HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
, אלא אפשר שחלק מהמפוטרים המבוגרים מתקשים במציאת עבודה חדשה מדינת ישראל -378 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 7 : התפלגות עזיבת עובדים בהיי-טק לפי גיל העובד ( 2018) מהתרשים לעיל ניתן ללמוד כי שיעור העובדים המפוטרים בני יותר מ -45 גבוה בכ -20% משיעור המפוטרים הצעירים יותר.
לעומת זאת, עובדים בני פחות מ-45 עוזבים מרצון את מקום העבודה בשיעור הגבוה ב-20% מעובדים בני יותר מ-45.
על אף התופעה של עזיבה מוגברת של עובדים מבוגרים את ענף ההיי-טק, אין לרשות מידע מלא על היקפה וסיבותיה למרות שמידע זה דרוש לשם גיבוש כלים לצמצומה.
החזרת אוכלוסיה זו למעגל המועסקים בענף ההיי-עשויה להשיב עובדים עם ניסיון רב בתחום, טק, אף כי לא יתן מענה לבעיית מחסור כוח האדם בכל הענף.
כדי לתת מענה ראשוני לסוגיה זו פעל משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בשיתוף ג'וינט ישראל -תבת41 ,והטכניון בשנת 2017 לקיומו של ניסוי באזור המרכז לריענון טכנולוגי למהנדסי תוכנה.
לדברי מארגניו, חלק מבוגריו חזרו למעגל העבודה אולם לא ניתן היה לייחס זאת לכך שסיימו את הקורס.
היום הקורסים מופעלים במתכונות אחרות כאשר יש חברת היי -טק מלווה שבסוף התהליך אף קולטת את בוגריו לעבודה.
אי המועצה הלאומית לכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה במ 2019 כי לדעתה מרבית הנפלטים מההיי-טק הם עובדים בדרג הניהולי שלא מעוניינים לעסוק בפיתוח.
אף ששילובם של עובדים ותיקים בענף ההיי-טק לא יפתור את בעיית מחסור כוח האדם בענף, על רשות החדשנות לבחון את היקף התופעה של אי-העסקתם של עובדים אלה בענף ההיי-טק ולהציע, בשיתוף משרדי ממשלה רלוונטיים, דרכים למיצוי הפוטנציאל של אוכלוסייה מיומנת זו ולשילובה מחדש במעגל העבודה בתחום.
זאת במטרה לנצל את הניסיון הטכנולוגי הרב של עובדים אלה ואת ההבנה המעמיקה שלהם בענף ההיי-טק ולצמצם במידת מה את בעיית המחסור בכוח אדם בענף.
41 ג'וינט-תבת היא שותפות של ג'וינט ישראל וממשלת ישראל לשם פיתוח תוכניות לשילוב וקידום בתעסוקה של נמוך.
אוכלוסיות מגוונות ששיעור השתתפותן בשוק העבודה מדינת ישראל -379 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי השפעות העסקתם של מהנדסים במרכזי מו"פ בין-לאומיים .
בישראל פועלים יותר מ-300 מרכזי מו"פ בין-אשר יותר מלאומיים, -50% מההשקעות במשק בתחום המו"פ מופנות אליהם.
יותר מ -90% ממרכזי המו"פ הם בתחום התוכנה, וכ -70% מהמשרות המאוישות בהם מוגדרות משרות בתחום המו"פ42 .
במחקר שערך הכלכלן הראשי במשרד האוצר נמצא כי העובדים במרכזי המו"פ הבין-לאומיים בארץ הם בעלי כושר השתכרות גבוה יותר מהמקבילים להם המועסקים בחברות מקומיות43 .
עוד נמצא כי הצמיחה של חברות הזנק שנוסדו על ידי "בוגרי" חברות רב-לאומיות גבוהה יותר (בהיבטים של כוח אדם ושכר), לעומת הצמיחה של חברות שהקימו יזמים שהועסקו בחברות מקומיות בלבד.
מרכזי מו"פ בין -ערך טכנולוגי רב והם בעלי השפעה ניכרת על המשק לאומיים מייצרים משנתהישראלי.
מנתוני רשות החדשנות עולה כי 2005 ועד לשנת2017 גדל משקלם של מרכזי המו"פ בסך ההוצאה למו"פ במגזר העסקי מ-29% ל-47%.
הגידול בפעילותם של מרכזים אלה היה מקור הצמיחה העיקרי של המו"פ העסקי בישראל בעשור האחרון.
בהתאם יש הכרה כי מרכזי המו"פ הם בעלי השפעה חיובית על הכלכלה בהיבטי פריון ושכר, אולם הקניין הרוחני הנוצר ממו"פ וההכנסות הנובעות ממנו אינם נשארים בישראל.
מספר העובדים במרכזי המו"פ הבין-לאומיים עלה בשנים 2005 - 2017 בקצב שנתי ממוצע של 14% לעומת5% בשנהבממוצע בחברות אחרות במשק העוסקות במו"פ.
כמו כן, מרכזי המו"פ הבין-לאומיים הפועלים בארץ מושכים אליהם את מירב ומיטב כוח האדם בעל הכישורים המתאימים44 , ומהווים מוקד משיכה למהנדסים איכותיים שללא מרכזי מו"פ אלה היו עוזבים את ישראל לטובת עבודה בחו"ל.
ואולם מצד שני, הם מגבירים את המחסור בעובדים ברמה גבוהה בחברות מו"פ ישראליות.
להקמתם של מרכזי מו"פ בין -לאומיים יש חשיבות רבה נוכח ההשפעות החיצוניות החיוביות שלהם על כלל המשק.
עם זאת, על מנת שישראל תמשיך להיות מובילה בתחום החדשנות הזנק מקומיות, שהן ליבת החדשנות והיוזמה העולמית חשוב שמרכזים אלו יפעלו לצד חברות הישראלית.
הביקוש הגדל למהנדסים ומתכנתים ברמה גבוהה במרכזי המו"פ הבין -לאומיים הביא לעלייה בשכרם של העובדים בענף ולפגיעה עקיפה בתחרותיות של ההיי-טק הישראלי.
מרכזי המו"פ הביןמסיבה זו כל עוד היצע המהנדסים אינו גדל במידה ניכרת, הביקוש של - לאומיים הגדולים הפועלים בישראל מביא למחסור בעובדים מקצועיים ברמה גבוהה בחברות ההזנק המקומיות, אשר מקומן בזירת החדשנות הישראלית הכרחי.
על מנת לתת פתרון לפעילות של מרכזי המו"פ הבין -לאומיים ולחברות מו"פ מקומיות, יש ח האדם הרלוונטי יעד לאומי שמחייב שיתוף פעולה בין כל לראות ביעד של הגדלת היצע כו משרדי הממשלה ובין משרדי הממשלה לאקדמיה, תוך איגום משאבים, על מנת שענף ההיי- טק הישראלי ישמור על היתרון הטכנולוגי של ישראל בזירה הבין-לאומית.
42 ,רשות החדשנותחדשנות בישראל 2017 - תמונת מצב.
43 במחקר נמצא כי קיים פער של8.
4% בשכר של עובד בחברת היי-טק רב -לאומית, לעומת עובד בחברת היי -טק מקומית.
44 ( "אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר, "תרומת חברות רב לאומיות לפריון העובד בישראל2016.
) מדינת ישראל -380 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי המועצה הלאומית לכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היאפועלת לגיבוש מדיניות בסוגיה זו.
המועצה הוסיפה כי היא עורכת כמה מחקרים בנושא זה, מזמינה מחקרים מחברות ייעוץ ונמצאת בקשר עם גופים ממשלתיים וחוץ-ממשלתיים קשורים.
על רשות החדשנות, כגורם האמון על תחום הפיתוח והחדשנות במשק הישראלי, לבחון באופן תדיר את הצרכים המשתנים בענף ההיי -טק ואת המגמות העתידיות בהתפתחות הטכנולוגית, ובכלל זה את המגמות העתידיות בתחומים שלמדינת ישראל עשוי להיות בהם יתרון יחסי ובתחומים שיש בהם פוטנציאל עסקי רב.
על רשות החדשנות ללוות את הפעולות של המועצה הלאומית לכלכלה והות"ת להערכת היקף כוח האדם הנחוץ ולגיבוש ההכשרות הנדרשות בענף ההיי -טק כדי להמשיך ולקיים תעשייה תחרותית, משגשגת ומתפתחת במדינת ישראל.
הקשר בין האקדמיה לתעשיית ההיי-טק .
חברות ההזנק מתבססות על פי רוב על רעיון חדשני המשמש בסיס לפיתוח מוצר או יישום ק הוא המחקר הבסיסי באקדמיה.
מקור אפשרי למו"פ יישומי בחברות הזנ מחקר אמריקאי שפורסם בשנת 201545 העלה כי חברות הצומחות מתוך האקדמיה נוטות ברובן המכריע להותיר את מרכז הפיתוח והפעילות שלהן בסמוך לאקדמיה.
לתופעה זו יש השפעה חיובית נרחבת על קידום חדשנות, פיתוח אקוסיסטם וגידול בתעסוקה במרחב האזורי הסמוך לאקדמיה.
לאוניברסיטאות בישראל יש בעלות על קניין רוחני רחב היקף בתחומים שונים, שכולל ידע שנוצר כחלק מהמחקר האוניברסיטאי.
החברות למסחור ידע בישראל (להלן -חברות היישום) הן חברות בבעלות מלאה של האוניברסיטאות46, ומטרתן היא מסחור הקניין הרוחני והגנה עליו באמצעות רישום פטנטים ופעילות למסחור ידע.
גם בבתי החולים נעשה מחקר אקדמי, ובהם קיים ידע מצטבר שיש קושי ליישמו בתעשייה.
בדוח מבקר המדינה משנת 2012 "בנושא "היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות 47 (להלן-דוח מבקר המדינה משנת 2012 ) צוין כי קיים פוטנציאל ליצ ירת ערך כלכלי וחברתי למדינת ישראל משימוש בקניין הרוחני הנוצר באוניברסיטאות.
אף על פי כן, בהיעדר מדיניות ברורה של האוניברסיטאות הן בנושא העברת טכנולוגיה מהאוניברסיטה לתעשייה והן בתחום הקניין הרוחני שברשותן, חברות היישום הן הגורם שקובע את המדיניות בתחומים אלה.
עוד צוין כי חברות היישום מתקשות במסחורם של פטנטים רבים הממתינים למסחור, ועל כן המצאות רבות עלולות לרדת לטמיון.
כן צוין כי חלק מהחוקרים באוניברסיטאות אינם מיומנים בזיהוי הפוטנציאל היישומי של מחקריהם, אינם בקיאים בצורכי התעשייה ובאפשרויות הקיימות .
45 The AUTM Briefing Book (2015).
46 לרבות חברות יישום של בתי החולים, מכוני המחקר והמכללות.
יובהר כי לכל גורם מגופים אלה חברת יישום עצמאית בבעלותו.
47 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63א (2012 '), "היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות", עמ185 - 239.
מדינת ישראל -381 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי מצאתם ואינם מודעים לאפשרות לגישור על הפער הקיים בין הידע הגולמי שברשותם ליישום ה לבין תוצר המחקר הבסיסי שערכו.
במחקרים שבוצעו בשנים 201548 ו-201649 עבור המולמו"פ נמצא כי קיים חסך בתחום שיתוף הפעולה בין התעשייה50 לגורמי מחקר ומדע מסיבות שונות, ובהן הקשר המועט בין החוקרים באקדמיה לחוקרים בתעשייה בנוגע לכיווני המחקר הנדרשים51 ; רתיעה של התעשייה משיתוף פעולה עם האקדמיה, מאחר שהתעשייה אינה ערוכה להשקיע במחקרים ארוכי טווח; התעשייה המסורתית52 הקלסית אינה גורם משיכה לחוקרים באקדמיה; פער ניכר בין התוצר האקדמי לרמת הבשלות הנדרשת על ידי התעשייה ותלות של האוניברסיטאות בחברות היישום שמביאה לכך שנושאים רבים בעלי פוטנציאל מסחור אינם זוכים לטיפול וקידום הולמים; חילוקי דעות על רקע סוגיות של קניין רוחני.
בלוח 2 שלהלן מובאים נתוני הלמ"ס 53 לשנים2016 ו-2017 בדבר צבירת משפחות פטנטים בתיק ההמצ אות הפעילות 54 , היקף הסכמי הרישיון שנחתמו והמעורבות של חברות היישום בהקמת חברות הזנק: לוח 2 : ,צבירת משפחות פטנטים בחברות היישום של האוניברסיטאות היקף הסכמי הרישיון שנחתמו והמעורבות של חברות היישום בהקמת חברות הזנק ( 2016 - 2017) 2016 2017 מספר משפחותהפטנטים הרשומות בתיק ההמצאות הפעילות 4,467 4,516 מספר הסכמי הרישיון החדשים עם חברות חיצוניות 234 267 מספר הפטנטים שהפכו ליישומיים ושימשו חברות הזנק שהוקמו 34 39 .
המקור: עיבוד לנתוני למ"ס-"סקר חברות למיסחור ידע בישראל 2017" .
48 ,מוסד שמואל נאמןידום המו"פ והחדשנות בפריפריה בישראלק ( 2015 ).
יש לציין כי מסמך זה עסק בקידום החדשנות בפריפריה, לרבות הקשר עם האקדמיה בעניין זה.
49 ,המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחימכוני מו"פ יישומי בישראל ( 2016.
) 50 הכוונה לכלל התעשייה על ענפיה השונים-לרבות ענף ההיי -.
טק 51 מרבית החוקרים מכוונים את מחקריהם למחקר אקדמי בסיסי (לצורך פרסום מאמרים בכתבי עת מדעיים), ולא למחקר יישומי.
52 ,התעשייה המסורתית כוללת תעשיות בתחום המזון, המשקאות, הטבק, הטקסטיל, ההלבשה, העור, העץ ומוצריו הנייר ומוצריו והדפוס.
53 יקה, הלשכה המרכזית לסטטיסטסקר חברות למסחור ידע בישראל - 2017( ,2018 .
הכוונה למלאי פטנטים בתוקף שצברו חברות היישום ושווקו או שעדיין ניתן לשווקם מדינת ישראל -382 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי כעולה מנתוני הלמ"ס, בשנת 2017 נחתמו הסכמי רישיון עם חברות חיצוניות רק בנוגע ל- 6% מכלל משפחות הפטנטים הרשומות בתיק ההמצאות הפעילות.
מספר הפטנטים שהפכו ליישומיים ושימשו חברות הזנק שהוקמו היה פחות מאחוז ממספר משפחות הפטנטים הרשומות בתיק ההמצאות הפעילות.
ת החדשנות לשנת דוגמה לכך ניתנה בדוח השנתי של רשו 201855 .
בפרק העוסק בפוטנציאל הגלום בתחום הביו-פארמה ציינה הרשות כי במשך השנים לא מימשה תעשיית הביו -פארמה בישראל את הפוטנציאל המדעי הגדול שלה, ומרבית התרופות שהתגלו בארץ פותחו על ידי התרופות לא נעשו חברות זרות מחוץ לישראל, דבר שהוביל לכך שהמחקר היישומי וייצור בארץ, ובכך לא מומש הפוטנציאל להרחבת מעגל התעסוקה בתחום ולהקמתן של חברות אשר יכלו לתרום למשק.
הרשות ציינה כי מאחר שרבות מפריצות הדרך בנוגע לגילוי תרופות מתבצעות באקדמיה, יש להבטיח שתהליכי העברת הידע מהאקדמיה לתעשייה יתבצעו כראוי.
ר את שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשייה, לרבות ענף הייכדי להגבי -טק, מנהלת הרשות מסלולי תמיכה כדלהלן: מסלול נופר 56, מסלול קמי"ן 57, מסלול מאגדי מגנ"ט 58 ומסלול מגנטון59 .
משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2018 כי הוא פועל לחיזוק התעשייה המסורתית והטמעת טכנולוגיות של ייצור מתקדם בתעשייה זו.
לשם כך גיבש משרד הכלכלה תוכנית אסטרטגית שאחת מהמלצותיה המרכזיות היא הקמת מכון לייצור מתקדם.
המכון יסייע לתעשייה להטמיע טכנולוגיות של ייצור מתקדם וכן יסייע להעברת ידע בין התעשייה לאקדמיה.
חיבור מעין זה עשוי אף לעודד מחקר יישומי באקדמיה.
משרד הכלכלה הוסיף כי הוא תומך גם בהקמת מכון מזון באזור קריית שמונה, שישמש מקור לחיבור בין האקדמיה לתעשייה בתחום המזון.
בדוחות של מולמו"פ 60 ומוסד שמואל נאמן מהשנים 2015 ו-2016 צוינו לחיוב המסלולים האמורים המעודדים שיתוף פעולה, אולם צוין בהם שהפערים בהעמדת יכולת מחקרית אקדמית לטובת התעשייה נותרו בעינם (הן מבחינת ידע מחקרי הנדרש כמענה לדרישות .
55 ,רשות החדשנותחדשנות בישראל 2018 - תמונת מצב( 2019.
) 56 היתכנות טכנולוגית, אשר יש להן מיועד לתמיכה במחקר היישומי באקדמיה.
מסלול זה מכוון להצעות בעלות מחקר בסיסי מקדים, והן זקוקות למימון לצורך גישור על הפער בין הידע הנמצא באקדמיה לצורכי התעשייה.
57 המסלול מיועד לקבוצות מחקר ממוסדות מחקר בישראל המעוניינות לבצע מחקר יישומי כהמשך למחקר בסיסי קודם.
58 הישראלית שמפתחות מוצרים תחרותיים ומעוניינות בפיתוח של טכנולוגיות המסלול מיועד לחברות בתעשייה חדשות לצורך פיתוח דור חדש של המוצר וכן לקבוצות מחקר אקדמיות ישראליות העוסקות במחקר בתחום מדעי או טכנולוגי ומעוניינות בקידום מחקר יישומי, שיתוף פעולה עם התעשייה ולמידה של צורכי השוק.
59 ל מיועד ליצור שיתופי פעולה בין חברות ישראליות לקבוצות מחקר אקדמיות.
המסלול מכוון לחברות המסלו בתעשייה המעוניינות לקלוט טכנולוגיות חדשניות שפותחו באקדמיה ושואפות לפתח מוצר או לשפר מוצר קיים על בסיס מחקרים עדכניים ורלוונטיים לתחום פעילותן.
60 ופיתוח אזרחי, המועצה הלאומית למחקר מכוני מו"פ יישומי בישראל( 2016 ).
יצוין כי מסמך זה פורסם טרם הקמת רשות החדשנות במתכונתה הנוכחית.
מדינת ישראל -383 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי דחופות ומוגדרות של השוק, והן מבחינת הבשלות הבסיסית של המחקר האקדמי הנדרש על ידי התעשייה).
לה של עוד עולה מדוחות אלה כי ההצעות לעידוד חדשנות בתעשייה באמצעות מעורבות פעי מוסד אקדמי, הקמת מסגרת מחקרית לשיתוף פעולה בין האוניברסיטה לתעשייה, גיבוש נוסח אחיד של הסכמים לפישוט המשא ומתן של חברות עם חברות היישום, יצירת מנגנוני תמרוץ והצבת יעדים לחברות היישום ולאוניברסיטאות בעניין היקף ההסכמים עם חברות במשק -כל במשך השנים לכדי פתרון מעשי ומוסדר אלה לא הבשילו 61 .
יצוין כי שיתופי פעולה בין האקדמיה וחברות היישום לתעשיית ההיי-טק המקומית בירושלים נעשים בהתבסס על קשרי עבודה בין הצדדים שפותחו במשך השנים.
ואולם שיתופי פעולה אלה לא גובשו לכדי מנגנון ישם במטרופולינים האחרות.
יצויין כי לעמדת ות"ת, מוסדר, וממילא לא למתכונת שהיה ניתן לי אין מקום לחייב מתודולוגיית עבודה אחידה של חברות היישום על מנת לאפשר להן גמישות בתהליך זה.
משרד המדע והטכנולוגיה (להלן -משרד המדע), אשר המולמו"פ מצוי באחריותו, מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הוא מסכים כי קיים צורך בתוכנית ישימה אשר תגשר בין המחקר הבסיסי ליישומי ותביא למיצוי הידע אשר נוצר במחקרי האקדמיה.
משרד המדע ציין כי הוא והמולמו"פ פועלים לחבר בין המחקר האקדמי הישראלי לבין פיתוחים טכנולוגיים תעשייתיים וכן פועלים באופן ממוקד לשיפור תשתיות הידע והמחקר במדינה, במטרה למקסם את התועלת מהידע הצבור אצל החוקרים במוסדות המחקר בארץ ולמען מחקר בעל פוטנציאל יישום ריאלי -כל זאת במסגרת תוכנית התשתיות 62 של משרד המדע.
במסגרת תוכנית התשתיות מימן המשרד 85 מחקרים בשנת 2018 בנושאים הקשורים למדעי החיים והרפואה, מדעי הסביבה, החקלאות והמים, מדעים מדויקים, טכנולוגיה וחדשנות למען הגיל השלישי, מדעי הרוח והחברה ותחום החלל.
בשנת 2019 יתמקד המשרד במחקרים בנושאים הקשורים למדעי החיים והרפואה, מדעי הסביבה והחקלאות, מדעי הרוח והחברה, המדעים המדויקים ותחום החלל.
מחסור יחסי בתקציבי ר המדינה ציין משרד המדע כי הוא זיהה כמו כן, בתשובתו למשרד מבק המחקר במדעי ההנדסה, אשר גרם לכך שמספר הפרסומים והחוקרים בתחום זה הוא קטן לעומת המחקר הבסיסי.
נוכח המלצות המולמו״פ הוקמה הקרן למחקר הנדסי יישומי (מי״ה), המייעדת כיום תקציבים למחקרים מסוג זה.
מודד עם הקושי האמור כללה הוות"ת בתוכניות שגיבשה מרכיבים המעודדים בניסיון להת שיתופי פעולה בין האקדמיה לתעשייה, תוך התייחסות לסוגיית הקניין הרוחני 63 ,.
כמו כן כ-11% מתקציב המחקר באוניברסיטאות הוא ממקורות מימון חוץ -אוניברסיטאיים, לרבות חברות תעשייתיות, דבר המעודד את הקשר בין האקדמיה לתעשייה.
הצעה דומה הועלתה גם על ידי התעשייה, אולם לא גובשה לכדי תוכנית אופרטיבית 62 התשתיות היא לזהות ולתמוך בהזדמנויות מחקר ופיתוח עסקיות ומחקריות בעלות פוטנציאל יישומי מטרת תוכנית וכלכלי ברמה הלאומית במטרה, בין השאר, לעודד ולקדם דו-שיח פורה בין התעשייה לאקדמיה.
63 כך בתוכניות הרב - שנתיות בתחומי המחקר (מענקי מחקר ברפואה מותאמת אישית ומענקי מחקר במדע וטכנולוגיה קוונטיים) והתוכנית להקמת מרכזי מחקר במדעי הנתונים.
מדינת ישראל -384 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי בתשובתה מדצמבר 2019 לטיוטת דוח הביקורת ציינה הות"ת כי הקשר בין האקדמיה לתעשייה השתפר בשנים האחרונות נוכח המעורבות הרבה של אנשי הסגל מתחום מדעי הנתונים והבינה המלאכותית בתעשיית ההיי-טק, ותהליכי עבודה משופרים בחברות היישום.
עוד ציינה הוות"ת כי בתקופה האחרונה היא פועלת עם המועצה להשכלה גבוהה במישורים רבים לחיזוק בפעולות אלה הקשרים בין האקדמיה לתעשייה ולמיצוי פוטנציאל שיתוף הידע ביניהן, וכי הושקעו תקציבים רבים.
פעולותיה כוללות בין היתר הקמה של חברה למסחור ידע במכללות המתוקצבות, הקמת מרכזי יזמות והקמת צוות חשיבה ייעודי בשיתוף רשות החדשנות ומשרד האוצר.
במסגרת צוות זה התקיים פורום שולחן עגול בהשתתפות נציגי התעשייה, מנכ"לי ר באקדמיה וראשי מרכזי היזמות, לצורך דיון בחסמים להעברת ידע מהאקדמיה חברות המסחו לתעשייה וגיבוש פתרונות לכך, כגון קביעת עקרונות מדיניות משותפים, פישוט הליכים משפטיים ומתן תמריצים.
נוסף על כך הומלץ להקים קרן למחקר תרגומי, כדי לתת מענה טנציאל יישומי שקיים במחקרים המתבצעים במוסדות להיעדר מנגנון יעיל ומקצועי שיזהה פו להשכלה גבוהה, בבתי החולים ובמכוני המחקר.
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היא מקיימת פגישות עם הגורמים הרלוונטיים, לרבות ראשי האקדמיה, כדי לבחון דרכי פעולה אפשריות לצמצום הבעיה, וכי היא צופה שעד סוף שנת 2019 .
תגובש תוכנית עבודה בנושא זה אג"ת והמועצה הלאומית לכלכלה מסרו למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 ,כי הם בוחנים בשיתוף הות"ת, הרשות לחדשנות והמולמו"פ וכן בשיתוף חברה בין-לאומית לייעוץ 64 , צעדים להתמודדות עם הקשיים בהעברת הידע בין האקדמיה לתעשייה, על מ נת לגבש מענים אופרטיביים.
נוכח תרומתו האפשרית של הנושא למשק, משרד האוצר והמועצה הלאומית לכלכלה מייחסים לו חשיבות רבה.
בתשובתה מדצמבר 2019 עדכנה הוות"ת כי הפורום האמור הגיש באוקטובר2019 , לאחר מועד סיום הביקורת, את מסקנותיו ליו"ר הוות"ת וליו"ר רשות החדשנות.
הוות"ת ציינה כי בעקבות המלצות הצוות המשותף הוחלט על קיום סבב פגישות עם הנהלות האוניברסיטאות המבצעות מחקרים.
סבב הפגישות צפוי להסתיים ברבעון הראשון של שנת 2020 , ולאחר סיומו יגובשו המלצות לפעולה ויובאו לדיון בוות"ת.
נמצא כי חרף תוכניות הרשות לעידוד שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשיית ההיי-טק, עיקר הבעיות שעליהן הצביעו המחקרים שבחנו את העברת הידע בין האקדמיה לתעשייה וכן דוח מבקר המדינה משנת 2012 בעניין זה נותרו בעינן.
אף שרשות החדשנות, הות"ת וגורמים בממשלה מודעים לבעיות אלה, לרבות בעיית הפו טנציאל הלא ממומש של הידע האקדמי, הם טרם סיימו לגבש תוכנית ישימה אשר תגשר בין המחקר הבסיסי ליישומי ותביא למיצוי הידע אשר נוצר במחקרים של האקדמיה ובמערכת הבריאות.
64 ,חברה מובילה לשירותי ייעוץ ניהולי, ייעוץ אסטרטגי, ייעוץ כלכלי, ייעוץ בניהול סיכונים, וייעוץ בענייני מס חשבונאות וביקורת.
מדינת ישראל -385 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המדע להבטיח כי תוכניותיו מתואמות עם התוכניות של רשות החדשנות וה ות"ת להרחבת היקף השימוש בקניין הרוחני הנוצר באוניברסיטאות ומיצוי הידע האקדמי אשר נוצר במחקרים של האקדמיה.
נוסף על כך, על משרד המדע לקבוע קריטריונים מדידים אשר יסייעו לקבוע אם תוכניות אלה סייעו לגשר על הפער בין המחקר הבסיסי ליישומי.
החשיבות של מכוני מחקר .
דינות רבות בעולם אומץ המודל של מכוני מחקר יישומי (במ RTO - Research and Technology Organizations)65 כמענה לפערים הבלתי מגושרים בין האקדמיה לתעשייה.
מודל מכוני המחקר נותן מענה לחסמים בפיתוח יכולות מו"פ בתוך המפעלים היצרניים, בעיקר בתעשייה המסורתית והמעורבת-מסורתית 66 , שיכולת המו"פ שלהן מוגבלת או שהן זקוקות למו"פ שלא בתחום הליבה של עבודתן.
שירותי מו"פ ממקור חיצוני, כמכוני מחקר, נותנים לגופים אלה מענה מקצועי בתשומות נמוכות יחסית.
התוצר של שירותי המו"פ הניתנים לחברות על ידי מכוני המחקר הוא פיתוח טכנולוגי חדשני פנים -ארגוני התורם לחדשנות הלאומית ולאינטרס הציבורי.
י למחקר חדשני ומתקדם שלממשלה מכוני המחקר הממשלתיים יכולים להיות מקור בלתי תלו יש עניין בו, תוך הרחבת מעגל המועסקים ואנשי המחקר.
שיתוף פעולה נכון בין גורמי המחקר לגורמים היישומיים יכול לאפשר הכפלת כוח ליצירת טכנולוגיות חדשניות המותאמות בין היתר ים ומגוונים בשלל לצרכים בעלי היתכנות מסחרית ויצירת מקומות תעסוקה בתחומים חדשני תחומי החיים.
בישראל יש כמה מכוני מחקר יישומיים אשר פועלים זה עשרות שנים בתחומים שונים, חלקם בבעלות ממשלתית ואף מתוקצבים מתקציב המדינה.
בין המכונים ניתן למנות את מכוני המחקר בבתי החולים, מינהל המחקר החקלאי -מרכז וולקני 67 , המכון הלאומי לאוקיאנוגרפיה 68, מכון המתכות הישראלי69, מרכז הפלסטיקה והגומי לישראל בע"מ70 , המכון .
65 נות אחרות, ובהן שוודיה, המכונים הראשונים הוקמו לאחר מלחמת העולם השנייה בגרמניה ובהמשך במדי פינלנד, צרפת, הולנד, בלגייה, סינגפור, טייוואן, דרום קוריאה, קנדה וארצות הברית.
באירופה פרוסים כיום מאות מכוני מחקר המבצעים אלפי מחקרים מדי שנה בשנה.
למכוני מחקר אלה יש השפעה כלכלית שנתית המוערכת בעשרות מיליארדי אירו.
66 התעשייה המעורבת-מסורתית כוללת תעשיות בתחום מוצרי הנפט הגולמי, הגומי, הפלסטיק, הקרמיקה, חומרי הבניין והמתכת ומוצריה.
תפקידיו העיקריים הם סיוע לחקלאי ישראל בפתרון בעיות שונות וקיום מחקר ופיתוח בנושאים חדשים בתחומי החקלאות ומדעי המזון.
68 עוסק במחקר ופיתוח בנושא מדעי הים ומספק מידע וייעוץ מקצועי לממשלה, למגזר הציבורי ולמגזר הפרטי בהקשר של ניצול ושימור של משאבי הים והחופים של ישראל.
69 נועד לקדם מחקר בתחומים הקשורים לטכנולוגיות המתכת.
70 , הגומי והפלסטיקה לתעשיות שונות.
מכון מחקר העוסק במחקר ופיתוח יישומי בתחום הפולימרים מדינת ישראל -386 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי הישראלי לקרמיקה וסיליקטים71 )ומרכז ידע גליל עליון (מיג"ל 72 .
בנוסף, בהחלטת ממשלה מס' 226273 הוחלט על הקמת מכונים נוספים בתחום המזון והייצור המתקדם.
ואולם, מכוני המחקר הקיימים אינם נותנים מענה לכל הצרכים של התעשייה.
המולמו"פ עמד אף הוא על המחסור במכוני מחקר יישומי במדינה וציין כי עד לפני כמה שנים פיצה מערך המו"פ בתעשייה הטכנולוגית הישראלית על המחסור במכוני מחקר.
ואולם במדינה המהפכה הטכנולוגית והקמתן של מאות חברות קטנות מחייבות שינוי במערך המו"פ והתאמתו לסביבה המתפתחת74 .
בהתאם לכך הציע המולמו"פ להקים מכוני מו"פ בתחומי מדע וטכנולוגיה מוגדרים75.
בדוח הוועדה הציבורית לחיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית משנת201876 צוין כי יש מקום לביצוע שינויים במתכונת מכוני המחקר הפועלים בישראל, על מנת שלא ישמשו רק ספקי שירותים, אלא יהיו גורמים מרכזיים מאגדי משאבים וידע, המייצרים ידע חדש באופן עצמאי ומקדמים שיתופי פעולה רלוונטיים.
הפוטנציאל של המרכז לחקלאות ימית באילת (להלן -המרכז לחקלאות ימית) הוא דוגמה והתעסוקתית של להשפעה האפשרית של מכוני המחקר על החדשנות ולתרומה העסקית מכונים כאלה.
המרכז הלאומי לחקלאות ימית עסק עד לשנת 2008 במחקר יישומי בנוגע לגידול דגי מאכל באופן המנצל את משאבי הסביבה וממקסם את הפוטנציאל העסקי בגידול הדגים77 .
בשיחה שקיים צוות הביקורת עם המרכז לחקלאות ימית צוין כי סוגיות הנוגעות לאסדרה בנושאים של הגנת הסביבה אילצו את המרכז לחקלאות ימית לצמצם את הפעילות היישומית, דבר שפגע באופן ישיר גם בפעילות המחקרית ובפיתוח העסקי הטמון בטכנולוגיות החדשות שפותחו במרכז.
לדברי המרכז לחקלאות ימית, פוטנציאל ההעסקה האזורי בתחומים יישומיים שפיתח עשוי למשוך לאזור אוכלוסייה רחבה בעלת השכלה אקדמית ולשמש מנוף כלכלי ליישובי הסביבה.
פוטנציאל זה והיתרונות הגלומים בפעילות מכוני המחקר למשק .
71 מכון הקרמיקה נמצא בבעלות משותפת של כמה חברות בתעשייה, של הטכניון ושל מדינת ישראל, באמצעות משרד הכלכלה.
המכון עוסק במחקר בתחום הקרמיקה והנדסת הזכוכית.
על מכון הקרמיקה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 68א (2017 ) "היבטים בפעילותםשל גופים ציבוריים זעירים", עמ' 421-389.
72 עוסק בין השאר במחקר בתחומי הביולוגיה, הכימיה, החקלאות, הסביבה והביוטכנולוגיה.
73 מחוז הצפון וצעדים משלימים לעיר חיפה" (בנושא "פיתוח כלכלי של 8.
) 74 ,המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחימכוני מו"פ יישומי בישראל ( 2016.
) 75 בין התחומים שהוצע להקים עבורם מכוני מחקר: רובוטיקה; אלגוריתמיקה מתקדמת וחישוביות מדעית; תהליכים תעשייתיים ואוטומציה תעשייתית; ננו-וגיה יישומית; כימיה אנליטית; סנסורים ואלגוריתמים למכשור רפואי; טכנול אופטיקה; פיזיקה שימושית; הדפסות רכיבים (אלקטרוניקה ומכניקה); תאי גזע; אנרגיות מתחדשות, גז ודלק; מדעי החיים.
76 הוועדה בראשות מנכ"ל משרד האוצר הוקמה בהתאם להחלטת ממשלה 2261 מינואר2012 , ועניינה "גיבוש תוכנית לחיזוק התעשייה הישראלית".
בוועדה היו חברים נציגים מגופים שונים, ובהם משרד האוצר, רשות החדשנות, משרד הכלכלה, רשות המיסים, בנק ישראל ומשרד ראש הממשלה, וכן נציגים מאיגודים שונים בתעשייה.
77 משנת2008 עוסק המרכז לחקלאות ימית בפיתוח טכנולוגיות ימיות לגידול דגי מאכל, אצות ימיות ומזון לדגים.
בטכנולוגיות אלה יש היבטים ייחודיים ופורצי דרך.
מדינת ישראל -387 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי מעצימים את הצורך של מקבלי החלטות לבחון את שילובם של מכונים אלה בכל רובדי התעשייה.
והתעשייה הישראלית למכוני מחקר בעולם תפקיד משמעותי בקידום המו"פ בתעשייה מסתייעת בהם במחקרים שונים.
בשיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי רשות החדשנות בנובמבר 2018 צוין כי מספר לא מבוטל של חברות ישראליות נאלצו לפנות בתהליך המו"פ למכוני מחקר במדינות זרות, אולם אין בידי הרשות נתונים בדבר מספר החברות שנעזרו במכוני מחקר בחו"ל.
כמו כן, אין מידע לגבי השפעת המו"פ שנעשה במכוני המחקר בחו"ל על היקף הייצור בפועל במדינות בהן בוצע המחקר.
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי לדעתו קיימת חוסר בהירות לגבי התועלת של מכוני המחקר היישומיים הפועלים כיום בישראל.
לדעת אג"ת, יש צורך לבצע בחינה סדורה של מידת תרומתם של המכונים למו"פ בתעשייה וכן בחינה של החסמים העומדים בפני המכונים.
למכוני מחקר בעולם יש תפקיד חשוב בקידום המו"פ בתעשייה, והתעשייה הישראלית מסתייעת בהם במחקרים שונים.
על משרד האוצר להוביל בחינה של מסקנות הוועדה הציבורית לחיזוק כושר התחרות של התעשייה הישראלית, זאת נוכח השימוש שעושות חברות ישראליות בשירותים של מכוני מחקר בין-לאומיים.
על משרד הכלכלה, בשיתוף רשות החדשנות, לעמוד על היקף הפניות של חברות ישראליות למכוני מחקר בין - לאומיים ולבחון את הצורך בהקמת מכוני מחקר בישראל, משום שמכוני מחקר כאלה עשויים לתרום לקידום החדשנות והמו"פ בתעשייה ולהגברת הפריון במשק.
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היכולת לנטר פנייה של גופים פרטיים ישראליים לגופי מו"פ זרים היא מורכבת, וכי הרשות איננה מממנת פניות אלה.
לדעת הרשות, לישראל יהיה קושי להתמודד עם המקצועיות והידע שקיימים במכוני מחקר בין - לאומיים.
הרשות הוסיפה כי על אף הקושי היא תפעל לעריכת סקר בקרב חברות מרכזיות המסתייעות במכוני מחקר בין-לאומיים כדי לעמוד על היקף התופעה, תבחן כשלי שוק ותבחן לכלית לפתח יכולות נדרשות בישראל.
באילו מקרים קיימת היתכנות כ .
פיתוח "חברות שלמות" .
מחזור החיים של חברות הזנק כולל כמה שלבים -שלב ייזום החברה על בסיס רעיון חדשני ותוכנית עסקית; שלב ה-seed78; שלב ה- startup79, שלב הצמיחה והבגרות80 ; ועד לדעיכה של חברות אשר לא קידמו טכנולוגיה חדשנית נוספת.
חברות הזנק, המצויות בתחילת דרכן, .