HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאשר במקביל השו"ט בנו תכנית כוללת במסלול מחוץ לפקודה".
עוד כתב משרד החקלאות, כי "הפקודה קובעת סמכות שברשות ולא סמכות חובה להורות על המתת בעלי חיים.
על השו"ט להפעיל שיקול דעת ולפעול בהתאם לעמדתם המקצועית.
בנוסף, אין להעלות על הדעת המתת בעלי חיים באוכלוסיות מסוימות ללא התחייבת לפצות עבור כך.
זה יכול לעבוד לכל היותר פעם אחת, וגם זה תוך הפעלה מסיבית של כוחות שיטור ואכיפה.
17 החיסון בעיקר מונע מקרי הפלה בצאן; בעלי חיים עלולים להידבק בחיידק הברוצלה בעקבות אכילת שליות שנפלטו בהפלה.
שחיטה של בעלי חיים שנעשית לא בפיקוח וטרינרי משרד החקלאות ופיתוח הכפר |953 .
שהיו שייכים למגדלים .
תכנית מסוג זה תלויה לא מעט בשיתוף פעולה מצד המגדלים והקהילה".
"המגדלים הבדואים אינם חיים בקיבוץ או במושב, כמו החקלאים 'הטיפוסיים ' בישראל.
וחלק גדול גם לא מרגיש שייכות או חובה לפעול ע"פ התקנות והנהלים.
כך המצב מזה עשרות שנים.
לכן לא ניתן גם למגר את המחלה במסגרת הכלים הקיימים בפקודה, המתאימים לחקלאים מסוג אחר.
כך פעל המשרד בתוכנית זו - באחריות ובשיקול דעת של כלל הגורמים והאפשרויות במסגרת החוק והמציאות החברתית הייחודית.
המשרד הוסיף, כי "בכדי לעמוד משאבים, ובעיקר משאבי כח אדם לבצוע ]לו[ בצרכים ההולכים וגדלים נדרשים המשימות בשטח".
בתשובה מינואר 2018 חזר משרד החקלאות והדגיש כי המתה ללא פיצוי הייתה מאלצת אותו לעשות שימוש בכוחות אכיפה רבים והדבר עלול היה לגרום לעימותים בינו לבין המגדלים הבדואים בנגב דבר שהיה עלול להסב נזק רב יותר מאשר תועלת.
עולה אפוא, כי במשך שנים נמנע המשרד, מתוך שיקולים שמתחשבים במאפיינים הייחודים של האוכלוסייה הבדואית בנגב, להפעיל את סמכותו כאשר היה צורך להמית בעלי -חיים נגועים בברוצלוזיס שהיו שייכים למגדלים מקרב אוכלוסייה זו.
במסגרת המבצע ידע המשרד כי יש שיעור גבוה של עדרי צאן נגועים בברוצלוזיס בנגב והם מהווים מקור להתפשטות המחלה במקנה ומסכנים את בריאות הציבור; אולם כיוון שלא יכול היה לשלם פיצוי למגדלים שהפרו את הפקודה דחה את פעולות ההמתה עד שהיה בידיו נוהל מיוחד על פיו יכול היה לשלם לפנים משורת הדין פיצויים למגדלי צאן ותקציב מיוחד שיאפשר לו לעשות כן.
משרד החקלאות נימק בהרחבה את החלטתו לדחות את פעולת ההמתה של בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס בנגב.
משרד מבקר המדינה מעיר לו, כי עליו להפיק לקחים מאופן הטיפול במחלת הברוצלוזיס בנגב בנוגע ליכולתו להפעיל בעתיד את סמכותו באירועי חירום של התפרצות מחלות בבעלי חיים כדי למנוע את התפשטותן.
לקבלת ההחלטות לעניין הפעלת סמכות זו השלכות מרחיקות לכת שכן דחייה של פעולות המתה של בעלי חיים הנגועים במחלות שעוברות לבני אדם עלולה לפגוע בבריאות הציבור בארץ.
המתת בעלי חיים נגועים -תכנית ניסויית .
בשלב שבו החלו השו"ט בהליך "ניקוי העדרים" - המתת בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס, הם פעלו תחילה רק באזור אחד בנגב - רהט, כלומר לא בצעו "ניקוי" במקביל בכמה אזורים.
משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה, כי "מטרת הפיילוט ברהט הייתה לבדוק את התוכנית לפרטיה, את קצב העבודה, את היענות המגדלים וכו'.
בתנאים הקיימים ממילא לא היו לשו"ט מספיק עובדים כדי לפעול במקביל במספר מוקדים.
כל ההחלטות על צעדים אלה התקבלו בדיונים מקצועיים מעמיקים בשו"ט ובמשרד החקלאות".
בישיבת ועדת הבריאות של הכנסת ביולי 2015 אמר מנהל השו"ט שלא ניתן לפעול בכל הנגב לפני שיתקבל התקציב המיוחד למבצע, כיוון שיש לגייס כוח אדם לסיוע ללשכה הווטרינרית בנגב בביצוע המשימות הנדרשות.
לדבריו , לאחר שיבוצע "ניקוי עדרים" באזור רהט, "אנחנו מתכוונים להיכנס לחורה, לביר הדאג', לאותם עדרים, 250 מהווים[ עדרים שמקבלים היתרי מרעה והם גם .
על ידי המעבר צפונה וגורמים להפצת המחלה".
]סכנה ראוי לציין, כי לחוסר היכולת לפעול בעת ובעונה אחת בכמה אזורים בנגב הנגועים בברוצלוזיס יכולות להיות תוצאות שליליות - האוכלוסייה ובעלי החיים בהם נשארים חשופים לסכנת הידבקות במחלה; כמו כן, המחלה עלולה להתפשט מאזורים אלה לשאר אזורי הארץ - על ידי מכירת ראשי צאן נגועים במחלה או תנובת החלב שלהם אם החלב לא פוסטר כנדרש.
בישיבת הוועדה בכנסת נתן יו"ר אגודת מגדלי הצאן הבדואים בנגב ביטוי לסחר בראשי צאן נגועים במחלה, לדבריו: "יש.
שחיטה פולחנית אצל האוכלוסייה הבדואית"; "אנשים מחפשים במיוחד את הכבשים הנגועות ]במחלה[ , קונים אותן בזול ושוחטים".
שיהוי בהמתת בעלי חיים נגועים בתכנית הניסיונית: .
פענוח בדיקות דם של ראשי צאן נעשה במעבדה לאבחון ברוצלוזיס במשרד החקלאות.
לאחר הפענוח נשלחות תוצאות הבדיקות אל הווטרינריים בלשכות האזוריות.
בנוהל המיוחד הונחו הווטרינרים שלא להמתין יותר מחודש ממועד נטילת דגימות דם של בעלי חיים בעדר ועד להמתת בעלי החיים שנמצאו נגועים בברוצלוזיס.
דרישה זו שקבעו השו"ט נועדה הן כדי ל מנוע המשך הדבקה בעדר והן כדי למנוע פגיעה בתהליך "ניקוי העדרים", לאחר שבעבר אירע שבתקופה שבין הבדיקה לבין ההמתה נעלמו או הועלמו מן העדר בעלי חיים נגועים, או שלא ניתן היה לזהות אותם מפני שתגיות האוזניים שמסמנות ומבדילות ראש צאן אחד ממשנהו נפלו.
גם שינויים בעדר עקב ילודה יש בהם כדי להקשות את תהליך "ניקוי העדרים".
מנהל השו"ט בשדה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי רצוי שלא יעברו יותר משבועיים ממועד בדיקת העדר ועד המתת בעלי החיים הנגועים בו, אף שלפי הנוהל המיוחד טווח הזמן יכול להגיע לחודש.
מנהל הלשכה הווטרינרית האזורית בדרום כתב בדצמבר 2015 אל הנוגעים בדבר בשו"ט כי יש להמית "שבועיים, מקסימום שלושה מיום הבדיקה האחרונה".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |955 .
כאמור באוקטובר2015 החל השו"ט בפעולות המתה של בעלי חיים.
על פי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין אישרה באותה שנה ארבע בקשות לאישור פיצויים.
נמצא כי בשני מקרים מבין הארבעה חלף יותר מחודש ממועד בדיקת העדרים ועד שעובדי השו"ט חזרו לעדר כדי להמית את ראשי הצאן הנגועים; אז התברר לשו"ט כי חלק מראשי הצאן שהיו בעדר במועד הבדיקה אינם נמצאים בו עוד.
בשנת 2016 אישרה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין כ-60 בקשות לפיצויים.
נמצאו חמישה מקרים מאותה שנה שבהם חלף יותר מחודש ממועד בדיקת העדרים ועד למועד שבו חזרו אליהם השו"ט כדי להמית ראשי צאן נגועים.
להלן שתי דוגמאות משנת 2015 ואחת משנת 2016: 1.
באוגוסט 2015 בדקו השו"ט עדר צאן שהיו בו 204 .
ראשי צאן כעבור כחודשיים, באוקטובר 2015 , חזרו השו"ט לעדר לצורך המתת ראשי הצאן הנגועים בברוצלוזיס, אך מצאו שהעדר מונה 150 ראשי צאן בלבד.
בדיון שערכה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין נאמר כי עולה חשד שהמגדל הוציא ראשי צאן מהעדר בעת ההסגר19.
בדצמבר2015 בדקו השו"ט עדר צאן שהיו בו 200 ראשי צאן, ושמונה מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס.
רק כחצי שנה לאחר מכן, ביוני 2016 , הומתו שישה מבעלי החיים שנמצאו נגועים במחלה; שני האחרים לא נמצאו בעדר, והמגדל מסר לעובדי השו"ט כי מתו קודם לכן.
לשו"ט לא הייתה אפשרות לבדוק אם דבריו נכונים אם לאו.
בינואר2016 בדקו השו"ט110 ;ראשי צאן בעדר מסוים11 מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס.
רק בחודש יוני - כחצי שנה לאחר מועד הבדיקה, הגיעו השו"ט לעדר כדי להמית את בעלי החיים הנגועים.
בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "קיימת מגבלה כמותית ליכולת הביצוע של השו"ט בשדה, יחד עם שלל משימות השגרה.
במבצע הנוכחי עקב מדיניות .
לא ניתן היה לגייס מספיק ]סכסוך עם [האוצר ו עובדים בקצב הדרוש להצלחת המבצע.
כתוצאה מכך, גויסו פחות מדי עובדים ומאוחר מדי, ולא ניתן היה לעמוד ביעד התכנית המקורי.
כמו כן, כאמור, התנהגות המגדלים באזור זה שונה מהתנהגות חקלאים אחרים באזורים אחרים.
הטלת הסגר אינה מהלך פיזי אלא הנחיה בלבד - אי העברה של בעלי חיים, אי מכירה וכו', שעל המגדל לקיימן.
אם וכאשר המגדל בוחר להתנהג אחרת, בכלים הפיזיים הקיימים קשה למנוע זאת".
בתשובה מינואר 2018 הוסיף המשרד, כי מדיניות הנהלת השו"ט היא להפריט או להסתייע במיקור חוץ עבור פעילויות "שאינן שלטוניות" כדי לאפשר הפניית משאבים "לביצוע פעולות הכרחיות ולחיזוק הפיקוח האכיפה".
19 בשלב השני של המבצע הטילו השו"ט הסגר על עדר שנמצאה בו נגיעות בברוצלוזיס, כדי שלא יצא למרעה ולא יבוא במגע עם עדרים אחרים עד שיומתו בעלי החיים הנגועים בו.
כפי שעלה, כשפרק הזמן ממועד הבדיקה ועד ההמתה התארך ליותר מן התקופה שנקבעה קרה שחלק מבעלי החיים הנגועים לא נמצאו עוד בעדרים.
נוסף על כך ככל שהתקופה ממועד הבדיקה ועד להמתת בעלי חיים נגועים בעדר מתארכת הם ממשיכים להוות מקור להדבקה של מי שנמצא בסביבתם - בני אדם ובעלי חיים.
על השו"ט להקפיד על מילוי ההנחיות בנושא כדי למנוע את ההשלכות שיש לבעל חיים נגוע בעדר.
תחקירי משרד הבריאות בנוגע לתחלואת בני אדם בברוצלוזיס .
כאשר משרד הבריאות מקבל דיווח על אדם שחלה בברוצלוזיס נדרשים עובדי הלשכה האזורית של משרד הבריאות לתשאל את החולה באמצעות "שאלון חקירה אפידמיולוגית לחולה בברוצלוזיס" (להלן - השאלון), כדי להתחקות אחר מקור ההדבקה ולמנוע התפשטות המחלה לבני אדם נוספים.
אם נמצא שהחולה בא במגע עם בעלי חיים נגועים יעביר משרד הבריאות את המידע למשרד החקלאות, כדי שיפעל לבודד ולהמית את בעלי החיים הנגועים; מוצרי חלב נגועים בחיידק הברוצלה יושמדו על ידי משרד הבריאות.
בלשכת דרום של משרד הבריאות ממלא את השאלון הרופא הכפוף לממונה על המחוז במשרד הבריאות.
לדבריו, התחקיר מבוצע טלפונית ולא בשטח משום שעומס עבודתו והיעדר עובדים לסיוע אינם מאפשרים להגיע למקומות המגורים של החולים.
הרופא ציין כי לו נעשה התחקיר במקום מגורי החולה היה יכול להתרשם מהסביבה - ולבחון אם יש בה צאן וגמלים, ואם בני משפחה נוספים באים במגע עמם - וכך היה בידיו מידע מלא יותר על מקורות אפשריים להידבקות.
הוא ציין, כי בשיחת טלפון עלול החולה להסתיר את העובדה שהוא מגדל חיות משק.
כאמור, בחברה הבדואית בנגב גידול עזים והפקת מוצרים מחלבן נעשות לא רק על ידי בעלי עדרים אלא כדרך חיים מסורתית.
אדם יכול להחזיק בשטח מגוריו עז או עזים אחדות ולהפיק מוצרי חלב.
אם עיזים אלה נגועות בברוצלוזיס בני המשפחה הבאים עמן במגע או צורכים את מוצרי החלב חשופים להידבקות במחלה.
מן האמור לעיל עולה כי תחקירי משרד הבריאות באמצעות הלשכה במחוז דרום על תחלואת בני אדם בברוצלוזיס עלולים שלא לשקף את כל המידע הרלוונטי להתפשטות המחלה, כיוון שהם מבוצעים בטלפון ולא במקום מגורי החולה.
עקב כך עלול המשרד שלא לאתר בהקדם חיות משק נגועו ת בברוצלוזיס שגרמו להדבקה, ובני אדם נוספים עלולים להיחשף למחלה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |957 .
" בתשובת משרד הבריאות נאמר כיהמחוז מבצע סדרי עדיפויות ובמצבים בהם לשיקול דעתו של הרופא לא הכרחי לצאת לשטח, מתבצעת חקירה טלפונית.
במידה והרופא מתרשם בתחקיר הטלפוני שיש צורך לרדת פיזית לשטח הדבר נעשה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד הבריאות יבחן אם ניתן לספק לרופא בלשכת מחוז דרום כלי עזר שיאפשרו לו להתגבר על עומס העבודה, כדי שניתן יהיה לבצע תחקירים במקום המגורים של האדם החולה, כשיש בסיס לשער שהוא או שכניו מחזיקים בראשי צאן.
החלטת משרד החקלאות להפסיק את המבצע .
מנהל השו"ט, מנהל יחידת השו"ט בשדה ומנהלת המעבדה לאבחון ברוצלוזיס מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי כוח האדם שעמד לרשות הלשכה הווטרינרית בנגב וכוח האדם שעמד לרשות המעבדה היו מצומצמים מכדי לעמוד בעומס העבודה שנדרש ליישום המבצע בנגב.
עקב כך, בתקציב המיוחד שאושר למשרד החקלאות לצורך המבצע הוקצו כספים לתגבור כוח האדם לסיוע ללשכה הווטרינרית וכן למעבדה.
בישיבת ועדת הבריאות של הכנסת ביולי 2015 אמר עוזר מנכ"ל משרד החקלאות כי המשרד מתכוון להשתמש בתקציב המיוחד למבצע כדי לסיים את "ניקוי העדרים" בנגב מהר ככל שניתן - בתוך לא יותר משנה.
המשרד פעל לגייס לצורך המבצע עובדים במיקור חוץ כדי לתגבר את כוח האדם בשו"ט ובעקבות זאת התגלע בשנת 2016 סכסוך עבודה בין ועד העובדים בשו"ט לבין המשרד.
הסכסוך הגיע לפתחו של בית המשפט20 , ההליך נמחק אך הסכסוך נמשך גם במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 .
ועדת הבריאות של הכנסת ביקשה ממשרד החקלאות, בדיוניה ביולי ובנובמבר 2015 לדווח לה על התקדמות המבצע.
בינואר2017 כתב מנהל השו"ט ליו"ר הוועדה: " הממשלה אומנם הקצתה בעירו ב ותמיכת הכנסת 50 "מיליון ש ח למשך שנתיים, אך משרד האוצר מסרב נמרצות להקצות למבצע תקנים ארעיים"; "לאור מדיניות זו של האוצר, הוכן ופורסם ע"י מש' החקלאות מכרז חיצוני.
אלא מאז פרסום הזוכים במכרז, בחודש מאי אשתקד ועד היום ישנו קושי להפעיל את ההתקשרות על רקע סכסוך עבודה" .
מנהל השו"ט הוסיף כי "לאחר מספר דיונים בבית דין לעבודה הצליחו השירותים הווטרינריים רק לאחרונה לגייס רק 4 עובדים למבצע, וזאת מתוך כשמונה שהגישו מועמדות אך ויתרו בגלל השיהוי והקשיים".
20 )ס"ק (חיפה 9968-07-16 הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות עובדי המדינה ואח' נ' מדינת ישראל - פורסם במאגר ממוחשב מיום 8.
)(ההליך נמחק 958 |דוח שנתי 68ג .
משימות נכבדות, כיוון .
בברוצלוזיס עדיין לא .
על פי מסמכי השו"ט יש בנגב 2,200 עד2,500 .
עדרי צאןמנתוני השו"ט על פעילותם בשנת 2016 למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב עלה: 1 .
בסוף שנת 2016 מספר עדרי הצאן שנרשמו, נבדקו וחוסנו על ידי השו"ט היה 1,363 - כלומר כ-40% .
בכ-20% מקרב העדרים שנבדקו נמצאה נגיעות במחלה (נמצאו בהם ראשי צאן נגועים בברוצלוזיס, להלן - עדרים נגועים).
בסוף שנת 2016 "עדיין לא "נוקו כ-80% .
מהעדרים הנגועים מפעילותם בנגב באותה שנה בקרב גמלים עלה: רשומים בשו"ט נתונים על 300 עדרי גמלים; עובדי השו"ט בדקו את העדרים ו-12 מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס, אך בסוף שנת 2016 עשרה מהעדרים הנגועים (כ-80% ) עדיין לא"נוקו".
במכתב ששלח מנהל השו"ט בשדה ב-יולי 2017 אל המנהל בפועל של השו"ט21 הוא התריע על קשיים ביישום המבצע וציין כי הדבר נובע מהמשך המאבקים בין הצדדים בסכסוך העבודה; במכתבו הוסיף, כי "ללא פתרון המאפשר את פעילות עובדי המבצע אין אפשרות לקי ימו בצורה אפקטיבית"; "במציאות זו הפעלת המבצע אינה יעילה ובלתי אפשרית".
נתוני השו"ט מצביעים על כך שבשנת 2017 עדיין עמדו בפני השו"ט משימות נכבדות כיוון שרוב העדרים שנמצאו נגועים בברוצלוזיס עדיין לא "נוקו".
יש למנוע עיכובים בביצוע הפעולות הנדרשות לביעור מחלת הברוצלוזיס בנגב ולכל הפחות למזעורה, משום שהיא מסכנת את בריאות הציבור ואת ענף המִ קְּ נ ה.
בתשובת משרד החקלאות נאמר, כי סכסוך העבודה והקשיים שהתגלעו בעקבות זאת ביישום תכנית המבצע הקשו עליו והוא פנה בעניין זה ליו"ר ועדת הבריאות של הכנסת, למשרד האוצר ולהסתדרות "אך לא נמצא פתרון".
מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובה מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה, כי "המ הינו הכרחי וכל דחיה או עיכוב משמעו לא רק ]המבצע[ שך ביצוע הפרויקט זריקת כל פירות הפרויקט לטמיון אלא אף חשש לעליה של המחלה בקרב עדרי הצאן ובני האדם.
לאור פסיקת בית הדין לעבודה כי עלינו להגיע להבנה עם ועד העובדים עד 1/11/17 וחוסר ההצלחה בהגעה לפתרון הסכסוך שנוצר עם ועד העובדים" נאלץ משרד החקלאות להפסיק את ההתקשרות עם חברות חיצוניות לגיוס עובדים במיקור חוץ.
עוד כתב המנכ"ל כי מנהל השו"ט בפועל הודיע לו כי המבצע יופסק, וכי "התכנית למזעור הנגיעות של המחלה בנגב, לא תבוצע כמתוכנן ותימשך במסגרת הפעילות השוטפת של לשכת הנגב, בהתאם ליכולותיה ומשאביה ".
17 ;סיים מנהל השו"ט את כהונתו, ובמועד בו נשלח המכתב עדיין לא מונה מנהל חדש את התפקיד של מנהל בפועל אייש עובד בכיר בשו"ט.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |959 .
מנכ"ל משרד החקלאות מסר במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה כי המשרד הפסיק את המבצע בגלל הקשיים ליישמו שנוצרו בעקבות סכסוך העבודה.
במכתבו הוסיף המנכ"ל: "הוצאתי עתה מכתב לממונה על התקציבים במשרד האוצר ולמנכ"ל משרד הבריאות הודעה על סיום המבצע ועל החזרת יתרת תקציב לקופת המדינה, על כל המשתמע מכך.
מאלץ את המשרד לבקש לשחרר אותו מביצוע התכנית.
במקביל אנו מתכוונים לפנות למשרד האוצר לאשר תקציב לשם הגברת המודעות הציבורית למחלה ודרכים להישמר ממנה".
משרד מבקר המדינה עשה בירורים עם שני הצדדים לסכסוך העבודה וקיבל מהם תשובות בהן הם מעלים, בין היתר, טענות זה כלפי זה.
בדוח זה אין מקום לפרט בנוגע לכך.
לבקשת משרד מבקר המדינה מסר לו מנהל יחידת השו"ט בשדה את הנתונים על שיעור עדרי הצאן בנגב שהיו נגועים במחלה במועד הפסקת המבצע.
מן הנתונים לנובמבר 2017 עלה כי כ-19% מעדרי הצאן בנגב נגועים במחלה ומדובר בשיעור נגיעות גבוה.
מנהל השו"ט בשדה הוסיף, כי בשנת 2016 היה שיעור הנגיעות בצאן בנגב26% וכי בעקבות העבודה שבוצעה בשו"ט ירד השיעור לכ-19% .
בנובמבר2017 פנה הרופא הממונה על מחוז דרום במשרד הבריאותאל השו"ט וביקש לשקול מחדש את ההחלטה להפסיק את המבצע.
לדבריו, "בשלוש השנים האחרונות אנו רואים ירידה בשיעורי התחלואה בברוצל וזיס במחוז דרום "; אין להתעלם מסמיכות הזמנים בין התוכנית של משרד החקלאות לבין ירידה נצפית כאן!
צריך להמשיך את התוכנית .
הוא צירף למכתבו נתונים המשקפים ירידה בשיעורי התחלואה.
כפי שעולה מתרשים 3 המספר השנתי של בני האדם שאובחנו חולים בברוצלוזיס ירד מאז שהחל משרד החקלאות במבצע למזעור המחלה בעדרי הצאן בנגב.
רופא מחוז דרום של משרד הבריאות ציין בפני משרד החקלאות כי יש להתייחס לירידה בתחלואה בבני אדם וכי ראוי להמשיך במבצע.
זאת ועוד, מנהל השו"ט בשדה הצביע על ירידה בשיעור התחלואה בעדרי הצאן בשנת 2017 בהשוואה לשנת2016 - ,עולה אפוא כי ההחלטה להפסיק את המבצע בטרם עת אינה עולה בקנה אחד עם תוצאות חיוביות אלה.
מאוד, וכיוון שהמחלה .
נוכח השיעור הגדול של עדרים הנגועים במחלת הברוצלוזיס בנגב, הרי שלהפסקת המבצע למזעור מחלה זו עלולות להיות השפעות שליליות על בריאות הציבור, בריאות בעלי החיים והאיתנות הכלכלית של ענפי המקנה בארץ.
המשרד שקד על תכנון המבצע ויישומו, קבע שזו הדרך האפקטיבית להתמודד עם המחלה בעת הזו והשקיע בכך משאבים רבים, אולם אלה עלולים לרדת לטמיון עם הפסקת המבצע והמחלה עלולה להתפשט עוד יותר.
יתרה מזו, הנתונים מצביעים על ירידה בתחלואה של בני אדם במחלה וכן על ירידה בשיעור עדרי הצאן הנגועים בה, מאז שהחל המבצע.
בשל סיבות אלה ראוי לעשות כל מאמץ כדי שניתן יהיה להמשיך בפעולות שתוכננו במסגרת המבצע.
מתשובה של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מאמצע ינואר 2018 ,עולה שבמשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה בשירותים הווטרינריים.
משרד האוצר מסר עוד כי "יאפשר פתרון תקציבי" לחידוש מידי של המבצע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, כי אם תתממש האפשרות להתניע מחדש את המבצע - כעולה מתשובת משרד האוצר, על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש בהקדם את פעילותו בעניין.
לפעולה זו נודעת חשיבות מיוחדת נוכח שיעורי העדרים הנגועים במחלה באזור הנגב שהם עדיין גבוהים מאוד, וכיוון שמדובר במחלה שמסכנת את בריאות הציבור ואת איתנות ענפי המקנה.
בתשובתו מינואר 2018 כתב משרד החקלאות: "לאור ההסכמות שהושגו עם ועד העובדים בשירותים הווטרינריים.
יפעל משרד החקלאות באופן מידי לביצוע התקשרות במיקור חוץ, לתקופה של שלוש שנים, למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב".
עד תחילת פברואר 2018 .
, מועד עדכון הביקורת, המבצע לא חודש .
ענף הבקר בישראל מספק מוצרי חלב ובשר בהיקף שנתי נרחב - בשנת 2016 ייצרו רפתות החלב בישראל1.
45 מיליארד ליטרים חלב; כ-99% מתפוקתהחלב בישראל היא חלב בקר היתרה היא חלב צאן22.
כמו כן, הרפתות המקומיות הן המקור של כ-30% מאספקת הבשר.
ערך הייצור של ענף הבקר בישראל היה .
22 ,שנתון מועצת החלב2016 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |961 .
16 מיליארד ש"ח היו מתפוקת חלב והיתרה מבקר לשחיטה23.
פקודת מחלות בעלי חיים מסמיכה כאמור את השו"ט לבצע פעולות למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים.
הפקודה מטילה אחריות גם על מגדלי המקנה ו כן על הווטרינריים שהם מעסיקים או קונים מהם שירותים: על פי הפקודה, מי שבהחזקתו או בפיקוחו נמצא בעל חיים נגוע או שהוא חושד כי בעל החיים נגוע במחלה וכל וטרינר שנודע לו על מחלה או על תמותה חשודה בקרב בעלי חיים, יודיע על כך מיד לרופא הווטרינר הממשלתי הקרוב.
לחיידק הברוצלה כמה מינים; בקר הוא פונדקאי טבעי של ברוצלה אבורטוס ואילו צאן הוא פונדקאי טבעי של ברוצלה מיליטנסיס.
על פי מסמכי השו"ט מחלת ברוצלה אובורטוס אינה קיימת בארץ זה שנים, אך הבקר בארץ יכול לחלות גם בברוצלה מיליטנס יס.
למחלה אין סימנים קליניים חיצוניים , אך הפלות של פרות ברפת, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון, יכולות להיות סימן לקיומה של המחלה ולצורך לבצע אבחון .
במסמכים משנת 2014 של התכנית למזעור מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב נאמר, כי מחלת הברוצלוזיס יכולה להוות איום מ משי לרפתות החלב שנמצאות בסביבת עדרי הצאן השוהים במרעה באזור הנגב, וכי חדירת המחלה לרפת בקר המפיקה חלב עלולה לגרום נזקים כלכליים קשים למגדל ואף להביא לחיסולה של הרפת.
יצוין, כי החיידק חודר לתנובת החלב של הפרות ולא ניתן להשתמש בו אלא אם פוסטר בפיקוח השו"ט; בשרו של בקר נגוע במחלה אינו משמש למאכל.
נוסף על כך יש להמית את הפרה או העגל הנגועים במחלה, ומלבד עגמת הנפש הרבה שיש בכך ישנו גם נזק כלכלי כבד - מחירה של פרה יכול להיות גבוה מ-10,000 .
ש"ח בינואר 2014 הפסיקו השו"ט לחסן עגלות נגד ברוצלה אבורטוס כיוון שישראל נחשבה באותה עת נקייה מהמחלה.
במרץ 2015 הפסיקו השו"ט לבצע דרך שגרה גם בדיקה לאבחון המחלה ברפת (מבחן הטבעת24 ).
מנהל השו"ט בשדה כתב בפברואר 2015 למנהלי הלשכות האזוריות כי ההחלטה להפסיק את הבדיקה התקבלה על בסיס ניתוח סיכונים; לדבריו, בשנים קודם לכן מספר ההתפרצויות של מחלת ברוצלוזיס ברפת חלב היה אפסי; לגבי הבדיקה כתב כי היא "אינה רגישה דיה לאתר תחלואה ראשונית ברפתות עם מאות פרות חולבות".
הוא הוסיף כי " השו"ט יבחנו ויגדירו דרכי ניטור ומעקב חלופיות להתפרצות ברוצלוזיס ברפת חלב, כגון מעקב אחרי הפלות".
23 משרד החקלאות, מצב החקלאות ב-2014- ,חשבון ענף החקלאות והתפתחות הייצור החקלאי 2015 .
24 בדיקה למציאת נוגדנים למחלה בחלב.
עלה, כי ממרץ 2015 ועד למועד סיום הביקורת- ספטמבר 2017 - לא קבעו השו"ט דרכי ניטור חלופיות שיסייעו להם לחשוף בקר נגוע בברוצלוזיס ברפתות ולמנוע את התפרצות המחלה.
השו"ט לא עקבו אחר הפלות של בקר ברפתות ולא ביקשו מהמגדלים דיווח על הפלות - אף שאלה כאמור יכולות לשמש סימן לקיומה של המחלה.
באוקטובר 2015 הייתהברפת גדולה מאד בדרום הארץ תחלואה נרחבת של בקר בחיידק מסוג ברוצלה מיליטנסיס.
השו"ט נקראו לטפל במצב הח ירום ברפת וביצעו בדיקות רחבות לאבחון המחלה בבקר.
ה תוצאות היו חמורות - בני אדם אחדים, בעיקר עובדים ברפת, נדבקו במחלה; הומתו כ-600 פרות; לא ניתן היה להשתמש בכ-100,000 ליטרים של חלב שיועד לשיווק במועד גילוי האירוע.
לו ביצעו השו"ט פעולות ניטור ברפתות הם עשויים היו לגלות באותה רפת את דבר קיומה של המחלה בשלב שבו נפגעו ממנה מספר קטן של פרות - קודם התפשטותה; והיה סיכוי למנוע את הנזקים הגדולים שצוינו לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר לשו"ט, כי היה עליהם לקבוע דרכי ניטור ומעקב ברפתות בנוגע לברוצלוזיס, כאמור במכתבו מפברואר 2015 של מנהל השו"ט בשדה.
אירוע הברוצלוזיס שהתגלה ברפת כמה חודשים לאחר שנשלח מכתב זה היה צריך להמריץ עוד יותר את השו"ט להשלים משימה זו; אך כאמור, גם בשלהי שנת 2017 עדיין לא קבעו השו"ט דרכי ניטור ומעקב ברפתות.
במחצית השנייה של 2017 התגלו מקרי תחלואה בברוצלוזיס ברפת באזור השרון ובשלוש רפתות באזור הדרום.
השו"ט נקראו לטפל במקרים אלה.
בינואר 2018 פנה משרד מבקר המדינה אל השו"ט כדי לקבל עדכון בנושא.
בתשובת המנהל הנוכחי של יחידת השו"ט בשדה נאמר, כי ברפתות "אין ניטור פעיל של הלשכות הווטרינריות.
על ידי מבחן הטבעת, אך הוא מעולם לא מצא ברוצלוזיס לפני שאותרה המחלה באמצעים אחרים (גורמי הפלה או רפתנים חולים) בארץ".
מנהל השו"ט בשדה הוסיף, " אנחנו בסיום כתיבת נוהל המחייב את הרפתן לשלוח דגימות לגורמי הפלה בהתאם לרמת הסיכון בה נמצאת הרפת לברוצלוזיס.
ברפתות עם סיכון גבוה יצטרך הרפתן גם לבדוק פרות לאחר המלטה ללא קשר להפלה".
קביעת דרכי ניטור ברפתות הכרחית כדי שאם פרה או עגל יחלו בברוצלוזיס, לא תתפשט המחלה ברפת.
עוד העיר משרד מבקר המדינה, כי המקרים האמורים של תחלואה ברפתות, ובעיקר האירוע בשנת 2015 ברפת גדולה בדרום הארץ, ממחישים את הסכנה של זליגה של מחלת הברצולזיס מן הצאן אל הבקר ואת הצורך לקדם באופן נמרץ את השגת היעדים שקבע משרד החקלאות עוד בשנת 2014 - למזער את מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |963 .
בתשובה מסוף ינואר 2018 :למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות "במסגרת התייעלות תהליכית ובכדי לנטר ולמנוע התפרצות של מחלת הברוצלוזיס בבקר, בתאריך 04/01/2018 קיים מנכ"ל משרד החקלאות ישיבה רבת משתתפים של כלל גורמי המקצ וע הרלוונטיים בשירותים הווטרינריים, מועצת החלב, נציג "החקלאית", חקלאים, נציגי ארגון מגדלי הבקר והלשכה המשפטית במשרד החקלאות.
בישיבה זו דנו בדרכים ובפעולות המתבצעות וכן, הוצגה טיוטת נוהל לביצוע בדיקות אשר פורסמה להערות הציבור והוטמעו בה מספר שינויים בעקבות עתידה להתפרסם בשבועות ]הטיוטה[ .
הערות הציבור הקרובים".
בטיוטה - "נוהל דיגום הפלות לגורמי הפלה ברפת חלב", הוטלו על המגדל ועל הווטרינר הפרטי המטפל ברפת לבצע בדיקות מסוימות ולשלוח דגימות לבדיקה בשו"ט; עוד נכתב בטיוטה, כי "בכל לשכה וטרינרית אזורית יתבצע תיעוד הפלות מדווח לרפתות החלב בתחומה.
במקרה של דיווח חריג על הפלות יש לבצע תחקיר במשק".
על משרד החקלאות לפעול בנמרצות כדי שפעולותיו אלה יבשילו לכדי נוהל בר תוקף ולדאוג ליישומו.
נוהל כזה יוכל לשמש לו לצורך ניטור ומניעה של התפרצות מחלת הברוצלוזיס בבקר.
מדינת ישראל חשופה בקביעות למחלת הברוצלוזיס, ותפקיד השו"ט במשרד החקלאות לפעול למניעת התחלואה ולמזעורה בקרב חיות משק.
פעולות השו"ט למניעת תחלואה של חיות משק במחלה לא היו מספקות ולא היה בהן די כדי למנוע את התפשטות מחלת הברצולוזיס בנגב.
רק לאחר שהחלו השו"ט בשנת 2014 במבצע למזעור המחלה בעדרי הצאן בנגב הם החלו לבדוק באופן שיטתי את עדרי הצאן באזור, לחסנם ולנקות את העדרים מבעלי חיים נגועים שנמצאו בהם.
על השו"ט להמשיך לבצע פעולות אלה כדי למזער את מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן.
עוד עליהם לפעול לבצע ניטור ומעקב ברפתות כדי למנוע הישנות מקרים של בקר שנפגע מן המחלה.
ביצוע פעולות השו"ט במסגרת המבצע למזעור המחלה נתקל בקשיים.
לפי הסברי משרד החקלאות לא ניתן היה להמית צאן נגוע בברוצלוזיס של מגדלים בדואים בנגב בלי לשלם להם פיצוי, גם אם הפרו את הפקודה ולא היו זכאים לכך.
עקב כך דחה המשרד המתה של בעלי חיים נגועים במחלה במשך תקופה ארוכה עד שגייס תקציב מיוחד לפיצוי המגדלים, לפנים משורת הדין ולפי נוהל מיוחד.
נוסף על כך התגלע במשרד סכסוך עבודה שנגע לעניין גיוס עובדים במיקור חוץ עבור המבצע; הדבר פגע ביכולתו של המשרד להוציא לפועל את תכניות המבצע, ובשלהי 2017 הפסיק המשרד את המבצע באיבו.
נוכח נתוני השו"ט במועד הפסקת המבצע, לפיהם שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס עדיין גבוה - כ-19% - .
יעדי המבצע במועד הפסקתו עדיין היו רחוקים מהשגה 964 |דוח שנתי 68ג .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי כל עוד לא הושגו היעדים הנוגעים למזעור המחלה היא מוסיפה להתפשט ולסכן את בריאות הציבור, פוגעת בענף הצאן, מסכנת את ענף הבקר ומטילה על המדינה עלויות כלכליות הנובעות מכל אלה.
נוכח האחריות המוטלת עליו למנוע התפשטות של מחלת הברוצלוזיס בישראל, וככל שניתן לממש אפשרות עליה דובר - לחדש את המבצע שהופסק באיבו, על המשרד לשנס מותניו ולעשות זאת בהקדם.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |965 .
הפרטת החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן וביטול חובת החיסון .
דבר צאן ואבעבועות צאן הן מחלות שפוגעות בעדרי הצאן אך אינן מידבקות לבני אדם.
במסמכי השו"ט נאמר כי אבעבועות צאן היא מחלה ש"גורמת לנזקים קשים בעדרים - מלבד תמותת שגר מרובה (50% עד80% ), יצרנות העדרים נפגעת באופן קשה עקב הפלות, ירידה בקצב הגידול של הטלאים ופגיעה בתנובת ואיכות החלב".
מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, השו"ט מוסמכים כאמור לנקוט פעולות למניעת התפשטות מחלות של בעלי חיים.
במסגרת זו קובעים השו"ט חיסונים שחובה על המגדלים לתת לבעלי החיים שברשותם, וכן מציינים חיסוני רשות שרצוי לתת.
לדברי מנהל השו"ט, מאז כניסתו לתפקיד ביצע פעולות לייעול עבודת השו"ט ובכלל זה הסרת משימות מסוימות מסדר יומם של הווטר ינרים בלשכות האזוריות כדי שיוכלו להתפנות לניטור ופיקוח על תחלואה בבעלי חיים, מניעת התפשטות מחלות ופיקוח על המגדלים בכל הנוגע לשמירה על רווחת בעלי החיים.
בין היתר קבע שחיסוני חובה מסוימים של בקר וצאן יהפכו לחיסוני רשות; וכי השו"ט יפסיקו לבצע כמה מחיסוני החובה והמגדלים יפנו לווטרינריים פרטיים לשם כך.
במסגרת פעולות אלה הודיע מנהל השו"ט למגדלי צאן ולרופאי צאן בנובמבר 2014 , כי בינואר2015 יפסיקו עובדי הלשכות הווטרינריות האזוריות לחסן עדרים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן.
חיסונים אלה נשארו בגדר חובה והמגדלים התבקשו לפנות לווטרינרים פרטיים לביצוע החיסונים.