HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות ביטול ההסכמה של הווטרינר המפקח כתבה העירייה בעיר ב' לשירותים הווטרינריים כי על פי ייעוץ שניתן לה, הפסקת עבודתו של הווטרינר במשחטה "היא בסמכותה הבלעדית של מועצת העיר".
משרד החקלאות השיב לעירייה כי לשירותים הווטרינריים יש סמכות על פי חוק להסיר את ההסמכה של הווטרינר לפקח על המשחטה, וכי אין בכך כדי לבטל את העסקתו בעיריי ה; לדברי משרד החקלאות, "השירותים הווטרינריים כרשות המקצועית המפקחת, פעלו במקרה זה כרגולטור האחראי לפקח על בית השחיטה.
בנסיבות החמורות ובעלות ההשלכות על בריאות הציבור כפי שעלו מביקורות חוזרות ונשנות בבית השחיטה".
עם זאת, החליטו השירותים הווטרינריים לעיין מחדש בהחלטה לבטל את ההסמכה.
בשימוע שעשו השירותים הווטרינריים לווטרינר לאחר מכן נאמר לו כי " נוכח בקשתך והתחייבותך בכתב, וכן נוכח הטענות בדבר הפגיעה שתיגרם לך אם יבוטל האישור נענה בחיוב לבקשתך לקבל הזדמנות נוספת ]המנהל המוסמך לנושא [ , הנני ]ההסמכה[ להראות כי ".
]כך במקור[ הנך מתאים לשמש כרופא וטרינר מפקח בבית שחיטה מן האמור לעיל עולה שמשרד החקלאות סבר שהווטרינר אינו ממלא את תפקידו כראוי, דבר העלול לסכן את בריאות הציבור ולגרום לצער בעלי חיים, ועל כן החליט לבטל את ההסמכה של הווטרינר לפקח על המשחטה.
לעומת זאת, ראתה העירייה, המשלמת את שכרו של הווטרינר, בביטול הסמכתו זו פעולה הגורמת לכאורה לפיטוריו, וטענה שאין למשרד החקלאות סמכות לעשות זאת.
משרד החקלאות אמנם סתר טענה זו, אולם עם זאת הסכים לעשות לווטרינר שימוע, שבעקבותיו נתן לו הזדמנות נוספת לשמש בתפקיד המפקח על המשחטה.
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי פרטיו של מקרה זה מדגישים את הצורך בקביעת אמות מידה להעסקתם של הווטרינרים שפועלים בתחומי שיפוטן של הרשויות המקומיות, ובקביעת כללים בנוגע לתחומי האחריות והסמכות של משרד החקלאות והרשויות המקומיות.
הדבר יסייע לעמוד על מילוין של דרישות הנוגעות לבריאות הציבור ולצער בעלי חיים, וכן על מילוין של דרישות המוטלות על מעסיק בקשר לעובדיו.
בתשובת משרד החקלאות מנובמבר 2013 ,לכלל הממצאים שהועלו על המשחטות בפרק זה נאמר כי "במהלך השנתיים האחרונות, הפיקוח על המשחטות הוגבר.
בין הצעדים שננקטו: סגירות משחטות, בירור ושימוע לרופאים ונקיטת צעדים נוספים להגברת בטיחות המזון ואיכות הפיקוח".
עוד נאמר כי בידי השירותים הווטרינריים מצויה טיוטת נוהל מ- 30.
"בנוגע ל"פעולות רגולטוריות במפעלים שלא עומדים בדרישות השירותים הווטרינריים המסמך "מפרט את הפעולות הנדרשות לאכיפה וכן את ההליכים הנדרשים טרם קבלת החלטה בעניין סגירת מתקן".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמסגרת הפיקוח והאכיפה יש לעתים לקבל הכרעות כבדות משקל בדבר סגירת עסק או הפסקת העסקתו של וטרינר מפקח - יש לקבוע נוהל פיקוח ואכיפה שיגדיר את ההליכים הנדרשים לכך, כגון ביצוע ביקורת ראשונה; ביצוע ביקורת חוזרת; מתן התראת סגירה; ביצוע שימוע; וקבלת החלטות בנוגע לאכיפה.
נוהל כזה גם יכול לסייע לקבוע את אמות המידה לקבלת ההחלטות השונות, ובעיקר למנוע דחייה או הימנעות מביצוע פעולות מחויבות.
כמו כן, יש לקבוע לוחות זמני ם לתיקון על ידי המשחטות של הליקויים שעולים בביקורות שמבצעים השירותים הווטרינרים בהן.
נוסף על כך, על הנהלת השירותים הווטרינריים להשלים בהקדם את הטיפול בטיוטת הנוהל, שגובש רק לאחרונה.
הפיקוח על שאריות ביולוגיות וכימיות במזון מן החי .
הפיקוח על הייצור והשיווק של מזון לבעלי חיים מוסדר בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מזון לבעלי חיים והסחר בו), התשל"א- 1971 (להלן- צו המספוא), שניתן לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 .
על פי תקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס - 2000 (להלן- תקנות לשאריות ביולוגיות), "שארית ביולוגית" היא "חומר הדברה, חומר אורגני, חומר לא אורגני, חומר מתכתי, הורמונים, אנטיביוטיקה, חומרים אנטי מיקרוביאליים אחרים.
באחת מהרקמות או האיברים שלו או בתוצ רתו".
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שיווק בשר בעל חיים או תוצרתו מותרים רק אם לא נמצאו בהם שאריות ביולוגיות הגבוהות מהרמה המרבית שמוגדרת בתקנים המקובלים בישראל.
השאריות הביולוגיות ייבדקו בבדיקות מעבדה.
ביולי 2012 אושרה בקריאה ראשונה הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ב - 2012 (להלן - הצעת חוק המספוא).
על פי משרד החקלאות, מטרת הצעת החוק היא להחליף את ההסדרים שנקבעו "בחקיקה מיושנת, ולהוות מסגרת חוקית כוללת.
אשר תבטיח שהמזון המוגש לבעלי חיים יהיה באיכות גבוהה, הן בהיבט הבטיחותי והן בהיבט התזונתי".
ביוני 2013 פרסם משרד החקלאות הודעה לציבור היצרנים והסוחרים במזון לבעלי חיים, , ברצוננו להביא ]הצעת חוק המספוא[ ולפיה "במסגרת היערכות המשרד ליישום החוק החדש לידיעתכם, ששר החקלאות יאיר שמיר, החליט להעביר את סמכויות הפיקוח בתחום המזון לבעלי חיים.
ממנהל השירותים להגנת הצומח למנהל השירותים הוו טרינריים במשרד ".
]צו המספוא[ החקלאות או מי שהוא הסמיך לעניין צו זה במסגרת ההיערכות ליישום החוק החדש, אם יאושר, הוקם בשירותים הווטרינריים אגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים, שתפקידו לתכנן ולנהל את הפיקוח על הנושא.
ממצאי סקר שנתי לאיתור שאריות ביולוגיות במוצרים מן החי .
משרד החקלאות מבצע, בשיתוף משרד הבריאות, סקר שנתי לבדיקת שאריות במוצרים מן החי, מכוח תקנות לשאריות ביולוגיות.
רוב הבדיקות במסגרת הסקר נעשות במעבדה לשאריות שהוקמה למטרה זו במכון הווטרינרי של השירותים הווטרינריים24 .
מטרות הסקר הן אלה: לנטר את מידת החשיפה של האוכלוסייה לשאריות של תרופות, חומרי הדברה ומזהמים סביבתיים שמקורם בצריכה של מוצרים מן החי; לזהות מגמות של שימוש לא נכון או בלתי חוקי בתרופות או בחומרי הדברה; לאסוף נתונים לצורך ביצוע הערכת סיכונים; להתריע על חריגות ברמות השאריות הביולוגיות ולאפשר ביצוע פעולות מתקנות בעניין זה.
הרמה המרבית המותרת של השאריות הביולוגיות ( MRL ) נקבעת על פי תקנים בין-לאומיים ועל פי מידע המצוין בתיקי הרישום של תרופות וטרינריות.
אם מתגלה רמת שארית של חומר מסוים הגבוהה מהרמה המרבית, הדבר מוגדר ממצא חריג.
בנוגע לחומרים אשר לא הותרו לשימוש, כל רמה שלהם או של תוצרי הפירוק שלהם שמתגלה במוצרי מזון מן החי - משמעותה ממצא חריג.
המכון הווטרינרי על שם קמרון משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1029 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מעיון בתוצאות סקר זה בנוגע לשנים 2012 -2011 עולה כי בשיעור ניכר מביצי המאכל שנבדקו נמצאו שאריות ביולוגיות.
בשנת 2011 נמצאושאריות של תרופה בשם קלופידול 25 ב-10 (%20 ) מבין 50 הביצים שנבדקו; בשנת 2012 נמצאו שאריות של קלופידול ב -44 (כ-%18 ) מבין 250 ביצים שנבדקו, וכן נמצאו שאריות של תרופה בשם יונופורים26 ב-52 (כ- 22% ) מבין240 ,ביצים שנבדקו.
על פי אנשי המקצוע בשירותים הווטרינריים ביצי מאכל אינן אמורות כלל להכיל שאריות של תרופות אלה, מכיוון שנאסר לתת אותן לתרנגולות מטילות.
הביקורת העלתה כי עוד בשנת 2010 נמצאו שאריות של קלופידול ב - 42% .
מהביצים שבדקו השירותים הווטרינריים בדגימות שנטלו משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי כאשר ממצאים חריגים - דוגמת שאריות של תרופות - מתגלים בשיעורים ניכרים של ביצים שנה אחר שנה, עליו לפעול כדי לאתר את מקורו של הליקוי ולאכוף על האחראים לו למלא אחר הדרישות המקצועיות, כדי שהליקוי יתוקן במידת האפשר.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי האגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים הוקם בשירותים הווטרינריים כדי לקדם את הצעת החוק לפיקוח על מזון לבעלי חיים.
עוד נאמר כי "עיקר השינוי הוא בעובדה שהיום ניתן דגש על בריאות ובטיחות המספוא המוגש לבעלי חיים למאכל, ולא רק התמקדות בנושא האיכות התזונתית של המספוא, כפי שהיה נהוג שנת [ עד כה"; "ממצאי הסקרים שביצענו השנה 2013 מלמדים שקיימת בעיה במכוני ] בכל הקשור לזיהום צולב של תרופות בתערובות]המספקים מזון לתרנגולות מטילות[ תערובת להימצא בהן שאריות של תרופות.
נמצא שרמת הזיהום ]ות[.
שלא אמור]המזון למטילות[ בתערובות אלו נעה בין 5-10% לעומת רמות מקובלות באירופה שנעות בין 1-3% .
הנתונים הועברו לידיעת היצרנים והם התבקשו לבנות תוכנית ניהול סיכונים בכדי ליעל ולשפר את הניטור הקיים כיום"; "בימים אלו אנו נערכים לביצוע דיגום חוזר במטרה לבחון את ישימות ויעילות הפעולות שנקטו היצרנים עד כה".
יוצא אפוא כי בעבר לא הושם בשרשרת הפיקוח על בטיחות המזון המשווק לציבור, דגש מספק על בטיחות המזון הניתן לבעלי החיים.
רק בשנת 2013 מצא משרד החקלאות שהמזון הניתן לתרנגולות מטילות גורם לזיהום שפוגע בביצי המאכל, והחל לטפל בליקוי.
בתשובתו מסר משרד החקלאות כי על מנת שהאגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים, שהחל לפעול רק ביוני 2013 , יוכל "לעמוד ביעדים ובתוכניות עבודה" דרושים לו בין היתר הקמת מעבדת מספוא, הכשרה והדרכה של מפקחים ו"בניית תשתית משפטית לקידום חוק המספוא".
25 תרופה המשמשת לטיפול בטפילים חד-תאיים המצויים במערכת העיכול.
26 תרופה המשמשת גם היא לטיפול בטפילים חד-תאיים המצויים במערכת העיכול.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד החקלאות יפעל באופן נמרץ ויתמיד בצעדים שהחל לנקוט בשנת 2013 בנוגע לבדיקת מזהמים במזון הניתן לבעלי חיים, לאיתור מקורותיהם ולטיפול בליקויים שהתגלו בנושא זה, כדי לשפר את בטיחות המזון המשווק לציבור.
יכולתה של המעבדה בשירותים הווטרינריים לבצע בדיקות סקר .
הביקורת העלתה כי כחצי שנה - מאוגוסט 2012 ועד לראשית שנת 2013 - לא היה במעבדה של השירותים הווטרינריים עובד שיקלוט דגימות של מזון מן החי, כדי לבדוק את השאריות הביולוגיות בהן 27 .
עקב כך התעכב ביצוע הבדיקות במשך חודשים, וממילא חל עיכוב גם בקבלת התוצאות.
כאשר הגיעו התוצאות, חלקן לאחר חצי שנה, התקשו עובדי השירותים הווטרינריים לאתר את המקור לממצאים החריגים שצוינו בהן, מכיוון שהתרנגולות כבר הוזנו בזמן שעבר מהבדיקה בתערובות מזון מיצרנים שונים.
באוקטובר 2012 כתב מנהל המעבדה להנהלת השירותים הווטרינריים כי "לפני כחודשיים פניתי בבקשה להשעות את הדיגום לסקר שאריות בשל מחסור חמור בכוח אדם במעבדה.
יש לזכור שאנו מצויים ]ו[ .
בניגוד לבקשתי הדוגמאות זורמות למעבדה כחודש וחצי לפני סיום השנה והסקר איננו מבוצע".
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי במהלך שנת 2012 "הורחב מאוד סקר השאריות, בוצעו הרבה יותר בדיקות והשתפרו התוצאות".
בשנת 2013 החל לפעול האגף החדש לפיקוח על המספוא ומבוצע גם פיקוח על מקורות המזון לבעלי החיים.
"צעדים אלה צפויים להקטין את החריגות שמקורן במזון לבעלי חיים".
עוד נאמר בתשובה כי תכלית הסקר לבדיקת שאריות היא למפות ממצאים חריגים על פני השנה ולא לשמש כמבחן סף לשיווק תוצרת מן החי.
לפיכך, משך הזמן החולף בין הדגימה ובין ביצוע הבדיקה במעבדה, כל עוד הוא סביר, אינו קריטי למהות הסקר ולתכליתו; עם זאת, כאשר יש ממצא חריג, נהוג לבצע תחקיר לזיהוי מקור הזיהום ובדיקות עוקבות ולהשהות את שחרור התוצרת מהמשק שבו התגלה הממצא.
לגבי המעבדה נאמר כי חרף "בעיות כוח האדם בסקר 2012 "ביצעה מעבדת השאריות בשרות הווטרינרי כמות כפולה ואף יותר של בדיקות לעומת השנה הקודמת.
27 על פי מנהל המעבדה, תהליך קליטת הדגימות כולל: מספור הדגימה, רישומה במחשב וניתובה למערכי הבדיקות הרלוונטיות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1031 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי נושא בטיחות המזון נוגע לבריאות הציבור, ולכן ראוי לתת לו עדיפות גבוהה, ובכלל זה להפעיל את המעבדה בשירותים הווטרינריים במתכונת שתאפשר לה לבצע בדיקות בפרק זמן קצר ולספק תוצאות בפרק זמן סביר.
זאת כדי שאם יתגלו ממצאים חריגים, יהיה ניתן להתחקות אחר מקורותיהם ולעצור או להשמיד את השיווק של התוצרת שלגביה התגלו ממצאים אלה.
דיאוקסינים בביצי מאכל .
משרד הבריאות פרסם בשנת 2013 מסמך בשם "סיכום סקר דיאוקסינים ותרכובות PCBsדמויי דיאוקסינים במזון בישראל 2013 " (להלן- מסמך סיכום הסקר).
במסמך נאמר כי דיאוקסינים הם תוצרים של תהליכים תעשייתיים וכן של תהליכים טבעיים וכי " בהעדר חשיפה תעסוקתית , למעלה מ -90% מחשיפת האדם לדיאוקסינים הינה דרך המז ון.
בעיקר בבשר, מוצרי חלב , דגים ורכיכות.
אודות ליציבותם הרבה והצטברותם בשומן .
אינה צפויה להשפיע על הבריאות.
יחד עם זאת, משום רעילותם הרבה יש להפחית למינימום את חשיפת האוכלוסייה למזהמים אלה ".
עוד נאמר במסמך כי "חשיפה קצרה של האדם לרמה גבוהה ביותר של דיאוקסינים עלולה לגרום לפגיעות בעור.
חשיפה ממושכת קשורה להחלשה של המערכת החיסונית, השפעה על התפתחות מערכת העצבים, פגיעה במערכת ההורמונלית ובתפקודי פוריות.
חשיפה כרונית של בעלי חיים לדיאוקסינים גרמה לכמה סוגי סרטן".
רוב הדיווחים על זיהום במזון בשל הימצאות דיאוקסינים בכמות גבוהה מן המותר היו ממדיניות מתועשות, משום שלמדינות אלה יש יכולת ניטור יעילה של מזהמים אלה 28 ,.
לדוגמה על פי דיווחים מן העיתונות בשנת 2011 הורידו הרשויות בגרמניה מן המדפים מוצרי בשר וביצים שמקורם ב- 4,700 חוות ברחבי המדינה מחשש כי זוהמו בדיאוקסינים, וכן השמידו 100,000 ביצים כאלה לאחר שנמצאו בהן דיאוקסינים ברמות גבוהות מהמותר.
במדינות שייבאו מוצרים אלה מגרמניה הם הוסרו מן המדפים, ויש שאף נעצר ייבוא מוצרי המזון מגרמניה29 .
בבירורים שנעשו במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות הועלה כי למעט שתי בדיקות - האחת בשנת 2008 והאחרת בשנת 2012 (תוצאותיה פורסמו בשנת 2013 , ראו להל ן) - לא נעשו בישראל בדיקות לאיתור ולמדידת הרמה של דיאוקסינים במזון.
בשלהי שנת 2012 ביצע ש ירות המזון הארצי במשרד הבריאות, בשיתוף משרד החקלאות, סקר לבדיקת כמותם של מזהמים ממשפחת הדי אוקסינים במוצרי מזון מן החי .
הסקר נועד להעריך את רמת החשיפה של האוכלוסייה בישראל לדיאוקסינים המצויים במזון, ונדגמו בו .
אתר משרד הבריאות 29 misc/ www.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מגוון מוצרים מאזורים שונים בארץ.
לפי הממצאים, שפורסמו 30 בשנת 2013" , בכל קטגוריות המזון שנבדקו, פרט לביצים, לא התקבלו תוצאות חריגות" (ההדגשה אינה במקור).
יוצא אפוא כי דיאוקסינים ברמות הגבוהות מן הרמה המרבית המותרת התגלו בדגימות של ביצי מאכל, שהן מוצר מזון שהציבור צורך באופן כמעט יום -יומי (צריכה ממוצעת של כ-240 )ביצים לנפש בשנה31.
בשל הממצאים החריגים שנמצאו בחלק מן הדגימות, חברו אנשי המקצוע במשרדי החקלאות והבריאות על מנת להעריך את הסכנה לפגיעה בבריאות הציבור עקב צריכה ממושכת של ביצים שיש בהן רמות חריגות של דיאוקסינים.
לפי ההערכה שנעשתה, לצריכה יום-יומית של ביצים המכילות רמות חריגות של דיאוקסינים כמו אלה שנמצאו, יש השפעה ניכרת על פעוטות וילדים ש"עלולים להיות חשופים לסכנה בריאותית הצפויה מצריכת בי צים מזוהמות" (ההדגשה אינה במקור) .
לעומת זאת, כלל האוכלוסייה "בטווח הקצר .
אינה צפויה לסכנה מיידית מצריכת ביצים אלה" (ההדגשה במקור).
בעקבות הממצאים הורו משרדי החקלאות והבריאות על הפסקת השיווק של כל הביצים מארבעת הלולים שבדגימות שנלקחו מהם עלו הממצאים החריגים.
נמצא כי בסקר נדגמו ביצים רק ממספר קטן מאוד של לולים - כ-15 לולים בלבד מבין כ- 3,000 לולים שפועלים בארץ- ולפיכך לא היה ניתן לראות בתוצאותיו תוצאות של דגימה מייצגת.
משרד מבקר המדינה העיר לשירותים הווטרינריים ולמשרד הבריאות בזמן ביצוע הביקורת כי נוכח הרמות הגבוהות של הדיאוקסינים שנמצאו בביצים שנדגמו, דבר שיש לו השפעה על ב ריאות הציבור, מן הראוי שהם יבצעו דגימה מייצגת של הביצים.
דגימה כזאת תאפשר לאתר ביצים נוספות שיש בהן דיאוקסינים ברמה החורגת מהרמה המרבית המותרת ולמנוע את שיווקן לציבור, וכן להעריך את גודל הבעיה.
כמו כן, יש לבדוק את תערובות המזון שמקורן ביצרני מזון שונים, כד י לבחון את רמת הדיאוקסינים שבהן.
מנהל שירות המזון הארצי במשרד הבריאות ומנהל הפיקוח בשירותים הווטרינריים הודיעו לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי משרד הבריאות ומשרד החקלאות פועלים יחד כדי להרחיב עוד בשנת 2013 את היקף הבדיקה של רמות הדיאוקסינים בביצים.
בתשובת משרד הבריאות מנובמבר 2013 נאמר כי "נוכח הממצאים יזם משרד הבריאות מהלך להרחבת הדגימות בביצים לצורך איתור ממצאים חריגים ומניעת שיווק ביצים בגינם על מנת לשמור על בריאות הציבור".
בתשובת משרד החקלאות מנובמבר 2013 נאמר כי האגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים ביצע דגימות במינרלים ושמנים מן החי והצומח המהווים תשומות מרכזיות בתעשיית המזון הניתן לחיות המשק, לניטור רמות של דיאוקסינים בהם ולא נמצאו בהן ממצאים חריגים.
עוד נאמר כי בתוכנית העבודה לשנת 2014 .
", הוחלט על המשך "ניטור שוטף .
30 ראו לעיל בתחילת הסעיף, מסמך סיכום הסקר.
נתוני הצריכה של ביצים לשנה נלקחו ממסמכי השירותים הווטרינריים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1033 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כעולה מן האמור לעיל, ניטור רמות של חומרים רעילים במזון הניתן לחיות המשק הוא חוליה חשובה בפיקוח על בטיחות המזון מן החי המסופק לציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרדי הממשלה העוסקים בנושא להרחיב את פעולות הניטור האמורות עוד בשנים קודמות, ועליהם להתמיד בצעדים שהחלו בהם בשנת 2013 .
ניטור כזה חשוב בעיקר בנוגע לייצור של מזון בסיסי כביצי מאכל, שנצרכות באופן שוטף על ידי האוכלוסייה, לרבות בגילאים הצעירים.
ראוי לזכור כי מוצר מזון יכול להיות איכותי ומומלץ על ידי תזונאים בכל הנוגע למרכיביו הבסיסיים, אולם בעל רמה בטיחותית ירודה בגלל תכולת מזהמים רבה שנמצאת בו.
לפיכך על משרדי החקלאות והבריאות להמשיך בפעולותיהם לניטור מזהמים מסוגים שונים שעלולים להימצא במזון.
כמו כן חשוב שהמשרדים האמורים יפעלו להנגיש את תוצאות הבדיקות של מוצרי המזון לציבור הרחב, כדי שבידי הציבור יהיה מידע עדכני, מלא ובהיר על איכות המזון ועל בטיחותו.
מידע כזה יסייע לציבור להחליט החלטות מושכלות בנוגע לצריכה של סוגי מזון שונים ולתדירות הצריכה של כל אחד מהם.
טיפול משרד החקלאות בקביעת כללים בנושא צער בעלי חיים .
הבטחה של תנאי מחיה בסיסיים לחיות, ובהן חיות משק, היא בעלת ערך לא רק בשל שיקולים וטרינריים וכלכליים, אלא גם בשל ההכרה בבעלי חיים כיצורים חשים הזכאים לחירויות שונות.
הארגון הבין-לאומי לבריאות בעלי החיים 32 הכיר בחמש חירויות בסיסיות להם זכאים בעלי-החיים: חירות מרעב, צמא ותזונה לקויה; חירות מאי -נוחות סביבתית; חירות מכאב, פגיעה ומחלות; חירות לבטא התנהגות טבעית; וחירות מפחד ומצוקה נפשית.
בחוק הרופאים הווטרינרים נאמר כי "שליחותו של הרופא הווטרינר היא למנוע ולהקל על סבלם של בעלי חיים, למנוע מחלותיהם ולרפא אותם".
בשנת 1994 נחקק חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק צער בעלי חיים); חוץ מחוק זה נחקקו בנושא בין היתר חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשנ"ד- 1994 , והחוק להגנת חיית הבר, התשט"ו- 1955 .
" בחוק צער בעלי חיים נאמר כילא יענה אדם בעל חיים, לא יתאכזר אליו ולא יתעלל בו בדרך כלשהי"33.
הפרת איסור זה ואיסורים נוספים שנקבעו בחוק נחשבת התעללות בבעלי חיים.
פסיקות של בית המשפט העליון בישראל מבטאות אף הן את ההכרה בבעל החיים כיצור הראוי להגנה.
בהכרעת הדין של בג"ץ בנושא פיטום אווזים34 " נאמר כיהאיסור להתעלל בבעלי חיים .
32 (OIE) The World Organization for Animal Health , במסמך"דוח הצוות לעניין רפורמה סביבתית בענף גידול החזירים ", בפרק - המלצות הוועדה בנושא רווחת בעלי חיים; דוח על רווחת המטילות שהוגש למנכ"ל משרד החקלאות בשנת 2009 .
בחוק נאמר כי הוא אינו חל על הפעולה של המתת בעלי חיים שנועדו לשמש מזון לאדם 34 בג"ץ 7713/05 נוח- התאחדות ישראלית של ארגונים להגנת בעלי חיים נ' היועץ המשפטי לממשלה, פסק הדין ניתן ב- 22.
06 (פורסם במאגר ממוחשב).
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוא ערך מוסרי מוכר בחברה האנושית הנאורה, והוא משתלב בא ורח הרמוני בערכי היסוד המחייבים יחס אנושי לאדם באשר הוא אדם, ולחיה המצויה בשליטתו.
החובה לנהוג בדרך אנושית בחיה נגזרת מתפיסה מוסרית השוללת גרימת סבל לכל מי שהטבע חנן אותו בחיים.
הערך המחייב יחס אנושי לאדם ולחיה משתלב ונארג אל תוך מסכת הרמונית של ערכי מוסר אשר מצאו את ביטויים בחקיקת המדינה"35.
משרד מבקר המדינה בדק את נושא השמירה על הרווחה של כמה חיות משק והמניעה של צער בעלי חיים בנוגע להן.
בדצמבר 2012 , בזמן ביצוע הביקורת, התפרסמה בתקשורת כתבה בנוגע למעשי התעללות בבעלי חיים המובלים לשחיטה.
ההתעללות נעשתה על ידי עובדים באחד מבתי המטבחיים הגדולים בישראל36 .
הפרשה עוררה הדים בציבור, ובעקבותיה הוגשה עתירה לבג"ץ מטעם ארגונים הפועלים למען רווחת בעלי חיים37.
העותרים ביקשו להפסיק מיד את פעולת בית המטבחיים ולהשעות את ההיתרים לשחיטת בעלי חיים נוספים במקום.
נוסף על העתירה נפתחה חקירה משטרתית בנוגע לפרשה.
על פי הממצאים שהוצגו בצילומים, ועל פי הטענות שהועלו בעתירה, כאשר הובלו בעלי החיים לשחיטה הכו אותם העובדים במקלות ונתנו להם מכות חשמל, השליכו כבשים באוויר והטיחו את גופם לרצפה, בעטו בבעלי חיים ועוד.
מעשי ההתעללות יוחסו לכמה עובדים ולא לווטרינרים המפקחים על העבודה במקום.
עם זאת הוטלה האחריות גם על הווטרינרים, מתוקף תפקידם, והם זומנו לשימוע אצל מנהל השירותים הווטרינריים.
תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (הובלת בהמות), התשס"ו- 2006 נועדו לוודא יחס נאות לבעלי החיים המובלים לשחיטה.
היה על השירותים הווטרינריים לוודא שעובדי המפעל מקבלים הדרכה ב"כללי עשה ואל תעשה" בעניין זה ומקיימים את הכללים.
במרץ 2013 כתב מנהל השירותים הווטרינרים מסמך בנושא ובו נאמר: "לפי בדיקתי, הפיקוח בבית המטבחיים מטעם השירותים הווטרינריים לא כלל הנחיות מפורטות בכתב בנושא מניעת צער בעלי חיים".
הביקורת בשירותים הווטרינריים העלתה שמשרד החקלאות לא פרסם "כללי עשה ואל תעשה" להנהלות בתי המטבחיים, על מנת להבטיח יחס נאות לבעלי חיים המובלים לשחיטה, וכי עד לחשיפת הפרשה לא קיבלו העובדים בבתי המטבחיים הדרכה מספקת מהמשרד בדבר חשיבות הנושא של צער בעלי חיים, ובכלל זה ההתנהגות הנדרשת כלפי בעלי החיים שמגיעים לבית המטבחיים.
35 ראו גם בג"ץ 4884/00 עמותת "תנו לחיות לחיות" נ' מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, פ"ד נח( 5 ,)202.
36 הפרשה נחשפה בתחקיר 'אדום אדום' של כלבוטק; בראשית אוקטובר 2013 פורסם בעיתונות כי הוחלט להגיש כתבי אישום כנגד אנשים המעורבים בכך.
37 בג"ץ 8976/12 אנונימוס עמותה לזכויות בעלי חיים ואח' נ' מנהל השירותים הווטרינרים ואח'.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1035 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות חשיפת הפרשה והעתירה שהוגשה בעניין, נקטה הנהלת השירותים הווטרינריים כמה פעולות, ובהן הדרכת הווטרינרים המפקחים על כל בתי המטבחיים המאושרים בארץ, וכן הדרכת העובדים בהם, בדבר מניעת צער בעלי חיים מבעלי החיים המובלים לשחיטה.
בהדרכות צוין לפני הווטרינרים והעובדים האיסור להשתמש במַהֲלֹום (שוקר) אלא במקרים חריגים, על פי הנחיית הווטרינר המפקח ובנוכחותו.
בתשובה מאפריל 2013 של המדינה לעתירה38 נאמר כי נוסף על הפעולות שעשתה הנהלת השירותים הווטרינריים בעקבות הפרשה, הוחלט על ביצוע עבודת מטה בשירותים הווטרינריים ובמשרד החקלאות בנוגע לקביעת נוהלי עבודה ופיקוח עדכניים בעניין הפעילות בבתי המטבחיים, בין היתר כדי להתאים את הנהלים שייקבעו לנורמות הבין-לאומיות.
במועד סיום הביקורת, יולי 2013 , עדיין לא קבע משרד החקלאות כללים מפורטים בדבר מניעת צער בעלי חיים, שיחייבו את הנהלות בתי המטבחיים ועובדיהם.
על משרד החקלאו ת לקבוע בהקדם כללים כאלה כדי למנוע מקרים של התעללות בבעלי חיים.
החזקת חזירים במכלאות גידול החזירים החל בישראל עוד לפני קום המדינה, והיקפו כיום הוא ניכר.
על פי נתוני השירותים הווטרינריים נשחטו בישראל בשנת 2012 בלבד כ- 200,000 .
חזירים למאכל רק בינואר 2013 , כשני עשורים מאז נחקק חוק צער בעלי חיים, נכנסו לתוקף הנחיות "עשה ואל תעשה" בנושא החזקת חזירים במכלאות.
ההנחיות מהוות אמנם כללים עם זאת הן מטבע הדברים אינן במעמד של תקנות.
בנוגע לכך, יצוין כי בשנת 2012 הגישו עמותות הפועלות למען זכויות בעלי ח יים עתירה לבג"ץ על שמשרד החקלאות לא התקין תקנות לטיפול בחזירים39 .
המדינה השיבה לעתירה כי התקנת תקנות העוסקות בצער בעלי חיים בנוגע לחזירים נמצאת בשלב מתקדם.
בהחלטה של בית המשפט מ- 18.
13 נאמר כי הפרקליטות תעדכן בתוך90 ימים אם הותקנו תקנות בעניין זה, "ואם כן תצרפן, ולאחר מכן נחליט בענין העתירה".
הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה בראשית אוקטובר 2013 כי בתחילת חודש נובמבר".
עוד ]לבית המשפט[ "בהתחשב בימי פגרה, על המדינה להגיש עדכון נאמר כי באוגוסט 2013 הועבר נוסח של תקנות בנושא "ממשרד החקלאות למחלקת יעוץ וחקיקה במשרד המשפטים לשם אישור הנוסח, בכדי לקדם את הליך החקיקה.
הערות משרד המשפטים התקבלו, וכעת אנו עובדים על תיקון הנוסח בהתאם.
נעדכן את בית המשפט בנוסח המעודכן בהתאם למועדים".
במועד סיום הביקורת עדיין לא הסתיימו ההליכים המשפטיים.
מתשובת המדינה לעתירה ניתן ללמוד על השתלשלות העניינים בנוגע לטיפול משרד החקלאות בנושא: .
38 תשובה לפני דיון של המדינה לעתירה מ - 3.
13 (תגובה מקדמית של המדינה לעתירה ניתנה ב- 27.
) 39 בג"ץ 3993/12 עמותת "תנו לחיות לחיות" ועמותת "אנונימוס - עמותה לזכויות בעלי חיים" נ' שרת החקלאות ופיתוח הכפר.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
ביולי 2002 מינה מנהל השירותים הווטרינריים ועדה לגיבוש תקנות בנושא תנאי ההחזקה של החזירים40 .
בשלהי שנת 2003 העלתה הוועדה ליקויים שונים והמליצה לקבוע לגביהם כללים מחייבים.
הליקויי ם נגעו בין היתר לצפיפות החזירים במכלאות; להחזקת חזירות הרות בתא צר ומבודד; לאיכות האוויר הירודה במכלאות; להיעדר אמצעים הנחוצים לקיום ההתנהגות הטבעית של החזירים, כגון קש לנבור בו; ולקטימת זנבות של חזירים שנעשית במכלאות, כדי שלא יפצעו זה את זה בשל הצפיפות שהם נתונים בה (הצפיפות גורמת לחזירים לגלות תוקפנות).
בשנים 2004 ו- 2005 דנו משרד החקלאות ומגדלי החזירים בטיוטת התקנות, ובכלל זה ביכולתם של המגדלים לעמוד בדרישות שנקבעו בהן, אך התקנת התקנות לא הושלמה.
בתשובת המדינה לעתירה נאמר כי "המשך הטיפול בהתקנת התקנות עוכב עד להשלמת .
זאת בשל ]ועוד[ התקנת תקנות לעניין החזקת עגלי חלב, הובלת בהמות.
הובלת עופות סדר קדימויות שנקבע, ובשל העובדה שהתקנת תקנות לפי חוק ההגנה על בעלי חיים הינה סבוכה ומורכבת.
דבר שמאריך באופן משמעותי את הליך החקיקה".
עוד נאמר כי על מנת שטיוטת התקנות "תביא בחשבון.
הוחלט להמליץ על עריכת סקר שימפה את המצב הקיים במשקים בהם מגדלים חזירים".
בשנת 2011 מינה מנכ"ל משרד החקלאות צוות בין -משרדי לגיבוש מסמך בנושא רפורמה בענף גידול החזירים.
בצוות היו חברים נציגי משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר.
הצוות עסק בהיבטים שונים הקשורים לגידול החזירים, והמליץ בין היתר לאמץ את קביעות הדירקטיבה האירופית 41 לגבי תנאי המחיה הנדרשים לחזירים ולהתקין תקנות בהתאם.
בדוח שהגיש הצוות הבין -משרדי להנהלת משרד החקלאות באפריל 2012 צוינו ליקויים הדומים לליקויים שציינה כמעט עשור קודם לכן הוועדה לגיבוש תקנות בנושא תנאי ההחזקה של החזירים.
מכאן עולה כי הליקויים לא תוקנו במשך כעשור, אף על פי שהנהלות המשרד לדורותיהן היו מודעות להם.
ממצאי הצוות הבין -משרדי העלו כי תנאי המחיה של החזירים במכלאות היו ירודים.
יתרה מזו, בגופם של החזירים התבצעו דרך שגרה וללא אלחוש פעולות פולשניות ומכאיבות.
להלן דוגמאות: (א) קטימת זנבות ועקירת ניבים של חזירים ללא אלחוש.
(ב) פעולות לסירוס חזירונים זכרים (בנימוק שהדבר משפר את טעם בשרם) ללא אלחוש.
(ג) החזקת חזירה אם בתא מבודד וצר, שאינו מאפשר לה תזוזה בתקופת ההיריון ועד לגמילת הגורים.
דרך פעולה זו נאסרה במדינות האיחוד האירופי, באוסטרליה ובניו זילנד, והמדיניות הנהוגה בהן היא להחזיק חזירה הרה בתא כזה רק בימים הסמוכים למועד ההזרעה ולמועד ההמלטה, ולא בכל תקופת ההיריון.
(ד) החזקת חזירים במכלאות ללא אוורור.
כאמור, רק בינואר 2013 נכנסו לתוקף הנחיות של משרד החקלאות להחזקת חזירים.
בהנחיות נאמר כי הפועל בניגוד לקבוע בהנחיות "יראו אותו כמי שהפר הוראות לפי פקודת בעלי חיים , התשמ"ה]נוסח חדש[- 1985 או לפי חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד - 1994 , לפי העניין, וצפוי להעמדה לדין לפיהם".