HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2010 הגיש היועץ דוח בנושא "מבנה אגרות התדרים הרצוי בישראל".
בדוח כתב היועץ כי "ספקטרום התדרים הוא ברובו משאב במחסור ומשום כך יש הכרח בקביעת מחירו כדרך להקצאתו למשתמשים.
גישה חופשית למשאב זה עלולה להביא לחוסר יעילות כלכלית במקרה הטוב, ולכאוס תקשורתי במקרה הרע בשל הפרעות הדדיות בין משתמשים שונים".
היועץ ציין כי במודל התמחור של אגרות התדרים בישראל, שנקבע בתקנות בשנת 1995 , אין זיקה בין סכום האגרה בעד הקצאת תדרים ובין ערכם הכלכלי.
כתוצאה מכך נפגעת יעילות הקצאת התדרים, והם אינם מתועלים לגופים שיעשו בהם את השימוש הכי טוב עבור המשק הישראלי.
היועץ הציע לעבור למודל תמחור המבוסס על תמריצים, ובו סכום הא גרה נקבע לפי אומדן העלות של ההשקעה החלופית, דהיינו לפי העלות הנוספת שתידרש כדי להחליף את התדרים שבשימוש בתשומות חלופיות25 .
, הנדרשות כדי לספק אותה כמות של מוצרים ושירותים עוד ציין היועץ כי המעבר למודל התמחור המומלץ דורש זמן שיאפשר היערכות ומעקב צמוד אחר הניסיון שנצבר במדינות שאימצו את המודל.
הוא הוסיף כי מאחר שמודל זה כולל מימד של שיקול דעת, צפויים בהליך יישומו חילוקי דעות והתדיינות ממושכת בין משרד התקשורת ובין גופי תקשורת גדולים, בדבר טיב ההנחות שעליהן יישען האומדן.
25 תשומות חלופיות יכולות להיות הגדלת ההשקעה בתשתית הרשת, מעבר לציוד שמתאים לרצועת תדרים צרה יותר, מעבר לרצועת תדרים אחרת או שימוש בטכנולוגיה אחרת כמו סיבים אופטיים.
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי יפעל לסייע למשרד התקשורת בהליך קביעת ערכם הכלכלי של התדרים.
משרד התקשורת כתב בתשובתו כי הצוות המקצועי במשרד הגיע למסקנה כי נדרש לערוך שינויים באגרות שנקבעו מכוח הפקודה, ותיקונים נוספים בתקנות שתכליתם, בין היתר, להבטיח שימוש יעיל וחסכ וני בתדרי הרדיו.
בעקבות זאת ולבקשת שר התקשורת הכין משרדו טיוטה לתיקון התקנות לקראת העברתה למשרדים הרלוונטיים, 1488 דוח שנתי63ג .
ובה המלצות לשינוי האגרות.
הטיוטה נוגעת בעיקר בשינויים והתאמות בתוך שיטת התמחור הנוכחית ובהתאם להמלצות היועץ הכלכלי.
יוער כי אף על פי שהמשרד הכין טיוטה לתיקון התקנות, הוא לא החל בהליכים לקביעת הערך הכלכלי של התדרים.
לקביעת ערכם הכלכלי של התדרים נודעת חשיבות רבה, היות שמדובר במשאב במחסור.
לדעת משרד מבקר המדינה מקבלי ההחלטות במשרד התקשורת נדרשים לקביעה זו בשעה שהם מתווים את מדיניות המשרד בשוק התקשור ת בעידן של פיתוחים טכנולוגיים רבים ובהתנהלותם אל מול צרכני התדרים, שהם בעיקר גופים עסקיים גדולים.
יעילות ההקצאה של התדרים למערכת הביטחון חלק גדול מתחומי התדרים יועדו והוקצו לשימוש מערכת הביטחון, שאינה משלמת אגרות.
כבר בשנת 1995 כתב מבקר המדינה26 כי משרדהתקשורת אינו בודק אם צה"ל מנצל את התדרים שהוקצו לו ביעילות.
בדוח נכתב כי בינואר 1995 התקין שר התקשורת תקנות שהטילו אגרות שמטרת ן הייתה לייקר ולייעל את השימוש בתדרים, למנוע ככל האפשר שימוש בתחומי תדרים נמוכים , ולגרום להחזרת תדרים שאינם בשימוש.
עוד נכתב בדוח כי אי-החלת התקנות על מערכת הביטחון מפחיתה את התועלת שתצמח מהטלת האגרות ואת הסיכוי לייעל את ניצולם של התדרים .
באוגוסט 2004 החליטה הממשלה לתקן את הפקודה ואת התקנות ולקבוע בהן שהחל מ- 1.
06 תוטל חובת תשלום אגרות על כל הגופים המשתמשים בתדרים ובכלל זה על כוחות הביטחון.
כמו כן הוחלט להגדיל את התקציבים של משרדי הביטחון, רה"ם וביטחון הפנים בסכום שיכסה את התשלום שיחול על המשרדים.
נמצא כי עד שנת 2012 לא בוצעה החלטת הממשלה, הוראות הפקודה לא שונו וכוחות הביטחון המשתמשים בחלק ניכר מן התדרים אינם משלמים בעדם אגרות למדינה.
יצוין כי בהקשר זה כתב היועץ ש"מתן פטור למערכת הביטחון פוגע משמעותית ביעילות ההקצאה של תדרים ופוגע בשקיפות ביחס לסך המשאבים המוקצים לביטחון.
החולשה העיקרית של מתן הפטור היא שגורמי הביטחון ינהגו באופן נכון מנקודת ראותם גם אם הם ישתמשו בתדרים באופן בלתי יעיל מנקודת ראות כלל משקית".
עוד כתב היועץ כי "הצבת המחיר הנכון בפני מערכת הביטחון היא בעלת פוטנציאל כלכלי משמעותי, וזאת מבלי לפגוע בביטחון מדינת ישראל כמלוא הנימה.
והיא עשויה להגדיל את התקציב הלאומי ואת המקורות להגברת ביטחון מדינת ישראל".
כדוגמה לדבר יו הביא היועץ את תמחור ימי המילואים, שגרם לירידה ניכרת במספר ימי המילואים, הביא לחיסכון ניכר והגדיל את המשאבים שהממשלה יכלה להעמיד למטרות שונות, ובכלל זה לרכש והתעצמות צבאית.
26 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 45, 'בפרק "ניהול הספקטרום האלקטרומגנטי", עמ 556-569 .
יצוין כי נציג אגף התקשוב בצה"ל החבר בוועדה טען לפני נציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי צה"ל משתמש בתדרים ביעילות גבוהה תוך בחינה מתמשכת ועקבית של יכולתו להמשיך ולהתייעל.
לטענתו השיקול הכלכלי אינו השיקול היחיד ולעתים קרובות אף לא החשוב שבשיקולים, שכן מדובר בסוגיה ביטחונית.
הוא הדגיש שהגורמים במערכת הביטחון לא שותפו בהכנת הדוח שהכין היועץ בנושא המבנה של אגרות התדרים הרצוי בישראל, ועמדתם לא נבחנה.
יודגש כי הגם שהשיקול הכלכלי אינו השיקול היחיד בהקצאת תדרים למערכת הביטחון הרי הוא אחד השיקולים כבדי המשקל ויש להביאו בחשבון.
משכך, חוסר השקיפות בתקציב מערכת הביטחון בכל הקשור לתדרים שיועדו והוקצו לשימושה יכול לפגוע לאורך זמן בתמריץ שלה להתייעלות בתחום זה.
הממונה על התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי משרד האוצר רואה חשיבות רבה בהטלה של אגרת תדרים על הגופים הביטחוניים כדי להוביל את מערכת הביטחון למתווה של התייעלות השי מוש בתדרים.
הוא הוסיף כי יפעל לסייע למשרד התקשורת בעניין "הערכת שוויים הכלכלי של התדרים המצויים בידי משרד הביטחון וכימות העלויות שלהם והצגתם השקופה במסגרת תקציב הביטחון".
צה"ל ענה כי לפי החלטת הממשלה יש צורך בהגדלה של תקציב הביטחון לפני הטלת חובת תשלום אגרות תדרים על כוחות הביטחון, אך הדבר טרם נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, קיים חשש שהמשמעות הכלכלית הנובעת מן הפטור שניתן למערכת הביטחון תתעצם לאור הגידול הצפוי בביקוש לתדרים לצרכים אזרחיים וביטחוניים.
על משרד התקשורת בשיתוף ובתיאום משרדי הביטחון והאוצר לקיים ע בודת מטה במטרה להביא להסדרה כוללת של קביעת הערך הכלכלי של התדרים.
ההליכים להסדרת השימוש בטכנולוגיית הדור הרביעי (G4) .
הביקוש לשירותי תקשורת סלולרית במדינה תואם את המגמה העולמית של גידול מתמשך במספר המשתמשים בשירותי תקשורת ובשירותי העברת נתונים.
קיים קשר ה דוק בין גודל רצועת התדר ובין רמת השירות המתאפשרת ברשת - ככל שרצועת התדר גדולה יותר, רמת השירות האפשרית גבוהה יותר.
בתקופת הביקורת הפעילו ספקיות התקשורת הסלולרית (להלן - הספקיות) רשתות המושתתות על טכנולוגיות ספרתיות (הדור השני - G2 ) וטכנולוגיות העומדות בפרמטרים שהוגדרו בידי ITU כדור השלישי (להלן- G3 .
) בינואר 2012 קבעITU את הסטנדרטים ואת המפרטים שעל פיהם יחליט אם טכנולוגיית תקשורת אלחוטית עומדת בדרישות הדור הרביעי (להלן - G4 .
)ITU קבע כי טכנולוגיות G4 יאפשרו הורדת נתונים בתנועה בקצב של יותר מ -100 מיליון ביט (bit) .
)בשנייה, ובמצב נייח בקצב גבוה פי עשרה (מיליארד ביט בשנייה טכנולוגיות G4 נועדו לאפשר רמת שירות גבוהה למשתמשי רשת רבים, תוך ניצול מיטבי של התדרים.
ITU גם קבע כי הטכנולוגיותLTE27 ו- iMaxW28 עומדות בדרישותG4 .
LTE אין יתרון על פני טכנולוגיות העומדות בדרישות G3 מבחינת מהירות העברת .
27 Long Ter m Evolution - טכנולוגיית תקשורת אלחוטית באמצעות מכשירים ניידים דוגמת תקשורת סלולרית.
אולם במצב שבו אי -אפשר להרחיב את הקצאת התדרים לשימוש בטכנולוגיית G3 , אפשר להקצות תדרים אחרים לשימוש בטכנולוגייתG4 .
28 Worldwide Interoperability for Microwave Access - תקשורת אלחוטית לטווחים בינוניים.
רשתות תקשורת המושתתות על טכנולוגיית LTE יכולות לפעול במגוון תחומי תדר בספקטרום התדרים.
מש רד מבקר המדינה בחן את הפעולות שנועדו להועיד ולהקצות תדרים בתחום כדי שישמשו למתן שירותים מתקדמים המושתתים על טכנולוגיות G4 .
התדרים האמורים נמצאים בשימוש מערכת הביטחון ובשימוש חברה א'.
להלן הממצאים: ההליכים לפינוי התדרים בתחום שבשימוש צה"ל 1.
החלטת ועדת הת דרים שפעלה במועצה משנת 2 0 0 2: באפריל 2002 החליטה ועדת התדרים שפעלה במועצה להקצות לצה"ל תדרים בתחום, שאותם יהיה עליו לפנות עד סוף שנת 2010 .
בישיבה שקיימה הוועדה בספטמבר 2007 צוין כי "צה"ל קיבל הקצאה בתחום תדרים נוסף אשר בו מפותחת מערכת חדישה והמעבר אליה תוך ]בתחום[ פינוי התדרים שבסעיף זה יושלם כאמור עד סוף שנת 2010 .
" באותה ישיבה מספטמבר 2007 הוחלט להועיד את השימוש בתדרים בתחום למערכות תקשורת אזרחית קרקעית לשימושים ניידים ונייחים בלבד.
היות שחלק מהתדרים בתחום זה כבר הוקצו לשימוש צה"ל, נקבע כי הם ייועדו לשימוש ים אזרחיים בסוף שנת 2010 , המועד שבו נדרש צה"ל לפנותם.
ועדת התדרים שפעלה במועצה דנה גם בבקשת נציג צה"ל להאריך בחמש שנים (עד סוף שנת 2015 ,) את התקופה של הקצאת התדרים.
היא החליטה כי צוות של חבריה שיכלול נציגים של צה"ל ושל משרד התקשורת (להלן - צוות הנציגים), יבדוק את המשמעויות הנובעות מהבקשה.
אם בעקבות הבדיקה תידחה הבקשה, יוכל צה"ל לבקש שוועדת התדרים שפעלה במועצה תשקול שוב את בקשתו לא יאוחר מסוף שנת 2009 .
, ותקבל החלטה שבה יובאו בחשבון צורכי התקשורת האזרחית עמדת משהב"ט הייתה שהעברת המערכת שפועלת בתדרים שבתחום לת דרים בתחום אחר מחייבת הקצאת זמן ומשאבים לפיתוח והצטיידות, ושיש לקבל שיפוי ממקור חיצוני לתקציב משהב"ט על פעולה זו.
עמדה זו הוצגה גם בפנייה של מנכ"ל משהב"ט למנכ"ל משרד התקשורת ביולי 2008 .
יצוין כי בשנת 2011 נפגשו הנציגים של אגפי התקציבים במשרד האוצר ובמשהב"ט פעמים מספר במטרה לסכם את סכום השיפוי הכספי על פינוי התדרים (ראו להלן).
בפגישה של נציגי משרד מבקר המדינה עם נציג אגף התקשוב בוועדה מאוקטובר 2012 הוא ציין כי צה"ל תכנן לפנות את התדרים שבתחום עד סוף שנת 2010 בהתאם להחלטת ועדת התדרים.
לדבריו, נוכח צורך דחוף שעלה בשנת 2006 , החליטה מערכת הביטחון להשתמש בתדרים להפעלת מערכת אלחוטית חדשה שהקימה (להלן - המערכת החדשה).
הוא הוסיף כי אמנם באותה עת העריך צה"ל שהשימוש במערכת החדשה לא יעכב את שחרור התדרים עד סוף שנת 2010 , אולם בפועל המערכת החדשה עדיין פועלת בתדרים האמורי ם, ולצורך פינוים לשימוש אזרחי יהיה על מערכת הביטחון להפעיל את המערכת החדשה בתדרים אחרים.
התדרים שבתחום הוקצו לצה"ל בשנת 2002 לשימוש לתקופה קצובה של כתשע שנים.
לפי ההחלטה בדבר ההקצאה היה צה"ל אמור להיערך מבעוד מועד לפנות את התדרים בתחום ולעבור להשתמש במערכו ת הפועלות בתדרים אחרים.
אולם בסיכומי ישיבות של ועדת התדרים שפעלה במועצה ושל ועדת התדרים אין תיעוד שממנו אפשר ללמוד שהוחלט להקצות לצה"ל את התדרים להפעלת המערכת החדשה.
צה"ל כתב בתשובתו כי "נציגי אגף התקשוב עדכנו את ועדת התדרים בשימוש בתדרים למערכת החדשה.
תי מוכין לכך ניתן למצוא בסיכומי ועדת התדרים במסגרתם צוין במפורש שמה של המערכת החדשה".
נמצא כי בפועל הוועדה לא בחנה את מלוא המשמעויות של הקצאת התדרים למערכת החדשה, ובעיקר לא בחנה אם השימוש בתדרים במערכת החדשה יגרום לאיחור במועד פינוים בידי צה"ל בסוף שנת 2010.
לדעת משרד מבקר המדינה אין די בעדכון ועדת התדרים, והיה על נציגי אגף התקשוב להעלות את הנושא לדיון כדי שהוועדה תדון בו ובהשלכותיו ותקבל החלטה על הקצאת התדרים.
עבודת מטה לשם הקצאת תדרים בתחום לשימוש אזרחי : בישיבת ועדת התדרים שפעלה במועצה שהתקיימה ביולי 2008 הוחלט להיעתר לבקשת צה"ל ולדחות את מועד פינוי התדרים עד סוף שנת 2012 .
ועדת התדרים שפעלה במועצה קבעה באורח ראשוני את התדרים שיפנה צה"ל בהדרגה ואת לוח הזמנים לפינוים.
הוחלט כי מאחר שצוות הנציגים היה אמור להציג לוועדה עד סוף שנת 2008 את תוצאות הבדיקה בעניין המשמעויות הנובעות מהבקשה להאריך בחמש שנים (עד סוף שנת 2015 ) את תקופת הקצאת התדרים, יוכל יו"ר הוועדה לשנות את ההחלטה לאור תוצאות הבדיקה ובתיאום עם נציגי צה"ל.
ועדת התדרים שפעלה במועצה החליטה גם להיענות לבקשת צה"ל ולהועיד ולהקצות לשימושו העתידי תדרים בתחום.
פירוט התדרים ייקבע בהתאם למערכת שיחליט צה"ל להפעיל בתחום.
נמצא כי צוות הנציגים, המורכב מחברי הוועדה, לא הציג בפני חברי הוועדה את תוצאות הבדיקה בהתאם להחלטה של ועדת התדרים שפעלה במועצה.
משרד התקשורת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נציגי צה"ל ומשרד התקשורת ביצעו את הבדיקה במועד מאוחר מזה שקבעה הוועדה.
המשרד הוסיף כי "למיטב זכרונו של יו"ר הוועדה, הוצגו תוצאות בדיקה זו לוועדה בישיבתה שהתקיימה ב- 6.
", אך לצערנו הדבר אינו מתועד ועדת התדרים של המועצה חדלה מעבודתה בנובמבר 2008 , ואילו ועדת התדרים בהרכבה החדש שהוסמכה באותו מועד, התכנסה לראשונה ביוני 2010 , כשנה וחצי לאחר מכן, וגם אז לא דנה בנושא.
רק באפריל 2011 חזרה הוועדה לדון בהקצאת התדרים לשימוש אזרחי (ראו להלן).
במצב דברים זה לא הושלמה עבודת המטה שנועדה לקבוע את התדרים שיוקצו לשימוש אזרחי ואת לוח הזמנים לכך.
סיכום על פינוי התדרים ועל השיפוי בגינם : בנושא הגברת הניצול של תשתיות לשימושי תקשורת החליטה הממשלה ביולי 2010 להקים צוות בהשתתפות נציגים של מנכ"ל משרד התקשורת, מנכ"ל משהב"ט והממונה על התקציבים במשרד האוצר (להלן - הצוות הבין-משרדי).
תפקיד הצוות הבין-משרדי היה לבחון את אופן יישום פינוי תדרים לפעילות של הדור הרביעי בסלולר ובכלל זה לבחון את האפשרות למתן פיצוי למערכת הביטחון.
ממסמך שהגיש מנהל האגף לצוות הבין-משרדי בספטמבר 2010 עולה כי בתחום התדרים פועלות מערכות תקשורת אלחוטיות של צה"ל ושל חברה א'.
כדי לבחו ן מהם התדרים שבאמצעותם יהיה אפשר להפעיל טכנולוגיית LTE , יש לבצע ניתוח תאורטי מדויק ולאמתו על ידי ניסוי.
בשנת 2011 נפגשו נציגים של אגפי התקציבים במשרדי האוצר והביטחון במטרה לסכם את סכום השיפוי הכספי על פינוי התדרים.
במרץ 2011 הוכנו כמה טיוטות להסכם, ולפיהן יקיימו משרד התקשורת ומשרד האוצר מכרז להקצאת התדרים שיפנה צה"ל לשימוש אזרחי.
משהב"ט יקבל פיצוי כספי בסך 100 מיליון ש"ח, ואם יתקבל במכרז סכום גדול מ-100 מיליון ש"ח יחולק הסכום כדלהלן: הסכום שבין 100 מיליון ש"ח ועד300 מיליון ש"ח ישולם למשהב"ט, סכום שמעל300 מיליון ש"ח ועד 500 מיליון ש"ח יחולק בחלקים שווים בין משרד האוצר למשהב"ט, וסכום שמעל 500 מיליון ש"ח יועבר לאוצר המדינה.
הטיוטות נבדלות זו מזו בנוגע למועד העברת התשלום בסך 100 מיליון ש"ח למשהב"ט: באחת נקבע שהסכום יועבר כמקדמה ללא תלות בפרסום המכרז, בשנייה נקבע שהסכום יועבר לאחר פרסום המכרז, ובשלישית נקבע שהסכום יועבר לאחר בחירת זוכה במכרז.
דנה ועדת התדרים לבקשת צה"ל בנושא פינוי התדרים שבתחום הוועדה עדכנה את החלטתה וקבעה אילו תדרים יפונו ולוח זמנים חדש לפינוי.
עוד החליטה הוועדה כי נציג צה"ל יעדכן את יו"ר הוועדה על הפינוי.
נציג אגף התקשוב בצה"ל החבר בוועדת התדרים ציין לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי יו"ר הוועדה דחה את בקשתו שהחלטת הוועדה תציין שפינוי התדרים יהיה מותנה במימוש ההסכם העקרוני שהושג בין משרד האוצר ומשהב"ט.
משרד האוצר הגיש לממשלה הצעת החלטה בנושא שינוי סדר העדיפויות בתקציב המדינה בשנת 2012 .
על פי ההצעה אמורה הממשלה להטיל על שר הביטחון לעשות את כל הפעולות הדרושות לפינוי פסי התדרים לפי החלטת הוועדה מאפריל 2011 , ומשהב"ט יתוקצב מיד לאחר פינוי התדרים בסכום של 400 .
מיליון ש"ח בסופו של דבר לא נכללה ההצעה בהחלטת הממשלה מינואר 2012 .
בינואר 2012 פנה משהב"ט למשרד רה"ם, וטען שיש לשפות את מערכת הביטחון בסכום גבוה באופן ניכר מסכום השיפוי שעליו סיכמו משרדי האוצר והביטחון רק מספר חודשים קודם.
יצוין כי היועץ ששכר משרד התקשורת לעניין "מבנה אגרות התדרים הר צוי בישראל" העיר עוד ביולי 2010 כי "משרד האוצר ומשרד הביטחון מנהלים מערכת יחסים מורכבת שעלולה להשפיע על אורכו של המשא ומתן ותוצאותיו.
הפגיעה ביעילות הכלכלית גדלה עם התארכות תהליך זה דבר שעלול לעכב את ההתקדמות של המשק".
הצוות הבין -משרדי שמינתה הממשלה לא הצל יח לסכם את אופן פינוי התדרים ואת סכום השיפוי שישולם למערכת הביטחון עבור התדרים שיפונו לצרכים אזרחיים ולשם הטמעת טכנולוגיית G4 .
למרות המחלוקת שבין משרד האוצר למשהב"ט על סכום השיפוי ועל אופן תשלומו, במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא התקיימו מגעים בין המשרד ים כדי לסכם את אופן פינוי התדרים כאמור בהחלטת הממשלה מיולי 2010.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שהדיונים הגיעו למבוי סתום ולא הושגה הסכמה בין משרד האוצר ומשהב"ט, עליהם לשקול ליישב את המחלוקת בסיוע משרד רה"ם כאמור בתקנון הממשלה29 .
לחלופין עליהם להציג את המחלוקת המהותית לפני מנגנונים אחרים שנועדו לטפל במחלוקות שכאלה.
29 התקנון לעבודת הממשלה, הממשלה ה -32 '.
אושר בהחלטת ממשלה מס 3 מ- 5.
מכרז להקצאת תדריG4 - הרחבת רישיון משולב: ביולי 2011 סיכמו מנכ"ל משרד התקשורת והמשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר כי עד תחילת אוקטובר 2011 ימנה שר התקשורת ועדת מכרזים שתקצה תדרים בתחום שבו יופעלו מערכות G4 , או לחלופין ירחיב את סמכויות ועדת המכרזים שפעלה אז במשרד התקשורת.
עוד סוכם שאם לא יפנו כוחות הביטחון את כל התדרים בתחום עד מועד פרסום המכרז, יוקצו התדרים בהדרגה בהתאם להחלטת ועדת 1498 דוח שנתי63ג .
המכרזים, ומועדי ההקצאה יפורסמו במכרז.
יודגש כי משהב"ט לא היה שו תף לסיכום זה, עם זאת ההסכם הותנה בהסכמה בין משרד האוצר למשהב"ט בנושא פינוי התדרים עד ספטמבר 2011 .
כדי לקצר את תהליך הקצאת התדרים לאחר שתושג ההסכמה מינה שר התקשורת ועדת מכרזים להקצאת תדרי G4 למפעילות הרט"ן (רדיו טלפון נייד) שבראשה המנכ"ל (להלן - ועדת המכרזים).
בכתב המינוי התבקשה ועדת המכרזים להכין את מסמכי המכרז ותנאיו, לפרסם את המכרז ולנהלו, ולבחור את הזוכים בו.
נקבע שהמכרז יתפרסם עד סוף אוגוסט 2012 , אולם נמצא כי רק ביוני 2012 הטילה ועדת המכרזים על משרד התקשורת להמציא נתונים מן המפעילים, ועל הלשכה המשפטית ל בחון את הדרך שבאמצעותה יוכל המשרד לחייב מפעילים ליישם טכנולוגיית G4 בתדרים שכבר הוקצו לשימושם.
עד סוף אוגוסט 2012 לא השלימה ועדת המכרזים את הכנת מסמכי המכרז ואת תנאיו.
בתשובת משרד התקשורת נכתב כי בהתאם לסיכום דיון, מנובמבר 2011 , במשרד המשפטים, בעניין "'הדור הרביעי' בתקשורת הסלולרית - מתווה מוסכם לבחינה בין-משרדית" 30 לא יהיה אפשר לפרסם את המכרז בטרם התקבלה החלטה של המדינה (משרדי הממשלה או הממשלה) וכי קיימת אפשרות שהתנאים בטיוטת תנאי המכרז ישתנו.
יצוין כי בסיכום הדיון נכתב כי הליך הבחינה הבין-משרדית "לא יעכב הליכים הנדרשים לקראת פריסת הדור הרביעי, ובכלל כך מינוי ועדת מכרזים ועבודתה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי מסיכום הדיון האמור לא עולה כי הייתה מניעה שוועדת המכרזים תשלים לפחות את הכנת מסמכי המכרז ותנאיו, גם אם לא היה אפשר לפרסמו.
להחלטה על פינוי תדרים לצורך הסדרה של מתן שירותי תקשורת אזרחיים המתבססים על טכנולוגיה מתקדמת נודעת חשיבות והיא באה לידי ביטוי גם בהחלטת הממשלה מיולי 2010 .
החלטה זו הטילה על צוות בין-משרדי לבחון את אופן יישום פינוי התדרים ואת האפשרות למתן פיצוי למערכת הביטחון.
למרות זאת עד מועד סיום הביקורת לא צלחו ההליכים שנועדו להסדיר זאת, התדרים לא פונו והכנת מסמכי המכרז טרם הושלמה.
ההליכים לפינוי התדרים בתחום שבשימוש חברה א' ממסמך שהעביר מנהל האגף בספטמבר 2010 לצוות הבין-משרדי עלה כי בתחום התדרים פועלות גם מערכות תקשורת אלחוטיות של חברה א'.
בסיכום עבודת הצוות הבין-משרדי מיולי 2011 התחייב משרד התקשורת לפעול לפינוי התדרים שבשימוש חברה א' עד מועד פרסום המכרז.
משרד התקשורת עוסק בפעולות שמטרתן לפנות את התדרים שבשימוש חברה א' כבר חמש שנים.
באוקטובר 2007 פנה המשרד לחברה א ' והודיע כי הוא שוקל .
30 הישיבהנועדה לגיבוש עמדת המדינה בדבר מתן צו ביניים בעניינם של בג"ץ 6477/08 ו- 5045/09 .
בנושא הקמת מתקני גישה אלחוטית לתקשורת סלולרית משרד התקשורת 1499 .
להורות לה להפסיק עד דצמבר 2008 את השימוש בתדרים שבאמצעותם היא מפעילה מערכות "רדיו כפרי ורדיו שכונתי", שהוקצו לה לשימוש באזורים שבהם אינה מצליחה לפרוס תשתית קווית.
חברה א' התבקשה להודיע למשרד התקשורת מה עמדתה כדי שיבחן אם להקצות לה תדרים חלופיים.
במרץ 2009 הודיע משרד התקשורת לחברה א ' כי האפשרות שיוקצו לה תדרים חלופיים אינה תואמת את מדיניותו בנושא הקצאת תדרים לרשת גישה אלחוטית רחבת פס.
המשרד הוסיף כי לפיכך עומדת לפני חברה א ' האפשרות להשתתף במכרז לתדרים שיפורסם, ואם תזכה בו יהיה אפשר להקצות לה תדרים בתחום האמור.
במרץ 2010 פנתה חברה א' למשרד התקשורת בבקשה שיוקצו לשימושה תדרים שיאפשרו לה שימוש בטכנולוגיית G4 - Wimax , כדי שתוכל לספק ללקוחותיה, ובעיקר לתושבי הפריפריה והאזורים המרוחקים, שירותי תקשורת מתקדמים הניתנים באמצעות רשת תקשורת חדשה שהיא הקימה אז.
אגף פיקוח ואכיפה במשרד התקשורת בדק ביולי 2011 את השירותים שחברה א' נותנת ללקוחותיה באמצעות המערכות הפועלות בתדרים שבתחום.
כעבור שנה, ביולי 2012 , הודיע מנהל האגף למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הבדיקה הועלתה במשרד התקשורת האפשרות שלא להקצות לחברה א' תדרים חלופיים, כך שהיא תיתן את השירותים באמצעות מפעיל אחר.
הוא הוסיף שהמנכ"ל קיבל עליו להעלות את הנושא לפני חברה א' קודם שתישלח אליה דרישה בכתב.
משרד התקשורת כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי בתשובה לפנייתו לחברה א ' היא הודיעה על נכונותה העקרונית לספק ללקוחותיה שירותים באמצעות מפעיל אחר, והעלתה מספר נקודות המחייבות לדעתה את התייחסות משרד התקשורת.
המשרד הוסיף כי הוא מנהל עבודת מטה לגיבוש עמדה בנוגע לאופן מימוש מתן השירותים באמצעות מפעיל אחר.
בתשובתה מדצמבר 2012 כתבה חברה א' למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שעל הרגולטור לתת לה כלים לספק שירות אוניברסלי באופן מיטבי.
היא הוסיפה כי מאז פניית משרד התקשורת באוקטובר 2007 התקיימו עמו מגעים בעניין התדרים החלופיים שיינתנו לה בתמורה לפינוי התדרים המשמשים אותה.
בישיבה שנערכה בדצמבר 2008 מסר לה משרד התקשורת כי בכוונתו להקצות לה תדרים אחרים, אולם חזר בו.
חברה א' הבהירה כי פינוי התדרים ללא חלופה הולמת אינו אפשרי.
כמו כן היא שבה וביקשה מהמשרד כי יינתן לה תחליף הולם שיפתור את הבעיה ויאפשר לה לתת שירותי אינטרנט וטלפוניה ללקוחותיה, אך היא לא נענתה.
אף על פי שמשרד התקשורת עוסק זה כחמש שנים בנושא פינוי התדרים שהוקצו לחברה א', לא הביאו פעולותיו לפינוי התדרים.
במהלך תקופה זו העלה המשרד הצעה להקצאת תדרים חלופיים, לאחר מכן שינה את עמדתו, ובסופו של דבר לא פרסם מכרז התואם את מדיניות הקצאת התדרים לרשת גישה אלחוטית רחבת פס.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשור ת שעליו לפעול בצורה נמרצת ותכליתית לקידום פינוי התדרים, כדי שלא יחולו עוד עיכובים בהקצאת התדרים הנדרשים ליישום טכנולוגיות G4 .
 משרד התקשורת 1501 .
הפעולות- שנמשכו יותר מעשור ונועדו לאפשר לספקיות שירותי התקשורת במדינה להטמיע טכנולוגיות G4 בדומה למגמות העולמיות בתחום, לס פק באמצעותן שירותי תקשורת ומידע מתקדמים בזמינות גבוהה - לא צלחו.
עד מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2012 , לא פונו התדרים שנועדו להטמעת טכנולוגיות G4 , והם עדיין בשימוש צה"ל וחברה א '.
החלטת ועדת התדרים, שפעלה במועצה מאפריל 2002 , על פינוי התדרים שבשימוש צה"ל, לא י ושמה.
המחלוקת בין משרד האוצר ובין משהב"ט בעניין השיפוי הכספי על הפינוי והמעבר לתדרים חלופיים, לא יושבה.
לנוכח זאת קיים חשש שמערכות התקשורת האלחוטיות של המפעילים לא ייתנו מענה ראוי לגידול המתמשך בביקוש של הציבור לשירותי תקשורת ומידע מתקדמים בשוק תחרותי זה.
לדעת משרד מבקר המדינה על כל הגורמים המעורבים בתהליך לפעול להסדרת הנושא יחד, מתוך ראייה כוללת של צורכי הציבור והמדינה.
התדרים הם משאב לאומי ציבורי מוגבל, שבאמצעותו ניתנים שירותי תקשורת ומידע אלחוטיים.
הביקוש לתדרים גדול מן ההיצע וצפוי שיתעצם בעתיד.
מצב זה מחייב את הגורמים המעורבים בהועדת התדרים ובהקצאתם לכלכל את צעדיהם כדי להבטיח שהשימוש בתדרים במדינה יהיה יעיל ומיטבי.
ממצאי הביקורת מעלים ליקויים בהתנהלותם של הגורמים בוועדת התדרים, בוועדה העליונה ובמשרדי התקשורת, האוצר והביטחון.
על הגורמים האחראים להסדיר את דרכי העבודה של ועדת התדרים ושל הוועדה העליונה.
על משרד התקשורת לדון בדרכים הנדרשות לעיגון סמכויות ההקצאה של התדרים בצורה ברורה.
על משרדי התקשורת, הביטחון וביטחון הפנים לגבש הוראות ברורות ורלוונטיות המסדירות את ההועדה וההקצאה של התדרים לשימוש מערכת הביטחון, ולקיים את החלטת הממשלה בעניין תשלום אגרה עבור שימוש בתדרים.
על משרדי התקשורת והאוצר לקבוע את הערך הכלכלי והחשבונאי של התדרים ולתת להם ביטוי בדוחות הכספיים.
משרד התקשורת נדרש לטייב את המידע על התדרים במאגר שעל הקמתו והפעלתו החליטה הממשלה.
כמו כן ע ליו להבטיח פעולה תקינה של האגף בשעת חירום ולשדרג את התמיכה במערכות המידע שבאגף.
השימוש בטכנולוגיית הדור הרביעי (G4 ) נועד לספק את הביקוש הגדל והולך לשירותי תקשורת מתקדמים.
התהליכים שנועדו להסדיר את השימוש בטכנולוגיה זו אינם מתבצעים לפי לוח הזמנים שנקבע וההחלטות שהתקבלו.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התקשורת להסדיר את פינוי התדרים שבשימוש חברה א '.
כמו כן על משרדי התקשורת, הביטחון והאוצר ליישב את המחלוקת בעניין השיפוי הכספי על הפינוי והמעבר לתדרים חלופיים ולפעול להסדרת הנושא תוך ראייה כוללת של צורכי הציבור והמדינה.
השלטון המקומי בישראל מורכב בעיקרו ממערך של 257 רשויות מקומיות11 .
לכל רשות מקומית יש תחום שיפוט, שנקבע על ידי שר הפנים, ובו היא רשאית להפעיל את סמכויותיה.
הרשויות המקומיות עוסקות במגוון רחב של תחומים - חינוך, רווחה, בריאות, תברואה, תכנון ובנייה, איכות סביבה, תחבורה ותרבות - המשפיעים על ענייני היום-יום של תושביהן ועל רווחתם.
מחד-גיסא ניתנה לרשויות המקומיות עצמאות לנהל את ענייניהן, כמפורט בפקודת (להלן ]נוסח חדש[ העיריות- נוסח [ פקודת העיריות) ובפקודת המועצות המקומיות (להלן ]חדש- פקודת המועצות המקומיות) 12 , המונות את הסמכויות הנרחבות שבידיהן.
מאידך גיסא, העניק המחוקק לשלטון המרכזי בכלל ולמשרד הפנים כבא כוחה של הממשלה בפרט, סמכויות פיקוח שונות על תפקודן של הרשויות המקומיות.
מההסדרים הקבועים בפקודות האמורות, שמקורם בחקיקה המנדטורית, משתקף דגם ריכוזי המגביל את חופש פעולתן של הרשויות המקומיות ומכפיף אותן במידה רבה לשלטון המרכזי.
לשר הפנים ניתנה סמכות להתערב בעשרות פעולות של הרשויות המקומיות הנוגעות לתחומים רבים כמו: מינהל תקין, כוח אדם, נכסים, תקציב העירייה וחשבונותיה וגביית מיסים.
בהתאם לכך משרד הפנים מופקד על גיבושה וביצועה של מדיניות לאומית בתחום השלטון המקומי, ובעניינים מסוימים הוא נושא באחריות לאסדרה של השלטון המקומי - פיקוח על הרשויות המקומיות, הכוונת פעולותיהן, הסדרת יחסי הגומלין ביניהן ובקרה על תפקודן.
יש לציין כי מעמדו החוקתי של השלטון המקומי בישראל לא הוסדר (למשל - בחוק יסוד), אף ששאלות בנוגע למה ות היחסים בין נדבכי השלטון בישראל ולמידת עצמאותן של הרשויות המקומיות מצויות במרכזו של השיח הציבורי עוד מקום המדינה.
במהלך השנים ישבו ועדות ציבוריות על המדוכה13 , ומשרד הפנים אף יזם .
11 מספר הרשויות המקומיות משתנה במשך השנים.
לפי נתוני משרד הפנים מפברואר 2013 , בישראל יש 75 ,עיריות126 ,מועצות מקומיות 54 מועצות אזוריות ושתי מועצות מקומיות תעשייתיות.
מלבדן נמצאים במסגרת השלטון המקומי גם עשרות איגודי ערים, תאגידים עירוניים וועדים מקומיים.
12 שמכוחה הוצאו צווים להסדרת פעולותיהן של המועצות המקומיות והמועצות האזוריות - צו המועצות המקומיות (א), התשי"א- 1950 , צו המועצות המקומיות (ב), התשי"ג- 1953 , צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח- 1958.
13 למשל: הוועדה הממלכתית לענייני השלטון המקומי בראשות מר משה זנבר שהגישה את המלצותיה לממשלה בשנת 1981 (להלן- ועדת זנבר); הוועדה לקביעת קריטריונים להקצאת "מענק איזון" לרשויות המקומיות בראשות מר יצחק סוארי שהגישה את המלצותיה בשנת 1993 (להלן- ועדת סוארי).
להרחבה נוספת ראו דורון נבות, לקראת הגדרת מעמדו החוקתי של השלטון המקומי בישראל , המכון הישראלי לדמוקרטיה ( 2003.
רפורמה בתחום וגיבש הצעת חוק14 , ולפיה ייקבעו אמצעי פיקוח ובקרה מדורגים שיותאמו לביצועי הרשות המקומית.
זאת - במטרה לבזר סמכויות .
14 הצעת חוק העיריות, התשס"ז- 2007 , ה"ח360 (להלן- הצעת חוק העיריות).
לרשויות מקומיות המנהלות את ענייניהן ביעילות ולהדק את הפיקוח על רשויות כושלות, ואולם, בסופו של דבר לא אושרה הצעת החוק האמורה בכנסת (ראו פירוט בפרק על מדיניות האסדרה).
סוגיית היחסים בין שני נדבכי השלטון היא מורכבת וטומנת בחובה מתח ומאבק בין ערכים שונים.