HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כל הפעולות שנקטתי היו לטובת המוסד ולהעשרת הקופה הציבורית.
כשלנגד עיניי עמדו אך ורק ענייניו של המוסד והצורך לגבות את מרב הכספים לקופה הציבורית, ושיקולים אלו בלבד".
עוד מסר כי צירף למסמך ההמלצה נוסח מוצע של ההסכם עם חברה א ואת הערכת השווי שבה כתוב .
46 עע"מ 3081/10 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' מועצה אזורית חוף אשקלון(פורסם במאגר ממוחשב, 21.
) המוסד לביטוח לאומי | 1163 .
במפורש מה היא אינה כוללת, והוסיף ש"מדובר בהערכת שווי קצרה ועניינית בת מספר עמודים.
כשהיא ברורה ומציינת את כל ההחרגות שנעשו מסכום התמורה".
היועץ המשפטי פעל שלא לפי כללי המינהל התקין ולא כפי שנדרש מעובד במעמדו ובתפקידו, בייחוד נוכח היותו שומר הסף של הארגון, האמור לשמש דוגמה ומופת להתנהלות תקינה.
היועץ המשפטי לא היה יכול לצאת ידי חובתו בעצם העברתה של הערכת השווי כאחד הנספחים למסמך ההמלצה; היה עליו להציג באופן ברור במסמך את ההשפעות של ההסכם אם ייחתם ולוודא כי הוויתורים שנעשו בו ברורים וידועים למקבלי ההחלטות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את אופן תפקודו של היועץ המשפטי, ואף בחומרה יתרה לנוכח החשש שהוא פעל בניגוד עניינים עקב היכרות אישית מוקדמת עם בעל השליטה בחברה א ובנו (ראו להלן).
חשש שפעולותיו של היועץ המשפטי נעשו בניגוד עניינים .
האיסור החל על עובד ציבור להימצא בניגוד עניינים הוא מהכללים העיקריים החלים על משרתי הציבור.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, מטרת הכלל היא למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי יושפע עובד הציבור מאינטרסים זרים, שלו או של גורם הקשור אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם מתוקף תפקידו הציבורי47.
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הזר שהוא כביכול נגוע בו.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, ביסודם של הדינים האוסרים על הימצאות של עובד ציבור במצב של ניגוד עניינים עומדים שלושה טעמים עיקריים.
הטעם הראשון עניינו חובת האמון שעובד הציבור חב לציבור ב מסגרת מילוי תפקידו, ולפיה נקבעת חובתו של עובד הציבור שלא להימצא במצב המעורר חשש לניגוד בין חובתו לציבור ובין אינטרסים אחרים .
הטעם השני, פעולות הרשות הציבורית הנעשות מתוך ניגוד עניינים אינן יכולות לעלות בקנה אחד עם חובת ההגינות , תום הלב והצדק הטבעי, ואין די בקיום חובה זו שכן עליה גם להיראות .
הטעם השלישי נובע מ דרישות שמקורן בכללי מינהל תקין - ממלא התפקיד נדרש להעמיד לנגד עיניו את טובת התפקיד ולא טובה אחרת כלשהי, שכן מצב של ניגוד עניינים עשוי להביא להעדפת עניינים זרים לת פקיד ו לפגיעה בו , ומנגד פעילות במצב של ניגוד ענ יינים פוגעת באמון הציבור במערכת השלטונית , משום ש הציבור עשוי לחשו ש ששיקולים זרים לתפקיד הציבורי מניעים את הנושא בתפקיד 48.
47 ראו בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח -תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח', פ"ד לד (2 )566 ', עמ569 ,572 (1980 ,); מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007 ), "ניגוד עניינים בתחום הרכש במערכת הבריאות", עמ' 469 ', ו"היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ897.
48 בג"ץ 595/89 משה שמעון ו-5 אח' נ' שלום דנינו ו-2 'אח, פד" מד( 1 )409 (1990 .
) 1164 |דוח שנתי 67ב .
מובן מאליו כי ככל שמעמדו של עובד הציבור בכיר יותר וככל שזיקתו לאינטרס הזר חזקה יותר, כך גדלה ע וצמת ניגוד העניינים 49 , והאמור מקבל משנה תוקף כאשר מדובר ביועץ משפטי שתפקידו לשמש שומר סף בתחום המשפטי50 , דהיינו במסגרת שבה עליו לשמור על שלטון החוק ולהתריע על הפעלת סמכויות שלא כדין, ולתת דוגמה אישית לבעלי תפקידים אחרים ולציבור בכללותו51, לרבות בנושא ניגוד עניינים.
קשרים קודמים של היועץ המשפטי עם בעל השליטה בחברה א ובנו .
בשנים 2005-1994 כיהן היועץ המשפטי של בט"ל בתפקיד היועץ המשפטי של בנק מסוים ובשנים 2005-2002 כיהן גם כמזכיר הבנק.
בשנים שבהן כיהן היועץ המשפטי בתפקידיו בבנק היה בעל השליטה בחברה א אחד מבעלי השליטה בבנק, ועד 2002 כיהנו בעל השליטה בחברה אובנו כדירקטורים בבנק.
עם כניסתו לתפקיד היועץ המשפטי של בט"ל ערך משרד המשפטים לעו"ד רוזנצויג הסדר למניעת ניגוד עניינים.
לפי המידע שמסר עו"ד רוזנצויג, מנובמבר 2007 ועד כניסתו לתפקיד היועץ המשפטי של בט"ל הוא פעל כעורך דין עצמאי, ובעניין אחד הייתה גם חברה א בין לקוחותיו.
לכן, נקבע בהסדר למניעת ניגוד עניינים כי עו"ד רוזנצויג יהיה מנוע מלטפל עד אוקטובר 2011 , במישרין או בעקיפין, בנושאים הנוגעים לחברה א.
עוד נקבע כי על עו"ד רוזנצויג מוטלת האחריות לדווח לגורם הרלוונטי על כל עניין שבידיעתו העלול להעמידו במצב של ניגוד עניינים בין התפקיד לעניין אחר, אף אם לא נשאל לגביו במפורש, וכי כל אימת שיחול שינוי בתוכן הצהרותיו או אם יתעורר חשש לניגוד עניינים, יעדכן עו"ד רוזנצויג את היועצת המשפטית של משרד הרווחה, יתייעץ אתה ויפעל לפי הוראותיה.
49 ,מבקר המדינהדוח ביק ורת מיוחד (2015 ), "חברת נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ - התקשרות החברה עם יועץ ומינויו לתפקיד יו"ר ועדת החריגים בחברה", עמ' 14.
50 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה (2004 '), עמ 11-10.
51 ,טנה שפניץניגוד עניינים במגזר הציבורי למעשה ולהלכה (2014 '), עמ 254-253.
המוסד לביטוח לאומי | 1165 .
לחתונת בנו נמצא כי נוסף להיכרות של עו"ד רוזנצויג עם בעל השליטה בחברה א ובנו על רקע מקצועי, הייתה לו גם היכרות אישית עם בעל השליטה בחברה א שכיהן גם כיו"ר החברה ועם בנו המכהן כדירקטור בחברה וכיהן בתפקיד המנכ"ל עד סוף 2013 .
באוגוסט 2015 מסרעו"ד רוזנצויג למשרד מבקר המדינה כי יש לו שלושה מעגלי היכרות שונים - משפחה, חברים ומכרים מ"העולם העסקי" שבו עבד שנים רבות שהוא משמר את הקשר אתם.
לדבריו, בעל השליטה בחברה א נמצא במעגל השלישי והרחוק מבין השלושה.
הקשר האישי מ"המעגל השלישי" כפי שהגדירו עו"ד רוזנצויג עלה גם בביקורת; במהלך התקופה שבה עו"ד רוזנצויג הוביל את המהלך להתקשרות עם חברה א וניהל את המגעים עם החברה ועם בעל השליטה בחברה באופן אישי, הוא הזמין את בעל השליטה בחברה ובנו לחתונת בנו שנערכה ביוני 2014 .
לעניין זה מסרכי הזמין את בעל השליטה בחברה ובנו לחתונה במסגרת שימור הקשר במעגל של המכרים מהעולם העסקי.
עוד מסר כי הזמין את בעל השליטה לחתונת בנו מכיוון שלדעתו הוא דוגמה ומופת לאדם "שהגיע לאן שהגיע", והוא עשה זאת מתוך כבוד אליו.
הוא הוסיף כי משפחתו של בעל השליטה בחברה ליוותה אותו בהקמת משפחתו בתקופה הארוכה שבה עבד בבנק, ולכן ראה לנכון להזמינה לחתונת בנו.
באוקטובר 2015 מסר עו"ד רוזנצויג למשרד מבקר המדינה כי הכיר את בעל השליטה בחברה א ובנו במסגרת תפקידו כיועץ המשפטי והמזכיר של בנק מסוים, והוסיף כי ביוני 2014 בנו של בעל השליטה [ התקיימה חתונת בנו ש"אליה הוזמן בחברה א שמשמש דירקטור בחברה ושימש מנכ"ל החברה עד סוף 2013 אשר ] הגיע לזמן קצר בלבד".
עוד מסר כי אף ששמו של בעל השליטה בחברה א נכלל ברשימת המוזמנים, הוא "לא ה וזמן לאירוע ככל שהצלחתי לשחזר", ולמותר לציין שלא הגיע לחתונה.
הוא ציין כי אין לו כל קשר חברי עם המשפחה.
בתשובתו מינואר 2016 " :מסרבשנת 2014 הזמנתי את ]בנו של בעל השליטה בחברה א [ לחתונת בני.
ייתכן, אם כי אינני בטוח, כי הזמנתי גם את "]בעל השליטה בחברה א[.
ניתן לאשש את העובדה שבעל השליטה בחברה א הוזמן לחתונה ממסמך שנמצא במהלך הביקורת הנושא תאריך של שבוע לפני החתונה ומלמד על סידור ישיבת האורחים בחתו נה.
במסמך מופיע סידור הישיבה של בעל השליטה בחברה א ובנו, שהי ו בין המוזמנים.
באוקטובר 2015 מסר עו"ד רוזנצויג למשרד מבקר המדינה: "ציינתי את ההיכרות בפני כל גורם רלבנטי, בפני המנכ"ל ]בעל השליטה בחברה א[ הקודמת שלי עם הקודם והמנכ"ל הנוכחי".
יודגש כי מנכ"ל בט"ל פרופ' שלמה מור יוסף מסר בספטמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כי עו"ד רוזנצויג לא אמר לו באופן מפורש כי יש לו היכרות מיוחדת עם בעל השליטה בחברה א ובנו, אבל משיחות שקיים עמו בנוגע להסכם עם חברה א הוא התרשם כי ישנה היכרות כלשהי בין עו"ד רוזנצויג לבעל השליטה בחברה .
של ניגוד עניינים בשל .
ובנו במסגרת ההסדר למניעת ניגוד עניינים נקבע אמנם כי עו"ד רוזנצויג יוכל לעסוק בעניינים הקשורים לחבר ה א לאחר אוקטובר 2011 , אבל זאת מתוך המידע שמסר ולפיו חברה א הייתה לקוחה שלו, ולא על בסיס מידע הנוגע להיכרות שלו עם בעל השליטה בחברה א ובנו, שעליה לא דיווח בעת עריכת ההסדר עמו.
כאמור, היועץ המשפטי חייב להימנע מהיקלעות למצב העלול להעמידו ב ניגוד עניינים והאחריות לדווח על מצבים שבהם מתעורר ספק מוטלת עליו .
לנוכח האמור, היה על עו"ד רוזנצויג לפנות ליועצת המשפטית של משרד הרווחה, לחשוף בפניה את ההיכרות שלו עם בעל השליטה בחברה א ובנו כדי שתבחן אם מתעורר חשש לניגוד עניינים במעורבותו בהסכם עם חברה א, להיוועץ בה ולפעול לפי הנחיותיה לצורך הסדרת אופן פעולתו במצב של חשש לניגוד העניינים; אולם הוא לא עשה כן.
היה על יו לנקוט משנה זהירות, בייחוד בשל תפקידו כיועץ המשפטי האמון על הסדרת סוגיות של ניגודי עניינים בבט"ל והאמור לשמש דוגמה אישית לבעלי תפקידים אחרים בבט"ל, ובשל היותו "שומר הסף" בבט"ל.
מהאמור עולה החשש שהיועץ המשפטי הוביל את בט"ל לחתימה על ההסכם עם חברה א כאשר הוא מצוי במצב של ניגוד עניינים בשל היכרותו האישית עם בעל השליטה בחברה ובנו.
עומק ההיכרות ומשמעותה אמורים היו להתברר אצל היועצת המשפטית של משרד הרווחה, שהייתה צריכה לקבוע כיצד על עו"ד רוזנצויג לנהוג לעניין מעורבותו בהסכם עם חברה א.
אולם הוא לא מצא לנכון לחשוף סוגיה זו בפניה ולקבל את הנחיותיה בעניין.
בתשובותיו מסר עו"ד רוזנצויג כי "ההזמנה לחתונה (ככל שאכן הייתה כזאת) נעשתה על רקע ההיכרות המקצועית.
כשם שמזמינים קולגה ממקום עבודה נוכחי או קודם".
הוא הוסיף: "אני מכחיש את ההיכרות האישית הנטענת.
ההיכרות ביני לבין הייתה היכרות שטחית על רקע מקצועי, שלא זלגה ]בעל השליטה בחברה א ובנו[ לקשר אישי -חברתי.
אני טוען שבהתחשב באופי זה של ההיכרות, לא היה עליי לעשות דבר או לנקוט בפעולה נוספת.
בשנת 2002 בעל השליטה בחברה[ הפסיקו את כהונתם כדירקטורים בבנק ומאז לא שמרנו על קשר.
לאורך השנים, ]א ובנו הייתה בעניינים ]בעל השליטה בחברה א ובנו[ האינטראקציה היחידה שהייתה לי עם מקצועיים.
בשום שלב לא נפגשנו בנסיבות חברתיות.
לא נפגשנו זה בביתו של זה, לא נפגשנו בבתים של אנשים אחרים ולא יצאנ ו לבילויים משותפים.
בשנת 2014 , לחתונת בני.
ייתכן, אם כי אינני בטוח]בנו של בעל השליטה בחברה א[ הזמנתי את .
כך או כך, ההזמנה נעשתה על רקע ]בעל השליטה בחברה א[ כי הזמנתי גם את היכרות מקצועית, ולא נכון לראות בהזמנה זו סממן לקשר חברתי כלשהו.
כמקובל באירועים מ סוג זה, גם אני הזמנתי קולגות מהעבודה ומכרים מהעבר.
ההיכרות המקצועית איתם לא הובילה לקשרים אישיים -חברתיים, וכך יש לראות גם את ההזמנה לחתונת בני - הזמנת מכרים, בהם מי שהיו בעלי השליטה בבנק.
מתוך רחישת כבוד והוקרה למקום עבודתי משך למעלה מעשור, ולא מחמת קש רים לא נפל כל פגם, לא הייתי מצוי בניגוד ]עם חברה א[ אישיים.
במעורבותי בהסכם עניינים ואף לא בחשש לניגוד עניינים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2016 מסר בנו של בעל השליטה בחברה א: "ההיכרות החברתית שלי עם עו"ד רוזנצויג התמצתה בהשתתפות בחתונת בנו המוסד לביטוח לאומי | 1167 .
לא נכחתי בחתונת בנו של עו"ד רוזנצויג עקב יחס של קרבה אליו, אלא מתוך נימוס.
ברי שלא התקיימה ביני (או בין משפחתי) לבין עו"ד רוזנצויג היכרות אישית ברמה שמעלה חשש לניגוד עניינים".
לדעת משרד מבקר המדינה , גם אם ההיכרות של עו"ד רוזנצויג עם בעל השליטה בחברה א ובנו שטחית גם אם לא, הזמנתם והשתתפותו של בנו של בעל השליטה בחברה א בחתונת בנו של היועץ המשפטי בד בבד עם ניהול עבודת המטה לעניין ההסכם עם חברה א ועם המגעים עם החברה עולות לכדי חשש לניגוד עניינים אישי .
כפי שעלה בביקורת, היה בכוחו של היועץ המשפטי להשפיע השפעה רבה על התמורה הכספית שישלם אותו גורם עסקי לבט"ל.
ראוי שמנכ"ל בט"ל ו שר הרווחה - הוא יו"ר המועצה - ידונו על ממצאי הביקורת, ובייחוד על הממצאים הנוגעים לאחריותו של היועץ המשפטי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2016 מסר שר הרווחה כי אם הממצאים בדוח זה אינם שונים באופן מהותי מטיוטת הדוח שהעביר משרד מבקר המדינה לעיונו, הוא יפעל לפי המלצת היועץ המשפטי לממשלה שאליו פנה לקבלת חוות דעת בעניין, ויעביר את הדוח לממונה על המשמעת בנציבות שירות המדינה כדי שיבחן אם עולה חשד לעבירות משמעת מצד היועץ המשפטי של בט"ל.
תהליך קבלת החלטות לקוי בנוגע להסכם עם חברה א .
מעורבות פסולה של אגף הביקורת הפנימית בהערכת השווי .
סעיף 8 (א) לחוק הביקורת הפנימית , התשנ"ב-1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית), קובע כי "מבקר פנימי לא ימלא, בגוף שבו הוא משמש מבקר, תפקיד נוסף על הביקורת הפנימית, זולת תפקיד הממונה על תלונות הציבור או הממונה על תלונות העובדים, ואף זאת - אם מילוי תפקיד נוסף כאמור לא יהיה בו כדי לפגוע במילוי תפקידו העיקרי"52 .
52 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2013 '), "הביקורת הפנימית במגזר הציבורי", עמ75 , 137-135 ,; מבקר המדינה דוחות ביקורת על קופות החולים (2010 ), בפרק "קופת חולים מאוחדת - פגמים מהותיים בסדרי ניהול, פיקוח ובקרה", עמ' 107-106.
אף על פי כן כלל הצוות עובדת מאגף הביקורת הפנימית, שקיבלה אישור לכך מהמבקרת הפנימית של בט"ל, והמנכ"ל היה מודע למע ורבותה.
העובדת תרמה תרומה ניכרת לביצוע הערכת השווי, והמסמך שבו מוצגת הערכת השווי אף נושא את הלוגו של אגף הביקורת הפנימית.
לא זו אף זו, במסמך ההמלצה הציג היועץ המשפטי את מעורבותה של העובדת מאגף הביקורת הפנימית בתהליך איתור התיקים כאחת האינדיקציות לאיכות עבודת המטה שנעשתה.
משרד מבקר המדינה מציין כי הימנעות אגף הביקורת הפנימית ממעורבות בתהליכי ביצוע בארגון המבוקר היא מאושיות מקצוע הביקורת, וחוק הביקורת הפנימית אף מדגיש זאת.
אשר על כן, ראוי היה שהמבקרת הפנימית ומנכ"ל בט"ל ימנעו כל מעורבות של אגף הביקורת הפנימית בתהליכי הביצוע בבט"ל; ובכלל זה היה עליהם למנוע ממנו כל מעורבות בעבודת המטה לגיבוש ההסכם עם חברה א, וזאת כדי שלא ייווצר הרושם המוטעה שפעילות זו קיבלה הכשר מאגף הביקורת הפנימית.
אחריותו של חשב בט"ל להתקשרות בהסכם עם חברה א .
חשב בט"ל משמש שומר סף בתחומי הכספים וההתקשרויות בבט"ל.
החשכ"ל ממנה אותו והחשב כפוף לו מהבחינה המקצועית.
מתוקף תפקידו החשב אמון בין היתר על ניהול ם של נכסי המדינה ושמיר תם ועל ה טיפול בהתקשרויות ומכרזים.
בחוק הביטוח הלאומי נקבע כי בט"ל "לא יתקשר בכל עסקה ולא יוציא כל הוצאה כספית, אלא באישור חשב המוסד" ; אם כך, על החשב היה לאשר את ההתקשרות בהסכם עם חברה א .
יתרה מזאת, החשב משמש חבר במינהלה של בט"ל עם מנכ"ל בט"ל ועם המשנה שלו וסגניו.
כאמור, מנכ"ל בט"ל ציין כי הוא דרש מהיועץ המשפטי שהחשב דאז מר גדעון אליאס ישותף בכל המגעים עם חברה א.
החשב, בדומ ה למנכ"ל בט"ל ולבעלי תפקידים אחרים המקבלים החלטות , נדרש לקבל את ההחלטות בתחום סמכותו באופן מושכל ובהתבסס על תוצאות הניתוח של הנתונים הרלוונטיים המלאים, ולאחר שיבחן את התוצאות האפשריות והחלופות הקיימות ויביא בחשבון את עמדתם המקצועית של כל בעלי התפקידים הרלוונטיים, בייחוד כאשר מדובר בתחום שהוא אינו בקי בו ואינו מצוי במסגרת עבודתו השגרתית.
דברים אלה מקבלים משנה חשיבות בעניין ההסכם עם חברה א משום שכאמור מדובר בהסכם חדשני בבט"ל וטיפול בהסכם מעין זה אינו מצוי בתחום עבודתו השגרתית של החשב.
בפגישה באוקטובר 2015 מסר החשב דאז למשרד מבקר המדינה כי הוא אינו "זוכר שראה את הערכת השווי טרם חתימתו על ההסכם וממילא לא היה ער לאמור בעמודים השני והשלישי להערכת השווי לפיו היא כללה רק גמלאות נפגעי עבודה ולא גמלאות אחרות".
עוד מסר כי "לא היה ער לכך שלמרות שהגמלאות האחרות נקבע שהסכום שבט"ל ]חברה א [ לא נכללו בהערכת השווי, הרי שבהסכם עם אמור לקבל בגין תאונות דרכים ושכאמור נגזר מהערכת השווי הוא בגין כל הגמלאות.
לא היה ער לכך שהערכת השווי לא כללה תיקים שבהם התאונה המוסד לביטוח לאומי | 1169 .
כשל בהפעלתה התרחשה בשנת 2013 , ושבהסכם נקבע כי התשלום הוא גם עבור שנה זו.
לא היה ער לכך שבהסכם מוותר בט"ל על זכותו לשיבוב גם בגין גמלאות עתידיות".
החשב או שישנם ]חברה א[ דאז הוסיף כי "לא אמר למנכ"ל כי אינו בקי בנושא ההסכם עם נושאים או סוגיות שאינם ברורים לו בעניין.
כמו כן, לא אמר למנכ"ל כי הוא רואה בעיות או כי הוא סבור שיש לקיים דיון או בדיקה בעניין זה או אחר הנוגע להסכם".
יוצא אפוא כי על אף האמור אישר החשב דאז את ההתקשרות בהסכם עם חברה א בלי שבחן כנדרש את הנתונים הרלוונטיים ואת התוצאות האפשריות של החלטתו והחלופות הקיימות ובלי שבדק את השפעותיה העתידיות של החלטה זו ; הוא לא ביקש לקבל את חוות דעתם המקצועית של כל בעלי התפקידים האחרים, לרבות חוות דעתם של עובדת אגף הביקורת הפנימית ושל האקטואר שהיו חלק מהצוות וכן של מנהל סניף יפו דאז.
הוא אף לא ביקש שיוצגו בפניו חלופות אפשריות להסכם שגובש כדי שיוכל לוודא שזו אכן החלופה המיטבית או להציע חלופה אחרת או לשפר את זו המוצעת.
זאת ועוד, גם כאשר מנכ"ל בט"ל פנה אליו כדי לקבל את אישורו להתקשרות האמורה לא התריע בפניו כי הוא אינו בקי בתחום השיבוב, לרבות בעניין ההסכם המתגבש53 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחשב כי לפני שאישר את ההתקשרות בהסכם עם חברה א ולנוכח העובדה שמדובר בהסכם ראשון מסוגו בבט"ל, מחובתו היה לבחון ביסודיות את הנחות היסוד שעליהן התבססה הערכת השווי ואת הנתונים הכספיים המופיעים בה, ובכלל זה את האופן שבו הם עשויים להשפיע מהבחינה הכספית על ההסכם.
הסבריו של החשב דאז כי לא היה ער לאמור בהערכת השווי מעידים על פגם ועל חולשה מהותית באופן תפקודו בעניין זה.
כפי שהחשב דאז מסר בהגינותו למשרד מבקר המדינה, הוא ידע כי באותה עת לא היה בקי בנושא ההסכם עם חברה א והנושא בכללותו אינו נהיר לו לחלוטין.
לכן, היה עליו לנקוט אמצעים חלופיים שישלימו את פערי הידע שהיו לו או לפחות להביא לידיעת מנכ"ל בט"ל כי הוא אינו בקי בתחום.
מכל האמור יוצא כי החשב דאז, ששימש שומר סף שאחריות מקצועית כבדה הייתה מוטלת על כתפיו, לא מימש את אחריותו כמתחייב בחוק הביטוח הלאומי.
אשר להתקשרות בהסכם עם חברה א, הוא כשל בהפעלתה.
בתשובתו מסר החשב דאז כי ממסמך ההמלצה שהעביר אליו היועץ המשפטי הוא הבין כי בט"ל "נדרש למשאבים רבים לטיפול בתביעות השיבוב וכי ישנם קשיים באיתור מכלול התביעות, ומנגד - את היתרונות המצויים בהסדר מסוג זה ", ובהחלטתו ה סתמך על היועץ המשפטי שהוא " הגורם המומחה לעניין זה, אשר במשך שנים מטפל ומתמודד עם הנושא".
עוד מסר: "אני נושא באחריות מלאה לכך שטרם אישורי, לא קראתי לעומקה את הערכת השווי שצורפה כנספח, אשר הסתבר כי כללה דברים שלא נדונו בפגישות.
נערכה על ידי הפקת לקחים מן האירוע, והמלצתי למנכ"ל המוסד, כי מעתה ייושם נוהל עבודה מסודר, לפיו לא יהיה טיפול בנושאים בעלי נגיעה כספית בהסכמים בסכומים גדולים בדומה להסכ ם זה .
53 החשב נכנס לתפקידו בפברואר2014.
ובפשרות כספיות שהמוסד צד להן, ללא מעורבות פעילה של חשב המוסד או נציגו, בתהליך כולו ולא רק בשלב התוצר המוגמר.
ככלל, הנוהל יסדיר עבודה על נושאים כאמור, בצוות אשר כולל את כל הגורמים הרלוונטיים במוסד, ולא על ידי יחידה אחת במוסד.
כמו כן, על פי הנוהל, מסמך המלצה המובא בפני המנכ"ל, יכלול המלצות בכתב של כל הגורמים הרלוונטיים, כל גורם בהיבט שלו, לרבות חלק מוגדר במסמך של המלצת החשב".
אחריותו של מנכ"ל בט"ל להתקשרות ב הסכם עם חברה א .
חוק הביטוח הלאומי קובע כי שר הרווחה ימנה את מנהל בט"ל ולמרותו יהיו נתונים עובדי הארגון, והוא ישמש גם יו"ר המינהלה שהיא הרשות המבצעת והמנהלת של בט"ל.
מתוקף תפקידו כבעל תפקיד ניהולי בכיר בגוף ציבורי נדרש מנהל בט"ל לקבל את ההחלטות שבתחום סמכותו באופן מושכל ובהתבסס על תוצאות הניתוח של הנתונים הרלוונטיים המלאים, ולאחר שיבחן את התוצאות האפשריות והחלופות הקיימות ויביא בחשבון את עמדתם המקצועית של כל בעלי התפקידים הרלוונטיים.
לאחר שיקבל את החלטותיו באופן האמור עליו לקבוע מנגנוני בקרה כדי להבטיח שיהיה אפשר לממשן הלכה למעשה54.
תהליך קבלתההחלטות מקבל משנה חשיבות בעניין ההסכם עם חברה א, שכן היה מדובר בהסכם ראשון מסוגו שטרם בוצע כמותו בבט"ל, והוא חורג ממהלך העבודה השוטף של הארגון; לבט"ל או לבעלי התפקידים בו לא היה כל ניסיון בתחום, לא בביצוע עבודת המטה, לרבות הערכת השווי, ולא בניתוח התוצאות האפשריות של הסכם מסוג זה.
על כן בייחוד במקרה זה היה על מנכ"ל בט"ל לוודא כי מצוי ברשותו כל המידע הנדרש כדי להחליט אם לחתום על ההסכם עם חברה א ובאילו תנאים לעשות זאת; לבחון את היתרונות והחסרונות של ההסכם; לדון בנושא עם כל בעלי התפקידים הרלוונטיים, ובכללם אלה שהוא דרש כי יעסקו בכך; לבחון ביסודיות את מסמך ההמלצה שקיבל מהיועץ המשפטי ואת עקרונות הערכת השווי ונוסח ההסכם שצורפו לו ; ולכל הפחות לוודא כי היועץ המשפטי מילא אחר הוראתו להחריג מההסכם עם חברה א תיקים שבהם סכום החוב של חבר ה א כלפי בט"ל בגין תביעות עתידיות שאינן ידועות הוא גבוה.
נמצא ש המידע שהעמיד היועץ המשפטי לרש ותו של מנכ"ל בט"ל, בבואו להחליט אם לחתום על ההסכם עם חברה א ובאילו תנאים לעשות זאת, היה חסר וחלקי ולא כלל את כל הפרטים ההכרחיים הנדרשים לקבלת החלטה מושכלת בנושא.
עם זאת, המנכ"ל לא דרש להשלים את המידע החסר כדי שיוכל לקבל החלטה מושכלת בנושא; הוא לא בחן ביסוד יות וכנדרש את מסמך ההמלצה, לא שקל את יתרונות ההסכם לעומת חסרונותיו ואף לא קיים דיון בנושא עם כל גורמי המקצוע הרלוונטיים.
54 ראו דפנה ברק-ארז, משפט מינהלי (2010 '), כרך א, עמ 424-423 , 442-439.
המוסד לביטוח לאומי | 1171 .
נדרש כי המנכ"ל יהיה .
ובכירים כאחד, יושמו; .
אולם הוא לא עשה כן זאת ועוד, מנכ"ל בט"ל לא וידא כי יושמה הוראתו ליועץ המשפטי "להחריג כלפי בט"ל בתיקים ]חברה א [ מההסכם תיקים שבהם רמת החוב של עתידיים, אשר אינם ידועים היום היא גבוהה", כדי למלא אחר הצורך שהגדיר, דהיינו לגדר סיכונים; הוא חתם על ההסכם אף שהוא אינו עונה על דרישותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל בט"ל כי בייחוד לנוכח העובדה שההסכם המתגבש עם חברה א היה ראשון וחריג מסוגו בבט"ל היה עליו להקפיד הקפדה יתרה ולבחון כנדרש, באמצעות דיון או בדרכים אחרות, את ההיבטים, המשמעויות והתוצאות האפשריות של ההתקשרות בהתבסס על הנתונים הרלוונטיים, לפני שהחליט אם להתקשר עם חברה א.
היה עליו לשתף את כל הגורמים המקצועיים הרלוונטיים בעניין ולהתייעץ אתם, לרבות חברי הצוות, ולא להסתפק בעמדתו של היועץ המשפטי; אולם הוא לא עשה כן.
המנכ"ל גם בחר שלא להביא את ההסכם עם חברה א לדיון במינהלה ובכך נמנעה האפשרות שהמינהלה תדון בעניין.
בספטמבר 2015 מסר מנכ"ל בט"ל למשרד מבקר המדינה כי לפני שהחליט לחתום על ההסכם עם חברה א הוא קיים שיחת טלפון עם החשב דאז ועם היועץ המשפטי.
בשיחה האמורה הובהר לו "כי אין ויכוח ביחס להסכם וכי הוא מקובל על כל המעורבים".
נוסף על כך, "באישורו את ההסכם הסתמך על כך שכל אנשי המקצוע כאמור היו מעורבים בעבודת המטה, כולל בכל החישובים שנעשו לקביעת הסכומים שיקבל בט"ל במסגרת ההסכם כנגד הוויתור שלו על הזכויות בתיקי השיבוב וכן בגיבוש התנאים הכספיים שנקבעו בהסכם.
כמו כן, אף אחד בבט"ל לא בא.
על כך שיש תיקים ]ו[לו שההסכם המתגבש אינו טוב, ואף אחד לא התריע בפני שבט"ל ויתר על זכותו לשיבוב לגביהם בהסכם, אולם הם לא נכללו בתחשיב, ועל כן יש להימנע מחתימה על ההסכם".
הוא הוסיף כי "לאור העובדה שלהבנתו אנשי המקצוע הטובים שיש בבט"ל היו מעורבים בגיבוש ההסכם כאמור לעיל.
החליט שאין צורך שהוא יהיה בקי בפרטי ההסכם ואין צורך במעורבות שלו, ובכלל זה בבחינה של הנחות היסוד לחישוב התמורה שבט"ל קיבל לפי ההסכם ובגודל שנקבעו בהסכם".
]חברה א[ הוויתורים על זכויות השיבוב כלפי בתשובתו מיולי 2016 מסר המנכ"ל כי פעל "בדיוק בהתאם למצופה ממנכ"ל ובהתאם לאחריות המוטלת" עליו.
עוד מסר: "נושא חתימה על הסכמים הינו בתחום אחריותו המקצועית של החשב.
בחתימתי על ההסכם כמנהל כללי, סמכתי על כך שהחשב בחן כנדרש את הנתונים והיה ער לכל המשמעויות הכלכליות של החתימה על ההסכם ואף שאלתי את החשב על כך, לפני חתימתי על ההסכם.
משקיבלתי אישורו של החשב נראה בעיניי אך סביר כי אסמוך על חוות דעתו המקצועית בדבר תקינותו וכדאיותו הכלכלית של ההסכם.
בחתימתי על ההסכם נסמכתי הן על היועץ המשפטי והן על החשב.
נראה בעיני, כי משקיימתי את חובת ההתייעצות עם הגורמים המומחים בטרם חתימתי על ההסכם אין לזקוף לחובתי את העובדה כי נפלו פגמים בהליכים שהתקיימו על ידי הגורמים המייעצים".
בהתייחס לתשובתו לעיל של המנכ"ל מיולי 2016 :מסר באותו המועד החשב דאז "ההסכם נכתב ונערך באופן בלעדי על ידי היועץ המשפטי.
לא אישרתי אותו ולא הבהרתי כי הוא על דעתי".
אשר לשיחה הטלפונית האמורה שמנכ"ל בט"ל הזכיר 1172 |דוח שנתי 67ב .
חמורה בתשובותיו מסר החשב דאז: "אישרתי בשיחה טלפונית.
כי הסכומים המופיעים בה ]בעל השליטה בחברה א[ בהסכם תואמים את הסכומים שסוכמו בפגישה עם השתתפתי, וכי על סמך מסמך ההמלצה של היועץ המשפטי אני ממליץ לחתום על ההסכם.
לא הייתי מעורב כלל בהכנת הערכת השווי, לא שותפתי בדיונים שקיים היועץ המשפטי במהלך הכנתה, ולא הייתי כאמור מעורב בהכנת ההסכם".
משרד מבקר המדינה לא יכול לקבל את גישתו הניהולית של מנכ"ל בט"ל שממנה עולה כי הוא סומך על חוות דעתם המקצועיות של הכפופים לו ללא הפעלת שיקול דעת עצמאי, ובכך מאיין למעשה את שיקול דעתו.
בהחלטות דוגמת ההחלטה לחתום על ההסכם עם חברה א - החלטה הנוגעת להסכם בהיקף כספי ניכר, ראשון מסוגו בבט"ל החורג ממהלך העבודה השוטף של הארגון, ולבט"ל ולבעלי התפקידים שבו לא היה כל ניסיון קודם בנושא - נדרש כי המנכ"ל יהיה מעורב, ובכלל זה יפעיל שיקול דעת עצמאי ויוודא לכל הפחות כי הנחיות בעלות חשיבות שנתן לכפופים לו, זוטרים ובכירים כאחד, יושמו; אולם הוא לא עשה כן.
בתשובתו מינואר 2016 מסר בט"ל: "היה ניתן לשפר את התקשורת בין בעלי התפקידים השונים בתהליך ולאסוף נתונים ממוקדים יותר לקראת חתימת ההסכם.
כן אנו מקבלים, כי היה מקום לשפר את תהליך קבלת ההחלטות.
הלקחים בעניין הופקו על ידינו.
למרות הבעיות בעבודת המטה, התוצאה הכלכלית הייתה סבירה ביותר".
בט"ל ציין כי אם משרד מבקר המדינה סבור "כי נעשו טעויות בתהליך העבודה לקראת חתימתו, הרי שהן נעשו בתום לב של בעלי התפקידים שהיו מעורבים בכינונו ויתרה מכך, הן מתג מדות נוכח תרומתו של ההסכם.
אין ספק שכיום, גם לנוכח הערות המבקר, אם יקום הצורך לחתום על הסכמים נוספים דומים, ישכיל צוות המוסד להפנים את מסקנות הניתוח המפורט של המבקר, באשר להתנהלותנו במהלך גיבוש ההסכם".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אופן הפעולה של היועץ המשפטי ושל בט"ל בהתקשרות עם חברה א.
ללא תלות בגובה הסכום שוויתר עליו בט"ל בהסכם, מדובר בגישה ניהולית שאינה ראויה של מנכ"ל בט"ל בעניין זה, בהיעדר בקרה של חשב בט"ל ובהתנהלותו של היועץ המשפטי המעלה חשש לניגוד עניינים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין.
כל אלה הביאו לידי תהליך קבלת החלטות לקוי ביותר.
מדובר אם כן בשרש רת מחדלים חמורה.
על בט"ל להגדיר לעצמו את האופן שבו תיעשה עבודת המטה ויתקבלו ההחלטות במקרים שבהם הוא מתפשר על זכויות המגיעות לו.
עליו לקבוע מהי מידת מעורבותם של שומרי הסף בארגון ומוסדותיו, לרבות החשב, המינהלה והמועצה וועדותיה.
נדרש כי בט"ל יטמיע שיטות עבודה ובקרה שיבטיחו כי לא יישנו מחדלים כדוגמת אלה המתוארים בדוח זה.
המוסד לביטוח לאומי | 1173 .
יחסי הגומלין בין בט"ל לאגף החשב הכללי בנוגע להסכמי פשרה .
ישנם כמה יתרונות ליישוב מחלוקות בין צדדים שלא בין כותלי בית המשפט .
יישוב מחלוקות מקדם את תחושת הצדדים המגיעים לפתרון המחלוקת בדרך מוסכמת כי נעשה צדק, והוא מקטין את העלויות המוטלות על הצדדים, את הסיכונים שהם נוטלים על עצמם ואת העומס על בתי המשפט.
היועץ המשפטי לממשלה מעודד פתרון סכסוכים מחוץ לכותלי בית המשפט, לרבות בדרך של פשרה, במקרים המתאימים לכך, בגלל מהירות ההכרעה וגם משום שדרך זו תורמת לעתים לשמירה על מערכות יחסים ארוכות טווח ולהמשך שיתוף הפעו לה בין הצדדים השונים 55.
נוהלי הטיפול בפשרות שהמדינה צד לה ן נקבעו בהנחיות של היועץ המשפטי לממשלה (להלן - הנחיות היועמ"ש לממשלה בעניין פשרות), בהוראת החשכ"ל (להלן - הוראת התכ"ם בנושא פשרות56 ) ובנוהלהחשכ"ל לעבודת הוועדה העליונה לפשרות, מחיקות והסדרים.
חוק נכסי המדינה, התשי"א-1951, מסדיר את הסמכות הכללית לעשיית עסקאות בנכסי המדינה, ומכוחו נקבעו המורשים לייצג את המדינה בהתקשרויות.
הנחי ות היועמ"ש לממשלה בעניין פשרות מגדיר ות את בעלי הסמכות לאישור הסכמי פשרה בעלי השלכות כספיות שהמדינה צד להם.
גם בהוראת התכ"ם בנושא פשרות נקבעו הגורמים המוסמכים לאשר את הסכמי הפשרה בתביעות כספיות שהמדינה מעורבת בהן.