HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קיומו של ענף יהלומים פעיל בישראל מחייב את רשות המסים לנהל משטר מיסוי ברור ויעיל, שיותאם למאפייניו המיוחדים של הענף הן מבחינת שיטת חישוב ההכנסה החייבת במס והן מבחינת שיעור המס.
החל משנות השמונים של המאה העשרים מחילה רשות המסים שיטת מס מיוחדת, מכוח הסכם עם ענף היהלומים, לחישוב ההכנסה החייבת של יהלומנים (להלן - שיטת התחשיב)20 .
שיטתהתחשיב היא כדלהלן : המחזור הכספי של היהלומן מוכפל במקדם ששיעורו כ -1% .
תוצאת מכפלה זו היא בבחינת "הכנסה חייבת ביניים" של היהלומן.
היהלומן ישלם מס בהתאם לשיעור המס האישי החל עליו, והמס יוטל על "ההכנסה החייבת ביניים" שלו או על ההכנסה החייבת לפי הדוחות שהוא הגיש, הגבוה שבהם.
לכל הפחות ישלם היהלומן לפי הכנסת המינימום שנקבעה לאותה שנת מס.
בשנת 2012 הייתה הכנסת המינימום 200,000 .
ש"ח לדברי נציגי רשות המסים, הרשות ערה לכך שהמקדם והכנסת המינימום נמוכים יחסית לענף.
הרשות העלתה מעט את הכנסת המינימום בשנים האחרונות, אך לא שינתה את המקדם זה כעשור.
בשנת 2004 הקימהרשות המסים ועדה לבחינת שיטת המיסוי בענף היהלומים, והמליצה לה ותיר על כנה את שיטת המיסוי הנוכחית, תוך בחינת הפרמטרים המרכיבים אותה.
המלצות הוועדה לא נדונו בזמנו, וממי לא לא אומצו.
בשנים 2014 -2011 דנה ועדהאחרת ברשות המסים בשינויים הנדרשים בשיטת המיסוי (להלן - הוועדה ברשות המסים או הוועדה).
במועד סיום הביקורת טרם סיימה הוועדה את עבודתה ולפיכך טרם החליטה אם יש לשנות את שיטת חישוב ההכנסה החייבת של היהלומן.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 ציינה רשות המסים כי במסגרת המלצותיה ביצעה הוועדה ברשות המסים עבודה כלכלית מעמיקה והתייחסה לנושא חישוב שיעורי ההכנסה החייבת מהמחזור באופן שישקף נאמנה את המציאות.
רשות המסים הוסיפה כי הוועדה מניחה שהנתונים הנמצאים ברשותה אינם מלאים.
הקלות ליהלומנים בענייני מיסוי 1.
תוספת ט"ז להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות ), התשל "ג- 1 9 7 3 .
עוסקת בניהול פנקסי חשבונות על ידי יהלומנים סעיף 6(2 ) לתוספת קובע : "מחיר העלות של המלאי יוערך בהתאם למסמכי הקנייה הנמצאים ברשות היהלומן; לא ניתן לקבוע את עלות המלאי על פי מסמכים, תיקבע העלות לפי הערכתו של היהלומן".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי השארת ההחלט ה הנוגעת לעלות המלאי בידי היהלומן היא בעייתית, ש כן על פי עלות המלאי נקבע הרווח , ולפיו מחושב המס שעליו לשלם באותה שנה.
מן הראוי כי במסגרת עבודת הוועדה ברשות המסים ייבחן הנושא ותישקל האפשרות לחייב את היהלומנים להגיש נוסף על הדוחות השנתיים דוח תנועת מלאי כמותית או מפורטת .
20 גם בבלגיה נהוגה שיטת תחשיב הדומה לשיטה הישראלית.
בארה"ב נהוג מס הכנסה רגיל.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שנתית, כדי ש פקיד השומה יוכל לבצע ביקורת של סבירות מול נתוני מחירון רפפורט21 .
סעיף 5 לתוספת ט"ז בהוראות מס הכנ סה (ניהול פנקסי חשבונות ), התשל "ג - 1 9 7 3 קובע: "בכל תיעוד או ספר ש ]בו[נדרש ציון שם צד לעסקה כלשהי כאשר הצד לעסקה הוא תושב חוץ, רשאי היהלומן לא לרשום את שמו של תושב החוץ אם לא נמסרה לו זהותו, או אם לא ידועה לו זהות תושב החוץ, או אם תושב החוץ דרש שלא לגלות את זהותו".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי היעדר החובה לדווח על זהותו של תושב החוץ גורם לכך שפרטי עסקאות מסוימות אינם מועברים אליה, ועקב כך לא ניתן לבצע ביקורת צולבת לגבי תושב החוץ.
ראוי כי הוועדה תבחן גם נושא זה במסגרת עבודתה.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 ציינה רשות המסים כי הוועדה דנה בנושא ההקלות ליהלומנים, ובחנה את האפשרויות לשינוי הנהלים שהציע מבקר המדינה.
שימוש ביהלומים להלבנת הון .
סעיף 3 לחוק איסור הלבנת הון קובע כי "(א) העושה פעולה ברכוש.
אסור במטרה להסתיר או להסוות את מקורו, את זהות בעלי הזכויות בו, את מיקומו, את תנועותיו, או עשיית פעולה בו, דינו מאסר עשר שנים או קנס.
; (ב) העושה פעולה ברכוש או המוסר מידע כוזב, במטרה שלא יהיה דיווח.
או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון.
דינו - העונש הקבוע בסעיף קטן (א).
ביוני 2003 הורחבו המלצות ארגון ה- FATF22 , באופן שיחילו חובות על עסקים ומקצועות שאינם פיננסיים, ובהם סוחרים באבנים יקרות 23 .
, כדי להיאבק בהלבנת הון ובמימון טרור ההמלצות מחייבות, בין היתר, הטלת חובות זיהוי ואימות של לקוחות, שמירת רישומים ודיווח על עסקאות חשודות לרשות המוסמכת באותה מדינה.
בעקבות כך, בשנת 2006 פנו נציגי הבורסה לראש הרשות לאיסור הלבנת הון, וביקשו ליזום חקיקה שתחיל את משטר הלבנת הון על היהלומנים.
בסוף שנת 2006 גיבשו הרשות ונציגי הבורסה תזכיר הצעת חוק, ובמאי 2012 התקבל בכנסת תיקון10 לחוק איסור הלבנת הון24 .
בתיקון לחוק נקבע כי ההוראות הרלוונטיות לסוחרים באבנים יקרות ייכנסו לתוקף ביום כניסתו לתוקף של צו ייעודי המפרט את החובות שיוטלו על העוסקים בענף.
לאחר מועד סיום הביקורת, במרץ 2014 , כשנתיים לאחר אישור התיקון לחוק, סיים משרד הכלכלה להכין את .
מחירון רפפורט הוא מחירון עבור יהלומי גלם המקובל בענף 22 FATF - Financial Action Task Force הוא ארגון שהקימו בשנת 1989 מדינות ה -G7 ,דאז והוא משמש כוח משימה בין-לאומי, שמטרתו לפתח ולקדם מדיניות עולמית למאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
הארגון מוביל סטנדרדים בתחום והמדינות מחויבות לאמצם וליישמם כסטנדרטים מינימליים.
23 יהלומים ואבני חן המנויותבתוספת לחוק.
24 'חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס10 ), התשע"ב- 2012.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טיוטת הצו, ובאפריל 2014 ניתנו אישורי היוועצות על ידי שרת המשפטים והשר לביטחון פנים, טרם העברתה לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוח Moneyval מדינת ישראל משמשת כמשקיפה פעילה בארגון oneyvalM25, השייך למועצת אירופה 26 , וככזאת מתבצעות בה ביקורות תקופתיות בתחום איסור הלבנת הון.
בביקורת שבוצעה בישראל בשנת 2008 ( 'קיבלה המדינה ציון 'נכשל Non Compliant ) בתחום יישום המלצות הנוגעות להחלת משטר איסור הלבנת הון על עסקים ומקצועות שאינם פיננסיים, לרבות סוחרים באבנים יקרות.
הציון "נכשל" משמעו שישראל אינה עומדת בתקנים בין-לאומיים של ארגונים שהיא חברה בהם.
במרץ 2013 צוות מעריכים מטעם ארגון Moneyval ביקר פעם נוספת במדינת ישראל, ושוב קיבלה המדינה ציון "נכשל" בהתייחס לענף היהלומים.
בדוח הביקורת של הארגון, שאומץ במליאתו בדצמבר 2013 , נמתחת ביקורת נוקבת על המדינה בשל אי-חקיקת הצו.
מליאת הארגון קבעה באופן חריג כי על המדינה לדווח לארגון כבר שנה לאחר מכן, בדצמבר 2014 (ולאשנתיים לאחר מכן), על הצעדים שביצעה לקידום כניסתו של הצו לתוקף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שענף היהלומים הוא תחום בעל חשיבות לכלכלה הישראלית, מדינת ישראל טרם גיבשה רגולציה בנושא הלבנת הון בענף זה.
על משרד הכלכלה להביא את הכנת הצו הייעודי בתחום זה לידי סיום, ולפרסמו כדי להחיל משטר איסור הלבנת הון בענף היהלומים.
העברת מידע לגופים אחרים פרק ח' לחוק איסור הלבנת הון מורה לשר המשפטים להקים מאגר מידע הכולל את הדיווחים שהתקבלו לפי החוק ולפי חוק איסור מימון טרור, התשס"ה- 2005 .
נותני שירותים פיננסיים וסוחרים באבנים יקרות אמורים להעביר לרשות לאיסור הלבנת הון דיווחים לגבי פעולות שונות שביצעו לקוחותיהם.
כמו כן נקבעה חובת דיווח לגבי העברות כספים של הנכנסים והיוצאים מהארץ.
מטרתו של מאגר המידע היא לפתח כלי עבודה מרכזי שישמש במלחמה בהלבנת הון.
לפי חוק איסור הלבנת הון, הרשו ת לאיסור הלבנת הון רשאית להעביר מידע רק לרשויות המנויות בחוק, ובהן משטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי, על פי בקשה מנומקת, ורק לצורך ביצוע חוקים מסוימים או לצורך ביצוע תפקידים מסוימים של הרשויות הללו.
לפי תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשט רת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עברות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו- 2006 , אם .
25 מטרת ארגון Moneyval היא לוודא שבמדינות החברות בו פועלות מערכות יעילות למלחמה בהלבנת הון ובמימון טרור, ולעמוד בתקנים בין-לאומיים בתחומים אלו.
26 ארגון בין-לאומי הפועל למען שיתוף הפעולה בין מ דינות אירופה, בייחוד בתחומי זכויות האדם, קידום הדמוקרטיה ומשפט בין -לאומי.
הארגון הוקם בשנת 1957 .
ישראל היא מדינה משקיפה בארגון משנת הקמתו.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מצא גורם מוסמך27 כי יש יסוד סביר להניח שבמידע שהתקבל לפי החוק מהרשות יש כדי לקדם באופן ממשי, במקרה מסוים, את השגת המטרות הנוספות 28 בעניין עברה מהעברות הנוספות29 , רשאיהוא להתיר את השימוש במידע למטרות אלו, לרבות העברתו לשם כך, אם מצא שיש בכך צורך, לגופים מסוימים המפורטים בתקנות, ובהם רשות המסים.
כמו כן, אם מצא גורם מוסמך כאמור כי לשם ביצועו של חוק איסור הלבנת הון או של חוק איסור מימון טרור, לשם הגנה על ביטחון המדינה או לשם המלחמה בארגוני טרור, בארגוני טרור מוכרזים ובמעשי טרור, יש להעביר מידע שהתקבל לפי החוק מהרשות לגורם מחוץ למשטרת ישראל או לשירות הביטחון הכללי - רשאי הוא להחליט על העברת מידע לגופים מסוימים ובהם המפקח על היהלומים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בפועל במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , עדיין לא הועבר מידע כאמור למפקח על היהלומים.
משרד מבקר המדינה מציע כי משרד המשפטים ישקול בחינה מחדש של התנאים שנקבעו להעברת מידע ממשטרת ישראל ומשירות הביטחון הכללי לרשות המסים ולמפקח על היהלומים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2014 ציין משרד הכלכלה כי מסירת מידע למפקח על היהלומים באשר לפעילות הלבנת הון מצד עוסק ביהלומים, יאפשרו למפקח לבצע פיקוח בצורה טובה יותר.
גם אם מסירת המידע תהיה סלקטיבית, יוכל המפקח לנהל מעקב תדיר וטוב יותר כלפי העוסקים ביהלומים.
מכון היהלומים הוקם בשנת 1967 מכוח החלטה משותפת של מדינת ישראל ושל ענף היהלומים להקים חברה שתאגד את כל הגופים בענף.
למכון כמה תחומי פעילות מרכזיים: מחקר ופיתוח טכנולוגי, פיתוח שיווקי, קידום עסקי ויחסי ציבור, קידום מקורות גלם, הכשרה מקצועית, פרסום ספרות מקצועית ומגזינים בתעשייה וכן ייעוץ בנושא אבטחה.
המכון מאורגן כחברת ציבורית, מוגדר כחברה מעורבת30 לפי הוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), ומוכר כמוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר) לצורכי מס.
בדירקטוריון המכון יש 21 דירקטורים: חמישה נציגי מדינת ישראל; שישה נציגי .
27 המפקח הכללי של המשטרה ימנה במשטרה וראש שירות הביטחון הכללי ימנה בשירות גורמים מוסמכים שיהיו רשאים להחליט כאמור.
חקירת עברות נוספות ומניעתן וגילוי עבריינים שביצעו את העברות האמורות והעמדתם לדין 29 ( :כל אחת מהעברות הללו בתקנות האמורות1 ) עברה שהעונש הקבוע לה הוא חמש שנות מאסר לפחות לפי כל אחד מהחוקים האלה: חוק העונשין, התשל"ז- 1977 ,; חוק מאבק בארגוני פשיעה התשס"ג- 2003 , התשל"ג ]נוסח חדש [ ; פקודת הסמים המסוכנים - 1973 ,; פקודת מניעת טרור התש"ח- 1948 ,); תקנות הגנה (שעת חירום 1945 ,); חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט התשי"ד- 1954 ; חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו- 1955 ; חוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 ; פקודת מס הכנסה; חוק מיסוי מקרקעין (שבח , מכירה ורכישה), התשכ"ג- 1963 ,; חוק מס ערך מוסף התשל"ו- 1975 ; חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד - 1994 ,); חוק הבנקאות (רישוי התשמ"א- 1981 ; חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח - 1988( .
2 ) עברת מקור שאינה מפורטת בפסקה (1 ) אשר העונש הקבוע בגינה הוא שלוש שנות מאסר לפחות, ובלבד שהחקירה בעניינה החלה כחלק מחקירת עבירת איסור הלבנת הון ועבירת איסור עשיית פעולה ברכוש אסור.
30 חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 התאחדות תעשייני היהלומים31 (להלן- ההתאחדות); חמישה נציגי הבורסה; שלושה נציגי ההסתדרות; ושני נציגי הבנקים המרכזיים המממנים את הענף.
תקציב המכון, כ-28 מיליון ש"ח בשנה, מגיע כולו מהיטל של 1 פרומילעל יבוא יהלומים מלוטשים לישראל (ראו פירוט להלן).
המכון פנה בינואר 2008 לרשם ההקדשות 32 כדי שירשום אותו כחברה לתועלת הציבור (להלן - חל"ץ).
אולם במועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 , כשש שנים לאחר הפנייה האמורה, רשם ההקדשות עדיין לא רשם את המכון כחל"ץ.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציינה רשות התאגידים כי רשם ההקדשות לא רשם את המכון כחל"ץ עד אותו מועד, מאחר שהאחרון לא המציא את כל המסמכים הדרושים לרישום.
לאחר מועד סיום הביקורת, בפברואר 2014 , הודיעה רשות התאגידים למכון כי בכוונת הרשם לרשום את המכון כחל"ץ מכוח סעיף 345()ג(ד1 ) לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות): "בלי לגרוע מחובת חברה לתועלת הציבור להגיש בקשה לרישומה.
נודע לרשם ההקדשות בדרך אחרת על קיומה של חברה הפועלת למען מטרות ציבוריות בלבד ואוסרת על חלוקת רווחים, ירשום אותה בפנקס".
ואכן, במאי 2014 רשם הרשם את המכון כחל"ץ בפנקס ההקדשות.
יצוין כי על פי חוק החברות, רישום חברה כחל"ץ הוא הצהרתי בלבד, אך בפועל, כל עוד החברה לא נרשמה, הרשם לא הביע דעתו לגבי עסקאות שביצעה עם בעלי עניין, אף שהדבר אינו עולה בקנה אחד עם חוק החברות הקובע כי חל"ץ אשר טרם נרשמה בפנקס כדין "אין בכך כדי לגרוע מהיותה חברה לתועלת הציבור".
עוד יצוין כי המכון מצדו נהג כחל"ץ ודיווח על עסקאות עם בעלי עניין המיוצגים בו.
בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, רשאית רשות החברות הממשלתיות לדרוש מדירקטור מטעם המדינה בחברה מעורבת מידע וחומר בענייני החברה.
רשות החברות תבדוק כל מידע וחומר שקיבלה חברה מעורבת ותעיר את הערותיה לשרים ולדירקטור מטעם המדינה.
בדוח מבקר המדינה לשנת 200733 הומלץ כי רשות החברות הממשלתיות תקיים בקרה אפקטיבית גם בחברות המעורבות.
בדוח מבקר המדינה לשנת 201334 העיר משרד מבקר המדינה לרשות כי עליה לפעול באופן נמרץ לשיפור סדרי הפיקוח והבקרה שלה על החברות המעורבות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רשות החברות הממשלתיות דורשת מהמכון מדי שנה בשנה למסור לה דוחות כספיים.
עם זאת, הרשות אינה מבקשת מדירקטור מטעם המדינה מידע וחומר בענייני המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי עליה להגביר את הפיקוח והבקרה על המכון, בהיותו חברה מעורבת: לבקש מפעם לפעם מידע וחומר בענייני המכון .
31 התאחדות תעשייניהיהלומים בישראל בע"מ פועלת לקידום תעשיית היהלומים ומאגדת כ -200 יצרנייהלומים, המייצרים ביחד כ -95% .
מתפוקת תעשיית היהלומים הישראלית ההתאחדות מייצגת את תעשיית היהלומים הישראלית ואת היצרנים הפועלים בה בכל הפורומים בארץ ובעולם שבהם מתקבלות החלטות שיש להן השלכו ת על התנהלותם העסקית של החברים.
32 מחלקת ההקדשות היא חלק מהזרוע המלכ"רית ברשות התאגידים.
המחלקה פעלה כיחידה נפרדת במשרד המשפטים עד שנת 2004 , אז צורפה לרשם העמותות, ובהמשך, עם הקמת רשות התאגידים, הפכה לחלק מהרשות.
33 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפ רק "אחריותה וסמכותה של הרשות בנוגע לחברות הממשלתיות", עמ' 145.
34 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א ( 2013 '), בפרק "סדרי הפיקוח והבקרה של הרשות", עמ 66.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
ולא להסתפק בדוחות הכספייםהגברת הפיקוח חשובה שבעתיים נוכח עסקאות עם בעלי עניין המבוצעות במכון (ראו להלן בפרק "אישור עסקאות עם בעלי עניין").
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 הודיע המכון כי הוא מקדם בברכה פיקוח של רשות החברות.
הנהלת המכון מעדכנת את רפרנט רשות החברות במכון באופן קבוע, ובמהלך שנת 2013 .
פנתה כמה פעמים אל הרשות כדי שתתערב במחלוקות שהתעוררו היטל על יבוא יהלומים מלוטשים 1.
סעיף20 ב לצו הפיקוח קובע כי "עוסק ביהלומים המייבא יהלומים מחותכים ומלוטשים ישלם לאוצר המדינה, עקב שיטת הפיקוח הכלולה בצו זה, היטל בשיעור 1.
35 פרומיל מערכם של היהלומים.
ההיטל מתוקצב בתקציב המדינה כהוצאה (של המדינה) המותנית בהכנסה המתקבלת מההיטל.
שיעור ההיטל על יהלומים מלוטשים השתנה ברבות השנים.
בדצמבר 2007 הפחיתה ועדת הכספים בכנסת את ההיטל משיעור של 2 פרומיל לשיעור של1.
ביולי 2013 ,ביקש המפקח על היהלומים ממשרד האוצר, על דעת ראשי ענף היהלומים להפחית שוב את ההיטל משיעור של 1.
35 פרומיל לשיעור של 1 פרומיל.
בפברואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, נכנסה לתוקף הורדת שיעור ההיטל.
בעבר היה היטל גם על יהלומי גלם, אך הוא בוטל.
מאז קבלת ההחלטה על הקמת המכון ועד מועד סיום הביקורת, משך כחמישים שנה, נגבה ההיטל על ידי המפקח על היהלומים ומועבר למכון.
זאת אף שלפי סעיף 20 ,ב לצו הפיקוח ההיטל אמור להיות משולם לאוצר המדינה, ומטרתו לכאורה היא מימון הפיקוח על היהלומים.
משרד הכלכלה ומשרד האוצר לא הציגו לפני משרד מבקר המדינה הסדר או מסמך שמכוחו מעבירה המדינה את מלוא כספי ההיטל למכון, ולא נתנו הסבר משפטי לפעולה זו.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממ רץ 2014 טען המכון כי אין בסיס לקביעה ולפיה ההיטל אמור לממן את הפיקוח על יהלומים.
לדעתו, המקור המשמש למימון הפיקוח על היהלומים אינו ההיטל אלא האגרה השנתית שמשלמים העוסקים ביהלומים.
המכון ציין כי מיום הטלת ההיטל הועברו אליו הכספים שנגבו על ידי המדינה.
ההרשאה להעברת הכספים למכון היא באחריות משרדי הממשלה.
אופן התנהלות זה נקבע ביום הקמת המכון ובהסכמה של ראשי ענף היהלומים אשר קיבלו על עצמם לשלם את ההיטל לטובת הענף.
העובדה כי לא נמצאה אסמכתה לדרך פעולה זו, אין בכוחה לערער על עצם קיום התהליך.
מכל מקום במועד סיום הביקורת בכוונת ענף היהלומים להציג יחד עם משרד הכלכלה טיוטה לחוק יהלומים, אשר במסגרתו יוסדר הנושא.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין משרד הכלכלה כי התקיימו דיונים בין אגף התקציבים במשרד האוצר מינהל היהלומים בנושא שיעור ההיטל ובשאלה אם יש צורך בהמשך גבייתו.
בשלב זה טרם הוחלט אם לשנות את ההסדר הקיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי מלשון סעיף 20 ב לצו עולה כי כספי ההיטל אמורים להגיע לאוצר המדינה כדי שישמשו למימון הפיקוח.
העברת כספי ההיטל מהמדינה למכון במשך השנים אין בה כדי להצדיק משפטית את קיום התהליך.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 2.
משרד הכלכלה, משרד האוצר ורשות המסים לא נתנו דעתם ברבות השנים על ההיטל ועל ההיגיון שבו.
רשויות אלו לא בחנו אם יש מקום להעביר את כספי ההיטל לאוצר המדינה כאמור בצו, ולחלופין לחלק אותו בין הגופים השונים העוסקים ביהלומים.
כמו כן, לא נבחנה האפשרות להטיל את ההיטל גם על יהלומי גלם 35 .
או על יהלומים סינטטיים הנושא של החלת ההיטל על יבוא יהלומי גלם עלה בדיון של דירקטוריון המכון ביוני 2013 .
בסיכום הדיון הוחלט כי תוקם ועדה במכון שתבחן את ההיטל ואת הצורך להחילו בעתיד גם על יהלומי גלם.
במועד סיום הביקורת הוועדה טרם דנה בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה, משרד האוצר ורשות המסים בשיתוף ראשי ענף היהלומים להידרש באופן מעמיק לנושא ההיטל ותכליתו.
בין היתר, יש לבחון את הצורך בהיטל לנוכח צמצום ענף הייצור בארץ ואת מטרותיו של ההיטל.
נוסף על כך ראוי שתיבחן השאלה אם נכון להעביר את כל כספי ההיטל למכון.
הצורך בבדיקת הנושא חשוב שבעתיים נוכח העסקאות שמבצע המכון עם בעלי עניין המיוצגים בו (ראו להלן בפרק "אישור עסקאות עם בעלי עניין").
בתגובתן למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 טענו הבורסה וההתאחדות כי היזמה לגביית ההיטל הייתה של הענף, ו זאת לצורך קידום התעשייה, המסחר והשיווק והימנעות מהיזקקות למקורות מתקציב המדינה.
המשך תהליך גביית ההיטל חיוני ביותר לשם השגת היעדים המרכזיים של ענף היהלומים.
על רקע הסוגיות המשפטיות העולות מדוח הביקורת (עסקאות עם בעלי עניין), מציעות הבורסה וההתאחדות שתימשך גביית ההיטל, אך שההיטל יועבר ישירות לשלושת הגופים המובילים את ענף היהלומים: הבורסה, ההתאחדות והמכון, אשר מקיימים פעילות חיונית לקידום ענף היהלומים.
הבורסה והמכון ציינו עוד כי בהצעת חוק היהלומים יש צורך לכלול התייחסות ברורה לכספי ההיטל, לייעודם ולאופן העברתם לגופים המובילים את הענף.
בתגובותיו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 וממאי 2014 ציין המכון כי הוא גוף כלל- ענפי שמטרתו קידום ענף היהלומים הישראלי וסיוע לציבור היהלומנים להוציא אל הפועל משימות שבדרך כלל אין בכוחה של חברת יהלומים אחת לשאת בהן.
העברה של כספי ההיטל ישירות לכל אחד מהגופים החברים בדירקטוריון שאין בהם גורם מפקח חיצוני ואין בהם נציגי ממשלה אינה מעשית; היא תצמצם את מוטת הפיקוח הממשלתי והציבורי הקיים כיום באמצעות המכון ותכביד מאוד על התהליך.
עוד ציין המכון כי הוא פועל כחל"ץ, ולפיכך הוא חב חובות דיווח מוגברות ושוטפות מכוח החוק; כן הוא כפוף לרשות החברות ולמבקר המדינה.
למפקח על היהלומים משקל רב בדיוני דירקטוריון המכון, וכן חלה על המכון חובת מכרזים מכוח הסכם עם המדינה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 הודיע משרד האוצר כי בהתאם להמלצות הדוח, הוא יפנה למנכ" ל משרד הכלכלה, שהנושא באחריותו, על מנת שיקדם בדיקה מחודשת לגבי הרלוונטיות של ההסדרים הנוגעים להיטל.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 ציין משרד הכלכלה כי העברת ההיטל למכון והסדרת פעילות המכון ייכללו בחוק היהלומים המתגבש.
כאמור, בעבר היו תקופות קצרות שההיטל הוטל על יבוא גלם 480 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 אישור עסקאות עם בעלי עניין מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2012 -2010 ביצע המכון עסקאות עם הבורסה וההתאחדות בשיעור של 6%-2% מהכנסותיו, כמפורטבלוח שלהלן: .
לוח 1 היקף העסקאות שלהמכון עם בעלי עניין בו (בש"ח) .
הארגון 2010 2011 2012 .
בורסת היהלומים 130,000 128,000 174,000 .
התאחדות תעשייני היהלומים 1,050,000 334,000 1,250,000 תשתית נורמטיבית על פי חוק החברות, על חל"ץ מוטלות מגבלות בנוגע לעסקאות עם בעלי מניותיה, ובהן איסור על חלוקת רווחים או על חלוקה אחרת המוטל על בעלי מניותיה.
בתזכיר המכון נקבע כי "הכנסות ורכוש המכון.
ישמשו אך ורק לקידום מטרות המכון כפי שפורטו בתזכיר".
מטרות המכון כמפורט בתזכירו הן, בין היתר, קידום תעשיית היהלומים מהבחינה המדעית והטכנית, שיתוף פעולה עם גופים לצורך מתן סיוע כספי ויצירת מקומות עבודה ואמצעי עבודה וייזום תערוכות בנושאים העולים בקנה אחד עם מטרות המכון.
בתקנון המכון נקבע כי "הכנסות המכון ורכושו ישמשו כולם לקידום מטרות המכון בלבד.
המכון לא יחלק דיבידנד לחבריו".
עוד נקבע בתקנון שמטרות המכון כוללות "עיסוק בכל המסייע להגשמת מטרות החברה והענף" ו"עיסוק בכל פעולה הקשורה בענף היהלומים ומועילה לו, כפי שתראה בעיני החברה הן בהווה והן בעתיד".
על פי חוק החברות, יש צורך להודיע לגופים הדנים בעסקאות עם בעלי עניין (ועדת הביקורת והדירקטוריון) שמדובר בעסקה כזאת.
נוסף על כך, מי שיש לו עניין אישי ב"עסקה חריגה" 36 לא יהיה נוכח בדיון ולא ישתתף בהצבעה בישיבות ועדת הביקורת והדירקטוריון.
אולם אם לרוב חברי הדירקטוריון יש עניין אישי באישור העסקה ניתן לקיים את הדיון בנוכחותם.
עסקה חריגה של חל"ץ עם דירקטור או חבר ועדת ביקורת טעונה אישור של בית המשפט, נוסף על אישור ועדת הביקורת, הדירקטוריון והאספה הכללית.
"עסקה רגילה"37 של חל"ץ טעונה אישור של ועדת הביקורת והדירקטוריון ומשלוח הודעה על העסקה לרשם ההקדשות.
הרשם יוכל להחליט בתוך 30 יום אם העסקה חריגה לדעתו, ואז היא תהיה טעונה גם אישור של בית המשפט.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הבורסה וההתאחדות, שהן בעלי עניין במכון, פונות למכון לקבלת סיוע כספי עבור פעולות שהן יוזמות, ונציגיהן שותפים בהחלטות המכון בנוגע לבקשות אלה.
36 ""עסקה חריגה- "עסקה שאינה במהלך העסקים הרגיל של החברה, עסקה שאינה בתנאי שוק או עסקה העשויה להשפיע באופן מהותי על רווחיות החברה, רכושה או התחייבויותיה".
37 ""עסקה רגילה- פעולה עם בעל עניין שהמכון מבצע כחלק מעבודתו השוטפת.
:שם הדוח משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי חלק מהחברים בוועדת הביקורת מונו במסגרת האספות הכלליות של גופים מסחריים בענף היהלומים.
אף שמינויים אלה עומדים בדרישות חוק החברות ותקנון המכון, המכון אמור להקצות לאותם גופים כספים לצורך קידומם ופיתוחם, וגופים אלה, באמצעות נציגיהם, משתתפים בדיונים ובהצבעות בנוגע לעסקאות שהם בעלי עניין לגביהן .
עוד מעיר מ שרד מבקר המדינה כי אף שבדירקטוריון יש נציגי ממשלה המופקדים על האינטרס הציבורי, וכן נציגות של גורמים חיצוניים לענף היהלומים כדוגמת ההסתדרות והבנקים, הרי שלמעלה ממחצית מהחברים בו הם נציגי ענף היהלומים.
כמו כן, במועד סיום הביקורת רשם ההקדשות עדיין לא הפעיל את סמכויותיו על פי חוק, המאפשרות לו להביע עמדה בנוגע לעסקאות רגילות של המכון שמעורבים בהן בעלי עניין, ובכך לפקח על אישור העסקאות.
דוגמאות לעסקאות עם בעלי עניין 1.
בדצמבר 2011 יו"ר ועדת הביקורת של המכון, מר מיכאל גולדשטיין (להלן - היו"ר), השתתף בדיון ובהצב עה של הוועדה, באישור היועץ המשפטי של המכון דאז, שבהם אושרה עסקה לרכישת שירותי השתלמויות מחברה פרטית שה יו"ר מכהן בה כמנכ"ל38 .
החברה קיבלה פטור כספק יחיד, והעסקה אושרה כעסקה רגילה בעלות של 150,000 דולר.
יצוין כי לא ניתנה חוות דעת משפטית כתובה המאשרת את השתתפו תו של מר גולדשטיין בדיון, וחברי ועדת הביקורת והיועץ המשפטי שנכח בדיון לא התייחסו לסוגיית ניגוד העניינים, העולה לנוכח השתתפותו של מר גולדשטיין בדיון.
בדיונים של ועדת הביקורת בדצמבר 2013 ובינואר 2014 ,עלה שוב נושא ניגוד העניינים של יו"ר הוועדה אולם כשאלה תיאורטית, שכן סוגיית ההתקשרות עם החברה לא הובאה לאישור בדיונים אלו.
בישיבת ועדת הביקורת מדצמבר 2013 הסביר היועץ המשפטי של המכון כי מי שיש לו עניין בעסקה, למעט עסקה חריגה, יכול להשתתף בישיבה של ועדת הביקורת.
עוד היו"ר[הוסיף היועץ המשפטי כי "מבחינת נראות עדיף ש לא ישתתף בישיבה".
היועץ ] המשפטי הוסיף ש"הוא לא בטוח משפטית, אך יש לחשוב גם על ממשל תאגידי נאות.
יש רגישות מאד גדולה בעיקר בחברה.
לאחר הישיבה בינואר 2014 שלח היועץ המשפטי של המכון לחברי ועדת הביקורת חוות דעת משפטית בעניין שסיכומה הוא כדלקמן, ]חברה הפרטית[: "נכון יהיה אם יו"ר ועדת הביקורת, אשר הינו נושא משרה ב החברה [ יימנע מהשתתפות בדיונים בוועדת הביקורת הקשורים לסיווג ההתקשרות עם (כחריגה או לא) וכן באישור התקשרות גופא".
יצוין כי במועד סיום הביקורת ]הפרטית ממשיכה החברה לבצע עבור המכון שירות זה כספק יחיד, ומר גולדשטיין משתתף בדיונים להארכת ההתקשרות עם החברה הפרטית.
עוד יצוין כי ועדת הביקורת מונה שבעה חברים, ובהם רק נציג אחד של הממשלה ונציג אחד של ההסתדרות39.
13 כיהן בה כמנכ"ל בהתנדבות, ומ- 1.
כמנכ"ל בשכר 39 נציג נוסף- נציג הבנקים - אינו משתתף בדיונים.
שם הדוח: משרד הכלכלה - הפיקוח הממשלתי על ענף היהלומים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הזיקה של היו"ר לעסקה, בהיעדר חוות דעת משפטית כתובה משנת 2011 ולנוכח חוות הדעת שניתנה בשנת 2014 ,בעניין, ראוי היה שלפני מתן אישור היועץ המשפטי להשתתפות היו"ר בדיון ייבדק הנושא באופן מעמיק יותר.
יש להקפיד על מתן חוות דעת כתובות ומפורטות בעסקאות עם בעלי עניין, ולהקפיד גם על קיום הוראות חוק החברות בעניין אישור עסקאות ע ם בעלי עניין.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ייצוגה הדל של הממשלה בוועדת הביקורת עלול להקשות על יכולת הבקרה והפיקוח של הוועדה.
ביולי 2012 הגישה ההתאחדות למכון בקשה לקבלת 250,000 דולר (סכום השווה למיליון ש"ח בקירוב באותו מועד) כדי לממן לכסות את הגירעון התפעולי של ההתאחדות לשנת 2011 .
במכתבה למכון מיוני 2012 ביקשה ההתאחדות כי "המכון יעמיד לרשות ההתאחדות סיוע חד -פעמי בסך 250,000 דולר כדי לסגור אחת ולתמיד את הפער בתזרים המזומנים של ההתאחדות ולהעמיד את תקציב ההתאחדות על בסיס איתן.
כדי למנוע נזקים בלתי הפיכים לענף היהלומים כולו ולאפשר להתאחדות לעלות כבר בשנת 2012 על דרך חדשה".
בדיון בדירקטוריון ובוועדת הביקורת התנגד היועץ המשפטי של המכון דאז לעסקה מאחר שהיא מנוגדת לתזכיר המכון הקובע כי "ההכנסות והרכוש של המכון.
ישמשו אך ורק לקידום מטרות המכון.
שום חלק מהם לא ישולם ולא יועבר בצורת רווחים לחברי המכון לא במישרין ולא בעקיפין, לא בדרך של דיווידנד, מענק או בכל אופן אחר".
לדבריו, חל איסור על תשלום לגורם כלשהו בלי לקבל ממנו תמורה ישירה.
סבסוד הפסדים של בעל עניין (ההתאחדות) אינו מקדם את מטרות המכון.