HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תנאי זה ניתן לעגן בסמכותו של השר לשקול שיקולים שבטובת הציבור.
לדעתה, הוספת תנאי מגביל ברישיון היא דרך מעשית ואף אפקטיבית לצמצם ככל שניתן פעילות לא רצויה - ובמקרה של ההימורים באינטרנט לצמצם פעילות המנוגדת לחוק.
בישיבת הוועדה המתמדת בספטמבר 2008 ציינהנציגת הפרקליטות כי "המסגרת הנורמטיבית הנוהגת בישראל רחבה דיה כדי לכלול תנאי מפורש, במסגרת רישיון לספק אינטרנט, ביחס לשימוש ופעילות מול אתרי ההימורים.
זאת על בסיס המידע שייאסף במישור הפלילי".
עוד ציינה כי בין "האמצעים המוצעים לאכיפה אזרחית/מינהלית - דרישה ל חסימת גישה לאתרי אינטרנט באמצעות הודעה לספק".
בינואר 2009 פנתה המשטרה ליועמ"ש בבקשה לבחון את האפשרות ל"הכללת תנאי מפורש - ברישיון לספק אינטרנט האוסר על ספק האינטרנט לאפשר פעילותם של אתרי הימורים".
בבקשה צוין שחוק התקשורת קובע כי בהחלטה על מתן רישיון על השר להביא בחשבון "שיקולים הנוגעים לטובת הציבור", שהוא מונח "רחב דיו לכלול תנאים שמטרתם להביא למיגור תופעת פשיעה הנעשית תוך שימוש הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 407 .
באינטרנט, לצד ענייני ם שבתחום הפיקוח ה'קלאסי' של משרד התקשורת".
המשטרה ביקשה לקיים דיון בהשתתפות כלל הגורמים הנוגעים בדבר ש"יהווה סמן לעתיד, בכל הנוגע לשאלת הפעלת סמכויות מנהליות ואזרחיות, לצורך טיפול אפקטיבי בתופעות פשיעה חמורות".
במהלך 2009 התקיימו דיונים שעסקו בהיבטים הנוגעים לאכיפה בתחום ההימורים באינטרנט באמצעות חסימת אתרים, ובכללם הבסיס המשפטי לאכיפה בכלים מינהליים ואזרחיים ובמשמעות השימוש בכל אחד מהכלים.
בדיון שהתקיים ביולי 2009 בהשתתפות נציגי משרד המשפטים, משרד התקשורת ]הוספת[ והמשטרה "הוחלט להמליץ להתמקד בקידום הכלי הרגולאטורי של תנאים ברישיון לגבי תופעת ההימורים באינטרנט בלבד.
בשים לב לכך שאתרי ההימורים ופרסומם מהווים עב ירה פלילית, והתופעה לא מעוררת את הסוגיה הכרוכה בחופש הביטוי או חופש העיסוק".
עוד הוחלט שמשרד התקשורת יכין חוות דעת בנושא והיא תועבר למשתתפי הדיון לעיון.
בדיונים נוספים שהתקיימו במשרד המשפטים בהשתתפות נציגיו ונציגי הלשכה המשפטית של משרד התקשורת, עלה שקיימים כלים רגולטוריים שניתן להשתמש בהם מיד במטרה לסנן תכנים הנוגעים להימורים לא חוקיים, וכך לצמצם את תופעת ההימורים באינטרנט באמצעי אכיפה אזרחיים -מינהליים.
נבחנו שתי חלופות: החלופה האחת - לקבוע ברישיון המיוחד הניתן לספק את החובה להתקין תכנה החוסמת אתרים שיש בהפעלתם משום עברה פלילית; החלופה האחרת - לקבוע ברישיון שרשות מוסמכת דוגמת המשטרה תאתר אתרי הימורים ותודיע לספקי האינטרנט, במישרין או באמצעות משרד התקשורת, כי עליהם לחסום את הגישה לאתרים בתוך זמן קצוב.
הוצע ששתי חלופות אלה יגובו בהטלת עיצומים או בהתליית הרישיון.
בדצמבר 2009 הודיעה לשכת היועצת המשפטית של משרד התקשורת למשנה ליועמ"ש (כלכלי-פיסקאלי) כי עמדת משרד התקשורת היא "כי רישיונו ת התקשורת וכן חקיקת התקשורת אינם מהווים מסגרת מתאימה להסדרת אמצעי אכיפה ומניעה של עבירות פליליות, ובכלל כך עבירות שעניינן הימורים ב לתי חוקיים באינטרנט.
עם זאת, נדגיש, כי אין בעמדתנו האמורה כדי להביע התנגדות למנגנון המוצע לפיו ספקי הגישה לאינטרנט ישמשו ככלי במאבק למניעת תופעת ההימורים הבלתי חוקיים, ככל שהדבר יוסדר במסגרת המתאימה".
לדעת משרד התקשורת, ההסדר שהוצע פותח פתח להתערבות של השר בתוכן בכלל ובתוכן ברשת האינטרנט בפרט, מעורבות שאינה רצויה, בעיקר משום שהאינטרנט הוא "פלטפורמה שככלל תכניה אינם מוסדרים.
ואשר מקובל לראותה כרשת בעלת מעמד מיוחד בכל הנוגע להטלת מגבלות על חופש הביטוי".
משרד התקשורת מסר בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה שהוא "אינו אמון על אכיפתם של איסורים פליליים, תחום זה מצוי תחת אחריותם של גורמי האכיפה הרלוונטיים ובכללם משטרת ישראל".
בנובמבר 2010 מסר ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה למשרד מבקר המדינה כי המשטרה תשוב ותפנה ליועמ"ש בבקשה לקדם את הפעלת סמכות שר התקשורת להוספת סעיף ברישיו ן שיטיל על ספק האינטרנט את חובת החסימה.
לדבריו, המשטרה תפעל ככל שניתן נגד האתרים אשר יעקפו את חסימת ספקי האינטרנט, ככל שתהיה כזאת חסימה.
חסימה באמצעות פניית המשטרה 1.
לפי סעיף229 (" לחוק העונשין יכולה המשטרה להורות על סגירתו של1 ) מקום מ שחקים אסורים או מקום לעריכת הגרלות או הימורים; ( 2 ) של מקום המשמש לעריכת משחקים בקלפים, במכונות משחק וכיוצא באלה, אף אם הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 409 .
משחקים אלה אינם בגדר משחק אסור ואף אם ניתן למקום רישיון לפי חוק רישוי עסקים, תשכ"ח- 1968 , אם הוא סבור שהמשך קיומו עלול לפגוע בשלום הציבור או בטובת תושבי הסביבה או להביא לעבריינות, לרבות לעריכת משחק אסור".
בדיון שהתקיים במשרד המשפטים באוקטובר 2009 , עקב התנגדותו הנחרצת של משרד התקשורת לקביעת תנאים ברישיונות שיאפשרו פעולות לחסימת האתרים59 , עלה הרעיון לעשות שימוש בסעיף 229 לחוק העונשין כדי לה גביל גישה לאתרי הימורים באינטרנט.
סוכם, שהנושא ייבחן עם הפרקליטות והמשנה ליועמ"ש (פלילי).
המשנה ליועמ"ש (כלכלי) ציין שיש יתרון בהפעלת סמכות זו על ידי המשטרה משום שהיא "ישימה באופן מידי ואינה דורשת תיקון חקיקה.
מתן מענה מיידי חשוב למשטרה.
שנית, היא אינה כול לת מעורבות של משרד התקשורת.
בינואר 2010 , לאחר סדרת דיונים שהתקיימה בנושא זה במחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי), הודיעה ראש תחום עונשין במשרד המשפטים למפקד כוח המשימה על דעת פרקליט המדינה והיועמ"ש, כי היות שסוכם שלמשטרה סמכות מינהלית להורות על הגבלת גישה לאתרי הימורים, תמסור המשטרה לספקי האינטרנט רשימת אתרים שיש "תשתית של יסוד סביר לחשד" כי הם משמשים כאתרי הימורים אסורים ותורה לספקים למנוע את הגישה לאתרים אלה.
ביולי 2010 שלחה המשטרה לחברות ספקי אינטרנט הודעות ובהן רשימת אתרים שלגביהם הונחה דעת המשטרה כי הם משמשים מקום למשחקים אסורים או מקום לעריכת הגרלות או הימורים 60 .
המשטרה הודיעה כי בכוונתה להורות לספקים שלא לאפשר את הגישה של משתמשים בישראל לאתרים אלה.
לחברות ניתנו 48 שעות להציג את טיעוניהן בטרם תתקבל החלטה.
מקצת החברות הגישו את טיעוניהן, אולם המשטרה דחתה אותם.
בתחילת אוגוסט 2010 שלחו מפקדי המחוזות לספקי האינטרנט צו שהורה להם "שלא לאפשר החל ממועד קבלת הוראה זו, גישה לאתרים ולכתובות המפורטים בצו".
בצו פורטו שבעה אתרי אינטרנט: חמישה אתרי הימורים של מפעיל אחד, אתר הימורים של מפעיל אחר ואתר למכירת כרטיסים נטענים להימורים (ראו לעיל בפרק העוסק בנתיב הכסף).
בסוף אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את השפעת חסימת האתרים על ידי ספקי האינטרנט.
מהבדיקה עלה שהספקים חסמו את הכתובות שהמשטרה הורתה להם, אך חברות ההימורים פתחו כתובות חלופיות.
הודעה על הכתובו ת החלופיות נשלחה בדואר האלקטרוני למנויי האתרים ופורסמה בפורומים באינטרנט.
ניתן היה להגיע לאתרים החלופיים גם באמצעות מנועי חיפוש אשר הציגו את הכתובות החלופיות.
עוד העלתה הבדיקה, שהמפעיל האחר הודיע שבועות מספר לאחר קבלת הצו על הפסקת פעילותו בישראל.
יוצא אפוא , שלמעט אתר אחד, האתרים שהמשטרה הורתה לחסום את הגישה אליהם המשיכו בפעילותם.
יצוין שהוראת המשטרה כללה רק מספר קטן של אתרים, והגישה ליתר אתרי ההימורים הפונים למהמרים ישראלים לא נפגעה כלל.
בעקבות הצו ששלחה המשטרה פרסם איגוד האינטרנט נייר עמדה המביע התנגדות למהלך שנקטה המשטרה.
לטענתו מתן אפשרות למשטרה להורות על חסימת אתר אינטרנט הוא צעד קיצוני, ונקיטת צעד זה צריכה להיות מגובה בחוק מפורש או בהחלטת בית משפט.
כיוון שאין זה מתפקידם של ספקי האינטרנט .
59 השתתפו בדיון: נציגים של מחלקת ייעוץ וחקיקה ושל הלשכה המשפטית של משרד התקשורת.
60 כהגדרתם בסעיף224 .
לחוק העונשין הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 411 .
לצנזר תוכן או לחסום אתרים לצפייה לכלל הציבור, המליץ האיגוד למשטרה ולפרקליטות לבטל את הצו שנשלח לספקי האינטרנט ולפתור את הבעיה בדרך של שיתוף פעולה בין-לאומי.
האיגוד ציין כי אין חולק על כך שהימורים אינם חוקיים בישראל, אולם נזקה של פעולת המשטרה גדול מיתרונה.
לדבריו, הוראת המשטרה הפכה את ספקי האינטרנט לחלק ממערכת האכיפה, ו"אין זה מתפקידם של הספקים לצנזר תוכן או לחסום אתרים לצפייה לכלל הציבור".
האיגוד הוסיף כי 412 דוח שנתי61ב .
המהלך אינו יעיל טכנולוגית, שהרי אתרי ההימורים שייחסמו יכולים בקלות להחליף את כתובת האינטרנט שלהם.
למרות האמור לעיל הודיעו ספקי האינטרנט כי יפעלו על פי צו המשטרה ויחסמו את הגישה לאתרים.
כאמור, חסימת האתרים לא הועילה, היות ובתוך שעות האתרים פתחו כתובות חלופיות.
המשטרה לא עדכנה את הצו ולא פעלה לחסימת הכתובות החלופיות.
באוקטובר 2010 הגיש האיגוד לבית המשפט המחוזי בתל אביב עתירה מינהלית נגד המשטרה61, בטענה כי חסימת האתרים בוצעה בחוסר סמכות, איננה מידתית ופוגעת בחופש הביטוי ובזרימת המידע החופשי באינטרנט.
האיגוד טען שאין להשתמש ב"צינור ההולכה" כזרועה הארוכה של המשטרה לצורך אכיפת החוק, וכי פעילות חסימת האתרים ללא ביקורת שיפוטית עלולה שלא להיעצר באתרי ההימורים.
האיגוד ביקש מבית המשפט להורות על ביטול הצווים הקיימים ולהימנע מהוצאת צווים נוספים.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2010 , טרם התקיים דיון בעתירה.
בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה ציין האיגוד ש"פעילותה של המשטרה צריכה להתבצע כנגד מפעילי האתרים העבריינים עצמם ולא באמצעות סגירת המעברים".
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שבית המשפט יכריע בעניין, יהיה על הגורמים המוסמכים למצוא את הדרך המיטבית לחסום את נתיב התקשורת לאתרי ההימורים.
ראוי שפעילות האכיפה של המשטרה תהיה מהירה, גמישה ומותאמת טכנולוגית לאופי הפעילות באינטרנט.
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר המשנה ליועמ"ש כי נוכח התנגדות משרד התקשורת נבחנו חלופות אחרות והוחלט על שימוש בסעיף 229 לחוק העונשין.
לדבריו, "משנמצא כלי משפטי אחר, המאפשר מתן מענה מיידי למשטרה, ומאידך, ממוקד בטיפול בבעיית ההימורים ולא בחסימת תוכן אחר באינטרנט.
הרי אני סבור כי התייתרה ההכרעה בשאלת האפשרות המשפטית להוסיף תנאים ברישיונות ספקי האינטרנט".
המשנה לפרקליט המדינה מסר למשרד מבקר המדינה כי משהוחלט לפעול תחילה בדרך של הפעלת סמכות המשטרה לפי סעיף 229 לחוק העונשין, ההכרעה בנוגע ליתר האפיקים האפשריים ובכללם הו ספת סעיף ברישיון ספק האינטרנט לא קודמה בינתיים.
בנוגע לעקיפת צווי המשטרה מסר המשנה לפרקליט המדינה: "אנו פועלים בימים אלה יחד עם המשטרה בניסיון לגבש דרך יעילה לחסימת הגישה לאותם אתרי הימורים".
בתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה ש"הפעלת הסמכות על ידי המשטרה בוצעה לאחר שהוברר כי פעילות משותפת עם משרד התקשורת טמנה בחובה קשיים רבים, שלא בהכרח ניתנים לפתרון", לאור זאת הוחלט "לנקוט במהלך שתכליתו לחסום פעילות בלתי חוקית באמצעות גדיעת .
61 עת"מ 45606 -10-10 , איגוד האינטרנט הישראלי נ' מפקד משטרת מחוז ת"א ואח', טרם נדון.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 413 .
הענף התשתיתי עליו מונחת תשתית ההימורים הבלתי חוקיים ברשת האינטרנט" (ההדגשה במקור).
המשטרה גם הבהירה כי "אין בהפעלת סמכות זו לפי סעיף 229 , בכדי לייתר את החסימה המנהלית באמצעים רגולטיביים של הוספת תנאי ברשיון".
לאור עמדת המשטרה, כי גם אם יכריע בית -המשפט, שיש לה סמכות להפעיל את סעיף 229 , אין בכך כדי לייתר את החסימה המנהלית על ידי הוספת תנאי ברישיון על ידי שר התקשורת ובכפוף להכרעת בית המשפט לכשתינתן; יהיה על הגורמים להביא את הנושא בפני היועמ"ש, על-מנת שיבחן ויכריע האם בסמכות משרד התקשורת להוסיף תנאים ברישיונות ספקי האינטרנט כדי לסייע בבלימת התופעה, ואם ראוי שהמשרד יפעיל את סמכותו במקביל לפעולות הננקטות על ידי המשטרה.
משנת 2003 הונחו על שולחן הכנסת ארבע הצעות חוק פרטיות62 שביקשו לתקן את חוק העונשין ולכלול בו איסור מפורש לארגן הימורים באינטרנט וכן לעגן בו את סמכות המשטרה להורות על חסימת אתרים אלו.
נציגי משרד המש פטים והפרקליטות התנגדו להצעות החוק בטענה שאין מקום לקבוע איסור נפרד להימורים באינטרנט, מכיוון שחוק העונשין חל ממילא גם על הימורים אלה (כפי שגם פסק בית המשפט).
יתרה מזו, קביעת הוראות מיוחדות בחוק העונשין בעניין ההימורים באינטרנט עלולה לפגוע בתחולת החוק לגבי עברות אחרות שנעשות באמצעות האינטרנט ושלגביהן לא נעשה תיקון.
הצורך בתיקון החקיקה ככלי למאבק בהימורים באינטרנט עלה בדיונים ובתכתובות בנושא.
בסיכום הדיון שהתקיים כאמור ביולי 2009 בהשתתפות נציגי משרד המשפטים, משרד התקשורת והמשטרה צוין שהדרך המועדפת להילחם בתופעת ההימורים באינטרנט היא הסדרה בחקיקה של חסימת הגישה לאתרי הימורים על ידי ספקי האינטרנט לאחר הודעת המשטרה למשרד התקשורת על אותם אתרים, כפי שנעשה במדינות שונות בעולם.
במכתב מאוגוסט 2009 ששלח פרקליט המדינה ליועמ"ש דאז צוין שעל מנת להגביר את האפקטיביות של האכיפה נגד המעורבים בהפעלת אתרי הימורים יש, בין היתר, לקדם את עדכוני החקיקה.
בדיון שהתקיים כאמור באוקטובר 2009 , בהשתתפות נציגי משרד המשפטים ונציגי הלשכה המשפטית במשרד התקשורת, נאמר שראוי שנושא החסימה באמצעות קביעת תנאי ברשיון המיוחד יוסדר בדרך של חקיקה.
היועצת המשפטית של משרד התקשורת ציינה שהאכסניה המתאימה אינה חוק התקשורת, משום שמדובר בעברות פליליות.
בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2009 במשרד המשפטים בהשתתפות נציגי המשטרה הועלה הצורך בקידום תיקון החקיקה.
בסיכום הישיבה הוחלט שמחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי) תכין הצעה לתיקון חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות, התשס"ה- 2005.
62 :הצעות חוק 1940/18 שהגישה ח"כ רונית תירוש בכנסת ה-18 , 1923/17 שהגישה ח"כ רונית תירוש בכנסת ה-17 , 1863/17 שהגיש ח"כ מיכאל מלכיאור בכנסת ה-17 , 1942 שהגיש ח"כ רוני בר-און בכנסת ה -16.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 415 .
משרד התקשורת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "מסקירה השוואתית שערכנו עולה שברוב רובן של המדינות בהן קיים איסור פלילי על הימורים באינטרנט, נחקקה חקיקה ייעודית שעניינה הסדרת הימורים באינטרנט".
המשרד הוסיף שגם אם יוחלט שהכלי לצמצום תופעת ההימורים באינטרנט יהיה קביעת תנאים ברישיונות התקשורת, "הרי שדרך זו מחייבת תיקון חקיקה ראשית".
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר משרד המשפטים שמחלקת ייעוץ וחקיקה פעלה לקדם תיקון חקיקה בנושא הגבלת גישה לאתרי הימורים, אולם לנוכח עמדת המשטרה הוקפא הטיפול בה.
אף על פי שהדעה הרווחת בקרב משתתפי הדיונים הייתה שהדרך המיטבית לאכיפה באמצעות חסימת הגישה לאתרי האינטרנט היא שינוי חקיקה - הגם שהדעות חלוקות לגבי האכסניה המתאימה - לא נעשו פעולות ממשיות ליישום הנושא.
עד מוע ד סיום הביקורת נובמבר 2010 לא אושרה הצעה לתיקון החוק.
מן הראוי שמשרד המשפטים יפעל לביצוע תיקוני החקיקה הנדרשים.
שירות לקוחות באתרי הימורים .
אתרי ההימורים שנמצאים מחוץ לגבולות המדינה הפונים למהמר הישראלי מפעילים מוקדים טלפוניים לשירות לקוחות המאוישים בנצי גים דוברי עברית ומייעצים בכל הקשור להימורים ולאמצעי התשלום.
שיחות הטלפון מהארץ למוקדים הטלפוניים בחו"ל נעשות ללא עלות למתקשר.
משרד התקשורת מקצה לחברות שלהן העניק רישיון להפעלת שיחות בין-לאומיות טווח מספרים לביצוע שיחות ללא עלות (למתקשר) מישראל לחו"ל.
השיר ות מאפשר לחברות אלה להציע ללקוחותיהם מספר בחיוג חינם, לטווח המספרים המתחיל בקידומת מסוימת.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שמספרי הטלפון הנקובים באתרי ההימורים בעלי מוקדי השירות הטלפוניים מתחילים בקידומת זו.
יוצא אפוא שהחברות המפעילות שיחות בין-לאומיות לחו"ל ברישיון מאת שר התקשורת, מספקות לאתרי ההימורים קווי טלפון לביצוע שיחות ללא עלות למתקשר לצורך ביצוע הימורים.
שלוש חברות תקשורת בין -לאומית מסרו למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 שאם יונחו על ידי מי שמוסמך לכך על פי דין להפסיק את מתן שירותיהן או להימנע מלספקם למנוי זה או אחר, יעשו כן.
]החברה[ שתיים מהחברות הוסיפו ש"אין זה מן הראוי ואף לא ניתן, להטיל על את תפקיד שומר הסף, להורות לה לבחון באופן גורף את תוכן השיחות המועברות הינו שירות אינטגראלי בסל ]עם קידומת זו [ באמצעותה".
"שירות השיחות השירותים של החברה, אותו היא מחויבת להציע ולמכור לכל דורש מכוח הוראות אינה יודעת, אלו פעולות מבוצעות על ידי כלל לקוחותיה ואף ]החברה[ .
הרישיון אין בידה כלים להיות הדיין בקביעה האם פעילות זו נחזית להיות לא חוקית, או בלתי חוקית".
בתשובתה מינואר 2011 "למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה ש פעילות רגולטורית על אודות שרות טלפוני לאתרי הימורים מול משרד התקשורת זהה במהותה לפעילות על אודות מתן שרותי אינטרנט לאתרי הימורים.
במידה ואכן יצליח כוח המשימה לרתום את אנשי משרד התקשורת לטפל בתופעה, הרי ברור שגם נושא זה.
יקבל את הטיפול הראוי".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 417 .
מתן שירות טלפוני לאתר הימורים בלתי חוקי, נותן לכאורה יד לביצוע הימורים בלתי חוקיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת הפעילות המשולבת והמאבק בהימורים באינטרנט, על גופי האכיפה וההסדרה לפעול ככל שהדבר אפשרי מהבחינה המשפטית על מנת למנוע תקשורת טלפונית ללא תשלום לאותם אתרים.
תיאום בין גופי ההסדרה והאכיפה .
כאמור, בהימורים בלתי חוקיים הנעשים באמצעות האינטרנט נעשה שימוש בשני נתיבים עיקריים: נתיב הכסף ונתיב התקשורת.
נתיב הכסף כולל ערוצים רבים, ושלושה גופים נפרדים מופקדים על ההסדרה המינהלית של הפעילות בהם: בנק ישראל, משרד התקשורת - המפקח על בנק הדואר, ומשרד האוצר - רשם נותני שירותי מטבע.
על ההסדרה של נתיב התקשורת מופקד משרד התקשורת.
דוח הערכה בנושא הטיפול במניעת הלבנת הון בישראל של הארגון הבין -לאומי לקידום המלחמה בהלבנת הון ומימון טרור - Moneyval מאוגוסט 2008 , קובע שהיעדרה של רש ות רגולטורית אחת שמציבה דרישות לגופים הפיננסיים, עלול לגרום לאי-אחידות במדיניות הגופים השונים.
כן התריע הדוח שהיעדר פיקוח אחיד עלול להיות מכשול להבטחת אפקטיביות במניעת הלבנת הון בישראל.
המפקח על בנק הדואר מסר בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "לאור דוח ההערכה.
התקיימו במהלך השנים 2009 -2010 מספר פגישות בין כלל הרגולטורים בתחום הפיננסי.
בחסות הרשות ("פורום רגולטורים").
לצורך הגברת התיאום בין גופי ההסדרה השונים".
בתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה ש"עבודה מול הרגולטורים השונים לצורך מניעת עברות הינה חדשנית במהותה ולא פשוטה כלל ועיקר.
(נשאף) ששיתוף הפעולה עם הרגולטורים השונים יגבר ונוכל לפעול יחדיו כדי למגר את התופעה במידה האפשר".
עוד מסרה המשטרה כי "אכיפה פלילית שיעודה גם תקיפה כלכלית של מקורות הכסף שמניעים את ההימורים ברשת הינה מורכבת ביותר ואורכת זמן רב.
במקביל להנעת התהליכים מול הרגולטורים השונים.
אם חלק מהמשוכות הרגולטוריות תוסרנה, הרי ניטיב את האכיפה ואת מיסוד ההרתעה לתופעת ההימורים הבלתי חוקיים באינטרנט".
ממצאיו של דוח זה מצביעים על ליקויים בתיאום בין גופי ההסדרה המינהלית ובינם לבין גופי האכיפה הפלילית.
מצב זה מחייב בחינה שתוביל להפקת הלקחים הדרושים בדבר סדרי העבודה והתיאום בין כלל הגופים האמורים למיצוי פוטנציאל האכיפה המשולבת.
בד בבד עם ההתפתחות הטכנולוגית בעשור האחרון צברה גם תופעת ההימורים הבלתי חוקיים באמצעות האינטרנט תאוצה.
גורמי האכיפה החלו להידרש לנושא החל בשנת 2003 וניתנו חוות דעת משפטיות מפורטות אשר התוו את דרכי הפעולה לחסימת נתיב הכסף ונתיב התקשורת המאפשרים את ביצוע ההימורים.
למרות זאת עד שנת 2008 לא נעשו פעולות ממשיות לא בתחום ההסדרה המינהלית ולא בתחום האכיפה הפלילית; פעולות בנושא נתיב הכסף בתחום כרטיסי האשראי החלו רק בשנת 2008 , ופעולות של ממש הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 419 .
לחסימת נתיב התקשורת החלו רק בשנת 2010 ,.
במועד סיום הביקורת נובמבר 2010 , על אף פעילות המשטרה כלפי מרכיבים בתופעת ההימורים, נותרו מרבית ערוצי הכסף וערוצי התקשורת פעילים, והרוצה להמר יכול להעביר את כספו לאתרי ההימורים כמעט בלא הגבלה.
המחוקק יצר תשתית לאכיפה משולבת בכך שיצר כלים מינהליים המאפשרים הטלת קנסות כספיים בהליך מהיר ואפקטיבי, ובמקביל יצר כלים לאכיפה פלילית נגד מפרי החוק.
למרות זאת, גופי ההסדרה המינהלית והפלילית לא עשו די על מנת לחסום את נתיב הכסף.
חילוקי הדעות לגבי הטיפול בנתיב התקשורת בכלים מינהליים עדיין לא יושבו.
העידן הגלובלי והאינטרנט מציבים לרשויות החוק אתגרים חדשים בהתמודדות עם טכנולוגיות ונתיבי פשע אשר לא היו פעילים בעבר.
נדרש כי לצורך ה אכיפה המינהלית והפלילית, משרד התקשורת, בנק ישראל, משרד האוצר, משרד המשפטים ומשטרת ישראל ישתפו פעולה להתאמת הבסיס החוקי הקיים, לשינויים המהירים המתרחשים בטכנולוגיות בעידן המודרני, על מנת שמרחב האינטרנט לא יהיה מקום מפלט לפעילות עבריינית.
אמון הציבור בשירות הציבורי מושתת, בין היתר, על האיכות המקצועית ועל האמינות של העומדים בראשו.
השירות הציבורי בישראל מבוסס על השיטה הבריטית: שירות נטול זיקה פוליטית המבצע את מדיניות הממשלה, אשר בעלי התפקידים בו אינם מתחלפים עם חילופי השרים, למעט נושאי משרות בכירות מעטים (מנכ"לים ואחרים), ונשמרת בו הה פרדה בין קובעי המדיניות לבין הסגל ועדות איתורבשירות הציבורי 39 .
המקצועי הלא פוליטי שבא לממש אותה דרך המלך למינוי למשרות בשירות הציבורי, כפי שהיא באה לידי ביטוי גם בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט - 1959 (להלן- חוק 40 דוח שנתי61ב .
המינויים), היא מכרז - שנועד להבטיח את בחירת המועמד הטוב ביותר מן העומדים בדרישות המשרה בהליך תחרותי תוך שמירה על שוויון הזדמנויות לכל המתמודדים.
עם זאת , חוק המינויים הסמיך את הממשלה לקבוע משרות שיהיו פטורות ממכרז בתנאים שתקבע 26, ובהן משרות שהשר מוסמך לבחור את מי שימונה להן, וכן משרות בכירות נוספות שעבורן הממשלה רשאית לקבוע את התנאים לפטור ממכרז.
למינוי למשרות בכירות בשירות המדינה באמצעות מכרז יש חסרונות, שנובעים מאחד העקרונות שעליו מושתתת השיטה - מיצוי כוח האדם בשירות המדינה לפני פנייה למועמדים חיצוניים27 באמצעות מכרז פנימי כשלב ראשון: בחירה הומוגנית של מועמדים, בעיקר מקרב ש ירות המדינה; פגיעה בשוויון ההזדמנויות של מועמדים מחוץ למשרד הממשלתי הרלוונטי; היעדר אפשרות לגיוס כוח אדם איכותי למשרות הבכירות ביותר בשירות המדינה מקרב בעלי ניסיון מהשוק הפרטי28 .
ברבות השניםשרים החלו למנות עובדים למשרות בכירות רבות בהליך של פטור ממ כרז.
פסיקות בג"ץ 29 ודוחות מבקר המדינה 30 הוכיחו שרבים מהמינויים הנעשים ללא מכרז הם מינויים לא תקינים; חלקם מינויים פוליטיים או מינויים של מקורבים לשרים31.
על רקע זה החליטה הממשלה 32 בשנת 1999 לקבל את הצעת היועץ המשפטי לממשלה דאז ולהקים מנגנון של ועדה לאיתור מועמדים (להלן - ועדת איתור) למספר מצומצם של משרות הפטורות ממכרז על מנת לייעל את תהליך איתור המועמדים המתאימים, מחד גיסא, ולמנוע חשש למינויי מקורבים, מאידך גיסא.
ועדת האיתור אמורה לאתר מועמדים הן על בסיס פרסום לקהל הרחב והן באופן יזום, לבחון את כישוריהם ולהגיש לשר הממונה את המלצותיה.
השיטה החדשה באה לשמר הליך בחירה שוויוני ונטול שיקול פוליטי כמו המכרז, ובה בעת לפתוח פתח לציבור רחב להשתלבות בשירות המדינה בהליך גמיש יותר ממכרז.
בהחלטתה קבעה הממשלה תשע משרות בכירות בשירות המדינה שיאוישו כך.
בהחלטותיה בשנת 1999 ובשנת 2002 קבעה הממשלה33 עקרונות לעבודת ועדות האיתור לאיוש משרות בשירות המדינה, ואף היועץ המשפטי לממשלה קבע להן הנחיה ספציפית 34 ,.
על פי עקרונות אלו, ועדת האיתור תורכב מחמישה חברים ובהם נציג נציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות) ואנשי מקצוע; היא תפרסם הודעה פומבית על המשרה ותוכל גם לפנות למועמדים פוטנציאליים מיוזמתה; היא תבחן את כישוריהם של כל המועמדים ותמליץ לשר הממונה על מועמד אחד - אם מצאה מועמד אחד מתאים ביותר; ואולם היא רשאית להציע לשר שניים או שלושה מועמדים; לפי המלצת הוועדה, ה שר מגיש את הצעתו למינוי לאישור הממשלה.
לחוק המינויים 27 סעיף 10.
232 בתקנון שירות המדינה (להלן- התקשי"ר).
28 חוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז, בנוגע להליכי המינוי למשרות בכירות בשירות המדינה מ - 26.
29 ,ראולמשל, בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' נ' מדינת ישראל ואח', פ"ד נב( 5) 111 .
30 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 39 ( 1989 ,) 'עמ 627-642 ; דוח שנתי41 ( 1991 ,) 'עמ 595-615 ; דוח שנתי43 ( 1993 '), עמ 732-744 ; דוח שנתי44 ( 1994) ', עמ 917-933 ; דוח שנתי47 ( 1997 '), עמ 838-852 .
31 ראויופי תירוש, "ייצוג הולם במשפט הישראלי - סיכום ביניים ריאליסטי", בתוך: אהרן ברק, יצחק זמיר, יגאל מרזל (עורכים), ספר מישאל חשין ( 2009 '), עמ 699-741 .
32 'החלטה מס345 מ- 14.
33 'בהחלטה מס345 מ- 14.
9 9 'ובהחלטה מס 2541 מ- 29.
04 , "ועדה לאיתור מועמדים - מועמד בעל זיקה לשר משרי הממשלה".
ועדות איתורבשירות הציבורי 41 .
בדצמבר 2008 ,ביקש שר המשפטים דאז, פרופ' דניאל פרידמן לשנות את החלטת הממשלה בדבר דרכי פעולתן של ועדות איתור בשירות המדינה, והציע שככלל, ועדה לאיתור מועמדים תציע לשר הממונה שניים או שלושה מועמדים ולא מועמד אחד בלבד, על מנת לאפשר לשר בחירה בין כמה 42 דוח שנתי61ב .
ועדת שירות המדינה35 (להלן- ועדת השירות) והממשלה דחו הצעה זו בפברואר 2009 .
בנובמבר 2009 הציע שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, לוועדת השירות הצעה דומה לזו של קודמו.
טרם הושלם הדיון בה 3.
השירות הציבורי כולל גם תאגידים סטטוטוריים, הפועלים כמעין זרועות ביצוע של המדינה לניהול ולהסדרה של תחומים מתחומי האחריות הממשלתית ולפיקוח על הפעילות בהם.
את מנהל התאגיד ממנה השר האחראי לתאגיד או הממשלה על פי המלצת השר.
נמצא שבחלק מן התאגידים נעשה המינוי באמצעות ועדות איתור שהקימו השרים מיזמתם (להלן - ועדות איתור וולונטריות).
משרד מבקר המדינה בחן את הפעלת ועדות האיתור תוך שימת דגש על העקרונות האלה: שימור שירות ציבורי מנותק מהשיקול הפוליטי; מתן הזדמנות להיבחר למשרה בכירה בשירות הציבו רי גם למועמדים שאינם עובדי המדינה; שמירה על עקרונות המכרז, קרי שוויוניות ובחירת המועמד המתאים ביותר למשרה; צמצום מינויים של שרים והגבלתם למספר קטן של משרות המכונות משרות אמון.
בחודשים מרס 2009- נובמבר 2010 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה את המינויים למשרות בש ירות הציבורי באמצעות ועדות איתור.
הבדיקה נעשתה בנציבות, במשרד ראש הממשלה, במשרד המשפטים, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת ), במשרד האוצר ובמשרד הבינוי והשיכון.
נוסף על כך, תאגידים סטטוטוריים התבקשו למלא שאלונים בנושא36.
ועדות איתור מוסדרות בשירות המדינה ועוד שלוש ועדות איתור וולונטריות בעקבות התפתחויות בעניין שחלו במהלך הביקורת 37 , האריך משרד מבקר המדינה את הבדיקה עד נובמבר 2010.
ועדות איתורבשירות המדינה - הסדרה ועקרונות .
ככלל, את ועדות האיתור בשירות המדינה מינו השרים 38.
בוועדה בדרך כלל חמישה חברים: נציב שירות המדינה או נציגו, מנכ"ל המשרד הנוגע בדבר ומומחים בתחומי העיסוק הנכללים במשרה הנדונה.
עם הקמתה אמורים הנציבות והמשרד הרלוונטי לפרסם לקהל הרחב הודעות בדבר המשרה הפנויה ובדבר הקמת ועדת איתור כדי שכל המעוניין בה יציג את מועמדותו39 .
ועדת האיתור רשאית גם לפנות .
35 ועדת השירות היא ועדה סטטוטורית המתמנה על ידי הממשלה ופועלת ליד נציב שירות המדינה מכוח סמכויות שהוקנו לה בעיקר בחוק המינויים וחוק שירות המדינה , התש"ל ]נוסח משולב [ )(גמלאות- 1970 .
על פי חוק המינויים (ס עיף 7), הממשלה תמנה לוועדת שירות המדינה 11 ;חברים בראשה יעמוד נציב שירות המדינה, חמישה מחבריה יהיו מנהלים כלליים של משרדים ממשלתיים, וחמישה - אנשי ציבור שאינם עובדי מדינה.
36 השאלון נשלח ל-21 תאגידים סטטוטוריים וכולם השיבו על השאלון.
בעניין זה ראו בהמשך 38 בתקופת הביקורת.
החל משנת 2009 נציב שירות המדינה הוא הממנה את ועדות האיתור בשירות המדינה.
39 בהחלטת הממשלה 2541 נקבע כי הוועדה אמורה לפרסם את המשרה, אולם בפועל הנציבות מפרסמת אותה בשיתוף המש רד, כנהוג גם במכרזים פומביים בשירות המדינה.
ועדות איתורבשירות הציבורי 43 .
ביזמתה לאנשים בבקשה שיציגו את מועמדותם.
על המעוניינים לעשות זאת בליווי תיעוד מתאים.
ועדת האיתור היא מנגנון ראוי, אולם גמישותו טומנת בחובה חשש לפגיעה בהזדמנות השווה של המועמדים הן בשלב המיון הראשוני לקראת הזימון לוועדה, שנעשה על סמך הטפסים שהגישו 44 דוח שנתי61ב .
בלבד ללא כלים מקצועיים תומכי החלטה, ללא קביעת שקלול הקריטריונים למיון המועמדים ובלי מתן ציון למועמדים , והן כאשר השר בוחר, על פי שיקולים שאינם בהכרח מקצועיים בלבד, במועמד אחד ממספר מועמדים שהוועדה המליצה עליהם, כמפורט בהמשך.
על כן צריך היה להציב סכרים לשימוש בוועדת איתור, אך הדבר לא נעשה.
הבדיקה העלתה כי השימוש בוועדות איתור לא הוגבל, היו נהוגים מספר הליכים להפעלתן40 , ונעשה בהן שימוש גובר גם למשרות שלא היו פטורות ממכרז קודם לכן וגם למשרות חדשות שתוקננו בשירות המדינה.