HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מן הראוי גם כי לשם בחינת הרחבת "מיתוג ישראל" לפרויקט לאומי - בשים לב למשאבים והמאמצים הרבים הכרוכים בכך - תתקבל הכרעה בסוגיות אלה: התאמת היזמה לנסיבותיה ולצרכיה של מדינת ישראל; מסגרת התקציב ומקורות המימון של הפרויקט הלאומי; דרכי היישום של מתווה הפרויקט.
פרויקט הקמת ביתן עצמאי המייצג את ישראל והפעלתו במהלך תערוכת אקספו העולמית בשנת 2010 , בשנגחאי, היה פרויקט שמשרד החוץ התנסה בו לראשונה.
על פי המדדים שהציג המשרד בתשובתו נראה כי המשרד אכן הצליח לעמוד ברוב היעדים שהציב ונראה שאף זכה להצלחה בהיבטים של חשיפה תקשורתית והעברת מסרי "מיתוג ישראל".
עם זאת, ממליץ משרד מבקר המדינה כי המשרד יבחן את הליקויים שעליהם הצביע דוח זה, ובכללם סדרי עבודת ועדת המכרזים, ויפיק מהם את הלקחים הנדרשים.
כחלק ממדיניות הרווחה של המדינה זכאים חסרי דיור לסיוע בשכר דירה (להלן גם - הסיוע).
משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון או המשרד) הוא המופקד על תחום זה.
המשרד מסייע לחסרי דיור בשלושה מסלולי סיוע: (1 ) השכרת דיור ציבורי במחירים נמוכים יחסית, (2 ) מתן משכנתאות 692 דוח שנתי61ב .
לרכישת דירה באמצעות בנקים למשכנתאות4( ,3 .
) סיוע בשכר דירה המסלול השלישי הוא נשוא דוח זה.
תקציב הסיוע בשכר דירה לשנת 2010 הסתכם בכ- 1.
מיליארד ש"ח המשרד הכין רשימת יישובים שבהם אפשר לקבל סיוע בשכר דירה.
בשנת 2010 היו ברשימת היישובים האמורה 627 יישובים.
הסיוע ניתן למשפחות וליחידים המתגוררים בדירות בשכירות פרטית ועומדים באמות מידה שקבע משרד השיכון.
על פי נתוני המשרד, מספר מקבלי הסיוע היה באפריל 2010 כ- 137,000 , מהם 74,000 עולים קשישים המקבלים את הסיוע באופן ישיר מהמשרד; יתר מקבלי הסיוע, כ- 63,000 במספר, הם זכאים המקבלים את הסיוע באמצעות אחת משלוש חברות (להלן - החברות) שהמשרד בחר בהן בהליך של מכרז ושתפקידן לטפל בבקשות לסיוע.
מבקשי הסיוע (להלן גם - המבקשים) שאינם מקבלים אותו ישירות מהמשרד מגישים את בקשותיהם, בצירוף אסמכתאות המעידות על מצבם האישי והכלכלי, לאחת החברות: עמידר - החברה הלאומית לשיכון בע"מ (להלן - עמידר) ושתי חברות פרטיות.
המשרד הוציא נוהל "השתת פות בתשלום שכר דירה" (להלן - הנוהל)5 ונוהל "השתתפות בתשלום שכר דירה לעולים"6 , הקובעים את תנאי הזכאות לקבלת סיוע בשכר דירה, את משך תקופת הסיוע, את סכום הסיוע, את התנאים המיוחדים לקבלתו ואת אופן ביצועו.
בחודשים מרס-אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את אופן הטיפול בבקשות לקבלת סיוע בשכר דירה שמעבירות החברות להמשך טיפול המשרד (כ - 8,800 בקשות בתחילת שנת 2010 ).
הבדיקה נעשתה במשרד השיכון ובמחוזותיו שבגוש דן ובבאר שבע (להלן גם - המחוזות), בחלמיש חברה ממשלתית עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ (ל הלן - חלמיש7 ); בעמידר (בסניפים שבתל אביב ובבאר שבע), ובחמישה סניפים של החברות הפרטיות בתל אביב, בנצרת, בחולון ובבאר שבע.
גובה הסיוע ומספר המממשים .
השחיקה בסיוע : המשרד נותן סיוע בשכר דירה בין היתר על פי אזורי עדיפות לאומית שקבעה הממשלה ועל פי אמות מידה שקבע.
מ- 2005 ועד 2010 , במשך כחמש שנים, לא שונה גובה הסיוע בשכר הדירה.
באזורי עדיפות א' ו-ב' גובה הסיוע הוא מ -392 ש"ח לחודש לזוג לפי מבחן הכנסה 8 ועד 1,170 ש"ח למשפחה עם קצבת אי -כושר השתכרות בשיעור 75% , וזוהי גם תקרת הסיוע שניתן למשפחה כאמור לעיל בכל האזורים; יחיד בגיל 45-54 שמקבל הבטחת הכנסה היה זכאי לסיוע של 482 ש"ח בכל האזורים, וקשיש בודד המתקיים מקצבת זקנה היה זכאי לסיוע בסך 661 .
8 משפחות שבהן לפחות אחד מבני הזוג עובד, והכנסותיו אינן עולות על תקרת ההכנסות שקבע משרד השיכון.
משרד הבינוי והשיכון 693 .
מנגד, במהלך תקופה זו חלה עלייה ניכרת ומהירה במחירי שכר הדירה בשוק החופשי.
העלייה הייתה בשיעור של כ-25% בממוצע הארצי ושל כ-31% באזור המרכז, כך על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
נוכח הגידול בגובה דמי השכירות בשוק החופשי ונוכח הפער שבין גובה הסיוע למחירי השכירות, יש חשש שבפועל זכאים מוותרים על הסיוע, שכן אין ביכולתם לעמוד בהוצאה לשכירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהמשרד ייתן את דעתו בשאלה אם יש בסיוע בגובה כזה משום סיוע ממשי לזכאים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין המשרד כי הוא "סבור שרמת הסיוע בשכר דירה אינה מספקת; המש רד מעלה את הנושא חדשות לבקרים בדיונים של דרגי המקצוע מול אגף התקציבים במשרד האוצר, בדיונים שבין שר הבינוי והשיכון לשר האוצר ובדיונים המתקיימים בוועדות הכנסת השונות ועוד".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד השיכון ומשרד האוצר ידונו בסוגיה זו ויגיעו זה עם זה לכלל הסכמה בדבר הסיוע שיש לתת לזכאים, ואגב כך יביאו בחשבון, בין היתר, את ממצאי דוח זה, ובמידת הצורך יפעל המשרד להעלאת נושא זה בממשלה.
ירידה במספר המממשים את הזכות לקבלת סיוע : נתוני המשרד מעידים על ירידה עקבית במספר המממשים את זכותם לקבלת סיוע בשכר דירה בשנים 2001 -2009 : מכ- 195,000 לכ- 137,000 (ירידה של כ -30% ).
המשרד הסביר זאת בירידה במספר העולים, ובהם אלה הזכאים לסיוע, וכן בהקשחת תנאי הזכאות.
גובה הסיוע לשכירות ארוכת טווח לזכאים שאושרו להם דירות מהדיור הציבורי : במאי 2008 הנהיג המשרד מסלול מיוחד לשכירות ארוכת טווח לזכאים לדיור ציבורי שיש להם שני ילדים ויותר, וזאת כדי שיהיה להם מקום לגור בו עד שתוקצה להם דירה.
מסלול זה מאפשר להם ליהנות מסיוע מוגדל בשכירת דירות בשוק החופשי לפי בחירתם9 , וזאת ביישובים שאינם באזורי עדיפות לאומית ובתמורה לכך שיוותרו על זכאות לקבל דיור ציבורי לתקופה של חמש שנים.
במסלול זה גובה הסיוע הוא 1,750 -2,200 ש"ח לחודש.
באמצע שנת 2010 היה הסיוע במסלול זה כ-61% עד77% מגובה שכר הדירה החודשי הממוצע בארץ.
על פי נתוני המשרד מספטמבר 2010 , מספר הזכאים לקבלת סיוע בשכירות ארוכת טווח שאושר להם דיור צ יבורי וטרם קיבלו אותן היה כ - 2,700 .
משפחות בדוח מבקר המדינה שפורסם בשנת 200910 קבע מבקר המדינה שזמן ההמתנה הממוצע להקצאת דירה בדיור הציבורי היה בשנת 2008 כשנתיים, אך נמצא כי משפחות רבות חיכו לכך ארבע שנים ויותר.
9 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009,) בפרק "הקצאת דיור ציבורי לזכאים", עמ' 253.
משרד הבינוי והשיכון 695 .
בתקופת ההמתנה לקבלת דירה מהדיור הציבורי מתגוררים רוב הזכאים לה בשכירות.
פירוש הדבר שעליהם להשלים מכיסם נתח נכבד מההוצאה בעבור שכר דירה.
מדובר במשפחות חלשות שמשאביהן מצומצמים, ויש להן קושי להתמודד עם ההוצאה.
מן הראוי שהמשרד, שהכיר בזכאותן של המשפחות לדיור ציבורי - אך אין באפשרותו לספק להן דירות כאלה - ישקול לקבוע כי גובה הסיוע הניתן להן בתקופת ההמתנה יתקרב ככל האפשר למחיר הממוצע לשכירת דירה בשוק החופשי.
סכום זה יחושב לפי האזור שבו הם אמורים לקבל דיור ציבורי, לפי מספר החדרים הנדרש, לפי מספר הנפשות במשפחה ולפי יתר נסיבות העניין.
המשרד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי הוא שותף לעמדה זו של הביקורת וכי פנה פעמים מספר למשרד האוצר בנושא, אך עד מועד מתן התשובה למשרד מבקר המדינה לא נענה בחיוב.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד השיכון ומשרד האוצר ידונו בסוגיה זו ויגיעו זה עם זה לכלל הסכמה בדבר הסיוע שיש לתת לזכאים.
סדרי הטיפול בבקשות הסיוע הגדרת הזכאים : על פי הנוהל, הסיוע ניתן ל"חסרי דירה" בלבד או למי שהמשרד הכיר בהם כחסרי דירה.
הסיוע יינתן למבקשים שעומדים בתנאי מקדמי זה, ובלבד שמדובר בעולים חדשים, במי שמתקיימים מקצבאות קיום של המוסד לביטוח לאומי, כגון קשישים, בנכים בשיעור 75% או יותר או נכים שמקבלים הבטחת הכנסה, במשפחות שהכנסתן אינה עולה על הסכום שנקבע על ידי המשרד ובתנאי שהן ממצות את כושר השתכרותן (כלומר לפחות אחד מבני הזוג עובד במשרה מלאה), באימהות חד -הוריות או מי שמעל גיל 55 - המתקיימים מהבטחת הכנסה.
זכאים מטופלי המשרד : מחלקת הקצבאות שבאגף האכלוס של המשרד מטפלת בבקשות לסיוע של עולים קשישים ושל עולים הנמצאים בארץ לא יותר מחמש שנים ממועד עלייתם.
זכאים אלה מקבלים את הסיוע באופן ישיר מהמשרד.
קבוצה זו מונה כאמור כ- 74,000 .
מבקשים זכאים מטופלי ה חברות : החברות מטפלות בכל יתר הזכאים, שבתחילת 2010 היה מספרם כאמור כ- 63,000 ; לקבוצה זו יש להוסיף עוד כ- 26,400 עולים קשישים שהם זכאים מטופלי המשרד, שאמנם מקבלים כאמור סיוע ישירות מהמשרד, אך הם מתגוררים בגפם, ועל כן הם זכאים גם לתוספת סיוע.
בסך הכול החברות מטפלות ביותר מ - 89,000 .
בכ-90% מהבקשות לסיוע בשכר דירה שהופנו לחברות טיפלו החברות בעצמן, ואת יתר הבקשות - כ- 8,800 במספר- הן העבירו למחוזות המשרד לעוד בדיקה או כדי שיקבלו הם החלטה בעניינם.
החברה מזינה למחשב את נתוני הבקשות שבהן היא מטפלת, והנתוני ם מתקבלים ביחידה המנפיקה תעודות זכאות במשרד.
יחידה זו מוציאה לכל מבקש "דוח הקבלה" שלפיו המשרד מוודא שהמבקש הוא "חסר דירה" ומנפיקה לו תעודת זכאות שתוקפה לשנה, לקבלת סיוע.
בקשות שעולות במדגם נחקרות לאימות נתונים.
תהליך אישור בקשות שמפנות החברות לטיפול מחוזו ת המשרד : כאמור, החברות העבירו לטיפול המחוזות בתחילת 2010 כ- 8,800 בקשות לסיוע; כמה מן הבקשות נבדקו ואושרו בידי עובדי המחוזות (למשל בחינת גובה הכנסות המבקשים או הסכמי גירושין של זוגות); והיתר הועברו מידיהם, לפי נוהלי המשרד, לאישור ועדות האכלוס העליונות של ה מחוזות.
ערר על החלטות הוועדות של המחוזות אפשר להגיש לוועדה ציבורית לערעורים בנושא האכלוס, ששר הבינוי והשיכון ממנה את חבריה.
לאחר שעובדי המחוז או ועדות האכלוס אישרו את הבקשות, המשרד מנפיק למבקשים תעודת זכאות.
החברה המטפלת משרד הבינוי והשיכון 697 .
מקבלת חזרה את תיק הבקשה שאושרה ומכינה את המסמכים הסופיים הדרושים למתן הסיוע.
נוהל השתתפות בתשלום שכר דירה נוהל עבודה הוא מסמך פנים-ארגוני המפרט ומגדיר את מדיניות הארגון ואת דרכי הביצוע של פעילותו בתחום מסוים.
הנוהל מגדיר, בין היתר, את תכלית הפעולה, את שלבי הביצוע ומטרותיהם, 698 דוח שנתי61ב .
את האמצעים לביצוע הפעולות, את האחראים והמוסמכים לבצע את הפעולות, וכן את סדר הפעולות ואת לוח הזמנים הנדרש לכל פעולה.
הנוהל מגדיר גם את שלבי המעקב והבקרה אחר ביצוע הפעולות.
על הנוהל לתת דרכי פתרון לסוגיות שעלולות להתעורר, עליו להיות סדור, ברור ונהיר לכול ולסייע לגורמים המטפלים למלא את תפקידם; הוא מחייב אותם לפעול בתיאום ועל פי סדר פעולות ידוע לכולם, וכך הוא עשוי לחסוך בירורים ואי -הבנות ואף לתרום לייעול העבודה ולשיפור השירות לציבור.
מבקשי הסיוע נחלקים לקבוצות המאופיינות לפי מצבן הכלכלי, האישי והבריאותי (כגון: עולים, קשישים, משפחות, חד -הוריות, שכירים, עצמאיים, מקבלי הבטחת הכנסה ונכים).
לכל קבוצה קבע המשרד כללים לזכאות שעל פיהם נבחנות הבקשות לקבלת סיוע בשכר דירה.
עד סוף שנת 2005 הבנקים למשכנתאות הם שטיפלו בבקשות לסיוע בשכר דירה, ובינואר 2006 .
הועבר הטיפול בהן לחברותלמרות השינוי המהותי בתהליך אישור הבקשות לסיוע בשכר דירה לא עדכן המשרד את הנוהל.
משום כך נאלץ המשרד להוציא מדי פעם בפעם חוזרים המעדכנים, מוסיפים או משנים את הכללים הקיימים.
הסדרת התהליך באמצעות חוזרים מרובים - כמעשה טלאים - ולא על פי נוהל מרכזי סדור, בייחוד כשמדובר בתהליך מורכב, עלולה להכביד על המטפלים בבקשות, לבלבל אותם ולהקשות עליהם למלא את משימותיהם.
על המשרד לעדכן את נוהל "השתתפות בתשלום שכר דירה" כך שירכז את הכללים המנחים הנוגעים לסיוע בשכר דירה.
נוהל מעודכן וסדור יקל על העוסקים במלאכה ויסייע בביצועה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין המשרד כי נוכח הביקורת יכין נוהל שיכלול את כל החוזרים שפרסם בנושא.
משך הטיפול של המשרד בבקשות היעדר תקן למשך הטיפול בבקשות : כדי שתהליך אישור הזכאות יהיה יעיל וסדור, ראוי לקבוע תקן שיגדיר את משך הטיפול בכל שלב ושלב בתהליך וכן את משך הטיפול הכולל בבקשה.
הבדיקה העלתה כי המשרד לא קבע תקנים כאלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 הסביר המשרד כי "אומנם, אין נוהל קביעת זמני הטיפול, אולם לא ניתן לומר שעובדי האכלוס אינם מודעים לפרק הזמן המצופה לטיפול בכל שלב".
עוד ציין המשרד שנהוג בו מנגנון שכר עידוד המבוסס על תקני זמנים ומתגמל את העובדים בגין טיפול מהיר במשימות המוטלות עליהם.
כמו כן, המשרד מנפיק "דוח פיגורים" שבו מוצגים זמני הטיפול של העובדים במשימות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הכללים שהגדיר המשרד לצורך מתן שכר עידוד לעובדים והפקת "דוח פיגורים" אינם תחליף לנוהל ברור המגדיר לוחות זמנים לכל אחד ואחד משלבי הטיפול בבקשות לסיוע בשכר דירה.
משרד הבינוי והשיכון 699 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לנתח את תהליך הטיפול בבקשות ולקבוע לוח זמנים לכל שלב ושלב בתהליך, וזאת כדי לקצר את משך הטיפול בבקשות.
התי קים שנבדקו : משרד מבקר המדינה בדק את אופן הטיפול ב-94 תיקי מבקשים שפתחו החברות במהלך שנת 2009 עד יוני 2010 והעבירום לטיפול מחוזות המשרד.
64 מ-94 התיקים נבחרו באקראי, ו-30 תיקים המציא המשרד לבדיקת עובדי משרד מבקר המדינה על פי בקשתם.
המשרד סיים את הטיפול בכל התיקים למעט תיקים אחדים11.
התמשכות הטיפול בבקשות : ברוב התיקים שנבדקו נמצא כי משך הטיפול של מחוזות המשרד או של היחידה המנפיקה תעודות זכאות במשרד הראשי היה ארוך ובלתי סביר.
בבדיקת 46 מ-64 התיקים שנבחרו באקראי (כ -72% ) נמצא לפחות ליקוי אחד בכל תיק; הבדיקה העלתה ליקויים כגון התמשכות הטיפול במשרד, חוסר יעילות וסרבול בתהליך העבודה.
זמן הטיפול בבקשות לסיוע בתיקים שלא נדרשו בהם השלמות או בדיקות כלשהן היה חודשיים עד שלושה חודשים, ואילו בתיקים שנדרשו בהם השלמות וחקירות לאימות נתונים נמשך הטיפול אפילו שישה חודשים; בתיק אחד נמשך הטיפול כשמונה חודשים; ביולי 2010 , במהלך הביקורת, נמצא תיק אחד שמשך הטיפול בו עלה על שישה חודשים, וב אותו מועד הוא טרם נמסר לאישור.
בכמה מהתיקים נגרם העיכוב בלי סיבה נראית לעין, ובתיקים אחרים - עקב דרישות מכבידות של המשרד או בשל טעויות עובדיו.
בכמה מהתיקים נמצא כי בשל התמשכות הטיפול התיישנו מסמכים והיה צורך לעדכנם.
לדוגמה: גרושה ואם לשני ילדים, המתקיימת מ קצבת נכות בשיעור של 75% , הגישה בפברואר 2010 בקשה לקבל דירה בשכירות בדיור הציבורי או המשך סיוע בשכר דירה.
בבקשתה היא ציינה כי היא משלמת שכר דירה בסך 3,500 .
ש"ח בחודש באותו החודש שלחה החברה את תיקה למחוז, וכחודש לאחר מכן שלח המחוז ללשכת הרווחה בקשה לקבל דוח סוציאלי באשר למצבה העדכני של המבקשת.
מעיון בתיק לא נמצא כי הדוח התקבל.
בדף הטיפול של המחוז צוין ביוני 2010 כי התיק התעכב במשרד משום שהונח בטעות במקום הלא -נכון.
באותו החודש הוחזר התיק לחברה משום שתוקף הבקשה לסיוע פג, ועל כן המבקשת נדרשה לחדשה ולהמציא מסמכים עדכניים.
בסוף אותו חודש, לאחר שהמבקשת המציאה את המסמכים הנדרשים לחברה, שוב הועבר התיק למחוז, ובחודש יולי הוא הועבר לממונה במחוז כדי שתוצא למבקשת תעודת זכאות כנדרש.
משך הטיפול במקרה זה היה כשישה חודשים.
יוצא אפוא שהתיק התעכב במחוז, והטיפול בו לא היה עקבי, וגבל ברשלנות.
בבדיקת אופן הטיפול של החברות בתיקים לא נמצאו ליקויים החורגים מהמידה הסבירה ושיש בהם כדי לעכב את הטיפול בתיקים עיכוב של ממש.
בקשות לעדכון מסמכים שפג תוקפם : בשישה מהתיקים שנבדקו נדרשו המבקשים להמציא מסמכים עדכניים, וזאת משום שחלף זמן רב מיום שהגישו את בקשותיהם, ועל כן פג תוקף המסמכים שבתיקים, כפי שקרה בדוגמה שהובאה לעיל.
מדובר בהליך שבו בדרך כלל נדרשים המבקשים לפנות לכמה גורמים ולבקשם להמציא שוב את המסמכים.
משום כך נוצרה סחבת שהאריכה את משך הטיפול והכבידה על המבקשים.
טיפול בשלושה תיקים הופסק בגלל היעדר שיתוף פעולה של הפונים משרד הבינוי והשיכון 701 .
בתשובתו מדצמבר 2010 הודיעהמשרד למשרד מבקר המדינה כי נוכח הערת הביקורת הוא הוציא הנחיה לעובדי המשרד ולפיה אישורי ההכנסה של מבקשי הסיוע יהיו תקפים ל -12 חודשים, ואין לדרוש אישורים עדכניים ממי שהטיפול בבקשתו מתעכב.
ניתוח תהליכי עבודה שירות יעיל לאזרח הוא, בין היתר, שירות שניתן בזמן, שהוא נגיש, ויותר מכול: נותן מענה לצורכי האזרח.
שירות יעיל הוא גם כזה שמביא בחשבון את פלח האוכלוסייה שנזקקת לו ומתאים את עצמו למאפייניה.
הסיוע בשכר דירה הוא שירות שניתן לאוכלוסייה שהיא בדרך כלל בעלת קשיים כלכליים, חברתיים ובריאותיים, אוכלוסייה שמתקשה פעמים רבות להתמודד עם נבכי הביורוקרטיה ועם תהליכים ממסדיים.
ניתוח תהליך העבודה והפעולות הכרוכות באישור מתן הסיוע יכול לשקף את איכות השירות הניתן למבקשים ויכול להביא לשינוי התהליך ולהתייעלותו.
הבדיקה העלתה כי המשרד לא נתן דעתו לבחינת שלבי העבודה המורכבים עד איש ור בקשת הסיוע.
הוא לא בחן דרך לייעל ולפשט את תהליך העבודה ולקצר את זמן ההמתנה לאישור הבקשות.
משרד מבקר המדינה מעיר שמפאת היעדר נוהל מעודכן וסדור, ומכיוון שהמשרד אינו מודע לצורך לבחון את תהליכי העבודה, נוצר תהליך עבודה מסורבל ולא יעיל.
הבדיקה העלתה כי לעתים מטיל המשרד על המחוזות לבצע פעולות טכניות במהותן, המאלצות את החברות להעביר למחוזות תיקי בקשות שהתקבלו לידיהן, וחוזר חלילה; מטבע הדברים, בנסיבות אלה מתארך הטיפול בבקשה שלא לצורך.
להלן פרטים: ביטול עסקה של רכישת דירה או העברתה ללא תמורה מבן -זוג אחד למשנהו : כאמור, תנאי מקדמי להיות המבקש זכאי לסיוע הוא היותו "חסר דירה".
זו הבדיקה הראשונה שמבצע המשרד מיד לאחר קליטת הבקשה מהחברה.
בטופס הבקשה נדרש המבקש לדווח אם הייתה בבעלותו דירה בעבר.
ב-94 התיקים שנבדקו נמצאו שמונה מקרים שבהם בהסכם גירושין העביר המבקש את בעלותו על דירה שהייתה ברשותו לבת -זוגו, וזאת ללא תמורה.
מכיוון שבטופס הבקשה לסיוע אין מקום שבו יכול המבקש לציין כי ויתר על דירתו, הוא עדיין נחשב "בעל דירה", ועל כן בקשתו נדחית.
במקרה כזה נדרש המבקש להתחיל שוב בתהליך הגשת הבקשה, והפעם עליו להמציא לחברה את כל המסמכים המוכיחים את טענתו כי הוא חסר דירה.
לאחר גירושיו נשארו שתי בנותיו הקטינות בחזקת גרושתו.
בהסכם הגירושין ויתר המבקש, לטובת אשתו לשעבר, על חלקו בדירה שהייתה בבעלות שניהם.
באפריל 2009 שלל המשרד את זכאותו לסיוע בשל היותו "בעל דירה"; משום כך המציא המבקש לחברה הסכם גירושין המעיד כי ויתר ללא תמורה על כל זכויותיו בדירה לטובת גרושתו.
כמו כן צירף המבקש אישור ממשרד מיסוי מקרקעין המאשר כי מועד העברת הדירה הוא מועד הסכם הגירושין.
בסוף אותו החודש העבירה החברה לחלמיש את התיק ובו שני המסמכים.
במאי 2009 החזירה חלמיש את התיק לחברה בטענה שאישור ממשרד מיסוי מקרקעין אינו מציין את תאריך העברת חלקו של המבקש בדירה, והחברה שבה והחזירה לחלמיש את התיק וצירפה הסבר כי כפי שמצוין מפורשות בהסכם הגירושין, מועד ההסכם הוא גם מועד הוויתור של המבקש על חלקו בדירה.
בסופו של דבר הגיע התיק בחזרה לחברה למתן הסיוע ביוני 2009 .
לפיכך הטיפול בבקשה התארך בכחודשיים.
במרס 2009 הודיע המשרד למבקש אחר כי אינו זכאי לסיוע היות שהייתה בבעלותו דירה.
התברר כי לפי הסכם הגירושין שלו ויתר המבקש לטובת גרושתו משרד הבינוי והשיכון 703 .
על דירה בדמי מפתח שהייתה ברשותם.
כסימוכין לכך המציא המבקש לחברה אישור ממשרד מיסוי מקרקעין ותצהיר בפני עורך דין.
החברה העבירה את התיק לטיפולה של חלמיש בתחילת אפריל 2009 .
בסוף מאי 2009 , לאחר שהונפקה לו תעודת זכאות, קיבל המבקש את הסיוע.
לפיכך גם הטיפול בבקשה זו התארך ללא צורך בכחודשיים.
אישור זכאות להורה גרוש שניתנה לו חזקה על ילדים משותפים : על פי נוהל "זכאות לסיוע של חסרי דירה" מיוני 1999 (להלן- נוהל חסרי דירה) של המשרד, הורה גרוש שילדיו נמצאים בחזקתו יכול להגיש בקשה לקבלת סיוע אם יצרף לבקשתו מסמכים הנוגעים לעניין, למשל הסכ ם גירושין ותעודת גירושין.
על פי הנחיות המשרד, החברה אינה מוסמכת לאשר את המסמכים, ועליה להעבירם לבדיקת המחוז.
מדובר בדרישה גורפת של המשרד, ולפיה הוא אינו מאפשר לחברות להפעיל שיקול דעת ולהחליט אם יש מקום לבדיקת המחוז (למשל כשיש חשש שמא המסמכים אינם ברורים א ו אינם תקינים).
דרישה גורפת זו מעכבת את הטיפול בבקשות ומאריכה את זמן הטיפול בהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 הודיע המשרד כי מאמצע דצמבר 2010 הטיפול במקרים אלה מתבצע ישירות בין סניפי החברות ובין היחידה המטפלת במשרד.
טיפול כפול בבקשות : על פי כללי ה משרד, יש מקרים שבהם החברות נאלצות לדחות על הסף את בקשות הפונים לקבלת סיוע.
הסיבה לכך היא שהמבקש הגיש כבר בקשה קודמת, והטיפול בה כבר החל או הסתיים.
מדובר למשל במקרה שבו המבקש נרשם בחברה אחת ורוצה להמשיך את הטיפול בחברה אחרת או במקרה שמצבו האישי של מבקש הסיו ע השתנה, לדוגמה מ"רווק" ל"נשוי".
על פי הנוהל, החברה נדרשת להעביר את הבקשות למחוז "להפשרת הבקשה מכפילות", ורק לאחר מכן אפשר להמשיך בתהליך השגרתי לאישור הבקשה.
גם כאן מדובר בפעולה טכנית גרידא, וכדי לזרז ולייעל את התהליך ראוי להטיל אותה על החברות.
להלן פרטים של שני מקרים: 1.
למבקשת הייתה תעודת זכאות כ"אישה מוכה" שהוצאה במאי 2009 .
עקב כך היא קיבלה סיוע מוגדל.
לאחר מכן חזרה המבקשת לבעלה, ולכן היה צורך להנפיק להם תעודת זכאות חדשה, הפעם כזוג נשוי.
המשך הטיפול במחוז לשם "הפשרת הכפילות" האריך את תהליך אישור הזכאות בכחודש.
במרס 2009 קיבלה אישה סיוע כבודדה.
בספטמבר 2009 היא נישאה, ואז היה צורך להוציא לבני -הזוג תעודת זכאות כזוג נשוי.
שינוי כזה מבצע כאמור המחוז, ואכן בדצמבר 2009 .
שלחה החברה את התיק למחוז, להמשך טיפול אישור הזכאות ניתן רק לאחר כחודש, כך שמשך הטיפול בהוצאת התעודה ארך כחודשיים.
הגדלת סיוע עקב אישור זכאות לדירה בדיור הציבורי : זכאי לדירה בדיור הציבורי שהוא נכה או אב לארבעה ילדים לפחות זכאי להגדלת הסיוע בשכר דירה עד מועד קבלת הדירה בפועל.
במקרים אלה, לאחר שהוועדה המוסמכת לאשר סיוע במחוז מאשרת את מתן הדירה, המחוז מחזיר את התיק לחברה וזו מחזירה אותו שוב למחוז - הפעם לצורך קבלת אישור לזכאות לסיוע מוגדל בשכר דירה.
יצוין שפעולה זו מתבצעת לפי כללים ברורים של המשרד.
לא נדרשת בה הפעלת שיקול דעת, ואין בה מקום לקבל החלטה כזאת או אחרת; לכן לכאורה אין סיבה שהחברה לא ת טפל בהגדלת הסיוע, ואין שום צורך שתעביר את התיק לטיפול המחוז.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין המשרד כי במקרים אלה הוועדה במחוז מאשרת למבקש קבלת דירה בדיור הציבורי, והמחוז מחזיר את משרד הבינוי והשיכון 705 .
התיק לסניף החברה בצירוף תעודת זכאות לקבלת סיוע מוגדל בשכר דירה מקרים שבהם נמצא כי לא נהגו כך הם תקלות מקומיות, ואין הם מעידים על הכלל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להקפיד שתקלות מסוג זה לא יישנו.
 משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שהטיפול בסוגיות שפורטו לעיל כרוך בפעולות רגילות שכמה מהן טכניות, פעולות שאינן דורשו ת הפעלת שיקול דעת ואין בהן משום קבלת החלטה באשר לזכאות, מן הראוי שהמשרד ישקול להטיל את ביצוען על החברות.
הדבר ייעשה לאחר שהמשרד ידריך את עובדי החברות, יוציא הנחיות בכתב ובעיקר יפקח על הנעשה בהן בנושא זה, כפי שהוא אמור לפקח על כל יתר הפעולות שבתחום סמכותן.
בזכות ייעול התהליך יוכל להתקצר משך הטיפול בבקשות, והמבקשים יזכו לשירות טוב יותר.
בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה ציין המשרד כי הוא מקבל את הערת הביקורת שלפיה יש פעולות שמבוצעות במחוזות המשרד ויכולות להתבצע בסניפי החברות.
אי לכך החליט המשרד כי מאמצע דצמבר 2010 יועבר הטיפול בכמה סוגיות לטיפול החברות, וזאת בלי שיידרש לשם כך תיווכם של מחוזות המשרד.
עוד ציין המשרד כי במשא ומתן שיתקיים בינו ובין החברות לקראת חתימה על חוזה חדש ביניהם יאפשר המשרד גם לסניפי החברות לחשב את הכנסות מבקשי הסיוע, דבר שעושים לעת עתה המחוזות בלבד.
דרישות המשרד לצורך אישור הסיוע הבדיקה העלתה כי בנוהל המשרד ובהנחיות שהוציא בנושא סיוע בשכר דירה יש כללים המטילים על מבקש הסיוע דרישות שאינן תמיד מוצדקות.
להלן פרטים בנוגע לכמה דרישות שהועלו בבדיקה: בקשה של מי שהתגורר בעבר בשכירות בדירה בדיו ר ציבור י: מבקש סיוע שהתגורר בעבר בשכירות בדיור הציבורי חייב על פי נוהל חסרי דירה להמציא אישור כי החזיר את הדירה לחברה המאכלסת, שאם לא כן תידחה בקשתו לסיוע.
זאת אף על פי שהמידע נמצא כבר ברשות המשרד.
בבדיקת 94 :התיקים נמצאו שישה מקרים כאלה.
במרס 2010 דחה המשרד בקשה לקבלת סיוע שהגיש מבקש לחברה בנימוק שהייתה ברשותו דירה בשכירות בדיור הציבורי.
בבדיקה שעשה המשרד עלה כי בעבר התגורר המבקש בכרמיאל - בדירה של עמידר מ- 1978 ובדירה של חברת עמיגור12 מ- 1989 .
החברה שהמבקש הגיש לה את בקשתו לקבלת סיוע פנתה למשרד באפריל 2010 והסבירה כי אין באפשרות המבקש להמציא מסמך מעמידר באשר לדירה שגר בה משנת 1978 , והיא מבקשת שינחה אותה בנוגע לאופן שבו עליה לטפל בנושא.
בתשובת המשרד לחברה ממאי 2010 פורטו המועדים שבהם החזיר המבקש את הדירות לחברות.
המידע היה בעצם ברשותו.
תעודת הזכאות הונפקה למבקש מיד.
הטיפול בבקשה ארך כחודשיים.
חברת עמיגור ניהול נכסים בע"מ משרד הבינוי והשיכון 707 .
באוגוסט 2009 הגישה מבקשת בקשה לקבלת סיוע בשכר דירה.
בדיקת המשרד העלתה כי המבקשת התגוררה 30 שנה קודם לכן בדירה שכורה של עמידר בנצרת עִלית.
המבקשת התבקשה להמציא אישור לכך שהחזירה את הדירה לעמידר.
בידי המבקשת לא הייתה הכתובת המדויקת של הדירה האמורה, וגם עמידר לא הצליחה לאתרה.
רק כעבור כשלושה חודשים, בינואר 2010 , דרש 708 דוח שנתי61ב .
המשרד מהמבקשת להמציא לו ממשרד הפנים טופס ובו כתובת הדירה שבה התגוררה בעבר.
גם משרד הפנים לא הצליח לאתר את הכתובת בנצרת עִלית.
במרס 2010, כ שבעה חודשים לאחר שהגישה את הבקשה לקבלת סיוע, פנתה המבקשת למשרד והתלוננה על שהיא נשלחת הלוך ושוב ללא תכלית וללא שום תוצאות.
המבקשת הוסיפה גם כי אינה יודעת באיזה אופן עליה לפעול כדי להוכיח כי החזירה את הדירה לעמידר.
באותו החודש הורה אגף האכלוס של המשרד לאשר את הבקשה לקבלת סיוע ונימק כי לפי המידע המצוי במשרד הקליטה מדובר בסיוע זעום, וכי גם על פי רישומי עמידר "לא נמצא אכלוס או מכר" על שם המבקשת.
באפריל 2010 , בתום כשמונה חודשי טיפול, אישר המשרד למבקשת לקבל סיוע.
במקרה זה נגרם למבקשת סבל מיותר.
דרישתו החוזרת ונשנ ית של המשרד להמציא לו אישור על החזרת דירה מלפני תקופה כה ארוכה - גם לאחר שעמידר עצמה לא הצליחה לאתר את כתובתה - היא בלתי סבירה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המידע בנוגע לדיירי הדירות בדיור הציבורי אמור להיות בידי המשרד ובידי חברות הדיור הציבורי, ולכן מן הראוי שהמשרד יקבע תהליך סדור שבו ייבדקו פרטים אלה ברישומיהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין המשרד כי נוכח הביקורת הוחלט כי מאמצע דצמבר 2010 לא יידרשו מבקשי הסיוע להמציא אישורים על החזרת דירות בשיכון הציבורי.
המצאת אישור על נכות : על פי הנוהל, המשרד דורש ממבקש סיוע שהוכר על ידי המוסד לביטוח לאומי כנכה בשיעור 75% ויותר להמציא מדי שנה בשנה אישור על נכותו.
יש לציין כי בדרך כלל נכות בשיעור כזה אינה חולפת, והצורך להמציא את האישור על הנכות מחייב את הנכה לבצע פעולות שמכבידות עליו שלא לצורך.
בתשובתו למשרד מב קר המדינה מדצמבר 2010 הודיע המשרד כי הוא פועל לקבל מהמוסד לביטוח לאומי מידע עדכני באופן ממוחשב ושוטף, כך שהמבקש לא יתבקש עוד להגיע בכל שנה אל סניף החברה כמה פעמים אלא פעם אחת בלבד.
המצאת תדפיסי עובר ושב מהבנק : באפריל 2008 הוציא המשרד חוזר שעל פיו הוא דורש ממבקשים העובדים לפרנסתם כי בכל שנה, במועד חידוש הבקשה לסיוע, ימציאו מהבנק שבו מנוהל חשבונם תדפיסי חשבון עובר ושב לששת החודשים שקדמו למועד הגשת הבקשה; מטרת הדרישה היא לגלות אם יש למבקש עוד מקורות הכנסה.
יצוין שבגין פעולה זו הבנק מחייב את המבקש בעמלה של כמה עשרות שקלים (ואילו עבור שלושה תדפיסים חודשיים התשלום הוא סמלי).
כאמור, מדובר באוכלוסייה דלת אמצעים, והוצאה כספית זו מכבידה עליה.
נוכח הביקורת הודיע המשרד בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מתחילת דצמבר 2010 החל לדרוש ממבקשי הסיוע להמציא תדפיסי חשבון עובר ושב רק לארבעת החודשים שקדמו למועד הגשת בקשתם.
המצאת כתב ויתור של גרושים בעלי משמורת משותפת על ילדיהם : על פי נוהל חסרי דירה, כאשר מדובר בבני -זוג גרושים בעלי משמורת משותפת על ילדיהם, רק אחד מבני-הזוג יוכל לקבל סיוע בגין הילדים.
כדי להבטיח כי לבן-הזוג האחר ידועה עובדה זו, נדרש בן-הזוג המוותר על סיוע בגין הילדים לחתום על כתב ויתור.
עלה כי אף על פי שהנוהל אינו קובע זאת, משרד הבינוי והשיכון 709 .
המשרד דורש כתב ויתור גם מבני -זוג שהמשמורת על ילדיהם אינה משותפת לשניהם אלא כזאת שניתנה רק לאחד מהם.
יצוין כי דרישה זו יש בכוחה לשמש אמצעי סחיטה של אחד מבני-הזוג כלפי משנהו.
בן-הזוג שהילדים אינם מסורים למשמרתו עלול לסרב או להתמהמה במתן כתב הוויתור, ובכך לפגוע בזכותו של בן-הזוג הזכאי לקבל סיוע.
בהסכם גירושין שקיבל תוקף של פסק דין בפברואר 2009 צוין כי האישה בהיריון מבעלה לשעבר.
מכיוון שהאישה התקיימה מהבטחת הכנסה של המוסד לביטוח לאומי בלבד, היא הייתה זכאית לקבלת סיוע בשכר דירה.