HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבדיקה נעשתה במשרד התיירות; במשרד התמ"ת; ובמשרד האוצר: ברשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות); במינהל נכסי הדיור הממשלתי (להלן - הדיור הממשלתי) ובאגף התקציבים.
יישום החלטת הממשלה להפרטת תדמור .
על פי סעיף 59 ב(א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), רשאית ועדת השרים לה חליט על הפרטת חברה ממשלתית בדרכים המנויות בחוק.
בסעיף 54 לחוק החברות הממשלתיות נקבע כי הרשות היא הגוף האחראי לטפל בהפרטת חברות ממשלתיות.
על פי סעיף 59 ב(ב) לחוק החברות הממשלתיות, הצעה להחלטת הפרטה תוגש לוועדת השרים בצירוף חוות דעתה של הרשות בנושא.
אם סברה הרשות כי ראוי להפריט חברה ושום שר לא הציע זאת לממשלה, "תחווה הרשות את דעתה בעניין בתזכיר מנומק לשרים ולוועדת השרים".
החלה הרשות לבחון אפשרויות להפרטת תדמור בשנת 2000 ניסחה הרשות הצעת החלטה להפרטת תדמור כדי להגישה לוועדת השרים לענייני הפרטה ובה צוין כי "לדעת הרשות אין זה מתפקידה של המדינה לנהל חברה אשר עוסקת בתחום ההכשרה למקצועות המלונאות", אולם ההליך לא קודם.
באוגוסט 2004 התקבלה החלטת ממשלה 4 בנושא הפרטת תדמור ובה נקבע כי ייקבע הסדר להשבת נכסי מקרקעין של תדמור, לרבות הסדרים לשימוש במקרקעין עד מועד ההשבה, וכן כי ייקבע הסדר למכירת מניות תדמור.
באוגוסט 2005 מסרה הרשות לשר האוצר הצעת החלטה מתוקנת, שהוכנה בשיתוף משרד התיירות.
להצעה צורפו דברי הסבר ובהם נימוקים להחלטה - בתחום ההכשרה המקצועית למקצועות המלונאות בפרט ובתחום ענף המלונאות בכלל יש תחרות, ומטרת הליך ההפרטה היא, "בין השאר, לגרום לרוכש לייעל את החברה".
בספטמבר 2005 החליטה ועדת שרים לענייני הפרטה על הפרטת החברה, והחלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה (להלן - ההחלטה)5 .
:להלן עיקרי ההחלטה1 .
מניות המדינה בחברה יימכרו כמקשה אחת בדרך של מכירה פרטי ת למשקיע או לקבוצת משקיעים מהארץ או מחו"ל.
תאגידים ממשלתיים, לרבות חברות ממשלתיות וחברות מעורבות, לא יורשו להשתתף בהליך המכירה, במישרין או בעקיפין, לבדם או עם אחרים.
הרשות תוסמך לבצע את כל הפעולות הדרושות לדעתה לביצוע החלטה זו, ובכלל זה: (א) לפעול לשינוי מסמכי ההתאגדות של החברה, אם הדבר יידרש.
(ב) לנהל, בתיאום עם החשב הכללי במשרד האוצר, משא ומתן עם ההתאחדות למכירת מניותיהם במסגרת הליך המכירה.
(ג) לפעול עם החשב הכללי במשרד האוצר לכך שתוארך ב-15 ,שנים תקופת השכירות של מקרקעין המשמשים את החברה וכן לכלול בהסכם השכירות תנאי ולפיו החברה מקבלת את הנכס לשימושה כשוכרת למטרת .
4 'החלטה מס 2464 מאוגוסט 2004.
5 החלטה מח25 / של ועדת שרים לענייני הפרטה מ- 4.
הפעלת מלון ובית ספר למלונאות בלבד ולא תשתמש ולא תתיר שימוש בנכס לכל מטרה אחרת.
(ד) לכלול בהסכם המכר התחייבות של הרוכש להמשיך להפעיל את החברה כעסק חי בתחומי ההכשרה המקצועית לנוער ולמבוגרים.
להסמיך את הרשות לנהל את הליך המכירה ולבצעו.
במסגרת הליך ההפרטה ייבחנו מכלול הסוגיות הנוגעות לעובדים ולזכויותיהם.
בהחלטה לא נקבעו לוחות זמנים ליישומה.
להלן יפורטו פעולותיהם של הגופים המעורבים בהליך ההפרטה: 1.
:רשות החברות הממשלתיות מאז התקבלה החלטת הממשלה נקטה הרשות פעולות ליישום ההחלטה ובהן: שינתה את מסמכי ההתאגדות של החברה בהתאם להחלטה; העבירה את כל מניות המדינה לגוף מרכזי אחד; חתמה עם ההתאחדות על הסכם למכירת מניותיהן במסגרת הליך ההפרטה; קיימה דיונים להסדרת ניהול נכסים המשמשים את החברה; קיבלה הערכת שווי ראשונית לגבי החברה וגיבשה טיוטת נוהל מכירה.
אולם במועד סיום הביקורת, יותר משש שנים לאחר שהתקבלה ההחלטה ויותר מעשור לאחר שהרשות החלה לבחון אפשרויות להפרטת תדמור, עדיין לא השלימה הרשות את הליך ההפרטה - לא נחתם הסכם שכירות כנדרש בהחלטת ההפרטה, והיא לא הודיעה לממשלה על אי -השלמת ההליך6 .
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי בשנה האחרונה היא קידמה נושאים רבים החיוניים להפרטה בשיתוף הגורמים הרלוונטיים על מנת לגבש מתווה חלופי למתווה ההפרטה.
הרשות הדגישה בתשובתה כי "ההפרטה אינה יעד ה עומד בפני עצמו אלא אמצעי להבראת החברה ולפיתוחה על מנת שתממש את יעודה בתחום המלונאות התיירות והקולינאריה".
נוסף על כך השיבה הרשות למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי היא דרשה ממשרד התיירות להאיץ את תהליך ההפרטה ולחלופין לפעול לביטולה, אך לא המציאה אסמכתאות שיאששו זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי היה עליה לדאוג ליציבות החברה על מנת לקדם את הפרטתה.
נוכח התמשכות הליך ההפרטה על הרשות להודיע לממשלה על המצב לאשורו ולהמליץ לה על פתרונות אפשריים.
משרד התיירות : יישום הליך הפרטה מחייב שיתוף פעולה מלא מצד השר הממונה על החברה בהליך הפרטה.
מספטמבר 2005 ועד מועד סיום הביקורת כיהנו במשרד התיירות שישה שרי תיירות.
לאחר קבלת ההחלטה, הגורמים המקצועיים במשרד התיירות שינו את עמדתם בנוגע להפרטה בשנים מסוימות, ולחלופין התנו את יישום ההחלטה בתנאים חדשים שלא הוזכרו בהחלטת הממשלה או השהו את יישום ההחלטה כדי שיוכלו ללמוד את הנושא.
באפריל 2011 בדיון בין משרד התיירות, משרד התמ"ת והרשות, ציין מנכ"ל משרד התיירות, מר נועז בר ניר, כי ההפרטה צפויה לפגוע בהכשרה, ולמרות זאת הסכים לבחון הפרטה במתווה של זיכיו ן.
ביוני 2011 הסכים מנכ"ל משרד הת יירות להפרטה במתווה של זיכיון בתנאי שהזכיינית תהיה חברה בין -לאומית שתחום עיסוקה העיקרי הוא הכשרת כוח אדם בתחום התיירות (ולא רק בתחום המלונאות) .
6 ראו בדוח זה בפרק על "ערים- חברה לפיתוח עירוני בע"מ", עמ' 1449.
ובתנאי שהיא מכשירה כוח אדם ברמה גבוהה.
עמדה זו נסמכת על מכתב התעניינות ראשוני מחברה בין -לאומית אחת משנת 2009 .
לא נמצאו מסמכים נוספים התומכים בבחירת המתווה המוצע.
נמצא כי התחלופה הגבוהה של שרי התיירות בתקופה שמיום קבלת החלטת ההפרטה (שישה במספר), היעדר דעה מגובשת של הדרג המקצועי במשרד, וחוסר העקביות בעמדת משרד התיירות כלפי ההפרטה גרמו לעיכוב בביצועה.
במשך שנים פעל משר ד התיירות שלא לפי החלטת הממשלה.
משרד התיירות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי ההפרטה תצליח רק אם תשתיות החברה יהיו במצב ראוי, וכי תפקיד המשרד הוא להביא למצב זה ולרמת פעילות ראויה, ולשם כך נדרש לבצע תכנית הבראה של החברה.
משרד התיירות הוסיף בתגובתו כי עליו להיות יותר החלטי ותכליתי בנושא הפרטת תדמור, שכן אי -הוודאות פוגעת בתפקוד החברה.
המשרד ער לכך ויעשה כל שביכולתו כדי לשפר זאת.
על משרד התיירות לפעול לאלתר לביצוע כל הפעולות הדרושות לדעתו ליישום החלטת הממשלה להפריט את החברה ולא לסכל את ביצועה באמצעות קביעת תנאים חדשים.
לחלופין, אם משרד התיירות סבור שיש לבטל את ההחלטה, עליו לבסס את עמדתו בנימוקים מקצועיים, תוך הכנת עבודת מטה יסודית, וליזום החלטת ממשלה בהתאם לכך.
משרד התמ"ת , בהיותו הלקוח העיקרי של תדמור, יכול לסייע בביצוע הליך ההפרטה.
משרד התמ"ת רוכש קורסים מתדמור באמצעות הסכמים שנתיים עם אופציה להארכה.
בפברואר 2010 הסכימו עקרונית משרד התמ"ת והרשות לרכוש מתדמור 15,000 שעות לשנה במסגרת הסכם מכירת המניות.
הדבר נועד לשמש מעין "רשת ביטחון" לפעילות של הכשרה מקצועית בתדמור ולסייע להפרטה בכך שיספק לרוכש הפוטנציא לי ודאות מסוימת לגבי ההכנסות הצפויות של החברה.
מתן תוקף להסכמות אלו עשוי לסייע בייצוב מצבה הכלכלי של החברה ולהעניק לה ודאות מסוימת לגבי תזרים ההכנסות שלה.
נמצא כי משרד התמ"ת לא עיגן בהסכם בכתב את החלטתו העקרונית לרכוש קורסים מתדמור על מנת לתת להחלטה תוקף מחייב.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא הסכים עקרונית לשריין 5 מיליון ש"ח לשנה לקניית קורסי הכשרה מקצועית, וזאת בתנאי שהנושא יוסדר עם משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת שאין די בהסכם עקרוני, ועליו לעגן אותו בהסכם כתוב וחתום.
יהיה בכך כדי לתרום לייצוב מצבה הכלכלי של החברה ולסייע בהפרטה.
:הדיור הממשלתי, הרשות ותדמור ההסכם בין הדיור הממשלתי ובין תדמור נדרש לשם מתן ביטחון לרוכש הפוטנציאלי שיוכל להמשיך ולפעול במקרקעין לטווח ארוך.
בהחלטת הממשלה נקבע כי הסכם השכירות יכלול גם תנאי ולפיו המטרה משרד התיירות 1019 .
היחידה שלשמה החברה שוכרת את הנכס היא הפעלת מלון ובית ספר לנוער ולמבוגרים בתחום ההכשרה המקצועית במלונאות.
נמצא כי משנת 2005 קיימו משרד התיירות, הרשות, הדיור הממשלתי ותדמור דיונים בעניין, אך ההליך טרם נשא פרי ובמועד סיום הביקורת, טרם נחתם הסכם שכירות.
הדיור הממשלתי השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא פעל ועודנו פועל לחתימת הסכם שכירות.
משרד מבקר המדינה מעיר לדיור הממשלתי, לרשות ולתדמור שאין זה סביר שבמשך שש שנים לא היה אפשר להגיע לחתימת הסכם שכירות.
היה עליהם לפנות ליועץ המשפטי לממשלה לשם יישוב המחלוקת.
בתשובת שר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ, שהתקבלה ב - 13.
2012 התקיים דיון בלשכת מ"מ מנכ"ל המשרד ומנהל רשות החברות הממשלתיות, מר דורון כהן, אשר בסיומו הוחלט לצאת למכרז למתן זיכיון לניהול חברת תדמור, כאשר הזוכה במכרז ישלם דמי שכירות למינהל הדיור הממשלתי.
הצעת החלטה כאמור תובא בקרוב לאישור הממשלה".
פעילות החברה בצל הליך ההפרטה .
בתדמור שלושה ענפי פעילות: תיכון מקצועי בתחום אומנות הבישול, הפועל בפיקוחו של האגף להכשרה מקצועית של משרד התמ"ת, ובו כ -160 .
תלמידים הלימודים בתיכון נמשכים שלוש שנים (בכיתות י'-י"ב) ובסופן ניתן להצטרף לכיתת המשך (י"ג) 7 ; בית ספר להכשרה מקצועית, הפועל בפיקוחו של האגף להכשרה מקצועית של משרד התמ"ת המלמד את מקצועות המלונאות, לימודי מינהל מלונאי בכיר וקורסים מקצועיים והשתלמויות מקצועיות בתחום המזון ואומנות הבישול וכן קורסים עיוניים כגון הפקת אירועים, הקמת מסעדות וניהולן; מלון "תדמור" ובו 58 חדרים, שמקור הכנסותיו הוא מלינת אורחים, מסמינרים, ומכנסים ואירועים.
משרד התמ"ת הוא הלקוח העיקרי של החברה - כ-35% .
מסך הכנסותיה מקורן במשרד תדמור הוא הגוף הממשלתי היחיד המקנה הכשר ה מקצועית לנוער ומבוגרים בתחומי אמנות הבישול והתיירות.
להלן התוצאות העסקיות של החברה לשנים 2007 -2010 :)(באלפי ש"ח .
2010 2009 2008 2007 השנה .
19,532 21,914 21,323 23,622 הכנסות .
( 2,767) ( 1,235) (452) 817 רווח/(הפסד) תפעולי .
( 7,477) ( 4,821) ( 2,454) ( 1,759) *הון חוזר .
7 כיתת טבחות למתקדמים שאליה מתקבלים בוגרי כיתות י"ב מכל בתי הספר לטבחות בארץ.
* ההפרש בין הנכסים השוטפים של חברה ובין התחייבויותיה השוטפות.
מהטבלה ניתן ללמוד על מגמת ירידה מתמשכת בהכנסות החברה, ברווחיותה ובהון החוזר שלה.
על פי טיוטת הדוחות הכספיים הסקורים לרבעון הראשון לשנת 2011 , מגמה זו נמשכת; וברבעון זה הפסדהחברה מסתכם בכ - 586,000 .
ש"ח מצבה של החברה נגרם בשל מכלול גורמים, לרבות בשל היעדר הנהלה במשך פרק זמן ארוך, ובשל ליקויים בסדרי ממשל תאגידי (ראו להלן).
עם זאת, בסקרים קצרי טווח וכן בסקרים ארוכי טווח שביצע מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת נמצא כי שיעורי ההשמה של בוגרי תדמור גדולים מאלה של כלל הבוגרים בענף ההארחה.
הפעילות העסקית של החברה 1.
מיזם 8 : בר מאסטר בסעיף 11()(א9 ) לחוק החברות הממשלתיות נקבע כי החלטות חברה ממשלתית המנויות בסעיף זה טעונות אישור של הממשלה, וכי הקמת חברה, לרבות הקמת מיזם, טעונה אישור של הממשלה.
הסעיף מגדיר מיזם כהתקשרות "לביצוע פעילות כלכלית, ובלבד שיש בה כדי להשפיע באופן מהותי על רווחיות החברה, רכושה או התחייבויותיה".
בשנת 2003 התקשר תדמור (בהסכם שלא נחתם בכתב) עם יזם פרטי לשיתוף פעולה להפעלת בר מאסטר תדמור, שהוא מיזם להכשרת ברמנים.
על פי ההתקשרות, הרווח או ההפסד מפעילות הבר מאסטר נחלק בין תדמור למנהל השותף בבר מאסטר שווה בשווה.
להלן תוצאות פעילותה של החברה (הכוללת גם את תוצאות הפעילות של המיזם) וכן תוצאות הפעילות של מיזם בר מאסטר (באלפי ש"ח)9: .
2006 2005 2004 2003 השנה .
421 801 817 114 רווח מפעילות בר מאסטר .
1,308 534 ( 1,108) (683) רווח/(הפסד) מפעילות החברה (לרבות רווחי .
בר מאסטר) מהנתונים עולה כי פעילות בר מאסטר השפיעה השפעה מהותית על תוצאותיה הכספיות של תדמור.
בספטמבר 2008 , בהתאם לבקשת דירקטוריון החברה, בדק מבקר הפנים את פעילות המיזם.
בבדיקתו הוא חשף טעויות, הן בהכנסות המיזם והן בעלויותיו, אשר השפיעו על סך הרווח השנתי לחלוקה ועל התחייבויות השותף לחברה וכי הסכם השותפות עדיין לא נחתם.
בעקבות סכסוך בין השותפים בעניין חוב של המנהל השותף לתדמור, החליט תדמור ביוני 2009 .
להפסיק את פעילות המיזם .
כפי שהגדירה החברה 9 'מתוך דוח סופי מס23 של מבקר הפנים של תדמור מאוקטובר 2008 .
לנוכח הטעויות בדיווח הכספי של המיזם שהתגלו בבדיקת מבקר הפנים (ראו להלן), מידת הדיוק של הנתונים מוטלת בספק.
הנתונים המתייחסים לשנת 2003 מובאים מהצעת החלטת הפרטה מאוגוסט 2005 .
בהתאם לדוחות הכספיים ל- 31.
09 יש יתרת חוב של השותף לתדמור, בסכום גדול.
תדמור והשותף הגישו תביעות הדדיות בבית המשפט המחוזי.
בשנת 2009 העלה הדירקטוריון חשדות לאי-סדרים כספיים בשל ניהול לא תקין של מיזם בר מאסטר.
בתחילת אותה שנה החליט הדירקטוריון כי החשב יסיים את עבודתו בחברה; ברבעון השלישי קיבל הדירקטוריון דוח ביקורת חקירתית 10 שנעשה "לצורך איתור פעול ות כספיות חריגות בניהול החברה".
בעקבות פרסום ממצאי הדוח החליט הדירקטוריון, בישיבתו בנובמבר 2009 , על סיום העסקתו של המנכ"ל; בינואר 2011 .
מונה מנכ"ל חדש נמצא כי הנהלת החברה לא ביקשה את אישור הממשלה להקמת המיזם כנדרש, וכי הדירקטוריון מצדו לא דרש כי תעשה כן.
משנת 2003 , מועד תחילת ביצועו של המיזם, ועד סוף שנת 2008 הסתפקו הדירקטוריון ונציגי הרשות, המשמשים משקיפים בדירקטוריון, בדיווחי ההנהלה ולא יזמו בדיקה של המיזם, אף שמדובר במיזם מהותי מבחינת החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה על הדירקטוריון לבדוק את דיווחי ההנהלה כל אימת שמתבצע שינוי מהותי בפעילות החברה, ועל נציגי הרשות לפקח כיאות על חברות ממשלתיות.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי פעילות המיזם החלה בהיקפים שאינם מהותיים, וכי על פי המצגים המוטעים שהוצגו לדירקטוריון המיזם נשא רווחים ואף הביא להקטנת הפסדי החברה.
עוד הסבירה הרשות בתשובתה כי לא כל מיזם טעון אישור מהממשלה, וכי בהתאם לחוק נדרש לקבוע תנאים לכך.
מאחר שתנאים אלו טרם נקבעו, לא נדרש אישור הממשלה למיזם.
לעניין הבאת מיזם לאישור הממשלה מעיר משרד מבקר המדינה כי לשיטת הרשות שום חברה ממשלתית לא חייבת בשום מקרה באישור ממשלה למיזם.
גישה כזו מסכלת את תכלית החקיקה לקיים פיקוח ממשלה על פעולות משמעותיות בחברות.
לפיכך יש לקבוע כי אי-קביעת תנאים כאמור איננה פוטרת חברה מקבלת אישור הממשלה להפעלת מיזם.
בד בבד על הרשות ליזום את קביעת התנאים בחוק בהקדם.
: התקשרויות בסעיף 2 (א) לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן - חוק חובת המכרזים), נקבע כי "כל תאגיד ממשלתי.
לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו" 11 בסייגים המובאי ם בחוק חובת המכרזים ובתקנות שהותקנו מכוחו.
תקנה 34 ,בתקנות חובת מכרזים התשנ"ב- 1993 (להלן- התקנות), מפרטת באילו מקרים יינתן לחברה פטור ממכרז.
תקנה 34(4 ) פוטרת חברה "אשר עשרה אחוזים או יותר מכח ההצבעה באסיפותיה הכלליות או הזכות למנות עשרה אחוזים או יותר מן הדירקטורים שלה אינם בידי המדינה" מקיום מכרזים.
עם זאת, לפי העיקרון המנחה בדיני מכרזים, על גוף ציבורי להעדיף ביצוע התקשרות באמצעות הליך תחרותי כדי למקסם את .
מדובר בדוח שהכין משרד רואי חשבון המתמחה בביקורת חקירתית 11 .
"במסגרת ההגדרות לחוק, מוגדר תאגיד ממשלתי, בין היתר, כ"חברה ממשלתית 1022 דוח שנתי62 .
התועלת הכלכלית הגלומה בכך וכדי לתת הזדמנות שווה למתמודדים בכוח.
הדבר אף בא לידי ביטוי בתקנה 1 ב(א) לתקנות בנוסחן עתה.
בישיבת הדירקטוריון במרץ 2009 דיווח המנכ"ל דאז, מר שלומי נדיר, כי "קיבלנו הנחיות מהיועמ"ש כי לגבי רכש העולה על סכום של 200 אלף ש"ח שנתי, אנו מחויבים בעריכת מכרז וכך נהגנו".
בדיון של ועדת ביקורת באוקטובר 2010 הוצגה עמדת הרשות ולפיה "חוק חובת המכרזים לא חל על תדמור, אבל כולנו מסכימים לאור המצב שקיים בתדמור יש לערוך נוהל של חובת ניהול מכרזים"]כי[12 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי למרות הנחיית היועץ המשפטי, בשנים 2009 ו- 2010 רכשה החברה ללא מכרז סחורות ושירותים מספקים בהיקפים שנתיים של למעלה מ- 200,000 ש"ח13 (חוץ מאשר מכרז אחד שביצעה החברה בשנת 2009 ).
עוד נמצא כי המלצת הרשות לקבוע נוהל לקיום מכרזים לא בוצע.
כמו כן, הדירקטוריון לא עמד על כך שייושמו הנחיית היועץ המשפטי של החברה והמלצת הרשות, והרשות לא העירה על כך.
: תמחור קורסים נוסף על הקורסים שמממן משרד התמ"ת בסכום אחיד, מקיימת החברה גם קורסים עסקיים, והיא הקובעת את מחירם.
בשנים 2009 -2011 היא קיימה 14 סוגי קורסים עסקיים.
בשנת 2011 השתתפו9-28 תלמידים בכל קורס עסקי14 , בשנת 2010 השתתפו30-11 תלמידים ב-18 קורסים ובשנת 2009 השתתפו 10-22 תלמידים ב -24 קורסים.
נמצא כי החברה לא תמחרה את כל סוגי הקורסים העסקיים, וכי חלק מהקורסים שכן תומחרו נפתחו אף שמספר תלמידיהם היה קטן מזה המבטיח את רווחיותו.
מתשובת תדמור למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 עולה כי עד שנת 2011 .
נעשה תמחור לשבעה סוגי קורסים על החברה לתמחר באופ ן מלא את כל הקורסים העסקיים ולקיים רק קורסים שבהם מספר המשתתפים מבטיח את רווחיותם.
פעילות לפי תחומים פעילות התיכון: התיכון יכול להכיל עשר כיתות שבכל אחת מהן כ -20 'תלמידים, לפי הרכב זה: שלוש כיתות י-י"ב בכל מחזור וכיתת י"ג אחת.
11 , יומה הראשון של שנת הלימודים התשע"ב, למדו בכיתות י' בתדמור 40 ;תלמידים מספר קטן בהרבה ממספר התלמידים בכל אחת משלוש השנים הקודמות15 .
12 פרוטוקול ועדת ביקורת מאוקטובר 2010.
13 רכישות תדמור הסתכמו ב-3.
45 מיליון ש"ח בשנת 2009, וב-3.
87 מיליון ש"ח בשנת 2010.
14 במועד סיום הביקורת לא נמסרו למשרד מבקר המדינה נתונים לגבי מספר קורסים בשנת 2011 .
15 מספר התלמידים בכלל כיתות י' באחד בספטמבר בשנים 2008 -2011 הוא67 ,53 , 66 ו-40 .
, בהתאמה משרד התיירות 1023 .
במספר תלמידי כיתות י' עלולה לסמן מגמת ירידה במספר התלמידים הכולל בתיכון.
פעילות המלון: במלון 58 חדרים, בחלקם לא התבצע שיפוץ או חידוש במשך למעלה מ -50 :שנים.
נמצא כי תפוסת החדרים הלכה ופחתה במשך השנים למשל, שיעורי תפוסת חדרי המלון בשנים 2009 ו- 2010 היו64% ו-51% , בהתאמה, ושיעור תפוסת החדרים במחצית הראשונה של שנת 2011 היא43% .
כפועל יוצא מכך, הכנסות החברה מהמלון פוחתות עם השנים.
נוסף על כך, תדמור לא אמד את העלויות לתפעול חדר במלון.
המטבחים של תדמור: בתדמור חמישה מטבחים לשימוש המלון ולהכשרה של תלמידי התיכון ושל בית הספר.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה לגבי שימוש במטבחי תדמור בין ינואר 2008 לאוקטובר 2010 נמצא כי שיעורי התפוסה הממוצעת בימי העבודה הם 67% בבקרים ו-41% .
בערבים שימוש ותפעול חלקי בתשתיות החברה הם חלק מהגורמים למצבה הכספי הירוד של החברה.
על החברה לנתח את התוצאות העסקיות של כל אחד ממגזרי פעילותה ולטפל במגזרים באופן ממוקד תוך שיפור יעילותם, כדי למקסם את רווחיות החברה ולהשיג את המטרות שלשמן הוקמה, ובהן "לשמש גוף ממלכתי מרכזי שיעסוק בהכשרה ובחינוך של כוח אדם לעבודה בענף המלונאות".
תביעות כנגד תדמור: בשנת 2010 הגישו25 בוגרי תדמור 16 תביעה בסך של למעלה מ-9 מיליון ש"ח נגד תדמור, בטענה כי לא נאמר להם שהלימודים בתדמור אינם אקדמאיים, וכי "אין שקילות לתואר" שלמדו בחו"ל, לצורכי עבודה בשירות הציבורי.
נוסף על כך הגישו תלמידים ועובדים לשעבר של החברה תביעות17 נגד החברה בסכום מצטבר של כ-1.
למרות הסכם הפשרה בין עיריית הרצלייה לתדמור משנת 2005 , גם העירייה דורשת מהחברה חובות ארנונה בסכום של כ-2.
7 מיליון ש"ח, חלקם בגין מדידות עדכניות של המבנים של תדמור וחלקם, לטענת החברה, שלא לפי הסכם הפשרה.
"תכנית הבראה": לנוכח מצבו הקשה של תדמור, בספטמבר 2011 ביקש מנהל הרשות, מר דורון כהן, מהחברה להכין תכנית הבראה.
הדירקטוריון אישר "תכנית הבראה כלכלית"18 שהציג לו המנכ"ל.
בתכנית מוצעות כמה "אסטרטגיות" שיישומן יביא לגידול ברווחי החברה: שדרוג סדנת בישול; הקמת חנות למכירת מזון וקונדיטוריה; שדרוג אולמות אירועים; שדרוג חניון והסבתו לחניון בתשלום; שדרוג קומה א' במלון וייעודה ללקוחות עסקיים; והפיכתו של תדמור למלכ"ר (מוסד ללא כוונות רווח) לטובת פעילות החברה.
בסוף שנת 2011 החל תדמור ליישם את תכנית ההבראה.
תדמור השיב בנובמבר 2011 כי על משרד התיירות, משרד האוצר, משרד התמ"ת והרשות להירתם לסייע לשיקום החברה.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי היא פועלת באופן אינט נסיבי לגיבוש תכנית חירום מידית ולגיבוש חלופות להסדרת מצב החברה בטווח הזמן הבינוני.
16 לבית המשפט המחוזי בתל אביב, מס' תיק ת"א 34121 -09-10 .
לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב ובבית המשפט השלום בתל אביב 18 .
בדיקת כדאיות ובחינת ההשפעות של ביצוע שינויים אסטרטגיים בחברה 1024 דוח שנתי62 .
השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא מכיר בחשיבות תכנית ההבראה, ובד בבד הוא מגבש תכנית אשר תכלול עידוד וסיוע בפתיחת קורסי תיירות, מלונאות וקולינריה והציע תמיכה בסך 2 .
מיליון ש"ח מתקציבו לצורך כך משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התיירות, למשרד התמ"ת ולרשות שבמשך השנים שחלפו מאז הוחלט להפריט את החברה הם לא פעלו על מנת להוציא לפועל את ההחלטה על ההפרטה וכן לא שמרו על יציבות החברה.
משאושרה תכנית ההבראה עליהם לסייע לח ברה ולוודא כי תבוצע.
סדרי בקרה וממשל תאגידי בחברה "ממשל תאגידי" כולל עקרונות וכללים החיוניים לניהול זהיר של תאגידים ומתייחס בעיקר לפעילות הדירקטוריון והנהלת החברה בתחום הבקרה והפיקוח.
בין העקרונות שנכללים בו: משמעת, שקיפות, אי-תלות, נשיאה באחריות ודיווח.
יצוין כי במסגרת תיקון מס' 16 של סעיף19(2)א בחוק החברות, התשנ"ט- 1999 הוספו בו עקרונות של ממשל תאגידי.
בקרה פנימית היא תהליך שמתכננים ומבצעים ההנהלה והעובדים כדי להבטיח את מהימנות הדיווח הכספי של החברה, את האפקטיביות והיעילות התפעולית שלה ואת הציות שלה להוראות, לחוקים ולתקנות החלים עליה.
מטרת הבקרה הפנימית היא, בין היתר, לטפל בסיכונים עסקיים מזוהים המסכנים את השגתו של כל אחד מהיעדים דלעיל 19 .
על תדמור, בהיותו חברה ממשלתית, חלים חוזרי הרשות ובהם20 2009-1 , 2010-1 בנושא הדוחות הכספיים.
כמו כן חלים עליו הפרסומים המקצועיים הדנים בבקרות: תקן ביקורת 93 של לשכת רואי חשבון בישראל 21 (להלן- תקן ביקורת 93 ,) Coso22 שקבע מסגרת עבודה ליישום מערך בקרה כולל בחברות קטנות23 .
תקן ביקורת93 מציין כי גופים מבוקרים קטנים עשויים לנקוט אמצעים פחות פורמליים ותהליכים ונהלים פשוטים יותר להשגת יעדיהם 24 .
נמצא כי חלק מהבקרות בתדמור לוקות בחסר ואינן מספקות פתרון הולם לסיכונים הגלומים בתחום פעילותה, וכי חוזרי הרשות לא יושמו באופן מלא.
19 סעיף42 בתקן ביקורת93 של לשכת רואי חשבוןבישראל.
20 חוזר דוחות כספיים 1-2010 ; חוזר דוחות כספיים 1-2009.
21 תקן ביקורת 93 , הבנה של הגוף המבוקר וסביבתו, והערכת סיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית.
22 Coso הוא ארגון וולונטר י המאגד חמישה גופים (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission American Accounting Association; Financial Executives International; The Institute of International Auditors; AICPA; ima) ועוסק בשיפור איכות הדיווח הכספי באמצעות אתיקה מקצועית, בקרות חיצוניות אפקטיביות וממשל תאגידי.
23 Interna l control over financial reporting -guidance for smaller public companies.
24 סעיף45 בתקן ביקורת93 .
של לשכת רואי חשבון בישראל משרד התיירות 1025 .
: נהלים נהלים נועדו לסייע, בין היתר, לקיום מדיניות החברה ולמילוי הנחיות ההנהלה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי הנהלים שלפיהם פועל תדמור הם חלקיים בלבד וכתיבתם החלה רק בשנת 2008 .
אין נהלים בנושא תקציב, הפעלת התיכון, בית הספר והמלון ובנושא התקשרויות.
ביוני 2009 החליט הדירקטוריון לגבש נהלים בנושא חוזר הרשות (ניהול סיכונים) ולאשר אותם בישיבתו הבאה, אולם הדבר לא נעשה.
בישיבה שקיימה הרשות בספטמבר 2009 בהשתתפות החשב, סמנכ"ל כספים ודירקטורים של תדמור, היא הנחתה את תדמור להכין נהלים באמצעות חברה חיצונית.
כמו כן, בדוח מס' 26 של מבקר הפנים, שהוגש לתדמור ולדירקטוריון בינואר 2010 , הועלה כי אין לתדמור נהלים בנושא כוח אדם ובכלל זה נהלים העוסקים בשכר, בנוכחות, במקדמות ובהלוואות.
בדוח הובאה המלצתו של מבקר הפנים ולפיה על תדמור להכין נהלים סדורים בנושאי כוח אדם ושכר, ותדמור קיבל המלצה זו, אך לא יישם אותה.
בישיבת ועדת ביקורת ביולי 2010 הוחלט כי עד סוף אותו חודש תפנה הנהלת החברה לכמה יועצים חיצוניים לשם כתיבת נוהלי עבודה אך הדבר לא בוצע.
אף שבתקנות החברות הממשלתיות25 משנת 2005 נדרש הדירקטוריון לקבוע נוהל בדבר תנאי הכשירות ואופן הבחירה של פקידים בכירים בחברה, דירקטוריון תדמור גיבש טיוטת נוהל בלבד, וגם על פיו החברה לא פעלה.
הדירקטוריון והנהלת החברה טרם קבעו את הנהלים הנדרשים לתדמור, ולכן הוא פועל כמעט ללא נהלים.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי בישיבת ועדת הכספים של הדירקטוריון מאותו חודש הוחלט שהנהלת החברה תבחר "בטווח הזמן המיידי" חברת ייעוץ לכתיבת נהלים.
בפרוט וקול שצירפה הרשות צוינה החלטת הוועדה ולפיה ההתקשרות תיעשה בתוך שבוע, וכי הנהלים יוכנו עד סוף דצמבר.
: דוחות כספיים של החברה סעיף 33 בחוק החברות הממשלתיות מטיל על הדירקטוריון את החובה "לדאוג לעריכת דוחות כספיים" של חברה ממשלתית.
בחוק נקבע כי רואה חשבון יגיש דוחות כספיים מבוקרים, על פי תקני ביקורת מקובלים לרבות תקנים שנקבעו בתקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה חשבון), התשל"ג- 1973.
על פי חוזרי הרשות, מועד הגשת הדוח השנתי הוא 31 .
במרץ בשנה העוקבת למרות זאת, הדוחות לשנת 2009 הוגשו לרשות בפברואר 2011 , והדוחות לשנת 2010 הוגשו לרשות בנובמבר 2011.
בדוחות הכספיים לשנים 2009 ו- 2010 נמנע רואה החשבון מלחוות דעה על הדוחות הכספיים, בין היתר מסיבות אלה: נוהלי הבקרה הפנימית של החברה לקויים במידה ניכרת בכל הקשור למעקב אחר סחורה, לרישומי סחורה ולניפוקי סחורה; החברה לא ניהל ה ספר נכסים; החברה לא קיימה מעקב מסודר אחר הטיפול בצ'קים חוזרים; מסקנות מבקר פנים בדוח ביקורת מס' 27 .
טרם יושמו נמצא כי הנהלת החברה והדירקטוריון לא טיפלו כראוי בחולשות ובליקויים שהביאו לעיכוב בחתימה על הדוחות הכספיים לשנים אלו ולהימנעות רואה החשבון כאמור.
25 תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה- 2005.
על הדירקטוריון והנהלת החברה לנקוט ללא דיחוי את הצעדים המתחייבים כדי להביא לכך שתדמור יגיש את דוחותיו הכספיים במועדם ושיתוקנו הליקויים בבקרות ובסדרי הממשל התאגידי.
: הנהלה בדרג ביניים המבנה הארגוני של חברה אמור לספק לה את המסגרת הרצויה להשגת יעדיה תוך האצ לת סמכות ואחריות בהתאם להיקף ולאופי של פעילותה26.
תדמור מעסיק עשרות עובדים27, מחזורו הכספי כ-20 מיליון ש"ח בשנת 2010 והוא מקיים מגוון רחב של פעילויות.
עד מאי 2009 כללה הנהלת החברה רק חשב ומנכ"ל (ששימש גם כמנהל ביה"ס).
מאז ועד פברואר 2011 (מועד מינוי המנכ"ל ה חדש) נכללו בהנהלת החברה, לסירוגין, סמנכ"ל כספים וחשב בלבד.
בפרק הזמן שבו לא היה לחברה מנכ"ל הוטל תפקיד הניהול על מספר מצומצם מאוד של בעלי תפקידים 28 .
היעדר מנהלים בדרג ביניים במסגרת מבנה ארגוני מתאים כאמור הוא אחד הגורמים לפגיעה בניהול התקין של החברה.
יצוין כי משנת 2003 ועד ינואר 2012 פעל הדירקטוריון בלא יו"ר, והדבר הקשה עוד יותר את ניהול החברה.
נמצא כי החברה לא בחנה ולא קבעה את המבנה הארגוני המתאים לה.
בד בבד עם קידום הליך ההפרטה ויישום תכנית הבראה, על החברה להתאים את המבנה הארגוני שלה לאופייה מהבחינה הניהו לית והמקצועית.
ראוי כי אימוץ מבנה ארגוני כאמור ייעשה תוך הקפדה על עקרונות של חיסכון ויעילות, כדי לשפר את תפקוד החברה ולהשביחה כנכס של המדינה.
: מינוי בפועל לתפקיד ניהולי בכיר ללא מכרז במאי 2009 , לאחר סיום עבודתו של מנכ"ל החברה, מר שלומי נדיר, שכיהן גם כמנהל בית ספר, נותר בית הספר ללא מנהל.
אחד התנאים שנקבעו בהסכם ההתקשרות בין החברה למשרד התמ"ת הוא שחובה לאייש את תפקיד מנהל בית הספר.
באוקטובר 2010 מונתה, על פי הצעת משרד התמ"ת, מנהלת התיכון גם לממלאת המקום של מנהל בית הספר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח ה תקופה הממושכת שבה עובד משמש כממלא מקום, ראוי כי החברה תקיים מכרז לאיוש התפקיד.
תדמור השיב בנובמבר 2011 כי הוא מקבל את המלצת הביקורת ומתכנן להוציא "מכרז מסודר" לבחירת מנהל בית ספר קבוע.
: הפרדת תפקידים מטרתה של הפרדת תפקידים29 היא להפחית את הסיכוי שעובד יהיה נתון במצב המאפשר לו הן לבצע טעויות או תרמיות והן להסתירן במהלך הרגיל של עבודתו.
ההוצאה השנייה בגודלה בחברה30 היא מזון .
26 מתוך תקן ביקורת93 .
, לשכת רואי החשבון בישראל 27 כ-80 עובדים וכ-70 פרי-לנסרים.