HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בטבלה שלהלן רוכזו נתונים על פרק הזמן הממוצע שארך כל שלב של הטיפול בבקשות לבירור יהדות, ומספר הימים המרבי של משך הטיפול בכל שלב: .
התיקים סוג ההחלטה מס' .
308 9 502 32 571 41 2,532 מתן אישור יהדות .
396 70 495 64 581 134 249 **החלטה אחרת .
458 54 592 45 - - 126 התקבלה חוו"ד .
12 /חוזר מנכ"ל עב1 , דצמבר 2011.
פעולות בתחום שירותי הדת 231 התקבלה החלטת ביה"ד* * במקרים שבהם טרם התקבלה החלטה בוצע החישוב ממועד קבלת חוו"ד של מברר היהדות עד 5.
המועד שבו התקבלו הנתונים במשרד מבקר המדינה ** כגון דחיית בקשה, הפניה לגורם חיצוני, השלמת פרטים, סגירת תיק ומתן הוראות.
(א) כאמור, בני זוג יכולים לפתוח תיק נישואין במועצה הדתית, לכל היותר 90 יום טרם מועד חופתם, גם במקרה שבו מי מהם נדרש להליך של בירור יהדות.
מהנתונים בטבלה עולה כי היו מקרים שבהם חלפו יותר מ-90 יום ממועד פתיחת התיק ועד מועד מתן החלטת בית הדין שאישרה את יהדות המבקשים.
מצב זה עלול למנוע מבני זוג שנרשמו מבעוד מועד להינשא במועד המקורי שקבעו.
לגבי ההחלטות האחרות, חלפו 134 ימים בממוצע עד מועד מתן החלטת בית הדין.
כך לדוגמה, בנובמבר 2010 פנה לאחד מבתי הדין הרבניים נרשם לנישואין שפתח תיק באפריל 2010 .
, בעניין עיכוב שחל בבירור יהדותובדיקת בית הדין העלתה כי המסמכים שהגיש הועברו לטיפולו של מברר יהדות כשישה חודשים קודם לכן, אך המברר הודיע כי אינו מטפל בתיק.
בסופו של דבר, לאחר בדיקת התיק בלשכת הקשר ("נתיב"), ניתנה חוות דעתו של מברר היהדות במרץ 2011 , כשנה לאחר פתיחת התיק.
התיק נסגר בספטמבר 2011.
לנוכח הוראות נוהל רישום נישואין, המגבילות את תוקף בקשת הרישום לנישואין ל -90 יום בלבד, ולאור העובדה שבירור יהדות עלול להימשך פרק זמן ארוך מזה שנקבע בנוהל, בשל בדיקות נחוצות על ידי גורמים חיצוניים לבית הדין, על הנהלת בתי הדין הרבניים לפעול לקיצור תקופת הטיפול בבקשות לבירור יהדות.
כמו כן, על הרה"ר לבחון את מגבלת מועדי הרישום ולשקול לאפשר יתר גמישות כשהדבר נדרש.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 ציין מנהל בתי הדין הרבניים, כי בשנת 2011 עמד ממוצע זמן הטיפול בבקשות לבירור יהדות שבהן התקבלה החלטה (בלי לכלול את הבקשות שבהן טרם התקבלה החלטה) על 31.
ימים (ב) בדיקה של משרד מבקר המדינה, שהתייחסה לתקופה שחלה מינואר 2009 , העלתה כי ישנם51 תיקים לבירור יהדות שנפתחו ממועד זה ועד ספטמבר 2011 שטרם התקבלה לגביהם חוות דעת של מברר יהדות, וממילא טרם התקבלה החלטת בית הדין הרבני בעניינם.
מספר הימים הממוצע שחלף ממועד פתיחת התיקים הללו ועד ל - 5.
11 (המועד שבו התקבלו הנתונים במשרד מבקר המדינה) עומד על 498 .
ימים, דהיינו קרוב לשנה וחצי משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת בתי הדין למפות את כלל התיקים לבירור יהדות הנמצאים במערכ ת, ובכללם התיקים שמשך הטיפול בהם היה ממושך והתיקים שהטיפול בהם טרם הסתיים, לבחון את הסיבות להתמשכות התהליך ולהכריע בעניינם.
כמו כן, על הנהלת בתי הדין לקבוע משך זמן מרבי לטיפול בבירורי יהדות ולקבוע כללים לסגירת תיקים שאינם פעילים.
בהנחיות החדשות נקבע כי רושם נישואין לא יאשר עריכת חו"ק לנרשם שנדרש להציג אישור יהדות, אלא אם יש בידו פסק דין של בית דין רבני המאשר את יהדותו.
ברחבי הארץ פועלים 11 בתי דין רבניים אזוריים, ולרשותם עומדים ארבעה חוקרים מומחים לבירור יהדות, שהם עובדי הנהלת בתי הדין הרבניים.
פעולות בתחום שירותי הדת 233 .
מבררי היה דות מגיעים, כל אחד בתורו, לאחד מבתי הדין הרבניים בכל יום, ובודקים את התיקים הפתוחים הנוגעים לבירורי יהדות.
(א) משרד מבקר המדינה בדק באמצעות השאלונים אם המועצות הדתיות פועלות על פי ההנחיות החדשות, המחייבות עריכת בירור יהדות באמצעות בתי הדין הרבניים.
מתשו בותיהן של המועצות הדתיות לשאלונים עולה כי 20 מהן (כ-17% ) מפנות את בירורי היהדות לעמותה פרטית שנותנת להן המלצה בדבר יהדותם של הפונים.
את העמותה, שכבר שנים רבות עוסקת בבירורי יהדות, הקים אחד הרבנים שעד לעזיבתו עבד בהנהלת בתי הדין הרבניים כמברר יהדות.
מתוך 20 ,המועצות הדתיות העושות שימוש בשירותי העמותה 10 השיבו כי הן תמיד שולחות לעמותה ו-10 השיבו כי רק לעתים הן מפנות אליה.
יצוין כי המועצות הדתיות המשתמשות בשירותי העמותה לא מעבירות את התיקים לבחינה ולהחלטה של דיינים בבתי הדין כנדרש בהנחיות החדשות.
מועצת הרה"ר מ ודעת למקרים שבהם בירור היהדות וקבלת החלטה בדבר יהדות הפונים נעשים באמצעות העמותה הפרטית ולא בבתי הדין הרבניים.
היא דנה בכך ביוני 2008 וקבעה כי הליך בירור היהדות צריך להיעשות אך ורק באמצעות בתי הדין, ולא באמצעות עמותות פרטיות שפועלות באופן עצמאי.
אולם חלק מ המועצות הדתיות ממשיכות להשתמש בשירותי העמותה הפרטית.
שני רבני עיר בשתי מועצות דתיות הסבירו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי הם משתמשים בשירותי העמותה הפרטית בעקבות מקרים מסוימים בעבר שבהם התבררו ממצאי בית הדין כלא מדויקים.
אחד הרבנים הוסיף כי בעניין זה הוא פועל "על פי צו מצפונו".
המועצה הדתית בתל אביב, המשתמשת בשירותי העמותה הפרטית, ציינה בתשובתה כי השירות לאזרח הוא אשר עומד לנגד עיניה ולכן היא מסתייעת גם במומחי העמותה, כדי לחסוך זמן לאזרחים מבקשי השירות.
היא הוסיפה כי המלצתו של מברר היהדות נבחנת על ידי מנהל מחלקת הנישואין במועצה, ואם הוא סבור כי יש צורך בהשלמת פרטים התיק מועבר לבית הדין.
(ב) התברר כי במשך שנים רבות המועצה הדתית בנתניה מעסיקה רב שתפקידו בירור יהדותם של מועמדים לנישואין, וההחלטה הסופית בדבר יהדותם מתקבלת בתיאום עם רב העיר, ללא מעורבות של בית הדין הרבני.
בתשובתה מיולי 2012 מסרה המועצה הדתית בנתניה כי בשנת 1989 קלטה העיר נתניה רבבות עולים והמועצה הדתית הקימה מחלקה לבירור יהדות.
כיום מדובר בפניות בודדות בחודש.
משרד מבקר המדינה מעיר לרה"ר ולמשרד, כי חרף העובדה שישנן מועצות דתיות הפועלות בניגוד להנחיות הרה"ר ומבררות את יהדות המועמדים לנישואין בעצמן או באמצעות עמותה פרטית - ולא באמצעות בתי הדין הרבניים שהוסמכו לכך - הם לא פעלו לאכיפת ההנחיות על המועצות הדתיות.
פעולות בתחום שירותי הדת 235 .
המשרד מסר בתשובתו כי בדצמבר 2011 התקיימה ישיבה בהשתתפות מנהל בתי הדין הרבניים, נציגי הרה"ר ונצי גי המשרד, אשר הוצע בה לאפשר לעמותות פרטיות לברר את יהדותם של המועמדים להינשא וכי מאז הגופים האמורים פועלים לקידום הצעה זו.
עוד ציין המשרד כי עד להסדרת הנושא יפעלו המועצות הדתיות מול בתי הדין הרבניים בלבד.
הרה"ר הוסיפה בתשובתה מינואר 2012 כי הפנייה לעמותות הפרטיות תתבצע אך ורק על ידי בית הדין ולא על ידי המועצות הדתיות.
בהנחיות החדשות נקבע כי מנהל בתי הדין הרבניים יעמיד לרשות בתי הדין רשימה של מבררי יהדות.
הרשימה תכלול גם מבררי יהדות חיצוניים, שאינם עובדי הנהלת בתי הדין הרבניים, אשר 236 דוח שנתי63ג .
יימצאו מתאימים לשמש חוקרים מומחים לבירור יהדות ושמומחיותם מניחה את דעת בית הדין הרבני.
עוד נקבע כי אמות המידה בעניין הכישורים והניסיון המקצועי של מבררי היהדות יגובשו על ידי ועדת דיינים ורבנים, שתמנה מועצת הרה"ר בהסכמת הרבנים הראשיים לישראל שיאשרו אותן.
במרץ 2010 מונתה ועדת הדיינים והרבנים, וביולי אותה שנה היא פרסמה הודעה לציבור המזמינה אותו להגיש לה, עד אוגוסט 2010 , הצעות בכתב לאמות מידה המפרטות את הכישורים והניסיון המקצועי שיש לדרוש ממבררי יהדות.
להנהלת בתי הדין הוגשו פניות בנושא, אולם עד למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , טרם נקבעו אמות המידה הרצויות ולכן טרם גובשה רשימת מבררי יהדות חיצוניים, כנדרש בהנחיות החדשות.
בתשובתו מינואר 2012 ציין מנהל בתי הדין הרבניים כי בתחילת ינואר 2012 , לאחר סיום הביקורת, כונסה ועדת הדיינים והרבנים בדחיפות וגיבשה טיוטה לאמות המידה הנדרשות, וכי בשלב הבא הוא יפרסם מכרז מסודר ויגבש רשימת מבררי יהדות חיצוניים (תהליך שיימשך כחודש ימים).
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד יולי 2012 .
טרם פורסם המכרז לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמענה של בתי הדין הרבניים בתחום זה לוקה בחסר והם אינם עומדים בעומס, יש לקדם בדחיפות את פרסום המכרז למינוי מבררי יהדות חיצוניים וגיבוש הרשימה.
במסגרת זו יוכלו גם העמותות הפרטיות להגיש את מועמדותן ולהסדיר את פעילותן, על מנת שההסתייעות בהן תיעשה בהתאם לאמות המידה שייקבעו בהנחיות החדשות.
בתקופת הביניים, אין לאשר פעילות כזאת בניגוד להנחיות.
כאמור, עד למועד פרסומן של ההנחיות החדשות ב - 2010 , רק מועמדים לנישואין שעלו לארץ לאחר שנת 1990 .
נדרשו לאישור יהדות מבית הדין מהתשובות לשאלונים עולה כי 12 מועצות דתיות ממשיכות לברר את יהדות המועמדים לנישואין רק כשמדובר במועמדים שעלו לארץ אחרי 1990 .
מכאן שמועצות אלה אינן ממלאות אחר ההנחיות החדשות משנת 2010 .
, או שאינן מודעות להן, אף שחלפו כשנתיים מיום שנקבעו .
: המידע הניתן לציבור הנרשמים הליך הרישום לנישואין כולל כמה שלבים, ובמהלכו נדרשים בני הזוג, ובהם גם כאלה ששליטתם בשפה העברית היא חלקית, להמציא מסמכים שונים, לשלם אגרות ולהיפגש עם גורמים שונים במועצה הדתית.
כדי להקל על ציבור המבקשים להירשם וכדי למנוע מהם בזבוז זמן ובירוקרטיה מיותרת, חשוב לספק להם טרם התחלת ההליך את המידע הרלוונטי: שלבי הרישום, המסמכים שעליהם להציג, מועדי קבלת הקהל, שמות הרבנים רושמי הנישואין, כתובות משרדי המועצה הדתית ומספרי הטלפון שלהם.
פעולות בתחום שירותי הדת 237 .
מתשובותיהן של המועצות הדתיות לשאלונים עולה כי 19% מהן לא מספקות כל מידע בכתב על הליך הרישום לנישואין, וכי רובן המוחלט מפיץ דף הסבר או עלון רק בשפה העברית.
רק אחדות מהן דאגו לתרגם את המ ידע לשפות אחרות.
רק 59% מהן מפרסמות את המידע ברשת האינטרנט.
בקרב מרביתן מענה טלפוני הוא אחד האמצעים למסור מידע על פתיחת תיקי נישואין, בקרב 27% מהן זה הערוץ היחיד.
במסגרת הבדיקה מצא משרד מבקר המדינה כי ההמתנה למענה הטלפוני במחלקות הנישואין עלולה להיות ממושכ ת מאוד (לעתים יותר מ -30 .
)דקות לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על אמצעי הפצת המידע המסורתיים, הכוללים בין היתר פרסום עלוני הסברה ומתן שירות טלפוני, רצוי שהמועצות הדתיות יפיצו את המידע באמצעות רשת האינטרנט המספקת שירות בזמינות גבוהה ומידע רחב, כדי להקל על עצמן ועל ציבור הנרשמים.
זאת ועוד, מאחר שבתחום מדינת ישראל מתגוררות אוכלוסיות הדוברות שפות זרות ושליטתן בשפה העברית חלקית, ראוי כי המידע על הליך הרישום יתפרסם גם בשפות שונות, ובעיקר באנגלית, רוסית ואמהרית.
המשרד מסר בתשובתו מספטמבר 2012 כי אתר האינטרנט שלו מציעמידע מקיף בנושאי הרישום לנישואין, ההליך לקבלת תעודת רווקות, עריכת החו"ק ועוד.
הוא הוסיף כי יפעל לתרגום ההסברים על הליך הרישום לשפות נוספות, ויפרסם גם אותם באתר האינטרנט שלו.
עוד ציין המשרד כי החל ממרץ 2012 הוא מפעיל מוקד טלפוני שנועד לתת מענה לשאלות ולסוגי ות של הציבור הרחב גם בתחום הנישואין.
: מועדי קבלת קהל זמינות השירות לציבור נמדדת בין היתר בכמות ובפריסה של שעות קבלת הקהל על פני ימי השבוע, ובמשך ההמתנה בתור.
משרד מבקר המדינה בדק בשאלונים את מועדי קבלת הקהל הפונה להירשם לנישואין במועצות הדתיות ואת אופן זימון בני הזוג, כמפורט להלן: לצורך הבדיקה חולקו המועצות הדתיות שהיה למשרד מבקר המדינה מידע לגבי שעות קבלת הקהל שלהן לשלוש קבוצות, בהתאם למספר תיקי הנישואין שהן פותחות ותעודות הרווקות שהן מנפיקות בכל שנה (להלן - תיקים), כדלהלן: המועצות הקטנות - עד 100 תיקים בשנה; המועצות הבינוניות - בין 101 ל-300 תיקים בשנה; המועצות הגדולות - יותר מ -300 תיקים בשנה.
להלן טבלה המפרטת את הנתונים: .
47 114 סך הכול 238 דוח שנתי63ג .
מנתוני הטבלה עולה בין היתר כי כ -40% ,מהמועצות הדתיות, מרביתן בינוניות אינן מקבלות קהל אחר הצהריים.
כ-%13 מהמועצות הדתיות13 השיבו כי אין אצלן כלל מועדי קבלת קהל קבועים, .
13 8 ,מועצות קטנות5 בינוניות ו-2 .
גדולות פעולות בתחום שירותי הדת 239 .
וקבלת המבקשים להירשם לנישואין נעשית בתיאום מראש.
כמו כן, שתיים מהמועצות שנבדקו דיווחו כי רושם הנישואין מקבל את הנרשמים גם בביתו בשעות הערב.
מאחר שמרבית שעות הקבלה הן בבוקר, רבים מציבור העובדים נאלצים להיעדר מ העבודה לצורך קבלת השירותים.
הגבלה זו מונעת מחלק מהציבור לקבל את השירות במועד הנוח לו.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 , כי הוא בוחן כל העת את הדרכים לשיפור השירות הניתן לציבור במועצות הדתיות, וכי אינו סבור שיש צורך לחייב את המועצות הדתיות הקטנות והבינוניות לקבל קהל בשעות אחר הצהריים.
עוד ציין המשרד כי באחרונה חתמו המועצות הדתיות על אמנת שירות, שבה התחייבו לשפר את רמת השירות והזמינות לתושבים.
עוד עולה מתשובת המשרד מספטמבר 2012 , כי במהלך הביקורת הוא ערך מיפוי של שעות קבלת הקהל והיקף תיקי הנישואין בכלל המועצות הדתיות בארץ, ולאחר בחינת הממצאים יקבל החלטות בעניין זה.
יצוין כי בערים הגדולות ובמועצות הדתיות אשר בהן מספר הנרשמים גדול, יש חשיבות רבה לזימון מראש של בני הזוג ולתיאום מועד הגעתם לפתיחת תיק נישואין.
כך לדוגמה המועצה הדתית בתל אביב מאפשרת לבני הזוג הנרשמים לקבוע פגישה במועד הנוח להם, כדי לשפר את השירות, לחסוך זמן המתנה ולהעניק יחס אישי לבני הזוג.
אולם 89% מהמועצות הדתיות הגדולות השיבו כי הפגישה עם בני הזוג אינה מתואמת מראש.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להקל על הנרשמים לנישואין את התהליך, למנוע מהם הפסד ימי עבודה ולשפר את השירות, מן הראוי כי המועצות הדתיות המקבלות קהל בהיקפים בינוניים וגדולים יבחנו את האפשרות לקבל קהל במחלקות הנישואין גם בשעות אחר הצהריים.
במועצות דתיות גדולות, שבהן יש מספר גדול של נרשמים לנישואין, רצוי לאפשר קביעת מועד מראש, וזאת כדי למנוע מבני הזוג ומהעדים המתנה ממושכת בתורים.
על המשרד לבחון את סוגיית קבלת הקהל בביתו של רושם הנישואין במקום במועצה הדתית.
מינוי רושמי נישואין ועדכון שמותיהם ברשימה .
על פי פקודת הנישואין והגירושין רק רב מורשה לרישום נישואין רשאי לחתום על תעודות נישואין.
כאמור, הרה"ר היא המוסמכת ליתן כשירות לרב לכהן כרב רושם נישואין ולמנות רושמי נישואין.
נמצא כי לא קיים נוהל כתוב המגדיר את הליך הבחירה של רב רושם נישואין, ובכלל זה מי רשאי להגיש מועמדות לתפקיד, מהם תנאי הסף, ובאיזה אופן תפורסם המשרה הפנויה בקרב הציבור.
בתשובתה מינ ואר 2012 ציינה הרה"ר כי אכן אין נוהל כתוב, אולם קיים נוהג מסודר שלפיו פועלת הרה"ר זה זמן רב.
הרה"ר הודיעה כי תפעל לקביעת הנחיות ברורות המבוססות על הנוהג הקיים, על מנת שההליך יהיה ברור, אחיד ושקוף.
פעולות בתחום שירותי הדת 241 .
בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי בשתי מועצות דתיות מינתה מועצת הרה"ר שני רבנים רושמי נישואין שאבותיהם כיהנו בהן קודם לכן כרושמי נישואין.
קיים חשש כי במינויים אלה ניתן משקל לייחוסם של הרבנים.
אחד הרבנים האמורים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 כי הוא מונה כרושם נישואין על ידי הרה"ר - על פי הנהלים הקבועים - לסייע לאביו במלאכתו, לפי בקשת ראש הרשות המקומית והיו"ר הממונה על המועצה הדתית ולאחר פטירת אביו המשיך לכהן בתפקיד.
הרב השני ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי הוא מונה על פי הנהלים המקובלים.
שני הרבנים שמונו ציינו כי אינם מקבלים שכר בתמורה לשירות זה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי בעבר הוא היה מעורב בביטול מינוי של רושם נישואין שהיה אף הוא בנו של רב העיר ומילא את מקומו של אביו היות שהוא לא תפקד.
הוא הוסיף כי מינוי בנו של רב שכיהן באותה רשות מקומית למשרה זו, מעורר לעתים חשש לשקילת שיקולים שאינם מן העניין.
הרה"ר מסרה בתשובתה כי לא ניתן משקל משמעותי לייחוס של רושמי הנישואין שמונו.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת הנחיות אחידות וקריטריונים גלויים לבחירת רבנים רושמי נישואין תאפשר לרבנים שעונים לדרישות להציג את מועמדותם לתפקיד ולוודא שקרבת משפחה לא תהווה שיקול במינוי לתפקיד ציבורי.
רשימת הרבנים שהוסמכו על ידי הרה"ר לכהן כרושמי נישואין מתנהלת במשרד.
הרשימה האחרונה עודכנה ביולי 2010 והיא כוללת שמות של176 רושמי נישואין, אולם התברר כי היא אינה שלמה.
כלומר - רבנים המכהנים כרושמי נישואין לא מופיעים בה, ורבנים שחדלו לכהן בתפקידם עודם מופיעים בה.
זאת ועוד, הרשימה לא הועברה למועצות הדתיות ולרה"ר.
המשרד ציין בתשובתו מינואר 2012 כי הוא פועל לעדכון רשימת רושמי הנישואין בהתבסס על החלטות מועצת הרה"ר בעניין, שהיא המוסמכת להחליט על מינוי רבנים כאמור.
משרד מבק ר המדינה מעיר לרה "ר ולמשרד כי רשימת רושמי הנישואין צריכה להיות אמינה, שלמה ועדכנית, ולשם כך עליהם לקבוע סדרי עבודה משותפים שיסדירו עדכון שוטף ושיטתי של הרשימה.
כמו כן, יש לשקול לפרסם אותה באתרי האינטרנט של הרה"ר והמשרד, כדי שהמידע יהיה נגיש לציבור הרחב.
הרה"ר הודיעה בתשובתה כי תבחן את יישומה של ההצעה בשיתוף עם המשרד.
העסקת מדריכות כלות במועצות הדתיות .
במסגרת הליך ההכנה לנישואין הכלות מקבלות הדרכה בענייני טהרת המשפחה.
הדרכה זו נעשית באמצעות "מדריכות כלות" המועסקות על ידי המועצות הדתיות במשרה מלאה או חלקית, או באמצעות מדריכות חיצוניות המספקות שירותים אלה למועצות הדתיות.
ההדרכה ניתנת לכלה באופן אישי או לקבוצה של כלות שמוזמנות לכמה מפגשים משותפים - על פי המקובל בכל מועצה ומועצה.
יש מועצות דתיות שמקיימות הדרכה גם לחתנים, או לשני בני הזוג יחד.
פעולות בתחום שירותי הדת 243 .
(א) כאמור, המשרד הוא המאסדר המפקח על מתן שירותי הדת במועצות הדתיות, והוא מופקד בין היתר על הפיקוח המינהלי של פעילות המועצות הדתיות, על אישור תקן כוח האדם בהן ועל תקציביהן.
במסגרת מילוי תפקידו הוא מחזיק ברשימה שאמורה לכלול את שמות כלל העובדים במועצות הדתיות.
מנתוני המ שרד מאוגוסט 2011 עולה כי רק ב -32 מועצות דתיות מכלל המועצות הדתיות מועסקות מדריכות כלות.
מבירור טלפוני שעשה משרד מבקר המדינה בשבע מועצות דתיות אחרות, שנבחרו באופן אקראי, עולה כי בכולן מועסקות מדריכות כלות שאינן רשומות במצבת כוח האדם של המועצות הדתיות שבידי המשרד.
כך למשל, באחת המועצות הדתיות שתי רבניות וחמש מדריכות כלות מועסקות בתפקיד זה בלי שיש למשרד כל מידע על העסקתן כאמור.
מכאן שאין בידי המשרד נתונים מדויקים לגבי כלל המועצות הדתיות המעסיקות מדריכות.
המשרד מסר בתשובתו כי הוא נמצא בעיצומו של תהליך לעדכון ולבניית מצבת כוח האדם במועצות הדתיות, לאחר שנים שבהן לא עודכנו הפרטים.
מצב כזה, שבו רישומי המשרד אינם מעודכנים, פוגע ביכולתו לפקח על פעילותן של המועצות הדתיות בכל הנוגע לכוח האדם, לקיים בקרה על הנושא ולבצע מעקב תקציבי.
על המשרד לפעול ללא דיחוי מול המועצות הדתיות לקבלת עדכון שוטף על עובדיהן, ובהן מדריכות הכלות.
(ב) בהתאם לחוקת העבודה של עובדים ברשויות המקומיות, החלה על עובדי המועצות הדתיות, "עובד הקרוב קרבת משפחה לאחד העובדים מראשי מחלקה מסוימת או מנהליה, לא יוכל להתקבל לעבודה לאותה מחלקה ברשות המקומית".
מהנתונים שהתקבלו מהמשרד עולה כי באותן 32 מועצות דתיות מועסקות 43 מדריכות כלות.
שש14 מ-43 המדריכות המועסקות במועצות הדתיות ו -13 מדריכות (שחלקן משמשות גם כבלניות) המועסקות במחלקות הדת במועצות האזוריות והמקומיות, הן נשות הרבנים רושמי הנישואין באותן המועצות ומחלקות הדת.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי כיום הוא אינו מאפשר עוד העסקת קרובי משפחה באותה מועצה דתית, והוסיף כי מקצת מדריכות הכלות שהנן נשות רבנים נקלטו בעבר בתקן ועתה לא ניתן לפטרן.
בתשובתו מספטמבר 2012 הוסיף המשרד כי יבחן פרסום הנחיות בנושא ניגוד עניינים ב חוזר מנכ"ל שיופץ לכלל המועצות הדתיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להחיש פרסום נהלים בנושא העסקת עובדים במועצות הדתיות ולוודא שהן יפעלו לפיהם מכאן ואילך.
כן על המשרד לקבוע יחד עם הייעוץ המשפטי שלו הסדרים למניעת ניגוד העניינים של המדריכות אשר נקלטו בעבר בתקן ויש להן קרובי משפחה העובדים במחלקות הנישואין.
אחת מהמדריכות פרשה לגמלאות במהלך הביקורת 244 דוח שנתי63ג .
בהוראות נוהל רישום נישואין אין כל התייחסות לעניין הדרכת כלות ולא נקבעו כללים הנוגעים להיקף ההדרכה הניתנת לכלות או לחתנים ולתכניה, והמועצות הדתיות פועלות בתחום זה על פי אמות מידה שהן קבעו לעצמן.
בנובמבר 2004 , בעקבות עתירה שהוגשה בנושא הדרכת כלות במועצות הדתיות15 , הורה מנהל מחלקת נישואין במשרד לרבני הערים ולמנהלי מחלקות הנישואין ומחלקות הדת כדלקמן: על פי קביעת מועצת הרה"ר "אין לחייב כלות הבאות להירשם לנישואין לעבור הדרכה הכוללת התייחסות לנושאים שמעבר להדרכה הבסיסית הנדרשת להכנת הכלה לחופה וקידושין כהלכתם".
הובהר כי הדרכה מעבר לכך תינתן רק לכלות המעוניינות בכך.
יצוין כי בעקבות ההנחיה האמורה נמחקה העתירה.
(א) מהשאלונים עולה כי היקף שעות ההדרכה לכלה עומד על כ -4 שעות בממוצע: מקצת המועצות הדתיות נותנות הדרכה של כשעה, ואחרות נותנות עד כ- 12 .
שעות הדרכה לכלה מועצות דתיות שמחייבות את כל הכלות לקבל הדרכה בהיקף גדול של שעות, חורגות מהנחיית הרה"ר, שלפיה היא כוללת הדרכה בסיסית בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפעולות של המועצות הדתיות בתחום הדרכת כלות לא נעשות על בסיס הנחיות מפורטות המתייחסות לתוכני ההדרכה ולמספר שעות ההדרכה.
כל זמן שהמועצות הדתיות נדרשות לפעול בתחום זה, על הרה"ר להבטיח שהן יפעלו בהתאם להנחייתה מ- 2004 בדבר החיוב בהדרכה בסיסית בלבד, כפי שהתחייבה בתגובתה לעתירה לבג"ץ.
עוד יש לבחון, תוך מתן משקל להיבטים ש ל יעילות, חיסכון ומתן מענה לכלות החפצות בכך, אם יש מקום להעביר לבני הזוג את ההדרכה הבסיסית באופן כתוב או בלומדה ממוחשבת, ולאפשר רק לכלות ולחתנים המעוניינים בכך לקבל הדרכה נוספת בעל פה מגורמים מוסמכים במועצה הדתית.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי יפעל להסדרת הנושא בשיתוף הרה"ר.
(ב) ברחבי הארץ פועלים כ -10 מכונים פרטיים המקיימים קורסים להכשרת מדריכות לכלות (להלן - המכונים).
(1) התברר כי מקצתם של מכונים אלה קיבלו הכרה על ידי הרה"ר וכי רק בוגרות המכונים המוכרים הוסמכו כמדריכות כלות מטעם הרה"ר, לאחר שעברו בחינת הסמכה ברה"ר.
זאת אף על פי שלרה"ר אין סמכות מפורשת בדין לעסוק בהסמכתן ובהכרה במכונים המכשירים אותן.
סוגיית "התשתית המשפטית אשר מסמיכה את הרה"ר לקבוע מי היא מדריכת כלות מוסמכת", הועלתה כבר על ידי יו"ר ועדת הנישואין הארצית של מועצת הרה"ר, לאחר שהתבקש בשנת 2010 על ידי הרה"ר להכין קריטריונים להכרה במכוני הכשרה למדריכות כלות - כיוון שעד אז ההכרה במכונים אלה נעשתה ללא .
15 בג"ץ 4934/04 המרכז לפלורליזם יהודי- התנועה ליהדות מתקדמת בישראל נ' ראש הממשלה (לא פורסם, 12.
) פעולות בתחום שירותי הדת 245 .
היו"ר סבר כי ניתן לבסס את הפעילות גם על "סמכויות עזר" שיש לכל רשות מינהלית16.
התברר כי עד למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , טרם הוסדרנושא הסמכות המשפטית של הרה"ר וכך גם נושא הקריטריונים להכרה במכונים.
16 לפי סעיף 17 (ב) ל חוק הפרשנות, התשמ"א - 1981 " הסמכה לעשות דבר או לכפות עשייתו - משמעה גם מתן סמכויות עזר הדרושות לכך במידה המתקבלת על הדעת".
בתשובתה מפברואר 2012 ציינה הרה"ר כי לאור הקושי לבסס את סמכותה בעניין זה ולאור העובדה שבמשך תקופה ארוכה לא אויש תפקיד היועץ המשפטי ברה"ר, לא ניתן היה להמשיך בקביעת הקריטריונים.
עם הסדרת ס מכותה המשפטית בתחום זה, תפעל הרה"ר להשלים את קביעת הקריטריונים ותמצא דרך לאפשר לכל הלומדות להיבחן כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לרה"ר כי עליה לפעול ללא דיחוי לביסוס פעולותיה אלה על תשתית נורמטיבית הולמת, ונוסף לכך עליה להסדיר את ההכרה במכונים באמצעות קביעת קריטריונים שוויוניים כמו מספר שעות הלימוד, התכנים ותנאי הסף לקבלת התלמידות.
(2) כאמור, בוגרות המכונים המוכרים הוסמכו על ידי הרה"ר לאחר שעברו בחינת הסמכה של הרה"ר.
התברר כי הבחינה האחרונה התקיימה בשנת 2007 , וכי מנהלי המכונים המוכרים הלינו בפני מחלקת בחינות ברה"ר על העיכוב בעריכתן.
מנהלת אחד המכונים אף מסרה, במכתבה לרה"ר מדצמבר 2008 , כי בקרב תלמידות קיימת מורת רוח מכך שלמדו במשך כל אותה שנה בידיעה שייבחנו בסופה, כמו שהיה נהוג בשנים עברו, אולם הבחינה לא התקיימה בסופו של דבר.
מכאן שהתנהלות זו של הרה"ר פגעה בתלמידות שהשקיעו הן מזמנן והן מכספן כדי שיוכלו להיבחן בתום לימודיהן.
כיוון שחלק מהמועצות הדתיות דורשות שמדריכות הכלות יהיו בעלות הסמכה מטעם הרה"ר, נמנעה מהתלמידות האפשרות להיות מועסקות אצלן כמדריכות כלות.
על הרה"ר לדאוג, באופן זמני ועד לביסוס סמכותה בדין, להסדרה ראויה של נושא הבחינות לבוגרות הקורסים, כדי למנוע את הפגיעה בהן.
היבטים בעריכת חופה וקידושין .
מתן אישור קבוע לרבנים לערוך חו"ק טקס החו"ק נעשה על פי הכללים ההלכתיים, ולאחריו משתנה המעמד האישי של בני הזוג -מפנויים לנשואים, ולכן חשוב מאוד כי לא יתרחשו ב ו תקלות או שגיאות העלולות להשפיע על תוקפו ועל מעמדם האישי של בני הזוג.
עד שנת 2005 היו הרבנים רושמי הנישואין מוסמכים לאשר לכל רב שהיה נאמן עליהם כ"יודע בטיב קידושין" לערוך חו"ק בהתאם לנהגים המקובלים.
בשנת 2005 קבעה מועצת הרה"ר תשע הגדרות של סוגי רבנים, שכ די לקבל אישור קבוע לעריכת חו"ק יש לענות לפחות על אחת מהן.
באותה עת הוסמכה ועדת הנישואין הארצית של מועצת הרה"ר (להלן - ועדת הנישואין) לשמש כ"וועדה למתן אישורים לעריכת חופות", וגם לתת אישורים לרבנים שאינם עונים על אחת מתשע ההגדרות שנקבעו, אך עומדים בדרישות א חרות שהיא קבעה.
יצוין כי ב - 2005 הפיץ הרב הראשי האשכנזי הנחיה לכל רושמי הנישואין, שלפיה אין הרב רושם הנישואין מוסמך עוד לאשר לרב אחר לערוך חו"ק אם אין בידו אישור קבוע מוועדת הנישואין או אישור חד-פעמי מהרה"ר (ראו להלן בפרק זה).
פעולות בתחום שירותי הדת 247 .
ועדת הנישואין מטפלת בכל שנה בבקשות רבות של רבנים לקבלת אישור קבוע לערוך חו"ק, בין יתר תפקידיה.
במאי 2008 החליט יו"ר ועדת הנישואין כי יש צורך להבהיר ולפרט חלק מתשע ההגדרות האמורות כיוון שהן כלליות מדי, והציג בפני ועדת הנישואין הגדרות אפשריות מפורטות (להלן - ההגדרות החדשות).
בין מאי 2008 ליוני 2011 התבקשו חברי ועדת הנישואין להביע את דעתם בעניין ההגדרות החדשות פעמים מספר, אולם עד למועד סיום הביקורת טרם נדונה ההצעה של יו"ר ועדת הנישואין בכללותה, טרם גובשה למסמך אחיד ומחייב, וההגדרות נשארו ללא שינוי.
בעניין זה הוגשה בתחילת שנת 2012 עתירה לבג"ץ, ובה התבקש בית המשפט העליון לפסול את ההגדרות הקיימות17.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההגדרות שגובשו ברה"ר מעוררות קושי - הן בהיבט השוויוני הן בהיבט היישומי הלכה למעשה, וכי עמדתו בעניין זה תגובש במסגרת התגובה לבג"ץ.
בתשובתה מספטמבר 2012 הודיעה הרה"ר כי לאחר שהוגשה העתירה, אושרו הגדרות חדשות ומקלות על ידי מועצת הרה"ר בישיבתה מיוני 2012 .
בעקבות זאת ולאור ההסכמה שהושגה עם העותרים, אישר בג"ץ לדחות את הדיון בעתירה.
בשנת 2005 החלה ועדת הנישואין לפעול גם כוועדת חריגים, בהרכב של שלושה רבנ ים, והיא דנה בבקשות של רבנים שאינם עונים על אחת מתשע ההגדרות ובכל זאת מבקשים לקבל אישור קבוע לעריכת חו"ק.
הוועדה פעלה לפי כללים מינהליים שהתייחסו להשכלה התורנית של המועמדים, לכהונתם כרבני קהילה על פי אישור הרב המקומי ולניסיונם בעריכת חו"ק.
בשנת 2009 עדכנושני הרבנים הראשיים את הכללים לעבודתה של ועדת הנישואין כוועדת חריגים, ועיגנו אותם בכתובים.
גם הרכב הוועדה השתנה, ומאז מכהנים בה שבעה חברי מועצת הרה"ר.
לפי כללים אלה יינתן אישור קבוע לעריכת חו"ק לרבנים שאינם עונים על אחת מתשע ההגדרות אולם ממלאים אחר ארבעה תנאים מצטברים אחרים 18.
)(א נמצאו מקרים שבהם ועדת הנישואין - במתכונתה הקודמת ובמתכונתה הנוכחית - פעלה באופן לא עקבי: מחד גיסא אישרה לרבנים אשר לא עמדו בכל התנאים לערוך חו"ק, ומאידך גיסא הקפידה לדרוש מרבנים אחרים בעלי נתונים דומים לעמוד בכל התנאים.
בחלק מהמקרים היא אף החליטה לתת אישור על סמך פרמטרים שונים מהתנאים שנקבעו.
קיים חשש כי עם חלק מהרבנים היא הקלה בשל ייחוסם או בשל קרבתם לגורמים בעלי השפעה, להלן דוגמאות: (1) ב- 2008 קיבל רב מסוים (להלן- רב א') אישור קבוע לערוך חו"ק, אף על פי שלא הציג אישור מהרב המקומי על היותו רב קהילה.
זאת ועוד, לעניין ניסיונו של הרב בעריכת חו"ק הסתפקה ועדת הנישואין באישור מאביו כי התלווה אליו בעריכת חו"ק.
יצוין כי אביו הוא חבר מועצת הרה"ר.
ואולם במקרה אחר היא דרשה מרב שפנה אליה להתלוות לרבנים נוספים בעריכתם חו"ק, לבד מהאישור שהציג מאביו.
17 בג"ץ 457/12 'מכללת שערי משפט ואח' נ' הרב הראשי לישראל ואח(לא פורסם, 25.
) 18 תנאים אלה שונו ביוני 2012.
פעולות בתחום שירותי הדת 249 .
בתשובתו טען רב א' כי ועדת הנישואין התרשמה מניסיונו הרב ומפועלו בתחום החו"ק, ולפיכך העניקה לו את האישור.
ועדת הנישואין מסרה בתשובתה כי באותה עת פעלה "במרחב תמרון גדול ומתוך שיקול דעת רחב", כדי להקל על ציבור הרבנים להטמיע את השינוי שחל בשנת 2005 .
(2) ב- 2008 קיבל רב ב' אישור קבוע לערוך חו"ק, אף על פי שיו"ר ועדת הנישואין ציין כי חסרים לו "כל הנתונים הנדרשים".