HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על האוניברסיטה העברית לנקוט ללא דיחוי את כל הצעדים הדרושים כדי להבטיח שתיענה כל דרישה של רשם ההקדשות לדווח לו על הקדש ציבורי שהיא מנהלת.
15 עמדה זו הוצגה גם בדוח שנתי 53 א של משרד מבקר המדינה( 2002 ), בפרק "יד ושם רשות הזיכרון לשואה ולגבורה", עמ' 321-341 .
16 דוח שנתי56 ב של מבקר המדינה ( 2006 '), עמ955 .
17 ,שם עמ' 954 ,955 ,980.
18 מדובר באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל -אביב, באוניברסיטת בן -גוריון, באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת חיפה.
יש הקדשות שבהם רשומים כמה נכסים מוסדות להשכלה גבוהה 863 .
כמו כן עליה לבדוק מה מעמדם של הנכסים הרשומים כהקדש אצל רשם ההקדשות ואינם מצוינים בספריה, ולהסדיר את רישומם כהלכה.
(ב) על פי תקנה 30 א לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התש"ל - 1969 , על רשם ההקדשות להודיע לרשם המקרקעין כל אימת שמקרקעין או חלק מהם נרשמו כנכסי הקדש ציבורי בפנקס ההקדשות הציבוריים, ועל רשם המקרקעין לרשום בספריו הערה (להלן - הערת אזהרה) בדבר קיומו של רישום כאמור.
הוראה זו מאפשרת פיקוח ציבורי על פעולות שנעשות במקרקעין כאמור, שכן היא אינה מאפשרת ל בצע כל עסקה הנוגדת את הערת האזהרה, בלא הסכמת רשם ההקדשות.
ממכתב ששלח רשם ההקדשות לאוניברסיטה באוגוסט 2002 עולה כי היה ידוע לו שעל חלק מנכסי האוניברסיטה הרשומים אצלו כהקדשות לא נרשמו הערות אזהרה בפנקס המקרקעין.
מבדיקת ספרי רשם ההקדשות ופנקס המקרקעין עולה כ י רשם ההקדשות לא הסדיר עניין זה עד מועד סיום הביקורת.
אצל רשם המקרקעין נרשמו הערות אזהרה רק בגין 12 נכסים של האוניברסיטה; לא נרשמו הערות אזהרה כנדרש בגין 26 נכסים שנרשמו בשמונה הקדשות; ושישה נכסים נוספים של האוניברסיטה הרשומים אצל רשם ההקדשות, אינם רשומים כלל אצל רשם המקרקעין כנכסי האוניברסיטה, וממילא לא נרשמו הערות אזהרה בגינם.
על רשם ההקדשות לפעול לאלתר לרישום הערות אזהרה בפנקס המקרקעין בגין כל נכסי ההקדש הציבורי של האוניברסיטה הרשומים אצלו כהקדש.
רשם ההקדשות השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי הוא פועל לרישום הערות אזהרה בגין הנכסים שנרשמו כנכסי הקדש ציבורי ושטרם נרשמו הערות אזהרה בגינם.
(ג) על פי נוהל "מכירת נכסים", נוהל פנימי שהתקינה חברת הנכסים, אם נכס שהאוניברסיטה מבקשת למכור רשום כהקדש, יש לשלוח לרשם ההקדשות בקשה מנומקת לקבלת אישור עקרוני למכירתו; כמו כן יש להביא לידיעת מגישי ההצעות לקניית הנכס כי המכירה כפופה לאישור רשם ההקדשות.
גם רשם ההקדשות הדגיש במכתב האמור ששלח לאוניברסיטה באוגוסט 2002 , שעל האוניברסיטה לקבל מראש את הסכמתו למכירת מקרקעי הקדשות ציבוריים ולתאם אתו את המכירה תיאום מלא לפני תחילת הליכי המכירה.
משרד מבקר המדינה העלה כי מכירת נכסים רבים של האוניברסיטה בוצעה שלא לפי ההוראות הללו, וכי האוניברסיטה דיווחה לרשם ההקדשות על המכירה רק לאחר ביצועה.
אין בידי האוניברסיטה או בידי החברה רשימה מרוכזת של הנכסים הרשומים כהקדש, ובפועל ההחלטה אם לפנות לרשם ההקדשות לפני מכירת נכס מתקבלת רק על סמך נתונים שהאוניברסיטה מקבלת מרשם המקרקעין ובכללם מידע בעניין רישומה של הערת אזהרה בגין הנכס או היעדרה של הערה כזו.
לדוגמה, במרס 2005 הודיעה האוניברסיטה לרשם ההקדשות כי בפברואר 2005 היא חתמה על הסכם למכירת נכס במוצ א עילית, שהיה רשום אצל רשם ההקדשות כהקדש.
כמו כן הודיעה לו האוניברסיטה כי רק לאחר שתקבל את מלוא התמורה מהמכירה, האמורה להסתכם ב- 252,000 דולר, היא תדווח לו על השימוש שתעשה בה.
האוניברסיטה לא ביקשה מרשם ההקדשות אישור עקרוני למכירת הנכס.
במכרז למכירת הנכס שהא וניברסיטה פרסמה 864 דוח שנתי57ב .
בעיתונים ובמסמכי ההזמנה להגשת הצעות היא לא ציינה כי הנכס רשום כהקדש, ולפיכך המכירה כפופה לאישורו של רשם ההקדשות.
רשם ההקדשות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא "מודע למקרה האמור, ובכוונתו לפנות לאוניברסיטאות בדרישה לפנות בעניין מכירת נכסים בטרם ביצוע מכירה, ולפעול בעניין זה בהתאם להוראות החוק ולנהלים שגובשו על ידי הרשם".
על האוניברסיטה לדווח לרשם ההקדשות על ניהול המקרקעין הרשומים כהקדשות ועל השימוש בהם כנדרש בחוק הנאמנות, ולהקפיד, נוכח דרישתו האמורה של רשם ההקדשות והנוהל של חברת הנכסים, להודיע לרשם מראש על כל עסקת מכירה מתוכננת שמעורבים בה נכסים אלה, כדי שיבחן אם יש מקום לאשרה.
על הרשם לשקול נקיטת צעדים נגד האוניברסיטה, מתוקף הסמכויות שהוקנו לו בחוק הנאמנות, אם היא לא תמלא את חובותיה בהתאם לחוק הנאמנות.
כמו כן עליו להקפיד לרשום בהקדם הערות אזהרה בגין כל הנכסים הרשומים אצלו כהקדש.
ועדת הנכסים המשולבת .
ועדת הנכסים המשולבת (להלן - הוועדה) שהוקמה בשנת 1995 מופקדת, כאמור לעיל, על קבלת החלטות בעניין ביצוע מכירה, החכרה, השכרה, משכון ושעבוד של נכסים.
משתתפים בה עשרה חברים - שבעה חברים המייצגים את חברי הוועד הפועל, הוועד המנהל וועדת הקרנות ושלושה בעלי תפקידים בכירים באוניברסיטה.
המספר המזערי של חברי הוועדה המחויבים בהשתתפות בדיוניה הוא חמישה, ובלבד שנכח בדיון לפחות נציג מכל אחת משלוש הוועדות האמורות.
על פי תקנון הוועדה, היא אמורה להגיש העתק מפרוטוקול ישי בותיה לוועד המנהל ולוועדת הקרנות של האוניברסיטה.
לצד הוועדה פועלת, כאמור, חברת הנכסים שהוקמה לשם ניהול נכסי האוניברסיטה ונכסי הקרנות, והיא גם מייעצת לוועדה בעניין עסקות הנדל"ן שהיא שוקלת לבצע, ומחווה דעתה בעניין כדאיותן.
רשויות האוניברסיטה שהקימו את הוועדה הטילו עליה לייצג אותן מול החברה.
בהסכם בין האוניברסיטה ובין החברה שנחתם בינואר 1996 נקבע בין היתר כי האוניברסיטה תקבע את מדיניות הטיפול בנדל"ן ותודיע על כך לחברה; החברה תמכור, תחכיר או תרכוש נדל"ן רק אם הוועדה תיתן לה מראש אישור בכתב לעשות כן; והחברה תדוו ח לוועדה פעמיים בשנה על ניהול הנכסים.
על פי החלטות הוועדה, השיקול שצריך להנחות את פעולותיה של החברה מיום הקמתה בכל הנוגע לטיפול בנכסים ובמכירתם הוא הכדאיות הכלכלית.
החברה צריכה לדון בהחזקת נכסים, במכירתם, בהשבחתם, בשיפוצם וכיוצא בזה, לסכם בכתב את מסקנותיה בעניין ולהעביר את הסיכום לוועדה.
הוועדה אמורה לדון בהצעות של החברה ולמסור לחברה את ההחלטות שקיבלה, כדי שזו תוציא אותן לפועל.
הביקורת העלתה ליקויים שונים בפעילות הוועדה: חבריה משמשים גם חברי מועצת המנהלים של החברה, ונראה שיש בכך כדי לפגוע בפיקוח של הוועדה על פעילותה של החברה.
הוועדה מקיימת רק ישיבות משותפות עם מועצת המנהלים של החברה ואינה מכנסת ישיבות נפרדות משל עצמה, ולפיכך החלטותיה מתקבלות במהלך הישיבות המשותפות האמורות, ואין כל פרוטוקולים המתעדים בנפרד את מוסדות להשכלה גבוהה 865 .
יש לציין כי בניגוד לנדרש ב תקנון הוועדה, פרוטוקולים של ישיבותיה אינם מועברים לוועד המנהל ולוועדת הקרנות של האוניברסיטה.
עוד נמצא כי המוסדות המנהלים של האוניברסיטה - הוועד הפועל, הוועד המנהל וההנהלה - לא דרשו דוח מקיף בדבר מצבת הנכסים של האוניברסיטה, שוויים ואפשרויות מימושם, ומפאת היעדרו של דוח כזה גם לא התקיימו דיונים עקרוניים בנושא.
מעיון במסמכי החברה עולה כי בשנת 2002 יזמה החברה, בשיתוף עם מנכ"ל האוניברסיטה ועם היועצת המשפטית של האוניברסיטה (המשמשים גם חברי מועצת המנהלים של החברה), מהלך לאיחוד הוועדה עם מועצת המנהלים של החברה כדי לייעל את עבודתה של החברה.
בסופו של דבר אכן בוצע האיחוד האמור.
מסיכום דיון של מועצת המנהלים של החברה שהתקיים בנובמבר 2002 עולה כי מטרת האיחוד הייתה לחסוך "ביורוקרטיה ודיונים כפולים את עבודת החברה".
]ולייעל[ בכל נושא לדעת משרד מבקר המדינה, עקב האיחוד של שני הגופים נפגעת ההפרדה ההכרחית בין הגוף המחליט וקובע המדיניות (הוועדה) ובין הגוף המבצע (החברה), ונבצר מהוועדה לקיים פיקוח ובקרה נאותים על פעילותה של החברה.
בעקבות הביקורת בעניין הוועדה השיבה האוניברסיטה בדצמבר 2006 כי הוועדה תקפיד להעביר העתקים מהפרוטוקולים של ישיבותיה לוועד המנהל ולחברי ועדת הקרנות של האוניברסיטה, וכי "יוקפד על ישיבות נפרדות מישיבות מועצת המנהלים".
נמצא שלעתים לא התריעה הוועדה לפני החברה על כך שהחברה ביצעה עסקות בלא לקבל ממנה מראש אישור לבצען, שלא כנדרש.
היה אפשר למנוע זאת באמצעות פיקוח ראוי והפרדה ברורה בין שני הגופים.
להלן דוגמאות: (א) בסוף שנת 2004 החלה כאמור האוניברסיטה בביצוע הליכים למכירת נכס במוצא עילית וחתמה על הסכם למכירתו בפברואר 2005 .
בדיון מועצת המנהלים של החברה מדצמבר 2004 דווח כי הנכס הועמד למכירה.
הוועדה לא נדרשה לעסקת מכירה זו, ולא נתנה אישור מראש לביצוע העסקה כנדרש.
כדי שיהיה אפשר לבצע העברת בעלות על נכס, החברה נוהגת להמציא לרשם המקרקעין קטע מפרוטוקול דיון של מועצת המנהלים שלה, המתעד החלטה על מכירת הנכס ואישור כי ההחלטה התקבלה לפי תקנון האוניברסיטה (להלן - אישור).
הבדיקה הע לתה כי בין מסמכי החברה נמצא אישור כזה מיולי 2005 שהכינה עורכת דין חיצונית המייצגת את החברה ואת האוניברסיטה, חתום על ידי יו"ר מועצת המנהלים של החברה, שלפיו בדיון שקיימה מועצת המנהלים ביוני 2005 היא אישרה את מכירת הנכס במוצא עילית, אף שבתאריך זה לא התקיים כל דיון של מועצת המנהלים.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה כי בתאריך האמור התקיים דיון של הוועדה שבמהלכו "נחתם פרוטוקול המאשר את פרטי המכירה לרבות זהות הרוכש".
אולם לאחר שמשרד מבקר המדינה בחן את תשובת האוניברסיטה והעלה כי היא אינה נכונה, מאחר שבאותו יום ל א התקיים כל דיון של הוועדה או של מועצת המנהלים של החברה, הסבירה האוניברסיטה בינואר 2007 למשרד מבקר המדינה כי מאחר שהדיון של מועצת המנהלים שתוכנן ליוני 2005 לא התקיים, לא נעשה שימוש כלשהו באישור שהוכן.
עוד הסבירה האוניברסיטה כי באוגוסט 2005 התקיים דיון של מועצת המנהלים, שבמהלכו דווח על מכירת הנכס "והפרוטוקול נחתם" והועבר לרשם המקרקעין.
משרד מבקר המדינה העיר לאוניברסיטה כי גם האישור המתוקן לא מדויק, שכן הפרוטוקול שהומצא לרשם המקרקעין שלפיו החליטה מועצת המנהלים למכור את הנכס לקונים מסוימים, לא עלה בקנה אחד עם הפרוטוקול המלא מהדיון.
מהפרוטוקול המלא עולה כי המועצה לא נדרשה כלל לאשר את מכירת הנכס, אלא רק קיבלה דיווח על מכירתו.
יש לראות בחומרה את העברתן של אסמכתות שאינן משקפות נכונה את המציאות, לגורמים חיצוניים בכלל ולגוף שלטוני בפרט.
כמו כן יש לראות בחומרה את הכלל תם של פרטים לא מדויקים, למשל בעניין מועדי הדיונים, במסמכים חתומים המיועדים להישלח לגופים האמורים.
בתשובה נוספת שהעבירה האוניברסיטה בינואר 2007 למשרד מבקר המדינה היא הודיעה כי בכוונתה "לבדוק את הנושא מול חברת הנכסים ולוודא שליקויים מסוג זה לא יישנו".
(ב) בדיון של מועצת המנהלים של החברה שהתקיים באוגוסט 2005 התקבל אישור למכירת חמישה נכסים.
הבדיקה העלתה כי בחומר הרקע שהחברה הגישה לוועדה כדי שתבחן אם יש מקום לאשר את העסקה, פורטו חמש בקשות לקבלת אישור למכירת נכסים, ובשתיים מהן צוין כי בפועל כבר הוחל בביצוע ההליכי ם למכירת הנכסים.
איש מחברי המועצה והוועדה לא התריע על כך שההליכים למכירת שני הנכסים החלו לפני שהוועדה אישרה את המכירה.
עוד נמצא כי כבר באפריל 2005 אישר יו"ר מועצת המנהלים למנכ"ל החברה להתחיל בביצוע הליכי המכירה של הנכסים האמורים, אף כי הוא לא היה מוסמך לתת את האישור לכך, והורה למנכ"ל החברה להביא את "התוצאות לאישור הישיבה הקרובה של מועצת המנהלים".
על פי החלטות חבר הנאמנים, הוועד הפועל והוועד המנהל של האוניברסיטה, הוועדה אמורה לדון ולהחליט בעניין כל הנכסים של האוניברסיטה ולא רק בעניין הנכסים שבטיפולה של חב רת הנכסים.
עקב שיטת העבודה שהונהגה, שלפיה פעילות הוועדה ופעילות החברה שלובות בלא הפרדה, הוועדה אינה עוסקת כלל בנכסים שבטיפול מחלקת דיור ומושכרים של האוניברסיטה (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לבחון מחדש את סדרי העבודה של הוועדה ושל חברת ה נכסים ואת נוהלי העבודה שלהן, כדי להגביר את יכולת הפיקוח, הבקרה והשליטה של האוניברסיטה על אופן ניהול הנכסים שברשותה.
יש ליצור מנגנוני פיקוח ובקרה ולשמור גם על איזון מתאים ועל הפרדה מוחלטת בין פעילות הוועדה ובין פעילות החברה.
כמו כן יש להקפיד שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטה יקבלו מהוועדה או מהחברה מפעם לפעם דיווחים מרוכזים על מצבת הנכסים של האוניברסיטה לסוגיהם השונים וכן פרטים חשובים על שוויים של מוסדות להשכלה גבוהה 867 .
הנכסים, על ייעודם ועל השימוש שנעשה בהם.
על מוסדות אלה לקיים דיונים על בסיס המידע האמור ולקבל החלטות עקרוניות בנושא.
חברת נכסי האוניברסיטה בע"מ .
על פי ההסכם בין האוניברסיטה ובין החברה, החברה אמורה לפעול בשם האוניברסיטה ולשרת את האינטרסים שלה בדבר בדיקה, מכירה, השכרה ורכישה של נכסים, השבחתם, שיפוצם והחזקתם, מעקב שוטף אחר הטיפול בהם והעברת תשלומים שמקורם בנכסים אלה לאוניברסיטה.
החברה התקינה נהלים פנימיים למיסוד עבודתה ואף הקימה ועדות משנה שיטפלו בביצוע השוטף של עבודתה.
סיורים בנכסים כדי לשמור על זכויותיה בנכסים ולוודא שהם מתוחזקים כהלכה, על האוניברסיטה, בין היתר, ליזום מפעם לפעם סיורים וביקורים מטעמה בנכסים השונים.
חשו ב במיוחד לבקר במבנים ריקים ובקרקעות חקלאיות, מושכרות או שאינן מושכרות, כדי לוודא שלא פולשים אליהם.
עם זאת, במסגרת תכנית הביקורים השנתית יש לייעד משאבים גם לביקורים במבנים ובדירות המושכרים, כדי לוודא שהם מתוחזקים כהלכה ושלא משתמשים בהם דיירי משנה ללא אישור האוניברסיטה.
בנוהל של החברה בעניין הסיור בנכסים נקבע כי יוקפד על "ביקור כל הנכסים אחת לרבעון או בהתאם לתוכנית עבודה שנתית" ויוכן דוח "ביקור בנכס", וכי הדוח יוגש למנכ"ל החברה כדי שהלה יחתום עליו ויבדוק אם יש מקום לאשרו.
מעיון בדוחותיה המרוכזים של החברה בעניין הסיורים בנכסים אפשר ללמוד כי בתכניות העבודה השנתיות של החברה תוכננו ביקורים רבעוניים במגרשים ובשטחים חקלאיים לא מעטים, אולם בנכסים אחרים קבעה החברה שיש צורך לבקר רק פעם-פעמיים בשנה.
המבקר הפנימי של החברה בדק פעמיים - בשנת 2001 ובשנת 2004 - את נושא הסיורים בנכסים, ובשתי הבדיקות נמצא כי החברה לא הקפידה שהביקורים ייעשו בתדירות שנקבעה בנוהל ובתכניות העבודה, ושדוחות הסיורים ייחתמו כנדרש על ידי מנכ"ל החברה.
משרד מבקר המדינה העלה שעניין זה לא הוסדר, והאוניברסיטה לא עמדה על כך שהחברה תקפיד על ביצוע סיור בנכסים לפי התדירות שנקבעה בנוהל ובתכניות העבודה.
עוד נמצא כי לא נמנעה מבעוד מועד פלישה לפחות לשניים מנכסי האוניברסיטה.
מכאן שלא די בבדיקות הנעשות בסיורים, ויש חשש שתדירותם של חלק מהסיורים נמוכה מדי: 1.
לאוניברסיטה העברית יש בעלות על כמה חלקות חקלאיות בסמוך לראשון לציון וזכויות חכירה בחלקה נוספת באותו מקום.
שטחן של החלקות האמורות מסתכם ב -54 דונם, והן מושכרות מפעם לפעם לחקלאים שונים.
בהסכם השכירות בין האוניברסיטה לחקלאי ששכר את החלקות עד אפריל 2001 נאמר מפורשות כי "השוכר מתחייב לא להמחות ו/או להעביר ו/או לוותר על זכויותיו במושכר.
ולא להרשות לאחר או לאחרים להשתמש במושכר הנ"ל ו/או בכל חלק ממנו".
בשנת 2001 התברר לחברה כי אוטובוס ישן הוצב על חלק מהקרקע האמורה, וכי הופעל בו מזנון.
המזנון פעל ללא רשותה של האוניברסיטה וללא ידיעתה כשמונה שנים.
במשך כמה שנים שילם מפעיל המזנון 2,500 ש"ח בחודש לחקלאי האמור, אולם לבסוף הפסיק מפעיל המזנון לשלם את הסכום בטענה שהשהות הארוכה במקום מקנה לו חזקה על הקרקע.
פנתה החברה לעורך דין כדי שיטפל עבורה בפינוי האוטובוס משרד מבקר המדינה העלה כי האוניברסיטה לא נקטה שום צעדים נגד החק לאי בגין שימוש שעשה שלא כדין וללא רשות במקרקעין שלה, ואף לא תבעה ממנו פיצוי כספי בגין הכספים שגבה ממפעיל המזנון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לנקוט את כל הצעדים הדרושים נגד החקלאי בגין השימוש שעשה שלא כדין וללא רשות במקרקעין של האוניברסיטה.
החברה ניהלה באמצעות עורך דין מטעמה מגעים עם מפעיל המזנון כדי לפנותו מן הקרקע ואף לתבוע ממנו דמי שימוש ראויים עבור השימוש שעשה בקרקע בפרק הזמן האמור.
בסופו של דבר, לאחר שמפעיל המזנון הצהיר כי אין לו כל זכות בקרקע, וכי הוא לא יהיה זכאי לפיצוי כלשהו בעת פינויו, נחתם בין האוניברסיטה לבין מפעיל המזנון במאי 2004 הסכם "הרשאה זמנית ללא תמורה" הניתן לביטול בכל עת, ולפיו האוניברסיטה מאפשרת למפעיל המזנון להמשיך להפעילו ללא תמורה.
במסמכי החברה לא נמצאו סימוכין לכך שהרשויות המוסמכות - משרד הבריאות, הרשות המקומית, הוועדה המק ומית לתכנון ולבניה ומינהל מקרקעי ישראל - נתנו היתר להפעלת המזנון.
זאת ועוד, בהסכם הובהר כי אין במתן ההרשאה הזמנית משום היתר מטעם האוניברסיטה להשתמש בקרקע לצורך הפעלת המזנון, וכי המפעיל יישא במלוא האחריות על השימוש האמור בקרקע.
האוניברסיטה לא דאגה לכך שהחברה תברר איך דבר הפלישה לקרקע שבבעלות האוניברסיטה נודע להן רק שמונה שנים לאחר הפלישה.
לא ניתן ללמוד מדוע נמנעה האוניברסיטה לתבוע ממפעיל המזנון לשלם עבור השימוש שעשה בקרקע עד אותו מועד ומדוע איפשרה לו להמשיך לשהות בשטח השייך לה ולהפעיל מזנון, ואף לא ברור אם האוניברסיטה פיקחה על כך שהחברה תפעל בעניין זה רק לאחר שתקבל ממנה הרשאה כנדרש.
בסוף יוני 2005 נודע לחברה במקרה כי מפעיל המזנון השכיר את המזנון לאדם אחר, שלא לפי ההסכם עם האוניברסיטה.
החברה שכרה שוב את שירותיו של עורך הדין האמור, והלה פנה למפעיל המזנון ודרש ממנו לפנות מהקרקע של האוניברסיטה את האוטובוס שבו מופעל המזנון.
בסוף אוקטובר 2005 סולק האוטובוס מהקרקע.
עורך הדין המליץ לחברה "להקפיד הקפדת יתר על שמירתה של החלקה ופיקוח עליה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה עצמה או באמצעות החברה לנקוט את כל הצעדים הנדרשים כדי לשמור על רכושה של האוניברסיטה וכדי שמקרים כאלה לא יישנו.
קרן חוץ-אוניברסיטאית המחלקת מלגות לתלמידי האוניברסיטה, העבירה לאוניברסיטה בשנת 1986 את הטיפול בנכסיה, לרבות קרקע בעוספייה.
האוניברסיטה לא עשתה בקרקע כל מוסדות להשכלה גבוהה 869 .
שימוש ואף לא השכירה אותה לאחריםבמאי 2003 ביצע מטעם האוניברסיטה שמאי הערכת שווי של הקרקע ומצא, בין היתר, כי על החלק הצפוני של הקרקע ניצבות חממות השייכות למשתלה סמוכה.
בפברואר 2004 ערכה החברה סיור תקופתי בחלקה, וגם מבדיקתה עולה כי הייתה פלישה ובנייה בלתי חוקית על הקרקע, וכי נבנה עליה מתקן עשוי רשת השייך למשתלה סמוכה.
האוניברסיטה לא נקטה צעדים כלשהם לסילוק הפולשים, גם לאחר שהתברר לחברה בסיור תקופתי נוסף שהתקיים ביוני 2004 כי הפולשים סיפחו למשתלה שטחים נוספים.
בסוף ספטמבר 2004 התקיים בחלקה עוד סיור תקופתי, והתברר שהחלקה גודרה בגדר בטון וברשת, שהונחו בה מיטלטלי ן שונים ושנבנה עליה צריף.
נמצא כי רק בעקבות הסיור בספטמבר 2004 החלו להינקט הליכים לסילוק הפולשים.
אולם באוגוסט 2005 , בטרם נשלמו הליכים אלה, נמכרה הקרקע לתושב האזור בלא שסולקו הפולשים.
נמצא כי הקרקע לא נמכרה בדרך המקובלת - באמצעות מכרז - אלא בהליך שבמסגרתו הוצע לבעלי הקרקעות הסמוכות לקרקע האמורה לרכוש אותה, מבלי שגורם מוסמך מהאוניברסיטה נתן מראש ובכתב אישור לעשות כן כנדרש על פי ההסכם בין האוניברסיטה לבין החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה להפיק ממקרים אלה את הלקחים הדרושים ולהג ביר את הפיקוח ואת הבקרה על הנדל"ן שברשותה.
עליה לדרוש מהחברה להגביר את תדירות הסיורים בכל הנכסים שבבעלותה, ובייחוד בקרקעות החקלאיות, ואף לשפר את הבדיקות בסיורים אלה כדי למנוע ככל האפשר הישנות מקרים מעין אלה.
כמו כן על האוניברסיטה להנחות את החברה להקפיד לקיים את כל הסיורים שנקבעו בתכנית העבודה ולנקוט נגד פולשים צעדים ממשיים ללא כל שהיות.
תחזוקת הנכסים בדוח המבקר הפנימי של החברה משנת 2004 , שבו פורטו כאמור ממצאי הבדיקה של הסיורים בנכסי האוניברסיטה, צוינו גם ממצאים הנוגעים לתחזוקה השוטפת של דירות שבבעלות האוניברסיטה, שחלקן משמשות דירות מגורים וחלקן משמשות משרדים או חנויות.
בסיכום פרק זה בדוח ציין המבקר הפנימי כי "אנו מתרשמים בהסתמך על הביקורים שערכנו, כי המצב התחזוקתי בחלק מהנכסים אינו נאות".
לדבריו, תחזוקה לקויה של הנכסים עלולה לגרום לירידה בערך הנכסים ולעתים אף לקשיים בהשכרתם ולבעיות משפטיות.
עוד צוין בדוח כי לחברת הנכסים יש מפתחות רק לשש מ-16 הדירות שבבעלות האוניברסיטה.
החברה לא קיבלה את הערות המבקר והודיעה לו כי אין בכוונתה להחזיק ברשותה מפתחות של משרדים או של חנויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה להבטיח שהחברה תגביר את תדירות הסיורים גם בדירות, בבתי עסק ובמשרדים שבבעלותה, הן כדי לאתר פלישות ולמנען והן כדי לעמוד על מצב התחזוקה שלהם.
כמו כן עליה לוודא שתהיה לחברה, בין באמצעות החזקת מפתחות ובין באמצעות זכות משפטית, אפשרות לבקר בנכסים המושכרים - ובכללם משרדים וחנויות - בכל עת.
הכנסות ממכירת נכסים וייעודן 1.
,חלק מהנכסים שהחברה מנהלת המצויים מחוץ לקמפוסים, מושכרים לגורמים שונים ולפיכך הם בבחינת נכסים מניבים; אלה שאינם מושכרים אינם מניבים תשואה כלל.
כמו כן החברה מטפלת בנכסים שנמצאים בקמפוסים וגובה עבורם שכר דירה.
נוסף על כך החברה מטפלת עבור האוניברסיטה בהוצאות הכרוכות בניהול הנכסים - הוצאות תחזוקה שוטפות, הוצאות השבחה, הוצאות משפטיות וכדומה.
את ההוצאות האמורות האוניברסיטה משלמת ישירות על סמך הוראות תשלום שהחברה מוציאה, ואילו את ההכנסות משכר הדירה שהחברה גובה היא מוסרת לאוניברסיטה.
החברה גבתה בשנת הכספים התשס"ד דמי שכירות בסך כ -7.
5 מיליון ש"ח בגין נכסים שמחוץ לקמפוסים: כ -7.
28 מיליון ש"ח מיועדים לשימוש הקרנות הצמיתות לפי יעדיהן השונים, והיתר נכלל בתקציבה השוטף של האוניברסיטה ומיועד לשימושה.
הוצאותיה של האוניברסיטה באותה שנה בגין נכסים אלה, לא כולל דמי ניהול שהיא משלמת לחברה, הסתכמו בכ-0.
בשנת התשס"ה גבתה החברה דמי שכירות בסך8.
15 מיליון ש"ח - עלייה של 8.
7% לעומת התשס"ד; כ-7.
מיליון ש"ח מהם יועדו לשימוש הקרנות ואולם ההוצאות בגין הנכסים גדלו ב- 134% לעומת התשס"ד, והסתכמו בכ-0.
מיליון ש"ח מדי שנה בשנה החברה מוסרת למועצת המנהלים שלה ולוועדה את הנתונים המרוכזים על הסכום הכולל של ההכנסות השנתיות מדמי השכירות שהיא גבתה.
את הדיווחים על ההוצאות בגין נכסי האוניברסיטה שהחברה מטפלת בהם היא מגישה אחת לשנה להנהלת האוניברסיטה, ואת הדיווחים על נכסי הקרנות שהחברה מנהלת היא מגישה בנפרד לרשות הקרנות של האוניברסיטה.
ואולם דיווח מרוכז על הסכום הכולל של ההוצאות הכרוכות בניהול הנכסים לא נמסר למועצת המנהלים של החברה ולוועדה, ולכן לא דנו גופים אלה והמוסדות המנהלים של האוניברסיטה בהוצאות החברה בגין הנכסים בשנת הכספים התשס"ה ובגידול הניכר שחל בהן בשנה זו.
מועצת המנהלים והוועדה לא ביקשו מהחברה להמציא להן פירוט מלא ועדכני של ההכנסה מכל נכס ושל ההוצאה בגין כל נכס על פי חתך תקופתי.
כמו כן, עד מועד סיום הביקורת הן לא בחנו אם החזקתם של הנכסים השונים כדאית, ולא מסרו ניתוח בעניין זה למוסדות המנהלים של האוניברסיטה.
דמי השכירות שהחברה גובה נשלחים להנהלת האוניברסיטה בצירוף מסמכים שבהם מפורטים שמות השוכרים, תקופת השכירות והסעיף בתקציב האוניברסיטה שיש לזכות על פי הייעוד של הנכס.
בעניין ייעוד הנכס החברה עושה הבחנה כללית בלבד בין נכסי האוניברסיטה (הקרן הבלתי מוגבלת) שפירותיהם מועברים לתקציב הרגיל של האוניברסיטה לשימושה השוטף, ובין נכסי הקרנות הצמיתות שפירותיהם מוגבלים לשימוש.
בכל שנה האוניברסיטה קובעת את הסכום הכולל שיוקצה ליעדים השונ ים מפירות הקרנות.
מדור הקרנות, שבו אמורות להיות רשומות כל הקרנות הצמיתות והמתכלות של האוניברסיטה, ממונה על חלוקת הסכום על פי היעדים השונים של הקרנות.
משרד מבקר המדינה העלה כי במדור הקרנות של האוניברסיטה רשומות רק שלוש קרנות שבהן יש נכסי מקרקעין, ואילו ליתר הנכסים שמנהלת החברה, הרשומים אצלה כנכסי קרנות מיועדות, לא ניתן כל ביטוי ברישומי המדור, וממילא המדור אינו מייעד את פירותיהם ליעדים שקבעו התורמים.
מוסדות להשכלה גבוהה 871 .
לדוגמה, כבר בשנת 1965 התחייבה האוניברסיטה להקים שתי קרנות- קרן לחלוקת מלגות וקרן למחקר רפואי - בתמורה למגרש בתל אביב ועליו מבנים שקיבלה כתרומה.
על פי ההסכם עם התורם אף התחייבה האוניברסיטה להודיע לו מפעם לפעם מי הסטודנטים שזכו ליהנות מפירות הקרנות.
המגרש והמבנים מושכרים זה שנים רבות בשכירות חופשית.
כבר בשנת 1998 עמדה החברה על כך שהקרנות האמורות לא הוקמו כנדרש.
במאי 2004 פנתה החברה בכתב למדור הקרנות והסבה את תשומת לבו לכך.
עד נובמבר 2006 לא הוסדר העניין: לא הוקמו הקרנות, לא חולקו כנדרש מלגות לסטודנטים, ולא דווח על כך לתורם.
יתר על כן, לא ברור מה עשתה האוניברסיטה כל השנים בדמי השכירות של המבנים, שהיו בבחינת כספים מיועדים.
האוניברסיטה השיבה כי "הקרנות כלולות בקרן להנצחת המשפחה.
ההכנסות משכר הדירה מזוכות לתקציב קרנות מדי שנה, ומחולקות לפרסים ופרסי מחקר לפקולטה לרפואה".
יצוין כי תשובתה זו של האוניברסיטה אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שהן בידי החברה והן בידי מדור הקרנות של האוניברסיטה אין כל מידע בעניין זה.
מן הראוי שהאוניברסיטה תקפיד שיהיה ברשותם של כל הנוגעים בדבר מידע עדכני ומדויק בעניין הקרנות.
עוד יצוין כי מאחר שהאוניברסיטה לא דיווחה לרשם ההקדשות על התרומה ועל נסיבות קבלתה, הוא לא יכול היה לבחון את הנושא ולקבוע אם יש לרשום בפנקסיו את הנדל"ן שהתקבל ואת הקרנות הצמיתות והמיועדות שהאוניברסיטה התחייבה להקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה אי -קיום התחייבויות של האוניברסיטה כלפי תורמים.
על האוניברסיטה לפעול לאלתר להקמה ולרישום מסודר ומלא של כל הקרנות שיש בהן נכסי מקר קעין ולהקצאת פירותיהן לפי הייעוד והתנאים שקבעו התורמים.
עליה לקבוע נוהל ובו סדרי עבודה בין הגורם המנהל את נכסי המקרקעין ובין הגורם באוניברסיטה הממונה על הקצאת פירות הקרנות, ולפרט בנוהל האמור, בין היתר, סדרי דיווח, פיקוח ובקרה על הקרנות, שיבטיחו כי רצון התורמים יקוים במלואו.
פרדסים לאוניברסיטה יש זכויות בתשעה פרדסים: שבעה פרדסים חכורים ממינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל) שהיא קיבלה כתרומות; פרדס אחד החכור מהמינהל שנתרם לאוניברסיטה אך עדיין אי-אפשר לרשמו על שם האוניברסיטה, מכיוון שהתורם איבד, לכאורה, את זכות ו בפרדס, והאוניברסיטה מנהלת מגעים עם המינהל לחידוש החכירה; ופרדס אחד בבעלותה המלאה של האוניברסיטה.
על פי התנאים שנקבעו בהסכמי החכירה האמורים, ששבעה מהם הסתיימו בספטמבר 2002 ואחד מהם בספטמבר 2004 , המחזיק בפרדס חייב לעבד אותו במשך כל תקופת החכירה, שאם לא כן הוא עלול לאבד את זכות החכירה שלו.
ממסמכי החברה עולה כי לאוניברסיטה אין כל הכנסה מהפרדסים החכורים, אף שעלויות החזקתם לא מבוטלות.
חברה חקלאית (להלן - החברה המעבדת) מעבדת ארבעה פרדסים עבור האוניברסיטה תמורת תשלום.
בשנים האחרונות הגיע 872 דוח שנתי57ב .
התשלום האמור לסכום כולל של כ- 25,000 ש"ח לשנה.
ארבעת הפרדסים הנוספים אינם מעובדים כלל או מעובדים עיבוד עונתי בלבד, ולכן האוניברסיטה עלולה לאבד את זכויותיה בהם.
לדברי האוניברסיטה, החברה המעבדת הפסיקה לעבד חלק מהפרדסים בשל קיצוץ מכסות המים לפי שיקול דעתה המקצועי הבלעדי, אולם לא נמצא כי המוסדות המנהלים של האוניברסיטה (להבדיל מהנהלת החברה) בחנו את תוצאות אי-עיבוד הפרדסים וקיבלו החלטה בעניין זה.
למועצת המנהלים של החברה דווח בדצמבר 2003 כי כשהחברה ביקשה מהמינהל לחדש את חוזי החכירה של הפרדסים, הסביר המינהל כי עד שיבוטל הקיצוץ במכסות המים, שבגינו נעקרו הפרדסים, ויינטע פרדס חדש, הוא מוכן לחתום על חוזה חכירה זמני או עונתי חדש רק בנוגע לשטחים שבהם נעקרו פרדסים ומבוצע עיבוד עונתי.
אשר לפרדסים שהוזנחו, הבהיר המינהל כי האוניברסיטה אינה זכאית לחדש את החכירה שלהם.
עוד דווח למועצה כי אחד הפרדסים - שבבעלות משותפת של האוניברסיטה ושל הטכניון - אינו מעובד כלל (להלן - פרדס א').
החברה המעבדת אינה מוכנה לשוב ולעבד אותו משיקולים מקצועיים שלה, ובשל מקום הימצאו לא משתלם לחברה לעבד אותו מחדש.
בעקבות הדיווח האמור החליטה מועצת המנהלים כי "יש להימנ ע ככל האפשר מהשקע ות בנטיעות - לבצע רק אם אין דרך אחרת לקבל חוזה חכירה מהמינהל".
בשנת 2004 נוהלו מגעים בין האוניברסיטה ובין הטכניון בעניין עיבודו המחודש של פרדס א', ואף נעשתה פנייה בעל פה לחברה המעבדת לבירור העלויות הכרוכות בכך, אולם עד דצמבר 2006 לא נחתם הסכם עם החברה המעב דת, והפרדס לא עובד.
מדוח מפורט של החברה לסיכום שנת 2004 אף עולה כי למרות החלטת מועצת המנהלים האמורה מדצמבר 2003 , ביקשה החברה מהחברה המעבדת לעבד עבורה פרדס אחר שבבעלותה 20 , אף שלא קדמה לבקשה בדיקת כדאיות של החזקתו בכלל ושל עיבודו מחדש בפרט.
כמו כן נמצא כי מוע צת המנהלים לא אישרה מראש לחברה לפעול, שלא לפי ההחלטה האמורה מדצמבר 2003 , וכי האישור על ההתקשרות עם החברה המעבדת ניתן לה בדיעבד רק במרס 2006 .
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב שמועצת המנהלים והוועדה ייתנו לחברה אישור מראש להתקשר עם החברה המעבדת.
את שלושת הפרדסים הנותרים שהאוניברסיטה חוכרת מהמינהל מעבדת האוניברסיטה, ולכן על פי הנחיות המינהל אפשר להאריך את חוזי החכירה שלהם.