HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משהסתבר כי המועמד מנוע מלעסוק בנושא זה, שהוא בבחינת נדבך משמעותי בתפקיד, היה מקום לפעול באופן נרחב לאיתור מועמדים נוספים באופן שיאפשר לשקול שנית אם המועמד הראשון אכן מתאים באופן המיטבי לתפקיד בהשוואה למועמדים אחרים ולכל הפחות היה מקום להביא לידיעת השר, בעת הפנייה לקבלת אישורו הסופי למינוי, את העובדה כי המועמד מנוע מלטפל בנושא במסגרת מילוי תפקידו.
ואולם על פי מסמכי המשטרה, המועמד מונה בלי שאותרו ונבחנו מועמדים נוספים ובלי שהמשטרה הביאה את הנושא לידיעת השר.
אחד משלביו של הליך מינוי קצינים בכירים (למעט לתפקידי ניצב) הוא דיון בפורום ספ"כ, שתפקידו לדון בהתאמת קצין לתפקיד ספציפי.
דיון זה נועד לשמש כלי תומך החלטה משמעותי המסייע למפכ"ל בגיבוש המלצתו לשר לבט"פ בדבר מינויי קצינים.
נמצא כי פרט למקרה אחד מתוך ששת הקצי נים בדרגות סנ"ץ עד תנ"ץ שגויסו מחוץ לארגון בהליך חסר כאמור, המלצת המפכ"ל לגייס קצינים מחוץ למשטרה לתפקידים בתחומים מקצועיים בדרגות אלה, גובשה בלא שהתקיים דיון בפורום ספ"כ.
היעדרו של דיון כאמור בולט אף יותר נוכח מרכזיותם ובכירותם של התפקידים שאוישו וכן נוכח העובדה שממילא בסיס המידע לגבי מועמדים חיצוניים, המשמש לקבלת החלטה בעניינם, מצומצם יחסית לבסיס המידע הקיים לגבי מועמדים פנימיים.
המשטרה מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כי "יובהר ויודגש כי הקצינים אשר גויסו מחוץ לארגון מונו לתפקידים מקצועיים הדורשים השכלה ו/או ניסיון תעסוקתי המהווה יתרון בולט לתפקידים אליהם גויסו.
לעומת זאת, לדרג הפיקוד והתפקידים המבצעיים הקלאסיים קודמו ומונו קצינים מתוך המשטרה מתוך התפיסה שבאה לידי ביטוי בהתייחסות השר כי משטרה היא מקצוע.
בשל הצורך המידי לאייש תפקידים במשטרת ישראל בהיותה גוף בטחוני, ניתנה הסמכות בפקודת המשטרה למנות ולגייס קצינים מחוץ לארגון בהליך שאינו מכרזי.
חשוב לציין כי מתוך מאות מינויים בכירים שנעשו בשנתיים האחרונות גויסו רק תשעה קצינים בכירים מחוץ לארגון וגם הם גויסו לתפקידים מקצועיים".
המשרד לבט"פ התייחס בתשובתו לעניין גיוס מועמדים מחוץ למשטרה לתפקידי קצונה בכירה ומסר כי "אכן, המידע המועבר למשרד לגביהם פחות מקיף.
נכון להיום, לגורמי המשרד לביטחון הפנים יש פחות כלים לבחון את התאמת קצינים אלו לעומת המידע הקיים במשרד, ושמועבר אליו מהמשטרה לצורך מינוי של קצינים מתוך שורות המשטרה.
לכן, הנחה השר לביטחון הפנים את גורמי המשרד לבחון דרכים לשיפור מכלול החומרים הרלבנטיים המועברים 310 |דוח שנתי 68ג .
אליו לצורך בחינה וקבלת החלטה מושכלת לגבי מינוי של קצין המגויס למשטרה מחוץ לשורותיה".
אמנם למשטרה יש סמכות לגייס קצינים מחוץ לשורות יה.
עם זאת, קיום ההליך באופן המתואר לעיל עלול לפגוע ביכולת המשטרה לקבל החלטה מושכלת על בסיס מאגר מועמדים ומידע רחב לאיוש מיטבי של משרות בכירות.
כמו כן איתור מועמדים באמצעות פנייה למועמד ספציפי בלבד עלול לפתוח פתח למינויים משיקולים שאינם מקצועיים.
התהליך האמור של גיוס מועמדים לוקה בחסר, שכן גיוס מועמד מחוץ למשטרה שלא על סמך כללים ברורים וידועים פוגע בשקיפות ההליך ולכן מחייב הסדרה צופה פני עתיד.
על אמ"ש לגבש כללים לאיתור, למיון ולשיבוץ של מועמדים חיצוניים לתפקידי קצונה בכירים, כדי להציב שורה של מועמדים ראויים ולבחור ממנה במועמד המתאים ביותר.
כמו כן, שיקולי הוגנות ושוויון מחייבים כי יתאפשר גם למועמדים פנימיים להתמודד על תפקידים, לצד מועמדים חיצוניים, וכי מועמדותם תישקל בנפש חפצה על פי אמות מידה זהות.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |311 .
למשטרת ישראל מקום ייחודי ומחייב בחברה - הגם שזו נמנית עם אותם גופים הפועלים בתחום ביטחון הפנים הרי שמימוש יעדיה ומילוי משימותיה כרוכים באופן ברור ב אינטראקציה עם ה ציבור ובאמון שהוא רוחש למשטרה ולקציניה.
מקום ייחודי זה נוגע, מטבע הדברים, גם לעניינו של דוח זה, שכן הליכי המינוי שמקיימת המשטרה חייבים להתבסס על עקרונות ש יחזקו את אמון הציבור בה.
בשנים האחרונות הנהיג המפכ"ל שיטת מינויים חדשה ש מושקעים ביישומה משאבי כוח אדם רבים.
המשטרה שואפת לבצע, באמצעות שיטה זו, הליכי בחינה ומיון שתכליתם להביא למינוי הקצינים המתאימים ביותר לתפקידים הבכירים במשטרה.
משרד מבקר המדינה רו אה בחיוב את הפעולות שביצעה המשטרה במהלך השנים כדי להשיג שיפור בהליך המינויים.
דוח ביקורת זה בחן את הליכי המינוי שיישמה המשטרה בשנים 2017 -2016 .
הליכים אלו הושתתו הן על הסדרים חוקיים שנקבעו לפני יותר מ-40 .
שנה, והן על שיטת המינויים החדשה שהנהיג כאמור המפכ"ל בדוח הועלו כמה וכמה ממצאים עקרוניים המחייבים את המשרד לבט"פ ואת המשטרה לנקוט פעולות לבחינת ההסדרים האמורים ולתיקונם לשם מתן מענה לחמישה עניינים עיקריים: 1.
נדרשת בחינה של ההסדר החוקי ולפיו הסמכות למינוי כ -800 הקצינים הבכירים של המשטרה, ובהם הקצינים בדרגות ס גן ניצב וניצב משנה, מסורות לדרג הפוליטי - השר לביטחון הפנים.
נדרשת בחינה של הנוהג ולפיו ההכרעות בעניין מינויים של קצינים לתפקידי ניצב מתקבלות לאחר התייעצות ב"ארבע עיניים" בין השר לביטחון הפנים לבין המפכ"ל, ללא הסתמכות על מידע מספק, ללא הנמקות ובהליך שרובו אינו מתועד.
נדרש לפעול למילוי שלושה חסרים הקיימים ביישום שיטת המינויים החדשה: אפיון התפקידים כעוגן וקו מנחה לבחינת המועמדים; אמות מידה להבניית שיקול הדעת המופעל בעת קבלת ההחלטות; והנמקה מתועדת של ההחלטות.
יש לוודא כי לגיל הקצין לא יהיה שום משקל במסגרת קבלת ההחלטות בדבר קידומו.
יש לפעול לכך שההליכים הננקטים לגיוס קצינים מחוץ לשורות המשטרה יקוימו על בסיס כללים לאיתור, למיון ולשיבוץ של מועמדים, בד בבד עם מתן הזדמנות שווה למועמדים מתוך שורות המשטרה להתמודד על תפקידים.
לתהליך המינוי של קצינים בכירים במשטרה יש חשיבות מהמעלה הראשונה, מכיוון שבאמצעותו מגובש הרובד הפיקודי הבכיר של המשטרה, אשר נושא באחריות לאכיפת החוק, ואשר מופקד גם על פעילותה של המשטרה מול הציבור.
על השר לבט"פ ומפכ"ל המשטרה לפעול לתיקון הליקויים שעלו בביקורת, כדי להשיג את תכלית הליכי המינויים - שיבוץ הקצינים המתאימים ביותר לתפקידים, וכן לחזק את אמון הקצינים בהליכי המינויים ואף את אמונו של הציבור במשטרה.
ההרשעות הפליליות בישראל נשענות על מגוון ראיות, ובכלל זה על ממצאים ומוצגים שחלקם נלקחו מזירת עבירה ונבחנו בשיטות מדעיות וטכנולוגיות.
איכותן ומידת מקצועיותן של בחינות אלו משפיעות במישרין על ההכרעות השיפוטיות.
אגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם) במטה הארצי (להלן - מטא"ר) מרכז ומתאם את פעולות החקירה והמודיעין במשטרה במסגרת התמודדותה עם הפשיעה לסוגיה.
תפקיד מערך הזיהוי הפלילי לבחון באמצעות שיטות מדעיות וטכנולוגיות בתחום הפורנזי 4 ממצאים ומוצגים שנמצאו בזירות עבירה, ולקבוע אם בכ וחם לשמש ראיות לביצוע העבירה על ידי החשודים, ולחלופין לנקות אותם מהחשדות נגדם.
תוצאות בחינת הממצאים מרוכזות בדוחות ובחוות דעת מומחה, ואלה מועברים ליחידות אח "ם ולאחר מכן לבתי המשפט.
הראיות המושגות באמצעות שיטה מדעית מהוות נדבך מרכזי בביסוס תיקי חקירה משטרתיים וכתבי אישום המוגשים לבתי המשפט בהכרעות שיפוטיות במשפט הפלילי.
יצוין כי מערך הזיהוי הפלילי מספק שירותים בעיקר ליחידות החקירה במשטרה, לזרועות הביטחון ולגופים ממשלתיים וציבוריים.
הזיהוי הפלילי מושתת על שני מערכים עיקריים: (1 ) חטיבת הזיהוי הפלילי באח"ם (להלן - חטיבת מז"פ או מז"פ), שבה פועלות 11 מעבדות המתמחות במגוון רחב של תחומים ו-6 ניידות מומחי זיהוי(להלן - מעבדות ניידות).
מומחי הזיהוי בניידות אחראים לאיסוף מוצגים הקשורים בעיקר בפשעים חמורים - דוגמת המתה, תקיפה וכו'; (2) כ-250 קציני זיהוי וחוקרי זירה המוצבים ביחידות המשטרה בפריסה ארצית (להלן - מז"פ שטח וחוקרי הזירה, בהתאמה).
חוקרי הזירה אמונים על איס וף מוצגים הקשורים בעיקר בעבירות רכוש - ובכלל זה מוצגים שבאמצעותם ניתן לדגום דנ"א5 של מעורבים בפשיעה, טביעות אצבע (להלן - ט"א), עקבות נעליים וסימני צמיגים - ועל תיעוד המוצגים והראיות בזירת העבירה.
לצורך איסוף דגימות דנ"א וחשיפה של ט"א ממוצגים שנאספו בזירות, חוקרי הזירה מפעילים כ -41 מעבדות ייעודיות הממוקמות בתחנות המשטרה ברחבי הארץ.
כמו כן, חוקרי הזירה עוסקים בחשיפת סימני זיהוי מקוריים שהיצרן הטביע בכלי הרכב ואשר נמחקו או זויפו בידי עבריינים.
מז"פ אחראית מקצועית על מז"פ שטח.
להלן בתרשים 1 תיאור המבנה הארגונישל מערך הזיהוי הפלילי במשטרה.
4 מדעי פלילי- שייך למדע של איסוף וניתוח ראיות.
5 דנ"א (DNA)- ראשי תיבות באנגלית של Deoxyribonucleic Aci d , חומצה דאוקסיריבונוקלאית ; מולקולה המכילה מידע תורשתי ייחודי של כל האורגניזם , ובכלל זה של בני האדם.
תרשים 1 : המבנה הארגוני של מערך הזיהוי הפלילי .
המקור: משטרת ישראל בעריכת משרד מבקר המדינה.
מעבדות ויחידות מז"פ במטה הארצי כוללות גופים אלה: המעבדה לחשיפה ולפיתוח (תיעוד) ט"א ממוצגים שנאספו בזירות של פשעים חמורים או ממצאים הדורשים שימוש בטכנולוגיה ייחודית; מעבדה לניהול מאגר משטרתי של ט"א ולהשווא ה בין מעתקי ט"א שנאספו מזירת עבירה ובין ט"א שנכללו במאגר זה; מעבדה ביולוגית להפקת פרופיל דנ"א ממוצגים; מעבדת מאגר דנ"א להפקת פרופיל דנ"א מדגימות שניטלו מחשודים, וכן להשוואה בין הפרופילים שהופקו במעבדה ובמעבדה הביולוגית ובין המאגר המשטרתי של פרופילי הדנ"א; מעבדה אנליטית לזיהוי חומרים המוגדרים בפקודת הסמים; מעבדה לזיהוי המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |323 .
חומרי נפץ ורעלים ; מעבדה לחקירת הצתות וזיהוי חומרים דליקים 6; מעבדות לזיהוי חומרים , להשוואת סימנים של כלי פריצה, לזיהוי שרידי ירי , לפיתוח ולהשוואת עקבות נעליים ; מעבדת נשק לזיהוי כלי נשק ותרמילים; מעבדה להשוואת מסמכים וכתבי יד ; מעבדת להשוואת ראיה דיגיטלית.
נוסף על אלה מז"פ מנהלת מדור לפסיכולוגיה חקירתית ויחידה משטרתית לזיהוי חללים.
להלן בתרשים 2 תתואר שרשרת הטיפול במוצג- מאיסופו בזירת העבירה ועד הבאתו לבדיקה במעבדת מז"פ.
6 במסגרת ארגון מחדש שנעשה בחטיבה במהלך הביקורת אוחדו מעבדת חקירת ההצתות והמעבדה לזיהוי חומרי נפץ ורעלים.
תרשים 2 : שרשרת הטיפול במוצג- מאיסופו בזירת העבירה ועד לבדיקתו במעבדת מז"פ המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |325 .
משנת2013 עומדת בראש מז"פ תנ"ץ מרים עזורי (להלן- ראשת מז"פ).
בשנת 2017 מנתה מז"פ כ-500 :שוטרים, ששימשו במגוון תפקידים במעבדות ובשטח מומחים, לבורנטים, טכנאים חוקרים, קציני זיהוי וחוקרי זיהוי ועוד.
בחודשים מרץ עד אוקטובר 2017 עשהמשרד מבקר המדינה ביקורת על מערך הזיהוי הפלילי במשטרה, ובדיקתו ה תמקדה בין היתר בנושאים האלה: ההסמכה של שיטות הבדיקה המופעלות במערך, היבטים בפעולות המעבדות - לרבות אופן תפעולן ומידת יעילותן, בטיחות וגיהות במעבדות והבריאות התעסוקתית של עובדיהן.
הבדיקה נעשתה במשטרה - באח"ם בחטיבת המז"פ, באגף תמיכה לוגיסטית , באגף תכנון ואר גון ובמחוזות המשטרה - תל-אביב, חוף, מרכז ודרום .
בדיקות השלמה נעשו ברשות הלאומית להסמכת מעבדות וברשות הארצית לכבאות והצלה (להלן - כב"ה).
הסמכת מערך הזיהוי הפלילי במשטרה .
הסמכת שיטות בדיקה במעבדות מז"פ .
תוצאות הבדיקות במעבדה מושפעות מגורמים רבים, ובהם: תנאי ה סביבה והמבנה שבו נמצאת המעבדה, אמינות שיטות הבדיקה, ציוד הבדיקה, מהימנות המדידות, איכות המדגם ואיכות הטיפול במוצגים.
לפי עמדת המשטרה נדרש לקיים במעבדות מז"פ תהליך הבטחת איכות שמטרתו להבטיח את איכותו של תהליך העבודה בהן בכל התחומים: כוח האדם, הציוד, המכשור, התשתיות ושיטות העבודה.
איכות התהליך תושג באמצעות עבודה על פי הוראות קבועות, שקיפות תהליכים, הכשרות כוח אדם, תיקוף שיטות הבדיקה, מודעות למגבלות בתהליך, תיעוד התהליך ובקרה עליו, איתור וניטור של תקלות, קיום מבדקי איכות פנימיים וחיצוניים, הפקות לקחים וחתירה לשיפור מתמיד של התהליכים.
, התשל"א]נוסח חדש[ בהתאם לפקודת הראיות-1971, "בית המשפט רשאי, אם אין הוא רואה חשש לעיוות דין, לקבל כראיה, בכתב, חוות דעתו של מומחה בשאלה שבמדע, שבמחקר, שבאמנות או שבידיעה מקצועית".
נוהגים להבחין בין ראיות "מדעיות", שהונחה להן תשתית מדעית, לבין ראיות "מעין מדעיות", שתוקפן המדעי מוטל בספק7 .
בכוחה של חוות דעת מדעית להביא להרשעתו של אדם בפלילים, שבעקבותיה הוא עשוי להיכלא מאחורי סורג ובריח לשנים רבות.
לפיכך יש חשיבות מכרעת לכך שמהימנות הראיות הנשענות על שיטות מדעיות שמז"פ מציגה בבתי המשפט תהיה גבוהה.
כאשר בית המשפט העליון נדרש להכריע בשאלה אם ניתן לקבל כראיה את תוצאותיהן של סדרת בדיקות (בכללן בדיקת דנ"א) שבוצעו לשם בירור אבהות, הוא קבע מפי כב' השופט מצא: "האפשרות להסתמך על תוצאות הבדיקה כאמינות ללא סייג, תוך הנחה כי תוצאות אלה משקפות אמת מוצקה וודאית, מותנית בקיומן של ערובות ממשיות לתקינותם המוחלטת של מהלכי הבדיקה על כל שלביה.
אכן, אם קוימה הבדיקה כהלכה, חזקה שתוצאותיה תהווינה - וראויות הן להוות - אמת מדעית מוכחת, שכמעט ואין דרך לחלוק עליה.
אך הליכי הבדיקה אינם מחוסנים מפני טעויות.
פועל יוצא מכך הוא, שהקפדה על תקינות הליכי הביצוע של הבדיקה, כתנאי לקבילות תוצאותיה, הינה ערובה הכרחית וחיונית בהליך משפטי, שדינו אמור להיות מוכרע אך ורק (או בעיקר ) על יסוד תוצאותיה של הבדיקה"8.
התקן הבין -לאומי לכשירות מעבדות, בדיקה וכיול ISO/IEC 17025 , פורס ם לראשונה בשנת 1999 , ומאז תורגם לעברית ופורסם גם כתקן ישראלי9 (להלן- התקן לכשירות מעבדות).
הדרישות הכלליות בתקן קובעות כי יש לקיים נהלים והוראות עבודה, לתעד ולתקף את שיטות הבדיקה, וכן את ההכשרה וההסמכה .
7 ,"אפרת פינק, "ראיות מדעיות ומלאכת הסנגוריההסנגור 194 (2013 '), עמ4 8 ע"א 2558/91 פלונית נ' פלוני, פ"ד מז( 2 )8 , 14-13 (1993.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |327 .
של עובדים ואת בקרת המכשירים.
הבקרה על העמידה בתנאי התקן מתבצעת באמצעות כיול המכשירים ותיעוד פעולות התחזוקה שלהם, שימוש בחומרי ייחוס וביקורות, בדיקת התוצאות, ביצוע העבודה וניתוח תוצאות הבדיקות בהתאם להוראות ולהנחיות המחייבות, ובדיקת מיומנות העובדים.
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות (להלן - הרשות) היא תאגיד שהוקם על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז -1997 , הבודק ומסמיך מעבדות בארגונים מהמגזר הציבורי והפרטי בהתאם לכללי תקינה, ובכלל זה בהתאם לכללי התקן לכשירות מעבדות.
הסמכת מעבדה משמעה הכרה רשמית ואישור ממלכתי באשר ליכולת ה ולכשירות ה המקצועית לבצע בדיקות, מדידות וכיולים , והיא מאפשרת לארגון להעריך אם המעבדות שלו פועלות כראוי ובהתאם לאמות מידה בין -לאומיות.
ההסמכה היא וולונטרית ומבוצעת בעקבות פניית הארגון לרשות בבקשה שתסמיך את השיטות והבדיקות הנהוגות במעבדותיו.
יצוין כי ההסמכה ניתנת לשיטות בדיקה המבוצעות על פי תקנים ומפרטים או מסמכי ייחוס אחרים, וכי היא אינה ניתנת באופן גורף לכל הפעילויות במעבדה אלא לשיטות ול בדיקות מסוימות אשר עומדות בתנאי ההסמכה.
בודק מקצועי, מומחה בתחום, מבצע מטעם הרשות בדיקה בכל נושא, וטכנולוגיה.
בתהלי ך ההסמכה בודקת הרשות כדלקמן: הארגון יכול לבצע באופן מקצועי ואמין את הפעולות המפורטות במפרט ההסמכה, מערכת האיכות של הארגון עמדת ב כל דרישות התקן הבי ן-לאומי הרלוונטי , וכי הארגון עומד ב כל הנחיות התקינה והדרישות המקצועיות המיוחדות בתחו מי פעולתו.
קבלת ההסמכה מגוף לאומי אובייקטיבי היא בגדר הכרה רשמית ואסמכתה לכך שהנהלת הארגון נקט ה את כל הצעדים הנדרשים להטמעת מערכת ניהול איכות אפקטיבית להבטחת איכות הביצוע של הבדיקות .
יצוין בעניין זה כי עשרות מעבדות זיהוי פלילי בעולם - ממלכתיות ופרטיות - פועלות לקבל הסמכה בהתאם לכלל י התקן לכשירות מעבדות מגופים רלוונטיים דוגמת הרשות.
בשנת 2007 סקר ד"ר אלעזר צדוק, שבתפקידו כראש מז"פ יזם והוביל את המהלך להסמכת מעבדות מז"פ10 , את החשיבות והתועלות שבהסמכת שיטות הבדיקה במז"פ, וציין כי "בארץ נוצרת והולכת בשנים האחרונות מודעות בקרב הקהילייה המשפטית.
לנושא קבילותן של חוות-דעת של מומחה.
שאלות כגון מי הסמיך אתכם?
על סמך איזה נוהל או שיטה קבעתם את חוות דעתכם?
צפות ועולות יותר ויותר.
במיוחד לאור השימוש ההולך וגדל בדנ"א (ובמאגר פרופילי דנ"א) ככלי פורנזי מרכזי בעבודתנו.
כלי זה מי יצר רגישויות חברתיות רבות בכל העולם, ושימוש בו על ידי ארגון מוסמך לתקן בינלאומי עשוי להקהותן ולהגביר האמון במערכת אכיפת החוק.
לעיתים ראוי לו, לארגון מונופוליסטי.
כמשטרת ישראל שיפתח את דלתותיו לתהליך מסמיך ומבקר של גורם אובייקטיבי חיצוני".
נושא הבטחת האיכות במעבדות מז"פ וקבלת הסמכה מאת הרשות עולה גם ממצגת "הבטחת איכות בחטיבת הזיהוי הפלילי", שהכינה מז"פ בשנת 2017 (להלן- מצגת הבטחת האיכות).
מהמצגת עולה כי ניהול מערכת איכות מסייע .
10 כיהן כראש מז"פ בשנים 2007 -2000 .
לבסס תהליכי עבודה ולקבל תוצאות מהימנות, וכי המערכת תורמת לקבלת גושפנקה מדעית וחוקית לבדיקות מז"פ ולמסקנות העולות מממצאי הבדיקות.
ההסמכה מאת הרשות מאפשרת למז"פ להעריך אם היא אכן מבצעת את עבודתה כיאות ובהתאם לאמו ת מידה בין -לאומיות.
לעומת זאת, באשר למעבדה שלא עברה הסמכה "אין ביטחון כי המעבדה עברה פיקוח ראוי ועובדת ע"פ אמות מידה מקצועיות".
מז"פ החלה בתהליך הסמכת הבטחתה של איכות שיטות הבדיקה במעבדותיה (להלן - השיטות) כבר לפני יותר מעשור.
בשנת 2006 הסמיכה הרשות לראשונה חלק משיטות הבדיקה המיושמות במעבדות בהתאם לכללי התקן לכשירות מעבדות .
משנת 2012 ההסמכה ניתנת לשנתיים והרשות מבצעת במז"פ מבדקי פי קוח כדי לוודא שהמעבדות מפעילות את השיטות בהתאם לאופן ולתנאים המפורטים בתנאי ההסמכה.
הסמכת השיטות מחדש לתקופה של שנתיים נוספות מותנית בכך שהמעבדות עמדו במבדקים אלה.
במהלך השנים הוסמכו שיטות נוספות לאחר שמז"פ פנתה לרשות והשלימה את דרישותיה לאבטחת האיכות בהתאם לכללי התקינה.
בתרשים 3 להלן שיטות הבדיקה של מעבדות מז"פ בחלוקה לשיטות מוסמכות ולשיטות שאינן מוסמכות.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |329 .
תרשים 3 : שיטות הבדיקה של מעבדות מז"פ, אוקטובר 2017 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת, באוקטובר 2017 , כעבור יותר מעשור לאחר שהחלה מז"פ בתהליך הסמכת השיטות המיושמות במעבדותיה, הסמיכה הרשות רק כמחצית מהשיטות ( 46 שיטות מ -84 ).
יתרה מזו, רק באחת מכלל מעבדות מז"פ הוסמכו כל השיטות המיושמות בה.
במעבדת השוואת ט"א ובמעבדת סימנים וחומרים לא הוסמכה אף לא שיטה אחת.
בתשובתה של המשטרה למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 (להלן- תשובת המשטרה) היא הדגישה כי בחרה לנקוט את הליך ההסמכה באופן וולונטרי, וכי היא פועלת להגדלת מספר שיטות הבדיקה המוסמכות.
המשטרה ציינה כי בחודשים נובמבר -דצמבר 2017 קיימה הרשות במעבדות מז"פ מבדק הסמכה 330 |דוח שנתי 68ג .
שבמסגרתו נבחנו 58 שיטות, והיא פועלת לתיקון ה ליקויים שנמצאו במבדק.
המשטרה ציינה כי תיקון הליקויים יכול ל הימשך כחצי שנה , ולאחר השלמתו תוענק הסמכה לשיטות שנבדקו.
המשטרה הוסיפה כי היא מיישמת את כל שיטות הבדיקה שהנהיגה מז"פ, וזאת על פי נוהלי עבודה סדורים המושתת ים על סטנדרטים מדעיים קבועים, וכי היא מקפידה על המקצועיות המתחייבת של כל שיטת בדיקה .
המשטרה הוסיפה כי הסמכת שיט ות הבדיקה ע ל ידי הרשות מהווה אישור נוסף לתקפות השיט ות, ואין בה יעדרה כדי לפגום באמינות של הבדיקה או של חוות הדעת של מומחי מז"פ.
בהחלטת מז"פ לפנות לרשות הלאומית להסמכת מעבדות ולפעול לכך שגוף ציבורי ואובייקטיבי יסמיך את שיטות הבדיקה במעבדות, יש כדי להגביר את האמון בתהליכי העבודה של מערך הזיהוי הפלילי, לחזק את מעמדן של שיטות הבדיקה המיושמות במעבדות כשיטות אמינות המניבות תוצאות איכותיות, ולחזק את מהימנ ות חוות הדעת שמציגים מומחי מז"פ בבתי המשפט כך שיתקבלו כראיות קבילות הנסמכות על יסודות מקצועיים בלבד.
על מז"פ ופיקוד המשטרה לפעול ביתר שאת להשלמת ההסמכה לכל השיטות המיושמות במעבדותיה ולעדכנן במידת הצורך.
הסמכת שיטות הפעולה של מז"פ בזירות עבירה ובמעבדות השטח .
כאמור, את פעולת איסוף המוצגים בזירות עבירה (להלן - איסוף), שהיא השלב הראשון בשרשרת הטיפול במוצגים במז"פ, מבצעים מאות חוקרי זירה המוצבים במחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה, מומחי מעבדות ניידות, ובזירות עבירה מורכבות מבצעים את האיסוף מומחים מסגל המעבדה לפיתוח ט"א והמעבדה לחקירת הצתות.
חוקרי הזירה ומומחי המעבדות תרים אחר ממצאים כגון טביעות אצבעות, עקבות נעליים וסימני כלים או צמיגים שנותרו בזירת האירוע , ומתחקים אחר דרכי הכניסה של העבריינים לזירה ו אחר דרכי יציאתם ממנה כדי למצוא מוצגים הנושאים חומר ביולוגי שבאמצעותו ניתן יהיה להפיק את הדנ"א של העבריינים.
מז"פ מפעילה עשרות מעבדות ייעודיות הנמצאות בתחנות המשטרה ברחבי הארץ.
הציוד והחומרים שבמעבדות אלה נועדו לדגום דנ"א ממוצגים שנמצאו בזירת עבירה, ולחשוף באמצעות שיטות כימיות ואחרות ממצאים סמויים כדוגמת ט"א על ראיות שנאספו בזירת העבירה.
כמו כן חוקרי הזירה מפעילים שיטות כימיות ואחרות כדי לחשוף את זהותם המקורית של כלי רכב שהיו מעורבים בביצוע עבירה, לפי הסימנים שהטביע בהם יצרן הרכב.
חלק מן המוצגים הנאספים נשלחים לבדיקה במעבדה המתאימה במז"פ.
חוקרי הזירה וסגל המעבדות הניידות מתעדים במעבדות השטח את תהליך איסוף הראיות, המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |331 .
חשיפת הראיות הנסתרות, ואת יתר הפעולות הקשורות בחשיפת הממצאים מהמוצגים.
יצוין כי במצגת הבטחת האיכות הבהירה מז"פ את החשיבות שבהבטחת האיכות בשלב איסוף המוצגים והטיפול במעבדות השטח וביתר שלבי הטיפול ביחידות המשטרה לפני מסירת המוצגים למעבדותיה במטא"ר, בין היתר על ידי הצגת הכשלים האפשריים בתהליך הטיפול במוצג.
להלן בתרשים 4 יוצגו הכשלים האפשריים בתהליך שרשרת השלבי המוצג שהוצגו במצגת האמורה.
תרשים 4 : כשלי איכות אפשריים בתהליך שרשרת המוצג .
על פי נתוני המשטרה במצגת הבטחת איכות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
שנוקטים חוקרי הזירה .
בנוהלי הרשות מפורטות אפשרויותיו של ארגון להסמיך את שיטות הבדיקה בכל שלבי הטיפול - משלב איסוף המוצג ועד שלב סיום בדיקתו במעבדה.
לרבות בדיקות, כיולים, מדידות ובחינות אשר מבוצעים במגוון אתרים: מבנים קבועים של הארגון; מבנים ואתרים זמניים; שטחים; מתקנים שבבעלות הלקוח; אזורים שבהם הזמין הלקוח בדיקות; רכב, נגרר או קרוון וכד ומה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי כל התהליכים ושיטות הטיפול במוצגים שנוקטים חוקרי הזירה ומומחי המעבדות הניידות - לרבות דיגום ואיסוף של המוצגים; ביצוע הבדיקות המדעיות במעבדות השטח; וכן כלל השלבים השונים בתהליך שרשרת המוצג שאינם מתבצעים במעבדות מז"פ - אינם מוסמכים והרשות אינה מבצעת פיקוח בעניינם.
בתשובתה מסרה המשטרה כי שיטות הבדיקה המדעיות המבוצעות בידי גורמי מז"פ בשטח קיבלו הסמכה של הרשות במעבדות מז"פ הרלוונטיות, וכי אנשי השטח משמשים כזרועה הארוכה של מז"פ ופועלים לפי הנחיות עבודה ונהלים סדורים.
כל שיטות הבדיקות המבוצעות בשטח ובמעבדות מפוקחות ומתוקפות, והן עומדות בסטנדרטים מקצועיים מקובלים ותוצאותיהן מהימנות .
לא ניתן לקשור את הסמכת שיטות הבדיקה על ידי הרשות למהימנות תוצאות הבדיקה או למהימנות הראיות .
עוד מסר ה המשטרה כי לא ניתן לקבוע הליך סדור לטיפול בשרשרת מוצג שיקבל הסמכה מהרשות, היות שאופן הטיפול במוצגים משתנה בהתאם לנסיבות האירוע.
המשטרה הוסיפה כי היא פועלת להתוויית מדיניות אחידה לעניין הטיפול במוצגים באמצעות הפצת נהלים והנחיות למז"פ שטח, הדרכות והכשרות מק צועיות וקיום דיוני פורום של קציני הזיהוי באופן תדיר.
הרשות מסרה ביולי 2017 למשרד מבקר המדינה כי בארגונים אחרים העוסקים בבדיקות במעבדות 11 היא מסמיכה את כל שלבי תהליך הבדיקה בארגון - משלב איסוף המוצגים ועד שלב סיום בדיקתם במעבדה - ולעתים ההסמכה כוללת אף את ח וות הדעת והפרשנות של תוצאות הבדיקה.
לעומת זאת ההסמכה למעבדות מז"פ היא חלקית, ואינה כוללת הסמכה של שיטות איכות שרשרת המוצג ומז"פ השטח.
הרשות הוסיפה כי חשוב מאוד להסמיך את כל שרשרת התהליכים - החל מנטילת הדוגמה בזירת העבירה ועד למתן חוות הדעת של מומחה המז"פ.
לדבריה, "חוזקה ותוקפה של אמינות התוצאה תלויה בחוליה החלשה ביותר בשרשרת רציפה זו של פעילויות המבוצעות תחת בקרה ותחת הסמכה".
כאשר חוליה בתהליך הדיגום והבדיקה איננה מוסמכת, "הרי אינה שלמה".
]של התהליך כולו[ שאמינות ואיכות התוצאה .
11 ,ארגונים שבהם יש מעבדות המבצעות דגימה באתרים שונים ובדיקות במעבדות באתר מרכזי בתחומי המיקרוביולוגיה והכימיה, בענפי המזון, המים, הבנייה והסלילה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |333 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ו למז"פ כי ההסמכה של הרשות לשיטות בדיקה במעבדות מז"פ מוגבלת ליישומן באותה מעבדה בתנאים שנבדקו ואושרו בתהליך ההסמכה.
לפיכך, שיטות בדיקה הנהוגות במעבדות שטח אינן מוסמכות גם אם הן בהתאם לשיטות מוסמכות הקיימות במעבדות מז"פ.
האיסוף והטיפול במוצגים מזירות עבירה הקשורים בתיקי חקירה , והטיפול במוצגים במעבדות השטח הם הנדבך הראשון וההכרחי של הבדיקה המדעית במעבדות מז"פ, ולפיכך הסמכת השיטות והבדיקות הננקטות בשלבים הראשונים של שרשרת המוצג היא מרכיב חשוב בהבטחת איכות התהליך שנועד להבטיח תוצאות מהימנות .
נוכח העובדה כי לפגמי ם בתהליכי הבדיקה האמורים עלולות להיות השלכות מרחיקות לכת, מוצע כי המשטרה תפעל להסמכת השיטות הנהוגות לטיפול בכל תהליך שרשרת המוצג במז"פ וביחידות החקירה - משלב איסוף המוצגים והטיפול במעבדות השטח ועד לסיום הבדיקות וביסוס חוות דעת מומחה.
היבטים בפעילות המעבדות .
החל משנת 1992 מבצעת מז"פ באמצעות שיטות מדעיות בדיקות שמטרתן להפיק דנ"א בעל פרופיל גנטי ייחודי ממקור ביולוגי שנמצא במוצגים הנאספים מזירות עבירה או מגופם של מעורבים בחקירה - חשודים או נפגעים (להלן - פרופיל דנ"א).
פרופיל דנ"א שהופק מהמוצגים מושווה לפרופיל דנ" א שהופק מדגימות שנלקחו מחשודים או ממעורבים אחרים במושא החקירה, וכן משווים אותו לפרופילים במאגר הדנ"א המשטרתי (להלן - ההשוואה).
פרופיל דנ"א של אדם אינו משתנה לאורך שנות חייו.
אם נמצאה התאמה בין פרופיל דנ"א שנמצא בזירת העבירה לבין פרופיל דנ"א של הנאשם (להלן - גילוי), זוהי ראיה נסיבתית שאפשר שתבסס כתב אישום שיוגש לבית המשפט.
כאמור, הפקת פרופילי דנ"א מזירת עבירה יכולה לתרום תרומה של ממש להליכי החקירה, לגילוי חשודים ולביסוס כתב אישום - גם לאחר שחלף פרק זמן ממושך ממועד ביצוע העבירה.
להלן יפורטו כמה מקרים (שחלקם אף קיבלו הד תקשורתי) שבהם הורשעו עבריינים בעקבות השוואת פרופיל דנ"א שנמצא בזירת עבירה למאגר הדנ"א המשטרתי ומציאת התאמה ביניהם: פרשת רצח משפחת אושרנקו בשנת 2009 ; חבר בחוליית רוצחי שלושת הנערים החטופים (גיל-עד מיכאל שַׁעֶר , יעקב נפתלי פרנקל, איל יפרח) ביוני 2014 ; פרשת רצח עו"ד פלינר בשנת 2006 ;כאשר גילוי העבריין היה יותר משנתיים לאחר הרצח הצתת כנסיית הלחם והדגים בשנת 2015.
בדיקה שביצע ראש מחלקת סיוע מרחבי במז"פ בינואר2017 בנושא התרומה של בדיקות דנ"א לחקירה ולהליך הפלילי העלתה כי בשנת 2015 נמצאו 1,643 גילויים בבדיקת מוצגים מ - 1,630 תיקי חקירה, ובעקבות כך הוגשו 630 כתבי אישום (38% מבין התיקים האמורים); בשנת2016 נמצאו 2,062 גילויים בבדיקת מוצגים מ - 2,030 תיקי חקירה שבעניינם הוגשו 657 ( כתבי אישום 31% מבין התיקים האמורים).
מז"פ מפעילה בתחום זה שתי מעבדות: (1 ) מעב דת דנ"א וביולוגיה פורנזית (להלן - מעבדת דנ"א), האחראית לאיתור המקור הביולוגי במוצגים ולהפקת פרופיל הדנ"א מהם; (2 ) מעבדת מאגר דנ"א (להלן - מעבדת המאגר), האחראית לניהול מאגר פרופילי הדנ"א12, להפקת פרופילי דנ"א של נדגמים13 והכללתם במאגר הממוחשב, וכן להשוואה של פרופיל דנ"א שהופק ממוצגים עם פרופילי דנ"א המצויים במאגר.
12 לפי הוראת סעיף11 יג לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ"ו-1996 , רשאית המשטרה לנהל מאגר של נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי או מדגימה ביולוגית שאינה אמצעי זיהוי.
13 חשודים, נאשמים, מורשעים, קורבנות, מתלוננים ומעורבים נוספים בחקירה לפי העניין - בהתאם להסדרה בהוראות חוק סמכויות אכיפה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |335 .
פיגור בטיפול במוצגים מזירות המועברים למעבדת דנ"א .
בשנים האחרונות החלה מעבדת דנ"א להשתמש בערכות ובמכשירי בדיקה המבוססים על טכנולוגיה מתקדמת, והדבר אפשר להרחיב את מגוון המוצגים שמהם המעבדה מסוגלת להפ יק פרופיל דנ"א בר השוואה.
התהליך מוגדר כהצלחה כאשר מופק פרופיל דנ"א אחד לפחות באיכות המאפשרת השוואה באמצעות הטכנולוגיה הקיימת במז"פ.
נוכח עלותן הגבוהה של בדיקות הדנ"א ונוכח מגבלת כוח אדם במעבדת דנ"א נוצר צורך להגביל את מספר המוצגים שהמעבדה מקבלת לטיפולה.
בשנת 2008 הנחה ראש אח"ם דאז את יחידות החקירה לשלוח למעבדת דנ"א מוצגים שנאספו בכל הזירות שבהן בוצע פשע חמור14 .
איסוף דגימות דנ"א בזירות של פריצות ועבירות רכוש (להלן - פע"ר) 15 יבוצע- לפי ההנחיות - רק כאשר היה "עניין מיוחד בביצוע הבדיקה", ובהתאם לקיבולת המעבדה.