HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אחד מהםשימש את המעבדה למכשור אכיפה של המשטרה לאפיון הדגם הישראלי וארבעת המכשירים האחרים הועברו למכון התקנים ולמעבדה בהולנד ( NMI ) שנבחרה לערוך בדיקה מקצועית של המכשיר.
תהליך התקינה התמשך לאחר שהתגלתה אי -התאמה בין מאפייני המכשיר לבין דרישות התקן ושינוי של התקן הבין -לאומי שאומץ גם בתקן הישראלי.
בסוף נובמבר 2015 הסתיימה בהצלחה בדיקת מכשיר הינשוף במעבדה בהולנד וניתן אישור דגם, כלומר הסתיים שלב ג' לאישור האב-טיפוס.
24 ( פרוטוקול שמבוסס על התקן R-126; 2012 ) של ה - OIML , שהוא ארגון בין -לאומי שעוסק בתורת המֶטְרֹולֹוגְיה (תורת המדידה למידות ומשקולות).
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מימון רכישת מכשיר הינשוף החדש .
כאמור, בהסכם נקבע שלפני מתן תו תקן למכשיר הינשוף החדש, בשלב האחרון של תהליך התקינה (שלב ד'), יש לבדוק כי קו הייצור במפעל היצרן בחו"ל מותאם לייצור של מכשיר הינשוף החדש.
כדי לבצע בדיקה זו ולהפעיל קו ייצור שהותאם לאב-טיפוס נדרש לבצע הזמנת מכשירי ינשוף חדש, כלומר יש להקצות מימון לרכישת מכשירי ינשוף חדש.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בישיבת המועצה של הרשות לבטיחות בדרכים 25 שהתקיימה ביולי 2014 התקבלה החלטה בנושא "תוספת רכש ינשופים חדשים", ולפיה "מועצת הרשות מאשרת, פה אחד, תוספת של 2.
5 מיליון ש"ח למשטרת התנועה לטובת רכישת לפחות 60 ינשופים חדשים".
אחד התנאים שהתנתה מועצת הרשות למתן התקציב היה שרכישת הינשופים תתבצע רק לאחר אישור התקן.
בנובמבר 2014 פנה ממלא מקום ראש את"ן לרשות לבטיחות בדרכים בבקשה לממן את רכישת מכשירי הינשוף החדש, כפי שסוכם בעבר בין את"ן לבין הרשות לבטיחות בדרכים.
לדבריו, "בהעדר תקציב לרכישת המכשירים, עלולה כל הפעילות המפורטת לעיל לרדת לטמיון ועמה כל ההשקעה הכספית שהושקעה".
מתשובת הרשות לבטיחות בדרכים לאת"ן עולה שאין ודאות שהרשות תממן את רכישת מכשירי הינשוף החדש, ולפיכך לא יהיה אפשר להשלים את תהליך התקינה.
במהלך הביקורת ובסמוך להעברת ממצאיה לאת"ן, באוגוסט 2015 , שלח ראש את"ן למנכ"ל המשרד לבט"פ מכתב, ובו ציין שיש צורך בהקצאת מימון לשם הצטיידות במכשירי ינשוף חדשים, כדי לסיים את תהליך התקינה.
ראש את"ן הפנה את מכותבו בין היתר לפגישת עבודה שהתקיימה ב- 7.
14 בין השר לביטחון פנים דאז לשר התחבורה, ובה אישר שר התחבורה26 את המימון הנדרש.
בתשובת מנכ"ל המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 נמסר כי המשרד לבט"פ לא היה שותף לנושא המימון של רכישת מכשיר הינשוף החדש, ו"בעת שנודע למשרד וזאת בתחילת חודש ספטמבר 2015 .
", פעל המשרד לקידום ההסדרה מול משרד התחבורה הרשות לבטיחות בדרכים השיבה למשרד מבקר המדינה כי התחייבותה של מועצת הרשות לבטיחות בדרכים לתקצב את רכישת מכשירי הינשוף התייחסה לשנת 2014 ואינה בלתי מוגבלת בזמן.
הרכש לא נעשה ב- 2014 .
כן ציינה הרשות כי הכוונה המקורית של המעורבים בתהליך התקינה שהמשטרה תרכוש את מכשירי הינשוף החדשים ממקורותיה ולא מתקציב הרשות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אישור מועצת הרשות התייחס לרכש מכשירי ינשוף חדשים שתוכנן לשנת העבודה 2014 , אולם בשל הכשלים הטכניים של המכשיר בעמידה בדרישות התקן, הרכש המתוכנן לא יצא אל הפועל, ושנת התקציב הסתיימה.
עוד הוסיפה המשטרה בתשובתה כי ראש את"ן פנה בנושא זה באוקטובר 2015 הן למנכ"ל הרשות לבטיחות בדרכים והן למנכ"ל משרד התחבורה, וכי מימון מכשירי הינשוף החדש נמצא גבוה בסדר העדיפויות של את"ן ושל הרשות לבטיחות בדרכים.
25 לפי סעיף 15 לחוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (הוראת שעה), התשס"ו - 2006 , על המועצה, בין היתר, להתוות את קווי פעולת הרשות ולאשר את תקציב הרשות.
לפי סעיף 26 ,)(א מנהל הרשות אחראי לניהול השוטף של ענייני הרשות, בהתאם להחלטות המועצה.
שר התחבורה מאשר את תקציב הרשות לבטיחות בדרכים שנקבע במסגרת תקציב משרדו המשרד לביטחון הפנים 455 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לבט"פ, משרד התחבורה ואת"ן בשיתוף הרשות לבטיחות בדרכים, לגבש פתרון למימון ההזמנה ולהשלמת השלב האחרון בתהליך התקינה (שלב ד'), כדי שהתהליך שנעשה עד כה לא יֵרד לטמיון, וכדי שהמשטרה תוכל להצטייד במכשור הדרוש לצורכי אכיפת הוראות החוק.
בדצמבר 2015 השיב שר התחבורה למבקר המדינה כי הנחה את הרשות לבטיחות בדרכים לממן רכש של 67 מכשירי ינשוף בעלות של כ-3 מיליון ש"ח.
עוד ציין בתשובתו: "לאחרונה דווח לי כי רכש המכשירים יבוצע בתחילת שנת 2016 .
" מכון התקנים מסר בתשובתו מנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כי הוא ערוך לבצע את המבדק במפעל.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבינואר 2016 טרם אישרה מועצת הרשות לבטיחות בדרכים את ההנחיה של שר התחבורה.
לפיכך, מימון מכשירי הינשוף החדשים טרם הוסדר בתקציב הרשות לבטיחות בדרכים לשנת 2016 , ואין כל ודאות לגבי העברת התקציב והשלמת תהליך התקינה.
מכשיר הינשוף החדש והקבוצה המובחנת ממכתב ששלח יצרן מכשיר הינשוף החדש לנציגו בישראל באוגוסט 2013 עולה כי גםמכשיר זה אינו יכול לבדוק את ערכי ריכוז האלכוהול שנקבע ו בתיקון לפקודה - 50 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף (שמקבילים ל -10 )מיליליטר אלכוהול בבדיקת דם , שכן הרף האמין המינימלי של מכשיר הינשוף החדש הוא 90 .
מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף במצב זה עלולה להיווצר אי -התאמה בבדיקות, כלומר עלולות להינתן שתי תוצאות שונות לבדיקת שכרות בהתאם לסוג הבדיקה שתעשה לנהג מהקבוצה המובחנת: הוא עלול להיחשב נהג שיכור על פי בדיקת דגימת דם בעוד שבבדיקת נשיפה במכשיר הינשוף החדש הוא לא ייחשב נהג שיכור הגם שמדובר באותו ריכוז אלכוהול בגופו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שיכולת המדידה של מכשיר הינשוף החדש לא נבחנה עד כה באת"ן.
מהאמור לעיל עולה כי עם הכנסת מכשיר הינשוף החדש לשימוש יהיה על את"ן לשקול אם יש צורך לתקן את ההוראות ולהתאימן ליכולותיו כדי למקסם את יכולות השימוש בו לצורך אכיפה בקרב נהגי הקבוצה המובחנת.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אין מקום לשינוי הוראות הפקודה, שכן אפשר לאכוף את הרף המחמיר באמצעות בדיקות דגימת דם.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לפי מכתב היצרן, הרף שייבדק בבדיקת הנשיפה במכשיר הינשוף החדש לא יהיה תואם לרף שייבדק בבדיקת דם.
לפיכך, על את"ן לגבש מדיניות אכיפה שתבטל את ההשפעה של סוג הבדיקה על תוצאותיה בהתייחס לקבוצה המובחנת.
בנ וסף, בנסיבות האמורות ולנוכח הקושי שפורט לעיל בדבר ביצוע בדיקות דם על ידי שוטרי את"ן, ראוי לשקול להתאים את רף האכיפה בין שתי סוגי הבדיקות כך שיצטמצם הצורך בביצוע בדיקות דגימת דם.
נתונים על עברות שכרות .
נתוני מחלקת מו"פ את"ן הוקם בספטמבר 1997 .
בין היתר הוטל עליו לקבוע את מדיניות ההפעלה של מערך התנועה ולרכז מחקרים מקצועיים בתחום התנועה, "לרבות חקירה מעמיקה של תאונות דרכים והפקת לקחים ממחקרים אלו".
פקודת "רה -ארגון" את"ן מאוגוסט 2014 קובעת שמחלקת מו"פ תהיה אחראית, בין היתר, לעריכת מחקרים הנוגעים למערך התנועה, לשיפור תהליכי העבודה של את"ן ולניהול מערכות המידע שלו.
פיקוד את"ן נעזר לצורך קביעת מדיניות ההפעלה בחוליית המחקר במחלקת מו"פ.
חוליית המחקר משתמשת בנתונים שהיא דולה מהמערכת הסטטיסטית של המשטרה (מנַתֵ"ב) אשר שואבת נתונים ממערכות המידע הממוחשבות של את"ן (להלן - מערכות המידע).
מהנתונים הסטטיסטיים שהוצגו בחוברות השנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנים 2013 ו- 2014 עולה כי בשנת 2013 יוחסו שש תאונות דרכים קטלניות לעברת שכרות, בשנת 2014 יוחסו תשע תאונות דרכים קטלניות לעברה זו.
לפי נתוני מו"פ במחצית הראשונהשל שנת 2015 יוחסו לעברה זו רק שלוש תאונות דרכים.
משרד מבקר המדינה בדק את נכונות הנתונים בנוגע לעברות השכרות.
נמצא כי המערכת הסטטיסטית של המשטרה קולטת נתונים על עבירות שכרות ממערכת המידע הרלוונטית רק מחלק מהשדות שיש בהם מידע רלוונטי לעברות שכרות, ולכן יש חסר בייחוס תאונות דרכים קטלניות לעברות שכרות.
עוד נמצא כי חוליית המחקר במו"פ אינה מבקרת או מנטרת באופן סדיר את הזנת הנתונים אל מערכות המידע, ובעקבות זאת נפגעת מהימנותה של המערכת הסטטיסטית המשטרתית, המשמשת בסיס לקביעת מדיניות אכיפה ולקבלת החלטות לעתיד.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעקבות הערת משרד מבקר המדינה שונה תהליך קליטת הנתונים במערכת הסטטיסטית, וכתוצאה מכך תוקנו הנתונים לגבי מספר תאונות הדרכים הקטלניות בשל שכרות: לגבי שנת 2013 עלה מספר התאונות הקטלניות שהגורם להן עברת שכרות לתשע, עלייה של 50% ; לגבי 2014 עלה המספר ל-12 , עלייה של 33% ; ולגבי 2015 (עד יוני), עלה המספר משלוש לעשר תאונות- גידול של יותר מפי שלושה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שיש עוד 43 תיקים של תאונות דרכים שנגרמו בשל עברות שכרות אך לא יוחסו לגורם התאונה הנכון.
בעקבות הערת מבקר המדינה הכין מו"פ רשימה של התיקים לתיקון והי א הועברה ליחידות הבוחנים הרלוונטיות לטיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולאת"ן כי מדיניות האכיפה של את"ן התבססה על נתונים סטטיסטיים חסרים שלא שיקפו את המציאות.
משרד מבקר המדינה מעיר שמחלקת מו"פ הייתה צריכה לגלות את החריגות האלה בבדיקה סדירה.
על פיקוד את"ן ועל מחלקת מו"פ לוודא כי בדיקות כאלה יבוצעו באופן סדיר ושוטף כחלק מתכנית העבודה השנתית של מו"פ כדי להבטיח את איכותו של מסד הנתונים של המשטרה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה, עוד במהלך הביקורת נעשו שיפורים במערכת המידע המשטרתית ובמערכת הסטטיסטית למניעת תקלות דומות כדי להבטיח את אמינות הנתונים בנושא תאונות דרכים שנגרמו מעברות שכרות.
היקף המחקר במו"פ בדוח מבקר המדינה בנושא המאבק בתאונות הדרכים, שפורסם בשנת 200027:, צוין "אין אפשרות ליזום מערכת נרחבת של פעילויות בתחום הבטיחות בדרכים מבלי שתפעל בצדה מערכת מקצועית ונרחבת של איסוף מידע, הערכה ומחקר".
דוח שפרסמה ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים בשנת 200028 קובע כי ב היעדר מחקר שיטתי, עקבי, מעמיק ורב-תחומי ליישום של ידע בין-לאומי מצטבר , היכולת לקבוע מדיניות נכונה ולקבל החלטות באופן יעיל נפגעת.
הרשות לבטיחות בדרכים הוקמה בשנת 2007 לפי חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (הוראת שעה), התשס"ו - 200629 כדי להגביר את הבטיחות בדרכים ולצמצם את מספר ההרוגים בתאונות דרכים.
החוק קובע, בין היתר, כי על הרשות להקים מרכז מידע ל אומי למידע ולמחקר בתחום הבטיחות בדרכים, ובכלל זה להפעיל מערך לאיסוף מידע ולעיבוד נתונים, לבצע מחקרים ולנתח מגמות בתחום הבטיחות בדרכים.
בשנת 2012 היה התקציב למחקר כ-8 מיליון ש"ח, בשנת 2013 כ-7 מיליון ש"ח ובשנת 2014 כ-4 .
מיליון ש"ח כאמור, פקודת "רה-ארגון" את "ן מאוגוסט 2014 קובעת שמחלקת מו"פ תהיה אחראית, בין היתר, לעריכת מחקרים בנוגע למערך התנועה.
ראשת מחלקת מו"פ מסרה למשרד מבקר .
27 ,מבקר המדינהדוח ביקורת בנושא המאבק בתאונות הדרכים 3 ( 2000 '), עמ20-21.
28 דוח ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים בראשות חבר הכנסת נחום לנגנטל ( 2003 '), עמ 37-36.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המדינה ביולי 2015 כי חוליית המחקר של מו"פ בעיקר מנתחת נתונים ממערכות המידע הממוחשבות של המשטרה לצורך קביעת מדיניות אכיפה, ובכלל זה מספקת מידע ומכינה כ - 170 מצגות נתונים בשנה להצגה לפני גורמים במשטרה ומחוצה לה.
עוד מסרה ראשת מחלקת מו"פ כי המחלקה מבצעת מחקר מצומצם (כגון מחקר השוואתי, בחינת מחקרים רלוונטיים בארץ ובחו"ל, וסקרי נהגים) ושמחקר זה נסמך בעיקר על שיתופי פעולה עם גורמים מחוץ למשטרה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אכן המחקר שמבצעת חוליית מחקר במחלקת מו"פ מצומצם בהיקפו ונסמך בעיקר על שיתופי פעולה עם גורמים חיצוניים.
המשטרה הוסיפה כי המחקר בתחום הבטיחות בדרכים, לרבות הפעלת מערך לאיסוף מידע, עיבוד הנתונים, ביצוע מחקרים וניתוח מגמות, נמצא בתחום האחריות של הרשות לבטיחות בדרכים ולא בתחום אחריותה שלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם החוק מטיל על הרשות לבטיחות בדרכים את האחריות להקמת מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הבטיחות בדרכים, אך אין בכך כדי לייתר את חובת מו"פ, כפי שמורה פקודת רה -ארגון של את"ן משנת 2014 .
, לבצע מחקרים הנוגעים למערך התנועה משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שפיקוד את"ן ומחלקת מו"פ יקדמו את תחום המחקר בהתאם לפקודת רה -ארגון את"ן משנת 2014 , כחלק מתכנית העבודה השנתית ועל פי יעדים ברורים, באופן שיגביר את האפקטיביות של מחלקת מו"פ ויאפשר לאת"ן לבסס את מדיניות האכיפה שלו על מידע רחב, אמין ומקיף.
עבודת בוחני התנועה והשפעתה על המידע בדבר הגורמים לתאונות דרכים .
דוח מבקר המדינה בעניין התמודדות עם תאונות דרכים משנת 2006 מציין שיש חשיבות להכרת הגורמים לתאונות הדרכים וליצירת מערכת מידע.
לפי הדוח, זהו "תנאי הכרחי לקיום פעילות להפחתת מספרן" של התאונות.
כן מצוין בדוח מבקר המדינה כי אחד הכלים המרכזיים לצורך כך הוא חקירת תאונות דרכים על ידי גורמים מקצועיים - בוחני תנועה30 .
פקודת מטה ארצי (להלן- פקודת מטא"ר) קובעת שככלל, בוחן תנועה יישלח לחקור תאונת דרכים שנפגע בה אדם 31 .
נוהל את"ן ליציאת בוחן תנועה לחקירת תאונת דרכים קובע את אמות המידה ואת השיקולים ליציאת הבוחן לזירת התאונה: כאשר בתאונה נפגע אדם באורח קטלני או קשה, "יצא ו/או ישלח מיד למקום התאונה בוחן תנועה לניהול החקירה"; כאשר תאונת הדרכים קלה, יש שיקול דעת בשאלת הוצאת בוחן תנועה למקום התאונה לפי הקריטריונים של "חומרת העברה, כמות כלי הרכב המעורבים, כמות הנפגעים ועומס האירועים המטופלים".
לפי פקודת מטא"ר, בחקירת תאונת הדרכים יבצע בוחן התנועה בדיקת שכרות לנהג שמעורב בתאונה או יורה לשוטר אחר לבצע בדיקת שכרות "אם יש לו חשד שהנהג נתון בהשפעה של משקה משכר או של סם מסוכן".
נוהל שכרות קובע שבטיפול בתאונת דרכים קטלנית יש לדרוש מהנהג המעורב בתאונה להיבדק אם עולה חשד לשכרות או אם "הבוחן סבור .
30 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 76-73.
ב2 ) קובע שאם מתרח שת תאונה קלה בשעה שיש עומס שנובע מטיפול בתאונות אחרות, לא בהכרח יישלח בוחן תנועה.
המשרד לביטחון הפנים 459 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שהבדיקה נדרשת לצורך בירור נסיבות התאונה".
להבדיל, מדור תאונות דרכים באת"ן מנחה מפעם ל פעם את סגל הפיקוד של בוחני התנועה לבצע בדיקת שכרות בכל תאונות הדרכים הקטלניות32 .
תקן בוחני תנועה במועד הביקורת היו במשטרה 221 תקנים של בוחני תנועה, אך רק חלקם נוצל לתפקידי בוחני תנועה ושאר התקנים נוצלו להצבת שוטרים בתפקידים אחרים.
משרד מבקר המדינה בדק בקר ות שנעשו על ידי מדור תאונות דרכים מספטמבר 2014 עד יולי 2015 ביחידות בוחנים ברחבי ישראל (להלן - הבקרות)33 .
בלוח2 שלהלן מפורטים התקנים ומצבת בוחני התנועה שנמצאו בבקרות שבוצעו כאמור על ידי מדור תאונות דרכים: .
,מספר משרות בוחני תנועה לעומת מצבת הבוחניםשנמצאו בבקרות .
המחוז - השלוחה משרות בוחני תנועה מצבת הבוחנים .
תל אביב- תל אביב 44 17 .
ירושלים- ירושלים 16 7 .
על פי נתוני מדור תאונות דרכים באת"ן .
מנתוני הבקרות המפורטים בלוח 2 עולה כי רק כ- 50% מהמשרות שנועדו לבוחני תנועה בשלוחות שבהן בוצעו הבקרות, שימשו לצורך זה.
חלק ממשרות בוחני התנועה מאוישות בידי שוטרי את"ן בתפקידים אחרים, ובהם שוטרים שמטפלים בעברות נהיגה חמורות , בפניות של אזרחים למשטרה או בדיווחי אזרחים על מעורבות בתאונות דרכים34 .
32 למשל בבקרה שוטפת שעשה ראש מדור תאונות דרכים במחלקת בוחנים שפלה ב- 18.
כך גם ]תאונת דרכים[ "יש להקפיד על לקיחת דגימת דם לאלכוהול מכל מעורב בת"ד בישיבות קציני בוחנים שהתקיימו ב - 17.
עמקים, צפת, חיפה, חדרה, תל אביב, שרון, שפלה, ירושלים, נגב ואילת 34 מנתוני את"ן עולה שמספר תיקי תאונות הדרכים שטופלו בידי בוחני השטח ירד מ- 14,983 בשנת 2010 ל- 12,531 בשנת 2014 (ירידה של כ-16% ), ואילו מספר התיקים שטופלו בידי שוטרים בתפקידים אחרים עלה מ- 2,067 ל- 7,575 (עלייה של כ- 270% ).
נתונים אלו עשויים ללמד גם הם על אי-ניצול תקנים לבוחני תאונות דרכים.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה בדק את הבקרות שביצע ראש מדור תאונות דרכים.
נמצא כי בכל השלוחות שנבדקו בבקרות, במקרים רבים בוחני התנועה לא יצאו למקום התאונה לבחון את נסיבותיה ואת הסיבות להתרחשותה, אף שעל פי פקודת מטא"ר ונוהל את"ן ליציאה לתאונת דרכים, מאפייני התאונה חייבו יציאה לזירת התאונה.
עוד העלתה הבדיקה כי במקרים רבים שבהם נמצא שבוחן תנועה לא יצא לשטח בזמן אמת נוצרו "תיקי הצמדה" - תיקים שאינם נחקרים בזמן אמת אלא זמן-מה אחרי התרחשות תאונ ת הדרכים.
בחקירות מסוג זה יעילות הניתוח של תאונת הדרכים פחותה.
כמו כן העלתה הבדיקה שלעתים בוחן התנועה שיצא אל מקום תאונת הדרכים נמנע מלקחת דגימת דם לצורך בדיקת ריכוז אלכוהול גם כשהתאונה הוגדרה קטלנית או כשעלה חשד של ממש לעברת שכרות, בניגוד להוראות35 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שמצבת בוחני התנועה קטנה ממספר המשרות שנועדו לתפקיד זה פוגעת במערך בוחני התנועה ובטיפול של בוחני התנועה בתיקי תאונות דרכים.
בתשובתה מסרה המשטרה כי יחידות הבוחנים מונחות לשלוח בוחני תנועה אל כל תאונת דרכים שנדרש בה טיפול של בוחן תנועה.
אף על פי כן, ריבוי התאונות מאלץ את יחידות הבוחנים לבצע תיעדוף ולהגיע לזירות של תאונות דרכים על פי חומרת התאונה ועל פי הדחיפות.
עוד מסרה המשטרה כי ברמה הארצית, 72% .
מתקני בוחני התנועה אוישו כיום בבוחני תנועה אי-ההתאמה בין תקן בוחני התנועה לבין המצבה נובעת מאילוצי המערכת - הצורך לשרת את האזרחים במגוון היבטים.
עוד מסרה המשטרה כי נעשים מאמצים למלא את תקן מערך בוחני התנועה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המשמעות של חקירה של תאונות דרכים בידי בוחני תנועה שלא לפי נוהל את"ן ליציאת בוחן תנועה לחקירת תאונת דר כים, נוהל שכרות והנחיית מדור תאונות דרכים פוגעת באיכות החקירה, וכפועל יוצא מכך גם באיכות הדיווח על הסיבות שגרמו לתאונה ובאיכות מסד הנתונים המשטרתי שמשמש בסיס לניתוח הגורמים לתאונות דרכים.
מערכת לתיעוד זירות תאונות דרכים ולמדידתן עקב העומס המוטל על בוחני התנועה, ירידה במספר תיקי תאונות הדרכים שבוחני התנועה טיפלו בהם והצורך לייעל את הטיפול בתאונות דרכים, עלה הצורך לרכוש מערכת GPS למדידה של זירות תאונות דרכים ולשרטוטן (להלן - המערכת).
המערכת מסייעת לבוחן .
35 כך למשל בבקרה שנעשתה על יחידת הבוחנים בתל אביב התגלה שבמסגרת חקירת תאונת דרכים קטלנית העיר ראש מדור תאונות דרכים: "אין תיעוד בתיק על לקיחת דם מנהג המסחרית.
נסיבות התאונה מחייבות לקיחת דגימת דם".
בבקרה שנעשתה בשלוחת בוחנים שפלה התגלה שבתאונת דרכים קטלנית לא נלקחה דגימת דם מהנהג אף שסייר תנועה העיר שנוסעי הרכב הדיפו ריח אלכוהול ואף הודו ששתו שתי כוסיות אלכוהול.
בבקרה של שלוחת ירושלים התגלה שבתאונה קטלנית נלקחה בדיקת דם מנהג משאית, אולם דגימת הדם לא הועברה למעבדה הטוקסיקולוגית.
המשרד לביטחון הפנים 461 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התנועה למדוד מגוון מאפיינים של זירת תאונת דרכים וליצורתרשימים שמתאימים לשימוש ראייתי בבית משפט ולצורכי מחקר.
נערך פיילוט בשילוב המערכת בפיילוט התברר כי המערכת מקצרת את זמן הטיפול של בוחני התנועה בזירת תאונת דרכים בכשליש לפחות ומזרזת את הסגירה של זירת תאונת דרכים באופן המצמצם מאוד את העומס שנוצר בכבישים בשל הטיפול של בוחני התנועה בזירת התאונה.
בסיכום הפיילוט צוין כי שילוב המערכת ייעל את עבודת בוחן התנועה ויביא ל"הגברת מהימנות התוצר".
ראש מינהל טכנולוגיות במשטרה הוסיף כי המערכת היא "צורך מובהק", ושהיא תביא קפיצה טכנולוגית לאת"ן, ובאוקטובר 2014 הוא אישר לפרסם מכרז לרכישת המערכת.
במאי 2015 ציין ראש מדור תאונות דרכים באת"ן שעם שלל יתרונותיה של המערכת נמנית היכולת להביא ל"טיוב ראיות - הבוחן יכול להתפנות מוקדם יותר להמשך איסוף ראיות פיזיות נתון]בית חולים[ ולהגעה לביה"ח קריטי במקרים של בדיקות שכרות/סמים ".
למרות שרכישת המערכת הוגדרה "פרויקט הדגל של אגף התנועה", עד ינואר 2016 .
טרם פורסם מכרז לרכישת המערכת המשטרה מסרה בתשובתה שרכישת המערכת נמצאת בתהליך של אפיון והמתנה לאישור התקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פיקוד את"ן וראש מינהל טכנולוגיות במשטרה להחיש את תהליך ההצטיידות בטכנולוגיה שתסייע לחקור תאונות הדרכים, תקל את עומסי התאונה עקב תאונות דרכים ותשפר את הנתונים המתקבלים מחקירות אלו.
מהאמור לעיל עולה כי חקירת תאונות הדרכים על ידי בוחני התנועה ותהליךהפקת הנתונים הסטטיסטיים של הגורמים לתאונות דרכים לוקים בחסר.
מצב זה עלול להביא להצגה שגויה של תמונת המצב המלאה לפני פיקוד את"ן בדבר מידת ההשפעה של אלכוהול בתאונות דרכים.
נדרש כי את"ן יבחן את היקף המשימות המוטל על בוחני התנועה וישקול לשנות את מערך החקירה של תאונות הדרכים, ובכלל זה לשנות את מצבת כוח האדם העומד לרשות משימה זו ואת אופן ניצול המשרות המיועדות לבוחני תנועה.
כן נדרש כי פיקוד את"ן יפעל לשלב אמצעים טכנולוגיים נוספים להבטחת מהימנותו של מסד הנתונים שעליו מתבססת מדיניות האכיפה.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סקר האלכוהול .
בנובמבר 2011 נעשה סקר תצפיות ארצי בנושא "נהיגה תחת השפעת אלכוהול" ביזמת הרשות לבטיחות בדרכים ובמימונה ובשיתוף את"ן.
בסקר נבדקו 38 ,אתרים בפריסה ארצית בסמוך למוקדי הבילוי במרחב העירוני ובכבישים הראשיים בלילות של סופי השבוע.
ממצאי הסקר שפורסמו בינואר 2012 הצביעו על כך שכ-3% .
מהנהגים שנבדקו עברו עברת שכרות ב- 2014 ביקשה הרשות לבטיחות בדרכים לעשות סקר תצפיות נוסף כדי לעקוב אחר השינויים בנושא נהיגה בהשפעת אלכוהול.
במאי 2014 נתן ראש את"ן דאז אישור עקרוני לבצע סקר עוד ב- 2014 .
הרשות לבטיחות בדרכים דרשה לבצע את הסקר במתכונת דומה לסקר מ- 2011 , כלומר גם במרחב הבין -עירוני וגם במרחב העירוני, כדי שאפשר יהיה להשוות בין נתוני הסקרים לאורך זמן.
עמדת את"ן הייתה כי לא יהיה אפשר לקיים את הסקר במתכונת המקורית וכי יש לשנות את המתכונת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי את"ן רואה חשיבות רבה בביצוע הסקר ושהוא נמצא בקשר עם הרשות לבטיחות בדרכים בנושא ביצועו.
המשטרה הוסיפה שמתכונת הסקר שהציעה הרשות לבטיחות בדרכים "בעייתית לביצוע" בשל יכולות את"ן.
לדברי המשטרה, בדיון שהתקיים בינואר 2015 גובשה מסגרת חדשה לסקר ונקבע כי הוא יבוצע במאי 2015 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שבניגוד לתשובת המשטרה, אין הסכמה בין הרשות לבטיחות בדרכים לבין את"ן לגבי מתווה הסקר במתכונת שהציע את"ן וכי בינואר 2016 .
טרם החלה הרשות לבטיחות בדרכים בביצוע הסקר בשיתוף את"ן גם נתוני המחקר של מכון גרטנר ועמדתה של יחידת המדען הראשי ברשות לבטיחות בדרכים מלמדים שחשוב לבצע סקר אלכוהול מעודכן.
במחקר של מכון גרטנר, שנערך בשנים 2006 ו- 2008 , נמצא ש"אחוז הנהגים הנפגעים בתאונות דרכים ומאושפזים.
עם רמת אלכוהול למעלה מהמותר בחוק הינו %14.
5 )" (ההדגשה במקור 36 .
יחידת המדען הראשי ברשות לבטיחות בדרכים 37 העריכה כי "תופעת הנהיגה תחת השפעת אלכוהול וסמים הינה בהיקף רחב יותר מזה שמדווח במשטרה".
בדיקה נוספת שעשה מכון גרטנר בשנת 2014 העלתה כי בכ-15% מבדיקות דגימת דם שבוצעו בקרב כ-30% מהנהגים שהיו מעורבים בתאונות דרכים ואשר נפצעו ואושפזו נמצא אלכוהול בדם בשיעור גבוה מהמותר 38 .
36 ,מכון גרטנררמת אלכוהול בדם, נהגים שהיו מעורבים בתאונות דרכים בישראל, דוח מסכם .
37 ,הרשות לבטיחות בדרכיםנקודת תצפית 8 עבירות נהיגה הגורמות לתאונות דרכים (דצמבר 2010 ,); הכנסת, מרכז המחקר והמידעבדיקות אלכוהול לנהגים סקירה משווה ( 2.
) 38 הואיל ומדובר בבדיקות דם שנערכו רק לכ -30% מהנהגים שהגיעו לאותו בית חולים, ייתכן שהנתון המלא שונה במידת-מה מ-15% .
שנמצאו בקרב אותה קבוצת נהגים המשרד לביטחון הפנים 463 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,היום אין נתונים על שכיחותן של עברות שכרות בקרב נהגים בישראל.
נוסף על כך הפערים בנתונים שהוצגו לעיל מעידים כי נתוני את"ן בדבר עברות השכרות בנהיגה אינם משקפים נאמנה את המצב.
כמו כן שינויים שמתרחשים מפעם לפעם בהיקף של אכיפת החוק בתחום עברות השכרות ובמיקודה של מדיניות האכיפה עלולים לצייר תמונת מצב מטעה בדבר היקף תופעת הנהיגה בשכרות ולהוביל למדיניות אכיפה שאינה הולמת את המצב בפועל.
סוגיה זו גם מחדדת את הצורך הדחוף בביצוע סקר אלכוהול, שטרם בוצע, שיאפשר לקבוע מדיניות אכיפה על סמך נתונים מדויקים ומלאים ככל האפשר.
בכל שנה נפגעים בתאונות דרכים בישראל אלפי בני אדם, ומאות נהרגים.
עברת שכרות נחשבת אחד הגורמים העיקריים להתרחשות תאונות דרכים, ולפיכך המשטרה משקיעה מאמץ באכיפת החוק בנושא זה.
בנובמבר 2010 תוקנה פקודת התעבורה והוחמר רף ה אכיפה בכל הנוגע לעברות שכרות בקרב נהגים צעירים, נהגים חדשים ונהגים מקצועיים.
למרות זאת, אכיפת החוק בנוגע לעברות שכרות בקרב קבוצת הנהגים האמורה לעיל, לוקה בחסר של ממש, אינה אפקטיבית ואינה מביאה להקטנת מספר תאונות הדרכים ומספר הנפגעים מהן, ואף קיימת החמרה בש נים האחרונות.
מכשיר הינשוף שבשימוש המשטרה לא הותאם לאכיפת הרף המחמיר שנקבע לקבוצה המובחנת, ומדובר בכשל יסודי בתחום האכיפה.
למרות שלמשטרה קיימת חלופה לאכיפת הרף המחמיר - בדיקות דם, היא מיעטה מאוד להשתמש בה.
על אף הצורך בהצטיידות במכשיר ינשוף חדש, שיאפשר אכיפה של הרף המחמיר, טרם נפתרה סוגיית המימון של רכישת המכשירים.
לצד החסר באמצעים לאכיפה, מסד הנתונים המשמש את פיקוד את"ן לקביעת מדיניות אכיפה אינו אמין, הוא חלקי ואינו משקף את תמונת המצב המלאה של עברות שכרות בישראל בכלל ושל הקבוצה המובחנת בפרט , שלגביה אין בידי המשטרה נתונים על אודות עברות שכרות שבוצעו לפי הרף המחמיר.
הליקויים העולים בדוח זה משקפים מכלול פערים יסודיים בתחום האכיפה של החוק בעניין עברות שכרות, אינם מביאים לידי ביטוי את ההסדרה המיוחדת והמחמירה שנקבעה בחקיקה לקבוצה המובחנת ופוגעים בהצלחת המאבק לצמצום מספר הנפגעים בכבישי ישראל.
על המשטרה ואת"ן לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה במטרה להביא לצמצום מספר הנפגעים וההרוגים בכבישי ישראל.
1 בג"ץ 2605/05 'המרכז האקדמי למשפט ולעסקים ואח' נ' שר האוצר ואח, פ"ד סג( 2 )545 ( 2009 .
) המשרד לביטחון הפנים 509 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - בניין מערך המתנדבים במשטרה והפעלתו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
המשמר האזרחי הוקם בשנת 1974 מכוח החלטת ממשלה כארגון לאומי התנדבותי, שתפקידיו הם שמירה וביטחון שוטף.
, התשל"א]נוסח חדש[ פקודת המשטרה- 1971 מסדירה את הקמתו והפעלתו של המשמר האזרחי ליד המשטרה.
לפי הפקודה, המשטרה רשאית להסתייע במשמר האזרחי לשם ביצוע כל הפעולות שהיא מוסמכת לבצע כדי לשמור על ביטחון הנפש והרכוש מפני פגיעת איבה, וכן לצורך ביצוע פעולות נוספות כגון סיוע ליחידות הסיור של המשטרה, סיוע ליחידות התנועה וסיוע ליחידות הבילוש (להלן - הפעולות הנוספות), שנקבעו בתקנות המשטרה (המשמר האזרחי), התשנ"ז - 1996 (להלן - התקנות) .
לפי הפקודה, מתנדב לא יהיה זכאי לשכר או למשכורת בעד שירותו ולא יעסוק בפעולות הנוספות אלא אם כן קיבל הכשרה מתאימה לביצוען כפי שנקבע בתקנות.
לפי התקנות, סמכותו של המתנדב במשמר האזרחי היא כשל שוטר כאשר המתנדב עוסק בשמירה על ביטחון הנפש והרכוש מפני פגיעת איבה או כאשר פעילותו נעשית בנוכחות שוטר והמתנדב עוסק רק בפעולות הנוספות.
לסמכות המתנדב נקבעו סייגים החלים עליה כאשר פעילותו נעשית שלא בנוכחות שוטר, וזאת לעניין מעצר, שימוש בכוח, כניסה וחיפוש בבית או במקום.
בשנת 1974 החל המשמר האזרחי בפעילותו כחַיִל ליד המשטרה.
בשנת 1986 הואשולב במשטרה, ומשנת 1999 היה האגף לקהילה ומש מר אזרחי (להלן - אק"ם) אחראי לבניין כוח המתנדבים ולהפעלתו.