HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוקטובר 2015 דיווח מנהל יחידת האכיפה למשרד מבקר המדינה כי בחודשים מאי 2012 - אוגוסט2015 טופלו 637 .
אירועים318 תיקים משפטיים נפתחו לפי הגדרת סעיפי אישום בשלושה .
6 בתקופת הביקורת הקודמת קבעו נהלי העבודה כי המפקחים היו מדווחים על כל אירוע חריג וכי היה עליהם לבצע חקירות שבסיומן היו מועברים התיקים להמשך טיפולה של הלישכה המשפטית של משרד החקלאות.
7 בתקנות הדיג נקבעו מידות "גודל עין" מינימליות ברשתות הדייגים במטרה למנוע דיג של דגים קטנים או צעירים מדי שחשיבותם המסחרית קטנה, אך יש להם תרומה חשובה לשימור הדגה.
עוד נקבע כי "לא ידוג אדם, לא ימכור ולא יחזיק ברשותו כל דג מן המינים המפורטים בתוספת, שגדלו קטן מן הגודל שצויין בה".
סוגי עבירות: גודל דג, ייבוא דגים ודיג ללא רישיון דיג.
כאמור, בדיווח סיכום אירועי דיג לחודשים ינואר-אוגוסט 2015 שמסרה יחידת האכיפה למנהל אגף הדיג בספטמבר 2015 , נכללו כ-106 אירועי אכיפה.
הלשכה המשפטית במשרד החקלאות העבירה למשרד מבקר המדינה את רשימות התיקים המשפטיים שהגיעו לטיפולה משנת 2010 עד ספטמבר2015 , בתשעה תחומים של עבירות על פקודת הדיגשהיא קבעה.
להלן בלוח 1 נתונים על תיקי אכיפה לפי כל אחד מתשעה תחומים בהם נבדק חשד להפרה בשנים 2015 -2010: .
לוח 1 : תיקיאכיפה בנושא פקודת הדיג , שנים 2015 -2010 .
התחום 2010 2011 2012 2013 2014 2015 .
כלל התיקים 2 5 7 8 2 3 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי* 2 4 4 7 1 2 .
כלל התיקים 30 29 46 145 44 44 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 22 18 27 117 37 35 .
כלל התיקים 0 0 0 4 0 2 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 0 0 0 2 0 1 .
כלל התיקים 0 0 5 0 0 1 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 0 0 0 0 0 1 .
ייבוא דגים ללא רישיון .
כלל התיקים 0 0 0 5 1 0 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 0 0 0 2 0 0 .
כלל התיקים 0 0 0 2 1 0 .
מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 0 0 0 2 0 0 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 449 התחום 2010 2011 2012 2013 2014 2015 גודל העין ברשת כלל התיקים 0 3 2 0 0 0 מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 0 2 2 0 0 0 גודל דג כלל התיקים 3 1 1 0 0 0 מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 2 1 0 0 0 0 שיטות דיג אסורות כלל התיקים 11 21 19 32 42 34 מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 2 13 6 22 22 25 סך הכולהפרות מכל הסוגים שנחקרו בכל התיקים 46 59 80 196 90 84 מתוכם תיקים שהוטל בהם קנס מינהלי 28 38 39 152 60 64 .
:מקורנתונים ממערכת המחשוב של הלשכה המשפטית במשרד החקלאות בשאילתה "איתור תיק משפטי", בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* ברוב התיקים שהסתיימו בענישה היה העונש קנס מינהלי.
בספירת "תיקים שהוטל קנס מינהלי" כלולה גם כמות קטנה של תיקים שבהם הוחלט להגיש כתב אישום.
** מקרה שבו נמצאו ציוד דיג פעיל, ספינה או רשתות דיג בנפרד מבעליהם.
נמצא כי לאחר העברת הפקחים ליחידת האכיפה בשנת 2012 נרשם גידול במספר התיקים שעברו לטיפולה של הלשכה המשפטית במשרד החקלאות בנושא רישיונות הדיג בשנת 2013 , אך בשנה שלאחר מכן שוב הצטמצם מספר התיקים גם בנושא זה.
בתחום תפיסת דייגים המשתמשים בשיטות דיג האסורות עליהם חל שיפור ניכר שנותר קבוע.
אשר למספר האירועים הכולל שיחידת האכיפה טיפלה בהם, לעומת הנתונים לתקופה ינואר-מאי 2010 שנבחנו בביקורת הקודמת עלה מהנתונים לתקופה ינואר- אוגוסט 2015 שעליהם דיווחה יחידת האכיפה כי לא חל כל שינוי ממשי בהיקפה של פעילות האכיפה; במועדים שנבדקו בשנים 2010 ו-2015 עמד ממוצע האירועים שיחידת האכיפה טיפלה בהם על כ-13 .
אירועים בחודש 450 | דוח שנתי 67א .
עוד עולה מאיתור התיקים המשפטיים כי בניגוד לדיווחו האמור של מנהל יחידת האכיפה, משנת 2013 כלל לאנפתחו תיקים משפטיים לפי הגדרת סעיפי אישום בגין הפרת תקנות ב עבירות שעניינן חריגה מגודל דג מינימלי מותר, ובשנים קודמות נפתחו במידה אפסית.
בעבירות על תקנות הדיג בנושא ייבוא דגים כמעט שלא נפתחו תיקים בשש השנים האחרונות.
כמו כן עלה כי, בהפרת תקנות הדיג בנושא תקנות גודל העין המינימלי המותר ברשתות דיג כלל לא נפתחו תיקים בשלוש השנים האחרונות , גם לא בשנת 2015.
בתשובתהמיוני 2016 מסרה הלשכה המשפטית במשרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כי לא ניתן ללמוד על היקף הפיקוח והאכיפה רק מהתיקים שהעבירה יחידת האכיפה לטיפול הלשכה המשפטית מכיוון שקיימים גם אירועים ופעולות שלא הבשילו לכדי תיק חקירה המועבר למחלקת תביעות ובהם מטפלת יחידת האכיפה, לרבות תפיסת ציוד, ביקורות שגרתיות ונוכחות בשטח.
הלשכה המשפטית הבהירה בתשובתה כי יחידת האכיפה מעבירה אליה רק את האירועים שבהם נפתח תיק חקירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נתוני האכיפה הכוללים אינם מלמדים על שינוי ממשי בהיקף פעילות האכיפ ה בתחום הדיג, גם לאחר העברת סמכויות האכיפה בתחום זה ליחידת האכיפה במשרד החקלאות.
מנהל אגף הדיג מסר בתשובתו מיוני 2016 כיאת פעילות הבקרה והפיקוח על הייבוא מבצע באופן רציף עובד של אגף הדיג, שהוכשר והתמקצע בתחום זה, ובשיתוף פעולה עם השו"ט, עם פקידי המכס ועם רשות הטבע והגנים.
הוא הוסיף כי בשנים האחרונות היו כמה תפיסות בתחום זה שאף דווח עליהן בתקשורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח העובדה שרק מקרים מעטים של עבירות בתחום ייבוא דגים הגיעו לטיפולה של הלשכה המשפטית במשרד החקלאות, ראוי שאגף הדיג והלשכה המשפטית יבחנו במשותף אם נתוני הפעילות בתחום זה מניבים את תוצאות האכיפה הנדרשות.
,על פי פקודת הדיג, רשאי פקיד מורשה לאכיפתה, על ידי שר החקלאות לתפוס או לשים יד על כל סירה או מכשירים, שיש לו סיבה לחשוד בהם כי שימשו בעבירת עבירה על הפקודה או על כל תקנות שהותקנו לפיה, וגם להחרימם כמפורט בפקודה.
על פי נתוני משרד החקלאות, בשנת 2015 נרשמו 406 כלי שיט מורשים לדיג.
לפי הערכותיו, ישנם עוד כ-500 כלי שיט, שמעבר לשימושים האחרים שלהם, אם לשימוש פרטי אם לשירותים אחרים שהם מעניקים (תיירות, ספורט ימי וכיוצא באלה), משמשים גם לדיג, והם עושים זאת ללא רישיון דיג עבור כלי השיט.
בדיווח סיכום אירועי דיג לחודשים ינואר- אוגוסט 2015 שמסרה יחידת האכיפה למנהל אגף הדיג בספטמבר2015 , ובו משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 451 .
ללא רישיון דיג כאמור סיכום של כ -106 אירועי אכיפה, לא נכלל דיווח על אירוע החרמה כלשהו של סירה הפועלת ללא רישיון דיג בים התיכון.
זאת ועוד, מנהל יחידת האכיפה מסר בספטמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כי אין ברשותו דיווחים פרטניים על המעגנות שבהן עוגנות סירות המשמשות לדיג.
במעקב נמצא שלא רוכזו נתונים מבוססים על מספר הסירות שבאמצעותן נעשה דיג ללא רישיון או כאלה הנושאות ציוד דיג לא חוקי.
במעקב לא נמצאה פעילות מתוכננת ויזומה לאכיפתה וצמצומה של פעילות כלי השיט הפועלים ללא רישיון דיג.
נמצא כי האכיפה בנושא הצי הבלתי מורשה לדיג אינה מנוהלת על סמך תכנית סדורה.
כמו כן, יחידת האכיפה אינה מתעדת ומרכזת דוחות ביצוע שוטפים ומסכמים בתחום זה.
במצב דברים זה נושאת האכיפה בתחום זה אופי של פעולה אקראית ובלתי סדורה.
בתשובתו מיוני 2016 מסר מנהל יחידת האכיפה כי "מבוצעת פעילות סדורה ומתוכננת לאכיפת פקודת הדיג על בעלי רישיונות אישיים וסירות"; אולם הוא לא מסר מידע מפורט המלמד על פעילות כזו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנהל אגף הדיג ועל מנהל יחידת האכיפה להקפיד ולקיים פעולות ל אכיפתן של תקנות שאינן נאכפות שנועדו להבטיח הגנה על קיימות הדגה והמשך התפתחותה הטבעית ככל שניתן.
יש להשלים לאלתר תכנית עבודה מפורטת, מתוכננת ויזומה הכוללת יעדים מוגדרים לאכיפת פקודת הדיג, ובכלל זה תקנות שאינן נאכפות כיום.
בביקורת הקודמת צוין כי ביוני 2009 הכריז אגף הדיג על תכנית לניהול ענף הדיג הכוללת גם צמצום של 50% מצי הדיג הקיים.
לפי התכנית האמורה היה אמור אגף הדיג לשלם לדייגים בתמורה להעברת ספינות לגריטה (הפיכתן לגרוטאות).
עד מועד סיום הביקורת הקודמת, אוגוסט 2010 , לאיושמה התכנית החדשה משום שאגף הדיג לא פעל להוציאה מן הכוח אל הפועל.
משרד מבקר המדינה המליץ אז למשרד החקלאות ליישם את הצעדים הנחוצים לאישוש הדגה בים התיכון.
בדוח שהזמין אגף הדיג לסקירת פעילות דיג המכמורת בים התיכון בשנת 2014 נמצא במדגם שלל הדיג שנבדק כי שלל הלוואי הוא 7,132 ק"ג (כ-58%) והשלל המסחרי 5,241 .
ק"ג נתונים דומים עלו ממסמך הרפורמה לניהול הדיג בים התיכון לשנים 2016 -2015 של החברה להגנת הטבע, ולפיו כשני שלישים משלל הדיג בים התיכון הוא מדיג מכמורת; כחצי משני שלישים אלה מושלך חזרה למים ומת עוד 452 | דוח שנתי 67א .
עוד צוין במסמך האמור כי כ-70% מהשלל המסחרי המגיע לחוף הוא דגים קטנים ומתחת לגיל הרבייה.
יצוין כי בנובמבר 2013 הגיש יועץ חיצוני למנכ"ל משרד החקלאות הצעה לפרוגרמת תכנית אב לרפורמה בענף הדגה בישראל.
בהצעת הפרוגרמה הוצע לצמצם את צי ספינות המכמורת בקצב של שתיים עד שלוש ספינות בשנה, בכפוף לפיצוי המתעדף השבתה של מכמורתנים בפעילות על פני מכמורתנים "רדומים".
להלן בלוח 2 נתונים על מספר רישיונות הדיג לספינות ומתוכם מספר הרשיונות לספינות מכמורת למדגם שנים רלוונטיות מאז מחשוב מערכת הרישיונות בשנת 2006 : .
לוח 2 : מספר רישיונות ספינות הדיג ורישיונות ספינות המכמורת .
השנה רישיונות ספינות הדיג רישיונות ספינות המכמורת .
:המקור נתוני מערכת רישיונות הדיג של משרד החקלאות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנהל אגף הדיג מסר בתשובתו כי הקטנת הצי אינה מהלך נפרד אלא חלק מתפיסה כוללת הבאה לידי ביטוי בתקנות הדיג שהוגשו לאישור הכנסת הכוללות הגבלות גם על פעילות.
עוד מסר כי משרד החקלאות מנהל משא ומתן עם נציגי ספינות המכמורת לבחינת צמצום הצי כדי לאפשר את עמידתה של פעילות הדיג בדרישות הרגולציה המחמירות המקבילות לאלה של רוב מדינות אגן הים התיכון.
הוא הוסיף כי נוהל רישיונות חדש, התקף משנת 2016 , מבחין בין רישיון סירה ספורטיבי לרישיון סירה מסחרי הדורש דיווח על העיסוק ומשמש כלי נוסף להקטנת הצי המסחרי.
ממצאי המעקב מלמדים כי בניגוד להחלטות קודמות של משרד החקלאות ולהמלצת משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת לא קטן צי הדיג המורשה.
מספרן של ספינות המכמורת המורשות פחת במעט מאז הביקורת הקודמת, אך עיקר הפעילות המסחרית הנעשית באמצעות ספינות המכמורת הגדולות נותר בעינו בעשור האחרון.
 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 453 .
במעקב נמצא שהעברת הפיקוח לידיה של יחידת האכיפה לא הביאה לידי שינוי ממשי בהיקפיה של אכיפת פקודת הדיג.
לצורך השלמת בחינת הפעילות לפרטיה, משרד מבקר המדינה נתקל בקשיים בקבלת מידע מפורט ומסמכים על פעילותה של יחידת האכיפה.
לדעת משרד מבקר המדינה נדרשות פעולות נוספות מצדו של משרד החקלאות לטיפול יסודי בכל הקשור ל פיקוח ולאכיפה בתחומי הדיג באמצעות יחידת האכיפה שקיבלה את האחריות לכך בשנת 2012 .
על משרד החקלאות לפעול באופן שיטתי ומתוך תכנון מפורט מראש לצורך אכיפה סדירה של תקנות הדיג שאינן נאכפות במידה מספיקה.
בנושא זה מוצע כי המשרד ישקול בין השאר גם את האפשרות לכלול בפעילות האכיפה ביקורות במעגנות כדי לתפוס סירות, ציוד ושלל דיג בלתי חוקי.
ניהול פעילותו של אגף הדיג בכינרת .
ניהול ענף הדיג בכינרת המצוי באחריות אגף הדיג כולל בין היתר מניעת ד יג יתר ודיג לא חוקי, פיקוח על דיג באזורי הטלה ומחקר, ניהול מחקרים וכן אכלוס הכינרת בדגיגים מסוג אמנון הגליל, קיפון וכסיף8 .
בכלהנושאים האלה התגלו בביקורת הקודמת ליקויים ונמצא שאגף הדיג לא ניהל את פעילותו בכינרת באופן תקין והוא אחד מהגורמים האחראים להידרדרות שחלה במצב הדגה בכינרת.
בביקורת הקודמת נכתב כי איסוף נתונים עקבי ולאורך זמן הוא תנאי לקבלת החלטות מושכלות בנוגע לענף הדיג.
נמצא שבכינרת ישנם יותר מ-15 מיני דגים שאין לאגף הדיג כל מידע על הדינמיקה שלהם.
בדצמבר 2013 מסר מנהל תחום דיג ימילוועדת האכלוס כי בהשוואה לשנת 2012 נרשמה בשנת 2013 ירידה דרמטית בשלל הדיג במינים שאינם מאוכלסים בכינרת (אבל כן נדוגים), כמו קרפיון ובינית, והסיבה לכך אינה ברורה.
בדיוני הוועדה ממרץ 2015 דיווח מנהל תחום דיג ימי כי המידע שנאסף בשנת2014 הצביע על היעלמותם של מיני דגים מקומיים כמו מרמור, אמנונית יוסף ואמנון ירדן.
בביקורת הקודמת הועלה כי בספטמבר 2009 החליטהועדת האכלוס כי אגף הדיג צריך לבצע סקר שיבחן את "הדינמיקה של אוכלוסיות הדגים ב 'ליטורל'"9.
,כמו כן חיוני לקיים סקר "ניטור יישומי "10 המשותף לאגף הדיג והמעבדה לחקר הכינרת .
הסקר ייעשה באמצעות שימוש בספינת דיג ובסיוע מכשור מתקדם , והנתונים שיופקו ממנו ישמשו בסיס לקבלת החלטות בעניין אכלוס הכינרת.
בביקורת הקודמת המליץ משרד מבקר המדינה לעשות את הסקר המשותף מוקדם ככל האפשר.
מדיוני הוועדה שהתקיימו בשנים 2015 -2013 ומההודעה לעיתונות ש פרסם משרד החקלאות במאי 2014 עלה כי השפעות האכלוס עדיין אינןידועות.
בהודעה של משרד החקלאות נכתב כי "המשרד יבחן את הפסקת אכלוס הדגיגים בהדרגה, עד לאחר סיום המחקרים שנערכים בנושא לבחינת יעילות האכלוס ותרומתו לאוכלוסיית הדגים ואיכות המים".
8 יצוין כי יש עוד שני מקורות לאספקת דגי מאכל מסוג אמנון, בריכות גידול בישראל וייבוא מחו"ל.
באשר לייבוא דגי אמנון החליט משרד האוצר לקראת חג הפסח התשע"ו (2016 ) לבצע הפחתה זמנית בשיעור המכס המוטל בתחום זה.
בעקבות הפחתה זו פנו מגדלי דגים מישראל בטענות על פגיעה בהכנסותיהם והוועדה ל ענייני ביקורת המדינה של הכנסת קיימה ביום 11.
דיון בנושא ביזמת ח"כ איתן ברושי 9 "ליטורל" הוא אזור המים הרדודים שעומקו עד שני מטרים.
האזור הוא מקום הרבייה, הקינון והגדילה הראשונית של רוב דגי הכינרת.
10 סקר בליטורל נותן מידע על המתרחש במים הרדודים.
לעומתו, סקר יישומי בתוך הכינרת יספק מידע גם על אוכלוסיות דגים במימיה העמוקים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 455 .
מנהל אגף הדיג מסר למשרד מבקר המדינה כי במהלך שני העשורים הקודמים ועד תחילת העשור הנוכחי כמעט שלא זכתה הדגה בכינרת להתייחסות מחקרית.
בעקבות תמונת המצב הקשה שהתחוורה בכינרת פעל משרד החקלאות, בשיתוף רשות המים והמשרד להגנת הסביבה, לפרסום קול קורא למחקרים שישפרו את המידע בנוגע להיבטים אקולוגיים וממשקיים בכינרת.
בפברואר 2015 ,בתום שלוש שנים של מחקר, פרסם צוות משולב, בהובלתה של מנהלת המעבדה לחקר הכינרת של החברה הממשלתית לחקר ימים ואגמים לישראל בע"מ, נייר עמדה ובו המלצות שגובשו ב שישה מחקרים שונים.
המשותף לששת המחקרים היה העיסוק באוכלוסיות אמנון הגליל בכינרת או בעקיפין בגורם העשוי להשפיע עליהן.
נושאי המחקר כללו גם את בחינת השונות הגנטית באמנון הגליל והשפעות האכלוס על כושר שרידותו של המין, את שיטות הסימון לבחינת השפעת האכלוס על השלל, את תזונת הדגים והעדפת אתרי קינון ואת השפעתו של גובה מפלס הכינרת.
במעקב נמצא כי בשנים האחרונות החל משרד החקלאות להשקיע משאבים בעריכת מחקרים בכינרת, בעיקר בנושאים הקשורים בדג אמנון הגליל.
אולם, אף שחלף זמן רב ממועד החלטתה של ועדת האכלוס בשנת 2009 , טרם נערך סקר מחקרי ייעודי מתקדם לזיהוי הד ינמיקה של מיני הדגים השונים בגוף המים, והסקר על הדגה במים רדודים הנעשֶה מסוף שנת 2014 עדיין לא הושלם.
החברה הממשלתית לחקר ימים ואגמים לישראל בע"מ, שבה פועלת המעבדה לחקר הכינרת , מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מיוני 2016 כי נערכים סקרים יישומיים אקוסטיים במימון רשות המים.
בסקרים מזוהים דגים על פי קטגוריות גודל ולא על פי מינים.
סקר ייחודי לכיול המכשיר לזיהוי על פי מינים לא נעשה משום שישנה רק סירה פעילה אחת בכינרת המתאימה לצורך זה ובעליה לא היה מעוניין בשיתוף פעולה עם החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד החקלאות ישלים צעדים אלה, ואף ישקול לערוך מחקרים גם בתחום אוכלוסיות הדגים שאינם חיים במים רדודים, בייחוד כאשר חלק ממינים אלה עשויים להימצא בסכנת הכחדה.
ראוי גם שהמשרד ימשיך לפעול להשלמת הסקר על הדגה במים רדודים בהקדם.
מנהל אגף הדיג מסר כי הסקר האמור, בניהולו של מנהל תחום הדיג באגף, מנוהל זה כשנה וחצי ודוח בנושא זה יתקבל בקרוב.
לאחר קבלת הדוח יתקיים דיון מקצועי על ניהול ממשק הדיג הראוי בכינרת.
לנוכח חלוף הזמן משרד החקלאות מתבקש להחיש את סיום פעילותו בנושא זה.
לאחר 11 שנים עדיין אין מידע ברור .
המבוסס על מחקרים שנשלמו על הקשר שבין אכלוס דגיגי האמנון בכינרת ובין שלל הדיג בעתיד אכלוס דגיגי האמנון .
כדי לייצב את המערכת האקולוגית של הכינרת רשות המים מממנת מדי שנה פעולות להכנסה יזומה של דגיגים לכינרת (להלן - אכלוס).
אחד המינים המאוכלסים הוא אמנון הגליל ש הוא זן טבעי המתרבה בכינרת.
אגף הדיג הוא הגורם המאכלס את הדגיגים, והם מובאים מתחנת גינוסר המנוהלת בידי האגף שבה מגדלים להקת דגים לצורכי רבייה.
בביקורת הקודמת הועלה כי ועדת האכלוס החליטה באפריל 2004 להכין מחקר לבדיקת הקשר שבין תרומת האכלוס ובין השלל של ד יג האמנונים.
עוד הועלה בביקורת הקודמת שיותר משש שנים לאחר שנת 2004 , השנה שבה הוועדה קיבלה את החלטתה, עדיין לא נאסף כל מידע על הקשר שבין אכלוס דגיגי האמנון בכינרת ובין שלל הדיג בעתיד.
במעקב נמצא כי גם לאחר 11 שנים עדיין אין מידע ברור המבוסס על מחקרים שנשלמו על הקשר שבין אכלוס דגיגי האמנון בכינרת ובין שלל הדיג בעתיד, ובסוגיה זו קיימות דעות מומחים לכאן ולכאן.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד החקלאות כי ראוי שלאחר זמן כה רב, ולנוכח המלצותיו בביקורת הקודמת, ישלים המשרד בהקדם את המחקרים, ועל פי ממצאיהם יקבל החלטות ב נוגע לסוגיית המשך אכלוס הכינרת בדגיגי אמנון.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 457 .
הפיקוח הווטרינרי על דגים .
השו"ט , ]נוסח חדש[ פועלים מכוח פקודת מחלות בעלי חייםהתשמ"ה-1985 (להלן - פקודת מחלות בעלי חיים), למניעת הפצתן של מחלות בעלי חיים, לרבות מחלות זואונוטיות11 , וכןמכוח החוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ותוצרת מן החי , התשי"ז- 1957 , ותקנותי ו12.
במעקב בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיו של משרד החקלאות לתיקון הליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת בנושא עדכון החקיקה והתקינה הנדרשים בתחום הפיקוח הווטרינרי.
כמו כן, בחן משרד מבקר המדינה את פעולות האכיפה של משרד החקלאות בתחום הפיקוח הווטרינרי על חקלאות דיג, משלב הגידול עד שלב ההכנה לשיווק כמוצר ואת פעולות האכיפה בתחום הפיקוח הווטרינרי על הדיג הימי.
תקינה לפיקוח על דגי מאכל .
בביקורת הקודמת נמצא כי חסרו תקנות המאפשרות פיקוח וטרינרי מתחייב ברמת משק הגידול ותחנות המיון והאריזה.
עוד נמצא בביקורת הקודמת כי בשנת 2009 הכינו השו"ט טיוטה של תקנות בנושאים האלה: תקנות ל פיקוח ולמניעת מחלות בבעלי חיים מימיים (דגים, סרטנים ורכיכות) ותקנות מחלות בעלי חיים מיון ואריזה של דגים טריים (מצוננים או קפואים); אולם הכנת הטיוטה טרם הסתיימה.
לנוכח העובדה שענף הדיג פעל ללא רגולצי ה מספיקה המליץ אז משרד מבקר המדינה לעגן בהקדם את הוראות הנוהל בתקנות רלוונטיות כדי לאפשר פיקוח יעיל.
במהלך 2014 פעל משרד החקלאות להתקנת תקנות פיקוח וטרינרי, מכוחפקודת מחלות בעלי חיים, שעניינן מניעת דיג באזורים מזוהמים והגדרת התנאים לשיווק והפצה של דגים הנ דוגים בים ובכינרת.
הצעת תקנות מחלות בעלי חיים (דיג), התשע"ג-2012 , נדונה בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת באפריל2014 .
במהלך הדיון הבהירה נציגת משרד החקלאות כי המשרד רואה חשיבות גדולה מאוד בפיקוח על טיב שלל הדיג לפני הגעתו לציבור הצרכנים.
בדיון האמור הועלו טיעונים בנוגע לעלויות וללוגיסטיקה הכרוכות ביישום ההצעה האמורה, ובין היתר טיעונים בדבר הצורך בפיזור של תחנות מיון ובדבר העלויות הגבוהות הכרוכות בקירור שלל הדיג והבאתו לתחנות בידי דייגים שהיקף פעילותם קטן.
בסופו של דבר הליכי התקנת התקנות נעצרו והצעת התקנות לא אושרה.
בתשובתו מיוני 2016 מסר מנהל השו"ט למשרד מבקר המדינה כי תקנות מחלות בעלי חיים (דיג) הוגשו לוועדת הכלכלה של הכנסת.
עוד מסר כי הצעת תקנות .
מחלות המשותפות לבעלי חיים ובני אדם 12 תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), התשנ"ח -1998.
בנושא בעלי חיים (גידול דגים) תוגש לקראת סוף 2016 , וניסוח הצעת תקנות בנושא פיקוח על תחנות מיון ואריזה והעברתן לוועדת הכלכלה יושלמו בשנת 2017.
,לנוכח חלוף הזמן, ולנוכח הערותיו בביקורת הקודמת בתחום זהמשרד מבקר המדינה שב ומעיר למשרד החקלאות כי עליו לפעול לזירוז הליך התקנת התקנות ולהשלימו בהקדם האפשרי.
הפיקוח הווטרינרי על דגי מאכל .
מינוי וטרינר ראשי למחלות דגים .
בביקורת הקודמת נמצא כי בשו"ט לא היה וטרינר ראשי למחלות דגים .
וטרינר בתפקיד כזה אמור לעסוק הן בבריאות הדגים הן בבריאות הציבור הצורך דגים ומוצרי דגים.
במעקב נמצא כי הליקוי תוקן .
ביולי 2014 מונה בשו"ט וטרינר ראשי למחלות דגים ותפקידו לרכז את נושא מניעת ההפצה של מחלות דגים13.
הפיקוח על גידול דגים בבריכות .
בביקורת הקודמת נכתב כי למרות תפקידם של השו"ט כמפקחים על מניעת הפצתן של מחלות דגים, עד 2009 הםלא עסקו בפיקוח על גידול דגי מאכל בבריכות.
לפי דיווחי השו"ט מספטמבר 2015 ,למשרד מבקר המדינההווטרינר הראשי מפקח על הווטרינרים בבתי המיון והאריזה, וכאמור מיולי 2014 הווטרינר הראשי למחלות דגים מפקח על משקי דגי המאכל.
בדיווחי השו"ט נמסר כי קיימים 45 משקי דגי מאכל ובתשעת החודשים הראשונים של 2015 נערכה ביקורת אחת או יותר ב-30 מהם; כמו כן, קיימים 47 משקי דגי נוי ובאותה התקופה האמורה נערכה ביקורת אחת או יותר ב-24 מהם.
עד שלב המוצר, לרבות גידול, דיג ומכוני רבייה משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 459 .
משרד מבקר המדינה מציין לטובה את הגידול בהיקף עבודת הבקרה שהשו"ט עושים בתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות לקיים תהליכי פיקוח ובקרה בכל חוות הגידול ובתי המיון והאריזה ולחזור ולקיימם על פי תכנית סדורה ובאופן עתי.
פיקוח וטרינרי על דיג ימי .
בביקורת הקודמת נמצא כי הטיפול הווטרינרי בדיג הימי, הכולל טיפול בתוצרת עד הגעתה לצרכן, אינו מוסדר בתקנות ואף לא בנהלים רלוונטיים.
יתרה מזאת, לא נמצאו תחנות מיון ואריזה של דגים טריים הנמשים מהים, והם נמכרו לסוחרים ללא כל פיקוח וטרינרי.
עוד נמצא כי טריות הדגים לא נבדקה בשו"ט, באמצעות מעבדה לבדיקת טיב הדגים ומוצרי הדגים, וגם לא נבדקה הימצאותן של שאריות כימיות בדגים אלה.
משרד מבקר המדינה העיר אז למשרד החקלאות כי עליו לפעול לאלתר, בשיתוף משרד הבריאות, להסדר ת פיקוח וטרינרי על הדגים הטריים הנמכרים בנמלים השונים.
בביקורת הקודמת נמצא כי כבר במרץ 2004 נקבע בישיבה, בהשתתפות אנשי משרד הבריאות, אנשי אגף הדיג ואנשי השו"ט, שספינות הדייגים ינותבו לתחנות מיון בנמלי הדיג העיקריים (טבריה, עכו, חיפה, יפו ואשדוד) ושללן ייבדק וישווק בצירוף תעודות וטרינריות; אולם נמצא שבפועל ההחלטה לא יושמה.
בינואר 2008 הוחלט שהשו"ט יכינו הצעה לתקנות שיסדירו את נושא הבדיקה הווטרינרית של הדגים על החוף בסמוך למשייתם מהים.
במעקב הועלה כי הסדרת בדיקת שלל הדיג עדיין לא הושלמה.
להלן פרטים הממחישים את החשיבות שבהשלמת הסדרת הנושא בהקדם: ממצאי הניטור הלאומי של המשרד להגנת הסביבה במהלך 2015 הראו חריגות מהריכוז המותר של כספית אורגנית במימי הים התיכון.
ביוני 2015 החליט המשרד להגנת הסביבה לברר במשרד הבריאות אם הוא דיווח על הממצאים לאגף הדיג שבמשרד החקלאות.
בתחילת יולי 2015 השיב משרד הבריאות כי פנה אל אגף הדיג בהמלצה להוציא הנחיה גורפת להפעיל סמכות לאסור דיג בצפון מפרץ עכו.
במעקב הועלה כי משרד החקלאות קיבל את הדיווח ואגף הדיג פרסם המלצה שלא לדוג בצפון מפרץ עכו ולא לשווק ולצרוך כמה מיני דגים שנדוגו באזור זה.
בתשובתו מסר מנהל השו"ט כי הנחיה זו עדיין תקפה והשלמת הסדרת הנושא בכללותו כוללת גם מתן סמכות למנהל השו"ט לאסור דיג באזור מזוהם.
עוד מסר כי זה כמה שנים נערכות בדיקות וטרינריות בנמל הקישון, בחיפה ובתל אביב, והנושא בכללו יוסדר בהצעת תיקון התקנות האמורה.
בהיעדר פיקוח וטרינרי .
לבריאות הציבור משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי בהיעדר פיקוח וטרינרי מוסדר ועקבי על שלל הדיג קיים מצב המעלה חשש לבריאות הציבור.
לפיכך, על השו"ט לפעול לאלתר כדי לממש את סמכויות הפיקוח שהושמו בידם, ואם יידרש הדבר על משרד החקלאות לפעול להסדרת סמכויות נוספות בדגש על איסור דיג באזור מזוהם ואכיפתו בפועל ועל בדיקתו של השלל שמביאים הדייגים מהים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 461 .
משרד החקלאות מופקד על תחום הדיג במדינת ישראל ועל אכיפת ההסדרים שנקבעו בדין.
הדגה מהים היא משאב לאומי מתחדש שיש לשמור עליו ולפעול להתפתחותו המתמדת.
נוסף להיותה מקור מזון מהטבע, מצבה של הדגה מלמד גם על בריאותו האקולוגית של הים.
ממצאי המעקב מלמדים על תופעה חמורה; ליקויים רבים שעלו ב ביקורת הקודמת טרם תוקנו.
יתרה מזאת, מידע מפורט בכמה נושאים שמשרד מבקר המדינה ביקש לקבל מיחידת האכיפה לצורך ניהול המעקב לא נמסר לו.
לנוכח רגישות תחום הדגה בנוגע לבריאות הציבור ולהגנת הסביבה קיימת חשיבות יתרה לשמירה על סטנדרטים מקצועיים גבוהים בתחום האכיפה של הסדרי הדיג ולבחינה מתמדת של הצורך לעדכן ולרענן את ההסדרים הקיימים ולבצע פעילות פיקוח ואכיפה סדירה ומקיפה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה יתרה את העובדה כי ליקויים רבים לא תוקנו.
על משרד החקלאות להשלים ללא דיחוי את תהליך קבלת ההחלטות הנוגע לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות שהעלו דוחות אלה.
שכר עידוד (להלן - שכע"ד) הוא שיטת תמרוץ שלפיה מחושב תמריץ לעובדים, המכונה פרמיה, כאמצעי ארגוני ליצירת הנעה, להגדלת יעילות ולביצוע משימות מעבר ליעדים שקבע הארגון.
בעבור הישגים אלה הארגון נכון לשלם תגמול, לרוב חודשי, מעבר לשכרו הבסיסי של העובד.
מרכיבי שכע"ד בשירות המדינה מבוססים בדרך כלל על מדדי תפוקה כמותיים (נפח פעילות ושיעורי טיפול) ועל מדדי איכות (משך זמן טיפול ושיעור השגויים) הבוחנים עמידה ביעדים ובתכניות עבודה.
כך למשל, אם נקבע זמן תקן לביצוע משימה מסוימת, והמשימה נעשתה בזמן קצר יותר וברמת איכות מספקת, תינתן פרמיית שכע"ד בגין כך.
בשיטות שכע"ד הנהוגות בשירות המדינה בדרך כלל טווח היעילות7 נע בין%100 (רמת יעילות נורמטיבית של עובד) ל- 142% (יעילות מיטבית).
מתחת ל- 100% אין משולמת פרמיה, ובין 100% ל- 142% הפרמיה יכולה להגיע עד 25% מהשכר.
על פי דוח הממונה על השכר לשנת 2014, כ - 34,000 עובדים בשיר ות המדינה זכאים לשכע"ד מתוך כ - 72,500 עובדים בשירות המדינה 8, ועלות תשלומי שכע"ד הסתכמה בכ -453 מיליון ש"ח בשנה9.
בשנת1969 נחתם הסכם קיבוצי בין המדינה, באמצעות נש"ם ומשרד האוצר, לבין ההסתדרות להפעלת שכע"ד בשירות המדינה, במטרה להוביל, בין היתר, להגדלת היעילות והפריון (להלן - ההסכם הקיבוצי או ההסכם).
להסכם אופי שקול (פריטטי), המחייב קבלת החלטות בנושאים הקשורים לשכע"ד בהסכמת שני הצדדים החתומים עליו.
ההסכם נחתם כדי להבטיח "שיתוף פעולה בין העובדים ובין ההנהלות בשירות המדינה לשם חיפוש דרכים ואמצעים לייעול העבודה וה עלאת פריון העבודה ביחידות, במוסדות ובמפעלים שבשירות המדינה, על ידי חקר עבודה, קביעת שיטות וארגון עבודה מתאימים, וכן על ידי הנהגת שיטות שכר עידוד בעבודות השונות בהן תינתן ותוכח האפשרות והכדאיות להפעלתן".
מתוקף ההסכם הקיבוצי פורסם בשנת 1982 תקנון המסדיר את מתכונת הפעילות בנושא שכע"ד, ועליו חתמו נש"ם וההסתדרות.
התקנון מדגיש את החשיבות שרואים הצדדים בשיתוף פעולה בנוגע לייעול השירות הציבורי.
עוד פורסמו מתוקף ההסכם "נהלים והנחיות בחקר עבודה ושיטות שכר עידוד" המעגנים, בין היתר, את עבודת המדידה של מהנדסי הייצור (לה לן - הנהלים).
בתקשי"ר הוגדרו תחומי האחריות והסמכויות של הגורמים במשרד האוצר ובמשרדי ממשלה נוספים המופקדים על מערך שכע"ד ועל תהליכי העבודה להפעלת שכע"ד, בהתאם להוראות ההסכם הקיבוצי והנהלים.
להלן הגופים המופקדים על מערך שכע"ד בשירות המדינה.
7 במחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת מאוגוסט2012 הוגדר המושג יעילות כיחס בין הזמן שהוקצב לפעילות מסוימת לבין הזמן שהושקע בפועל בביצוע אותה פעילות.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 9 נתון זה כולל עלות תשלומי שכע"ד של עובדים במשרדי ממשלה המקבלים שכר דרך חברת מלם שכר, המשמשת כלשכת שירות לענייני שכר בעבור רוב משרדי הממשלה.
הנתון אינו כולל את עלות תשלומי שכע"ד של עובדי משהב"ט בסך של כ-55 מיליון ש"ח, ואת עלות תשלומי שכע"ד של עובדי משרד הבריאות, שחלקם מקבלים פרמיה באמצעות קרנות של בתי חולים.
משרד הביטחון | 1185 .
במישור כלל משרדיהממשלה פועלים מספר גופים בנושא שכע"ד: 1.
הוועדה המרכזית , שהיא ועדה שקולה (פריטטית) המורכבת משלושה נציגי הממשלה ושלושה נציגי ההסתדרות, ותפקידה לקבוע עקרונות של שיטות שכע"ד ונהלים להנהגתן בשירות המדינה (להלן – הוועדה המרכזית).
יושבי ראש הוועדה המרכזית הם הממונה על השכר במשרד האוצר ויו"ר הסתדרות עובדי המדינה10.
ועדת מעסיקים , במשרד האוצר שבראשה סגן הממונה על השכר במשרד האוצר, וחבריה הם מנהלת היחידה לתגמול ותמרוץ באגף השכר והסכמי עבודה (להלן - מנהלת היחידה) ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
תפקידה לבחון פניות של משרדים לכניסה למערכת שיטות שכע"ד.