HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהסכם נקבע כי עובדים במסלול של פנסיה צוברת אשר פרשו פרישה מוקדמת, יזכו לתשלומי גמלת גישור תקציבית אשר ימומנו מתקציב המדינה.
זכאותם של עובדים אלה לתשלומים האמורים תהיה מיום פרישתם משירות קבע בצה"ל ועד הגיעם לגיל הפרישה לפי תקנוני קרנות הפנסיה.
בתשובת החשכ"ל נכתב: "בדוח הכספי של ממשלת ישראל.
צוין באופן מפורש כי החבות האקטוארית אינה כוללת את ההתחייבויות לתשלום קצבאות לעובדים המבוטחים בקרנות הפנסיה בתקופת הפרישה המוקדמת.
אנו נערכים לביצוע החישוב כאמור ולבדיקה לעניין הכללתו בדוחות הבאים".
לדעת משרד מבקר המדינה, הפירוט בדוחות הכספיי ם אינו פוטר את החשכ"ל מלבצע את החישוב האמור, ועליו לעשות את המיטב על מנת שלתוצאותיו של החישוב יינתן ביטוי כבר בדוחות הכספיים הבאים.
עוד נמצא כי משרדי הממשלה אינם מנהלים כיום את הנתונים הנוגעים לימי החופשה והמחלה של העובדים באמצעות מערכת המרכב"ה 20, אלא בא מצעות מערכות כוח אדם נפרדות.
עקב כך מנוהלים נתונים אלו באופנים שונים, והדבר גורם לקשיים בפיקוח של החשכ"ל.
נוסף על כך, חלק ממשרדי הממשלה לא דיווחו לחשכ"ל על אודות ההתחייבויות בגין פדיון ימי המחלה.
בהקשר זה ציין החשכ"ל בדוחות הכספיים כי "בשלב זה, לא קיים מערך מידע אמין לניהול נתוני הטבות אחרות לזמן ארוך לעובדים, ובמרבית משרדי הממשלה לא קיימים נתונים זמינים, כנדרש על פי כללי חשבונאות מקובלים".
20 מרכב"ה- מערכת ממוחשבת רוחבית כוללת המוטמעת במשרדי הממשלה.
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת החשכ"ל נכתב כי "קיימת תכנית עבודה רבת שנים להטמעת מודול נוכחות של מרכב"ה במשרדי הממשלה.
לאחר השלמת ההטמעה כאמור, כלל נתוני כח אדם של עובדי הממשלה יהיו מרוכזים במערכת המרכב"ה, מה שיאפשר ניהול מפוקח".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל לוודא את השלמת הרישום של ההתחייבויות לעובדים על פי כללי החשבונאות המקובלים, באמצעות אכיפת סמכויותיו על משרדי הממשלה ובאמצעות העברה מרוכזת ומפוקחת של נתוני כוח האדם של עובדי הממשלה למערכת המרכב"ה.
הפרשה לתביעות משפטיות על פי תקן חשבונאות ממשלתי מס' 19 נדרשת הממשלה להציג מידע כספי בנוגע למצב התביעות המשפטיות אשר תלויות ועומדות נגד המדינה, וכן בנוגע לתביעות שסביר להניח שיוגשו נגד המדינה.
מטרתו של דיווח זה היא הצגת הפרשה מאזנית בגין תביעות משפטיות שצפוי כי יוגשו וכן גילוי נאות בנוגע לכלל ההתחייבויות המשפטיות התלויות.
סכום ההפרשה בגין תביעות משפטיות המצוין בדוחות הכספיים הוא כ -5.
מיליארד ש"ח ביאור 20 ,לדוחות הכספיים מפרט את סכומי ההפרשה על פי חלוקה לתביעות שעניינן דיני נזיקין, תביעות בגין הפרות חוזיות, תביעות בגין דיני עבודה ותביעות אחרות.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם החשבונאי הראשי במשרד האוצר ביולי 2013 , עולה כי העברת הנתונים על אודות התביעות המשפטיות מהפרקליטות לחשבונאי הראשי נעשית באופן ידני, כי הנתונים המועברים הם חסרים, וכי ההעברה נעשית שלא על פי כלל ההוראות שנקבעו בתקן.
גם החשכ"ל ציין בהקשר זה בהערה בביאור 20 לדוחות הכספיים כי "קיימות תביעות משפטיות נגד המדינה, שאינן מתועדות וכן תביעות שתוצאותיהן אינן ניתנות להערכה מהימנה.
תשתית הנתונים ועריכת האומדנים להפרשה, התבססו בין היתר על מקורות מידע חסרים.
תביעות משפטיות המטופלות בפרקליטות המדינה, מנוהלות במערכת מידע שאינה עונה על הצרכים החשבונאיים".
כבר בדוח 57 ב העיר משרד מבקר המדינה בעניין זה 21 כי "על פרקליטות המדינה ופרקליטויות המחוזות לנהל את התביעות באמצעות מאגר מידע ממוחשב שיהיו בו כל הנתונים הרלוונטיים.
מאגר מידע שלם בנוגע לתביעות חיוני לצרכים תקציביים וחשבונאיים, לשם היערכות הממשלה וגם לצורך הפקת לקחים מתביעות קודמות".
עוד נכתב בדוח זה כי "לשום גורם ממשלתי אין מידע או הערכה על העלות המשוערת לסילוק התביעות שהוגשו נגד משרדי הממשלה עד תאריך מסוים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשבונאי הראשי ועל פרקליטות המדינה לקיים בהקדם דיון בסוגיית המידע שיוצג בדוחות הכספיים של הממשלה; על הפרקליטות להיערך כנדרש כדי להעביר לחשבונאי הראשי אומדן של היתרות של התביעות התלויות ועומדות לשם הצגתן בדוחות הכספיים של הממשלה בהתאם לתקני חשבונאות.
אי- הצגה נאותה של היתרות פוגמת בשקיפות כלפי הציבור ואינה עולה בקנה אחד עם כללי חשבונאות ועם כללי המינהל התקין".
ביולי 2007 כתב החשב הכללי דאז לפרקליט המדינה דאז: "בדוח ה שנתי 57 ב' של מבקר המדינה בנושא מאזן המדינה ליום 31 לדצמבר 2005 , צוינו מספר ליקויים בנושא התחייבויות .
21 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
05 - התחייבויות תלויות", עמ' 272-270 .
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תלויות, וביניהם התייחסות לנושא ניהול תביעות משפטיות.
בדוח הודגש כי אין בממשלה מעקב נאות אחר תביעות משפטיות ורישום הפרשות בגינן.
בדיונים משותפים עימכם סוכם בעבר כי הנושא יקודם במקביל במספר מישורים.
יישום מערכת מידע מרכזית -מערכת לניהול התביעות המשפטיות, שתתמוך בין היתר בדרישות הדיווח הכספי, לרבות: התוצאות האפשריות של התביעה, תזרימי המזומנים הקשורים עם תוצאות אלו (לרבות עלויות המתייחסות לתביעה), עיתוי תזרימי המזומנים, ההסתברות של התוצאות האפשריות, הסיכונים וחוסר הוודאות הקשורים לתביעה.
בדיון שנערך לאחרונה במטה החשב הכללי, הובא לתשומת ליבי, כי למרות הסיכום האמור לעיל, טרם בוצע על ידכם אפיון מפורט למערכת המידע המרכזית-'תנופה'".
באוגוסט 2013 הסבירו נציגי אגף מערכות מידע בפרקליטות לנציגי משרד מבקר המדינה כי הקמת המערכת עדיין מתעכבת, בין השאר עקב מורכבותה הטכנית וכן נוכח תביעות משפטיות הדדיות שהגישו המדינה והחברה אשר הייתה אמורה לפתח את המערכת.
לדבריהם של נציגי האגף, בשנת 2014 צפויה להתחיל לפעול מערכת ממוחשבת שפיתח משרד המשפטים עצמו, וכי עד מועד זה תימשך העברת הנתונים לחשבונאי הראשי במשרד האוצר באופן ידני.
בתשובת המשנה לפרקליט המדינה גב' אורית סון מ- 14.
14 נכתב: "הפרקליטות הינה הגוף המייצג את מדינת ישראל - משרדי הממשלה ויחידות הסמך - בפני הערכאות השיפוטיות.
משרדי הממשלה/יחידות הסמך הם הנתבעים בהליכים המשפטיים, וככאלה הינם אחראים על ביצוע רישום ומעקב אחר תביעות משרדיהם הן עבור עצמם הן עבור הפקת דוחות לחשב הכללי.
הקמת מערכת ממוחשבת בפרקליטות האזרחית התעכבה מספר שנים.
תחילת פריסת המערכת הממוחשבת (מערכת תנופ"ה) מתוכננת לרבעון השני של שנת 2014 וזאת במחוז חיפה בלבד.
בהתאם לממצאי הפריסה ומידת הצלחתה והצורך לבצע הפקת לקחים, תתבצע הפריסה במחוזות האחרים.
כרגע אין צפי להשלמת מלוא הפריסה בפרקליטות האזרחית לשנת 2014 .
אנו תקווה כי מערכת זו תוכל לסייע בהפקת נתונים גם לדוחות כספיים מעבר למערכת הקיימת, ואולם כאמור, המערכת נועדה לעבודת הפרקליטות בייצוג, ומכאן גם מסגרת הנתונים שניתן יהיה להפיק ממנה.
כאמור, האחריות לדיווח הינה בראש ובראשונה של משרדי הממשלה".
מן האמור לעיל עולה כי אף שחלפו כמעט שבע שנים מאז פורסם דוח 57 ב, טרם תוקנו הליקויים שצוינו בו.
משרד מבקר המדינה מעיר שההשתהות בהתקנת המערכת ובהטמעתה במשך זמן כה רב אינה ראויה ופוגעת באמינות המידע המוצג בדוחות הכספיים.
על משרד המשפטים להשלים את התקנת המערכת והטמעתה ללא דיחוי.
רישום חשבונאי של נכסים .
תקן חשבונאות ממשלתי מס' 17 קובע את אופן הטיפול החשבונאי ברכוש הקבוע.
התקן מדגיש את חשיבותו של הרכוש הקבוע במצבת הנכסים של הישות המדווחת, ומצוין בו כי הרכוש הקבוע הוא לעתים קרובות החלק העיקרי בסך הנכסים של הישות, ולפיכך חשוב להקפיד בהצגת מצבה הכספי על רישום נאות בעניינו.
יתרה מכך, לקביעה אם יציאת מזומנים החוצה מייצגת נכס או הוצאה יכולה להיות השפעה ניכרת על העודף או הגירעון המדווחים.
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גם בהוראת תכ"ם בעניין רישום רכוש קבוע22 הודגשה החשיבות הרבה של רישומו הנאות של הסעיף בעניינו וההשפעה הניכרת שיש לכך על הדוחות הכספיים.
בהוראה נכתב כי "רכוש קבוע הוא פריט בעל חשיבות רבה במצבת הנכסים של ישות ממשלתית ובעל השפעה ניכרת על כלל הדוחות הכספיים שלה".
סעיף הנכסים משפיע רבות על כלל הדוחות הכספיים, מכיוון שאי -רישום של הנכסים או רישום חלקי שלהם בלבד ושלא על פי כללי החשבונאות המקובלים יגרמו לשינוי של ממש הן בנתוני ההוצאות המוצגים בדוחות על הביצוע הכספי והן ביתרת הגירעון החשבונאי שמוצגת בדוחות על המצב הכספי.
שינויים אלה יפגעו פגיעה ניכרת באמינות הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים, ובכלל זה באמינותם של הנתונים בדבר הגירעון החשבונאי.
יצוין כי בהערות לדוחות הכספיים כתב החשכ"ל כי "מצבת הנכסים המובאת בדוח אינה מייצגת את מכלול הנכסים של מדינת ישראל אלא את חלקם בלבד.
במסגרת מצבת הנכסים המוצגת בדוח לא כלולים עדיין נכסים רבים ששוויים או עלותם מהותיים ביותר כגון חלק מנכסי התשתית, השקעות המדינה במערכת הביטחון, קרקעות בידי ה ממשלה, כל נכסי המורשת, חלק מהנכסים בחו"ל וחלק מהנכסים הבלתי מוחשיים".
משרד הביטחון בביאור 12 (א) לדוחות הכספיים צוין כי "נתוני הרכוש הקבוע של ממשלת ישראל אינם מוצגים בשלמותם בעיקר עקב אי ניהול מערכות לרישום מאפייניו החשבונאיים של הרכוש הקבוע, על-ידי חלק מה ישויות המדווחות.
בהמשך לכך, יצוין כי נתוני משרד הביטחון, כפי שדווחו על ידו, הינם חלקיים, ונערכו בהתבסס על דיווחים ידניים ועל אומדנים שונים שלא ניתן לקבוע את רמת מהימנותם ואת התאמתם למדיניות החשבונאית של ממשלת ישראל".
כבר בדוח 61 " ב ציין משרד מבקר המדינה כיהדוחות הכספיים של משרד הביטחון כוללים גם את נתוני צה"ל.
מסקירת הדוחות האלה לשנת 2009 עולה, כי מרבית הרכוש הקבוע, ובכללו המבנים אשר ברשות המשרד וצי אלפי כלי הרכב של המשרד ושל צה"ל, לא הובא לידי ביטוי במצבת הנכסים של המשרד ובדוחותיו הכספיים, כנדרש"23.
משרד הביטחון ציין בתשובה קודמת מדצמבר 2012 כי החל בשנה זו, באמצעות משרד רואה חשבון חיצוני, בבחינה מקיפה של הדיווח החשבונאי בנושא הרכוש הקבוע בכל מערכת הביטחון, וכן החל בגיבוש מתודולוגיה על פי הנדרש בתקן החשבונאי.
המשרד ציין כי הבחינה האמורה ובדיקת נושא רישום הרכו ש הקבוע בצה"ל ובמשרד הביטחון הן תהליך ארוך ומורכב, בשל הביזור הרב באופן ניהולו של רכוש זה וכן בשל ענייני סיווג ביטחוני.
בתשובתה של סגנית חשב משרד הביטחון גב' מלכה שמעון מ- 12.
13 נכתב: "ההליך בו החלנו במשרד הביטחון הינו הליך של ביצוע סקר פערים אשר ימפה את המצב הקיים בנושא אופן הניהול והרישום של רכוש קבוע בצה"ל ויזהה את הפערים בין המצב הקיים למצב הרצוי של הדיווח החשבונאי בהתאם לתקנים החשבונאיים.
כמו כן, אנו פועלים מול גורמי המלאי הזרועיים והמטכ"ליים בצה"ל, במטרה לקבל את ההיקף הכספי של הרכוש הקבוע ומלאי המנוהלים בצה"ל ובדיקתם מול הנדרש ע"פ הכללים החשבונאיים.
כל זאת לצורך הצגתם באופן נאות בדוחות הכספיים של המשרד.
אנו תקווה כי נשלים מהלך זה עד לסוף שנת 2014.
22 'ראו הוראת תכ"ם מס 2.
23 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב( 2011 ), בפרק "מאזן המדינה ל - 31.
09 - הרישום החשבונאי של רכוש קבוע ומלאי", עמ' 570-569 .
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,בתשובת החשכ"ל נכתב כי "סוגיית מיפוי נכסי המקרקעין מטופלת ע"י משרד הביטחון בלבד כאשר באפיון המיפוי לא היה מעורב כלל משרד האוצר וזאת למרות שבעבר הוצע ע"י משרד האוצר עזרה וליווי בנדון".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הביטחון והאוצר כי עליהם לסיים בהקדם האפשרי את רישום הנכסים שהם מנהלים, ולתקן בכך את הליקוי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה לפני כשלוש שנים.
יצוין כי מדובר בהיקף אדיר של נכסים.
משרד הבריאות חשוב שבנכסים המצוינים בדוח הכספי המאוחד ייכללו נכסי הנדל"ן של בתי החולים הממשלתיים, שמפעיל משרד הבריאות.
כיום יש 11 ,בתי חולים כלליים 8 בתי חולים פסיכיאטריים וכן 5 בתי חולים גריאטריים הפועלים כיחידות סמך של המשרד .
יש לכלול אפוא בדוחות הכספיים של המשרד את נתוניהם הכספיים של בתי חולים אלה ואת הנתונים בדבר הנכסים המצויים ברשותם.
כבר בדוח 55ב24 ,נכתב כי "כאשר בית החולים רושם השקעות ברכוש קבוע כהוצאה שוטפת ולא מנהל בגינו רישום ומעקב בספרי עזר, מאבדת המדינה את היכולת לפקח על ניהולו, ויש לה קושי להבטיח את רישום זכויותיה בנכס ואת רישומו החשבונאי התקין".
עוד נכתב בדוח כי "מן הראוי שהחשכ"ל ידרוש מבתי החולים הממשלתיים לדווח לו על כל נכסי המדינה הנמצאים ברשותם; על הדיווח לכלול את הפרטים הנחוצים לצורך מיפוי מלא של הנכסים, לשם מע קב אחריהם וכדי לקבוע כללים ברורים בעניין רישומם".
בתגובתו של משרד הבריאות לממצאים המצוינים בדוח 55 ב נכתב כי "מבנים ותשתיות ייכללו בדוחות הכספיים בשנים הבאות, עם הפעלתה המתוכננת של מרכב"ה ביוני 2005.
" יתרה מכך, בדוח61ב25 נאמר כי "מסקירת הדוחות הכספיים של משרד הבריאות לשנת 2009 עולה, כי ערך הקרקעות והמבנים בכל בתי החולים הפועלים כיחידות סמך של המשרד אינו מוצג כנדרש בתקן חשבונאות ממשלתי מס' 17 כאמור, ולכן גם אינו מוצג כנדרש בדוחות הכספיים של הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב ביותר להשלים את סקר מיפוי הנדל"ן של בתי החולים בהקדם ולרשום אותם ברישום החשבונאי הנאות בהתאם לתוצאותיו.
מדובר בליקוי מהותי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה כבר לפני כחמש שנים, והגיע הזמן לתקנו".
בתשובת משרד הבריאות לממצא זה נכתב כי הוא "נערך לבצע סקר קרקעות ומבנים בבתי החולים הכלליים עד לסוף שנת 2011.
" בביאורים לדוחות הכספייםשל משרד הבריאות נכתב כי "בדוחות הכספיים של שנת 2005 ,הוכר לראשונה כל הרכוש הקבוע של המשרד למעט: א.
קרקע ומבנים של המשרד וכל בתי החולים הכלליים למעט המרכז הרפואי רמב"ם.
רכוש קבוע של כל בתי החולים הגריאטריים והפסיכיאטריים.
24 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 ), בפרק "רישום בדוחות הכספיים של בתי החולים הממשלתיים", עמ' 283-282 25 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב( 2011 ), בפרק "מאזן המדינה ל - 31.
09 - הרישום החשבונאי של רכוש קבוע ומלאי", עמ' 569.
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
ג רכוש קבוע של המרכז הרפואי איכילוב".
עוד נכתב בביאורים האמורים כי "בימים אלו נערך סקר מקרקעין בבתי החולים הממשלתיים אשר בסופו ירשמו בספרי בתי החולים שווי המבנים והקרקע בהתאם להערכות השמאיות".
אף שמשרד הבריאות החל עוד בשנת 2005 ברישום הרכוש הקבוע של בתי החולים שבאחריותו, ואף שהחל בשנת 2011 בביצוע סקר המקרקעין- עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2013 , הוא טרם עשה אומדן חשבונאי בנוגע לשוויים של מרבית הנכסים של בתי החולים שבאחריותו.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי "הסקר אמור להסתיים עד סוף רבעון ראשון 2014 ולתת נתונים שלמים לגבי שווי המקרקעין והמחוברים בבתי החולים הממשלתיים".
בתשובת המשנה למנכ"ל משרד הבריאות ד"ר בעז לב מ- 18.
13 נכתב כי "הציוד בכל בתי החולים הכלליים מלבד איכילוב נרשם כבר.
בבי"ח איכילוב הוחל בביצוע סקר הרכש.
בבתי החולים הגריאטריים והפסיכיאטריים הוא יירשם במסגרת תהליך הרפורמה בבריאות הנפש והמעבר לבסיס מצטבר בשנת 2015 .
פרויקט סקר מקרקעין נמצא בעיצומו.
התקבלו הערכות לגבי 15 בתי חולים.
הסקר צפוי להסתיים בתחילת שנת 2014.
" משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את אי-תיקונו של הליקוי בנוגע לרישום הרכוש הקבוע, אף שעברו כתשע שנים מאז העיר למשרד הבריאות ולמשרד האוצר בעניין זה.
נראה כי התחייבויותיו של משרד הבריאות לפעול לתיקון הליקוי, כמצוין בתשובותיו לדוחות קודמים של משרד מבקר המדינה, אינן מקוימות, אף שמדובר בסכומים ניכרים המשפיעים על הדוחות הכספיים.
על משרדי האוצר והבריאות לעשות את כל הדרוש כדי לתקן ליקוי זה ללא דיחוי.
רישום חשבונאי של קרקעות המצויות בידי הממשלה על פי כללי החשבונאות המקובלים, נדרש לציין בדוחות הכספיים את שווי הקרקעות המוחזקות בידי המדינה כחלק ממצבת הנכסים שלה.
אופן הרישום החשבונאי של קרקעות אלו נבדק בעבר בביקורות קודמות של משרד מבקר המדינה26 .
בביקורות אלו עלה כי החשכ"ל טרם רשם את הקרקעות האמורות כחלק מנכסי המדינה.
מבדיקת הדוחות הכספיים עולה כי הליקוי טרם תוקן.
עם זאת ציין החשכ"ל כי ביצע בשנתיים האחרונות פילוח של הקרקעות המצויות בידי הממשלה והמנוהלות בידי רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), ואומדן של השווי ההוגן של קרקעות אלה.
עבודה זו בוצעה על פי מתודולוגיה כלכלית וחשבונאית, אשר התבססה על מידע שהתקבל ממערכת המידע הגאוגרפי של רמ"י, מאגף הכספים של רמ"י וכן מהשמאי הממשלתי.
החשבונאי הראשי הסביר לנציגי מש רד מבקר המדינה באוגוסט 2013 .
כי מידת נכונותו של האומדן תתברר במשך השנה הבאה בביאור 12 (ב) לדוחות הכספיים ציין החשכ"ל כי שטחם הכולל של הקרקעות שבידי המדינה הוא 15.
9 מיליון דונם, ושוויין - 289.
בביאור יש הבחנה בין "קרקעות תפוסות" - כלומר קרקעות שהוחכרו לגורמים אחרים, ובין "קרקעות פנויות" - שהזכויות .
26 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב( 2011 ), בפרק "הגדרת סמכויות ותחומי אחריות לעניין קרקעות", עמ' 575-574 .
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 העיקריות הנוגעות להן טרם הוחכרו לגורם אחר, והן בידי ממשלת ישראל.
הקרקעות התפוסות הן כ-26% מכלל קרקעות המדינה, והשווי של זכויות המדינה בגינן נאמד ב-14.
7 מיליארד ש"ח (כ-5% .
)מאומדן השווי של כלל הקרקעותהקרקעות הפנויות הן כ -74% מכלל קרקעות המדינה, והשווי של זכויות המדינה בגינן נאמד ב - 275.
2 מיליארד ש"ח (כ -95% .
)מאומדן השווי של כלל הקרקעות כבר בדוח 61ב27 ציין משרד מבקר המדינה כי "אי- רישום קרקעות המדינה במאזן המדינה יוצר עיוות מהותי ביותר בשווי הנכסים המוצג ים במאזן.
לקרקעות אלו יש ערך כספי רב מאוד, ויש להסדיר את האחריות לניהולן ולרישומן על פי כללי החשבונאות.
בפרט נוכח הזמן הרב שחלף מאז הצביע משרד מבקר המדינה על הליקוי בדוח 55.
"ב לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל להשלים בהקדם את רישום קרקעות המדינה, ואין די בע בודה הרבה שהשקיע בתחום מיפוי הקרקעות, ובהתקדמות הניכרת שחלה בתיקון הליקויים שצוינו בדוחות הקודמים.
היעדר רישום בדבר שוויין של הקרקעות פוגע במידה ניכרת באמינות הנתונים המצוינים בדוחות הכספיים בנוגע לנכסים שמצויים בידי הממשלה, וממילא גם באמינות הנתונים בדבר הגירעון החשבונאי.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי "עבודת הצוות הבין-משרדי התמקדה במתן אומדן להערכת שווי עבור הקרקעות שבידי הממשלה ונוהלו ע"י רמ"י.
כפי שנכתב בדוח הביקורת מדובר על נכס מהותי, ועל כן, הצוות המקצועי, בחר להעמיק את בדיקת השווי ההוגן של הקרקעות כך, שהמידע שיוצג בדוח על המצב הכספי ישקף באופן מהימן, ככל שניתן, את הערך הכלכלי של הקרקעות והכל בכפוף למודל שגובש".
הליקויים הנוגעים לסעיפים המאזניים, ובפרט אלה הנוגעים לצד הנכסים, ממחישים ביתר שאת את אי-האמינות של הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים, דבר הפוגע במידה ניכרת גם באמינותו של הנתון בדבר הגירעון החשבונאי המצטבר בהון.
על החשכ"ל לפעול בנחרצות על מנת לתקן את הליקויים האמורים, שחלקם כבר צוינו בדוחות קודמים של משרד מבקר המדינה, ובכלל זה לקבוע לכך לוח זמנים מוגדר.
12 - הגירעון החשבונאי הממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
סכום הגירעון המצטבר של המדינה בהון אמור להיות תמרור אזהרה לפני מקבלי ההחלטות לגבי דרך פעולתה של המדינה בתחום הכלכלי.
הגילוי הנאות בדוחות הכספיים לגבי אי-נכונות הנתון בדבר סכום הגירעון, אינו מבטל את ההכרח לדון בעניין חשוב זה.
יתר על כן, לגודל ההפרש בין הגיר עון החשבונאי השנתי נטו לגירעון התקציבי השנתי עלולות להיות השפעות ניכרות על היערכותה של המדינה לעמוד בהתחייבויותיה בעתיד.
ראוי שהממשלה תקיים דיון מקיף ויסודי בנוגע לנתוני הגירעון, ובכלל זה בנוגע לנתוני הגירעון החשבונאי השנתי נטו, ותכין תכנית פעולה להתמודדות עם גירעונות אלה, שתביא בחשבון שיקולים של קיימות פיסקלית לטווח ארוך.
יש לראות בחומרה את הימנעותם של משרד האוצר ויתר משרדי הממשלה מלתקן ליקויים שעליהם העיר מבקר המדינה כבר לפני כמה שנים.
על החשכ"ל לפעול בנחרצות לתיקונם של הליקויים ללא דיחוי, ולוודא כי הריש ום החשבונאי של הנכסים וההתחייבויות נעשה בכל משרדי הממשלה על פי כללי החשבונאות המקובלים.
רישום חסר ושלא על פי כללי החשבונאות המקובלים פוגע באמינותם של הנתונים המצוינים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל, ומציג לפני קוראי הדוחות וכלל הציבור תמונה שגויה של סכום הג ירעון החשבונאי הממשלתי המצטבר בהון.
זאת ועוד, רישום חסר כזה אינו מאפשר למקבלי ההחלטות להפעיל שיקולי קיימות פיסקלית, וכן לתכנן באופן מיטבי את הפעולות הנדרשות לצמצום השפעות הגירעון על יציבותה הכלכלית של המדינה בעתיד ולצמצום הנטל אשר יהיה על מקבלי ההחלטות בעתיד לשאת בו.
יש לבחון בחינה יסודית את המגמות בנושא הגירעון החשבונאי, על מנת לוודא שהפעולות הנעשות בעניין זה בהווה לא יגבירו נטל זה יתר על המידה.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), מעגן את סמכויות שר האוצר בכל הנוגע לשכר במגזר הציבורי12 לפיקוח על תנאי העבודה בגופים מתוקצבים או בגופים נתמכים כהגדרתם בחוק זה (להלן - גופים ציבוריים) ולאכיפת החוק בעניינם.
סמכויות הפיקוח והאכיפה שחוק יסודות התקציב הקנה לשר האוצר אינן נוגעות לכלל המגזר הציבורי אלא רק לגופים המתוקצבים והנתמכים כהגדרתם בחוק יסודות התקציב (ראו להלן - לוח 1.
) סעיף29 לחוק זה קובע כי "גוף מתוקצב או גוף נתמך לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגימלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
12 המגזר הציבורי- גורמי הרשות המבצעת, ובהם משרדי הממשלה, גופי הביטחון והבריאות ויחידות הסמך שלהם וכן גופים נתמכים וגופים מתוקצבים כהגדרתם בחוק יסודות התקציב.
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חוק יסודות התקציב מסמיך את שר האוצר לנקוט פעולות נגד גופים ציבוריים שפעלו שלא לפי החוק, ובכלל זה להודיע לגוף הציבורי, לאחר בירור ושימוע, על ביטול ההסכם או הסעיף החורג ולחייב אותו להפסיק את תשלום החריגה.
כמו כן הוא רשאי להחליט אם לחייב את הגוף הציבורי לתבוע מעובדיו להשיב לו כספים ואף לקבוע את היקף ההשבה.
שר האוצר א צ ל את סמכויותיו בעניינים אלה לממונה על אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר13 (להלן- הממונה על השכר; אגף השכר).
מכוח חוק יסודות התקציב מפקח הממונה על השכר על תנאיהשכר, על תנאי הפרישה ועל קצבאותיהם של כ-330,000 עובדים וגמלאים בכ-750 גופים ציבוריים.
על פי נתוני אגף השכר, הסכום הכולל שחסכו הגופים הציבוריים בעקבות פעולות האכיפה בשנים 2012 - 2010 (לרבות הסכומים שאגף השכר דרש מהעובדים להשיב לאותם גופים והחיסכון האקטוארי) היה 1.
מאוגוסט2008 עד מאי2012 כיהן מר אילן לוין כממונה על השכר, וממאי2012 מכהן בתפקיד זה מר קובי אמסלם.
באגף השכר הועסקו בשנת 2012 כ-50 עובדים, ותקציבו לשנה זו היה כ-12 .
לפי חוק יסודות התקציב נדרשים כל הגופים הציבוריים לדווח לממונה על השכר מדי שנה על תנאי ההעסקה של עובדיהם, ועל הממונה על השכר להגיש לכנסת דוח שנתי על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים.
בעקבות פרסום הדוח השנתי של הממונה לשנת 1996 , ,שבו הוצגו ממצאים המלמדים על היקף רחב של חריגות שכר לכאורה בגופים הציבוריים נקבע בהחלטת ממשלה מיוני 199715 כי תוקם באגף השכר יחידה שתפקידה לרכז את הפעולות המתחייבות לצורך אכיפת הוראות חוק יסודות התקציב (להלן - יחידת האכיפה).
יחידת האכיפה החלה לפעול באגף השכר בשנת 1998 , ובמועד סיום הביקורת, יולי2013 , .
היו בה עשרה עובדים 4.
בהחלטת הממשלה האמורה מיוני 1997 הוחלט גם "להטיל על משרדי הממשלה, כפי שיפורט להלן, לבצע פיקוח ובקרה לצורך הגברת הבקרה על הגופים המתוקצבים והנתמכים ומעקב אחר פעולותיהם בעניין אכיפת הוראות חוק יסודות התקציב בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה ובתיאום עם הממונה על השכר כדלקמן: משרד הפנים - הרשויות המקומיות, תאגידים עירונים ואיגודי ערים; רשות החברות הממשלתיות - החברות הממשלתיות; המשרד לענייני דתות[16] - מועצות דתיות; ועדה לתכנון ותקצוב- מוסדות להשכלה גבוהה; תאגידים סטטוטוריים וגופים נתמכים אחרים - המשרד הנוגע לעניין.
משרדי הממשלה כאמור לעיל יעבירו לממונה על השכר במשרד האוצר המידע בנוגע לחריגות שכר ותנאי העבודה ופרישה בגופים המתוקצבים והנתמכים מאילו המאושרים על ידי הממונה וכל מידע אחר שיידרש על ידיו".
בחודשים פברואר-יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה באגף השכר וברשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר (להלן - רשות החברות), במינהל לשלטון מקומי שבמשרד הפנים ובמשרד לשירותי דת את הנושאים האלה: פעולות הממשלה לפיקוח ולבקרה על השכר .
13 ,למעט הסמכות שנותרה בידי שר האוצר, להפחית סכום חריגה בשכר מהתקציב או מהמענק המגיעים לגוף מהמדינה.
סכומי ההשבה והחיסכון האקטוארי כוללים עלויות מעביד 15 החלטה2101.
16 בשנת2004 פורק המשרד לענייני דתות.
בינואר2008 החליטה הממשלה להקימו שנית, ומאז הוא נקרא המשרד לשירותי דת.
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ועל תנאי העבודה בגופים הציבוריים17 , הדיווח על תנאי העסקת העובדים ופעולות שבוצעו בעקבותיו ומשאבי יחידת האכיפה.
פעולות משרדי הממשלה לפיקוח ולבקרה על הגופים הציבוריים .
הגופים הציבוריים נחלקים לשבעה מגזרים: רשויות מקומיות, חברות עירוניות, איגודי ערים, חברות ממשלתיות, מועצות דתיות, תאגידים18 וגופים נתמכים.
בלוח1 ובתרשים1 שלהלן מוצגים נתונים על מספר הגופים הציבוריים ומספר העובדים בהם, בחלוקה למגזרים, בשנת 2011 .
17 ,עוד בעניין הפיקוח על חריגות שכר בגופים ציבוריים ראו למשל מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2008 ), "רשות השידור ממצאי מעקב - נוכחות עובדים ותשלומים עבור שעות נוספות וכוננויות", עמ' 1003 ; דוח שנתי60ב (2010 ,"), "סדרי פרישת עובדים ברשות שדות התעופה עמ' 1249 ; דוח שנתי63א (2012 ), "חברת החשמל לישראל בע"מ- הסדרי פנסיה של עובדי החברה", עמ' 289 .
על פי הגדרתם בחוק יסודות התקציב 302 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לוח1 מספר הגופים והעובדים בכל מגזר בשנת2011* .
* :המקור משרד האוצר הממונה על השכר, דין וחשבון על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2011 (דצמבר2012 ), דוח19 .
', חלק א המגזר מספר הגופים .
העובדים עלות ההעסקה השנתית .
הכוללת של העובדים במגזר .
רשויות מקומיות 257 119,700 14.
חברות עירוניות 122 12,490 0.
איגודי ערים 68 2,200 0.
חברות ממשלתיות 73 59,690 16.
מועצות דתיות 133 3,470 0.
תאגידים לפי חוק 52 4018,2 3.
גופים נתמכים 41 115,480 17.
סך הכול 746 331,270 54.
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היקף הבקרה על השכר ועל תנאיהעבודה של עובדים בגופים הציבוריים .
כאמור, לפי חוק יסודות התקציב, הממונה על השכר הוא המוסמך לאכוף את הוראות החוק על הגופים הציבוריים ולפעול נגד גוף שחרג מהן.
לשם כך אגף השכר מרכז מידע על חריגות השכר המתקבל באמצעות ביצוע בדיקות אופקיות רחבות של השכר (ראו להלן), באמצעות ביצוע בדיקות נקודתיות של השכר המשולם לעובדים מסוימים ובאמצעות הדיווחים השנתיים האמורים של הגופים הציבוריים.
אגף השכר מבצע פעולות אכיפה לרבות משא ומתן מול הגופים לקביעת תנאי השכר בהם והסדרה של תנאי שכר חורגים שבמסגרתה מקיימים עובדי האגף קשר שוטף עם נציגי הגופים ולעתים ננקטים הליכים במישור המשפטי.
למשל, בשנים 2012 -2011 טיפל האגף בכ-100 .
תיקים משפטיים בהחלטת הממשלה האמורה מיוני 1997 נקבע כאמור שמשרדי ממשלה המשמשים מאסדרים (רגולטורים) יפקחו על הגופים הציבוריים שבתחום אחריותם ויבקרו אותם בכל הנוגע לנושאי שכר ולתנאי עבודה, וכן ימסרו לממונה על השכר מידע על ממצאיהם.
הממונה מוסמך לנקוט פעולות נגד גוף שחרג על סמך ממצאיהם של המאסדרים או על סמך ממצאי בדיקה שהוא עצמו עשה בגוף.
החלטת הממשלה ביססה אפוא מערך פיקוח דו -רובדי (רובד הגופים המאסדרים ורובד אגף השכר), שבו הפיקוח של משרדי הממשלה המשמשים כמאסדרים נועד לשמש בסיס למעקב ולאכיפה של הממונה על השכר על פי חוק יסודות התקציב.
אגף השכר מרכז מידע על חריגות שכר גם באמצעות בדיקות אופקיות רחבות של השכר, על מרכיביו, המשולם לעובדי הגופים הציבוריים (להלן - בדיקות אופקיות).
בדיקה אופקית לא נעשית בהכרח בנוגע לכל העובדים או לכל מרכיבי השכר אלא עוסקת, בדרך כלל, בקבוצה מרכזית אחת של עובדים בגוף או בכמה קבוצות, וכן ברכיב מרכזי אחד או יותר של השכר בקרב כל עובדי הגוף או חלק מהם.
הבדיקות האופקיות מספקות לאגף השכר תשתית מידע רחבה וכוללת בדבר תנאי השכר בגופים הציבוריים.