HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בין היתר הוטל עליו לב דוק את התפקוד האקדמי והמינהלי של שנקר ולבדוק פעולות שנעשו לגיבוש תכנית חמש-שנתית של בית הספר.
כמו כן התבקש מבקר הפנים לוודא .
12 האזכורים המובאים בדוח זה של משרד מבקר המדינה בעניין ממצאי הבודקת מטעם מל"ג מתייחסים לניסוחם בדוח הסופי.
13 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , שנת 2002, 'עמ767.
14 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , שנת 2003, 'עמ691.
בדוח זה 1360 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 בבדיקתו שכל האורגנים של בית הספר פועלים לפי התקנון של שנקר ולפי הכללים המחייבים את בית הספר.
הביקורת של מבקר הפנים נעשתה בחודשים יו ני-אוגוסט 2006 .
באוגוסט 2006 , לאחר בירורים שקיים עם הנשיא וקבלת התייחסותו לממצאים שהעלה, הגיש מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים ולנשיא, ולבקשת יו"ר חבר הנאמנים גם לחמישה בעלי תפקידים בכירים בשנקר, את טיוטת דוח הביקורת לשם קבלת תגובתם.
באוקטובר 2006 , לאחר פגישות השלמה שקיים המבקר עם הנשיא ועם גורמים נוספים ולאחר קבלת כל תגובותיהם, הוא הגיש ליו"ר חבר הנאמנים את דוח הביקורת הסופי.
חודש לאחר מכן התכנס חבר הנאמנים של שנקר לדיון מיוחד בממצאי הדוח והחליט למנות ועדת ביקורת מיוחדת מטעמו שתעקוב אחר ביצוע ההמלצות לתיקון הל יקויים שצוינו בדוח (להלן - ועדת הביקורת).
באפריל 2007 ובפברואר 2008 הגיש מבקר הפנים לוועדת הביקורת ולמוסדות שנקר דוחות מעקב אחר אופן יישום ההמלצות ותיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת.
תגובת הנשיא על דוח הביקורת (א) בתגובת הנשיא מספטמבר 2006 על טיוטת דוח הביקורת הוא ציין באמצעות בא כוחו, בין היתר, כי "הדוח רצוף באי דיוקים ואינטרפרטציות עד כדי מגמתיות".
לטענתו, הוא לא קיבל את טיוטת הדוח ולא ניתנה לו הזדמנות להגיב עליה לפני הפצתה לגורמים נוספים.
כמו כן ביקש הנשיא ממבקר הפנים למשוך לאלתר את טיוטת דוח הביקורת מכל הגורמים שאליהם היא נשלחה ולגנוז את נוסח הטיוטה בשפה האנגלית, מאחר שלטענתו הוא אינו תואם לנוסח שלה בשפה העברית.
הוא ביקש שמבקר הפנים יזמנו לשימוע שבו הוא יוכל להגיש התייחסויות וטיעונים בכתב.
הנשיא הדגיש כי "לא יהסס לנקוט כל אמצעי משפטי על מנת להגן על שמו הטוב ועל זכויות היסוד שלו".
במענה על טענות הנשיא ציין מבקר הפנים כי טיוטת הדוח לא פורסמה ברבים אלא הועברה, על פי החלטת יו"ר חבר הנאמנים, להתייחסותם האישית של שישה נושאי משרה בלבד, שחתמו על כתב שמירת סודיות.
(ב) בסוף אוקטובר 2006 , בעקבות הפצת הדוח ה סופי, פנה הנשיא באמצעות בא כוחו למבקר הפנים ושלל את ממצאי הדוח.
לטענת הנשיא, הדוח "נועד להכפשת שמו.
וחמור מכך, להכנת הקרקע להדחתו ", וכי "אם יפעל חבר הנאמנים על סמך דו"ח פגום זה במתכונתו הנוכחית.
יהווה הדבר עדות להכשלתך את גוף זה.
בנוסף, פעולה שתינקט נג, תעיד על התרשלותך כמבקר ]הנשיא[ ד-פנים".
הנשיא נימק טענתו זו בכך שמבקר הפנים עצמו היה אמון על חלק ניכר מאי -הסדרים שעלו בדוח, וכי הוא יכול היה להתריע עליהם לפני חבר הנאמנים עם גילוים.
הנשיא הוסיף כי אם לא יתקבל מענה הולם ומספק על דרישותיו הוא לא יהסס להעמיד את טענותיו במבחן שיפוטי לשם הגנה על זכויותיו.
התייחסות דומה הציג הנשיא בתחילת נובמבר 2006 גם לחבר הנאמנים.
הוא הדגיש כי בדוח הביקורת יש טעויות ואי-דיוקים, וכי יש להתייחס אליו "כמוטה וכמטעה".
עם זאת, למרות הסתייגותו מממצאי הדוח, הוא הבטיח לתקן את הליקויים שהועלו.
בתשובת הנשיא למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 (להלן- תשובת הנשיא) הוא ציין כי טענתו התבססה בין היתר על כך שדוח הביקורת הסופי של מבקר הפנים לא כלל את מסקנת המבקר שצוינה על גבי טיוטת הדוח: " לדעת המבקרים יש ביכולת הנשיא לתקן את בדוח[ הליקויים המופיעים".
הנשיא הוסיף שמבקר הפנים מסר לו שמסקנה זו הושמטה כי ] " הופעלו עליו לחצים שלא לכלול ממצא זה במסגרת דו"ח הביקורת" (ההדגשות במקור).
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1361 .
מסמך המבקר בנוגע לתגובת הנשיא (א) בנובמבר 2006 " הכין מבקר הפנים מסמך פנימי שכותרתו ריכוז איומים ישירים ועקיפים של נשיא שנקר נגד המבקרים", ובו הוא ריכז את הפעולות שנקט הנשיא במישרין ובעקיפין ואת ההתבטאויות כלפיו בנוגע לדוח הביקורת (להלן - המסמך הפנימי).
המסמך תורגם לאנגלית, נחתם על ידי מבקר הפנים ושני עובדיו שעסקו בביקורת בשנקר ונשלח לידיעת יו"ר חבר הנאמנים.
בין היתר, הוצגו במסמך דרישותיו התקיפות של הנשיא לשינויי נוסח שייעשו בדוח הביקורת וכן ציטוט מדבריו כלפי המבקר: "אם לא נגיע לתמימות דעים ביחס לדוח, תפוטר; אני אפעיל את כל הכלים המשפטיים נגדכם מיידית אם לא תתקנו את הדוח כפי שאני מבקש" (ההדגשה אינה במקור).
עלה גם שמבקר הפנים פירט את תגובת הנשיא על עבודת הביקורת במסמך פנימי נוסף שכתב באותו חודש.
במסמך הוא ציין ש"במשך כל תקופת עבודת הביקורת איים הנשיא על המבקרים בדרכים שונות (כולל בכתב), מתוך כוונה לאלץ אותם להציג את הדוח בצורה הנוחה לו.
יתרה מזאת, במהלך העבודה, ובסיומה כאמצעי ]כתב הנשיא [ .
נוסף להפעיל לחץ על המבקרים למבקרים מכתבים מאיימים, דרש לגנוז את הדוח, או למשוך אותו ממקבליו".
מבקר הפנים בחר שלא להפיץ את המסמך.
באשר למסמך הפנימי ששלח כאמור מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים ציין שנקר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי המסמך לא הוצג מעולם לפני הנשיא, כי הוא לא קיבל את האפשרות להגיב על האמור בו, וכי הוא מכחיש את רובו.
עוד צוין בתשובה כי מבקר הפנים נשאל הן על ידי יו"ר ועדת הביקורת והן על ידי יו"ר הוועד המנהל אם הופנו אליו איומים או הופעלו כלפיו לחצים בנוגע לדוח הביקורת והוא ענה בשלילה; כמו כן צוין כי בשנת 2008 אף הבהיר מבקר הפנים ליו"ר הוועד המנהל כי "מה שנחזה בעיניו כאיומים כבר לא נראה כאיומים, כיום, במבט לאחור, או במועד שנשאל על כך".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין מבקר הפנים כי המסמך הפנימי נשלח לידיעת יו"ר חבר הנאמנים אש ר ביקש לבצע את הביקורת, וכי " בהבאת נושא האיומים וחומרתם לידיעת יו"ר חבר הנאמנים, ביצעתי את המוטל עלי מבחינת האתיקה המקצועית".
עוד הוא ציין כי ההחלטה אם להעביר את הנושא לידיעת חבר הנאמנים או אורגנים אחרים בשנקר אינה החלטה בתחום סמכותו אלא נתונה בידי יו"ר חבר הנאמנים.
המבקר הוסיף כי " להעלות טענה על איומים, לאחר החלטת חבר הנאמנים, היה מתפרש ]שלי[ כל ניסיון כניסיון של מבקר הפנים להוביל מהלך להחלטה שונה של חבר הנאמנים והיה מסייע ועומדים ]הביקורת[ לנשיא לחזור ולטעון שמניעים זרים עמדו מאחורי כתיבת דוח מאחורי העלאת הטענה בדבר האיומים" (ההדגשות במקור).
(ב) בנובמבר 2006 , בעקבות הטענות וההאשמות של הנשיא, ביקש מבקר הפנים אישור מיו"ר חבר הנאמנים להתקשר עם עורך דין לשם הגנה במקרה של תביעה כלפיו מצד הנשיא וקיבל את אישורו.
המבקר העביר לעורך דין טיוטה של מכתב תשובה לנשיא ו בו פירט בהרחבה את התייחסותו לטענותיו.
המבקר בחר שלא להעביר את המסמך לנשיא.
(ג) בינואר 2009 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, ביקש יו"ר הוועד המנהל של שנקר מהיועץ המשפטי של הוועד המנהל לחוות דעתו האם במכתבים שכתב כאמור בא כוח נשיא שנקר למבקר הפנים יש איום כלשהו כלפיו.
בחוות הדעת כתב היועץ המשפטי ליו"ר הוועד המנהל: "במקרה דנן, פנייה לערכאות היא אמצעי חוקי טבעי וישיר , לנוכח הפגמים שנפלו, לשיטתו, בהליך הביקורת.
לפיכך, אין ]הנשיא[ להגנה על זכויותיו של בהודעה על נכונותו לנקוט הליכים משפטיים, ככל שלא יענו טענותיו, משום איום כלפי מבקר הפנים".
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ד הנשיא ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ביקש לעמוד על זכויותיו משום שלדעתו נפלו כמה פגמים בהליך הכנת דוח הביקורת.
כמו כן טען הנשיא כי מעולם לא איים על מבקר הפנים בפיטורין, שכן אין זה בסמכותו לפטרו וכי סמכות זו נתו נה בידי הוועד המנהל.
ביקורת פנימית נועדה להבטיח ניהול תקין ותפקוד ראוי של הארגון בכל תחומי פעילותו.
תפקיד הביקורת הפנימית להציג לפני מנהלי הארגון נתונים ו מידע אובייקטיביים שנבחנו באופן מקצועי ומה ימן ומטרתם ל סייע בידם לשפר את תפקודם ואת תפקוד הארגון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנשיא, כמו לכל מבוקר אחר, זכות להציג את עמדתו והסבריו בנוגע לממצאים שהועלו בביקורת - במהלך ביצועה ולאחר הגשת טיוטת דוח הביקורת.
מתיאור פעולותיו של הנשיא בנוגע לתגובתו על ממצאי הביקורת עולה שהוא לא פעל באופן המצופה מנושא משרה בכירה במ וסד ציבורי.
על הנשיא היה לאפשר למבקר הפנים וצוותו לבצע את תפקידם במקצועיות, באופן בלתי תלוי, חופשי וחף מחשש, שמא הסבריו, שלוו בסגנון תקיף יובנו כאיום.
דיון בממצאי דוח המעקב .
באפריל 2007 הגיש מבקר הפנים לוועדת הביקורת דוח מעקב אחר תיקון הליקויים שהעלה בדוח הביקורת (להלן - דוח המעקב).
בעקבות זאת נדונו ממצאי דוח המעקב בוועד המנהל ובוועדת הביקורת.
בישיבת הוועד המנהל ציין מבקר הפנים באשר להמלצות שהופיעו בדוח כי "%95-90 מכל מה שקשור בפרוצדורות שנמצאו טעונות תיקון בעבר, תוקנו.
מה שלא תוקן באופן מלא הוא בשלבי תיקון" (ההדגשה במקור).
לאחר ישיבות ועדת הביקורת בעניין ממצאי דוח הביקורת היא גיבשה מסמך החלטות והגישה אותו לחבר הנאמנים בישיבתו במאי 2007 :.
בין היתר היא ציינה במסמך (א) מדוח המעקב עולה כי הליקויים שהועלו בדוח הביקורת טופלו או נמצאים בטיפול; (ב) ועדת הביקורת המליצה לנשיא למנות יועץ ארגוני שיבחן את סמכויות חבר הנאמנים, הוועד המנהל והנשיא ואת יחסי הגומלין ביניהם; (ג) ועדת הביקורת קיבלה שתי חוות דעת משפטיות בעניין מינוי הנשיא16 , ולאחר שלמדה את האמור בהן המליצה כי הארכת כהונתו תישאר בתוקף עד שנת 2010, וכי בישיבת חבר הנאמנים שתתקיים בשנת 2008 תמונה ועדת חיפוש לתפקיד הנשיא והיא תביא את המלצותיה בעניין המועמד לנשיא לישיבת חבר הנאמנים שתתקיים בשנת 2009 .
)(ד ועדת הביקורת סבורה כי שנקר לא חרג מסמכותו בנושא משך תקופת כהונת הנשיא, וכי מל"ג תקבל את החלטת חבר הנא מנים.
16 בעניין זה ראו את הפרק על העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות הנשיא עמו, עמ' 1376.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1363 .
חבר הנאמנים קיבל את המלצות ועדת הביקורת שהובאו במסמך ההחלטות: הוא אישר את דוח המעקב ואשרר את ההחלטה בדבר הארכת כהונת הנשיא עד שנת 2010 והקמת ועדת חיפוש לתפקיד הנשיא.
בפברואר 2008 הגיש מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים, ליו"ר הוועד המנהל, ליו"ר ועדת הביקורת, לחברי הוועד המנהל ולנשיא שנקר את הנוסח הסופי של דוח המעקב.
המבקר ציין בדוח כי ההמלצות לתיקון הליקויים מקובלות על מוסדות שנקר והנהלתו והן מיושמות.
הוא הוסיף וציין כי "יישום ההמלצות יש בו כדי לגרום לשיפור מערכות הבקרה במכללה ולשקיפות ניהולית ביחסי ה עבודה ובקבלת ההחלטות במוסדות שנקר וכן ביחסים עם חבר הנאמנים".
בישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה במאי 2008 ציין יו"ר ועדת הביקורת כי הוועדה התכנסה פעמיים לקבלת דיווחים ממבקר הפנים, וכי היא מרוצה מהתיקונים שנעשו ומיישום ההמלצות שבדוח הביקורת.
מפרוטוקול הדיון עולה כי מלבד הדיווח האמור של יו"ר ועדת הביקורת לא קיים חבר הנאמנים כל דיון בעניין ולא נמסרו לו נתונים נוספים הנוגעים לתיקון הליקויים, והוא גם לא ביקש לקבל כל מידע בעניין.
משרד מבקר המדינה מעיר שהליקויים שדווח שהם תוקנו או מצויים בשלבי תיקון מתייחסים לליקויים שהם בני תיקון.
עם זאת עלו בדוח הביקורת של מבקר הפנים ליקויים המעלים חשש לפגיעה בסדרי מינהל, אולם הם התייחסו ל"מעשה עשוי" וכבר לא ניתן היה לתקנם.
ליקויים אלו חייבו התייחסות נפרדת של ועדת הביקורת; ראוי היה לנתחם, ללמוד אותם ולהפיק מהם לקחים לעתיד.
ועדת הביקורת, הוועד המנהל וחבר הנאמנים של שנקר לא עשו זאת, ובכך הוחמצה הזדמנות לנשיאה באחריות ולשיפור.
משך תקופת כהונת הנשיא .
על פי תקנון שנקר, "הנשיא יעמוד בראש ביה"ס וינהלו בפועל, בהתאם למדיניות-על שנקבעה על ידי חבר הנאמנים", ועליו להיות "בעל דרגת פרופסור מן המניין ויועסק במוסד במשרה מלאה, והמוסד יהיה מקום עבודתו היחיד".
התקנון מגדיר גם את סמכויותיו ותפקידיו של הנשיא ולפיהם, בין היתר, הוא קובע, תוך היוועצות במועצה האקדמית, את תכניות הלימוד של בית הספר ואת תנאי הקבלה של הסטודנטים; מפקח על ההוראה במגמות הלימוד; מפקח, תוך הסתייעות במנכ"ל, על פעולתו התקינה של בית הספר בתחומי הארגון, המינהל, הכספים והבינוי.
מהפירוט האמור של תפקידי הנשיא וסמכויותיו עולה שמדובר במשרה רמה, שיש לה השפעה של ממש על תפקודו האקדמי והניהולי של בית הספר.
במרס 1994 נבחר פרופ' אמוץ וינברג לנשיאשנקר, והוא מכהן כאמור בתפקיד זה כ -16 שנה ברציפות.
במהלך תקופה זו האריך חבר הנאמנים של שנקר את כהונתו שלוש פעמים.
ההארכה האחרונה נעשתה במאי 2004 , לתקופה של ארבע שנים (מאי 2006 - מאי 2010 .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1 .
ממצאי ביקורת הפנים מבקר הפנים העיר בדוח הביקורת מאוקטובר 2006 על שלושה נושאים: על השינוי בתקנון שנקר ב- 1998 שאפשר את הארכת כהונת בעלי התפקידים בבית הספר (ראו להלן); על אופן אישור השינוי על ידי מוסדות שנקר; ועל אי-עדכון מוסדות בית הספר בהחלטות מל"ג בנושא משך כהונת הנשיא.
מבקר הפנים ציין בדוח הביקורת כי תקנון שנקר משנת 1998 קובע כי הנשיא ייבחר לכהונה של ארבע שנים, וכי בסיומה יוכל להיבחר לתקופת כהונה נוספת.
בתום שתי תקופות כהונה רצופות יקים יו"ר חבר הנאמנים ועדת איתור, והנשיא המכהן יוכל להציג את מועמדותו לתקופת כהונה נוספת.
עוד ציין מבקר הפנים כי בתקנון משנת 1998 נקבעה הוראת מעבר חדשה ולפיה: "תחולת כל המינויים לבעלי התפקידים ונושאי משרות על פי תקנון זה הינה ממועד אישורו על ידי חבר הנאמנים".
תגובת הנשיא על הערות ביקורת הפנים מתגובת הנשיא מספטמבר 2006 על ממצאי הביקורת של מבקר הפנים עולה שהוא החשיב את מועד תחילת כהונתו כמועד פרסום התקנון, דהיינו שנת 1998 , לכן, בשנת 2004 הוא השלים שש שנות כהונה בלבד, ותקופת כהונתו אינה ארוכה מהתקופה שקבעה מל"ג17 .
הוא אף הוסיף להלן [ שלשיטתו "המל"ג מתיר בהוראות המעבר- ההחלטה מנובמבר 200318 תוספת בת] נוסף על התקופה המרבית [ שנתיים לנשיא מכהן , ]על פי הנחיות מל"ג, שהיא עשר שנים כלומר עד 12 שנה שזו התקופה משנת 1998 עד 2010.
" בתשובת שנקר מדצמבר 2009 על ממצאי דוח הביקורת למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת שנקר) צוין כי הנשיא טעה בהבנתו את החלטת המל"ג דלעיל, אך טעותו זו נעשתה בתום לב.
משרד מבקר המדינ ה מציין בנוגע לתשובת שנקר בדבר הטעות של הנשיא, כי החלטת מל"ג מנובמבר 2003 קובעת כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש מוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי"; בהחלטה זו לא נאמר שכל נשיא מכהן יזכה באופן אוטומטי בתוספת של שנתיים לכהונה של יותר מעשר שנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם חשב הנשיא כי החלטת המל"ג האמורה מאפשרת את המשך כהונתו לאחר שנת 2008 , היה עליו להעביר את ההחלטה בצירוף כל חומר שנתקבל ממל"ג לגביה ואף את הפרשנות שלו בעניין זה לידי המוסדות המנהלים של שנקר כדי שיקבעו את עמדתם בנושא.
דיונים של מוסדות שנקר על הערות דוח הביקורת (א) ישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה בשנת 2 0 0 6 בסוף נובמבר 2006 .
התכנס חבר הנאמנים לישיבה מיוחדת כדי לדון בממצאי דוח הביקורת מפרוטוקול הדיון ומהקלטתו עולה כי חלק מחברי חבר הנאמנים התנגדו לקיום הדיון בנושא .
17 בעניין זה ראו את הפרק "הנחיות מל"ג והחלטותיה בעניין משך תקופת הכהונה של נשיאי מכללות", עמ' 1364 .
18 'בעניין החלטה זו של מל"ג, ראו להלן עמ 1364.
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1365 .
בטרם תבוטל החלטה שקיבל באותו חודש יו"ר חבר הנאמנים דאז, מר סטיבן רובין, להקים ועדת חיפוש לתפקיד נשיא שנקר.
בהמשך לכך אשרר חבר הנאמנים את החלטתו ממאי 2004 להאריך את כהונתו של הנשיא עד שנת 2010 .
באשר לדוח הביקורת - מבקר הפנים לא הציגו, וחבר הנאמנים החליט כי הנשיא ומוסדות שנקר יבחנו אותו, יסיקו מסקנות ויתקנו את הליקויים עד ישיבת חבר הנאמנים הבאה, שתתקיים במאי 2007 בשנה שלאחר מכן.
לצורך כך מינה כאמור חבר הנאמנים ועדת ביקורת ייעודית למעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת.
מהקלטת הישיבה עולה כי יו"ר חבר הנאמנים סבר שקיום הצבעה בנושא ביטול החלטתו על הקמת ועדת החיפוש לפני שמיעת דבריו של מבקר הפנים בעניין תמוהה; בעקבות הדרך שבה התנהלה הישיבה וההחלטות שהתקבלו בה התפטר היו"ר מתפקידו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חבר הנאמנים היה לדון בממצאי דוח הביקורת של מבקר הפנים כפי שתוכנן מראש וכפי שנקבע בסדר היום של הישיבה.
בהתניה שקבע חבר הנאמנים ולפיה ממצאי דוח הביקורת יידונו רק לאחר שתבוטל החלטת יו"ר חבר הנאמנים בדבר הקמת ועדת החיפוש ולאחר שיאושר המשך כהונת הנשיא, הייתה משום חריגה מסדר היום שנקבע ומסדרי מינהל תקין.
מהחלטות חבר הנאמנים נוצר אגב כך מצג ולפיו מסקנות הביקורת אינן נוגעות להמשך כהונת הנשיא.
(ב) דיון בוועד המנהל שהתקיים בשנת 2 0 0 6 בדצמבר 2006 דן הוועד המנהל בממצאי דוח הביקורת.
משרד מבקר המדינה העלה שהוועד המנהל לא קיים דיון ממצה לגבי ממצאי הדוח בעניין הארכת כהונת הנשיא (שנדונה בהרחבה בדוח) ואף לא בירר ממצאים אלה עם הנשיא.
שנקר ציין בתשובתו כי "הוועד המנהל לא ראה לנכון לקיים דיון ממצה בכל הנושאים שעלו בדו"ח מבקר הפנים, משום שחבר הנאמנים מינה ועדת ביקורת אד -הוק לעקוב אחר יישום דו"ח המבקר".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בקיומה של ועדת ביקורת אד -הוק מטעם חבר הנאמנים כדי לפטור את הוועד המנהל מהחובה לדון בממצאים הנוגעים לנשיא שנקר בדוח הביקורת.
ראוי היה שבד בבד עם מינוי ועדת הביקורת ליישום התיקונים המתחייבים מהדוח, יקיים הוועד המנהל, שהוא הגוף המפקח באופן שוטף על ניהולו של שנקר, דיון ממצה בעניין משך תקופת הכהונה של הנשיא והממצאים הנוגעים לתפקודו.
הנחיות מל"ג והחלטותיה בעניין משך תקופת הכהונה של נשיאי מכללות בשנים 2003 -2009 קיבלה מל"ג החלטות והוציאה הנחיות העוסקות בנושאי הניהול האקדמי של מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (להלן - מכללות).
משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך תקופה זו בחנה ושינתה מל"ג שוב ושוב את ההנחיות הללו, וכי היא לא השלימה את טיפולה בנושא.
כתוצאה מכך נגרמו תקלות ואי-סדרים ב מילוי ההנחיות.
להלן יפורטו ההנחיות וההחלטות של מל"ג: 1366 דוח שנתי60ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(א ועדת אריאב : בנובמבר 2002 קיימה מל "ג דיון בסוגיית הניהול האקדמי של המכללות, והחליטה להקים ועדה לבחינה מחודשת וכוללת של סוגיית ניהולן.
ליו"ר הוועדה מונתה ד"ר תמר אריאב (להלן - ועדת אריאב).
ביוני 2003 הגישה הוועדה דוח על עבודתה ובו הציעה, בין היתר, כי "ראש המוסד/הנשיא יכהן על בסיס קדנציאלי ותהיה מגבלה על מספר השנים הכולל לכהונתו בתפקידו".
עוד הציעה הוועדה כי לגבי נשיאי מכללות המכהנים בתפקידם במשך תקופה החורגת ממגבלת השנים הכוללת, ייושמו הוראות מעבר (רא ו להלן).
הוועדה המליצה כי משך הקדנציה של נשיא המכללה ייקבע על ידי המכללה ויעוגן בתקנונה, אולם התקופה המצטברת של כהונת נשיא המכללה לא תעלה על עשר שנים.
(ב) החלטות מל"ג וות"ת בעקבות ועדת אריאב : (1 ) בנובמבר 2003 , בעקבות דוח ועדת אריאב, החליטה מל "ג להוציא הנחיות חדשות בנושא הניהול האקדמי של מכללות.
בין היתר נקבעו בהן הוראות מעבר הקובעות כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש מוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי".
עוד נקבע כי מזכירות מל"ג (האגף האקדמי), תהיה אחראית לדווח למליאת המועצה על יישום ההחלטות בנושא הניהול האקדמי במכללות עד תחילת שנת הלימודים התשס"ה, וכי בדיוני ות"ת בבקשות להקצבה כספית שיוגשו על ידי המכללות, יובא בחשבון יישום הנחיות מל"ג האמורות לעיל.
(2 ) בינואר 2004 החליטה ות"ת על הפעלת סנקציות נגד מוסדות להשכלה גבוהה "שאינם עומדים בכללי והנחיות מל"ג וות"ת".
בהחלטה נקבעו שני סוגי סנקציות: סנקציות תקציביות, שאותן הוסמכו להפעיל יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג וות"ת; וסנקציות אקדמיות, שאותן הוסמכו להפעיל יו"ר ות"ת, סגן יו"ר מל"ג ומנכ"ל מל"ג וות"ת.
(3 ) במרס 2004 פנתה מל"ג למשרד עורכי דין חיצוני כדי לקבל חוות דעת משפטית לגבי תוקף הנחיותיה האמורות מנובמבר 2003 .
ביוני 2004 התקבלה חוות הדעת, ובה נאמר, בין היתר: "החלטה בדבר הניהול האקדמי, שתחייב את המכללות, צריכה להיות מעוגנת בכללים, ביחד עם יתר התנאים הקבועים בכללי ההיתר ובכללים להכרה.
לסיכום, החלטותיה של המל"ג מצויות במסגרת סמכותה של המל"ג מכוח תפקידה לפקח על המוסדות להשכלה גבוהה ולשמור על רמה אקדמית נאותה בהן.
יחד עם זאת, הדרך לחייב את המוסדות לקיים החלטה זו היא על ידי קביעת כללים, שהם בבחינת תקנת משנה".
משרד מבקר המדינה מוסיף כי בעקבות חוות הדעת דלעיל החליטה מל"ג בנובמבר 2004 לפעול לעיגון החלטתה בדבר הניהול האקדמי בכללים, הטעונים, לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 (להלן- חוק מל"ג), היוועצות עם ועדת החינוך של הכנסת ופרסום ברשומות.
הועלה כי מל"ג לא פעלה בהתאם להחלטתה ולא עיגנה את הנחיותיה בעניין הניהול האקדמי של המכללות בכללים כנדרש.
(4) בפברואר 2005 החליטה מל"ג לתקן כמה נושאים בהחלטתה מנובמבר 2003 בעניין הניהול האקדמי של המכללות, אולם הסעיף בהחלטה העוסק במשך תקופת כהונתו של ראש המוסד לא שונה.
כמו כן פרסמה מל"ג הוראות מעבר לצורך יישום הנחיותיה ובהן נקבע כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש המוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי" (ההדגשה במקור).
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1367 .
)(ג עמדת שרת החינוך ויו"ר מל"ג דאז - באוקטובר 2007 דנה מל"ג, בין היתר, בדיווחו של סגן יו"ר מל"ג דאז על אודות דיון שהתקיים כאמור בוועדת משנה שלה העוסקת במכללות, בנושא אכיפת החלטות מל"ג19 .
בדיון זה אמרה יו"ר מל"ג ושרת החינוך דאז, יולי תמיר: " הנו מתמשך.
אין לאפשר ]מל"ג וות"ת[ הניסיון לשחוק את מעמדן של למוסדות להשכלה גבוהה לזלזל בסמכותן.
יש להוציא מכתב התראה חמור, בהסכמת חברי המועצה, כי המועצה רואה עניין זה בחומרה רבה וכי אם המוסדות לא יפעלו יופעלו נגדם סנקציות]מל"ג וות"ת[ בהתאם להחלטות".
באותו דיון הסמיכה מל"ג את המנכ"ל שלה למנות צוות אשר יגבש דרכים לאכיפת החלטות המועצה והוראותיה באשר לסמכויות המועצה להטיל סנקציות על מכללות החורגות מהוראות חוק מל"ג, הנחיות מל"ג וכלליה.
(ד) ועדת טרזי - בספטמבר 2007 מינתה מל "ג ועדה בראשות פרופ' עזרי טרזי (להלן - ועדת טרזי) כדי שתבחן את החלטת מל"ג מפברואר 2005 .
בדצמבר 2007 שינה סגן יו"ר מל "ג את כתב המינוי של ועדת טרזי ל"ועדת בדיקה של המועצה להשכלה גבוהה לבחינת השינויים והע מפברואר [ דכונים הנדרשים בהחלטת מל"ג 2005 בנושא הניהול האקדמי של מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות".
התבקשה להציע אמצעי אכיפה כלפי מכללות שאינן מיישמות את החלטות מל"ג ביוני 2008 הגישה ועדת טרזי את המלצותיה, וביולי אותה שנה אישרה אותן מל"ג וביצעה שינויים אחדים בהחלטתה בנושא הניהול האקדמי; הקביעה כי תקופת הכהונה הרצופה של כהונת נשיא לא תעלה על עשר שנים לא השתנתה.
העדכונים העיקריים בהחלטות היו קביעת תקופת צינון של ארבע שנים לנשיא מוסד שכהונתו תמה והוא רוצה לשוב ולכהן, ועיגון הליך בחירת הנשיא בתקנון המוסד, המאושר על ידי מל"ג.
כמו כן נקבע שמזכיר מל"ג יציג לפניה בתחילת כל שנת לימודים אקדמית את אופן יישום החלטות מל"ג או את החריגות מהחלטותיה בנושא הניהול האקדמי במכללות.
עוד נקבע שתוקם במל"ג ועדה מיוחדת שתדון בחריגות של כלל המוסדות להשכלה גבוהה מהחלטות מל"ג האמורות לעיל ותמליץ על דרכי הטיפול בחריגות אלה.
מל"ג הסמיכה את מנכ"ל מל "ג וות"ת ואת היועץ המשפטי של מל"ג להכין הצעות קונקרטיות בנושא.
(ה) ועדת המעקב של מל"ג ליישום החלטות בעניין הניהול האקדמי - בספטמבר 2008 מינו יו"ר ות"ת וסגן יו"ר מל"ג ועדת מעקב לי ישום הוראות הניהול האקדמי שתדון בחריגות המוסדות להשכלה גבוהה מהנחיות מל"ג ותמליץ למל"ג על דרכי הטיפול בהן (להלן - ועדת המעקב).
במרס 2009 החליטה מל"ג להרחיב את סמכויות ועדת המעקב כך שיכללו גם טיפול בחריגות האמורות לעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מהתיאור שלעיל בדבר ההנחיות וההחלטות של מל"ג באשר לקציבת תקופת כהונתו של נשיא מכהן של מכללה, עולה חוסר נחישות של מל"ג לבצע את מדיניותה.
נראה כי מל"ג קיבלה החלטות, אך נוכח התנגדות של המוסדות20 להחלטותיה היא חזרה בה, לכאורה כדי לשוב ולדון בהן, אולם גם כאשר היא אשררה את החלט ותיה, בפועל היא השהתה את יישומן ואפשרה למוסדות להכתיב את רצונם.
19 הדיון לא נסב על שנקר אלא על מכללות אחרות שלא פעלו לפי הנחיות מל"ג.
20 בעניין זה ראו את הפרק "פעולות ור"ם בעניין הנחיות מל"ג בנושא תקופת כהונה של נשיא מכללה", עמ' 1372 .
שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ו תשובת מל"ג מדצמבר 2 0 0 9 למשרד מבקר המדינה - בתשובתה ציינה מל"ג בין היתר כדלהלן: (1) תוקף הנחייתה בעניין הצורך בקציבת תקופת כהונת הנשיא - על מנת שעמידת המוסדות בהחלטת הניהול האקדמי תהיה תנאי להיתר והכרה, עליה להיות מעוגנת בכללים.
עם זאת החלטות מל"ג מחייבות את המוסדות גם ללא עיגונן בכללים, והתחייבות המוסדות לציית להן היא "תנאי לקבלת תקצוב ות"ת " (ההדגשה במקור).
עוד ציינה מל"ג כי בישיבה שקיימה בנובמבר 2004 היא ביקשה ממינהל מל"ג לפעול לעיגון ההחלטה בכללים.
יצוין כי במהלך הביקורת הסבירה הממונה על התחום המשפטי במל"ג למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2004 נבחרה מליאה חדשה למל"ג, וכי חבריה ביקשו לעיין מחדש בהחלטה בעניין הניהול האקדמי ומינו ועדה לבחינת ההחלטה.
הוועדה הגישה את מסקנותיה בפברואר 2005 .
בשנת 2007 החליטה מל"ג לבחון מחדש את מידת התאמתה של החלטתה מפברואר 2005 ומינתה ועדה לבחינת הכללים בעניין (ראו להלן); וזו הסיבה העיקרית לכך שמל"ג לא אכפה את ביצוע ההחלטה ולא פרסמה את הכללים בחקיקת משנה.
(2) אי-נקיטת הסנקציות - מל"ג ציינה כי ממועד קבלת החלטתה המתוקנת בשנת 2005 היא שבה ושלחה למוסדות מכתבים בדבר חובתם ליישם את ההחלטה.
היא אמנם לא נקטה סנקציות כלפי מוסדות שלא נמצאו עומדים בהחלטה, אך הורתה למוסדות לקיים החלטה זו.
מל"ג הוסיפה כי "החלטת המועצה הקיימת (כל עוד לא תוקנה) תקפה ומחייבת והיא המדיניות שנקבעה ע"י המועצה.
בנוסף הקימה המועצה, ועדת משנה משותפת למל"ג וות"ת שמתפקידה המועצה האמורה ולהמליץ בפני מל"ג וות"ת על נקיטת ]מהחלטת[ לדון במוסדות החורגים סנקציות, במידת הצורך".
מל"ג גם ציינה כי ועדת המשנה שלה החלה את דיוניה בנושא הניהול האקדמי, "ובהמלצתה קיימה ות"ת דיו ן בעניין אי עמידת שנקר בהחלטה על משך בשנת [ כהונת הנשיא ואף הטילה סנקציות 2009 .
) כלפי המוסד" (ראו להלן] עם זאת הוסיפה מל"ג בתשובתה כי "נוכח טענות שהועלו בעניין תוקפה המשפטי של החלטת המועצה על הניהול האקדמי, הוחלט על בחינת הטענות וכן שקילה מחדש של חלק מההוראות העקרוניות בהחלטה.
על כן, לא נראה ראוי וסביר להתחיל ולפעול באופן אקטיבי כלפי מוסדות שלא נמצאו עומדים בהחלטה באופן מלא, טרם הסתיימו הבדיקות בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובותיה של מל"ג משקפות את חוסר ההחלטיות באשר להחלטותיה שלה; מל"ג טוענת כי כל עוד לא שונו ההחלטות הן עומדות בתוקפן, וכי היא אף מתכוונת לנקוט סנקציות כלפי החורגים מהן, ובד בבד היא מודיעה כי היא ערה להתנגדויות להחלטותיה ועל כן משהה את נקיטתן של הסנקציות.
(ז) תשובת שנקר מדצמבר 2 0 0 9 למשרד מבקר המדינה - בתשובת שנקר צוין, בין היתר, כדלהלן: (1) החלטת מל"ג על קציבת תקופת כהונת הנשיא - נשיא שנקר הניח כי בשל התנגדות המכללות לסעיף המגביל את תקופת כהונת הנשיא ובשל הדיונים המחודשים של מל"ג בעניין זה לא תאכוף מל"ג את החלטתה לקצוב את תקופת כהונת הנשיא.
לדעת שנקר החלטת מל"ג מפברואר 2005 באותו עניין הקפיאה כל פעולת אכיפה עד פברואר 2007 , מאחר שבהמשך להחלטת מל"ג האמורה נקבע שבכל מוסד שבו כבר מכהן נשיא במשך תקופה העולה על עשר שנים ייבחר נשיא חדש בתוך שנתיים ממועד זה (פברואר 2005 ).
שנקר ציין עוד כי יו"ר שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1369 .
ועדת המעקב הודיע בינואר 2009 ליו"ר ועד ראשי המכללות (להלן - ור"ם21 ) כי מל"ג תקיים דיון עם נשיאי המכללות בעניין הנחיותיה בנושא הניהול האקדמי של המכללות, ומבחינתו משמעות הודעה זו הייתה כי ההחלטה, לרבות עניין משך תקופת כהונת הנשיא, נבחנת מחדש בידי מל"ג.
(2) אישור מיוחד לחריגה - שנקר ציין כי אחת מסמכויות ועדת המעקב הייתה "לאשר חריגה מן ההחלטה במקרים מסוימים, ובכלל כך במקרים שבהם נשיא מוסד להשכלה גבוהה מכהן למעלה מעשר שנים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצא מסמך המתעד כי מל"ג נתנה אישור כאמור למכללה כלשהי.