HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד ציינה כי ביטול שוק מסובים נעשה ללא הצדקה וללא סיבה מספקת ומנומקת.
התאחדות האיכרים בישראל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי היא רואה חשיבות מכרעת בבניית שוק סיטוני תחרותי וחדיש, כחלק מכל הליך שמטרתו צמצום פערי הכוחות ופערי התיווך בשוק התוצרת הצמחית.
עוד ציינה כי לעמדתה, האפשרות הישימה היא פעולה לחידושו והרחבתו של השוק בצריפין ו לחיזוק מעמדו, לצורך הגברת התחרותיות בשוק, וכי מהותי לשלב נושא זה כחלק מהתוכנית הכוללת למאבק בפערי התיווך.
איגוד משווקי הפירות והירקות בישראל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי "לנוכח העובדה המצערת שאופציית הקמת שוק סיטוני חדש לא ברורה" יש לפעול לשדרוגו של השוק הסיטוני בצריפין, וזאת כדי לאפשר תנאי מסחר טובים יותר עד הקמת שוק חדש ומודרני.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משהחליטה הממשלה על הקמת שוק סיטוני חדש, עליה לפעול להסרת החסמים העומדים בפני קידום הפרויקט, ולהוציא את החלטתה אל הפועל, שכן השוק הקיים הפועל בשנים האחרונות במתחם צריפין אינו נותן מענה מספק.
בד בבד, על משרדי האוצר והחקלאות לבחון את חלופת ההקמה של זירת מסחר דיגיטלית, במטרה לחזק את התחרות במקטע הסיטוני.
בחינה זו היא מחויבת המציאות, נוכח נתוני משרד החקלאות המעידים על גידול בריכוזיות במקטע זה.
סוגיית יוקר המחיה בישראל, ובכלל זה מחירי המזון, לרבות מחירי הפירות והירקות, עומדת על סדר היום הציבורי זה זמן רב.
ההוצאה על פירות וירקות טריים היא חלק נכבד מסל ההוצאה על מזון של משקי הבית , ובפרט אלו שהכנסתם נמוכה.
ועדת קדמי שהוקמה ביוני 2011 כדילגבש המלצות להגברת התחרותיות ולהורדת יוקר המחיה בשוק המזון ומוצרי הצריכה, עמדה על כך שאין פתרון יחיד שיוביל להורדת מחירי המוצרים, ויש צורך ביישום כלים משולבים.
הוועדה המליצה ב-2012 על צעדים שמטרתם עידוד התחרות בתחום שיווק הפירות והירקות והורדת יוקר המחיה, לרבות קידום שוקי מזון מקומיים (מכירה ישירה מהחקלאים לצרכנים) והשלמת התהליכים להקמת השוק הסיטוני לתוצרת חקלאית, שיגלם פיקוח ממשלתי על זירת מסחר מרוכזת ושקופה.
חרף החלטת הממשלה מ-2001 לפעול להקמת שוק סיטוני חדש במתחם מסובים, שנועד להביא להפחתה בפער התיווך ולעלייה באיכות התוצרת החקלאית, לרווחת הצרכנים והחקלאים, במועד סיום הביקורת - 17 שנים לאחר מכן, החלטה זו לא יושמה.
השוק הסיטוני עודנו פועל במתחם הזמני שהוקם בצריפין ב -2006 ,, בתנאים של מחסור בשטחי אחסנה צפיפות וחוסר יעילות, הגורמים בין היתר לרמת פחתים גבוהה של תוצרת חקלאית טרייה.
משהחליטה הממשלה על הקמת שוק חדש, עליה לפעול להסרת החסמים העומדים בפני קידום הפרויקט, שכן השוק הקיים אינו נותן מענה מספק.
משרד החקלאות אומנם נקט פעולות לריכוז הנתונים על הרווחיות בשרשרת שיווק הירקות והפירות הטריים ולניתוחם, לבירור הצורך באסדרת קשרי המסחר בין המגדלים לבין הסיטונאים והקמעונאים ולעידוד מכירה ישירה מחקלאים לצרכנים באמצעות שוקי איכרים; אולם הפעולות מקודמות באיטיות, ואינן מגיעות לשלב הסיום, והשימוש בכלים אלו אינו ממוצה.
על משרדי החקלאות והאוצר לבחון את החסמים הגורמים לעיכוב בביצוע הוראות מסוימות ולאי ביצוען של הוראות אחרות, ולפעול להסרתם.
נוכח חשיבותו הרבה של הנושא והשפעתו על יוקר המחיה, ונוכח נתוני משרד החקלאות המעידים על גידול בריכוזיות בשיווק פירות וירקות טריים, על משרדי החקלאות והאוצר לפעול בדחיפות לבירור התמונה המלאה של פערי התיווך בפירות וירקות, וליישום כל הכלים העומדים לרשותם שיכולים להוביל לעידוד התחרות והיעילות לאורך שרשרת השיווק של מוצרים אלו.
המחקר החקלאי מסייע לחקלאי ם לספק לתושבי המדינה תוצרת שתהיה איכותית ומגוונת ככל האפשר.
חידושים שפותחו במינהל המחקר החקלאי מיושמים באופן מסחרי בארץ ובעולם, בתחומים כגון השקיה, חקלאות באזורים צחיחים, טיפול בתוצרת לאחר הקטיף, הגנת הצומח וזנים חדשים של פירות וירקות.
מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני (להלן - מכון וולקני) הוא המוסד הגדול ביותר בישראל העוסק במחקר חקלאי.
המכון נוסד ב-1921 על ידי האגרונום יצחק אלעזרי וילקנסקי (וולקני) ומכאן שמו, והוא היום יחידת סמך של משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות).
תפקידיו העיקריים הם לסייע לחקלאי ישראל בפתרון בעיות (כגון מניעה וריפוי של מחלות שמתגלות בצמחים ובבעלי חיים ) ולבצע מחקר ופיתוח תשתיתי -יישומי בכל ענפי החקלאות.
במכון וולקני פועלים שישה מכוני מחקר: המכון למדעי הצמח; המכון לחקר בעלי חיים; המכון להגנת הצומח; המכון למדעי הקרקע, המים, והסביבה; המכון לחקר אחסון ואיכות תוצרת חקלאית ומזון; והמכון להנדסה חקלאית.
בשנת 2017 זכה מכון וולקני ב פרס הבי ן-לאומי למחקר במדעי החיים של אונסק"ו וגינאה המשוונית שמוענק מטעם אונסק"ו ( UNESCO ) ליחידים ולמוסדות הפועלים בתחום מדעי החיים לטובת שיפור איכות החיים בעולם.
הפרס ניתן למכון וולקני על תרומה יוצאת דופן לחקר בתחום מדעי החיים ועל קידום תחומי מחקר התורמים לרווחת האנושות כולה1 .
למכון וולקני קמפוס מרכזי הממוקם בראשון לציון, ושני מרכזי מחקר- מרכז גילת בדרום (ליד אופקים), העוסק בחקלאות על סף מדבר; ומרכז נווה יער בצפון (ליד רמת ישי), העוסק בסוגיות חקלאיות הקשורות לאזור גיאוגרפי זה.
בקמפוס המרכזי של מכון וולקני מועסקים כ -600 עובדים, במרכז גילת כ-60 עובדים ובמרכז נווה יער כ-70 עובדים.
כמו כן פועלים במכון כ-300 סטודנטים ישראלים לתארים מתקדמים וכן כ-70 .
סטודנטים מחו"ל להלן במפה מיקומו של מכון וולקני2 .
1 ,מכון וולקני https://www.
aspx 2 מפות ישראל https://www.
מיקומו של מכון וולקני מסומן בכחול על המפה 1344 |דוח שנתי 69ב .
מפה 1 : מיקומו של מכון וולקני חוקרי מינהל המ חקר החקלאי מלמדים במוסדות להשכלה גבוהה , בעיקר בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, ובקורסים מתקדמים לחקלאות המיועדים למשתתפים מהארץ ומחו"ל , ומנחים סטודנטים בעבודותיהם לתארים גבוהים.
בחודשים נובמבר 2017 - אוגוסט2018 בדק משרד מבקר המדינה את ההליכים שנעשו בשנים 2014 - 2016 לבחינת האפשרות להעתקת מכון וולקני לצפון הארץ ולקידום החלטה בעניין זה; את ההחלטה של משרד החקלאות על קיצוץ ריאלי של 39 מיליון ש"ח בתקציב המכון לשנת2019 ; ואת הפעולות להעברת המרכז הלאומי לחקלאות ימית באילת (להלן - מלח"י) לתחום אחריותו של מכון וולקני.
הביקורת נעשתה במשרד החקלאות ובמכון וולקני.
בדיקות השלמה נעשו במשרד ראש הממשלה, במשרד המשפטים, ברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), במשרד האוצר ובמלח״י.
במסגרת הביקורת, נבדקו הלי כי הבחינה וההחלטה שהתקיימו במשרדי הממשלה בקשר להעברת מכון וולקני לצפון הארץ, תוך התמקדות בהיבטיו המינהליים של הנושא.
למען השלמת התמונה, יצוין כי באותה תקופה בדק היועץ המשפטי לממשלה היבטים נוספים הקשורים לנושא בעקבות מכתבים שהגיעו אליו שבהם הועלו בקשות לעשות כן.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1345 .
המהלכים שהובילו לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון .
על מנת להגיע לגיבושה של כל חוות דעת, עמדה או מסקנה עובדתית מבוססת וראויה, נדרשת התייעצות עם גורמים רלוונטיים.
החובה להשלים התייעצויות כאמור היא חשובה במיוחד כאשר מדובר ברשות ציבורית, שכן לרשות מוענקים משאבים ציבוריים וסמכויות מינהליות אך ורק כדי שתעשה בהם שימוש אחראי ולא תנהג באופן שרירותי, במסגרת מילוי חובת הנאמנות שלה כלפי הציבור.
ההחלטה עם מי בדיוק להתייעץ וכיצד להתייעץ בכל מקרה ומקרה מסורה לרוב לשיקול דעתה של הרשות.
עם זאת, בנסיבות מסוימות, כאשר ברור כי התייעצות עם גורם מסוים נדרשת באותו עניין וכי כל מקבל החלטות סביר ואחראי היה נוהג כך, הרי שתיתכן היווצרותה של חובת התייעצות באותו גורם.
שכן, "על פי כלל השיקולים העניינים חובה על הרשות להתחשב בכל שיקול ענייני ולתת לו את המשקל הראוי"3 ועל רשויות הנמנעות מקיום התייעצות עם גורמים רלוונטיים נמתחת לא אחת ביקורת שיפוטית4 .
בבג"צ ברגר5 נגד שר הפנים כתב השופט שמגר כיהחלטה חייבת להיות בכל מקרה תוצאה של "בדיקה עניינית, הוגנת ושיטתית " וכי "תהליך קבלת ההחלטה על-ידי מי שהוקנתה לו סמכות על -פי חוק מן הראוי שיהיה מורכב, בדרך כלל, ממספר שלבים בסיסיים חיוניים, אשר הם הביטוי המוחשי להפעלת הסמכות המשפטית תוך התייחסות לנושא מוגדר, ואלו הם: איסוף וסיכום הנתונים (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם ישנן כאלה), בדיקת המשמעויות של הנתונים (דבר הכולל, במקרה של תיזות חלופות, גם את בדיקת מעלותיהן ומגרעותיהן של התיזות הנוגדות) ולבסוף, סיכום ההחלטה המנומקת.
תהליך כגון זה מבטיח, כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, כי תיעשה בחינה הוגנת של כל טענה, וכי תגובש החלטה, אותה ניתן להעביר בשבט הביקורת המשפטית והציבורית".
בדוח מבקר המדינה על עבודת המטה במשרדי הממשלה6 הציג מבקר המדינה את עמדתו בנושא; כדי להבטיח תהליך תקין של קבלת החלטות הנסמך על מידע מיטבי ועל שיקולים רלוונטיים, נדרשת עבודת מטה לפני קבלת ההחלטה.
עבודת המטה תכלול איסוף מידע ונתונים וגיבוש התשתית העובדתית הנחוצה לקבלת ההחלטה, בחינת כל השיקולים הרלוונטיים, לימוד העמדות השונות בסוגיה העומדת להכרעה, בדיקת חלופות פעולה שונות ובחירה מנומקת בחלופה מועדפת.
3 זמיר, הסמכות המינהלית, כרך ב, בעמוד1226.
4 ברק-ארז, משפט מינהלי, כרך א בעמוד 308.
5 בג"ץ297/82 , ברגר ואח' נ' שר הפנים, פ"ד לז( 3 )29 (להלן- בג"ץ ברגר).
6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2003 '), "עבודת המטה במשרדי הממשלה", בעמ13-5 (להלן- דוח מבקר המדינה בנושא עבודת המטה במשרדי הממשלה).
של מכון וולקני, אלא .
הקמת ועדה לבחינת העתקת מכון וולקני .
בינואר 2017 מינהראש הממשלה צוות לבחינת העתקת פעילות מינהל המחקר החקלאי (מכון וולקני) לצפון הארץ.
בכתב המינוי של הצוות (להלן - הוועדה) נאמר כי בחינת העתקת פעילות המכון לצפון נעשית כדי "לתמוך בהשגת היעד האסטרטגי הלאומי של פיתוח אזורי של צפון המדינה תוך המשך פיתוח המחקר החקלאי במדינת ישראל".
את ההמלצה למנות את הוועדה קיבל ראש הממשלה ממשרד החקלאות ומפרופ' אבי שמחון (להלן - ראש המועצה הלאומית לכלכלה), שהתבקש על ידי ראש הממשלה לבדוק את הנושא.
יצוין, כי במסגרת גיבוש ההמלצה למנות את הוועדה, התקיימו דיונים בין מנכ"ל משרד החקלאות לבין ראש המועצה הלאומית לכלכלה.
על פי כתב המינוי של הוועדה "הצוות יהיה רשאי להמליץ על העתקת פעילות כולו או חלקו לאזור הצפון, ואם יעשה כן ]מכון וולקני[ מינהל המחקר החקלאי יוכל להמליץ על המיקום המדויק של מינהל המחקר החקלאי, על שלוחותיו ומגוון פעילותו"; עוד נאמר, כי הצוות יגבש את המלצתו בהסכמה ויגישה לראש הממשלה בתוך 60 ימים.
נקבע כי הצוות(להלן - הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני, או הוועדה) ייעזר במידע ובכלים המקצועיים של מינהל התכנון במשרד האוצר (להלן - מינהל התכנון) ושל רמי"י.
לתפקיד יו"ר הוועדה מינה ראש הממשלה את ממלאת מקום ראש מינהל התכנון דאז, ולחברי הוועדה מונו מר שלמה בן אליהו - מנכ"ל משרד החקלאות, ראש המועצה הלאומית לכלכלה, מנהל רמ"י וסגן הממונה על התקציבים דאז במשרד האוצר.
עם תחילת עבודתה של הוועדה מונה פרופ' אלי פיינרמן - מנהל מכון וולקני לתפקיד משקיף בוועדה.
ביולי 2017 מונה לוועדה חבר נוסף- הדיקן לשעבר של הפקולטה לחקלאות באוניברסיטה העברית 7 .
במהלך עבודת הוועדה היו חילופי גברי בקרב חבריה ובמועד סיום הביקורת, באוגוסט 2018 , כיהנה בתפקיד יו"ר הוועדה ראש מינהל התכנון; ובינואר 2018 מונתה לוועדה נציגה אחרת של אגף התקציבים במקום הנציג הקודם.
נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , הוועדה הייתה מצויה בשלב שבו עדיין הוצג לה מידע בנושא - לפני גיבוש המלצות.
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי הבחינה וההחלטה שהתקיימו בנושא עד להקמתה של הוועדה.
נוכח העובדה שהשאלה הנוגעת לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון עמדה לדיון במהלך ביצוע ביקורת זו ראוי להבהיר ולהדגיש: הביקורת שנעשתה על ידי משרד מבקר המדינה לא נועדה להצביע על חלופה אחת למיקומו של המכון כעדיפה על חלופה אחרת, אלא נועדה לבחון את התהליכים שנעשו במשרדי הממשלה לפני מינוי הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון ומציגה דברים שחסרו בהם ופגמים שהיו בהם.
המינוי נעשה בעקבות עתירה שהוגשה לבג"ץ, ראו להלן בהמשך הפרק משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1347 .
בדיקת האפשרות לבנות יחידות דיור על שטח מכון וולקני ולהעתקת מיקומו .
בשנת 2014 הזמין משרד הבינוי והשיכון מרמ"י סקר לבדיקת היתכנות תכנונית ראשונית לבחינת אפשרויות לשימושים שונים למתחם מכון וולקני, ובמסגרת זו לבחון אם יש פוטנציאל לבינוי מגורים בקרקעות המדינה בשטח מכון וולקני (להלן - הסקר הראשון).
הסקר בוצע עבור רמ"י על ידי ספק שהתקשר עמו לשם כך (להלן - חברה א').
חברה א' הגישה לרמ"י בספטמבר 2014 מסמך המסכם את תוצאות הסקר.
מן המסמך עלה כי באותה עת היו מגבלות תכנוניות על השטח שעליו שוכן מכון וולקני ובשל כך לא היה ניתן לקבל אישור לתוכנית לבניית מגורים במתחם המערבי של השט ח; לגבי המתחם המזרחי של השטח נאמר במסמך, כי "תאושר תכנית למגורים ואזורי תעסוקה ומשרדים עם תנאי של בניה אקוסטית".
עוד נאמר במסמך כי "פוטנציאל הבינוי הגלום בשטח, למרות מגבלותיו, יכול לשמש מגמות פיתוח אזוריות אשר יפנו מתחמים אחרים ויצרו ערך כלכלי למתחם בצורה עקיפה".
יצוין כי בעת שהוזמן הסקר הראשון היה השר אורי יהודה אריאל הכהן שר הבינוי והשיכון (להלן - השר אריאל).
ב-14 במאי2015 מונה השר אריאל לתפקיד שר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות).
ב-25 במאי באותה שנה הזמין משרד החקלאות מרמ"י סקר מקדים לפינוי מתחם משרד החקלאות ומכון וולקני, הנמצאים כיום בראשון לציון, לאתרים חלופיים (להלן - הסקר השני).
בהזמנת עבודת הסקר השני נאמר כי בהמשך לסקר הראשון, שנבחנה בו היתכנות לשימושים שונים במתחם המכון, מבקש משרד החקלאות להעתיק את מכון וולקני לאזור הפריפריה - הצפון או הדרום - כדי לפנות את השטחים ממרכז הארץ.
כמו כן צוין כי יש להכין תוכנית שתתאים לצורכי ההקמה החדשה, וכי נדרש לאתר כשלושה מתחמים אפשריים.
בעקבות זאת ביצעה חברה א' סקר שני והגישה בינואר 2016 מסמך המסכם את תוצאות עבודתה.
במסגרת הסקר השני נבדקו שני נושאים: (א) העתקת מכון וולקני לאתר חלופי - במסמך הסקר השני הציגה חברה א' שבעה אתרים חלופיים עבור מכון וולקני שממוקמים באזור הצפון.
(ב) בחינה של תוכנית ראשונית להעתקת מבנה הנהלת משרד החקלאות לירושלים.
על פי הנתונים שעלו בעבודת הסקר הוגדרו דרישות לשטחים בצפון הארץ עבור מכון וולקני, כדלקמן: כ-150 דונם למבני המכון (הקמפוס); כ-150 דונם לשטחיהמשק החקלאי של המכון, הכוללים סככות, לולים, רפתות, חממות וכד ומה, ועוד כ -2,000 - 3,000 דונם לשטחי חקלאות שנועדו לשימושו.
בעקבות זאת הוגדרו קריטריונים לחיפוש אתר חלופי עבור המכון בצפון הארץ ואותרו שבעה אזורים אפשריים.
האתר החלופי שקיבל מבין 1348 |דוח שנתי 69ב .
שבע החלופות שהוצגו בסקר השני את הדירוג הגבוה ביותר נמצא בגליל המזרחי בקרבת העיר קריית שמונה.
מסמך המסכם את עבודת הסקר השני הוגש לרמ"י בינואר 2016 .
על פי השתלשלות העניינים שתוארה לעיל, עולה כי בשנת2014 , כאשר השר אריאל כיהן בתפקיד שר הבינוי והשיכון, ביקש משרד הבינוי והשיכון מרמ"י לבצע עבורו סקר לבחינת אפשרויות לניצול הקרקע שעליה שוכן מכון וולקני ולבדוק, בין היתר, אם ניתן לבנות עליה יחידות דיור.
בשנת 2015 לאחר מינויו של השר אריאל לתפקיד שר החקלאות, הזמיןמשרד החקלאות מרמ"י סקר לשם איתור אתרים חלופיים בפריפריה עבור מכון וולקני.
עולה כי בשנת 2015 התגבשה במשרד החקלאות החלטה לקדם פעולות להעתקת מכון וולקני לפריפריה וצוין כי מהלך זה נועד כדי לחזק את הפריפריה.
במסגרת הסקר שהזמין משרד החקלאות מרמ"י בעניין זה נבחנו אתרים חלופיים עבור המכון בצפון הארץ.
בינואר2016 הזמין משרד החקלאות סקר נוסף מרמ"י (להלן - הסקר השלישי).
בהזמנת העבודה נאמר כי "על מנת לקדם פיתוח שטחי מכון וולקני (על מתקניו השונים בנושא מחקר, פיתוח וטרינריה וכו') ולבקשת שר החקלאות, נדרש לבצע עבודת המשך בשלושה תחומי דעת על מנת לקדם גיבוש המלצות בנושא העתקת המכון" , הסקר נדרש כדי "לתת מענה לסוגית המיקום המועדף בצפון להעתקת המכון", כדי לבחון "שימושים, ומקורות כלכליים אפשריים לקידום הפרויקט", כדי לזהות ולמפות את "מגוון שימושי הקרקע במרחב המכון" וכדי לאתר חלופות.
בין השאר נדרש לבדוק גם היבטים אלה: המשמעות והתועלת האפשריות למדינה מהעתקת המכון לצפון הארץ; האזור בצפון שבו ההשפעה צפויה להיות הגדולה ביותר; והמיקום המועדף בצפון הארץ עבור המכון מבחינה אקדמית - מקצועית.
בספטמבר 2016 הגישה חברה א' דוח המסכם את תוצאות הסקר השלישי.
לדוח זה צורף מסמך, המהווה פרק בו, אשר העבודה לשם כתיבתו נעשתה על ידי חברת ייעוץ אחרת (להלן - חברה ב').
המסמך דן בהשפעות הכלכליות הישירות והעקיפות שעשויות להיות על צפון הארץ כתוצאה מהעתקת מכון וולקני לאזור (להלן - מסמך א').
במסמך א' נכתב כי בהסתמך על צרכיו העתידיים של מכון וולקני הוא יזדקק לשטח גדול יותר לביצוע ניסויים חקלאיים; המיקום הנוכחי של המכון, במרכז הארץ, אינו מתאים לכך ונדרש לאתר עבורו מיקום חדש; ומכאן שמעבר לצפון הארץ ומציאת אתר חלופי המתאים לצרכיו של המכון יאפשרו לספק צורך זה.
עוד נאמר במסמך א' כי העברת המכון לצפון הארץ תאפשר לו לשתף פעולה עם מכוני מחקר ואקדמיה שקיימים באזור, דבר שיתרום לכל הצדדים - במסמך דובר במוסדות אקדמיים ומחקריים שנמצאים בגליל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1349 .
במסמך א' לגבי צורכי .
הסתייגויות הנהלת מכון וולקני מאמירות שנכתבו במסמך א' שהוצג לפני חברי הוועדה .
בפני הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון הוצגו מסמכים שונים וביניהם מסמך א' שהוצג על ידי רמ"י.
במסמך א' דובר כאמור על צורכי המחקר של מכון וולקני ונאמר כיצד העתקת המכון לצפון הארץ תאפשר לספק צרכים אלה.
משרד מבקר המדינה פנה להנהלת מכון וולקני כדי שת גיב לאמור במסמך א' לגבי צרכיו של המכון.
בתשובת הנהלת המכון מיוני 2018 למשרד מבקר המדינהנאמר כי מרבית הניסויים שמבצעים חוקרי המכון נעשים בחלקות מסחריות באזורים שונים במדינה ובמרכזים אזוריים של מו"פ, ואין למכון צורך בשטחי ניסוי מעבר לשטחים העומדים לרשותו.
הנהלת מכון וולקני דחתה אפוא את האמור במסמך א' בעניין זה.
בתשובת המכון למשרד מבקר המדינה הסתייגה הנהלת המכון גם מהאמור במסמך א', שלפיו העתקת המכון לצפון הארץ תתרום לו בכך שתאפשר לו לשתף פעולה עם מכוני מחקר ואקדמיה באזור זה.
על פי הנהלת מכון וולקני, גם במיקומו הנוכחי של המכון - במרכז הארץ - הוא משתף פעולה עם מכוני מחקר בצפון; יחד עם זאת מכונים אלה בלבד אינם יכולים להוות סביבה אקדמית-מדעית תומכת עבורו ואינם יכולים לשמש תחליף למוסדות הממוקמים במרכז הארץ, שהם רלוונטיים יותר למחקר החקלאי שמבצע מכון וולקני.
ע ם המוסדות הרלוונטיים יותר לעבודתו של מכון וולקני נמנים , על פי הנהלת המכון, הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, מכון ויצמן למדע, אוניברסיטת בר- אילן ואוניברסיטת תל-אביב.
מכון וולקני מסר למשרד מבקר המדינה כי האמירות לגבי צורכי המחקר שלו נכתבו במסמך א' מבלי שהנהלת המכון או החוקרים בו נשאלו על כך.
בתשובה מדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה כתב מנהל חברה ב', כי החברה לא עסקה בשאלת עצם העברת המכון לצפון הארץ ובסיבות לכך אלא התבקשה לבחון מהו המיקום המועדף בצפון להעתקת מכון וולקני, אם הוא יועתק לשם.
בתשובת מנהל חברה א' למשרד מבקר המדינה נאמר: "עם קבלת הזמנת העבודה מרמ"י.
לתאם לנו פגישה ]משרד החקלאות[ ביקשנו מהמשרד עם נציגי ומנהלי מכון וולקני, אך נענינו על ידי משרד החקלאות שנציגי המכון מסרבים לקיים פגישות עם צוות הבוחן את האפשרות להעתיק את המכון ממיקומו הנוכחי".
בתשובתה מדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה, כתבהרמ"י שמנהל חברה א' ציין לפניה כי משרד החקלאות הודיע לו שמכון וולקני סירב להיפגש עם צוות החברה.
בתגובת מכון וולקני לאמור בתשובת מנהל חברה א', נאמר כי המנהל דאז של מכון וולקני - שכיהן בתקופה שנכתב בה מסמך א' - מסר כי לא פנו אליו, לא באופן ישיר וגם לא באמצעות משרד החקלאות, כדי לשאול אותו על צורכי המכון במסגרת כתיבת מסמך א'.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י ולמשרד החקלאות כי מן הראוי שהיו בוחנים ומוודאים כי קיימת תשתית מבוססת לדברים שנכתבו במסמך א' שהוכן בהזמנתם ובעבורם, והוגש על ידי רמ"י לחברי הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון.
דבר זה היה צריך להיעשות לפני הגשת המסמך לוועדה, וככל הניתן על ידי תיקופו באמצעות הנהלת מכון וולקני - הגוף המחקרי אשר על צרכיו העתידיים מדובר.
עוד יצוין כי מסמך א' הוגש לחברי הוועדה, מבלי שנכתב לגביו לכל הפחות, כי הנהלת מכון וולקני לא נשאלה במהלך כתיבתו לגבי צרכיו העתידיים של המכון וגם לא אישרה את האמור בו בנושא זה.
עיון בתוצאות הסקר השלישי העלה כי מגבלות התכנון שהיו על השטח שעליו ממוקם מכון וולקני ושצוינו בסקר הראשון הוסרו מאז - באופן שמאפשר להשתמש בו לבנייה של יחידות דיור רבות.
מספר יחידות הדיור שניתן לבנות על השטח הוערך ב-14,000 - 17,000 .
כתוצאה מהסרת מגבלות התכנון שהיו קודם לכן והאפשרות לבנות יחידות דיור רבות נעשה בסקר השלישי אומדן לשווי השטח.
על פי האומדן השווי הוא 5.
עלות ההעתקה הפיזית של מכון וולקני לצפוןנאמדה על פי הסקר בכ-2.
מיליארד ש"ח בתשובה מדצמבר 2018 של מנכ"ל משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי מטרת הבדיקה שלשמה הוזמן הסקר הראשון "הייתה מכוח תפקידו של שר השיכון לאתר שטחים לבניית יחידות דיור".
עוד הוא כתב כי מטרת הסקר השני והשלישי הייתה "העברת מכון וולקני, ולא איתור קרקעות להקמת עוד כשר השיכון, ]אריאל[ יחידות דיור".
הוא הוסיף, כי "מתוך ניסיונו של השר בדבר דרישת אגף התקציבים למציאת מקור תקציב לכל יוזמה, ביקש השר לבחון את המקורות התקציביים הרלוונטיים מהחזרת שטחי המכון במתחם בית דגן.
רוצה לומר, לו הייתה מציעה חברת הסקר חלופה של מכירת הקרקע לצרכי גידול חקלאי ייחודי, כמו בריכות דגים לדוג', ומחלופה זו ניתן היה לקבל תמורה גבוהה יותר עבור הקרקע, היה בוחר השר ב חלופה זו" (ההדגשות במקור).
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1351 .
הצעת מחליטים שהכין משרד החקלאות בעניין העתקת מכון וולקני לצפון הארץ .
בשנת 2016 פעל משרד החקלאות לקידום מהלך של העתקת מכון וולקני לצפון ולגיבוש הצעת מחליטים בנושא.
ב-6 במרץ2016 פורסם בתקשורת8 כישר החקלאות מקדם תוכנית לבניית 15 אלף דירות בשטח שבו שוכן מכון וולקני - בראשון לציון.
על פי התוכנית, המכון עצמו יעבור בשלבים לגליל, וזאת כדי לתרום לצמיחה כלכלית וחברתית באזור.
ב-7 במרץ2016 פרסמה הסתדרות העובדים באתר שלה במרשתת9" , כיעובדי משרד החקלאות נערכים לצעדים ארגוניים על רקע הודעת שר החקלאות אורי אריאל כי בכוונתו להעביר את מינהל המחקר החקלאי - מכון וולקני מצומת בית דגן לאזור הגליל "; " כ-700 עובדי המכון, שבו מבוצע כל המחקר והפיתוח החקלאי מטעם המדינה, גילו אתמול (יום א') בהפתעה גמורה דר ך אמצעי התקשורת כי .
]שר החקלאות [ יעביר את פעילותו לצפון.
שנעשתה ללא עדכון העובדים וללא כל התייעצות ושיח עמם, וזאת למרות שתהיה לה השפעה מכרעת על חייהם, על תנאי עבודתם ועל עתידם התעסוקתי".
מנכ"ל משרד החקלאות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במסגרת פגישה שקיימו עמו כי סמוך10 לתחילת שנת2016 התקיימה פגישה של שר החקלאות עם ראש הממשלה ובה העלה השר את רצונו להעתיק את מכון וולקני לפריפריה כדי לחזקה.
לדברי מנכ"ל משרד החקלאות, לאחר שבמהלך הפגישה התייעץ ראש הממשלה בנושא גם עם השר לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הוא נתן את ברכת הדרך להתחיל מהלכים בנושא.
מנכ"ל משרד החקלאות מסר כי להבנתו דברי ראש הממשלה בעניין שיקפו החלטה בנושא.
מנכ"ל משרד החקלאות העביר למשרד מבקר המדינה מסמך מ-11.
16 שמסכם דיון שקייםבלשכתו ב-1.
16 ואשרבו השתתף גם המנהל דאז של מכון וולקני.
בדיון נאמר בין היתר: "בישיבה אצל השר הוצג כי רוה"מ מבקש להעביר את מכון וולקני לצפון במטרה לפתח את הצפון, להגדיל את מקורות התעסוקה ולהרחיב את אכלוס הצפון"; "מתוכננת לקום וועדת מנכ"לים שתמליץ על מיקום מתאים"; "על אף שטרם התקבלה החלטת ממשלה בנושא, יש להיערך ולהתחיל בבחינת היתכנות מעבר מכון וולקני לצפון".
16 קיימה ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת (להלן - ועדת המדע) דיון שכותרתו: "פינוי המכון הוולקני לחקר החקלאות" .
il/articles/0,7340,L 9 https://www.
il 10 לדברי המנכ"ל הפגישה הייתה בשלהי2015 או בתחילת2016 - אין ברשותו מסמכים המתעדים את המועד המדויק של הפגישה.
במסמך שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת באפריל 2016 לקראת הדיון11 (להלן- מסמך הממ"מ) נאמר כי "במהלך חודש מרס 2016 פורסם בכלי התקשורת על כוונת הממשלה ושר החקלאות להעביר את מינהל המחקר החקלאי ממשכנו בבית דגן אל הגליל.
נושא זה עורר עניין רב וביקורת בקרב עובדי מינהל המחקר החקלאי ומנהליו, כמו גם בקרב אנשי אקדמיה שונים החוששים מפגיעה במחקר בתח ומי החקלאות".
"על פי מידע שנתקבל ממשרד החקלאות, אכן התקבלה החלטה עקרונית של ראש הממשלה, שר החקלאות והשר לפיתוח הנגב והגליל על העברת מינהל המחקר החקלאי-וולקני לגליל.
על פי נציג המשרד, היוזמה להעתקת מינהל המחקר נולדה מתוך הבנת הצורך לחיזוק הפריפריה באמצעות ג ופים משמעותיים אשר ימשכו לאזור אוכלוסייה חזקה" וכי "עבודה בנושא נעשתה על ידי ראשי רשויות -בגליל "]ההדגשות במקור [.
" ,עוד נאמר במסמך הממ"מ עולה כי השיקולים העיקריים המנחים את ההחלטה בעניין הם חיזוק הפריפריה ופינוי של עתודת בנייה במרכז הארץ.
נושא שימורו וחיזו קו של המחקר והמו"פ החקלאי בישראל מוזכר בשולי הדברים ולא ברור עד כמה הוא מהווה שיקול בעניין" (ההדגשות במקור).
בישיבת ועדת המדע אמר המנהל דאז של מכון וולקני, כי המכון מבוסס על ההון האנושי -החוקרים - ועל קשרי הגומלין שיש לו עם המוסדות האקדמיים שנמצאים בסמוך אליו, ובהיבטים אלה המכון צפוי להיפגע מאוד.
בקשר לכך ביקש להבהיר כי ללא ההון האנושי וקשרי הגומלין האמורים העברת המכון לצפון כמוה כהעברה ריקה מתוכן של מבנים וציוד.
להלן מדבריו של מנהל מכון וולקני בוועדה: "היו שיחות אישיות ביני לבין השר, אבל לא היה צוות מקצוע י שניתח את העבודה הזאת ועשה את העבודה"; "אנחנו מדברים כאן על מוסד מדעי.
אף אחד לא בא אלינו ולא בדק אתנו איך אנחנו יכולים לעשות את המהלך הזה"; "מכון וולקני הוא מכון וולקני בגלל איפה שהוא נמצא, בגלל המרקם .
המרקם עם הפקולטה - וזה הסטודנטים.
אבל גם עם המרקם הטכנולוגי".
"בעצם זה שנאמרה ההכרזה ]על המהלך[ .
מתוך27 חוקרים צעירים שהגיעו למכון וולקני בארבע שנים האחרונות ארבעה התחילו לחפש מקומות עבודה במקומות אחרים.
יש לנו פגיעה מהיום במכון וולקני".
לדברי שר החקלאות שהשתתף בישיבת ועדת המדע: "אנחנו רוצים וע דת מנכ"לים של כל משרדי הממשלה שנוגעים בעניין.
ישמעו כמובן את וולקני, את ההנהלה ואת העובדים, ואת המחוזות שלהם, את הסניפים, וכל מה שצריך.
אנחנו מזמינים כל אחד, שיהיה שימוע מלא בגדר תשועה ברוב יועץ, ואני מאמין ופועל כדי שאכן יהיה מעבר צפונה לאן שיוחלט, וזה יביא ברכה למכון וולקני ולצפון ולעם ישראל".
עוד אמר שר החקלאות: "זה , והדברים האלה ]במכון וולקני[ לא הגיע בצורה מסודרת וטובה לעובדים יתוקנו.
כבר בימים הקרובים תהיה ישיבה עם יושב-ראש ההסתדרות ועם אנשיו ועם ועדי העובדים.
ומבחינתי הדברים ייעשו תוך כדי הידברות".
11 הכנסת, מידע לקראת דיון בנושא העברת מינהל המחקר החקלאי - מכון וולקני לגליל, 2016 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1353 .
העברת נוסח הצעת מחליטים של משרד החקלאות להערות משרד המשפטים .
החלטה שמקבלת רשות שלטונית צריכה להישען על בדיקה שיטתית, עניינית והוגנת.
לשם כך נדרשות פעולות לאיסוף וסיכום הנתונים הרלוונטיים (לרבות חוות דעת מקצועיות נוגדות, ככל שקיימות); ניתוח מפורט של מש מעויות הנתונים; וסיכום החלטה מנומקת.
ההחלטה המינהלית חייבת להיות מבוססת ושקופה באופן שתובטח הכרעה הוגנת ויעילה12 .
יומיים לאחר ישיבת ועדת המדע, בערבו של יום חמישי14 באפריל2016 , כתב מנהל לשכת מנכ"ל משרד החקלאות מכתב אל מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואל משרד המשפטים, שבו נאמר כי משרד החקלאות מבקש, תוך מספר ימים, להעלות לדיון בוועדת השרים לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הצעת מחליטים בנוגע להעתקת מכון וולקני.
במכתב התבקשה התייחסותם "המהירה" של משרדי הממשלה האמורים לנוסח הצעת המחליטים כדי שמשרד החקלאות יוכל להעבירה למזכירות הממשלה כבר "ביום ראשון בבוקר"13 .
משרד מבקר המדינה מציין כי הדחיפות שבה התבקשו משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים להעיר על הנוסח - מערבו של יום חמישי לקראת הגשת הצעת המחליטים למזכירות הממשלה ביום ראשון בבוקר - היה בה כדי להקשות על גורמים אלה ללבן כראוי בעצמם ועם משרד החקלאות את האמור בהצעת המחליטים ולהבטיח שכל החלטה מחייבת שתקבל הממשלה בנושא תהיה מבוססת ומיטבית ככל הניתן.