HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בכלל זה על משרדי הממשלה לבחון תקופתית, לאחר שהפעילו כוננות, את הצורך בהמשך קיומה של הכוננות, כמו גם לתחקר אירועים שבהם הופעלה הכוננות הלכה למעשה ולהפיק לקחים מהפעלה זו, והכל תחת הבקרות הנדרשות.
לאור ההיקף הכספי הניכר של עלות הכוננויות ולאור הממצאים בדבר אופן השימוש בכוננויות, מן הראוי לצמצם את השימוש בכוננויות אך ורק למקרים ההכרחיים, לאחר שנבחן השימוש בכל החלופות האחרות.
הדבר נדרש על מנת למנוע מצבים שבהם משתמשים בתשלום עבור כוננויות כהטבת שכר בלתי ראויה.
מדינה ריבונית מחליטה מי יבוא בשעריה ומי יזכה להישאר בה.
הסדרת הטיפול במי שאינם אזרחי ישראל קבועה בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל), המסדיר את הכניסה לישראל ואת הישיבה בה למי שאינו אזרח ישראלי (להלן - זרים).
החוק מקנה לשר הפנים סמכות לתת לזרים אשרות ורישיונות ישיבה בישראל לפרק זמן קצוב או לישיבת קבע,להרחיק מישראל זר השוהה בה שלא כדין (להלן - שוהה שלא כדין) וכן להורות להחזיקו במשמורת עד מועד יציאתו מישראל.
שר הפנים אחראי לביצוע החוק, והוא רשאי להקנות סמכויות אכיפה לפקח ים למטרה זו.
בחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד- 1954 (להלן- החוק למניעת הסתננות), נקבע הסדר מיוחד החל על מי שנכנס לישראל ובעת כניסתו הי ה אזרח אחת מהמדינות המצוינות בחוק 5 הנחשבות עוינות את ישראל (להלן - מסתנן)6.
שר הביטחון אחראי לביצוע חוק זה, והוא רשאי להורות לגרש את המסתנן, בין שהואשם לפי החוק למניעת הסתננות ובין לאו.
לצד זכותה של המדינה לשמור על צביונה הלאומי, על הרכבה הדמוגרפי ועל מכלול אינטרסים אחרים הנוגעים להבטחת ריבונותה וביטחונה, עומדים עקרונות אוניברסליים של .
לבנון, מצרים, סוריה, סעודיה, ירדן, עירק ותימן .
6 בנוסף מטופלים על פי החוק למניעת הסתננות אזרחי מדינות שלפי הערכת מערכת הביטחון נחשבות עוינות את ישראל בהם אזרחי סודן.
הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 103 .
בשנת 1951 נחתמה אמנה בין-לאומית בדבר מעמדם של פליטים (להלן - אמנת הפליטים7 ), ובאוגוסט אותה שנה חתמה עליה ישראל.
האמנה נועדה להבטיח כי בני אדם הנרדפים במדינות אזרחותם בשל גזעם, דתם, אזרחותם, דעותיהם הפוליטיות או השתייכותם לקבוצה חברתית מסוימת יוכלו לקבל מקלט במדינות אחרות.
לפי אמנת הפליטים, אסור למדינה לגרש פליט או להחזירו אל תחומי הארץ שבה תישקף סכנה לחייו או לחירותו; עם זאת פליט לא זכאי להגנה מגירוש אם הוא מסכן את ביטחונה של מדינת המקלט או את אזרחיה.
משנת 2005 מצאו גופי הביטחון והאכיפה- צה"ל ומשטרת ישראל (להלן – המשטרה) - כי מתגברת מגמת ההסתננות לישראל מגבול מצרים.
רבים מהמסתננים הם אזרחי סודן, שהיא מדינה הנחשבת עוינת את ישראל (ראו להלן); כשליש מהם תושבי חבל דארפור, שהממשל המרכזי בסודן טובח בתושביו.
סמוך להגעתם לישראל הם ביקשו לקבל מקלט מדיני בישראל.
הגופים האחראים לטיפול במבקשי מקלט, בהם מסתננים ושוהים שלא כדין הם אגף הזרים שבמינהל האוכלוסין, הממונה מטעם משרד הפנים על יישום חוק הכניסה לישראל (להלן - אגף האכיפה); מינהלת ההגירה באגף המבצעים שבמטה הארצי של המשטרה (להלן - מינהלת ההגירה), האחראית לאיתורם של השוה ים שלא כדין, להחזקתם במשמורת ולהרחקתם מישראל8 ; שירות בתי הסוהר (להלן- שב"ס) האחראי להחזקת שוהים שלא כדין במתקניו עד הרחקתם מהארץ; פיקוד הדרום של צה"ל האחראי למניעת כניסה של מסתננים מהגבול הדרומי לשטח ישראל וכן לאכיפת החוק למניעת הסתננות לרבות תפיסת המסתננים, תחקורם והחזקתם במשמורת עד גירושם; ומשרד החוץ, האחראי, בין השאר, לפעולות הדיפלומטיות למניעת הסתננות מגבול מצרים ולסיוע לנציבות האו"ם לפליטים (להלן - נציבות הפליטים) לפעולותיה בזירה הבין-לאומית למציאת מדינה שתקלוט את מבקשי המקלט.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל.
בבדיקה הושם דגש על הליכי הטיפול במבקשי מקלט בישראל, ובהם מסתננים, ובכלל זה נבדק אם ישראל שומרת על האיזון בין האינטרסים הביטחוניים של ישראל ובין מחויבותה לתת סיוע הומניטרי למבקשי מקלט בתחומה, וכיצד מיושמות ההמלצות למניעת הסתננות לישראל מגבול מצרים.
הביקורת נעשתה במשרד הפנים - באגף זרים ובלשכה המשפטית שבמינהל האוכלוסין; במינהלת ההגירה במשטר ה; בפיקוד הדרום של צה"ל ובמחלקת ארגונים בין -לאומיים וזכויות אדם במשרד החוץ.
בדיקות השלמה נעשו בשב"ס, במשרד המשפטים ובנציבות הפליטים.
7 האמנה התקבלה ב- 28.
51 ונכנסה לתוקף ב- 21.
8 'מינהלת ההגירה הוקמה באגף מבצעים במטה הארצי של המשטרה לפי החלטת ממשלה מס 2469 מ- 18.
ההחלטה עוסקת בהקמת "מינהלת זמנית" להרחקת עובדים לא-חוקיים ומפרטת את תפקידי המינהלה למטרה זאת.
מינהלת ההגירה פועלת מאז להרחקת כלל השוהים שלא כדין בישראל לפי הסמכויות שהוקנו לה בהחלטת ממשלה זאת.
ההסדרים לטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל ויישומם .
עקרונות אמנת הפליטים .
אמנת הפליטים נועדה להבטיח כי אדם הנרדף בשל גזעו, דתו, אזרחותו, השתייכותו לקבוצה חברתית מסוימת או השקפתו הפוליטית, ואשר אינו יכול לקבל הגנה מהמדינה שהוא אזרח שלה, יוכל למצוא מקלט בטוח במדינה אחרת.
האמנה מגדירה מיהו פליט וכוללת הנחיות בדבר המעמד החוקי של הפליטים וזכויותיהם בארץ המקלט והוראות בנוגע להתחייבויות של המדינות החתומות על האמנה לשתף פעולה עם נציבות הפליטים והאו"ם ולאפשר לגופים אלה לפקח עליהן כדי לוודא שהן ממלאות את הוראות האמנה.
אמנת הפליטים לא קבעה את אופן הסדרת ההכרה במעמדו של פליט, ובפועל על כל מדינה שחתמה על האמנה לקבוע לעצמה הליכים להכרה במבקש מקלט מדיני כפליט ולקביעת מעמדו עד שתתקבל החלטה בעניינו.
עם זאת, באוקטובר 1977 המליץ הוועד המטפל בענייני האמנה (להלן - הוועד המנהל) שהמדינות שחתמו על האמנה יידרשו למלא כמה דרישות בסיסיות ובהן הדרישה כי יקבעו מי הוא הגוף המוסמך לבדוק את הבקשות למקלט, כי יאפשרו למבקש המקלט להישאר בתחומן עד שתתקבל החלטה סופית בעניינו, וכי יאפשרו למבקש מקלט שלא הכירו בו כפליט לערער על ההחלטה; הוועד המנהל ביקש מכל המדינות להקים מנגנונים לבדיקת בקשות למקלט מדיני ולהיענות בחיוב לבקשת נציבות הפליטים לפקח על פעילותן9.
בפועל, במדינות אחדות נקבעו דינים מיוחדים לטיפול במבקשי מקלט, ובאחרות נעשה הטיפול במסגרת הליכים שנועדו להסדיר את כניסתם של זרים לתחומיהן באמצעות נהלים לא פורמליים או על בסיס "אד הוק".
מסקירת המצב המשפטי במדינות אירופה בתחילת המאה העשרים ואחת עולה כי למרביתן סוכנויות הפועלות מטעם הממשלה, וכי פעילותן מעוגנת בחוקים מיוחדים המסדירים את מעמדם של מבקשי המקלט בשלבים השונים של הטיפ ול בבקשה ואת זכויותיהם הסוציאליות10.
בישראל לא עוגן בחוק הסדר מיוחד לטיפול בפליטים ובמבקשי מקלט.
עם זאת, החלטת שר הפנים לאשר מתן מעמד של פליט למבקש מקלט בישראל מוסדרת משנת 2002 בנוהל מיוחד של משרד הפנים.
לפי הנוהל שר הפנים מחליט אם לאשר או לדחות בקשה למקלט לפי המלצה של ועדה בין-משרדית המתגבשת על בסיס ממצאים של נציבות הפליטים 11 (להלן- נוהל מבקשי מקלט).
נוסף על כך מעניקה ישראל הגנה קבוצתית זמנית, מטעמים הומניטריים .
9 מתוך מדריך להליכים וקריטריונים לקביעת מעמד פליט לפי אמנת הפליטים מ- 1951 והפרוטוקול משנת 1967 של האו"ם שתורגמו בידי המשרד בישראל של נציבות הפליטים.
10 אוניברסיטת ת"א, הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן, המשפט בשירות הקהילה- מרכז משאבים ורופאים לזכויות אדם, "מדינת ישראל - מקלט בטוח?
" בעיות בטיפולה של מדינת ישראל בפליטים ובמבקשי מקלט - דוח ונייר עמדה (מאי 2003 ') עמ46.
11 הנציגות בישראל של נציבות הפליטים היא שלוחה של נציבות האו"ם לפליטים בז'נבה, והיא פועלת מטעמה.
בראשה עומד הנציג בישראל של נציבות הפליטים ומועסקים בה חמישה עובדים - ארבעה מראיינים ועובדת אדמיניסטרטיבית אחת.
פעילות נציבות הפליטים ממומנת בידי האו"ם, ונוסף על כך מקצה משרד הפנים בכל שנה לנציבות הפליטים מתקציבו סכום כסף כהשתתפות בפעילותה.
הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 105 .
וברוח עקרונות אמנת הפליטים, לקבוצות אנשים שנמלטו מארצות שמתחוללים בהן משברים או הפרות חמורות של זכויות אדם 12.
ביולי 2007 הוגשו לכנסת שתי הצעת חוק פרטיות - הצעת חוק זכויות הפליט, התשס"ז - 200713 (להלן- הצעת חוק זכויות הפליט), והצעת חוק הסדרת מעמד הפליטים בישראל, התשס"ז- 200714 , שמטרתן לעגן בחוק את מחויבויותיה המשפטיות והמוסריות של מדינת ישראל כלפי פליטים ומ בקשי מקלט באופן העולה בקנה אחד עם מחויבויותיה לפי המשפט הבין-לאומי והעקרונות הקבועים בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
על פי דברי ההסבר להצעת חוק זכויות הפליט, ההצעה נועדה לשמש תשתית חוקית לבחינת זכאותם של הפליטים למעמד בישראל, להסדיר את תנאי השהייה שלהם בארץ, ולדאוג לצורכיהם הבסיסיים עד שיימצא פתרון קבע למצבם, והיא התבססה על האמנות הבין-לאומיות שמדינת ישראל מחויבת להן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ציין משרד המשפטים כי הדין הנוכחי נותן כלים נאותים לנושא הפליטים ומבקשי המקלט.
עם זאת, הוא בחן לאחרונה, עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, את האפשרות להכין חוק ממשלתי בנושא, אולם עדין לא התקבלה הכרעה בעניין זה.
נושא הפליטים נדון בישראל במסגרת "הוועדה המייעצת לבחינת מדיניות הגירה למדינת ישראל"15, שהוקמה בעקבות החלטת ממשלה16 לגבש מדיניות הגירה כוללת למדינת ישראל ולקידום חקיקה בנושא.
בפברואר 2006 הגישה הוועדה לראש הממשלה ולשרת המשפטים דאז, גב' ציפי ליבני, דוח ביניים 17 בנושא הגירת פליטים ומבקשי מקלט.
הוועדה ציינה שבמשך השנים השתנו המאפיינים של מבקשי המקלט ובהתאם לכך השתנתה מדיניות הטיפול בהם במדינות שבהן ביקשו מקלט.
במועד חתימת אמנת הפליטים הוגשו רוב הבקשות למקלט מדיני ממניעים של רדיפה פוליטית, דתית ואידיאולוגית.
במועד הגשת דוח הביניים, לאחר כיובל, רוב הפליטים אינם בורחים ממדינתם בשל המניעים שצוינו לעיל, וחלקם בורחים בשל פגיעת איתני הטבע, רעב או מלחמות.
הוועדה המליצה של עניין הפליטים תתבסס מדיניות ההגירה על מחויבויותיה הבין-לאומיות של ישראל, על החלטות נציבות האו"ם לענייני פליטים ועל נוהגיהן של מדינות דמוקרטיות.
עוד המליצה הוועדה כי לעניין הזכות למקלט מדיני יהיה היקף תחולתו של החוק הישראלי רחב משל האמנה, וכי הוא יאפשר להקנות זכות גם למי שנשקפת לו במדינתו סכנת חיים בגין מלחמות, מגפות, פגיעות של איתני הטבע ורעב.
עלה כי ממועד הגשת דוח הביניים, פברואר 2006 ,, ועד מועד סיום הביקורת ספטמבר 2007 , לא נדונה בממשלה ואף לא במשרד הפנים, האחראי להסדרת מעמדם של זרים בישראל, ההצעה להקנות ז כות למקלט מדיני גם לפליטים שהאמנה אינה חלה עליהם ולא התקבלו החלטות בעניין זה.
12 במועד הבדיקה נמצאו בישראל כ-700 תושבים מקונגו, מחוף השנהב ומליבריה שקיבלו הגנה קבוצתית זמנית בשל אי-יציבות במדינותיהם, והם זכאים לאשרת שהייה ועבודה בישראל (פליטים הומניטריים).
מתוך "מסתננים ומבקשי מקלט סודניים בישראל" מרכז המחקר והמידע, הכנסת ( 19.
13 הונחה על שולחן הכנסת ב- 25.
07 בידי חבר הכנסת אופיר פז-פינס ואחרים.
14 הונחה על שולחן הכנסת ב- 25.
בידי חבר הכנסת מיכאל מלכיאור .
15 'בראשות פרופ' אמנון רובינשטיין, וחבריה היו פרופ' שלמה אבינרי, פרופ' אריאל בנדור, פרופ יפה זילברשץ ופרופ' רות לפידות.
16 'החלטת ממשלה מס 3805 מ- 26.
הוועדה לא פרסמה דוח סופי 106 דוח שנתי58ב .
סדרי הטיפול בבקשות למקלט מדיני .
לשר הפנים, כאמור, הסמכות לאשר מתן מעמד של פליט למבקשי מקלט בישראל.
לפי נוהל מבקשי מקלט, הטיפול בבקשות למקלט מדיני בישראל ייעשה לפי הדין בישראל ובשים לב למחויבויות שישראל קיבלה עליה במסגרת חתימתה על אמנת הפליטים.
לפי הנוהל הקים שר הפנים ועדה מייעצת, ובראשה נציג ציבור וחבריה נציגים ממשרד הפנים, משרד המשפטים ומשרד החוץ (להלן - הוועדה המייעצת).
הנוהל קובע את שלבי הטיפול בבקשה למקלט כלהלן: על מבקש מק לט להפנות את בקשתו לנציבות הפליטים ולאחר מכן תבחן נציבות הפליטים, באמצעות ריאיון ובחינת מידע בעניינו של מבקש המקלט, אם יש מקום להמשיך את הטיפול בבקשתו על פי עקרונות האמנה ותמליץ לוועדה המייעצת אם לאשר את הבקשה או לדחותה.
הוועדה תבדוק את ההמלצה ותגיש את ממצ אי בדיקתה לשר הפנים, ובהתבסס על הממצאים יחליט שר הפנים אם לאשר את הבקשה אם לאו.
מי שהגיש בקשה למקלט מקבל מידי נציבות הפליטים מסמך המאשר שבקשתו למקלט מדיני נמצאת בבדיקה ואין לגרשו מהארץ.
מבקש מקלט שנציבות הפליטים מצאה שיש מקום להמשיך לטפל בבקשתו, זכאי לקבל ממשרד הפנים אשרת שהייה ורישיון עבודה בישראל (להלן - אשרה), עד שתגובש המלצת נציבות הפליטים בעניינו והוועדה המייעצת תדון בה; אם תמליץ נציבות הפליטים לדחות את הבקשה על הסף, תוצג הבקשה לפני הוועדה המייעצת, והיא תדון בה בהליך מיוחד (להלן - הליך מקוצר) 18 .
המלצות הנציבות באשר ליתר הבקשות יידונו בישיבה בהשתתפות חברי הוועדה המייעצת (להלן - הליך רגיל).
מבקש מקלט שבקשתו נדחתה, רשאי להגיש לוועדה המייעצת בקשה לעיון חוזר בבקשתו.
מי ששר הפנים אישר את בקשתו והוכר כפליט זכאי לרישיון ישיבה מתאים (מסוג א/5 ) שמאפשר לו לשהות בישראל ולעבוד בה.
תוקף הרישיון מוארך מדי פעם בפעם עד שישתנה המצב בארץ אזרחותו ויאפשר לו לחזור אליה.
הנוהל קובע הסדר מיוחד לטיפול במבקשי מקלט שהם נתיני מדינת אויב או מדינה עוינת ועל פיו נציבות הפליטים תעשה כמיטב יכולתה כדי למצוא להם מקלט במדינה אחרת.
,כאמור נציבות הפליטים בודקת אם מבקש מקלט זכאי להכרה כפליט על פי עקרונות האמנה, ובמסגרת הבדיקה היא מראיינת אותו ואוספת מידע בעניינו.
להלן נתונים על מספר הבקשות למקלט מדיני שהוגשו לנציבות הפליטים בשנים 2000 -2007 ועל מספר מבקשי המקלט שישראל הכירה בהם כפליטים בכל אחת מהשנים האלה: מספר הפליטים שהוכרו מספר הבקשות שהוגשו השנה 10 165 2000 18 393 2001 36 283 2002 13 1,389 2003 .
18 הוועדה המייעצת בשיתוף נציבות הפליטים גיבשו מתכונת של בדיקה, ולפיה תמצית החומר של נציבות הפליטים מועברת (באמצעות דואר אלקטרוני) ליו"ר הוועדה המייעצת ולנציגי המשרדים המשתתפים בה כדי שיגבשו את המלצותיהם בעניין.
חברי הוועדה מוסרים את המלצותיהם ליו"ר הוועדה באמצעות דואר אלקטרוני; רק אם חברי הוועדה המייעצת לא קיבלו את המלצת נציבות הפליטים נדונה הבקשה בישיבת הוועדה.
הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 107 .
3 2,968 2007* * עד 1.
מהנתונים שבטבלה עולה שמשנת 2003 .
חל גידול ניכר במספרם של מבקשי המקלט בישראל בעקבות ריבוי הבקשות נוצר עומס עבודה בנציבות הפליטים והתארך משך הטיפול בבקשות.
מבדיקת הליכי הטיפול ב-48 בקשות למקלט מדיני בשנים 2007- 200519 - 30 מהן טופלו בהליך רגיל 20 ו-18 בהליך מקוצר - עלה כי משך הטיפול הממוצע של נציבות הפליטים בבקשות למקלט, ממועד הגשתן לנציבות הפליטים עד שנציבות הפליטים מסרה את ממצאי בדיקתה לוועדה המייעצת, היה כ -33 חודשים במסגרת ההליך הרגיל וכשישה חודשים במסגרת ההליך המקוצר.
כתוצאה מעומסי העבודה עימם מתמודדת נציבות הפליטים, מבקשי מקלט אשר היה סיכוי שיכירו בהם כפליטים אינם נהנים, בתקופת הביניים עד לקבלת ההחלטה הסופית בעניינם, מזכויות המוענקות לאלה שהוכרו כפליטים - קבלת שירותי בריאות ושירותים סוציאליים.
בד בבד, משך הטיפול האמור מאפשר למבקשי המקלט הנדחים על הסף להמשיך לשהות בישראל ללא חשש מגירוש ממועד הגשת בקשתם לנציבות ועד הרחקתם.
מצב זה מ כביד על רשויות האכיפה הנדרשות לאתרם ולוודא ששהותם בארץ חוקית.
משום כך היה ראוי שמשרד הפנים יפעל לקיצורם של הליכי הבדיקה והתשאול ויבחן דרכים לייעול הטיפול בבקשות למקלט ולקיצורו.
התברר כי כבר בתחילת שנת 2005 פנה נציג נציבות הפליטים ליו"ר הוועדה המייעצת וליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד מני מזוז (להלן - היועמ"ש) והתלונן כי בשל הגידול במספר הפניות של מבקשי המקלט הוא מתקשה לטפל בהן.
יצוין כי כבר באוגוסט 2005 הנחה שר הפנים דאז את הוועדה המייעצת להגביל את משך הטיפול בכל בקשה לשנה לכל היותר, ואולם, בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שהתמשכות הטיפול בבקשות מקורה אינו בוועדה המייעצת אלא בנציבות הפליטים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים כי על מנת להגביל את משך הטיפול בבקשה למינימום ההכרחי, אשר עשוי, כאמור, להקל על מבקשי מקלט שנמצא שיש סיכוי שיוכרו כפליטים ואף על רשויות האכיפה, ראוי שמשרד הפנים יבחן בשיתוף נציבות הפליטים אם יש באפשרותו לסייע בהחשת תהליכי הטיפול בבקשות למקלט, וכיצד ניתן לעשות זאת.
מדובר במדגם אקראי של בקשות שנבחרו מתוך רשימת בקשות המטופלת בידי הוועדה המייעצת .
20 שש מהן בקשות של אנשים שברחו ממדינותיהם בגין מלחמות אזרחים או משברים פנימיים אחרים, המכונות "מדי נות משבר".
מבקשי מקלט אלה קיבלו,לחלק מפרק הזמן שבו המתינו להחלטה בעניינם, הגנה קבוצתית זמנית בשל אי-יציבות במדינותיהם.
על פי נוהל מבקשי מקלט, אם לאחר הבדיקה הראשונית של בקשה למקלט מוצאת נציבות הפליטים שיש מקום להמשיך לטפל בבקשה, מעניק משרד הפנים למבקש המ קלט אשרה בישראל עד שתתקבל החלטה סופית בעניינו.
הועלה שלא כל הזכאים לאשרה לפי הנוהל קיבלו אותה - מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בעניינן של 30 בקשות שנדונו בהליך רגיל בוועדה המייעצת עלה כי רק אחד מ -28 מבקשי מקלט 21 שהיו זכאים לאשרה קיבל אשרה שהייתה תקפה במשך כל תקופת ההמתנה להחלטה בעניינו.
עוד העלתה הבדיקה האמורה כי רק שמונה מ -28 מבקשי המקלט האמורים, פנו ללשכות מינהל האוכלוסין וקיבלו אשרות שהיו תקפות במשך חלק מתקופת ההמתנה בלבד; וכי תשעה מבקשי מקלט אחרים לא פנו ללשכות מינהל האוכלוסין ולא ניתנה להם אשרה כלל במשך כ ל תקופת ההמתנה; פרטיהם של יתר מבקשי המקלט לא אותרו במערכת הממוחשבת של משרד הפנים.
יוצא אפוא כי רק חלק מהזכאים לאשרה קיבלו אותה.
זאת כיוון שרבים ממבקשי המקלט לא פנו למינהל האוכלוסין לצורך הסדרת מעמדם.
עקב כך חלק ניכר ממבקשי המקלט הממתינים להחלטה בעניינם אינו מקבל אשרה בתקופת הביניים, אף שהוא זכאי לקבלה.
בתשובתו של משרד הפנים מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, נאמר כי כל מבקשי המקלט הזכאים לאשרה יודעים כי לאחר שנציבות הפליטים מפנה אותם ללשכות מינהל האוכלוסין עליהם לפנות אליהן כדי להסדיר את האשרה, וכי פנייה רשמית מהרשויות עלולה לעורר במבקשי המקלט חשש שמא עומדים לגרשם.
עוד ציין משרד הפנים בתשובתו מפברואר 2008 .
שמבקש המקלט לא יורחק מישראל בטרם ייבדק עניינו עם נציבות הפליטים באשר למשך הטיפול בבקשות למקלט מסר משרד הפנים שהוא פועל להוסיף כוח אדם שיסייע לנציבות הפליטים לקצר ולייעל את משך הבדיקה.
נציבות הפליטים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 שגם מבקשי מקלט הפונים ללשכות מינהל האוכלוסין לקבל אשרה לא מקבלים אותה מיד, אלא "נדחים בלך ושוב בלתי פוסק תוך אובדן ימי עבודה, התבזות והתעלמות אנשים בלשכה מהוראות שקבלו בנדון".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הפנים, האחראי על הסדרת המעמד בישראל, לא יסתפק בהענקת אשרה רק למבקשי מקלט שפנו אליו, שהם רק חלק מהזכאים לה, אלא ייבחן, עם כל הגופים הנוגעים בדבר לרבות נציבות הפליטים, דרך שתאפשר לכל הזכאים לאשרה בתקופת ההמתנה להחלטה בעניינם לממש את הזכויות שהוקנו להם.
הטיפול במי שהוכרו כפליטים וזכו למקלט מדיני : אמנת הפליטים מציינת כמה זכויות בסיסיות שעל כל מדינה לתת למי שהכירה בהם כפליטים.
לעניינם של כמה תחומים קובעת האמנה שהפליט ייהנה מזכויות שאינן פחותות מאלה הניתנות לאזרחי מדינת המקלט, ובהן הזכות להתאגדות לא פוליטית, גישה לא מוגבלת לערכאות, הזכות לקבל שירותים הניתנים מכוח חוק חינוך חובה והזכות לקבל סיוע ציבורי.
לעניינם של נושאים אחרים קובעת האמנה שיש לתת לפליטים זכויות שאינן פחותות מאלה הניתנות לזרים השוהים כדין בתחומה, ובהן הזכות לעבוד במדינת המקלט.
שניים מהם קיבלו מעמד של פליט ולא נזקקו לאשרות הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 109 .
/מי שבקשתו למקלט בישראל אושרה, מעניק לו שר הפנים רישיון ישיבה זמני (מסוג א5 ,) המקנה לו זכות לשהות בישראל עד שיחול שינוי בנסיבות בארץ אזרחותו ומעניק לו זכויות סוציאליות מגוונות.
המשך שהייתו של הפליט בישראל נבחן מחדש אחת לשנתיים או לשלוש שנים (לפי החלטת הוועדה המייעצת), דהיינו הוא שרוי בחוסר ודאות מתמדת לגבי עתידו.
במשך השנים פנה נציג נציבות הפליטים למשרד הפנים והציע לקבוע מסלול הדרגתי שיאפשר לפליטים לייצב את מעמדם, כדי שיוכלו לקבל בסופו מעמד של תושב קבע בישראל.
במסגרת דיון בוועדה המייעצ ת שהתקיים כבר בנובמבר 2003 הוקם מקרב משתתפי הוועדה צוות שתפקידו לגבש הליך מסודר להענקת מעמד של תושב קבע לפליטים ששהו בארץ תקופה ארוכה.
בדיון שהתקיים בוועדה המייעצת במרס 2007 חזר ועלה נושא זה, ויו"ר הוועדה המייעצת ביקשה מחברי הוועדה לבדוק אם אפשר לגבש הליך זה.
הועלה שמשנת 2002 , מועד כניסתו לתוקף של נוהל מבקשי מקלט, עד מועד סיום הביקורת לא בחן משרד הפנים את האפשרות להעניק מעמד של קבע למי שישראל הכירה בהם כפליטים ולא נקבע מסלול הדרגתי לייצוב מעמדם, אף שמפעם לפעם עלה נושא זה בדיוני הוועדה המייעצת והוכר הצורך בקביעת הליך מסודר בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה אף שאמנת הפליטים אינה מחייבת מדינות להעניק רישיון ישיבת קבע לפליטים השוהים בתחומה, ראוי שמשרד הפנים יבחן בחינה מעמיקה את סוגיית קביעתו של מסלול הדרגתי שבסופו יינתן מעמד של תושבי קבע למבקשי מקלט שהוכרו כפליטים ושוהים בישראל תקופה ארוכה, ובכך יפיג את אי-הוודאות באשר למצבם, וכן ראוי שישקול חלופות נוספות לפתרון בעיה זו.
באוקטובר 1977 המליץ הוועד המנהל את ענייני האמנה להציב לפני המדינות שחתמו על האמנה כמה דרישות בסיסיות, שיחייבו אותן להתחשב במצבו המיוחד של מבקש המקלט, ובכלל זה להקנות למבקש מקלט שבקשתו נדחתה זכות להגיש ערעור, לפי הנוהג באותה מדינה.
כאמור, לפי הנוהל מבקש מקלט שבקשתו נדחתה רשאי לפנות לוועדה המייעצת בבקשה לעיון חוזר בבקשתו אם חל שינוי בנסיבות הנוגעות לעניינו.
בעניין זה הנחה שר הפנים דאז, מר אופיר פז-פינס, עוד באוגוסט 2005 , את מנהל מינהל האוכלוסין ונציגי משרד הפנים בוועדה המייעצת שהרכב הוועדה המייעצת, שדן בבקשה לעיון חוזר יהיה שונה מהרכב הוועדה שמקבלת את ההחלטה הראשונה בעניינו של מבקש המקלט; הדבר נדרש, בין היתר, כדי להבטיח שיתקיים הליך הוגן.
הועלה כי מינהל האוכלוסין לא יישם את הנחיית שר הפנים ובפועל בקשות לעיון חוזר נדונו לפני אותו הרכב; מינהל האוכלוסין אף לא תיקן את הנוהל בנושא זה.
יש לראות בחומרה את אי -ביצוען של הוראות השר, בייחוד מאחר שההוראות האמורות נועדו לאפשר לקיים הליך הוגן בעניינם של שוהים זרים בי שראל, המתקשים במימוש זכויותיהם והחוששים לפנות לרשויות המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים, האחראי להסדרת המעמד של זרים בישראל, לפעול למניעת התמשכות הטיפול בבקשות למקלט מדיני בישראל כדי למנוע פגיעה במבקשי מקלט הזכאים למעמד של פליט ובד בבד למנוע את התמשכותו של הטיפול במבקשי מקלט שבקשתם נדחית על הסף - שהם מרבית מבקשי המקלט - באשר הדבר מאפשר להם לשהות בישראל פרק זמן ארוך.
לשם כך ראוי שמשרד הפנים יבחן בשיתוף נציבות הפליטים אם יש באפשרותו לסייע בהחשת תהליכי הטיפול בבקשות למקלט וכיצד ניתן לעשות זאת.
כ מו כן ראוי שמשרד הפנים ייבחן עם כל הגופים הנוגעים בדבר דרך שתאפשר לכל מבקש מקלט שזכאי לרישיון ישיבה לקבל אותו, וכי יינתנו לו כל הזכויות שמקנה לו הדין בישראל.
נוסף על כך, על משרד הפנים לשקול לקבוע מסלול הדרגתי להסדרת מעמדם של מבקשי מקלט שהוכרו כפליטים בישראל, כדי להפיג את אי -הוודאות באשר למצבם.
היערכות לטיפול מערכתי באזרחים הסודניים שהסתננו לישראל מגבול מצרים .
הטיפול באזרחים הסודניים שהסתננו לישראל .
חל גידול בהיקף ההסתננות לישראל מגבול מצרים למטרות עבודה ומקלט מדיני רבים מהמסתננים הם אזרחי סודן22, מדינה הנחשבת עוינת את ישראל; חלקם נמלטו מחבל דארפור, שבו הממשל המרכזי בסודן טובח בתושביו .
האזרחים הסודניים שהו קודם לכן במצרים, וחלקם קיבלו בה מעמד של פליטים.
זמן קצר לאחר שהסתננו האזרחיים הסודניים מגבול מצרים לישראל, הם הגישו בקשות למקלט מדיני בישראל.
ההסדר החוקי לטיפול באזרחים הסודניים שהסתננו לישראל: כאמור, לפי חוק הכניסה לישראל, שר הפנים מוסמך לתת לזרים אשרות ורישיונות ישיבה בישראל, להרחיק מישראל זר השוהה בתחומה שלא כדין ולהורות להחזיקו במשמורת עד מועד יציאתו מישראל; מינהלת ההגירה אחראית לאיתורם של השוהים שלא כדין, להחזקתם במשמורת 23 ולהרחקתם מישראל; שב"ס אחראי להחזקת שוהים שלא כדין במתקניו עד הרחקתם מהארץ24.
חוק הכניסה לישראל קובע תנאים ומגבלות לטיפול בשוהים שלא כדין המוחזקים במשמורת לצורך הרחקה, ובהם: השוהה שלא כדין זכאי להשמיע טענותיו לפני ממונה ביקורת הגבולות .
22 על פי נתוני צה"ל, בשנת 2005 הסתננו לישראל מגבול מצרים502 זרים; בשנת 2006 הסתננו מגבול מצרים 578 זרים; מתחילת שנת 2007 ועד אמצע יולי 2007 הסתננו לישראל מגבול מצרים 2,095 ;זרים 1,303 (62% ) מהם היו אזרחי סודן, ו -383 (18% ) מהם היו אזרחי אריתריאה שהוחלט שלא להרחיקם מהארץ עד שתתקבל החלטת שר הפנים בעניינם.
23 אחראית להחזקתם של שוהים שלא כדין שניתן להחזירם לארץ מוצאם.
24 אחראי להחזקתם של שוהים שלא כדין שלא ניתן להחזירם לארץ מוצאם בשל היעדר קשר דיפלומטי איתה (בהיותה ארץ העוינת את ישראל).
כמו כן מוחזקים במתקניו עצירים מכוח החוק למניעת הסתננות.
הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 111 .
לפני הוצאת צו המשמורת; ההחלטה לעניין החזקה במשמורת או שחרור בערובה תינתן לא יאוחר מ-24 שעות ממועד תחילת החזקתו במשמורת; המוחזק במשמורת יובא לפני בית הדין לביקורת משמורת לשוהים שלא כדין (להלן - בית הדין למשמורת) לא יאוחר מתום 14 ימים מיום תחילת החזקתו 25 .
נוסף על כך, בחוק הכניסה לישראל נקבעו עילות לשחרור בערובה מהמשמורת ובמסגרתן נקבע, בין השאר, כי אדם יוחזק במשמורת 60 יום לכל היותר, ובלבד שאין בשחרורו כדי לסכן את ביטחון המדינה, את שלום הציבור או את בריאותו.
עוד נקבע בחוק הכניסה לישראל ששוהה שלא כדין יוחזק במשמורת בתנאים הולמים שלא יהיה בהם, בהתחשב בנסיבות העניין לרבות משך החזקתו במשמורת, כדי לפגוע בבריאותו ובכבודו26.
החוק למניעת הסתננות, העוסק, בין היתר, בטיפול בעברות ביטחוניות חמורות27 , קובע הסדר מיוחד החל על מי שנכנס לישראל ובעת כניסתו היה אזרח אחת מהמדינות הנחשבות עוינות את ישראל.
שר הביטחון אחראי לביצוע החוק והוא מוסמך לצוות על גירושו של מסתנן ולהורות על החזקתו במשמורת עד גירושו.
בעניין זה לא נקבעו בחוק למניעת הסתננות תנאים ומגבלות: החוק מאפשר, בין השאר, להחזיק מסתנן במשמורת פרק זמן לא מוגבל עד שיבוצע צו הגירוש, ולא נקבעו בו הסדר מיוחד של ביקורת שיפוטית על החזקה במשמורת ועילות לשחרור בערובה מהמשמורת.
החוק למניעת הסתננות מבוסס על ההנחה שיש במסתננים אזרחי מדינות עוינות משום סכנה לשלום הציבור ולביטחון ישראל (להלן - חזקת המסוכנות), ולפיכך יש הצדקה לט פל בהם במסגרת חוקית מיוחדת המותאמת לשיקולים הביטחוניים הנוגעים לעניינם.
שר הביטחון אצל לראש אגף המבצעים בצה"ל (להלן - ראש אמ"צ) את סמכויותיו להוציא צו גירוש נגד מסתננים ולהורות להחזיקם במשמורת.
על פיקוד הדרום של צה"ל הוטל למנוע הסתננות בגזרת אחריותו וכן לאכוף בה את החוק למניעת הסתננות לרבות תפיסת מסתננים החודרים מגבול מצרים, תחקורם, הוצאת צו לגירושם המשמש גם אסמכתה חוקית להחזקתם במשמורת עד גירושם, והעברתם למשמורת במתקני צה"ל או במתקני שב"ס.
מהאמור לעיל עולה שחוק הכניסה לישראל קובע הסדר כללי לטיפול בשוהים של א כדין בישראל ולפיו יש לבצע ביקורת שיפוטית בעניינם של המוחזקים במשמורת, להגביל את משך המשמורת ולקבוע עילות לשחרורם בערובה מהמשמורת, שנועד להבטיח שהמוחזקים במשמורת יממשו את מלוא הזכויות המוקנות להם.
על ביצועו של החוק מופקדים גופים אזרחיים.
לעומת זאת, החוק למניעת הסתננות קובע הסדר מיוחד לטיפול במי שנכנס לישראל ממדינות הנחשבות עוינות את ישראל - לא נכללים בו מנגנון מיוחד של ביקורת שיפוטית על תנאיה של המשמורת והסדר לשחרור בערובה מהמשמורת, והוא אף אינו מגביל את משך ההחזקה במשמורת.
צה"ל הוא הגוף המופקד על ביצועו.
נוכח התגברות ההסתננות מהגבול המצרי של מבקשי מקלט מדיני ומבקשי עבודה בישראל, קבע במרס 2000 היועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד אליקים רובינשטיין, כי אין להחיל את חזקת המסוכנות על כלל המסתננים, וכי על צה"ל לחקור כל מסתנן, ואם יתברר שאין בו סיכון ביטחוני הוא יטופל לפי הוראות חוק הכניסה לישראל בידי גופים אזרחיים - משרד הפנים, המשטר ה (לימים מינהלת ההגירה) ושב"ס.
במרס 2006 חזר היועמ"ש, עו"ד מני מזוז, על הנחיה זאת (להלן - הנחיית היועמ"ש).
מההנחיה האמורה משתמע כי מסתנן שחקירה של צה"ל העלתה שאין בו סיכון ביטחוני יטופל לפי חוק הכניסה לישראל, וכי האחריות לטיפול בו תועבר מצה"ל למשרד הפנים.
עוד נקבע בהנחיה כי ממונה ביקורת הגבולות של משרד הפנים יבצע שימוע בעניינו של המסתנן ולאחר .
בהנחיית היועמ"ש נקבע כי פרק הזמן יקוצר לארבעה ימים .
26 סעיפים13 ,)א(ד13,ג 13,יד 13,ו ו-13 .
27 דין מסתנן- חמש שנות מאסר; דינו של מי שהסתנן לאחר שגורש מן הארץ - שבע שנות מאסר; ודין מסתנן מזוין - 15 .
שנות מאסר 112 דוח שנתי58ב .