HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קביעת המספר הרצוי של מחזורי הטיפול: יש מקום שמשרד הבריאות, בשיתוף הג ורמים המקצועיים, ידון בהגבלת מספר מחזורי הטיפול - כל זאת מתוך התחשבות במגוון ההיבטים של נושא זה.
הצורך במחשוב היחידות ובהקמת מסד נתונים לאומי מקוון: על משרד הבריאות לפעול להקמתו ולהפעלתו של מסד נתונים מקוון.
על משרד הבריאות, בתי החולים הממשלתיים ובתי החול ים של הכללית לדאוג למחשובן של היחידות להפריה חוץ-גופית, כדי להקל את הדיווח למסד הנתונים שיוקם.
טיפולי הפריה חוץ -גופית בבתי חולים פרטיים לעומת טיפולי הפריה בבתי חולים ציבוריים: ראוי שמשרד הבריאות יבצע עבודת מטה כדי לבחון לעומק את הסוגיות שעולות מהיקף הפעילות הניכר המתבצע בתחום זה בבתי החולים הפרטיים, ויעצב מדיניות בריאות מיטבית.
היקף פעילותן של היחידות, מספרן ופיזורן: על משרד הבריאות לבחון את היקף פעילותן של היחידות כדי להגיע לתוצאות המיטביות בתחום ההפריה החוץ-גופית.
כמו כן, מומלץ שמשרד הבריאות יבצע עבודת מטה בנוגע למספר היחידות הנדרשות בארץ ובנוגע לפיזורן.
כללים רפואיים לטיפולי הפריה חוץ -גופית: ראוי שמשרד הבריאות ידון בצורך לעדכן את הכללים הרפואיים לטיפולי הפריה חוץ - גופית שנקבעו לפני כ-13 שנים, בהתאם להמלצת הוועדה לנושא טיפולי הפריה חוץ-גופית שמינתה המועצה הלאומית לרפואת נשים.
בקרה של משרד הבריאות: על משרד הבריאות כמאסדר לערוך בקרות ביחידות להפריה חוץ -גופית ולבדוק אם הן פועלות לפי הנהלים שקבע בנוגע למספר העוברים המוחזרים לנשים.
נוסף על כך, על המשרד לוודא שתהליכי העבודה ביחידות יהיו מיטביים, כדי ששיעורי ההצל חה בהפריות יהיו גבוהים ככל האפשר.
על המשרד גם לוודא שהיחידות מחתימות את המטופלים על טופסי הסכמה עדכניים שבהם מצוין כל המידע הנוגע לשיטות הטיפול ולסיכונים שיש בכל אחת מהן.
תנאי הפעילות במעבדות: על כל היחידות לעמוד בתנאים שקבע משרד הבריאות בחוזר המחלקה למעבדות.
על משרד הבריאות לוודא כי היחידות מתקינות מערכת מיזוג היוצרת "על -לחץ" בתוך פרק הזמן שייקבע לכך.
אחסון הביציות המוקפאות: על משרד הבריאות להנחות את היחידות כיצד לנהוג בביציות המוקפאות הנמצאות ברשותן זמן רב.
כמו כן, על המשרד לוודא שכל היחידות מחתימות את המטופלים על טופס שבו מצוי כל המידע הנדרש בנוגע להליך הקפאת הביציות.
תקני כוח האדם ביחידות: על משרד הבריאות לקבוע אמות מידה לתקינת רופאים, כדי שתפקודן התקין של היחידות ואיכות הטיפול הניתן בהן לא ייפגעו.
כמו כן, על המשרד לבדוק אם יש צורך להעסיק פסיכולוג או ע ובד סוציאלי ביחידות, ואם יש צורך כזה, לקבוע את מתכונת העסקתם, ובכלל זה את היקף משרתם בכל יחידה.
על היחידות למלא את הנחיות משרד הבריאות לגבי מספר האמבריולוגים הנדרש במעבדה, כדי למנוע פגיעה בטיפולי ההפריה החוץ -גופית.
על משרד הבריאות לוודא שהיחידות להפריה חוץ-גופית אכן ממלאות את הנחיותיו הנוגעות למספר האמבריולוגים הנדרש במעבדה.
משגיחות חיצוניות: על משרד הבריאות לבחון את ההשפעות שיש להימצאותן של משגיחות שאינן עובדות בית החולים בזמן ביצוע ההפריה החוץ-גופית, ולקבוע לפי תוצאות הבחינה כללים.
תרומת ביציות: מומלץ שהאיגוד הישראלי למיילדות וגניקולוגיה יביא לידיעת הציבור את העובדה כי סיכוייה של אישה בת יותר מ -40 ללדת מתרומת ביצית גבוהים במידה ניכרת מסיכוייה ללדת מביציותיה שלה.
נוכח הממצאים המשמעותיים שעלו בדוח ביקורת זה על משרד הבריאות לפעול בהקדם ולהסדיר את תחום ההפריה החוץ-גופית, תוך התחשבות במגוון ההיבטים של הנושא, למען בריאות המטופלות, לשיפור הטיפולים הרפואיים שמספקים בתי החולים וכן כדי שמשאבי מערכת הבריאות ינוצלו באפקטיביות.
אוכלוסיית מדינת ישראל מנתה בספטמבר 2012 כ-8 מיליון נפש, ושיעור גידולה בשנת 2011 היה כ-%1.
שירותי הבריאות בישראל- הן שירותי האשפוז בבתי החולים והן השירותים בקהילה, במרפאות קופות החולים - ניתנים בדרך כלל במתקנים רפואיים.
הגידול באוכלוסייה, העלייה בתוחלת החיים והעלייה במספר הקשישים, ולצד אלה גם השתכללות הרפואה, מחייבים להקים מדי פעם בפעם מבנים חדשים (להלן - פיתוח, בינוי), וכן להשקיע בתחזוקת המבנים הקיימים ובשכלולם (להלן - תחזוקה32 ).
לרמת הבינוי ולשיטת תחזוקתו השפעה על איכות שירותי הרפואה, ועל בטיחותם ועל רווחתם של החולים, המלווים ושל הסגל הרפואי.
מקורות המימון העיקריים לפיתוח ולתחזוקה הם: תקציב המדינה (באמצעות משרד הבריאות); תרומות שמגייסים מנהלי בתי החולים; תאגידי הבריאות33 של בתי החולים הממשלתיים; וכן תקציבי קופות החולים, המשקיעות בבתי החולים ובמרפאות שבבעלותן.
במבט כספי כולל: ב- 2010 השקיעו המרכזים הרפואיים הממשלתיים כ -163 מיליון ש "ח מתקציבם בפיתוח ובתחזוקה; נוסף על כך השקיעו34 כ-520 מיליון ש"ח מתרומות וממקורות נוספים35 .
שירותי בריאות כללית, שמשקיעה בפיתוח גם בקהילה וגם בבתי החולים שבבעלותה, בסדרי גודל של כ-300 פרויקטים בו -זמנית, השקיע ה ב - 2010 כ-208 מיליון ש "ח בפיתוח בתי החולים שבבעלותה.
אגף התקציבים באוצר כתב בינואר 2013 כי הוצאות הפיתוח בבתי החולים הציבוריים הדסה ושערי צדק בירושלים נאמדות בקרוב ל -400 מיליוני ש"ח בשנה.
ארבע קופות החולים הוציאו ב - 2010 כ-294 מיליון ש "ח על פיתוח שירותי ב ריאות בקהילה 36 .
הנה כי כן, מערכת הבריאות הציבורית מוציאה מעל מיליארד שקלים בשנה, כל שנה, על פיתוח ותחזוקה.
עם זאת, צורכי הפיתוח והתחזוקה של מערכת הבריאות הציבורית בישראל נאמדים במיליארדי שקלים; לפי אחת ההערכות של משרד הבריאות משנת 2012 , מערכת הבריאות הממשלתית זקוקה מיידית לכ -2.
5 מיליארד ש"ח בתחומי הבינוי, וזאת ללא חישוב ההוצאות למיגון כל המוסדות ולתוספת מיטות.
מתוך אתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 32 תחזוקה בהקשר של דוח זה היא המילה שנקבעה למונח Maintenance .
פירושה כלל הפעולות שנועדו להחזיק נכס כלשהו במצב תקין - מבנה, מתקן, מכונה ועוד.
33 על פי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 :, "תאגיד בריאות" הוא "עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
בעניין פעילות תאגידי הבריאות ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 '), "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים" עמ 399 .
ואילך 34 לדוגמה: בניין הלב ובית חולים חיר ום במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (איכילוב) ובית חולים חירום תת-קרקעי במרכז הרפואי רמב"ם בחיפה.
35 הנתונים מתוך הדוח הפיננסי לשנת 2010 .
של משרד הבריאות 36 דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת 2010 , משרד הבריאות, נובמבר 2011.
הכספיים המצומצמים של מערכת הבריאות הציבורית מקשים עליה לתת מענה מספק לצרכים בתחומי הבינוי והתחזוקה.
על רקע מצוקה קשה זו בדק משרד מבקר המדינה וסקר בחודשים פברואר - ספטמבר 2012 ,את הנושאים הבאים: מצב התשתיות בבתי החולים הכלליים הפסיכיאטריים והגריאטריים הממשלתיים ובמוסדות רפואיים ממשלתיים נוספים (כגון תחנות לבריאות הנפש בקהילה); רמת המיגון לעתות משרד הבריאות 741 .
חירום בבתי חולים ורמת המוכנות של התשתיות לשרפות ולרעידות אדמה; סדרי תקצובן של תכניות הפיתוח והתחזוקה של בתי החולים הממשלתיים; פעילות ועדת הפרויקטים37 של משרד הבריאות; פעולות המשרד להגדלת המקורות הכספיים לבינוי ותחזוקה של בתי החולים הממשלתיים; סדרי פעולות קופות החולים ומשרד הבריאות באסדרה (רגולציה) של תקציבי הפיתוח של ארבע קופות החולים; סדרי הקצאתם של שטחים ייעודיים לבניית מרפאות של קופות החולים בערים חדשות ובשכונות חדשות; סוגיית הרישוי מטעם הרשויות המקומיות להפעלת מרפאות רופאים עצמאיים בבתי מגורים.
נבדקו גם סוגיות הקשורות לתכנון, למיגון ולהנגשת מבנים שמהם פוע לות יחידות המשרד, וכן סדרי ההתקשרויות של המשרד עם מומחים חיצוניים לשם תכנון פרויקטים וביצועם.
לצורכי הביקורת קיבל משרד מבקר המדינה בפברואר - מרץ 2012 מידע בנושא הבינוי והתשתיות מכל בתי החולים הממשלתיים לאשפוז כללי (11 ,)בתי חולים מכל בתי החולים הממשלתיים לבריאות הנפש (8 בתי חולים), מכל בתי החולים הממשלתיים למחלות ממושכות (5 בתי חולים גריאטריים), ובסך הכול מ-24 בתי חולים.
נציגי משרד מבקר המדינה אף ביקרו בחלק מבתי החולים וסקרו את מצב הבינוי ואת תחזוקת התשתיות בהם.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות (להלן גם - המשרד) - בעיקר במינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה (להלן - המינהל לתכנון) שבמשרד, בכמה לשכות בריאות מחוזיות38 , בכל המרכזים הרפואיים הכלליים הממשלתיים, בכל המרכזים הרפואיים הממשלתיים לגריאטריה ולפסיכיאטריה, בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), המפעילה גם 14 בתי חולים, במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ובלאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית).
בדיקות השלמה בוצעו בהנהלת משרד הפנים, בוועדה המיוחדת לתכנון ובנייה בעיר המתוכננת חריש ובנציבות שירות המדינה.
הבינוי והתשתיות בבתי החולים הממשלתיים - תמונת מצב .
לפיתוח ותחזוקה השפעה משמעותית על איכות שירותי הרפואה.
מחלקות אשפוז הממוקמות במבנים ישנים, יש שהן כבר לא מתאימות מבחינת הצפיפות המותרת לדרישות העדכניות שקבע משרד הבריאות בנושא, דבר שעלול לפגוע בכבוד החולים ובפרטיותם ובאיכות הטיפו ל הרפואי הניתן להם, ואף ליצור סכנה של הידבקות בזיהומים39 .
מבקר המדינה ציין גם בדוח שנתי6140 כי בגלל הצפיפות במחלקות הפנימיות הטיפול שמקבלים החולים עלול להיות רשלני.
37 ועדה בין-משרדית המייעצת למ נכ"ל משרד הבריאות בתחומי הבינוי והתשתיות, ובה חברים נציגי מחלקות שונות במשרד הבריאות ונציג אגף התקציבים של משרד האוצר.
38 ,לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות מוציאות מהכוח אל הפועל את מדיניות המשרד מספקות שירותים לבריאות הציבור ומפעילות שירותי רפואה מונעת לפרט במסגרת התחנות לבריאות המשפחה.
על הקשר בין החשיפה לזיהומים והתשתיות הרעועות ראו להלן 40 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 ), "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים" עמ' 169.
הפיתוח של משרד הבריאות לטובת בתי החולים והמוסדות שבבעלותו הלכו ונשחקו במהלך השנים האחרונות 41 .
על השחיקה בתקציב ראו להלן משרד הבריאות 743 .
לפי נתונים שפרסם משרד הבריאות ביולי 2012 , היה שיעור המיטות לאשפוז כללי במדינת ישראל, נכון לשנת 2010 , נמוך משמעותית מזה שבמדינות אחרות בארגון ה- OECD42: כ -1.
9 מיטות ל- 1,000 נפש, לעומת ממוצע של3.
4 מיטות במדינות ה- OECD43 .
משמעות הדבר היא שפעמי ם רבות התפוסה בבתי החולים גדולה מהקיבולת המרבית, כלומר מאשפזים חולים במסדרונות או בשיטת המיטה החמה - ממהרים לשחרר מאושפזים כדי לפנות מיטה לחולה הבא; לכן, נכון לשנת 2010 , השהייה הממוצעת של החולה הישראלי שאושפז בבית החולים קצרה יחסית - 4 ימים, לעומת6.
3 בממוצע במדינות ה - OECD44 .
יתר על כן, לפי נתונים שהוצגו בתכניות העבודה לשנת 2012 של משרד הבריאות, מספר מיטות האשפוז ל- 1,000 נפש אף צפוי לקטון ל-1.
עם זאת יצוין כי מספר זה אינו מתוקנן לכך שהאוכלוסייה בישראל צעירה יחסית ושיעור הקשישים בה עומד על 10% , לעומת גרמניה ואיטליה, למשל, שבהן שיעור הקשישים כ -%20 ; אוכלוסייה צעירה דורשת פחות מיטות אשפוז45 .
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 , כי לדעתו "מספר המיטות לא נקבע על פי תקציבי הפיתוח והוא אינו מהווה סמן לחוסר בהשקעה בפיתוח תשתיות פיסיות", לדעתו, המצב לכאורה של מחסור במיטות הוא בין השאר בגלל כשלים המאפיינים את שוקי הבריאות ובגלל המגמה בכל העולם של העברת משקל הכובד במערכות בריאות מבתי חולים לקהילה.
משרד הבריאות חולק על דעה זו וטוען שהמחסור הגדול במיטות קיים כאן ועכשיו.
מנהל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא בתל השומר (להלן - שיבא בתל השומר) כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 : "אחד הגורמים הדומיננטיים במציאות של הזיהומים הנרכשים, הינו גורמי התשתית .
התוצאה היא לא רק הצפיפות בחורף שמצליח ה לעורר מספר כותרות במדיה, אלא במשך כל השנה שורר מצב בו לא ניתן לטפל בצורה בטוחה בזקוקים לטיפול, איכות הטיפול הבלתי מתקבלת על הדעת באה לביטוי גם בהיקף התחלואה מזיהומים נרכשים46 בבתי החולים".
מבדיקת משרד מבקר המדינה, ובין השאר גם מדיווחי בתי החולים הממשלתיים למשרד מבקר המדינה, עולה כי קיימים בהם ליקויים משמעותיים ביותר בתחומי הבינוי והתשתיות.
להלן עיקרי הנושאים ודוגמאות להמחשתם.
שימוש במבנים ישנים שאינם עומדים בדרישות משרד הבריאות למחלקות אשפוז ויחידות מודרניות מדיווחי בתי החולים הממשלתיים הכלליים ובתי החולים הגריאטריים הממשלתיים עולה כי רבות ממחלקות האשפוז ומהיחידות שבהם פועלות בבניינים ישנים, בעלי .
42 Organization for Economic Co-operation and Development - הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (המכונה גם "ארגון המדינות המפותחות").
43 הנתון נותר בעינו, אם כי הפער מצטמצם אם משקללים גם את ההבדלים בשיעור הקשישים באוכלוסייה.
44 ,מקור: אתר האינטרנט של משרד הבריאות www.
45 כבר בדוח61 ב העיר מבקר המדינה כי משרד הבריאות אינו מתקנן בנתוניו את גיל האוכלוסייה; עוד בנושא זה ראו בהערה 40.
זיהומים שמועברים לחולים בעת אשפוז או קבלת טיפול רפואי 744 דוח שנתי63ג .
תשתיות רעועות, שמבחינות רבות אינם עומדים בדרישות משרד הבריאות למחלקות ויחידות מודרניות47 .
47 משרד הבריאות מפרסם נהלים שבהם נקבע בין השאר לפי סוגי המחלקות, את מספר המיטות המרבי בחדר ואת מספר חדרי השירותים שיש להקים לכל מספר מיטות.
כלכלי: מחקר שנעשה בראשית שנות האלפיים48 מצא כי משך חיי המבנים בבתי החולים בישראל הוא כ -70 עד80 שנה; עם זאת, מגלה המחקר, כי העלות השנתית של תפעול מבנים ישנים, לרבות תחזוקה והחלפה של רכיבי המבנה הישנים, גבוהה בכ-20% מן העלות המקבילה במבנים שאורך חייהם הוא50 שנה - כלומר המשך תחזוקתם של מבנים מעל לטווח של 60 .
שנה אינו כדאי כלכלית להלן המחשות לצפיפות אשפוז ולשימוש בתשתיות ובמבנים ישנים ורעועים במרכזים רפואיים ממשלתיים: 1.
צפיפות במחלקות הפנימיות בבתי החולים הכלליים: דוח 61 ב, שעסק בין השאר במצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 49 , הציג את המצוקה הקשה ו את הנזקים הנגרמים מתנאי אשפוז שאינם הולמים: התפוסה בכלל המחלקות הפנימיות בשנת 2008 עמדה על 98.
בימים מסוימים היה שיעור התפוסה בהן בפועל גדול מ - 150% .
חולים צופפו בחדרים ואושפזו במסדרונות ובחדרי אוכל מחלקתיים, שאין בהם התקנים המאפשרים להתחבר למכשירים חיוניים, לרבות חמצן.
יתר על כן, גברים ונשים אושפזו באותו החדר וכן במסדרונות כאשר הם סמוכים אלו לאלו.
מצב זה עלול לפגוע בכבודם ובפרטיותם של המטופלים, עד כדי אובדן צלם אנוש50.
גם לאחר פרסום דוח 61 ב המשיך שיעור התפוסה בכלל המחלקות הפנימיות לעלות, וב - 2010 כבר עמד ע ל 101.
עצירת מגמה זו ושינויה מחייבים בין השאר הקמת מבנים חדשים וכן יצירת פתרונות נוספים אפשריים להקלה על הצפיפות ולתיקון הנזקים שהיא מסבה; למשל קיצור זמני ההמתנה לבדיקות המתבצעות מחוץ למחלקות הפנימיות, שינויים בתפקידי כוח האדם במחלקות הפנימיות ובמחלקות נוספות, צמצום מספר החולים שאינם מתפנים אף שהטיפול בהם הסתיים, העברת משאבים ופעילויות מבתי החולים לקהילה, והפניית חולים קשישים היישר מחדר ה מיון של בית חולים כללי למרכזים גריאטריים לשם אשפוזם.
המרכז הרפואי הממשלתי אסף הרופא בצריפין (להלן- אסף הרופא בצריפין) הוקם בצריפים של מחנה צבאי בריטי מימי המנדט (לפני יותר מ-65 שנה).
אף על פי שנבנו בו עם השנים מבני אשפוז חדישים ומתקדמים, צריפים רבים עדיין עומדים על תלם ומשמשים מרפאות, מכונים, מחלקות אשפוז ומבנים לוגיסטיים (3 מחלקות אשפוז - פנימית ו', פנימית ח' ונוירו לוגית; 2 מכונים- מכון EEG ומכון ריאות; ו-27 מבנים לוגיסטיים).
המרכז הרפואי הצביע בפני משרד מבקר המדינה על כך שרמת הבינוי והתשתיות בצריפים ישנים אלו נמוכה משמעותית מהרצוי ומהמקובל.
המרכז הרפואי הממשלתי העירוני בני ציון בחיפה ציין באפריל 2012 בפני משרד מבקר המדינה כי מבנה מרפאות החוץ בו הוקם לפני כ-70 שנה.
המבנה רעוע ומסוכן ליושביו ולבאים בשעריו.
חלקים במעטפת החיצונית שלו ניתקים ונופלים; הוא אינו עונה על דרישות הנגישות המזעריות למטופלים, כל שכן לנכים המגיעים אליו.
בבניין מעלית אחת בלבד, וכאשר היא מקולקלת הנכים נאלצים לבטל את ביקורם במרפאות; אין מספיק חדרי שירותים לציבור, ואלו הקיימים אינם נגישים לנכים; אין מספיק חדרי בדיקות.
לדעת המרכז הרפואי, הצפיפות והמחנק אדירים ואינם תואמים את תפוסת המבנה ואת השירות המצופה מהמרכז הרפואי.
48 ד"ר יגאל מ' שוחט, שראל ליבוביץ', אינג' דני בר -און, ניהול תחזוקה כוללני של בניינים עתירי מערכות, 2001.
50 ראו סעיף10 לחוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 .
בדיון בוועדה לענייני ביקור ת המדינה של הכנסת מיולי 2012 , שעסק בדוח מבקר המדינה בנושא "שיקום רפואי לקשישים"51 , ציין מנהל המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה, פוריה בטבריה (להלן - פוריה בטבריה), ד"ר יעקב פרבשטיין, כי המחלקה לגריאטריה שיקומית שוכנת במבנה שאינו מתאים לייעודו וכי "יש שם שניים, מקסי מום ביום טוב שלושה, שירותים פעילים, ל -18 חולים, חדרים של שלוש מיטות בחדר, ללא שירותים צמודים".
עוד ציין כי חולים שבגופם נמצאו .
51 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62ב ( 2012,) 'עמ283 .
ואילך משרד הבריאות 747 .
חיידקים עמידים אינם יכולים להתאשפז במחלקה, כי לא ניתן להקצות עבורם חדר ייעודי כנדרש.
ד"ר פרבשטיין סיכם כי "גם היקף המחלקה וגם התנאים הפיזיים לא ומתן שירות הולם לאוכלוסיית ]שיקום קשישים[ יאפשרו באמת פיתוח השירות הזה הצפון"52 .
ד"ר פרבשטיין הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 : "היחידה לטיפול נמרץ נשימתי ממוקמת בתוך מתחם המחלקה הכירורגית בחדר אחד הכולל ארבע מיטות בצפיפות גדול ה.
קיימת סכנה ממשית של זיהומים.
בשל ]גם[ המצוקה אנו נאלצים לאשפז מטופלים הזקוקים לטיפול נמרץ נשימתי במחלקות אחרות".
המרכז הרפואי הממשלתי הגריאטרי שמואל הרופא בבאר יעקב כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי קיימים בו ארבעה מבני אשפוז מיושנים (צריפים מימי הב ריטים) שאינם מתאימים לדרישות הפרוגרמטיות והמקצועיות הנוכחיות של משרד הבריאות למחלקות אשפוז.
כל אחד מהמבנים שטחו כ-50% מהנדרש על פי תקנים עדכניים, ולכן באחת המחלקות לשיקום קשישים, שנמצאת באחד המבנים הישנים, מאושפזים בכל חדר שלושה חולים במקום שניים, והשירותי ם והמקלחת של כל המחלקה ממוקמים משני צידיה, ולא בכל חדר כנדרש.
המרכז הרפואי הממשלתי ע"ש ברזילי באשקלון (להלן - ברזילי באשקלון) כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי נדרשים כ -60 מיליון ש"ח לשיפוץ מבנים במחלקות פסיכיאטריה, פגייה, ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, יל דים, נשים והנהלה וכן לשיפוץ בית מרקחת ומחסני ציוד.
מנהל המרכז הרפואי ע"ש הלל יפה בחדרה (להלן- הלל יפה בחדרה) כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי המחלקה לאשפוז פסיכיאטרי וכן המרפאה לבריאות הנפש למבוגרים, עדיין פועלות בצריפים משנת 1957 .
כמו כן המחלקה לטיפול נמרץ כללי פועלת בחדרים מאולתרים, שלא היו מיועדים מלכתחילה לשימוש כזה, ובנוסף עם 5 מיטות בלבד לעומת צורך של 16-18 .
מיטות מצבם של מרכזים רפואיים לבריאות הנפש ומרפאות קהילתיות לבריאות הנפש: 1.
דוח קודם של מבקר המדינה53 כבר ציין כי במרכז הרפואי הממשלתילבריאות הנפש ע"ש יהודה אברבנאל בבת ים יש מבנים רבים הטעונים שיפור ושדרוג זה תקופה ארוכה.
עוד צוין כי בבקרה לצורך חידוש רישיון שקיים במקום באוקטובר 2009 צוות רב-מקצועי מלשכת הבריאות המחוזית תל אביב נתגלו ליקויים חריגים בחומרתם.
באפריל 2012 חזר וכתב המרכז הרפואי54 למשרד מבקר המדינה כי .
52 גם המרכז הגריאטרי -שיקומי פלימן בחיפה דיווח על צפיפות בלתי -סבירה של מאושפזים בחדר, וכן על מצב בינוי ירוד של מחצית מהמחלקות, קירות רטובים, מערכות מים ישנות ודולפות, שירותים שאינם שומרים על צנעת הפרט, והיעדר אישור מטעם מכבי אש, מיגון מפני רעידת אדמה ומיגון כללי לרוב -רובם של העובדים והמאושפזים.
גם המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא בתל השומר כתב למשרד מבקר המדינה על ליקויים משמעותיים בתחומי הבינוי והתשתיות, כגון אשפוז במחלקות ישנות שאינן מתאימות לתקנים הנוכחיים.
53 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), "סוגיות בתחום בריאות הנפש", עמ545 .
ואילך 54 בשנת 2003 קבעה הממשלה שיש לסגור את בית החולים, החלטת הממשלה משפיעה על ההשקעה בבינוי בבית חולים זה.
יש בו מבנים שאינם מתאימים לייעודם על פי תקני המשרד.
כמו כן יש בעיות קשות במערכות חשמל, מים, ביוב, כיבוי אש וניקוז.
שחלקן נבנו בימי המנדט הבריטי.
דוח שנתי60ב55 גם ציין ליקויים חמורים שנמצאו במחלקות אשפוז במבנים ישנים במרכז הממש לתי הירושלמי לבריאות הנפש, שחלק מקירותיהם טחובים ומעלים עובש.
למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 שקמפוס בית החולים בכפר שאול פועל במתחם כפר ערבי נטוש במבנים שגילם מתקרב ל-200 שנה שרובם אינם תואמים את דרישות המינימום המקובלות לאשפוז מודרני.
משרד הבריאות היה ער לבעיות בבתי החולים לבריאות הנפש, ובשנים 2011 -2012 הפנה את עיקר תקציבי הפיתוח לשיפור התשתיות במערך לבריאות הנפש, ואולם בכך אין די שכן הפערים בין מצב התשתיות ובין הנדרש, עדיין משמעותיים מאד.
משרד מבקר המדינה מצביע על מצבן החמור של תשתיות ה אשפוז במרכזים הרפואיים הממשלתיים בישראל ועל השימוש במבנים ובחדרים שאינם ראויים לאשפוז כפי שנמסר מבתי החולים.
ליקויים אלה משליכים גם בשנת 2012 על איכות השירות הרפואי שמקבלים תושבי מדינת ישראל במוסדות אלה.
על משרד הבריאות לתת דעתו בשנית לסוגיה, ובין השאר לרכז מידע על גיל המבנים ועל מצב הבינוי והתשתיות בכל בתי החולים והמוסדות הרפואיים הממשלתיים.
לאחר מכן עליו לדרג את מצבם ולקבוע לפיו לוחות זמנים לשיפוץ או לפינוי לפי מצבם ובהתאם לדרישות משרד הבריאות ממחלקות אשפוז מודרניות.
על משרדי הבריאות והאוצר להגיע להסכמה על תכנית עבודה מתוקצבת רב -שנתית להשגת היעדים שייקבעו.
משרד הבריאות אחראי על אספקת שירותי בריאות הנפש באשפוז ובקהילה לתושבי המדינה עד שתושלם העברתם לאחריות קופות החולים בסוף 201556 .
בחלק מן המקרים התחנות לבריאות הנפש בקהילה פועלות מתוך מבנים של הרשויות ה מקומיות, ולעתים הרשויות אף מממנות הוצאות נוספות, כמו שכר עובדים, ריהוט, תחזוקה ועבודות שיפוץ.
דוח 60 ב של מבקר המדינה57 כבר קבע כי במרפאות שאינן מתוחזקות כראוי אי- אפשר, מטבע הדברים, להעניק את השירות הטוב ביותר לאלה הסובלים ממצוקה נפשית ולפגועי נפש.
כבר אז העלתה הבדיקה כי מצבם של חלק ממבני המרפאות בקהילה ירוד ומוזנח.
בביקורת הנוכחית - כמו בביקורת הקודמת - נמצא כי חלק ממרפאות בריאות הנפש עדיין שוכנות במבנים לא ראויים, בין השאר משום שהאחריות לפיתוחן ולתחזוקתן של המרפאות בקהילה נחלקת במקומות מסוימים בין משרד הב ריאות ובין הרשויות המקומיות; חלק ממרפאות בריאות הנפש של המשרד נמצאות בבניינים ששטחיהם הציבוריים הם באחריות הרשויות המקומיות, ואולם אלה אינן עושות דבר כדי לתחזקם.
בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2012 במרפאה לבריאות הנפש בעיר לוד שמ פעיל המרכז הרפואי הממשלתי לבריאות הנפש באר יעקב, .
56 זאת כחלק מהרפורמה בבריאות הנפש, שמטרתה להעביר את האחריות למתן שירותי בריאות הנפש ממשרד הבריאות לקופות החולים.
נמצא כי קומת הכניסה של המרפאה, שנמצאת בבניין של העירייה ונשכרת באמצעות מינהל הדיור הממשלתי, אינה מתוחזקת כלל.
התקרה האקוסטית הרוסה וחוטי החשמל חשופים, וניכר כי לא מתבצעות שם פעולות ניקיון.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 : "לאור בעיות התחזוקה שהתגלו במקום דרש המשרד מהעירייה למלא את התחייבותה ולתקן את הליקויים.
משהעירייה סירבה משרד הבריאות 751 .
לעשות כן, דרש המשרד לבצע את העבודה מתקציבו ולקזז את התשלום מתשלום שכר דירה, גם דרישה זו לא נענתה בחיוב על ידי מינהל הדיור הממשלתי".
יו"ר הוועדה הממונה בעיר לוד כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי המבנה שבו פועלת המרפאה לבריאות הנפש בעיר לוד שכור מחברה פרטית, ולפי החוזה עמה, האחריות לניקיון קומת הכניסה מוטלת עליה.
עוד מסר כי "מזה תקופה ארוכה נערך מידי שבוע סיור מעקב של תחזוקה וניקיון שמשתתפים בו נציג בעלי הבניין ונציג העירייה, לבחינת מצב התחזוקה והניקיון".
להלן תצלום המתאר את המצב במרפאה לבריאות הנפש בלוד: חוטי חשמל חשופים בקומת הכניסה של המרפאה בלוד 2.
מרפאה לבריאות הנפש בעיר רמלה שמפעיל המרכז הרפואי הממשלתי לבריאות ה נפש באר יעקב: כבר בדוח 60 ב צוין כי המבנה קטן, ולדעת מנהל המרפאה אינו מאפשר עבודת צוות, וכי מצב התחזוקה גרוע.
בביקורת הנוכחית, בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2012 , נמצא כי המרפאה עדיין ממוקמת בבית ישן וסובלת מבעיות תחזוקה.
המרכז הממשלתי הירושלמי לבריאות הנפש מפעיל מחלקות לאשפוז בכמה קמפוסים וגם שש מרפאות קהילתיות אזוריות למבוגרים, שלוש מרפאות "על - אזוריות" לילדים ולנוער, מרכז גמילה מסמים ותחלואה כפולה58 , מרפאה לשיקום תעסוקתי ויחידה לטיפולים טרום-אשפוזיים.
המרכז כתב למשרד מבקר המדינה כי כל היחידות בקהילה אינן נגישות לנכים ואין תקציב ותכנון להנגשתן.
בכל מקרה של פניית נכה הנזקק לטיפול במרפאות לבריאות הנפש בקהילה, פותרים את הבעיה אד הוק.
ביחידות אין גם תשתית תקשורת מחשבים פנימית עם אבטחת .
מרכז המטפל בחולים הסובלים בנוסף להתמכרות גם מבעיה נפשית 752 דוח שנתי63ג .
מידע המאפשרת הפעלת תיק רפואי ממוחשב, כזו הקיימת למשל בקמפוס האשפוז בכפר שאול.
לאחרונה (במאי 2012 ) התקבלה כאמור החלטה לבצע רפורמה ביטוחית בנושא בריאות הנפש, ולפיה עד סוף 2015 כבר ייכללו שירותי בריאות הנפש בסל השירותים של קופות החולים.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי "נכון לימים אלה בעקבות ההחלטה על ]העברת האחריות לבריאות הנפש לקופות[ ביצוע הרפורמה ותקצוב שדרוג מרפאות, יבוצע מהלך של שדרוג תשתיות ומבנים במספר מרפאות על מנת להעמידם במצב פיזי נאות".
על משרד הבריאות וקופות החולים למצוא את הדרך לשיפור מיידי במצבן של תחנות לבריאות הנפש בקהילה.
לאור כך שהרפורמה בנושא בריאות הנפש אמורה להיכנס לתוקפה רק ב- 2015 , על משרד הבריאות להקפיד על תחזוקת התחנות עד להשלמת הרפורמה.
השפעת החלטות על סגירת בתי חולים פסיכיאטריים וגריאטריים ממשלתיים על ההשקעה בבינוי ובתשתיות דוח 60ב59 אזכר את המגמה הכלל -עולמית של פתיחת מחלקות פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים לצד סגירת בתי חולים פסיכיאטריים, ובייחוד כשהדבר האמור במחלקות ילדים.
פעולה זו מסייעת מאוד בטשטוש התווית השלילית המוצמדת לסובלים ממצוקה נפשית.
כמו כן היא משפרת את היעילות הכלכלית של הטיפול, ככל שמדובר למשל בחיסכון בתשתיות ובכוח אדם, ומאפשרת להפנות את המשאבים הנחסכים לטיפול בסובלים ממצוקה נפשית בקהילה.
הפניית משאבים לקהילה חשובה, משום שזה שנים רבות מתבצעת בישראל רפורמה שבמסגרתה מעבירים את עיקר הטיפול בפגועי הנפש מבתי החולים לקהילה60 .
כבר בדוח60 ב הועלה שלנוכח קביעת הממשלה ב- 2003 לפיה יש לסגור את בית החולים הממשלתי אברבנאל בבת ים, משרד הבריאות אינו מקצה די כספים לשיפוץ בית החולים.
כאמור, באפריל 2012 חזר בית החולים וציין את הליקויים המשמעותיים הקיימים במבנים שבו.
המרכז הרפואי הממשלתי לבריאות הנפש מזרע בעכו כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי זה כ-25 שנים נדון במסגרות שונות נושא העתקת המרכז הרפואי לאתר חלופי; אולם אף שהמהלך אינו מבוצע, עיריית עכו אינה נותנת היתרי בנייה שיאפשרו למרכז להקים בשטחו תשתיות ומבנים התואמים את דרישות האשפוז בעת רגיעה ובעת חירום.
עיריית עכו כתבה למשרד מבקר המ דינה בינואר 2013 כי ביולי 2012 אושרה תכנית "החוף הצפוני", שחלה גם על השטח שבו פועל המרכז הרפואי מזרע, ואשר קבעה ייעודים חדשים לאורך חוף הים, ובהם בין היתר מסחר ומלונאות.
על פי התכנית, הפעלת המרכז הרפואי מזרע היא בגדר שימוש חורג, ולכן לא ניתן לתת לו היתרי בנייה.
כן הדגישה "כי העירייה בשיתוף ובתיאום עם הנהלת בית החולים, אפשרה שיפוץ, שיפור ושדרוג מבנים קיימים".
יצוין כי גם המרכז הגריאטרי הממשלתי ראשון לציון כתב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 כי על פי תכנית העבודה של משרד הבריאות, המרכז אמור .
על הליקויים במצבם הפיזי של מבני התחנות לבריאות הנפש בקהילה ראו לעיל 754 דוח שנתי63ג .
להיסגר במהלך 2012 , ולכן יותר מארבע שנים לא מבצעים את ההשקעות הנדרשות בבינוי ובתשתיות.
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי עמדת משרד האוצר, בהסתמך על המלצות אנשי המקצוע והספרות המקצועית, היא כי יש עדיפות ברורה - בריאותית משרד הבריאות 755 .
וחברתית- להרחבת מסגרות אשפוז פסיכיאטרי בבתי חולים כלליים על פני בתי חולים פסיכיאטריים, ובמידת האפשר אף להעביר מסגרות קיימות לבתי חולים כלליים.
מכבי כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 " כי לדעתה ממכירת הקרקעות המתפנות ]של המרכזים לבריאות הנפש [ ניתן היה לבנות מחלקות חדישות ליד בתי החולים הכלליים.
רווח נוסף של תהליך זה היה צמצום תקורות ניהול, לוגיסטיקה ומינהל, הן במשאבי כ וח אדם והן בהוצאות תפעול אחרות (מודל זה עובד בשיבא, שבו מופעלות כ-140 )מיטות פסיכיאטריות".