HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתנהלות זו עולה לחשש לקיומה של התופעה הפסולה של "יריית החץ וסימון המטרה לאחר מכן; בחירת המועמד המועדף פוליטית ושרטוט מעגל המשרה לאחר בחירתו" שבג"ץ הזהיר מפניה.
55 'החלטה מס 1622 מ- 25.
56 על פי חוק המינויים והחלטות ממשלה, הליך מתן פטור ממכרז ומינוי מועמד על ידי הממשלה כולל: קיום דיון בוועדת השירות, החלטת הוועדה על המלצתה לממשלה ואישור הממשלה את הפטור, וכן הגשת בקשה לוועדת מינויים בנש"ם, דיון הוועדה, המלצתה לממשלה וקבלת החלטת הממשלה.
נציבות שירות המדינה 235 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 5.
רק ביולי 2015 פנה משרד האוצר לוועדת השירות לצורך קידום מינויו של המיועד לשמש יו"ר מטה הדיור: היועמ"ש של משרד האוצר חיווה דעתו שהמינוי עונה על העקרונות שנקבעו בהחלטה 345 וכי אין מניעה משפטית למנות את יו"ר מטה הדיור בפטור ממכרז; מנכ"ל משרד האוצר גיבש טיוטה של הצעת ה חלטה לממשלה בנושא; הממונה על השכר במשרד האוצר והנציב הודיעו למנכ"ל משרד האוצר כי בהמשך להחלטת הממשלה ובכפוף לה הם מאשרים שתנאי המשרה של ממלא המשרה יקבילו לאלה של משרת מנכ"ל.
באמצע יולי 2015 דנה ועדת השירות בבקשה לפטור ממכרז את משרת יו"ר מטה הדיור.
בדיון ציין הנציב כי על הוועדה להיות ערה לכך שעליה להחליט בנוגע למשרה במנותק מהשמות שעלו.
ועדת השירות החליטה להמליץ לממשלה לפטור את המשרה מחובת מכרז 57, והממשלה אישרה זאת 58 .
שר האוצר הגיש בקשה לוועדת המינויים למנות את המיועד לתפקיד, הוועדה המליצה לממשלה למנותו, ובתחילת אוגוסט החליטה הממשלה למנותו.
מנכ"ל משרד האוצר מסר בתשובתו כי בקשת הפטור הועברה לוועדת השירות בתיאום עם הייעוץ המשפטי בנש"ם ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, וכי ועדת השירות החליטה לאחר שבחנה את המינוי ולאחר ששוכנעה כי פטור כאמור עולה בקנה אחד עם העקרונות שנקבעו בהחלטה 345.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה לפנות לוועדת השירות, לאחר שפעלה באופן ששיקף כביכול שהמינוי כבר נעשה, עלולה לפגוע באופן ממשי ביכולתה של ועדת השירות לבחון באופן אובייקטיבי ועצמאי את המינוי.
זאת על אף ניסיונותיהם של גורמים בנש"ם ובראשם הנציב למנוע מהממשלה להחליט באופן הזה.
נוסף על כך, בהצהרה על מינויו של המיועד לתפקיד לפני שהתקבלה ההחלטה, יש משום התעלמות מדרישות החוק והתעלמות מההליך המחייב שנקבע.
החלטה בדבר מינוי ראש רשות החשמל המאוחדת באוקטובר 2014 פרסמההמשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ) הנחיה ליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה, לפיה אם הם עוסקים בהצעות להחלטות ממשלה, הכוללות קביעה או הוראה שעניינן במינוי עובדים או בניהול כוח האדם בשירות המדינה, או מתייחסות לנושאים שיש בהם כדי להשפיע על מינויים כאמור, עליהם בין היתר להביא את עיקרי ההצעות המתגבשות לפני הלשכה המשפטית בנש"ם כדי שתביע את עמדתה.
עליהם לעשות זאת תוך זמן סביר לפני שתוגש ההצעה למזכירות הממשלה, לציין את עמדת נש"ם בהצעת המחליטים, ובמידת הצורך, במקרה של מחלוקת, אפשר לבקש להתייעץ עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
הנחיה זו נקבעה לאחר מכן גם כהוראה בתקשי"ר.
לפי חוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 , יו"רהרשות לשירותים ציבוריים - חשמל ממונה על ידי הממשלה לפי הצעה של שרי האוצר והאנרגיה, לחמש שנים שאפשר להאריך בארבע שנים נוספות.
בהחלטה 345 נקבע כי בחירתו של היו"ר נעשית באמצעותועדת איתור.
בתחילת אוגוסט 2015 ביקשה הלשכה המשפטית במשרד האוצר מהלשכה המשפטית בנש"ם להתייחס להצעת החלטה לממשלה בנושא "הקמת רשות החשמל החדשה", וכן .
57 ועדת השירות הגבילה את תקופת הפטור לתקופת כהונתה של הממשלה ה -34.
58 'החלטה מס252 מיום 19.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להתייחס למינוי מנהל הרשות.
בטיוטה נקבע כי מנהל הרשות ימונה לפי ההצעה של שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - שר האנרגיה) בהתייעצות עם שר האוצר, ויהיה במשרה מקבילה למנכ"ל משרד ממשלתי, הכפוף ישירות לשר.
למחרת העביר סגן היועמ"ש בנש"ם את התייחסותו להצעה.
15, התקבלה החלטת הממשלה בנושא, על פי הצעת החלטה שהגיש לה שר האוצר מר משה כחלון.
ההחלטה כללה סעיף חדש שלא הובא להתייחסות נש"ם, ובו שני חלקים: הממשלה מנחה את שר האנרגיה לפנות בהקדם לוועדת השירות כדי שתבחן החלת פטור מלא ממכרז למנהל המינהלה להקמת רשות חשמל חדשה במשרד, והוא ישמש כראש הרשות הראשון לאחר כינונה לחמש שנים59 ; הממשלה מורה לוועדת השירות להתכנס במהירות כדי להחליט בעניין, לאור תפקידי מנהל המינהלה ולוחות הזמנים כאמור להלן.
לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה, מסר משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה) לנש"ם ולמשרד המשפטים טיוטה של הצעת החלטה לממשלה, לצורך אישורה בידי ועדת השירות.
סגן היועמ"ש בנש"ם הש יב ל משרד האנרגיה כי הסעיף הנוגע למינוי מנהל מינהלת ההקמה הזמני לא תואם עם נש"ם מבעוד מועד כנדרש.
הוא הוסיף כי לדעת נש"ם ועדת השירות מוסמכת בשלב זה לדון רק בפטור ממכרז למנהל מינהלת ההקמה ולהמליץ לממשלה על הפטור, ואינה מוסמכת לדון במינוי העתידי שלו כמנהל רשות החשמל המאוחדת.
זאת בין היתר כיוון שמשרה זו עדיין אינה קיימת, וכי קשה לקבוע הליך מינוי בפטור מלא ממכרז (בדומה להליך מינוי של מנכ"ל) ובמקביל לקבוע בשונה ממנכ"ל כי תקופת הכהונה תהיה קשיחה, כאמור בהחלטת הממשלה מ- 5.
לפיכךציין שעמדת נש"ם היא שהבקשה מוועדת השירות צריכה להתייחס בשלב זה רק למינוי מנהל מינהלת ההקמה.
מתכתובת בין נש"ם למשרד המשפטים עולה כי משרד המשפטים תמך בעמדה זו.
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 כי הסעיף בהצעת ההחלטה שהוגשה לממשלה, הנוגע למינוי מנהל מינהלת ההקמה אשר אמור היה לכהן כראש הרשות הראשון לאחר כינונה, נוסח בתיאום בין משרד האוצר ולשכת שר האנרגיה ועל דעת נציגי היועמ"ש לממשלה, וכי תיאום נוסח זה נעשה במסגרת שיחות רבות בעל פה.
עוד השיב המשרד כי לאור מינויו של מנכ"ל המשרד הוחלט כי הוא יוביל את ההכנות להקמת הרשות מטעם השר והמשרד, ובכך התייתר הצורך במינוי מנהל מינהלת ההקמה.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 כי אמנם החלטת הממשלה שאושרה באוגוסט 2015 הייתה על דעת נציגי היועמ"ש לממשלה, אך מאוחר יותר, לאחר בחינת עמדת נש"ם, הם סברו כי יש מקום לפעול בהתאם לעמדתה, וכי הדברים הם תולדה של מציאות דינאמית ומורכבת שכללה צורך בקיום שיג ושיח בין המשרדים הרלוונטיים בלוח זמנים דוחק.
59 'החלטת ממשלה מס345 מאוגוסט 2015.
נציבות שירות המדינה 237 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד האוצר פעל אפוא בניגוד להנחי ית המשנה ליועמ"ש לממשלה ולהוראות התקשי"ר, ולא הביא את נושא תפקיד מנהל המינהלה, לרבות איושו בפטור ממכרז ומינוי ממלא התפקיד כראש רשות החשמל החדשה, לפני נש"ם בטרם הועברה הצעת ההחלטה לממשלה.
מלשון החלטת הממשלה עולה חשש שהיא גיבשה את מנגנון המינוי של מנהל מינהלת ההקמה ושל ראש הרשות הראשון בפטור מלא ממכרז, מבלי שאלו נבחנו קודם על ידי ועדת השירות, והעבירה את פרטיו לאישור הוועדה כעובדה מוגמרת.
בהצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו- 2016 "), התשעה- 2015 , שהגישה הממשלה בסוף אוגוסט 2015 , נכתב: "לעניין יושב ראש רשות החשמל הראשון שימונה לאחר פרסומו של חוק זה - תיקבע תקופת כהונתו על ידי הממשלה, לפי הצעת השר ובהתייעצות עם ועדת השירות לפי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 .
" בתחילת נובמבר 2015 כונס דיון ב נושא בהשתתפות נציב שירות המדינה ונציגיו, שר האנרגיה ונציגי משרדו ו המשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ).
בדיון הועלו שתי חלופות אפשריות להסדרת הליך מינויו: קביעת ההליך בחקיקה או הבאתו לדיון לפני ועדת השירות.
מסיכום הדיון וממכתבה של נש"ם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 עולה כי לדעתה עדיף היה לקבוע את הליך המינוי ואת התקופה של כהונת יו"ר הרשות הראשון בחקיקה, מאחר "שלעמדתנו אין זה רצוי להביא בפני ועדת השירות, בה חברים מנכ"לים של משרדי ממשלה.
נושא להתייעצות בו ברורה כבר עמדת הממשלה.
חששנו בענין זה גם מקביעת תהליך חדש (ובעייתי) בעולם הפטור ממכרז".
קביעת הפטור ממכרז בחקיקה מייתרת את הבאתו לפני ועדת השירות והממשלה, בהתאם לחוק המינויים.
עמדת נש"ם הייתה כי קיימת הצדקה למתן פטור מלא ממכרז ליו"ר הרשות הראשון לאור הדחיפות בהקמת הרשות ומשיקולים הנובעים מאופייה של תקופת ההקמה, אולם יש לקבוע תקופת כהונה קצרה מחמש שנים, כפי שביקש משרד האנרגיה.
לאור האמור, נקבע בחוק התכנית הכ לכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו- 2016 "), התשע ו- 2015, כי מינוי של ראש רשות החשמל הראשון יהיה בפטור מלא ממכרז, וכי תקופת כהונתו תהיה חמש שנים, ולא יהיה אפשר לחזור ולמנותו לתקופת כהונה נוספת.
משעה שהממשלה קבעה לראשונה את עמדתה ביחס לפטור ממכרז ולתקופת הכהונה, היא פגעה ביכולתה של ועדת השירות לבחון באופן אובייקטיבי ועצמאי את הנושא.
כתוצאה מכך, החליטה נש"ם כי עדיף לוותר על בחינת הנושא בידי ועדת השירות, והותירה בידי משרדי האוצר והאנרגיה לקבוע את הכללים בנושא בחקיקה ייעודית.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת השירות נועדה לשמש מנגנון מאזן בין הצורך ליתן בידי הממשלה כלי מתאים להגשים את מדיניותה, גם באמצעות איוש תפקידים בכירים ללא מכרז, ובין הצורך להימנע ממינויים פוליטיים או ממינויים בלתי ראויים אחרים.
מעבר לכל אלה, עליה להבטיח כי יקוימו העקרונות העומדים ביסודו של חוק המינויים, ובמרכזם העיקרון לפיו המינויים בשירות המדינה בישראל יושתתו על הליך בחירה שוויוני ובלתי תלוי ויאוישו על ידי המועמדים המתאימים ביותר.
מטבע הדברים, מינויים לתפקידים הבכירים ביותר במי נהל הציבורי הם רגישים ומתאפיינים במעורבות של הדרג הפוליטי.
כיוון שכך, גובר הצורך להקפיד על סדרי עבודה נאותים של הוועדה ובייחוד להקפיד שתחליט באופן עצמאי.
ממצאי הביקורת מעלים ליקויים הפוגעים ביכולת של ועדת השירות לטפל בבקשות לפטור משרות בכירות ממכרז - היעדר מנגנון לריענון חברי ועדת השירות, הרכב חסר של חבריה וביטול דיונים בעקבות היעדר קוורום - והם מעידים על כך שהיא חסרה את התשתית המינהלית הנחוצה לה לעבודתה.
לדעת משרד מבקר המדינה האופן שבו גובשו הצעות המחליטים לממשלה בדבר משרות יו"ר מטה הדיור וראש רשות החשמל המאוחדת , לרבות החלטות הממשלה להנחות את הוועדה לקבל החלטות מסוימות, מעלה חשש לפגיעה בעצמאות הוועדה ועקב כך ביכולתה לבחון באופן מקצועי ובלתי תלוי את הבקשות לפטור משרות של תפקידים בכירים מחובת המכרז.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נש"ם ובראשה נציב שירות המדינה לבחון באופן מקצועי ומקיף את הצורך לפטור ממכרז את המשרות שבעבר אושר פטור שלהן ממכרז, ולהחיל את מסקנות בדיקה זו על איוש אותן משרות בעתיד.
על משרד רה"ם, בשיתוף משרד המשפטים ונש"ם, להשלים את איוש ועדת השירות ולהגיש לממשלה לאישור את המנגנון לתחלופת החברים בה.
על משרדי הממשלה לפעול בהתאם להוראות חוק המינויים ופסיקת בג"ץ, ולאפשר לוועדת השירות לדון באופן מקצועי ובלתי תלוי בכלל הנושאים המונחים לפתחה, ובכלל זה בבקשות לפטור משרות ממכרז.
רק כך תוכל הוועדה לפעול על פי תכליתה.
מועמדים למשרות בכירות הפטורות ממכרז באופן מלא ומובאות לאישור הממשלה, נבחנים בבדיקה מקדמית על ידי אחת משלוש ועדות מינויים שיפורטו להלן.
על פי הנחיית היועמ"ש לממשלה כל מינוי שנתון בו שיקול דעת לשר וכן כל מינוי שנעשה על ידי הממשלה או טעון אישורה ואינו נבדק על ידי אחת מוועדות המינויים האלה , ייבדק על ידי השר הממנה או המעורב במינוי, באמצעות היועמ"ש במשרדו ובאחריותו המקצועית60 .
בישראל פועלות שלוש ועדות מינויים לתפקידים בכירים בשירות הציבורי : (א) הוועדה המייעצת למינוי תפקידים בכירים, הפועלת מכוח החלטות ממשלה.
בראשה עומד שופט בדימוס של בית המשפט העליון, וחברים בה נציב שירות המדינה ושני נציגי ציבור; (ב) ועדת .
99 (עדכון ממאי 2015 .
) נציבות שירות המדינה 239 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המינויים בראשות נציב שירות המדינה, הפועלת מכוח החלטות ממשלה על בסיס חוק המינויים.
בראש הוועדה עומד נציב שירות המדינה, וחברים בה עוד שמונה נציגי ציבור שממנה ראש הממשלה; (ג) הוועדה לבדיקת מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים שהוקמה מכוח חוק החברות הממשלתיות.
משרד מבקר המדינה בדק פעולות של שתי הוועדות הראשונות.
הוועדה המייעצת למינוי תפקידים בכירים הרכב הוועדה וסדרי מינוי חבריה בשנים 2006 -1997 קיבלה הממשלה החלטות שבהן נקבעו עקרונות להקמת ועדה מייעצת לראש הממשלה בעניין מינויים לתפקידים בכירים בשירות המדינה הנדונים בממשלה: הרמטכ"ל, מפכ"ל המשטרה, ראש שירות הביטחון הכללי, ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, נציב שירות בתי הסוהר, נגיד בנק ישראל והמשנה לנגיד בנק ישראל 61 .
תפקיד הוועדה, כפי שנקבע בהחלטות, הוא להבטיח את טוהר המידות של המינוי ולמנוע מינויים הנעשים מזיקות אישיות, עסקיות או פוליטיות לגורמים בממשלה.
נקבע שחברי הוועדה יתמנו על ידי ראש הממשלה, שיו"ר הוועדה יהיה שופט בדימוס של בית המשפט העליון, וחבריה יהיו נציב שירות המדינה ונציג הציבור או שני נציגי ציבור.
תקופת כהונתם של חברי הוועדה נקצבה לשלוש שנים, ואפשר להאריך את כהונתם בשלוש שנים נוספות, וכן נקבע הליך לבדיקת המינוי ולאישורו.
במאי 2006 מונה השופט בדימוס יעקב טירקל לתפקיד יו"ר הוועדה, וכן מונו נציב שירות המדינה ושני נציגי ציבור.
כעבור ארבע שנים, באוגוסט 2010 , מונתה הוועדה מחדש 62 .
כמו כן מינויו של השופט בדימוס טירקל הוארך לתקופת כהונה נוספת, ומונו שני נציגי ציבור חדשים.
כעבור שלוש שנים, באוגוסט 2013, שינתה הממשלה החלטה קודמת שלה מ - 2006 , כך שיהיה אפשר לחזור ולמנות את חברי הוועדה לשתי תקופ ות נוספות במקום אחת, ולפיכך, היא האריכה באותה ההחלטה את תקופת כהונתם של חברי הוועדה לתקופת כהונה שנייה ושל היו"ר לתקופת כהונה שלישית.
בהחלטה האמורה משנת 2013 הובאה עמדתו של היועמ"ש לממשלה בדבר החיוניות שבהבטחת עצמאותה של הוועדה וחיזוק מעמדה כשומרת סף מובהק ת.
לדעת היועמ"ש יש להגביל את הוועדה לתקופת כהונה אחת, ללא אפשרות הארכה.
לנוכח עמדה זו, הסמיכה הממשלה את ראש הממשלה להביא לפניה בתוך שישה חודשים "הצעה בדבר הגבלת כהונתה של הוועדה הבאה שתתמנה, ואלו שאחריה, לתקופת כהונה אחת בלבד, ללא הארכה, ואת משכה".
אף כי ע ברו כשנתיים ממועד ההחלטה האמורה ועד מועד סיום הביקורת ביולי 2015, .
טרם הובאה הצעה כאמור לממשלה .
61 'בהחלטה מס 1191 מ- 30.
01 הוחלט להוסיף את תפקיד המשנה לנגיד בנק ישראל לרשימת המינויים המצ ריכים את בדיקת הוועדה.
החלטת ממשלה מס' 2225 מ- 20.
97 '; החלטה מס 1191 מ- 30.
01 '; החלטה מס91 , ועדה מייעצת למינויים לתפקידים בכירים, מ- 30.
06 ; החלטה מס' 689 מ- 12.
62 'החלטת ממשלה מס 2226 מ- 22.
בין החודשים מאי 2009 לאוגוסט 2010 הוועדה המייעצת למעשה לא הייתה קיימת.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד רה"ם מסר בתשובתו כי אף שחלף פרק הזמן שנקבע בהחלטת הממשלה, כיוון שהוועדה הנוכחית צפויה לכהן עד אוגוסט 2016 , לא חלף, מבחינה מהותית, המועד שבו אפשר להביא הצעת החלטה בעניין הגבלת הכהונה.
עוד הוסיף המשרד כי עמדת ראש הממשלה היא כי אין לקצוב את כהונתם של חברי הוועדה, ויש לקבוע תקופת כהונה עד נבצרות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על ראש הממשלה להביא לפני הממשלה הצעה כנדרש ובהתאם לעמדת היועמ"ש לממשלה, בדבר הגבלת כהונתה של הוועדה המייעצת.
במסגרת גיבוש הצעה זו יש לבחון האם מינוי עד לנבצרות, עומד בעיקרון זה.
בישיבה הראשונה של הוועדה המייעצת בהרכבה הנוכחי, שכונסה באוגוסט 2010 , היא דנה בהצעה למנות אלוף בצה"ל לרמטכ"ל.
בדיון השתתף ראש הממשלה מר בנימין נתניהו.
אחד מנציגי הציבור בוועדה טען בדיון כי הוועדה הועמדה בפני עובדה מוגמרת לפיה כבר מתקיימת חפיפה בין הרמטכ"ל היוצא למועמד להחליפו, ונראה כי הנושא הוכרע.
ראש הממשלה הבהיר כי הוא מכיר בבעיה וכי לעתיד לבוא הדבר לא יישנה.
בעקבות הביקורת הציבורית על עבודת הו ועדה המייעצת ועתירות שהוגשו לבג"ץ נגד החלטת הוועדה לאשר את מינויו של המועמד לרמטכ"ל, פרסמה הוועדה בינואר 2011 הודעה לעיתונות שבה הבהירה לציבור כי מטרתה להבטיח את טוהר המידות של המועמדים.
עוד הבהירה כי על פי המנדט שניתן לה בהתאם להחלטת הממשלה, היא אינה ועדת חקירה, אין לה הכלים הדרושים לחקור ואין היא מוסמכת לחקור, אלא לחוות את דעתה רק על פי החומר המוגש לה.
בסקירה שכתב בפברואר 2015 המשנה למזכיר הממשלה (המשמש גם כמזכיר הוועדה המייעצת), נכתב כי בעקבות הביקורת הציבורית האמורה הועלו בקרב חברי הוועדה שאלות לגבי אופן עבודתה ואם הכלים שבידיה אכן מספקים כדי לבחון את טיב המינוי המונח על שולחנה.
כמענה לשאלות אלה, גיבשה הוועדה באפריל 2013 הצעה למתווה פעולה חדש שאמור לשכלל את עבודתה לנוכח הלקחים שהופקו.
המתווה המוצע כלל הצעות לסדרי עבודתה של הוועדה, לרבות קביעת פרק זמן מינימלי להעברת בקשה אליה, ונתן כלים לוועדה לשם חקירה או בדיקה בעניינו של מועמד.
על פי מתווה זה, הוועדה תוכל לבדוק את מידת התאמתו של המועמד לתפקיד המיועד לו, בהתייחס בעיקר לנקיון כפיים ולאתיקה, וכן לקבל חוות דעת משפטיות הנוגעות למינויו.
יו"ר הוועדה העביר את הצעת הוועדה למתווה החדש לראש הממשלה באפריל 2013 , והמליץ לו להביאה לאישור הממשלה כתחליף למתווה בהחלטת הממשלהמ- 2006.
ביוני 2013 השיב ראש הממשלה ליו"ר הוועדה כי בכוונתו לבחון בעיון את ההמלצות לקראת תחילת הכהונה של הוועדה החדשה.
נציבות שירות המדינה 241 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הוועדה המייעצת החדשה מונתה כאמור כעבור כחודשיים, באוגוסט 2013 .
בהחלטת הממשלה על המינוי לא נזכר המתווה החדש שהציעה הוועדה המשנה למזכיר הממשלה מסר ביוני 2015 כי לא התקבלה התייחסות נוספת של ראש הממשלה למתווה.
עולה אפוא כי אף שהוועדה ביקשה לפני יותר משנתיים לקבל כלים נוספים שיסייעו לה לבחון את טוהר המידות של המועמדים, אלה טרם ניתנו לה.
תפקיד הוועדה המייעצת הוא להבטיח שהמינויים לשבע משרות בכירות ביותר ייעשו גם על סמך בחינת טוהר המידות של המועמד, וכן למנוע מינויים הנעשים מזיקות אישיות, עסקיות או פוליטיות לגורמים בממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש הממשלה לשקול לשנות את מתווה עבודתה של הוועדה, בהתאם להצעתו של יו"ר הוועדה או בהתאם לחלופה אחרת, וזאת כדי לתת בידי הוועדה את הכלים הנדרשים לעבודה מיטבית.
משרד רה"ם השיב כי הגורמים הרלוונטיים בוחנים את המתווה המוצע, הכולל שינויים רבים.
המשרד הוסיף כי ישנם כמה עניינים עקרוניים שעדיין טעונים ליבון והכרעה, ושככל הנראה יהיה צורך להביאם גם לבחינת היועמ"ש לממשלה הבא.
מיד לכשתסתיים הבחינה תובא הצעת ההחלטה שתגובש לאישור הממשלה.
עוד הוסיף המשרד כי יש לגבש את הצעת ההחלטה לממשלה הנוגעת הן למתווה עבודתה של הוועדה והן לתקופת הכהונה של חבריה, בפרק הזמן שנותר עד סיום כהונת הוועדה הנוכחית באוגוסט 2016.
ועדת המינויים בנש"ם בסעיף 21 לחוק המינויים נקבע כאמור שהממשלה, על פי הצעה של ועדת השירות ובהודעה שתפורסם ברשומות, רשאית לקבוע משרות וסוגי משרות שעליהם לא תחול, בתנאים שתקבע, חובת המכרז האמורה.
על פי סעיף 23 לחוק המינויים נקבעה בתוספת לחוק רשימה של משרות הדורשות שהממשלה תאשר את המינויים, בתנאים שתקבע 63 .
בהחלטה 345 החליטה הממש לה כתנאי לפטור ממכרז שכישוריו של מועמד למשרה מן המשרות שאושר פטור שלהן מחובת המכרז וכן התאמתו למשרה, ייבדקו על ידי ועדת מינויים שמינתה הממשלה, וזו תגיש לממשלה הצעה בהתאם לנוהל שיהיה בתוקף בעת הגשת המועמדות.
להלן פירוט של קבוצות המשרות הבכירות העיקריות שהחל יטה הממשלה כאמור לפטור מחובת המכרז והטעונות חוות דעת של ועדת המינויים על המועמד: משרות מנכ"לים במשרדי ממשלה ומשרות מקבילות למשרות מנכ "לים; 11 ;משרות של ראשי נציגויות דיפלומטיות ומשרות מקצועיות בכירות שאושר פטור שלהן מחובת המכרז על פי חוק המינויים או מכוח חוקים אחרים, והמיועדים למשרה מתמנים על ידי הממשלה או שמינויים טעון אישור הממשלה.
בסך הכול עומד מספר המשרות הבכירות הנבחנות על ידי ועדת המינויים על כ-60 .
תפקידה שלועדת המינויים הוא גם להבטיח את טוהר המינוי המוצע.
על אף ההחלטה על פטור ממכרז, ההליך בוועדת המינויים כפוף לתכליתו העיקרית של חוק המינויים הבאה להבטיח כי .
63 עוד נקבע בתוספת כי מעבר לרשימת המשרות המופיעות בה היא כוללת גם "כל משרה שלגביה נקבע בחיקוק שנושאה יתמנה על ידי הממשלה, כל עוד לא הועברה סמכות המינוי לאחר לפי כל דין".
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המינויים בשירות המדינה ייעשו על פי אמות מידה שקופות ומשיקולים ענייניים ובהתחשב בכישוריו של המועמד ובהתאמתו לתפקיד, ולא יונחו ממניעים של זיקה פוליטית או משיקולים בלתי ענייניים אחרים.
אחריות ועדת המינויים מוגברת שכן מדובר במשרות הפטורות מחובת המכרז.
ועדת המינויים מוסמכת לבחון את המועמד ולקבוע אם הוא עומד בתנאי הכשירות שנקבעו למשרה.
אם החליטה שאינו עומד בהם - מועמדותו נפסלת, ואם החליטה שהוא עומד בתנאים - היא ממליצה לשר למנותו.
בג"ץ קבע כי ועדת המינויים היא ועדה מקצועית ונתון לה שיקול דעת בתפקידה, והממשלה מחליטה בדבר המינוי ושיקול הדעת הסופי בעניין נתון לה.
עם זאת, על פי הפסיקה, בהיעדר פגם מינהלי בחוות דעתה של הוועדה, נדרשים טעמים מיוחדים ונסיבות חריגות כדי להצדיק סטייה ממנה, בייחוד אם הממשלה הקימה את הוועדה והסמיכה אותה לממש את תפקידה64 .
משרד מבקר המדינה בדק 52 ועדות מינויים: כל28 הוועדות שהתכנסו בשנת 2013 , כל13 הוועדות שהתכנסו בשנת 2014 ו-11 וועדות שהתכנסו בשנת 2015 (עד 22.
) הרכב הוועדה וסדרי מינוי חבריה 1.
הרכב ועדת המינויים נקבע בכמה החלטות ממשלה במהלך השנים.
בשנת 1960 החליטה הממשלה65 לראשונה למנות ועדת מינויים בראשות נציב שירות המדינה וחמישה נציגי ציבור, ובכל דיון בה הרכב של שלושה - הנציב ושני נציגי ציבור.
את חברי הוועדה - הנציב ונציגי הציבור - ממנה ראש הממשלה.
ב- 1999 החליטה הממשלה ליצור מאגר של שמונה נציגי ציבור שימנה ראש הממשלה, והנציב ימנה שניים מהם לכל הרכב של ועדת מינויים66 .
,על אנשי הציבור שבמאגר להיות בעלי ידע או ניסיון בתחומי המינהל הציבורי ללא זיקה אישית, עסקית או פוליטית לחבר ממשלה, והם ימונו לאחר התייעצות עם היועמ"ש לממשלה ועם נציב שירות המדינה.
במאי 2013 החליטה הממשלה שראש הממשלה ימנה למאגר ארבעה נציגי ציבור נוספים בעלי סיווג ביטחוני מתאים, שמתוכם ייבחרו נציגים לו ועדת המינויים והם יבחנו מועמדים למשרות מסווגות.
יוצא אפוא שמאגר נציגי הציבור, שמהם ימונו נציגים להרכבים השונים של ועדת המינויים, אמור לכלול החל מ- 2013 12 נציגים - ארבעה נציגים שישובצו לוועדות המינויים למשרות מסווגות ושמונה נציגים ליתר ועדות המינויים.
נמצא כי במאגר נציגי הציבור היו במשך שש השנים האחרונות, משנת 2009 ועד יוני 2015 , שמונה נציגי ציבור - שלוש נשים וחמישה גברים.
ואולם נש"ם מסרה בתשובתה כי אחד החברים חדל מלשמש כחבר ועדה עוד קודם לכהונת הנציב הנוכחי, וכי ביררה ומצאה כי לאחר מינויו הוא הופיע לשתי ועדות בלבד, ואחר כך ביקש לחדול מלשמש כחבר ועדה ומאז לא זומן.
חבר נוסף זומן בתקופת כהונתו של הנציב הנוכחי לוועדה אחת בפברואר 2012 , ולאחריה ביקש שלא לזמן אותו יותר.
בג"ץ ג'רבי 65 'החלטת ממשלה מס 516 , תנאים למינוי למשרות הטעו נות אישור הממשלה , מ - 14.
סעיף א 66 'בהחלטת ממשלה מס 4892 מ- 1999 .
ובנוהל ועדת המינויים נציבות שירות המדינה 243 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי נש"ם לא העבירה בכתב למשרד רה"ם במועד את המידע בדבר שני נציגי הציבור שביקשו לחדול מלשמש כחברי ועדה כדי שימונו תחתם נציגי ציבור אחרים, ומשכך נותרה החל משנת 2012 עם שישה נציגי ציבור בלבד.
במאי 2014 כתב נציב שירות המדינה למנכ"ל דאז של משרד רה"ם שעדיין לא מונו נציגי הציבור שיבחנו מועמדים למשרות מסווגות, וביקש את עזרתו גם במינוי נציגים נוספים לוועדת המינויים הפועלת בהרכב חסר של שישה חברים בלבד.
גם בעניין זה השיבה נש"ם למשרד מבקר המדינה כי מכתבו של הנציב ממאי 2014 .
היה היה רק חלק מפעילותו הרבה מול לשכת רה"ם בשנים שקדמו למכתב האמור פעילות זו נעשתה באמצעות פגישות, טלפונים ומסרונים לראש לשכת רה"ם.
עוד הוסיפה נש"ם כי כדי לסייע לגורם המוסמך, במהלך השנים 2013 -2012 פעל הנציב בעצמו מול גורמים שונים כדי לאתר מועמדים בעלי סיווג ביטחוני גבוה שיהיו נציגי ציבור בוועדה.
נמצא כי רק כעבור כשנה, ביוני 2015 , במהלך הביקורת, הושלם מינויים של שני נציגי ציבור בעלי סיווג ביטחוני מתאים לוועדת המינויים.
נמצא כי מ- 2009 ועד מאי 2014 לא התריעה נש"ם בכתב לפני משרד רה"ם שיש למנות נציגי ציבור נוספים לו ועדת המינויים.
במאי 2014 ביקש הנציב ממנכ"ל משרד רה"ם לסייע במינוי נציגי ציבור לוועדת המינויים כאמור לעיל.
ביוני 2015 , במהלך הביקורת, כתב סגן היועמ"ש בנש"ם ליועצת המשפטית במשרד רה"ם כי רשימת נציגי הציבור לו ועדת המינויים מונה שמונה נציגים בלבד, ובכללם שני נציגים בעלי סיווג ביטחוני מתאים, וכי יש למנות נציגי ציבור נוספים כדי להשלים את מאגר הנציגים ל-12 .
זו העבירה את הבקשה למנכ"ל משרד רה"ם עד מועד סיום הביקורת, טרם אייש משרד רה"ם את כלל נציגי הציבור בוועדת המינויים, כך שלוועדה חסרים ארבעה נציגי ציבור - שניים מהם בעלי סיווג ביטחוני מתאים ושניים במקומם של אלה שמונו בשנת 2009 .
וחדלו לשמש כחברי ועדה משרד רה"ם השיב כי לא היה ידוע לו מתי הופסקה כהונתם של שני נציגי הציבור שמונו בשנת 2009 וכי נציגי הציבור שמונו לבחינת מינויים למשרות מסווגות, מוסמכים לשבת גם בוועדת המינויים הרגילה.
הוא הוסיף כי בכוונתו לפעול להשלמה של מאגר נציגי הציבור של ועדת המינויים בהקדם האפשרי.
בנוהל ועדת המינויים נכתב כי יו"ר הוועדה ימנה שני נציגי ציבור מתוך מאגר נציגי הציבור שמינה ראש הממשלה, על מנת לדון במינוי מסוים; מינוי שני נציגי הציבור ייעשה בסבב קבוע על פי סדר הופעתם ברשימה, ובשים לב שבכל הרכב של ועדה תהיה אישה אחת לפחות67 ,; אם נבצר מנציג הציבור להשתתף ומנימוקים שיירשמו יהיה אפשר לפנות לנציג הציבור הבא אחריו ברשימה.
נמצא כי נש"ם פעלה בהתאם לנוהל זה.
67 בהתאם לחוק שיווי זכויות האשה, התשי"א- 1951.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מינוי שני נציגי ציבור ממאגר של שמונה חברי ועדה, כפי שהחליטה הממשלה, משקף תחלופה בין חברי הוועדה, כך שכל אחד מהם יהיה מעורב בכרבע מהחלטותיה.
הועלה כי אחת מחברות הוועדה השתתפה בכמחצית הדיונים, היקף כפול מזה שכיוונה אליו הממשלה בהחלטתה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד רה"ם כי עליו למנות לאלתר נציגי ציבור לוועדת המינויים כנדרש, כדי לאפשר לנציב שירות המדינה להרחיב את מעגל מקבלי ההחלטות בוועדה.
אם יימצא שחבר ועדה שמזומן לדיונים אינו נענה לחלק ניכר מהם או מבקש לפרוש מתפקידו זה, על נש"ם להציג לפני משרד רה"ם את המידע הזה מיד, ולבקש למנות תחתיו נציג ציבור אחר.
בהחלטה 345 נקבע כאמור כי נציב שירות המדינה יצרף לוועדת המינויים שני חברים נוספים בעלי מומחיות וניסיון בתחומי הפעילות העיקריים של המשרה, אלא אם סבר שלחברי הוועדה מן המניין יש המומחיות והניסיון הדרושים לאותה המשרה.
בין המינויים שנדונו בוועדות המינויים בנש"ם בשנים אלה, היו מינויים למשרות מקצועיות דוגמת הממונה על שוק ההון, מנהל רשות המרכזים הרפואיים הממשלתיים ושגרירים למדינות.
בדיקת 52 ועדות המינויים שכונסו בתקופה שנבדקה העלתה כי באף אחת מהוועדות לא מינה הנציב חברים נוספים בעלי ידע ומומחיות בתחומים הנוגעים למשרה שהוועדה התכנסה על מנת לבחור לה מועמד, והסתפק בוועדה שהורכבה משני נציגי ציבור מתוך המאגר הקיים ללא התחשבות בתחומי המומחיות ובמידת הניסיון שלהם.
נש"ם השיבה כי החלטת הממשלה בדבר האפשרות להוסיף חברים להרכב נשמטה מנוהל הוועדה, וזה יעודכן בהתאם.
עוד הוסיפה נש"ם כי בפנייתם לו ועדת המינויים נדרשים השרים לנמק את בחירתם, וכן מוצגים לפני חברי הוועדה נתונים רלוונטיים למשרה, נערכים בירורים ככל שנדרש ומוזמנים מומחים במידת הצורך, כפי שנעשה בכמה מינויי שגרירים בתקופת כהונתו של הנציב הנוכחי.
לטענתה צירוף חברים אד הוק מעלה קשיים, בייחוד כאשר מדובר במינויים רגישים.