HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הלשכה המשפטית הוסיפה כי התשאול המתבצע במהלך בדיקת המסמכים נוגע לבחינת הזכאות , וכי לעתים לנסיבות ההיכרות יש השפעה גם על סוגיית הזכאות ( למשל, אם הישראלי עלה לארץ כבן זוג לזכאי שבות ומתברר כי הקשר עם בן הזוג הזר החל עוד לפני העלייה).
הלשכה המשפטית הוסיפה כי מדובר בסמכות נלווית לסמכות הבדיקה וההמלצה על הזכאות, ומסרה כי כל אימת שמוגשת בקשה למתן מעמד לבן זוג זר של אזרח ישראלי - ולא רק כשמדובר בבן זו ג מחבר העמים - נבדק אם בן הזוג הישראלי הוא אכן אזרח ישראל, וזאת בטרם אישור הזמנת הזר.
בדיקת הבקשות לאיחוד משפחות שבה בן הזוג הישראלי הוא יהודי יוצא מדינות חבר העמים או מזרח אירופה התרחבה, הלכה למעשה.
הבדיקה כוללת גם בדיקה בדיעבד של נסיבות עלייתו של הישראלי לישראל ובדיקה מחודשת של תוקף מעמדו כאזרח, בדיקה של פניית הזוג המבקש ל"נתיב", לרבות בחינת מידע ומסמכים שנמסרו ל"נתיב", ובין היתר מידע רגיש על הקשר הזוגי.
כל אלה, בלי שסמכות "נתיב" לעשות בדיקות אלה עוגנה באופן רשמי ופורסמה.
ראש "נתיב" השיב למשרד מבקר המדינ ה בדצמבר 2016 כי "נתיב" פועלת כזרוע ביצועית של רשות האוכלוסין.
הוא הוסיף כי "נתיב" אינה בודקת את כנות הקשר אלא מעבירה לרשות האוכלוסין התרשמות כללית להמשך טיפול, וכי היא בודקת את האזרח הזר המבקש מעמד בישראל מאחר שייתכן שהוא זכאי למעמד לפי חוק השבות.
עם זאת, בנוגע לבדיקה בדיעבד של אזרחותו של ישראלי אשר קיבל מעמד של עולה בהגיעו לישראל ממרחב ברית המועצות לשעבר, ראש "נתיב" סבור כי יש לבצע בדיקת זכאות חוזרת אך ורק אם עולה חשד סביר כי האזרח הישראלי קיבל מעמד עולה במרמה, ולא בכל המקרים בצורה גורפת.
על היועץ המשפטי לממשלה לחוות דעתו בסוגיה האם הבירור הנוסף בדבר מעמדו בארץ של בן הזוג הישראלי במסגרת בקשתו להעניק מעמד לבן זוגו, בירור המתבצע רק לגבי מי שעלה ממדינות חבר העמים או מזרח אירופה, עלול להיות בגדר אפליה פסולה.
אם יתברר שמדובר באפליה פסולה, יש לפעול לאלתר למנעה.
משרד המשפטים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי הוא יבחן סוגיה זו.
אם "נתיב" תמשיך לעסוק בנושא כנות הקשר והמידע הרגיש על הקשר הזוגי, אם לצורך בדיקה או לצורך גיבוש התרשמות כללית כאמור, על רשות האוכלוסין ומשרד ראש הממשלה, בהתייעצות עם לשכת היועץ המשפטי לממשלה, לבחון אם יש צורך בכך בעניינם של יוצאי חבר העמים, נוסף על בדיקתה של רשות האוכלוסין.
אם נמצא שיש צורך בפעולותיה הנוספות של "נתיב", יש להבהיר את היקף סמכותה בכתב, כנדרש, ולפרסמה לציבור.
אם "נתיב" לא תוסמך לפעול כך, יש להפסיק לאלתר את מעורבותה בנושא.
רשות האוכלוסין השיבה כי נוכח הערות משרד מבקר המדינה, תתבצע בחודשים הקרובים התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ומשרד ראש הממשלה בסוגיה זו.
בדיקת בקשות בידי משרד החוץ .
נוהל נשואים מפרט את כללי הגשתה של בקשה לאיחוד משפחות, כאשר בני הזוג שוהים בחו"ל: על בני הזוג לפנות לנציגות ישראל במדינת מוצאו של בן הזוג הזר, להגיש בקשה לאישור כניסתו לארץ ולצרף את המסמכים הנדרשים; הקונסול יבחן את הבקשה אל מול התנאים שבנוהל, ובכלל זה יבצע בחינה ראשונית של כנות הקשר בין בני הזוג, גם באמצעות ריאיון של בני הזוג; אם הקונסול מ אשר את הבקשה, הוא מנפיק לבן הזוג הזר אשרת תייר מסוג ב/2 למשך30 ימים, ובמהלכם נדרשים בני הזוג לפנות ללשכת אוכלוסין בישראל לצורך המשך הטיפול.
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי יש להבחין בין מקרה בו שני בני הזוג שוהים בחו"ל ומרכז חייו של בן הזוג הישראלי הוא בחו"ל, לבין מקרה שבו מרכז חייו בישראל.
רק במקרה הראשון עובדי הקונסוליה יבדקו את מסמכי הסף, יקיימו ריאיון ראשוני לבחינת כנות הקשר ויגישו לרשות האוכלוסין את המסמכים ואת התרשמותם בנוגע לכנות הקשר.
לאחר שהרשות תבחן את הבקשה היא תנפיק אשרת כניסה ל בן הזוג הזר לשם השלמת התהליך.
במקרה השני הנציגות לא תטפל בבקשות, ועל בן הזוג הישראלי לבוא לישראל ולהגיש בקשה.
משרד החוץ הוסיף כי עמדה זו מעוגנת בהנחיות שנשלחו לקונסוליות.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1057 .
לא בודקות בקשות נמצא כי יש פער בין הוראות הנוהל של הרשות, המוצגות לציבור לבין ההנחיות ששלח משרד החוץ לקונסוליות בכל הנוגע לזרים אשר מרכז החיים של בן זוגם הישראלי הוא בישראל.
במקרים כאלה, הקונסוליות לא בודקות בקשות, לא מקבלות מסמכים ולא עורכות ריאיון.
פעולה שלא בהתאם להוראות הנוהל של הרשות גורמת עיכוב לבדיקת בקשות ואף עלולה לגרום לניתוק בין בני הזוג למשך זמן מה.
רשות האוכלוסין השיבה כי בנובמבר 2016 התקיימה ישיבה עם נציגי האגף הקונסולרי במשרד החוץ וסוכם בה כי הליך הבדיקה הראשוני יבוצע בקונסוליות, והנהלים הרלוונטיים יתוקנו בהתאם לכך.
על רשות האוכלוסין ומשרד החוץ להפיץ בהקדם את הכללים המעודכנים בדבר הליך הגשת הבקשות ובחינתן.
ראוי שההליך יהיה כרוך בטרחה המועטה ככל האפשר לבני הזוג בנסיבות העניין, ושהוא לא יקשה על רשות האוכלוסין לבדוק כדבעי את הבקשות כדי לגבש החלטה מיטבית בעניינו של כל מקרה.
הוועדה הבין-משרדית לעניינים הומניטריים .
חוק הכניסה לישראל קובע הוראות בנושא מתן אשרות כניסה לישראל ורישיון שהייה בה למי שאיננו אזרח ישראל או בעל אשרת עולה או תעודת עולה.
מכוח הוראות החוק המקנות שיקול דעת לשר הפנים, הוא יכול ליתן היתר לשהייה בישראל או אשרה לישיבה ארעית וכן רישיון לישיבת קבע על בס יס טעמים הומניטריים מיוחדים54 .
סמכות זו מוקנית למנכ"ל הרשות משנת2008 , מועד הקמת רשות האוכלוסין.
מדיניות משרד הפנים היא להעניק אשרות לישיבת קבע במקרים חריגים מיוחדים מסיבות הומניטריות או כשיש למדינת ישראל אינטרס מיוחד לתת רישיון לישיבת הקבע.
בתי המשפט אישרו מדיניות זו ולפיה יינתן רישיון לישיבת קבע רק במקרים הומניטריים מיוחדים55.
הוועדה הבין-משרדית לעניינים הומניטריים (להלן - הוועדה ההומניטרית) היא ועדה מייעצת למנכ"ל רשות האוכלוסין בבואו לבחון בקשות למתן מעמד בישראל, מכוח חוק הכניסה לישראל, אשר אינן עומדות באמ ות המידה הקבועות בנוהלי רשות האוכלוסין.
יו"ר הוועדה היא ממונה על תחום אשרות וזרים ברשות האוכלוסין, וחבריה הם נציגים ממשרד החוץ, ממשרד הבריאות, ממשרד הרווחה, מהמוסד לביטוח לאומי, ממשטרת ישראל ומ"נתיב".
בדיוני הוועדה משתתף גם נציג הלשכה המשפטית ברשות.
על הוועדה להתכנס אחת לשלושים יום, ובכל דיון היא עוסקת ב- 25-20 .
בקשות הוועדה דנה בין השאר בבקשות לאיחוד משפחות בהליך המדורג.
לדוגמה, אם קשר זוגי בין בן זוג זר לבין אזרח ישראלי פסק מלהתקיים - אם בשל רצון בני הזוג לסיים את הקשר, אם בשל פטירת בן הזוג הישראלי ואם מסיבות אחרות, כמו גילויי אלימות מצד בן הזוג הישראלי - יכול בן הזוג הזר לבקש שהוועדה ההומניטרית תדון בעניינו, בתנאי שעניינו עומד בתנאים מסוימים המפורטים בנוהלי הרשות.
תרשים 6 שלהלן הוא תרשים זרימה המציג את הליך עבודתה של הוועדה, כפי שמוצג בנוהל הוועדה ההומניטרית.
54 בג"ץ 9211/04 איבורה נ' שר הפנים (ניתן ב- 18.
05 , פורסם במאגר ממוחשב); בג"ץ 2828/00 קובלבסקי נ' שר הפנים, פ"ד נז(2 )21.
55 בג"ץ 1689/94 הררי נ' שר הפנים, פס' 9 לפסק-דינו של השופט גולדברג נא(1 )15 ;בג"ץ 3403/97 אנקין נ' משרד הפנים, נא(4 )522 ,527.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1059 .
תרשים6 : שלבי הליך העבודה של הוועדה .
מנתוני רשות האוכלוסין עולה כי בשנים 2015-2010 דנה הוועדה ההומניטרית בכ- 1,500 בקשות, ובממוצע בכ-250 בקשות בשנה.
בשנת2015 כ-50% מהבקשות אושרו וכ-50% .
קביעת משכו המרבי של מתן השירות .
התברר כי רשות האוכלוסין הייתה ערה לצורך לקבוע את משכו המרבי של כל שלב בהליך האמור.
ואולם, הרשות קבעה זאת רק לשניים משבעת שלבי ההליך.
למשל, לא נקבע משכו המרבי של שלב הכנת סיכום הריאיון והתיק במטה ומשכו המרבי של שלב קבלת החלטת מנכ"ל הרשות.
במרץ 2013 דנו היועץ המשפטי של הרשות, מנהל אגף מרשם ומעמד ואחרים בתלונות רבות ש הרשות קיבלה בנוגע לעיכובים בהליך הטיפול בבקשות, בעיקר בנוגע למשך הזמן שבין הגשת הבקשה לדיון בוועדה ההומניטרית לבין מועד קבלת ההחלטה וההודעה עליה למבקשים.
מנהל אגף מרשם ומעמד ציין כי הבעיה נעוצה בכ ך שלא נקבע משכו המרבי של שלב סיכום הבקשה והגשתו לקראת הדיון בוועדה.
אף על פי כן נמצא כי רשות האוכלוסין לא קבעה את משכם המרבי של כל שלבי הליך הטיפול בבקשות לדיון בוועדה ההומניטרית.
כפי שיפורט להלן, לעתים משך שלבי הטיפול של הוועדה ההומניטרית בבקשות היו ארוכים מהסביר ולעתים עיכבו את מועד תחילת מימוש זכויותיהם של המבקשים.
היעדר מסד נתונים על הבקשות .
בפסק דין של בג"ץ מאוגוסט 201656 הודגשה החשיבות שביצירת מסד נתונים באיכות גבוהה, שאינו כרוך באיסוף נתונים ידני מייגע, וצוין כי מסד נתונים המאפשר חיפוש ושליפה מהירים הוא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה של כל מערכת מורכבת.
בפסק הדין נכתב כי על סמך הנתונים אפשר בנקל לאתר פגיעה בזכותו של פלוני, למשל בזכות לשוויון; וכן אפשר לבחון אם פגיעה כאמור היא מוצדקת ומחויבת המציאות; כמו כן היא תורמת לשקיפות ומאפשרת דיון ציבורי בסוגיות חשובות.
56 רע"ב 8858/15 סיבוני נ' שירות בתי הסוהר, פס' 16 לפסק-דינו של השופט מזוז (פורסם במאגר ממוחשב, אוגוסט 2016).
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1061 .
נתוני רשות האוכלוסין .
סביר נמצא כי רשות האוכלוסין אינה מנהלת את הבקשות האמורות באופן ממוחשב, והמידע בעניינן העומד לרשותה מאוכסן בערמה של תיקים וברשימה ידנית ובה פרטים על מבקש הבקשה, מהות הבקשה בקצרה וההמלצה הסופית של הוועדה, והדבר אינו מאפשר בחינה שיטתית של עבודת הרשות בנוגע לוועדה.
המידע המרוכז על כלל הבקשות אשר עומד לרשותה כולל רק את מספר הבקשות שעלו לדיון בוועדה, שיעור הבקשות שהוועדה ההומניטרית אישרה ושיעור הבקשות שהיא סירבה להן.
באין מידע מרוכז על כלל הבקשות, אי אפשר לדעת כמה בקשות הוגשו ללשכות בתקופה נתונה, כמה מהן החליט מנהל הלשכה או מטה מינהל האוכלוסין לדחות על הסף, ומה משך הטיפול - השכיח או הממוצע - בבקשות שעלו לדיון בוועדה.
במצב הקיים, כדי לדעת כמה זמן אורך, ככלל, הטיפול בבקשות כאלה, יש לעבור על כל תיקי הבקשות, לשלוף מהן את המידע הרלוונטי ולסכמו.
פעולה כזאת נדרשת גם כדי להציג את הנתון על מספר הבקשות הממתינות לדיון בוועדה.
נוסף על כך, אין לרשות נתונים על השלבים שלאחר קבלת החלטתה של הוועדה - החלטת המנכ"ל והעברת התשובה על ה בקשה למבקשים.
זאת אף על פי שכאמור, עוד במרץ 2013 הרשות הייתה ערה לטענות בדבר הזמן הרב הנדרש למשלוח הודעה למבקשים.
יצוין שבדיון ממאי 2016 שקיימה הוועדה המיוחדת של הכנסת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, התבקשו נציגי הרשות לספק נתונים מבעוד מועד על מספר הבקשות שהוגשו לוועדה ההומניטרית וכן על משך הטיפול הממוצע בבקשות עד למועד הדיון בוועדה.
נציגי הרשות מסרו בדיון בוועדה כי אי אפשר להפיק נתונים אלו.
הוועדה מתחה ביקורת ע ל הרשות ועל יו"ר הוועדה, וחברת הכנסת סתיו שפיר הדגישה כי ללא נתונים על מספר הבקשות שמוגשות ומשך הטיפול בבקשה, הרשות לא יכולה לבדוק את עצמה ולהתייעל.
נתוני רשות האוכלוסין על משך הטיפול בוועדה ההומניטרית אינם מאפשרים אפוא לבצע בקרה על משך ההליך ולהתמודד עם טענות שהטיפול ממושך באופן בלתי סביר.
זאת ועוד, בהיעדר מאגר נתונים ממוחשב קשה להעמיד את המידע באופן שקוף לרשות ציבור המבקשים.
רשות האוכלוסין השיבה כי על מנת לייעל את עבודת הוועדה וליצור מסד נתונים שבהתבסס עליו ניתן יהיה להפיק דוחות לצורך קבלת החלטות, הוחלט למחשב את ניהול התיקים בוועדה, וזאת במסגרת תכנית העבודה לשנת 2017.
המתנה ארוכה לדיון בוועדה ההומניטרית .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי לפי הנתונים המעודכנים לאפריל 2016 , כ-345 בקשות היו בהמתנה לדיון בוועדה ההומניטרית.
לנוכח העובדה שהוועדה מתכנסת אחת לחודש ומטפלת בכ-25 ,בקשות במהלך דיוןהרי שהמבקש ממתין לדיון הוועדה בבקשתו כשנה וחודשיים בממוצע.
נוסף על כך, חלק מהבקשות מועברות לוועדה בידי בית משפט או בית דין לעררים, והוא מגביל את משך הזמן עד לקבלת החלטה.
הרשות עשויה לקדם בקשה כזאת על פני בקשות שכבר ממתינות לדיון, ובכך עלול לחול עיכוב נוסף בדיון בהן.
בשנת 2015 דנה הוועדה ההומניטרית ב-295 בקשות במסגרת12 דיונים שונים, 134 (45% ) מהן נענו בסירוב.
משרד מבקר המדינה בדק באופן מדגמי שתי בקשות מכל דיון שנענו בסירוב, ובסך הכול 24 ( בקשות8% מסך הבקשות ו-18% מסך התיקים שנענו בסירוב).
נמצא כי ב-12 מ-24 המקרים שנבדקו, בית הדין לעררים קבע כי הבקשות יובאו לפני הוועדה ההומניטרית, ולכן לבקשות אלו ניתנה עדיפות במסגרת קביעת לוחות הזמנים.
לפיכך משרד מבקר המדינה לא כלל בבדיקה שלהלן את משכי הזמן של תיקים הממתינים לדיון בוועדה ההומניטרית, ונדונו בשלבים מסויימים בערכאות שיפוטיות.
עוד נמצא כי הוועדה דנה בתשע מ-12 הבקשות האחרות זמן רב - יותר משנה - לאחר שהבקשות הוגשו ללשכה; שלוש מהן נידונו שנתיים וחצי או יותר לאחר הגשתן ללשכה; ושש האחרות נידונו שנה וחצי עד שנתיים לאחר הגשתן.
באוגוסט 2015 הוועדה דנה בשתיים מ- 12 הבקשות שנבדקו והמליצה לסרב להן, אולם במועד סיום הביקורת - תשעה חודשים לאחר מכן - טרם התקבלה החלטת מנכ"ל הרשות בעניינן.
להלן דוגמה לנזק שנגרם למבקשים לקבלת מעמד מטעמים הומניטריים בגין השיהוי בקבלת החלטות בידי הוועדה: במאי 2011 הגישה אזרחית הפיליפינים בקשה לקבל מעמד מטעמים הומניטריים, כאם לקטין ישראלי.
באותה עת הייתה המבקשת בעלת אשרת שהייה בארץ ללא זכויות סוציאליות.
בקשתה נדחתה, ובעקבות ערר שהגישה, הוחלט באפריל 2013 להעביר את עניינה לבחינת הוועדה ההומניטרית.
רק כעבור כשנתיים ותשעה חודשים, בינואר 2016 , דנה הוועדה בבקשה.
הוועדה המליצה כי לנוכח נס יבות המקרה יש לאשר למבקשת רישיון ישיבה מסוג ב/ 1 לשנתיים המעניק לה זכויות סוציאליות מסוימות, ובתום התקופה יש לבחון שוב את הבקשה.
מנכ"ל הרשות אימץ המלצה זו.
מן האמור לעיל עולה כי חל שיהוי ניכר בטיפול בבקשות המוגשות לוועדה ההומניטרית.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1063 .
הראויה המענה שנתנה רשות האוכלוסין לטענות בדבר שיהוי ניכר בטיפול בבקשות .
הביקורת העלתה כי רשות האוכלוסין הייתה ערה לעיכובים כאמור לפחות משנת 2009 ,.
הרשות קיבלה תלונות רבות מארגוני זכויות אדם ומאנשים שהגישו בקשות ובהן טענות בדבר התמשכות הליך טיפולה של הוועדה ההומניטרית בבקשה.
הטענות האלה עלו גם בדיונים שקיימו שתי ועדות של הכנסת בדצמבר 2009 ובמאי 201657 .
במרץ2013 העלו מינהל האוכלוסין והלשכה המשפטית של הרשות שלוש הצעות לקיצור משך הטיפול בבקשות שמוגשות לוועדה ההומניטרית: (א) תגבור כוח אדם.
(ב) הכשרת עובדים להכנת סיכומי הבקשות.
(ג) הגברת תדירות התכנסותה של הוועדה לפעמיים בחודש.
אשר להצעה הראשונה, המנכ"ל קבע כי אי אפשר להוסיף כוח אדם.
ההצעות השנייה והשלישית לא הגיעו לכלל הכרעה ויישום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי השיהוי, שלעתים אורכו אינו סביר, בטיפול בבקשות המוגשות לוועדה ההומניטרית אינו עולה בקנה אחד עם חובתה של הרשות לבצע את תפקידיה ולהפעיל את הסמכויות שהוקנו לה ביעילות ובמהירות הראויה.
יודגש כי אם חל עיכוב בטיפול בבקשות שתכליתן לקבל מעמד אזרחי המעניק זכויות סוציאליות נוספות, עלול להידחות מועד תחילת מימוש זכויותיו של הפונה.
נוסף ע ל כך עיכוב הטיפול בבקשות מאריך את שהייתם בארץ של זרים שאין הצדקה עניינית להתיר להם להישאר בה, שבעקבות החלטת מנכ"ל הרשות מתבקשים לעזוב אותה.
על מנכ"ל רשות האוכלוסין, בסיוע ראשי הגופים הממשלתיים שנציגיהם משתתפים בוועדה ההומניטרית - משרד החוץ, משרד הבריאות, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי, משטרת ישראל ו"נתיב" - לבצע שינוי יסודי בסדרי עבודתה, באופן שהטיפול בבקשות יתייעל ויתקצר, ומשכו יהיה סביר.
זאת בהתחשב בחובתה של הרשות לתת לפונים מענה במהירות הראויה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל רשות האוכלוסין, כי יש לרכז לאלתר את כל המידע הנדרש על בקשות שמוגשות לוועדה ההומניטרית במאגר מידע מלא, עדכני ומהימן.
מאגר כזה נועד לשמש כלי ניהולי למעקב אחר מספר הבקשות הממתינות לדיון בוועדה ואחר משך ההמתנה, בהתבסס עליו יינקטו פעולות מידיות להפחתת העומס, והרשות אף תשתמש בו ככלי בקרה על שלבי הטיפול בבקשות.
רשות האוכלוסין השיבה כי הוחלט לקיים את ישיבות הוועדה בתדירות גבוהה יותר, על מנת לצמצם את הפערים שנוצרו במסגרת הטיפול בתיקים.
57 דיון של ועדת הפנים ו איכות הסביבה של הכנסת בדצמבר 2009 .
דיון של הו ועדה העוסקת ביישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור ממאי 2016 .
עררים על החלטות רשות האוכלוסין ותוצאותיהם .
מרכיב מרכזי בבחינת בקשה למתן מעמד לבן זוג של ישראלי הוא בדיקת כנות הקשר שבין בני הזוג.
בעת שעובדי הרשות בוחנים את כנות הקשר לצורך קבלת החלטה לגבי הבקשה הם נדרשים לעסוק בנושאים הנוגעים למישור הפרטי והאישי של המבקשים, לשוחח עמם על מידע רגיש שבדרך כלל אינו נחלת הכלל, כמו טיב הקשר של בני הזוג ובינם ובין המשפחה המורחבת.
לפי הפסיקה, הריאיון הוא כלי ראשון במעלה לבחינת הקשר הזוגי ויש לייחס משקל רב לממצאי הבחינה בנוגע לטיב הקשר הזוגי, וזהו " המבחן המרכזי המאפשר לעמוד על מידת האותנטיות של הנישואין"58.
אם נמצאו סתירות בגרסאות כל אחד מבני הזוג לגבי פרטים שהם אמורים לדעת על בני זוגם נשמט הבסיס לבקשה59.
אם לשכת האוכלוסין או מטה הרשות החליטו לסרב לבקשה לאיחוד משפחות, בני הזוג יכולים להגיש ערר פנימי אחד, דהיינו ערר לגורם בכיר יותר בלשכה או במטה.
לאחר שהגורם המוסמך ברשות מקבל החלטה לגבי הערר הפנימי, הלשכה תודיע על כך לעורר ותביא לידיעתו מהי הערכאה השיפוטית אשר לפניה ניתן לערור או לעתור על ההחלטה.
בשנת 2015 הוגשו לערכאות שיפוטיות 620 עררים על החלטות רשות האוכלוסין בדבר בקשות לאיח וד משפחות, ו לגבי 437 מהם ניתן פסק דין.
נמצא שב-200 עררים (שהם כמחצית העררים שבהם ניתן פסק דין) נקבע כי הערר יימחק ורשות האוכלוסין תבחן שוב את הבקשה.
שיעור ההחלטות שבהן נקבע כי הערר יימחק ותתבצע בחינה נוספת גבוה במיוחד בהחלטות הנוגעות להליכים של איחוד משפחו ת שבהן הישראלי הוא תושב קבע (75% ,מההחלטות בהליכים מסוג זה).
לטענת רשות האוכלוסין רוב ההחלטות האמורות נוגעות לעררים שהרשות עצמה מציעה למחוק אותם ולאפשר לה לבחון שוב את הבקשה.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מדגם אקראי 36 (כ-18% ) מהעררים שנמחקו (להלן - העררים שנמחקו) ואת מסמכיהם.
58 "עעם 119/12 קלרה סרמיאנטו נ' משרד הפנים, פס' 6 לפסק-דינו של השופט הנדל (פורסם במאגר ממוחשב, דצמבר 2012) 59 ראו הערה1.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1065 .
בדיקות נוספות, כיוון .
כנדרש את החלטותיה נמצא שרשות האוכלוסין החליטה לבצע בירור עובדתי נוסף בעניינם של כמחצית מהעררים שנבדקו (18 מ-36 ), בשל פגמיםשמצאה בריאיון או כיוון שמצאה שלשכת השירות טיפלה בבקשה שלא על פי הנהלים.
להלן יצוינו נימוקי הרשות לביצוע בירור נוסף, שאותם ציינה הרשות בהחלטות האמורות: בדיקה לא מספקת של כנות הקשר בין בני הזוג ; ביסוס החלטה לסרב לבקשה על סתירות לא מהותיות בין גרסאות שמסרו בני הזוג במהלך ריאיונות; אי-קיום ריאיון; קבלת ה החלטות זמן רב לאחר שהתקיים הריאיון; היעדר הנמקה ואי-ניתוח ראוי של חומר הראיות.
הרחבת המדגם לכלל העררים שנמחקו מלמדת כי במחציתם נדרש בירור עובדתי נוסף, בשל פגמים שמצאה הרשות בריאיון או בטיפול הלשכה בבקשה.
לדוגמה, ערר א' נמחק כיוון שההחלטה לסרב לבקשה התקבלה רק שנה לאחר שרואיינו בני הזוג; בפסק הדין בעניינו של ערר ב' נקבע כי החלטת הרשות מעלה קשיים ואי בהירות, וכי ממצאי הריאיון אינם מתיישבים עם מסקנת הרשות; לגבי ערר ג' נקבע כי ממצאי הריאיון לא היו מבוססים די הצ ורך; ובנוגע לערר ד' מצאה הלשכה המשפטית של הרשות כי בית המשפט לא היה שבע רצון מהאופן שבו רואיינו המערערים ומהשאלות שנשאלו.
על פי המדגם, לגבי מחצית מן העררים שנמחקו נדרשו בדיקות נוספות, כיוון שהחלטות הרשות לא היו מבוססות דיין.
נתון זה מלמד על חולשה מקצועית וכשל של הרשות במקרים רבים לבסס כנדרש את החלטותיה על המידע הנאסף במהלך ההליך.
ל נוכח ממצא זה נדרשת בחינה יסודית של ההליך, בהתחשב בכך שמדובר בהליך ממושך וכן בהתחשב במידע הרב והרגיש שדורשת הרשות שיעמידו לרשותה לצורך קבלת ההחלטות.
כאמור, על רשות האוכלוסין לנקוט בדחיפות את הפעולות הדרושות לשיפור הליכי הבדיקה והבירור שהיא מבצעת.
דוחות ממוחשבים בקרה ופיקוח על ההליך המדורג .
כדי לנהל את הטיפול באלפי בקשות לקבלת אשרות בכל שנה, בהליך בקשה מורכב ומרובה שלבים כאמור, נדרש מסד נתונים ממוחשב, מלא ומהימן, המאפשר את הזנת המידע המפורט, המעקב אחר הבקשות וניתוח משוכלל של הנתונים.
מסד נתונים כזה הכרחי לצורך בקרה על י עילות הטיפול של הגורמים השונים ברשות האוכלוסין ולכן הכרחי לצורך שמירה על זכותם של המבקשים לקבל שירות סביר מהמדינה וכן לצורך קבלת החלטות והקצאת משאבים.
כאמור, חיוני לקיים מסד נתונים כזה גם כדי לבחון אם זכותו של פלוני לשוויון נפגעה ולשם הגברת השקיפות60.
רשותהאוכלוסין מנהלת את המידע הנוגע לבני הזוג הישראלי והזר באמצעות שתי מערכות ממוחשבות: "תיק בקשות" הוא מערכת לניהול הבקשות שמגישים ישראלים לאיחוד משפחות עם בני זוג זרים, וב"אביב" מנוהל, בין היתר, מידע בדבר כניסותיהם של בני הזוג לארץ ויציאותיהם ממנה.
על פי רשות האוכלוסין, מערכת "תיק בקשות" נועדה לשמש מסד נתונים אחיד לגבי בקשות לאיחוד משפחות, לאפשר בקרה של מטה הרשות על ביצוע ההליך ולאחזר נתונים.
נמצא כי בנתונים שבמערכת "תיק בקשות" חסר מידע רב על הבקשות : חלק מהנתונים שהוזנו שגויים, וחלק מהנתונים כלל לא הוזנו למערכת.
כמו כן, המערכת אינה מאפשרת הפקת דוחות ממוחשבים.
עקב כך הנהלת רשות האוכלוסין, המטה של הרשות והלשכות אינם יכולים לדעת מהי מידת יעילותו של הטיפול בבקשות, ולעתים אף אינם יכולים לדעת מתי החל הטיפול, אילו החלטות התקבלו במסגרתו ומה היו הנימוקים להן, מתי הגישו המבקשים את המסמכים הנדרשים, האם התקיים ריאיון ומתי התקיים, וכמה זמן עבר ממועד הגשת המסמכים ועד לקבלת ההחלטה, וממועד ההחלטה ועד למועד הטיפול בערר שהוגש.
באוגוסט2013 הציג אגף לשכות למנכ"ל הרשות מסקנות מעבודת מטה שביצע בנוגע לשיפור הנדרש בשירות שנותן מינהל האוכלוסין לציבור: המטה אינו מנהל ומכווין את הלשכות באופן מרוכז, מובנה ומקצועי; לא מתבצעת בקרה יזומה וסדורה על הלשכות; והמטה אינו מצליח לטפל כנדרש בעומסי עבודה.
מממצאי הביקורת עולה כי כמה מהליקויים שהועלו בשנת 2013 טרם טופלו כנדרש, ולא נמצא כי רשות האוכלוסין פעלה בנחישות להסדרתם.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1067 .
לצורכי הביקורת, משרד מבקר המדינה השתמש בנתונים הקיימים של מערכת "תיק בקשות".
בשל מגבלותיהם כאמור,, המסקנות שניתן להסיק מהם מוגבלות וחסרות.
לצורך מענה לבקשות משרד מבקר המדינה רשות האוכלוסין פעלה לסנכרן בין שני מאגרי המידע ולטייב את הנתונים שבהם.
בזכות הפעולות האלה אפשר היה להציג את הנתונים הסטטיסטיים.
אולם יודגש - חלק ניכר מהנתונים האלה - אשר ראוי שישמשו את רשות האוכלוסין, לרבות הנהלתה, באופן שוטף - הופקו לראשונה לצורכי הביקורת.
כבר באפריל2012 "החליט מנהל אגף לשכות לשדרג את מערכת "תיק בקשות באופן שיחייב ה זנה אחידה של המידע בלשכות, לאחר שצוות שמינה מצא שככלל, לא ברור לעובדי הרשות אילו נתונים יש להזין, וכל עובד פועל על פי הבנתו, ולפיכך אין אחידות בהזנה ולכן הנתונים במערכת חסרים ולא אמינים.
עוד מצא הצוות כי שתי המערכות הממוחשבות וכן תיק הבקשה הפיזי אינם מסונכרנים.
הצוות גיבש 31 פעולות הנדרשות לשדרוג המערכת, לרבות הכנת דוחות שיאפשרו הפקת נתונים סטטיסטיים, אשר ישמשו ככלי ניהולי לצורך מעקב ואחזור מידע.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, יולי 2016 , יותר מארבע שנים לאחר שהתקבלה החלטתו האמורה של מנהל אגף לשכות, רוב הפעולו ת הנדרשות כאמור ( 19 ,פעולות) עדיין לא בוצעו 11 בוצעו ואחת בוטלה.
אשר ל -19 הפעולות שלא בוצעו, חלקן חיוניות לצורך בקרה ופיקוח, לדוגמה, מחשוב המידע על העברת תיק בקשה מהלשכות למטה ובחזרה וכן קישור מערכת "תיק בקשות" למערכת "אביב".
במרץ2015 הורה מנהל אגף לשכות ללשכות לטייב את הנתונים שהזינו במערכת "תיק בקשות".
בין השאר הוא הורה לבדוק תיקי בקשות שעל פי הנתונים הוגשו לפני יותר מחמש שנים ובמשך השנתיים האחרונות לא התקבלה החלטה בעניינן ולהזין במערכת את המידע החסר.
נמצא כי מנהל האגף לא קבע מועד להשלמת טיוב הנתונים.
ביולי 2016 , מועד סיום הביקורת, יותר משנה לאחר שניתנה הוראתו האמורה של מנהל האגף, חלק מלשכות האוכלוסין עדיין לא השלימו את בדיקת התיקים והזנת המידע החסר.
מנהל האגף אף לא ידע באותה עת אילו לשכות טייבו את הנתונים ובאיזה היקף הם הושלמו בכל לשכה .
כמו כן הלשכות התבקשו להזין מידע חלקי בלבד - את ההחלטה האחרונה שהתקבלה לגבי כל בקשה ולא את כלל ההחלטות.
לכן, גם לאחר שיושלם טיוב הנתונים הם יהיו חסרים, ולא יהיה אפשר לנתח על פיהם את ההליך המדורג לשלביו.
ניהול לקוי של המידע .
יוצא אם כן כילמטה רשות האוכלוסין ולמנהלי הלשכות אין כלי ניהולי בסיסי - מסד נתונים מלא ומהימן המאפשר בקרה על עבודת הלשכות כדי לוודא שהטיפול בבקשות יעיל ומתבצע כנדרש.
עקב כך אי אפשר לדעת באיזו מידה כיבדה הרשות את זכויותיהם של המבקשים, ואם נפגעה זכות כלשהי - אי אפשר לדעת אם הפגיעה מוצדקת ומחויבת המציאות.
משמע גם שהטיפול במגישי בקשות במסגרת ההליך המדורג לא התבצע באופן שקוף.
רשות האוכלוסין השיבה כי בשל תעדוף הפרויקט הביומטרי כאמור, הוקצו רוב המשאבים הטכנולוגיים לשם קידומו, ובכוונתה ליישם עד סוף שנת 2016 את ההמלצות העיקריות של הצוות האמור.
הרשות הוסיפה כי בכוונתה לשדרג את מערכת "תיק בקשות" בשנת 2017 .
ולהטמיעה בקרב עובדי הלשכות ניהול לקוי של המידע הנוגע לבקשות לאיחוד משפחות והיעדרם של כלים בסיסיים לקיום בקרה ופיקוח אינם מאפשרים לקבוע באיזו מידה כיבדה הרשות את זכויותיהם של המבקשים, ולעתים אף מעלים חשש כאמור שפעולות הרשות מנעו או עיכבו כאמור בדרך כלשהי את הענקת המעמד.
הדבר משקף כשל ניהולי יסודי.
על הרשות לפעול לאלתר לתיקון הליקויים, כדי שמסד הנתונים יהיה מלא ומהימן ויהיה אפשר להשתמש בו לצורכי פיקוח ובקרה וכן יהיה אפשר להנגיש את המידע לציבור המבקשים באופן שקוף.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1069 .
קביעת מדיניות בנוגע למתן מעמד אזרחי לבני זוג ידועים בציבור, בני אותו המין .
נוהל ידועים בציבור חל כאמור על בני זוג המקיימים חיים משותפים ללא נישואין וכן על בני זוג מאותו מין שנישאו או שמקיימים חיים משותפים ללא נישואין.
להבדיל מנוהל נשואים שבו נקבע כי בתום הליך שנמשך ארבע שנים וחצי בן הזוג הזר מקבל ככלל אזרחות, בנוהל ידועים בציבור נקבע כי בסיומו של הליך הנמשך שבע שנים מקבל הזר ככלל מעמד של תושב קבע.
בנובמבר2014 התקיים דיון בהשתתפות נציגי רשות האוכלוסין ומשרד המשפטים.
בהתאם לעמדת שר הפנים דאז, גדעון סער61, הוחלט לתקן את נוהל ידועים בציבור - להשוות את אורך ההליך המדורג של בני זוג נשואים מאותו המין לאורך ההליך המדורג של בני זוג נשואים שהם גבר ואישה, על כל שלביו.
לפי התיקון האמור, כאשר מדובר בבני זוג נשואים מאותו המין, תוענק לבן הזוג הזר אשרת ב/1 /למשך חצי שנה, ולאחר מכן אשרת א5 לארבע שנים, ובסיומם יהיה אפשר להגיש בקשה לקבלת אזרחות.
רשות האוכלוסין מסרה למשרד מבקר המדינה כי בפועל היא נוהגת לפי התיקון שעליו הוחלט.
ביולי 2015 התריעה הלשכה המשפטית ברשות האוכלוסין לפני מנהל אגף מרשם ומעמד כי יש צורך לאשר בדחיפות את התיקון ולפרסם את הנוהל המתוקן, וזאת מאחר שההחלטה בדבר תיקון הנוהל התקבלה זמן כה רב לפני כן, ולנוכח עתירות שונות שהוגשו בעניין.
בדצמבר 2015 הציגה הלשכה המשפטית את הצורך בתיקון לשר הפנים דאז, ח"כ סילבן שלום, והוא החליט לבחון את הנושא.
בינואר 2016 התמנה ח"כ אריה מכלוף דרעילשר הפנים 62.
בדצמבר2016 ניתן פסק דין לגבי אחת מהעתירות שהוגשו כאמור63 ונקבעבו כי בהליך המדורג בעניינם של זוגות חד- מיניים תוענק לבן הזוג הזר אשרת ב/1 /למשך חצי שנה ולאחר מכן ברישיון שהייה מסוג א5 לארבע שנים, פרק זמן השקול לזה של זוגות נשואים.
רשות האוכלוסין ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הנוהל יתוקן בהתאם ויפורסם ברבעון הראשון של שנת 2017.
חדל מר גדעון סער לכהן כשר הפנים 62 החלטת ממשלה954 מינואר2016.
63 בג"ץ 5075/15 עמותת "אבות גאים" ואח' נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב בדצמבר 2016).
רשות האוכלוסין החליטה לתקן את נוהל ידועים בציבור כבר בנובמבר 2014 , ואולם רק לאחר כשנתיים, ורק לנוכח פסק דין של בית המשפט, היא עתידה לתקנו.
על שר הפנים לפעול בהקדם להשלמתו של תיקון הנוהל בכל הנוגע לאיחוד משפחות של בני זוג מאותו מין, כפי שנקב ע בפסק הדין.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1071 .
הזכות לחיי משפחה היא זכות יסוד, ומכוחה של זכות זו זכאי כל ישראלי להקנות לבן זוגו מ עמד של קבע במדינה.