HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדיקת ההיתכנות כוללת סקר שבוחן בין היתר את הצרכים של הרשות המקומית, את היצע שטחי התעשייה המצויים בסביבתה ואת פוטנציאל השיווק שלהם.
על פי נתוני משרד התמ"ת, התקציבים שהו קצו בהחלטות הממשלה השונות לפיתוח אזורי התעשייה שבתחומי הרשויות המקומיות שבהן התקיימה הביקורת (ראו להלן) הם חלקיים ואינם אמורים לכסות את מלוא עלויות עבודות הפיתוח באזורי התעשייה.
השלמת התקציבים תתבצע בעתיד, בין היתר באמצעות תקצוב החלטות ממשלה חדשות שיכללו תכניות עבודה להמשך הפיתוח והשיווק של אזורי התעשייה.
על פי נתוני משרד התמ"ת, בשנים 2008 -2010 הוקצו יותר מ -100 מיליון ש"ח לפיתוח 22 .
אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים פיתוח אזורי תעשייה על קרקע בבעלות פרטית כאמור, רבות מהקרקעות המצויות בתחומי השיפוט של הרשויות המ קומיות במגזרי המיעוטים הן קרקעות בבעלות פרטית.
תכנית העבודה של מינהל אזורי פיתוח לשנת 2011 כללה ביצוע עבודות פיתוח של אזורי תעשייה על קרקע בבעלות פרטית.
הדבר התאפשר בעקבות החלטת הממשלה מ- 21.
10 בדבר תכנית החומש, שקבעה כאמור, בין היתר שמשרד התמ"ת יגבש תכנית עבודה לפיתוח תשתיות באזורי תעשייה ותעסוקה כאלה, וכן יפעל לפיתוח אזורים אלה בתקופת ביצוע התכנית ( 2010 -2014 ) בתקציב של20 .
מיליון ש"ח עיקר הפעילות לפיתוח אזורי תעשייה על קרקע בבעלות פרטית בשנת 2011 .
הייתה פעילות תכנונית הרשות לפיתוח כלכלי מסרה בתשובתה מינואר 2013 כי כל התקציב אשר יועד בתכנית החומש לקידום פיתוח אזורי תעשייה על קרקע בבעלות פרטית הועבר למשרד התמ"ת "עד שנת 2012.
" אזורי תעשייה משותפים לכמה רשויות מקומיות אזור תעשייה משותף נועד בין היתר לספק תעסוקה לתושבי הרשויות המקומיות השותפות בו וגם לרשויו ת מקומיות אחרות הסמוכות לו אך אינן שותפות בו 54 .
לאזור תעשייה כזה אחראיות כמה רשויות מקומיות, והן מפעילות אותו באמצעות מינהלה שהן מקימות.
תפקידי המינהלה הם בין היתר ניהול, ארגון ותחזוקה של אזור התעשייה המשותף.
לכל אחת מהרשויות המקומיות השותפות באזור התעשייה מועבר, בהתאם להסכם ביניהן, חלקה בסך תשלומי הארנונה של מפעלי התעשייה, המלאכה והמסחר בו.
שילוב רשויות מקומיות ממגזרי המיעוטים באזורי תעשייה המשותפים למגזר היהודי ולמגזרי המיעוטים נתקל בחסמים רבים.
החסמים קשורים בין היתר למשקעי עבר, לתחושות קיפוח בקרב בני המיעוטים ולחוסר אמון הדדי בין המגזר היהודי ובין מגזרי המיעוטים.
כמו כן מקשים על השילוב, אינטרסים פוליטיים פנימיים של ראשי רשויות מקומיות מקרב מגזרי המיעוטים שבשלהם הם נוטים שלא להיכנס לשותפויות כאלה, וחשש מצמצום הכנסות הרשויות המקומיות השותפות באזור התעשייה55.
54 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ56.
55 ,מינהל מחקר וכלכלה, משרד התמ"ת אזורי תעשייה משותפים ליהו דים ובני מיעוטים ותרומתם לתעסוקה בקרב בני מיעוטים, ינואר 2011.
כמה החלטות שקיבלה הממשלה קבעו כי על משרד התמ"ת לפעול לשילוב רשויות מקומיות מקרב מגזרי המיעוטים באזורי תעשייה משותפים קיימים או לפעול להקמת אזורי תעשייה משותפים שיכללו רשויות מקומיות ממגזרי המיעוטים56 .
בהוראת מנכ"ל משרד התמ"ת מנובמבר 2010 נקבע כי המענקים הממשלתיים שיוענקו למינהלת אזור תעשייה שתסכים לצרף רשות מקומית ממגזרי המיעוטים, יהיו בסך של עד 500,000 .
ש"ח לשנה ויינתנו למשך שלוש שנים לכל היותר מנתוני מינהל אזורי פיתוח עולה כי משנת 2005 ועד מועד סיום הביקורת אושרו בקשות של שבעה יישובים ממגזרי המיעוטים להצטרף לחמישה אזורי תעשייה משותפים ליישובים יהודיים וליישובים מקרב מגזרי המיעוטים 57 .
חמשת אזורי התעשייה שצירפו את הרשויות ממגזרי המיעוטים קיבלו מהמדינה מענק כולל שהסתכם ב-7.
עוד עולה מהנתונים כי במועד ביצוע הביקורת נבחן צירופן של רשויות מקומיות נוספות ממגזרי המיעוטים לאזורי תעשייה משותפים.
משרד התמ"ת מסר בתשובתו מאוגוסט 2012 כי קיים תקציב ייעודי למינהלות אזורי תעשייה משותפים למגזר היהודי ולמגזרי המיעוטים ומימושו תלוי בהסכמת הרשויות המקומיות לשתף פעולה ביניהן.
הסכם פיתוח בין משרד התמ"ת ובין הרשויות המקומיות 1.
עם השלמת עבודות הפיתוח על ידי מינהל אזורי פיתוח, עוברת האחריות לתחזוקת תשתיות אזור התעשייה ושדרוגן לידי הרשות המקומית או הרשויות המקומיות המנהלות את אזור התעשייה המשותף, ככל שנדרש.
אי -תחזוקת התשתיות באזורי התעשייה או תחזוקתן ברמה שאינה מספק ת גורמות לבלאי מוגבר של התשתיות, לפגיעה בשירותים, לנטישה של עסקים ולמעברם לאזורי תעשייה אחרים ולהידרדרות כללית של אזור התעשייה.
הביקורת העלתה כי האחריות לתחזוקת התשתיות שהוקמו על ידי מינהל אזורי פיתוח באזורי התעשייה השונים הועברה לרשויות המקומיות בלי להסדיר זאת בהסכם, עניין שחשיבותו רבה להצלחתו ולהפעלתו התקינה של אזור התעשייה לאחר הקמתו.
בתחילת שנת 2011 החל משרד התמ"ת במיסוד הסכמי פיתוח בינו ובין הרשויות המקומיות, המסדירים את חלוקת תחומי האחריות בין משרד התמ"ת ובין הרשויות המקומיות בפיתוח התשתיות ובתחזוקתן.
נמצא, כי במועד סיום הביקורת עיריית נצרת והמועצה המקומית פקיעין טרם חתמו על הסכמי הפיתוח עם משרד התמ"ת, אף שהמשרד החל בפיתוח אזורי תעשייה בתחום יישובים אלה, כמפורט להלן: .
56 לדוגמה, החלטה 3957 מ- 22.
05 אשר הקצתה4 מיליון ש"ח לשילוב שבע רשויות מקומיות ממגזרי המיעוטים בחמישה אזורי תעשייה משותפים קיימים; והחלטה 1539 מ- 21.
5 מיליון ש"ח לשילוב רשויות מק ומיות ממגזרי המיעוטים במינהלות אזורי תעשייה משותפים קיימים, בין היתר באמצעות מתן מענקים ממשלתיים למינהלות - תמריץ לשילוב הרשויות ממגזרי המיעוטים.
57 ;"פסוטה וחורפיש באזור התעשייה "דלתון"; טורעאן באזור התעשייה "קדמת גליל רהט באזור התעשייה "עידן הנגב"; איכסאל באזור התעשייה "יזרעאל"; ודאליית אל - כרמל ועספייא באזור התעשייה "מבוא כרמל".
נצרת : החברה המנהלת מטעם משרד התמ"ת את פיתוח אזור התעשייה הצפוני בנצרת (ראו להלן) הגישה ב- 25.
11 את הסכם הפיתוח לעיריית נצרת לחתימתה ומסרה לעירייה כי החתימה על ההסכם היא תנאי לביצוע עבודות התשתית והעפר באזור התעשייה.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת טרם חתמה העירייה על הסכם הפיתוח עם משרד התמ"ת, שכן בכוונתה לגבש נוסח מעודכן להסכם שיכלול ג ם את תאגיד "הרי נצרת מפעלי מים וביוב בע"מ", האחראי למערכות המים והביוב בעיר נצרת.
עוד הועלה כי במשך שנת 2011 ביצע משרד התמ"ת עבודות עפר חלקיות באזור התעשייה, כמובא בהמשך.
העירייה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי הצעה מעודכנת להסכם פיתוח נמצאת בבדיקה של הגורמים המוסמכים בעירייה לקראת חתימה עליה.
אזור התעשייה המשותף לכיסרא -סמיע ופקיעין : הועלה כי החברה המנהלת מטעם משרד התמ"ת את העבודות להקמת אזור התעשייה המשותף לכיסרא-סמיע ופקיעין (ראו להלן) שלחה למועצה המקומית כיסרא -סמיע את טיוטת הסכם הפיתוח לחתימתה ב - 14.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2012 , לא נחתם הסכם פיתוח בין המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין ובין משרד התמ"ת, הגם שבאזור התעשייה המשותף החלו העבודות לפיתוחו.
לאחר התכתבויות בין משרד התמ"ת ובין המועצות המקומיות בנושא הסכם הפיתוח ולאחר שמשרד התמ"ת שלח למועצות המקומיות ב - 26.
12 נוסח עדכני של טיוטת הסכם הפיתוח, שלחה המועצה המקומית כיסרא-סמיע למשרד התמ"ת ב- 29.
הסכם חתום, ואילו המועצה המקומית פקיעין טרם חתמה על ההסכם נמצא כי במשך השנים ניזוקו חלק מהתשתיות שכבר הוקמו באזור התעשייה.
נזקים אלו נגרמו הן בשל בלייה טבעית (אי-שימוש בקווי המים זה כמה שנים) והן בשל נזקי אדם (גנבת רשתות ברזל של פתחי ניקוז).
משרד התמ"ת מסר בתשובתו מאוגוסט 2012 כי הליך מיסוד הסכמי הפיתוח עם הרשויות המקומיות נתקל בקשיים, מכיוון שלראשונה מעורבים בפיתוח אזורי התעשייה גם תאגידי מים וביוב, דבר המחייב את מינהל אזורי פיתוח להגיע להסכמות גם עם גופים אלו.
המשרד הוסיף כי הליך מיסוד הסכמי הפיתוח נמשך, לרבות מול הרשויות המקומיות שנבדקו (כיסרא -סמיע, פקיעין ונצרת).
עוד מסר משרד התמ"ת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כי נכון למועד מתן תשובתו הוא מתנה את מתן מימון הפיתוח באזורי התעשייה בחתימת הסכם עם הרשויות המקומיות.
סגן מנהל מינהל אזורי פיתוח מסר לצוות הביקורת בינואר 2012 כי כל עוד לא ייחתם הסכם פיתוח עם המועצות המקומיות לא ניתן להתחיל בתהליכי שיווק הקרקע.
המועצה המקומי ת פקיעין מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "רק לאחרונה נשלחה למועצה טיוטת הסכם הפיתוח.
המועצה בודקת את החוזה ותחתום עליו בהקדם (ככל שלא יהיו לה השגות על האמור בו)".
חתימה על הסכמי פיתוח בין משרד התמ"ת ובין רשויות מקומיות, לרבות הסכמים המסדיר ים את נושא האחריות לתחזוקת התשתיות, נועדה להסדיר את יחסי הגומלין ביניהם, להבטיח קיום מיטבי של התחייבויות הצדדים לממש את המטרות שלהן יועדו התקציבים להקמת אזורי התעשייה, למנוע השתהות בהקמתם של אזורים אלה ולהשיג את היעדים שנקבעו בהחלטה להקימם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת, עיריית נצרת והמועצה המקומית פקיעין להחיש את חתימת הסכמי הפיתוח ביניהם, זאת על מנת להבטיח את קיום ההתחייבויות שקיבלו עליהם הצדדים, את פעילותם הסדירה של אזורי התעשייה שהוקמו ואת תקינותן של התשתיות באזורי התעשייה ומניעת בלייתן.
תכניות עבודה רב-שנתיות לפיתוח אזורי התעשייה להכנת תכניות עבודה רב -שנתיות ושנתיות יש חשיבות רבה בהשגת היעדים במרב היעילות 58.
בתכנית עבודה רב -שנתית ובתכנית שנתית הנגזרת ממנה, מוגדרים היעדים, אבני הדרך, המשאבים, המקורות התקציביים ולוחות הזמנים ליישומה.
נמצא כי למשר ד התמ"ת אין תכניות עבודה רב -שנתיות וממילא אין לו תכניות עבודה שנתיות הנגזרות מהן, לפיתוח אזורי התעשייה ביישובים נצרת, כיסרא -סמיע ופקיעין, ובכלל זה לא הגדיר לוחות זמנים לפיתוח אזורי התעשייה ולשיווקם ולא קבע מהם המקורות התקציביים הדרושים לשם כך.
בהיעדר תכניות עבודה החל משרד התמ"ת בעבודות הפיתוח באזורי תעשייה אלו בשלבים, על פי מידת הזמינות של התקציבים שהוקצו לעבודות ועל פי קצב התקדמות האישורים השונים הנדרשים בעניין זה, בלי שהתחייב התחייבות ברורה למועד סיום העבודות.
להלן פירוט: אזור התעשייה הצפוני בנצרת : כבר בשנת 1996 נתן ממ"י למשרד התמ"ת הרשאה לתכנון ופיתוח של אזור התעשייה הצפוני בנצרת.
בהחלטת ממשלה 3957 מ- 22.
05 בנושא עידוד התעשייה והתעסוקה בי ישובי המגזר הערבי, הדרוזי והבדואי נקבע כי משרד התמ"ת יסייע בפיתוח אזור תעשייה זה (פארק התעשייה נצרת), ולשם כך הוקצו 2 מיליון ש"ח .
גם ב תכנית החומש שאושרה כאמור בהחלטת הממשלה מ - 21.
10 הוקצו10 מיליון ש"ח לפיתוח אזור התעשייה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת הסתכמו עלויות עבודות הפיתוח באזור התעשייה הצפוני בכ-3.
5 מיליון ש"ח ביניהם עבודות עפר שלב א', כאשר אומדן עלויות פיתוח אזור התעשייה מ שנת 2010 היה כ-61 מיליון ש''ח.
אזור התעשייה המשותף לכיסרא -סמיע ופקיעין : בשנת 2009 הסתיימו עבודות הפיתוח 59 באזור התעשייה (לא כולל השלמת פיתוח וריצוף .
58 ,ראו מבקר המדינה דוחות ביקורת על איגודים (דצמבר 2000 ), בפרק "קרן ידע לאקדמאים במח"ר", עמ' 84.
59 עבודות פיתוח שלב א' החלו ביוני 2000 באמצעות חברה מנהלת מטעם משרד התמ"ת.
צו התחלת העבודות לשלב ב' ניתן לקבלן בשנת 2007.
מדרכות, תאורה, חיבורי מים וביוב, יישור שטח מסחרי ועוד).
במאי 2011 , לאחר השלמת חלק מהעבודות ותיקון חלק מהליקויים, בוצעה מסירה ראשונית של אזור התעשייה לרשויות המקומיות כיסרא-סמיע ופקיעין.
עד שנת 2010 העביר משרד התמ"ת כ -20 מיליון ש"ח לביצוע עבודות הפיתוח באזור התעשייה.
החלטת ממשלה 2861 מפברואר 2011 הקצתה22 מיליון ש"ח להשלמת עבודות הפיתוח באזור התעשייה המשותף, ומסכום זה ניצל משרד התמ"ת בשנת 2011 כמיליון ש"ח.
על פי נתוני משרד השלטון המקומי 1753 .
התמ"ת מינואר 2012 , הערכת העלות הכוללת של הקמת התשתיות באזור התעשייה היא 44 מיליון ש"ח60 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת על שלא הכין תכניות עבודה רב-שנתיות הנוגעות לאזורי התעשייה ל פני שהחל בפיתוחם, ובכללן לוחות זמנים לפיתוח התשתיות ולשיווק הקרקעות, פירוט המקורות התקציביים הדרושים לכך ופירוט של שלבי הביצוע עד מסירת אזור התעשייה לאחריות הרשות המקומית.
היעדר תכניות עבודה עלול לפגוע בהשגת היעדים במרב היעילות.
משרד התמ"ת מסר בתשובתו מאו גוסט 2012 כי למרות הקושי "לבצע תכנון מפורט כאשר לוח הזמנים בפועל הנו תלוי קצב השיווק וקבלת התקצוב - היבטים שאינם ידועים מראש", בכוונתו לשלב בתכנית העבודה של מינהל אזורי פיתוח עבודה לבחינת תכנית רב -שנתית לפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים, שתכלול קביעת לוחות זמנים ומקורות תקציביים.
כמו כן יבצע מינהל אזורי פיתוח תכנון מפורט לפיתוח אזורי התעשייה, שיהיה מותנה בכמה הנחות יסוד - הזרמת תקציב וקצב שיווק הקרקעות.
על בסיס תכנון זה ניתן יהיה לקבוע אבני דרך מוגדרות לטווח ארוך ולבצע בקרה אחר התקדמות הפרויקטים.
עוד מסר משרד התמ"ת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כי בעוד שבעבר תכניות העבודה היו כפופות לתקציבים שהתקבלו ולשיווק קרקעות, הרי שבשנה זו עוסק המשרד בהכנת תכניות רב-שנתיות ללא תלות בתקציב.
פעולות הרשות לפיתוח כלכלי לתכנון ולפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים .
עיקר פעילות הרשות לפיתוח כלכלי בפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים מתקיימת בהתאם לתכנית החומש.
בתכנית החומש נקבע כאמור, כי הרשות לפיתוח כלכלי תהיה אחראית לבחינת צורכי הרשויות המקומיות בנוגע להקמת חברות כלכליות אזוריות או מינהלות לאזורי התעשייה ולגיבוש מוד ל אשר יכלול מתווה להקמתן בתוך 90 יום ממועד קבלת החלטת הממשלה בתקציב של 15 .
נמצא כי במועד ביצוע הביקורת בחנה הרשות לפיתוח כלכלי היתכנות הקמת חברות כלכליות בעזרת חברות ייעוץ חיצוניות, וכי טרם גיבשה מודל או תכנית עבודה להקמת חברות כלכליות אזוריו ת או להקמת מינהלות לאזורי התעשייה ברשויות המקומיות שנכללו בתכנית החומש.
בישיבה של הצוות הבין-משרדי המלווה את ביצוע תכנית החומש שהתקיימה ב - 30.
12 , לאחר מועד סיום הביקורת, נדון נושא הקמת חברות כלכליות ומינהלות לאזורי תעשייה.
בדיון סוכם כי הצוות יתמוך בקידום הקמתן של חברות כלכליות בחמישה יישובים, וכי הרשות לפיתוח כלכלי תמסור למשרדי הפנים והאוצר נתונים לגבי הכדאיות של הקמת החברות הכלכליות ביישובים אלה, לצורך קידום הקמתן.
אשר להקמת מינהלות לאזורי תעשייה, סוכם כי משרד התמ"ת יגבש טיוטה של הוראת מנכ"ל להקמת מינהלו ת לאזורי תעשייה, בין היתר על סמך קריטריונים .
סכום זה כולל את ההשקעות שכבר בוצעו 1754 דוח שנתי63ג .
אשר עלו בדיון, וכי טיוטה זו תוגש לחברי הצוות הבין -משרדי להערותיהם ולבדיקתם, ורק לאחר מכן יוחלט על היקף התקציב לנושא זה.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות לפיתוח כלכלי כי נכון למועד סיום הביקורת עברו כשנתיים ממועד הה חלטה להכנת מודל להקמת חברות כלכליות אזוריות או מינהלות לאזורי תעשייה, אולם טרם אושר מודל כאמור לרשויות המקומיות שנכללו בתכנית החומש, דבר העלול להביא לעיכובים במימוש יעדי התכנית, הקצובה בזמן.
הרשות לפיתוח כלכלי מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי נכון לאותה עת לא קיימות חברות כלכליות ומינהלות לאזורי תעשייה ברשויות במגזרי המיעוטים61.
הרשות ציינה כי הצוות הבין-משרדי קיים בשנתיים האחרונות כמה דיונים שבהם נבחנו בין היתר הסוגיות הנוגעות להקמת חברות כלכליות ומינהלות לאזורי תעשייה.
לאחר כמה סבבי פניות לר שויות המקומיות הכלולות בתכנית החומש וקבלת תגובותיהן, שלא היה בהן כדי לקדם את הנושא מבחינה מקצועית, פנתה הרשות לפיתוח כלכלי לחברות הייעוץ המלוות את הרשויות המקומיות במימוש תכנית החומש ממרץ 2011 , ואלו ביצעו בדיקות כלכליות שתוצאותיהן שימשו להכנת תכניות עסקיות להקמת חברות כלכליות בחמש רשויות מקומיות62 .
לדברי הרשות, המשך ההליך לבחינת כדאיות הקמת החברות הכלכליות במשרד הפנים מחייב לקבל מכל אחת מהרשויות אסמכתאות שבהן מצוין אישור מליאת המועצה להקמת החברה הכלכלית.
הרשות לפיתוח כלכלי מסרה בתשובתה מינואר 2013 כי במסגרת דיוני הצוות הבין-משרדי להקמת חברות כלכליות ופעילות חברות הייעוץ בנושא, התברר "כי אין מודל אשר יכול להיות משותף לכלל יישובי מגזר המיעוטים להקמת חברה כלכלית וכי לכל יישוב יש לקדם הקמת חברה בהתאם למאפייניו הייחודיים וכך אכן נעשה".
הרשות הוסיפה כי בנוגע להקמת מינהלות לאזורי תעשייה, הכינה הרשות בשיתוף משרד התמ"ת טיוטת הוראת מנכ"ל, והיא מצויה בהליכי אישור סופיים.
בהחלטת הממשלה ממרץ 2010 על תכנית החומש נקבע כי הרשות לפיתוח כלכלי תהיה אחראית לניהול התכנית בכללותה, תעסוק בליווי מקצועי, תקיים פעולות מעקב ובקרה ותפעל לפרסום התכנית.
לצורך כך קבעה החלטת הממשלה תקציב של 5 מיליון ש"ח.
עוד נקבע בהחלטה כי על הרשות להכין, בשיתוף האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, מדדי תוצאה עבור תכניות העבודה 63 למימוש תכנית החומש שבאחריות משרדי הממשלה השונים עד 31.
נמצא כי במועדסיום הביקורת, פברואר 2012 , טרם סיימה הרשות לפיתוח כלכלי את עבודתה לקביעת מדדי תוצאה עבור תכניות העבודה שבאחריות משרדי הממשלה, ובהם תכנית העבודה לפיתוח אזורי תעשייה שבאחריות משרד התמ"ת.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות לפיתוח כלכלי על שטרם סיימה את תהליך הגיבוש של מדדי התוצאה, דבר העלול לפגוע במעקב אחר ביצוע תכנית החומש, בתהליך פיתוח אזורי התעשייה ובהשגת יעדי הקמתם.
61 למעט חברה כלכלית הפועלת באום אל-פחם.
נצרת, כפר קאסם, שפרעם, סח'נין ורהט 63 .
מדדי התוצאה מאפשרים בין היתר לבדוק אם ביצוע התכנית היה אפקטיבי 1756 דוח שנתי63ג .
הרשות לפיתוח כלכלי מסרה בתשובתה מאוגוסט 2012 כי נקבעו מדדי תוצאה כלליים הנוגעים לפיתוח אזורי התעשייה64 ,, וכי במועד מתן תשובתה היא פועלת בשיתוף משרדי הממשלה השונים ובהם משרד התמ"ת, לגיבוש מדדי תוצאה לתכניות העבודה הפרטניות.
64 שיעור הבלתי מועסקים ביישובי תכנית החומש, שיעור הגידול בהכנסות העצמיות ברשויות המקומיות, רמת ההכנסה לנפש ברוטו והגדלת שיעור המועסקים.
פעולות הרשויות המקומיות לתכנון ולפיתוח אזורי תעשייה בתחום שיפוטן .
פיתוח של אזורי תעשייה בתחום שיפוטן של הרשויות המקומיות מביא לפתיחת מקומות תעסוקה חדשים, להגדלת הכנסותיהן של הרשויות, לשיפור ברמת החיים ובמתן השירותים העירוניים לתושבים ולהנעה של המערכת הכלכלית ברשות המקומית.
משרד מבקר המדינה בדק את נושא פיתוח אזורי התעשייה ברשויות המקומיות המצוינות להלן: נצרת : העיר מאופיינת בריבוי עסקים ובתי מלאכה הפועלים בשכונות מגורים ובאזורים שאינם מוסדרים מהבחינה התכנונית, והגורמים לתושבים מטרדים שונים וקשיי תחבורה.
שטח השיפוט של העיר (מרחב התכנון המקומי שלה) הוא 14,200 דונם, ובו פועלת הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה נצרת (להלן - הוועדה המקומית נצרת).
מנתוני הלמ"ס עולה כי סך שטחי התעשייה והמלאכה בתחום השיפוט של העיר שהיו חייבים בארנונה בשנת 2009 הוא כ- 58,000 .
מ"ר תכנית המתאר של העיר נצרת (ג/ 11810 ) מחולקת ל-14 מתחמי תכנון65 .
שניים מהמתחמים מיועדים בין היתר לבנייה לתעסוקה66 :, ואלה הם1 .
מתחם "אזור המחצבות, גבעת ההגמון ואזור התעשייה" מדרום לעיר וצמוד לכביש מספר 60 , שבו יועד שטח של כ-134 דונם לבנייה לתעסוקה.
במתחם זה מצויים (א) אזור התעשייה הדרומי ששטחו כ-165 ,דונם (ברוטו).
אזור התעשייה מאוכלס במלואו ובכ-117 דונם ממנו מתקיימת פעילות של תעשייה, מלאכה ומסחר.
יצוין כי אזור זה פועל ללא תכנית בניין עיר מפורטת החלה על כל שטחו (בעניין זה ראו להלן).
(ב) בשטח ששימש בעבר לפעילות של מחצבות ייעדה תכנית מפורטת ג/ 1355167 שטח של כ -41 דונם לאזור תעסוקה, שבו מותרת בנייה לתעשייה נקייה ולמלאכה קלה.
הועלה כי טרם הוחל בעבודות הפיתוח והתשתיות בשטח זה.
מתחם "מרכז מסחרי -תעסוקתי צפון" בצפון העיר וסמוך לכביש 79 , שבו יועד שטח של כ -350 דונם לבנייה לתעסוקה.
במתחם זה אושרה תכנית בניין עיר מפורטת להקמת אזור תעשייה צפוני (פארק התעשייה נצרת) 68 ששטחו כ -231 דונם, מהם כ-106 דונם המיועדים לתעשייה וכ-5 דונם המיועדים למרכז מסחרי .
65 בתכנית המתאר צוין כי מתחם נוסף, שלא נכלל בתכנית המתאר, מאחר שלא היה בעת הכנתה בשטח השיפוט של העיר נצרת, נחשב כחלק אינטגרלי (מהבחינה התכנונית ומהבחינ ה האורבנית) ממרקם העיר נצרת.
בהתאם לכך מסרה עיריית נצרת בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לצורך תכנון מפורט היא חילקה את העיר ל-15 .
בתכנית לא מפורטים השימושים המותרים בתחום התעסוקה 67 התכניתאושרה על ידי הוועדה המחוזית צפון ב - 24.
07 והודעה על אישור ה פורסמה בי"פ ב- 4.
התכנית כוללת הוראות לשינוי ייעודי קרקע מתעשייה ומשטח פרטי פתוח לקרקע למגורים, לתעסוקה ועוד.
השטח הכולל של התכנית הוא כ-174 דונם.
בתכנית נקבע כי יוחל בביצועה (עבודות הפיתוח) לא יאוחר מחמש שנים מיום שאושרה, אחרת היא ת יחשב מבוטלת.
68 תכנית מפורטת ג/ 9914 מ- 2003.
ב- 2008 וב- 2011 אושרו שתי תכניות מפורטות- נצ/מק/ 1101 ו-ג/ 18274 (בהתאמה), החלות על חלק משטח אזור התעשייה הצפוני והמשנות חלק מהוראות תכנית ג/ 9914 .
אזור זה נכלל בתכנית משרד התמ"ת לפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים על פי החלטות ממשלה מהשנים 2005 ו- 201070 (בעניין .
69 יתר השטח מיועד למבני ציבור, חניון לרכב כבד, תחנת תדלוק, שטח ציבורי פתוח ודרכים.
05 בנושא עידוד התעשייה והתעסוקה ביישובי המגזר הערבי, הדרוזי והבדואי , והחלטה 1539 מ- 21.
10 - תכניתהחומש לפיתוח כלכלי של יישובים במגזר י המיעוטים.
נוסף על כך, במתחם זה מקדמת העירייה תכנית בניין עיר חדשה ששטחה כ -584 דונם (צפונית לכביש מספר 79 ), הכוללת בין היתר כ -95 דונם לתעשייה ועוד כ -74 דונם לתעשייה ומשרדים.
הועלה כי התכנית טרם נדונה בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה צפון (להלן - הוועדה המחוזית צפון).
נוסף על כך, בתחום הר הקפיצה אושרה בשנת 2007 (טרם אישור תכנית המתאר של העיר נצרת ג/ 11810 ) תכנית בניין עירג/ 11456 בשטח של כ -113 דונם הכוללת גן לתעשייה עתירת ידע ששטחו כ -13 דונם שאותו ינהל ממ"י.
על שטח זה מקים יזם פרטי מבנה לשימוש של תעשייה עתירת ידע ולשירותים נלווים .
חלק מהוצאות הפיתוח של השטח, שנעשה בידי ממ"י, שילם משרד התמ"ת במסגרת מדיניותו לתמיכה ועידוד של פיתוח אזורי תעשייה באזורי פיתוח.
כיסרא -סמיע ופקיעין : בשטח השיפוט של המועצות המקומיות כיסרא - סמיע ופקיעין פועלים עשרות בתי מלאכה ובתי עסק שונים.
עסקים אלה פועלים בסמוך לבתי מגורים וחלקם מהווים מטרד 71 .
בשנת 1993 החלו המועצות המקומיות ומשרד התמ"ת לקדם תכנון לאזור תעשייה משותף - תכנית ג/ 8791 על קרקע שרובה בבעלות ממ"י ומיעוטה בבעלות פרטית, זאת כדי לשפר את מצבן הכלכלי של המועצות המקומיות ואת רווחת התושבים.
עם אישור התכנית על ידי הוועדה המחוזית צפון החל משרד התמ"ת בשנת 2000 בביצוע עבודות פיתוח באמצעות קבלני משנה.
עם זאת, הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, על אף סיום עבודות הפיתוח (כבר בשנת 2009 ) והאפשרות עקב כך להתחיל בשיווק, לא שווקה הקרקע באזור התעשייה.
באקה אל -גרבייה : עד סוף אוקטובר 2011 הייתה העיר באקה אל-גרבייה (להלן גם - באקה) כלולה בתחום השיפוט של העיר המאוחדת באקה -ג'ת72.
10 אישרה הכנסת את חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה אל גרבייה וג'ת), התש"ע - 2010 , שבו נקבע כי שתי הרשויות שאוחדו בשנת 2003 ישובו להיות שתי רשויות מקומיות נפרדות73.
/על פי תכנית המתאר המקומית לעיר באקה (תכנית ען 125 ), בתחום העיר מאושרים שני מתחמים המיועדים לתעשייה ולמלאכה: אזור תעשייה בצדה הדרום - מזרחי של העיר ששטחו כ-86 דונם, מהם כ-67 דונם המשמשים לתעשייה (להלן- אזור התעשייה הדרום-מזרחי), ואזור מלאכה בצדה המערבי של העיר בשטח של כ-18 דונם.
הועלה כי אזור התעשייה הדרום-מזרחי פועל בתפוסה כמעט מלאה, אך לא נעשה בו פיתוח מלא של תשתיות בסיסיות, כמו כבישים, ניקוז וביוב (ראו להלן).
עוד הועלה כי אזור המלאכה בצדה המערבי של העיר טרם פותח, וכי בשנת 2011 הגישו בעלי הקרקע לוועדה המקומית עירון בקשה להיתר בנייה להקמת .
71 מרשימת עסקים שיש בהם מטרד ושנדרשת העתקתם לאזור תעשייה, שהכינה המועצה המקומית כיסרא -סמיע במרץ 2010 , עולה כי בתחום המועצה פעלו 25 .
עסקים כאלה 72 בהתאם לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו- 2004 ') (מס2 ), התשס"ג- 2003 , אוחדו עיריית באקה אל -גרבייה והמועצה המקומית ג'ת לרשות מקומית מ אוחדת בשם עיריית באקה-ג'ת.
73 החוק נכנס לתוקף ב - 1.
10 ונקבע בו כי ביום תחילת ו ימנה שר הפנים "ועדה ממונה למילוי תפקידי ראש העירייה והמועצה, אשר תכהן עד לתחילת כהונתן של המועצות המקומיות וראשי המועצות המקומיות.
שייבחרו במועד הבחירות".
בהתאם לאמור מינה שר הפנים ב - 1.
10 ועדה ממונה ל עיר המאוחדת באקה -ג'ת, וזו מילאה את תפקידה עד לקיום הבחירות ברשויות המקומי ות באוקטובר 2011 .
מבנה לשימוש מסחרי על שטח של כ- 8,700 מ"ר.
במועד סיום הביקורת טרם ניתן היתר הבנייה להקמת המבנה המסחרי.
נוסף על כך, בתחום העיר 74 מתקיימת פעילות של בתי מלאכה ותעשייה קלה באזורים שלא יועדו לכך על פי התכנון העירוני הקיים.
74 בתוך שכונות מגורים או צמוד לאזור התעשייה הדרום-מזרחי.
כפר קאסם : מרבית מבני התעשייה הקלה ובתי המלאכה בכפר קאסם מרוכזים בכניסה ליישוב מכיוון מחלף אבן העזר (המשמש עורק תחבורה מרכזי של העיר לכניסה וליציאה) ופארק התעשייה אפק (להלן - פארק אפק) 75 , ביציאה המזרחית מהעיר ובצירי התנועה המרכזיים בה.
כמו כן, יש בעיר שני אזורי תעשייה מאושרים סטטוטורית - האחד משמש אזור תעשייה לוגיסטי76 והאחר אינו ממלא את ייעודו כאזור תעשייה, והעירייה מעוניינת לשנות את ייעוד הקרקע למגורים (ראו להלן).
כמו כן, העירייה מקדמת תכניות להקמת אזור תעשייה בכניסה לעיר, מצפון לכביש מספר 5 (להלן- אזור התעשייה המערבי).
מיפוי מידע על עסקים בתחומי השיפוט של הרשויות המקומיות .
כדי לעמוד על מצב העסקים ברשות המקומית ולבנות מאגר מידע שישמש גם בסיס לתכנון אזורי תעשייה ומלאכה חדשים, יש חשיבות לביצוע מיפוי שיספק לרשות המקומית נתונים מפורטים ומדויקים על אודות העסקים הפועלים בתחומה, לרבות העסקים שיש בהם מטרד, ושיאפשר לה לקבוע את צרכיה העדכנ יים מבחינת שטחי התעשייה והמלאכה הדרושים לה, הן לצורך פינוי המטרדים מתחום שכונות המגורים והן לצורך הרחבת הפעילות העסקית בתחום השיפוט של הרשות.
בעזרת המיפוי תוכל הרשות המקומית גם לבחון אם אזורי התעשייה המתוכננים אכן פותרים את בעיית המחסור בשטחים לתעשייה.
נצרת: בשנת 1995 מיפתה עיריית נצרת את עסקי המלאכה והתעשייה הפועלים בתחום שיפוטה.
המיפוי נועד בין היתר לשמש כלי עזר לגיבוש מדיניות בנושא פינוי עסקי המלאכה והתעשייה מאזורי המגורים לאזור תעשייה מוסדר.
במיפוי הועלה כי הרוב המכריע של העסקים מפוזרים ברחבי שכונות ה מגורים בעיר, וכי רק מיעוטם ממוקמים באזור התעשייה הדרומי (אזור התעשייה היחיד שפעל בעיר בזמן ביצוע המיפוי ובפרק הזמן שבו נעשתה הביקורת).
עוד הועלה כי העסקים המפוזרים ברחבי שכונות המגורים גורמים למפגעים סביבתיים ולפגיעה באיכות חייהם של התושבים77.
במסמך של היחידה לתכנון אסטרטגי ומידע בעיריית נצרת (להלן - היחידה לתכנון ומידע) משנת 2006 צוין כי קיים צורך בעדכון המיפוי שעשתה העירייה בשנת 1995 .
עוד צוין במסמך כי ניתוח מצב התעשייה והמלאכה בנצרת מלמד על מחסור רב בשטחים לתעשייה ולמלאכה בעיר ועל הצורך בפינוי עסקי מלאכה ותעשייה זעירה ממרכז העיר ומאזורי המגורים.
נוסף על כך, אזור התעשייה הדרומי נמצא בתפוסה מלאה, אין בו רזרבות של קרקע, קיים בו מחסור רב בשטחים לצורכי ציבור, ומערכת התשתיות בו לקויה.
במסמך צוין כי על פי התחזית, דרושים לעיר כ- 2,500 דונם נטו לתעשייה עד שנת 2020.
75 פארק התעשייה אפק נמצא בשטחה המוניציפלי של עיריית ראש-העין.
76 אזורהתעשייה "לב הארץ".
77 כגון רעש וזיהום אוויר, עומס תחבורה באזורי המגוריםופגיעה במרכז העיר , בייחוד באזור המתחם התיירותי .
כמו כן, עסקים רבים הנמצאים ב מקומות מרכזיים בעיר פוגעים במרקם האורבני בלב העיר.
נמצא כי על אף מסקנות הבדיקה של היחידה לתכנון ומידע שצוינו במסמך משנת 2006 , לא הכינה העירייה מיפוי הכולל נתונים עדכניים על מצב העסקים בעיר ועל העסקים שיש בהם מטרד.
משרד מבקר המדינה העיר לעיריית נצרת כי היא לא הכינה מיפוי עסקים חדש, אף שעברו כ-17 שנים מהמיפוי האחרון שעשתה, אשר במהלכן חלו שינויים במערך העסקים בעיר, ולמרות מסקנות היחידה לתכנון ומידע בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי עיריית נצרת תכין מיפוי מקיף שישמש את העירייה לקביעת צרכיה העדכניים בשטחי תעשייה ומלאכה, הן לצורך פינוי מטרדים מתחומה והעתקת פעילות עסקית בלתי מוסדרת והן לצורך הרחבת הפעילות העסקית בעיר ותכנון אזורי תעשייה חדשים.
עיריית נצרת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי נוסף על מיפוי העסקים שעשתה בשנת 1995 היא בחנה אלטרנטיבות לתכנון ופיתוח של אזורי תעשייה, וכי במחלקת הג בייה בעירייה קיים כיום מידע מעודכן בעניין העסקים הפועלים בתחום העיר.