HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר ה מדינה, מערכת מסודרת למעקב אחר תעודות קימברלי עשויה למנוע את השימוש לרעה בתעודות ולצמצם את האפשרות לסחר ביהלומי דמים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי במשך כעשור שבו מדינת ישראל חברה בתהליך לא היו תקלות בנושא תהליך קימברלי.
זאת ועוד, המינהל מעולם לא איחר להגיש דיווח להנהלת קימברלי.
למדינות החברות ב"תהליך קימברלי" יש גישה למערכת ממוחשבת שמנהלת הנהלת קימברלי.
מדינות אלו מכניסות למערכת פרטים על הערך הכספי ועל המשקל של יהלומי גלם המיוצאים למדינות אחרות החברות בתהליך או המיובאות מהן.
הפער בין נתוני היבוא ונתוני היצוא של מדינה מסוימת, כפי שהם משתקפים בדיווחים המקבילים של המדינות השותפות לעסקה, מלמד על הצורך לבצע התאמה מפורטת לפי תעודות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בדצמבר 2013 טרם הזין המינהל במערכת הממוחשבת של "תהליך קימברלי" נתונים על היבוא והיצוא של יהלומים ברבעון השלישי של שנת 2013 .
גיבוש חוק בנושא יהלומים מאז התקנת צו הפיקוח, ב - 1979 .
, אירעו שינויים בענף היהלומים ביולי 2011 החל משרד הכלכלה לקדם את הפיכתו של הצו לחוק.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במסגרת הפיכתו של הצו לחוק שואף משרד הכלכלה להסדיר את הסוגיות החדשות ואת הבעיות שהתעוררו במשך השנים.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , טרם סיים משרד הכלכלה לגבש הצעת חוק בנושא היהלומים, ומינהל היהלומים עדיין פועל בהתאם לצו שאינו נותן מענה לחלק מהעניינים הנוגעים לתחום.
לאחר מועד סיום הביקורת הודיע משרד הכלכלה כי הצעת החוק הועברה למשרד המשפטים וכי במסגרת הצעה זו יתוקנו חלק מהכשלים שזוהו במשך השנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה, בשיתוף גורמים בענף ורגולטורים רלוונטיים, לפעול ביתר שאת לסיום תהליך החקיקה.
נהלים משרד מבקר המדינה לא איתר קובץ נהלים הנוגע לעבודת המינהל.
מפעם לפעם המינהל תולה בתחנת המכס הודעות בדבר נוהלי עבודתו.
נוסף על כך מסביר המינהל לכל אדם שקיבל לראשונה רישיון מהמפקח את עיקרי ההנחיות הקיימות (מי רשאי לסחור ביהלומים, כיצד ניתן לייבא או לייצא יהלומים ועוד).
בדוח של מבקר הפנים של משרד התמ"ת מפברואר 2009 צוין כי "במינהל היהלומים אין קובץ נהלים מסודר אלא אסופה של מכתבים, סיכומי ישיבות ומסמכים שלא ברור אם הם סופיים ותקפים, העוסקים בהנחיות מקצועיות ובסדרי עבודה.
לביקורת נמסרו מסמכי הנחיות שחוברו במינהל במשך השנים.
על חלק מהמסמכים הערות ושאלות בכתב יד, על חלקם אין תאריך תוקף".
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במשך השנים לא עשה המינהל מיפוי יסודי של כל הנושאים שיש להסדירם בנהלים.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , יש בידי המינהל טיוטות ישנות של נהלים בכמה נושאים ספציפיים: החזרי יבוא, החזרי יצוא מתערוכות, ייצוא יהלומי גלם והוצאת רישיון סחר ביהלומים לחברה זרה.
בימים אלה שוקדים המינהל והלשכה המשפטית של משרד הכלכלה על הכנת נהלים בנושא יבוא יהלומי גלם ויבוא יהלומים מלוטשים.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי עליו למפות את כל הנושאים שיש להסדירם בנהלים, לנסח לאלתר נהלים ברורים שיסדירו את עבודת המינהל ולפרסמם באופן מרוכז, וזאת כדי להגביר את השקיפות ולאפשר ליהלומנים לפעול בהתאם לדרישות המינהל.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי בינואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסמו לציבור שני נהלים חדשים.
לדבריו, העבודה במי נהל דינמית ושינויים החלים במנגנון הפיקוח מצריכים שכתוב של טיוטות הנהלים.
סדרי העבודה בתחנת המכס הפעלת תחנת המכס על ידי מינהל היהלומים במדינת ישראל כמעט כל הטובין המיובאים מגיעים לבית המכס נתב"ג ונבדקים שם.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , יהלומים נשלחו מחברת השילוח 9 דרךבית המכס בנתב"ג ישירות אל היהלומן, בלי בדיקה בבית המכס .
לפי נוהלי אגף המכס ו המע"מ, על היהלומן להגיע לתחנת המכס של המינהל בתוך 48 שעותממועד קבלת הטובין ולהצהיר על היהלומים שקיבל.
בפברואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, התקבלה החלטה משותפת שלרשות המסים והמפקח על היהלומים (להלן - ההחלטה), ולפיה יהלומים המיובאים לישראל באמצעות חברת שילוח ישוחררו על ידי החברה בלבד, ויימסרו לרשות היהלומן רק בסיום הליך השחרור מתחנת המכס של המינהל.
לגבי יהלומים המיובאים לישראל באמצעות נוסע שהוא יהלומן - יבצע הלה את הליך היבוא בעמדת היהלומים ב"מסלול האדום", ובסיומו, לאחר תיאום מראש, ימסור את חבילת היהלומים לנציג חברת השילוח שימתין לו ב"מסלול האדום" באולם הנוסעים.
נציג חברת השילוח ישנע עבורו את חבילת היהלומים לבורסה וישחרר את החבילה בתחנת המכס.
ההחלטה נכנסה לתוקף באפריל 2014.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד כניסת ההחלטה לתוקף המינהל עדיין לא קלט בעצמו את חבילות היהלומים מאחר שאין בתחנת המכס שלו אמצעים מתאימים לשמירה על היהלומים עד לשחרורם על ידי היהלומן או על ידי חברת השילוח (חדר כספות ועוד).
יצוין כי ברחבי העולם מנהלות רשויות המס גם את תחנות המכס ליבוא וליצוא של יהלומים.
למפקח על היהלומים, האחראי לתחנת המכס, אין סמכויות חקירה ואכיפה, ואף אין בידיו כלים נוספים העומדים לרשות עובדי בית המכס בנתב"ג, ובכללם יחידת מודיעין, גורמי חקירה, סמכויות חקירה ועיכוב, ייעוץ משפטי פלילי, ועדת תפיסות (המחליטה על הטלת כופר) ואלמנטים טכנולוגיים (מצלמות, מכונות שיקוף, גמ"מ - מערכת גלים מילימטריים).
משרד מבקר המדינה לא מצא מסמכים המעידים שהמפקח על היהלומים העלה לפני הגורמים הרלוונטיים את הצורך בקבלת סמכויות חקירה ואכיפה כגון אלה הנתונות לעובדי תחנת מכס.
שלוש חברות בלדרות משנעות את היהלומים בין לקוחות בישראל ובחו"ל משרד הכלכלה 465 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת דנה ועדה ברשות המסים בשאלה אם יש להותיר את הפעלת תחנת המכס בידי מינהל היהלומים או להמליץ להעבירה לסמכותה של רשות המסים.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה ברשות המסים כי עליה להגיע בהקדם האפשרי להכרעה בשאלה אם יש להותיר את הפעלת תחנת המכס בידי מינהל היהלומים אם לאו, ולהגיש את המלצותיה בהתאם לכך.
לאחר הגשת ההמלצות, על רשות המסים לדון בעניין זה עם משרדי הכלכלה והאוצר.
אם יוחלט להשאיר את הפעלתה של תחנת המכס בידי המינהל, יחייב הדבר הקניית סמכויות מתאימות של חקירה ואכיפה לעובדיו.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי הוא המשרד הראוי ביותר להמשיך לטפל בענף היהלומים, וכי עם השינוי בהליך השחרור של חבילות היהלומים ייסגרו פרצות רבות שהיו קיימות קודם לכן.
בהתאם לשינוי בהליך השחרור יישמרו חבילות היהלומים בחדר הכספות של חברות השילוח.
המשרד ציין עוד כי גם כיום עובד המינהל בתיאום מלא עם בית המכס בנתב"ג.
צו הפיקוח אינו מאפשר אכיפה והטלה של עיצומים כספיים, והנושא יוסדר בחלקו בחוק היהלומים המתגבש.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 ציינה רשות המסים כי ועדה בהשתתפות כמה מעובדי הרשות, שדנה כעת בשינויים הנדרשים בשיטת המיסוי (ראו להלן), עסקה גם בנושא זה, והמלצותיה לטווח הארוך הן העברת כל הסמכות המכסית ממינהל היהלומים לרשות המסים.
בטווח הקצר ייושמו ה מלצות הוועדה לצורך תיקון הכשלים הנדונים בדוח מבקר המדינה, המפורטים לעיל.
משרד מבקר המדינה מציין כי על הוועדה ברשות המסים לתת את דעתה על העמדות השונות בנושא הפעלת תחנת המכס ליבוא יהלומים וליצואם.
בעלי תפקידים בתחנת המכס המפקח, שהוא מנהל תחנת המכס, מייצג את מדינת ישראל מול גורמים ממשלתיים וגורמים אחרים בענף, במדינת ישראל ובחו"ל.
מתוקף סמכויותיו, לדוגמה הענקת רישיונות ואישור פעולות חריגות ביבוא וביצוא של סחורה, יש למפקח השפעה על הענף.
נוסף על כך, המפקח עובד מול קבוצה קטנה של בעלי השפעה בענף, ותיתכן היכרות אישית בינו ובין היהלומנים.
למרות זאת, אין פיקוח ובקרה על עבודתו של המפקח.
מינהל היהלומים מעסיק שלושה מעריכי יהלומים (להלן - מעריכים), שתפקידם העיקרי הוא לבחון את ההתאמה בין יהלומי הגלם והיהלומים המלוטשים שהיהלומנים מביאים לתחנת המכס, ובין התיאור שלהם בחשבון הספק ובמסמכים הנלווים.
המעריכים הם אנשים ש"צמחו" בענף היהלומים, והכשרתם היא פרי ניסיון ממושך בעבודה בענף.
קהיליית היהלומנים אינה גדולה, ונוכח התדירות הגבוהה של ביקורי היהלומנים ונציגי חברות השילוח בתחנת המכס, נוצרו קשרים - גם אישיים - בינם ובין המעריכים.
מ ינהל היהלומים ער לכך שהיכרות זו עלולה להשפיע על שיקול הדעת של המעריכים, ועל כן ניסה לקבוע סידורי עבודה שימזערו את הסיכוי לתיאום מוקדם בין היהלומן ובין המעריך שיבדוק את הסחורה שלו.
אולם לנוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת המינהל מעסיק רק שלושה מעריכים, בעיית ה היכרות האישית והקשר החברתי בין היהלומנים למעריכים עומדת בעינה.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , שוקד משרד הכלכלה על הכנת מכרז לקליטת מעריכים נוספים שאינם עובדי מדינה בתחנת המכס.
בטיוטת המכרז נכלל סעיף המגביל את תקופת ההעסקה של מעריך חיצוני לארבע שנים.
קליטת מעריכים נוספים אמורה להקטין את העומס בתחנת המכס (ראו להלן - שחרור חבילות יהלומים מבית המכס) ולהקטין את השפעת ההיכרות בין המעריכים ובין נציגי היהלומנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל רגישות תפקידם של המפקח המשמש מנהל תחנת המכס ושל המעריכים, על משרד הכלכלה לדאוג לפיקוח ובקרה על עובדים אלו.
נוסף על כך, יש לסיים בהקדם האפשרי את הליכי קליטתם של מעריכים נוספים בתחנת המכס.
בתגובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה ציין משרד הכלכלה כי אף שהמינהל מטפל כיום במשלוחים רבים יותר, כוח העבודה בו לא גדל, והקושי להתמודד עם היקף העבודה רב במיוחד.
יש צורך לרענן את העובדים הבאים במגע עם נציגי היהלומנים.
בחלקה תוכל בעיה זו להיפתר באמצעות קבלת עובדים נוספים.
המערכת הממוחשבת תנאי בסיסי לפיקוח יעיל על ענף היהלומים הוא הפעלת מערכת ממוחשבת יעילה ומעודכנת המאפשרת למינהל לנתח את המידע שנצבר תוך כדי רישום פעולות שביצעו יהלומנים.
למינהל יש מערכת ממוחשבת המקושרת למערכת המידע של רשות המסים (מינהל המכס).
המערכת אמורה לסייע למינהל לנתח עשרות אלפי פעולות שמבצעות כ - 1,500 חברות מדי שנה.
משרד מבקר המדינה בדק את יעילותה של המערכת הממוחשבת של המינהל בכל הנוגע לפיקוח על ענף היהלומים בתחנת המכס, ומצא את הליקויים האלה: אירועים חריגים מינהל היהלומים אמור לאתר ולרשום אירועים חריגים בקרב יהלומנים 10 .
ולטפל בהם מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המערכת הממוחשבת אינה מתריעה באופן אוטומטי על יהלומן שנרשמו נגדו אירועים חריגים.
המערכת אינה מאפשרת לעבד את המידע הקיים או מידע מודיעיני ממקורות אחרים.
אין גם אפשרות לייצא את המידע לתכנת מחשב אחרת לשם ניתוח ואיתור של דפוסי פעולה חשודים.
עיבוד מידע מושכל עשוי לסייע למינהל להחליט אם לשחרר חבילות או אם לחדש רישיון של יהלומן.
10 האירועים החריגים שהוזנו למערכת הממוחשבת הם: שליחת מכתב אזהרה ליהלומן, הפניית יהלומן לוועדת כופר, שינוי אחוז הסחורה ב- inspection ליבוא, איחור בהגעה לתחנת המכס, הימצאותו של כסף בחבילת יהלומים, פתיחת חבילה באופן עצמאי, תפיסה בנתב"ג, חסימת רישיון והקפאת רישיון.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הגעת הסחורה ארצה 1.
החל מאוגוסט 2012 רשימוני היבוא11 בתחנת המכס הם ממוחשבים; אדם המייבא יהלומים (באמצעות נוסע או חברת שילוח של יהלומים)12, שמגיע לבית המכס נתב"ג, מקליד את פרטי חבילת היהלומים המיובאת לפני הגעתה לנתב"ג ו"משדר" את הנתונים לתחנת המכס במינהל.
המינהל אמור "לשדר" מיד את פרטי רשימון היבוא למערכת הממוחשבת של רשות המסים, וזאת לאחר בדיקה אם הנתונים המוקלדים מתאימים לתכולת חבילת היהלומים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לעתים קרובות יש פער של שבועיים ויותר בין תאריך הבדיקה בתחנת המכס ובין התאריך שבו המינהל "שידר" את הנתונים למערכת הממוחשבת של רשות המסים.
לפי נתוני המערכת הממוחשבת של מינהל היהלומים, בחודשים ינואר-נובמבר 2013 יהלומנים לא הצהירו בתחנת המכס תוך 48 שעות על כ- 14,000 (כ-40% ) מתוך כ- 34,000 ,המשלוחים שקיבלו שלא כנדרש לפי נוהלי אגף המכס והמע"מ עובר לקבלת ההחלטה מפברואר 2014 .
זאת ועוד, אם יהלומן א יחר להצהיר על חבילה שקיבל, המערכת הממוחשבת לא סיפקה התרעה אוטומטית אם אותו יהלומן כבר איחר להצהיר בעבר.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בחודשים ינואר-נובמבר 2013 היו בישראל160 חברות שאיחרו להצהיר על קבלת משלוחי חבילות יהלומים יותר מעשרים פעמים.
לעשר מהן נרשמו יותר ממאתיים איחורים בהגשת ההצהרה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יהלומן שלא הצהיר על חבילת יהלומים בתוך 48 שעות ממועד קבלתה, קיבל מכתב ולפיו עליו להביא את החבילה לבדיקה, וזאת לאחר איחור של שבעה עד עשרה ימים בלבד.
אם לא הייתה סיבה מוצדקת לאיחור, אמור היה המינהל, לאחר שליחת המכתב, לציין זאת בהערה במערכת הממוחשבת, לצד שם היהלומן.
יצוין שברשימת הדוחות שהמערכת הממוחשבת של המינהל אינה מאפשרת לחשב את מספר ימי האיחור בהצהרה על הטובין.
עקב כך המינהל אינו יכול לאתר בקלות יהלומנים שמרבים להצהיר על איחור.
עוד עולה מהבדיקה כי למינהל אין סמכות סטטוטורית או מינהלית לנקוט צעדים נגד יהלומן שלא הצהיר במועד על חבילת יהלומים.
משרד מבקר המדינה מציין כי משנכנסה לתוקף ההחלטה בדבר שחרור יהלומים מיובאים על ידי חברת השילוח, נפתרה סוגיה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרה של מערכת ממוחשבת מתוחכמת, הכוללת אמצעים לניתוח מידע, מקשה על מינהל היהלומ ים לבצע פיקוח יעיל על הענף.
על מינהל היהלומים לפתח את המערכת הממוחשבת לכלי פיקוח שיסייע לעובדיו להפיק ממנו את מרב התועלת.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי מערכת המחשוב היא מערכת ישנה.
רשות המסים הייתה צריכה לפתח את רשימוני היבוא והיצוא במערכת .
11 רשימון יבוא או רשימון יצוא הוא מסמך הכולל את הפרטים העיקריים של הסחורה, כגון תיאור הסחורה, ערכה ופרטים מזהים של היבואן או של היצואן.
12 כאמור לעיל, עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , יהלומים יובאו לישראל בדרכים אלו.
החל ממרס 2014 צפויים שינויים כמפורט בתת-הפרק "הפעלת תחנת המכס על ידי מינהל היהלומים".
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הממוחשבת בשיתוף המינהל, אך היא לא עשתה זאת משיקולי תקציב, ולכן המינהל עשה זאת בעצמו.
לאחר שיושלם מחשוב הרשימונים, יטפל המינהל במערכות מחשוב נוספות.
רשימוני יצוא ליהלומים מלוטשים האחריות לניהול תקין של פעולות המכס ולפיקוח עליהן חלה על המפקח.
את רשימוני היצוא ליהלומים מלוטשים מכינות שלוש חברות השילוח.
חברות השילוח שולחות דוחות עם פרטי המשלוח, ועובד המינהל מקליד את הנתונים למערכת הממוחשבת של המינהל.
משרד מבקר המדינה לא מצא מסמכים המעידים כי המפקח מבצע בקרה על פעולות חברות השילוח, ואף לא מסמ כים המעידים שהוא מבקש מהמעריכים לבצע בדיקה מדגמית של החבילות כדי לוודא שתכולתן מתאימה לפרטי רשימון היצוא.
לדברי המפקח, פעולות אלה מבוצעות מדי פעם בפעם.
היעדר פיקוח מטעם המפקח על יצוא יהלומים מלוטשים, שערכם נאמד במיליארדי דולרים לשנה, עלול לסייע לגורמי פשע לבצע פעולות המיועדות להלבנת הון13 .
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי הסדר של מיקור חוץ להכנת רשימוני יצוא עבור יהלומים מלוטשים הוכן לפני שנים רבות, וכי אין בידיו מסמך המוכיח שהמשרד הסמיך את חברות השילוח לבצע פעולה זו.
המינהל יתייעץ עם הלשכה המשפטית של המשרד כדי להסדיר את הנושא.
לעתים מעוניינים יצואנים לשנות את הפרטים ברשימוני היצוא.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עובד המינהל המקליד את הנתונים במערכת הממוחשבת רשאי לשנות נתונים במערכת לפי בקשת היצואן, בלי לקבל אישור לכך מהנהלת המינהל.
עוד עולה מהבדיקה כי המינהל טרם הוציא נוהל כתוב המגדיר את הטיפול ברשימוני יצוא, את האישורים הנדרשים לצורך תיקון רשימון, את המקרים שבהם יש צורך להוציא רשימון חדש במקום רשימון קודם שנפלה בו טעות, וכן את הגדרת בעלי הסמכות לאישור תיקונים.
למשל, בבדיקת נתוני יצוא במערכת הממוחשבת של המינהל לשנת 2012 נצפו מאות תיקונים ברשימוני יצוא .
לדברי המפקח, חלק מהתיקונים מקורם בתיקון טעויות סופר בהקלדת הנתונים.
בקשות לתיקונים מהותיים ברשימוני יצוא דורשות, לדבריו, אישור של הנהלת המינהל.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , לא עשתה הנהלת המינהל בקרה על הקלדת הנתונים ועל השינויים שבוצעו ברשימונים.
משרד מבקר המדינה מעיר למפקח כי לתיקונים ברשימונים יש משמעות מהבחינה הכספית , משום שהם בבחינת אסמכתה עבור רואה החשבון של היהלומן ו עבור רשות המסים , המעידה על המחזור העסקי של היהלומן.
על המינהל לעגן בנוהל את הליך אישור התיקונים ברשימוני יצוא ולעשות בקרה מדגמית על התיקונים.
"ראו עוד בפרק "שימוש ביהלומים להלבנת הון משרד הכלכלה 469 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי בשנת 2013 החל תהליך של טיפול מקוון בטופסי יצוא.
כל משלוחי היצוא - בין שהם נשלחים באמצעות חברת שילוח ובין באמצעות נוסע מזדמן - ישודרו באופן מקוון, ותתבצע בקרה מלאה של המינהל על שידורים אלה, בתיאום עם הנהלת בית המכס בנתב"ג.
עוד ציין משרד הכלכלה כי אחד הנהלים שאמורים להתפרסם הוא נוהל תיקונים.
שחרור חבילות יהלומים מתחנת המכס בענף היהלומים יש חשיבות רבה לאספקה מהירה של סחורה ללקוחות בחו"ל.
לפיכך, פיקוח אמין, יעיל ומהיר מטעם המינהל הוא מרכיב חשוב בשיקולי יהלומן המתלבט אם לבחור דווקא במדינת ישראל כמרכז סחר שבו ינהל את עסקיו.
חלק ניכר מחבילות היהלומים ליצוא וליבוא מגיעות לתחנת המכס בימי ראשון וחמישי בימים עמוסים אלה מטפלים שלושת המעריכים של המינהל במאות משלוחים בממוצע, וההמתנה לשחרור חבילות נמשכת לעתים כמה שעות.
לעתים אף נדחה שחרור חבילה ליום המחרת.
יש שיהלומנים אף עוזבים את תחנת המכס מפאת ההמתנה הממושכת ומביאים את הטובין לשחרור ביום אחר.
עיכוב בשחרור הטובין עלול לפגו ע ביכולת היהלומן לעמוד בדרישות לקוחותיו לספק להם יהלומים במועד.
המעריכים בודקים את כל חבילות היהלומים (יהלומי גלם ויהלומים מלוטשים) המגיעות לתחנת המכס, אף שלפי תהליך קימברלי חובה לבדוק באופן פרטני חבילות יהלומי גלם בלבד.
המעריכים בודקים את תכולת החבילה כדי לוודא שהיא מתאימה לפרטים מזהים בחשבון הספק ובתעודת המקור, שהונפקה במדינת המוצא בהתאם לדרישות תהליך קימברלי.
על כל חבילה מצוין סוג האבנים, משקלן וערכה הכספי הכולל של החבילה.
יצוין כי בבתי המכס של רשות המסים רק שיעור קטן מהטובין (שאינם יהלומים) נבדק על ידי פקיד המכס.
חבילות אלו נבחרות באקראי או מאותרות על בסיס מידע מודיעיני (פרופיל).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מספר היהלומים בחבילה אינו מצוין וכי אין למינהל מידע בנושא.
עוד עולה מהבדיקה כי לעתים רחוקות בלבד משתמשים המעריכים בתחנת המכס במאזניים הנמצאים בתחנה כדי לבדוק אם יש התאמה בין המשקל המוצהר של האבנים ובין משקלן בפועל.
יצוין עוד שהמאזניים בתחנת המכס לא כוילו זה שנים, וכי אין ברשות המינהל מכונה לניתוח תלת-ממדי של יהלומי גלם.
שימוש במכונה כזאת יאפשר למעריכים לבצע בדיקה יסודית של האבנים כל אימת שעולה חשש לאי-התאמה ניכרת בין היהלומים שבחבילה ובין הנתונים שבמסמכים הנלווים לה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל היהלומים והנהלת משרד הכלכלה לבחון דרכים להגביר את היעילות של תחנת המכס.
בכלל זה ניתן לבחון את האפשרות לבצע בדיקה סלקטיבית לחבילות של יהלומים מלוטשים, בהתחשב בקריטריונים המקובלים ברשות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי כדי שהמינהל יוכל לבצע את המוטל עליו במהירות וביעילות, הוא יפעל להעסקת כוח אדם נוסף.
עוד ציין המינהל כי הוא בוחן דרכים לבדיקות סלקטיביות, שחלקן ייושמו בחודשים הק רובים וחלקן לאחר שתחול התקדמות בחקיקת חוק היהלומים המתגבש.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בחינת יהלומים מינהל היהלומים מאפשר ליהלומנים ל ייבא יהלומים מלוטשים מחו"ל בלי לבצע הליך יבוא באמצעות תחנת המכס, וזאת כאשר היהלומים מיועדים לבחינה לפני קנייתם על ידי היהלומן14 ( Inspection) , (להלן- בחינת יהלומים) .
הי הלומן אמור להחזיר לחו"ל את היהלומים שלא נמכרו בתוך שבעה ימים ולדווח על כך למינהל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במערכת הממוחשבת של המינהל יש מידע על יהלומנים שלא החזירו את היהלומים שלא נמכרו בתוך שבוע.
אולם המערכת אינה יכולה למיין נתונים אלה לפי יהלומן.
לפיכך המינהל אינו יודע בבירור אילו יהלומנים נוטים לסטות מן הכללים בעת ביצוע הליך זה.
צילום התחנה במצלמות במעגל סגור .
הנהלת מינהל היהלומים מפקחת על עבודת המעריכים באמצעות צילום תחנת המכס במעגל סגור.
היכולת לצפות בקלטות הצילומים בדיעב ד חיונית במיוחד כאשר יש חשש למעשים בלתי ראויים המבוצעים במשך תקופה ארוכה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המינהל שומר את קלטות הצילומים למשך שלושה שבועות בלבד.
עקב מדיניות זו נבצר מהמינהל לבחון פעולות חשודות בתחנה במשך תקופה ממושכת.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי שמירת הקלטות נועדה לפתור חילוקי דעות בין היבואן או היצואן ובין המינהל.
הקלטות נבחנות בדרך כלל יום או יומיים לאחר מעשה, לאחר פנייה של היבואן או היצואן למינהל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הקלטות יכולות גם לסייע להגברת הפיקוח על עובדי המינהל ולא רק ליישוב חילוקי דעות בין הנהלת המינהל ובין יבואן או יצואן.
לפיכך יש מקום לבחון את הארכת תקופת שמירת הקלטות.
הגנה על צרכנים הרוכשים יהלומים .
,)תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי יהלומים, אבני חן, פנינים ומוצרי זהב התשנ"ה- 1995 (להלן - תקנות הגנת הצרכן ביהלומים), קובעות כי עוסק המציע למכירה יהלומים, בין שהם משובצים ובין שאינם משובצים, חייב להביא לידיעת הצרכן פרטים מסוימים, כגון אם היהלומים הם טבעיים או מלאכותיים (סינטטיים)15 .
על המוכר למסור פרטים אלו בעל פה זמן סביר לפני המכירה, ובמסמך בכתב - בזמן ביצוע העסקה.
את התקנות אוכפים ארבעת המחוזות הקיימים במשרד הכלכלה.
צרכן מהשורה הרוכש יהלום או תכשיט משובץ יהלום לרוב אינו בקיא בתחום ואינו יודע אם מחיר האבן מוצדק.
14 היהלומן צריך לרכושבפרק זמן זה את כל היהלומים או את חלקם, ואת היתר - להחזיר לחו"ל.
יהלומים אלו הם יהלומים המיוצרים בידי אדם בתנאי מעבדה משרד הכלכלה 471 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המפקח על היהלומים כלל אינו עוסק בהסברה לצרכנים בנושא היהלומים.
יתרה מזו, לגישת המפקח, אחריותו בתחום הגנת הצרכן נוגעת לרכישת יהלום ולא לרכישת תכשיט משובץ ביהלום.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי גם הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן16 אינה עוסקת בהסברה לצרכנים בנושא יהלומים ואבני חן.
ליהלום סינטטי מבנה מ ולקולרי זהה לזה של יהלום טבעי.
אשר על כן, גם ליהלומנים קשה מאוד להבדיל בין יהלום טבעי לסינטטי.
הדרך לעשות זאת היא בהגדלה פי מאה באמצעות מיקרוסקופ, המאפשרת להבחין בפגמים שביהלום טבעי לעומת ניקיונו המוחלט והלא טבעי של יהלום סינטטי.
ההתקדמות בפיתוח יהלומי נוי סינטטיים, הדומים מאוד למקור וזולים ממנו באופן ניכר, הגבירה את החשש מפני נוכלים, אשר מציגים ומוכרים את היהלומים הסינטטיים כטבעיים.
תעשיית היהלומים בעולם עושה מאמצים רבים כדי לבדל ולהסדיר את הסחר ביהלומים סינטטיים.
במדינת ישראל ניתן לסחור ביהלומים סינטטיי ם אך ורק מחוץ לבורסה.
ההערכות הרשמיות של הבורסה הן ששיעור היהלומים הסינטטיים הוא כ -2% בלבד מהשוק.
גורמים בענף מעריכים כי בפועל שיעורם גדול בהרבה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אין בידי המפקח נתונים על הסחר ביהלומים סינטטיים במדינת ישראל.
עוד עולה מהבדי קה כי במועד הביקורת נושא היהלומים הסינטטיים אינו מוסדר בחקיקה17 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה והמפקח, בשיתוף הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, להגביר את הפיקוח על עסקים המוכרים תכשיטים משובצים יהלומים ואת האכיפה של תקנות הגנת הצרכן בתחום היהלומים.
עליהם גם לבחון מתן שירות הסברה לצרכנים בנושא היהלומים, ובכלל זה בנושא היהלומים הסינטטיים.
על המפקח לקדם חקיקה המסדירה את נושא הסחר ביהלומים הסינטטיים על כל היבטיו.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי עיקר עיסוקו של המינהל הוא ביבוא ויצוא של יהלומים.
למרות זאת, במועד סיום הביקורת דואג משרד הכלכלה להפעיל את הרשות להסמכת מעבדות ליצור תנאי סף אחידים למעבדות גמולוגיות18 .
המינהל הצהיר כי הוא מוכן לסייע לרשות לסחר הוגן כדי שזו תיתן שירות הסברה לצרכנים על תכשיטים משובצים יהלומים.
המשרד מקבל את הערתו של מבקר .
16 הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן היא רשות פנים ממשלתית עצמאית , אשר הוקמה בהתאם לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א - 1981 .
מטרות הרשות הןפיתוח, קידו ם ויישום של מדיניות צרכנית אפקטיבית, שתסייע לצרכנים למלא את תפקידם בהבטחת כלכלה דינמית, שתעודד את התחרות במשק ו את ה צמיחה הכלכלית.
נוסף על כך, על הרשות לפעול ל פיתוח, לקידום ו ליישום של מדיניות המונעת פרקטיקות מסחריות בלתי הוגנות של עוסקים.
ראו דוח מבקר המדינה 64 א ( 2013 '), "הגנת הצרכן וסחר הוגן", עמ433.
17 ניתן למצוא אזכורים ליהלומים סינטטיים בשתי הוראות חקיקה: האחת- חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 , אשר מגדיר את המונח "יהלום" באופן הכולל גם יהלום שיוצר בידי אדם, ובכך עתיד להחיל את משטר הלבנת הון אף על עסקאות ביהלומים סינטטיים; והשנייה - תקנות הגנת הצרכן ביהלומים המטילות, בין היתר, חובת גילוי נאות של הסחורה הנמכרת על ידי סוחר, וכן חובה לגלות לצרכן אם היהלום טבעי או מלאכותי.
18 מעבדה גמולוגית היא גוף עצמאי ואובייקטיבי המתמחה בזיהוי, דירוג וסיווג אבני חן, יהלומים ותכשיטים משובצים.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המדינה ולפיה על המינהל להתארגן להכללת פיקוח על יהלומים סינטטיים בחוק היהלומים המתגבש, אף שהשימוש בהם אינו נפוץ בישראל.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2014 טענה הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן כי היא אינה יכולה לעסוק בהסברה לצרכנים בנושא היהלומים, מא חר שאינה מתמחה בתחום ואינה מפקחת ישירות על ענף זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות להגנת הצרכן לפעול בשיתוף משרד הכלכלה, המומחה בתחום היהלומים, ולעסוק יחד בהסברה לצרכנים.
הפיקוח על ענף היהלומים מצד מינהל המכס ברשות המסים .
מינהל המכס ברשות המסים אחראי, בין היתר, להבטיח את חוקיות היבוא והיצוא באמצעות שמונה בתי מכס שבפעילותם מושם דגש על מניעת הברחות טובין.
עם בתי המכס הללו נמנה גם בית המכס בנתב"ג (להלן - בית המכס).
בית המכס אינו בודק חבילות יהלומים.
חבילות אלו רק עוברות בבית המכס, ולאחר מכן הן נשלחות לבדיקת תחנת המכס במינהל היהלומים.
עם זאת, לעתים בית המכס תופס יהלומים מוברחים במהלך פעילותו למניעת הברחות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי קשה מאד לתפוס מבריחי יהלומים, אלא אם כן התקבל מידע מודיעיני ספציפי לגביהם או שמדובר בטיסות מיעדים שסביר להניח שמגיעים מה ם יהלומנים (בלגיה, למשל).
במסגרת דוח ביקורת בנושא "פעילות בית המכס נתב"ג למניעת הברחות"19 , הודיעה רשות המסים למשרד מבקר המדינה כי "לצורך איסוף מידע מודיעיני על מבריחים פוטנציאליים נבנית תכנת מחשב חדשה וייחודית, שתוכל לבנות פרופיל של נוסעים החשודים בהברחה ול סייע באיתורם".
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , כשנה לאחר ההודעה, טרם פותחה תכנת המחשב האמורה, ולכן בית המכס אינו יכול להכין "פרופיל נוסע" החשוד בהברחת יהלומים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי תכנת מחשב עשויה לסייע באיתור מבריחים באמצעות הכנת פרופיל של נוסעים החשודים בפעילות עבריינית.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 ציינה רשות המסים כי הוקם צוות בראשות ראש מטה לוט"ר (המטה ללוחמה בטרור), שתפקידו להסדיר בתוך שנתיים את נושא "פרופיל נוסע".
אם יושלם הפרויקט יהיה ניתן לבצע הערכת סיכונים לגבי נוסעים החשודים בהברחת יהלומים.
19 ,מבקר המדינה דוח שנתי 64 א( 2013 '), עמ207.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מיסוי ענף היהלומים .