HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצויין כי אוטובוס התיירים יועד לשירות בקו 99 - סובב ירושלים- שמופעל על ידי חברת בת של אגד ואינו שירות של אגד עצמה.
משרד מבקר המדינה העיר לאגד, כי היה על הנהלתה לדווח למשרד התחבורה ולהנהלת קרן ההצטיידות על סכום העסקאות הנוספות שנעשו עם י צרן א' במהלך ההצטיידות ב- 2006 וב- 2008 ולהפחית את סכומן, כ-2.
4 מליון ש"ח, מהוצאות הקרן ובכך לאפשר לה להפנות תקציבים להצטיידות נוספת לפי הצורך ועל פי התקציב שנותר בקרן.
משרד מבקר המדינה העיר גם למשרד התחבורה ולמשרד האוצר כי היה עליהם לפקח על המשא ומתן ועל ביצוע ההסכמים של אגד עם יצרן א'.
משרד האוצר ציין בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה, ש"על פניו נראה כי התנהלות אגד בעניין האמור אינה תקינה והינה בניגוד להסכם ואנו נדרוש בירור יסודי בעניין זה".
בעקבות הביקורת הורה באותו חודש משרד התחבורה לאגד להשיב את ס כום ההטבה לקרן ההצטיידות ללא דיחוי, והודיע כי ישנה את דרכי הבקרה ובכללן ניהול קרן ההצטיידות, כך שתקלה כזאת לא תוכל להתרחש שנית.
עוד הודיע משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה כי הלקחים ייושמו "מיד".
בעקבות הביקורת הודיעה גם אגד בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הנושא יועלה בישיבת קרן ההצטיידות הבאה.
כמו כן הודיע יו"ר מזכירות אגד בתשובה נוספת מפברואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי "ביום 17.
11 הודעתי למר אלכס לנגר, המשנה למנכ"ל משרד התחבורה, כי אגד תשיב לקרן ההצטיידות את ערך ההטבה של האוטובוס הדו קומתי".
אספקת שלדות אוטובוסים מיצרן א' .
אגד התריעה במכתבים ששלחה ליצרן א' בשנים 2007 -2009 על מחסור בחלקים לבניית המרכבים.
בינואר 2009 ציינה במכתבה כי המחסור גורם עיכובים בבניית המרכבים.
משרד מבקר המדינה העיר לאגד כי למרות המחסור בחלקים, שלוש שנים לפחות, היא המשיכה להתקשר עם י צרן א' בלבד לשם רכישת שִׁלְדות אוטובוסים עירוניים ומפרקיים.
אגד טענה בתשובתה מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה שהיא רוכשת שִלְדות אוטובוסים מיצרן א' מאז שנת 2001 ומרוצה מאוד מהקשר עמו.
כמו כן הודיעה כי הבעיה באה על פתרונה לשביעות רצונה.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1365 .
בהסכם עם יצרן א' מ- 2006 נקבע כי אם יהיה פיגור במועד בהספקה של שלדה הוא ישלם פיצוי ששיעורו 1% ממחיר הקנייה לכל שבוע פיגור, ולכל היותר 5% ממחיר הקנייה.
עוד נקבע בהסכם כי אם ידחה יצרן א' את האספקה יותר משלושה חודשים, הוא ישלם גם פיצוי בגין נזקים נוספים שנגרמו לאגד כתוצאה מהפיגור.
על פי ההסכם עם היצרן, עליו לצרף לכל שלדה ערכה מושלמת של חלקים לבניית המרכב (להלן - ערכת הרכבה).
אם חסרים חלקים, אין חברות ההרכבה בארץ יכולות להשלים את בניית מרכב האוטובוס.
נמצא כי רק ביוני 2009 השלימו חברות הרכבת האוטובוסים בישראל את הרכבתם של 16 אוטובוסים מפרקיים ושישה אוטובוסים עירוניים מתוצרת יצרן א' שאותם היו אמורים לספק עד דצמבר 2008 , כיוון שהייצרן סיפק את הערכות רק בתחילת אפריל 2009 , שלושה חודשים לאחר הגעת השִלְדות לארץ.
גם מהפרוטוקולים של ועדת ההצטיידות באגד עולה גם שבערכות שצירף יצרן א' ב - 2009 לשלדות ששלח לארץ חסרו חלקים להשלמת המרכבים שגרם לאיחור של מספר חודשים.
לפי חישובים שעשה משרד מבקר המדינה בעניין הפיגורים בהרכבת 22 אוטובוסים של יצרן א', מדצמבר 2008 עד אפריל 2009 היה צריך יצרן א' לשלם לאגד עפ"י ההסכם כמיליון ש"ח בגין הפיגורים.
מתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 של חברת הרכבת אוטובוסים ישראלית המייצרת מרכבים לשלדות מתוצרת יצרן א' עולה, כי עוד בשנת 2007 הגיעו משלוחי שלדות בלי אותם פריטי ציוד נלווה הדרושים, ולכן התעכבה בניית האוטובוסים.
משרד מבקר המדינה העיר לאגד על שבמקום לדרוש פיצוי כספי מיצרן א', היא קיבלה ממנו הטבות שלא באו לידי ביטוי כספי בהתחשבנותה עם המדינה.
אגד הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי היה קושי בקביעת שיעור הנזק שנגרם לה ולכן היא לא מצאה לנכון לתבוע את היצרן בגין האיחור.
עוד הודיעה אגד בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי לאור הערת משרד מבקר המדינה הנחה יו"ר המזכירות את המחלקה הכלכלית באגד להתחיל לקיים מעקב מסודר על אספקת שלדות וחלקיהן.
הרכבת אוטובוסים בידי יצרנים ישראלים .
: ניהול משא ומתן מרבית האוטובוסים המשרתים בקווי אגד מורכבים בישראל.
אגד משלמת עבור הרכבתם לחברות ההרכבה מתקציב קרן ההצטיידות.
בשנת 2008 היא שילמה עבור ההרכבה לחברות ההרכבה א' ו -ג' כ -71 מיליון ש"ח, ובשנת 2009 - כ-66 מיליון ש"ח.
אגד פנתהלחברות ההרכבה בבקשה לקבל הצעות מחיר להרכבת האוטובוסים מהדגמים שהיא מייבאת מחו"ל .
באגד אין מסמכים המעידים על ניהול משא ומתן מסודר עם חברות ההרכבה, כנדרש על פי סדרי מינהל תקינים, לרבות פרוטוקולים של המשא ומתן עמן.
: העדפת תוצרת מקומית (א) בסיכום דיון בנושא "הצטיידות אגד" שנערך בהשתתפות נציגים של משרד התחבורה, משרד האוצר ואגד עצמה בפברואר 1982 נקבע כי "מרכיב הפחת בסל התשומות הקיים החל מיום 1 בפברואר 1982 ואילך ייועד בשלמותו לרכישת אוטובוסים חדשים שמרכביהם ייבנו בישראל.
", ו"על פי הנחית משרד התחבורה אגד רוכשת אוטובוסים המיוצרים בשיטת ייצור בשלבים (ולא אוטובוסים מוגמרים), על פיה השלדה מיוצרת אצל יצרן השלדה והמרכב וחיבורו לשלדה מבוצעים אצל יצרן המרכב בישראל".
אגד טענה, בתשובתה מדצמבר 2010 לעודד את ]נועד[ למשרד מבקר המדינה כי "הסיכום התעשייה הישראלית ומתוך מטרה להבטיח מקומות תעסוקה לעובדי תעשיית המרכבים".
משרד התחבורה הודיע בינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי יש לו מדיניות ברורה ומוצהרת לעידוד רכישת אוטובוסים תוצרת הארץ, לפיה מרכביהם ייבנו בארץ.
לטענת משרד התחבורה לקיום תעשייה מקומית בתחום האוטובוסים יש יתרונות ברורים לענף התחבורה, ובין היתר יתרונות בתחום התחזוקה והזמינות של האוטובוסים.
הוא הוסיף וציין כי "המדיניות צריכה להיות על פי עקרונות השוק החופשי בהתאם ליתרון הכלכלי של החברות".
בדיון שהתקיים ביולי 2008 באגד בהשתתפות מנהל אגף פרויקטים ובקרה בתחבורה ציבורית במשרד התחבורה ומזכיר קרן ההצטיידות מהמחלקה הכלכלית באגד צוין, כי משרד התחבורה מבקש מאגד לחלק שווה בשווה את עבודת ההרכבה בין שני המפעלים (חברות ההרכבה א' ו -ג').
במסגרת משא ומתן של חברות ההרכבה עם משרד התחבורה בשנת 2002 .
הצהירו שתיהן כי המחירים שהן דורשות מחושבים לפי עלות בתוספת רווח סביר הן הודיעו כי אם יידרשו הן יהיו מוכנות לבדיקת ספרי החשבונות שלהן להוכחת העלויות.
הביקורת העלתה כי משרד התחבורה לא עמד על קבלת נתוני ההוצאות של החברות לבניית מרכבי האוטובוסים, כפי שהוסכם במשא ומתן בשנת 2002 .
עם חברות ההרכבה (ב) ברחבי העולם יש יצרני שלדות אשר מוכרים גם אוטובוסים מוגמרים, ובאירופה יש כמה חברות המתמחות בהרכבת אוטובוסים מסוגים שונים.
הביקורת העלתה כי במשך שנים לא פנתה חברת אגד לחברות האוטובוסים בחו"ל בבקשה להגיש הצעת מחיר לאוטובוס מוגמר, דבר שהיה מאפשר לבחון את כדאיות ההרכבה בישראל ומאפשר גם לקיים משא ומתן כשוק מתחרה עם חברות ההרכבה בארץ.
אם כן, אגד ומשרד התחבורה לא יצרו תחרות ב רכישת האוטובוסים, לפחות בין חברות ההרכבה בארץ לחברות הרכבה בחו"ל, ונמנעו איפוא מליצור תמריץ להתייעלות.
כאמור מדובר במדיניות בת 30 שנה, ולנוכח חלוף הזמן יש מקום לשוב ולבחון אותה, בהתחשב בשינויים בכלכלה העולמית.
יובהר כי משרד מבקר המדינה איננו חולק על מדיניות משרד התחבורה בדבר עידוד רכישת אוטובוסים מתוצרת הארץ, אולם הדבר צריך להיעשות בתהליך תחרותי ושוויוני שיביא גם לחיסכון והתייעלות.
: פיגורים בהרכבה בנספח להסכם עם חברות ההרכבה סוכמו תאריכי האספקה של השלדות לחברות ההרכבה ותאריכי האספקה של האוטובוסים "אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1367 .
בהסכם נקבע כי איחור של יותר מ -45 יום באספקת האוטובוסים המוגמרים על פי לוח הזמנים ייחשב הפרה יסודית של ההסכם.
במקרה כזה תהיה אגד זכאית לקבל לידיה את השלדות שנמסרו לחברת ההרכבה ולהסמיך יצרן אחר בארץ או בחו"ל לבנות את המרכבים, ונוסף על כך, תהיה זכאית לתבוע את חברת ההרכבה על כל נזקי ההפרה (הישירים והעקיפים).
עוד נקבע בהסכם כי בעבור כל יום פיגור במסירת אוטובוס מוגמר, לעומת לוח הזמנים המפורט בהסכם, תשלם חברת ההרכבה לאגד פיצוי של 1,090 ש"ח לכל אוטובוס, מתום 30 ימים מהחודש שבו היו אמורים האוטובוסים להימסר לאגד.
אף שאגד יכלה לתבוע מהחברות פיצוי בגין הפיגור באספקת האוטובוסים היא לא קיימה מעקב אחר עמידתם בלוח הזמנים.
מנתוני אגד עולה כי 70 שלדות אוטובוסים שהתקבלו מהיצרן בשנים 2007 ו- 2009 עוכב שחרורם מהנמל ע"י חברת הרכבה א' במשך 14 עד180 ימים למשלוח, והדבר גר ם לפיגור באספקה.
אגד יכלה לתבוע מהחברה לפחות כ -2 מליון ש"ח פיצוי על פיגורים, אולם היא לא דרשה זאת.
בשנת 2009 אחסנה חברה א' בנמל כ-40 שלדות לתקופות של60 עד180 .
ימים, בטרם העברתם להרכבה אגד השיבה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי לא מצאה לנכון לגבות מחברה א' את סכום הפיצוי מאחר שידעה כי לחברה א' היו התחייבויות קודמות לייצור מרכבים עבור מפעילי אוטובוסים אחרים, אשר זכו במכרזים להפעלת קווים סדירים של תחבורה ונזקקו לאוטובוסים חדשים רבים.
עוד הסבירה אגד, לגבי העיכובים בשנת 2009 , שגם היא שינתה את לוח הזמנים ולא ע מדה במועדים שהתחייבה בהסכם לעמוד בהם, ולכן לא מצאה לנכון לטעון כנגד חברה א' על הפרת הסכם.
לדעת משרד מבקר המדינה תשובת אגד מדגישה את הצורך לבחון את האפשרות לרכש אוטובוסים מוגמרים בחו"ל, עקב אי -העמידה בלוחות זמנים של מפעלי ההרכבה, הפוגעת בשירות הניתן לנוסעי אגד.
2005 הזמינה אגד מחברה ב' שישה מידיבוסים.
בישיבת קרן ההצטיידות מאפריל 2005 אושרה רכישת שבעה מידיבוסים ב-3.
מיליון ש"ח אגד חתמה עם החברה על הסכם שנוסח באופן כללי; בהסכם לא פורטו תנאי הרכישה האספקה, האחריות, אספקת חלקי חילוף וקנסות פיגורים.
לאחר הזמנת המידיבוסים סוכם מפרט טכני בין אגד לחברה ב' ונקבע בו כי כל מידיבוס יכיל 32 מושבים.
נמצא כי הקיבולת של המידיבוס שיוצר לא תאמה את ההסכם, והמידיבוס יכול להסיע 26 .
נוסעים בלבד אגד טענה בתשובתה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "בעת ביצוע ההזמנה, ההנחה התבססה על חישובים תיאורטיים, לפיהם המשקל נטו אותו רשאי לשאת מידיבוס מדגם זה, יאפשר הסעת 32 נוסעים.
בפועל, לאחר השלמת בניית הדגמים הראשונים ושקילתם התברר כי מספר הנוסעים יהא נמוך יותר".
בעת רכישת דגם חדש של אוטובוס היה נהוג באגד לבצע ניסוי באב -טיפוס על מנת להחליט על המשך ההצטיידות לאחר תהליך מסודר של הפקת לקחים.
ניסוי כזה לא התקיים בהליך רכישת המידיבוסים ולמרות זאת רכשה אגד והכניסה לשירות שישה מידיבוסים.
עם קבלתם התגלו בהם בעיות טכניות מרובות אשר חייבו את השבתתם לצורך תיקונים.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1369 .
אף שששת המי דיבוסים הראשונים לא עמדו בדרישות של אגד, היא הזמינה במרס 2006 עוד שישה.
ההחלטה לרכוש אותם לא נומקה והתקבלה ללא דיון בועדת ההצטיידות.
עד יולי 2006 התקבלו כל המידיבוסים שנרכשו.
ביולי 2007 כתב מנהל מחלקת תביעות, הדרכה וניסוייים טכניים באגד למנהל חטיבת הנדסת רכב וציוד באגד, בסיכום ביניים של הניסוי בתריסר המידיבוסים, כי עם תחילת הפעלתם באגד התגלו בהם תקלות רבות.
אגד הסבירה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה, כי בשנת 2005 הפעיל עליה משרד התחבורה לחץ כבד לאספקת מידיבוסים נמוכי רצפה, שיופעלו בקווים עירוניים הנעים בשכונות מסוימות.
בעקבות זאת, החליטה אגד להרים את הכפפה ולבצע ניסוי לרכישת מידיבוסים מחברה ב'.
אגד הסבירה גם כי לרוב, היא נוהגת לבצע ניסויים באב טיפוס אחד, אולם במקרה זה עקב הלחץ של משרד התחבורה להכניס לשימוש מידיבוסים, ומאחר שחברה ב' דרשה תשלום עבור פיתוח הדגם ולחלופין התחייבות של אגד לרכוש 20 מידיבוסים, הושגה פשרה ולפיה בשלב הראשון יוזמנו שישה מידיבוסים.
משרד התחבורה טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי הוא מעודד הכנסה של כלי רכב המתאימים לצרכים המגוונים בתחבורה הציבורית.
"נוכח הצורך התחבורתי בהפעלת מ יניבוסים באזורים אורבניים צפופים ובשל העובדה כי לא נמצא כלי רכב מתאים 'על המדף' באירופה נאלצנו לפנות לפתרון של פיתוח כלי רכב מסוג זה בארץ".
בהמשך להזמנת ששת המידיבוסים הראשונים סיכמו אגד וחברה ב' כי מחיר ששת המידיבוסים הנוספים יהיה 78,000 יורו (כ- 436,00 0 ש"ח) כל אחד.
בהסכם צויין כי מחיר זה מבוסס על מפרט מוסכם בין המחלקה הטכנית של אגד לבין החברה.
ואולם התברר שאגד שילמה לחברה בעבור כל מידיבוס 88,000 יורו (כ- 493,000 ש"ח).
בסך הכל שילמה אגד לחברה ב' בגין12 מידיבוסים 5.
העלאת המחיר לכל מידיבוס מ- 78,000 יורו לפי ההזמנה ל- 88,000 אלף יורו לא לוותה בבדיקה ובתמחור, הדרושים על פי כללי בקרה נאותים.
עקב תקלות חוזרות ונשנות מכרה אגד בחזרה לחברה ב' את 12 המידיבוסים אחרי שנה, באישור קרן ההצטיידות, תמורת 2.
לפי חישובי אגד נגרם למדינה הפסד של כ-2.
55 מיליון ש"ח מכספי קרן ההצטיידות.
אגד הודיעה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "בימים אלה" היא מיישמת את מסקנותיה מהניסוי לפיתוח ולייצור של מידיבוס המתאים לתנאי הארץ, המשותף לה, ליצרן ולחברת ההרכבה.
גם משרד התחבורה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאותו חודש כי "הלקחים שנלמדו מפיתוח רכב זה נלמדו ויושמו בפיתוח דגמים מתקדמים יותר של המיניבוסים שהחלו לפעול לאחרונה כך שבסיכומו של דבר הציבור יצא נשכר".
לדעת משרד מבקר המדינה רכש של 12 מידיבוסים תמורת כ -6 מיליון ש"ח בלא בחינת אב-טיפוס הוא מנוגד לכללים שסוכמו עוד ב- 2002 , ואף בניגוד לכללי מנהל תקין.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1371 .
לפי תקנון הקרן, את כספי הסובסידיה להצטיידות מנהלת הנהלתה בת חמשת החברים: שלושה מהם מתמנים ב ידי אגד, ושניים - נציגי משרד האוצר ומשרד התחבורה - בידי הממשלה .
יושב ראש הנהלת הקרן הוא אחד הנציגים של אגד שנבחר בידי נציגי אגד בהנהלה.
לקרן, מזכיר אשר נבחר 1372 דוח שנתי61ב .
על פי תקנון הקרן, כל חבר הנהלת הקרן ימונה בכתב בידי מי שהוסמך למנותו.
החלטות ההנהלה מתקבלות ברוב רגיל ובלבד ש אחד מ נציגי הממשלה הצביע בעד.
,נמצא שאגד לא הוציאה כתבי מינוי לחברי הקרן בניגוד לתקנון הקרן.
בעקבות הביקורת החליטה מזכירות אגד בישיבתה בנובמבר 2010 למנות את יו"ר המזכירות, מנהל אגף הכספים ומנהל אגף המשק כנציגי אגד בקרן ההצטיידות.
הביקורת העלתה כיחברי הנהלת הקרן מתכנסים רק פעם בשנה וכי חלקם לא אישרו בחתימתם את הפרוטוקולים .
הפרוטוקולים אינם מפרטים את מהלך הדיון שהתקיים לקראת קבלת ההחלטות.
בעקבות הביקורת הודיעה אגד בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הפרוטוקולים של הנהלת הקרן יאושרו בחתימתם של נציג אחד מטעם משרד התחבורה ונציג אחד מטעם אגד, וכי הנהלת הקרן תבחן מחדש את תדירות הישיבות.
בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה הודיע בינואר 2011 החשב הכללי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי יפעל לקיום ישיבה של הנהלת הקרן לצורך הכנת נהלים לקרן ההצטיידות, קביעת תדירות פגישות, מעקב אחר ביצוע קבלת החלטות, והגברת מנגנוני הפיקוח והבקרה על התנהלות אגד.
בעקבות הביקורת הודיעה אגד בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי בישיבה הבאה של הנהלת קרן תבחן מחדש סוגיית תדירות הישיבות ו"אגד תכין נוהלי עבודה להליך ההצטיידות".
בדוח זה הועלו ליקויים משמעותיים בעניין ההצטיידות של אגד באוטובוסים, ונמצא כי משרד התחבו רה - המשקיע בכל שנה מאות מיליוני שקלים בציוד אגד באוטובוסים - אינו מקיים פיקוח ובקרה נאותים על רכישת האוטובוסים.
מהדוח עולה כי בשנים 2003 -2009 רכשה אגד כמעט את כל האוטובוסים העירוניים מיצרן אחד בלבד, ללא הליך תחרותי ומסודר.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההיקף הגדול של העסקאות שבהן מדובר והעובדה שהמימון מקורו כמעט כולו בקופה הציבורית, היה על משרד התחבורה לחייב את אגד, גם במסגרת הסכם הסובסידיה, לפעול לפי נורמות ציבוריות; ובכלל זה לבצע הליכי רכש תחרותיים ופומביים באופן הוגן שיבטיח שוויון הזדמנויות למתמודדים ואת מרב התועלת הכלכלית לאגד.
על משרד התחבורה, על משרד האוצר ועל אגד לעמוד על כך שרכישת האוטובוסים תעשה על פי סדרי מינהל תקינים תוך הקפדה על יעילות, חיסכון, ועמידה בתקנים הנדרשים, ועליהם להסדיר הליך תחרותי פומבי לרכישת אוטובוסים ולעמוד על ביצועו ולפקח עליו.
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ (להלן - החברה או הרשות הממונה) החלה לפעול במרס 1993 כחברה ממשלתית.
החברה הוקמהכדי לגבש הצעות בדב ר הדרך שבה ימומן, ייבנה ויופעל כביש חוצה ישראל, המכונה גם כביש שש או דרך יצחק רבין (להלן - הכביש, כביש שש).
המדינה מחזיקה בכל מניות החברה, ולכן חל עליה חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
בפברואר 1998 חתמה ממשלת ישראל על הסכם עם זכיין (להלן - ההסכם או חוזה הזיכיון), בו נקבע כי הוא מתחייב להקים את הכביש ולתפעלו ככביש אגרה במשך 30 שנה, ואחרי כן יעבירו למדינה (שיטת B.
קטעי הכביש נפתחו בהדרגה לתנועה, והכביש נפתח בשלמותו לתנועה במאי 2004 .
המדינה חתמה על תוספת לחוזה ולפיה הזיכיון יחול גם על קטע נוסף בחלקו הצפוני של הכביש (קטע 18 ), וקטע זה נפתח לתנועה ביולי 2009 .
כמו כן המדינה מימנה הקמת קטעים נוספים בחלקו הדרומי של הכביש (קטעים 19 ו-20 ) ולכן הנסיעה בקטעים אלה אינה מחויבת באגרה.
בסוף שנת 2009 היה אורך הכביש כ-140 .
ק"מ תשלומי האג רה עבור הנסיעה בכביש נועדו להחזיר לזכיין את השקעתו במימון הפרויקט ולאפשר לו להפיק רווחים מהפעלתו.
משנת 2007 משלם הזכיין תמלוגים למדינה: בשנת 2009 שולמו למדינה תמלוגים בסך כולל של כ-34 .
מיליון ש"ח מכוח הוראות חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ"ה- 1995 ( להלן- חוק כביש אגרה), מונתה החברה לרשות הממונה.
המדינה הסמיכה אותה ליישם את הפרויקט ולפקח על הקמתו, ועל קיום יתר התחייבויותיו של הזכיין על פי ההסכם.
לצורך הסדרת פעילות החברה נחקקו שני חוקים: חוק כביש ארצי לישראל, .
5 Build, Operate, Transfer.
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 1671 .
התשנ"ה- 1994 (להלן חוק כביש ארצי לישראל), ה מסדיר את נושא רכישת הקרקעות הנדרשים להקמת הכביש, וחוק כביש אגרה, המסדיר את מתן הזיכיון להקמה של 1672 דוח שנתי61ב .
קטעים מכביש שש ולהפעלתם ככביש אגרה.
כמו כן נקבעו תקנות כביש האגרה .
(כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים), התשנ"ט- 1999 (להלן- תקנות האכיפה) ותקנות נוספות בנושא דמי גבייה.
פעילות החברה הצטמצמה בין השנים 2007 -2009 .
בסוף שנת 2009 הועסקו בחברה 29 עובדים, תקציבה הכולל לשנים 2008 ו- 2009 היה429 מיליון ש"ח ו- 201 מיליון ש"ח, בהתאמה, והיא ניצלה רק כ -70% מתקציבה.
בפברואר 2010 אישרה הממשלה את תכנית "נתיבי ישראל- תכנית תחבורה לפיתוח הנגב והגליל, התש"ע- 2010 " (להלן- תכנית נתיבי ישראל), ולפיה החברה תתכנן ותקים כבישים ומסילות ברזל.
מבקר המדינה בדק בעבר היבטים בתכנון הכביש ואת כדאיותו הכלכלית 6.
בחודשים אפריל -אוגוסט 2010 .
בדק משרד מבקר המדינה את פעילות החברה בדיקות משלימות נעשו במ שרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), במשרד האוצר וברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
החברה עוסקת, בין השאר, בתכנון ובקידום של הליכים סטטוטוריים, בביצוע סקרים ובדיקות בתחומי ההנדסה, התנועה, הכלכלה והנכסים, בסיוע לחקי קה, ברכישת קרקעות התוואי ובפעילויות לקידום זמינות התוואי.
משרד התחבורה מתקצב את פעילות החברה ואחראי, בין השאר, להקצאת המשאבים למימון פעילותה ולבקרה הכספית עליה.
התחייבויות בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), נקבע כי "נפגעו על ידי תכנית, שלא בדרך הפקעה, מקרקעין הנמצאים בתחום התכנית או גובלים עמה, מי שביום תחילתה של התכנית היה בעל המקרקעין או בעל זכות בהם זכאי לפיצויים מהוועדה המקומית לתכנון ולבנייה" 7 .
גם בחוק כביש ארצי לישראל נקבעו הסדרי פיצויים.
09 , הוגשו לה תביעות על ידי אנשים פרטיים ויישובים, בהיקף כולל של מאות מיליוני ש"ח, בגין פגיעות עקב התכנית.
החברה אחראית לתשלום 70% מהפיצויים, אם התביעות יתקבלו.
החברה העריכה כי מרבית התביעות יידחו.
בדוח הכספי של החברה צוין כי גם אם חלק מהתביעות יתממשו, פעילות החברה ממומנת כולה על ידי הממשלה.
6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 47 ( 1997 '), עמ 720-745 ; דוח שנתי48 ( 1998 ), עמ' 793-800 .
7 בנושא זה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 55 ב( 2005 ), התחייבויות תלויות ברשות שדות התעופה, עמ' 1095 -1102 ; דוח שנתי 56 ב( 2006 ), ביצוע פרויקט הסעת המונים במטרופולין תל אביב, עמ' 324.
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 1673 .
הועלה כי לא היה הסכם בין משרדי האוצר והתחבורה ובין החברה בעניין אופן כיסוי התביעות המוגשות לפי חוק התכנון והבנייה.
בעקבות הביקורת נחתם בדצמבר 2010 ,הסכם מסגרת בין הממשלה לבין החברה לפיו התחייבה הממשלה לגבות את מחויבויות החברה בתקופת ההסכם, במסגרת פעולותיה הנעשות על פי ההסכם ועל פי כל דין.
תקציב עיקר תקציב הפיתוח של החברה מיועד לנושאי הנדסה, מקרקעין והפקעות.
לאחר השלמת הקטעים הנוספים הצטמצם במידה ניכרת תקציב החברה לנושאים אלה.
להלן נתונים על תקציב החברה לשנים 2007-2009 (על פי נתוני החברה) וניצולו בתחומים העיקריים (באלפי ש"ח): .
תקציב תפעולי תקציב פיתוח מקרקעין והפקעות הנדסה .
(%) ניצול תקציב שעור .
96 10,068 10,500 81 421,651 522,500 42 45,706 108,000 92 356,095 384,100 2007 .
90 9,474 10,500 71 305,791 428,800 67 24,016 36,000 72 274,272 381,700 2008 .
91 9,559 10,500 66 125,086 190,700 30 12,492 41,800 79 107,024 135,200 2009 1.
מהנתונים עולה כי בשנים 2007 -2009 ניצלה החברה 66%-81% מתקציב הפיתוח ו- 90%-96% .
,עוד עולה כי תקציב המקרקעין וההפקעות לא נוצל במלואו במשך השנים ובשנת 2009 נוצלו רק כ -30% ממנו.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 נאמר כי תקציבה מוכן מדי שנה בשנה, על פי תכניות העבודה ועל פי אומ דן הנוגע לרכיבים שונים, ובהם רכיבים העשויים להשתנות לפי נסיבות שאינן בשליטת החברה או רכיבים שיש לגביהם משום אי -ודאות אינהרנטית.
מדובר בעיקר בתביעות פיצויים שלא ידוע מה יהיה היקף הפיצויים שיינתנו למגישיהן אם יתקבלו התביעות, כמה זמן יימשכו ההליכים ומה יהיה מ ועד התשלום.
הרחבת פעילות החברה 1.
,במרוצת השנים שינתה המדינה את שיטת ההיערכות שלה בתחום הניהול התכנון והביצוע של פרויקטים גדולים בתחום התחבורה, ופעילות המטה לתכנון הכביש ולפיקוח עליו הועברה ממשרד התחבורה לחברה שהקימה המדינה לצורך כך.
כבר בדוח קודם העיר מבקר המדינה 8 כי במשרדי הממשלה המעורבים בהפעלת מיזמים משותפים עם הסקטור הפרטי, ובהם משרד התחבורה, לא נמצאו מסמכים המלמדים על פי אילו שיקולים נקבע המבנה הארגוני של הגופים שהוקמו לניהול המיזמים.
בדיונים שהתקיימו באגף התקציבים במשרד האוצר בשנת 2008 הציע אגף התקציבים לסגור את החברה ולהעביר את פעילותה למעצ - החברה הלאומית לדרכים בע"מ, משום שלהערכתו היקף הפעילות של החברה אינו מצדיק את המשך הפעלתה כחברה ממשלתית.
בפברואר 2010 אישרה הממשלה את תכנית נתיבי ישראל, שנועדה לשמש להקמת שדרת תשתית לתחבורה יבשתית בין -עירונית מקריית שמונה ונהרייה בצפון עד משאבי שדה ואילת בדרום, ובכלל זה תוואי של מסילות רכבת ראשיות, כבישים ראשיים וצירי רוחב.
מיליארד ש"ח לעשר שנים .
8 מבקר המדינה, דוחשנתי 53ב ( 2003 '), עמ 229-256 .
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 1675 .
,הממשלה החליטה כי החברה תהיה שותפה בתכנון הפרויקטים שאושרו ובביצועם ועל החברה הוטלו משימות הנוגעות לפיתוח שדרת תשתית לתחבורה בין-עירונית: המשך סלילת קטעי הכביש צפונה ודרומה, הקמת קטעי מסילות ברזל וקידום תכנון לחיבור כבישי רוחב.
הממשלה אישרה לחברה להתחייב על סך של 5.
הביקורת העלתה כי לפני שהתקבלה החלטת הממ שלה האמורה לא נעשתה עבודת מטה מקיפה כדי לבחון את היתרונות והחסרונות של ביצוע העבודה על ידי החברה ולוודא שביכולתה לבצע את המשימות הנוספות.
סגן הממונה על אגף התקציבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מנובמבר 2010 , כי משרד האוצר התנגד לתכנית נתיבי ישראל, בין השאר משום שלא קדמה לאישורה עבודת מטה סדורה המנתחת את החלופות השונות לביצוע הפרויקטים שהוחלט לבצעם.
הוא הוסיף כי חלוקת הפרויקטים שבתכנית לגופי הביצוע השונים הייתה מהלך מתבקש נוכח היקף התכנית והיקפי הפרויקטים הנמצאים בביצוע גופי התשתית העיקריים בתחום זה.
דירקטוריון החברה חוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות), קובע כי הדירקטוריון יתווה את מדיניות החברה ויפקח על פעולות המנכ"ל בנושא.
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי דירקטוריון של חברה ממשלתית חייב לקבוע מדי שנה בשנה את תקציבה השנתי של החברה, את דרך ניצולו ואת השימוש שהחברה עושה במקורות הכספיים העומדים לרשותה וכן את תכנית הפעולה שלה לאותה השנה ואת תכניותיה לטווח ארוך.
נוסף על כך נדרש הדירקטוריון לעקוב ברציפות אחרי אופן יישום המדיניות והתכניות של החברה ואחר אופן ניצול תקציביה.
על פי תקנות ההתאגדות של החברה, "מספר חברי הדירקטוריון של החברה לא יפחת מחמישה ולא יעלה על אחד-עשר".
בעקבות פרישת שני דירקטורים בינואר 2010 ,כיהנו בדירקטוריון ארבעה דירקטורים בלבד פחות מהנדרש בתקנון.
רק במאי 2010 מונה דירקטור נוסף ובמהלך אותה שנה מונו עוד ארבעה דירקטורים.
החברה הודיע ה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מטעמי זהירות המליצה היועצת המשפטית של החברה כי עם הצטרפותו של דירקטור חמישי יאושררו כל ההחלטות הקודמות שקיבל הדירקטוריון.
בנובמבר 2003 שלח מנהל רשות החברות דאז, מר אייל גבאי, ליו"רים של הדירקטוריון ולדירקטורים של החברות ה ממשלתיות חוזר ובו הנחיות מעודכנות בדבר עבודת דירקטוריון של חברה ממשלתית.
בחוזר נאמר, בין השאר, כי כל דירקטור בחברה ממשלתית זכאי לקבל הודעה נאותה מראש בעניינה של ישיבה שעתידה להתקיים, ובכללה פירוט הנושאים העומדים לדיון ומידע על הנושאים הללו שיאפשר לו ללמוד את הנושא.
עוד נאמר בחוזר כי "יו"ר הישיבה יהיה אחראי לרישום פרוטוקול הדיונים בישיבה, הפרוטוקול ישקף את הדברים שנידונו בישיבה, יפורטו בו עיקרי דברים בשם אומרם, כפי שבאו לידי ביטוי בישיבה, נוסחן של ההחלטות שנתקבלו בישיבה".
חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 1677 .
בפרוטוקול של דיונים שקיים דירקטוריון החברה לגבי ניצול התקציב בשנים 2008 -2009 לא פורטו הסיבות לאי-ניצול התקציב וצעדים שיינקטו להפקת לקחים בנושא, ובפרוטוקול של דיון אחר לגבי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2008 לא פורטו הדיווחים של ממלאי תפקידים על ניצול התקציב בסעיפים שונים בדוחות הכספיים.
כמו כן לא פורטו עיקרי דבריהם של המשתתפים בדיונים - דירקטורים וממלאי תפקידים בכירים בחברה.
גם בדיונים אחרים שקיימו הדירקטוריון וועדות שלו בשנים אלו לא נרשמו הפרוטוקולים כראוי.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי בנושא רישום פרוטוקולים של הדיונים של הדירקטוריון והוועדות שלו היא פעלה שלא על פי הנחיות רשות החברות וסדרי מינהל תקין.
רשות החברות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי תסב את תשומת לבו של יו"ר הדירקטוריון להערה ותציע להעלות לדיון בדירקטוריון את נושא אופן התיעוד של ישיבותיו.
חוק החברות הממשלתיות קובע כי דירקטוריון של חברה ממשלתית חייב לקבוע את השכר, התנאים הסוציאליים, ההטבות, המענקים ותנאי העבודה האחרים של הפקידים הבכירים ושל שאר עובדי החברה, על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה.
הביקורת העלתה כי בנובמבר 2009 החליט דירקטוריו ן החברה כי רק משכורותיהם ותנאי עבודתם של המנכ"ל והבכירים יובאו לאישורו, ואילו משכורותיהם ותנאי עבודתם של עובדים אחרים יובאו לאישורו רק במקרים חריגים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה רשות החברות כי תבהיר לחברה שעל הדירקטוריון לקבוע ולאשר אחת לשנה את רמות השכר של כלל עובדי החברה ומסגרת להעלאת שכר, והכול בכפוף לאישור רשות החברות.
הנהלת החברה תהיה רשאית להעלות את שכרם של עובדי החברה במסגרת הקידום השנתי המאושר.
הכנסות הזכיין והמדינה .
החיוב עבור הנסיעה בכביש כולל את מחיר האגרה הקבוע לקטע ותוספת "דמי גביה", כהגדרתם בחוק כביש אגרה.
מחיר האגרה מתעדכן פעמיים בשנה על פי מנגנון שנקבע.
בהסכם הזיכיון נקבע מנגנון עדכון תקופתי, אחת לשלוש שנים, המיועד לשמור על רמת ההכנסות.
באפריל 2007 התייקרה האגרה בכ -18% , וכעבור שלוש שנים, באפריל 2010 , הוזלה האגרה בכ-9%.
במכרז לבחירת הזכיין נקבע יעד פדיון לכל אחת משנות הזיכיון ונקבעו הסדרים להבטחת הפדיון בקטע המרכזי של הכביש.
מדי שנה בשנה מושווה הפדיון ליעד הפדיון: אם יעד הפדיון גבוה מן הפדיון בפועל, המדינה משלמת לזכיין 72% מן הפער ביניהם, ואם הפדיון בפועל גבוה מיעד הפדיון, מקבלת המדינה מהזכיין 51% מן הפער ביניהם.
החוסר ממומן מתקציב החברה, ואילו עודף מועבר במישרין למדינה.
להלן נתונים9 על הכנסות המדינה מאגרה, התשלומים ששילמה והתקבולים שקיבלה בגין הפער בין הפדיון בפועל ליעד הפדיון לשנים 2009- 2004 (במיליוני ש"ח).
על פי נתוני החברה חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 1679 14 25- 369 394 2007 25 44- 421 465 2008 34 61- 486 547 2009 73 107 2,085 2,082 סך הכול .
מן הנתונים עולה שההכנסות מאגרה גדלו מדי שנה בשנה בשיעור ניכר.
בתחילת התקופה הנסקרת פיצתה המדינה את הזכיין בכ -107 מיליון ש"ח.