HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על מקורות להימנע מהתחלת העבודות בפרויקטים שלה בלי אישור ביצוע, ולא להמשיך לסמוך על כך שהרשות תאשרן בדיעבד.
כך תוכל להימנע מהחשש שהרשות לא תכיר בעלויות הביצוע בשל היעדר האישור.
הגשת הפרויקט בחלוקה למבנים בפרויקטים שנבדקו נמצא כי מקורות הגישה לאישור רשות המים את הפרויקטים תוך חלוקתם למבנים באופן מדורג גם לאחר אפריל 2011 - מועד כניסת כללי המים לתוקף.
בהתאמה קיבלה מקורות מרשות המים אישור ביצוע באופן מדורג לכל אחד מהמבנים שהגישה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 הדגישה מקורות כי קבלת אישור ביצוע רק לאחר השלמת מסמכי תקציב הפרויקט כולו, בייחוד נוכח היקפם הגדול של כל אחד מהמבנים בפרויקטים, תביא לידי עיכוב ניכר בלוחות הזמנים להשלמת הפרויקטים.
בתשובתה ציינה הרשות כי בשלב התכנון המפורט הכרחי לחלק את האישור למבנים, בשל ההיקף הגדול של הפרויקטים והאילוצים המחייבים התקדמות הדרגתית בתכנון המפורט ובביצוע.
משרד מבקר המדינה הע יר לרשות המים כי אם היא סבורה שיש מקרים שבהם עדיף מתן אישור נפרד לחלקים שונים בפרויקט, עליה להביא את הסוגיה לדיון ולהחלטה לפני מועצת רשות המים, המוסמכת על פי חוק המים לתקן את כללי המים.
בתשובתה לדוח ציינה רשות המים כי תשקול את תיקון הכללים בהמשך להבהרת האפשרות הזו.
היחס בין הצעות התקציב המפורט של מקורות ובין העלויות בפועל בהצעות התקציב שמגישה מקורות מפורטים בין היתר עלויות העבודה והחומרים.
במקרים שבהם העלויות הוצאו בפועל, לפני הגשת הצעת התקציב, אמורה ההצעה להתבסס על הנתונים הידועים לה המשקפים את העלויות בפועל.
אף על פי כן נמצא כי לעתים מסרה מקורות הצעת תקציב המבוססת על עלויות גבוהות מאלה שהוציאה בפועל קודם להגשת הצעת התקציב14.
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא, כי בפרויקטים של חיבור מתקני ההתפלה שנבדקו מחירי צנרת בקוטר 100 צול שצוינו בתכנונים המפורטים של פרויקטשורק היו גבוהים בכ -30% .
14 'יצויין כי המבקר הפנימי דאז של מקורות הגיש דוח ביקורת פנים מס1/11 בנושא רכש צינורות ביוני 2012.
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מהמחירים שבהם נרכשו, באופן שתקציב הפרויקט בסעיף זה היה גבוה בכ-15 מיליון ש"ח מהעלות בפועל.
ארבע מחמש ההתקשרויות לרכישת צנרת בוצעו לפני הכנת הצעת התקציב, ומכאן שפערי המחירים במקרים אלה היו ידועים למקורות בעת הגשת הצעת התקציב.
לדוגמה, בפרויקט חפץ חיים, לצורך הנחת קטע א' של הצנרת רכשה מקורות בפועל צנרת באורך כ-6,300 מטר ובקוטר100 צול, כ-5,500 מטר מהם בשנת2011 במחירים שבין4,300 ש"ח למטר ל-5,100 ש"ח למטר ובעלות כוללת של כ-30 מיליון ש"ח.
ואילו בהצעת התקציב שהגישה בינואר 2012 לצורך ביצוע קטע א', נקבה מקורות במחיר של 7,045 ש"ח למטר בעבור צנרת באורך כולל של 7,320 מטר, ובעלות כוללת של כ-50 מיליון ש"ח.
כלומר- פער של יותר מ-50% במחיר למטר לעומת המחיר בפועל, המסתכם בכ-20 .
מיליון ש"ח בפרויקט הקמת מערכת המים החמישית נבדקו הזמנות שביצעה מקורות לרכש צנרת בקוטר 80 צול באורך כולל של כ-17,000 מטר, לעומת המחירים שבהם נקבה מקורות בהצעות התקציב שהגישה לרשות המים (בש"ח).
סך מחירי צנרת בקוטר 80 צול שצוינו בהצעות התקציב המפורט שנבדקו היו גבוהים בכ-21.
5% ,מהמחירים שבהם נרכשה הצנרת בפועל ותקציבם היה גדול בכ-13 מיליון ש"ח מהעלות שהייתה ידועה למקורות בפועל בסעיף זה בעת הגשת הצעת התקציב.
הצנרת בשלושה מארבעת המבנים נרכשה עוד לפני שהוגשה הצעת התקציב המפורט, ומכאן שגם כאן פערי המחירים, במקרים אלה, היו ידועים למקורות בעת הגשת הצעת התקציב.
לדוגמה, לצורך הנחת קטע א' של הצנרת רכשה מקורות במרץ 2009 צנרת באורך5,580 מטר ובקוטר80 צול, במחיר של3,075 ש"ח למטר ובעלות כוללת של כ-17 ,מיליון ש"ח ואילו בהצעת התקציב שהגישה ביולי 2009 , נקבה במחיר של4,188 ש"ח למטר ובעלות כוללת של 23 מיליון ש"ח, כלומר פער של36% במחיר למטר לעומתהמחיר בפועל, המסתכם בכ-6 .
מיליון ש"ח בתשובתה מפברואר 2014 ציינה מקורות כי הצעות התקציב שלה מבוססות על אומדן המתכנן לרכש, שאינו ער בדרך כלל למחירים של ההוצאות שהוצאו בפועל לפני הגשת הצעת התקציב אלא ל"מחירי השוק", והוא כולל במחיר גם עלויות נוספות של פחת, תקורת מחסן ראשי, הוצאות ייבוא, ביטוח אחסנה, שמירה והובלות המסתכמות בעלות נוספת של כ-15% לרכש מחו"ל ו-10% לרכש בארץ.
מקורות הוסיפה כי גם גורמי המקצוע המגישים את הצעות התקציב מטעמה אינם ערים למחירי הרכש הספציפיים.
עוד ציינה כי כיוון שממילא תוכר עלות הביצוע לפי המחיר הנמוך שבין הצעת התקציב לעלות בפועל, אין כל חשיבות לסטייה זו, והיא אינה מושתת על הצרכנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי עליה לקיים פיקוח ובקרה נאותים על הכנת התקציב המחייב ולהקפיד שהגורמים האחראים לרכש יעדכנו את מגישי הצעות התקציב בדבר עלות הרכש אם הרכש בוצע לפני הגשת הצעת התקציב.
בכך שהגישה לרשות המים הצעות תקציב שבהן נקובים מחירי צנרת גבוהים באופן ניכר מעלותם בפועל (שהייתה ידועה לה עוד לפני הגשת הצעות התקציב), פעלה מקורות בדרך שהייתה עלולה להטעות את רשות המים, והביאה לאישור תקציבים הגבוהים מאלו הנדרשים לה בפועל.
בכך פגעה ביכולתה של הרשות לפקח עליה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למקורות כי גם אם יובאו בחשבון העלויות הנוספות שהיא ציינה, הן לא מסבירות את הפער המתואר לעיל בין העלויות בפועל ובין הצעת התקציב המחייב.
מכל מקום, נוכח הסטיות הניכרות בין האומדנים לעלויות בפועל, על מקורות גם לבחון דרכים לשיפור הכנת האומדנים.
מקורות חברת מים בע"מ 671 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתשובתה ציינה הרשות כי כאשר הרכש במקורות מבוצע לפני הצעת התקציב, רשות המים "מצפה שמקורות תציג את העלויות בפועל".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להקפיד לדרוש ממקורות לצרף להצעות התקציב שהיא מגישה פירוט מדויק של העלויות שעליהן התבססה בהכנתו, ובפרט אם מדובר בהוצאות שכבר הוצאו בפועל.
נוכח ממצאי הביקורת עליה להגביר את הפיקוח על הצעות התקציב שמגישה לה מקורות.
שינויי לוחות זמנים בפרויקטים ללא אישור רשות המים 1.
מתקני החיבור שמקימה מקורות מיועדים לשמש את מתקני ההתפלה.
על מנת להבטיח את חיבורם לרשת המים עם סיום הקמתם, קבעה ועדת השיפוט של הרשות לוח זמנים מחייב לכל אחד מהפרויקטים של מתקני החיבור.
בעת מתן האישור לתכנון המפורט קובעת ועדת השיפוט למקורות את לוח הזמנים המתוכנן לביצוע הפרויקט.
לאחר הגשת הצעות התקציב המפורטות נותנת רשות המים אישור ביצוע שבו נקבע לוח זמנים מתוכנן לביצוע כל אחד מהמבנים.
באוגוסט2011 פנתה מנהלת אגף הפיתוח ברשות למקורות וביקשה ממנה לבדוק אם תוכל להקדים את לוח הזמנים של פרויקט שורק מאפריל 2013 לדצמבר2012 .
זאת נוכח האפשרות שמפעיל מתקן ההתפלה יקדים את התחלת הפקת המים המותפלים .
לאחר חליפת מכתבים בין מקורות ורשות המים, הודיעה מקורות לרשות המים במאי 2012 כי תוספת העלויות הצפויה בעקבות החשת העבודות תהיה כ-12 מיליון ש"ח.
ביוני2012 כתבה מקורות לרשות המים, כי טרם הועברה תגובת רשות המים "לנושא עדכון התקציב שיידרש במידה ומקורות תידרש להקדים את מועד הקליטה", וכי "התייחסות זו נדרשת על מנת שנוכל לצאת לביצוע העבודות לכשנדרש".
לא נמצא שרשות המים השיבה למקורות, הורתה לה באופן חד-משמעי להחיש את ביצוע פרויקט או עדכנה את תקציב הפרויקט בהתאם לכך.
למרות זאת, ואף שלא שהיה בידה אישור מפורש לכך, החישה מקורות את ביצוע פרויקט באופן שנגרמו לה הוצאות מיותרות בסך 9 .
מיליון ש"ח בתשובתה מפברואר 2014 ציינה מקורות כי "המתנה או השתהות מעבר לנקודת זמן אפקטיבית היתה מייצרת מצב לפיו החשת הביצוע לא היתה אפשרית כלל.
לפיכך החליטה מקורות באופן מושכל מחושב ונכון לבצע את הפעולות הנדרשות לשם החשת הביצוע".
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי היה עליה להימנע מהחשת העבודות ומהוצאת סכום של 9 מיליון ש"ח בלי לקבל את אישור הרשות לכך בכתב.
בתשובתה לדוח ציינה הרשות כי "במספר דיונים ברשות המים הובהר למקורות שאין צורך בהקדמת המועדים, מכיוון שאין סבירות שהמתפיל יקדים את הפעלת מתקן ההתפלה.
הצעת התקציב (9 מלש"ח) להחשת העבודות לא אושרה ע"י אגף הפיתוח ובמקרה זה הסיכון שמקורות לקחה על עצמה לא השתלם" (ההדגשה במקור).
עוד ציינה הרשות כי תשובה זו ניתנה למקורות בעל פה.
יצוין כי לא נמצא תיעוד לדיונים האמורים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי על פי כללי מינהל תקין, היה עליה להשיב בכתב תשובה חד -משמעית לשאלתה של מקורות כי אינה מאשרת 672 דוח שנתי65א .
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 להקדים את הפרויקט.
תשובה מפורשת כאמור הייתה אמורה למנוע ממקורות הוצאות שהיה ספק אם הרשות תכיר בהן.
נמצא כי במהלך הקמת הפרויקטים כונסו מינהלות הפרויקטים מפעם לפעם, ובכל פעם שונו לוחות הזמנים לסיומם של הפרויקטים, זאת בלי לכנס את ועדת השיפוט, שכאמור קבעה את לוחות הזמנים המקוריים.
למשל, ועדת השיפוט קבעה כי לוח הזמנים לסיומו של פרויקט שורק הוא דצמבר 2012 , בישיבת מינהלת הפרויקט ב-24.
09 נקבע לוח הזמנים לסיום העבודות לספטמבר 2012 , ואילו בישיבת מינהלת הפרויקט מ-25.
10 שונה הלו"ז לאפריל2013 .
ממסמכי רשות המים עולהכי אישור הביצוע הראשון למבנה בפרויקט ניתן באוקטובר 2011 (לבריכתשורק 1) ,ומועד הסיום שנקבע בו היה יוני 2013 .
, תאריכים שונים מאלה שקבעה ועדת השיפוט בתגובתה על הדוח ציינה רשות המים כי בעת שאושרו הפרויקטים עדיין חל הסכם העלויות וטרם חלו כללי המים, וכי היא רואה בשינוי לוחות הזמנים במינהלת הפרויקטים הליך נכון, שכן בפועל המעקב והבקרה על הפרויקטים בוצעו במינהלות הפרויקטים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי למינהלות הפרויקט אין סמכות פורמלית לקביעת תקציב הפרויקט או לוח הזמנים שלו, לא לפי הכללים ולא לפי הסכם העלויות שקדם להם.
לפיכך על מקורות והרשות להקפיד שכל שינוי בלוח הזמנים יבוא לידי ביטוי בהחלטה של הגורם המוסמך מטעם רשות המים ובאישור ביצוע מתאים.
הדבר נועד למ נוע אי-הבנות כדוגמת אלה שחלו בפרויקט שורק.
אם מסתמנת חריגה מלוחות הזמנים שנקבעו במסגרת אישור הביצוע, על רשות המים ומקורות להקפיד ולדון אם לאשר את החריגה בוועדת החריגים.
שינוי התוואי ועדכון תקציב הפרויקט על פי כללי המים, ועדת השיפוט ברשות המים מוסמכת לקבוע את החלופה ההנדסית המועדפת שעליה תבסס מקורות את התכנון המפורט של הפרויקט.
בביקורת נמצא כי מקורות שינתה וקיצרה בפרויקט שורק את התוואי להנחת קו 100 '(מבנה מס30150 - להלן הקו), ועקב כך הופחתה העלות הכוללת הצפויה שלו בכ-60 מיליון ש"ח.
כמו כן, פיצלה מקורות את הקו המקורי, שהיה שייך למבנה אחד, בין כמה מבנים אחרים.
מקורות לא הפנתה את תשומת לבה של רשות המים לשינויים המפורטים לעיל, וזו לא שינתה את תקציב המבנים הכלולים בפרויקט ואת אורך הקו לאחר השינויים.
לפיכך תקציבי המבנים כבר לא שיקפו את העלות הנדרשת להם, ובכך נמנעה מהרשות האפשרות לקיים בקרה תקציבית נאותה על הפרויקט.
בביקורת נמצא כי מקורות לא הביאה כמתחייב, את שינוי התוואי לאישורה של ועדת השיפוט, שהיא המוסמכת לקבוע את החלופה ההנדסית לפרויקט.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה רשות המים כי לדעתה אין מדובר כאן בבחירה בחלופה הנדסית המחייבת שיפוט מחדש.
מקורות חברת מים בע"מ 673 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רשות המים לא קבעה בצורה ברורה וחד משמעית מהו שינוי בחלופה ההנדסית שמחייב אישור ועדת השיפוט.
לדעת משרד מבקר המדינה על רשות המים להגדיר במפורש אילו שינויים בחלופה ההנדסית מחייבים פנייה לוועדת השיפוט.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות ולרשות המים כי היה עליהן לעדכן את תקציבי המבנים השונים ולשנות בהתאם לכך את תקציב הפרויקט כולו, כדי להבטיח קיום בקרה תקציבית נאותה על הפרויקט.
פערים באומדנים וחריגות בתקציבי המבנים, בפרויקטי חיבור מתקני ההתפלה פרויקט שורק על פי נוהלי הרשות15 , הצעת תקציב החורגת מהתקציב שנקבע באישור לביצוע תכנון מפורט של מבנה בפרויקט מצריכה אישור של ועדת החריגים, אלא אם כן הוכיחה מקורות כי חריגה בביצוע אחד מהמבנים הכלולים בפרויקט לא תשפיע על המסגרת התקציבית הכללית של הפרויקט.
בדיון של ועדת השיפוט ב-4.
10 נקבע האומדן התקציבי הכולל של פרויקט שורק בסך492 מיליון ש"ח, וכן נקבע אומדן נפרד לכל אחד מהמבנים שבפרויקט.
האומדן שנקבע להקמת מבנה תחנת השאיבה היה 146 ,מיליון ש"ח.
לאחר הוספת הוצאות בגין תכנון, ניהול, פיקוח הוצאות בלתי צפויות והצמדה למדד (למועד בקשת אישור הביצוע) התעדכן האומדן לכ -192 .
מיליון ש"ח בבקשה לאישור הביצוע והצעת התקציב המחייב שהגישה מקורות בספטמבר 2011 צוין כי תקציב התחנה הוא 229 מיליון ש"ח- כלומר חריגה של כ-37 .
מיליון ש"ח נמצא כי רשות המים אישרה למקורות את הצעת התקציב החורג למבנה התחנה שהגישה ונתנה לה אישור ביצוע להקמתו.
בשלב זה לא הוכיחה מקורות כי חסכה בעלויות של מבנה אחר בפרויקט, מה שעשוי היה לאפשר את החריגה, וועדת החריגים של רשות המים לא נתנה לה אישור לכך.
לא נמצאו ברשות המים מסמכים המתעדים את הנימוקים להחלטה.
יצוין כי על פי כללי המים, ועדת החריגים של רשות המים רשאית לאשר חריגה בהיקף מוגבל לכל הפרויקטים שבוצעו במסגרת תכנית הפיתוח של מקורות באותה שנה.
בשנת 2012 היה סכום החריגה המותרת 44 מיליון ש"ח, ובשנת2013 - 41 מיליון ש"ח.
כלומר, מבנה תחנת השאיבה בפרויקט שורק לבדו חרג מתקציבו בסכום השווה כמעט לסך כל החריגות שוועדת החריגים ברשות המים מוסמכת לאשר במשך השנה כולה.
אומדן הוצאות התחנה שהכינה ביוני 2011 יחידת הפיתוח במקורות היה153 מיליון ש"ח לפני בצ"מ, שהם כ-192 מיליון ש"ח לאחר בצ"מ והצמדות, ואותה יחידת פיתוח הגישה בספטמבר 2011 הצעת תקציב מחייב בסך 229 מיליון ש"ח.
מקורות לא הציגה למשרד מבקר המדינה הסבר מפורט ומנומק לפער העצום - בסך כ-37 מיליון ש"ח- בין האומדן ובין התקציב שביקשה.
15 נוהל לבחינת בקשות לאישור חריגה מאישור לעריכת תכנון מפורט או מאישור ביצוע, להגשתן ולאישורן מאוגוסט 2011 .
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים ולמקורות כי היה עליהן להביא את החריגה בתקציב מבנה התחנה לפני ועדת החריגים כדי שתחליט אם לאשרה.
פרויקט חפץ חיים ועדת השיפוט אישרה במרץ 2011 את התכנון הכללי של פרויקט חפץ חיים.
סך ההשקעות הכולל בפרויקט בשלב א' תוקצב בכ-560 מיליון ש"ח.
נמצא כי אומדן התכנון הכללי של המבנים היה גבוה ב- 40%-20% .
מהתכנון המפורט בתשובתה מפברואר 2014 ציינה מקורות כי הציגה אומדני תכנון שבמסגרתם הובאו בחשבון מצבים בלתי צפויים כדי שלא להציג אומדן חסר.
עוד ציינה כי אין לה כל תמריץ ל"נפח אומדנים", שכן ניפוח כזה לא זו בלבד שיפריע לתעדוף פרויקטים, אלא גם יגרע ממנה פרויקטים נוספים.
התכנון המפורט אִפשר להוזיל עלויות בהשוואה לתכנון הכללי בשל שינוי שעשתה מקורות במפרט הביצוע.
כמו כן ציינה כי ביצעה בדיקה כלכלית הנדסית לגבי התכנון המפורט בשל העלויות הגבוהות שנקבעו במסגרתו, ולשם כך שכרה יועץ חיצוני שהמליץ על שינוי בתכנון לאחר שקיים סדרת ניסויים.
עוד ציינה כי היא שוקדת כל העת על דיוק באומדנים ומיישמת נדבך נוסף בין התכנון הכללי ובין התכנון המפורט שהוא התכנון המוקדם.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי הגשת הצעת תקציב בסכום הגדול ביותר מ-115 מיליון ש"ח מהנדרש בפועל עלולה לפגוע ביכולתה של רשות המים לקבל החלטה נכונה בשלב האישור של הפרויקט, בקביעת סדרי עדיפויות לעומת פרויקטים אחרים במשק המים ובשלב אישור תכנית הפיתוח הרב -שנתית של מקורות.
כמו כן עלול הדבר לפגוע ביכולתה של מקורות עצמה להכין תכנית פיתוח מיטבית, שכן הוא גורם להקצאת תקציבים שאינה מבוססת דייה.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי עליה לבחון גם את הסיבות לפערים הגדולים שבין אומדני התכנון הכללי ובין התכנון המפורט.
על מקורות לדון בקביעת נהלים והוראות שיסייעו לכך שהתכנון הכללי יהיה מדויק יותר, על מנת להבטיח שבעת הכנת תכנית הפיתוח ואישורם של הפרויקט ים השונים יעמדו לרשות מקבלי ההחלטות נתונים מבוססים ומדויקים ככל האפשר.
רכש צנרת בקוטר 100 צול לפרויקטי מתקני החיבור בעת שוועדת השיפוט מחליטה אם לאשר פרויקטים היא בוחנת את החלופות ההנדסיות השונות, ובכלל זה קובעת באופן עקרוני את אורך הצנרת הכולל בכל אחד מהפרויקטים.
בישיבת ועדת השיפוט במרץ 2010 , שבה היא דנה בפרויקט שורק, נקבע כי יש צורך בקווים מחברים בקוטר 100 צול ובאורך של כ-9.
5 ק"מ; בישיבת ועדת השיפוט במרץ2011 , שבה נידון פרויקט חפץ חיים, נקבע כי יש צורך בקווים מחברים בקוטר 100 צול באורך של כ- 15.
ק"מ על פי חוק חובת המכרזים, ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות המכרזים או התקנות), חלה על מקורות החובה לבצע את התקשרויותיה בדרך של מכרז, למעט בנסיבות מסוימות ובתנאים שנקבעו בתקנות.
מקורות חברת מים בע"מ 675 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 במקורות פועלות כמה ועדות מכרזים, ובהןועדת קניות וייצור (להלן - ועדת הקניות) שעל פעולתן חל נוהל ועדות מכרזים וסוגי התקשרויות.
להלן יפורטו ליקויים שהעלתה בדיקת מבקר המדינה: חלוקת הרכש ל"מנות קטנות" בהתייחסות מינואר 2011 שנתנה יחידת שירותי ההנדסה במקורות, למנהל יחידת הרכש במקורות בעניין רכש צינורות פלדה בקוטר 100 צול היא המליצה לו לבחון אפשרות של התקשרות במסגרת שנתית בכמות של מספר קילומטרים, באופן שיאפשר אספקת צינורות סדירה במחיר נמוך יותר בהשוואה להזמנות במנות קטנות.
בפועל, מקורות רכשה בשנים 2013 -2008 צנרת בקוטר100 צול, באורך כולל של כ- 25 "קמ, בסכום כולל של כ -120 מיליון ש"ח ב-15 התקשרויות.
בביקורת לא נמצא תיעוד לכך שהנהלת מקורות התייחסה להמלצת יחידת שירותי ההנדסה ובחנה את האפשרות לבצע רכש מרוכז של צנרת בקוטר 100 צול בעבור הפרויקטים.
בפועל היא ביצעה את רכש הצנרת בכמויות קטנות בכל פעם ובמחירים משתנים.
בתשובת מקורות מפברואר 2014 היא ציינה כי האפשרות לביצוע רכש מרוכז נבחנה על ידי גורמי המקצוע הרלבנטיים ברכש, ונדחתה על ידם בשל מגוון של שיקולים מקצועיים, כלכליים ותפעוליים.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי לא נמצא תיעוד לבחינה זו.
כבר בעת אישור התכנון הכללי בועדות השיפוט כמפורט לעיל, היה ידוע כי לפרויקטים תידרש צנרת באורך כולל של כ-25 ק"מ.
על מנת להבטיח עמידה בלוחות הזמנים של הפרויקטים וביצוע של הרכישה בתנאים המיטביים למקורות, הן מהיבט עלות הרכש והן מהיבט יעילות האספקה, היה על מקורות להיערך בהתאם לכך ולקיים עבודת מטה שבמסגרתה ייבחנו החלופות לאופן ביצוע הרכש והסיכונים הכרוכים בהן.
בדיון של ועדת הקניות של מקורות ביוני 2012 צוין כי עיכוב בביצוע הפרויקט בשורק עשוי לגרום נזק תדמיתי והפסד כספי למקורות בהיקף של כ-500,000 ש"ח ליום, עקב אי-קליטת המים בהתאם להסכמים שבין המתפיל למדינה.
רכישת הצנרת הייתה הגורם העיקרי לעיכוב הפרויקט בשורק.
בדיונים של מינהלת הפרויקט בשורק בינואר ובפברואר 2011 צוין כי ספק ב', שממנו הוזמנו הצינורות, אינו מצליח לייצרם.
אף שמינהלת הפרויקט העלתה את הבעיה באספקת הצינורות כגורם מעכב, מקורות לא הציעה פתרון מקיף לבעיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי בהתחשב בהיקף הפרויקטים, בחשיבותה של אספקת הצנרת לקידום הפרויקטים, ובסיכון של נזק והפסד הכרוך בעיכוב בביצועם, היה עליה לבצע עבודת מטה סדורה, כדי להבטיח היערכות מיטבית לביצוע הרכש.
בתשובתה מפברואר 2014 , ציינה מקורות כי "ביצעה הזמנות בהתאם לצרכים ליכולת.
ולמלאי המצוי אצל כל אחד מן הספקים ובכך הבטיחה יעילות מרבית תוך חסכון בעלויות אחסון ושמירה מוקפדת על איכות המוצר.
התנהלות מקורות מנעה תלות בספק יחיד זר, ובפרט בנסיבות של היעדר יציבות פוליטית המשליכות על אמינות האספקה".
עוד ציינה כי 676 דוח שנתי65א .
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 " למרות ניסיונותיה החוזרים להגדיל את מעגל הספקים בהליכים התחרותיים שערכה, קיבלה מקורות תמיד את אותן התוצאות - שתי הצעות בלבד שנתקבלו מהספק המקומי והספק הזר".
ליקויים בהליך הרכש בביקורת נמצא כי בדצמבר 2010 בוצעה הזמנה של צנרת באורך1,500 מ' בעלות כ-7.
7 מיליון ש"ח מספק א', אף שווע דת הקניות, שדנה באותה הזמנה, אישרה באוקטובר אותה שנה רכישת צנרת באורך 1,200 מ' בעלות6 מיליון ש"ח בלבד.
על פי התקנות, אם ועדת המכרזים מחליטה לאשר התקשרות בפטור ממכרז, עליה לציין על אילו מסוגי הפטור שנקבעו בתקנות התבססה החלטתה.
בביקורת נמצא כי במרץ 2011 ובמאי 2011 אישרה ועדת הקניות רכש מספק א' בהיקף של 13.
8 מיליון ש"ח בהתאמה ובסה"כ כ-26.
מיליון ש"ח ללא מכרז מפרוטוקול ועדת הקניות עולה כי הוועדה לא סיווגה את ההתקשרות בהתאם לתקנות.
על פי פסיקת בית המשפט, "פרוצדורה זו, במסגרתה נדרשת ועדת המכ רזים לסווג את סוג ההתקשרות.
אינה ענין טכני גרידא.
הוראות אלה נועדו להבטיח, באמצעות מנגנוני בקרה וביקורת, כי הפטור יינתן במקרים המתאימים"16 .
בתשובתה למבקר המדינה ציינה מקורות כי שתי ההחלטות למתן פטור ממכרז מפנות להחלטות קודמות של ועדת הקניות, ולפיהן נקבע הספק כספק יחיד בהסתמך על חוות דעת שניתנה לצורכי אותן רכישות, מ-3.
11 ,וההחלטה לרכוש שוב מאותו ספק התקבלה בשל העובדה שבאותה עת לא היה בארץ ספק המסוגל לבצע את ההתקשרויות, ולפיכך ההתקשרות מסתמכת על תקנה 3(31.
) משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי ההפניה להחלטות של מכרזים קודמים בהם עסקה הוועדה אינה יכולה לשמש תחליף לקבלת חוות דעת עדכנית מהגורם המקצועי הרלוונטי כנדרש בתקנות.
בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה למקורות כי כשוועדת הקניות מחליטה על אישור התקשרות ללא מכרז, עליה לפעול בהתאם להליך הקבוע בתקנות.
בין היתר, עליה לסווג את הפטור ולהקפיד שההתקשרות בפטור ממכרז תעמוד בתנאי החוק והתקנות כמתחייב.
רשות העתיקות17 ממלאת תפקידי מפתח באכיפת חוק העתיקות, התשל"ח-1978 (להלן- חוק העתיקות).
על פי חוק העתיקות, אין לבצע חפירות אלא על פי רישיון חפירה ממנהל רשות העתיקות, ובהתאם לתנאי הרישיון (להלן - רישיון חפירה).
בשלב הראשון מתבצעות חפירות .
16 עע"ם5498/09 ניו - אלי בנמל בע"מ נ' אוצר מפעלי ים המלח בע"מ ואח', לא פורסם ניתן ביום 11.
17 רשות העתיקות הוקמה באוגוסט1989 על פי חוק רשות העתיקות, התשמ"ט-1989.
מקורות חברת מים בע"מ 677 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בדיקה18 .
מטרתן לקבוע אם יש צורך בחפירות הצלה ואם כן, מהו היקפן הנדרש.
חפירות הצלה הן חפירות שמנהל רשות העתיקות דורש לבצען כתנאי למתן אישור לביצוע פעולות באתר עתיקות.
מטרתן לתעד את העתיקות באתר לפני הריסתו, בינויו או כיסויו.
אם מקורות מוצאת עתיקות במסגרת עבודות להקמת תשתיות מים, עליה להודיע על כך למנהל רשות העתיקות ועליה להפסיק את העבודות.
רשות העתיקות מודיעה למקורות אם יש צורך בביצוע חפירות במקום.
על מקורות להימנע מהמשך ביצוע העבודות עד לקבלת אישור בכתב מרשות העתיקות.
תקנות העתיקות (אגרות למתן אישור פעולות), התשס"א-2001 (להלן- תקנות העתיקות), מסמיכות את רשות העתיקות לגבות אגרות עבור חפירות הצלה שהיא מבצעת.
מגוף ציבורי, המוגדר בתקנות בין היתר כחברה ממשלתית, היא רשאית לגבות אגרה בעד ביצוע חפירות בדיקה - 640 ש"ח למ"ר (לפי שטח החפירה), ועל חפירת הצלה היא רשאית לגבות סך990 .
ש"ח למ"ר נמצא כי במסגרת פרויקט הקמת מערכת המים החמישית ופרויקט חיבור מתקני ההתפלה חייבה רשות העתיקות את מקורות במימון חפירות הבדיקה בסכומים גדולים בהרבה מסכומי האגרות שנקבעו בתקנות העתיקות לגבי חברות ממשלתיות.
לטענת רשות העתיקות, על מקורות לשלם לה סכומים שיכסו את כל עלויות חפירות הבדיקה בפועל.
בעניין זה מתגלעות מחלוקות בין רשות העתיקות למקורות, המעכבות פרויקטים וגורמות להגדלת עלויותיהם19 .
נמצא כי מקורות פנתה כמה פעמים לרשות העתיקות בעניין המחלוקת האמורה, אך בסופו של דבר שילמה לה את הסכומים הגדולים שדרשה כדי להימנע מהנזקים הכרוכים בעיכוב הפרויקטים.
לדוגמה: לצורך ביצוע חפירת בדיקה של רשות העתיקות בפרויקט חיבור מתקן ההתפלה בחפץ חיים שלחה רשות העתיקות הצעת מחיר למקורות, המבוססת על עלות ביצוע העבודה לטענתה, ולא על המחיר הקבוע בתקנות העתיקות.
בנוגע לדרישה זו כתבה במאי 2012 היועצת המשפטית של מקורות ליועץ המשפטי של רשות העתיקות: "אנו עומדים חסרי אונים אל מול דרישה זו, שכן כל עיכוב בעבודות בפרויקט לאומי זה, משמעותו עיכוב בחיבור מתקני ההתפלה למערכת המים הארצית במסגרת המוביל הארצי החדש.
עיכוב זה לא יוכל לספוג משק המים.
" והוא אף יגרום "לעלויות עצומות המושתות כולן על משק זה".
היועצת המשפטית של מקורות ביקשה את טיפולו של היועץ המשפטי של רשות העתיקות בנושא, והודיעה כי מקורות תשלם את הסכום הנדרש "תוך שמירת זכויות".
פניות דומות, ותשלומים "תחת מחאה" בוצעו לגבי מבנים נוספים בפרויקטים כגון בקטע שבין שער הגיא לאשתאול הנכלל בפרויקט המערכת החמישית.
רשות העתיקות השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2014 כי לפי עמדתה"פרויקט מערכת המים החמישית הינו פרויקט ממשלתי.
ועל כן חלה עליו החלטת הממשלה מס' 1840[20 ] .
18 ,)חפירת בדיקה הוגדרה בתקנות העתיקות (אגרות למתן אישור פעולות התשס"א-2001 , או בהנחיה של]מנהל רשות העתיקות[ כ"חפירה המתבצעת על ידי ארכיאולוג מטעם המנהל ארכיאולוג כאמור, והנערכת בהתאם להוראות המנהל כדי לעמוד על היקף, סוג, עומק וטיב העתיקות המצויות בשטח לצורך קביעת התנאים לפי סעיף 29 לחוק" שבהם מתנה רשות העתיקות את מתן האישור לביצוע פעולות באתר עתיקות.
19 על פי נתוני מקורות, עלויות ביצוע החפירות של רשות העתיקות בשני הפרויקטיםהסתכמו בכ -5 מיליון ש"ח.
20 בהחלטת ממשלה1860 מיוני2000 בנושא מימון של פיקוח ארכאולוגי, חפירות בדיקה וחפירות הצלה נקבע כי "כל משרד ממשלתי או גוף אחר הפועל מטעם המפתחים או המבצעים עבודות אחרות במקרקעין המוכרזים כאתר עתיקות ישאו מתקציבם בעלות המלאה של הביצוע של הפיקוח, חפירות בדיקה וחפירות הצלה".
עוד נקבע בהחלטה האמורה כי יותקנו תקנות לגבי גורמים שהחלטת הממשלה אינה חלה עליהם.
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ומכאן שהחיוב עבור ביצוע חפירות ארכיאולוגיות הינו על פי העלות המלאה של הביצוע בפועל ולא על פי תקנות האגרות".
מקורות השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא חולקת על עמדת רשות העתיקות.
לגבי 11 המבנים שביצעה מקורות ואשר בדק משרד מבקר המדינה, אשר בוצעו בהם עבודות חפירה על ידי רשות העתיקות, ההפרש בין העלות לפי התקנות ובין העלות בפועל שדרשה רשות העתיקות הסתכם בכ-2.
מיליון ש"ח על פי חוק העתיקות, אם רשות העתיקות מסרבת לתת אישור לביצוע עבודות, ניתן לערור על כך לוועדת הערר שליד המועצה לארכאולוגיה.
על החלטת ועדת הערר ניתן לערער לפני בית המשפט לעניינים מינהליים.
אולם מכיוון שמדובר במחלוקת בין חברה ממשלתית ובין רשות שלטונית, ומכיוון שניסיונותיה של מקורות ליישב את המחלוקות עם רשות העתיקות לא הביאו ליישובן, היא פנתה במרץ 2013 , בהתבסס על הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה21 (להלן- הנחיית היועמ"ש), לממלא מקומו של מנהל רשות החברות כדי שיפעל ליישוב הסכסוך.
במכתבה הסבירה מקורות כי היא מתקשה להתמודד עם נושא זה, מכיוון שהיא אינה יכולה לבצע פיתוח באזורים שנדרש אישור לבצע בהם עבודות בלא לשלם את הסכומים שדורשת רשות העתיקות.
על פי הנחיית היועמ"ש, אם לא יושב הסכסוך בתוך זמן סביר ממועד הפנייה למנהל רשות החברות הממשלתיות (להלן - מנהל רשות החברות), יפנה מנהל רשות החברות את הסכסוך לטיפולו של היועץ המשפטי לממשלה או לגורם אחר שהוא קבע.
על היועץ המשפטי לממשלה לפעול ליישוב המחלוקת, ואם לא יצליח בכך בתוך זמן סביר - יחווה דעתו לפני הצדדים בעניין האופן שבו יש לפעול בהמשך.