HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והוא מביא לעיתיםלבינוי .
עירוני אקראי ללא התחשבות בשיקולים כלל-עירוניים, דבר העלול לפגוע .
משרד הבינוי טען בתשובתו כי "אכן, אין אחידות בין המסלולים השונים וחוסר אחידות זה נובע ברובו מהאבחנה שיש בין המסלולים.
המשרד סבור כי יש מקום לקיים מספר מסלולים שונים.
יתרונו של מסלול תמ"א 38 ביישום מהיר יותר הנובע ממטרתו, שהינה מתן פתרון להצלת חיים.
חסרונו הגדול הינו בהסתכלותו על המגרש הבודד בהיבט המגורים בלבד, תוך התעלמות מהמרחב הציבורי, ממתן שירותים לאוכלוסיה הגדלה ומהאפשרות להגיע לתכנון כולל מיטבי.
יתר על כן, תמ"א 2/38 יכולה להתקיים במספר מצומצם מאוד של שכונות בערים בודדות, ועל כן איננה מתאימה, במצבים רבים" (ההדגשה אינה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה אמנם פרויקטים במסלול תמ"א 38 מקודמים בתהליכים סטטוטוריים מהירים, עקב ביטול חובת התכנון המפורט במסלול זה, אולם טענת המשרד כי יתרונו זה של המסלול נובע "ממטרתו, שהינה מתן פתרון להצלת חיים" איבדה לכאורה מתוקפה.
הדבר עולה, בין היתר, מעמדת המועצה הארצית, שציינה את הצורך בהפיכת תמ"א 38 "למנוף מרכזי בהליכים של חידוש אזורים בנויים"; ובהתאם לכך, בהרחבת מטרות תמ"א 38 לתחומים נוספים- הוספת שימושים ציבוריים ומסחריים בקומות הקרקע של מבני מגורים המיועדים לחיזוק; שיפור המיגון של מבנים שהוקמו לאחר שנת 1980 ; הגברת היצע הדיור באזורי הביקוש ועוד, כפי שצוינו בתיקון 4 לתמ"א38 בנושא "תכנית מתאר ארצית לחיזוק, מיגון והתחדשות" שנמצא כאמור בשלבי עריכה.
ככל שהמכנה המשותף בין שלושת המסלולים - מסלולי רשויות מקומיות, יזמים ותמ"א 38 - ובעיקר מטרותיהם, התועלות הגלומות בהם ודרכי מימושם, מתרחב עד כדי זהות ביניהם, מיטשטשים גם השוני בין המסלולים והנסיבות שבהן על הרשויות המקומיות או בעלי הדירות והיזמים להעדיף מסלול אחד על פני משנהו.
נוכח השינוי המהותי במטרות תמ"א 38 , יש מקום להקפיד על מתן איזונים שיבטיחו שמירה על התכנון העירוני הסדור, ימנעו פגיעה בזכות הציבור המבקש לבחון את השפעותיהם של פרויקטים אלה עליו ועל סביבתו, ואף ימנעו פגיעה באינטרס הציבורי הכללי.
לשם כך נדרשת ראייה מתכללת של הרגולציה הקיימת בתחום ההסדרה החוקית, התכנון והמיסוי.
מאז הפעלת המסלולים הממשלתיים למימוש ההתחדשות העירונית בסוף שנות התשעים של המאה העשרים פעלו משרדי הממשלה וגופי השלטון הנוגעים בדבר בלי שמונה גוף מטה שתפקידו לבצע אינטגרציה בכל הנוגע להתוויית מדיניות ממשלתית בתחום ההתחדשות העירונית וליישום מדיניות זו.
הפעולות שנעשו היו מבוזרות בין משרדי הממשלה ומוסדות המדינה השונים, מאחר שטרם הוקמה רשות להתחדשות עירונית; גופים אלה פעלו בלי שגובשה תכנית עבודה רב-שנתית ובלי שנקבעו יעדי מדיניות הממצים את הפוטנציאל של ההתחדשות העירונית והמתואמים בין כל הגופים הנוגעים בדבר, בעיקר משרד הבינוי, מינהל התכנון ורמ"י.
משרד הבינוי והשיכון 1297 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
פעולותהממשלה להסרת חסמים בתהליכי התחדשות עירונית .
הפוטנציאל הגדול של התחדשות עירונית לתוספת יח"ד חדשות במרקמים מבונים ותיקים מחד גיסא, והתפוקות הדלות של שרשרת ייצור יח"ד במסגרת פרויקטים של התחדשות עירונית מאידך גיסא, מעידים, בין היתר, על קיומם של חסמים המעכבים ו אף מונעים את מימוש הפוטנציאל של התחדשות עירונית כאחד המקורות העיקריים למילוי צורכי הדיור.
להלן ניתוח של החסמים בקידום תהליכי התחדשות עירונית, כפי שצוינו בעיקר בהחלטה 376, ושל פעולות הממשלה להסרתם.
הכדאיות הכלכלית של פרויקטים של התחדשות עירונית בפריפריה הגאוגרפית ו בפריפריה החברתית .
החסם - חוסר היתכנות כלכלית של המסלולים הממשלתיים בפריפריה הגאוגרפית ובפריפריה החברתית אחד מתנאי הסף העיקריים להכרזה על מתחם כמתחם פינוי-בינוי הוא כדאיותו הכלכלית של הפרויקט שייבנה עליו.
מרקמים עירוניים ותיקים הזקוקים להתחדשות עירונית, ה נמצאים בפריפריה הגאוגרפית או החברתית של מדינת ישראל שערך הקרקע שלהן נמוך, נדרש ים למכפילי צפיפות49 גבוהיםדיים כדי להבטיח את כדאיותם הכלכלית .
אולם מוסדות התכנון נוטים שלא לאשר מכפילי צפיפות גבוהים בשל החשש ל חוסר התאמת ם לאופי הבנייה ולתשתיות העירוניות הקיימות50.
פועל יוצא מכך המסלולים הממשלתיים ליישום תהליכי התחדשות עירונית במרקמים עירוניים ותיקים באזורי הפריפריה במתכונתם הנוכחית הם בדרך כלל חסרי היתכנות כלכלית.
49 מכפיל צפיפות הואהיחס ב ין סך יח"ד שעתידות להיבנות במתחם המיועד להתחדשות עירונית ובין מספרן הכולל של יח"ד במתחם.
50 ראו לדוגמה מקרה של מתחם "שכונה ב'" בבאר שבע שתואר לעיל; בעקבות התנגדות הוועדה המקומית לתכנון השכונה שהוגש לה מטעמי הצפיפות החריגה , החליטה הוועדה המחוזית לדחות את התכנית.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות הממשלה ומוסדותיה להתמודדות עם החסם והסרתו - מגרשי השלמה אחד הכלים המסייעים בהגברת הכדאיות הכלכלית והישימות של פרויקט פינוי -בינוי הוא מגרש השלמה שעל רמ"י להקצות לטובת הפרויקט; הדבר מאפשר לבנות במגרש זה חלק מהבניינים, להעביר את הדיירים המפונים לדירות חדשות, ורק לאחר מכן להרוס את הדירות במגרשים המפונים ולהשלים את בניית הפרויקט.
אופן ביצוע זה תורם להגברת האמון של הדיירים בפרויקט, ועשוי להגדיל את סיכויי מימושו ולקצר את זמן ביצועו.
החלטה 1258 של מועצת רמ"י בנושא מגרשי השלמה: בהחלטה מנובמבר 2012 קבעה המועצה כי הנהלת רמ"י רשאית לאשר הקצאת מגרש השלמה בפטור ממכרז לתכנית להתחדשות עירונית, לאחר אישור השמאי הממשלתי שהתכנית אינה כדאית מהבחינה הכלכלית, ויש צורך בהוספת מגרש השלמה לתכנית כדי להפכה לכדאית.
לפי החלטת המועצה תקצה הרשות מגרש ששטחו עד שני דונם לתכניות הכוללות 150-24 יח"ד ועד ארבעה דונם לתכניות הכוללות יותר מ -150 .
יח"ד שווי מגרש ההשלמה ייקבע לפי הערכת השמאי הממשלתי.
במועד סיום הביקורת, כשלוש שנים לאחר שהתקבלה ההחלטה האמורה ולמרות בקשתה של הוועדה להתחדשות עירונית שיוקצו מגרשי השלמה בכמה מתחמים, עדיין לא הקצתה רמ"י ולו מגרש השלמה אחד לטובת פרויקטים של התחדשות עירונית.
מיפוי של מלאי מגרשי השלמה: בהחלטה 376 הורתה הממשלה לוועדה להתחדשות עירונית, בשיתוף רמ"י, למפות מקרקעין פנויים שבאמצעותם ניתן להגדיל את הכדאיות הכלכלית של פרויקטים של התחדשות עירונית ולהגדיל את סיכויי מימושם בדרך של בנייה לפני הריסה (מתכונת בינוי-פינוי-בינוי).
בישיבת פורום המנכ"לים ממאי 2014 דיווח משרד הבינוי כי ניתוח תוצאות המיפוי הראשוני שעשה המרכז למיפוי ישראל העלה כי אין במרכזי הערים מגרשים פנויים בעלי פוטנציאל להתחדשות עירונית, ובייחוד בערים באזורי ביקוש שבהם מרוכזים רוב הפרויקטים של התחדשות עירונית.
קביעת שיעור היטל השבחה הקטן מהשיעור הקבוע בחוק התכנון והבנייה: בהחלטה 376 הטילה הממשלה על משרד הפנים לתקן את התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה, באופן ששרי הפנים והבינוי, בהסכמת הרשות המקומית, יהיו רשאים לקבוע שיעור היטל השבחה הקטן מהשיעור הקבוע בחוק, לרבות פטור מלא לתכניות הכוללות מתחם פינוי-בינוי כהגדרתו בחוק התכנון והבנייה ו בחוק מיסוי מקרקעין.
פעולה זו יכולה הייתה להביא לכאורה להוזלת העלויות ולהגדלת הכדאיות הכלכלית של פרויקטים של התחדשות עירונית.
עלה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא יישם משרד הפנים את החלטת הממשלה בעניין תיקון התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה; בכך שלא דיווח על כך לממשלה, פעל המשרד שלא לפי הוראות תקנון הממשלה.
שומה על משרד הפנים לפעול לביצוע תיקוני חקיקה, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה 376 , או למצער, לפעול בהתאם לתקנון הממשלה ולהעלות לדיון בממשלה את השגותיו בעניין זה - פעולות שטרם עשה במועד סיום הביקורת.
הקמת קרן להתחדשות עירונית: באפריל 2014 תוקן חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 , המורה על הקמת קרן להתחדשות עירונית שנועדה לקדם התחדשות משרד הבינוי והשיכון 1299 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עירונית במרכזי ערים.
מטרות הקרן לסייע לפעולות התורמות להתחדשות מרכזי הערים הוותיקים, לרבות בתי מגורים המשמשים את דיירי הדיור הציבורי, סיוע לרשויות המקומיות בתחום ההתחדשות העירונית, שדרוג המרחב הציבורי, שיפוץ וחידוש של מבנים ותשתיות תוך מתן עדיפות לפרויקטים העוסקים בפינוי -בינוי ובחיזוק מבנים ולפרויקטים שכדאיותם הכלכלית נמוכה, אם הם אכן בעלי כדאיות כלכלית.
הכספים שיועברו לקרן מקורם בהכנסות רמ"י משיווקי קרקע , והעברתם מותנית בעמידת רמ"י ביעדי שיווק קרקעות לדיור בהישג יד51 .
במועד סיום הביקורת טרם הוקמה הקרן להתחדשות עירונית, ולמותר לציין שלא הועברו אליה כספים כאמור בתיקון לחוק.
מימון המדינה לחיזוק מבנים בפריפריה מפני רעידות אדמה חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה בבניינים שרוב דייריהם הם דיירי הדיור הציבורי: בהמשך לדוח מבקר המדינה 61 ב משנת 2011 , שעסק ב"עמידות מבנים ותשתיות ברעידות אדמה - תמונת מצב" , הפעילו משרדי האוצר והבינוי והמשרד לפיתוח הנגב והגליל - תכנית תלת-שנתית לשנים 2013 -2011 בהיקף של30 מיליון ש"ח לשנה לחיזוק מבנים ביישובים באזורי סיכון סיסמי א במבנים שבהם יותר מ -50% דיירים בדיור ציבורי.
במועד סיום הביקורת הנוכחית נוצלו60 .
מיליון ש"ח מתוך התקציב ביישובים הנכללים באזור סיכון סיסמי א אותרו 182 מבנים שרוב דייריהם הם שוכרים של הדיור הציבורי, ומכלל זה נקבעו 62 מבנים של ארבע קומות ויותר על עמודים בעדיפות ראשונה לטיפול - 26 ,בקריית שמונה2 ,בחצור הגלילית22 בטבריה ו-12 בבית שאן (ראו להלן תמונות 3 ו-4 :)מבית שאן .
תמונה 3 תמונה 4 יצוין כי ההערכה הראשונית הייתה שהתקציב עשוי להספיק לחיזוקם של 62 מבנים.
אולם התקציב שניתן בפועל אפשר את חיזוקם של 28 מבנים בלבד, הכוללים 491 ,יח"דמהם 21 בניינים חוזקוושבעת האחרים נמצאים בתהליכי ביצוע.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל המונח "דיור בהישג יד" מוכר גם כדיור בר השגה 1300 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חיוב חיזוק מבנים בפני רעידות אדמה שאת שיפוצם מתקצב משרד הבינוי: בהחלטת ממשלה 551 מיולי 2013 בנושא "קידום פעילות הממשלה והמגזר הפרטי לחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה" (להלן - החלטה 551 ) נקבע כי משרד הבינוי יחייב חיזוק מבנים בפני רעידות אדמה במסגרת כל הפרויקטים לשיפוץ מבנים פגומים, שבהם הוא תומך במסגרת " שכונות שיקום" העומדות בתנאי הסף שקבע, אם הדבר ניתן מהבחינה הכלכלית, ועבודות החיזוק יתבצעו במסגרת תכנית תמ"א 38.
במסגרת מימוש החלטה 551 תקצב משרד הבינוי את חיזוקן של 1,200 יח"ד בכל הארץבפני רעידות אדמה, ולהן נוספו 813 יח"ד חדשות שאושרו מכוח תמ"א38 .
המענקהכולל מתקציב משרד הבינוי שניתן לדיירים הסתכם ב-86.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יישום ההחלטה הנוגעת לאוכלוסייה במעמד חברתי-כלכלי נמוך החשופה לסיכונים וזקוקה לסיוע המדינה.
עם זאת, יצוין כי יש מבנים שיש לחזקם אף שאינם עומדים בתנאי הסף של החלטה 551 .
אולם בתנאים הנוכחיים וללא סיוע תקציבי ישיר הדבר אינו אפשרי.
מדובר, למשל, במבנים שאינם נכללים בתחום שכונת שיקום פיזי או במבנים שחיזוקם אינו כדאי מהבחינה הכלכלית או שחיזוקם אינו מתאפשר מהבחינה ההנדסית.
לכן על משרד הבינוי לתת את דעתו גם על הצורך להסדיר את סוגיית חיזוקם של מבנים אלו.
קרן אשראי למתן הלוואות מדינה לפרויקטים של תמ"א 38: בהחלטה551 נקבע כי תוקם קרן אשראי בהיקף של102 מיליון ש"ח למתן הלוואות מדינה לפרויקטים של חיזוק בתים משותפים בפני רעידות אדמה, ובמסגרתם יחוזק מבנה לפי תכנית תמ"א 38 (להלן- קרן האשראי).
על פי דברי הסבר להחלטה, הצורך בהקמת קרן אשראי מקורו בהימנעותם של הבנק ים המסחריים להעניק אשראי ליזמי פרויקטים של תמ"א 38 , .
בעיקר מסיבות שמקורן בסיכונים העסקיים הכרוכים במימוש פרויקטים כאלה במועד סיום הביקורת הנוכחית עדיין לא יושמה החלטה 551 בכל הקשור להקמת קרן האשראי.
בתשובתו פירט משרד הבינוי שורה של פעולות בהן נוקטת הממשלה לצורך הנעת תהליכי התחדשות עירונית ביישובי הפריפריה החברתית והגאוגרפית של המדינה, בה לא קיימת כדאיות כל כלית ליזמים.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי "נהיר לכל כי ביישובי הפריפריה החברתית והגאוגרפית של מדינת ישראל, אשר חלקם מועדים יותר מכל יישוב אחר לרעידות אדמה ו למתקפות טילים, אין די בהעמדת תמריצים כלכליים אלא ישנו צורך בהעמדת מימון תקציבי ישיר" (הדגשה אינה במקור).
יו"ר המועצה הארצית, המכהן גם כראש מטה הדיור הלאומי, דיווח בתשובתו כי "מיזמי הפינוי בינוי שהולכים ומצטברים לכמויות גדולות, יקבלו ממטה הדיור זריקת מרץ על ידי הגדלת הכדאיות לא רק במרכז הארץ אלא גם בפריפריה.
כבר היום אנו בוחנים מיזמים רבים של פינוי בינוי ובודקים את הצורך בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל, תקנות וחקיקה על מנת לאפשר כלכליות מיזמים אלו במסגרת של קרקעות משלימות, שימושים מסחריים וניוד זכויות בקרקע.
אני מניח שנסיים עבודה זו עד לסוף חודש מרץ 2016.
משרד הבינוי והשיכון 1301 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדרך כלל אין היתכנות כלכלית ליישום מסלולים ממשלתיים בפריפריה גאוגרפית או החברתית של המדינה עקב ערכן הנמוך של הקרעות באזורים אלה.
הראיה לכך היא הכרזתה של הממשלה בשנים 2014 -2009 על 23 מתחמים במסלול הרשויות המקומיות - 15 (%65 ) מהמתחמים הוכרזו בערים במחוז המרכז52 ,חמישה (22% ) מהמתחמים הוכרזו במחוז ירושלים ושלושה (13%) מתחמים במחוז חיפה.
לעומת זאת, שום מתחם מהמתחמים במחוזות הגליל והדרום לא הוכרז כמתחם המיועד להתחדשות עירונית53.
אשר למסלול תמ"א38 , הרי שכפי שעולהמתרשים 6 דלעיל, גם הוא חסר היתכנות כלכלית בפריפריה הגאוגרפית או החברתית של המדינה: רוב היתרי הבנייה ניתנו למחוזות תל אביב והמרכז (72% ( ) וכן למחוז חיפה23% ) ואילו במחוזות הפריפריה מספר היתרי הבנייה שניתנו היה מזערי - 5% .
בלבד יוצא אפוא שדווקא במרקמים עירוניים ותיקים שבפריפריה הגאוגרפית והחברתית - כלכלית, שחלקם נמצאים באזורים שיש בהם סיכונים סיסמיים ומלחמתיים ניכרים, והם המשוועים לחידושם ולהבטחת עמידותם בפני הסיכונים האמורים, אין היתכנות כלכלית למימוש הפרויקטים של התחדשות עירונית במסלולים הממשלתיים.
פיתוח המרחב העירוני באזורים אלה עשוי לתרום למיצובם מחדש ולאפשר גם לאוכלוסיות הגרות בהם ליהנות מאיכות חיים משופרת וכן להפוך אותם ל"אבן שואבת" לתושבים חדשים שירעננו את הקהילה המקומית.
מדובר אפוא לא רק במיצוי הקרקע במרקמים עירוניים ותיקים ובחידוש תשתיות ומבנים באזורים אלה, אלא גם בהגנה פיזית על התושבים ובצמצום פערים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בתנאים הנוכחיים שבהם מופעלים המסלולים הממשלתיים, בלי שנוצרו לצדם מסלולים אפקטיביים ההולמים את הצרכים של יישובי הפריפריה הגאוגרפית או החברתית, תושבי הפריפריה אינם יכולים ליהנות באופן מעשי מן ההטבות שנועדו לעידוד ולמימוש של תהליכי התחדשות עירונית.
תושבים המתגוררים במרקמים עירוניים ותיקים שבהם ערך הקרקע גבוה יכולים לא רק להלכה אלא גם למעשה לקבל סיוע מקופת המדינה - זכויות בנייה, פטורים, הטבות מס ועוד, והדבר מביא לשדרוג נכסיהם; אשר לתושבים המתגוררים במרקמים עירוניים ותיקים שבהם ערך הקרקע נמוך, יכולתם לנצל אותן הטבות היא מזערית, שכן אין היתכנות כלכלית למימוש תהליכי החיזוק והחידוש של נכסיהם.
לשם תיקון המצב על משרדי הממשלה, בשיתוף הרשויות המקומיות, להמשיך בפעולות שהחלו בהן, בשים לב לצורך במתן פתרונות לאזורים שבהם ערך הקרקע נמוך מדי, כפי שציין גם משרד הבינוי וכפי שהציע יו"ר המועצה הארצית בתגובתו על ממצאי הביקורת; למשל, באמצעות הקצאת קרקע משלימה, תוספת שימושים מסחריים וניוד זכויות בקרקע.
במועד סיום הביקורת טרם פעלו גורמים אלו יחדיו על מנת לגבש תכנית סדורה וכוללת לתיקון המתבקש.
52 יצוין כי המתחמים שהוכרזו במחוז זה נמצאים בערים במעמד סוציו-אקונומי גבוה ובה ן שכונות חזקות יחסית.
שמות המחוזות הוא בהתאם להגדרת מחוזות משרד הבינוי 1302 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
ייעול מנגנוני התכנון של תכניותלהתחדשות עירונית .
החסם - התמשכות הליכי התכנון של תכניות להתחדשות עירונית לפי חוק התכנון והבנייה, תכניות מתאר ותכניות מפורטות נמצאות בסמכותן של הוועדות המחוזיות.
לפי דברי ההסבר להחלטה 376 , "הליכי האישור הסטטוטורי של תכניות למגורים בישראל אורכים זמן רב, על אחת כמה וכמה, כאשר מדובר בתכניות פינוי בינוי ועיבוי בנייה.
וחוסר וודאות לגבי מועד ואופן אישורם, ]כשש שנים בממוצע [ התארכות הליכי התכנון מקשים מאוד על קידום פרויקטים התחדשות עירונית ופוגעים בכדאיותם הכלכלית.
האי וודאות התכנונית פוגעת ביכולת היזם להעריך את סיכוניו וסיכוייו, ולכן הוא דורש תשואה גבוהה יותר, דבר המקטין את ההיתכנות להשלמת הפרויקט, ומקטין את התמורה לדיירים ולרשויות המקומיות, כמו גם את מספר הפרויקטים ופיזורם הגיאוגרפי".
כדי לקצר את משך הליך התכנון ולהגדיל את מספר התכניו ת שמוסדות התכנון מאשרים, קבעה מפעם לפעם ממשלת ישראל בהחלטותיה צעדים שעיקרם הקניית סמכות לוועדות תכנון ייחודיות לדון בתכניות להתחדשות עירונית ולקבוע אם לאשרן.
פעולות הממשלה ומוסדותיה להתמודדות עם החסם והסרתו הקניית סמכות האישור של תכניות להתחדשות עירונית לוועדות ייחודיות: כבר בשנת 1998 " ציינה ועדת אייגס בדוח מטעמה כי היארואה את השלמת התכנון וקידומו כשלב הכרחי כדי לאפשר היווצרותן של עסקאות לפינוי ובינוי, ולפיכך סבורה כי יש לקבוע מסלול מהיר יותר לקידום התוכניות" (ההדגשה אינה במקור).
בשנים 2012 -1998 התקבלוכמה החלטות ממשלה, ובהן החלטה 152 ממאי2009 והחלטה4428 ממרץ2012 (להלן- החלטה 4428 ), בעניין קביעת מסלול מיוחד לקידום תכניות להתחדשות עירונית באמצעות ועדות ייחודיות שבסמכותן לאשר תכניות למתחמים שהממשלה הכריזה עליהם כמתחמי פינוי-בינוי.
במועד סיום הביקורת נמצא כי החלטות אלה עדיין לא יושמו.
הסמכה מיוחדת של ועדות מקומיות: בהחלטה 376 נקבע בין היתר כי "במטרה לקצר את משך אישור תכניות התחדשות עירונית, ולייעל את הטיפול בהן באמצעות יצירת התמחות ומתן עדיפות: יש להנחות את מנכ"ל משרד הפנים, במסגרת תיקון מקיף לחוק התכנון והבנייה, להסמיך ועדות מקומיות בהסמכה מיוחדת לדון בתכניות לפינוי בינוי ובתכניות להתחדשות עירונית".
בעקבות כניסתו לתוקף של תיקון 10154 המליצה מנהלת האגף להתחדשות עירונית במאי 2014 למנהל אגף ועדות מקומיות במינהל התכנון להסמיך את הוועדות המקומיות בערים אשדוד, בת ים, חיפה, יהוד, ירושלים, נתניה, קריית אונו, רחובות, רמת גן ותל אביב כוועדות מקומיות עצמאיות מיוחדות.
גם בישיבת פורום המנכ"לים מיולי 2014 הודגשה החשיבות .
54 במרץ 2014 , אשרה הכנס ת את תיקון 101 לחוק התכנון והבניה, אשר מהווה פרק ליבה ברפורמה בחוק, ובין השאר נקבע בו כי שר הפנים רשאי להסמיך ועדה מקומית כוועדה עצמאית מיוחדת הרשאית לעסוק בתחום ההתחדשות העירונית.
משרד הבינוי והשיכון 1303 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הרבה שבהסמכת ועדות מקומיות כוועדות מקומיות עצמאיות מיוחדות המוסמכות לדון בתהליכי התחדשות עירונית.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, כ -16 חודשים לאחר כניסתו לתוקף של תיקון101 , מתוך125 ועדות מקומיות הפועלות בישראל הוסמכו עד כה21 ועדות מקומיות כוועדה מקומית עצמאית; מהן רק ארבע ועדות מקומיות, בערים הרצלייה, תל אביב, חיפה ונתניה, הוסמכו בשנת 2015 כוועדות עצמאיותמיוחדות שבסמכותן לדון ולאשר תכניות התחדשות עירונית.
בכך לא קודם היעד שנקבע בהחלטה 376 - קיצור משך אישור תכניות להתחדשות עירונית וייע ול הטיפול בהן .
מינהל התכנון השיב בתגובתו כי חוץ מארבע הוועדות המקומיות, שהוסמכו כוועדות עצמאיות מיוחדות, פועלות שתי ועדות מקומיות נוספות (אשדוד וחולון) אשר משרד הבינוי הגיש בקשות להסמיכן כוועדות עצמאיות מיוחדות, הבקשות נמצאות בשלבי בדיקה שונים; לטענת מינהל התכנון "כל יתר הוועדות המקומיות שצוינו נבחנו באגף ונמצאו כמי שעדיין לא מוכנות להסמכה כוועדה עצמאית, ודאי שלא כוועדה עצמאית מיוחדת".
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר המוכנות של רוב הוועדות המקומיות להסמכה כוועדה עצמאית מיוחדת, כטענת מינהל התכנון, מעניק משנה תוקף לחובת היישום של כמה החלטות ממשלה שצוינו לעיל בעניין קביעת מסלול מיוחד לקידום תכניות להתחדשות עירונית באמצעות ועדות ייחודיות שבסמכותן לאשר תכניות למתחמים שהממשלה הכריזה עליהם כמתחמי פינוי-בינוי; החלטות שעדיין לא יושמו במועד סיום הביקורת.
עידוד הרשויות המקומיות להאיץ תהליכי התחדשות עירונית בתחומן .
החסם - היעדר תמיכה ו חוסר אמון של הרשויות המקומיות במסלולים הממשלתיים לתמיכה ולאמון של הרשות המקומית במסלולים הממשלתיים, לרבות מסלול הרשויות המקומיות, נודעת חשיבות מכרעת, משום שהרשות היא הגורם המעורב בהליך התכנון, הדן בבקשות להיתרי בנייה, הקובע אם לאשרן והמספק שירותים עירוניים לתושבים.
בכל הנוגע למסלול הרשויות המקומיות הובאו בדוח המועצה הלאומית לכלכלה מיולי 2015 נתונים המ עידים על "ירידה ניכרת בהיקף הפעילות הנכנסת במסלול זה.
בעוד בשנים הראשונות להפעלתו הוכרזו בכל שנה כ -15 מתחמים בעלי תוספת כוללת של כ- 4,000 ,יח"ד בשנים האחרונות הוכרזו בכל שנה כ-3 מתחמים בעלי תוספת כוללת של כ- 1,000 .
"יח"ד לדעת המועצה "נתון זה מעיד כי במצב יציב התפוקה המקסימאלית במסלול זה לא תעלה על 1,000 יח"ד בשנה.
בנוסף הדבר מעי ד על ירידה משמעותית באמון של רוב הרשויות המקומיות בהיתכנות המסלול ובכדאיות ההשקעה בו.
להערכתנו, דבר זה נובע מסיכויי ההצלחה הנמוכים של מסלול זה ומהתמשכות ההליכים בו גם בתכניות בעלות פוטנציאל" (ההדגשה אינה במקור).
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אשר למסלול תמ"א 38 ,יצוין כי התנגדותם של הרשויות המקומיות ושל מרכז השלטון המקומי למסלול זה, מנימוקים תכנוניים, כלכליים וחברתיים, כפי שהובעה בנייר העמדה של פורום ה-15 ,אף חריפה ומפורשת יותר.
פעולות הממשלה ומוסדותיה להתמודדות עם החסם והסרתו מימון תכניות להתחדשות עירונית: בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג, ובמסגרת החלטה 4428 , תקצב משרד הבינוי5 מיליון ש"ח בכל אחת מהשנים 2014 -2012 , לצורך תכנון מתארי לתכניות להתחדשות עירונית ו -5 מיליון ש"ח נוספים לצורך תכנון תכניות מפורטות להתחדשות עירונית.
החלטה 376 הורתה למשרד הבינוי להמשיך לקדם תכניות מתאר שכונתיות להתחדשות עירונית.
משרד הבינוי פרסם קולות קוראים לתקצוב תכניות מתאר שכונתיות להתחדשות עירונית.
במאי 2012 פורסם הקול קורא הראשון, בו זכו שלוש רשויות מקומיות לתקצוב.
באוגוסט 2013 פורסם הקול קורא השני ובו זכו שלוש רשויות מקומיות לתקצוב.
במרץ 2014 פורסם הקול קורא השלישי, בו זכו שמונה רשויות מקומיות לתקצוב.
ביולי 2015 פורסם הקול קורא הרביעי בו זכו חמש רשויות מקומיות.
מימון עלויות פיתוח שמקורן בהתחדשות עירונית: בהחלטה 4428 ממרץ 2012 בנושא האצת תכנון פרויקטים של התחדשות עירונית ופיתוחם (במסגרת יישום המלצות ועדת ט רכטנברג) נקבע כי שר הבינוי יגבש תכנית להסרת חסמי פיתוח עירוניים בפרויקטים לפינוי-בינוי על פי הכללים.
בעקבות זאת בשנים 2015 -2012 הפיץ משרד הבינוי שלושה קולות קוראים לרשויות המקומיות לקבלת סיוע במימון לצורך ביצוע עבודות פיתוח תשתיתיות התומכות בפרויקטים של פי נוי-בינוי; במסגרתם ניתן סיוע תקציבי לשלושה מתחמים בחיפה, ולמתחמים מעטים בבת-ים, באשדוד, ברחובות וביהוד בהיקף כולל של 41.
מיליון ש"ח הסכמי מסגרת להתחדשות עירונית: כדי לעודד רשויות מקומיות לקיים תהליכי התחדשות עירונית בתחומן בהיקפים משמעותיים, האגף להתחדשות עירונית במשרד הבינוי גיבש באוגוסט 2015 מתווה להסכמי מסגרת להתחדשות עירונית שייחתמו עם רשויות מקומיות המקדמות פרויקטים של התחדשות עירונית שינפיקו היתרי בנייה ל - 2,500 יח"ד בתוך חמש שנים.
במסגרת ההסכם משרד הבינוי יתקצב מינהלת עירונית לסיוע ולארגון הדיירים; יקצה מימון של 12,000 ש"ח ליח"ד חדשה לצורך השלמת מימון תשתיות ומוסדות ציבור; 10% מיח"ד חדשות שייכללו בהסכם גג ישמשו כקרקע משלימה לצורך תמרוץ תהליכי התחדשות עירונית.
מנגד, הרשות המקומית תתחייב לקדם תכניות להתחדשות עירונית; תנפק היתרי בנייה בקצב שלא יפחת מ-500 יח"ד לשנה למשך חמש שנים ותוך90 יום ממועד הגשת הבקשה להיתר; ותקים מינהלת עירונית ייעודית אשר תקדם פרויקטים להתחדשות עירונית בתחומי הרשות המקומית כדי לסייע לבעלי הנכסים.
משרד הבינוי והשיכון 1305 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העצמת דיירים בתהליכיהתחדשות עירונית .
החסם - קשיים בהתארגנות דיירים וקבלת הסכמתם לפרויקט התחדשות עירונית בדברי ההסבר להחלטה 376 צוין הקושי העולה מהצורך בקבלת הסכמתם של כל בעלי הדירות: "אחד החסמים המבניים המשמעותיים ביותר בפרויקטים להתחדשות עירונית הוא נושא התארגנות דיירים והסכמתם לבצע עסקה זו.
הוצאת פרויקטים להתחדשות עירונית מהכוח אל הפועל מחייבת שיתוף פעולה בין בעלי הדירות לבין עצמם, ובינם לבין היזם והרשות המקומית.
פעולות הממשלה ומוסדותיה להתמודדות עם החסם והסרתו בהחלטה 376 התוותה הממשלה פעו לות שמטרתן להגדיל את סיכויי היישום של תכניות להתחדשות עירונית, להעצים את הדיירים בתהליכי התחדשות עירונית, להגביר את שיתוף הפעולה בין הדיירים עצמם ובינם לבין הרשויות המקומיות, לקצר את משך איסוף ההסכמות ולצמצם התנגדויות לפרויקט.
תמיכה בארגונים ועמותות המייצגים דיירים בפרויקטים של התחדשות עירונית: הממשלה הטילה על משרד הבינוי ועל משרד ראש הממשלה, בשיתוף משרד הרווחה והשירותים החברתיים, לגבש כללים לתמיכה בארגונים ללא מטרת רווח, בעמותות, בחברות ממשלתיות ובתאגידים עירוניים, שייצגו את הדיירים בפרויקטים של התחדשות עירונית.
על משרדי הממשלה גם הוטל להגיש את הכללים לוועדה להתחדשות עירונית עד נובמבר 2013.
בביקורת עלה כי רק ביוני2015 פרסם משרד הבינוי את הבקשה לקבלת מידע מהארגונים המעוניינים לפעול להעצמת דיירים בפרויקטים של התחדשות עירונית.
במועד סיום הביקורת טרם הופ עלה תכנית לתמיכה בארגונים כאלה, כנקבע בהחלטת הממשלה; יוצא אפוא שמנגנון חיובי שיכול היה לסייע בהתמודדות עם חסם זה טרם יצא מהכוח אל הפועל.
משרד הבינוי דיווח בתשובתו כי תהליך בחינת הצעת הארגונים שייצגו את הדיירים בפרויקטים של התחדשות עירונית העלה, כי יש מספר קטן מאוד של ארגונים בעלי ניסיון מעשי, ולפיכך הוחלט שאין מקום להקמת מאגר ארגונים, אלא יש לבחון אם נכון יהיה לפרסם קול קורא לסיוע במימון לארגונים מסוג זה; אם יוחלט לפרסם קול קורא, יגובשו הכללים במסגרתו.
סמכויות הרשויות המקומיות לסיוע בהתארגנות דיירים: כאמור, הרשות המקומית היא אחת השותפים המרכזיים בפרויקטים של התחדשות עירונית, וללא תמיכתה בפרויקט יהיה קושי רב במימושו.
בהחלטה 376 הנחתה הממשלה את שר הפנים להבהיר לרשויות המקומיות את סמכויותיהן מתוקף פקודת העיריות לפעול בתחום התחדשות עירונית באמצעות התאגידים העירוניים שבשליטתן, ובייחוד להבהיר לרשויות המקומיות כי בסמכותן לסייע בהתארגנות דיירים בפרויקטים של התחדשות עירונית.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי מאז התקבלה החלטה376 ועד מועד סיום הביקורת לא נקט משרד הפנים פעולות הסברה ותדרוך להגברת מודעותן של הרשויות המקומיות בדבר הסמכות הנתונה ב ידיהן לפעול לקידום פרויקטים של התחדשות עירונית, לרבות סיוע בהתארגנות דיירים.
סיוע משרד הבינוי לדיירים בתחומי הדרכה ושמאות: בדצמבר 2013 פרסם משרד הבינוי באתר האינטרנט שלו "מדריך לדיירים לעקרונות התקשרות עם יזם בפרויקטים של פינוי-בינוי".
המדריך נועד לסייע לבעלי נכסים השוקלים חתימה על עסקה במסלול הרשויות המקומיות להתמצא בשלבי ביצוע העסקה.
לעומת זאת, בביקורת עלה כי משרד הבינוי לא פרסם לציבור מידע לגבי התקשרות בעסקה להתחדשות עירונית במסלול תמ"א 38 , כדי לסייע לבעלי הזכויות להתמצא בשלבי ביצוע העסקה ולספק המלצות לגבי אופן תפקודם בכל אחד משלבי הביצוע, החל משלב התארגנות הדיירים, דרך החתימה על ההסכם לביצוע העסקה עם היזם וכלה בהשלמת הבנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבינוי יסייע בתחומי ההדרכה והשמאות לדיירים המעורבים בפרויקטים של התחדשות עירונית גם במסלול תמ"א 38 , בדומה לנעשה במסלול הרשויות המקומיות.