HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת הועלה כי המידע ומסמך העלויות שמסרו מנהלי בצלאל לחברי ועדת הכספים לצורך הדיון לקו בחסר: החברים לא קיבלו את טיוטת ההסכם המוצע ותנאיו לפני הדיון וגם לא במהלכו; העלויות שהוצגו במסמך העלויות היו חלקיות והתייחסו לשנת פעילות אחת ולא לכל תקופת השכירות המוצעת ; במסמך העלויות ובפרוטוקול הדיון לא צוין כי תקופת השכירות המוצעת ל-10 שנים היאמ קשה אחת ואינה ניתנת לסיום לפני תומה; ממסמך העלויות עלה כי מדובר בתוספת עלות נטו כוללת של כ-200,000 ש"ח לשנה- וזאת כשהתחשיב התבסס על גידול של 50 סטודנטים כבר בשנת השכירות הראשונה.
אך מאחר שבצלאל לא הייתה ערוכה אז לתוספת סטודנטים , הייתה צפויה לה תוספת עלות של כ-3.
3 מיליון ש"ח בלבד14 לכל התקופה כתוצאה מההסכם המוצע.
מכאן שלא היה בכוחה של העסקה שהוצעה להשיג את צמצום הגירעון, אלא להפך.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי בצלאל שהשתתפו בדיון - הנשיא לשעבר, הסמנכ"לית לשעבר והחשב - כי היה עליהם להציג בפני חברי ועדת הכספים את תנאי ההסכם המלאים ואת העלויות המלאות של כל תקופת השכירות.
הצגת הדברים בפועל הייתה חסרה, ובשל כך נאלצו חברי ועדת הכספים לקבל החלטה בלא שהיה בידיהם מידע שלם הנוגע להשלכותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברי ועדת הכספים, שלא דרשו לקבל לידיהם את טיוטת ההסכם ותנאיו ; כדי למלא את חובתם לפעול לטובת בצלאל ולא לפגוע בה ובנכסיה, היה עליהם לקבל החלטות על סמך מכלול הנתונים ולהבטיח קבלת החלטות מיטביות ומושכלות.
לאחר כחודש, ביולי 2008, התכנסה שובועדת הכספים , והסמנכ"לית לשעבר עדכנה את חבריה כי בקשותיהם הובאו בפני המשכירים ורובן אושרו: תקופת השכירות תקטן לשמונה שנים ותינתן אפשרות לשכירות משנה.
עוד מסרה כי מסתמן שמחלקה א' תעבור למבנה ברחוב יפו.
הביקורת העלתה שגם בדיון זה לא הציגה הנהלת בצלאל הקודמת בפני ועדת הכספים את טיוטת ההסכם המוצע ואף לא תחש יב עלויות מלא ומעודכן.
חברי ועדת הכספים לא דרשו לעיין בטיוטה כזאת, ובסופו של הדיון הם לא קיבלו כל החלטה בנוגע להסכם המוצע ולא אישרו אותו, וממילא לא העבירו כל המלצה בנושא לדיון בוועד המנהל.
חתימה על הסכם שכירות שאינה תואמת את זכויות החתימה: כאמור, התקנון של בצלאל קובע כי הוועד המנהל ינהל את ענייניה.
הוועד המנהל קבע את זכויות החתימה בבצלאל, ולפיהן להתחייבויות שכלולות בתקופה מנובמבר 2006 עד אוקטובר 2012 וסכומן עד 600,000 ש"ח נדרשת חתימה משותפת של הנשיא והסמנכ"לית לשעבר, ובהתחייבויות שסכומן גבוה יותר נדרשת חתימתם המשותפת של הנשיא לשעבר ושל יו"ר ועדת הכספים דאז.
14 לפי חישובי משרד מבקר המדינה, המבוססים על ההערכות שבמסמך העלויות לגבי העלויות ומקורות המימון שיתווספו בכל תקופת השכירות, בהנחה שיהיה גידול של 50 סטודנטים החל משנת השכירות השנייה.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהפרוטוקולים של ישיבות הוועד המנהלשקדמו לחתימת ההסכם לשכירת המבנה האמור (להלן - הסכם השכירות) , עולה כי הנהלת בצלאל הקודמת לא העלתה את הסכם השכירות לדיון בפניו ולא העבירה את נוסח ההסכם לחבריו, וכי לא התקיים שם דיון כלשהו לגבי ההסכם, תנאיו ויכולתו לסייע לבצלאל, וממילא לא אישר הוועד המנהל לחתום עליו.
אף על פי שוועדת הכספים והוועד המנהל לא אישרו את העסקה, ב-27.
08 חתמו הנשיא לשעבר והסמנכ"לית לשעבר על הסכם השכירות.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה15 , עמדההעלות הכוללת של השכרת המבנה על יותר מ-10 מיליוןש"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר ולסמנכ"לית לשעבר כי חתימתם המשותפת על הסכם השכירות נעשתה שלא כדין .
זאת מאחר שההסכם לא אושר על ידי הוועד המנהל כנדרש, והחתימה לא תאמה את זכויות החתימה שהוועד המנהל אישר לעסקאות בהיקף כספי מעין זה.
אי-העברת מחלקה למבנה : בישיבת הוועד המנהל מ-3.
08 דיווחה הסמנכ"לית לשעבר על חתימת הסכם השכירות שבוצעה לפני כן.
היא ציינה שמחלקה א' ו-400 הסטודנטים שלומדים בה יעברו למבנה, שהושכר בשלהי שנת הלימודים התשס"ח ( 2008 -2007) , עדלתחילת שנת הלימודים התש"ע ( 2010 -2009 )- ואולי אף במהלך שנת תשס"ט ( 2009 -2008) " , לאחר שיפוץ המבנה.
עוד הוסיפה כיבשנה זו פספסנו את האפשרות של גידול הסטודנטים".
בתגובה הציע היו"ר לשעבר לבטל את ההסכם, כדי שהמבנה שהושכר לא יעמוד ריק שנה שלמה ויגרום לבזבוז של מא ות אלפי שקלים.
הנשיא לשעבר מסר שהסמנכ"לית לשעבר תבדוק ותודיע לוועד המנהל במה כרוך ביטול ההסכם.
בפרוטוקול הדיון נרשם שהוועד המנהל רשם לפניו את חתימת ההסכם "ומבקש שמעבר המחלקה שנבחרה יבוצע לא יאוחר מתחילת סמסטר ב' של שנת תשס"ט".
שלושה חודשים לאחר מכן, בישיבת הוועד המנהל מדצמבר 2008 , הודיע הנשיאלשעבר כי "בינתיים אנו לא מצליחים לבטל את החוזה, יש לנו רעיונות אחרים להם נוכל להשתמש בבניין אך הם לא יפנו כאן מקום לסטודנטים".
מהפרוטוקולים עולה שהנשיא לשעבר לא הציג לוועד המנהל את הרעיונות האמורים.
הסמנכ"לית לשעבר מסרה בנובמבר 2015 " למשרד מבקר המדינה כילאחר החתימה על ההסכם, הנשיא חזר בו מההחלטה להעביר מחלקה כפי שסוכם ותוכנן.
לא הייתי שותפה להחלטה זו ובעיקר לא הבנתי מדוע התקבלה לאחר החתימה על ההסכם ולא לפניה.
מרגע שהנשיא שינה את ההחלטה להעביר מחלקה, לא היה בסמכותי לפעול אחרת.
גם הצעתי למצוא משכיר חלופי, לאור ביטול התכנית, נדחתה על ידיו".
הנשיא לשעבר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015, כי "המחשבה הראשונה הייתה אמנם להעביר מחלקה לרחוב יפו אבל לאחר דיונים יסודיים בתוך המערכת האקדמית הגענו למסקנה" שהדבר יזיק למרקם הבין-מחלקתי, ולפיכך החליט על תכנית חלופית - לשכן במבנה המושכר תכניות לתואר שני, ללימודי חוץ וגלריה.
הוא טען כי הדבר הוצג בפני הוועד המנהל וכי לדעתו ההשקעה הייתה כדאית בטווח הארוך.
15 כולל עלויות אחזקה ומע"ם עבור דמי השכירות בשיעור של15.
5% - שהיה נהוג בעת חתימת ההסכם.
מוסדות להשכלה גבוהה 1497 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהפרוטוקולים עולה שחברי הוועד המנהל לא דרשו מהנשיא לשעבר להציג להם את השימושים האלטרנטיביים לבניין, וגם לא דרשו כי תוצג להם תמונת מצב כלכלית מעודכנת בנוגע להסכם השכירות.
בביקורת נמצא כי מחלקה א' לא עברה למבנה שהושכר , וגם לא מחלקות הוראה אחרות.
כך לא הושגה מטרת הסכם השכירות - הגדלת מספר הסטודנטים וצמצום הגירעון - אלא להפך, הגירעון גדל.
עולה אפוא כי הנשיא לשעבר לא הביא הסכם שעלותו כ-10 מיליון ש"ח לדיון ולאישור בוועד המנהל וחתם עליו בחוסר סמכות וללא אישור; הוא לא שקל את כל משמעויותיה של תכניתו לשכירת המבנה ולהפעלתו ואת מידת היתכנותה, ו לא היה לו מידע מבוסס כזה לגבי היתכנותה ; הוא אף לא פעל לצמצום העלויות כשהתכנית נכשלה.
מנגד, הוועד המנהל לא הפעיל מנגנוני בקרה על פעולות הנשיא לשעבר: הוא לא דרש שיוצגו בפניו הנתונים הרלוונטיים, הוא לא דרש הסברים בנוגע לתכנית וסיכוניה, ולא עמד על כך שהסכם השכירות נחתם בחוסר סמכות.
ביטול הסכם השכירות : באוגוסט 2014 , לאחרשש שנים שבהן בצלאל שילמה דמי שכירות אולם לא השתמשה במבנה בהתאם למטרה שהוצהרה, ובחלק גדול מהזמן אף לא עשתה בו כל שימוש, הגיעו הנהלת בצלאל והמשכיר להסכמה על סיום מוקדם של תקופת השכירות, שבמסגרתו תשלם בצלאל למשכיר כ-1.
13 מונה לסגן נשיא למינהל וכספים (להלן- המנכ"ל), מסר בפברואר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי המבנה המושכר "עמד כשנה ללא שימוש עיקרי של פונקציות.
לאחר שהנשיאה16 ואני נכנסנו לתפקידנו, הגענו להחלטה שזו הוצאה יקרה.
הפסקנו להחזיק גלריה ומצאנו מקום חלופי זול משמעותית לפונקציות אלו, שהועברו במטרה לחסוך כסף".
מאחר שהנהלת בצלאל הקודמת לא קידמה את סיום הסכם השכירות עוד בתקופת כהונתו של הנשיא לשעבר, שילמה בצלאל כ-9 מיליון ש"ח עבור שכירת מבנה שלא לצורך שהוצהר ושנעשה בו שימוש שולי וחלקי בלבד, דבר שהעמיק את הגירעון ש בו הייתה שרויה ממילא.
16 פרופ' אווה אילוז כיהנה כנשיאה מאוקטובר2012 ועד לסוף פברואר2015 (להלן- הנשיאה לשעבר).
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עולה מכל האמור התנהלות לקויה של הוועד המנהל: אף על פי שהיה מודע לגירעון המובנה, השוטף והמצטבר של בצלאל , הוא לא מילא את חובתו לפעול בזהירות המתבקשת בכל הקשור לשכירת נכסים לשנים רבות בעלות של עשרות מיליוני ש"ח, מבלי שהתבצע הליך קבלת החלטות ראוי ומבלי שהוצגו בפניו כל הפרטים, לרבות משך ההשכרה, תכנית ברורה להפעלת ם, פירוט של העלויות וההכנסות הצפויות מהפעלתם ומקורות המימון לכך.
על הנשיא לשעבר היה להציג מידע זה לוועד המנהל כבסיס לקבלת ה החלטות, ומנגד היה על הוועד המנהל להימנע מלקבל החלטות בעלות משמעות כלכלית ללא מידע זה, והיה עליו לדרוש מידע, לפעול באופן אקטיבי ולדרוש דין וחשבון מהנשיא לשעבר, בייחוד בכל הנוגע לשכירת המבנה בירושלים לצורכי הוראה.
תכניות לפעולה ולהרחבה צריכות להיות מלוות במקור למימונן, ואישורן ללא הבטחת מקור כזה חורג מחובת הוועד המנהל לנהוג בחיסכון ויעילות ומבטא חוסר אחריות כלכלית כלפי המוסד, תלמידיו ועובדיו.
ואכן, במבחן המעשה התברר היעדר הנחיצות של עסקאות אלה - שכן בפועל לא נעשה ואף לא ניתן היה לעשות שימוש משמעותי במבנים שיצדיק את עלות השכרתם, כמו לפתרון מצוקת המקום להוראה שלשמה נועדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנשיא לשעבר והוועד המנהל הפרו בהתנהלותם זו את חובתם לפעול בזהירות ובמיומנות הנדרשות מנושאי משרה בעמותה, ואף היה בהתנהלותם זו כדי לפגוע בטובת בצלאל.
הממצאים שפורטו לעיל מצביעים על פגם ניהולי חמור בהתנהלותה הכספית של הנהלת בצלאל הקודמת, ובראש ה הנשיא לשעבר והוועד המנהל, שלא פעלו לצמצום הגירעון ואף הגדילו אותו שלא לצורך - עד לשיעורו הנוכחי העומד על כ- 16% מהוצאותיה השוטפות.
על הנהלת בצלאל הנוכחית לגבש תכנית הבראה לצמצום הגירעון המצטבר ולפעול לאיזונה השוטף וארוך הטווח, כדי לשמור על תפקודה התקין.
על ות"ת מוטל ת החובה לפקח על תכנית זו ולוודא שהיא אכן מתבצעת.
תכנון הקמפוס החדש רקע - התארכות לוחות זמנים במהלך התכנון בספטמבר 1982 חתמהבצלאל עם האוניברסיטה העברית (להלן - האוניברסיטה) על הסכם להענקת זכויות חכירת משנה בשטחה שבהר הצופים (להלן - הסכם החכירה), והקימה בו קמפוס (להלן - הקמפוס בהר הצופים).
עיקר פעילותה מתקיים בקמפוס הזה, בבניין שנועד במקורו לכרבע ממספר הסטודנטים שלמדו בו בעת הביקורת (2015 ) וצר מלהכיל את כל פעילותה.
ועדות של המל"ג, שבחנו את איכות הלימודים בקמפוס, העירו על צפיפות ועל מחסור במקום הולם לשיעורים, לתרגול ולעבודת אנשי הסגל.
מצוקת השטח מכבידה על תפקודה השוטף של בצלאל ומגבילה את יכולתה להגדיל את מספר הסטודנטים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1499 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במסגרת המאמצים לחיזוק מרכז העיר ירושלים, החליטה הממשלה בספטמבר 2005 להמליץ למינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י)17 להקצותלבצלאל קרקע במרכז ירושלים, בשטח הקרוי "מגרש הרוסים", לצורכי תכנון, ייזום והקמת קמפוס (להלן - הפרויקט או הקמפוס החדש).
במרץ 200618 אישר ממ"י מתן הרשאה לתכנון לבצלאל.
מאפריל 2006 עד יולי 2007 ערכה בצלאל תחרות בין-לאומית לבחירת אדריכל לתכנון הקמפוס החדש.
מבין 188 תכניות, נבחרה תכניתו של משרד אדריכלים לא ישראלי (להלן- אדריכל א'), שחבר לו משרד אדריכלים ישראלי (להלן - האדריכל הישראלי).
בינואר 2008 חתמה עמם בצלאל על חוזים לביצוע התכנית(להלן - התכנית שנבחרה), וביולי 2009 הם השלימו את התכנון המוקדם.
במהלך 2009 הגישה בצלאל את התכנית שנבחרה לוועדת המשנה המקומית לתכנון ובניה (להלן - הוועדה המקומית) שבעיריית ירושלים (להלן - העירייה) וללשכת התכנון המחוזית שבמשרד הפנים (להלן - הוועדה המחוזית).
אולם הוועדה המקומית דחתה את התכנית עקב דרישת העירייה להנמיך בשתי קומות את אחד המבנים המתוכננים, כדי שלא יסתיר את מרפסת התצפית שבבניין העירייה הסמוך.
לאחר תקופה ממושכת שבמהלכה התנגדה בצלאל לדרישה זו, אישר בנובמבר 2010 הוועד המנהללאדריכל הישראלי להכין ולהגיש לוו עדה המקומית תכנית התואמת את דרישות העירייה.
בינואר 2011 אישרה הוועדה המקומית את התכנית המתוקנת שהגיש באותו החודש האדריכל הישראלי , והמליצה לוועדה המחוזית להפקיד את התכנית בתנאים שקבעה.
כחודש לאחר מכן, בפברואר 2011 , החליט הנשיא לשעבר לסיים את ההתקשרות עם אדריכל א'.
בעקבות זאת הקים הוועד המנהל ועדה שהמליצה שאדריכל אחר (להלן - אדריכל ב') יתכנן מחדש את הקמפוס.
באוגוסט 2011 אישר הוועד המנהל את המלצת הוועדה, וביולי2012 חתמה בצלאל על חוזה לתכנון הקמפוס עם אדריכל ב'.
סיום ההתקשרות לביצוע התכנית שנבחרה ושאושרה בוועדה המקומית ופנייה לתכנון מחדש , פירושם אבדן של כ-8 מיליון ש"ח 19 שהושקעו בה ו אבדן זמן : בספטמבר 2015, כ-10 שנים לאחר החלטת הממשלה להקצות את הקרקע לקמפוס החדש והגם שהליכי בנייתו היו אמורים להתחיל בשנת 2010 ולהסתיים זה כבר20 , בצלאל טרם החלה בבנייתו.
זאת ועוד, עקב ההחלטה על תכנון מחדש באמצעות אדריכל ב', לא יכלה בצלאל לעמוד בהתחייבותה למועד פינוי הקמפוס בהר הצופים, בהתאם ל הסכם למכירתו.
מאחר שבצלאל לא עמדה בתנאים מתלים להסכם זה, הוא לא נכנס לתוקפו והתבטל, ובאוגוסט 2015 .
טרם נמצא קונה חליפי בכך הפסידה בצלא ל את תמורת המכירה, שהייתה נחוצה למימון הפרויקט 21 .
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי ההחלטות על התכנון מחדש של הפרויקט ומכירת הקמפוס בהר הצופים.
17 בשנת2013 הפך ממ"י לרשות, ושמו עודכן לרשות מקרקעי ישראל.
18 על פי בקשת בצלאל שב וחידשממ"י את מתן ההרשאה לתכנון, כל אימת שזו פגה.
19 על פי נתוני בצלאל לאפריל 2015 .
כ-11 מיליון ש"ח נוספים הושקעו בתכנון החדש.
20 לאחר סיום ההתדיינות עם העירייה הגישמנהל הפרויקט ב-7.
10 לוח זמנים מתוקן, שעל פיו הבנייה נועדה להתחיל ב-2012 ולהסתיים בסוף2014 .
במרץ2015 הבניין אמור היה להיות מאוכלס.
21 על פי נתונים שמסרה בצלאל באפריל2015 , עלות הפרויקט נאמדת בכ-90 .
מיליון דולר 1500 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התמשכות הטיפול של בצלאל בדרישת העירייה להנמכת הבניין שינוי במדיניות העירייה לגבי גובה הבניין : בשנת 2006 , לפני הקצאת הקרקע על ידי הממשלה לבצלאל, גיבשה בצלאל יחד עם העירייה הסכמות ביחס למבנה קמפוס חדש במתחם מגרש הרוסים, סמוך למבנה העירייה, ובנוגע לשינוי תכנית בניין העיר (להלן - תב"ע) שנדרשה לשם כך.
הסכמות אלה, שניתנו בעל פה ולא גובו בכתב, כללו קביעה כי גובה המבנה יהיה כגובה הבניינים הסובבים אותו, כך שלא יעלה בגובהו על בניין העירייה.
על בסיס הסכמות אלה גיבשה בצלאל את הדרישות בתחרות האדריכלים, ובהמשך גם את התכנית שהוגשה לאישור.
מסמכי התכנית הוגשו לאישור הוועדה המקומית במרץ 2008 ,.
החל משנה זובעקבות חיל ופי גברי, חזרה בה העירייה מההסכמות, ושבה ודרשה להנמיך את הבניין המתוכנן בתכנית שנבחרה כך שלא יסתיר את מרפסת התצפית של בניין העירייה הסמוך, כלומר להפחית ממנו שישה מטרים (שתיים מתוך שש קומות מתוכננות).
העירייה הבהירה לבצלאל כי ההנמכה מהווה תנאי לקידום שינוי התב"ע22 .
מאחר שהעירייה סירבה לפעול לשינוי התב"ע הקיימת, לא ניתן היה לקדם את הנושא ללא הסכמתה.
התמשכות הטיפול של בצלאל בדרישת העירייה : ממסמכי בצלאל עולה כי הוועד המנהל היה מודע למחלוקת עם העירייה כבר משנת 200823 .
הוא גם ידע כבר בשנת 2009 כיהמחלוקת מעכבת את אישור הפרויקט בוועדה המקומית ובוועדה המחוזית ואת הליכי אישור הבנייה.
10 דיווח היו"ר לשעבר לוועד המנהל ש"בנושא דרישת העירייה להוריד קומה, בשלב זה עמדתנו היא שלא לשנות את הבקשה הבסיסית של בצלאל.
לעירייה הצעות חלופיות אך בשלב זה אין התקדמות.
רצינו להתחיל לבנות בספטמבר 2011 וכרגע עם כל השינויים של התב"ע והמכרזים כנראה שנצטרך לדחות מעט את מועד תחילת הבניה".
10 הביעההעירייה את עמדתה לפני הוועדה המחוזית, ולפיה על מנת שלא להחליש את חשיבותו של בניין העירייה, יש להנמיך את המבנה המתוכנן הצמוד לו.
נבחנו ארבע חלופות שונות, וסוכם (בהסכמת מתכנן המחוז במשרד הפנים) כי אדריכל התכנית יציג תכנית מתוקנת שלפיה המבנה יונמך, וכדי לפצות על השטח שנחסר בשל כך תורחב תכסית הבינוי24.
10 דיווח היו"ר לשעבר לוועד המנהל ש"אנו לא מצליחים להגיע עם עיריית ירושלים להבנה.
אנו מנהלים שיחות והתכתבויות עם העירייה מזה שמונה חודשים והנושא לא מגיע לידי פתרון".
עם זאת מהפרוטוקולים של הוועד המנהל עולה כי עד ספטמבר 2010 , במשך יותר משנתיים, הוא לא קיים דיון בשאלה האם להיענות לדרישת העירייה ולשנות את התכנון בהתאם.
בין ספטמבר לנובמבר 2010 דן הוועד המנהל בנושא.
10 החליט לבסוף הוועד המנהל לאשר לאדריכל הישראלי ולמי שמונה לניהול הפרויקט (להלן - מנהל הפרויקט) להכין תכנית מתוקנת ולהגישה לוועדה המחוזית.
11 הגיש האדריכל הישראלי תכנית מתוקנת למהנדס העיר.
11 דנההוועדה המקומית בתכנית המתוקנת והמליצה לוועדה המחוזית להפקיד את התכנית בתנאים שקבעה.
08 כתב אדריכל העיר למנהל הפרויקט כי "מהנדס העיר מבקש להבהיר כי הנושאים הבאים מהווים תנאי לקידום התב"ע:.
2 לגובה שלא יסתיר]ה[) הנמכת האגף הדרומי של המבנן מבטים מהמרפסת בקומה העליונה של בניין העירייה".
23 בישיבת הוועד המנהל מ -3.
08 דיווח מנהל הפרויקט כי אין הסכמה עם העירייה לגבי שינוי התב"ע בעניין גובהו המתוכנן של הבניין.
24 תכסית הבינוי- שטח הבנייה המרבי המותר לבנ ייה בקומה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1501 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת על שלא דרשה מראש כי הבטחת נציגי העירייה בנוגע להסכמתה לתכנית של בצלאל ולשינוי התב"ע תהיה מגובה בהתחייבות כתובה.
כמו כן, הנהלת בצלאל הקודמ ת הניחה הנחה בלתי מבוססת ולפיה היא תצליח לשכנע את נציגי העירייה להסכים לאמור; היה עליה להפנים שהמציאות השתנתה ולפעול לשינוי התכנית בלי להתמהמה.
העובדה שוועד המנהל לא דן במשך יותר משנתיים באם להיענות לדרישת העירייה ולשנות את התכנון בהתאם, תרמה לעיכוב הפרויק ט ולא אפשרה לבצלאל להתקדם בתכנונו.
חתימה על חוזה עם אדריכל א' .
זכויות החתימה בבצלאל בתקופה האמורה קבעו, כאמור, כי בהתחייבויות שסכומן עולה על 600,000 ש"ח נדרשת חתימתם המשותפת של הנשיא לשעבר ושל יו"ר ועדת הכספים דאז.
משרד מבקר המדינה העלה כי ב- 6.
08 חתמוהנשיא לשעבר והסמנכ"לית לשעבר על חוזה לתכנון הקמפוס החדש עם אדריכל א' והאדריכל הישראלי25, אף על פי שההתחייבות הכספית הגלומה בחוזה חרגה באופן ניכר מזכויות החתימה המשותפות שהוקנו להם.
בפברואר 2008 דיווחו הנשיא לשעבר והיועמ"ששל בצלאל (להלן - היועמ"ש) לוועד המנהל על חתימת החוזים עם שני משרדי האדריכלים, לרבות חתימת חוזה בין האדריכל הישראלי לאדריכל א' המסדיר את חלוקת העבודה ביניהם, לשם ביצוע התכנית שנבחרה .
היעדר בקרה על עבודת התכנון .
באוקטובר 2007 , לפני שחתמה בצלאל על חוזה עםאדריכל א', ערערה חברה בוועד המנהל על חוסר ניסיונו.
בתגובה ציין הנשיא לשעבר כי האדריכל הישראלי שנבחר הוא ותיק ומנוסה וייתן מענה מקומי.
היו"ר לשעבר אמר שתכניתם נבחרה כי הייתה הטובה ביותר.
08 ,, שמונה חודשים לאחר חתימת החוזהדיווח מנהל הפרויקט לוועד המנהל כי "הבניין מורכב" והביע חשש כי לאדריכל א' אין הניסיון הדרוש לפרויקט מסוג זה .
הוא הוסיף כי משרדו והאדריכל הישראלי מנסים ליישם את מה שתכנן אדריכל א' , "אבל אנחנו גם צריכים לשים לב שזה יהיה בניין מתפקד ועובד.
כשנתיים לאחר מכן, ב- 24.
10 דיווח היו"ר לשעבר לוועד המנהל: "בעיות עם הארכיטקטים מתגלות כבר עכשיו".
האדריכל הישראלי אמר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 , כיההתנהלות מול אדריכל א' הייתה בעייתית ומסורבלת, בין השאר בשל אי -היכרותו את החוקים הישראליים בתחום הבנייה, לפיכך הוא - האדריכל הישראלי - נדרש לסייע בגיבוש התכנון, מעבר למטלות המקוריות שסוכם שיוטלו עליו.
25 בצלאל שילמה לשני משרדי האדריכלים סכום הגבוה מ-2.
8 מיליון ש"ח עד לסיום ההתקשרות ביניהם.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעתמשרד מבקר המדינה , משעלו בדיוני הוועד המנהל בשנת 2008 ספקותבדבר יכולתו של אדריכל א', היה עליו לדרוש מהנשיא לשעבר לדווח לו מדי תקופה על הביצועים, ובפרט על ליקויים שיתגלו .
אולם ל פחות עד נובמבר 2010 , יותר משנתיים וחצי לאחר חתימת החוזה, לא דן בכך הוועד המנהל, והנשיא לשעבר או גורם אחר מטעמ ו לא דיווחו בתקופה זו על קשיים או על חוסר שביעות רצון מתפקודו של אדריכל א'.
הודעת הנשיא לשעבר לאדריכל א' על הפסקת ההתקשרות .
11 הודיע הנשיא לשעבר לאדריכל א' על הפסקת ההתקשרות עמו ומסר לו כי יקבל פיצוי בהתאם לנקבע בהסכם.
את הודעתו זו מסר במכתב בחתימתו בלבד, ללא העתקים לוועד המנהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בהחלטה כבדת משקל שהיה על הנשיא לשעבר להביאה לפני כן לדיון בפני הוועד המנהל.
אולם הוא הודיע לאדריכל א' על הפסקת ההסכם ל לא דיון כזה, ב לא ש הוועד המנהל ניתח את ההשלכות של הפסקת ההתקשרות והחליט על כך, בלי שהוסמך לעשות זאת לבדו, ובאופן שלא תאם את זכויות החתימה שבצלאל העניקה לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בפעולתו זו לא מילא הנשיא לשעבר את חובתו לפעול בזהירות הנדרשת מנושא משרה בעמותה, ובהתנהלות זו אף יש כדי לפגוע בטובת בצלאל.
ליקויים בהליך קבלת ההחלטה בוועד המנהל על הפסקת ההתקשרות עם אדריכל א' ועל ביצוע תכנון מחדש .
11 דיווח הנשיא לשעבר לוועד המנהל על הפסקת ההתקשרות עם אדריכל א'.
הוא דיווח לו כי בצלאל קיבלה את הצעת העירייה להגיש לוועדה המקומית תכנית הכוללת הגדלה של נפח הבניין עקב דרישתה להנמכתו, באמצעות שטח נוסף שיוקצה לבצלאל, וכי לאחר שהתכנית תאושר "יהיה עלינו לתכנן מחדש את הקמפוס.
אנחנו לא מאמינים שהארכיטקטית שנבחרה [אדריכל א יכולה לבצע את ]' התכנון הזה.
אי לכך ובהתאם לחוזה עמה, החלטנו להפסיק את עבודתה.
כעת עלינו לבחור בארכיטקט חדש".
גם היו"ר לשעבר אמר כי אדריכל א' לא התאים ככל הנראה לפרויקט בסדר גודל כזה, והוסיף: "בהתייעצות עם יו"ר חבר הנאמנים אנו מציעים לבחור בוועדה חדשה שתטפל בהליך הבחירה".
בפרוטוקול הדיון נרשם שהוועד המנהל בחר בחברי הוועדה (להלן - הוועדה לבחירת אדריכל).
אף על פי שההחלטה על הפסקת ההתקשרות עם אדריכל א' נעשתה לפני שהוצגה בפני הוועד המנהל, ואף על פי שהיו לה השלכות מהותיות עבור בצלאל, לא דרשו חברי הוועד המנהל מהנשיא לשעבר הסברים בנוגע להשלכות הללו ובנוגע לעובדה שלא להביא את הנושא לדיונם ולהחלטתם.
11 קיים הוועד המנהל דיון בהמלצות הוועדה לבחירת אדריכל, ובחר באדריכל ב' לתכנון מחדש של הקמפוס.
12 , ,כשנה לאחר מכן וכשנה וחצי לאחר ההודעה לאדריכל א' על הפסקת עבודתו, חתמה בצלאל על חוזה עם אדריכל ב'.
מוסדות להשכלה גבוהה 1503 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה העלה כי גם ב - 31.
11 לא הציג הנשיא לשעבר לוועד המנהל תכנית לבחינת הכדאיות הכלכלית של התכנון החדש של הפרויקט, לרבות ההשלכות על לוחות הזמנים והעלויות הכספיות הנוספות שיושתו בשל כך.
כן הוא לא הציג מידע מהותי שיכול היה להשפיע על קבלת ההחלטה, לרבות ניתוח היתרונות והחסרונות של חלופות להחלטה זו.
מנגד, בכל הדיונים הללו לא דנו חברי הוועד המנהל במשמעויות ובהשלכות השונות של תכנון מחדש לפרויקט.
הם לא דנו בעלות הכספית שהושקעה בתכנית שנבחרה ושתרד לטמיון - כ-8 מיליון ש"ח, וגם לא בהשלכותיה של החלטה כזו על לוחות הזמנים של הפרויקט, על דחיית המועד הצפוי לאכלוס הבניין שייבנה, על התחייבותה של בצלאל למועד פינויו של הקמפוס בהר הצופים ועל ההשלכות שיהיו לכך על החוזה שחתמה למכירתו ועל התקבולים של מאות מיליוני ש"ח הצפויים מהמכירה .
עוד עולה כי הם לא דנו ב יתרונות ו בחסרונות של חלופות אפשריות להחלטה כזו, הגם שחלופות כאלה הועלו בדיונים קודמים.
בישיבת הוועד המנהל מ -1.
10 אמרהנשיא לשעבר כי בהמשך לבקשת העירייה להנמיך את הבניין, הציע האדריכל הישראלי לדחוס את השטח הנדרש על ידי "הורדת קומה לעומק" והנמכת גובה החדרים ל -2.
10 דן הוועד המנהל בהצעת העירייה להוסיף 500 מ' לכל קומה כפיצוי על אבדן השטח.
בדיון אמר האדריכל הישראלי כי "התיקון הזה הוא תיקון קטן מאד על אף שזה 500 מטר, האדריכלות לא משתנה במהותה זו אותה האדריכלות"; ב-3.
10 הציעהנשיא לשעבר לבנות בניין צנוע יותר ולהשתמש במבנים שבסביבה להשלמת השטח.
סוכם שהוא יבדוק אם ניתן לממש הצעה כזו לגבי בניינים בסביבה, אולם בישיבות הבאות לא הציג הנשיא לשעבר הצעה כאמור.
האדריכל הישראלי אמר ל נציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2015 , כי העלה כמה פתרונות לדרישה להנמכת הבניין ובנה דגם מתפרק שהוצג בפני נציגי בצלאל, העירייה ומתכננת המחוז במשרד הפנים, שבאמצעותו הראה איך ניתן לפתור את בעיית השטחים האבודים.
עוד אמר, כי אף על פי שבצלאל קיבלה שטח נוסף, לא היה נוצר צורך לתכנן הכול מחדש לו נקבע שינוי מסוים בפרופורציות של המבנה.
עוד לדעתו, בצלאל יכלה להקטין את מעורבות אדריכל א' על ידי העברת מטלות למשרדו שלו, אשר לו ניסיון רב בבניית מבנים אקדמיים, ולהשלים בכך את חוסר הניסיון של אדריכל א'.
10 כתב הנשיא לשעבר ליו"רלשעבר, כי בפני בצלאל עומדות שלוש חלופות עיקריות: (א) להמשיך את התכנון של הבניין ולהנמיכו בשתי קומות - הדרך המהירה ביותר, נטולת הוצאות נוספות, והתכנון המקורי בה כמעט שלא נפגע - ומשתקבל בצלאל שטחים נוספים התכנון יותאם; (ב) לשנות את התכנון על ידי הרחבת גבול המגרש ב- 500 'מ, כפי שהציעה העירייה.
הליך זה כרוך בעלויות נוספות - הוצאות תכנון של אדריכל א' - ולדעתו הדבר שגוי מבחינה תכנונית; (ג) להמתין להחלטה בדבר השטחים הנוספים שיוקצו לבצלאל, ורק אז להחליט אם להתחיל בתכנון חדש, אולי עם אדריכל אחר.
עוד הוא כתב כי החלופה האחרונה נראית לו הנכונה ביותר, אולם היא יוצרת בעיית לוח זמנים ותוספת הוצאות תכנון.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא לשעבר ולהנהלת בצלאל הקודמת, כי למעט ההערה הכללית במכתב של הנשיא לשעבר, שלפיה תכנון חדש ייצור בעיית לוח זמנים ותוספת הוצאות תכנון, לא נדונו בוועד המנהל משמעותן המפורטת של חלופות והצעות אלה, יתרונותיהן וחסרונותיהן.
הנשיא לשעבר לא הגיש לוועד המנהל נתונים כאלו, ומנגד, הוועד המנהל ובראשו היו"ר לשעבר לא דרשו לקבל אותם ולדון בה ם לפני שקיבלו את ההחלטה בדבר תכנון מחדש .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את תהליך קבלת ההחלטות של הנשיא לשעבר, היו"ר לשעבר וחברי הוועד המנהל, ואת נכונותם להחליט על תכנון מחדש ללא מידע מספק ובלא שבחנו את הכדאיות הכלכלית של החלטתם ואת השלכותיה.
בכך הפרו את חובתם לקבל החלטה מושכלת המבוססת על מצע עובדתי מספק, לטובתה של בצלאל.
כך וביתר שאת גם לגבי הנשיא לשעבר, שהחלטתו להפסיק את ההתקשרות עם אדריכל א' הובילה להחלטה על תכנון מחדש וגרמה לאבדן כספי עצום לבצלאל ולאיחור של שנים בבניית הקמפוס, שעד למועד סיום הביקורת, טרם החלה.
הסכם למכירת הקמפוס בהר הצופים לצורך מימון הקמפוס החדש החתימה על הסכם המכירה ופקיעת תוקפ ו: ב-24.
10 דן הוועד המנהל בהסכם למכירת הקמפוס בהר הצופים (להלן - הסכם המכירה) לעמותה מסוימת (להלן - העמותה), בתמורה לקבלת מאות מיליוני ש"ח שהיוו חלק מרכזי במימון הקמפוס החדש, והסמיך את היו"ר לשעבר, הנשיא לשעבר והסמנכ"לית לשעבר לחתום עליו.
10 הם חתמו על הסכם המכירה, שבו התחייבה בצלאל למסור לעמותה את הקמפוס בהר הצופים בתוך 48 חודשים מיום כניסת ההסכם לתוקפו.
נקבע כי כניסתו לתוקף מותנית בקיומם של שני תנאים מתלים: 1 .
אישור של האוניברסיטה שהיא אינה מתנגדת למכירת זכויותיה של בצלאל בקמפוס (להלן - אישור האוניברסיטה)26 , שתמסור בצלאל לעמותה בתוך180 יום ממועד חתימת הסכם המכירה (להלן - התנאי המתלה).
העמותה התחייבה לשלם לבצלאל10% מהתמורה ולהפקיד ערבות פיננסית לביצוען של יתר התחייבויותיה הכספיות שבהסכם כנגד רישום משכון לטובתה.
את אלה היה עליה לבצע בתוך 90 יום ממועד קבלתאישור האוניברסיטה .