HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבדיקות מבוצעות על ידי דוגם מטעם ספק המים, במעבדות מורשות, ותוצאות הבדיקות נמסרות הן לספק המים והן למשרד הבריאות.
קיום הבדיקות בתדירות הנדרשת מהווה את כלי הבקרה העיקרי של ספק המים אחר איכות המים שהוא מספק.
בביקורת נמצא כי תאגיד המים מי שיקמה בע"מ (להלן - תאגיד מי שיקמה), המספק מי שתייה לחולון, לאור יהודה, לאזור ולבית דגן, לא עמד בהיקף הדיגום הנדרש ביישובים אלה בשנים 2014-2013 .
כך למשל במחצית הראשונה של שנת 2014 לא ביצע התאגיד כלל בדיקות כימיות ברשת האספקה של היישוב בית דגן.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי ביצוע הדיגום ביישובי תאגיד מי שיקמה בכלל, ובבית דגן בפרט, אשר עלול להביא לאי -גילויו של זיהום במי השתייה לתושבים, ובכך לסכן את בריאותם.
בביקורת נמצא כי היישוב הר אדר לא עמד בשנת 2014 ברף של 75% מהיקף הבדיקות הנדרש.
משרד מבקר המדינה העיר למועצה המקומית הר אדר, כי אי ביצוע הדיגום עלול למנוע גילוי במועד של זיהום במי השתייה לתושבים ובכך לסכן את בריאותם ועל כן עליה לבצע את הדיגום בהתאם לנדרש.
בתשובתה לדוח מיוני 2015 , ציינה המועצה המקומית הר אדר כי הליקויים האמורים תוקנו על ידה, וכי כיום היא מבצעת את דיגום המים ע"פ תכנית הדיגום ובהתאם להוראות משרד הבריאות.
כאמור מבקר המדינה כבר העיר על כך 12 שעל הרשויות המקומיות להגביר את מעורבותן ולפקח על ספקי המים הפועלים בתחומן, כדי להבטיח את איכות מי השתייה המסופקים לתושביהן.
לפי נתוני משרד הבריאות לשנים 2014 -2013 , בתחומי המועצות האזוריותאל-בטוף, הגליל העליון, מבואות החרמון, גן רווה, גזר ו משגב והמועצות המקומיות מעיליא וכעביה טבאש חג'אג'רה, היו ספקים שלא ביצעו את הבדיקות בהיקף הנדרש, וחלקם אף לא עמד ברף של 75% .
מהיקף הבדיקות הנדרש .
הרשות הממשלתית למים ולביוב 623 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המועצה האזורית מבואות החרמון השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי החל מחודש 2014 היא מבצעת בעצמה את תכנית דגימות המים של משרד הבריאות.
המועצה האזורית הגליל העליון השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 כי הליקוי תוקן, וכי החל מחודש אפריל דגימות המים של כלל קיבוצי המועצה מתבצעות על ידה בהתאם לחוק.
משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הבריאות כי עליו ליידע את המועצות המקומיות כע ביה-טבאש -חג'אג'רא ומעיליא ואת המועצות האזוריות אל -בטוף, הגליל העליון, מבואות החרמון, משגב, גן רווה וגזר בדבר ספקי מים הפועלים בתחומן שאינם עומדים בהיקף הדיגום הנקבע להם.
זאת כדי שהמועצות יוכלו לפעול בהתאם לאחריותן ולסמכותן ולוודא שספקי המים הפועלים ביישובי ם שבתחומן ממלאים את הנחיות משרד הבריאות ויבצעו את הדיגום בהיקף שנקבע להם, כדי להבטיח את בריאות התושבים.
ליקויים חוזרים שנמצאו במתקני מי השתייה של ספקי המים .
משרד הבריאות עורך מעת לעת ביקורות תברואה במתקנים של ספקי המים, כחלק מתכנית בקרה הבודקת בארות מי שתייה, מאגרי מים, מתקני טיפול במים ותחנות שאיבה.
מחובתם של ספקי המים לפעול כנדרש בתקנות ועל פי הוראות משרד הבריאות, כדי להבטיח את איכות מי השתייה המסופקים על ידם.
משרד מבקר המדינה מצא כי משרד הבריאות ערך בכמה מקרים ביקורות חוזרות אצל ספקי מים, אך מצא ליקויים חוזרים שהספקים לא פעלו לתיקונם.
תאגיד מי אונו בדוח ביקורת תברוא ה שערך משרד הבריאות במרץ 2012 (להלן- הדוח מ - 2012 ) במתקני המים של תאגיד מי אונו, נמצאו ליקויים חוזרים מביקורת שעשה משרד הבריאות במרץ 2009, טרם הקמת התאגיד, בעת שהטיפול בענייני המים היה באחריות מחלקת המים בעיריית קריית אונו 13 .
על פי דוחמ- 2012 , טרם הותקנה גדר תקנית סביב אחת הבארות, ובנוסף על כך "על מגדל המים עדיין מותקנות אנטנות של חברות סלולריות.
התקנה זו אסורה לפי תקנות משרד הבריאות .
האנטנות, הכבלים ומתקני השידור הצמודים מהווים הפרעה לתפקוד תקין של המאגר והמגדל ומקור אפשרי לזיהום המים".
משרד הבריאות ציין כי הוא רואה בחומרה את המשך קיומן של האנטנות הסלולריות ודרש לתקן את הליקויים תוך שלושה חו דשים, שאם לא כן יפסול לשתייה את מי הבארות ומגדל המים.
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי הגדר סביב הבאר הותקנה על ידי התאגיד רק שנה לאחר הביקורת החוזרת של משרד הבריאות בפברואר 2013 .
עוד נמצא כי במועד סיום הביקורת בינואר 2015 טרם הוסרו האנטנות שעל מגדל המים.
13 תאגיד מי אונו הוקם ביוני 2010.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תאגיד מי אונו הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 כי האנטנות הותקנו על פי הסכם בין עיריית קריית אונו לחברות הסלולר לפני הקמת התאגיד, וכי התאגיד פנה לעירייה בנושא זה בכתב כבר בשנת 2012.
בהתאם לחוק התאגידים העבירהעיריית קריית אונו למי אונו את זכויותיה על הנכסים התפעוליים ששימשו ערב הקמת התאגיד את משק המים והביוב שלה.
לפי החוק מתפקיד התאגיד לדאוג "לתפעול ולאחזקה תקינים של מערכות המים והביוב, תוך שמירה על איכות המים.
ומניעת מפגעים בריאותיים וסביבתיים".
בנוסף, לפי סעיף 11 א בתקנות מערכות הברכה, הברכה14 והשטח המגודר סביבה "לא ישמשו לכל מטרה זולת הספקת מים, אלא באישור מיוחד".
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אונו על שלא תיקן במשך שנים את הליקוי עליו הצביע משרד הבריאות.
מתוקף הזכויות שהועברו מהעירייה לתאגיד על מערכות המים והביוב, לרבות על מגדל המים, ומתוקף אחריותו של התאגיד לשמור על איכות המים, על מי אונו לפעול בדחיפות בשיתוף עם העירייה להסרת מתקני השידור והאנטנות בשטח המאגר ומגדל המים, בהתאם לדרישת משרד הבריאות.
כמו כן, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי אם התאגיד והעירייה לא יפעלו להסרת המפגע בהקדם, על יו לשקול לפסול את מי השתייה המסופקים מהבארות וממגדל המים.
תאגיד מי הרצליה בע"מ (להלן- מי הרצלייה) בביקורת תברוא ה שעשה משרד הבריאות במתקני מי השתייה של מי הרצלייה במרץ 2013, נמצא כי ליקויים שהצביע עליהם בביקורת קודמת באפריל 2010 טרם תוקנו.
בין היתר נמצא כי בחצר באר נוה עמל קיים "מקלט ציבורי, שמשמש כ'מועדון', עם חיבור למערכת מים וביוב.
יש לפעול לביטולו או לחילופין למגן את מערכת הביוב" [ ההדגשה במקור] .
בביקורת משרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 נמצא כי כמה מהליקויים תוקנו רק לאחר הביקורת החוזרת של משרד הבריאות בשנת 2013, אך מערכת הביוב של המקלט הציבורי לא מוגנה.
בעקבות הביקורת במאי 2015 מיגנו העירייה ותאגיד המים את קו הביוב שליד מקלט העירייה ובאר המים.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי הרצלייה ולעיריית הרצלייה על העיכוב שנמשך חמש שנים במילוי דרישת משרד הבריאות למגן את קו הביוב בחצר באר מי השתייה - עיכוב שבעטיו היו המים עלולים להזדהם ולפגוע בבריאות התושבים.
14 ברכה- מבנה המיועד לאגירה, לוויסות ולאספקת מי שתייה.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 625 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 3.
מי גבעתיים מפעלי מים וביוב בע"מ (להלן - מי גבעתיים) בביקורת תברואה במתקני המים של מי גבעתיים שערך משרד הבריאות במרץ 2014 , נמצא כי ליקויים שהצביע עליהם במאי 2011 .
לא תוקנו בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי כמה מהליקויים תוקנו על ידי התאגיד רק לאחר הביקורת החוזרת של משרד הבריאות במרץ 2014 ,וכמה טרם תוקנו עד לסיום הביקורת בינואר 2015 .
תאגיד מי גבעתיים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי הליקויים תוקנו במלואם כחלק משיפוץ מתקנים ושדרוגם בשנה האחרונה.
תאגיד מי אביבים בביקורת תברואה במתקני מי השתייה של התאגיד שערך משרד הבריאות במרץ 2013 נמצא כי ליקוייםשהצביע עליהם בביקורת קודמת מיוני 2010 לא תוקנו.
בין היתר נמצא כי באר מי השתייה "ארלוזורוב" טרם עברה שיפוץ ו כי מצב המבנה ירוד מאוד.
בדוח ביקורת התברואה נכתב: "הבאר טרם מגודרת, סביב הבאר הצטברה פסולת רבה וצואת כלבים, שעלולים להשפיע לרעה על איכות המים בבאר".
הליקוי חזר על עצמו אף שביוני 2011 הודיע תאגיד מי אביבים למשרד הבריאות כי הוא בעיצומה של הוצאת מכרז לשיפוץ מבנים הנדסיים ו כי מיד עם אישורו תשופץ הבאר.
בסיכום ביקורת התברוא ה צוין כי הממצאים מעידים על "העדר התייחסות של התאגיד לממצאי הביקורת הקודמת".
תאגיד מי אביבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי הוא פועל לתיקון הליקויים.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד המים מי אביבים על שלא תיקן במשך שנים את הליקויים במתקני המים שהצביע עליהם משרד הבריאות.
על תאגיד מי אביבים להשלים לאלתר את תיקון הליקויים.
מושבג' המושב בתחום המועצה האזורית מטה אשר.
ספק המים במושב (להלן - ספק המים המקומי) לא ניקה ולא חיטא את ברכת מי השתייה שמקור המים שלה הוא מי תהום במשך ארבע שנים, מאפריל 2010 ועד מאי 2014 .
זאת בניגוד לתקנות מערכותהברכה שלפיהן יש לשטוף ולחטא ברכה הניזונה ממי תהום פעם בשנתיים (ראו לעיל).
מאפריל 2013 ועד אוקטובר 2013 פנה משרד הבריאות חמש פע מים במכתבים ל ספק המקומי ודרש לשטוף את הברכה ולחטאה לאלתר, וציין כי היה עליו לעשות זאת באפריל 2010 .
באפריל 2014 שלח משרד הבריאות לספק המקומי הזמנה לשימוע בלשכת בריאות מחוז הצפון, לפני נקיטת הליכים משפטיים, מאחר שלא התייחס למכתבים והיות שהתחזוקה והתפעול של ברכת מי השתייה ו של קידוח המים שבאחריותו נעשי ם בניגוד לתקנות ולהנחיות, דבר העלול לפגוע באיכות המים.
ספק המים המקומי לא התייצב לשימוע ולא הודיע על כך מראש.
14 כתבה מהנדסת מחוז צפון לספק המים המקומי כי מאחר שהברכה לא עברה שטיפה וחיטוי כנדרש בתקנות קיים חשש לזיהומה, וכי אם לא תנוקה הברכה ותחוטא 626 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כנדרשבתוך שבוע , לא יהיה מנוס מהודעה על הרתחת מים לפני שתייה ובישול, מחשש לזיהום המים שהוא מספק.
14, עקב תוצאות בדיקות מי שתי יה חריגות, הורה משרד הבריאות ל ספק המקומי להודיע על הרתחת מי השתייה במושב ג' .
באותו יום הודיע משרד הבריאות לספק המקומי כי אספקת המים ממפלס נמוך של ברכה שלא עברה ניקוי וחיטוי יותר מארבע שנים פגעה באיכות המים וגרמה לתוצאות בדיקות מי שתייה חריגות.
בנוסף על כך הודיע המשרד לספק המקומי כי מאחר שהחל לספק מים ליישוב באמצעות קו שאינו פעיל בשגרה, היה עליו לשטוף את הקו ולחטאו לפני אספקת המים.
בביקורת נמצא כי באותו יום ניקה הספק המקומי את ברכת מי השתייה וחיטא אותה, ורק כעבור עשרה ימים חיטא את קו אספקת המים.
המועצה האזורית מטה אשר השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי היא מפקחת על איכות מי השתיי ה המופקים על ידי ספקי המים באמצעות דיגומים של מי השתייה ואיתור חריגות באיכות המים.
בנוסף השיבה המועצה כי התכתובת בין משרד הבריאות לבין ספק המים לא הועברה לידיה.
מבקר המדינה כבר העיר כאמור 15 כי "על משרד הבריאות להקפיד להעביר לרשויות המקומיות שבתחומן פועלים ס פקי המים העתקים מהתכתובת שהוא מנהל עמם בנושא הבטחת איכות מי השתייה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי היה עליו לדווח למועצה האזורית מטה אשר על התכתבותו עם ספקי המים הפועלים בתחומה אשר אינם ממלאים את חובותיהם למניעת זיהום מי השתייה.
כמו כן, כאשר בידי המועצה האזורית מידע על תחזוקת מתקני מים בניגוד לתקנות, עליה לנקוט את הצעדים הנדרשים שבסמכותה כדי להבטיח שספק המים הפועל בתחומה יתחזק את ברכת מי השתייה ויתפעלה בהתאם לתקנות משרד הבריאות ולהנחיותיו.
מקרי זיהום מים, ביצוע סקרים חקירתיים ופרסום הטיפול בחריגות .
על פי תקנה 28 לתקנות איכות המים, בכל מקרה של זיהום או חשש לזיהום במים על ספק המים לבצע לאלתר סקר תברואי חקירתי - סקר תברואי שנועד לזהות מה היה המקור לזיהום המים במקור המים, במתקן ההפקה או במערכת אספקת המים ובסביבתם.
בתקנות מוגדר זיהום ככל חריגה מהאיכות הנדרשת לפי התקנות או הימצאות כל גורם אחר העלול לסכן את בריאות הציבור.
כלומר, בכל מקרה של קבלת תוצאה חריגה בדיגום, על ספק המים לבצע סקר חקירתי.
על פי תקנה 4 א לתקנות איכות המים משנת 1974 , שהיו כאמור בתוקף עד אוגוסט 2013 , במקרה של חשש לזיהום מיםמשרד הבריאות רשאי להורות לספק להכין סקר תברואי - חקירה לגילוי הגורם לזיהום במי השתייה.
15 ראו הערה2 ', עמ329.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 627 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 על פי הנחיות משרד הבריאות לביצוע הסקר ולהגשתו מאוגוסט 2009 , על הספק העורך את הסקר לבצע כמה פעולות כחלק מחקירה בסיסית של מקורות הזיהום: בירור ראשוני, דיגום ופעולות מתקנות מידיות; בהתאם לתוצאות בירור זה עליו לקיים במידת הצורך, ובתיאום עם משרד הבריאות, חקירה מורחבת.
בסיום החקירה על הספק להכין דוח שיכלול את ניתוח הממצאים, מסקנות והמלצות לנקיטת פעולות מידיות למניעת הישנות המקרה, המלצות לפעולות מקיפות כולל תכנון או שינוי מערכתי, וכן המלצות מקצועיות, ניהוליות ומינהליות.
מטרת הסקר כפי שמוגדר בתקנות היא המלצות לתיקון המצב ]ומסירת[ מסקנות ]הסקת[ ,"חקירת הגורמים לאירועי זיהום המים מניעת הישנותו".
]ל[ו בתקנה 5 לתקנות איכות המים, נקבעו הפעולות שצריך הספק לנקוט כאשר מתגלה חריגה באיכות מי השתייה.
בין היתר על הספק להודיע על החריגה בלא דיחוי לרשות הבריאות 16 ולצרכנים; לנקוט פעולות מתקנות מידיות ולדווח עליהן לרשות הבריאות; למלא אחר הוראות רשות הבריאות בדבר פעולות נוספות שעליו לנקוט; ולערוך דיגומים נוספים לוודא כי המים שוב עומדים באיכות הנדרשת.
רשות הבריאות רשאית לפסול מים מלשמש מי שתייה או להתנות תנאים לשימוש בהם כאשר קיים חשש סביר שהמים עלולים לסכן את בריאות הציבור, על סמך סקר תברואה או עקב חשש לזיהום המים.
אם נפסלו המים לשתייה, חידוש אספקתם מותנה בקבלת אישור מרשות הבריאות.
מקרי זיהום מים ואי-ביצוע סקרים חקירתיים זיהום חוזר במושבה ד': המושבה נמצאת בתחום המועצה האזורית עמק המעיינות.
בתוך שנתיים וחצי היו ביישוב חמישה אירועים של זיהום מי השתייה.
במקרים אלה התקבלו תוצאות בדיקות חריגות בדיגום מי השתייה ובהתאם לכך הודיע משרד הבריאות לציבור על הצורך בהרתחת מי השתייה במושבה ד' והורה לערוך סקר תברואי.
להלן פירוט אירועי הזיהום במי השתייה שהצריכו את הרתחת המים: .
לוח 1 ,'אירועי זיהום מי השתייה שהצריכו הרתחת מים במושבה ד אוקטובר 2011- יוני 2013 .
מס' אירוע תקופת האירוע מס' ימי הרתחת מי השתייה .
16 הכוונה בהקשר זה היא ללשכות הבריאות המחוזיות של משרד הבריאות.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מדצמבר 2012 .
'המועצה האזורית עמק המעיינות היא הספק המקומי במושבה ד במסקנות העבודה של רשות המים לבחינת בעיית ההכלרה במערכת המים של המושבה ד' מינואר 2013 צוין כי הפתרון לבעיה הוא "תגבור החיטוי של המים על ידי הקמת תחנת חיטוי נוספת ברשת אספקת מי השתייה".
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי הספק המקומי לא פעל מידית בהתאם למסקנות העבודה לתגבור החיטוי כנדרש.
באפריל 2013 , עקב קבלת תוצאות חריגות במי השתייה במושבה ד' המעידות על זיהום במי השתייה, דרש משרד הבריאות מהמועצה האזורית עמק המעיינות לבצע סקר תברואי במערכת אספקת מי השתייה ולבדוק מהן הסיבות לזיהום המים.
המשרד כתב למועצה: "אנו רואים בחומרה רבה אי העברת חוות דעת איש מקצוע בנוגע לפתרון תכנוני להסדרת אספקת מים באיכות מי שתייה, מדובר באירוע חריג רביעי רק בשנ ה זו והנ"ל אינו מקובל עלינו.
ארבעה חודשים לאחר שהמועצה האזורית ]ההדגשה במקור[ " עמק המעיינות קיבלה את תפקיד ספק המים המקומי במושבה ד', התגלו בחודשים מאי ויולי 2013 כמפורט לעיל שני אירועי זיהום מים נוספים, ומשרד הבריאות הורה למועצה האזורית על הצורך בהרתחת מי השתייה במושבה ד', "עקב ריבוי של תוצאות חריגות במי השתייה".
כאמור מדצמבר 2012 המועצה האזורית עמק המעיינות היא ספק המים במושבה ד'.
למרות שקודם לכן אירעו שלושה אירועי זיהום מים במקום, ולמרות בקשות של משרד הבריאות ומסקנות העבודה מינואר 2013 שיש לפעול לתגבור החיטוי של המים על ידי הקמת תחנת חיטוי נוספת - רק בסוף מאי 2013, לאחרשני אירועי זיהום מים נוספים, סיפקה המועצה האזורית פתרון זמני לטיפול בזיהום המים, ורק בשנת 2014 הוקם מתקן הכלרה קבוע.
המועצה האזורית עמק המעיינות השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כילדעתה פרק זמן של ארבעה חודשים, שבמהלכ ו נבדקו הסיבות לבעיות במי השתייה ונבחנו פתרונות, אינו בלתי סביר.
עוד הוסיפה המועצה כי עלות הקמתו של מתקן ההכלרה עומדת על מאות אלפי שקלים והיה צורך לבחון את סוגיית האחריות לביצועו ולמימון עלותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה האזורית עמק המעיינות על כך שלא פעלה באופן מידי לתת ולו פתרון זמני לבעיית זיהומי המים בתחום מושבה ד', ובכך ייתכן שהייתה מונעת את שני מקרי זיהום המים הנוספים אשר חייבו הרתחה של מי השתייה במשך ימים רבים.
זיהום חוזר בקיבוץ ה': הקיבוץ נמצא בתחום ה מועצה האזורית הגלבוע ומשמש ספק המים המקומי של הקיבוץ (להלן - הספק המקומי).
בתוך כשנה וחצי היו בקיבוץ ארבעה אירועים של זיהום במי השתייה, שבעקבותיהם הורה משרד הבריאות על הרתחת מי השתייה כמפורט להלן: .
לוח 2 ,'אירועי זיהום מי השתייה שהצריכו הרתחת מים בקיבוץ ה אוגוסט 2012- ינואר 2014 .
מס' אירוע תקופת האירוע מס' ימי הרתחת מי השתייה הרשות הממשלתית למים ולביוב 629 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 1 15.
באוגוסט 2012 דרש משרד הבריאות מהספק המקומי לשטוף בדחיפות את כל ברכות המים בקיבוץ ולחטאן.
נמצא שהספק המקומי שטף את הברכות וחיטא אותן רק כעבור 11 חודשים, ביולי 2013.
בנוסף על ההוראה לתושבים להרתיח את המים דרש משרד הבריאות מהספק המקומי בפברואר 2013 וביוני 2013 לערוך ללא דיחוי סקר תברואי כדי לאתר את גורם הזיהום במי השתייה ולהעביר אליו את ממצאי הסקר.
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי הספק המקומי לא העביר למשרד הבריאות דוח סקר תברואה כנדרש ממנו באותה עת.
קיבוץ ה' השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי הזמין סקר תברואי לבדיקת כל המערכת ולקבלת המלצות לשיפורה.
בתחילת ינואר 2014 התקבלו בפעם הרביעית תוצאות בדיקות המצביעות על זיהום במי השתייה בקיבוץ ה' ומשרד הבריאות הורה לספק המקומי להודיע לתושבים להרתיח את המים.
בעקבות זאת ערך משרד הבריאות בינואר 2014 ביקורת באתר ההכלרה ובברכות המים של הקיבוץ ונמצא כי מתקן ההכלרה סיפק מים לקיבוץ בריכוז כלור גבוה מהמותר בתקנות.
משרד הבריאות דרש מהספק המקומי לאתר את כל מערכות המים ביישוב ולהגיש "מפות מפורטות בליווי פרשה טכנית המתארת את מערכת המים לרבות ההיבטים התברואיים והצעת איש מקצוע בתחום לשיפורים הנדרשים".
עוד דרש משרד הבריאות מהספק המקומי "לוודא מניעת חיבורי כלאיים 17 לאלתר (ע"י ניתוק פיסי של קווים .
כמו כן ציין המשרד ]ההדגשה במקור[ ")ולוודא שאין חיבור למקורות מים לא מאושרים להבטיח איכות מי שתיה ראויים בכל עת באמצעות ]הספק המקומי [ כי "באחריותכם טיפול ותפעול נכון וראוי של המערכת הסובלת מליקויים תברואיים".
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי הספק המקומי לא מילא במלואן את דרישות משרד הבריאות לטיפול במתקן ההכלרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות ליידע את המועצה האזורית הגלבוע בדבר ליקויים שנמצאו בפעולות ספקי המים שבתחומה, בקיבוץ ה' .
מידע זה יאפשר לה לפעול בהתאם לאחריות המוטלת עליה לשמור על בריאות התושבים ולנקוט את ה צעדים הנדרשים בהתאם לסמכויותיה, כדי להבטיח שספקי המים יספקו מים באיכות הנדרשת.
17 חיבור בין רשת מי שתייה (מערכת ציבורית או מערכת מי שתייה של צרכנים) לרשת מים שאינם ראויים לשתייה (בכלל זה מערכות מים שאפשר להחדיר דרכם חומרי דישון או חומרי חיטוי, נוזלי תעשייה, גזים או חומרים אחרים שאינם מותרים כמי שתייה).
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 2.
אי-פרסום תוצאות חריגות והטיפול בהן בגמר ביצוע הפעולות המתקנות והדיגומים, על הספק לפרסם באתר האינטרנט שלו דיווח אשר יכלול את החריגה שהתגלתה ואת מועדה, את הפעולות המתקנות שנקט ואת תוצאות הבדיקות המראות כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
יצוין כי על פי תקנות איכות המים, ובשונה מהנחיות משרד הפנים (ראו להלן בפרק העוסק בפרסום דוחות רבעוניים), גם אם בדיגום חוזר שנעשה תוך 24 שעות התקבלה תוצאה תקינה, עדיין נחשבת התוצאה הראשונה לחריגה, ומחייבת פרסום כאמור.
בתקנה 30 לתקנות איכות המים נקבע כי על ספק המים לפרסם באתר האינטרנט שלו עד 1 ,ביוני בכל שנה דוח שנתי המפרט את איכות המים שסיפק בשנה שקדמה למועד הדיווח ובין היתר עליו לפרסם את ממצאי הדיגום שעשה, תוך ציון מובחן ומודגש של החריגות, אם נמצאו, וכן ציון הפעולות המתקנות שנקט עקב החריגות ועקב תקלות מהותיות שהשפיעו על איכות המים.
בביקורת נמצא כי מאז כניסתן של תקנות איכות המים לתוקף ב - 26.
13 , האוסרות הימצאות ולו חיידק קוליפורם אחד ב -100 מ"ל מי שתייה, נמצאו מאות דגימות מי שתייה ברשת האספקה שנספרו בהן קוליפורמים (ברבעון הראשון של 2014 נמצאו91 בדיקות בלתי תקינות וברבעון השני של 2014 נמצאו85 בדיקות כאלה).
במרבית המקרים לא ערכו הספקים דוח סקר תברואי חקירתי ולא פרסמו ד וח המפרט את הסיבות לתוצאה החריגה והמלצות למניעת הישנותה.
כמו כן באותם מקרים לא פרסמו ספקי המים באתר האינטרנט את פרטי החריגה ואת אופן הטיפול בה, לא באופן מידי - כנדרש בתקנה 5 - ולא בדוח השנתי כנדרש בתקנה30 :.
להלן פירוט כמה מהמקרים א.
תוצאות חריגות בקריית אונו במאי 2014 אירע זיהום נרחב בקריית אונו, ובחמש נקודות מתוך15 שנדגמו התגלו חריגות במספר הקוליפורמים ל-100 מ"ל.
בשלוש נקודות עלה מספר הקוליפורמים על 20 , ובנקודה אחת הגיע מספרם ל -37 .
בעקבות התוצאות ובהנחיית משרד הבריאות שטף תאגיד מי אונו את קווי המים הסמו כים למקומות שהתקבלו בהם התוצאות החריגות, וכן הגביר את הזרקת הכלור למערכת.
בביקורת נמצא כי למרות התוצאות החריגות, לא הכין תאגיד מי אונו דוח סקר תברואי חקירתי ולא פרסם באתר האינטרנט שלו דיווח על החריגות שהתגלו ועל מועדן, על הפעולות המתקנות שנקט ועל תוצאות הבדיקות המראות כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
עוד נמצא כי משרד הבריאות לא עמד על כך שהתאגיד יכין את דוח הסקר החקירתי.
בתשובתו מאפריל 2015 להערות הביקורת ציין תאגיד מי אונו כי הוא מסיים כתיבת נוהל לחקירת אירועים מסוג זה.
תוצאות חריגות בנשר בדיגום מים שעשתה עיריית נשר ב- 12.
13 ברחוב דרך בר יהודה בעיר, נמצא כי מספר הקוליפורמים ל -100 מ"ל היה ארבעה.
בדיגום החוזר שביצעה העירייה באותה נקודה כעבור 24 שעות, שוב נמצא מספר קוליפורמים חריג- שישה ב-100 .
מ"ל הרשות הממשלתית למים ולביוב 631 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בביקורת נמצא כיהעירייה לא הכינה דוח על סקר תברואי חקירתי הכולל את פירוט הסיבות לתוצאות החריגות ואת הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שתוצאות אלו לא יישנו.
פרט לפרסום הדוח הרבעוני, שצוינה בו חריגה אחת בלא כל פירוט, העירייה גם לא פרסמה באתר האינטרנט דיווח מפורט על החריגה שהתגלתה ועל מועדה, על הפעולות המתקנות שנקטה ועל תו צאות בדיקות חוזרות שהראו כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
עוד נמצא כי העירייה לא פרסמה דיווח שנתי על איכות המים לשנת 2013 בהתאם לתקנה30 לתקנות איכות המים, וממילא גם לא פרסמה את פרטי החריגה ואת פרטי הפעולות המתקנות שנקטה עקב החריגות שהתגלו כאמור בשנת 2013.
תוצאות חריגות בתל אביב בדיגום מים שעשה תאגיד מי -אביבים בסוף אפריל 2014 ברחוב יאיר רוזנבלום בעיר, נמצא כי מספר הקוליפורמים ל -100 מ"ל עלה על 100 - נתון המעיד על זיהום חמור של המים.
בדיגום החוזר שביצע התאגיד באותה נקודה כעבור 24 ,שעות נמצא שוב מספר קוליפורמים חריג - 45 קוליפורמים ב-100 .
מ"ל בביקורת נמצא כי התאגיד לא הכין דוח סקר תברואי חקירתי שפירט את הסיבות לתוצאות החריגות והמלצות לפעולות שיש לנקוט כדי להבטיח שתוצאות אלו לא יישנו.
התאגיד גם לא פרסם באתר האינטרנט שלו דיווח על החריגה שהתגלתה ועל מועדה, על הפעולות המתקנות שנקט ועל תוצאות הבדיקות שהראו כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
עוד נמצא כי התאגיד פרסם באתר האינטרנט שלו דוח למחצית הראשונה של 2014 , ולפיו בכל המקרים שתוצאות הבדיקות היו חריגות, בדיגום החוזר שנעשה לאחר 24 שעות התקבלו תוצאות תקינות- דבר שאינו עולה בקנה אחד עם המתואר לעיל.
יצוין עוד כי במחצית הראשונה של 2014 נמצאו18 חריגות בדגימות המיקרוביאליות, וביחס לאף לא אחת מהן לא ערך התאגיד דוח סקר תברואי חקירתי כנדרש, ולא פרסם באתר האינטרנט שלו את פרטי החריגה ואת אופן הטיפול בה.
בתשובת תאגיד מי אביבים למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 ציין התאגיד כי להבא יקפיד לדווח דיווח מלא על החריגות שהתגלו, וכן ידווח על הבדיקות ועל הסקרים בכל דוח תקופתי לציבור.
תוצאות חריגות בחולון מתוצאות דיגום מיקרוביאלי שעשה תאגיד המים מי שיקמה במאי 2014 , בארבע מתוך הנקודות שבוצע בהן הדיגום התגלתה חריגה ניכרת ממספר הקוליפורמים המותר ל -100 מ"ל: בשתי נקודות נמצאו 28 קוליפורמים, בנקודה שלישית 87 קוליפורמים, ובנקודה הרביעית מעל100 .
קוליפורמים בביקורת נמצא כי למרות היקפה הנרחב של החריגה וכמות הקוליפורמים הרבה בכל אחת מהדגימות, לא הכין התאגיד דוח ובו פירוט הסיבות לתוצאות החריגות והצעדים הנדרשים כדי להבטיח שתוצאות אלו לא יישנו.
כמו כן התאגיד לא פרסם באתר האינטרנט שלו דיווח על החריגה שהתגלתה ועל מועדה, על הפעולות המתקנות שנקט ועל תוצאות הבדיקות המראות כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
עוד נמצא כי משרד הבריאות לא עמד על כך שהתאגיד יכין דוח כזה.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 הודיע התאגיד כי החריגה נבעה מתקלה בהעברת הבדיקות למעבדה ולא מזיהום, ועל כן כדי למנוע בהלה בציבור הוחלט שלא לפרסם זאת באתר האינטרנט.
עם זאת נמסר בתשובה כי מעתה ואילך יערוך התאגיד תחקיר בכל מקרה של קבלת תוצאות חריגות, ובהתאם לממצאיו יפרסם אותו.
תוצאות חריגות בקריית שמונה בדיגום מיקרוביאלי שעשה תאגיד המים התנור חברת מים וביוב בע"מ 18 (להלן- תאגיד התנור) בנובמבר 2013 , התגלתה בשלוש נקודות חריגה במספר הקוליפורמים ל-100 ,מ"ל ונמצא כי בנקודה אחת היה מספרם 6 , בשנייה1 , ובשלישית9 .
במאי 2014 נמצאו חריגות בארבע נקודות דיגום, ובאחת מהן- מאגר מים בקריית שמונה - נספרו מעל 200 קוליפורמים.
בסקר שערך התאגיד נמצא כי הסיבות לחריגות הן נטילת דגימות שלא בהתאם להנחיות משרד הבריאות וברז דיגום לא תקין.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא פרסם באתר האינטרנט שלו בסמוך לגילוי החריגות דיווח אשר כלל את החריגות שהתגלו ואת מועדן, את הפעולות המתקנות שננקטו ואת תוצאות הבדיקות המראות כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
עוד נמצא כי התאגיד לא פרסם דיווח שנתי מפורט לשנת 2013 הכולל פרטים על החריגות ועל הטיפול בהן, בניגוד לתקנה 30 לתקנות איכות המים, וממילא גם לא פרסם את פרטי הפעולות המתקנות שנקט.
משרד מבקר המדינה העיר לתאגיד התנור כי עליו להקפיד על פרסום הדוח השנתי במועד ובהתאם לתקנות, ובעקבות הביקורת פרסם התאגיד במרץ 2015 דוח לשנת 2013.
ו תוצאות חריגות ברמת גן בדגימות מיקרוביאליות שנטל תאגיד המים מי רמת גן בע"מ 19 (להלן- תאגיד מי רמת גן) ב-אוקטובר 2013 ובנובמבר 2013 התגלו חריגות במספר הקוליפורמים ל- 100 מ"ל בשתי נקודות.
באחת מהן היה מספר הקוליפורמים28 , ובשנייה2 .
עוד נמצא כי במרץ 2014 נמצאו2 קוליפורמים ב-100 מ"ל בדגימות שניטלו מקידוח באר נורדאו בכניסה למערכת.
בתחילת אפריל 2014 נמצאה חריגה בשני קידוחים בעיר, ואחת מהן - פעם נוספת בקידוח באר נורדאו - נמצאה שוב גם בדגימה החוזרת שניטלה ארבעה ימים לאחר מכן.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא הכין דוח סקר תברואי חקירתי שפירט את הסיבות לתוצאות החריגות ואת הצעדים הנדרשים כדי להבטיח שתוצאות אלו לא יישנו.
התאגיד גם לא פרסם באתר האינטרנט שלו דיווח על החריגות שהתגלו ועל מועדן, על הפעולות המתקנות שנקט ועל תוצאות הבדיקות המראות כי המים עומדים באיכות הנדרשת.
התאגיד מספק מים לקריית שמונה, למטולה, לקצרין, למג'דל שמס ולמַסעדה 19 .
התאגיד מספק מים בין היתר לרמת גן הרשות הממשלתית למים ולביוב 633 .