HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במרס 2006 חתם המשרד על תוספת להסכם ("מערכת אביב") עם הספק, ובה הזמין מהספק הקמת מערכת לתשאול האזרח לפני צילומו, הרחבה של מערך אחסון תצלומים וגיבוי לאחסון, וכן ביקש מהספק כי יסדיר קליטה מקוונת של תצלומים מלשכות מינהל האוכלוסין (להלן - מערכת האימות).
עבור הקמת מערכת האימות התחייב המשרד לשלם לספק 346,000 .
ש"ח 1220 דוח שנתי61ב .
במסמך האפיון של "מערך אימות עבור ביצוע צילומים במערכת אביב", שהכין הספק אחרי שנחתמה התוספת להסכם, נכתב שתהליך האימות ייעשה בלשכות מינהל האוכלוסין באמצעות מערכת אביב לפני צילום האדם, וכי "כל תמונה שנרכשה באמצעות מערכת 'דיוקן' או נסרקה תשמר בבסיס הנתונים לאחר ביצוע תהליך האימות.
עם הפעלת תהליך האימות יופסק תהליך קליטת תמונות ממשרד התחבורה".
עוד נקבע במסמך האפיון כי לאחר פעולת הצילום או הסריקה יאפשר תהליך האימות לתחקר את המצולם ולחלופין לתת לו פטור מתחקיר.
מן האמור ע ולה שעל פי הזמנת המשרד ובמימונו פותחו בשנים 2006 - 2007 מערכת לתחקור ואימות ומערכת דיוקן שנועדה לצילום, לסריקת תצלומים ולשמירתם בבסיס הנתונים של מערכת אביב.
מבירור שעשתה הביקורת ביולי 2010 ,עלה כי באותו מועד טרם הופעלה מערכת התחקור וממילא גם לא מערכת דיוקן, בלשכות רשות האוכלוסין וכי לא נעשים בהן התהליכים ששימשו להצדקת הרכישה ולהוצאת הכספים, תהליכים שלכאורה היו אמורים לתרום לשיפור מהימנות הנפקתם של תעודות הזהות והדרכונים.
מכאן שהמשרד אישר לפתח מערכות ולהוציא כספים רבים למימונן מתקציבו, אך טרם נעשה שימוש במערכו ת אלה.
נעשו מהלכים רבים: רכישת שירותי ייעוץ, פרסום מכרזים, רכישות והקמה של מערכות, שכבר בשנת 2005 נאמר למנכ"ל שהן מיועדות לצילום ממוחשב, ונוסף על כך לתחקור של הפונים לפקידי לשכות מינהל האוכלוסין, אך כאמור מערכות אלה אינן מופעלות בלשכות רשות האוכלוסין.
מתשובת מנכ"ל רשות האוכלוסין מנובמבר 2010 עולה שהתחקור והאימות הנעשים באמצעות המערכות שפותחו מצריכים זמן ומשאבים.
לדבריו, משאבים אלה הוקצו לפרויקט הביומטרי לשם הפעלתו, אך אינם מוקצים בתהליך הנפקת תעודות הזהות הנהוגות כיום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הוא הוציא מיליוני שקלים מקופת המדינה עבור רכישת תוצרים ושירותים, אך כבר כמה שנים אינו משתמש בהם לתכלית שלשמה אושרה ההוצאה.
פעולות אלה מנוגדות לכללי מינהל תקין, מבזבזות משאבי המדינה וגובלות ברשלנות.
רכישת ציוד לנטילת נתונים ביומטריים ולצילומים בדצמבר 2008 פרסם משרד הפנים מכרז נוסף ל"צילום ממוחשב וקליטת נתונים ביומטריים", לשם רכישת מערכת לקליטת נתונים ביומטריים הכוללת מצלמות .
דיגיטליות, סורקים, חיישני טביעות אצבעות, משטחי חתימה ואמצעי עזר לאגירתם .
של נתונים ביומטריים, ובכלל זאת של צילומים ממוחשבים, ושילובם במערכת אביב של מרשם האוכלוסין.
במכרז צוין כמה פעמים כי המימוש של חלקים ממנו מחייב חקיקה בכנסת.
מאחר שבמועד המכרז טרם אושר חוק המאגר הביומטרי, נקבע בו מנגנון לפיצוי כספי לספק, שהמשרד מתחייב לשלם אם לא יוזמנו הרכיבים שנכללו במכרז.
נמצא כי גם היציאה למכרז זה נעשתה שלא לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, ולפיה אין לפרסם מכרז בנסיבות שבהן הוראות מהותיות במכרז מתבססות על הצעת חקיקה שטרם אושרה בכנסת.
בשנים 2000 -2010 התקשר המשרד עם יועצים לשם ליווי הפרויקטים לתיעוד לאומי, ובכלל זאת פרויקט תעודת הזהות החכמה.
בשנים 2000 -2008 שולמו התשלומים ליועצים מתקציב המשרד (במסגרת תכנית מחשוב מרשם האוכלוסין).
ואילך שולמו התשלומים ליועצים במסגרת תקציב רשות האוכלוסין במהלך הביקורת התברר כי לא היו בידי חשבות המשרד נתונים על אודות ההוצאות שהוצאו במהלך ה שנים לשם קידום פרויקט תעודת זהות חכמה ועל אודות התקנות שמתקציבן שולמו תשלומים אלה.
בביקורת נמצא כי בשנים 2000 - 2008 שולמו התשלומים מתקציבן של תשע תקנות כדלקמן: תיעוד חכם; שכירת יועצים למחשוב; תעודת זהות חכמה; תעודת זהות צילום; תקציב לפרויקטי מחשוב; רכישת שירותי ייעוץ; פיתוח וניהול מערכת; פיתוח מערכת מחשוב; שכירת יועצים לתכנית.
בשנים 2009 -2010 :שולמו התשלומים מתקציבן של שלוש תקנות פעולות, שירותים ורכישות; תעודת זהות חכמה; הנפקת תעודות זהות.
לבקשת משרד מבקר המדינה המציאה חשבות המשרד את נתוני הביצוע של התקנות האמורות.
מהנתונים עולה כי משרד אישר תשלומים ליועצים בסכום כולל של כ-5 מיליון ש"ח בשנים 2000 -2010 .
עוד עולה מהנתונים שהמשרד מימן שירותי ייעוץ בנושא תעודת זהות חכמה וצילום ממוחשב מ-11 תקנות תקציביות שונות.
עוד נמצא שלגבי כמה יועצים נהג המשרד במשך כמה שנים לאשר תשלומים לאותו יועץ ובאותה שנה מתקציבן של כמה תקנות בעת ובעונה אחת.
תשלומים אלה שולמו אף על פי שהמשרד חתם עם כל אחד מהיועצים על הסכם אחד בלבד לרכישת שירותי ייעוץ.
נמצא כי התשלומים ליועצים שולמו, בחלק מהמקרים, מתקנות שונות מאלה שהמשרד התחייב להן.
לדוגמה, בשנים 2005 -2009 התקשר המשרד עם עורך דין לליווי הליכי המכרז השני להנפקת תעודת זהות חכמה.
בהסכם ההתקשרות הראשון אתו לא נכתב מאיזו תקנה תקציבית יינתן התשלום, ואילו במסגרת הארכת ההתקשרויות עמו קבעה ועדת המכרזים כי התשלומים יינתנו מהתקנה התקציבית "רכישת שירותי ייעוץ".
נמצא כי בשנים 2005 -2006 שולמו לו כספים מהתקנה התקציבית "תעודת זהות צילום"; בשנת 2007 משתי תקנות: "תעודת זהות צילום" ו"רכישת שירותי ייעוץ"; בשנת 2009 מהתקנה הכללית "פעולות שירותים ורכישות".
כלומר אף על פי שההתקשרות נעשתה לשם ליווי המכרז של תעודת זהות חכמה, התשלומים ניתנו מתקציבן של תקנות אחרות.
בהתקשרות עם יועץ אחר התחייב המשרד בהסכם ההתקשרות לשלם לו מתקציב התקנה "רכישת שירותי ייעוץ".
בפועל שולמו לו כספים בשנים 2009 -2010 מתקציב התקנה "פעולות, שירותים ורכישות".
בחינת התשלומים ששולמו מתקציב תקנה זו מלמדת כי עיקר התשלומים ממנה ניתנו בגין רכישת צבע למדפסות, רכישת מדפסות, רישיונות לתכנות וציוד תקשורת.
יצוין שגם תשלומים אחרים עבור שירותים של יועצים אחרים שולמו מתקציב תקנה כללית זו.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי תשלומים הניתנים מתקציבן של תקנות השונות מ אלה שקבע המשרד ותשלומים הניתנים מתקציבה של התקנה הכללית "פעולות, שירותים ורכישות" אינם מאפשרים לבקר כראוי את ההוצאות שהוצאו ואת תכליתן, מה גם שיש בכך כדי לפגוע בסדרי העדיפויות שהוגדרו במסגרת התקציב.
בתשובותיהם של סגן החשב הכללי במשרד האוצר, שהיה חשב משרד הפנים בשנים 2005 -2008 , ומנכ"ל רשות האוכלוסין בנובמבר 2010 נכתב כי הם חולקים על קביעת המבקר כי תשלומים הניתנים מתקציב תקנת "פעילות, רכישות ושירותים" אינם מאפשרים בקרה נאותה.
לדבריהם הבקרה נעשית בעת ההתקשרות ואפשר לפקח עליה על ידי שליפת הנתונים הנדרשים ברמת הסַפָּק או ברמת חוזה ההתקשרות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חשבות המשרד המציאה אמנם פירוט בדבר התשלומים שניתנו לספקים, אך לא פירטה את התקנה שממנה בוצע התשלום בטענה כי אין באפשרותה להמציא נתונים הכוללים פירוט זה.
מאחר שחלק מהתשלומים ניתנו כאמור מתקציבן של תקנות שונות מאלה שהמשרד התחייב להשתמש בהן בהסכם ההתקשרות, המשרד אינו יכול לבקר כראוי את הוצאותיו.
 מממצאי הביקורת עולה שבמשך השנים הוצאו הוצאות גדולות המסתכמות במיליוני שקלים מתקציב המדינה עבור רכישת שירותי ייעוץ שהיו קשורים בהכנת המכרזים להנפקת תעודת זהות ח כמה ובהכנת המכרז לצילום ממוחשב.
ההוצאות בולטות במיוחד נוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת טרם מומש היעד שלשמו הוצאו הוצאות אלה.
בשנים הבאות, עם התחלת המימוש של הפרויקטים לתיעוד לאומי, שעלותם מאות מיליוני שקלים, יגדלו ככל הנראה הוצאות המשרד עבור רכישת שירותי ייעוץ, וזאת נוכח היעדר כוח אדם מקצועי במשרד בתחום הבקרה והאינטגרציה של מיזמי מחשוב מורכבים.
נוכח הממצאים שהועלו, ולפיהם התשלומים ליועצים שולמו כאמור במהלך השנים מתקציבן של כמה תקנות בעת ובעונה אחת, על חשבות המשרד להגביר את הבקרה שהיא אמורה להפעיל בעניין הבי צוע של תקנות התקציב ושיוך ההוצאות, כדי שתתאפשר בקרה על השימוש בכספי התקציב לטובת הפרויקט.
עוד העלתה הבדיקה שלא היו בידי חשבות המשרד נתונים מסכמים על ההוצאות שהוצאו במשך השנים על הפרויקטים השונים ועל השירותים שנרכשו לכל פרויקט.
יש בכך כדי להעיד על ליקוי במנגנוני הבקרה על תקצוב ההוצאות, מימושן ורישומן בתקציב.
אשר למימושם של עקרונות התכליתיות והיעילות, יש לציין כי אף שבמשך שנים כבר הושקעו מיליוני שקלים, הרי במועד סיום הביקורת טרם הושגה המטרה שלשמה הוקצו אותם כספים: הנפקת תעודות זהות חכמות.
זאת ועוד, מימוש הפרויקטים כרוך בהתקשרויות רבות בהיקף של מאות מיליוני שקלים לשם רכש שירותים, פיתוח מערכות ממוחשבות, רכש ציוד ותשתיות.
נוכח הממצאים שהועלו בדבר הבקרה הרופפת על ההוצאות שהוצאו בשנים קודמות, מן הראוי שחשבות המשרד תנקוט פעולות מוחשיות שישפרו את מנגנוני הבקרה שלה על ביצוע תקציבי הפרויקטים 1224 דוח שנתי61ב .
ותקפיד למלא היטב את תפקידה כשומרת סף כדי שיהודק הפיקוח על ביצועם הכספי של הפרויקטים ועל מימונם.
לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), כולל תקציב המדינה כמה חלקים, ובהם תקציב רגיל להוצאות השוטפות ותקציב פיתוח להשקעות.
פרויקטים הנדסיים בתחום התשתיות וכן פרויקטים בתחום המחשוב מתוקצבים בסעיפי תקציבי הפיתוח.
ממסמכים שהמציא משרד הפנים לבקשת משרד מבקר המדינה עולה שבספטמבר 2009 אישר אגף התקציבים במשרד האוצר למשרד הפנים את מסגרת התקציב לשנים 2009 -2014 לפרויקטים לתיעוד לאומי.
מסגרת התקציב שאושרה לפרויקטים אלה היא 804 מיליון ש"ח.
יצוין כי תקציב זה אינו כולל תקציב למימון הרשות לביומטריה, שהקמתה מתחייבת לפי חוק המאגר הביומטרי, ולא תקציב למימון ההק מה, הפיתוח והתפעול של המאגר הביומטרי, שקבע החוק.
מכאן שעקב יישומם של אלה יהיו עלויות הפרויקטים לתיעוד לאומי גבוהות אף יותר מהמצוין במסגרת התקציב האמור.
נוסף על מסגרת התקציב האמורה אישר אגף התקציבים במשרד האוצר תקציב למימון תוספת של 69 תקנים ללשכות רשות האוכלוסין.
מהמסמכים שהמציא המשרד עולה שעל אף האמור בחוק יסודות התקציב, התקציבים האמורים שיועדו לפרויקטים לתיעוד לאומי כלולים בסעיפי התקציב הרגיל של המשרד - רשות האוכלוסין - ולא בתקציב הפיתוח של המשרד.
עוד עולה מהמסמכים שגם התקציב למימון ההתקשרות של המשרד עם הספק, שבדצמבר 2008 נחתם ההסכם עמו לייצור תעודות הזהות החכמות, בסכום של 270 מיליון ש"ח לכל היותר, נכלל בתקציב הרגיל.
ההוצאה למימון ההסכם תוקצבה בחוק התקציב לשנת 2008 במסגרת התקציב הרגיל של רשות האוכלוסין ולא במסגרת תקציבי הפיתוח.
בתקציבי המשרד לשנים 2002 -2009 נכללה התקנה התקציבית "תעודת הזהות חכמה" שנועדה למימון הפעולות וההתקשרויות שנעשו במסגרת הפרויקט.
תקנה זו נכללה גם היא בתקציב הרגיל של משרד הפנים, בסעיף "מחשוב מרשם האוכלוסין".
נכללה תקנה זו בתקציב הרגיל של רשות האוכלוסין מכאן שהתקציבים שיועדו לפרויקטים לתיעוד לאומי לא תוקצבו בסעיפי תקציב הפיתוח של המשרד, כמתחייב מחוק יסודות התקציב כדי שהתקציב ישקף נאמנה את החלוקה בין התקציב השוטף לתקציב הפיתוח וכדי שיהיה אפשר לבקרו ולפקח עליו כמתחייב בפרויקטים של פיתוח.
משרד מבקר המדינה העיר כי ראוי שפרויקטים לאומיים אלה, שבשנים 2009 -2014 מקצים למימושם תקציב גדול מאוד המסתכם בכ-1 .
מיליארד ש"ח בקירוב, יתוקצבו במסגרת תקציבי הפיתוח מתשובת המשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 עולה כי סעיפי תקציב הפיתוח מיועדים למשרדי ממשלה שחלק ניכר מפעילותם הוא פרויקטי פיתוח ארוכי טווח וכי פעילותה של רשות האוכלוסין אינה מתאפיינת בפרויקטים ארוכי טווח אלא בפעילות שוטפת של לשכות רשות האוכלוסין ובפיקוח והסדרה של נושא ההגירה בישראל.
עוד עולה מתשובתו כי 1226 דוח שנתי61ב .
פרויקט תעודת זהות חכמה הוא פרויקט ייחודי הנעשה במסגרת פעילותה של הרשות, ועל כן לא מצאו לנכון להקים עבור הרשות סעיף פיתוח שיכלול אך ורק פרויקט יחיד.
כמו כן ציין המשנה לממונה בתשובתו כי הפרויקט מתוקצב כיום בתחום פעולה נפרד, ובו אך ורק תקנות השייכות לפרויקט, דבר המאפשר שליטה ובקרה טובות בעניין תקציב הפרויקט.
מתקיימים היתרונות שבהפרדה בין תקציב רגיל לתקציב פיתוח עבור משרדים שפרויקטים של פיתוח אינם נכללים בעבודתם השוטפת.
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר כי מן הראוי שפרויקט תעודת זהות חכמה, שהוא פרויקט פיתוח הנמשך יותר מעשור, יתוקצב, כמתחייב מחוק יסודות התקציב, בסע יפי תקציב הפיתוח ולא בסעיפי התקציב הרגיל.
זאת ועוד, תשובת המשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר, ולפיה לא מצאו לנכון להקצות לרשות האוכלוסין סעיף פיתוח שיכלול אך ורק פרויקט יחיד, אינה במקומה שכן כאמור היא מנהלת פרויקטים נוספים: דרכון חדש וארכיב ממוחשב.
משרד הפנים פועל זה כ -15 שנים לקידום הנפקתה של תעודת זהות חכמה כדי להנהיג תעודה בעלת עמידות משופרת, שתהיה בעלת כושר התעדכנות ודיוק, שתשפר את מהימנות ההזדהות באמצעותה ואת שימושיותה במסגרת יזמות ממשל זמין, ושיהיה קשה ככל האפשר לזייפה.
למרות פעולותיו הממושכ ות ולמרות ההוצאות הגדולות שהוצאו במהלך השנים, עד מועד סיום הביקורת טרם הונפקו תעודות הזהות החכמות.
לפיכך, נמשך השימוש בתעודות הזהות הנהוגות זה כמה עשורים, וכן נמשכים הכשלים והסיכונים הנלווים לשימוש בהן.
המשך השימוש בתעודות במתכונתן הנוכחית מאפשר לגורמים שו נים לנצלן לרעה לשם ביצוע עברות פליליות וכלכליות, הגירה בלתי חוקית ופעילות הפוגעת בביטחון המדינה.
באמצע שנת 2007 שינה המשרד את מדיניותו והחליט לכרוך את הנפקתה של תעודת הזהות החכמה בנטילת אמצעי זיהוי ביומטריים.
בדצמבר 2009 התקבל בכנסת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע- 2009 .
לפי החוק האמור הכללת אמצעי הזיהוי הביומטריים בתעודת הזהות החכמה תיעשה בהדרגה במשך תקופת מבחן של שנתיים עד ארבע שנים, שבמהלכן יחולו הוראות חוק זה רק על תושבים שייתנו את הסכמתם לכך.
עוד קובע החוק כי כדי להוציאו לפועל יש לעשות מגוון פעולות, אך אלה טרם הושלמו במועד סיום הביקורת, לרבות אישורם של צו ותקנות והקמת מסגרות מינהליות, מנגנוני מדידה ובקרה ומערכות ממוחשבות.
נוכח האמור תידחה הנפקתה של תעודת הזהות החכמה לכלל האוכלוסייה בכמה שנים נוספות, ותצא לפועל רק אחרי שהחוק יוחל במלואו.
מכל האמור לעיל עולה, כי הטיפול בנושא זה נקלע למצב בלתי נסבל של העדר פתרון.
לשם מניעת זיוף תעודות הזהות - התכלית המוצהרת של משרד הפנים שהוגדרה צורך לאומי חיוני ועמדה ביסוד המהלך להחלפת תעודות הזהות - ונוכח הקמתו של מערך לייצור תעודות הזהות החכמות בשנת 2010 , ממליץ משרד מבקר המדינה כי משרד הפנים ינקוט לאלתר מהלכים להנפקתן של תעודות זהות חכמות לכלל האוכלוסייה עוד קודם 1228 דוח שנתי61ב .
שייכללו בהן אמצעי הזיהוי הביומטריים, ובכך יקשה את זיופן ויגביר את מהימנות השימוש בהן.
על פי חוק יסוד: מקרקעי ישראל, חוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 (להלן- חוק מקרקעי ישראל), חוק מינהל מקרקעי ישראל, הת ש"ך-1960 , שתוקן באוגוסט 2009 לחוק רשות מקרקעי ישראל (להלן - חוק רשות מקרקעי ישראל), והאמנה שבין מדינת ישראל לקרן קיימת לישראל, התשכ"ב-1961 , מופקד מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל) על ניהול מקרקעי ישראל השייכים למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן הקיימת לישראל - שהם כ-93% מהקרקעות שבשטח מדינת ישראל (כ-22 )מיליון דונם.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, מועצת מקרקעי ישראל קובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה ינוהלו מקרקעי ישראל, מפקחת על פעולתו של המינהל ומאשרת את תקציבו.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, האחריות למועצת מקרקעי ישראל ולביצוע חוק מקרקעי ישראל היא של שר הבינוי והשיכון.
במהלך השנים עברה, לפי החלטות ממשלה, האחריות להם ממשרד ממשלתי אחד לאחר.
ביוני 1996 התקבלה החלטת ממשלה למנות את שר התשתיות הלאומיות דאז, אריאל שרון, ליו"ר מועצת מקרקעי ישראל ולשר הממונה על ביצוע חוק מקרקעי ישראל.
בספטמבר 2002 הוחלט למנות את ראש הממשלה דאז, אריאל שרון, ליו"ר מועצת מקרקעי ישראל ולשר הממונה על ביצוע חוק מקרקעי ישראל.
במרס 2003 הוחלט למנות את שר התעשייה והמסחר דאז, אהוד אולמרט, ליו"ר מועצת מקרקעי ישראל ולשר הממונה על ביצוע חוק מקרקעי ישראל.
ביולי 2007 הוחלט למנות את שר הבינוי והשיכון דאז, מר זאב בוים, ליו"ר מועצת מקרקעי ישראל ולשר הממונה על ביצוע חוק מקרקעי ישראל.
בראש המועצה במועד הביקורת עמד שר הבינוי והשיכון, מר אריאל אטיאס, המכהן בתפקידו ממרס 2009 .
מנהל המינהל הוא מר ירון ביבי שמכהן בתפקידו מאוגוסט 2008 .
קדם לו מר יעקב אפרתי שהיה מנהל המינהל מאוקטובר 2001.
בתיקון לחוק רשות מקרקעי ישראל נקבע שהמינהל יהפוך לרשות מקרקעי ישראל (להלן - הרשות), אשר תבוא במקום המינהל.
על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, מועד הקמת הרשות נקבע ל-1.
10 , ואולם נקבע בחוק כי "רשות מקרקעי ישראל לא תחל לפעול אלא לאחר שנחתם הסכם קיבוצי המסדיר את זכויותיהם של עובדי משרד הבינוי והשיכון 713 .
עד מועד סיום הביקורת טרם נחתם הסכם קיבוצי עם העובדים, והרשות עדיין לא הוקמה ולא החלה לפעול.
אלה תחומי הפעילות המרכזיים של המינהל: ניהול מלאי המקרקעין, יצירת עתודות לקרקע בבעלות ציבורית למטרות לאומיות , שיווק קרקעות והקצאתן לייעודים שונים, טיפול בחוכרים ובמשתכנים ופיקוח על שימושי הקרקע.
במינהל 12 אגפי מטה ושבעה מחוזות בכל חלקי הארץ האחראים 714 דוח שנתי61ב .
למימוש מדיניות המינהל; האגפים ויחידות המטה מכוונים ומדריכים את פעולת המחוזות.
במינהל כ-780 עובדים וכ-100 .
עובדים חיצוניים פעולות הניהול כרוכות בטיפול בעסקות עתירות כספים, ויש להן השפעה מכרעת על קביעת שווי המקרקעין המוחכר; על גביית דמי חכירה, דמי היוון ודמי היתר; על חתימה על הסכמים, על קיום מכרזים, על רישום ועל גבייה של חובות, על מתן הנחות לפי הנחיות מועצת מקרקעי ישראל ועוד.
במינהל מבוצעות בין 8,000 ל- 8,500 .
עסקות בשנה אגף מידע, שליטה, בקרה ואו"ש (ארגון ושיטות; להלן - אגף מידע) מספק שירותים ליחידות המקצועיות והארגוניות של המינהל.
המערכות הממוחשבות של המינהל אמורות להבטיח טיפול יעיל, סדור, אחיד, מקצועי ומתועד כהלכה ולתרום לקיצור משך הטיפול בפניות אליו ובקבלת השירותים.
כמו כן הן אמורות לשמש כלי לקיום פעולות הבקרה.
כיוון שתהליך הניהול במינהל כרוך בחישובים רבים ומורכבים, תרומתן של המערכות הממוחשבות חשובה לא רק לקיצור התהליכים, אלא גם להגברת אמינות הפעולות ולבקרה שוטפת על תהליכים והחלטות.
המערכות הממוחשבות הן גם כלי להפקת נתונים ולהצגתם בחתכים שונים, לפי צרכים משתנים.
באגף מידע יש 94 עובדים- 26 עובדי תקן ו-68 עובדים חיצוניים.
כמו כן עובדים באגף מידע כ-14 מפעילים שהם עובדי חברהפרטית אשר נותנת למינהל שירותי הפעלה.
האגף כפוף למנהל המינהל.
אלה מערכות המידע במינהל: מערכות לניהול מקרקעין; מערכות מינהליות; מערכת מידע גאוגרפית (ממ״ג) המאפשרת ניהול מידע גאוגרפי, אחזורו וניתוחו והפקת תרשימי עסקות; מערכת "הדמיה" המכילה כ-1.
2 מיליון תיקיםסרוקים ומערכת לניהול תוכן.
בשנים 1996 ,1997 ו-1998 עשה משרד מבקר המדינה ביקורות במינהל במגוון נושאים הקשורים למערכות המידע שלו ומצא ליקויים רבים7 .
אלהמערכות המינהל לניהול המקרקעין: 1.
מערכת עסקות, כספים, ארכיב (להלן - עכ"א) - מערכת ש מטפלת בכ- 1,370,000 נכסים ומחולקת לארבע תת-מערכות: עסקות, כספים, ארכיב וחוכרים (או משתכנים).
מערכת שמאות (משולבת ממ״ג) - מערכת לרישום ולניהול של בקשות לשומה הכוללת את הערכותיהם של השמאים הפרטיים והממשלתיים.
מערכת חוזים - מערכת לעריכת חוזים בהתאם לנתוני תיק הנכס.
הנהלת המינהל לא הכינה תכנית-אב למחשוב משנת 1993 ואף לא מינתה ועדת היגוי למחשוב - מבקר המדינה, דוח שנתי 46 (1996 '), עמ194 .
במינהל לא היו הוראות בכתב המנחות את הממונים המתאימים לבדוק את הפעולות הנרשמות במערכת "בקרת פעילויות", וממילא לא נבדקו; לא מונה אחראי לאבטחת המידע במאגרי המידע שבבעלותו; המינהל לא קבע נוהלי אבטחת מידע נאותים כנדרש; ניהול הרשאות הגישה של המשתמשים למערכות הממוחשבות היה לקוי - מבקר המדינה, דוח שנתי 48 (1998 '), עמ738 .
בשנים 1994 -1996 עלו במינהל חששות רבים לפגיעה בטוהר המידות: חשש לזיופי מסמכים ולקבלת טובות הנאה; חשש לקבלת שוחד ודיווחים כוזבים; מתן אישורים שלא כדין; שינוי נתונים במערכת המידע; מסירת מידע פנים לגורמים שמחוץ למינהל; ליקויים בהרשאות גישה למערכת הממוחשבת וחשש לשינויים יד ניים בנתונים הרשומים בה; חשש לשינויים בנתוני המערכת הממוחשבת ללא אישור מתועד של דרג נוסף וללא בקרה נאותה - מבקר המדינה, דוח שנתי 49 (1999 '), עמ443 .
ואילך משרד הבינוי והשיכון 715 .
מערכת הוצאות פיתוח (משולבת ממ״ג) - מערכת לרישום ולניהול של הוצאות הפיתוח בקרקע.
מערכת פינויים - מערכת לרישום, לחישוב ולניהול של פינויים מקרקעות.
מערכת ספר הנכסים - מערכת המטפלת במצאי המקרקעין שבניהול המינהל וברישום בעלויות על הקרקע, בהתחייבויות ובמעקב אחר רישום בטאבו.
)מערכת תכנון (תכניות ומגרשים- מטפלת במצאי התכניות המפורטות.
מערכת פיקוח- מטפלת בשמירה על הקרקע ובאירועי פיקוח.
מערכת משפטית- מטפלת בתיקים שהוגשו לתביעות משפטיות.
חלק גדול מהמערכות לניהול המקרקעין הקיימות במינהל פותחו לפני כ-30 .
שנה המערכות הן: כספים, חוכרים, פינויים, תכנון, ספר הנכסים והמערכת המשפטית.
בסיס הנתונים שלהן הוא רשתי ומיושן; מערכות המידע כתובות בשפת COBOL והתממשקותן8 למערכות חדשניות כמו מערכת ניהול תוכן וממ״ג מורכבת; קיים קושי בהפקת מידע ניהולי מהן; חסרות בהן פעולות בקרה מובנות ויש קשיים בגיוס כוח אדם המיומן בשימוש בטכנולוגיה המיושנת.
בפברואר 2006 החליט חשב המינהל שכל מערכות המידע האמורות ומערכות אחרות יפותחו במסגרת פרויקט "מרכב"ה"9 , מאחר שלדבריו ניהול מקרקעין כרוך בפעולות כספיות רבות ומהותיות, ואת אלה יש לבצע רק במערכת כספית, אך הדבר לא יצא לפועל (בעניין זה ראה להלן).
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 , היה המינהל בתחילת שלב האפיון 10 מחדש של מערכות המידע האלה, פרט למערכת כספים.
את האפיון עושה חברה חיצונית שזכתה במכרז.
על פי הערכת מנהלת אגף מידע, האפיון לא יסתיים לפני אמצע 2011 , ואז יידרשו כשלוש שנים נוספות לסיום פיתוח המערכות, בדיקתן והפעלתן.
בין מרס לאוגוסט 2010 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על מערכות המידע במינהל מקרקעי ישראל.
נבדקו בעיקר הכנת תכנית-אב ותכניות עבודה; מערכת עכ"א (עסקות, כספים, וארכיב); אבטחת המידע והשימוש במערכת הממוחשבת לגביית חובות.
הביקורת נעשתה בעיקר באגף המידע ובאגף הכספים של המינהל.
הכנת תכנית-אב ותכניות עבודה .
החלטת ממשלה11 בנושא "הקמת מערכות ממוחשבות" משנת1997 קובעת שהמנהל הכללי בכל משרד ממשלתי יקים "ועדת היגוי לכל פעולות המחשוב" (להלן - הוועדה), שתפקידיה יהיו אלה: הנחיית פעילות המחשוב והתקשורת; גיבוש סדרי תכנון, בקרה ופיקוח על פיתוח ועל רכש של מערכות מידע במשרד; גיבוש לוחות זמנים ותקציבים; קביעת תפישות מחשוביות לעבודת המשרד וסדרי קדימויות; קביעת מדיניות אבטחת מידע.
בראש הוועדה יעמוד המנהל הכללי של המשרד או הסמנכ"ל למינהל, וחבריה יהיו מנהל מערכות מידע במשרד, קצין הביטחון, היועץ המשפטי, חשב המשרד, המבקר הפנימי ועוד.
8 התממשקות( Interfacing) - המונח המקובל לקשר ולחיבור בין מערכות ממוחשבות ולעבודה משותפת שלהן.
9 "מרכב"ה" - "מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה", הוא פרויקט שיזם אגף החשכ"ל בשנת 2000 להקמה ולהטמעה של מערכת מחשוב אחידה במשרדי הממשלה, לניהול המשאבים בתחומים האלה: כספים, כוח אדם, רכש (לוגיסטיקה) ונכסים ולפעולות נוספות כגון פניות לקבלת תמיכות והקצאתן.
10 אפיון הוא שלב במחזור החייםשל מערכת מידע ש בו מוגדרות דרישות המערכת, מהותה ותכניה, בפרט מנקודת ראות המשתמש.
11 /החלטה מס' בק9 מ- 20.
"בנושא "ועדות היגוי למחשוב משרד הבינוי והשיכון 717 .
לפי נוהל מפת"ח12 , ועדתההיגוי קובעת את מדיניות המשרד בנושאי ענ"א בכפוף למדיניות כלל-ממשלתית.
הוועדה מ אשרת את תכנית העבודה השנתית לענ"א במשרד ועוקבת אחר ביצועה.
בראש הוועדה יעמוד עובד בכיר, לפחות סמנכ"ל, והרכבה ייקבע על ידי מנכ"ל המשרד.
בהחלטת הנהלת המינהל מס' 776 מאוגוסט1997 נקבע כי ההנהלה המצומצמת של המינהל בראשות מנהל המינהל תהיה ועדת היגוי לנושאי מערכות המידע והמחשוב במינהל, ואליה יובאו הנושאים לדיון.
מאז 2005 לא דנה ההנהלה המצומצמת של המינהל בנושאים מרכזיים המפורטים בהחלטת הממשלה, ובכלל זה אישור תכנית העבודה השנתית של אג ף מידע ותקציבו; מעקב אחר ביצועה; קביעת מדיניות אבטחת המידע; סיווג ומיפוי של "המידע הרגיש"; אישור תכנית אבטחת המידע, תקצובה ו מעקב אחר יישו מה.
מ - 2005 לא קבעה אפוא הנהלת המינהל מדיניות בנושא מחשוב ולא עקבה אחר עבודת אגף מידע באופן יסודי.
לפיכך חסר המינהל את ה תשתית הדרושה לניהול מערך המחשוב בהתאם להחלטת הממשלה.
החלטת הממשלה משנת1997 קבעה כי החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) יעגן את עקרונות ההחלטה בעניין ועדת היגוי למחשוב בתכ"ם ובנוהל מפת"ח; העקרונות אכן עוגנו בהוראת תכ"ם - שלא חודשה באוגוסט 2008, כאשר פורסם תכ"ם חדש.
עם זאת, בהוראת תכ"ם מ-200813 נקבע ש"בכל מקרה" שאין בתכ"ם החדש הוראות רלוונטיות "לנושא מסוים" ניתן להסתייע ב"תכ"ם הישן ולהשתמש בו".
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה באגף החשכ"ל באפריל 2010 עולה כיההוראה טרם פורסמה בתכ"ם החדש, משום שלדברי מרכז הוועדה המרכזית לענייני תקשוב במשרד האוצר, עבודת המטה בעניין טרם הסתיימה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזמן הרב שחלף מאז ביטול ההוראה הקודמת יש צורך בפרסום דחוף של הוראה כוללת ועדכנית בידי המופקדים על כך בחשכ"ל.
בתשובתו מנובמבר 2010 הודיע אגף החשכ "ל, כי בי ולי 2010 מינה מר טל הרמתי, סגן בכיר לחשב הכללי, ועדת משנה לוועדה המרכזית בנושא מבנה ועדת התקשוב המשרדית, ועם השלמת עבודתה ייבחנו המלצותיה ויפורסמו הוראות תכ"ם חדשות ומעודכנות.
,על פי נוהל מפת"חתכנון אסטרטגי של המידע בארגון (או בשמו האחר, תכנית-אב למחשו ב) היא פעילות תכנון מרכזית בו, והיא מתקיימת אחת לתקופה מסוימת - כל שלוש עד חמש שנים, ומיועדת להציג לארגון תמונה מקיפה על המחשוב הנחוץ לו לטווח ארוך.
תכנית-אב היא למעשה תכנית עבודה רב -שנתית ולפיה מכינים את תכניות העבודה השנתיות.
התוצר הראשי של ה כולל אוסף .
12 )נוהל מפת"ח (נוהל מסגרת לפיתוח ולתחזוקה- נוהל מסגרת שקבע החשכ"ל לפיתוח ולתחזוקה של מערכות ממוחשבות במשרדי הממשלה.
הוא מפרט את השלבים בחיי המערכת הממוחשבת ואת התוצרים הנדרשים בכל אחד מהם.
הוא הנוהל המחייב במשרדי הממשלה, על פי החלטת ועדת השרים לכלכלה מאוקטובר 1991 , שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה, ועל פי הוראות תכ"ם.
מסמכי ייזום של כל המערכות המתוכננות במהלך התקופה שעליה חלה התכנית.
תכנית-האב אמורה לפרט את מערכות המידע ומערכות התשתית הדרושות לארגון ואת המשאבים - כוח אדם, זמן ותקציב - הדרושים להקמתן ולתפעולן השוטף.
בהכנת התכנית מעורבת ההנהלה הבכירה המגדירה את יעדיה ומאשרת אותה.
הביקורת העלתה כי בשנת 1999 הכין אגף מידע תכנית-אב למחשוב שכותרתה "תכנית אסטרטגית למערכות המידע לקראת 2005 "; ההנהלה הייתה אמורה לאשרה, אך לא נמצא שהיא נדונה משרד הבינוי והשיכון 719 .
מאז לא הכין המינהל תכנית-אב למחשוב .
התברר כי בפועל עבד המינהל באופן חלקי על פי התכנית האמורה.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל כי הנהלת המינהל מחויבת לדון ולאשר תכנית-אב טרם התחלת יישומה.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המינהל להכין, כמתחייב מנוהל מפת"ח, תכנית -אב למחשוב שבה יפורטו, בין השאר, מערכות המידע ומערכות התשתית הדרושות לארגון בחמש ה שנים שלאחר תכנונה, והמשאבים הדרושים להקמתן ולתפעולן השוטף .
הכנת התכנית תבטיח הליך תכנוני מפורט שיקיף את כל מערך המחשוב במינהל.
נוהל מפת"ח קובע כיתכנית עבודה שנתית היא המכשיר המרכזי לתכנון ולניהול של פעילות יחידת המחשוב (מערכות המידע), לבקרה עליה ולבניית תקציבה.
במשרדי הממשלה תכנית העבודה השנתית מוגשת לאגף התקציבים במשרד האוצר בשני מועדים: בחודש יולי ובחודש ינואר, עם תחילת שנת התקציב שבה תבוצע העבודה .
הוראת התכ"ם שלא חודשה באוגוסט 2008 ,ועדיין משמשת כלי ניהולי ומקצועי קבעה שלא יאוחר מ-31 במרס בכל שנה יוגשו לחברי הוועדה המסמכים האלה: הצעה לתכנית עבודה שנתית לשנה שלאחריה שתוכן על ידי מנהל מערכות המידע; דוח על התקדמות המיזמים שאושרו על ידי הוועדה בשנה הקודמת - באחריות מנהל מערכות המידע, ו דוח ביצוע התקציב בסעיפי המחשו ב לשנה הקודמת - באחריות חשב המשרד וקצין תקציבים.
הוועדה אמורה לדון בהצעה לתכנית העבודה ולהמליץ על תכנית המחשוב, שתובא לאישור אגף התקציבים במשרד האוצר.
תכנית זו תוגש לאגף התקציבים לא יאוחר מ-30 .
ביוני בכל שנה אגף מידע מנהל עשרות פרויקטים בשנה: פרויקטים לזמן קצוב לתחזוקת מערכות מידע ופרויקטים שנמשכים מספר שנים.
תכנית העבודה השנתית לכל הפרויקטים ומערכות המידע אמורה להיגזר מתכנית-האב, והיא כלי מרכזי בניהול הפעילות הארגונית ובהכוונתה ליעדים מוגדרים בהתחשב בסדר העדיפויות, במגבלות הזמן ובכוח האדם.