HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב- 2009 יזם משרד החינוך, יחד עם רשויות מקומיות, את ההקמה של כ-50 מרכזי הכנה יישוביים לשירות בצה"ל מבין כ-100 רשויות, כדי ליצור רצף טיפולי של בתי הספר והרשות המקומית (להלן - מרכזי הכנה רשותיים).
מרכזי ההכנה נועדו לרכז את כל הפעילויות הקשורות בהכנה לצה"ל לרבות בתנועות נוער, במתנ"סים, בעמותות פרטיות ובמסגרות השונות למלש"בים ולחיילים.
בכל יישו ב, שפועל בו מרכז כזה, הוקמה ועדת היגוי בראשות ראש הרשות או נציגו כדי שתתווה את מדיניות ההכנה לשירות על בסיס נתוני הגיוס והמאפיינים הסוציו -אקונומיים של אותה רשות.
אחד התפקידים של מרכזי ההכנה הרשותיים הוא לתת מענה לאוכלוסיות ייחודיות כגון עולים חדשים, נוער ט עון חיזוק ובנות דתיות.
פעלו עדיין מרכזי ההכנה כניסוי חלוץ (פיילוט) עד מציאת מודל העבודה המיטבי על פי תכנונו של משרד החינוך היה אמור מספרם לגדול בשנת הלימודים התשע"ב ל-63 .
מרכזים משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי הוא מכין מודל להפעלת מרכזי ההכנה הרשותיים אשר יתפרסם בחוזר מנכ"ל, וכי עד מועד תשובתו פעלו 52 .
מרכזים כאלה מנתונים ראשונים של מינהל חברה ונוער במשרד החינוך ומתשובות של רשויות מקומיות מנובמבר 2012 לדוח זה, עולה, כי בכל יישוב שהוקם בו מרכז רשותי של הכנה לגיוס גדלו שיעור י הגיוס, וקטן שיעור הבנות שהצהירו על דתיותן ונמנעו עקב כך מלשרת בצה"ל.
אפשר, אם כן, ללמוד מכך שהמרכזים הללו תורמים במידה רבה לנכונות לשרת בצה"ל.
על פי נתוני משרד החינוך, בכל היישובים שבהם יש ריכוז גבוה יחסית93 של יוצאי אתיופיה הוקמו מרכזי הכנה רשותיים אולם נותרו עדיין יישובים עירוניים ובהם ריכוז נמוך יותר, שבהם הדבר טרם נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רקע הצורך הייחודי של יוצאי אתיופיה בהכנה לגיוס, על המשתתפים בשולחן העגול לעודד את הקמתם של מרכזי הכנה רשותיים ביישובים שבהם מתגוררים יוצאי אתיופיה אך פעילות ה הכנה לגיוס (באמצעות עמותות פרטיות) אינה עונה על צרכיהם.
92 חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער), התשע"א - 2011.
93 יותר מ - 3,000 מיוצאי אתיופיה; בעפולה הוקם מרכז רשותי על ידי העירייה ללא מעורבות של משרד החינוך.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 89 .
צה"ל הצבא מקדם את ההכנה לגיוס בעיקר באמצעות "מערך מג"ן" 94 ,שבחיל החינוך שבו משרתים חיילים העוסקים בכך.
מערך מג"ן פועל ברוב הרשויות המקומיות בארץ, וחייליו פועלים במאות מוסדות חינוך על -יסודיים.
מערך מג "ן תומך גם בעולים חדשים, בהקניית השכלה (באמצעות מורות חיילות), ובסיוע לאוכלוסיות ייחודיות להשתלב בשירות הצבאי, בייחוד בפריפריה.
כמו כן הוא מפעיל בסיס טירונים ייחודי להכשרת חיילים מאוכלוסיות מיוחדות הסובלים מקשיי הסתגלות, לרבות יוצאי אתיופיה, ובסיס שבו נעשית השלמת השכלה והקניית שפה לחיילים מאוכלוסיות ייחודיות, אגב מתן כלים לשילובם בשירות משמעותי בצה"ל.
צה"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנת הלימודים התשע"ג הוא יפעיל תכנית ממוקדת להכנה לשירות בקרב יוצאי אתיופיה בכלל היישובים ובכפרי נוער בפרט.
 בשנים ה אחרונות הוקמו אפוא שתי מסגרות, השולחן העגול ומרכזי ההכנה הרשותיים, היכולים להיחשב גורמים מתכללים ברמות הארצית והמקומית בנושא ההכנה לשירות בצה"ל.
באשר ליוצאי אתיופיה, מתפקידן של המסגרות לקבוע אילו פעולות יכשירו אותם לשירות באופן המיטבי, ומהן הפעולות המינימליות החיוניות לשם כך.
כוחם של הדברים יפה בייחוד לגבי השולחן העגול הרשותי, האמור לטפל בחתך המלש"בים המאפיין כל רשות מקומית.
מעורבות המגזר השלישי בהכנה לגיוס בעשור האחרון עוסקות עמותות פרטיות רבות בהכנה לגיוס בכל רחבי הארץ, בשעות הלימודים ואחריהן.
למעט שלוש עמותות שפועלות בקרב יוצאי אתיופיה בלבד פועלות שאר העמותות בקרב אוכלוסיות הטרוגניות.
הגדולות שבהן ממומנות בעיקר על ידי משרדי ממשלה ועל ידי גופים ציבוריים נוספים (כגון רשויות מקומיות וארגון הג'וינט) ובמקצת מכספי תרומות.
אי לכך היה מקום שלגבי העמותות הללו יבצעו משרדי הממשלה את הפעולות האלה: יסדירו את פעולתן; יבדקו את תכניהן הפדגוגיים (על ידי משרד החינוך, משרד הביטחון וצה"ל), יפקחו על יישום התכנים במהלך פעילותן; יבדקו את הצלחות העמותות כתנאי להמשך התמיכה בהן.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , פעולות אלה התקיימו רק בחלקן, כפי שיומחש להלן.
הצלחת העמותות מדדי ההצלחה של העמותות, על פי פרסומים שלהן עצמן, הם: גידול במספר הנחשפים למסגרות הללו ובמספר המשתתפים המתמידים בהן; שיפור במדדי המוכנות והנכונות להתגייס; העשרת הידע על הליכי הגיוס; חיזוק הנכונות לשרת .
94 מערך מג"ן הוא מערך המורות חיילות, מדריכי נוער וגדנ"ע וחיילי הנח"ל בחיל החינוך.
ביחידות לוח מות וצמצום המשרתים בתפקידי מינהלה; גידול במספר המפקדים והקצינים; צמצום ליקויי השירות; העלאת מספר החיילים המסיימים שירות תקין ומלא; שיפור הידע ההורי בנושא הצבא.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 91 .
,התברר כי הגופים המשתתפים במימון העמותות כגון משרד הביטחון משרד הקליטה, משרד החינוך, הג'וינט והחברה אינם מתנים את תמיכתם בקיום מחקרי הערכה, ולא קבעו לעמותות מדדי הצלחה המחייבים אותן.
הגופים המממנים הללו אינם בודקים את הפערים, אם קיימים, בתוצאות פעילותן של העמותות, למעט במקרים של שתי עמותות גדולות95.
לפיכך אין ביכולתם לקבוע אילו מהעמותות יש להעדיף ולתקצב ומהי התכנית שהביאה לתוצאות המיטביות.
קביעה כזו יכלה לעודד השקעה דווקא בתכניות המיטביות ולכוון את העמותות להתמחויות משלימות ביניהן.
להלן דוגמה: עמותה א' מסייעת מדי שנה לאלפי צעירים בהכנה לשירות הצבאי ומפעילה בעשור האחרון שלוש תכניות ייחודיות ליוצאי את יופיה.
בתכניתה העיקרית מבין השלוש, הממומנת ברובה על ידי משרדי ממשלה, על ידי הג'וינט ועל ידי רשויות מקומיות, מודגש הקשר האישי בין רכז, אשר הוא בן הקהילה, לבין המלש"בים, הן כפרטים והן כקבוצות.
הקשר מתקיים במהלך ההכנה לגיוס, במהלך השירות ובהכנה לקראת השחרור.
כך נוצר רצף של מידע משלב ההכנה לגיוס ועד שלב ההשכלה הגבוהה והתעסוקה של יוצאי אתיופיה.
התכנית נחלה הצלחה, וביישובים שהופעלה בהם בשנים 2007 -2009 גדל שיעור הגיוס לצה"ל, גדל מספר המתנדבים לשירות קרבי, קטנו היקפי הכליאה, וגדל שיעור המשתחררים בתום שירות צבאי מלא.
תכנית זו של עמותה א' זכתה לשבחים במינהל חינוך ונוער במשרד החינוך ובצה"ל, בין היתר, בזכות גישתה האישית לכל מלש"ב, ההולמת את צורכי יוצאי אתיופיה, ובזכות מסד הנתונים שהקימה.
אף על פי כן תקצוב העמותה ממשרדי הממשלה אינו מובטח96, ולו לטווח הקצר, והעמותה מתקשה לתכנן פעילות רב - שנתית.
זאת ועוד, בעקבות הפיחות בתמיכה בעמותה זו, בשנת 2011 הצטמצמה הפעלת התכנית מ -11 ל-9 יישובים בלבד, וביישובים שבהם יש מלש"בים רבים יחסית מיוצאי אתיופיה (למשל בקריית גת ובבית שמש) - התכנית אינה פעילה כלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הממשלה להבטיח את הקצאת התקציבים בצורה מיטבית, כך שיאפשרו את רציפותן של התכניות שלגביהן הוכח שיפור במדדי הגיוס, במיצוי השירות ובצמצום הכליאה של בוגרי התכניות, ואף את הרחבתן ליישובים נוספים שבהם מתגוררים מלש"בים רבים יחסית מיוצאי אתיופיה.
נמצא כי צה"ל בדק את מדדי ההצלחה של תכניתה של עמותה פרטית אחרת, העוסקת בהכנה לגיוס: בינואר 2012 פרסמה חטיבת תכנון ומחקר באכ"א ממצאי בדיקה של כ - 9,500 בוגרי אותה עמותה בשנים 2005 -2011 .
נמצא כי במדדים של שיעור הגיוס, סיום שירות מלא ויציאה לתפקידי פיקוד וקצונה היה יתרון .
95 עמותות א' ו -ג', ראו להלן; בכמה יישובים אף קיים שיתוף פעולה בין שתי עמותות אלה, ומתשובת עיריית ירושלים עולה כי מלש"בים שנטלו חלק בפעילות של שתי העמותות הצליחו יותר במסגרת השירות הצבאי ולאחריו.
96 כך, למשל, תמיכתם של המוסד לביטוח לאומי ושל ארגון הג'וינט בתכנית הוגבלה מלכתחילה לזמן קצוב שבתומו, על פי המדיניות השגורה בארגונים אלה, יידרשו הגופים המפעילים את התכנית להמשיך אותה בכוחות עצמם.
למשתתפים בתכנית זו על פני יתר החיילים יוצאי אתיופיה, וכי שיעור הנכלאים מביניהם היה כמחצית.
עם זאת, בדצמבר 2011 המליץ הצבא, במצגת שהכין לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בכנסת על שיתוף פעולה בינו לבין עמותה פרטית שלישית, אף שלא בדק את האפקטיביות של ביצועיה.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 93 .
תיאום פע ילות העמותות העמותות פועלות בד בבד באותם יישובים גם אם מספרם של המלש"בים יוצאי אתיופיה מועט (למשל בכרמיאל, במגדל העמק ובבית שאן).
לעומת זאת עמותות מעטות פועלות ביישובים שבהם מספר המלש"בים גדול יחסית (למשל בבית שמש ובחיפה).
כמו כן יש יישובים שבהם מתגוררים מלש"בים יוצאי אתיופיה כמעט ללא פעילות של עמותות המיועדת להם (ראשון לציון97 , גדרה וחולון).
באשדוד, פעילותן של שתי עמותות הפועלות בעיר כלל אינה מוכרת למרכז ההכנה הרשותי לגיוס.
משרד החינוך הפעיל בשנות הלימודים התשע"א-התשע"ב, בפריסה ארצית יזומה, רק עמותה אחת העוסקת בהכנה לגיוס של בני נוער בבתי ספר על -יסודיים 98 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הממשלה התומכים בעמותות העוסקות בהכנה לגיוס למפות את הצרכים ביישובים השונים ולהתנות את המשך תמיכתם בעמותות הללו בפריסה שתהלום את הצרכים.
משרד החינוך הסביר בתשובתו מנובמבר 2012 כי הוא נמצא עתה בתהליך של בחינת העמותות הפועלות בבתי הספר, ובתום התהליך יפרסם את רשימת העמותות שפעילותן תותר; כמו כן הוא יערוך מיפוי ארצי של הפעלתן בד בבד עם הקמת מערכת הערכה ובקרה על הצלחת תכניותיהן.
הסדרת תכניות ההכנה לגיוס המופעלות בידי עמותות כאמור, משרדי הממשלה הם הגורם המממן העיקרי של העמותות הגדולות הפועלות בבתי הספר.
אי לכך אפשר היה לצפות כי משרד החינוך, משרד הביטחון וצה"ל יקבעו דרישות מתאימות, שהן מעין "תו תקן" המחייב כל עמותה המעוניינת להפעיל תכנית הכנה לגיוס במסגרת בתי הספר, ועל בסיס תו התקן זה ייעשו פעולות הפיקוח והבקרה על העמותות.
הדרישה לאסדרת פעילות העמותות המכינות נוער לגיוס עלתה בדיונים רבים בשנים האחרונות, ללא תמימות דעים בדבר הגורם האחראי לכך - משרד החינוך, משרד הביטחון או קצין חינוך ראשי.
לפיכך, על אף ריבוי העמותות הפעילות בהכנה לגיו ס זה שנים, בחלק מהמקרים בין כותלי בתי הספר99 , עד אוגוסט 2012 שלושת הגורמים טרם קיבלו אחריות על ניהול פעילותן של העמותות הפרטיות ועל השילוב ביניהן; וכן בנוגע להגדרת חלקם של משרדי הממשלה במימון הפעילות של כל עמותה כבסיס ליכולתם להשפיע על תכני תכניות ההכנה לגי וס של העמותות הפרטיות.
להלן דוגמאות: עמותה ב' פועלת בפריסה ארצית בעיקר בפריפריה ובקרב שכבות חלשות, לרבות יוצאי אתיופיה, במגמה להכשירם לחיים בכלל ולשירות הצבאי בפרט.
97 מתשובתה של עמותה א' למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 עולה כי רק בשנה זו היא החלה לפעול בפתח תקווה ובראשון לציון שהן ערים עתירות עולים יוצאי אתיופיה.
98 עמותה ג', ראו להלן; התכנית נועדה לכלל המלש"בים בפריפריה ואינה ייעודית ליוצאי אתיופיה.
99 בעניין זה ראו בדוח62 " של מבקר המדינה בפרקמעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך" עמ' 629.
מהמקרים עמותה ב' פועלת בבתי ספר על-יסודיים בשעות הלימודים.
אף שמינהל חברה ונוער, המופק ד על ההכנה לשירות בצבא במשרד החינוך, לא בחן את תכניתה הפדגוגית של עמותה ב' ואת מידת האפקטיביות שלה, מקור המימון העיקרי של עמותה זו הוא משרד החינוך.
בשנת 2010 , למשל, הוא מימן כ-60% .
מהכנסותיה היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 95 .
עמותה ג' מפעילה מעין תנועת נוער המכינה באורח פיזי ומנטלי בני נוער לגיוס.
עמותה זו מפעילה שתי תכניות ייחודיות ליוצאי אתיופיה.
תכנית אחת ממומנת בעיקר על ידי משרדי ממשלה וגופים ציבוריים נוספים והשנייה ממומנת מתרומות.
חלק מפעילות עמותה ג' מתקיימת משנת 2011 בשעות הלימודים בבתי הספר העל-יסודיים מכוח הסכם עם משרד החינוך.
זאת , אף שעד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 .
, טרם אישר צה"ל את תכניתה הפדגוגית רק סמוך למועד סיום הביקורת, באוגוסט 2012 , פרסם מינהל חברה ונוער במשרד החינוך נוהל אישור ואסדרה של כניסת גופים פרטיים למערכת החינוך בתחום "נכונות לשירות ומוכנות לצה"ל" לשנת הלימודים התשע"ג ( 2012 -2013 ).
על פי נוהל זה, על הגופים המעוניינים לקחת חלק בפעילות ההכנה לגיוס בין כותלי בתי הספר להגיש את הצעותיהם עד סוף אוגוסט 2012 , ומשרד החינוך יפרסם את רשימת הגופים המאושרים בראשית ספטמבר, עם פתיחת שנת הלימודים החדשה.
בנוהל זה נקבע כי התכניות החינוכיות שיציעו הארגונים יוספו על התכנית החינוכית שמפעילים משרד החינוך, משרד הביטחון וצה"ל; בחינת התכניות החיצוניות תיעשה על ידי שלושת הגורמים הללו; תוקף ההיתר שיינתן לכל גוף שיאושר יהיה לשנה אחת, וניתן יהיה להאריכו בעתיד; מנהלי מוסדות החינוך יוכלו לבחור תכניות חינוכיות רק מתוך התכניות החינוכיות שאושרו.
עמותה ג' השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי היא הציגה את תכניתה בנושא פעילותה בבתי הספר במסגרת השולחן העגול.
לטענת העמותה, תכניתה עומדת בדרישות מחמירות יותר מ"תו התקן" המוצע בידי משרד החינוך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמותה ג' פועלת משנת הלימודים התשע"א בבתי הספר, ואילו אישור חלקי של נציגי השולחן העגול (כאמור - ללא אישור צה"ל) ניתן רק באמצע שנת הלימודים התשע"ב.
פתרונות ההכנה לשירות בעבודת המטה בעבודת מטה של אכ"א הוצעו צעדים להכנה לשירות של מלש"בים יוצאי אתיופיה.
המטרות העיקריות הן: כ -90% מהמתגייסים (במקום 75% כיום) יעברו הכנה כלשהי לשירות משמעותי; תוגדר מדיניות שתאפשר את שילוב יוצאי אתיופיה במיונים לקורסים קדם -צבאיים; ייערך קורס הכנה לצה"ל לכ -200 יוצאי אתיופיה המיועדים לשירות כללי (כלומר ללא קורסים והת מחויות כלשהם) להתמודדות טובה יותר עם הגיוס ועוד.
עד אוגוסט 2012 , טרם בוצעו חלקים שאינם דורשים תשומות גדולות של זמן ומשאבים, כגון שיווק והסברה לכלל מסלולי ההכנה לשירות בשיתוף רכזי עמותה א' וחיילי מערך מג"ן; פעולות ללימוד סגלי תנאי השירות ביחידות בדבר ההטבות והזכויות המגיעות ליוצאי אתיופיה; פעולות לאיתור מלש"בים עם בעיות בתנאי שירות ובעלי צרכים מיוחדים.
שיעור גיוסם של החיילים יוצאי אתיופיה גבוה, ועשוי להעיד על מוטיבציה גבוהה.
ואולם, לאחר הגיוס חל שבר, והחיילים הללו נקלעים לליקויי שירות רבים, ונתוני השי רות הצבאי שלהם נמוכים.
לפיכך יזמה ראש אכ"א עבודת מטה, שאמורה להשוות את נתוני השירות הצבאי של חיילים יוצאי אתיופיה לזה של יתר החיילים.
מאחר שהתכנית קורמת עור וגידים במהלך שנת 2012 , מוקדם עדיין להעריך את תרומתה לפתרון הבעיות בטווח הקצר.
ואולם, יש להעריך את מאמצי הצבא לשילוב חיילים יוצאי אתיופיה.
בשנים האחרונות הוקמו שתי מסגרות א-פורמליות ברמה הארצי ת וברמה המקומית, היכולות להיחשב גורם מתכלל שינווט את ההכנה לשירות בצה"ל.
ואולם, אופני עבודתן טרם גובשו סופית.
בכל הנוגע ליוצאי אתיופיה, מתפקידן של המסגרות הללו לקבוע אילו פעולות יכשירו את יוצאי אתיופיה באופן המיטבי, ומהן הפעולות המינימליות החיוניות לשם כך.
כוחם של הדברים יפה בייחוד לגבי השולחן העגול הרשותי האמור לטפל בחתך הצעירים המאפיין אותה רשות מקומית.
השתלבות יוצאי אתיופיה במערכת ההשכלה הגבוהה - תמונת מצב .
השכלה גבוהה משפרת את הסיכויים לתעסוקה, מצמצמת פערים ותורמת להשתלבות חברתית.
בהקשר של יוצאי אתיופיה יש משנה חשיבות לכך שבעלי תארים אקדמאיים ישמשו מודל לחיקוי לצעירים.
תכנית החומש, שעליה החליטה הממשלה נועדה, בין היתר, לשפר את קליטת יוצאי אתיופיה במוסדות להשכלה הגבוהה אגב מתן תמיכה כלכלית ופדגוגית.
ב- 2010 למדו כ- 286,900 סטודנטים בכל המוסדות להשכלה גבוהה בישראל לכל התארים, ומתוכם 2,201 ( סטודנטים ממוצא אתיופי 0.
76% ), כמחצית משיעורם באוכלוסייה הכללית.
שיעור הלומדים לתואר ראשון בקרב יוצאי אתיופיה גדל בשנים 2005 -2010 פי שניים לערך, והוא עומד על 0.
9% מכלל הסטודנטים, אך הוא עדיין כמחצית מיתר האוכלוסייה.
שיעור הלומדים לתואר שני גם הוא נמוך מאוד, והם 0.
4% מכלל הלומדים לתואר זה.
על פי נתוני למ"ס לשנת 2010 , עד שנה זו קיבלו 1,810 סטודנטים יוצאי אתיופיה תואר ראשון ו-250 .
קיבלו תואר שני מקצועות הלימוד הנפוצים בקרב סטודנטים יוצאי אתיופיה לתואר ראשון הם בעיקר מתחום מדעי החברה ( 34.
4% ( ); חינוך והכשרה להוראה 17.
3% ); עסקים וניהול ( 12.
מקצת הסטודנטים לומדים הנדסה ואדריכלות (11% ( ) ומשפטים 7.
) היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 97 .
לשם השוואה, על פי נתוני למ"ס 100 ,לשנת הלימודים התשס"ח %4.
3 מהסטודנטים לתואר ראשון היו מיישובים שדורגו באשכולות החברתיים- כלכליים 1-2 ,)(הנמוכים ביותר, בדרך כלל יישובים ערביים וחרדיים ומשקלם באוכלוסייה היה כ-10% ; כרבע מהסטודנטים לתואר ראשון היו מיישובים מאשכולות 1-4 שהם כ-40% מהאוכלוסייה.
יוצא אפוא כי שיעור הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה מבין יוצאי אתיופיה גבוה רק מעט משיעור הסטודנטים יוצאי היישובים משני האשכולות הנמוכים ביותר.
הקלות בשילוב יוצאי אתיופיה בהשכלה הגבוהה .
האוניברסיטאות והמכללות קובעות דרישות סף ללימודים אקדמיים.
נקודת הפתיחה של יוצאי אתיופיה בכל הנוגע לדרישות הסף נמוכה בהשוואה לזו של שאר האוכלוסייה: על פי נתוני מכון ברוקדייל ל - 2010 , שיעור מקבלי תעודת בגרות "איכותית" מיוצאי אתיופיה, המתאימה לסף הקבלה לאוניברסיטאות 101 , היה 23.
1% בכלל האוכלוסייה; ב- 2010 היה הציון הממוצע של יוצאי אתיופיה בבחינות הפסיכומטריות, אשר למדו לתואר ראשון באוניברסיטאות, 461 ובמכללות421 , לעומת627 ו-552 של שאר הסטודנטים בהתאמה.
גם במכללות האקדמיות לחינוך נמצאו פערים גדולים: ממוצע הציונים בבחינה הפסיכומטרית היה 392 בהשוואה ל-493 בשאר האוכלוסייה102 .
,לנוכח תוצאותיהם של תלמידים יוצאי אתיופיה במבחנים הפסיכומטריים האוניברסיטאות ו המכללות מביאות בחשבון בדרישות הקבלה בעיקר את ציוני בחינות הבגרות כדי להקל על יוצאי אתיופיה להתקבל ללימודים.
בשתי אוניברסיטאות (באוניברסיטה העברית בירושלים ובבר-אילן) אף מיושמת "שיטת פויירשטיין" הבודקת את פוטנציאל הלמידה כתחליף לבחינות הפסיכומטריות.
מאחר ששיטה זו מופעלת רק בשנים האחרונות, אין עדיין משוב על יעילותה ועל מידת הצלחתה.
100 השכלה גבוהה בישראל- תשס"ח (אוגוסט 2010.
) 101 :הציונים במקצועות המשמשים את האוניברסיטאות כסף חשוב לקבלה הם4 יחידות באנגלית, 3 יחידות במתמטיקה ומקצוע מוגבר נוסף.
התוצאות הללו מאפשרות רק לכחמישית מיוצאי אתיופיה להתקבל לאוניב רסיטאות לעומת כמחצית מיתר האוכלוסייה; על פי נתוני למ"ס, המביאים בחשבון את כל השנתון, 85% מתלמידי כיתה יב' ממוצא אתיופי נגשו לבחינות הבגרות (לרבות "לא איכותיות") ומאלה 36% עמדו בכל הדרישות.
מבין כלל התלמידים נגשו לבחינות 82% ו- 54% מהם עמדו בדרישות.
102 יש ה טוענים כי הבחינה הפסיכומטרית מוטה תרבותית ולכן היא קשה יותר ליוצאי אתיופיה.
פעילותם של משרדי הממשלה בשילוב יוצאי אתיופיה בלימודים הגבוהים .
המכינות הקדם-אקדמיות 1.
המכינות הקדם -אקדמיות (להלן - המכינות) פועלות באוניברסיטאות ובמכללות ומאפשרות למעוניינים בלימודים אקדמיים להשלים או לשפר את ציוני בחינות הבגרות, מנתבות למסלולי לימוד ייעודיים, ומכשירות את הלומדים לעמוד בדרישות הסף ללימודים הגבוהים.
בשנת הלימודים היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 99 .
התשע"ב פעלו45 מכינות, ומשך הלימודים בהן היה2-4 סמסטרים.
משרד החינוך הנחה את המכינות להקל בקבלת יוצאי אתיופיה, גם אם אינם עומדים בתנאי הסף.
אחד הביטויים לכך הוא מתן האפשרות לעמוד בבחינת מימ"ד (מבחן ידע למיון מועמדים למכינות) כחלופה לבחינה הפסיכומטרית הקשה בהרבה, שהיא תנאי לקבלה למכינות באוניברסיטאות.
בשנת הלימודים התשע"א למדו כ - 1,000 סטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות מבין 12,546 תלמידים (כ-8% .
) על פי הזמנת משרד מבקר המדינה עיבדה למ"ס נתונים לגבי לימודי יוצאי אתיופיה במכינות ובמוסדות להשכלה גבוהה.
מעיבוד זה עלה כי ב- 2008 היה שיעור הנשירה של תלמידים יוצאי אתיופיה מהמכינות כ - %28.
3 בשאר האוכלוסייה103 .
עוד יצוין כי בשנים- 2002 2008 הייתה מגמת גידול בשיעור הנשירה מהמכינות הן בקרב יוצאי אתיופיה והן בקרב שאר האוכלוסייה.
זאת ועוד, שיעור יוצאי אתיופיה בוגרי המכינות שלא המשיכו (בתוך שלוש שנים) בלימודים גבוהים לאחר המכינות היה ב- 2008 כ-59% , לעומת כ- 41.
ארבעה גופים ממשלתיים תומכים בתלמידי המכינות: הקרן לקליטת חיילים משוחררים104 ,, הפועלת בצד היחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון ומסייעת לחיילים משוחררים לפי מדדים סוציו -אקונומיים; הוועדה לתכנון ותקצוב105 (להלן- ות"ת) במועצה להשכלה גבוהה, התומכת בשכר הלימוד לכלל התלמידים שנמצאו "ראויים לסיוע" 106 ; משרד החינוך - האגף לחינוך מבוגרים התומך בדרך כלל בשכר לימוד ובמלגות קיום למי שאינם חיילים משוחררים (במקצת המקרים גם בחיילים משוחררים); ומנהל הסטודנטים במשרד הקליטה, אשר תמך בתלמידי מכינות עד שנת ה לימודים התש"ע, ותומך בתלמידי מכינות ייחודיות לעולים חדשים מאתיופיה עד סוף שנת הלימודים התשע"ג.
באפריל 2010 מינה שר החינוך, ח"כ גדעון סער, ועדה ציבורית בראשות מר ירום אריאב (להלן -ועדת אריאב) לבחינת פעילות המכינות הקדם -אקדמיות.
המלצות ועדת אריאב, שפורסמו ב דצמבר 2010 כללו, בין היתר, את העברת האחריות הכוללת על המכינות למועצה להשכלה גבוהה, ואת ההקמה של מערך הפעלה תקציבי משותף ומתואם שיאפשר את איגום המשאבים של משרדי הביטחון, החינוך וות"ת.
ועדת אריאב קבעה, בין היתר, כי האיגום התקציבי ימנע חששות בדבר תמיכות כפולות בסטודנטים ויאפשר פיקוח.
הוועדה קבעה כמטרה חשובה להגדיל את מספר הלומדים במכינות מקרב יוצאי אתיופיה לכ - 1,500 תלמידים בשש שנים באמצעות הגדלת מלגות הקיום, הארכת תקופת הלימודים במכינה וליווי אישי.
במרס 2011 החליטה הממשלה (החלטה 3062 ) על אימוץ עיקרי ועדת אריאב, ובמאי ויוני 2012 אישרו מליאות הוות"ת והמל"ג, בהתאמה, את המלצותיה של ועדה מקצועית ליישום עיקרי ועדת אריאב.
103 ;הנתונים אינם מבחינים בין המסלולים השונים במכינות: ייעודי, בגרותי, משולב במסלולים אלה תחום הנשירה הוא 72%-19.
5% בקרב יוצאי אתיופיה לעומת 60.
בקרב שאר האוכלוסייה 104 הקרן לקליטת חיילים משוחררים הוקמה ב - 1994 , והיא מאפשרת ליחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון למלא את מטרותיה, בין היתר, בתחום ההשכלה.
105 הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) היא ועדת משנה של המועצה להשכלה גבוהה ופועלת מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 ,לחלוקת תקציב המדינה המיועד להשכלה גבוהה, לאוניברסיטאות ולמכללות.
106 לרבות לתלמידי מכינות יוצאי אתיופיה המוגדרים כראויים לסיוע החל משנת לימודים תשע"א.
תלמיד יוצא אתיופיה במכינה זכאי למלגה בגין שכר הלימוד, למלגת קיום ולמלגה בגין "מעטפת" הכוללת את סבסוד המגורים במעונות, מימון נסיעות ללימודים, הכוו נה מקצועית, אבחון לקויות למידה, קורס הכנה לבחינה הפסיכומטרית, שיעורי עזר ורכישת ספרי לימוד107 .
מימון המעטפת מועבר למוסד האקדמי היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 101 .
לתלמיד בגין המעטפת הוא 6,100 ,ש"ח לשנה והוא ממומן על ידי משרד החינוך הוות"ת והקרן לקליטת חיילים משוחררים.
עלות המעטפת בשנות הלימודים התשע"א והתשע"ב הייתה כ-3 מיליון ש"ח בכל שנה.
שלושת הגופים המממנים פועלים במשותף באמצעות חברה פרטית שנבחרה במכרז של משרד החינוך ב- 2009 ; החברה הפרטית מתכללת את נושא התשלומים למכינות תוך כדי פיקוח ובקרה עליהם108 .
המשרד לקליטת העלייה 1.
המינהל לסטודנטים עולים במשרד הקליטה (להלן- מינהל הסטודנטים) הוקם כדי לעודד את עלייתם של צעירים יהודים ואת קליטתם במוסדות להשכלה גבוהה.
באשר ליוצאי אתיופיה, מטרת מינהל הסטודנטים להגדיל את שיעור הסטודנטים מיוצאי אתיופיה כך שישווה לשיעורו בכלל האוכלוסייה.
בשנת הלימודים התשע"א סייע מינהל הסטודנטים לכ - 6,700 ,סטודנטים עולים כ- 2,170 מהם יוצאי אתיופיה.
תקציב מינהל הסטודנטים בכל שנת לימודים עבור סטודנטים יוצאי אתיופיה הוא כ-32 מיליון ש"ח, ותמיכתו בסטודנט יוצא אתיופיה גדולה פי שלושה מהתמיכה בסטודנט עולה אחר.
מלבד ההעדפה הכספית, נהנים סטודנטים יוצאי אתיופיה מהעדפות נוספות רבות בהשוואה לשאר הסטודנטים העולים.
להלן דוגמאות: מינהל הסטודנטים מחשיב כעולה, הזכאי להטבות שהוא מעניק, גם סטודנט שהוא יליד הארץ ונולד להורים שעלו מאתיופיה (לאחר ינואר 1980 ), בשונה מהגדרת שאר העולים החדשים109 ; לסטודנטים יוצאי אתיופיה, שאינם זכ אים לסיוע ללימודים מפאת גילם ( 26 )ויותר110 , מאפשר מינהל הסטודנטים ללמוד לתואר ראשון ולקבל סיוע בכמה מוסדות אקדמיים עד גיל 35111, וליהנו ת ממלוא המלגות; הסיוע בשכר הלימוד ליוצאי אתיופיה יכול להימשך שנה נוספת, רביעית, מעבר לתקופת הלימודים התקנית לסיום תואר ראשון; מינהל הסטודנטים ממשיך לממן את לימודי התואר השני רק לסטודנטים יוצאי אתיופיה.
עלות הסיוע לסטודנט יוצא אתיופיה עד סיום התואר הראשון היא בממוצע כ- 70,000 ש"ח112 .
נוסף על מלגת שכר הלימוד, משלם מינהל הסטודנטים ליוצאי אתיופיה מלגת קיום בסך 600 ש"ח לחודש למשך תשעה חודשים בכל שנת לימוד.
בתמורה, סטודנטים הנתמכים על ידי מינהל הסטודנטים חייבים להתנדב לשירות חברתי-קהילתי (להלן - שח"ק), שבמסגרתו עליהם לסייע לקבוצות שונות באוכלוסייה בהיקף של 120 .
שעות לפחות בשנה האחרונה ללימודיהם מעיבוד הנתונים, שהזמין משרד מבקר המדינה מלמ"ס, עולה כי מבין הסטודנטים שהחלו לימודים בשנה ראשונה ב - 2011 , שיעור הנושרים מהלימודים באוניברסיטאות היה 19% מיוצאי אתיופיה לעומת11% ביתר האוכלוסייה; שיעור .
108 בעניין זה ראו בפרק "מערכת לתקצוב המכינות הקדם -אקדמיות ולבקרה על יהן" בדוח שנתי זה בעמ' 1057 -1083 .
109 עולה חדש מוגדר במינהל הסטודנטים כמי שעלה עד שלוש שנים לפני מועד בקשתו למלגת שכר לימוד (לא כולל שלוש שנות שירות בצבא ושנת קבע אחת, כלומר שבע שנים בארץ לכל היותר).
110 מכוח הוראת שעה170 של המשרד לקליטת עלייה בנושא: "סיועמינהל הסטודנטים לעולים מאתיופיה", שהייתה בתוקף עד 31.
111 מכוח הוראת שעה: פרויקט מיוחד ללימודים אקדמיים ליוצאי אתיופיה בגילאי 28-35 (עדכון נוהל 8.
)סטודנטים 112 לרבות סטודנטים הלומדים ארבע שנים לתואר ראשון וסטודנטים להנדסה הלומדים עד חמש שנים.
הנושרים ממכללות אקדמיות היה 13.
5% לעומת10% ביתר האוכלוסייה; ושיעור הנושרים ממכללות להוראה היה 21% לעומת16% .
ביתר האוכלוסייה היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 103 .
כאמור, משרד הקליטה משלם בממוצע כ - 30,000 ש"ח למימון שנת לימודים לתלמיד יוצא אתיופיה במכינה וכ- 70,000 ש"ח לסטודנט למימון כל לימודי התואר הראשון.
אף על פי כן משרד הקליטה אינו אוסף מידע על מספר בוגרי המכינות שהוא מימן, אשר ממשיכים ללימודי תואר ראשון וכמה מהסטודנטים שהחלו בלימודים לתואר ראשון מסיימים את לימודיהם.
מכאן שמינהל הסטודנטים אינו יכול לבחון מהן תוצאות השקעתו.
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מעודד את בוגרי המכינות להמשיך בלימודים באמצעות כנסים, בשירותי י יעוץ והכוונה ובמסעות פרסום.
עוד הוסיף משרד הקליטה כי הסיוע המוגבר שהוא מעניק ליוצאי אתיופיה נבנה בהתחשב בקשיים הכלכליים, המשפחתיים, הבריאותיים והאקדמיים שבפניהם הם ניצבים.
כמו כן הבהיר כי הוא מתנה את תמיכתו במחויבות של הסטודנט להשתתפות בשח"ק, כאמור, בחובת סיום קורסי אנגלית ובהצלחה בלפחות 75% מהקורסים שנלמדו.
כמו כן, משנת הלימודים התשע"ג לא יינתן מימון לקורסים מעל לתקן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי פעולות אלה אין בהן כדי למלא את הצורך במידע על תוצאות השקעותיו על מנת שיפיק לקחים וישפר את פעולותיו.
לנוכח שיעורי הנשירה הגבוהים של סטודנטים יוצאי אתיופיה מלימודיהם היה מקום שמינהל הסטודנטים יביא זאת בחשבון בהסכמים מול מוסדות הלימוד כדי למנוע תשלומי יתר.
ואולם, מינהל הסטודנטים אינו יודע מהו המועד המדויק של פרישת סטודנט, ולכן הוא עלול לשלם את שכר הלימוד עבורו עד תום הסמסטר או עד תום שנת הלימודים לשווא.
זאת, להבדיל מהמצב במשרד הביטחון ובמשרד החינוך המממנים לימודים של תלמידים במכינות, ומסתייעים בשירותי חברת הבקרה הפרטית המדווחת על פרישת כל סטודנט.
להלן דוגמה נוספת להיעדר מידע במינהל הסטודנטים: משרד מבקר המדינה פנה באוקטובר 2012 למינהל הסטודנטים לקבלת הבהרות על שיעור תמיכתו בסטודנטיות יוצאות אתיופיה במגמה לסיעוד במכללה האקדמית עמק יזרעאל, לרבות כספי השתתפות של משרד התמ"ת שהועברו אליו למטרה זו.
מינהל הסטודנטים הצליח להמציא למשרד מבקר המדינה נתונים חלקיים בלבד , שלא כללו, למשל, את חלקו של משרד התמ"ת.
סטודנטים יוצאי אתיופיה נהנים גם ממלגות נוספות, זולת מלגות שכר הלימוד ומלגות הקיום ממינהל הסטודנטים, הן ממקורות ציבוריים והן מקרנות ומתורמים פרטיים.