HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
91 ביקוש כבוש- ההנחה היא כי עיגון הזכאות בחוק תסיט ביקושים מהשוק הפרטי לאחריות קופות החולים וכן תוסיף ביקושים עקב מעבר חולים מטיפול בקהילה למסגרות מוסדיות.
92 מסמך משרדהאוצר מ - 3.
הקודים של המשרד לעלות סל שירותי הבריאות שבאחריות קופות החולים סכום השווה ל- 50% מתקציב המשרד המיועד למימון פתרונות האשפוז הסיעודי (כ -700 מיליון ש"ח מתוך 1.
4 מיליארד ש"ח במחירי תקציב 2007 ).
כל הטיפול בהפניית הקשיש לאשפוז סיעודי לרבות הנפקת הקודים, מבחני ההשתתפות העצמית וכדומה, ייוותרו בידי המשרד, והקופות ישתתפו במחצית עלות האשפוז.
לדברי מ שרד האוצר, יצמצם המהלך את המוטיבציה של קופות החולים להפנות קשישים לאשפוז סיעודי ללא צורך רפואי לכך, ומנגד יגביר את אינטרס הקופה להקים תשתיות הולמות של שירותים קהילתיים ושיפור תנאי שהותם של הקשישים בקהילה.
" התנגדות משרד הבריאות להצעת "חלוקת הסיכונים : משרד הבריאות מתנגד להצעת משרד האוצר כמו שעלה בדיון שהתקיים במרס 2007 בהשתתפות נציגי משרד האוצר ומשרד הבריאות93 .
לטענת משרד הבריאות, בהצעת משרד האוצר אין טיפול של ממש בבעיית התפר בין אחריות משרד הבריאות לאחריות קופות החולים והרצף המקצועי המבוקש בטיפול בקשיש אינו מושג; מדובר בצעד מלאכותי שלא יפסיק את כפל הביטוחים94 מאחר שאמון הציבור בביטוח הסיעודי לא ישתפר מספיק; אבדן השתתפות עצמית של הקשיש וילדיו אינו נימוק לשלילת הפתרון להעברה מלאה לקופות החולים מכיוון שאפשר למצוא דרך פרוגרסיבית לגבייתו95.
לטענת משרד הבריאות, יש בעיה ביצירת תמריץ כלכלי לחיסכון באשפוז הסיעודי ללא מנגנונים מאזנים להבטחת זכאות, איכות וזמינות96 .
( עוד טען משרד הבריאות כי גם הנימוק של העלות המשוערת של התהליך המלא700 מיליון ש"ח) שהציג משרד האוצר אינו מבוסס וכי המסקנות הוסקו ללא בדיקה מדוקדקת של המספרים; ההנחה של משרד האוצר שהעברת חצי מיליארד ש"ח תבטיח הקמת תשתיות הולמות בקהילה אינה מבוססת על בדיקה מעמיקה של הנתונים; הסכנה בפיצול האחריות היא היעדר מחויבות למתן דין וחשבון97 של הגורמים המעורבים; המהלך המורכב שמשרד האוצר מציע יביא להשקעת אנרגיה רבה בהשגת 50% מהתוצאה בלבד.
עוד אמר מנכ"ל המשרד לנציגי משרד האוצר שעליהם לנסות ולהציע פתרון טוב יותר מזה שמשרד הבריאות מציע ולא טוב יותר מהמצב הקיים.
אף שמשרד האוצר הבטיח כי יציג הצעה מפורטת בנושא, עד מועד סיכום הביקורת הוא לא עשה זאת.
יוצא שמשרד האוצר לא הציג הצעה מפורטת למנגנון "חלוקת הסיכונים" אשר הציע.
נציגי משרד האוצר מסרו למשרד מבקר המדינה כי מנגנון "חלוקת הסיכונים" הינו בגדר רעיון ראשוני ולפיכך לא הוצגה הצעה מפורטת.
יצוין כי בדיון האמור ממרס 2007 טען מנכ"ל משרד הבריאות כי עיגון האשפוז הסיעודי בחוק עומד בראש סדר העדיפויות של שר הבריאות וכי הטיפול בקשיש ובזכויותיו הוא נושא .
93 בדיון שהתקיים ב- 13.
בהשתתפות נציגי משרד האוצר ומשרד הבריאות 94 כפל הביטוחים- רכישת ביטוחים סיעודיים בסך כ-1.
1 מיליארד ש"ח, כאמור בד בבד עם הפעלה אפשרית של מנגנון "חלוקת הסיכונים".
95 כאמור, משרד הבריאות צירף את מנגנון ההשתתפות העצמית המוצע להצעת המחליטים לממשלה.
96 מכתב מנכ"ל משרד הבריאות פרופ' אבי ישראלי מ - 6.
07 לרכז הבריאות באגף התקציבים במשרד האוצר.
97 Accountability - .
מחויבות למתן דין וחשבון 466 דוח שנתי58ב .
בריאות ולא חלק "מהאקטואריה".
גם שר הבריאות הצהיר בכמה הזדמנויות 98 כי בכוונתו להציג את תכנית המשרד לאישורה של הממשלה, ולכשתאושר - לפעול במהרה לקידום תיקוני החקיקה הנדרשים.
כאמור, לדעת משרד הבריאות, מאחר ובתקופה בה הועלתה ההצעה אין תורים לקבלת קודים, זוהי שעת הכושר לביצוע המהלך.
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי משרד האוצר סירב להעביר את האשפוז הסיעודי לקופות וכי חילוקי הדעות בין המשרדים הביאו לקיפאון בקידום התהליך.
עוד נמסר כי מדובר בשינוי שקשה יהיה לבצעו במקביל לקידום העברת האחריות על בריאות הנפש לקופות99.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה לשתף גם את קופות החולים בעבודת המטה ובקבלת ההחלטות.
07 עלתה לדיון בכנסת הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון- אשפוז סיעודי), התשס"ו- 2006 של חברת הכנסת אורית נוקד100 להעברת האשפוז הסיעודי לאחריות הקופות.
בדיון הוחלט להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אולם עד מועד סיכום הביקורת (ספטמבר 2007 .
) לא הוצגה התכנית לממשלה המשרד מסר בתשובתו מינואר 2008 כי אין לו שליטה על המועד שהצעת חוק פרטית מובאת בו לדיון בוועדה מוועדות הכנסת.
אשר להצגת התכנית בפני הממשלה מסר המשרד ש"למרות התנגדות משרד האוצר, בדעת שר הבריאות להביא את העניין להכרעת הממשלה במהלך השנה הקרובה".
מדובר בנושא שעלה כבר בעבר בוועדות שונות מאז 1990 אולם לא התקבלו החלטות מחייבות.
דיונים בנושא מתנהלים לסירוגין מאז שנת 2004 ללא קביעת לוחות זמנים לסיום ההליך וללא בסיס נתונים אמין שיהיה מצע לדיונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר ומשרד והבריאות לזרז את הטיפול בנושא ולקבל החלטות לביצוע.
06 לשר האוצר דאז, מר אברהם הירשזון, שעל פיו החליט להציג את הטיפול בנושא בסדר עדיפות גבוה ביותר, בצירוף הצעת מחליטים אשר ביקש להעביר לאישור הממשלה; מכתבו ממרס 2007 לחבר הכנסת חיים אורון, שעל פיו בכוונתו להציג את הצעת משרד הבריאות לאישור הממשלה; פרסומים באמצעי התקשורת; דבריו בדיון בכנסת ב- 4.
07 על הצעת חוק בנושא.
99 ההחלטה בדבר העברת האחריות על בריאות הנפש לקופות עברה כהצעת חוק ממשלתית בקריאה ראשונה בקיץ 2007 .
והוחל לדון בה במסגרת ועדה בכנסת 100 גם לחברת הכנסת שלי יחימוביץ' הייתה הצעת חוק דומה, והיא ביקשה בדיון שהתקיים להצמיד את הצעתה להצעת החוק של חברת הכנסת אורית נוקד.
הגדלהמשמעותית של מספר מיטות האשפוז הסיעודיות הפרטיות .
מדיניות הממשלה היא לעודד פתיחת מיטות סיעודיות במוסדות פרטיים, ובו בזמן לצמצם את מספר המיטות הסיעודיות בבתי החולים הממשלתיים הגריאטריים 101 .
מלבד זאת, המשרד מקדם רפורמה לשינוי המרכזים הגריאטריים לבתי חולים ייעודי ים, כמו שקיים בעולם המערבי; במסגרת זו מתוכננת הסבה של מרבית המיטות הסיעודיות במרכזים הגריאטריים למיטות אקוטיות102.
, שהן תחליף למיטות פנימיות בבתי חולים כלליים המדיניות לצמצום מספר המיטות הממשלתיות מקורה ברצון לקצץ בהוצאות הממשלתיות, שכן מחירו של יום אשפוז במ וסד פרטי או ציבורי זול יותר מאשר בבית חולים ממשלתי: העובדים במוסדות הממשלתיים מוגנים בהסכמי שכר ובהסכמים קיבוציים וזוכים לתמיכה מאת ועדי עובדים, ואילו עובדי המוסדות הפרטיים והציבוריים מועסקים בדרך כלל בחוזים אישיים או באמצעות חברות כוח אדם ומקבלים שכר נמוך יותר.
המשרד הסביר כי הוא פועל לשנות את המרכזים הגריאטריים שבבעלותו למרכזים המתמחים במחלות הזקנה בעזרת כוח האדם המיומן שבהם, כדי לשפר את השירות הרפואי לקשישים.
בין 1995 ל- 2006 גדל מספר המיטות הפרטיות ב - 141% (מ- 4,788 ל- 11,568 ), ומספר המיטות הסיעודיות הציבוריות - ב-33% (מ- 5,323 ל- 7,070 ).
לעומת זאת, מספר המיטות הממשלתיות לסוגיהן נשאר כמעט ללא שינוי (גידול של שני אחוזים - מ- 1,738 ל- 1,778.
) משרד הבריאות הסביר בתשובתו מאוקטובר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "מגמת המדינה לצמצם את מספר המיטות הסיעודיות בבעלות ממשלתית הינה נכונה - במצב הנוכחי בו קיימת חלופה במסגרת מיטות ציבוריות ופרטיות, בעלות נמוכה יותר ותחת בקרה ופיקוח של המשרד ובעלות נמוכה יותר".
המשרד הוסיף כי עידוד בניית מיטות פרטיות אינו בבחינת חלופה, אלא עולה בקנה אחד עם מהלך העברת האחריות לקופות.
ראש האגף לגריאטריה מסר בדצמבר 2007 כי היציאה למכרז הפיילוט בנפת פתח תקווה103 (ראו בהמשך), דווקא הקפיאה יזמות של פתיחת מיטות במוסדות פרטיים.
המשרד הסביר בינואר 2008 כי "תהליך המכרז והשינויים הנלווים אליו יוצרים תקופת מעבר של קיפאון וחששות".
יוצא שבמשך עשור הוספו רק מיטות פרט יות וציבוריות, והממשלה למעשה "הקפיאה" את השתתפותה.
מהלך זה דורש הגברה משמעותית של מערך הפיקוח של המשרד על המוסדות הפרטיים.
101 כך למשל מיטות סיעודיות מוסבות למיטות גריאטריה פעילה במרכזים הגריאטריים הממשלתיים בפרדס חנה ובנתניה; מתוכננת גם סגירה של המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון.
102 מיטות אקוטיות- מיטות באשפוז כללי לטיפול במחלות חריפות, כגון דלקת ריאות או זיהום קשה.
103 ,"בעניין זה ראו את הפרק על "מכרז חלוץ ('פיילוט') לרכישת שירותי אשפוז בנפת פתח תקווה עמ' 487.
חלופה נוספת - שיפור ועידוד הביטוח הסיעודי .
במאי 2007 היו%64 מהאוכלוסייה מבוטחים בביטוח סיעודי באמצעות קופות החולי ם104 , וסך ההוצאה על פוליסות הייתה כ-1.
בביטוח סיעודי משולם למבוטח בעת אירוע הביטוח בדרך כלל סכום שנע בין 2,000 ל- 10,000 ,ש"ח במשך שלוש עד חמש שנים תמורתם המבוטח משלם פרמיה חודשית שנעה בין אפס ש"ח (לילדים, אם הוריהם מבוטחים) ובין מאות שקלים בחודש בביטוח סיעודי פרטי.
קיימות גם פוליסות ביטוח המבטיחות תשלום תגמולי ביטוח לכל תקופת חיי המבוטח.
כך למשל הביטוח הסיעודי הקבוצתי החדש של מכבי, שייכנס לתוקף בתחילת 2008 , מציע תשלום לקשישים ולמשפחותיהם במשך חמש שנים - 80% מעלות האשפוז עד 10,000 .
ש"ח חולה סיעודי המעדיף להישאר בביתו יוכל לבחור בין קבלת שירות סיעוד ובין קבלת פיצוי כספי105.
בקופות האחרות התנאים של הביטוחים הקבוצתיים טובים פחות106.
אשפוז סיעודי בעת התהוות האירוע הביטוחי הוא נטל כלכלי כבד על רוב המשפחות, למרות קבלת דמי הביטוח.
לאור השיפור המשמעותי בפולי סה הסיעודית החדשה של מכבי, מן הראוי שמשרד הבריאות והמפקח על הביטוח במשרד האוצר ייבחנו האם ניתן, בשיתוף הקופות, לשפר את פוליסות הביטוח שלהן ולהגיע לפוליסה אשר תענה על צורכי החולים הסיעודיים, תיתן פתרון לאשפוז הסיעודי למרבית האוכלוסייה ותחסוך מעורבות כספית ש ל משרד הבריאות.
הגדלת מספר המבוטחים בביטוחים הסיעודיים הקבוצתיים תקטין בין השאר גם את מספר הקשישים שיזדקקו לקוד ואת ההוצאות של משרד הבריאות במימון ה"קודים".
במצב כזה יש להמשיך ולתת פתרון לאותו חלק מהאוכלוסייה שאין לו אפשרות לממן את האשפוז הסיעודי מכספו.
אף שנושא הביטוח הסיעודי נמצא באחריות משותפת של שני המשרדים - משרד הבריאות ומשרד האוצר - נמצא כי הם לא שקלו כלל חלופה זו ולא נעשתה עבודת מטה, איסוף נתונים ולמידתם, ובכלל זה השאלה אם יוחלט על עידוד הציבור להגדיל את אחוז המבוטחים בביטוחים סיעודיים קבוצתיים, כיצד יבוטח אותו פלח אוכלוסייה שאין בידיו לרכוש ביטוח זה.
על משרד האוצר ומשרד הבריאות לבחון בין שאר החלופות גם חלופה זו של הגדלת אחוז המבוטחים בביטוחים הסיעודיים הקבוצתיים, שיאפשר לחולים לבחור מבין מספר אפשרויות שונות של ביטוח לפי צרכיהם.
104 המקור- מסמך מנכ"ל משרד הבריאות מ - 2.
לדברי המשרד המסמך מתבסס על נתוני האוצר כמו שעיבדו אותם פרופסור רוויטל גרוס ושולי ברמלי ממאיירס - ג'וינט - מכון ברוקדייל.
105 מחירון מכבי מיולי 2007 המתייחס לביטוח הסיעודי הישן של מכבי קובע כי מבוטח בן 50 לדוגמה משלם סך של 18.
ש"ח לחודש 106 במאוחדת לדוגמה מבוטח בן50 משלם מיוני 2007 "בתכנית "מאוחדת זהב61.
ש"ח בחודש אין דרך להשוות השוואה כוללנית בין תכניות ב יטוח סיעודי לחברי קופות החולים מכיוון שתגמולי הביטוח נקבעים לפי פרמטרים שונים (כגון: שהות בבית לעומת שהות במוסד, אופן הפיצוי - שיפוי, פיצוי או מתן שירות).
חלופה נוספת שהוחל בה - מכרז בנושא רכישת שירותי אשפוז סיעודיים107 .
כמו שמסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה, מערך האשפוז הסיעודי (כ-320 )המוסדות שקשישים סיעודיים מאושפזים בהם בין השאר בקוד של המשרד מאופיין בכשלים ובליקויים מהותיים, כגון פערים בסטנדרדים הקיימים במוסדות האשפוז השונים (איכות המבנים, כמויות הציוד, איכות כוח האדם המקצועי) ובאי - התאמה בין רמת השירות לגובה מחירי האשפוז המשולמים במוסדות.
בפועל, עד 2007 נעשו כל ההתקשרויות עם המוסדות הסיעודיים בלא מכרז.
משכך, כל המתכונת הכלכלית וכן החוזים שמערך זה פועל על פיהם טעונים שינו י יסודי להבטחת איכות הטיפול במאושפזים ולהבטחת הניצול היעיל של תקציב המדינה.
בעקבות כך החליטו משרד האוצר ומשרד הבריאות להסדיר את הענף באמצעות יציאה למכרז ארצי.
בשלב ראשון הוחלט לבצע מכרז פיילוט בנפת פתח תקווה, שיש בה 26 מוסדות, ובהם כ- 2,730 מיטות סיעודיות .
מכרז הפיילוט בנפת פתח תקווה פורסם לציבור בינואר 2006 ובוצע בשנת 2007 .
מכרז הפיילוט תוכנן כשלב מקדים שיוסקו ממנו מסקנות בנוגע ליציאה למכרז ארצי.
לאחר סיום הביקורת הודיעו משרד האוצר ומשרד הבריאות כי בכוונתם ליישם את הלקחים שעלו במכרז הפיילוט במכרז ארצי אשר יבוצע בשנת 2008 .
משרד הבריאות כתב בנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי לדעתו, לא יהיה אפשר להעביר לקופות החולים שירות שהשוק מצוי בו במצב של "כאוס", ויהיה קל יותר להעביר שירות שיש בו אחידות בסטנדרדים ובמחירים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נושא זה לא נבחן עם קופות החולים וכי לא נשקלו כל ההשלכות האפשריות של יציאה למכרז ארצי לרכישת שירותי אשפוז סיעודי על הענף.
בביקורת עלה כי לא נעשתה עבודת מטה משותפת של משרד הבריאות, משרד האוצר על שלושת אגפיו הקשורים לנושא (אגף התקציבים, אגף החשב הכללי והממונה על שוק ההון) וארב ע קופות החולים.
מקצת מהאפשרויות הן פתרון ביניים לטווח קצר, אולם הן בבחינת חיסרון לטווח ארוך, לכל אחת מהן יש יתרונות וגם חסרונות.
107 'בעניין זה ראו את הפרק "מכרז חלוץ (פיילוט) לרכישת שירותי אשפוז בנפת פתח תקווה", עמ 487.
לדעת משרד מבקר המדינה מדובר בסוגיות מורכבות ובהיקף שוק משמעותי של תשעה מיליארד וחצי ש"ח 108 , ולכן ראוי לערוך עבודת מטה מקיפה תוך כדי שיתוף פעולה בין כל הגורמים שצוינו.
מוסדות הפועלים בלי רישיון .
על פי פקודת בריאות העם, 1940 , והתקנות שהותקנו לפיה (להלן - הפקודה), משרד הבריאות אחראי גם לרישוי109 של מוסדות סיעודיים שקשישים המוגדרים סיעודיים או תשושי נפש מאושפזים בהם, ולפיקוח עליהם.
האגף לגריאטריה פרסם קובץ נהלים, ובו הוראות למוסדות בדבר התנאים ההכרחיים להפעלת מוסד.
מוסד סיעודי הפועל ללא רישיון עלול לפעול ברמה נמוכה מהתנאים להפעלה שקבע המשרד.
מדובר בדרך כלל במוסדות שאינם מותאמים לצרכיו של אדם מוגבל, אין בהם צוות מקצועי מתאים, אין בהם פיקוח רפואי, והשהות בהם פעמים רבות היא בגדר סיכון לחייהם, לבריאותם ולשלומם של הקשישים.
לפיכך יש חשיבות רבה לפעילות נחושה למיגור התופעה110.
הסיבה העיקרית להפעלת מוסד בלי רישיון היא המחיר הנמוך שהוא גובה מהקשיש וממשפחתו.
מאחר שמפעילי מוסד כזה אינם פועלים בהתאם לסטנדרדים שקבע המשרד, יש באפשרותם לגבות בגין האשפוז מחירים נמוכים מן המחיר שהמשרד גובה מהקשיש ומילדיו בגין אשפוז באמצעות קוד.
הפעילות של משרד הבריאות ומשרד הרווחה נגד המוסדות הפועלים ללא רישיון .
לעתים שוהים במוסדות כאלה גם קשישים עצמאיים ותשושים שהטיפול בהם באחריות משרד הרווחה, ולפיכך נדרש בנושא זה שיתוף פעולה של משרד הבריאות ושל משרד הרווחה.
ואכן, בשנת 2001 הייתה פעילות משותפת של נציגים ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה כדי לקבוע אפשרויות אכיפה שונות על המוסדות הפועלים ללא רישיון, ונציגי שני המשרדים הסכימו כי "הא חריות לאכיפה נחלקת בין משרד הבריאות ומשרד והרווחה לפי אוכלוסיית החולים"111.
באותה שנה הם הקימו צוות בין -משרדי כדי לקבוע אמות מידה ברורות וכדי להחליט אם לאפשר למוסדות הפועלים ללא רישיון להתאים את תנאי החיים בהם, לדרישות המשרד, ואם לא - ינקטו המשרדים בצעדים לסגירתם.
108 ראו הערת שוליים 13.
רישיון למוסדות אשפוז מוגדר כתעודת רישום שהמשרד מנפיק 110 ראודוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה( 2006,) 'בפרק "היבטים בטיפול בקשיש הסיעודי", עמ 587.
111 הדברים נאמרו בישיבה שהתקיימה ב- 10.
בהשתתפות נציגי שני המשרדים משרד הבריאות 471 .
לפי נתוני הצוות הבין-משרדי, ביוני 2005 היו בארץ כ-70 .
מוסדות בלא רישיון במוסדות אלה היו כ- 1,400 מיטות.
בכ- 80% מהמיטות שהו קשישים סיעודיים- כעשרה אחוזים מהם קשישים שמצבם הגופני החמיר בצורה כזו שלדעת הצוות אפשר להגדירם סיעודיים מורכבים (אף שמצב סיעו די מורכב הוא באחריות הקופות ולא הייתה מניעה לאשפזם במסגרות של הקופות).
מרבית המוסדות פעלו במחוזות של משרד הבריאות112 .
תל אביב, מרכז ואשקלון הצוות הבין-משרדי קבע כי בכמחצית המוסדות שבמחוז המרכז תנאי המבנה והתחזוקה "לא עונים לתנאי המחיה המינימליים הנדרשים", ו תנאי הטיפול "אינם עומדים בסטנדרטים הבסיסיים ומעלים את הסיכון לשלומם של הקשישים ויש צורך לפינוי וסגירה מהירים".
הצוות מצא כי במחוז אשקלון הועברו קשישים רבים ממוסדות אלה לאשפוז בתדירות גבוהה בבתי חולים כלליים או לאשפוז סיעודי מורכב "עקב תנאים תברואתיים חמורי ם ומציאת קשישים קשורים בחלק מהבתים" וכי במקצת המוסדות שבמחוז אשקלון היה צורך לאשפז קשישים רבים בגלל החמרה במצבם הרפואי.
לדברי מנהל מחלקה 113 בבית חולים שהופנו אליו כמה קשישים, אירעו עשרות מקרים כאלה עקב הזנחה מתמשכת, ואחדים מהקשישים נפטרו.
לדבריו, מדובר ב"קצה הקרחון, אנחנו רואים את אלה שמגיעים, שעוברים את המיון, שעוברים את המערכת המסננת ומגיעים בחיים.
הם מגיעים אלינו כמפלט אחרון, אבל זה מאוחר מדי לחלק".
הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה שבמועד סיכום הביקורת, ספטמבר 2007 , היו49 מוסדות ללא רישיון, ורישומי הצוות מעידים על 34 מוסדות אחרים שנסגרו.
משרד מבקר המדינה מציין שמדובר באוכלוסייה חלשה ותלותית שאינה יכולה לעמוד על זכויותיה.
פעמים רבות גם המשפחה אינה יכולה לעמוד על זכויותיה או שהיא אינה מעורבת כלל או שמדובר בקשישים עריריים אשר אין להם משפחה.
לפיכך יש חשיב ות מרבית לפיקוח ולבקרה של המשרד ולפעילותו הנחרצת לסגירת מוסדות ללא רישיון שהשהות בהם מזיקה לקשישים ואף מסכנת את חייהם.
מגבלות בחקיקה, בהוראות המשרד ובהיערכות המשרד .
כדי שיהיה אפשר למזער את הנזק שמוסדות בלי רישיון גורמים לקשישים השוהים בהם, יש צורך לנקוט בצעדי אכיפה אשר יאפשרו לסגור כאלה מוסדות במהירות האפשרית, אולם התברר כי בהתאם לפקודה ולהוראות המשרד, סגירת מוסדות ללא רישיון היא הליך מורכב וסבוך, ויש בפקודה ובהוראות מגבלות רבות.
112 ראו הערת שוליים40.
113 הדברים נאמרו בתכנית טלוויזיה ששודרה בנובמבר 2005 .
בפברואר 2006 אישר מנהל המחלקה למשרד מבקר המדינה את תוכן הדברים.
מגבלות בחקיקה על פי ההליך הקיים, למוסד שיש כוונה לסגרו יש לקיים בדרך כלל "שימוע" למפעילי המוסד בפני הרופא המחוזי בלשכת הבריאות, והדבר מביא לסרבול ולהארכת תהליך הסגירה; קורה לא אחת שלאחר הוצאת צו וסגירת המוסד, המוסד שב ונפתח במקום אחר בשם אחר ויש קושי להתמודד עם מצב זה; גובה הקנס שאפשר להטיל על מפעילי מוסדות ללא רישיון אינו מרתיע וגם הוא ניתן לאחר הליך משפטי ממושך.
לפיכך הציעה הלשכה המשפטית של המשרד במרס 2004 למנכ"ל המשרד לקדם שינויי חקיקה שיאפשרו לפקחים להטיל על מוסד הפועל ללא רישיון קנס מינהלי מייד עם גילוי העבירה.
מגבלות בהוראות המשרד הוראות המשרד אינן מחייבות את רופאי לשכות הבריאות המחוזיות לנקוט פעולות מיוחדות, כגון איסוף מידע על קיומם של מוסדות בלי רישיון, עריכת פעילות הסברה בקרב הפונים ללשכות למציאת סידור מוסדי לבני משפחותיהם, העברת מידע בנושא לאגף.
מלבד זאת, אין פירוט של הצעדים שעל הלשכה לנקוט כאשר מתקבלת הח לטה לסגור מוסד, כגון תיאום הסגירה עם המשטרה והגשת תלונה במשטרה; גם מהות הקשר עם משרד הרווחה אינה מפורטת בנהלים ואינה ברורה.
מתוך המגבלות המתוארות לעיל עלה הצורך בתיקוני חקיקה ונהלים, לרבות הכנת תקנות שיאפשרו הטלת קנסות מינהליים על מוסדות הפועלים ללא רישיון ולמוסדות מורשים העוברים על הוראות החוק והנהלים.
ואכן, הלשכה המשפטית של המשרד הכינה תיקוני חקיקה כאמור והגישה אותם למנכ"ל המשרד במרס 2004.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2007 , טרם העביר המשרד למשרד המשפטים את הצעותיו לשינוי החקיקה.
גם טיוטת חוזר מנכ"ל שהוכנה עוד במרס 2004 לא אושרה באוגוסט 2007 כנוהל מחייב וגם פעולות האגף לגיבוש נוהל שיגדיר את דרכי העבודה ואת הליכי הסגירה של המוסדות טרם הסתיימו.
עוד בביקורות הקודמות 114 הצביע מבקר המדינה על כך ש אמצעי האכיפה שהמשרד נוקט כלפי בעלי המוסדות כדי שיקוימו הוראותיו, לרבות ההוראות שפורסמו בקובץ הנהלים של האגף, אינם יעילים דיים, ועל כך שללשכות הבריאות המחוזיות אין כלים משפטיים, כוח אדם ונהלים לשיפור יכולת האכיפה.
משרד מבקר המדינה התריע בפני משרד הבריאות כי מוסד בלא רישיון ובלא פיקוח טומן בחובו סיכונים למאושפז וכי עליו לבחון דרכים נוספות כדי לסייע ללשכות לפקח .
114 דוח שנתי56 ב של מבקר המדינה( 2006,) 'בפרק על "היבטים בטיפול בקשיש הסיעודי", עמ 587 ; וכןדוח שנתי 48 של מבקר המדינה ( 1998 ), בפרק על "המערךהגריאטרי במדינה", עמ' 176 .
על המוסדות המאשפזים ולאתר מוסדות הפועלים בלי רישיון.
מן הראוי לנקוט צעדים מיידיים לצמצום התופעה ואף למיגורה.
על כל הנוגעים בדבר, ובהם משרד הבריאות, משרד הרווחה, משטרת ישראל והפרקליטות, לעשות בדחיפות ובנחישות את הדרוש לשם כך.
מאחר שהמגבלות בחקיקה ובהוראות המשרד אינן מאפשרות לנקוט צעדים הדרושים לסגירת המוסדות ללא רישיון ולמנוע פתיחתם של נוספים, על המשרד לפעול ולקדם תיקוני חקיקה מתאימים, נהלים ותיאום בין הגורמים השונים.
פיקוח המשרד על הקשר שבין המוסדות הסיעודיים לקופות החולים .
אף שהאחריות לאשפוז הסיעודי של קשישים סיעודיים ותשושי נפש היא על המשרד ובמימונו באמצעות קודים כאמור לעיל, קופות החולים ממשיכות בו בזמן לשאת באחריות על קשישים אלה על פי סל שירותי הבריאות בנושאים של אשפוז כללי, הנפקת תרופות, בדיקות מעבדה, צילומי רנטגן והדמיה וייעוץ רופאים מקצועיים.
המוסדות הסיעודיים אחראים להסדיר עבור הקשישים המאושפזים אצלם את שירותי הבריאות השונים המגיעים להם מארבע קופות החולים שהקשישים מבוטחים בהן.
אוכלוסייה זו צורכת שירותי בריאות רבים.
לכל קופות החולים הסדרים מיוחדים שהן קבעו למוסדות הפרטיים.
מאחר שמדובר בכ-320 מוסדות ובכ- 18,000 קשישים מאושפזים, מן הראוי שיהיה מנגנון אשר יאפשר ליבון טענות העולות בקשר האינטנסיבי הקיים בין המוסדות לקופות החולים, כדי שתהיה "כתובת" ברורה לליבון הטענות ולפתרונן.
במשרד מבקר המדינה התקבלו תלונות של מוסדות על אודות הקשר שיש להם עם הקופות בתחומים רבים.
עקב כך פנה משרד מבקר המדינה למוסדות וביקש לדעת על בעיות בקשר האמור.
13 מוסדות במרכז הארץ ובצפונה מסרו למשרד מבקר המדינה על בעיות רבות ומשמעותיות שיש להם בקשר עם הקופות, ובעיקר עם הכללית, בנושאים הבאים: קשיים בקבלת תרופות, ובעיקר תרופות למקרים דחופים, אי -קבלת ייעוץ של רופאים מומחים במבני המוסדות, אי -בהירות בנוגע לביצוע בדיקות מעבדה, ובעיקר דרישה לתשלום עבור אביזרי הבדיקה, עיכובים בהפניות לצילומי רנטגן ובדיקות אולטרה סאונד.
התלונות בנושא נמסרו למשרד ולקופות החולים.
משרד מבקר המדינה ניסה לברר כמה מהתלונות, אולם בנוגע לכל תלונה היו לקופות החולים, ובעיקר לכללית, תשובות.
בבירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עם הסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים ובאגף לגריאטריה שבמשרד בנוגע לבעיות שיש בקשר שבין המוסדו ת הסיעודיים לקופות החולים נמסר כי לא ידוע להם על בעיות שיש בקשר זה - למעט תלונה אחת מרשת המפעילה כמה מוסדות סיעודיים שהתקבלה אצל הסמנכ"ל ובאגף.
אולם מאחר שמהאמור לעיל עולות סוגיות כבדות משקל נוספות אשר עלו בבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם מוסדות סיעודיים נשאלת השאלה מדוע הן לא הגיעו לידיעת הגורמים במשרד עמם נערכו הבירורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות האמור לעיל על המשרד לשמש כתובת לבעיות, לתלונות ולליקויים שיש למוסדות הסיעודיים בקשר שלהם עם קופות החולים.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי יוקם מנגנון לברור התלונ ות במסגרת נציבת הקבילות לחוק ביטוח בריאות ממלכתי המטפלת בפניות פרטניות של מבוטחים, או במסגרת מנגנון אחר במשרד בשיתוף נציבת הקבילות, על פי החלטת המשרד.
מלבד זאת כאשר מגיעות תלונות בעניין זה לאגפים אחרים במשרד, יש לאחד את הטיפול בהן וליידע את כל הגורמים במשרד.
ניתוב קשישים מבוטחי הכללית לאשפוז סיעודי מורכב במקומות מרוחקים ממשפחותיהם .
הקשיש ומשפחתו משתדלים שמקום האשפוז הסיעודי יהיה קרוב למגורי בני המשפחה כדי שהם יוכלו לשמור עמו על קשר.
הדבר נכון בייחוד כאשר מצבו הרפואי של הקשיש הסיעודי הוחמר והוא הוגדר סיעודי מורכב שיש לאשפזו במוסד המיועד לסיעודיים מורכבים שמקומו יאפשר את שמירת הקשר של המשפחה עם הקשיש.
משרד הבריאות כלל הנחיה ברוח זו בהוראותיו 115 לקופות החולים האחראיות לאשפוז סיעודי מורכב, וכך נאמר בהוראותיו: "אין להפנות לאשפוז חולה 'סיעודי מורכב' למחלקה מרוחקת ממקום מגוריו, וזאת על מנת לאפשר ביקורים של בני משפחתו מדרגה ראשונה".
הובהר בהוראה כי מחלקה מרוחקת היא מחלקה שהזמן הנדרש כדי להגיע אליה עולה על חצי שעה של נסיעה רצופה.
משרד הבריאות הסביר בנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי הפיזור הנמוך של המוסדות הקיימים לסיעוד מורכב אינו מאפשר אמות מידה קשיחות מידי של מרחק.
אולם לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שכבר היו מקרים של אשפוז סיעודי מורכב במקומות מרוחקים שזמן הנסיעה של בני המשפחה כדי לבקר את יקירם המאושפז נמשך יותר מחצי שעת נסיעה רצופה (בהם מקרה חריג במיוחד, וזה יפורט בהמשך), על המשרד לוודא שהקופות ממלאות את ההוראה.
מקום האשפוז - בנציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה התקבלה בינואר 2007 תלונת קשישה, מבוטחת הכללית, שהתגוררה בעבר בחיפה ועברה לגור בבית אבות בראשון לציון, סמוך לבני משפחתה.
לאחר כארבע שנות מגורים בבית האבות החמיר מצב בריאותה והיא אושפזה בבית חולים כללי באזור ראשון לציון.
לאחר שהוגדר מצבה סיעודי מורכב, היה צורך לאשפזה במוסד מתאים (כאמור, על חשבון הכללית).
הקשישה ביקשה להתאשפז באחד מבתי החולים הגריאטריים אשר יש להם הסדרים עם הכללית בקרבת מקום מגורי משפחתה באזור ראשון לציון - באזור ששהתה בו במשך ארבע השנים האחרונות עד הגדרת מצבה סיעודי מורכב, אך הכללית סירבה לממן את האשפוז באזור ראשון לציון ודרשה שהאשפוז יתבצע בבית חולים גריאטרי במחוז חיפה והגליל המערבי של הכללית, השייך למקום מגוריה הקודם של הקשישה.
שהפיץ המשרד לקופות החולים משרד הבריאות 475 .
הכללית הסבירה לנציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה כי הסירוב לאשר את האשפוז באזור ראשון לציון מעוגן בהנחיות פנימיות של הקופה, המחייבות לאשפז קשיש במקום מגוריו.
מאחר שכל אחד ממחוזות הקופה פועל במסגרת תקציבית סגורה, מטרת ההנחיות למנוע מצב שהמחוז אשר עבר אליו המבוטח ייאלץ לממן אשפוז סיעודי מורכב במקום המחוז הקודם, שקיבל במשך שנים תקציב עבור המבוטח.
הכללית הסבירה כי מבחינה מינהלית, הקשישה עדיין משויכת למחוז חיפה והגליל המערבי, שם התגוררה לפני שעברה לבית האבות, ולפיכך לא חלה על מחוז המרכז של הכללית החובה לממן את אשפוזה הסיעודי מורכב באזור ראשון לציון.
בסופו של דבר, הודיעה הכללית לנציב תלונות הציבור כי היא תאפשר לקשישה להתאשפז באזור ראשון לציון.
בנוגע להסברי הקופה בדבר מניעת מימון האשפוז הסיעודי מורכב בידי המחוז אשר עבר אליו הקשיש בגלל תקצוב המחוז הקודם בשנים עברו, משרד מבקר המדינה מעיר כי על פניו נראה שמדובר בעניין מינהלי, הניתן לפתרון באמצעות התחשבנות בין מחוזות הקופה בלי שהקשיש יהיה "בן ערובה".
משרד מבקר המדינה העיר לכללית שעליה לגלות גמישות ולאפשר לקשיש אשפוז סיעודי מורכב באזור בו מתגוררים קרובי משפחתו.
בעקבות התלונה האמורה בירר משרד מבקר המדינה ביולי 2007 בקופות החולים האחרות מהם הכללים הנהוגים אצלן בעת הצורך לאשפז מבוטח שהוגדר סיעודי מורכב במקום המרוחק ממגורי המבוטח.
מתשובות מכבי, מאוחדת ולאומית עלה כי הן מתחשבות בבקשות להתאשפז במחוז שונה ממקום מגורי הקשיש.
מכבי ומאוחדת השיבו כי הן מציעות בתחילה למשפחות לאשפז את הקשיש במוסדות שלהן.
הכללית כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי קשיש שתיקו הרפואי נמצא במחוז אחר יכול להעביר את תיקו למחוז שהמוסד בו הוא מעוניין ממוקם בו, באמצעות שינוי כתובת המגורים; לחלופין, הקשיש או בני משפחתו יכולים לנהל משא ומתן עם המחוז שהקשיש שייך אליו ולנסות לשכנע אותו להגיע להסדר כספי עם המוסד המבוקש (המרוחק), שכן כל מחוז חותם על הסכמים עם מוסדות שבאזורו, והקופה איננה מחייבת את המחוז להגיע להסדר עם מוסדות מחוץ לאזורן.
יצוין כי הכללית פרסמה בפברואר 2007 הנחיה למנהלי המחוזות, שעל פיה יבחן המחוז את בקשת המבוטח להתאשפז במוסד מחוץ למרחביו תוך כדי הפעלת שיקול דעת מקל והבנה מרבית לצורכי החולה.
רק אם יאושר האשפוז מחוץ למחוז, יממן אותו מחוז האם.
המחוז המארח יספק לו שירותים, אם יתבקשו מפעם לפעם, ויחייב את מחוז האם שהחולה רשום בו.
משרד מבקר המדינה העיר לכללית כי דרישתה שהקשיש או משפחתו ינהלו משא ומתן עם המחוז שהוא שייך אליו וינסו לשכנעו להגיע להסדר כספי עם המוסד המבוקש איננה סבירה.