HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת, בגלל ההסתברות הנמוכה לתאונה של רכבת, תוחלת הנזק נמוכה מאוד ביחס למשאיות.
זיהום אוויר קטרי הרכבת וכן חלק מהמשאיות צורכים סולר ופולטים לאוויר פחמן דו-חמצני ("גז החממה") ותחמוצות חנקן.
צריכת הדלק לטונה-ק"מ ברכבת נמוכה משמעותית מזו של משאיות, דבר המקטין את נזקי פליטת המזהמים.
על פי משרד האוצר -החשכ"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
רכב מנועיים כגון מכוניות או משאיות.
* חלק הדרך או הכביש המיועד למעבר כלי רכב גלגליים ובפרט לכלי .
כאמור, העלויות הנוספות של הובלה במשאיות, המפורטות בלוח 3 ,, משפיעות על כלל המשק אך אינן משולמות על ידי המוביל או מזמין ההובלה.
אלא שהובלת המטענים ברכבת יקרה ואינה תמיד כדאית כלכלית לחברת הרכבת.
נוכח כך ובשל החשיבות שהמדינה רואה בהובלת מטענים ברכבת כאמצעי שמעלה את רמת הבטיחות בדרכים ומשפר את איכות החיים והסביבה, מסבסדת המדינה את הובלת המטענים ברכבת 12 .
על פי תשובת אגף התקציבים ואגף החשב הכללי במשרד האוצר מאוגוסט 2019 (להלן-תשובת משרד האוצר) החלופה ות צפויה להתייקר משמעותית בשנים הקרובות כיוון ששר האוצר להובלת המטענים במשאי .
"בנושא זה ראו גם להלן בפרק "הסובסידיה להובלת מטענים מדינת ישראל -724 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל חתם על אישור העלאה מדורגת של הבלו על הסולר למשאיות 13 .
התייקרות הסולר צפויה לצמצם את הפער בעלויות בין הובלה ברכבת לבין הובלה במשאיות.
שינויים בהובלת המטענים ברכבת .
חרוניםשינויים בהובלת המטענים בשני העשורים הא .
משרד מבקר המדינה בחן את השינויים בכמות המטענים (בטונה) ובתנועת המטענים (בטונה- ק"מ) ברכבת 14 ( בשני העשורים האחרונים 1999 - 2018) , את השינויים המצטברים בתנועת המטענים בתקופה זו בהשוואה לשינויים המצטברים בתוצר הלאומי הגולמי (להלן -תוצר) ואת טברים במשקל המטענים שהובילה הרכבת בתקופה זו בהשוואה לשינויים השינויים המצ המצטברים במשקל המטענים שנוטל15 בנמלי ישראל (כמתואר בתרשימים3 ,4 ו-5 )להלן16 .
13 תקנות שיעורי מכס, מס קנייה ותשלומי חובה, צו הבלו על דלק (פטור והישבון) (תיקון והוראות שעה), התשע"ח - 2018 , קובץ התקנות1854 ( 28.
שיעור הפטור הנוכחי למשאיות במשקל32 טון ומעלההוא 50% ; ב- 1.
2021 הוא ירד ל-40%; ב- 1.
4% וימשיך לרדת עד לאיפוסו ב- 1.
14 ניתוח נוסף של הובלת מכולות בחברת הרכבת ושיעור הובלת מכולות בחברת הרכבת מהיקף המכולות שנוטל בנמלי ישראל במונחי TEU -Twenty feet Equivalent Unit) - ) מופיע בהמשך בתרשים 7.
15 פריקה וטעינה של מטענים.
נתוני הניטול הם ללא שטעון.
שטעון הוא תהליך של פריקה/ טעינת מטען/ מכולה מאנייה בנמל כאשר היעד הסופי שלה הוא לקוח בחו"ל.
המטען נפרק מאונייה אחת ונטען על אונייה אחרת בנמל הפריקה.
16 את השפעת השינויים בפעילות הכלכלית על תנועת המטענים השינויים המצטברים בתוצר מאפשרים לבחון (השפעת ההכנסה) ולבחון תקופות שבהן תנועת המטענים הושפעה משינויים בפעילות הכלכלית (להלן - השפעה מחזורית) ותקופות שבהן שינויים בתנועת המטענים הושפעה מגורמים שאינם קשורים לשינויים בפעילות הכלכלית (להלן -ה מבנית).
השינויים המצטברים בניטול מטענים בנמלי ישראל מאפשרים לבחון את השפע השפעת התחלופה של הובלת מטענים במשאיות על הובלת מטענים ברכבת.
זאת משום שרוב המטענים שלא הובלו ברכבת הובלו במשאיות.
מדינת ישראל -725 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 3: כמות המטענים (במיליוני טונה) ותנועת המטענים (במיליוני טונה-ק"מ) ברכבת, 1999 - 2018 .
על פי נתוני הלמ"ס וחברתהרכבת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מדינת ישראל -726 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 4: ,שינויים מצטברים בתוצר ובתנועת המטענים שהובילה חברת הרכבת 1999 - 2018 )(באחוזים .
על פי נתוני הלמ"ס וחברת הרכבת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מדינת ישראל -727 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 5: שינויים מצטברים במשקל המטענים שנוטל בנמלי ישראל ובמשקל המטענים שהובילה חברת הרכבת, 1999 - 2018 )(באחוזים .
על פי נתוני הלמ"ס, חברת הרכבת ורשות הספנות והנמלים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כפי שאפשר לראות בתרשימים 3 ו-4 , מקורה של מגמת הירידה בתנועת המטענים הושפעה בעשור הקודם (1999 - 2009 ) משני אירועים של מיתון כלכלי: (א) בשנים 2001 - 2003 היה מיתון כלכלי עקב "התפוצצות" בועת ההיי-טק והאינתיפאדה השנייה.
התוצר צמח בשנים אלה בשיעורים מזעריים, ולעיתים אף ירד (כ - 0.
תנועת המטענים ירדה בשיעור של 6.
4% בשנת2001 וצמחה בשיעורים מתונים של כ- 0.
9% בלבד בכל אחת מהשנים 2002 - 2003 .
(ב) בסוף שנת 2008 ובשנת2009 .
אירע משבר פיננסי עולמי התוצר צמח בשנים אלה בכ- 3.
3% , ירידה חדה לעומת שיעורי צמיחת התוצר בשנים שקדמו ( 2004 - 2007)18 .
גם בתנועת המטענים נרשמה ירידה חדה בשנים 2008 ו-2009 - כ- 10.
בהתאמה בשנים 2009 - 2016 עלתה תנועת המטענים מכ-799 מיליון טונה-ק"מ לכ - 1,404 מיליון טונה- ק"מ, ובהתאמה עלה משקל המטענים מכ -5.
7 מיליון טונות ב -2009 לכ-9.
2 מיליון טונות ב-2016 .
גם בשנים אלה הושפעה תנועת המטענים וכמות המטענים מהשינויים בתוצר-בשנים 2012 ו-2015 צמח ה תוצר בשיעורים מתונים של כ - 2.
6% ובתנועת המטענים הייתה ירידה של כ-8% וכ- 0.
17 בתרשים שיעורי גידול שנתיים נמוכים ואף שליליים בתוצר בתקופה זו מקבלים ביטוי 4 בהתמתנות ואף ירידה בשיעורי הגידול המצטברים בתוצר.
18 בשנים אלה צמח התוצר בשיעור של כ-5% , 4.
בהתאמה מדינת ישראל -728 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל בשנת 2017 ירדה תנועת המטענים בכ- 1.
7% ובשנת2018 היא ירדה בשיעור חד של כ- 9.
4% , זאת למרות צמיחת התוצר בשיעור של כ - 3.
תנועת המטענים ירדה מכ- 1,404 מיליוני טונה-ק"מ ב -2016 לכ- 1,251 מיליוני טונה-ק"מ ב -2018 , ומשקל המטענים ירד מכ-9.
2 מיליון טונה ב-2016 לכ-8.
54 מיליוני טונה ב-201819.
מתרשים5 עולה כי גם משקל המטענים שנוטל בנמלי ישראל וגם משקל המטענים שהובילה חברת הרכבת הושפעו משני האירועים של המיתון הכלכלי בשנים 2001 - 2003 ובסוף שנת 2008 - 2009 .
משקל המטענים שנוטל בנמלי ישראל ירד בכ- 11.
9% בשנים2001 ו- 2009 בהתאמה, ומשקל המטענים שהובילה הרכבת ירד בכ- 21.
9% בשנים 2001 ,2008 ו-2009 ( בהתאמה.
בשנתיים האחרונות2017 - 2018 ) חלה ירידה במשקלהמטענים שהובילה חברת הרכבת, כ - 1.
2% בהתאמה, אף על פי שמשקל המטענים שנוטל בנמלי ישראל צמח בשיעורים של כ- 1.
בהתאמה בתשובתה מאוגוסט 2019 (להלן-תשובת חברת הרכבת) פירטה החברה את הסיבות לירידה החדה במשקל המטענים בשנת 2018 : (א) ירידה בהובלת חו ל ואשפה בשל סגירת מסוף הרכבת בחדרה; (ב) סגירת מסוף דשנים בחיפה בגלל בעיה במסילות שבבעלות פרטית; (ג) סגירות מרובות בקו צפע שבדרום (שבו מועברים מרבית מטעני הרכבת) לצורכי תחזוקה ותיקון של הקו החד מסילתי הישן; (ד) ירידה בשיעור הסובסידיה להובלה ברכבת, המקשה הרכבת להציע ללקוחותיה הצעה כספית אטרקטיבית שתתחרה בהצעות של המשאיות; על (ה) ירידה ביצוא של אחד הלקוחות העיקריים של חברת המטענים בשל ירידה בביקוש לסחורות שלו בחו"ל; (ו) ירידה בהובלת סלעים.
שינויים בתנועת המטענים לפי סוג מטען .
בתרשים 6 מתואר ניתוח של תנועת המטענים (בטונה -ק"מ) לפי סוג המטען.
19 בסיכום, בשנים1999 - 2018 יש ברוב השנים קשר חיובי בין השינויים בתוצר ובין השינויים בתנועת המטענים ומקדם המתאם בתקופה זו הוא כ-0.
מדינת ישראל -729 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תרשים 6: ,שינויים מצטברים בתנועת המטענים ברכבת* לפי סוג מטען 2012 - 2018 )(באחוזים .
על פי נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* במיליוני טונה-ק"מ .
מתרשים 6 ניכר כי בשנים2012 - 2018 הגידול המצטבר הגבוה ביותר היה בהובלת מינרלים ומוצרים אל-כמתכתיים (עלייה של - 119% בתנועת המטענים במיליון טונה-ק"מ); עיקר הגידול היה ב-2016 .
הייתה ירידה חדה בהובלת מטען זה דה מקורה בעיקר בירידה בהובלת חול ואשפה כאמור, חברת הרכבת ציינה בתשובתה כי הירי (הכלולים בסוג מטען זה), בגלל הפסקת הובלתם ממסוף חדרה וממסוף דשנים בחיפה שנסגרו.
עוד עולה מתרשים 6 שברוב השנים שיעור הגידול בהובלת מכולות היה נמוך ביותר ובמצטבר בשנים 2012 - 2018 היה גידול של כ-21% בתנועת המכולות.
בשנת 2018 יש ירידה בהיקף ההובלה בתנועת המטענים השונים פרט למכולות.
תוצאות דומות התקבלו גם במדידת משקל ההובלה בטונה.
היקף הובלת מכולות בנפח במונחי TEU20 ,, הכולל גם הובלת מכולות ריקות גדל באופן תמידי משנת 2010 ועד2018 פרט לשנת2013 , גידול אשר תרם לצמצום מספר המשאיות בכבישים ולהגדלת התועלת המשקית מהובלה ברכבת (תרשים 7 ).
בין השנים2012 ל-2018 גדל ההיקף מ- 219,490 TEU ל- 260,628 TEU21, גידול של כ- 18.
אולם שיעור הובלת מכולות ברכבת מהיקף הפריקה והטעינה של מכולות בנמלי ישראל (ניטול) בניכוי שטעון .
20 - Twenty feet Equivalent Unit .
יחידת מידה למכולות 21 נתוני רכבת ישראל ומאגר המידע של ה- OECD.
מדינת ישראל -730 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל במונחי TEU , נמוך מאוד.
בעשור האחרון, בכל אחת מהשנים 2009 – 2018 , הוא היה נמוך מ-10% ובשנת2018 הוא היה כ- 9.
) תרשים7: ( הובלת מכולות בחברת הרכבתבאלפי TEU ) ושיעור הובלת מכולות בחברת הרכבת מהיקף המכולות שנוטל בנמלי ישראל (באחוזים), 2007 - 2018 .
עלפי נתוני חברת הרכבת, ה - OECD .
ורשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בתוכנית אב למטענים (להלן -תוכנית אב) שהוכנה עבור משרד התחבורה על ידי חברה פרטית באפריל 2016 צוין כי בשנים 1990 - 2014 גדל היקף הובלת המטענים בארץ בכל אמצעי התחבורה פי שלושה ויותר, ואילו ברכבת הוא כלל לא גדל 23 .
עוד צוין כי בשנים האחרונות נרשם גידול קל בהיקף הובלת המטען ברכבת, אך המגמה ארוכת הטווח היא של קיפאון בהיקף ההובלה, וכי גם בהיקף הובלת המכולות ברכבת לא היה כל גידול ב-15 השנים האחרונות, למרות העלייה בהיקף הובלת המכולות אל הנמלים ומהם.
22 לפי תוכנית אסטרטגית שהכינה חברת ייעוץ לחברת הרכבת בשנת 2016 עולה כי פעילות הובלת המכולות מבוצעת כיום בשתי תצורות: בין הנמלים ובין הנמלים ולקוחות קצה.
23 מבירור שביצע משרד מבקר המדינה עם משרד התחבורה בספטמבר2019 עולה כי נתוני ההובלה במשאיות ברחבי הארץ הם אומדן שחושב על נתוני נסועה של משאיות שנלקחו ממשרד הרישוי, נתוני משקל מרבי של משאיות לפי סוג (ממשרד הרישוי) ומקדם תפוסה ממוצע למשאית.
מקדם התפוסה נאמד במעט יותר מ -0.
5 כביטוי לכך שמשאית ממוצעת בדרך כלל יוצאת כמעט מלאה וחוזרת לרוב ריקה למעט במקרים שהמשאית נושאת עליה מכולה ריקה ובמקרים שהמשאית נושאת מטען חזרה.
מדינת ישראל -731 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל תנועת המטענים ומשקל המטענים המובלים ידעו בשני העשורים האחרונים עליות וירידות, בין השאר בגלל שינויים בפעילות הכלכלית (השפעה מחזורית).
בתקופות של משברים כלכליים, כגון בתקופת האינתיפאדה השנייה והמשבר הפיננסי העולמי, הייתה ירידה חדה בתנועת המטענים ובמשקלם.
בשנ ים 2010 עד2016 הייתה מגמת גידול בתנועת המטענים ובמשקלם, אולם בשנים 2017 - 2018 הייתה ירידה ניכרת, הגם שלא היה מיתון בפעילות הכלכלית בתקופה זו.
בשנת 2018 נרשמה עלייה רק בהובלת המכולות, לרבות במונחי TEU .
בשנים2017 - 2018 צמח התוצר בשיעורים של כ- 3.
לעומת זאת, תנועת המטענים ומשקלם ירדו ב -2018 בכ- 9.
חלק מהגורמים לירידה קשורים לירידה בפעילות הכלכלית של לקוחות חברת הרכבת.
סיבות אחרות הן סגירה של מסופים ומחסור בתשתית מסילתית וזמינותה להובלת מטענים (ראו להלן), דבר המצביע על בעיה מבנית.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שהובלת מטענים ברכבת בשני העשורים האחרונים לא צמצמה באופן ניכר את הובלת המטענים במשאיות, וכי היקף ההובלה ברכבת לא גדל בשיעור ניכר.
בתקופה זו התוצר הכפיל את עצמו (גידול של כ- 97.
7% ) ומשקל המטענים שנוטל בנמלי ישראל גדל ב כ- 67.
4% , אך תנועת המטענים ברכבת עלתה בשיעור מתון יחסית של כ - 10.
9% (מכ- 1,128 מיליון טונה -ק"מ ב -1999 לכ- 1,251 מיליון טונה -ק"מ ב -2018 ).
יתרה מכך, משקל המטענים המובלים אף ירד בכ-14% (מכ-9.
9 מיליון טונה ב-1999 לכ-8.
5 מיליון טונה ב-2018 ).
נתונים אלה מראים שהיתרונות למשק מהובלת מטענים ברכבת לא באו לידי ביטוי באופן מלא.
גורמים המשפיעים על היקף הובלת המטענים .
אי-יישום המלצות תוכניות אב למטענים משנת 2014 .
כבר ביוני2014 ,הכינו אגף תכנון כלכלי ואגף מטענים ומשק לשעת חירום שבמשרד התחבורה באמצעות חברה חיצונית, תוכנית שנועדה להבטיח את הובלת כלל המטענים בישראל במשאיות וברכבת בדרך יעילה ובטוחה, הכרוכה בעלויות חיצוניות מינימליות.
התוכנית כללה אמצעים לניצול מוגבר של תשתית הרכבת, ניהול ביקושים, הטמעת אמצעים טכנולוגיים, שיפור מערך המידע והגברת בטיחות הובלת מטענים ברכבת.
בתוכנית נכללו גם הצעות לדרכי פיקוח ותמרוץ של פעולות ייעול ההובלה והגדלת כושר ההובלה של הרכבת, זאת על ידי היערכות מנהלתית משופרת בענף המטענים, הכוונת הצטיידות, תמריצים להתייעלות ופיתוח תשתיות, ובהן שלוחות24 ומסופים25.
בתוכנית צוין כי "עולה צורך במעורבות רחבה ומתמשכת של הממשלה בענף המטענים באמצעות כיווני פעולה ואמצעי מדיניות רבים ושונים.
24 שלוחה-מסילת רכבת שמחברת את המפעל (הספק או הצרכן הסופי) לרשת המסילה הארצית.
25 מסוף-ירותי טעינה ופריקה של סחורה.
מקום המספק ש מדינת ישראל -732 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל בשנת 2015 מינה מנכ"ל משרד התחבורה דאז צוות לוגיסטיקה לניסוח תוכניות מפורטות ליישום ההמלצות שבתוכנית.
על פי כתב המינוי, נדרש הצוות להגיש את המלצותיו למנכ"ל עד ליום 3.
צוות זה פעל עד סוף שנת 2016 אך הוא לא הגיש אותן עד סוף שנת2016 ומינויו לא הוארך.
בתוכנית האב מאפריל 2016 צוין כי יש מקום לסייע לרכבת להגדיל את חלקה בסוגי ההובלה המותאמים לה ובהתחשב בתועלת האפשרית מכך למשק.
התוכנית נועדה לשמש לבדיקות של תועלות למשק בהרחבת רשת המסילות והשלוחות לצורך הובלת מטענים ברכבת, לבחינת ההצדקה למיסוי ענף ההובלה במשאיות ו/או לשיעורי הסובסידיה המוצדקים לרכבת.
נכון למועד סיום הביקורת לא הכין משרד התחבורה תוכנית פעולה ליישום המלצות של תוכנית האב למטענים, למרות התועלת שיכולה לצמוח מכך בקידום הו בלת מטענים ברכבת.
חברת הרכבת ציינה בתשובתה כי נדרש יישום תוכנית אב למטענים להקמת תשתית להובלת מטענים הכוללת קידום, תוספת והכפלת מסילות, מסופים ושלוחות.
בתשובת משרד התחבורה מנובמבר 2019 צוין כי אגף תכנון כלכלי במשרד ביצע בשנת2017 .
סקר משאיות ייחודי ארצי בסיכומו הוצגו לכלל גורמי המשרד המלצות תשתיתיות וניהוליות לצמצום השפעות חיצוניות שליליות, בין היתר באמצעות שימוש ברכבת.
עוד צוין בתשובה כי המשרד פועל גם באמצעות חברת הרכבת למימוש חלק מהמלצות, בין היתר באמצעות שימוש ברכבת וקידום הקמת מסופי מטענים ושלוחות רכבת למפעלים.
בחינת ויישום ההמלצות של תוכנית האב עשוי לסייע להגדלת היקף הובלת המטענים ברכבת ולהקטנת ההשפעות השליליות של הובלת מטענים במשאיות.
על כן, ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד התחבורה לסיים בהקדם את הכנתן של התוכניות ליישום המלצות תוכנית האב, שהוא עצמו הכין בשיתוף פעולה עם האגפים השונים במשרדו.
היעדר תשתית מספקת להובלת מטענים ברכבת .
הובלת מטענים ברכבת תלויה בין היתר בקיומה של תשתית מסילות בפריסה ארצית, עם ין השאר, להוסיף מסילות קרבה ללקוחות מרכזיים, ובעיקר בין הנמלים.
לשם כך נדרש, ב ולהגדיל את מספר הק"מ שלהן וכן להקים מסופים ושלוחות.
משרד התחבורה ציין במסמכי תוכנית האב למטענים כי יש מקום לפתח את רשת המסילות באופן שיאפשר לרכבת להרחיב את פעילותה בתחום המטענים לגבולות יתרונה היחסי בנושא.
מבקר המדינה בתשובתה כי המספר המועט של מסופי גם חברת הרכבת הסבירה למשרד מטענים ושלוחות למפעלים ולנמלים מחייב הובלה משלימה במשאיות וריבוי פריקה וטעינה, ועלויות אלה מקטינות את הכדאיות הכלכלית והלוגיסטית של הובלת מטענים ברכבת.
שת שלוחה ישירה לעיתים, במקרה של הובלה בצובר, אי אפשר לבצע הובלה משלימה ונדר למפעל.
מדינת ישראל -733 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל זמינות מוגבלת של מסילות הרכבת להובלת מטענים .
חברת הרכבת ציינה בדוחות הכספיים המאוחדים שלה כי יכולת החברה לספק שירותים זמינים ומתאימים לצורכי הלקוחות, תוך מתן דגש על פתרון "צווארי בקבוק" בתשתיות ל התשתיות העומדות לרשותה.
זמינות המסילות הקיימות, תלויה בהיקף, בתקינות ובזמינות ש להובלת מטענים מושפעת מגורמים מספר, וזו משפיעה על כמות המטענים המובלים ואף על יכולת שיווק והתקשרות עם לקוחות חדשים, כמפורט להלן: 1 .
מתן עדיפות בזמינות להסעת נוסעים : חלק הארי של רשת המסילות משותפת לרכבות נוסעים ולרכבות משא.
מדיניות חברת הרכבת, כפי שהוגדרה בדוחות הכספיים שלה לשנים 2017 ו-201826 , היא לתת קדימות לשימוש רכבות הנוסעים על פני רכבות משא בתשתיות הקיימות27.
גידול במספר רכבות הנוסעים ובניצול רשת המסילות : הגידול במספר הנוסעים, במספר הקווים ובתחנות הביא לגידול גם במספר רכבות הנוסעים: מ -431 רכבות ביום ב-2016 ל-565 רכבות ביום ב -2018 (גידול של כ -31% ).
הגדלת מספר רכבות הנוסעים ללא גידול בתשתית צמצמה את זמינות המסילות להובלת מטענים.
מגבלות עקב ביצוע עבודות תשתית בשעות הלילה: רכבות המשא מופעלות בפועל בחלונות הזמן ("סלוטים") הפנויים, בעיקר בשעות הלילה.
חברת הרכבת מבצעת עבודות תשתית לביצוע פרויקט חשמול הרכבות, ומשכך צפויים שיבושים בתנועת רכבות המשא בקו החוף, בעיקר בשעות הלילה ובסופי השבוע.
חיתעיכובים בהקמת המסילה המזר .
אחד הפרויקטים החשובים ביותר לעידוד הובלת מטענים ברכבת הוא הקמת מסילה מזרחית באורך של כ-65 ק"מ.
מסילה זו תיצור מערך מסילות שיחבר בין צפון הארץ ודרומה, מחדרה לאורך מזרח שפלת החוף, דרך כפר-סבא וראש העין, קריית שדה התעופה בנתב"ג ועד לוד, בצוואר הבקבוק של מסילות הרכבת בפרוזדור האיילון.
המסילה ללא מעבר בגוש דן ו המזרחית תהיה עורק תחבורה עיקרי להובלת סחורות, והיא תשפר את יכולת השינוע מנמלי חיפה ואשדוד לכל הארץ ותאפשר שינוע מטענים וסחורות גם לאזורי התעסוקה שלאורכה ונתב"ג).
המסילה המזרחית תשמש עורף (חדרה, אחיטוב, ניצני עוז, שער אפרים, מסוף הגבול רכבתי למסילת החוף העמוסה.
המסילה המזרחית הוכרזה כתוכנית תשתית לאומית כבר ביוני 2006 .
הממשלה החליטה ב-201028 כי חברת חוצה ישראל בע"מ (להלן-חברת חוצה ישראל) תהיה אחראית לקידום .
26 וגם בתשקיף שפרסמה לציבור לקראת הנפקת אג"ח ב-2015.
27 ( בנושא זה ראו גם דוח ביקורת מיוחד בנושא משבר התחבורה הציבורית 2019 ), "פעילות הרכבת ושילובה במערך התחבורה הציבורית" -מ' היעדר תשתית מתאימה להגדלת תדירות הרכבות באזור המרכז, ע 114 - 121 .
28 החלטת הממשלה1421 ( 24.
בנושא זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 ), "תכניות נתיבי ישראל –פיתוח מערך רכבות", עמ' 541 ; דוח שנתי66א (2015 '), "חברת רכבת ישראל בע"מ", עמ778 - 779.
מדינת ישראל -734 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל הפרויקט.
בינואר 2012 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות (להלן -ות"ל) 29 את תוואי המסילה המזרחית, שעל פי התכנון הייתה אמורה להתחיל לפעול בשנת 2018 .
אומדן העלות להקמתה היה אז כ-2 .
מיליארד ש"ח עם השנים נקבע כי המסילה המזרחית תשמש גם רכבות נוסעים, וכי יוקמו לאורכה שבע תחנות נוסעים חדשות ומסוף מטענים באזור התעשייה הצפוני של לוד.
משום כך התרחב היקף הפרויקט מבחינה הנדסית ותקציבית וגדלה המורכבות התכנונית והסטטוטורית שלו.
בהתאם נדרש להקמת המסילה.
לכך הוארך גם פרק הזמן ה ביולי 2014 העריך מנכ"ל חברת חוצה ישראל דאז כי עלות הפרויקט תגיע ל-7.
8 מיליארד ש"ח (באומדן זה נכללו מרכיבים שלא היו באומדן המקורי) וכי פרק הזמן המשוער להשלמת הפרויקט הוא כחמש שנים.
בדיון במשרד התחבורה בנובמבר 2014 הוחלט לבחון פעם נוספת את כדאיות הפרויקט.
ות"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2019 כי היא קיימה הליך של ליווי התכנון המפורט החל מדצמבר 2013 עד אוגוסט 2014 .
בספטמבר 2014 הופסק ההליך לבקשת חברת הרכבת.
בדצמבר בדיקת הכדאיות תוכננה להסתיים תוך שישה חודשים, אך בפועל הושלמה רק 2015 .
מסקנות הבדיקה היו כי הקמת המסילה המזרחית עדיין כדאית, בין השאר נוכח העובדה כי היא תשמש גם להפעלת רכבות נוסעים.
באוגוסט 2016 אישרה הממשלה 30 להטיל על משרד התחבורה לקדם את הקמת המסילה המזרחית -קו מסילה כבדה בין חדרה ללוד -אומית בהתאם לתוכנית תשתית ל 22 .
הממשלה ציינה בהחלטה כי אומדן עלות הפרויקט ביחס לשלב שבו מצוי התכנון, על פי הודעת משרד התחבורה, הוא 8.
מיליארד ש"חלהמשך קידום הפרויקט החליט משרד התחבורה בתחילת שנת 2017 להעביר את המשך התכנון והביצוע של הפרויקט לחברת נתיבי ישראל בע"מ - ומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן החברה הלא -חברת נתיבי ישראל).
בהמשך החליטו חברת נתיבי ישראל, חברת הרכבת ומשרד התחבורה על חלוקת פרויקט הקמת המסילה המזרחית: חברת נתיבי ישראל תתכנן את הקטע הצפוני, בקטע שבו אין מסילה פעילה, וחברת הפעילה שבין ראש העין ללוד.
הרכבת תתכנן את החלק הדרומי, בקטע המסילה ות"ל הודיעה בתשובתה כי בתחילת 2018 הותנע מחדש הליך התכנון המפורט-על ידי חברת נתיבי ישראל במקטע הצפוני של המסילה ועל ידי חברת הרכבת במקטע הדרומי.
חברת נתיבי ישראל הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מיולי 2019 כי התחייבות משרד האוצר לתקציב ראשוני לשם החלת תהליך ההפקעות הנדרש התקבלה רק ביוני 2017 .
היא הוסיפה כי כבר פרסמה מכרזים לביצוע תשתית לחלק מהמסילה (קטע A ), אך טרם קיבלה את אישור משרד האוצר למכרז נוסף.
29 ת" (הוות"ל) הוקמה בשנת "הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות לאומיו 2002 במסגרת הסדרת התכנון והבנייה בישראל על מנת לזרז הליכי תכנון של תשתיות המוגדרות "תשתיות לאומיות".
30 החלטת הממשלה1838 ( 11.
) מדינת ישראל -735 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל משרד האוצר השיב כי בשל הימשכות הליכי התכנון של פרויקט המסילה המזרחית החליטו משרדי האוצר והתחבורה להעביר את הפרויקט לחברת נתיבי ישראל.
מאז העברת הפרויקט לחברת נתיבי ישראל קודמו הליכי התכנון במהרה, בוצעו הפקעות ופינוי תשתיות ולאחרונה החלו עבודות בשטח.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי פרויקט המסילה המזרחית מורכב מאלמנטים רבים: קעות וסטטוטוריקה בקרקעות ותוואי הדרך וכן מאמצים הנדסיים מורכבים שנדרשים תכנון, הפ בקרקע, נוסף על האילוצים של עבודה בצמוד למסילת רכבת פעילה ותכנון וביצוע מורכבים על ידי כמה חברות לשם קידום מהיר ויעיל יותר.
בתשובתה כי הקו צפוי להיפתח בסוף שנת החברת הרכבת הודיע 2026.
להקמת המסילה המזרחית חשיבות רבה להתפתחות תחום הובלת מטענים ברכבת, כפי שצוין בכל תוכניות האב להובלת מטענים שעסקו בנושא.
השלמת המסילה עשויה לתרום רבות גם להגדלת מספר הנוסעים ברכבת.
למרות זאת העבודות לבינוי המסילה החלו רק כ-13 .
שנים לאחר קבלת ההחלטה על הקמתה משרד מבקר המדינה העיר בעבר למשרד התחבורה ולוות"ל, ושוב לאחרונה ב -201931 , כי התמשכות תהליכי התכנון של פרויקטי תשתיות לאומיות בענף התחבורה וחוסר היכולת לקדם פרויקטים בלוחות זמנים סבירים הם "תעודת עניות" להתמשכות תהליכי התכנון של פרוייקטי תשתית לאומית שבאחריות משרד התחבורה ועולה מהם תמונה עגומה בנוגע לתהליכי תכנון בכלל בישראל.
השלמת הקמת המסילה המזרחית, על ידי חברת הרכבת וחברת נתיבי ישראל תגדיל את היכולת להגדיל את הובלת המטענים ברכבת.
תהליכי התכנון וההקמה של המסילה המזרחית, נמשכים שנים רבות ומעכבים את היכולת להגדיל את הובלת המטענים ברכבת.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחברת הרכבת ולחברת נתיבי ישראל להאיץ את השלמתה של הקמת המסילה המזרחית.
היעדר תשתית מספקת של מסופים ושלוחות32 .
מוסדות תכנון כגון ועדות מחוזיות ומקומיות מאשרים תוכניות סטטוטוריות להקמת מסופים הוקמה כדי לקצר את פרק הזמן הנדרש לאישורן של תוכניות סטטוטוריות עבור ושלוחות.
ות"ל פרויקטים תשתיתיים מורכבים.
חברים בה, נוסף על גורמי התכנון, נציגים של משרד התחבורה, משרד האוצר וגופים שונים העוסקים בהגנת הסביבה.
היעדר תשתית מספקת של שלוחות .
גישה מרשת המסילות הארצית למסופי מטענים שלוחות של מסילות ברזל מאפשרות וללקוחות (מפעלי תעשייה, מחצבות, אתרי סילוק פסולת ועוד).
31 ( בנושא זה ראו גם דוח ביקורת מיוחד בנושא המשבר בתחבורה הציבורית2019 '), עמ120.
32 גם דוח ביקורת בנושא "קידום תחום הכרייה והחציבה בישראל" המפורסם בקובץ דוחות זה.
בנושא זה ראו מדינת ישראל -736 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל סגירה ואי-תפעול של שלוחות קיימות .
בדיון בנושא תוכנית אב למטענים של חברת הרכבת במינהל התכנון במשרד האוצר במאי 2018 דיווח סמנכ"ל חטיבת מטענים בחברת הרכבת כי בעבר המפעלים היו מחוברים בשלוחות אל מסילות הרכבת.
אולם שינוי בסוגי התעשיות וההקמה של הנמל באשדוד ייתרו את השימוש ברכבת ומפעלים עברו לשינוע באמצעות משאיות.
עקב כך ננטשו שלוחות והנגישות של הלקוחות לרכבת נפגעה.
עיכובים בפיתוח ובחידוש של שלוחות .
ל משרד התחבורה המליצה לראות בשלוחות חלק מרשת המסילות תוכנית האב למטענים ש הארצית, ומשכך, לבדוק את הכדאיות הכלכלית של כל שלוחה ושלוחה ובהתאם לתקצב את הקמתה.
חלק מעלות הקמת השלוחות יכולה להיות מושתת גם על לקוחות החברה, בין היתר די בעלי המפעלים ולייקר בשל הצורך לממן את הקמת חלק השלוחה בשטח המפעלים על י בכך את עלות ההובלה ברכבת דבר שיסיט את הלקוחות לחלופות אחרות זולות יותר.
בדיון במשרד התחבורה ביוני 2018 הוצגו ממצאים של בדיקות כדאיות שערך משרד התחבורה ליוזמת חברת הרכבת להקמת שלוחות רכבת חדשות למפעלים.
הבדיקה העלתה כי הקמת שמונה שלוחות מתוך תשע שנבדקו כדאית למשק.
יצוין ששלוש שלוחות הן בפריפריה והקמתן יכולה לתרום לקידום הפעילות הכלכלית בתחומה.
בלוח 4 להלן מופיע פירוט השלוחות שנמצאו כדאיות מבחינה כלכלית.
לוח 4 ( : עלות הקמת שלוחותבמיליוני ש"ח), משקל ההובלה ( באלפי טונה) טונה נימיליובותנועת המטענים ( -ק"מ) השלוחה עלות משקל הובלה שנתי תנועת מטענים יעד עיקרי 1 מפעל באזור חיפה 9.
2 צפע 2 *מפעל באזור נשר 21.
5 נמל אשדוד 3 מסוף באזור מפרץ חיפה 20.
6 צפע 4 מסוף חול ואשפה באשדוד 12.
0 צפע 5 מפעלבאופקים 34.
8 )דגון (חיפה 6 מפעל במישור רותם 30.
1 נמל אשדוד 7 מפעל בנעמן 25.
6 מפעל בעכו 8 מפעל בקרית גת 9 נמל בחיפה 12.
על פי נתוני חברת הרכבת, בעיבוד משרד מבקר המדינה * לא נמצא כדאי כלכלית מדינת ישראל -737 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
חברת רכבת ישראל כאמור, בשנת 2018 הובילה הרכבת כ-8.
5 מיליון טונות ותנועת המטענים הסתכמה בכ- 1,251 מיליון טונה-ק"מ.
מלוח 4 עולה כי הקמה וחידוש של תשע שלוחות בעלות של כ- 167.
1 מיליון ש"ח מגדילים את פוטנציאל ההובלה של הרכבת בכ -6.
2 מיליון טונות (גידול של כ -73% לעומת שנת2018 ) ואת תנועת המטענים ב- 943.
9 מיליון טונה-ק"מ (גידול של כ -75%.
) חברת הרכבת הודיעה בתשובה נוספת מדצמבר2019 למשרד מבקר המדינה (להלן-תשובה נוספת) כי חתמה על הסכם עם מסוף לוגיסטי בחיפה והשלימה את תכנון וביצוע שלוחה בנמל בחיפה, חתמה על הסכמים עם מפעל באופקים ועם נמל בחיפה והחלה בתכנון מוקדם ה כי השלימה תכנון ראשוני של שמונה שלוחות נוספות וסטטוטורי של שלוחות.
עוד הוסיפ והיא מנהלת מו"מ להקמתן בכפוף לאישור תקציבי ותכנון סטטוטורי.
קיימת חשיבות בפריסת תשתית רכבתית ומסילות וחיבור אזורי תעשייה ומפעלים לרשת המסילות והגדלת מספר השלוחות.
מספר השלוחות בפועל קטן לעומת שנים קודמות - שלוחות קיימות נסגרו והקמתן של שלוחות חדשות עדיין לא אושרה, למרות כדאיותן הכלכלית.
השתת חלק מעלות ההקמה על המפעלים פוגעת בכדאיותם להוביל מטענים ברכבת.
נוכח התועלת הכלכלית הצפויה למשק מהגדלת תשתית השלוחות, ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לפע ול לאישור השלוחות ולהקמתן וכן לבחון מודל מתמרץ למימון הקמתן.
היעדר תשתית של מסופי מטענים .
מסופי המטענים מיועדים לטפל במכולות מטען כללי ובאגרגטים33 המחייבים אחסנה בשטחים גדולים.
פריסה ארצית של מסופים עם קרבה לשוקי היעד מאפשרת להשתמש ברכבות המשא בכל שעות היממה ומייעלת את תהליכי ההובלה ברכבת.
הקטנת פעילות וסגירה של מסופי מטענים בגלל מטרדי ריח .
כאמור, בשנת 2016 חל גידול חד בהובלת מינרלים ומוצרים אל-ים, אך עלייה זו נבלמה מתכתי ובשנת 2018 נרשמה ירידה בסוג מטען זה.
התנודות נובעות מהשינויים בהיקף ההובלה של חול ואשפה ממסופי המטענים של חברת הרכבת בבני ברק ובחדרה למסוף צפע, הסמוך למתקן ההטמנה באפעה.
סביבתיים, וסיכונים מטרדים מפגעים, ליצירת גבוה מטענים טומן בחובו פוטנציאל מסוף פעילות האחסון במסופי חדרה ובני ברק קטנה וממנו.
אליו המובלים החומרים לסוג בהתאם עקב תלונות על מטרד ריח.
בשנת 2017 התריע המשרד להגנת הסביבה בפני חברת הרכבת על מטרדי ריח בתחנת בני ברק, שמקורם בשינוע מכולות פסולת המועמסות על גבי קרונות .
כאמור מסוף חדרה נסגר ב-2018.
33 חומרים גרגריים המשמשים כתוספת בתערובות בטון.
יש שני סוגים של אגרגטים: טבעיים (חלוקי נחל, חול דיונות, סלע גרוס ועוד) ומלאכותיים (תוצרי מחזור פסולת או מוצרים תעשייתיים מוגמרים מחומרי גלם ייעודיים).