HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ;את שיתוף הפעולה בקשר לתלונות, להגיע להסכמות ולהשיב למתלונן במהירות הדרושה ביולי 2013 ציין נציגמשרד הכלכלה בדיון כי הוא מוצף בפניות שלאו דווקא מצויות בתחום טיפולו, וכן שנושא הסמכויות המקבילות מורכב ויש לתאם את הליכי האכיפה; רשות האוכלוסין טענה כי הסמכויות המסורות לעובדיה אינן מאפשרות להם לטפל בכל היבטי זכויות העובדים, כמו למשל זכותם לשכר עבור שעות עבודה נוספות.
הקשיים שהעלו נציגי שני הגופים נדונו שוב באוגוסט 2013 ובאפריל 2014 , אך עד מועד סיום הביקורת, כעבור יותר משנתיים, לא גיבשו שני הגופים נוהל מוסכם לשיתוף פעולה לטיפול בתלונות שהתקבלו במוקד הקו החם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשיהוי זה יש כדי להביא לפגיעה בזכויות עו"ז רבים לאורך תקופת זמן ארוכה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לי רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה כי עליהם להבטיח שכללי העבודה המשותפים לשני הגופים יגובשו לכלל מסמך מחייב בהקדם האפשרי, וכי המופקדים על הביצוע יפעלו לפי הוראותיו.
פיקדון לעובדים זרים .
על פי חוק הכניסה לישראל , התשי"ב- 1952, שר הפנים רשאי לתת לעו"ז אשרת עבודה ורישיון ישיבה בישראל והוא רשאי להאריך את רישיון הישיבה לתקופה שככלל לא תעלה על 63 )חודשים (למעט חריגים, ובסיומה הם חייבים לצאת מישראל.
בשנת 2013 שהו בישראל 86,700 ,עובדים זרים שנכנסו לישראל כחוק עם אשרת עבודה 15,500 ( מהם18% ) איבדו את מעמדם החו קי במהלך שהותם בארץ או שנשארו לאחר תום תקופת שהייתם החוקית (להלן - עו"ז לא חוקיים).
יכולתם של עו"ז לא חוקיים להתמקח על שכרם ולעמוד על קבלת הזכויות המגיעות להם היא דלה.
לעתים הם אף מוכנים לעבוד תמורת שכר נמוך משכר המינימום.
בשל כל אלה גְדֵלה הכדאיות להעסיק עו"ז לא חוקיים ונפגעת תעסוקתם של עובדים ישראלים בעלי מיומנויות נמוכות.
בשנת 2000 תוקן חוק עובדים זרים ונוסף לו, בין היתר, פרק ד' שעוסק בהפקדת כספים לטובת העובד הזר ולהבטחת יציאתו מישראל (להלן - פיקדון עו"ז).
לפי דברי ההסבר להצעת החוק, חיוב המעסיקים של עו"ז להפריש סכום קבוע לזכות העובד לשם הפקדה בקרן נועד להבטיח לעובד כי בתום עבודתו בישראל ולאחר חזרתו לארץ מוצאו, יקבל סכום כסף אשר יאפשר לו לרכוש זכויות סוציאליות; כספי הפיקדון יהיו חיסכון קצר מועד המתאים למשך שהייתו החוקית של העובד בישראל, והפירעון מותנה ביציאתו מהארץ; הפקדת הכספים נועדה להוות תמריץ חיובי לעובד הזר לצאת מישראל בתום תקופת העסקתו המותרת, וכן לצמצם את הפערים בין עלויות ההעסקה הנמוכות של עו"ז לבין עלויות ההעסקה של עובדים מקומיים.
חוק עובדים זרים קובע כי שר הכלכלה34 - בהסכמת שר האוצר, לאחרהתייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - ועדת העבודה של .
34 בחוק נכתב שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, כתוארו דאז.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 )הכנסת- רשאי לקבוע כי חובה על מעסיקו של עובד זר להפריש לקרן לעובדים זרים שתוקם לצורך זה או לחשבון בנק שמיועד רק למטרה זו, סכום חודשי קבוע שלא יעלה על 700 ש"ח (להלן- הפיקדון) בעד כל עובד זר שהוא מעסיק.
שר הכלכלה אף רשאי לקבוע פטור מתשלום הפיקדון או תשלום מופחת של הפיקדון לגבי עובד זר המועסק בסיעוד בידי יחיד, וכן לסוגי עובדים כפי שיקבע.
עוד קבע החוק כי שר הפנים, בהסכמת שר האוצר, רשאי להקים קרן לעובדים זרים; שר האוצר, בהסכמת שר הפנים, יקבע הוראות לעניין הפעלתה וניהולה של הקרן.
שר הפנים רשאי, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, לקבוע כי הפיקדון ישולם לחשבון בנק נפרד המיועד אך ורק למטרה זו, שייפתח וינוהל בהתאם להוראות שיקבע שר האוצר; כן הוא רשאי לקבוע הוראות בעניין התנאים והדרכים להעברת כספי הפיקדון לעו"ז.
יוצא אפוא שיישום ההוראה האמורה בחוק עובדים זרים מותנה בעבודת מטה של משרדי הכלכלה, הפנים והאוצר שבה יגובשו ההסדרים המפורטים, יתקיימו ההתייעצויות בין המשרדים ויינתנו האישורים הדרושים.
בחלק מהמקרים נדרשת גם מעורבותה של ועדת העבודה של הכנסת.
בשונה מהמצב בענף הסיעוד והחקלאות, בענף הבנייה חלה חובת הפקדת הפיקדון על המעסיקים שהם תאגידים מכוח הבנות שגובשו במסגרת הפעלת שיטת התאגידים בענף זה בשנת 200535 .
חובה זו היא גם חלק מתנאי ההיתר להעסקת עו"ז שעל התאגידים לעמוד בהם לשם קבלת היתר להעסקתם.
נמצא כי מאז תוקן חוק עובדים זרים בשנת 2000 ועד מועד סיום הביקורת לא התקינו שרי הכלכלה תקנות פיקדון לעו"ז (בנוגע לפעולות שנעשו לשם התקנת התקנות והליקויים שהועלו בעניין זה - ראו להלן).
חרף תכלית החקיקה וחרף נחיצותן של התקנות, לא מוטלת כיום על מעסיק עו"ז בענפי הסיעוד36 .
והחקלאות חובה להפקיד כספים לפיקדון לטובת העו"ז 3.
אשר לחשיבות שבהתקנת תקנות הפיקדון לעו"ז כתבה בינואר 2012 המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לשר הפנים דאז מר אליהו ישי, כי חיוני שהעו"ז יצאו מישראל בתום תקופת השהייה החוקית הן משום עקרון השמירה על שלטון החוק והן משום הצורך להגן על שוק העבודה הישראלי.
לא ניתן לוותר על השימוש בפיקדון ככלי מרכזי לעידוד חזרתם של העו"ז למדינות מוצאם משום שכלי זה הוא אפקטיבי במידה יוצאת דופן.
היא ציינה שעל פי ניסיון שנצבר בענף הבנייה, שבו קיימת חובה להפקיד את דמי הפיקדון מתוקף הבנות מסוימות הכרוכות בשיטת ההעסקה בענף זה, מתוך 10,771 עו"ז שהועסקו בענף הבנייה והופקד לטובתם פיקדון בשנים 2011 -2006 , כ-96% ( 10,353 )עובדים יצאו מישראל עם תום תקופת הרישיון שלהם.
היא הוסיפה שהשימוש בפיקדון הוא זול משום שנקודת ראותה של הממשלה היא שהמעסיק מממן אותו, והוא הומני משום שהעו"ז מקבלים את זכויותיהם ויוצאים מישראל מרצונם החופשי.
35 שיטת התאגידים בענף הבנייה מתבססת על החלטת ממשלה מס' 2446 מאוגוסט 2004 .
על פי ההחלטה, העו"ז שיורשו לעבוד בישראל יועסקו רק על ידי תאגידים שהם בעלי רישיון.
עובדי התאגיד מועסקים בפועל אצל הקבלנים שהתאגיד התקשר אתם, בתיאום עם העובדים.
התאגיד הוא המעסיק החוקי של העובד, והוא חייב לשלם לו ישירות את שכרו ואת שאר התשלומים הכרוכים בהעסקתו.
ההסדר החדש נכנס לתוקף במאי 2005.
36 עד מועד סיום הביקורת לא השתמש שר הכלכלה בסמכותו לפי סעיף1 יא(א) לחוק עובדים זרים לפטור מעסיק מתשלום הפיקדון לעובד זר המועסק בסיעוד.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בית המשפט המחוזי בירושלים בהחלטתו מספטמ בר 201137 מתח ביקורת על השיהוי בהתקנת תקנות פיקדון לעו"ז, וכך כתב: "אכן, מחדלן של הרשויות המוסמכות להשלים את התקנת התקנות הנדרשות ראוי לכל ביקורת ; השיהוי הממושך שנוקטות הרשויות המוסמכות מכשיל הן את המוסד לביטוח לאומי 38, ,והן את מעסיקי העובדים הזרים מעמידם בבלבול ובמבוכה, ומחייב את הצדדים להשקיע משאבים רבים מיותרים .
ברי כי הנפגעים באופן החמור ביותר מן העובדה שההסדר החקיקתי אינו ניתן לביצוע הם העובדים הזרים, הנמנים עם קבוצת העובדים החלשים ביותר במשק".
פיקדון לצורך תשלום פנסיה לעובד הזר .
הדין מחייב את המעסיק גם בהפרשות שונות משכרו של העובד להבטחת תנאים סוציאליים שונים לעובד, בהם הפרשה לפנסיה.
פנסיה היא תשלום קצבה חודשי שמקבל החוסך החל ממועד פרישתו מהעבודה למשך כל חייו.
בינואר 2008 נכנס לתוקף צו הרחבה לביטוח פנסיוני מקיף במשק39, אשר חייב את כל המעסיקים במשק לבצע הפרשות לפנסיה ולפיצויי פיטורים עבור כלל עובדיהם, לרבות עו"ז, ולערוך עבורם הסדר ביטוח פנסיוני.
בחוק עובדים זרים נקבע כי הפיקדון מהווה תשלום במקום תשלומים סוציאליים שעל מעסיק של עובד זר לשלם לקרן פנסיה ולתשלום פיצויי פיטורים: "נקבעו בהסכם קיבוצי או בצו הרחבה כמשמעותם בחוק הסכמים קיבוציים, תשי"ז- 1957 , הוראות בדבר תשלומים סוציאליים שעל המעסיק או העובד הזר לשלם לקרן פנסיה, לתכנית חיסכון אחרת, לקופת תגמולים או לתשלום פיצויי פיטורים, יעביר המעסיק לקרן או לחשבון הבנק, לפי העניין, ואליהם בלבד את התשלום הסוציאלי שהוא חב בו, והכל בשיעורים שנקבעו בהסכם הקיבוצי או בצו ההרחבה"; אם הסכום הכולל המופרש עבור התשלומים הסוציאליים נמוך מסכום הפיקדון, על המעסיק להעביר לקרן או לחשבון הבנק את ההפרש ביניהם; כספים המופקדים בחשבון הבנק שייפתח עבור הפיקדון לעובד הזר לא יהיו נתונים להעברה, לשעבוד או לעיקול.
בפברואר 2008 גיבש משרד האוצר נוסח תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס"ח- 2008 , והן אכן הותקנו בשנה זו ונקבע בהן כי כספי הפיקדון יופקדו לחשבון בנק נפרד עבור כל עובד זר ולא לקרן.
במרץ 2008 הודיע משרד הכלכלה לציבור כי הוא מתכוון להקים בשיתוף משרד האוצר חשבון בנק מיוחד להפקדת פנסיה עבור עו"ז, וההפקדה לחשבון זה תהיה תחליף לתשלום קרן פנסיה עבור עו"ז.
37 ה"פ (מחוזי י -ם) 20180 -03-11 איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי; ה"פ (מחוזי י-ם) 36815 -03-11 עמותת חברות הסיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי (מאגר ממוחשב, 7.
ההחלטה בתיק זה ניתנה במסגרת בקשה לסעד זמני.
על החלטה זו תלוי ועומד ערעור בבית המשפט העליון (ע"א 7000/11 המוסד לביטוח לאומי נ' איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל).
38 המוסד ל ביטוח לאומי נותן גמלת סיעוד לזכאי ל ה המעוניין להעסיק עובד זר, באמצעות חברת סיעוד שמוכרת על ידי המוסד לביטוח לאומי למתן שירותים דרך גמלת חוק סיעוד .
בהיעדר תקנות והנחיות ברורות לגבי ניהול ההפרשות הפנסיוניות עבור העו"ז, דרש המוסד לביטוח לאומי מחברות הסיעוד שמעסיקות עו"ז בענף הסיעוד להעביר את הכספים שהוא מעביר אליהן לטובת תשלום פיצויי פיטורין ופנסיה לחשבון בנק נפרד, כמשמעותו בחוק עובדים זרים לעניין הפיקדון.
החברות התנגדו לדרישה זו ועתרו לבית המשפט.
39 צו הרחבה לביטוח פנ סיוני מקיף במשק לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז - 1957 .
פורסם בילקוט פרסומים 5772 ביום 29.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 " בתקופת הביניים עד להקמת חשבון הבנק ועיגון ההסדר בתקנות לפי סעיף 1יא לחוק כאמור, מוצע כי מעסיקי העובדים הזרים ישמרו את הסכומים האמורים להיות מופרשים על ידיהם עבור פנסיה לעובדים הזרים, בזיקה לקבוע בצווי ההרחבה ובהסכמים הקיבוציים, בחשבון נפרד הנושא ריבית והצמדה".
מי ש זכאי לגמלת סיעוד או לקצבת שירותים מיוחדים מאת המוסד לביטוח לאומי 40 ומעוניין להעסיק עובד זר צריך לפנות לחברת סיעוד שמוכרת על ידי המוסד ל ביטוח לאומי לצורך העברת התשלום באמצעותה.
מכיוון שהמטופל מחויב להעסיק את העובד הזר במשרה מלאה ושיעורי הגמלה שמשלם הביטוח הלאומי עבור העסקת עובד זר הם עבור משרה חלקית, נדרש המטופל להשלים את יתרת עלות ההעסקה מכיסו הפרטי.
בהיעדר תקנות והנחיות ברורות לגבי ניהול ההפרשות הפנסיוניות עבור העו"ז, דרש המוסד לביטוח לאומי מחברות שנותנות שירותי סיעוד ומעסיקות עו"ז בענף הסיעוד להעביר את הכספים שהוא מעביר אליהן לטובת תשלום פיצויי פיטורין ופנסיה לחשבון בנק נפרד, כמשמעותו בחוק עובדים זרים.
בעקבות דרישתו זו עתרו איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל ועמותת חברות הסיעוד לבית המשפט נגד המוסד לביטוח לאומי41 .
המוסד טען כי לפי דיווחים שהתקבלו מנותני שירותים42, עו"ז רבים אינם מקבלים את כספיהם באופן מלא או חלקי; כי הימנעותן של נותנות השירותים מביצוע ההפרשות והותרת כספי התשלומים הסוציאליים בידיהן פוגעת באינטרס ציבורי חשוב, שכן יש בכך כדי להוזיל את עלויותיהם של העו"ז על פני עובדים ישראליים, דבר המהווה תמריץ להגדלת מספר העו"ז בישראל בניגוד למדיניות הממשלה .
בהחלטה האמורה מספטמבר 2011 קבע בית המשפט המחוזי שכל זמן שכספי הפנסיה ופיצויי הפיטורים המיועדים לעו"ז אינם מופרשים כסדרם, מצויים כספים אלה בסכנה, הן משום שהדבר מותיר בידיו של המעסיק כוח לשלול כספים אלה מהעובד הזר עם סיום יחסי העבודה, והן בשל כך שכספים אלה אינם מוגני ם מפני עיקול ושעבוד ; "אחת מן המטרות שכספים אלה באים לשרת היא הבטחת יציאתם של העובדים הזרים מישראל במועד.
מובן, אם כן, כי אי-השלמת ההסדר החקיקתי הנדרש שמה לאל אף מטרה זו".
40 המוסד לביטוח לאומי מעניק גמלת סיעוד למי שהגיע לגיל הפרישה והוא אינו מתגורר במוסד סיעודי, ולקצבה לשירותים מיוחדים זכאים גברים ונשים עד גיל פרישה.
הגמלה והקצבה נ יתנות לאלה אשר זקוקים לעזרת אדם אחר בביצוע פעולות היום-יום (התלבשות, אכילה, רחצה, ניידות בבית ושליטה על הפרשות ), או שה ם זקוקים להשגחה מתמדת למניעת סכנת חיים לעצמם או לאחרים.
41 ה"פ (מחוזי י -ם) 20180 -03-11 איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי; ה"פ (מחוזי י -ם) 36815 -03-11 עמותת חברות הסיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי.
42 לעובד הזרבענף הסיעוד יש למעשה שני מעסיקים - חברת הסיעוד נותנת השירותים והמטופל או בן משפחתו.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החוק מחייב את כל המעסיקים במשק לבצע הפרשות לפנסיה ולפיצויי פיטורים עבור עובדיהם, ובח וק עובדים זרים נקבע המנגנון להפקדת כספים אלה.
כדי להבטיח שכספים אלה יופרשו כסדרם ויגיעו לידי העו"ז וכן כדי להגן על הכספים האלה מפני עיקול ושעבוד, יש צורך להתקין את תקנות הפיקדון האמורות להסדיר את מנגנון הפקדת הכספים.
על התקנתן הופקד שר הכלכלה, אולם במשך 14 שנים לא השלימו שרי הכלכלה משימה זו.
בכך נפגעה האפשרות להבטיח את הזכויות הסוציאליות של העו"ז, הנמנים עם קבוצת העובדים החלשים ביותר במשק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר הכלכלה להשלים בהקדם את הליך התקנת התקנות בכל הענפים שבהם מועסקים עו"ז , לרבות ענף החקלאות, זאת בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת העבודה של הכנסת.
טיפול מתמשך ולא תכליתי בהתקנת התקנות43 .
בשנים 2013 -2009 קיבלה הממשלה החלטות המטילות על השרים הנוגעים בדבר להתקין תקנות פיקדון לעו"ז בכל הענפים שבהם הם מועסקי ם וקבעה לוחות זמנים להגשתן לוועדת העבודה של הכנסת.
במאי 2009 קבעה הממשלה שעל שר הכלכלה להביא לאישור הוועדה בתוך 30 יום תקנות פיקדון לעו"ז לגבי כל הענפים שבהם מועסקים עו"ז 44; בינואר 2010 היא החליטה להטיל על שר הפנים להתקין תקנות בהתייעצות עם שר הכלכלה ולהביאן לאישור הוועדה עד לתחילת יוני 201045 .
כעבור כשלוש שנים החליטה הממשלה להטיל על שרי הפנים והכלכלה, בהסכמת שר האוצר, להתקין תקנות פיקדון לעו"ז שיאפשרו למוסד לביטוח לאומי להפריש סכום חודשי מגמלת הסיעוד למעסיקי עו"ז, והוא יועבר לפיקדון על שם העו"ז46.
נמצא כיבשנים 2010 -2006 הובאו לדיון בוועדת העבודה של הכנסת הצעות לתקנות הפיקדון אשר התייחסו רק לענף הבנייה ולא לכל הענפים, למרות החובה להתקין תקנות בכל הענפים שבהם מועסקים עו"ז, לרבות ענף הסיעוד.
אופן ניהול חשבון הבנק : בנובמבר 2006 דנה הוועדה בהצעת שר הכלכלה דאז מר אליהו ישי לתקנות הפיקדון.
הוועדה לא אישרה את התקנות משום שמשרד האוצר טרם התקין תקנות לגבי אופן ניהול חשבון הבנק שבו ינוהלו כספי הפיקדון.
רק בפברואר 2008 התקין שר האוצר את תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס"ח- 2008 , ובהן קבע את אופן ניהול חשבוןהבנק.
השימוש בכספי הפיקדון שלא נוצלו : בספטמבר 2008 אישרה הוועדה את ההצעה לנוסח תקנות הפיקדון שהגיש שר הכלכלה דאז עם כמה שינויים.
43 בעניין זה ראובקובץ דוחות זה את הדוח, "הטיפול בהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ' 111.
44 החלטה מס' 147 ממאי 2009.
45 'החלטה מס 1274 מינואר 2010.
46 'על פי החלטה מס168 ממאי 2013 , המוסד לביטוח לאומי יפריש את הסכומים האמורים רק אם ביקש הזכאי מהמוסד לביטוח לאומי לעשות כן .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 משרד האוצר התנגד לשינויים שהציעה הוועדה, ורק כעבור שמונה חודשים ממועד אישור התקנות, במאי 2009 , קבעה הממשלה בהחלטתה כי כספי הפיקדון האמורים ישמשו למימון הוצאות בריאות של עו"ז47 , כפי שביקש משרד האוצר.
התקנות האלו לא הובאו שוב לדיון בוועדה ולא הותקנו.
התשואה הבנקאית על כספי הפיקדון : במרץ 2010 דנה הוועדה בהצעה אחרת לתקנות הפיקדון, אשר העלה שר הכלכלה דאז מר בנימין בן אליעזר.
הוועדה לא אישרה את ההצעה משום שנטען שכספי העו"ז בענף הבנייה נשחקים בחשבון הבנק, לפי המנגנון הקבוע בתקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק) , התשס"ח- 2008 .
הוועדה ביקשה לקבוע מנגנון אחר להשאת התשואה של הכספים שיופקדו, וכעבור שלושה חודשים היא דנה בהצעה שוב, אך לא אישרה אותה משום שסברה שהתשואות על הפיקדונות שהציע משרד האוצר אינן כדאיות כלכלית.
רק כעבור שמונה חודשים, בפברואר 2011 , תיקן שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ את תקנות הפיקדון הנוגעות לחשבון בנק, כך שתנאי ההפקדה בחשבון הבנק ייקבעו בהליך תחרותי, ולא בפיקדון שבועי מתחדש (כפי שנקבע בעבר).
מאפריל 2010 ועד מוע ד סיום הביקורת לא הובאו לדיון כלל בוועדה הצעות לתקנות הפיקדון.
חוק-יסוד: הממשלה קובע, בין השאר, כי הממשלה נושאת באחריות משותפת כלפי הרשות המחוקקת, ואילו לכל שר אחריות מיניסטריאלית לענייני משרדו כלפי ראש הממשלה.
ביצוע החלטות הממשלה מונח לפתחם של השרים והם אחראים לבצען גם אם מתעוררות בגינן מחלוקות בין המשרדים.
בתקנון עבודת הממשלה ה-31 שהיה בתוקף עד אוגוסט 2012 נקבעכי סמכות הנתונה על פי דין בידי שני שרים או יותר ואין ביניהם הסכמה על הפעלתה, השר שביקש מעמיתו להפעיל סמכות משותפת זו ולא נענה בתוך 30 יום - יביא את המחלוקת לפני ראש הממשלה.
מהאסמכתאות עלה שבאוגוסט 2011 העביר שר הכלכלה לשעבר, מר שלום שמחון, את הצעתו לנוסח התקנות לפיקדון עו"ז בענפי הסיעוד והבנייה לשר הפנים דאז מר אליהו ישי ולשר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ; שר הפנים דאז לא השיב על פנייה זו.
שר הכלכלה לשעבר פנה ליועץ המשפטי לממשלה בנדון, והמשנה ליועץ פנתה אף היא לשר הפנים דאז, אולם הוא לא השיב גם על הפנייה הזאת.
לא הותקנו תקנות הפיקדון לעו"ז שר הפנים דאז מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר ובאוקטובר 2014 בין היתר: "בכל הקשור להטלת חובה על מטופל סיעודי לשלם פיקדון חודשי עבור עובד זר, שהוא העסיק, סברתי שאין להטיל חובה כזו - שיש לצידה גם ענישה פלילית - על ציבור מטופלים סיעודיים חלש, אשר לעיתים קרובות מתקשה אף לשלם את שכר הבסיס של העובדים הזרים מדי חודש בחודשו.
גם כאשר הוצע להטיל חובה זו רק על חברות הסיעוד הנותנות שירותים למטופלים הסיעודיים, סברתי, מתוך ניסיוני בתחום ופניות רבות שהגיעו אליי, כי ההחלטה עלולה לייקר את שכר העובד הזר למטופל הסיעודי בעקיפין".
עוד ציין השר דאז: "כל עוד לא הובהר להנחת דעתי כי התקנת התקנות המו צעות לא תביא להרעת התנאים של המטופל הסיעודי בקשר .
47 החלטת ממשלהמס' 147 שהתקבלה ב- 12.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 להוצאות החודשיות השוטפות שלו לצורך מימון שירותי העובד, לא מצאתי מקום לקדם את התקנות כל עוד הן התייחסו לענף הסיעוד".
התייחסותו האמורה של שר הפנים דאז משקפת אי-הסכמה לעמדתו של שר הכלכלה שגיבש את נוסח התקנות.
בפועל אי -הסכמה זו לא לובנה כיאות לצורך קבלת החלטה מוסכמת בנושא.
שר הפנים דאז לא השיב על הפניות שהועברו אליו בנושא , ואילו שר הכלכלה לשעבר לא הביא את דבר אי-ההסכמה בינו ובין שר הפנים דאז לפני ראש הממשלה48 .
כתוצאה מאלה, נוסח התקנות שהציע שר הכלכלה, אשר נגע למועסקים בענפי הסיעוד והבנייה בלבד, לא הועבר לאישורה של ועדת העבודה של הכנסת.
בינואר 2012 החליטה הממשלה להנחות את שרי האוצר והכלכלה לשעבר להפיץ תזכיר חוק לתיקון חוק עובדים זרים, ולפיו כלל התשלומים הסוציאליים שעל המעסיק לשלם לקרן פנסיה, לתכנית חיסכון אחרת, לקופת תגמולים לפי הסכם קיבוצי או לצו הרחבה, ינוכו משכרו של העובד הזר ויועברו ב אמצעות המעסיק לפיקדון.
ההחלטה נגעה רק לענפי הסיעוד והבנייה, ונקבע בה כי תחולתו של תיקון חוק זה תהיה רק לאחר התקנת תקנות הפיקדון לפי חוק עובדים זרים.
עד מועד סיום הביקורת לא הסתיימה הכנתו של תזכיר החוק.
במרץ 2014 הוכנה טיוטה של תקנות לפיקדון עו"ז בענפי הבנייה והסיעוד.
עד מועד סיום הביקורת לא הותקנו התקנות.
לענף החקלאות, שבו מועסקים 31% מכלל העו"ז החוקיים בארץ, אף לא גובשה טיוטת תקנות.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד המשפטים כי בהצעת חוק שמקדמת הממשלה היא צפויה להסדיר גם את נושא הפיקדון לעו"ז בענף הבנייה והסיעוד.
אולם נמצא כי מאוחר יותר אמנם עברה הצעת החוק בקריאה שלישית בכנסת, אולם הנוסח שעבר לא כלל את נושא הפיקדון לעו"ז בענף הבנייה והסיעוד.
משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה כי בעת גיבוש תקנות הפיקדון פעל המשרד לעדכון תקנות אחרות (תקנות הניכויים המותרים מעובדים זרים בחקלאות), והוחלט לקדם את תקנות הפיקדון במשותף עם תקנות אלה.
48 כנדרש בפרק א' סעיף9 לתקנון עבודת הממשלה ה-31.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 פיקדון לעובדים הזרים נועד לשרת שתי מטרות: הבטחת זכויות סוציאליות לעובד הזר בישראל ויצירת תמריץ חיובי לעזיבתו את הארץ עם תום תקופת העסקתו בה כדין.
לשם קביעת חובת הפיקדון על מעסיקי עו"ז נדרשו השרים הנוגעים בדבר לפעול להתקנת תקנות שיבטיחו זאת.
פעולתם בעניין זה של משרדי הכלכלה, הפנים והאוצר והשרים שעמדו בראשם נכשלה.
כתוצאה מכך, משך שנים רבות לא הובטחו זכויות עו"ז, שהם מהעובדים החלשים ביותר במשק.
כמו כן כספים שהופקדו לצורך הבטחת זכויות אלו לא הגיעו ליעדם ולא היו מוגנים כנדרש.
אי- התקנת התקנות פגעה אף ביכולת לממש את תכלית החקיקה להבטיח את יציאתם מהארץ של עו"ז שתקופת שהייתם ועבודתם בה כחוק הסתיימה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השרים הנוגעים בדבר - שר הכלכלה, שר הפנים, ושר האוצר - לפעול ללא דיחוי נוסף להשלמת הליך התקנת התקנות בדבר חובת הפיקדון לעובדים זרים בכל הענפים שבהם הם מועסקים, לרבות ענף החקלאות.
הלנת עובד זר מחוץ לבית המטופל בענף הסיעוד .
על פי החלטת הממשלה ממאי 2009 , התנאי לקבלת היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד הוא שמבקש ההיתר יתחייב כי העובד הזר יתגורר עמו .
משרד האוצר רשאי להמליץ ל מנכ"ל רשות האוכלוסין על קביעת אמות מידה לחריגים לעניין זה, ככל שיתברר כי קיים צורך כאמור.
ההנחה שעומדת בבסיס החובה להלין את העובד הזר בבית המטופל היא שהמטופל זקוק לשעות טיפול רבות או לנוכחות המטפל בביתו במשך שעות אלו.
לכן אם המטופל לא מלין את המטפל בביתו, יש בכך כדי להעיד כי הוא אינו זקוק לו לשעות רבות ובמקרה זה יש להעדיף העסקת עובד ישראלי.
רשות האוכלוסין סברה כי יש מקום לקבוע אמות מידה לחריגים לכלל זה במקרים שיש קושי להלין את העובד הזר בבית המטופל, והיא הודיעה על כך למשרד האוצר באפריל 2011 ,.
באותו החודש התקיים דיון של הרשות עם נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר והוחלט להקים ועדת חריגים לבחינת "מקרים הומניטאריים ספורים" בנוגע לאי -הלנת עו"ז בסיעוד בבית המעסיק.
נמצא כי בידי רשות האוכלוסין לא היו נתונים מרוכזים בדבר היקף הבקשות שהפנו אליה מעסיקים בענף הסיעוד שלטענתם לא היה באפשרותם להלין את העובד הזר בביתם.
על היקף המקרים שבהם מבקשים מעסיקים לאשר הלנת עו"ז שלא בביתם אפשר ללמוד מהנתונים הבאים: בשנים 2013 -2011 קיימה הרשות שימועים ל -19 מעסיקים (כל אחד מהם מעסיק בדרך כלל עובד זר אחד), 14 .
מהם משום שלא הלינו את העובד הזר בביתם 3.
בשנים 2013 -2011 פנו מטופלים סיעודיים לרשות האוכלוסין בבקשה להתיר להם לא להלין בביתם את העובד.
לדוגמה, בבקשה של משפחה בת שמונה נפשות שלה ילד החולה בניוון שרירים צוין כי בבית יש ארבעה חדרי שינה, כאשר חדר אחד בו שוהה החולה עמוס בכל הדרוש לטיפולו ובשאר החדרים ישנים שאר בני המשפחה; אין מקום פנוי בבית ואין אפשרות להרחבה.
הרשות השיבה למטופלים כי לא ניתן להיעתר לבקשתם משום שוועדה שבראשה עומד נציג משרד האוצר לא גיבשה המלצות בנושא, אף על פי שהרשות פנתה למשרד האוצר בעניין.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 4.
במהלך הביקורת, באוקטובר 2013 , הוגשה עתירה לבג"ץ49 בדרישה לחייב את המדינה לקבוע אמות מידה לחריגים להחלטת הממשלה, במטרה לתת היתרים להעסקת עו"ז בסיעוד למעסיקים סיעודיים אשר לא יכולים להלין את העובד הזר בביתם.
מתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה עולה שרק באוקטובר 2014 התכנס צוות בין-משרדי לשם קביעת אמות מידה להלנת עובד זר בסיעוד שלא בבית המטופל.
הצוות המליץ למנכ"ל רשות האוכלוסין להתיר העסקת עובד זר ללא לינה רק במקרים שבהם מועסקים שני עובדים זרים בתוך אותו משק בית ורק לאחד המטפלים.
מנכ"ל הרשות קיבל את המלצת הצוות הבין -משרדי.
בפסק הדין בעתירה דלעיל קבע בג"ץ שהצוות הבין-משרדי "נולד בעיקרו בעקבות הגשת העתירה", וכי בעקבות המלצת הצוות אין מקום להתערבות בית המשפט, ותישמר זכותה של העותרת לשוב לנושא בעתיד50 .
באמצע ינואר 2015 מסרה הרשות כי היא טרם גיבשה כללים ליישום המלצות הצוות הבין-משרדי לשם פרסומן לציבור.
עוד ב - 2009 יצרה הממשלה תשתית כדי לאפשר הלנת עו"ז מחוץ לבית המטופל במקרים מיוחדים.
רשות האוכלוסין הודיעה למשרד האוצר עוד ב - 2011 כי לדעתה יש צורך בקביעת אמות מידה לכך והטיפול בקביעתן הוטל על משרד האוצר.
במשך שלוש שנים משרד האוצר לא פעל לקביעת אמות מידה כאמור, והרשות לא שבה והתריעה על כך; רק לאחר שהוגשה כאמור עתירה לבג"ץ הוגשה למנכ"ל רשות האוכלוסין המלצה בעניין זה.
הבאת עובדים זרים ומתן היתר לשהייתם בארץ .
בדוח מבקר המדינה משנת 200351 " :נכתבהעובד הזר המגיע לישראל משלם, בארצות מסוימות, סכומים שבין 10,000 -3,000 .
דולר כדי לעבוד בישראל סכום זה מתחלק בין חברת כוח האדם בארץ המוצא לבין מתווכי כוח אדם בארץ".
גביית דמי תיווך ממבקשי עבודה שלא כדין מהווה תשתית להעסקה בתנאי עבדות בשל התלות שהיא יוצרת בין מי ששילם את דמי התיווך ובין מעסיקו.
עצם השעבוד לחוב הופך את העובד לנוח מאוד לניצול.
במטרה למנוע ניצול לרעה של עו"ז וגביית עמלות מופרזות מאלה שמבקשים לעבוד בישראל, קבעה הממשלה בשנת 2007 ובשנים שלאחר מכן 52 כי הבאת עו"ז לישראל תתבצע רק באמצעות הסכמים בילטרליים של ישראל עם מדינות המוצא שלהם, ותחת פיקוחו של ארגון ההגירה הבין -לאומי ( IOM)53 .
תכלית ההסכמים היא יצירת מנגנון פעולה ישיר בין מדינת ישראל למדינות המוצא, שנועד למנוע גביית דמי תיווך אסורים מעו"ז וסחר בבני אדם על ידי .
49 בג"ץ 6945/13 כן לזקן לקידום זכויות הזקנים נ' שר האוצר (פורסם במאגר ממוחשב, 3.
50 פסק הדין ניתן ביום 3.
51 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003) , "העסקת עובדים זרים", עמ' 684-649 .
52 'החלטות ממשלה מס 2211 מאוגוסט 2007 , 3996 מאוגוסט 2008 ,752 מספטמבר 2009 'ומס 3453 מיולי 2011 .
ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), "היתרים להעסקת עובדים זרים בענפי החקלאות והבנייה", עמ' 1074 -1035 .
53 ארגון ה- IOM ( International Organization for Migration ), מאי 2014 , www.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 גורמי תיווך פרטיים.
בשנים 2013 -2010 חתמה ממשלת ישראל על הסכם בילטרלי להבאת עו"ז לענף החקלאות עם ממלכת תאילנד, וכן הסכמים בילטרליים להבאת עו"ז לענף הבנייה עם הרפובליקה הבולגרית ועם רפובליקת מולדובה54 .
במסגרת ההסכמים נכנסו לישראל עד סוף שנת 2013 כ- 8,100 עו"ז מתאילנד, 900 עו"ז מבולגריה ו-210 .
המעסיק של העובד הזר בענף הסיעוד הוא האדם המטופל או בן משפחתו - קשיש או נכה המוגבל בתפקודו.
על פי נוהלי רשות האוכלוסין, כל מעסיק וכל עובד זר בענף זה חייבים להיות רשומים בלשכה פרטית בעלת רישיון, אשר אחראית להבאת העובד הזר מחו"ל ולהשמתו אצל המטופל.
על פי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט - 1959 , לשכה פרטית אינה רשאית לגבות או לקבל ממבקש עבודה, במישרין או בעקיפין, בישראל או מחוץ לישראל, תשלום כלשהו, אלא אם כן הוא "תשלום מותר "55.
בשנת 2013 הועסקובענף הסיעוד בישראל כ- 40,000 עו"ז חוקיים, שהם כ-70% .
מהעו"ז בישראל ביולי 2011 החליטה הממשלה להנחות את מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול להסדרת תכנית ניסיונית לגיוסם של 300 עו"ז לכל הפחות 56 בענף הסיעוד באמצעות התקשרות בהס כם בילטרלי עם מדינות המוצא של העו "ז, כפי שיוחלט על ידי מ נכ"ל רשות ה אוכלוסין בהתייעצות עם צוות בי ן-משרדי לעניין הסכמים בילטרליים שפעל באותה העת בתחומי החקלאות והבנייה 57, שבראשו עמד מנכ"ל רשות האוכלוסין.