HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנמוכים - נמוכים משיעורי הביצוע של הרשויות באשכולות הביניים ו באשכולות הגבוהים .
הפער בביצוע בין האשכול הנמוך לאשכול הגבוה הוא גבוה במיוחד בחומש השלישי, .
ועומד על קרוב ל-20% "( .
כמו כן, שיעור ההרשאות שלא בוצעו כלל0 " ביצוע) גבוה יותר .
ככל שמיצובן החברתי-כלכלי של הרשויות המקומיות נמוך יותר; ובחומש הנוכחי ניתן .
לראות כי אף שתקופת החומש עומדת לפני סיום, נתח גדול מההרשאות - קרוב למחציתן .
באשכולות הנמוכים - עדיין לא נוצל.
הדבר בא לידי ביטוי גם בשיעור הגבוה של כיתות .
גן (כ-58% - 588 מתוך 1,015 )כיתות וכיתות בי"ס (כ-49% - 2,615 מתוך 5,344 )כיתות .
הנתונים מצביעים על כך שהרשויות המקומיות באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים .
מתקשות באופן משמעותי לבצע את תקציבי בינוי הכיתות לעומת רשויות מקומיות .
באשכולות החברתיים-כלכליים ה גבוהים, ולפיכך שיעורים גבוהים יותר של כיתות גן .
וכיתות בי"ס מסך הכיתות המתוקצבות אינן נבנות ברשויות המקומיות החלשות.
בטווח הארוך הפערים בשיעורי הביצוע ובשיעורי הכיתות המתוקצבות שאינן נבנות .
מצטמצמים, מכל מקום אוכלוסיות התלמידים ברשויות המקומיות החלשות סובלות .
מהעיכוב בניצול תקציבי הבינוי ובבניית הכיתות בידי רשויותיהן ביחס לרשויות המקומיות .
מומלץ כי מינהל הפיתוח יביא בחשבון בעת גיבוש תוכניות החומש שלו, ובמיוחד לקראת .
גיבוש תוכנית החומש הקרובה, את הקושי שנתקל ות בו רשויות מקומיות חלשות בכל .
הנוגע למימוש תקציבי הפרויקטים, ויבחן דרכים לסייע להן במימושם, ובכלל זה צמצום .
העיכובים בהתנעת תהליכי ביצוע הפרויקטים שאושרו להן.
עוד מומלץ כי מינהל הפיתוח ימפה את הרשויות שבהן שיעור הביצוע נמוך ויפנה למשרד .
הפנים ולרשויות הרלוונטיות כדי לגבש פתרונות מתאימים לכל רשות.
החינוך יבחן עם משרד האוצר אפשרות להעברת הרשאות תקציביות שלא נוצלו במשך .
תקופה מוגדרת לרשויות אחרות, שבהן יש היתכנות גבוהה לניצולן.
בתשובתו מסר משרד החינוך כי הוא העלה לפני אגף התקציבים במשרד האוצר דרישה לבטל .
הרשאות שלא מומשו במשך כמה שנים ולתקצב אותן מחדש בתקציב הבינוי של המשרד , אך .
בדיוני התקציב לשנים 2021 - 2022 העלה משרד החינוך את הנושא שוב, וסוכם .
כי יתקיימו דיונים בנושא בשנת 2022.
עוד מסר המשרד, כי הוא תכנן להקים במינהל הפיתוח .
יחידת מעקב ובקרה על ניצול תקציבי הפיתוח, אולם נציבות שירות המדינה טרם אישרה את .
עקרון התקצוב הדיפרנציא לי לסגירת פערים: הפערים בישראל בין תלמידים מרקע חברתי- .
כלכלי שונה הם מהגבוהים בקרב מדינות ה- OECD לפי ממצאי 65PISA (מבחן פיזה).
דורגה ישראל במקום הראשון בפערים בין התלמידים בתחום הקריאה, המתחילים כבר בגן .
הילדים והולכים ומעמיקים עם השנים.
יצוין בהמשך לכך כי מניתוח הרשות הארצית למדידה .
65 Programme for International Student Assessment - מבחן בין-לאומי של ה - OECD הבודק בין השאר אוריינות לימודית .
- קריאה, מתמטיקה ומדעים.
והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) עולה כי פיזור הציונים בישראל גבוה יותר מממוצע .
ככל שהרקע החברתי-כלכלי של התלמידים גב וה יותר, כך הישגיהם גבוהים יותר.
בניתוח של ראמ"ה נמצאו פערים של כמאה נקודות בציוני התלמידים בישראל בין תלמידים .
מרקע חברתי-כלכלי נמוך לבין תלמידים מרקע חברתי -כלכלי גבוה 66 .
זה למעלה מעשור שמשרד החינוך מכיר באחריותו למתן שוויון הזדמנויות לכלל ילדי ישראל .
תוך הטמעת תקצוב דיפרנציאלי וקידום חינוך איכותי בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.
בהתאם, בתוכנית האסטרטגית של המשרד לשנים התשע"ז-התשע"ט ( 2016 - 2019 )67 הוא קבע .
לעצמו בין היתר את המט רה " קידום שוויון הזדמנויות ומיצוי הפוטנציאל לכלל האוכלוסיות .
אחד מיעדי המטרה הוא "קידום חינוך איכותי בפריפריה הגיאו -חברתית ובקרב .
אוכלוסיות ייחודיות 68 ".
עוד קבע המשרד כי נדרשיםליווי ותמיכה פדגוגית וארגונית לב תיה"ס .
שמדורגים בעשירונים הגבוהים (מוחלשים) ב מדד הטיפוח וליווי ם בהטמעת התקצוב .
הדיפרנציאלי (תוכנית "מרום" 69) .
אחד הכלים שבאמצעותם ביקש המשרד לממש מטרה זו הוא קביעת קריטריונים המביאים .
בחשבון את המדד החברתי-כלכלי של הרשות המקומית לצורך קביעת מסגרת התקציב לבניית .
מוסדות חינוך, באופן שתינתן העדפ ה בניקוד לרשויות מאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים .
מינהל הפיתוח מתקצב את בניית מוסדות החינוך על פי קריטריונים שוויוניים ושקופים שנקבעו .
בנוהל, באופן שגובה התקציב נקבע בהתאם למפתח עלות הבנייה (מפתח תקצוב), השווה לכל .
מינהל הפיתוח אינו מתערב בהחלטות של רשות מקומית על גובה התקציב .
שתקצה לבניית המוסד החינוכי, ובלבד שתבטיח כי יתרת התקציב תבוא ממקורותיה.
בד בבד, רשויות מקומיות מקצות משאבים למערכת החינוך ברשות - הן עבור צרכים פדגוגיים .
והן עבור צרכים פיזיים-תפעוליים.
היקף המשאבים תלוי באופי ובחוזק של הרשות המקומית .
ובהתאם לסדרי העדיפויות שלה.
עלה כי משרד החינוך אינו אוסף באופן שיטתי את הנתונים על המימון העצמי של הרשויות .
המקומיות הנוגעים להקמת מוסדות החינוך שאותם אישר לבנות , וממילא אינו מנתח את .
הנתונים לצורך הפקת תובנות מערכתיות בנוגע למימון בפ ועל, למשל, היקף ההשקעה .
הרשותי בבניית הכיתות, פרקי הזמן להשלמת הבנייה, איכותה ורמתה.
ברשות המשרד תמונת מצב כוללת שממנה הוא יכול ללמוד על הפערים בהיקפי המימון .
של הרשויות המקומיות, שמשפיעים גם על השונות באיכות מוסדות החינוך.
66 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71ב (2021 ), "המוכנות לשוק העבודה המשתנה- היערכות משרד החינוך לשוק העבודה .
המשתנה", עמ' 18 - 22.
67 ,אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון, משרד החינוך התוכנית האסטרטגית .
69 תוכנית של משרד החינוך, שפועלת משנת2015 בכ-640 בתי ספר בפריפריה החברתית והגיאוגרפית ומסייעת לקדם .
ולשפר את התפקוד הבית-ספרי כדי לצמצם פערים ולתת שוויון הזדמנויות לתלמידים.
70 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוךקריטריונים לתעדוף תקצוב בניית מוסדות חינוך, סעיף 6.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מקורות התקציב ב-16 רשויות מקומיות שנדגמו בביקורת: משרד מבקר המדינה דגם 16 .
רשויות מקומיות מארבעה מגזרים שונים (להלן- רשויות המדגם): רשויות מקומיות ערביות71 ; .
)רשויות מקומיות חרדיות (או בעלות מרכיב חרדי גדול72; רשויות מקומיות יהודיות במיצוב חברתי- .
כלכלי נמוך 73 ; רשויות מקומיותיהודיות במיצוב חברתי -כלכלי גבוה 74.
ברשויות המדגם נבדקו .
מקורות התקצוב של מוסדות החינוך שבתחומן בין השנים 2017 - 2020 :, כמוצג בלוח שלהלן .
לוח 5: ,אופן תקצוב מוסדות החינוך ברשויות המדגם 2017 - 2020 .
כלכלי תקצוב הבנייה תוספות מעבר לתקציב .
ערביות 1 - 4 נבנה בהתאם .
כולל השלמות ממינהל הפיתוח.
חרדיות 1 - 2 נבנה בהתאם .
במקרים ספציפיים נעשות השלמות מתקציב .
הרשות המקומית וממשרדי השיכון והכלכלה.
חברתי-כלכלי נמוך 3 - 5 נבנה בהתאם .
לבי"ס חדשני באופקים הושלם תקציב .
חברתי-כלכלי גבוה 7 - 9 כל מוסדות .
הרצלייה - תוספת ממוצעת של כ-6 מיליון .
ש"ח לכל מוסד חינוכי; .
קריית מוצקין - כחצי מיליון ש"ח לכל מוסד .
פתח תקו וה - כמיליון ש"ח לכל מוסד חינוכי; .
נס ציונה - כ-3 מיליון ש"ח לכל מוסד חינוכי .
(בביה"ס "פארק המדע" בעיר מתכננת .
העירייה להשקיע מתקציבה 27 .
עולה כי ככלל, כל הרשויות המקומיות שנדגמו השייכות לאשכולות 1 - 5 בונות את מוסדות .
החינוך שבתחומן בהתבסס על המימון שמתקבל מתקציב משרד החינוך, ואינן מוסיפות .
71 דאליית אל-כרמל, לקייה, אום אל -פחם, נצרת.
72 אלעד, מודיעין עילית, בית שמש, צפת.
אופקים, דימונה, טבריה, קריית ים .
הרצלייה, קריית מוצקין, פתח תקווה, נס ציונה .
מתקציבן לעומתן, כל הרשויות המקומיות שנדגמו השייכות לאשכולות 7 - 9 מוסיפות מתקציבן .
על תקציב משרד החינוך כשהן בונות את מוסדות החינוך שבתחומן.
יוצא אפוא שהשיוך החברתי -כלכלי של הרשות המקומית משפיע על האיכות והרמה .
הפיזית של המוסדות החינוכיים שלה.
לכן תלמיד ברשות מקומית מאשכול חברתי-כלכלי .
נמוך עשוי ללמוד במוסד חינוכי שרמתו הפיזית פחותה ממוסד שבו לומד תלמיד המתגורר .
ברשות מקומית המשתייכת לאשכול גבוה יותר.
אומנם בניית המוסדות נעשית על פי .
מפרט אחיד מינימלי שיש לעמוד בו, אך רשות חזקה תוכל להציע לתלמיד, מעבר למפרט .
האחיד והמחייב, תשתיות פיזיות וסביבת לימודים איכותיות יותר - מוסד הבנוי ברמה גבוהה .
יותר, מרווח יותר, בסביבה מטופחת ומצויד באופן עשיר יותר, משאבים שרשות חלשה לא .
איכות התשתית והסביבה הפיזית ורמתן הן נדבך נוסף בכל הנוגע לפערים החינוכיים- .
חברתיים בין רשויות מקומיות, התלויים במקורות התקציביים, ובהם היקף השעות .
שהתלמיד לומד, המגוון שלהם ותוכניות ההעשרה שהוא מקבל.
משאבים חינוכיים אלה .
יהיו מוגבלים ברשויות מאשכול חברתי-כלכלי נמוך, הנמצאות בפריפריה הגיאוגרפית או .
התנהלות זו של משרד החינוך, שאינה מביאה בחשבון את הפער ביכולתן של רשויות .
להוסיף תקציבים לבינוי כיתות לימוד ממקורותיהן, אינה עולה בקנה אחד עם היעד שקבע .
בתוכנית האסטרטגית שלו ל קידום חינוך איכותי בפריפריה הגיאו -חברתית ובקרב .
אוכלוסיות ייחודיות , לקידום שוויון הזדמנויות ומיצוי הפוטנציאל ב כלל האוכלוסיות .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד החינוך יאסוף את נתוני המימון התוספתי מהרשויות .
המקומיות ויביא בחשבון שונות זו, המחזקת את הפערים החברתיים בישראל.
הכוונה לפגוע ברשויות מקומיות מאשכולות חברתיים-כלכליים גבוהים ובתלמידיהן, אלא .
להפך - להביא את תלמידי הרשויות המקומיות המשתייכות לאשכולות חברתיים-כלכליים .
נמוכים לנקודת פתיחה שווה לתלמידים האחרים וכך להבטיח להם הזדמנות שווה.
כי המשרד יבחן את הקריטריונים שקבע בנוהל ואת המתכונת לאופן ניקוד הפרויקטים .
שמגישות הרשויות המקומיות, באופן שניתן יהיה לגשר על הפערים ביכולתן של הרשויות .
המקומיות לממן ממקורותיהן העצמיים תוספת תקצוב לפיתוח מוסדות החינוך בתחומן.
בתשובתו מסר משרד החינוך כי הפערים שהוצגו ייבחנו במסגרת תהליכי העבודה בחומש .
הקרוב לשנים 2026-2022 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר2020 ציין מרכז השלטון המקומי כי הוא מקבל את .
ההמלצה שמשרד החינוך יפעל עם גופי השלטון המקומי לאמוד את פערי העלויות, לשם תיקון .
המפרט הבסיסי ושינוי תחשיב העלויות ותקציבי הבנייה.
75 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 69ב (2018 '), "ניהול עצמי בבתי הספר היסודיים", עמ1197 - 1200.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מפתח התקצוב .
משרד החינוך מתקצב את ההקמה של כיתות בתי"ס וכיתות גן על פי תעריף לעלות הבנייה .
(להלן - מפתח תקצוב), שנקבע בידי ועדת עלות המשותפת למשרד החינוך ולמשרד האוצר .
מפתח התקצוב עבור בניית בי"ס מחושב לפי השטח ברוטו, ועבור גן .
ילדים לפי יחידת גן; והוא כולל הוצאות בנייה ופיתוח, מע"ם והוצאות תכנון ופיקוח 76.
אתר האינטרנט של אגף בינוי ותקצוב, האגף שותף בדיוני ועדת העלות, המתכנסת מדי שנים .
אחדות כדי לעדכן ולהתאים את המפתח לצרכים המשתנים.
בעדכון המפתח נלקחים בחשבון .
שינויים בתקנים ובסטנדרטים, הוראות חדשות בחוק התכנון והבנייה, תכנון אדריכלי חדשני, .
המתחשב גם בשיטות הוראה חדשניות, התפתחות ברמ ות הבנייה, האיכות והגימור ותנודות .
כמו כן, מפתח התקצוב מתעדכן מדי שנה בהתאם למדד תשומות הבנייה.
המפתח לכיתת בי"ס עמד בשנת 2020 על כ- 5,000 ש"ח למ"ר; ולכיתת גן (בגודל128 מ"ר .
ברוטו) על כ- 762,800 ש"ח77, דהיינו כ- 5,960 .
בשנים האחרונות הגישו רשויות מקומיות תלונות למינהל הפיתוח על שמפתח התקצוב אינו .
מכסה את עלויות הבנייה של כיתות בתיה"ס וכיתות הגן הנבנות על פי הפרוגרמות הסטנדרטיות .
שקבע משרד החינוך, ונטל השלמת עלות הבנייה הוא על הרשות המקומית.
בדק מינהל הפיתוח בשנת 2021 פרויקטים אחדים בכל מחוז כדי ללמוד על הפער ביןמפתח .
התקצוב ובין עלות הבנייה בפועל.
תוצאות הבדיקה של מינהל הפיתוח העלו את הנתונים האלה: .
76 על פי נתוני אתר האינטרנט שלאגף בינוי ותקצוב: .
yVetiktuv https://cms.
il/EducationCMS/Units/Pituach/Binu .
תרשים 27: הפער הממוצע בין מפתח התקצוב לעלות ההקמה בפועל של .
כיתת גן ושל מ"ר כיתת בית ספר, 202178 .
על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בכל הנוגע להקמת כיתות בי"ס במחוזות תל אביב וחיפה מפתח .
התקצוב כיסה את עלות ההקמה במלואה ומעט מעבר לכך (במחוז תל אביב עלות .
ההקמה הייתה נמוכה ב- 0.
8% ממפתח התקצוב, ובמחוז חיפה- ב- 1.
8%) ; במחוזות מרכז, .
ירושלים ודרום עלות ההקמה גבוהה מעט ממפתח התקצוב, ואילו במחוז הצפון עלות .
ההקמה גבוהה באופן ניכר ממפתח התקצוב - 17.
במחוז זה עלותהקמת כיתת בי"ס .
היא הגבוהה מבין המחוזות האחרים.
עוד עולה מהתרשים כי הפער המשמעותי בין מפתח התקצוב לעלות ההקמה מתקיים .
בבניית גני ילדים, והמסקנה היא שכדי לבנות כיתת גן על הרשות המקומית לשאת בנטל .
מימוני המושת עליה - בין כ-23% במחוזות תל אביב ודרום ל-35% במחוז מרכז.
78 פער שלילי מצביע על כך שעלות ההקמה בפועל נמוכה ממפתח התקצוב, דהיינו, מפתח התקצוב כיסה את כל .
עלות ההקמה, ואף מעבר לכך.
פער חיובי מצביע על כך שעלות ההקמה בפועל גבוהה ממפתח התקצוב, דהיינו, .
מפתח התקצוב לא כיסה את כל עלות ההקמה.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תמונת המצב העולה מנתוני מינהל הפיתוח מראה שמפתח התקצוב, שאמור לכסות את .
עלויות בנייתם של מוסדות חינוך על פי פרוגרמה סטנדרטית שאישר המשרד, אינו משיג .
היות שכך, מומלץ שוועדת העלות תבחן את עלויות ההקמה בפועל של מוסדות .
החינוך, בדגש על גני הילדים, וככל הנדרש תעדכן את מפתח התקצוב.
שהתקצוב החסר של הקמת גני ילדים ועלויות היתר המושתות בשל כך על הרשויות .
המקומיות הם הסיבה לחוסר הגדול שהוצג לעיל בכיתות גן, וכן לפערי אי-מימוש התקציב .
שיועד לבנייתן (כ-46% מתקציב הבינוי של כיתות גן בשנים2017 - 2021 טרם מומש, נכון .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך כי לקראת גיבוש תוכנית החומש החדשה .
הוא בחן את מפתח התקצוב והעלה שיש פער מסוים בין העלות המתוקצבת לבין העלות .
הר יאלית של בניית גני ילדים.
הפער הוצג למשרד האוצר בדיוני תקציב המדינה לשנים 2021 - .
2022 , אולם משיקולי תקציב לא נ יתן לו מענה.
בתשובת מרכז השלטון המקומי צוין כי ועדת העלות של משרד החינוך מתכנסת בתדירות נמוכה .
מדי - אחת לכמה שנים - ולכן התעריפים אינם מתעדכנים כראוי ובזמן.
כדי להשלים את הפערים .
שנוצרים עקב כך בין התעריף לבין העלות בפועל, עלויות משמעותיות מושתות על הרשויות .
מרכז השלטון המקומי הדגיש את הצורך בהתכנסות שנתית של ועדת העלות ואת .
הצורך ש שינויים בתקנות התכנון והבנייה ובכל חובה ממשלתית אחרת החלה על בינוי מוסדות .
חינוך, אשר משמעותם גידול בעלויות, יקבלו ביטוי בעדכון התעריף.
הפיקוח והבקרה על תקצוב ובינוי של כיתות לימוד .
אגף בינוי ותקצוב שבמינהל הפיתוח אחראי גם לבקר את הביצוע של הפרויקטים לבינוי כיתות .
לימוד שהמשרד מתקצב והרשויות המקומיות מממשות.
את הבקרה מבצעים שלושה רפרנטים .
הרפרנטים הם שמאשרים להעביר תקציב לרשויות המקומיות, לאחר .
שביצעו את הבקרה על התקדמות הפרויקט על פי אבני הדרך והתנאים שנקבעו.
הבקרה נדרשים הרפרנטים לבקר ברשויות המקומיות ולהיפגש עם הגורמים הרלוונטיים לביצוע .
וכן לבקר באתרי הבנייה ולאמת את דיווחי הרשות המקומית על ההתקדמות בבנייה.
הרפרנטים לדווח על תוצאות הביקור והבקרה (להלן - הביקור ) בטופס ייעודי.
את שם הרשות המקומית, מועד הביקור , בעלי התפקידים שעימם נפגשו ותוצאות הבדיקה 79.
צוות הביקורת בדק את דיווחי הרפרנטים על הביקורים שערכו ברשויות המקומיות בשנים .
2019 -2021 (המחצית הראשונה של 2021 ).
בתקופה זו ערכו שלושת הרפרנטים104 ביקורים ב- .
85 רשויות מקומיות (ב-67 רשויות נערך ביקור אחד, ב-17 רשויות שני ביקורים וברשות אחת .
רוב הביקורים נערכו בשנת 2019 , ומיעוטם בשנים2020 - 2021 בשל משבר .
הקורונה, שצמצם את מספר המפגשים הפרונטליים האלו.
הביקורים כללו פגישה עם בעלי .
תפקידים ברשות המקומית הקשורים להקמת מוסדות חינוך, ובהם מנהלי אגפי הגזברות, .
ההנדסה והחינוך או עובדים ממחלקות אלו, וכן ערכו סיור בפרויקט המתוקצב.
79 המינהל לפיתוח מערכת החינוך, אגף א' בינוי ותקצוב, נוהל שחרור כספים לבניית מוסדות חינוך ( 7.
עלה כי הרפרנטים אינם נדרשים להתייחס למרכיבים מסוימים במסגרת הבדיקה וגם .
אינם נדרשים לציין איזה פרויקט או פרויקטים הם בדקו.
בפועל, בכל הדיווחים שמילאו .
הרפרנטים הם ציינו משפט לקוני אחד: "הביקורת הסתיימה בהצלחה.
שנבדקו נמצאו תואמים את שלב הדיווח".
עוד עלה כי ביקורי הרפרנטים א ינם נעשים על פי תוכנית ביקורים שנתית מסודרת .
ומתוכננת, וכי מקומות הביקור נקבעים בהתאם לשיקול הדעת והעדפת הרפרנטים.
כתוצאה מכך, לא ניתן לדעת כיצד הוחלט לבצע בקרה ב-85 הרשויות המקומיות בתקופה .
האמורה, אף שבתקופה זו בוצעו פרויקטים מתוקצבים ב-203 .
עלה עוד כי אין במינהל נוהל המסדיר את מתכונת הביקור הנדרשת - מטרת הביקור, .
סדר העדיפויות בביצוע הביקורים, השלב בפרויקט שבו יש לערוך את הביקור, מרכיבי .
הבקרה שעל הרפרנט לבצע וכיצד עליו לבצעם, מתכונת הדיווח על תוצאות הבקרה .
והגורם שאליו יש להפנות את הדיווח.
ביקורי הרפרנטים ברשויות המקומיות הם אמצעי חשוב לפיקוח ובקרה על ניצול תקציבי .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לעגן ביקורים א לה בנוהל .
שיגדיר את מטרות הביקורים, מרכיביהם ואופן ביצועם.
כמו כן, מומלץ שהמשרד יסדיר .
מתכונת דיווח מלאה יותר, לרבות צירוף תצלומים מהשטח, שתאפשר קבלת מידע רלוונטי .
על ביצוע הפרויקטים ברשויות המקומיות ובקרה איכותית על התקדמותם וכן לצורך .
קבלת החלטות עתידיות הנוגעות לפרויקטים הללו, לרשויות המבצעות אותן ולמדיניותו .
משרד החינוך ציין בתשובתו כי היחידה למעקב ובקרה במינהל הפיתוח, שהוא פועל כאמור .
להקמתה ושנציבות שירות המדינה טרם אישרה את תוספת התקן שלה, אמורה לתת מענה .
לצורך בפיקוח ובקרה על ביצוע תקציבי הבינוי ועל הקמת כיתות הלימוד.
הפרוגרמות של מוסדות חינוך ובנייה חדשנית .
פרוגרמות לבינוי כיתות לימוד .
גיבוש הפרוגרמה של מוסד חינוכי: עבודת התכנון של האגף למיפוי ותכנון, האחראי לתכנון .
הפיזי של מערכת החינוך , אמורה להתבסס על ניתוח תהליכי ההתפתחות העירונית והדמוגרפית .
של הרשויות המקומיות והאזוריות ו כן על יישום מדיניות המשרד בתחום החינוכי, החברתי .
האגף נדרש לתת לכך ביטוי בפרוגרמות שהוא מגבש.
הוא עושה זאת באמצעות .
הכנת פרוגרמות סטנדרטיות לתכנון מוסדות חינוך עבור כל רמה במערכת החינוך (גן ילדים, .
בי"ס יסודי, חט"ב ובי"ס תיכון) ועבור סוגי המוסדות השונים (בי"ס תיכון - עיוני, מקיף, אולפנה; .
בי"ס יסודי - ממלכתי, חינוך מיוחד, תלמוד תורה וכד').
על פי הפרוגרמות הסטנדרטיות על .
אתר משרד החינוך, מינהל התכנון והפיתוח .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים הרשות להכין את התוכנית האדריכלית של המוסד החינוכי שאותו היא מבקשת.
דוגמאות לפרוגרמות סטנדרטיות81: .
פרוגרמה של בי "ס יסודי בעל 12 כיתות: על פי פרוגרמה זו, גודל בית הספר לא יקטן .
מכ- 1,200 מ"ר נטו (או כ - 1,900 מ"ר ברוטו), ועליו לכלול נוסף על12 הכיתות82 ,חדר טכנולוגיה .
כיתה לחינוך מיוחד, חדר מדעים, חדר עזר וספרייה.
כמו כן, עליו לכלול ביתן לשומר, חדר אב .
בית, חדר אחות, חדר יועץ, חדר מורים, חדר מזכירות, חדר מנהל, חדר סגן מנהל, חדר לעבודה .
פרטנית, פינת שהייה למורים, מחסן ועוד.
פרוגרמה של חטיבת ביניים בעלת תשע כיתות : הפרוגרמה מפרטת את גודל המוסד .
ואת המרחבים המחייבים בבנייה מלבד תשע כיתות הלימוד הרגילות.
בבי"ס יסודי נדרשים, בין היתר, שני חדרי מדעים וטכנולוגיה, חדר מחשבים, חדר רכזי שכבות, .
חדר מועצת תלמידים, חדר קפטריה ועוד.
השוואת פרוגרמות סטנדרטיות של משרד החינוך: להלן השוואה מדגמית בין פרוגרמות .
סטנדרטיות של משרד החינוך למוסדות חינוך השייכים לזרם החינוך הממלכתי-דתי והחרדי ובין .
פרוגרמות סטנדרטיות של משרד החינוך למוסדות חינוך השייכים לזרם החינוך הממלכתי.
אתר האינטרנט של משרד החינוך, אגף בכיר למיפוי ותכנון .
82 4 'כיתות א-ב' בגודל של 60 ;מ"ר כל אחת8 'כיתות ג-ו' בגודל של 53 .
לוח 6: עיקרי הפרוגרמות של בית ספר יסודי ממלכתי ושל תלמוד תורה חרדי, .
בי"ס יסודי ממלכתי בי"ס יסודי תלמוד תורה (חרדי)* .
מ"ר נטו סופי 1,814 מ"ר 1,098 מ"ר .
מ"ר ברוטו סופי 2,902 מ"ר 1,757 מ"ר .
גודל חדר כיתה רגילה 53 מ"ר 40 מ"ר .
גודל כיתה חט' צעירה 60 מ"ר 52 מ"ר .
גודל חדר עזר 24 מ"ר 10 מ"ר .
אולם רב תכליתי 125 מ"ר לא קיים .
חדר מדע וטכנולוגיה 70 מ"ר לא קיים .
ספריה / חדר עיון 70 מ"ר לא קיים .
חדר מורים 48 מ"ר 22 מ"ר .
חדר לעבודה פרטנית 12 מ"ר לא קיים .
מס' כיתות מיוחדות 2 לא קיים .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים לוח 7 : עיקרי הפרוגרמות של בית ספר תיכון ממלכתי (חטיבה עליונה .
עיונית), של תיכון בנות ושל בית ספר תיכון ממלכתי (חטיבה עליונה .
ממלכתי בי"ס תיכון בנות .
(ממלכתי-דתי) בי"ס תיכון מקיף .
מ"ר נטו סופי 2,543 מ"ר 2,881 מ"ר 3,433 מ"ר .
מ"ר ברוטו סופי 4,069 מ"ר 4,610 מ"ר 5,493 מ"ר .
אודיטוריום לא קיים לא קיים 160 מ"ר .
מוקד לוגיסטי למדעים 1 2 4 .
חדרי מחשבים ומדעים 5 6 .
חדר טכנולוגיה לא קיים 3 .
חדר עזר לא קיים 4 לא קיים .
חדר רכזי שכבות 3 לא קיים 3 .
על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ההשוואה לעיל מעלה הבדלים מהותיים בפרוגרמות שנדגמו מבחינת מבנה ביה"ס, גודל .
החדרים ומספרם, וזאת בהתאם לסיווגם על פי זרם החינוך (ממלכתי, ממלכתי-דתי, .
כך למשל, שטח בי"ס ברוטו סופי עבור 18 כיתות של בי"ס יסודי ממלכתי עומד על 2,902 .
מ"ראל מול 1,757 מ"ר של תלמוד תורה.
כמו כן, שטח ברוטו של בי"ס תיכון עיוני, תיכון .
בנות ותיכון מקיף עבור 24 כיתות עמד על 4,069 ,מ"ר 4,610 מ"ר ו- 5,493 מ"רבהתאמה .
כמו כן, עלה כי הפרוגרמה של תלמוד תורה (חרדי) עבור 18 כיתות לא כללה כיתות .
משרד החינוך ציין בתשובתו, כי השוואה בין פרוגרמה של המגזר החרדי לפרוגרמה במגזר .
הממלכתי-דתי או במגזר הממלכתי אינה מדויקת, כיו ון שמספר התלמידים, בכיתה במגזר החרדי .
אינו זהה למספר ם בחינוך הממלכתי או הממ"ד.
נוסף על כך, ברוב בתי הספר במגזר החרדי .
(בעיקר לבנים ) אין מלמדים לימודי ליבה, והפרוגרמות מותאמות לצרכים הפדגוגיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי המגזר החרדי מקיים לימודי ליבה בהתאם לתקצובו, הנע .
בין 50% ל- 100%83 וכי מנגנוני התקצוב השוטף נועדו לעידוד לימודי ליבה במגזר החרדי, .
ובהעדר פרוגרמות תומכות עלולים לעלות קשיים בהרחבת לימודי הליבה במגזר זה.
יצוין כי הפערים בפרוגרמות קיימים גם במתחמי ם נוספים כגון: ספריה / חדר עיון, חדר .
לעבודה פרטנית, כיתות חינוך מיוחד, ו חדר י עזר.
מומלץ למשרד החינוך לרכז את הנתונים ולבחון את הפערים בין הפרוגרמות בזרמי החינוך .
השונים, תוך היוועצות ברשויות המקומיות וברשתות החינוך השונות, לצורך מתן מענה .
הולם ושוויוני, בשים לב לצרכיו השונים - הפדגוגיים והפיזיים - של כל מגזר .
הבטחת נגישות למוסד החינוך במסגרת הפרוגרמה : חוק שוויון זכויות לאנשים עם .
מוגבלות, התשנ"ח-1998 (להלן- חוק שוויון זכויות), קובע כי מוסדות החינוך ושירותי החינוך .
הניתנים על ידיהם יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלות בהתאם להוראות חוק הנגישות או חוק .
התכנון והבנייה, לפי העניין 84 .
עוד קובע החוק כי הבעלים של המוסד החינוכי הוא הגורם .
האחראי לבצע את התאמות הנגישות לאנשים עם מוגבלות ולדאוג גם לאחזקתם התקינה85.
בהמשך להוראות חוק שוויון זכויותולנוכח הנהגת תהליך השילוב וההכלה של ילדים עם צרכים .
מיוחדים בבתיה"ס הרגילים, פרסם המשרד באפריל 2021 חוזר מנכ"ל "לקידום ההכלה במערכת .
החינוך"86 , החוזר מפרט את מטרות מערכת החינוך ובהן הנגשה והתאמה של דרכי ההוראה כדי .
לאפשר לכל תלמיד לממש את יכולותיו במלואן, בכל ל זה מתן מענים ייחודיים לתלמידים .
הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים, תלמידים מחוננים, עולים חדשים, ילדים ונוער בסיכון וכדומה.
לעניין ההתאמה הפיזית והסביבתית של ביה"ס מנחה החוזר את הרשות המקומית או הבעלות .
של מוסד החינוך להקפיד על הנגשה פיזית וסביבתית לפני פתיחת שנה"ל, מבחינת התאורה, .
החלונות, האקוסטיקה, מעבר לכיסאות גלגלים וכדומה, בהתאם לתקנות הנגישות של מוסדות .
החינוך השונים, כדי לאפשר לכל באי המוסד החינוכי גישה נוחה, תנועה חופשית וביטחון87.
נמצא כי הפרוגרמות הסטנדרטיות של משרד החינוך לבניית מוסדות חינוך אינן כוללות .
את נושא ההנגשה לתלמידים ולצוות ביה"ס עם מוגבלות, כפי שמחייב החוק וכמפורט .
בחוזר מנכ"ל - הנגשה פרטנית לתלמיד הלומד במוסד חינוכי ולהורה התלמיד.
83 על פי חוזר מנכ"ל משרד החינוך משנת2011 המגזר החרדי מחויב בלימודי ליב"ה בשיעור של 100% ,75% או50% .
התקצוב ממשרד החינוך מתבצע בהתאם לשיעור לימודי הליב"ה .
84 סעיפים19 ,ח19 ,יא19 לג1 .
86 הוראת קבע0269 "קידום ההכלה במערכת החינוך" מ- 25.
87 הוראת קבע0261 "הנגשה פרטנית לתלמיד הלומד במוסד חינוכי ולהורה התלמיד" מ- 10.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי אכן, בפרוגרמה הסטנדרטית אין רכיבי .
הנגשה, אך כל בנייה חדשה נדרשת לעמו ד בהוראות חוק התכנון והבנייה, וכאשר נדרשת .
הנגשה פרטנית הדבר נעשה על פי הנהלים.
לנוכח תיקון 11 לחוק חינוך מיוחד88 , ובמטרה להקל את שילובם של ילדים עם צרכים .
מיוחדים במוסדות החינוך הרגילים, מומלץ שמינהל הפיתוח ישקול לשלב בפרוגרמות .
הסטנדרטיות שלו הוראות יסוד, המתייחסות להנגשה פיזית של המוסד החינוכי למי שהוא .
עם מוגבלות, וזאת בהתאם להוראות החוק ולחוזר מנכ"ל בנושא ההנגשה הפרטנית.
שדרוג תשתיות פיזיות כדי להביא לשינויים פדגוגיים .
סביבת הלמידה היא מרחב פיזי המאפשר סוגים שונים של הוראה, ובכללה הוראה המשלבת .
טכנולוגיות עדכניות ללמידה בדרכים חדשות ומעודדת מעורבות תלמידי ם בשיח הכיתתי.
ממחקרים רבים שנערכו ברחבי העולם עולה כי שינוי חינוכי שאינו מלווה בשינוי סביבתי למעשה .
לאור זאת, שינוי פדגוגי ב מערכת החינוך במטרה להתאימה למאה ה -21 .
ולאפשר לבתי הספר להקנות לתלמידים את המיומנויות הנדרשות טומן בחובו גם את הצורך .
בשינוי של סביבת הלימודים הפיזית והטכנולוגית 89.
בשנים האחרונות הולכים ומתגברים שינויים באפיונים של מרחבי למידה בארץ ובעולם.
כוללים שינויים בתפיסות מרכזיות, פדגוגיה חדשנית למאה ה-21, עיצובים, שדרוגים ושיפור של .
תשתיות קיימות, וגם בנייה חדשה של מרחבי למידה.
השינויים כוללים בחובם התאמות לצרכים .
משתנים ומתפתחים של בתי הספר והקהילות שלהם.
תכנון המבנה הפיזי של בתי ספר אמור לשקף את התפיסה החינוכית שמוביל המשרד .
ולהתאימה הן לצרכים הפדגוגיים והן לצרכים החברתיים.
בין השאר , התכנון יביא לידי ביטוי את .
המרחבים בתוך בית הספר , את פיזור כיתות הלימוד המרכזיות בבית הספר , את תכנון הכיתה .
ואת מיקום חדר י המורים, וזאת כדי להגשים את התפיסה החינוכית הן של המשרד והן של בית .
סביבת לימודים המצוידת ברמה נאותה של עזרים טכנולוגיים ואמצעים דיגיטליים .
המשמשים להוראת תחומי הדעת, לתרגול ולעבודה עצמית של התלמידים היא אמצעי חיוני .
להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידים 90.
מחקרים רביםשנעשו ברחבי העולם מעידים על התאמה בין סוגים של מרחב לימודי ומראים .
מה הם מסמלים לילד, כיצד המרחב משפיע על תפיסותיו ועיצוב עולמו ואף על תהליכי הנעה, .
החל בסקרנות, דרך אתגר ים ועד תהליכי לימוד, חקר ושיתוף בידע הנצבר.
הילדים כיום לומדים באופן פעיל באמצעים דיגיטליים , והמסקנה היא שהעולם השתנה והילדים .
השתנו, ולכן יש להשקיע בהתאמת בית הספר .
88 'חוק חינוך מיוחד (תיקון מס11 ,) התשמ"ח-2018 , עיגן את זכותם של הורי ילד עם צרכים מיוחדים שהוכר כזכאי .
לשירותי חינוך מ יוחדים לבחור את סוג המסגרת החינוכית שבה ילמד הילד.
89 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71ב (2021 '), "הסביבה הלימודית", עמ163 - 232.
על אף חשיבותו של שינוי סביבת הלימוד להקניית דפוסי למידה, הוראה וחינוך חדשים, כפי .
שיפורט בהמשך ועלה גם בדוח מבקר המדינה 91, כיתת הלימוד שבה לומדים התלמידיםבמשך .
מרבית שעותיהם, כיתת האם, כמעט שלא השתנתה במהלך השנים, ורוב רובם של תלמידי .
מערכת החינוך הישראלית במאה ה-21 לומדים בתבנית כיתת הלימוד המסורתית של לוח בחזית .
הכיתה, מורה מול תלמידים, טורי שולחנות והעברת מידע בדרך פרונטלית אל התלמידים.
בניית מוסדות חינוך חדשניים: בשנת 2016 יזםמשרד החינוך את הפרויקט "מוסדות חינוך .
חדשניים", שמגמתו לתכנן ולבנות מוסדות חינוך חדשים בהתאמה למאה ה-21.
עומדת חשיבה מחודשת בנוגע למרחב הלמידה כחלק מתפיסה פדגוגית, בד בבד עם האמירה .
העיצובית של המוסד החינוכי.
בשלב הראשון, שהוגדר כבדיקה מקדימה (פיילוט), משרד .
החינוך תקצב ובנה שמונה בתי ספר חדשניים במסגרת התקציב הכולל לבניית כיתות לימוד 92 .
בתי הספר החדשניים מתוקצבים בהתאם למפתח התקצוב הסטנדרטי, וזוכים לתוספת שטח .
של בין 20% ל-30%, ובהתאם לכך בתקצוב, ולתוספת של עד 7% עבור בנייה ירוקה.
92 ,מינהל הפיתוח והמינהל הפדגוגיפיילוט מוסדות חינוך חדשניים ( 5.