HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי נתוני החברה, הדואר היחידני (הדואר שאיננו דואר כמותי 20 ) נמצא בירידה מתמדת.
בשנת 2004 כמות דברי הדואר היחידני הסתכמה בכ-265 מיליון דברי דואר ובשנת 2011 היא ירדה ל -153 מיליון.
בשנים 2004 -2011 נרשמה ירידה גם בהיקף הדואר הכמותי ודואר החבילות.
בד בבד עם הירידה בכמות דברי הדואר היחידני עלו תעריפיו על פי מנגנון ההצמדה הקבוע בתקנות21 .
נוסף על כך, בעקבות פתיחת שוק הדואר הכמותי לתחרות, איבדה החברה חלק מנתח שוק זה, השווה מאות מיליוני שקלים בשנה.
בפברואר 2011 ( פרסם משרד מבקר המדינה של ארצות הברית U.
Government Accountability Office ) דוח בנושא "אסטרטגיות של בתי דואר זרים שראוי להביא לידיעת חברת הדואר הלאומית האמריקנית במאמציה להתחדש".
בדוח הזה נסקרו שש חברות דואר מצליחות - באוסטרליה, בקנדה, בפינלנד, בגרמניה, בשוודיה ובשווייץ.
הדוח העלה כי בכל החברות האלה נעשו שינויים שמהותם הרחבת השירות הקמעונאי באמצעות שיתופי פעולה עם עסקים קטנים ומעבר לפעילות בתחומים כמו שירותים בנקאיים מסחריים, ביטוח ולוגיסטיקה.
19 החלטת ממשלה מס' 3979 מיום 24.
20 דואר כמותי מוגדר בתקנות הדואר (תשלומים בעד שירותי החברה לפי סעיף37(א) ו-(ג) לחוק) (הוראת שעה), התשס"ו - 2006 .
עיקר ההגדרה - כמות גדולה של פרטי דואר שמידותיהם אחידות.
חלק הארי של שירותי הדואר הניתן למדוורים הגדולים בישראל, כמו בנקים, חברות ביטוח וחברות תקשורת, מתייחס לדואר כמותי הנשלח על ידם.
21 תקנות הדואר (הצמדת תשלומים בעד שירותי החברה), התשס"ח- 2008.
חברת דואר ישראל בע"מ 625 .
משרד מבקר המדינה פנה אל חברת הדואר בבקשה לקבל את התכנית האסטרטגית שאושרה בדירקטוריון החברה, המפרטת כיצד החברה נערכת אל מול התמורות הרבות בשוק הדואר ובמעמדה בשוק דינמי זה הכפוף לשינויים מתמידים.
החברה השיבה כי יש לה תכנית אסטרטגית הכוללת כיווני פעולה עסקיים וסדרי קדימותם לשנים 2011 -2012 , וכן "כיוונים ראשוניים בנושאים נוספים שהחברה תצטרך להתמודד עימם בהמשך.
התכנית כוללת בחינה פנימית של החברה ושירותיה, השוואה לארגוני דואר בחו"ל וניתוח קווי עסקים וכיווני פעולה אפשריים בעתיד".
התברר כי התכנית היא סקירה של חברת ייעוץ.
עוד התברר כי בסקירה האמורה הועלו רק הצעות לחלופות פעולה בתחומי דואר שונים בלבד, לנוכח הניסיון העולמי בתחום הדואר שנצבר בחברות דואר לאומיות.
יוצא אפוא שחברת הדואר קיבלה סקירה על הנעשה בעולם ועל חלופות לפעולה בכל תחום, אך לא הכריעה בנוגע לאפשרויות הפעולה המותאמות לחברה ולשוק הישראליים.
היא גם לא הכינה תכנית אסטרטגית לטווח בינוני וארוך הכוללת פרויקטים שנבחרו לביצוע, כללים להרכב ועדות ההיגוי האמורות ליישם את הפרויקטים, לוחות זמנים ליישומם של הפרויקטים, מדדי הצלחה ומעקב אחר ביצועו של כל פרויקט ופרויקט.
מכאן שהחברה אינה פועלת לפתח כיווני פעולה לתחומי פעילות שונים, שיפצו על אבדן נתחי השוק של הדואר המסורתי בגלל השינויים הטכנולוגיים ובשל פתיחת שוק הדואר לתחרות.
פיקוח ובקרה של משרד התקשורת על חברת הדואר שר התקשורת אחראי ליישומו של חוק הדואר.
אחריותו של משרד התקשורת נוגעת, בין היתר, למתן רישיונות, לפי קוח על תעריפים, לפיקוח על איכות השירות לציבור, לבדיקת תלונות הציבור ולעידוד התחרות בשוק הדואר, תוך שמירה על יציבותה של חברת הדואר.
המשרד מבצע את תפקידו בתחום הדואר בעיקר באמצעות אגף הפיקוח על הדואר ואגף הפיקוח על בנק הדואר.
תנאי הרישיון של חברת הדואר כוללים פירוט של תקני שירות.
כדי לבחון את עמידתה של החברה בתקני השירות ביצע משרד התקשורת בדיקה נקודתית ("פיילוט").
הפיילוט נערך בשנים 2009 -2011 ב-16 ערים, ונבדקה בו מידת עמידתה של חברת הדואר בתקן לשירות העברת מכתב רגיל.
בדיקות כאלו מאפשרות לקבל תמונת מצב אמיתית על רמת השירות האוניברסלי, לפי מגזרי פעילות גאוגרפיים כמו יישובים במרכז הארץ, יישובי פריפריה ויישובים המקבלים את שירותי הדואר באמצעות יחידות הדואר הנע.
בעניין המסקנות שהוסקו מבדיקות אלו ציין משרד התקשורת בתשובתו מאוגוסט 2012 על הבהרות שהתבקשו כי "הסקרים שבוצעו כאמור, נועדו בעיקרם לצורך אישוש כלי המדידה.
שונה מכלי המדידה המשמש את החברה ושאינו מקובל על המשרד.
על כן לדעת המשרד, ]ה[ לא ניתן להתבסס על ממצאי כלי המדידה המשמש את החברה לצורך קביעת טיב השירות המסופק".
בתשובתו מינואר 2013 ציין המשרד כי "לעניין טיב השירות שמסופק לציבור ועמידת החברה בתנאי הרישיון, הרי שעד שלא יושלם הליך בניית כלי מדידה אמפיריים על ידי המשרד, לא ניתן לקבוע מהו טיב השירות, שמסופק בפועל על ידי החברה לציבור וממילא לא ניתן לקבוע את עמידתה של החברה בתנאי הרישיון.
בניית כלי מדידה אמפיריים כאמור כרוכה בעלות תקציבית גבוהה אשר בשלב זה לא נמצא לה מקור במסגרת תקציב המשרד".
משך זמן ההמתנה בתור הוא מבחן נוסף הנדרש לבדיקת טיב השירות.
לעניין זה ציין משרד התקשורת בתשובתו על הבהרות שהתבקשו באוגוסט 2012 כי "לאור.
מורכבות הנושא והיעדר תקציב ייעודי, לא .
לגבש כלי מדידה אמפירי".
]במשרד[ התאפשר לאגף הדואר לעבודת [ אשר לפריסת יחידות הדואר צוין כי "לאור.
מורכבות הנושא והיעדר תקציב המשך , לא עלה בידי המשרד, עד כה, לגבש תבחינים לפריסת יחידות דואר ברחבי ]ייעוץ חיצונית הארץ".
המשרד הוסיף כי הוא כבר התחייב בעבר לבצע בחינה כוללת של פריסת יחידות דואר בכל הארץ22 .
, אולם לצורך כך נדרש תקציב ייעודי ממשרד האוצר, והוא טרם התקבל יוצא אפוא שאין בידי משרד התקשורת, כגוף רגולטורי מרכזי, מידע בדוק על רמת השירות האוניברסלי כיום ועל העלויות הנדרשות כדי לשמור על רמת שירות אוניברסלי נאותה, וזאת לצורך גילומן בתעריפיה של חברת הדואר.
נוסף על כך, אין בידי משרד התקשורת מידע על היקפי הפעילות של כל החברות הפועלות בשוק הדואר שממנו ניתן יהיה ללמוד על מידת התחרות בכל אחד מתחומי הפעילות בשוק זה.
ועדות לבחינת תעריפי חברת הדואר ובנק הדואר 1.
בספטמבר 2004 מינו שרי האוצר והתקשורת ועדה ציבורית, בראשותו של ד"ר אלי שגיא, לבחינת תעריפי הדואר ועדכונם (להלן - ועדת שגיא).
את מסקנותיה היה על הוועדה להגיש במרץ 2005 .
הוועדה התבקשה "להמליץ על הסדר התעריפים לחברה, תוך התאמת ההסדר לסביבה המשתנה של שוק הדואר".
בגיבוש המלצותיה היא התבקשה לתת את דעתה לכמה נושאים, ובהם "התפתחות התחרות בשוק הדואר; מדיניות הממשלה לפתיחת שוק הדואר לתחרות; יצירת תנאים סבירים להמשך השקעות ופיתוח של שירותי הדואר ע"י החברה תוך שמירה על איכות והיקף השירותים; תמרוץ חברת הדואר להתייעלות על פני זמן".
בספטמבר 2006 , באיחור של כשנה וחצי, הגישה הוועדה את מסקנותיה והמלצותיה.
עיקר המלצותיה נגעו להעלאת תעריפי החברה ולקביעת הנוסחה לעדכונם השנתי.
ראוי לציין כי מטבע הדברים התבססה עבודתה של ועדת שגיא, שעיקרה נעשה בשנת 2005 , על תוצאות הפעילות של רשות הדואר בשנת 2004 כאשר היא פעלה כמוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר) ולא כחברה בע"מ.
על סמך נתוני העבר שעמדו לרשותה קבעה הוועדה תחזית רווחיות לחברת הדואר לשנים 2006 -2010 .
תחזית שהמירה בלית בררה תוצאות פעילות של מלכ"ר בעידן הטרום-תחרותי לתוצאות פעילות של חברה בע"מ בעי דן התחרותי.
במרץ 2007 הודיעו שרי האוצר והתקשורת על החלטתם לאמץ את מסקנות הוועדה23 , למרות הסתייגויותיה הרבות של חברת הדואר.
בנובמבר 2007 נכנסו לתוקפם תקנות התעריפים ותעריפי שירותי הדואר החדשים של החברה24 , על פי המתווה של ועדת שגיא.
22 בנובמבר 2011 במסגרת תשובתו לבג"ץ 4414/10 עבידאת ראסם ו-15 'אח נ' חברת דואר ישראל בע"מ , משרד התקשורת ועיריית ירושלים ].
בהליך שטרם הסתיים [ נכתב כי לפעול.
לקיום הליכי בדיקה ]משרד התקשורת [ "במסגרת הטיפול בעתירה החליט המשיב ובהמשך מיפוי המהלכים הדרושים לשם גיבוש הקריטריונים הנחוצים לשם מתן שירותי דואר בסיסיים לכלל הציבור בכל הארץ".
למעט לוחות הזמנים לעדכון התעריפים 24 תקנות הדואר (תשלומים בעד שירותי החברה לפי סעיף37 (א) ו-(ג) לחוק), התשס"ח - 2007.
חברת דואר ישראל בע"מ 627 .
הוועדה היו כרוכות במציאת מימון תקציבי שחברת הדואר ומשרדי האוצר והתקשורת לא באו לידי הסכמה בנוגע אליו, ולכן הן לא יושמו.
ועדת שגיא המליצה כי תקופת ההסדר שבה יוחלו התעריפים שעליהם המליצה, תהיה בשנים 2007 -2010 ולאחריה ייבחנו מחדש התעריפים.
יישומן החלקי של המלצות הוועדה הוא אחת הסיבות לפער בין תחזיות הוועדה ובין הכנסותיה ורווחיותה של חברת הדואר בפועל.
הוועדה העריכה כי הפעילות שבפיקוח תניב רווחים בכל אופק השנים שצפתה, עד סוף 2010 .
בפועל, דיווחה החברה על הפסד כולל של 34 מיליון ש"ח בשנת 201025 .
לאחר הגשת המלצות ועדת שגיא השמ יעה חברת הדואר את הסתייגויותיה בשימוע שהתקיים בינואר 2007 בנוכחותו של שר התקשורת.
הסתייגויותיה נגעו לכל תחומי התעריפים - מחירי הדואר הכמותי, מחירי הדואר היחידני, תעריפי הדואר הבין -לאומי, תעריפי בנק הדואר, ההנחות בדבר קצב אבדן נתחי שוק ושיעורו בעקבות פתיחת השוק לתחרות ועוד.
כמו כן השיגה חברת הדואר על פגיעה ביכולת התחרות שלה במגבלות הרגולטוריות שהשיתה עליה ועדת שגיא לזמן כה ארוך (עד סוף 2010 ), בלי שמשרד התקשורת יגדיר תקופת מבחן כלשהי לתעריפים שקבעה הוועדה.
החברה גם ביקשה לקבוע "מחירי רצפה" בתחום הדואר הכמותי וגילום נוסף בתעריפי החברה של העלויות הנגזרות מהמחויבות שלה לשירות אוניברסלי שאין מתחריה מחויבים בה (ממחויבות זו של חברת הדואר נגזרת פריסת הסניפים הארצית הרחבה הכרוכה בעלויות תחזוקה ותפעול).
בשנת 2007 התנהל משא ומתן ממושך בין חברת הדואר ובין נציגים ממשרדי ה תקשורת והאוצר, שבסופו גובש מסמך שעליו חתמו שרי האוצר והתקשורת ביום 13.
07 (להלן- מסמך רשת הביטחון).
במסמך זה הודיעו השרים, בין השאר, על הקלות לחברה במטרה לאזן את המגבלות הרגולטוריות שהטילה עליה ועדת שגיא; הפחתת מקדם ההתייעלות26 מ-%1.
5 בשנה וה פחתת התמלוגים 27 מ-%1 מהמחזור ל -%0.
5 מהמחזור (בנובמבר 2008 נקבע למפרע כי מינואר 2008 יופחת שיעור התמלוגים ל-0% ).
הטבות אלו נוספו על תכניות פרישה של עובדים במימונו של משרד האוצר, שהוסכמו עם החברה במועד הקמתה ובעבורן שולמו בשנים 2008 -2011 .
מאות מיליוני שקלים את מסמך רשת הביטחון חתמו השרים בדברים האלה: "בכוונתנו לבחון בעוד שנה את מצבה הפיננסי של חברת הדואר.
במידה ויתברר כי חלה בתקופה האמורה התדרדרות משמעותית במצבה של החברה ביחס למצבה ערב כניסת השלב השני של התחרות לתוקף, באופן שיש בו כדי לערער את יציבות החברה, נבחן את הגורמים לכך, ובהתאם את הצעדים הדרושים על מנת לסייע לחברה, ובכלל זה - עדכון התעריפים".
25 לאחר נטרול ההכנסות בגין הקטנת ההפרשה להשוואת תנאים עמד ההפסד הכספי לאותה שנה על כ-102 .
מיליון ש"ח 26 מקדם ההתייעלות הוא רכיב הקבוע בתקנות הדואר (הצמדת תשלומים בעד שירותי ה חברה), התשס"ח- 2008 ,.
מכוח תקנות אלו, מקדם זה המגלם את דרישת המדינה מהחברה להתייעלות מנוכה משיעור הצמדת תעריפי החברה למדד המחירים לצרכן.
27 על פי חוק הדואר, חברת הדואר אמורה לשלם למדינה מדי שנה בשנה תמלוגים בשיעור מסוים מהכנסותיה.
בניגוד לאמור במסמך רשת הביטחון, לא נערכה כל בחינה של הנחות העבודה שעל פיהן נקבעו תעריפי חברת הדואר.
במצב זה הלך והידרדר מצבה הכספי של החברה.
בספטמבר 2006 , כבר בעת הגשת דוח ועדת שגיא לשר התקשורת, היה ברור כי שוק הדואר המסורתי חשוף לסיכוני שוק רבים בגלל שינויים טכנולוגיים שפותחו או שהיו בשלבי התפתחות - דואר אלקטרוני, מסרונים בטלפונים ניידים, שימוש ברשת האינטרנט בכלל וברשתות חברתיות בפרט ועוד.
סיכוני שוק אלו חייבו בח ינה מחודשת של מימוש הנחות הוועדה, לכל הפחות לפי לוח הזמנים שהיא עצמה התוותה, שתאפשר לחברת הדואר לפעול על פי תעריפים עדכניים כבר בתחילת 2011 .
בתשובתו מאוגוסט 2012 על הבהרות שהתבקשו פירט משרד התקשורת יזמות שביצע, כמו העלאת מחיר הבול היחידני במרץ 201228 , וכןיוזמות שנקט להעלאת תעריפי הגבייה במגזרי פעילות מסוימים, שמשרד האוצר סירב לאשרן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי מאז יישום המלצות ועדת שגיא, רוב תעריפי הדואר לא עודכנו, למעט הצמדתם לפי מנגנון ההצמדה שקבעה ועדת שגיא29 , וזאת למרות הגידול באותה התקופה בהוצאות תפעול, כמו שכר והוצאות נלוות, דלק וחשמל.
זו גם אחת הסיבות לפער בין תחזיות הוועדה לרווחיות החברה ובין הפסדיה בפועל.
העלאת מחיר הבול היחידני נעשתה כדי לשפר, אד-הוק, את מצבה התזרימי הקשה של החברה ולאו דווקא כחלק מעבודת מטה מוסדרת ומעמיקה של ועדת תעריפים .
עדכון נקודתי של תעריף למוצר או לשירות מסוים אין בו די כדי לתת מענה לצורך בבחינה של כל אחד מסוגי השירותים והמוצרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת קביעת משטר הרגולציה העתידי על חברת הדואר, מן הראוי שמשרד התקשורת יבדוק באופן שוטף את רכיבי העלויות של החברה, לרבות שכר, ויפעל לאי-גילומן של עלויות שאינן הכרחיות (כגון שכר או תנאי פרישה מופרזים), אשר אין להשיתן על לקוחות החברה בתעריפי החברה.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2012 (להלן- מועד סיום הביקורת), החלה לפעול ועדה ציבורית חדשה, בראשותו של ד"ר זיו רייך (להלן - ועדת רייך), שהקימו שרי האוצר והתקשורת באוקטובר 2012 .
הוועדה הוקמה לצורך בחינת תעריפי קבוצת הדואר.
היא התבקשה לגבש המלצות, בין השאר, בנושאים האלה: קביעת תעריפי החברה בתחום השירותים המפוקחים; קביעת מקדם התייעלות שיחול על התעריפים המפוקחים; בחינת שיטת הפיקוח הרצויה על תעריפי חברת הדואר; פתיחת שוק הדואר היחידני לתחרות, לרבות בחינה מחודשת של הוראות חוק הדואר בדבר הרחבת התחרות בתחום הדואר הכמותי; וקביעת קריטריונים לפריסת יחידות הדואר בכל הארץ.
הוועדה התבקשה להגיש את המלצותיה עד ספטמבר 2013 .
28 במרץ 2012 החליט שר התקשורת לאשר, בצו מיוחד, את העלאת מחיר הבול היחידני מ -1.
לאחר הפחתת מנגנון ההתייעלות כאמור לעיל חברת דואר ישראל בע"מ 629 .
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרדי האוצר והתקשורת לבחון באופן כולל את תעריפי חברת הדואר בסמוך לתום תקופת המבחן שהמליצה עליה ועדת שגיא.
העיכוב בבחינת תעריפי חברת הדואר פגעו באיתנותה של החברה ובקידום התחרות בשוק הדואר, שהרי לא ניתן לקדם את התחרות בשוק הדואר ולבחון חסמים רגולטוריים המוטלים על חברת הדואר ועל שאר השחקנים בשוק הדואר, בלי לבדוק את יכולתה של החברה לפעול בשוק תחרותי כשהיא מצוידת במבנה התעריפים שנקבע לה.
מצבה הכספי של חברת הדואר והשפעת עלויות השכר עליו 1.
אחד מהפרמטרים הקריטיים להבטחת יציבותה של חברת הדואר הוא תכנון תזרים המזומנים העתידי שלה.
מתחילת פעילותה כחברה בע"מ היא התריעה לפני משרדי האוצר והתקשורת כי בשל ירידה מתמשכת בהכנסותיה, בד בבד עם עלייה בהוצאותיה, קיימת סכנה לפגיעה באיתנותה הפיננסית.
במהלך 2011 נערכו דיונים רבים, בהשתתפותם של הנהלת החברה ונציגים ממשרדי ה אוצר והתקשורת, שעיקרם היה בניית תכנית הבראה לחברת הדואר.
בדצמבר 2011 הגישה החברה למשרדי האוצר והתקשורת "תכנית ייצוב".
תכנית זו כללה צעדי התייעלות בתחומי שכר, השקעות והקלות מבוקשות בכללי הרגולציה וכן תחזית לרווחיות ולתזרים המזומנים של החברה.
במרכזה של התכני ת הוצגה כוונתה של החברה לפטר 500- 1,000 .
עובדים מאחר שחברת הדואר הצהירה שאין ביכולתה לממן את פעילותה ממקורות עצמיים, היא ביקשה במסגרת תכנית הייצוב סיוע כספי מהמדינה.
12 הוקם צוות בין -אגפי במשרד האוצר (נציגים מאגף התקציבים, מאגף החשב הכללי ומרשות החברות) שיבדוק את מצבה הפיננסי של החברה ואם יש לסייע לה במימון תכנית הייצוב.
את הצוות ליוו שני משרדי רואי חשבון (להלן - היועצים) ששכר משרד האוצר לצורך בדיקת תקפות ההנחות הכלכליות והחשבונאיות שלפיהן נערכה תכנית הייצוב של החברה.
ביוני 2012 הגישו היועצים לצוות הבין-אגפי את חוות דעתם (להלן - דוח היועצים).
במסגרת עבודתם בדקו היועצים את תחזית תזרים המזומנים של החברה וקבעו כי על פי תחזית זו החברה צפויה לירידה רציפה ביתרות המזומנים שלה לאורך השנים, עד לכדי יתרת מזומנים שלילית בסך 69 מיליון ש"ח בשנת 2016 .
יצוין כי תחזית זו של תזרים המזומנים העתידי מותנית במימוש מידי של תכנית הייצוב בתחום איחוד מערך ההיסעים30 , דבר שלא בוצע עד כה.
משמעות נתונים אלו היא כי ללא שינוי חד במבנה ההוצאות וההכנסות של החברה, היא צפויה להגיע למשבר תזרימי קשה בתוך שנים ספורות.
דוח היועצים קבע גם כי "בתכנית פרישה של 200 עובדים ומעלה נדרש לבחון את יכולת עמידת הדואר במימון התכנית שלא באמצעות מקורותיו הפנימיים בלבד.
יש לבחון היתכנות לסיוע של המדינה בכפוף לעמידה באבני דרך מפורטים של החברה הן בתחום כוח האדם, הן בתחום התפעול והן בתחום מנועי הצמיחה.
השיעור המדויק של השתתפות המדינה בעלויות הפרישה צריך להיקבע בעיקר לאור כלל הצעדים שיינקטו על ידי החברה ועל ידי הרגולציה".
30 התכנית לייעול מערך ההיסעים כוללת קיטון במספר כלי הרכב המשמשים את החברה ושינוי גודלם.
אולם נציגי אגף התקציבים ואגף החשב הכללי הבהירו שאין כל כוונה לאשר לחברת הדואר סיוע כספי למימוש תכנית הייצוב או הנהגת גמישות בתעריפים של הדואר הכמותי ושל הפקת דואר31 .
לכן, החברה נדרשה למהלך מזורז של הוצאה מהכוח אל הפועל, דהיינו אימוץ מידי של תכנית הבראה שהיא תוכל לבצע ממקורותיה העצמיים, ובעיקר יישום מהיר של החלקים בתכנית הייצוב הנוגעים לצמצום הוצאות השכר.
נמצא כי תכנית חלופית כזו לא הוכנה.
בעניין זה ציין הממונה על אגף התקציבים במשרד האוצר בתשובתו מינואר 2013 כי "אגף התקציבים סבר.
כי אין לאשר לחברת דואר ישראל סיוע כספי לשם מימוש תכנית הייצוב או הנהגת גמישות בתעריפי הדואר הכמותי והפקת דואר עד להתבססות התחרות בתחום הדואר הכמותי ופתיחת מרכזי ה חלוקה למתחרים".
לתשובתו צירף הממונה מכתב ששלח סגנו אל יו"ר דירקטוריון חברת הדואר ביום 30.
12 , ובו פירט הסגן שורה של צעדים מידיים שעל החברה לנקוט, ובהם הקפאת קליטת כוח אדם בחברה, פרישה מידית של 216 עובדים וקידום מנועי צמיחה חדשים בפעילותה של החברה.
בדיקת הכנסות החברה: התפלגות הכנסות חברת הדואר בשנים 2008 -2011 )(במיליוני ש"ח .
השוואה* ל- 2008 2008 2009 2010 2011 .
5% 1,102 1,061 1,093 1,097 שירותי דואר .
121% 325 342 359 393 שירותי בנק הדואר .
119% 63 65 64 75 קבלת דואר מחו"ל .
108% 77 79 79 83 שירותי שליחים .
148% 89 106 126 132 עמלות והכנסות שונות .
107% 1,656 1,653 1,721 1,780 סך הכול .
* השוואה נומינלית של הנתונים לשנת 2011 ביחס לאלה בשנת 2008.
הטבלה מלמדת על ירידה נומינלית קלה בהכנסות מפעילות הליבה של החברה- מתן שירותי דואר - ביחס לשנת 2008 .
עם זאת, בניכוי שיעור האינפלציה בשנים 2008 -2011 , שעמד על כ-9% , מדובר בירידה ריאלית בשיעור מהותי בהכנסות אלו- כ-2% שחיקה ריאלית של כ- 36 .
הכוונה למתן רישיון לחברה להפעיל בית דפוס אשר יפיק דואר כמותי חברת דואר ישראל בע"מ 631 .
תחום שירותי הדואר לאנשים פרטיים, לגופים ציבוריים ולעסקים מהווה כשני שלישים מפעילותה של חברת הדואר.
תחום זה טומן בחובו איום על החברה, בעיקר בשל שינויים טכנולוגיים המהווים חלופה לדואר המסורתי ובגלל פתיחת שוק הדואר לתחרות.
התרחבות השימוש בתחליפים טכנולוגיים (דואר אלקטרוני, מסרונים ופעילות באתרי האינטרנט) צפויה אף לצמצם עוד יותר את פעילות החברה בתחומים כמו ביצוע תשלומים ורכי שת מוצרים.
על כן, לא ניתן לבסס תכנית עסקית ריאלית לחברה לטווח ארוך ללא פיתוח תחומי פעולה נוספים בבנק הדואר32 .
12 התקיים דיון בדירקטוריון החברה ובו הציגה סמנכ"לית הכספים את תקציב החברה לשנת 2012 .
תקציב זה כלל תחזית הפסד של98 מיליון ש"ח לשנה זו, לפני צמצום ההפרשה בשל השוואת תנאי העבודה של עובדי קבלן לאלה של עובדים מן המניין, ועל סמך הנחה שיירשם גידול בהכנסות בסך של כ-65 מיליון ש"ח ביחס לשנת 2011 .
בהקשר זה ציין יו"ר דירקטוריון החברה כי "גידול של 65 מיליון ש"ח בהכנסות הוא אתגר בלתי רגיל בפרט כאשר גם ב- 2010 וגם ב- 2011 .
"החברה לא עמדה ביעדי ההכנסות ניתוח הנתונים מעלה כי מגמת ההתפתחות הרב-שנתית בחברה מלמדת על ירידה מתמשכת ברווחיותה ובנזילותה הכספית.
סימנים אלו חייבו היערכות של החברה ושל הגופים המפקחים עליה בעוד מועד, אך כאמור הדבר לא נעשה.
בשנת 2010 הנפיקה כאמור החברה איגרות חוב בכ -400 מיליון ש"ח.
כספים אלו אמנם שימשו בחלקם להוזלת עלויות המימון של החברה בגין המרת חוב יקר למדינה בחוב זול יותר לרוכשי איגרות החוב, אך גם כספי ההנפקה נטו (בניכוי פירעון החוב למדינה) לא שימשו את החברה לפיתוח מנועי צמיחה שיפצו על הירידה הצפויה בנפח הפעילות בשירותי הדואר המסורתי.
כאמור לעיל, החברה לא הכינה תכנית אסטרטגית שבה היא מתווה את שינוי תמהיל פעילותה שייצר הכנסות מתחומים חדשים, אשר יפצו על אבדן ההכנסות משירותי הדואר המסורתי.
אחד הכלים העיקריים לבחינת מצבה הכספי של חברה הוא ניתוח מגמת הרווח הגולמי 33 שלה לאורך שנים.
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני הרווח הגולמי של החברה כפי שהוא עולה מהדוחות הכספיים שלה לשנים 2008 -2011 .
הועלה כי רכיב זה הלך וקטן בכ -130 מיליון ש"ח במהלך שלוש שנים, וזאת על אף גידול של כ-120 .
מיליון ש"ח בסך ההכנסות הסיבה לכך היא קשיחות ההוצאות של החברה - רכיב השכר מהווה כ-63% מסך הכנסותיה של החברה בשנת 2011 ובו חל גידול מתמיד לאורך השנים, דהיינו הגידול בהכנסות מופנה בעיקר לכיסוי הוצאות השכר.
בדוחות הכספיים של החברה לשנים 2008 -2011 ניתן לראות כי רכיב השכר גדל בכ-200 מיליון ש"ח בשלוש שנים, לעומת גידול של כ-120 מיליון ש"ח בלבד בסך ההכנסות.
זו אחת מהסיבות העיקריות לשחיקה בשיעור של 49% ברווח הגולמי של החברה בשנים אלו, דהיינו מ -270 מיליון ש"ח ל -139 מיליון ש"ח.
32 ,גם בדוח היועצים הומלץ כי "על החברה לפעול בדרך נמרצת יותר כדי לקדם את מנועי הצמיחה יהיה לא מהשרות הדוארי הקלאסי".
]שלה[ ולשאוף למטרה שחלק מהותי מהפעילות 33 רווח גולמי הוא ההפרש בין ההכנסות ממכירות ובין העלויות הישירות למכירת המוצרים והשירותים (ללא ניכוי עלויות עקיפות כמו עלויות תפעול מטה או עלויות מימון).
הכספיים של החברה, נכון ליום 30.
12 הפסידה החברהבמחצית הראשונה של 201234 כ- 32.
7 מיליון ש"ח, וגירעונה בהון החוזר35 עומד על386 .
:התאמת הוצאות השכר למצבה הכספי של החברה (א) על פי סעיף י להסכם התקציב שנחתם בין חברת הדואר (לאחר איגודה וטרם תחילת פעילותה) ובין מדינת ישראל ביום 7.
05 , סך כל המשרות של עובדי החברה, לרבות כל התקנים וכל עובדי הקבלן, לא יעלה על 5,995 משרות בסוף 2008 .
נכון למאי 2012 , יש בחברה 6,200 משרות- 3,950 ,משרות קבועות 1,863 משרות של עובדי קבלן שנקלטו בחברה ו -387 משרות זמניות.
תוספת זו של כ -200 משרות משמעה תוספת הוצאה של עשרות מיליוני שקלים בשנה.
בתשובתה מפברואר 2013 ציינה חברת הדואר כי תוקף ההסכם שהביקורת מתייחסת אליו הוא עד סוף 2008 .
תוספת זו של משרות נעשתה בשל קליטת עובדי קבלן שמאז היקלטותם בחברה נוספו לזכויותיהם, בין היתר, ימי חופשה בתשלום.
החברה הייתה צריכה להוסיף תקני כוח אדם כדי לפצות על היעדרותם של עובדים אלו בימי חופשתם.
בנוסף על כך, החברה ציינה כי היא הוסיפה תקני כוח אדם גם בשל העלאת תקני השירות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי לנוכח מצבה הכספי, היה עליה להתייעץ עם אגף התקציבים ועם הממונה על השכר, שניהם במשרד האוצר, ועם הגורמים המפקחים עליה במשרד התקשורת כדי לשקול חלופות לתוספת המשרות, כמו ניוד עובדים או הקלה בתנאים של תקני השירות והחלוקה הקבועים ברישיון החברה.
(ב) על פי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז - 1957 , ניתן לעשות הסכם קיבוצי באמצעות חתימה על כתב הצטרפות להסכם קיבוצי מיוחד קיים .
בדיון בדירקטוריון החברה ביום 15.
10 נדון לראשונה עניין ההצטרפות להסכם השכר שאמור היה להיחתם במגזר הציבורי בעקבות משא ומתן שנוהל באותה תקופה בין משרד האוצר להסתדרות העובדים החדשה.
בדיון זה החליט הדירקטוריון לאשר, כחלק מאישור ההצטרפות להסכם השכר, מענק חד -פעמי של כ - 2,000 ש"ח לעובד, ובסך הכול כ-13 מיליון ש"ח.
אשר לתוספת השכר הוחלט כי "הנהלת החברה תיכנס למשא ומתן מיידי על הסכם קיבוצי ועל תכנית התייעלות כוללת, במסגרתו יוחלט על אימוץ הסכם המדינה עם ההסתדרות".
11 , כחלק מאותו ההסכם הקיבוצי האמור, אושרו בדיון נוסף בדירקטוריון החברה עדכון שכר לכל העובדים, בשיעור של 6.
25% בשלוש פעימות במהלך השנים 2011 -2013 , ועוד תוספות לעובדים מסוימים.
בדיון זה העריכה סמנכ"לית הכספים את עלות ההסכם בסך של כ-150 מיליון ש"ח בשנים 2011 -2013 , וכי "ב- 2011 לא תהיה בעיה תזרימית, הבעיה תהיה בשנת 2012 , כאשר נצטרך לשלם50 מיליון ש"ח אג"ח".
11 אישרה ועדת הכספים של דירקטוריון החברה תוספת שכר בשיעור של 2.
25% לכל העובדים וכן הוגדלו .
34 בניכוי עדכון ההפרשה האקטוארית וההפרשה החשבונאית להשוואת תנאי העבודה של עובדי קבלן.
35 הון חוזר מחושב כנכסים שוטפים בניכוי ההתחייבויות ה שוטפות על פי הדוחות הכספיים של ארגון לנקודת זמן מסוימת.
ההון החוזר הוא אינדיקטור לנזילות לטווח קצר הקיימת בארגון.
חברת דואר ישראל בע"מ 633 .
הפרשות המעסיק והעובדים לקופת גמל בשיעור של 0.
יו"ר הדירקטוריון המליץ לשלם את התוספת גם כדי לשמור על שקט תעשייתי עם העובדים.
יצוין כי אישור תוספות השכר נעשה על אף מכתב בהול ששלח מנכ"ל חברת הדואר לשרי האוצר והתקשורת זמן קצר לפני כן, ביום 24.
10 , שכותרתו "איתנותה של חברת דואר ישראל".
במכתב התריע המנכ"ל כי "בשל גורמים אשר אי נם בשליטתה של חברת דואר ישראל.
נשקפת סכנה לאיתנותה של החברה וליכולתה להמשיך לספק שירות אוניברסאלי במחיר ובתקן אשר נקבעו בתקנות וברישיון הכללי שלה".
מן הדברים עולה, כי החלטת הדירקטוריון בעניין תוספות השכר לעובדי החברה לא תאמה את הצורך לעמוד ביעדי תכנית הייצוב שגיבשה החברה באותה עת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להכין תכניות לטווח המידי ולטווח הארוך לשיפור תזרים המזומנים העתידי של החברה.
תכנון תזרים מזומנים עתידי נדרש כדי לסייע לחברה בהתמודדותה עם מצוקת אשראי העלולה לאיים איום של ממש על יכולת שרידותה.
כפי שצוין, כחברה עסקית, אין חברת הדואר עושה די כדי לגבש תכנית ריאלית לשינוי תמהיל הכנסותיה שתאושר על ידי הגורמים המאסדרים וכדי להתאים את התקציב העתידי של הוצאותיה לצפי הכנסותיה.
בחינת החבויות האקטואריות ומימון תכניות פרישה של עובדים על פי כללים חשבונאיים מקובלים, ההתחייבות להטבות לעובדים, שרובה נובע מחבות החברה לתשלום פנסיה תקציבית 36 , נרשמת כהפרשה חשבונאית שאותה מחשב אקטואר.
במאזן החברה עמדה ההפרשה האקטוארית בשנים 2009 -2011 על כ-1.
מיליארד ש"ח סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , קובע כי "גוף מתוקצב או גוף נתמך לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה.
אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
במסגרת הסכמי המעבר לחברה התחייבה חברת הדואר לכסות את הגירעון האקטוארי הנובע מהתחייבויותיה לפנסיה לעובדים המבוטחים בפנסיה תקציבית.
בהתאם לכך, כנגד ההפרשה האקטוארית הפקידה החברה כ -1.
1 מיליארד ש"ח בתיקי השקעות המיועדים לכיסוי החבות האקטוארית37.
בהיעדר התייחסות בתקינה החשבונאית הישראלית לנושא ההיוון, הכללים המחייבים על פי הפרקטיקה המקובלת בישראל הם התקנים הבין-לאומיים.
הכללים לקבי עת שיעור ההיוון של החבות האקטוארית הם הכללים המופיעים בתקן הבין-לאומי 19-IAS .
סעיף78 לתקן זה קובע כי "השיעור שמשמש להיוון מחויבויות בגין הטבה לאחר סיום העסקה (גם ממומנות וגם בלתי ממומנות) יקבע על ידי שימוש בתשואות שוק בתאריך המאזן על אגרות חוב קונצרניות באיכות גבוהה.
במדינות בהן אין שוק בו מתקיימת סחירות גבוהה באגרות חוב כאלה, יש להשתמש בתשואות השוק (בתאריך המאזן) על אגרות חוב ממשלתיות".
אשר להצגת החבות האקטוארית ציינה סמנכ"לית הכספים בדיון בוועדת הכספים של דירקטוריון החברה ביום 24.
11 כי "הנושא נמצא במרכז תשומת הלב של הרשות לניירות .
11 , בחברה מועסקים 1,044 .
עובדים פעילים הזכאים לפנסיה תקציבית 37 תיקי השקעות אלו אינם מהווים "יעודה" במובן החשבונאי אלא הפקדות בחשבונות בנק נפרדים בלבד.
סוכם עם האקטוארים על הנחות החישוב, המבוססות על הנחיות הרשות לניירות ערך וגם לחברת החשמל".
]חברות נמל אשדוד ונמל חיפה[ גם לנמלים הועלה כי בקביעת שיעורי ההיוון של החבות האקטוארית בשנים 2006 -2011 לא הסתמכה החברה על הנחיות כלשהן של הרשות לניירות ערך אלא על ניסיונם של האקטוארים שלה.
בנוסף לכך, בעניין היוון של חבות אקטוארית לפי שיעור ריבית של איגרות חוב חסרות סיכון פעלה החברה בניגוד להנחיות היחידות שעמדו לפניה - הנחיות רשות החברות.
בנוגע להיוון החבות האקטוארית על בסיס שיעור ריבית של איגרות חוב חסרות סיכון של ממשלת ישראל ציינה רשות החברות בהערתה מיום 30.
08 לדוחות הכספיים של חברת הדואר לשנת 2007: פרט לשיעור[ "בדו"ח הכספי רושמת החברה התחייבויות אחרות שלה כשהן מהוונות בשיעור הריבית האפקטיבית של החברה להע]ההיוון של חבות אקטואריתרכת ההנהלה, העומדת על 5.
לדעתנו אין זה נכון להוון תזרימי מזומנים הכוללים רכיבי סיכון על בסיס אג"ח ממשלתי חסר סיכון".
באפריל 2008 השיבה חברת הדואר לרשות החברות כי שיעור ההיוון נובע מהסכם שערכה החברה עם המדינה.