HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם רק בדצמבר 2010 , שנתיים וארבעה חודשים לאחר מכן, בדיון בראשותו של מנכ"ל המשרד נקבע כי המשרד יפעל לקיים מכרז שלאחריו תתבצע התקשרות חוזית עם נותני השירות.
עד מועד סיום הביקורת לא התקשר משרד הבריאות בחוזים עם נותני השירות.
(ב) המחסור בכוח אדם מקצועי והתעריף לשעה המשולם לו: מרבית שעות הטיפול שבמסגרת סל הבריאות המקדם ניתנות בידי בעלי מקצוע פארה -רפואיים ובהם: קלינאי תקשורת, מרפאים בעיסוק, פיז יותרפיסטים ועוד.
ממסמכי משרד הבריאות עולה כי זה כמה שנים הוא מודע לקיומו של מחסור בכוח אדם מיומן במקצועות אלה, ולקשיים של נותני השירות בגיוס כוח אדם למסגרות שהם מפעילים, בעיקר בפריפריה.
ואולם אחראית הבקרה הארצית במחלקה שבמשרד הבריאות ציינה בפברואר 2011 כיבבקרות שעשה המשרד לאחרונה נמצא כי קיים מחסור בכוח אדם גם במסגרות שבאזור נתניה, רחובות ובית שמש הנמצאות במרכז הארץ.
בעיית המחסור בכוח אדם במסגרות עולה גם בדוחות של צוות הבקרה של המחלקה במשרד הבריאות.
באוגוסט 2010 הוציא צוות הבקרה דוח מסכם על הבקרות שעשה עד אז.
בדוח זה צוין, בין השאר, כי אף שברוב המכריע של המסגרות דיווחו נותני השירות על מתן סל מלא של 14 ש"ש לכל ילד, העלתה בדיקת מצבת כוח האדם שבהיקף הנתון של כוח האדם לא ניתן היה לתת לילדים את מלוא סל הטיפולים כפי שהוגדרו בהנחיות משרד הבריאות.
כן צוין שם כי חלק מהטיפולים ניתנו בידי עובדים שלא הייתה להם הכשרה מקצועית המוכרת בהנחיות משרד הבריאות.
44 לאחר קיום ההליכים הנדרשים עפ"י חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 והתקנות על פיו.
עד מועד סיום הביקורת נמסרו למשרד מבקר המדינה35 (63% ) דוחות בקרה בלבד מתוך 56 הבקרות שנעשו על ידי צוות הבקרה מאוקטובר 2010 עד יולי 2011 (ראו להלן בפרק הדן בפיקוח).
מעיוןב-35 הדוחות האמורים עולה שגם בתקופה זו בחלק הארי של המסגרות (24 מתוך ה- 35 , דהיינו69% ) לא נמצא כוח אדם בהיקף הנדרש להבטיח כי הילדים אכן מקבלים את כל 14 הש"ש המגיעות להם על פי הסל.
בכמה מסגרות אף צוין שהועסקו בהם עובדים שלא הייתה להם ההכשרה המקצועית הנדרשת בהנחיות משרד הבריאות.
בדיון שהתקיים בפברואר 2010 בראשותו של ראש מינהל רפואה במשרד הבריאות עם נציגים של נותני השירות ציין ראש מינהל רפואה כי התעריף בסך 60 ש"ח לשעה שמשלם משרד הבריאות לנותני השירות, אינו מאפשר העסקת אנשי מקצוע מתאימים.
ראש מינהל רפואה הוסיף שמשרד הבריאות מקיים דיונים בנושא עם משרד האוצר.
באפריל 2011 הגישו שני נותני שירותים עתירה לבית המשפט העליון 45 בקשר לתעריף לשעת מטפל פארה -רפואי שמשלם משרד הבריאות לנותני השירות בעבור מתן סל הבריאות המקדם (להלן - התעריף).
בעתירה נטען, בין היתר, שהתעריף לשעה ש ממנו נגזר התקציב החודשי לילד אינו משקף את העלויות הריאליות של סל הבריאות המקדם; שהתעריף נותר בעינו במשך שנים רבות ונשחק באופן דרסטי; ושגובה התעריף משפיע באופן ישיר על הקושי לגייס ולגבש צוות עובדים מקצועי ומיומן שיסכים לעבוד בשכר המתוקצב בידי משרד הבריאות.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הדיון בעתירה בבית המשפט העליון.
האגף לברה"ן והמחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים הפועלת במסגרתו יזמו הצעת נוהל שנועדה לאפשר נקיטת סנקציה נגד נותני שירות שלא העסיקו די עובדים בעלי כישורים שיוכלו להעניק לילדים המטופלים על ידם את מלוא הסל.
לפי אותה הצעת נוהל - במקרים שלא הועסק כוח אדם בהיקף המבטיח כי הילדים יקבלו את מלוא סל הטיפולים - יקזז משרד הבריאות מהתשלום לנותני השירות את עלות הטיפולים שלא ניתנו בפועל.
ואולם הועלה שמשרד הבריאות לא הוציא הליך זה מהכוח אל הפועל, בין היתר משום שהעניין לא הוסדר בחוזה עם נותני השירות.
(ג) בחינת תהליכי העבודה של משרד הבריאות עם נותני השירות: לבקשת משרד הבריאות הגיש לו משרד רואה חשבון חיצוני, במרץ 2011 , טיוטת דוח בנושא תהליכי עבודה בתחום הטיפול באוטיסטים.
הבדיקה התמקדה בתהליכי העבודה באגף לברה"ן שלפיהם משלם משרד הבריאות לנותני השירות בעבור הילדים שהם דיווחו כי נתנו להם סל בריאות מקדם.
הבדיקה נעשתה באגף לברה"ן ובשתי עמותות שהן נותנות שירות.
הדוח מפרט, בין השאר, כשלים שהעלו מבצעי הבדיקה והציע דרכים לתיקונם.
בין היתר, המליצו מבצעי הבדיקה לדרוש מנותני השירות דיווחים חודשיים מפורטים על מצבת כוח האדם שהם מחזיקים, כדי להשוותם למקור מידע אחר לצורך בקרה; לקיים בקרות פתע במסגרות לצורכי הרתעה ואימות דיווחים; לבצע מעקב חודשי .
45 בג"ץ 2902/11 העמותה לילדים בסיכון ועמותת נצר נ' משרד הבריאות .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 947 .
;כדי לבדוק אם הילדים שמשרד הבריאות משלם בעבורם אכן נמצאים במסגרת לדרוש מההנהלות של נותני השירות להצהיר מדי חודש שהן מאשרות שהנתונים המדווחים על ידם נכונים; לקבל אישור מרואי החשבון של נותני השירות כי נוהלי הפעולה שלפיהם פעל נותן השירות הם תקינים.
בדוח הומלץ גם שרואי חשבון מטעם משרד הבריאות יבחנו מפעם לפעם את תקינות פעולותיהם של נותני השירות.
ממסמכי מש רד הבריאות עלה שהוא מתכוון ליישם בעתיד חלק מההצעות, למשל - בקרות פתע, ולעגן הצעות אחרות בחוזים שיחתום עם נותני השירות.
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שהוא משקיע מאמץ רב בהסדרת ההתקשרות עם נותני השירותים.
המשרד מסר שהעביר מכרז לנותני שירות במעונות יום שיקומיים, ולאחר שקיים דיונים עם משרד החינוך, הוא עומד להוציא מכרז גם לנותני שירות בגני תקשורת.
משרד הבריאות הוסיף שהיציאה למכרז אמורה לאפשר חתימת חוזים עם נותני השירות והפעלת סנקציות במקרים שנותני השירות לא יעמדו בתנאי ההסכם ובסטנדרטים שיתחייבו להם.
בנוגע לתעריף לשעת מטפל פארה-רפואי שמשלם משרד הבריאות לנותני השירות בעבור מתן סל הבריאות המקדם, מסר משרד האוצר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שוועדת התעריפים הבין -משרדית, המורכבת מנציגי משרדי האוצר והבריאות, זימנה את נציגי המוסדות לדיון, בחנה את נושא התעריף והח ליטה להעלות את התעריף בשיעור של כ-30% .
משרד הבריאות מסר שגובשה החלטה על העלאת התעריף מ -60 ל-74 ש"ח לשעה - העלאה של כ -23% .
משרד הבריאות הוסיף שהמלצה זו תוצג בפני בית המשפט העליון בדיוני העתירה התלויה ועומדת, והיא אמורה להקל על גיוס כוח האדם המקצועי למסגרות.
משרד האוצר הוסיף שכאשר התעריף יאושר - הוא יחול מיום 1.
הפיקוח של משרד הבריאות על מתן סל הבריאות המקדם : מתן שירותים באמצעות גופים חיצוניים מחייב, כאמור, פיקוח קפדני, שיטתי ושוטף על נותני השירותים כדי לבחון את טיב הטיפול הניתן וכן לבדוק ניצול נאות ומיטבי של התקציב שהוקצה לאותו נושא.
שני צוותים מפקחים מטעם משרד הבריאות על מעונות היום השיקומיים הייעודיים לאוטיסטים: (א) צוות בקרה מטעם המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים: מאמצע שנת 2009 , החל לפעול במחלקה לטיפול באוטיסטים צוות בקרה.
הצוות כולל אחראית בקרה ארצי ת, פיזיותרפיסטית, ושני בקרים - פסיכולוגית קלינית ועובד סוציאלי (להלן - צוות ברה"ן).
צוות זה מפקח על נותני השירות בכל הקשור למתן סל הבריאות המקדם הניתן לילדים אוטיסטים ב-25 מעונות יום שיקומיים46 , בגנים הטיפוליים שבאחריות משרד החינוך ובמסגרות החוץ -גניות שבהן התיר משרד הבריאות לתת את הסל.
בבקרות שצוות זה מבצע הוא מסתמך, בין היתר, על חוק מעונות יום שיקומיים והתקנות שהותקנו מכוחו וכן על הנחיות, נהלים וחוזרים שהוציא משרד הבריאות מפעם לפעם.
46 מלבד24 ,מעונות היום השיקומיים שבאחריות השירות לאוטיסטים שבמשרד הרווחה קיים צוות ברה"ן גם בקרה במעון יום שיקומי רב -נכותי הפועל באילת שבו הושמו פעוטות הלוקים באוטיזם.
על פי נתוני הצוות, במהלך החודשים אוקטובר 2010 - יולי 2011 הוא קיים בקרה ב-56 מסגרות שונות.
ואולם עד מועד הביקורת ביולי 2011 , למעט מקרה אחד - בכל 55 הבקרות האחרות הוא לא דאג להמציא לנותני השירות דוחות של סיכומי בקרה מפורטים.
אחראית הבקרה הארצית הסבירה כי נוהל אמות מידה חדש שבו קבע המשרד אמות מידה עדכניות ומוסכמות פורסם לאחרונה באפריל 2011 .
כדי שממצאי הדוחות יותאמו לאמות המידה שנקבעו בו, הם נמנעו מלהוציא לנותני השירות דוחות מסכמים ומפורטים של הבקרות.
יצוין שעד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2011 דאג צוות ברה"ן להוציא דוחות סיכום בקרה מפורטים ל- 35 (63% ) מסגרות מתוך ה-56 שבהן בוצעה בקרה בתקופה האמורה.
(ב) פיקוח על מעונות יום שיקומיים : מלבד צוות ברה"ן פועל במשרד הבריאות צוות בקרה נוסף, צוות מטעם המחלקה להתפתחות הילד, והוא מקיים בקרות בכל מעונות היום השיקומיים ובכללם אלו הייעודיים לאוטיסטים.
במועד הביקורת פעלו כ-90 מעונות כאלו.
צוות זה כלל רופא, קלינאית תקשורת, מרפא בעיסוק ופיזיותרפיסטית.
בבקרות שצוות זה מבצע הוא מסתמך, בין היתר, על חוק מעונות יום שיקומיים והתקנות שהותקנו מכוחו, וכן על הידע המקצועי של כל איש מקצוע המיוצג בצוות.
בבקרות המתקיימות במעונות היום השיקומיים הייעודיים לאוטיסטים שבאחריות השירות לאוטיסטים שבמשרד הרווחה מצטרפות לבקרות אלו גם מפקחת מחוזית ומפקחת ארצית של השירות לטיפול באדם עם אוטיזם שבמשרד הרווחה (להלן - הצוות המשותף).
החל באמצע שנת 2009 כשצוות ברה"ן החל לפעול ועד סוף 2009 , ביצעו שני הצוותים של משרד הבריאות, צוות ברה"ן וה צוות המשותף, בקרות משותפות במעונות היום השיקומים הייעודיים לאוטיסטים.
ואולם, בתחילת 2010 התקיים דיון משותף של נציגי שני הצוותים ובו הוחלט כי הצוותים יפעלו בנפרד, וכל צוות ידאג להעביר לצוות השני את סיכומי הבקרות שביצע.
(1) הועלה שמתחילת שנת 2010 , מאז שהצוו תים מקיימים בקרות נפרדות, למעט מפגש אחד או שניים, לא נפגשו הצוותים כדי להחליף מידע בנוגע לאיכות תפקודם של נותני השירות באותם המעונות, ללבן בעיות שעלו, לתאם עמדות ולקבל החלטות משותפות.
כמו כן לא תואמו תאריכי הבקרות של כל צוות באותם המעונות, ואף לא הוחלפו בי ן שני הצוותים סיכומי בקרות לצורך התעדכנות בממצאים שהועלו.
זאת - בניגוד להחלטה שהתקבלה בעת שהצוותים התפצלו.
יצוין שממצאי הבקרות אמורים להשפיע גם על הליך רישוי מעונות היום השיקומיים.
אי-העברת מידע וחוסר תיאום בין שני הצוותים אינו מאפשר שימוש מושכל בממצאי הבק רות לצורך קבלת החלטה אם לאשר או לדחות מתן רישיון למעון.
(2) מבחינת סיכומי הבקרות של שני הצוותים, מההסברים שקיבל משרד מבקר המדינה מהמפקחת הארצית של השירות במשרד הרווחה, מדבריהן של נציגת צוות הבקרה של המחלקה להתפתחות הילד ואחראית בקרה ארצית של צוות ברה"ן במש רד הבריאות עלה גם כי קיימת חפיפה וכפילות בנושאים המבוקרים בידי שני הצוותים: משרד הרווחה והשירותים החברתיים 949 .
בתקנה19 לתקנות מעונות יום שיקומיים - רישוי וסל שירותים נקבעו, כאמור, מספר שעות הטיפול השבועיות שינתנו לפעוטות עם מוגבלות שהושמו במעונות יום שיקומיים, ומספר שעות הטיפול הנוספות שינתנו לפעוטות עם מוגבלות שיש להם אוטיזם.
הועלה שהצוות המשותף שעושה בקרות בכל מעונות היום השיקומיים בודק, בין היתר, את החובה של נותני השירות בקשר לארבע הש"ש של טיפולים פארה-רפואיים שיש לתת בכל מעונות היום השיקומים, ובכללם אלו שהושמו בהם אוטיסטים; במקביל בודק צוות ברה"ן בבקרותיו את מילוי החובה של נותני השירות בקשר לכל 14 הש"ש של סל הבריאות המקדם הכוללות בתוכן גם את ארבע הש"ש שאותן בודק הצוות המשותף.
כן עלה שאין חלוקה ברורה בנוגע לנושאי הבקרה שעל כל צוות לבדוק, ובחינת סיכומי הבקרות העלתה כי יש נושאים שנבדקים בי די שני הצוותים.
ביניהם: בחינת העמידה במצבת כוח האדם, מקצועיות העובדים והיקף העסקתם, בדיקת הרישום והדיווח בתיקי הילדים, הדרכות הצוות המקצועי, הדרכת הורים והתאמת המבנה לחוסים ולטיפול שיש לתת להם.
משרד הבריאות, בתשובתו מנובמבר 2011 , מסר למשרד מבקר המדינה שנכו ן לאותו מועד צוות ברה"ן מוציא דוחות בקרה לכל המסגרות.
בנוגע לחפיפה ולכפילות בנושאים המבוקרים בידי שני הצוותים של משרד הבריאות במעונות יום שיקומיים, מסר המשרד שהמחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים עומדת להוציא מסמך בימים אלו, ובו תוצע חלוקה ברורה של המשימות שיוטלו על שני הצוותים.
כמו כן מסר שתאריכי הבקרה של שני הצוותים יתואמו כדי שלא ליצור צפיפות בביקורים.
(ג) פיקוח על תשלומי קופו"ח למעונות : בתקנות47 נקבע הסכום בו ישאו קופו"ח במימון סל הבריאות המקדם וכן שעבור כל פעוט תשלם קופו"ח ישירות למעון היום השיקומי בהתאם לדיווח שתקבל ממנו.
הועלה שמשרד הבריאות לא עשה בקרה כספית וחשבונאית על קופו"ח בכל הקשור לתשלומים אלו.
בהיעדר בקרה שיטתית אין בידי המשרד מידע מבוסס על תקינותם של העברת הכספים וההליכים הקשורים בהעברתם.
גבית תשלומי יתר מהורי ילדים בגין סל בריאות מקדם : כאמור, בהתאם להסדרים שנקבעו בהודעה המוסכמת מטעם הצדדים לעתירה שהוגשה לבית המשפט העליון כרוך מתן סל בריאות מקדם לילדים בגילאי שלוש עד שבע בהשתתפות עצמית של הורי הילדים בעלות של 552 ש"ח לחודש והשאר ממומן בידי משרד הבריאות.
47 תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים), התשס"ח - 2007.
הבקרה של צוות ברה"ן העלתה שבשמונה מסגרות גבו נותני השירות מההורים סכום גבוה יותר מ-522 ש"ח שנקבעו כהשתתפות עצמית של ההורים: בשבע מסגרות גבו 1,400 ש"ח לחודש, ובמסגרת אחת 1,500 .
ש"ח לחודש ביולי 2011 מסרה מנהלת המחלקה במשרד הבריאות למשרד מבקר המדינה, כי לאחר התייעצות עם הלשכה המשפטית של משרד הבריאות הוחלט שאין לאשר גבייה מעל 552 ש"ח לחודש.
היא הוסיפה שהמחלקה תקבע הליך שלפיו יופסקו תשלומי משרד הבריאות בגין סל בריאות מקדם לנותני שירות הגובים מההורים מעל למותר.
מצבת כוח אדם חסרה והעסקת עובדים חסרי הכשרה מקצועית מתאימה אצל נותני השירות אינם מאפשרים להבטיח שה טיפולים בסל הבריאות המקדם יינתנו במלואם ובאיכות נאותה לכל ילד הזכאי לכך.
על משרד הבריאות לקיים את הליכי המכרז הנדרשים ולהתקשר בחוזים עם נותני השירות בהקדם; לדאוג לכך שהחוזה שייחתם יכלול את ההמלצות לתיקון הכשלים שהועלו בדוח שבחן את תהליכי העבודה הנוגעים לאו טיסטים; להסדיר את כל הקשור בהליך הבקרה על נותני השירות, לקיימה באופן יעיל ומועיל, ולהעביר את סיכומי הבקרה בסמוך לביצועה; לקיים בקרה על קופו"ח בכל הנוגע להעברת התשלומים למעונות היום השיקומיים.
סל קופו"ח בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי (להלן - התוספת השנייה) מפורטים שירותי בריאות שיינתנו באמצעות קופו"ח.
בסעיף 20 א בתוספת זו מפורטים השירותים שיינתנו בתחום התפתחות הילד.
בחוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 43 ), התשס"ט- 2008 (להלן- התיקון לחוק או תיקון מס' 43)48 הוספו לתוספת השנייה שירותים ייעודיים שינתנו ל אוטיסטים בידי צוות רב-מקצועי 49 .
בהתאם לתיקון זה ילדים מגיל לידה ועד גיל18 (למעט ילדים עד גיל שבע המקבלים טיפול בריאותי מקדם בהתאם לתוספת השלישית של החוק) זכאים לקבל מקופו"ח סל הכולל טיפולים פארה-רפואיים בהיקף של שלוש ש"ש כמפורט שם.
בתוספת השנייה 50 אף הוסדר מי הם בעלי המקצוע הפארה -רפואיים הנדרשים לתת את הטיפולים, וכן הוגדר סכום ההשתתפות העצמית שעל המשפחה לשלם לקופו"ח בגין אותם טיפולים.
כן נקבע בתיקון לחוק שמ - 1.
09 , מועד תחילתו של התיקון, ועד סוף דצמבר 2011 אפשר יהיה לקבל את סל קופו"ח באמצעות בעלי מקצוע המנו יים בתיקון שאינם קשורים בהסדר עם קופו"ח לעניין הטיפול האמור (להלן - מטפלים בשוק הפרטי), ומשפחות הילדים יהיו זכאיות להחזר כספי מקופו"ח בגובה של 117 ש"ח .
48 ספר החוקים 2191 16.
בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי 50 בחלק השני של התוספת השנייה בסעיף6.
א משרד הרווחה והשירותים החברתיים 951 .
בתיקון לחוק נקבע שהחל ב- 1.
12 יינתן סל קופו"ח בידי קופו"ח עצמן.
בהחלטת ממשלה מדצמבר 200851 נקבע כי לצורך מימון סל קופו"ח יועבר להן בשנת 2009 31 מיליון ש"ח וב - 2010 14 מיליון ש"ח נוספים.
ואולם נקבע שם שהסכום המרבי של התוספת לשנת 2010 ייקבע בידי שרי הבריאות והאוצר לפי מספר הילדים שיטופלו.
יצוין שאומדן העלות של יישום התיקון האמור התבסס, בין היתר, על ההנחה שמספר הילדים שיטופלו בידי קופו"ח צפוי לעמוד על כ - 3,000 .
ילדים הפיקוח של משרד הבריאות על מתן סל קופו"ח : הרחבת השירותים הניתנים לאוטיסטים והקצאת תקציבים ייעודיים למתן הסל מחייב מעקב ובקרה אחר ניצול נאות ומיטבי של התקציב שהוקצה לכך.
הפיקוח של משרד הבריאות על יישומו של התיקון לחוק נעשה בידי המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים שבאגף ברה"ן בשיתוף עם האגף לפיקוח על קופו"ח.
מספר הילדים שקבלו סל קופו"ח : לצורך מעקב אחר יישום התיקון האמור הוציאו להן המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים במשרד הבריאות והאגף לפיקוח על קופו "ח במרץ וביולי 2009 מכתבים, שבהם התבקשו לדווח למשרד הבריאות פעמיים בשנה על מספר הילדים שקיבלו טיפול מטעמן, מספר הטיפולים שקיבל כל ילד וסוגם.
בדיון שהתקיים בדצמבר 2009 בהשתתפות נציגים של משרד הבריאות וקופו"ח דיווחו הקופות על 1,200 .
ילדים מטופלים במכתב מיוני 2010 התריע האגף לפיקוח על קופו"ח בפניהן כי לפי הנתונים שבידו הן אינן עומדות במספר המטופלים שנקבעו, והדבר יקשה על משרד הבריאות להעביר להן את 14 מיליון ש"ח לשנת 2010 .
במסמך זה ציין האגף שהוא מבקש את תגובתן לנושא בטרם תתקבל החלטה.
בדצמבר 2010 הוציא סמנכ"ל לפיקוח על קופו"ח ושירותי בריאות נוספים מכתב נוסף לקופות וציין כי אם עד 15.
10 לא תתקבל תשובה עניינית מכל קופה, יראה זאת משרד הבריאות כהודאה שאין גידול במספר הילדים, וממילא אין לה צורך בהגדלת התקציב.
הועלה שבמועד הביקורת - תחילת אוגוסט 2011 - לא היו בידי מש רד הבריאות נתונים מלאים על מספרם של הילדים והטיפולים שקיבלו במסגרת סל קופו"ח בשנת 2010 .
לבקשת משרד מבקר המדינה ריכזה רכזת תחום טכנולוגיות רפואיות באגף לפיקוח על קופו"ח (להלן - נציגת האגף לפיקוח על קופו"ח) נתונים בנושא.
מהנתונים שדווחו על ידי קופו"ח ונמסרו למשרד מבקר המדינה עלה שהייתה מגמה של עלייה במספר הילדים שקיבלו את סל קופו"ח בשנת 2010 , והוא עמד על 1,662 ילדים, אך עדיין היה רחוק מהצפי של 3,000 .
ילדים נציגת האגף לפיקוח על קופו"ח מסרה למשרד מבקר המדינה כי משרד הבריאות עיכב את העברת התקציב הנוסף לשנת 2010, משום שמספרם של הילדים שקיבלו את סל קופו"ח לא עמד בצפי של 3,000 .
51 החלטת ממשלה מס 4364 מ- 28.
היערכות הקופות למתן הסל : כבר בפברואר 2011 התבקשו קופו"ח לדווח למשרד הבריאות על תכניות ההיערכות שלהן לצורך מתן הטיפולים החל ב - 1.
ואולם, במועד הביקורת באוגוסט 2011 עדיין לא התקבלו במשרד הבריאות תכניות מפורטות של הקופות בנוגע להיערכותן למתן הסל בתחילת 2012.
בדיון שהתקיים במשרד הבריאות ביולי 2011 סוכם כי יש להנחות את קופו"ח להודיע למשרד הבריאות מהי תכנית העבודה שלהן למתן סל קופו"ח.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי עד 1.
11 התקבלה תכניתהיערכות ממכבי שירותי בריאות בלבד.
בתשובותיהן מנובמבר 2011 מסרו קופו"ח למשרד מבקר המדינה כי העבירו למשרד הבריאות מידע בנוגע להיערכותן לביצוע הוראות החוק החל בינואר 2012 .
עם זאת ציינה לאומית-שירותי בריאות שהיא עדיין מתעתדת להוציא מסמך מפורט בנוגע להיערכותה; קופת חולים מאוחדת ציינה שכדי לעמוד במכסת הטיפולים המלאה כפי שנקבעה בתיקון לחוק היא תידרש להוצאה כספית גבוהה יותר מהתקציב שהוקצה לנושא; מכבי שירותי בריאות ושירותי בריאות כללית ציינו שבשל קשיים ביישום החוק הן ביקשו ממשרד הבריאות לדחות בשנה את החובה לתת את סל קופ"ח באמצעותן, ומכבי שירותי בריאות הוסיפה שהיא נענתה על כך בשלילה.
בקרה על איכות הטיפולים שניתנו במסגרת סל קופו"ח : הועלה שבשונה מהפיקוח על מתן סל בריאות מקדם, לא קיים משרד הבריאות בקרה על הכשרתם ומקצועיותם של המטפלים הפארה- רפואיים שנתנו את סל קופו"ח, וממילא לא בדק את איכות הטיפול שניתן על ידם לאוטיסטים, אף כי עברו כבר שנתיים ושמונה חודשים ממועד החלת התיקון לחוק.
מנהלת המחלקה במשרד הבריאות הסבירה למשרד מבקר המדינה שרוב הטיפולים הניתנים עד סוף 2011 במסגרת סל קופו"ח, ניתנים בידי מטפלים מהשוק הפרטי שאינם עובדי קופו"ח, ולכן לא יכול היה המשרד לבקר את מידת הכשרתם ואת איכות הטיפול שניתן על ידם.
משרד הבריאות הוסיף שהאחריות לבקרה על מטפלים מהשוק הפרטי, ובכללה בדיקת התעודות שלהם - מוטלת על הקופות.
כמו כן מסר שמינואר 2012 , כשהטיפולים יינתנו בידי הקופות עצמן, יוכל משרד הבריאות עצמו לבדוק את התעודות וההכשרות של העובדים.
על המשרד להיערך לקיום בקרה על הרמה המקצועית של המטפלים והכשרתם ועל רמת הטיפולים שהם יתנו, ולהנחות את קופו"ח אילו מבחנים עליהם לעשות לאותם מטפלים.
מחסור בכוח אדם פארה -רפואי מיומן : בפרק הדן בסל בריאות מקדם, כבר הועלה המחסור בכוח אדם פארה-רפואי למתן סל הבריאות המקדם לילדים עד גיל שבע.
החלת תיקון מס' 43 של חוק ביטוח בריאות ממלכתי ייצר דרישה נוספת לכוח אדם פארה-רפואי לצורך מתן סל קופו"ח לילדים עד גיל 18 .
ובכך הגביר וחדד את המצוקה הקיימת בתחום זה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 953 .
ראש אגף התקציבים בשירותי בריאות כללית ציינה במכתב אל הסמנכ"ל לפיקוח על קופו"ח במשרד הבריאות מדצמבר 2010 שהצורך להחזיר כספים למטופלים כתחליף לשירות של הקופה, נובע ממחסור במטפלים, וסגירת הפער אינה צפויה בארבע השנים הקרובות.
כמו כן ציינה שקיים תת-ניצול של השירות בידי המשפחות, משום שעלותם של המטפלים הפרטיים נעה סביב 300 .
ש"ח לטיפול ההתבססות על החזר כספי למטופלים כתחליף לשירות של הקופה בשל מחסור באנשי מקצוע מיומנים מצוין גם במסמך ממרץ 2011 ששלח מרכז תחום התפתחות הילד של לאומית- שירותי בריאות אל האגף לפיקוח על קופו"ח.
במאי 2011 התקיים דיון בהשתתפות נציגי משרד הבריאות ונציגי קופו"ח.
הדיון נסב על הצורך במימושו של התיקון לחוק, ועל כך שהחל בינואר 2012 אמור סל קופו"ח להינתן בידי קופו"ח עצמן.
בדיון ציינו המשתתפים, בין היתר, כי המטפלים הפארה-רפואיים צברו ניסיון בטיפול בילדים אוטי סטים עד גיל תשע, אך בטיפול בילדים בוגרים יותר יש להם פחות ניסיון.
כדי להיערך בעוד מועד להרחבת מעגל המטפלים שיוכלו לתת את סל קופו"ח מטעם קופו"ח, הוצע בדיון לקיים קורס למטפלים של המכונים והיחידות להתפתחות הילד שיתמקד בילדים הבוגרים יותר - בני 9-18 .
הקורס שהוצע נועד, בין היתר, לעדכן ולהרחיב את בסיס הידע המקצועי בטיפול באוטיסטים.
גם אם פתיחתו של הקורס המתוכנן היא יזמה מבורכת, עדיין נשאלת השאלה אם קורס זה יוכל לתת פתרון מקיף, יעיל ומספק למחסור הקיים בכוח אדם פארה-רפואי בתחום.
קופת חולים מאוחדת מסרה בתשובתה שרק ל אחרונה הצליח משרד הבריאות לבנות מסגרת להשתלמות ייעודית למעטים מהמטפלים.
מכבי שירותי בריאות מסרה בתשובתה שהכשרת כוח אדם ייעודי על ידי משרד הבריאות התמהמהה עד כחודשיים לפני שהקופות נדרשות לתת את הטיפול בעצמן, וההכשרה המתוכננת היא בסיסית ביותר ומהווה נדבך ראש ון בתהליך ההכשרה המקצועית.
משרד הבריאות מסר בתשובתו שהוא אינו אחראי להכשיר את אנשי המקצוע של קופו"ח, ובשנתיים שניתנו לקופות כדי להיערך לנושא - הן לא עשו דבר, אף שמשרד הבריאות התריע על כך בפני ההנהלות שלהן.
המשרד הוסיף שעל אף שאין זה באחריותו, הוא יזם את הקורס האמור שנועד להכשיר כ -200 .
עובדי קופו"ח רק ארבעה חודשים חוצצים בין מועד סיום הביקורת למועד שבו יצטרכו קופו"ח לתת את הסל בעצמן ולא באמצעות החזר כספי למטופלים.
על קופו"ח להיערך מוקדם ככל האפשר ליישומו של התיקון לחוק כלשונו; על משרד הבריאות להמשיך לעקוב אחריהן, ולדאוג שהן ייערכו לכך כראוי; כמו כן עליו לדאוג לקיומה של בקרה מקצועית על המטפלים המעניקים את סל קופו"ח; על קופו"ח ומשרד הבריאות למצוא דרך להרחבת מעגל המטפלים הפארה-רפואיים ולפתור את מצוקת כוח האדם בתחום.
מיטות אשפוז לאוטיסטים אוטיסטים החיים בקהילה ז קוקים לעתים לאיזון תרופתי המצריך אשפוז.
כמו כן קיימת אוכלוסיה של אוטיסטים שאינם מוגדרים כחולי נפש, אך בשל מורכבות מצבם אין להם פתרון מחוץ למחלקות פסיכיאטריות, ולכן הם מטופלים בבתי חולים פסיכיאטריים52.
על פי מסמכי משרד הבריאות במאי 2011 היה בידי משרד הבריאות תקן של 30 מיטות שיועדו לאוטיסטים בבתי החולים הפסיכיאטריים בארץ - עשר מיטות באברבנאל ו -20 מיטות באיתנים.
ואולם הועלה שבאיתנים מאושפזים בפועל מקסימום 14 חולים, ונכון ל - 25.
11 אושפזו שם 12 חולים בלבד, כך שבפועל מספר המיטות לאשפוז קטן אף יותר.
כמו כן עלה שהק ליטה בשתי המחלקות תלויה בשחרור של חולים מאותן המחלקות, ולכן קיימת רשימת המתנה ארוכה לאשפוז, בעיקר לגבי קטינים, ותקופת ההמתנה הממוצעת עומדת על שלושה עד ארבעה חודשים.
בדיון שהתקיים בספטמבר 2010 בהשתתפות נציגי משרדי הרווחה והבריאות נמסר כי סוכם בין מנכ"לי משר די הרווחה והבריאות כי יש להקים הוסטל לאוטיסטים סיעודיים שמצבם מורכב כדי לתת פתרון לבעיה זאת.
שמונה חודשים לאחר מכן, בדיון שהתקיים במשרד הבריאות במאי 2011 בראשותו של מנכ"ל המשרד, הוחלט על הקמת הוסטל בן 30 מיטות בבית חולים אברבנאל.
המועד הצפוי להפעלתו נקבע לשנת 2014 , והכוונה היא שיופעל בידי יזם פרטי, והמימון לאחזקתו יינתן במשותף בידי משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
הקמת ההוסטל נועדה להעביר את האוטיסטים הסיעודיים שמצבם מורכב המאושפזים בבתי החולים הפסיכיאטרים להוסטל, כדי לשחרר מיטות אשפוז נחוצות.
באוגוסט 2011 פנתה מ נהלת השירות במשרד הרווחה למשנה למנכ"ל במשרד הרווחה וציינה כי במסגרות של משרד הבריאות לאנשים הלוקים באוטיזם וסובלים מהתנהגויות קשות ואלימות קיימת מצוקת אשפוז מתמשכת ההולכת וגוברת.
מנהלת השירות הוסיפה שמשרדי הרווחה והבריאות מודעים למצוקה זו, ומשרד הבריאות אף תקצב מיטות אשפוז באברבנאל ובאיתנים, אך כמות המיטות אינה עונה על הצרכים של האוכלוסייה הזקוקה לכך.
כן ציינה שאנשים אלו זקוקים למענה ייחודי, משום שאינם מתקבלים לטיפול במסגרות פסיכיאטריות אחרות, וכך נוצר מצב שבו הם מסכנים את עצמם ואת סביבתם.
מנהלת השירות הדגישה שההמתנה הממושכת לאשפוז ללא קבלת טיפול מתאים, גוררת החמרה קשה בכל הסימפטומים המסוכנים המתבטאים בהתנהגויות קשות ואלימות.
להמחשת עובדה זו אף הביאה דוגמאות של מקרים שקרו בתקופה האחרונה.
באחד מהם החל דייר בוגר בהוסטל לגלות התנהגות אלימה וקשה כלפי הדיירים והצ וות שסיכנה את שלומם.
בשל אי -מתן מענה מיידי לאשפוזו הוציאו הורי דיירים אחרים את בניהם מהמסגרת, וחלקם אף הגישו תלונות במשטרה.
מנהלת השירות הוסיפה כי בגלל המצוקה יש לקדם מהלך שייתן מענה יעיל לאשפוז האוכלוסייה הנזקקת בתקופת הביניים, עד שיפתח ההוסטל המתוכנן באברבנאל.
52 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 60( ב 2010) , בפרק "סוגיות בתחום בריאות הנפש ", עמ' 594.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 955 .
יצוין שבדיון משותף של מנכ"לי משרדי הרווחה והבריאות מפברואר 2011 הוסכם כי יש למצוא פתרון ביניים, משום שעד הפעלת ההוסטל יעברו עוד כמה שנים.
מנכ"ל משרד הרווחה הציע שמנכ"ל משרד הבריאות יבדוק את האפשרות של הכנסת מבנים ארעיים לאברבנאל לצורך קליטת האוכלוסייה שבה מדובר עד סיום בניית ההוסטל.
כמו כן נקבע שראש אגף ברה"ן יגיש תכנית בנושא עד מרץ 2011.
הועלה שעד מועד סיום הביקורת טרם מצא משרד הבריאות פתרון יעיל למצוקת האשפוז של האוטיסטים בתקופת הביניים עד פתיחת ההוסטל.
על משרדי הבריאות והרווחה להגיע בהקדם להחלטות בנושא ולמצוא פתרון לבעיה כאובה ורגישה זו.
משרד הבריאות מסר בתשובתו שהפתרון של מבנים ארעיים אינו בר-יישום בשל הצרכים המיוחדים של אוכלוסייה זו, וכן משום שהטיפול בה מצריך כוח אדם מיומן אשר אינו מתוקנן.
המשרד הוסיף שבשלב הביניים יינתן מענה באמצעות מערך האשפוז הפסיכיאטרי, ובמקרה שלא יחייב אשפוז יינתן סיוע במסגרת אמבולטורית53 .
הוא הוסיף שמשרדי הבריאות והרווחה משקיעים מאמץ גדול להרחיב ככל הניתן את זמינות חלופות האשפוז במגבלות התקציב.
אוטיזם, המכונה גם הפרעה אוטיסטית, הוא לקות הפוגעת ביכולת לקלוט מסרים מן ה זולת ולפתח קשרים הדדיים באופן תקין.
מידת החומרה משתנה מאדם לאדם, ולכן נוהגים לדבר על קשת רחבה של הפרעות אוטיסטיות.
אוטיזם נחשב לקות קשה ומורכבת.
ואולם, אבחון הלקות בגיל הרך והפעלת תכניות טיפוליות מגוונות באופן אינטנסיבי, מוקדם ככל האפשר, יכולים לסייע רבות לקידום, שיפור ומיצוי יכולותיו של הלוקה באוטיזם, לסייע למשפחתו להתמודד עם הקשיים שבטיפולו, ואף לאפשר לחלק מהם להשתלב בהמשך בחברה ובעבודה.
השירותים לאוטיסטים ניתנים בידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים, משרד הבריאות, משרד החינוך והמוסד לביטוח לאומי.
משרד מבקר המדינה מברך על כך שהמשרדים המעורבים בטיפול בלוקים באוטיזם יזמו הסדרים, ולו חלקיים, כדי להקל על הנזקקים ובני משפחותיהם בנוגע להכרה בלקות.
ואולם משרדים אלו לא דאגו להקים גוף מוסכם שירכז ויסדיר תיאום בין -משרדי של מערך הטיפול באוטיסטים.
גם לא נמצא מאגר נתונים ובו מידע כולל על ההיקף של אוכלוסיית האוטיסטים בישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שמשרד ראש הממשלה ישקול למנות גוף שיוביל את הטיפול בלוקים באוטיזם.
ואולם כל עוד לא נעשה הדבר על המשרדים לפחות לחבור ביניהם ולקיים דיונים מסביב ל"שולחן .
שירות הניתן במרפאה 956 דוח שנתי62 .
בדיונים אלו ת גובש ראייה כוללת ומוסכמת בנוגע לטיפול באוטיסטים ויוסדר תיאום בין-משרדי בכל הקשור לטיפול באוכלוסייה זו.