HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקת רשימת אתרי הדחק המתוכננים עולה גם כי ברעננה ובהוד השרון אין מרכז דחק, וכי המרכז הקרוב ביותר הוא בכפר סבא או בהרצלייה.
בדצמבר 2012 חיבר משרד הבריאות טיוטת נוהל המבוססת על הניסיון המצטבר ממלחמת לבנון השנייה, ממבצע "עופרת יצוקה" וממבצע "עמוד ענן".
עיקר השינויים המשתקפים בטיוטה לעומת הנוהל התקף72 הוא המודעות הגוברת של הרשויות לחשיבות של מתן הסיוע לנפגעי הדחק, הדרישה לשיפור זמינותם של האתרים ונגישותם, הציפייה להגדלה משמעותית של מספר מרכזי הסיוע, ודרישה להיערכות מונעת עוד בטרם היווצרות הצורך הממשי בשטח, כחלק ממסר של שליטה במצב מצד המנהיגות המקומית.
69 '"נוהל הפעלת מת"נ: מרכז תמיכה נפשית" מס 30.
70 מבצע צה"ל ברצועת עזה בין התאריכים 27.
71 מבצע צה"ל ברצועת עזה בין התאריכים 21-14 בנובמבר 2012.
72 נוהל "הפעלת מרכז לטיפול בנפגעי דחק", מהדורה5.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הבריאות עדכן בנובמבר 2013 כי הוא מכין הצעה לנוהל חדש שלפיו האחריות על הקמת מרכזי דחק ואיושם תחול על הרשויות המקומיות.
לפי ההצעה המשרד יסייע בהכשרת אנשי מקצוע ממשרד הרווחה והחינוך, יקיים בקרה על השירות ויספק ייעוץ מקצועי שיתוגבר בשעות השיא.
רק כך, לטענת המשרד, ניתן יהיה להגדיל את מספר מרכזי דחק.
פינוי נפגעי חרדה לבתי חולים : על פי הנתונים שדווחו עולה כי הן במבצע "עופרת יצוקה" והן במבצע "עמוד ענן" יותר מ-25% מנפגעי החרדה פונו לבתי החולים או פנו לשם בעצמם.
מוצע כי משרד הבריאות יבדוק כמה נפגעי חרדה פינה מד"א לבתי החולים, ומדוע הם לא פונו לאתרי הדחק.
על המשרד לבחון אם יש צורך לשנות את הנחיותיו למד"א.
לאחר בחינת הממצאים ראוי לשקול לקיים פעילות הסברה לציבור לגבי: מהות אתרי הדחק, זמינותם, הטיפול הניתן בהם ויתרונותיהם על פני בתי החולים במקרה של חרדה - וזאת כדי לצמצם את העומס על בתי החולים ואת החיכוך בין הנפגעים לגורמי האבטחה בבתי החולים73 .
המרכז הרפואי רמב"ם כתב בתשובתו מנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי ניסיונו במלחמה מלמד שמספר נפגעי הדחק ה מגיעים לבתי החולים עולה בהרבה על מספרם של הפצועים, ואולם ברגעים הראשונים לא ניתן למיינם באופן גורף.
לבתי החולים ימשיכו לזרום נפגעי דחק אף אם ייפתחו למטרה זו אתרי דחק ייעודיים.
בית החולים שיבא כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי "מהדוח עולה כי ביישובים שהי ]את[ נם חלק מאגן הניקוז הטבעי של שיבא (קריית אונו, גבעתיים, אור יהודה) צימצמו מספר אתרי הדחק.
כפועל יוצא מכך, צפויה פניה מוגברת של נפגעי חרדה למרכז לרפואה דחופה של המרכז הרפואי".
בינואר 2014 כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי במחוז חיפה נקבעו 10 אתרי דח בכוח אדם [ ק, "כשלמעשה פוטנציאל איוש האתרים הוא רק לחמישה בעת ובעונה אחת".
]מקצועי,יעודי לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות ופקע"ר יאמדו את היקף הפניות הצפוי של נפגעי חרדה בתרחישים השונים לשעת חירום, יפעלו לצמצום פינוים לבתי החולים, ויתכננו את מספר אתרי הדחק כך שיינתן מענה ראוי, בפרק זמן סביר, לאבחון מקצועי של הנפגעים ולטיפול בהם.
73 האבטחה בבתי החולים תתוגבר בעתות חירום בין השאר, להפנות נפגעי חרדה שיגיעו אליהם אל מרכזי הדחק.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הקצאה לאומית של משאבים במחסור בעתות חירום .
הקצאת רופאים ועובדים בכירים בעתות חירום .
הקצאת רופאים מספר הרופאים בארץ במחסור, ובעתות חירום הם נדרשים לעבודה הן בבתי החולים, הן בצה"ל והן בקופות החולים (חלק ניכר מהרופאים מועסק בכמה מקומות עבודה וכן משרת במילואים).
בעתות חירום מוטלות כאמור על הקופות משימות רבות ועליהן להגיש שירותי רפואה לקהילה.
זאת דווקא כאשר רופאים רבים מגויסים לצה"ל או מרותקים בצווים לבתי החולים, ורק היתר מרותקים למרפאות הקופות.
מנתונים שמסרו הקופות למשרד מבקר המדינה עולה כי מכבי מעסיקה בשגרה 2,651 רופאים ראשוניים74 (כולל רופאים עצמאיים).
בעתות חירום מרותקים לקופה839 ( רופאים%32 ,) אף על פי שאומדן הביקוש לרפואה ראשונית בעתות חירום בתרחיש של מלחמה קונוונציונלית הוא 60% .
ניתוח של מספר הרופאים המרותקים למחוזות מעלה כי במחוז ירושלים פועלים בשגרה 601 רופאים ראשוניים, ואילו בעתות חירום מרותקים אליו 88 ( רופאים15% ;) במחוז צפון פועלים בשגרה 662 רופאים ראשוניים, ואילו בעתות חירום מרותקים 180 ( רופאים27% ); במחוז מרכז פועלים בשגרה 600 רופאים ראשוניים, ובעתות חירום מרותקים 206 ( רופאים34% ).
יוצא מכך שבמחוזות מסוימים עתיד להיווצר פער משמעותי בין הביקוש הצפוי לשירותי מרפאה לבין מספר הרופאים שייאלצו לתת מענה לביקוש.
לפי נתוני מאוחדת, הקופה מעסיקה בשגרה 1,807 רופאים ראשוניים (כולל רופאים עצמאיים).
בעתות חירום מרותקים לקופה 667 ( רופאים37% ).
ניתוח של מספר הרופאים המרותקים למחוזות הקופה מעלה כי במחוז ירושלים פועלים בשגרה 600 ,רופאים ראשוניים ובעתות חירום מרותקים אליו 109 (18% ), ואילו במחוז מרכז פועלים בשגרה346 רופאים ראשוניים, ובעתות חירום מרותקים אליו 88 ( רופאים25% ).
יוצא מזה שבמחוזות מסוימים עשוי להיווצר פער משמעותי בין הביקוש הצפוי לשירותי מרפאה לבין מספר הרופאים שייאלצו לענות על הביקוש.
במועד הביקורת מפקד ת קצין רפואה ראשי בצה"ל (מקרפ"ר) היא האחראית הבלעדית למשאב הלאומי של הרופאים, והיא קובעת מי מהם ירותק בעתות חירום לצה"ל ומי לבתי החולים או למרפאות בקהילה.
סגן קצין רפואה ראשי מקיים אחת לחצי שנה "דיוני ריתוקים", שבהם הוא מחליט מי מהרופאים ירותק למקומות עבודה אזרחיים ומי ימשיך לשרת בעתות חירום בצה"ל.
ההחלטה על שיבוץ הרופאים בקהילה בעתות חירום נעשית בידי צה"ל בלבד, שאמנם מתחשב בבקשות המתקבלות ממוסדות הבריאות השונים, אך לקופות החולים, שלהן תפקיד חשוב בעתות חירום, אין חלק בהחלטה הסופית.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גיוס בכירים במערכת הבריאות לשירות מילואים בבדיקה עלה כי רופאים בכירים בתפקידי מפתח בקופות החולים ובבתי החולים, וכן מנהלים בכירים בהם, מגויסים בעתות חירום לשירות מילואים בצה"ל.
כך למשל מגויסים בשעת חירום לצה"ל מנהל אגף הטראומה במרכז הרפואי סורוקה בבאר שבע, מנהל מחוז דרום במכבי (המחזיק בתפקיד בכיר בעתות חירום) ומנהל מחוז דרום בכללית.
עקב הטלת משימות חשובות נוספות בשנים האחרונות על קופות החולים בעתות חירום, ועקב המחסור הצפוי ברופאים גם בהן, מן הראוי שיוקם צוות משותף לצה"ל, למשרד הבריאות ולקופות החולים, שיחליט יחד על אופן שיבוץ הרופאים בעתות חירום.
רכב ממוגן להסעת סגל רפואי ולהסעת חולים .
הסעת עובדים : כבר בדוח המיוחד נקבע כי היעדר כלי רכב ממוגנים להסעת הסגל הרפואי במצב של ירי רקטות וטילים, פוגע במתן שירותים רפואיים לקהילה כגון הפעלת מרפאות, ביקורי בית וביקורי סגל רפואי במקלטים.
לפי דיון של הרשות העליונה לאשפוז מפברואר 2013 לסיכום מבצע "עמוד ענן", עובדי מערכת הבריאות, כעובדים חיוניים, מחויבים להגיע לעבודה.
זאת למרות הקושי והחשש בזמן נסיעה ברכב לא ממוגן בדרכים הנתונות לאיום ירי.
מרגע שחלה הסלמה במצב נדרשת היערכות מקדימה להפעלת רכב ממוגן לשם הסעת הסגל הרפואי למקומות העבודה ולביצוע תפקידיו השונים.
בתגובת המרכז הרפואי סורוקה מדצמבר 2012 לסיכום הלקחים ממבצע "עמוד ענן" נכתב כי "הגעת צוותי בית החולים לעבודה בעתיד תושפע כנראה מתחושת הביטחון שלהם בדרך י[ לעבודה וממנה ובביטחון המגיעים איתם .
למעונות ילדי העובדים".
עוד נכתב ]לדיהם בתגובה כי "במבצע עמוד ענן הופעלו מעונות ילדי עובדים של בית החולים על מנת לאפשר העדיף להישאר ]אך חלקם[ .
לצוותי בית החולים לעבוד.
חלק מהעובדים ניצל אפשרות זו בבית עם הילדים במקום לסכן אותם בנסיעה לבי ת החולים".
במסמך מוסבר גם כי במצב ש"העורף יהיה מאוים באופן מוחשי על ידי עשרות טילים ליום על מרחבי הדרום, כולל נתיבי ההגעה לבית החולים, ניתן לרתק את העובדים למקום העבודה, אך לא ניתן לחייב אותם לסכן את ילדיהם בנסיעה.
הרי בסופו של דבר במזל לא היתה פגיעה ישירה של טיל בעובד שהגיע עם ילדיו לבית החולים, גם משמעת ההתגוננות בדרכים על פי הוראות פיקוד העורף לא אמורה לסייע להורה המסיע ברכבו שלושה ילדים בגילאים 7-3 רתומים בנסיעה לעבודה ולמעונות ילדי העובדים".
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בבדיקה לא נמצא כי משרד הבריאות נערך להקצאת כלי רכב ממוגנים למ ערכת הבריאות בקהילה עבור הצוותים שאמורים לאייש את המרפאות ועבור סגל ביקורי הבית והצוותים לטיפול באוכלוסייה השוהה במקלטים או בביתם.
כמו כן לא נמצא כי נבחן נושא הסעת עובדי מערכת הבריאות לעבודה, למשל לאייש את המרפאות האחודות, בתי החולים, כמו גם הסעת ילדיהם למעונות.
בנובמבר 2013 השיב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי האגף לשע "ח, יחד עם משרד התחבורה ועם צה"ל, פועל לשם ריתוק חברות אחדות המספקות רכב ממוגן ו כלי רכב עם מעלון לטובת משרד הבריאות - לצורך מתן מענה להסעות בעתות חירום.
כן הוסיף המשרד כי אינו רואה פתרון להסעת ילדי העובדים למעונות.
המשרד להגנת העורף השיב כי כל עוד הנחיות ההתגוננות של פקע"ר אינן כוללות חובת נסיעה ברכב ממוגן, לא ניתן לייחד הנחיה כזו רק למערכת הבריאות, וכי גם אם הייתה הנחיה כזו, היא אינה בת יישום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לאמוד את הצורך בכלי רכב ממוגנים להסעת סגל מערכת הבריאות בעתות חירום לשם מילוי תפקידיו בקהילה ובבתי החולים, ולשם הסעת ילדי הסגל למעונותיהם - ולהיערך לספקם.
הסעת חולים : בדיון האמור של הרשות העליונה לאשפוז שהתקיים בפברואר 2013 לסיכום מבצע "עמוד ענן", הוצגה בעיית הטיפול בשעת חירום בחולי דיאליזה, שחלקם מוגבל מבחינת ניידות ויתקשה לעצור בעת אזעקה בצדי הדרך (בהתאם להנחיות פקע"ר) ולהישכב בצד הכביש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון אילו עוד חולים זקוקים לטיפול מחוץ לביתם, ולבחון את האפשרות להסיעם בעתות חירום ברכב ממוגן לשם קבלתו.
מיגון אישי - קסדות ואפודי מגן .
האחריות להגדרת רמת המיגון הנדרשת במצב חירום מוטלת על פקע"ר.
מיגון מתאים מציל חיים, מעניק תחושת ביטחון לעובדים ולחולים, מונע נזקים ומאפשר המשך קיום שגרת חיים גם בעתות חירום.
בדוח המיוחד עלה כי כמות אפודי המגן והקסדות שנופקה על ידי משרד הבריאות במלחמת לבנון השנייה לא הספיקה למיגונם של כל הצוותים שסיפקו שירותים רפואיים שוטפים לאוכלוסייה.
בדוח המיוחד הומלץ למשרד הבריאות, לפקע "ר, למשרד האוצר ול משרד ראש הממשלה להשלים את ההצטיידות באמצעי מיגון אישי עבור מערכת הבריאות, כדי שהסגל הרפואי יוכל בעתות חירום למלא את תפקידו.
בביקורת הנוכחית עלה כי באגף לשע"ח אין נתונים לגבי כמות אמצעי המיגון האישי הנחוצה עבור כלל הצוותים הרפואיים שאמורים לספק שירותים בעתו ת חירום, וממילא לא ידוע מהו החוסר שיש להשלים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כייבצע בדיקה מחודשת של כמויות אמצעי המיגון האישי הנדרשות לצוותי הקהילה ו לסגל בתי החולים , וידרוש תקציב להשלמת הרכש.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי יוכנו מראש אמצעי מיגון אישי לכל הצוותים המתוכננים לפעול בעתות חירום בשטח פתוח, ותבוצע בדיקה תקופתית לשם השלמת מחסור בציוד.
יש לדאוג להתאמת פריטי המיגון האישי למידותיהם של העובדים.
הקצאת מורות-חיילות למעונות ילדי העובדים .
בעתות חירום מופעלים בבתי החולים ובקהילה מעונות לילדיהם של עובדי מערכת הבריאות.
מעונות אלו מסתייעים במורות-חיילות מטעם פקע "ר.
בדוח המיוחד עלה כי במלחמת לבנון השנייה היה קושי להשיג תגבורת של מורות חיילות.
היות שתפקידן זה של המורות-החיילות מוגבל לעתות חירום בלבד, מן הראוי גם שכל חיילת שנשלחת לתפקיד, תעבור הדרכה או רענון שיכינו אותה אליו.
לצורך תפקוד תקין בעתות שגרה וחירום קיים בכל בתי החולים מערך אבטחה.
את מערך האבטחה מאיישים יוצאי יחידות קרביות, שבעת חירום חייבים ברובם בגיוס לשירות מילואים.
בעתות חירום העומס על מערך האבטחה רב יותר, שכן לבתי החולים מגיעים גם קרובי משפחה מודאגים של הנפגעים וקיים צורך בהיערכות כנגד איומי פח"ע (פעילות חבלנית עוינת).
גם בתרחיש של מתקפת חל"כ צפויה בהלה של האוכלוסייה שתביא להצפה של בתי החולים בנפגעים ובבני משפחתם, וכן באזרחים החוששים כי נפגעו.
לפי הדוח המי וחד ממוני הביטחון בבתי החולים בצפון מסרו כי במלחמת לבנון השנייה כ - 35% ,מאנשי מערך האבטחה גויסו למילואים, ובכלל זה מאבטחים, ממוני הביטחון עצמם סגניהם ועוזריהם.
עוד נכתב בדוח כי בבית החולים בני ציון בחיפה הגיע מאוחר מדי תגבור למאבטחים, וכי בבית החולים רמב"ם נזקקו לשוטרים כדי לשמור על הסדר.
בדוח הומלץ למערכת הבריאות ולפקע"ר לשפר את המוכנות של מערך האבטחה לחירום, ובכלל זה בתחום כוח האדם.
בפקע"ר קיימת יחידה צבאית לבית החולים (להלן - יחצ"ב), שנועדה לסייע לבתי החולים במצבי חירום קונוונציונליים ולא -קונוונציונליים, במשימות כגון נשיאת אלונקות, שינוע מיטות, איטום חדרים ומיגונם, אבטחה וכן תפקידי סיוע נוספים במקרה של מתקפת חל"כ.
לפי הדוח המיוחד, במאי 2007 הודיע צה"ל כי תפקיד מחלקת האבטחה ביחצ"ב הוא לסייע למשטרה ולכוחות האבטחה של בתי החולים בשמירה על הסדר הציבורי במקרה של מתקפת חל"כ.
עוד הודיע צה"ל כי ייבחן הצורך בסיוע למחלקות האבטחה בבתי החולים גם במקרה של מתקפה קונוונציונלית.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עד למועד סיום הביקורת, צה"ל ומערכת הבריאות לא בחנו את אופן הסיוע למחלקות האבטחה גם במקרה של תקיפה קונוונציונלית.
נמצא עם זאת כי המטה לביטחון לאומי (המל"ל) במשרד ראש הממשלה החל בתקופת הביקורת בעבודת מטה לצורך היערכות לאבטחת מתקנים שונים בעתות חירום, ובכלל זה במערכת הבריאות.
בתשובתו מאוקטובר 2013 כתב המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי למשרד מבקר המדינה שבית החולים הסביר לפקע"ר ולמשטרה כי היות שהוא פתוח לכול, נדרש בחירום תגבור של האבטחה, אולם לא התקבל מענה מניח את הדעת לפנייתו.
עוד הוסיף בית החולים כי "בתרגילים של השנים האחרונות תירגלנו את הפעלת בית החולים עם יחידות היחצ"ב.
מצאנו חוסר מיומנות של חיילים בתפקידי שיטור ואבטחה.
יתרה מזו, באמצעות אגף משאבי והקב"טים ]אחראי המשמרת [ אנוש שעמד בקשר עם צה"ל ניסינו 'לרתק' את האחמ"שים ]קציני הביטחון[- (סך הכול7 אנשים) שמהווים חוליה קריטית בהפעלת המערך- ונענינו בשלילה.
זאת למרות שחלק מביניהם קיבלו הצבות למילואים לתגבור בבית חולים אחר".
משרד הבריאות הסביר כי תקן יחידת האבטחה ביחצ"ב עומד על 10 חיילים ואין ביכולתם של חיילים אלה לתת מענה לאבטחת בתי החולים.
מ- 2007 ועד למועד סיום הביקורת, לא הוסדר נושא מערך האבטחה בבתי החולים באופן שיאפשר להם בעתות חירום להמשיך לתפקד ללא הפרעה, ובמיוחד במקרה של הגעת נפגעים ונפגעי חרדה עקב פגיעת חל"כ באוכלוסייה האזרחית.
השיב המשרד להגנת העורף למשרד מבקר המדינה כי הוא מכין נוהל בנושא .
בשל המחסור האמור במשאבים לאומיים לשעת חירום- רופאים, מאבטחים, רכב ממוגן, ציוד מיגון אישי (אפודים וקסדות) וכן מורות-חיילות - על צה"ל, המשרד להגנת העורף, משרד הבריאות והרשות העליונה לאשפוז לקבוע מבעוד מועד סדרי עדיפויות להקצאתם לקראת עתות חירום.
פיקוח על איכות מי השתייה .
בעתות שגרה בודקים הרשויות המ קומיות או ספקי המים את איכות מי השתייה, ומשרד הבריאות מפקח עליהם.
מתבצעות בדיקות איכות שוטפות של מי השתייה, הכוללות בקרה של 764 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האיכות הבקטריאלית והכימית 75 .
התרחישים לשעת חירום מתייחסים לאפשרות של פגיעה במערכות המים וזיהומן - אפשרות המחייבת בדיקה מהירה של איכות המים באתרים שנפגעו.
לשכות הבריאות אחראיות לתיאום ההעברה של דגימות מים למעבדות מוכרות ועליהן לוודא שהגיעו ליעדן.
בדוח המיוחד נמצא כי במלחמת לבנון השנייה בוצעו דגימות לבדיקת איכות מי השתייה באיחור או לא בוצעו כלל, עקב מחסור באמצעים למיגון צוותי הדוגמים (רכב ממוגן, קסדות ואפודי מגן).
עוד נכתב בדוח כי היערכות נכונה לשעת חירום צריכה להסתמך על שיטת בדיקה אוטומטית בשליטה מרחוק, באופן שלא יחייב יציאת עובדים לשטח76 .
צוין עוד כי על משרד הבריאות לתת את הדעת לקושי שבנטילת הדגימות ולקושי לבדוק את איכות המים בעתות חירום, וכי עליו להכין תכנית פעולה להבטחת איכות ראויה של מי השתייה במצב חירום.
כך למשל אפשר לחבר את מערכת המים למחשב ולהעביר באופן אוטומטי נתונים למרכזי בקרה.
בביקורת לא נמצא שהמשרד הכין תכנית כזו או הנחה את ספקי המים להיערך לנטילת דגימות מים בעתות חירום.
יש לציין כי כמה רשויות מקומיות התקינו תחנות ניטור ממוחשבות הבוחנות אוטומטי ת מדדים הקשורים לאיכות המים, ונשלטות בידי תוכנות שמגלות גם זיהומים קטנים ברמת דיוק גבוהה ובזמן אמת.
אף שבעתות חירום ייתכן זיהום מכוון של מי השתייה, ואף שעל משרד הבריאות להבטיח כי הרשויות המקומיות וספקי המים יבצעו גם בעתות חירום בדיקות איכות של המים, הוא לא נערך למתן מענה הולם בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להכין תכנית פעולה להבטחת הפיקוח על איכות מי השתייה בעתות חירום.
משרד מבקר המדינה כבר העיר על כך כאמור בעבר בדוח המיוחד.
סוגיות בהיערכות מערכת האשפוז .
יחידות לשעת חירום ואחראי שעת חירום בבתי החולים .
בכל בית חולים ישנו עובד המתמנה כאחראי לשעת חירום, אולם מינוי זה הוא בנוסף על תפקידו בבית החולים.
בבדיקה נמצא כי רק בבית החולים סורוקה של הכללית יש אחראית לשעת חירום במשרה מלאה.
לדברי האגף לשעת חירום מינוי אחראי שעת חירום במשרה מלאה מאפשר הכנה טובה ויעילה יותר של בית החולים לעתות חירום.
בדוח המיוחד נמצא כי כבר בשנת 2002 החליטה הרשות העליונה לאשפוז שכדי לשפר את רמת המוכנות, יש צורך להקים יחידה שתכלול ארבעה תקנים בבתי החולים הכלליים עבור אחראים לשעת חירום77 .
בפועל לא יושם תיקנון כזה בבתי החולים, אולם יש לצייןכי האגף לשע"ח ופקע"ר מתרגלים את בתי החולים לתרחישי חירום גם ללא תיקנון זה.
לפי הדוח המיוחד, בתי החולים עורכים מדי פעם תרגולים ללא שקיבלו תקציב לכך - מתוך תחושת מחויבות - אולם הנטל הכספי נופל עליהם לפחות באופן חלקי ועלול לפגוע בהיקף השירותים .
75 הבדיקות נעשות על פי תקנות בריאות העם (איכותם התברואתית של מי -שתיה ומתקני מי שתיה), התשע"ג- 2013.
76 מדדים אלה יכולים להיות: רמות הכלור שנותר במים, מידת עכירותם, שינויים בלחץ המים או הפרשי לחצים בין נקודות שונות, היכולים להצביע על תקלות במערכת המים.
77 בדיון ברשות העליונה לאשפוז נטען כי יש להרחיב את מספר התקנים גם לתחום הקהילה.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שהם מספקים ובאיכותם.
לכן חשוב מאוד להסדיר בחוק את סמכויות הרשות העליונה לאשפוז ואת הסדרי המימון למערך החירום של שירותי האשפוז.
בפועל עד למועד סיום הביקורת באוקטובר 2013 , אין תקנים בבתי החולים הכלליים עבור יחידה לשעת חירום, סמכויות הרשות העליונה לאשפוז כאמור לעיל לא הוסדרו בחוק, וכמו כן לא הוסדר המימון להכנת מערכת האשפוז לשעת חירום ולתרגולה.
כדי לשפר את מוכנותם של בתי החולים לשעת חירום, מוצע כי משרד הבריאות ובתי החולים ישקלו לאמץ את החלטת הרשות העליונה לאשפוז משנת 2002 באשר לצורך להקים יחידה לשעת חירום בבתי החולים הכללייםולמנות אחראים לשעת חירום במשרה מלאה.
כמו כן חשוב מאוד שמשרד הבריאות יסדיר בחקיקה את סמכויות הרשות העליונה לאשפוז, וכן יסדיר את המימון למערך החירום של שירותי האשפוז.
מוסדות הבריאות הקיימים נבנו ברובם לפני שנים רבות, ובכמה מהם אין מקלטים כלל או שהמיגון בהם חלקי בלבד.
בהתאם לחוק שירות עבודה בשעת-חירום, התשכ"ז - 1967 , בתי החולים הם מפעל לשירותים קיומיים, וככאלה הם נדרשים להמשיך ולתת שירותי רפואה כל שעות היממה, גם בעתות חירום.
מכאן החשיבות הרבה של מבנים ממוגנים לחולים ולסגל העובדים.
פקע"ר ומשרד הבריאות פועלים בהתאם לתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית ), התשע"ג ]תיקון[ מקלטים- 2013 (להלן- התקנות), שקובעות בין השאר מהן הדרישות למרחבים מוגנים במוסדות הבריאות.
התקנות קובעות גם את גודל המרחבים המוגנים הנדרש בהתאם למספר מיטות האשפוז, ואת מפרטי המיג ון ומערכות האוורור והסינון במרחבים המוגנים.
התקנות קובעות גם כי מחלקות אחדות במוסדות הבריאות צריכות להיבנות מראש במתכונת של מרחב מוגן, לרבות חדרי ניתוח, יחידות לטיפול נמרץ, חדרי מיון (מחלקות לרפואה דחופה), חדרי לידה ויחידות דיאליזה.
בדוח המיוחד נכתב כבר כ י אין די בתקנות באשר לבנייה חדשה, ויש להגן כראוי גם על החולים ועל סגל העובדים בבתי החולים הקיימים.
בשנת 2012 בדק משרד מבקר המדינה את מצב המיגון בבתי החולים 78 , והעיר למשרד הבריאות על פערי המיגון המשמעותיים במערכת הבריאות, למרות תכנית קיימת לגישור על הפערים.
פקע"ר ערך סקר מיגון מקיף לבתי החולים הכלליים בשנת 2010 , ובהתאם לתכנית גובשו הנחיות לבתי החולים המפרטות את המרחבים המוגנים שיש להתפנות אליהם בשעת חירום.
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2013 '), "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ717 .
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי המיגון בבתי החולים לוקה בחסר, וכי חדרי ניתוח, יחידות לטיפול נמרץ, חדרי מיון, חדרי לידה ויחידות דיאליזה רבים אינם ממוגנים.
הדבר מסכן הן את החולים והן את העובדים ועלול לפגוע בתפקוד הסגל הרפואי בעתות חירום.
בית החולים שיבא כתב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי סקר המיגון שבוצע ע"י פקע"ר בשיבא לא הסתיים עקב בעיות תקציביות של פקע"ר.
ע וד כתב המרכז הרפואי כי "למרות היעדר תוכנית תקציבית של הממשלה לנושא מגון משאבים קריטיים, ביה"ח, בהעריכו כי מדובר אכן במיגון נחוץ, מנסה ליישם תוכנית משל עצמו על מנת להרחיב את מספר חדרי הניתוח המוגנים ואת היכולת הטיפולית תחת איום טילים לאיזור המרכז.
כדי ליישם תוכנית זו, לקח על עצמו המרכז הרפואי שיבא מסע איסוף תרומות בעולם ובמקביל פנה בבקשת סיוע הן לאוצר והן למשרד הבריאות .
הכללית מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי משרד הבריאות השיב לה בנובמבר 2013 , כי "לצערנו התקציב שניתן בעבר למיגון בוטל".
עוד הוסיפה הכללית כי מדברים אלו עולה, כי אין בדעתה של המדינה לפעול לצמצום פערי המיגון בבתי החולים.
בכך המדינה חושפת את בתי החולים לפגיעה חמורה בתפקודם בעתות חירום, לרבות סיכון חייהם של החולים והעובדים שישהו בבתי החולים באותה עת".
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בנו במבר 2013 כי הועברה דרישה למשרד האוצר לממן את המשך המיגון בבתי החולים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות, בשיתוף משרד האוצר והמרכזים הרפואיים, לבנות תכנית אב רב -שנתית מגּובה תקציבית, אשר תיתן ביטוי להשלמת המיגון הנדרש בבתי חולים על פי סדרי עדיפויות.
מיגון מערכות המחש וב בבתי החולים והיערכות לתכנית התאוששות מאסון .
מערכות המחשוב הכרחיות לתפקוד בתי החולים.
התיקים הרפואיים, תכניות הטיפול, המכשור הרפואי, ציוד הדימות וחדרי הניתוח - כולם ממוחשבים.
מנהל בית חולים מסוים מסר למשרד מבקר המדינה כי אין כיום אפשרות לתפעל את בית החולים בלי מערכות המחשוב.
ואולם מערכות המחשב שם אינן ממוגנות, ובעת מלחמה פגיעה באתר המחשוב של בית החולים תפגע בתפקודו עד כדי חשש להשבתתו.
מכאן חשיבותה של תכנית התאוששות מאסון, DRP ,( Disaster Recovery P lan ) .
התכנית מאפשרת התאוששות תוך זמן קצר מפגיעה שמשביתה את מערכות המחשוב, ובדרך כלל נדרש לכך גם אתר גיבוי חלופי מרוחק מבית החולים, שהותקנו בו מבעוד מועד תשתיות התכנה המתאימות.
האגף לרפואה כללית שבמינהל הרפואה של משרד הבריאות אחראי לפיקוח על מוסדות רפואיים ולאסדרתם, ומקיים בקרה תקופתית בבתי החולים כדי לבחון אם להמליץ על המשך משרד הבריאות 767 .
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פעילותם ועל חידוש רישיונותיהם.
עם הנושאים שהאגף מבקר בבתי החולים נמנה גם הנושא "רשומות ומידע רפואי", שנועד לבדוק את גיבוי המסמכים המופקים במערכות הממוחשבות.
ואולם נושא התכנית להתאוששות מאסון, הכוללת הכנת אתר חלופי שיגבה מערכות מחשוב שייפגעו, אינו מופיע ברשימת הנושאים לבקרה וממילא לא נבדק.
עקב תפקידן המרכזי של מערכות המחשוב בתפעול בתי החולים, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון את האפשרות להטמיע את תכני ת ההתאוששות מאסון.
כמו כן ראוי לשקול הוספת נושא זה לרשימת הבקרות שעורך המשרד בבתי החולים.
מן הראוי אף כי המשרד יבחן את הצורך להטמיע את תכנית ההתאוששות מאסון גם במערכות המחשוב של מוסדות רפואיים אחרים, כגון קופות החולים ובתי חולים פרטיים.
משרד הבריאות מסר ל משרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי הוא בוחן חלופות שונות שיאפשרו התאוששות של מערכות המחשוב במקרה של פגיעה בבית חולים.
הכנת בתי חולים פרטיים וציבוריים למצבי חירום .
בתי חולים פרטיים : בסיכום דיון של הרשות העליונה לאשפוז מינואר 2011 נקבע כי במצב מלחמה חשוב לשלב את בתי החולים הפרטיים הגדולים בקליטה לאשפוז של חולים ושל נפגעים.
בתי חולים אלה יכולים בעתות חירום להוות שלוחות אשפוז של בתי החולים הכלליים, ולסייע בהמשך מתן מענה רפואי לאוכלוסייה כבשגרה.
כך למשל בבית החולים אסותא רמת החייל בתל אביב קיימת תשתית למחלקות טיפול נמרץ וכירורגיה.
בבית החולים יש 382 מיטות אשפוז ויכולת הרחבה ל-421 מיטות, וכן פועלים בו 16 .
חדרי ניתוח חדישים ראש תחום אשפוז, כוננות והנחלת הידע באגף לשעת חירום כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי תיקי החירום ופק"ל ההיערכות של בתי החולים הפרטיים מאושרים בידי האגף לשעת חירום שבמשרד הבריאות ופקע"ר; וכי הרשות העליונה לאשפוז מאשרת את "תורות האב" בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפעלת מערך חדש של בתי חולים פרטיים בעתות חירום, ובית החולים הפרטי, הגדול, כמו אסותא רמת החייל בתל אביב בפרט (שבו קיימת תשתית רחבה ויכולות רפואיות משמעותיות) - ראוי שתעשה לאחר בחינה יסודית ואישור גם של הרשות העליונה לאשפוז, בהיותה רשות ייעודית שאמורה להנחות את מוסדות הבריאות.
ואולם נכון למועד סיום הביקורת הרשות העליונה לאשפוז, משרד הבריאות ופקע"ר טרם דנו בתכנית ההיערכות לחירום של בתי החולים הפרטיים, וממילא טרם אישרו אותה.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתי החולים במזרח ירושלים : במזרח ירושלים פועלים חמישה בתי חולים ציבוריים כלליים 79, שבהם כ -530 מיטות בסך הכול.
האגף לשע "ח בשיתוף פקע "ר אמור להכין את כל בתי החולים הכלליים בארץ למצבי החירום השונים.
בביקורת עלה כי הרשות העליונה לאשפוז לא החליטה אם להפעיל את בתי החולים במזרח ירושלים, למרות פוטנציאל האשפוז הטמון בהם והאפשרות להקטין בעתות חירום את העומס הצפוי על בתי החולים במערב העיר.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי בעקבות הערת הביקורת יתקיים דיון ברשות העליונה לאשפוז לגבי בתי חולים אלו, וכי דיון הכנה כבר נערך.
היערכות מד"א לעתות חירום .
מד"א הנו הארגון הלאומי לשירותי רפואה דחופה טרום -אשפוז ולשירותי הדם.
הקמתו כאגודה הוסדרה בחוק מגן דוד אדום, התש"י- 1950 .
על פי החוק מטרות מד"א הן: "(א) למלא את התפקידים של אגודה ארצית, ולהיות לצורך זה שירות עזר לשירות הרפואי של צבא הגנה לישראל בזמן מלחמה, ולהתכונן לכך בזמן שלום.
(א1 ,) להיערך לקראת אירוע אסון המוני כהגדרתו בסעיף 90 , התשל"א]נוסח חדש[ א לפקודת המשטרה- 1971 , ולהשתתף בתרגילים לצורך כך.
(ב) לקיים לטובת כלל התושבים שירותי עזרה ראשונה.
(ג) לקיים לטובת כלל התושבים שירות של אגירת דם, פלאסמה ומוצרי לוואי שלהם.
(ד) למלא כל תפקיד נוסף שייקבע בתקנון האגודה".
שר הבריאות הוא הממונה על ביצוע חוק זה.
מד"א מוגדר גם בחוק הג"א כ"ארגון עזר", וככזה הוסמך שירות הג"א בחוק להדריך אותו כיצד למלא את תפקידו בעתות חירום.
כאמור מאז הוקם פקע"ר ב- 1991, הוא מחליף את הג"א ויש לו הסמכות המקצועית העליונה לארגן את ההתגוננות האזרחית במדינה ולנהלה.
עם זאת במסמך "עקרונות שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות וצה"ל" מאוגוסט 2011 , הוסכם כי "קיימת כיום סתירה פוטנ ציאלית בהפעלת מד"א וקופות החולים לאור היותם מוגדרים כמפעלים חיוניים על פי חוק שירות עבודה בשעת חירום, תשכ"ז- 1967 וכארגוני עזר על פי חוק הג"א, תשי"א - 1951 ", ולפיכך הוחלט כי האחריות הכוללת להפעלת מד"א ולתעדוף משימותיו בשגרה ובחירום תחול על משרד הבריאות, ולא על פקע"ר.
היערכות לעתות חירום מחייבת תכנון של כוח האדם והמשאבים.
בדוח המיוחד נכתב כי משרד הבריאות לא בחן את היקף כוח האדם ומספר האמבולנסים שיידרשו לכלל המשימות של מד"א בעת חירום.