HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעניין טענת מד"א כי מעמדה של ועדת הביקורת הוא מעמד של ועדה ממליצה ולא של ועדה מחליטה, ולכן היא יכולה להציג את המלצותיה, אף שהתקבלו במניין משתתפים חסר, מבקר המדינה מדגיש כי פרשנות זו מרוקנת מתוכן את משמעות ההוראה המצריכה מניין חוקי לקיום דיונים ולקבלת החלטות, ומלבד זה חוטאת לרעיון המונח בבסיס קיומה של הוועדה - קיום דיון רב -משתתפים שבו עולות דעות מגוונות ומוצגים שיקולים שונים, ובסופו מתקבלות החלטות מושכלות.
מן הראוי אפוא כי בהיעדר קביעה של המניין המזערי הדרוש לקיום דיונים ולקבלת החלטות בחוק המקים של מד"א, על מועצת התאגיד לקבוע מניין זה על פי האמור לעיל.
נוהל עבודה לוועדת הביקורת נוהל עבודה פנימי לוועדת הביקורת נדרש כדי להסדיר את פעילותה בנושאים שלא נקבעו בחוק המקים של התאגיד.
על הנוהל להגדיר את תפקידיה של ועדת הביקורת, את סמכויותיה ואת אופן עבודתה, וכן לסייע בשיפור יכולתה של המועצה לפקח עליה.
נמצא כי בכ-40% מהתאגידים שנבדקו ושפעלו בהם ועדות ביקורת, לא נקבע נוהל עבודה פנימי המסדיר את עבודתן.
מן הראוי שהמועצה של כל תאגיד תקבע נוהל אשר יסדיר את עבודתה של ועדת הביקורת בו.
מינוי המבקר הפנימי חוק הביקורת הפנימית אינו קובע את הליך המינוי לתפקיד המבקר הפנימי.
גם בחוקים המקימים של התאגידים שנבדקו 50 .
לא נקבע הליך המינוי לתפקיד זה בחוק החברות ובחוק החברות הממשלתיות נקבע שבחברה ציבורית ובחברה .
50 נבדקו24 חוקים מקימים של תאגידים השו נים זה מזה במגזרי פעילותן, בהיקף פעילותן ובאופי פעילותן.
ממשלתית ימנה הדירקטוריון את המבקר הפנימי; טרום -תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים מציע כי בתאגיד הציבורי תמנה המועצה את המבקר הפנימי.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 139 .
המבקר עלול להיות תלוי במידה רבה מדי במי שמינה אותו או במי שהשפיע על מינויו51 ,.
למשל, אם הייתה למנכ"ל השפעה רבה על מינויו של המבקר הפנימי עלול המבקר הפנימי להרגיש כלפי המנכ"ל מחויבות או הכרת תודה ולהימנע בשל כך מלבקר אותו.
מינוי המבקר הפנימי על ידי המועצה ולא על ידי המנכ"ל יקטין אפוא את תלותו של המבקר במנכ"ל.
נמצא שבחלק מהתאגידים הציבוריים שנבדקו היה המנכ"ל, ולא המועצה וועדת הביקורת, הגורם העיקרי המעורב במינויו של המבקר הפנימי.
בכך עלולה להיווצר תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל שעליו לבקר.
להלן דוגמה: בדצמבר 2008 פרסם שירות התעסוקה מכרז פנימי לתפקיד המבקר הפנימי של הארגון, שאליו ניגשה ממלאת מקום המבקר הפנימי דאז.
בינואר 2009 התכנסה לדיון ועדת בוחנים של שלושה חברים בראשותו של מנכ"ל שירות התעסוקה ובחרה בממלאת המקום לתפקיד לתקופת ניסיון של שישה חודשים, שבסופם החליט המנכ"ל לאשר את קביעותה בתפקיד.
כל ההליך נעשה בלי שמועצת שירות התעסוקה תהיה מעורבת בו.
מן הראוי שהמועצה של כל תאגיד היא שתמנה את המבקר הפנימי או לכל הפחות תהיה מעורבת במינויו.
בכך תהיה תרומה למניעת תלות-יתר של המבקר במנכ"ל, ולהגברת האפקטיביות של עבודתו.
מעקב המועצה אחר עבודת ועדת הביקורת ועדת הביקורת היא גוף של המועצה, והיא המקשרת בין היתר בין המועצה ובין המבקר הפנימי בתאגיד.
לכן על המועצה לעקוב אחר פעילותה של ועדת הביקורת, ועל ועדת הביקורת לדווח למועצה על פעילותה.
בחוק החברות נקבע כי על כל ועדה שהקים דירקטוריון החברה לדווח לו באופן שוטף על החלטותיה והמלצותיה.
משרד מבקר המ דינה בדק את מידת המעקב של מליאת מועצת הצמחים אחר עבודתה של ועדת הביקורת52.
נמצא כי בשנים 2007 -2009 לא דנה מליאת המועצה בהמלצות ועדת הביקורת ולא עקבה כראוי אחר עבודתה; רק בנובמבר 2010 התקיים במליאת המועצה דיון בנושא עבודת ועדת הביקורת.
בתשובתם מנובמבר 2011 ,מסרו יו"ר מועצת הצמחים, יו"ר ועדת הביקורת המנכ"ל והמבקר הפנימי כי הם מקבלים עליהם לדון בכל שנה בדוחות ועדת הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא די בדיון שנתי בדוחות ועדת הביקורת.
על מליאת המועצה לדון בהמלצות ועדת הביקורת בקביעות, להחליט לאמצן או לדחותן ועל הצעדים שיש לנקוט עקב כך.
למשל המשתתפים בוועדה לבחירת המבקר הפנימי בהליך של מכרז 52 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ב( 2012 ), בפרק "היבטים בפעילות מגן דוד אדום והמוסדות המנהלים שלו", עמ' 395.
 הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 141 .
מן האמור לעיל עולה כי קיומה, מעמדה וסמכויותיה של ועדת הביקורת בתאגיד ומוסד המבקר הפנימי בו, שהם כלי בקרה חשובים ביותר, לא הוסדרו, וספק אם הם פועלים ותורמים לפיקוח כראוי.
פגם זה הוא מהותי ביותר, וחובה לתקנו ולהסדירו בהקדם.
סוגי ות רבות בעניין הביקורת הפנימית בתאגידים הציבוריים אינן מוסדרות בחקיקה, ועל מועצות התאגידים היה אפוא להסדירן, אולם אלה לא הסדירו אותן ולא פיקחו עליהן כראוי.
נמצאו תאגידים שבהם לא פעלה המועצה כראוי בכל הנוגע לקיום ועדת ביקורת ולמעורבות בעבודת הביקורת הפנימית או בנוגע לשימוש בביקורת לפיקוח על פעילות התאגיד ועל הנהלתו.
בחלק מהתאגידים לא הייתה ועדת ביקורת, ובאחרים לא מילאה ועדת הביקורת את תפקידיה, ובכך יש פגיעה באפקטיביות של הביקורת הפנימית בתאגיד וביכולתה של המועצה לפקח עליו.
כאמור בדוחות קודמים של מבקר המדינה, על משרד המשפטים להמשיך ולקדם את גיבוש חוק התאגידים הציבוריים.
כל עוד הנושא אינו מוסדר בחקיקה, מן הראוי שהמועצה של כל תאגיד תקבע בנוהל, על פי האמור בדוח זה, את סמכויותיה, את תפקידיה ואת סדרי עבודתה של ועדת הביקורת ותקפיד על יישומו.
תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל התאגיד הציבורי .
באחריותה של המועצה לפקח על הנהלת התאגיד, בין השאר באמצעות המבקר הפנימי.
בחלק מהתאגידים החליטה המועצה בהתאם לסמכותה על פי חוק הביקורת הפנימית כי המנכ"ל הוא שיהיה הממונה על המבקר הפנימי, ובכך מסרה למנכ"ל שורה של סמכויות הנוגעות למבקר הפנימי, כגון הסמכות לאשר את תכנית העבודה של המבקר, וזאת בלי שהמועצה או ועדת הביקורת מטעמה היו מעורבות בעבודת הביקורת הפנימית.
בחלק מתאגידים לא קבעה המועצה את המנכ"ל לממונה על המבקר הפנימי, אולם בפועל היה המנכ"ל הממונה על המבקר, ואילו המועצה או ועדת הביקורת מטעמה לא היו מעורבות בעבודת הביקורת הפנימית.
בתאגידים אלה נוצרו תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל 53 , וחשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, הן של המבקר הפנימי והן של המנכ"ל.
לכן על המועצה או ועדת הביקורת מטעמה להיות מעורבות בעבודת הביקורת הפנימית ולמנוע תלות יתר של המבקר הפנימי בהנהלת הגוף המבוקר בכלל ובמנכ"ל בפרט.
להלן פרטים בעניין תלות זו: .
53 בדומה לתלותו של המבקר הפני מי במשרד הממשלתי במנכ"ל המשרד.
ראו לעיל בפרק "תלותו של המבקר הפנימי במשרדי הממשלה".
הממונה על המבקר הפנימי בתאגיד הציבורי חוק הביקורת הפנימית קובע כאמור כי הממונה על המבקר הפנימי בתאגיד הציבורי יהיה יושב ראש הגוף המקביל לדירקטוריון 54 אוהמנכ"ל , הכול כפי שיקבע הדירקטוריון.
המבקר הפנימי יישא באחריות הישירה לפני הממונה עליו , יגיש לו דוח על ממצאיו, יביא לאישורו הצעה לתכנית עבודה שנתית או תקופתית, והממונה יאשר אותה בשינויים הנראים לו.
54 בתאגיד סטטוטורי הגוף המקביל לדירקטוריון הוא בדרך כלל המועצה, אולם יש תאגידים שהגוף המקביל בהם לדירקטוריון הוא גוף אחר, כמו "הוועד הפועל" או "ההנהלה".
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 143 .
נמצא שבכ -83% מהתאגידים שנבדקו לא דנה המועצה בשנים 2006 -2009 במעמדו הא רגוני של המבקר הפנימי, וממילא לא נבחנה סוגיית זהותו של הממונה עליו.
נמצא כי בתאגידים רבים הייתה אי-בהירות בנוגע לזהות הממונה על המבקר הפנימי - בכ-55% מהתאגידים שנבדקו הצביעו המבקר הפנימי, יו"ר המועצה או המנכ"ל על בעלי תפקידים שונים כמי שממונים על המבקר הפנימי.
לדוגמה, הנהלת מד"א קבעה בנוהל שהמבקר הפנימי יהיה כפוף ליו"ר הוועד הפועל ולמנכ"ל 55.
,נוהל זה אינו עולה בקנה אחד עם חוק הביקורת הפנימית מאחר שנקבעו בו שני בעלי תפקידים הממונים על המבקר הפנימי.
הגדרת הממונה על המבקר הפנימי במד"א אינה אפוא ברורה, והוועד הפועל של מד"א לא הסדיר סוגיה זו כראוי.
מן הראוי שהוועד הפועל של מד"א יקבע בנוהל, כאמור לעיל, את הממונה על המבקר הפנימי בתאגיד.
בתשובת מד"א למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 נמסר כי נכון הוא שרצוי להכפיף את המבקר הפנימי לוועד הפועל ולעומד בראשו, ואכן כך נ קבע בנוהל החדש שאישר הוועד הפועל של מד"א בדצמבר 2011 .
עוד נמצא כי ברבע מהתאגידים שנבדקו שימשו בתפקיד הממונה על המבקר הפנימי: מועצת התאגיד, ועדת הביקורת או יו"ר ועדת הביקורת - גופים ובעלי תפקידים שאינם מוסמכים לכך על פי חוק הביקורת הפנימית.
אישור תכנית העבודה ושינויים בה לבעל התפקיד המאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי יש השפעה על קביעת נושאי הביקורת של המבקר ועל הקצאת המשאבים לעבודתו.
כאמור, על פי חוק הביקורת הפנימית בעל הסמכות לאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי בתאגיד הציבורי הוא מי שהמועצה קבעה אותו לממונה על המבקר הפנימי - יו"ר המועצה או המנכ"ל.
במקרים שבהם ניתנה למנכ"ל הסמכות לאשר את תכנית העבודה ולעשות בה שינויים עלול הדבר להביא לניסיון שלו להסיט את המבקר הפנימי מביקורת על נושאים או על גורמים מסוימים בארגון, כפי שציינה ועדת זילר.
על כן, מן הראוי שהמנכ"ל, שהוא מטבע הדברים אחד מהמבוקרים העיקריים, לא יהיה בעל הסמכות לאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי.
כאמור, נקבע בחוק החברות כי ועדת הביקורת בחברה הציבורית ובחברה הממשלתית תבחן את תכנית העבודה של המבקר הפנימי לפני הגשתה לאישור הדירקטוריון ותציע בה שינויים, וקביעה דומה קיימת גם בטרום-תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים לגבי ועדת הביקורת בהם.
55 לעניין תקפותם של נוהלי הנהלת מד"א העוסקים בביקורת הפנימית, ראו להלן בפרק "קביעת נוהל ביקורת פנימית".
מן הראוי שהמועצה של כל תאגיד תקבע בנוהל הליך לאישור תכניות העבודה של המבקר הפנימי ותוודא את יישומו, ובהקשר זה תגדיר את התפקידים והסמכויות של כל אורגן בתאגיד.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 145 .
נמצא כי בחלק מהתאגידים קיימת אי -בהירות בנוגע לבעל התפקיד שבסמכותו לאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי - סמכות שלפי חוק הביקורת הפנימית נגזרת מזהות הממונה על המבקר הפנימי: בכ -22% מהתאגידים שנבדקו ציינו המבקר הפנימי והמנכ"ל בעלי תפקידים שונים שבסמכותם לאשר את תכנית העבודה של המבקר.
נמצא כי בכ -21% מהתאגידים שנבדקו לא דנו המועצה או ועדת הביקורת בתכניות העבודה של המבקר הפנימי לשנים 2006 -2009 .
וממילא לא אישרו אותן 3.
נמצא גם כי בכ-21% מהתאגידים שנבדקו אישר המנכ"ל את תכנית העבודה של המבקר הפנימי, בלי שהמועצה או ועדת הביקורת יבחנו אותה.
הדבר עלול ליצור תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל ולפגוע ביכולת המועצה וועדת הביקורת לפקח על עבודת הביקורת הפנימית.
להלן דוגמה הממחישה את הצורך במעורבות המועצה או ועדת הביקורת באישור תכנית העבודה של המבקר הפנימי.
כאמור, בשנים 2007 -2010 לא דנה מועצת שירות התעסוקה בפעילות התאגיד ובתפקוד הנהלתו, וממילא גם לא בעבודת הביקורת הפנימית בתאגיד, ובכלל זה בדוחות הביקורת הפנימית, בהערכת איכותה של הביקורת ובמשאבים המוקצים לה.
נמצא שתכניות העבודה של המבקרת הפנימית בשירות התעסוקה לשנים 2009 -2010 היו נתונות לאישורו של המנכ"ל, בלי שהמועצה תהיה מעורבת בכך.
נוסף על כך, בספטמבר 2011 פנתה המבקרת הפנימית למנכ"ל דאז וביקשה ממנו, במסגרת בדיקה שהחליטה לעשות בנושא, לקבל הבהרות בנוגע לשני מכרזי כוח אדם פנימיים שפרסם התאגיד.
בתשובתו למבקרת הפנימית מתח המנכ"ל ביקורת על מקצועיותה ועל מניעיה לבדיקה וביקש ממנה לחדול מטיפולה בנושא לאלתר.
המנכ"ל דאז היה הממונה על המבקרת הפנימית, ומכוח סמכותו זו הורה לה לחדול מלבצע ביקורת על נושא הנתון לאחריותו.
בכך פגע המנכ"ל בעצמאותה של המבקרת הפנימית, וממילא היה עלול לפגוע באפקטיביות של הביקורת הפנימית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 מסר מנכ"ל שירות התעסוקה דאז כי השיב בפירוט על כל שאלותיה של המבקרת הפנימית.
עוד ציין המנכ"ל כי הבדיקה שעשתה המבקרת הפנימית לא נכללה בתכנית העבודה שאישר, ולדעתו לא הייתה כל סיבה להעדיף בדיקה זו על בדיקות שאישר בתכנית העבודה.
יוצא שבשירות התעסוקה נוצרה תלות יתר של המבקרת הפנימית במנכ"ל בגלל כפיפותה לו, בלא שהמועצה או ועדת הביקורת מטעמה יהיו מעורבות בעבודת הביקורת הפנימית.
על המועצה של כל תאגיד לוודא שלא תיווצר תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל, על מ נת להבטיח כי הביקורת הפנימית שתיעשה בתאגיד תהיה אפקטיבית.
על כן מן הראוי שהמועצה או ועדת הביקורת מטעמה ידונו בתכנית העבודה ויעשו בה שינויים, קודם שתוגש לממונה לקבלת אישורו.
רצוי היה כי המועצה של כל תאגיד תקבע כי האחריות לאישור תכנית העבודה של המבקר הפנימי תוטל גם על ועדת הביקורת והמועצה, כפי שנקבע בטרום-תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים, כאמור.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 147 .
תקן העובדים ביחידת הביקורת הפנימית מבקר פנימי יכול להיות עובד התאגיד או עובד המועסק במיקור חוץ.
אם המבקר הפנימי הוא עובד התאגיד, הרי שעיקר התקציב שהתאגיד מקצה לעבו דת הביקורת הפנימית הוא לתשלום שכרם של המבקר הפנימי ועובדיו ולהסתייעותו של המבקר הפנימי בשירותי מיקור חוץ.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ב-30% מהתאגידים שנבדקו היה המבקר הפנימי עובד התאגיד, וב-70% .
מהם הועסק המבקר במיקור חוץ בתאגידים שבהם המבקר הפנימי ועובדיו הם עובדי התאגיד נקבע תקן כוח אדם ליחידת הביקורת הפנימית.
התקן אמור להיקבע על פי צורכי התאגיד בתחום הביקורת הפנימית ועל פי משאביו.
נמצא כי יחידת הביקורת בשירות התעסוקה כללה מבקר פנימי אחד, דבר שאינו מתיישב עם המשימות והאתגרים העומדים לפני השירות, עם תקציבו, עם מספר העובדים שהוא מעסיק, עם מורכבות פעילותו ועם פריסתו הגאוגרפית.
מנכ"ל שירות התעסוקה דאז, שהיה הממונה על יחידת הביקורת הפנימית בשירות, ובכלל זה על הקצאת המשאבים לה, לא הקצה למבקרת הפנימית את המשאבים הנחוצים למילוי תפקידה כמוגדר בחוק הביקורת הפנימית, ובכלל זה את האפשרות להקצות למבקרת הפנימית תקציב למיקור חוץ.
נוסף על כך, הטיל עליה המנכ"ל לברר תלונות שהופנו לשירות, דבר שהצריך אותה להפנות לכך משאבים רבים על חשבון ביצוע עבודת הביקורת.
בכל אותה העת, ולמרות הקיצוץ שנעשה בכוח האדם ביחידת הביקורת, לא דנה מועצת שירות התעסוקה בסוגיית כוח האדם ביחידת הביקורת ולא בחנה את האפשרות להקצות למבקרת הפנימית תקציב למיקור חוץ במקום תקן עובד הביקורת שלא אויש.
קביעת תנאי העסקתו של המבקר הפנימי תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל ובמנהל משאבי האנוש עלולה להיווצר בין היתר כאשר גורמים אלה קובעים את תנאי העסקתו של המבקר.
ראוי על כן כי המועצה של כל תאגיד, באמצעות ועדת הביקורת, היא שתקבע את תנאי העסקתו של המבקר הפנימי, בלי שהמנכ"ל או הכפופים לו יהיו מעורבים בכך.
אולם מתשובות המנכ"לים של התאגידים לשאלונים עולה כי ב -50% מהתאגידים שנבדקו היו המנכ"לים מעורבים מעורבות של ממש בקביעת שכרו של המבקר הפנימי.
קביעת נוהל ביקורת פנימית 1.
נוהל ביקורת פנימית בארגון נדרש כדי להסדיר את פעילותו של המבקר הפנימי בו מעבר לקבוע בחוק.
נוהל זה אמור להדריך את המבקר הפנימי בעבודתו, לקבוע כללים ברורים בנוגע לאופן הפעולה הנדרש מהמבקר ומהגופים 148 דוח שנתי63ג .
ובעלי התפקידים האחרים בארגון, כמו המנכ"ל וועדת הביקורת, ולשמש אמת מידה לפיקוח על המבקר.
נמצא שבכ-42% מהתאגידים שנבדקו לא היה נוהל ביקורת פנימית, וכי בכ-36% מהתאגידים שבהם היה נוהל ביקורת פנימית, הוא לא יושם במלואו.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 149 .
מן הראוי שהמועצה, שתפקידה לפקח על התאגיד ושבסמכותה למנות את ועדת הביקורת ואת המבקר הפנימי בו, היא שתקבע את נוהל הביקורת הפנימית בתאגיד.
לעומת זאת, נמצא שבמד"א הנהלת התאגיד - שהיא יעד עיקרי לביקורתו של המבקר הפנימי - היא שקבעה את נוהלי הביקורת הפנימית בו, ולא הוועד הפועל כנדרש.
בתשובת מד"א למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 נמסר כי בנובמבר 2011 .
אישר הוועד הפועל של מד"א נוהל "ביקורת בקרה ומעקב פנימי" חדש מן הראוי שבכל תאגיד תקבע המועצה נוהל ביקורת פנימית שיסדיר את עבודת המבקר הפנימי בו מעבר לקבוע בחוק הביקורת הפנימית.
 מן האמור לעיל עולה כי קיימים תאגידים שבהם מעורבות המועצה או ועדת הביקורת מטעמה בעבודת הביקורת הפנימית אינה מספקת, ועל כן קיימת תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל התאגיד; תלות זו עלולה לפגוע בעצמאותו של המבקר הפנימי ובאפקטיביות של עבודתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה של כל תאגיד להיות מעורבת בעבודת הביקורת הפנימית באופן ישיר או באמצעות ועדת הביקורת, כדי למלא את חובתה לפקח על התאגיד ולהבטיח את מידת העצמאות הדרושה למבקר הפנימי לביצוע תפקידו.
הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות .
במשך השנים הקימה הממשלה חברות ממשלתיות 56 , חברות בנות ממשלתיות57 וחברות מעורבות 58 , עסקיות ושאינן עסקיות.
פעילותן של החברות הממשלתיות מוסדרת במערכת כללים .
56 " לפי חוק החברות הממשלתיות, חברה ממשלתית היא חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה או בידי המדינה יחד עם חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית".
במערכת זו נכללים בראש ובראשונה דיני החברות הכלליים, לפי חוק החברות 59 והתקנות שהו תקנו על פיו; וכן הדינים המיוחדים לחברות הממשלתיות, ובהם חוק החברות הממשלתיות, וחוזרים שמפיצה רשות החברות.
,רשות החברות, שהוקמה מכוח חוק החברות הממשלתיות והפועלת על פיו היא יחידת המטה הממשלתית המפקחת על החברות הממשלתיות והחברות הבנות הממשלתיות.
תפקידי ה רשות הם בין היתר לייעץ לממשלה ולשרים בעניינים הנוגעים לחברות הממשלתיות; לייעץ לחברות הממשלתיות ולסייע להן בניהול עסקיהן; לעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מהן; ולבדוק את הדוחות שהן מגישות ולהעיר הערות בנוגע להם.
הרשות רשאית לשלוח נציג לישיבות הדירקטוריון וועדותיו בכל חברה ממשלתית.
מעמדו של הנציג הוא כשל דירקטור60 ,, אולם אין לו זכות הצבעה.
נוסף על כך הרשות רשאית ל שם מילוי תפקידיה לדרוש מהחברה הממשלתית לספק לה מידע הנוגע לענייני החברה, וכן היא רשאית לעיין ברשומותיה של החברה ובמסמכיה.
לפי נתוני רשות החברות, פעלו בישראל בסוף שנת 2010 64 חברות ממשלתיות שסך המאזנים שלהן היה כ -169 מיליארד ש"ח והרווח המצרפי שלהן היה כמיליארד ש"ח, וכן עשר חברות בנות ממשלתיות61 .
חוק החברות מסדיר את תפקידי ועדת הביקורת בחברות הממשלתיות בנוגע לביקורת הפנימית בהן, וקובע בין היתר כי ו עדת הביקורת תעמ וד על ליקויים בניהול העסקי של החברה, בין השאר בהתייעצות עם המבקר הפנימי של החברה.
בחוק החברות גם נקבע כי ועדת הביקורת תמונה מקרב חברי הדירקטוריון, וכי מספר חבריה לא יפחת משלושה.
עוד קובע חוק החברות את סדרי עבודתם של הדירקטוריון ושל ועדת הביקורת, ובכלל זה את המניין החוקי הדרוש לדיון ולקבלת החלטות בהם ואת סדרי הדיווח של הוועדה לדירקטוריון.
נוסף על כך, נקבע בתיקון הממשל התאגידי של חוק החברות כי בחברה שהדירקטוריון הוא המאשר בה את תכנית העבודה של המבקר הפנימי, תבחן ועדת הביקורת את תכנית העבודה לפנ י הגשתה לאישור הדירקטוריון ותציע בה שינויים; תבחן את מערך הביקורת הפנימית של החברה ואת תפקודו של המבקר הפנימי; ותבדוק אם עומדים לרשותו המשאבים והכלים הנחוצים לו למילוי תפקידו.
כאמור, לפי חוק הביקורת הפנימית תבוצע בחברה הממשלתית ביקורת פנימית על ידי מבקר פנ ימי.
ככלל, נקבע בחוק החברות הממשלתיות כי הדירקטוריון של החברה הממשלתית ימנה מבקר פנימי לחברה.
המבקר יהיה כפוף ליו "ר הדירקטוריון ולמנכ"ל ויגיש את ד וחותיו והצעותיו לדירקטוריון.
57 לפי חוק החברות הממשלתיות, חברה בת ממשלתית היא "ח ברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי חברה ממשלתית, בידי חברת בת ממשלתית או בידי חברה ממשלתית יחד עם חברת בת ממשלתית ".
58 " לפי חוק החברות הממשלתיות, חברה מעורבת היאחברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה".
59 לפי חוק החברות הממשלתיות, הוראות חוק החברות חלות ע ל חברה ממשלתית בכפוף להוראות חוק החברות הממשלתיות.
60 הנציג יכול למשל להשתתף בדיוני הדירקטוריון וועדותיו ולדרוש את כינוס הדירקטוריון לפי הוראות חוק החברות.
61 בחברות הממשלתיות יש חברות מהגדולות במשק, כמו חברת החשמל לישראל בע"מ והתעשייה האווירית לישראל בע"מ.
נוסף על החברות הממשלתיות והחברות הבנות הממשלתיות פעלו בישראל בשנת 2010 18 .
חברות מעורבות הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 151 .
רשות החברות, כחלק מתפקידי הפיקוח שלה, מפיצה חוזרים לנושאי משרות בחברות הממשלתיות , ובראשם ליו"ר הדירקטוריון.
הרשות מבקשת מיו"ר הדירקטוריון להעלות חוזרים אלה על סדר יומו של הדירקטוריון ולאמץ אותם, ואכן, הדירקטוריונים מאמצים בדרך כלל חוזרים אלה.
בחוזרי הרשות נקבעו בין השאר הנחיות הנוגעות לביקורת הפנימית, והעיקרי שבהם הוא חוזר הרשות משנת 1992 בדבר נוהל ביקורת פנימית בחברות ממשלתיות (להלן - נוהל הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות).
הנוהל קובע את הסמכויות, התפקידים וסדרי העבודה של הדירקטוריון, ועדת הביקורת והמבקר הפנימי, נוסף על הקבוע בחוק.
כך למשל קובע הנוהל כי על המבקר הפנימי להגיש למנכ"ל הח ברה, לוועדת הביקורת ולדירקטוריון דוח שנתי שבו מפורטות מסקנותיו והמלצותיו, וכן נסקרים בו ביצוע תכנית העבודה השנתית והמעקב אחר תיקון הליקויים.
הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות לעומת הביקורת הפנימית בתאגידים הציבוריים .
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בהיבטים רבים של הביקורת הפנימית מצב הדברים בחברות הממשלתיות טוב ממצבם בתאגידים הציבוריים.
בראש ובראשונה, תחום הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות מוסדר בחוק ובהנחיותיה של רשות החברות בפרוטרוט וכן באחידות ובהרחבה רבות יותר מתחום הביקורת הפנימית בתאגידים הציבוריים.
לדוגמה, כאמור, רק בחלק מהחוקים המקימים של התאגידים הציבוריים נקבעה החובה להקים ועדת ביקורת, לעומת החברות הממשלתיות, החייבות כולן על פי חוק החברות הממשלתיות להקימה.
כמו כן, החברות הממשלתיות נתונות כאמור לפיקוחה של רשות החברות, לעומת התאגידים הציבוריים שלא נתונים לפיקוחה של רשות דומה.
גם תפקודו של מערך הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות טוב מתפקודו בתאגידים הציבוריים.
למשל, מתשובות החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים לשאלונים ששלח משרד מבקר המדינה עולה שוועדות הביקורת בחברות הממשלתיות מתכנסות לדון בתדירות גבוהה מזו של ועדות הביקורת בתאגידים הציבוריים: בכ -70% מהחברות הממשלתיות שנבדקו התכנסה ועדת הביקורת בשנים 2007 -2009 ארבע פעמים לפחות בכל אחת מהשנים, ואילו שיעור התאגידים הציבוריים שבהם התכנסה ועדת הביקורת בתדירות דומה היה כ-21% .
בלבד עם זאת, בדיקת משרד מבק ר המדינה מצאה ליקויים בחברות הממשלתיות וברשות החברות שעיקרם הקצאת משאבים חסרה למבקר הפנימי בכמה מהחברות הממשלתיות ופיקוח חסר של רשות החברות על הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות.
כשלים חמורים בתפקוד הביקורת הפנימית בשתי חברות .
נמצאו שתי חברות שבהן לא תפקדו הדירקטוריון וועדת הביקורת במשך תקופה ארוכה בכל הנוגע לביקורת הפנימית, עד כדי אי -ביצועה של ביקורת פנימית בחברות אלה כמפורט להלן: חברת חלמיש חברת חלמיש היא חברה ממשלתית ציבורית 62 .
החברה ניהלה בשנת 2010 כ- 1,900 יחידות דיור, חלקן בבעלותה וחלקן בבע לות המדינה.
62 " לפי חוק החברות, חברה ציבורית היאחברה שמניותיה רשומות למסחר בבורסה או שהוצעו לציבור על פי תשקיף כמשמעותו בחוק ניירות ערך, או שהוצעו לציבור מחוץ לישראל על פי מסמך הצעה לציבור הנדרש לפי הדין מחוץ לישראל, והמוחזקות בידי הציבור".
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 153 .
6 מיליוןש"ח, ומספר העובדים בה היה 43 .
הסיווג שניתן לחברה על ידי רשות החברות הוא סיווג 563.
63 סיווג החברות נע בין1 ל-10 ונקבע על ידי רשות החברות לפי גודל החברה, המאזן הכספי שלה והיקף הכנסותיה, מספר העובדים בה, מורכבות פעילותה ויעילותה.
ככלל, סיווג 10 ניתן לחברות בעלות היקף הפעילות הגדול ביותר, וסיווג 1 - לחברות בעלות היקף הפעילות הקטן ביותר.
הסיווג משמש בין היתר לקביעת התגמול של הדירקטורים ולקביעת השכר של מנכ"ל החברה.
הנתונים מבוססים על סיווג רשות החברות מ- 5.
תדירות דיוני ועדת הביקורת בחברה : חוק החברות קובע כי בחברה ציבורית ימנה הדירקטוריון ועדת ביקורת מבין חבריו, וכי על הוועדות שממנה הדירקטוריון, לרבות ועדת הביקורת, להתכנס על פי צורכי החברה, ולכל הפחות פעם בשלושה חודשים.
נמצא כי ועדת הביקורת בחברת חלמיש לא התכנסה לדיון בשנת 2010 , ובשנת 2011 התכנסה שלוש פעמים - פעם אחת בחודש פברואר ופעמיים בחודש נובמבר.
יתר על כן, מאז התכנסה ועדת הביקורת ביולי 2009 ועד שהתכנסה שוב בפברואר 2011 .
עברו יותר משנה וחצי במכתבו למשרד מבקר המדינה ציין סגן מנהל רשות החברות כי בשנת 2010 קבעה החברה מועדים לישיבות ועדת הביקורת, אולם הישיבות נדחו בשל הודעת חברים בוועדה כי לא ישתתפו בהן והיעדר מניין חוקי לכינוסן או בשל סיבה אחרת.
יוצא אפוא שבשנים 2010 -2011 לא התכנסה ועדת הביקורת בחברת חלמיש בתדירות שנקבעה בחוק החברות, והדבר פגע באפקטיביות של הביקורת הפנימית בחברה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 ,מסרה גב' רחל תורג'מן המשמשת מינואר 2012 , לאחר תום תקופת הביקורת, יו"ר הדירקטוריון של חברת חלמיש, כי תפעל לכנס את ועדת הביקורת כנדרש.
דיון ועדת הביקורת בדוחות הביקורת הפנימית : נוהל הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות קובע כאמור כי על ועדת הביקורת לדון בדוחותיו של המבקר הפנימי "במועד סביר לאחר השלמתם", ולפחות פעם בשלושה חודשים.
עוד קובע הנוהל כי על ועדת הביקורת לדון עם המבקר הפנימי והמנכ"ל בממצאי הביקורת הפנימית ובהמלצותיה ובצעדים לתיקון הליקויים.
נמצא כי המבקר הפנימי של חברת חלמיש הגיש בשנת 2010 ארבעה דוחות ביקורת.
בדוח אחד דנה ועדת הביקורת כשנה לאחר שהוגש, בדוח אחר - יותר משנה וחצי לאחר שהוגש, ובעוד שני דוחות לא דנה הוועדה כלל.
מן האמור לעיל עולה שוועדת הביקורת לא דנה כנדרש בדוחות הביקורת הפנימית שהוגשו לה בשנת 2010.
אישור תכנית העבודה של המבקר הפנימי : כאמור, נוהל הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות קובע כי תפקיד ו עדת הביקורת והדירקטוריון הוא בין היתר לאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי.
נמצא כי ועדת הביקורת והדירקטוריון לא דנו באישור תכנית העבודה שהכין המבקר הפנימי לשנת 2011 , ובשל כך לא ביצע המבקר הפנימי ביקורת על פעילות החברה בשנה זו.
מעורבות רשות החברות : מן האמור לעיל עולה שורה של ליקויים בעבודת ועדת הביקורת והדירקטוריון בכל הנוגע לביקורת הפנימית בחברת חלמיש.
ראוי היה כי רשות החברות תוודא כי חברת חלמיש תקיים את הוראות החוק ותמלא אחר הנקבע בנוהל הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 155 .
נמצא כי בישיבת הדירקטוריון בנוב מבר 2010 , שנה וארבעה חודשים לאחר שהתכנסה בפעם האחרונה ועדת הביקורת בחברה, ציין נציג רשות החברות כי יש לראות בחומרה את אי-כינוסה של 156 דוח שנתי63ג .
ועדת הביקורת במשך יותר משנה, וכי על יו"ר ועדת הביקורת לכנס אותה מיד.
כאמור, התכנסה ועדת הביקורת בפברואר 2011 , חודשיים וחצילאחר מכן.
פעילותו של נציג רשות החברות לכנס את ועדת הביקורת בחברת חלמיש הייתה מאוחרת מדי.
לא נמצאו מסמכים המעידים כי רשות החברות נקטה פעולה כלשהי לכנס את ועדת הביקורת בחברה במשך שנה וארבעה חודשים, ממועד הדיון האחרון של ועדת הביקורת ביולי 2009 עד ישיבת הדירקטוריון בנובמבר 2010 .
כמו כן, לא נמצאו מסמכים המעידים כי רשות החברות פעלה לקיים דיונים בדוחות הביקורת הפנימית בשנת 2010 ולאשר את תכנית העבודה של המבקר הפנימי לשנת 2011 .
כנדרש במכתבו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 ציין סגן מנהל רשות החברות כי נציג רשות החברו ת בדירקטוריון פנה בטלפון במשך שנת 2010 למנכ"ל חברת חלמיש דאז ולמזכירת החברה ודרש לכנס את ועדת הביקורת, וביולי אותה שנה ציין בשיחת טלפון עם מזכירת החברה כי מאחר שאי -אפשר לכנס את ועדת הביקורת, יש לדון בדוחות הביקורת הפנימית בדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח התקופה הארוכה שבה לא התכנסה ועדת הביקורת אין די בפניות טלפוניות של נציג רשות החברות למנכ"ל החברה ולמזכירת החברה.
יו"ר ועדת הביקורת ויו"ר הדירקטוריון הם מי שבסמכותם ובאחריותם לפעול לפעילות תקינה של ועדת הביקורת, ויו"ר הדירקטוריון הוא הקובע את סדר ה יום של ישיבות הדירקטוריון.
על כן היה על רשות החברות לפנות אליהם פנייה רשמית ולדרוש מהם לכנס את ועדת הביקורת לדיון בדוחות הביקורת הפנימית.
חברת שפיה כפר הנוער מאיר שפיה הוא מוסד חינוכי ובו פנימייה, המקנה חינוך חקלאי וכללי.
חברת שפיה היא חברה ממשלתית בבעלות משותפת של המדינה וארגון "הדסה ארה"ב", הרשומה כמוסד ללא כוונות רווח64 .
מטרות החברה הן בין היתר לנהל את כפר הנוער ולפתחו.
היקף הפעילות של החברה בשנת הלימודים תש"ע, שהסתיימה ב- 31.
להלן פרטים על מערך הביקורת הפנימית בחברת שפיה בשנים 2009 -2011 : 1.