HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המצדדים בבחינה הפסיכומטרית טוענים בין היתר כי היא הכלי היעיל וההוגן ביותר לקבלה ולמיון של מועמדים ללימודים ג בוהים, וכי ככלל יש לטפל באוכלוסיות חלשות טעונות טיפוח באמצעות השקעה בשיפור מצבם, ולא על ידי שינוי המדדים שלפיהם הן נמדדות.
כמו כן מציינים המצדדים בבחינה הפסיכומטרית כי היא מעניקה הזדמנות נוספת לאלו אשר לא השיגו ציונים טובים בבחינות הבגרות, וכי היא מיועדת ל נבחנים הדוברים שפות שונות, ובהן אנגלית, ערבית ורוסית.
59 בשנת 2010 היה היקף ההכנסות של מאל"ו כ -50 מיליון ש"ח, והוא העסיק 141 עובדים ב-110 משרות מלאות.
יצוין כי נוסף על הבחינה הפסיכומטרית מגבש, מפתח ומקיים מאל"ו בחינות ידע ומיון בתחומים שונים, בין היתר מבח ן לצורך מיון לרמות בקורסי החובה באנגלית, בחינת מיון לתארים מתקדמים בפסיכולוגיה ומבחן מיון במתמטיקה לבחירת מועמדים לפקולטות להנדסה ולמדעים.
60 ההתאמות הניתנות בבחינה הפסיכומטרית (בהתאם ללקות) הן, בין היתר: בחינה ממוחשבת בתוספת זמן; תוספת זמן בכמה מפרקי הבחינה או בכולם; הפסקות בין פרקי הבחינה; שימוש במחשבון לארבע פעולות החשבון; השמעת פרקי הבחינה באנגלית; מתן טופס בחינה מוגדל או גיליון תשובות מוגדל; התאמת התנאים הפיזיים של הבחינה למגבלה רפואית כגון נכות, עיוורון או חירשות (מתוך אתר מאל"ו).
מוסדות להשכלה גבוהה 1681 .
להלן נתונים שהעביר מאל"ו לוור"ה על הנבחנים בבחינה הפסיכומטרית בתנאים מותאמים לנבחנים לקויי למידה בשנות הלימודים התשס"ח -התש"ע ( 2007 - 2010:) 1682 דוח שנתי63ג .
מתוך כלל הנבחנים מספר הנבחנים .
ללקויי למידה מספר הנבחנים .
4 2,700 80,098 התשס"ח .
5 2,700 78,317 התשס"ט .
3 3,400 79,000 התש"ע יצוין כי הוערך ששיעור הסטודנטים לקויי הלמידה במוסדות להשכלה גבוהה הוא כאמור 10%-15% ובמוסדות המתוקצבים על ידי ות"ת היה שיעורם בשנת הלימודים התשע"א כ-14% .
מכלל הסטודנטים לתואר ראשון מנתונים שהמציא ור"ה למשרד מבקר המדינה בעניין הבקשות לבחינה פסיכומטרית בתנאים מותאמים לנבחנים לקויי למידה בשנים 2010 -2012 עולה כי מאל"ו אישר כ -70% מהן ודחה כ-30% .
מהן לאור מעמדו של מאל"ו כנותן שירות שהוא כאמור חיוני לחלק ניכר מהציבור, ובלעדיותו בתחום הבחינות הפסיכומטריות, ראוי שפעולתו תפוקח על ידי גוף מאסדר.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן פיקוחם של ור"ה, מל"ג וות"ת על פעילותו של מאל"ו בכלל ועל אופן ביצוען של בחינות המת"ל והבחינות הפסיכומטריות המותאמות לנבחנים לקויי למידה בפרט.
יצוין כי לרשם העמותות סמכויות פיקוח על מאל"ו כעמותה, אלא שסמכויות אלה מתמקדות רק בתחומים המוגדרים בחוק העמותות, התש"ם- 198061 :.
להלן עיקרי הממצאים הפיקוח על מאל"ו כספק שירות יחיד משנת 1981 , מועד הקמתו של מאל"ו, הוא משמש כגוף היחיד בארץ המבצע את הבחינה הפסיכומטרית שכאמור, לצד תעודת הבגרות, היא "שער הכניסה" לרוב המוסדות להשכלה גבוהה, לרבות מכללות.
מאל"ו מספק שירות משמעותי ורגיש לציבור בכלל וללקויי למידה בפרט.
שירות זה נוגע לנושאים שונים: טיפול בבקשות להיבחנות בתנאים מותאמים ובערעורים על דחיית בקשות , תנאי ההיבחנות ואמצעי העזר הטכנולוגיים, המחיר הנגבה בעד הבחינה, תדירות הבחינות המותאמות לנבחנים לקויי למידה ועוד.
הועלה כי מל"ג המשמשת כמאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה וכן ור"ה, המשמש כאמור בפועל כאספה הכללית של מאל"ו, לא דנו במעמדו של מאל"ו כגורם יחידי המ בצע לאורך שנים רבות את הבחינה הפסיכומטרית והמספק את מערכת בחינות המת"ל והשירותים הנלווים לה; הם גם לא דנו בנושא המעקב .
61 במסגרת בדיקותיו לצורך הענקת אישור ניהול תקין לעמותה בוחן הרשם בעיקר את הנושאים האלה: השימוש בכספי העמותה ובנכסיה; העברת כספים ונכסים של העמותה לתאגיד אחר; רישום הנכסים ושימוש בהם; ניהול הלוואות; העסקת עובדים והתקשרויות לביצוע עבודה.
רשם העמותות עשה ביקורת עומק אחת במאל"ו שבחנה את נתוני הדוח הכספי שלו לשנת 2005 , והיא פורסמה בנובמבר 2008 .
רשם העמותות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי בכוונתו לבצע ביקורת עומק במאל"ו בשנה הקרובה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1683 .
והבקרה המתבקשים בקשר לפעילות מאל"ו בכלל ובתחום הטיפול בבעלי לקויות הלמידה בפרט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ור"ה ועל מליאת מל"ג לקיים דיו ן בהיבטים האמורים, ובמיוחד בשאלת הפיקוח והבקרה על פעילות המרכז בכלל ובכל הנוגע לאוכלוסיית המועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה ובעלי לקויות למידה בפרט, ולנקוט את הצעדים המתבקשים.
הפיקוח של ור"ה על מאל"ו 1.
ור"ה מכהן כאמור, לפי תקנון המרכז, כאספה הכללית של מאל"ו, והוא מופקד על הפיקוח על ניהולו של מאל"ו, על ענייניו ונכסיו, על אישור המאזן שלו, על אישור דוחותיו השנתיים, על מינוי רואי חשבון, על מינוי מבקר פנים ועל בחירת חברים לוועד המנהל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ור"ה לא ביקש ממאל"ו דיווחים שוטפים לג בי אופן תפקודו בנושאים השונים שבתחום אחריותו, לרבות בנושא הטיפול במועמדים בעלי לקויות למידה.
מוסדות ור"ה לא מקיימים דיון בדוחות השנתיים של מאל"ו אותן הוא מוסר לוור"ה.
הועלה כי בדוחות השנתיים שמקבל ור"ה ממאל"ו אין די נתונים על מועמדים ללימודים לקויי למידה62 , ובכלל זה על מספר הנרשמים לבחינות מותאמות שלא אושרו להם בחינות אלה ועל הסיבות לכך, וכן על היקף השימוש במערכת מת"ל ועל תלונות וערעורים שהוגשו למאל"ו בתחום זה.
ראוי שוור"ה ידרוש ממאל"ו דיווחים ונתונים מפורטים על טיפולו בנרשמים לקויי למידה ואת פירוט אמות המי דה והקריטריונים שלפיהם מאל"ו בוחן את בקשותיהם של מועמדים ללימודים לקויי למידה להתאמות בבחינות הפסיכומטריות.
על ור"ה לקיים דיונים שוטפים בדיווחים אלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסר ור"ה, בין היתר כי נציגי האוניברסיטאות בוועד המנהל של מאל"ו מקבלי ם דיווחים ביחס לכלל נושאי העבודה ובכלל זה בתחום לקויי הלמידה; עוד מסר כי הוא מכיר את תהליכי העבודה של מאל"ו בבדיקת הזכאות להתאמות, כי הוא סומך ידיו על החלטותיו המקצועיות, וכי לאור הערת משרד מבקר המדינה נערכה בדיקה מחודשת ונמצא כי עבודתו של מאל"ו בתחום זה מ קצועית ויעילה.
בתשובתו מפברואר 2013 הוסיף ור"ה כי בכוונתו לקיים דיון באשר לאופן הפיקוח והבקרה על מאל"ו, בנוסף על הדיווחים השוטפים הניתנים על ידי מאל"ו לאסיפה הכללית.
כמה מהגורמים המקצועיים והפעילים בתחום האבחון, הסיוע והטיפול בסטודנטים לקויי למידה 63 סבורים שהבחינה הפסיכומטרית, אפילו אם תנאיה .
62 בדוחות מוצגים מספר הפונים לבחינות בתנאים מותאמים בשנת הדוח; מספר הפונים שאובחנו באמצעות מע רכת מת"ל; ומספר הפונים שאובחנו במסגרת "מכון אלה" (מכון שהקים מאל"ו לאבחון לקויות למידה, המבוסס על מערכת מת"ל).
63 ד"ר נעמי וורמברנד, מנהלת מרכז מהו"ת בסמינר הקיבוצים; ד"ר אורית דהן, ראש פורום מנהלי מרכזי התמיכה במוסדות להשכלה גבוהה ומחברת הספר "מלקות לחירות" (ראו הערה 42 לעיל); יעל מלצר, מייסדת ומנהלת לשעבר של מרכז התמיכה במכללה האקדמית תל -חי וחוקרת בנושא שילוב לקויי למידה באקדמיה; גיא פינקלשטיין, מנכ"ל עמותת לשם.
מוסדות להשכלה גבוהה 1685 .
מותאמים ללקויי למידה, מציבה קושי משמעותי ביותר בפני לקויי למידה רבים המבקשים לרכוש השכלה גבוהה, וכי עקב כך רבים מהם נמנעים מלגשת לבחינה, ומוותרים מראש על לימוד במוסדות להשכלה גבוהה או על לימוד התחום שבו הם מעוניינים בעדיפות ראשונה.
לדעתם הקריטריונים שמפעיל מאל"ו לאישור בחינות 1686 דוח שנתי63ג .
מותאמות והמדיניות שהוא נוקט בהקשר זה נוקשים יתר על המידה וגורמים לדחייה בלתי-מוצדקת של בקשות רבות.
מאל"ו השיב לטענות אלה, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , כי יחידת במו"ת "פועלת להתאים במ ידת האפשר את תנאי הבחינה למגבלה או ללקות במטרה לעקוף את הקשיים הנובעים ממנה, תוך שאיפה לשמור על כללי מדידה תקינה והוגנות כלפי כל הנבחנים.
ההתאמה באה לעקוף את המגבלה במידת האפשר, בתנאי שהמגבלה אינה פוגעת ישירות בתחום הנבדק בבחינה".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי ור"ה ומל"ג ייתנו דעתם לגישה זו וילבנו בדיון מקצועי את השאלה אם המתכונת הקיימת של הבחינה הפסיכומטרית פוגעת בנגישות של הלימודים האקדמיים למועמדים בעלי לקויות למידה.
מוצע אף לבחון הקמת ועדת מומחים לצורך דיון בנושא.
הטיפול בתלונות על מאל"ו: חלק מהפיקוח על פעולתם של גופים המספקים שירות ציבורי, במטרה להבטיח כי השירות ניתן באופן המיטבי ועל מנת להגן על הפרט מפני פגיעה אפשרית בו, הוא לאפשר לנזקקים לשירות זה להתלונן על טיבו הן בפני הגורם המספק את השירות הציבורי, הן בפני הגוף המאסדר.
האפשרות להפנות את התלונה לגורם חיצוני המפקח על הנילון נועדה להבטיח בירור וטיפול אובייקטיביים.
תלונות הנוגעות לטיפול של מאל"ו בתחום הבחינות הפסיכומטריות מופנות לרוב ישירות למאל"ו, והוא פועל לבירורן באמצעות הצוותים המקצועיים שלו.
מאל"ו מסר כי הוא בטוח שהוא ממלא את חובותיו על הצד הט וב ביותר ומוכן להתמודד במישור המקצועי עם כל גורם מקצועי רציני הטוען אחרת.
נוסף על כך, מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה - ובכלל זה מועמדים שביקשו כי יוכרו כבעלי לקויות למידה, וכן נרשמים לבחינות הפסיכומטריות - מגישים מפעם לפעם תלונות לגורמים שונים בנוגע לפעילות מאל"ו, ביניהם למל"ג, לוור"ה ולהתאחדות הסטודנטים הארצית 64 ,.
תלונות אלו עוסקות, בין היתר באבחונים שמקיים המרכז; בדרך מתן תוצאות אבחון; בהכרה של המרכז באבחונים קודמים; בהכרה באבחונים שמבצעים מכונים מאבחנים; ובמועדים שבהם יכולים להיבחן בעלי לקויות למיד ה.
משרד מבקר המדינה איתר כ -30 תלונות שהוגשו בשנים 2000 -2011 בנוגע לפעילות מאל"ו בכלל; מתוכן 10 .
תלונות היו בנושאי לקויי למידה הועלה כי גורמים המעבירים לבדיקתו של מאל"ו את תלונות הציבור על המרכז אינם עוקבים אחר הליך הבירור ותוצאותיו; וכי בפועל אין הסדר נוסף ולפיו גורם חיצוני יברר תלונה של הציבור על מאל"ו.
ור"ה מסר למשרד מבקר המדינה בעניין זה בדצמבר 2012 כי בידיו תלונה אחת בלבד מהשנה האחרונה, ושהיא נבדקה על ידו ולא נמצא פגם בעבודת מאל"ו.
המתלונן הופנה למאל"ו, משום שוור"ה אינו רואה את עצמו כמי שיכול ליטול את עבודתו המקצועית של מאל"ו.
64 ,חלק מהתלונות על מאל"ו הוגשו לנציב תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה ואולם הנציב אינו מוסמך על פי הדין לברר תלונות אלו, שכן מאל"ו כאמור אינו גוף הנתון לביקורתו של מבקר המדינה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1687 .
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "האחריות לבירור וטיפול הולם בתלונות הציבור על מאל"ו צריכה להתבצע באחריות האוניברסיטאות עצמן.
ככל שתגענה תלונות אנו נבררן למול הגורמים הרלוונטיים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חשוב שמאל"ו ימשי ך לטפל בתלונות שמופנות אליו ישירות, אולם לצד זאת יש מקום כי ור"ה ומל"ג יקבעו הסדרים אשר יבטיחו כי גורם חיצוני למאל"ו יברר אף הוא תלונות של ציבור מקבלי השירות ויעקוב אחר הליך הבירור שמקיים המרכז ותוצאותיו.
הפיקוח של מל"ג וות"ת על מאל"ו 1.
מל"ג היא כאמור גוף מאסדר (רגולטור) והמוסד הממלכתי לענייני ההשכלה הגבוהה במדינה.
הועלה כי אין למל"ג נציג בהנהלת מאל"ו, שהוא כאמור "שער הכניסה" ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה.
בהיעדר נציג נבצר ממל"ג, בין היתר, לעקוב אחר הקריטריונים המשמשים את מאל"ו בקבלה ובדחייה של בקשות שמגישים בעלי מוגבלויות, לרבות לקויי למידה, להיבחן בתנאים מותאמים להם.
העובדה שהאספה הכללית של מאל"ו והוועד המנהל שלו הם נציגי האוניברסיטאות אין בה כדי לייתר את הצורך במעורבות הגוף המאסדר של ההשכלה הגבוהה בתחום חשוב זה, מה גם שהאוניברסיטאות הן כאמור בעלות עניין בפעילותו.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "ניתן לשקול בהתאם לביקורת, כי נציג ות"ת ישתתף בדיונים ספציפיים בענייני המת"ל".
לדעת משרד מבקר המדינה על שר החינוך, שהוא יו"ר מל"ג, ומליאת מל"ג לדון בנושא ולבחון את הצעדים הדרושים כדי שנציג מל"ג ישתתף בדיונים של הנהלת מאל"ו ולכל הפחות יהיה במעמד משקיף.
מערכת מת"ל פותחה כאמור במימון של ות"ת.
הועלה כי לאחר שהסתיים פיתוח המערכת לא דרשה ות"ת ממאל"ו למסור לה דיווחים שוטפים על תוצאות הפעלתה של המערכת ב -12 המרכזים שהוקמו ועל הלקחים שהופקו בעקבות הפעלתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שוות"ת משמשת כגורם מאסדר שראוי כי יבטיח שמתקיימים מעקב ופיקוח על הטיפול בסטודנטים בעלי לקויות למידה בקשר לבחינה הפסיכומטרית, יש מקום כי ות"ת תפעל לקיום פיקוח מטעמה ותדרוש ממאל"ו כי יימסרו לה מכאן ולהבא דיווחים שוטפים על ביצוע הבחינות באמצעות המערכת.
כמו כן ראוי שוות"ת תדרוש שיתוף נציג מטעמה, מכאן ולהבא, בדיונים שיתקיימו במאל"ו בנושא הפעלת המת"ל.
 מוסדות להשכלה גבוהה 1689 .
,זה שנים רבות משמשת הבחינה הפסיכומטרית, לצד בחינות הבגרות כ"שער הכניסה" ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה בארץ - אוניברסיטאות ומכללות.
מאל"ו הוא הגוף שאחראי לקיום בחינות אלו, לרבות בחינות מותאמות לבעלי לקויות למידה.
מאל"ו אחראי אף לאספקת מערכת מת"ל, לתמיכה בה ולתחזוקתה.
הועלה כי הפיקוח על מאל"ו מצד הגורמים הנוגעים בדבר - בעיקר ור"ה, מל"ג וות"ת - הוא חלקי בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמאל"ו מספק שירות ייחודי וחיוני לציבור המועמדים, ראוי שהפיקוח על פעילותו יהיה מקיף ומוסדר, בכלל זאת בנושא ביצוע הבחינות הפסיכומטריות לבעלי לקויי למידה ובעניין פעילותו בתחום מערכת מת"ל.
מעורבות של מל"ג, המשמשת כמאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה, ושל ור"ה, המשמש כאספה הכללית של מאל"ו, מחייבת אותם להכיר את מכלול הקריטריונים שקבע מאל"ו לאישור בחינות פסיכומטריות מותאמות לנבחנים בעלי לקויות למידה.
על מל"ג וור"ה לבחון בסיוע גורמים מקצועיים את אמות המידה ואת תהליכי האישור שנקבעו.
שילובם של בעלי ליקויי למידה במוסדו ת להשכלה גבוהה באופן מיטבי חשוב ביותר למיצוי יכולותיהם, לרווחתם האישית ולתרומתם לחברה.
לשם כך הם זקוקים להתאמות בתהליך קבלתם למוסדות ובמהלך לימודיהם וכן לסיוע בלימודים.
עוד בשנת 2008 חוקקה הכנסת את חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התש ס"ח- 2008 (חוק הזכויות); ואולם במועד סיום הביקורת - כשלוש שנים לאחר המועד שנקבע בחוק להתקנת התקנות הראשונות שהיו אמורות לפרט את הזכויות והחובות של לקויי הלמידה על פי חוק זה - טרם הותקנו התקנות האמורות65 .
עקב כך זה כמה שנים לא מתממשת מטרת החוק ולא מתאפשרת ההס דרה שנועדה להבטיח את השירות והטיפול המרביים שלהם זכאים בעלי לקויות הלמידה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה.
על שר החינוך להשלים בהקדם את התקנת התקנות, ובכלל זה התקנות בנושאים כגון סוגי התאמות למועמדים ללימודים ולתלמידים לקויי למידה, פעילות תומכת לתלמידים אלה, הקמת מרכז תמיכה בכל מוסד להשכלה גבוהה וקביעת נהלים ופרסומם על ידי כל מוסד.
12 החליטה הממשלה להסמיך את ועדת השרים לענייני חקיקה לאשר את טיוטת חוק הזכויות, שמטרתה להסדיר נושאים שבמחלוקת שיאפשרו קידום התקנת התקנות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1691 .
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את הפעילות שנעשתה עד כה במוסדות להשכלה גבוהה להקמת מרכזי תמיכה לסטודנטים לקויי למידה, על אף היעדר התקנות הרלוונטיות לפי חוק הזכויות; וכן את הפעולות שביצע ו המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) והוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) כדי לקדם את התמיכה בלקויי למידה באמצעות מודל תקצוב אשר תמרץ את המוסדות לפעול בנושא.
אולם עדיין יש לפעול לקידום תחומים נוספים רבים על מנת להביא לכך שמועמדים ללימודים וסטודנטים לקויי למידה יזכו להזדמנות שווה למימוש יכולותיהם במערכת ההשכלה הגבוהה.
דוח זה חושף פערים גדולים בין המוסדות בהיקף התמיכה הממוצע שהם נותנים לסטודנטים לקויי למידה, וכן פערים ב"סל" השירותים שהם מעמידים לרשות סטודנטים אלה.
ראוי שכל מוסד יבחן אם התקציב שהקצה לנושא זה ממקורותיו ושירות י התמיכה שנתן לסטודנטים לקויי הלמידה די בהם למילוי צורכי סטודנטים אלה.
לחברי הסגל האקדמי והמינהלי במוסדות להשכלה גבוהה יש תפקיד חשוב ומרכזי בסיוע להשתלבותם של סטודנטים לקויי למידה, המשפיע באופן ישיר על סיכויי הצלחתם בלימודים.
ברוב הגדול של המוסדות אין נהלים או תקנון המפרטים את חובות חברי הסגל המינהלי והאקדמי כלפי סטודנטים בעלי לקויות למידה.
ראוי שכל המוסדות להשכלה גבוהה יפרסמו בהקדם נהלים כאמור, שיכללו בין היתר את הדרכים שבהן הם יכולים לסייע לסטודנטים אלה.
כמו כן ממליץ משרד מבקר המדינה שהמוסדות יבחנו פעולות להטמעת דרכי הוראה אשר יהיה בהן כדי לסייע לסטודנטים בעלי לקויות למידה להתגבר על קשיים שהם מתמודדים עמם.
מוצע גם כי נושא זה ישולב בטופסי המשוב שממלאים הסטודנטים.
על מל"ג וות"ת לבחון את הצרכים התקציביים של המוסדות להשכלה גבוהה בנושא הטיפול בלקויי הלמידה ולבדוק את האפשרויות לתת מענה לצרכים אלה.
הדבר נדרש גם נוכח העיכובים המשמעותיים שחלו כאמור בהשלמת התקנות לחוק הזכויות, שמנעו עדכון של התקציב הייעודי לנושא, ונוכח הגידול המשמעותי שחל בשנים 2000 -2012 הן במספר הסטודנטים לקויי הלמידה, הן במספר המוסדות המטפלים בנושא.
הליקויים המובאים בדוח בנוגע לטיפול ות"ת בפיתוח מערכת ממוחשבת לאבחון לקויות למידה (מת"ל) מחייבים הליך ממשי של הפקת לקחים.
כמו כן על ות"ת לנקוט את הצעדים הדרושים כדי שמועמדים למוסדות להשכלה גבוהה וסטודנטים דוברי ערבית יוכלו לבצע אבחון בשפתם במערכת המת"ל.
המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו) משמש כגוף היחיד המקיים את הבחינות הפסיכומטריות למועמדים, לרבות לקויי למידה, וכגוף האחראי לספק את מערכת מת"ל, לתמוך בה ולתחזקה.
לפיכך תפקידו מרכזי ומשמעותי ובעל השפעה ישירה על נגישותם של המוסדות להשכלה גבוהה לבעלי לקוי ות למידה.
על מל"ג, ות"ת וור"ה (ועד ראשי האוניברסיטאות) לגלות מעורבות בעבודת המרכז ולוודא כי הוא מבטיח באופן מיטבי נגישות זו.
מעורבותם של מל"ג, המשמשת כמאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה, ושל ור"ה, המשמש כאספה הכללית של מאל"ו, מחייבת אותם להכיר באופן מעמיק את מ כלול הקריטריונים שקבע מאל"ו לאישור בחינות פסיכומטריות מותאמות לנבחנים בעלי לקויות למידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי מליאת מל"ג ומליאת ור"ה יקיימו בהקדם דיון יסודי בנושא ט יפול המוסדות להשכלה גבוהה במועמדים ללימודים וסטודנטים לקויי למידה, ויקיימו מעקב שוטף בנושא, לרבות בתחום הפעולות המתבצעות להסדרה של הנושא במסגרת חוק הזכויות.
אם יימצא שצפויים עיכובים נוספים בהתקנת התקנות, ראוי שתיקבע מדיניות אחידה לגבי הטיפול של המוסדות להשכלה גבוהה בסטודנטים אלה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1693 .
אם כל הגורמים הנוגעים בדבר יתקנו את הליקויים המפורטים בדוח זה ויישמו את ההמלצות שבדוח, יהיה בכך משום צעד משמעותי למיצוי הפוטנציאל האינטלקטואלי של לקויי הלמידה.
הדבר יסייע להם לרכוש השכלה גבוהה ולזכות בשוויון הזדמנויות בחיים, בחברה ובשוק העבודה תוך צמיחה אישית ומקצועית.
, התשי"ח ]נוסח משולב [ בחוק מבקר המדינה - 1958 , נקבע, כי מדי שנה בשנה ימציא שר האוצר למבקר המדינה את מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה (להלן - מאזן המדינה) לתום שנת הכספים שחלפה.
במאי 2012 הגיש שר האוצר למבקר המדינה את "הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31 בדצמבר 2011 " (להלן- הדוחות הכספיים).
מאזן המדינה כלול בדוחות הכספיים במסגרת "דוחות על המצב הכספי".
הוראת תקנות כספים ומשק (להלן - תכ"ם)8 קובעת כי מטרת הדוחות הכספיים היא לספק מידע למשתמשים שונים על המצב הכספי ועל ביצועי המשרד לצורך הערכה וקבלת החלטות בנושא הקצאת משאבים.
בדוחות הכספיים המאוחדים 9 ובביאורים5א ו -5 ב מוצגים בצד הנכסים יתרת ההלוואות שהמדינה נתנה לגורמים שונים לזמן ארוך בסכום נטו של של כ -29 מיליארד ש"ח; סכום של כ-3.
6 מיליארד ש"ח שהוא חלויות שוטפות10 ; והפרשה לחובות מסופקים 11 בסך של כ -2.
היתרה הכוללת בסעיף של ההלוואות לזמן ארוך אמורה לשקף, על פי כללי החשבונאות המקובלים, את הערך המצרפי העדכני של כל נכסי ההלוואות לזמן ארוך שנתנה ממשלת ישראל.
בחודשים יוני-ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל), אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים), משרד הבינוי והשיכון (להלן - משב"ש), החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית (להלן - החטיבה להתיישבות), ומקורות חברת מים בע"מ (להלן - מקורות) בכל הנוגע לטיפולם בהלוואות שנתנה הממשלה, ובכללם תהליכי הגיבוש והעדכון של הקריטריונים למתן הלוואות מדינה, תנאיהן ונאותות המדידה, וכן הס יווג והרישום החשבונאי של ההלוואות בדוחות הכספיים.
8 ראו הוראת תכ"ם (תקנות כספים ומשק- הוראות ונוהלי עבודה של החשב הכללי) מס' 2.
בנושא הכנת דוחות ודיווחים שוטפים 9 דוחות כספיים מאוחדים - דוחות כספיים של קבוצת ישויות (המורכבת מהישות השולטת ומהישויות הנשלטות) המוצגים כדוחות כספיים של ישות בודדת.
עריכת דוחות כספיים 10 חלויות שוטפות- הסכום מההלוואות לזמן ארוך שמועד פירעונו הנו בשנה העוקבת לתאריך המאזן.
בעניין עריכת דוחות ודיווחים שוטפים קובעת כי הפרשה כללית- תבוצע על בסיס יתרות החוב המאזניות למועד הדיוו ח, לקביעת אומדן היקף ההפרשה בשל חובות מסופקים.
האומדן יתבסס על ניתוח וגיול של החובות הפתוחים שחלף מועד פירעונם, תוך הכפלתם בשיעורי הפרשה.
שעורי ההפרשה הולכים וגדלים ככל שהחוב שלא שולם הוא ישן יותר, מתוך הנחה שיהיה קשה יותר לגבותו.
הפרשה ספציפית - במקרים שידוע על חוב ספציפי שגבייתו מוטלת בספק, יופרש בגינו מלוא סכום החוב שגבייתו מוטלת בספק.
12 יתרת ההלוואות ברוטו מסתכמת בכ-33 .
מיליארד ש"ח, ומפורטת בביאור משרד האוצר 391 .
נאותות הרישום החשבונאי של ההלוואות בדוחות הכספיים .
בקרת נאותות הנתונים המוצגים דוחות כספיים צריכים לשקף באופן נאות את מצבה הכספי של הישות ואת הביצוע הכספי ותזרימי המזומנים שלה.
הצגה נאותה צריכה לשקף בצור ה נאמנה את השפעתם של עסקאות, אירועים ומצבים אחרים, בהתאם להגדרות ולכללי ההכרה של נכסים, התחייבויות, הכנסות והוצאות המפורטים בתקני חשבונאות ממשלתיים13 .
מרבית משרדי הממשלה המעמידים הלוואות לגופים שונים במשק עושים זאת באמצעות גורמים מבצעים שונים (להלן - גורמים מבצעים או סוכנים).
הלוואות מעטות ניתנות ישירות על ידי החשכ"ל.
ההלוואות מקנות למדינה זכות חוזית לקבלת מזומן או נכס פיננסי אחר מהישות הלווה.
במקרים של הלוואות הניתנות ומנוהלות ישירות על ידי החשכ"ל, כל הנתונים נמצאים ברשותו ומחושבים ישירות על ידו.
כגון מועד מתן סכומי ההלוואה, ניהול לוח הסילוקין של ההלוואות לרבות חישובי הריבית, ההצמדה, חישוב פריסת חלקי ההלוואה הנפרעת בכל אחת מהשנים הבאות וביצוע הגבייה.
בכל מועד דיווח 14 ,מבוצעת בקרה לחתך חשבונאי 15 לרבות בדיקה שהחשבונות המאזניים מוצגים נכונה והריבית הנצברת, ההצמדה, והיתרה חושבו כראוי.
במסגרת הבקרה במועד הדיווח מחשב החשכ"ל הפרשה לחובות מסופקים, תוך ביצוע הפרשה כללית בהתחשב בבדיקת עומק החוב,16 .
)והפרשה ספציפית (ראו להלן אשר להלוואות הניתנות באמצעות סוכנים: 1 .
בשנת 2004 חתמה המדינה עם הבנקים למשכנתאות הסכם בדבר מ תן משכנתאות לזכאים.
על פי ההסכם משמשים הבנקים למשכנתאות סוכנים למתן כספי המדינה לזכאי הלווה.
07 נחתם הסכם עם בנק ב' והחל ב- 1.
08 נעשים שירותי הבנקאות ומתן ההלוואות לעובדי המדינה באמצעותו.
ההלוואות לרשויות המקומיות ולתאגידי המים ניתנות באמצעות בנק.
הלוואות החטיבה להתיישבות נוהלו באמצעות חברת בת של הסוכנות היהודית.
סך כל סוגי ההלוואות שנתנה המדינה באמצעות סוכנים הוא כ-93% .
מסך ההלוואות לזמן ארוך שבדוחות הכספיים בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שגובה היתרות, גיול החובות 17 , חלק מההפרשה לחובות מסופקים ונתוני החתך החשבונאי בגין הלוואות שניתנו ומנוהלות באמצעות סוכנים - הוצגו על פי הנתונים שהתקבלו מאת הסוכנים נותני השירות.
גם במבוא לדוחות הכספיים צוין כי "המידע הכספי בחלקו בלתי מבוקר והנו מבוסס, בין היתר, על מערכות עזר המנוהלות ליד מערכת החשבונאות הראשית וכן מדיווחים המתקבלים מגופים שונים המנהלים נכסים והתחייבויות מסוימים .
13 תקן חשבונאות ממשלתי מספר1 - הצגת דוחות כספיים, מעודכן 2010.
14 מועד הדיווח- היום האחרון של תקופת הדיווח, שעליה חלים הדוחות הכספיים.
15 חתך חשבונאי- תקופת הדיווח שעל בסיסה ישויכו רישומים חשבונאיים תוצאתיים על בסיס צבירה, וכן יותאמו היתרות המאזניות.
16 עומק החוב- תקופת הזמן שעברה ממועד היווצרות החוב ועד למועד בו מתבצעת הבדיקה.
17 גיול חובות- הצגת החובות בחתך מידע לפי גיל החוב, דהיינו משך הזמן שהוא קיים.
בידי החשכ"ל אין מידע מלא על איכות תהליכי הבקרה בחלק מהגופים האמורים"18.
אגף החשכ"ל מקיים בקרה על דיווחי הלוואות המנוהלות באמצעות סוכנים באמצעות מחלקת הלוואות וגבי ה, ובאמצעות משרדים של רואי חשבון חיצוניים שונים19 .
18 ממשלת ישראל, דוחות כספיים ליום 31.
19 כל אחד מהם זכה במכרז להלוואות מסוג שונה כגון הלוואות לעובדי מדינה, הלוואות לזכאי משרד השיכון וכו'.
מחלקת הלוואות וגבייה מתרכזת בבחינת השלמות והתקינות של הדיווחים המתקבלים מהסוכנים, באמצעות מערכת עזר המשמשת שלב ביניים לפני העברת הנתונים למערכת מרכב"ה 20 .
ואולם, המחלקה אינה עוסקת בבחינת נכונות החישובים המצויים בבסיס הנתונים.
משרדי רואי החשבון החיצוניים בודקים נושאים שונים לפי בקשת החשכ"ל, ומקיימים ביקורות בתחומים שהוסכם עליהם בחוזה עם הסוכנים.
למשל, מועדי העברת הכספים לחשבון החשכ"ל, תנאים שהלווים זכאים להם, חיוב הלווה בריבית נכונה, מתן הלוואות בסכום המאושר על ידי החשכ"ל וכד'.
נמצא כי במועד ביצוע הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה טרם בוצעו בקרות בנוגע לחשבונות החתך החשבונאי 21 .
עוד נמצא שבמהלך 2011 הופסקה ההתקשרות עם משרד רואי חשבון א' לביצוע בקרה על ההסכם עם הבנק המשמש סוכן למתן הלוואות לעובדי מדינה, והוחל בתהליך לבחירת משרד רואי חשבון חדש.
ואולם עד מועד סיום הביקורת ספטמבר 2012 טרם הסתיים תהליך הבחירה.
כמו כן נמצא, כי טרם נקבע משרד רואי חשבון לביצוע ביקורת על הלוואות הניתנות לרשויות מקומיות ולתאגידי מים באמצעות בנק סוכן.
יצוין שיתרת ההלוואות לרשויות המקומיו ת ולתאגידי המים הרשומה במאזן היא כ -2 מיליארד ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף החשכ"ל לשכלל את דרכי הבקרה, ולבצע לפחות בקרה מדגמית על הנתונים הנמסרים על ידי הסוכנים להצגה בדוחות.
קביעת תכנית הבקרה על פעולות הסוכנים בתקני ביקורת שונים של הגופים האמונים על ביקורת בישראל22 :נקבע בין היתר על הביקורת להיערך לאחר מיפוי מוקדים רגישים לטעויות המהווים את מוקדי הסיכון המהותיים אצל המבוקר, בהתבסס על קריטריונים להגדרת מהותיות הסיכון שיקבע מזמין הביקורת; יש להגיש למזמין הצעה לתכנית עבודה שנתית והצעה לתכנית עבודה רב - שנתית; נושאי הביקורות, היקפן ותדירות החזרה עליהן ייעשו בשים לב למוקדי הסיכון; על מזמין הביקורת לקבוע דרכי דיווח ולוחות זמנים לכך.
20 מערכת המרכב"ה - מערכת רוחבית כוללת במשר די הממשלה המנהלת משאבים בתחומי כספים, כוח אדם, רכש (לוגיסטיקה) ונכסים.
המודול הכספי במערכת משמש לניהול החשבונות והמידע החשבונאי לרבות לקוחות, ספקים ונכסים ולצורכי דיווח חיצוני.
21 הנחת התקופה החשבונאית קובעת כי ניתן לחלק (לחתוך) את טווח חיי הישות הכלכלית לתקופות חשבונאיות, ולמדוד ולדווח על הפעילות ועל הנכסים וההתחייבויות שנצברו בתקופות אלו.
22 ביקורת מבוצעת בישראל בהתאם לתקני ביקורת שנקבעים על ידי לשכת רואי החשבון כגון תקן ביקורת מספר 73 - מטרת ביקורת דוחות כספיים ועקרונות כלליים לעריכת הביקורת; תקן ביקורת 74- תכנון הביקורת.
בנושאי ביקורת פנימית מפרסמת לשכת המבקרים הפנימיים בישראל הנחיות מקצועיות כגון הנחיה מס' 2- מעקב אחר תיקון ליקויים; הנחיה מס' 3 - תכנון רב- שנתי ושנתי של עבודת הביקורת.
נמצא שאגף החשכ"ל לא קבע נהלים או הוראות תכ"ם העוסקות בתכנון הבקרה, קביעת היקפה וקבלת דיווחים על אודות הבקרה הנעשית באמצעות רו אי החשבון החיצוניים על הסוכנים המנהלים את ההלוואות שנותנים משרדי הממשלה השונים.
כמו כן נמצא, שהדיווח על אודות ביקורות שקוימו נשלח לחשכ"ל עם סיום הביקורת, בלי שנקבעו על ידו מועדים מוגדרים מראש.
אגף החשכ"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 (להלן- תשובת החשכ"ל), כי הוא מנחה פרטנית את רואי החשבון בכל ביקורת, וכי "אנו מקבלים את הערת המבקר ונבחן את הצורך להרחבת ההנחיות הכלליות הקיימות לביצוע עבודת הביקורת ע"י רואי החשבון החיצוניים.
" כמו כן מסר החשכ"ל בתשובתו, כי בתכנית העבודה לשנים הבאות בכוונתו לבחון במידת האפשר יצירת בקרות נוספות במסגרת מערכת העזר לניהול ההלוואות.
לדעת מבקר המדינה מן הראוי שהחשכ"ל יקבע נהלי בקרה באמצעות רואי החשבון החיצוניים, אצל סוכן המנהל הלוואות בעבור המדינה, אשר מוצע כי יעסקו, בין היתר, בנושאים הבאים: הכנת תכנית הבקרה השנתית; הכנת תכנית בקרה מפורטת לנושאים הנבחנים; חלוקת תקציב הבקרה לנושאים הנבחנים; אמצעים להבטחת איכות הבקרה לרבות הבטחת התאמתה לתכנית העבודה השנתית ואימות הממצאים; הכנת דוח הביקורת וקבלת תגובות המבוקרים; מעקב אחר תיקון הליקויים שנמצאו; דרכי דיווח ולוחות זמנים לדיוו ח; תיעוד מסמכים; אופן סיום הטיפול בדוח הבקרה, לרבות קביעת הגורם המוסמך לאשר את סיום הטיפול בדוח.