HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
) 33 החלטת ממשלה1403 , "תכנית לאומית ליישום היעדים להפחתת פליטות גזי חממה ולהתייעלות אנרגטית" ( 10.
) 34 החלטת ממשלה 2041" , אשרור הסכם פריז בדבר התמודדות בינלאומית עם שינויי האקלים " ( 14.
) 35 בדצמבר2015 התקיימה ועידת האקלים בפריז, וב - 22.
16 נחתם בניו יורק הסכם פריז.
בהסכם נקבעה תכנית עולמית להתמודדות עם שינויי האקלים, הכוללת את היעדים המרכזיים האלה: הפחתת פליטה של מזהמי אוויר; נקיטת אמצעים כדי לוודא שהעלייה בטמפרטורה העולמית הממוצעת לא תהיה ביותר משתי מעלות צלזיוס; הגברת היכולת להתמודד עם ההשפעות של שינויי האקלים; הבטחת ערוץ מימון למאמץ העולמי להפחתת פליטת גז"ח.
36 לפימחקר של משרד התשתיות הלאומיות משנת 2011 , עלות ק ילו-ואט חשמל בלתי מסופק נאמדת בכ - 136-60 .
ש"חראו משרד התשתיות הלאומיות, תוצאות מחקר אומדן עלות אי-אספקת חשמל - צד הביקוש (נובמבר 2011.
) 37 אתשאר החשמל מייצרים יצרני חשמל פרטיים.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |15 .
בינואר2009 קבעה הממשלהיעד מנחה 38 , ולפיו בשנת2020 יש לייצר%10 מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות; כמו כן קבעה הממשלה יעד ביניים, ולפיו בשנת 2014 יש לייצר באמצעות אנרגיות כאמור5% מהחשמל.
בספטמבר2015 קבעה הממשלה כי בשנת 2025 יהיה שיעור החשמל שייוצר באמצעות אנרגיה מתחדשת13% לפחות מסך כל צריכת החשמל באותה שנה, וכי בשנת 2030 יהיה שיעור החשמל שייוצר באמצעות אנרגיה כאמור 17% לפחות מסך כל צריכת החשמל באותה שנה.
בשנת 2014 היה שיעור החשמל שיוצר באמצעות אנרגיות מתחדשות כ- 1.
4% מסך החשמל שייוצר, ובשנת 2015 כ-%239 .
לשם השוואה, בשנים2015 ו-2014 ייצרה ספרד%36 ו-%40.
4 בהתאמה מהאנרגיה שלה באמצעות אנרגיות מתחדשות40.
על חח"י חל צו רוחבי (ראו להלן) הקובע בין היתר חובת הפחתת פליטה באופן מדורג בתחנות הכוח הפחמיות.
בספטמבר 2016 ,חתמו שר התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים (להלן - שר האנרגיה) והשר להגנת הסביבה (להלן - השר להג"ס) על מסמך הבנות, ובו צוינה החלטתו של שר האנרגיה מאוגוסט 2016 לסגור את יחידות הייצור 4-1 בתחנת הכוח אורות רבין (להלן - אורות רבין), המופעלות באמצעות פחם, עד שנת 2022 , זאת בכפוף להעלאת היתירות של משק הגז הטבעי ופיתוח של שלושה מאגרי גז בלתי תלויים וחיבורם לחוף וכן, בכפוף להקמת "יכולת חלופית" באמצעות גז טבעי הנדרש לאספקת מלוא הביקוש לחשמל ]ייצור[ גנרציה (להלן - מסמך ההבנות).
עד יוני 2016 השקיעה חח"י כ-4.
4 מיליארד ש"ח41 במיזם להפחתת פליטה בתחנות הכוח הפחמיות שלה; על פי אומדן שעשתה חח"י, עלותו הכוללת של המיזם היא כ -8.
בחודשים מאי עד דצמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את מימוש ההחלטות והיעדים שקבעה הממשלה בעניין הפחתת זיהום האוויר הנגרם בתהליך ייצור החשמל, ובכלל זה את שילוב האנרגיות המתחדשות בתהליך ייצור החשמל ואת פעולות חח"י להפחתת זיהום האוויר בתהליך ייצור החשמל בה.
הבדיקות נעשו במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה), ובכלל זה ברשות החשמל הפועלת בו, וכן במשרד להג"ס, במשרד האוצר ובחח"י.
בדיקות השלמה נעשו במינהל התכנון במשרד האוצר (להלן - מינהל התכנון )42 וברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י).
38 החלטת ממשלה4450 , "קביעת יעד מנחה וגיבוש כלים לקידום אנרגיות מתחדשות בפרט באזור הנגב והערבה" ( 29.
) 39 לשםהשוואה, ראו נספח 1.
40 אתר האינטרנט של סוכנות האנרגיה הבין-לאומית ( IEA :) http://www.
41 לאכולל עלויות שלא תוקצבו בגין השפעת ״מדידות מחדש״ ( IAS 19 .
) והיוון ריבית בזמן הקמה 42 ב- 13.
15 אישרה מליאת הכנסת את העברת סמכויות מינהל התכנון ממשרד הפנים למשרד האוצר.
האיחוד האירופי איכות האוויר בישראל - תמונת מצב .
העלויות החיצוניות עקב פליטת מזהמים .
תהליך ייצור החשמל כרוך בהשפעות חיצוניות שליליות43 .
אחת ההשפעות החיצוניות השליליות של ייצור החשמל היא זיהום האוויר, העלות של ההשפעה החיצונית השלילית אינה מוטלת באופן ישיר על הגורמים המעורבים בהליך רכישת המוצר.
כלומר, היא אינה מוטלת על היצרן או הצרכן כחלק מעלות המוצר הנרכש (חשמל), אך פוגעת במוצר הציבורי (האוויר) תוך פגיעה ושלילת ההנאה של הציבור משימוש במוצר זה.
העלויות החיצוניות מתבטאות בנזק הנגרם לסביבה עקב פליטת גז"ח ובנזק הנגרם לבריאות הציבור עקב פליטת מזהמי אוויר.
בלוח 1 מוצגת השוואה בין ישראל ל -15 מדינות באיחוד האירופי (להלן - EU15 ) ול-27 מדינות באיחוד האירופי (להלן- EU27 ) בנוגע לפליטת תחמוצות חנקן לנפש ותחמוצות גופרית לנפש בשנת 201544.
לוח 1 : פליטת תחמוצות חנקן ותחמוצות וגופרית לנפש בשנת 201545 .
)(ק"ג לנפש בשנה תחמוצות גופרית - xSO .
מהלוח עולה כי פליטת מזהמים אלה לנפש בישראל גבוהה במידה ניכרת מפליטת מזהמים אלה לנפש במדינות האיחוד האירופי.
כפי שיצוין להלן, העלויות החיצוניות עקב פליטת מזהמים, ובכלל זה מזהמים הנפלטים בתהליך ייצור החשמל, הן גבוהות46 .
43 ראו במילון המונחים בסוף הדוח.
44 ב-EU15 נכללות המדינות שהצטרפו לאיחוד עד שנת2004 ,: אוסטריה, בלגיה, דנמרק, פינלנד צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, איטליה, לוקסמבורג, הולנד, פורטוגל, ספרד, שוודיה ובריטניה.
ב-EU27 ,נכללות, נוסף על המדינות האמורות, המדינות האלה: בולגריה, קפריסין, צ'כיה אסטוניה, הונגריה, לטביה, ליטא, מלטה, פולין, רומניה, סלובקיה וסלובניה, שהצטרפו לאיחוד בין השנים 2007 - 2013.
45 הנתונים לגבי ישראל נלקחו מאתר האינטרנט של המשרד להג"ס: http://www.
il/PRTRIsrael/Pag es/default.
הנתוניםלגבי EU15 ו-EU27 :נלקחו מאתר האינטרנט http://prtr.
46 יצוין כי חח"י מייצרת חשמל גם עבור תושבי הרשות הפלסטינית ורצועת עזה, המונים כארבעה מיליון נפש.
החשמל המיוצר עבור תושבים אלה הוא בהיקף של כ-4 מיליארד קילו-ואט שעה בשנה, שהם כ-7% מהחשמל שמייצרת חח"י.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |17 .
פחמן דו-חמצני (להלן - פד"ח) הוא גז"ח העיקרי הנפלט לאטמוספרה, דבר שיש לו השפעות ניכרות על התחממות כדור הארץ ושינויי האקלים.
בלוח שלהלן מצוינים נתונים לגבי העלות החיצונית מפליטת פד"ח47 במגזר החשמל, התחבורה והתעשיה (להלן - מגזרים) בשנת 2014.
אומדןהעלות החיצונית השנתית מתבסס על עלות חיצונית מוערכת48 של110 .
ש"ח לטונה של פד"ח שנפלט .
לוח 2 : העלות החיצונית מפליטת פד"חבמגזרים השונים בשנת 2014 .
שיעור הפד"ח הנפלט מכלל הפליטות 59% 26% 15% .
כמות הפד"ח הנפלט(בטונות) 40,891,400 17,700,600 10,544,300 .
,)אומדן העלות החיצונית השנתית (במיליוני ש"ח .
לפי עלות חיצונית מוערכת של 110 ש"ח לטונהשל פד"ח שנפלט 4,498 1,947 1,160 7,605 .
ממסמכי המשרד להג"ס עולה כי חישוב העלויות החיצוניות עקב פליטת גז"ח מבוסס על שיטת "עלות המניעה", המייצגת את העלויות הכרוכות בצמצום של פליטות גז"ח בהתאם ליעדים לצמצומם עליהם התחייבה מדינת ישראל בהסכמים בין-לאומיים.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי עלויות המניעה עשויות להיות גבוהות עשרת מונים מעלות הנזק בפועל.
עוד הוסיפה חח"י כי הנזק כתוצאה מפליטת דו תחמוצות הפחמן "בא לידי ביטוי ברמה הגלובאלית בלבד, במסגרת השפעה על תופעות אקלימיות עולמיות שלא ברור עד כמה הן משפיעות בגבולותיה הצרים של מדינת ישראל".
מדינת ישראל חתומה על הסכמים בין-לאומיים, לפיהם היא מחויבת לצמצם פליטת גז"ח49 בהתאם ליעדים שהיא קבעה (ראו להלן), והיא צריכה לממן את עלות הצמצום של פליטות הגז"ח.
לפיכך בסופו של יום המדינה היא זו הנושאת בעלויות המניעה של פליטות גז"ח כתוצאה מאותם הסכמים.
במסמכי משרד הבריאות מאוגוסט ומספטמבר 2016 צוין כי "ארגון הבריאות העולמי קבע באופן חד משמעי - כי זיהום אוויר גורם למחלות לב, סרטן, מחלות דרכי הנשימה".
ממסמכי משרד הבריאות עולה כי מחקרים שונים שביצעו ארגון הבריאות העולמי וגופים אירופיים העלו שכל תוספת של 5 מיקרוגרם של חלקיקי 2.
5PM50 באוויר מגדילה את הסיכון לתמותה בכ - 7%-6% .
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי על פי עדכון של ארגון הבריאות העולמי מספטמבר2016 , .
47 לפליטת גז"ח אין השפעות בריאותיות ישירות.
העלות מתייחסת לנזק הנגרם לסביבה עקב פליטות גז"ח (שינויי אקלים והתחממות כדור הארץ).
48 בידי יועץ חיצוני של המשרדלהג"ס .
49 ,בעניין זה ראו מבקר המדינההטיפול בפליטת גזי חממה בישראל (2009 ') עמ7.
ראו מילון המונחים בסוף הדוח 18 |דוח שנתי 68א .
תוספת של 10 מיקרוגרם חלקיקי2.
5PM למטר מעוקב וחשיפה ממושכת לחלקיקים אלה עלולות לגרום לעלייה של כ-6% בתמותה, ללא קשר לגיל, מין ואזור גאוגרפי.
בתכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום האוויר מינואר 2012 (ראו להלן) נכתב כי מקורות הפליטה העיקריים לפליטת 2SO ו-xNO בישראל הם ייצור חשמל ושריפת דלקים בתעשייה.
מקור נוסף לפליטת xNO הוא שריפת דלק במנועי כלי רכב.
2SO גורמת לגירויים בעיניים ובדרכי הנשימה העליונות, לשיעול וכן לתגובות דלקתיות מקומיות; כמו כן עלולה פליטה כזאת להחמיר את מצבם של חולים הסובלים מדלקת של הסימפונות (חולי אסתמה וחולים במחלות ריאתיות כרוניות).
קיים קושי להעריך את ההשפעות הבריאותיות שיש לחשיפה ארו כת טווח ל -2SO, היות שחשיפה זאת משולבת לרוב בחשיפה למזהמים אחרים, ובראשם חלקיקים ( PM ).
לגבי חשיפה ל-xNO , אין כיום ממצאים חד -משמעיים לגבי ההשפעות הבריאותיות שיש לחשיפה ל-xNO בלבד, אך יש ממצאים המלמדים על ההשפעות שיש לחשיפה למזהמים הנפלטים עם xNO , בעיקר בעקבות שריפת דלק מתחבורה.
מדוח של המשרד להג"ס בנושא "עלויות חיצוניות של זיהום אוויר מייצור אנרגיה (חשמל) בישראל" עולה כי חישוב העלות החיצונית עקב פליטת 2SO ו-xNO לא התייחס להשפעתם הישירה של מזהמים אלה, "אלא רק להשפעתם דרך מזהמים שניוניים - סולפטים, ניטרטים ואוזון".
בלוחות שלהלן מצוין אומדן העלויות החיצוניות של פליטת מזהמים הפוגעים בבריאות לשנים 2014-201551.
, שערך משרד מבקר המדינה, בהתבסס על נתוני המשרד להג"ס .
לוח 3 : אומדן העלויות החיצוניות עקב פליטת מזהמים הפוגעים בבריאות לשנת 2014 .
במגזר החשמל מזהמים הנפלטים .
במגזר התחבורה מזהמים הנפלטים .
(טונות לשנה) 781 1,509 70,321 74,774 1,129 1,882 301 23,385 1,173 1,588 16,535 18,313 .
(בש"ח) 74,736 53,277 37,326 21,617 156,428 101,631 0 80,978 127,972 82,781 47,895 34,043 .
(במיליוני ש"ח) 58 80 2,625 1,616 177 191 0 1,894 150 132 792 623 .
ש"ח) 4,379 2,262 1,697 .
ראו מילון המונחים בסוף הדוח .
51 באפריל2017 היו למשרד להג"ס נתונים לגבי היקף פליטת מזהמים הפוגעים בבריאות לשנים 2015-2014 .
בלבד השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |19 .
לוח 4 : אומדןהעלויות החיצוניות עקב פליטת מזהמים הפוגעים בבריאות לשנת 201552 .
(טונות לשנה) 960 2,016 67,632 68,571 1,129 1,882 301 23,385 890 1,240 15,169 17,926 .
פליטה (בש"ח) 78,889 56,238 39,400 22,818 165,120 107,278 0 85,477 135,083 87,380 50,557 35,934 .
(במיליוני ש"ח) 76 113 2,665 1,565 186 202 0 1,999 120 108 767 644 .
ש"ח) 4,419 2,387 1,639 .
52 הנתונים לגבי הפליטות במגזר התחבורה עדיין מעודכנים.
המשרד להג"ס הניח כי כמות הפליטה בשנת 2015 זהה לכמות בשנת2014 , וכי לאחר עדכון הנתונים צפוי שינוי מועט בלבד בהיקפי הפליטה.
תרשים 1 : חלקם של המגזרים בעלויות החיצוניות של פליטת מזהמים הפוגעים בבריאות, 2015 .
מהלוחות ומהתרשים עולה כי יותר ממחצית העלויות החיצוניות הנגרמות מפליטת גז"ח ומזהמים הפוגעים בבריאות מקורן במגזר החשמל, וכי העלויות כאמור בכל אחת מהשנים 2014 ו-2015 נאמדות בכ-8.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל2017 כי "אין דין פליטה של תחמוצות וחלקיקים בגובה 250 ומעלה מארובותיהן הגבוהות של תחנות הכוח.
כדין]מטר[ 'מ פליטה של מזהמים שמקורם בתחבורה, אשר נעשית בגובה פני הקרקע או ממפעלי תעשיה שארובותיהם נמוכות משמעותית מארובותיהן של תחנות הכוח הפחמיות", לדברי חח"י, השפעת הזיהום מתחנות הכוח היא זניחה, בשל אפקט הפיזור הנובע מהגובה שבו נפלטים המזהמים, ומאחר שתחנות הכוח שלה ממוקמות מחוץ למרכזי הערים - בשונה מזיהום שמקורו בתחבורה המתרחש במרכזי הערים.
משרד מבקר המדינה משיב לחח"י כי ההבדלים בגובה הפליטה ופיזורה בין המגזרים שעליהם הצביעה בתשובתה באים לידי ביטוי בעלויות השונות המיוחסות לטון פליטה של מזהם בכל אחד מהמגזרים (ראו לוחות 3 ו-4 .
53 בהנחה כי העלויות החיצוניות של פליטות גז"ח בשנת 2015 זהות לעלויות בשנת2014, כ-4.
4 מיליארד ש"ח (ראו לוח 2 ).
לעלויות אלה יש להוסיף את העלויות החיצוניות מפליטת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות במגזר החשמל, כ -4.
4 מיליארד ש"ח בכל אחת מהשנים 2015-2014 (ראו לוחות3 ו-4 .
)לעיל השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |21 .
החשמל בישראל מיוצר בעיקר באמצעות פחם וגז טבעי.
נוסף על כך מיוצר חשמל, בכמויות זניחות, גם באמצעות סולר, מזוט ואנרגיות מתחדשות.
להלן בלוח 4 פירוט לגבי השימוש בפחם ובגז טבעי לייצור חשמל ולגבי העלויות החיצוניות הכרוכות בכך בשנת 2015 , בהתבסס על נתונים שמסר אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן- אג"ת) למשרד מבקר המדינה ביולי 201654 .
לוח5 : השימוש בפחם ובגז טבעי לייצור חשמל והעלויות החיצוניות הכרוכות בכך בשנת 2015 .
(ש"ח לטונה) סה"כ העלות .
פחם 11,128 683 7,600 90% .
גז טבעי 4,426* 198 876 10% .
* כמות הגז נמדדת ביחידותBCM , כדי להמיר את הכמות לטונות יש להכפיל ב- 681.
בשנת2015 היה היקף החשמל שיוצר באמצעות פחם כ-44% , מנתוני הלוח עולה כי העלויות החיצוניות שנגרמות מייצור החשמל באמצעות פחם באותה שנה היו 90% מכלל העלויות החיצוניות שנגרמות מייצור חשמל בישראל.
טיפול בזיהום הנפלט בתהליך ייצור החשמל באמצעות פחם עשוי להביא אפוא להפחתה ניכרת בעלויות החיצוניות.
למשל, אם בשנת 2015 היה החשמל מיוצר באמצעות גז טבעי בלבד ולא פחם, הייתה העלות החיצונית למשק מצטמצמת לכ-1.
62 מיליארד ש"ח, חיסכון של כ-6.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל2017 " כיכל פעילות תעשייתית, ובפרט פעילות לייצור חשמל, כרוכה בהשפעות סביבתיות.
החיים המודרניים, כרוכים, מטיבם, בעריכת איזון בין התועלת שמייצרת התעשייה לבין השפעותיה הסביבתיות ".
חח"י הוסיפה כי היא אינה קובעת את "החלק היחסי הרצוי של ייצור חשמל, המתבסס על פחם, על עלויותיו הסביבתיות", וכי זה נקבע, בין היתר בהתחשב בשיקולים של ביטחון אנרגטי ואמינות אספקת החשמל.
עוד הוסיפה כי ההשפעות הסביבתיות של פעילותה לא חרגו מאמות המידה שקבע המשרד להג"ס, וכי בשנים 2016-2013 ,היא עמדה בכל הסטנדרטים של פליטות ואיכות האוויר שנקבעו בדין "ואף הרבה למעלה מכך".
54 לפי שער חליפין של3.
ש"ח לדולר 55 בהנחה שתמהיל הדלקיםששימשו לייצור חשמל בשנת 2015 כלל98% גז טבעי, ולא52% גז טבעי ו-44% פחם כפי שהיה בפועל בשנה זו; התחשיב מתייחס ל-96% מייצור החשמל, ואינו כולל את העלויות החיצוניות עקב ייצור באמצעות דלקים אחרים שהשימוש בהם באותה שנה היה מזערי.
בחישוב לא הובאו בחשבון שיקולי ביטחון אנרגטי.
בשנת 2015 נאמדה העלות החיצונית עקב פליטת גז"ח ומזהמים הפוגעים בבריאות .
פליטות ואיכות אוויר, .
8 מיליארד ש"ח בשנה, נגרמה מייצור החשמל אף שפעילות ייצור החשמל הינה חיונית, ומייצרת תועלות רבות למשק56 , עולה מניתוח הנתונים שלעיל כי בשנת 2015 נאמדה העלותהחיצונית עקב פליטת גז"ח ומזהמים הפוגעים בבריאות בכלל המגזרים בכ-16 מיליארד ש"ח, ובשנת 2014 בכ-15.
למרות העמידה של חח"י בסטנדרטים של פליטות ואיכות אוויר, יותר ממחצית עלות זו, כ - 8.
8 מיליארד ש"ח בשנה, נגרמה מייצור החשמל, ובעיקר מייצורו באמצעות פחם.
משרד מבקר המדינה בחן צעדים שנקטו משרד האנרגיה, המשרד להג"ס ומשרד האוצר (להלן - הגורמים הממשלתיים) וכן חח"י על מנת לצמצם את זיהום האוויר הנגרם בתהליך ייצור החשמל.
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי באוגוסט 2016 קיבלה הממשלה החלטה בנושא העברת המשק לגז טבעי 58, וכי באפריל 2017 קיבלה הממשלה החלטה בנושא פיתוח הגז הטבעי - עידוד מאגרים קטנים ובינוניים59 , ובמסגרתה קודמו נושאים כגון "הסמכה כתשתית לאומית לתחנות כוח מבוססות גז טבעי או אנרגיה מתחדשת - אשר תאפשר הקמה עתידית של תחנות כוח.
שיהוו תחליף לתחנות הכוח הפחמיות".
להלן פירוט צעדים נוספים שנקטה הממשלה כדי לצמצם את זיהום האוויר הנגרם בעקבות ייצור החשמל: .
תכניות לאומיות להפחתת פליטת גז"ח ומזהמים הפוגעים בבריאות .
תכניות להפחתת פליטות גז"ח: מדינת ישראל חתומה על הסכמים בין-לאומיים, שבהם היא התחייבה להפחית פליטה של גז"ח בתחומה 60 .
האחרון שבהם הוא הסכם פריז, שאותו אשררה הממשלה בנובמבר 2016 .
על פי החלטת ממשלה1504 ממרץ2010 מונתה ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד האוצר, כדי לגבש המלצות לגבי אמצעים להפחתת פליטת גז"ח.
הוועדה המליצה ביוני 2011 על יישום מלא של תכנית לאומית להפחתת פליטת גז"ח (להלן - תכנית מרץ 2010 ), שתביא להפחתה של 15.
95 מיליון טונות שווה ערך פד"ח61 בשנת2020 .
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בהסתמך על נתוני המשרד להג"ס, הפחתה .
56 בביקורת זו לא נבדקו התועלות מפעילות ייצור החשמל, אלא ההשפעות הסביבתיות של פעילות זו.
57 סכום הנזק הסביבתי מפליטת פד"ח לפי לוח2 ואומדן עלות הנזק לבריאות מפליטת מזהמים לפי לוח 3 .
מאחר שלמשרד להג"ס אין נתונים על פליטת פד"ח בשנת2015 , הניח משרד מבקר המדינה כי עלות הנזק מפליטת פד"ח בשנה זו זהה לעלות הנזק בשנת 2014.
60 ,בעניין זה ראו מבקר המדינההטיפול בפליטת גזי חממה בישראל (2009 ') עמ7.
61 נהוג למדוד את הפליטה מכל מזהם לפי ערכים של פחמן דו-חמצני, על מנת להשתמש במונח אחיד.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |23 .
כאמור היא שוות ערך לכ-9.
6 מיליון טונות לנפש62 .
התכנית כללה בין היתר צעדים להתייעלות אנרגטית בהיקף של %20 מתרחיש עסקים כרגיל בשנת202063 .
במסמך של המשרד להג"ס מיולי 2014 צוין כי "היקף הצמצום בביקוש לחשמל הנובע מיישום פעולות הממשלה היה קטן מאוד", וכי ההפחתה עקב הפעולות להתייעלות אנרגטית בכל המגזרים הסתכמה ב-0.
67 מיליון טונות פד"ח64.
מנתוני המשרד להג"ס עולה כי בין השנים 2015-2013 נרשמה ירידה של כ -5% ,בלבד בפליטות גז"ח מכ- 38.
96 מיליון טון בשנת2013 לכ- 37.
18 מיליון טון בשנת2015.
"מדוח המשרד להג"ס בנושא "ניטור ומעקב אחר יישום החלטות הממשלה מיולי 2014 עולה כי אף שגילוי הגז הטבעי והגדלת השימוש בו הביאו להפחתה מסוימת בפליטת גז"ח, עדיין קיים פער גדול מאוד בין היעדים שנקבעו בעניין הפחתת פליטת גז"ח לבין ההפחתה בפועל.
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי בשנת2013 הוקפא תקציב התכנית הלאומית להפחתת פליטות גז"ח.
עם זאת ציין משרד האנרגיה כי הקצה תקציבים לקידום התייעלות אנרגטית במגזרים השונים.
15 החליטה הממשלה לבטל את יישום התכנית שצוינה לעיל 65 ולהטיל על השר להג"ס, שר האנרגיה ושר האוצר להגיש לממשלה תכנית חלופית, לקראת דיוני ועידת האקלים בפריז בסוף שנת 2015 .
בהחלטתה מספטמבר 2015 קבעה הממשלה יעד פל יטה לאומי חדש - של 8.
8 טונות של פליטת גז"ח לנפש בשנת2025 ושל7.
7 טונות לנפש בשנת2030 ; מדובר בהפחתת פליטה של 26 מיליון טונות גז"ח לכלל האוכלוסיה.
הממשלה קבעה בין היתר כי יעד זה יושג באמצעות ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות וצמצום צריכת החשמל בשיעור של 17% עד ש נת 2030 , לעומת צריכת החשמל הצפויה באותה השנה לפי תרחיש עסקים כרגיל 66 .
בהמשך להחלטתה מספטמבר 2015 אישרה הממשלה מחדש באפריל 2016 את התכנית הלאומית להפחתת פליטת גז"ח והטילה בין היתר על שר האנרגיה והשר להג"ס לקבוע תכניות ולנקוט צעדים בעניין זה, לרבות תכניות וצע דים לשילוב אנרגיות מתחדשות בייצור החשמל ולהפחתת השימוש בפחם.
62 מבוסס על תחזית של המשרד להג"ס לגבי פליטת גז"ח לשנת 2020 - כ-109 מיליון טו נות בתרחיש עסקים כרגיל; יעד הפחתה של 20% ;בפליטת גז"ח לעומת תרחיש עסקים כרגיל ותחזית לגבי גודל ה אוכלוסייה בשנת 2020 - כ-9.
1 מיליון נפש, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "תחזית אוכלוסייה לטווח ארוך 2059-2009 "( מרץ2012).
63 תרחיש עסקים כרגיל מבוסס על ההנחות האלה: גידול אוכלוסייה בשיעור של 1.
8% בשנה משנת 2010 ; עלייה של4% בשנה בצריכת החשמל; צריכה של80.
5 מיליארד קילו-ואט שעה בשנת 2020 .
מסך הצריכה הצפויה בשנת2020 יש להפחית20% .
64 בענייןיישום התכנית ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65א (2014 ), בפרק "קידום החיסכון באנרגיה", עמ' 324-323.
65 החלטת ממשלה378" , ביטול התכנית הלאומית להפחתת גזי חממה משנת 2010" ( 5.
66 תרחיש המשקף את צריכת החשמל הצפויה בשנת2030 , על פי המגמותבשנת 2015.
בספטמבר 2016 פרסם המשרד להג"ס תכנית לאומית ליישום הסכם פריז (להלן- תכנית ספטמבר 2016 ).
התכנית מתבססת על הצעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה מאפריל 2016 וכוללת צעדי היערכות ליישום ההסכם ולעמידה ביעד הפח תה של 24.
5 ,מיליון טונות גז"ח, בין היתר באמצעות ייצור חשמל בעזרת אנרגיות מתחדשות דבר העשוי להביא להפחתה של 3.
נוסף על כך כוללת התכנית הלאומית האמורה צעדים לצמצום השימוש בפחם, שאמורים להפחית פליטה של 9.
6 מיליון טונות גז"ח, וצעדים להתייעלות בצריכת החשמל, שאמורים להפחית פליטה של 7.
בינואר2017 , זמן קצר לאחר סיום הביקורת, פרסם משרד האנרגיה תכנית לאומית להתייעלות אנרגטית להתייחסות הציבור.
התכנית כללה בין היתר אמצעים לצמצום צריכת החשמל ולהתייעלות אנרגטית במגזרים האלה: המגזר הביתי (למשל, שימוש בתאורה חסכונית), המגזר התעשייתי (למשל, ייעול מערכות מבוססות אנרגיה), המגזר הציבורי -מסחרי (למשל, שימוש בחיישני נוכחות לתאורה ומיזוג) ומגזר המים (למשל, שיפור היעילות של משאבות המים).
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי בבסיס התקציב67 לשנים 2018-2017 נקבעו תכנית מענקים בסכום של300 מיליון ש"ח וקרן להלוואות מגובות ערבות מדינה בסכום של 500 מיליון ש"ח, לשם התייעלות אנרגטית.
המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי בשנים האחרונות הוא נוקט, בשיתוף משרד האנרגיה, צעדים בתחום "האנרגיה הנקייה בישראל", ובהם מתן מענקים להתייעלות אנרגטית לרשויות מקומיות, עידוד בנייה ירוקה, "קידום רשתות ביטחון וערבויות להתייעלות אנרגטית" ו"שיקום ושיפוץ ירוק של מבנים".
לדברי המשרד להג"ס יביאו צעדים אלה להפחתת צריכת החשמל, לצמצום זיהום האוויר ולחיסכון כספי למשק.
היקף הצמצום המזערי של פליטות גז"ח, בין השנים 2015-2013 כפי שעולה מנתוני המשרד להג"ס, וכן הצורך לעמוד ביעדים שקבעה הממשלה ובהתחייבויותיה בהסכם פריז - כל אלה מחייבים את משרד האנרגיה והמשרד להג"ס לעקוב אחר יישום התכנית הלאומית להפחתת גז"ח מספטמבר 2016 ולוודא את יישום הצעדים שנקבעו בה, לרבות לגבי שילוב אנרגיות מתחדשות במערך ייצור החשמל, צמצום השימוש בפחם והתייעלות אנרגטית.
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי בהתאם להחלטת הממשלה מאפריל 2016 הוקמו צוותי עבודה לשם קידום התייעלותאנרגטית.
משרד האנרגיה הוסיף כי "ההחלטה מקימה צוות היגוי ומעקב לעניין הפחתת פליטות גזי חממה, בה משתתפים שני נציגי משרד האנרגיה.
על צוות ההיגוי לעקוב אחר ביצוע החלטת הממשלה ולדווח לממשלה בכל שנה על עמידה ביעדי הפחתת הפליטות".
המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי הקמת מערך לאומי שיעקוב אחר העמידה ביעדים שנקבעו בנוגע להפחתת הפליטה של גזי חממה וידווח בעניין זה נמצאת בשלבים מתקדמים, וכי דוח בעניין העמידה ביעדים כאמור יפורסם בחודשים הקרובים.
67 בבסיס התקציב מופיעות פעיל ויות שקרוב לוודאי שיתוקצבו גם בשנים הבאות.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |25 .
אי עמידה ביעדים להפחתת פליטות גז"ח עליהם התחייבה הממשלה בהסכמים בינלאומיים, עלולה לגרום לנזקים סביבתיים גלובאליים כגון התגברות תופעות של שינויי האקלים והתחממות כדור הארץ, ולנזקים תדמיתיים בקהילה הבינלאומית.
תכניות להפחתת פליטות מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות: בשנת 2011 נכנס לתוקף חוק אויר נקי, ובו נקבע בין השאר שהממשל ה תאשר, לפי הצעת השר להג"ס, תכנית לאומית רב-שנתית לשם קידום מטרותיו של חוק זה (להלן - תכנית לאומית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות או התכנית).
המשרד להג"ס אמור לעדכן את התכנית אחת לחמש שנים.
באוגוסט 2013 אישרה הממשלה68 , בהתאם לסעיף 5 לחוק אוויר נקי, את התכנית הלאומית למניעה ולצמצום של זיהום האוויר מינואר 2012 (להלן- התכנית הלאומית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות).
בתכנית נקבעו צעדים אשר נקיטתם תביא להפחתת פליטות מזהמי האוויר העיקריים אשר גורמים לנזקים בריאותיים.
בתקנות אוויר נקי69, נקבעו למזהמים הכלולים בתכנית ערכי יעד70( , בהתאם להמלצות ארגון הבריאות העולמי - World Health Organization WHO)71 ( והסוכנות האמריקאית להגנת הסביבהEPA)72 .
נוסף על ערכים אלה נקבעו בחוק אוויר נקי ובתקנות האמורות ערכי סביבה73 (ראו נספח2 .
) בתכנית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאותנקבעו יעדים לצמצום זיהום האוויר בישראל לשנים 2015 ו-2020 , לעומת זיהום האוויר בשנת 2010 בתרחיש עסקים כרגיל74 .
כן נקבעו בתכנית אמצעים נוספים שיופעלו במגזרים שונים לשם צמצום זיהום האוויר.
68 החלטת ממשלה 707 , "תכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום אוויר בישראל" ( 25.
69 תקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) (הוראת שעה), התשע"א-2011.
70 " ערך יעד" הוגדר בחוק אוויר נקי - "ערך שחריגה ממנו מהווה חשש לסיכון או לפגיעה בחיי אדם בבריאותם או באיכות חייהם של בני אדם, בנכסים או בסביבה, לרבות בקרקע, במים, בחי ובצומח".
החוק מציין שיש " כיעד".
]ערכים אלה[ לשאוף להשיג 71 :ראו WHO, Air Quality Guidelines Global Update 2005: Particulate Matter, Ozone, Nitrogen, Dioxide and Sulfur Dioxide , Summary of Risk Assessment, 2005 .
72 Environmental Protection Agency.
73 ערך סביבההוגדר בחוק אוויר נקי - ערך ש"חריגה ממנו מהווה זיהום אוויר חזק או בלתי סביר".
ערכי סביבה נקבעים על בסיס ערכי היעד ועל בסיס הידע המדעי הטכנולוגי העדכני, ובהתחשב באפשרות המעשית למניעת חריגה מערכי היעד.
ערכי הסביבה וערכי היעד מתייחסים לערכים מירביים של נוכחות מזהמים באוויר מכלל מקורות הפליטה.
כמות הפליטה המותרת ממקורות נייחים, כגון תחנות כוח ומפעלי תעשייה גדולים , נקבעת בנפר ד ברישיונות העסק ובהיתרי הפליטה שניתנים להם.
74 המגמות הנוכחיות, המדיניות הממשלתית הקיימת, החלטות הממשלה, האסדרה המיושמת נכון לדצמבר 2010 ,, יישום החלטות הממשלה בדבר צעדים במגזרי התעשייה, התחבורה והחשמל ובכלל זה צמצום צריכת החשמל ושילוב אנרגיות מתחדשות, ובהנחה שיוקם מיזם D )(ראו להלן ויותקנו אמצעים להפחתת פליטה מתחנות הכוח הפחמיות (ראו להלן).
למשרד להג"ס לא היו נתונים מלאים על ערכי הפליטה בפועל לשנים 2013-2010 .
בינואר 2017 מסר המשרד להג"סלמשרד מבקר המדינה כי הוא מחשב מחדש "את פליטות מזהמי האוויר בשנת 2010 על מנת לחשב את אחוזי ההפחתה בשנת היעד 2015 .
חישוב מחדש של הפליטות בשנת הבסיס2010 נדרש מכיוון שהמידע שהיה קיים בעת עריכת התכנית הלאומית לא היה שלם וכן השתנו מקורות המידע אשר מתוכם נקבע המצאי.
חישוב הפליטות מתעשייה בשנים קודמות מתבצע כעת וצפוי להסתיים תוך מספר שבועות".
המשרד הוסיף כי ברשותו נתונים על סך הפליטה מאמצעי תחבורה ומתחנות כוח בלבד.
באפריל 2017 מסר המשרד להג"ס למשרד ]הפליטות ממגזר[ מבקר המדינה כי "מצאיהתחבורה נמצא עדיין בחישוב ועידכון" (ראו לוח 4 .
)לעיל משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי במועד סיום הביקורת, דצמבר 2016 , לא היו לו נתונים מלאים על ערכי הפליטה בפועל לשנים 2013-2010 , וכמו כן הוא נדרש לחשב מחדש את ערכי הפליטה בשנת הבסיס2010 .
עד שישלים המשר ד את עדכון ערכי הפליטות אין אפשרות לדעת אם הייתה עמידה ביעדים שנקבעו בתכנית הלאומית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות ובהחלטות הממשלה, ואין אפשרות לנקוט את הצעדים הנדרשים להפחתת זיהום האוויר.
בהחלטת ממשלה מאוגוסט 2013 נקבע כי תוקם ועדת מעקב אחר יישום התכנית הלאומית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות, בראשות נציג השר להג"ס, וכי השר להג"ס יעקוב אחר יישום התכנית כמכלול ואחר העמידה ביעדיה וידווח לממשלה אחת לשנה על יישומה.
ואכן, המשרד להג"ס דיווח מדי שנה בשנה לממשלה על יישום התכנית, ובכלל זה על הפעולות שביצעו משרדי הממשלה על מנת לצמצם את פליטות המזהמים.
נמצא כי המשרד להג"ס דיווח לממשלה מדי שנה בשנה על יישום התכנית, אולם לא דיווח בשנת 2016 אם הייתה עמידה ביעדים לשנת2015 .
המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה באפריל2017 כי בדוח מעקב בעניין העמידה ביעדי התכנית להפחתת מזהמי אוויר הפוגעים בבריאות אשר יוגש בקרוב תהיה התייחסות ליעדי ההפחתה לשנת 2015 .
המשרד להג"ס הוסיף כי הוא מדווח מדי שנה בשנה לציבור על חריגות מערכי הסביבה ועל ההיקף השנתי של פליטת המזהמים.
המשרד להג"ס מפרסם לציבור מדי שנה בשנה דוח על מצב איכות האוויר בישראל, המבוסס על נתונים שנמדדים ברשת תחנות הניטור הפועלות בישראל 75 ; לאחר עיבוד הנתונים אמור המשרד להג"ס לפרסם נתונים שנתיים לגבי כל מזהם.
מעיון בדוח מצב איכות האוויר בישראל לשנת 2015 עולה כי נרשמו עשרות חריגות בריכוז חלקיקי 2.
5PM ו-10PM ; החריגות נגרמו עקב סופות אבק שהסיעו חלקיקים ממדבריות .
75 בישראל קיימות115 .