HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על כן הוחל במשרד החקלאות במהלך לבחינת כלים וחלופות לכלי ההסדרה ופשרה ולימוד מקרים לדוגמא (פיילוטים), באופן שיגדיל את הסיכויים לפשרות ראויות ואיכותיות ויגביר את השיווקים.
לאחר חילופי השרים, למד השר הנכנס, אורי אריאל יהודה הכהן, את הנושא.
לימוד השר נושא זה הייתה חיונית להבנת כיווני הפעולה.
התנעה מחדש של תהליך החקיקה אמורה הייתה לייתר את תהליך הבחינה, הפיילוטים ואת תיקון החלטות מועצת מקרקעי ישראל".
עלה, כי כדי ללמוד עוד את הנושא על היבטיו השונים, סייר השר אורי אריאל, עם כניסתו לתפקיד, ביישובים בדואיים בנגב ונפגש עם אישים רבים שעסקו ועוסקים בכך: עובדים במשרדי ממשלה, ראשי רשויות מקומיות בדואיות ויהודיות באזור הדרום, נציגים מן המגזר הבדואי בדרום.
זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד הודיע השר כי בכוונתו להניע מחדש את הליכי החקיקה של הצעת החוק המוקפאת הנוגעת בהסדרת תביעות הבעלות.
השר ציין כי בכוונתו להכניס בהצעת החוק שינויים לרבות הוספת פרק הנוגע להסדרה של ההתיישבות הבדואית בנגב.
בתשובת המשרד והרשות למשרד מבקר המדינה נכתב עוד כי "אין עוררין על כך שההמלצה ]שבדוח ביקורת זה [59 .
בדבר הצורך בקבלת החלטות בממשלה, הינה צורך השעה", וכי במסגרת פעולותיו לקידום החקיקה העלה השר אורי אריאל את הנושא בפני הממשלה.
57 החלטת ממשלה 2025 מיום 23.
התקיים דיון שעניינו כלים להסדרת קרקע ביישובים הבדואיים 59 .
המלצות ראו בתקציר 944 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הנחה השר אורי אריאל את מנכ"ל רשות ההסדרה לקדם יחד עם רשות התכנון שלמשרד החקלאות "היערכות לתהליך חקיקה".
בתשובת משרד ראש הממשלה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה צוין כי בנובמבר 2015 "במהלך ישיבה הממשלה, מסר שר החקלאות.
כי בכוונתו להציג תכנית מקיפה להמשך טיפול בנושא תוך תקופה של כחודשיים.
ראש הממשלה ביקשו אף לקצר תקופה זו".
בתשובה נוספת של משרד החקלאות מינואר 2016 נאמר, כי הואיל ודין הרציפות על הצעת החוק לא הוחל, לא הסתייע דבר החקיקה לעת הזו.
מן האמור לעיל עולה, כי מדיניות הסדרתה של ההתיישבות הבדואית בנגב, שגיבשה הממשלה במשך השנים האחרונות, לא הגיעה עדיין לכדי מימוש.
זאת ועוד, העברת הטיפול בנושא ממשרד ראש הממשלה למשרד החקלאות , לאחר משיכת הצעת החוק, וחילופי השרים במשרד החקלאות - דרשו מכל שר חדש שהנושא הגיע לפתחו ללמוד אותו טרם יגבש דרכי פעולה בעניין.
שר החקלאות הקודם, מר יאיר שמיר, שימש תקופה קצרה כאחראי לנושא, וכהונתו תמה קודם שהבשילו חלק מ המהלכים ש יזם; ואילו לשר אורי אריאל שנכנס לתפקידו במאי 2015 נדרש מטבע הדברים זמן מה ללימוד נוסף של פרטים הקשורים לנושא, והוא החל בצעדים לקידום הטיפול בו .
בשינויים שהתחוללו בגורמי הטיפול בנושא הסדרת התיישבות הבדואים ב שנתיים האחרונות היה כדי לעכב את הממשלה בגיבוש דרכי פעולה לקידום הטיפול בו.
השלכותיה של אי-הבהירות בנוגע לעתידה של הצעת החוק בקרב העוסקים בהסדרה .
ממסמכי ם ומפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם גורמים ברשות להסדרה, במשרד החקלאות, ברמ"י, במשרד המשפטים, במשטרה, ועם ראשי רשויות מקומיות בדרום מן המגזר הבדואי והיהודי, עלה כי מאז משכה הממשלה את הצעת חוק ההסדרה, בדצמבר 2013 , התושבים וכן הגורמים העוסקים בדבר נשארו מצפים להכרעה בעניין הצעת החוק.
אי-הבהירות בנוגע לעתידה של הצעת החוק מקשה לפחות על חלק מהם לגבש דרכי פעולה כיוון שהם אינם יודעים אם הצעת החוק תקודם או לא, ואם היא תקודם - מה יהיה בסופו של דבר תכנה.
בעניין זה ייאמר שאין עוררין על כך שלגורמים המוסמכים ברשות המבצעת יש סמכות להחזיק בעמדות שונות ובהמשך לכך להחליט, כל בעל סמכות בעת תקופת כהונתו, על מדיניות שונה מזו בה נקט קודמו.
ע ם זאת, הגישות השונות שבהן החזיקו בעלי סמכות בממשלה, בכל הנוגע להצעת החוק בעניין הסדרת התיישבות הבדואים בנגב וחילופי הגברי שהתבצעו ביניהם הביאו לחוסר בהירות בנוגע לאופן שבו יוכרע העניין ולכך היו השלכות שליליות, כמפורט להלן: 1.
פגיעה ביכולת הרשות להסדרה לקדם הסכמי פשרה ולהסדיר את תביעות הבעלות : על פי הרשות להסדרה , בשנים שבהן נעשתה עבודת מטה לגיבוש הצעת החוק וקידומה, לא יזמו עובדי הרשות הסדרי פשרה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 945 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עם תובעי הבעלות, כיוון שציפו לעיגון נוסחות התמורה בחקיקה, שבה ייקבעו לתובעי הבעלות פיצויים גבוהים יותר מאלה שניתנים להם על פי החלטות רמ"י.
אי לכך, עסקו עובדי הרשות בתקופה זו בהסברת משמעותה של הצעת החוק לתושבים הבדואים.
משהוקפאה הצעת החוק, לא היה ברור אם יחודשו הליכיה אם לאו, והטיפול בנושא עבר למשרד החקלאות.
בתקופת המעבר היה על המשרד ועל השר שבראשו ללמוד את הנושא , והשר שמיר ביכר שלא לחדש לזמן מה את הליכי החקיקה.
משהחל השר אורי אריאל לכהן כשר החקלאות, הוא הצהיר כי בכוונתו לחדש את הליכי החקיקה.
נתונים שהציגה הרשות להסדרה למשרד מבקר המדינה על הסדרת תביעות בעלות (ראו להלן בפרק: "תוצאות פעולות שננקטו מאז שנת 2008 להסדרת תביעות בעלות וליישוב תושבי הפזורה"), מלמדים על כך שבשנים 2008 ועדלמועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , לא קודם באופן ממשי הטיפול בנושא תביעות הבעלות, וכן לא קודמה באופן ממשי הסדרת התיישבותם של תושבי הפזורה.
על פי הרשות להסדרה, ככל שמתעכבים פתרונות בנושא ואין הגבלה לתקופה שתושב רשאי להסדיר בה את התיישבותו ועדיין לקבל תמורה בשל כך, ונוכח כללי רמ"י ולפיהם תושב פזורה מגיל מסוים זכאי לרכוש מגרש בתנאים מועדפים - לתושבי הפזורה יש אינטרס מובהק לעכב את הסדרת התיישבותם כדי שלגיל הזכאות יגיעו גם בני משפחה נוספים.
דברים דומים עלו במסמך מאפריל 2015 שהכינה רשות התכנון במשרד, על תמונת המצב של הסדרת ההתיישבות, כדי להציג לפני השר אורי אריאל עם כניסתו לתפקיד.
במסמך נכתב כי "בהעדר חקיקה, קיים קושי מהותי להסדרה, זאת על רקע תביעות הבעלות ולאור הקושי לשיווק מגרשים מפותחים שיש עליהם תביעות בעלות, גם אם המדינה הגיעה להסדר פשרה עם התובע".
עוד נ כתב כי סוגיית תביעות הבעלות מהווה "חסם עיקרי לעבודת ההסדרה והפיתוח.
תובעי הבעל ות ממתינים למדיניות ברורה ומונעים מתושבים להסדיר את מקום מושבם במגרשים הנמצאים על שטחי תביעתם".
לגבי תושבי הפזורה צוין כי הם מעוניינים "להגיע להסדרה כמה שיותר מאוח ר, וכך לכלול בנים צעירים כזכאים להסדרה".
עלייה במספר תובעי הבעלות עקב ריבוי יורשים : דוח ועדת גולדברג קבע כי "המציאות חותרת תחת טובת המדינה וטובת הבדווים, כאחד.
גורם הזמן אינו ניטרלי, הוא דוחק ויש לו משמעות קריטית.
ככל שחולף הזמן כן קשה הפתרון.
פתרון כולל ומהיר שיסדיר את התיישבות הבדווים בנגב הוא, על כן, צו השעה".
גם בדוח בגין מצוין כי השתהות ביישום הסדר הקרקעות בנגב תביא לידי ריבוי יורשים לתביעות הבעלות ולהפחתת ערכו הכלכלי של ההסדר לגבי כל יורש.
דברים דומים עלו גם בפגישות ובתכתובות של נציגי משרד מבקר המדינה עם פקיד ההסדר.
הוא הסביר כי רוב תביעות הבעלות נתבעו במקורן בשלמות, ואילו כיום מדובר ביורשי יורשים של התובעים המקוריים ובצאצאי צאצאיהם, והזכויות הנתבעות בחלקה המקורית נחלקות בין מספר תובעים הגדל והולך.
הרשות להסדרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי כיום מתמודדת המדינה עם מספר רב מאד של תובעי בעלות בהשוואה למספר התובעים המקורי, "זאת נוכח חלוקת ירושות ורכישות של תביעות אלו".
קשיים בפיתוח תשתיות ובמתן שירותים ביישובים המוכרים: החלטת הממשלה 3707, ולפיה יש להאיץ את הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, קבעה כי יש להטיל על משרד הפנים לבדוק את הארגון הראוי של התחום המוניציפלי ושל מרחבי התכנון המקומיים במגזר הבדואי בנפת באר שבע, לאור דוח ועדת גולדברג והמלצות צוות היישום, כדי לקדם את יעדי הממשלה שבהחלטה זו.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעקבות זאת הקים מנכ"ל משרד הפנים דאז ועדה60 אשר ציינה בדוח הביניים שהגישה באוגוסט 2012 , כי בהיעדר הסדר קרקעות בין המדינה לבדואים "קשה מאוד להתקדם עם אתגר הקמת היישובים עליו הופקדה אבו בסמה".
וכי הרשות להסדרה "מתנה התקדמות בחיבור לתשתיות ובקידום יישובי הקבע בהסדר קרקעות" (בהנחה שללא התניה כזו לא תהי ה התקדמות בהסדר הקרקעות).
עוד ציינה הוועדה כי היא "סבורה שמחובתה להמליץ בפני הרשויות המוסמכות על האצת תהליך הסדרת תביעות הבעלות, אשר מהווה אבן יסוד הן להסדרת ההתיישבות והן לקיום סדרי שלטון".
בתשובת הרשות להסדרה למשרד מבקר המדינה, נכתב שהיא פועלת בשיטה שלפ יה רק כנגד הצטרפות תושבים לתהליך ההסדרה.
הנחיה ]נעשה[ "קידום של עבודות פיתוח זו הינה תולדה של מצב בעייתי ששרר עד לשנת 2006 אז שיווקה המדינה מגרשים שפותחו על ידה, ללא קשר להסדרה.
אולם בשל הפיתוח המוקדם על חשבון המדינה והעדר אכלוס של המגרשים.
נגרם למדינה הפסד כספי ניכר" (ראו להלן בפרק: "היעדר תשתיות בסיסיות ביישובי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום").
בנובמבר 2014 כתב יו"ר מרכז השלטון המקומי לשר הפנים, לשר האוצר ולשר .
מתמודדות הרשויות הבדואיות הינה בעיית ]אתן[ החקלאות, כי "אחת הבעיות הקשות הפזורה.
תושבים אלו אינם רשומים בספרי האוכלוסין של מדינת ישראל, אולם בהיותם צמודי דופן לרשויות הבדואיות בדרום מחויבות אלו במתן שירותים במגוון רחב של נושאים כגון: רווחה, חינוך, בריאות וכדומה.
בעיה זו חמורה שבעתיים היות והרשויות אינן מקבלות את השיפויים הכספיים הממשלתיים שמשולמים לרשויות המקומיות בדרך של השלמה תקציבית (מאצ'ינג)".
התגברות חוסר האמון ברשויות המדינה והתסכול מהן : היעדר ההסדרה של רוב השטח שקיימות עליו תביעות בעלות מקשה את היכולת לפתח שכונות מגורים ביישובים המוכרים וליישבם.
בפגישה מאוגוסט 2015 שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי משטרת ישראל ובהם סגן מפקד מחוז הדרום, הם ציינו כי פעולות אכיפה לגבי בנייה בלתי חוקית על רקע מחסור ב פתרונות מוצעים ל מגורים, הנחוצים ככל הנראה בעיקר לזוגות צעירים, מעוררות בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב התמרמרות גוברת והולכת.
בית משפט השלום בבאר שבע העיר: "אין זה סביר, במדינת ישראל של היום, כי משפחה בפזורה, החיה זמן רב ביותר במבנה ארעי מתכלה (אף אם נבנה בניגוד לחוק) והיא מעוניינת בהסדרת מצבה, תמצא עצמה בלא פתרון זמני למצבה, ולו בדרך של אישור מוגבל לשפץ המבנה הארעי (בכפוף כמובן לצורך מידי) עד למציאת פתרון הקבע"61 .
התמשכות ההליכים בתביעות הסדר מקרקעין : במכתב מיוני 2014 ששלחה פרקליטת מחוז דרום (אזרחי) במשרד המשפטים אל המשנה לפרקליט המדינה (עניינים אזרחיים) ציינה כי בבית המשפט המחוזי בבאר שבע התנהלו יותר מ-80 תביעות הסדר מקרקעין שהוגשו בשנים 2009 -2006 והדיון בהן נדחה שוב ושוב, בגלל בקשות התובעים לבחון הליכי פשרה, בהתחשב במינוי ועדת גולדברג ובעיבוד .
60 ועדת חקירה לבדיקת הארגון הראוי של תחומי השיפוט המוניציפליים ומרחבי התכנון המקומיים במגזר הבדואי בנפת באר שבע.
61 )בב"נ (שלום ב"ש 39433 -02-12 אלגדפי נ' ועדה מחוזית לתכנון ובנייה באר שבע מחוז דרום (פורסם במאגר ממוחשב, 25.
12 ) שבו נדחתה בקשה לביטול צו הריסה מינהלי נגד מבנה עשוי פח חיצוני וקירות גבס פנימיים שנבנה ברחבי הפזורה הבדואית.
ערעור שהוגש על ההחלטה האמורה נדחה אף הוא: עפ"א 51491 -02-13 )(מחוזי ב"שאלגדפי נ' ועדה לתכנון ובנייה באר שבע מחוז דרום (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
13) משרד החקלאות ופיתוח הכפר 947 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המלצותיה.
עוד ציינה, כי לאחר גיבוש הצעת החוק ותחילת הליכי החקיקה הגיש משרד המשפטים לבית המשפט הודעות על מדיניות לתקופת ביניים ועל נכונות ל דחיית מועד הדיונים עד השלמת תהליך החקיקה, וכי מדי שישה חודשים מוגשות לבית המשפט בקשות להארכת המועד לתקופה נוספת; החל בשנת 2014 ,החל בית המשפט המחוזי לסרב להוסיף ולדחות את ההכרעה בתיקים, והדבר השתקף גם בדברי אחד השופטים בדיון שבו ביקש משני הצדדים למשוך את התביעות תוך כדי שמירת זכויותיהם כאשר יחודשו ההליכים.
הוא הסביר את החלטתו בכך שהימשכותם המופלגת של ההליכים המשפטיים פוגעת באמון הציבור, ביעילות המערכת המשפטית ובפעילות הכלכלית.
עוד כתבה פרקליטת מחוז דרום (אזרחי), כי "הפרקליטים המטפלים בתיקי ההסדר התמודדו ומתמודדים עם ביקורת מצד כל השופטים הדנים בתיקים, בגין העדר מדיניות והתנהלות לא ברורה.
בקשות דחייה חוזרות ונשנות ודיוני סרק בתיקים מחדדים מסר שלילי לבית המשפט כמו גם לציבור, של העדר מדיניות והעדר ריבונות".
הגבלה בשימוש בכלי התביעות הנוגדות : בדצמבר 2011 התקיים בלשכת המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים, בהשתתפות נציגים ממשרד רה"ם, ממ"י והרשות להסדרה, דיון שנאמר בו כי המשך בירור התביעות הנוגדות עד מתן פסק דין ימנע מתובעים קבלת תמורה מן המדינה במסגרת הליך החקיקה המתוכנן62 .
לפיכך הוחלט כי בתקופת הביניים - עד שיתקבל החוק ובמשך שישה חודשים - לא יוגשו ככלל תביעות נוגדות אלא באזורים בעלי חשיבות לאומית מיוחדת או בעלי צרכים מיוחדים אחרים ובמקרים שאין בהם אפשרות למדינה להשתמש בכלי ההפקעה.
בדיון באותו נושא שנערך כעבור שנה, בדצמבר 2012 , סוכם כי "קידום הליכי בירור התביעות הנוגדות אינו עולה בקנה אחד עם מתווה היישום", וכי יש להמשיך בהקפאת השימוש בכלי התביעות הנוגדות.
הוקפאו כאמור הליכי החקיקה והנושא הועבר לטיפול משרד החקלאות עמדתו הייתה שיש לחדש את השימוש בכלי התביעות הנוג דות אך לעשות בו שימוש מידתי ומושכל, לאור שיקולי משילות המדינה ופיתוח הנגב, לצד מדיניות המצדדת בהסדרה בפשרה.
בדיון אצל המשנה לפרקליט המדינה, באוגוסט 2014 , עלה שבנסיבות שנוצרו, בית המשפט מצפה להודעת המדינה על עמדתה בעניין תביעות נוגדות תלויות ועומדות.
סוכם כ י עמדת המדינה היא שיש לקדם את התביעות הנוגדות על פי סדר עדיפות "לקידום מדיניות הממשלה".
בתשובת משרד המשפטים מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נכתב כי "הוחלט באוגוסט 2014 על קידום תביעות נוגדות עד לקביעת מדיניות אך ורק במקרים העונים לקריטריונים של עדיפות שנוסח ו על ידי קובעי המדיניות - משרד החקלאות ורשות מקרקעי ישראל - בסיוע משרד המשפטים.
בהתאם לקריטריונים אלה, השמים דגש על נחיצות הקרקע למדינה (למימוש אינטרסים ציבוריים), קודמו ההליכים המשפטיים בכארבעים תביעות נוגדות".
עוד נאמר, כי "בחודש ספטמבר 2015 התקיים דיון בלשכת [ בהשתתפות נציגי משרד החקלאות, רשות ])המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי מקרקעי ישראל, הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב והפרקליטות, שבו סוכם כי.
במהלך תקופת הביניים שעד לקידום חקיקה יש מקום לקדם תביעות נוגדות במקרים שבהם יש צורך ציבורי ברור בקרקע".
62 בפרק ד' להצעת החוק נכתב כי מוצע להחריג מההגדרה של תובע בעלות את מי שהסתיים בירור טענותיו בתביעת הבעלות "לפני מועד תחילתו של החוק המוצע, בין אם.
ובין אם הדבר נעשה בפסק דין".
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת משרד החקלאות והרשות להסדרה למשרד מבקר המדינה נאמר, בין השאר, כי ריבוי תביעות הבעלות ביישובים מהווה חסם לפיתוח בהם.
נוכח מדיניות המשרד בתקופת השר הקודם שלפיה לא תקודם לזמן מה הצעת החוק קידמו נציגי המשרד עמדה ולפיה "בהיעדר חקיקה יש מקום לחדש את השימוש בתביעות נוגדות וזאת 'באופן מידתי ומושכל' לצורך משילות וקידום צרכי הפיתוח וכאשר יש פוטנציאל לשימוש מידי במקרקעין".
צוין, כי בהמשך לכך "הוכן מסמך של קריטריונים לקידום תביעות הבעלות.
מיפוי של התביעות התלויות ועומדות" וג ובשה הסכמה בין הגופים הנוגעים בדבר אילו תביעות יקודמו ואילו יימחקו.
"כך שלמעשה, הופסקה ההקפאה וחודש באופן רשמי השימוש בכלי התביעות הנוגדות.
בשלב זה לגבי התיקים התלויים ועומדים בלבד.
כאמור, השר אריאל ביקש לקדם את החקיקה.
במצב זה לא היה מקום לחידוש התביעות הנוגדות, כאמור לעיל".
עוד נאמר, כי עצירת מהלכי חקיקה בשנית מעלה את האפשרות לחידוש התביעות הנוגדות, "במיוחד לאור הצורך להסדיר את התשתיות בישו בים ובמרחב כולו".
עוד כתב משרד החקלאות בתשובה: "חשוב להדגיש כי פעולות להסדרת תביעות הבעלות הן פועל יוצא של החלטות הממשלה ואלו תתאפשרנה רק לאור מדיניות ברורה, אותה יש ללוות בכלים מתאימים של חקיקה, הסברה, אכיפה, הסדרה ופיתוח".
מן האמור לעיל עולה, כי בשלהי 2011 , לנוכח קידום הליכי החקיקה להסדרת תביעות בעלות, הוגבל ואפילו הוקפא השימוש שעשתה המדינה בכלי המשפטי של תביעות נוגד ות.
מנגד, בשלהי 2013 הוקפא גם קידום הליך החקיקה להסדרת תביעות הבעלות.
במשך כשנתיים, משלהי 2013 ועד סיום הביקורת בספטמבר 2015 , בין השאר, על רקע נסיבות ועמדות שונות של בעלי הסמכות בממשלה בדבר קידום החקיקה אם לאו, תוכנה ועיתוי קידומה - שוב נעה המטוטלת - והנוגעים בדבר שקלו שתי חלופות הפוכות שעלו על הפרק באותו זמן, האחת - קידום החקיקה והגבלת השימוש בכלי התביעות הנוגדות, והשנייה - המשך הקפאת החקיקה והרחבת השימוש בכלי התביעות הנוגדות.
נוכח המגמות המנוגדות בכיוונן בעניין זה שעלו בממשלה, אין תמה שכאשר בוחנים את תוצא ות הטיפול של המדינה בשנים האחרונות בהסדרת תביעות הבעלות ובהסדרת תושבי פזורה במסגרת יישובים מוכרים, נמצא שלא הייתה התקדמות של ממש.
בדוח זה בפרק "תוצאות פעולות שננקטו מאז שנת 2008 להסדרת תביעות בעלות וליישוב תושבי הפזורה" יובאו נתונים המלמדים על כך שהבעיות בסוגיית הסדרת ההתיישבות לרבות בכל הנוגע לעניין תביעות בעלות בעינן עומדות - אין התקדמות ממשית בהסדרת מגוריהם של תושבי הפזורה; ככלל, לא קודמו הסדרים בנוגע לתביעות בעלות: כ - 3,000 תביעות בעלות בשטח של כ- 590,000 .
דונם נותרו ללא הסדר .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 949 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מתיאור הדברים עד כה עולה כי בשנת 2007 החליטה הממשלה על הקמת ועדה ציבורית - ועדת גולדברג - כדי לבחון פתרונות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
על פי הוועדה, סוגיית הסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב כרוכה בפתרון בעיית תביעות הבעלות; על המדינה לקבוע לה כיעד את מימוש המדיניות בעניין זה בתוך חמש עד שבע שנים.
הממשלה קבעה כי המלצות הוועדה ישמשו תשתית להסדרת הסוגיה ועד שנת 2013 פעלה לגבש הצעת חוק להסדרת תביעות הבעלות על קרקעות בנגב.
משרדי הממשלה נערכו ליישום המדיניות אך בגלל התנגדויות פוליטיות לנוסח הצעת החוק משכה אותה הממשלה, והליכי החקיקה הוקפאו.
בחלוף שבע שנים מאז הגשת המלצותיה של ועדת גולדברג, שהעקרונות שעמדו בבסיסן אומצו על ידי הממשלה, הם טרם יושמו.
עקב מגמות שונות שעלו בממשלות ישראל בעניין חידוש הליך החקיקה או המשך הקפאתו ועל רקע עמדות שונות שבהן החזיקו בעלי הסמכות בעניין תוכן החקיקה, נבלמה תנופת העשייה שנועדה להביא להסדרת תביעות הבעלות, להסדרת תושבי הפזורה ביישובים מוכרים ובהמשך לסלילת דרך להעלאת רמת החיים של התושבים הבדואים בנגב.
הצעת החוק בעניין זה המחישה לגופים המטפלים בנושא ולתושבים הבדואים בנגב את "כללי המשחק" ש קבעה הממשלה - שיצרו אצל חלק מהתושבים הבנה מסוימת לגבי הפתרון המתגבש - מתן פיצויים לתובעי הבעלות, תגמולים לתושבי הפזורה ולוח זמנים ליישום.
לנוכח הקפאת הליכי החקיקה, שוררת אי -וודאות בקשר ל"כללי המשחק" שייקבעו בסופו של דבר בעניין זה והרשות להסדרה חסרה כלים ממ שיים שביכולתה להביא לשולחן המשא ומתן עם תובעי הבעלות ועם תושבי הפזורה.
עם זאת, ראוי להבהיר כי תביעות הבעלות הן רק אחד החסמים המונעים את הסדרת סוגיית ההתיישבות הבדואית בנגב.
ככל שאין הסדרה משמעותית של ההתיישבות הבדואית בנגב נפגעים מכך הן המדינה והן התושבים הבדואים בנגב: היישובים הבדואיים, תושביהם ותושבי הפזורה מתקיימים ברמת חיים ירודה ביותר, ומתוסכלים מחוסר פתרון נראה לעין שיעורר תקווה למציאת הסדרים למגורים חוקיים לתושבים רבים מתוכם; ואילו המדינה מאבדת את יכולתה לפתור בטווח זמן מעשי סוגיה זו - ככל שחולף הזמן תביעות הבעלות מסתבכות והולכות, גדל האתגר של המדינה להסדיר את התיישבותה של אוכלוסיית הפזורה הצומחת בשיעור יחסי גבוה, בהמשך לאלה גדל הקושי של המדינה לפתח את הנגב ולעשות בקרקעותיו שימוש על פי צרכיה.
בנסיבות אלה קיים גם חשש כי גורמים המבקשים לנצל את המחלוקת ואת ההתמרמרות, יפעלו מתוך אינטרסים שעלולים להיות מנוגדים לאינטרסים של המדינה.
משרד מבקר המדינה רואה צורך להדגיש בפני הממשלה את חשיבות הסדרת ההתיישבות הבדואית בדחיפות רבה ביותר ולהתריע כי דחייה של פעולות לקידום הנושא עלולה להחריף את המציאות בשטח, עד כדי חשש שייווצר מבוי סתום.
מצב דברים זה מדגיש את הצורך הדוחק בגיבוש מדיניות בהירה ועמידה על ביצועה ועל הצעדים הדרושים למימושה, לרבות הסרת המכשולים בדרכה .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תשתית ארגונית .
העברת האחריות לנושא בין משרדי ממשלה שונים לאורך כ-30 שנה .
בשנת 1986 הוקמה מינהלת בדואים במסגרת מינהל מקרקעי ישראל (ממ"י), שאז היה חלק ממשרד החקלאות, לשם טיפול בתביעות הבעלות.
עם השנים, נוספו למינהלת משימות, ובכלל זה השלמת תשתיות ביישובים קיימים, תכנון יישובים חדשים ופינוי אוכלוסיית הפזורה ליישובים קיימים63 .
בשנת 1990 הועבר ממ"י למשרד הבינוי והשיכון וב- 1996, הועבר ממ"י עם מינהלת הבדואים, למשרד לתשתיות לאומיות.
ב - 2005 ,הועבר ממ"י לרבות מינהלת הבדואים, למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז ( כיום משרד הכלכלה והתעשייה).
בינואר 2006 הוציא האגף למדיניות חברה ותשתיות במועצה לביטחון לאומי דאז (כיום המטה לביטחון לאומי) שבמשרד רה"ם מסמך שכתבו מר אהוד פראוור וגב' לירית סרפוס, בו צוין כי יש עודף של גורמים ממשלתיים המטפלים בנושא "כל משרד פועל לפי סדר עדיפויות שלו ולפי תכנית עבודה נפרדת ולא מתואמת"; ולא זו בלבד אלא ש"בין הארגונים יש מחלוקות וחיכוכים, מסרים סותרים ונטרול הדדי".
בהמשך לכך הוצע לרכז את הפעילות על ידי גורם אחד בעל סמכות ואחריות המכתיב סדרי עדיפויות ומפקח על ביצוע ההחלטות.
במאי 2006 החליטה הממשלה כי האחריות הכוללת לטיפול במגזר הבדואי בנגב תופקד בידי שר הבינוי והשיכון, ובנובמבר 2006 החליטה הממשלה על העברת המינהלה לטיפול בבדואים בנגב למשרד הבינוי והשיכון64 .
בספטמבר 2008 , בהמשך להחלטת הממשלה על הקמת הרשות להסדרה (הרשות), החליטה מועצת ממ"י כי הרשות תפעל במקום מינהלת הבדואים.
מגוון סמכויות, ובהן ניהול המשא ומתן על הסדרת הקרקע והסדרת התיישבות הבדואים בנגב, נמסרו לידי הרשות שהוקמה 65 .
בספטמבר 2011 החליטהכאמור הממשלה בהחלטה 3707 עלהקמת מטה יישום במשרד רה"ם, אשר יופקד מטעמו של רה"ם, על מימוש התכנית להסדרת התיישבות הבדואים בנגב ועל קביעת האסטרטגיה והמדיניות ליישומה.
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה צוין כי בהתאם לצורך ביד מכוו נת ומבצעת אחת, יוקם מטה יישום אשר מתפקידו יהיה להוביל את כלל המערכת להשגת היעדים.
בדצמבר 2011 אישרה הממשלה כאמור את מינויו של האלוף (במילואים) דורון אלמוג לתפקיד ראש מטה היישום.
שנת 2013 הייתה למעשה שנת הפעילות המלאה הראשונה של מטה היישום.
ברם, לאחר משיכת הצעת החוק בנוגע להסדרה החליטה הממשלה בינואר 2014 להעביר את הטיפול בנושא ההסדרה למשרד החקלאות , "על מנת לייצר רציפות בטיפול הממשלה בסוגיית הפיתוח הכלכלי -חברתי והסדרת ההתיישבות של הבדואים בנגב"66, כפי שנאמר בדברי ההסבר להצעת ההחלטה.
כמה מהגופים המעורבים בנושא סברו כי נכון היה להותיר את האחריות לטיפול בו במשרד ראש הממשלה, להלן בקצרה מדבריהם של שניים מהם: .
63 מבקר המדינה, דוח שנתי 52ב, בפרק: "המגזר הבדואי בנגב", עמ' 97.
64 החלטת ממשלה631 מיום 5.
65 החלטת מינהל מקרקעי ישראל 1166 מיום 23.
66 החלטת ממשלה 1146 מיום 5.
ודברי ההסבר להצעת ההחלטה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 951 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ראש מטה היישום לשעבר, האלוף (במילואים) דורון אלמוג, מסר בתשובה למשרד מבקר המדינה, כי לדעתו הטיפול בנושא חייב להיות באחריות משרד רה"ם, בגלל הבכירוּת ובגלל חשיבות התכלול והתיאום של גורמים שונים; ראש עיריית רהט טלאל אל -קרינאוי, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי "לאחר תקופה של קיפאון בהסדרים שבין המדינה לבדווים בנגב.
ניסתה הממשלה להפשיר את הקיפאון" והוחלט על הקמת רשות עצמאית ומטה יישום וכן על הקמת ועדה ציבורית: "פעילות זו והיקפה הרחב לצד ריכוז האחריות תחת משרד ראש הממשלה יצרה ציפייה בקרב הבדווים כי ראש הממשלה אכן מתכוון להפעיל את מלוא השפעתו לפתרון המצוקות וקידום המגזר.
", וההחלטה להעביר את הטיפול בנושא למשרד החקלאות התקבלה "באכזבה רבה בקרב מנהיגי המגזר .
עוד כתב, כי "המצוקות במגזר גדולות.
מכדי שהאחריות בטיפול בהן תועבר מעת לעת למשרדים שונים".
נוכח משמעותה הלאומית של הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, ריבוי הגורמים המעורבים והצורך בתכלול, החליטה הממשלה בשנת 2011 להעביר את האחריות לנושא למשרד רה"ם ולהקים מטה יישום אשר יהיה מופקד מטעמו של רה"ם על קביעת האסטרטגיה ומדיניות יישומה ויתאם בין הגופים השונים הפועלים בעניין.
עם זאת, זמן קצר יחסית אחרי שהחל המטה לפעול החליטה הממשלה, בינואר 2014 .
, להעביר את האחריות לנושא לידי משרד החקלאות בתשובת משרד רה"ם מדצמבר 2015 למשרד מ בקר המדינה, נכתב כי שיקולים בדבר ממלכתיות, רגישות מגזרית ומשמעותו של גיבוי משרד ראש הממשלה לטיפול בסוגיית הסדרת התיישבות הבדואים בנגב והפיתוח החברתי -כלכלי תרמו "בזמנו להחלטה בדבר העברת שטח הפעולה למשרד ראש הממשלה בשנת 2011 .
אולם הניסיון שנצבר במשרד ראש הממשלה - אשר עסק באופן אינטנסיבי בשנים האמורות - הראה כי לצד חשיבותה של ראיה מתכללת ברמות המקרו, מן הסוג שבה מתמחה משרד ראש הממשלה, העיסוק בנושא לאורך זמן מחייב גם עיסוק שוטף ואינטנסיבי ברמת המיקרו, וכפועל יוצא מכך יש יתרון משמעותי להפקדת הטיפול בנושא בידי מש רד ביצועי, שכן משרד ראש הממשלה הוא משרד מטה"; "בנוסף, במשרד ביצועי מתאפשרת מעורבות רבה יותר גם בדרג השר הממונה, אשר מטבע הדברים יכול להידרש לעניין במידה רבה יותר גם בהיבטים הפרטניים.
יתרונו המובהק של משרד החקלאות.
הוא בהיותו משרד ביצועי קטן יחסית, אך בעל אגף מנוסה המתמחה בתכנון ופיתוח המרחב הכפרי.
ואכן, שר החקלאות ופיתוח הכפר, הקודם והנוכחי, עסקו בנושא באופן אינטנסיבי ונתנו משקל רב לסוגיה בסדרי העדיפות שלהם".
כאמור נאמר עוד בתשובה, כי בנובמבר 2015 בישיבת ממשלה, מסר שר החקלאות שבכוונתו להציג תכנית מקיפה להמשך טיפול בנושא בתוך תקופה של כחודשיים וכי ראש הממשלה ביקש ממנו אף לקצר תקופה זו.
פירוק מטה היישום: אחרי שהטיפול בנושא עבר למשרד החקלאות מינה המשרד יועץ ארגוני שימליץ לו על התאמות נדרשות של המבנה הארגוני הנובעות מכך.
היועץ הארגוני המליץ להעמיד את מנכ"ל מש רד החקלאות בראש המערך להסדרת התיישבות הבדואים, לשלב במשרד את מנהלי מטה היישום ועובדיו, ולהעביר לרשות התכנון במשרד את הטיפול בנושאי התכנון והמדיניות.
ביוני 2014 התקיים בלשכת שר החקלאות דאז דיון בנושא המבנה הארגוני והוחלט שמטה היישום יוטמע במשרד החקלאות, ושהאחריות לטיפול בנושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב תופקד בידי רשות התכנון במשרד.
בעקבות החלטה זו, הגיש ראש מטה היישום, ביוני 2014 .
, את התפטרותו לראש הממשלה בפגישה עם נציגי מבקר המדינה, במאי 2015 , מסר ראש מטה היישום לשעבר, כי לדעתויש צורך במטה יישום כגוף מתכלל ומתאם , בין השאר כדי "להכין את השטח " בוועדות התכנון ולפעול ליצירת הסכמות בין-משרדיות ועם רשויות מקומיות, נוסף על משימתו כגוף הסברה של פעולות הממשלה בעניין זה.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באוגוסט 2014 החליטה הממשלה על גריעתה של משרת ראש מטה היישום 67 מרשימת המשרות שהקצתה להסדרת התיישבות הבדואים בנגב וכן על העברת האחריות למשימות שהוטלו עליו למשרד החקלאות.
עוד הוחלט שמנהל רשות ההסדרה יוכפף למנכ"ל משרד החקלאות.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , פרשו מעבודתם במשרד החקלאות, מרבית העובדים במטה היישום לשעב ר - אשר כאמור שולבו במשרד החקלאות לאחר שהטיפול בנושא ההסדרה הועבר אליו ממשרד רה"ם (כיום נותרו לעבוד במשרד החקלאות שניים מבין 11 .
)עובדים שעבדו בעבר במטה היישום לדעת משרד מבקר המדינה יש להתייחס בכובד ראש להשתלשלות העניינים שתוארה לעיל, כיוון שמשמעות פרישתם של ראש מטה היישום ושל רוב עובדי המטה מעוררת חשש מאובדן משאבים של ידע וניסיון בנושא וכן מניתוק של קשרים ויחסי אמון שנוצרו בינם לבין האוכלוסייה הבדואית בנגב.