HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר למגזר הבדואי - במסמך מיולי 2011 ציינה המפקחת המחוזית במחוז הדרום של משרד הרווחה כי באותו מועד היו מוכרים במחוז דרום של משרד הרווחה רק 15 ילדים עד גיל16 הלוקים באוטיזם, אף כי אוכלוסיית הבדואים בדרום מנתה כ- 165,000 איש, וכשני שלישים מהם צעירים עד גיל 19 .
המפקחת המחוזית הוסיפה כי ייתכן שהמספר הנמוך מאוד של הילדים המוכרים נובע מחוסר מודעות ללקות ואי -הכרת סימניה, ממחסור בכוח אדם ועומס יתר בתחנות טיפת חלב ובקופו"ח שאינו משאיר די זמן לאבחון הראשוני.
אי-הגעה למעקבים בתחנות טיפת חלב פוגע אף הוא ביכולת המעקב א חר התפתחות הילדים.
היא העלתה את האפשרות שרוב הילדים שלא פנו למשרד הרווחה לצורך קבלת הכרה כלוקים באוטיזם, מטופלים במסגרת השירות למפגר במשרד הרווחה, משום שכ -80% .
מהלוקים באוטיזם לוקים גם בפיגור המפקחת המחוזית דווחה באותו מסמך שבשנה האחרונה החלו גופים שונים לפעול במשותף, כדי לשנות את פני הדברים.
בין היתר כונס פורום לדיונים בנושא שבו משתתפים נציגי משרדי הרווחה, הבריאות והחינוך ונציגי אלו"ט; במחוז מתקיים מפגש חודשי של עו"ס המטפלים במשפחות שיש להם ילדים הלוקים באוטיזם לשם מיפוי צרכים והצעת דרכי טיפול; המפקחת המח וזית יזמה ביקור במסגרות החינוך ביישובי המגזר הבדואי, כדי לקדם את הנושא ולעודד הורים לפנות למשרד הרווחה לקבלת הכרה בלקות ולהסתייעות בשירותים שמציע המשרד.
כן ציינה שהוכשר אח דובר ערבית מטעם משרד הבריאות המסייע באיתור ראשוני של ילדים בגני הילדים.
יצוין שעל פי מסמכי משרד הבריאות אותרו בעקבות פועלו בשנה האחרונה 42 .
ילדים הלוקים באוטיזם במגזר הבדואי המפקחת המחוזית של משרד הרווחה דיווחה שבאפריל 2011 התקיים במרכז הרפואי האוניברסיטא י סורוקה יום עיון בנושא "סוגיות באיתור, באבחון ובטיפול בילדים עם הפרעות בספקטרום האוט יסטי באוכלוסיה הבדואית בנגב" שארגונו נעשה בשיתוף כמה גופים ומשרדים.
המרכז ברמת גן מטפל גם במגזר הערבי 924 דוח שנתי62 .
בעקבות ההערכה כי קיים תת-אבחון במגזר הבדואי התקיים דיון במרץ 2011 בראשותו של מנכ"ל משרד הבריאות, ובו הוחלט שמנהלת המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים במשרד הבריאות תיזום סקר שיבחן את ממדי האבחון במגזר זה.
כתאריך יעד נקבע אפריל 2011 , ואולם במועד הביקורת ביולי 2011 ,היה הטיפול בנושא רק בשלביו הראשונים וטרם נבחר גורם שיבצע סקר ארצי בנושא.
טיפולו של משרד הרווחה באוטיסטים .
על הטיפול בלוקים באוטיזם מופקד במשרד הרווחה השירות לטיפול באדם עם אוטיזם שפועל במסגרת האגף לשירותי תקון ונוער מנותק (להלן - השירות לטיפול באדם עם אוטיזם או השירות במשרד הרווחה או השירות).
תפקיד השירות להציע פתרונות ייחודים לצורכיהם של האוטיסטים, לספק להם מגוון רחב של שירותים שיסייעו להם להתפתח בהתאם ליכולתם ולאפשר להם ולמשפחותיהם ל קיים איכות חיים נאותה.
במועד הביקורת ביוני 2011 נכללו במצבת כוח האדם של השירות מנהלת השירות, מפקחת ארצית, שבע מפקחות מחוזיות ושלושה וחצי תקנים למזכירות.
לעשר לשכות רווחה 28 הוקצו חצאי משרות לעו"ס ייעודיים לטיפול באוטיסטים (סה"כ חמישה תקנים).
בשאר לשכות הרוו חה טופלו האוטיסטים בידי עו"ס המטפלים באוכלוסיות אחרות כמו נכים או בעלי פיגור שכלי.
תקציב השירות לשנת 2010 עמד על כ-118 מיליון ש"ח, כ-73% מהסכום (כ-86 מיליון ש"ח) למימון דיור חוץ-ביתי וכ -27% (כ-32 .
מיליון ש"ח) למימון שירותים בקהילה יש לציין שהאגף לשירותי תק ון ונוער מנותק, שבמסגרתו פועל השירות לטיפול באדם עם אוטיזם, מופקד על מתן שירותי טיפול ופיקוח חברתי, שיקום ומניעה לעוברי חוק ולאוכלוסייה במצוקה קשה הנמצאת בקצה הרצף הטיפולי -חינוכי במדינת ישראל: אוכלוסייה המתקשה בתפקוד אישי וחברתי ונמצאת בתהליכי ניתוק חברתי ובסכנת התדרדרות לעבריינות וסטייה חברתית.
תסמיני הלוקים באוטיזם אינם דומים למאפייני אוכלוסייה זו כלל וכלל.
לפיכך סבור משרד מבקר המדינה כי מן הראוי שמשרד הרווחה ימצא אכסניה מתאימה יותר לשירות המטפל באוטיסטים באגפים אחרים במשרד הרווחה, המטפלים באוכלוסיה הלוקה בנכויות אחרות.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שבעת הקמת השירות בחן המשרד היכן להקים את השירות על פי שני הקריטריונים האלה: האחד - יצירת אבחנה ברורה בין האוטיזם לפיגור - זאת עפ"י דרישתן של משפחות האוטיסטים, והשני - איתור אגף שמבחינה מינהלית יוכל להקים את השירות במהירות, ואגף .
28 בת-ים, חולון, נתניה, פתח -תקוה, ראשון -לציון, רמת -גן, תל -אביב, חיפה, אשדוד וירושלים.
,התקון ונוער מנותק נמצא כאגף המתאים לכך.
ואולם בחלוף עשר שנים להקמתו בוחן המשרד שוב איזה אגף יתאים יותר להמשך פעילותו של השירות.
סל שירותים בדוח אשלים מאוקטובר 2000 מופו צורכי אוכלוסיית האוטיסטים - הקיימים והחסרים.
יצוין שבשנת 2008 בדקו משרד הרווחה ונציגי עמותות וארגונים שנית את השירותים שהעניק משרד הרווחה לאוטיסטים על פני רצף הגילים, תוך מיפוי הפערים שנוצרו עקב הגידול באוכלוסיית האוטיסטים29 ; דוח זה הצביע על מחסור בעיקר בשירותי המטפח האישי, בתעסוקה ובדיור חוץ-ביתי.
בבדיקה שקיי ם משרד מבקר המדינה בשירות, ומנתונים שנמסרו לו ביוני 2011 הועלה כי סל השירותים שמשרד הרווחה מעניק ללוקים באוטיזם כולל בעיקר: ייעוץ ותמיכה של עו"ס בלשכות הרווחה; ייעוץ והדרכה במרכזי תמיכה במשפחה (ב - 2011 פעלו חמישה מרכזים); מטפח אישי בבית המשפחה (ב- 2010 הוא ניתן ל- 3,030 אוטיסטים); סייעות לשילוב פעוטות הלוקים באוטיזם במעונות יום רגילים (ב- 2011 ניתנו ל-24 פעוטות); מועדוניות כמסגרת משלימה לאחר שעות הלימודים (ב- 2010 פעלו24 מועדוניות ל -214 ילדים); נופשונים - מסגרות חוץ -ביתיות לשהות קצרה לצורך מתן מנוחה למשפחה (ב - 2010 ניתנו ל -552 ;)נזקקים מסגרות תעסוקה (נכון ליוני 2011 ניתנו ל-696 אוטיסטים בוגרים); דיור חוץ-ביתי (נכון ליוני 2011 ניתן ל-744 אוטיסטים ב -34 מסגרות) ואומנה (נכון ליוני 2010 ניתנה ל-16 נזקקים).
ביוני 2011 הושמו323 פעוטות הלוקיםבאוטיזם במעונות יום שיקומיים.
מרבית השירותים ניתנים באמצעות עמותות וגופים פרטיים (להלן - גופים מפעילים).
יצוין שבעוד שהזכות לקבלת מעונות יום שיקומיים מעוגנת בחוק, לא נקבעה בחוק חובה לתת את שאר השירותים, והם ניתנים בהתאם למגבלות התקציב.
בשל כך נוהג משרד הרווחה שלא לאשר שירותים מסוימים בו-זמנית.
למשל - הוא אינו מאשר מועדונית למי שמקבל מטפח אישי ולהיפך.
הועלה שבמועד הביקורת, בכפוף לכללים שלפיהם פועל המשרד, לא הגבילה מסגרת התקציב את השירות במתן השירותים האמורים לפונים.
ואולם, נמנע המשרד מלפתח שירותים נוספים.
כך למשל, הוא לא נענה לבקשות ל פתוח מועדוניות גם לבוגרים בני 21 ויותר, חרף הכרתו בנחיצותו של שירות זה; המשרד הסביר כי התקציב המוקצה לטיפול באוכלוסיית האוטיסטים הבגירים משמש להפעלתן של מסגרות תעסוקה לרבות הדרכה, הכוונה, ליווי ותמיכה שהם חיוניים למיצוי יכולותיהם.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי השירות פועל במסגרת תקציב שנתי שהוקצה לו.
בהתאם למגבלות התקציב ולסדרי עדיפויות הוא מתכנן פיתוח שירותים נוספים.
בדיוני התקציב עם משרד האוצר הוצגו בעבר ויוצגו בעתיד פתרונות טיפוליים, שיקומיים ותעסוקתיים שנדרשים בהם גם מועדוניות לבוגרים.
מעונות יום שיקומיים חוק מעונות יום שיקומיים, התש"ס - 2000 (להלן- חוק מעונות יום שיקומיים) והתקנות שהותקנו מכוחו, נועדו להבטיח לפעוטות בעלי מוגבלות, ובהם גם פעוטות הלוקים באוטיזם, מסגרת שיקומית, טיפולית וחינוכית נאותה עד גיל שלוש (להלן - מעון יום שיקומי או מעון).
על ביצוע החוק מופקדים שרי הרווחה והבריאות.
מימון שהותו של פעוט הלוקה באוטיזם במעון מתחלק בין שני המשרדים - משרד הרווחה מממן את עלות אחזקת הפעוט במעון הכוללת את עלות כוח האדם הייעודי הנדרש להפעלתו (להלן - תעריף האחזקה במעון), ומשרד הבריאות מממן את עלות סל הבריאות המקדם הכולל כוח אדם ממקצועות הבריאות (להלן - פארה- רפואי), חלק באופן ישיר וחלק באמצעות קופו"ח (ראו להלן בפרק הדן במשרד הבריאות).
משרד הרווחה יוזם את הקמתם ופתיחתם של מעונות היום השיקומיים לפי מספר הפניות להשמה בהם.
הוא מתקשר בחוזה עם הגופים המפ עילים לאחר שזכו במכרז, כדי להסדיר את דרכי הפעלתם ולהבטיח את איכות השירותים הניתנים בהם בהתאם לתעריף האחזקה במעון.
ההנחיות להליך אישור הזכאות למעון יום שיקומי והדרכים למימוש הזכאות נקבעו בחוק מעונות יום שיקומיים ובתקנות שהותקנו מכוחו, וכן בהוראות מנכ"ל משרד הרווחה המתפרסמים בתקנון לעבודה סוציאלית (להלן - התע"ס).
ביוני 2011 פעלו כ -90 מעונות יום שיקומיים 30 .
24 (%27 ) מהם היו באחריות השירות לטיפול באדם עם אוטיזם שבמשרד הרווחה, כאשר ב -18 (75% ) ( ממעונות אלה היה המעון כולו מיועד לאוטיסטים ובששת25% ) המעונות האחרים פעלו כיתות ייעודיו ת לאוטיסטים (להלן - מעון יום שיקומי ייעודי) 31 .
באותו מועד הושמו במעונות היום השיקומיים 323 ,פעוטות הלוקים באוטיזם314 (97% ) מהם הושמו במעונות יום שיקומיים ייעודיים ותשעת (3% ) האחרים הושמו במעונות יום שיקומיים שבהם טופלו פעוטות בעלי מוגבלויות אחרות (להלן - מעון יום שיקומי רב-נכותי).
על פי נתוני השירות לשנת 2010 עמד תקציב אחזקת פעוטות הלוקים באוטיזם במעונות היום השיקומיים על כעשרה מיליון ש"ח.
היעדר מקומות השמה : ההחלטה באיזה מעון שיקומי יושם פעוט מתקבלת בוועדת ההשמה הפועלת בכל ארבעת המחוזות 32 .
של משרד הרווחה המפקחת הארצית של השירות במשרד הרווחה אחראית לכל הקשור בטיפול באוטיסטים במעונות היום השיקומיים ובכלל זה ייזום פתיחת מעונות יום שיקומיים ייעודיים.
30 בשנת 2011 כלל תקציב אגף השי קום במשרד הרווחה כ -110 מיליון ש"ח בעבור מעונות יום שיקומיים (תקנה תקציבית 062211 ).
התקציב נועד לתת מענה לפעוטות הלוקים בנכות, פיגור ואוטיזם.
תקציב זה אינו כולל את מימון כוח האדם הפארה - רפואי (ראו להלן).
31 במעונות היום השיקומיים האחרים שאינם ייעודיים הושמו פעוטות בעלי נכויות אחרות למשל פיגור.
32 מחוז חיפה והצפון, מחוז תל-אביב והמרכז, מחוז ירושלים ומחוז הדרום.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 927 .
,הועלה כי במועד הביקורת לא הייתה בידי מטה השירות רשימה מסודרת מלאה ועדכנית של מספר הפעוטות הלוקים באוטיזם שהמתינו למעונות יום שיקומיים.
היעדר נתונים מרוכזים המעודכנים באופן שוטף במטה השירות פוגם ביכולת הניהול ובתכנון של פתיחת מעונות בהתאם לצרכים העולים בשטח.
ביוני 2011 , לבקשת משרד מבקר המדינה, ריכזה המפקחת הארצית של השירות נתונים בנושא.
מהנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עלה כי אף שהזכות להשמת פעוט במעון יום שיקומי מעוגנת בחוק - בשל מחסור במקומות, בסוף מאי 2011 , לא נמצאו פתרונות להשמת 75 (19% ) פעוטות הלוקים באוטיזם, מתוך398 פעוטות שמשפחותיהם פנו למשרד הרווחה לצורך השמתם במעון יום שיקומי33 .
%83 (62 ) מהם היו ממחוז תל-אביב והמרכז, 12% (9 ) ממחוז חיפה והצפון ו -5% (4 ) ממחוז ירושלים.
19 (25% ) מהפעוטות שלא ניתן להם מענה המתינו להשמה עוד מלפני סוף מרץ 2011 ( , ושישה8% ) פעוטות כבר לא יהיו זכאים למעון יום שיקומי בשנה הבאה מפאת גילם.
יצוין שאחרי שהמעונות מתמלאים בדרך כלל קשה לאתר בהם מקומות פנויים במהלך שנת הלימודים.
לפיכך - מי שלא נמצא עבורו פתרון עד יוני 2011 , ומי שהפנייה בעניינם נעשתה לאחר מכן - לא יכלו לקבל מענה במהלך אותה שנה, לפני ספטמבר 2011 .
, אלא רק בתחילת שנת הלימודים הבאה, לכל המוקדם השמתם של פעוטות אלו תתאפשר לאחר שפעוטות שהגיעו לגיל שלוש יעברו למסגרות של משרד החינוך, ויפנו מקומות במעונות היום השיקומיים, או שייפתחו מעונות יום שיקומיים נוספים.
עוד יצוין שלא זו בלבד שפעוטות שלא הושמו במעונות נפגעה זכותם למעון יום שיקומי בהתאם לחוק - גם האפשרות לקבל סל בריאות מקדם נמנעת מהם בדרך כלל.
זאת בשל התניה שהתנה משרד הבריאות, שלפיה רק פעוטות שהושמו במעון יום שיקומי ייעודי זכאים לסל בריאות מקדם34 .
כך נוצרת פגיעה כפולה ומכופלת בפעוטות האוטיסטיים ובמשפחותיהם עקב נסיבות שאינן מאפשרות לממש את זכאותם כחוק.
בשל אי-יכולתו של השירות במשרד הרווחה להבטיח לכל הפונים מקומות השמה במעונות יום שיקומיים, פנתה בינואר 2011 מנהלת השירות לטיפול באדם עם אוטיזם אל מנכ"ל משרד הרווחה והסבירה שהשירות מתקשה בפתיחת מעונות נוספים, משום שפנייתו לגופים המפעילים מעונות יום שיקומיים נענתה בסירוב.
להסבריה אחת הסיבות לכך הוא הקושי של הגופים המפעילים לגייס מבנה למעון משום שבמסגרת התעריף שהמשרד משלם להם, הוא אינו מממן שכר דירה, והדבר מחייב את הגוף המפעיל לממן את שכר הדירה בעצמו או לפנות בבקשה לרשות מקומית שתקצה מבנה מתאים.
ואולם הרשויות המקומיות אינן מזדרז ות לסייע משום שהמעון משרת פעוטות מכמה רשויות מקומיות.
33 ביוני 2011 שהו במעונות יום שיקומיים 323 פעוטות הלוקים באוטיזם והמתינו להשמה 75 פעוטות סה"כ398 .
פעוטות 34 למעט חריגים- ראו להלן בפרק הדן במשרד הבריאות.
במסמך נובע מכך שבדרך כלל נמצאים המעונות בתת -תפוסה בתחילת שנת הלימודים במשך כשלושה חודשים (ספטמבר -נובמבר) 35 , אך המשרד משלם לגופים המפעילים רק עבור פעוט שהושם בפועל במעון.
ואולם הגופים המפעילים נאלצים לשריין ולגייס כבר מתחילת השנה צוות פארה-רפואי בהיקף שיבטיח מתן סל בריאות מקדם לתפוסה מלאה של המעון.
לפיכך נאלצים אותם גופים לספוג את הפער שבין ההוצאה להכנסה בתקופה של תת-תפוסה.
העובדה שביוני 2011 היו פעוטות שלא הושמו במעונות יום שיקומיים בשלמחסור במקומות מצביעה על כך שמשרד הרווחה טרם מצא פתרון לקשיים הכרוכים בפתיחת מעונות נוספים.
יש לציין שהועלתה הצעה לדרך המימון של הפער האמור בהצעת חוק פרטית שהוגשה בינואר 201136 .
עד מועד סיום הביקורת לא קיבלה ועדת השרים לענייני חקיקה החלטה בעניינה.
שר המשפטים, בתשובתו מדצמבר 2011 , מסר למשרד מבקר המדינה כי הצעת החוק תוחזר להמשך הדיון בוועדת שרים לענייני חקיקה.
יודגש - זכותו של פעוט הלוקה באוטיזם למעון יום שיקומי נקבעה בחוק.
על משרדי הרווחה והבריאות לפעול למציאת פתרונות לקשיים שהתעוררו ביישומו של החוק, ולהיערך כראוי לכך שזכותם של פעוטות אלו למסגרת שיקומית, טיפולית וחינוכית אכן תמומש.
רישוי מעונות יום שיקומיים ייעודיים ופיקוח עליהם : (א) רישוי המעונות : בהתאם לחוק מעונות יום שיקומיים לא ייפתח מעון יום שיקומי ולא ינוהל אלא ברישיון ולפי התנאים שנקבעו בו.
הרישיון אמור להינתן בידי שרי הרווחה והבריאות כאחד.
08 פורסמו ברשומות תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס"ח- 2008 (להלן- תקנות מעונות יום שיקומיים - רישוי וסל שירותים) המסדירים, בין היתר, את הליך מתן הרישיון.
אף שהאחריות לרישוי ופיקוח על מעונות יום שיקומיים מוטלת על משרדי הרווחה והבריאות כאחד, בפועל משרד הרווחה הוא זה שמטפל בכל ההליכים הקשורים להקמת המעונות, לרישוים ולהשמת הפעוטות בהם.
35 משום שבאותם חודשים קטן הביקוש להשמת פעוטות מהיצע המקומות הקיימים במעונות.
36 הצעת חוק מעונות יום שיקומיים (תיקון- מעון יום שיקומי ייעודי לילדים עם אוטיזם) התשע"א- 2011 /של ח"כ אורלי לוי אבקסיס ואח' (פ 2838/18 ) אשר הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים ב- 10.
מנתונים שמסר השירות שבמשרד הרווחה ביוני 2011 למשרד מבקר המדינה הועלה שבאותו מועד, כשלוש שנים לאחר התקנת התקנות, רק למפעיל מעון אחד היה רישיון תקף.
כל שאר 23 מעונות היום השיקומיים הייעודיים פעלו ללא רישיון.
המפקחת הארצית של השירות הסבירה כי בשנת 2010 היו רישיונות לארבעה מעונות נוספים, אך רישיונם לשנת 2011 טרם חודש.
לכל19 המעונות הנותרים לא ניתן רישיון כלל עד מועד סיום הביקורת.
במשרדי השירות שבמשרד הרווחה לא נמצא רישום מסודר המפרט ומסביר את הסיבות לאי-מתן הרישיונות לכל אותם המעונות.
יתר על כן, עוד לפני התקנת התקנות האמורות קיבלו הגופים המפעילים רישיונות זמניים או אישורי הפעלה.
ואולם במשרדי השירות לא נמצאו העתקי כל האישורים האמורים, וגם לא רישום מסודר למי ניתן, מתי ניתן ולכמה זמן ניתן.
גם העתקי הרישיונות של ארבעת המעונות שקיבלו רישיון ב- 2010 לא נמצאו שם.
(ב) הפיקוח על המעונות : מתן שירותים באמצעות התקשרות עם גופים חיצוניים מחייב את משר ד הרווחה להקפיד בפיקוח שוטף ושיטתי על נותני השירותים.
זאת - כדי לבחון את טיב הטיפול הניתן, את ניצולו הנאות והמיטבי של תקציב האחזקה שאותו משלם המשרד לגוף המפעיל ואת העסקת כוח האדם שהגוף המפעיל התחייב להעסיק בחוזה שחתם עם משרד הרווחה.
בשירות לטיפול באדם עם אוטיזם לא נמצאו נהלים המסדירים את הליך הפיקוח של המפקחת הארצית והמפקחות המחוזיות של השירות על מעונות היום השיקומיים שבאחריתו.
בהיעדר נהלים לא נקבעו, בין היתר, נושאי הבקרה שיש להתמקד בהם, אופן הבקרה ותדירותה.
בבירור עם המפקחת הארצית של השירות הועלה שהפיקוח המחוזי אינו בודק באופן שוטף ושיטתי אם כוח האדם (מנהל, גננת, עו"ס, סייעות ועובד שירותים) אכן מועסק בפועל והוכשר כנדרש.
כן עלה שהפיקוח המחוזי גם לא מפקח על מפעילי ההסעות של הפעוטות אל מעונות היום השיקומיים, אף כי על פי חוות דעת של יועץ משפטי של משרד הרווחה על המשרד לפקח עליהם.
אשר לתדירות הפיקוח - מנתונים שמסר השירות במשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 הועלה כי בשנת 2010 לא קיימו המפקחות המחוזיות של השירות כל בקרה בארבעה ( 17% ) מתוך 24 המעונות שבאחריות השירות.
ב-16 (67% ) מעונות אחרים מתוך ה-24 נעשתה רק בקרה אחת במהלך אותה שנה.
היעדר כל פיקוח ואף קיומה של בקרה חד -שנתית במרבית המעונות שבאחריות השירות אינו נותן מענה להכרח לקיים פיקוח שוטף, קפדני ובונה בכל הקשור לתפעול המעונות.
על משרד הרווחה לקבוע נוהל מפורט בנוגע להליך הפיקוח ולנושאים שייכללו בו, ועל משרדי ה רווחה והבריאות לפעול לקידום הרישוי של אותם מעונות כנדרש בחוק.
גם משרד הבריאות משתתף באחריות לפיקוח על מעונות היום השיקומיים, בעיקר בכל הקשור למתן סל הבריאות המקדם באותם המעונות (ראו להלן בפרק הדן במשרד הבריאות).
גביית תשלומים מהורים בידי הגופים המפעילים : העלות הכוללת של אחזקת פעוט הלוקה באוטיזם במעון יום שיקומי מוטלת על משרדי הרווחה והבריאות ועל קופו"ח.
בעקבות בקשותיהם של הגופים המפעילים את מעונות היום השיקומיים הייעודיים להתיר להם לגבות השתתפות הורים בגין השירותים שהם נותנים, הנחה מנכ"ל משרד הרווחה באוג וסט 2008 להתיר גביית דמי השתתפות מהורים, ובלבד שמדובר בשירותים שאינם ממומנים בידי משרדי הרווחה והבריאות (להלן - שירותים נוספים).
עם זאת הנחה המנכ"ל שהשירותים הנוספים יינתנו לכל הילדים השוהים במעון ולא רק לילדי ההורים ששילמו בעדם.
יש לציין כי אף שהאחריות להפעלת מעונות היום השיקומיים מוטלת על משרדי הרווחה והבריאות כאחד, מנוסח הנחייתו של מנכ"ל משרד הרווחה עולה שההנחיה שניתנה לא תואמה עם משרד הבריאות.
במועד הביקורת ביוני 2011 לא היה בידי השירות שבמשרד הרווחה מידע מלא ומפורט כמה גופים מפעילים (מתוך 13 גופים שהפע ילו את המעונות), נוהגים לגבות דמי השתתפות הורים במעונות היום השיקומיים הייעודיים, וממילא לא היה בידיהם מידע מלא על סכום הגבייה והשירותים שבעבורם היא נגבית.
כמו כן עלה שהמפקחות מטעם השירות לא בדקו אם גביית התשלומים מההורים אכן מממנת שירותים נוספים בלבד, ואם השירותים הנוספים ניתנים גם לילדים שהוריהם לא שילמו בעדם.
לבקשת משרד מבקר המדינה רכזה המפקחת הארצית של השירות באוגוסט 2011 נתונים בנושא.
מהנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה שבשישה (25% ) מתוך 24 מעונות היום השיקומיים הייעודיים לא גבו הגופים המפעילים תשלומים מההורים; בשלושה ( 12.
5% ) גבו הגופים המפעילים תשלום שנתי חד- פעמי (70 ,75 ו-300 ש"ח); ואילו ב-15 ( 62.
5% ) המעונות הנותרים גבו ארבעת הגופים המפעילים תשלום מדי חודש: במעון אחד גבה הגוף המפעיל 552 ש"ח לחודש, וב-14 המעונות האחרים גבו שלושת הגופים המפעילים700 ש"ח לחודש או יותר.
להלן פרטים על ארבעת הגופים המפעילים שגבו מדי חודש תשלומי הורים: (א) במסמכים שצרף הגוף שגבה 552 ש"ח לחודש לא היה פירוט בעבור אילו שירותים נגבו התשלומים, ואם ניתנו לכל הפעוטות, וממילא לא ניתן לדעת אם עמד בהנחיות מנכ"ל משרד הרווחה.
יצוין שבגנים טיפוליים כולל המימון של סל בריאות מקדם השתתפות הורים בסכום האמור (ראו להלן בפרק הדן בסל בריאות מקדם), ואולם חובה זו לא חלה על הורים במעונות יום שיקומיים.
)(ב הגופים המפעילים שדווחו כי גבו 700 ( :ש"ח לחודש או יותר1 ) במסמכים שצרף גוף אחד שמפעיל תשעה מעונות הוסבר שהגבייה נועדה לממן שירותים נוספים.
(2 ) במסמכים שצרף גוף אחר שהפעיל מעון אחד הוסבר שמילדים עד גיל שלוש הוא גובה 700 ש"ח ומהאחרים 1,400 ש"ח.
במסמכים צוין שהגבייה נעשית בעבור שכר לימוד המקנה זכות לימוד במעון בשעות ובימים הקבועים במעון.
יצוין שאין כל אזכור או הסבר שהתשלום הנגבה מההורים נעשה בגין שירותים נוספים על אלו המשולמים בידי משרדי הרווחה והבריאות.
( 3 ) במסמכים שצרף גוף נוסף המפעיל ארבעה מעונות צוין שהגבייה מהורים במעון יום שיקומי היא לצורך השתתפות במימון של הטיפול הבריאותי המקדם בסך 8,400 ( ש"ח לשנה700 ש"ח לחודש).
יצוין שהטיפול הבריאותי המקדם במעונות היום השיקומיים ממומן בידי משרד הבריאות וקופו"ח, ולפיכך גביית תשלום בגינו מנוגד לכללים שנקבעו בהנחיית מנכ"ל משרד הרווחה.
בעקבות שאלה שהפנה משרד מבקר המדינה למפקחת הארצית בשירות שבמשרד הרווחה העביר הגוף המפעיל מסמך מתוקן ובו צוין שהשתתפות ההורים היא בעבור סל תוספתי טיפולי-חינוכי הכולל תגבור צוות חינוכי.
יש לציין שהגופים המפעילים צרפו מסמכים שבהם צוין כי הם מקיימים מנגנון הבוחן מתן הקלות והנחות למשפחות המתקשות לעמוד בתשלומים.
לדעת משרד מבקר המד ינה - מן הראוי שגביית תשלומי הורים בעבור שירותים נוספים במעונות אלו, על מכלול היבטיה, תיבחן ביחד עם משרד הבריאות ותהיה מוסכמת גם עליהם (בנוגע לגביית תשלומי הורים בעבור סל בריאות מקדם ראו בפרק הדן במשרד הבריאות).
הממצאים מצביעים על כך שעל משרד הרווחה להקפיד במילוי אחר ההנחיות שניתנו בנושא, ולבדוק בעוד מועד ובאופן שוטף אם התשלומים שגובים הגופים המפעילים מההורים במעונות היום השיקומיים אכן מממנים שירותים נוספים בלבד.
מן הראוי שייבדקו גם דוחות חשבונאיים של אותם גופים.
כמו כן ראוי לבדוק אם כל הילדים במעון זוכים לאותם שירותים נוספים בהתאם להנחיית מנכ"ל משרד הרווחה, ולא רק ילדיהם של ההורים ששילמו בעדם.
משרד הרווחה, בתשובתו מנובמבר 2011 , מסר למשרד מבקר המדינה שבמועד הביקורת היו במשרדי המחוזות של המשרד נתונים על פעוטות הלוקים באוטיזם שהמתינו למעונות יום שיקומיים.
בעקב ות הביקורת הנחה המשרד את השירות לרכז את הנתונים במטה השירות.
בנוגע לקשיים בפתיחת מעונות יום שיקומיים מסר המשרד שהוא מקיים משא ומתן עם משרד האוצר כדי לגבש קריטריונים מוסכמים לתכנון פתיחת המעונות, שיאפשרו להתמודד ביעילות רבה יותר עם הקשיים.
כמו כן יוציאו השירות בשיתוף אגף התכנון, המחקר והמידע של המשרד מכרז לביצוע עבודת מחקר לצורך מיפוי הקשיים וזיהוי פתרונות אפשריים, וגם המנכ"ל מתעתד לקיים דיון בבעיה זו.
כמו כן מסר המשרד שהוא יבחן עם משרד הבריאות את העיקרון ואת הסטנדרטים של תשלומי הורים בגין שירותים נוספים, ויקיים בקרה שוטפת ובכללה בקרות חשבונאיות על גביית התשלומים.
אשר לרישוי המעונות מסר משרד הרווחה שהאחריות להשגת הרישיון מוטלת על מפעילי המעונות, ושהליך מתן הרישיון כרוך בקבלת אישורים מגורמים חיצוניים למשרד, ובהם כיבוי אש, והדבר מקשה על קבלת רישיון.
משרד הבריאו ת מסר בתשובתו שהיעדר רישיונות הוא בעיה שיש לתקנה בהקדם, אך נושא זה אינו בטיפולו של משרד הבריאות.
כמו כן הוסיף שאם יהיו עיכובי ם בשל אישורי תברואה הוא ידאג להחשת הליך הבקרות מטעם האגף לבריאות הציבור שבמשרד הבריאות.
יוער שבהתאם לחוק מעונות יום שיקומיים רישיון למעון יום שיקומי אמור להינתן בידי שרי הרווחה והבריאות כאחד - מכאן שהמחוקק ראה בשני המשרדים הללו שותפים לאחריות להתנהלותם התקינה של מעונות היום השיקומיים.
לפיכך, גם אם האחריות להשגת הרישיון בפועל מוטלת על מפעילי המעונות - הרי שהאחריות לפקח על כך שהמעונות אכן פועלים בהתאם לתנאים הנדרשים מהם לטובתם ולהגנתם של השוהים בהם מוטלת על שני המשרדים במשותף.
לפיכך מן הראוי שמשרדי הרווחה והבריאות יפעלו ביתר שאת לקידום הרישוי של המעונות, כדי להבטיח את התנהלותם התקינה.
מטפחים אישיים מטפח אישי הוא עובד סמך מקצועי שתפקידו לסייע ללוקה באוטיזם להתמודד עם מטלות בחיי היום-יום, להדריכו ולאמן אותו ברכישת מיומנויות תפקודיות, חברתיות ותקשורתיות, ולאפשר לבני המשפחה האחרים לפנות זמן לעצמם.
לפי הנחיות השירות שבמשרד הרווחה ככלל הסיוע ניתן בהיקף של 26 שעות חודשיות למשפחה.
סיוע של מטפח אישי הוא אחד השירותים העיקריים הניתן לאוטיסטים בידי השירות לטיפול באדם עם אוטיזם.
בשנת 2010 הקציב השירות למטרה זו כעשרה מיליון ש"ח שהם 31% מתוך כ -32 מיליון ש"ח שהקצה השירות לכל השירותים הניתנים לאוטיסטים בקהילה.
ואולם, בעוד שבעבר לא יכול היה השירות להיענות לכל מי שביקש זאת, בסוף 2010 עמד ניצול התקציב של המטפח האישי על80% .
בלבד יצוין שעל פי הוראות התע"ס37 שפורסמו בנובמבר 2008 , החל בינואר 2009 חלה חובת השתתפות הורים בהוצאות הכרוכות בשירות של המטפח האישי המשולמת לרשות המקומית.
חובה זו חלה על אוכלוסיות שונות הזכאיות לשירותים של מטפח אישי ממשרד הרווחה, ובהם נכים ובעלי פיגור שכלי.
השתתפות ההורים נועדה להגדיל את התקציב לשירות זה כדי להרחיב את מעגל המשפחות שיוכלו לקבל אותו.
הקריטריונים שלפיהם נקבע גובה השתתפות ההורים מפורטים בטבלת השתתפות הורים בתע"ס המדרגת את רמת ה השתתפות לפי מצבה הסוציו - אקונומי של המשפחה.
לפי אותה טבלה ניתן פטור מתשלום למי שנמצא בדרגה התחתונה של הטבלה.
37 הוראה3 לפרק10 ( בתע"ס10.
) משרד הרווחה והשירותים החברתיים 933 .
מנתונים שמסרה מנהלת השירות למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 - בשנת 2010 קיבלו 3,030 .
לוקים באוטיזם שירות של מטפח אישי בשל השינוי בביקוש לשירות של המטפח האישי הבא לביטוי בניצולו החסר של התקציב יזם השירות שבמשרד הרווחה מחקר הערכה של שירות זה בשירות לטיפול באדם עם אוטיזם באמצעות מכון ברוקדייל.
המחקר נועד לבחון את איכות השירות ואת המענה שהוא נותן לצורכי הפונים.
בין השאלות שביקשו לבדוק: האם הדרישה להשתתפות עצמית של הורים במימון השירות גורמת להם להעדיף העסקת מטפחים באופן פרטי; מהי תרומתו של המטפח לאוטיסט; האם קיימת בהירות בנוגע לתפקידי המטפח; מהן הסיבות לתחלופה הרבה בכוח האדם; ממה נובע הקושי לגייס מטפחים חדשים.
המחקר צפוי להסתיים ביוני 2012.
דיור חוץ-ביתי מסגרת הדיור החוץ-ביתי ללוקים באוטיזם פועלת בכל ימות השנה במשך כל שעות היממה, והיא נועדה לשמש בית למי שאינם מסוגלים או אינם יכולים להמשיך לשהות בביתם בקהילה (להלן - דיור חוץ -ביתי או הוסטל).
ההוסטלים נועדו להעניק לדיירים סביבה טיפולית שיקומית שתאפשר להם למצות את יכולתם ותבטיח קיום שגרת חיים נורמטיבית ככל האפשר כמו: יציאה בבקרים למסגרות חינוך או לתעסוקה ופעילויות פנאי שונות המותאמות לדיירים בהוסטל בשעות אחר הצהרים.
בשנת 2010 הוקצו73% (כ-86 מיליון ש"ח) מתקציב השירות לטיפול באדם עם אוטיזם למימון דיור חוץ-ביתי.
השמה בדיור חוץ -ביתי : נהלים והנחיות להשמת לוקה באוטיזם בדיור חוץ-ביתי מוסדרים בתע"ס 38 .
לפי נהלים אלו נפתח ההליך בקבלת ההחלטה בלשכת הרווחה.
סידורו של בוגר בגיל 18 ויותר נעשה בהסכמתה של המשפחה ולפי ההבנות שאליהן הגיעה עם העו"ס המטפל במשפחה בלשכת הרווחה.
לעומת זאת מחייבת הוצאתו של ילד עד גיל 18 מהבית קבלת החלטה קודם לכן בידי "ועדת החלטה" הפועלת ברשות המקומית ומאשרת מהלך זה.
לאחר שהסתיימו ההליכים המקובלים בלשכות הרווחה מועברת הבקשה להשמה בדיור חוץ -ביתי, באמצעות העו"ס המטפל והמפקחת המחוזית של השירות, לוועדת השמה של השירות לטיפול באדם עם אוטיזם (להלן - ועדת השמה של השירות).
בוועדת ההשמה של השירות חברים מנהלת השירות, המפקחת המחוזית של מחוז הדרום ופסיכולוג קליני המספק שירותים לשירות ומקבל גם את ההחלטה בנוגע להכרה באוטיזם מטעם משרד הרווחה.
ועדת ההשמה של השירות מחליטה לאי זה הוסטל מתאים הפונה לפי מאפיינים שונים.
בהם: גילו, רמת תפקודו, המרחק מביתו ומידת שמירת הדת הנדרשת.
כשאין מקומות פנויים בהוסטלים הקיימים, ומתקבצים מספר ממתינים בעלי צרכים דומים שיאפשרו פתיחה שלהוסטל חדש, יוצא משרד הרווחה במכרז לפתיחת מסגרת מתאימה.
במכרז מו גדר, בין היתר, האזור שבו נדרשת פתיחתו של ההוסטל, אפיון האוכלוסי יה המיועדת אליו ומספר הדיירים המקסימאל י שעליו .
38 הוראה4 לפרק10 ( בתע"ס10.
לגוף שזכה במכרז להפעלת ההוסטל משלם המשרד על פי מספר הדיירים שהוא מפנה אליו בהתאם לתעריף שהתחייב לשלם בעבור כל דייר בחוזה שנחתם ביניהם.
על פי נתוני השירות ביוני 2011 הושמו בהוסטלים 744 .
אוטיסטים720 מהם הושמו ב -34 הוסטלים שבאחריות השירות שבמשרד הרווחה, ו -24 הנותרים הושמו בדיור חוץ-ביתי שבאחריותם של אגפים אחרים של משרד הרווחה.
אוטיסטים באומנה בבדיקה עלה שבאותו מועד היו 65 פוניםשהמתינו להשמה בהוסטלים.