HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חברה אחרת נותנת תגמולים גבוהים יותר לחלק ממבוטחיה שמבצעים השתלות שיניים אצל מומחה בכירורגיית פה ולסתות או אצל מומחה למחלות חניכיים או מומחה לשיקום הפה, מאשר למי שמבצע את הטיפול אצל רופא שיניים שאינו מומחה.
בעבר גם במשרד הבריאות חשבו כי המצב שבו כל רופא שיניים יכול לבצע כל פרוצדורה כירורגית אינו תקין.
אחד הסיכונים של השתלות שיניים הוא סיבוכים כתוצאה מזיהומים; מנהלי מחלקות פה ולסתות בבתי חולים שונים טענו בפני נציגי משרד מבקר המדינה כי אמנם חלה התקדמות רבה בתחום זה אך עם זאת לעתים רופאים שאינם מומחים מבצעים השתלות שיניים מורכבות בלי שיש להם הכשרה מתאימה; יתרה מזאת, מדברי מנהלי מחלקות ורופאים בכירים עלה כי יש גם טכנאי שיניים המבצעים השתלות שיניים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב המשרד כי עיסוק ברפואת שיניים על ידי מי שלא מורשה בכך היא עבירה פלילית.
להלן דוגמאות למקרים להשתלות שיניים אשר גרמו לסיבוכים: 1.
במאי 2013 הגיעה למחלקת פה ולסתות בבית החולים מאיר בכפר סבא (להלן- ביה"ח מאיר) מטופלת שסבלה מזיהום בעקבות השתלת שיניים שנכשלה.
המטופלת נדרשה לעבור ניתוח והוצאו לה שלושה שתלים.
במאי 2013 הגיע למחלקת פה ולסתות בסורוקה מטופל עם בעיה שכללהשתלים בגבהים שונים שנגרמו מפעולה כירורגית.
בנובמבר 2013 הגיע למחלקת אף אוזן גרון במרכז הרפואי תל אביב מטופל שנזקק לניתוח בעקבות השתלת שיני ים כושלת.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 4.
בפברואר 2014 הגיעו שני מטופלים לבית החולים מאיר שנזקקו אף הם לניתוח בשל מעבר נוזלים בכמות גדולה לאף לאחר פעולה כירורגית.
דוגמאות אלו מצביעות על ההכרח בהכשרה מתאימה לרופא שיניים המבצע פעולות בתחום השתלת השיניים, הכשרה שבכוחה למנוע מהמטופל סבל וסיבוכים מיותרים.
אולם הועלה כי למרות זאת המשרד אינו מתנה ביצוע השתלות שיניים ברכישת הכשרה מתאימה על ידי רופאי השיניים.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הר"ש כי השתלות שיניים אינו תחום מומחיות מוכר בשום מדינה מתוקנת בעולם העוסקת בהסדרת תחומי מומחיות.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתבה הכללית כי דוגמאות אלו ו אחרות מעידות על כך שחוסר הפיקוח של משרד הבריאות על מרפאות פרטיות יכול לגרום נזק למטופלים ול הכבדה נוספת, תפקודית וכלכלית, על מערכת הרפואה הציבורית ו על קופות החולים.
לדבריה, למותר לציין שנזקים ועומסים אלו יכלו להימנע אילו גם המרפאות הפרטיות היו פועלות ברישוי, שמכוחו היה מוטל עליהן פיקוח הזהה לפיקוח המושת על מרפאות תאגיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים שהועלו והאחריות של המשרד על בריאות הציבור עליו לפעול עם הגופים המקצועיים הרלוונטיים כדי לחייב רופאים שעוסקים בהשתלות שיניים לרכוש הכשרה מתאימה; עליהם לבדוק האם יש תחומים נוספים שבהם יש לחייב את הרופאים בהכשרה מתאימה.
צעדים אלו חיוניים במיוחד נוכח סיבוכים שעלולים להתפתח ושעלולים לגרום למטופלים לנזקים קשים, לעתים בלתי הפיכים.
עד אז ראוי שמשרד ה בריאות בשיתוף הגורמים המקצועיים ובהם המועצה המדעית, יביאו לידיעת הציבור בפרסומים שתדירותם גבוהה, כי חיוני שטיפולי שיניים מורכבים יבוצעו אך ורק בידי רופאים שעברו הכשרה מתאימה.
שירותי בריאות השן לילדים .
עששת השיניים היא אחת המחלות הכרוניות הניתנות למניעה, ב עיקר באמצעות שימוש בפלואוריד ובאמצעות הקפדה על תזונה נכונה ועל ההיגיינה של הפה והשיניים.
העלאת המודעות לכך עוד בגיל הרך חשובה ועשויה להפחית באופן ניכר את התחלואה.
אחד היעדים לשנת 2020 שקבעה ועדת בריאות הפה והשיניים52 ,הוא המניעה הראשונית.
לדברי הוועדה שפעלה החל משנת 2006 , המניעה הראשונית נחשבת "זולה ביותר", וההישגים בשימוש בה מרשימים.
52 היוזמה "לעתיד בריא 2020 " הוקמה בשנת 2005 על ידי משרד הבריאות כדי לגבש תכנית-אב למדינת ישראל בתחום המניעה וקידום הבריאות.
הוועדה שהתכנסה במסגרת יוזמה זו הורכבה מנציגי קופות החולים, נציגי משרד הבריאות וחברים חיצוניים, רובם מתחום בריאות השן.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 שירותי בריאות השן לילדים ניתנים על פי החוק בשתי מסגרות- במסגרת סל שירותי בריאות, שבו נכללים טיפולי שיניים לילדים53, ובמסגרת שירותי בריאות לתלמיד54.
טיפולי שיניים לילדים במסגרת סל הבריאות .
ביולי 2010 החלה כניסה הדרגתית של רפואת שיניים לילדיםלסל שירותי הבריאות.
החל מיולי 2012 מספקות קופות החולים שירותי בריאות שיניים לילדים עד גיל 12 , בין אם בעצמן ובין אם באמצעות מרפאות הקשורות אליהן.
השירות ניתן בהתאם לחוזר משרד הבריאות מיוני 020155 - ,""שירותי רפואת שיניים לילדים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי המגדיר את השירותים, את תנאי הזכאות ואת אופן אספקת השירות על ידי קופות החולים.
השירותים כוללים שירותי רפואת שיניים מונעת ומשמרת, לרבות בדיקות תקופתיות, צילומי רנטגן, איטום חריצים, סתימות, מבנים, כתרים טרומיים, עקירות, שימוש בגז צחוק ולילדים עד גיל 5 - טיפול בעששת בהרדמה.
בין הטיפולים שאינם נכללים בסל הבריאות - יישור שיניים.
חלק מהטיפולים ניתנים חינם, ובחלקם יש השתתפות עצמית בסכום של כ-20 .
ש"ח משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הכנסת טיפולי השיניים לילדים לסל, פעילות שוועדת השופטת נתניהו56 המליצה עליה כבר ב- 1990.
שתי הקופות הגדולות, הכללית ומכבי, מספקות את מרבית השירותים באמצעות חברות הקשורות אליהן, כללית סמייל ומכבידנט57 ,וגם באמצעות רופאי שיניים פרטיים המקושרים עמן בהסדר; למאוחדת יש מרפאות שיניים והיא גם מתקשרת עם רופאי שיניים פרטיים; ללאומית יש הסדר עם רופאים פרטיים בלבד.
נוסף על כך, מספקות קופות החולים לילדים מגיל 12 עד18 במסגרת השב"ןאת אותם טיפולי השיניים הניתנים במסגרת סל הבריאות, חינם או בעלות נמוכה מאוד 58 .
כך למשל מציעה הכללית לילדים בגיל 18-12 ,'המבוטחים בתכנית 'כללית פלטינוםטיפולים משמרים, הניתנים חינם במסגרת סל הבריאות לילדים עד גיל 12 ; גםמכבי מציעה במסגרת מכבידנט "מגן זהב" 50% הנחה על הסרת אבנית ו-25% הנחה על טיפולי שיניים משמרים, ובמסגרת "מכבי שלי" - טיפולים משמרים בהשתתפות עצמית של 20 ש"ח בלבד וטיפולי שיניים בהרדמה וצילומים במכונים חיצוניים ב-50% ;בלבדמאוחדת מציעה למבוטחי "מאוחדת שיא" שגילם 12 עד18 טיפולי שיניים חינם, ובהם סתימות, טיפולי שורש, עקירות ועוד; גם לאומית מציעה למבוטחי "לאומית זהב" הנחה של 25% לטיפולי שיניים שאינם משמרים, והשתתפות עצמית של עד 21 ש"חבעבור טיפולי שיניים משמרים מתוך רשימה.
עמדת הוועדה למלחמה בעוני על הרחבת טיפולי שיניים לילדים: ביוני 2014 הגישה הוועדה למלחמה בעוני בישראל, שמונתה על ידי שר הרווחה והשירותים החברתיים (ועדת אלאלוף), לשר הבריאות דוח ובו המלצות בסוגיית המאבק בעוני בישראל.
הוועדה התייחסה לנטל הכבד שמהוות ההוצאות לטיפולי שיניים שאינם כלולים בסל .
53 התוספת השנייה לחוק- סעיף 30.
54 התוספת השלישית לחוק- סעיף 1 (5 ).
נוסף על כך מממן משרד החינוך רפואת שיניים לילדים שנפגעים במסגרת מוסדות החינוך.
56 ועדת חקירה ממלכתית שהוקמה על ידי ממשלת ישראל בשנת 1988 לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל.
בראש הוועדה עמדה שופטת בית המשפט העליון שושנה נתניהו.
חברה פרטית בבעלות מלאה של מכבי אחזקות בע"מ, המוחזקת בבעלות קרן מכבי 58 לפי נתוני משרד הבריאות כ-73% .
מהאוכלוסייה מחזיקים בביטוחי שב"ן משרד הבריאות 691 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הבריאות, והמליצה להרחיב א ת טיפולי השיניים במסגרת סל הבריאות לילדים עד גיל 14 ולאחר מכן לילדים עד גיל 18 .
הוועדה העירה כי יישום ההמלצה דורש הוספה של שני שנתונים - ילדים בגיל 13 ו-14 , כשעלות כל שנתון היא45 מיליון ש"ח לשנה, ובסך הכול 90 מיליון ש"ח לשנה.
הוועדה המליצה שהמדינה תפעל לה ורדת החסמים המונעים מאוכלוסייה זו שירותי בריאות הולמים ובריאות טובה.
עד דצמבר 2014 המלצות הוועדה לא תוקצבו.
החוק קובע כי עקרונות היסוד שעליהם יושתת ביטוח הבריאות הם צדק, שוויון ועזרה הדדית.
אף על פי כן, נוצר מצב בו חלק מהילדים בגיל 18-12 מקבלים מגוון רחב של טיפולים במסגרת קופות החולים, בחינם או בעלות נמוכה מאוד, וזאת במסגרת תוכניות השב"ן של קופות החולים, שהוריהם משלמים בעבורן.
לעומת זאת, לפחות חלק מהילדים האחרים אינם זכאים לשירות זה בשל מצוקה כלכלית של הוריהם.
בכך הופכים טיפולי השיניים לילדים בקבוצת גיל זו, ל שירות המתאפשר למי שידו משגת בלבד.
היות שטיפול מוקדם שיבטיח את בריאות השן עוד בגיל הצעיר עשוי למנוע תחלואות בבגרות, ראוי שמשרד הבריאות ובראשו שר הבריאות יבחנו את ההשלכות הבריאותיות אל מול אלו התקציביות של הרחבת טיפולי השיניים גם לילדים בני 18-14 , וזאת לאורן של המלצות ועדת אלאלוף ובמטרה לצמצם את השלכות הפערים הכלכליים על בריאותם של ילדים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2015 כתב המשרד כי ניסהלהרחיב את הרפורמה בבריאות השן גם לבני 18-12 , אול ם בשל בעיות תקציביות הרחב ת הרפורמה נדחתה.
לדבריו, אם יימצא התקציב, תורחב הרפורמה בבריאות השן גם לבני 18-12 ,והשירותים הניתנים להם לא ייכללו בשירותי הבריאות הנוספים (שב"ן) של קופות החולים.
מיצוי הזכויות של טיפולי שיניים לילדים האגף לבריאות השן במשרד הבריאות ניתח את דיווחי הקופות בשנת 2013 .
בניתוח עלה כי בממוצע כשליש מהילדים בני 2-12 נבדקו וטופלו59 במסגרת קופות החולים .
על פי נתוני משרד הבריאות לגבי ילדים בני 10-6 , הגילשבו מתחלפות שיני החלב, שיעור ניצול השירות מגיע ל- 46.
יצוין כי היות שבידי משרד הבריאות אין די נתונים על שיעור הילדים שנבדקו וטופלו לפני מועד הכנסת טיפולי השיניים לסל הבריאות, לא ניתן להעריך אם להכנסת שירות זה לסל הבריאות הייתה השפעה על היקף צריכתו.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2015 כתב משרד הבריאות כי לפי תחשיביו, כאשר מנכים את הנתונים לגבי השנתונים 4-0 ,שבהם שיעור המיצוי הוא נמוך למדי בכל העולם, שיעור המיצוי במסגרת הסל הוא 41% .
המשרדציין כי הרפורמה היא עדיין בתחילתה, וכי יש מגמת גידול בשיעורי המיצוי מדי שנה בשנה.
יצוין כי מחקרים העוסקים בצריכת שירותי בריא ות השן לילדים, לרבות בדיקות שיניים שגרתיות וטיפולי שיניים, העלו כי הסיבות לאי-צריכתם הנן, בין היתר, הימנעות של הורים .
59 מספר הילדים בגיל2-0 .
שיש להם שיניים והם נבדקים ומטופלים הוא אפסי 692 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לקחת את ילדיהם לרופא השיניים, פחד מטיפול שיניים, רמת ההכנסה של ההורים ועמדות ואמונות בנושא60.
הועלה שהקופות פרסמו למבוטחיהן את המידע המעודכן על אודות זכאות הילדים לטיפולי שיניים בשנים 2010 ו- 2012 , שבהן הועלה גיל הזכאות לטיפולי שיניים במסגרת סל הבריאות.
בשנים אלה נעשה הפרסום באמצעות דיוור תקופתי, במודעות בעיתונים ובעלוני מידע ופרסום, ומאז מפרסמות הקופות את המידע באופן שוטף במרפאות ובאתרי האינטרנט שלהן.
יצוין עוד כי כדי לעודד פרסום ושיווק בנוגע לבריאות השן אישר משרד הבריאות לקופות החולים לחרוג, בתנאים מסוימים, ממגבלת תקציב הפרסום, השיווק וקידום המכירות61 שנקבע להן.
לדעת משרד מבקר המדינה, האופי המיוחד של השירות המוצע והעובדה שהזכאים לו (ילדים עד גיל 12 ) אינםעצמאיים - מחייבים את המשרד ואת קופות החולים לנקוט גישה פעילה יותר כדי לשכנע את ההורים ואת האפוטרופוסים להביא את הילדים לקבל את הטיפול שהם זכאים לו.
הרפורמה שהחלה רק בשנת 2010 הביאהלכך ששליש מהילדים בני שנתיים עד 12 ימצו את זכותם לטיפולי שיניים במסגרת הסל, וכן לשיעור ניצול של 47% בממוצע בנוגע לבני 10-6 , הגילשבו מתחלפים שיני החלב.
על משרד הבריאות לפעול להנגשת המידע בדבר חשיבות השמירה על בריאות השן לכל פלחי האוכלוסייה, ובפרט למגזרים שאינם נחשפים באופן תדיר לאמצעי התקשורת - המגזר החרדי והמגזר הערבי.
בכלל זה עליו להורות לקופות לנקוט פעולות יזומות להעלאת שיעור מיצוי הזכויות בתחום בריאות השן, כדי שהילדים יקבל ו את השירות שהם זכאים לו.
בין היתר ניתן להנחות את רופאי הילדים במרפאות ליידע את הורי הילדים על השירות שהילדים זכאים לו, כפי שנוהגת הכללית ; ליזום זימון של הילדים לבדיקות שיניים תקופתיות; ולבחון כיצד ניתן לתמרץ כלכלית את קופות החולים כדי להניע אותן לעודד טיפולי שיניים לילדים וכן לפעול מול משרד החינוך כדי לקדם תכנית הסברתית מתאימה במערכת החינוך.
בכך תתקיים בפועל כוונת המחוקק לאפשר לכל הילדים לקבל שירות בריאותי בסיסי והכרחי זה, שבטרם הוכנס לסל הבריאות היה רק נחלתם של אלה שהפרוטה מצויה בכיסם.
קבלת טיפולי שיניים בגיל צעיר יכולה לא רק לשפר את בריאות שיני הילדים, אלא גם להקנות להם מודעות לצורך בשמירה על בריאות השן גם בחייהם הבוגרים.
60 'נבון גוצ'רניחובסקי ד', "רפואת השן - נטל ההוצאה על משקי הבית והשלכות לביטוח בריאות ממלכתי", ירושלים: מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, ( 2010 ;) Isong, I.
"Association between parents' and children's use of oral health services.
Pediatrics", 125 (3), (2010), 502-508; Esa, R.
"The relationship between dental anxiety and dental decay experience in antenatal mothers.
European Journal of Oral Sciences", 118 (1), (2010), 59 -65; Flaer, P.
"A psychosocial approach to dentistry for the underserved: Incorporating theory into practice.
Journal of Health Care Finance", 37 (1), (2010) 101 -108.
61 תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פרסום, שיווק וקידום מכירות), התשנ"ח - 1998, קובעות מגבלה על היקף הוצאות הקופה לשיווק עצמי.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מעקבהמשרד אחר תקצוב שירותי בריאות השן עד גיל 12 בסל הבריאות מאז שנת 2010 , אז הוחלט על הכללת טיפולי שיניים לילדים בסל הבריאות, נוספו לסל מדי שנה בשנה עשרות מיליוני ש"ח בגין טיפולים אלה, כלהלן: בשנת 2010 נוספו76 מיליון ש"ח, בשנת 2011 - 116 מיליוןש"ח, בשנת 2012 - 80 "מיליון שח ובשנת 2013 - 62.
הביקורת העלתה כי מאז הוחלט על הכללת טיפולי שיניים לילדים בסל הבריאות, משרד הבריאות לא בחן במדויק את העלויות שנוספו בגינם בפועל, ועל כן אין בידו הערכות שיסייעו לו לדעת האם התוספות התקציביות שניתנו הולמות או שהן עודפות או נמוכות מדי ביחס לצורכי האוכלוסייה הנדונה.
באוגוסט 2010 מינתה מועצת הבריאות ועדת מעקב (להלן - ועדת המעקב או הוועדה) שתפקידיה היו לבחון את קליטת שירות בריאות השן, את הטמעתו בקופות וסוגיות הקשורות בעלויותיו, לרבות נושא ההשתתפויות העצמיות והשפעתן על ההיענות לשיר ות.
בישיבתה הראשונה, במרץ 2011 .
, החליטה ועדת המעקב להתכנס אחת לשלושה חודשים נציגי הקופות העלו בפני הוועדה טענות בנוגע לספקי השירותים של טיפולי השיניים לילדים וכן למחירון המשרד ביחס למחירון הקופות.
בין הטענות שהועלו: על המשרד לסגור מרפאה אם הוא סבור שהיא אינה עובדת בצורה תקינה ולא לדרוש מהקופה להפסיק את ההסדר אתה; קיימים פערים גדולים ביותר בין מחירון המשרד המשמש את בתי החולים ובין מחירוני הקופות, ולפיכך כאשר הקופה נותנת התחייבות לטיפול שנכלל בסל בבית חולים, היא משלמת מחיר גבוה מהמחיר שהייתה אמורה לשלם - מצב המוסיף לגירעון הקופות; חלוקת תקציב הרפורמה בין הקופות לוקה בחסר, והוא אינו מתחשב במספר הילדים בכל קופה.
בישיבה שקיימה ועדת המעקב באפריל 2012 היא התייחסה לטענות שהעלו הקופות.
על פי הפרוטוקול, האגף לתמחור ותקצוב במשרד הבריאות תמחר את סל שירותי בריאות השן ודווח כי על פי המודלים הקיימים, מספר הטיפולים לילדים אמור לרדת ואתו העלויות בגין טיפולים אלה.
אחד הדוברים טען כי התקציב הוא סביר.
עוד נאמר בדיון כי יש להתייחס לטיפולי השיניים כשירות שהוא ככל שירות אחר ולא כ"משק סגור".
לגבי דרך חישוב חלוקת התקציב לקופות הבהירה הוועדה כי הנושא נמצא כרגע בדיון בין משרדי הבריאות והאוצר, וכי שינוי כזה דורש אישור של שר האוצר ושל הכנסת.
באפריל 2012 התכנסה הוועדה ומסרה את מסקנותיה למועצת הבריאות.
בין השאר ביקשה הוועדה 1.
שמשרד הבריאות יבחן את הסיבה להבדלים בין הקופות בנוגע לאחוז הילדים המקבלים טיפולי שיניים במסגרת סל הבריאות.
שהמשרד יבדוק מדי שנה את הוצאות קופות החולים על הרפורמה, על מנת למנוע אפשרות שתקציב לא מספק יפגע באיכות השירות למבוטחים.
שהמשרד יגדיל את שיעור האוכלוסייה הזכאית לסל השירותים בכך שיעלה את גיל הזכאים ל-18 .
בשנת 2013 הוועדה לא התכנסה ושתי ישיבות מתוכננות בשנת 2014 .
בוטלו 694 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הביקורת העלתה כי אף שהמועצה לא קבעה מועד לסיום עבודת הוועדה, הרי שבפועל מאז אפריל 2012 הוועדה לא התכנסה כלל.
יש לראות בכך ליקוי בסדרי עבודתן של המועצה ושל הוועדה כאחד.
ראוי שהמועצה והוועדה יעקבו אחר יישום המלצותיהן.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב משרד הבריאות כי לקראת הכנסת הרפורמה בבריאות הנפש החליטה המועצה להקים ועדת רפורמות משותפת , שתכלול את הרפורמה בבריאות הנפש ואת הרפורמה בבריאות השן.
עוד הוסיף המשרד כי מרביתם של הכספים המחולקים על פי הוראות החוק, מחושבים בהתאם לנוסחה לחלוקת כספי סל הבריאות בין הקופות ולא לפי סוג השירות.
בינואר 2015 דיווח המשרד כיבדצמבר 2014 התכנסה הוועדה והגיעה למסקנה כי אין יכולת להפיק מדוחות הקופות נתונים בני השוואה, וכי יש לגבש שאלון כדי לקבל נתונים נוספים.
המשרד ציין שמכיוון שמדובר "בהשלכות כלכליות", תציג הוועדה חלופות אפשריות לפני המשרד.
לדברי המשרד, קיבלה הוועדה דיווח על הבקרות שעושה האגף לרפואת השן בארבע הקופות ועל תכנית בריאות השן לתלמיד והחליטה לזמן לישיבה הבאה נציגים מהקופות.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כתבה מכבי כי עלות הטיפולים לילדים שהעניקה בשנים 2013 -2010 גבוהה בהרבה מן התקצוב שניתן לאותן שנים.
הפער בין העלות לתקצוב גרם לגירעון של כ-50 מיליון ש"חבכל אותן שנים.
כמו כן שיעור הילדים במכבי גבוה , והתקצוב אינו מחולק ע ל פי שיעור הילדים בקופה.
בגלל עיוות זה העבירה המדינה למכבי בשנת 2013 פיצוי חלקי בגובה12 מיליון ש"ח לשנים 2013 -2011 .
על משרדי הבריאות והאוצר לבחון את הטענות שהעלו הקופות בקשר לתקצובן במהלך דיוני חלוקת התקציב לקופות.
על מועצת הבריאות להשלים את עבודת ועדת הרפורמות המשותפת.
רפואה מונעת היא התערבות רפואית המופעלת על פרטים באוכלוסייה כדי למנוע התפתחות מחלות, ואם הן כבר קיימות - למנוע את המשך התפתחותן ואת הסיבוכים שהן עלולות לגרום.
במקרים רבים נחסכות באמצעות הרפואה המונעת העלויות הכרוכות בטיפולים שיהיה צריך לבצע אם לא ייעשה שימוש ברפואה זו.
החוק קובע כי במסגרת השירותים לבריאות השן שתיתן המדינה יכללו בדיקות שיגרה, מעקב והדרכה לתלמידים מידי רופא שיניים ושיננית וטיפול על פי הנהלים הנהוגים במשרד הבריאות62.
האחריות לאספקת השירות היא על משרד הבריאות כבר בשנת 2008 החלו משרדי הבריאות והחינוך לפתח תכנית חינוך לקידום בריאות הפה והשיניים - "שן-לי".
במאי 2009 החליטה הממשלה 63 כי המדינה תממן באופן מלא את שירותי בריאות השן לתלמידים לצורכי מניעה בסיסית.
62 ( התוספת השלישית5.
) 63 החלטה מספר140 מ- 12.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 עד שנת 2011 לא נתן משרד הבריאות את שירותי בריאות השן לתלמי ד בכל הרשויות המקומיות, וגם כשניתנו היה זה בצורה מצומצמת בלבד.
החל מאמצע שנת 2011 מפעיל משרד הבריאות את התכנית באמצעות הרשויות המקומיות.
תקציב התכנית נקבע בהחלטת ממשלה64 , והוא עומד על30 מיליון ש"ח לשנה.
התכנית נועדה להבטיח שהשירות יעורר עניין בתלמידים וישפיע על בריאותם בכלל ועל בריאות הפה והשיניים שלהם בפרט.
השירות כולל חלוקה של מברשת שיניים ומשחת שיניים לתלמידי גן חובה ולתלמידי כיתות א' עד ט', הסבר של רופא שיניים או של שיננית על חשיבות בריאות השן בהיקף של שלוש שעות בשנה, וכן בדיקת שיניים שנתית לילדים מגן חובה עד כיתה ט'.
התכנית הותאמה תרבותית למגזר הערבי ולמגזר והחרדי.
משרד הבריאות מסר שנכון לאוגוסט 2014 ,מרבית הרשויות המקומיות217 מתוך257 (84% .
), נתנו את השירות האמור רשויות מקומיות שאינן מפעילות את תכנית בריאות השן לתלמיד במשך השנים פנה משרד הבריאות שוב ושוב לרשויות מקומיות שאינן נותנות את השירות בבתי הספר שבתחומן, וביקשן לתת את השירות.
בתחילת שנת הלימודים תשע"ד (בספטמבר 2013 ) פנה מנכ"ל מרכז השלטון המקומי בישראל מר שלמה דולברג לראשי רשויות שעדיין אינן נותנות את השירות כדי שינחו את אנשי המקצוע ברשות להפעיל את השירות, שכן כל התלמידים במדינת ישראל זכאים לשירות זה.
יש לציין כי בשנת 2003 61 רשויות65 בלבד נתנו את "שירותי בריאות השן לתלמיד" לעומת 206 ( רשויות במועד סיום הביקורת11 שנים מאוחר יותר).
על אף האמור לעיל, ביוני 2014 51 מתוך257 ( רשויות20% ), אינן נותנות את השירות בבתי הספר ובגנים שבתחומן.
כתוצאה מכך עשרות אלפי תלמידים אינם מקבלים את השירות המגיע להם על פי חוק ואינם נחשפים לחינוך לבריאות השן.
רופאי השיניים המחוזיים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי כמה רשויות לא נימקו את סירובן; חלקן טענו כי האוכלוסייה שלהן אינה זקוקה לשירות, שכן היא ממילא מטופלת אצל רופאי שיניים, וכמה מהן טענו כי אין מי שיטפל בכך במסגרת הרשות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב משרד הבריאות כי מספר הרשויות הנותנות את השירות עלה בהדרגה, וכי רק 40 מתוך257 רשויות(16% ) אינן נותנות את השירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החיוניות של החינוך למניעת מחלות בכלל ומחלות הפה והשיניים בפרט ונוכח התועלות הרבות בהקניית הרגלי בריאות עוד בגיל הרך - ראוי שכל הרשויות המקומיות ישתפו פעולה עם תכנית זו.
ראוי גם שמשרד הבריאות, מרכז השלטון המקומי ומשרד החינוך יפעלו במשותף על מנת לקדם את התכנית וליישמה בקרב כל בתי הספר.
עליהם גם לעמוד על כך שמרכיבי התכנית יהיו אפקטיביים וכי תרומתה תהיה הולמת.
שם 65 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), "שירותי בריאות השן", עמוד573.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 יעילות ומועילות התכנית אחת הפעולות שכוללת התכנית היא בדיקת שיניים שנתית לתלמידים.
ב מרבית המקרים הבדיקה מתבצעת בכיתות הלימוד והיא כללית ושטחית, ללא טיפול כלשהו וללא צילומים; ממצאי הבדיקה מתועדים ומדווחים בכתב להורים.
על פי עמדת פרופ' יהונתן מן, מנהל המחלקה לרפואת שיניים קהילתית בפקולטה לרפואת שיניים בהדסה, שהיא המחלקה היחידה בארץ לרפואת שיניים ציבורית, התנאים שבהם הבדיקות מתבצעות והאמצעים העומדים לרשות הצוות הרפואי אינם מאפשרים בדיקה רפואית יסודית, ועל כן ראוי לנצל את תקציב התכנית להעמקת המניעה הראשונית בקבוצת גיל זו או לחלופין - להרחבת המניעה הראשונית בכלל האוכלוסייה ולבדיקה מקצועית ושלמה של כל הילדים במרפאת שיניים66 .
גם ממחקר שנערך באנגליה67 עלה כי אין עדות מדעית לכך שבדיקות סקר תורמות לבריאות השיניים של הילדים, והמחקר המליץ להפסיקן.
מחקר נוסף68 הצביע על כך שלהעברת מידע על מבנה השן, על נזקים לשיניים ועל השפעת המזונות השונים על בריאות השן אין כמעט השפעה על בריאות השן.
במהלך 2013 ביצעו האגף לבריאות השן ומכון ברוקדייל סקר על "הרפורמה בשירותי רפואת השיניים בישראל: דפוסי שימוש והתנסויות של ילדים" 69 .
מהסקר עולה כי %68 מהילדים שגילם 6-12 עברו בדיקת שיניים בבית הספר במסגרת שירותי בריאות השן לתלמיד 70; כמחציתם קיבלו המלצה לפנות לטיפול במרפאת שיניים, ומחציתם ציינו שבעקבות ההמלצה הם פנו למרפאת שיניים.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי מרכיבי תכנית בריאות השן לתלמיד אפקטיביים, וכי תרומתם הולמת.
משרד החינוך כתב בתשובתו מנובמבר 2014 כי הוא מסייע למשרד הבריאות במסירת המידע הנדרש להורים במסגרת התכנית "שן -לי", שמבצע ספק של משרד הבריאות.
משרד החינוך הוסיף כי הוא מעודד השתתפות פעילה של ההורים בפעילות הנעשית במסגרת תכניות ההתערבות לבריאות הפה והשיניים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות יקיים בדיקה מבוססת ומקיפה של מועילות התכנית, יעמוד על המרכיבים הנדרשים לשיפורה ויביא בחשבון גם את הרכב סל שירותי בריאות השן לילדים.
66 פרופ' יהונתן מן, "מחשבות וחלומות", עדכן רפואת שיניים, גיליון 108, יולי-אוגוסט 2010.
Blinkhorn, "Is School Dental Screening a Political or a Scientific Intervention?
", J Dent Res 87 (10): 896 -899, 2008.
Locker, "Is dental health education effective?
A systematic review of current evidence", Community Dentistry and Oral Epidemiology 1996:24:231 -5.
69 "הרפורמה בשירותי רפואת שיניים בישראל: דפוסי שימוש והתנסויות של ילדים, תיאור המחקר וממצאים ע יקריים", סקר של יעל אשכנזי ואריאל ינקלביץ' - מאיירס ג'וינט - מכון ברוקדייל ושלמה זוסמן ולנה נטפוב - האגף לבריאות השן, משרד הבריאות, יוני 2014.
70 משרד הבריאות עדכן כי ב- 2013 השירות ניתן רק בשני שליש מהרשויות ולכן נבדקו שני שליש מהילדים.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 חסמים בקבלת טיפול נגד עששת - הנגשת טיפולי שיניים לילדים עששת אצל ילדים בבתי הספר: העששת, ובייחוד זו שאינה מטופלת, בולטת בעיקר באוכלוסיות עניות ובמשפחות מרובות ילדים.
בשנת 2011 דנה המועצה הלאומית לבריאות הילד ופדיאטריה 71 בתפקידו של רופא הילדים בכל הנוגע למניעת מחלות שיניים ועששת.
מדוח הפעילות של המועצה עולה כי אחת המחלות השכיחות בילדים היא עששת - 40% מהילדים סובלים ממנה.
עם זאת, כאמור, על פי נתוני משרד הבריאות, רק 27% מהילדים בגיל12-2 .
נבדקים במרפאות השיניים של קופות החולים על פי סקר שהוזכר לעיל 72 ,%62 מההורים שילדיהם לא ביקרו אצל רופא שיניים בשנה האחרונה נימקו זאת בהיעדר בעיות שיניים אצל הילד.
הסקר הצביע על החשיבות בהרחבת ההסברה להורים על השמירה על בריאות השיניים ועל חשיבות ביצוע של בדיקה שגרתית גם כשאין לילד בעיות.
ב- 1992 החליטה עיריית ירושלים להנגיש את הטיפול למניעת עששת לילדים מבלי שאלו יצטרכו להגיע למרפאות השיניים.
לצורך כך מופעלת ניידת, המגיעה לבתי הספר בעיר ונותנת לילדי כיתות א -ד הנזקקים לכך טיפול לאיטום חריצים בשיניים 73 .
בשנת 2006 נבדקה התכנית במחקר שנערך אצל תלמידי כיתות ד' בירושלים, והתוצאות הצביעו על יעילות הטיפול.
ילדים בגיל 0-6: לפי "סקר בריאות הפה בפעוטים -טיפות חלב" 74 , העששת הנה המחלה העיקרית הפוגעת בשיניים של ילדים בגיל 4-0 .
שיעורי הפגיעה עומדים על5% עד 60% מן הילדים ברחבי העולם.
העששת הפוקדת ילדים בשכבות גיל אלה פוגעת בתפקוד היומיומי, גורמת לכאב וסבל, מסכנת את התפתחות השיניים הקבועות ומחייבת טיפול יקר.
ילד שהתנסה בעששת בילד ות נמצא בדרגת סיכון גבוהה לתחלואה לאורך כל חייו.
סקרים שבוצעו בישראל לגבי ילדים בגיל 2-475 מראים על הימצאות עששת ב -%7 עד%12 מן הילדים.
סקרים אלו הראו פערים גדולים בין שכבות סוציו-אקונומיות שונות.
סקרים בקרב פעוטות בגיל 3-4 יוצאי אתיופיה בישראל76 הצביעו על שכיחות עששת גבוהה ביותר, של עד %90 וברמת חומרה גבוהה ביותר.
סקר ארצי שנערך ב- 199077 הראה כי בגיל5 כ-%60 מן הילדים נגועים בעששת, כאשר השיעורים באוכלוסיית העולים וביישובים בעלי רמה סוציו- אקונומית נמוכה הם מגיעים ליותר מ -90% .
סקר ארצי שנערך בשירות לתלמיד בישרא ל בקרב ילדים בני חמש בשנת 200778 .
מראה על החמרה ברמת העששת .
71 ליד משרד הבריאות פועלות 18 מועצות לאומיות המורכבות מאנשי מקצוע ואשר מייעצות למנכ"ל המשרד בנושאי בריאות שונים.
72 'סקר מאת יעל אשכנזי ואריאל ינקלביץ- מאיירס ג'וינט- מכון ברוקדייל ומאת שלמה זוסמן ולנה נטפוב - האגף לבריאות השן, משרד הבריאות.
73 לצורך ביצוע הבדיקה והטיפול התלמידים נדרשים להביא אישור של ההורים.
74 סקר בריאות הפה בפעוטים - טיפות חלב (להלן - סקר בריאות הפה), משרד הבריאות, המחלקה לבריאות השן ( 26.
14 '), עמ1 ; סקר זה מרכז כמה סקרים שבוצעו בישראל בשנים 2007 - 1992.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ,המשתנים וגורמי הסיכון העיקריים הקשורים לעששת בילדות הם הזנה לילית מבקבוק שימוש בתוספי סוכר, האכלה ממושכת מבקבוק, רמת היגיינה נמוכה (הצטברות רובד), השתייכות לשכבה סוציו-אקונומית נמוכה, השכלת האם ונג ישות לפלואוריד79.
נתוני קופות החולים שנאספו מאז כניסת טיפולי השיניים לילדים לסל הבריאות, מראים כי היקף הפניות למרפאות השיניים בגיל 3-0 נמוך מאוד, וגם אז אין מבצעים בהכרח טיפול מניעתי.
נתונים מארה"ב מראים כי גם כאשר קיים מימון ציבורי, פעוטות ותינוקות אינם מגיעים לאבחון ולטיפול מונע במסגרת מרפאות השיניים 80 .