HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משבר הקורונה שונו פעמים מספר תנאי הזכאות לקבלת דמי אבטלה 29 .
להלן התפתחויות שחלו עד סוף יולי 2020 .
בתחום זכאות האזרחים לדמי אבטלה .
תרשים 13: שינויים בתחום תשלום דמי אבטלה נוכח משבר הקורונה .
,המקור: הוראות חוק הביטוח הלאומי והתקנות מכוחו2020 .
26 בשנת2017- גידול של35 מיליארד ש"ח, בשנת2018- גידול של כ-7 מיליארד ש"ח, בשנת2019 - גידול של כ-14 .
יש לציין כי חיבור סכומים אלו לצורך הצגת סך השינוי בקרנות הביטוח מהווה אומדן, שכן מדי שנה בשנה מספר .
המבוטחים שלגביהם נוצרה עילת זכאות משתנה וכן משתנה מספר המבוטחים הנגרעים.
27 קרנות הביטוח הלאומי הן אומדני ההתחייבות של ענפי הביטוח כלפי המבוטחים שנוצרה לגביהם עילת זכאות.
עוד בפרק "אופן ההכרה ורישום קרנות הביטוח הלאומי" בהמשך דוח זה.
28 ראו מבקר המדינה, דוח מיוחד (2020 ), "טיפול הממשלה במובטלים ובדורשי עבודה במשבר הקורונה: קבלת נתונים .
חודשיים מהימנים מהמעסיקים על שכר עובדיהם - ממצאי ביניים".
29 יצוין כי עד מועד סיום הביקורת עדיין מבוצעים שינויים בתנאים אלה, וזאת על מנת להתאים את החקיקה הקיימת .
למצב המשתנה בעקבות המשבר.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה להלן עיקרי השינויים: הארכת תשלום דמי אבטלה עד 30.
האכשרה לדמי אבטלה, ביטול ניכוי חמישה ימי אבטלה 30 וכיוצא בזאת.
האמורים ולגידול במספר מבקשי דמי האבטלה יש עלות תקציבית שוטפת ניכרת, .
ועשויות להיות להם השלכות על יציבות בט"ל.
משרד מבקר המדינה פנה לבט"ל לצורך קבלת מידע בדבר תשלומי האבטלה .
ששולמו לזכאים בעקבות משבר הקורונה.
להלן הנתונים עד נובמבר 0202 )(כולל31: .
תרשים14: תשלומי דמי אבטלה מחודש ינואר 2018 ועד נובמבר 2020 .
המקור: נתוני מינהל מחקר ותיכנון, בט"ל .
כפי שניתן לראות מתרשים זה, דמי האבטלה שמשלם הבט"ל מפרוץ משבר הקורונה .
גדולים פי 5 ועד אפילו פי12 מדמי האבטלה ששולמו בתקופה שלפני פרוץ הקורונה.
30 על פי כללי הזכאות לדמי אבטלה, בכל תקופה של4 חודשים רצופים לא משולמים דמי אבטלה עבור5 ימי האבטלה .
בהתאם לתקנות לשעת חירום, החל מחודש יוני 2020 ועד סיום תקופת ההקלות, רק בחודש בראשון של .
דמי האבטלה לא משולמים 5 .
ימי האבטלה הראשונים בהמשך שנת האבטלה ישולמו דמי האבטלה באופן רציף .
31 בהנחה של הארכת התקנות לשעת חירום עד סוף שנת 2020 .
ראו עוד על הנושא בפרק "אפשרות לפרסום דוח .
מיוחד בעקבות משבר הקורונה".
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה פנה לבט"ל לצורך הערכת אומדן סך התקבולים והתשלומים .
של הבט"ל לנוכח השינויים שחלו בתקופה האחרונה בעקבות הקורונה.
הבט"ל לתקבולים ותשלומים ענפי הביטוח לשנת 2020 , נכון ליולי202032: .
לוח4: תחזית התקבולים והתשלומים של ענפי הביטוח הלאומי .
לשנת 2020 (במיליון ש"ח) .
תחזית מקורית תחזית אופטימית 33 תחזית פסימית34 .
תקבולים35 98,686 96,904 92,932 .
תשלומים 90,194 108,398 109,564 .
הפרש 8,492 ( 11,494 ) ( 16,632 ) .
המקור: נתוני מינהל מחקרותכנון, בט"ל 36 .
נמצא כי על אף הגירעון הניכר שנוצר בשנת2020 , שמוערך בסכום של11.
6 מיליארד ש"ח37 , וההשפעות שעשויות להיות לכך על יציבות הבט"ל .
בטווח הארוך, הליכי החקיקה בתחום דמי האבטלה לא לוו על ידי אקטואר .
עד נובמבר 2020 (להלן- מועד סיום הביקורת) לא עשה הבט"ל בחינה .
אקטוארית של השפעות השינויים שבוצעו.
הבט"ל ציין בתשובתו כי: "בלתי אפשרי לחזות ולייצר אומדנים מבוססים בשיאו של .
משבר המתאפיין באי -וודאות רבה, והמחייב יצירה מידית של פתרונות לתמיכה .
סוציאלית וסיוע לשוק העבודה עקב המגבלות.
גם אם הייתה הערכה אקטוארית של .
העלויות, זה לא היה משנה דבר.
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2020 ", הציג אקטואר הבטל לוועדת הכספים .
בבט"ל את מצב הביטוח הלאומי נוכח השפעת הקורונה.
מהניתוח הראשוני שביצע .
32 בהנחה של הארכת התקנות לשעת חירום עד סוף שנת2020 .
33 על פי התחזית האופטימית עובדים מובטלים יחזרו לעבודה בקצב מהיר והנחת המוצא היא שהם ינצלו רק90% .
מתקופת הזכאות שלהם לדמי אבטלה .
34 על פי התחזית הפסימית העובדים המובטלים ינצלו 100% מתקופת הזכאות שלהם לקבלת דמי אבטלה וזאת בשל .
הקושי למציאת עבודה ובשל הסיכון הגבוה יותר להידבקות בנגיף הקורונה.
35 סכום זה כולל שיפוי ישיר ממשרד האוצר לביטוח הלאומי בגין שיפור זכויות למובטלים בתקופת הקורונה (קיצור .
אכשרה, הארכת זכאות ודמי אבטלה לבני יותר מ- 67 ) בסך 4,240 מיליון ש"ח.
36 בט"ל, מינהל מחקר ותכנון, "השפעת משבר הקורונה על תקציב ביטוח לאומי2020 ועל מצבם של המובטלים, עדכון .
סכומים אלו הם לאחר שקלול שיפוי האוצר בגין שינויי החקיקה בתחום דמי האבטלה, בעקבות משבר הקורונה .
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה האקטואר עולה כי התאפסות הקרן38 תוקדם בכשנה וחצי, מאמצע שנת2044 (לפי .
הדו"ח האקטוארי המלא האחרון) לתחילת שנת 2043 ,, כולל השפעת הקורונה.
בשנת 2043 לא יעמוד הביטוח הלאומי בהתחייבותיו כלפי ציבור מקבלי הקצבאות.
יצוין כי הניתוח נעשה לפי תרחיש אופטימי שבו הקורונה תשפיע על התשלומים .
והתקבולים של הבט"ל עד שנת 2021 :בלבד.
תרשים 15: השפעת משבר הקורונה על שנת התאפסות .
הקרן של הביטוח הלאומ י .
המקור: ניתוח אקטואר הבט"ל, דצמבר 2020 .
38 סעיף 34 לחוק הביטוח הלאומי קובע כי הבט"ל ישקיע עודפים שאינם מיועדים לתשלום הוצאות והתחייבויות.
ונותר עודף תקציבי בשנה כלשהיא, הבט"ל משקיע אותו באמצעות רכישת אגרות חוב ממשלתיות.
לשמש "כרית ביטחון" במקרים של שינויים חריגים בטווח הקצר וכן אמצעי חיסכון לטווח הארוך.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח השינויים המהותיים וכן נוכח ההשפעות .
על הבט"ל בעקבות שינויי החקיקה בתקופת הקורונה, גידול בתשלומי .
האבטלה, קיטון בתקבולי הבט"ל ושינויים נוספים נלווים - מן הראוי היה .
שאקטואר הבט"ל ילווה הליכים מהותיים אלה בשים לב למשמעויות הנגזרות .
מכך, כדי לשקף למקבלי ההחלטות את מלוא המשמעויות לטווח הארוך.
במהלך השנים אישרו הרמטכ"לים לפורשי צבא הקבע הגדלה של אחוזי הפנסייה בהתאם .
למנגנון של "הגדלות הרמטכ"ל".
עד שנת 2017 ניתנו לפורשים הגדלות רמטכ"ל עד שיעור .
של 19% , ולאחר מכן הוגבלו הגדלות אלה ל -10% .
בפועל עמדו הגדלות הרמטכ"ל בשנים .
2017 - 2018 בממוצע על 8.
53% , בהתאמה39 , ובשנת2019 על 8.
אומדן משרד האוצר, ההוצאה השנתית מתקציב המדינה בגין הגדלות הרמטכ"ל לכלל .
הפורשים עומדת על למעלה ממיליארד ש"ח.
בדוח מבקר המדינה בנושא ה סדרי הפנסייה צוין כי לא נמצאו חישובים אקטואריים בנוגע .
להשפעת ההגדלות האחוזיות על החבות האקטוארית לפנסייה התקציבית בצה"ל, ועל .
העלות המצטברת בתקציב המדינה41 .
כמו כן, בביקורת המעקב בנושא זה מצא מבקר .
המדינה חוסר שיתוף פעולה בין משרד האוצר לבין צה"ל ומשרד הביטחון, בכל הנוגע .
לחישוב החבות האקטוארית של משרתי הקבע וגמלאי צה"ל, ובכלל זה בגין הגדלות .
מבקר המדינה ציין כי "מן הראוי שצה"ל יאמוד את החבות האקטוארית של .
משרתי הקבע וגמלאיו, ויבחן אילו צעדים עליו לנקוט על מנת לעמוד במגבלת תקציב .
נוכח הסכוםהמשמעותי של הגדלות הרמטכ"ל, העולה על פי אומדן משרד האוצר, .
על סך של מיליארד ש"ח מדי שנה, ראוי כי משרד האוצר יערוך חישוב אקטוארי .
של חבות המדינה בתחום זה, בסיועו של אקטואר ממשלתי.
צה"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 (להלן- תשובת צה"ל) כי: .
"לצה"ל אין התנגדות לבחינת ההשפעות האקטואריות של הגדלות תקופת השירות, ובלבד .
שמשרד האוצר יעביר לידי צה"ל את המידע הדרוש לכך".
כן צוין בתשובה כי: "אין מקום .
להמלצה כי החבות האקטוארית בגין רכיב השלמת תקופת השירות תוצג בנפרד מהחבות .
הכוללת בגין תקציב הגמלאות, אך ורק ביחס לצה"ל ומבלי לתת את הדעת על עלות .
ההסדרים המקבילים במגזר הציבורי".
39 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 70 'ב(2020 ), "הסדרי הפנסייה במדינה- ביקורת מעקב".
40 פרוטוקול ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה מיום17 ביוני2020 , בנושא "הסדרי הפנסייה במדינה- ביקורת .
מעקב - דוח מבקר המדינה 70 ב".
41 ,ראו מבקר המדינהדוח מיוחד (2016 ), "הסדרי הפנסייה במדינה".
42 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 70 'ב(2020 ), "הסדרי הפנסייה במדינה- ביקורת מעקב", עמ' 700.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה משרד הביטחון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 (להלן- תשובת משרד .
הביטחון) כי: "הנתון בדבר עלות הגדלות הרמטכ"ל בתצורתו הנוכחית עלול להטעות את .
לצה"ל אין התנגדות לחשב את החבות האקטוארית אך נדרש להציג גם את .
החבות האקטוארית של ההגדלות ביתר המגזר הציבורי ושירותי הביטחון".
החשב הכללי ציין בתשובתו כי: "בהיעדר שיתוף פעולה, לא ניתן לערוך אומדן מבוסס בגין .
כידוע, סוגיית הגדלות הרמטכ"ל תלויה ועומדת בדיון משפטי בבג"צ".
היעדר הערכה אקטוארית בעת חתימה על הסכמי שכר במגזר הציבורי .
המגזר הציבורי בישראל עומד על כ - 700,000 עובדים בגופים הציבוריים ועובדי שירות .
המדינה (משרדי ממשלה, בתי חולים ממשלתיים, מערכות החינוך הממשלתיות וגופי .
השכר הממוצע בשירות המדינה (משרדי ממשלה ובתי חולים ממשלתיים) עלה .
ב-25% במונחים ריאליים בעשור האחרון, לעומת עלייה ריאלית של11% בלבד של השכר .
הממוצע במשק בתקופה זו 43 .
הוצאות השכר (ישיר, עקיף ומושפעי שכר) מהוות כמחצית מתקציב המדינה, כ -184 .
כלומר, עלייה של אחוז אחד בלבד בשכר, שווה להוצאה נוספת של כ -1.
משרד מבקר המדינה מצא כי על פי רוב, בעת עדכון הסכמי השכר, אין לאגף .
הממונה על השכר במשרד האוצר חוות דעת אקטוארית לעניין עלותם.
להסכמים אלה השלכות תקציביות לפרק זמן ארוך, בתקופת עבודתם של העובדים .
במגזר הציבורי ואף לאחר פרישתם לגמלאות, ומכאן חשיבות בחינת החבות .
האקטוארית של הסכם השכר לטווח הזמן הארוך, בסיוע של אקטואר ממשלתי.
סגנית הממונה על השכר והסכמי עבודה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה .
מדצמבר 2020 כי: "אגף התקציבים מתקצב את עלות ההסכמים בתקציב המדינה ולאחר .
חתימתם אגף החשכ"ל גוזר את העלות האקטוארית הכללית, כאשר מדובר בהסכמים .
המשפיעים על הפנסייה התקציבית ונתונים אלה קיימים באוצר.
איננו רואים מקום לדרישה .
מאגף הסכמי השכר והסכמי העבודה לחשב במקביל את העלות האקטוארית הנובעת .
מהסכמי השכר לעובדי המדינה ולגופים ציבוריים בהם חלק מהעובדים עדיין מבוטחים .
מספר העובדים המבוטחים בפנסייה תקציבית בשירות המדינה .
ופוחת עם השנים וכיום בשירות המדינה רק 20.
5% מהעובדים מבוטחים בפנסייה .
43 דוח 26 , "דיןוחשבון על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2018 ,", אגף הסכמי השכר והסכמי העבודה .
משרד האוצר, יוני 2020.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין כי החישוב האקטוארי של עלות הסכמי השכר אמור .
להתבצע לפני החתימה על הסכם השכר ולא אחריו.
לצורך קיום משא ומתן .
אפקטיבי מבחינת הצד המשלם, קרי המדינה, עליה לדעת בעת קיום המשא ומתן .
מהי העלות הכוללת של הסכמי שכר המשולמים לטווח ארוך.
מבקר המדינה כי פנסיית הגישור שהיא פנסייה תקציבית אינה מוערכת במסגרת .
הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל, למרות השפעתה על הדוחות הכספיים.
בכל המקרים שצוינו לעיל לא נעשה ניתוח אקטוארי לתהליכים מהותיים שיש להם .
השפעה על תקציב המדינה ועל היקף ההתחייבויות של הממשלה לזמן ארוך.
עשוי להוות תשומה מהותית בעבור מקבלי ההחלטות וקוב עי המדיניות לצורך קבלת .
החלטות בעלות השלכות רוחב על המדיניות הפיסקלית של מדינת ישראל.
מתן ביטוי כספי או "מחיר" מדויק יותר להחלטות בעלות משמעויות כלכליות והשפעה על .
כלל אזרחי המדינה בהווה ובעתיד, בטווח הקצר ובטווח הארוך.
חישובים אקטואריים בדוחות הכספיים .
הדוחות הכספיים כוללים פירוט של התחייבויות המדינה לטווח ארוך.
מבדיקה של הדוחות עולה .
כי נעשה שימוש בחישובים אקטואריים לצורך הערכת היקף ההתחייבויות של המדינה בגין .
תגמולים לאוכלוסיית ניצולי השואה, קרנות הביטוח הלאומי 44 ,, במסגרת עתודות אירועי ביטוח .
ושל התחייבות בגין פנסייה תקציבית במסגרת התחייבויות בגין זכויות עובדים.
התחייבויות המדינה בגין תשלומי תגמולים לניצולי שואה .
בדוחות הכספיים לשנת 2018 ערכה הרשות לניצולי שואה נערך חישוב אקטוארי .
להתחייבות המדינה בגין תשלומי תגמולים לאוכלוסיית ניצולי השואה, אשר עמדה על סך .
עם זאת, בדוחות הכספיים לשנת2019 , לא ערכה הרשות חישוב .
אקטוארי, לנוכח העובדה שלא חלו שינויים מהותיים בזכאות אוכלוסיית ניצולי השואה או .
בכניסת אוכלוסיות חדשות למעגל הזכאים.
במקום זאת, הוצגה בדוח הכספי לשנת 2019 , .
בסעיף התחייבויות בתחום החברתי, יתרת ההתחייבות האקטוארית של הרשות לזכויות .
ניצולי השואה לסוף שנת 2018.
בדיון שהתקיים אצל החשבונאי הראשי בעניין הדוחות הכספיים של הרשות לניצולי שואה .
18 ציינו נציגי הרשות כי אין צורך לבצע חישוב אקטוארי בכל שנה, שכן מדובר .
בדי ון התקבלה החלטה לבצע תחשיב אחת לשנתיים, אלא אם כן נוצרה .
סיבה מיוחדת לעדכון התחשיב.
44 קרנות הביטוח הלאומי הן אומדני ההתחייבות של ענפי הביטוח כלפי המבוטחים שנוצרה לגביהם עילת זכאות.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה במהלך שנת 2019 חלו שינויים בריביות ההיוון, אשר עשויים היו להביא לגידול .
משמעותי בהתחייבויות לטווח הארוך, אף אם לא חל שינוי בזכאות אוכלוסיית ניצולי .
השואה או בכניסת אוכלוסיות חדשות למעגל הזכאים.
נוכח האמור, ראוי היה כי הרשות תבחן את השפעותיהן של הנחות אלה לשנת .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות לבחון מחדש את התחייבויותיה בהקשר .
הרשות לזכויות ניצולי שואה מסרה בתשובתה מדצמבר 2020 כי: "החישוב האקטוארי .
להתחייבוית המדינה בגין תגמולים לאוכלוסיית ניצולי השואה מקבל ביטוי כמידע נוסף .
בביאור הדוחות הכספיים ואינו משפיע בפועל, על מצבה הכספי של הרשות.
פועלת הרשות להתקשר עם אקטואר לצורך חישוב סכום ההתחייבות ליום 31.
עוד הוסיפה הרשות בתשובתה כי: "בנסיבות העניין היה סביר לוותר על הערכה אקטוארית .
לשנה אחת כדי להימנע מהעלויות הכרוכות בהכנתה.
לא נטען שאין שינוי בהתחייבות .
:התחייבויות המדינה בדוחות הכספיים ואופן חישובם .
החישובים האקטואריים המפורטים בסעיפים מבוססים על שיטות, נתונים והנחות יסוד, .
הנבחנים מדי פעם בפעם.
שינוי בהנחות או בשיטות חישוב אלה משפיע על גובה .
ההתחייבויות של המדינה.
משרד מבקר המדינה ניתח כמה דוגמאות שבהן ההתחייבויות .
השתנו באופן מהותי בשל שינויים בהנחות היסוד של המודל האקטוארי.
השפעת שינויים בווקטור הריבית על קרנות הביטוח הלאומי ועל הוצאות המדינה בדוחות הכספיים: .
על מנת להציג את הערך הנוכחי של קרנות בט"ל (המייצגות את אומדני ההתחייבויות .
למבוטחים) מתבצע על ידי אקטואר הבט"ל חישוב באמצעות ריבית היוון המתעדכנת .
מדי שנה 45 (להלן- וקטור הריבית).
משרד מבקר המדינה בדק את השלכות עדכון .
וקטור הריבית בדוחות הכספיים: .
45 וקטור הריבית שבו נעשה שימוש הוא וקטור ריביות של אגרות חוב "תלוש אפס" - חסרות סיכון וצמודות מדד.
זה מתקבל מדי שנה מגורם חיצוני העוסק בתחום.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים16: שינויים בקרנות הביטוח הלאומי לשנים 2018 – 2019 .
כתוצאה משינוי וקטור הריבית .
המקור: דוח אקטואר בט"ל לשנת 2019 .
כעולה מהלוח לעיל, בשנת 2019 עדכון וקטור הריבית הוביל לגידול בקרנותהביטוח .
בכ-98 מיליארד ש"ח46 , דבר שהוביל לגידול הגירעון החשבונאי בסכום האמור, בעוד .
שבשנת 2018 העדכון הוביל לירידה בקרנות אלה בכ-21 מיליארד ש"ח ולקיטון של .
46 יצוין כי השינויים בווקטור הריבית היו רק חלק מההשפעות על קרנות הביטוח הלאומי, ועל כן בשקלול כלל ההשפעות .
השונות חל בסופו של דבר גידול בקרן.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה בתרשים להלן מוצגים השינויים בהוצאות המדינה (על בסיס מצטבר) בין השנים 2018 .
ל-2019 :בדוחות הכספיים .
תרשים 17: הוצאות מדינת ישראל בשנים 2018 - 2019 (במיליארד ש"ח) .
מהתרשים עולה כי הגידול בהוצאות המדינה בשנים 2018 -2019 (בסך של159 .
מיליארד ש"ח) נבע בעיקר מגידול בסעיף תמיכות, הקצבות והעברות, אשר .
הושפע ברובו מהשינוי בווקטור הריביות של קרנות הביטוח הלאומי.
לשינוי בווקטור הריבית, המהווה אחת מההנחות האקטואריות העיקריות אשר שימשו .
בסיס לחישוב קרנות הביטוח הלאומי, השפעה ניכרת על הדוחות הכספיים.
השפעת שינויים אקטואריים על הגירעון החשבונאי בדוחות הכספיים של המדינה: .
הגירעון החשבונאי המצטבר של הממשלה משקף את ההפרש בין סך ההתחייבויות .
של המדינה ובין סך הנכסים שהיא מחזיקה בהם במועד הכנת הדוח.
התקציבי, לעומת זאת, משקף את הפער שבין סך ההוצאות השנתיות של הממשלה .
לבין הכנסותיה, והוא נמדד על בסיס מזומן.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בלוח להלן פירוט התאמת הגירעון החשבונאי נטו מול הגירעון התקציבי (במיליון .
לוח 5: )גירעון חשבונאי נטו מול גירעון תקציבי (במיליון ש"ח .
תיאור לשנה שהסתיימה .
גירעון תקציבי 52,192 .
זכויות עובדים- הוצאות אקטואריות וגידול בהפרשות אחרות .
בניכוי תשלומים ( 3,665 ) .
שינויים בישויות מוחזקות שאינם מקבלים ביטוי בתקציב 149,156 .
מלוות- הוצאות מימון נטו בניכוי תשלומים במזומן ( 5,818 ) .
תמיכה בקרנות פנסייה- הוצאות שהתהוו בניכוי תשלומים 1,571 .
רכוש קבוע ונכסים קבועים אחרים- הוצאות פחת בניכוי רכישות במזומן .
הלוואות המדינה- הכנסות מימון נטו בניכוי גבייה במזומן (443 ) .
התחייבויות אחרות לזמן ארוך 1,425 .
חייבים בגין עסקאות חליפין ולא חליפין, נטו ( 3,194 ) .
הפרשות לזמן קצר ויתרות זכאים 3,823 .
חייבים ויתרות חובה לזמן ארוך 190 .
שינויים אחרים בנכסים, התחייבויות ומלוות ( 1,394 ) .
גירעון חשבונאי נטו 184,625 .
המקור: הדוחותהכספיים של ממשלת ישראל לשנת 2019.
בנוגע לפערים בין הגירעון החשבונאי לתקציבי עולה כי מקורם, בין היתר, בסעיף .
"שינויים בישויות מוחזקות שאינם מקבלים ביטוי בתקציב", המושפע ברובו מהשינויים .
בקרנות בט"ל (בשל שינוי ריבית), מסעיף "זכויות עובדים" וכן מסעיף "התחייבויות .
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה לשינויים האקטואריים בסעיפים השונים הייתה בדוחות הכספיים ליום .
2019 השפעה על הגירעון החשבונאי של המדינה, בהיקף של כ-147 .
השפעה זו מחייבת עריכה של תחשיבים אקטואריים באופן .
מקיף, מדויק ומלא ככל האפשר.
התחייבויות בגין הטבות אחרות לזמן ארוך - .
הטבות עובד אחרות לטווח ארוך הן הטבות שאינן נובעות מסיום העסקתו של העובד או .
מפיטוריו, ואין צפי לסלקן במלואן במהלך 12 החודשים שלאחר תקופת הדיווח השנתית .
הרלוונטית לשירות שאותו סיפק העובד.
הטבות אלה כוללות הפ רשות בגין חופשה, מחלה .
והתחייבויות אחרות לזמן ארוך.
ההוצאות בגין הטבות אלה נזקפות לעודף או לגירעון, בהתאם .
לשיטת יחידת הזכאות החזויה, תוך שימוש בהערכות אקטואריות המתבצעות בתום כל תקופה.
רווחים והפסדים אקטואריים בגין הטבות עובדים אחרות לטווח ארוך נזקפים לעודף או לגירעון .
ממשלת ישראל נמצאת בשנים האחרונות בשלב של השלמת רפורמה מקיפה בחשבונאות .
הממשלתית, שעיקרה אימוץ הדרגתי של התקינה החשבונאית הבין -לאומית למגזר הציבורי .
( IPSAS ) ויישומה במשרדי הממשלה.
תקן חשבונאות ממשלתי בין-לאומי IPSAS 39 47 בנושא .
הטבות שכירים, אשר נכנס לתוקף בשנת 2018 , קובע כי הטבות מוגדרות לאחר סיום העסקה .
מחייבות חישוב באמצעות הנחות אקטואריות למדידת המחויבות וההוצאה העתידית.
סיום הביקורת לא אימצה הוועדה לתקינה חשבונאית ממשלתית בישראל את התקן48 ,.
לעמדת החשבונאי הראשי, הגם שהתקינה לא פורסמה על ידי המוסד לתקינה חשבונאית .
ממשלתית, היא אומצה בפועל על ידי משרדי הממשלה 49 .
החשבונאי הראשי מציין בדוחות הכספיים ל - 31.
2019 בביאור2 )(יט- עיקר המדיניות .
החשבונאית - כי "התחייבות המדינה בדוחות הכספיים בגין זכאות עובדיה לימי חופש ומח לה .
וכן בגין זכאויות נוספות, אינה נמדדת באמצעות הערכות אקטואריות.
כמו כן, בחלק מהנתונים .
47 International Public Sector Accounting Standards , סעיפים 59-57 .
התקן החליף את תקן החשבונאות הבין- לאומי .
48 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 70'ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
49 תשובת החשבונאי הראשי מיום 31.
, לטיוטת דוח הביקורת הקודם .
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 להלן הנתונים כפי שהם מופיעים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנים2018 - 2019 .
לוח 6: התחייבויות בגין הטבות אחרות לזמן ארוך - הטבות עובד .
לשנים 2018 - 2019 (במיליון ש"ח) .
תיאור 31/12/2018 31/12/2019 .
חברת החשמל 5,097 6,354 .
משרד החינוך 4,993 5,314 .
משטרת ישראל 3,962 4,248 .
מערכת הביטחון 1,168 1,198 .
התעשייה האווירית 1,034 1,158 .
משרד הבריאות ובתי החוליםהממשלתיים 749 864 .
שירות בתי הסוהר 383 417 .
הנהלת בתי המשפט 267 300 .
אחרים50 2,296 2,312 .
סך הכול 19,949 22,165 .
המקור: הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת2019 .
בביאור לסעיף זה מציין החשבונאי הראשי כי "התחייבויות בגין הטבות אחרות לזמן ארוך כוללות .
נתונים שדווחו על ידי משרדי ממשלה, בעיקר בגין הפרשה לפדיון ימי מחלה והתחייבויות .
משרד מבקר המדינה פנה לחטיבת השכר במשרד האוצר לצורך קבלת סכום פדיון ימי המחלה .
ששילמו משרדי ממשלה בשנים 2017-2019 :.
50 בסעיף זה מוצגים סך הנתונים של משרדי הממשלה.
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה תרשים 18: סה"כ פדיון ימי מחלה בין השנים 2017 - 2019 )(במיליון ש"ח .
על פי נתוני חטיבת השכר, אגף החשב הכללי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים19: עשרת משרדי הממשלה ששילמו את סכומי פדיון ימי המחלה .
הגבוהים ביותר בשנת 2019 )(במיליון ש"ח .
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה מתרשים 18 ,עולה כי סכום פדיון ימי המחלה לעובדים בפנסייה התקציבית גדל במהלך השנים .
וב-2019 עמד על213 מיליון ש"ח.
מדובר בסכום מהותי, ולפיכך יש חשיבות לאיכות ולשלמות .
הנתונים שעל בסיסם מבוצע חישוב פדיון ימי המחלה.
יש לציין כי רוב העובדים בפנסייה .
התקציבית החלו את עבודתם בשירות המדינה בשנים עברו, ולכל המאוחר ב-2004 , ולא כל .
הנתונים הוזנו בתחילת הדרך במערכות המחשוב בארגון.
לפיכך נודעת חשיבות מיוחדת לטיוב .
לצורך בדיקת אופן רישום ההטבות לעובדים לזמן ארוך ניתח משרד מבקר המדינה את המידע .
שהתקבל מהחשבונאים הראשיים במסגרת השאלון שנשלח אליהם.
ומסקנות מהבדיקה שנערכה: .
(1) כלל משרדי הממשלה פועלים בהתאם לנוהל פנימי בנושא חישוב הפרשות בגין זכויות .
עובדים, שהופץ על ידי החשבונאי הראשי ואשר מנחה את חשבי משרדי הממשלה לבצע .
בנוהל צוין כי "חישוב הפרשות בגין זכויות עובדים על פי נוהל זה, אינו משקף .
את ערכן הנוכחי של המחויבויות בהתבסס על הנחות אקטואריות כפי שנדרש על פי כללי .
התקינה החשבונאית לגבי התחייבויות מסוימות לעובדים לזמן ארוך ובגין פיצויי פיטורים.
יחד עם זאת, למשרד ממשלתי אשר יש את מלוא המידע הנדרש לצורך חישוב המחויבויות .
האקטואריות בנושאים המפורטים רשאי ואף רצוי שיבצע חישוב אקטוארי של החבות" 51 .
מתשובות המשרדים לשאלון עולה כי משרדי הממשלה אינם מבצעים חישוב אקטוארי .
למחויבויותיהם בגין זכויות עובדים.
יצוין כי בניגוד למשרדי הממשלה, החברות הממשלתיות .
כן מבצעות חישוב אקטוארי להתחייבויות בגין הטבות אחרות לזמן ארוך, המשקף את ערכן .
הנוכחי, בהתאם לתקן החשבונאי הבין-לאומי IAS19 - .
החישוב המבוצע על ידי כלל משרדי הממשלה של ההפרשות בגין זכויות עובדים .
אינו משקף את ערכן הנוכחי של המחויבויות בהתבסס על הנחות אקטואריות, וזאת .
על אף הוראות כללי התקינה החשבונאית לגבי התחייבויות מסוימות לעובדים לזמן .
ארוך ובגין פיצויי פיטורים.
מומלץ כי החשבונאי הראשי, בשיתוף הוועדה לתקינה חשבונאית מ משלתית .
בישראל, ישלימו את יישום הרפורמה בתקינה החשבונאית ויאמצו, בין היתר, את .
התקינה החשבונאית הבין-לאומית בתחום הטבות שכירים.
מומלץ להנחות את כלל .
משרדי הממשלה שהחישוב המבוצע על ידם ישקף את ערכן הנוכחי של .
מחויבויותיהם בתחום זה על בסיס הנחות אקטואריות כנדרש.
אגף החשב הכללי ציין בתשובתו כי: "הוועדה לתקינה חשבונאית ממשלתית פועלת .
לתרגום ופרסום תקני חשבונאות נוספים, לרבות בנושא הטבות לעובדים.
ההפרשה לחופשה ומחלה נמצא בתכנית העבודה של אגף החשב הכללי לצורך פיתוח .
מתאים במערכות המידע".
(2) נמצא כי במסגרת איחוד הדוחות הכספיים של הישויות הממשלתיות מאחד החשבונאי .
הראשי משרדי ממשלה שמבצעים חישוב הפרשות בגין זכויות עובדים שלא על בסיס .
51 אגף החשב הכללי, נוהל חישוב הפרשות בגין זכויות עובדים.
2019 - התחייבויות ארוכות טווח של המדינה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 אקטוארי, וישויות ממשלתיות אחרות שכן מבצעות חישוב הפרשות בגין זכויות עובדים על .
כך, לדוגמה, חברת החשמל, הפועלת בהתאם לכללי התקינה החשבונאית הבין-לאומית, .
מציגה את שווי התחייבותה בגין הטבות לעובד, בהתאם לתקן החשבונאי הבין-לאומי IAS .
כלומר, החברה מציגה את ההתחייבויות לזמן ארוך בהתאם לבסיס אקטוארי, ואילו .
משרדי הממשלה מציגים את ההתחייבויות לזמן ארוך בהתאם לחישוב שאינו אקטוארי.
עולה כי לצורך איחוד הנתונים הכספיים של היישויות הממשלתיות נעשה שימוש .
במדיניות חשבונאית שאינה אחידה.
כתוצאה מכך הנתונים בדוחות מוצגים באופן .
לא אחיד, המקשה על ניתוחם ואינו מאפשר לבצע השוואה בין נתוני היישויות .
האמורות (משרדי ממשלה, רשויות המדינה ויחידות הסמך, חברות ממשלתיות .
ותאגידים סטטוטריים)52.
החשב הכללי ציין בתשובתו כי: "לא ניתן יהיה להחיל מדיניות חשבונאית אחידה לגבי .
התאגידים הסטטוטריים כל עוד לא הוגדר גוף מנחה חשבונאית לגופים אלו".
(3) מבין48 החשבונאים שענו על השאלון, כ-17 משרדי ממשלה (כ-35% מכלל העונים) ציינו .
כי בסיס הנתונים שלהם אינו מטויב כלל או מטויב באופן חלקי בלבד, דבר המביא לכך .
שההתחייבות לזמן ארוך אינה מוצגת במלואה 53 .
בין החוסרים והליקויים שהעלו חלק .
מהחשבונאים הראשיים בתשובותיהם לשאלון צוין כי הנתונים הרלוונטיים מנוהלים בכמה .
מערכות מידע שונות; א ין ממשק בין מערכות המחשוב השונות; הנתונים נאספים מכמה .
גורמים ומוזנים ידנית למערכת (דבר שעלול להביא לטעויות אנוש ואף ליצור פתח .
למעילות); בדיקת הזכאות של הפורשים לגמלאות נעשית ידנית, בשל העובדה שהנתונים .
במערכת המחשוב אינם שלמים; הוותק של העובד אינו מעודכן במערכות המחשוב (לאחר .
יציאתו של העובד לחל"ת) ונדרש חישוב ידני; כמו כן, באחד המקרים הפיקה המערכת .
תחשיב החורג מהזכויות המצטברות של העובדים (לדוגמה - ימי מחלה העולים על המספר .
המרבי של ימי המחלה שיכלו העובדים לצבור מתוקף עבודתם בשירות המדינה), דבר .
המעיד על חוסר מהימנותה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי החשבונאי הראשי ישלים את מלאכת בניית המערכת .
הממוחשבת ברמה הממשלתית לכלל הישויות המאוחדות בדוחות הכספיים, כך שניתן .
יהיה להציג את הנתונים האמורים על בסיס אחיד.
אגף החשב הכללי ציין בתשובתו כי: "אגף החשב הכללי נמצא בעיצומו של פרויקט להעברת .
משרדי הממשלה לחישוב השכר.
הפרויקט במהותו יביא לניהול .
52 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 67 'ב(2017 ), "מאזן המדינה ליום 31.
15 - השקעות בישויות ותאגידים המוחזקים .
על ידי המדינה", עמ' 236 - 238 .
53 יצוין כי מאחר שהמערכת זהה בכל משרדי הממשלה השונים, סביר להניח כי לפחות חלק מהליקויים שעלו על ידי .
מהמשיבים, רלוונטיים אף ליתר המשרדים .
2019 – התחייבויות ארוכות טווח של המדינה מרכזי ואחיד של מרבית כלל הסכמי השכר בממשלה ובמסגרתו יטויבו נתוני עובדי המדינה .
וינוהלו באמצעות בסיס נתונים מרכזי".
התחייבות המדינה לפנסייה תקציבית .
עובד מדינה שהתחיל את עבודתו לפני שנת 2002 (ובגופים ביטחוניים ובמשטרה משנת2004 ) .
,זכאי לפנסייה תקציבית המשולמת מתקציב המדינה.
החבות הפנסיונית של המדינה לגמלאים .
לעובדים פעילים ולשאיריהם של זכאי הגמלה מסתכמת ביום 31 בדצמבר2019 , בהתאם .
לחישוב אקטוארי, בסך של כ-794 מיליארד ש"ח, שהם כ-27% .
מכלל התחייבויות המדינה .
במטרה לאפשר גילוי נאות להתחייבות זו בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל, מוצגת .
ההתחייבות הצבורה ליום 31 בדצמבר באותה שנה, המחושבת על פי זכויות שצברו הזכאים עד .
מועד הדיווח ולפי התפתחות צפויה בשכרם העתידי.
האוכלוסיות הנכללות בחישוב הן עובדי .
מדינה, עובדי מערכת הביטחון, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר ומורים, לרבות מקפיאי .
:חישוב ורישום ההתחייבות הפנסיונית של עובדי המדינה מבוצעים על ידי צוות בחטיבת השכר .
מינהלת תחום אקטואריה ושכר, האחראית לחישוב החבות בסיוע עובדי מיכון ואקטואר חיצוני 55 .
(להלן- צוות אקטואריה).
תפקיד היועץ האקטוארי הוא לתת ייעוץ בנוגע לחבות האקטוארית של .
הממשלה בגין הפנסייה התקציבית של עובדי המדינה וגמלאיה, וכן התחייבויות הממשלה בגין .
השלמת זכו יות לפנסייה הצוברת.