HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח המיוחד צוין כי במלחמת לבנון השנייה לא תוגברו הפרמדיקים של מד"א בצפון בפרמדיקים מאזורים אחרים בארץ, וגם לא זכו לרענון אף על פי ששאר אזורי הארץ לא התמודדו עם מתקפה.
משרד מבקר המדינה קבע בדוח כי על הרשות העליונה לאשפוז, על פקע"ר ועל מד"א להכין תורת הפעלה למלחמה מוגבלת ולמלחמה כוללת וממושכת, ולכלול בה נהלים לתגבור פרמדיקים ולרענונם.
בביקורת הנוכחית עלה כי הקופות התייחסו בנוהליהן באופן כללי לאפשרות לנדידת אוכלוסייה, ואולם נמצא כי אין היערכות פרטנית ראויה, כמו למשל לצורך רענון הצוותים, לתגבור הסגל הקיים ולניוד רופאים וצוותים רפואיים מאזור לאזור.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה מאוקטובר 2013 הסבירה מכבי למשרד מבקר המדינה כי בפינוי לאזור שקיימת בו כבר תשתית רפואית בקהילה, ניתן לעבות את השירות באותו אזור.
אולם בפינוי לאזור שאין בו תשתית קיימת (כמו למ של במרחב קציעות, באזור ים המלח ובערבה) לא ניתן לצפות שהקופות יוכלו להגיש שירותים.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 כי במלחמה כוללת לא ניתן יהיה לנייד עובדים ממקום למקום בלי לפגוע בשירות הרפואי באותו אזור.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות להביא בחשבון מצבים אפשריים של נדידת אוכלוסייה בעתות חירום, ולהסביר לציבור כי בעת פינוי עצמאי על המתפנים לוודא כי יש שירותי רפואה באזור שבחרו להתפנות אליו.
כמו כן על המשרד לוודא כי הקופות מפזרות את כוח האדם בין האזורים השונים באופן מיטבי ובהתאם לביקוש לשירותים הרפואיים.
אחראי לשעת חירום והיערכות ארגונית ותקציבית : בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי בכל הקופות יש אחראי להיערכות לשע"ח, אך תפקיד זה הוא בנוסף על תפקיד אחר בקופה שממלא אותו עובד.
עוד עלה כי בתקציב השוטף של קופות החולים אין התייחסות לפעילות במצב חירום.
קיים חשש כי ללא הקצאת משאבים למוכנות למצבי חירום, ייתכן שקופות החולים יצמצמו את השקעתן בהתארגנות לקראתם ובשעת הצורך לא יהיו מוכנות דיין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לוודא כי הקופות נערכות לעתות חירום גם בפן התקציבי.
בנובמבר 2013 כתב משרד הבריאות למשרד מבקרהמדינה כי " בימים אלו הקופות מגבשות מפרט לדרישה תקציבית להערכות הקופות בעת שגרה לעתות חירום, בתחום אמצעים נדרשים, ביחס למשימות בחירום ואמצעי מיגון ותשתיות נדרשות".
המשרד הוסיף כי עדיין לא נקבע המקור לתקציב למימון ההיערכות.
לדעת משרד מבקר המדינה, החוקים והנהלים הקיימים אינם מגדירים באופן ברור את החובות החלות על קופות החולים במצבי החירום השונים, ואת היקף האחריות החלה עליהן לספק את סל שירותי הבריאות בהתאם למצב החירום ולזמן שהוא נמשך.
אשר על כן, המצב המשפטי טעון הסדרה והבהרה באשר להיקף השירות שעל קופות החולים להעניק בעתות חירום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה תקין שנושא מהותי כמו המשך מתן שירותים רפואיים לאוכלוסייה על ידי קופות החולים בעתות חירום טרם הובהר והוסדר.
על , משרד האוצר ומשרד הברי ]פקע"ר[ הגורמים המעורבים (משרד הביטחון אות) להגדיר את הגופים הנושאים באחריות למתן טיפול במצבי החירום השונים, את היקף השירותים שעל כל גוף לספק בכל מצב חירום ואת מקורות התקציב להכנת אותו גוף ברגיעה.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
אספקת שירותי רפואה בקהילה בעתות חירום .
בעתות רגיעה מפעילות קופות החולים עבור מבוטחיהן בין היתר מרפאות, מכונים, מעבדות ובתי מרקחת.
כמה מהקופות קשורות גם בהסכמים עם רופאים עצמאיים שמטפלים במבוטחיהן במרפאותיהם הפרטיות ועם בתי מרקחת פרטיים.
בנובמבר 2007 פרסמו הרשות העליונה לאשפוז ומל"ח נוהל הקובע בין היתר כי "כל קופה מחויבת לשירות מבוטחיה ועליה להיערך לכך שבשעת חירום תינתן למבוטח כתובת הולמת ברמת נגישות וזמינות סבירה, בה יקבל שירותי בריאות להם הוא זקוק".
עוד קובע הנוהל כי במקרים קיצוניים 41 תופעלנה מרפאות אחודות 42 , בתיאום עם הרופא המחוזי של לשכת הבריאות.
זמינות המשאב האנושי - כוח אדם רפואי .
תרחיש החירום למערכת הבריאות שהכינה הרשות העליונה לאשפוז, בהתבסס על תרחיש הייחוס43 של צה"ל, צופה כי בעתות חירום יהיה שיעור התייצבות העובדים נמוך לעומת שיעור ההתייצבות ברגיעה.
כבר בדוח המיוחד צוין כי לפי "תרחיש הייחוס הענפי למערכת הבריאות" מ- 200144, יש לנתח כמותית את זמינות כוח האדם הרפואי לטובת הקהילה, בשים לב כי בעת חירום ידרוש מערך האשפוז תגבור בכוח האדם.
בדיון של הרשות העליונה לאשפוז מינואר 2002 אכן נאמר כי "תרחיש הייחוס" מצביע על אומדן הצרכים בתחום הרפואה בקהילה וכי בבחינת תשומות הייצור, יש להתייחס גם לנושא התייצבות כוח האדם בשעת חירום, שכן שיעור ההתייצבות של צוותים מרותקים במלחמת המפרץ הראשונה עמד על כ- 40-45 אחוז בלבד.
גם קופות החולים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הן חוששות ממצוקת כוח אדם רפואי ומקושי במתן מענה רפואי נאות בעתות חירום.
מכבי אף הוסיפה כי סך כל הרופאים המרותקים לקופה בשעת חירום עומד על כ-40% מכוח האדם בשגרה.
זאת בלי להתייחס לכך שלא כל העובדים שאמורים לפעול בחירום יתייצבו לעבודה.
כלומר, ייתכן מצב ששיעור הרופאים הזמינים במכבי בעת חירום יהיה רק כשישית (כ- 16% ) ממספר הרופאים הזמינים ברגיעה.
רופאים אלו יהיו אמורים לספק את כל השירותים שיוחלט כי על הקופות לתת בעתות חירום.
מקרים שבהם לא תוכל שום קופת חולים להפעיל בכל אזור ואזור את שירותיה 42 .
מרפאות לשעת חירום המופעלות במשותף על ידי כל קופות החולים 43 ראו הערה21.
44 תרחיש שהוכן על ידי חברה פרטית ששכר האגף לשע"ח.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בבדיקה עלה לדוגמה כי במעבדה המרכזית של הכללית בעתידים, כ -%90 מכוח האדם הן נשים45.
נמצא כי הרשות העליונה לאשפוז והאגף לשע"ח לא ביצעו ניתוח כמותי של כוח האדם הזמין למערך הטיפול הרפואי בקהילה, אף על פי שכבר ב - 2001 הצביע תרחיש שהוכן עבור האגף על הצורך בכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי הרשות העליונה לאשפוז, הכללית וקופות החולים האחרות יבחנו כחלק מההיערכות לעתות חירום את שיעור הנוכחות הצפוי של כוח האדם במצבי החירום השונים.
זאת מכיוון שגם עם הכרזת מצב חירום בעורף שתביא לריתוק עובדים למקומות העבודה, עלול להיפגע תפקודם של מוסדות בריאות שונים עקב שיעור התייצבות נמוך של העובדים, ועל קופת החולים להיערך לכך בהתאם.
יש מקום לתת את הדעת על שיעור כוח האדם הרפואי הצפוי להיות זמין עבור המרפאות בקהילה, עבור היחידות לטיפולי בית, בקרב עובדי מעבדה ובקרב רופאים עצמאיים, שרובם עובדים גם בבתי החולים.
יש גם מקום להביא בחשבון שלא כל העובדים שיוצאו להם צווי ריתוק אכן יתייצבו לעבודה, למשל עובדים שלא ימצאו סידור מניח את הדעת לילדיהם.
אמנם עובד שאינו מציית לצו עשוי לתת על כך את הדין מאוחר יותר, אך בפועל תיפגע כמות כוח האדם הרפואי הזמין, ומן הסתם ייפגע גם השירות לאוכלוסייה.
הביקוש לשירותי רפואה בקהילה .
בשעת חירום חלים שינויים בביקוש לשירותים.
לפיתרחיש האגף לשע"ח, חיילים ואזרחים פצועים וחולים צפויים לגדוש את בתי החולים.
עם זאת כמות הפניות למרכזים לרפואה דחופה (חדרי המיון) צפויה לקטון, וצפויים גם פחות נפגעי תאונות דרכים ונפגעי עבודה.
תרחיש הביקוש לשירותי רפואה בקהילה בזמן מלחמה קונוונציונלית צופה כי שיעור ביקורי מבוטחים במרפאות לרפואה ראשונית של הקופות יהיה 60% מהשיעור ברגיעה ובמרפאות מומחים - כ-40% , והביקוש לשירותי מעבדה יהיה 35% ,לעומת עתות רגיעה למכוני דימות 40% , ולטיפולי בית50% .
בדיון של הרשות העליונה לאשפוז שהתקיים בפברואר 2013 , נאמר כי "על מערכת הבריאות בקהילה להיערך אוטומטית לקליטת מונשמים וקשישים שיפונו מבתי חולים.
נדרשת היערכות לחלופות שיאפשרו יישום מיידי בעת הצורך".
כלומר, חלק מהקשישים שיפונו מבתי החולים יוחזרו לביתם להמשך טיפול, והטיפול בהם יהיה על ידי היחידות לטיפולי בית של הקופות.
כמו כן, כדי לפנות מיטות בבתי החולים עבור נפגעים, ישוחררו מאושפזים לביתם מוקדם מהרגיל, ולחלקם יהיה צורך בהמשך טיפול על ידי היחידות לטיפולי בית.
גם נוהל משרד הבריאות46 קובע כיבשעת חירום ישוחררו מאושפזים בבתי החולים הכלליים על פי החלטת הרשות העליונה לאשפוז, לצורך פינוי מיטות לנפגעים.
עוד קובע הנוהל כי פינוי החולים לביתם מחייב היערכות לתגבור סגל טיפולי הבית בקופות החולים.
45 לפי סעיף3 לחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז- 1967 , החובה להתייצב לעבודה במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים אינה חלה על אישה בהיריון או על אישה בשנה שלאחר הלידה.
46 "נוהל פינוי חולים מביה"ח בשעת חירום והתארגנות להמשך טיפול רפואי בקהילה", מס' 1.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשעת חירום, עקב המצב המיוחד בעורף, לשכות הבריאות המחוזיות אמורות לפנות לאשפוז חולים סיעודיים או תשושי נפש - צעירים וקשישים - וכן חול ים מונשמים המתגוררים בקהילה, שאינם מסוגלים לרדת למקלט או לשהות במרחב מוגן; יחד עמם אמורים להתפנות גם בני זוגם של המפונים או המטפל העיקרי שלהם.
כל אלו יפונו לאשפוז במוסדות גריאטריים, מה שאמור להקטין את העומס על היחידות לטיפולי בית של קופות החולים.
יש להביא בחשבון נטישה של עובדים זרים המטפלים בקשישים, וקושי של בני המשפחה לטפל באותם קשישים או לתמוך בהם.
לפיכך ייתכן מצב שאותם קשישים יישאר ו ללא טיפול ויידרש לפנות גם אותם למוסד גריאטרי.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהרשות העליונה לאשפוז תבדוק שוב את האומדן שלפיו ירד בשעת חירום הביקוש לטיפולי בית ל - 50% לעומת הביקוש ברגיעה.
בתשובתו מנובמבר 2013 כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי בדיקת היקף הביקוש לביקורי בית בשעת חירום נמצאת בתכנית העבודה לשנת 2014.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 טענה מכבי כי להערכתה הביקוש לטיפולי בית בעתות חירום יעלה.
הביקוש לשירות טיפולי הבית יגדל למשל בגלל מאושפזים שישוחררו מבתי החולים ומצד חולים קשישים שיחששו לצאת מביתם.
לא נמצא כי הרשות העליונה לאשפוז או האגף לשע "ח ביצעו ניתוח כמותי, בהתבסס על נתוני הביקוש הצפויים, לשם תכנון המענה לביקוש לשירותי בריאות בחירום.
ניתוח כמותי של הביקוש לשירותי רפואה בקהילה חיוני למשל לקביעת המספר המזערי של מרפאות שייפתחו ואופן איושן, ומספר המעבדות והמכונים שרצוי שיפעלו במצב חירום.
הרשות והאגף לא אמדו גם את הקיבולת הדרושה של כל מרפאה, בהתחשב בהיקף האוכלוסייה שהיא אמורה לשרת בשעת חירום, ואת הפיזור הגאוגרפ י של המרפאות.
הם גם לא ניתחו את היקפי הביקוש הצפויים ליחידות לטיפולי בית של הקופות, וגם לא קבעו על אילו שירותים ניתן במצב חירום לוותר.
לדוגמה, במצב חירום ייתכן שאין צורך להפעיל שירותי ייעוץ תזונתי, ייעוץ להפרעות תקשורת, טיפולי פיזיותרפיה וכו'.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהרשות העליונה לאשפוז או האגף לשע"ח ינתחו את התנהגות האוכלוסייה במצב חירום, ובין היתר יאמדו את הביקוש לביקורי בית של רופאים ואת הביקוש לבדיקות במכונים ובמעבדות.
זאת כדי לגבש אומדנים איכות יים להיקף הביקושים במצב חירום, במטרה להיערך להם בצורה מיטבית.
משרד הבריאות כתב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כיניתוח התנהגות האוכלוסייה בעתות חירום מצריך מחקר רטרוספקטיבי מעמיק הכולל ניתוח נתוני ם ממצבי חירום שאירעו בעבר.
לשם כך נדרש שיתוף של המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרד הבריאות אכן ייזום את הבדיקה האמורה בשיתוף המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות או כל גורם מתאים אחר.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
הפעלת מרפאות אחודות למתן שירות לחבריכל קופות החולים .
נוהל משרד הבריאות47 קובע כי שירותי הרפואה הראשונית בעתות חירום יסופקו במרפאות קופות החולים ובמרפאות של רופאים עצמאיים העומדות בהנחיות המיגון של פקע"ר, ובהתאם למדיניות ההתגוננות של מוסדות הרפואה בקהילה.
עוד קובע הנוהל כי בשעת חירום כל קופה תשאף להפעיל את מרב המרפאות, כך שכל מבוטח יוכל לפנות לקבל את השירות בקופתו.
עם זאת, בעתות חירום ייתכן מצב שהרשות העליונה לאשפוז תנחה להפעיל מרפאות אחודות בלבד - מרפאות שיהוו מוקדי רפואה ראשונית, ויעניקו שירותי רפואת משפחה, ילדים ונשים ושירותי לקיחת דמים לבדיקות מעבדה - שאליהן יוכל לפנות כל תושב ללא קשר לקופה שהוא מבוטח בה.
הפיזור הגאוגרפי של המרפאות האחודות האגף לשע "ח מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי כיום ישנן כ -300 מרפאות שהוגדרו כאחודות.
במהלך הביקורת התבקשו הקופות לבדוק שוב את מספר המרפאות האחודות שיפעלו בעת הצורך ולדווח עליו לאגף לשע"ח.
באגף תכננו עד סוף שנת 2013 לבדוק את הפריסה הארצית של המרפאות לעומת פיזור האוכלוסי יה, כך שניתן יהיה לזהות אזורים מאוכלסים שאין בהם מרפאה אחודה.
נמצא כי אזורים מיושבים רבים מרוחקים מהמרפאה האחודה הקרובה ביותר.
כך למשל, אין בחיפה מרפאות אחודות בשכונות עין הים, קריית שפרינצק וקריית חיים.
בנשר יש רק מרפאה אחודה אחת ובג'סר א-זרקא אין אף מרפ אה אחודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בקביעת פיזורן של המרפאות האחודות יש להתחשב למשל בהשפעת השיבושים בתחבורה הציבורית ובצמצום הפעילות של הבנקים והכספומטים בעתות חירום, שלהם השפעה על יכולת ההגעה של התושבים למרפאות ועל האפשרות לרכוש למשל תרופות.
מיגון המרפאות האחודות מערכת הבריאות בקהילה שואפת להפעיל בחירום כברגיעה את מרב השירותים למבוטח, כקבוע בחוק.
ביוני 2012 פרסם משרד הבריאות "מסמך הבהרות למדיניות ההתגוננות במוסדות הרפואה בקהילה".
מדיניות ההתגוננות מגדירה את ההנחיות שיעביר פקע "ר למוסדות אזרחיים על פי רמת הסיכון הביטחונ י, כדי לאפשר מתן שירותים רפואיים במרפאות בהתאם למידת האיום והסיכון.
תפיסת ההתגוננות האזרחית שואפת ליצור איזון בין ההגנה על אזרחים החשופים לאיום לבין השמירה על שגרת חירום.
במסמך פורסמו הנחיות ההתגוננות האזרחית למוסדות הרפואה בקהילה, המתייחסות לא ופן בחירת המרחב המוגן ולהיקף הפעילות שניתן לקיים במוסדות.
47 "הפעלת מרפאה אחודה במתארי חירום", עדכון מ- 12.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על פי מסמך ההבהרות נדרשו הקופות למפות את רמת המיגון של המרפאות והמכונים, לרבות המרפאות האחודות.
הפעולות שהיה עליהן לבצע: 1 .
בחירת מרחב מוגן בתוך המבנה 2.
בדיקת זמן ההגעה למרחב המוגן מרגע הישמע הצפירה.
מיפוי הימצאות תקרת בטון אחת או שתי תקרות בטון.
קביעה על איזו מדיניות מיגון עונה המרחב המוגן שהוגדר, מחמירה או מקילה48 .
בבדיקה נמצא כי עובדי הקופות הם שמיפו את מצב המיגון של רוב המרפאות, אף שאינם מוסמכים לכך.
רמת המיגון של רוב המרפאות לא נבדקה בידי פקע"ר או בידי גורם מוסמך אחר49 .
כך לדוגמה לכללית יש175 מרפאות אחודות, אך רק55 מתוכן (במחוזות תל אביב- יפו ודרום) נבדקו ואושרו על ידי פקע"ר.
קביעת היקף הפעילות שניתן לבצע במרפאה או במכון רפואי תלויה, כפי שצוין במסמך ההבהרות, גם בזמן הנדרש להגעה למרחב המוגן, ולכן נתון זה חשוב לקביעת רמת הסיכון בפעילות במקום.
הקופות נדרשו אפוא לבחון גם כמה זמן נדרש כדי להגיע למרחב המוגן במרפאה או במכון מרגע הישמע הצפירה, ואולם בביקורת עלה כי לא נעשתה בחינה כזו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המרפאות האחודות שאמורות לפעול בשעת חירום ולהוות את הגורם העיקרי למתן שירות רפואי בעורף, להיות בגודל מתאים לכמות הפונים הצפויה וברמת מיגון גבוהה, המאפשרת מתן טיפול תוך הבטחת ביטחון המטופלים והצוות הרפואי.
על הקופות לבדוק את זמני ההגעה למרחב המוגן ועל גורם מוסמך לאשר את רמת המיגון.
גיבוי לתשתיות המרפאות האחודות המרפאות האחודות הן כאמור הגורם העיקרי למתן טיפול רפואי לקהילה בתקופת חירום, וראוי שיהיה להן גיבוי לתשתיות כגון מחולל חירום (גנרטו ר) למקרה של הפסקת חשמל, עתודות של מים וקווי תקשורת חלופיים.
בבדיקה נמצא כי לרוב המרפאות האחודות אין אמצעי גיבוי כגון מחולל חשמל ועתודות מים, שיאפשרו פעילות רציפה גם לאחר פגיעה בתשתיות.
כך למשל, בכללית רק ל-12 מרפאות מתוך175 המרפאות האחודות שהיא מפעילה יש מחולל לשעת חירום; ובמאוחדת רק בשמונה מתוך 26 המרפאות האחודות שהקופה מפעילה יש מחולל לגיבוי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הקופות לפעול לגיבוי תשתיותיהן של המרפאות האחודות במחוללי חירום, בעתודות של מים, בקווי תקשורת חלופיים וכו'.
48 מדיניות מחמירה- מרפאות ומכונים שעליהם לפעול במבנים בעלי תקרת בטון.
בעת צפירה על השוהים להיכנס למרחב מוגן תקני או למרחב מוגן בעל שתי תקרות בטון.
מדיניות מקילה - המרפאה יכולה להיות גם ללא תקרת בטון, אולם יש להכין עבורה מקלטים או מרחבים מוגנים.
בעת צפירה על השוהים להיכנס למרחב "הכי מוגן שיש".
49 רק במחוז מרכז של הכללית צוין שאת המיפוי של12 .
המרפאות האחודות ביצע מהנדס המחוז ברשומות האגף לשע"ח לא צוין ליד כל מרפאה מי הגורם שבדק את רמת המיגון, ומכיוון שלא ידוע שגורם מוסמך בדק אותה, לא ניתן בעתות חירום להכניס למרפאה כזו את החולים.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביטוח צוותים רפואיים הפועלים במרפאות האחודות .
נוהל משרד הבריאות קובע כי את המרפאות האחודות יתגברו רופאים, אחיות, צוות מינהלי ורוקחים (אם יש בית מרקחת במרפאה) גם מקופות שאינן הקופה המפעילה את המרפאה האחודה.
הצוות המתגבר מהקופות האחרות צריך להיות מבוטח על ידי קופת החולים המשגרת אותו לתגבור (הקופה שבה הוא מועסק).
בבדיקה נמצא כי לא כל קופות החולים הסדירו ביטוח לצוותים מהקופות המתגברות הפועלים במרפאות האחודות בשעת חירום50.
בינואר 2014 אינו ]של עובדיה[ כתבה מאוחדת למשרד מבקר המדינה כי "ככלל, הביטוח מחריג מצבים של חירום.
על כן עובדים המתייצבים לעבודה בשעת חירום, אם בקופה ובין אם מחוץ לה, מכוסים במסגרת הביטוח הלאומי ובמסגרת ביטוחי האחריות המקצועית של מאוחדת כבשגרה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הקופות לבחון את סוגיית ביטוח הצוותים הרפואיים המוצבים בשעת חירום במרפאה אחודה ואינם נמנים עם עובדי הקופה שמפעילה אותה.
על משרד הבריאות לוודא את הסדרת הסוגיה.
נוהל משרד הבריאות קובע כי במרפאה אחודה יפעל בשעת חירום שירות לקיחת דמים לבדיקות מעבדה.
את דגימות הדם יש להעביר מהמרפאה למעבדות הקופה בסמוך ללקיחתן מהנבדק.
בהסכמיהן של הקופות עם ספקי השירות לאיסוף הדגימות יש גם התייחסות לעתות חירום.
ואולם הקופות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי אי ן בכריתת הסכמים אלו עם אותם ספקי שירות ערובה לכך כי בעתות חירום תובטח העברת הדגימות למעבדות המרכזיות, ובפרט לכשיידרש לשם כך רכב ממוגן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות העליונה לאשפוז, על משרד הבריאות ועל הקופות למצוא פתרון כדי להבטיח במידת האפשר העברה של דגימות מהמרפאות האחודות למעבדות הקופות בשעת חירום.
בנובמבר 2013 השיבה הכללית למשרד מבקר המדינה כי "בימים אלה מוקמת על ידי משרד הבריאות ועדה מקצועית, שבוחנת את סוגי בדיקות המעבדה ההכרחיות לביצוע בחירום.
לאחר שייקבעו הבדיקות, תבחן הכללית את הדרך להבטיח ככל הנ יתן את היכולת לבצען בשעת חירום".
50 ,סוגיית הביטוח כבר עלתה בדוח המיוחד (ראו מבקר המדינה היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה (יולי 2007 '), עמ237 ), שבו דווח כי קצין רפואה ראשי אסר תחילה על רופאי פקע"ר להגיש טיפול רפואי לאזרחים, למעט במקרים שנשקפה להם סכנת חיים חמורה, וזאת בשל היעדר ביטוח רפואי (ומחשש לתביעות רשלנות רפואית שמשרד הביטחון ייאלץ לשאת בעלותן).
רק מאוחר יותר במהלך הלחימה הוסדר הביטוח לרופאים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תרגול הפעילות במרפאות האחודות .
הגדרת מרפאות כמרפאות אחודות, תפעולן ואיושן אמורים להיעשות כבר בעתות רגיעה, ויש לתרגל אותם בשגרה.
גם נוהל משרד הבריאות מאוגוסט 201251 קובע כי "תרגול יבוצע במסגרת תרגילים לאומיים 'נקודת מפנה' בתרחישי מלחמה".
בבדיקה נמצא כי משנת 2007 ועד למועד סיום הביקורת לא בוצע תרגול מלא וכולל לבחינת תפקודן של המרפאות האחודות, לרבות איושן בעתות חירום, קבלת נתונים מתיקי חולים שאינם מהקופה המפעילה את המרפאה, בדיקת עמידות מערכות התקשורת והמחשוב והעברת דגימות למעבדות.
התרגול כלל רק פינוי של השוהים במרפאה לאזורים ממוגנים52.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד הבריאות יתרגל את תפקודן המלא של המרפאות האחודות.
בנובמבר 2013 כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כיתרגול הפעלת מרפאה אחודה יבוצע בשנת 2014 במסגרתהתרגיל הלאומי "נקודת מפנה ".
הרחבת פעילות המרפאות האחודות לטיפולים נוספים ולשירות אוכלוסיות מיוחדות .
מרפאה אחודה מוגדרת כאמור כמרפאה למתן שירותי רפואה ראשוניים - רפואת משפחה, רפואת נשים ורפואת ילדים, רפואה פנימית, שירות אחיות ושירותי מעבדה ודימות.
בבדיקה עלה כי ניתן לצמצם את הצורך בביקורי בית על ידי היערכות של המרפאות האחודות למתן חלק מהטיפולים הניתנים בידי היחידות לטיפולי בית: המרפאות האחודות יכולות לתת לחולים ניידים, נוסף על הטיפולים שהוגדרו בנוהל, גם טיפולים חיוניים אחרים שלא ניתן לדחותם, כמו טיפול בפצעים קשים לריפוי, הדורשים טיפול ומעקב תדיר.
ראוי כי משרד הבריאות יבחן את האפשרות להרחיב את תפקידי המרפאות האחודות וישנה את הנוהל בהתאם לתוצאות הבחינה.
51 "הפעלת מרפאה אחודה במתארי חירום", עדכון מתאריך 12.
52 תרגיל "נקודת מפנה4" ב- 2010 .
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 טיפולבעתות חירום בחולים השוהים בביתם .
פעילות היחידות לטיפולי בית של קופות החולים בעתות חירום קופות החולים מספקות זה יותר מ-30 שנה שירות טיפולי בית לחולים המרותקים לבית או למיטה, אשר מפאת מצבם אינם מסוגלים להגיע למרפאה בקהילה.
צוותי היחידות לביקורי בית כוללים בדרך כלל רופא, אחות, פיזיותרפיסט ומרפא בעיסוק.
כן עומדים לרשות הצוות מומחים בתחומים שונים כגון אף-אוזן-גרון, עיניים, אונקולוגיה, המטולוגיה וכירורגיה.
ביולי 2013 טיפלו היחידות לטיפולי בית בכללית, במכבי ובמאוחדת בכ - 31,000 מבוטחים.
בין טיפולי הבית שמספקות הקופות: 1 .
בדיקות רופא ואחות 2 .
,טיפול בחולים נוטים למות שמעוניינים רק בטיפול פליאטיבי (נגד כאב).
שיקום רב-תחומי לחולים ולפצועים הכולל בין השאר פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וטיפול של קלינאי תקשורת.
סגל רפואי : בדוח המיוחד צוין כי צוותי טיפולי הבית של קופות החולים פעלו במלחמת לבנון השנייה במתכונת מצומצמת ולא קיימו את כל הביקורים המתוכננים.
עוד צוין בדוח כי לא הוכנו אמצעי מיגון מתאימים לצוותים.
משרד הבריאות כתב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כיעם תחילת ו של מצב חירום מופנית אל האגף לשע"ח דרישה לאמצעי מיגון (קסדות ואפודי מגן) עבור צוותי טיפולי הבית.
המשרד מסר כי יבחן מחדש את הכמויות הנדרשות.
לעניין רכב ממוגן הסביר משרד הבריאות כי מספר כלי הרכב מוגבל ולכן הועברה פנייה של האגף לשע"ח אל המשרד להגנת העורף לתת עדיפות למערכת הבריאות במסגרת התיאום הלאומי בנושא.
הקופות הסבירו לנציגי משרד מבקר המדינה כי כדי לאפשר את תפקודו "תחת אש" של סגל טיפולי הבית, יש להקצות כלי רכב ממוגנים, קסדות ואפודי מגן53 - דבר שאינו בתכנון (ראו עוד בהמשך התייחסות לעניין כלי רכב ממוגנים למערכת הבריאות בעתות חירום).
עוד הסבירו הקופות כי ידוע להן שמספר המטופלים בביתם עלול לעלות, וכי במקביל עקב גיוס רופאים לשירות מילואים, ריתוקם בצו לבתי החולים והתייצבות חלקית של עובדים - שיעור איוש הצוותים לטיפולי בית עלול לקטון.
בבדיקה נמצא כי יחידות לטיפולי בית בקופות מסוימות נעזרות בספקים חיצוניים.
כך לדוגמה עיקר השירות הרפואי למטופלי הבית54 בכללית במחוז דן-פתח תקווה ובמחוז ירושלים ניתן באמצעות רו פאים עצמאיים, שנחתמו עמם הסכמים למתן טיפול רפואי במאושפזי הבית.
רופאים אלו מועסקים בדרך כלל בבתי חולים או בקופות חולים נוספות, ושירות זה ניתן על ידם כעיסוק נוסף.
עולה חשש כי בעתות חירום רופאים אלו עשויים להיות מרותקים למקום עבודתם או מגויסים לשירות מילואים , ועל כן על משרד הבריאות ועל הקופות לבדוק דרכים להבטחת איושם של הצוותים לטיפולי בית גם בעתות חירום.
בתשובתה מאוקטובר 2013 כתבה מכבי למשרד מבקר המדינה כי שיעור הרופאים (שכירים ועצמאיים) המרותקים למכבי בחירום עומד על כ -32% מכוח האדם בשגרה.
יש להביא בחשבון נתון משמעותי זה, המשפיע על יכולת הקופה לספק שירותים בחירום ועל יכולתה .
את ציוד המיגון האישי כגון קסדות ואפודי מגן אמור לספק האגף לשע"ח, על פי דרישה מהקופות 54 מטופלי בית - חולים מורכבים (מונשמים, אונקולוגיים ואחרים) הנזקקים לשיקום כחלופה לאשפוז ומטופלים בביתם על ידי צוותים לטיפולי בית.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להקצות מכוח האדם שלה ל"משימות לאומיות".
משום כך, מסרה הקופה, הקצאת כוח האדם למשימות תיבחן בזמן אמת והוא לא בהכרח יוקצה ליחידות לטיפולי בית.
משרד הבריאות מסר בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי אופן איוש כוח האדם בקופות בשעת חירום הנו אחד הנושאים שיידונו בשנת העבודה 2014 בוועדת כוח אדם המייעצת לרשות העליונה לאשפוז.
טיפול בחולים מונשמים בשעת חירום 55: בפגישה שהתקיימה באפריל 2013 במחוז דרום של משרד הבריאות עם נציגי הכללית בנושא היערכות לטיפול בחולים מונשמים בעתות חירום, עלה כי במחוז יש 40 חולים מונשמים המאושפזים בביתם.
חולים אלה מטופלים על ידי היחידות לטיפולי בית שבקופות.
בדיון נטען כי בשעת חירום לא ניתן לפנות את אותם חולים לבית החולים סורוקה בבאר שבע, היות שאין ביכולתו לקלוט אותם.
לא דווח על פתרון חלופי לחולים אלה.
לבעיית החולים המונשמים לא נמצא פתרון.
מקרה זה של היעדר פתרון לחולים בעת מבצע צבאי שנמשך שבוע ימים בלבד, מחדד בעיה רחבה יותר בעתות חירום של היעדר פתרון נאות לחולים מונשמים המאושפזים בביתם.
על משרד הבריאות לבחון בהקדם את המצב גם בשאר המחוזות ולפעול למציאת פתרונות לבעיה.
לפי דיווחי קופות החולים מנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה, יש כיום כ -500 חולים מונשמים המטופלים בביתם.
אומדן מטפלים ומטופלים : בביקורת לא נמצא כי במשרד הבריאות ובקופות נעשה אומדן של מספר מטופלי הבית הצפויים בחירום, בהתחשב בפינוי מטופלים מביתם למוסדות גריאטריים מחד, ובתוספת המטופלים עקב שחרור מוגבר מבתי החולים כדי לפנות מיטות לנפגעים מאידך.
כמו כן לא הוערך מספר הצוותים לטיפולי בית שיידרש למתן מענה הולם בשעת חירום.
באומדנים אלה יש להתחשב באפשרויות ההתייצבות בשעת חירום של רופאי החברות החיצוניות המטפלים במרותקים לביתם ברגיעה.
גם לא נבדקו לפרטיהן האפשרויות לאשפז במוסדות חולים מורכבים, סיעודיים ואחרים שבשגרה מאושפזים בביתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כהכנה לחירום ראוי לאמוד תקופתית את כוח האדם של היחידות לטיפולי הבית בעתות חירום, כדי שבשעת הצורך ניתן יהיה לתת מענה הולם לחולים המרותקים לביתם.
יש להיערך מראש, להציג חוסרים ולתכנן את הדרכים לצמצמם.
משרד הבריאות מסר בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי לאחר שייקבע בקופות אופן האיוש של כוח האדם בשעת חירום , ניתן יהיה לאמוד את המחסור הצפוי בעובדים.
טופס סירוב לפינוי : לעתים חולה אינו בסכנת חיים, אולם לצורך מעקב ולמניעת הידרדרות במצבו רצוי כי בשעת חירום הוא יקבל טיפול במוסד רפואי ולא בביתו.
אף על פי כן יש מטופלים המעדיפים להישאר בביתם.
כהפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה, החליטה הרשות העליונה לאשפוז בפברואר 2007 כי יש לגבש טופס סירוב לפינוי למוסד רפואי, לשם .
55 לקחים ממבצע "עמוד ענן" (מבצע צה"ל ברצועת עזה בין התאריכים 14-21 בנובמבר 2012 ) .
באשר להיערכות לשעת חירום משרד הבריאות 747 .
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החתמת מטופלים המסרבים בעתות חירום להתפנות למרות המלצת הגורמים המוסמכים 56 .
ואולם עד למועד סיום הביקורת טופס זהלא הוכן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הבריאות יכין מידית את טופס הסירוב לפינוי, ויצרפו לנהליו.
משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד הבריאות לנתח את השלכותיהם של מצבי חירום על השירות לטיפולי בית ולאמוד את היקף המטפלים והמטופלים במצבים אלו.
יש להביא בחשבון את אמצעי המיגון (כלי רכב ממוגנים, קסדות ואפודי מגן) שיידרשו לסגל הרפואי לשם מתן השירות.
בהתאם לכל אלה יש לקבוע את היקף השירות של טיפולי הבית שקופות החולים יחויבו בו בעתות חירום.
טיפול בחולים השוהים בבית מסיבות שונות .
ישנם מצבים שחולה אינו מסוגל לה גיע למרפאה.
בעתות רגיעה הוא מתקשר לקופה שהוא חבר בה, ולאחר בירור עם רופא בטלפון נשלח אליו רופא לביקור בית.
גם חולים במחלות קשות, שאינם משויכים ליחידות לטיפולי בית, זכאים להזמין ביקור רופא.