HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על המשרד לדעת בין השאר מהו שיעור הסטודנטים בעלי נתוני הקבלה הגבוהים שסיימו את הכשרתם כמורים ושובצו במוסדות החינוך ואילו מקצועות הם מלמדים, כדי לדעת אם עידוד סטודנטים כאלה באמצעות מימון שכר לימוד אכן תורם להשבחת כוח האדם בתחומי ההוראה של המקצועות הנדרשים.
משרד מבקר המדינה בדק באגף להכשרת עו"ה אם המשרד בחן את האפקטיביות של ההלוואות המותנות לגבי השגת יעדי האגף, למשל את תרומתן לתגבור הכשרת המורים במקצועות הוראה נדרשים.
מנהל האגף להכשרת עו"ה מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 כי לא ידוע לו אם ה משרד בחן את האפקטיביות של ההלוואות.
עוד מסר כי ניתן לקבל מאגף כא"ב נתונים על מספר הלווים שההלוואות שקיבלו הוסבו למענק, כלומר מורים שמספר השנים שבהן עבדו בהיקף של שני שלישי משרה לפחות שווה למספר שנות לימודיהם לפחות.
יוצא אפוא שהמינהל להכשרה הפעיל תכניות שונ ות שבמסגרתן העניק מדי שנה בשנה אלפי הלוואות מותנות ומלגות לסטודנטים להוראה, ומפעם לפעם סיים תכנית אחת והחל בתכנית אחרת, בלי שהיו בידיו די נתונים על מידת העמידה ביעדי התכנית הקודמת ובלי שבחן את האפקטיביות שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בנתונים על מספר ה סטודנטים שההלוואה שקיבלו הוסבה למענק כדי ללמוד על האפקטיביות של ההלוואות, הגם שנודעת חשיבות לשאלה כמה ממקבלי המענק ממשיכים ללמד במוסדות חינוך גם לאחר שההלוואות הוסבו למענק.
על מינהל ההכשרה לבדוק באיזו מידה השיג פרויקט ההלוואות המותנות את יעדיו, ועל פי ממצאי הבדיקה לקבוע אם להמשיך להפעילו וכיצד יש לעשות כן.
9 מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עולה, שבשנת 2015 צפוי מ חסור של כ - 1,620 מורים להוראת המתמטיקה, כ- 1,150 מורים להוראת האנגלית וכ-350 מורים להוראת העברית.
בנוגע למחסור במורים להוראת אנגלית, ראו מבקר המדינה,דוח שנתי 58( ב 2008 '), עמ857.
המשרד מסייע לקבוצות של תלמידים ולמשפחותיהם במימון הוצאותיהם על חינוך, כמו רכישת אביזרי לימוד, מימון טיולים ופעולות חינוכיות אחרות.
כאמור, לשם ריכוז המידע על אפיקי הסיוע השונים של המשר ד, פנה משרד מבקר המדינה לראשי המינהלים של המשרד בינואר 2010 וביקש פרטים על מטרותיהן של המלגות השונות; על תקציבי המלגות ועל הכללים לחלוקתם.
בטבלה3 מוצגים נתונים על כל אחד מסוגי המלגות שחולקו בשנת 2009: טבלה3 .
(באלפי ש"ח) סכום המלגה .
(בש"ח) שם היחידה האחראית .
לחלוקת המלגות סוג המלגה .
49,177 150-500 ,האגף לשירות לאומי .
תיאום ובקרה שבמינהל .
כא"ב אביזרי לימוד וטיולים .
13,027 300-1,125 האגף לקליטת עלייה .
שבמינהל הפדגוגי סל קליטה (אביזרי לימוד, .
טיולים ועוד) לתלמידים .
1,350 600-1,600 האגף לתלמידים .
שבמינהל הפדגוגי מלגות לתלמידים מחוננים .
1,440 1,700 האגף לשירות פסיכולוגי .
הפדגוגי סיוע במימון אבחון של .
504 2,000-600 מינהל חברה ונוער מלגות לבני נוער היוצאים .
500 150-350 האגף לחינוך מיוחד .
שבמינהל הפדגוגי אביזרי לימוד וטיולים .
* נתונים אלה מייצגים את התקציב השנתי וכן את ביצוע התקציב באותה שנה, שהם זהים.
מנתוני הטבלה עולה שכ-63 ( מיליון ש"ח95% ) מסכומי המלגות שחילק המשרד בשנת 2009 ניתנו לתלמידים, באמצעות שלוש יחידות במשרד, לשם סיוע במימון קניית אביזרי לימוד והשתתפות בטיולים.
את מרבית המלגות חילק האגף לשירות לאומי, תיאום ובקרה (להלן - האגף לש"ל) אשר פועל במינהל כא"ב.
ביולי 2006 ,חתם המשרדבאמצעות מינהל כא"ב, על חוזה עם חברה בע"מ (להלן - הקבלן) לשם "הפעלת מערך תשלומי מלגות ופרסים לתלמידים וסטודנטים".
על פי מסמכי מכרז שפרסם מינהל כא"ב ואשר צורפו כנספח לחוזה, המשרד מקיים מערך סיוע ליחידים באמצעות הענקת מלגות עידוד או סיוע או פרסי הצטיינות, על פי אמות מידה שהוא קובע; המערך ממומן מתקציבו של מינהל כא"ב ומתקציבן של יחידות אחרות במשרד (ראו טבלה 1 לעיל) או ממקורות חיצוניים שאישר המשרד.
על פי החוזה, הקבלן ישמש הגורם המנהל את מערך התפעול והענקת כספי המלגות למוסדות החינוך: את המידע על המוסדות שזכאים לקבל תקציב למלגות הוא יקבל מהאגף לש"ל ומהיחידות האחרות שאחראיות לחלוקת מלגות 10 ; הוא יודיע למוסדות על שיעור התקציב העומד לרשותם; יקבל מן המוסדות רשימות של .
10 ,היחידות שמעניקות מלגות מעבירות לאגף לש"ל את התקציבים למימון המלגות ולקבלן הן מעבירות את רשימת מוסדות החינוך הזכאים לסיוע מתקציבי המלגות.
תלמידים שבתי הספר קבעו שהם זכאים למלגה ואת סכום המלגה לכל תלמיד ויוודא שפרטי התלמידים שברשימות נכונים; יקבל מהמשרד את הכספים למימון המלגות ויעבירם למוסדות; ויקיים בקרה על השימוש בכספי המלגות.
מוסדות החינוך יעבירו את כספי המלגות לתלמידים שנמצאו זכאים להן.
במועד הביקורת טיפל הקבלן במלגות, למעט מלגת הסיוע במימון אבחונים של ליקויי למידה וחלק מהמלגות לתלמידים עולים (ראו להלן), וכן טיפל במקצת אפיקי הסיוע של המשרד לסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה.
המשרד קבע בנהליו שהמלגות יחולקו על פי אמות מידה שרובן נוגעות למצב החברתי-כלכלי של משפחת התלמיד.
להלן יפורטו נוהלי המשרד ואמות המידה הנוגעים לשלושה מסוגי המלגות שנותן המשרד.
(א) מלגה לרכישת אביזרי לימוד ולמימון טיולים: את הכללים לחלוקת המלגות עיגן המשרד בחוזרי מנכ"ל - חוזר מספטמבר 2007 וחוזר שחל מנובמבר 2009 (להלן- חוזר המלגות) 11 .
חוזר המלגות קובע כי ההקצאה של מלגות אלה לבתי הספר תיעשה על פי אמות מידה חברתיות- כלכליות; התקציב לכל מוסד נקבע על פי שכבת הגיל של תלמידי בית הספר ועל פי העשירון שבית הספר מדורג בו במדד הטיפוח 12 , וכן הוא נקבע על פי מספר תלמידי המוסד; כדי שיהיה אפשר להקצות את עיקר התקציב לבתי הספר שתלמידיהם במצב קשה יחסית מהבחינה הכלכלית-חברתית, נקבע כי בתי הספר הנמצאים בעשירונים 1 ו-2 לא יקבלו כלל הקצאה למלגות.
המשרד הדגיש בחוזר זה כי אי-אפשר לסייע באמצעות המלגות לכלל התלמידים, וכי מטרתו לאתר את הזקוקים להן ביותר ולסייע להם, ולו חלקי ת.
שיעור המלגה לתלמיד בבית ספר יסודי הוא 150-350 ש"חלשנה, ולתלמידים בבית ספר על -יסודי - 250-500 ש"ח לשנה.
(ב) מלגות לתלמידים מחוננים שהם נזקקים ולשילוב לימודים אקדמיים במסגרת לימודיהם : האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים מחלק מלגות לשני סוגים של תלמידים מחוננים: כ-70% מתקציב האגף למלגות בשנת הלימודים התשס"ט הוקצו לתלמידים נזקקים שלמדו במרכזי מחוננים ובכיתות ייחודיות למחוננים בבתי ספר רגילים (להלן - מלגות לתלמידים מחוננים נזקקים), לצורך סיוע בתשלום שכר לימוד בתכניות ייחודיות למחוננים הפועלות בשעות הבוקר.
האגף מקצה כספים לבתי הספר, וועדת המלגות של בית הספר או של מרכז מחוננים מוסמכת לקבל החלטות בנוגע לאופן חלוקת תקציב המלגות של המוסד לתלמידים, על פי הכללים האמורים בחוזר המלגות.
את שאר תקציבו למלגות הקצה האגף למלגות לתלמידים ששילבו לימודים בבית ספר עם לימודים לתואר אקדמי במוסד להשכלה גבוהה, כדי לסייע להם בתשלום שכר לימוד למוסד להשכלה גבוהה.
(ג) מלגו ת לבני נוער המשתתפים במסע לפולין : מלגות אלה מחלק מינהל חברה ונוער לתלמידים בכיתות י"א ו -י"ב בבתי ספר, על פי אמות מידה הנוגעות למצבה הכלכלי -חברתי של משפחת התלמיד ועל פי ניקוד שהוא קבע לכל אמת מידה (להלן - מלגת פולין).
נוסח החוזרים בעניינים שיפורטו להלן זהה 12 מדד הקובע את הפרופיל הכלכלי -חברתי של כל מוסד חינוכי ומשמש בסיס לחישוב שיעור המלגה שתלמיד זכאי לה.
בשנת הלימודים התשס"ח החל המשרד להשתמש במודל חדש של מדד טיפוח שקבעה "ועדת שטראוס" בראשותו של המדען הראשי דאז, פרופ' סידני שטראוס.
במדד הטיפוח מדורגים התלמידים לפי עשירונים שנקראים "עשירוני טיפוח" - האוכלוסייה נחלקת לעשר קבוצות ובכל אחת מהן 10% מהתלמידים.
לעשירון העשירי משתייכת האוכלוסייה החלשה ביותר מהב חינה הכלכלית-חברתית ולעשירון הראשון - האוכלוסייה המבוססת ביותר מבחינה זו.
חלוקת תקציבי המלגות לרכישת אביזרי לימוד ולמימון טיולים בין בתי הספר .
במערכת החינוך בישראל יש שלושה סוגי חינוך עיקריים: חינוך רשמי - ממלכתי או ממלכתי-דתי - שכולל בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים13 ; חינוך מוכר שאינו רשמי (להלן - מוכש"ר), שכולל בין השאר את כל החטיבות העליונות וכן מוסדות חינוך של המגזר החרדי; ומוסדות פטור.
מוסדות החינוך המוכש"ר הם בבעלות גופים ציבוריים או גופים פרטיים, ועובדי ההוראה בהם אינם עובדי מדינה.
המוסדות הללו נהנים ממידה מסוימת של אוטונומיה בתכנית הלימודים; המשרד מפקח על פעילותם ומממן אותה באופן חלקי או מלא.
בחוזר המלגות נקבע כי " המלגות מיועדות רק לתלמידים בבתי הספר שבפיקוח הרשמי של משרד החינוך".
במערכת החינוך יש כאמור, על פי חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), שלושה סוגי חינוך עיקריים, ושלושתם נתונים לפיקוח חלקי או מלא של המשרד14.
המונח "מוסדות בפיקוח רשמי" אינו מעוגן בחוקי החינוך, ומשמעותו על פי הסבריו של מינהל כא"ב - כל מוסד חינוכי שנתון לפיקוח המשרד.
יוצא אפוא שחוזר המלגות אינו מבהיר באופן חד -משמעי אילו מוסדות זכאים לקבל כספים למלגות.
משרד מבקר המדינה השווה את נתוני המשרד על חלוקת המלגות לאביזרי לימוד ולטיולים לבתי ספר בחינוך היסודי בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) לרשימת מוסדות החינוך על פי השתייכותם לשלושת סוגי החינוך העיקריים שפורטו לעיל ולבעלי המוסדות השונים.
מנתוני המשרד עולה כי בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) חילק המשרד מלגות לרכישת אביזרי לימוד ולמימון טיולים בסך כולל של כ -12.
6 מיליון ש"ח ל- 1,572 בתי ספר יסודיים - בחינוך היסודי הרשמי והמוכש"ר.
המשרד לא הקצה כספים למימון מלגות למוסדות פטור.
בטבלה 4 מפורטים נתונים לשנת הלימודים התשס"ט על בתי הספר היסודיים בחינוך הרגיל (להבדיל מהחינוך המיוחד) שמשויכים לעשירוני הטיפוח 3-10 ; בתי הספר בחינוך המוכש"ר חולקו לפי בעליהם.
13 בחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 , הוגדר מוסד חינוך רשמי כ"מוסד המוחזק על ידי המדינה או על ידי רשות חינוך מקומית או על ידי רשויות חינו ך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות מקומית, או על ידי המדינה ורשויות מקומיות אחדות במשותף ואשר שר החינוך הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות שהוא מוסד חינוך רשמי לצורך חוק זה".
14 סמכויות הפיקוח של המשרד על מוסדות שאינם רשמיים מעוגנות בחוק פיקוחעל בתי ספר, התשכ"ט- 1969.
*בתי ספר יסודיים בחינוך המוכש"ר .
בחינוך הרשמי סך כל בתי .
533 196 128 209 1,039 מספר בתי .
* נתוני המשרד על דירוג בתי הספר לפי עשירונים כללו נתונים רק על חלק מבתי הספר בחינוך המוכש"ר.
מאחר שבין בתי הספר בחינוך המוכש"ר שדורגו לפי עשירונים לא נכללו בתי ספר יסודיים בעשירון 1 , ורק מעטים היו בעשירון2 , הובאו נתונים על כלל בתי הספר היסודיים, בחינוך הרגיל בחינוך המוכש"ר (ראו גם הערה 12 .
) ** בסעיף3 א בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , נקבעו הכללים לתמיכה במוסדות ציבור.
בחוק נקבע כי האמור בסעיף זה לא יחול על תמיכה בשני תאגידים שמפעילים בתי ספר במגזר החרדי: תאגיד "מרכז החינוך העצמאי לתלמודי תורה ובתי ספר בית יעקב בארץ ישראל" (להלן - מרכז החינוך העצמאי) ו תאגיד "מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל " (לה לן - מרכז מעיין החינוך התורני); תאגידים אלה יתוקצבו מתקציב משרד החינוך למטרות חינוך בלבד, לפי אמות מידה שוות לשני התאגידים ועל פי אמות מידה ענייניות, אחידות ושוויוניות כמו לכלל ילדי ישראל.
*** במספרים מוחלטים ובשיעורם מכלל בתי הספר.
מהטבלה עולה כי הקצאת כ ספים למלגות לחינוך המוכש"ר לא הייתה שוויונית - כמעט כל בתי הספר שבבעלות מרכז החינוך העצמאי קיבלו הקצאה, לעומת פחות מ-2% מבתי הספר שבבעלות מרכז מעיין החינוך התורני וכשליש מבתי ספר שבבעלות אחרת.
הקצאת תקציבי המלגות לבתי הספר בחינוך המוכש"ר שיקפה מדיניות של איפה ואיפה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 אישר משרד החינוך שבחוזר המלגות נעשה שימוש במונח שגוי - "פיקוח חינוכי רשמי"; וציין כי מדיניותו היא להעניק מלגות למוסדות חינוך "בפיקוח ממלכתי", דהיינו "מוסדות יהודים, ערבים, דרוזים, בדואים כולל בחינוך המוכר שאינו רשמי כגון מוסדות כנסייתיים וכד' - יסודי ועל יסודי", וכן למוסדות ב"פיקוח ממ"ד - מוסדות יהודים בלבד בחינוך יסודי ועל יסודי", ולא לחלק מלגות למוסדות חינוך ב"פיקוח אחר - בו נכללים רשת החינוך העצמאי, מעיין החינוך התורני, מוסדות הפטור והישיבות הקטנות".
עוד הסביר המשרד בתשובתו ש"כחריג היסטורי קיבלו מוסדות של מרכז החינוך העצמאי הקצאה למלגות אף על פי שעל פי סוג הפיקוח עליהם הם לא היו זכאים לכך.
מצב זה היה ידוע להנהלת המשרד לדורותיה".
המשרד ציין כי בעקבות משרד החינוך 1053 .
הביקורת הוא החליט להקצות כספים למלגות גם למוסדות החינוך של רשת מעיין החינוך התורני.
מממצאי בדיקתו של משרד מבקר המדינה ומתשובת משרד החינוך עולה אי-בהירות בנוגע לשאלה אילו מוסדות חינוך זכאים לקבל כספים למלגות.
חוזר המלגות אשר פרסם מנכ"ל המשרד אינו עולה בקנה אחד עם מדיניותו של המשרד ועם אופן יישומה הלכה למעשה בידי האגף לש"ל.
על המשרד לקבוע מדיניות ברורה בנוגע לחלוקת כספי המלגות בין המגזרים השונים.
בהתאם לכך יש לקבוע מיהם בתי הספר שתלמידיהם זכאים למלגות ולפרטה בחוזר המנכ"ל, וכן לפעול לכך שדרכי ההקצאה יעלו בקנה אחד עם החוזר.
הליכי הטיפול בבקשות למלגות וקבלת ההחלטות בעניינן .
מאחר שהתקציב מוגבל ואפשר להקצותו רק לחלק מן התלמידים הנזקקים, יש להקצות את המלגות לפי אמות מידה אובייקטיביות ומדידות וכן לקבוע את משקלה של כל אמת מידה.
חוזר המלגות, אשר חל על סוגי המלגות האמורים למעט מלגות לבני נוער המשתתפים במסע לפולין, קובע כי בית הספר יקים ועדת מלגות, והיא תחליט אילו תלמידים זכאים למלגה ומהו סכום המלגה לתלמיד.
קבלת ההחלטות הוטלה על ועדה בית-ספרית בהנחה שהצוות החינוכי בבית הספר מכיר היטב את צורכי התלמידים והוא יחלק את התקציב באופן מושכל והוגן.
עוד נקבע בחוזר כי על הנהלת בית הספר לקבוע אמות מידה ומשקלות לחלוקת המלגות .
עם זאת הנחה המשרד את ועדות המלגות של בתי הספר להביא בחשבון גם את אמות המידה האלה : "סך הכנסות ההורים ; האם שני בני הזוג עובדים ; מה מספר הנפשות בבית; מהי ההכנסה לנפש; מה מספר האחים הלומדים באותו מוסד; האם הילדים בא ים ממשפחות חד -הוריות ; האם המשפחה מטופלת על -ידי לשכת הרווחה; האם יש לילד או להוריו מגבלות רפואיות; האם הילד בא ממשפחה של עולים חדשים".
את המידע על פעילותם של בתי הספר בכל הנוגע לחלוקת מלגות קיבל המשרד מהקבלן, אשר עשה בקרה בנושא.
הקבלן ריכז בדוח שנתי את המידע על פעילותו בשנת הלימודים, לרבות את ממצאי הבקרות שעשה, והגישו לאגף לש"ל.
הדוח לשנת הלימודים התשס"ט (להלן - דוח בקרות התשס"ט) כלל נתונים על כל בתי הספר שבהם ביקר הקבלן ועל ממצאיו.
באותה שנה ביקר הקבלן ב-153 ,בתי ספר מרביתם (143 ) חילקו באותה שנה מלגה לרכישת אביזרי לימוד ולמימון טיולים, ומקצתם (10 ) חילקו מלגת פולין או מלגות לתלמידים עולים מאתיופיה, או מלגה לתלמידים מחוננים נזקקים.
האגף לש"ל דרש מהקבלן, באמצעות טופס בקרה שהכין עבורו, לבדוק אם ועדות המלגות חילקו את המלגות על פי אמות המידה שקבעו.
משרד מבקר המדינה בדק אם בתי הספר פעלו על פי הנחיות המשרד שנקבעו בחוזר המלגות (אשר אינו חל כאמור על מלגת פולין), ובין השאר אם הם קבעו אמות מידה ומשקלות.
הבדיקה התבססה על הנתונים שהוצגו בדוח בקרות תשס"ט וכן על בדיקה של מסמכי הקבלן וטופסי הבקרה שלו הנוגעים ל-28 בתי ספר שנבחרו באופן אקראי מקרב 153 ( בתי הספר האמורים18% ), ואשר חילקו מלגות ל-663 תלמידים בסך הכול (להלן - בתי הספר שנבדקו), וכן המסמכים שצורפו אליהם.
המידע שהיה בידי האגף על חלוקת המלגות בפועל במוסדות החינוך התבסס רובו ככולו על ממצאי דוח הבקרות, כמפורט להלן, ועל פי בדיקת משרד מבקר המדינה הוא לא שיקף את המצב בפועל.
(א) על פי דוח בקרות התשס"ט אשר הגיש הקבלן לאגף לש"ל, 150 (98% ) מ- 153 בתי הספר שביקר הקבלן- דהיינו רובם המכריע - חילקו מלגות לפי אמות מידה, כנדרש.
אולם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי: ל-20 (71% ) מבתי הספר לא היו מסמכים המעידים כי החלטותיהם בנושא המלגות התבססו על אמות מידה שקבע בית הספר15 ; לגבי19 מ-20 בתי ספר אלה, המידע שהציג הקבלן בטופסי הבקרה לא עלה בקנה אחד עם המסמכים שאסף בבתי הספר: הוא רשם בטופס הבקרה כי נקבעו בהם אמות מידה לחלוקת המלגות, ומידע זה הוא הציג לאגף לש"ל, אף שלפי המסמכים שהיו בידו המלגה ניתנה שלא על פי אמות מידה מוסכמות.
(ב) עוד נמצא כי המשרד לא דרש מהקבלן לבדוק אם בית הספר קבע משקלות לאמות המידה, כנדרש בחוזר המלגות, ולא כלל בטופס הבקרה שאלה בעניין.
על פי המסמכים, כל בתי הספר שנבדקו - לרבות שבעת בתי הספר אשר קבעו אמות מידה לחלוקת המלגות - לא קבעו משקלות בעניינן.
לפי הכללים שקבע המשרד, יש לחלק את רוב סוגי המלגות- מלגה לרכישת אביזרים ולמימון טיולים (בחינוך הרגיל ובחינוך המיוחד), מלגה לתלמידים מחוננים נזקקים ומלגת פולין - לפי אמות מידה חברתיות -כלכליות.
בחוזר המלגות הנחה המשרד את בתי הספר להיעזר במסמכים רלוונטיים לשם קבלת ההחלטה אם להעניק מלגה16.
נמצא כי האגף לש"ל לא דרש מהקבלן לבדוק אם החלטותיהם של בתי הספר קיבלו החלטות בנוגע להענקת מלגות התבססו על מסמכים שהגישו הורי התלמידים והמעידים על הצורך במלגה.
האגף לש"ל דרש מהקבלן לבדוק באמצעות טופס הבקרה "האם יש נימוק סביר בתיק התלמיד מדוע קיבל מלגה".
(א) נמצא כי בדוח בקרות התשס"ט לא כלל הקבלן תוצאות בדיקה בדבר מתן נימוקים סבירים להחלטות להעניק מלגות.
(ב) ממצאי הביקורת אשר יפורטו להלן מלמדים כי רבות מההחלטות של בתי הספר באזורים שונים בארץ בדבר מתן מלגות התבססו על נימוקים כלליים ביותר, למשל "מצב כלכלי קשה", או על מצב משפחתי, למשל "גרוש+ילד".
ביסוס ההחלטה בדבר מתן מלגות על קביעות כאלה - שאינן די מדויקות כדי להבחין בין רמות שונות של נזקקות כלכלית - אינו מתיישב עם מטרת המשרד שנקבעה כאמור בחוזר המלגות - איתור הזקוקים ביותר למלגות כדי לסייע להם, ולו באופן חלקי.
(ג) שלושה מבתי הספר אשר לא ציינו מהן אמות המידה, לא נימקו חלק מההחלטות על הענקת המלגות: בית ספר א' לא נימק את החלטתו בנוגע ל-30 מ- 30 תלמידים ( 100% '); בית ספר ב- בנוגע ל-30 מ-64 (47% ) תלמידים; ובית ספר ג' - בנוגע ל-11 מ-18 (61% .
15 בנוגע ל-7 (25% ) מ-28 בתי הספר שנבדקו היו מסמכים המעידים על אמות המידה שקבע בית הספר לעניין חלוקת המלגות.
בית ספר אחר לא נדרש להמציא מסמך כזה משום שחילק רק מלגת פולין,שחולקה כאמור על פי שיטה שקבע מינהל חברה ונוער.
16 חוזר קבע של מנכ"ל המשרד, תשס"ג3 (א), הנוגע לתשלומי הורים, קובע כי הורים שהכנסתם נמוכה יהיו חייבים להמציא לחברי ועדת המלגות כל מסמך שיידרש לשם אישור המידע בדבר מצבם הכלכלי, כדי להעמיד את בקשתם במבחן.
בית ספר ד' העניק מלגה ל-64 תלמידים.
במסמכים שאסף הקבלן לא נרשמו אמות המידה שקבע בית הספר, ובנוגע ל-33 .
תלמידים לא צוינה הסיבה למתן המלגה למשפחה ובה שתי בנות העניק בית הספר מלגה ובסעיף שבו יש לפרט את הנימוקים נרשם: "חייבים כספים מעל 4,000 ש"ח לשתי הבנות.
חייבים לבוא לשלם, המלגה תינתן בתנאי שיבואו להסדיר את התשלומים.
הוחלט על 400 1058 דוח שנתי61ב .
במקרה אחר אושרה מלגה לשני תלמידים ובסעיף שבו יש לפרט את הנימוקים נר שם: "לא הוגשה בקשה למלגה, חייב כספים, לכל אחד מהם הוענקה מלגת שכר לימוד".
על פי חוזר המלגות אין בחוב כספי לבית הספר כדי להצדיק מתן מלגה.
עוד הועלה כי הקבלן לא ציין בטופסי הבקרה של בתי ספר ב' ו -ג' אם נמצאו נימוקים סבירים למתן המלגה אם לאו, ובנוגע לבית ספר א' רשם שלא היו נימוקים למתן המלגה.
(ד) בארבעה בתי ספר אחרים נמצא כי הנימוקים של ועדות המלגות התבססו על אמות המידה שקבע המשרד, אולם מן המסמכים השונים לא ניתן ללמוד כיצד נקבעו סכומי המלגה שקבעה הוועדה, כמפורט להלן: (1) בית ספר ה' ציין בפרוטוקול של אחד מדיוני הנהלתו את אמות המידה שקבע למתן מלגות: תינתן מלגה לתלמידים ממשפחה מרובת ילדים, ממשפחה חד - הורית, וממשפחה שמצבה הכלכלי קשה ומקור פרנסתה היחיד הוא כספי המוסד לביטוח לאומי.
על פי הפרוטוקול, כל אמות המידה האלה תקפות לגבי 10 מ-15 תלמידי החטיבה העליונה ששמותיהםצוינו בו ואשר קיבלו מלגות בסכומים שונים שבין 250 ש"ח ל-500 ש"ח.
מן המסמכים לא ניתן ללמוד מה היו נימוקי הוועדה להבדל בסכומי המלגות שקיבלו התלמידים.
(2) ,"בית ספר ו' העניק מלגה לתלמידים על סמך הפרמטרים האלה: "יתום "משפחה חד-הורית", "מצב משפחתי קשה"; מקבל "קצ בת ביטוח לאומי".
לשלושה תלמידים בכיתות ז -ח בגיל בית הספר היסודי הוא העניק מלגה בנימוק "מצב משפחתי קשה", וכל אחד מהם קיבל סכום שונה; שני תלמידים מכיתה ז' קיבלו מלגה בשל "קצבת ביטוח לאומי"; האחד קיבל מלגה בסך 250 ש"ח והשני- מלגה בסך 300 ש"ח.
ממסמכי בית הספר לא ניתן ללמוד כיצד נימקה הוועדה את החלטתה לתת מלגות בסכומים שונים.
(3) בית ספר ז' העניק מלגה לשני תלמידים אחים הלומדים בכיתות ז-ח משום שלמשפחתם הכנסה נמוכה וארבעה מילדי המשפחה לומדים במוסדות חינוך.
האחד קיבל מלגה בסך 250 ש"ח, והשני- מלגה בסך 300 ש"ח.
בית ספר ח' העניק מלגות לחמישה תלמידים בכיתות ט' -י"ב משום שמשפחתם סובלת מקשיים כספיים ומתקשה, על פי הכתוב במסמכי בית הספר, לעמוד בתשלומי ההורים לבית הספר.
לתלמיד אחד ניתנה מלגה בסך 250 ש"ח, לשלושה- 300 ש"ח, ולתלמיד אחר- 350 ש"ח.
ממסמכי בית הספר לא ניתן ללמוד מה היו נימוקי הוועדה להבדלים בין סכומי המלגות האמורים.
 הממצאים שהועלו בפרק זה מלמדים על ליקויים בהליכי הטיפול, התיעוד וקבלת ההחלטות של ועדות המלגות שפעלו בבתי הספר שנבדקו: ההחלטות בדבר מתן מלגות שקיבלו רוב הוועדות בבתי הספר שנבדקו לא התבססו על אמות מידה; החלטותיהן של כל הוועדות בנושא התקבלו בלא שנקבעו משקלות לאמות המידה השונות; החלטות רבות לא היו מנומקות ולפיכך לא ניתן לדעת על מה התבססו; חלק מהנימוקים להחלטות לא התייחסו לאמות המידה שקבע המשרד.
על המשרד לאתר את בתי הספר שמחלקים מלגות שלא על פי אמות מידה וללא נימוקים סבירים ולפעול לתיקון הליקויים.
יש להימנע מקבלת החלטות בנושא הקצאת כספי מלגות על סמך נימוקים כלליים, כגון "קשיים כלכליים", ולהבטיח כי סכומי המלגות ייקבעו על פי סרגלי הקצאה כמותיים.
על המשרד גם להגדיר ביתר פירוט את אמות המידה שקבע וכן לקבוע אילו מסמכים רשמיים יכולים להעיד על מידת הנזקקות של משפחה.
כמו כן על המשרד לבחון את איכות הבקרה שהוא מקיים באמצעות הקבלן.
בעניין זה יש לתת את הדעת על סוגיות שונות, כגון הצורך לבסס את ממצאי הבקרה באמצעות כל המסמכים הנדרשים והצורך לקבל מכל בית ספר דיווח מפורט על אמות המידה לחלוקת מלגות.
השימוש בממצאי הבקרה על חלוקת המלגות .
על פי החוזה הקבלן יעשה ביקורת, בין השאר, על העברת תשלומי המלגות להורים, ובטופס הבקרה הוא נדרש לציין אם נמצאו אישורים חתומים בידי ההורים על קבלת המלגות.
בדוח הבקרות התשס"ט הוצגו נתונים על ליקויים שנמצאו בבתי הספר, והעיקרי שבהם: ב-39 (25% ) מ-153 בתי הספר שנעשתה עליהם בקרה לא היו אישורים חתומים בידי הורי התלמידים המעידים על קבלת המלגות.
מנהל האגף לש"ל הסביר למשרד מבקר המדינה כי נעשו פעולות לתיקון הליקויים שהעלתה הבקרה.
יצוין כי במסמכי המשרד לא נמצאו אסמכתאות לפעולות כאלה.
בחוזה נקבע כי הקבלן יטפל בכמה סוגי מלגות, ובתכנית העבודה שקבע המשרד לקבלן פורטו הסוגים שייבדקו, ובהם מלגות לתלמידים מחוננים נזקקים.
התברר כי מנהלת האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים כלל לא ידעה שהקבלן נדרש לעשות בקרה שיטתית על חלוקת המלגות, וכי לא הובאו לידיעתה ממצאים שהעלה הקבלן בנוגע לחלוקת המלגות לתלמידים מחוננים.
לשם בקרה על חלוקת המלגות ביקש האגף מבתי הספר למסור לו פרוטוקולים של ישיבות ועדות המלגות, שנבחרו במדגם, וקיבל מבתי הספר מידע שוטף בשיחות עמם.
עם זאת ציינה מנהלת האגף כי האגף אינו בודק באופן שיטתי אם כספי המלגות אכן הוענקו לתלמידים שהיו אמורים לקבלם.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מסרה מנהלת האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים שבעקבות הביקורת, לאחר שהובאו לידיעתה פרטי ההתקשרות של המשרד עם הקבלן, התקיימה פגישה עם נציגיו "על מנת לקבוע מודל הפעלה התואם את פעולות האגף".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל האגף לש"ל להביא את פרטי ההתקשרות עם הקבלן - ובייחוד את הפרטים הנוגעים לבקרה - לידיעתם של מנהלי היחידות במשרד שמעניקות מלגות באמצעות הקבלן, ונוסף על כך עליו להתייעץ עמם בנוגע לאופן הבחירה של המוסדות שיבוקרו.
כמו כן על האגף להביא את ממצאי הבקרה לידיעת אגפים הרלוונטיים וכן לדון עמם בליקויים שהעלתה הבקרה ולהחליט בשיתוף עמם כיצד לתקן ליקויים אלה.
באופן זה ניתן יהיה להבטיח שהבקרה תהיה אפקטיבית.
עיכוב בהעברת כספי מלגות לבתי הספר .
חוזר תשלומי הורים קובע כי בתי ספר יגבו תשלומי חובה מהורי התלמידים לקראת פתיחתה של שנת הלימודים; תשלום חובה שלא יוסדר עד 15 ,בספטמבר ניתן להצמידו למדד יוקר המחיה של 1062 דוח שנתי61ב .
תשלומי ההורים משמשים למימון פעולות בבית הספר, כגון הטיול השנתי של התלמידים.
כדי לתכנן פעילויות מסוג זה נדרש בית הספר לדעת אילו מקורות כספיים עומדים לרשותו.
רוב תקציבו של האגף לש"ל המיועד למלגות ( 60% מהתקציב האמור) משמש למימון מלגות לרכישת אביזרי לימוד, והשאר - למימון מלגות לטיולים.
המשרד מעביר את הכספים למלגות לרכישת אביזרי לימוד בדצמבר, כלומר באמצע שנת הלימודים.
יצוין כי המשרד מעביר את כספי המלגות רק לאחר שהתקציב לכך נרשם בתקנה התקציבית של האגף לש"ל.
התברר כי את הכספים למימון המלגות לטיולים בשנות הלימודים התשס"ח והתשס"ט העביר המשרד לבתי הספר רק בתחילתה של שנת הלימודים הבאה - התשס"ט והתש"ע, בהתאמה.
כאשר המשרד מעביר באיחור כספי מלגות המיועדות למימון פעילות שבית הספר מארגן, כגון טיולים, בית הספר נדרש לעתים לממן את ההוצאה מכספו עד שיתקבלו כספי המלגות.
עול זה אינו מתחלק באופן שוויוני בין בתי הספר: הוא כבד יותר ככל שגדל שיעור התלמידים שזקוקים למלגה משום שהוריהם מתקשים לממן הוצאות על חינוך.
ביוני 2008 , לקראת סיומה של שנת הלימודים התשס"ח, פנו חמישה מנהלי בתי ספר אל מנהל האגף לש"ל וקבלו על שלא קיבלו את הכספים למימון המלגות לטיולים.
הם טענו כי בתי הספר אפשרו את ההשתתפות בטיו ל גם לתלמידים שהוריהם אינם יכולים לממנו, משום שסברו שבתוך פרק זמן קצר יכסה המשרד הוצאה זו באמצעות כספי המלגות.
מנהלת של אחד מבתי הספר האלה כתבה באותו החודש, כי אוכלוסיית בית הספר חלשה מאוד מהבחינה הכלכלית, וכמחצית התלמידים ביקשו לקבל הנחה בתשלומי הורים; ב ית הספר מימן את יציאתם לטיולים ו"כעת איננו יודעים כיצד נשלם עבור הטיולים".
מנהלת בית ספר אחר כתבה ביולי 2008 כי חלק ניכר מתלמידיו הם ממשפחות קשות יום, ומשום כך מלגות לטיולים "מהוות הצלה של ממש לקופת ביה"ס" ומאפשרות לספק לכל תלמיד תכנית חברתית עשירה ומגוונת.
מנהל האגף לש"ל הסביר למשרד מבקר המדינה ביולי 2010 שהעברת הכספים לבתי הספר התעכבה משום שלא היה בידי האגף תקציב מספיק למימון כל המלגות בשנת הלימודים.
כספי המלגות נועדו לסייע להורים לממן הוצאות חינוך שונות, שאותן הם אמורים לשלם כבר בתחילת שנת הלימודים.
ראו י היה שמלגה שנועדה לממן באופן חלקי הוצאות אלה תינתן להורים בסמוך ככל הניתן לאותו מועד וכך תאפשר להם לשלם תמורת שירותים שילדיהם מקבלים, בלי לאלץ את בית הספר לממן הוצאות כאלה, ולו באופן זמני.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול לכך שכספי המלגות יועברו לבתי הספר בתחילתה של שנת הלימודים.
פרסום מידע על אפיקי הסיוע לתלמידים ולסטודנטים .
בחוזר המלגות קבע המשרד כי על הנהלת בית הספר לוודא שכל התלמידים הזקוקים לסיוע יהיו ערים לכך שהוא מקצה מלגות לרכישת אביזרי לימוד ולמימון טיולים.
המידע על דבר קיומן 1064 דוח שנתי61ב .
של מלגות יובא במכתב שיישלח להורים בנוגע לתשלומי הורים ויפורסם בלוחות המודעות בבתי הספר.
במאי 2009 הגיש מרכז המחקר והמידע של הכנסת לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת מסמך עדכון בנושא "תשלומי הורים במערכת החינוך", אשר עסק בין השאר בתקציבי המלגות של המשרד.
במסמך צו ין כי "אחת הטענות הנשמעות דרך קבע בעניין הטיפול של משרד החינוך בנושא תקציב המלגות היא פרסום לא מספק של האפשרות לקבל מלגה" (ההדגשה במקור).
המסמך הוגש לוועדה לקראת דיון שהתקיים למחרת, ובו השתתפו גם מנכ"ל המשרד, ד"ר שמשון שושני, ומנהל האגף לש"ל.
המסמך התבסס ב ין השאר על ממצאי סקר בנושא תשלומי ההורים במערכת החינוך שביצעה המועצה הלאומית לשלום הילד, באמצעות מכון מחקר, בפברואר 2007 .
על פי המסמך, אוכלוסיית הסקר- שכללה 400 הורים לתלמידים במערכת החינוך - היא מדגם מייצג של האוכלוסייה הבוגרת ביישובים היהודיים בישראל.
ממצאי הסקר מלמדים ש -69% מההורים אינם יודעים שהמשרד מעניק מלגות סיוע; ככל שהכנסת ההורים והשכלתם נמוכים, גדלה הסבירות שהם לא יהיו ערים לדבר קיומן של המלגות.
התברר כי אף שממצאי הסקר האמור הובאו לידיעת המשרד לפני סיומה של שנת הלימודים התשס"ט, הוא לא בדק אם בתי הספר פרסמו את דבר קיומן של המלגות לשנת הלימודים התש"ע כנדרש בחוזר המלגות.