HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוגוסט 2005 הוקמה ועדה לבחינת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי; את הוועדה הקימו מנכ"ל משרד התמ"ת דאז, מר רענן דינור, והחשכ"ל דאז, ד"ר ירון זליכה.
בראש הוועדה עמד מר אבי דור, מנהל מינהל הרכש הממשלתי דאז, וחבריה היו נציג משרד התמ"ת, נציגי מינהל הרכש הממשלתי ונציג החשכ"ל.
תפקידה של הוועדה היה לבחון את החסמים המונעים נגישות של העסקים הקטנים למכרזים ממשלתיים.
12 ראו לדוגמה סעיף 1 לחוק הרשות לקידום מעמד האשה, התשנ"ח - 1998 , לפיו "מטרות חוק זה.
הן להבטיח כי בהליכי החקיקה ייבחנו השלכות החקיקה המוצעת על השוויון בין נשים לגברים.
"; וכן סעיפים 138א ו-138 ג לתקנון הכנסת העוסקים בחקיקה המחייבת הקצאת תקציב.
13 החוק חוקק לראשונה ב- 1980 ותוקן על ידי Small Business Regulatory Enforcement Fairness Act ב- 1996.
14 הנתונים הוצגו על ידי להב- לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל (ע"ר) - ביום העסקים הקטנים בכנסת ביולי 2010.
תפקידה בדקה הוועדה מהם חסמי הכניסה 15, סקרה את הדרכים המיטבי ות להסרת חסמים שנוקטות מדינות מתקדמות16 וגיבשה .
15 בחסמי הכניסה אפשר למנות את אי-הידיעה על קיומם של מכרזים, חוסר ידע בהגשת הצעות למכרזים, אי-ודאות לגבי היקף ההתקשרות, תנאי סף מיותרים, דרישת ערבות כתנאי סף במכרז וערבות ביצוע בסכומי כסף גדולים.
16 לדוגמה, כדי לפתור את הבעיה של דרישת ערבויות בסכומי כסף גדולים , מדינות מתקדמות רבות מעודדות שתי גישות: האחת, הסרת המכשולים שעומדים לפני עסקים קטנים מלגשת כהתאגדות מסוג זה או אחר, או מתן אפשרות לפיזור האחריות הנזיקית בין העסקים השונים הניגשים יחד למכרז; והשנייה, עידוד עסקים קטנים לתור אחר הזדמנויות לשמש ספקי משנה של ספקים גדולים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1231 .
המלצות להסרה או לכל הפחות להפחתה של חסמים אלו 17 .
בשל מחלוקת שהתגלעה בין חבריה, החליטה הוועדה שלא לנקוט גישה של העדפה מתקנת לעסקים קטנים ברכש הממשלתי18 .
באפריל 2006 הוגש דוח הוועדה למקימיה.
לא נמצא שמשרדי התמ"ת והאוצר דנו בהמלצות הוועדה, אך כפי שיפורט בהמשך אומצו בחקיקה ההמלצות האלה: קביעת תנאי סף רלוונטיים להתקשרות, הגבלת תנאי האשראי שהמדינה דורשת מהספקים, הקטנת העלות של מסמכי המכרז וקידום השימוש בסחר אלקטרוני והנהגת ערבות ביצוע פוחתת לפי תקופת החשיפה של עורך המכרז.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , כארבע שנים וחצי לאחר הגשתן, לא אומצו המלצות הוועדה הללו: שימוש במסמכי מכרז והסכמי התקשרות סטנדרדיים, גמישות בנוגע לדרישות הנזיקין והביטוח ומתן עדיפות להשתתפותם של עסקים קטנים ברכש גומלין19.
הפחתת החסמים ברכש הממשלתי בשנים האחרונות הופחתו החסמים העומדים לפני מציעים - שבהם גם עסקים קטנים - המתמודדים במכרזים ממשלתיים.
תיקון חקיקה ראשית בתיקון האחרון לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 199220 , נוסף סעיף 2 א לחוק 21 ולפיו עורך המכרז22 לא יקבע תנאי סף שאינם מתחייבים מאופיו או ממהותו של המכרז.
עוד קובע הסעיף כי אם קבע עורך המכרז תנאי סף בנושאי ותק, ניסיון קודם, היקף המחזור הכספי או היקף הייצור או ההספקה, המציבים דרישה מחמירה יותר מזו הכתובה בתוספת לחוק או תנאי הדורש ניסיון מוכח בעבודה עם עורך המכרז, ינמק את החלטתו במסמכי המכרז.
סעיף זה ע שוי להקל על השתתפותם של עסקים קטנים או חדשים במכרזים ממשלתיים.
תיקון חקיקת המשנה בתיקון האחרון לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 199323 , תוקנו בין היתר תקנות 15 ו-17 המסדירות את פרסום ההודעות על מכרזים פומביים ואת הפצת מסמכי המכרזים גם באינטרנט או תמורת תשלום סביר.
תיקונים אלו לא רק מנגישים את המכרזים הממשלתיים לעסקים קטנים אלא גם מקלים את ההשתתפות בהם.
ההמלצות שגיבשה הוועדה דומות לפתרונות שנקטו מדינות מתקדמות .
18 בין הכלים הקיימים כיום בעולם להעדפה מתקנת אפשר למנות קביעת מכסה קשיחה של התקשרות לגופים הרוכשים, אופציה למכסה של התקשרות עם עסקים קטנים וקביעת מתן עדיפות במכרזים לרכישה מעסקים קטנים.
19 בהקשר זה יצוין כי העדפה מתקנת כלפי עסקים קטנים במכרזים ממשלתיים מקובלת במדינות רבות.
בארצות הברית למשל יש חקיקה פדרלית המבטיחה 23% מסך הרכש לעסקים קטנים.
החקיקה במדינת קליפורניה גם מזכה עסקים קטנים ב -5% נוספים בציון הסופי במכרזים רק בשל גודלם, וכךגדלים סיכוייהם לזכות בהם.
20 'תיקון מס19 מ- 27.
21 'נוסח הסעיף שולב גם בהוראת החשב הכללי מס 7.
6 בעניין קביעת תנאים להשתתפות במכרז.
22 המדינה, כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה.
23 התיקוןנכנס לתוקפו ב - 1.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1233 .
פרסום הוראות החשכ"ל בשנתיים שקדמו למועד הביקורת פורסמו שתי הוראות של החשכ"ל המקלות את השתתפותם של עסקים קטנים במכרזים ממשלתיים.
הראשונה, הוראה בעניין מועדי התש לום24.
השנייה, הוראה בעניין ערבויות 25 שלפיה ככלל, במכרזים להתקשרות ששווייה כולל מע"מ הוא עד 300,000 ש"ח אין לדרוש ערבות כתנאי סף, וערבות ביצוע תופחת בהתאם לאבני דרך המשקפות את קצב התקדמות העבודה נשוא ההתקשרות ואת הסיכונים הכרוכים בהפחתתה.
נוסף על כך, בשל המשבר הכלכלי העולמי האחרון פורסמה בסוף נובמבר 2009 הוראה זמנית מיוחדת של החשכ"ל (להלן- ההוראה הזמנית) בעניין שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזים ממשלתיים 26 ברוח המלצות הוועדה לבחינת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי.
על פי ההוראה הזמנית, קודם לקיום מכרז או הליך תחרותי אחר (להלן - מכרז) להתקשרות תאסוף ועדת המכרזים מידע על הענף שבו מתקיים המכרז, תבדוק את היקף הפעילות בו, את מידת התחרות בו ואת מידת הרלוונטיות של שילוב עסקים קטנים במכרז.
על סמך הבדיקה תבחן ועדת המכרזים את מאפייני המכרז ותנתח את השפעתם של הצעדים הבאים על עלות ההתקשרות הצפויה ועל איכותה: א.
פיצול סלי מוצרים במכרז לסלי משנה כדי לאפשר לעסקים קטנים להתחרות על סל ייחודי; ב.
התאמת תנאי הסף להיקף ההתקשרות הצפוי של כל סל (הגדרת תנאי סף שונים לכל סל; הגמשת תנאי הסף בענפים שהסיכון והחשיפה בהם מעטים; הגדרת תנאי סף משוקללים ועוד); ג.
התאמות נוספות בנוגע לקביעת משקלות לאמות המידה ותנאים למתן השירותים.
על פי ההוראה, על ועדות המכרזים של משרדי הממשלה ויחידות הסמך - באמצעות החשבים שלהם - להעביר למינהל הרכש הממשלתי אחת לרבעון דוח מפורט על אודות יישום ההנחיות המפורטות בהוראה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בניגוד לאמור בהוראה הזמנית, בשעת פרסומה לא העבירו החשבים של משרדי הממשלה למינהל הרכש הממשלתי דוחות רבעוניים כנדרש.
ביוני 2010 שלח מנהל מינהל הרכש הממשלתי, מר ליאור אגאי, הודעה לכ-50 חשבים של משרדיםממשלתיים ויחידות סמך בעניין העברת דוחות על התקופה שחלפה ממועד פרסום ההוראה ועד יולי 2010 .
באוגוסט 2010 נשלחה הודעה נוספת בעניין.
אולם למרות הודעות חוזרות ונשנות בדבר העברת הדוחות למינהל הרכש הממשלתי עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , התקבלו דוחות מ -16 חשבים בלבד.
לפיכך אין לדעת אם ועדות המכרזים המשרדיות מיישמות לאמִתו של דבר את ההוראה הזמנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסוכנות לעסקים קטנים לדון בהמלצות הוועדה לבחינת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי שטרם יושמו, ולהחליט אלו מהן לאמץ, ועל מינהל הרכש המ משלתי לפעול ליישום הוראת החשכ"ל הזמנית, והכול - כדי להגדיל את נתח הפעילות של העסקים הקטנים ברכש הממשלתי.
09 ועדכון להוראה זו שתוקפו מ- 20.
26 'הוראה זמנית מס 7.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי בכוונתו לבחון את מסקנות הוועדה ואת השפעת הכלים השונים שהופעלו כתוצאה מן הדוח שלה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב אגף החשכ"ל כי בימים אלה הוא פועל להשלמת הדיווחים הנדרשים ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך לצורך בחינה מחודשת של ההוראה, ישימותה, התועלת הנובעת ממנה וכן לצורך שיפורה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1235 .
בתגובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 השיב אגף התקציבים במש רד האוצר כי בעקבות החלטת הממשלה מיוני 2009 בנושא שיפור וייעול תהליכי עשיית עסקים בישראל 27 פועלת ועדה בין -משרדית בנושא בראשות הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
הוועדה פועלת להסרת חסמים העומדים לפני עסקים בהקמה, וכפועל יוצא מעבודתה כוללת התכנית הכלכלית לשנים 2011-2012 שתי הצעות: הצעה לשיפור הטיפול הממשלתי במגזר העסקים הקטנים על יסוד העיקרון שלפיו הקמת עסק חדש תתבצע, ככל האפשר, על ידי כל הגופים המספקים שירות לעסקים, והצעה לקיצור משך תקופת ההליכים וייעול עבודת השומה לפי חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג- 1963.
על פי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 , רשאי שר הפנים לקבוע בצווים סוגי עסקים המחויבים ברישיון ולהגדירם כדי להבטיח אחת או יותר מתכליות אלה: איכות הסביבה ומניעת מפגעים ומטרדים, מניעת סכנות לשלום הציבור ואבטחה מפני שוד והתפרצות, בטיחות של הנמצאים בעסק או בסביבתו, מניעת סכנות ממחלות של בעלי חיים ומניעת זיהום מקורות מים, בריאות הציבור וקיום דינים הנוגעים לתכנון ובנייה ולשירותי הכבאות.
עסקים שנקבעו כמחויבי רישוי צריכים להגיש בקשה לרישיון - המצריכה תשלום אגרה - לרשות הרישוי28 .
בסוגי עסקים מסוימים יש לחדש את הרישיון - תמורת תשלום אגרה - מדי כמה שנים לפי סוג העסק.
הפעלת עסק ללא רישיון היא עברה פלילית.
על פי החוק, לבקשה לרישיון עסק יש לצרף תרשים סביבה, מפה מצבית29 ותכנית עסק.
רשות הרישוי המטפלת בבקשה מעבירה אותה לכל הגורמים שצריכים לאשרה: היחידה המקומית לרישוי ופיתוח עסקים, היחידה המקומית לתכנון ובנייה והיחידה המקומית לאיכות הסביבה.
כמו כן, הבקשה צריכה לקבל אישור של אחד או יותר מהגופים האלו, הכול לפי מאפייניו של העסק: משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד התמ"ת, משטרת ישראל, מכבי ה אש, השירות הווטרינרי, איגוד ערים לביוב, איגוד ערים לאיכות הסביבה ועוד.
93% מכלל העסקים נדרשים לאישור של יותר משני גורמים, ו -58% מהעסקים נדרשים לאישור של יותר מארבעה גורמים 30 .
לעתים יש כפילות בבדיקות, שכן הן המשרד להגנת הסביבה, הן היחידה המקומית לאיכות הסביבה והן מינהל בריאות הסביבה שבמשרד הבריאות דורשים בדיקות הנוגעות לאיכות הסביבה; דרישות הנוגעות לפתחי מילוט מגיעות הן ממשטרת ישראל והן ממכבי .
28 על פי סעיף 5 לחוק, בתחום של רשות מקומית ראש הרשות המקומית הוא רשות הרישוי או מי שהוא הסמיכו לכך; מחוץ לתחומה של הרשות המקומית -- מי ששר הפנים הסמיכו לכך.
29 על פי תקנות רישוי עסקים (הוראות כלליות), התשס"א- 2000 , מפה מצבית מתארת את שטח הקרקע שבו ינוהל העסק וגבולותיו, את מיקומו של העסק בתוך הבניין שבו הוא מצוי ואת מיקום הבניין בתוך החלקה שבה הוא מצוי, קווי צנרת לאספקת מים וביוב, מתקנים לסילוק אשפה, מכלי גז, דלק או חומרים מסוכנים אחרים הקשורים לעסק והצנרת להובלתם, מערכות לכיבוי אש, חדרים ושטחים המשרתים את העסק שאינם צמודים אליו.
30 ,"אהרון כהן מוהליבר ודוד דביר, "תכנית עמיתי קרן קורתמחקרי מדיניות כלכלית לשיפור פני המשק בישראל לשנת 2006 , 'מחקר מס1 - רישוי עסקים בישראל ( 2006 '), עמ7.
חידוש של רישיון עסק מצריך בדיקה מחודשת ואישור של כל הגופים המאשרים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1237 .
הטיפול בבקשה לקבלת רישיון עסק או חידושו עלו ל לגזול מבעל העסק שעות עבודה רבות והחזקת מנגנון ביורוקרטי גדול.
שינוי התקנות לרישוי עסקים מפעם לפעם עלול להשית עלויות כבדות על העסקים.
על פי נתונים שהציגה הסוכנות לעסקים קטנים ב"יום העסקים הקטנים" בכנסת ביולי 2010 , קבלת רישיון עסק בישראל נמשכת בממוצע219 ימים (לעומת 147 ימים בממוצע במדינות ה - OECD - ארגון המדינות המפותחות לשיתוף פעולה כלכלי ופיתוח), והעלות של מנגנון הרישוי למדינה נאמדת בכ -1.
יצוין כי הביורוקרטיה הכרוכה בהליך של קבלת רישיון עסק הביאה לפריחתם של גורמים חיצוניים המספקים שירות של הגשת בקשה לרישיון עסק וטיפול בה.
בנובמבר 2010 , לאחר מועד סיום הביקורת, התקבל בכנסת חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 27 ), התשע"א- 2010 .
על פי החוק, שר הפנים רשאי לקבוע בצו סוגי עסקים המחויבים ברישיון, ורשות הרישוי תיתן היתר לעסוק בהם בהליך מזורז עוד קודם למתן רישיון העסק (להלן - היתר מזורז) לפי תנאים המפורטים בהצעת החוק.
היתר מזורז יעמוד בתוקפו עד תום שנה ממועד נתינתו או עד החלטת רשות הרישוי בעניין מתן רישיון לאותו עסק, לפי המוקדם.
עוד נקבע בחוק כי יפורסם באינטרנט מפרט המאחד את כל המסמכים והתנאים הדרושים לקבלת רישיון עסק, היתר זמני או היתר מזורז, לפי סוגי העסקים.
ההליך המייגע של קבלת רישיון עסק עלול להרתיע יזם מהקמת עסק או לגרום לו לקטוע את ההליך בעודו באִּבו ֹ.
כשמדובר בעסק קטן שמשאביו מוגבלים, בעיית הביורוקרטיה חמורה פי כמה.
בשל העלות הכספית לא אחת העסק אינו מסוגל להיעזר בשירות חיצוני של הגשת בקשה לרישיון עסק וטיפול בה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת לבחון דרכים נוספות לפשט את ההליך כדי להקל על עסקים בכלל ועל עסקים קטנים בפרט.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי בכוונתו להשתתף בקיד ום השינוי שיחולל התיקון לחוק רישוי עסקים המפורט לעיל כדי להפחית הפחתה ניכרת את מספר הימים שנמשך הליך קבלת רישיון עסק.
שירות המילואים של בעלי עסקים קטנים ועובדיהם .
חוק שירות המילואים, התשס"ח- 2008 נחקק מתוך הכרה במערך המילואים בתור נדבך חשוב ובלתי נפרד מצבא ההגנה לישראל והכרה בתרומתו למדינה.
בה בעת הבשילה ההבנה שיש לתגמל את אנשי המילואים ולמצוא דרכים להקל עליהם ככל האפשר.
בשנת 2009 הייתה התפלגות מקבלי גמלת המילואים כדלקמן32 :%75.
4% ,שכירים ועצמאיים גם יחד 14.
4% ,אחרים (סטודנטים חברי קיבוצים ועוד).
נוסף על הקשיים המשותפים לכל המשרתים במילואים, לכל .
32 ,"אילן ביטון, "שירות מילואים על ידי בעלי עסקים קטנים ועובדיהם הכנסת, מרכ ז המחקר והמידע, המחלקה לפיקוח תקציבי ( 7.
אדם קשיים ייחודיים בתקופה זו.
כ-85% מהעסקיםהקטנים במשק אינם מעסיקים עובדים כלל או מעסיקים עד חמישה עובדים 33.
סביר שהניתוק ממהלך העסקים השוטף בשל שירות המילואים משפיע על בעלי העסקים השפעה ניכ רת, משום שהם הרוח .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1239 .
החיה ולעתים היחידה בעסק.
אלה מתקשים למצוא מחליף לעצמם או לעובדיהם המשרתים במילואים - אם יש להם עובדים - כדי להמשיך את הפעילות השוטפת של העסק.
הבעיה מחריפה כשמדובר בבעלי תפקידים בכירים במילואים כגון מג"דים, שחוץ מימי המילואים הרבים הם נדרשים גם לפעולות הכשרה ולהכנה, שמתקיימות על חשבון ימי העבודה.
השבתת פעילות העסק בתקופת שירות המילואים או הפעלתו בצמצום עלולות לגרום לקשיים הללו: פגיעה ברמת השירות ללקוחות העסק ואיבודם; קשיים בגביית חובות; אי-יכולת להשתתף במכרזים; אי - איזון בפעילות העסק מול מתחריו; פגיעה בעמידה במחויבות לתשלומים קבועים של העסק, כגון שכר דירה, ארנונה והוצאות שוטפות אחרות.
התגמול מהמוסד לביטוח לאומי לעצמאי המשרת במילואים נקבע על פי הכנסתו החייבת בגמלה בלא התחשבות בהוצאות הקבועות של העסק.
ביוני 2010 התכנסה ועדת המשנה לעסקים קטנים בכנסת, בראשות חבר הכנסת אלכס מילר, והחליטה להקים ועדת הידברות (להלן - הוועדה) בין פורום המג"דים, המח"טים והטייסים במילואים (להלן - הפורום)34 ובין משרדי הממשלה וצה"ל שתדון בבעיות שצוינו לעיל ותציג את מסקנותיה בתוך כמה חודשים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ביוני 2010 התקיימה פגישה ראשונה של הוועדה.
בפגישה נכחו נציגים של הפורום, להב - לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל (ע"ר), התאחדות התעשיינים והתאחדות המלאכה והתעשייה בישראל.
נציגי משרד התמ"ת, משרד האוצר וצה"ל נעדרו מהפגישה אף על פי שהוזמנו.
פגישה נוספת התקיימה ביולי 2010 בנוכחות נציג הפורום ומנהל הסוכנות לעסקים קטנים.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 .
, טרם הוגשו מסקנות הוועדה לדעת משרד מבקר המדינה, על הסוכנות לעסקים קטנים לפעול לקידום הטיפול בנושא ולגיבוש מסקנות מוקדם ככל האפשר.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי במרוצת החודשים הקרובים יפרסם שורה של הקלות לבעלי עסקים המשרתים במילואים וזקוקים לכלי הסיוע שמפעילה הסוכנות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 השיב ראש מחלקת הבקרה בלשכת סגן הרמטכ"ל כי קשה עד מאוד לכונן נוסחת פיצוי נאותה הכוללת את כל המרכיבים הכלכליים בהתחשבנות לאורך זמן.
נכון לפעול לפי ההיגיון של חוק שירות המילואים, התשס"ח - 2008 , המעניק תגמול לפי מספר ימי המילואים של המשרת כדי שמי שמשרת ימי מילואים רבים יותר יקבל תגמול גדול יותר.
הסיוע אמור להינתן לעצמאים לפי מספר ימי המילואים ששירתו, ולעסקים - לפי מספר ימי המילואים של עובדיהם שנצברו בתקופה מסוימת.
הסיוע יכול להינתן גם בדרכים האלה: הקלות במס על פי מדרגות קבועות; סבסוד לפי מספר ימי המילואים; הקלות באגרות ממשלתיות ובארנונה.
34 הפורום הוקם בשנת 1995 כדי להתמודד עם בעיית הירידה במוטיבציה לשרת במילואים ומאז פועל לשיפור תנאי המשרתים במילואים.
הקמת הסוכנות כאמור, על פי החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 בעניין ייעול ומיקוד הסיוע לעסקים קטנים, על שרי התמ"ת והאוצר לרכז את התמיכה בעסקים קטנים בסוכנות לעסקים קטנים במשרד התמ"ת, לרבות תכנית החונכות וכל תכנית סיוע ותמיכה שמפעילים משרד התמ"ת והרשות לעסקים קטנים.
השרים יפעילו את כלי הסיוע בעזרת גורמים חוץ-ממשלתיים.
עוד נקבע בהחלטה כי יש להעביר למשרד התמ"ת עד ה- 30.
0935 את כל התקציב הממשלתי המשמש את הרשות לעסקים קטנים לצורך תמיכה בהם.
מנהל הסוכנות יהיה ממונה על קביעת הפעולות; משרד התמ"ת יממן את הפעולות על פי שיקול דעתו, והן ייעשו באמצעות הרשות לעסקים קטנים מ - 1.
09 עד שמנהל הסוכנות יקבע כי הגיעה לתפקוד מלא, ובכוחה לבצע את הפעילויות שהרשות לעסקים קטנים עשתה.
אף שהממשלה החליטה על הקמת הסוכנות באוגוסט 2007 , הסוכנות הוקמה רק בדצמבר 2009 .
, כשנתיים ורבע לאחר מכן, עם מינויו של מנהלה, מר רן קויתי נציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות) פרסמה מכרז פנימי במשרד התמ"ת לתפקיד מנהל הסוכנות רק כשנה ורבע לאחר החלטת הממשלה, בסוף דצמבר 2008 .
בשל בקשה של משרד התמ"ת שנבעה משיקולים שונים, נקבע מועד ההתכנסות של ועדת המכרזים שבחנה את המועמדים לתפקיד לסוף נובמבר 2009 ,11 .
חודשים לאחר פרסום המכרז הפנימי מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרדי הממשלה מפעילים מגוון של תכניות סיוע לעסקים קטנים 36 .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , ריכזה הסוכנות את תכניות הסיוע לעסקים קטנים של הרשות לעסקים קטנים, את תכניות מינהל המימון ואת תכניות יחידת המטה לפיתוח הנגב והגליל שבמשרד התמ"ת, אך לא ריכזה את כל תכניות הסיוע והתמיכה לעסקים קטנים שמפעיל משרד התמ"ת37 .
נוסף על כך, הסוכנות מעורבת בפעילות של קרן הסיוע לעסקים קטנים ושל קרן הסיוע ליצואנים ובתכניות הסיוע של משרד ראש הממשלה, אולם היא אינה מעורב ת כלל בפעילויות של קרן הסיוע לעסקים בינוניים ושל קרן לעולה העצמאי וגם לא בתכניות הסיוע של משרדי קליטת העלייה, התיירות, החקלאות ופיתוח הכפר, ולעתים אף אינה ערה להן.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 השיב משרד התמ"ת כי הסוכנות אינה צריכה לרכז את תכנית הסיוע של מרכז ההשקעות.
ההחלטה אם לרכז את תכנית הסיוע של מינהל סחר חוץ נדחית למועד מאוחר יותר.
תקציבה של הרשות לעסקים קטנים מועבר לסוכנות משנת 2010 .
אולם מאחר שלא אוישו כל התפקידים בסוכנות (כפי שיפורט להלן), עד סוף דצמבר 2010 המשיכה הרשות לפעול מכוח פטור ממכ רז להתקשרות עמה שנתן לה משרד התמ"ת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי התמ"ת והאוצר ליישם את החלטת הממשלה במלואה, לרבות ריכוז תכניות הסיוע של מינהל סחר .
35 לאחר כמה דחיות נקבע תאריך זה בהחלטת ממשלה מ- 26.
36 ראו פירוט להלן בפרקים "תכניות הסיוע לעסקים קטנים" ו"קרנות הסיוע לעסקים קטנים".
"ראו פירוט להלן בפרק "תכניות הסיוע לעסקים קטנים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1241 .
יתרה מזו, חשוב עד מאוד שהסוכנות תאסוף מידע רב ככל האפשר על העסקים הקטנים, תבחן את צורכיהם ותרכז את כלל הפעילות הענפה בשאר משרדי הממשלה בנושא עסקים קטנים תחת קורת גג אחת.
כך יתאפשר איגום של ידע וניסיון ותיווצר אחידות בגישה לעסקים קטנים.
המבנה הארגוני של הסוכנות בדצמבר 2009 הוחלט בפגישה עם מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, ועם יועציו, סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש, מר משה לביאן, מנהל הסוכנות, מר רן קויתי, ויועצי שר התמ"ת דאז, מר בנימין בן-אליעזר, כי לקידום הקמת הסוכנות יכין מנהלּה את שני המכרזים האלו: מכרז לייעוץ אסטרטגי (שיאפשר לסוכנות לבחון את צרכיה, להגדיר את המבנה הארגוני שלה ולהגדיר את אסטרטגיית הפעילות שלה) ולמיפוי של מגזר העסקים הקטנים בישראל (באמצעותו יהיה אפשר להכין תכניות עבודה לסוכנות); מכרז ליחסי ציבור לפעילות הסוכנות.
נוסף על כך, בינואר 2010 הוחלט בפגישה עם מנכ"ל משרד התמ"ת, עם מנהל הסוכנות ועם יועצי שר התמ"ת והמנכ"ל, כי מנהל הסוכנות יקדם - בשיתוף סמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש - את פרסום המכרזים לבחירת יועץ משפטי, חשב וכן עובדי ליבה נוספים בארגון.
בשלב הראשון יותאמו התפקידים למבנה ארגוני מצומצם, עד סיום עבודתה של החברה לייעוץ אסטרטגי.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המכרז לייעוץ אסטרטגי פורסם רק בסוף יוני 2010 , כחצי שנה לאחר ההחלטה על פרסומו, ובספטמבר 2010 , מועד סיום הביקורת, טרם נבחר בו זוכה.
המכרז ליחסי ציבור לסוכנות - כחלק מהמכרז ליחסי ציבור למשרד התמ"ת כולו - פורסם באפריל 2010 , כארבעה חודשים לאחר ההחלטה על פרסומו, ונבחר בו זוכה.
נוסף על כך, במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , יותר משמונה חודשים לאחר ההחלטה על קידום הפרסום של מכרזים לשבעה תפקידי ליבה בסוכנות וכשלוש שנים לאחר החלטת הממשלה בדבר הקמת הסוכנות, טרם אוישו בה התפקידים.
מכרזים לאיושם של שלושה תפקידי ליבה התפרסמו עד מועד סיום הביקורת; על פרסומו של מכרז לאיוש תפקיד ליבה נוסף כבר סוכם עם הנציבות; ולגבי שלושה תפקידי ליבה נוספים טרם סוכמו עם הנציבות תנאי המשרות (דירוג ודרגה) ומתכונתן (משרה מלאה או חצי משרה).
בבד עם הקמת הסוכנות הייתה מתוכננת לקום ועדת היגוי, שתפקידיה קביעת מדדי ביצוע לסוכנות וקיום של מערכות בקרה וביקורת.
מאחר שוועדת ההיגוי טרם הוקמה, אין לסוכנות מדדים לבדיקת ביצועיה ואין לה מערכות בקרה וביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנציבות ועל הסוכנות לפעול במהירות האפשרית כדי לסיים את הליכי המכרז לאיוש תפקידי הליבה בסוכנות כדי שזו תוכל לבצעם במלואם.
על משרדי התמ"ת והאוצר לפעול לאלתר להקמתה של ועדת היגוי כדי לאפשר פעילות יעילה ותקינה של הסוכנות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי הקמת ועדת ההיגוי לקראת סיום, והיא צפויה לקיים דיון ראשון בשבועות הקרובים.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 השיבה הנציבות כי היא מקיימת שיתוף פעולה מלא עם משרד התמ"ת לסיום הליכי המכרז לאיוש תפקידי הליבה בסוכנות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1243 .
תכניות הסיוע לעסקים קטנים .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי שמונה גופים ממשלתיים מסייעים לעסקים קטנים, ולכל אחד יש כמה וכמה תכניות סיוע,38 .
מהות התכנית שם התכנית משרד/ יחידה .
ריכוז תכניות הרשות לעסקים .
קטנים וחלק מתכניות המשרד, .
מעורבות בפעילות שתי קרנות .
סיוע משרד התמ"ת - הסוכנות .
ייעוץ עסקי מסובסד לבעלי .
עסקים חונכות עסקית משרד התמ"ת - מינהל .
סיוע מסובסד לחדשנות .
ולרעיונות יצירתיים תכנית "ניצוץ" משרד התמ"ת - מינהל .
סיוע מסובסד לפיתוח מוצר או .
קו חדש של מוצרים תכנית עיצוב משרד התמ"ת - מינהל .
סיוע מסובסד להטמ עת שיטות .
ניהול מתקדמות ניהול איכותי משרד התמ"ת - מינהל .
סיוע ליצואנים במימון הוצאות .
קידום ושיווק לשווקים או .
מוצרים חדשים תכנית "מאגדים " משרד התמ"ת - מינהל .
סיוע מסובסד ואסטרטגיה .
לשיווק לחו"ל ליווי לשיווק- הגנות .
מט"ח משרד התמ"ת - מינהל .
קורסים לעסקים בפריפריה .
באמצעות האינטרנט תכנית "למידה מרחוק " משרד התמ"ת - יחידת .
המטה לפיתוח הנגב והגליל .
מרכזים שהם מעין חממה .
עסקית תומכת מרכזי עסקים משרד התמ"ת - יחידת .
עידוד יזמות והקניית כלים .
לפיתוחה מרכזי יזמות .
סטודנטיאליים משרד התמ"ת - יחידת .
פיתוח תשתיות, כלים והגדלת .
מעגל השיווק באמצעות שיווק .
"מרחוק " תכנית "עסקים מרחוק " משרד התמ"ת - יחידת .
הקמת מרכזי טיפוח יזמות .
(להלן - מט"י) למגזר הבדווי .
בנגב משרד התמ"ת - יחידת .
הכפלת היצוא של 200 עסקים .
קטנים ב-3 שנים בעזרת כלי .
סיוע של משרד התמ"ת פרויקט "200 פי2" משרד התמ"ת - מינהל סחר .
סבסוד שכר עבודה באזורי .
עדיפות לאומית ולמגזרים עם .
שיעור העסקה נמוך "מסלול תעסוקה " משרד התמ"ת - מרכז .
38 חלק מהתכניות אינן ייעודיות לעסקים קטנים, אך הלכה למעשה הן משמשות בעיקר או גם לעסקים קטנים.
עשרות תכניות לעסקים .
באמצעות מט"ים הרשות לעסקים קטנים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1245 .
הלוואות בערבות מדינה עד .
750,000 ש"ח קרן סיוע לעסקים .
קטנים משרד האוצר - חשכ"ל .
הלוואות בערבות מדינה עד 16 .
מיליון ש"ח קרן סיוע לעסקים .
בינוניים משרד האוצר - חשכ"ל .
הלוואות עד מיליון דולר קרן סיוע ליצואנים משרד האוצר - חשכ"ל .
מימון פרטי וממשלתי עבור .
השקעות ופיתוח של עסקים .
במגזר המיעוטים קרן השקעות בעסקים .
במגזר המיעוטים משרד ראש הממשלה - .
הרשות לפיתוח כלכלי של .
עידוד יצואנים במגזר המיעוטים תכנית "תבל" הרשות לפיתוח כלכלי של .
מגזר המיעוטים (בשיתוף .
הנגשה והתאמ ה של כלי סיוע .
קיימים למגזר המיעוטים הרשות לפיתוח כלכלי של .
ייעוץ וליווי עסקי, בדיקת .
כדאיות כלכלית ובניית תכנית .
עסקית סיוע מהמשרד או .
ממט"י המשרד לקליטת העלייה - .
הלוואה עד 100,000 ש"ח .
לפתיחת עסק או קידומו הקרן לעולה העצמאי המשרד לקליטת העלייה - .
סבסוד של ייעוץ וחונכות .
לעסקים בענף התיירות תכנית "חממות .
תיירות" משרד התיירות - האגף .
לתיירות כפרית (בשיתוף .
תיירותיים בכפרי הנגב ויחידות .
אירוח בהם ובישובי הדרוזים .
והצ'רקסים שבגליל מענקים מינהליים משרד התיירות - האגף .
סיוע לחקלאים בהכנת תכנית .
עסקית ובקשות להלוואות .
בערבות מדינה משרד החקלאות ופיתוח .
מדדים לבדיקת ביצוען של תכניות הסיוע מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למעט פרויקט " 200 פי2 ", "מסלול תעסוקה", תכנית "חממות תיירות" והסיוע מהמשרד לקליטת העלייה או מהמט"י, לשאר תכניות הסיוע אין מדדים שיאפשרו לבדוק את הצלחתן, ומעולם לא נבדקה יעילותן.
זאת ועוד, עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , לא בדקו הסוכנות לעסקים קטנים, וקודם להקמתה - משרד התמ"ת את היעילות של מרבית התכניות, את נחיצותן ואם יש בהן כפילויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסוכנות לעסקים קטנים להנחות את המנהלים של תכניות הסיוע לגבש מדדי ביצוע לבדיקת הצלחתן.
לאחר גיבושם על הסוכנות לבדוק את יעילות התכניות השונות, את נחיצותן ואם יש בהן כפילויות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקט ובר 2010 השיב משרד התמ"ת כי יש לייעל את תכניות הסיוע הקיימות.
ואכן, בימים אלה נמצאת הסוכנות בשלבים מתקדמים של שינוי תכניות הסיוע של מינהל המימון שבמשרד התמ"ת .
משרד התמ"ת הוסיף כי הסוכנות התקשרה עם חברת ייעוץ שתבחן, בין היתר, את מגזר העסקים הקטנים, את הכלים הקיימים ואת מידת יעילותם ובתוך כך תעשה מחקר שישווה את הנעשה בארץ למקובל בעולם.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1247 .
שיתוף פעולה ותיאום בין תכניות הסיוע כמפורט לעיל, יש שפע של תכניות סיוע לעסקים קטנים.
חלק מהתכניות מתמקדות במגזר מסוים (מגזר המיעוטים, עולים חדשים ותושבים חוזרים) או באזור מסוים (הנגב והגליל).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בדרך כלל אין קשרי עבודה, תיאום ושיתוף פעולה בין הגופים השונים ובין תכניות הסיוע השונות, אף שיש ציפייה לקשרים כאלה בשל מהות התכניות.
לדוגמה, פרויקט " 200 פי2 " של מינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת הוא ניסוי חלוץ (פיילוט) לאזורי הנגב והגליל.
ואכן, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי 94 מבין124 העסקים שהשתתפותם בתכנית אושרה (כ- 76% ) הם מהנגב והגליל.
אמנם, יחידת המטה לפיתוח הנגב והגליל שבמשרד התמ"ת השתתפה במימון התכנית, אך לא השתתפה בגיבושה או בהפעלתה.
דוגמה נוספת היא תכנית "חממות התיירות" של משרד התיירות, אשר 70% מהעסקים המקבלים ממנה סיוע הם מהנגב והגליל.
למרות זאת יחידת המטה לפיתוח הנגב והגליל שבמשרד התמ"ת אינה שותפה לתכנית ואף אינה מקבלת דיווח על העסקים הכלולים בה ועל מצבם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חלק מתכניות הסיוע אינן ממוחשבות; אין מערכת ממוחשבת משותפת לתכניות הסיוע שהופעלו עד הקמתה של הסוכנות לעסקים קטנים על ידי מינהל המימון שבמשרד התמ"ת; אין מערכת ממוחשבת משותפת לכל תכניות הסיוע שמפעיל משרד התמ"ת; אין מערכת ממוחשבת משותפת לתכניות הסיוע שמפעילים שאר משרדי הממשלה .
הלכה למעשה אי - אפשר לדעת ב"לחיצת כפתור" מהו הסיוע הממשלתי שמקבל עסק מסוים.
נוסף על כך, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אין כיום אתר אינטרנט אחד שיש בו מידע שלם על אודות כל תכניות הסיוע לעסקים קטנים.