HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 מרכב"ה (מחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה) היא מערכת שנועדה לניהול משאבי כספים, כוח אדם, רכש (לוגיסטיקה) ונכסים; ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 58א (2007 '), עמ109.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים | 607 .
למכוני המחקר ביצוע הארגון המחודש שהיה ביסוד החלטת הממשלה אמור היה להביא לידי ייעול העבודה וצמצום מצבת כוח האדם, ובכך להביא לידי חיסכון בהוצאות המדינה בגין פעילות תשתיתית-שלטונית זו.
עבודת המטה שהמשרד השלים עד סוף יולי 2016 כללה התייחסויות מילוליות לחמש חלופות שהוצגו, ומתוכן האחת היא החלטת הממשלה והאחרת היא המצב שהיה עד החלטת הממשלה.
בעבודת המטה נפסלה החלופה של מימוש החלטת הממשלה בין השאר "בשל ההתנגדויות הקיימות" של מנהלת המכון ה גאולוגי.
עבודת המטה לא כללה תחשיבים בנוגע לחיסכון בהוצאות המדינה בכל אחת מהחלופות בעקבות הייעול הצפוי בעבודה וצמצום מצבת כוח האדם.
עבודה זו הסתמכה בין היתר על דוחות והחלטות ממשלה מהשנים 2008-2004 שעל בסיסם התקבלה החלטת הממשלה מפברואר 2009 .
לא נמצא שמשרד האנרגיהקיים דיונים עם הרשות ועם נש"ם.
כמו כן, לא נמצא שהמנכ"ל הנוכחי הגיש את המלצותיו לשר שטייניץ בנוגע לחלופה המיטבית המועדפת ו כי השר אישר אותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שטרם ניסוח טיוטת תיקון להחלטת הממשלה יתקיים דיון אצל השר לצורך קביעת החלופה המועדפת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה כי היעדר קבלת החלטה עד מועד סיום הביקורת בעניין מימושה של החלטת הממשלה או שינויה, גרם במשך שבע שנים לחוסר ודאות בדבר מדרג הסמכות ותחומי האחריות בין המינהל למכוני המחקר.
היעדר הכרעה עניינית בנושא זה פגעה בשנים אלו גם במימוש תכניות העבודה של המכונים 15 ובמעמדם, כמו גם בתחושת היציבות התעסוקתית של עובדיהם.
מציאות שבה החלטת ממשלה שרירה וקיימת במשך שנים אך אינה ממומשת היא מציאות שאין להשלים עמה.
זאת ועוד, על השר לפעול לארגון מחודש ויעיל של מכוני המחקר וזאת לאחר שיקיים דיון לצורך קביעת החלופה המועדפת.
16 הודיע הסמנכ"ל למינהל למנכ"ל חיא"ל שסגן החשבת הכללית במשרד האוצר, האחראי לאישור ועדת הפטור לעניין התקשרות ה מינהל עם חיא"ל, ביקש לקבל ממנכ"ל המשרד עדכון סטטוס בנוגע למצב איחוד המכונים לפני שידון בנושא.
לטענת מנכ"ל חיא"ל, התנהלות זו "גורמת לפגיעה ביכולת חיא"ל לקיים פעילות יציבה ולקיים מחויבויות חוזיות קיימות, ובכלל זה פעילות ממשלתית חיונית".
מינוי מנהל מינהל המחקר .
לפי החלטת הממשלה, מטרת מינהל המחקר היא בין השאר לייעץ לממשלת ישראל בתחום מדעי האדמה והים ולשמש גורם מרכזי בתכנון ארוך טווח של פיתוח בר - קיימה, תוך כדי קביעת שימוש מושכל במשאבי הטבע והיערכות נכונה לסיכונים טבעיים ומעשי ידי אדם.
מטרה זו עמדה לנגד עיניה של ועדת האיתור כאשר זו קבעה את דרישות הסף לתפקיד מנהל מינהל המחקר.
בפנייה משנת 2009 לאיתור מועמדים לתפקיד מנהל המינהל אלו היו דרישות הסף: השכלה אקדמית - תואר שלישי במדעי הטבע, רצוי בתחום מדעי האדמה או הים; ניסיון של לפחות שמונה שנים בניהול מערכות מחקר בתחומי מדעי הטבע, לרבות ניסיון בניהול והדרכה של צוות עובדים; רצוי בעל מעמד של פרופ' מן המניין והיותו חוקר בעל דרגה א1 בדירוג המחקר הממשלתי.
בפברואר2009 'החליטה הממשלה (החלטה מס 4495 ) לפטור מחובת מכרז פומבי את משרת מנהל המינהל בתנאי שיתקיים הליך מיוחד של ועדה לאיתור מועמדים.
בדצמבר 2009 בחרה ועדת האיתור בדר' מאיר מרקוביץ לתפקיד מנהל המינהל, והוא כיהן בתפקיד מיוני 2010 עד יולי 2011 .
יצוין שכבר באפריל 2011 סיכם המנכ"ל הקודם כי "יש צורך בגיוס מנהל חדש, אך אין טעם לעשות זאת לפני שיהיה מבנה מוסכם.
על כן הליך היציאה למכרז למנהל המינהל, מוקפא".
בינואר 2012 מינה16 השר לנדאו במינוי זמני את ד"ר גדעון בר כמנהל המינהל שכיהן בתפקידו עד יול י 2013 (להלן- המנהל הקודם של המינהל).
ביוני 2013 פנה יועמ"ש המינהל למשרד המשפטים בעניין הארכת כהונתו של המנהל הקודם, אך משרד המשפטים לא אישר להאריכה.
13 הודיע יועמ"ש המינהל למטה מינהל המחקר ולמנהלי מכוני המחקר כי לאחר שנועץ עם יועמ"שית המשרד ועל ד עתה של המנכ"לית, "לנוכח העובדה שטרם מונה מנכ"ל קבוע למינהל, ולעת עתה ועדת האיתור למנכ"ל קבוע טרם החלה בעבודתה, הרי שמכאן ואילך סמכויות מנכ"ל המינהל הן בידי מנכ"לית משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, לכל דבר ועניין".
מנובמבר 2013 עד יוני2015, בד בבד עם תפקידה, הייתה המנכ"לית גם בעלת סמכויות הניהול של מינהל המחקר.
הביקורת העלתה כי המינהל נותר ללא מנהל מכהן מיוני 2015 , המועד שבו סיימה המנכ"לית את תפקידה.
לעניין היעדר מנהל למינהל כתב יועמ"ש המינהל במכתבו האמור לשר שטייניץ כי בהיעדר מנהל מינהל "אין בשלב זה.
מי שיכול לפעול מכוח הסמכויות הללו של [ מנהל המינהל, ] ובכלל זה מטלות מינהל מובנות ובהן האחריות לפרויקט.
אולם גם מינוי ועדות כאלו ואחרות שמינוין יכול להיעשות רק ע"י מנכ"ל המינהל או מי שסמכותו הואצלה לו על ידי השר עצמו".
המנכ"ל הנוכחי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אי מינוי מנהל קבוע למינהל הוא תוצאה ישירה של יישום חלקי של החלטת הממשלה".
16 לפי סעיף 23 א לחו ק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט -1959 , המקנה לו סמכות לזה ולאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים | 609 .
ובפעילות המחקרית משרד מבקר המדינה מעיר לשר ולמנכ"ל הנוכחיים כי הותרת המינהל ללא מנהל, בניגוד לקבוע בהחלטת הממשלה, אינה תקינה ויש בה כדי לפגוע בפעילותו של מינהל מחקר ובפעילות המחקרית.
יתרה מז ו, אין במימוש החלקי של החלטת הממשלה משום הצדקה להותיר את המינהל הקיים ללא מנהל.
משר ד מבקר המדינה גם מעיר כי ה יעדר מנהל מקצועי-מדעי קבוע במינהל המחקר, האמון על ניהול פעילויותיהם של שלושת מכוני המחקר האמורים להימצא באחריותו, רוקן את ייעודו המקצועי של מטה המינהל מתוכן.
בביקורת הועלה כי מנהלי מינהל המחקר בשנים 2015-2011 לא דנו בתקציבים של מטה המינהל ולא אישרו אותם, וממילא גם לא פיקחו על ביצועם.
מנהלת התחום מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2016 כי מ"כיוון שאין מנכ"ל בתפקיד, חלוקת התקציב נעשתה על פי חלוקה היסטורית שנעשתה בשנת 2009 , בתוספת שינויים על פי חוק כגון אינפלציה ותוספות שכר חוקרים, לא בוצעו סיכומי דיון בנושא" בנוגע לשנים 2016-2011 .
בעקבות הביקורת הבהירה מנהלת התחום בתשובתה מאפריל 2016 כי "הסמנכ"ל למינהל.
הוא שהחליט לגבי המשך החלוקה התקציבית ההיסטורית".
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל הקודם של המינה ל ולמנכ"לית כי בכהונתם כמנהלי המינהל מינואר 2012 עד יולי2013 ומנובמבר2013 עד מאי 2015 , בהתאמה, לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שקיימו דיונים הנוגעים לקביעת תקציב מטה המינהל ולפיקוח על יישומו, כמתחייב מאחריותם מתוקף תפקיד זה.
מעקב אחר תיקון ליקויים נוספים מהדוח הקודם .
בדוח הקודם העיר מבקר המדינה כי על מכוני המחקר לשפר את הבקרה בתחומי ניהול הנכסים, הוצאות השכר וריכוז נתוני העלויות.
בעקבות הדוח הקודם מינה השר לנדאו ביוני 2009 צוות תיקון ליקויים17 (להלן- הצוות) בראשותו של המנכ"ל הקודם.
בספטמבר 2009 דיווחה הממונההקודמת על ביקורת הפנים במשרד האנרגיה לשר לנדאו על הדיונים של הצוות ועל החלטותיו.
הדיונים עסקו בפעולות התיקון הנדרשות לקראת איחוד שלושת המכונים, דהיינו שיפור הבקרה על ניהול נכסים ומשאבים ועל עבודות מחקר ושיפורן .
הביקורת העלתה כי כחצי מההחלטות של הצוות המשרדי , שעד דצמבר 2012 טרם מומשו ו נגעו לדוח הקודם , היו אמורות להיות מיושמות לאחר איחוד פעילות ם של המכונים ומימוש החלטת הממשלה.
בהיעדר מימוש ההחלטה על איחוד פעילותם של המכונים לא תוקנו חלק מהליקויים.
המנכ"ל הנוכחי הסביר בתשובתו כי מאחר שהחלטת הממשלה על איחוד המכונים לא מומשה במלואה, רוב ההחלטות לתיקון הליקויים אינן תקפות עוד.
עם זאת, עובדה זו לא פגעה בחובתו או באחריותו של כל אחד ממנהלי המכונים לתקן את הליקויים שהתגלו במכונים.
באוגוסט 2012 הנחה השר לנדאו את המנהל הקודם של המכון ה גאולוגי להקים צוות לתיקון הליקויים שהתגלו במכון, בהתייעצות עם מינהל המחקר.
השר גם ביקש לקבל דיווח על אופן יישום הנחייתו.
בספטמבר 2012 העבירה הממונה הקודמת על ביקורת פנים של המשרד למנהל הקודם של המכון ה גאולוגי החלטות "פתוחות" (החלטות שביצוען טרם הושלם) שהתקבלו ב מהלך דיוניו של הצוות המשרדי על ענייני המכון הגאולוגי.
המנהל הקודם של המכון ה גאולוגי, שחזר לשמש חוקר במכון גם במועד סיום הביקורת, הסביר בתשובתו מיולי 2016 למשרד מבקר המדינה: "הנחיית השר אכן התקבלה אך פשרה לא היה מובן לי לעומקה.
בפועל במכון הוקם צוות לא פורמאלי לתיקון הליקויים של הדוח הקודם.
כלל הליקויים טופלו באופן מלא או חלקי" (ראו להלן).
הוא הוסיף כי "מרגע שהוקם המינהל מין הראוי היה כי הוועדה הרשמית תוקם ברמת המינהל ולא ברמת המכון.
מכאן שעצם הפנייה אל מנהל המכון הגאולוגי להקמת ועדה שכזו ברמת המכון איננה ברורה".
17 לפי הוראות סעיף21 , התשי"ח]נוסח משולב[ א לחוק מבקר המדינה-1958 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים | 611 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי המנהל הקודם של המכון ה גאולוגי לא פעל להקמת צוות לתיקון ליקויים על פי הנחיית השר לנדאו מאוגוסט 2012 , וממילא גם לא העביר דיווח בעניין תיקון הליקויים לא לשר, לא למשרד האנרגיה ולא למשרד מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר לו כי אין תימוכין להסבריו בנוגע לפעילות "צוות לא פורמאלי" במכון וגם לא לכך שהליקויים שהתגלו במכון טופלו.
להלן בלוח 1 נתונים על מצב תיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם: .
לוח 1 : מצב תיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם .
הליקוי פעולות שדיווח .
הקודם מצב תיקון הליקויים .
ניהול הנכסים, הוצאות .
מחקרים להמשיך ולפעול .
המכון הגאולוגי חלק מהחלטות הצוות .
המשרדי לא יושמו לא תוקנו .
עלויות עבודות המחקר .
במכון הגאולוגי ובחיא"ל .
העלויות ואם אין סבסוד .
מזמיני חוץ עם איחוד .
לא ממשלתיים) מאחר שמכוני המחקר .
הגאולוגי וחיא"ל עדיין .
אינם רושמים בעלויות .
הבכירים והקבועים הליקוי לא .
תוקן 612 | דוח שנתי 67א הליקוי פעולות שדיווח עליהן צוות תיקון ליקויים במשרד האנרגיה בעקבות הדוח הקודם מצב תיקון הליקויים כפי שעלה בביקורת זו מסקנה סגן המנהל הקודם של המכון הגאולוגי הודיע באפריל 2008 למשרד מבקר המדינה כי הוא דרש שהדוחות הכספיים הנגזרים ממערכת מרכב"ה ישקפו את העלויות, ברמה של עבודת מחקר, באמצעות מודול ניהול פרויקטים השלמת מודול ממוחשב לניהול פרויקטים (בהתחשב בצורכי מכוני המחקר וביכולתו להתמודד עם השינויים) המכון הגאולוגי לא אסף במודול פרויקטים של מרכב"ה את עלויות השכר של עובדיו הליקוי לא תוקן הזכויות הקנייניות של חיא"ל טרם הוסדרו כאשר המכונים יאוחדו יטפל חשב משרד האנרגיה בנושא הזכויות בנדל"ן מאחר שמכוני המחקר טרם אוחדו, חיא"ל שנותרה חברה ממשלתית, טרם הסדירה את רישום זכויותיה בנדל"ן בחיפה ובאילת הליקוי לא תוקן היעדר בקרה על תמלוגי חיא"ל מגופים העוסקים בחקלאות ימית כאשר המכונים יאוחדו יטפל חשב משרד האנרגיה בבקרה על התמלוגים או בגביית חובות מאחר שמכוני המחקר טרם אוחדו, חיא"ל שנותרה חברה ממשלתית, טרם אכפה את החוזים עם גופים העוסקים בחקלאות ימית וטרם קיבלה את מלוא התמלוגים המגיעים לה גם בביקורת זו עדיין הליקוי לא תוקן .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים | 613 .
בדוח הקודם משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת לא תיקנו המכון הגאולוגי וחיא"ל חלק מהליקויים שהועלו בדוח קודם בנושאים הנוגעים לאיסוף נתונים על מלוא העלויות לפי מחקרים; לאיסוף נתונים על עלויות של עבודות מחקר באמצעות מודול פרויקטים המתאים למערכת מרכב"ה; להסדרת הזכויות הקנייניות בנדל"ן של חיא"ל; ולהגברת הבקרה על גביית מלוא התמלוגים המגיעים לחיא"ל מהגופים העוסקים בחקלאות ימית שהתקשרה עמם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המכון ה גאולוגי ולהנהלת חיא"ל כי למרות הליקויים שהועלו בדוח הקודם, גם בביקורת זו אין הן רושמות את מלוא עלויותיה של כל אחת מעבודות המחקר, הן אלו הממומנות מקרנות המחקר הן אלו המוזמנות וממומנות מתקציבים ממשלתיים או מגורמים אחרים.
כמו כן, אין ביכולתן לדעת אם ההכנסות מעבודות מחקר מוזמנות מ כסות את עלויותיהן או אם עבודת המחקר במימון מזמיני חוץ וזרים מסובסדות מתקציבי המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי המכון ה גאולוגי כי פיתחו את המודול הייחודי לניהול פרויקטים של המכון הגאולוגי שלא בהתאמה לאפיוני מערכת מרכב"ה, שנועדה בין היתר ליצור אחידות ולהו ביל להתייעלות במגזר הציבורי.
משרד מבקר המדינה מעיר לחיא"ל כי למרות הזמן שחלף מהדוח הקודם היא טרם השכילה להסדיר את זכויותיה בשטחי הנדל"ן , והיא לא עמדה על זכויותיה ולא אכפה את החוזים לגביית התמלוגים המגיעים לה.
המכון הגאולוגי וחיא"ל הסבירו למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 כי הם פועלים על פי הנחיות ודרישות של קרנות המחקר ושל גורמים המממנים את המחקרים, ולפיהן לא ניתן לזקוף לעלות המחקר עלות של עובד המתוקצב בידי המדינה.
חיא"ל ציינה בתשובתה כי היא מקיימת מערכת רישום מלא עבור כל נושא עבודה, אך היא אינה כוללת בו את שכ רם של חוקרים ראשיים ואת מלוא ההוצאות הקבועות התומכות במחקר ופיתוח.
המכון הגאולוגי הסביר בתשובתו כי "מודול ניהול פרויקטים במרכב"ה פותח שלא בהתאמה מלאה אל מול צורכי ומאפייני המכון הגיאולוגי בפרט ומכוני מחקר בכלל", והוא ממתין להחלטות ועדת ההיגוי של מערכת מרכב "ה כדי "לקדם את פיתוח הממשק הנדרש של מערכת ניהול הפרויקטים מול מרכב"ה".
המכון הגאולוגי הוסיף שהכנסותיו "מוזנות למודול ניהול פרויקטים כבר מספר שנים".
חשב המינהל הודיע למשרד מבקר המדינה בסוף יולי 2016 כי "עם החלטת המנכ"ל הנוכחי על ביטול החלטת הממשלה", קרי הכנת טיוטת הצעת מחליטים לממשלה לתיקון החלטת הממשלה מפברואר 2009 שהכין המשרד כאמור, הוא יעביר את המעקב על התממשקות המודול של המכון הגאולוגי עם מערכת מרכב"ה לטיפול חשבות משרד האנרגיה.
הוא הוסיף בתשובתו שנוהל ההכנסות המקיף שהוא הוציא "נותן מענה מקיף לכל נושא הכ", לרבות ניהול הפרויקטים, ]הגאולוגי[ נסות המכון אך, "הנוהל עד היום לא יושם במלואו.
גם היבט זה יעבור לטיפול החשבות הראשית בעת שינוי החלטת הממשלה וההודעה על פירוק רשמי של מינהל המחקר".
בפברואר 2009 החליטה הממשלה על הקמת ו של מינהל המחקר כיחידת סמך במשרד האנרגיה על יסוד המכון הגאולוגי שפעל עד אז כיחידת סמך במשרד האנרגיה.
בהחלטה נקבע כי המינהל יאחד את הפעילויות העיקריות של שלושה מכוני מחקר הפועלים במסגרת המשרד - המכון הגאולוגי, חיא"ל ואגף הסיסמולוגיה וצוות המחקר הגאופיזי שבמג"י.
המשרד מימש באופן חלקי את החלטת הממשלה בהקימו את מינהל המחקר הכולל את פעילותו של המכון הגאולוגי בלבד.
במשך שבע שנים, עד מועד סיום הביקורת, לא השלים המשרד את תהליך הארגון המחודש של המכונים, והתנהלות זו של מטה המינהל הקשתה עליהם בפעילותם.
אי-קבלת הכרעה בעניין מימוש החלטת הממשלה ביטולה או שינויה , בחלוף שבע שנים מהמועד שבו ניתנה, גרם לחוסר ודאות בדבר מדרג הסמכות והאחריות בין המינהל למכוני המחקר, ופגעה גם במימוש תכניות העבודה של שלושת המכונים ובמעמדם.
למרות הערותיו של משרד מבקר המדינה בדוח הקודם למכוני המחקר, בדבר סדרי ניהול ובקרה לקויים, נמצא כי המכון ה גאולוגי וחיא"ל טרם תיקנו את הליקויים הנוגעים לריכוז מלוא העלויות, לרבות עלויות שכר העבודה של החוקרי ם העוסקים בכל אחת מעבודות המחקר .
על חיא"ל ו על המכון הגאולוגי, האמורים לשמש תשתית למינהל המחקר, להשלים את תיקון הליקויים בתחום זה במטרה להגביר את הפיקוח וה בקרה באופן שיאפשר להציג נתונים שלמים על עלויותיה של כל אחת מעבודות המחקר שלהם.
על השר לפעול לתיקון ליקויים שצוינו בדוח זה ולפתרון בעיות שנוצרו בעקבות החלטת הממשלה.
שר החקלאות מופקד על ענף הדיג בישראל מתוקף פקודת הדיג.
במשרד החקלאות שלוש יחידות מרכזיות האחראיות ל ניהול ענף הדיג והפיקוח עליו - אגף הדיג והשירותים הווטרינריים המפעילים שניהם סמכויות רגולטוריות וכן יחידת האכיפה, לשעבר יחידת הפיקוח על החי והצומח (הפיצו"ח), שלפקחיה הסמכות לבצע פעולות אכיפה שהמשרד נדרש להן על פי חוק.
אגף הדיג פועל מכוחה של פקודת הדיג ומכוחן של תקנות הדיג, 1937 (להלן - תקנות הדיג).
האחריות לניהול הדיג ולרישיונות הדיג ניתנה לפקיד הדיג הראשי שהוא מנהל אגף הדיג.
משימתו של האגף לשמור על הדגה בכינרת, בים התיכון ובמפרץ אילת ולמנוע פגיעה בהתחדשות אוכלוסיית הדגים בתחומי המים של מדינת ישראל.
קשרי הגומלין בין אגף הדיג ליחידת האכיפה .
לפי פקודת הדיג, כל פעילות דיג בשטח מדינת ישראל, למעט דיג בחכה מהחוף, מחייבת קבלת רישיון דיג אישי מפקיד הדיג הראשי.
אם הפעילות נעשית מכלי שיט יש לקבל רישיון לעסוק בדיג גם עבור כלי השיט.
רישיונות הדיג ניתנים לתקופה של עד שנה וקבועים בהם תנאים כגון שיטות הדיג המותרות והאזור הרלוונטי המותר לדיג.
לצורך תחולת רישיונות הדיג לפי המתואר במפה להלן , שטחה של מדינת ישראל כולל את הכינרת ואת 12 המיילים הימיים מחופיהים התיכון ומפרץ אילת לכיוון הים5.
בים התיכון לבדו קו חוף באורך של כ-196 ק"מ והפעילות בו מחולקת לשלוש גזרות - צפון, מרכז ודרום.
שטח המים הטריטוריאליים של ישראל בים התיכון הוא כ-3,950 קמ"ר שהםכחמישית משטחה של ישראל.
5 כ-22 = ק"מ מקו החוף (מייל ימי1,852 .
)'מ 442 | דוח שנתי 67א .
תמונה 1 : מפת ישראל- תחולת נוהל רישיונות דיג .
כל הזכויות שמורות למרכז למיפוי ישראל הודפס בהיתר המרכז למיפוי ישראל.
התוספות למפה נעשו בידי משרד מבקר המדינה לפי תחולת נוהל רישיונות דיג של משרד החקלאות על שטח מדינת ישראל כולל 12 מיילים ימיים מחופי הים התיכון ומפרץ אילת לכיוון הים.
קיימים איסורי דיג פרטניים בכפוף להוראות חוק נוספות.
במועד הביקורת הקודמת הייתה סמכות הפיקוח למניעת עבירות לפי פקודת הדיג ותקנותיה נתונה בידי יחידת תחום פיקוח ומעגנות שהייתה כפופה למנהל אגף הדיג.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 443 .
באופן קבוע ושוטף אולם עקב ליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת בתחום הפיקוח על הדיג החל משרד החקלאות בנובמבר 2011 בשינוי ארגוני, ובמסגרתו הועברו פקחי תחום הפיקוח והמעגנות, תחום שנותר באגף הדיג, אל יחידת האכיפה של המשרד שאינה כפופה לאגף הדיג, ולצורך זה גם הורחבו סמכויותיה.
יחידת האכיפה אינה בעלת סמכויות רגולטוריות משל עצמה, והיא מספקת שירותי אכיפה ליחידות המשרד השונות ופקחיה מוסמכים לפי החיקוקים הנוגעים לעניין.
נכון לשנת 2015 היו מועסקים ביחידת האכיפה כ-80 פקחים.
נוסף לקבוע בפקודת הדיג, פקחי היחידה עוסקים בפיקוח על נושאים רחבים ומגוונים בתחום החקלאות ובאכיפתם.
כמו כן, הם מפקחים על ההסכמים החקלאיים בין ישראל לרשות הפלסטינית.
הפקחים מופנים לאכיפת הנושא על פי סידורי עבודה שבועיים.
בספטמבר 2015 מסרה יחידת האכיפה למשרד מבקר המדינה כי בפועל רק במאי 2012 עברו חמשת פקחי אגף הדיג ליחידת האכיפה, ובינתיים שלושה מתוכם פרשו לגמלאות.
השינוי הארגוני האמור חייב לקבוע מתכונת להנחיה מקצועית שיעביר אגף הדיג ליחידת האכיפה וכן לקבלת דיווח שתעביר יחידת האכיפה לאגף הדיג.
מנהל אגף הדיג, שהחל לכהן בתפקיד לאחר העברת הפקחים ליחידת האכיפה, מדצמבר 2013 כממלא מקום מנהל האגף וממאי 2014 כמנהל האגףמסר ביוני 2015 למשרד מבקר המדינה כי אגף הדיג העביר ליחידת האכיפה מסמך דגשים והנחיות לפעילות אכיפה בתחום הדיג לשנת 2015 שחולקעל פי גזרות.
המסמך כלל כמה דרישות מינימום לאכיפה וכמה הנחיות כלליות בלבד; למשל, אזכור סיור שבועי לילי אחד בכינרת ושישה סיורים ימיים בחודש בגזרות השונות של הים התיכון, לרבות דרישה לקבלת דיווח חודשי מרוכז הכולל "ריכוז פעולות פיקוח ואכיפה" .
המסמך לא כלל הסדרה מפורטת בנושאים כגון יעדי ביצוע מדידים לשיפור האכיפה הקיימת ולאכיפת תקנות שלא נאכפו, דגשים מקצועיים להכשרת פקחי היחידה לפעילות בתחום הדיג, מתכונת מפורטת לדיווח על פעילות היחידה ועמידה ביעדיה בתחום הדיג.
המעקב העלה כי לא נעשתה הסדרה של פעולות הדיווח שתעביר יחידת האכיפה לאגף הדיג.
במעקב נמצא כי מנהל יחידת האכיפה לא דיווח לאגף הדיג באופן קבוע ושוטף על פעולות האכיפה של היחידה בתחום הדיג ועל תוצאותיהן.
בספטמבר 2015 , במהלך המעקבולאחר פניות לקבלת דיווחים שהועברו, הכינה יחידת האכיפה לאגף הדיג דיווח תקופתי עבור חודשים ינואר- אוגוסט 2015 .
הדיווח כלל את רשימת אירועי הפיקוח וסיכם כ-106 אירועים שהתרחשו, וזאת ללא ציון תאריכים וללא התייחסות ליישום דרישות המינימום שהופיעו במסמך הדגשים וההנחיות לשנת 2015 שהעביר אליה אגף הדיג.
בתשובתו מיוני 2016 מסר מנהל אגף הדיג למשרד מבקר המדינה כי במהלך השנתיים האחרונות מתקיימים פגישות, חילופי הודעות דוא"ל ושיחות טלפון בין מנהל אגף הדיג ובין מנהל יחידת האכיפה ומנהלי המרחבים והמפקחים, ומידע רציף מועבר ביניהם מאמצע 2015 ובייחוד במהלך2016.
שלהן משרד מבקר המדינה מעיר למנהל אגף הדיג מר ניר פרוימן כי לצורך קביעת מתכונת פעילות אכיפה מפורטת בתחום הדיג הוא נדרש להכין לאלתר עבור יחידת האכיפה, שהיא הזרוע העיקרית לאכיפת פקודת הדיג, תכנית מובנית הכוללת יעדים מדידים לפעולות פיקוח ואכיפה בכל הנוגע לפקודת הדיג ולצורך הגנה על הים ומשאב הדגה.
כמו כן, עליו לפעול למעקב שוטף וקבוע אחר יישומה האפקטיבי של התכנית, בשיתוף הגורמים המקצועיים באגף הדיג וביחידת האכיפה.
הכשרת פקחים של יחידת האכיפה .
כאמור, פקודת הדיג ותקנותיה מקנות סמכויות לאכיפה בנושאים רחבים ומגוונים בתחום הדיג, לרבות רישיונות, הקפדה על פעילות דיג בתחומי הדיג המותרים בלבד ועל שימוש בציוד מותר לדיג, איסור על דיג של סוגי דגים מסוימים ואיסור על דיג של דגים בגדלים מסוימים.
לצורך מימוש סמכויות האכיפה בתחומי הדיג השונים יש להעניק לפקחים ידע מקצועי נלווה.
במאי 2015 פנה משרד מבקר המדינה אל מנהל יחידת האכיפהכדי לברר אילו הכשרות עברו עובדי יחידת האכיפה הפועלים בתחום הדיג ומה היה תוכנן.
ביוני 2015 מסר מנהל יחידת האכיפה כי "ניתנו ימי עיון לאכיפת פקודת הדיג על ידי מנהל [ מחלקת תביעות במחלקה צ"ל לשכה המשפטית".
בתגובתו מספטמבר ]2015 לפנייה חוזרת של משרד מבקר המדינה לקבלת מידע מפורט בתחום זה פירט מנהל יחידת האכיפה פעולות לימוד והנחיה שונות, ובהן הכשרה בסיסית לצורך הסמכה והכשרות וימי לימוד לפי מפרט פקודת הדיג.
הוא מסר כי הועברו הרצאות, בוצע סיכום שנה וניתנו דגשים לשנה הבאה.
הוא הוסיף שהועבר יום עיון בנושא דיגום מים ודגים.
מנהל יחידת האכיפה לא מסר למשרד מבקר המדינה את פירוט ההכשרות המחייבות את העוסקים בתחום אכיפתן של הוראות פקודת הדיג.
כמו כן, היחידה לא המציאה למשרד מבקר המדינה את פירוט ההכשרות שעבר כל פקח, לרבות מועדן, נושאיהן והסילבוס שלהן.
בתשובתו מיוני 2016 מסר מנהל יחידת האכיפה למשרד מבקר המדינה כי "הכשרות למפקחי הפיצו"ח הועברו על פי דרישה מקצועית הן של מנהל אגף הדיג והן של הלשכה המשפטית, כלל מפקחי היחידה פועלים לאכיפת פקודת הדיג"; אולם הוא לא מסר כל פירוט בנוגע להכשרות אלה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 445 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל יחידת האכיפה מר רואי קליגר כי עליו לפעול להסדרתן ולביסוסן של פעולות היחידה בתחום הכשרת הפקחים; על משרד החקלאות לקבוע לאלתר סל הכשרות מחייב לפקחים האוכפים את פקודת הדיג בפועל, ועל יחידת האכיפה לנהל באופן סדור את המידע בנוגע להכשרה שעבר כל פקח.
האמצעים לקיום פעולות הפיקוח וניצולם .
פעילות אכיפה בשטחים נרחבים ביבשה ובים מחייבת אמצעי ניוד שונים, דהיינו סירות בתחום הים וכלי רכב ייעודיים ביבשה.
הביקורת הקודמת העלתה כי לרשות תחום הפיקוח והמעגנות עמדו טרקטורון, חמישה רכבי פיקוח ושלוש סירות פיקוח - סירה קטנה שלא הייתה תקינה והושבתה במשך כמה שנים, סירת גומי קלה וניידת (חצי קשיחה) וסירה קשיחה שנמצאה באופן קבוע בכינרת אך לא הייתה פעילה.
מבין הסירות, רק סירת הגומי החצי קשיחה הייתה פעילה.
בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה כי אמצעי הפיקוח דלים ואף ניצולם לא היה יעיל.
הפיקוח לא נעשה במשך כל שעות היממה ובסופי שבוע הוא אף היה מצומצם יותר.
נמצא כי בתקופת המעקב עד אוגוסט 2015 בתחום האכיפה הימית רק סירת הגומי החצי קשיחה נותרה פעילה, והיא הופעלה לסירוגין בכינרת ובים התיכון.
בביקורת הקודמת נמצא כי לאגף הדיג לא הייתה סירה לשיט במים עמוקים לצורך פיקוח בים התיכון באזורים שלא בקרבת קו החוף.
בתשובתו מנובמבר 2010 לביקורת הקודמתהודיע משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה ש הוקצה תקציב של 1.
5 מיליון ש"ח לרכישת סירת פיקוח קשיחה ומתקדמת.
במעקב לא נמצא שנרכשו סירות פיקוח חדשות.
בתשובתו מ יוני 2016 מסר מנהל אגף הדיג, כי באוגוסט 2015 התקשר משרד החקלאות עם ספק שירותי תובלה ימית לשם הפעלת ם של פקחי יחידת האכיפה בים התיכון, לרבות במים עמוקים.
עוד מסר כי במהלך 2016 הורחבה ההתקשרות וכיום עומדות לרשות יחידת האכיפה שלוש סירות.
מנהל יחידת האכיפה מסר בתשובתו מ יוני 2016 למשרד מבקר המדינה כי שלוש הסירות נוספו לסירת הגומי החצי קשיחה הנמצאת ברשות היחידה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות שעל פי תשובתו רק באוגוסט 2015 , כחמש שנים לאחר הדיווח של המשרד בדבר הקצאת תקציב לרכישת סירת פיקוח קשיחה ומתקדמת, התקשר המשרד עם ספק שירות י תובלה ימית לצורך הפעלת פקחי יחידת האכיפה בים התיכון.
באמצעים שהיו בידי המשרד במהלך השנים האלה לא ניתן היה לקיים פיקוח ממשי ואפקטיבי על גזרות באורך של מאות קילומטרים ועל אלפי קילומטרים מרובעים של שטחי מים בשלוש הגזרות - הכינרת, הים התיכון ומפרץ אילת.
על כן, על פניה הודעת משרד החקלאות על עיבוי מערך האכיפה הימית היא הודעה הנראית כשינוי לטובה ממצב המבטא חסר יסודי ומשמעותי.
עם זאת, המשרד לא מסר למשרד מבקר המדינה את מסמכי ההתקשרות עם הספק וגם לא פירוט כלשהו של תכנית עבודה ליישום מתכונת האכיפה באמצעות מערך סירות האכיפה האמור.
משרד החקלאות אף לא מסר פרטים בעניין תוצאות ביניים, הנוגעות להגברת אפקטיביות האכיפה, מאז החלה הפעלתו של מערך הסירות על פי דיווחו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנהל יחידת האכיפה, בסיועו של מנהל אגף הדיג, להשלים לאלתר הכנת תכנית עבודה מפורטת כאמור.
בביקורת הקודמת נמצא כי הזמן שהוקדש ל פעולות פיקוח ואכיפה היה מועט.
עוד נמצא כי מספר הפקחים לא איפשר פיקוח יעיל והשימוש בציוד לא היה יעיל; סירות הושבתו לתקופות ממושכות , ובסירה שהייתה תקינה במועד הביקורת הקודמת נעשה שימוש מועט ולא לאורך כל שעות היממה.
יתרה מזאת, הסירה ששימשה לפעולות האכיפה של סגירת שמורת הבטיחה בכינרת לדיג במטרה להגן על הדגה, פעלה באופן חלקי בלבד.
בתקנות הדיג נקבע כי לא ידוג אדם בתקופת הקינון וההטלה של אמנון הגליל בכל ציוד דיג שהוא בשטחי הכינרת שגבולותיהם מפורטים - שטח הבטיחה ושטח נוסף בחוף מגדל-גינוסר.
האיסור נועד בין היתר לאפשר את התרבותו של אמנון הגליל.
המעקב העלה כי בשנת 2014 הייתה סירת הגומיהחצי קשיחה פעילה במשך שבועיים וחצי בלבד מתוך החודשיים שנדרשו לצורך אכיפה מוגברת של סגירת שמורת הבטיחה.
בשנת 2015 , בתחילת התקופה שבה השמורה נסגרה בפני דייגים, הייתה סירת הגומי החצי קשיחה מקולקלת במשך כחודש.
נוסף לכך, במהלך המעקב עלה כי בחודשים ינואר-יולי 2015 נעשתה אכיפה ימית באמצעות סירה בים התיכון שלוש פעמים בלבד.
כאמור, במעקב לא אותרו באגף הדיג וביחידת האכיפה מסמכים המאפשרים בחינה סדורה של פעילות הסירה במהלך השנים האחרונות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 447 .
,זאת ועוד, מנהל יחידת האכיפה, מר רואי קליגרלא מסר למשרד מבקר המדינה מידע על היקף משמרות הפקחים לצורך אכיפת פקודת הדיג.
במצב דברים כזה, לא היה ידוע באיזו מידה נאכפ ה הפקודה הלכה למעשה.
גם בתשובתו מיוני 2016 לאמסר מנהל יחידת האכיפה מידע מפורט בתחום זה, ורק ציין שביצע שיתופי פעולה עם גופים שונים וכן "העביר עדכונים ותוצאות אכיפה כפי שנדרש לכך".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו להבטיח כי הסירות לצורכי האכיפה עליהן דיווח בתשובתו יופעלו על פי תכנית עבודה מפורטת שתכלול בין היתר יעדים כמותיים לקיום משימות אכיפה.
כמו כן, על מנהל יחידת האכיפה להקפיד ולרכז את כל נתוני הביצוע של היחידה בתחום האכיפה ולמסור, במידת השקיפות הראויה, לממונים ולגורמי הבקרה והביקורת מידע מלא על יישום תכנית העבודה שלה ועל פעילותה.
תפוקות אכיפתה של פקודה הדיג .
נתוני הלשכה המשפטית במשרד החקלאות שהובאו בביקורת הקודמת לימדו שתפוקתם של פקחי היחידה בשנים 2007-2009 הייתה תיק6 אחדבממוצע לחודש.
בביקורת הקודמת נמצא כי הפקחים כמעט שלא קיימו פיקוח על מידת גודל העין ברשתות ועל גודל הדגים הנדוגים7 , ולפי נתוני אגף הדיג בחודשים ינואר-מאי 2010 התרחשו67 "אירועי פיקוח" בכינרת ובים התיכון.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי "יש לטפל לאלתר וביסודיות בפיקוח ובאכיפה ולצורך כך יש להעמיד לרשותה של מחלקת הפיקוח משאבים ואמצעים מספיקים ולהכין תכנית פעולה מסודרת".
מסמך הדגשים וההנחיות לשנת 2015 כלל בין היתר הנחיה לקיים "אכיפה מוגברת של גודל עין ברשתות בכנרת" וכן אכיפה של "גודל עין ברשתות בים התיכון (לא של ספינות מכמורת בשלב זה)".