HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת עבודתה השוטפת הקרן נדרשת לאסוף מידע ולנהל נתונים רבים, ובכללם נתונים על מוסדות ההכשרה ו על הקורסים, פרטי המשתתפים בקורסים ו פרטי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |783 .
נתונים אלה משמשים אותה בין היתר לבדיקת הזכאות להשתתף בקורס, לקבלת כספים ו להוצאתם, לדיווח לגופים מנהלים ועוד.
ריכוז ם, עיבוד ם וניתוחם של נתונים אלה אמורים לשמש אותה כתשתית לקבלת החלטות וגם לצורך מעקב ובקרה.
עם תחילת פעילותה של הקרן בשנת 2012 היא החלה לנהל את הנתונים באמצעות קובצי גיליון חישוב אלקטרוני (להלן - אקסל), ובמקביל היא פנתה לכמה חברות בתחום מערכות מידע בבקשה להקים מערכת מידע שתאפשר לה לנהל את הנתונים באופן יעיל ואמין יותר.
צורך זה בא לידי ביטוי בתכנית העבודה של הקרן לשנת 2013, ובה צוין כי קיים צורך מידי בפיתוח ו בהטמע ה של מערכת ניהול ומידע ממוחשב שתאפשר בין היתר : ניהול הידע והמידע הארגוני, שיפור הניתוחים הסטטיסטיים ומעקב ארוך טווח על פעילות הקרן.
במאי 2013 העלה סקר סיכונים שנעשה בקרן כי היא נחשפת לסיכון של טעויות בסבירות גבוהה בגלל ניהול המידע הרב שבה באמצעות תוכנות משרדיות ובגלל בקרתה הידנית של הקרן.
בהמשך שנת 2013 התקשרה הקרן עם חברהכדי שזו תפתח עבורה מערכת מידע לצרכיה.
מאז 2013 ועד סוף 2015 הסתכמו הוצאות הקרן בגין מערכת המידע בכ- 300,000 ש"ח; ולשנת 2016 , לפי דוח התקציב, היא הקצתה לכך עוד כ- 320,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה העלה כי נכון למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2016 , דהיינו למעלה משלוש שנים ממועד ההתקשרות לפיתוח מערכת המידע, ועל אף המשאבים הרבים שהוקצו לכך, המערכת עדיין אינה משמשת כלי יעיל לניהול ולתפעול, אין ביכולת הקרן לנתח את פעולותיה ניתוח מקצועי ואמין על בסיס נתוני אמת, ותהליך קבלת החלטותיה לוקה בחסר.
כך, חלק ממרכיבי המערכת אינם פועלים באופן מלא, בכלל זה טרם הוזנו אליה כל נתוני העבר, ועדיין נעשה שימוש ידני בקובצי אקסל.
על הקרן לפעול ללא דיחוי נוסף לסיום הפיתוח וההטמעה של מערכת המידע בהתאם ללוח זמנים שייקבע מראש.
ליקויים בפיקוח ובבקרה של משרד הכלכלה על הקרן .
כדי להבטיח שהקרן אכן פועלת לפי ההסכם, על הממשלה או על מי מטעמה לקיים פיקוח ובקרה על ביצועו.
בהסכם נקבע כי האחריות לפיקוח על הקרן נתונה למשרד הכלכלה.
בבדיקת פעולותיו של המשרד בנדון הועלו הליקויים כדלקמן: 1.
בהסכם נקבע כי משרדהכלכלה או מי שימונה מטעמו יהיה רשאי לקיים בכל עת ביקורת ובדיקה בקרן בכל הקשור בביצוע פעולותיה או בתמורה הכספית , וכן נקבע כי הוא יכול לדרוש מהקרן להעביר לבדיקת רואה חשבון מטעמו 784 |דוח שנתי 67ב .
נתונים על הקורסים שהתקיימו מכוח ההסכם: מספרם, מספר המשתתפים בהם וכיוצא באלה.
ביוני 2013 אכן שכר משרד הכלכלה רואה חשבון מטעמו כדי שיבדוק במשרדי הקרן את "מנגנון התקורה" ויישומו בידי הצדדים להסכם ואת התנהלותה הכספית של הקרן.
בסיום בדיקתו הגיש רואה החשבון לחשבות המשרד מסמך ובו המלצות לשינויים בשיטת חישוב התקורה , אך המשרד לא העביר לתגובת הקרן את סיכום רואה החשבון.
נמצא גם שהמשרד לא קיבל החלטות בנוגע להמלצותיו של רואה החשבון ובפועל הן לא יושמו.
בנובמבר 2014 החל משרדהכלכלה בבדיקה נוספת בקרן, בדיקת רואה חשבון אחר מטעמו, שמטרתה בקרה על תהליכי העבודה בקרן.
בטיוטת דוח הבדיקה המליץ רואה החשבון בין היתר : להוסיף בהסכם הוראות בדבר תהליכי העבודה של הקרן במסלול הקורסים, לבחון את האפשרות לשינוי הגדרת ן של מטרות הקרן ועוד.
בנובמבר 2015 הועברה טיוטת הדוח לתגובת הקרן , וזו העבירה למשרד את תגובתה בסוף אותו החודש.
נכון לסוף 2016 , דהיינולמעלה משנה מאז הועברה תגובת הקרן, המשרד טרם עמד על קבלתו של דוח סופי מרואה החשבון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי ככל שחולף זמן רב יותר ממועד סיום הבדיקה, פוחתות הרלוונטיות והאפקטיביות שלה.
בכך גם יורדים לטמיון הכספים ששולמו עבורה ונפגע האינטרס הציבורי מהעדר הבחינה ומאי-היישום של ההמלצות המקצועיות שהוגשו .
כחלק מהליכי הפיקוח והבקרה על הקרן נקבע בהסכם כי על הקרן להגיש למשרד הכלכלה אחת לחצי שנה דוח ובו פירוט של ביצוע תכנית העבודה שאושרה, לרבות פירוט הקורסים שאושרו , הפעולות ועלויותיהן בתקופה המדווחת ופרטי התלמידים בכל אחד מהקורסים (להלן - דוח ביצוע).
בביקורת נמצא כי למרות האמור לא העבירה הקרן למשרד דוחות ביצוע שוטפים אחת לחצי שנה כנדרש, והמשרד עצמו לא עמד על קבלתם.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |785 .
על פי תנאי ההסכם , הקרן זכאית לקבל תשלום גם עבור הוצ אותיה לתפעול קורסים, ואלה נגזרות מעלות הקורסים בפועל.
בשנת 2015 אושר לקרן סכום של עד כ -5 מיליון ש"ח עבור תפעול קורסים .
הסכום נגזר מעלות הקורסים שתכננה הקרן לקיים באותה השנה - כ-70 .
מיליון ש"ח בפועל הזמינה הקרן ממוסדות הכשרה קורסים בעלות של כ -31 מיליון ש"ח בלבד, אך בהיעדר דוח ביצוע חצי שנתי לא היה למשרד הכלכלה מידע בעוד מועד על צמצום ניכר זה בהיקף הקורסים באותה השנה.
אילו היה למשרד הכלכלה מידע שכזה, היה הדבר אמור להביא להפחתת יותר ממחצית הסכום שהוא משלם לקרן.
יצוין כי המשרד שילם לקרן במהלך שנת 2015 כ-4.
מסיכום דיון אשר התקיים במהלך שנת 2016 ,ובו השתתפו נציגי אגף החשכ"ל, נציגי האגף להכשרה מקצועית נציגי משרד הכלכלה ונשיא התאחדות התעשיינים, עלה כי הקרן לא מסרה למשרד הכלכלה דוחות ביצוע שוטפים ולא עדכנה אותו לגבי ההפחתה של מחזור הקרן ב-50%; עקב כך קיבלה הקרן תשלום עודף בגין הוצאות תפעול הקורסים.
נציגי הממשלה ביקשו מהקרן להשיב את הכספים אשר שולמו ביתר, ובתגובה טענה הקרן כי הסכום שקיבלה אינו חורג מהנקבע בהסכם.
בסופו של דבר לא חויבה הקרן להשיב כספים אלה.
עוד נקבע בהסכם כי משרד הכלכלה רשאי לבקש מהקרן , והקרן מתחייבת למסור למשרד בכל עת שתידרש לכך, דיווחים ונתונים הקשורים בביצוע פעולותיה, לרבות קבלות בדבר הוצאותיה.
בביקורת נמצא כי המשרד אמנם מקבל מהקרן נתונים וקבלות בדבר הוצאותיה, אולם הוא בודק אותם רק באקראי , ללא שיטה או תכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפיקוח והבקרה של משרד הכלכלה על פעילות הקרן לקויים.
מנהל האגף להכשרה מקצועית (האגף שבאחריותו הפיקוח השוטף על הקרן) כתב במאי 2016 מכתב לסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש במשרד בנושא הבקרה על הקרן.
במכתבו הוא ציין כי "לא קיימת פרופורציה בין היקפי פעילות הקרן לבין כח האדם המוקצה באגף לעניין תהליכי הבקרה.
הנעשים מטעם המשרד" וכי "נושא הבקרה בהיבט התקציבי והפדגוגי אינו מטופל באופן המקצועי והראוי שהיינו רוצים לבצע ולא עם כמות ואיכות כח האדם הנדרשת לכך, במיוחד לנוכח.
תקציבים כה גבוהים המוקצים לקרן".
לנוכח האמור לעיל ולנוכח הממצאים בדבר הוצאות השכירות של משרדי הקרן ובדבר ניהול הנתונים בקרן, על משרד העבודה להעמיק את המעקב והבקרה על פעולות הקרן והתקשרויותיה ולעשותם באופן שיטתי וסדור יותר.
משרד העבודה אליו כאמור הועברה ביולי 2016 , בין היתר, האחריות לפיקוח על הקרן, מסר בת שובתו מדצמבר 2016 .
":, כי ככלל המשרד מקבל את ביקורת המבקר בדבר הצורך בחיזוק מערך הפיקוח והבקרה של המשרד על פעילות הקרן.
עם זאת, המשרד מעיר על המגבלות הפיקוח שבהסכם והעובדה שאין בהסכם סעיף שמאפשר להטיל סנקציות כגון עיכוב תשלומים לקרן גם אם היא לא מעבירה נתונים כמתבקש ממנה.
בהמשך לממצאי הדוח, בכוונת האגף להכשרה מקצועית, בתיאום עם החשכ"ל (היכן שזה נדרש ) לפעול לטובת חיזוק מערך הבקרה והפיקוח לטובת ניהול תקין של ההסכם".
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |787 .
מדינת ישראל הקצתה לקרן מעגלים 600 מיליון ש"ח למשך עשור כדי ש זו תסייע לעובדים המתקרבים לגיל הפרישה באמצעות מימון פנסיה מגשרת או באמצעות קורסי הכשרה מקצועית לשם שדרוג מקצועי או לשם הסבה מקצועית.
מדובר בסכום נכבד בהשוואה ל כלל ה תקציב הממשלתי המיועד להכשרה מקצועית למבוגרים, ומצופה היה כי הוא ינוהל בראייה ציבורית מערכתית, בשקיפות, ובמטרה למצות את כספי הציבור באופן המיטבי.
ממצאי הביקורת העלו : ספק ניכר בנוגע לאפקטיביות של פעולות הקרן; ליקויים ב סדרי ניהול הוצאותיה ונתוניה; חוסר שקיפות של הקרן לגבי התחייבויותיה ל "צד קשור "; פגיעה ב יציבותה הניהולית עקב היעדר חלוקה ברורה של סמכויות בין יו"ר הקרן לבין המנכ"ל ועקב תחלופת מנכ"לים לאורך השנים.
על ועדת המעקב העליונה של הקרן לדרוש לבצע איסוף וניתוח של נתונים הנוגעים לאפקטיביות של פעולות הקרן.
כמו כן עליה לבחון מחדש , ללא דיחוי, את ההסכם בין ממשלת ישראל לקרן, לרבות את הנחות היסוד שלו, את מטרותיו, את תנאיו ואת עלותו לציבור - כל זאת לעומת התועלות הצפויות ממנו.
במסגרת בחינה זו ראוי לתת את הדעת על מידת הרלוונטיות של הפתרונות שהקרן מציעה לקהל היעד שלה ועל מידת הביקוש להם.
ללא קשר לבחינה זו, על משר ד העבודה להעמיק את הפיקוח ו את המעקב על הקרן כדי להבטיח שהתקציבים הניכרים המועברים אליה מכספי הציבור, אכן משרתים את מטרתם.
מערך הרכב של משטרת ישראל (להלן - צי הרכב) הוא אמצעי הכרחי לתפקודה.
מרבית כלי הרכב במשטרה נועדו לשימוש מבצעי ומינהלי, וחלקם משמשים רכבים צמודים לקצינים1, בהתאם לתקן.
צי הרכב כולל רכבים פרטיים, אוטובוסים, רכבי משא, ג'יפים, אופנועים, קטנועים וכלי רכב ייעודיים, דוגמת כלי רכב ממוגני ירי וכלי רכב של יחידות מיוחדות.
בשנת 2016 היה תקן צי הרכב של המשטרה 6,845 כלי רכב, והמצבה בפועל הייתה 6,492 כלי רכב, מהם992 כלי רכב דו-גלגליים.
לצורך פעילותה המשטרה מבצעת התאמות בכלי הרכב, בעיקר בכלי רכב המיועדים לשימוש מבצעי, ומתקינה בהם דיגומים2 , ובכלל זה אמצעי סימון כרכב משטרתי, מערכות תקשורת ומערכות אחרות הנדרשות לפעילויותיה המבצעיות.
להלן בתרשים 1 מספר כלי הרכב שנכללו בצי הרכב בשנת 2016 , לפיייעוד.
תרשים 1 : כלי הרכב שנכללו בצי הרכב בשנת 2016 , לפי ייעוד .
על פי נתוני המשטרה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
אגף תכנון וארגון במשטרה (להלן - אג"ת) מופקד על תכנון וקביעת התקן של כלי הרכב ועל עדכון התקן, לרבות התקן של כלי הרכב המוצמדים לשוטרים.
מחלקת התחבורה (להלן - מת"ח), הפועלת באגף תמיכה לוגיסטית, אחראית לספק את מכלול האמצעים והשירותים למערך הרכב, לשם הבטחת רציפות תפקודית .
1 לפיפקודת המטה הארצי בנושא הצמדת כלי רכב לבעלי תפקידים, בעל תפקיד בדרגת ניצב משנה ומעלה זכאי שהמשטרה תעמיד לשימושו כלי רכב בכל שעות היממה; בעל תפקיד בדרגת סגן ניצב זכאי לרכב לאחר שעות העבודה; ובעל תפקיד אחר יהיה זכאי לרכב אם ראש אגף תכנון וארגון יקבע כי צורכי עבודתו ואופי תפקידו מחייבים זאת.
מערכות והתקנים הנדרשים לפעילות מבצעית המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1369 .
במשטרה בשגרה, בעת מבצעים ובמצב חירום.
בין יתר תפקידיה אחראית מת"ח לניהול צי הרכב, לאפיון כלי הרכב הנדרשים למשטרה, לרכישתם, לתחזוקתם ולמכירתם.
בשנות השמונים של המאה העשרים החליט החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) כי המשטרה תרכוש כלי רכב באמצעות מכרזי רכש שמפרסם מינהל הרכב הממשלתי שבמשרד האוצר (להלן - מינהל הרכב).
מינהל הרכב הוא יחידת מטה באגף החשכ"ל, ותפקידו הוא לספק שירותי רכב לכלל משר די הממשלה ויחידות הסמך שלהם וכן לפקח על אופן השימוש בכלי הרכב.
לצורך רכישת כלי רכב מפרסם מינהל הרכב מכרזי רכש מרכזיים.
עם חברי ועדת המכרזים של מינהל הרכב נמנה גם נציג המשטרה, שיכול להציג את צרכיה ואת סדר עדיפויותיה ולהשפיע על ההחלטות המתקבלות.
בחודשים מרץ עד אוגוסט 2016 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא ניהול צי הרכב במשטרה והשימוש בו.
להלן בתרשים 2 פירוט התחומים בניהול צי הרכב המשטרתי שנבדקו בביקורת: 1370 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 2 : התחומים בניהול צי הרכב המשטרתי שנבדקו בביקורת .
בביקורת נבדקו בין היתר הנושאי ם האלה: ניהול תקציב הרכש של כלי הרכב המשטרתיים, ובכלל זה השימוש בעודפים שהצטברו בתקציב זה; הליך רכישת כלי הרכב; השימוש בכלי הרכב ובכלל זה החלטות בדבר הצמדת כלי רכב.
הבדיקה נעשתה במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) ובמשטרה - במת"ח וביחידות אחרות הפועלו ת באגף תמיכה לוגיסטית, באג"ת, בחשבות, במחוז תל אביב ובאגף התנועה.
בדיקות השלמה נעשו באגף התקציבים ובאגף החשכ"ל שבמשרד האוצר.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1371 .
ניהול תקציבהרכש של כלי הרכב המשטרתיים .
קרן בלאי רכב של משטרת ישראל .
היה התקציב לרכש כלי רכב חלק מהתקציב של המשטרהתקציב זה היה מושפע מקיצוצים שהוטלו מדי פעם בפעם על המשטרה ומהעברות תקציביות לשימושים אחרים.
בשל אי-הוודאות התקציבית לא פעלה המשטרה על פי תכנית סדורה לריענון צי הרכב, דבר שהביא להתיישנות כלי הרכב, לריבוי תקלות ולעלויות תחזוקה ודלק גבוהות.
על מנת לסייע למשטר ה להסדיר את המסגרת התקציבית לרכישת כלי רכב, לגבש שיטה יציבה ובת קיימה לניהול צי הרכב ולהבטיח שהתקציב שהוקצה ל החלפת כלי רכב ינוצל למטרה זו בלבד, הסכימו במאי 2006 משרד האוצר והמשרד לבט"פ על העברת התקנה התקציבית3 של רכש כלי הרכב במשטרה מתקציב המשטרה לתקציב המשרד לבט"פ.
תקנה תקציבית זו נקראת קרן בלאי רכב של משטרת ישראל (להלן - תקציב קרן הבלאי).
ניהול תקציב קרן הבלאי נעשה בדומה לניהול קרן ממשלתית כהגדרתה4 , ולפיכך העודפים הנוצרים בתקציב זה בשנה מסוימת מועברים לתקציב השנה העוקבת.
הכספים בתקציב קרן הבלאי נועדו לשימ וש למטרה ייעודית, וצוות היגוי אחראי לאישור הוצאתם.
בשנת 2015 היה התקציב המקורי של קרן הבלאי כ-253 מיליון ש"ח (כולל תקציב חד-פעמי בסך 45 מיליון ש"ח5 ), ובשנת2016 היה התקציב המקורי כ-165 מיליוןש"ח (כולל הפחתה בסך 50 מיליון ש"ח שהוחזרה במהלך השנה).
בתקציב המ שטרה הייתה באותן שנים תקנה של הוצאה המותנית בהכנסות ממכירת כלי רכב של המשטרה בסכום של 60 מיליוןש"ח - סכום המיועד גם הוא לרכש כלי רכב.
כמו כן מועברים לתקנת קרן הבלאי מדי שנה בשנה עודפים משנים קודמות (ראו להלן).
בשנת 2015 כללה תכנית החלפת כלי הרכב במשטרה החלפה של כ - 1,600 כלי רכב, בעלות רכישה של כ-196 מיליון ש"ח, ובשנת2016 - החלפה של כ- 1,370 כלי רכב, בעלות רכישה של כ -209 .
מיליון ש"ח המסגרת התקציבית לניהול צי הרכב : עם העברת תקציב קרן הבלאי למשרד לבט"פ במאי 2006 סיכמו אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן- אגף התקציבים) והמשרד לבט"פ על דרכי ניהול התקציב (להלן - הסיכום התקציבי).
בסיכום התקציבי נקבע כי ניהול צי הרכב יהיה באחריות המשטרה, ו"הניהול הכלכלי" יהיה .
3 תקציב המדינה בנוי באופןמִדְרָגִי - מרמת הסעיף, תחום הפעולה, התכנית והתקנה.
התקנה היא רמת הפירוט המירבית של התקציב .
4 בהתאם להוראת תקנון כספים ומשק 2.
9" , רישום חשבונאי וניהול תקציבי של קרנות ו של פיקדונות" (בתוקף מ- 1.
11), קרן ממשלתית משמשת לניהול פעילות ייחודית במסגרת הרשות הממשלתית.
בהוראה נקבע כי קרן תקציבית תנוהל בספרי הרשות הממשלתית בהתאם לקבוע בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
)סכום זה הופנה לשימושים שאינם קשורים לחידוש צי הרכב (ראו להלן 1372 |דוח שנתי 67ב .
לפיו נקבע התקציב באחריות צוות היגוי שבו יהיו נציגים מהמשטרה, מהמשרד לבט"פ ומאגפי התקציבים והחשכ"ל (להלן - צוות ההיגוי).
כן נקבע כי צוות ההיגוי יבחן את הניהול השוטף של צי הרכב, יקבל נתונים עדכניים על סוגי כלי הרכב בצי ויקבל דיווח על תכניות ההחלפה של כלי רכב, על ביצוען ועל מכירתם של כלי רכב .
עוד נקבע בסיכום התקציבי כי בשנים 2009-2006 יגדילו אגף התקציבים והמשרד לבט"פ בהדרגה את תקציב קרן הבלאי, וכי מקורות תקציביים שייווצרו עקב שימוש בכלי רכב חדשים יותר6 יתווספו לבסיס תקציב זה.
הגדלת תקציב קרן הבלאי נעשתה באמצעות הגדלה הדרגתית של בסיס התקציב השנתי ובאמצעות תוספות שנתיות חד-פעמיות.
משרד האוצר התחייב בסיכום התקציבי לפעול למניעת שחיקת תקציב קרן הבלאי, ובכלל זה למנוע את הכללתו בתקציבים שייעשו בהם קיצוצי רוחב.
ביוני 2006 עדכן ראש אגף תכנו ן, תקצוב ובקרה במשרד לבט"פ את המשטרה על הסיכום התקציבי וציין כי "החל משנת 2010 יעמוד תקציב בלאי רכב של מ"י על לפחות ]המשטרה[195 .
"מיליון ש"ח כאמור, לתקציב קרן הבלאי יש מטרה ייעודית - חידוש צי הרכב.
לפיכך התקציב צריך להיקבע על פי תחשיבים המבוססים על עלות ה החלפה של כלי הרכב המשטרתיים ועל פי התכניות להגדלת תקן צי הרכב.
משרד מבקר המדינה בדק באגף התקציבים ובמשרד לבט"פ האם קיים מתאם בין התקציב השנתי של קרן הבלאי לבין תוכנית החלפת כלי הרכב והרחבת צי הרכב.
בבדיקה לא נמצא שיש בידי מי מהם תחשיב לפיו נקבע התקציב.
אגף התקציבים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי סיכם עם המשרד לבט"פ על מנגנון ולפיו יוקצה מדי שנה בשנה בבסיס התקציב סכום המכסה את החלק היחסי של שווי הרכב במשך השנים שבהן הוא יהיה פעיל (בניכוי ערכו בשעת המכירה).
מנגנון זה יספק ודאות תקציבית למשטר ה ויאפשר לה להחליף את כלי הרכב בזמן הנדרש; כן יוצר המנגנון עודפי תקציב אשר מועברים מדי שנה בשנה.
בתשובתו מדצמבר 2016 הוסיף אגף התקציבים כי בסיס תקציב קרן הבלאי גדל גם בעקבות ההפרשה הנדרשת בגין הגידול בתק ן כלי הרכב של המשטרה, אולם אין בידו מסמך שמעגן ומפרט בכתב את המנגנון האמור.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כיתקציב הקרן מאפשר כיסוי משאבי לתקן הרכב של המשטר ה, כולל לכלי רכב שעדיין לא נרכשו.
המשרד לבט"פ הוסיף כי "בסיס תקציב תקנת קרן הבלאי תואם את תכנית ההחלפה שנבנית מידי שנה ומבוססת על הסיכום התקציבי שנחתם בין המשרד לביטחון הפנים ומשרד האוצר בשנת 2006 ".
עם זאת ציין המשרד כי בסיס תקציב הקרן אינו אמור בהכרח להיות תואם את תכנית ההחלפה, היות שהיא ממומנת גם מעודפי תקציב משנים קודמות הצבורים בקרן .
מכל מקום, בשנים 2016-2015 תאם בסיס תקציב קרן הבלאי את התכנית השנתית להחלפת כלי הרכב.
בתשובה משלימה מפברואר 2017 " :מסר המשרד לבט"פאין בידנו את החישוב ששימש בסיס לסיכום התקציבי.
בסיס תקציב קרן הבלאי כיום מייצג את שנקבע בסיכום התקציבי .
6 דבר שיביא לחיסכון בעלויות התפעול שלהם ולעלייה הדרגתית בהכנסות ממכירתם .
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1373 .
ואליו מתווספים מדי שנה התוספות בגין תקני הרכב שהתווספו לצי הרכב של משטרת ישראל".
המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2016 כי אין מתאם בין "התקציב הישיר המצוי בקרן הבלאי" לבין תכנית ההחלפה השנתית.
בתשובתה מפברואר 2017 הוסיפה המשטרה כי התקציב העקיף (שמועבר למשטרה מהמשרד לבט"פ ושמקורו בקרן הבלאי) נקבע בהתאם לתכנית ההחלפה השנתית שהיא מציגה לצוות ההיגו י, לאחר שתכנית זו אושרה על ידי המשרד לבט"פ.
לטענת המשטרה, לא קיים מסמך שבו מפורטים כללי ההתחשבנות בינה למשרד לבט"פ.
המדינה מקצה בתקציבה השנתי כספים לתקציב קרן הבלאי של המשרד לבט"פ, זאת כדי שתקציב זה ישמש את המשטרה לרכישת כלי רכב במקום כלי הרכב ששירותם הסתיים, וכן לרכישת כלי רכב נוספים בהתאם לגידול בתקן כלי הרכב של המשטרה.
מהביקורת עולה כי אין בידי אגף התקציבים והמשרד לבט"פ תחשיב שלפיו נקבע התקציב האמור.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף התקציבים ולמשרד לבט"פ כי עליהם להסדיר כללים ברורים לקביעת התקציב השנתי לתקנת קרן הבלאי המבוססים על נתוני צי הרכב, על צורכי החלפת כלי הרכב ועל הגידול הצפוי בצי הרכב, זאת כדי להבטיח שתקציב זה יתאים לייעודו - חידוש צי הרכב.
עקרונות ניהול תקציב קרן הבלאי: הנחיות מינהליות הן כללים שהמינהל הציבורי קובע כדי להדריך את עצמו במילוי תפקידיו.
החובה לקביעת ההנחיות במקרים המתאימים נובעת מערכי השוויון, ההגינות והמינהל התקין.
צוות ההיגוי והגופים המיוצגים בו גיבשו במשך השנים דרכי פעולה לגבי שימושי המשטרה בתקציב קרן הבלאי.
בין היתר גובשו דרכי פעולה בנוגע לקביעת כלי הרכב שיוחלפו בשנת תקציב (להלן - תכנית ההחלפה השנתית) בהתאם לגילם וייעודם, בנוגע לרכש כלי הרכב בידי המשטרה, ולהתחשבנות של המשטרה עם המשרד לבט"פ, ובנוגע לגיבוש התקציב המשמש את המשטרה בפועל.
מהביקורת עולה כי למעט מסמך הסיכום התקציבי משנת 2006 ומסמכים שבהם צוינו החלטות נקודתיות שהתקבלו במשך השנ ים לגבי השימושים בתקציב קרן הבלאי, דרכי הפעולה שגיבש צוות ההיגוי לא הוסדרו בנוהל מחייב ומנחה.
משרד מבקר המדינה מעיר לצוות ההיגוי כי עליו לקבוע נוהל כתוב המרכז את כלל ההיבטים הקשורים לגבי השימושים בתקציב קרן הבלאי ולגבי הבקרה עליו, וכן לגבי דרך ההתחשבנות בין המשטרה למשרד לבט"פ.
על הנוהל לפרט את העקרונות האמורים ברמה השנתית והרב-שנתית ואת סדרי העבודה שלפיהם יפעל צוות ההיגוי.
אגף התקציבים והמשטרה מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי הם מקבלים את ההערה בעניין הצורך בגיבוש נוהל כתוב ומחייב.
המשטרה הוסיפה בתשובתה כי בנוהל יושם דגש על קביעת עקרונות לגבי ענייני עבודה שוטפים , כגון תהליכי 1374 |דוח שנתי 67ב .
התחשבנות בגין שינויי תקינה ופרסום תק ני כלי רכב חדשים, ניהול תזרים מזומנים תקציבי, אופן ה שימוש בתקציב קרן הבלאי וכלל סמכויות ההחלטה שניתנו לצוות ההיגוי בנוגע לתקציבי הקרן.
נציגי משרד האוצר בצוות ההיגוי: בסיכום התקציבי נקבע כאמור כי צוות ההיגוי יהיה מורכב מנציגי המשטרה, המשרד לבט"פ, ואגפי התקציבים והחשכ"ל במשרד האוצר.
עוד נקבע כי הצוות יתכנס לישיבות תקופתיות פעם בשלושה חודשים, זאת כדי למנוע חזרה למצב לפני מימוש הסיכום התקציבי, שבו לא הייתה יכולת תקציבית למשטרה לחדש את צי הרכב באופן תדיר.
מספטמבר 2012 ועד למאי2016 התכנס צוות ההיגוי 13 פעמים וקיבל החלטות לגבי ניהול תקציב קרן הבלאי והשימוש בתקציב זה.
נמצא כי כל ישיבות צוות ההיגוי היו בהרכב חסר: באף אחת מהן לא נכח נציג אגף החשכ"ל, וברבע מהן גם לא נכח נציג אגף התקציבים.
נמצא כי בשנים 2016-2012 פעל צוות ההיגוי בלא שאגף החשכ"ל, שנציגו אמור להימנות על חבריו, הכיר את הסיכום התקציבי ואף לא את ההחלטה ולפיה עליו למנות נציג מטעמו כחבר בצוות .
נציגו של החשכ"ל מסר ביולי 2016 למשרד מבקר המדינה כי בצוות ההיגוי אין נציג מטעם אגף החשכ"ל, מאחר שהחשכ"ל כלל לא הכיר את הסיכום התקציבי ואת ההחלטה על הרכב הצוות.
בדצמבר 2016 מסר סגן בכיר לחשכ"ל כי נציג אגף החשכ"ל בצוות ההיגוי יהיה חשב המשרד לבט"פ או נציג מטעמו של החשב.
ההשתתפות של נציג אגף החשכ"ל בצוות ההיגוי ומעורבותו בהחלטות על ניהול תקציב קרן הבלאי חשובה, מאחר שהחשכ"ל אחראי בין היתר לביצוע תקציב המדינה, לניהול ולביצוע של כלל הפעולות הכספיות של הממשלה, ובכלל זה לרכישה ולניהול של כלי הרכב שבצי הרכב הממשלתי .
ככלל, על הצוות להתכנס בהרכבו המלא, כפי שנקבע בסיכום התקציבי, כדי שיוכל לדון במכלול העניינים הקשורים בניהול תקציב קרן הבלאי ולקבל החלטות בעניינים אלה.
העברת עודפי תקציב משנה לשנה .
תקציב קרן הבלאי מנוהל כתקנת הוצאה רגילה7 (תקציב מזומנים) בתקציב הקניות השנתי של המשרד לבט"פ8.
תקציב זה מועבר ממשרד לבט"פ לתקציב המשטרה .
7 תקנת הוצאה רגילה- הסכום המותר להוצאה בשנה כלשהי שנקבע בחוק התקציב השנתי.
8 חלק קטן מכלי הרכב נרכשים במימון גורמי חוץ, דוגמת משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ולא באמצעות תקציב קרן הבלאי.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1375 .
ומתווסף אליו תקציב בתקנת הוצאה התלויה בהכנסה ממכירת כלי רכב שסיימו את שירותם במשטרה.
ממסמכי אגף התקציבים, המשרד לבט"פ וצוות ההיגוי עולה כי קיימת ביניהם הסכמה שיש לצבור בתקנת ההוצאות השנתית כספים שלא נוצלו בשנים קודמות.
רכז תחום ביטחון פנים ותעשיות צבאיות באגף התקציבים מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי בשנים שלאחר קביעת הסיכום התקציבי גדל תקציב הבסיס של קרן הבלאי, בעקבות גידול בתקן צי הרכב.
הרכז הוסיף כי העודפים שלא נוצלו בתקציב קרן הבלאי מועברים לתקציב קרן הבלאי במשך שנת התקציב העוקב ת.
להלן בתרשים 3 פירוט תקציב קרן הבלאי השנתי במשרד לבט"פ בשנים 2015-2013 )(במיליוני ש"ח - בחלוקה לתקציב השנתי המקורי, לעודפים משנים קודמות ולתוספות עקב העברות מתקציב המדינה.
תרשים 3 : תקציב קרןהבלאי השנתי במשרד לבט"פ בשנים 2015-2013 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני תקציב המדינה (תקציב על שינויו), בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי במשך השנים הועברו לתקציב קרן הבלאי עודפים בסכום של מאות מיליוני ש"ח.
בשנת 2013 ,הסתכם תקציב קרן הבלאי, ממקורותיו השונים בכ-716 מיליון ש"ח, בשנת2014 - בכ-679 מיליון ש"ח ובשנת2015 - בכ-724 מיליון ש"ח.
בכל שנה הציגה המשטרה לפני צוות ההיגוי את תכנית ההחלפה השנתית שתמומן מתקציב קרן הבלאי ומהכנסות ממכירת כלי רכב.
להלן בתרשים 4 פירוט התקציב המקורי של קרן הבלאי (ללא העודפים המועברים) בתוספת ההכנסה הצפויה ממכירת כלי רכב, העלות הצפויה של רכש כלי רכב לפי תכנית ההחלפה השנתית וסכום הרכש בפועל (במיליוני ש"ח).
הנתונים נוגעים לשנים 2015-2013 .
מיליוני ש"ח, אף שלא .
רכב תרשים 4 :התקציב המקורי של קרן הבלאי, עלות רכש כלי רכב הצפויה וסכום הרכש בפועל בשנים 2013 - 2015 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני תקציב המדינה, נתוני צוות ההיגוי וחשבות המשטרה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשנים 2015-2013 די היה בסכום שתוקצב בתקציב השנתי המקורי בתוספת ההכנסה הצפויה ממכירת כלי רכב, כדי לממן את הוצאות המשטרה לרכישת כלי רכב.
עולה אפוא כי עקב תכנון תקציבי לקוי ותקצוב עודף הועברו מדי שנה בשנה לתקנת תקציב קרן הבלאי עודפי תקציב משנים קודמות בסכום של מאות מיליוני ש"ח, אף שלא היה בהם שימוש לצורכי רכישת כלי רכב.
אגף התקציבים מסר בתשובתו כי תקציב קרן הבלאי נועד לספק ודאות תקציבית למשטרה בדבר יכולתה להחליף את הרכבים בזמן הנדרש.
אגף התקציבים הוסיף כי בשל שיטת התקצוב, והיות ש קרן הבלאי פעלה כ"משק סגור" , העודפי ם - שנועדו לרכישת כלי רכב בעתיד - הועברו לקרן מדי שנה בשנה.
עוד מסר אגף התקציבים כי בשנים האחרונות גדלו עודפי התקציב במידה ניכרת, ועל כן הוא פעל להפחתתם.
האגף ציין בעניין זה בין היתר כי סכום של כ-150 מיליון ש"ח הועבר מתקציב קרן הבלאי לשימושים א חרים.
בתשובה משלימה הוסיף אגף התקצ יבים כי בדיוני התקציב התבקש המשרד לבט"פ לבחון את סכום העודפים "הלא נדרשים אשר נוצרו כתוצאה מאי מימוש תוכנית ההחלפה בשנים קודמות", וכי המשרד טען שיש צורך להחזיר את הכספים לתקציב קרן הבלאי (בהתאם למנגנון הקרן) על מנת לאפשר את יישום תכניות ההחלפה בעתיד.
בפברואר 2017 הוסיף האגף כי הוא "יפעל לבחינת מתן העודפים בשנת התקציב הנוכחית ואילך בהתאם לתחשיבים ברורים וסדורים".
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו כי בשל אילוצים בהם נתקלת משטרת ישראל נדחה לעיתים מימוש תכנית ההחלפה של כלי הרכב ורכישת רכבים בגין הגדלת התקן המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1377 .
משנה לשנה על מנת שלא לפגוע בתכנית הרכש של המשטר ה, מועבר העודף התקציבי בקרן המיועד להחלפה ולרכישת כלי רכב ע ל פי התקן של המשטרה משנה לשנה.
עם זאת ציין המשרד לבט"פ, כי קיים בחודשים האחרונים כמה מפגשים עם המשטר ה, במטרה לצמצם את הצטברות העודפים בקרן הבלאי מבלי לפגוע בתוכנית החלפת הרכב במשטרה ומתן מענה לרכישת רכבים בגין שינויי תקינה של צי הרכב.
המשרד הוסיף כי בסיכום התקציבי לשנים 2018-2017 נקבע כי חלק מעודפי הקרן ישמשו למימוש תכניות אחרות במשטרה, בכפוף להסכמה של משרד האוצר.
בתשובתה מסרה המשטרה כי עודפים בתקציב קרן הבלאי עוברים משנה לשנה במטרה לשמור על הרציפות במימוש תכנית ההחלפה של כלי הרכב שלא הוחלפו בשנים הקודמות.
המשטרה הוסיפה כי מקורן העיקרי של היתרות שנצברו בקרן הבלאי הוא תקציב הקניות שלה, וכי נדרש להשיב את היתרות אליה כדי שישמשו לביצוע פרויקטים במשק הרכב, כגון רכש כלי רכב ייעודיים למערך הסיור ולמערך התנועה.
לטענתה, בשנים 2015 ו-2016 היא פנתה למשרד לבט"פ ולמשרד האוצר כדי לקבל פירוט של העודפים בתקציב קרן הבלאי, אך אגף התקציבים והמשרד לבט"פ לא מסרו פירוט כאמור וגם אינם מאפשרים לה גישה למידע בעניין זה.
מתשובת אגף התקציבים והמשרד לבט"פ עולה שהם לא ביצעו תחשיב סדור שיעיד על הצורך בהעברת העודפים שהצטברו בתקציב מדי שנה בשנה.
תשובות אגף התקציבים, המשרד לבט"פ והמשטרה כאמור, כמו גם העובדה שנצברו בקרן במשך השנים עודפים ניכרים שאינם נדרשים לרכישת כלי רכב - כל אלה מלמדים על ליקויים בדרך הגיבוש של תקציב קרן הבלאי, לרבות אי-ביצוע תחשיב לשם קביעת התקציב, וכן במנגנון הקצאתו.
על אגף התקציבים והמשרד לבט"פ להתאים את תקציב קרן הבלאי לצרכים האמיתיים של המשטרה ולהבטיח כי העברת עודפים משנה לשנה תיעשה רק כאשר נמצא כי הדבר נדרש לרכש כלי רכב משטרתיים.
על אגף התקציבים והמשרד לבט"פ להקפיד למסור למשטרה מידע מלא בנוגע לתקציב קרן הבלאי, בין היתר במסגרת דיוני צוות ההיגוי.
ביצוע תכנית ההחלפה השנתית .
לקראת כל תח ילת שנה מגישה המשטרה לאישור צוות ההיגוי את תכנית ההחלפה השנתית אשר גיבשה; התכנית מגובשת על פי מועדי ההחלפה שנקבעו לכלי הרכב ועל פי שינויים בתקן כלי הרכב שלה.
משרד מבקר המדינה בדק את תכניות ההחלפה השנתיות של המשטרה שהוצגו לצוות ההיגוי, לעומת רכש כלי הרכב שב וצע בפועל.
להלן בתרשים 5 מספר כלי הרכב שתכננה המשטרה לרכוש על פי תכניות ההחלפה השנתיות בכל אחת מהשנים 2015-2010 :, לעומת מספר כלי הרכב שנרכשו בפועל 1378 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 5 : כלי הרכב שתכננה המשטרה לרכוש, לעומת כלי הרכב שנרכשו בפועל בשנים 2015 -2010 .