HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
7 הכנסות ללא גביית קרן 322,710 335,988 13,278 104.
1 סה"כ מיסים ללא מע"מ יבוא ביטחוני294,530 306,494 11,964 104.
1 מס הכנסה ורכוש 151,930 168,077 16,147 110.
6 מכס ומע"מ ללא מע"מ יבוא ביטחוני135,300 131,991 -3,309 97.
6 אגרות 7,300 6,426 -874 88.
0 הכנסות אחרות 28,180 29,494 1,314 104.
7 מע"מ יבוא ביטחוני 1,709 1,272 -437 74.
4 - גביית חובות מהלוואות ריבית820 806 -14 98.
3 מלווה מהמוסד לביטוח לאומי20,550 21,700 1,150 105.
6 יתר ההכנסות 5,101 5,716 615 112.
1 הוצאות ללא מתן אשראי 359,354 383,891 360,783 1,429 100.
4 משרדים 308,556 334,426 311,423 2,867 100.
9 משרדים אזרחיים 244,928 266,419 244,778 -150 99.
9 מינהליים 52,208 59,909 52,328 120 100.
2 חברתיים 158,288 169,868 159,253 965 100.
6 כלכליים 29,277 32,193 29,492 215 100.
7 שונות 5,155 4,449 3,706 -1,449 71.
9 מערכת הביטחון 63,628 68,003 66,645 3,017 104.
7 רזרבה כללית 5 0 ריבית על החוב הממשלתי 30,382 29,182 29,253 -1,129 96.
3 ריבית וקרן למוסד לביטוח לאומי20,417 20,283 20,107 -310 98.
2017 כולל עדכון התקציב בשנת 43 782 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה מניתוח התקציב המקורי והתקציב המעודכן עולה כי עודפי הגבייה בשנת מיליארד ש"ח, הוקצו ברובם להקטנת הגירעון לשנה זו, 13-, בסך כ 2017 מיליארד ש"ח לעומת גירעון מתוכנן בסך 25-כך שהגירעון בפועל היה כ מיליארד ש"ח.
37 -כ רכישת דירות להשקעה היא אחת מהסיבות המרכזיות לעלייה במחירי הדיור בשנים האחרונות.
המדינה ביקשה לצמצם את התופעה ולהגדיל את שיעור רוכשי דירות למגורים.
לפיכך נקטה המדינה כמה צעדים, בעיקר בתחום המיסוי, ובהם העלאת .
44מס הרכישה וביטול הפטור ממס שבח פרסם אגף הכלכלן הראשי סקירה כלכלית על אודות ענף 2018 בחודש פברואר : "בניתוח מאפייני המשקיעים בחודש דצמבר 2017 הנדל"ן למגורים בדצמבר ברמה הארצית בולטת עלייה במשקל מי שהינם מנהלי חברות (בהגדרת ]2017[ מנהל חברה הכוונה למי שהינו בעל מניות מהותי בחברה, בכלל זה מי שמחזיקים ב-'חברת ארנק'), כאשר משקלם בסך המשקיעים הגיע קרוב לחמישית.
] להלן4 ראה תרשים[ ראשוניים לחודש ינואר מצביעים על עלייה נוספת במשקלם אחוזים מבעלי חברות אלו, שרכשו דירה להשקעה 30-ניתוח הממצאים מלמד כי כ בחודשיים האחרונים, ניצלו את הוראת השעה במסגרתה ניתן היה 'לשחרר' דיבידנדים מ-'חברות ארנק' וחברות אחרות שעמדו בתנאים שהוגדרו, זאת תוך , נמצא מתאם חיובי בין גובה ] להלן5 ראה תרשים[ הנחה במס.
כפי שניתן לראות הדיבידנד ש-'שוחרר' לבין שווי הדירה שנרכשה להשקעה, נציין כי במסגרת הוראת מיליארדי ש"ח, כאשר חלק הארי של סכום זה 'שוחרר' 40-שעה זו 'שוחררו' כ ".
להלן נתונים בנושא:]2017[ בספטמבר - מאפיינים ומגמות", משרד האוצר.
2015 - 2016 ראו גלית בן נאים, "רוכשי דירות להשקעה בשנים 44 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים783 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל, שיעור בעלי חברות בקרב רוכשי הדירות להשקעה:4 תרשים 2018 - 2016 .
2018 המקור: סקירת הכלכלן הראשי בפברואר בעלי חברות ש"שחררו" דיבידנד בהוראת השעה :5 תרשים ורכשו דירה להשקעה, לפי מחיר הדירה (ציר אופקי) וגובה הדיבידנד ששוחרר (ציר אנכי) .
2018 המקור: סקירת הכלכלן הראשי בפברואר 784 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה מקרה הבוחן של עבודת המטה בנושא חברות ארנק מדגים את הבעיה העקרונית - מקרים שבהם החלטות בתחום המס מתקבלות במשרד האוצר בלי להביא בחשבון שיקולים מערכתיים משמעותיים ובדרך שעלולה לפגוע במדיניות הממשלה.
בדיון הפקת הלקחים הביע הכלכלן הראשי דאז את דעתו ואמר כי "מדינת ישראל לא אמורה לנהל את מדיניות המס באמצעות מבצעי הנחות מס שונים".
כמו כן הסביר כי "ככל שקיימים תכנוני מס לא לגיטימיים יש לטפל בהם באופן חד ערכי ועקבי בדרך של תיקון חקיקה ואכיפה".
הוא הוסיף ש"מבצע הנחה במס שנועד להגדיל את הגבייה נכון שיישמר ככלי אנטי מחזורי שיש להחיל אותו בתקופות משבר המלווה בשפל זמני בגבייה כתחליף להעלאת שיעורי המס ולא במועד בו המשק צומח בקצב הקרוב לפוטנציאל הצמיחה ואין כל מחסור בהכנסות".
הוא אף ביקש להדגיש כי אינו רואה "במבצע האמור הצלחה שכן מרבית ההכנסות שהתקבלו יבואו על חשבון הכנסות בשנים הבאות וכי תוצאת המבצע משמעותה מתן הנחה במס של מיליארדי שקלים לבעלי ההכנסות הגבוהות במשק".
מנהל רשות המיסים דאז נימק את הצורך בהוראת השעה בכך ש"לא פעם מחוקקים הוראות שעה על מנת לתמרץ נושאים או להגביל נושאים לתקופות קצרות.
מדובר בכלי חקיקתי לגיטימי בידי הממשלה.
במקרה זה ההערכה הייתה שלא ניתן היה להעביר חקיקה אפקטיבית ללא 'מקל הנחה בשיעור המס על משיכת דיבידנד במסגרת הוראת השעה, בתמורה [ 'וגזר וזאת בין היתר על בסיס ] לפקודת מס הכנסה235 להרחבת היקף המיסוי בתיקון ניסיון העבר בנושא זה לאורך השנים".
בהיותו הגורם המתכלל של הגופים }מנכל משרד האוצר{" :בתשובת הרשות צוין ]הינו אחראי על[ המוזכרים, וביניהם המועצה הלאומית לכלכלה ורשות המיסים התכלול המוצע, טוב שישמע את המלצות רשות המיסים לא כעוד דעה בתוך מכלול ".
הדעות, אלא כדעה של הגורם המוסמך לעסוק במיסים במדינת ישראל בתשובת הכלכלנית הראשית צוין: "בעת קבלת החלטות לא נלקחים כל השיקולים הכלכליים-חברתיים שיש להם השפעה על המשק הישראלי, בעיה זו נובעת מהובלת התהליך ע"י רשות המיסים -כגוף הנמדד בעיקר על עמידתו ביעדי גבייה, ללא מעורבות אגף הכלכלן הראשי".
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים785 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל משרד מבקר המדינה מציין את הפקת הלקחים, ומדגיש את הצורך בשיתוף מלא של כל הגורמים הרלוונטיים לקראת הליכי חקיקה המהווה רפורמת מס משמעותית, ובחינה, מבעוד מועד של ההשלכות המאקרו כלכליות שלה.
על משרד האוצר לשקול מיסוד של נוהל בו יוצגו למקבלי ההחלטות חלופות מס מפורטות והשלכות צפויות לחקיקה על ידי כלל הגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר (ובמקרים מסוימים גם במועצה הלאומית לכלכלה), המתבססות על בחינה עצמאית של בסיסי נתונים, ויכולת הבאת בחשבון של שיקולים משקיים לבר-מיסויים.
לצורך כך, על משרד האוצר, לשקול מיסוד של נוהל בו יוצגו למקבלי ההחלטות חלופות מס מפורטות וההשלכות הצפויות של החקיקה.
כל זאת מתוך בחינה עצמאית של בסיסי נתונים ובהתחשב בשיקולי המשק.
עבודת המטה ברשות המיסים לקראת הגשת הצעת החוק ) 1(ט3 להתקנת סעיף ) לפקודת מס הכנסה, משיכות כספים שנעשות 1 (ט3 כאמור לעיל, כעולה מסעיף על ידי "בעל מניות מהותי" מהחברה שבבעלותו - בתום השנה שלאחר המשיכה ייחשבו להכנסה חייבת במס בידי בעל המניות שמשך את הכספים.
הועלה כי בנוגע להגדרת "בעל מניות מהותי" קיים הבדל מובהק בין 1 ההגדרה שרווחה בעבודת המטה במרוצת השנים ובין ההגדרה שהציגה רשות המיסים לקראת החקיקה בכנסת, וזאת כפי שיובהר להלן: בעל מניות מהותי היה לבעל מניות יחיד.
גם בהצעת החוק 235 עד לתיקון , צוין במפורש 31.
16 שהונחה על שולחן הכנסת לקריאה ראשונה ביום כי מיסוי משיכות בעלים חל על "יחיד בעל מניות מהותי".
גם בדיון בחוק , עמד מנהל הרשות על הצורך 810245 - 2017 ההתייעלות הכלכלית לשנים במיסוי משיכות בעלים יחידים ולא נתן דעתו לבעלי מניות שהם חברות בע"מ ): "אנשים שמושכים הלוואות או לא מחזירים אותן, מדלגים 1(ט3 בנושא סעיף על שלב מיסוי דיבידנדים, או אנשים שקונים דירות פרטיות או חפצים ביתיים אחרים, ולא משלמים מיסים.
בנושא הזה דנו עמוקות ורבות מאוד-מאוד עם 2016 הלשכות המקצועיות".
כלומר, גם בהצעה הסופית שהובאה בדצמבר לחקיקה, נסב עניין משיכות הבעלים על משיכות של יחיד.
16 ביום 45 786 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה "עם זאת, בנוסח שהגישה רשות המיסים לחקיקה הושמטה המילה "יחיד מהצירוף "יחיד בעל מניות מהותי".
אם כן, בסופו של דבר, התיקון נסב גם על הלוואה שמעניקה חברה אחת לאחרת ולא רק על משיכות של יחידים.
, כשמונה חודשים לאחר השלמת הליך החקיקה, פרסמה רשות 2017 באוגוסט ובו הודגש כי בסעיף אין הבחנה בין בעל מניות יחיד 46המיסים חוזר מקצועי לחברה, וכי משיכה של כספים מחברה היא הגדרה רחבה הכוללת כל הלוואה, חוב או השאלה.
כמו כן ההגדרה כוללת משיכה מחברה אחרת בבעלות של אותו בעל מניות, כך שכל הלוואה בין חברות קשורות היא לכאורה דיבידנד (אלא אם ניתן להוכיח שנלקחה ל"תכלית כלכלית").
עמד אומדן משיכות 2015 יצוין כי בתחשיב שערכה רשות המיסים בשנת מיליארד ש"ח, ואומדן משיכות של בעלים 3-של בעלים יחידים על כ מיליארד ש"ח.
11 שהם חברות בע"מ - על לאחר שהתברר כי התחולה של החוק עשויה להיות רחבה בהרבה ממשיכות פרטיות של בעל מניות יחיד, נערך דיון בנושא בוועדת הכספים של הכנסת .
בדיון זה ציין יו"ר הוועדה: "חוק ההסדרים הוא דבר לא טוב.
17 ביום זה שקובע פה חקיקה שלא נחקקה על ידינו.
המציאות שבה ]מנהל הרשות[ הוא מנהל רשות המיסים יכול לקחת חוק שעשינו אותו בחוק ההסדרים ולהשתמש בו כמחוקק.
אם את שואלת אותי אם הם הסבירו פה שזה יחול גם על חברה, התשובה לא.
רשות המיסים ניצלה את זה לרעה".
1(ט3 בנושא "סעיף 7/2017 חוזר מס הכנסה 46 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים787 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל בעניין זה מציין משרד מבקר המדינה כי סוגיה זו לא עלתה לדיון בשינויי החקיקה שרשות המיסים הגישה לכנסת, לאחר הדיונים עם הלשכות המקצועיות, .
כך גם בעבודת המטה של הרשות לא נזכר מנגנון הזיכוי ממס זר 2016 בשלהי על הלוואות בין חברות, במקרה שבו נותנת ההלוואה (החברה האם או החברה הבת) היא חברה ישראלית ומקבלת ההלוואה היא חברה זרה.
במקרה זה מוחל ), שלגביו אין התייחסות באמנוֹת המס 1(ט3 לכאורה בישראל מס על פי סעיף הבין-מדינתיות.
אם כך, בעת תשלום דיבידנד עתידי מחברת הבת הזרה לחברת הן מס על הדיבידנד האם, לא ברור כיצד החברה הישראלית תימנע מכפל מס - ).
כך, במסגרת דיוני החקיקה, לא הוצג לכנסת אומדן 1(ט3 והן מס על פי סעיף לסך ההלוואות לחברות קשורות זרות וממילא לא נערך דיון בדבר מנגנון של .
47זיכוי ממס בישראל בשל מס ששולם לא מכבר בחו"ל יצוין כי סוגיה זו של סיווג דיבידנדים לחברות זרות והשקעות בחברות בנות בהקשר של החוק לעידוד 2012 כסוג של משיכת דיבידנד, נידונה בספטמבר "החוק"), בחוות דעת שערך המשנה - (להלן 1959-השקעות הון, התשי"ט לייעוץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) דאז.
בחוק נקבע כי בעת הוצאת .
בחוות דעת זו 48כסף מהחברה המוטבת לצד קשור כלשהו - פג הפטור ממס קבע המשנה ליועמ"ש כי "ככלל, הוצאת הכנסות מוטבות לגוף קשור בין אם ניתן לראות בה דיבידנד ובין אם לאו מפקיעה את הפטור המותנה.
השקעה בחברת בת מפקיעה את הפטור המותנה".
]גם[ מחוות דעת זו אפשר ללמוד אפוא על הרציונל שהנחה את רשות המיסים הן בנוסח הסופי שהגישה לצורך הליך החקיקה והן בחוזר המקצועי שפרסמה לאחר מכן, לפיו כל העברת כספים לטובת חברות קשורות נחשבת לדיבידנד שיש למסותו.
) 1(ט3 נערך דיון במליאת הכנסת בעניין הצעה לתיקון סעיף 15.
18 ביום (בקריאה שנייה ושלישית) - החלתו על משיכות של יחיד בלבד ולא על משיכות של חברות.
בדיון הציג יו"ר ועדת הכספים את ההצעה הבאה: "לאחר חקיקת חברות הארנק בחוק ההסדרים התברר לוועדה שבניגוד לדברי ההסבר ) חל בקשר לבעל מניות מהותי לא רק על יחיד 1(ט3 ולמה שהוצג לה, סעיף .
אלא גם על תאגיד שאינו שקוף.
לאחר שהתברר שלא 49או על תאגיד שקוף לפי אותו נוסח חקיקה הרי שבישראל, שלא כמו בחו"ל, הלוואות כאלו נחשבות כדיבידנד, וכך בעתיד, 47 .
במקרה שהחברה הזרה תחלק בחו"ל דיבידנד לחברה הישראלית, עלול להיווצר כפל מס ב לחוק.
51-א ו51 הקבוע בסעיפים 48 ) לפקודת מס הכנסה תאגיד שקוף הוא "חברה שהכנסתה או הכנסתה החייבת 9()1(ט3 על פי סעיף 49 .
")(א126 מיוחסת לבעלי הזכויות בה, למעט אם כל בעלי הזכויות בה הן חברות החייבות במס לפי סעיף 788 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ניתן להבהיר את הפרשנות הנכונה בחוזר מתוקן של רשות המיסים, החליטה הוועדה, בהסכמה עם רשות המיסים, לקבוע שבעל מניות מהותי לעניין סעיף לפקודת מס הכנסה, 88 ) יהיה בעל מניות מהותי כהגדרתו בסעיף1()1(ט3 בינואר1-למעט חברה שאינה תאגיד שקוף.
מועד התחולה של תיקון זה נקבע ל .
50")1()1(ט3 , מועד תחילת תוקפו של סעיף2017 .
18 תיקון זה אושר במליאת הכנסת ופורסם ברשומות ביום הנה כי כן, בדיונים בכנסת דנה רשות המיסים ב"יחיד" שהוא "בעל מניות מהותי", המושך הלוואה מחברת מעטים.
עם זאת, בנוסח הסופי של החקיקה הושמטה המילה "יחיד", ולכן הורחבה תחולת התיקון גם למשיכות של חברות; בחוזר הבהירה זאת הרשות; ארבעה חודשים לאחר מכן, בינואר 2017 הרשות מאוגוסט , תוקן הסעיף כך שיוחל רק על יחידים, וזאת כאמור בהסכמת הרשות.
2018 בתשובת הרשות צוין: "חלקו השני של ההליך מצוי בהובלתה ובאחריותה של הכנסת, ובמקרה הזה של וועדת הכספים".
בעבודת המטה שנערכה טרם הליך החקיקה, לא נבחנה התאמת הצעת 2 .
החוק לכללי המיסוי הבין-לאומי -כך לדוגמה בעל מניות זר בחברה ישראלית שהוא גם תושב מדינת אמנה לא ברור אם אפשר למסותו בישראל, שכן בדרך כלל משיכת כספים על ידי התושב הזר אינה נחשבת להכנסה במדינת מושבו.
לא ברור גם מהו שיעור המס שבו תחויב המשיכה, אם בכלל - האם לפי שיעורי המס בישראל או שמא לפי השיעורים המוגבלים הקבועים באמנה בין ישראל למדינת תושבותו של בעל המניות הזר.
זאת ועוד, לא נקבעו כללים בנוגע לבעל מניות מהותי בחברה נשלטת זרה (להלן - חנ"ז).
כך לדוגמה כאשר בעל מניות המחזיק בחנ"ז בשיעור מסוים , הוא אמור, לכאורה, על פי הוראות 2017 מצוי ביתרת חובה בחברה זו בשנת .
עם זאת, 2018 ) לפקודה, להיות מחויב בגינה במס בתום שנת1(ט3 סעיף (ב) לפקודה בגין 75 ע"פ הוראות סעיף2017 בעל המניות חויב לא מכבר בשנת ייעשה על כל סכום 2018 דיבידנד רעיוני.
לא ברור אם חיוב המשיכה בתום שנת המשיכה או רק על ההפרש שבין סכום המשיכה לדיבידנד הרעיוני שמוסה.
) קובע כי משיכה הינה הכנסה חייבת ותמוסה 1(ט3 בתשובת הרשות צוין: "סעיף יו"ר ועדת הכספים ציין כי הוועדה קיבלה את הבהרת רשות המיסים שאין בתיקון זה כדי לפגוע בדין 50 על משיכת כספים מחברה על ידי חברה שהיא בעל מניות מהותי או על העמדת נכס 1.
17 שחל לפני יום לשימושה של חברה שהיא בעל מניות מהותי.
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים789 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל כדיבידנד/משכורת/הכנסה מעסק/משלח יד והכל בהתאם לכללים בסעיף.
לאחר שנקבע מהי ההכנסה של בעל המניות הוא ימוסה בהתאם לכללים הרגילים.
כמו כן לגבי משיכה מחנ"ז, בהגדרה של משיכה מחברה, נכתב במפורש כי משיכה המהווה הכנסה שחוייבה במלוא המס ממועטת מהגדרת משיכה מחברה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת הרשות עדיין אינה נותנת מענה לתרחישים אפשריים.
לדוגמא, מקרה בו בעל מניות מהותי ישראלי, אשר נטל הלוואה מחברה זרה שבשליטתו, ומחויב במס על המשיכה במועד החיוב (תום השנה העוקבת לשנת נטילת ההלוואה).
כמה שנים לאחר מכן, החברה מחלקת דיבידנד (כנגד מחיקת יתרת החוב) ומנכה מס במקור בשל החלוקה, בהתאם להוראות הדין הפנימי במדינת מושבה ולאמנת המס הרלבנטית.
במקרה זה לא הובהר בעבודת המטה שקדמה לחקיקה, כיצד ניתן לקבל את המס הזר כזיכוי מהמס הישראלי.
על הרשות להפיק לקחים ממקרה זה בנוגע לצורך בעריכת עבודת מטה ראויה ודברי הסבר מפורטים ליוזמות חקיקה המוגשות לכנסת, אשר על פיהם מתנהל הדיון הציבורי והמשפטי עובר להליך החקיקה.
אי-בהירות בדבר גביית ביטוח לאומי מחברות ארנק המוסד לביטוח לאומי אינו עורך שומות למבוטחים, וחיוב דמי ביטוח לאומי ומס בריאות נעשה על ההכנסה כפי שדווחה או שנקבעה (במקרה של עריכת שומה) על ידי פקיד השומה.
התמריץ לפעילות באמצעות חברות ארנק נשען על המודל הדו-שלבי, המעניק יתרונות מיסוי לבעליהן לא רק בהפחתת תשלומי מס הכנסה אלא גם בהפחתת דמי ביטוח לאומי ומס בריאות.
התמריץ הראשוני להקמה של (לאחר כשנה בוטל 2002 רבות מהן היה ביטול תקרת התשלום לביטוח לאומי בשנת ביטול זה).
הקמת החברות וצבירת הרווחים בהן אפשרו דחיית תשלומי המס עד לחלוקת דיבידנד ופטרו מתשלומי הביטוח הלאומי, למעט תשלומים על משכורות .
ברמות שכר גבוהות היה אפשר להימנע מתשלום המס 51שנמשכו בהיקפים קטנים על פי מדרגות המס הגבוהות המוטלות על יחידים, ולהסתפק בתשלום מס חברות עד למועד חלוקת הדיבידנד.
בעת חלוקת הדיבידנד שולם המס החל על הדיבידנד, ואילו ביטוח לאומי לא שולם כלל וכלל.
הנושא נדון וצוין בו כי: "אגף ביקורת ניכויים שבמינהל 52.
בדוח מבקר המדינה קודם 1 .
בדרך כלל עד לתקרת השכר החייבת בדמי ביטוח לאומי או בסכום נמוך מתקרה זו 51 .
1655 ,1637 ', "המוסד לביטוח לאומי- אי גביית דמי ביטוח מחייבים", עמג66 דוח מבקר המדינה ראה 52 .
2016 פורסם במאי 790 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה מקבלים תגמול עבור]שמנהליהן[ הגבייה אינו בוחן את שכר המנהלים בחברות עבודתם באמצעות חברות ארנק".
בדוח גם צוטטה תגובת המוסד לביטוח לאומי: כי 'נושא 2015 "סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר חברות הארנק עדיין לא ברור דיו מהבחינה המשפטית'.
לנוכח הערותיו של משרד מבקר המדינה גובשה טיוטת חוזר בנושא חיוב נושאי משרה בכירים המקבלים את משכורתם באמצעות חברות ארנק.
בטרם יגובשו הנחיות סופיות ייבדקו מספר תיקים כניסוי, והבדיקה תיעשה בליווי המחלקה המשפטית".
טרם פרסם המוסד לביטוח לאומי 2020 הועלה כי נכון לחודש ינואר חוזר לעובדי ביטוח לאומי, למבוטחים ולמייצגיהם, ובו הבהרות לסוגיות הרלוונטיות הן במישור המשפטי והן במישור התפעולי.
כמו כן הועלה 2017 כי בתוכניות העבודה לביקורות ניכויים של ביטוח לאומי לשנים , לא הופיעו תיקים של חברות ארנק בקריטריונים לבחירת תיקים 2018-ו לביקורת.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה, במהלך הביקורת באפריל , מסר אגף ניכויים במוסד לביטוח לאומי כי בשל מורכבות הנושא 2018 .
טרם החלו הביקורות נערך דיון בביטוח לאומי בנושא חברות ארנק, בראשותו של סגן 2018 בפברואר ראש מינהל הביטוח והגבייה.
בדיון זה הוחלט בין השאר כי "עובד שהינו בעל לפקודת מס הכנסה.
לא יחויב בדמי ניהול 88 מניות מהותי כהגדרתו בסעיף כשכר עבודה.
אם אינו בעל מניות מהותי.
יחוייב כמו עובד רגיל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי החרגת "בעל מניות מהותי" בחברות ארנק מתשלום דמי ביטוח לאומי נובעת מהחרגת חברות ההחזקה הפרטיות מתחולת חברות הארנק בהיבט של מס הכנסה.
תודרכו מבקרי הניכויים בביטוח לאומי בדבר אופן 2015 הועלה כי בשנת בדיקת חברות ארנק וכן ניתנה להם הנחייה לבדוק נושא זה בביקורת הנערכת בחברה כלשהי.
עם זאת, הדרכות אלו לא היו רלוונטיות עוד , לאחר חקיקת מיסוי חברות ארנק.
2016 בשלהי שנת 509 דיווחו 2016 .
מנתונים שהתקבלו מביטוח לאומי עלה כי עד לתום שנת 2 דיווחו 2017 מבוטחים שהם בעלי השליטה בחברות שלהם, ואילו מינואר אותם מבוטחים שהם שכירים בחברות הללו.
מתוך החברות הנשלטות, נסגרו היו 2016 מבוטחים שעד לתום שנת 500-.
כלומר, כ 2017 חברות בשנת 12 , לצורך תשלומי ביטוח לאומי, החלו2017 חברות - משנת500-בעלי שליטה בכ לדווח שהם שכירים.
יצוין כי הנתונים נוגעים לכל בעלי השליטה בחברות ולא מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים791 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל א62 רק לאלו שפעלו בחברת מעטים, תנאי הכרחי לחברות ארנק על פי סעיף מבוטחים את הסטטוס שלהם בביטוח 616 שינו2017 לפקודת המס.
מינואר נחשבו 2016 לאומי משכיר לעצמאי או הוסיפו סטטוס כזה.
עד לתום שנת מבוטחים אלו (וחלקם עודם נחשבים) לבעלי שליטה בחברות.
לנוכח הערכת רשות המיסים כי עשרות אלפי יחידים פועלים באמצעות חברות ארנק, נראה כי הנתונים לעיל מלמדים על יישום מצומצם יחסית של רפורמת חברות הארנק הואיל ורק מיעוט מבוטל מתוכם פעל לשינוי הסטטוס שלו במוסד לביטוח לאומי, לשם הבטחת זכותם לקבלת קצבאות.
בחוק ההתייעלות נקבעו בין השאר הוראות ל"שיקוף" הכנסותיהן של חברות 3 .
א לפקודת מס הכנסה62 ארנק באמצעות הוספת סעיף ) או 1(2 עולה מהסעיף כי כל אדם הנכנס לתחולתו ייחשב עצמאי לפי סעיף ) לפקודה, והכנסתה החייבת של חברת הארנק שלו תיחשב 2(2 שכיר לפי סעיף ותוצג בשומה האישית כהכנסה האישית שלו ממשלח יד או ממשכורת.
הועלה כי בעניין זה קיימת אי-בהירות באשר להיבטי ביטוח לאומי כדלקמן: א קובע אוטומטית את חבות הביטוח הלאומי של הנישום, 62 לא ברור אם סעיף ) נקבע כי "יראו את פעולות היחיד כפעולות 3(א62 בעל חברת הארנק.
בסעיף הנעשות בידי עובד בעבור מעסיקו.
וזאת לצורך דיני המס בלבד".
משרד מבקר המדינה מעיר כי רשות המיסים והמוסד לביטוח לאומי נדרשים לפעול להבהרת החבות האוטומטית לתשלומי ביטוח לאומי א לפקודה.
62 ולהסדרתה, חבות הנובעת מהפעלת סעיף א לחוק ביטוח לאומי קובע כי "הפיקה חברה מהחברות המנויות 373 סעיף לפקודת מס הכנסה, לפי העניין, הכנסה חייבת כהגדרתה 1א64 עד64 בסעיפים לפקודת מס הכנסה, בשנת מס פלונית, יראו את ההכנסה האמורה 1 בסעיף כאילו חולקה בסוף אותה שנת מס לחברי החברה או לבעלי המניות בה, לפי העניין, והכל בהתאם לזכאותם היחסית ברווחי החברה במועד האמור".
הועלה כי עובר לחקיקת חוק ההתייעלות, המוסד לביטוח לאומי לא 4 נכלל בגופים שהתבקשו להגיש הערותיהם בטרם גיבוש החקיקה.
זאת ועד לשלהי שנת 2014 - 2011 מימי פעילותה של ועדת ארבלי בשנים לפקודת מס הכנסה, כפי 235 , אז נחקק חוק ההתייעלות ובו תיקון2016 .
שפורט לעיל 792 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ועוד זאת, גם רשות המיסים והמוסד לביטוח לאומי לא נתנו דעתם לסוגיות א (עצמאים), 62 לסעיף1 הבאות: האם בעלי חברות ארנק הנכללים בחלופה לסעיף 2 נדרשים להירשם בביטוח לאומי כעצמאים?
באשר לנכללים בחלופה (השכירים), על מי יחול תשלום חלקו של המעסיק בדמי הביטוח?
כמו כן, איך ישולמו דמי הביטוח ומתי?
נושאים אלו אינם מופיעים בחוק ביטוח לאומי.
לעניין זה כמובן השלכה על הזכאות לקצבאות של בעל חברת הארנק, שהרי הן מותנות ברישום בביטוח לאומי בעוד מועד ובתשלום דמי ביטוח לאומי ומס בריאות.
השלכה אחרת היא גם על תקרות מירביות לקצבאות מסוימות, עד כדי שלילת הזכאות לגמלה מעיקרה.
נוסף על כך לא נקבע על מי חלה חובת תשלום דמי ביטוח לאומי (היחיד או החברה) במקרים שבהם משיכת בעלים על פי ) לפקודה סווגה כהכנסה מעבודה או ממשלח יד.
1(ט3 סעיף : 2020 המוסד לביטוח לאומי ציין בתשובתו לטיוטת דוח מבקר המדינה מיוני "אותם בעלי חברות ארנק המושכים שכר נמוך חשופים גם לסיכונים שיש בהקטנת השכר המבוטח.
אין דרך מעשית להכניס לתכנית העבודה כקריטריון מובנה "חברות ארנק" כיוון שלא מדובר בחברות שמאופיינות במחשב כסימון מיוחד.
ישנן בעיות מהותיות הן בפן המשפטי והן בפן התפעולי שעולות מיישום , על מנת לחייב את ההכנסה בדמי ביטוח ]א לפקודה62 בנוגע לסעיף[ .
החקיקה לאומי ובריאות, גם אם לא הייתה חלוקה בפועל של ההכנסה יש צורך בתיקון , ]) לפקודה1(ט3 בנוגע לסעיף[ .
א לחוק הביטוח הלאומי373 חקיקה של סעיף לעניין חוק הביטוח הלאומי לעיסוקו של מבוטח יש משמעויות נרחבות הן לעניין הכיסוי הביטוחי של אדם והן לעניין חובת התשלום שלו.
מס הכנסה לא יצר מנגנון לבחינת יחסי עובד ומעביד בהתאמה לבחינת המעמד במוסד בה נמשכו [ לביטוח לאומי.
מועד החיוב הוא בתום שנת המס שלאחר שנת המס , לא ניתן לתת זכות ביטוחית רטרואקטיבית הן מבחינת חובת התשלום ]הכספים ב, ההכנסה תירשם בשומה כהכנסת 2)1(ט3 והן מבחינת הגמלאות לפי סעיף עבודה כאשר אין דרישה כי המעסיק ידווח על העובד וינוכו דמי הביטוח על ידו, כמו כן אין מעסיק ידוע אליו יש לייחס את שכר העבודה, ומכאן עולה השאלה על מי חובת התשלום ומתי?
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים793 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל משרד מבקר המדינה ממליץ למוסד לביטוח לאומי לבחון הסדרת מעמדו של מי שפועל באמצעות חברת ארנק, הן בהיבט התשלומים למוסד לביטוח לאומי, והן בהיבט של מיצוי הזכויות של מבוטחים אלו והבהרת מעמדם בהנחיות סדורות.
בהתאם, על המוסד לביטוח לאומי לכלול בתוכנית הביקורת שלו ביקורת על חברות ארנק כפי שהוגדרו בחוק ההתייעלות ולגבש בשיתוף רשות המיסים נוהל לחילופי מידע על נישומים ומבוטחים.
עוד מומלץ כי בעת בחינת סוגיות המיסוי לקראת הליך חקיקה, תישקל האפשרות לערב גורמים רלוונטיים נוספים, ובהם ביטוח לאומי.
הכבדת עלויות הציות החלות על הנישומים ועלויות הבקרה של מפקחי המס מאמר בשם "עלויות נטל הציות 53 פרסם רואה החשבון ארז אורעד 2002 בשנת ".
עלויות הציות לחוקי המס שונות מהעלות המינהלית של גביית 54לחוקי המס המס, שכן הן מתהוות מהעלות של תשלום המס (להלן - עלויות הציות) או מעלות ).
הכוונה היא לכל ההוצאות של משלמי המס, compliance costs( העמידה בחוק המוקדשות לניהול ספרים ורישומים, לעריכת דוחות וביקורתם, לדיונים ובירורים עם שלטונות המס, לאובדן שעות עבודה בשל ההתעסקות בנושא המס וכדומה.
אף על פי שהן חלק בלתי נפרד מעלויות 55הוצאות אלו אינן משתקפות בתמ"ג הקיום של מערכת המיסוי.
במאמר זה צוין: "דוגמה להוראות המכבידות על העלות ניתן למצוא בגביית מס הכנסה המבוססת על פקודת מס הכנסה.
רמת הסיבוך של חוקי מס הכנסה מצויה מיליארד 32-בעלייה מתמדת.
אומדן גדול מאד של סכום עלויות הציות, בסך של כ ".
2000 מהתמ"ג של שנת6%-, או כ1998 מתמ"ג8%-, המהווים כ1998 ש"ח בשנת הועלה כי בעבודת המטה שערכה רשות המיסים לאחר אישור הצעת חוק ההתייעלות בקריאה ראשונה, נערכו שינויים רבים בטיוטות של הצעת החוק.
עם שינויים אלו הוגדלו עלויות הציות של הנישומים וגדלה מורכבות עבודת מפקח המס בהליכי השומה, כפי שיודגמו בתיקוני החקיקה הבאים: כיום מר אורעד הוא מנהל יחידת מלכ"רים ומוסדות ציבור ברשות המיסים.
47 ,46 '), עמ 2002( 117 ראו ארז אורעד, "עלויות נטל הציות לחוקי המס", הרבעון הישראלי למיסים 54 .
תוצר מקומי גולמי 55 794 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה על פי סעיף זה משיכות בעלים שהושבו-) לפקודת מס הכנסה 1(ט3 .
סעיף 1 לחברה עד למועד החיוב ואשר נמשכו מחדש בתוך שנתיים מהמועד שבו .
56"הושבו, "יראו אותם, עד גובה הסכום שנמשך מחדש, כאילו לא הושבו ציינה רשות המיסים כי שיוך השבת כספים למשיכה 7/2017 בחוזר מס הכנסה , כלומר, כל השבה של כספים מיוחסת קודם 57מסוימת ייעשה בשיטת הנרי"ר כל לכסף שנמשך מוקדם יותר בזמן.
זאת ועוד, בחוזר צוין כי במקרים ששבו ונמשכו כספים וכבר הוגש דוח לשנה שבה חל מועד החיוב, יידרש הנישום להגיש תיקון לדיווח הראשוני שהוגש, גם אם לא מכבר נעשתה שומה לדוח.
כלומר, לצורך בדיקת חבות המס של בעלי המניות בגין משיכות והשבות כספים נטו מהחברה, נדרשת בדיקה מתמדת, מדי חודש בחודש, של יתרת החובה ומשיכות העבר של הנישום ומייצגיו.
כמו כן מפקח המס נדרש לבחון פרטנית את כל יתרות בעלי המניות במרוצת השנים, גם בשנים שכבר הוצאו לגביהן שומות מס.
הסעיף קובע כי כאשר הכנסת החברה נובעת מפעילותו -א לפקודה 62 .
סעיף 2 של היחיד בעבור אדם אחר, והיא מסוג הפעולות הנעשות בידי עובד עבור היא תחויב כמשכורת בהתקיים התנאים הבאים:-מעסיקו מסך כל הכנסתה או הכנסתה החייבת של חברת 70% א.
המקור של לפחות המעטים בשנת המס - למעט הכנסות מיוחדות או רווחים מיוחדים - הוא , לרבות עובדי 76 בשירות שניתן על-ידי היחיד או קרובו כהגדרתו בסעיף .
88 החברה, לאדם אחד או לקרובו כהגדרתו בסעיף חודשים לפחות מתוך תקופה של ארבע שנים, 30 ב.
השירות ניתן במשך החודשים יראו את פעולות היחיד כפעולות הנעשות 30 ובלבד שבתום 95 בידי עובד בעבור מעסיקו מיום תחילת מתן השירות.
על פי סעיף החודשים גם התקופה שקדמה ליום 30 לחוק ההתייעלות, תיכלל במניין .
16 , כלומר, מקום בו הנישום אינו "נושא משרה" בחברה המקבלת ממנו שירות ולא ניתן להוכיח קיום של יחסי עבודה בינו לבין אותה חברה; החברה נדרשת לבדוק למפרע אם אומנם היא עומדת בשני התנאים הללו.
כך לא עמדה החברה בתנאים הללו ולא הגדירה 2017 לדוגמה ייתכן שבשנת היא עמדה בתנאים הללו למפרע 2019 עצמה חברת ארנק, ואילו בשנת ).
כאן 2018- ו2017( ותיאלץ להגיש דוחות מס מתוקנים לשנים הקודמות יום.
60 למעט אם נמשכו מחדש באופן חד פעמי והוחזרו בתוך 56 .
נכנס ראשון, יוצא ראשון 57 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים795 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל לא ברור אם נפתח מחדש "מרוץ ההתיישנות" של דוחות המס לשנים הקודמות, ואם המוסד לביטוח לאומי יכיר למפרע בדוחות המס המתוקנים.