HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי התכנית לחשבונאות לא הוגשה כלל לאישורה של מל"ג מאחר שהוקמה על פי "מתווה האוטונומיה"55 שעליו החליטה מל"ג בנובמבר 2006 , שאפשר למוסדות להשכלה גבוהה, בתנאים מסוימים, ליזום ולהפעיל תכניות לימודים לתואר שני הנכללות במסגרת התכנון הרב -שנתי שלהם, בלא שיידר ש לכך אישור מוקדם ממנה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה מל"ג כי ביולי 2011 היא החליטה "לבטל את החלטתה מנובמבר 2006 , בה נתנה הרשאה לאוניברסיטאות לפתוח תכניות לימודים לתואר שני בעצמן, משנוכחה לדעת כי חלק מן האוניברסיטאות עשו בהרשאה זו שימוש רב ופתחו גם תכניות חוץ-תקציביות".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמל"ג וות"ת ייתנו דעתן לתכנית לחשבונאות, יבחנו את מתכונת ההפעלה המיוחדת שלה ויחליטו אם מתכונת זו, השונה מהותית מהנהוג במוסדות להשכלה גבוהה, מקובלת עליהן.
(ב) באפריל 2003 התקשרה האוניברסיטה בהסכם עם חברה פרטית לשם הפעלה של תכנית לימודים חוץ -תקציבית לתואר שני במינהל עסקים למנהלים (להלן - התכנית למנהלים) .
בהסכם נאמר, בין היתר, כי האוניברסיטה מזמינה מהחברה "שירותי הרצאות.
בין במישרים מהמרצים אשר יאותו לעבוד בחברה, ובין בהזמנה מהחברה לאיתור מרצים".
בנובמבר 2009 החליפה האוניברסיטה את מפעילת התכנית וחתמה לשם כך על "הסכם למתן שירותים" עם אדם .
55 בנובמבר 2006 החליטה מל"ג על "מתווה לביצוע ניסוי למתן 'אוטונומיה' למוסדות להשכלה גבוהה", ולפיו מוסדות שהיא תחליט להעניק להם "אוטונומיה" יהיו רשאים לפתוח במשך תקופת הניסוי תכניות לימודים לתואר שני (עם תזה או בלי תזה) ולהעניק את התואר לבוגריהן בלי לקבל הסמכה להענקת תואר מוכר הנלמד בתכנית ספציפית כמקובל ובלבד שהתכניות אושרו במסגרת התכניות הרב -שנתיות שלהם.
האמור לא יחול על תכניות הדורשות תכנון לאומי כמו רפואה, רפואת שיניים, וטרינריה, רוקחות, הנדסה ארכיטקטורה.
על המוסד להקפיד שבכל תכנית לפחות 25% מהסטודנטים ילמדו במסלול עם תזה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1405 .
המתמחה במתן הדרכ ות והעמדת מרצים למזמינים, שהוגדר בהסכם כ"נותן השירותים" (להלן - נותן השירותים).
על פי שני ההסכמים הייתה אמורה להיות לאוניברסיטה בקרה על התשלומים למרצים: בהסכם עם החברה הפרטית נקבע, בין היתר, כי "ההתקשרות לפי חוזה זה תהיה רק לאחר הסכמת הצדדים על התמורה שיקבל כל מרצה/עובד".
בהסכם עם נותן השירותים נקבע כי האוניברסיטה תודיע לו "מהו גובה הסכום שהיא מסכימה לשלם למרצה שהוצע על ידו בתוספת מע"מ כדין עבור כל שעת הרצאה בפועל", וכי התשלום שתעביר לנותן השירותים יכלול את שכר המרצים "בתוספת 2.
"דמי טיפול ובתוספת מע"מעוד נקבע בהסכם כי לא יהיו יחסי עובד -מעביד בין נותן השירותים ו/או המרצים לבין האוניברסיטה.
האוניברסיטה הסבירה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 ובאוגוסט 2011 כי השכר המשולם על ידה (באמצעות נותן השירותים) לחברי הסגל האקדמי המועסקים בתכנית גבוה ב- 50%-100% מהשכר הרגיל שהיא משלמת למורים מן החוץ על פי התעריפים שקובעת ות"ת, והוא "אותו שכר המשולם למרצים בתכניות חוץ-תקציביות" (ראו להלן).
הביקורת העלתה כי האוניברסיטה לא ביקשה אישור לתשלום חריג זה מוות"ת ומהממונה על השכר ולמותר לציין כי לא קיבלה אישור כזה.
יצוין כי בחוות דעת שנתן בינואר 2009 ,היועץ המשפטי של האוניברסיטה הוא ציין בין היתר, כי "בשעתו, בעת שניתן אישור לפתיחת תכנית ה- MBA הותנה האישור בכך ששכר המרצים בתכנית יהא דומה לשכר מרצה רגיל.
אז אישר סמנכ"ל של האוניבר ]המחקר והפיתוח [ הכספים של האוניברסיטה להעזר בחברת סיטה כחברה משלמת.
לאחר זמן, בוטל ההסדר והוחלט להפעיל חברה ישירות מול האוניברסיטה.
מאז זרמו כנראה הרבה מים בשוק התכניות המיוחדות והתחרות מכתיבה תשלום שכר גבוה מזה המשולם לסגל הוראה רגיל.
זאת כנראה הסיבה לביצוע ההעסקה בדרך המתוארת כיום.
אולם החלטה ללכת על מת אר כזה מחייבת שיקול דעת מעמיק ובחינת כל ההשלכות".
בביקורת לא נמצאו אסמכתאות המעידות שהאוניברסיטה עשתה בחינה של היתרונות והחסרונות הכרוכים בהפעלת תכניות לימודים במתכונת של קניית שירותי הוראה, ולמעשה לא התקיים כל דיון בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הא וניברסיטה לבחון את כל ההיבטים הקשורים בהפעלת תכנית לימודים באמצעות קניית שירותי הוראה.
עליה גם לפנות לוות"ת ולממונה על השכר ולהציג לפניהם את הפרטים על התכנית למנהלים, ובהם צורת העסקת המרצים והתשלומים שהיא מעבירה עבור שכרם.
על ות"ת לבחון את המידע שיועבר אלי ה לצורך גיבוש עמדתה העקרונית בנושא.
על הממונה על השכר לבחון אם התשלומים הגבוהים ששילמה האוניברסיטה למרצים בתכנית זו מהווים חריגת שכר.
תגמול חברי סגל אקדמי בתכניות לימודים בתקציב סגור .
תכניות הלימודים החוץ -תקציביות ותכניות הלימודים לאוכלוסיות ייעודיות של האוניברסיטה מתקיימות במתכונת של תכניות ב"תקציב סגור"; דהיינו, האוניברסיטה מנהלת לכל תכנית כזו רישום מיוחד של ההכנסות וההוצאות בגינה המופרד מרישום ההכנסות וההוצאות הרגילות של האוניברסיטה.
לדברי האוניברסיטה, הדבר נעשה כדי לוודא שהפעלת התכנית אינה גורמת לה הפסדים.
במועד הביקורת הפעילה האוניברסיטה 31 :תכניות לימודים בתקציבים סגורים4 תכניות לימודים חוץ-תקציביות ו -27 תכניות לימודים לאוכלוסיות ייעודיות ותכניות לימודים חדשות56 .
הביקורת העלתה כי האוניברסיטה שילמה תגמולים מיוחדים למרצים המלמדים בתכניות המופעלות במתכונת של "תקציב סגור" כך שבפועל שכרם היה גבוה ב-50% מהשכר שנהוג לשלם בהעסקות מעין אלה.
יתר על כן, במקרים מסוימים שילמה האוניברסיטה תגמולים מיוחדים למרצים בכירים המלמדים בתכניות אלה כך שבפועל שכרם היה גבוה כ - 100% מהשכר המאושר על ידי ות"ת ועל ידי הממונה על השכר (להלן - השכר המאושר); מתן התשלומים החריגים לא אושר על ידי אחד מהגופים המנהלים של האוניברסיטה (ועד מנהל, ועדת הקבע, ועדת הכספים).
לא נמצא כי האוניברסיטה ביקשה מוות"ת ומהממונה על השכר אישור לתשלומים חריגים אלה.
סגל אקדמי באוניברסיטאות המו עסק במסגרת המסלול הרגיל (המוביל לקביעות) מקבל שכר חודשי במשך כל השנה גם בתקופות שבהן הוא אינו מלמד (כגון חופשת הקיץ).
לעומת זאת, מורים המועסקים באוניברסיטאות כמורים מן החוץ מקבלים שכר לפי תעריף שמתעדכן מפעם לפעם על ידי ות"ת בהתאם להסכמי שכר קיבוציים של הסגל האקדמי באוניברסיטאות, רק בגין התקופה שבה הם מלמדים בפועל.
דהיינו, אם מורה כאמור מלמד סמסטר אחד הוא מקבל שכר עבור ארבעה חודשים בלבד ואם הוא מלמד שני סמסטרים - הוא מקבל שכר עבור שמונה חודשים בלבד.
רק אם מורה כאמור מלמד שלושה סמסטרים (כלומר גם סמסטר קיץ), הוא מקבל שכר עבור שנה שלמה.
כללים אלה חלים גם על חברי סגל אקדמי במסלול הרגיל העובדים עבודה נוספת במוסדותיהם, בין היתר בתכניות המיוחדות, ומקבלים בגינה שכר כמורים מן החוץ.
בדצמבר 2002 עיגן רקטור האוניברסיטה דאז הסדר בהוראה שכותרתה: "העסקה כמורי[ ביחידות הוראה מעבר ל ]ם מן החוץ -8 חודשי משכורת", שלדברי האוניברסיטה היה נהוג בה קודם לכן.
על פי ההוראה, בקשות להעסקה כמורים מן החוץ לתקופה העולה על שמונה חודשי משכורת "יובאו לאישור פורום הדיקנים ויבחנו בחיוב אם יעמדו באחד מהקריטריונים הבאים: 1 .
הוראה בתכניתחוץ המתוקצבת בתקציב סגור.
עבודה מתמשכת גם בחודשי הקיץ (הוראה, ריכוז יחידה, סיורים, חפירות וכיו"ב).
הנחיית תלמיד לתואר שלישי (חודש משכורת .
56 לעתים קובעת האוניברסיטה כי תכנית לימודים חדשה רגילה תופעל במתכונת של תכנית בתקציב סגור בשנות הפעלתה הראשונות כדי לוודא שהפעלתה אינה גורמת לאוניברסיטה הפסד כספי.
מוסדות להשכלה גבוהה 1407 .
הנחיית תלמיד לתואר שני (חודש משכורת נוסף לכל שני תלמידים).
חבר סגל בעל מוניטין או מומחה בתחום (תידרש הצדקה להעסקתו בקורסים המבוקשים)".
יוצא אפוא כי במקרים מסוימים, כגון לימוד בתכניות במתכונת של תקציב סגור, ניתן על פי ההוראה האמורה לשלם למרצה שהועסק בסמסטר אחד עבור שישה חודשים ולא עבור ארבעה חודשים שבהם לימד בפועל, ולמרצה שהועסק שני סמסטרים ניתן לשלם עבור 12 חודשים ולא עבור8 .
חודשים שבהם לימד בפועל המשמעות של הוראה זאת היא תשלום שכר למרצים הגבוה ב -50% .
מהשכר שנהוג לשלם בהעסקות מעין אלה 2.
הביקורת העלתה כי האוניברסיטה פעלה מדי פעם בפעם על פי ההוראה, אך לא תמיד ניתן לדעת על פי האסמכתאות הקיימות אם הדבר נעשה על פי הקריטריונים שנקבעו: לדוגמה, במרץ 2009 אישר פורום הדקנים 31 מינויים חריגים למורים מן החוץ עבור 26 :חברי סגל של הפקולטה למשפטים 15 מינויים ניתנו ל -6 חודשים (במקום ל -4 חודשים כמקובל) ו -16 מינויים ניתנו ל -12 חודשים (במקום ל -8 .
)חודשים כמקובל 29 מהמינויים ניתנו בנימוק שמדובר בתכניות לימודים ב"תקציב סגור" ושני מינויים חריגים ניתנו ללא כל נימוק.
בסיכום ישיבת פורום הדקנים לא צוין באיזה קורס ובאיזו תכנית לימודים מדובר ולכן לא ניתן לדעת מהסיכום אם מינויים חריגים אלה עומדים אף בקריטריונים האמורים שקבעה האוניברסיטה.
יצוין כי מרצים בכירים בתכניות חוץ-תקציביות קיבלו לעתים, על סמך כללים שהתגבשו באוניברסיטה, שכר גבוה ב- 100% .
מהשכר המאושר לדוגמה, בנובמבר 2009 אישר הרקטור דאז להעסיק מרצה בכיר מסוים ב"תכנית מיוחדת" בשני הסמסטרים של שנת הלימודים התש"ע כמקובל, לכאורה, בהעסקת מורים מן החוץ "לפי 8 חודשי משכורת"; ואולם, נקבע כי שכרו ישולם עבור8 שעות הוראה שבועיות (להלן - שעות שבועיות או ש"ש) בעוד שבפועל לימד בכל סמסטר בסך הכול 4 שעות שבועיות בלבד בקורס מסוים.
בינואר 2010 אישר הרקטור את מינויו של מרצה זה כמורה מן החוץ בסמסטר א' של שנת הלימודים התש"ע בקורס אחר במסגרת אותה תכנית מיוחדת, ונקבע כי שכרו ישולם עבור 16 שעות הוראה שבועיות בעוד שבפועל לימד בקורס זה 8 שעות שבועיות בלבד.
בבקשות שהגיש הדקן למינויים חריגים אלה הוא ציין כי התשלום העודף ניתן כ"זיכוי בגין המרה בגין גמול מיוחד, זיכוי בעבור הוראה בתכנית מיוחדת".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה האוניברסיטה כי הנימוק שבו השתמש הדקן הוא "הדרך הטכנית -רישומית להביא לידי ביטוי את הכללים המקובלים לתשלום למרצים בכירים בתכניות חוץ-תקציביות".
משרד מבקר במדינה מעיר כי על ה אוניברסיטה היה להביא באישור ההעסקה ובכתב המינוי את כל הפרטים הנדרשים ולוודא כי אין בהם כל חריגה מהתנאים שנקבעו בהעסקה מסוג כזה.
השימוש באותה דרך "טכנית-רישומית" אפשר תשלום של שכר חריג הגבוה ב- 100% .
מהשכר המאושר למורה מן החוץ 4.
הביקורת העלתה כי לאחד המרצי ם הבכירים אושרו כמה פעמים מינויים חריגים בתכניות המיוחדות, וכתוצאה מכך שולם לו שכר הגבוה אף מהשכר החריג הנהוג כאמור על פי כללי האוניברסיטה.
להלן דוגמה: בספטמבר 2009 אישר הרקטור להעסיק את המרצה בשלושה קורסי קיץ: שני סמינריונים שנמשכו 10 שבועות ובמהלכם הוא לימד שעתיים בשבוע בכל סמינריון; הקורס השלישי היה קורס מתוקשב שנמשך 9 שבועות אך באישור שנתן הרקטור לא צוין כמה שעות בשבוע אמור המרצה ללמד במסגרת קורס זה.
הביקורת העלתה כי אף שהמרצה היה אמור ללמד על פי כתב מינויו 40 שעות בלבד בשני הקורסים הראשונים שולם לו שכר, על פי האישור שנתן הרקטור, עבור עבודה בהיקף של 208 שעות הוראה כך שלמעשה שילמה לו האוניברסיטה שכר הגבוה פי חמישה משכר מורה מן החוץ המאושר על ידי ות"ת והממונה על השכר.
עוד הועלה כי גם בגין הקורס השלישי שילמה לו האוניברסיטה, על פי אישור הרקטור, עבור 208 שעות הוראה, אך בהיעדר פרטים על השעות שבהן לימד בפועל אי -אפשר לחשב את שיעור החריגה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה האוניברסיטה כי מועדי ההוראה בקורסים פרונטליים בתקופת הקיץ אינם מפורטים במלואם בכתבי המינוי, וכי בפועל התקיימו שיעורים רבים נוספים, בכמות הנדרשת להשלמת מכסת השעות של כל קורס.
אשר לסמינריונים ולקורסים מתוקשבים ציינה האוניברסיטה כי עיקר פעילות ההנחיה בהם אינה פרונטלית, והיא כוללת, בין היתר, הנחיה אישית בצוותים, הוראה באמצעות רשת האינטרנט ובדיקת עבודות.
השכר המשולם למרצים בקורסים כאלה נגזר מהיקף ההשקעה הכולל, המתבטא בשעות שנתיות ובנקודות זיכוי מוכרות לסטודנטים הלומדים בקורסים אלה.
לפיכך, לדבריה, השכר שולם למרצה האמור לפי הכללים המקובלים אצלה "ללא חריגה שהיא וללא כל הטבה ביחס למרצים אחרים".
מהחישוב שצירפה האוניברסיטה לתשובתה ניתן ללמוד כי אף שבכתב המינו י וברישומי מערכת השעות של האוניברסיטה נרשמו הקורסים כקורסי קיץ שנמשכו כאמור 10 שבועות, שולם למרצה שכר בגין26 .
)שבועות (שני סמסטרים מוסדות להשכלה גבוהה 1409 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי נקודות זיכוי שמקבלים סטודנטים בגין קורס שהם לומדים אינן יכולות לשמש בסיס לתשלום שכר.
שכר יש לשלם על בסיס שעות הוראה רשומות בספרי האוניברסיטה המשקפות הוראה שבוצעה בפועל.
על האוניברסיטה למצוא דרך נאותה לשלם שכר מאושר למרצים על סמך רישום שעות ההוראה בקורסים שהם מלמדים, כולל קורסים מתוקשבים וסמינריונים, באופן שישקף את שעות ההוראה שלהם ויאפשר לקיים בקרה על שעות אלה ועל השכר המשולם בגינן.
על ות"ת לדרוש מהאוניברסיטה את הנתונים הנוגעים להעסקתם באוניברסיטה של חברי הסגל האקדמי והמורים מן החוץ בכלל, ולוודא כי המידע שהיא מנהלת בנושא זה עדכני.
כן עליה להבטיח קבלת מידע שוטף בנושא זה על מנת שתוכל לקיים את הפיקוח הדרוש.
על ות"ת גם לבחון את הדרך שבה רושמת האוניברסיטה את שעות ההוראה של המרצים בסמינריונים ובקורסים מתוקשבים ואת השכר שהיא משלמת להם בפועל.
על הממונה על השכר לדרוש מהאוניברסיטה את כל הנתונים והפרטים הנוגעים להעסקתם הנוספת של מורים בתכניות המיוחדות המופעלות על ידה, ולבחון אם התשלומים המיוחדים ששילמה להם האוניברסיטה מהווים חריגות שכר.
"בתכניות הלימודים של המדור לזרועות הביטחון המנוהלות כ"תקציב סגור מקבלים כל אנשי הסגל מדרגת מרצה בכיר ומעלה תוספת של 50% במספר שעות ההוראה המחושבות להם לצורך שכר.
כתוצאה מכך הם מקבלים שכר הגבוה ב- 50% .
מהשכר המאושר בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה כי התגמול המוצע למורים מן החוץ לפי הנוהג הוא נמוך מאוד ו"ציפייה להעסיק איש סגל, או מומחה בעל שם, בתנאים כאלה נתקלת בקושי רב".
לדבריה, אין כל דופי או פסול ב"אישורים לתשלום למורים מן החוץ עבור תקופה העולה על חודשי ההעסקה נטו.
כתשלום עבור עבודה ש'לא בוצעה בפועל'''.
עוד טענה האוניברסיטה כי "הוראה בתכנית בתקציב סגור נקבעה כאחד הקריטריונים לתשלום עבור תקופה ארוכה מתקופת ההוראה הפרונטלית נטו.
קריטריו ן זה מאפשר לאוניברסיטה לשלם שכר הוגן לאנשי הסגל המלמדים בתכניות המיוחדות ומאפשר לאוניברסיטה לשלם שכר גבוה יותר למרצים, ולהקטין את הפיתוי ללמד במוסדות הפרטיים".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי בהפעלת תכנית לימודים המתוקצבת על ידי ות"ת במתכונת של תקציב סגור, כפי שנהגה האוניברסיטה לגבי 27 תכניות לימודים, אין הצדקה, ומכל מקום היה על האוניברסיטה להתייעץ עם ות"ת ולקבל אישור ממנה לפעול בדרך זו.
אין לקבל שום נימוק למצב שבו אוניברסיטה משלמת למורים עבור מספר שעות הוראה הגבוה ממספר השעות שנרשם בכתבי המינוי שלהם; שכן, מדובר ברישומים ותשלומים שאינם נכונים ובפתרון מלאכותי אשר יש בו כדי לעקוף את מגבלות השכר שהטילו ות"ת והממונה על השכר.
המענה לקושי לגייס מורים שילמדו בתכניות כ"מורים מן החוץ" אינו יכול להינתן בדרך זו, ועל האוניברסיטה לשתף את ות"ת ואת הממונה על השכר בקשיים הניצבים לפניה ולנסות להגיע עמם להסדר שיאפשר לתגמל את המורים בדרך הולמת ושלא בניגוד לדין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לדווח ללא דיחוי לוות"ת על כל התכניות המנוהלות על ידה כ"תקציב סגור" ועל תנאי ההעסקה של המרצים המלמדים בהן ולפעול על פי הנחיותיה.
על ות"ת ועל הממונה על השכר לבחון אם התשלומים ששילמה האוניברסיטה למרצים בתכניות אלה מהווים חריגת שכר.
על ות"ת גם לתת את הדעת לטענות בדבר הקשיים הקיימים בגיוס מרצים שילמדו כ"מורים מן החוץ" בתכניות שמפעילה האוניברסיטה ולבחון המענה הדרוש לעניין זה.
העסקה נוספת של סגל אקדמי בתכניות לימודים מיוחדות .
הפעלתן של תכניות לימודים מיוחדות במוסדות להשכלה גבוהה הממומנים בעיקר מכספי מדינה עלולה לגרום לתופעה בלתי רצויה - משאבים ותשומות הממומנים מכספי מדינה (סגל אקדמי, סגל מינהלי, תשתיות פיזיות) שאמורים לשמש את הציבור הרחב יופנו לתכניות לימודים מיוחדות המיועדות לציבור מסוים בלבד.
לשם מניעת תופעה זו נדרשת, בין היתר, בקרה על הקצאת המשאבים והתשומות, ובייחוד תשומות כוח אדם (סגל אקדמי וסגל מינהלי) המופנים לתכניות אלה.
במהלך הביקורת טענו אוניברסיטאות תל -אביב ובר -אילן כי מי מון ותקצוב התכניות המיוחדות, ובייחוד התכניות החוץ -תקציביות, מתבצע בנפרד ממימון ומתקצוב התכניות "הרגילות", וכי שילובם ושיבוצם של חברי הסגל האקדמי בתכניות המיוחדות אינם באים על חשבון עבודתם הרגילה באוניברסיטה, שכן הדבר נעשה במסגרת של עבודה נוספת.
באוגוסט וב נובמבר 1995 שלחה כאמור ות"ת לראשי האוניברסיטאות מכתבים המבהירים את הכללים שעל פיהם יש לנהוג בנושא עבודה נוספת של חברי סגל אקדמי.
נוסף על כללים אלה קבעה האוניברסיטה בעצמה הוראות המסדירות את הנושא: תקנון הסנט לעבודה נוספת של חברי הסגל האקדמי באוניברסיטת בר - אילן (להלן - התקנון לעבודה נוספת) מגביל את היקף העבודה הנוספת שבה רשאים חברי הסגל האקדמי לעסוק ואת סוגי העבודות הנוספות, וקובע את הנוהל להגשת בקשות לעבודה נוספת ואת הליך אישורן.
בסעיף 1 בתקנון נקבע, בין היתר, כי "חבר הסגל האקדמי המועסק באוניברסיטה במשרה מלאה מן הראוי שיראה את האוניברסיטה כמקום עיסוקו העיקרי, ויקדיש את מלוא הזמן והמרץ הדרושים לעבודתו באוניברסיטה.
משום כך עליו להימנע מעיסוקים נוספים העלולים לפגוע בחובותיו כלפי האוניברסיטה, או לפחות להגבילם, כך שלא יפגעו בחובות אלו".
בסעיף 3 לתקנון נאמר כי התקנון חל על כל מוסדות להשכלה גבוהה 1411 .
חברי הסגל של האוניברסיטה בכל מסלולי המינויים, המועסקים על ידי האוניברסיטה במשרה מלאה.
יצוין כי בכללי ות"ת לעבודה נוספת לא הובהר אם הם נועדו רק לחברי סגל המועסקים במשרה מלאה או לכלל חברי הסגל.
בסעיף 4 בתקנון נקבע, בין היתר, כי "דין עבודה נוספת באוניברסיטה כדין עבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה, לרבות עיסוק במחקר במסגרת מכון, מרכז או קתדרא או חברת בת של אוניברסיטת בר-אילן".
מהאמור לעיל עולה כי התקנון אינו עוסק בחברי סגל אקדמי המועסקים במשרה חלקית, אף לא בכאלה המועסקים במעט פחות מ- 100% ,משרה ואין כללים מפורשים ומגבלות כלשהן ביחס להעסקה נוספת שלהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי עליה לתת את הדעת למצב דברים זה, שבו אין נהלים המסדירים העסקה של חברי סגל אקדמי המכהנים באוניברסיטה במשרה חלקית בעבודה נוספת.
גם על ות"ת לדון בעניין זה ולתת לו ביטוי בכלליה.
בכללי ות"ת לעבודה נוספת נקבע כאמור כי "היקפה של עבודה נוספת של חבר סגל אקדמי באוניברסיטה כמורה מן החוץ לא תעלה על 4 ש"ש שעות [ או]שבועיות 6-7-8 ש"ש למורים במוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות ובמכללות".
לעומת זאת, בתקנון הסנט לעבודה נוספת נקבע כי " היקף העבודה הנוספת המותרת הוא: 6 שעות בהוראה , או 8 שעות בכל סוג עבודה אחר שיתפרשו על פני לא יותר משני ימי עבודה בשבוע".
אישור לעבודה נוספת בהיקף זה נמצא בסמכות הדקן, כאשר התקנון מתיר לוועדה לעבודה נוספת באוניברסיטה לאשר עבודה נוספת אף בהיקף גדול יותר (ההדגשות בקטע זה אינן במקור).
מהאמור לעיל עולה כי האוניברסיטה, באמצעות התקנון שהתקינה, מאפשרת לחברי סגל אקדמי לעבוד שעות נוספות בהיקף גבוה מההיקף שמתירה ות"ת.
לדוגמה, בנובמבר 2009 אישרה הוועדה לעבודה נוספת בהתאם לתקנון בקשה לעבודה נוספת של אחד מחברי הסגל בהיקף חריג במיוחד של 11 ( ש"ש8 מהן באוניברסיטה).
היקף העסקה חריג זה ממחיש את הצורך להגביל את מכסות שעות ההוראה הנוספות שרשאית הוועדה לעבודה נוספת לאשר, ולהתאימן לכללי ות"ת לעבודה נוספת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה "שהיא מוסמכת לקבוע בתקנון בדבר עב ודה נוספת את היקפי העבודה המותרים" ואין כל מקום לבקר אותה על כך שהתקנון שלה אינו תואם במדויק את האמור בכללי ות"ת לעבודה נוספת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מל"ג וות"ת לבחון ביסודיות ובהקדם את כל התקנונים והנהלים לעניין עבודה נוספת שקבעו כל המוסדות להשכלה גבוהה, לבחון את התאמתם לכללים וההנחיות שהן קבעו ולהחליט אם יש לקבוע הנחיות נוספות בנושא.
על פי סעיף8 לתקנון הסנט לעבודה נוספת, בקשה לעבודה נוספת המותרת על פי התקנון "ואשר לא תעסיק את חבר הסגל יותר משני ימי עבודה בשבוע, ולא 1412 דוח שנתי62 .
תעלה על6 שעות בהוראה או8 שעות בעבודה אחרת, תיבחן ותאושר, אם יימצא מקום לכך, על ידי הדיקן".
מבדיקת תיקים של חברי סגל אקדמי מהפקולטה למדעי החברה באוניברסיטה המלמדים בתכניות המיוחדות עולה כי לעתים לא צוינו באישורי העבודה הנוספת שהוציא דקן הפקולטה למדעי החברה לשעבר, על סמך טופסי הבקשה ש הגישו חברי הסגל, פרטים חשובים הנוגעים לעבודה הנוספת שאישר, ובכלל זה שם החוג, התכנית, והקורס שבו תתבצע העבודה הנוספת.
בהיעדר פרטים אלה אין אפשרות לוודא אם העבודה הנוספת הנעשית בפועל היא אכן זו שבגינה ניתן האישור.
כמו כן נמצא מקרה אחד שבו ניתן האישור על ידי הדקן אף שהוא לא היה מוסמך לתת אותו, שכן האישור ניתן לעבודה נוספת שתבוצע שלושה ימים בשבוע בעוד שהדקן מוסמך כאמור לאשר עבודה נוספת שתבוצע יומיים בשבוע בלבד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי היא "תבחן אם קיים הבקש[ צורך לערוך שינויים במבנה טופס והאישור, ותפעל ]ה לעבודה נוספת בהתאם".
הביקורת העלתה כי מינויים להוראה בקורסי קיץ בכלל, ובתכניות מיוחדות בפרט, ניתנו לעתים למרצים בדיעבד לאחר שכבר החלו ללמד; במקרים אחדים ניתנו המינויים אף לאחר שסיימו לעבוד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה כי האישור האקדמי לקורסים אלה ניתן כנדרש לפני תחילתם ורק כתב המינוי למרצים, שהוא שלב מינהלי, ניתן לעתים מאוחר יותר לאחר שמתברר כי יש כיסוי תקציבי לקורסים וכמות מספקת של סטודנטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הוצאת כתב מינוי להוראה בקורס לאחר התחלת העבודה בפועל, גם אם הדבר נעשה לאחר שנבדק כי יש כיסוי תקציבי לקורס, אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין; קל וחומר כאשר כתב המינוי הוצא לאחר סיום העבודה.
בכתבי המינוי שמוציאה האוניברסיטה למורים מן החוץ נרשמים המועדים שבהם אמור להתקיים הקורס.
בכמה מקרים נמצא שהרישום בכתבי מינוי שהוצאו לתקופת הקיץ אינו תואם את מועדי ההוראה בפועל; בכמה מקרים אף נמצא שבכתבי המינוי שהוצאו למרצים בקורסי סמינריון, נרשמו מועדים חופפים לשתי קבוצות סמינריון שונות שהם לימדו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה האוניברסיטה כי "הואיל וסמינריונים וקורסים מתוקשבים אינם נערכים בדרך של הוראה פרונטלית בכיתות, רישומי שעות ההוראה שלהם, בעיקר אלה הנלמדים בקיץ בתכניות מובנות, מציינים לעיתים שעות חופפות לקורסים שונים.
אך הרישומים אינם מתיימרים כלל לשקף את הפעילות בקורסים כהוויתה, וגם לא את המועדים שבהם היא נערכת".
מוסדות להשכלה גבוהה 1413 .
המערכת הממוחשבת של האוניברסיטה, שבה נרשמים הפרטים על הקורסים השונים, ובהם שמות המורים ושעות ההרצאות או המפגשים, אמורה למנוע מקרים שבהם נעשה רישום כפול של מורים לקורסים, או למצער להתריע על רישום כזה.
יצוין כי במהלך הביקורת הועלה כי הנהלת האוניברסיטה ידעה כבר במרץ 2009 כי המערכת הממוחשבת אינה יכולה למנוע רישום כפול של קורסים המתקיימים באותן שעות, שכן התברר כי אחד מחברי הסגל של האוניברסיטה באותה עת (שאינו מועסק כיום על ידי האוניברסיטה) נרשם באופן קבוע בשנים התשס"ו - התשס"ט ללימוד שני קורסים בשעות חופפות: קורס אחד בחוג לכלכלה וקורס שני בחוג המשולב.
הביקורת העלתה, כאמור, שהאוניברסיטה לא נקטה בעקבות מקרה זה פעולות למניעת רישום של מועדי הוראה חופפים למרצים בקורסים שונים, ולא תיקנה את האופן שבו היא רושמת את מועדי ההוראה בכתבי המינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אין לקבל מצב שבו רישומים אינם משקפים את המצב בפועל ועליה לרשום את שעות ההוראה של המרצים בסמינריונים ובקורסים מתוקשבים באופן שישקף את המצב לאשורו.
האוניברסיטה הודיעה למשרד מבקר המדינה שכבר במהלך הביקורת הוצאו הנחיות בדבר רישום מדויק של מועדי ההוראה בקורסים פרונטליים בתקופת הקיץ.
היא הוסיפה שלאור הערות הביקורת תבחן - במסגרת פיתוח מערכת המידע המוכללת החדשה - מהו האופן הנכון לרשימת מועדי ההוראה בסמינריונים ובקורסים מתוקשבים, שבהם אין כמעט הוראה פרונטלית בכיתות במועדים קבועים מראש, והם מועברים בעיקר ב הנחיה יחידנית או באמצעות רשת האינטרנט על פני תקופה ארוכה.
 במקביל לתכניות הלימודים המתוקצבות הרגילות הפתוחות לציבור הרחב מפעילה אוניברסיטת בר-אילן תכניות לימודים מתוקצבות רבות הפתוחות לאוכלוסיות ייעודיות בלבד ומספר מצומצם יותר של תכניות לימודים חוץ- תקציביות.
הביקורת העלתה כשלים וליקויים מהותיים באופן שבו מפעילה האוניברסיטה תכניות אלה.
על המוסדות המנהלים של האוניברסיטה לקיים בהקדם דיון יסודי ומעמיק לגבי ההיבטים השונים הכרוכים בהמשך הפעלתן של תכניות הלימודים המיוחדות, בכפוף לכללי מל"ג וות"ת ועל פי הנחיותיהן.
על מל"ג וות"ת לדרוש מהאוניברסיטה להעביר להן את המידע בעניין תכניות אלה ומתכונת הפעלתן ולבחון אם ההיבטים השונים הכרוכים בהפעלת התכניות תואמים את ההוראות וההנחיות בנושא.
על הממונה על השכר לדרוש מהאוניברסיטה את הנתונים הנוגעים להעסקתם של מורים בתכניות המיוחדות המופעלות על ידה ולבחון אם התשלומים ששילמה להם האוניברסיטה מהווים חריגות שכר.
במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל פועלים הן מוסדות ציבוריים להשכלה גבוהה (אוניברסיטאות, מכללות אקדמיות ומכללות להכשרת עובדי הוראה) שתשתיתם ופעילותם ממומנות בעיקר מכספי מדינה (להלן - המוסדות הציבוריים), והן מוסדות פרטיים להשכלה גבוהה (מכללות אקדמיות ושלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל) שאינם נתמכים על ידי המדינה (להלן - המוסדות הפרטיים).
במערכת זו מל"ג פועלת כגוף עצמאי שמטרתו להסדיר את העיסוק בהשכלה הגבוהה ולפקח על כל המו סדות להשכלה גבוהה (הציבוריים והפרטיים) בלא מעורבותה הישירה של הממשלה.
ות"ת אחראית, בין היתר, לתקצוב של המוסדות הציבוריים (למעט המכללות להכשרת עובדי הוראה המקבלות הקצבה מהמדינה באמצעות משרד החינוך) תוך ביצוע פעולות לייעול עבודת המוסדות ומעקב אחר אופן ניצולם את תקציבם כדי למנוע גירעונות או חריגות.
אחד מתפקידיהן החשובים של מל"ג וות"ת הוא לשמור על האינטרסים הציבוריים במערכת ההשכלה הגבוהה מתוך ראייה רחבה של המערכת בכללותה, מעבר לאינטרסים הפרטיקולריים של מוסד זה או אחר.
האינטרסים הציבוריים שעליהם יש לשמור במערכת ההשכלה הגבוהה הם, בין היתר, הבטחת נגישות מרבית של כלל הציבור למערכת; הבטחת שוויון בספי הכניסה ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה בין אוכלוסיות שונות, למעט במקרים מיוחדים שבהם מתבקשת העדפה מתקנת; והקטנת מספר העומדים בספי הכניסה האקדמיים שאינם יכולים ללמוד בשל מ צבם הכלכלי.
אינטרסים אלה אמורים להיות מושגים בעיקר באמצעות המוסדות הציבוריים המפעילים תכניות לימודים "רגילות" הפתוחות לכלל הציבור באופן שוויוני תוך שימוש במשאבים ובתשתיות ציבוריים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1415 .
מממצאי הדוח עולה כי בטיפולן בנושא תכניות הלימודים המיוחדות שמפעילים מוסדות אלה (ובמיוחד האוניברסיטאות) לצד התכניות הרגילות נכשלו מל"ג וות"ת במילוי התפקידים שהוטלו עליהן ובכך נפגעה יכולתן לשמור על קיום האינטרסים הציבוריים.
בתחום התכניות לאוכלוסיות ייעודיות - הן לא הפעילו בקרה על מנת לוודא שהמוסדות מבצעים את ההחלטות שקיבלו בדבר הגבלת התכניות הללו ולא אכפו את החלטותיהן; בתחום התכניות החוץ -תקציביות - ות"ת נמנעה מלקבל החלטה בתחום זה זמן רב ובכך אפשרה למעשה למוסדות להשכלה גבוהה לפתוח ולהפעיל תכניות לימודים חוץ-תקציביות בלי שהתקיימו כל הליכי בחינה בנושא.
מל"ג כלל לא דנה בנושא עקרוני ומהותי זה.
הפעלת תכניות הלימודים המיוחדות על ידי אוניברסיטאות תל-אביב ובר - אילן נעשתה פעמים רבות בניגוד להנחיות מל"ג וות"ת ובלא קבלת אישורן כנדרש.
הממצאים שהועלו בדוח זה מצביעים גם על כך שתנאי הקבלה שנקבעו בחלק מהתכניות המיוחדות היו מקלים בהשוואה לתנאי הקבלה שנקבעו בתכניות הלימודים הרגילות, וזאת בלי שמל"ג וות"ת בחנו ואישרו הקלות אלו כנדרש.
מקרים אלו ראוי כי ייבחנו בקפידה הן על ידי האוניברסיטאות והן על ידי מל"ג וות"ת על מנת להבטיח כי אין במצב זה כדי לפגוע בעקרון השוויון בקבלה לתכניות לימודים.
בהפעלת תכניות הלימ ודים המיוחדות (הן התכניות הייעודיות והן התכניות החוץ-תקציביות) שילמו לעתים האוניברסיטאות האמורות לחברי הסגל שלהן שכר גבוה מזה שהם אמורים לקבל על פי הנחיות ות"ת, אישור הממונה על השכר והסכמי השכר הקיבוציים שהן חתומות עליהם.
הפעלתן של התכניות המיוחדות במוסדות להשכלה גבוהה מחייבת את מל"ג וות"ת לקיים פיקוח בנושא אשר ביסודו יקוימו הליכי בחינה ואישור לגבי כל תכנית.
כמו כן עליהן לגבש את עמדתן בנושא תכניות הלימודים החוץ-תקציביות ולגבש הנחיות שיסדירו נושא זה ויאפשרו פיקוח ובקרה עליו.