HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"המשרד יקיים בחינה נקודתית נוספת לפי הנחיית המבקר, לגבי מרכזים בהם הגדלת חבילת השירות לא יכולה לבוא לידי ביטוי, עקב מגבלות מקום או מגבלות אחרות".
תשלום לחברות הזוכות עבור אוגוסט 2011 במכרז נקבע כי התשלום לחברות הזוכות יינתן על פי מספר שעות ההדרכה בפועל.
בהסכמי ההתקשרות עמן מצוין כי בתום כל חודש יגישו החברות הזוכות חשבונית בצירוף דוח המפרט את הפעולות השונות שבוצעו בכל מרכז ואת מספר שעות העבודה שהושקעו בכל אחת מהן.
בחינת חשבוניות חודש אוגוסט 2011 שהגישו החברות שהעסיקו את העובדים במרכזים החדשים העלתה כי עד 15.
11 הועסקו רוב העובדים הוותיקים במרכזים החדשים - המנהלים והמדריכים - על ידי החברות שהעסיקו אותם קודם לכן, ומ - 16.
11 הם הועסקו על ידי החברות הזוכות.
למרות זאת נמצא כי החברות הזוכות דרשו וקיבלו ממשרד האוצר תשלום מלא עבורם לחודש אוגוסט 2011.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי מתן תשלום מלא עבור חודש אוגוסט לשתי החברות הזוכות, אף שמרבית העובדים הוותיקים במרכזים החדשים הועסקו באמצעותן רק מחצית מהחודש, אינו עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין.
בינואר 2012 השיב סגן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי "לאור הערת המבקר כי חלק מנותני השירותים הקיימים נקלטו בחברות החדשות וכך למעשה שולם תשלום עודף עבור עובדים אלו למשך שבועיים, פנה החשב לסגן החשכ"ל וליועצת המשפטית לבחינת הנושא.
לאחר בחינה מחודשת של שלושת הגורמים הוחלט לפנות לאלתר לחברות לקבלת החזר עבור התשלום העודף.
נכון למועד תגובה זו שתי החברות התחייבו להוציא זיכויים.
לחברה אחת קוזז הזיכוי מתשלום שבוצע ולשנייה יקוזז בימים הקרובים".
הליך גיוס המדריכים למרכזים החדשים במכרז הייעודי נקבעו הכישורים הנדרשים ממדריך במרכז להב"ה: ידע והתמצאות באינטרנט ובשירותי מידע לאזרח - חובה; שליטה וניסיון בכלי האופיס - חובה; ניסיון בכלי פיתוח או בכלים גרפיים - יתרון; ניסיון של שנה אחת לפחות בהדרכה - חובה.
עוד נקבע כי המועמדים יידרשו להציג תעודות הכשרה בתחום המחשוב המעידות שלימודיהם בנושא ארכו לפחות 100 שעות, וכי אם חסרות להם שעות הכשרה בתחום זה עליהם להתחייב להשלימן בתוך חצי שנה מיום קבלתם לעבודה.
עוד צוין במכרז כי המדריכים יועסקו במשרה מלאה או בחצי משרה בלבד.
בספטמבר 2011 הכינו מנהלי האזורים, שעליהם הוטלה כאמור האחריות לניהולם של המרכזים החדשים, דוח על המדריכים במרכזים החדשים ובו פירוט על 104 דוח שנתי62 .
הכשרתם ועל ניסיונם הקודם בהדרכה וכן התרשמות כללית של מנהלי המרכזים ומנהלי האזורים מהם.
מהדוח עולה כלהלן: לרבים מן המדריכים שגויסו במכרז הייעודי אין כל הכשרה או ניסיון קודם בהדרכה; כמה מהם אינם שולטים בתכנות אופיס - הכלים הבסיסיים שהם צריכים להקנ ות ללומדים - לכן אין הם יכולים להדריך, ומנהלי המרכזים נדרשים להשקיע שעות רבות להכשרתם; כמה מהמדריכים שגויסו עובדים בעבודות נוספות בהיקפי משרה ובתנאים שאינם מאפשרים להם לעבוד בלהב"ה בהיקף של חצי משרה או משרה מלאה, כפי שנדרש בתנאי המכרז, והם הוחלפו סמוך לגיוסם.
מהדוח עולה כי עשרה מדריכים סווגו כבעלי יכולת הדרכה נמוכה או כחסרי כל ניסיון בהדרכה, שניים סווגו כבעלי בעיות משמעת קשות, וחמישה אחרים הומלץ לפטר.
משרד מבקר המדינה בחן את הליך מיונם וגיוסם של המדריכים למרכזים החדשים על פי המכרז הייעודי ומצא כי הליך המיון היה שונה מזה שנעשה בעבר: במתכונת הקודמת כלל הליך מיון המדריכים ריאיון אצל מנהל המרכז ואצל מנהל האזור, מבחן מעשי בתכנות אופיס ובאינטרנט וביצוע מצגת.
רק לאחר שעברו שלבים אלו בהצלחה זומנו המדריכים לריאיון הערכה עם מנהל הפרויקט, יועצת להב"ה ומנהלי האזורים, שהתקיים במשרד האוצר.
במתכונת הנוכחית כולל ההליך רק ריאיון עם ועדה במשרד האוצר, שעם חבריה נמנים עובדי מדינה מחטיבת הטכנולוגיות במשרד, שאינם שותפים בפרויקט ובפעילות הנעשית בו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שבתנאי המכרז נקבע שעל המדריכים להכיר את תכנות אופיס ולשלוט בהן וכן להיות בעלי ניסיון של שנה אחת לפחות בהדרכה ובעלי תעודות הכשרה בתחום המחשוב, נמצא כי למרכזים החדשים גויסו כמה מדריכים שאינם עומדים בתנאים שנקבעו.
עוד נמצא כי הליך המיון של מדריכים אלו לא כלל כבעבר מבחן מעשי בתכנות אופיס והכנת מצגת, שבאמצעותם אפש ר לעמוד על כישוריהם וניסיונם בהדרכה.
בהיעדר הליך מיון ממצה נבחרו מועמדים שאינם מתאימים, דבר שדרש ממנהלי המרכזים להכשירם לתפקידם תוך השקעה ניכרת או לפעול לפיטוריהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבחון ביסודיות את כל הליך גיוס המדריכים ולבצע בו שינוי ים, באופן שהמרכיבים המהותיים במתכונת המיון הקודמת יתקיימו, דבר אשר יבטיח גיוס כוח אדם מקצועי ומתאים היכול למלא כיאות את התפקיד.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי בעקבות הביקורת שונו הנהלים, באופן שמבחנים אלה ייכללו בדרישות הסף.
מהאמור לעיל עולה כי עוד לפני השלמת המכרז הייעודי ופרסום שמות החברות הזוכות בו, גויסו עובדים להפעלת המרכזים החדשים באופן זמני, ומשרד האוצר לא וידא כי הם קיבלו הודעה בכתב מהחברות שגייסו אותם שמדובר בגיוס לתקופה קצובה ושהמשך העסקתם על ידי החברות הזוכות במכרז נתון להחל טתן הבלעדית וההתקשרות עמן תהיה בתנאי העסקה שלא יהיו שווים בהכרח לתנאי העסקתם עד כה; ההחלטה על גיוס מדריך חמישי למרכזים החדשים התקבלה בלי שתועדו השיקולים שעליהם התבססה ההחלטה; עוד נמצא כי חלק מהמדריכים שגויסו למרכזים החדשים אינם עומדים בתנאים שנקבעו במכרז - שליטה בתכנות האופיס וניסיון בהדרכה, וגם הליך המיון של המדריכים לא כלל כבעבר מבחנים שבאמצעותם אפשר היה לעמוד על כישוריהם בכלל ועל ניסיונם בהדרכה בפרט.
פרויקט להב"ה להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית הוא פרויקט בעל אוריינטציה חברתית המעניק לאוכ לוסיות חלשות ומעוטות יכולת הזדמנות לרכוש ידע, כלים ומיומנויות דיגיטליות העשויים לסייע להן להשתלב בשוק העבודה ובחיי היום -יום, ומכאן חשיבותו הרבה.
בהחלטה על ייזום הפרויקט, שהתקבלה בשנת 2001 , נקבע כי בשנים 2002 -2003 יוקמו מאה מרכזי להב"ה, אבל בעשור שחלף מאז הוקמו 29 מרכזים בלבד, כמחצית מהם החלו לפעול רק בשנת 2011.
בביקורת נמצאו ליקויים מהותיים, כמה מהם חמורים, באופן ניהולו של הפרויקט.
ליקויים אלו מחייבים ביצועו של בדק בית יסודי ונקיטת צעדים לטיפול בליקויים ובכשלים שנמצאו, ובכללם: תקנון של תפקידי ליבה ניהולית ל פרויקט; החלת הגבלות בנושא עבודה פרטית - דוגמת ההגבלות החלות על עובדי מדינה - על בעלי תפקידים ניהוליים בפרויקט שאינם עובדי מדינה על מנת למנוע מצבים פוטנציאליים של ניגודי עניינים; שילוב משרד החינוך בפרויקט ובכלל זה בחינת סוגיית הפיקוח הפדגוגי על התכנים המועברים במרכזים; בדיקה בנוגע לקהל היעד של הפרויקט תוך בחינת הצורך להעניק מענה מקיף יותר לאוכלוסייה הבוגרת ובפרט זו שהדבר עשוי לסייע לה להשתלב בשוק העבודה; מדידה של אפקטיביות הפרויקט על ידי גורם מקצועי בלתי תלוי; בדיקת האפשרות להגדיל את מספר הקורסים המתקיימים ב מרכזים על ידי שינוי תמהיל עבודתם של המדריכים; קביעת יעדים ומדדים לכל אחד מהמרכזים וביצוע בקרה על מידת מימושם; ליווי הפעלתם של המרכזים החדשים ופיקוח צמוד עליהם; ניתוח מודל ההפעלה של המרכזים החדשים לצורך הערכת מידת השגתם של יעדי הפרויקט במתכונת ההפעלה שנקבעה .
נודעת חשיבות רבה לקיום מכלול הפעולות האמורות וזאת על מנת להבטיח כי יעדיו ומטרותיו של הפרויקט יושגו.
המערכות האקולוגיות הטבעיות נחשבות ל נכסי הון עולמיים.
הן מניבות שירותים חיוניים כגון טיהור מים, הפריית קרקע והאבקת צמחים ומשמשות מקור למזון ימי ולמוצרי עץ.
גידול האוכלוסייה והתהליכים הנלווים לו, בהם העיור, התיעוש והאינטנסיפיקציה של החקלאות9 , הביאו לידי צמצום שטחן של מערכות אלו ופגיעה בלתי הפ יכה בהן.
החקלאות צורכת משאבים רבים.
כך, לדוגמה, במדינות המפותחות בעולם החברות בארגון ה - OECD10 היא צורכת כ -%40 בממוצע ממשאבי הקרקע והמים.
מלבד תועלתה הרבה, הפעילות החקלאית מייצרת כמויות גדולות של פסולת ומשתמשת בתשומות המזהמות את הסביבה (כגון חומרי הדברה ודיש ון) ומפרות את שיווי המשקל האקולוגי.
אחד האתגרים הסביבתיים העולמיים הגדולים הוא לספק את ביקושי המזון לאוכלוסייה ההולכת .
9 גידול בכמות היבולים וביעילות הייצור ליחידת שטח הנובע, בין היתר, מהמיכון החקלאי, הדישון, ההדברה, ההשקיה וההשבחה הגנטית של הגידולים.
10 מפרסומי ארגון OECD ( Organisation for Economic Co -operation and Development ) .
Environmental Performance of Agriculture in O ECD Countries Since 1990 (2008) המשרד להגנת הסביבה 475 .
וגדלה בד בבד עם שמירת הסביבה11 , קרי- לפתח חקלאות בת-קיימא 12 .
חקלאות כזאת אמורה לספק את הצרכים העכשוויים בלי לגרום לדלדול המשאבים בעתיד.
בשנות השמונים ובראשית שנות התשעים של המאה העשרים הפיץ לראשונה ארגון מדינות האיחוד האירופי הנחיות הנוגעות לשיטות חקלאיות המיטיבות עם הסביבה13 .
הנחיות אלו עסקו בהגנה על מקורות המים מחומרי הדברה ודישון ומפסולת של בעלי חיים ובשמירה על בתי גידול טבעיים.
משנת 2003 ואילך מחויבות מדינות האיחוד האירופי להציע לחקלאים תכניות אגרואקולוגיו ת14 המיועדות לעודדם לנהל את חוותיהם באופן ידידותי לסביבה, לבריאות הציבור ולרווחת חיות המשק.
כחלק מן המאמץ האירופי שנעשה בשנות האלפיים לשם פיתוח חקלאות בת-קיימא נבנה מערך של מדדים סביבתיים שמטרתם לעקוב אחר השפעת החקלאות, ובייחוד רפורמות הנעשות בה, על הסביבה ולנתחה.
השטחים המעובדים בישראל הם 3 מיליון דונם בקירוב, כ -15% משטח המדינה.
שטחים אלו הם חלק ממערכת השטחים הפתוחים ומשמשים לייצור המזון ולפריסת ההתיישבות.
עם זאת המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד) הגדיר את החקלאות האינטנסיבית כאחד מגורמי הזיהום הגדולים במדינה 15 .
לפיכך המשרד, המשמש מאסדר (רגולטו ר) בנושאי סביבה, לרבות במרחב החקלאי, הקים ב- 1992 אגף חדש לאגרואקולוגיה כדי לצמצם את ההשפעות השליליות של החקלאות על הסביבה.
הנושאים העיקריים בתחום הא גרואקולוגיה הם הטיפול בתשומות ההדברה והדישון ובפסולת החקלאית (כגון זבל של בעלי חיים, שפכים ופגרים) וניהול הפעילות החקלאית תוך צמצום הפגיעה בסביבה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) אחראי לתכנון ההתיישבות החקלאית ולפיתוחה, לשימור הקרקע ולענפי החקלאות.
למשרד זה יש תפקיד מפתח בעיצוב המרחב החקלאי ובשמירתו.
בשנים האחרונות הוא רואה בחקלאות בת-קיימא יעד מרכזי, ובמאי 2010 הוא פרסם תכנית אסטרטגית לפיתוח בר-קיימא אשר נועדה ליישום יעדיו, בהם שמירת משאבי הטבע לצד פעילות חקלאית כלכלית ידידותית לסביבה.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים אפריל -ספטמבר 2011 את טיפולם של משרד החקלאות והמשרד בחומרי הדברה ודישון ואת תכנון הטיפול בפסולת החקלאית.
הביקורת נעשתה בשירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות, באגפי אגרואקולוגיה, חומרים מסוכנים ולחימה במזיקים ובמחוז הדרום של המשרד וכן ברשות הטבע והגנים (להלן - רט"ג).
השלמת מידע נעשתה בשירותים הווטרינ ריים במשרד החקלאות, באגפי שירות המזון הארצי ובריאות הסביבה במשרד הבריאות, ברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), באגף הפיקוח על העבודה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) ובמועצות האזוריות חוף אשקלון ומרחבים.
Defries et al (2005) Concequences of Land Use, Science 309, p 570 -574 12 פיתוח בר-קיימא הוא פיתוח המביא בחשבון את צורכי העתיד.
13 ,א' סקוטלסקי רפורמות במדיניות הסבסוד החקלאי באירופה: תכניות לעידוד חקלאות משמרת סביבה ( 2006.
) 14 )אגרואקולוגיה (סביבה חקלאית- הקשר שבין חקלאות לסביבה.
15 כך, למשל, בתכנית העבודה של המשרד לשנת 2008 נקבע כי "החקלאות בישראל מהווה את המזהם הגדול ביותר ממקורות לא מוקדיים".
בארבעים השנים האחרונות גדל ייצור התבואות העולמי (אורז, חיטה, שעורה ותירס) בקצב המהיר מקצב גידול אוכלוסיית העולם וייצור המזון הוכפל.
הישג זה מיוחס לשליטה בגידולים ובגנטיקה שלהם, להגדלת פוריות הקרקע באמצעות דישון ולשליטה במזיקים באמצעות חומרי הדברה כימיים סינתטיים.
תכשירי ההדברה הם תרכובות מסחריות של חומרי ההדברה המיועדים לטיפול במזיקים כגון חרקים, חיידקים, עשבים שוטים ומכרסמים ולמניעת הופעתם.
בעשרות השנים האחרונות התרחב מאוד השימו ש בתכשירי ההדברה בכל העולם מפני שהם חיוניים לחקלאות אינטנסיבית ומצמצמים את הצורך בהגדלת השטח המעובד לשם היענות לביקושי המזון.
בישראל משתמשים בעשרות אלפי טונות של תכשירי הדברה בשנה בשטח כולל של יותר מ-3 מיליון דונם16 , בעיקר במשקי הצומח והחי וביערות.
ההדברה נ עשית באמצעות ריסוס מהאוויר ומהקרקע, בהשקיה ובטפטפות.
חומרי ההדברה הם רעלים הפוגעים באדם, בבעלי החיים, בצמחים, במקורות המים, בקרקע ובאוויר.
על פי נתוני ארגון הבריא ות העולמי, מדי שנה בשנה נפגעים כ -3 מיליון בני אדם בעולם מחומרי הדברה וכ - 250,000 .
מהם נפטרים מחקרים אפידמיולוגיים שנעשו בשנים האחרונות, בעיקר בארצות הברית ובמדינות אירופה, קובעים כי יש קשר ברור בין החשיפה לחומרי ההדברה או המגע הישיר אתם ובין פגיעה בבריאות.
שימוש לא זהיר בחומרי הדברה מחולל פגיעות לטווח קצר וארוך באוכלוסייה, והנפגעים העיקריים הם חקלאים וילדים.
כמו כן נמצא קשר בין החשיפה לחומרי הדברה ובין ירידה בפריון האנושי, פגיעה בעוברים, הפרעה בפעילות מערכת העצבים, הפרעה בפעילות ההורמונלית, בעיות קשב ולמידה אצל ילדים, מחלות נשימה, פרקינסון וסוכרת17 .
שינויי האקלים בעולם ועליית הטמפרטורות יוצרים כר פורה לריבוי המזיקים בד בבד גדלה עמידותם של המזיקים לחומרי ההדברה הקיימים ועולה הצורך להגביר את השימוש בהם ולהאיץ את הפיתוח של תכשירים רעילים חדשים.
על פי מחקרים, אם יימשכו מגמות השימוש הנוכחיות בכל העולם, כמות חומרי ההדברה שיצטברו במערכות האקולוגיות עד שנת 2050 תהיה גדולה פי 1.
מהקיים הקונפליקט שנוצר בין הכורח להשתמש ביותר ויותר חומרי הדברה רעילים כדי להגדיל את ייצור המזון ולמנוע רעב בעולם ובין החשש מהסיכוני ם לבריאות ולסביבה הכרוכים בכך מחייב רוויזיה ומציאת פתרונות חדשים.
16 על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2010 , השטח החקלאי המעובד הוא 2.
83 מיליון דונם, והריסוסים נעשים בשטח זה, בלולים, ברפתות וביערות קק"ל בשטח של מאות אלפי דונם נוספים; על פי נתוני משרד החקלאות לשנת 2009 , השטח המעובד הוא כ-3.
הפער בין הנתונים נובע בעיקר מכך שמשרד החקלאות מביא בחשבון שימושים שאי נם קרקע מעובדת, כגון מבנים ודרכים חקלאיות.
17 ,מתוך: א' כבהא וס' קרק השפעות סביבתיות ובריאותיות של חומרי הדברה ( 2010 ) ופרסומים של ארגון הבריאות העולמי WHO.
אחריות משרדי הממשלה .
חוקים רבים ותקנות נועדו לאסדרת תחום ההדברה, ויישומם מוטל על משרדי ממשלה כדלקמן: משרד החקלאות 1.
כ-72% מכלל תכשירי ההדברה משמשים בחקלאות הצמחית.
חוק הגנת הצומח, התשט"ז- 1956 (להלן- חוק הגנת הצומח), העוסק במניעת חדירתם של מזיקים לחקלאות, מקנה לשר החקלאות תפקיד מרכזי בתחום ההדברה וקובע כי הוא רשאי להתקין תקנות בדבר הסדרת ייבואם, מכירתם והפצתם של תכשירי הדברה; להסמיך אדם לבצע פעולות הדברה על פי תכנית הדברה שהוכנה בנושא; להתקין תקנות האוסרות עיסוק בהדברה בלי רישיון 18 ; ולאסור את השימוש בחומרים מסוימים.
הטיפול בתכשירי הדברה לצמחים נעשה בידי השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות19.
מכוח תקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים), התשנ"ה- 1994 (להלן- תקנות הגנת ה צומח), מינה שר החקלאות ועדה בין -משרדית בראשות נציג משרד הבריאות לעניי ן רישוי תכשירי ההדברה המותרים לשימוש בחקלאות הצמחית.
תפקיד הוועדה הוא לייעץ למנהל השירותים להגנת הצומח, והוא המחליט על רישויו של כל תכשיר (על פעילות הוועדה ראו בהמשך הדברים).
בראשית שנת 2011 היו כ - 1,000 תכשירי הדברה בעלי תעודות רישום תקפות מטעם מנהל השירותים להגנת הצומח ועוד כ-200 תכשירי הדברה שאישר המנהל לשימוש בחקלאות האורגנית.
תוקף הרישום הוא לשלוש שנים ויש לחדשו, ולכל תכשיר הדברה יש להצמיד תווית המפרטת את תנאי השימוש ואת סיכוניו.
כ-13% מכלל תכשירי ההדברה מיועדים לתחום הווטרינרי, כלומר למשק החי החקלאי ולחיות מחמד.
השירותים הוטרינריים במשרד החקלאות פועלים על פי תקנות מחלות בעלי חיים (תכשירים כימיים), התשמ"ב - 1982 (מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, 1945 ).
בדומה לתחום הגנת הצומח, גם כאן חל איסור למכור תכשירי הדברה ללא רישום שאושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים; תוקפו של רישום תכשיר הוא שלוש שנים ויש לחדשו; תכשירי ההדברה המיועדים לשימוש בסביבת בעלי חיים או עליהם מיושמים בדרך כלל בידי החקלאים עצמם ולא בידי חברות הדברה.
הוראה זו אינה חלה על חקלאים המדבירים לצורכי משקיהם 19 השירותים להגנת הצומח ולביקורת פועלים במסגרת משרד החקלאות כזרוע לאכיפת חוקים ותקנות ולמתן שירותים מקצועיים בנושאי הגנת הצומח, ניטור ומניעת נגעי צמחים ויבוא ויצוא של תוצרת חקלאית.
המשרד להגנת הסביבה 1.
המשרד אחראי לאישור ורישוי של כ -14% מכלל תכשירי ההדברה, המיועדים לתברואה, ולכלל התכשירים מעצם היותם רעלים.
על פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג- 1993 (להלן- חוק חומרים מסוכנים), לא יעסוק אדם ברעלים הרשומים בתוספת לחוק אלא אם כן יש בידו היתר רעלים מאת מי שהשר להגנת הסביבה הסמיכו לכך; כל העוסק בייצור רעלים, בייבואם, באריזתם, בהחסנתם, במסחר בהם, בהעברתם ובשימוש בהם - חייב בהיתר רעלים; משווק תכשירי הדברה שהוא בעל היתר רעלים ימכור אותם למי שהוא עצמו בעל היתר רעלים; השר להגנת הסביבה רשאי להתקין תקנות בדבר הטיפול ברעלים, ייבואם, אריזתם, המסחר בהם, החסנתם ועוד.
הטיפול בתכשירי ההדברה נעשה בידי אגפי אגרואקולוגיה, חומרים מסוכנים ולחימה במזיקים שבמשרד.
,)על פי תקנות החומרים המסוכנים (רישום תכשירים להדברת מזיקים לאדם התשנ"ד- 1994 (להלן- תקנות החומרים המסוכנים), מינה השר ועדה מקצועית בין-משרדית לעניין רישום תכשירי ההדברה בראשות נציג משרדו.
תפקידה של הוועדה הוא לדון בבקשות לאשר תכשירי הדברה המותרים בשימוש ולייעץ לממונה (בפועל - מנהל האגף ללחימה במזיקים).
בשנת 1996 קבע השר לאיכות הסביבה, כתוארו אז, פטור מהוראות החוק לגבי כמוי ות מסוימות של רעלים ספציפיים באמצעות התקנת תקנות החומרים המסוכנים (סיווג ופטור), התשנ"ו- 1996 .
ואולם נקבע שלא יינתן פטור לגבי מכירת חומרי הדברה שמשקלם הכולל גבוה מ-50 .
ק"ג מן האמור לעיל עולה כי אסור למכור את תכשירי ההדברה הללו לחקלאי המשתמש ביותר מ -50 ק"גאם אין לו היתר רעלים.
מתשובת משרד החקלאות מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת משרד החקלאות) עולה כי חקלאים רבים משתמשים בכמויות גדולות יותר, ורק למיעוטם יש היתרי רעלים.
מכאן שהתקנה כמעט אינה מקוימת במגזר החקלאי.
בנובמבר 2011 השיב המשרד למשרד מבקרהמדינה (להלן - תשובת המשרד) כי סך היתרי הרעלים הקיימים בכל המגזרים הוא כ- 4,700 , רק מקצתם חקלאים, ואם יחיל את חובת החזקת היתרי רעלים על אלפי חקלאים נוספים, הוא יצטרך להכפיל את פעילות אגף חומרים מסוכנים והמחוזות בעניין זה.
עוד הסביר המשרד כי הנושא אכן אינו מוסדר, ו"בימים אלה" מתקיימת עבודת מטה להסדרתו בשיתוף משרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד על כך שאף על פי שחלפו כ-15 שנים ממועד התקנת התקנות הוא לא הסדיר את מילוי חובת היתרי הרעלים בידי החקלאים, ורק עתה התפנה לעסוק בנושא.
על המשרד לבחון את הדרכים האפשריות להתמודד עם המצב הקיים ולפעול ליישום אפקטיבי יותר של התקנות, שלעת הזאת הפכו למעין "אות מתה".
רשות הטבע והגנים פקחים ממדור ניטור רעלים ברשות הטבע והגנים נותנים למשרד שירותי פיקוח על היבטים רבים של ההדברה, כפי שיפורט בהמשך.
משרד הבריאות אגף הרוקחות במשרד הבריאות רושם תכשירים להדברת מזיקים לאדם, על פי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תכשירים להדברת מזיקים לאדם) התשכ"ב- 1962 .
תכשירים אלו הם כאחוז אחד מכלל תכשירי ההדברה שבשימוש.
אשר לתחום ההדברה בחקלאות ממלא משרד הבריאות שני תפקידים: נציגיו משתתפים בוועדות הבין-משרדיות הממליצות על השימוש בתכשירי הדברה (בתחום הצומח והווטרינריה); והוא בודק שאריות של חומרי הדברה במוצרי מזון במרכולים או במחסנים מכוח תקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה), 1997 .
תפקידים נוספים שממלא משרד הבריאות הם בדיקת קיומם של שרידי חומר י הדברה במי השתייה וייזום מחקרים על חשיפת האוכלוסייה לחומרי ההדברה.
משרד התמ"ת משרד התמ"ת מופקד על בטיחותם של העובדים בתחום ההדברה הן במפעלים, בחנויות ובמחסנים והן בשטח.
הפקחים של משרד זה פועלים בחקלאות, לרבות בתחום ההדברה, מכוח תקנות הבטיחות בעבודה (עובד ים בחומרי הדברה), התשכ"ד- 1964 (להלן- תקנות הבטיחות), מכוח תקנות ציוד מגן אישי, התשנ"ז- 1997 , ומכוח תקנות חוק ארגון הפיקוח (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ"ט- 1999 .
כמות חומרי ההדברה שבשימוש .
מדינות ארגון ה - OECD הן ספקיות המזון החשובות בעולם, ובמרביתן ז מין נתון המכירות השנתיות של חומרי ההדברה.
בשנים 1990 -2003 פחתה כמות חומרי ההדברה שבשימוש במדינות אלה בכ -5% בממוצע בד בבד עם מעבר לשימוש בתכשירים רעילים פחות.
עקב צמצום השימוש בדשנים ובחומרי הדברה, מ- 1990 קטן גם זיהום המים בארצות אלה20 .
במאי 2003 החליטההממשלה על אימוץ מדיניות של פיתוח בר -קיימא 21 .
והטילה על משרדי הממשלה להכין תכניות אסטרטגיות לקידום מדיניות זו הממשלה הגדירה בהחלטתה מטרות פרטניות למרבית המשרדים.
על משרד החקלאות הוטל לנקוט צעדים להפחתת השימוש בכימיקלים לדישון ולהדברה וכן לקבוע מדדים ויעדים לביצוע ההפחתה.
רק במאי 2010 פרסם משרד החקלאות .
20 Environmental Performance of Agriculture in OECD Countries Since 1990 (2008) 21 'החלטת ממשלה מס246 מיום 14.
03; ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק על פיתוח בר-קיימא, עמ' 343 .
את תכניתו האסטרטגית לפיתוח בר-קיימא, המשמשת מאז מסד לפעולותיו.
אחת המטרות המרכזיות בתכנית זו היא שינוי דפוסי הצריכה של תשומות ההדברה והדישון, ונקבע בה כי יש להגדיר יעדים מדידים להשגת מטרה זו.
היעד המדיד היחיד שצ וין בה היה הוצאה של 60 תכשירי הדברה (מבין כ - 1,000 ) משימוש בתוך שנתיים, קרי - עד אמצע 2012 .
", "ובשנה השלישית יוצאו חומרים נוספים יצוין כי ליעד זה בתכנית האסטרטגית אין משמעות בכל הנוגע לכמויות תכשירי ההדברה שבשימוש ולמידת רעילותם, בין היתר משום שהתכנית לא קבעה כי יש לפעול להדרת התכשירים היותר רעילים ומסוכנים לאדם ולסביבה.
התכנית האסטרטגית של משרד החקלאות לא קבעה יעדים כמותיים ואבני דרך להפחתת השימוש בתכשירי הדברה.
יתרה מכך, ממועד פרסום התכנית, מאי 2010 , ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , לא הוציא משרד החקלאו ת תכשיר כלשהו משימוש 22 .
יצוין כי על פי נתוני השירותים להגנת הצומח, מאוגוסט 1990 ועד אוגוסט 2011 , במשך21 שנים, בוטל הרישוי של 41 תכשירים אשר נמצא כי נזקיהם הטוקסיקולוגיים והסביבתיים רבים, וצומצם השימוש בשלושה תכשירים נוספים.
עוד יצוין כי מדי שנה בשנה פועלים יצרנים ויבואנים של תכשירי ההדברה לרישום של תכשירים חדשים, ובד בבד הם פונים לשירותים להגנת הצומח בבקשה שלא לחדש את הרישוי של תכשירים אחרים (משיקולים מסחריים).
לפיכך יש שנים שבהן המספר הכולל של התכשירים הרשומים פוחת.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי הוא מבצע רוויזיות רוחביות עתיות שבעקבותיהן מצוין בתוויות של כמה מתכשירי ההדברה שאין להשתמש בהם בצירופים מסוימים של נגע -גידול, וכי פעולה זו גורמת בהכרח לצמצום השימוש בחומרי הדברה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הגבלת השימוש בתכשיר מסוים יכולה להביא לידי הדברת נגע בתכשיר חלופי, ולכן אין בה כדי לצמצם בהכרח את כמויות תכשירי ההדברה שבשימוש.
זאת ועוד, למשרד החקלאות אין כל מידע על מגמות השימוש בתכשירי הדברה ואין בסיס לקביעתו, כפי שיפורט להלן.
בארצות מערביות, כגון ארצות הברית, אוסטרליה, קנדה והולנד, נהוג לדווח על סוגי תכשירי ההדברה שבהם משתמשים בכל גידול וגידול ועל כמויותיהם, על פי על סקרי שדה.
בכמה מארצות אלה מחייבות התקנות שמידע זה יהיה שקוף לציבור.
בישראל, לעומת זאת, אין נתונים רציפים של כמות תכשירי ההדברה שבשימוש בחקלאות, חוץ מבשנים 199823 ו- 2008 .
22 הוועדה הבין -משרדית המליצה בפברואר 2011 להוציא משימוש תכשירים קוטלי עשבים המכילים סימזין ולהגביל את השימוש בקוטלי עשבים המכילים אטרזין לאזורים שבהם אין פוטנציאל לחלחול.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא התקבלה החלטה רשמית של מנהלת השירותים להגנת הצומח בעניין זה.
23 "הכוונה ל סקר חומרי הדברה לחקלאות לשנת 1998 ", שהכינו הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומעבדות מידע בגליל העליון (מיג"ל) ואשר הוגש לאגף אגרואקולוגיה.
בסקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) משנת 1998 נמצא כי כמות החומר הפעיל 24 שהיה בשימוש חקלאי בישראל היא 3,837 ,טון שמשמעותה הייתה אז 53 ק"ג חומר רעיל למועסק בחקלאות בשנה.
באותו הסקר נקבע כי מבין 31 מדינות שפרסמו נתונים בנדון דורגה ישראל במקום השביעי במדד עומס החומר הפעיל ליחידת שטח.
עוד נמצא כי ענף המטעים הוא התורם הגדול ביותר לצריכת החומר הפעיל (73% .
) בשנת 2008 בדקה חברה פרטית את תכשירי ההדברה שבשימוש בישראל ומצאה כי כמות החומר הפעיל הייתה כ- 3,623 טון.
לכאורה מדובר בירידה של כ- 5.
אולם מתודות הבדיקה בשני הסקרים היו שונות לחלוטין, ולכן אי - אפשר ללמוד מהם על מגמת השימוש.
זאת ועוד, במסמך הבקשה לצירוף ישראל לארגון ה - OECD העוסק באגרואקולוגיה נקבע כי בשנים 2004 עד 2006 גדלה עלות תכשירי ההדברה ב-%1.
3 , ואילו השימוש בהם גדל ב-%1925.
בשנים האחרונות נוקט משרד החקלאות פעולות רבות לצמצום השימוש בתכשירי הדברה ובהן צמצום כמות הריסוסים כנגד המזיק העיקרי במטעים - זבוב פירות הים התיכון - וצמצום רעילותם באמצעות מעבר לשימוש בתכשיר הדברה רעיל פחות ממה שהיה מקובל בעבר; עידוד ההדברה הביולוגית במקום הכימית; עידוד של הדברות מרוכזות באזורים גדולים26 על יסוד קבלת החלטות במישור האזורי במקום במישור הפרטני (בשדה יחיד); פיתוח של זני צמחים העמידים בפני מחלות, אשר יצריכו פחות תכשירי הדברה.
סביר להניח כי פעולות אלה ואחרות מביאות לידי הפחתת כמויות תכשירי ההדברה שבשימוש, אולם למשרד החקלאות אין מידע כמותי על כך.
יצוין כי לא כל תכשירי ההדברה לצומח מיועדים לחקלאות, וחלקם (בעיקר תכשירים קוטלי עשבים) משמשים להדברה בצדי הדרכים והמסילות, בבסיסי צה"ל וביערות קק"ל, אולם גם על כך אין מידע כמותי.
במסמך של ה - OECD27 שבחן את החקלאות בישראל טרם צירופה לארגון נקבע כי מקבלי ההחלטות בישראל אמורים לגבש מדיניות על סמך נתונים מבוססים ולא מוטים וכי יש לייחד מאמצים לצמצום פערי הידע בתחום האגרואקולוגיה.
הביקורת העלתה כי מאחר שלא נאספו נתונים אין לפני מקבלי ההחלטות והציבור מידע , ואי -אפשר לקבוע אם הושגו היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה מ- 2003 .
הלמ"ס הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מאוקטובר 2011 כי היא מכינה סקר על השימוש בחומרי הדברה בחקלאות ובתברואה בשנים 2008 -2010 וכי הסקר מתבסס על נתוני השיווק של חומרים אלה בידי היצרנים והיבואנים.
מאחר שחומרי ההדברה יקרים הלמ"ס מניחה כי אין פער גדול בין הכמות המשווקת ובין הכמות שבשימוש.
הסקר נעשה בתקציב הלמ"ס בלבד, ומשרדי החקלאות והגנת הסביבה השתתפו בתכנונו.
נוסף על סקר זה, הלמ"ס מפתחת מדדים חדשים .
24 תכשירי ההדברה מכילים חומר רעיל פעיל המחולל את ההדברה וחומר רב שאינו פעיל, כגון חומר מיהול.
On Agri -Environmental Indicators: Israel (July 2009) Accession Report p.
26 לטענת משרד החקלאות- בכ- 600,000 דונם בשנת 2011.
Accession of Israel to the Organization Formal Opinions of OECD Bodies (17/3/2010) 482 דוח שנתי62 .
לתחום החקלאות והסביבה שישמשו תשתית לקבלת החלטות, ב הם מאזן הנוטריאנטים (חומרי הזנה בחקלאות), מדדי השימוש באמוניה ופליטת גזי חממה בחקלאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי החקלאות והגנת הסביבה לפעול להכנתם של סקרים שנתיים בנושא ההדברה בידי הלמ"ס, ואל להם להסתפק בסקרים חד-פעמיים.
כמו כן על משרד החקלאות, המאש ר את רישוים של 85% מתכשירי ההדברה שבשימוש, לקבוע יעדים כמותיים ואבני דרך לשם עמידה בהחלטת הממשלה על הפחתת השימוש בהם.
ניטור השימוש בחומרי ההדברה והפיקוח עליו .
כדי לעמוד על טיב המזיקים הקיימים, על מיקומם, על קצב התפשטותם בין חבלי ארץ, על האפקטיביות של ה שימוש בחומרי הדברה כימיים ואחרים כנגדם ועל הימצאות שאריות חומרי הדברה באוויר ובקרקע לאחר השימוש בהם - יש צורך במערכות ניטור מקומיות.
ניטור כזה מקובל במדינות האיחוד האירופי ובמדינות ארגון ה- OECD .
הועלה כי בגין מחסור בכוח אדם ובתקציבים, כפי שיפורט בהמשך, האגף לאגרואקולוגיה במשרד אינו מקיים ניטור סביבתי בעניין השפעת הרעלים על הקרקע והאוויר במרחב החקלאי, ואין בישראל מערכות ניטור סביבתיות שיטתיות.
פעמים מועטות בלבד יזם המשרד ניטור כזה.
כך, למשל, ב - 1999 הזמין המשרד ניטור באגן היקוות הכינרת.