HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
12 מתוך דברי ההסבר להצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה במוסדות על - תיכוניים, התשס"ז- 2007 ', הצעות חוק הכנסת, עמ89 .
יצוין כי בארץ ובעולםקיימים נתונים שונים ביחס לשיעור לקויי הלמידה באוכלוסיה בכלל ובקרב סטודנטים במוסדות להשכלה על-תיכונית בפרט, והוא נע בין אחוזים ספורים ל -20% .
ההסבר לכך טמון בין היתר בעובדה שהאבחונים מבוססים על מודלים ושיטות אבחון שונים.
13 שנת הלימודים במוסדות להשכלה גבוההמתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר.
14 בישראל פועלות גם מכללות פרטיות שאינן מקבלות הקצבות מהמדינה.
ביקורת מבקר המדינה אינה חלה על מכללות אלה, ודוח זה אינו עוסק בהן.
כמו כן, דוח זה אינו עוסק במכללות להכשרת עובדי הוראה (מורים) המקבלות הקצבות מהמדינה באמצעות מש רד החינוך, שגם בהן מתקיימים לימודים לקראת תארים אקדמיים המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
15 ציון המשקלל את ציוני תעודת הבגרות של התלמיד עם ציוני הבחינה הפסיכומטרית שלו.
ציון זה משמש אינדיקציה לאפשרויות הלימוד העתידיות של התלמיד, והוא אחד הקריטריונים העי קריים שלפיהם נקבע אם מועמד יתקבל ללימודים במוסד אוניברסיטאי או במוסד אחר להשכלה גבוהה.
16 ,גיא פינקלשטיין"פעילות עמותת לשם לקידום ההשכלה העל -תיכונית לבוגרים עם ליקויי למידה והפרעות בקשב: תמונת מצב של התחום בישראל וחקיקה ותקנות בנושא זה בישראל", ביטאון מכון מופ"ת ( 2010 ), גיליון42.
בעידוד ובעזרה של עמותת לשם 18 התאמות הן הדרכים שבהן המוסד מסייע להנגיש את הלימודים לסטודנט לקוי הלמידה לפי סוג הלקות או הלקויות שלו, כגון: תוספת זמן בבחינות ובהגשת עבודות, הקלטת הרצאות ואפשרות להיבחן בעל פה.
ובמטלות האחרות, חונכות, תמיכה באמצעות טכנולוגיות מסייעות, סיוע בתחום הקריאה והכתיבה, סיוע ברכישת מיומנויות אקדמיות ואסטרטגיות למידה, ייעוץ פרטני לימודי ורגשי וסיוע בלימודי האנגלית; (ב) להגביר מוסדות להשכלה גבוהה 1627 .
את המודעות לנושא בקרב המרצים ועובדי המינהלה במוסדות להשכלה גבוהה ולהדריך אנשי מקצוע שעובדים עם סטודנטים לקויי למידה19.
בשנת 1997 מינה יו"ר ות"ת דאז, פרופ' נחמיה לבציון ז"ל, ועדה לבדיקת האפשרויות לסייע לסטודנטים לקויי למידה, בתחילת 1998 הגישה הוועדה דוח מסכם בנושא 20 .
בעקבות המלצות הוועדה החליטה ות"ת, בין היתר, להקצות תקציב לתמיכה בפעילות הסיוע לסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה, ו משנת הלימודים התש"ס ( 1999 -2000 ) מקצה ות"ת למטרה זו כ -3-4 מיליון ש"ח בשנה המחולקים בין המוסדות הללו בהתאם למספר התלמידים לקויי הלמידה שעליהם מדווח כל מוסד, וכן בהתאם להיקף ולאיכות של הטיפול בתלמידים אלה 21 .
עוד החליטה ות"ת בשנת 2000 לפתח מערכת ממוחשבת לאבחון מועמדים וסטודנטים לקויי למידה למוסדות להשכלה גבוהה (להלן - מת"ל), ובעקבות כך החל המרכז הארצי לבחינות ולהערכה 22 (להלן- מאל"ו או המרכז) לפתח את המערכת; באוקטובר 2012 פעלה המערכת ב-12 .
יזמות חקיקה בנושא לקויי למידה במוסדות על-תיכוניים החלו עוד בסוף שנות התשעים של המאה העשרים ובאו לידי ביטוי בהסדרת הנושא במסגרת שני חוקים: (1 ) חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח- 1998 (להלן- חוק השוויון); (2 .
) חוק הזכויות חוק השוויון מגדיר אדם עם מוגבלות כ"אדם עם לקות פיסית, נפשית או שכלית, לרבות קוגנ יטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים".
במרץ 2005 תוקן חוק השוויון ונוסף לו פרק ובו בין היתר (בסעיפים 19כז-לא) הוראות הנוגעות להנגשה פיזית של מוסדות על -תיכוניים ושל שירותי חינוך והשכלה הניתנים בהם לאנשים עם מוגבלויות.
בחוק השוויון מוגדר מוסד על -תיכוני, בין היתר, כ מוסד שהמועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג) הכירה בו ככזה, או כמוסד שניתן היתר או אישור להפעלתו לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 , או כשלוחה או סניף של מוסד להשכלה גבוהה מחוץ לישראל הפועלים ברישיון מ ל"ג.
חוק זה כאמור, עוסק בעיקרו בהנגשה הפיזית של מוסדות החינוך העל-תיכוניים.
חוק הזכויות נועד להסדיר ספציפית את הטיפול בלקויי למידה במוסדות על - תיכוניים.
החוק קובע לראשונה כי מועמדים ללימודים במוסדות אלה וסטודנטים לקויי למידה הלומדים בהם זכאים להתאמות בהליך הקבלה למוסד ובמסגרת לימודיהם.
עוד קובע חוק הזכויות כי שר החינוך יקבע הוראות לעניין "פעילות תומכת לתלמידים עם לקות למידה" ולעניין "מרכז תמיכה לתלמידים עם לקות למידה לכל מוסד על-תיכוני".
בחוק הזכויות נקבע גם מנגנון להסדרת נושא האבחון של לקויי למידה, ובכלל זה נקבעה בו ההכשרה הנדרשת ממאבחן מוכר.
20 ,מלכה מרגלית, צביה ברזניץ, משה אהרוניבדיקת הטיפול בסטודנטים עם ליקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה: דוח מסכם - דצמבר 1997 , המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב.
21 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 51א ( 2000 ), בפרק "סיוע לסטודנטים נכיםולקויי למידה", עמ' 424-432 ; דוח שנתי52ב ( 2002 ), בפרק "שילוב אנשים בעלי מוגבלות במוסדות להשכלה גבוהה", עמ' 257-260 .
22 עמותה שהוקמה ב- 1981 על פי החלטת ועד ראשי האוניברסיטאות בישראל לצורך בנייה והפעלה של מערכת מבחנים לחיזוי ההצלחה בלימודים אקדמיים.
המוסד לביטוח לאומי (להלן- בט"ל) פועל בשנים האחרונות לפיתוח שירותים להנגשת מוסדות להשכלה גבוהה לאנשים עם מוגבלויות 23 .
בשנת 2010 פרסם הבט"ל, באמצעות הקרן לפיתוח שירותים לנכים והקרן למפעלים מיוחדים, "קול קורא" להפעלת מיזם "מהפכה בהשכלה הגבוהה - שלב א'", שבמסגרתו יוקמו מרכזי תמיכה המיועדים לסטודנטים ותלמידי מכינות עם .
23 סעיף 220 , התשנ"ה]נוסח משולב[ לחוק הביטוח הלאומי- 1995 , קובע מנגנון למימון פעולות המיועדות לפיתוח שירותים לטובת הנכים מכספי הבט"ל.
מוסדות להשכלה גבוהה 1629 .
מוגבלויות כגון מוגבלויות פיזיות, חושיות ונפשיות ולקויות למידה מורכבות24 .
יעדי המיזם הם, בין היתר, ריכוז השירותים השונים הניתנים לסטודנטים עם מוגבלויות תחת קורת גג אחת ובניית מודל של מרכז רב-נכותי במוסדות להשכלה גבוהה.
עד אוקטובר 2012 השתתפו במיזם זה12 מוסדות להשכלה גבוהה, והבט"ל השקיע בו כ-10 מיליון ש"ח ששימשו, בין היתר, להקמת מרכזי תמיכה רב-נכותיים.
אף על פי שחלה כאמור התקדמות משמעותית בתחום הסיוע ללקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה בעשור האחרון, סטודנטים ומועמדים ללימודים שהם בעלי לקויות למידה עדיין ניצבים לפני מכשולים וקשיים משמעותיים.
זאת בשל היעדר תקנות להסדרת המנגנונים להנגשת ההשכלה הגבוהה למועמדים ולסטודנטים עם לקויות למידה - וכפועל יוצא מכך היעדר נורמות חוקיות מגובשות ומפורטות להחלת מנגנונים אלה.
מסקר שבוצע באוקטובר 201125 עולה כי כ - 45% מהסטודנטים לקויי הלמידה מעידים כי אינם משתמשים בשירותים ללקויי למידה שמציע המוסד שהם לומדים בו (דהיינו השירותים הניתנים באמצעות מרכז תמיכה), בעיקר מהטעמים האלה: השירותים אינם מתאימים לצורכיהם ( 26% ;) ( הם אינם מכירים שירותים אלה%23 ( ); והאבחון יקר מדי%17)26 .
אחד הקשיים העיקריים העומדים בדרכם של לקויי למידה לרכישת השכלה גבוהה הוא הבחינה הפסיכומטרית.
הגוף האחראי הן לביצוע הבחינה הפסיכומטרית, ובכלל זאת הבחינה הפסיכומטרית המותאמת ללקויי למידה, והן לפיתוח, התקנה ותמיכה במערכת מת"ל הוא מאל"ו.
משרד מבקר המדינה בדק בעבר את נושא "סיוע לסטודנטים נכים ולקויי למידה " והעיר כי כיוון שהטיפול בנכים ולקויי למידה במערכת ההשכלה הגבוהה הוא חלק "מצורכי החברה והמדינה", על ות"ת לראות עניין זה כאחת המשימות החשובות המוטלות עליה.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי "אין להשלים עם מצב בו נכות או ליקוי למידה ימנעו מאדם למצות את מלוא הפוטנציאל האינטלקטואלי הטמון בו, אם רצונו ויכולתו לעשות כן.
יש לסייע לסטודנטים כאלה לרכוש השכלה גבוהה, ולזכות בשוויון הזדמנויות בחברה" 27 .
בחודשים אפריל -אוקטובר 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בנושא הטיפול בבעלי לקויות למידה המועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה (להלן גם - המועמדים ללימודים) המתוקצבים על ידי ות"ת או הלומדים במוסדות אלה.
בין היתר נבחנו החקיקה וטיפול משרד החינוך בנושא; ההיבטים בטיפול של המוסדות להשכלה גבוהה בסטודנטים לקויי למידה; הנגשת הלימודים לסטודנטים לקויי למידה באמצעות דרכי הוראה מותאמות לצרכיהם; פעילות מל"ג וות"ת בנושא טיפולם של מוסדות להשכלה גבוהה בסטודנטים לקויי למידה; פיתוח מערכת ממוח שבת לאבחון לקויי למידה; מעורבות ועד ראשי האוניברסיטאות (להלן - ור"ה) בנושא סטודנטים לקויי למידה; והטיפול במועמדים לקויי למידה.
רק שיעור קטן מהסטודנטים לקויי הלמידה סובל מלקויות למידה מורכבות 25 מאגר מוחות - מכון מחקר ויעוץ בינתחומי בע"מ, סקר בקרב סטודנט ים בנושאי רווחה ( 2011 '), עמ9 .
26 מחירי אבחונים ללקויות למידה נעים בין כ - 1,000 ש"ח לבין כ - 3,000 ,ש"ח ויותר בהתאם לסוג הלקות ולשיטות האבחון.
27 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51א ( 2000 ,"), בפרק "סיוע לסטודנטים נכים ולקויי למידה עמ' 424-432 .
הבדיקה נעשתה במל"ג-ות"ת, בוור"ה ובמשרד החינוך.
נוסף על כך, שלח משרד מבקר המדינה שאלון ל-29 מוסדות שמתקצבת ות"ת- שמונה אוניברסיטאות28 ו- 21 מכללות אקדמיות29 - בעניין הטיפול בסטודנטים לקויי למידה (להלן- השאלון).
כמו כן נעשו בדיקות השלמה ביחידת רשם העמותות ברשות התאגידים.
חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס"ח- 2008 .
חוק הזכויות נחקק באפריל 2008 במטרה לעגן את זכויותיהם של מועמדים ללימודים ושל תלמידים עם לקות למידה לקבלת התאמות לצורכיהם המיוחדים, הן בתהליך הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה ולמוסדות על -תיכוניים אחרים, הן במסגרת לימודיהם במוסדות אלה, כדי שיוכלו לממש את מרב הפוטנציאל שלהם.
חוק הזכויות מגדיר מהי לקות למידה, מיהו מאבחן מוכר ומהו אבחון מוכר לעניין לקויי למידה, וכן קובע מי זכאי להתאמות.
החוק קובע כי על שר החינוך30 להתקין תקנות לחוק ומפרט את העניינים שבהם יטפלו התקנות, ובהם, בין היתר, הוראות לשילוב אנשים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים (כהגדרתם בחוק), תוך התייחסות לעניינים אלה: התאמות למועמדים ולתלמידים עם לקות למידה; פעילות תומכת לתלמידים עם לקות זו; מרכז תמיכה שיש להפעיל בכל מוסד על -תיכוני לתלמידים עם לקות זו; קביעת נהלים ופרסומם על ידי כל מוסד על -תיכוני ליישום הוראות לפי חוק זה ; מהותו של אבחון מוכר והגורם המקצועי המוסמך לקיים אבחון.
בחוק הזכויות נקבע כי תקנות ראשונות לחוק יובאו לאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת (להלן - ועדת החינוך) בתוך תשעה חודשים מיום פרסומו של .
28 שמונה האוניברסיטאותהן: האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן - האוניברסיטה העברית), אוניברסיטת בן -גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן -גוריון), אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת תל -אביב, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (להלן - הטכניון), מכון ויצמן למדע והאוניברסיטה הפתוחה.
29 21 המכללות הן: המכללה האקדמית צפת, המכללה האקדמית אחוה, אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב, המכללה האקדמית הדסה ירושלים, האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (להלן - האקדמיה למוסיקה ולמחול), המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, המכללה האקדמית אשקלון, בצ לאל - אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים, המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון, המכללה האקדמית ספיר, שנקר - בי"ס גבוה להנדסה ולעיצוב, המכללה האקדמית עמק יזרעאל ע"ש מקס שטרן, המכללה האקדמית תל-חי למדע, סביבה וחברה (להלן - מכללת תל-חי), המכללה האקדמית תל -אביב-יפו, המכל לה האקדמית להנדסה אורט בראודה, בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים, המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן, המכללה האקדמית גליל מערבי, מכון טכנולוגי חולון, המכללה האקדמית להנדסה ירושלים, המרכז האקדמי רופין.
30 בהתייעצות עם מל"ג, עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מו גבלות ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם לקות למידה ובאישור וועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.
החוק - היינו, עד ינואר 200931.
בחוק הזכויות נקבע כי החוק יחול בהדרגה על מוסדות על -תיכוניים בתוך שלוש שנים מיום תחילתו ( 1.
09 ), בפריסה שווה בכל אחת משלוש השנים.
כלומר החוק היה אמור לחול במלואו בפברואר 2012 .
כמו כן נקבעו בחוק הוראות מעבר.
31 יצוין כי חודשיים לאחר מכן (במרץ 2009 .
) התחלפה הממשלה 1632 דוח שנתי63ג .
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2012 , עדיין לא הותקנו התקנות, אף שנקבע בחוק שהן יובאו לאישור ועדת החינוך עד ינואר 2009 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות עיכוב זה בחומרה שר החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי "אין מחלוקת שהתוצאה הסופית, לפיה התקנת התקנות בנושא שבנדון - התעכבה הרבה מעבר לרצוי".
המלצות ועדה ציבורית ביוני 2009 , חמישה חודשים לאחר המועד שנקבע כאמור בחוק הזכויות להתקנת התקנות, כתבה היועצת המשפטית של משרד החינוך לשר החינוך, ח"כ גדעון סער, ולמנכ"ל המשרד כי היה על שר החינוך להתקין את התקנות.
היא המליצה על הקמת ועדה שתעסוק בגיבוש חקיקת המשנה.
היועצת המשפטית ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי המלצה זו הועברה בשעתה לשרת החינוך דאז, פרופ' יולי תמיר אולם זו לא הספיקה למנות ועדה כאמור.
באוגוסט 2009 מינה שר החינוך, ח"כ גדעון סער, ועדה ציבורית בראשות ד"ר ליאורה מרידור שתפקידה היה לסייע בגיבוש עקרונות לכת יבת התקנות לחוק (להלן - ועדת מרידור או הוועדה).
הוועדה החלה את עבודתה באוקטובר 2009 .
,חברי הוועדה היו נציגים של הגופים האלה: המוסדות להשכלה גבוהה, מל"ג ות"ת, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת) ונציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
הוועדה התכנסה אחת לשבועיים, ונוסף על כך קיימו חבריה דיונים באמצעות האינטרנט.
הוועדה הגישה דוח ובו המלצותיה במאי 2011 .
לפני הוועדה הופיעו נציגים של גופים שונים, ובהם נציגי הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, נציגים של המרפאים בעיסוק, קלינאי התקשורת והמאבחנים הדידקטיים, וכן נציגים של עמותת לשם ואגודת ניצן32 .
מהפרוטוקולים של ועדת מרידור ומהדוח שהגישה במאי 2011 עולה כי היו התנגדויות של נציגי הגופים האמורים להמלצותיה של הוועדה, שנגעו בעיקר לסוגיה מהו אבחון מוכר ומיהו מאבחן מוכר לעניין לקויי למידה, ובייחוד לאחת מהמלצותיה של הוועדה, ולפיה "כל פרופסיה המבקשת הכרה כמאבחן מוכר תחויב לעמוד במתווה ההכשרה התיאורטית והפרקטית כפי ]לעניין לקויי למידה[ "שנקבע בועדת מרגלית33 .
,המלצות ועדת מרידור נגעו בעיקר להסדרת העיסוק באבחון לקויות למידה לקביעת הכשרת מינימום מחייבת זה ה עבור כל בעלי המקצועות שהוכרו בחוק כרשאים לבצע אבחונים, ולהסדרת פעילות תומכת בסטודנטים עם לקויות למידה במסגרת חוק הזכויות.
32 אגודת ניצן היא ארגון (שפועל כמלכ"ר) שהקימו בשנת 1964 הורים ומתנדבים כדי לאתר ולאבחן ילדים מתבגרים ובוגרים עם ליקויי למידה, הפרעות קשב וקשיי הסתגלות ותפקוד, וכן כדי לטפל בהם ולקדמם.
33 באפריל 2010 מינתה יו"ר ועדת מרידור, בתיאום עם שר החינוך, ועדת משנה בראשות פרופ' מלכה מרגלית שתפקידה היה לקבוע את מסגרת ההכשרה התאורטית והקלינית הנדרשת מ"מאבחן מוכר" כהגדרתו בחוק הזכויות ולגבש המלצות לקביעת הכשרת המינימום הנדרשת לצורך הכרה ב"מאבחן מוכר" כמשמעותו בחוק זה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1633 .
בדוח ועדת מרידור הוערך כי העלות של יישום תקנות חוק הזכויות בכל המוסדות העל-תיכוניים שבהם עוסק החוק, לרבות המוסדות להשכלה גבוהה, תהי ה כ-23 מיליון ש"ח בשנה, וכי יישום מלא של הוראות החוק יוכל להתבצע רק באוקטובר 2015 ( , לקראת שנת הלימודים התשע"ו 2015- 1634 דוח שנתי63ג .
2016 ), למעלה משלוש שנים וחצי לאחר המועד שנקבע כאמור בעניין זה בחוק הזכויות (פברואר 2012.
) שר החינוך אימץ את המלצות הוועדה; יצוין כי לדעת הלשכה המשפטית של משרד החינוך, על מנת להוציא מן הכוח אל הפועל את המלצות הוועדה בנושאים הנוגעים לאבחון ולמאבחנים מוכרים נדרשו כמה תיקונים בחוק הזכויות.
תזכירי חוק תזכיר חוק הזכויות מס' 1 על מנת לגבש תקנות בנושא רישוי מאבחני לקויות למידה וההכרה בהם ובכלים לאבחון הלקויות על פי המלצות ועדת מרידור נדרשו כאמור תיקונים בחוק הזכויות.
לצורך כך הוכן במשרד החינוך, בסיועה של מל"ג, תזכיר חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים (תיקון מספר 1 - ממונה, ועדת הכרה, ועדת מומחים), התשע"ב - 2012 (להלן- תזכיר מס' 1 ;) התזכיר הועבר בינואר 2012 .
לגופים שונים, לעיונם ולקבלת הערותיהם תזכיר חוק הזכויות מס' 2 במאי 2012 ', בעקבות הערות שהתקבלו מגורמים שונים לגבי תזכיר מס1 , גובש נוסח מעודכן של תזכיר חוק הזכויות (תיקון - ממונה, ועדה מייעצת לעניין מתן תעודת הכרה) (להלן - תזכיר מס' 2 ).
ביוני 2012 הועבר תזכיר זה להתייחסותם של גורמים הנוגעים בדבר לשם קבלת הערותיהם בנושא.
ממסמכים שונים עולה כי חלק מהגורמים הביעו התנגדות לתיקונים שבתזכיר האמור.
באמצע יולי 2012 כתב מנכ"ל משרד הבריאות למנכ"לית משרד החינוך כי הוא מסכים לכך שכל בעלי המקצו ע צריכים לעמוד בתנאי כשירות והכשרה אחידים נוספים אולם הוא סבור שלשר הבריאות צריכה להיות סמכות לפטור בעלי מקצועות מסוימים מתנאים אלה.
לגבי הכרה סטטוטורית בכלי אבחון כתב מנכ"ל משרד הבריאות כי המשרד "סבור שאין לכך מקום.
אין כל הצדקה להתערבות המחוקק בשיטות עבודה בהקשר דנן.
אין מודל שנותן מענה מעשי וראוי והדבר אך יגרום לעיכוב נוסף ביישום החוק".
יצוין כי עוד ביוני 2011 כתב סגן שר הבריאות, ח"כ הרב יעקב ליצמן, לשר החינוך "כשר הממונה על העיסוק בפסיכולוגיה במסגרת חוק הפסיכולוגים, התשל"ז- 1977 אני פונה אליך בבקשה שלא להיכנס לתחום, שהיה מאז ומתמיד מתפקידו וסמכותו של משרד הבריאות, שכן התקנות כפי שנוסחו ע"י הועדה שלעיל, מגבילות את עיסוקם של הפסיכולוגים שעסקו ועוסקים באבחון לקויי למידה ובטיפול בליקויי למידה במשך שנים רבות.
אודה לכבודו אם לא יאשר את התקנות לפני הסכמה בין המשרדים".
לא נמצאה תגובת שר החינוך על פנייה זו.
בתשובת שר החינוך למשרד מבקר המדינה צוין כי "מדובר בנושא מאוד מורכב, הכולל הסדרת עיסוק של אלפי מאבחנים אשר עושים מלאכתם עשרות שנים.
בראיה מציאותית ובהיכרות לעומק עם הנושא, לא ניתן לחשוב שניתן להסדיר סוגיה מעין זו במהלכי בזק".
היועצת המשפטית של משרד החינוך כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לאחר שהגורמים השונים הביעו התנגדות לנוסח תזכיר מס' 2 , התקיימו ישיבות ובירורים עם הגורמים הרלוונטיים וההצעה לנוסח המעודכן הועברה לבדיקה והתייחסות של נציג מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
התקיימו מספר מוסדות להשכלה גבוהה 1635 .
פגישות וכן ישיבת סיכום לליבון הסוגיות שנותרו במחלוקת, ובעקבותיהן גובש הנוסח הסופי.
המחלוקת בין משרד החינוך ומשרד הבריאות בעניין רישוי מאבחני לקויות למידה, הכרה בהם וכן הכרה בכלי אבחון עיכבה באופן משמעותי את הפעלת החוק במלואו .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שמשרדי החינוך והבריאות ינקטו כבר בשלב מוקדם יותר את כל הפעולות הדרושות ליישוב המחלוקות בעניין וישתמשו בכל הכלים העומדים לרשותם ובכלל זה, בהיעדר פתרון - הבאת המחלוקת בפני ראש הממשלה34, בהתאם למנגנון הקבוע בתקנון הממשלה35.
הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים (תיקון) רק בתחילת אוקטובר 2012 , במהלך הביקורת בנושא הודיע משרד החינוך למשרד מבקר המדינה כי הגיע להסכמה עם משרד הבריאות בנושאים שנויים במחלוקת הנוגעים לחוק הזכויות, וכי בכוונתו להעביר בחודש זה לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה תזכיר חוק מעודכן, חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים (תיקון), התשע"ג - 2012 (להלן- טיוטת החוק).
12 החליטה הממשלה: (א) לאשר עקרונית את טיוטת החוק; (ב) להסמיך את ועדת השרים לענייני חקיקה לאשר, מטעם הממשלה, את נוסחה הסופי של הצעת החוק שתוגש לכנסת; (ג) לבקש מוועדת הכנסת להקדים את הדיון בהצעת החוק36 .
בהחלטת הממשלה האמורה נקבע כי "העלות התקציבית ליישום החוק על פי דו"ח 'ועדת מרידור' תמומן ברובה דרך הוות"ת ומשרדי הממשלה הרלוונטיים וכן דרך מוסדות הלימוד".
באותו היום, בהמשך להחלטת הממשלה האמורה, החליטה ועדת השרים האמורה לאשר על דעת הממשלה את הצעת חוק הזכויות דלעיל, ומזכיר הממשלה פנה למזכירות הכנסת וביקש כי ועדת הכנסת תחליט על הקדמת הדיון בהצעת החוק.
בהצעת החוק האמורה נקבעו תיקונים בסוגיות הנוגעות, בין היתר, לד רישות ההכשרה ממאבחן מוכר, למתן פטור מדרישות אלה ולהכרה בכלי אבחון.
עוד צוין בטיוטת החוק כי היות שלא מקובל לקבוע בחקיקה ראשית את כלי העבודה של בעלי מקצוע כשירים, הוחלט כי לא ייקבעו בחוק או בתקנות שיטות אבחון מוכרות, אלא יומלץ על כך בהוראות מינהל פנימיות שיקבע שר החינוך בהתייעצות עם שר הבריאות, עם ועדת מומחים שנקבעה בחוק, עם נציבות זכויות לאנשים עם מוגבלות ועם ארגונים נוספים.
בטיוטת החוק נקבע תיקון נוסף לגבי דרישות הכשירות ממאבחן מוכר, אשר נועד לפשט את הליך הענקת תעודת ההכרה למאבחן.
החוק המתוקן ייכנס לתוקף בתוך 18 חודשים מיום פרסומו, כדי לאפשר הן למשרד החינוך הן למוסדות על-תיכוניים להיערך ליישומו.
34 תקנון הממשלה ה-31 ותקנון הממשלה ה-32 בפרק א' בסעיף9.
35 כבר בדוח קודם של משרד מבקר המדינה בנושא "הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות" הוער כי "האחריות לפתרון מחלוקות בין -משרדיות מוטלת.
על משרדי ממשלה ועל השרים העומדים בראשם, ואם יש מחלוקת שלא הצליחו ליישב, על השרים להביאה לפני ראש הממשלה".
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011 ,) 'עמ3.
36 ,ראו: הצעות חוק הממשלה, התשע"ג94 .
,מהאמור בטיוטת החוק עולה כי אם לוח הזמנים שצוין בו יבוצע כמתוכנן הרי שחוק הזכויות, שיישומו המלא היה אמור להתבצע בפברואר 2012 , ייושם במלואו בפיגור שעשוי להגיע לשש שנים ואף למעלה מכך.
היועצת המשפטית של משרד החינוך הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "אנו פועלים לגיבושן הסופי של התקנות מכוחו של החוק המתוקן בשיתוף עם המל"ג, אשר יוכלו להיכנס לתוקפן רק לאחר כניסתו של החוק המתוקן לתוקף".
שר החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "התאריך הנכון, לפיו צריך לשפוט את ההתנהלות זהו התאריך בו נקבה ועדת מרידור.
לפיה יישום מלא של הוראות החוק יוכל להתבצע לקראת שנת הלימודים תשע"ו (אוקטובר 2015.
") דיוני ועדת החינוך בחוק הזכויות ועדת החינוך דנה פעמיים בעיכוב בהתקנת התקנות לחוק הזכו יות ובתוצאותיו החמורות: 1.
במאי 2010 דנה ועדת החינוך בנושא "תלמידים לקויי למידה במערכת החינוך ובמוסדות להשכלה גבוהה".
בדיון מתח יו"ר הוועדה, ח"כ זבולון אורלב, ביקורת חריפה על העיכוב המשמעותי בהתקנת התקנות של חוק הזכויות, עיכוב אשר גורם לקיפוח זכויות הסטודנטים37.
בדצמבר 2011 דנה ועדת החינוך ב"יישום חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה במוסדות על תיכוניים - לציון היום הבינלאומי לאנשים עם מוגבלות".
יו"ר הוועדה, ח"כ אלכס מילר, מתח בדיון ביקורת חריפה על העיכוב המשמעותי בהתקנת התקנות לחוק הזכויות.
ביום הדיון כתב יו"ר הוועדה, ח"כ מילר, בין היתר לשר החינוך ויו"ר מל"ג, ח"כ גדעון סער, ולסגן שר הבריאות, ח"כ הרב יעקב ליצמן, כי אף שחוק הזכויות חוקק כבר כארבע שנים לפני כן והתקנות לחוק היו צריכות להיות מוצגות לוועדת החינוך בתוך תשעה חודשים מחקיקתו, הן טרם הותקנו.
דהיינו יש כבר איחור של כשלוש שנים בהתקנת התקנות.
"איחור של 3 שנים הוא איחור בלתי נסלח המעיד על זלזול בכנסת, בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בחוק, ובעיקר בתלמידים לקויי למידה.
נציג משרד החינוך אמר כי התקנות בהכנה, ונציגת משרד הבריאות אמרה שהיא טרם ראתה אותן.
הגיעה הוועדה למסקנות.
כל התקנות של המל"ג בוועדה -מוקפאות עד שנושא התקנות בחוק זה יוסדרו.
בעוד שבועיים תתכנס הוועדה, לישיבת מעקב בנושא, תוך ציפייה שהתקנות יגיעו אליה לישיבה זו.
הועלה שגם לאחר הדיון האמור של הוועדה ולאחר פנייתו בכתב של יו"ר הוועדה השתהה הליך התקנת התקנות, ובהיעדרן לא היה אפשר לממש את מטרת החוק.
בפסיקה נאמר כי ראוי שהשר יתקין תקנות הדרושות למימוש החוק בהקדם ולא יעכב את ההליך במשך שנים.
בית המשפט אמר כי "משהטיל המחוקק חובת עשייה על רשות פלונית, חייבת הרשות בעשייה זו, בכל המהירות הראויה.
37 בדיון האמורציין יו"ר הוועדה, בין היתר: "אף שחלפו שנתיים וחצי, ואף שהחוק חייב את שר החינוך.
אנחנו עומדים היום שנתיים וחצי אחרי שהחוק חוקק.
היו צריכים להגיש תוך תשעה חודשים.
עדיין התקנות לא הגיעו, ולפחות שנתון אחד של סטודנטים, אלה שלמדו בתש"ע, למעשה היו כבר צריכי ם ללמוד במסגרת החוק והתקנות החדשות, והנה קופחו זכויותיהם".
היה לצפות לכך כי לא יעברו ימים רבים עד אשר יתקין שר האוצר את התקנות הדרושות"38 .
שר החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא "ימשיך לנקוט את כל המאמצים הדרושים על -מנת להביא בהקדם האפשרי את הליך תיקון החקיקה הראשית אל סיומה, דבר אשר יאפשר את התקנת התקנות אשר יסדירו בצורה נכונה, צודקת ויעילה את הנושא החשוב של תלמידים לקויי ]ההדגשה במקור [ למידה במוסדות על-תיכוניים".
38 בג"ץ 303/63 ( הרמתי נ' מנהל מס רכוש וקרן פיצויים, פ"ד י"ח2 )356 ,360.
התקנת תקנות סעיף 4)(ג בחוק הזכויות פירט את הנושאים אשר על שר החינוך, כאמור, לקבוע לגביהם הוראות במסגרת התקנות: (1) התאמות ל מועמדים ולתלמידים עם לקות למידה; (2) ;פעילות תומכת לתלמידים עם לקות למידה (3) מרכז תמיכה לתלמידים עם לקות למידה לכל מוסד על -תיכוני; (4) קביעת נהלים ופרסומם על ידי כל מוסד על-תיכוני, ליישום הוראות לפי חוק זה באותו מוסד; (5) מהותו של אבחון שיוכר לצורך מתן התאמות לפי חוק זה; (6) מיהו הגורם המוסמך להכריע בנושאים הקשורים לקביעת התאמות; ( 7 ) הליכי ערר על התאמות שנקבעו.
ועדת מרידור גיבשה את המלצותיה לגבי מגוון נושאים שחוק הזכויות קובע כי יותקנו בעניינם תקנות, כגון סוגי ההתאמות הנדרשות לסטודנטים לקוי י למידה ושירותי התמיכה שעל המוסדות להעמיד לרשותם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התקנת תקנות בנוגע לחלק מהנושאים האמורים אינה בהכרח מותנית בתיקון חוק הזכויות וניתן היה לבחון אפשרות לקדם הטיפול בהן במקביל לתהליך תיקון החוק, או לחלופין לקבוע הוראות נוהל זמניות עד להתקנת התקנות.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר שר החינוך למשרד מבקר המדינה כי "היו לקונות רבות בחוק שנחקק במאי 2008 אשר היה צורך ממשי לתקנם.
התיקונים שיש לתקן בחוק הראשי עליהם המליצה ועדת מרידור הינם, בין היתר, בסוגיית מיהו 'מאבחן מוכר' ומהו 'אבחון מוכר'.
סוגיות אלה הן אבני היסוד ה[ ]הדגשה במקור בכל סוגיית לקויי הלמידה.
לפיכך, ישנו קושי פרקטי לקדם תקנות בנושאים רוב המוחלט של ]ה[ המוזכרים.
מבלי שמסדירים את שאלות היסוד.
נמצא כי הנושאים בסוגיית לקויי הלמידה יונקים בצורה כלשהי ומושפעים משאלות היסוד.
לפיכך שגוי לחשוב כי ניתן היה להתקי ן תקנות בנושא מסוים.
מבלי שהסוגיות הראשוניות מוסדרות ובאות על פתרונן".
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי "לא היה מקום להתקנת תקנות עד להשלמת הליך תיקון החוק כנדרש".
היועצת המשפטית של משרד החינוך כתבה בתשובתה כי נוכח התיקונים שנדרשו בעניינים מהותיים בחוק הזכויות, שעניינם ההגדרה של אבחון מוכר ומאבחן מוכר, "לא ניתן היה לפרסם את התקנות לפני או במקביל לתיקונים בהוראה המסמיכה בחוק הראשי".
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם נכון היה לבחון קודם את הסוגיות היסודיות (נושא המאבחן המוכר והאבחון המוכר), או לם ככל שהדברים התמשכו היה על משרד החינוך לבדוק כיצד לקדם את התקנת התקנות לגבי הנושאים האחרים, שאינם נוגעים באופן ישיר לנושא הגדרת המאבחן והאבחון המוכרים, בשלב מוקדם וללא קשר לסוגיה האמורה שהייתה שנויה במחלוקת.
למצער, אם סבר משרד החינוך כי לא ניתן להתקין תק נות כל עוד לא תוקן החוק, ניתן היה להכין הוראות מינהל ונהלים בנושאים אלה.
הדבר היה עשוי לתרום רבות לקידום הטיפול באוכלוסיית המועמדים ללימודים והסטודנטים בעלי לקויות למידה ולעלות בקנה אחד עם לוח הזמנים המחייב שנקבע בחוק הזכויות להתקנת התקנות.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 .
חוק השוויון חוקק בשנת 1998 ,כדי "להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות ולעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, וכן לתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים באופן שיאפשר לו לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד, תוך מיצוי מלוא יכולתו".
כאמור, החוק הגדיר אדם עם מוגבלות כ"אדם עם לקות פיסית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים".
לקויות למידה נכללות בתחום הלקויות הקוגניטיביות, ולכן חוק זה חל גם על לקויי למידה.
בשנת 2005 נוסף כאמור פרק לחוק השוויון ובו הוראות ייעודיות המתייחסות ל"מוסדות על-תיכוניים", ולפיהן מוסדות אלה ושירותי השכלה הניתנים בידיהם יהיו נגישים הן מהבחינה הפיזית והן מבחינת השירות.
עוד נקבע בפרק האמור כי שר ה חינוך ושר התמ"ת, לפי העניין יקבעו הוראות בדבר התאמות הנגישות הנדרשות כדי שתתאפשר נגישות של מוסדות על - תיכוניים ציבוריים קיימים ושל שירותי ההשכלה שהם נותנים לבני אדם עם מוגבלויות.