HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נמצא כי בעוד שנציגות האוצר בניו יורק ערכה ביוזמתה, בעקבות שינוי המבנה הארגוני, מיפוי מפורט106 שלכל משרות העובדים המקומיים בה, הכולל הגדרות מפורטות של תיאור התפקיד ודרישות התפקיד במשרות האמורות, אין כלל מיפוי של התקנים הקיימים בצירות הכלכלית בוושינגטון כמו גם עבודה על המבנה הרצוי של הנציגות.
על הצירות הכלכלית בוושינגטון לבצע מיפוי מפורט של התקנים הנדרשים כאמור.
נציגות משרד האוצר בניו יורק מבצעת פעילויות בהקשר זה באמצעות ארגון הבונדס 106 .
ברמת טיוטה משרד האוצר ובנק ישראל |557 .
נציגות משרד האוצר ל- OECD .
ה-107OECD מאגד35 מדינות דמוקרטיות, המנהלות כלכלת שוק חופשי ומחזיקות בערכים משותפים וחשיבה משותפת לצורך שיתוף פעולה מול האתגרים הכלכליים, החברתיים והסביבתיים המאפיינים את כלכלת העולם בעידן הגלובליזציה.
הארגון משמש בין היתר במה להשוואת ביצועי המדינות, לאיתור פתרונות לקשיים משותפים ולזיהוי קודים ונוהלי עבודה חופפים, במטרה לנסח עקרונות למדיניות כלכלית לאומית.
במאי 2007 החליטה מועצת הארגון להרחיב את שורות הארגון ולהתחיל בתהליך ההצטרפות של חמש מדינות נוספות ובכללן ישראל 108 .
משנת 2007 , בהתאם להחלטת ממשלה 109 , החלה ישראל את תהליך ההצטרפות הרשמי ל - OECD , תוך שיתוף פעולה בין-משרדי ומאמץ רב מצד משרדי הממשלה השונים.
בעקבות החלטת ממשלה מאוגוסט 2010110 חתמה ישראל על אמנת הארגון בספטמבר2010 , ובכך הפכה לחברה ב- OECD וזאת לאחר כשני עשורים של תהליך עבודה מורכב ושל פעילות דיפלומטית מאומצת.
לה צטרפות ישראל ל - OECD יש חשיבות אסטרטגית לכלכלה הישראלית ולמיצובה ככלכלה מפותחת ומתקדמת, בהיבטים אלה: (א) עידוד השקעות זרות; (ב) תמיכה בשיפור דירוג האשראי של ישראל; (ג) שותפות מלאה בגיבוש סטנדרטים בין -לאומיים בתחומים מגוונים; (ד) הטמעת כלים משפטיים ותקנים מתקדמים במגוון תחומים; (ה) בחיבור למרכז מחקר וידע מהמובילים בעולם וביכולת לקבל נתונים משווים בתחומים מגוונים.
חשיבות ההצטרפות היא גם בתרומתה של ישראל לארגון ולמדינות החברות בו.
מדינת ישראל מובילה באספקת פתרונות לאתגרים גלובליים בתחומים כחקלאות, מים, אנרגיה וטכנולוגיית מידע ותוכנה וכן יכולה לתרום לארגון מהידע שלה בנושאי מיסוי, חדשנות, מחקר ופיתוח, שיטות סטטיסטיות ועוד111 .
107 Organisation for Economic Co -operation and Development , הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
הארגון הוקם בשנת 1961 .
, ומקום מושבו בפריז 108 ב- 30.
07 ,"אימצה מועצת הארגון את "מפת הדרכים להצטרפות ישראל לאמנת הארגון הקובעת את מסגרת המשא ומתן לצירופה של מדינת ישראל לארגון.
109 בהחלטת ממשלה 1672 מ- 20.
07 בנושא "צירוף מדינת ישראל לא רגון ה - O.
D (הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי) - סקירת התהליך הצפוי" נקבעה הקמתו של צוות היגוי מקצועי "בראשות משרד האוצר" ובשיתוף גופים ומשרדים נוספים ובהם משרד החוץ אשר "יהווה את התשתית המקצועית לקביעת מדיניות ישראל אל מול ארגון ה- O.
D גם לאחר קבלתה של ישראל כחברה בארגון".
110 החלטת ממשלה 2231 מ- 22.
10 בנושא הצטרפות מדינת ישראל לארגון ה - OECD (ארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי) ואשרור הסכמים בין ישראל לבין ה- OECD .
111 :ראו באתר משרד האוצר mof.
il/ChiefEcon/InternationalConnections/Pages/OECD.
aspx#GovXParagraphTitle3 558 |דוח שנתי 69א .
הקמת המשלחת ל- OECD .
בעקבות החלטת הממשלה מאוגוסט 2010 בנושא הצטרפות מדינת ישראל ל- OECD112 הוקמה משלחת ישראל לארגון.
המשלחת כוללת נציגים של שלושה משרדי ממשלה: משרד האוצר, משרד הכלכלה113 ומשרד החוץ 114 .
מסוף שנת 2014 עומד בראש המשלחת השגריר מר כרמל שאמה הכהן (להלן - שגריר ישראל ל - OECD ).
השגריר הראשון היה מינוי של הממשלה על פי המלצת משרד החוץ, השגריר הנוכחי הוא מינוי של הממשלה, על פי המלצת שר החוץ, בכפוף להמלצת ועדת המינויים בראשות נציב שירות המדינה115 .
נציגות משרד האוצר במשלחת כוללת את סגן ראש המשלחת והציר הכלכלי (להלן - נציג משרד האוצר) ושני יועצים מקצועיים, והיא כפופה מקצועית לאגף הכלכלן הראשי.
נציג משרד האוצר משמש כמספר 2 לשגריר ופועל כמתאם המקצועי של הנציגות לארגון בהתאם להנחיות יו"ר צוות ההיגוי המקצועי ל - OECD .
כל היועצים המקצועיים במשלחת מועסקים כעמ"ים בתשובת נציג משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 (להלן- תשובת נציג משרד האוצר) צוין כי קיים הסכם בצורה של סיכום דיון שקיימו משרד האוצר ומשרד החוץ לפני ההצטרפות ל - OECD וכחלק מההיערכות לקראת פתיחת הנציגות של ישראל ל - OECD בפריז המגדיר את חלוקת התפקידים בין שני המשרדים, ולפיו השגריר ימונה על ידי משרד החוץ וסגן השגריר ימונה על ידי משרד האוצר.
אך ההסכם אינו נמצא אצל המשלחת.
112 החלטת ממשלה 2231 מ- 22.
10 בנושא הצטרפות מדינת ישראל לארגון ה - OECD (ארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי) ואשרור הסכמים בין ישראל לבין ה - OECD .
על פי החלטה זו ימשיך את פעילותו צוות היגוי מקצועי ל- OECD )בהובלה משותפת (כלומר שני יו"רים משותפים של משרד האוצר ומשרד החוץ, ובהשתתפות המועצה הלאומית לכלכלה, בנק ישראל, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה (כיום משרד הכלכלה), משרד המשפטים ומשרד החינוך.
תפקידו של צוות ההיגוי הוא לפעול, בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר להשלמת המחויבויות הנובעות מהצטרפותה של ישראל כחברה בארגון וכן להוות פורום להתייעצות, עדכון ותיאום בכל הנוגע לפעילותה השוטפת של מדינת ישראל בארגון ולגבש מדיניות בנושאים כלליים של עבודה מול מטה הארגון.
עוד הוחלט להסמיך את משרד החוץ להשלים את הקמת הנציגות של מדינת ישראל ליד מוסדות הארגון ולהאמנת השגריר מטעמה לארגון.
113 נציגות משרד הכלכלה במשלחת ל- OECD .
כוללת נספחת כלכלית ושלושה יועצים מקצועיים 114 נציגות משרד החוץ במשלחת ל- OECD כוללת את נציג משרד החוץ המשמש בין היתר כציר -יועץ ל-, OECD וארבעה יועצים מקצועיים.
אותו נציג משרד החוץ מכהן כסגן השגריר למשלחת ישראל לארגון אונסק"ו ( UNESCO ( ), כסגן השגריר למועצת אירופה Council of Europe ) וכמזכיר משלחת הכנסת לאסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה ( PACE - The Par liamentary Assembly of the Council of Europe.
) 115 בהתאם לסעיף23 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 , משרה מן המשרות המפורטות בתוספת השנייה לחוק, הכוללת בין היתר שגריר, ציר וקונסול כללי, אם הוא מכהן כראש נציגות, פטורה ממכרז.
המינוי למשרה כאמור, מובא לאישור הממשלה, על פי המלצת שר החוץ ובכפוף להמלצת ועדת המינויים בראשות נציב שירות המדינה.
ראו החלטת ממשלה 1925 מ- 6.
14 בנושא "מינוי שגריר ישראל ל - OECD ולאונסק"ו וקביעת תקופת כהונתו של מר כרמל שאמה הכהן".
משרה זו היא אחת מ-11 משרות של ראשי נציגויות דיפלומטיות הפטורות מהליכי מכרז פומבי ומהליכי אישור מינויים הנהוגים במשרד החוץ.
משרד האוצר ובנק ישראל |559 .
במהלך הביקורת, במטה משרד האוצר ובמטה משרד החוץ בארץ לא נמצא תיעוד להסכם שנערך לפני ההצטרפות ל- OECD .
רק במאי2018 , לאחר סיום הביקורת התקבל סיכום הדיון האמור מיוני 2007 .
ממטה משרד החוץ בתשובה של מנכ"ל משרד החוץ מר יובל רותם למשרד מבקר המדינה ממאי 2018 (להלן תשובתמנכ"ל משרד החוץ) צוין כי במסגרת הליך הכנה ממושך וסדור של הצטרפות ישראל לארגון ה - OECD , התקיימו התייעצויות רבות בין הגורמים המקצועיים הרלוונטיים, ובכלל זאת, בנוגע להרכב ואיוש נציגות ישראל לארגון, לרבות חלוקת העבודה בין משרדי הממשלה ונציגיהם.
על אף החשיבות שבהצטרפות מדינת ישראל ל - OECD נמצא כי לא קיימת עבודת מטה הנוגעת ל מבנה המשלחת , הרכבה וחלוקת הסמכויות בין המשרדים השונים בה ובכלל זה הצבת יעדים ומטרות ברורים ומדידים.
בתשובת הכלכלן הראשי, הממונה על הכנסות המדינה, מחקר וקשרים בין - לאומיים מר יואל נווה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 (להלן- תשובת הכלכלן הראשי) צוין כי עבודת המטה צריכה להיעשות על ידי ועדה מצומצמת הכוללת את המשרדים אשר מחזיקים נציגות בפריז (משרד החוץ, משרד האוצר ומשרד הכלכלה).
פעילות המשלחת ל- OECD .
ה- OECD עוסק בייעוץ ובגיבוש המלצות עבור המדינות החברות בו במגוון רחב מאוד של נושאים, כגון תעסוקה ושוק העבודה, שווקים פיננסיים ומדיניות מס.
עבודת ה - OECD מבוססת על מעקב מתמשך אחר אירועים במדינות החברות בארגון ובמדינות שאינן חברות בו וכוללת תחזיות סדירות על התפתחויות כלכליות לטווח הקצר והבינוני .
מזכירות ה - OECD ,אוספת ומנתחת נתונים ולאחר מכן בוועדות 116 דנים במדיניות בנוגע למידע זה, המועצה 117 מקבלת החלטות, ואז ממשלות מיישמות המלצות.
יעדי נציגות האוצר במשלחת, כפי שבאים לידי ביטוי בתוכנית העבודה של נציגות האוצר ל - OECD לשנת2017 :, הם אלה (א) מינוף החברות בארגון ה- OECD להפקת תועלת בתכנון ויישום צעדי מדיניות כלכלית על ידי - (1 ) היעזרות ב - OECD ככלי תומך בהתוויית וביצוע צעדי מדיניות מתאימים ורפורמות והטמעת ה- best practices ,בישראל (2 ) שימוש ב- OECD כמרכז ידע וניסיון מקצועי לקיום דיאלוג, היוועצות ולימוד לצרכי איתור וז יהוי המלצות .
116 בארגון יש יותר מ-30 וועדות מקצועיות ויותר מ-200 .
קבוצות עבודה 117 Council - .
המועצה היא הגוף המנהל את הארגון ובה יושבים שגרירי המדינות החברות חלק ניכר מההחלטות שמאשרת המועצה נד ונות ומתקבלות בוועד המנהל ובוועדת התקציב ומועברות לאישור במועצה ללא דיון.
בדיוני המועצה משתתף השגריר ו/או סגנו בעת העדרו של השגריר.
מדיניות ליישום אפשרי במשק בישראל; (ב) מיצוב משרד האוצר כגורם מוביל בתיאום עם משרדי ממשלה נוספים בפעילות ישראל מול ה - OECD בסוגיות הקשורות לניהול השוטף והאסטרטגי של הארגון, במישור המקצועי והכלכלי ובעבודה המקצועית מול המשלחות ומול מזכירות הארגון; (ג) הגברת המעורבות של אגפי משרד האוצר ורשויות וגופים נוספים בפעילות הארגון; (ד) שימור וחיזוק הרשת המקצועית בקרב מזכירות הארגון; (ה) בניית מוקד ידע בנושאים מקצועיים; (ו) העמקת המעורבות בניהול האסטרטגי והשוטף של הארגון.
נציג משרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 ,כי משרד האוצר בהיותו המשרד האמון על ניהול המדיניות הכלכלית, נושא שנמצא בליבת פעילותו של ה- OECD , הוא מטבע הדברים הגורם המרכזי והמוביל בקשר עם הארגון וכי נציגות האוצר מייצגת את המדינה בפורומים ניהוליים חשובים של ה- OECD , ובהם הוועד המנהל118 וועדת התקציב119 .
נציג משרד האוצר הוסיף כי הוא פועל כמתאם המקצועי במשלחת והאחראי על הטיפול בנושאים הכלכליים כמו גם מרכז את העבודה המקצועית הרוחבית במשלחת בתיאום עם השגריר ועם הנספחת הכלכלית, בדגש על הכנת עמדות ישראל והצגתם בפורומים הרלוונטיים.
תוכנית עבודה היא מסמך מדיניות המרכז את כלל הפעולות המתוכננות לביצוע בתקופה נתונה לשם השגתם של יעדים ומטרות מוגדרים, ואת המדדים שבאמצעותם תימדד הצלחת המדיניות.
תוכנית עבודה מהווה כלי עזר בתהליך חשיבה אסטרטגית, המגדיר את המצב שאליו שואף המשרד הממשלתי להגיע ומתווה את הדרך למימושו120.
על אף שרוב הנושאים נידונים בוועדות מקצועיות נפרדות קיימים נושאים משיקים הרלוונטיים למספר תחומים שבהם חשובה ההסתכלות הכוללת של המשלחת ולא של נציג כזה או אחר.
נמצא כי לא קיימת תוכנית עבודה משותפת עבור כלל המשלחת, המתכללת בין היתר את יעדי משרד האוצר, משרד הכלכלה ומשרד החוץ.
כמו כן נמצא כי בעוד שלנציגות משרד האוצר ולנציגות משרד הכלכלה קיימות תכניות עבודה שנתיות, לנציגות משרד החוץ לא קיימת כלל תוכנית עבודה.
118 Executive Committee - ,הוועדה האקזקוטיבית.
הוועדה, שבה יושבים סגני ראשי המשלחות מסייעת למועצת הארגון בקבלת החלטות הקשורות לניהול הארגון, לרבות אישור כללי הארגון והסכמים של הוועדות המקצועיות וגופים אחרים, הכנה לכנס השרים השנתי, הערכת הוועדות המקצועיות ואישור המנדטים של הוועדו ת המקצועיות וקבוצות העבודה, ייעוץ בנושאים אסטרטגיים ובסדרי העדיפויות של הארגון וכן בכל תפקיד נוסף אליו הוסמכה הוועדה על ידי המועצה.
119 Budget Committee - ועדת התקציב.
ועדה זו מסייעת ומייעצת למועצה בהחלטות הקשורות לסדרי העדיפויות ולתוכנית העבודה והתקציב הדו-שנתית של הארגון כולל עדכונים במהלכה.
תפקידיה בין היתר הם: בקרה אחר יישום התקציב המוסכם, הקצאות והקצאות מחדש של מקורות מימון והכנת דיווחים שוטפים למועצה, ניהול תהליך קביעת סדרי העדיפויות וייעוץ בכל הקשור לניהול התרומות הוולנטריות והדוחות הכספיים.
120 ראומדריך התכנון הממשלתי , ספטמבר 2010.
משרד האוצר ובנק ישראל |561 .
אורגנית אחת, ושיתוף .
בתשובת נציג משרד האוצר צוין כי קיימת טיוטת מסמך חלוקת אחריות מקצועית בעבודת המשלחת ובכלל, שנדונה בין מתאם ה - OECD במשרד החוץ לבין נציגי משרד האוצר ומשרד הכלכלה במשלחת בשנת 2014 טרם הגעתו של השגריר החדש, אולם לא הושג סיכום סופי ומוסכם בין משרד האוצר למשרד החוץ.
מאותה טיוטת מסמך עולה כי משרדי האוצר והכלכלה מטפלים בוועדות מקצועיות בתחומן ומשרד החוץ מטפל בוועדות בתחום קשרי החוץ והפיתוח ובכל יתר הועדות בנושאים שיוריים (חינוך, בריאות, רווחה, חקלאות ועוד).
נציג משרד החוץ במשלחת ל- OECD כתב למשרד מבקר המדינה ביולי2017 כי בהגדרת התפקיד המלאה, הוא נושא בתואר ציר -יועץ ל - OECD ,אך בפועל בהנחיית השגריר, הוא אינו עוסק בנושאי ה - OECD למעט סיוע כללי מאוד לעבודת העמ"ים (היועצים המקצועיים) בתחומי החוץ והפיתוח.
עוד כתב נציג משרד החוץ כי לדעתו האישית, הוועדות המקצועיות היחידות אותן ניתן לשייך לעבודת משרד החוץ הן בתחום קשרי החוץ והפיתוח 121 , וכי תרומת היועצים המקצועיים של משרד החוץ למשלחת מתבטאת בריכוז המידע הרלוונטי לעבודת הוועדות, שמירה על קשר ועדכון משרדי הממשלה הרלוונטיים בארץ, תיאום השתתפות מומחים מהארץ בדיוני הוועדות ולעתים אף העמקה בתכנים של הוועדות השונות.
כן כתב נציג משרד החוץ: "אינני מזהה כל תרומה או תשומה אפשרית של נציג משרד החוץ (דיפלומט) מעבר לשגריר, לעבודת המשלחת".
בביקורת שערכו נציגי משרד מבקר המדינה במשרדי המשלחת ל- OECD נמצא כי המשלחת אינה מתפקדת כיחידה אורגנית אחת, וכי שיתוף הפעולה והתיאום בין נציגויות המשרדים השונים במשלחת לקוי.
להלן דוגמאות: (א) לא קיימת תשתית תקשורת משותפת למשלחת ל- OECD , הכוללת בין היתר סיכומי פגישות ודיונים מהוועדות וקבוצות העבודה השונות בארגון122 ומעקב אחר ההשתתפות של חברי המשלחת בישיבות המקצועיות השונות; (ב) לא קיימת תשתית פיזית משותפת למשלחת ל - OECD ונציגויות המשרדים השונים במשלחת יושבים בקומות שונות בבניין השגרירות הישראלית בפריז123; (ג) על אף ריבוי קבוצות העבודה והוועדות המקצועיות השונות אין תעדוף ותכלול של הנושאים ברמת כלל המשלחת דבר המקבל ביטוי בכך שהיועצים המקצועיים של משרד החוץ מחליטים על תיעדוף הנושאים שבאחריותם שהם כאמור "נושאים שיוריים" והבנתם בהם, מטבע הדברים, מועטה; (ד) מאחר שנציג משרד החוץ במשלחת אינו עוסק בענייני ה - OECD , אין ב פועל מנהל מקצועי .
121 נציג משרד החוץ ציין כי אין בידי משרד החוץ הכלים לספק את התשומות הכלכליות הנדרשות לדיונים בוועדה לקשרי חוץ - ועדת ה -ERC ( External Relations Committee ) (להלן - ועדת ה - ERC.
) 122 במשרד החוץ קיימת מערכת מחשוב לשימוש במברקים שלא לכל חברי המשלחת יש גישה אליה.
123 בבניין השגרירות הישראלית בפריז ממוקמות השגרירות לצרפת ומשלחת ישראל ל- OECD.
לצוות היועצים המקצועיים במשלחת של משרד החוץ, כמו כן, גם אין הגדרות מפורטות של תיאור התפקיד ודרישות התפקיד מכל אחד מהם 124 ; (ה) אין פגישות צוות משותפות לכל חברי המשלחת באופן תדיר וקבוע לצורך שיתוף והעברת מידע; (ו) אין כל נוהל לסיכום דיונים של ועדות מקצועיות או קבוצות עבודה הנגיש לכלל חברי המשלחת 125 ; (ז) צוות ההיגוי המקצועי לא גיבש יעדים ומטרות על למשלחת בהתאם לסדרי עדיפויות של מדינת ישראל ב- OECD ;מתוך סינרגיה של כלל משרדי הממשלה (ח) מכלול הפעילויות של משלחת ישראל ל - OECD לא מופיעות באופן מרוכז כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2010126 , דוגמה לכך יכולה להיות אתר אינטרנט שמציג את פועלה כמשלחת אחת כפי שקיים ברוב המשלחות האחרות.
בתשובת המפקחת הכללית של משרד החוץ, גב' אורנה שגיב, למשרד מבקר המדינה ממרץ 2018 (להלן- תשובת משרד החוץ) צוין כי משרד החוץ מקבל את הנאמר בכל הנוגע לתיאום ועבודת צוות בתוך הנציגות וכן לצורך לקיים ישיבות מסודרות ותהליך פנימי של קבלת החלטות, וכי יש בהחלט מקום לשיפור וייעול של תחומים אלו ומשרד החוץ יעשה את המאמץ הנדרש מצדו בנושא זה.
עוד צוין כי למשרד החוץ תפקיד בעל חשיבות מכרעת, ומעבר לטיפול בנושאי פיתוח וקשרי חוץ, הנושאים השיוריים כגון בריאות, רווחה, סביבה, חינוך וחקלאות דורשים בהחלט טיפול שוטף ואינטנסיבי, המטיל לא מעט אחריות והיקף עבודה רב על צוות הנציגות וכי בנוגע לנושאים שיוריים מתקיימים יחסי עבודה והתייעצויות מול הגורמים הרלוונטיים במטה משרד החוץ ובמטות משרדים שונים.
כאמור לעיל, בביקורת שהתקיימה במשרדי המשלחת ל - OECD נמצא כי אין תיעדוף ותכלול של הנושאים ברמת כלל המשלחת וכי לא מתקיימים התייעצויות מול הגורמים הרלוונטיים במשרד החוץ ובמטות משרדים שונים בנוגע לנושאים השיוריים, דבר המקבל ביטוי בכך שהיועצים המקצועיים של משרד החוץ מחליטים על תעדוף הנושאים שבאחריותם, שהם כאמור "נושאים שיוריים" והבנתם בהם, מטבע הדברים, מועטה.
בתשובת נציג משרד האוצר צוין כי "שיתוף הפעולה המקצועי והתיאום בין השגריר, סגנו (נציג האוצר) ונציגת משרד הכלכלה מתנהלים ברמה טובה, ביעילות ובאופן שוטף.
זאת, לרבות עדכונים שוטפים בין השלושה וקבלת החלטות לפי הצורך".
נציג משרד האוצר הוסיף כי במהלך 2017 נערכו מספר ישיבות צוות משותפות לכל עובדי המשלחת, בראשות סגן ראש המשלחת והנספחת הכלכלית בתיאום מלא עם השגריר וכי בינואר 2018 התקיימה ישיבה .
124 המצב הקיים מקשה על גיוס כוח אדם איכותי שיהיה בעל ניסיון בעבודה מול משרדי ממשלה ובעקבותיו נגרמת תחלופה גבוהה של עובדי משרד החוץ במשלחת ל- OECD .
125 ראוי לציין כי בנציגות משרד הכלכלה במשלחת קיים בפועל נוהל דיווחים לאחר תום הדיונים בוועדות או בקבוצות העבודה.
126 ראו החלטת ממשלה2231 מ- 22.
10 בההוחלט כי צוות ההיגוי יגבש פתרון להצגה יעילה ונוחה של מכלול הפעילויות של ישראל באופן מרוכז.
משרד האוצר ובנק ישראל |563 .
יעדים וסדרי עדיפויות .
משותפת לכל עובדי המשלחת בראשותו, שכללה גם מפגש עם העובדים הישראלים בארגון.
בתשובת הכלכלן הראשי צוין כי הנציגים הכלכליים של משרד האוצר ומשרד הכלכלה כן עובדים באופן מתואם לחלוטין וכי ראש משלחת בעל ניסיון כלכלי מובהק יוכל להתאים את עבודת המשלחת לסדר היום של הארגון ולייצר שיח מקצועי בתוך הנציגות.
כל אלה יסייעו לראש המשלחת להפוך את הנציגות ליחידה אחת.
על צוות ההיגוי המקצועי, בשיתוף ראש המשלחת, לקבוע מנגנון הסדרה ראוי לשיתוף פעולה בין נציגויות משרדי הממשלה השונים השותפים במשלחת שיכלול נוהל מפורט לשיתוף פעולה שיכלול, בין היתר, את אופן העדכון והעברת המסמכים הנדרשים ואת חלוקת העבודה המפורטת בין נציגויות המשרדים השונים השותפים במשלחת127.
בתשובת הכלכלן הראשי צוין כי פגישה שנתית בין נציגי כלל המשרדים (במסגרת ועדת ההיגוי המקצועי) מספיקה וכי ועדת היגוי מצומצמת של המשרדים להם נציגות ב - OECD המתכנסת, באופן לא רשמי אחת לכמה חודשים בישראל צריכה להיות פעילה ודומיננטית יותר.
עוד צוין כי כמו בכל נציגות אח רת בעולם, קיימים בשגרירות ה - OECD נציגים של משרדי ממשלה שונים המתאמים מול המשרד השולח את תוכנית העבודה הפרטנית שלהם וראש המשלחת אחראי לנהל את הנציגות ולפעול לביצוע היעדים.
על צוות ההיגוי המקצועי, בשיתוף ראש המשלחת, לגבש תוכנית עבודה למשלחת ל - OECD הכוללת יעדים וסדרי עדיפויות של מדינת ישראל ב - .
OECD מתוך סינרגיה של כלל משרדי הממשלה.
אותם יעדים עשויים לסייע למצות באופן מיטבי את המשאבים שהמדינה משקיעה בארגון והתועלות שניתן להפיק מעבודת ועדות הארגון128.
בתשובת משרד החוץ צוין כי הוא מקבל את ההמלצות לקביעת מנגנון הסדרה ראוי לשיתוף פעולה ולגיבוש תוכנית עבודה למשלחת ל- OECD.
על הנהלות משרד האוצרומשרד החוץ להסדיר את הכפיפות המקצועית של היועצים המקצועיים בנציגות משרד החוץ ל - OECD למנהל מקצועי אחד.
127 לדוגמה בוועדה לקשרי חוץ - ועדת ה -ERC שבה אין בידי משרד החוץ הכלים לספק את התשומות הכלכליות הנדרשות לדיונים ישולב גם משרד האוצר.
128 אין הכוונה שמשרד ממשלה מסוים יחליט על מדיניות של משרד ממשלה אחר, אלא גיבוש מטרות משותפות מול ארגון ה- OECD .
מתוך סינרגיה בין המשרדים שתסייע בגזירת מטרות על 564 |דוח שנתי 69א .
מבדיקה של משרד מבקר המדינה עולה כי כמחצית מהשגרירים מקרב המדינות החברות ב - OECD מגיעים ממשרדי החוץ וכמחציתם ממשרדים כלכליים, אך למרביתם יש ניסיון כלכלי ניכר.
נוכח העובדה שליבת פעילותו של ארגון ה - OECD היא כלכלית ומאחר שקיימת חשיבות כי הצבעות השגריר יהיו נטולות כל השפעה פוליטית מסוג כזה או אחר, ראוי לשקול כי השגריר, שהוא הנציג הבכיר העומד בראש המשלחת לארגון, יהיה איש מקצוע מתאים בעל אוריינטציה כלכלית מובהקת, במיוחד נוכח האפשרות ליציאתה של ישראל מארגון אונסק"ו129 , וכי בבחירתו ישותף גם מי שאמון על הנושאים הכלכליים בממשלה.
זאת בכדי להגשים באופן מיטבי את מימוש המטרות שבחברות בארגון ה- OECD .
כמו כן, ראוי לבחון עניין זה גם בארגונים בעלי מאפיינים כלכליים דומים כדוגמת ארגון ה-130WTO.
בתשובת הכלכלן הראשי צוין כי ההמלצה מקובלת.
התרחקות מעיסוק בנושאים פוליטיים במסגרת פעילות הארגון משרתת את האינטרס הישראלי.
ראש משלחת בעל ניסיון כלכלי מובהק יביא למיצוי נוכחותה של מדינת ישראל בארגון ה- OECD , יהיה מסוגל ליזום שיתופי פעולה כלכליים בין מדינת ישראל לבין מדינות חברות במגוון נושאים כלכליים ולהוות גורם פעיל ומשפיע בדיונים המקצועיים של הארגון.
עוד בכוחו לייצר עמדה מלומדת על נושאים הנדונים ב- OECD ולהפוך את הנציגות הישראלית ב- OECD לגורם משפיע הן בארץ והן בארגון.
על כן, לדעת משרד האוצר נכון שראש המשלחת יבוא מקרב עובדי משרד האוצר.
בתשובת משרד החוץ צוין כי "משרד החוץ סבור, כי דווקא קיימת חשיבות רבה להיותו של העומד בראש הנציגות דיפלומט מקצועי ובעל ניסיון.
הארגון עצמו נתון בעיצומו של תהליך הרחבה, שהוא תהליך בעל מאפיינים מדיניים -פוליטיים מובהקים.
לשם כך נדרש ראש נציגות בעל הבנה כלכלית, אך לא פחות חשוב מכך, בעל ניסיון דיפלומטי מוכח".
129 באמצע אוקטובר 2017 הנחה ראש הממשלה את משרד החוץ להיערך ליציאתה של ישראל מארגון אונסק"ו ( UNESCO )- ארגון החינוך, המדע והתרבות של האומות המאוחדות.
מאחר שהמינוי האחרון של שגריר ישראל היה ל - OECD ולאונסק"ו עזיבת אונסק"ו תאפשר לשגריר להתמקד ב- OECD .
ומחזקת את הניסיון והידע הכלכלי הנדרש ממנו לצורך כך 130 WTO (World Trade Organization)- ארגון הסחר העולמי (להלן- ה-WTO ) הוא ארגון גלובאלי בין-לאומי שנוסד בשנת 1995 , במטרה להסדיר את כללי הסחר בין המדינות.
ה-WTO , בו חברות מעל 160 .
מדינות, משמש אכסניה למו"מ מסחרי מולטילטרלי בין נציגי המדינות החברות בו למעשה זהו הגוף החשוב ביותר בעולם כיום לפיקוח וקידום ליברליזציה בתנועות הסחר הבינ"ל, זאת בזכות המספר הגדול של המדינות החברות בארגון והכפופות למשמעת הנובעת מהסכמיו.
הפעילות השוטפת במסגרת הארגון מהווה פורום מקצועי ובלעדי לשיחה גלויה בתחומים רחבים מאוד של סחר, כגון, חסמי סחר, מניעת היצף וסבסוד, ניהול תחום החקלאות וקנין רוחני.
מדינת ישראל מוגדרת כ"חברה מיי סדת" ב -WTO מכיוון שהצטרפה לארגון עם הקמתו ב -1995 והיא מיוצגת בארגון בנושאים המקצועיים על ידי נספח מסחרי, נציג המינהל לסחר חוץ במשרד הכלכלה, היושב בשגרירות ישראל למוסדות האו"ם בז'נווה.
שגרירת ישראל למוסדות האו"ם בז'נווה משמשת כנציג הקבוע של מדינת ישראל ל-WTO ולארגונים בין-לאומיים אחרים בז'נווה.
משרד האוצר ובנק ישראל |565 .
18 התכנסה ועדת המינויים לראשי נציגויות בחו"ל של משרד החוץ ובחרה בין היתר שגריר לעניינים מולטילטרליים בפריס – אונסק"ו/ OECD .
מינוי זה אמור לקבל את אישורה של הממשלה.
בתשובה נוספת של המפקחת הכללית של משרד החוץ למשרד מבקר המדינה ממרץ 2018 צוין כי סוגיית הניהול השוטף של הנציגות תוך תכלול העבודה ויצירת שיתוף פעולה בין כל הגורמים המעורבים נלקח בחשבון בדיוני וועדת המינויים שבחנה את ק ורות החיים וניסיונם של המועמדים לתפקיד ולראייה, השגריר שנבחר הוא דיפלומט ותיק, בעל ניסיון עשיר, מוכח ומוערך בתחום הכלכלי (המשמש כיום כסגן ראש האגף בדרג ראש חטיבה) שהגיע לרמת מומחיות גבוהה בסוגיות הקשורות בכלכלות המפותחות והוא גם אחד המומחים לנושא קשרי הכלכלה אירופה -ישראל.
בתשובת מנכ"ל משרד החוץ צוין כי המועמד שנבחר לתפקיד על ידי ועדת המינויים לראשי נציגויות של משרד החוץ, הוא דיפלומט מקצועי ובכיר, במחזיק בדרג שגריר (אישי), הדרג הגבוה ביותר בשירות החוץ, והמכהן בתפקיד של סגן ראש אגף ומ"מ סמנכ"ל כלכלה וראש האגף בהיעדרו, שהתמחה בקידום ההיבטים המדיניים -כלכליים של מדינת ישראל וזאת במסגרת שורה של תפקידים בנציגויות ישראל בחו"ל ובמטה המשרד בארץ.
עוד צוין בתשובתו כי הרכבן של ועדות המינויים למינוי ראשי נציגויות בחו"ל וסדרי עבודתן אושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה ועל ידי נציבות שירות המדינה, מבוסס על הסדרים קודמים, מעוגן בתקנון שירות החוץ, ואף אושר בפסיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי לאור החשיבות בתפקוד המשלחת כיחידה אורגנית אחת תוך שיתוף פעולה ותיאום מלא בין חלקיה ונוכח האפשרות שישראל תצא מארגון אונסק"ו, וכדי להגש ים באופן מיטבי את מימוש המטרות שבחברות בארגון ה - OECD , היה עליו לשתף בבחירת השגריר גם את מי שאמון על הנושאים הכלכליים בממשלה, ובכלל זה את משרד האוצר, ויש טעם לפגם בכך שהדבר לא נעשה.
יוער כי בדרך כלל הפעילות בארגון איננה כוללת פן פוליטי - דיפלומטי, למעט בתהליך ההרחבה של הארגון בו מצורפות מדינות נוספות המבוצע לעיתים רחוקות, ובוודאי שאינו החלק העיקרי בפעילות הארגון.
נוהל התחשבנות בין משרד החוץ למשרד האוצר .
משרד החוץ מספק שירותי מינהלה לנציגות משרד האוצר במשלחת, הממוקמת בבניין השגרירות הישראלית בפריז.
שירותי המינ הלה כוללים את תשלום כל ההוצאות השוטפות של נציגות משרד האוצר ובכללן הוצאות השכר.
נוהל עבודה משותף למשרד האוצר ולמשרד החוץ בנושא התחשבנות כספית בחו"ל 566 |דוח שנתי 69א .
(להלן - נוהל התחשבנות בחו"ל) מסדיר את אופן ההתחשבנות בין המשרדים ולפיו במהלך השנה יועברו ישירות לחשבון הנציג ות שתי מקדמות חצי - שנתיות131 .
נמצא כי חשב משרד האוצר לא העביר את נוהל התחשבנות בחו"ל אל מנהלת אגף תכנון ותקצוב במשרד האוצר, המבצעת את העברות הכספים ממשרד האוצר למשרד החוץ.
משכך, בשנים 2014 - 2017 לא ביצע משרד האוצר העברות כספים באופן סדיר, ויתרת כרטיס הנהלת חשבונות במהלך התקופה הייתה מספר פעמים ביתרת חובה.
על משרד האוצר להקפיד על קיום נוהל התחשבנות בחו"ל בכדי שפעילותה השוטפת של נציגות משרד האוצר במשלחת לא תיפגע.
תשלום בגין קצובת ייצוג לשגריר .
קצובת ייצוג היא קצובה שמקבלים עובדים המשרתים בחו"ל המיועדת לאירוח (קבלות פנים, ארוחות בבית, בבתי מלון או במסעדות) של זרים מקומיים ויהודים ולאירוח של משלחות מהארץ132.
על פי הוראות שכר ותנאי שירות בחו"ל, שקבעה הוועדה הבין-משרדית לשכר ותנאי שירות בחו"ל 133 , בראשות הממונה על השכר במשרד האוצר, קצובת הייצוג תינתן כהחזר הוצאות החייבות בדיווח, ותיקבע על פי שיע ור מבסיס המשכורת בחו"ל ובהתאם לתפקיד העובד במקום השירות.
לפי תקנון שירות החוץ134, עובד המקבל קצובת ייצוג חייב בדיווח תלת-חודשי על הוצאותיו לייצוג 135, ועל משרד החוץ לבצע התחשבנות שנתית עימו בגין אי-ניצול קצובת הייצוג.
131 בכל שנת כספים תועבר ישירות לחשבון הנציגות מקדמה חצי שנתית על סך ממוצע התחשבנות של השנה הקודמת, ולא יאוחר מה -20 בינואר, וזאת בכדי ליצור יתרת זכות בכרטיס הנהלת חשבונות.
יתרת התקציב לחצי השני של השנה, פלוס מקדמה לחו דש ינואר לשנה הבאה, תועבר עד ה-15 ביוני.
יתרה זו תחושב על פי ביצוע בפועל של המחצית הראשונה פלוס הצפי לחודש ינואר בשנה שאחרי.
132 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010 ) בפרק "משרד החוץ- הקונסוליה ונציגות הקבע ליד האו"ם בניו יורק" עמ' 679 - 696.
133 הוועדה קובע ת את משכורתם ואת תנאי עבודתם של המועסקים בנציגויות ישראל: שליחים, בני/בנות זוגם של שליחים, עמ"י ועמ"ז.
134 ראו תקנון שירות החוץ פרק24 - קצובות והשתתפויות סעיף3.
135 מועדי הדיווח הם עד ה-10 .
לחודש העוקב שאחרי כל רבעון משרד האוצר ובנק ישראל |567 .
נמצא כי החל משנת2015 ועד מועד כתיבת דוח הביקורת בדצמבר 2017 לא דיווח שגריר ישראל ל- OECD על הוצאות דמי ייצוג אף שמשרד החוץ פנה אליו כמה פעמים בעניין זה.
בנוסף משרד החוץ לא ערך עמו, באותן השנים, התחשבנות שנתית בגין אי -ניצול קצובת הייצוג.
בהיעדר דיווח כאמור, היה על משרד החוץ לקזז מהשגריר את הסכום המ צטבר של קצובות הייצוג שניתנו לו לשנים 2015 עד2017 , בהיקף של למעלה מ- 200,000 .