HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:קיימים שני מסלולים לסנקציות בגין הפרת התקנות (א) מסלול מינהלי - הוצאת צו על ידי נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שהפרתו גוררת קנס של כ-75,300 ש"ח וקנס בסכום כפול לתאגיד.
על נושא משרה או עובד אחראי מוטלים האחריות להנגשה וקנס נוסף.
(ב) מסלול אזרחי - הגשת תביעה לפיצוי עד 62,000 ש"ח ללא הוכחת נזק, עילה לתביעה ייצוגית ועילה לאי-מתן רישיון עסק.
לפני הגשת תביעה או מימוש סנקציה אחרת חובה לשלוח לבעל האתר הודעה הדורשת תיקון ועל החייב לבצע תיקון בתוך זמן סביר ולא יאוחר מ-60 יום מקבלת ההודעה.
65 ""שירות אינטרנט- תכנים בכל צורה (פורמט), ובכלל זה כתב (טקסט, מסמכים ותמונות או וידאו) המועברים על תשתית המרשתת ומוצגים למשתמש באמצעות אתרי מרשתת, מסמכים או יישומים (אפליקציות) שנועדו לספק למשתמש שירות ציבורי או מידע על שירות כאמור.
"שירות ציבורי" - שני תנאים מצטברים: (א) אחד מאלו: שירות המנוי בתוספת השנייה לחוק (מסחר, בריאות, בידור, חינוך, רווחה, ספורט ועוד) או שירות המנוי בתוספת הראשונה לחוק (משרדים, בנקים, מסעדות, חנויות ועוד) או שירות הניתן לציבור מטעם גוף ציבורי (משרד ממשלתי, רשות מקומית ועוד); (ב) השירות ניתן או מיועד לציבור או לחלק בלתי מסוים ממנו.
66 כותרתו "תקן ישראלי5568 - קווים מנחים לנגישות תכנים במרשתת".
התקן אימץ את ההנחיות הבין-לאומיות לנגישות לאתרי מרשתת של ארגון ה -W3C הבין-לאומי - Web Content Accessibility Guidelines .
לפי ההנחיות, בין היתר אתר נגיש הוא אתר שערוך לאפשר לאנשים עם מוגבלות להשתמש בו תוך תמיכה בתוכנה קוראת מסך, והוא מאפשר את תפעול האתר באמצעות מקש ה-TAB ומקשי החיצים ללא שימוש בעכבר.
כמו כן, יש בו שימוש בכותרות לשם גלישה נוחה ואפקטיבית יותר לקוראי מסך, הוספו לו כותרות לסרטי וידאו, והוא מדגיש קישורים בכמה אופנים.
67 )פטורים כלכליים: (אבעל אתר שהמחזור הכספי של ו נמוך מ-100,000 ש"ח בשנה או שהוא עוסק פטור לפי חוק מע"ם; (ב) בעל אתר שהמחזור הכספי שלו גבוה מ-100,000 ש"חבשנה אך נמוך מ-300,000 ש"ח בשנה פטור מהנגשת האתר עד 2020; )(גבעל אתר קיים שהמחזור הכספי שלו גבוה מ-300,000 ש"ח בשנה אך נמוך ממיליון ש"ח בשנה חייב לפרסם את דרכי ההתקשרות עימו באופן נגיש; בעל אתר חדש שהמחזור הכספי שלו גבוה מ -300,000 ש"ח בשנה אך נמוך ממיליון ש"ח בשנה נדרש להיות נגיש.
68 פטורים טכנולוגייםיכולים להינתן לאתר או לרכיב באתר המבוססים על תשתית או ממשק טכנולוגי שאינו מאפשר עמידה בדרישות הנגישות מסיבות טכנולוגיות.
הפטור תקף לשלוש שנים וניתן לחדשו פעם אחת בלבד לתקופה של שלוש שנים נוספות.
לאחר תקופה של שש שנים ניתן לחדשו באישור מיוחד מהנציבות בלבד.
לבקשת אדם עם מוגבלות יש לאפשר הנגשה חלופית של האתר.
יש לפרסם את חוות הדעת ואת ההנגשה החלופית בהצהרת הנגישות.
69 )פטורים מיוחדים: (אבאתר המבוסס על רשת חברתית יבוצעו רק התאמות שהרשת החברתית מאפשרת; (ב) אתר לקבוצה סגורה שהכניסה אליו בהרשמה מראש ומספר המשתתפים בו בעת ובעונה אחת אינו עולה על 500 פטור מהנגשת תוכן האתר (להבדיל מהתשתית שחייבת להיות נגישה).
למשתתף עם מוגבלות יש לדאוג להנגשת התכנים ; (ג) אתר שיש בו אזור אישי (אזור שהכניסה אליו בהזדהות אישית ומכיל מידע אישי של מקבל השירות) פטור מהנגשת המסמכים באתר, ובהם המידע האישי, עד 31.
לבקשת אדם עם מוגבלות יש להנגיש את המסמך המבוקש בתוך 14 יום; (ד) פרסומות פטורות מהנגשה ובתנאי שיש חלופה נגישה לאנשים עם מוגבלות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הנציבות אוספת מידע מסוים על אתרים במסגרת פעולות האכיפה שהיא מבצעת ומתלונות המגיעות אליה70 ; אולם היא טרם אספה מידע המלמד באיזו מידה התיקון לתקנות תורם להנגשת האתרים עבור אנשים עם מוגבלות.
מאז כניסת התיקון לתקנות לתוקף לא לא אספה הנציבות מידע על שיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים במרשתת, לרבות אתרי מסחר מקוון, מכל האנשים עם מוגבלות.
התיקון לתקנות מנסה ליצור איזון ראוי בין הנגשת אתרים לאנשים עם מוגבלות ובין הנטל הכלכלי הכרוך בהנגשת אתרים המ וטל על בעלי אתרים.
על הנציבות לבדוק אם התיקון לתקנות הביא לידי כך שאתרים חיוניים ומרכזיים ואתרים שחשיבותם רבה לחיי היומיום של אנשים עם מוגבלות אכן הונגשו, ואם הדבר הביא לידי עלייה בשיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים בהם.
על הנציבות לדאוג לאכיפת התיקון לתקנות כדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות ליהנות משירותי המרשתת בכלל ומאתרי מסחר מקוון בפרט.
בתשובתה מאפריל 2018 מסרה נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות למשרד מבקר המדינה כי משנת 2018 , מועד כניסת התקנות לתוקף, נכלל נושא הנגשת אתרי מרשתת כנושא נפרד שיש לפקח עליו, במטרה לפקח על כ-200 אתרים במהלך 2018 .
אותם אתרים שיהיו בפיקוח נבחרו לפי מידת הרלוונטיות שלהם בחיי היומיום ולאחר התייעצות עם אנשים עם מוגבלות ועם ארגונים העוסקים בנושא.
הנציבות הוסיפה כי מאוקטובר 2017 , המועד שבו נכנס התיקון לתקנות לתוקף, לא הייתה אפשרות לבחון את שיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים באתרי מרשתת, לרבות אתרי מסחר מקוון.
אם בשנים הבאות ייכללו שאלות על השימוש במרשתת במסגרת הסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) - בדומה לסקרים בשנים האחרונות - תוכל הנציבות לנתח את הנתונים הנוגעים לאנשים עם מוגבלות (בדומה לניתוח שנעשה בסקר האחרון של הלמ"ס לשנת 2015 ).
בתשובתה מיוני 2018 למשרד מבקר המדינה מסרה הלמ"ס כי ניתן להצליב מידע על שימוש באינטרנט עם מידע על אנשים עם מוגבלות באמצעים שונים.
מסחר מקוון בשירות העסקים הקטנים והבינוניים .
במשק קיימים כחצי מיליון עסקים קטנים ובינוניים (להלן - עסקים קטנים)71 והם מהווים כ-99% מהעסקים במשק.
העסקים הקטנים אחראים ל-53% מהתוצר .
70 בשנת2016 קיבלה הנציבות כ-700 פניות בנושא המרשתת ובשנת2017 קיבלה כ-500 פניות.
מפניות אלו היו בתחום הנגישות 71 בעלי עסק המעסיקים עד100 .
עובדים משרד הכלכלה והתעשייה |247 .
בעסק פיזי, הוא מביא .
לידי חיסכון בעלויות .
העסקי ומעסיקים כ -61% מכל המועסקים במגזר העסקי.
על פי דוח של הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה (להלן - הסוכנות לעסקים קטנים או הסוכנות)72 , החסם העיקרי העומד בפני עסקים קטנים הוא תחרות או מציאת לקוחות, והוא ליבת הפעילות העסקית.
חסמים נוספים לפי סדר חשיבותם הם זמינות כוח עבודה או ניהול מיומן של כוח עבודה, עומס ביורוקרטי, גישה למימון ועלויות ייצור או עבודה.
המסחר המקוון נותן מענה חלקי לחס מים האמורים.
הוא מאפשר לעסקים קטנים להגדיל את הכנסותיהם ללא צורך בעסק פיזי שהקמתו כרוכה בהוצאות רבות ובאישורים, והוא מביא לידי חיסכון בעלויות ובזמן.
המסחר המקוון מאפשר לעסקים קטנים מהפריפריה להגיע ללקוחות בכל רחבי הארץ וחושף אותם לשוק הגלובלי.
איגוד האינטרנט הישראלי הוביל פרויקט רחב לטובת עסקים קטנים בכל הקשור לקידום מסחר מקוון.
כחלק מהפעילות הוא ערך סקרים ו" שולחנות עגולים" כדי ללמוד על החסמים העומדים בפני עסקים קטנים ועל המלצות לפתרונם.
בסוף 2014 סיכם האיגוד כי קיימים ארבעה חסמים עיקריים לפעילות עסקים קטנים במסחר מקוון: חסם טכנולוגי, חסם תפעולי, חוסר ידע ופחד.
נוסף על כך, יש חוסר מודעות לתחום בקרב בעלי העסקים הקטנים ובקרב מי שרואים בתחום זה תחום שאינו רלוונטי עבורם.
על פי סקר של הסוכנות לעסקים קטנים73 , בשנת2017 דיווחו כ-14% מבעלי העסקים הקטנים וכ -20% מבעלי העסקים הבינוניים שהם מפעילים חנות מקוונת74.
כ-60% מהנשאלים יכלו לתת הערכה בדבר התרומה של המסחר המקוון לעסק - 57% הודיעו כי נפח המסחר המקוון הוא עד10% מהכנסות העסק; 10% - בין11% ל-25% ;מהכנסות העסק17% - בין26% ל-50% ;מהכנסות העסק16% - יותר מ-50% .
מהכנסות העסק הסוכנות לעסקים קטנים מפעילה תוכנית מסחר מקוון ייעודית לעסקים קטנים הכוללת שלושה שלבים: (א) סדנה בסוכנות בנושא מסחר מקוון, בהיקף של חמש שעות; (ב) ייעוץ בנושא הקמה ושיווק של פלטפורמת מסחר, בהיקף של 10 - 20 ;שעות (ג) השתתפות כספית ב-50% מעלות הקמת אתר מסחר מקוון וקידומו בהיקף של עד 10,000 ש"ח לאתר75 , כנגד הצגת חשבוניות.
לתוכנית הצטרפו כ-2,000 עסקים קטנים והיקף הסיוע הכולל לשלושת השלבים נאמד בכ-60 .
מיליון ש"ח מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקופה שבין מאי 2015 לאוגוסט2017 קיבלו1,117 עסקים קטנים החזר כספי בסכום ממוצע של כ -6,800 ש"ח.
72 ,הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים משרד הכלכלה והתעשייה, "דוח תקופתי - מצב העסקים הקטנים והבינוניים בישראל" (2017.
) 73 הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, משרד הכלכלה והתעשייה, "עסקים במספרים- סקר עסקים 2018( "2018.
) 74 בשנת2016 דיווחו רק כ-4% .
מהעסקים הקטנים שיש להם חנות מקוונת 75 עד5,000 ש"ח להקמת אתר ועד 5,000 .
ש"ח לקידומו 248 |דוח שנתי 69א .
ניתן לאחר מסירת חשבוניות שנבדקו ואושרו בידי הסוכנות לעסקים קטנים ואחר כך בידי חברת בקרה.
בחודשים יולי-דצמבר 2016 ערכה הסוכנות סקר שביעות רצון בקרב מקבלי ההחזר.
מתוך 250 מקבלי החזר שנכללו בסקר השיבו 82 בלבד (כ -33% ) וממצאי הסקר ניתנו על סמך המשיבים -88% מבעלי העסקים העידו כי יש להם חנות מקוונת פעילה; 60% מהם מסרו כי הסיכוי שהיו מקימים את החנות המקוונת ללא הפרויקט נמוך; ו-61% מהם צופים כי יחזירו את ההשקעה של האתר בתוך שנתיים.
בחודשים אוגוסט -ספטמבר 2017 בוצע סקר, בשיתוף מחלקת ה מחקר של הסוכנות לעסקים קטנים, בקרב לקוחות שסיימו את תוכנית מסחר מקוון בשתי תקופות זמן שונות: 100 לקוחות בשנים2014 - 2015 ו- 44 לקוחות בשנים2016 - 2017 .
הסקר בוצע לצורך בחינת אופן ההשפעה של התוכנית על הפעילות העסקית של הלקוחות.
יצוין כי לסקר השיבו 50 מ-100 ( הלקוחות50%) ו-30 מ- 44 הלקוחות (כ -68% ), בהתאמה.
הלקוחות מהשנים 2014 - 2015 שהשיבו דיווחו על גידול ממוצע רב-שנתי של כ -32% במחזור המכירות שלהם; והלקוחות מהשנים 2016 - 2017 שהשיבו דיווחו על גידול ממוצע של כ -17% במחזור המכירות שלהם מאז שהקימו פלטפורמת מסחר מקוונת76 .
בשולי הדברים יצוין כי בינואר2018 החלה הסוכנות להעביר קורסים מלאים במגוון תחומים במסחר מקוון77 המיועדים לעסקים קטנים.
בתשובתה מסרה הסוכנות כי מהרבעון השני של 2018 היא תפעיל מערכת למידה ממוחשבת שתהיה פתוחה לציבור הרחב.
הקורס הראשון במערכת יהיה קורס ליבה בנושא מסחר מקוון ובשלב הראשון הוא יהיה ללא עלות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פתיחתם של מגוון קורסים בנושא המסחר המקוון.
כדי לבדוק את יעילות התוכנית למסחר מקוון, על הסוכנות לבצע סקרים מקיפים יותר על טיב התוכנית ולדאוג לכך שתשיב עליהם קבוצה גדולה יותר של משתתפים.
בתשובתה ציינה הסוכנות כי היא מתעתדת לשכלל את הסקרים שהיא עורכת במטרה להגביר את המענה של הנסקרים ולהפיק דוח הערכה עם מטה "ישראל דיגיטאלית".
76 ההבדלבגידול במחזור המכירות נובע מכך שהלקוחות מהשנים 2014 - 2015 הציגו גידול ממוצע במחזור ההכנסות המשקף שינוי על פני שנתיים עד שלוש שנים מאז סיימו את הת וכנית, והלקוחות מהשנים 2016 - 2017 .
הציגו גידול ממוצע במחזור ההכנסות רק על פני שנה או פחות 77 קורס מסחר ב-eBay , קורס מסחר ב- Amazon , קורס בניית אתרים בפורמטWIX , קורס שיווק דיגיטלי, סדנת פייסבוק עסקי, שיווק ביוטיוב, קורס צילום מוכר ואינסטגרם וקורס כתיבת בלוג.
משרד הכלכלה והתעשייה |249 .
חלקם של עסקים קטנים מהמגזר הערבי במסחר המקוון .
לפי סקר איגוד האינטרנט הישראלי משנת 2016 ,89% מהישראלים ו -78% מהמגזר הערבי גולשים במרשתת78 .
22% מהמגזר הערבי אינו גולש במרשתת בעיקר בגלל חוסר עניין (48% ) וחוסר ידע (43% ); רק2% מהמגזר הערבי אינו גולש במרשתת בגלל מחסור בתשתית באזור המגורים79.
לפי סקר הגולש הישראלי משנת 2017 שנעשה על ידיeBay ,ישראל61% מהיהודים בארץ הצהירו כי הם רוכשים במרשתת לעומת 29% .
מהערבים בארץ לפי דוח של ה- OECD משנת2016 , עסקים קטנים בבעלותערבית בישראל מתקשים לצמוח ולהגדיל את רווחיהם ואת שכרם משום שהם מרוכזים בקמעונאות ובענפים אחרים המתאפיינים בתחרות קשה ובשולי רווח נמוכים.
עסקים אלו נוטים להסתמך על שווקים מקומיים ומצומצמים המאופיינים בין היתר בקהל צרכנים הומוגני ממעמד סוציו-אקונומי נמוך, במ חזור הכנסות נמוך ובשיעור נמוך של גידול בהכנסות.
דווקא משום כך, הפוטנציאל לפיתוח של עסקים אלו בעידן של רכישות מקוונות הוא גדול במיוחד80.
משרד מבקר המדינה מצא כי אין גוף פרטי או ממשלתי המחזיק בנתונים הנוגעים למספר העסקים הקטנים מהמגזר הערבי המוכרים ב מרשתת.
גם הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים שבמשרד לשוויון חברתי (להלן – הרשות לפיתוח כלכלי או הרשות) אינה מחזיקה במידע כזה, והיא אינה עושה מחקרים לאיתור הקשיים והצרכים של המגזר בנושא המסחר המקוון.
הצורך מתחדד לאור הפוטנציאל הרב הגלום במכירות מקוונות דווקא לעסקים אלו ותרומתו לשיפור מצבם הכלכלי.
עוד נמצא כי אתר המרשתת של הסוכנות לעסקים קטנים מתורגם לערבית.
כמו כן, בעמוד הפייסבוק של הסוכנות מופיע קמפיין בערבית בנושא מסחר מקוון והיא מחלקת עלונים בנושא במגזר הערבי.
כדי להנגיש את תוכנית המסחר המקוון למגזר הערבי קיצרה הסוכנות את הסדנה בנושא מסחר מקוון והקטינה את המספר המזערי של המשתתפים לשמונה.
הסדנה מועברת בשפה הערבית באזורים מסוימים ולפי הביקוש וחלק מהיועצים דוברים ערבית.
בינואר 2018 החלה הסוכנות להעביר קורסים מלאים בנושא מסחר מקוון בשפה הערבית ביישובים ערביים.
על אף האמור לעיל, מתוך 1,117 עסקים קטנים שקיבלו החזר כספי מהסוכ נות בתקופה שבין מאי 2015 לאוגוסט2017 היו רק 43 מהמגזר הערבי (כ-4%.
78 איגוד האינטרנט הישראלי, "פערים בשימוש באינטרנט במגזר הערבי ובמגזר היהודי - סקר איגוד האינטרנט 2016 ,"1.
il/sts 79 איגוד האינטרנט הישראלי, "סקר איגוד האינטרנט2016 ,": עדיין קיים פער דיגיטלי בישראל 2.
80 OECD, "SMA & Entrepreneurship Policy in Israel 2016" .
הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים הוקמה מתוקף החלטת ממשלה מיום 15.
ייעודה של הרשות הוא להביא למיצוי הפוטנציאל הכלכלי של אוכלוסיית המיעוטים באמצעות עידוד הפעילות הכלכלית, היצרנית והעסקית בקרב המגזר והגברת שילובו בכלכלה הלאומית הרחבה.
הרשות תפעל ליצירת כלים פיננסיים עבור אוכלוסיית המיעוטים "במטרה להביא בהדרגה לשיפור ברווחתה הכלכלית ולקידום השוויון, וכן תשמש גוף תיאום, אינטגרציה, חשיבה ומעקב בנושא הפעילות הממשלתית לקידום כלכלי של מגזר המיעוטים".
עולה מהבדיקה כי במהלך הביקורת אתר המרשתת של הרשות לפיתוח כלכלי עדיין נמצא בתהליכי התאמה לאתר 82gov.
il ; לכן, אין בו את כל המידע הרלוונטי לרשות, לרבות הפניה לתוכנית המסחר המקוון ולקורסים של הסוכנות לעסקים קטנים, המיועדים למגזר הערבי, ואין בו אפשרות תרגום לשפה הערבית.
עוד נמצא כי הרשות לא גיבשה תוכנית עצמאית בנושא מסחר מקוון למגזר הערבי.
משנת 2010 הרשות מפרסמת מידע על תוכניות של הסוכנות לעסקים קטנים ועל כנסים שהיא עורכת לצורך הנגשת כלי הסיוע הממשלתיים, באמצעות רשימת תפוצה בדואר האלקטרוני של עסקים קט נים מהמגזר הערבי; הרשות אינה מפרסמת מידע זה במדיה רחבה יותר כדי להגיע גם לבעלי עסקים חדשים.
על הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים, בשיתוף הסוכנות לעסקים קטנים, לאסוף מידע בנוגע למספר העסקים הקטנים מהמגזר הערבי המוכרים במרשתת.
על בסיס מידע כאמור יוכלו הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים והסוכנות לעסקים קטנים לגבש תוכנית ייעודית לחיזוק המסחר המקוון במגזר זה, כגון קורסים ייעודיים למגזר.
כמו כן, עליהן להעלות את המודעות של המגזר הערבי לסיוע הממשלתי בנושא מסחר מקוון, וזאת בין היתר באמצעות תרגום אתר הרשות לשפה הערבית ובאמצעות פרסום המידע על מסחר מקוון במדיה רחבה יותר.
בתשובתה מאפריל 2018 הודיעה הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערות משרד מבקר המדינה ותפעל ליישומן, תוך שימת דגש על איסוף מידע, מחקרים ונתונים בנוגע למספר העסקים המוכרים במרשתת והעלאת המודעות בנושא מסחר מקוון.
הרשות פועלת בשיתוף פעולה עם הסוכנות שהיא הגוף הממשלתי האמון על קידום המגזר העסקי במגזר המיעוטים, לרבות פיתוח המסחר המקוון והנגשתו במגזר זה.
בתשובתה מאפריל 2018 מסרה הסוכנות לעסקים קטנים למשרד מבקר המדינה כי היא תפעל ליצירת שיתוף פעולה עם הרשות לפיתוח כלכלי כדי להנגיש את עולמות התוכן הנוגעים למסחר מקוון בקרב החברה הערבית, וזאת לפי הצרכים של קהל זה.
81 'החלטת ממשלה מס1204 .
בעניין הקמת הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטיםמכוח החלטת ממשלה מס' 36 מיום26.
15 שעניינה העברת שטחי פעולה וסמכויות למשרד לאזרחים ותיקים ולשרה לאזרחים ותיקים (כשמם דאז), עברה הרשות ממשרד ראש הממשלה למשרד לשוויון חברתי.
האתר הוקם במטרה להנגיש לציבור מידע ושירותים ממשלתיים בצורה פשוטה, קלה ומהירה משרד הכלכלה והתעשייה |251 .
הכשרה אקדמית ומקצועית בתחום המסחר המקוון .
בשל הגידול במסחר המקוון נוצרו בשנים האחרונות מקצועות חדשים כגון מנהלי חנויות מקוונות, בוני אתרים, כותבי תוכן דיגיטלי וכותבי פרטים טכניים של מוצרים, מעצבי אתרים, מקדמי אתרים ואנשי חוויית משתמש.
כמו כן, השתנו והתפתחו מקצועות קיימים כמו אנשי שיווק, תפעול, פרסום, מערכות מידע, ניתוח עסקי ושירות.
אוכלוסיות בעלות מאפיינים תרבותיים ייחודיים המדירות עצמן ממקומות העבודה המסורתיים יכולות להשתלב בשוק העבודה מבלי לוותר על אורח החיים התרבותי שהן משתייכות אליו.
מקצועות אלו יאפשרו גם גמישות במיקום ובשעות הפעילות.
חלק מהמקצועות שנוצרו או התפתחו בשנים האחרונות נלמדים בקורסים ייעודיים (או כחלק מקורסים כלליים יותר) במוסדות להשכלה גבוהה ובמוסדות לימוד אחרים (להלן - מוסדות הלימוד).
מלבד השכלה אקדמית או תיאורטית, בחלק ממוסדות הלימוד יש גם הכשרה מעשית, דהיינו עבודה על פרויקטים יישומיים מול חברות מסחריות וקיום סמינרים מקצועיים מול חברות.
האגף להכשרה מקצועית ולפיתוח כוח אדם במשרד העבודה משמש זרוע ממשלתית להכשרת ההון האנושי והמקצועי לפי צרכיו המשתנים של המשק הישראלי.
מטרות האגף הן בין היתר הקטנת הפערים הכלכליים והחברתיים במשק באמצעות גידול בשיעור ההשתתפות בכוח העבודה, תוך מתן דגש לקידום קבוצות בעלות שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה 83 .
בשנת2016 פיתח האגף כמה תוכניות לימוד בתחום המסחר המקוון (להלן- תוכניות הלימוד): ניהול מדיה חברתית, שיווק דיגיטלי, שיווק בפייסבוק ופיתוח אתרי מרשתת.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בחודשים פברואר -דצמבר 2017 התקיימו חמישהקורסים בתוכנית לימוד א' ובהם למדו 96 תלמידים.
הקורסים נלמדו במוסדות לימוד שונים באזור המרכז ובפריפריה; תוכניות לימוד ב'-ד' הן חדשות יותר וטרם נפתחו בהן קורסים.
עוד עולה כי תוכניות הלימוד מופעלות באמצעות תוכנית השוברים84; כ-80% מהשוברים ניתנים לקבוצות בעלותשיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה, כגון חרדים, ערבים, יוצאי אתיופיה, חד-הוריים ואנשים עם מוגבלויות, וכ-20% בלבד מהשוברים ניתנים לאוכלוסייה הכללית באמצעות שירות התעסוקה.
בתשובתו מאפריל 2018 מסר משרד העבודה למשרד מבקר המדינה כי הוא עורך סקרים על תוכניות הלימוד כשנתיים בממוצע ממועד סיומה של כל .
83 אתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים www.
84 תוכנית השוברים מעניקה סבסוד למאות קורסי הכשרה מקצועית הנלמדים במסגרות פרטיות שעליהן מפקח משרד העבודה או משרד ממשלתי אחר.
הסבסוד הוא עד 90% מעלות הקורס ועד תקרה של 6,000 ,9,000, ו -12,000 ש"ח (לפי סוג הקורס), ויש השתתפות עצמית של המשתתף.
תוכניות לימוד חדשות כמפורט מעלה עדיין אינן בשלות דיין לצורך ביצוע סקר.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף להכשרה כי במסגרת הסקרים על תוכניות הלימוד יש לבחון את מידת התאמתם של המשתתפים לתוכניות ואת יעילותן.
כמו כן ראוי לבחון בעתיד אם המשתתפים השתלבו לאחר סיום הקורס בעבודה התואמת את הכלים שרכשו במהלכו.
באוגוסט 2016 החל האגף, בשיתוף ג'וינט ישראל, בפיילוט בשם "טאלנט דיגיטאלי", שמטרתו להכשיר עובדים, בעיקר מקבוצות בעלות שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה, למקצועות השיווק הדיגיטלי.
ג יבוש התוכנית נעשה בשיתוף חברות מסחריות מובילות.
בדצמבר 2017 נעשה סיכום ביניים של הפיילוט בקורסים שהתקיימו עד אותו מועד.
לפי תוצאות סיכום הביניים, עד דצמבר 2017 התקיימו שבעה קורסים בארבעה מקצועות85 והשתתפו בהם190 תלמידים.
תמהיל המשתתפים היה כדלקמן: 38% מהפריפריה, 24.
1% ,מהמגזר הערבי16% ,מהקהילה האתיופית 10.
7% מהחברה החרדית ו -11.
מתוך 127 בוגרים הושמו 74 ( בשוק העבודה 63%-47% השמה בכל אחד מהקורסים).
לנוכח תוצאות אלו עבר מקצוע אחד מבין הארבעה לאישור בפורום היוועצות לצורך המשך קיום קורסים באותו מקצוע.
כאמור, הסוכנות לעסקים קטנים מפעילה תוכנית מסחר מקוון לעסקים קטנים הכוללת בין היתר סדנה קצרה בנושא מסחר מקוון, ומינואר 2018 היא כוללת גם קורסים מלאים לעסקים קטנים במגוון תחומים במסחר מקוון.
בנובמבר 2017 החל המרכז ללימודי יצוא של מכון היצוא הישר אלי להעביר קורסים ליצואנים בנושא מסחר אלקטרוני ב-eBay וב- Amazon .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הסוכנות לעסקים קטנים ומכון היצוא מעבירים קורסים בנושא מסחר ב-eBay וב- Amazon .
הקורסים חדשים וטרם נעשו מחקרים או סקרים הבודקים את יעילותם.
במרץ 2018 התקיימהפגישה בין נציגים ממשרד העבודה לנציגים מהסוכנות לעסקים קטנים ובה הוחלט כי משרד העבודה יזמין את הסוכנות לוועדה המייעצת לו בנוגע לקורסים במסחר מקוון וישתף את הסוכנות ב"סילבוסים" שהופקו בנושא שיווק דיגיטלי.
בתשובתו ממרץ 2018 מסר מכון היצוא למשרד מבקר המדינה כי ציבור המשתלמים של המכון כלל אינו דומה לציבור המשתלמים בסוכנות.
הוא הוסיף כי הוא אינו יכול לבדוק יעילות של קורסים אך הוא עורך משוב לכל הקורסים, וקורסי המסחר המקוון מדורגים גבוה - 4.
בתשובתה מסרה הסוכנות לעסקים קטנים כי היא תבחן, יחד עם מכון היצוא, כיצד הם יכולים לשתף פעולה בתחום ההדרכה.
היא הוסיפה כי היא תאפיין את .
85 PPC, Social Media & Content, SEO, Data Analysis .
משרד הכלכלה והתעשייה |253 .
הקורסים ותקבע קריטריונים לבחינת יעילותם ותפעל ליישומם של אותם קריטריונים.
משרד מבקר המדינה מעיר לסוכנות ולמכון היצוא כי בדומה לשיתוף הפעולה בין משרד העבודה לסוכנות, עליהם לבחון יחד אם יש מקום לשיתוף פעולה ביניהם או לכל הפחות לשיתוף ידע בקורסים אלו ובקורסים דומים בעתיד, בכפוף לשמירה על זכויות יוצרים.
על גופים אלו לבחון במהלך הזמן לא רק את שביעות הרצון של המשתתפים בקורסים אלא גם אם הקורסים שהם מעבירים הם אכן הדרך היעילה והנכו נה ביותר לסייע למשתתפים להשתלב בעידן המסחר המקוון.
כאמור, משרד העבודה מעביר קורסים בנושא מסחר מקוון לקבוצות בעלות שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה, הסוכנות מעבירה קורסים בנושא לעסקים קטנים ומכון היצוא מעביר קורסים כאלו ליצואנים.
נמצא כי אין גוף ממשלתי המעביר קורסים בנושא לאוכלוסייה הכללית שאינה מהפריפריה ואינה בבחינת עסק קטן או יצואן86 .
בתשובתו למשרד ציין משרד העבודה כי הפניית כלי הכשרה לטובת אוכלוסיות יעד מסוימות היא מדיניות ממשלתית מכוונת.
עם זאת, המשרד מתכנן לתקצב בשנה הקרובה כמה קורסים בתחום המסחר המקוון.
המסחר המקוון הוא תופעה ההולכת ומתחזקת בשנים האחרונות ומוצאת את ביטויה גם בשוק העבודה.
מן הראוי שהמשרדים הממשלתיים הרלוונטיים, ובראשם משרד העבודה, יידרשו לסוגיית ההכשרה המקצועית בנושא המסחר המקוון לאוכלוסייה הכללית ולא רק לאוכלוסיות יעד מסוימות.
על המשרדים הרלוונטיים לגבש תפיסה כוללת בנוגע למקצועות החדשים והמתפתחים בשוק המשתנה.
תכנון שטחי מסחר במרחב הפיזי .
בעתיד הקרוב והרחוק צפויים להתרחש שינויים טכנולוגיים העשויים להשפיע על שימושי הקרקע הקיימים והמתוכננים87 .
אחד השינויים שחלים כבר כעת הוא כאמור הגידול במסחר המקוון.
לפי מחקר שנעשה בשנת 201688 , היקף הרכישות הנעשות בקניונים אומנם גבוה יותר מאשר בשוק המסחר המקוון, אך .
למשל, אדם שאין לו עדיין עסק והוא מבקש להתחיל למכור במרשתת כעיסוק עיקרי או משני 87 השינויים הטכנולוגיים הם למשל שימושים בכבישים (בגלל רכבים אוטונומיים), מקומות עבודה (רובוטים, סגירת סניפי בנקים ושירותים נוספים שייעשו באופן מקוון) ומגורים (דיור שיתופי).
88 Brummer, Dikman - Market Research & Strategy , "דוח מחקר: עמדות והרגלי קנייה בקניונים ובאונליין" (מוגש ל-ebay ), אוקטובר2016 .
הוא נמצא במגמת ירידה לעומת האצה במסחר המקוון.
היחס בין הרכישות בקניונים לעומת המסחר המקוון עומד על כ -62% בקניון וכ -38% במסחר המקוון.
כ-63% מהציבור מאמין כי המסחר המקוון משתלם יותר מאשר קנייה בקניונים, הוא זול בכ -35% והוא פתרון טוב להפחתת יוקר המחיה.
לדעת הנשאלים, המסחר המקוון מאפשר הי צמדות לתקציב מתוכנן ואילו הקנייה בקניונים חורגת לרוב מהתקציב שתוכנן מראש.
גם החריגה מהתקציב בקנייה במרשתת מתונה יותר ( 91 ש"ח בממוצע) מאשר החריגה במהלך רכישות בקניונים (149 .
)ש"ח בממוצע לפי מחקר של חברת TASC משנת201689 תחסוך הצמיחה בשוק המסחר המקוון את הצורך בכ-350,000 מ"ר של שטחי מסחר חדשים, בטווח של חמש שנים, המיועדים למכירה קמעונאית פיזית (4% מכלל שטחי המסחר בארץ הם שווי ערך ליותר מחמישה קניונים גדולים).
קמעונאיות גדולות בעולם הבינו את המשמעות של שינוי כזה בנוגע לפריסה שלהן והחלו לעשות את השינויים הנדרש ים להתאמת המערך הפיזי שלהן לצמיחה בשוק המסחר המקוון.
למשל, בשנת 2014 הודיעה Office Depo על סגירה של כ -400 ( סניפים בארה"ב 20% מכל הסניפים) בתגובה למעבר משמעותי של הרכישות לרשת המקוונת ולמיזוג עם Office Max ; והקמעונאית האמריקנית הגדולה Sears סגרה כ -250 חנויות במהלך 2014 (כ-15% מכל הסניפים), וצפויה לסגור סניפים נוספים, כחלק מתהליך העברת הבעלות על כ-300 .
סניפים לחברת הנדל"ן שבשליטת בעלי המניות שלה בניגוד לכך, בעשור האחרון דווקא הגדילו רוב הרשתות הקמעונאיות בישראל את שטחי המסחר שלהן בד בבד עם העלייה המתמשכת בהיצע השטח המסחרי.
עם זאת, על פי המחקר של חברת TASC90, במהלך2016 ניכרה מגמת היפוך וגם רשתות קמעונאיות ישראליות התחילו להתאים את המערך הסניפי שלהן להתפתחויות בשוק המסחר המקוון, כך שבד בבד עם הקמת אתר מסחר מקוון ייעודי להן מצטמצמת כמות החנויות הפיזיות של הרשת.
לפי המחקר של 91TASC , צמיחת השוק המקוון אינה מייתרת לחלוטין את הצורך בחנויות פיזיות.
גם צרכנים של שוק המסחר המקוון מגיעים לעיתים לחנויות פיזיות כדי להתרשם מהמוצרים או למדוד מוצרי אופנה, אך רוכשים את המוצר באתר המקוון.
אולם לעיתים מתרחש תהליך הפוך - צרכנים מתחילים את תהליך הקנייה במרשתת אך רוכשים בחנות פיזית.
במצב זה, המרשתת מאפשרת להשוות מחירים ולברר על איכויות המוצרים ועל המותגים השונים, ואילו החנות הפיזית משמשת מעין נקודת איסוף של המוצרים ותשלום עבורם.
שם משרד הכלכלה והתעשייה |255 .
רכישה בחנויות פיזיות .
ורכישה בחו"ל, מינהל .
נתונים רלוונטיים ולא .
התייחסות מינהל התכנון והרשויות המקומיות לשינוי בתמהיל הצריכה .
מינהל התכנון במשרד האוצר92 משמש הגורם האחראי במדינת ישראל על גיבוש מדיניות תכנון ארצית בנושאים שונים.
בין היתר, המינהל יוזם ומקדם תוכניות מתאר ארציות, מחוזיות ומקומיות, לרבות תוכניות מתאר כוללניות93, מפעיל את מוסדות התכנון הארציים, מטפל בתוכניות מפורטות, מכין ומקדם תקנות מתוקף חוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), ומשמש מנחה מקצועי של מתכנני המחוזות ועובדי לשכות התכנון המחוזיות.
הרשויות המקומיות מכינות תוכניות מתאר מקומיות או תוכניות מתאר מפורטות הכוללות בין היתר הקמת מרכזים מסחריים וקובעות בין היתר את גודלם ומיקומם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי על אף השינוי בתמהיל הצריכה בשנים האחרונות בין רכישה בחנויות פיזיות לרכישה מקוונת ורכישה בחו"ל, מינהל התכנון וכמה עיריות גדולות94 לא נתנו את דעתם בצורה מספקת על תופעה זו.
הם לא אספו נתונים רלוונטיים ולא בחנו כיצד תופעה זו עשויה להשפיע על כמותם, על גודלם ואף על מיקומם של מרכזים מסחריים קיימים ועתידיים.
העיריות שנדגמו מקדמות תוכניות מתאר להקמת מרכזים מסחריים כאילו המסחר כולו נעשה במרחב הפיזי בלבד.
זאת ועוד, לגופים הממשלתיים הרלוונטיים אין מידע מרוכז בנוגע למרכזים המסחריים המפסידים.
בתשובתו מאפריל 2018 מסר מינהל התכנון למשרד מבקר המדינה כי על אף המחקרים הקיימים בנושא הגידול במסחר המקוון, נראה כי אין כיום בסיס נתונים המאפשר לחזות את ממדי הגידול במסחר המקוון ואת השלכותיו על מרכזי המסחר ברמת הדיוק הנדרשת לצורך קביעת מדיניות תכנון מחייבת וקשיחה בנושא.
לטענתו נתוני הירידה בהיקף הדרישה לשטחי מסחר קמעונאי בסדר גודל עליו מדובר בטיוטת דוח TASC (ירידה של4% בגלל שטחי המסחר בארץ בטווח של 4 שנים), "ממילא נבלעת בעודף מסויים של שטחי בנייה לשימושים השונים הכלולים בתוכניות המתאר הכוללניות, עודף המתחייב כדי לאפשר עמידה ביעדים והתאמה להתפתחויות בלתי צפויות בעתיד".
בתשובתה מיולי 2018 מסרה עיריית באר שבעלמשרד מבקר המדינה כי בעבר הלא רחוק אושרו מספר רב של קניונים ושטחי מסחר גדולים מאוד, ואילו בתוכנית המתאר החדשה נקבע כי במתחמים מוטי מסחר לא יעלה היקף המסחר המאושר על 1,000 מ"ר למגרש, וניתן דגש מיוחד על מסחר המלַווה רחוב ולא על מסחר המרוכז במרכזי קניות.