HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פגיעה בחלופת הקצאת התוספת בהתאם לנוסחת האיזון (בניגוד להמלצת גורמי המקצוע במשרד הפנים), הייתה מביאה לפגיעה ברשויות החלשות יותר נוכח הסתמכותן (התקציבית) הגדולה יותר על מענק האיזון".
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי "בשל מיעוט המשאבים מחד, ובחינת תוצאות ההקצאה בשנה קודמת, מאידך, שיפר משרד הפנים מדי שנה את נוסחת ההקצאה ושכלל אותה וזאת במטרה ליתן מענה - במסגרת המשאבים המוגבלים - לצרכיהן המרובים של הרשויות המקומיות על מנת שתוכלנה לספק השירותים לתושביהן".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד הפנים כי אמות המידה שנקבעו בנוסחאות שקבע משרד הפנים, הן לגבי הסכום של 165 מיליון ש"ח והן לגבי הסכום של 164 ,מיליון ש"חכבר קיימות בנוסחת גדיש ובנוסחת המעבר.
כך למשל, נוסחת גדיש מעדיפה רשויות במצב חברתי-כלכלי נמוך ורשויות הגובות ארנונה ובכך מתמרצת אותן.
שר הפנים מסר בפגישה עם מבקר המדינה ועם נציגי שני המשרדים, שהתקיימה בינואר 2011 , כי משרד הפנים זקוק לכספי "השיפוי" ומשתמש בהם כמענקים לרשויות חלשות כדי שיסייעו להן מעבר למה שנוסחת מענק האיזון נותנת, זאת כיוון שהנוסחה לא נותנת להן מענה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד הפנים כי העברת סכומי עתק של מאות מיליוני ש"ח בשנה לרשויות חלשות בלבד אך ורק בגין היותן חלשות אינה מתיישבת עם מדיניות הסיוע הממשלתית, שלפיה העברת מענק כללי מהקופה הציבורית לנזקקים רצוי שתיעשה במקביל לביצוע פעולות התייעלות.
התניית המענק בהגדלת שיעור הגבייה כבר נמצאת בנוסחת גדיש.
206 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
פיצול מענק האיזון לכמה סכומים המוקצים בדרך שונה ולקהלים שונים יוצר חוסר יעילות בהקצאה, שכן יש קושי גדול לרכז את הנתונים על כלל הסיוע הניתן לכל רשות מהמענקים השונים ולהשוותם לנתונים על הסיוע לרשויות דומות בצורכיהן ובשאר מאפייניהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד הפנים יקצו את מלוא סכום מענק האיזון על פי נוסחת המע בר, תוך שהם שואפים להחלה מהירה ומלאה של נוסחת גדיש.
אמות המידה שנקבעו בנוסחת גדיש מוחלות באופן שוויוני על כלל הרשויות המקומיות, וההקצאה לפיהן תמנע מעורבות של גורמים שונים ושיקולים לא ענייניים בהקצאות כספים גדולות.
אם סבור משרד הפנים כי יש רשויות הנזקקות לטיפול נקודתי, או רשויות היוצאות מקופחות בשל הפעלת נוסחת גדיש, ביכולתו להעניק להן תוספת סיוע ממענק השר שנקבע לשם כך, כשהוא מציין מהו העיוות הנגרם על ידי הנוסחה, או להעניק סיוע במסגרת מענק מיועד, הכול תוך הנמקה ראויה.
כאמור, בסופה של השנה לא הגיע משרד הפנים לשיעור מימוש אחיד של מענק המודל, ונמצא כי תוספת ד למענק האיזון הגדילה את הפערים בין הרשויות המקומיות במימוש מענק המודל.
הקצאת חלק ממענק האיזון לשנת 2009 בתקנה נפרדת מהתקנה הגדולה בשנת 2009 תקצב משרד האוצר תוספת למענק האיזון בסך 175 מיליון ש "ח בתקנה נפרדת - ולא בתקנה הגדולה - לחלוקה "לפי נוסחת גדיש"58 .
)(תוספת ג עד סוף דצמבר 2009 הקצה משרד הפנים מסכום זה171 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי עליו לרכז את כל כספי מענק האיזון בפריט ייעודי אחד - ולמעשה רצוי בתכנית תקציב - ולהקצות את הכספים רק ממנו, ובייחוד אם הם הוקצו לפי אותה נוסחה או אותו עיקרון.
פיזור הכספים בתקנות נפרדות מקשה לקיים בקרה ומעקב על סכומי ההקצאה המיועדים לכל רשות ורשות.
משרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "התקצוב הנפרד נעשה לבקשת משרד הפנים וזאת במטרה להגביר את השקיפות בתקציב ולאפשר הבחנה בין מענקי האיזון המתוקצבים בבסיס התקציב לבין מענקי האיזון שניתנו כתוספת, חד פעמית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי ההבחנה בין התקציב המקורי ובין השינויים בו ובכללם התוספות מופיעה בצורה ברורה במערכות הממוחשבות ובהן מער כת "תקציב המדינה וביצועו".
לעומת זאת, הפרדה תקציבית בין מענק האיזון ובין תוספותיו - ובייחוד התוספת המוקצית לפי הנוסחה שנקבעה לכך - אינה מגבירה את השקיפות בתקציב אלא מטשטשת את הסכום השנתי הכולל המוקצה לכל רשות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי בפועל הוא מעביר תוספות מדי שנה בשנה, ואין מדובר בתוספת חד -פעמית, ומכל מקום, שאלת הסדירות השנתית של העברת תוספות התקציב אינה רלוונטית לאופן הקצאתן.
58 יוער כי מענק האיזון חולק גם בשנת 2009 ,לפי נוסחת המעבר ולא לפי נוסחת גדיש וכך גם התוספת של 175 .
מיליון ש"ח 208 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
שינויים בהקצאת חלק ממענק האיזון לשנת 2009 - ""המענק המותנה59 התברר כי משרד האוצר ומשרד הפנים עשו שינויים נוספים באופן חלוקת הכספים, כמפורט להלן: בנובמבר 2009 הודיע המשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר למנכ"ל משרד הפנים, כי בהתאם לבקשתו של מנכ"ל משרד הפנים, ולאחר קיום דיון בהשתתפות שר האוצר ושר הפנים, הוא מאשר למשרד הפנים להעביר כ -50 מיליון ש"ח שהוגדרו "מענק מותנה", מתקנת מענק האיזון לשנת 2009 המחולק לפי נוסחת ההקצאה, אל תקנה שממנה מוקצים הכספים לפי נוסחה המבוססת על אמות מידה שהוצגו למשרד האוצר (שנקבעו במשרד הפנים לתוספת ד).
נמצא כי בשבועיים האחרונים של שנת 2009 הפחית המשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר את תקציב מענק האיזון לשנת 2009 ב-44 ,מיליון ש"ח העבירם אל תקנת המענקים המיוחדים, ומשרד הפנים חילקם לפי אמות המידה שנקבעו לתוספת ד.
בכך המשיכו שני המשרדים לצמצם את סכום המענק הכללי לאיזון המחולק לפי נוסחת המעבר.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי "כמידי שנה הקצה משרד הפנים את יתרות המענק המותנה שלא הועבר לרשויות המקומיות בגין אי עמידתן ביעדי גביית הארנונה שהוגדרו להן בהחלטת הממשלה והקצה אותן לרשויות המקומיות האחרות".
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2010 כי המענק המותנה נכלל בתקנת מענקי האיזון, אולם אפשר לשלמו רק בשנה העוקבת, עם קבלת הנתונים על מידת העמידה ביעדי הגבייה השנתיים.
חלק התקציב שאינו מנוצל מכונה עודף.
רשות שעמדה ביעדי הגבייה תקבל את ההקצאה שנקבעה לה מהעודף המחויב (מחויב בשל העמידה ביעדי הגבייה).
יתר כספי המענק המותנה מוגדרים עודף בלתי מחויב, ושר האוצר רשאי להקצותו מחדש.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי אם מתפנים כספים ממענק האיזון לרשויות המקומיות והוחלט להקצותם כמענק כללי לאיזון, הם מחויבים להקצותם לפי נוסחת גדיש.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי גם הוא "גורס כי יש להקצות לרשויות המקומיות את תקציבן בהתאם לנוסחת גדיש וכי לרשויות בעלות מאפיינים מיוחדים יש להקצות סכומים נוספים.
יחד עם זאת, בשנים בהן מענקי האיזון מגיעים לשיעורים נמוכים לכ-65% מהסכומים הנקובים במודל גדיש חובה על משרד הפנים לסייע באמצעות הסכומים הניתנים לו כמענקים מיוחדים לרשויות בעלות הצרכים המרובים ביותר".
59 ביולי 2005 קיבלה הממשלה החלטה שעניינה תמרוץ ועידוד של הרשויות המקומיות להגדיל את הכנסותיהן, וקבעה בה כי קבלת חלק ממענק האיזון תותנה בהגדלת ההכנסות העצמיות שלהן.
החלטה זו עודכנה בהחלטות ממשלה מיום 23.
בשלוש החלטות אלה גם קבעה הממשלה כי משרד הפנים יעקוב אחר מאמציה של הרשות המקומית למצות את פוטנציאל חיוב ההכנסה ואת שיעורי הגבייה בפועל, ויעביר את המענק המותנה לרשות לאחר שווידא כי היא עמדה ביעדי החיוב ובשיעורי הגבייה המפורטים בהחלטות.
סך המענק המוגדר "מותנה" היה בשנת 2009 כ-300 .
מיליון ש"ח 210 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי התקציב המקורי של מענק האיזון לשנת 2009 הגיע לכ -2 מיליארד ש"ח, שהם כ -64% ממענק המודל הכולל.
אולם באותה שנה אישרה ועדת הכספים של הכנסת תוספת של 413 מיליון ש"ח למענק האיזון, והדבר העלה את שיעור המימוש לכ -84% .
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מצא משרד הפנים לנכון לסייע לרשויות בעלות מאפיינים ייחודיים, היה עליו להגדיר קודם את המאפיינים הייחודיים ולוודא שהם אכן מבחינים רשויות אלה מתוך הכלל.
אמת המי דה העיקרית שלפיה מקצה משרד הפנים את סכומי התוספות למענק האיזון היא המצב החברתי-כלכלי.
אמת מידה זו אינה בגדר מאפיין ייחודי ואינה מבחינה רשויות יחידות או קבוצה קטנה מתוך הכלל.
המקור התקציבי המתאים להעמיד סיוע לרשויות בעלות מאפיינים ייחודים הוא כאמור מענקים ייעודיים או רזרבת השר.
הממצאים שהועלו בפרק זה מצביעים על כך כי השגת שוויון בשיעור המימוש הכולל של מענק האיזון לא הייתה שיקול בפני משרד הפנים בבואו להקצות את כספי התוספות בשנים 2007 -2009 .
החלטות רבות שהתקבלו בקשר להקצאת מענקים מתוספות אלה, ברור היה כי אין בהן כדי לקדם השגת היעד שנקבע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי האופן שבו פעל לסגירת הפערים בין שיעורי המימוש של הרשויות המקומיות היה לקוי.
הוא היה אמור לקבוע את נוסחת המעבר כך שתוביל בהדרגה בתום שש השנים להשגת היעד ולדבוק ביישומה.
בכל שנה היה עליו למדוד את התקדמותו לקראת השגת היעד ואת האפקטיביות של נוסחת המעבר וחישוב מענק האיזון בפועל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הפנים כי עליו להעביר את כל תקציבי התוספות אל תקנת מענק האיזון ולהקצותם על פי נוסחת גדיש, אשר ביסודה עומדות אמות מידה שוויוניות יותר ובכלל ן אמות מידה חברתיות-כלכליות.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה: "באשר להקצאת מענקי האיזון והמעבר מהקצאה על פי נוסחת סוארי לנוסחת גדיש, נתנו למשרד 6 שנים להתאמת שיעורי המימוש החדשים לרשויות המקומיות.
המשרד לא היה סבור כי התאמה זו צריכה להיעשות באופן ליניארי, לכן ביצע את ההתאמה ברגישות יתר ובשים לב למצבן הכלכלי של הרשויות המקומיות ומתוך דאגה ליכולתן ליתן שירותים מספקים לתושביהן".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מעצם הגדרתו מעבר הדרגתי חייב להיות לינארי.
שינויים גדולים בסכום המענק פוגעים ביכולתן של הרשויות להסתגל למעבר להקצאת המענק לפי נוסחת גדיש.
מדיניות משרד הפנים לא הובילה אותו אל היעד שנקבע.
יעד זה אינו יעד טכני גרידא אלא נועד להבטיח שכל הרשויות המקומיות בישראל יזכו לקבל את המגיע להן ממענק האיזון, על פי נוסחה קבועה, ולמנוע מצב שבו רשו יות מסוימות מקבלות יותר מן המגיע להן ואף יותר מן הדרוש להן על חשבון רשויות אחרות.
משרד[ ,עוד מסר משרד הפנים בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "יתר על כן גורס כי הקצאת מענקי האיזון מתוך כלל מענקי המשרד היא זו שתביא ]הפנים ליכולת המתמשכת של הרשויות לספק שירותים אלו.
אשר על כן, המשרד מבחין בין הקצאות המצויות בבסיס התקציב - מענקי האיזון, להקצאות חד פעמיות כדוגמת מענקי שיפוי קיצוץ שנועדו למתן את הקיצוץ הגובר והולך במענקי משרד הפנים ומטבעם הינם חד פעמיים.
לאור מדיניות זו הקצה המשרד את מענקי שיפוי קיצוץ בהתאם לקריטריוני ם חברתיים וכלכליים ובשים לב למצבן של קבוצות רשויות בעלי 212 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לולא הקיצוצים החדים במענקי האיזון בשנים האחרונות היה המשרד משיג יעדים אלו באותה התאמה בת 6 השנים שנעשתה בהקצאת מענקי האיזון".
מתשובתו של משרד הפנים עולה כי הוא אינו רואה עצמו מחויב ליישום מלא של נוסחת גדיש כל עוד קיימת מגבלת תקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי כמו כל משרד ממשלתי, גם הוא ספג קיצוצים בתקציבו, אולם אלה אינם פוטרים אותו מאחריותו לבצע התאמה בהקצאת המענקים לפי המלצות גדיש בהתחשב במגבלת התקציב.
משרד הפנים שינה את הנוסחה להקצאת התוספות משנה לשנה; המשרד שם דגש יתר על מניעת הפחתה גדולה במענק המשולם לרשות לעומת המענק שקיבלה בשנה קודמת משנה לשנה ולא התייחס דיו לצורך במעבר הדרגתי לשיעור מימוש אחיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר יתקצב את כספי התוספות עם כספי מענק האיזון שבתקנה הגדולה, כדי שמשרד הפנים יחלקם כפי שמחולק מענק האיזון, קרי לפי נוסחת גדיש.
הקצאת מענק האיזון והתוספות לרשויות שאינן זכאיות למענק איזון מענק האיזון נועד לצמצם את ההפרש בין הוצאות הרשות להכנסותיה, על מנת שתוכל לספק לתושבים שירותים ברמה בס יסית.
מטבע הדברים, רשויות שהכנסותיהן גדולות מהוצאותיהן אינן זכאיות למענק זה.
כאמור, בשעה שמשרד הפנים קבע את סכום מענק האיזון המגיע לכל רשות מקומית לפי נוסחת המעבר, הוא הוסיף כמה אמות מידה על אלה שקבעה ועדת גדיש.
בין היתר קבע, על פי דברי ההסבר להקצאת מענק האיזון לשנת 2008 , כי רשויות שאינן זכאיות למענק על פי המודל יקבלו מענק איזון בסך 100,000 ש"ח.
נמצא כי בשנת 2008 השתמש משרד הפנים בכספי תוספת "שיפוי קיצוץ" להגדלת מענק האיזון שנתן לרשויות מקומיות שאינן זכאיות למענק (נוסף על ה- 100,000 .
)ש"ח מנתוני משרד הפני ם לשנים 2007 -2009 עולה כי מנהל המינהל לשלטון מקומי במשרד הפנים העניק בשנת 2007 מענק איזון ל-29 מ-49 רשויות מקומיות שלא היו זכאיות לו לפי נוסחת גדיש, ובשנת 2008 - ל-29 מ-50 הרשויות שלא היו זכאיות לו.
להלן כמה דוגמאות (הסכומים באלפי ש"ח): .
("שיפוי קיצוץ") המענק ששולם ב- .
)(ללא תוספות המענק ששולם ב- .
)(ללא תוספות שם הרשות .
3,060 2,915 3,069 דרום השרון .
2,781 100 2,941 יבנה .
1,859 1,771 1,864 יהוד-נווה .
אפרים משרד הפנים 213 המענק ששולם ב- 2008 כולל תוספות ("שיפוי קיצוץ") המענק ששולם ב- 2008 )(ללא תוספות המענק ששולם ב- 2007 )(ללא תוספות שם הרשות 1,684 100 1,778 נתניה 2,216 100 2,342 ראש העין .
214 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לפי סקירה על התפתחות מענק האיזון שכתב משרד הפנים בשנת 2008 הוא נתן מענק איזון ל-21 רשויות מקומיות שאינן זכאיות לכך כדי שיעמדו באמות המידה לקבלת מענק ממשרדי ממשלה אחרים, ובעיקר ממשרד החינוך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הזכות לקבלת מענקים ממשרדי ממשלה אחרים אינה צריכה להיות שיקול בהקצאת מענק האיזון.
הקצאת מענק איזון והתוספות לו לרשויות חזקות שאינן זכאיות למענק זה מעוותת את חלוקת המשאבים לא רק מתקציב משרד הפנים אלא גם מתקציבי משרדים אחרים והיא פוגעת ברשויות החלשות הזקוקות באופן ממשי לתמיכת המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי בדיוניו עם משרד הפנים בנוגע להיקף התקציב ולאופן התקצוב עליו לוודא שלא ישולמו מענק איזון ותוספותיו לרשויות שאינן זכאיות לו.
משרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי משרד הפנים הוא שמבצע בפועל את ההקצאה של מענקי האיזון, ולכן יש להפנות ביקורת זו כלפיו בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי הוא מתערב פעמים רבות בקביעת אמות המידה והתנאים להקצאת כספים לרשויות, ובכוחו אף למנוע הקצאה.
תפקידו של משרד האוצר, בין היתר, הוא לפקח על חלוקת המשאבים ולוודא שהיא תיעשה על פי אמות המידה שנקבעו; אין להעלות על הדעת שמשרד הפנים יקצה משאבים לרשויות שאינן זכאיות לכך ומשרד האוצר יתעלם מהדבר.
רשויות מקומיות, שאינן זכאיות למענק השיבו למשרד מבקר המדינה כי מתקיימות בשטחן נסיבות המעידות על עיוותים בהקצאת הכספים לפי נוסחת גדיש, ולפיכך מוצדק להקצות להן כספים שלא לפי נוסחה זו.
ואלה הנסיבות שהציגו: קליטת עלייה (נתניה וטירת כרמל); ריבוי אוכלוסייה צעירה (שוהם); קיפוח בייחוס משקלות לפרמטרים להקצאה לרשויות שהרמה החברתית-כלכלית של אוכלוסייתן בינונית וגבוהה והן מעוטות מקורות הכנסה שלא ממגורים (שוהם, כפר ורדים והר אדר); והסתייגויות מקביעת הרמה בדירוג החברתי-כלכלי (טירת כרמל); קרבה לקו התפר (דרום השרון); רשויות פריפריאליות (אילת); תמריץ שלילי לרשות המגדילה את מקורות הכנסתה (אשקלון).
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מקובל על משרד הפנים שהנסיבות שפורטו לעיל מצדיקות מתן מענקים, הוא רשאי לקבוע אותן כאמת מידה לתשלום מענק, שתחול על כל הרשויות המקומיות, ולחלופין להגדירן כבעיה נקודתית שיש לפתור באמצעות מענק מתקנת מענק השר או באמצעות תקנת תקציב ייעודית.
אם משרד הפנים סבור שנוסחת גדיש אינה מתאימה לצרכים של הרשויות המקומיות והוא מעוניין לבצע בה תיקונים משמעותיים, ראוי שהרשות המחוקקת או הממשלה תקיים דיון ותאמר את דברה בעניין זה או תמונה ועדה ציבורית לשם כך.
זאת כדי להפחית את הסיכוי ששיקולים לא ענייניים ישפיעו על קביעת אמות המידה.
העובדה שגורמים פנימיים משרד הפנים 215 .
במשרד הפנים הם הקובעים את אמות המידה ואת הנוסחה לחלוקת מאות מיליוני ש"ח, ובה בעת הם גם האחראים לחלוקת הכסף בפועל, מעלה חשש שיחסי הגומלין בין משרד הפנים ובין הרשויות המקומיות ישפיעו על קביעת אמות המידה.
216 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
פרסום המידע בדבר חלוקת מענק האיזון ותוספותיו משרד הפנים, שהוא רשות ציבורית, מחזיק את המידע שבידו עבור הציבור.
על כן מחובתו לפרסם מידע בדבר חלוקת מענק האיזון ותוספותיו, לא כל שכן לאור העניין הרב שמעורר מענק האיזון בציבור ולא רק בקרב ראשי הרשויות, בהיותו המענק השנתי העיקרי המוקצה לרשויות המקומיות.
פרסום המידע יש בו גם כדי להביא לקבלת החלטות מושכלות, לשקיפות בהקצאת התקציבים ולעידוד הקצאה שוויונית ויעילה.
על המידע המתפרסם להיות מלא וברור, ואם מדובר בנתונים השוואתיים לאורך שנים, עליהם גם להכיל פרמטרים זהים, אחרת יש לציין במפורש אילו נתונים מכיל המידע.
החל משנת 2005 מפרסם משרד הפנים באתר האינטרנט שלו את סכום מענק המודל שכל רשות זכאית לו ואת סכום מענק האיזון ששולם לה בפועל.
בשנת 2007 בלבד פרסם המשרד גם את שיעור המימוש של מענק המודל, המחושב לפי הנתונים שפרסם, ואת המענק ששולם בשנה הקודמת.
כמו כן מפרסם המשרד את רשימת הרשויות שאינן זכאיות למענק איזון.
נמצא כי בשנים 2007 -2008 המידע שפרסם משרד הפנים היה חסר, כיוון שהוא לא כלל את התוספות למענק האיזון.
עקב כך, שיעורי מימוש מענק המודל שהציג המשרד באתר האינטרנט לשנת 2007 לא היו נכונים.
נוסף על כך, המשרד פרסם רשימה חלקית בלבד של הרשויות שאינן זכאיות למענק.
לדעת משרד מבקר המדינה חובתו של משרד הפנים לפרסם גם את הנתונים האלה: תקציב מענק האיזון המוקצה לכל רשות מקומית, ולא רק התשלום בפועל; התוספות למענק האיזון; ושיעורי מימוש מענק המודל לפני התוספות ולאחריהן.
עליו להקפיד לפרסם נתונים ל פי פרמטרים אחידים, כדי שיהיו בני השוואה לאורך השנים.
נוסף על כך, על המשרד לפרסם רשימה מלאה של הרשויות שאינן זכאיות למענק.
בשלבי הסיום של הכנת הדוח, באמצע נובמבר 2009 , שינה משרד הפנים את דרך פעולתו, ובנתונים שפרסם באתר האינטרנט שלו לשנת 2009 נכללו נתונים על התשלומים ששולמו בפועל לרשויות באותה שנה כולל התוספות.
נמצא כי משרד הפנים אמנם פרסם את סכומי התוספות (אם כי מדובר בסכומי התשלומים בפועל ולא בסכומי ההקצאה) לשנת 2009 , אולם לא פרסם את שיעורי מימוש מענק המודל, ובכך הקשה מאוד על הציבור להבין מה שיעור הסכום שמקבלת כל רשות מתוך סכום מענק המודל.
 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אופן הקצאת כספי התוספות למענקי האיזון מנע במידה ניכרת את השגת היעד של האחדת שיעור המימוש של מענק המודל לכלל הרשויות המקומיות.
זאת משום שמשרד הפנים נקט שתי פעולות מנוגדות - האחת, גר יעה של כספים מרשויות מקומיות במסגרת ההתאמות לצורך צמצום הפערים בשיעור משרד הפנים 217 .
המימוש; והשנייה, החזרת הכספים שנגרעו בדרך של הקצאת כספי התוספות למענקי האיזון.
218 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נימוקיהם של משרד הפנים ומשרד האוצר בדבר הצורך והתועלת שבהקצאת חלק ממענק האיזון לפי אמות מידה אחרות אינם משכנעים ומעוררים חשש כי הקצאת סכומים ניכרים (מאות מיליוני ש"ח בשנה) לפי נוסחה פנים -משרדית מאפשרת לפקידים ולדרג הפוליטי לצבור כוח רב מול הרשויות המקומיות.
אין בדברים אלה כדי לשלול את סמכותו וחובתו של משרד הפנים להקצות מענקים ייעודיים (שאכן מוקצים בפועל) לרשויות אשר הוא סבור כי יש לתמוך בהן ולחזקן, כגון רשויות מאוחדות, רשויות באזור עוטף עזה ורשויות חלשות הנמצאות בתהליך הבראה.
אולם עליו להימנע מלהשתמש לשם כך בכספי מענק האיזון, שלא נועדו למתן מענקים ייעודיים, ועליו להקפיד להימנע מכפל תמיכה, פעם אחת במענק ייעוד י ופעם שנייה בחישוב מענק האיזון.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי עליהם לקיים בדק בית בכל הקשור לתקצוב ולהקצאה של תקציבים לרשויות המקומיות.
מצד אחד יש הקטנה שיטתית מדי שנה בשנה של החלק של מענק האיזון המוקצה לרשויות המקומיות על פי נוסחת גדיש, ומצד שני יש עלייה עקבית בחלק של מענקים שאמות המידה לחלוקתם נקבעות בתוך המשרד, משתנות תכופות ואינן מובאות לידיעת הציבור, וכן מיעוט תכניות תקציב ופיזור עצום של הכספים בתקנות תקציב רבות ( 120-140 ) ובמספר גדול של מענקים והשתתפויות המשולמים לרשויות המקומ יות.
מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד הפנים יביאו לעצירה של התהליך ויחוללו בו שינוי.
העובדה שתקופת המעבר ליישום נוסחת גדיש הסתיימה בלי שהושג היעד האמור, מחייבת אף היא הערכת מצב חדשה בנושא זה.
ניהול מערכת המידע משרד הפנים מנהל את תקציבי המענקים לרשויות המקומיות במערכת מורכבת ומסועפת של מספר רב של קובצי מחשב ובהם אלפי נתונים.
חלק מהקבצים הם קובצי טיוטה המכילים נתונים שאינם סופיים או מציגים סימולציות של מצבים, ואילו החלק האחר של הקבצים מכיל נתונים סופיים על אמות המידה שנקבעו בסופו של דבר ועל הקצאות שנעשו בפועל.
נמצא כי קובצי הטיוטה והקבצים הסופיים מתויקים יחד בלי סימון או הסבר המבדיל ביניהם.
שיטת עבודה זו פוגעת ביכולת של עובדי משרד הפנים עצמו להתמצא בבסיס הנתונים לצורך קבלת החלטות ופוגעת בהמשכיות העבודה לאחר חילופי עובדים.
כמו כן, שיטה זו מקשה מאוד לקיים בקרה וביקורת.
מערכת מידע, ובייחוד מערכת ניהול תקציב העוסקת ב -250 רשויות מקומיות, חייבת להיות ברורה וחד -משמעית לכל המשתמשים בה, כדי לאפשר הקצאה תקינה וקיום בקרה וביקורת נאותות.
על מנכ"ל המשרד לדאוג לשיפור המערכת באופן מידי.
על המשרד לסמן בצורה ברורה את הקבצים המכילים נתונים ואמות מידה סופיים.
מענק השר, אשר משמש רזרבה למענק האיזון המחושב לפי נוסחה, ואשר נועד למימון פתרון בעיות נקודתיות ולמימון הטיפול באירועים בלתי צפויים, לא שימש ליעדו ולמעשה שימש מענק כללי, שהוקצה בכל השנים לפי שיקול דעתו של שר הפנים, ובפוע ל נהנו ממנו כמעט כל הרשויות המקומיות.
תהליך קבלת ההחלטות בנוגע להקצאת מענק השר לוקה בחסר: חוות הדעת המקצועיות כלליות וחלקיות ולכן אינן יכולות לשמש מדריך למקבל ההחלטות; ההקצאות אף לא נומקו או נומקו באורח שאינו מספק.
אשר לתקנת "מענקים מיוחדים" - היא שימשה בפ ועל לייעודים המקוריים של תקנת "מענק השר".
על משרד האוצר להעמיד את התקציב בתקנת מענק השר בהתאם לנקבע בהחלטת הממשלה.
במקביל עליו לבטל כליל את תקנת "מענקים מיוחדים" שהתייתרה.
על משרד הפני ם להקצות את הכספים מתקנת מענק השר לייעודים שנקבעו לה, ולהעביר את הסכום שיופחת ממנה ומתקציב תקנת מענקים מיוחדים לתקנת מענק האיזון לשם הקצאת הכסף בהליך שוויוני יותר.
בכל הנוגע להקצאת כספי המענקים לרשויות המקומיות נראית בבירור מגמה של הפחתת הסכומים המוקצים לפ י נוסחה שנקבעה בדוח גדיש ואומצה בידי הממשלה והגדלת הסכומים המוקצים לפי נוסחה שקובעים גורמים פנימיים במשרד הפנים (הגדלת חלקם של התוספות למענק האיזון והמענקים המיוחדים) או לפי שיקול דעתו של שר הפנים (הגדלת חלקו של מענק השר).
משרד מבקר המדינה רואה מגמה זו בחומרה.
נימוקיהם של משרד האוצר ושל משרד הפנים בדבר הצורך והתועלת שבהקצאת חלק ממענק האיזון לפי אמות מידה אחרות אינם משכנעים ולמעשה הקצאת סכומים בהיקף נרחב (מאות מיליוני ש"ח בשנה) לפי נוסחה פנים -משרדית מאפשרת לפקידים ולדרג הפוליטי לצבור כוח רב מול הרשויות המקומיות.
לנוכח ההפחתה המתמשכת והעקבית בתקציבים שנותנת המדינה לרשויות המקומיות, על משרד הפנים ומשרד האוצר לפעול לכך שיגדל חלקו של מענק האיזון המחולק לפי נוסחת גדיש מתוך ההעברות השוטפות בסעיף תקציב 18 ולהימנע מהסטת כספים ממנו למענקים אחרים, כדי להבטיח שהתמיכה הממשלתית תיעשה לפי כללים שוויוניים שיחולו על כל הרשויות המקומיות.
אף הפיזור העצום של הכספים בתקנות תקציביות רבות ( 120-140 ) ובמספר גדול של מענקים והשתתפויות המשולמים לרשויות המקומיות כשלעצמו מחייב את משרד הפנים ומשרד האוצר לקיים בדק בית בכל הקשור לתקצוב ולהקצאה של תקציבים לרשויות המקומיות.
באתר קבר רבי שמעון בר יוחאי (רשב"י) שוכנים קברי רשב"י ובנו רבי אלעזר ומבנה שהוקם מעליהם (להלן - מבנה רשב"י).
האתר נמצא במושב מירון שבגליל העליון, ומבקרים בו יותר ממיליון וחצי אנשים בשנה.
בל"ג בעומר - שבו נחגגת הילולה לכבוד יום פטירתו של רשב"י - מגיעים למקום מאות אלפי מבקרים.
אתר זה הוא מן המקומות הקדושים שחלים עליהם חוק השמירה על המקומות הקדושים, התשכ"ז -1967 ,ותקנות השמירה על מקומות קדושים ליהודים התשמ"א-1981 (להלן- חוק מקומות הקדושים ותקנותיו).
בדצמבר 2008 פרסם מבקר המדינה, לפי סעיף 21 ,לחוק מבקר המדינה התשי"ח-1958 , חוות דעת בנושא "מצב קבר רבי שמעון בר יוחאי]נוסח משולב[ )(רשב"יבמירון וההיערכות לל"ג בעומר" (להלן - חוות הדעת)4.
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת, בין היתר, כי המתחם של קבר רשב"י אינו ערוך כנדרש לקליטת עשרות ומאות אלפי האנשים הפוקדים אותו באי רועים המוניים.
כן נכתב בחוות הדעת כי אין מקום לאפשר את המשך המצב הקיים - ובכלל זה מבנה מוזנח וגורמים העושים בו כבתוך שלהם - ולהפקיר אתר בעל חשיבות רבה הן מן הבחינה הלאומית הן מן הבחינה הדתית.
לפיכך הובהר כי יש לפעול לאלתר להפסקת ההזנחה והפגיעה בקדושת המקום , למניעת הפגיעה במבנים ההיסטוריים ולפתרון הליקויים האחרים שהועלו בחוות הדעת כדי לשמור על שלום ציבור המבקרים במקום וכן על מנת לשמר ולפתח כנדרש את התיירות בו.
בחודשים אוקטובר 2010 - פברואר2011 ,בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין באיזו מידה תוקנו הליקויים שפורטו בחוות הדעת.
הבדיקות נעשו בגופים האלה: הוועדה לניהול קבר רשב"י (להלן - ועדת החמישה), משרד ראש הממשלה, משרד התיירות, משרד הפנים, משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, משטרת ישראל, משרד התרבות והספורט, משרד המשפטים, מינהל מקרקעי ישראל, המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים בישראל 5 , איגוד ערים לשירותי כבאות גליל עליון מזרחי והגולן (להלן - שירותי הכבאות), המועצה .
4 ,מבקר המדינה חוות דעת - מצב קבר רבי שמעון בר יוחאי (רשב"י) במירון וההיערכות לל"ג בעומר (2008.
) 5 המרכז מאוגד כעמותה בשליטת משרד התיירות ומקבל ממנו תקציב עבור תחזוקת מתחם קבר רשב"י וההכנות לאירועי ל"ג בעומר.
216 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
האזורית מרום הגליל (להלן - המועצה האזורית), מגן דוד אדום (להלן - מד"א) ורשות העתיקות .
להלן ממצאי המעקב בצד ממצאי חוות הדעת.
ניהול מתחםרשב"י ומבנה רשב"י .
בחוות הדעת צוין כי יש מחלוקת ממושכת בין ארבעה גופים פרטיים (שני גופים המייצגים את ועד ההקדש הספרדי ושניים המייצגים את ועד ההקדשות האשכנזי) בדבר הבעלות על חלקים שונים של מבנה רשב"י ועל שטח של כחמישה דונמים לידו (להלן - מתחם רשב"י) וזכויות הניהול שלהם.
עוד נכתב בחוות הדעת כי ריבוי המחלוקות והתביעות המשפטיות מונע זה שנים רבות הפעלה יעילה ותקינה של המתחם ומקשה את פיתוחו וכי רמת התחזוקה של מבנה רשב"י נמוכה ואינה הולמת את קדושת המקום.
עוד בשנת 1997 החלו דיונים בבית המשפט בסוגיית ניהולו של קבר רשב"י, ובשנת 2005 ביקשה המדינה מבית המשפט כי יינתן סעד זמני שעניינו קביעת הסדר ניהול זמני לאתר קבר רשב"י.
בשנת 2008 נעתר בית המשפט העליון6 ,לבקשתה והחליט כי את האתר תנהל ועדה ובה חמישה חברים: נציג המדינה שיהיה יו"ר הוועדה, ונציג של כל אחד מארבעת ההקדשות ה פועלים באתר.
בהחלטה זו נכתב, בין היתר, כי "במקרה שההצבעה תהא שקולה תוכרע היא על פי עמדתו של נציג המדינה.
הוועדה תהיה מוסמכת להחליט בכל עניין הנוגע לניהולו של האתר לרבות, בין היתר, בתחומים של בנייה ושיפוץ, קופות הצדקה, ניהול כספי התרומות והשימוש בהם.
במילים אחרות, סמכויותיה של הוועדה לא יוגבלו לסמכויות פיקוח".
בעקבות החלטת בית המשפט העליון מינו משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים את הממונה על המקומות הקדושים ורב הכותל, הרב שמואל רבינוביץ, ליו"ר ועדת החמישה.
בספטמבר 2009 מונה מר אלכס ויז'ניצר לתפקיד יו"ר וועדת החמישה.
בדיון שהתקיים בנובמבר2008 בלשכת מנכ"ל משרד התיירות בהשתתפות יו"ר ועדת החמישה דאז, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי), מנהל מחלקה בכיר בלשכה המשפטית של משרד התיירות (להלן - היועץ המשפטי), נציגי משרד הפנים, משרד האוצר ומינהל מקרקעי ישראל ואחרים מסר יו"ר ועדת החמישה כי גויסה תרומה ממשפחת ספרא לחידוש האתר ולשיפוצו.
היועץ המשפטי ציין כי כל התרומות צריכות לעבור דרך המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים בישראל או גוף אחר בעל מחויבות למדינה וכי יש לפקח על כך.
ואכן, בשנים 2010 -2008 בוצעו עבודות שיפוץ מכספי תרומה של קרן "ספרא".
בדצמבר 2008 הוערכה עלותן של העבודות הללו בכ-15 .
מיליון ש"ח בירור שעשה משרד מבקר המדינה העלה כי למרות האמור בהחלטת בית המשפט העליון, ועדת החמישה לא פיקחה על עלות עבודות השיפוץ.