HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העלויות הנדרשות לכל סוג של התאמות שונות מהותית זו מזו.
מוסדות להשכלה גבוהה 1663 .
"מהטבלה עולה כי בין שנת הלימודים התשס לשנת הלימודים התשס"ט מספר המוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת שפנו אליה לקבלת תקציב לטיפול בסטודנטים לקויי למידה גדל בכ-42% ; כי מספר הסטודנטים לקויי הלמידה שלמדו במוסדות אלה גדל באותן שנים בכ - 280% ; וכי מספר שעות הטיפול בהם גדל בכ- 200% .
עוד עולה כי למרות הגידול המשמעותי בפרמטרים האמורים, התקציב של ות"ת לנושא במונחים נומינליים כמעט לא גדל בעשר השנים האמורות, ובמונחים ריאליים אף פחת51.
עקב השינויים האמורים ואי-הגדלת התקציב לנושא, צומצם בשנים האמורות בכ -70% נומינלית ובכ -77% ריאלית התקציב הממוצע לטיפול בסטודנט לקוי למידה במוסדות אלה.
להלן נתונים נוספים בעניין זה שריכז משרד מבקר המדינה לגבי שנות הלימודים התש"ע-התשע"א ( 2010 -2011 :) במוסדות להשכלה גבוהה האמורים .
(בש"ח) מספר הסטודנטים .
לקבלת תקציב מספר המוסדות .
9 התשע"א מהנתונים בטבלה עולה כי גם בין שנות הלימודים התש"ע והתשע"א נמשכה מגמת הגידול במספר הסטודנטים לקויי הלמידה במוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים שפנו לוות"ת לקבלת תקציב בנושא - מספרם גדל באותן שנים ב -11% ; וכי תקציב ות"ת לעניין זה גדל ב - 9.
8% , אולם התקציב הממוצע לטיפול בסטודנט לקוי למידה במוסדות האמורים פחת לעומת שנת הלימודים התשס"ט (ראו בטבלה הקודמת) ב- 7%-8% (נוסף על ה-70% .
)האמורים מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 : "בעשור הקודם מערכת ההשכלה הגבוהה ספגה קיצוצים תקציביים כבדים מאוד, אשר הובילו להפחתת השתתפות ות"ת כמעט בכל הסעיפים התקציביים המופנים למוסדות להשכלה גבוהה.
למרות הקשיים התקציביים, החליטה ות"ת לשמר את השתתפותה הייעודית בהקצבה השוטפת לעידוד התמיכה בסטודנטים עם לקויות למידה מפאת חשיבות הנושא והשתדלה שהפגיעה הנובעת מהקיצוצים הכבדים תהיה מינורית ככל הניתן".
עוד ציינה מל"ג: "בשנים האחרונות לאור התכנית הרב שנתית שהתגבשה החל משנת תש"ע, וכחלק מסדר עדיפויותיה של ות"ת במסגרת דיוני התקציב שהיא מקיימת מידי שנה, הגדילה ות"ת בהמלצת יו"ר ות"ת את השתתפותה בסעיף זה .
51 שיעור העלייה הריאלית ש ל מדד המחירים לצרכן מספטמבר 1999 עד ספטמבר 2010 היה כ-25% .
התקציב של ות"ת עלה באותה תקופה במונחים נומינליים בכ- 6% , ולכן התקציב הריאלי של שנת הלימודים התש"ס לעומת התשס"ט פחת בכ - 19%.
5 מש"ח בשנה"ל תש"ע לכ -4.
כלומר הגדלה תקציבית בשיעור קרוב לכ -30% במהלך3 שנים.
זאת, בין היתר, על רקע הדרישות להעלות התקציב המוזכרות".
מוסדות להשכלה גבוהה 1665 .
דוגמה לצרכים ההולכים וגדלים של המוסדות בתחום הסיוע לסטודנטים לקויי למידה היא פנייתה של האוניברסיטה העברית למנכ"ל מל"ג-ות"ת בנובמבר 2010 .
בפנייה ציינה האוניברסיטה כי בשנת 2002 היא הקימה מרכז תמיכה ללקויי למידה המשרת כ - 1,000 סטודנטים שאובחנו על פי סטנדרטים וקריטריונים שקבעה מל"ג, והנתמך ומפוקח על ידי ועדה אקדמית אשר כוללת מומחים בתחום מקרב סגל האוניברסיטה.
האוניברסיטה ציינה כי נתקלה בקשיים תקציביים משמעותיים בניסיונותיה לספק שירות ראוי לצורכי הסטודנטים לקויי הלמידה בארבעת הקמפוסים שלה.
בדצמבר 2010 השיבה ות"ת לאוניברסיטה כי משנת הלימודים התש"ס ואילך היא מקציבה כ -3.
9 מיליון ש"ח לשנה לקידום התמיכה בסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה, על פי חלוקה שקבעה ועדת היגוי לנושא, וזאת בהתאם לדיווחי המוסדות ולקריטריונים שנקבעו.
עוד ציינה ות"ת בתשובתה כי מודל חלוקת התקציב לנושא הוא "יחסי ותחרותי שכן הסכום המוקצב מידי שנה לנושא קבוע.
בהתאם למדיניות ות"ת, מטרת התקצוב, הנה מתן תמרוץ להתנעת ולהטמעת פעילות במוסדות להשכלה גבוהה, ואיננה מיועדת למימון מלא של הפעילות.
בבסיס הדברים עומדת התפיסה כי המוסד עצמו נדרש להובלת הנושא, למיסודו וליצירת מחויבות לטובת הסטודנטים לטווח הארוך".
בפברואר 2011 ביקש יו"ר פורום המנכ"לים של ור"ה מוות"ת לדון מחדש בתקציב התמיכה שלה בסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה.
הוא ציין כי נושא האבחון של סטודנטים לקויי למידה הלומדים באוניברסיטאות והתמיכה באותם סטודנטים נמצא בשנים האחרונות בתנופת עשייה, ועם זאת התקצוב של ות"ת למוסדות בנושא הולך ופוחת.
לא נמצא שוות"ת השיבה למכתב זה או קיימה דיון בבקשה.
בינואר 2012 שוב כתב יו"ר ועדת ההיגוי ליו"ר ות"ת ולמנכ"ל מל"ג -ות"ת כי בעשר השנים האחרונות גדלו מספר הסטודנטים לקויי הלמידה, מספר המוסדות הפונים וכן שעות הטיפול שלהם בסטודנטים לקויי למידה.
הוא ציין כי ות"ת הייתה חלוצה בכל הנוגע להכרה בצורך לסייע לסטודנטים לקויי למידה הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה.
עם זאת, בשל אי-עדכון התקציב של ות"ת לנושא במשך עשר שנים, למרות העלייה שחלה במספר הנזקקים באותן שנים, לא מתאפשרת אספקה נאותה של השירותים הנדרשים.
יו"ר ועדת ההיגוי ביקש בשם הוועדה שוות"ת תשקול להגדיל במידה ניכרת את התקציב לנושא זה.
מנכ"ל מל"ג -ות"ת השיב ליו"ר ועדת ההיגו י באותו חודש כי הטיפול בסטודנטים לקויי למידה נמצא על סדר יומה של ות"ת זה כמה שנים, וכי בהצעה לתיקון חוק הזכויות אומצה המלצת ועדת מרידור ולפיה יש צורך בהגדלת התקציב לשם יישום חוק הזכויות, ובעקבות כך צפוי לגדול במידה ניכרת סך התקציב הייעודי לנושא.
מקורות התק ציב לעניין זה יתחלקו באופן שווה בין ות"ת, המוסדות להשכלה גבוהה והסטודנטים המשתמשים בשירותי התמיכה.
לדבריו, הגדלה משמעותית זו בתקציב לטיפול בסטודנטים בעלי לקויות למידה תאפשר לטפל כנדרש בנושא החשוב הזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הגידול המשמעותי שחל הן במספר הסטודנטים לקויי הלמידה הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה, הן במספר המוסדות המטפלים בנושא - גידול אשר שחק ריאלית ביותר מ- 80% את התקציב הממוצע לטיפול בסטודנט לקוי למידה- ראוי כי מל"ג וות"ת ינתחו ויבחנו את הצרכים התקציביים של המוסדות ויבדקו את האפשרויות לתת מענה תקציבי לצרכים אלה.
הדבר נדרש גם נוכח העיכובים המשמעותיים שחלו כאמור בהשלמת התקנות לחוק הזכויות, ושמנעו עדכון של התקציב הייעודי לנושא.
כמו כן, מוצע כי ות"ת תשקול לבקש מהמוסדות נתונים גם על תקצוב הנושא ממקורותיהם, לרבות מכספי תרומות, ותבחן את האפשרות לה וסיף פרמטר זה לקריטריונים המזכים בתוספת תקציב במסגרת מודל התקצוב ה"יחסי והתחרותי" כאמור, שקבעה ות"ת על מנת לתמרץ את המוסדות לפעול בנושא.
מוסדות להשכלה גבוהה 1667 .
מל"ג הודיעה בתשובתה: "ות"ת תשקול לבקש מהמוסדות נתונים גם על תקצוב הנושא ממקורותיהם ובחינת האפשרות להוסיף פרמטר זה לקריטריונים המזכים בתוספת תקציב במסגרת מודל התקצוב שקבעה ות"ת לנושא על מנת לתמרץ את המוסדות לפעול בנושא - נציין כי בימים אלו ועדת ההיגוי ללקויות למידה נבנית מחדש ונושא זה יובא בפני הוועדה החדשה, לאחר שתאושר".
בדיווחים שנדרשים המוסדות להשכלה גבוהה להעביר לוות"ת על מנת לקבל סיוע תקציבי לתמיכה בסטודנטים לקויי למידה, לא נכללים נתונים בדבר סטודנטים הלומדים במכינות קדם -אקדמיות ולא נכללים מועמדים למוסד.
עולה כי לפחות מוסד אחד (מכללת רופין) דיווח לוות"ת על סטודנטים לקויי למידה הלומדים בתכניות שונות שאינן מתוקצבות על יד ות"ת, ומכאן שוות"ת לא הייתה צריכה לתקצב אותם.
מכללת רופין מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מפברואר 2013 כי בהנחיות ות"ת למילוי הדיווחים האמורים לא צוין שאין לכלול בדיווחים סטודנטים שאינם במסגרת המתוקצבת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ות"ת לתקן את ה"קול הק ורא" שהיא מוציאה למוסדות בדבר תמיכתה בסטודנטים לקויי למידה, באופן שיבהיר שתמיכה זו מיועדת רק לסטודנטים הלומדים במסגרת התכניות המתוקצבות על ידה.
בתשובתה מפברואר 2013 הודיעה מל"ג כי נושא זה יובהר במפורש ב"קול הקורא" שמוציאה ות"ת כאמור.
דיונים במל"ג וות"ת בנושא סטודנטים לקויי למידה .
בדיקת הפרוטוקולים וההחלטות של מליאת מל"ג ומליאת ות"ת בשנים 2004 - 2012 העלתה כי הן לא קיימו דיונים מהותיים וכוללים בנושא הטיפול בסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה ולא קיבלו החלטות עקרוניות בעניין זה.
נמצא כי הנושא עלה לדיון ארבע פעמים בלבד בנושאים ספציפיים, ולא כדיון עקרוני ומעמיק.
מל"ג ציינה בתשובתה כי נושא לקויי הלמידה עלה "בעיקר במסגרת דיוני התקציב השנתיים המתקיימים כל שנה, בהם מאושר תקציב ות"ת על סעיפיו השונים".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הגידול המשמעותי והעקבי שחל כאמור במספרם של סטודנטים אלה, אשר שיעורם מכלל אוכלוסיית הסטודנטים לתואר ראשון במוסדות המתוקצבים על ידי ות"ת הגיע כאמור לכדי 14% בשנת הלימודים התשע"א, ראוי שנושא זה יעמוד על סדר יומן של מליאות מל"ג וות"ת והן ידונו בו באופן שוטף.
מידע בנושא לקויי למידה באתר האינטרנט של מל"ג .
בדיקת המידע באתר האינטרנט של מל"ג בעניין סטודנטים לקויי למידה העלתה כי בדף שכותרתו "נגישות לבעלי מוגבלויות וסיוע ללקויי למידה" מוזכר חוק הזכויות, וכן מובאים בו הסבר קצר על אבחון לקויי למידה באמצעות מת"ל ורשימה של מכונים שבהם ניתן לבצע אבחון כזה.
עם זאת חסר בדף מידע מהותי רב.
מוסדות להשכלה גבוהה 1669 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הפעלה של אתר אינטרנט מרכזי ומוביל בנושאי השכלה גבוהה - אתר מוכוון סטודנטים, שיכלול את כל המידע וההפניות הדרושים למועמדים ולסטודנטים, לרבות לקויי למידה, במוסדות להשכלה גבוהה - עשויה לסייע למל"ג במ ילוי תפקידיה כמאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל ובהבאת מלוא האינפורמציה לציבור הסטודנטים והמועמדים.
מוצע אפוא כי מל"ג תבחן הרחבה של היקף המידע באתר בכל הנוגע לנושא לקויי למידה, ותכלול בו את כל הנתונים וההפניות הדרושים למועמדים ולסטודנטים לקויי למידה.
ב ין היתר, ראוי שייכללו באתר נושאים אלה: מידע למועמדים ללימודים המעוניינים לבצע בחינות פסיכומטריות מותאמות ללקויי למידה; מידע לגבי אופן ההכרה בלקות הלמידה והקריטריונים לאישור בחינות מותאמות במהלך הלימודים; מידע על הזכויות של סטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכ לה גבוהה; רשימת מרכזי התמיכה במוסדות להשכלה גבוהה והשירותים הניתנים בהם, וכן הפניות לאתרים של המוסדות להשכלה גבוהה המתייחסים ללקויי למידה.
כמו כן, במסגרת אזכורו של חוק הזכויות באתר ראוי להבהיר כי טרם הותקנו התקנות על פיו, ועל כן לא יושמו ההחלטות לגבי חלק מהנושאים שצוינו בו.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "בחודש יולי 2012 עלה לרשת אתר האינטרנט החדש והמשודרג של המל"ג ונקלטה עובדת שתפקידה הוא עריכת התוכן של האתר, וזאת כחלק ממחויבותן של מל"ג וות"ת לנושא.
באתר יש מידע אודות נגישות לבעלי מוגבלויות וסיוע ללקויי למידה.
אנו נבחן הרחבת המידע בנושא זה באתר לאחר סיום הליך החקיקה".
משרד מבקר המדינה מציין כי בבדיקה של האתר בדצמבר 2012 עלה כי ממועד סיום הביקורת לא חל בו שינוי, ועדיין חסר בו מידע רב בכל הנוגע לנושא לקויי הלמידה.
פיתוח מערכת ממוחשבת לאבחון לקויי למידה .
"מת"ל" היא מערכת ממוחשבת של מבחנים ושאלונים סטנדרטיים שפותחה כאמור ביזמת ות"ת לצורך אבחון לקויות למידה בקרב מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה ותלמידים הלומדים בהם, המבקשים לקבל בגין לקויות הלמידה התאמות בבחינה הפסיכומטרית ובבחינות ובמטלות במהלך ה לימודים וכן סיוע בלימודים.
את מת"ל פיתח מאל"ו, ביזמת ות"ת ובמימונה.
את האבחנה הקלינית בנוגע לקיומה או לאי-קיומה של לקות למידה מבצע איש מקצוע מאבחן בהתבסס על תוצאות בחינת המת"ל ועל נתונים נוספים.
כמה סיבות הניעו את ועדת ההיגוי להמליץ לוות"ת לפתח מערכת אבחון אחידה, סטנדרטית ותקפה של לקויות למידה ולתקצבה: (א) רבים מהאבחונים אינם מקצועיים ויש שונות רבה ביניהם; (ב) האבחונים בשוק הפרטי יקרים ביותר, ועלותם אינה בהכרח עולה בקנה אחד עם איכותם; 1670 דוח שנתי63ג .
(ג) מודעותן של אוכלוסיות חלשות ללקויות למידה פחותה מזו של אוכלוסיו ת חזקות יותר, והן גם מתקשות יותר לשלם עבור אבחון יקר52 .
52 מתוך דבריו של יו"ר ועדת ההיגוי, פרופ' צלגוב, בפנייתו ממרץ 2008 ,לרקטורים למנכ"לים ולנשיאים של המוסדות להשכלה גבוהה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1671 .
מהמסמכים עולה כי בפגישה שקיימה ועדת ההיגוי עם נציגי המוסדות להשכלה גבוהה הם הביעו את הצורך בפיתוח מערכת אבחון אחידה לסטודנטים לקויי למידה ואת הציפייה לפיתוחה, וכן הביעו נכונות לסייע בשלבי הפיתוח וההטמעה של מערכת זו ולהשתמש בה כשתפותח.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את יזמת ות"ת לפתח מערכת אבחון אחידה ומקצועית לסטודנטים לקויי למידה.
פיתוח גרסה ניסיונית של המערכת הושלם בשנת 2004 , ומשנת 2007 היא מופעלת בהדרגה במרכזי אבחון ברחבי הארץ; באוקטובר 2012 היא כבר פעלה ב-12 .
מרכזי אבחון הפרוסים ברחבי הארץ, בעיקר במוסדות להשכלה גבוהה מחיר האבחון אחיד: במרץ 2011 הוא הסתכם בכ- 1,500 ש"ח- מחיר נמוך יחסית לאבחונים הפרטיים53 .
מתשובות של29 מוסדות להשכלה גבוהה לשאלונים עולה כי כל המוסדות מכירים באבחונים של סטודנטים המבוססים על בחינת המת"ל (להלן - אבחוני מת"ל), וכי רובם - 26 ( מהמוסדות90% )- מכירים גם בתוצאות של אבחונים אחרים שהציג הסטודנט, ובלבד שמדובר באבחונים שהמוסד מחשיב כתקפים לעניין ההכרה בלקויי למידה; שניים ( 7% ) מהמוסדות השיבו שהם מחשיבים רק את אבחוני מת"ל כתקפים לענ יין זה, ורק מוסד אחד ( 3% ) ציין שאבחון לקות למידה אינו רלוונטי לגביו (הדברים אמורים במכון ויצמן למדע, שבו לומדים כאמור רק לתארים מתקדמים).
עוד עולה מהשאלונים כי 21 ( מהמוסדות72% ) אשר מכירים גם בתוצאות של אבחונים אחרים שהציג הסטודנט מקבלים רק אבחון שנעשה בחמש השנים האחרונות, ושבעה מהמוסדות האמורים (%24 ) דורשים אבחון ממכון מסוים54.
מכון ויצמן למדע מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "תלמידים עם לקויות למידה אשר מתקבלים ללימודים.
אובחנו כבר ככאלה במסגרות לימודיהם ללימודים קודמים"; וכי הוא אינו מערער או חולק על המלצת הגורם המאבחן ועל כן הוא מאמץ "כל המלצה להקלה ו/או התאמה של גורמים מאבחנים מוסמכים".
האוניברסיטה העברית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 : "באוניברסיטה העברית נקבעו הגדרות ברורות באילו תחומי מדידה ובאילו תנאים אבחון יוכר כתקף.
האוניברסיטה ממליצה לסטודנטים לעבור אבחון באוניברסיטה, אך הם אינם מחוייבים לעשות זאת, לאור הוראות החוק".
מנתונים אלה עולה כי אין אחידות בסוג האבחונים המוכרים על ידי המוסדות להשכלה גבוהה.
הדבר עלול לפגוע בסטודנטים לקויי למידה שביצעו אבחון שנחשב לקביל רק בחלק מהמוסדות, משום שייאלצו לבצע אבחונים נוספים ולשאת בעלות הנוספת הכרוכה בכך או לוותר על זכויותיהם להתאמות וסיוע לימודי.
כאמור, בשנת 2012 נמצא נושא האבחונים המוכרים בשלבי התדיינות בין משרדי החינוך והבריאות, והוא אמור להיות מוסדר באמצעות תקנות לפי חוק הזכויות והתיקון אשר הוצע לו באוקטובר 2012 .
53 המחיר חושב על ידי ות"ת, ואינו אמור להיות רווחי אלא רק לכסות את עלויות מרכזי האבחון בנושא.
כל מוסד בוחר את המכון המועדף עליו 1672 דוח שנתי63ג .
להלן הפעולות שביצעה ות"ת להקמת מערכת מת"ל והממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין זה: 1.
בדצמבר 1998 המליצה ועדת ההיגוי כי הגוף המתאים ביותר לפיתוח מערכת המת"ל הוא מאל"ו; בפברואר 1999 הגיש מאל"ו הצעה לפיתוח המערכת; במרץ 2000 המליצה ועדת ההיגוי מוסדות להשכלה גבוהה 1673 .
לחברי ות"ת לאמץ את הצעת מאל"ו; באפריל 2000 החליטה ות"ת לקבל את המלצת ועדת ההיגוי להתקשר עם מאל"ו לפיתוח מערכת מת"ל.
רק במאי 2002 החליטה ות"ת, לנוכח המלצת יו"ר ועדת ההיגוי ועל פי הצעת ור"ה55, להטיל את פיתוח מערכת מת"ל על מאל"ו בהתחשב ביכולותיו ובניסיונו.
כמו כן החליטה ות"ת לאשר הקצבה בסך שני מיליון ש"ח לפיתוח המערכת.
בעקבות החלטות אלה החל מאל"ו בפיתוח מערכת המת"ל.
פיתוח המערכת בגרסתה הניסיונית הסתיים בשנת 2004 .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), חל על מל"ג (ועל ות"ת מכוח היותה ועדת משנה של מל"ג וזרועה המבצעת), בהיותה תאגיד סטטוטורי.
נמצא כי ות"ת החליטה להטיל על מאל"ו את פיתוח המת"ל בלא שבוצע הליך של מכרז אשר מאפשר גם לגופים אחרים להגיש הצעות לפיתוח המערכת או לחלופין בלא שהתקיים הליך של "פטור ממכרז" בעניין זה.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "ועדת ההיגוי בחנה את המצב העובדתי שהיה קיים בזמנו ביחס לגופים שבאפשרותם לספק את השירותים הנדרשים.
באותה עת רווחה הדעה כי מאל"ו הוא הגורם המקצועי היחידי שיכול היה לפתח מערכת כאמור.
ההחלטה על התקשרות עם מאל"ו הייתה מבוססת על נימוקים מקצועיים ועל בחינה של הנושא על ידי ועדת ההיגוי, ואושרה על ידי ות"ת".
עוד הבהירה מל"ג כי "כיום פועלת במל"ג ועדת מכרזים, המתכנסת ככל הניתן על בסיס שבועי, ומקפידה על התנהלות בהתאם להוראות חוק חובת המכרזים והתקנות שהותקנו מכוחו".
במרץ 2010 קיימה ות"ת שתי ישיבות פנימיות ובהן הביעו יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג-ות"ת חשש מיצירת מונופול של מאל"ו בנושא האבחון הממוחשב באמצעות המת"ל בכך שהזמינה ממנו את פיתוח המערכת.
בישיבות האמורות הוחלט כי יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג-ות"ת יהיו מעורבים בגיבוש הסכם בין מל"ג למאל"ו בנושא, כדי שלא יוקנו למאל"ו זכויות יתר בעקבות פיתוח המערכת.
יצוין כי בין השנים 2008 - 2011 גדל מספר הנבחנים במת"ל מ- 1,028 ל- 2,650 (גידול של כ- 150% .
) ות"ת לא ערכה ולא חתמה על הסכם התקשרות לפיתוח מערכת המת"ל עם מאל"ו, ועל כן זכויותיה של ות"ת במערכת והסמכות להפעלתה לא עוגנו בהסכם כנדרש.
במרץ 2011 החליטה מליאת ות"ת להסמיך את מנכ"ל מל"ג-ות"ת לחתום מטעמה על הסכם רטרואקטיבי שגובש עם מאל"ו לגבי השימוש במערכת מת"ל, התשלום שבוצע במלואו עבור המערכת והזכויות על המערכת.
עוד באותו חודש החליטה מליאת ות"ת לאשר את טיוטת ההסכם האמור.
הועלה כי רק באפריל 2011 , תשע שנים לאחר שהוחל בפיתוח מערכת מת"ל ושבע שנים לאחר סיום פיתוח הגרסה הניסיונית, לאחר שוות"ת כבר שילמה למאל"ו כ-2 מיליון ש"ח כדי שיפתח את המערכת, וכארבע שנים לאחר שהמערכת החלה לפעול - רק אז חתם מל"ג על הסכם שתחולתו רטרואקטיבית עם מאל"ו להסדרת השימוש במערכת והזכויות בעניינה.
55 בדיון שקיים ור"ה במרץ 2002 הוא החליט להמליץ כי מאל"ו "יפתח את מערכת האבחון ללקויי למידה שתהיה אחידה ותשמש את כל מוסדות ההשכלה הגבוהה".
במסגרת ההסכם נקבע גם כי מאל"ו יתקין ויפעיל את מערכת המת"ל באופן שיאפשר למוסדות להשכלה גבוהה להשתמש בה, והוא יהיה בעל הסמכות המקצועית הבלעדית להדרכה בנושא מוסדות להשכלה גבוהה 1675 .
הפעלתה ולפיקוח בנושא וידאג לתחזוקתה.
עוד נקבע בהסכם כי מל"ג ומאל"ו יהיו הבעלים בחלקים שווים של זכויות הקניין הרוחני במערכת.
במרץ 2011 דנה ועדת המכרזים של מל"ג באישור ההתקשרות האמורה עם מאל"ו בהליך של פטור ממכרז לפי תקנה 3(29 ,) לתקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 , מהטעם שמאל"ו הוא הגוף היחיד בעל הידע והמומחיות הייחודיים בכל הקשור להתקנת המערכת, להפעלתה ולתחזוקתה, מאחר שהוא שפיתח את התוכנה.
באפריל 2011 פרסמה מל"ג הודעה לציבור על כוונתה להתקשר עם מאל"ו בפטור ממכרז כספק יחיד, ונתנה אפשרות לפנות אליה בטענה כי קיים ספק אחר המסוגל לספק את השירותים שבהם מדובר.
במאי 2011, לא חר חתימת ההסכם, החליטה ועדת המכרזים, בהיעדר פנייה מהציבור, לאשר את ההתקשרות עם מאל"ו בפטור ממכרז.
משרד מבקר המדינה העיר למל"ג ולוות"ת כי יש לראות בחומרה את הליקויים שהועלו בנוגע לטיפולם בעניין פיתוח מערכת מת"ל - פרק הזמן הארוך (כשלוש שנים וחצי) שעבר ממועד המלצת ועדת ההיגוי על הגוף שיפתח את המערכת ועד מועד ההחלטה על מסירת הפיתוח לגוף זה; בחירת מפתח המערכת שלא על פי חוק חובת המכרזים; אי-חתימה על הסכם התקשרות והעברת תמורה ללא הסכם ובלא שזכויות מל"ג וות"ת במערכת ולוח הזמנים לפיתוחה עוגנו מבעוד מועד 56; ואי -יכולת ה של ות"ת לפקח על אופן פעילותו של מאל"ו בנושא בהיעדר הסכם.
זאת ועוד, לא ראוי שהסכם התקשרות של גוף ציבורי עם גורם אחר ייערך וייחתם רטרואקטיבית, לאחר סיום העבודה.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי ההסכם "נועד להסדיר את זכויות הקניין במערכת מת"ל והוא בע יקרו צופה פני עתיד, במובן זה שהוא מתייחס לפיתוחים עתידיים של המערכת ולנושא חלוקת ההכנסות העתידיות".
עוד ציינה מל"ג לגבי פרק הזמן הארוך בין ההחלטה על הגוף שיפתח את מערכת המת"ל לבין המועד שבו החלה לפעול: "ברצוננו להבהיר כי מדובר בפיתוח מערכת אבחון הכוללת עשרות מבחנים שונים שכל אחד מהם הצריך תהליכים רבים עד שהבשיל לכדי מבחן מהימן.
ולכן זמן הפיתוח איננו כה בלתי סביר".
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי מתן זכויות הפיתוח הבלעדיות למאל"ו ללא מכרז וללא הסכם יצר מצב שהביא לכך שלמאל"ו נתנה בלעדיות גם בתחום ההדרכה והתחז וקה של מערכת מת"ל.
על מל"ג וות"ת לבחון שוב את הבלעדיות שהוקנתה למאל"ו בנושא זה, בין היתר לאור הפיקוח שמתקיים בתחום זה (ראו להלן) ובשים לב לשינויים שייכנסו לתוקף כאמור בעקבות הצעת חוק הזכויות בנושא אבחונים מוכרים.
מל"ג ציינה בתשובתה כי "ברגע שייכנסו לתוקף התקנות בנושא האבחון המוכר, אבחונים נוספים ייכנסו לשוק זה, כך שממילא יינתן מענה לחשש לכאורה של מונופול".
56 פרק הזמן הארוך (כשבע שנים) שעבר בין ההחלטה על הגוף שיפתח את מערכת המת"ל למועד שבו היא החלה לפעול, וכל זאת בלא שהדברים נעשו במסגרת לוח זמנים שהוגדר מראש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מליאת מל"ג לבחון את אופן תפקודה של ות"ת בעניין ההתקשרות עם מאל"ו, להפיק את הלקחים בנושא ולנקוט את הצעדים הדרושים כדי שהליקויים שהועלו בעניין התקשרות זו לא יישנו.
מוסדות להשכלה גבוהה 1677 .
פיתוח מערכת ממוחשבת בשפה הערבית לאבחון לקויי למידה .
השפה הערבית היא שפה רשמית במדינת ישראל.
על כן היה על ות"ת לוודא מבעוד מועד שפיתוח מערכת מת"ל יכלול גם אפשרות לביצוע אבחון ממוחשב בשפה זו.
הועלה כי מת"ל אינה מאפשרת אב חון לקויות למידה של מועמדים ללימודים ושל סטודנטים דוברי ערבית.
רק בשנת 2007 , לאחר סיום פיתוח מערכת האבחון לאוכלוסייה דוברת העברית, ביקשה ועדת ההיגוי ממאל"ו הצעת מחיר להסבת המערכת גם למגזר דוברי הערבית.
בשנת 2008 הגיש מאל"ו את ההצעה, שהסתכמה ב-1.
במאי 2011 קיבלה ות"ת הצעה תקציבית מעודכנת ממאל"ו בסך1.
6 מיליון ש"ח לגבי פיתוח גרסה בשפה הערבית של מערכת מת"ל.
המסמך מפרט את שלבי הביצוע ולוח הזמנים, את העלות של כל שלב ואת העלות הכוללת המעודכנת לביצוע הפרויקט.
הזמן שהוקצה לפיתוח גרסה זו הסתכם ב-30 חודשי עבודה, ופיתוחה היה אמור להתחיל בהעברת מקדמה למאל"ו בשיעור 20% .
מסך הפרויקט בישיבה של ועדת ההיגוי שהתקיימה באוקטובר 2011 ציינה נציגת מאל"ו כי הצעת המחיר המעודכנת, בסך 1.
6 ,מיליון ש"ח, להתאמת המערכת לשפה הערבית גבוהה מההצעה המקורית שנתן כאמור מאל"ו בשנת 2008 ( לעניין זה1.
3 מיליון ש"ח) בשל השינויים שחלו במדד המחירים לצרכן.
בדיון צוין כי מנכ"ל מל"ג-ות"ת אינו מוכן לתקצב את הנושא בסכום גדול מההצעה המקורית.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "ההחלטה לפתח את מערכת האבחון ראשית בשפה העברית ורק לאחר מכן לתרגמה הייתה סבירה בהתחשב בכך שלפני תחילת הפיתוח לא הייתה קיימת בישראל תוכנה דומה.
פיתוח מקביל של אותה מערכת בשתי שפות היה מאריך עוד יותר את משך זמן הפיתוח לכל אחת מהמערכות בשפות השונות".
נמצא כי באוקטובר 2012 , כחמש שנים לאחר שהופעלה המערכת בעברית, מערכת מת"ל עדיין אינה מאפשרת אבחון של לקויי למידה דוברי ערבית; דבר זה פוגע במועמדים ללימודים וסטודנטים מקרב אוכלוסייה זו ויוצר חוסר שוויון בינם ובין אלה שהם דוברי עברית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ות"ת היה לוודא שפיתוח המערכת גם למגזר דוברי הערבית יתבצע מוקדם ככל האפ שר; ות"ת לא פעלה די לקידום הנושא ועליה לנקוט את הצעדים הדרושים לכך שדוברי ערבית יוכלו לבצע אבחון גם בשפתם.
מל"ג מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "ות"ת תעשה מאמצים לקדם נושא זה בתקופה הקרובה".
מעורבות ור"ה בנושא מועמדים ללימודים וסטודנטים לקויי למידה .
באמצע שנות השישים של המאה העשרים הקימו שבע אוניברסיטאות 57 את ור"ה לשם טיפול בנושאים המשותפים להן.
ור"ה עוסק, בין היתר, בפעילויות אלה: קיום משא ומתן עם ארגוני העובדים באוניברסיטאות; מילוי תפקיד של פורום המתאם בין האוניברסיטאות בנושאי מדיניות המשותפים לכולן; ריכ וז פעילויות של כמה גופים ובהם מאל"ו; קביעת תכנים לשיתוף פעולה במחקר עם מוסדות אקדמיים בחו"ל; טיפוח קשרים עם אוניברסיטאות בחו"ל; עיסוק בנושאים הנוגעים לשכר לימוד ולרווחת הסטודנט; הוצאת כתב עת ובו מאמרים על פעילות ור"ה.
את האוניברסיטאות מייצגים בוור"ה בעלי התפקידים הבכירים בהן.
כיו"ר ור"ה משמש אחד מנשיאי האוניברסיטאות, והוא מתחלף, בדרך כלל, פעם בשנה.
החלטותיו והמלצותיו של ור"ה מתקבלות בפורום בו משתתפים ראשי האוניברסיטאות.
כמו כן פועלות בוור"ה ועדות ובהן ועדת מנכ"לים, שחבריה הם מנכ"לי האוניברסיטאות.
כיוון שפע ולותיו, החלטותיו והמלצותיו של ור"ה נקבעות על סמך מטרות האוניברסיטאות ופעולותיהן ואף משפיעות עליהן, ונוכח השפעתו של ור"ה על תהליכים שונים במערכת ההשכלה הגבוהה, בדק משרד מבקר המדינה באיזו מידה עמד נושא הטיפול במועמדים ללימודים ובסטודנטים לקויי למידה על סדר היום של ור"ה ושל הפורומים הפועלים במסגרתו (ישיבות מליאת ור"ה, ישיבות פורום מנכ"לים, ישיבות פורום רקטורים).
הועלה כי בשנים 2002 -2012 עיסוקם של ור"ה ושל הפורומים הפועלים במסגרתו בנושא זה היה מועט ביותר, ומעורבותו של ור"ה בכך באה לידי ביטוי רק בעניין היבטים מס וימים בחוק הזכויות ובעניין המת"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח העובדה שוור"ה עוסק כאמור בנושאי מדיניות המשותפים לכל האוניברסיטאות, היה מקום לצפות שיהיה מעורב יותר בטיפול המוסדות להשכלה גבוהה במועמדים ללימודים וסטודנטים לקויי למידה, וזאת בייחוד נוכח הגידול המשמעותי שחל כאמור בשנים האחרונות במספר הסטודנטים לקויי הלמידה במוסדות להשכלה גבוהה.
ראוי שמליאת ור"ה תקיים בהקדם דיון יסודי בנושא ותבצע מעקב שוטף לגביו.
57 הטכניון, האוניברסיטה העברית, מכון ויצמןלמדע, אוניברסיטת בר -אילן, אוניברסיטת תל-אביב, אוניברסיטת חיפה ואוניברסיטת בן -גוריון.
מוסדות להשכלה גבוהה 1679 .
הטיפול במועמדים לקויי למידה .
פיקוח ובקרה על המרכז הארצי לבחינות ולהערכה .
ציון הבחינה הפסיכומטרית הוא אחד משני הפרמטרים המשמשים תנאי לקבלת מועמדים למרבית המוסדות להשכלה גבוהה בישראל (השני הוא ציוני בחינות הבגרות).
הגוף האחראי לבחינות הפסיכומטריות בישראל, לרבות למועמדים לקויי למידה, הוא מאל"ו.
מאל"ו הוקם בשנת 1981 על פי החלטת ור"ה, לצורך פיתוח והפעלה של מערכת מבחנים לחיזוי ההצלחה בלימודים אקדמיים שתסייע בתהליך המיון של מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה58 .
מאל"ו רשום משנת 1983 כעמותה לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 , והוא מוסד ציבורי ללא כוונת רווח59 .
ור"ה מכהן כאמור בפועל כאספה הכללית של העמותה; הוועד המנהל של ו כולל נציגים מכל האוניברסיטאות החברות בוור"ה והוא ממנה את מנהל המרכז.
את פעילות מאל"ו מלווה מועצה מדעית שחבריה הם אנשי מקצוע מישראל ומחו"ל.
הבחינה הפסיכומטרית שעורך מאל"ו מספקת שירות חיוני למרבית הציבור, שכן כאמור היא מהווה שער כניסה למוסדות להשכלה גבוהה, וכן יש למאל"ו בלעדיות בתחום זה.
יצוין כי מאל"ו אינו גוף מבוקר על פי חוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 נוסח[ , ועל כן הביקורת בדוח זה עוסקת ]משולבבפיקוח על פעילותו מצד הגורמים הנוגעים בדבר, ולא ישירות בפעילותו.
מאל"ו מבצע התאמות של הבחינות הפסיכומטריות לנבחנים בעלי מוגבלויות שונות באמצעות יחידה לבחינות מותאמות (להלן - יחידת במו"ת או היחידה) שתפקידה לתת מענה לקשייהם של נבחנים בבחינה הפסיכומטרית שיש להם מגבלות פיזיות רפואיות ופסיכיאטריות, לקויות למידה ועוד.
ביחידה אנשי מקצוע בעלי תואר ראשון ושני מתחומים שונים: פסיכולוגיה, לקויות למידה ומדידה (פסיכומטריקה) ובמידת הצורך מסתייע הצוות המקצועי בחוות דעת של אנשי מקצוע מתחום הרפואה.
תפקיד אנשי היחידה הוא להתאים במידת האפשר את תנאי הבחינה למגבלה או ללקות, כדי לעקוף את הקשיים הכרוכים בה תוך שמירה על המדידה התקינה ועל ההוגנות כלפי כלל הנבחנים 60.
58 בשנים שעברו מאז הוחל להשתמש בבחינה הפסיכומטרית לצורך קבלת מועמדים למוסדות להשכלה גבוהה הועלו טיעונים בעד ונגד השימוש בכלי זה.
המתנגדים לשימוש בבחינה הפסיכומטרית מטילים ספק ביכולתה לשמש ככלי לניבוי הצלחה בלימודים, ומציינים גורמים רבים נוספים העשויים להשפיע על סיכויי ההצלחה של מועמד ללימודים אקדמיים שאותם אין הבחינה הפסיכומטרית יכולה לשקף במישרין.
כמו כן מועלות טענות ולפיהן יש הטיות תרבותיות ואחרות בבחינה הפסיכומטרית העלולות ליצור אפליה לרעת אוכלוסיות כגון בעלי רקע סוציו -אקונומי נמוך, נשים, נבחנים שאינם דוברי עברית ולקויי למידה.
יצוין כי בשנים 2000 -2011 הוגשו בכנסת 13 הצעות חוק פרטיות בעניין ביטול הבחינה הפסיכומטרית וקביעת חלופה למיון מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה.
כמו כן בשנת 2011 פעל בוור"ה צוות בין-אוניברסיטאי לגיבוש מדיניות קבלה לאוניברסיטאות, וצוות זה הציע ובחן חלופה לבחינה הפסיכומטרית.