HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשנה למנכ"ל משרד הבריאות ד"ר בועז לב מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי "נוסחת העלות שיושמה היא ממוצע משוקלל, ולדעתנו המידע משקף את הנדרש בתקן".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהתאם לתקן 12 - מלאי, יש לתת גילוי בדוחות הכספיים גם לעלות המלאי שהוכרה כהוצאה במהלך התקופה.
עוד יש לתת גילוי למדיניות החשבונאית שאומצה למדידת המלאי, לרבות נוסחת העלות שיושמה41 .
אולם הגדרת נוסחת העלות כפי שציין משרד הבריאות אינה מאפשרת לקורא הדוחות הכספיים לדעת מהי נוסחת העלות שיושמה לאשורה.
עוד עולה כי החשבונאי הראשי קבע בדוחות הכספיים ליום 31.
13 שבדוחות הכספיים של משרדי הממשלה לא כלול מידע על עלות המלאי בחלק ממחסני יחידות הממשלה לאחר ניפוקו מהמחסנים, אף ששוויו עשוי להיות מהותי.
נמצא כי הן בדוחות הכספיים של הממשלה והן בדוחות הכספיים המשרדיים של חלק ממשרדי הממשלה אין אחידות במדיניות החשבונאית בנוגע למלאי.
תהליך ניהולו, רישומו וסיווגו של המלאי באופן שוטף לוקה בחסר ואינו מאפשר את הצגתו באופן נאות ובהתאם לכללי החשבונאות המקובלים.
עוד נמצא כי בדוחות הכספיים חסר ביאור ראוי בדבר המדיניות החשבונאית הנאותה בכל הקשור להכרה במלאי, למדידתו ולהצגתו.
על הביאור לעסוק בכל אחת מהקבוצות שלפיהן ממוין המלאי.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם החליט אגף החשכ"ל לכלול בדוחות הכספיים את סיווג המלאי לפי עבודות בביצוע, היה עליו לקבוע את ההבחנה בין יתרות שמסווגות כאמור ובין יתרות המסווגות למלאי מסוגים אחרים.
כמו כן היה ראוי לבצע בקרה כדי לוודא שסיווג המלאי נעשה בהתאם להוראות.
חטיבת החשבונאות מסרה בתשובתה כי תבחן את ערך המידע הניתן במסגרת ביאור המלאי בעת הכנת הדוח הכספי לשנת 2014 ותקבע את היקף המידע שייכלל בדוח בהתאם לתקינה ולמהותיות הסעיף בדוח הכספי.
41 תקן חשבונאות ממשלתית12 - מלאי סעיפים45-40.
13 - דוחות כספיים של משרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בקרה על נתוני המלאי 1.
2 בדבר ביקורת מלאי תקופתית קובעת כי אחת לשנה, לקראת תום השנה התקציבית, יש לבצע ביקורת מלאי שנתית בכל מחסני משרד ממשלתי.
1 להוראה קובע כי "מנכ"ל המשרד או מנהל יחידת המשנה ימנה ועדה אחת או מספר ועדות על פי הצורך לעריכת ביקורת מלאי תקופתית במחסני משרדו".
את דוח הביקורת יש להגיש למנכ"ל המשרד, למבקר הפנימי ולמינהל הרכש הממשלתי.
הדוח יכלול בקצרה את הפרטים האלה: הליך ביקורת המלאי, חוות דעת על אופן היערכות המחסן לביקורת, ממצאי הבדיקה לרבות ההפרשים (אם נמצאו).
בדוח המסכם יצוין כל חשד לרשלנות ולהפרת חוק, תקנה או הוראה מצד עובד מחסן.
עוד נקבע בדוח כי "אם נתגלו הפרשים אשר לא נבעו מרשלנות - תמליץ הוועדה בדוח על האמצעים שיש לנקוט למניעת הפרשים בעתיד".
הוראת התכ"ם קובעת כי המועד האחרון להגשת הדיווחים על המלאי בכל שנה הוא יום העבודה האחרון של שנת התקציב המדווחת, ובכל מקרה לא יאוחר מ-31 בדצמברבאותה שנה.
כמו כן נקבע כי במסגרת הדוח הכספי השנתי של הממשלה יינתן גילוי מלא לנתוני המלאי של המשרדים ויפורטו גם דיווחים חסרים של משרדי ממשלה שלא הגישו את דיווחיהם במועד.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בגין 2013 אין בידי מינהל הרכש אף לא דיווח אחד על המלאי מ -24 ,המשרדים הממשלתיים והגופים הנוספים כמתחייב מהוראת התכ"ם.
כמה משרדים וגופים אשר נדרשו לנושא זה השיבו כדלהלן: א.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי ספירות המלאי מתקיימות באופן שוטף ומבוקרות על ידי יחידה ייעודית במשטרה האמונה על בקרת המלאי.
סבירות ונאמנות נתוני המלאי נבחנות על ידי רואי החשבון המבקרים החיצוניים של משטרת ישראל.
השב"ס מסר בתשובתו מדצמבר 2014 כי בכל שנה הוא מבצע ספירת מלאי כוללת בכל מחסני הארגון, ונתוני ספירה זו מוזנים למערכת הלוגיסטית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניהול המלאי ורישומו במערכות עזר פנימיות של הישות המדווחת, בלי שתהיה למינהל הרכש הממשלתי אפשרות לצפות בנתונים המוזנים, אינו עולה בקנה אחד עם הוראת התכ"ם.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי פעילותו בתחום ניהול המלאי נעשית בהתאם להנחיית החשכ"ל.
דוחות בנוגע למלאי יועברו החל משנה זו באופן סדיר למינהל הרכש הממשלתי, כפי שמתחייב מהוראות תכ"ם.
דברים דומים מסרו בתשובתם המשרד להגנת הסביבה ורשות המים.
רשות המים ציינה כי המלאי שהוכר עד כה בספרים הוא בסכום לא מהותי, וכי היא שוקלת להפסיק לנהלו ולרשמו במסגרת ההוצאה השוטפת.
אגף החשכ"ל מסר בתשובתו כי הוא מוביל תהליך של בחינת המדיניות בנושא האמור.
לדבריו, "כל הוראות התכ" ם בנושא בבחינה לרבות אופן הפיקוח ודיווח 348 דוח שנתי65ג .
13 - דוחות כספיים של משרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 "המשרדים.
לאחר גיבוש המדיניות תעודכנה הוראות התכ ם, כל זאת בשים לב למשאבים הנדרשים לשם יישומן".
2 בדבר פעולות לביצוע ודיווחים בסיום שנת כספים קבע החשכ"ל שמינהל הרכש הממשלתי יוודא כי משרדי הממשלה ביצעו ספירות מלאי כנדרש, וכי ערכי המלאי נכללו במסגרת הדיווחים הכספיים של המשרדים, ויגיש לחטיבת החשבונאות דוח בדבר ערך המלאי במישור המשרדי, בהתאם לדיווח שאמור להיות מוצג בדוחות הכספיים.
נמצא כי בשנת 2013 איחדה חטיבת החשבונאות את נתוני המלאי לדוחות הכספיים של הממש לה על סמך נתוני המלאי המוצגים בדוחות הכספיים המשרדיים, שאותם שלחו משרדי הממשלה השונים לחטיבה.
זאת בלי שמינהל הרכש ביצע בקרה כלשהי על תהליכי ספירת המלאי, הערכתו וסיווגו.
כבר בדוח 61ב העיר מבקר המדינה לחשכ"ל כי "עליו לדאוג לקבלת נתוני הדיווחים על המלאי של משרדי הממשלה השונים ברמת הפירוט ובמועדים שנקבעו בהוראת התכ"ם.
עוד מוטל על החשכ"ל לדאוג כי במאזן המדינה יינתן גילוי מלא לנתוני המלאי של כל המשרדים, ויצוינו המשרדים שלא העבירו את דיווחיהם במועד, כנדרש בהוראת התכ"ם.
הקפדה על כך תדרבן את המשרדים להעביר את דיווחיהם כנדרש".
באותו דוח מצוטטת תשובת החשכ"ל: "אנו מקבלים את הערת המבקר ורואים בחומרה רבה מקרים בהם נכסים שבשליטת משרדי הממשלה ובניהולם אינם מדווחים על ידם כנדרש.
במטרה להתמודד עם התופעה, בכוונתנו להנחות את מינהל הרכש הממשלתי לבחון ולהציע לחשב הכללי כלים יעילים לטיפול בנושא של אי הענות המשרדים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקוי טרם תוקן.
התופעה שבמסגרתה משרדי הממשלה אינם מדווחים על מלאי הנכסים שבשליטתם וניהולם נמשכת גם במועד הביקורת הנוכחית.
אי -המעקב אחר נאותות ספירת המלאי והערכתו אינה תקינה ופוגעת באמינות הדוחות הכספיים.
על אגף החשכ"ל לדאוג כי הוראות תכ"ם בנושא מלאי ייושמו במלואן וללא דיחוי ולוודא כי המשרדים ינהלו, ירשמו ויסווגו את המלאי באופן שוטף בהתאם לנהלים ולכללי החשבונאות הממשלתית שאומצו.
הטמעת מערכת מרכב"ה במשרדי הממשלה .
בעשור האחרון נמצא החשכ"ל בעיצומו של תהליך השלמת רפורמה מקיפה בחשבונאות הממשלתית שעיקרה אימוץ התקינה החשבונאית הממשלתית הבין -לאומית, ניהול חשבונאי של נכסי המדינה והתחייבויותיה תוך שינוי מתכונת הדיווח החשבונאי מדיווח על בסיס מזומן לדיווח על בסיס מצטבר.
בשנת 2000 ( החל אגף החשכ"ל בהטמעת מערכת מרכב"המחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה ; להלן - מרכב"ה)42.
זוהי מערכת ארגונית-תשתיתית הכוללת .
42 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב (2005 ), בפרק "פרויקט המרכב"ה ותקצובו", עמ' 297; מבקר המדינה, דוח שנתי58 א(2007 ), בפרק "פרויקט מרכב"ה- יישומו וניהולו", עמ' 109.
13 - דוחות כספיים של משרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 את המערכות המנהליות במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
מטרת המערכת לנהל ביעילות את הרישום והמעקב בנושא נכסי המדינה ומשאביה.
בין הנושאים המנוהלים באמצעות מרכב"ה: מערך הניהול הפיננסי - מעבר לבסיס מצטבר, ביצוע תשלומים, ניהול מצבת התחייבויות המדינה והצגתה, נכסי המדינה, משאבי אנוש, העברות ותמיכות.
בפברואר 2011 החליטה הממשלה43 שעל החשכ"ל להשלים את פריסת מרכב"ה בארבעה משרדי הממשלה וב-13 גופי ממשל נוספים שטרם עברו למרכב"ה עד סוף2013 (להלן- החלטת הממשלה), ופירטה תכנית להפעלת המערכת.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת טרם הושלמה פריסת מרכב"ה בשניים מארבעת משרדי הממשלה הכלולים בהחלטת הממשלה - משרד החוץ ומשרד הרווחה, וכן בשב"ס.
משכך, הניהול הכספי בגופים אלו ממשיך להתבצע על בסיס מזומן.
בלוח שלהלן מוצג פירוט לוח הזמנים שקבעה הממשלה להפעלת מרכב"ה לגבי שב"ס, משרד הרווחה ומשרד החוץ, ומועדי ההפעלה הצפויים בפועל.
לוח הזמנים להפעלת מערכת מרכב"ה .
החלטת הממשלה התאריכים הצפויים .
ליישום החלטת הממשלה בפועל .
החלטת הממשלה התאריך הצפוי .
המערכת במשרד האיחור הצפוי .
השב"ס 15/01/2011 06/2013 01/2015 18 .
משרד הרווחה 10/2010 03/2013 01/2016 21 משרד החוץ 11/2010 04/2013 9/2015 30 מהלוח עולה כי המעבר לשימוש במרכב"ה בגופים מתעכב, וכי צפוי פיגור של כ-18 עד 30 חודשים בתהליכי אפיון המערכות, בנייתן ופריסתן (ראו להלן).
ממסמכים שמסר החשכ"ל למשרד מבקר המדינה עולה כדלהלן: (1 ) ביולי2011 , כחצי שנה לאחר המועד שנקבע בהחלטת הממשלה, החל פרויקט הטמעת המערכת בשב"ס.
(2 ) באוקטובר2010 ,, כמתוכנן בהחלטת הממשלה, התחיל החשכ"ל את הפרויקט במשרד הרווחה אולם רק בשיתוף פעולה חלקי של המשרד, ורק בתחילת 2011 החל שיתוף פעולה מלא עם המשרד.
(3 ) כבר בשנת2009 החל החשכ"ל, בשיתוף משרד החוץ, בביצוע הפרויקט תוך אימוץ החלטה להקים מערכת נפרדת בשל צורכי השמירה על סודיות.
במועד קבלת החלטת הממשלה (פברואר 2011 ) נמשך תהליך אפיון הפרויקט, אך בתחילת2012 הופסק הפרויקט ולא חודש עד ינואר 2013.
43 /החלטה הכ107 של ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (הקבינט החברתי-כלכלי) מ-24.
11 , אשר קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב-03.
13 - דוחות כספיים של משרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובת אגף החשכ"ל נמסר: "החל מתחילת 2012 ועד היום, מרכב"ה כפופה למטה התקשוב הממשלתי.
החל מינואר 2015 מרכב"ה צפויה לחזור להיות כפופה לחשב הכללי.
יחד עם זאת תהליך הפריסה מתקדם וצפוי להסתיים במטות המשרדים עד תחילת שנת 2016 ".
עוד מסר האגף כי "בתחילת 2012 החליטה הממונה על התקשוב על בחינה מחדש של הפתרון המתאים ביותר למשרד החוץ.
במהלך החודשים עד לחידוש פעילות ההשקה, בוצעה בחינה של החלופות.
בסוף 2012 התקבלה החלטה ע"י הממונה על התקשוב בשיתוף סגן החשכ"ל האחראי על משרד החוץ והמשרד שחלופת מרכב"ה היא החלופה המועדפת וחודש פרויקט ההשקה".
מנכ"ל משרד החוץ מר ניסים בן שטרית מסר בתשובתו מדצמבר 2014 כי "אימוץ מערכת מרכבה על ידי המשרד, הן במטה והן בנציגויות, הנו הליך מורכב ביותר.
הנם משמעותיים מאוד ונובעים מאופייה הייחודי של עבודת משרד החוץ, הן בארץ והן בחו"ל שאינו דומה לזה של משרדי הממשלה האחרים".
המנכ"ל הוסיף כי "אגף תקשוב במשרד החוץ ימשיך ויפתח מערכות וממשקים שיתאימו לשילוב מערכת מרכב"ה המערכות הקיימות המשרד.
החל מינואר 2013 , החל הנושא לתפוס תאוצה ומשרד החוץ משקיע מאמץ רב כדי לקדמו".
חשבת משרד הרווחה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2014 כי "מתקבלת הערת הביקורת לגביי עיכובים שהיו בתחילת התהליך בשנת 2010 ושיתוף פעולה חלקי מצד המשרד.
העיכובים נבעו מכך שהמשרד נדרש לגייס תקציב בגובה של כשמונה עשר מיליוני שקלים לצורך הטמעת המערכת.
הנהלת המשרד סירבה להתחיל את התהליך ללא קבלת המשאבים הנדרשים.
העיכוב בעיקרו, נבע מהדיון שהתקיים עם אגף התקציבים.
ברגע שהמשרד קיבל את הפתרונות לעניין התקציבי, ניתן אישור לתהליך ההטמעה".
עוד נמסר כי משרד הרווחה עושה מאמצים רבים לעמוד בתאריך היעד החדש שנקבע.
השב"ס משרד החוץ ומשרד הרווחה ממשיכים לנהל את חשבונותיהם על בסיס מזומן, ובסוף השנה מפיקים דוח ביצוע תקציב המפרט את התקבולים שהתקבלו במזומן ואת התשלומים שביצעו במזומן (דוח זה אינו מהווה תחליף ראוי לדוחות כספיים על בסיס מצטבר).
דרך פעולה זו אינה עולה בקנה אחד עם תהליך הרפורמה בחשבונאות הממשלתית של מעבר לדיווח על בסיס מצטבר והיא פוגעת בהשגת מטרותיו של הדיווח הכספי הכולל של הממשלה, ובכלל זה הערכה נכונה של מצבה הפיננסי.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה מפברואר 2011 כי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט44 שמינה שר האוצר תוסמך לאשר עיכוב של עד שישה חודשים בהשלמת תכנית הפריסה, ובלבד שהקמת הפרויקט תושלם עד סוף 2013 .
אחת לשנה על ועדת ההיגוי ומשרדי הממשלה להגיש לקבינט הכלכלי-חברתי דוח מצב תקופתי על הפעילויות שנעשו לקראת מימוש המערכת ועל לוחות הזמנים הצפויים.
בתשובת השב"ס נמסר כי במהלך אפיון מערכת מרכב"ה והטמעתה נדרש לבצע שינויים והתאמות ייחודיים לשב"ס.
לאור האמור פנה צוות היגוי שב"ס לוועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט בבקשה לדחות את פריסת המערכת בשנה אחת.
ועדת ההיגוי אישרה את הדרישה, והשב"ס פועל בהתאם לאישור זה.
לאור דחיית הפעלת מערכת מרכב"ה המשיך השב"ס לפעול במערכת הקיימת.
44 ועדה בראשות החשכ"ל שתפקידה לנהל אתהפרויקט ולפקח על התקדמותו.
13 - דוחות כספיים של משרדי ממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי ועדת ההיגוי העליונה דחתה ביותר משישה חודשים את מועד הפריסה המתוכנן בשב"ס, במשרד החוץ ובמשרד הרווחה.
עוד נמצא כי הוועדה לא מסרה דוח מצב תקופתי לקבינט הכלכלי-חברתי כנדרש.
על אף הדחי יה הניכרת בלוחות הזמנים להפעלת מרכב "ה, לא עדכנה הוועדה את הקבינט הכלכלי-חברתי במועדים החדשים הצפויים.
מהאמור לעיל עולה כי בשלושת הגופים האמורים לעיל בוצעו שלבי הפרויקט בעיכוב רב יחסית ללוחות הזמנים שנקבעו בהחלטת הממשלה - העיכוב החל כבר בשלב תחילת ביצועו של הפרויקט, והמשיך בשלבי האפיון והפיתוח שלו, ונבע בין היתר בשל חוסר שיתוף פעולה עם נציגי החשכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלות המשרדים לפעול ביתר שאת לסיום הטמעת מרכב"ה במשרדם ולדווח לקבינט הכלכלי-חברתי על התקדמותם.
הדוחות הכספיים והתוצרים הנלווים לדיווח הפיננסי של משרדי הממשלה וממשלת ישראל הם רבי-חשיבות, ונוגעים לתחומים רבים - החל בתחומי הבקרה הפנימית, הניתוחים הפיננסיים, ביצוע תחזיות והשוואות לישויות ממשלתיות מקבילות, וכלה בהגברת השקיפות ובמתן דיווח כספי נאות למקבלי ההחלטות ולאזרחי המדינה.
דיווחים אלו אמור ים ללמד על מידת הצלחתה של הממשלה לעמוד במחויבותה לניהול תקין של המשאבים הציבוריים.
ממצאי הביקורת שבדוח זה מעלים את הצורך לוודא שאגף החשכ"ל מנצל ביתר יעילות את תוצרי הבקרה של עבודת רואי החשבון המבקרים ועוקב אחר תיקון הליקויים שפורטו בחוות דעתם.
המעבר לדיוו ח חשבונאי על בסיס מצטבר ויוזמת הממשלה כי תקני החשבונאות הממשלתית בישראל יוכנו ככל הניתן בהתאם לתקני החשבונאות הממשלתיים הבין-לאומיים, נועדו לאפשר גילוי נאות, להעריך נכונה וכמקובל את מצבה הכספי של הממשלה, ולבצע השוואה יעילה למדינות אחרות.
ממצאי הדוח מעלים שעדיין יש פערים ואי -אחידות באופן אימוצה ויישומה של התקינה החשבונאית הבין - לאומית ובמעבר לבסיס מצטבר בדוחות משרדי הממשלה ובדוחות המאוחדים.
הדבר פוגע ביכולת להשיג את מטרותיו של הדיווח הכספי.
ראוי שאגף החשכ"ל יגביר את היקף מעורבותו בפעילות הדיווח של משרדי הממשל ה ומשרדי רואי החשבון הנותנים להם שירות של סיוע בעריכת הדוחות הכספיים.
זאת כדי להשיג את מטרות הדיווח הכספי, לרבות דיווח בהתאם לתקנים הבין -לאומיים ובהתאם להנחיות המקצועיות.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
לזיהום האוויר השפעות שליליות על בריאות האדם, על עולם החי והצומח, על יבולים, על מבנים ועל רכוש.
זיהום האוויר גורם לתחלואה מסוגים שונים, כגון התקפי לב, שבץ, קצרת (אסתמה), סרטן הריאות, לֵיקֶמְיָה (לוקמיה) ואף לתמותה מוקדמת.
חשיפה ממושכת לרמות גבוהות של זיהום אוויר פוגעת בכלל האוכלוסייה, וגורמת לירידה בתוחלת החיים הכללית.
פגיעה זו חמורה במיוחד בקרב אוכלוסיות רגישות כגון חולים, קשישים וילדים5 .
ארגון הבריאות העולמי העריך כי בשנת 2012 גרם זיהום האוויר ל- 3.
7 ( מיליון מקרי מוות מוקדמים premature deaths ) ברחבי העולם6 .
הארגון גם קבע כי ככל שרמת זיהום האוויר תהיה נמוכה יותר, כך בריאות מערכת הלב כלי הדם ומערכת הנשימה של האוכלוסייה תהיה טובה יותר, הן לטווח זמן קצר והן לטווח זמן ארוך.
זה לא כבר, בספטמבר 2014 , בהתבססו על הרשימות המעודכנות של המרכז לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי, החליט משרד הבריאות להוסיף את זיהום האוויר לרשימת הגורמים הוודאיים לסרטן.
המשמעות היא כי הוכח מעבר לכל ספק כי חשיפה לזיהום אוויר מעלה את הסיכון לחלות בסרטן.
באוגוסט 2013 אישרה הממשלה תכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום אוויר (להלן - התכנית), כמתחי יב מחוק אוויר נקי.
בדברי ההסבר של התכנית נכתב בין היתר כי מסקירת תכניות דומות בעולם עולה כי הן הדגישו את הצורך להפחית את שיעורם באוויר של שני מזהמים, שהשפעתם על הבריאות היא הרבה ביותר: אוזון7 וחלקיקים נשימים8 .
לכן גם התכנית בישראל התמקדה בהתמודדות עם תחמוצ ות חנקן ( NOx ) ותרכובות אורגניות נדיפוֹת ( VOC)9, מזהמים הנחשבים "מבשרי אוזון", וכן בצורך בהפחתת גפרית דו-חמצנית ( 2SO ) ואמוניה10 .
, מזהמים התורמים להיווצרות חלקיקים נשימים חוק אוויר נקי הגדיר "מקור פליטה" מתקן או מערך מתקנים נייד או נייח, לרבות מכונה, מכשיר או חפץ, וכן מקום שנפלטים מהם מזהמים לאוויר, או הגורמים או העלולים לגרום לפליטת מזהמים לאוויר עקב פעולה או תהליך המתבצעים בהם או באמצעותם.
בין מקורות הפליטה האנתרופוגניים (מעשה ידי אדם) העיקריים של חלקיקים נשימים יש מקורות נייחים, כגון ייצור חשמל, תעשייה ומחצבות, ומקורות ניידים (כלי רכב).
גם בין מקורות הפליטה העיקריים של תחמוצות חנקן יש מקורות נייחים (ייצור חשמל ושרפת דלק לסוגיו בתעשייה) ומקורות ניידים.
מקורות הפליטה העיקריים של 2SO :הם נייחים ייצור חשמל ותעשייה.
5 מתוך דברי הסבר להחלטת הממשלה "התכנית הלאומית למניעה ולצמצום של זיהום אוויר בישראל" ( 19.
World Health Organisation, Ambient (outdoor) Air Quality and Health (March 2014) , available at http://www.
int/mediacentre/factsheets/fs313/en/ .
7 האוזון הוא גז רעילשריחו חריף.
הוא נוצר מהשפעה של קרינת השמש על תרכובות כימיות שהן תוצר של תהליכי שרפה, בעיקר פחמימנים ותחמוצות חנקן הנפלטים מ כלי רכב.
שאיפת אוזון עלולה לפגוע במערכת הנשימה ולהחריף מחלות כגון דלקת סמפונות (ברונכיטיס ), קצרת ודלקת ריאות.
יש להבחין בין "האוזון הטוב" - שכבת האוזון הנמצא ת בסטרטוספרה, בגובה 25 קילומטר מעל פניהקרקע , לבין "האוזון הרע", שנוצר סמוך לפני הקרקע.
8 חלקיקים באטמוספרה שמגיעים הן ממקורות טבעיים כגון סופות אבק וחול והן ממקורות אנתרופוגניים (מעשה ידי אדם) כגון תהליכי שרפה , חציבה ושחיקה.
מקורות הפליטה האנתרופוגניים הם בעיקר שרפת דלק לסוגיו בתעשייה, ייצור חשמל ונסיעת כלי רכב.
9 מקור הפליטה העיקרי של תרכובות אורגניות נדיפות שאינן כוללות מתאן הוא שימוש ביתי בחומרי ניקיון, הדברה, קוסמטיקה וצבע.
חומצה חנקתית המשמשת לייצור דשן לסוגיו וחומרי נפץ המשרד להגנת הסביבה 727 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 את פליטתם של מזהמי האוויר מפעולות הייצור השונות בתעשייה מסווגים לפליטות מוקדיות ולפליטות שאינן מוקדיות.
פליטות מוקדיות הן פליטות שמתועלות לסביבה דרך צינור מכל סוג שהוא, כמו ארובה .
פליטות שאינן מוקדיות הן פליטות הנגר מות ממגע ישיר בין חומרים נדיפים או חלקיקי אבק ובין הסביבה; המזהמים יכולים להיפלט ממקורות כגון מכלים, ברכות וערמות פסולת, או לדלוף מאביזרי ציוד (שסתומים, ברזים וכד').
המשרד להג"ס משתמש במערכת המידע הממוחשבת "פליטות מתעשייה", בין היתר לשם איסוף, ניתוח ופרסום לציבור של מידע על חלק מהמפעלים מזהמי האוויר שהפליטות בהם מוקדיות.
במרוצת השנים עוגנו בחוקים, ובעיקר בחוק למניעת מפגעים, הסמכויות והאחריות של הגורמים השונים, ובהם המשרד להג"ס, בתחום הטיפול בהיבטים שונים של זיהום אוויר מכל מקור שהוא.
ביולי 2008 חוקקה הכנסת את חוק אוויר נקי; תחילת תוקפן של מרבית ההוראות בו נקבעה ל- 1.
חוק זה החליף כמה מההוראות שעסקו בזיהום אוויר בחוק למניעת מפגעים , ויש בו התייחסות נרחבת למקורות פליטה נייחים.
חוק נו סף שעוסק בטיפול בזיהום האוויר הוא חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים).
11 ,)אישרה הכנסת את חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה התשע"א- 2011 ;חוק זה עיגן והרחיב את סמכויות הפיקוח של עובדי המשרד להג"ס שניתנו בחוקים שונים, ובהם: חוק א וויר נקי, החוק למניעת מפגעים וחוק רישוי עסקים11.
משנת 2000 מסווג המשרד להג"ס את העסקים שברישיון העסק שלהם נקבעו תנאים סביבתיים (להלן - העסקים המוסדרים סביבתית).
המשרד עושה זאת מתוקף חוק רישוי עסקים, באמצעות תנאים והוראות שנקבעו ברישיונות העסק שלהם.
הסיווג הוא לשלושה סוגים (A , Bו-C ), בהתאם לפוטנציאל הנזק הנשקף מהעסקים לסביבה.
עסקים מסוג A הם המפעלים בעלי פוטנציאל לגרום נזק רב לסביבה (להלן - מפעלים מסוג A .
) במשרד להג"ס קיימת מערכת מידע בשם "מעוף", ובה מתועדים נתונים מרישיון העסק שניתן למפעלים וכן תנאים, צווים, התראות, נתוני אכיפה ו ממצאי סיורים שהתקיימו במפעלים.
בחודשים מרץ-אוקטובר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול המשרד להג"ס במקורות זיהום אוויר נייחים.
במסגרת הביקורת נבדק הפיקוח שמקיים המשרד על מקורות פליטה אלה, ובייחוד על מפעלים שבהם פליטות מזהמי האוויר הן מוקדיות.
כמו כן נבדק השימוש שעושה המשרד במערכות המידע הממוחשבות לצורך פיקוח על העסקים שברישיון העסק שלהם .
11 בחוק מוענקות לפקחי המשרד להג"ס סמכויות פיקוח, אכיפה ועיכוב, ובהן סמכויות דרישת מידע, עריכת מדידות, כניסה למקומות שאינם למגורים, חקירה, תפיסת חפצים ועיכוב חשודים בביצוע עבירות עד בוא שוטר.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
נקבעו תנאים סביבתיים שונים בביקורת הושם דגש מיוחד על מחוז דרום במשרד להג"ס, שבו נמצא המספר הרב ביותר של מפעלים מסוג A12.
הוראות למניעה ולצמצום של זיהום האוויר .
פרק ד לחוק אוויר נקי עוסק במקורות נייחים הפולטים אוויר מזוהם.
בסעיף 13 הפותח את הפרק נקבע כי השר להג"ס, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת (להלן - הוועדה), "יקבע הוראות למניעה ולצמצום של זיהום האוויר ממקורות פליטה נייחים; הוראות כאמור יכול שייקבעו דרך כלל, לסוגי מקורות פליטה נייחים או לעניינים הנוגעים לכמה סוגים כאמור".
עוד נקבע בסעיף זה כי השר יבחן מעת לעת ובהתאם להתפתחויות המדעיות והטכנולוגיות את הצורך בעדכון ההוראות.
יצוין כי סעיף 96 לחוק נותן מענה חלקי לדרישה זאת, שכן נאמר בו כי יש לראות בחמישה קבצים של תקנות שהותקנו בשנים 1998 -1962 לפי החוק למניעת מפגעים כאילו הותקנו לפי סעיף13 .
לחוק אוויר נקי בביקורת נמצא כי עד אוקטובר 2014 , שש שנים וחצי מאז נחקק חוק אוויר נקי ושלוש שנים וחצי מאז נכנס החוק לתוקף, לא קבעו עדיין השרים להג"ס, השר לשעבר ח"כ גלעד ארדן והשר שכיהן במועד הביקורת ח"כ עמיר פרץ, באישור הוועדה, הוראות חדשות לפי סעיף 13 ;לחוק לא נקבעו הוראות הנוגעות לכל סוגי מקורות הפליטה הנייחים ואף לא הוראות הנוגעות באופן מיוחד לכמה סוגים.
גם התקנות שהותקנו לפי החוק למניעת מפגעים לא עודכנו, אף שאלה הותקנו לפני עשרות שנים (אחד מחמשת הקבצים של התקנות אף בוטל בשנת 2012 ולא הותקנו תקנות אחרות במקומו)13 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 מסר המשרד להג"ס כי "הדרג המקצועי במשרד לא היה סבור שיש צורך להתקין את התקנות, לא המליץ לשרים ולא הכין להם תקנות כאלה.
בעת הזו בתכניות העבודה המשרדיות לא נכללת קביעת תקנות נוספות להסדרה רוחבית של מקורות פליטה נייחים לפי סעיף 13 , בין היתר, בשל ההסדרה של סקטורים שונים במסגרת חוק רישוי עסקים באמצעות מפרטים אחידים.
זאת למעט תחנות דלק לגביהן נמצא שיש צורך גם בתקנות לפי ס' 13 לחוק אוויר נקי, והמשרד מקדם טיוטת תקנות בנושא".
השר שכיהן במועד הביקורת ח"כ עמיר פרץ מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2015 כי "לאור המלצת הדרג המקצועי, ניתנה עדיפות לנושאים דחופים יותר, שהיו צריכים להגיע אל שולחן ועדת הפנים כדוגמת 'חוק המדבירים', והטיפול בתקנות אלה נדחה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי הסדרת פעילות המגזרים השונים באמצעות גיבוש מפרטים בזיקה לחוק רישוי עסקים אינה יכולה לבוא במקום הוראות או תקנות שעל השר להג"ס לקבוע באישור הוועדה.
12 במחוז דרום יש663 עסקים מסוג - A כ-32% מתוך כלל העסקיםמסוג זה בארץ.
גם מהבחינה היחסית, שיעור העסקים מסוג A ( במחוז דרום, מתוך כלל העסקים המסווגים במחוזA ,B ו-C ,) :הוא יותר מכפליים משיעורם הממוצע ביתר המחוזות 19% לעומת9% בלבד ביתר המחוזות (ראו להלן לוח 1.
) 13 אמנם השר ארדן התקין תקנות לפי סעיפים 18 ,)(ב19 ו-81 לחוק היתרי [ (תקנות אוויר נקי , התש"ע]פליטה- 2010 ), אך אלה נוגעות להליך מתן היתרי פליטה; לעומת זאת הוא לא התקין כאמור תקנות לפי סעיף 13 לחוק "למניעה ולצמצום של זיהום האוויר ממקורות פליטה נייחים".
המשרד להגנת הסביבה 729 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
נכון למועד עריכת הביקורת אף לא אחד מהמפרטים האחידים נכנס לתוקף על המשרד להג"ס לפעול בעניין זה על פי הנדרש ממנו בחוק אוויר נקי, ולבחון ללא דיחוי בהתאם להתפתחויות המדעיות והטכנולוגיות את הצורך לעדכן את התקנות האמורות למניעת מפגעים, וכן את הצורך לקבוע הוראות נוספות למניעה ולצמצום של זיהום אוויר ממקורות פליטה נייחים, כדי שהשר להג"ס יוכל להביא ן כנדרש לאישור הוועדה.
סיווג העסקים בעלי השפעה על הסביבה .
כלל העסקים המשפיעים על הסביבה 1.
כאמור משנת 2000 מסווג המשרד להג"ס את העסקיםהמוסדרים סביבתית בהתאם לחוק לרישוי עסקים, באמצעות תנאים והוראות שנקבעו ברישיונות העסק שלהם.
A הם מפעלים שיש להם פוטנציאל לגרום נזק רב לסביבה, והם כוללים בין היתר מפעלי כימיה, מפעלי ציפוי מתכות, תחנות כוח, חוות מכלי דלק ואתרי סילוק פסולת; עסקים מסוג B הם מפעלים שיש להם פוטנציאל לגרום נזק בינוני לסביבה והם כוללים בין היתר תחנות דלק, בתי דפוס, בתי מטבחיים ובתי גידול של בעלי חיים; עסקים מסוג C הם מפעלים שיש להם פוטנציאל לגרום נזק מועט לסביבה או נזק מקומי, והם כוללים בין היתר חניונים, מכבסות, מתקני שטיפת כלי רכב ומוסכים.
בלוח 1 להלן מוצגת חלוקת העסקים על פי סיווגם בהתאם למחוזות המשרד להג"ס, על פי נתוניו לשנת 201214 :, ועל פי הסיווגים שהיו מקובלים באותה שנה .
סיווג העסקים, לפי מחוזות, 2012 .
סוג עסק צפון דרום מרכז חיפה ירושלים תל- אביב סך הכול .
A 281 663 588 165 261 117 2,075 .
B 2,357 1,618 2,036 925 921 1,549 9,406 .
C 2,429 1,246 1,342 1,479 178 804 7,478 .
סך הכול 5,067 3,527 3,966 2,569 1,360 2,470 18,959 מהנתונים בלוח1 עולה כי בשנת 2012 נמנו כ-11% מהעסקים במדינה עם סוגA, כ- 50% עם סוגB וכ-39% עם סוגC.
משנת 2010 עוסק המשרד להג"ס בסיווג מחודש של עסקים שבמסגרתו צומצמו באופן ניכר העסקים מסוג A ומסוג B : בדוח הפעילות של אגף תעשיות ורישוי עסקים לשנת .
14 המשרד להגנת הסביבה, אגף תעשיות ורישוי עסקים, דוח פעילות שנת 2012 בנושא הסדרה ופיקוח על עסקים ( 2012 ) (להלן- דוח פעילות לשנת 2012 ).
בדוח הפעילות לשנת 2013 לא נמסרו נתונים בדבר סיווג המפעלים מאחר שהמשרד היה בעיצומה של היערכות לסיווג מחדש של המפעלים (ראו להלן).
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2012 צוין בין היתר כי המשרד להג"ס מטפל בכ- 19,000 עסקים המוסדרים סביבתית באמצעות חוק רישוי עסקים, וכי "הטיפול במס' רב של עסקים בעלי השפעות מקומיות אינו מאפשר להתמקד בטיפול בעסקים בעלי השפעות נרחבות".
בדוח גם צוין כי בעיה זו ]הפעילות לשנת[ "זוהתה כבר בדוח 2010 ", וכי כדי להתמודד עמה "הוכנה בשנת 2012 הצעה מחודשת לסיווג מפעלים על פי מורכבותם ומידת השפעתם הסביבתית, וכן בוצע שינוי למידת מעורבות המשרד כנותן אישור בצו רישוי עסקים.
השינוי כולל מעבר בעלי השפעות סביבתיות ]במגזרים[ 'המשרד ממעמד של נותן אישור למעמד ל'ידיעה אלו הוכנו ]מגזרים[ המוסדרים ע"י המשרד בחקיקות נוספות.
עבור]מגזרים[מקומיות ו מפרטי תנאים אחידים אשר יינתנו ע ל ידי הרשות המקומית כתנאים ברישיון העסק.
השינוי יאפשר למשרד להגנת הסביבה להתרכז בטיפול בעסקים בעלי השפעות סביבתיות יתקיים הליך ]לשם כך [ .
נרחבות ומשמעותיות ולשפר את הפיקוח על עסקים אלו הסמכה מחודש לנציגי היחידות הסביבתיות ואיגודי הערים כנותני אישור לפריטי עיסוק שונים" (לעניין השפעות יהם הנרחבות של המפעלים הפולטים מזהמים רבים לאוויר על הסביבה ראו להלן בלוח 2) .