HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בית המשפט הוסיף וקבע כי הימנעות המשטרה משחרור עצורים בערבות מובילה גם לבזבוז משאבי ציבור רבים ומעמיסה שלא לצורך על בתי המשפט; היא מבזבזת את זמנו של בית המשפט וגורמת להטרדתו באינספור פעולות טכניות, לרבות פתיחת התיק, כניסה לפרוטוקול ועריכתו, הכנסת פרטי הנוכחים, הקלדה של הודעות הצדדים על הסכמתם, חתימת הפרוטוקול, עריכת צו המעצר הדרוש לשחרור, הדפסות ועוד.
הזמן והמשאבים שמאבד בית המשפט בשל כך היו צריכים להיות מנותבים לעיסוק בבקשות מעצר אחרות, שבהן נדרש בית המשפט לשקול בכובד ראש אם לשלול חירותו של אדם שהוא בחזקת חף מפשע אם לאו.
המשטרה לא אספה במהלך השנים נתונים על מספר הפעמים שבהם נעשה שימוש בסמכותו של קצין משטרה כדי לשחרר עצור בתחנה.
בידי המשטרה אין נתונים המלמדים אם היא עשתה שימוש מיטבי בהליך זה, והיא אף לא בחנה מה השיעור של שחרורים אלה מתוך כלל המעצרים שבהם אפשר היה לשחרר את העצורים בתחנות המשטרה, ובכך להימנע מפגיעה מיותרת בחירותם וכן להקל על עבודתם של בתי המשפט ושב"ס.
יצוין כי רק בשנת 2013 החלה המשטרה לאסוף את הנתונים האמורים.
איסוף הנתונים החל לאחר שביולי באותה השנה ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת מתחה ביקורת על התנהלות המשטרה, וזו נדרשה להציג נתונים על אודות השימוש שהיא עושה החל מהמחצית השנייה של 2013 באמצעי זה של שחרור בערובה.
ואכן במחצית הראשונה של שנת 2013 שוחררו910 עצורים, ובעקבות הדיון בוועדה גדל מספרם במחצית השנייה ביותר מפי ארבע והגיע לכ- 3,800 .
המשטרה כתבה בתשובתה כי "בחודש יוני 2014 הותקנו בכל תחנות המשטרה מערכות מידע שבה ן ניתן לשלם הפקדה כספית לשחרור בערובה, בכל חודש מועברים נתונים למפקדי המחוזות בדבר השימוש בכלי זה ומגמות השימוש בכלל והוא נמצא בעלייה מתמדת".
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי במשטרה נעשתה עבודה רחבת היקף לטיוב המעקב אחר מעצרים והשחרורים ממעצר.
בתוך כך שופר גם הדיווח לגבי היקף השחרורים על ידי קצין משטרה.
בתשובתו הנוספת מינואר 2015 כתב המשרד לבט"פ כי הוא "פעל להרחבת יכולתם של קציני המשטרה לשחרר עצורים בתחנות .
22 מ"י (י-ם) 36315 -06-13 ,מדינת ישראל נ' אבו תאיה (פורסם במאגר ממוחשב, 18.
) המשרד לביטחון הפנים 383 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשטרה בדרך של ערובה כספית ותוך שימוש במכשירי ה'בנקט', שהוצבו לצורך כך בתחנות".
תנאי כליאה והסעה של עצורים .
לריבוי המעצרים ולוויסות העצורים בין מתקני הכליאה השונים יש השפעה על התארכות משך זמן הנסיעה של העצורים בין המתקנים ולכבילה ממושכת שלהם.
ניוד העצורים בידי סוהרי יחידת נחשון מבוצע מדי יום ביומו בכלי רכב מיוחדים למשימה זו.
כלי רכב אלו מחולקים לכמה תאים, המתאימים לתפוסה של עד עשרה אנשים.
הנסיעות אורכות לעתים שעות ארוכות, ובמהלכן ה עצורים יושבים כשידיהם ורגליהם כבולות.
בעתירה לבג"ץ23 משנת 2008 דרשו העותרים שיפור תנאי העברת האסירים.
בעתירה נכתב כי המינוח 'אסירים' מתייחס לעצורים ולשפוטים כאחד.
בעתירה טענו העותרים בין היתר על תנאי הסעה וניוד ירודים, על הזמן הממושך של ההסעות, על המתנה ממושכת בניידות ההסעה בתנאים קשים ועל כבילת האסירים בעת הנסיעה.
בהוראת בית המשפט הוגשו לעתירה שתי תגובות מטעם המדינה האחת בנובמבר 2008 והשנייה ביולי 2010.
בתגובה מנובמבר 2008 נכתב, בין השאר, כי "נושא זה נמצא בטיפול בימים אלה, ולשם כך אף נשכרת חברת ייעוץ חיצונית, אשר עתידה לתת את מסקנותיה בקרוב, והמשיבים סבורים, כי יש לאפשר את השלמת המהלך, אשר ודאי יוביל לשיפור נוסף בתנאי האסירים".
בתגובה מיולי 2010 נכתב עוד כי הטענות המועלות בעתירה זכו וזוכות לטיפול, וכי התמונה הכללית מצביעה על שיפור וייעול שחל במערך ההסעות של האסירים והעצורים.
בסופו של יום, בהמלצת בית המשפט נמחקה העתירה תוך שמירה על זכותם של העותרים לשוב ולהעלות סוגיה פרטנית שעלתה בעתירה ולא באה על פתרונה.
ביוני 2013 פנה עורך דינם של העותרים לנציב שב"ס וכתב כי "למרבה הצער מעדויות רבות שנאספו בארגונים לזכויות אדם 24 בשנתיים האחרונות ע ולה תמונה עגומה לפיה תנאי ניוד האסירים עדיין ירודים ופוגעים בצורה קשה בזכויות היסוד החוקתיות של האסירים.
האסירים עדיין מלינים על סבל רב במהלך הניוד ובמיוחד האסירים החולים".
במכתבו הוא מציג תלונות על מקרים של נסיעות ממושכות בתנאים קשים.
בסוף מכתבו הוא מעלה רשימה של בקשות שהיענות להן תקל, לדעתו, על סבלם של המוסעים ברכבים של יחידת נחשון.
מדוח הסניגוריה הציבורית מאוגוסט 201425 עולה ש"שימוש יתר במעצרים פוגע בצורה אנושה לא רק בזכויותיהם של העצורים לחירות ולכבוד, אלא גם בהגינות ההליך המשפטי ובסיכוי להביא לתוצאה צודקת".
הסניגוריה הציבורית סבורה שהבעייתיות בתנאי הסעת עצורים והחזקתם בבתי המשפט דורשת שיפור של מערך ההובלות הקיים בין באמצעות הגדלת משאבי יחידת נחשון ובין באמצעות יצירת מסלולי הסעה קצרים יותר, כמו גם בהפחתת מספר המעצרים.
23 בג"ץ 1482/08 עדאלה ואח' נ' שירות בתי הסוהר.
מרכז עדאלה; הקליניקה המשפטית לזכויות ושיקום אסירים; רופאים לזכויות אדם 25 הסניגוריה הציבורית, דוח פעילות 2013 (אוגוסט 2014 '), עמ 20-19.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לעתיםהפעולות ש נוקט שב"ס לשיפור תנאי החזקת העצורים אינן מיטיבות עמם.
לדוגמה , שב"ס מנסה לעמוד בתקנים מינימליים של החזקת עצורים, ולשם כך הוא משפץ את מתקניו, דבר הגורם לצמצום יכולתו לקלוט עצורים.
במצב זה קטֵן מספר מקומות הכליאה, ומשטרת ישראל נדרשת להעביר עצורים למתקני כליאה מחוץ למחוזות.
פתרון זה, הגורם לבזבוז משאבים ולריבוי ליוויים, מוביל לכך שחלק מן היחידות במשטרה מבכרות ל וותר על ניוד העצורים אל מחוץ למחוזותיהם ומחליטות על שחרור העצור או על כליאתו במתקני משטרת ישראל.
שב"ס מסר בתשובתו כי "אכן, במהלך השנים האחרונות נעשו פעולות רבות לרווח תאים, במסגרת המאמצים לשיפור תנאי המחיה של האסירים.
במסגרת זו מתבצע שיפוץ והפחתת מיטות בתאים בהם מצויות מעל 10 מיטות, לפי תכנית רב שנתית.
שב"ס עושה את המירב לקליטת עצורים מכלל הגורמים, אולם מזה זמן רב שב"ס התריע ומתריע על מחסור במקומות כליאה, שהולך ומחריף עם העלייה העקבית במספר העצורים.
המצוקה תמשיך ותחריף בהיעדר פתרון".
הביקורת העלתה כי השילוב בין מגמת ה גידול במעצרים בשנים האחרונות והמחסור במקומות כליאה גר ם לנזקים בקשרי הגומלין שבין המשטרה לשב"ס ובתנאי כליאתם והחזקתם של עצורים.
מעצרו של אדם שעומדת לו חזקת החפות פוגע בזכות היסוד שלו.
לפיכך על המשרד לבט"פ בשיתוף המשטרה ושב"ס לבחון את כל ההיבטים שהוזכרו לעיל ולפעול בהתאם לכך.
באופן זה ניתן יהיה לוודא שהמעצרים ייעשו רק במקרים שבהם הדבר הכרחי , תוך איזון ראוי בין האינטרס הציבורי בקיומה של מערכת משטרתית המאפשרת חקירה יעילה של חשודים והרחקת נאשמים שנשקפת מהם מסוכנות תוך כדי ניהול משפטם, לבין האינטרס של שמירה על חירותם האישית של החשודים והנאשמים.
בשנת 2007 החליט השר לבט"פ שמערך הכליאה והליווי של העצורים בישראל יעבור כולו לאחריות שירות בתי הסוהר, ובשנת 2008 .
הוחל ביישום ההחלטה החלטה זו משקפת את התפיסה שלפיה השב"ס הוא ארגון כליאה ארצי, שאמור להחזיק תחת חסותו אסירים שפוטים ועצורים , ולהיות אמון על שמירת זכויותיהם וביטחונם, ומנגד שעל ה משטרה להתמקד בלחימה בפשיעה ובאכיפת החוק ולא לעסוק בשינוע, בליווי ובהחזקה של עצורים.
דוח זה בוחן היבטים שונים בתהליך העברת האחריות על מערך ליווי העצורים ובתי המעצר מהמשטרה לשב"ס כנגזר מהחלטת השר.
המשרד לביטחון הפנים 385 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחלוף שש שנים מאז נחתמו ההסכמים הראשונים בין המשטרה ושב"ס עדיין אין תחימת גבולות ברורה והסדרה מלאה של התנהלות שני הארגונים בטיפול בנושא.
במשך השנים שחלפו נתגלעו מחלוקות רבות הנוגעות לשאלת אחריותם של שני הגופים בעניינים מהותיים, ובהם ליווי עצורים, תהליך קליטת עצורים וויסותם בין מקומות הכליאה.
בפועל התפיסה שהנחתה את מנסחי ההסכמים שנעשו במחוזות, שלפיה תוסר מהמשטרה האחריות לביצוע ליוויים ולהחזקת עצורים בבתי מעצר בתחנות, לא עמדה במבחן המציאות.
בין השנים 2013 -2008 המשיכה המשטרה לבצע ליוויים ולהלין עצורים בתחנות המשטרה, ולעתים פעילותה המבצעית נפגעה בשל כך.
במשך השנים ניסו המשטרה ושב"ס להסדיר את המחלוקות ביניהם שעדיין נותרו בעינן, אך ניסיונות אלה לא צ לחו.
רק בשנת 2014 נחתם הסכם שאמור היה להסדיר כמה פערים שהתגלו באותן השנים.
חתימת ההסכם בשנת 2014 לא הביאה לסגירת פערים אלה, ובנושאים מסוימים היא אף הגדילה אותם.
על המשרד לבט"פ לחזור ולבחון את המחלוקות בין המשטרה לבין שב"ס ולגבש יחד איתם פתרונות ראויים להסדרת הנושאים השנויים במחלוקת, תוך קביעת תחומי האחריות של כל גוף, קביעת נהלים מפורטים וקביעת מנגנונים ליישוב המחלוקות.
במסגרת פתרונות אלה יש להתייחס בכובד ראש להיבטים הקשורים לזכויות העצורים ולמניעת פגיעה העולה על הנדרש בחירותם ובכבודם, כפי שנקבע בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
מזה שנים מעניקה הממשלה תמיכה כספית לפעילויותיהם של גופים ציבוריים, המאוגדים בדרך כלל כעמותות ומספקים שירותים מגוונים בתחומים רבים.
תמיכת מדינה זו חיונית לפעילותם של גופים רבים, ולפעילויות גופים אלה חשיבות רבה בסיפוק שירותים וצרכים שונים של אוכלוסיות שונות ונרחבות.
עד לשנת2004 הופקד המשרד לענייני דתות על התמיכה במוסדות התורניים ועל תשלום מלגת לימודים לאברכים.
משנת 2004 ,ואילך מופקד משרד החינוך על הטיפול בנושא והוא עושה זאת באמצעות אגף בכיר מוסדות תורניים במינהל עובדי הוראה.
על פי נתוני האגף בדצמבר 2013 הואהעניק תמיכות ל -1,508 מוסדות תורניים המשתייכים לכ-1,150 .
עמותותבמוסדות אלו למדו 122,061 תלמידיםשהיו זכאים לתמיכת משרד החינוך8 .
מספר התלמידים במוסד תורני נע בין15 ל-6,000 .
מוסד תורני הרוצה לקבל תמיכה מהאגף נדרש להגיש מדי שנה בשנה בקשה לתמיכה דרך מערכת מרכב"ה9 .
התמיכה היא עבורלימודי התלמידים במקום הלימודים שעליו דיווח המוסד, והיא נועדה לסייע למוסד להשיג את יעדיו בתחום הגברת החינוך והלימודים התורניים.
התמיכה החודשית למוסדות מחושבת על פי מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכה10 שקובע שר החינוך מדי פעם בפעם בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
המבחנים מפורסמים לציבור.
בשנת 2012 היה תקציבהאגף 1,156 מיליון ש"ח.
על פי המדיניות שקבעה הממשלה11 , ובמסגרת השינוי בסדרי העדיפויות בתקציב הדו -שנתי לשנים 2014 -2013 , קיצצה הממשלה את תקציב התמיכות למוסדות התורניים ושינתה את אמות המידה לחלוקתן: התקציב לשנת 2013 היה781 מיליון ש"ח, ולאחר שינויו - 866 מיליון ש"ח; התקציב לשנת 2014 היה564 מיליון ש"ח, ולאחר שינויו - 673 מיליון ש"ח.
האגף ממונה גם על תשלומי מלגות לימודים בתנאים מסוימים לאברכים הלומדים בכולל.
בשנים 2014 -2012 הייתה המלגה 1,040 ש"ח לחודש, ועל פי הנתונים בדצמבר 2013 קיבלו אותה10,624 אברכים.
תקציב2014 למלגות אלה היה כ-112 מיליון ש"ח.
במאי 2014 פסק בג"ץ כי מתן מלגת לימודים לאברכים תלמידי ישיבה פוגע בזכות לשוויון, ולכן יש להפסיק את מתן המלגה מ-2.
האגף תומך במגוון סוגים של מוסדות תורניים (להלן- סוגי מוסדות).
הלימודים במוסדות מתקיימים חמישה ימים בשבוע, והתלמידים הזכאים לתמיכה נדרשים ללמוד 45-35 שעות בשבוע, לפי מסלול הלימוד במוסד (להלן- סוג לימוד).
מוסד תורני יכול לקבל תמיכה עבור תלמידים בני 67-17 .
8 עם התלמידים שלא היו זכאים לתמיכה הסתכם מספר התלמידים, על פי דיווחי המוסדות, ב- 132,642.
9 מרכב"ה- "מחשוב ראשי כולל במשרדי הממשלה" - מערכת המחשוב הכספית האחידה המשמשת את משרדי הממשלה.
10 "מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכהשל משרד החינוך התרבות והספורט במוסדות ציבור", בפרק "תמיכה בלימוד תורני ובפעולות מיוחדות למוסדות תורניים ", ילקוט הפרסומים 5317 מ- 28.
04 ועדכוניםמדי פעם בפעם .
11 ראו החלטת ממשלה638 מ-28.
13 , בעניין "שילוב חרדים ובני מיעוטים בשירות צבאי ואזרחי לצורך שילובם בשוק העבודה וליצירת שוויון בנטל הביטחוני והכלכלי".
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סוגי המוסדות התורניים העיקריים הם אלה: ישיבה גבוהה - מוסד המקיים מערכת לימוד תורנית, בדרך כלל תלת-שנתית, המיועדת לבוגרי החינוך העל -יסודי ולבוגרי הישיבות הקטנות12 שטרם נישאו.
התלמידים חייבים ב-45 שעות לימוד בשבוע; כולל אברכים - ישיבה המיועדת לאברכים (תלמידים נשואים) המחויבים ללמוד כמות מסוימת של שעות בשבוע, בהתאם לסוג הלימוד; ישיבת הסדר - לימודי ישיבה גבוהה המשולבים בשירות צבאי.
התלמידים בה מחויבים ב-40 .
שעות לימוד בשבוע מסגרות תורניות אחרות שלומדים בהן מספר קטן של תלמידים נתמכים הן אלה: מדרשה לבנות - ישיבה גבוהה שבה נשים לומדות לימודים תורניים 40 ;שעות בשבוע לפחות מוסד תורני מיוחד לרווקים או נשואים (בנים ובנות); מוסד אקדמי לרווקים או נשואים - מסגרת תורנית במוסד אקדמי שמציעה שעות לימוד גמישות, ועקב כך ניתן לשלב בה לימודים אקדמיים ולימודים תורניים.
האגף תומך גם בגרעינים תורניים13.
בסוג מוסד יכולים להתקיים כמה סוגי לימוד.
לדוגמה, בסוג מוסד "כולל אברכים" יכול להתקיים סוג לימוד של "כולל אברכים יום שלם"14 "או של "כולל חצי יום בוקר15 או "כולל חצי יום אחר צהריים" או "כולל חצי יום בשילוב שירות אזרחי".
בהתאם להחלטות שר החינוך נקבעו במבחני התמיכה "משקלות" לכל סוג לימוד.
על פי משקלות אלה נקבע ניקוד שונה לכל סוג לימוד, ובהתאם לכך נקבע סכום התמיכה החודשית למוסדות.
לדוגמה, אברך הלומד בסוג לימוד של "כולל אברכים יום שלם " מזכה את המוסד שבו הוא לומד בתמיכה חודשית בסך 450 ש"ח לחודש; תלמיד בסוג לימוד "ישיבה גבוהה " - ב-250 ש"ח לחודש; ותלמיד בסוג לימוד "ישיבת הסדר" - ב- 700 ש"ח לחודש16.
נכון לדצמבר2013 קיבלו המוסדות תמיכה כמפורט להלן: עבור כ-75,000 אברכים בכוללים (בכל סוגי הלימוד) , כ-34,000 תלמידיםבישיבות גבוהות, כ-7,500 תלמידים בישיבות הסדר, כ-2,500 תלמידות במדרשות, כ-2,000 בישיבותגבוהות ציוניות , וכ- 1,000 תלמידיםבמוסדות אקדמיים .
קבוצת זוגות נשואים הגרים בקהילה ומשלבים לימוד בישיבה בעבודה בקהילה 14 סוג לימוד המחייב 35 .
שעות לימוד בשבוע 15 סוג לימוד המחייב22.
שעות לימוד בשבוע 16 סכומי התמיכה המפורטים להלן נכונים לחודש יולי2014 .
ומשתנים מדי פעם בפעם 816 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התקציב לתמיכה במוסדות הוא תקציב מסגרת, דהיינו סכום התמיכה עבור תלמיד נגזר מהתקציב הכולל לתמיכות, מסוג המוסד, ממספרם הכולל של התלמידים במוסדות מסוג זה וממספרם הכולל בכלל המוסדות.
מוסד יהיה זכאי לתמיכה רק אם מספר התלמידים בו מותאם לדרישת הסף שנקבעה לו באותו סוג לימוד.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2014 בדק משרד מבקרהמדינה את הליכי הטיפול בתמיכות הניתנות למוסדות התורניים ובמלגות הלימודים לאברכים: פיקוח החשכ"ל וחשבות המשרד על המוסדות הנתמכים; והתיאום בין האגף ובין משרד הרווחה, משרד הכלכלה, המוסד לביטוח לאומי וצה"ל.
כמו כן נבדקה עבודת מטה התמיכות בחשכ"ל.
הביקורת נעשתה באגף ובחשבות משרד החינוך, במטה התמיכות בחשכ"ל, בלשכת היועץ המשפטי לממשלה, במשרד הרווחה, במשרד הכלכלה, בצה"ל ובמוסד לביטוח לאומי.
בדיקות השלמה נעשו ברשות התאגידים שבמשרד המשפטים17.
17 ביקורות קודמות של משרד מבקר המדינה בנושא זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 52ב (2002 ), בפרק "תמיכה במוסדות לימוד תורה", עמ' 647-633 ;דוח שנתי 48 (1998), בפרק "תמיכות במוסדות לימוד תורה", עמ' 257-243 ;דוח שנתי 44 (1994 ), בפרק "תמיכות במוסדות ללימוד תורה", עמ' 360-344.
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המסד הנורמטיבי .
התמיכה במוסדות הנתמכים והפיקוח עליהם מוסדרים בחוקים, בנהלים ובהנחיות, אשר גם קובעים כללים לפעילותם של גופים שונים בעניין זה, כמפורט להלן: 1.
חוק יסודות התקציב : סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן - חוק יסודות התקציב), קובע עקרונות לתמיכה במוסדות ציבור מתקציב המדינה: תשלום התמיכה יתבצע על בסיס חוק תקציב שנתי ובהתאם למבחנים שוויוניים; ושר האוצר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, מוסמך לקבוע נוהל להגשת בקשות תמיכה ולדיון בהן.
מבחני התמיכה ונוהל שר האוצר מתפרסמים ברשומות.
נוהל שר האוצר : הנוהל, מפרט את התנאים למתן תמיכות, את כללי פרסום המודעה מטעם משרד האוצר בדבר האפשרות לקבלת תמיכה, את הליך הגשת הבקשות, את הליך טיפול ועדת התמיכות של המשרד הממשלתי הרלוונטי בבקשות ואת הליך הפיקוח על המוסדות מקבלי התמיכה.
כמו כן מפרט הנוהל את הצעדים שיש לנקוט נגד מוסדות שהפרו את הכללים.
הנוהל מפורסם ברשומות .
על משרד האוצר חלה חובת התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה לפני פרסום נוהל זה או שינויו.
על משרדי הממשלה, הנותנים תמיכות, חלה אותה חובה לפני פרסום נוהל תמיכות משרדי ולפני פרסום מבחני תמיכה.
נוהל שר האוצר ממרץ 2013 (להלן- התיקון הראשון לנוהל) החליף את הנוהל הקודם משנת 1992 , וכלל שינויים ניכרים, ובייחוד החמרות בכל הקשור לקיזוזים מכספי התמיכות ונקיטת אמצעים אחרים המוטלים על מוסדות תורניים שנכשלו בביקורות שנעשו בהם.
היועץ המשפטי לממשלה מנחה את משרדי הממשלה ומייעץ להם בנושא התמיכות, באמצעות בעל תפקיד במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרדו.
היועץ המשפטי לממשלה קבע מדי פעם בפעם הנחיות מטעמו, המוסיפות על האמור בנוהל שר האוצר ובהוראות החשכ"ל18.
לאחר כניסתו לתוקף של התיקון הראשון לנוהל, פנו ארגונים מהמגזר השלישי למשרד ראש הממשלה והשיגו על סעיפים שונים בו, שלטענתם דרשו דיון נוסף.
בעקבות הפנייה הורה שר האוצר דאז ח"כ יאיר לפיד על הקמת צוות שיהיו חברים בו נציגי משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, היועץ המשפטי לממשלה והמגזר השלישי; ב-10.
14 אישר שר האוצר את ההמלצות שגיבש הצוות.
במאי2014 פרסם משרד האוצר טיוטת נוהל חדש להערות הציבור.
14 פורסם ברשומות תיקון לנוהלשר האוצר הנוכחי (להלן - התיקון השני לנוהל).
בתיקון השני לנוהל היו תיקונים של הכללים הקובעים את אופן החישוב של הסכומים שיקוזזו מתשלומי התמיכה למוסד תורני בשל היעדרות של תלמידים מלימודים, וכן נקבעו המקרים בהם תוכר היעדרות מוצדקת של תלמיד מנוכחות בלימודים, ונקבעו הקלות למוסדות בהיקפי הקיזוזים מתמיכה בגין היעדרות תלמידים מלימודים.
18 'ראו הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס1.
09 , בנושא "תמיכת המדינה במוסדות ציבור לפי סעיף 3 אלחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985.
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
מבחנים לחלוקת כספי תמיכה של משרד החינוך למוסדות תורניים 19 : המבחנים מתפרסמים מכוחו של חוק יסודות התקציב ונקבעים בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
המבחנים, שבהם נקבעים אמות מידה שוויוניות לחלוקת התמיכה, מנחים את פעולתה של ועדת התמיכות האגפית (ראו להלן).
כן מפורטים בהם הכללים לחישוב התמיכה עבור כל סוג מוסד.
ועדת התמיכות האגפית : הוועדה מוקמת מכוחם של נוהל שר האוצר, מבחני שר החינוך, ושל תקנון כספים ומשק (תכ"ם); והשר ממנה את חבריה.
הוועדה מונה שלושה או חמישה חברים, ובהם חשב האגף והיועץ המשפטי לאגף.
על הוועדה לבחון את בקשות התמיכה שהוגשו; לקבל החלטה על הקצאת כספי התמיכות בהתאם למבחנים שוויוניים, כאמור בחוק; לבצע תיאום בין-משרדי, ולעתים בין אגפי, כדי למנוע כפל תמיכות; לוודא כי כספי התמיכה אכן שימשו למטרה שלשמה ניתנו .
על ועדת התמיכות האגפית לדון בתוצאות הביקורות, ובסמכותה להטיל קיזוזים מכספים ששולמו ביתר, ולנקוט בצעדים אחרים נגד מוסדות שלא עמדו בהן ובכלל זה הפסקת תמיכה במוסד, על פי הנקבע בנוהל שר האוצר.
החשכ"ל : הגוף המרכז את הפיקוח על מתן התמיכות מתקציב המדינה למוסדות הציבור הוא החשכ"ל.
מטה התמיכות בחשכ"ל מופקד על הניהול וההסדרה של נושא התמיכות למוסדות ציבור ממשרדי הממשלה.
מתוקף סמכותו, הנגזרת בין היתר מנוהל שר האוצר ומהחלטות הממשלה, פרסם החשכ"ל הוראות תכ"ם בדבר הטיפול בבקשות התמיכה ובדבר התנאים שעל מוסדות הציבור המבקשים תמיכה מהמדינה לעמוד בהם.
הנוהל קבע כי הגופים הנתמכים מתקציב משרדי הממשלה יבוקרו בכמה אופנים: ביקורת עומק, ביקורת שוטפת וביקורת שטח (ראו להלן).
רשם העמותות: רשם העמותות פועל במס גרת רשות התאגידים שבמשרד המשפטים, והוא המאסדר של מערך העמותות, לרבות העמותות המפעילות מוסדות תורניים.
הפיקוח של משרד החינוך על מוסדות תורניים נתמכים .
האגף למוסדות תורניים מונה37 :עובדים, ופועלות בו ארבע יחידות.
מחלקת הישיבות: ממונה על קבלתן ובדיקתן של הבקשות לתמיכה, על הקשר השוטף עם העמותות והמוסדות הנתמכים, על עדכון רשימות התלמידים במשך השנה וכן על הטיפול בתוצאות הביקורות הנעשות במוסדות מקבלי התמיכה, ובכלל זה התכתבות עם המוסדות וחישוב סכומי הקיזוזים, על פי החלטת ועדת התמיכות האגפית; ב.
יחידת הבטחת הכנסה - מלגת לימודים: מטפלת בתשלום מלגת הלימודים לאברכים בכל חודש; .
19 "מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכה של משרד החינוך במוסדותתורניים - לימוד ופעולות".
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ג.
חשבות האגף: מטפלת בתשלומים למוסדות ובביצוע קיזוזים מתשלומי התמיכה הניתנים להם.
חשב האגף כפוף לחשב משרד החינוך ולחשכ"ל.
עובדי חשבות האגף כפופים מקצועית לחשב האגף ומינהלית למנהל האגף; ד.
הלשכה המשפטית: מעניקה שירותי ייעוץ משפטי לאגף.
היועץ המשפטי של האגף כפוף מקצועית ליועץ המשפטי של משרד החינוך.
האגף מפעיל את ועדת התמיכות האגפית.
מנהל האגף משמש יו"ר הוועדה, וחברים בה סגנית מנהל האגף, חשב האגף, היועצת המשפטית של האגף ונציג מחלקת כלכלה ותקציבים במשרד החינוך.
הוועדה דנה בבקשות של מוסדות חדשים לקבלת תמיכה וכן בממצאי ביקורות העומק והשטח.
הוועדה מתכנסת פעמיים עד שלוש פעמים בשבוע.
מיולי 2012 האגף משתמש במערכת מחשוב חדשה - "מערכת תלמו"ד", הכוללת את פרטי התלמידים הזכאים לתמיכה, את פרטי המוסדות הנתמכים ופרטים לגבי התשלומים הניתנים להם בגין כל תלמיד.
באמצעות מערכת מקוונת זו המוסדות התורניים מדווחים לאגף על שינויים במצבת התלמידים.
בביקורת בחןמשרד מבקר המדינה את התאמתן של החלטות ועדת התמיכות האגפית לנקבע בנוהל שר האוצר.
כן נבדק נושא רישום החלטות הוועדה, לרבות רישום הנוגע לקיזוז תמיכה במוסדות או לשלילת התמיכה מהם בגין אי-עמידתם בביקורות.
האגף במשרד החינוך עושה מאמצים לנהל ביעילות את מערך מתן התמיכות למוסדות התורניים ולפקח עליו.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עבודתם של ועדת התמיכות האגפית ומטה האגף ומדגיש כי הממצאים בנושא זה מלמדים על שיפור לעומת הממצאים שהועלו בעבר, כשהיה הנושא באחריות משרד הדתות20.
מנגד, הממצאים שיפורטו להלן מצביעים על הצורך בביצוע פיקוח על חלק גדול מהמוסדות התורניים לגבי נוכחותם של התלמידים בהם, בהגברת התיאום הבין -משרדי בנוגע לבדיקת "כפל תמיכה", בשיתוף מידע ותיאום עם צה"ל, ובשיפור הטיפול בכספים ששולמו ביתר.
ביקורות על המוסדות התורניים .
נוהל שר האוצר קבע מערך של סוגי ביקורות, כמפורט להלן: 1.
: ביקורת עומק בדיקה כספית ותפעולית מעמיקה על עמותה הנתמכת מתקציב המדינה.
ביקורת עומק אמורה להתבצע לגבי כל עמותה אחת לשלוש שנים, זולת אם קבע החשכ"ל אחרת לגבי גוף מסוים או קבוצת גופים.
הביקורת נעשית לגבי השנה האחרונה והשנתיים שקדמו לה.
האחריות לביצוע ביקורות עומק על עמותות המפעילות מוסדות תורניים מוטלת על החשכ"ל, והוא עושה אותן באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים.
ביקורת שוטפת : ביקורת על תקינות מסמכי הבקשה למתן תמיכה וכן בחינה מקוצרת ורוחבית של המוסד פעם בשנה.
הבחינה כוללת בעיקר בדיקת נתונים כמותיים .
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בנוגע למוסדות ובדיקה של יישום הוראות החשכ"ל.
האחריות לביצוע הביקורות השוטפות מוטלת על החשכ"ל, והוא עושה אותן באמצעות מערך הביקורות בחשכ"ל ומשרדי רואי חשבון חיצוניים, המטפלים גם בביצוע ביקורות העומק.
: ביקורת שטח בדיקת נוכחות הנעשית באמצעות משרדי רואי חשבון ללא הודעה מוקדמת בשעות הפעילות של המוסד הנתמך, אשר התמיכה בו מתקציב המדינה נגזרת ממספר הלומדים בו.
ביקורות השטח אמורות להתבצע פעם בשנה בכל מוסד תורני הנתמך על ידי המשרד.
המבקרים מגיעים למוסד מצוידים ברשימות התלמידים שבגינם המוסד זכאי לתמיכה, נכנסים לכיתות הלימוד בליווי נציג מטעם המוסד ומוודאים את הימצאות התלמידים.
בשל חשיבותן של ביקורות השטח הנעשות במוסדות התורניים, בחר החשכ"ל במהלך השנים לבצע אותן באמצעות העסקת רואי חשבון מטעמו ולא באמצעות משרד החינוך.
באמצע שנת 2013 הועברה האחריות לביקורות השטח לחשבות משרד החינוך.
: ביקורת יזומה ביקורת הנעשית, ביוזמת האגף, במוסד תורני נתמך, על פי זיהוי בעיה, פעילות חריגה, או מידע המתקבל בחשכ"ל או באגף.
לשם ביצוע ביקורות השטח בחרה חשבות משרד החינוך בשמונה משרדי רואי חשבון (להלן - רו"ח), בהליך של מכרז.
אחד מהמשרדים מונה למְרכז, והוא מפקח על עבודת יתר המשרדים.
משרדי הרו"ח החלו את עבודתם ביולי 2013.
בנוהל שר האוצר נקבע כי ממצאי ביקורת מדגמית שבוצעה לפי כללי החשכ"ל ייחשבו כמייצגים את כלל הפעילות במוסד.
היעדר ביקורת שטח על מרבית המוסדות הגדולים והבינוניים על פי נתוני מערכת תלמו"ד לשנת 2013 , למדו במוסדות הגדולים (שמספר התלמידים בהם גדול מ-300) כ-43% מכלל התלמידים ובמוסדות הבינוניים (בין200 ל-299 )תלמידים- כ-14% .
בשנת2013 היו89 מוסדות גדולים ו-66 מוסדות בינוניים- דהיינו 155 מוסדות, שבהם למדו 57% מהתלמידים.
על פי ההערכה, התמיכות שקיבלו המוסדות הגדולים והבינוניים בשנת 2013 הסתכמו בכ-424 .
מיליון ש"ח על פי נתוני מערכת תלמו"ד לשנת 2012 , למדו במוסדות הגדולים (שמספר התלמידים בהם גדול מ-300) כ-42% מכלל התלמידים ובמוסדות הבינוניים (שמספר התלמידים בהם הוא בין 200 ל-299 )- כ-13% .
בשנת2012 היו93 מוסדות גדולים ו-68 מוסדות בינוניים- דהיינו 161 מוסדות, שבהם למדו כ- 55% מהתלמידים.
על פי ההערכה הסתכמו התמיכות שקיבלו המוסדות הגדולים והבינוניים בשנת 2012 בכ-570 .
תלמידים במוסדות תורניים , לפי גודל המוסד, 2012- 201321 .
התפלגות המוסדות מספר התלמידים .
הזכאים מספר התלמידים .
מוסדות שלומדים בהם 52,539 43% 58,120 44.
21 נכון לדצמבר2012 , ולדצמבר2013.
:שם הדוח משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פחות מ-200 תלמידים .
299-200 תלמידים 16,807 13.
יותר מ-300 תלמידים 52,828 43.
הזכאים במוסדות 122,174 100% 129,703 100% .
שם הדוח: משרד החינוך - הבקרה על התמיכה במוסדות לימוד תורניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על פיחוק יסודות התקציב ייקבע נוהל שר האוצר על ידי שר האוצר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
על פי סעיף 15 לחוק הפרשנות, התשמ"א-1981 , "הסמכה להתקין תקנות או ליתן הוראות מינהל - משמעה גם הסמכה לתקנן, לשנותן, להתלותן או לבטלן, בדרך שהותקנו התקנות או ניתנה ההוראה " (ההדגשה אינה במקור).
כלומר, יש להיוועץ עם היועץ המשפטי לממשלה בכל מקרה של שינוי (מהותי או שאינו שולי), תיקון, התליה או ביטול של הנוהל.
יצוין כי עוד בשנת 1998 דן בג"ץ במבחני התמיכה, בדרכי התמיכה ובחובת ההיוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה וקבע כי "הכללים הנוגעים לדרכי מתן הקצבות למוסדות ציבור.
מוסדרים בנוהלי הגשת בקשות לתמיכות למוסדות ציבור ובדרכי הדיון בהם שנקבעו על-ידי שר האוצר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, מכוח סעיף 3 ,א לחוק יסודות התקציב תשמ"ה-1985 .
מבחני תמיכה אלו הם ההוראות הנורמטיביות הקובעות את דרכי התמיכה, ואין בכוחם של גורמים במשרדי הממשלה השונים לסטות מהם"22.
הביקורת העלתה כי מטה התמיכות הורה בשנת 2011 למשרדיהרו"ח המבצעים את ביקורות השטח שלא ל בצע ביקורות שטח במוסדות הגדולים והבינוניים .
הפסקת הביקורות נעשתה באמצעות הנחיה בעל פה שהעביר מטה התמיכות למשרדי הרו"ח המבצעים את ביקורות השטח.
לפיכך, בהמשך להוראת החשכ"ל ובמשך יותר משלוש שנים, לא נעשו ביקורות שטח במרבית המוסדות האלה, שלומדים בהם עשרות אלפי תלמידים23 .
הגם שלא נעשה שינוי רשמי של הנוהל, בפועל חל שינוי מהותי, בכך שביקורות השטח במוסדות הגדולים והבינוניים בוטלו או למצער הותלו.