HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מחסור בכוח אדם רפואי או סיעודי מהווה חסם לניצולת מרבית של חדרי הניתוח, והוא גורם להתארכות התורים לניתוחים ובכך להסטה של חלק מהציבור מהרפואה הציבורית לרפואה הפרטית.
על הגורמים העוסקים בנושא - משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"ם - למנות צוות, יחד עם האיגודים המקצועיים המתאימים, שיבחן מחדש את תקינת כוח האדם הרפואי והסיעודי עבור חדרי הניתוח, ימפה חסמים, ויטפל בהם.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי הוועדה הרב -מקצועית תתייחס גם לתקינה ולמחסור בכוח אדם.
הנתונים עבור בתי החולים הממשלתיים, בתי החולים של הכללית, ובתי חולים ציבוריים כגון: הדסה, שערי צדק ולניאדו.
הנתונים מעודכנים למאי 2016.
העכשוויים, בתי חולים .
הצורך בינוי, תשתיות וציוד של חדרי ניתוח .
תשתיות וציוד ישנים - תמונת מצב .
צורכי הפיתוח והתחזוקה של מערכת הבריאות הציבורית בישראל נאמדי ם במיליארדי שקלים.
לפי הערכות משרד הבריאות , מערכת הבריאות הממשלתית זקוקה לכ-20 .
מיליארד ש"ח בתחומי הבינויעם זאת, המקורות הכספיים הקיימים של מערכת הבריאות הציבורית מקשים עליה למלא כנדרש את הצרכים בתחומי הבינוי והתחזוקה119.
,אגודות ידידים ותאגידי בריאות שליד בתי החולים יכולים לסייע, ולו במידה חלקית במילוי צרכים אלה.
גופים אלה מגייסים מקורות מימון שמאפשרים להם חידוש של התשתיות והציוד, באמצעות גיוס תרומות ובאמצעות פעולות המכניסות להם כספים ורווחים.
אולם גופים אלו מסייעים רבות לבתי החולים הגדולים ובבתי החולים הקטנים או אלו השוכנים בפריפריה פעילותם משמעותית פחות.
עקב כך, ובלית ברירה, בתי חולים אלו נאלצים להסתפק בתקציבים שמקצה להם המשרד.
פעמים רבות הדבר אינו מאפשר להשלים את החסר בהם ולהדביק את הפערים שנוצרים בינם ובין שאר בתי החולים.
עקב כך הם נותרים הרחק מאחורי בתי החולים האחרים ומתקשים לפעול על פי הסטנדרטים המודרניים עתירי הטכנולוגיה המחויבים.
זהו פרמטר נוסף המעמיק את הפערים בין המרכז לפריפריה ובין האוכלוסייה החזקה לחלשה.
חדר ניתוח הוא אתר רווי טכנולוגיה חדשנית שאמור גם להיות ממוגן לעתות חירום 120.
בחלק מ בתי החולים חדרי הניתוח ישנים מאוד ולהם תשתיות שאינן עומדות בסטנדרטים העכשוויים, חלקם גם אינם ממוגנים.
תשתיות ישנות אינן רק בבחינת ליקויים בטיחותיים ואסתטיים, לעתים הם עלולים להיות גם מפגעים שבגינם נשקפת סכנה לבריאות המטופלים - למשל בשל אי -אטימת חדרי הניתוח וחדירת מזהמים.
בתי חולים אחדים מתקשים ברכישת ציוד עבור חדרי ניתוח והתאוששות ובהחלפתו בעת הצורך, לעתים נמצא שאין ביכולתם לרכוש חלקי חילוף למכשירים ולכן הם מושבתים ולעיתים גורמים בכך להשבתת חדר ניתוח.
להלן דוגמאות: נהריה - אתר חדרי הניתוח וההתאוששות המשני121 ישן ביותר, הדלתות של חדרי הניתוח ישנות ואינן נסגרות הרמטית, יש צינורות חשופים ונזילות בחדר ההתאוששות, .
119 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 63 ב(2013), בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 717 .
120 תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש"ן-1990.
121 בנהרייה12 חדרי ניתוח כלליים נחלקים לשני אתרים שבהם מבוצעים גם ניתוחי אשפוז יום ונשים, ו-21 .
מיטות התאוששות מחולקות לשני אתרים 376 |דוח שנתי 67ב .
והם אינם ממוגנים כלל122 .
בדוח בקרת רישוי של משרד הבריאות מאוקטובר2015 העיר המשרד לבית החולים כי "תחזוקת אתר חדרי ניתוח באשפוז יום 'נשים' נמצא במצב ירוד הדורש התייחסות מידית והמקום לא נקי די הצורך".
המסדרון באתר חדר ניתוח מרכזי משמש לאחסון ציוד אספקה סטרילית, גם בו הדלתות אינן נ סגרות אוטומטית ונשארות פתוחות בזמן ניתוח, והשוקת לרחצת ידיים גורמת להתזות; בילינסון - נמצאו מסדרונות עמוסים בציוד ותשתיות ישנים ביותר, חלקם משנות החמישים של המאה העשרים; וולפסון - נמצאו נזילות במסדרונות חדרי הניתוח, דלתות חדרי הניתוח ישנות, חדר ההמתנה למשפחות קטן וישן; נמצא גם כי מאחר שמנורת חדר הניתוח לא הייתה תקינה חדר הניתוח היה מושבת זמן ממושך, למעט ניתוחים שבהם לא נדרשה תאורה מוגברת; בחדרים אחרים יש מנורות שחלקים מהן מתפוררים לפעמים מעל המנותח; שולחן ניתוחים בחדר אחר הוא כה ישן עד שהוא מקשה לשנות את תנוחת המטופל - השולחן נתקע ויש צורך לטלטל את המטופל כדי להעבירו לתנוחה הרצויה; רמב"ם - מסר לעורכי הביקורת כי היות שהציוד שלו ישן הוא נדרש להשבית מפעם לפעם את חדר הניתוח ליום-יומיים עד לתיקון הציוד.
הנהלת בילינסון השיבה כי היא ערה למצבן הנוכחי של תשתיות חדרי הניתוח, וכי בימים אלה נבנים חדרי ניתוח ממוגנים חדשים, והם יופעלו בשנת 2020.
תכניות אב של משרד הבריאות לפיתוח ולהצטיידות של חדרי ניתוח .
לפני הקמתן או חידושן של תשתיות יקרות ערך כמו חדרי ניתוח יש לקבל החלטה מושכלת שתמצה את המשאבים הכלכליים הנדרשים לשם כך .
בין היתר נדרש למשל למנוע כפל חדרי ניתוח , להבטיח פיזור גאוגרפי יעיל שלה ם ולבחון את הצרכים העתידיים של אותם חדרי ניתוח באותו בית החולים.
בהתאם לכך נדרש אישור של משרד הבריאות לבניית חדרי ניתוח חדשים בבית חולים.
לפני שהמשרד מאשר את הבקשה הוא בודק אם יש לבית החולים כוח האדם הדרוש להפעלת חדרי הניתוח, וכן הוא בודק אם הוא יכול לממן את בניית חדרי הניתוח וכיצד בנייתם עשויה להשפיע על בתי חולים אחרים בסביבה.
122 שמונה חדרי הניתוח באתר המרכזי ממוגנים.
חדרי ניתוח חדשים הביקורת העלתה כי חוץ מבדיקה זו, אין למשרד הבריאות תכנית אב רב - שנתית לפיתוח והצטיידות שבהתבסס עליה תיבחן הבקשה לבינוי חדרי ניתוח חדשים.
יתרה מזו, המשרד מעולם לא ביצע עבודת מטה שתכליתה לקבוע תכנית אסטרטגית להערכת הצרכים העתידיים הנדרשים, בהתאם לאפיוניהם על פי הצרכים השונים - למשל הנתונים הדמוגרפיים של האוכלוסייה, שיעור התחלואה וסוגי הניתוחים, וכן אין לו צפי לגבי הפיזור הגאוגרפי הנדרש של חדרי הניתוח123 .
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר למשרד הבריאות כי כדי להבטיח טיפול רפואי נאות וראוי יש להכין תכנית אב אשר תדרג את סדרי העדיפות לקידום מערכת הבריאות, תוך התייחסות להגדלת הביקוש ולהתפתחויות הטכנולוגיות124 .
משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו זו ומעיר בחומרה למשרדי הבריאות והאוצר על כך שלמשרד הבריאות, שמפעיל 11 בתי חולים כלליים, אין תכנית אב לפיתוח מערכת הבריאות, לרבות חדרי ניתוח.
כיוון שמדובר בתכנית שמימושה דורש משאבים רבים וזמן ממושך, ראוי שמשרדי הבריאות והאוצר יקיימו עבודת מטה סדורה לגיבוש תכנית רב-שנתית להקמה ולחידוש של תשתיות ולהצטיידות - אם במסגרת הכוללת לתכנית אב לקידום מערכת הבריאות ואם כמטלה לאומית ייעודית.
כמו כן ע ל משרדי הבריאות והאוצר לקבוע תכנית תקציב רב-שנתית שתקבע את סדרי העדיפות להקצאת המשאבים באופן שיאפשר להוציא את התכנית אל הפועל.
משרד הבריאות מסר בתגובתו כי במסגרת הוועדה הרב -מקצועית ייבחן גם נושא הבינוי והתשתיות בחדרי הניתוח, ובכלל זה תגובש תכנית אסטרטגית לקביעת מספר חדרי הניתוח בכל בית חולים, לפיתוח והצטיידות וכן לבניית חדרי ניתוח חדשים - אפיוניהם וההשפעות של הפעלתם באמצעות כוח אדם ייעודי .
כמו כן, חטיבת בתי החולים במשרד הבריאות תדרוש מכל בתי החולים הממשלתיים להכין תכנית אב שתעסוק, בין היתר, בחדרי הניתוח.
123 בשנת 2008 הכיןהמשרד תכנית אב לפיתוח מערכת האשפוז אך אין בה התייחסות לפיתוח חדרי הניתוח בישראל .
ראו: משרד הבריאות, מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי, תחזית תכנון מערך האשפוז הכללי, (2008).
124 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 61 ב(2011), " בפרקתרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 741 .
תיקון הליקויים ואינו .
יכינו תכנית לתיקונם בקרות משרד הבריאות .
בקרות משרד הבריאות ויעילותן .
משרד הבריאות מחדש רישיונות של בתי החולים (הממשלתיים, של הכללית, הציבוריים האחרים והפרטיים) לאחר שהוא עושה בקרה בכל יחידות בית החולים הנבדק, לרבות בחדרי הניתוח.
המשרד עושה בקרה בבתי החולים אחת לשלוש שנים, ולעתים אף בתדירות נמוכה יותר.
עלה שזוהי בקרה מצומצמת ביותר ולעתים היא אינה מקיפה את הפעילות של חדרי הניתוח.
בביקורת עלה שמשרד הבריא ות מציין בדוחות הבקרה את הליקויים שמצא והוא דורש לתקנם, אולם במקרים רבים הוא אינו מקיים בקרה על תיקון הליקויים ואינו דורש שבתי החולים יכינו תכנית לתיקונם.
לרוב הוא גם אינו נוקט צעדים אם בית החולים אינו מתקן את הליקויים, לפחות את אלו שביכולתו לתקן ללא השקעת משאבים מרובה.
הועלה כי המשרד מעיר על הליקוי שנמצא אולם אינו מתחשב ביכולת לתקן את הליקוי ואף לא מגבש בשיתוף בית החולים תכנית מדורגת או חלקית לתיקון הליקויים.
לנוכח האמור לעיל לפחות חלק מהבקרות שמבצע המשרד אינן אפקטיביות125.
בקרת בתי החוליםאחר צריכת סמים מסוכנים .
על פי תקנות הסמים המסוכנים (בתי חולים), התש"ס -1999 (להלן- התקנות), הרופא ה מרדים בחדר ניתוח רשאי, במקרים מסוימים שנקבעו בתקנה, להחזיק בארון נעול מלאי של סמים מסוכנים.
לכל סם המסופק למחלקות בית החולים מצורף טופס רישום.
בתקנות נקבע מנגנון לבקרת הרישום שמתמקד בבדיקה מפעם לפעם של ההתאמה בין הרישום בטופס לבין הרשומות הרפואיות של המטופלים כדי לוודא כי הכמות שהונפקה נכונה ומבוקרת וכי לא יימסרו סמים מסוכנים למי שאינו רשאי לקבלם.
במרבית בתי החולים126 מנוהל המלאי ברמה האישית- לכל מרדים מוקצה מלאי של סמים מסוכנים לפי מספר הניתוחים המתוכננים לו ופעולות אחרות שבמסגרתן עליו .
125 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 63 ב(2013), 'בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ 717 ; ,מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016,) בפרק "מעבדות רפואיות במערכת האשפוז ובקהילה", עמ' 709 .
126 ,פוריה, רמב"ם, בני ציוןוולפסון, ברזילי, אסף הרופא, זיו, קפלן, השרון, נהריה, העמק, מאיר, הלל יפה ובילינסון.
הסמים להשתמש בסמים כאלה.
לאחרונה דווח על כמה פעמים שבהם אף נעשה בהם שימוש לרעה, כמו למשל מרדימה בכירה בבית החולים שניידר שהתמכרה לחומר הרדמה127.
שיטת ניהול המלאי האישי של הסמים המסוכניםמותרת על פי התקנות, אולם מעלה קשיים בתחום ה אבטחה וה בקרה השוטפת על צריכת הסמים.
בסיס הנתונים של המלאי האישי של המרדים אינו משותף לבסיס הנתונים של ניהול חדרי הניתוח ובכלל זה אינו מאפשר גישה לנתונים על המנותחים ועל כמויות הסם שכל אחד מהם צרך .
הדבר פותח פתח לשימוש לא תקין בחומרים מסוכנים אלו.
רוב המרכזים הרפואיים הגדולים, הן הממשלתיים, הן הציבוריים והן של הכללית, משתמשים בשיטה אחרת 128 - הם מנהלים את מלאי הסמים המסוכנים באמצעות ארון ממוחשב אוטומטי המאפשר גישה מבוקרת לשם הוצאת סם מסוכן.
את הארון ניתן לפתוח רק בכפוף להרשאה מתאימה, והוצאת כל תכשיר - לרבות כמותו - מקושרת למטופל מסוים.
המערכת מאפשרת בקרה גם באמצעות דוחות פיקוח מפורטים.
הכללית מסרה בתשובתה כי היא בוחנת את האפשרות לרכוש ארונות ממוחשבים שיעמדו בדרישות שקבעה.
נוכח הסיכונים האפשריים שבשימוש לא תקין של סמים מסוכנים ראוי שמשרד הבריאות וכלל בתי החולים ישקלו מנגנונים איכותיים לשימוש בטוח יותר בסמים מסוכנים ולבקרה על אופן ניצולם.
127 לפני שנים אחדות היה רופא מרדים במרכז הרפואי סורוקה שהתמכר לחומרי הרדמה שגנב מבית החולים.
שיבא, איכילוב, הדסה הר הצופים, הדסה עין כרם וסורוקה 380 |דוח שנתי 67ב .
ניתוחים הם פעילות ליבה בבתי החולים .
הפעלה לקויה שלהם גורמת להיווצרות "צוואר בקבוק ", המשפיע על הפעלת בית החולים כולו.
בכוחה של הפעלה מושכלת להביא לקיצור התורים לניתוחים, לשיפור השירות לציבור, להגברת האמון במערכת הבריאות הציבורית ולצמצום המעבר ממנה אל הרפואה הפרטית, וכן למיצוי המשאבים הכספיים שהם כספי ציבור.
משרד הבריאות אינו ממלא כראוי את תפקידו כמאסדר וכגוף מנחה של מערכת הבריאות.
אין לו תורת הפעלה מלאה של חדרי הניתוח, והוא מסתפק בהנחיות אקראיות ונפרדות שהוא מפרסם לבתי החולים בנושאים שונים הנוגעים להפעלת חדרי הניתוח.
כמו כן המשרד מעולם לא ביצע עבודת מטה שתכליתה לקבוע תכנית אסטרטגית להערכת הצרכים העתידיים בחדרי ניתוח על פי מאפייניהם השונים ופריסת ם הגאוגרפית, וגם אין לו תכנית אב רב - שנתית לפיתוח ולהצטיידות של חדרי הניתוח.
ממצאי הדוח מלמדים על מיצוי לא יעי ל של חדרי הניתוח ושל מערך המשאבים הכרוך בהפעלתם - צוותים רפואיים, צוותי סיעוד וכוח עזר.
חדרי הניתוח מנוהלים באופן לא סדור ולא מערכתי תוך בזבוז של שעות רבות שבהן חדרי הניתוח אינם בשימוש.
הסיבות לכך רבות והן נוגעות לכל חוליה וחוליה בשרשרת ההפעלה של מערך חדרי הניתוח - החל בשלב הקצאת חדרי הניתוח, עבור בתכניות ניתוחים שאינן מלאות וכלה בהיעדר ניצול מלא של שעות הפעילות של חדרי הניתוח.
כמו כן, מערך ניהול התורים לניתוחים נמצא כושל.
ברבים מבתי החולים התורים מנוהלים ברמת המחלקות ללא ראייה כוללת, מערכתית ואף ארצית.
הדבר גורם לפגיעה ניכרת בשירות לציבור המטופלים, באמון הציבור במערכת הבריאות הציבורית, ואף עלול לגרום למעבר של מטופלים למערכת הבריאות הפרטית.
על משרד הבריאות ובתי החולים לקדם עבודת מטה שתכליתה לייעל את מערך הפעלת חדרי הניתוח בישראל.
על מנהלי בתי החולים הכלליים לתת עדיפות לנושא זה.
המרכז הרפואי הלל יפה (להלן - הלל יפה) הוא אחד מ-11 מרכזים רפואיים כלליים- ממשלתיים שמשרד הבריאות (להלן גם - המשרד) מפעיל.
בהלל יפה, כמו בכל מרכז רפואי כללי-ממשלתי, מתקיימות שתי ישויות משפטיות נפרדות זו לצד זו: בית חולים ותאגיד בריאות8 (להלןגם - תאגיד).
נוסף על כך, עד שנת 2002 פעלה ליד הלל יפה אגודת ידידים המאוגדת כעמותה9.
עד ספטמבר2015 כיהן פרופ' מאיר אורן כמנהל הלל יפה, ומספטמבר 2015 מכהןבתפקיד זה ד"ר מיקי דודקביץ.
הלל יפה שוכן במבואות המערביים של העיר חדרה ומשרת אוכלוסייה המונה כ -450,000 איש.
תקן מיטות האשפוז בהלל יפה כולל 506 מיטות אשפוז ועוד 14 מיטות אשפוז יום.
המרכז הרפואי ממוקם בסמוך לעורקי תחבורה מרכזיים, ולכן הוא מטפל בנפגעי טראומה רבים, כמו נפגעי תאונות דרכים ונפגעי פעולות טרור.
בתי החולים הכלליים-ממשלתיים מתוקצבים משנת 1998 כ"מפעלים עסקיים" של הממשלה10 , על פי התוספת השנייה לחוק התקציב השנתי ובהתאם להוראות חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן- חוק יסודות התקציב).
בתי החולים מנוהלים לפי הכללים הנהוגים בשירות המדינה, שנקבעו בין היתר בתקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992, ובהוראות תקנון כספים ומשק של החשב הכללי (הוראות תכ"ם).
בתי החולים מתוקצבים בתקציב המדינה בסעיף "בתי חולים ממשלתיים" (סעיף 94 .
)ההכנסות העיקריות של בתי החולים מתקבלות ממכירת שירותים רפואיים לקופות החולים ( בעיקר שירותי אשפוז), מהכנסות תאגידי הבריאות ומההכנסות של אגודות הידידים .
נוסף על כך, מדי שנה בשנה מעבירה המדינה מסעיף תקציב "משרד הבריאות" סכום ניכר, כדי לכסות את הגירעונות התפעוליים של בתי החולים ("יעד סובסידיה").
בשנת 2014 היה סכום זה כ-1.
בבתי החוליםמתבצעות פעילויות כלכליות מורכבות בסכומים כספיים ניכרים (הכנסות של כ-11 )מיליארד ש"ח בשנה בכלל המרכזים הרפואיים, ובהן מכירת שירותי אשפוז ושירותים אחרים לקופות החולים והתחשבנות עם תאגידי הבריאות11.
תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב-2002 (להלן- תקנות התאגידים), קובעות את אופן הה תחשבנות בין בתי החולים לתאגידי .
8 תאגידי הבריאות- סעיף 21(2 ,) לחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985, קובע כי תאגיד בריאות הוא עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או באמצעות שימוש במתקני בית החולים.
התאגידים קיבלו את אישור שרי הבריאות והאוצר , והם פועלים על פי תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב -2002.
9 בשנת2002 החלה העמותה בהליכי פירוק, ובמרץ 2010 הודיע רשם העמותות כי העמותה פורקה.
10 משמעות תקצובם של בתי החולים הממשלתיים כמפעלים עסקיים היא כי בתי החולים רשאים להוציא בכל שנה את הסכומים הנקובים בתקציב שהוקצה להם בחוק, בתנאי שהסכום המוצא מסעיף תקציב מסוים לא יעלה על הסכום שהתקבל למעשה באותו סעיף באותה שנה.
תקציב בתי החולים כולל "יעד הכנסות", "יעד קניות" ו"תקציב שכר".
11 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66 א(2015 " ), בפרק הפיקוח והבקרה על הפעילות הכספית במרכזים הרפואיים הממשלתיים-הכלליים ", עמ' 230-207 .
,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב (2009) " , בפרקתאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים ", עמ' 465-399.
הבריאות שלהם ואת שיעורי ההכנסות שעל התאגיד לשלם לבית החולים עבור השימוש במתקניו.
עוד קובעות תקנות אלה כי כל הרכוש הקבוע שהתאגיד רוכש יהיה רכוש המדינה.
תאגידי הבריאות אינם נחשבים ישות של המדינה.
עם זאת, מועסקים בהם בעלי תפקידים שמועסקים גם בבתי החולים, ולעתים הם מקבלים שכר הן מהתאגיד והן מבית החולים.
מטרת תאגידי הבריאות היא לתגבר את שירותי הרפואה במרכז ים הרפואיים מחוץ לשעות הפעילות הרגילות שלהם, באמצעות ניצול התשתיות והאמצעים של המרכזים הרפואיים.
פעילותם של התאגידים התרחבה מאוד עם השנים, והם תומכים בבתי החולים באמצעות השקעה בתשתיות, אספקת כוח אדם, תשלומי שכר וקידום המחקר הרפואי בבתי החולים.
בהלל יפה מועסקים כ-2,000 עובדים12 - אתחלקם מעסיק בית החולים, את חלקם מעסיק התאגיד, ואת חלקם מעסיקים הן בית החולים והן התאגיד.
הלל יפה מפעיל גם בית ספר לסיעוד.
תקציבו השנתי של הלל יפה היה ב-2016 כ-570 מיליוןש"ח: התקציב של בית חולים הלל יפה בשנה זו היה כ-505 מיליון ש"ח, ותקציב תאגיד הבריאות שלו היה כ-62 מיליוןש"ח13, והמרכז הרפואי מנהלאותו באופן עצמאי.
בשנת 2015 היה הגירעון התקציבי של בית החולים כ-127 מיליון ש"ח14.
בחודשים פברואר-ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה סוגיות מרכזיות בניהול הנוגעות להלל יפה.
חלק מהסוגיות נוגע גם למרכזים רפואיים כלליים-ממשלתיים אחרים ולמערכת הבריאות בארץ בכלל.
בין השאר נבדקו היבטים הנוגעים לשומרי סף בהלל יפה, ובהם היועץ המשפטי, מבקר הפנים וועדת הביקורת; קשרי המשפחה בהלל יפה; הסדרי העבודה הפרטית והפרקטיקה הפרטית של הרופאים בהלל יפה; תחום התרומות במערכת הבריאות; נסיעות לחו"ל של עובדים במערכת הבריאות; הסמכות והמעורבות של משרד הבריאות בתחום הבינוי והפיתוח במרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים ; והשקיפות בהצגת השכר הכולל של עובדי מרכזים רפואיים כלליים-ממשלתיים (עובדי בית החולים ועובדי התאגיד) .
חלק מהנושאים כבר נבדקו בעבר15, ובדוח זה מצוינים ממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים שעלו אז.
הבדיקה נעשתה בהלל יפה ובמשרד הבריאות.
בדיקות השלמה נעשו במרכז הרפואי לגליל .
12 בבית החולים עובדיםבסך הכול 1,738 עובדים- 303 רופאים (64 מהםרופאים מומחים ), 820 ,אחיות409 ( עובדי מינהל ומשקמנמ"ש) ו-206 עובדיםפ ר ה-רפואיים.
13 התקציב של מרכז רפואי גדול יכול להגיע לכ-2.
2 מיליארד ש"ח; תקציב תאגיד יכול להגיע לכ-40% .
מתקציב המרכז הרפואי 14 לבית החולים הלל יפה, כמו למרביתבתי החולים הכלליים-ממשלתיים , יש גירעון תקציבי בכל שנה.
משרד הבריאות מכסה בכל שנה את הגירעונות התקציביים של בתי החולים.
ראו מבקר המדינה דוח שנתי 65ג (2015), בפרק "סוגיותבתקציב מערכת הבריאות", עמוד 608-555.
15 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 59ב (2009) " , בפרקתאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 465-399 ; ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 " ), בפרקתרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 776-741 ; ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2013 ,) בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 803-717; ,מבקר המדינה דוח שנתי 65ג (2015 "), בפרק "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות, עמוד 608-555.
בנהריה (להלן גם- נהריה); במרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה בפורייה (להלן גם - פורייה); במרכז הרפואי אסף הרופא שבבאר יעקב (להלן גם - אסף הרופא); במרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון בחולון (להלן גם - וולפסון), בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) ובאגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר .
מערך הביקורת בהלל יפה ובמרכזים רפואיים כלליים-ממשלתיים .
ביקורת אפקטיבית של המבקר הפנימי .
לפי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 , בכל גוף ציבורי תיעשה ביקורת פנימית על ידי מבקר פנימי.
על המבקר הפנימי לבדוק בין השאר אם הפעולות של הגוף הציבורי ושל נושאי משרה וממלאי תפקידים בו תקינות, מבחינת השמירה על החוק, על הניהול התקין, על טוהר המידות ועל החיסכון והיעילות, ואם הן מסייעות להשגת היעדים שנקבעו לאותו גוף.
בדוח קודם בנושא "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכל ליים הממשלתיים"16 (להלן - הדוח על תאגידי הבריאות) העיר מבקר המדינה שבאף לא אחד מבתי החולים הממשלתיים היה מבקר פנימי.
בהמשך לכך קבע משרד הבריאות במרץ 2014 תקן למבקר פנימי לכל בית חולים ממשלתי.
בפברואר 2015 מונה לראשונה מבקר פנימי לבית החולים הלל יפה.
בפועל יש להלל יפה שני מבקרים פנימיים: מבקר של תאגיד הבריאות ומבקר של בית החולים.
בתיאור העיסוק של המבקר הפנימי במרכז הרפואי נקבע כי עליו בין היתר לבצע ביקורת על מכלול הנושאים הנוגעים לקשרי המרכז הרפואי עם גופים הפועלים בזיקה אליו או המצויים בשליטתו, לרבות תאגידי הבריאות.
כאמור, תאגיד הבריאות הוא חלק מהמרכז הרפואי כולו, ומכהנים בו עובדים של בית החולים.
למשל, מנהל בית החולים הוא לרוב יו"ר התאגיד , והמנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים משמש במרכזים רפואיים אחדים מנכ"ל התאגיד.
מכיוון שהתאגיד הוקם מלכתחילה על מנת לשרת את טובתו של המרכז הרפואי, יש לבית החולים עניין לעקוב, גם באמצעות המבקר הפנימי שלו, אחר המתבצע בתאגיד ולכוון את פעולותיו כאשר יש בהן כדי להשפיע על המרכז הרפואי בכללותו.
תאגידי הבריאות של בתי החולים מאוגדים כעמותות.
לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 (להלן- חוק העמותות), לכל עמותה יש כמה מוסדות: אסיפה כללית, ועד עמותה ּוועדת ביקורת17.
על פי תקנותהתאגידים, המבנה הארגוני של תאגיד צריך לכלול לפחות את הגופים ואת בעלי התפקידים האלה: דירקטוריון, שיקבע את מדיניות התאגיד ויפקח על ביצועה; מנהל כללי (אשר יבחר הדירקטוריון ); ועדת ביקורת; רואה חשבון; יועץ משפטי; מבקר פנים.
בתאגיד בריאות שהוא עמותה, פועל במקום דירקטוריון "ועד העמותה", ובמקום דירקטור מכהן "חבר ועד העמותה".
בדוח על תאגידי הבריאות עמד מבקר המדינה על הצורך בראייה ביקורתית אחת כוללת במרכז רפואי שהייתה חסרה עד אז.
מבקר המדינה ציין בעניין זה: " גם אם נעשית ביקורת פנימית, בין שמטעם המשרד ובין שמטעם התאגיד, הרי שכל ביקורת .
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009) ', עמ465-399.
17 לפי סעיף19 ,(ב) לחוק העמותותהאסיפה הכללית רשאית להחליט כי במקום ועדת בקורת ימונה רואה חשבון או גוף שאישר לעניין זה רשם העמותות.
הבריאות כזו נעשית מזווית ראייה צרה - של בית החולים או של תאגיד הבריאות - ואין ביקורת על המרכז הרפואי כישות אחת".
בביקורת עלה שהנהלת הלל יפה מנעה מהמבקר הפנימי של בית החולים18 ,לבצע ביקורת בנושא שבטיפולם המשותף של בית החולים ותאגיד הבריאות בטענה שהוא אינו מוסמך לבדוק נושאים שאחראי להם התאגיד שכן לכל אחד מהם יש מבקר פנימי משלו.
להלן הפרטים: בישיבה של הנהלת הלל יפה19 שהתקיימה בנובמבר2015 ובה השתתף המבקר הפנימי של בית החולים, נדונה תכנית הביקורת של המבקר הפנימי.
אחד הנושאים שביקש המבקר הפנימי לבדוק היה פרויקט בינוי מרכז הרווחה20 .
עלותו הכספית של הפרויקט היא כ-29 מיליון ש"ח, והמבקר הפנימי ראה חשיבות בבדיקת סדרי הניהול שלו, לרבות אישורי הבנייה וייעוד השימוש במבנה.
סגן מנהל הלל יפה פסל את הבקשה בטענה ש"מרכז הרווחה הוא בחלקו בתאגיד", וכי אין למבקר הפנימי של בית החולים סמכות "לבדוק חלקים אלו שכן לתאגיד יש מבקר פנימי".
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הלל יפה כי נוכח קשרי הגומלין בין בית החולים לתאגיד, נוכח ממשקי העבודה ביניהם ונוכח העובדה ששני הגופים משתמשים לא פעם באותם משאבים - מבנים, ציוד וכוח אדם - קיים קושי מהותי בהצבת חיץ ביניהם; גם דרך הפעולה הכספית של כל אחד מהגופים משפיעה על הגוף האחר.
על כן בלתי נמנע שביקורת באחד מהגופים עשויה לגלוש לתחומים שבאחריות הגוף האחר.
כאמור, על פי תיאור העיסוק של המבקרים הפנימיים במרכזים הרפואיים, ימונה מבקר פנימי ב כל מרכז רפואי, שבין השאר יבצע ביקורת על מכלול הנושאים הנוגעים לקשרי המרכז הרפואי עם גופים הפועלים בזיקה אליו או המצויים בשליטתו, לרבות תאגידי הבריאות.
נוכח תיאור העיסוק כאמור, נדרש שההנהלה תאפשר למבקר הפנימי של בית החולים לבצע את עבודתו באופן מקיף ומלא, כולל מתן גישה למידע רלוונטי מהתאגיד.
על ההנהלה גם לתאם את תכנית הביקורת של המבקר הפנימי של בית החולים עם תכנית הביקורת של המבקר הפנימי של התאגיד.
18 המבקר הפנימי סיים את עבודתו בהלל יפה באמצע שנת2016.
19 בישיבות ההנהלה של הלל יפהעולים לדיון נושאים ה נוגעים הן לבית החולים והן לתאגיד.
20 מרכז הכולל קומה של חנויות ומסעדות, וקומה של משרדי מטה.
מרכז הרווחה מצוי סמוך לכניסה לבית החולים ובנייתו החלה בספטמבר 2014.
על משרד הבריאות להדגיש למנהלי המרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים שביקורתו של המבקר הפנימי בבית החולים היא כלי ניהולי חשוב, ולהורות למנהלים לאפשר למבקרים הפנימיים גישה מלאה למידע של התאגידים הנדרש להם למילוי תפקידם.
אם יידרש, יש לפעול לתיקון תקנות התאגידים, באופן שיעגן את חובת תאגידי הבריאות למסור מידע גם למבקרים הפנימיים של בתי החולים.
לשם הגברת היעילות בביצוע הביקורת מחד והצורך בראייה כוללת מאידך ראוי גם שמשרד הבריאות ונש"ם ישקלו את האפשרות לאחד לתפקיד אחד את תפקיד המבקר הפנימי של בית החולים ותאגיד הבריאות, כך שבמרכז הרפואי יפעל מבקר פנימי אחד שאחראי לכלל הביקורת הפנימית של המרכז הרפואי.
ועדת הביקורת של תאגיד הבריאות .
תפקידיה של ועדת הביקורת .
ועדת הביקורת היא הוועדה היחידה שיש למנות על פי חוק.
חוק העמותות קובע שלכל עמותה תהיה ועדת ביקורת ומפרט את תפקידיה של ועדה זו.
תפקידי הוועדה הם בין היתר אלה: לבדוק את תקינות פעולות העמותה ומוסדותיה, לרבות את התאמת פעולות העמותה למטרותיה; לבדוק את ענייניה הכספיים של העמותה, את פנקסי החשבונות שלה ואת תשלומי השכר בה, לרבות את ייעוד כספי העמותה לקידום מטרותיה; לבדוק אם העמותה פועלת ביעילות ובחיסכון; לעקוב אחר ביצוע החלטות האסיפה הכללית וועד העמותה (להלן - הוועד המנהל); לעמוד על ליקויים בניהול העמותה, בין השאר באמצעות התייעצות עם המבקר הפנימי של העמותה או עם רואה החשבון שלה, ולהציע לוועד המנהל דרכים לתיקונם; לבחון את מערך הביקורת הפנימית של העמותה, ובכלל זה את תפקודו של המבקר הפנימי; ולבדוק כל נושא אחר הקשור לפעילותה של העמותה.
על ועדת הביקורת לקיים ישיבה אחת לפחות בעניין כל ליקוי מהותי שהועלה לפניה ולהציג לפני הוועד המנהל והאסיפה הכללית את המסקנות העולות מהבדיקות שעשתה.
לגבי תכנית העבודה של המבקר, על הוועדה לבדוק אותה ולהציע שינויים בה לפני הגשתה לאישור הוועד המנהל, וכן לבדוק אם עומדים לרשותו של המבקר המשאבים והכלים הנחוצים לו למילוי תפקידו.
תפקוד ועדת הביקורת של תאגיד הבריאות בהלל יפה .
תאגיד הבריאות של הלל יפה מעסיק כ-430 עובדים, ותקציב הפעילות השנתי שלו היה ב-2016 , כאמור, כ-62 .
מיליון ש"חמשרד מבקר המדינה בדק את תפקוד ועדת משרד הבריאות |519 .
כפי שנקבע בחוק הביקורת21 של התאגיד בהלל יפה ביחס לשנים 2013-2015, ובכלל זהאת הנושאים שנדונו בישיבותיה, את תדירות התכנסות הוועדה ואת סדרי המעקב אחר ההחלטות שהתקבלו בישיבות.
הנושאים שנדונו בדיוני ועדת הביקורת : דיון בתכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי, אישור התכנית ודיון בדוחות הביקורת שהכין המבקר - כל אלה הם חלק מרכזי בעבודתה של ועדת הביקורת 22 , שכן עליה לעמוד על ליקויים בניהול העמותה.
מהפרוטוקולים של ישיבות ועדת הביקורת של התאגיד בהלל יפה שהתקיימו ב שנים 2015-2013 עולהכי הוועדה דנה בישיבות אלה רק בענייניה הכספיים של העמותה ולא דנה בעניינים האחרים שבסמכותה, למשל ב תכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי .
הוועדה גם לא הציגה את מסקנותיה והמלצותיה בנושא הביקורת הפנימית לפני הוועד המנהל של תאגיד הבריאות.
יתרה מכך, הוועדה לא דנה כלל בארבעה דוחות שהגיש לה המבקר הפנימי בשנים אלה23 , וממילא לא המליצה לוועד המנהל לנקוט פעולות כלשהן לתיקון הליקויים שצוינו בדוחות.
הוועדה לא השתמשה אפוא בכלי האפקטיבי של הביקורת לשם שיפור עבודתו של התאגיד, ובכך לא מילאה את תפקידה כפי שנקבע בחוק.
:תדירות דיוניה של ועדת הביקורת כדי שוועדת הביקורת תוכל למלא את תפקידיה, עליה להתכנס מדי פעם בפעם ולדון בנושאים שהאסיפה הכללית והוועד המנהל הטילו עליה לעסוק בהם או בכל נושא אחר שעל סדר יומה של הוועדה.
על אף החשיבות שיש לפעולתה של ועדת הביקורת, הועלה כי בשנת 2013 התכנסה ועדת הביקורת של התאגיד בהלל יפה פעמיים, וכי בכל אחת מהשנים 2014 ו-2015 .
היא התכנסה פעם אחת בלבד משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לוועדת הביקורת של התאגיד בהלל יפה על שלא מילאה את התפקידים שהטיל עליה המחוקק ועל שמיעטה מאוד להתכנס ולדון בנושאים שבאחריותה.
הדבר מבליט חולשה מהותית של ועדת הביקורת בכל הנוגע למילוי תפקידה החוקי.
מן הראוי שהאסיפה הכללית תעקוב אחר פעילות ועדת הביקורת ותכניות עבודתה, תדון בדיווחים שהוועדה מציגה לפניה ותנקוט צעדים ככל שיעלו ויתבקשו.