HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו כתב משרד החינוך כי על מנת לתאם בין כל הגורמים המטפלי ם בתלונות, הוא מפתח בימים אלה מערכת חדשה לטיפול בתלונות, שתשרת את כל הגורמים המטפלים בתלונות.
המערכת תיצור מסד נתונים אחיד שייגזרו ממנו נתונים בחתך מערכתי, לרבות הגדרת "הפליה" כמילת מפתח בחיפוש נושאי.
משרד הבריאות כתב בתשובתו כי בעקבות דוח הביקורת עודכנה מערכת פניות הציבור שלו, והיא מאפשרת כעת הפקת מידע רלוונטי וביצוע חיפוש יעיל וממוקד, לשם ניתוח תלונות העוסקות בהפליה ובגזענות.
כן כתב שהדבר יובא בהקדם לידיעת כל מי שמטפל בתלונות.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי יחידת התיאום עליה המליץ הדוח למיגור הגזענות תרכז נתונים בנושא ותפרסם דוח שנתי.
בנוסף לכך, הוא צפוי לגייס בשנת 2017 ,)מנהל תחום (ניהול ידע ומידעשתפקידו, בין היתר, לסייע ליחידות השונות בפיתוח כלים ותהליכים לשמירה וניהול ידע בנושא.
משרד מבקר המדינה סבור כי פיתוח ושכלול היכולת לאתר תלונות בנושא הפליה ואי-שוויון היא צעד בסיסי והכרחי לאפיון התופעה ולאיתור מוקדיה.
לפיכך ראוי שמשרדי החינוך, הבריאות והמשפטים יחישו את פעולותיהם בנושא.
על כל משרדי הממשלה גם לאפשר סיווג פניות ותלונות בנושא הפליה ואי-שוויון, כדי שיתאפשרו מעקב אחר היקף התופעה, בניית מסד נתונים ופיתוח הידע בתחום זה.
להלן מקרים של תלונות שארגונים לא-ממשלתיים הפועלים לקידום השוויון הפנו למשרדים שנבדקו , והן נותרו ללא מענה.
ברוב המקרים הועלו בפניות טענות על הפליה בהיקף נרחב.
בפנייתו של ארגון לא -ממשלתי לשרת המשפטים , באפריל 2014 , נדונו היבטים שונים של הפליה בשוק הדיור למגורים, לרבות טענות על מדיניות שיווק מפלה וסלקטיבית של יזמים כלפי אוכלוסיות מסוימות, המנוגדת לסעיף במכרזי הרשות למקרקעי ישראל האוסר זאת, והטענה כי הרשות אינה אוכפת אותו.
בפנייתו ביקש הארגון את התערבותה של שרת המשפטים בהפעלת כלים אפקטיביים למיגור תופעות של הפליה בדיור, והציע כלים משפטיים וכלי אכיפה.
לבקשת השרה בדק משרד המשפטים את הנושאים שהוזכרו בפנייה.
מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ריכזה את עמדות הגורמים השונים בו לנושאים אל ה וקיימה כמה דיונים בנושא.
הביקורת העלתה כי לא נמסר לארגון שהגיש את הפנייה כל מידע על דרך הטיפול בתלונתו, לאחר ההתייחסות ראשונית ולפיה הנושא חשוב והוא ייבחן.
במצב זה לא התאפשר לדעת אם התלונה אכן טופלה כראוי.
בפנייה של ארגון לא-ממשלתי ליועמ"ש, באוקטובר 2015 , הועלתה טענה כי "ועדות האכלוס" בערים שונות ברחבי הארץ מונעות מאזרחים רבים לרכוש, למכור או להשכיר דירות אך ורק בגלל מוצא או השקפה דתית.
הארגון ציין בפנייתו נימוקים משפטיים התומכים בטענת ההפליה, הציג ממצאים מצולמים ודרש את התערבות היועמ"ש בנושא.
רק ביוני 2016 העביר משרד המשפטים פנייה זו להתייחסות גורם רלוונטי אחר, אשר עד למועד סיום הביקורת טרם העביר את התייחסותו, ובשלב זה נעצר הטיפול.
עד תום הביקורת לא העביר משרד המשפטים לארגון כל התייחסות לתלונתו.
להלן דוגמאות למקבצי תלונות שהתשובות עליהן למתלוננים מלמדות כי הן לא טופלו לגופן, חרף היותן תלונות נשנות מאותו סוג.
למשרד הבריאות הגיעו תלונות על בתי חולים פרטיים מסוימים שסירבו לתת טיפולי הפריה למטופלות שאינן נשואות.
על אחת ה תלונות, מינואר 2015, :השיב משרד הבריאות "בית החולים.
הינו בית חולים פרטי בבעלות ובניהול עמותה חרדית.
נוכח היותו של בית החולים עמותה פרטית.
ובעיקר בהתייחס לפריסה חסרת התקדים של היחידות להפריה חוץ גופית בישראל.
עמדתנו היא כי לא קיימת פגיעה ממשית בנשים הרווקות המבקשות לקבל טיפולי הפריה".
בתשובת משרד המשפטים נכתב: "השאלה אם אמנם אי מתן טיפול הפריה לנשים שאינן נשואות עולה כדי הפליה אסורה, היא שאלה קשה ומורכבת, העומדת כיום במרכזו של הליך משפטי תלוי ועומד".
בשנים האחרונות פורסמו בתקשורת וברשתות החברתיות תלונות רבות, מכל רחבי הארץ, על הפליית בנות בקוד הלבוש שנקבע לתלמידים בבתי ספר ממלכתיים (לא דתיים) ובאופן אכיפתו, למשל איסור על בנות להגיע לבית הספר במכנסיים קצרים.
יצוין כי באגף התלונות של משרד החינוך נמצאה תלונה אחת בלבד של תלמידה על הפלייתה לעומת הבנים בקוד הלבוש.
בדיקה מדגמית של דף פייסבוק העוסק בנושא זה58 מגלה כי מאפריל 2015 עד מרץ2016 הועלו בו עשרות תלונות על הפליית בנות בקוד לבוש בית ספרי.
הדבר מעיד על הפער הגדול בין מספרם של מקרי ההפליה בפועל ובין מספר התלונות שמוגשות למשרד החינוך באופן רשמי.
כן מלמד הדבר שתלונות פורמליות הן כלי מוגבל ואין בו כדי ללמד על קיומה או היקפה של בעיה או תופעה.
הביקורת העלתה כי תלונות אלה מוכרות וידועות למשרד החי נוך, וידועה לו היקפה של התופעה, אך הוא לא פעל באופן יזום על מנת לסייע לתלמידות בבירור תלונותיהן, אף על פי שתלונות רבות מציינות פרטים מזהים ואין קושי בזיהוי בתי הספר הנילונים.
בתשובת משרד החינוך נכתב כי החובה למנוע הפליה מגדרית של תלמידים ותלמידות בתלבושת בית ספר תובהר בחוזר המנכ"ל , ו הממונה על השוויון בין המינים מפקחת על כך.
יצוין כי בתשובה על שאלת משרד מבקר המדינה בנושא פעילותו של משרד החינוך בבירור התלונות, השיבה הממונה על שוויון בין המינים בחינוך ויועצת המנכ"לית לקידום נשים במשרד החינוך כי "היחידה לשוויון בין המינים מתכללת את כלל פעולות המשרד בנושא ולא מטפלת ישירות.
אי לכך, לא נעשו על ידינו ולא מתפקידנו לערוך פיקוח יזום בתחום".
לנוכח היקף התלונות על הפליית בנות בקוד לבוש והפער בין היקף התופעה בפועל ובין מיעוט התלונות הרשמיו ת, ראוי שהגורמים הרלוונטיים במשרד החינוך יפעלו יחד לבירור התלונות ולטיפול מערכתי בהן, יחישו את הפצתו של חוזר המנכ"ל לבתי הספר וינחו את הממונה על השוויון בין המינים לבדוק ולוודא שבכל בתי הספר נהוג קוד לבוש שוויוני לבנות ולבנים.
58 " ראו דף הפייסבוקמפסיקות לשתוק - נלחמות למען החופש והשוויון, מלמדות את בית הספר שיעור בשוויון", ב- https://www.
הבירור הישיר והנילון .
אשר לתלונות פרטיות של אזרחים , הבדיקה העלתה כי במשרדים שנבדקו, תפקיד הממונים על תלונות הציבור התמצה בהיותם צינור להעברת התלונה לאורך שרשרת גורמים במשרד, עד הגעתה לגורם שכלפיו נטען כי הפלה.
הממונים על תלונות הציבור אינם מופקדים על בירור וליבון התלונות באופן עצמאי עם הנילון, אלא תפקידם מתמצה בעיקר בניתוב התלונה לגורם הרלוונטי ביחידה המקצועית שהנילון עובד בה59 .
,על פי רוב בשלב הראשון הממונה על תלונות הציבור במשרד הממשלתי מעביר את התלונה לממונה הישיר של הנילון או לגורם אחראי אחר , המציג לפני הנילון את הטענות שנטענו כלפיו.
מצב זה מגלם חשש לניגוד עניינים בעת בירור התלונה, שכן הגורם העורך את הבירור הישיר והנילון שייכים לאותה יחידה מקצועית במשרד.
ב-2015 הגיש אזרח בדואי למשרד הבריאות תלונה ולפיה הופלה על רקע גזעני בידי רופא בחדר מיון במרכז רפואי.
בתלונה טען כי הרופא דחה את הטיפול בו כמה פעמים, בזלזול, עד שהתייאש ועזב את בית החולים ללא טיפול ונאלץ לפנות לרופא פרטי.
נמצא שהתלונה הועברה להנהלת בית החולים, וזו העבירה את התלונה למחלקה הרלוונטית.
תשובת בית החולים למתלונן משקפת בעיקרה את גרסתו של הרופא המטפל.
באוקטובר 2015 הועברה למשרד הבריאות תלונה נגד אחת מקופות החולים, שהקימה מרפאה ייעודית נפרדת לעובדים זרים, בתחנה המרכזית של תל אביב, והפנתה אליה עובדות זרות שביקשו לקבל שירותים רפואיים, בניגוד לרצונן.
בתלונה נכתב: "הנקודה החשובה יותר היא שמדובר בהפליה ממוסדת: מבוטחים מקבלים טיפול נפרד לפי מוצאם.
נמצא כי הפנייה הועברה לקופת החולים, שהשיבה למתלונן כי היא מצרה על "אי שביעות הרצון", בלי לבדוק את טענת ההפליה לגופה.
להסברים אשר נמסרו בפברואר 2017 בידי קופת החולים למשרד מבקר המדינה הנוגעים לתלונה האמורה, לא היה ביטוי בתשובת קופת החולים למתלונן.
59 Complaint Referral Service.
זאת ועוד, פניית המשך של המתלונן למשרד הבריאות בעניין זה, שנכתב בה: "כולי תקווה שמשרד הבריאות ישים קץ למדיניות זאת לפני שנראה מרפאות נפרדות 'כשרות', 'עדתיות', או 'משפחתיות' (לבני דודים)", לא טופלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדים שנבדקו כי ההכרעה בתלונה נסמכת לא אחת על גרסתו של הנילון , אשר נמסרה למברר התלונה, שלעתים הוא הממונה הישיר על הנילון.
במצב כזה לא נערך בירור מקיף בידי גורם עצמאי, והבירור מסתכם בהצגת גרסתו של הנילון כנגד גרסת המתלונן, דבר הפוגע במתלונן.
בתשובת משרד הבריאות נכתב כי אגף השירות שלו הקים בספטמבר 2016 ועדת היגוי שתכליתה הגדרת נוהל לטיפול בפניות ובתלונות ציבור במערכת הבריאות כולה.
במסגרת ועדת ההיג וי יועלה נושא ההפליה ויגובשו המלצות לטיפול בו.
הוא הוסיף כי בירור תלונות בנושא ההפליה ועיסוק נרחב בו מצריכים פונקציה ייעודית במשרד, בעלת סמכויות בירור, תחקור והמלצות אופרטיביות.
על גורם כזה לפעול באופן אקטיבי, לא רק באמצעות טיפול בתלונות אלא באמצעות הטמעת תכנית למיגור התופעה בכל מערכת הבריאות, באמצעות פעולות ביחידות המשרד, בקופות החולים ובבתי החולים.
עוד נכתב כי הנושא יועלה לדיון בהנהלת המשרד.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי האגף לפניות ותלונות הציבור שבמשרד מטפל בתלונות באופן עצמאי ובהגינות , עד לתיקון הליקוי , וההחלטה אם יטפל בתלונות גורם פנים -מערכתי או חוץ -מערכתי ה יא לא עניינו של משרד החינוך בלבד אלא עניין של מדיניות.
יצוין כי הצוות למיגור הגזענות קבע בדוח כי " תלונות רבות .
אינן ממוצות ולעתים אף אינן זוכות למענה כלל.
ברבים ממשרדי הממשלה לא קיימים נהלים ברורים לטיפול בתלונות על-אודות מקרים של אפליה וגזענות ".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והחינוך כי הגם שתשובותיהם משקפות רצון טוב בסוגיית ה טיפול בתלונות, הן מלמדות גם שהדרך לשיפור הטיפול עדיין ארוכה ומצריכה קביעת מדיניות והענקת סמכויות לגורמים המבררים את התלונות.
,בבדיקה נמצאו מקרים בהם גם כשהתלונה התבררה לגופו של עניין הבדיקה נמשכה זמן רב או הייתה לא אפקטיבית.
תלונה שהוגשה לממונה על תלונות הציבור במשרד החינוך על הפליה עדתית בקבלת ילדה חרדית לכיתה א', נפתחה במערכת הממוחשבת משרד המשפטים |951 .
[ במשרד החינוך]" במרץ2013 ונסגרהבאוגוסט 2013 .
ואולם התיעוד במערכת הממוחשבת היה דל ולא שיקף את הליכי הבדיקה.
בסגירת התלונה נכתב שההורה "שבע רצון" מהטיפול בתלונה, אך בשיחה של נציגי הביקורת עם המתלונן עלה שאין הדבר כך.
לדבריו, "חווית הטיפול בתלונה שלי במשרד החינוך לא הייתה טובה.
נתנו לי להרגיש שזה המצב, ומרחו את הזמן בטיפול.
הגשתי את התלונה במרץ וביולי אחרי תהליך מייגע, אחרי ועדת ערר, עוד לחצו על הצדדים לעשות שיחת "סולחה".
משרד החינוך ניסה לדחוף להסדר נקודתי ולא נתן תחושה של פעילות נמרצת אפילו שתמכו בטענה שיש כאן הפליה.
בפועל הסיפור לא נסגר עד אשר הפעלתי עורך דין אשר עירב .
]במשרד החינוך [ גורם רק אז אנשים התעוררו ודאגו לשיבוץ של ביתי בבית הספר".
הבדיקה העלתה כי מענה סופי לתלונה ניתן כעבור חצי שנה.
יתר על כן, תיעוד הטיפול בתלונה במערכת המידע על התלונות לא שיקף את ההליכים שהתקיימו בפועל, ורק מפנייה ישירה למתלונן היה אפשר ללמוד על הימשכות ההליכים ועל הקשיים במהלך הטיפול.
בסופו של דבר שובצה התלמידה לב ית הספר רק לאחר עירוב גורמים עקיפים, אשר הפעילו לחצים לא-רשמיים לסיים את הפרשה, ולא באמצעות ההליך המובנה כפי שצריך היה להיות בהליך מוסדר.
התמשכות ההליכים והאופן בו הגיע המקרה לפתרון יצרו אצל המתלונן תחושה כי משרד החינוך לא טיפל כראוי בתלונתו.
באוקטובר 2015 הוגשה לכמה גורמים במערכת הרפואה ולמשרד הבריאות, בתיווכו של ארגון לא -ממשלתי, תלונה על התבטאויות מפלות של רופא נגד נטייה מינית של נערה ופורטו בה אמירות פוגעניות ומשפילות של הרופא המטפל בה בקופת חולים.
התלונה הופנתה לתגובתה של קופת החולים.
נמצא כי קופת החולים לא ערכה בירור עובדתי מעבר לבדיקה עם הרופא, וכמענה על התלונה הסתפקה בהצגת גרסתו של הנילון.
תשובתה שיקפה אמירות כלליות בדבר סוג הטיפול שניתן לנערה, ונכתב בה כי "הרופא ביקש להבהיר כי אין לו כל עמדה שלילית לגבי אוכלוסייה כזו או אחרת, והוא מעניק טיפול מסור ומקצועי לכל מטופליו ללא יחס מפלה או פוגע".
משרד הבריאות קיבל התייחסות ראשונה מקופת החולים לאחר כמה וכמה תזכורות.
במכתב התשובה של משרד הבריאות לקופת החולים נכתב כי אין כל התייחסות לטענותיה הקשות של המתלוננת, וכי קופת החולים נדרשת למסור תגובה מלאה של הרופא עצמו והתייחסות לטענותיה של המתלוננת.
משרד הבריאות לא ערך בירור נוסף והשיב למתלוננת כי אין לו אלא להסתמך על מה שכתבה היא ועל מה שטען הרופא בתשובה על טענותיה.
המוקד לטיפול בנפגעי הפליה וגזענות במשרד המשפטים .
ביוני 2013 הוקם המוקד לטיפול בנפגעי הפליה וגזענות במשרד המשפטים (להלן - מוקד הפליה וגזענות).
הוא נועד לספק לנפגעי הפליה וגזענות הפונים אליו מידע על הסעדים העומדים לרשותם או על הגופים הרלוונטיים ש בכוחם לסייע להם.
הביקורת העלתה כי בפועל לא הושגה מטרתו של מוקד הפליה וגזענות.
ראשית, הוא לא הציע למתלוננים סיוע מהותי אלא מידע כללי.
לפי דוח משרד המשפטים בעניין מ -2014, רובהפונים הופנו לקבלת עזרה מגורמים אחרים, כגון משטרת ישראל ונציבות שוויון בעבודה .
יתרה מזו, המתלוננים על הפליה באספקת מוצרים ושירותים הופנו לייעוץ משפטי פרטי.
למשל, בשתי תלונות על הפליה במ כירת דירה למגורים; בתלונה על הפליית ילד ערבי בגן בנצרת עילית; בתלונה של אדם ממוצא אתיופי על כך שמנעו ממנו כניסה לפאב; בתלונה על נהג אוטובוס שהפגין כלפי משפחה ממוצא אתיופי יחס אלים וגזעני - מוקד הפליה וגזענות לא יידע את המתלוננים על קיומו של חוק איסור הפליה ועל הסעדים שהוא מקנה, לרבות האפשרות להגיש תלונה במשטרה , והסתפק במקרה הטוב בהפניית המתלוננים לייעוץ משפטי פרטי.
הביקורת העלתה כי כעבור מעט יותר משנה דעכה כמעט לגמרי הפעילות במוקד הפליה וגזענות וכיום מתקבלות בו כ -800 שיחותבחודש בממוצע, אך 98% מהן מגיעות מלקוחות שהקישו על המספר הלא נכון בנתב הטלפוני האוטומטי.
ממסמך של אגף שירות הלקוחות במשרד המשפטים עולה כי אחת הסיבות לכך היא העובדה שלא גובש מנגנון מסודר של הפניית פניות לגורמים הרלוונטיים, והמענה לפונים נסמך על עורכי דין מיחידת הסיוע המשפט י, אשר אינם מתמחים בתחום.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי אכן המוקד מספק מידע בלבד לעניין הפליה וגזענות, וכי בשנה וחצי האחרונות השיחות שמגיעות אליו אינן רלוונטיות כלל לנושאים שבטיפולו.
עוד נכתב כי המוקד הטלפוני ייתן מענה למתלוננים על הפליה או גזענות לכשתוקם יחידת התיאום ויועברו אליה התלונות לטיפול, לריכוז ולמעקב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים שעליו להחיש את קידום פעילותו של מוקד הפליה וגזענות, ולוודא שהוא ממלא את ייעודו.
בראש ובראשונה עליו להקים את יחידת התיאום.
לאחר מכן עליו לשקם את פעילות המוקד כדי שיוכל לסייע במאבק בהפליה; לנקוט אמצעים להגברת יעילותו, כמו הגברת המודעות לקיומו בציבור ובמשרדי הממשלה; להכשיר את הנציגים הטלפוניים; ולשפר את המידע שנמסר למתלוננים.
חסמים להגשת תלונה על הפליה .
מספרות המחקר עולה כי נפגעי הפליה לסוגיה ניצבים לפני חסמים המונעים הגשת תלונות או תביעה בעניין.
המכשולים הפוגעים ביכולת הגישה לערכאות, שרבות דובר בהם, פועלים כחסמים להגשת תלונות, לפתיחת הליכים מינהליים ולגישה לערכאות שיפוטיות שעניינן מימוש זכויות - גם במקרי ם של הפליה, כדלקמן: (1 ;)) המכשול הכלכלי (עלויות עורך דין ואיגרות בית משפט (2 ) הזמן והטרחה שיש להשקיע בפנייה; (3 ) חסם התודעה והידע שנגרם עקב מורכבות החוק והיעדר מידע על זכויות בסיסיות; (4 ) חסם לשוני ובעטיו קשיי תקשורת של אוכלוסיות מוחלשות עם מוסדות המדי נה; (5 ) החסם התרבותי, שהוגדר כחסם שקשה במיוחד להתגבר עליו, הפוגע באוכלוסיות מוחלשות; (6 ) החסם החזק ביותר - החסם הפסיכולוגי, שעיקרו היעדר אמון בממסד ובמערכת המשפט, הנובע לעתים מהתעלמות הרשויות מן החסם התרבותי60 .
הכרה במכשולים שצוינו נדונה גם בבית המשפט העליון, בערעור על החלטה של בית המשפט המחוזי.
בבית המשפט המחוזי התקבלה בקשה לאישור תובענה ייצוגית של ארגון "קולך", ש נטען בה כי תחנת הרדיו "קול ברמה" נוקטת מדיניות המ דירה את קולן של נשים משידורי התחנה על ידי סירוב להעלותן לשידור כמראיינות וכמרואיינות.
המבקשת טענה כי פרקטיקה זו מנוגדת לחוק איסור הפליה (להלן - מקרה "קולך")61 .
בדיון בשאלת החסמים המונעים מנשים חרדיות להגיש תובענה ייצוגית ואם יש לאפשר בשל כך לארגון לא-ממשלתי להגישה בשמן, נקבע כי כבר בשלביה המקדמיים צפויה התובענה הייצוגית לעמת את התובעת עם קבו צת השתייכותה, הקהילה החרדית, מה שעלול להתפרש כקריאת תיגר על ההנהגה הקהילתית, וכי "במצב דברים זה, החסמים החברתיים הנלווים לכך הם בבחינת 'הדבר מדבר בעדו'".
בדוח למיגור הגזענות צוין שיש: "הבנה כי הסיבה המרכזית למיעוט התלונות של יוצאי אתיופיה לגורמי האכיפה הינה חוסר האמון של המתלוננים הפוטנציאליים בגופים אלו.
מהסקירה על-אודות הטיפול במקרי גזענות ברחבי העולם עולה, כי היקף הדיווח על תופעות גזענות הינו זעום במדינות רבות".
60 יובלאלבשן , ״נגישות האוכלוסיות המוחלשות בישראל למשפט״, עלי משפט ג, התשס"ד, עמ' 497 ,506.
61 רע"א 6897/14 רדיו קול ברמה בע"מ נ' קולך - פורום נשים דתיות (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) 954 |דוח שנתי 67ב .
הרשמיות שהוגשו הקמתה של יחידת תיאום, שתרכז את הפעילות הממשלתית למניעת גזענות והפליה ותשמש מוקד לקליטת תלונות ולהפנייתן לטיפול הגורמים הרלוונטיים.
יש להקים בהקדם את יחידת התיאום של הפעילות הממשלתית בנושא, ולוודא כי מיד עם הקמתה תגבש תכנית מקיפה להתמודדות עם החסמים שנזכרו ותפתֵח כלים יעילים למאבק בהם.
במהלך הביקורת עלה נושא החסמים המונעים מנפגעי הפליה הגשת תלונות, והשלכותיהם של חסמים אלה על הפרט.
מתלוננים שונים ציינו בפני נציגי הביקורת את החשש מפני הגשת תלונה בגלל ההשלכות העלולות להיות למעשה.
תושבת עיר חרדית, למשל, אשר נשאלה על ועדות האכלוס בעיר, הסבירה: " הרבה אנשים עזבו כבר את העיר כי הם 'נשרפו ' בגלל שהתלוננו עליהם ]על ועדות האכלוס [ .
לא קיבלו אותם לשום מקום, אף אחד.
הם נאלצו לעקור עם בני המשפחה, לעזוב את מקומות העבודה".
הבדיקה העלתה מקרים של חסמים שמציבים מוסדות חינוך חרדיים לפני מועמדים המבקשים להתקבל אליהם.
למשל, בהודעה שמסר מוסד החינוך למועמד בדבר דחיית ערעורו על אי-קבלתו למוסד, צוין בשולי ההודעה כי "ניתן לערער על החלטה זו בוועדת ערר של משרד החינוך לאחר שאלת רב".
בהודעה אחרת שפרסם רב של מוסד חינוך חרדי בקרב הקהילה החרדית הוא אסר על בני הקהילה לפנות לרשויות המדינה, לרבות למפקחים של משרד החינוך, בתלונות על החלטות של מוסדות חינוך, בטענה שהפניות עלולות לפגוע בתקצוב המוסדות.
בצד האיסור הופיע איום על מי שיעבור על איסור זה: "יש להרחיקם, שלא ילמדו אחרים מהם.
ולדעת הרבה פוסקים אין לצרפם למנין עשרה" - איום שמשמעו חרם.
החסמים המונעים מאנשים שחשי ם כי הופלו להגיש תלונות רשמיות יוצרים פער עמוק בין היקפי ההפליה בפועל ובין שיעור התלונות הרשמיות שהוגשו.
ומאחר שטיפולן של רשויות המדינה באירועי הפליה נגד קבוצות מוגנות מותנה בהגשת תלונה רשמית, קיימת חשיבות יתרה לכך שהרשויות תהיינה מודעות לחסמים המונעים הגשת תלונות.
משרדי הממשלה אינם יכולים להסתפק בטיפול בתלונות רשמיות.
במקרים שהרשויות מודעות לקיום הפליה בנושא המצוי בתחום אחריותן, או למגמה המתגלה מהצטברות של עדויות ומקרים שהתפרסמו גם אם לא התגבשו לכלל תלונה רשמית - עליהן לנקוט יוזמה ולגבש מענה יזום, לרבות באמצעות בדיק ה ואיסוף מידע ונתונים, בירור מערכתי, מתן הנחיות לגורמים המקצועיים, פיקוח ובקרה על קיומן של ההנחיות, ופעולות נוספות ככל שיידרשו לטיפול במוקדי הבעיה.
 משרד המשפטים |955 .
בתלונה בעניין מקצועי .
אופן הטיפול בתלונות .
על הפליה ואי-שוויון מהאמור לעיל עולה כי קיימים שני אופנים לטיפול בתלונה.
אחת הדרכים לטיפול בתלונה היא באמצעות גורם בלתי תלוי, המברר את העניין בכלים ובסמכויות המוקנות לו, מכריע בתלונה וקובע את התיקון הנדרש.
במקרים כאלה הגורם המברר עשוי לדרוש לקבל לידיו כל מידע ומסמך העשויים לעזור בבירור התלונה וטיפול כזה מניב ממצאי בדיקה אמינים .
ואולם בדיקתו של משרד מבקר המדינה העלתה שטיפול כזה בתלונות על הפליה אינו נהוג במשרדי הממשלה שנבדקו , ומתמצה בדרך כלל בניתובן של תלונות ההפליה מאגף תלונות הציבור לבירור ביחידה המקצועית שהנילון עובד בה, בלי מתן מענה ייעודי ובלתי תלוי למתלונן.
יתרה מכך, זהו מצב של ניגוד עניינים מובנה, שכן בסופו של התהליך הנילון והגורם המברר את התלונה שייכים לאותה יחידה מקצועית במשרד.
במצב זה, ההכרעה בתלונה נסמכת לא אחת על גרסתו של הנילון.
טיפול בתלונה על הפליה מטבע הדברים כרוך בשאלות ערכיות, ובכך הוא שונה מהותית מטיפול בתלונה בעניין מקצועי של המשרד, ומזה בדיוק נובעת החשיבות הרבה של אופן הטיפול בתלונות על הפליה ואי -שוויון.
לפיכך על משרדי הממשלה לפעול בהקדם לצמצום החסמים להגשת תלונות, ולוודא שהגורם ה אחראי לבירור התלונה הוא עצמאי ובלתי תלוי, כדי שתלונות הציבור יזכו למענה מקצועי וישמשו ככלי ניהולי בטיפול בתופעת ההפליה , לא רק ברמה הפרטנית אלא גם ברמה המערכתית.
אכיפה פלילית ואכיפה אזרחית של איסור ההפליה באספקת שירותים .
אדם שהופלה בקבלת שירות או מוצר או בכניסה למקום ציבורי רשאי להגיש תלונה במשטרה.
חוק איסור הפליה קובע שעבירה על הוראותיו בדבר איסור הפליה ואיסור פרסום מודעות מפלות היא עבירה פלילית שדינה קנס.
זאת ועוד, בית משפט שהרשיע אדם בעבירה על חוק איסור הפליה רשאי במצבים מסוימים לצוות על הפסקת העיסוק בעסק שהמורשע הוא בעליו, מחזיקו, מנהלו, או האחראי בו בפועל, לתקופה שיקבע.
איסור דומה קיים בחוק שווי ון אנשים עם מוגבלות.
חוק זכויות החולה קובע כי עבירה על הוראות איסור ההפליה שבחוק זה היא עבירה פלילית שדינה קנס, וחוק זכויות התלמיד קובע כי עבירה על איסור הפליית תלמיד היא עבירה פלילית שדינה מאסר או קנס.
במקרים של הפליית אנשים עם מוגבלויות, החוק העניק סמכויות בתחום האכיפה והמשפט הפלילי לנציבות שוויון אנשים עם מוגבלויות, המקיימת פע ולות אכיפה באמצעות פקחים ומניעה הליכים משפטיים-פליליים.
הטיפול המשטרתי בתלונות על עבירות על פי חוק איסור הפליה .
על פי נתוני משטרת ישראל, מ -2011 עד למחצית הראשונה של 2016 הוגשו28 תלונות על עבירות לפי חוק איסור הפליה וחוק שווי ון אנשים עם מוגבלות (21 מהן על עבירות לפי חוק איסור הפליה).
17 תיקים נסגרו מחוסר עניין לציבור, שמונה תיקים נסגרו מחוסר ראיות ותיק אחד נסגר מחמת "עבריין לא נודע".
שני תיקים הועברו להמשך טיפול בפרקליטות, אך בשניהם לא הוגשו כתבי אישום.
בשנים 2010-2007 נפתחו במשטרה 56 תיקים בגין הפליה, בעיקר בגלל מניעת כניסה למועדונים.
רוב התלונות נסבו על הפליית ערבים, יהודים ממוצא אתיופי ואנשים עם מוגבלויות בכניסה למקומות ציבוריים כגון מועדונים, בריכות שחייה ובתי קפה, ומקרה אחד של הפליית משפחה ממוצא אתיופי בנסיעה באוטובוס.
בעיני הציבור ורשויות .
כ"חוק המועדונים", וכי .
המונעים את אכיפתו בשבע עשרה שנות קיומו של חוק איסור הפליה, לא הוגש בגינו אף לא כתב אישום אחד.
בדיקת נתוני התלונות בגין עבירות של הפליה לפי חוק זכויות החולה וחוק זכויות התלמיד העלתה כי משנת 2011 ועד מועד תום הביקורת לא הוגשו כלל תלונות במשטרה.
נתונים אלה ומיעוט התיקים (כשמונה תלונות בממוצע בשנה, רובן המכריע על הפליה בכניסה למקומות בילוי) מחזקים את המסקנה לפיה חוק איסור הפליה עודו נתפס בעיני הציבור ורשויות אכיפת החוק בעיקר כ"חוק המועדונים", וכי קיימים חסמים המונעים את אכיפתו ואת אכיפת שאר חוקי ההפליה שנזכרו.
הנוהל המשטרתי "איסור הפליה בכניסה למקומות ציבוריים" מ- 30.
2014 מציג את חוק איסור הפליה ואת אחריותה הבלעדית של משטרת ישראל לאכיפתו (להלן - הנוהל המשטרתי).
הוא קובע את דרכי הטיפול בתלונה על הפליה בכניסה למועדון המוגשת למשטרה, ואת הקריטריונים להעברת תיק החקירה לתביעה.
התיק יועבר לתביעה ולא ייגנז בהתקיים אחד או יותר מהקריטריונים האלה: (1 ) בתוך שנה הוגשו נגד החשוד יותר משלוש תלונות בגין עבירות דומות; (2 ) מניעת הכניסה למועדון לוותה בעבירה נוספת; (3 .
) לחשוד עבר פלילי בעבירות רלוונטיות משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי טיפולה בתלונות מסכל את תכליתו של חוק איסור הפליה.
נוסח הנוהל המשטרתי מלמד שהמשטרה טרם הטמיעה את מטרות החוק ואת מגוון התופעות שהוא נועד למנוע, ובפועל, באמצעות קביעת תנאים מחמירים להעברת תיקים לפרקליטות ולאי -גניזתם הנוהל המשטרתי מונע את יישומו ואת אכיפתו של חוק איסור הפליה.
הלכה למעשה, רוב התיקים דינם להיגנז מבלי שנערך בהם בירור, ורק במקרים מיוחדים התלונה זוכה לטיפול ומועברת לתביעה.
לפיכך המשטרה נדרשת לתקן את נהליה כך שיעלו בקנה אחד עם מטרות החוק.
ביולי 2016 ביקש משרד מבקר המדינה מן המשטרהפרטים על הנוהל המשטרתי .
המשטרה השיבה כי " בכל הנוגע לצריכה של שירותים והפל יה בגינ ם, המשטרה פחות עוסקת בכך מ ]טבע[ הדברים משום שיש לכך תרופות אזרחיות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי סעד בגין עוולה אזרחית אינו מחליף את תחולת הדין הפלילי וגם לא מצמצם אותה; סעד בגין עוולה אזרחית הוא כלי נוסף ומשלים לכלי האכיפה הפלילית המייצגת את האינטרס הציבורי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על המשטרה להפנים את משמעותו של חוק איסור הפליה ולהבין כי אינו מוגבל להפליה בכניסה למקומות ציבוריים בכלל או למועדונים בפרט.
אדרבה, הוא חל ע ל מגוון רחב של גילויי הפליה בשירותים, במוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים.
בתשובת המשטרה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 נכתב כי מיעוט התלונות מלמד כי ייתכן שאכיפה פלילית אינה הכלי המתאים למיגור תופעה זו, וכי כלי אכיפה מינהליים עשויים להניב הרתעה ואכיפה יעילות ומהירות יותר מאכיפה 958 |דוח שנתי 67ב .
פלילית, המאופיינת בהליכים ממושכים.
עוד נכתב כי "המשטרה אוכפת היבטים ספציפיים המהווים פגיעה בעקרונות בסיסיים של דמוקרטיה כגון, התנהלות גזענית, פוגענית, שאיננה עולה בקנה אחד עם כבוד האדם וחירותו.
מאחר שבסוגיות שאינן נוגעות למישורים אלה ק יימות סנקציות אזרחיות, יש באכיפה הפלילית בעבירות מסוג חטא משום זילות בהליך הפלילי, ברישום הפלילי המכתים אזרחים באופן לא מידתי ביחס לחשד המיוחס, ופרקטיקה שסופה העמסת בתי משפט בתיקים פעוטים בחומרתם.
סנקציה כספית אפקטיבית פי כמה מהליך פלילי ממושך במיגור תופעות אלה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עבירה לפי חוק איסו ר הפליה היא עבירת 'עוון', קטגוריית עבירות חמורה יותר מ'חטא' 62 .
יתרה מזו, חוק איסור הפליה משתייך לקבוצת החוקים המגנים על עקרונות היסוד של מדינת ישראל, ועבירה עליו פירושה פגיעה "בעקרונות בסיסיים של דמוקרטיה" המוזכרים בתשובת המשטרה.
דברי ההסבר להצעת חוק איסור הפליה קובעים כי החוק עולה בקנה אחד עם חוק יסוד כבוד האדם, וכי הוא נועד ליישם בין השאר את התפיסה של כבוד האדם.
מדיניות אי-האכיפה הגורפת של החוק שנוקטת המשטרה מעבירה מסר הפוך, ולפיו הפלייתן של קבוצות אוכלוסייה באספקת שירותים ומוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים אינה עניין ציבורי אלא עניין פרטי של אדם שנפגע כבודו.
מתשובת המשטרה עולה גם שבעבירות "חטא" היא מיישמת מדיניות של אי- אכיפה, והופכת את החוק לאות מתה.
מבקר המדינה סבור כי מדיניות אי - אכיפה מתמשכת ככל ל, בין שהיא נוגעת לחוק מסוים ובין שהיא נוגעת לקבוצת עבירות, כעולה מתשובת המשטרה, מובילה לפגיעה בעקרונות יסוד של שלטון החוק, שכן הרשויות מנציחות באמצעותה שגרה של אי-כיבוד החוק על ידי אי-אכיפתו 63 .
לעניין זה ראו בדוח ביקורת זה, בפרק העוסק באכיפת עבירות חטא בתחום הפשיעה החקלאית 64.
הטיפול בעבירות על פי חוק איסור הפליה במשרד המשפטים .
אי-אכיפתו של חוק איסור הפליה לא נעלם מעיני המחוקק.
בשנת 2004 הוכנה הצעה לתיקונו ולפיה יוקנו לפקחי רשויות מקומיות ולשוטרים סמכויות לקנוס .
62 לפי חוק העונשין, תשל"ז-1977 עבירת"עוון" מוגדרת כעבירה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה העולה על שלושה חודשים ועד שלוש שנים, ואם העונש הוא קנס - קנס העולה על שיעור הקנס שניתן להטיל בשל עבירה שעונשה הוא קנס שלא נקבע לו סכום (לפי חוק העונשין סכום זה הוא 14,400 "שקלים חדשים, ואולם שר המשפטים רשאי לעדכן סכום זה בצו).
עבירת "חטא מוגדרת כעבירה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים, ואם העונש הוא קנס בלבד - קנס שאינו עולה על שיעור הקנס שניתן להטיל בשל עבירה שעונשה הוא קנס שלא נקבע לו סכום.
63 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64'ג "זרים שאינם בני הרחקה מישראל "(2014 '), עמ98.
64 ראובקובץ דוחות זה את הפרק "התמודדות משטרת ישראל עם הפשיעה החקלאית".
רשויות אכיפת החוק עבריינים.
בדברי ההסבר להצעת החוק הובהר כי הסיבה להגשתה היא העובדה שחוק איסור הפליה מטיל את מלוא כובדה של הוכחת ההפליה על המופלה, שנאלץ לשרך רגליו לבתי משפט גם אם אין ברשותו הזמן והכסף לעמידה בדיונים המשפטיים.