HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במוסד קיימת כאמור רשימה של רופאים, שבשנת 2008 כללה 1,135 ,רופאים מתוכם 560 רופאים פוסקים שמונו על ידי שר הרווחה ו-575 רופאיםמוסמכים שמונו על ידי המוסד.
משרד מבקר המדינה בחן את סדרי המינוי, ההכשרה וההדרכה של הרופאים הפוסקים והמוסמכים, את הבקרה על עבודתם ואת הפסקת עבודתם.
להלן הממצאים: מינוי רופאים לוועדות הרפואיות 1.
על פי דין, אין הכרח למנות רופא פוסק או רופא מוסמך לכהן בוועדה רפואית בהליך של מכרז61 .
ואולםבתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 ,נקבע כי גוף ציבורי שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז, ינהל את ההליכים לקראת ההתקשרות האמורה "באופן שקוף ככל הניתן בנסיבות העניין , הוגן ושוויוני, .
60 ראובג"ץ 93 / 7074 ,סויסא נ' היועץ המשפטי לממשלה פ"ד מח (2 )749 ,775 ; "בגץ 6163/92 , 6177/92, 'אייזנברג ואח' נ' שר הבינוי והשיכון ואח , פ"ד מז(2 ) 229 ,264.
61 סעיף 19 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959, קובע חובת מכרז כשמדובר בעובד מדינה, אולם הרופאים הפוסקים אינם עובדי מדינה וכך גם רובם המכריע של הרופאים המוסמכים.
כמו כן, סעיף 2 (א) לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 , קובע חובת מכרז כאשר מדובר בהתקשרות חוזית עם המדינה, אולם בסעיף 3(22 ) לתקנות חובת מכרזים, התשנ"ג- 1993 , נקבע פטור למכרז בהתקשרות עם מי שאינו עובד המדי נה שעניינה מינוי מומחים רפואיים, ועדות רפואיות, או ועדות לקביעת דרגות נכות.
המבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי "62 .
עליו להבטיח מתן הזדמנות שווה להתמודד על המשרה לכל מי שמתאים לדרישותיה, ולבחור במועמד המתאים ביותר63.
בהפעילה את שיקול דעתה רשאית רשות מינהלית להסתייע בין היתר בחוות דעת של מומחים64.
אולם בקבלת החלטותיה עליה להפעיל שיקול דעת עצמאי65 .
שר הרווחה - הרשות המינהלית בענייננו - רשאי אם כן, לצורך הפעלת סמכותו למינוי רופאים פוסקים, להסתייע במידע ובחוות דעת של המו סד, אולם עליו להפעיל שיקול דעת עצמאי, זאת בין היתר על מנת להבטיח את עקרון אי -התלות של הרופאים הפוסקים במוסד.
הוועדות הציבוריות התייחסו לאופן המינוי של הרופאים הפוסקים ולצורך בשינוי הליך הבחירה והמינוי שלהם ובקביעת אמות מידה לבחירתם: ועדת גולדברג וועדת אור-נוי הראשונה המליצו שימונו רופאים בעלי ותק מינימלי של שלוש שנים בתחום מומחיותם, ושהמינוי ייעשה לזמן קצוב שיהיה ניתן להארכה לאחר קבלת דוח בקרה על הרופא.
כמו כן המליצו ועדות אלה שהרופאים ייבחרו במכרז שייערך על ידי משרד הבריאות, וימונו על ידי שר הבריאות.
ועדת לרון המליצה שתוקם ועדה שתורכב מנציגי משרד הבריאות, משרד הרווחה, ארגוני הנכים והמוסד, ותקבע את הכללים ואת ההסדרים לבחירת הרופאים החברים בוועדות הרפואיות.
ועדת אור -נוי השנייה המליצה למנות גוף חיצוני מקצועי (מועצה), שייעץ, יבקר ויפקח בכל הקשור לוועדות הרפואיות במוסד, ויהיה כפוף למשרד הבריאות.
במסגרת המועצה תפעל ועדה מייעצת שאחד מתפקידיה יהיה לקבוע כללים למינוי הפוסקים ולהפסקת עבודתם.
הדברים האלה מתייחסים לדרכים ולאמות המידה הראויות בבחירת רופאים פוסקים, אך כוחם יפה גם באשר למינוים של הרופאים המוסמכים.
בפועל מאתר המוסד רופאים מוסמכים ורופאים פוסקים על סמך היכרות מקצועית בין בעלי תפקידים במוסד ובין הרופאים, או על בסיס פנייה יזומה למוסד של רופא המעוניין בתפקיד.
פניית המועמד, בצירוף שתי המלצות מרופא בדרגת מנהל מחלקה או פרופסור, מועברת למנהל הלשכה הרפואית של המוסד או למי מטעמו שאמור לוודא שהמועמד מתאים לתפקיד מבחינה מקצועית-רפואית.
כמו כן אמור המוסד לבדוק ולוודא שהמינוי לא מעלה חשש לניגוד עניינים.
בתשובתו מינואר 2010 למשרד מבקר המדינה מסר המוסד כי בנובמבר 2009 .
פורסם קול קורא בעיתונות לגיוס רופאים פוסקים 4.
אשר ל רופאים המוסמכים - אלה נחלקים לשתי קבוצות: (א) רופאים המועסקים כעובדי המוסד בתקן.
בחודש ספטמבר 2008 מנתה קבוצה זו 12 )רופאים (כולל רופאים העובדים במטה הלשכה הרפואית ; (ב) רופאים .
62 סעיף1 א, תיקון מינואר 2009 שהחליף את תקנה 42 בתקנות; תקנה42 לתקנות קבעה כי על משרד להעדיף, ככל שמוצדק וסביר בנסיבות העניין, לעשות בדרך של מכרז גם את ההתקשרויות שאפשר לפטור ממכ רז או שאינן חייבות במכרז.
אמנם התקנות קובעות שורה של חריגים, אולם השימוש בהם צריך שיהיה היוצא מן הכלל ולא כדבר שבשגרה.
63 ,ראו דוח מיוחד של מבקר המדינהמינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה, אוגוסט 2004 ', עמ8.
64 "בגץ 678/88 כפר ורדיםנ' שר האוצר , פ"ד מג(2 )501 ,507.
המוסד לביטוח לאומי 1151 .
המועסקים כנותני שירותים ומקבלים תשלום עבור כל דיון של ועדה רפואית שהשתתפו ב ו.
בחודש ספטמבר 2008 מנתה קבוצה זו309 .
רופאים באוגוסט 2009 ,הכין המוסד טיוטה של מכרז לאספקת שירותי ייעוץ רפואי למוסד בין היתר לתפקיד רופא מוסמך.
בטיוטת המכרז נקבעו תנאי הסף והוותק הנדרשים לתפקיד, ונקבעה תקופת הכשרה של חודש טרם המינוי למי שיזכו במכרז.
במועד סיום הביקורת , ספטמבר 2009, טרם עבר המכרז את אישור הלשכה המשפטית וחשב המוסד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכרז הוא דרך ראויה לגיוס ולמינוי רופאים מוסמכים, ומן הראוי שהמשרד ימשיך לקדם את הליך הכנת המכרז ופרסומו.
הכשרה והדרכה שוטפת של הרופאים כאמור, תפקידו של הרופא בוועדה הוא לקבוע את אחוז נכותו הרפואית של הנבדק בהתאם ליכולתו לתפקד, ועל כן הוא נדרש למיומנות מקצועית-רפואית מתאימה, להכרת הצדדים המשפטיים והאתיים הנוגעים לעבודת הוועדות הרפואיות, ולידע בנושאים מינהליים הנוגעים לעבודת הוועדות הרפואיות.
בפועל אין המוסד מכשיר את הרופאים הפוסקים.
לטענת המוסד , הסיבה לכך היא החשש, ואפילו למראית עין, שבהיותו בעל עניין תהיה לו השפעה בלתי הוגנת על הרופא הפוסק 66 .
גם משרד הרווחה, או מי מטעמו, אינו מכשיר ומדריך את הרופאים הפוסקים.
אמנםבשנים 2007 ו- 2008 נערכו ביוזמת המוס ד קורסים במסגרת אוניברסיטאית, שנועדו לרופאים המעוניינים לשמש כרופאים פוסקים ולרופאים פוסקים פעילים, אולם ההשתתפות בקורסים היא וולונטרית ולקחו בהם חלק רק עשרה רופאים פוסקים.
במקביל הוביל המוסד משנת 2005 יוזמה להצעת תיקון החוק כך שתנאי למינוי רופא פוסק יהיה השתתפותו בתכנית הכשרה על פי כללים שיקבע שר הבריאות.
התקבל בכנסת התיקון לחוק .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר שר הרווחה כי הוא רואה בתיקון זה של החוק חשיבות רבה וכי יפקח כי תיקון זה אכן ייושם.
המוסד מצדו, בתשובתו מינואר 2010 , ציין כיהוא פועל ליישום החוק.
אשר לרופאים המוסמכים - המוסד עורך להם הליך הכשרה לפני תחילת עבודתם, הכולל מסירת תדריך לרופא וליווי של רופא מוסמך במשך כחודשיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לשקול לקבוע גם לרופאים המוסמכים תכנית הכשרה בדומה לזו שתיקבַע לרופאים הפוס קים, ולהתנות גם את מינויים של רופאים מוסמכים בהשתתפות בה.
66 דוח מסכם של "הצוות לגיבוש נ והלי עבודה לשכה משפטית - גמלאות" מספטמבר 2008.
הידע בתחומים שעוסקים בהם הרופאים בוועדות הרפואיות מתעדכן תדיר.
כמו כן עשויים הרופאים להיתקל במהלך עבודתם בסוגיות אתיות ומשפטיות ייחודיות לעבודתם בוועדה.
מכאן, שפרט להכשרה הראשונית של הרופאים יש צורך גם בהדרכה שוטפת שלהם על חידושים בפסיקה, תיקוני חקיקה, חידושים בעולם הרפואה ושינויים בנ והלי עבודת הוועדות.
ועדת גולדברג, ועדת אור -נוי הראשונה וועדת אור -נוי השנייה עמדו על הצורך בהדרכת הרופאים הפוסקים והמשך השתלמותם המקצועית, והמליצו להסדיר את הנושא שלא במסגרת המוסד.
(א) הדרכה שוטפת של הרופאים הפוסקים : כאמור, המוסד נמנע מלהדריך ולהנחות את הרופאים הפוסקים, בשל היותו צד להתדיינות בפני הוועדה הרפואית.
בשונה מהמצב הקיים במוסד, גופים אחרים המקיימים ועדות רפואיות מצאו את הדרך לקיים הדרכה שוטפת של הרופאים הפוסקים: במשרד הביטחון מונה יועץ משפטי, שכפוף מקצועית ליועץ המשפטי של המשרד ומינהלית לממונה על הוועדות הרפואיות במשרד, ותפקידו בין היתר לעדכן את הרופאים חברי הוועדות בכל פסיקה חדשה הנוגעת לעבודתם, ולתת להם י יעוץ משפטי במענה לפניותיהם.
כמו כן, הממונה על הוועדות הרפואיות במשרד הביטחון מקיים הדרכות וימי עיון לרופאים.
במשרד הבריאות יוזם הממונה על הוועדות ימי עיון לחברי ועדות הניידות.
יצוין כי משרד הבריאות אינו צד בוועדות הרפואיות הנערכות במסגרתו , ואינו נושא בתוצאות הכספיות של פסיקותיהן, ולפיכך אין בכך חשש לפגיעה באי-תלותן .
לדעת מבקר המדינה, מן הראוי ששר הרווחה או מי מטעמו יסדירו את נושא ההדרכה השוטפת לרופאים הפוסקים ואת עדכונם בנושאים הנוגעים לעבודתם בוועדה הרפואית .
ראוי גם שהדבר ייעשה ללא מעורבות המוסד.
(ב) הדרכה שוטפת של הרופאים המוסמכים : המוסד מקיים הדרכה לרופאים המוסמכים באמצעות תדריכים כתובים, חוזרים והנחיות המופצים על ידי הסניפים.
ואולם, לדעת הלשכה הרפואית, כפי שפרסמה במסמך מספטמבר 2008 .
, הדרכה זו אינה מספקת נוכח האמור לעיל, מן הראוי שהמוסד יקיים תכניות הדרכה סדורות לרופאים המוסמכים, ובמסגרתן יעדכן אותם בנושאים הנוגעים לעבודתם כחברי ועדה רפואית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין המוסד כי הלשכה הרפואית של המוסד מאמצת את ההמלצה לקיים תכנית הדרכה סדורה לרופאים המוסמכים, וכי נושא זה כלול בתכנית העבודה שלה לשנת 2010.
המוסד לביטוח לאומי 1153 .
בקרה על עבודת הרופאים הפוסקים בקרה נחוצה לצורך איתור כשלים או בעיות בעבודה , להפקת לקחים וליישומם במערך העבודה .
עם זאת, חשוב לשמור על אי-תלותם של הרופאים הפוסקים ולשלול מראית עין של השפעת המוסד עליהם.
שר הרווחה הוא הממנה את הרופאים הפוסקים, ומתוקף כך בסמכותו גם לקיים בקרה על טיב עבודתם .
את הרופאים המוסמכים ממנה המוסד, ועל כן בסמכות המוסד לקיים בקרה על עבודתם.
הוועדות הציבוריות התייחסו לבקרה על עבודתם של הרופאים הפוסקים: ועדת גולדברג המליצה כי תקוים בקרה על פעילות חברי הוועדות הרפואיות; ועדת אור- נוי הראשונה המליצה כי רופא פוסק ימונה לזמן קצוב, וניתן יהיה להאריכו לאחר קבלת דוח על עבודתו, כלומר שייעשו על עבודתו מעקב ובקרה.
המוסד עורך בדיקות של עבודת הרופאים הפוסקים, אולם אינו מעביר את תוצאות הבדיקות לידיעתם של הרופאים הפוסקים ואינו פועל ליישום הלקחים העולים מהבדיקות, וזאת כדי למנוע פגיעה באי -התלות של הרופאים הפוסקים במוסד.
שר הרווחה מצדו אינו מקיים בקרה עצמאית על עבודת הרופאים הפוסקים.
מכאן שלא נעשית בקרה אפקטיבית על עבודת הרופאים הפוסקים.
בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין שר הרווחה כי "המוסד, באמצעות הלשכה הרפואית שלו, שם לעצמו כמטרה להגביר הפיקוח על עבודתם של הפוסקים.
בהתאם, חלק ניכר מפרוטוקולי הוועדות הרפואיות מועבר ללשכה הרפואית לשם בחינת התנהלותה של הוועדה, ניתוח מהלכיה והסקת מסקנות בהתאם".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי שר הרווחה או מי מטעמו במשרד הרווחה יקיימו בקרה שוטפת על עבודת הרופאים הפוסקים, וזאת לצורך איתור כשלים ובעיות בעבודתם והפקת לקחים לשיפורה.
מן הראוי שהמוסד לא יהיה מעורב במערך הבקרה, על מנת להבטיח את מעמדם כפוסקים בלתי תלויים.
הפסקת עבודת הרופאים הפוסקים בסעיף 14 לחוק הפרשנות, התשמ"א- 1981 ,נקבע כי הסמכה למנות - משמעה גם הסמכה להתלות את תוקפו של המינוי, לבטלו, לפטר את מי שנתמנה או להשעותו מתפקידו.
עולה אפוא שלשר הרווחה נתונה גם הסמכות להפסיק עבודה של רופא פוסק.
לדעת משרד מבקר המדינה, משיקולים של מניעת שרירותיות ואפליה, ולמען שקיפות ומינהל תקין, ראוי שהסמכות תופעל על פי כללים ואמות מידה שהשר יקבע.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי משרד הרווחה לא קבע כללים המסדירים את התנאים או את אמות המידה להפסקת כהונתם של הרופאים הפוסקים.
גם עלה כי הפסקת כהונתם של רופאים פוסקים נעשית לעתים קרובות ביוזמת המוסד ועל פי שיקוליו .
כך, במהלך שנת 2007 ,הפסיק המוסד ביוזמתו ועל דעת עצמו, את עבודתם של רופאים פוסקים שעברו את גיל ה-80 ; בשנים 2007 -2009 צמצם המוסד את מספר הרופאיםהפוסקים בני 80 ומעלה מ-37 ל-3 .
בישיבה שהתקיימה אצל שר הרווחה באוגוסט 2007, בהשתתפות נציגים מהמוסד, קבע השר כי יש לעגן בתקנות דרכים להפסקת עבודה של רופא פוסק.
בדיון נוסף שנערך אצל שר הרווחה בינואר 2008, בהשתתפות נציגים מהמוסד ומההסתדרות הרפואית , ציין מנכ"ל המוסד דאז כי חלק מהכשלים בוועדות הרפואיות נובע מגילם הגבוה של הרופאים הפוסקים, וכי יש לקבוע מנגנון להחלפת רופאים מבוגרים שתפקודם יורד.
בתום הדיון קבע שר הרווחה כי מנכ"ל המוסד ומנכ"ל ההסתדרות הרפואית יסכמו נהלים חדשים להפסקת עבודתם של רופאים פוסקים המגיעים לגיל 80 , ושהנושא ידווח לשר.
עוד קבע השר כי תיערך עבודת מטה לבדיקת תפקוד רופאי הוועדות שטרם מלאו להם 80.
נמצא כי ע ד מועד סיום הביקורת , ספטמבר 2009 , לא המליץ מנכ"ל המוסד לשר הרווחה על נהלים להפסקת עבודתם של רופאים פוסקים שהגיעו לגיל 80 , ולא נערכה עבודת מטה לבדיקת תפקוד הרופאים שטרם הגיעו לגיל 80.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין המוסד כי גיבש נהלים להפסקת עב ודתם של רופאים פוסקים ויעבירם לאישורו של שר הרווחה, ושר הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 כי לאחר שהנהלים יאושרו על ידו תִיקבע הדרך לוודא כי הם אכן נשמרים.
מהאמור לעיל עולה כי המוסד פעל בעצמו להפסקת כהונתם של הרופאים הפוסקים; בכך נפגעת השמי רה על אי-תלות הוועדות שבהן חברים רופאים פוסקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר הרווחה או מי מטעמו יקבעו כללים ומנגנונים למינוי הרופאים הפוסקים ולהפסקת עבודתם, להכשרתם והדרכתם, ולבקרה על עבודתם, על מנת להבטיח את תקינות עבודתם ואי-תלות ם של הרופאים הפוסק ים ולשמור על ההפרדה בין עבודתם בוועדות למוסד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר שר הרווחה כי הוא מקבל עקרונית את המלצת משרד מבקר המדינה בדבר הצורך במעורבותו המוגברת בקביעת כללים לעניין מינוי, הכשרה והדרכה של הרופאים הפוסקים, הבקרה עליהם והפסקת עבודתם.
עוד מסר השר כי בכוונתו לבחון בצורה רצינית ומעמיקה בנייה, יחד עם המוסד, של מנגנון לעניין זה, שיגבש כללים מסודרים לבחינת המוסד לביטוח לאומי 1155 .
כשירותם של המועמדים לתפקיד, וימליץ בפני השר על המועמדים המתאימים ביותר.
בנוסף תיבחן האפשרות כי מנגנון זה יהיה אחראי גם לביצוע הנהלים בעניין הפסקת עבודת הרופאים הפוסקים.
עוד מסר שר הרווחה כי רפורמות מסוימות בעניין נתקלו בעבר בהתנגדות עזה של נציגי ההסתדרות הרפואית אשר לעתים היוותה מעצור של ממש לפעילויות אלו.
ההסתדרות הרפואית מסרה בתגובתה מדצמבר 2009 כי הפסקת העבודה של רופאים מעל גיל 80 על ידי המוסד נעשתה באופן גורף, וכי נושא גילם של הרופאים אינו שיקול מן העניין בבחינת תפקודו של רופא, ועל כן היא התנגדה למהלך זה של המוסד.
ההסתדרות הרפואית סבורה כי ראוי שהפסקת עבודת רופאים תעשה באופן מסודר ועל פי כללים שיקבע שר הרווחה בשיתופה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הגורמים השונים לפעול לקביעת כללים ומנגנונים כאמור לעיל חרף המחלוקות הקיימות ביניהם.
ספר הליקויים ורשימת הליקויים .
"ספר הליקויים " הוא התוספת לתקנות נכות מעבודה, שבה מפורטים ליקויים, פגימות ומחלות מקצוע, שבגינם ניתן להקנות זכאות לקצבת נכות מעבודה.
ספר הליקויים נקבע על ידי שר הרווחה בהתייעצות עם שר הבריאות.
"רשימת הליקויים" כוללת שורה של ליקויים ופגימות שעל פיהם נקבעת אחוז הנכות הרפואית לתובע קצבת נכות כללית, והיא מבוססת על ספר הליקויים.
רשימת הליקויים נקבעת על ידי שר הרווחה.
שר הרווחה מביא את הצעותיו לתיקון ספר הליקויים67 לאישור מועצת המוסד, שבראשה הוא עומד 68 , ומתפקידה בין היתר לייעץ לשר הרווחה בבואו להתקין תקנות מכח החוק.
הידע הרפואי הולך ורב במהירות, ועם הזמן נחקרים ונלמדים מחלות וליקויים גופניים ונפשיים חדשים; שינויי תפיסה והמצאת עזרים ופתרונות רפואיים עשויים לשנות את השפעת הליקויים הרפואיים על היכולת להשתכר.
על כן יש צורך לעדכן את ספר הליקויים כדי שישקף את הידע הרפואי העדכני, על מנת שהחלטות של הוועדות הרפואיות יתאימו באופן הנאמן ביותר למצבו הרפואי של התובע, ובכך תימנע פגיעה בזכויות התובע.
ספר הליקויים של המוסד נקבע לראשונה בשנת 1956 ועודכן לאחרונה באורח מקיף בשנת 197069 .
בשנים 1992 ו- 1996 תוקנו סעיפי הליקויים הנוגעים בכושר הראייה 70 ; בשנת 1997 תוקנו סעיפי הליקויים הנוגעים בסכרת, במצבים .
67 כאמור "רשימת הליקויים" מתבססת ברובה על "ספר הליקויים"; האמור בפרק זה לגבי ספר הליקויים נכון גם לרשימת הליקויים.
68 במועצת המוסד חברים נציגי משרדי הממשלה, העובדים, המעבידים, העצמאיים, ארגוני נשים, מומחים שמונו על ידי שר הרווחה, ועוד.
69 ,)תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) (תיקוןהתש"ל - 1970.
70 תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) (תיקון), התשנ"ב- 1992, ותקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) (תיקון), התשנ"ו- 1996.
שאחרי כריתת צלעות או שברים בצלעות, באף, בחך ובמיתרי הקול והקנה 71 ; ובשנת 2008 נוספו סעיפי ליקוי הנוגעים בכשל חיסוני נרכש (איידס), בלחץ דם נמוך, בעודף משקל והשמנת יתר, בלבלב ובאין-אונות72.
פרט לתיקונים שצוינו לעיל, חסרים בספר הליקויים ליקויים ופגימות שהתגלו או הוגדרו על ידי מדע הרפואה מאז העדכון המקיף האחרון, ולעומת זאת כלולים בו ליקויים ופגימות שהטיפול בהם התקדם, וכיום פגיעתם חמורה פחות מהקבוע בספר הליקויים.
עקב אי-עדכניותו של ספר הליקוי ים נדרשות לעתים הוועדות, הן בתחום נכות מעבודה73 והן בתחום נכות כללית74 , לעשות שימוש בסעיפי ליקוי שאינם משקפים במדויק את מצבם הרפואי של התובעים, אך קרובים לכך ככל האפשר, כמפורט להלן: (א) סעיף ליקוי "חריג": כאשר הליקוי של התובע מופיע בספר הליקויים, אולם חומרת הליקוי אצל התובע אינה תואמת את אחת מחומרות הליקוי הרשומות בה, יש לקבוע סעיף ליקוי "חריג", כלומר אחוז ביניים בין שתי חומרות הרשומות לאותו הליקוי.
(ב) סעיף ליקוי "מותאם ": כאשר הליקוי של התובע אינו מופיע בספר הליקויים, יש לקבוע את אחוז הנכות לליקוי לפי סעיף ליקוי "מותאם", כלומר ליקוי אחר, רצוי ליקוי המתייחס לאותה מערכת בגוף שהתובע לוקה בה.
בשנת 2008 עשה המוסד סימולציה לבחינת השפעותיהם של שינויים שהציע בתחום של הליקויים הנפשיים 75 .
ממצאי הסימולציה הצביעו על שימוש בסעיף ליקוי "מותאם" לכ-5% מהאוכלוסייה שנבדקה בנכות כללית.
לעומת זאת, מניתוח ממצאי מדגם א' עלה כי ב כ-52% מכלל תיקי התביעה השתמשו הרופאים המוסמכים בסעיפי ליקוי לא מעודכנים: בכ- 32% מתיקי התביעה - הם השתמשו בסעיף ליקוי "מותאם"; בכ-17% - הם השתמשו בסעיף ליקוי "חריג"; וב כ-3% - הם השתמשו גם בסעיף ליקוי "חריג" וגם בסעיף ליקוי "מותאם".
שימוש בסעיפי ליקוי לא מעודכנים מותיר מרחב גדול לשיקול דעת הרופא המוסמך בקביעת אחוז הנכות הרפואית, ועלול לפגוע באחידות ובשוויוניות של ההחלטות , ו לגרום לחוסר ודאות אצל התובעים בדבר זכאותם.
כמו כן גורם הדבר לקושי בבקרת תקינות ההחלטות76.
71 תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) (תיקון), התשנ"ח- 1997.
72 תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) (תיקון), התשס"ח- 2008.
73 ראו סעיף14 (ב) לתקנותנכות מעבודה .
לתקנות ביטוח נכות כללית 75 סעיפים33 ו-34 .
בספר הליקויים 76 בהקשר של קביעת אחוז נכות רפואית תוך כדי סטייה מסעיפי ליקוי מוגדרים, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב ( 2006 ,"), בפרק "תשלום גמלאות למוגבלים בניידות עמ' 911.
המוסד לביטוח לאומי 1157 .
הצורך בעדכון ספר הליקויים עלה במוסד עוד בסוף שנות התשעים של המאה העשרים.
הוועדות שעסקו בשיפור השירות בשנים 2005 ו- 2008 עמדו גם הן על הצורך בעדכון ספר הליקויים, וקבעו כי אחת הבעיות המקצועיות בעבודת הוועדות הרפואיות היא העובדה שספר הליקויים אינו כולל מחלות חדשות ושאחוזי הנכות המוגדרים בספר אינם מתאימים לימינו וכי הדבר גורם לפגיעה בתובעי ם.
יצוין כי בשנת 2000 הכין המוסד הצעה לתיקון מקיף ויסודי של ספר הליקויים ("הספר הלבן"), אולם ההצעה לא הבשילה לכדי מימוש.
בשנת 2003 מינה שר הרווחה דאז, מר שלמה בניזרי, ועדה צי בורית לתיקון ספר הליקויים , בראשות השופט בדימוס מר חנוך אריאל (להלן - ועדת אריאל), ובאוקטובר 2005 היא הגישה לשר הרווחה דאז את המלצותיה77 .
בשל אילוצים הקשורים לעמידה בלוח זמנים החליטה ועדת אריאל לצמצם את היקף הבדיקה של ספר הליקויים ולהסתפק בבדיקת נושאים מוגדרים שנראו לה חשובים ודחופים יותר.
ועדת אריאל סברה כי בעתיד, לאחר שהמוסד יגבש הצעה מנומקת ומבוססת על ידי מומחים, יהיה מקום לדון בהצעותיו לשינוי ספר הליקויים.
עוד סברה הוועדה כי הדרך הנכונה והיעילה לפעול היא לא לנסות לטפל בספר הליקויים בכללותו, אלא לדון מדי פעם בפעם באחד מפרקיו, ולשם כך למנות ועדה ציבורית שתפעל באופן שוטף.
בישיבת מועצת המוסד מחודש ינואר 2008 העלה שר הרווחה את דוח ועדת אריאל לדיון במועצת המוסד וביקש מהמינהלה של המוסד לעשות עבודת מטה מסודרת ולהציע מנגנון מסודר לעדכון ספר הליקויים.
בדצמבר 2008 החליטה מנכ"לית המוסד כי ספר הליקויים האמריקאי 78 ישמש בסיס לספר הליקויים הישראלי, וכי תיעשה פנייה לכל הארגונים השותפים לגיבוש הספר בבקשה שיביעו את עמדתם על החלת סעיפי ספר הליקויים האמריקאי בתחום בו הם מתמחים.
עוד הוחלט כי מנהל הלשכה הרפואית יגיש עד לסוף אותו חודש תכנית עבודה מקיפה הכוללת מתווה פעולה לשינויי כל הסעיפים, לפי סדרי עדיפויות ולוחות זמנים.
מכל האמור לעיל עולה כי המוסד ושרי הרווחה היו מודעים מזה זמן רב לצורך בעדכון מקיף ויסודי של ספר הליקויים.
למרות זאת הם לא מימשו את הצורך הזה, ובכך נפגעה יכולת הוועד ות הרפואיות לקבל החלטות המשקפות באופן הנאמן ביותר את מצבו הרפואי של התובע, ועלולות להיפגע זכויותיו.
מן הראוי ששר הרווחה והמוסד יביאו בהקדם לעדכון מקיף ויסודי של ספר הליקויים, כך שיותאם למציאות הרפואית הנוכחית.
המוסד מסר בתשובותיו מנובמבר 2009 ומינואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הלשכה הרפואית הכינה תכנית עבודה כוללת לשנת 2010 המתווה פעולה לעדכון ספר הליקויים כולל לוחות זמנים, וכי נכון לינואר 2010 הוקמו14 ועדות מקצועיות .
77 " דוח הוועדה הציבוריתלתיקון מבחני הליקויים הרפואיים לפי חוק הביטוח הלאומי ".
78 מדובר בספר של ה - American Medical Association בשם Guides to the Evaluation of Permanent Impairment ,, מהדורה שישית 2008 ,.
הספר בשימוש בארה"ב, קנדה אוסטרליה, ניו זילנד ועוד.
בתחומי רפואה שונים, המורכבות מנציגי האיגודים הרפואיים ונציגי המוסד, העוסקות בעדכון ספר הליקויים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר שר הרווחה כי הוא הוציא את דוח ועדת אריאל מהקפאה ויזם עבודת מטה שהגיעה לשיאה בהחלטת מועצת המוסד לביטוח לאומי לאמץ את הדוח, אך לאחרונה צומצמה באופן ניכר עבודת המטה בעניין עדכון ספר הליקויים, בשל סכסוך בין המוסד וההסתדרות הרפואית, איתה מנסה המוסד לקדם את עדכון ספר הליקויים, בנוגע לשכרם של רופאי המוסד.
ההסתדרות הרפואית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי עקב הידרדרו ת ביחסי העבודה בינה ובין המוסד נוצר ביניהם נתק המשפיע על עדכון ספר הליקויים.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי שר הרווחה, המוסד וגורמים אחרים יתעלו מעל המחלוקות ביניהם בנושאים שאינם ממין העניין, ויפעלו לעדכון ספר הליקויים כאמור לעיל.
מערכות מחשב לניהול הוועדות הרפואיות .
כאמור, המוסד מקיים מדי שנה כ- 360,000 .
דיונים בתביעות לקבלת קצבאות ניהולן של תביעות אלה מחייב שימוש במערכות מחשב, בין היתר לצורך קביעת תורים, רישום החלטות הרופאים, מעקב אחר הטיפול המינהלי והרפואי , ופיקוח ובקרה עליו.
במוסד פועלות שתי מערכות מחשב עיקריות לניהול הוועדות הרפואיות: מערכת מחשב "ועד" המשרתת את הוועדות בתחום הנכות מעבודה, ומערכת מחשב "ועדות נכות" המשרתת את הוועדות בתחום הנכות הכללית.
זה שנים שהמוסד נוהג לסרוק את תיקי המבוטחים למאגר ממוחשב של תיקי תביעה.
נמצא כימערכות המחשב הקיימות אינן תומכות בתהליך הניהול י של הוועדות הרפואיות ובתהליך המקצועי של עבודתן.
על פי מסמכים שבמוסד, היעדר מערכות מחשב תומכות תהליכים גורם לבעיות משמעותיות בניהול הוועדות הרפואיות, כגון: בזבוז משאבי אנוש; סרבול תהליך איסוף המידע הרלוונטי לתובע; קושי לגלות ולתקן טעויות של הוועדות הרפואיות; קושי בקריאה ובהבנה של הנתונים בתביעה; וחשש לכפל תשלומים לנותנ י שירותים.
על פי מסמכים אלה, מערכת המחשב הנוכחית מספקת אפשרות מוגבלת בלבד לבקרה, ניתוח נתונים והפקת לקחים ותובנות הן מעבודת הרופאים והן מתפקודו של הצוות המינהלי, וזאת עקב מגבלות טכנולוגיות של מערכת המחשב.
כבר בספטמבר 2002 הגישה הלשכה הרפואית למינהלה של המוסד הצעה למיכון ההליכים הרפואיים.
אישרה המינהלה את הפרויקט בשנים 2003 -2004 אפיין המוסד "מערכת תהליכים רפואיים - מערכת רפאל - המוסד לביטוח לאומי 1159 .
לניהול ועדות רפואיות" (להלן - מערכת רפאל); האפיון נעשה על ידי מינהל המחשוב של המוסד (להלן - תמ"מ), באמצעות יועץ חיצוני.
על פי מסמכי האפיון של המערכת, שנועדה לתמוך ב ניהול הוועדות הרפואיות בכל תחומי הגמלאות, יעדיה העיקריים היו: שיפור השירות לתובעים באמצעות התייעלות וקיצור תהליכים; שיפור עבודת הוועדות ובקרה לשם מניעת טעויות; צמצום כמות הערעורים על החלטות בערכאה ראשונה ובערכאת הערר ; התייעלות וצמצום עלויות.
בתחילת שנת 2005 אישר מנכ"ל המוסד דאז לפתח את המערכת באמצעות ספק חיצוני, בשילוב של שניים עד שלושה מעובדי תמ"מ שיהיו אחראים להמשך תחזוקת המערכת.
לצורך קבלת שירותי פיתוח תכנה נוהג המוסד לפנות לחברות מתוך מאגר חברות תכנה שז כו במכרז מסגרת מטעמו.
במאי 2005 בחרהמוסד באחת מהחברות שבמאגר (להלן - החברה) לפיתוח המערכת.
על פי לוח הזמנים שנקבע הייתה המערכת אמורה להיות מוכנה עד מאי 2006 ולפעול החל מיוני 2006 ; סיום שלב ההדרכה וההטמעה נקבע למאי 2007 .
היקף החוזה עם החברה היה כ-4.
7 מיליון ש"ח (ללא מע"מ).
בפועל עבדה החברה כחודשיים על הפרויקט עד שנאלצה להפסיק את עבודתה בשל התנגדות ועד העובדים של המוסד בשלב ה"היערכות לפיתוח"; במרץ 2006 סיכמו מנכ"ל המוסד ומנכ"ל החברה על הפסקת הפרויקט.
)מיליון ש"ח (ללא מע"מ בנוסף לנזק הכ ספי הישיר, היעדרן של מערכות מחשב תומכות פוגע ביכולתו של המוסד ליישם תכניות לשיפור פעולתן של הוועדות הרפואיות ולשדרג את השירות הניתן למבוטחיו.
המוסד, שר הרווחה וועד העובדים מסרו בתשובותיהם כי בדצמבר 2009 נחתם הסכם קיבוצי עם ועד העובדים, ובמסגרתו הוסכם על קידום הכנסתה לשימוש של מערכת רפאל, וכי הלשכה הרפואית תפעל לפיתוח המערכת בשנת 2010.
מדינת ישראל מעניקה לנכים זכויות שונות המעוגנות בחוק .
הזכאות לזכויות הנכים נקבעת בהתבסס על החלטותיהן של ועדות רפואיות.
המוסד לביטוח לאומי אחראי להיבטים המינהליים של ה פעלת הוועדות הרפואיות, בתחום של נכות מעבודה ובתחום של נכות כללית.
גוף ציבורי האחראי למתן שירותים לאזרח מחויב לספק לו שירות יעיל, שוויוני , איכותי וללא משוא פנים.
כל זאת אגב הקפדה על הטרחה מזערית, ושמירת הכבוד והזכות לפרטיות של האזרח.
איכות השירות ויעילותו מקבלות משנה חשיבות כאשר מדובר ב ציבור חלש, השרוי במצוקה ותלוי מבחינה כלכלית במימוש ה זכויות הכספיות מהמוסד.
נושא שיפור עבודת הוועדות הרפואיות נמצא מאז שנת 2005 בראש סדר היום של המוסד, והמוסד אף הביא לשיפור בעבודתן: בנוגע לאיכות השירות הניתן לתובעים הוכנו סרטי הסברה ונערכה הדרכת התובעים בסניפי המוסד טרם קיום הוועדה הרפואית, הוקצו מרחבים ייעודים לפעילות הוועדות בחלק ניכר מסניפי המוסד, והוחל בהסדרת הליכי הגיוס וההכשרה של הרופאים.
עם זאת, ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים של ממש באיכות השירות שמספק המוסד ל תובעים קצ באות נכות, ובהם התמשכות הטיפול, הטרחת התובע, ופגיעה בזכויותיו ובפרטיותו.
ליקויים עלו גם בכל הנוגע להליכי ההדרכה של רופאים בוועדות הרפואיות והבקרה עליהם.
ליקויים מהותיים עלו גם בכל הקשור ליכולתן של מערכות המחשב הקיימות במוסד לסייע לניהול הוועדות הרפואיות.
כ מו כן נוכח מעורבותו של המוסד בקביעת הרכבן וסדרי עבודתן של הוועדות הרפואיות עולה חשש, ולו גם למראית עין, לפגיעה באי-תלותן של הוועדות הרפואיות.
על אף השיפור שהושג, על שר הרווחה והשירותים החברתיים ועל המוסד לביטוח לאומי לפעול לצמצם משך הטיפול בתביעה, למנוע את הטרחת התובע, לשמור על צנעת הפרט ועל כבודו , תוך יישום תכניות לשיפור פעולתן של הוועדות הרפואיות ולשדרוג השירות הניתן לתובעים קצבאות נכות.
זאת ועוד, על המוסד לפעול באופן נמרץ ליישום החלטותיו לגייס את הרופאים בצורה שוויונית ושקופה, ולהבטיח את הכשרתם והדרכתם.
כמו כן על שר הרווחה לתת את דעתו לסוגיית הפגיעה באי-תלותן , ולו גם למראית העין, של ה וועדות הרפואיות .
לבסוף, על שר הרווחה לפעול במרץ לעדכון ספר הליקויים בהתאם להתפתחות מדע הרפואה לשם מניעת פגיעה בזכויות התובעים.
תקנון שירות החוץ (להלן - התקנון) קובע כי על משרד החוץ (להלן - המשרד) לפעול לכך שהשליחים, העובדים המקומיים הישראלים שהם אזרחים ישראלים השוהים בחו"ל באופן זמני (להלן - עמ"י), והעובדים המקומיים הזרים (להלן - עמ"ז) יהיו מבוטחים בביטוח בריאות וגם קובע את התנאים של ביטוח זה.