HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הכרה זו באה לידי ביטוי למשל במסמך "אג'נדה כלכלית-חברתית לישראל 2008 - 2010 " של המועצה הלאומית לכלכלה, שאת עקרונותיו אישרה הממשלה באפריל 2007 .
מהמסמך עלה בין השאר שזמינותן הנמוכה ועלותן הגבוהה של מסגרות שהייה לילדים בגיל הרך הן חסם בפני יציאה לעבודה של הורים, בעיקר אימהות, ועל כן יש להרחיב את הסיוע במימ ונם, וכך להוציא אוכלוסיות ממעגל העוני.
כמו כן, במסמך נאמר ש"ההכרה בחשיבות החינוך בגיל הרך התגברה נוכח העדות המחקרית בנוגע לקשר בין ההשקעה בחינוך איכותי בשנים הראשונות לחיי הילד לבין התפתחותו העתידית".
הבסיס החוקי המסדיר את פעילות המעונות לטיפול בילדיםשגילם עד שלוש שנים (להלן - פעוטות) הוא חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק הפיקוח), ותקנותיו.
חוק זה עוסק במגוון רחב של מעונות (כגון מעונות לזקנים וללוקים בשכלם) ובכלל זה המעונות הנפוצים לפעוטות (שלהגדרתם עונים גם המשפחתונים) שעל הטיפול בהם מופקד האגף למעונות יום ומשפחתונים (להלן - האגף) שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
לפי חוק הפיקוח ותקנותיו מחויבים גם המעונות הללו (ובכללם כאמור המשפחתונים) ברישיון ובפיקוח, אך המדינה אינה אוכפת את חובת הרישוי הלכה למעשה, לטענתה בשל אילוצי תקצ יב וכוח אדם, ומפקחת רק על מעונות ומשפחתונים שמפעיליהם ביקשו וקיבלו מהאגף הכרה המעוגנת בהסכם ביניהם (להלן - מעונות/משפחתונים מוכרים) 3 .
הכרה במעון או במשפחתון פירושה בין היתר השתתפות של המדינה בשכר הלימוד שמשלמים הורים שנמצאו זכאים לכך (להלן - סבסוד).
לפי נת וני משרד התמ"ת, בשנת 2009 פעלו כ - 1,600 מעונות וכ - 2,600 משפחתונים מוכרים, וביחד שהו בהם כ- 90,000 פעוטות.
בכל מעון שוהים עשרות פעוטות (על פי רוב בין 20 ל-150 , לפי מספר הכיתות וגודלן), ואת רובם מפעילים ארגוני נשים.
במשפחתון שוהים בדרך כלל חמישה פעוטות, ומפעילה אותו מטפלת בדירת מגוריה.
להערכת משרד התמ"ת יש כ- 6,000 מעונות ומשפחתונים פרטיים שאינם מוכרים, ושוהים בהם כ- 100,000 .
פעוטות משנת 2007 החל האגף לסבסד גם שהייה של ילדים בגיל 3-12 .
בצהרונים הצהרון הוא מסגרת חינוכית הפועלת מסיום שעות הפעילות של גני הילדים ובתי הספר ועד שעות אחר הצהריים.
את הצהרונים מפעילים רשויות מקומיות, מתנ"סים, עמותות וגופים פרטיים.
בשנת הלימודים התש"ע (ספטמבר 2009- יולי 2010 ) שהו בצהרונים מוכרים כ - 12,500 ,ילדים ששכר הלימוד שלהם סובסד והאגף פיקח על צהרונים אלה מכוח הסכמי הסבסוד עמם.
תחומי הפ עילות העיקריים של האגף מלבד הכרתו במעונות, במשפחתונים ובצהרונים ופיקוחו על המסגרות הללו הם: איתור צרכים להקמת מעונות חדשים .
3 בשנת 2007 הוגשה עתירה לבג"ץ (בג"ץ 701/07 , ,דוידוביץ' נ' שר התמ"תפדאור), ובה נטען שהוראות חוק הפיקוח אינן מיושמות ושהמדינה אינה אוכפת את חובת הרישוי ואינה מפקחת על מעונות שלא הורשו.
בפברואר 2010 נענה העותר להצעת בג"ץ למחוק את ה עתירה.
בג"ץ ציין שמהודעות המדינה עולה שחלה התקדמות בנושא הן במישור הנורמטיבי (מקודמת הצעת חוק שתחליף את החוק הקיים) והן במישור המעשי, ולכן יש לאפשר למדינה למצות בהקדם את האמצעים העומדים לרשותה כדי לפתור את סוגיית הרישוי והפיקוח.
אשר על כן לא עסק משרד מבקר המדינה במסגרת דוח זה בהיעדר רישוי ופיקוח במעונות שלא הוכרו על ידי משרד התמ"ת.
ותמיכה בהקמתם; קביעת סדר קדימויות בקבלת פעוטות למעון; והכשרה מקצועית של מטפלות ומנהלות במעונות.
נכון לשנת 2010 הועסקו באגף כ -35 עובדים במטה בירושלים ובארבעה משרדים מחוזיים: חיפה והצפון, תל אביב והמרכז, ירושלים ובאר שבע והדרום.
בראש כל משרד מחוזי עומדת ממונה מחוזית.
בשנת 2005 היה התקציב הכולל של האגף כ-365 מיליון ש"ח, מתוכם נוצלו 349 מיליון ש"ח (כ-96% ).
בעקבות החלטות ממשלה שהתקבלו בשנים 2005 ו- 2007 , הוגדל תקציב האגף לסבסוד 1318 דוח שנתי61ב .
המסגרות האמורות כדי לעודד השתלבות של נשים בשוק העבודה, ובשנת 2008 היה התקציב הכולל 597 מיליון ש"ח, שמתוכם נוצלו 563 ( מיליון ש"ח 94% .
) בשנים 2009 -2010 גדל התקציב במידה ניכרת, ובשנת 2010 הוא עמד על כ-780 ,מיליון ש"ח שרובם יועדו לסבסוד.
בשנת 2011 אמור תקציב האגף להסתכם ביותר ממיליארד ש"ח.
לנוכח הגידול הניכר בתקציב היה אמור האגף להיערך להוספת מסגרות מוכרות המקנות סבסוד ולבקרה על ניצול התקציב.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי טיפולם של משרד התמ"ת ושל האגף במעונות, במשפחתונים ובצהרונים המוכרים.
הבדיקה התמקדה במענה על הצורך להגדיל את מספר המסגרות המוכרות, בפיקוח עליהן ובבקרה על כספי הסבסוד.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) ובמשרד הבריאות.
חסמים המעכבים את הגדלת ההיצע של המעונות המוכרים .
במרוצת השנים הלך וגדל הביקוש למעונות ולמשפחתונים מוכרים: בדוח של מינהל תכנון מחקר וכלכלה שבמשרד התמ"ת מדצמבר 2004 צוין שבשנת 1981 טופלו במעונות ובמשפחתונים המוכרים כ - 43,000 פעוטות, בשנת 1990 - כ- 59,000 פעוטות, ובשנת 2003 - כ- 82,000 ,.
כאמור לפי נתוניו של משרד התמ"ת, בשנת 2009 עמד מספרם על כ- 90,000 , ובמעונות ומשפחתונים שאינם מוכרים שהו כ- 100,000 .
פעוטות היצע המעונות המוכרים לא התפתח בהתאם לעלייה בביקוש: על פי נתוני האגף, בשנת 2009 נדחו כ- 6,000 פעוטות בוועדות קבלה של מעונות שהיה בהם רישום- יתר (על התנהלותן של ועדות הקבלה ראו להלן).
יש לציין שמספר זה אינו משקף את כלל הביקוש, שכן יש יישובים ואזורים בתוך יישובים שבהם אין כלל מעונות מוכרים, ולכן אין רישום של הביקוש, ואת המענה לביקוש מספקים רק מעונות פרטיים שאינם מוכרים.
לאחרונה עסקה בנושא זה הוועדה ל בחינת מדיניות התעסוקה בראשות המשנה לנגיד בנק ישראל, פרופ' צבי אקשטיין, שמינה שר התמ"ת דאז מר בנימין בן אליעזר (להלן - ועדת אקשטיין).
בדוח שפרסמה הוועדה ביוני 2010 היא ציינה את הצורך להגדיל את היצע המעונות בייחוד ביישובי הפריפריה, שלפי הדוח, ברבים מהם יש מעונות שאינם מוכרים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שהמצב הקיים טומן בחובו אי-שוויון: בעוד שבמקומות מסוימים ההורים יכולים ליהנות מסבסוד שכר הלימוד של ילדיהם במעון אם נמצאו זכאים לכך, או שלכל היותר ישלמו מחיר מרבי 4 וייהנו משהיית ילדיהם במסגרת הנתונה לפיקוח , הרי במקומות אחרים, שבהם אין מעונות מוכרים או שהיצע המעונות בהם אינו עונה על הביקוש, מופלים ההורים לרעה ואינם יכולים ליהנות מכל אלה, אף אם הם זכאים לסבסוד לפי מצבם החברתי -כלכלי.
בנסיבות אלה ייאלצו מקצתם לשלוח את ילדיהם למסגרות שאינן מסובסדות או שאינן נתונות לפיקוח של גורם כלשהו, או לחלופין יימנעו מלצאת לעבודה.
לפי צו פיקוח שחל על מחירי מעונות ומשפחתונים מוכרים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1319 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 מסר האגף כי "אכן יש עודף ביקוש ביחס להיצע המסגרות", וכדי לענות עליו הרחיב משרד התמ"ת את מערך המשפחתונים המוכרים, שהשוהים בהם נהנים מסבסוד דומה לזה שניתן במעונות.
משרד מבקר המדינה העיר כי מענה זה הוא חלקי ונקודתי, שכן בכל משפחתון שוהים לכל היותר חמישה ילדים, וכן משום שמדובר במסגרת טיפול מצומצמת (מטפלת אחת, בדירת מגוריה) שאינה מתאימה לכלל האוכלוסייה.
במסגרת הביקורת נבדקו היבטים של טיפול הממשלה ומשרד התמ "ת בהגדלת היצע המעונות לרווחת הציבור.
: הקמת מעונות במימון ממשלתי בעבור בנייה חדשה על הצורך לענות על הביקוש למעונות עמדה ממשלת ישראל כבר בשנת 1995 עת אימצה את המלצות דוח ועדת המנכ"לים (ועדת ברודט) בנושא "הקמת מוסדות ציבור במימון ממשלתי עבור בנייה חדשה".
הוועדה ראתה במעונות מוסדות שהם בגדר "חלק חשוב בחיי הקהילה ולפיכך עניין הקמתם במסגרת של שכונות וישובים חדשים הוא שקובע את איכות החיים הבסיסית".
לפי נתוני משרד השיכון, עד שנת 2008 נבנו במימונו כ-160 .
מעונות מכוח המלצות הדוח באוגוסט 2008 החליטה הממשלה5 להעביר לרשויות המקומיות (להלן - הרשויות) את האחריות לבנות מוסדות ציבור בשטחן (ובכלל זה מעונות), למעט רשויות בפריפריה העומדות בקריטריונים שנקבעו בהחלטה (ובהן יוכלו לבנות מתקציב משרד השיכון, אם יעמדו בתנאים).
: מעונות במימון משרד התמ"ת (א) מקור אחר של תקציב להקמת מע ונות הוא משרד התמ"ת.
עד 2007 קיבל האגף תקציבים קטנים שהסתכמו ב-2-4 .
מיליון ש"ח בשנה בעבור תמיכה בבינוי ובשיפוצים של מעונות מאז 2007 החל האגף לקבל תקציבים בסכומים ניכרים המיועדים לתמיכה במוסדות ציבור וברשויות, לשם הקמת מעונות חדשים ושיפוץ מעונות קיימים.
באוגוסט 2007 נחתם סיכום בין רכז התעסוקה דאז במשרד האוצר ובין מנכ"ל משרד התמ"ת דאז, מר גבריאל מימון, ובו נקבע שבשנת 2007 יתווסף לתקציב האגף סכום של 15 מיליון ש"ח לצורך רכישת מבנים יבילים למעונות, וכן כ-5 מיליון ש"ח לשיפוץ מעונות קיימים.
על המשרד לפנות למוסדות או לרשויות כדי שיגישו את בקשותיהם ולבדוק אם הם עומדים בקריטריונים של מבחני התמיכה.
בעקבות העברת התקציב פרסם משרד התמ"ת בנובמבר 2007 הודעה שרשויות יוכלו לקבל בשנת 2008 תמיכה של עד70% ממחיר בנייה או רכישה של מבנה יביל שישמש מעון, לפי קריטריונים והחלטות של ועדת תמיכות6 .
שהוקמה לשם כך לפי נתוני האגף, לתקציב האמור נוספו תקציבים שלא נוצלו משנים קודמות, כך שהסכום שעמד לרשות האגף לבניית מעונות חדשים ולשיפוץ מעונות קיימים ב- 2008 היה כ-23 .
מיליון ש"ח מנתוני האגף עולה שבשנת 2008 אישרה ועדת התמיכות בקשות של עשרים רשו יות לבנות 21 מעונות בתחומן.
הבקשות הסתכמו בכ -23 ,מיליון ש"ח.
ואולם, עד מועד סיום הביקורת, כשנתיים מיום האישור העביר משרד התמ"ת סך של כ -6 מיליון ש"ח, והושלמה בנייתם של .
6 ועדה של המשרד שדנה ומאשרת בקשות תמיכה מתקציב המשרד לפי מבחני התמיכה.
( שישה מעונות בלבד29% ) בחמש רשויות.
שישה מעונות נוספים נמצאים עדיין בהליכי בנייה.
ביולי 2010 דנה ועדת התמיכות בהשלמת המסמכים הנדרשים מהרשויות לצורך מתן התמיכה, ובעקבות הדיון בוטלה התמיכה בתשעה מעונות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין האגף שניצול התמיכה על ידי הרשויות שהגישו בקשה תלוי במגישי הבקשה ולא במשרד התמ"ת, ושאי -הניצול נבע גם מבעייתיות במבחני התמיכה.
כמו כן, 1322 דוח שנתי61ב .
במסגרת הפקת לקחים נקבע בטיוטת מבחני התמיכה לשנת 2010 שאם חלפו שישה חודשים מיום שאושרה הבקשה לתמיכה בוועדת התמיכות, ולא הועברו לידי המשרד המסמכים הנדרשים, תבוטל הזכאות לתמיכה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת ולאגף שבנסיבות שתוארו עליהם לקיים מעקב רצוף אחר היערכותן של הרשויות לניצול התמיכות לבניית מעונות כדי לקדם את הקמתם.
(ב) ביולי 2009 החליטה הממשלה להקצות30 מיליון ש"ח לתקציב האגף בשנת 2010 .
לצורך תמיכה בבינוי מעונות, בהרחבתם או בהסבת מבנים לצורך זה נמצא שעד מועד סיום הביקורת טרם פרסם משרד התמ"ת את המבחנים לקבלת התמיכות, ולכן הרשויות ומוסדות הציבור לא יכלו להגיש בקשה לתמיכה, התקציב לא נוצל, ובניית המעונות התעכבה.
לדברי האגף, תהליך בנייתו של מעון, ממועד אישור התמיכה ועד לאכלוסו, אורך שנתיים עד שלוש שנים.
בתשובתו ציין האגף שבאוקטובר 2010 פרסם משרד התמ"ת טיוטה של מבחני התמיכה להערות הציבור.
(ג) בשנת 2010 הוקצה לאגף תקציב של8 מיליון ש"ח לשכירת מבנים שישמשו מעונות, כדי להגדיל את היצע המעונות בתוך זמן קצר.
בעקבות זאת הודיע משרד התמ"ת על המבחנים לקבלת התמיכה.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, די בתקציב זה לשכור כארבעים מבנים (ללא עלויות שיפוץ, אם יידרש) שישמשו מעונות בני שלוש כיתות במשך שנה, ואף ליותר מכך אם מדובר במעונות קטנים.
בבדיקה נמצא שעד מועד סיום הביקורת הוגשו ארבע בקשות בלבד לשכירת מבנים, וועדת התמיכות טרם נתנה אישור אפילו לשכירת מבנה אחד לקראת שנת הלימודים התשע"א (ספטמבר 2010- יולי 2011 .
) )(ד בשנת 2010 הוקצה לאגף תקציב של 6.
5 מיליון ש"ח לשיפוצים והצטיידות של מעונות.
עד מועד סיום הביקורת טרם פורסמו המבחנים לקבלת התמיכה, ולכן אי-אפשר היה להגיש בקשות, והתקציב לא נוצל.
בתשובתו מינואר 2011 מסר האגף שבדצמבר 2010 אושרו שתי בקשות לשכירות וכי "כחלק מהפקת לקחים בשל מיעוט מגישי בקשות שוקל המשרד.
הפנית סכומי תמיכה אלו לאפיקים אחרים (מבחני תמיכה בשיפוצים או בניה)".
האגף הוסיף שהמבחנים לתמיכה בשיפוצים פורסמו בנובמבר 2010 , וכן שוועדת התמיכות דנה בבקשות, ושבימים הקרובים יישלחו הודעות למקבלי התמיכה.
יוצא אפוא שזה שלוש שנים שמשרד התמ "ת והאגף מקבלים תקציבים לתמיכה בבניית מעונות ובהרחבתם בכל הארץ, ושבשנת 2010 הוקצה תקציב לשיפוץ ולשכירה של מבנים ולהסבתם למעונות, אך בסופו של דבר נעשה מעט מאוד מכל אלה: מבחנ י התמיכה בבניית מעונות טרם פורסמו, התקציב לא נוצל, ובשנים 2008 -2010 הוקמו שישה מעונות בלבד, אף שקיים תקציב לבנייתם של יותר מעשרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען האגף כי "המכשול העיקרי של הפעלת מבחנים אלו נעוץ בדרישות החשכ"ל והיועץ המשפטי לממשלה בנושא תמי כות למטרת בנייה", וכי "הנחיות החשב הכללי והיועץ המשפטי לממשלה טעונות תיקון שיבטיח התייחסות לכלל הזכויות הקיימות במקרקעין וכן יכלול דרישות מתאימות וישימות בהתחשב בזכויות השונות הקיימות.
קיימים חסמים מהותיים המונעים עמידה בדרישות מבחני התמיכה".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 מסר אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) שבעקבות פנייה של משרד התמ"ת בדבר חסם בהקמת מעונות במקרקעין לא מוסדרים הוצע פתרון, אך רק לפני שבועות אחדים פנה משרד התמ"ת שנית וטען שהפתרון אינו עונה על כל החסמים.
לכן בימים אלה נבחנים פתרונות אחרים לטובת קידום הנושא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 מסר משרד המשפטים בין היתר כי "לגבי מבחני הבינוי, לראשונה הוצגו בפנינו בעת הליך התקנת המבחנים החדשים קשיים יישומיים רחבי היקף הנוגעים לחלק נכבד מהגופים.
למיטב הבנתנו לא קשיים אלה מונעים כעת את השלמת התהליך.
אלא הרצון לגבש נוסח אשר יאפשר תמיכה בכלל הגופים.
עם זאת, מובן כי יש לפתור גם קשיים אלה".
עוד מסר כי "על מנת שלא לעכב את השלמת המבחנים עד למציאת פתרונות רוחביים בסוגיה, הונחה המשרד לסיים את הכנת המבחנים, תוך הבהרה כי ככל שיהיה צורך בכך יינתנו פתרונות מקומיים".
בינואר 2011 מסר האגף למשרד מבקר המדינה שבדצמבר 2010 התקיימה פגישה במשרד המשפטים, ובה ניתנו פתרונות לכל הבעיות שהציג משרד התמ"ת, והוחלט להקים ועדה שתדון בבעיות נוספות שיועלו ותציע פתרונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, משרד התמ"ת ו האגף לא היו נמרצים די הצורך בפעולותיהם להגדיל את היצע המעונות המוכרים.
מיום שחדל משרד השיכון לממן באופן מלא את בניית המעונות, קיבלו משרד התמ"ת והאגף תקציב ייעודי לביצוע משימה זו והיו אמורים לסייע בעידוד נשים לצאת לעבודה, אך כאמור, היצע המעונות המוכרים גדל אך במעט.
אשר על כן, על משרד התמ"ת לבחון תחום זה ולדווח לממשלה, לכנסת ולציבור, בהתאם לחובותיו על פי דין7 , על פעולותיו בנדון.
אם הדרישות שבמבחני התמיכה מציבות חסמים, על משרד התמ"ת, החשכ"ל ומשרד המשפטים להסירם בהקדם כדי לאפשר את ניצול התקציב הניתן להגדלת היצע המעונות.
: מעונות במגזר הערבי זה שנים אחדות שעל סדר היום הציבורי בישראל עומדת הקמת מסגרות לגיל הרך במגזר הערבי, בין היתר כדי להגדיל את שיעור השתתפותן של נשות המגזר בשוק העבודה.
בדין וחשבון של בנק ישראל לשנת 20098 צוין שבשנת 2008 עבדו רק %26 מהנשים הער ביות שהיו בגיל העבודה, לעומת 77% מהנשים היהודיות.
בין ההסברים לשיעורי ההשתתפות הנמוכים צוינה הנגישות הפחותה של נשים ערביות לשירותים תומכי עבודה, ובהם מעונות.
7 סעיף79 (ב) לתקנון הממשלה, סע יף 106 ו לתקנון הכנסת וסעיף 5 (א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 .
8 'בפרק על שוק העבודה עמ 208-210 .
לעניין זה יצוין שבדוח שפרסם מינהל מחקר וכלכלה שבמשרד התמ"ת באפריל 2008 נאמד שיעור הפעוטות הערביםהמטופלים במעונות בכ -3% , לעומת כ-17% במגזר היהודי.
עוד עולה מהדוח ששיעור הפעוטות הנמנים על המגזר הערבי מתוך כלל הפעוטות בישראל הוא כ-27% , ולעומת זאת, לפי נתוני האגף, שיעור המעונות המוכרים הפועלים במגזר הערבי הוא כ- 2.
5% בלבד מתוך כלל המעונות בישראל (כ-40 מתוך כ- 1,600 .
) משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1325 .
לאחרונה עסקה בנושא זה ועדת אקשטיין, ובין המלצותיה שהוגשו לשר התמ"ת ביוני 2010 צוין שיש לשאוף לשפר את התשתיות התומכות תעסוקה בין השאר ביישובים ערביים, ובכלל זה את תחום המעונות.
(א) תנאֵי הסף של משרד התמ"ת בשנת 2008 לקבלת תמיכה בבניית מעונות כללו בין השאר דרישה שהרשויות יוכיחו שעומדים לרשותן די מקורות מימון לבנייה ולפיתוח של המבנה שישמש מעון.
משרד מבקר המדינה העיר שקריטריון זה מעכב בניית מעונות ברשויות חלשות, כגון במגזר הערבי ובפריפריה, משום שהן מתקשות לשאת בעלויות ההשתתפות בבנייה, ולכן אינן יכולות לזכות בתמיכתו של משרד התמ"ת.
קריטריון זה יש בו אפוא כדי להגדיל את הפערים בין יישובים מבוססים ליישובים שמצבם הכלכלי קשה9.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הודיע האגף שטיוטת מבחני התמיכה שפורסמה להערות הציבור באוקטובר 2010 ,הופנתה גם למוסדות ציבור שלא כמו מבחני התמיכה שפורסמו בשנת 2008 ,, שהופנו לרשויות בלבד.
כמו כן במבחני התמיכה החדשים מ - 2010 הוגדלו אחוזי התמיכה לרשויות חלשות מ - 70% ל-90% , ולאחרונה אישר החשכ"ל למשרד התמ"ת לתת לרשויות חלשות תמיכה של 95% .
בתשובתו מינואר 2011 הוסיף האגף שלמבחני התמיכהנוסף קריטריון שמעניק עדיפות ליישובים בפריפריה.
(ב) בד בבד יצוין ששבעה מעונות שנבנו לפני שנים אחדות במימון משרד השיכון בשישה יישובים במגזר הערבי10 עדיין לא הופעלו נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2010 .
רק בפברואר 2010 פנה מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, לראשי הרשויות של היישובים הללו כדי שיפעלו לאיוש המעונות האמורים.
מתשובות הרשויות האמורות למשרד מבקר המדינה מאוקטובר ומנובמבר 2010 עולה שבשני יישובים (באקה-ג'ת ורהט) משמשים המבנים כגני ילדים, והם יפונו, לטענת הרשויות, במהלך 2011 ויופעלו כמעונות.
ביתר הרשויות (סח'נין, עראבה, ירכא ואבו סנאן) המבנים עדיין אינם מאוישים כלל, בעיקר עקב צורך בשיפוצים ומחסור בציוד (לטענת כמה מהן).
משרד מבקר המדינה העיר שעל הרשויות האמורות לפעול לאיוש המעונות בהקדם, ועל האגף לקיים מעקב רצוף בעניין זה עד לפתרונו.
(ג) יצוין שהמחסור במעונות ביישובי המגזר הערבי ידוע לאגף זה שנים, אך יש לבצע סקר שימפה את צורכי היישובים לצורך קביעת מדדים בנושא.
רק באפריל 2010 התקשר האגף עם חברה לצורך ביצוע סקר כזה, ולוח הזמנים לביצוע העבודה נקבע לשישים יום.
9 ,לעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 58 א( 2007 ), בפרק על התקשרות עם עמותה למטרות חינוך, עמ' 139 ,154 .
10 סח'נין, עראבה, ירכא, אבו סנאן, באקה-ג'ת ושניים ברהט.
עד מועד סיום הביקורת טרם התקבלו תוצאות הסקר באגף, ולכן עדיין אי -אפשר לקבוע מדדים לבחינת צורכי היישובים במגזר הערבי.
לדברי מנהלת האגף, עורך הסקר הפסיק את עבודתו קודם סיומה, והאגף פועל לביטול ההתקשרות עמו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1327 .
: הרחבת מעגל הסבסוד בפברואר 2007 החליטה הממשלה במסגרת צעדים לצמצום הפערים החברתיים ולהגדלת שיעור ההשת תפות בכוח העבודה להנהיג שיטת סבסוד חדשה שלפיה יוענקו להורים שוברים (ואוצ'רים) למימון שכר הלימוד, וערכם ייקבע לפי מבחני הכנסה.
ההורים יוכלו להשתמש בהם במעונות ובמשפחתונים שיעמדו בדרישות לקבלת רישיון, וכך אפשר יהיה להגדיל את מספר האימהות שישולבו במעגל העבודה בזכות סבסוד ממשלתי.
בהחלטה נקבע שתחילה תיושם תכנית ניסיונית כדי לבחון את יעילות השיטה, ולפי תוצאותיה תורחב השיטה בפריסה ארצית.
הביקורת העלתה שבשנים 2007 -2008 החליטה הממשלה לדחות את מתן התקציב המיועד ליישום ההחלטה, ובסופו של דבר היא לא יצאה אל הפועל.
לדברי מנהלת האגף, אי-אפשר היה ליישם את ההחלטה, שכן האגף אינו אוכף את חובת הרישוי ואינו מנפיק רישיונות, ותהליך הרישוי יוסדר רק כשיתקבל החוק החדש שיסדיר את נושא המעונות בכללותו (ראו להלן בפרק על סדרי הפיקוח על המעונות).
בהיעדר די מעונות מוכרים נמנע סבסוד מהורים הזכאים לכך.
לכן לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להיערך בהקדם להפעלת פיקוח על מעונות רבים ככל האפשר כדי שיותר הורים הזכאים לסבסוד ייהנו ממנו.
כמו כן על המשרד למצוא דרכים לסייע לזכאים לסבסוד, שנבצר מילדיהם לשהות במעונות מוכרים.
התנהלות ועדות הקבלה .
רישום פעוטות למעונות מתקיים מדי שנה במועדים שקבע משרד התמ"ת ושמתפרסמים בעיתונות הארצית.
לפי הנחיות המשרד, בכל מעון שבו מספר הנרשמים בתום תקופת ההרשמה גבוה מהתפוסה המאושרת, תתכנס במעון ועדת קבלה שתפקידה לקבוע מי מהנרשמים יתקבל, לפי סדר קדימויות שעיקריו בשנת 2010 היו אלה: תחילה יועדפו ילדים לאימהות עובדות העומדים בכמה קריטריונים (כגון ילדים שכבר שהו במעון בשנה הקודמת, ילדים בסיכון שהופנו על ידי המחלקות לשירותים חברתיים, ילדים להורים יחידים וילדי עולים חדשים).
לאחר מכן נקבעת העדיפות לפי היקף משרת האם ובהתחשב ברמ ת ההכנסה לנפש במשק הבית (ניתנת עדיפות לבעלי הכנסה נמוכה יחסית).
לפי הנחיות משרד התמ"ת, ועדות הקבלה יורכבו מנציגי המעון והארגון שאליו הוא שייך, מנציג של משרד הרווחה והשירותים החברתיים או של הלשכה לשירותים חברתיים שברשות, וממשקיף של משרד התמ "ת, שעמדתו תהא חל ק ממכלול הנתונים שעל בסיסם תתקבל החלטת הוועדה, והערותיו יירשמו בפרוטוקול.
עוד נקבע בהנחיות שמשרד התמ "ת שומר לעצמו את הזכות לבקר את החלטות הוועדה, ובמקרה הצורך אף לבטלן אם יתגלה שהארגון פעל שלא לפי ההנחיות.
משרד מבקר המדינה בדק מסמכים של ועדות קבלה שהתכנסו במעונות במחוזות תל אביב והמרכז וירושלים בשנים 2009 ו- 2010 :.
להלן הממצאים 1328 דוח שנתי61ב .
: העדפות בניגוד לקריטריונים הביקורת העלתה עשרות מקרים שבהם פעלו הוועדות בניגוד לקריטריונים וקיבלו פעוטות שלא לפי סדר הקדימויות שנקבע בהנחיות.
ברוב המקרים הללו ציינה נציגת משרד התמ"ת בפרוטוקול שהדבר נעשה לדרישת הארגון שאליו שייך המעון, ולעתים אף הוסיפה שהדבר נעשה חרף מחאתה.
כמו כן, נמצאו מקרים שבהם ניתנה עדיפות לפעוטות קרובי משפחה של עובדי הארגונים ולפעוטות שהוריהם עובדים במשרד הביטחון, במשרד ראש הממשלה ובצה"ל.
יודגש שבכל המקרים הל לו לא נמצא שהאגף ביטל את ההחלטות.
להלן דוגמאות: (א) בוועדת קבלה שהתקיימה במעון במאי 2010 קיבלה הוועדה עשרה פעוטות שלא על פי סדר הקדימויות.
בין היתר קיבלה הוועדה פעוט שההכנסה לנפש של משפחתו הייתה כ - 18,000 ש"ח ודחתה פעוטה שהכנסת משפחתה לנפש הסתכמה בכ- 4,000 ש"ח; (ב) בוועדת קבלה שהתקיימה במעון במאי 2009 נמצא שהוועדה העדיפה לקבל פעוטה שאמה עובדת משרד הביטחון, אף שההכנסה לנפש של משפחתה הייתה גבוהה מזו של משפחות של פעוטות אחרים שנדחו; (ג) בוועדת קבלה שהתקיימה במעון ביוני 2010 דחתה הוועדה ילדים רבים לאימהות יחידות עובדות, וכן ילדי עולים חדשים, ומנגד קיבלה לפי דרישת הארגון ארבעה ילדים אחרים שלא עמדו בקריטריונים לקבלת עדיפות.
העדפת פעוטות בניגוד להוראות פוגעת בזכויות ההורים שילדיהם נדחו, והיא בגדר אפליה פסולה ופגיעה באמונו של ציבור ההורים בשירות הציבורי ובנציגיו.
ראוי היה שהאגף, באמצעות נציגותיו בוועדות הקבלה, ימנע מהוועדות לעשות כן מלכתחילה, ומשהתקבלו ההחלטות היה על מנהלת האגף לפעול בנחישות לבטלן בטרם ייושמו, אך פעולות אלה לא נעשו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת משרד התמ "ת להבהיר לארגונים את חומרת העניין, ועל נציגות משרד התמ"ת להקפיד מעתה ואילך לאכוף את הקריטריונים.
בתשובתו מסר האגף כי "המשרד מודע לכך כי עליו לפעול ביתר-נחישות כדי למנוע אפליה פסולה", וכי "המשרד בוחן בימים אלה דרכי פתרון לבעייתיות בהליך הקבלה למעונות, ושם לו למטרה שליקויים אלה לא יחזרו גם בשנת הלימוד ים הבאה".
: פרטי המועמדים וסדרי ניהול המסמכים את החלטותיהן מקבלות הוועדות על סמך מסמכים שמגישים להן ההורים; מסמכים אלה מעידים אם ההורים עומדים בקריטריונים, וכן מאפשרים להשוות ביניהם לצורך קביעת סדר הקדימויות בקבלה למעון.
לפי הנחיות משרד התמ "ת, חובה על ה מעון לרשום בטופס את כל הפעוטות שנרשמו ואת כל נתוניהם החיוניים לדיוני הוועדה.
אין לדון בקבלת פעוט בלא שמונחים בפני הוועדה מסמכים ונתונים מלאים של הוריו.
הבדיקה העלתה שלמרות ההנחיות, חלק מהוועדות דנו בקבלת פעוטות אף שלא היו בפניהן הנתונים הנדרשים.
למשל, נמצא ו ועדות שלא היו בפניהן כלל נתונים על היקף משרת האם או על מספר הילדים במשפחה, ובמקרים אחרים נמצא שהטפסים שבהם רוכזו הנתונים היו חסרים או ערוכים באי -סדר.
בדרך כלל לא נמצאו חישובים מסודרים של ההכנסה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1329 .
לנפש בכל משק בית, אף שבמקרים רבים נתון זה היה מכריע בקביעת סדר הקדימויות.
זאת ועוד, אי -הקפדה על ההנחיות הביאה לאי -שוויון, שכן ועדות מסוימות קיבלו פעוטות אף שהוריהם לא הגישו את כל המסמכים הנדרשים להוכחת זכאותם, ואילו ועדות אחרות לא דנו בפעוטות בגין אי-הגשת המסמכים הנדרשים, וממילא לא קיבלו אותם.
לדעת משרד מבקר המדי נה, שומה על האגף להקפיד שהמעונות ירכזו את הנתונים המלאים הנדרשים קודם לדיוני הוועדות.
נתונים חסרים ותיעוד לקוי פוגמים בתקינות עבודתן של הוועדות ובשקיפותה ומונעים בקרה ראויה על החלטותיהן.
אחד מתחומי הפעולה החשובים והמרכזיים של ה אגף הוא הפעלת מערך פיקוח על המעונות והמשפחתונים, שמטרתו להבטיח שהפעוטות ישהו בסביבה חינוכית-טיפולית נאותה ובטוחה.
כאמור, הבסיס להסדרת פעילות המעונות הוא חוק הפיקוח, אך חוק זה אינו מיוחד למעונות לפעוטות, וחלק מההסדרים הקבועים בו ובתקנות הנלוות אליו נקבעו בש נות השישים של המאה הקודמת ואינם מתיישבים עם הסטנדרטים המקובלים היום לטיפול בפעוטות ולפיקוח שלטוני.
כמו כן, לא מפורטים בו סדרי אכיפה, למעט בנוגע לסגירת מעון.
על חשיבותו של הפיקוח על המעונות ועל הצורך בסטנדרטים עדכניים להפעלתם עמדה בשנת 2006 ועדה מייעצת שמינה מנכ"ל משרד התמ "ת דאז, רענן דינור, בראשות פרופ' לפסיכולוגיה התפתחותית, הגב' מרים רוזנטל (להלן - ועדת רוזנטל).
הוועדה ציינה את הצורך ליישם את חוק הפיקוח על כלל המסגרות לפעוטות ופירטה סטנדרטים חינוכיים, בטיחותיים ובריאותיים שיש לעמוד בהם כדי להבטיח את שלומם ואת התפתחותם התקינה של הפעוטות.
משרד התמ"ת אימץ את המלצות הוועדה בשנת 2006 .
בשנת 2007 גיבש משרד התמ "ת תכנית ניסיונית ליישום הסטנדרטים שעליהם המליצה ועדת רוזנטל בכמה מעונות בשנים 2008 -2010 .
המשרד אף העמיד לצורך כך תקציב של כ -80 מיליון ש"ח לשנות הלימודים התשס"ט -התשע"א (ספטמבר 2008- יולי 2011 ), ובשנת 2008 הקצה לכך תקציב שנתי של 14 מיליון ש"ח, אך הוא לא נוצל משום שהתכנית הוקפאה.
בסופו של דבר, בשנת 2010 החליט משרד התמ"ת לבצע במקום התכנית הניסיונית יישום רוחבי והדרגתי של הסטנדרטים בכלל המעונות, ולהתחיל בסטנדרטים הבטיחותיים.
ואולם, נכון למועד סיום הביקורת טרם החל היישום, ורק בספטמבר 2010 פרסם משרד התמ"ת מכרז שתכליתו למפות תחילה את מצב הבטיחות במעונות המוכרים.
בד בבד מקדמת הממשלה הצעת חוק לפיקוח על המעונות 11 , שמטרתה לקבוע הסדר חדש וכולל לרישוי המעונות ולפיקוח על פע ילותם, ובכלל זה לקבוע סטנדרטים שיחולו בהדרגה הן על המעונות המוכרים והן על מעונות שטרם הוכרו.
התקבלה ההצעה בקריאה ראשונה 2.
כאמור, האגף מפקח הלכה למעשה רק על מעונות שמפעיליהם קיבלו הכרה ממשרד התמ "ת והתקשרו עמו בהסכם לצורך כך.
בהסכם קבועות בין ה יתר .
11 הצעת חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התש"ע- 2010 , ה"ח523.
הוראות להפעלת המעונות ודרישות בתחומי בטיחות, כוח אדם, תזונה וביטוחים פיקוחו של האגף מתמצה בעיקר בבדיקת אופן היישום של ההוראות והעמידה בדרישות.
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר האגף בין היתר כי "המשרד לא יישם את החוק מאחר וחוק זה מיושן ותקנותיו אינן תואמות לסטנדרטים המקובלים כיום בתחום החינוך-טיפול בגיל הרך.
משרד מבקר המדינה העיר שאף אם חלק מהחיקוקים הקיימים מיושנים, על משרד התמ"ת לפעול ליישום סמכויותיו החוקיות בתוקף ובמרץ, ובה בעת לקדם חקיקה עדכנית בנושא.
על ביצוע משימות הפיקוח של האגף מופקדות 12 מפקחות (לעומת תקן נדרש של 15 ), המועסקות בארבעת המחוזות ומפקחות על כ - 1,600 .
מעונות במסגרת עבודתן המפקחות מבקרות במעונות ובודקות מגוון היבטים, בעיקר את סדר היום החינוכי; מצב הבטיחות; תקן כוח האדם והכשרתו; תנאי התברואה; וטיב המזון המוגש לפעוטות.
את ממצאי ביקורי הפיקוח מתעדות המפקחות בדוח מסכם, והוא מועבר לממונה המחוזית, למעון ולהנהלת הארגון שאליו הוא שייך.
כמו כן, הדוחות של כל מעון מרוכזים בתיק המעון במשרדי המחוז.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים של פיקוח האגף על המעונות.
לשם כך נדגמו שבעים תיקי מעונות מארבעת מחוזות האגף, ובהם נבדקו דוחות ביקורי הפיקוח משנת 2005 ועד מאי 2010 :.
להלן הממצאים תדירות ביקורי הפיקוח וניהולם 1.
במצבם ובטיבם של מעונות חלים שינויים תכופים, כגון בלאי של ציוד ומבנים ותחלופה של כוח אדם, ומכאן חשיבותם הרבה של ביקורי פיקוח תדירים.