HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
: עידוד משקיעים בדברי ההסבר להחלטת הממשל ה בעניין תכנית החומש נכתב כי הרשות רואה במשקיעים הפרטיים במגזר המיעוטים זרוע מרכזית שעשויה להניע את הצמיחה הכלכלית של אוכלוסיית המגזר.
עוד נכתב בדברי ההסבר כי עידוד ההשקעות הפרטיות במגזר יש בו כדי להביא להגדלת התעסוקה וההכנסה לנפש, להגדלת ההכנסות של הרשויות המקומיות ולעליית רמת החיים של האוכלוסייה.
לפיכך נקבע בתכנית החומש כי מנכ"ל משרד התמ"ת יקים צוות בין-משרדי שבו יהיו חברים בין היתר נציגים של הרשות ושל משרד התמ"ת.
הצוות יגיש המלצות בנוגע לאמצעים שיש לנקוט כדי לקדם את ההשקעות ביישובי מגזר המיעוטים, זאת "בא מצעות בחינת המנגנונים הקיימים במשרד התמ"ת לעידוד השקעות" ובחינת הצורך ליצור מנגנונים חדשים.
על הצוות היה להגיש את המלצותיו עד יולי 2010.
נמצא כי רק ביולי 2010 ,החל הצוות לפעול וכי עד מועד סיום הביקורת יותר משנתיים מהמועד שנקבע לכך, לא הגיש את המלצותיו.
הרשות מסרה בתשובתה כי בשנת 2012 הוקצו תקציבים לעידוד המשקיעים במגזר המיעוטים, להכנת תכניות עסקיות, לפתיחת קורסים להקמת עסקים, פיתוחם וניהולם, לקיום כנסים להנגשת כלים ממשלתיים, להכנת תכניות הדרכה ולליווי לעסקים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת ולרשות כי חשוב שהפעולות לעידוד משקיעים שמבצעת הרשות יהיו על פי מתכונת מובנית ומוסכמת שעליה ימליץ הצוות הבין -משרדי העוסק בעניין זה.
בהיעדר מתכונת עבודה סדורה הרשות אינה יכולה להבטיח שהמשאבים שהיא משקיעה בתחום זה אכן מאפשרים להשיג את המיטב.
לפיכך על משרד התמ"ת והרשות להחיש את סיום פעולותיו של הצוות הבין -משרדי ולוודא כי הצוות מגבש את מסקנותיו ללא דיחוי.
משרד ראש הממשלה 375 .
יסודה של הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים הוא בהמלצות ועדת החקירה הממלכתית בראשות השופט תיאודור אור, שקבעו כי יעד עיקרי של המדינה חייב להיות השגת שוויון אמִתי לא זרחיה הערבים הן מטעמים חוקתיים והן מטעמים מעשיים.
החלטת הממשלה להקמת הרשות קבעה כי ייעודה הוא להביא למיצוי הפוטנציאל הכלכלי של אוכלוסיית המיעוטים, באמצעות עידוד פעילות כלכלית יצרנית ועסקית במגזר המיעוטים והגברת שילובו של המגזר בכלכלה הלאומית הרחבה.
ממצאי הביקורת לאחר כשלוש שנים וחצי מתחילת פעילותה של הרשות מלמדים כי בתקופה זו היא החלה לבצע פעילות רחבה להשגת המטרות שהציבה לה הממשלה, בעיקר בנוגע ליישום תכנית החומש.
עם זאת, על הרשות וועדת ההיגוי שלה להכין תכנית עבודה רב -שנתית ותכניות עבודה שנתיות מפורטות לש נים הבאות הכוללות לוחות זמנים לביצוע המשימות שהוטלו על הרשות ולקבוע מדדי תפוקה, על מנת שהרשות תוכל למדוד ולהעריך את תוצאות פעילותה לקידום הפעילות הכלכלית במגזר המיעוטים.
כמו כן, על הרשות לדווח לממשלה מדי שנה בשנה על כלל פעולות הממשלה לפיתוחו הכלכלי של מגזר המיעוטים ולהכין חוות דעת הנוגעות לנושא זה, על מנת שלממשלה תהיה תמונת מצב כוללת בעת קבלת החלטותיה הנוגעות לתקציב הנדרש ולפעולות האחרות שיש לעשות בתחום זה.
אף שהרשות דיווחה על ניצול גבוה של התקציבים שהוקצו ליישום תכנית החומש, עליה לוודא כי התקציבים המושקעי ם משיגים את היעדים המצופים, וכי בתחומים שבהם העלתה הביקורת כי לא ננקטו הפעולות המספקות, תפעל הרשות להסיר את החסמים המעכבים אותן.
הדברים חשובים בייחוד נוכח החלטתה של הממשלה להרחיב חלקים מתכנית החומש לעוד רבים מהיישובים במגזר המיעוטים.
על משרד רה"ם לוודא כי במסגרת השינויים המבניים במשרד רה"ם שעליהם החליטה הממשלה באוקטובר 2012 תשולב הרשות באופן מלא בעבודת המשרד ותיקבע מתכונת העבודה שלה בשילוב עם היחידות האחרות בו.
והכול על מנת שהרשות תוכל להגביר את תרומתה לקידום הכלכלי של מגזר המיעוטים בישראל.
החינוך המקצועי -טכנולוגי של בני נוער נועד בין היתר להביא לפיתוח ההון האנושי הדרוש לפעילות הכלכלית ולצמיחה במשק.
להכשרה המקצועית-טכנולוגית יש גם חשיבות חברתית רבה, שכן היא מציעה חלופה לבני נוער שאינם יכולים להיקלט במסגרות הלימודיות המכשירות אותם למגמ ות טכנולוגיות -הנדסיות - מדעיות.
משרד החינוך ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת) הם שני המשרדים הממשלתיים העיקריים העוסקים בהכשרה מקצועית ובחינוך טכנולוגי של בני נוער בישראל ובהכנתם לעולם העבודה.
משרד החינוך מופקד על ביצוע חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), והאגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם שבמשרד התמ"ת (להלן - האגף) ממונה על ההכשרה המקצועית של נערים עובדים לפי חוק עבודת הנוער, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק עבודת הנוער), וחוק החניכות, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק החניכות).
בשנת הלימודים התשע"ב (ספטמב ר 2011 - אוגוסט 2012 ) למדו בבתי הספר המקצועיים-טכנולוגיים (שבאחריות משרדי החינוך והתמ"ת) כ - 132,000 ,תלמידים שהם כ -35% מכלל התלמידים בכיתות י -יב בישראל.
מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2011 עולה כי כ- 29,000 בני נוער בני 15-17 (כ-8% מקרב בני הנוער בגיל זה) אינם לומדים ואינם עובדים.
מסגרות ההכשרה המקצועית -טכנולוגית של משרד החינוך ושל משרד התמ"ת נועדו בין היתר לקדם את שילובם של נערים אלה בחברה כגורמים תורמים ומועילים.
מערכת החינוך המקצועי -טכנולוגי שבאחריותו ובפיקוחו של משרד החינוך מיועדת לנערים לומדים.
רוב תלמידי החינוך המקצועי-טכנולוגי בישראל (כ -90% ) ,בשנת התשע"ב למדו בבתי הספר של מינהל מדע וטכנולוגיה שבמשרד החינוך העוסק בחינוך טכנולוגי בשלושה מסלולים: מגמות הנדסיות -מדעיות, מגמות טכנולוגיות ומגמות מקצועיות-תעסוקתיות.
נערים העובדים ולומדים לפי חוק הח ניכות נתונים בפיקוחו ובאחריותו של משרד התמ"ת.
חוק החניכות מחייב נערים עובדים בני 15-18 ללמוד מקצוע בבתי ספר מקצועיים.
עוד קובע החוק כי לא יועסק נער במקצוע אלא כחניך.
מלבד לימודי המקצוע, המקנים לתלמידי החניכות תעודת מקצוע, הם מקבלים תעודת השכלה של 12 שנות לימוד ויכולים לגשת לבחינות בגרות לצבירת יחידות לקראת לימודי המשך במסלול הרצף העל-תיכוני לקראת תואר הנדסאי או טכנאי מוסמך במכללות טכנולוגיות ועד תעודת בגרות מלאה.
ייחודה של מערכת ההכשרה המקצועית של משרד התמ"ת הוא בשילוב שבין העבודה המעשית במפעלים ובין הלימו דים בבית הספר.
האגף מדגיש את ההתנסות המעשית בעבודה ואת ההכשרה המקצועית הספציפית על חשבון הלימודים העיוניים.
בשנת התשע"ב ( 2011 ) למדו כ- 13,000 בני נוער ב-82 בתי ספר מקצועיים בפיקוח משרד התמ"ת.
במאי 2011 "פרסם משרד מבקר מדינה, דוח בנושא "הכשרה מקצועית לנוער 2 (להלן- הדוח הקודם).
בדוח הקודם נבחנו, בין היתר, הקשרים וסדרי התיאום שבין .
2 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 '), עמ 1271 -1304 .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1447 .
שתי מערכות החינוך - של משרד החינוך ושל משרד התמ"ת.
בחודשים יולי - אוגוסט 2012 ביצע משרד מבקר המדינה במשרד החינוך ובמשרד התמ"ת מעקב לגבי כמה ממצאי ביקורת שעלו בביקורת הקודמת בנוגע לקשרי הגומלין ביניהם.
החלטת הממשלה משנת 1989 .
בדוח הקודם צוין כי בדצמבר 1989 החליטה הממשלה לאמץ את המלצותיו של צוות מקצועי שלפיהן, בין היתר, כל נושאי החינוך, מראשית חינוך החובה ועד גיל הגיוס, יהיו באחריות המינהל הפדגוגי במשרד החינוך, ואליו יועברו כאגף גם היחידות המטפלות בנוער באגף להכשרה מקצועית שבמשרד העבודה והרווחה (להלן - משרד הרווחה)3.
כדי ליישם את החלטת הממשלה הקימו משרדי החינוך והרווחה סמוך למועד קבלת ההחלטה צוות חשיבה משותף, והוא הגיע למסקנה כי האיחוד לא יביא כל תועלת.
בעקבות כך פנו במאי 1990 מנכ"לי שניהמשרדים דאז לראש הממשלה ולשרי החינוך והעבודה והרווחה דאז וביקשו להעלות את החלטת הממשלה לדיון נוסף.
בביקורת הקודמת נמצא כי החלטת הממשלה האמורה לא יושמה, ובפועל המשיכו שתי מערכות החינוך לפעול כמערכות נפרדות.
בעניין זה נכתב בדוח הקודם כי על הממשלה לבחון את החלטתה מדצמבר 1989 .
שר החינוך, מר גדעון סער מסר בתשובתו מינואר 2011 על ממצאי הביקורת הקודמת כי ביולי 2009 התקיים דיון בהשתתפות שר התמ"ת ושר החינוך ומנכ"לי משרדיהם בנושא ריכוז החינוך המקצועי-טכנולוגי במשרד החינוך.
בדיון לא הושגה הסכמה בעניין.
שר החינוך הוסיף כי בכוונתו לשוב ולפנות לשר התמ"ת בעניין זה, ולאחר פגישה זו ישקול מהי הדרך הנכונה לקידום הנושא.
במעקב נמצא כי בפועל לא חל כל שינוי במערך הפעילות האמור.
לא התקבלה החלטת ממשלה אחרת מחד גיסא, ומאידך גיסא לא נקבעו דפוסים מחייבים לשיתוף פעולה בין שני המשר דים בקשר למערכת החינוך שמקיים משרד התמ"ת (בעניין זה ראו להלן)4 .
אמנה לשיתוף פעולה בין משרד החינוך למשרד התמ"ת .
מאחר שלמעשה מתקיימות שתי מערכות חינוך נפרדות, נדרש שיתוף פעולה רצוף בין שני המשרדים.
בדוח הקודם צוין כי בינואר 2008 , לקראת הרחבת תחולתו של חוק לימוד חובה ל- 12 שנות לימוד, מינתה מנכ"לית משרד החינוך דאז צוות מקצועי לבדוק כיצד תשפיע הרחבת תחולתו של החוק על מערכת החינוך.
בצוות היו פקידים בכירים במשרד החינוך, ובראשו עמד מנהל האגף לארגון הלימודים במשרד.
3 בעבר היה האגף שייך למשרד העבודה ואחר כך למשרד העבודה והרווחה, ובשנת 2003 .
עבר למשרד התמ"ת 4 'יצוין כי תיקון מס 29 לחוק לימוד חובה, התשס"ז - 2007 , שהתקבל בכנסת ביולי 2007 , קבע כי חניכות של נער החל בגיל15 על פי חוק החניכות, בתנאים שייקבעו בתקנות שיתקין שר החינוך בהסכמת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת - תיחשב לימוד חובה לעניין חוק לימוד חובה.
עד לתיקון החוק הייתה התקנת התקנות מותנית בהתייעצות עם שר העבודה (ולא בהסכמתו).
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1449 .
ביולי 2008 הגיש הצוות את הדוח למנכ"לית.
הצוות המליץ כי בתי ספר הפועלים על פי חוק החניכות ובתי ספר תעשייתיים - הצמודים למפעלי תעשייה - יהיו בפיקוח משרד התמ"ת.
בדוח 1450 דוח שנתי63ג .
צוין כי הצוות קיים מפגש תיאום עם הנהלת האגף להכשרה מקצועית שבמשרד התמ"ת, וגובש קו כללי של שיתוף פעולה בכל הנוגע לסיוע לתלמידים נושרים העוברים בין מערכות החינוך שבאחריות שני המשרדים.
במרס 2009 גובשה טיוטה ל"מתווה לאמנה בין -משרדית" ובה נקבע: תכנית הליבה שקבע משרד החינוך תופעל גם בבתי הספר של משרד התמ"ת; ימופו כל המסגרות הקיימות וכל מגמות הלימוד בכל בתי הספר לשימושם של נציגי שני המשרדים והרשויות המקומיות; לתלמיד ולהוריו יינתן חופש בחירה של המסגרת הלימודית; תקודם התקנת התקנות לפי חוק לימוד חובה בתיאום ובהתייעצות בין שני השרים.
בדוח הקודם נכתב כי עד סוף 2010 לא חתמו מנכ"ל משרד החינוך דאז ד "ר שמשון שושני ומנכ"ל משרד התמ"ת מר שרון קדמי על האמנה, על אף ההסכמה שהושגה בין הדרגים המקצועיים של שני המשרדים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי מנכ"ל משרד התמ"ת דאז מר גבריאל מימון בירך על יזמת האמנה וחתם על האמנה בראשי תיבות.
גם מנכ"לית משרד החינוך דאז גברת שלומית עמיחי הסכימה לחתום על האמנה, אולם נמנעה מכך ברגע האחרון בשל חילופי אישים בהנהלת משרד החינוך והחלפתה בד"ר שמשון שושני.
משרד מבקר המדינה העיר עוד בדוח הקודם כי העובדה שמשרדי החינוך והתמ"ת לא הצליחו להגיע להסכמה במשך עשרות שנים מעידה על כשל מתמשך של שני המשרדים וכן של הממשלות, שמחד גיסא השלימו עם קיומן של שתי מערכות נפרדות לחינוך מקצועי-טכנולוגי, ומאידך גיסא לא קבעו דפוסים מחייבים לשיתוף פעולה ביניהן ולא אכפו אותם עליהן כדי למצות את היתרונות שבהפעלתן הנפרדת.
המעקב העלה כי המתווה לאמ נה בין -משרדית לא נחתם על ידי שני המשרדים.
מכל מקום, חתימה על אמנה כשלעצמה אין בה כדי לספק מענה לנושא.
על משרד החינוך ומשרד התמ"ת לקבוע דפוסי עבודה ותיאום פרטניים ולפעול לפתרון הסוגיות שטרם נפתרו, בין אם יחתמו על האמנה ובין אם לאו.
ציוני מגן לתלמידי החניכּות שבאחריות משרד התמ"ת .
משרד החינוך הנהיג עוד בשנות השישים של המאה העשרים הכרה בבתי ספר שציוניהם הפנימיים השנתיים ייחשבו 50% מציון הבגרות- "ציוני מגן".
המאפיין את ציוני המגן לעומת ציוני הבגרות החיצוניים הוא שהם אמורים לשקף את המאמץ של התלמיד לאורך השנה ול א רק את הצלחתו בבחינה ארצית חד - פעמית5, ובכך "להגן" עליו מפני אי-הצלחה נקודתית בבחינה זו.
נבחני בחינות הבגרות מבין תלמידי החניכות שבאחריות משרד התמ"ת הם בגדר תלמידים "אקסטרניים" מבחינת משרד החינוך, ומשום כך הם אינם זכאים לציוני .
5 ,"סקירת השינויים שחלו בבחינות הבגרות במהלך השנים ודיון במטרותיהם", הכנסת מרכז מחקר ומידע, ינואר 2003.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1451 .
היעדר ההכר ה של משרד החינוך בבתי הספר שבפיקוח משרד התמ"ת לעניין ציוני המגן פוגע בתלמידים המבקשים להשלים את לימודיהם לבגרות, שכן הוא מקטין את סיכוייהם לסיים את לימודיהם בציון סופי גבוה יותר.
בדוח הקודם צוין כי תלמידי החניכות שבפיקוח משרד התמ"ת הנבחנים בבחינות הבגרות אינם מקבלים ציוני מגן, משום שהם לומדים על פי תכניות לימוד שאינן בפיקוח משרד החינוך.
בדוח נאמר כי שיתוף פעולה בין שני המשרדים אמור לפתור את בעיית הכפילות בהכנת תכניות הלימוד במקצועות הליבה (כגון מתמטיקה, אנגלית ועברית) ובפיקוח על ביצוען, ועל ידי כך לאפשר את קבלת ציוני המגן של אותם בתי ספר.
המעקב העלה כי לא חלה התקדמות בטיפול בעניין ציוני המגן של התלמידים הלומדים בבתי הספר שבאחריות משרד התמ"ת.
משרד התמ"ת ציין בתשובתו מנובמבר 2012 כי הוא הפעיל בבתי הספר שבאחריותו את תכניות הלימוד של משרד החינוך בכל מקצועות הליבה.
עוד מסר כי הוא מוכן לבצע כל מהלך שיידרש בשיתוף מלא עם משרד החינוך על מנת לאפשר מתן ציוני מגן לתלמידי החינוך המקצועי ולהביא להפסקת ההפליה המשוועת לדבריו.
לתשובתו צירף המשרד פנייה ששלח למנכ"לית משרד החינוך בנובמבר 2012 , בעקבות הביקורת, בבקשה לקידום הנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה נדרשת פעולה נמרצת ומידית של שני המשרדים, ואם הדבר יידרש יש אף לערב בנושא את השרים הנוגעים בדבר, על מנת להביא לפתרון הסוגיות שנותרו במחלוקת.
הכללת החניכות בחוק לימוד חובה .
חוק החניכות וחוק עבודת הנוער מסדירים את לימודיהם של נערים עובדים.
לפי תיקון משנת 1969 לחוק לימוד חובה, נקבע בסעיף2 א לחוק, כי חניכות תיחשב על פי החוק כלימוד חובה, בתנאים שייקבעו בתקנות שיתקין שר החינוך, בהסכמת שר התמ"ת ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ 6 ביקש משר הרווחה וממשרד האוצ ר לבדוק במסגרת הכנת תשובתם לעתירה שבה עסק את האפשרות להתקין תקנות לפי סעיף 2 א בחוק לימוד חובה.
המדינה השיבה, בין השאר, כי יוקם צוות בין-משרדי מיוחד שיכלול את נציגי משרד החינוך ומשרד הרווחה, והוא ידון בנושא בתי הספר המקצועיים.
העתירה נמחקה, והממונה על עניינ י הבג"צים בפרקליטות המדינה הודיעה ליועצים המשפטיים של משרדי החינוך, הרווחה והאוצר כי בית המשפט סבר שמפאת חשיבותו הרבה של הנושא, יש להעלותו לפני השרים הממונים על משרדים אלה כדי שיקבעו את עמדתם בסוגיות העולות מן העתירה.
בקשת בג"ץ ופניית הממונה על ענייני הבג"צים הניעה את משרד החינוך ומשרד הרווחה להקים, באיחור של 30 שנה, ועדה בין -משרדית שתדון בנושא.
בשנים 1999 -2002 התכנסה הוועדה בהשתתפות נציגי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ובכלל זה שרי החינוך והרווחה.
6 בג"ץ 7659/97 רשת עמל1 - הסתדרות העובדים הכללית החדשה נ' שר העבודה והרווחה ואח', תקדין.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1453 .
בדוח הקודם נכתב כי בפועל לא הגיעו משרד החינוך ומשרד התמ"ת להסכמ ה בנוגע להגדרתו של בית ספר להכשרה מקצועית לעניין חוק החניכות, ולא הותקנו התקנות לפי סעיף 2 א בחוק לימוד חובה שיקבעו את התנאים להכללת החניכות במסגרת חוק לימוד חובה.
בעניין זה נכתב בדוח הקודם כי אי -הכללת החניכות בחוק לימוד חובה באופן מפורש יוצרת תדמית שלילית למעבר אל מסגרת החניכות, ומקנה לה דימוי של מערכת נחותה ולא של מערכת חינוך המשלימה את זו של משרד החינוך.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי בישיבה של מטהו עם מטה משרד החינוך ביולי 2010 הוחלט להקים צוות בין -משרדי שינסח את התקנות להחלת חוק לימוד חובה על מסגרות החניכּות בתוך חצי שנה.
במעקב נמצא כי לא חלה התקדמות ממשית בטיפול בנושא זה, וכי שר החינוך עדיין לא התקין את התקנות לפי חוק לימוד חובה.
משרד החינוך הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי במציאות של היום, נוכח ריבוי המקצועות וההתמחויות ונוכח ההתפתחות במגוון המקצועות הטכנולוגיים, קשה להגדיר מהו בית ספר מקצועי לעניין חוק החניכות.
בשל כך לא הותקנו תקנות שתכליתן קביעת התנאים להכללת החניכות במסגרת חוק לימוד חובה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי החובה להתקין את התקנות נקבעה בחוק, וכי בית המשפט העליון ופרקליטות המדינה הצביעו על הצורך בהסדרת הנושא כבר לפני כ -15 שנים.
על משרד החינוך לפעול בשיתוף משרד התמ"ת ליישוב קשיי ההגדרה שעליהם הצביע בתשובתו כדי לאפשר את יישום הוראת הדין בנושא זה ואת התקנת התקנות לאלתר.
 בנוגע לקשרי הגומלין ביןהמשרדים מסר משרד החינוך בתשובתו מדצמבר 2012 , כי האגף הפדגוגי במשרד התמ"ת והמינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך משתפים פעולה לשם התאמת תכנים במקצועות הטכנולוגיים.
כמו כן מסר כי אף שהמחלוקות המרכזיות בין המשרדים לא יושבו, הצוותים המקצועיים משתפים פעולה במישורים רבים על מנת לקדם את ההכשרה המקצועית של תלמידים בשתי מערכות החינוך.
שר החינוך הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 כי הוא דוגל במערכת חינוך אחת אשר כוללת את כלל סוגי החינוך לנוער ובין היתר גם את החינוך המקצועי -טכנולוגי, אשר שר החינוך מייחס לו חש יבות רבה והקדיש מאמצים רבים ותקציבים גדולים לפיתוחו.
מנגד, הודיע מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתשובתו מפברואר 2013 כי משרדו רואה בקיומם של שני המסלולים כמשלימים שלכל אחד מהם מטרות והדגשים אחרים וכי מערכת החניכות הקיימת באחריות משרד התמ"ת היא חיונית לחברה, למשק ולנוער עצמו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1455 .
מערך החינוך המקצועי-טכנולוגי מפוצל בין שני משרדי ממשלה - משרד החינוך ומשרד התמ"ת.
כל עוד נמשך פיצול זה, הוא מחייב חיזוק של התיאום ושל קשרי הגומלין בין שני המשרדים.
תיאום זה נדרש לצורך הסדרת שורה של סוגיות מהותיות, ובהן: סיוע של משרד החינוך בפעילות הפדגוגית שמתקיימת במוסדות החינוך של משרד התמ"ת, הסדרת נושא ציוני המגן של התלמידים במוסדות אלה והתקנת התקנות שיקבעו את התנאים להכללת החניכות במסגרת חוק לימוד חובה.
חיזוק קשרי הגומלין בין המשרדים במציאות שבה מתקיים הפיצול בין שתי מערכות החינוך הוא תנאי לחיזוק מערך החינוך המקצועי, ובייחוד מערכת החניכּות המקצועית שמקיים משרד התמ"ת.
הדבר יסייע להגשים את המטרות של פיתוח ההון האנושי הדרוש לפעילות הכלכלית ולצמיחה במשק, ובכלל זה הכשרה מקצועית בתעשייה, וכן להציע חלופה הולמת לבני הנוער ובכלל זה לבני נוער המתקשים להיקלט במסגרות אחרות.
לנוכח העובדה שמשרד החינוך ומשרד התמ"ת לא הצליחו במשך שנים להגיע להסכמה בכמה סוגיות מהותיות - זאת, למרות הדוח הקודם של משרד מבקר המדינה והערותיו של בית המשפט העליון - על שני השרים הנוגעים בדבר להידרש לנושא בהקדם במטרה להבטיח כי תלמידי מוסדות ההכשרה המקצועית לא יקופחו.
חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה או החוק), הסדיר את המבנה, את התפקידים ואת הסמכויות של מוסדות התכנון בישראל.
על פי החוק, התכנון בארץ נעשה בשלוש רמות: ברמה הארצית, ברמה המחוזית וברמה המקומית.
לכל רמת תכנון נקבעו גופי תכנון האחראים לה ו לסוגי התכניות שבאחריותה.
לתכנון ברמה הארצית אחראית המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן - המועצה הארצית).
לתכנון ברמה המחוזית אחראיות הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה.
תפקידיה של הוועדה המחוזית הם, בין היתר, להכין ולהגיש למועצה הארצית תכניות מתאר מחוזיות ולהעיר הערות על תכניות מתאר ארציות; לדון בתכניות מתאר ובתכניות מפורטות שבסמכות ה של ועדה מחוזית, ל דון בהתנגדויות לתכניות אלו ולהחליט אם לאשרן; לקיים בקרה על הוועדות המקומיות שבתחום המחוז.
לתכנון המקומי אחראיות הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדות המקומיות).
ליד המועצה הארצית פועל מינהל התכנון שבמשרד הפנים (להלן - מינהל התכנון), וליד הוועדות המ חוזיות פועלות לשכות התכנון המחוזיות.
מינהל התכנון ולשכת התכנון - כל אחד בתחומו - בודקים את תיקי התכניות ומכינים אותם לדיון, מציגים אותם לפני מוסדות התכנון ומגבשים המלצות בנושא.
לשכות התכנון המחוזיות משמשות גוף מטה מקצועי המייעץ לוועדה המחוזית לתכנון ו לבנייה בנוגע ל כל השלטון המקומי 1775 .
התפקידים והסמכויות המוטלים עליה מכוח החוק.
ביניהם - קביעת מדיניות התכנון במחוז באמצעות תכניות מחוזיות ומקומיות המשקפות את מדיניות התכנון שנקבעה בתכניות הארציות ובהחלטות המועצה הארצית.
לשכות התכנון המחוזיות פועלות מכוח 1776 דוח שנתי63ג .
הסמכויות המוקנות בחוק למתכנן המחוז, שבין יתר תפקידיו משמש חבר בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה.
מבחינה מינהלית כפוף מתכנן המחוז לממונה על המחוז, ומבחינה מקצועית - למנהל מינהל התכנון.
תחום התכנון של מחוז הדרום משתרע על שטח של כ- 14,230 קמ"ר14 (להלן- המחוז).
בתחום המחוז פועלות 38 רשויות מקומיות 15 - 12 ,עיריות11 מועצות מקומיות, 15 מועצות אזוריות - ובתחום שיפוטן מתגוררים כ -19.
הרשויות המקומיות נכללות במרחבי התכנון של 24 ועדות תכנון מקומיות ושל שתי ועדות מרחביות.
בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז הדרום (להלן - הוועדה המחוזית) יש 18 חברים: הממונה על המחוז (הוא יו"ר הוועדה), נציגי השרים להגנת הסביבה, הביטחון, הבינוי והשיכון, הבריאות, החקלאות ופיתוח הכפר , המשפטים, התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים והתיירות, נציג רשות מקרקעי ישראל, מתכנן המחוז, חמישה נציגי הרשויות המקומיות, אדריכל או מהנדס או בעל תואר אקדמאי בתחום תכנון ערים ואזורים 17 ונציג של הגופים שעניינם בשמירת איכות הסביבה 18 .
לצד הוועדה המחוזית פועלות ועדות משנה: ועדת משנה סטטוטורית, ועדת משנה להתנגדויות, ועדת משנה נפתית, ועדת משנה למתקנים פוטו-וולטאיים 19, ועדה מקצועית למים וביוב וועדה למתקנים ביטחוניים (ולמ"ב).
כמו כן משמשת הוועדה המחוזית רשות רישוי מחוזית לשטחים גליליים שבתחום המחוז (ששטחם הכולל כ - 800,000 דונם) ורשות רישוי בתחום הגז הטבעי.
בחודשים נובמבר 2011- מאי 2012 קיים משרד מבקר המדינה ביקורת על היבטים בהליכי התכנון בוועדה המחוזית ובלשכת התכנון המחוזית (להלן - לשכת התכנון).
בדיקות השלמה נעשו במינהל התכנון, במינהל מקרקעי ישראל 20 (להלן- ממ"י) ובוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה קריית מלאכי ובאר טוביה.
חלק מהנתונים בדוח זה עודכנו במועד מאוחר יותר.
בתכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור - תמ"א 35 (להלן- תמ"א 35 ) נקבעו מטרותיה של מדיניות פיתוח הנגב , וביניהן - לבסס את הנגב כאזור .
מחוז הדרום הוא המחוז הגדול ביותר במדינת ישראל 15 .
עוד פועלת בתחום המחוז מועצה מקומית תעשייתית אחת 16 191,225 תושבים בדואים (מהם 65,810 המתגוררים בפזורה הבדואית) ו- 998,176 .
תושבים יהודים 17 שימנה שר הפנים ובלבד שהוא בקי בענייני תכנון ובנייה, הוא אינו עובד מדינה או עובד ועדה מקומית או רשות מקומית באותו מחוז והומלץ על ידי הארגון המייצג את מרב בעלי הכישורים.
שימנה שר הפנים בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה 19 .
מתקנים המאפשרים להפיק אנרגיה חשמלית מקרינת השמש 20 בתיקון לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 , נקבע שמינהל מקרקעי ישראל יהפוך לרשות מקרקעי ישראל, אשר תבוא במקום המינהל.
על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, מועד הקמת הרשות נקבע ל- 1.
10 , ואולם נקבע בחוק כי "רשות מקרקעי ישראל לא תחל לפעול אלא לאחר שנחתם הסכם קיבוצי המסדיר את זכויותיהם של עובדי מינהל מקרקעי ישראל".
במועד סיום הביקורת טרם הוכרזה הרשות.
בעל כוח משיכה, כושר תחרותוצמיחה כלכלית תוך שמירה על הא ופי הסביבתי הנופי הייחודי לאזור.
תכנון מתארי מחוזי אמור לבטא את כיווני הפיתוח הפיזי הרצויים למחוז בהתאם לעקרונות תכניות המתאר הארציות.
מטרותיה של תכנית המתאר המחוזית הן, בין היתר21, להגן על אינטרס הציבור מפני אינטרסים צרים, פרטיים -יזמיים, ולקדם גישה מערכת ית שתשקלל את מגוון הצרכים והרצונות של הגורמים המעוניינים בשינויים במרחב .
בחוק נקבעו המטרות של תכנית מתאר מחוזית : "לקבוע את הפרטים הדרושים לביצוע תכנית המ יתאר הארצית במחוז וכל דבר שיש לו חשיבות כללית למחוז והעשוי לשמש מטרה לתכנית מ יתאר מקומית.
החוק הטי ל על הוועדות המחוזיות להכין את תכניות המתאר המחוזיות.
בתמ"א 35 נקבע כי הוועדות המחוזיות יכינו ויגישו למועצה הארצית, בהתאם לצורך, תכני ות מתאר מחוזי ות שיתייחסו, ככל האפשר, לאזור תכנון שלם או למספר אזורי תכנון בשלמות.
בג"ץ בפסיקתו22 עמד על חשיבות התכנון המחוזי, ובכלל זה הפנה למאמרה של פרופ' אלתרמן23 שבו צוין "שדווקא תפקיד התכנון המחוזי שעליו במיוחד מופקדות הועדות המחוזיות זוכה לתשומת לב מועטת במרבית הוועדות.
" בשנים 2005 -2010 הוביל מינהל התכנון מדיניות הרואהבמערכת התכנון ברמות השונות מערכת אחת המשמשת גורם מאזן ומגשר בין אינטרסים, צרכים וערכים שונים, ונושאת באחריות להחלטות לגבי כל תכנית ותכנית.
מינהל התכנון עמד על שני תפקידים עיקריים של מערכת התכנון: האחד - התכנון היוזם - "יצירת תשתית מלאה ועדכנית של תכנון מתארי ברמה הארצית, המחוזית והמקומית, התואמת את צורכי המשק והחברה ואת מדיניות התכנון העדכנית" ; והשני - שיפור רמת השירות24.
תכנית מתאר מחוזית מחוז הדרום תמ"מ 14/4 אושרה בינואר 2000.
בשנים שלאחר מכן ועד מועד סיום הביקורת, אושרו 48 תכניות מתאר מחוזיות חלקיות (המתקנות או מפרטות את תמ "מ 14/4 )- 36 תכניות הנוגעות לת כנון נקודתי, שמונה תכניות הכוללות הוראות בלבד וארבע תכניות העוסקות בתכנון אזורי (אילת-איילות, "דרך היין " ברמת הנגב, פארק שקמה ומטרופולין באר שבע).
בבדיקת תכניות המתאר המחוזיות שאושרו בשנים 2007 -2012 נמצא, כי הוועדה המחוזית יזמה בעיקר תכניות בעלות אופי נקודתי ולא תכניות אזוריות כוללות.
במועד הביקורת, שנת 2012 , היו שבע תכניות נוספות בהליכי תכנון - שש העוסקות בתכנון נקודתי ואחת העוסקת בתכנון אזורי (מרחב "דרכי הבשמים וארץ המכתשים" - ראו להלן).
את התכניות הנמצאות בשלבי הכנה יזמו גורמים אחרים ובהם מינהל התכנון.
21 ,יוני אלמגור, נורית אלפסי, תאנה ארז, יצחק בננסון, טל סבוראי השפעת התכנון המחוזי ארוך הטווח על עיצוב המרחב, דוח מסכם ( 2010.
) 22 בג"ץ 5145/00 הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, חוף השרון ואח' נ' שר הפנים ואח', תקדין.
23 ,פרופ' רחל אלתרמן נקודות תורפה במערכת התכנון והבניה ודרכים לשפרן, המרכז לחקר העיר והאזור, הטכניון ( 1989 ) (להלן- מאמרה של פרופ' אלתרמן).
24 ראו מסמך מינהל התכנון "השירות התכנוני הישגים ויעדים 2005 -2010 ," 'עמ4.
מהאמור עולה כי הוועדה המחוזית לא יזמה את הכנתן של תכניות המתאר המחוזיות שהיו במועד הביקורת בשלבי הכנה, אף שעל פי החוק היא אחראית להכנתן, וגם בעבר הייתה לה יזמה מוגבלת בקידום תכניות מתאר מחוזיות ברמה האזורית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 , מסרה הו ועדה המחוזית, כי היוזמה והמימון להכנת התכניות האזוריות מקורן בגורמים שונים , אך לשכת התכנון מלווה באופן קרוב את כל תכניות המתאר המחוזיות ומתווה את קידומן.
כבר בשנת 2006 העיר מבקר המדינה בנושא הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה25 : "אף שעל פי חוקהתכנון והבנייה הוועדה המחוזית אחראית להכנת תכנית המתאר המחוזית, בפועל עסק בהכנתן בעיקר מינהל התכנון.
דרג התכנון המחוזי עסק בהכנתן של מקצת מתכניות המתאר המחוזיות החלקיות בלבד, וביתר עסק מינהל התכנון.
יצוין כי לדרג התכנון המחוזי אין כלים כמו מנגנון להתקשרויות עם מתכננים ותקציב לייזום ולהכנת תכניות , כמו שיש בידי מינהל התכנון".
באותו עניין מסר מינהל התכנון בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2005 , כי "במסגרת המגמה של 'התכנון היוזם', המקודמת בשנתיים האחרונות, פועלים מינהל התכנון ולשכות התכנון בחלוקה מחדש של אחריות ההובלה, מתוך מגמה לבזר את הייזום בהדרגה ללשכות התכנון המחוזיות".
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 , כי ללשכת התכנון אין תקציב למימון הכנת תכניות מתאר מחוזיות, והתשלום למתכננים נעשה באמצעות מינהל התכנון או גורמים ממלכתיים אחרים.
משרד מבקר המדי נה מעיר למינהל התכנון, כי מאחר ש הכנת תכניות מתאר מחוזיות היא אחד התפקידים שהטיל החוק על הוועדות המחוזיות, עליו לתת את הדעת לצורך להעמיד לרשות לשכות התכנון המחוזיות את המשאבים הדרושים להכנת תכניות מתאר מחוזיות, כדי שיוכלו למלא בצורה מיטבית את תפקידיהן הנוגע ים לייזום תכניות מתאר מחוזיות , דבר העולה גם בקנה אחד עם מדיניות התכנון היוזם.
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי הטיפול בתכנית מתאר מחוזית חלקית - "מרחב דרכי הבשמים - ארץ המכתשים".
להלן הפרטים: תכנית מתאר מחוזית למרחב דרכי הבשמים וארץ המכתשים במועד הביקורת הי יתה בהליכי הכנה תכנית מתאר מחוזית חלקית שחלה על מרחב "דרכי הבשמים 26 וארץ המכתשים " בנגב הדרומי ובערבה (להלן - התכנית)27.