר ביקוש: ביולי 2012 כתב סמנכ"ל בכיר לשלטון מקומי במשרד להג"ס לשר .
ולמנכ"לית המשרד להג"ס כי החסם העיקרי למיחזור פ סולת בניין הוא היעדר ביקוש .
עמדה זהה הביע מנהל מינהל אוצרות טבע במשרד האנרג ייה .
במכתבו מאוקטובר אותה שנה לשר להג"ס דאז בנושא השתת חובת מיחזור על מפעילי .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר2021 כתב משרד האנרגייה כי "בעיית .
הביקוש מתייחסת להיצע של חומר ממוחזר באיכות נמוכה".
היעדר אינטרס וכדאיות כלכלית: במסמך מ-2012 שהוגש כאמור למשרד להג"ס נכתב .
כי חלק מהמחצבות בישראל בבעלות חברות העוסקות בייצור ושיווק של מוצרי בטון ומוצרי .
בנייה אחרים, והמחצבות מספקות לחברות אלה את חומרי הגלם הנדרשים להן; וכי חלק .
מהמחצבות בבעלות חברות קבלניות העוסקות בעבודות תשתית, והמחצבות מספקות להן .
את המצעים וחומרי מילוי וגלם הנדרשים להן לביצוע עבודות התשתית.
ענף המחצבות הוא ריכוזי ופועלות בו שלוש חברות מרכזיות החולשות על 75% מתפוקות .
החציבה, וכי מספר הצרכנים הפוטנציאליים לפסולת בניין ממוחזרת אינו גדול והבולטים .
שבהם הם קבלני הסלילה ויצרני הבטון; וכי לנוכח מבנה ענף התשתיות והגורמים הפועלים .
בו כאמור, אין למעשה לגורמים אלה אינטרס להשתמש בחומרים ממוחזרים.
יצוין כי דברים דומים צוינו גם בדוח שפרסמה באפריל 2015 ועדה לבחינת מדיניות .
המקרקעין 79 שמינתה מועצת מקרקעי ישראל בדצמבר 2013 .
בדוח נכתב כי החברות .
האמורות מתאפיינות באינטגרציה אנכית: הן בעלות מפעלי המשך של בטונים ואספלט, .
וחלקן בעלות מפעלים לחומרי בנייה, חברות תובלה וחברות העוסקות גם בקבלנות .
79 דוח הוועדה לבחינת מדיניות המקרקעין בתחום המחצבות, ניסן תשע"ה, אפריל 2015 .
יצוין כי המלצות הוועדה .
לא אומצו על ידי הממשלה ולכן אינן מחייבות.
הטיפול בפסולת בניין תשתיות.
כלומר רוב החברות המפעילות מחצבות נמצאות באינטגרציה אנכית עם גורמים .
הפעילים בתחום חומרי הבנייה, התובלה והקבלנות.
משרד מבקר המדינה ממליץ ל גורמים הממשלתיים העוסקים בתחום החציבה .
ובתחום מיחזור חומרי הבנייה (ובהם משרד האנרגייה, משרד הכלכלה, המשרד .
להג"ס ו רמ"י) לתת דעתם על החסמים הקיימים לקידום השימוש בחומרי בנייה .
ממוחזרים בעת בחינה של מבנה ענף חומרי המחצבה בישראל ומגבלותיו.
אי-עמידה בתנאי הגדרת "מפעל יצרני": משרד הכלכלה, שמתפקידו, בין היתר, לעודד .
התחדשות והטמעת טכנולוגיות חדשות בפסי הייצור התעשייתיים בישראל, כתב באוגוסט .
ובדצמבר 2020 "למשרד מבקר המדינה כי תנאי סף למתן סיוע שלו ל"מפעל יצרני הוא .
ש-51% ממחזור המכירות של המפעל יבואו מפעילות יצרנית; כי הוא מצא שעיקר הכנסתם .
של מתקני מיחזור פסולת בניין הוא ממתן שירותי פינוי פסולת זו לאתר הטמנה מוסדר (דמי .
כניסה לרבות דמי היטל הטמנה), ולא בהכרח ממכירת התוצרת שלהם (חומרי בנייה .
לכן מתקנים אלה מתקשים לעמוד בתנאי הסף האמור ולהיחשב מפעל יצרני; .
וכי ניתן לסייע להם מכספי הקרן לשמירת הניקיון 80.
מרחק ממקום השימוש : על פי מסמך המדיניות של תמ"א 14 ,בבשל העלות הגבוהה של .
הוצאות ההובלה ומשקלן בעלות הכוללת של חומרי הבנייה ( הן ממוחזרים, הן ראשוניים), .
רדיוס האספקה האפקטיבי מבחינת הלקוח הוא עד כ -50 ק"מ מהמחצבות או ממתקני .
המיחזור שמ הם הוא יכול לרכוש חומרי גלם.
המשמעות היא שאם מתקן המיחזור רחוק .
ממקום השימוש של החומר הממוחזר, יעדיף הלקוח לרכוש חומר ראשוני ממקור קרוב יותר.
מגבלות אספקת כמויות גדולות: פרויקטים של תשתיות זקוקים במקרים רבים לכמויות .
גדולות מאוד של חומר בפרקי זמן קצרים.
לדברי אחת מהחברות הממשלתיות81 , מתקני .
המיחזור המתבססים על פסולת בניין מהריסות או פסולת מבנייה חדשה יתקשו לעמוד .
בדרישה לאספקת כמויות גדולות מאוד של חומרי בנייה כמו מצעים או חול בפרקי זמן .
פערי מחיר מצומצמים: למחיר שיזם נדרש לשלם עבור חומרי בנייה וסלילה יש משקל .
רב בשיקוליו בעניין סוג החומרים שבהם ישתמש לביצוע עבודותיו.
נכון לספטמבר 2020 , של חומרי בנייה ממוחזרים בהשוואה למחירי חומר ראשוני דומה .
שנמכר במחצבות, כפי שמסר באותו חודש למשרד מבקר המדינה מפעיל של מתקן מיחזור .
גדול של חומרי בנייה במרכז הארץ: .
80 הקרן לשמירת ניקיון שפועלת במסגרת המשרד להג"ס הוקמהלשם ריכוז אמצעים כספיים לשמירה נאותה על .
איכות הסביבה, ובכלל זה שמירה על הניקיון, מניעת השלכת פסולת וטיפול בפסולת ומיחזור.
81 חברת נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ.
הדברים נאמרו בפגישה ב- 15.
לבין נציגי משרד מבקר המדינה.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח5 :השוואת מחירי חומרי בנייה ממוחזרים למחירי חומרי בנייה ראשוניים .
חומר ממוחזר הערות שם החומר מחיר .
ממוחזר 32 ש"ח לטונה המחיר .
למחיר מחירון חול שטוף .
במחפורות 30 - 40 ש"ח .
שטוף ממוחזר 46 ש"ח לטונה המחיר .
להיצע וביקוש סומסום .
ממוחזר 14 ש"ח לטונה בפועל במרכז .
אחדים מצע ב' 16 - 24 ש"ח .
* אגרגט (אבנים גרוסות) שטוף המשמש בעיקר לריצוף.
מלוח 5 עולה שמחירי החומרים הממוחזרים נמוכים ממחירי החומרים הראשוניים .
בפערים שלרוב אינם גדולים: כ -7% - 10% .
אם מביאים בחשבון גורמים כמו .
שמרנות, חשש מאיכות ירודה, בדיקות שנוהגים לעשות לחומרי בניין ממוחזרים לפני .
השימוש בהם , זמינות ומחיר הובלה - עולה שהכדאיות הכלכלית של השימוש .
בחומרים ממוחזרים לצרכנים הרלוונטיים אינה גבוהה.
הטיפול בפסולת בניין חסמים שהעלתה מינהלת פסולת הבנייה: ביוני 2020 כתב מנכ"ל התאחדות הקבלנים .
בוני הארץ לשרה להג"ס כי ישנם חסמים רבים "שמונעים באופן אבסורדי את קידום הטיפול .
במיחזור פסולת בניין בישראל", וכי "על מנת לקדם נושא חשוב זה הוקמה מינהלת פסולת .
למכתב צורף דוח מקיף בנושא שהכינה מינהלת פסולת הבנייה (להלן - דוח .
מינהלת פסולת הבנייה או הדוח).
בדוח צוין כי החסם העיקרי לשימוש בחומרים ממוחזרים .
הוא בעיית האיכות של חלק מהחומרים הממוחזרים ה משווקים כיום.
את החסמים העיקריים שתוארו בדוח: .
תרשים 22: חסמים עיקריים בתהליך מיחזור פסולת הבנייהבישראל .
על פי דוח מינהלת פסולת הבנייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
82 מינהלת פסולת הבנייה היא גוף וולונטרי שהקימו המועצה הישראלית לבנייה ירוקה (ע"ר), ארגון אדם טבע ודין .
והתאחדות הקבלנים בוני הארץ.
היא מורכבת מנציגי גופים רבים, פרטיים וציבוריים, בהם המשרד להג"ס ומשרד .
מטרתה ל קדם מ יחזור ושימוש בפסולת בניין, ולגבש אסטרטגיה לניהול כלכלי וסביבתי של פסולת זו.
המקור: התאחדות הקבלנים בוני הארץ, ענף הבנייה והתשתיות, סקירת התפתחויות לשנת 2018 - תחזית .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בדוח מינהלת פסולת הבנייה גם פורטו בהרחבה החסמים לקידום מיחזור פסולתהבניין .
והוצעו פתרונות בעניין כל אחד מהם, כדלהלן: .
איכות החומרים הממוחזרים .
(1) אי-עמידה בדרישות המפרט הכללי 83 והימצאות חומרים לא -מינרליים בתוך .
החומר הממוחזר: סמרטוטים, שאריות עץ וחומר אורגני.
(2) הדירות של החומר הממוחזר - מאחר ש מדובר בפסולת בניין שאינה אחידה, קשה .
לוודא כי החומר המובא אכן עומד באיכות הנדרשת (בהובלה מתמשכת של .