HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסוף ינואר 2009 הודיע לחברה מנהל מחלקת הפיקוח כי לפי חוק התכנון והבנייה השימושים האמורים הם שימושים חורגים, וכי היא נדרשת להפסיקם, אחרת יינקטו נגדה הליכים משפטיים.
מנהל המחלקה הבהיר לחברה כי היא רשאית אמנם ל הגיש בקשה להתרת השימוש החורג, אך "הגשת הבקשה לא תעכב את ההליכים המשפטיים".
הביקורת העלתה כי החברה הגישה בשנת 2009 בקשה כאמור, אולם לא הפסיקה את השימושים החורגים.
להלן הפרטים: (א) כבר בספטמבר 2008 דיווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון כי בתחילת הפרויקט משרדי החברה היו אמורים להיות ממוקמים במקום מסוים, אך הוחלט להעבירם למקום אחר.
מדבריו של יו"ר ועדת המכרזים שנאמרו באותו דיון אף עולה כי הקבלן שזכה במכרז לבניית המשרדים כבר התחיל לבנות אותם במקום המקורי שלהם.
בדיון שקיימה ועדת הכספים בדצמבר 2008 דווח לה כי משרדי החברה ורוב החנויות מוקמו " במקום לא נכון" (ההדגשה אינה במקור).
עוד דווח בדיון כי החברה כבר קיבלה כמה ארכות לקבלת תעודת גמר, שהאחרונה שבהן הייתה אמורה להסתיים ב- 2.
, וכי אם לא תתקבל עד אז ארכה נוספת ייסגר ההיכל ואולם נמצא כי אף שתוקף הארכה פג לא קיבלה החברה כל הוראה מהעירייה לסגור את ההיכל.
09 , יותר מחודש לאחר הבדיקה של מחלקת הפיקוח וכחודש לאחר שפג תוקף הארכה, דיווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון על הודעתו האמורה של מנהל מחלקת הפיקוח.
הדירקטוריון קיים דיון בנושא, קיבל את הסבריו של המנכ"ל, ולפיהם יש לכאורה סתירה בין ההיתר לבין הנספח שצורף אליו, והחליט, בין היתר, "לעשות להגיש בקשה לארכה".
מאמץ להגיש היתר חדש משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לתמוה על כך שאף שמחלקת הפיקוח דיווחה על שימושים החורגים מהיתר, דהיינו עברות על החוק, לא פעל הדירקטוריון לקיום בדיקה מטעמו בנו שא על מנת לוודא כי ההסברים הניתנים מבוססים.
(ב) במכתב ששלח מנכ"ל החברה ב- 19.
09 למנהל מחלקת הפיקוח הוא טען כי החברה הופתעה מכך ש"חלק מהחנויות (שטחי המסחר) ממוקמות במיקום שונה מהמיקום המופיע בתשריט ההיתר", שכן הן מוקמו בהתאם לתכנון המקורי ולפי תשריט אשר צורף כנספח להיתר ("מפרט טכני") " בתאום בין אדריכלית העיר דאז.
ובין אדריכל הפרויקט דאז אסף לרמן ", בעוד ש"בהיתר עצמו, מיקם האדריכל, בטעות שמקורה אינו ברור לנו, חלק מהחנויות בצידו האחר של ההיכל" (ההדגשות במקור).
המנכ"ל ציין כי החברה עושה את כל הנדרש כדי לקבל היתר חדש ו"להכשיר את השינוי בהעמדת השטחים המסחריים", וביקש לקבל ארכה עד שתתקבל החלטת הוועדה המקומית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה שבה וטענה החברה כי היא פעלה על פי המפרט הטכני שנחתם על ידי אדריכל הפרויקט ואדריכלית העירייה, אשר צורף להיתר והיה חלק ממנו.
לעומת זאת, במכתבו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 טען האדריכל כי "מיקום היחידות המסחריות בהיתר השינויים נעשה על לא 'בטעות'.
אלא בתיאום עם מר ניר פרצלינה, אשר הכתיב את מיקום ]ו[יד היחידות המסחריות.
הנספח אינו קובע חלוקת שטחים לייעודי מסחר או התקהלות ואינו מהווה חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1687 .
בשום דרך תחליף לאינפורמציה זו אשר כמקובל נמצאת בהגשה.
עצמה- שהיא היא המסמך המכונן המהווה את הבסיס להיתר הבניה".
אדריכלית העיר לשעבר ביקשה להבהיר במכתבה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 כי "ככל הזכור נוגע להיתרי הבניה ו]ה[ התאום היחיד אשר בוצע מול]ה[ללנספחים המצורפים כפי שאושרו בוועדה המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי טענות החברה - שהובאו על ידי המנכ"ל ולפיהן מדובר ב"טעות", שכן החברה מיקמה את החנויות והמשרדים בהתאם "לתכנון המקורי" - תמוהות מאוד ואינן עולות בקנה אחד עם המסמכים המחייבים ועם הדיווח האמור של המנכ"ל לדירקטוריון החברה בספטמבר 2008 .
חזקה על החברה ועל המנכ"ל שלה שנתנו את הדעת על נושאים חשובים כמו מיקום חנויות, משרדים ושטחים ציבוריים; ואכן כך הם עשו, ולדבר ניתן ביטוי בבקשה שהגישה החברה לקבלת ההיתר המקורי.
על פי היתר זה, שהוא המסמך המחייב, ושעליו חתם גם מנכ"ל החברה, תכננה החברה שמשרדיה ימוקמו בצדו המזרחי של ההיכל ואף החלה לבנות אותם במקום זה, אך בסופו של דבר היא העדיפה משיקוליה (כפי שדיווח כאמור המנכ"ל בספטמבר 2008 ,), בניגוד למתחייב מההיתר למקמם בצדו המערבי.
טענתה של החברה ולפיה עשתה כך על פי "המפרט הטכני" תמוהה עוד יותר, שכן מפרט טכני אינו אמור להצביע על מיקום מדויק ומפורט של חנויות, משרדים ושטחי ציבור, ואכן מסמך זה אינו מכיל נתונים אלה.
יצוין כי מבקר החברה טען גם הוא בדוח הביקורת הפנימית כי "מדובר בטעות לא ברורה שבוצעה ע"י האדריכל", וכי החריגה "נבעה מתום לב וחוסר ידיעה".
ואולם נמצא כי מבקר החברה לא מצא לנכון ללבן גם עניין זה עם האדריכל.
יתר על כן, מעיון בדוח הביקורת הפנימית עולה כי המבקר אף לא טרח לראות את מסמכי ההיתר השונים.
גם חברי ועדת הביקורת, שאישרו כאמור את דוח הביקורת הפנימית, לא ביקשו לראות מסמכים אלו, ויש בכך טעם לפגם.
(ג) הביקורת העלתה כי במרס 2010 אישרה הוועדה המקומית את הבקשה להיתר חדש שהגישה החברה, כך שבמשך יותר משנה נמשכו בהיכל השימושים החורגים מההיתר ואף נעשה כאמור שימוש פרטי בשטח שהיה מיועד לכלל הציבור.
עוד נמצא כי אף שמנהל מחלקת הפיקוח הבהיר כאמור לחברה כי הגשת הבקשה להיתר חדש לא תעכב את ההליכים המשפטיים, לא נקטה העירייה כנגד החברה צעדים משפטיים כלשהם בגין השימושים החורגים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה העירייה כי "הוגש דוח בתאריך 25.
09 להגשת כתב אישום על שימוש חורג.
הדוח הועבר למחלקה הפלילית אך בסופו של דבר לא הוגש כתב אישום בשל 'חוסר עניין לציבור' שכן בפברואר 2010 אישרה הוועדה המקומית את הבקשה להיתר שהגישה החברה וכן בשל אי הבהירות בנושא מסמכי ההיתר".
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי התפקוד של תאגידיה העירוניים ודרך טיפולה בממ צאים הנוגעים לתפקוד זה הם בהחלט מעניינו של הציבור, שכן אופן טיפולה בעניין יכול וצריך לשמש דוגמה עבורו.
עוד יוער כי גם אם הייתה קיימת אי -בהירות מסוימת בנושא מסמכי ההיתר, אין מחלוקת על כך שהייתה כאן חריגה, ועל העירייה לפעול בכלים העומדים לרשותה על מנת להרתיע מפני ביצוע חריגות בעתיד ולמנוע אותן.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1689 .
המרתף הצפוני 47: התכניות הראשונות שהכינה החברה לקידום הפרויקט, ובהן גם התכניות העסקיות שהוכנו בסוף שנת 2002 , לא כללו חפירה והקמה של מרתף בחלק הצפוני של ההיכל (להלן - המרתף הצפוני).
בבקשות לקבלת היתר לפרויקט, שהראשונה שבהן הוגשה באפריל 2002 , לא הייתה אפוא כל התייחסות למרתף זה; גם לא בבקשה שבעקבותיה ניתן במרס 2005 היתר לבניית מרתף אחר במרכז ההיכל.
האפשרות לבנות את המרתף הצפוני הועלתה לראשונה בישיבת ועדת הכספים שהתקיימה במאי 2004 , בין היתר בהקשר למשא ומתן שניהלה כאמורהחברה עם מכבי ת"א על הקמת מוזאון לקבוצה (להלן - מוזאון מכבי).
מפרוטוקול הישיבה עולה כי החברה התכוונה לייעד למוזאון שטח ב"המשך למרתף הצפוני", אך באותו מועד עדיין לא החליטה אם לבנות בכלל את המרתף.
ביוני 2005 ,הגישה החברה בקשה ראשונה להיתר הנוגע למרתף הצפוני ובשנים שלאחר מכן הגישה בקשות רבות נוספות, שבעקבותיהן נתנה הוועדה המקומית שלושה היתרים למרתף: היתר ראשון, בינואר 2006 , לדיפון ולחפירה שעומקה עד 7 מ' מצפון להיכל עבור מרתף עתידי; היתר שני, בדצמבר 2006 , לבניית מרתף בחלק הצפוני של המגרש; היתר שלישי, בינואר 2009 , לשינויים בהיתר מדצמבר 2006 .
)(א לשם הבטחת תקינותו של הליך קבלת החלטות בתחום הבנייה נדרש יזם המבקש לקבל היתר בנייה מוועדה מקומית להכין קודם לכן תכניות אדריכליות מפורטות שיכללו, בין היתר, פרטים על אופיו של המבנה, ייעודו והשימושים העיקריים שאמורים להיות בו.
תכניות כאלה, גם אם הן לא סופיות, נדרש היזם להכין גם במקרים שבהם הוא מעדיף, משיקוליו, לקבל בשלב ראשון היתר בנייה מוגבל, כגון לחפירה בלבד.
ממסמכי החברה עולה כי הבקשה הראשונה להיתר בנוגע למרתף הצפוני (בקשה לדיפון וחפירה) הוגשה עוד לפני שהושלמה עבודת התכנון, ובכלל זה התאמת תכניות מוזאון מכבי לתכניות החברה, וכי בידי החברה לא הייתה תכנית אדריכלית מעודכנת ואף לא נקבע ייעוד המרתף במסמך מחייב כלשהו והוסדרו כנדרש השימושים העיקריים בו.
גם בעת קבלת ההיתר ותחילת עבודות החפירה (פברואר 2006 ) טרם הוסדרו עניינים אלה.
להלן שתי דוגמאות: (1) ב- 9.
06 , כחצי שנה מאז הוגשה הבקשה להיתר, כתב הקבלן הראשי למפקח הפרויקט כי "תוכנית אדריכלית המצויה אצלנו (מהדורה 2 ) כלל לא מעודכנת.
לידיעתכם, לא ניתן לקדם את ביצוע עבודות המרתף הצפוני כל עוד לא הסתיים שלב התכנון!
06, כשבעה חודשים מתחילת העבודות, כתב הקבלן הראשי למפקח הפרויקט: "למרות כל פניותינו בכתב ובעל פה טרם נתקבלו תוכניות חפירה מעודכנות למרתף הצפוני".
עוד העלתה הביקורת כי אף שעל פי מסמכי החברה בשנת 2004 היו לה תכניות וכוונות שונות באשר לשימוש שייעשה במרתף, שחלק מהן, אם לא כולן, היו ידועות גם לעירייה, היא לא הציגה אותן כנדרש בבקשות להיתר שהגישה לוועדה .
47 'בעניין זה ראו גם לעיל בפרק "מימון הפרויקט", עמ 1577.
המקומית בשנים 2005 -2008 , והוועדה המקומית לא דרשה מהחברה שתעשה זאת.
להלן הפרטים: (1) בישיבה האמורה של ועדת הכספים ממאי 2004 , שבה דווח כאמור על הכוונה להקצות בהמשך המרתף שטח למוזאון מכבי, ציין המנכ"ל כי " למעשה יהיה צורך במחסן]להם[ נועד לכל בעלי המסחר ש]המרתף[ " (ההדגשה אינה במקור).
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1691 .
(2) בבקשה הראשונה להיתר, בקשה לדיפון וחפירה עבור מרתף שהוגשה כאמור ביוני 2005 , לא צוינו השימושים האמורים (מוזאון ומחסנים לשימוש מסחרי), ולמעשה לא צוין כלל, כנדרש, מה השימוש שאמור להיעשות במרתף ומה שטחה של החפירה שעבורה הוגשה הבקשה.
(3) בבקשה להיתר שהוגשה ביולי 2006 - "תיקרה עבור מרתף עתידי שטח נלווה לצרכי היכל + שטחים טכניים" - צוין כי שטח המרתף יהיה 2,119.
03 מ"ר שיהיו מיועדים ל"אחסנה, שרותים, מעברים, מתקנים טכניים, חדרי מדרגות".
על פי בקשה זאת ועל פי ההיתר שניתן בעקבותיה, יועדו המחסנים למתקני ספורט ולמשטחי פרקט בלבד - דהיינו שימוש לצורך תפעול ההיכל בלבד ולא שימוש מסחרי.
יצוין כי היתר זה ניתן, בין היתר, בכפוף "להתחיבות בעלי ההיתר מ - 12.
06 לרישום השטחים במרתף כשטחי שירות ושלא ניתן יהיה לעשות בהם כל שימוש עיקרי" (ההדגשה במקור).
(4) ביוני 2008 הגישה החברה בקשה להיתר מרשות הרישוי וביקשה שיאושרו לה "שינויים פנימיים במרתף הצפוני".
מעיון בבקשה ובהיתר שניתן בעקבותיה עולה כי מדובר בחלוקת החלל לשתי קומות (הוספת גלריה) בחלק מהמרתף ובצמצום השטח למתקנים טכניים ולמעברים (שאושר בהיתר הקודם) והגדלה מקבילה של שטח המחסנים, כאשר גם השטחים שנוספו כתוצאה מתוספת הקומה יועדו ברובם לשמש מחסנים.
(ב) במקביל להליכים שבמסגרתם ביקשה ואף קיבלה החברה את ההיתרים לבניית המרתף ה צפוני היא יזמה מהלך לאישור תכנית בנין עיר (להלן - תב"ע) מיוחדת שתאפשר הוספת שטחים להיכל אשר ישמשו "למסחר, משרדים, שירותים אישיים, שירותי אוכל ומסעדות לשירות מבקרי ההיכל" (להלן - תב"ע 3671 .
) ממסמכי החברה מאוקטובר 2008 עולה כי הכוונה הייתה להוסיף 1,250 מ"ר "מעל הקרקע" ו - 1,750 מ"ר "מתחת לקרקע".
הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה ת"א-יפו קיימה כמה דיונים בעניין תב"ע 3671 , ובפברואר 2008 אישרה לראשונה להפקיד אותה.
במהלך השנים נתנה הוועדה מספר ארכות להפקדה, האחרונה ב- 31.
יצוין כי הוועדה המחוזית קבעה כבר בפברואר 2008 כי תנאי למתן תוקף לתב"ע 3671 ( יהיה מתן תוקף לתב"ע נוספת 3742 ), שעניינה חניון תת - קרקעי בתחום המגרש שעליו שוכן ההיכל.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא אושרה תב"ע נוספת זו, ובשל כך עדיין לא ניתן תוקף לתב"ע 3671 .
יצוין כי בספטמבר 2008 החליט דירקטוריון החברה, בעקבות דרישתה של חַברת הדירקטוריון, מנהלת לשכת התאגידים של העירייה, "להרחיב את התב"ע לכל שימוש אפשרי, כאשר השמוש בפועל יובא לאישור עיריית ת"א" (וזאת עקב השינוי בייעוד ממוזאון לשטח מסחרי).
עוד יצוין כי במכתבו של האדריכל למנכ"ל החברה מדצמבר 2008 , שבו הוא סקר את סטטוס "עבודות התכנון" שבהן הוא טיפל, טען האדריכל כי העיכוב בהליכים למתן תוקף לתב"ע 3671 נגרמו על ידי החברה עקב "ניסיונותיה לשנות את .
במטרה לאשר בדיעבד פעולות שבוצעו בבניין החורגות ]של התב"ע [ התקנון מתנאי התכניות התקפות וההיתרים למבנה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שהחברה תציג לוועדה המקומית במפורש את כוונתה להשתמש בשטח לצרכים מסחריים (שלכאורה זו הייתה כוונתה מלכתחילה), ולא תפעל בשיטה שאפשרה לה להשיג את מבוקשה בהדרגה - בתחילה קיבלה מהוועדה היתר לכך 1692 דוח שנתי61ב .
שהמקום ישמש "שטחים טכניים" ואחר כך הגישה בקשות נוספות שנועדו להקנות לה יותר ויותר זכויות נוספות במקום.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה החברה כי הנהלתה, "אשר הייתה מודעת לעובדה שאין הוועדה המקומית מוסמכת להתיר את השימושים הנדרשים, הגישה בקשה להיתר לשם בניית המרתף ופעלה במקביל ובהמשך להסדרת השימושים".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1693 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי גם כאשר מדובר בפרויקט מורכב שיש מקום לבנותו ולקדמו בשלבים, אין זה מצדיק בנייה שלא לפי היתר קיים תוך הגשת בקשה לקבלת אישור בדיעבד לחריגות הבנייה שבוצעו.
לכן ראוי היה שהחברה תציג מראש לפני רשויות התכנון ולפני הגורמים הקובעים בעירייה תכנית מפורטת ומלאה לשימוש שהיא מתכוונת לעשות במרתף, גם אם הדרך להשיג היתר לשימוש כזה אמורה להתבצע בשלבים.
(ג) על פי מסמכי החברה, ריבוי הבקשות להיתרים נבע משינוי שיטת העבודה במרתף - מבנייה רצופה לבנייה בשלבים.
לשינוי זה היו גם השלכות על תחום התכנון.
כך, לדוגמה, כתב ב - 28.
06 האדריכל למנכ"ל החברה כי "המורכבות העצומה שנוצרה עקב היפוך שיטת הביצוע מחייבת אותנו למצוא פתרונות מורכבים בהתאם וקצב ההתקדמות הוא בלתי ניתן לחיזוי".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה כי לא היה זה "שינוי דרמטי, ואף אין ולא היו לכך השלכות על העלות הכספית".
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל חשיבות ומורכבות הנושא ובשל ההשפעות הרבות שיש לו על לוחות הזמנים וכתוצאה מכך גם על התוצאות הכספיות של הפרויקט, ולכל הפחות על תזרים המזומנים של החברה, ראוי היה שאת ההחלטה על שיטת בניית המרתף תבחן ותקבל ועדת הכספים, וזאת לאחר שיובאו לפניה החלופות השונות וההשפעות של כל אחת מהן על הפרויקט.
(ד) כאמור, ההיתר הראשון לבניית המרתף שניתן לחברה בינואר 2006 ,היה לפי בקשתה, היתר לחפירה ודיפון בלבד.
אי לכך לא הייתה החברה רשאית לבצע בתחומי המרתף פעולות בנייה נוספות, כ גון קירות פנימיים, ריצוף, מדרגות, תקרות, חשמל ואינסטלציה.
הביקורת העלתה כי במהלך שנת 2006 יצקה החברה מעל החפירה תקרת בטון ששטחה 2,120 מ"ר, אף שלא היה בידה היתר לעשות זאת.
בכך ביצעה החברה חריגת בנייה.
עוד העלתה הביקורת כי העירייה אמנם גילתה חריגה זו, אולם הטיפול שלה בעניין לקה בחסר: פקח מטעם מחלקת הפיקוח שביקר בהיכל ב - 19.
06 איתר את החריגה, ובעקבות זאת העבירה המחלקה, שלושה ימים אחר כך, למחלקה הפלילית של העירייה "הודעה להגשת תביעה משפטית בגין בניה בסטייה מההיתר".
07 החזירה המחלקה הפלילית למחלק ת הפיקוח את ההודעה ונימקה זאת ב"חוסר עניין לציבור", מאחר שכבר הוצא היתר (בדצמבר 2006 .
) שמכשיר את הבנייה בתשובתה של העירייה מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה היא כתבה כי "מקובל ומוסכם כי חברה עירונית אמורה לפעול עפ"י אמות מידה ציבוריות ואם מתגלה עבירת בניה המת בצעת ע"י חברה עירונית יש להפסיקה לאלתר, כפי שאמנם נעשה.
עם זאת, אין מקום להפלות לרעה חברה עירונית ולהגיש נגדה כתב אישום, כשעפ"י מדיניות התביעה לא מוגשים כתבי אישום בנסיבות דומות נגד לממשלה שיקול דעת ]היועץ המשפטי[ אזרחים.
ליועץ המשפטי לעירייה, כנציגו של לקבוע מתי אין 'עניין לציבור'.
בנסיבות העניין כשהחברה פעלה להוצאת היתר 1694 דוח שנתי61ב .
וקיבלה אותו בטרם הוגש כתב האישום לא היה 'עניין לציבור' בהגשת כתב האישום".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין להשלים עם מציאות שבה חברה עירונית שאמורה לפעול על פי אמות מידה ציבוריות ולשמש דוגמה לציבור, ושבמוסדות המנהלים שלה יושבים נציגי עירייה, מבצעת עברות על חוק התכנון והבנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על העירייה לפעול למיגור תופעה זו.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1695 .
)(ה כאמור, ביוני 2008 הגישה החברה בקשה להיתר, ובו ביקשה להוסיף למרתף גלריה וכן להשתמש בחלק גדול משטחו של המרתף כשטח למחסנים, ולא הגבילה את ייעודם (בעוד שעל פי ההיתר שהיה קיים עד אותו מועד השימוש במחסנים הוגבל למתקני ספורט בלבד).
הביקורת העלתה כי בפועל סיימה החברה (במאי 2008 ) את כל העבודות במרתף הצפוני, ובהן בניית הגלריה, חודש לפני שהגישה את הבקשה האמורה להיתר ואף השכירה חלק מהמחסנים לשוכרי שטחים מסחריים בטבעת המסחרית של ההיכל, אף שלא היה בידה היתר לעשות זאת והיא לא קיבלה לכך, כנדרש, את אישורה של מועצת העירייה.
יתר על כן, כבר בינואר 2008 ,, כחצי שנה לפני שביקשה החברה היתר לביצוע השינויים דיווח מנכ"ל החברה לוועדת הכספים בעניין המרתף הצפוני כי "הביצוע לא תואם את התוכניות.
בכל מקרה צריך להגיש תכנית שינויים למרתף".
משמעות הדבר שהחברה ביצעה חריגת בנייה ושההיתר שניתן בינואר 2009 הכשיר בדיעבד בנייה ושימוש בלתי חוקיים שביצעה החברה.
פיקוח העירייה על הבנייה וטיפולה בחריגות הבנייה .
הפיקוח על הבנייה בחוק התכנון והבנייה ובתקנותיו נקבעו הוראות בנושא פיקוח על בנייה ובדבר מניעתן והפסקתן של חריגות בנייה הפוגעות בציבור או בפרט והעמדתם לדין של המפרים את החוק.
כאמור, לאכיפה ולפיקוח בעירייה אחראי מינהל ההנדסה באמצעות האגף לרישוי ופיקוח על שלוש מחלקותיו: מחלקת רישוי בנייה, מחלקת הפיקוח ומחלקת מידע.
הודעה על התחלת בנייה בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות בקשה להיתר), נקבע בין היתר כי "על התחלת הבנייה ומועדה תינתן הודעה מראש לוועדה המקומי ת", וכי כל עוד לא ניתנה הודעה כאמור, "רואים את עבודות הבנייה כעבודה שלא בהתאם לתנאי ההיתר, אפילו בוצעה על פי תנאי ההיתר".
למתן ההודעה האמורה חשיבות רבה, משום שהיא מאפשרת לוועדה ולרשות המקומית, בין היתר, לתכנן מראש את סדרי הפיקוח באתר הבנייה שאליו מתייחסת ההודעה.
הביקורת העלתה כי לגבי רוב שלבי הבנייה של הפרויקט, לא העבירה החברה לוועדה המקומית הודעות מראש על מועד תחילת הבנייה כמתחייב.
מהמסמכים שהעבירה העירייה למשרד מבקר המדינה ב - 11.
09 על פי בקשתו עולה כי החברה העבירה רק שתי "הודעות על התחלת בניה", וזאת למרות העובדה שעד אותו מועד נתנה לה הוועדה המקומית שמונה היתרים לפרויקט, בהם גם היתרים לביצוע שינויים; הודעה אחת מהשתיים אף לא הוגשה כראוי שכן היא לא נשאה תאריך, לא כללה תאריך מבוקש להתחלת העבודה ולא נחתמה על ידי המהנדס האחראי לביקורת הביצוע (ראו להלן) ועל ידי מנכ"ל החברה.
עוד העלתה הביקורת כי מחלקת הפיקוח לא אישרה בחתימתה, כנדרש, על גבי ההודעות את התחלת הבנייה.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1697 .
אחראי לביקורת הביצוע .
בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר נקבע כי בנייה לא תחל אלא לאחר שבעל ההיתר מינה אחראי לביקורת הביצוע.
תפקידו של האחראי לביקורת הוא לבדוק כי הבנייה מבוצעת בהתאם לתנאי ההיתר ולפי החוק והתקנות.
עוד נקבע בתקנות בקשה להיתר כי הביקורת תיעשה על ידי האחראים לביקורת לפחות בתום שלבי הבנייה האלה: סימון קווי הבניין; גמר היסודות; גמר הקמת השלד; גמר הבנייה.
על האחראי לביקורת לדווח לוועדה המקומית בתוך שישה ימים ממועד ביצוע הביקורת בשטח על מועד ביצועה ועל תוצאותיה, על שלב הבנייה בעת הביקורת ועל מועד הגמר הצפוי של אותו השלב.
כמו כן עליו להודיע לוועדה כי הבנייה בוצעה בהתאם לתנאי ההיתר, לחוק ולתקנות.
כל עוד לא הוגשו דיווחים כאמור במועד או בשלב שנקבעו לכך בתקנות, "רואים את עבודת הבנייה שבוצעה לאחר מכן כעבודה שלא בהתאם לתנאי ההיתר, אפילו בוצעה על פי יתר תנאי ההיתר".
ממסמכים שהעבירה העירייה באוקטובר 2009 למשרד מבקר המדינה על פי בקשתו לעניין מינוי אחראי לביקורת הפרויקט הועלו הליקויים האלה: 1.
החברה העבירה לוועדה המקומית הודעות על מינויו של מהנדס כאחראי לביקורת לעניין ביצוע עבודות 48 על פי שני היתרי בנייה בלבד (היתר מדצמבר 2003 והיתר מינואר 2006 .
), אף שהיא קיבלה עד אותו מועד שמונה היתרים 2.
האחראי לביקורת דיווח לוועדה על חמש ביקורות שעשה באתר הבנייה.
אחת הביקורות נעשתה בדצמבר 2007 - כארבעה חודשים לאחר התרעותיו של האדריכל על חריגות בנייה.
בדיווח על ביקורת זו לא פורטו סטיות כלשהן מההוראות שבהיתר, בחוק או בתקנות, זאת אף שבאותה עת התגלו כאמור אי- התאמות להיתר ואף חריגות בנייה לכאורה.
האחראי לביקורת דיווח בינוארובדצמבר 2007 על ביקורות בשלבי גמר בנייה (לעניין ביצוע העבודות על פי שני ההיתרים), אף שלפי יומן עבודה של הקבלן הראשי העבודות נמשכו עד מאי 2008.
,מהאמור לעיל עולה כי הבדיקה אם הבנייה בוצעה בהתאם לתנאי ההיתר לחוק ולתקנות נעשתה באופן חלקי בלבד ולא בכל שלבי הבנייה, על פי ההיתרים השונים שניתנו.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה המקומית כי מאחר שדוחות האחראים לביקורת הם אמצעי חשוב לפיקוח על הבנייה ולאיתור חריגות בנייה מבעוד מועד, עליה לדאוג לכך שדוחות אלה יוגשו לה במועד שנקבע בתקנות וישקפו נאמנה את הבנייה שבוצעה בפועל על כל שלביה.
ביקורות בשטח באמצעות פקחים .
לצורך שימוש בסמכויות האכיפה שהוקנו לוועדה המקומית בפרק י' לחוק התכנון והבנייה, עליה לקיים בין היתר פיקוח במרחב התכנון המקומי כדי לאתר מקרים של בנייה ושימוש לא חוקיים במקרקעין, ולבדוק אם במקרים שניתנו היתרים, הבנייה והשימוש אכן נעשים על פי ההיתר.
גילוי חריגות בנייה מבעוד מועד מאפשר לוועדה המקומית לנקוט צעדים שיביאו להפסקת החריגות קודם שנוצרות עובדות בשטח.
הוחלף האחראי לביקורת 1698 דוח שנתי61ב .
איתור מוקדם של עברות בנייה או של בנייה שנעשית ללא היתר או בסטייה מתנאי ההיתר ודיווח על כך לוועדה המקומית יאפשרו לה לנקוט צעדים מינהליים ומשפטיים להפסקת הבנייה כבר בתחילתה.
על הפקחים מטעם הוועדה להגיש לתובע של הוועדה דוחות פיקוח על ביצוע עברות הבנייה, ולעקוב לאחר מכן אחר ביצוע צווים מינהליים, צווים שיפוטיים ופסקי דין של בית משפט שהוצאו נגד עברייני הבנייה.
לצורך ביצוע פיקוח יעיל ושיטתי דרושים, בין השאר, תכנית עבודה כתובה לרבות קביעת התדירות של ביצוע סיורים במרחב התכנון המקומי; נוהלי עבודה שיסדירו את אופן הרישום והדיווח של תוצאות הסיורים; נוסח של דוחות פיקוח שיכלול מידע על מועד הביקור בכל אתר, פרטים על שלבי הבנייה ודיווח מפורט על בנייה לא חוקית ועל היקף החריגה.
באוקטובר 2009 הבהיר מהנדס העירייה למשרד מבקר המדינה כי בעירייה "לא קיימים נוהלי עבודה לעניין תדירות הביקורת באתרי הבניה.
המהנדס האחראי על האזור, מחליט לפי שיקול דעתו, מתי וכמה פעמים לבקר באתר.
המפקחים מבקרים באתר הבניה מספר פעמים במהלך הבניה ובין היתר במתן סימון קו בניין, בגמר מסד במהלך ובגמר שלד הבניין.
בבדיקת כל תכנית לשינויים במהלך הבניה ובמתן טופס 4 .
"ותעודת גמר יצוין כי בדצמבר 2008 ,הבהיר מנהל מחלקת הפיקוח לנציגי משרד מבקר המדינה בין היתר, כי בחוק אין הגד רה ברורה לגבי ביצוע הביקורות, תדירותן והגשת הדוחות לגביהן, למעט הקביעה הכללית בדבר החובה להגיש דיווחים לפי ארבעה שלבי הבנייה העיקריים ולפי התקדמות העבודה.
הוא הסביר עוד כי בהיעדר קביעה ברורה כאמור נוהגת מחלקת הפיקוח לבקר באתר בנייה חמש פעמים לפחות, אך בפועל, באתרים שבהם בוצעו במהלך הבנייה שינויים על סמך היתרים נוספים שהתקבלו מתבצעות ביקורות רבות יותר.
מהסברים אלו והסברים נוספים שהתקבלו ממנהל מחלקת הפיקוח עולה כי ביקורות הפקחים בשטח אינן נעשות לפי תכנית עבודה ונוהלי עבודה מובנים ומתוכננים מראש.
לפקחים לא נקב עה תדירות ביקורים באתרי הבנייה בשלבים השונים של הבנייה נוסף על השלבים שנקבעו בחוק כאמור כדי לעקוב אחרי חוקיות הביצוע ולגלות חריגות מהיתרים שניתנו במהלך הפרויקט.
בינואר 2009 העביר מנהל מחלקת הפיקוח למשרד מבקר המדינה, על פי בקשתו, העתקים של דוחות הביקורו ת שהפקחים ביצעו באתר הבנייה של הפרויקט בשנים 2002 -2008 .
מבדיקת המסמכים הללו עולה שמדובר ב -12 ביקורות: שתי ביקורות בשנת 2002 , ביקורת אחת בשנת 2003 , ביקורת אחת בשנת 2004 , שלוש ביקורות בשנת 2006 , ביקורת אחת בשנת 2007 וארבע ביקורות בשנת 2008 .
מנהל המחלקה טען כי "חלק אחר של הביקורות שנעשה בזמנו ברישום ידני, הושמד לאחר 5 .
"שנים כאמור, אדריכל הפרויקט כבר התריע בשנת 2007 על חריגות בנייה שנעשו לכאורה בפרויקט.
בפברואר 2008 כתב מנכ"ל החברה לאדריכל כי דווח לו "על ידי גורמים מעיריית ת"א" על טענת האדריכל בדבר קיומן של "אי התאמות, בהיכל, בין מצב קיים בשטח לבין היתרי בניה".
יצוין כי התרעות על החריגות הועברו גם למהנדס העירייה.
ניתן היה אפוא לצפות כי העירייה תנקוט ללא דיחוי את הצעדים המתבקשים לטיפול בחריגות, ובהם העברת ההתרעות למחלקת הפיקוח לשם ביצוע ביקורת בעניין, ולפחות ניתן היה לצפות שבביקורות שביצעו הפקחים בשנים 2007 ו- 2008 .
יתגלו חריגות אלה חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1699 .
ואולם לדברי מנהל מחלקת הפיקוח התרעותיו של האדריכל לא הועברו למחלקה הביקורת העלתה כי למעט החריגה שהתגלתה כאמור על ידי המחלקה באוקטובר 2006 , לא העלו הפקחים חריגות כלשהן בביקורות שעשו ביוני 2007 , במאי 2008 וביוני 2008 , אף שבעת אותן ביקורות שער7 היה חסום, כאמור, על ידי מחיצות בניגוד להיתר.
רק בביקורת שנעשתה בתחילת דצמבר 2008 , כחודש לאחר תלונתה של גב' להבי, הועלתה החריגה האמורה.
אולם גם בביקורת זו לא התריעו הפקחים על מיקומם החורג של החנויות ומשרדי החברה, והם עשו זאת רק לאחר בדיקה נוספת שביצעו 1700 דוח שנתי61ב .
בהיכל באותו החודש בעקבות בדיקות שעשה משרד מבקר המדינה בנושא הפיקוח על הבנייה בפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדות דלעיל מחייבות בחינה באשר לאיכותן וליעילותן של הביקורות, שכן לו היו מתגלות החריגות מבעוד מועד הייתה יכולה הוועדה המקומית לקבל תמונה מדויקת על הבנייה החריגה הנעשית בהיכל ולבצע פעולות להפסקתה כבר אז.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה המקומית ולמחלקת הפיקוח כי הפיקוח על פרויקט שדרוג ההיכל שנעשה בשנים 2002 -2008 לא איתר חלק מחריגות הבנייה בסמוך למועד ביצוען.
ראוי כי תוצאה זו תיבחן על ידי הגורמים המקצועיים לצורך הפקת לקחים.
כמו כן יש לבחון את הצורך בגיבוש תכניות פיקוח סדורות למעקב אחר הבנייה בפרויקטים נרחבים כדוגמת פרויקט השדרוג.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על מחלקת הפיקוח לבחון את סדרי התיעוד של פעולות הפיקוח ולהקפיד כי דוח הביקור באתר יכלול את כל המידע הרלוונטי, וכי מסמכי התיעוד יישמרו לפחות עד סיומו הכולל של הפרויקט.
באוגוסט 2009 ביקש משרד מבקר המדינה תשובה מפורטת מהגורמים הרלוונטיים בעירייה על השאלה מדוע הליך הפיקוח על הפרויקט שהפעיל מינהל ההנדסה באמצעות כל גורמי הרישוי והפיקוח המוסמכים והאחראים לכך מטעמו לא הוביל, כבר בשלבים מוקדמים של הפרויקט, להפסקתן ולמניעתן של אי - התאמות הבנייה בין התכניות המאושרות לבין הבנייה בפועל, ומדוע הן התגלו רק בשלב האחרון, לקראת רישוי הפרויקט.
העירייה לא השיבה על שאלתו האמורה של משרד מבקר המדינה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה העירייה כי "לא היה מקום בשום שלב להפסיק את הבניה, פרט אולי במרתף הצפוני כשההיתר יצא באיחור של חודש ימים.
השימוש החורג בוצע לאחר סיום בניה ולאחר הוצאת טופס 4 .
פרט לכך לא היו חריגות ולא היתה כל הצדקה להפסיק את הבניה ו/או להפעיל סנקציות נוספות נגד ההיכל".
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי חלק מהחריגות בוצעו עוד במהלך הבנייה ולפני הוצאת טופס 4 , וכי אין גם כל הוכחה שהשימוש החורג בוצע רק לאחר סיום הבנייה.
על כן יש מקום לשקול קביעת אבני דרך נוספות להידוק הביקורות לבדיקת ההתאמה של היתר הבנייה למציאות כדי לאפשר את איתורן של אי-ההתאמות בשלבים מוקדמים יותר של הבנייה.
דיווח של הוועדה המקומית לוועדה המחוזית בתקנות התכנון והבניה (דיווח על בניה שלא כדין), התשמ"ח - 1987 , נקבע כי "אחת לחודש ידווח יושב ראש ועדה מקומית ליושב -ראש הועדה המחוזית שבתחום סמכותה מצויה הועדה, על בניה שלא כדין שנעשתה במרחב התכנון המקומי.
לא בוצעה בניה שלא כדין.
ישא הדיווח את המילים 'לא בוצעה בניה שלא כדין' וייערך וישלח לפי תקנות אלה אף אם לא בוצעה כל בניה שהיא שלא כדין".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1701 .
הביקורת העלתה כי הוועדה המקומית לא דיווחה לוועדה המחוזית על חריגות הבנייה שהועברו כאמור לידיעתה על ידי הפקחים בשנים 2006 ו- 2008 ואף לא העבירה לוועדה דיווחים חודשיים הנדרשים בתקנות.
בינואר 2009 טענה העירייה במכתבה למשרד מבקר המדינה כי "בהיכל נוקיה לא היו תביעות א ו חריגות בניה ולכן לא היה מקום לכל דיווח לועדה המחוזית".
באוקטובר אותה שנה היא הסבירה כי "הנוהג הוא שכתבי האישום בגין העבירות על חוק התכנון והבניה בתחום תל-אביב-יפו מדווחים באופן שוטף ליחידה הארצית לפיקוח על הבניה במשרד הפנים.
דיווח זה מייתר לדעתנו את הצורך בדיווח נוסף.