HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוצע כי מתפ"ש ורשות המים יעלו נושא זה לדיון בו ועדת המים המשותפת לכשתתכנס או בוועדת משנה שלה לצורך תיאום הטיפול בנושא115 .
בעקבות הביקורת, בדצמבר2016 הודיע קמ"ט סביבה למשרד מבקר המדינה כי בנובמבר 2016 סוכם בין עמותת "צלול", מועצה אזורית עמק חפר וקמ"ט סביבה כי האחרון יפעל לאיסוף העקר מבתי הבד ביו"ש באמצעות ביוביות, משם הוא יועבר לאתר מוסדר בישראל.
עוד סוכם ש"צלול" תמפה את בתי הבד באזור שכם וטול כרם, לרבות פרטי הקשר שלהם, בשיתוף ארגון אקופיס שכבר התחיל בכך כאמור.
היות שהפגישה האמורה התקיימה לקראת תום עונת המסיק, קמ"ט סביבה התחייב לממן את הפעילות עד סוף עונת המסיק, ואושר תקציב מיוחד בסך 300,000 ש"ח לטובת המשך פעילות זו ב-2017 .
משרד החקלאות מסר בתשובתו מינואר 2017 כי התקציב שניתן בעבר לטיפול בבעיית העקר בתחומי ישראל היה מזערי, וכי בהסכם שגובש לאחרונה בין משרדי החקלאות והאוצר לבין מגדלי הזיתים הוחלט על הקצאת תקציב לנושא זה.
הוא הוסיף כי הטיפול בבעיית העקר בכל יו"ש דורש תקציבים רבים ושיתוף פעולה לתיאום בין משרדי הממשלה והרש"פ - פעולה שלדעתו צריך לתכלל משרד ראש הממשלה בתקצוב משרד האוצר.
115 :פתרונות שונים לבעיית העקר שהעלו גורמים בחטיבת מדע ברט"ג כולליםקניית העקר מבתי הבד הפלסטיניים ואגירתו בתחום ישראל, ולאחר מכן הזרקתו במהלך השנה אל תהליך הטיפול במט"ש בריכוזים שלא יגרמו נזק או העברתו למתקן טיפול בבוצות חקלאיות או פיזורו בדרכים חקלאיות ודר כי יער; הגעה להסדר עם הרש"פ שיפתור את בעיית בתי הבד בשטחם ובאחריותם; חלוקת נטל הטיפול בעקר בין מט"שים שונים; בניית מט"ש שיוכל להתמודד תהליכית עם שפכים מזוהמים בעקר במשך עונת המסיק, אך יוכל להמשיך לפעול גם בשאר השנה בתהליך תקין (פתרון מורכב מכנית שעלותו גבוהה).
נחל חברון הוא יובל של נחלי באר שבע והבשור, ראשיתו מצפון לעיר חברון וסופו סמוך לתל שבע, במפגש עם נחל באר שבע.
בכל תוואי הנחל בתחומי יו"ש, 43.
5 ק"מ, זורמים שפכיםגולמיים, סניטריים ותעשייתיים, מחברון, מקריית ארבע ו מיישובי הסביבה.
מפה 7 : תוואי זרימת השפכים לאורך נחל חברון .
מתוך: דוח ניטור נחלים 2016 ,עמ' 49.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1561 .
אורגני ובריכוז מתכות .
גבוה ומכילים חומרים .
היה נחל חברון אכזב, .
אולם כיום זורמים בו .
שפכים השפכים בנחל חברון מאופיינים בעומס אורגני ובריכוז מתכות גבוה ומכילים חומרים רעילים הכוללים תוצרי תעשיות אבן, ציפוי מתכות, בורסקאות ותעשיות שמן זית.
כמו רבים מנחלי יו"ש, במקורו היה נחל חברון אכזב, אולם כיום זורמים בו שפכים.
תצלום 13 : זרימת שפכים גולמייםבנחל חברון .
צילום: רשות הטבע והגנים .
מקורות זיהום עילי נוספים באגן נחל חברון, המזרימים ישירות לאפיק נחל חברון, הם מט"ש עתניאל ומט"ש טנא .
תוצאות דיגום איכות המים בנחל חברון בשנים 4201-5201 מעידות על שפכים באיכות ירודה מאוד116.
,עם הגיעם לגדר ההפרדהמיד לאחר המעבר תחתיה, נתפסים השפכים במתקן תפיסה להפרדת תשטיפי נסורת האבן (להלן - מתקן התפיסה), חומר המזיק לתהליך הטיפול בשפכים ומסב נזקים למט"שים.
השפכים נשאבים בצינור למתקן הסמוך לצומת שוקת כדי למנוע מפגע סביבתי באזור היישוב מיתר.
ב-2009 ,הוקם סמוך לצומת שוקת, מט"ש מתקדם לטיפול בשפכים המגיעים מנחל חברון.
במקור, המט"ש תוכנן לספיקה של 9,000 מ"ק ליום, אולםכיום המט"ש מטפל בנפח של עד כ-16,000 מ"ק ליום, ולכן נפגעת יעילותו.
המט"ש מבצע טיפול שלישוני ביותר מכ-%80 מהשפכים הנכנסים אליו, וב -%15-%20 מהשפכים מסתפקים בטיפול שניוני117 .
שני המתקנים הללו, מתקן התפיסה והמט"ש, נבנו ביוזמת רשות המים .
116 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ46-45.
שם 1562 |דוח שנתי 67ב .
תכניות להקמת מט"ש בחברון אושרו בוועדת המים המשותפת עוד ב -2004 .
הפרויקט התעכב מסיבות שונות, והטיפול בו חודש ב-2011 .
במימון הבנק העולמי אף שביצוע הפרויקט תוכנן לסוף 2014 , עד אוקטובר2016 בוצעו עבודות מקדימות בלבד (סלילת דרך גישה).
רשות המים והמנהא"ז עדכנו בתשובתם כי המכרז לבניית המט"ש התפרסם בדצמבר 2016 .
נציג הבנק העולמי העריך שהפעלתו צפויה ב-2018118.
באזור נחל חברון תעשייה מפותחת בתחום האבן.
לפי דוח ניטור נחלים 2016 , עומס המוצקים המרחפים הגבוה בנחל חברון נגרם בגלל סילוק נסורת האבן לנחל ללא טיפול מקדים.
עומס זה מגיע לערכים הגבוהים בהרבה מן הריכוז עבורו תוכנן מתקן התפיסה119.
לפי דוח סיכום פעילות יחידת קמ"ט סביבה ל -2015 , השפכים הזורמים בנחל חברון הכילו כמות אדירה של נסורת א בן, שנמדדה במתקן התפיסה.
בשל כך הטיל המנהא"ז ב-2012 סנקציות על תעשייני מפעלי האבן והשיש בחברון, אשר מנעה מהם מכירת ש י ש לישראל.
פעולה זו הובילה לדבריו של קמ"ט סביבה להפחתת כמות הנסורת במים בכ-80%.
בראשית2014 נמצא פתרון זמני לנסורת האבן שהועברה להטמנה באתר לסילוק פסולת ביטא כרמל כחלק משיקומו, אולם עם סיום עבודות השיקום, במחצית 2016, חזרו המפעלים לשפוךחלק מנסורת האבן ישירות לנחל חברון.
במאי 2016 התקיים סיור של קמ"ט סביבה במפעלי תעשייה בחברון לייצור מוצרי אבן, עורות, חלב וזהב.
במסגרת הסיור התקיימה פגישה עם בעלי המפעלים בחברון ועם נציגי לשכות מסחר, וביניהם מתעשיית האבן.
מטרתו של קמ"ט סביבה במפגש זה הייתה להפסיק את פעילות שפיכת נסורת האבן לנחל.
נציגי משרד מבקר המדינה התלוו לסיור זה.
במהלך הפגישה העלו בעלי המפעלים והנציגים הפלסטינים מגוון בעיות הנוגעות, בין היתר, בהעברת סחורות לישראל ובהרחבת האישורים למחצבות; בהתייחס לבעיית נסורת האבן הם ביקשו שיוקצו להם 80 דונם בשטחיC .
כדי לאחסן חומר זה קמ"ט סביבה ציין בפגישה כי חשוב מאוד שלא תזרום נסורת אבן בנחל, מפני שהיא עלולה לשבש את פעולתו של המט"ש החדש שהמדינות התורמות עומדות לממן בחברון.
הוא הודיע כי כל עוד יש נסורת בנחל הוא ייאלץ להמליץ על הפסקת העברת אבן לישראל, כפי שעשה בעבר.
הוא לא התייחס במישרין לבקשה להקצאת שטח אחסון בשטח C.
118 'דוח מרכז המחקר של הכנסת, עמ25 .
שם זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1563 .
הביקורת העלתה כי אף שקמ"ט סביבה הבהיר היטב לנציגי מפעלי האבן הפלסטיניים את הצורך בהפסקת שפיכת הנסורת לנחל, ואף הזהיר כי יטיל סנקציות אם לא תופסק שפיכת הנסורת, הלכה למעשה הוא לא בחן את מכלול הפתרונות האפשריים ולא סיפק פתרונות יעילים לבעיה.
טרם נפתרה בעיית הזרמת נסורת האבן לנחל חברון פתרון אפשרי לבעיה זו הועלה בדוח ניטור נחלים, 2016 שבו נכתב ש"הקמת בור שיקוע בכל מנסרה מהווה פתרון הכרחי להפחתת עומס המוצקים המרחפים בנחל ולכניסת השפכים למט"ש שוקת "120 .
פתרונות נוספים עשויים לעלות בעקבות מחקרים בנושא121.
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי ניסיון שנעשה בעבר ביוזמת USAID למכור את נסורת האבן למפעלי בטון בישראל לצורך שימוש חוזר- לא צלח.
לגבי הסתייעות במכון הערבה לצורך פתרון בעיית נסורת האבן, ציין קמ"ט סביבה כי הוא אינו מכיר את פעילות המכון, אולם הוא תומך בשיתוף פעולה מסוג זה.
על קמ"ט סביבה בפרט ועל המנהא "ז בכלל לפעול בהקדם למציאת פתרון יעיל לבעיית נסורת האבן המושלכת לנחלים, ובכלל זה לפעול מול הגורמים המוסמכים ברש"פ.
בד בבד על הגורמים הללו למצוא פתרונות חדשניים מבוססי מחקר.
עליו לכלול נושא זה במסגרת תכנית העבודה של הקמ"ט ל- 2017 ולקבוע משימות ויעדים בדבר איתור ובחינה של פתרונות חדשניים וביצוע הדרוש ליישומם.
מפעלי העורות בחברון משתמשים בתהליך הייצור של מוצרי העור בחומר רעיל ומסרטן לאדם מסוג כרום.
שאריות הכרום מוזרמות, יחד עם שפכי המפעלים, לנחל חברון, שבו השפכים זורמים לאורך כ-43 ק"מ, מחלחלים למי התהום ומזהמים את אקוות ההר.
ב-2006 בנה ארגון USAID מתקן למיחזור הכרום עבור17 .
מפעלי עורות בחברון המתקן איפשר שימוש חוזר בכרום על ידי המפעלים והפחית בהרבה את הזרמת הכרום לנחל.
הפעלת המתקן מבוססת על שימוש בחומר חומצה גופרתית.
חומר זה משמש גם בתהליך ייצור מוצרי העור.
120 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ22.
121 מנכ"ל המרכז לניהול מים חוציגבולות ב מכון ערבה, ד"ר קלייב ליפקין, מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי מניסיונו ארוך השניםבעבודה על פרויקטי מים, שפכים ואנרגיה מול גורמים פלסטיניים, ביכולתו ל ערוך מחקר למציאת פתרונות לנסורת האבן במטרה למחזר אותם.
ב-2007 הוכנסה החומצה הגופרתית לרשימת החומרים הדו -שימושיים 122 , שהעברתם לשטחי הרש"פ מפוקחת, לפי צו הפיקוח על יצוא ביטחוני (ציוד דו-שימושי מפוקח המועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית), התשס"ט -2008 .
בעקבות זאת הושבת המתקן למיחזור הכרום, והכרום חזר לזרום לנחל חברון.
לפי הסכם הביניים123, "עד להקמתם של אתרים חלופיים מתאימים על ידי הצד הפלסטיני, סילוק של פסולות כימיות ורדיואקטיביות יהיה רק לאתרים המורשים בישראל, תוך ציות לנהלים הקיימים באתרים אלה".
הביקורת העלתה כי במהלך השנים האחרונות, נקט קמ"ט סביבה כמה פעולות במטרה ללחוץ על בעלי המפעלים לפעול בהתאם לקבוע בהסכם הביניים ולהוביל את פסולת הכרום לרמת חובב124 .
באוקטובר2014 הוא אף אסר על העברת כרום למפעלים ביו"ש.
אחרי שהמפעלים הסכימו לדרישה להעביר את שאריות הכרום לרמת חובב, בוטל האיסור האמור.
בעקבות זאת פחתה בהדרגה כמות הכרום בנחל.
ביוני 2014 ושנתיים מאוחר יותר במאי 2016 , במהלך סיור שבו נכחו גם נציגי משרד מבקר המדינה הלינו נציגי איגוד תעשיית העור הפלסטינית, כי עלות הובלת הכרום לרמת חובב, כ-200,000 ש"ח בשנה, גבוהה מדי עבורם, וכי הם מבקשים להשמיש את המתקן האמור למיחזור הכרום, שהוא הפתרון היעיל ביותר.
נציגי USAID מסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי לדעתם שינוע הכרום, חומר מסוכן, במשאיות לרמת חובב אינו כלכלי, ואף יוצר סיכון בריאותי וסביבתי לאזרחי ישראל במקרה של תאונה125.
בחודשים נובמבר-דצמבר 2014 ניסה ארגון אקופיס לסייע בהשמשתו של מתקן מיחזור הכרום, ותיווך לצורך כך בין קמ"ט סביבה לבין USAID .
, ניסיון שלא צלח ביולי 2016 , שוב ביוזמת אקופיס, התקיימה פגישה בין נציגי קמ"ט סביבה ו - USAID , ,במטרה למצוא חומרים חלופיים לחומצה הגופרתית לצורך השמשת מתקן המיחזור ואולם גם ניסיון זה לא עלה יפה, בשל עלותם הגבוהה של התחליפים.
תוצר לוואי נוסף של תהליך ייצור העורות הוא מלח, שבעקבות שפיכתו לנחל נפגעת איכות המים העיליים ומי התהום.
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי הוא סיכם בעבר עם בעלי מפעלי העורות כי יבצעו תהליך לניעור המלח מהעור וכי המלח יוחזר לספק העורות, אשר יתבקש לתת על כך אישור.
לדבריו, לא נמסרו אישורים כאלה עד כה.
122 חומר דו-שימושי - חומר שנועד מעיקרו לשימוש אזרחי, אך מתאים גם לשימוש לצורך פעילות חבלנית עוינת.
) 124 ברמת חובב שמדרום לבאר שבע יש מפעל של החברה לשירותי איכות הסביבה המטפל בפסולת רעילה ומסוכנת.
125 בנושא תאונות במהלך שינוע חומרים מסוכנים, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016,) בפרק בנושא "אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול", עמ' 780 .
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1565 .
לא נפתרה גם ב-2016 כפי שעולה מדוח סיכום פעילות קמ"ט סביבה ל -2015 ומדגימת בוצה ממפעל עורות שנלקחה על ידי יחידת הקמ"ט במאי 2016126 , בעיית הזרמת עודפי כרום ומלח ממפעלי העורות לנחל חברון לא נפתרה גם ב-2016 .
יצוין כי בישיבה שהתקיימה במהלך הסיור האמור התגלו אי-התאמות בין נתוני קמ "ט סביבה לבין נתוני מפעלי העורות לגבי כמות הכרום שהועברה לרמת חובב.
עוד התברר כי במפעלים אלה לא ביצע קמ"ט סביבה בדיקות דגימה קודמות.
נציגי בעלי המפעלים בחברון מסרו לקמ"ט סביבה ולנציגי מבקר המדינה בסיור האמור כי אם תיאסר העברתם של חומרים, הם ייאלצו להשיגם בדרכים אחרות ובעלויות גבוהות יותר, ובכל מקרה לא יאפשרו מצב של הפסקת עבודה.
הם הדגישו את הצורך למצוא פתרון שלא יהיה נטל כלכלי כבד מדי על המפעלים.
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי אישור העברת חומצה גופרתית למתקן המיחזור הוא בסמכותו, וכי שירות הביטחון הכללי (להלן - השב"כ) סומך ידיו על החלטתו.
הוא הקמ"ט ציין כי לאחרונה אישר את ה כנסת החומר למפעל אלומיניום ביו"ש, אחרי שהמפעל עמד בדרישות קפדניות, לרבות בידוק ביטחוני והתקנת מצלמות.
לגבי מתקן המיחזור בחברון, מסר קמ"ט סביבה שהוא עדיין שוקל את הנושא.
נציגי USAID מסרו למשרד מבקר המדינה ביולי2016 כי הם מוכנים לסייע במציאת פתרונות, כך שיהיה מעקב אחר כל גרם של החומצה הגופרתית.
הם ציי נו את החשיבות במציאת פתרון שהוא גם סביבתי וגם כלכלי, והביעו את החשש שקמ"ט סביבה מטיל בעניין זה מגבלות מופרזות.
יש לציין כי אף שהנושא קשור לארגון בינלאומי כאמור, רמ"ד ארב"ל במנהא"ז כלל לא היה מעורב בו ולא הכיר אותו.
המנהא"ז מסר בתשובתו כי החומצה הגופרתית היא חומצה מסוכנת ועלולה לשמש להכנת חומרי חבלה ונפץ, גם בכמויות קטנות, וכן שקמ"ט סביבה א יפשר הכנסת חומרים כימיים חלופיים או העברת שאריות הכרום לרמת חובב, ומטעמים כלכליים בחרו מפעלי העורות להעביר את שאריות הכרום לרמת חובב127 .
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את מאמציו של קמ "ט סביבה להפסיק את הזרמת הכרום לנחל חברון שמבצעים מפעלי העורות הפלסטיניים, בין היתר, באמצעות הידברות עמם.
עם זאת, נמצא כי מ-2007 ,, במשך כתשע שנים אוסר קמ"ט סביבה את השימוש בחומר הדו -שימושי חומצה גופרתית בתעשיית העורות בחברון, לצורך הפעלת מתקן למיחזור כרום שהקימה USAID במטרה להפסיק את הזרמתו לנחל.
איסור זה הוטל בלי שהקמ"ט קיים הליך היוועצות מסודר בנושא עם כלל הגורמים הרלוונטיים, כמו גורמי ביטחון, כלכלה וארב"ל, שב"כ, מנהא"ז ומתפ"ש.
126 לפי בדיקתמעבדה מיוני 2016 , ריכוז הכרום בבוצת מפעל העורות ממנו נלקחה הדגימה היה 26,911 מ"ג בק"ג בעוד התחום המותר הוא 400-0 .
התברר שגם חלופה זו מטילה נטל כלכלי כבד על המפעלים כאמור 1566 |דוח שנתי 67ב .
על קמ"ט סביבה לקיים לאלתר דיון עם כל הגורמים הרלוונטיים לצורך בחינ ה עדכנית של מצב הדברים בדבר הצורך באיסור הכנסת החומצה הגופרתית למפעלים ולמתקן המיחזור ובמציאת פתרונות אפשריים לבעיה הסביבתית החמורה והמתמשכת של הזרמת כרום לנחל חברון.
נוכח ההשלכות הביטחוניות, הכלכליות, הבריאותיות, הסביבתיות והבטיחותיות של החלטת קמ "ט סביבה אם לאשר הכנסת חומרים דו - שימושיים למפעלים, החלטה המחייבת ניהול סיכונים, כל אימת שנדרשת החלטה מסוג זה וכל עוד הוטלו מגבלות על פיה - על קמ"ט סביבה להיוועץ בנושא זה, על בסיס תקופתי, בכל הגורמים הרלוונטיים האחראים על התחומים האמורים ולבחון פתרונות יעילים, לרבו ת הסתייעות בגורמים בינלאומיים.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1567 .
זיהום הנחלים מכמש, פרת ומעיין קלט מקולחי מט"ש אל-בירה .
מט"ש אל-בירה נבנה כאמור בשנת 2000 בשטחC שבשליטה ישראלית, על ידי הבנק הגרמני עבור הפלסטינים, כמט"ש מודרני שנועד לטפל בשפכי העיר אל-בירה ולנצל את מי הקולחים להשקיה חקלאית.
בפועל מטפל המט"ש גם בשפכי היישובים הישראליים פסגות וכוכב יעקב, פרויקט ניצול הקולחים לא בוצע, וקולחי המט"ש זורמים בנחל מכמש.
המט"ש מתופעל על ידי עיריית אל-בירה.
נחל מכמש הוא יובל של נחל פרת, שהוא נחל איתן המשמש בית גידול ייחודי שבו מתקיימת מערכת אקולוגית הכוללת מגוון רחב של בעלי חיים.
נחל פרת ויובלו, נחל מכמש, מוכרזים כשמורת טבע.
לאורכם כמה מעיינות ששפיעתם איתנה כל השנה.
שפיעת המעיינות בנחל פרת חזקה במיוחד בעונות החורף והאביב, אז גם ספיקת קולחי מט"ש אל-בירה גבוהה , וזרימתם מגיעה עד מפגש הנחלים מכמש-פרת, שם זרם הקולחים נמהל במים שמקורם במעין פרת ומזהם אותם.
זרם הקולחים המהול מגיע עד מעיינות עין מבוע ועין קלט ומזהם את מימיהם128 .
מפה 8 : תוואי זרימת קולחים באגן נחל פרת .
128 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ41.
רמת הטיפול במט"ש אל-בירה מוגדרת שניונית, טיפול שכאמור מפחית בהרבה את הזיהום הסביבתי אך אינו מונע אותו.
לפי דוח ניטור הנחלים, במהלך השנים ועם גידול האוכלוסייה באזור, סבל תהליך הטיפול בשפכים במט"ש אל-בירה מליקויים רבים, בייחוד בכל הנוגע לטיפול בבוצת המט"ש.
הבוצה לא פונתה לאתר הטמנה כנדרש, ובמשך שנים הוזרמה יחד עם הקולחים אל הנחל129 .
תצלום 14 : בוצה בנחל מכמש, במורד מט"ש אל-בירה .
מתוך: דוח ניטור נחלים, 2016 ', עמ43.
ב-2014 ,התרבו התקלות במט"שולכן ב-2015 הוא שודרג130 .
מאז חל שיפור מסוים באיכות הקולחים131 , אולם האיכות יורדתמפעם לפעם עקב תפעול לקוי הנובע לעתים מהנחיה פלסטינית למפעילי המט"ש לחסוך בחשמל.
לפי דוח ניטור נחלים, 2016 , גוון הקולחים הזורמיםבנחל מכמש משתנה מצלול לחום כהה.
שדרוג המט"ש גם לא פתר את בעיית הבוצה שנערמה על שפת הנחל, ובאירועי גשם גלשה לנחל מכמש 132 .
במאי2016 , בעקבות טיפול של קמ"ט סביבה, הוסדר פינוי של הבוצה לאתר מיחזור פסולת לייצור קומפוסט, ללא עלות, וכן נבנתה גדר המקיפה חלקית את האזור שבו נערמת הבוצה כדי למנוע את גלישתה לנחל בעת ירידת גשמים ושיטפונות.
באוקטובר 2016 טרם עמד מבנה זה במבחן גשמי החורף.
130 במהלך תקופת עבודות השדרוג, כשלושה חדשים, הושבתה פעילות מט"ש אל-בירה, וביוב גולמי זרם לנחל מכמש.
131 לפידוח ניטור נחלים, 2016 , תוצאות איכות המים בנקודת הדיגום בנחל מכמש, בשנים 2015- 2014 , מעידות על קולחים באיכות בינונית.
132 בשנת2015 אף הוגשה עתירה לבג"ץ בנושא זה, שנמשכה בינואר 2016.
ראו בג"ץ 1432/15 ירוק עכשיו נ' שר הביטחון משה יעלון ואח'.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1569 .
התכניות לשימוש בקולחי המט"ש להשקיה .
חיבור קולחי המט"ש לצינור שיעביר את המים להשקיה חקלאית הוא פתרון מיטבי, המאפשר הן את הפסקת זרימת הקולחים בנחל והן שימוש חוזר במים לגידולים החקלאיים.
התכנית המקורית המאושרת למט"ש אל-בירה כללה הנחת קו סילוק קולחים סגור מהמט"ש ועד למאגר קולחים עונתי שייבנה בתחום שטחים חקלאיים מדרום לכפר דיר דבואן.
בהתאם לכך, לפי תכנית שאישרה הוועדה הטכנית של ועדת המים המשותפת ביולי 2011 , הצד הפלסטיני אמור לבצע פרויקט להשבת מי הקולחים להשקיה חקלאית באזור אל-עוג'ה, ולצורך כך עליו להגיש תכנית לבניית מאגר מי קולחים.
, הפלסטינים טרם הגישו תכנית כזו נוכח העיכוב במימוש התכנית על ידי הפלסטינים, ב-2015 יזם קמ"ט סביבה תכנית לשימוש בקולחים, בשתי חלופות: האחת - הפניית הקולחים לשימוש באזור גוש שילה; השנייה - הפניית הקולחים למערכת מט"ש האוג, האוספת את שפכי האגן המזרחי של העיר ירושלים ושל יישובי הסביבה, ומנצלת את הקולחים לחקלאות באזור בקעת הירדן.
שתי החלופות מייעדות את השימוש בקולחים לחקלאות של ההתיישבות הישראלית ביו"ש.
ראש מינהלת המים והביוב ליש "ע, שהוא גם נציג רשות המים בוועדת המים המשותפת, מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 כי היות שמדובר בהפניית קולחים משפכים פלסטיניים להשקיה של ההתיישבות הישראלית ביו"ש, הפלסטינים צפויים להתנגד לכך בתוקף.
עם זאת היות שהם זקוקים למי הקולחים להשקיית גידולי תמרים ביריחו ו אל-עוג'ה, להערכתו בתוך זמן מה הם יישמו את התכנית מ-2011.
נציג הבנק הגרמני מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי לפני שנים מספר, לבקשת גורמים פלסטיניים, הבנק ביצע בדיקת היתכנות ראשונית של התכנית, ומצא שהיתכנותה מוגבלת.
בשנים האחרונות לא פנו אליו בנושא גורמים פלסטיניים או ישראליים.
מנכ"ל חברת המהנדסים הפלסטינית שתכננה את מט"ש אל-בירה מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי לדעתוהיתכנותה של התכנית להשבת קולחים סבירה בהחלט.
הביקורת העלתה כי למרות החשיבות בביצוע פרויקט להשבת המים של מט"ש אל-בירה, העשוי בעת ובעונ ה אחת הן לפתור את בעיית זיהום נחל מכמש ונחל פרת והן לספק מים נוספים להשקיה חקלאית, לא גיבשו המנהא"ז, מתפ"ש ורשות המים דרך פעולה מתואמת לקידום הפרויקט בתכנית שאושרה על ידי הוועדה הטכנית של ועדת המים המשותפת, בין שמדובר בתיאום עם הגורמים הפלסטיניים ובין שבתי אום עם הגורם הבינלאומי הרלוונטי.
על המנהא"ז, על מתפ "ש ועל רשות המים לבחון במשותף מול כלל הגורמים האמורים, דרכי פעולה אפשריות לקידום מהיר של פרויקט ניצול מי הקולחים של מט"ש אל-בירה, לרבות באמצעות ועדת המים המשותפת או ועדת משנה שלה.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1571 .
סביבתיות ובריאותיות .
והחופים; זיהום נחלים, .
מאגרי מים ומי תהום; .
במחלות וכן השלכות ביטחוניות ומדיניות נרחבות הנובעות ממצוקת האוכלוסייה ומחוסר היציבות .
המתלווה לה זיהום הים והנחלים מרצועת עזה .
רצועת עזה נמצאת במשבר מים חמור שהולך ומחריף משנה לשנה.
אקוות החוף של הרצועה, שהיא מקור המים העיקרי שלה, נמצאת בתהליך מתקדם מאוד של הרס עקב שאיבת יתר וסובלת ממליחות קיצונית ומרמות זיהום גבוהות מאוד133.
כפי שצוין, מעמדה של מדינת ישראל בנושא רצועת עזה ותושביה שונה מהותית ממעמדה בנושא יו"ש, ומאז ההתנתקות האחריות בתחומים כגון מצב המים ברצועה נתונה בידי הפלסטינים.
לזיהומי מים ברצועה השלכות סביבתיות ובריאותיות שאינן מתחשבות בגדר שהוקמה בין ישראל לרצועת עזה, בכמה תחומים עיקריים: זיהום הים והחופים; זיהום נחלים, מאגרי מים ומי תהום; וסכנת הידבקות במחלות.
למשבר המים ברצועת עזה גם השלכות ביטחוניות ומדיניות נרחבות הנובעות מ מצוקת האוכלוסייה ומחוסר היציבות המתלווה לה, וכן השפעה על יחסי החוץ של ישראל.
זיהום ים וחופים: משטר הזרימה בים התיכון הוא מדרום מערב לצפון מזרח, כלומר זיהום במי הים ברצועת עזה יעשה את דרכו לים ולחופי ישראל.
על פי דוח של מינהלת תיאום וקישור עזה במתפ"ש מדצמבר 2015 מדי יום מוזרמים לים ברצועה 104,000 מ"ק שפכים, ומתוכם15,000 כביוב גולמי לא מטופל כלל.
עוד26,000 מ"ק מחלחלים לבארות המים בצפון הרצועה.
ברצועה פועלים חמישה מט"שים המתקשים לטפל בביוב בצורה מלאה, בין היתר, בשל הפסקות החשמל התדירות בה.
אגף ים וחופים במשרד להג"ס התריע עוד בדצמבר 2013 על ביוב גולמי המגיע מחופי רצועת עזה לחופי ישראל, כפי שיפורט להלן.
לדברי המשרד להג"ס, הזרמת ביוב גולמי ישירות לים משמעותה הזרמה מואצת של מזהמים, לרבות מוצקים, נוטריינטים כגון זרחן וחנקן, חיידקים ומיקרואורגניזם פתוגניים, ו מתכות כבדות; זיהום כזה פוגע קשות במערכת האקולוגית הימית.
בחוף אשקלון פועל מתקן להתפלת מי ים המספק כ -20% מהמים המותפלים בישראל.
בחודשים ינואר ופברואר 2016 הושבתה פעילות מתקן ההתפלה עקב זיהום אורגני קיצוני במי הים, שלדברי החברה המפעילה את המתקן מקורו כנראה ברצועת עזה.
עקב ההפסקה קנסה רשות המים את המתקן במאות אלפי ש"ח.
133 לאורך קו החוף המליחות באקווה מגיעה ליותר מ-10,000 מ"ג כלורידים לליטר מים, בהשוואה לסף המומלץ על ידי ארגון הבריאות העולמי למי שתייה העומד על 250 .
מ"ג לליטר95% ממי האקווה אינם ראויים לשתייה.
משרד הביטחון, תיאום הפעולות בשטחים, תכנית מתאר למשק המים (נובמבר 2015 ) (להלן- דוח מתפ"ש על משק המים), עמ' 10 .
תצלום 15 : מתקן ההתפלה באשקלון שפעולתו הושבתה עקב זיהום ים .
צילום: VID Desalination Company Ltd .
נוסף על זיהום מי הים בשפכים, הים ברצועת עזה מזוהם גם בכמויות גדולות של פסולת מוצקה שמקורה בחופי הרצועה הזורמת אף היא בחלקה לחופי ישראל.
מצב זרימת הפסולת לישראל מקצין בתקופות סערה.
דוגמה לכך היא אירוע זרימת כמויות גדולות של פסולת מוצקה לתחנת הכוח רוטנברג של חח"י באשקלון בינואר 2016 .
בעקבות האירוע פנתה חח"י לקמ"ט סביבה בטענה שהפסולת גורמת לנזקים תפעוליים וכלכליים לתחנת הכוח, וביקשה את טיפולו בנושא.
קמ"ט סביבה פנה למרכז תיאום וקישור ארז לטיפול בנושא.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1573 .
תצלום 16 : פסולת מוצקה מרצועת עזה במסנני תחנת הכ וח רוטנברג .
זיהום נחלים, מאגרי מים ומי תהום: ביוב שמקורו בעיירה בית חנון שבעזה זורם מעת לעת באפיק נחל חנון לאפיק נחל שקמה ואל מאגר שקמה שבשטחי ישראל.
מאגר זה משמש לאגירת מי שיטפונות המוחדרים לאקוות החוף ונשאבים בהמשך גם לשתייה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כי בשנים האחרונות לא הגיעה זרימה ישירה מנחל חנון למפעל ההחדרה שקמה , אך ייתכן בהחלט שזרימה בנחלים מחלחלת ומגיעה למי התהום.
הוא ציין כי המשרד לא מצא חריגות במי הקידוחים המשמשים לשתייה.
סיכונים בריאותיים: זיהום המים ברצועת עזה עלול לגרום להתפרצות מחלות קשות המסכנות גם את תושבי מדינת ישראל134.
כבר כיום איכות המים הירודה בעזה מובילה למחלות בקרב האוכלוסייה שם: לפי דוחות של האו"ם, 26% מהמחלות .
שם 1574 |דוח שנתי 67ב .
אנרגיה קבועה ברצועה, תפוצת מחלות ילדים והסיבה הראשונה לתמותת תינוקות נובעים מאיכות המים הירודה135.
השלכות ביטחוניות ומדיניות: משבר המים והזיהום ברצועת עזה עלולים לגרום למשבר הומניטרי ולהידרדרות ביטחונית.
לדעת מתפ "ש הקהילה הבינלאומית מטילה את האחריות למשבר לפתחה של ישראל לנוכח שליטתה במעברים ולנוכח הסגר הימי, ואילו ישראל מעוניינת בלגיטימציה בזירה הבינלאומית ובעידוד השקעות וסיוע בינלאומי לרצועת עזה.
לפי דוח של המכון למחקרי ביטחון לאומי באוניברסיטת ת"א ( INSS ) ואקופיס מ-2014136 ,משבר המים והזיהום עלול להסלים ולהפוך ל "קש שישבור את גב הגמל " בעזה הצפופה, הסובלת משיעורי אבטלה ועוני גבוהים ביותר וממגבלות על תנועת אנשים וסחורות.
עוד נאמר שם כי "ישראל אינה האחראית העיקרית לאתגרים הניצבים בפני פיתוח פתרונות ארוכי טווח לבעיות המים והשפכים ברצועת עזה, אולם היא מחזיקה במפתח לצעדי ביניים הדרושים בבהילות לייצוב המצב".
אספקת אנרגיה למט"שים ולמתקני התפלה .
כדי לעצור את זיהומי המים ברצועת עזה וכדי לפתור את משבר המים יש צורך להפעיל מט"שים, וכן להגדיל את כמויות מי השתייה הנקיים ברצועה.
יצוין כי ישראל החליטה בדצמבר 2015 להגדיל את כמות המים שהיא מספקת לרצועה ב -10 מלמ"ש, אולם באוקטובר2016 החלטה זו טרם בוצעה.
כמוכן, ישראל הסכימה להקמת מתקן התפלה גדול ברצועה במימון ובפיקוח בינלאומיים.
רצועת עזה סובלת ממחסור חמור באנרגיה, המשפיע לרעה על כל תחומי החיים בה.
החל בהגבלת השימוש הביתי בחשמל למספר שעות בודדות ביום, דרך פגיעה קשה ביכולת לפתח תעשייה, מסחר ומקורות תעסוקה וכלה בפגיעה במתקני בריאות, קירור מזון וכיו"ב.
לפי הערכת חח"י מיולי 2016 , רשתות החשמל ברצועה מספקות כרבע מהצרכים שלה בלבד, בעוד לדעת מתפ"ש מדובר בכמחצית.
ישראל, באמצעות חח"י, מוכרת לרש"פ עבור הרצועה 140-100 מגה וואט, שהם כשני שלישים מכמות החשמל של הרצועה137 .
נוסף על המחסור החמור בחשמל, לפי חח"י קווי החשמל הקיימים שדרכם מספקת ישראל חשמל לרצועה מיצו מזמן את יכולת ההעברה שלהם, והם פועלים במשטר הפעלה קיצוני עם שיעור תקלות גבוה מאוד.
135 שם, בהתבסס על דוחות של יוניצ"ף משנת 2011 , עלסקר יוניצ"ף משנת 2010 ועל מאמר של ארגון הבריאות העולמי משנת 2003 בנושא” Domestic Water Q uantity, Service Level and Health“.
136 ,המכון למחקרי ביטחון לאומי, אקופיס המזרח התיכון משבר המים והאנרגיה בעזה - השלכות הומניטאריות, סביבתיות וגיאו -פוליטיות עם המלצות לצעדי בי ניים מידיים (אוגוסט 2014 '), עמ3.
137 מצריםמספקת כ-32 מגה וואט וכ-30 מגה וואט- תחנת כוח ברצועה.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1575 .
בסיכום של שורת עבו דות מטה מהשנים האחרונות חזרה והמליצה מתפ "ש על הקמת קו חשמל חדש לרצועה בהספק של 100 מגה ואט (להלן- קו 161)138 ; לפי מתפ"ש תימשך הקמתו של קו 161 כשנתיים וחצי.
יצוין כי בנייתו של הקו החלה על ידי חח"י עוד באוקטובר 2005 והייתה צפויה להסתיים בסוף 2006 , אולם מאחר שהרש"פ הפסיקה את התשלום, הופסקה הבנייה.
לדברי חח"י, ב -2013 ביקשה ממנה מתפ "ש להציג חלופות להגדלת כמויות החשמל לרצועה.
חח"י הציגה חלופות, לרבות השלמת קו 161 , שחלקו כבר הוקם כאמור, אולם מאז לא קיבלה כל הנחיה בנושא.
לאחרונה הסכימה ישראל לספק לעזה גז טבעי, במסגרת פרויקט לחיבור עזה לצינור גז במימון בין-לאומי.
הפרויקט צפוי להסתיים בתוך כחמש שנים.
בסיכום עבודת מטה של מתפ"ש בנושא "חלופות אנרגיה לרצועת עזה" מיולי 2015 צוין כי "לאור עוצמת המשבר האזרחי והצורך ביציבות ביטחונית הכרחי לקדם פתרונות למשבר האנרגיה גם במחיר של שימור התלות התשתיתית.
פתרון למשבר האנרגיה הינו 'ראשית הצירים' לשיפור המציאות האזרחית: הוא ימנע משבר הומניטארי, יאפשר שיקום רצועת עזה, שיפור כלכלי, מענה למשבר משק המים ויעודד השקעות משמעותיות של הקהילה הבנ"ל בשיקום" (ההדגשה במקור).
באותו מסמך גם נכתב כי הקהילה הבין -לאומית מביעה רתיעה עמוקה מהשקעות ברצועה בהיעדר אספקת אנרגיה קבועה.
הדוגמה שניתנה לכך (בהערת שוליים) הייתה המט"ש בצפון הרצועה שנבנה מכספי הקהילה הבין-לאומית, אך לא יוכל לפעול עקב אי-אספקת חשמל, כפי שיפורט להלן.
הועלה כי בדצמבר 2015 החליט הדרג המדיני לקבל את המלצת מתפ "ש ולהגדיל את אספקת האנרגיה לרצועת עזה, לרבות בטווח המידי - תוספת של 26 מגה ואט בקו זמני נוסף, ובטווח הבינוני- תכנון חיבור קו 161 , שיוסיף לרצועת עזה 100 מגה ואט ויאפשר חיבור תשתיות קיימות ועתידיות לשם טיפול בשפכים והתפלת מים.
ואולם עד אוקטובר 2016 לא קידם משרד הביטחון את יישום ההחלטה.