HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפחות יצוין כי מאוקטובר 2010 ועד דצמבר 2014 היה המפלס במגמת עלייה, אך עדיין מתחת לקו האדום; בקידוח נוסף מתוך שלושת הקידוחים האמורים אשר נ מצא בחלקו הדרומי של האקוויפר, היה מפלס המים מתחת לקווים האדומים מאוקטובר 1999 ועד אוקטובר 2004 , ומאוקטובר 2006 ועד תחילת שנת 2014 .
יצוין כי ירידת מפלסים מתחת לקווים האדומים באקוויפר החוף כבר גרמה בעבר לחדירת מי ים לאקוויפר ולהמלחה של מי תהום.
עוד יצוין כי בספרות המקצועית נאמר כי ניסויים בנושא אקוויפר החוף הוכיחו שבגלל ההרכב של הסלעים והחולות שבו, דחיקה של המים המלוחים מהאקוויפר היא תהליך קשה ואטי, ולפיכך "הנזק שנוצר בהורדת מפלס מי התהום ובחדירת מי הים איננו בר תיקון בסקלת הזמן של חיי בני האדם"54.
בשניםהאחרונות קיימת מגמת שיפור במצב המפלסים של אקוויפר החוף.
עם זאת, בנובמבר 2014 כתב השירות ההידרולוגי כי "שיקום מפלסים נדרש בחלקו הדרומי והמרכזי של האקוויפר ופיתוח כושר הפקה נוסף מתחייב באזורים הצפוניים של .
54 ,חיים גבירצמןמשאבי מים בישראל ( 2002 '), עמ72 .
ראו גםדוח 56ב, עמ' 808.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 657 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 האקוויפר.
אוגר זה נמוך בכ -370 מלמ"ק מקווי התפעול המ ומלצים (קווים ירוקים)".
רשות המים ציינה בתשובתה כי "מאז שנת 2009 , מפלסי מי התהום באקוויפר החוף נמצאים בעלייה מתמדת, לא רק עקב צמצום הפקה, אלא גם כתוצאה יזומה של מים מותפלים.
גם בשנת הבצורת הקיצונית 2013/14 בשעה שבאגנים אחרים הייתה גריעה מהאוגר, באקוויפר הח וף הדרומי היה שינוי אוגר חיובי שמוערך ב -22 בחלק הצפוני של האגן בו]הידרולוגית[ מלמ"ק.
ירידת מפלסים הייתה באותה שנה מצב טוב יחסית".
עוד ציינה רשות המים בהתייחס לנזק שנוצר בהורדת מפלס מי התהום, כי "מדידות אחרונות שבוצעו מצביעות על ירידה במליחות ונסיגת הפן הביני".
אקוויפר ירת"ן : אקוויפר זה גובל במערבו במים מליחים.
מי התהום באקוויפר ירת"ן משמשים בעיקר לשתייה, שכן איכות המים בו טובה יותר מאשר באקוויפר החוף.
עוד יצוין כי אקוויפר זה רגיש לתהליכי המלחה עקב תכונותיו ההידרולוגיות, ולפיכך קידוחי השאיבה בו יכולים ל הזדהם במהירות רבה.
מפלסיו התפעוליים שבהם מבוצעת שאיבה מתרכזים בשלושה תאי דיווח מרכזיים שלו בצפון, מרכז ודרום.
בשנים האחרונות קיימת מגמת שיפור במצב אקוויפר ירת"ן.
אך על פי הסיכום של השירות ההידרולוגי, בספטמבר 2014 היו מפלסי אקוויפר ירת"ן מעט מעל לקווים האדומים, ובשנה ההידרולוגית 2013/2014 )(שהייתה כאמור שנה שחונה במיוחד ירדו מפלסיו ירידה של ממש.
באוגר הכולל באקוויפר ירת"ן היו לפי פרסומי השירות ההידרולוגי באוקטובר 2014 כ-25 מלמ"ק מים מעל הקווים האדומים, אך עדיין היו חסרים כ-195 .
מלמ"ק מים עד לקווים הירוקים ג.
אגן הגליל המערבי: אגן הגליל המערבי נחלק לשני אגנים תת-קרקעיים ראשיים, צפוני ודרומי - אגן כברי ואגן נעמן.
נמצא כי בשנה ההידרולוגית 2013/2014 במערב אגן נעמן ירד מפלס מי התהום בכ-2 מטרים ו"הגיע לרומים הנמוכים מרום הקו האדום", וכי חסרים בו כ-50 מלמ"ק מים עד לקו הירוק; ואילו באגן כברי נאמדה הגריעה מהאוגר לאותה שנה הידרולוגית בכ -22 ,מלמ"ק מים ומפלס מי התהום בצדו המזרחי ירד בכ -14 .
מטרים מדוח שפרסם השירות ההידרולוגי בדצמבר 2014 עולה כי במשך תקופה ארוכה- מאוקטובר 2006 עד נובמבר 2014 , לסירוגין - המפלס שנמדד באגן נעמן היה מתחת לקו האדום55 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי תפעול האקוויפרים, שבחלקים מהם מפלסי המים נמצאים מעט מעל הקווים האדומים ואף מתחת להם, אינו עולה בקנה אחד עם העקרונות לפיתוח בר -קיימה כאמור בהחלטת הממשלה מ - 2003 , עם המלצות ועדת ביין שעיקריהן אומצו בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 , ועם העקרונות לניהול מים שקבעה הממשלה באותה החלטה.
כמו כן, תפעול האקוויפרים ב אזור הקווים האדומים אינו עולה בקנה אחד עם המלצות השירות ההידרולוגי, שקבע כבר באוקטובר 2007 כי התפעול המיטבי והרצוי של האקוויפרים הוא סביב הקווים הירוקים.
55 ברוב התקופה מספטמבר 2007 ועד אמצע 2011 .
המפלס היה מתחת לקו האדום 658 דוח שנתי66א .
על רשות המים חלה חובה לשמור ולשקם את מקורות המים הטבעיים ולקיים את הוראות חוק המים ואת החלטות הממשלה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המים לקבוע בהקדם לוח זמנים לשיקום האוגר הטבעי כך שמפלסיו יגיעו לקווים הירוקים, ובוודאי לא מתחת לקווים האדומים, תוך התחשבות במכלול השיקולים הרלוונטיים.
השפעת רכישת מים מותפלים על מצב האקוויפרים אחת המטרות שנקבעו בתכנית אב לשנים 2002- 2010 (להלן- תכנית האב) 56 שהכינה נציבות המים ביוני 2002 הייתה מעבר ממצב של מחסור למצב של שיקום האוגר.
יעדי הטבעיים על ידי החזרתם ]המים[ התכנית כללו, בין השאר, "עצירת הידרדרותם של מקורות עד שנת 2005 לרמות מפלסים שמעל לקווים אדומים הידרולוגיים", ו"הבטחת איכות המים במאגרים הטבעיים על בסיס שימור בר -קיימא.
כולל טיוב בארות מזוהמות ופעולות ניטור"57 .
עיקרי המדיניות של משק המים בתכנית האב כללו גם שיקום של מקורות המים ושמירה על איכות המים בהם (ראו להלן בפרק "הכנת תכנית אב למשק המים").
תכנית האב קבעה, בין השאר, כי "האוגר ישוקם ע"י קידום מתקני התפלה", וכי יעדי התכנית הם, בין השאר, להשיב כ-2 מיליארד מ"ק לאוגר הכולל, לשקם את מקורות המים הטבעיים ולמנוע הידרדרות של איכות המים בהם.
היעד בתכנית האב היה לשקם את האוגר הכולל עד שנת 2010 ולמנוע מחסור בהיצע המים ברצף של שנים שחונות, מחסור שבגללו שאיבת היתר עלולה להימשך58 .
ממסמךשהכין אגף התכנון ברשות המים במרץ 2009 (להלן- המסמך מ- 2009)59 עולה כי היקף ההתפלה בפועל בשנים 2009 -2005 היה נמוך באופן ניכר לעומת היקף ההתפלה שהיה מתוכנן ומוצע בתכנית א ב מיוני 2002 (לשנים 2010 -2002 ).
עוד עולה מאותו מסמך כי "50% ממקורות המים הטבעיים נמצאים בסיכון מידי".
מסמך זה המליץ על שיקום האוגר בהיקף של כ- 1,500 מלמ"ק מים מעל הקווים האדומים עד שנת 2020 , ולשם השגת היעד קצב השיקום יהיה 150 מלמ"ק לשנה.
גם במסמך מדיניות שא ישרה מועצת הרשות באוגוסט 2012 (להלן- מסמך המדיניות) , שהוא ה חלק הראשון של תכנית אב ארצית ארוכת טווח למשק המים, קבעה מועצת הרשות כי "האוגר הטבעי התפעולי ישוקם להיקף ממוצע של כ- 1,500 מלמ"ק מעל הקווים האדומים.
במסמך המדיניות נקבע גם כי "מקור ות המים ישוקמו וישומרו כערך אסטרטגי.
ניהול ההקצאות השנתיות וההפקה ממקורות המים הטבעיים המתחדשים יהיו ב ני קיימא תוך הימנעות מכריית יתר ואי ירידה מ'קווים אדומים '".
עוד נקבע במסמך המדיניות כי המטרות הפנימיות של משק המים כוללות בין היתר שיקום ושימור של מקורות המים הטבעיים כתשתית אסטרטגית; טיפול בכל השפכים ומקורות הזיהום עד לרמת איכות אשר מבטיחה את בריאות הציבור ומניעת סכנה לסביבה ולמקורות המים הטבעיים.
56 " :מסמךתכנית אב (מעבר) לפיתוח משק המים בשנים 2002 - 2010 " שהכין אגף התכנון ברשות המים (נציבות המים דאז).
57 ראו גםדוח 56ב, עמ' 804.
59 ,"מיקי זיידה, מו פרוביזור, "מדיניות תכנון ההתפלה בישראל האיגוד הישראלי למים (מרץ 2009.
) הרשות הממשלתית למים ולביוב 659 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בדצמבר 2013 החליטה רשות המים לצמצם רכישה של מי ים מותפלים לשנת 2014 בכ-150 מלמ"ק (מ-510 מלמ"ק ל -360 .
)מלמ"קממסמכי הרשות עולה כי מתווה מוסכם זה שיקף לדעתה חיסכון של כ-191 מיליון ש"ח60 בהשוואה לעלות רכישת ייצור מים מותפלים בהיקף המלא של מתקני ההתפלה (כ-510 .
)מלמ"ק ממאמר שפורסם בשנת 201261 , ובו מדווחות תוצאות בדיקה שבוצעה בתחילת אותה שנה עבור אגף ההתפלה ברשות המים עולה, כי קיימות תועלות 62 למשק כתוצאה מרכישת מים מותפלים במקום שאיבה מהאוגר.
במאמר נכתב כי שווי סך התועלות האלה, כפי שנחזו עוד בתכנית האב לשילוב מתקני התפלה במערכת המים הארצית של רשות המים משנת 199763 , נע בין0.
5 ש"ח לכל מ"ק מים מותפלים.
על פי המאמר, סכומים אלה כוללים תועלות הנובעות "מתוספת המים המותפלים, משיפור איכות מי האספקה ומיתרונות אנרגטיים".
רשות המים הסבירה בתשובתה כי כמות המים המותפלת היא תוצאתית, ולמעשה משלימה את כמות המים הנדרשת בכדי לספק את הביקוש, מאחר שההחלטה על כמות המים אשר תסופק ממקורות המים הטבעיים נקבעת בהתאם לשיקולים ההידרולוגיים.
עוד הסבירה רשות המים בתשובתה כי "אומדני התועלת שנעשו במאמר אינם רלבנטיים לתפעול משק המים ולהחלטה על כמות המים המותפלים: עיקר חישוב האומדנים במא מר נעשו מנקודת מבט של תועלת ממים אלו - בהנחה שאחרת לא יהיו מספיק מים לספק את הביקוש למים.
מובן כי הנחה זו לא מתקיימת היום - וניתן לספק כיום את כלל הביקוש למים לצרכנים הנכונים ולשלם את התעריף הריאלי בגין מים אלו.
יובהר כי כיום ישנה ודאות באספקה וההחלטה היא לגבי כמות המים אשר תסופק ממקורות המים טבעיים וכמות המים אשר תסופק ממי ים המותפלים" (ההדגשות במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, הקביעה לגבי כמות המים המותפלים הנרכשת אינה אמורה להיות רק מענה תוצאתי לתרחיש תפעולי הידרולוגי מומלץ, וראוי שתיעשה לאחר בחינה של החלופות בין רכישת מים מותפלים לבין הפקה של מים מהמאגרים הטבעיים ובהתחשב בצורך לשקמם ולקחת בחשבון את מלוא העלויות והתועלות הכרוכות ברכישת מים מותפלים או בצמצום הכמות הנרכשת.
הביקורת העלתה כי רשות המים לא לקחה בחשבון באמדן שעשתה בנוגע לרכיב חיסכון של כ-191 מיליון ש"ח (כתוצאה מצמצום של כ -150 מלמ"ק מים מותפלים), את חישוב שווי סך התועלות כתוצאה משילובן של אותן כמויות המים במערכת המים הארצית.
יוצא מכאן, שאילו הייתה רשות המים מתחשבת בתועלות הנובעות מתוספת המים המותפלים כאמור, היה רכיב החיסכון עשוי לקטון משמעותית.
60 שמהווה בעיקר את החיסכון של רכיב העלות המשתנה של ייצור מים מותפלים, כיוון שאת רכיב העלות הקבועה של ייצור מים מותפלים משלמים בכל מקרה ליצרני המים המותפלים בהתאם לחוזים שנחתמו עמם.
61 אברהם טנא, דניאל הופמן ואלירן לוי, "מבט מעודכן על התועלות משילוב מי ים מות פלים במערכת המים הארצית", מגזין המים הישראלי, הנדסת מים, 80 ( 2012 '), עמ 18-26 .
יצוין כי במועד סיום הביקורת כיהן מר אברהם טנא כמנהל אגף ההתפלה ברשות המים.
62 התועלות הנובעות מתוספת כמויות המים המותפלים כוללות, בין השאר, תועלת מצמצום קשיות המים המסופקים, צמ צום ריכוזי הכלוריד והנתרן במי קולחים המשמשים להשקיה, תועלות אנרגטיות ותועלות מהגדלת אמינות אספקת המים לכל מגזרי הצרכנים.
תכנית זו הוכנה על ידי חברת ייעוץ עבור רשות המים 660 דוח שנתי66א .
בביקורת לא נמצאו ברשות המים מסמכים שבהם מתועדים עבודת מטה וחישובים כוללים הבוחנים את הכדאיות שבצמצום רכישת מים מותפלים תוך המשך השאיבה ממאגרי המים הטבעיים והמשך הפגיעה בהם, וכיצד נבחנו ונלקחו בחשבון מכלול השיקולים.
משרד מבקר המדינה העלה גם כי רשות המים לא אמ דה את הנזק הצפוי למקורות המים הטבעיים כתוצאה מאי-שיקומם על פי המתווה שקבעה מועצת הרשות במסמך המדיניות.
סמנכ"ל חטיבת הכלכלה ברשות המים, הסביר למשרד מבקר המדינה בדיון שהתקיים בפברואר 2015 ,"ברשות המים כי לפי מיטב ידיעתו, "אין אומדן תועלת שעשתה רשות המים אך יש מודל שרשות המים מפתחת והליך קביעתו טרם הסתיים.
עוד ציין הסמנכ"ל כי "לעניין התועלות - חשוב להדגיש כי מ דידת התועלת מורכבת מאוד ועשויה להביא לטווח תוצאות נרחב - בהתאם להנחות שבבסיס אומדני התועלת".
רשות המים הסתייגה מהתבססות על ההנחות שבמאמר דלעיל בדבר התועלות מרכישה נוספת של מים מותפלים בתשובתה, והסבירה כי היא "מקדמת כיום מודל תפעולי - כלכלי אשר יוכל לתת מענה גם לשאלות היפותטיות מעין אלו והצפי כי הוא ייכנס לפעולה בתחילת שנת 2016 .
מטרתו של המודל להביא לאופטימום את התפעול במשק המים, תחת אילוצים הידרולוגיים תפעוליים וכיו"ב, הכוללים - גם היום - את המלצות השירות ההידרולוגי להפקה ממאגרי המים הטבעיים".
עוד הסבירה רשות המים בתשובתה כי "המטרה שבייעול משק המים ובשמירת תעריפי המים כמה שיותר נמוכים, מתחרה עם מטרת העלאת קצבי הפיתוח והעלאת קצב שימור האוגר.
בסופו של דבר במסגרת מכלול האינטרסים של מקבלי ההחלטות - קצב שיקום האוגר נמוך יותר (משיקולי עלות) מקצב המומלץ מקצועי (משיקולי אמינות אספקה) - וזו בוודאי החלטה לגיטימית ומתבקשת של רשות המים - לשקול את מכלול השיקולים והאינטרסים הציבוריים עליהם היא אמונה, אף בהיותם נוגדים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות המים תעשה בדיקה יסודית של כדאיות המשך שאיבת היתר ממאגרי המים הטבעיים לעומת המשך רכישת המים המותפלים ושילובם במערכת המים הארצית; בהתחשב בין היתר, בתועלות הכלכליות הנובעות מכך לצורכי שיקום האוגרים על פי עקרונות של פיתוח בר - קיימה, כמתחייב מהחלטות הממשלה.
נראה כי יש צורך לבחון את האיזון הנכון בין היקף ההפקה של מים מהמאגרים הטבעיים לבין היקף הרכישה של מים מותפלים, זאת במטרה להבטיח קיום מאגרי מים לאוכלוסייה בטווח ארוך ממגוון מקורות.
תכנית אב להשבת קולחים תכנית אב להשבת קולחים היא למעשה מסגרת תכנונית ארוכת טווח לפיתוח מערך הביוב והקולחים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 661 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבקר המדינה ציין בדוח 59ב64 כי בתכנית אב של נציבות המים מיוני 2002 לפיתוח משק המים בשנים 2010 -2002 .
"נכתב כי "תכנית מפורטת בנושא קולחים תוכן בתוך זמן קצר אולם בדוח 64א65 ציין מבקר המדינה כי הרשות טרם סיימה להכין תכנית אב כוללת ועדכנית לביוב וקולחים, וכי "מנהל רשות המים הודי ע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2013 שתכנית האב הארצית למים וביוב 'יצאה לדרך' במחצית השנייה של שנת 2012 והשלמתה צפויה בתוך שלוש שנים (במחצית השנייה של 2015 ), וכי 'כבר במהלך העבודה נוצרה המסגרת התכנונית ארוכת הטווח לפיתוח מערך הקולחים'".
באוגוסט 2012 התקיים דיון בראשות מנהל רשות המים לצורך סיכום עבודה שהכין צוות מקצועי ברשות המים, ובה בחן את משק הקולחין בישראל וגיבש מדיניות מסדירה.
בסיכום אותו דיון צוין, בין השאר, כי "מתבצע תהליך להקמת צוות אסטרטגי בין משרדי לאסדרת משק הקולחין".
ממסמכי רשות המים עולה כי שלב הייזום של תכנית האב למשק הקולחים (להלן - הפרויקט) התחיל כבר בשנת 2006 .
על פי שלבי הביצוע המתוכננים, שלב ז' של הפרויקט - "ביוב וטיפול בשפכים" - היה אמור להסתיים בספטמבר 2013 .
שלב י' היה אמור להסתיים עד אמצע 2014 ", ובסוף אותה שנה היה אמור להסתיים שלב י א.
עד סוף שנת 2017 אמור להתקבל דוח מסכם ואמורה להסתיים הטמעת תוצרים ברשות המים.
עוד עולה ממסמכי רשות המים כי בפועל, עד אוקטובר 2013 הושלם רק שלב א' של הפרויקט, באיחור של כ -14 חודשים מהמועד המתוכנן (פברואר 2012.
) בנוגע לעדכון מעמד תכנית אב להשבת קולחים הודיעה רשות המים בתשובתה מינואר 2015 , כי "פותחו כלי התכנון לניתוח חלופות ניוד.
קיימים מאזנים עקרוניים.
פותח מודל כלכלי לניתוח חלופות.
הוגדרו נושאים לבחינה וניתוח - תוכנית פיתוח ראשונית תוצג במהלך המחצית השנייה של שנת 2015.
" רשות המים הסבירה בתשובתה ממאי 2015 , כי "מוסכם כי יש להשלים תוכנית אב לביוב וקולחים", אך יש בעיות תקציביות ואחרות, והוסיפה "שנבנתה תשתית ראשונית .
וכי עם קבלת תקציב מתאים ניתן יהיה להשלים את התוכנית".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המים להשלים את תכנית אב למשק הקולחים, אשר הטיפול בה התחיל כבר בשנת 2006 .
זאת, במיוחד נוכח העובדה ששימוש במי קולחים להשקיה חקלאית נמצא במגמת עלייה עם השנים, ולפי נתוני רשות המים, כמויות הקולחים המושבות יגיעו בשנת 2020 לכ-570 .
מלמ"ק איכות הקולחים איכות השפכים הגולמיים הנכנסים למכון לטיהור שפכים (מט"ש) ואיכות מי הקולחים היוצאים ממנו חשובה מאוד, בייחוד באזורים שמי התהום עלולים להזדהם.
מדוח שהכין השירות ההידרולוגי ביוני 201366 עולה כי באקוויפר החוף מרוכזים למעלה מ -%94 מהשאיבה בתאים שמרבית תרומת המלחים והמזהמים בהם מקורה באזור הבלתי רווי, והיא תוצאה של פעילות חקלאית (כגון השקיה, דישון, הדברה).
64 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב( 2009) ', "השבת קולחים", עמ 1438.
65 ,מבקר המדינה דוח שנתי 64 א( 2013 ), "היבטים בהקמה ובתפעול של מפעלים להשבת קולחים", עמ' 744-743 .
66 "התפתחות ניצול ומצב מקורות המים בישראל עד סתיו 2011 ", יוני 2013.
תקנות איכות קולחים, שפרסמו השר להגנ"ס ושר הבריאות ב- 2010 , קובעות, בין השאר, את איכות הקולחים שמותר להשתמש בהם.
מטרת התקנות האלה היא "להגן על בריאות הציבור, למנוע זיהום מקורות מים משפכים ומי קולחין".
התקנות מפרטות את הערכים ל השקיה חקלאית ללא מגבלות, להשקיה חקלאית מוגבלת ולקולחים שאינם מיועדים להשקיה חקלאית.
על פי התקנות, "מפעיל[67] יטהר בכל עת את השפכים באופן יעיל ואמין, ויבטיח כי איכותם לא תחרוג, לגבי כל פרמטר, מהערכים".
בסקר קולחים שפרסם אגף איכות המים של רשות המים בדצמבר 2014 (להלן- סקר הקולחים) נכתב: "מתוך סה"כ השפכים המטופלים במתקני טיפול בשפכים מכאניים ואגני ייצוב, מושבים כ- 400.
6% מכלל הקולחים המטופלים.
השימוש העיקרי בקולחים אלו הינו לצורכי חקלאות, לצד שימוש שולי בגינון ותעשייה".
עוד נכתב בסקר: "מתוך כל השפכים המטופלים במתקני טיפול מכאניים ואגני ייצוב והופכים לקולחים, מסולקים לסביבה כ- 53.
56 מלמ"ק המהווים כ- 11.
היקף השטחים בעלי היתר להשקיה בקולחים הוא 1,308 .
קמ"ר, ומכאן חשיבות העמידה באיכות הקולחים שנקבעה בתקנות מסקר הקולחים עולה כי איכות הקולחים שמשתמשים בהם להשקיה חקלאית ללא מגבלות אינה עומדת לעתים בדרישות התוספת הראשונה בתקנות איכות קולחים בכל הנוגע לריכוזים ולערכים של כלוריד 68, חנקן כללי 69, נתרן 70 , צריכת חמצן ביולוגי71 ומוצקים מרחפים72.
ריכוזים גבוהים שלחומרים אלה פוגעים בגידולים וגורמים לתחלואת צמחים ובחילחולם למי התהום הם אף עלולים לפגוע בבריאות הציבור.
יצוין, כי בתוספת השנייה לתקנות לאיכות קולחים, נקבעו ערכים מרביים להשקיה חקלאית בקולחים, בהתאם לאזורים המפורטים בתוספת הרביעית לתקנות.
יצוין כי ברוב המקרים, הערכים המרביים המפורטים בתוספת השנייה לתקנות איכות קולחים לצורך השקיה חקלאית מקלים לעומת אותם הערכים המרביים המפורטים בתוספת הראשונה לתקנות לצורך השקיה חקלאית ללא מגבלות.
67 ( :בהתאם לתקנות אלה, מפעיל מוגדר כ"כל אחד מאלה1 ) בעל רישיון עסק, כמשמעותו בחוק רישוי עסקים, של מט"ש או מי שמוטלת עליו חובה לקבל רישיון כאמור; (2 ,) אדם שבבעלותו בהחזקתו, בהשגחתו או בפיקוחו פועל מט"ש".
68 בתוספת הראשונה לתקנות נקבע ערך מרבי לממוצע חודשי אריתמטי של כלוריד על250 מג"ל (מיליגרם לליטר) להשקיה חקלאית ללא מגבלות.
על פי סקר הקולחים, ב-23% מנפח השפכים במט"שים נמדדו ריכוזי כלוריד בטווח 250-400 מג"ל, וב-3% מנפח השפכים במט"שים ריכוזי הכלוריד עלו על 400 .
מג"ל 69 בתוספת הראשונה לתקנות נקבע ערך מרבי לממוצע חודשי אריתמטי של 25 מג"ל (מיליגרם לליטר) להשקיה חקלאית ללא מגבלות.
בכ -44% מנפח הקולחים במאגרים המנוצל לה שקיה נמדדו ריכוזים של מעל 25 מג"ל.
70 בתוספת הראשונה לתקנות נקבע ערך מרבי לממוצע חודשי אריתמטי של של 150 מג"ל (מיליגרם לליטר) להשקיה חקלאית ללא מגבלות.
בכ -48% מנפח הקולחים במאגרים המנוצל להשקיה נמדדו ריכוזים של מעל 150 מג"ל.
71 בתוספת הראשונה לתקנות נקבע ערך מרבי לממוצע חודשי אריתמטי של של 10 מג"ל (מיליגרם לליטר) להשקיה חקלאית ללא מגבלות.
בכ -39% מנפח הקולחים במאגרים המנוצל להשקיה נמדדו ריכוזים של מעל 10 מג"ל.
72 בתוספת הראשונה לתקנות נקבע ערך מרבי לממוצע חודשי אריתמטי של של 10 מג"ל (מיליגרם לליטר) להשקיה חקלאית ללא מגבלות.
בכ -49% מנפח הקולחים במאגרים המנוצל להשקיה נמדדו ריכוזים של מעל 10 מג"ל.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 663 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה שמסר המשנה למנכ"ל משרד הבריאות דר' בעז לב למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת משרד הבריאות) צוין, כי "התוספת השנייה לתקנות איכות קולחים לצורך השקיה חקלאית מקלה באיכות המים במרכבים שונים הנוגעים למליחות ומרכיבים נוספים באזורים בהם אין רגישות הידרולוגית".
רשות המים השיבה לעניין העמידה בערכי תקנות איכות הקולחים כי "קיימת מגמה של שיפור לעומת הסקרים הקודמים ומגמה זו ממשיכה גם כיום.
רשות המים מכינה בימים אלו סקר לשנת 2014 אשר ישקף מגמה זו".
עוד הסבירה רשות המים בתשובתה, כי "הסיבה למגמת השיפור באיכות הקולחין הינה בגין כניסה גדולה יותר של מי התפלה למערכות אספקת המים השפירים אשר מפחיתה את מליחות מי הרקע ובכך מפחיתה גם את מליחות הקולחין", וכן בשל שדרוג המט"שים.
עוד ציינה רשות המים כי "קיימות פעולות אכיפה מוגברות על איכות שפכי התעשיה המוזרמים למערכת הביוב בעזרת כללים שקבעה רשות המים ואשר חלים כמעט על כל מפעלי התעשיה בישראל".
לגבי איכות הקולחים במאגרים, הסבירה הרשות המים בתשובתה, כי "לצורך הגברת השקיפות ושיפור קבלת מידע על איכות הקולחין המיועדים להשקיה קבעה רשות המים בכללים (כללי המים קביעת תנאים ברישיון)73 כי על ספק קולחין לדגום אחת לחודש ולפרסם באתר האינטרנט שלו את תוצאות הקולחין במאגרים שברשותו".
לגבי נושא האכיפה הסבירה רשות המים בתשובתה כי "רשות המים אינה הרגולטור המרכזי, אם בכלל, לעני ין איכות הקולחין אשר נקבעו מתוקף תקנות של משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ולכן האכיפה על איכות הקולחין היוצאת מהמט"שים ועל שדרוג המט"שים הינה באחריות משרדים אלה".
חלק מחומרים המפורטים בתקנות איכות קולחים בריכוזים גבוהים במי קולחים להשקיה חקלאית פוגעים באיכות מי התהום ואף עלול ים לפגוע בבריאות הציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, כי לפי חוק המים, מנהל רשות המים אחראי למצבם של מקורות המים ולמניעת זיהומם, ולכן חלה עליו חובה להשתמש בכלים העומדים לרשותו, לפי כל דין , ובתיאום עם הגורמים האחרים, על מנת למנוע זיהום של מקורות מים הנובע מאיכות קולחים אשר אינם עומדים בהוראות תקנות איכות קולחים.
המשרד להגנ"ס ציין בתשובתו כי "התקנות אותן התקינו השרים להגנת הסביבה והבריאות נועדו כדי להבטיח את איכות הקולחין המטוהרים במתקני הטיפול בשפכים.
תקנות אלו מעמידות את ישראל בשורה ראשונה מבין המדינות המפותחות באשר לערכים המחמירים של איכות המים".
עוד הסביר המשרד להגנ"ס כי "האיכויות המפורטות בתקנות הוטמעו עוד קודם לכן בתנאים ברישיונות העסק של מט"שים שהמשרד הסדיר, פיקח ואכף הרבה לפני התקנתן.
בהקשר זה קיים שיתוף פעולה בין הגורמים, לעניין ההסדרה בתחום, הפיקוח ומשרדנו בפרט בתחום האכיפה.
הגעה לאיכויות כאמור בתקנות תהיה מדורגת בתקופה של עד 5 שנים מיום כניסת התקנות לתוקף בשנת 2010 .
אנו צופים כי במהלך שנתיים-שלוש השנים הבאות נגיע ל- 80-90% עמידה ביעדי האיכות מה שיבטיח קבלת איכות משופרת שתאפשר השקיה בלתי מוגבלת" (ראו להלן).
73 כללי המים (קביעת תנאים ברישיון), התשע"ד- 2014 .
הכללים פורסמו בפברואר 2014 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להגנ"ס, משרד הבריאות, ורשות המים להמשיך לפעול במשותף להגברת האכיפה ולקידום יישומן של הוראות תקנות איכות קולחים על יצרני שפכים ומפעילים כדי שאיכותם של שפכים מטוהרים ומי קולחים במאגרים לצורך השקיה ולכל שימוש אחר תהיה על פי התקנות.
הגברת האכיפה חשובה כדי למנוע זיהום של מקורות המים ממי קולחים וכדי להגן על בריאות הציבור שניזון מגידולים המושקים במי קולחים.
על פי סעיף 12 בתקנות איכות קולחים, אחת לחודש על מפעיל לדו וח למשרד הבריאות, למשרד להגנ"ס ולרשות המים על תוצאות הבדיקות שעשה לדגימות מי קולחים.
כמו כן על יצרני שפכים ועל מפעילים להגיש לגורמים אלה דוח שנתי הכולל סיכום של הממצאים ותכנית פעולה לתיקון חריגות מדרישות התקנות.
בבדיקות שעשה משרד מבקר המדינה לא נמצאו ברשות המים דיווחים חודשיים או שנתיים של רוב יצרני השפכים והמפעילים.
רשות המים השיבה כי "במכתב המלווה את הרישיונות שיצאו למט"שים השנה, הוכנס במפורש סעיף המתייחס לנושא הדיווח על איכות הקולחין במט"ש.
נושא זה יזכה לתשומת לב מוגברת ורשות המים תוודא שכל המט"שים מדווחים לרשות המים על איכות קולחין כאמור בתקנות הקולחין".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להקפיד לדרוש מיצרנים וממפעילים דיווחים חודשיים ושנתיים כמפורט בתקנות איכות קולחים, ולרכז אצלה את הנתונים לצורך אכיפה וקבלת החלטות.
הקמת בסיס נתונים מרכזי בהתאם להמלצות ועדת ביין ממרץ 2010 , לשם ניהול יעיל של המערכת היה על רשות המים להקים בסיס נתונים רחב ואמין הכולל את ההיבטים השונים של משק המים, ובהם כאלה הנוגעים למשק השפכים והקולחים ברמה המפעלית.
בדוח 64 א ציין מבקר המדינה74 כי "אין מערכת מידע אחידה שמשמשת את כל אגפי הרשות העוסקים בנושא השפכים והקולחים, ולאגפים אין מידע חיוני ועדכני לגבי כמויות השפכים מסר כי הרשות והמשרדים הנוספים מקדמים ]מנהל רשות המים[ .
והקולחים ורמת איכותם הכנת בסיס מידע אחיד".
משרד מבקר המדינה העיר באותו דוח כי על רשות המים "להקים בהקדם מאגר מידע ובסיס נתונים מרכזי, שישמש את כל הגופים הפועלים במשק זה" (ההדגשה במקור).
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת הנוכחית, ינואר 2015 , טרם הוקם מאגר מידע על קולחים ושפכים שישמש בסיס נתונים מרכזי עבור כל המאסדרים הרלוונטיים: משרד הבריאות, המשרד להגנ"ס ורשות המים .
74 ,מבקר המדינה דוח שנתי 64 א( 2013,) "היבטים בהקמה ובתפעול של מפעלים להשבת קולחים", עמ' 760.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 665 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 רשות המים הסבירה בתשובתה מינואר 2015 כי "הרשות פועלת להקמת מערכת משותפת אשר תקלוט את נתוני ]רשות המים, המשרד להגנ"ס ומשרד הבריאות[ לשלושת המשרדים איכות הקולחים מהמט"שים.
התקיימו פגישות ראשוניות עם המשרדים השונים וכן נ ערכו מספר פגישות פנימיות בין האגפים השונים ברשות המים בנושא זה.
פגישה משותפת של כל המשרדים הנוגעים בדבר תיקבע בקרוב על ידי ובהובלת רשות המים בהשתתפות אנשי מקצוע ואנשי המחשוב משלושת המשרדים".
בתשובת משרד הבריאות צוין כי "משרד הבריאות הקים מערכת ממוחשבת לקליטת תוצאות בדיקות מים מהמעבדות המבצעות את הבדיקה.
המערכת מותאמת לקבלת תוצאות איכות קולחים ושפכים.
המשרד דן עם רשות המים והמשרד להגנת הסביבה באפשרות לקליטה משותפת של בדיקות איכות קולחים".
המשרד להגנ"ס הסביר בתשובתו כי הוא "הקים מערכת מידע ייעודית המקבלת אלי ה את נתוני הקולחין המתקבלים ע"י המט"שים.
מערכת זו, אליה מוכנסים כל הדיווחים שמתקבלים לאחר בדיקת איכות, הוצגה בפני משרד הבריאות ורשות המים מספר פעמים ואף הוצעה לשימוש ע"י המשרדים השונים.
בנוסף, בימים אלה מקודמת.
תכנית ליצירת מאגר משותף.
המאגר יתבסס על המערכת הקיימת.
המידע המתקבל מיצרני השפכים יעודכן במערכת וכל משרד ייקח אותו לצרכיו השונים.
בכוונתנו להמשיך ולפעול בשקיפות ותוך שיתוף כל המידע הקיים במשרד על מנת לאפשר פיקוח ובקרה מיטביים על הפעולות למניעה וצמצום מקורות המים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, המשרד להגנ"ס ורשות המים לפעול בשיתוף פעולה ולזרז את תהליך הקמתה של המערכת לקבלת מידע על נתוני איכות קולחים ממט"שים, כדי שלכל המאסדרים תהיה גישה למידע הנדרש לצורך קבלת החלטות.
הקמת מערכת כזאת אף תהיה נדבך חשוב לפיקוח ואכיפה של שלושת המאסדרים על עמידה של המט"שים באיכות קולחים, כמתחייב לפי תקנות איכות קולחים ולקידום שיתוף הפעולה ביניהם.
שדרוג מט"שים סעיף 19 לתקנות איכות קולחים קובע בין היתר כי מינואר 2015 על כל המט"שים לעמוד בהוראות שנקבעו בתקנות לגבי הערכים של איכות הקולחים; לצורך כך יש לשדרג את רמת הטיפול בשפכים ברוב המט"שים מרמת טיפול "שניונית" לרמת טיפול "שלישונית"75 .
מנתונים שפרסמה רשות המים בסקר הקולחים הארצי מדצמבר 2014 , המציג נתונים משנת 2012 , עולה כי 93 מ-126 מט"שים שנבדקו (כ -74% ) חרגו ולא עמדו בכל הערכים של איכות מי הקולחים שנקבעו בתקנות איכות קולחים (להלן - הוראות איכות קולחים)76 .
רשות המים הסבירה בתשובתה כי "מבוצעות באופן שוטף פעולות של שדרוג מט"שים לאיכות קולחין המותרת להשקיה ללא מגבלות על פי תקנות הקולחין.
יובהר כי כיום רמת הקולחים וכמות הקולחים המשודרגים, ביחס לאילו של השנים האחרונות, גבוהה הרבה יותר הודות לפעילות רשות המים במימון וסיוע לרשויות מקומיות ותאגידי מים וביוב לשדרוג המט"שים".
75 טיפול שלישוני (ממילה "שלישי") מטהר את השפכים לאיכות גבוהה יותר מאשר טיפול שניוני (ממילה "שני") ומאפשר השקיה חקלאית ללא מגבלות.
76 יצוין כי בבדיקה נבדקו43 ערכים (פרמטרים) שונים.
בסקר פורסמו התוצאות של בדיקות33 מט"שים מתוך126 (כ-26%.