HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והמביאה בחשבון את מגבלות המשאבים ובכלל זה לעדכן אותה בהתאם לצורכי המחקר, .
להקים מנגנון למעקב אחר הקמתן והפעלתן של התשתיות ולקבוע מודל לתקצוב הקמתן .
עוד מומלץ ש הוות"ת תפעיל ועדה מייעצת קבועה שתסייע לה בעיצוב .
וביישום של מדיניות בעניין תשתיות מחקר מרכזיות.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 עוד מומלץ ל וות"ת לחזק את התיאום בינה ובין אוניברסיטאות המחקר, בכל הנוגע .
לצורכיהן בתשתיות מחקר מרכזיות.
בהתאם לכך, משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת .
לשתף את האוניברסיטאות ואת מוסדות המחקר במיפוי צורכיהם בנוגע לתשתיות המחקר .
הלאומיות והמרכזיות, ולהביא לידי ביטוי במדיניות האסטרטגית שתגבש הוות"ת את .
תפיסותיהן ועמדותיהן של האוניברסיטאותבנושא זה .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הוות"ת את הנקודות העיקריות האלה: הקביעות .
וההמלצות בדוח חסרות מבט כולל של כלל תשתיות המחקר בישראל, מתמקדות רובן ככולן .
בתשתיות מחקר מרכזיות ונשענות כמעט לחלוטין על המלצות ועדת הורן, באופן שאינו עולה .
בקנה אחד עם מדיניות הוות"ת; ההמלצות בדוח מתעלמות משיקולי התקציב, שהשפיעו באופן .
דרמטי על יישום המלצות ועדת הורן; הדוח יוצא מנקודת הנחה שראוי להגדיר קריטריונים וסדרי .
עדיפויות קשיחים להקמת תשת יות מרכזיות באקדמיה, אך מתעלם מכך ש צורכי המחקר .
האקדמי עולים מ הצרכים המשתנים של המחקר והחוקרים; המדיניות שאישרה הות״ת נקבעה .
לאחר שוועדת טלמון , שהיא "הוועדה העדכנית והמחייבת" המליצה לה לקדם את נושא .
התשתיות באופן כוללני יותר, על פי הצרכים העדכניים של האקדמיה וכי תשתיות מחקר .
מרכזיות הן רק נדבך אחד ממדיניות הוות״ת לקידום תשתיות המחקר .
עוד ציינה הוות"ת בתשובתה כי ועדת טלמון דנה לעומק בהמלצות ועדת הורן והגיעה למסקנה .
כי אין אפשרות לקדם את כל תשתיות המחקר שהומלצו בשל המשאבים שהוקצו לנושא .
התשתיות לעומת אומדן עלויות ההקמה שלהן.
כמו כן, עבר זמן מאז הגישה ועדת הורן את .
המלצותיה באפריל 2016 ,, דבר שמצריך לבחון מחדש לפחות חלק מההמלצות.
בשל סיבות אלו המליצה לה ועדת טלמון שלא לנהוג לנהוג לפי המלצות ועדת הורן.
הוסיפה כי קיבלה את מסקנות ועדת טלמון.
משרד מבקר המדינה מציין את הפעולות שעשתה הוות"ת כדי לתת מענה מושכל לנושא .
תשתיות מחקר במסגרת התוכנית הרב -שנתית שהיא מבצעת בשלוש וחצי השנים .
עם זאת מובהר כי תשתית מחקר מרכזית הוגדרה כסוג מיוחד של תשתית .
לנוכח מאפייניה והאתגרים הייחודי ים שהיא מציבה למעצבי המדיניות באקדמיה ומחוצה .
לה וכי על החשיבות בגיבוש אסטרטגיה לקידום תשתיות מחקר מרכזיות בישראל עמדו .
הוות"ת והמולמו"פ כבר לפני יותר מעשר שנים .
ועדת הורן ביקשה לעצב תפיסה .
אסטרטגית לתשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה ופעלה במשך שלוש שנים, תוך שימוש .
בוועדות משנה שכללו מספר רב של מומחים מהאקדמיה.
יצוין כי גם ועדת טלמון המליצה .
לוות"ת להתייחס בהמשך לנושאים ב המלצות ועדת הורן שעדיין רלוונטיים וחשובים וניתן .
זאת ועוד, המלצות דוח ועדת טלמון אינן מכוונות לכך שהוות"ת .
לא תגבש מדיניות רב שנתית לתשתיות מחקר מרכזיות ולא תבחן מחדש את קידום .
התשתיות שוועדת הורן המליצה לקדם או את הצורך בקידום של תשתיות אחרות.
טלמון גם לא שללה את ההקמה בעתיד של תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה, בכפוף .
לבחינת הרלוונטיות שלהן ועלותן.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה תכנון אסטרטגי לתשתיות מחקר מרכזיות בצל מגבלות תקציב דורש תכנון רב-שנתי .
המאפשר הקצאה יעילה יותר של משאבים לאורך זמן.
תכנון כזה יכול וצריך להיות גמיש .
ולהתעדכן בהתאם לנסיבות ולצרכים, אמור להישען על זיהוי צ ורכי המחקר של .
האוניברסיטאות והחוקרים, ו להשתלב במדיניותה הכוללת של הוות"ת לקידום המחקר .
יודגש כי במענה על השאלון שהופנה אליהם ציינו כל סגני הנשיא ים .
למחקר באוניברסיטאות כי הם תומכים בקביעת מדיניות ובתכנון רב-שנתי לתשתיות .
גם מתשובותיהם של גורמים רלוונטיים אחרים על טיוטת הדוח ובהם .
משרד המדע, האקדמיה הלאומית למדעים, פורום תל"ם ורשות החדשנות עולה כי הם .
תומכים בקביעת מדיניות להקמת תשתיות מחקר לאומיות.
הפעלת תשתיות מחקר מרכזיות קיימות .
ההסדרה של הפעלת תשתיות המחקר - ניהול, .
לצד גיבוש מדיניות שתאפשר לאורך זמן איתור ותיעדוף של הצרכים בישראל בתשתיות מחקר .
מרכזיות באקדמיה, על הוות"ת ועל הגופים הממשלתיים הנוספים האחראים לנושא ולתקצובו, .
בדומה למקביליהם בעולם, לתת דעתם לנושא ולהסדיר תנאים שיבטיחו שהתשתית שתוקם .
נוסף על זה, על הוות"ת להבטיח את אופן ניהולה התקין ואת גיוסו של כוח .
אדם מקצועי להפעלתה ולאפשר הנגשתה לכלל הקהילה האקדמית בתחום.
שאחד מתפקידי ועדת ההיגוי לתשתיות מחקר שמינתה כאמור ב -2018 , הוא הסדרת השימוש .
בתשתיות מחקר שהמדינה מממנת.
קריטריונים לתשתית מחקר מרכזית באקדמיה הנתמכת על ידי הממשלה: כאמור, ועדת .
הורן הציעה במפת הדרכים לאקדמיה 2013 קריטריונים לתשתית מחקר מרכזית באקדמיה .
הנתמכת על ידי הממשלה - פתיחת התשתית לכלל המדענים בישראל והבטחת ניהולה .
ותפעולה התקין, וכן קריטריון סף של עלויות גבוהות של הקמה ותפעול שחורגות מעלויות .
שמוסד בודד להשכלה גבוהה יכול לעמוד בהן.
בהמשך, עם הגשת מפת הדרכים השנייה .
לאקדמיה ב -2016 ציינה כאמור ועדת הורן כי בדיוניה עלה הצורך להכיר ולקדם היבטים .
שקשורים לכוח אדם טכני מקצועי לטיפול בתשתיות המרכזיות , וכן למתן תמיכה וש י רות .
לחוקרים המשתמשים בהן.
בסוגיות אלה מתחבטות כאמור גם מדינות אחרות שפיתחו מפות .
דרכים ומתמודדות עם דרכים ליישומן.
פרסום קולות קוראים: בפרקטיקה הנהוגה בוות"ת, לאחר שהחליטה על הקמה והשקעה .
בתשתית מחקר מרכזית או על השתתפות בתשתיות מחקר גדולות, היא מפרסמת קול קורא .
למוסדות המחקר להקמת התשתית, תפעולה וניהולה.
כאמור לעיל , הוות"ת רותמת לעיתים את .
פורום תל"ם להשתתף בהחלטה על הקמת התשתית, מהלך שנועד להגדיל את המשאבים .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שיתמכו בתשתית, ואף את מספר החוקרים מגופים נוספים בניצולה; לדוגמה, הצעת הוות"ת .
לפורום תל"ם להקים מרכז ארצי לעכברים מהונדסים גנטית.
הקול קורא של הוות"ת מסביר את הצורך, כפי ש הוות"ת רואה אותו , בהקמת התשתית ומפרט .
את ההשתתפות התקציבית של הוות"ת בפרויקט ואבני הדרך שלו, את הלו"ז המתוכנן להקמ תו .
ותפעולו ואת ההשתתפות התקציבית של המוסד הזוכה.
כמו כן, הקול קורא מציג תנאים ייחודיים .
לכל תשתית ותשתית, למשל תנאי סף להקמה מבחינת קיום תשתית ראשונית, יכולות אקדמיות .
קיימות של המוסד האקדמי, היתכנות תקציבית ותשתיתית וגיוס כוח אדם מתאים .
תשתיות מחקר מרכזיות - מיפוי ראשוני: במענה למשרד מבקר ה מדינה העבירה המל"ג - .
הוות"ת במאי 2020 מסמך שכותרתו "תשתיות מחקר מרכזיות - מיפוי ראשוני" ש הוות"ת .
במסמך צוין כי תשתית מחקר מרכזית לעניין מיפוי זה מוגדרת, בדומה .
להגדרה שנתנה ועדת הורן ב-2013, כתשתית אחת בלבד, במקום אחד, הפתוחה לשימוש של .
חוקרים ללא קשר לשיוכם המוסדי והסקטוריאל י.
במסמך רשימה של 12 תשתיות שהוות"ת .
אישרה את הקמתן לפני 2013 (דהיינו, לפני גיבוש מפת הדרכים2013 )ועד 2019 .
תקצוב תשתיות המחקר המרכזיות .
משרד מבקר המדינה בחן את תקצוב הוות"ת לתשתיות המחקר המרכזיות בעשור האחרון.
הבדיקה התייחסה ל -12 תשתיות מחקר ש הוות"ת ציינה אות ן בפני משרד מבקר המדינה .
כתשתיות מחקר מרכזיות (ראו פירוט התשתיות להלן).
תשתיות מחקר מרכזיות שהוות"ת מתקצבת באופן שוטף: מבין תשתיות המחקר האלו .
הוות"ת מתקצבת שלוש באופן שוטף מדי שנה - המכון הבין-אוניברסיטאי באילת 43 ; אוספי .
הטבע במוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב44 ;ואוספי הטבע באוניברסיטה .
להלן סך תקצוב תשתיות מחקר אלה בין השנים התשע"ו- התשע"ט.
43 מכון מחקר שבו נעשים מחקרים ופעילויות הוראה במדעי הים (ובהםאקולוגיה, אוקיאנוגרפיה וביולוגיה ימית), .
ושותפות בו כל האוניברסיטאות.
את תקציבו ומערך ניהולו קובעת הוות"ת, והאוניברסיטה העברית (המכון נוסד ב- .
1985 על בסיס מעבדהלביולוגיה ימית שהיא הקימה באילת בשנת 1968) נושאת בבעלות ובפיתוח הפיזי של נכסי .
"ראו פירוט על תשתית מחקר זו בהמשך הפרק "הפעלת תשתיות מחקר מרכזיות קיימות .
45 אוספי הטבע הלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים כוללים מגוון ייחודי של חי וצומח מהמזרח התיכון ומהימים .
בשנת 2008 קיבלו האוספים מעמד של יחידה עצמאית בפקולטה למתמטיקה ולמדעי הטבע.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה תרשים 8: התקציב בפועל של שלוש תשתיות המחקר המרכזיות, .
התשע"ו- התשע"ט (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני הוות "ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי התקציב הכולל של שלוש תשתיות המחקר עלה באופן מתון מדי שנה בשנה, .
וכי בין השנים התשע"ו-התשע"ט הוא עלה ב -6.
תשתיות מחקר מרכזיות ש הוות"ת השתתפה בתקצוב הקמתן: הוות"ת תקצבה את .
ההקמה של שמונה תשתיות בסכום כולל של כ-150.
4 מיליון ש"ח - המרכז לחקר הים התיכון .
( MERCI )47 ; המכון למחקר ודימות המוח האנושי במכון ויצמן 48; ה מרכז לגידול עכברים .
טרנסגניים49; מאגר גנומי-קליני "פסיפס" 50 ; המרכז הלאומי לפוטוניקה מתקדמת51 ; מאגר דגימות .
46 היות שנתוני התקציב בתרשים מעוגלים, שיעור הגידול המדויק בשנים התשע"ו (17.
066 מיליון ש"ח) עד התשע"ט .
240 מיליון ש"ח) הוא 6.
47 ראו פירוט על תשתית מחקר זו בהמשך.
48 ראו פירוט על תשתית מחקר זו בהמשך.
49 ראו פירוט על תשתית מחקר זו בהמשך.
50 ביולי2017 החליטה הוות"ת להשתתף בהקמתמאגר גנומי -קליני כתשתית לרפואה מותאמת אישית בישראל , .
במסגרת פרוי קט "פסיפס" של תל"ם.
הוות"ת אימצה באופן עקרוני את המתווה התקציבי שהציע פורום תל"ם למימון .
הקמה והפעלה של המאגר הגנומי, בהיקף של עד 75 מיליון דולר בפריסה חמש-שנתית משנת 2018 .
השתתפותה של הוות"ת עומד על 20% ( מעלות הפרויקט15 )מיליון דולר.
51 בספטמבר 2019 נחנך המרכז הלאומי לפוטוניקה מתקדמתהעוסק במחקר ופיתוח בתחום חלקיקי האור.
נמשכה כחמש שנים בהובלת מפא"ת (משרד הביטחון).
הקמת המרכז אושרה בפורום תל"ם בעלות של כ -50 מיליון .
המרכז הוקם בסמוך לממ"ג שורק, והוא מ שרת צרכנים בחברות ובתעשיות האזרחיות והביטחוניות, וחוקרים .
באוניברסיטאות ובמכוני המחקר.
il/Defence -and-Security/articles/Pages/22.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 "ביולוגיות למחקר "מידג"ם52"; מאיץ החלקיקים "שרף53 ; ויחידה לשירות י מחשוב ענן במחב"א 54 .
עד סוף שנת התשע"ט עמד המימון שלהוות"ת להקמת התשתיות על סכום כולל של כ -86.
)מהתקצובהשיעור של המימון בפועל נובע מקצב ההתקדמות בהקמת .
התשתיות שלפיו נקבעת העברת המימון של הוות"ת55.
לוח5: תשתיות מחקר מרכזיות שהוות"ת ה שתתפה בהקמתן .
תשתית המחקר המרכזית תקצוב הוות"ת סה"כ מימון הוות"ת עד .
המכון לחקר הים התיכון ( MERCI ) 21,500 20,500 .
חקר המוח- השתתפות הוות"ת 13,431 14,395 .
מרכז לגידול עכברים טרנסגניים 12,000 4,800 .
""פסיפס- מאגר גנומי-קליני * 52,500 0 .
המרכז הלאומי לפוטוניקה מתקדמת 34,700 31,170 .
מידג"ם- מאגר דגימות ביולוגיות 12,460 6,694 .
שרף- מאיץ חלקיקים 8,160 7,281 .
יחידה לשירותי מחשוב ענן במחב"א 1,800 1,800 .
סה"כ 156,551 86,640 .
עד סוף שנת התשע"ט לא הועבר מימון להקמת התשתית .
52 אתהמאגר הישראלי לדגימות ביולוגיות למחקר הקים פורום תל"ם במטרה לשמש תשתית לאומית לקידום המחקר .
והתעשייה הביו-רפואיים בישראל.
מידג"ם פועל בחסות ובפיקוח המדען הראשי במשרד הבריאות.
נאספות עבור מידג"ם דגימות ביולוגיות בארבעה מוקדי איסוף בבתי חולים.
הדגימות נתרמות, נאספות ונשמרות .
במוקדי האיסוף כדי לאפשר לחוקרים גישה לדגימות אנושיות המלוות במידע רפואי קליני ופתולוגי.
מדווחים למינהלת המחזיקה במסד נתונים ומטפלת בבקשות החוקרים .
53 ( "מתקן "שרף SARAF - Soreq Applied Research Accelerator Facility ) הוא תשתית מחקר במגוון תחומים השייכים .
למדעי הגרעין שהקימו הוועדה לאנרגיה אטומית ותל"ם, והיא ממוקמת בממ"ג שורק.
במרכז המתקן עומד מאיץ .
עם יישומי שרף נמנים בין היתר ייצור כמויות גדולות של גרעינים רדיואקטיביים נדירים, מחקר .
בסיסי מבוסס ניטרונים, מו"פ וייצור של מוצרי רפואה גרעינית, בדיקות לא הרסניות וחקר חומרים .
54 " ראו בפרקהמדיניות והתכנון של הקמת תשתיות מחקר מרכזיות ".
55 בעיקר המאגר הגנומי- קליני "פסיפס", שתוקצב ב -52.
5 מיליון ש"ח, אך עד סוף שנת התשע"ט טרם הועבר מימון .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה עלה שבין השנים התשע"ו - התשע"ט סך המימון של הוות"ת את תשתיות המחקר - הפעלה .
שוטפת של שלוש תשתיות והשתתפות בהקמה של שמונה תשתיות אחרות - הסתכם בכ-133.
תרשים 9: המימון בפועל של תשתיות המחקר המרכזיות, .
התשע"ו - התשע"ט (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני הוות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מבנה תקציב הוות"ת ותקצוב תשתיות המחקר המרכזיות .
התקציב הרגיל של הוות"ת (תש"ף) נחלק לכמה סעיפי תקציב עיקריים, ובהם סעיפי משנה ותת- .
תקציב תשתיות המחקר המרכזיות כלול בשלושה מהסעיפים (יחד עם תחומים .
נוספים): "הקצבות למחקר57 ;""; "הקצבות מיועדותו"פעולות בין מוסדיות" .
בסעיף "הקצבות מיועדות" נכללים אוספי הטבע באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה .
העברית; בסעיף "פעולות בין -מוסדיות" נכלל המכון הבין -אוניברסיטאי באילת ; בסעיף .
"הקצבות למחקר", תחת סעיף משנה "תשתיות מחקר" ותת -סעיף משנה "תשתיות כלליות" , .
נכלל בין היתר המרכז לחקר הים התיכון; בסעיף "הקצבות למחקר", תחת סעיף משנה "תשתיות .
56 השתתפות ישירה בתקציבי האוניברסיטאות; הקצבות מקבילות לקרנות צמיתות, הקצבות למחקר, הקצבות מיועדות, .
פעולות בין מוסדיות, סיוע לסטודנטים, הקצבות שונות, השתתפות בהוצאות פנסיה תקציבית ורזרבה.
57 ההקצבות למחקר שלהוות"ת, על פי ספרי התקציב השנתיים שלה (סעיף (3 ) לתקציב הרגיל), כוללות בין היתר .
תקצוב קרנות מחקר, השתתפות בתוכניות, פרויקטים ותשתיות למחקר ומלגות לחוקרים.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מחקר" ותת-סעיף משנה "תשתיות מערכתיות" , נכללים המכון למחקר ודימות המוח האנושי, .
המרכז הלאומי לפוטוניקה מתקדמת והמאגר הגנומי-קליני "פסיפס".
עולה כי הצגת תשתיות המחקר המרכזיות בתקציב הוות"ת אינה מרוכזת תחת סעיף מרכזי .
אחד אלא מפוזרת בין כמה סעיפים, חלקם אינם כלולים תחת סעיף המייצג פעילות .
מחקרית, למשל אוספי הטבע באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית הכלולים .
בסעיף "הקצבות מיועדות ".
הצגה זו מקשה על זיהוי התקציב ככזה המייצג את תשתיות .
המחקר המרכזיות ומבדיל אותן מתשתיות מחקר אחרות.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תשקול להציג בתקציבה את תשתיות המחקר .
המרכזיות כקבוצת תשתיות מובחנת, ותתייחס אליהן כך גם בחלקו המילולי של ספר .
התקציב, המסביר את מרכיביו השונים.
הדבר יאפשר לקבל תמונת מצב שנתית על .
התקצוב השנתי של תשתיות המחקר המרכזיות בידי הוות"ת והתפתחותו על פני השנים.
הפעלת תשתיות מחקר מרכזיות - בדיקה .
משרד מבקר המדינה בדק ארבע תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה שנבחרו באופן אקראי .
מארבעה מוסדות אקדמיים שונים, מתוך רשימת התשתיות המרכזיות של הוות"ת הכוללת כאמור .
12 תשתיות מחקר באקדמיה שהוות"ת רואה בהן תשתי ות מחקר מרכזיות - המרכז הישראלי .
לחקר הים התיכון; המכון הלאומי ע"ש עזריאלי לדימות ומחקר המוח האנושי; המרכז לגידול .
עכברים טרנסגניים; ומוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט.
הבדיקה המדגמית של ארבע התשתיות נועדה להמחיש את טיב ההסדרה שלהן, והיא התייחסה .
לנושא אחד או יותר מנושאים אלו: (1 ) החלטה פרטנית על הקמת תשתית מחקר מרכזית .
ספציפית, בהיעדר מדיניות ותוכנית רב-שנתית של הוות"ת להקמה ולשדרוג של תשתיות מחקר .
מרכזיות, ועל הצורך בקיום תוכניות אסטרטגיות מדעיות להפעלה ותחזוקה של התשתיות; (2 ) .
טיב הפיקוח והבקרה על הפעלת התשתית המרכזית; (3 ) סיוע כספי שלהוות"ת לגיוס כוח אדם, .
להנגשת התשתית לכל החוקרים בתחום ו להסרת חסמים רגולטוריים; (4 ) קיום מודל תקצוב .
לטווח ארוך של הוות"ת לתשתיות מרכזיות .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה כל אחת מארבע התשתיות שנבחנו באופן מדגמי ממחישה נושא אחד או יותר כמפורט להלן: .
לוח 6: ארבע תשתיות המחקר המרכזיות- נתונים כלליים .
הוות"ת מטרות סטטוס הנגשה לכל .
לחקר המוח יוני 2018 פורום .
2019 הוות"ת האוניברסיטה .
הים התיכון יולי 2012 הוות"ת אוניברסיטת .
למחקר ימי הוקם נגיש לחוקרים .
שטיינהרדט 201361 אוניברסיטת .
בסיסי הוקם נגיש לחוקרים .
58 הוות"ת הקצתה12 מיליון ש"ח לחמש שנים, והאוניברסיטה העברית הקצתה עוד12 .
59 תקציב כולל שהקצה הוות"ת ל- MERCI בשנים2013 - 2018 .
בשש השנים האלו עמד התקצוב הכולל ממקורות .
פנימיים (הגופים החברים ב- MERCI ) וממקורות חיצוניים (תרומות) על כ -110 .
60 על פי האתר של המרכז לחקר הים התיכון במרשתת, מספר המחקרים שעשו חוקרי האוניברסיטאות החברות במרכז .
הוא כמפורט: אוניברסיטת חיפה - 55 ; הטכניון- 43 ; אוניברסיטת בר אילן - 28 ; האוניברסיטה העברית- 26 ; .
אוניברסיטת תל אביב- 24 ; אוניברסיטת בן גוריון- 22 ; ומכון ויצמן - 3 .
61 המוזיאון עבר למבנה חדש בשנת2018 .
אוספי הטבע של מוזיאון הטבע הוקמו במסגרת המכון הביולוגי-פדגוגי של .
עיריית תל אביב-יפו שהיה בין גרעיני ההקמה של אוניברסיטת תל אביב בשנת 1958, והם פועלים מאז ברצף.
62 הסכום כולל את השתתפות הוות"ת בעלות הקמת בניין מוזיאון הטבע ( 19.
7 מיליון ש"ח) ואת סך תקצוב אוספי הטבע .
של מוזיאון הטבע בידי הוות"ת בשנים התשע"ו-התשע"ט ( 17 .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שם .
על פי נתוני הוות"ת ותשתיות המחקר , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
החלטות פרטניות להקמת תשתיות מרכזיות באקדמיה .
בהיעדר מדיניות רב-שנתית .
בביקורת עלה שעד מאי 2020 ,במהלך הביקורת, לא היה לוות"ת מסמך המציג את .
תשתיות המחקר המרכזיות הקיימות באקדמיה ומהם המאפיינים של תשתיות מרכזיות .
היא גם לא הסדירה את אופן השימוש בתשתיות אלו, תפקיד שכאמור הטילה .
על ועדת ההיגוי לתשתיות מחקר.
ההסדרה הייתה אמורה להגדיר גם את האחריות לניהול .
כל תשתית מבחינת הנגשתה לחוקרים מחוץ למוסד האקדמי, לגיוס כוח אדם מתאים .
לניהולה ולבקרה ופיקוח של הוות"ת על תפקודה.
עוד עלה, כי לאחר שתשתיות המחקר המרכזיות מוקמות, בהשתתפות תקציבית של .
הוות"ת, הן עוברות לאחריותם הבלעדית של המוסדות המקימים, והוות"ת אינה עוקבת .
אחר ניצול ייעודן ואחר התפוקות האקדמיות של מרבית מרכזי מחקר אלו שהוקמ ו .
בהשתתפותה - המרכז לגידול עכברים טרנסגניים, המרכז הישראלי לחקר הים התיכון .
והמכון הלאומי לדימות ומחקר המוח האנושי , כמתואר בהמשך.
63 חוקרים מאוניברסיטת תל אביב: 115 תלמידי מחקר ופוסט-דוקטורנטים ( 12 פוסט-דוקטורנטים, 57 דוקטורנטיםו -46 .
)תלמידי מוסמך; 30 מדענים אחרים; 36 ;אוצרים ואוצרים גמלאים54 ;מנהלי אוספים, טכנאים ומתנדבים קבועים40 .
חוקרים חיצוניים94 ;מדענים מחו"ל41 ;מדענים ישראלים מאוניברסיטאות אחרות בישראל 8 אוצרים .
נלווים 6 ;חוקרים ממכוני מחקר27 ,אנשי מקצוע ממשרדי ממשלהמרשויות ציבוריות, ממוזיאונים ו מ גופים אחרים; 9 .
אחרים (הנתונים לשנה האקדמית 2018 - 2019.
סה"כהשתמשו באוספי המוזיאון 450 .
חוקרים על פי מוזיאון הטבע .
זו הערכת חסר, בין היתר בשל כך שחוקרים נוספים עובדים עם החוקרים המתועדים כמשתמשים באוספי מוזיאון .
הטבע, אך הם עצמם אינם מתועדים כמשתמשים באוספים).
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה ההחלטה על הקמת המרכז לגידול עכברים טרנסגניים 64 .
המקור: המרכז לגידול עכברים טרנסגניים .
מניפולציה גנטית בעכברים היא שירות בסיסי וחיוני לקיום מחקר ביולוגי מתקדם, הקיים ברבים .
ממוסדות המחקר הגדולים בעולם - ניצול מדעי הטבע תוך שימוש בבעלי חיים.
בחיות מודל - עכברים - ניתן לפענח כיצד מגיבים תאים ורקמות לגירויים ולחקור את הפגמים .
הגנטיים הגורמים למחלות בבני האדם.
במסגרת פעילות הוות"ת ליישום המלצות ועדת הורן משנת 2013 היא הגישה במרץ2014 הצעה .
לפורום תל"ם להקים מרכז ארצי לעכברים מהונדסים גנטית, כ"תשתית מרכזית" כהגדרתה.
החלטה זו היא אחת מהמלצות מפות הדרכים לאקדמיה 2013 ו-2016 שהכינה ועדת הורן, .
והוות"ת החליטה לאמץ כ"תשתית מרכזית".
ביוני 2014 "הקים פורום תלם ועדה מקצועית לבחינה והערכה של הצורך בהקמת מרכז ארצי .
לעכברים מהונדסים גנטית .
מטרת הוועדה הייתה לבחון אם זהו צורך נחוץ ברמה הלאומית או .
צורך נחוץ לקבוצה בודדת או קבוצות בודדות של חוקרים.
הוועדה סברה כי אין זה נכון להקים .
בית גידול לעכברים רק במוסד אקדמי אחד, משום שתשתית כזו נדרשת בפועל לכל מוסד .
מחקרי המבצע מחקרים רלוונטיים.
בו-זמנית סברה הוועדה שנכון להקים תשתית לאומית אחת .
ליצירת מניפולציה גנטית של עכברים טרנסגניים, שתפעל במסגרת מוסד אקדמי ותישען על .
הוועדה העריכה את עלות ההקמה והתחזוקה של תשתית כזו בכ-41 מיליון ש"ח .
אולם פורום תל"ם לא אישר את השתתפותו במימון התשתית.
בפברואר 2017 החליטההוות"ת שכחלק ממדיניותה לקידום הקמת תשתיות מחקר לאקדמיה, .
ובהמשך להמלצות ועדת הורן, היא תשתתף במימון הקמת מרכז לגידול עכברים טרנסגניים .
באחת מאוניברסיטאות המחקר , וזאת בעדיפות ראשונה.
היא החליטה שהמקור התקציבי לכך .
יהיה מתוך תקציב הרזרבה שלה למחקר, ששוריין כבר בשנת 2015 .
סכוםהמימון יעמוד על 12 .
64 עכברים שהחומר הגנטי שלהם שונה באופן מלאכותי כדי שיהיה בעל מאפיינים שונים (לצורכי מחקר).
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מיליון ש"ח לתקופה של חמש שנים ממועד ההקמה.
עוד החליטה הוות"ת לפרסם קול קורא .
לכל אוניברסיטאות המחקר על הפרויקט ועל החלטתה לתמוך בו65.
בדצמבר2017 פרסמההוות"ת את הקול קורא , ולפיו מדובר בתשתית מרכזי ת במובן שהיא .
תשרת את כלל קהיליית המחקר באקדמיה הישראלית ולא רק את חוקרי המוסד המארח.
המוסד שיזכה חלה החובה לממן את ההוצאות השוטפות של הפעלת התשתית ולהעמיד מימון .
תואם ומקביל ( Matching ) למימוןהוות"ת, כמו גם התחייבות למימון כל חריגה בעלות הקמת .
ביולי 2019 החליטההוות"ת לבחור באוניברסיטה העברית כמוסד הזוכה.
כל חריגה מעלות ההקמה תמומן על ידי האוניברסיטה העברית, וכי על המרכז לפעול לפחות .
כמו כן, תתאפשר לחוקרים ישראלים מחוץ לאוניברסיטה גישה מלאה אליו.
על זה, על האוניבר סיטה להקים ועדה בין-מוסדית לבחינת כל הבקשות שיוגשו למרכז.
קבעה הוות"ת כי בתום חמש השנים הראשונות תיבדק איכות הפרויקט , והאוניברסיטה תידרש .
להציג מודל הפעלה שיאפשר את המשך פעילות הפרויקט לאורך זמן.
עלה שהחלטת הוות"ת להקים מרכז ארצי לעכברים מהונדסים גנטית התקבלה בלי שהיא .
גיבשה מדיניות רב-שנתית להקמה ושדרוג של תשתיות מחקר מרכזיות, ובלי שהייתה לה .
מפה של תשתיות מחקר מרכזיות קיימות ושל תשתיות שנדרש להקימן.
בנמצא מסמכים המנמקים את העדיפות הגבוהה שהיא נתנה לתשתית מחקר זו, המציינים .
את התועלת שתצמח ממנה ואת הסיבות להעדפת פרויקט זה על פרויקטים אחרים כולל .
סכום התקצוב שאושר - 12 מיליון ש"ח.
על פי עמדת הוות"ת בעת הביקורת מאחר שוועדת הורן המליצה על רשימת תשתיות מרכזיות, .
ללא סדר עדיפות לגביהן, הו ות"ת בחרה כמה תשתיות שנכללו בהמלצות; הבחירה הייתה על .
פי מגבלות התקציב, רמת ההיתכנות, עלות מול תועלת וקריטריונים אחרים.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תגבש מדיניות להקמת תשתיות מרכזיות .
לאקדמיה במסגרת תוכנית רב-שנתית.
ההחלטה בנוגע לתשתיות שייכללו במסגרת .
התוכנית תתקבל על בסיס קריטריונים, סדרי עדיפויות ויעדים ש הוות"ת תקבע .
מדיניות זו לתת מענה הן על תקצוב הקמת כל תשתית מרכזית שיוחלט להקים והן על .
תקצוב שדרוגה ודרכי הפעלתה.
65 עבור רכיבים של רכישת ציוד תשתיתי, בינוי פיזי והצטיידות ראשונית במכשור מדעי נחוץ.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה המרכז הישראלי לחקר הים התיכון - MERCI .
תשתית לחקר ים עמוק- מערכת מצופים בלב ים .
המקור: המרכז הישראלי לחקר הים התיכון .
הקמת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון (להלן גם - MERCI ) ומבנהו: MERCI הוא מ א גד .
המורכב משבע אוניברסיטאות מחקר, שתי מכללות ושני מכו ני מחקר ממשלתיים66 ,העובדים .
יחד בהובלתה של אוניברסיטת חיפה .
מטרותיו הן67: פיתוח ושיפורשל תשתיות מחקר מתקדמות .
וחדשניות הנדרשות למחקר ימי; פיתוח סגל אקדמי מחקרי ותוכניות לימוד בתחום מדעי הים .
ופיתוח והרחבה של מאגרי המידע הלאומיים בתחום מדעי הים; פיתוח בר קיימה של משאבי .
הטבע הלאומיים של מדינת ישראל באגן המזרחי של הים התיכון 68.
66 אוניברסיטת חיפה, הטכניון, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת בר אילן, אוניברסיטת תל .
אביב, מכון ויצמן למדע, המרכז האקדמי רופין, המרכז הבינתחומי הרצליה, המכון לחקר ימים ואגמים והמכון .
67 המרכז הישראלי לחקר הים התיכון: merci.
68 במענה על הבקשה לקבלת מידע ששלח משרד מבקר המדינה ציין MERCI בין היתר כי הואמפרסם מדי שנה קולות .
קוראים עבור מימון מחקרים בים התיכון, משתתף במימון קורסים והשתלמויות בארץ ובחו"ל עבור סטודנטים לתארים .
מתקדמים, מארגן סדנאות לקהילת חוקרי הים התיכון , מקיים הפלגות מחקר משותפות לחברי המרכז, הכוללות .
שימוש בציוד ובמכשור מחקרי, ומקדם קשרי מחקר בי ן-לאומיים ושיתופי פעולה עם יוזמות של משרדי ממשלה .
לפיתוח בר קיימה של הים התיכון.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 התהליכים להקמת MERCI החלו לפני הגשת מפת הדרכים לאקדמיה2013 לוות"ת.
פרסמה הוות"ת קול קורא להגשת בקשות להקמת מרכז לחקר הים התיכון 69 .
כי את ההצעה תגיש אוניברסיטת מחקר (האוניברסיטה המקימה), בשיתוף עם מוסדות נוספים .
- אוניברסיטאות, מכללות ומכוני מחקר .
המרכז יוקם במסגרת האוניברסיטה המקימה .
ובאחריותה ולא כתאגיד נפרד.
האוניברסיטה המקימה תשמש מוסד המתאם בין מרכז המחקר .
ובין הוות"ת, והתשתיות המשותפות יהיו בבעלות האוניברסיטאות השותפות.
של מרכז המחקר יהיה פתוח לכל החוקרים הרלוונטיים באקדמיה ובתעשייה, הוא ינוהל כמשק .
סגור של האוניברסיטה המקימה ולרשותו יעמוד ציוד וכוח אדם שישויך לו.
בתקצוב מקביל של הוות"ת ושל האוניברסיטה המקימה יחד עם השותפים, וזאת עבור כל אחת .
משלוש השנים הראשונות (2013 - 2015) - עד7 מיליון ש"ח בשנת התשע"ג, 10 מיליון ש"ח .
בשנת התשע"ד ו -3 מיליון ש"ח בשנת התשע"ה.
התקבלו שתי הצעות להקמת מרכז המחקר, .
האחת מ אוניברסיטת חיפה והאחרת מאוניברסיטת תל אביב; בסופו של דבר בחרה הוות"ת .
בהצעה שהגישה אוניברסיטת חיפה70 .
אוניברסיטת חיפה הקימה את מרכז המחקר ( MERCI) והוא החל לפעול בשנת2013 .
כולל תשתיות מחקר פיזיות הנחלקות לציוד ומכשירים למחקר ימי ולמעבדות מחקר בתחומים .
במרכז סגל אקדמי-מקצועי המתחזק ומפעיל את תשתיות המחקר הפיזיות; סגל מינהלי .
האחראי לתפעול המינהלי של המרכז 71; וסגל אקדמי בכיר באוניברסיטת חיפה, במסגרת בית .
הספר למדעי הים, ובמוסדות השותפים המבצעים מחקר והוראה בתחומי מדעי הים.
בשנת 2017 מינתההוות"ת ועדה בין-לאומית לצורך בדיקה והערכה חיצונית של איכות מרכזי .
המחקר למדעי הים (להלן - ועדת הערכת האיכות) 72.
בכל הנוגע ל- MERCI המליצה ועדת .
הערכת האיכות לוות"ת כי על MERCI לגבש תוכנית אסטרטגית מדעית שתתייחס בין היתר .
לייעוד הכללי של המרכז ומטרותיו; להגדיר את תחומי פעילותו בהתבסס על התשתיות הקיימות .
ועל שיתופי פעולה בין-לאומיים; ולהגדיר את מקומו והשתלבותו ברמה הלאומית של תחום מדעי .
הים ולהתייחס לצורך ברכש התשתיות בעבר ובעתיד.
עוד המליצה הוועדה שתגובש תוכנית .
תקציבית שתתבסס על הת וכנית האסטרטגית המדעית.
נקבע כי MERCI יגיש את הת וכניות .
69 בקול קורא ציינההוות"ת כמה סיבות מרכזיות לצורך בהקמת מרכז המחקר, ובהן חקר הים התיכון הוא בעל חשיבות .
אקדמית אינהרנטית ובעל השלכות מדעיות, כלכליות, חברתיות, סביבתיות וביטחוניות; גילוי מאגרי הגז הטבעי .
הגדולים מול חופי ישראל מציב אתגרים גדולים מחד, ומאידך קיים חוסר אקוטי במומחים ישראלים ובתשתיות מחקר .
בתחום זה; חקר הים התיכון מקבל משנה חשיבות בישראל לאור נושאים של התפלת מי ים, זיהומי ים משפכים, .
מנמלים ומתחנות כוח, פיתוח חקלאות ימית וסכנות של עלייה במפלס מי הים לאור ריכוזי האוכלוסייה שעל קו החוף; .
בצורך בהקמת מרכז לחקר הים התיכון הכירה גם ועדה שמינתה הוות"ת באפריל 2009 לבחינת לימודי הים התיכון .
במערכת ההשכלה הגבוהה ובמכוני מחקר.
70 /החלטה ע"ב81, ישיבת הוות"ת12 (982 ,)11.
71 MERCI מנוהל בידי צוות ייעודי מאוניברסיטת חיפה, הכולל את ראש MERCI ואת המנהל המדעי, עוזרת לראש מרכז .
המחקר, מנהל טכני של מרכז המחקר, ראש מינהל בית הספר למדעי הים ומרכזת תוכנית ההוראה.
בידי מינהלת המרכז, שבראשה עומד רקטור אוניברסיטת חיפה , וחברים בה סמנכ"ל כספים ופיתוח עסקי של .
אוניברסיטת חיפה, ראש MERCI והמנהל המדעי, נציג בכיר מטעם האקדמיה ונציג של הוועד המנהל של אוניברסיטת .
72 ועדת הערכת האיכותכללה חמישה מדענים מומחים בעלי שם עולמי, והיא התבקשה לבדוק את שני מרכזי המחקר .