HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח הקודם , ב-2018 הוא פעל בשיתוף פעולה מלא עם סניפי המעו״ף של הסוכנות לעסקים .
קטנים, אך עם הזמן התחדד הפער ב ין תפיסות המכון ותפיסות הסוכנות ושיתוף הפעולה נפסק.
לדעת מכון היצוא, ציבור לקוחותיו הוא יצואנים ממגוון תחומים ובמגוון גדלים הפונים לקהלי יעד .
בחו"ל בלבד, ואילו הסוכנות מטפלת בעסקים קטנים שפונים בדרך כלל לשוק המקומי.
המכללה ליצוא ולשיווק בין-לאומי 93 (להלן- המכללה או המכללה ליצוא) מציעה מגוון אירועי .
הדרכה בתחום הסחר המקוון והשיווק הדיגיטלי במטרה לסייע לחברות לפעול בחו"ל ולהגיע .
לקהלי יעד זרים, וההדרכות עוברות התאמה כדי לענות על צורכי היצואנים.
בשנתיים האחרונות הפחיתה המדינה באופן ניכר (יותר מ-55% ) את תמיכתה בו.
המציג את תקציב הבסיס והתקציב המיוחד של מכון היצוא לשנים 2017 - 2021 .
לוח 4 : תקציב הבסיס והתקציב ה מיוחד של מכון היצוא, 2017 - 2021 .
מימון משרד הכלכלה 2017 2018 2019 2020 2021 .
תקציב בסיס 58,802 55,200 39,490 25,000 25,000 .
תקציב מיוחד לפרויקטים ייעודיים 2,953 3,850 20,699 6,743 2,000 .
סה"כ התקציב 61,755 59,050 60,189 31,743 27,000 .
המקור: נתוני מכון היצוא .
מלוח 4 עולה כי בין2019 ל-2021 הייתה ירידה של כ-55% בהקצבות הממשלה, מכ-60 מיליון .
ש"ח לכ -27 מיליון ש"ח.
הקיצוץ בפועל חל גם על תקציבי הבסיס, שירדו מכ-55 מיליוןש"ח לכ - .
25 מיליוןש"ח, וגם על התקציב התוספתי בגין פעילויות ספציפיות ופרויקטים מיוחדים.
מכון היצוא מסר ל צוות הביקורת בנובמבר 2021 כי בעקבות הירידה בתמיכת המדינה יכולה .
המכללה ליצוא לסבסד פחות מבעבר, והיא נאלצת להגדיל את התמורה הנדרשת מיצואנים .
נמצא כי בשנים 2020 - 2021 קיימה המכללה כ-50 פעולות בתחומי הסחר המקוון ו השיווק הבי ן- .
לאומי, ובהם קורסים , וובינרים (סמינרי רשת), סדנאות וימי עיון.
המכון ציין גם כי המכללה .
עור כת משוב לכל אירועי ההדרכה שלה מיד ב סיומם, וכי הציון הממוצע לאירועיה 94 הוא4.
, נתון המעיד על שביעות רצון גבוהה של המשתתפים .
93 המכללה ליצוא ולשיווק בי ן-לאומי פועלת ממשרדי מכון היצוא, באזורים שונים בארץ ובפורמטים וירטוא ליים .
94 בתחוםהסחר האלקטרוני ו השיווק הדיגיטלי בלבד בוצעו משובים לכל 47 ,האירועיםוהיו 1,727 משיבים.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב המכון ציין בתשובתו כי למרות האמור לעיל, בכוונת המכללה לפעול ולבחון בימים אלה שיתוף .
פעולה עם הסוכנות לעסקים קטנים בכל הקשור ליצוא המקוון ובנושאים נוספים, וזאת ל נוכח .
שינויים בדפוסי העבודה בעקבות מגפת הקורונה וחילופי הנהלה במכללה.
להפעיל תוכנית הוליסטית לסיוע לחברות ביצוא מקוון, שעתידה לכלול סיוע בבדיקת ה יתכנות .
וכדאיות למכירות אונליין, בחומרים שיווקיים ובגיבוש תוכנית אסטרטגית והוצא תה לפועל.
שתצטר ף לתוכנית תקבל סיוע מקצועי ממלוו ה e-commerce מומחה ממאגר היועצים של מכון .
היצוא, וכן תמיכה כספית מהמכון.
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי בדוח הקודם שבגינו הומלץ ל סוכנות לעסקים קטנים .
ולמכון היצוא לבחון שיתוף פעולה או שיתוף ידע ביניהם - תוקן במידה רבה.
שיתוף הפעולה בין הגופים נפסק וכעת בוחנים חידושו.
כמו כן, לא תוקן הליקוי שבגינו .
הומלץ לגופים אלו לבחון את יעילות הקורסים שהם מלמדים בסיוע למשתתפים להשתלב .
בעידן המסחר המקוון וכן לגבי הבדיקה שהמכללה מבצעת בנוגע לשביעות הרצון של .
המשתתפים בקורסים מיד עם סיומם .
משרד מבקר המדינה ממליץ לסוכנות לעסקים קטנים לבחון את אפקטיביות ההדרכה הניתנת .
על ידי המכללה בחלוף תקופה מסוימת שתקבע , ולבחון את חידוש שיתוף הפעולה בין .
ה סוכנות לעסקים קטנים ומכון היצוא לצורך הרחבת הדרכת הציבור בעניין הסחר מקוון.
משרד הכלכלה השיב במאי 2022 כי בכל הנוגע למוצרים משלימים ולא חופפים, שיתוף הפעולה .
בא לידי ביטוי בחשיפת הכלים לקהל היעד שאליו פונה הסוכנות לעסקים קטנים.
שירותים שהסוכנות מפתחת ומציעה לקהל המשתמשים, היא גם מפנה לכלים נוספים שגופי .
ממשלה אחרים מפתחים ועשויים להיות רלוונטיים לעסקים קטנים.
מכון היצוא השיב במאי 2022 כי הוא מקבל משובים מהמשתתפים בפעילויות ההדרכה בנושא .
היצוא המקוון מתחילת שנת 2022 .
ציוני המשובנעו בין 3.
ביוני 2022 השיב מכון היצוא כי שלח סקר לכ-200 יצואניםשהשתתפו בפעילות המכללה בשנים .
2021 ובמחצית הראשונה של 2022 .
על הסקר ענו30 ( יצואנים15%)95 .
סוג התרומה של הפעילות הערכת התרומה (מתוך 10 ) .
התרומה של אירועי ההדרכה בתחום היצוא המקוון לעסקים .
(תרומה ישירה או עקיפה) 6.
התרומה להבנה טובה יותר של עולם האיקומרס 7 .
שביעותהרצון מהאירועים ומהתכנים הנלמדים 7.
המכון ציין כי לדעתו "יש לאירועי המכללה ליצוא ולשיווק בינלאומי של מכון היצוא תרומה .
מסוימת בכל הקשור ליעילות של אירועי ההדרכה והשפעתם באופן מיידי וישיר על קידום .
95 הפעילות כללה ימי עיון, וובינרים וקורסים במגוון רחב מאו ד של תחומים, בהם: שיווק וקידום באמצעות יוטיוברים, .
״המשפך השיווקי״, פלטפורמות מסחר באיקומרס, TPC לסוחרי אמזון ועוד, סוגיות לוגיסטיות ומשפטיות באיקומרס, .
איך להגדיל את העסק גלובלית עם eBay , קורסאיקומ רס למנהלים ועוד.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב העסקים של החברות המייצאות באופן מקוון.
עם זאת, נראה כי ימי עיון וקורסים תורמים היטב .
להבנת התחום, ואלה עשויים להשפיע לטובה על פעילות העסקים ולקדמם.
הנתונים ויביאם בחשבון בגיבוש התכנים לשנת העבודה הבאה (2023 .
לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 , אדם עם מוגבלות הוא "אדם עם .
לקות פיסית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו .
בשנת 2019 חיובישראל כ -1.
מיליוןאנשים עם מוגבלות (כ-17% מאוכלוסיית המדינה) 96 .
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם .
מוגבלות (להלן גם - הנציבות) הוקמה מכוחו של החוק ותפקידה בין היתר לקדם שוויון ולמנוע .
הפליה של אנשים עם מוגבלות.
להלן נתונים שונים המראים את השימושים השונים של .
סקרים ומחקרים העלו ממצאים המצביעות על דפוסי התנהלות של אנשים עם מוגבלויות: .
השימוש במרשתת של בני 20 - 64 עם מוגבלות תפקודית חמורה היה נמוך בכל הפרמטרים .
שנבדקו בסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), ביחס לאנשים .
ללא מוגבלות תפקודית חמורה 97 ; ככלל, שיעור קנייתהמוצרים ו ה שירותים יורד ככל ששיעור .
המוגבלות גבוה יותר 98 ;76% מבני ה-65 ומעלה ללא מוגבלות השתמשו במרשתת99 בשלושת .
החודשים האחרונים, לעומת 54% מהאנשים עם מוגבלות בגילים אלה100 .
המציג את השימוש במרשתת בשלושת החודשים האחרונים, באמצעות מחשב או טלפון נייד, .
לפי קבוצות גיל, ב -2019 .
96 אומדן על סמך הסקר החברתי ובתוספת אומדנים לאוכלוסיות שאינן משתתפות בו (ילדים וצעירים מתחת לגיל 20 , .
מתגוררים בפזורהובמוסדות) .
ראו מצגת של משרד המשפטים, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, מאיירס - .
ג'ויינט-ברוקדייל, אנשים עם מוגבלות בישראל 2020 : נתונים סטטיסטיים נבחרים (להלן - מצגת אנשים עם מוגבלות .
בישראל 2020 ,) https://www.
il/he/departments/publications/reports/statistical_report_pwd_israel_2020 .
97 ,למ"סהסקר החברתי 2019 .
98 ראומצגת אנשים עם מוגבלות בישראל 2020.
באמצעות מחשב או טלפון נייד .
100 ראומצגת אנשים עם מוגבלות בישראל 2020.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 13: שיעורה משתמשים במרשתת בשלושת החודשים האחרונים .
באמצעות מחשב או טלפון נייד, עם מוגבלות וללא מוגבלות, .
לפי קבוצות גיל, 2019 .
על פי נתוני מצגת שהכין מכון מאיירס-גיוינט -ברוקדייל עבור נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, .
מתרשים 13 עולה כי ככל ששיעור המוגבלות והגיל עולים, יורד שיעור השימוש במרשתת: .
בקבוצות הגיל 20 - 34 משתמשים במרשתת 93% מהאנשים עם מוגבלות (בדומה לאנשים .
ללא מוגבלות באותו גיל), בקבוצת הגיל 35 - 64 כ-79% , ובקבוצת בני65 ומעלה רק 54% .
הנציבות בדקה גם את שיעור המשתמשים במרשתת במגוון סוגי שימוש מקרב האנשים עם .
מוגבלות, בהתאם לרמת המוגבלות שלהם, ברבעון האחרון של 2019 - כמתואר להלן בתרשים .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 14: שיעורהמשתמשים במרשתת בני 20 - 64, עם מוגבלות תפקודית .
ברמות שונות וללא מוגבלות, לפי סוגי השימוש, ברבעון האחרון של 2019 .
על פי נתוני מצגת שהוכנה על ידי מכון מאיירס -ג'וינט-ב רוקדייל עבור נציבות שוויון זכויות לאנשים עם .
מוגבלות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 14 ניתן ללמוד כי שיעור קניית המוצרים והשירותים במרשתת יורד ככל ששיעור .
המוגבלות גבוה יותר - ללא מוגבלות 58% , מוגבלות מתונה40% ומוגבלות חמורה27% .
( תקנות הנגישות2013 ) .
באפריל 2013 ,)פורסמו תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות .
התשע"ג-2013 (להלן- תקנות הנגישות).
תקנה 35 א, שעניינה נגישות שירותי מרשתת, קבעה .
תאריכים שונים לעניין חובת ההנגשה של אתרי מרשתת קיימים וחדשים.
האתרים שחלה עליהם ההוראה היו אמורים להיות נגישים עד 25.
התקנות, כפי שתוקנו לראשונה, חייבו את אתרי המרשתת לבצע התאמות .
נגישות בשירותי המרשתת (להלן - הנגשה) לכל התכנים בהם, ללא התייחסות להיקפו הכספי .
עלות הנגשת אתר מרשתת101 תלויה במשתנים רבים, כגון גודל האתר ומורכבותו, גילו .
והפלטפורמה שנבנה עליה.
ממידע שיתופי שאסף איגוד האינטרנט הישראלי לאחר כניסת .
תקנות הנגישות לתוקפן 102 עולה כי העלות הממוצעת של הנגשת אתר נעה בין 11,600 ש"ח ל- .
101 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 69א (2018 '), עמ207.
102 ,איגוד האינטרנט הישראלימידע שיתופי: עלויות הנגשת אתרים 2017 ( 29.
survey- internet/accessibility/accessibility .
יובהר כי אין מדובר בסקר אלא במידע שיתופי .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב 13,500 ש"ח.
משכך, מאפריל2013 עד אוקטובר2017 החליטו כ-15% מבעלי האתרים שלא .
להנגיש את האתר שלהם; כ-14% ;החליטו להנגישו בעצמם בשל העלות הגבוהה של ההנגשה .
כ-40% מהם היו בשלבים ראשוניים של בדיקת מחירים ועדיין לא החליטו כיצד יתקדמו; ורק כ- .
מהם סיימו את תהליך ההנגשה או היו בשלבים סופיים שלו התיקון לתקנות הנגישות ( 2017 ) .
באוקטובר 2017 נכנס לתוקפו תיקון לתקנות הנגישות: תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות .
(התאמות נגישות לשירות) (תיקון), התשע"ח-2017 (להלן- התיקון לתקנות).
שירות ציבורי להנגיש את שירותי המרשתת שלהם עד 26.
17 , ומאותו יום ואילך, לפי הוראות .
התקנות ותקן האינטרנט הישראלי, היכן שהתקנות מפנות אליו.
שירותי מרשתת כוללים אתרי .
מרשתת, יישומונים ומסמכים, והמידע המובא בהם יכול להיות מסוג טקסט, תמונות או וידאו .
בעל אתר יהיה פטור מהנגשה אם קיבל פטור באחת מהקטגוריות האלו: פטורים כלכליים 103 , .
פטורים טכנולוגיים104 ופטורים מיוחדים105.
,חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות התשנ"ח -1998 , מגדיר שני מסלולי אכיפה: אזרחי .
במסלול המ ינהלי-פלילי יכולה נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות להוציא .
צו נגישות, אשר הפרתו עשויה להוות עבירה פלילית ובגינה יכולה הנציבות להזמין לחקירה .
במסלול האזרחי יכולה הנציבות (או אדם עם מוגבלות או ארגון) להגיש .
תביעה אזרחית בעניינו של אדם עם מוגבלות, וכן קיימת אפשרות להגשת תובענה ייצוגית.
השוויון קובע שבית משפט רשאי לפסוק לאדם שהופרה זכותו לנגישות פיצוי ללא הוכחת נזק.
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם נמצא כי הנציבות לא אספה מידע המלמד באיזו מידה .
התיקון לתקנות תורם להנגשת האתרים עבור אנשים עם מוגבלות, ומידע על שיעור האנשים עם .
מוגבלות המשתמשים במרשתת, לרבות אתרי מסחר מקוון, מכל האנשים עם מוגבלות.
ציין כי על הנציבות לבדוק אם התיקון לתקנות הביא לידי כך שאתרים חיוניים ומרכזיים ואתרים .
שחשיבותם רבה לחיי היומיום של אנשים עם מוגבלות אכן הונגשו, ואם הדבר הביא לידי עלייה .
בשיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים בהם.
עוד הומלץ כי על הנציבות לוודא את אכיפת .
103 )פטורים כלכליים: (אבעל אתר שהמחזור הכספי שלו נמוך מ- 100,000 ש"ח בשנה או שהוא עוסק פטור לפי חוק .
מע"ם; (ב) בעל אתר שהמחזור הכספי שלו גבוה מ- 100,000 ש"ח בשנה אך נמוך מ- 300,000 פטור מהנגשת האתר .
עד 2020; )(גבעל אתר קיים שהמחזור הכספי שלו גבוה מ- 300,000 ש"ח בשנה אך נמוך ממיליון חייב לפרסם את .
דרכי ההתקשרות עימו באופן נגיש; בעל אתר חדש שהמחזור הכספי שלו גבוה מ - 300,000 ש"ח בשנה אך נמוך .
ממיליון נדרש להיות נגיש.
104 פטורים טכנולוגיים יכולים להינתן לאתר או לרכיב באתר המבוססים על תשתית או ממשק טכנולוגי שאינם מאפשרים .
עמידה בדרישות הנגישות מסיבות טכנולוגיות.
הפטור תקף לשלוש שנים וניתן לחדשו פעם אחת בלבד למשך שלוש .
לאחר שש שנים ניתן לחדשו באישור מיוחד מהנציבות בלבד.
לבקשת אדם עם מוגבלות יש לאפשר .
הנגשה חלופית של האתר.
105 )פטורים מיוחדים: (אבאתר המבוסס על רשת חברתית יבוצעו רק התאמות שהרשת החברתית מאפשרת; (ב) אתר .
לקבוצה סגורה שהכניסה אליו בהרשמה מראש ומספר המשתתפים בו בעת ובעונה אחת אינו עולה על 500 פטור .
מהנגשת התוכן ( אך התשתית חייבת להיות נגישה).
למשתתף עם מוגבלות יש לדאוג להנגשת התכנים; (ג) אתר .
שיש בו אזור אישי (שהכניסה אליו בהזדהות אישית ומכיל מידע אישי של מקבל השירות) פטור מהנגשת המסמכים .
בו, ובהם המידע האישי , עד 31.
לבקשת אדם עם מוגבלות יש להנגיש מסמך מבוקש ב תוך 14 יום; (ד) .
פרסומות פטורות מהנגשה ובתנאי שיש חלופה נגישה לאנשים עם מוגבלות.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב התיקון לתקנות כדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות ליהנות משירותי המרשתת בכלל ומאתרי .
הנציבות השיבה בדוח הקודם כי מ - 2018 , מועד כניסת התקנות לתוקף, נושא ה נגשת אתרי .
המרשתת נמצא בפיקוח נפרד, ומטר תה לפקח על כ -200 אתרים במהלך השנה, שנבחרו לפי .
מידת הרלוונטיות שלהם בחיי היומיום ולאחר התייעצות עם אנשים עם מוגבלות ועם ארגונים .
הנציבות הוסיפה כי מאוקטובר 2017 , מועדכניסת התיקון לתקנות לתוקף, לא .
הייתה אפשרות לבחון את שיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים באתרי מרשתת, לרבות .
הלמ"ס מסרה בתשובתה מיוני 2018 למשרד מבקר המדינה כי ניתן להצליב .
מידע על שימוש במרשתת עם מידע על אנשים עם מוגבלות באמצעים שונים.
ממצאי ביקורת המעקב: באוקטובר 2021 מסרההנציבות לצוות הביקורת הנוכחית כי מתחילת .
2020 ביצעה 486 בקרות על אתרים במרשתת, בהתאם למדיניות ה הנותנת עדיפות לביקורת .
באתרים המספקים שירותים חיוניים בכלל תחומי החיים ו בתחומי עניין מהותיים כגון חינוך .
והשכלה, משלוחים, מסחר, ביטוח, שירותי תחבורה, השלטון המקומי ו תיירות; וכן באתרים .
שהתקבלו פניות ציבור על היעדר נגישות או אפליה בהם.
בוצעו ביקורות על אתרי מרשתת של .
רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, ועדות לתכנון ובנייה, חברות פרטיות וגופים ציבוריים, לרבות .
רשתות מסחר גדולות10% מהבדיקות נמצאו תקינות; ב- 62% מהן נמצאו ליקויים מינוריים .
והוצא מכתב למנהלי האתרים בנוגע לצורך בתיקון הליקויים; ב -8% מהן נמצאו ליקויים .
משמעותיים ואלה תוקנו בעקבות מכתב התראה או צו של הנציבות; ו-10% מהתיקים אשר נסגרו .
או היו בתהליך בדיקה ביום מתן התשובה.
באוקטובר 2021 יש37 תיקים בתהליך אכיפה ו-3 .
תיקים בבחינה לקראת תביעה אזרחית .
הנציבות מסר ה עוד לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי היא מפיקה מדי שנה דוח סטטיסטי על .
אנשים עם מוגבלויות בישראל על בסיס הסקר החברתי של הלמ "ס, ובכלל זה היא בוחנת את .
נתוני השימוש במרשתת, ובפרט בנוגע לקניית מוצרים ושירותים.
מנתוני השנים 2017 - 2019 .
עולה כי עדיין אין שינוי משמעותי בהיקף השימוש של אנשים עם מוגבלות במרשתת לצורך זה; .
ב-2017 רק 37% מהם השתמשו במרשתת לצורך זה, וב-2019 השכיחות נשארה דומה - 35% , .
ואילו בקרב אנשים ללא מוגבלות נרשמה עלייה בשיעור המשתמשים לכ-58% בשנת 2019 .
להלן לוח 5 , המציג את שכיחות האנשים המעידים כי בשלושת החודשים האחרונים השתמשו .
במר שתת לקניית מוצרים ושירותים.
לוח 5: שיעור האנשים המעידים כי בשלושת החודשים האחרונים השתמשו .
במרשתת לקניית מוצרים ושירותים , 2017 ו- 2019 .
השנה אנשים ללא מוגבלות אנשים עם מוגבלות .
המקור: תשובת נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות , אוקטובר 2021 .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הנציבות מסר ה עוד באוקטובר 2021 לצוות הביקורתכי ב-2018 פולחו הנתונים לקבוצות גיל, .
ועלה כי אנשים עם מוגבלות בני 20 - 35 משתמשים במרשתת לקניית מוצרים בדומה לבני גילם .
ללא מוגבלות (54% מהמשיבים).
בגילי 35 - 65 הפער מעמיק - 32% מהאנשים עם מוגבלות .
השתמשו במרשתת לקניית מוצרים, לעומת 51% מהאנשים ללא מוגבלות.
לדעת הנציבות , ייתכן .
שהפערים נובעים לא רק מהיעדר הנגשה של האתרים, אלא מחסמים אחרים, כגון אוריינות .
דיגיטלית וידע בנוגע לשימוש בהתאמות הנגישות.
הנציבות הוסיפה: "אנו מקווים כי יהיו לנו .
נתונים נוספים בנוגע לנושאים ומגמות אלה בשנים הקרובות".
ממצאי ביקורת המעקב: ביקורת המעקב העלתה כי הנציבות מפיקה מדי שנה דוח .
סטטיסטי על אנשים עם מוגבלויות בישראל, הגבירה את האכיפה ובדקה 486 אתרים; עוד .
עלה כי אתרים חיוניים ומרכזיים, הונגשו לציבור .
עם זאת, הדבר לא הביא לידי עלייה .
בשיעור האנשים עם מוגבלות המשתמשים בהם, שכן מנתוני הנציבות עולה כי שיעור .
האנשים עם מוגבלויות שהשתמשו ב מרשתת לרכישת מוצרים ושירותים נשאר דומה .
בשנים האחרונות ואף ירד מעט (37% ב-2017 לעומת35% ב-2019 .
לאור חשיבותו הרבה של המסחר המקוון לאוכלוסייה זו, מומלץ כי הנציבות תפעל לשיפור .
האוריינות הדיגיטלית והכישורים בנוגע לשימוש במרשתת בקרב אנשים עם מוגבלות, .
בפרט בגילאי 35 ומעלה.
מסחר מקוון במגזר החרדי .
ב-2020 היה המגזר החרדי כ-13% מאוכלוסיית ישראל.
לפי מסמך מרכז המידע של הכנסת .
מאותה השנה, רק כרבע מהאוכלוסייה החרדית הבוגרת מבצעת רכישות מקוונות, לעומת יותר .
ממחצית משאר האוכלוסייה.
כמו כן, חלק ניכר מבעלי העסקים במגזר החרדי אינם מוכרים את .
מוצריהם באמצעות המרשתת , ורבים במגזר זה אינם משתמשים בשירותים מקוונים לביצוע .
פעולות יומיומיות, כגון גישה לשירותי בריאות ושירותי בנקאות מקוונת וקבלת מידע מרשויות .
החסמים של המגזר החרדי לשימוש במרשתת .
כדי להגדיל את השימוש במרשתת במגזר החרדי יש צורך לאתר את החסמים לשימוש כזה.
מבקר המדינה מ-2021106 תיאר את הפערים בין המגזרים החרדי והערבי לבין שאר האוכלוסייה .
106 מבקר המדינה, דוח שנתי 71ב (2021" ,) הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים".
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב במדינה באוריינות דיגיטלית.
ב-2019, לכ- 220,000 חרדים בגילי18 - 64 (כ-50% )מאוכלוסייה זו .
היו חסרים כישורי אוריינות דיגיטלית107 .
דוח משרד הכלכלה108 איתר חסמים תרבותיים לשימוש .
רחב במחשבים בשל נורמות המושרשות במגזר.
נורמות אלו משתנות עם הזמן, וחשיפת אנשי .
המגזר למרשתת במקומות עבודה והחזקת מחשב אישי או מכשיר תקשורת אחר עם גישה .
למרשתת מביאות בהדרגה לשינויים בדפוסי השימוש.
חסם נוסף הוא החשש לפגיעה בערכי .
המגזר בגלל חשיפה לתכנים לא ראויים במרשתת 109 .
יתכן שקיימת אפשרות להתגבר על חסם .
זה באמצעות בחירת תוכן מתאים והתאמת מערכת חיפוש מידע אישית למאפייני המשתמש .
שינוי מעין זה דורש אסדרה לכינון מערכת תשתיתית שתאפשר לאוכלוסייה .
מודרת גישה אינדיבידואלית וגמישה למידע 110.
מכאן עולה שכאשר משתמשי המגזר החרדי ירגישו בטוחים לקבל גישה לתכנים במרשתת .
בהתאם לדרישות המגזר , תהיה אפשרות של שינוי בגישה של חלק מהנהגת המגזר ואנשיו .
הטיפול בחסמים לשימוש במרשתת יכול לאפשר שימוש בה עם מגבלות (הנגשה .
גידול בשיעור המשתמשים אמור להגביר את הדרישה להקניית אוריינות דיגיטלית.
שינויים אלו יכולים לעודד בעלי עסקים מהמגזר להשתמש בסחר מקוון לקידום עסקיהם.
באמצעים דיגיטליים בתחומי הצרכנות והכלכלה יאפשר השוואת מחירים, קנייה מקוונת, קבלת .
שירותים מרחוק, ייעול משימות והקטנת עלותן של עסקאות.
פעילות ממשלתית להנגשת שירותים במרשתת במגזר החרדי .
במסגרת המאמץ הממשלתי להנגשת שירותים ממשלתיים במרשתת לאוכלוסייה החרדית .
הקימה רשות החדשנות, עם מטה ישראל דיגיטלית, מסלול סיוע כספי לפיתוח מוצרים ותהליכים .
שייתנו מענה לאתגרי המגזר החרדי באמצעות טכנולוגיות חדשניות.
תוצרי המסלול מיועדים .
לאפשר שיפור איכות השירותים שמספקים גופים ציבוריים.
פרויקטים מוצלחים במסלול זה .
העונים לצורכי המגזר החרדי אמורים לתרום גם לגידול בסחר מקוון על ידי המגזר .
לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי הוקמה111 על בסיס החלטת הממשלה משנת 2020112 .
מטרותיה הן בין היתר גיבוש תוכנית אסטרטגית ומדיניות ממשלתית כוללת לקידום כלכלי- .
חברתי של המגזר החרדי, וייזום וגיבוש של החלטות ממשלה על קידום זה ושל תוכניות וכלים .
מבוססי פתרונות ייחודיים המותאמים למאפייני האוכלוסייה החרדית.
עלה כי נכון לשנת 2020 רק כרבע מהאוכלוסייה החרדית הבוגרת מבצעת רכישות .
מקוונות, לעומת יותר ממחצית משאר האוכלוסייה וכן נמצאו חסמים בכישורי האוריינות .
הדיגיטלית בקרב אוכלוסייה זו.
107 מקדמים אוריינות דיגיטלית בחברה החרדית, מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית (יוני 2019 .
108 ,אסף מלחי, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקהשימוש במחשב במגזר החרדי (2009 .
109 ,מלכה שחם מקומן של טכנולוגיות מידע ותקשורת (טמ"ת) בפיתוח יכולות עצמיות לקידום מענים לצורכי .
מידע של נשים חרדיות , דיסרטציה שהוגשה לאוניברסיטת בן גוריון (טרם פורסם) (2021.
הרשות היא חלק מהמשרד לשוויון חברתי .
112 החלטת הממשלה182 , " הקמת רשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי" ( 5.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה ולרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר .
החרדי לבחון דרכים להנגיש את התכנים בנושא מסחר מקוון לציבור החרדי, בהתחשב .
גידול בשימוש במרשתת במגזר זה יכול לתרום לגידול הפריון והפדיון במשק.
במשק כ - 571,000 עסקים קטנים ובינוניים113 (להלן- עסקים קטנים) 114 ,שהם כ- 99.
הם אחראים ל-54% מהתוצר העסקי ומעסיקים כ-60% מהמועסקים במגזר .
על פי דוח של הסוכנות לעסקים קטנים 115 , אחד החסמים העיקריים העומד בפני עסקים .
קטנים (עצמאים) הוא תחרות או מציאת לקוחות (36% )- .
עניינים שהם ליבת הפעילות העסקית .
חסמים נוספים, לפי סדר חשיבותם, הם עומס בירוקרטי, זמינות כוח עבודה או ניהול ממומן, .
גישה למימון, ועלויות ייצור או עבודה.
המסחר המקוון נותן מענה חלקי לחסמים האמורים.
הוא מאפשר לעסקים קטנים להגדיל את .
הכנסותיהם ללא צורך במבנה בית עסק פיזי שהקמתו כרוכה בהוצאות רבות ובאישורים, והוא .
מביא לידי חיסכון בעלויות ובזמן.
המסחר המקוון מאפשר לעסקים קטנים מהפריפריה להגיע .
ללקוחות בכל רחבי הארץ וחושף אותם לשוק הגלובלי.
בסקר הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים משנת 2021 נמצא כי כ -10% מהעסקיםהקטנים .
והבינוניים מתפעלים חנות מקוונת או פלטפורמה של מכירה דיגיטלית 116.
הקטנים והבינוניים יש פעילות שיווקית שאינה מכירה, או פלטפורמה חיצונית שמדרגת אותם.
60% הנותרים אינם משתמשים בפלטפורמותבמרשתת .
עלה כי ככל שהעסק גדול יותר, הסיכוי .
שהוא משתמש בפלטפורמות במרשתת גדול יותר.
עוד נמצא כי שיעור המסחר המקוון בעסקים .
הקטנים והבינוניים, מסך המחזור, גדל בשנה האחרונה, וב-2021 יש יותר עסקים (בהשוואהל - .
2019 )שבהם שיעור המ סחר המקוון גדול מ-50% ( מסך מחזור המכירות36% מהעסקים ב-2021 .
לעומת28% מהם ב-2019 .
להלן תרשים 15 , המציג את שיעור המסחר המקוון בעסקים קטנים והבינוניים מסך מחזור .
המכירות, ב-2019 וב-2021 : .
113 ,משרד הכלכלה, הסוכנות לעסקים קטנים ובינונייםדוח תקופתי: מצב העסקים הקטנים והבינוניים בישראל .
114 בעלי עסק המעסיקים עד100 .
115 ,משרד הכלכלה, הסוכנות לעסקים קטנים ובינונייםדוח תקופתי : מצב העסקים הקטנים והבינוניים בישראל .
116 הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, סקר עסקים קטנים ובינוניים ( אפריל 2021 '), עמ3.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 15: שיעור המסחר המקוון בעסקים קטנים והבינוניים, מסך מחזור .
המכירות, 2019 ו- 2021 .
,על פי נתוני הסוכנות לעסקים קטניםסקר עסקים קטנים ובינוניים (אפריל 2021) ,עמ' 21 , בעיבוד משרד .
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם צוין כי בינואר 2018 החלה הסוכנות ללמד קורסים מלאים .
במגוון תחומים במסחר מקוון 117 המיועדים לעסקים קטנים.
משרד מבקר המדינה המליץ כי על .
הסוכנות לבצע סקרים מקיפים יותר 118 על טיב התוכניתלמסחר מקוון ולהקפיד שישיבו עליהם .
משתתפים רבים יותר, כדי לבדוק את יעילותה.
הסוכנות השיבה בדוח הקודם כי היא מתעתדת .
לשכלל את סקריה כדי להגביר את המענה להם ולהפיק דוח הערכה עם מטה ישראל דיגיטלית.
גם משרד הכלכלה השיב לדוח במסמך הערות ראש הממשלה כי הסוכנות מתעתדת לשכלל .
את סקריה כדי להגביר את המענה להם ולהפיק דוח הערכה עם מטה ישראל דיגיטלית.
המשרד, מיעוט הנבדקים בסקר נבע מכך שהיו עסקים מעטים שסיימו את התוכנית (ושעבר די .
זמן לבדיקת התוצאות של התוכנית בהם).
הסוכנות העריכה שבמהלך 2019 יהיו די נתונים לקיום .
בדיקה תוצאתית טובה להערכת התוכנית.
הסוכנות לעסקים קטנים הפעילה בשנים 2015 - 2019 את תוכנית "מסחר מקוון" שמטרתה .
לעודד עסקים קטנים להשתתף במסחר מקוון.
צוות הביקורת מצא כי בינואר 2021 הסוכנות .
פרסמה ממצאים ומסקנות מסקר משתתפים על התוכנית 119 .
להלן לוח 6 , המציג את תוצאות .
117 קורס מסחר ב-eBay , קורס מסחר ב- Amazon , קורס בניית אתרים בפורמטWIX , קורס שיווק דיגיטלי, סדנת פייסבוק .
עסקי, שיווק ביוטיוב, קורס צילום מוכר ואינסטגרם וקורס כתיבת בלוג.
118 לעומת סקרים שבוצעו בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2017 בקרב לקוחות שסיימו את תוכניתהמסחר המקוון בשתי .
תקופות זמן שונות: 100 לקוחות בשנים2014 - 2015 ו-44 לקוחות בשנים2016 - 2017.
119 ,הסוכנות לעסקים קטנים ובינונייםתוכנית "מסחר מקוון" : ממצאים ומסקנות מסקר משתתפים (ינואר 2021 .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב לוח 6: תוצאות סקר בקרב עסקים שהשתתפו בתוכנית "מסחר מקוון" של .
הסוכנות לעסקים קטנים .
שיעור העסקים שההשתתפו ת בתוכנית וקבלת המענק דרבנו אותם להקמת פלטפורמה .
לפניפרוץ משבר הקורונה: שיעור העסקים שהיקף הפעילות הנוספת בהם עלה במידה .
אחרי פרוץ משבר הקורונה: שיעור העסקים שהיקף הפעילות הנוספת בהם עלה במידה .
רבה מאוד (ביותר מ-75% ) 15% .
אחרי פרוץ משבר הקורונה: שיעור העסקיםשהיקף הפעילות הנוספת בהם עלה במידה .
רבה (50% - 75% ) 11% .
אחרי פרוץ משבר הקורונה: שיעור העסקיםשהיקף הפעילות הנוספת בהם עלה באופן .
משמעותי (25% - 50% ) 21% .
:אחרי פרוץ משבר הקורונהשיעור העסקים ש היקף הפעילות הנוספת בהם עלה במידה .
המקור: הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, סקר משתתפים על תו כנית "מסחר מקוון".
מלוח 6 עולה ניתן ללמוד כי81% מהעסקים שהשתתפו בתוכנית וקבלו מענק הקימו פלטפורמה .
אצל 57% מהעסקים היקף הפעילות הנוספת בהם עלה בצורה מתונה (לפני פרוץ משבר .
הקורונה) ואצל 47% מהעסקים היקף הפעילות הנוספת בהם עלה בצורהמשמעותית ומעלה .
(אחרי פרוץ משבר הקורונה).
הסוכנות מסר ה לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי ביצעה סקרים מקיפים יותר (647 נבדקים .
לעומת 44 עד100 נבדקים בדוח הקודם), והם כללו שאלות רבות ומפורטות יותר.
בסקר של הסוכנות משנת 2021 , כי ב-52% מהעסקים הקטנים, שיעור המסחר המקוון נמוך מ- .
מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים תמשיך לפעול לעידוד ולהכשרת עסקים קטנים לפתח .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב חלקם של עסקים קטנים מהמגזר הערבי במסחר המקוון .
סקר איגוד האינטרנט הישראלי 120 שנערךביולי 2020 בקרב808 ,נדגמיםובדק את השינוי באופן .
השימוש של משתמשי המרשתת בישראל ביחס לתקופות הסקר קודמות, העלה שלמרות שיפור .
בשימוש ש ל החברה הערבית ב מרשתת בתקופת הקורונה, הפער הדיגיטלי בינה ובין .
האוכלוסייה היהודית נותר גדול.
להלן תרשים 16 , המציג את עיקרי תוצאות הסקר : .
תרשים 16: עיקרי תוצאות סקראיגוד האינטרנט הישראלי , 2020 .
על פי נתוני איגוד האינטרנט הישראלי, סקר הגולש הישראלי: שימוש ב מרשתת בישראל בדגש על תקופת .
הקורונה (יולי 2020), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
120 ,איגוד האינטרנט הישראליסקר הגולש הישראלי : שימוש במרשתת בישראל בדגש על תקופת הקורונה (יולי .
2020 )2020- survey- usage- internet- data/israeli- w.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 17: השתנותשיעור י ה יהודים והערבים שלא רוכשים במרשתת כלל, .
מתרשים 17 ניתן ללמוד כי ב-2020 היה שיעור האנשים שלא ביצעו קניות במרשתת בקרב .
האוכלוסייה הערבית גבוה פי 11 משיעורם באוכלוסייה היהודית ועומד על57% .
ללמוד כי באוכלוסייה היהודית חלה בשנים 2017 - 2020 ירידה של כ-90% בשיעורם של .
אלו שלא ביצעו כלל רכישות במרשתת, לעומת ירידה של כ-10% באוכלוסייה הערבית.
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם נמצא כי אין גוף פרטי או ממשלתי המחזיק בנתונים על .