HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי מקדמי ההתייעלות ששימשו את משרד הביטחון בבדיקות ההתאמה התבססו על ניסיונם של היועצים הפיננסיים ועל מכרזים קודמים , בערכים 115שבוצעו.
עם זאת, מקדמים אלה יושמו רק בחלק מהפרויקטים , ולעיתים נעשה שימוש במקדמים שונים בין שלב ההקמה לשלב 116שונים התפעול בלא לספק הסבר מבוסס לצעדים אלה.
, OECD , Review of Public Governance of Public-Private Partnerships in the United Kingdom 113 .
38 'עמ - תהליכי העבודה לביצוע פרויקטים בשיתוף המגזר 40.
068 משרד הביטחון, הוראה מספר 114 .
2012 ), אופק רחב (אוגוסט 2006 בבדיקות ההתאמה של עיר הבה"דים (יולי 115 לתפעול, אופק רחב 20%- להקמה ו 15% - )2006 בבדיקות ההתאמה של עיר הבה"דים (יולי 116 .
לתוצאת הערך הנוכחי הנקי בהשוואה לחלופה התקציבית 5% - )2012 (אוגוסט 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי657 משרד האוצר | משרד האוצר | משרד הביטחון מסר בתשובתו כי שיעורם של מקדמי ההתייעלות מושפע הן מציר הזמן ומתהליך הלמידה והן מתכולת הפרויקט ומהנחות העבודה שלפיהן נבנו האומדנים.
לפיכך אומדני פרויקטים מאוחרים נשענו על תוצאות פרויקטים קודמים ומכילים בבסיסם מקדמי התייעלות.
לדעתו של משרד מבקר המדינה, ראוי להגדיר בנוהל הנחיות לאופן השימוש במקדמי התייעלות שתשקף את התועלות מהסינרגיה הקיימת בין השלבים השונים בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי, וזאת לאחר בחינה פרטנית ומבוססת של שיעור פוטנציאל ההתייעלות בכל פרויקט.
מבדיקה של צוות הביקורת באחת מחמש בדיקות ההתאמה שביצע משרד עולה כי מקדם ההתייעלות יושם על כלל תזרים הפרויקט המהוון 117הביטחון לפי עלותו בשיטה התקציבית במקום על עלויות הבינוי והתפעול בלבד.
השימוש הנרחב בהנחת ההתייעלות גרר הפחתה בתחשיב של עלויות הפרויקט המתווספות עקב יישום המתווה, בהן עלויות מימון ועלויות העסקת יועצים, אשר אינן מושפעות מפוטנציאל החיסכון של הסינרגיה בין שלבי הפרויקט.
יישום מקדם התייעלות על עלות הפרויקט בשיטה התקציבית PPP עלול לגרור הטיה בתוצאת הבדיקה לטובת יישום מתווה של באמצעות מתן יתרון בגובה מקדם ההתייעלות שהונח.
2012 בדיקת ההתאמה של אופק רחב (אוגוסט 117 658 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה העלויות הייחודיות של המתווה כל הוצאה של המגזר הפרטי והציבורי הקשורה לפרויקט, ישירה או עקיפה, תגולם בהצעת המחיר ולכן הכרחי שתשוקף באומדן העלויות.
שותפות ציבורית-פרטית נושאת עלויות ייחודיות הנוספות על הקיימות בשיטה התקציבית, וזאת בשל מורכבות המתווה ואופיו.
המרכזית שבהן היא הוצאת המימון אשר נובעת מגיוס הון בידי המגזר הפרטי ומטילה על הפרויקט התחייבויות מסוגים שונים.
הראשון, חוב בכיר, הוא הכספים שנטל המגזר הפרטי מגופים מממנים ועל כן החזרם יובטח במנגנוני ההגנה בהסכם הזיכיון; האחר, חוב נחות, הוא ההון העצמי שהשקיע הזכיין והוא נושא תשואה גבוהה יותר המשקפת את מערך הסיכונים שנטל הזכיין ולכן אינו מובטח.
פרט לעלויות המימון, יש עלויות אינהרנטיות נוספות שעלותן המצטברת עשויה להיאמד בעשרות מיליוני שקלים, ואף ששיעורן עשוי להסתכם באחוזים ספורים מתקציב הפרויקט, ראוי לשקפן בבדיקות ההתאמה.
בדיקתו של משרד מבקר המדינה העלתה כי המודל הפיננסי שבדיקת ההתאמה של חטיבת תשתיות ופרויקטים מסתמכת עליו, אינו מקיף את כל העלויות הייחודיות הנובעות מהקמת הפרויקט בשיתוף המגזר הפרטי.
בפרט אין במודל ביטוי לעלויות אינהרנטיות הנוספות על ההוצאות הנובעות ממימון הפרויקט בשיטה זו, לרבות עלויות הביטוח, התקורה של חברת הפרויקט והעסקת יועצים חיצוניים.
אף ששיעורן הוא אחוזים ספורים מתקציב הפרויקטים, היעדר שיקופן עלול להטות את תוצאת בדיקת ההתאמה במקרים שבהם אין פער מהותי ביחס לשיטה התקציבית.
אופייה המורכב של השותפות מחייב להעסיק הן במגזר הפרטי והן במגזר הציבורי מגוון של יועצים מקצועיים, בהם משפטנים, מומחים טכניים, מומחים להנדסה ואנשי כלכלה.
העסקת יועצים חיצוניים מטעם המגזר הציבורי בעלות גבוהה משקפת את מומחיותם הייחודית בתחום, ובפרט בניהול הליך של הקמת שותפות ציבורית- פרטית ארוכת-טווח, הנבדל במהותו מהתקשרות במכרז סטנדרטי לרכישת שירותים מהמגזר הפרטי.
באופן דומה, המגזר הפרטי מעסיק קבוצת יועצים חיצוניים לשם הבטחת קיומה של הצעה תחרותית לצד שמירה על תשואה ועל הקצאת סיכונים הגיונית בין הצדדים.
נציגי חטיבת תשתיות ופרויקטים מסרו לצוות הביקורת כי עלותה של העסקת יועצים חיצוניים בידי המגזר הציבורי נדרשת בכל חלופת ביצוע ולכן אינה זוכה להתייחסות מיוחדת בבדיקת ההתאמה.
באופן דומה, עלות העסקתם בידי המגזר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי659 משרד האוצר | משרד האוצר | הפרטי מיוחסת למגישי ההצעות, ללא תלות בפרויקט הנבחן או בזכייה במכרז להקמתו, ולכן אינה יוצרת התחייבות עודפת ביחס לחלופות האחרות.
בניגוד לנטען, בדיקתו של משרד מבקר המדינה העלתה כי עלותה של העסקת יועצים חיצוניים מטעם המגזר הפרטי נכללת בהצעת המחיר של המציעים בהתאם להיקף השימוש בכל פרויקט ואינה גורעת מדרישת התשואה להון, וזאת אף שרבות מהוצאות אלו נוצרו טרם ההכרזה על הזוכה במכרז.
יתרה מזו, אופי ההתקשרות עם המגזר הפרטי ומורכבותה יוצרים התחייבויות במונחי זמן וכסף הגבוהות מאלה שבהליך של מכרז רגיל.
לדעתו של משרד מבקר המדינה, ההנחה כי עלויות המכרז עבור המגזר הציבורי הן אותן העלויות על אף העסקת יועצים חיצוניים מקצועיים ולתקופה ארוכה, אינה תואמת את מאפייני המתווה המובהקים.
לפיכך על חטיבת תשתיות ופרויקטים לשקף במודל הפיננסי את עלות העסקתם של היועצים החיצוניים של שני הצדדים, אם בהגדלת התשואה להון הנדרשת מצד הזכיינים ואם בהכללתה בתקציב הפרויקט.
עלות נוספת שאינה משתקפת במודל הפיננסי נובעת מהקמת חברה ייעודית ) עבור הפרויקט שהזכיין הנבחר נדרש להקים.
לחברה זו הוצאות תקורה אשר SPC( הכרחיות לשם הבטחת פעילותה התקינה; שיעורן מוערך באחוז אחד עד שני אחוזים והן מתומחרות בהצעת המחיר של הזכיינים.
בדיקתו 118מכלל הוצאות הפרויקט של משרד מבקר המדינה העלתה כי החטיבה אינה מציגה עלויות אלו בבדיקות ההתאמה אף שאי אפשר לייחסן לבעלי החברה ואף שהן חלק בלתי נפרד מהעלות של פעילותה התקינה.
עלויות אחרות שאינן באות לידי ביטוי בבדיקות ההתאמה נובעות מן ההבדלים בכיסויי הביטוח בין חלופות הביצוע.
אמנם עלויות הביטוח מוטלות על המגזר ומגולמות בתקציב הפרויקטים, PPP הפרטי הן בפרויקטים תקציביים והן בפרויקטי מקיף יותר ולכן כרוך בפרמיות PPP אולם לעיתים הכיסוי הביטוחי הנהוג בפרויקטי גבוהות יותר שאינן משתקפות במודל הפיננסי.
יתר על כן, המדינה ככלל אינה מבטחת את כל נכסיה, מתוך שיקול של ניהול סיכונים בבחינת עלות מול תועלת, ואילו פרויקטים המבוצעים בשיתוף המגזר הפרטי מחויבים בביטוח מקיף לכל אורכם.
ההבדלים בין תקופות הביטוח משתקפים בסך ההתחייבויות שאינן באות לידי ביטוי במודל הפיננסי.
15 ', עמ National Audit Office , PFI and PF2 )2018( 118 660 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה חלופות ביצוע שונות יוצרות הוצאות שונות, ולכן התעלמות ממקצתן עלולה להטות את תוצאות המודל הפיננסי.
על חטיבת תשתיות ופרויקטים לבחון בעת ביצוע בדיקות ההתאמה את עלויות הפרויקט הרלוונטיות אשר נקבעות על פי שיטת הביצוע הנבחנת ולתת להן ביטוי הולם בבדיקה.
על פי רוב, עלויות העסקה של שותפות ציבורית-פרטית מובילות לכך שפרויקטים .
שיטת התקשרות זו 119 יקרים בהשוואה לחלופה התקציבית PFI המוקמים בשיטת שמנהלים משרד הביטחון PPP היא השכיחה בפרויקטי בינוי המוקמים במתווה של ומנהלת הבינוי.
מאחר שאין בנמצא תיעוד להנחות של המודל הפיננסי עבור כל בדיקות ההתאמה שביצעו משרד הביטחון ומנהלת הבינוי, לא התאפשרה בחינה ראויה של הכללת כל עלויות העסקה ואיכות אמידתן.
היוון תזרים הפרויקט תזרים הפרויקט מציג את פריסת ההתחייבויות של הפרויקט ומשמש לעריכת השוואה בין חלופות ההשקעה שנבדלות בהוצאותיהן בהתאם להנחות הגלומות בבסיסן.
תזרים פרויקט המוקם בשיתוף המגזר הפרטי ומבוסס על הנחות התייעלות, מגלם עלויות עסקה ייחודיות וכן תשלומי פריסת חוב על פני זמן אשר אינם מופיעים בתזרים של פרויקט המוקם בשיטה התקציבית.
כדי להשוות בין חלופות הביצוע .
120)NPV( יש להוון את תזרים הפרויקט בכל השיטות הנבחנות לערך נוכחי נקי תזרים הפרויקט אובייקטיבי ומחושב באמצעות אמידת כל עלויות הפרויקט על פי שיטת הביצוע, ואילו שיעור ההיוון קשור לסיכון הגלום בפרויקט ולשיעור התשואה החלופי על ההון ואפשר לאמוד אותו באמצעות מודלים שונים.
בבריטניה, לדוגמה, גובש מודל להיוון פרויקטים שיצר אחידות בשיטת ההיוון של הפרויקטים (המודל מופיע בספר הירוק).
נמצא כי בכלל משרדי הממשלה אין מתודולוגיה אחידה לקביעת שיעור ההיוון הן לפרויקטים בחלופה התקציבית והן לפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי.
בעקבות זאת, גופים האמונים על ביצוע בדיקות ההתאמה ליישום המתווה משתמשים בהנחות שונות במהותן בעת חישוב שיעורו של ההיוון הנדרש, ולכן התוצאה המתקבלת תלויה בזהותו של עורך החישוב.
119 ערך נוכחי נקי משקף את ערך הזמן של הכסף ונגזר מגובהו של שיעור ההיוון.
ככל ששיעור ההיוון 120 .
גבוה יותר כך הערך הנוכחי הנקי נמוך יותר מסך התזרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי661 משרד האוצר | משרד האוצר | נוהלי חטיבת תשתיות ופרויקטים לביצוע בחינות ההתאמה מורות על יישום שיעור היוון המבטא את שיעור גיוס החוב של המדינה כדי לשקף את העלות למגזר הציבורי עבור כל חלופות הביצוע.
לגישת מנהלת הבינוי, נדרשת הבחנה בין החלופה התקציבית לזו המשלבת את המגזר הפרטי בשיעור ההיוון שיש להשתמש בו.
המנהלת גורסת שבפרויקטים המוקמים בשיתוף המגזר הפרטי מחיר ההון הראוי נמוך בכשני אחוזים ממחיר ההון היזמי (שיעור התשואה המשוקללת), ואילו שיעור ההיוון בפרויקטים המוקמים בשיטה התקציבית אמור לגלם את הסיכונים הקיימים בפרויקט נוסף על שיעורו של גיוס החוב של המדינה.
נוהל משרד הביטחון מורה על בניית מודל פיננסי הבוחן את כדאיות הפרויקט עבור .
הערכת הפרויקט מזווית הראייה של המגזר הפרטי 121המגזר הפרטי לצד איתנותו מציגה גישה הפוכה לזו המקובלת בחטיבת תשתיות ונכסים.
בפרט מציין הנוהל כי יש להשתמש באומדנים המשפיעים על הערך הנוכחי הנקי על פי שיעורי התשואה המקובלים בענף הרלוונטי לאותה השקעה, וזאת כביטוי לשוני בשיעורי התשואה בענפים שונים.
היעדר מתודולוגיית הערכה אחידה לשיעור ההיוון פוגע באמינותו של המודל הפיננסי של הפרויקטים השונים ומעלה חשש להטיה של תוצאותיו.
על החשב הכללי כמרכז התהליך המתודי לפעול לכינון מתודולוגיה אחידה לקביעת שיעור ההיוון עבור פרויקטים תקציביים ופרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי עבור כלל משרדי הממשלה.
נוסף על שיעור ההיוון, גם לתקופת ההיוון השפעה מהותית על התוצאה של בחינת הערך הנוכחי הנקי: ככל שתקופת ההיוון של עלויות הפרויקט ארוכה יותר, כך 122עלותן פוחתת בהתאם לשיעור ההיוון.
נמצא כי בחישוב תקופת היוון של אחד , הוון תזרים החלופה התקציבית 123הפרויקטים שבחנה חטיבת תשתיות ופרויקטים החל משנת ההקמה השנייה, ואילו התזרים בחלופת ההקמה בשיתוף המגזר הפרטי , תהליכי העבודה לביצוע פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי 40.
068 ' משרד הביטחון, הוראה מס 121 .
)2017 מודל פיננסי של בדיקת ההתאמה למתקן להפקת אנרגיה מפסולת (אוגוסט 122 יובהר כי מודל פיננסי זה הוא המודל היחיד שחטיבת תשתיות ופרויקטים שמרה את התיעוד 123 שלו, ועל כן אין באפשרותו של צוות הביקורת לבחון את אופן הביצוע של היוון התזרים לכל אחת מהחלופות שנבדקו ביתר הפרויקטים של החטיבה.
662 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הוון משנת ההקמה הראשונה, ובכך ניתן יתרון לחלופה האחרונה.
בתשובת חטיבת תשתיות ופרויקטים נאמר: "היות ובבדיקות מסוימות מניחים שעלות ההקמה אינה משולמת במועד אחד, אלא נפרסת על פני כל תקופת ההקמה, לעיתים בוחרים להוון את כלל עלות ההקמה למחצית התקופה חלף פריסה של התשלום באופן שווה על פני תקופת ההקמה".
משרד מבקר המדינה מציין כי לקביעת עיתוי התשלום תתכן השפעה מהותית על תוצאת הבחינה על פי המודל הפיננסי.
בהעדר וודאות על מועד התשלום אין מקום להניח שיש הבדל בין חלופות הביצוע ובין תקופות ההיוון, בכדי למנוע את השפעותיו על תוצאת הניתוח.
מבחני רגישות האתגר המעשי של בדיקות ההתאמה הוא לשקף בצורה הקרובה ביותר למציאות את התמורות והעלויות הנגזרות מביצוע הפרויקט בחלופות שונות כדי להוביל לבחירת החלופה המיטבית.
נכונות התוצאות תלויה בהנחות ובאומדנים שיושמו בהתאם לחלופה הנבדקת, ולכן לניתוחי הרגישות נודע תפקיד חשוב בבחינתה של השפעת החריגות בעוצמות השונות על תוצאות הבדיקה.
ככל שהכדאיות הכלכלית לביצוע פרויקט במתווה של שותפות ציבורית-פרטית תישמר על פי התוצאות של מגוון רחב של בדיקות רגישות, כך יהיה תוקפה רב יותר.
בכל פרויקט ניתן לערוך מגוון רחב של ניתוחי רגישות המבטאים את מורכבות השימוש בהנחות ובאומדנים רבים העומדים בבסיסם, לכן על עורך הניתוח להתמקד בבחינת הפרמטרים בעלי פוטנציאל ההשפעה הגבוה ביותר על תוצאות הניתוח.
נוהלי חטיבת תשתיות ופרויקטים מציגים מגוון חטיבת תשתיות ופרויקטים: רחב של בדיקות רגישות אפשריות כדי לתקף את התוצאה המתקבלת, ובהן שינויים באומדן העלויות וההכנסות, במקדמי ההתייעלות, בשיעורי הריבית, במשך תקופת ההקמה, בתקופת התשלום ובעיתוי התשלומים המועברים למגזר .
עם זאת, בדיקתו של משרד מבקר המדינה העלתה כי בפועל ניתוחי 124הפרטי הרגישות של החטיבה נעשים עבור שינוי במקדם ההתייעלות בלבד ולא נעשו .
125באחת מתוך שלוש בדיקות ההתאמה שבוצעו " מיום PPP- ענבל חברה לביטוח בע"מ, הנחיות עבודה, "הנחיות לביצוע בדיקות התאמה ל 124 .
)2006 אין מבחני רגישות למרכז ההדרכה של משטרת ישראל בבית שמש (מאי 125 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי663 משרד האוצר | משרד האוצר | .
בהוראות משרד הביטחון אינן מורות על ביצוע מבחני רגישות, משרד הביטחון: וכפועל יוצא מכך היו הבדלים ביישום מבחני הרגישות בין הפרויקטים השונים שבחן המשרד, וזאת למרות הדמיון בין הפרויקטים.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי רק שתיים מתוך חמש בדיקות ההתאמה של המשרד כללו ניתוחי רגישות, והם התמקדו בעיקרם בשינוי עלויות הפרויקט ולכן נעדר ייצוג של שינויים אפשריים בפרמטרים אחרים וכבדי משקל אשר משפיעים .
בהתכתבותו עם צוות הביקורת ציין משרד הביטחון כי 126על תוצאת הבדיקות הנחת היסוד שלו היא שבוצעו ניתוחי רגישות בכל הפרויקטים וניתוחים נוספים נעשים לאורך התהליך של אישור הפרויקט.
לדעתו של משרד מבקר המדינה, ראוי כי כל ניתוחי הרגישות המשמעותיים יופיעו בבדיקות ההתאמה טרם קבלת ההחלטה אם .
אם יידרשו ניתוחים נוספים PPP לבצע את הפרויקט במתווה של לאחר מכן, עליהם להיות תולדה של השינויים שנעשו בשלבים המתקדמים או של בחינת פרמטרים בעלי משקל נחות.
למנהלת הבינוי אין נוהל סדור המורה על ביצוע מבחני רגישות.
מנהלת הבינוי: על פי המתכונת שאימצה המנהלת בפועל, הבדיקות כוללות מבחני רגישות עבור היקפם של מענק ההקמה ושל עלויות הבנייה.
עם זאת, יצוין כי בהיעדר נוהל המגדיר את דרך הפעולה, אין הכרח לשמר את המצב הקיים או לפעול להתייעלותו.
לניתוחי רגישות חשיבות רבה הנגזרת מהתבססותו של המודל הפיננסי על הנחות ואומדנים.
מסיבה זו על משרד הביטחון ועל מנהלת הבינוי לקדם מתכונת בדיקה מחייבת שתעגן את ביצוע ניתוחי הרגישות בביצוע בדיקות ההתאמה.
כמו כן על שלושת הגופים, אשר אמונים על ביצוע בחינות ההתאמה, להגדיר בבירור ומבעוד מועד מהם הפרמטרים בעלי פוטנציאל ההשפעה הגבוה ביותר בכל פרויקט, למקד את ניתוחי הרגישות בפרמטרים אלה ולהציגם בבחינות ההתאמה כדי לשקף למקבלי ההחלטות את מרווח הסטייה האפשרי.
2009 ) ושל מרה"ס-אט"ל (יוני 2006 יש ניתוחי רגישות בבדיקות ההתאמה של עיר הבה"דים (יולי 126 664 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינההשוואה בין-לאומית הקמת תשתיות במתווה של שותפות ציבורית-פרטית נעשתה שגורה במדינות רבות בעלות רמות שונות של עושר.
פרויקטים מסוג זה במגוון רחב של תחומים זכו להצלחה רבה ולעומתם פרויקטים אחרים נתקלו בבעיות שונות.
מכאן עולה חשיבותה של השוואה בין-לאומית הן באמידת התועלות מיישום המתווה לצורך ביצוע בחינת התאמה והן בניסוח עקרונות מועילים של מרכיבי השותפות עבור פרויקטים שנמצאו מתאימים.
זיהוי איכותי מצריך להצליב מידע המתקבל מפרויקטים שונים המשתמשים במינוח שונה, ובהיעדר נורמה אוניברסלית אחידה לגישה המתאימה ביותר ליישום המתווה, נדרש תחילה לערוך ניתוח פרטני ברמת המדינה, ברמת המגזר וברמת .
כך מתאפשר בין היתר לזהות נקודות חוזק וחולשה, לדלות מהמידע 127הפרויקט עקרונות וסטנדרטים בין-לאומיים במגוון תחומים, להטמיע כלים משפטיים ותקנים מתקדמים וכן לאתר את דרכי הפתרון המקובלות בניסוח הגדרתם של מרכיבי ההתקשרות בהקמת שותפות עם המגזר הפרטי.
נוהל העבודה שיושם בחטיבת תשתיות ופרויקטים מורה על ביצוע סקירה בין- לאומית לאיתור פרויקטים דומים שבהם יושם המתווה, לרבות זיהוי המאפיינים .
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי 128העיקריים ושיטת הביצוע העדיפה בכל שלוש בדיקות ההתאמה שערכה החטיבה לא בוצעה סקירה בין-לאומית, זאת , וכך לא נצבר 129אף שרוב הבדיקות הללו בוחנות פרויקטים ראשונים בתחומם בארץ בישראל ניסיון קודם על הדרך המיטבית לביצועם.
עוד נמצא כי גם במנהלת הבינוי לא מתבצעות סקירות בין-לאומית כחלק בלתי נפרד מהליך בדיקת ההתאמה ליישום המתווה.
אמנם המנהלת מקימה פרויקטים רק בתחום הבינוי וביצעה בעבר סקירות בין-לאומיות, אך בהיעדר נוהל מוסדר הכולל בין היתר אזכור של ביצוע סקירה בין-לאומית מקיפה ועיתית בפרקי זמן מוגדרים או טרם תחילתו של ביצוע פרויקט ראשון מסוגו, הרי שאפשרות זו אינה נבחנת כלל.
כך נמנעת האפשרות לפעול לניסוח מיטבי של מרכיבי השותפות ולהוביל להתייעלות בהסתמך על ניסיונם של אחרים.
, The World Bank, Understanding Options for Public-Private Partnerships in Infrastructure )2010( 127 .
5 'עמ " מיום PPP- ענבל חברה לביטוח בע"מ, הנחיות עבודה, "הנחיות לביצוע בדיקות התאמה ל 128 .
2015 לדוגמה, לא נערכה סקירה בין-לאומית בביצוע בדיקות ההתאמה לפרויקט מרכז ההדרכה של משטרת 129 .
)2017 ) וכן לפרויקט מתקן להפקת אנרגיה מפסולת (אוגוסט 2006 ישראל בבית שמש (מאי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי665 משרד האוצר | משרד האוצר | לדעתו של משרד מבקר המדינה, על מנהלת הבינוי וחטיבת תשתיות ופרויקטים להקפיד על ביצוע השוואות בין-לאומיות עיתיות, שאף באו לידי ביטוי בנהלי החטיבה והן מרכיב חשוב בגיבוש העקרונות הראויים להקמת שותפות עם המגזר הפרטי.
עמדתה של חטיבת תשתיות ופרויקטים היא, כי בדיקות ההתאמה הן כלי ראשוני , וכי בחינה פרטנית נרחבת הכוללת בין היתר PPP-לבחינת יישומו של מתווה ה השוואה בין-לאומית לחלופות ביצוע טכנולוגיות נעשית עבור כל פרויקט בשלבים המתקדמים של המכרז מתוך שיקולי עלות מול תועלת.
לפרויקטים עלויות הנובעות הן מההחלטה על יישום המתווה לרבות העסקת יועצים, והן מבחירת הטכנולוגיה המיטבית.
לכן ראוי לבחון תוכנית מפורטת יותר של שיטת הביצוע הראויה בבדיקות ההתאמה העשויה לחסוך משאבים יקרי ערך בהמשך הדרך.
במשרד הביטחון הונהגה שיטת עבודה הכוללת הליך של הפקת לקחים מהקמת פרויקט בשיתוף המגזר הפרטי, לרבות גיבוש תובנות על מבנה המתווה המיטבי באמצעות בחינת פרויקטים בין-לאומיים ומקומיים, אולם אין נוהל המחייב לבצע סקירה או השוואה בין-לאומית.
בפועל, שלוש מתוך חמש בדיקות ההתאמה אינן כוללות השוואה כאמור הן לצורך גיבוש מאפייני העסקה הראויים והן לצורך בחינתה .
משרד הביטחון ציין בהתכתבותו עם צוות הביקורת 130של שיטת הביצוע המיטבית כי מתנהל הליך למידה מפרויקטים בין-לאומיים ומקומיים, והמסקנות מכל פרויקט מגובשות במסמכי תחקיר הנעשה באופן עיתי בהוראות המשרד ובבדיקות ההתאמה.
על משרד הביטחון לקבוע בנהליו כללים מנחים לביצוע השוואה בין- לאומית ולאופן הצגתם בבדיקות ההתאמה, מתוך ההכרה בחשיבות של הידע והניסיון להקמת פרויקטים מורכבים בשיתוף המגזר הפרטי.
) נערכה סקירה והועלו תובנות על מתווה 2011 בבדיקת ההתאמה לפרויקט קמפוס טכנולוגי (ינואר 130 ) נערכה סקירה כללית של פרויקטים 2012 העסקה; בבדיקת ההתאמה לפרויקט אופק רחב (אוגוסט דומים בלא תובנות.
ביתר הבדיקות אין סקירה בין-לאומית.
666 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה לדעתו של משרד מבקר המדינה, ראוי לבחון כינון נוהל אחיד שבו יעוגנו כלל המרכיבים שיש לבחון בביצוע בדיקות ההתאמה לשם קביעת השיטה המיטבית להקמת פרויקט ולתפעולו, לרבות אופן הכללתם בהתאם לפרויקט הנבחן.
שמירת בסיס נתונים לשם ביסוס ההנחות הערכה כמותית מבוססת על תוצאותיו של המודל הפיננסי המורכב מהנחות ואומדנים המשקפים את מכלול היבטי הפרויקט בחלופות השונות.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי כל הגופים האמונים על ביצוע בדיקות ההתאמה אינם נוהגים לשמור את בסיס הנתונים ואת ההנחות שעליהם הסתמכו בעבודתם.
בפרט אין ביסוס לנתונים שבהם משתמשים במודל הפיננסי עבור כל בדיקות ההתאמה שבוצעו במשרד הביטחון ובמנהלת הבינוי.
בתשובתו של משרד הביטחון נאמר כי מדובר בפרויקטים שההחלטות לביצועם התקבלו לפני זמן רב, אולם הממצאים שהתבססו על הנחות העבודה ועל ניתוחי המשרד מפורטים בבדיקות ההתאמה שהועברו.
ממנהלת הבינוי נמסר כי כל עלויות הפרויקט כלולות במחיר ההון המופיע בהנחות של בדיקות ההתאמה, כפי שהוגדרו במתכונת המוסכמת עם אגף תקציבים.
לכן אין בסיס נתונים נפרד לעלויות אלו, והן מופיעות במסגרת העלויות בבדיקות שנמסרו.
בדומה, נמצא כי בחטיבת תשתיות ופרויקטים יש ביסוס למודל הפיננסי רק לבדיקת התאמה אחת מתוך שלוש בדיקות ההתאמה שבוצעו בידי החטיבה.
לא זו בלבד, אלא שלא נמצא ביסוס לבדיקות ההתאמה שביצעה החטיבה עבור פרויקטים - עבודות שלב ב' בפיתוח מערך 2017 משנת131שהוחלט עליהם בהחלטת הממשלה הסעת המונים במטרופולינים ירושלים, תל-אביב וחיפה, אשר מנוהלות בחלקן בידי .
132חברות ממשלתיות , "תכנית השקעה רב שנתית לפיתוח התחבורה הציבורית במטרופולינים" 1838 החלטת הממשלה 131 .
2016 ( רק"ל תל אביב תנוהל על ידי נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ (נת"ע) ורק"ל חיפה-נצרת תנוהל על 132 .
ידי חברת כביש חוצה ישראל בע"מ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי667 משרד האוצר | משרד האוצר | מומלץ כי חטיבת תשתיות ופרויקטים, מנהלת הבינוי ומשרד הביטחון יקפידו לתעד את בסיס הנתונים, את ההנחות ואת אופן ניתוחם.
זאת כדי שיתמכו בהעברת הידע הנצבר, בבחינת נכונותו והאפשרות ליישמו בפרויקטים הבאים.
הליך הסגירה הפיננסית , שבו הזכיין אשר זכה PPP שלב הסגירה הפיננסית הוא שלב מרכזי בפרויקט בשיטת במכרז מגייס מגופים מממנים את המימון הנדרש להקמת הפרויקט ומגבש הסכמי מימון בין בעלי המניות, הגופים המממנים והמדינה, אשר מאשרת את ההסכמים.
בשלב זה חותם הזכיין על הסכמים עם קבלני הקמה והפעלה של הפרויקט בהתאם להצעתו במכרז.
קשיים בשלב הסגירה הפיננסית עלולים להביא לידי הלאמה של הפרויקט, להגדלת 531 העלויות ולעיכובים נוספים בסיום הפרויקט, כפי שאירע בפרויקט כביש .
133ובפרויקט הקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב אפשר לממן פרויקטים באמצעות הון עצמי של הזכיין או באמצעות גיוס חוב מגורם .
את ההון העצמי הנדרש לפרויקטים מעמידות בראש ובראשונה החברות 134מממן הפועלות בייזום פרויקטים בתחום התשתיות ואליהן מצטרפות קרנות פרטיות .
הגופים המרכזיים אשר מעמידים חוב בכיר לפרויקטים מסוג 135הפועלות בתחום זה .
136זה הם הבנקים המסחריים וכן הגופים המוסדיים הגדולים להלן מציג את היקף האשראי המצטבר לענף התשתיות של הבנקים 13 תרשים .
2018 הישראליים ושל הגופים המוסדיים, נכון לשנת .
167–166 ', עמ 2016 ראו: בנק ישראל, דין וחשבון 133 .
)Mezzanine ( חוב עשוי להיות חוב בכיר או נחות.
חוב נחות משמש כהלוואה משלימה להון 134 ההלוואה המשלימה להון נמצאת בין ההון העצמי ובין ההון הזר מבחינת סדר הנשייה בעת פירוק חברה או בעת חלוקת רווחים.
שתי קרנות פרטיות - קרן להשקעה בתשתיות ישראל (תש"י) וקרן נוי - הן שותפויות המנוהלות 135 בידי גורמים מקצועיים ומוחזקות בידי גופים מוסדיים ובידי שותפים נוספים, והן משקיעות בפרויקטים בתחום התשתיות בישראל.
קרנות אלו החלו את פעילותן בהשקעה בהון בתקופת התפעול של פרויקטים, אך בשנים האחרונות החלו להשקיע הון החל מתקופת ההקמה.
19 ', עמ 2019 ראו: הוועדה לקידום הקמת קרנות נסחרות להשקעה בתשתיות, דוח סופי, יוני 136 668 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה היקף ההשקעה של בנקים ישראליים ושל גופים: 13 תרשים , במיליוני ש"ח 31.
18 מוסדיים בתשתיות בארץ עד המקור: נתוני הפיקוח על הבנקים ורשות שוק ההון, בעיבוד משרד מבקר המדינה (*) היקף ההשקעה אינו כולל את היקף השקעתן של קרנות פרטיות להשקעה ואינו כולל השקעה במניות.
(**)היקף ההשקעה של הבנקים הישראליים כולל התחייבויות חוץ-מאזניות (לדוגמה ערבויות, מסגרת אשראי שטרם נוצלה) על פי מקדמי המרה שנקבעו בהוראות המפקח.
היקף ההשקעה אינו כולל חלק מהאשראי לתשתיות הכלול בענפים אחרים (לדוגמה מימון פרויקטי תשתית בשלב התפעול או אשראי שהועמד מראש ללווים שמקור ההחזר העיקרי נובע מפעילות בענף אחר).
בישראל יש כיום מעט גורמים מרכזיים המעורבים במימון בהשקעות בפרויקטים .
על פי רוב, את ארגון החוב הבכיר מבצע אחד משני הבנקים המסחריים PPP בשיטת , ולכן רמת התחרות בתחום זה נמוכה במיוחד.
השתתפות הגופים 137הגדולים המוסדיים נעשית בדרך כלל באמצעות עסקאות סינדיקציה או קונסורציום (עסקאות למתן אשראי במשותף על ידי כמה גופים פיננסיים כגון בנקים ישראליים, בנקים ממדינות אחרות וגופים מוסדיים).
עסקאות אלו נועדו לאפשר מימון בהיקפים גדולים ולמגוון מטרות, בהן מימון לחברות ומימון פרויקטים מורכבים בנדל"ן או .
138בתשתיות ראו לעניין זה את המלצות הוועדה לקידום הקמת קרנות נסחרות להשקעה בתשתיות, דוח סופי, 137 .
יצוין כי לאחר מכן בנקים אלה מוכרים נתחים מהחוב לבנקים אחרים, לגופים מוסדיים 2019 יוני ולגופי מימון ממדינות אחרות ומקימים קונסורציום של מלווים.
ראו גם: דוח הוועדה לבחינת אופן השקעת גופים מוסדיים בהלוואות מותאמות, דוח סופי, 138 .
2014 אפריל 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי669 משרד האוצר | משרד האוצר | באמצעות PPP הגופים המוסדיים נוטים להשתתף במימון של פרויקטים בשיטת עסקאות סינדיקציה או קונסורציום, מכיוון שהרווח שלהם בעסקאות מסוג זה נובע בעיקר מהריבית בגין הקצאת אשראי לטווח ארוך.
לכן פעילותם שאינה כמארגני החוב מאפשרת להם לשמור על מבנה הוצאות נמוך.
מאפשרים לגופים פיננסיים מקומיים, כדוגמת קרנות הפנסיה וקופות PPP פרויקטי הגמל, אפיק השקעה נוסף לקבלת תשואה על ההון, בייחוד בסביבת ריבית נמוכה.
אף על פי כן, היקף ההשקעה בפרויקטי תשתית מקומיים נמוך ביחס לסכום של תיק ההשקעות הכולל שמנהלים הגופים המוסדיים.
נוכח היקף הכספים הגדול המנוהל בגופים המוסדיים, מומלץ כי משרד האוצר יבחן יצירת כלים לעידוד השקעה בפרויקטי תשתית מקומיים, על מנת לאפשר השאת התועלות למשקיעים לצד תרומה לפיתוח המשק.
המערכת הבנקאית בארץ ריכוזיות תיק האשראי, ובכלל זה ריכוזיות האשראי לפי ענפי המשק, היא אחד ממקורות סיכון האשראי בתאגידים בנקאיים.
בשל ההכרה בהשפעה השלילית של הענף על איכותו של תיק האשראי בתאגידים הבנקאיים, נקבעו מגבלות על סך החבות של ענף מסוים.
של הפיקוח על הבנקים 139315 להוראת ניהול בנקאי תקין מספר 5 על פי סעיף בנושא מגבלת חבות ענפית, השיעור של כל החבויות של ענף "בינוי, נדל"ן ותעשייה ומסחר של מוצרים אל-מתכתיים בבנייה" (להלן - ענף הבינוי) לתאגיד הבנקאי, מסך כל חבויות הציבור לתאגיד הבנקאי 20% לרבות הקמת תשתיות, לא יעלה על (להלן - חלופה א').
עם זאת, אם שיעורו של סך החבות בגין ענף הבינוי בניכוי 4% , רשאי התאגיד הבנקאי להשקיע 18% "עבודות הנדסה אזרחיות" לא עלה על (דהיינו הקמת תשתיות), כך שהשיעור 140"נוספים ב"עבודות הנדסה אזרחיות מסך כל חבויות הציבור לתאגיד 22%-של סך החבויות של ענף הבינוי לא יחרוג מ הבנקאי (להלן - חלופה ב').
(ג) להוראה, היא חלה על חבויות במשרדי התאגיד הבנקאי בישראל בלבד (על בסיס 2 על פי סעיף 139 .
)לא מאוחד לעניין קביעת הסיווג הענפי, הפיקוח על הבנקים מתבסס על הנחיות הלשכה המרכזית 140 ,2011 לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) כפי שהן באות לידי ביטוי בסיווג האחיד של ענפי הכלכלה המבוסס על סיווג ענפי הכלכלה שנערך על בסיס המלצות האו"ם לסיווג אחיד של ענפי הכלכלה ), בהתייעצות עם ISIC - International Standard Classification of All Economic Activities , Rev.
ועדה ציבורית מייעצת שפעלה מטעם הלמ"ס והמועצה הציבורית לסטטיסטיקה 670 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 31.
18 מנתונים שמסר הפיקוח על הבנקים למשרד מבקר המדינה עולה כי ביום 256.
6 - מיליארד ש"ח, וכ 1,398 -סך האשראי לציבור במערכת הבנקאית מסתכם בכ 16.