HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חלוקת הפדיון מהאגרות לבדיקות משנה בין הרשויות המקומיות מרכז השלטון המקומי בישראל גובה אגרות עבור בדיקות המשנה שנעשות על ידי הרשויות המקומיות ומחלק את הכספים שנגבו בין כל הרשויות.
מכיוון שלא כל הרשויות המקומיות מבצעות את הבדיקות, חלק מהן מקבלות כספי אגרות שכלל לא השתתפו בגבייתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז השלטון המקומי כי בחלוקת הפדיון מן האגרות גם לרשויות מקומיות שאינן מבצעות בדיקות משנה נמנע שימוש בתמריץ אשר היה עשוי להניע אותן לקיים חובה זו.
בתשובתו ציין משרד החקלאות כי בכוונתו ובכוונת משרד הבריאות לה סדיר את הנושא בכללותו "במסגרת התיקון לפקודת בריאות הציבור (מזון)".
בתשובת מרכז השלטון המקומי בישראל מאוקטובר 2013 נאמר כי "במשך שנים בוצעה חלוקת הכספים לרשויות על פי דיווח של הווטרינר המקומי.
נוהל זה שלכאורה הינו מדויק, הוגן ומתגמל את הרשויות הבודקות, לקה בעיוותים קשים.
לא כל הווטרינריים טרחו לדווח.
משרד החקלאות לא תמיד העביר את הדיווחים.
למרכז השלטון המקומי או שהעביר אותם לעיתים באיחור ניכר; ביוני 2013 החליטה ועדת הכספים של המרכז.
לשנות את השיטה ולעבור לתשלום על פי נוסחת פר-קפיטה, שיש בה גם צדק חלו קתי וגם תהליך מונע עיוותים ותקלות דיווח".
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז השלטון המקומי כי על פי נתוני משרד החקלאות שהובאו לעיל בתשובתו, רבע מהרשויות המקומיות אינן מבצעות בדיקות משנה או שמבצעות אותן באופן חלקי.
מן הראוי שהכספים יינתנו רק לרשויות המקומיות שמבצע ות את הבדיקות, מאחר שחלוקת כספים לרשויות מקומיות שאינן מבצעות אותן יוצרת עיוות.
על מרכז השלטון המקומי לשקול מחדש את שיטת חלוקתם של כספים אלה לרשויות המקומיות.
פיקוח וטרינרי על בתי עסק לשיווק מזון מן החי .
השלב האחרון בשרשרת הפיקוח על המזון מן החי המשווק לציבור הוא בדיקתו בבתי העסק: רשתות השיווק, המרכולים השכונתיים, האטליזים, המסעדות, בתי המלון, אולמי השמחות ועסקי ההסעדה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1017 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפיקוח על בתי העסק המשווקים מזון מן החי נמצא בסמכותם של משרד הבריאות והווטרינרים הרשותיים.
מצבו של המזון מן החי המצוי בבתי העסק תלוי לא רק במצב שבו הוא הגיע אליהם, אלא גם בתנאי התברואה של בית העסק - ניקיון הרצפה והציוד שבו, התנאים המצויים בו לאחסון המזון וקירורו ושמירת ההיגיינה של העובדים.
הרשות המקומית מוסמכת לתת רישיון עסק לבתי העסק שבתחום שיפוטה.
על פי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968" ,שר הפנים רשאי לקבוע בצווים עסקים טעוני רישוי ולהגדירם, כדי להבטיח בהם מטרות" שונות.
אחת המטרות היא " מניעת סכנות של מחלות בעלי-חיים ומניעת זיהום מקורות מים בחמרי הדברה, בדשנים או בתרופות".
על פי התוספת לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישיון), התשנ"ה - 1995 , מוסמך שר החקלאות לאשר או שלא לאשר מתן רישיון עסק למטרה שהוזכרה לעיל, לכמה סוגים של עסקים בתחום המזון.
סמכות שר החקלאות לעניין זה נאצלת לווטרינרים הרשותיים.
לשר הבריאות ניתנת סמכות, על פי התוספת לצו, לאשר או שלא לאשר לתת רישיון לכמה סוגי עסקים בתחום המזון למטרה של "הבטחת בריאות הציבור לרבות תנאי תברואה נאותים".
חקיקת חוקי עזר עירוניים למתן סמכויות אכיפה .
הווטרינר הרשותי מוסמך על פי החוק להשמיד מזון מן החי שאינו ראוי למאכל אדם, שנמצא בבית עסק ביישוב שבו הוא מועסק.
כמו כן, הווטרינר הרשותי יכול לפנות לרשות המקומית ולהמליץ לפניה לפתוח בהליכים משפטיים נגד בית עסק שהתגלו בו ליקויים חמורים, או נגד בית עסק שאינו פועל לתקן ליקויים וטרינריים שנמצאו בו.
לרשות המקומית יש סמכות להוציא לבית עסק צו סגירה מינהלי.
פקודת העיריות וצו המועצות המקומיות מסמיכים את העיריות ואת המועצות המקומיות לחוקק חוקי עזר.
צו העיריות (עבירות קנס), התשל"א - 1971 , וצו המועצות המקומיות (עבירות קנס), התשל"ג- 1973 , קובעים שעברות שונות בחוקי עזר של עיריות ושל מועצות מקומיות יהיו עברות שבגינן ניתן להטיל קנס באמצעות דוח של פקח עירוני ולא רק להגיש כתב אישום לפי חוק העזר22 .
נמצא, כי יש רשויות מקומיות שחוקקו חוקי עזר המאפשרים להן להטיל קנס על בעל עסק שנמצאו בו ליקויים וטרינריים, לעומת רשויות מקומיות אחרות שלא חוקקו חוקי עזר כאלה, ולכן אין ברשותן כלי הרתעה ואכיפה זה.
כמה וטרינרים רשותיים ציינו כי אף שאין להם סמכות להטיל קנס על בעל עסק שנמצאו בו ליקויים, הם יכולים לפנות לרשות המקומית כדי שזו תנקוט הליכים לסגירת העסק או תגיש תביעה משפטית נגדו.
ואולם צעדים כאלה הם מרחיקי לכת ואינם תמיד מידתיים נוכח הנסיבות.
22 משרד המשפטים - המחלקה לחקיקת משנה, "מדריך להכנת חוקי עזר וצווי עבירות קנס של רשויות מקומיות", פברואר 2009 : .
il/NR/rdonlyres/AA7FCB73 -52D2 -4FAB -B041 - 09FAF495D67E/16548/MadrichHukeiE .
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המד ינה מעיר כי ראוי שרשויות מקומיות שלא חוקקו חוק עזר המאפשר הטלת קנס על בית עסק שנמצאו בו ליקויים וטרינריים, ישקלו לחוקק חוק כזה.
הדבר יעמיד לרשותן כלי לאכיפה ולהרתעה, וכן יביא לאחידות בנוגע לכלי האכיפה העומדים לרשות הווטרינרים הרשותיים ביישובים השונים.
פיקוח חסר על עסקים לממכר מזון מן החי על פי פקודת המזון, רשאי וטרינר רשותי להיכנס "לחצרים שמוכרים בהם מזון כדי להשיג דוגמאות לאנליזה או כדי לברר אם מפירים שם פקודה זו או תקנות שלפיה ".
עוד נאמר בפקודה כי " רשות מקומית תורה לפקידיה ליטול דוגמאות מפעם לפעם, לפי הצורך, כדי להבטיח מכירת מזון טהור ואמיתי".
נציגי משרד מבקר המדינה בדקו ב -20 יישובים את הפיקוח על המזון שמשווקים בתי העסק בהם.
להלן הליקויים שהועלו: (א) נמצא כי בעיריות נתניה ועפולה, במועצה המקומית קצרין ובמועצה האזורית גולן מפקחים הווטרינרים הרשותיים על מזון מן החי בבתי עסק גדולים, כגון מפעלים ורשתות שיווק, אך אינם מבצעים פיקוח כזה במסעדות ובאולמות שמחה, אלא במקרים נדירים או כאשר מתקבלת תלונה על מסעדה או אולם מסוימים.
(ב) בטירה ובאום אל -פחם עלו ממצאים לפיהם מבין העופות השחוטים שמשווקים לציבור יש שנשחטו שחיטה שחורה.
במסמך של משרד הבריאות ממרץ 2011 המסכם פגישה שהתקיימה בעיריית אום אל-פחם בהשתתפות נציגי משרד החקלאות, משרד הבריאות והעירייה, נאמר כי בעיר פועל ות "משחטות (פיראטיות) גדולות.
היקף שחיטה של כ- 4,000 עופות ליום.
המשחטות ממוקמות לאטליזים מרכולים ומסעדות ]היא[ בשכונות מגורים ומתחת לבתי מגורים.
אספקת העופות בישוב וכנראה לישובים נוספים.
המשחטות פועלות ללא רישיון עסק ול לא היתר הפעלה מהשירותים הווטרינרים במשרד החקלאות, ותוך כדי גרימת מטרדים ומפגעים, לא ברור לאן מסולקים השפכים והדם".
(ג) בשלושה יישובים (דבוריה, ג'לג'וליה וחורפיש) לא מונה וטרינר רשותי כלל.
לפיכך אין בהם גורם מקצועי המופקד על ביצוע פיקוח וטרינרי על עסקים לממכר מזון מן החי.
(ד) בפגישות עם וטרינרים רשותיים העלו כמה מהם מקרים שבהם הופעלה כלפיהם אלימות מילולית ואף פיזית, כאשר ביקשו להשמיד מוצרי מזון מן החי שלא היו ראויים לפי שיקול דעתם המקצועי לשיווק לציבור.
(ה) מנהל הלשכה הווטרינרית האזורית שבדק את עבודת הווטרינ ר הרשותי בזרזיר מצא כי בשנת 2012 בדק הווטרינר רק עסק אחד לממכר מזון מן החי הפועל ביישוב.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1019 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בנוגע לממצא בזרזיר, ראוי לציין כי בפברואר 2013 כתב מנהל הלשכה הווטרינרית האזורית לראש המועצה בזרזיר: "נדהמתי לראות שבסביבת היישוב.
תחנה לאיסוף פסדים ופסולת.
עוד כתב מנהל הלשכה: "למיטב ידיעתי תפקידו של התברואן במועצה אינו מאויש משנת 2006 .
הנני רואה בחומרה רבה את ההזנחה וחוסר האכפתיות.
בכל הנוגע לאיכות הסביבה במיוחד לאור העובדה כי בישוב.
הביקורת העלתה כי אין גורם ממשלתי שבודק אם הווטרינרים הרשותיים מבצעים ביקורות בעסקים לשיווק מזון מן החי, ואם כן, באיזה היקף.
נוכח הממצאים שעלו לעיל, ולפיהם בחלק מן היישובים הפיקוח של הווטרינרים הרשותיים על בתי העסק חסר, היה ראוי שפיקוח ממשלתי כזה יתקיים.
בדיון שנעשה בשירותים הווטרינריים באוקטובר 2012 , אמר מנהל השירותים הווטרינריים למנהלי הלשכות האזוריות: "לשירותים הווטרינרים כמטה אין מידע מדויק אילו פעולות מתבצעות ברשויות השונות; אנחנו לא יודעים למשל כמה פעמים הם מבקרים באטליזים ובמכולות".
בתשובת משרד הבריאות נאמר כי "הפיקוח הישיר על בתי העסק הוא של הרשות המקומית.
הסדרת הפיקוח הווטרינרי הרשותי במסגרת אזורית (במקום עירונית) אשר תהיה כפופה למשרד הבריאות יכולה לפתור נושא זה ובתנאי שתובטח העסקת רופאים בכמות שתאפשר את הפיקוח הנדרש".
עוד נאמר בת שובה כי "תיקון הפקודה אשר יביא לידי ביטוי את הסדרת נושא חלוקת הסמכויות הבין-משרדית ובכלל זה את נושא בדיקות המשנה ייתן מענה לחלק ניכר אם לא לכלל סוגיות אלו".
נוכח האחריות המוטלת על משרד הבריאות ועל הווטרינרים הרשותיים לפקח על המזון מן החי המשווק לציבור בבת י העסק שבתחומי היישובים, עליהם לפעול יחדיו בהקדם להסדרת הפיקוח על עסקים המשווקים מזון מן החי ולתיקון הליקויים שעלו בחוליה זו של שרשרת הפיקוח הנוגעים לעבודת הווטרינריים הרשותיים.
בקרה על העברת בקר, צאן וחזירים לשחיטה .
בקרה על כל אחד מראשי הבקר והצאן וכן ע ל כל אחד מהחזירים בשלבי החיים השונים נדרשת כדי לדעת מהם החיסונים שניתנו לו, אם הוא היה נגוע במחלה מידבקת, ואם הוא היה בקרבת חיות משק אחרות שנדבקו במחלה - כל זאת כדי לתת לו טיפול על פי הצורך ולמנוע התפרצות מגפות.
יש לבדוק שלכל פרט מבין חיות משק אלה שהועברו לשחיטה ניתן היתר לכך ולעקוב אם התבצעה השחיטה - כדי למנוע חשש לשחיטת חיות משק שלא ניתן עבורם היתר כזה, בין היתר מפאת מחלה.
מכיוון שבכל שנה נשחטים בישראל כמה מאות אלפים של ראשי בקר, ראשי צאן וחזירים, נדרש לבצע בקרות על כל אחד מהם באמצעות מערכת ממוחשבת.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לפיתקנות מחלות בעלי -חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), התשמ"ב - 1982" , לא יוציא אדם בעלי חיים ממשק, לא יובילם ולא יכניסם למשק אלא בהיתר בכתב מאת רופא וטרינר ממשלתי ובהתאם לתנאי ההיתר".
בתקנות שחיטת בהמות נקבע כי "לא ישחוט אדם בהמה מחוץ לבית מטבחיים" לצורך מאכל אדם.
עוד נקבע כי "לא יישחט בבית המטבחיים בקר אשר לא סומן בתווית סימון, או אינו מלווה בתעודת רישום", בהתאם לתקנות רישום והובלה של בקר, אלא לפי היתר מאת מנהל השירותים הווטרינריים או מי שהוא הסמיך לכך.
לשירותים הווטרינריים מערכת ממוחשבת ובה "קובץ בקר" שמכיל נתונים שונים על הבקר.
בקרה על השחיטה נעשית על ידי דיווח ב"קובץ הבקר" של מנהלי הלשכות הווטרינריות האזוריות על כל אחד מראשי הבקר שקיבל על ידם היתר העברה לבית מטבחיים.
הווטרינריים האחראים על בתי המטבחיים מדווחים ל"קובץ הבקר" על כל ראש בקר שנשחט.
הדיווחים ל"קובץ הבקר" מאפשרים למצוא מקרים בהם אין התאמה מלאה בין ראשי הבקר שקיבלו היתר העברה לשחיטה לבין אלה שנשחטו.
אי התאמה כזו מתבטאת בכך שראשי בקר מסוימים שקיבלו היתר העברה לבית המטבחיים, לא נשחטו בפועל ונשארו במערכת הממוחשבת בסטטוס של "העברה לשחיטה".
במקרים כאלה, על פי מנהלי הלשכות האזוריות, נעשים תחקירים לגבי אותם ראשי בקר כדי לדעת מה עלה בגורלם כיוון שיש מקום לחשש שהם נשחטו שחיטה שחורה - דבר שעלול לסכן את בריאות הציבור אם בשרם ישווק למאכל.
להלן הליקויים שנמצאו בנוגע לבקרה על בעלי חיים המועברים לשחיטה: 1.
ראשי בקר - בפרק הזמן 1.
13 ,"הוצאו, על פי "קובץ הבקר היתרי העברה לבתי מטבחיים ל - 178,090 ראשי בקר.
בנוגע ל - 1,396 מהם, אין דיווח שנשחטו.
במערכת הממוחשבת שבאמצעותה נעשית הבקרה על תנועת הבקר, נשארו ראשי הבקר שלא נשחטו בסטטוס של "העברה לשחיטה", אף שבפועל הם לא הגיעו לבית המטבחיים.
אי -עדכון המידע לגבי ראשי הבקר שהועברו לשחיטה ולא נשחטו מלמד על ליקוי בבקרה על תנועת הבקר.
נוסף על כך לא ניתן לדעת אם ראשי בקר אלה חזרו למשקים או נשחטו שחיטה שחורה.
ראשי צאן- המשרד אינו מבצע בקרה על השחיטה של ראשי הצאן.
למערכת הממוחשבת מוקלדים נתונים בנוגע לראשי הצאן שהתקבלו עבורם היתרי העברה לשחיטה, אך לא מוקלדים נתונים בנוגע לראשי הצאן שנשחטו.
יצוין כי באוגוסט 2013 ,נקבעה במערכת הממוחשבת האפשרות לדווח על ראשי צאן שנשחטו על פי בקשת מנהל השירותים הווטרינריים.
חזירים- המשרד לא מבצע בקרה על השחיטה של חזירים.
אין במערכת הממוחשבת נתונים על חזירים שהתקבלו עבורם היתרי העברה לבתי נחירה וכן לא נמצאו נתונים על חזירים שנשחטו.
בתשובת משרד החקלאות כתב מנהל השירותים הווטרינריים כי "ממצא של פחות מ -1% ראשי בקר שלא דווח על הגעתם לב ית מטבחיים, בפרק זמן של 19 חודשים, היא תוצאה איכותית ביותר".
המנהל הוסיף כי "הוגברו הפיקוח והאכיפה על שחיטת צאן וחזירים.
הפיקוח השוטף והתקופתי נעשה באמצעים ממוחשבים, ממטה השירותים הווטרינריים ודרך הלשכות האזוריות ועל ידי יחידת הפיצו"ח.
מינוי רופא ארצי למחלות חזירים הביא להידוק הפיקוח על הובלת ושחיטת חזירים".
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הגם שמדובר בפחות מ-1% של ראשי בקר שהועברו לשחיטה ואין דיווח שנשחטו, מדובר במספר רב של ראשי בקר - כ- 1,400 , שמהם עלולה להתפתח מחלה מידבקת.
כמו כן, על המשרד לבצע בקרה על ראשי הצאן ועל החזירים שמועברים לשחיטה.
בתי שחיטה לבעלי כנף .
על פי נתוני השירותים הווטרינריים 23 נשחטו בישראל בשנת 2011 בעלי כנף ב -33 מתקני שחיטה שאישר משרד החקלאות.
ב -19 מהמתקנים עשו את הפיקוח הווטרינרי וטרינרים שהעסיקה המועצה לענף הלול, וב -14 מהמתקנים עשו את הפיקוח וטרינרים שהעסיקו הרשויות המקומיות.
הווטרינרים המועסקים במשחטות מטעם המועצה לענף הלול או מטעם הרשויות המקומיות כפופים לדרישות המקצועיות של השירותים הווטרינריים.
בשנת 2011 דיווחו הווטרינרים שהועסקו ב-33 המתקנים על שחיטה של כ-435 מיליון ק"ג עוף פטם ושל כ-100 מיליון ק"ג עוף הודו.
על פי תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש"ך- 1960 (להלן- תקנות לשחיטות עופות), לא יפעיל אדם בית שחיטה אלא אם כן קיבל לכך אישור בכתב מאת מנהל השירותים הווטרינריים או מאת מי שהוא הסמיך לכך, ועל פי תנאי האישור.
המנהל יפרט בתנאי האישור את המבנים שבהם ימוקם בית השחיטה, את הציוד שצריך להימצא בו ואת היקף הקליטה שלו.
בתקנות אלה גם נקבע כי בעל בית שחיטה חייב להחזיקו, לרבות את הציוד שבו, במצב תקין המאפשר עבודה סדירה ולקיים בו תנאי תברואה נאותים.
)(א על פי מסמך מדצמבר 2012 שמסר מנהל המחלקה לפיקוח על מזון מן החי בשירותים הווטרינריים (להלן - מנהל הפיקוח) למשרד מבקר המדינה, פעלו בישראל באותו מועד 31 .
)משחטות מאושרות (שקיבלו היתר הפעלה ממשרד החקלאות23 משחטות שיווקו את תוצרתן לשוק המקומי בלבד (להלן - משחטות מקומיות) ושמונה משחטות שיווקו את תוצרתן גם לחו"ל (להלן - משחטות מייצאות).
במסמך האמור ניתנה הערכה לכל משחטה, על פי סולם שמונה ארבע דרגות, בכל הנוגע לרמתה התברואתית והמקצועית (להלן - דרגות א',ב', ג' ו-ד', שמייצגות בהתאמה הערכה מן הרמה הטובה ביותר אל היר ודה ביותר).
הועלה כי כל המשחטות המייצאות סווגו ברמה הגבוהה ביותר (הטובה ביותר) - דרגה א'.
לגבי המשחטות המקומיות, שלוש מהן דורגו בדרגה א'; שבע בדרגה ב'; שבע בדרגה ג'; ושש משחטות סווגו ברמה הנמוכה ביותר (דרגה ד').
יוצא אפוא כי השירותים הווטרינריים סיווגו א ת יותר ממחצית המשחטות המקומיות ( 56% ) בשתי הרמות הנמוכות ביותר; לעומתן, סווגו כל המשחטות המייצאות ברמה הגבוהה ביותר.
הדבר מלמד על פער מובהק בין המשחטות המייצאות למשחטות המקומיות, בנוגע לרמה התברואתית והמקצועית.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לגבי אחת המשחטות המקומיות שסווגה ברמה הנמוכה ביותר, נכתב במסמך כי אין את הדרישות כלל"; לגבי כמה משחטות מקומיות צוין שיש לבחון ]בה[ "מבצעים את המשך פעילותן.
בתשובת משרד החקלאות נכללה הערכה מעודכנת של המשחטות בישראל באוקטובר 2013 ,.
ההערכה מתבססת על ציונים שניתנו למשחטות בשמונה תחומים ובהם רמת התשתיות, רמת התחזוקה, רמת הניקיון, רמת בטיחות המזון וטיב היחס לבעלי החיים.
על פי הערכה זו, כל שמונה המשחטות המייצאות הן ברמה טובה עד מצוינת.
לעומת זאת, רק לגבי שבע ( 30% ) מבין24 המשחטות המקומיות שפעלו באותו מועד צוין כי הן ברמה טובה; לגבי 15 (כ- 62% ) מהמשחטות צויןכי הן ברמה סבירה; ולגבי 2 .
משחטות צוין כי הן טעונות שיפור משרד מבקר המדינה מעיר כי גם מהנתונים המעודכנים שהציג משרד החקלאות עולה כי רמתן של רוב המשחטות המקומיות נמוכה יותר מזו של המשחטות המייצאות.
(ב) על שני סוגי המשחטות - המייצאות והמקומיות - חלות תקנות לשחיטת עופות.
עם זאת, על המייצאות חלות גם תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), התשל"ז- 1976 (להלן- תקנות לייצוא).
השוואה בין הדרישות המוטלות בחוק על המשחטות המקומיות לדרישות המוטלות על המשחטות המייצאות, מעלה כי על המשחטות המי יצאות מוטלות בתהליך הייצור דרישות שאינן מוטלות על המשחטות המקומיות, והמעלות לכאורה את בטיחות המזון המיוצר במשחטות המייצאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ראוי לבחון אם קיימים טעמים מהותיים שבשלהם יש שוני בין הדרישות המקצועיות והתברואתיות המוטלות על המשחטות המייצאות לאלה המוטלות על המשחטות המקומיות.
על פי מסקנותיה של בחינה זו, יש לבדוק אם יש צורך לעדכן את הדרישות החלות מכוח התקנות על המשחטות המקומיות.
הטיפול בליקויים שנמצאו במשחטה א' .
הווטרינר הרשותי מוסמך מטעם השירותים הווטרינריים לפקח על המשחטה שבתחום הרשות המקומית.
ביוני 2005 פנה הווטרינר הרשותי בעיר א' למנהל משחטה א' והתריע לפניו שבמשחטה בוצעה שחיטה ללא פיקוח של רופא וטרינר.
הווטרינר הרשותי ציין: "תנאי דורשים ר ]להפעלת המשחטה [ ההיתרישיון עסק, פקוח וטרינרי.
לתוכנית שאושרה על ידי משרד החקלאות.
לצערי אין המשחטה עומדת באף אחד משלושת התנאים.
הנך נדרש להפסיק את פעולות השחיטה במקום עד לתיקון מלא של כל הליקויים.
המופיעים בדוחות הביקורת שנשלחו אליך, ועד לקבלת כל האישורים הנדרשים בחוק".
למרות ההתרעה אפשרו השירותים הווטרינריים למשחטה להמשיך לפעול.
בביקורת שקיימו השירותים הווטרינריים במשחטה כמה ימים לאחר מכן עלו ליקויים אלה: "עמדת הבדיקה הוטרינרית.
אינה תקינה; "במשחטה מפרקים עופות ללא צינון.
משטחי בדיקת הכשרות משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1023 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ואריזת מוצרים מצוננים מתבצעים על משטח ללא ניקוז.
הדבר גורם לזיהום צולב ולירידה ברמה ההיגיינית של העוף.
הטמפרטורה במיכל ההשריה עמדה על 14 מע"צ (במקום 7 .
עוד נכתב כי "חלק מהליקויים החמורים.
תוקנו באופן חלקי גם בביקורת מיוני 2006 של השירותים הווטרינריים במשחטה נמצאו ליקויים משמעותיים, ביניהם, "במשטח החניה נמצאו 5 ;"פלסטונים מזוהמים המכילים עופות שחוטים לפני שיווק חדר טיפול בעופות טרפים "נותר ללא שינוי מביקורת קודמת.
בחדר מאוחסנים עופות בקרטונים המונחים על גבי עופות חשופים באופן המאפשר מגע ישיר בין ה קרטון לבין העופות.
העופות מובלים דרך החצר התפעולית של המשחטה ללא עטיפה ובאופן העלול לגרום לזיהום העופות"; "מי עיבוי מיחידת הקירור דולפים ישירות על העופות החשופים".
"פתיחת העוף לפני הבדיקה הוטרינרית לקויה.
אין אפשרות לבדיקה מקיפה" של איברים מסוימים.
אין מתקן לחיטוי סכינים (סטריליזטור) בכל שטח המשחטה"; חדר השירותים "במצב מביש".
בסיכום נאמר כי "מהות הליקויים מחייבת שתיקון הליקויים יסתיים לא יאוחר מחודש ימים".
בביקורת שנעשתה כשנה לאחר מכן, ביולי 2007 , שוב נמצאו ליקויים.
הווטרינר הרשותי כתב להנהלת המשחטה בעניין זה כי "מד המעלות בחדר קירור.
אינו תקין"; "מכונת שטיפות הארגזים נמצאה מלוכלכת ומזוהמת.
עדיין לא הותקן קיר הפרדה בין שטח העבודה האחורי ובין אזור פינוי הפסולת המוצקה.
נמצאו עופות המוחזקים בכלי הובלה מלוכלך וללא קירור".
הווטרינר המליץ למנהל השירותים הווטרינריים לתת לבעל העסק ארכה של 30 יום לתיקון הליקויים.
אף שמצבה של המשחטה לא היה תקין, ואף שנמצאו בה ליקויים שהיו יכולים לכאורה לגרום לזיהום של בשר העוף הנמכר לציבור, בחרו השירותים הווטרינריים לתת להנהלת המשחטה הזדמנויות חוזרות ונשנות לתקן את הליקויים שהתגלו.
תכתובות בין השירותים הווטרינריים לבין הנהלת המשחטה בשנים 2010 - 2013 מעלים גם הם ליקויים משמעותיים במשחטה: בספטמבר 2011 כתבה ווטרינרית מפקחת להנהלת המשחטה, על ממצאיה לגבי המשחטה והמפעל הצמוד אליה, "חוסר רשתות בחלונות, והרשתות שקיימות מזוהמות ומלאות זבובים.
אין ניקוזים תקינים לביובים.
מים עומדים בכל מזהמים את הסביבה ומפיצים מחלות לכל אורך ]גופות של עופות[ אגפי המשחטה"; "הפסדים המסלול עד למכון הפסדים"; "ללא תיקון בצורה יעילה.
לא יינתן היתר הפעלה למשחטה ולא תאושר כל שחיטה במשחטה שבבעלותכם".
חודש ל אחר מכן מצאו השירותים הווטרינריים במשחטה, "ליקויים מבניים, תברואיים וסניטרים חמורים מאוד המהווים סכנה חמורה לבריאות הציבור"; מנהל המשחטה התבקש להגיש בתוך כחודש ימים תכנית לתיקון הליקויים.
בינואר 2012 כתבו השירותים הווטרינריים למנהל המשחטה כי "בעקבות הליקויים הרבים שנתגלו במפעלך.
ולאור העובדה שלא ניתן לבצע עבודות שיפוצים במקביל לשחיטה.
הוחלט על הפסקת פעילות המשחטה".
למרות זאת אפשרו השירותים הווטרינריים למשחטה להמשיך לפעול, ונתנו למנהל המ שחטה אורכה נוספת לתיקון הליקויים "על מנת לאפשר למזער את הפגיעה הכלכלית".
באוגוסט 2012 כתבו השירותים הווטרינריים למנהל המשחטה כי הם נותנים להנהלת המשחטה ארכה נוספת להגיש תוכנית לתיקון הליקויים, וכי הם מאשרים " באופן חד פעמי לפנים משורת הדין ובפעם האחרונה בה חלט , להאריך את היתר ההפעלה" ]כך במקור [ למשחטה עד ל- 22.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ב- 23.
12 כתבו השירותים הווטרינריים למנהל המשחטה כי בביקורת מאותו יום נמצאו "ליקויים חמורים ביותר.
דבר הגורם לסיכון ממשי לבריאות הציבור".
כמו כן, נעשו "עבירות חמורות של צער בעלי חיים במהלך הטיפול בעופות.
העופות הנשחטים מטופלים בברוטליות".
בשל כל אלה הוחלט "לא להאריך את היתר ההפעלה מעבר ל- 22.
12 , כפועל יוצא מכך ללא היתר הפעלה אינכם מורשים לשחוט במשחטה ולבצע כל פעילות יצרנית אחרת".
על אף האמור במכתב, לא ביטלו השירותים הווטרינריים את היתר ההפעלה של המשחטה מיד, אלא נתנו להנהלתה, כמו בשנים קודמות, עוד הזדמנויות לתיקון הליקויים.
השירותים הווטרינריים מסרו למשרד מבקר המדינה כי באפריל 2013 הם הסירו את היתר ההפעלה של המשחטה והיא הפסיקה לפעול.
מהשתלשלות העניינים שתוארה לעיל עולה כי למרות הליקויים הבולטים שהתגלו במשחטה בביקורות שעשו בה השירותים הווטרינריים במשך השנים, לא נקטו השירותים הווטרינריים כלפיה פעולות אכיפה אפקטיביות.
במקום לעשות כן החליטו השירותים הווטרינריים פעם אחר פעם לדחות את הסרת היתר ההפעלה של המשחטה, דבר שהיה מפסיק את פעילותה, והאריכו שוב ושוב את פרק הזמן שניתן להנהלתה לתקן את הליקויים.
גם כאשר הודיעו השירותים הווטרינריים לבסוף, באוקטובר 2012 , להנהלת המשחטה כי הוחלט שלא להאריך את היתר ההפעלה שלה, לא בוצע הדבר אלא חצי שנה לאחר מכן.
משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי בשל תקופות החסד החוזרות והנשנות שהעניקו למשחטה, היא הוסיפה למכור את תוצרתה לציבור, אף שפעלה בתנאים לקויים.
בתשובה למשרד מבקר המדינה, כתבו השירותים הווטרינריים כי במשחטה "התגלו ליקויים רבים" בתחומים שונים, ביני הם: תשתיות ותחזוקה, ניקיון וסניטציה, תהליכי ייצור וצער בעלי-חיים.
"הנהלת המשחטה חיפשה חלופות להעתקת המשחטה למקום אחר או לבצע את התיקונים במשחטה"; "התהליכים נמשכו "זמן רב אף מעבר למקובל דבר שגרם לעיכוב בסגירת המשחטה אך כל עוד המשחטה פעלה נבדקו ונדרשו בהתאם לצורך פעולות מתקנות מידיות וזאת על מנת למנוע פגיעה בבריאות הציבור, במשק העופות וצער בעלי -חיים" והפיקוח הווטרינרי עליה הוגבר.
בתשובת הנהלת משחטה א' למשרד מבקר המדינה, שניתנה באוקטובר 2013 , נאמר כי "ככל הווטרינר[ שהתגלו.
חריגות כלשהן, מהדרישות הקפדניות של .
אזי אלה ]יים הרשותיים טופלו במהירות על ידם, לרבות הוראה להפסקת שחיטה ואף השמדת עופות.
גם אם הדבר כרוך בהפסד כספי ]הווטרינריים[ .
נשמעה להוראות הרופאים]המשחטה[ מרובה"; "בשנים האחרונות ולאור פתיחתן של משחטות חדישות.
הועלה רף הדרישות על ידי הרשויות כלפי המשחטות הקיימות, וזו לדעתנו הסיבה האמיתית לדרישה לביצוע שיפוץ במשחטה".
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לשירותים הווטרינריים כי ביטול היתר ההפעלה של משחטה הוא כלי אכיפה שיש להפעילו כאשר יש צורך בכך.
במקרה זה התריעו השירותים הווטרינריים על ליקוי ים בולטים שהתגלו במשחטה והזהירו את הנהלתה שיסירו את היתר ההפעלה שלה, אך דחו פעולה זו במשך שנים.
הטיפול בליקויים שנמצאו במשחטה ב' .
ביוני 2012 כתבו השירותים הווטרינריים למנהל משחטה ב' כי בביקורת מאותו חודש "התגלו ממצאים חמורים המסכנים את בריאות הציבור.
ובנוסף גם ממצאים העוברים על חוק צער בעלי חיים".
בדוח שצורף למכתב פורטו הליקויים, ובהם "כלובים ומשאיות מלוכלכים מאד.
עגלה עם כלובים מחוץ למפעל מלאה בצואה"; "בספטמבר 2011 נשלח חוזר אשר דרש התקנת מכונה לשטיפות כלובים.
המשחטה מתעלמת מהנושא החשוב הזה למניעת הפצת מחלות"; "נמצאה כמות גדולה של כלובים לא תקינים-שבורים.
דבר הגורם לפציעות העופות ומוביל לסבל"; המשחטה שוחטת כמות.
הגבוהה ממכסת השחיטה שאושרה לה".
תהליך הייצור "מזוהם ביותר עד סכנה ממשית לבריאות הציבור".
הנהלת המשחטה התבקשה לכתוב לשירותים הווטרינריים, עד לראשית יולי 2012 , מהן פעולות שבכוונתה לנקוט לתיקון הליקויים, ולא "יבוטל היתר ההפעלה לאלתר".
ממסמכי השירותים הווטרינריים עולה כי לא התקבל מהנהלת המשחטה מכתב תשובה ובראשית יולי 2012 שלחו אליה מכתב נוסף ובו דרישה לקבל פירוט על דרך תיקון הליקויים המתוכננת.
בהמשך חודש זה כתבו השירותים הווטרינריים להנהלת המשחטה כי מאחר ולא השיבו לדרישתם ונוכח ליקויים משמעותיים הוחלט " לבטל את היתר ההפעלה" של המשחטה.
עם זאת נאמר כי מנהל המשחטה מוזמן לשימוע.
באוגוסט 2012 התקיים השימוע ובסיומו ניתנה למנהל המשחטה הזדמנות נוספת לפעול לתיקון הליקויים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים הניכרים שעלו בבדיקה שנעשתה במשחטה ביולי 2012 , מלמדים בין היתר שדרישות שהעלו השירותים הווטרינריים קודם לביצועה, לא מולאו.
נוסף על כך, בירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה בשנת 2013 עם הווטרינרית המפק חת מטעם השירותים הווטרינריים על המשחטה, העלו כי גם בשנה זו חרגה המשחטה מהמכסה לשחיטה שאושרה לה.
המשחטה פעלה אפוא בניגוד לדרישה המקצועית של השירותים הווטרינריים.
בתשובה למשרד מבקר המדינה כתבו השירותים הווטרינריים כי לאחר "שנתבקשה הנהלת המשחטה לבצע פעולות מלא ביצעה את כל הנדרש.
נשקל ביטול היתר המשחטה ]ו[ .
תקנות ביצעה פעולות מתקנות במלואן.
ולצורך כך הוזמנה הנהלת המשחטה לשימוע נדרשו פעולות נוספות מלבד ביקורות שוטפות תוך הגברת מעקב פיקוח על המשחטה".
לגבי חריגה ממכסת השחיטה נאמר בתשובה כי הנושא נבדק ונמצא כי "באפשרות המשחטה לקבל אישור הפעלה עם היקף שחיטה גדול יותר".
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת הנהלת משחטה ב' מינואר 2014 למשרד מבקר המדינה נאמר כי הליקויים שנבעו מבלאי או מציוד שאינו מתאים תוקנו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי היה שהשירותים הווטרינריים יוודאו שמשחטה ב' תקבל מהם אישור מראש, ולא בדיעבד, להגדלת מכסת השחיטה.
על השירותים הווטרינריים לעקוב אחר עבודת המשחטה ולוודא כי היא פועלת על פי הכללים המחייבים.
אם במעקב מתגלים ליקויים, יש לפעול לתיקונם לאלתר.
פעולות לביטול הסמכה של וטרינר מפקח .
השירותים הווטרינריים מסמיכים את הווטרינרים לתפקיד מפקחים על משחטות ובהתאם לכך הסמיכו וטרינר שיפקח על משחטה ג' (להלן - הווטרינר המפקח או הווטרינר).
העירייה בעיר ב' משלמת את שכרו של הווטרינר.
בפברואר 2013 כתבו השירותים הווטרינריים לווטרינר המפקח כי במשחטה נמצאו "ליקויים קשים אשר מסכנים את בריאות הציבור.
וגורמים לצער בעלי חיים"; נאמר כי תפקודו של הווטרינר לקוי מאחר שהוא מאפשר לליקויים להימשך וכי הווטרינר לא דיווח כנדרש על ביצוע ביקורות שהשירותים הווטרינריים ביקשו ממנו לבצע במשחטה.
עוד נכתב כי עוד במאי 2012 נאמר לווטרינר שעליו לשפר את תפקודו, אולם הדבר לא הועיל.
לפיכך השירותים הווטרינריים מבטלים את ההסמכה שנתנו לו לפקח על המשחטה.