HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הועלה כי באותו חודש היו 1,040 שאילתות ראשיות פעילות בשע"ם, ולגבי למעלה ממחציתן היה שימוש מועט או לא היה שימוש כלל: ב-354 שאילתות (כ-34% ) לא נעשה שימוש כלל; ב -214 שאילתות (כ -21% ) היה שימוש דל (פחות מ -100 .
)לחודש לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום לבדוק את הסיבות לאי -השימוש בחלק מהשאילתות.
נוהל מ פת"ח "נוהל מסגרת פיתוח ותחזוקה" (להלן - נוהל מפת"ח) הוא נוהל לפיתוח ולתחזוקה של מערכות ממוחשבות במשרדי הממשלה.
את הנוהל קבע החשב הכללי במשרד האוצר, והוא קיבל תוקף של החלטת ממשלה.
הועלה כי רשות המסים ושע "ם לא דאגו ליישום נוהל מפת"ח.
כך לא נקבעו כנדרש נהלי עבודה משותפים בתחומים האלה: קביעת אבני דרך לפרויקטים והגדרת הפעילויות לעובד; קביעת מדדי איכות לביצוע; ניתוח פערים בין דרישות מזמיני העבודות ובין ביצועי המערכת; גיבוש כללים להערכת מערכת המידע בנוגע לפרויקטים חדשים.
אי יישום הנוהל גורם לחוסר יעילות; לאי עמי דה בלוח הזמנים; ולאי התאמה לדרישות המזמינים (ראו להלן מקרי המבחן המדגימים זאת).
בתשובתה הודיעה הרשות כי יישום נוהל מפת"ח בשע"ם יחייב הקצאת מנתחי מערכות וכוח אדם שאינו קיים בשע"ם וזמן לבניית מערכת הנהלים.
וכן כי מספר רב של פרויקטים נבנו בהצלחה ללא הסתייעות בנוהל מפת"ח.
לדעת מבקר המדינה, על רשות המסים ושע"ם מוטלת החובה לפעול לפי נוהל מפת"ח.
בכך יווצרו נתיבי ביקורת לבדיקת היעילות והמועילות בתהליכי הייזום, האפיון, פיתוח התכנה ותחזוקתה.
שאילתה היא כלי לאחזור מידע בנושא מסוים ממאגר המידע 7 ניתוח הנתונים העלה ממצאים דומים בנוגע לשלושת החודשים שנדגמו בשנים 2006 - 2007 (ינואר 2006 , יוני 2007 , דצמבר 2007 .
), ולכן מוצגים נתוני חודש אחד משרד האוצר 239 .
בקרת איכות היא נדבך חיוני באמצעי הפיקוח של ההנהלה, שכן היא מספקת לה הערכה לא תלויה בנוגע לאמינות התכנון, הפיתוח וההפעלה של המערכות השונות בשע"ם ולאיכותן.
גם על פי נוהל מפת"ח, על יחידת המחשוב לפעול תוך כדי שימוש בכלים לניהול ובקרה.
בשע"ם פועלת חטיבת בקרה ובה עשרה עובדים.
הועלה כי, רוב עובדי החטיבה אינם בעלי השכלה או הכש רה פורמלית בתחום ביקורת מערכות מידע ממוחשבות.
רק שלושה מאנשי הבקרה עוסקים בבקרת איכות לאחר שלב הפיתוח, תוך כדי הדמיית סביבת ההפעלה וביצוע בדיקות בסביבת ההדמיה.
שאר עובדי החטיבה עוסקים בעיקר בתחום ביקורת הפלטים המופקים בשע "ם לאחר הפקתם.
עודהועלה כי בשלושה מארבעת האגפים בשע"ם העוסקים בפיתוח תכנה אין עובדי חטיבת הבקרה עושים בדיקות מעין אלה.
כן הועלה כי חטיבת הבקרה אינה מתעדת את עבודתה בדוחות, ולכן אי-אפשר לעקוב אחר יישום המלצותיהם של אנשי הבקרה.
בהיעדר בקרה לא ניתן לאתר בזמן אמת כשלים בפיתוח יישומים ובכך למנוע בזבוז משאבים הנדרש לתיקונם.
בתשובתה הודיעה הרשות כי: "המבקר צודק בנחיצות בקרת האיכות, אך ללא הקצאת כוח אדם ייעודי למטרה זו, לא ניתן יהיה לבצע מטלה זו".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להפעיל בהקדם תהליכי בקרה לאורך מחזור החיים של כל מערכת - משלב הייזום והאפיון עד תחזוקתה בשלב התפעול.
מאז היווסדו של שע "ם (בתחילת שנות השישים של המאה העשרים), ועד להקמת הרשות הוא פעל כיחידת סמך עצמאית במשרד האוצר.
מאז ועד למועד הביקורת לא בדקה יחידת הביקורת הפנימית את פעילות שע"ם, גם לא לאחר הקמת הרשות.
08 הודיעה הרשות כי לאחרונה, בעקבות מכרז, מונה עובד ביחידת הביקורת הפנימית לביקורת של שע"ם.
משרד מבקר המדינה איתר פרויקטים שיש בהם כדי להדגים את הליקויים אשר תוארו בפרקים הקודמים.
להלן פירוט הליקויים שנמצאו בשניים מאלה: מערכת הניכויים באמצעות מערך הניכויים נגבים כ -57 מיליארד ש"ח בשנה, שהם כשליש מסך הגבייה השנתית של הרשות.
גיבוש שאילתות המחשב לפיהן מטופלים נושאי 240 דוח שנתי59ב .
ניכויים, גבייה ואכיפה, הינו אחד התחומים הבעייתיים ביותר בשע"ם; בשנת 1994 הוחלט לבנות מערכת חדשה, והיא הושקה בשנת 1998 .
הועלה כי לא זו בלבד שהמעבר ב- 1998 למערכת הניכויים החדשה לא פתר את בעיות העבר אלא שהוא אף הוסיף בעיות חדשות, כגון: היעדר אפשרות לרשום פעולות עם תאריכי ערך מלפני שנת 1998 - השנה בה הוסבו הנתונים למערכת החדשה; היעדר אפשרות במקרים מסוימים לקלוט במערכת החדשה רשומות חדשות בדבר החזר יתרות זכות, במסגרת הנסיונות לפתור את הבעיה.
יתרות זכות של נישומים בהיקף של כ-300 מליון ש"ח לא הוחזרו, מאחר ולא היה ברור ממה נבעו.
לפתרון הבעיה הוקמה ב - 2007 ועדת מומחים, וזו סיימה את דיוניה בנובמבר 2007 .
ועדה זו זיהתה חלק מהבעיות כגורמות לעיוותים בחישוב יתרות מס 8 .
הוועדה העבירה את הסוגיות שנדונו בה לבחינת הייעוץ המשפטי ולא הגישה המלצות באופן פורמלי למנהל הרשות.
עד מועד סיום הביקורת, ביולי 2008 , לא חלה התקדמות בטיפול בבעיות הקיימות במערכת הניכויים.
האמור לעיל, מדגים את התוצאות של אי יישום נוהל מפת"ח; את היעדר הבקרה לאורך כל שלבי הפרויקט החל משלב האפיון; את חוסר היכולת להשקיע את התשומות הנדרשות בפיתוח מערכות כאשר מירב מ שאבי התכנות מוקצה לעבודות תחזוקה, וכן את אי גיבוש תכנית עבודה בלוח זמנים מפורט לפתרון הבעיות.
כריית מידע וחובת הדיווח האחיד על פי שיטת הדיווח הקיימת, הנישומים מגישים לרשות את הדוחות הכספיים השנתיים בצורה לא אחידה, והדבר מקשה לבצע ניתוחים השוואתיים ומקשה על "כריית מידע" - יצירת מאגר נתונים מקיף, המאפשר ניתוח לעומק של כלל הפעילות בארגון ואיתור מידע סלקטיבי.
בשנת 2004 החליטה רשות המסים על האחדת הדיווח (להלן- קודיפיקציה) של הנישומים כדי ליהנות מהיתרונות שפורטו לעיל.
לצורך כך חויבו הנישומים לצרף כנספח לדוחותי הם הכספיים השנתיים טופס ובו פירוט סעיפי הדוחות הכספיים, שהזנתו למאגרי שע"ם אמורה ליצור את בסיס הנתונים המבוקש.
בדרך זו נפתחה בפני הרשות האפשרות לשפר באורח מהותי את איכות בסיס הנתונים הממוחשב העומד לרשותה, ובכך לייעל איתור מעלימי מס.
מלבד זאת, היה המאגר מאפשר בניית כלים לצורך קבלת החלטות בתחום המדיניות המקרו -כלכלית 9 .
מידע זה חשוב גם לצורך ניתוח סטטיסטי על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שהייתה מעורבת בצוותי החשיבה של הרשות בעת הקמת הפרויקט ואפיון הטופס.
8 ,להערכת מנהלת אגף גביה ברשות במערכת החדשה קיימות לפחות 20 בעיות המביאות למצב האמור.
9 ,כך לדוגמה, בעת שקילת מתן הטבות, או לחילופין הטלת מס, על מגזר כלכלי מסוים ניתן יהיה לאמוד בצורה יותר מדויקת את העלות הכספית של ההטבה או את תוספת המס הצפויה.
לצורך הזנת הנתונים פיתח שע"ם מערכת ממוחשבת להזנת הטופס, המאפשרת לנישומים להזין את הנתונים בעצמם באמצעות מחשב שע "ם או באמצעות האינטרנט.
נקבע שהטופס יצורף לדוחות מס הכנסה לשנת 2005 ואילך.
בהקשר זה יצוין כי רשויות מס בעולם (למשל בארצות הברית, בקנדה ובצרפת), משתמשות בטכניקה של דיווח אחיד.
בבחינת תהליך יישום הקודיפיקציה אותרו ליקויים שונים: מרבית הדוחות שמהם ניתן היה לבנות בסיס נתונים ראוי כלל לא הוזנו למערכת10 ; לא פותחו שאילתות לכריית מידע על בסיס הקודיפיקציה; בהנחיה שהוציאה הנהלת הרשות למשרדי השומה האזוריים לשנת 2005 נקבע כי על המשרדים להזין למאגר שע "ם את הטפסים שהת קבלו ידנית, אולם הנחיה זו לא מולאה.
במצב זה השקעת המשאבים בפרויקט לא מומשה.
ליקויים אלה מדגימים, כפי שפורט לעיל, בעיה אופיינית בניהול פרויקטים של מחשוב ברשות: היעדר גוף מטה מרכזי ברשות לנושא מחשוב שיוכל לעקוב אחר התקדמות הפרויקט ולהסיר אבני נגף המונעות את קידומו.
שע"ם השקיע מאות שעות עבודה בגיבוש טופס הדיווח, אולם בהיעדר גוף כזה לא היה מי שיוודא הכנת מפרט לשאילתות הניתוח של המידע הנצבר מן הטפסים; בהעדר גוף מטה אף לא היה מי שיפקח שיערכו בדיקות היתכנות לשיטות בהן ייסרקו הטפסים למאגר שע"מ; ניהול הפרויקט הצריך הקצאת תשומות תכנות על פני מספר שנים אולם הדבר לא נעשה בהעדר גוף המטה ובהעדר תכנית עבודה רב-שנתית.
במשך השנים נוצר כשל מהותי בעבודת שע"ם ובקשר שלו עם הרשות, שביטוייו המרכזיים הם ליקויים בתכנון, בהקצאת התשומות ובבקרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שנמצאו מחייבים שינוי מן היסוד בתיאום בין הרשות לשע "ם.
יש לקבוע גוף מטה לנושא מחשוב שינתח את פעולות שע"ם בראייה מקיפה, ויערוך בחינה מערכתית ומעמיקה של צורכי המחשוב של הרשות מול היכולות הנוכחיות של שע"ם כדי לשפר ולייעל את תהליכי העבודה ברשות.
בנוסף לכך, על שע"ם לפעול בהתאם לנוהל מפת"ח, המחייב את כלל הגופים הממשלתיים בתחום המחשוב; לשפר את איכות הנתונים, את שלמותם ואת אמינותם; להתאים את תשומות העבודה לצורכי מערכי המס ולהגביר את הבקרה על הפעילות.
10 כך לדוגמה, לשנת המס 2005 הוזנו כ - 12,000 טפסי קודיפיקציה ידניים, בעוד שהוגשו מעל מאה אלף טפסים.
אגף המכס והמע"מ שברשות המסים בישראל (להלן - האגף) אחראי, בין היתר, להבטחת חוקיות היבוא והיצוא; ובפעילותו מושם דגש על מניעת הברחות.
על פי פקודת המכס, "הברחה" משמעה "ייבואם של טובין, או ייצואם, או הובלתם לאורך החוף או דרך גבולות היבשה, בכוונה להונות את האוצר או לעקוף כל איסור, הגבלה או תקנה בעניין ייבואם, ייצואם והובלתם של טובין כאמור, ולרבות כל ניסיון לעשות אחד המעשים האלה בכוונה כאמור".
על פי נתוני רשות המסים בישראל (להלן - הרשות) טיפל האגף בשנת 2007 בכ-1.
5 מיליון רשמוני יבוא (שהם המסמכים המוגשים לרשויות המ כס לצורך התרת ייבוא טובין הנתונים לפיקוח רשות המכס שייבואם אינו אסור), בשווי של כ - 241.
מיליארד ש"ח בחודשים פברואר-יולי 2008 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול האגף במניעת הברחות טובין בכלל ובהברחת סמים אסורים ביבוא בפרט.
הביקורת נעשתה בהנהלת הרשות ובבתי המכס בחיפה, באשדוד, באילת ובנמל התעופה בן גוריון (להלן - נתב"ג).
רשות המסים בישראל 243 .
תהליכי בדיקת הטובין ושחרורם .
תהליך שחרור הטובין מבוצע באמצעות מערכת ממוחשבת לניהול ולניתוב רשמוני הייבוא, שכינוייה "מערכת הפרופיילינג" (להלן - המערכת).
אליה מוזנים נתוני היבואנים ופרטי הטובין המיובאים.
על פי נוהלי האגף, יש כמה תהליכים לבדיקת טובין1 :ולשחרורם "תהליך א" - בדיקת מסמכים ולעתים גם בדיקה של הטובין עצמם.
"תהליך ג" - בדיקת טובין המיובאים לרשות הפלסטינית.
הניתוב לבדיקה נעשה על פי הנחיות ושיקולים ביטחוניים.
"תהליך ד" - התהליך העיקרי ובמסגרתו הטובין משוחררים ללא בדיקה.
"ניתוב אקראי" - רשמונים מנותבים לבדיקה באקראי; כחצי אחוז מכלל הרשמונים מנותבים באופן זה באמצעות המחשב לתהליך א'.
"ניתוב יזום" - חלק מהרשמונים שניתב המחשב לתהליך ד' מופנים, על פי שיקול דעתם של עובדי המכס, לבדיקה יסודית, דהיינו לבדיקה באמצעות תהליך א'.
בהתאם לנוהל בודקים בתי המכס בתהליך א' עד 5% מכלל המכולות והמטענים (בכלל זה מכולות ומטענים הנבדקים באמצעות ניתוב אקראי) המגיעים לארץ ביבוא מסחרי, ורק כמחציתם נבדקים בבדיקה פיזית.
מכאן שיש חשיבות לכך שתהליך בחירת הטובין שייבדקו ב תהליך א' יהיה מיטבי, באורח שיאפשר להתמקד בבדיקת מטענים שיש סבירות גבוהה שהם מכילים טובין מוברחים.
הדבר אף יאפשר זרימה שוטפת של הטובין שאין לגביהם חשד להברחה וימנע פגיעה בשטף סחר היבוא של מדינת ישראל.
משרד מבקר המדינה העלה כמה ליקויים בתהליך שחרור הטובין: 1.
המערכת המשמשת לטיפול ברשמוני היבוא ולניתובם לבדיקה מופעלת באגף משנת 2002 .
למערכת מוזנים מאפיינים של יבואנים החשודים בהברחות ונתונים אחרים, והיא מתריעה על מטענים ומכולות שיש לגביהם חשש להברחות.
מאחר שיש חשש שעבריינים יעמדו על המאפיינים המחשידים ויפעלו לכך שהם לא יזוהו באמצעות המערכת, יש צורך שעובדים המתמחים בנושא יעדכנו את המערכת ויתאימו אותה לצרכים משתנים.
כך הוא המצב באירופה ובארצות הברית.
כל יחידה בבית מכס וכן הנהלת האגף נדרשות להשתתף בעדכון המערכת.
עובדי יחידות תהליך השחרור (להלן - התש"ר) פעלו לעדכון המערכת ואיתרו הברחות בשיעור של 29% מכלל מטעני היבוא המסחרי שבדקו.
לעומת זאת, בהנהלת האגף וביחידות הסמים מכס (להלן - היס"מ) הפועלים בנמלים ובמעברי הגבול למניעת הברחות, אין עושים כן, ומידע המצוי בידי העובדים לא נכלל במערכת.
היות וכך, יס"מ לא איתרו הברחות בא מצעות המערכת, אלא באמצעות בדיקות יזומות.
תהליך ב' בוטל לפני שנים 244 דוח שנתי59ב .
ביוני 2008 הגיעו לנמל חיפה שתי מכולות שעל פי רשמוני היבוא הכילו קפה שיובא מקולומביה.
מדובר ברשמונים שהמערכת הממוחשבת התירה את שחרורם ללא בדיקה (במסגרת תהליך ד'), אך יס"מ חיפה שלח את המכולות לבדיקה יזומה (ידנ ית).
סביר להניח כי לו הייתה המערכת מעודכנת בנתונים המחשידים שבגינם נשלחו המכולות לבדיקה יזומה, היו שתי המכולות מזוהות באופן אוטומטי כמכולות הטעונות בדיקה.
כשנבדקו המכולות התברר כי נוסף על הקפה היו באחת מהמכולות 104 .
לכל בית מכס מערך משלו של נתונים מחשידים במערכת.
כאשר יבואנים נתפסים באחד הנמלים בשל ביצוע עברות מכס חמורות, על בית המכס המקומי לעדכן את מערך הנתונים שלו ואזי מועברים לבדיקה כל המטענים שהם מייבאים.
נמצא כי בתי המכס אינם מעדכנים זה את זה בנושא הברחות, אלא אם כן מדובר בהברחות סמים.
ע קב כך יבואנים שנתפסו באחד הנמלים בביצוע עברות מכס חמורות והמערכת עודכנה לגביהם, ניצלו את הפרצה האמורה לייבוא טובין באמצעות נמל אחר בלי להיבדק בידי בית המכס שם.
לדוגמה, בית המכס חיפה לא דיווח לבית המכס אשדוד כי במחצית הראשונה של שנת 2007 נתפס יבואן שלוש פעמ ים בעקבות ניסיונו ת להברחה מנמל חיפה.
בשנת 2008 החל היבואן לייבא מנמל אשדוד, ושלוש פעמים שחרר את הטובין בתהליך שחרור מהיר ללא בדיקות.
ישראל נמנתה לפנים עם המדינות שארגון הסחר האמריקני ציין לגנאי בשל אי-שמירה על קניין רוחני (בעיקר זיוף מותגי הלבשה, הנעלה ותרופות).
בביקורת נמצא כי 186 מ-272 ( 68.
4% ) ההברחות בתחום הקניין הרוחני שסוכלו בשנת 2006 ו-120 מ-187 ( 64.
2% ) ההברחות שסוכלו בשנת 2007 התגלו בעקבות בדיקות ביטחוניות פיזיות של מטענים שיועדו לרשות הפלסטינית ולא באמצעות המערכת הממוחשבת.
מכאן כי יש צורך לתגבר את המערכת הממוחשבת.
בעקבות הבדיקות מוטלים קנסות מרובים על יבואנים אשר ביצעו עבירות מכס.
על פי הסכם פריז, שנחתם בין ישראל לרשות הפלסטינית בשנת 1994 , ישראל מעבירה לידי הרשות הפלסטינית את כספי הקנסות שהיא גובה מיבואנים פלסטינים אשר ביצעו עברות מכס.
על פי נתוני האגף, בשנת 2007 הותרו לשחרור בבית המכס חיפה 132,343 רשמונים ובהם 2,334 ,רשמונים לרשות הפלסטינית ואילו בבית המכס אשדוד הותרו לשחרור 366,324 רשמונים ובהם 27,949 רשמונים לרשות הפלסטינית.
על פי נתוני רשות המסים, מכלל בדיקות בית המכס באשדוד ובחיפה בשנת 2007 היו62% ו-35% (בהתאמה) בדיקות ביטחוניות של טובין שיועדו לרשות הפלסטינית.
כ -84% מהקנסות שהטיל בית המכס אשדוד בשנת 2007 בגין פער בין המחירים המוצהרים למחירים הריאליים הוטלו בשל מטענים שיועדו לרשות הפלסטינית, והרשות הפלסטינית היא הנהנית מהקנסות הנגבים.
מכאן שעיקר הפעילות של בית המכס אשדוד הוא היבוא לרשות הפלסטינית על חשבון הטיפול המעמיק יותר ביבוא לישראל.
בתשובת האגף מדצמבר 2008 נמסר כי "הבעיה קיימת ומינהל המכס מודע לה ומחפש דרכים לאיזון המערכת".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי שעות הפעילות של בתי המכסאינן תואמות את שעות הפעילות של נמלי הים.
בתי המכס פועלים שמונה שעות וחצי ביום, במשך חמישה ימים בשבוע.
לעומת זאת, נמלי הים בישראל פועלים 24 רשות המסים בישראל 245 .
שעות ביממה ובמשך שבעה ימים בשבוע, וטובין יוצאים משעריהם בכל שעות היממה.
אמנם כאשר בית המכס אינו פועל נשארים עובדים לטפל בבעיות דחופות, אך לא מתבצעות בדיקות יזומות או אקראיות, אף שבדרך כלל נמצאים ליקויים חמורים ב- 10%-7% מהמטענים שנבדקים במסגרתן.
בנסיבות אלה לא מן הנמנע שיש יבואנים המתכננים את פעילותם לפי שעות הפעילות של בית המכס, כדי שהטובין ישתחררו שלא בשעות פעילותו ולכן לא ייבדקו.
בתשובת האגף מדצמבר 2008 נמסר כי חוסר "כיסוי מבצעי של24 שעות בהתאם לפעילות הנמל הינו אילוץ של היעדר תקני כוח אדם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף לבחון את הבעיות שלעיל ולגבש דרכים לפתרונן.
בעיקר מוטל על האגף לעדכן את המערכת הממוחשבת באופן שיטתי, להרחיב את היקף הבדיקות של המטענים המיובאים לישראל המתבצעות בבית המכס אשדוד ולהתאים את הפעילות בבתי המכס לשעות העבודה של הנמלים.
האגף השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי "עם הקמת יחידת סיכונים ארצית בהנהלה, ייבדקו כל הדרכים לאבטחת זרימה יעילה של המידע בין כל זרועות המכס"; וכי הנהלת האגף ערה זה זמן רב לכך שחיוני להקים בדחיפות יחידה לניתוח סיכונים, והנושא "נמצא בראש סדר העדיפויות של מינהל המכס".
בהחלטת ממשלה 3328 מיוני 1994 נקבע כי באגף המכס תוקם יחידה למניעת הברחות סמים, וכי הי א תפעל באזורי הפיקוח של המכס תוך שיתוף פעולה מלא עם המשטרה.
בהחלטת הממשלה נקבע כי היחידה למניעת הברחות סמים תפעל במישור הארצי ותפעיל שלוחות בכל מעברי הגבול, וכי היא תוכפף למחלקת החקירות באגף.
במאי 1995 ;הוקם "מטה הסמים" בהנהלת אגף המכס המטה הפעיל מדורים (מדורי הסמים) בנתב"ג ובנמלי הים חיפה, אשדוד ואילת.
במאי 1999 ,החליט מנהל המכס דאז להכפיף את מדורי הסמים לגובי המכס ומטה הסמים הוגדר כגוף מנחה מקצועי.
במאי 2002 נעשה שינוי נוסף - אגף המכס קבע כי מדורי הסמים יפסיקו לפעול כמדורים עצמאיים ואיחד אותם ואת מדורי המכס המיוחדים (הימ"מ) שבכל בית מכס למדור אחד - מדור יס"מ, ונקבע כי מדורים חדשים אלה ישמשו כזרוע האכיפה של בתי המכס.
נמצא כי משנת 2002 , ההחלטה המפורשת של הממשלה משנת 1994 בדבר מתווה ארגוני עצמאי ומיוחד של האגף במאבק בהברחות סמים, לא קוימה למעשה.
המשימה הוטלה כמשימה נוספת ולאו דווקא העיקרית, על מדורים במכס שעוסקים בנושאים אחרים.
כתוצאה מכך, נושא הסמים לא מטופל כדבעי.
הועלה כי מדורי יס"מ, להוציא זה שבחיפה, מבצעים בעיקר משימות שאינן נוגעות למאבק למניעת הברחות סמים.
לדוגמה, יותר ממחצית פעילויותיו של מדור יס"מ באיל ת מתבצעות במחסומים המיועדים לאכיפת הוראות מע"מ והוראות בנושא אזור סחר חופשי.
במצב המתואר פחתו תפיסות הסמים שתפסו מדורי יס"מ בשנים 2007 ו- 2008 , לפחות מחצי התפיסות שתפסו מדורי הסמים בעת פעילותם בשנים 2001 ו- 2002 , בעת שפעלו כמדורים מיוחדים הכפופים למטה הסמים.
בתשובת האגף מדצמבר 2008 נמסר כי "ברור בעליל שהסטת פעילות עובדי היס"מ לפעילות מלאה בתחום הסמים, כפי שמוצע על ידי המבקר תביא להתמקצעות גדולה יותר של החוקרים, תגדיל משמעותית את היקף הפעילות בתחום הסמים ואת היקף התפיסות".
עוד מסר האגף בתשובתו בנושא איחוד מדורי הסמים עם מדורי הימ"מ כי "הכפיפות המשותפת והעדר התמקצעות בתחום אחד הינה בעייתית ולכן הוקמה ועדה פנימית שתפקידה לבחון את המבנה הארגוני של היס"מ, הכפיפות המקצועית וכדומה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לתת את הדעת בהקדם לירידה בתפיסות הסמים, כדי לפעול למניעת הברחות סמים על הנזק הרב הכרוך בכך.
;מדורי יס"מ מבצעים פעילות מגוונת: בדיקת מכולות ומטענים בשטח הנמל חיפוש בכלי שיט ואצל נותני השירות לכלי השיט; בדיקת כלי רכב בשטח הנמל; בדיקת חנויות הדיוטי פרי ומחסני צידה; ביצוע ביקורות בשערי הנמל; ובדיקת דברי דואר.
כאמור לעיל, מדור יס"מ אילת מבצע פעילויות נוספות בנושא מע"מ ואיזור סחר חופשי.
נקבע כי בתקן של כל אחד ממדורי יס"מ ייכללו עשרה חוקרים.
עוד נקבע כי ביס"מ חיפה וביס"מ אילת יפעלו כלביות לפי תקן של שני כלבנים ושני כלבים לגילוי סמים; יתר בתי המכס ומעברי הגבול אמורים לקבל כלבים וכלבנים לגילוי סמים לפי הצורך מהכלבייה המרכזית הפועלת בבית המכס בנתב"ג (ראו גם בהמשך).
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שמספר העובדים במדורי יס"מ קטן בכ-20% מהמספר הנדרש לפי התקן.
עוד הועלה כי בשל מחסור בכוח אדם הפסיק מדור יס"מ בחיפה לפעול בשיתוף חיל הים לביצוע בדיקות באניות ובסירות בים כדי לגלות הברחות, אף כי חיל הים מזמן אותו באופן שוטף לפעילות האמורה.
כמו כן נמצאה בעיה בתחום המשאבים - במדורי יס"מ יש מחסור בציוד ייעודי: כלי רכב, מצלמת וידאו ו"מריחן" לגילוי סמים.
לדוגמה, במחוז חיפה יש מחסור ברכבי שטח, וכדי להילחם במבריחים נאלץ המדור להיעז ר בגורם חיצוני.
נוסף על אלה, בנמלי הים בחיפה, באשדוד ובאילת אין תנאים המאפשרים לבצע בדיקות גופניות - בכלל זה בדיקות לגילוי סמים באמצעות כלב - באופן שתישמר פרטיותם של הנוסעים הנבדקים; לעתים אף לא פועלים בנמלים שני חוקר ים בתחום זה, כפי שנדרש.
בתשובת האגף מדצמבר 2008 נאמר כי "באשדוד סוכם ע"י גובה המכס עם הנהלת הנמל על הקצאת חדר נוסף לפעילות היס"מ.
הוכן חוזה השכרה הנמצא ביח' בנא"מ בהנהלה בהליך אישור וחתימה מול יח' הדיור הממשלתי.
בחיפה, הנושא נמצא בדיון בין הנהלת בית המכס ורשויות הנמל".
רשות המסים בישראל 247 .
כמקובל במדינות רבות, בכל בתי המכס ובכל הנמלים והמעברים היבשתיים נעשה שימוש בכלבים לאיתור סמים.
בעת הקמת יחידת הכלבנים בשנת 2000 כלל התקן 12 ,כלבים.
במועד הביקורת היו באגף המכס ארבעה כלבים בלבד וחמישה כלבים אחרים אמורים היו להתחיל את פעילותם בנובמבר 2008 .
בינואר 2008 ביקר ביחידת הכלבנים של אגף המכס מנהל בית הספר לכלבנות של המכס האמריקני אשר מכשיר את הכלבים ואת הכלבנים של האגף.
בדוח המסכם של הביקור שכתב מנהל יחידת הכלבנים של אגף המכס, צוין כי מנהל בית הספר לכלבנות של המכס האמריקני העיר כי מספר הכלבנים והכלבים הפועלים במכס קטן מהנדרש; וכי יש להקים שלושה מדורי כלבנים נוספים לגילוי סמים וחומרי נפץ בשלושה מעברי גבול יבשתיים.
עוד צוין בדוח כי לדעת מנהל בית הספר לכלבנות של המכס האמריקני לא זו בלבד שאין די בהפעלת כלבן אחד וכלב אחד בתחנות מכס כפי שנהוג בחיפה ובאילת, אלא שיש בכך נזק מהבחינה המקצועית, שכן הדבר אינו מאפשר לקיים אימונים.
בתשובת האגף מדצמבר 2008 נאמר כי "בהחלט יש מקום להרחיב את מערך הכלבנים שהוכח כיעיל הן בתחום חשיפת מבריחי סמים והן בתחום הברחות כספים.
בעקבות הדוח תוגש הצעה למנהל רשות המסים להרחבת מערך הכלבנים למעברי הגבול היבשתיים".
מאוקטובר 2003 פועל באשדוד מתקן בידוק רדיוגרפי.
המתקן מאפשר לשקף תכולת מכולות באופן שמפענחים מיומנים יכולים לאתר הברחות (להלן - המשקף).
המשקף נועד בעיקר לבדוק את היבוא לרשות הפלסטינית ולמנוע ניסיונות להברחות אמצעי לחימה.
אולם לנוכח הפוטנציאל הרב שיש במתקן זה לאיתור הברחות, ובכללן סמים, הורחב השימוש בו גם לבדיקות של טובין המיובאים לישראל.
במועד סיום הביקורת בו צעו באמצעות המשקף בבית המכס אשדוד בדיקות בכ -200 מכולות ליום, כמחציתן מכולות של יבואנים ישראלים וכמחציתן מכולות של יבואנים פלסטינים.
הבדיקה העלתה כי מאז הוחל בהפעלת המשקף לא אותרו באמצעותו הברחות סמים.
מתרגילים שעשה המכס ובהם לא הצליחו המפענחים לגלות חבילה דמוית חבילת סמים שהוטמנה בין הטובין, עולה כי נראה שהסיבה לכך היא מחסור במפענחים מיומנים.
בחוקי המס השונים נקבעו הוראות בדבר חובת הסודיות ואי-גילוי מידע.
שר האוצר אצל למנהל רשות המסים את הסמכות לאשר מסירת מידע לגורם חיצוני.
על פי הנוהל שברשות, גוף חיצוני לרשות המסים המבקש ממנה מידע צריך להגיש בקשה מפורטת ובה הסברים על נחיצות המידע.
כאשר המשטרה מגישה לאגף המכס בקשה למידע על הברחות סמים, יש לטפל בבקשתה בהקדם האפשרי.
הנוהל אף קובע שאף כאשר מוקם צוות חקירה משותף של אגף המכס והמשטרה אין להעביר מידע ממאגרי המידע של מע"מ והמכס ללא היתר לגילוי מידע, אלא אם כן מדובר במידע שנועד לסייע במניעת עברות של קניין רוחני.
יש לציין כי לאגף המכס יש היתר כללי למסירת מידע על עברות של קניין רוחני, וכי מתן ההיתר אינו מותנה בהגשת בקשה מוקדמת למסירת מידע.
התברר כי ממועד הגשת הבקשה האמורה ועד מועד קבלת האישור למסירת מידע עוברים בדרך כלל כחמישה ימים, וחל עיכוב הפוגע בחקירות ובשיתוף פעולה עם המשטרה.
האגף בתשובתו מדצמבר 2008 ענה כי "יש לפעול מול משטרת ישראל לארגון נוהל מסודר בכל הקשור להעברת ידיעות בזמן אמת, נוהל שיביא לשיפור מערך היס"מ וגידול בהיקף תפיסות הסמים".
בנמל אשדוד פועלות כמה עשרות סירות דיג.
על פי המידע שבאגף, נמל אשדוד הוא הנמל היחיד בארץ, שסירות דיג ואניות עוגנות בו יחד, בלי שנעשה למניעת קרבה בין סירות הדייגים לבין האניות.
כמה פעמים נתפסו בעלי סירות ד ייגים שהבריחו טובין מהאוניות בשטח הנמל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת נמל אשדוד לדאוג ולהסדיר את פעילותם של הדייגים בספינות ובסירות הדיג.
חברת נמל אשדוד השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2008 כי שהיית סירות הדיג "מובילה לבעיות תפעוליות, בטיחותיות, פליליות וביטחוניות קשות" וכן כי "חברת הנמל מצטרפת אפוא לסיכום הביקורת שבנדון כי יש לדאוג להעביר את תנועת סירות הדיג למעגן נפרד, מחוץ לשטח הנמל".
פעילות בית המכס אילת .
פעילות בית המכס באילת מגוונת ורבה וכוללת את פעילות המכס והמע"מ בנמל אילת, במעבר גבול טאבה, במ עבר גבול על שם יצחק רבין, במעבר אזור סחר חופשי באילת, בנמל התעופה באילת ובנמל התעופה בעובדה.
משרד מבקר המדינה העלה כי מאחר שהיקף כוח האדם בבית המכס קטן מזה שנקבע בתקן, בית המכס נוקט מדיניות של אלתורים כדי שיוכל לבצע את תפקידיו, ולפיכך עובדים מועברים לעתים קרובות מתפקיד לתפקיד.
עקב כך מתקשים העובדים להתמחות בתפקידם ונפגעת הפעילות השוטפת, כמפורט להלן: מעבר טאבה המעבר פועל 24 שעות ביממה בשלוש משמרות.
במעבר מתבצעות בדיקות של נוסעים וכלי רכב.
בשנת 2007 עברו במעבר כ - 1,150,000 איש וכ - 36,300 .
מכוניות רשות המסים בישראל 249 .
בדרך כלל במשמרת הלילה ובשעות הבוקר מאיישים את המעבר רק שני עובדים, הנדרשים לבצע, בין היתר, בדיקות מורכבות של כלי רכב, לרבות פירוק חלקים.
במשמרת העיקרית בשעות היום פועלים במעבר רק שלושה עובדים (כמחצית ממספר העובדים הנדרש לפי התקן).
בשל המחסור בעובדים נפגע תפקודו של המעבר, ונפגע השירות הניתן לעוברים במעבר, לעתים עד כדי פגיעה בכבודם, כמפורט להלן: העוברים במעבר נאלצים להמתין זמן רב במעבר, לעתים ארבע עד שש שעות; כפי שצוין לעיל לגבי הנמלים, גם במעבר הגבול חסרים תנאים נאותים לביצוע חיפושים גופניים במצב הקיים ספק אם עובדי המעבר מספיקים לבדוק כראוי את הנכנסים, בייחוד בתקופות העומס; מה גם שעל פי הנוהל, בעת בדיקת רכב נדרשים שני עובדים להימצא במתקן הבדיקה.
אם כך, במשמרות שבהן יש רק שני עובדים נפגעת הפעילות הסדירה במעבר.
בשל המחסור בעובדים אף אי-אפשר לפקח ביעילות על אזור ההמתנה לבדיקת נוסעים, הפתוח לעוברים ושבים, ועקב כך אפשר להבריח טובין באזור זה.
מעבר אזור סחר חופשי באילת על עמדת המעבר אזור סחר חופשי באילת לפעול 24 'שעות ביממה בימי א -ו'.
העמדה נועדה למנוע הברחת טובין מאילת וכך לנצל לרעה את הפטור ממע"מ הניתן לאזור אילת.
בעבר כבר נתפסו במקום הברחות מסחריות.
הועלה כי ברוב שעות היממה העמדה אינה מאוישת, שכן אין בנמצא עובדים זמינים של יחידת יס"מ בבית המכס והם מועסקים בתפקידים אחרים.
נמל אילת בבדיקה נמצא כי באלפי מכוניות המיובאות דרך הנמל ומאוחסנות בסביבתו לא מתבצעת בדיקה לחיפוש טובין אסורים ביבוא, לרבות סמים.
אמנם אחת לחצי שנה לערך מתבצעת בחלק ממגרשי החניה של המכוניות בדיקה באמצעות כלב שאומן לאתר סמים, אך אין די בכך.
הרשות הפלסטינית מייבאת מנמל אילת כלי רכב, בעיקר כלי רכב משומשים.
על פי נתוני רשות המסים חל גידול במספר כלי הרכב החדשים והמשומשים המיובאים לרשות: בשנים 2003 -2005 היה מספר כלי הרכב המיובאים לרשות237 , 1,328 ו- 2,612 בהתאמה.
בבדיקה נמצא כי אין בנמל מתקן לבדיקת כלי רכב המועברים לרשות, ולכן מתבצעת בו רק בדיקה חלקית.
בדיקת כלי רכב משומשים המועברים לרשות הפלסטינית חשובה במיוחד, משום שיש לגביהם חשש רב יותר להברחות ובכלל זאת הברחת אמצעי לחימה.
רשות המסים השיבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 כי היא קיבלה תוספת כוח אדם, אך היא נשחקה עקב הפחתות תדירות בהיקף כוח האדם, ולפיכך היא נמצאת כיום במחסור חמור בכוח אדם.
עוד השיבה הרשות כי "מנהל בית המכס באילת התריע פעמים רבות על כך שקיים אצלו חוסר של מספר רב של עובדים כדי לעמוד בביצוע סביר של המטלות.
אולם, כאמור, אין בידינו להגדיל את מצבת העובדים מפאת מגבלות תקציב.
ללא תוספת כ"א תקלות אלו יימשכו ואף יתגברו".
אגף התקציבים במשרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2008 כי "במהלך השנים האחרונות קיבלה רשות המסים תוספות תקנים רבות עבור אגף המכס.
היקף כ"א המועסק בבית המכס באילת נקבע על ידי רשות המסים בהתאם לסדרי העדיפות הפנימיים של הרשות".
לאגף המכס תפקיד מרכזי בכל הנוגע לאכיפת החוקים בנושא יבוא טובין לישראל.
תחומי פעילותו העיקריים בנושא זה הם הבטחת חוקיות היבוא והיצוא, מניעת הברחות של טובין האסורים ביבוא וטיפול בעברות של קניין רוחני.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצאו כשלים רבים בתהליך איתור ההברחות - האגף אינו בוחר באופן מיטבי את הטובין שהוא בודק, בעיקר משום שמערכת ממוחשבת ייעודית אינה מעודכנת; מרבית הטובין בבית המכס אשדוד נבדקים מסיבות ביטחוניות בלבד; ביחידות הפועלות למניעת הברחות יש מחסור במשאבים; בפועל אין המדורים בבתי המכס נתונים לפיקוחה של יחידת המטה באגף המכס בכל הנוגע למניעת הברחות סמים.
יש לפעול לתיקון הליקויים האמורים, למניעת פגיעה באוכלוסייה ולמניעת הפרתם של חוקי המדינה.