HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב- 2009 'אושרה הארכת ההתקשרות עם משרד א מטעמי חיסכון, אחידות ויעילות על פי תקנה 3(4()ב3 ), כשהנימוק המרכזי הוא קבלת חוק בנק ישראל החדש וכן מאחר שהמשרד "מלווה את הבנק מזה כשנתיים בתהליך חתימת הסכמי שכר עם האוצר ובתקופה זאת צבר ידע מומחיות והיכרות מעמיקה עם הסכמי השכר הייחודיים לבנק ישראל".
בשנת 2010 אושרה התקשרות נוספת עם המשרד לשם השלמת ביצוע העבודות.
יצוין כי בהוראת תקנון כספים ומשק (להלן - הוראת התכ"ם) נקבע 9 כי "ידע מומחיות וניסיון שנצבר במהלך ההתקשרות עם משרד לא יחשבו בשום מקום כאלו ההופכים ספק לספק יחיד".
ההיגיון שבבסיס הוראה זו הוא שמירת השוויוניות וההוגנות בין מתמודדים פוטנציאליים וכך לתת בידי מתמודדים חדשים אפשרות להגיש את מועמדותם, ולא להעמיד בפניהם חסמי כניסה שאי-אפשר לעבור.
בתשובת הבנק למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 (להלן- תשובת הבנק) נכתב כי "הארכות ההתקשרות עם היועץ, אושרו בכל הפורומים הרלוונטיים כמתחייב על פי החוק.
מכוח תקנה 3(4()ב3 ) לתקנות חובת המכרזים, שעניינה יעילות, אחידות וחיסכון, שכן במצב הדברים בהם היה שרוי המשא-ומתן על הסכם השכר של הבנק מול האוצר, לא ניתן היה להחליף את היועץ באותה עת".
עוד ציין הבנק כי באפריל 2009 החל בהליך תחרותי לאיתור יועץ לעבודת ייעוץ בתחום א חר הקשור לתורת השכר; בסיומו זכתה בו חברה שלבנק לא היה כל ניסיון קודם עמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא היה מקום שהבנק יגדיר יועץ כספק יחיד אך ורק בשל הידע והניסיון שצבר במהלך עבודתו בבנק.
ראוי שהבנק יאמץ הוראה ברוח הוראת התכ"ם במסגרת נוהל הבנק.
בשנת 2009 התקשר הבנק עם יועצת לביצוע עבודת ייעוץ גרפי להנפקת סדרת המטבע החדשה; המעצבת סווגה בוועדת המכרזים כספק יחיד, אף כי במסמך הרקע שנמסר לוועדת המכרזים על ידי היחידה המזמינה נכתב כי יש בארץ שני מומחים שעשויים לייע ץ לבנק בתחום ברמה גבוהה ביותר.
האחת - היועצת שנב חרה, היית ה חברה בוועדה לתכנון שטרי הכסף בבנק משך כשבע שנים וכך צברה ניסיון רב.
היועץ האחר עיצב את סדרת המטבעות הנוכחית ולשם כך עבד כמה שנים עבור מחלקת המטבע בבנק.
בתשובת הבנק נכתב כי "היועצת לא צברה את ניסיונה וכישוריה מהעסקתה על ידי הבנק.
הוועדה לתכנון שטרות, מעות ומטבעות זיכרון הינה ועדה ציבורית שחבריה אינם מועסקים על ידי הבנק.
יכול ונפלה טעות בשיקול דעת הגורמים הנוגעים בדבר, לעניין סיווג ההתקשרות.
על פניו יכול והיה הבנק צריך לבצע התקשרות בהתאם לתקנה 5 לעניין התקשרות עם בעל מקצוע מומחה.
אנו מסכימים עם הערת הביקורת כי אין מקום להגדיר יועץ כספק יחיד, אך ורק בשל הידע והניסיון שצבר במהלך עבודתו בבנק.
נוהג בהתאם, ואף יקפיד לכלול רוח הוראה זאת בנוהל העסקת יועצים של הבנק" (ההדגשות במקור).
בסוף 2008 ביקשה חטיבת הפיקוח על הבנקים מוועדת המכרזים להתקשר עם חברת ייעוץ כספק יחיד לשם קבלת שירותי ייעוץ בנוגע לתהליך הסקירה וההערכה הפיקוחי.
ההתקשרות עם החברה אושרה בדצמבר 2008 על ידי ועדת המכרזים לתקופה של שנה, אך בשל סכומה, שהוערך בכ- 150,000 דולר, הובאה גם לאישורה של ועדת הפטור.
בינואר 2009 אישרה ועדת הפטו ר את ההתקשרות עם הסניף הלונדוני של החברה בלבד עקב חשש להיווצרות של ניגוד עניינים עם הסניף הישראלי של החברה.
בשל מחלוקת הנוגעת בעיקרה למקום השיפוט במקרה של סכסוך משפטי, לא בוצעה ההתקשרות.
בחודשים יולי ואוגוסט 2009 ביקשה חטיבת הפיקוח על הבנקים מוועדת המכרזים המרכזית ומוועדת המכרזים העליונה לאשר את עדכון ההתקשרות עם הסניף הישראלי של החברה.
הבקשה אושרה ברוב דעות על ידי חברי ועדת המכרזים העליונה; סוכם כי את העבודה יבצעו שלושה יועצים מחוץ לארץ שלגביהם ניתן הפטור.
באוקטובר 2010 אישרה ועדת המכרזים העליונה את המשך ההתקשרות עם הסניף הישראלי של החברה.
נוסף על כך אישרה הוועדה להרחיב את חוג היועצים ולכלול אפשרות להעסקת שני יועצים ישראלים עובדי רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1507 .
הסניף הישראלי, שעליהם יוטלו עבודות שאינן דורשות מיומנות מיוחדת, כפי שיש ליועצים מחוץ לארץ, לשם הוזלת עלויות הייעוץ.
נמצא כי על אף בעיית ניגוד העניינים בהעסקתם של היועצים הישראלים, לא נמצאו מסמכים המעידים כי דנו בנושא זה קודם לקבלת ההחלטה להעסיקם.
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות הבנק בעניין זה אינה תקינה ועומדת בניגוד להיגיון שביסוד החלטת ועדת הפטור.
נוסף על כך, ההחלטה להגדיר את החברה ויועציה מחוץ לארץ כספק יחיד תמוהה, אף שלכאורה יש עוד מומחים מחוץ לארץ שאפשר להתקשר עמם בעניין זה.
9 לנוהל הבנק קובע כי אם נדרשת העסקת יועץ המוגדר על ידי החטיבה כספק יחיד עד סכום של 30,000 ש"ח, ניתן להתקשר עמו על פי מכתב ממנהל בדרג מנהל חטיבה למנהל יחידת הרכש המרכזית.
במכתב יפורטו ההסברים והנימוקים מדוע אי-אפשר לפנות ליועצים נוספים לצורך קבלת הצעות מחיר והבהרה מפורשת כי שווי ההתקשרות אינו צפוי לגדול יותר מהסכום האמור.
נמצא כי בחמשת המקרים שבהם הוגדר יועץ כספק יחיד בסכומים קטנים מ- 30,000 ש"ח, ל א התקבלו כל האישורים וההסברים הנדרשים על פי נוהל הבנק.
בתשובת הבנק נכתב כי "המקרים אליהם מתייחסת הביקורת עוסקים בהתקשרויות עם יועצים לכמות מצומצמת ביותר של מספר שעות ו/או בעלויות נמוכות במיוחד, שאושרו על ידי מנהל אגף במקום מנהל חטיבה, ועברו את הבדיקה של מנהל הרכש ונמצאו תקינות על ידו.
לאור הערת הביקורת, נהלי הבנק יעודכנו בהתאם וייקבע בהם כי לסכומי התקשרויות נמוכים, כגון הנדונים, ניתן יהיה להסתפק באישור מנהל אגף במקום מנהל החטיבה".
התקשרות עם יועץ לנושאי תקשורת ואסטרטגיה .
לרשות ולבנק יש דובר המועסק עלידם ונוסף עליו הם מסתייעים בשירותיו של יועץ חיצוני לנושאי תקשורת ואסטרטגיה.
היועץ מטפל בנושאים שונים העולים לסדר היום הציבורי ולגופים יש עניין לקדם אותם, דוגמת קידום חוק חדש לבנק שנחקק באמצע שנת 2010 .
כמו כן, היועץ מציע בעת הצורך דרכי התמודדות עם מצבי משבר.
בשנים 2009 -2011 הסתייעו הגופים הללו באותו יועץ (להלן- היועץ) שהועסק על ידי הבנק משנת 2006 .
בתחילת 2006 התקשר הבנק עם היועץ.
ההתקשרות סווגה כפטורה ממכרז בנימוק של יחסי אמון מיוחדים, ושכר הטרחה שנקבע היה 23,350 .
ש"ח לחודש בתחילת 2009 התקשרה הרשות עם היועץ10 .
ההתקשרות סווגה כפטורה ממכרז בנימוק של יחסי אמון מיוחדים, ושכר הטרחה שנקבע היה 15,400 .
עם עזיבתו של יו"ר הרשות דאז פרופ' זוהר גושן סיים היועץ את תפקידו ברשות 1508 דוח שנתי62 .
ברשות לא נמצאו מסמכים הקובעים את הצורך שלה ביועץ כזה, הכישורים הנדרשים ממנו ואת דרך בחירתו.
בתשובת הרשות בנוגע להיעדר המסמכים נכתב כי "הרשות סבורה כי מדובר בתקלה פרוצדוראלית בלבד כאשר בפן המהותי יובהר כי הגורמים הרלוונטיים לנושא בועדת מכרזים (יו"ר הועדה, היועצת המשפטית של הועדה, וחשב הרשות) ידעו אודות ההחלטה להתקשר עם היועץ והסכימו לה.
לדעת הרשות, בעצם ידיעה זו יש, מהותית, משום אישור דה פקטו של ועדת המכרזים להתקשרות וזאת גם כאשר לא אותרו המסמכים הפורמאליים לכך".
יו"ר הרשות דאז ציין בפני נציגי משרד מבקר המדינה כי נבדקו כמה יועצים וכי לא הייתה לו היכרות מוקדמת עם היועץ שנבחר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר מסמכים ברשות המתעדים את הליך בחירת היועץ מונע שקיפות החי ונית לבקרת התקינות של הליך ההתקשרות11 , וכי גם ידיעה של בעלי תפקידים אינה פוטרת מן הצורך לפעול כמתחייב מתקנות חובת המכרזים.
בתחילת 2008 אישר הבנק התקשרות המשך עם היועץ כספק יחיד.
בבקשת לשכת הנגיד להגדיר את היועץ כספק יחיד נכתב, בין השאר, כי הוא "שותף בשנתיים האחרונות לנושאים הרגישים ביותר בבנק וזוכה לאמונם של הנגיד, המנכ"ל, המפקח על הבנקים, ראש המטה לנגיד, הדובר, ובכירי הבנק עימם הוא עובד".
עוד נכתב בבקשה כי יכולתו של היועץ להתמודד בהצלחה עם מצבים מורכבים, עם מצבי משבר ועם מגוון הנושאים הרחב שבהם עוסק הבנק, גם הם טעמים להגדירו כספק יחיד.
בתשובת הבנק נכתב כי "כל הגורמים הנדרשים בבנק, כמתחייב על -פי החוק והתקנות, שקלו את הנימוקים לסיווגו של היועץ כספק יחיד ומצאו לנכון לאשרו.
ברור הוא שבהפעלת שיקול הדעת כרוכים שיקולים סובייקטיביים, אך אין בכך כדי להוות שימוש לא תקין בתקנות חובת המכרזים".
הבנק מסר בתשובתו מינואר 2012 כי הארכת ההתקשרות האחרונה עם היועץ אושרה בועדת המכרזים ביום 7.
) לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בנימוקים שלעיל לבסס התקשרות זו ולהצדיקה בהנמקה של ספק יחיד, ולמעשה השימוש שנעשה בתקנה זו אינו תקין.
נוסף על שירותי הייעוץ לרשות ולבנק נתן היועץ שירותי ייעוץ לחברות ולגופים פרטיים, בין היתר חברות ציבוריות שנמצאות בפיקוחה של הרשות, חברת כרטיסי .
11 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), כרך שני, עמ 1173 -1187 .
רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1509 .
אשראי הנמצאת בפיקוחו של הבנק, בנק זר (אף שעניין זה היה בהליכים לקבלת רישיון של בנק חוץ והיתר לפתיחת סניף בישראל) 12 ואמצעי תקשורת.
מצבים אלה, ואפילו בעקיפין, על כורחם מעלים חשש לניגוד עניינים אפשרי בין הייעוץ שנותן היועץ לבנק ולרשות, לבין הייעוץ שהוא נותן לחברות ולגופים פרטיים.
בשעת כניסתו לתפקיד מסר היועץ לרשות ולבנק רשימת לקוחות עדכנית וחתם על הסדרים למניעת ניגוד עניינים שלפיהם התחייב שלא לעסוק, במישרין או בעקיפין, בנושאים הקשורים ללקוחות שברשימה.
כמו כן התחייב היועץ למסור בסוף כל חודש רשימת לקוחות עדכנית לאותו החודש.
עוד נקבע בהסדר כי אם הרשות או הבנק יחליטו שעולה חשש לניגוד עניינים בשל עבודתו של היועץ עמם ועם גורם כלשהו, יודיעו ליועץ לחדול מהתקשרותו עם גורם זה.
בהסדר עם הבנק התחייב היועץ שלא לעסוק בעניינים הנוגעים לפיקוח על הבנקים ובנושאים הנוגעים לענף הביטוח.
באוגוסט 2007 , לאחר שהודיע היועץ כי הוא עומד לנתק את הקשר עם בנק מסחרי ולא לתת ייעוץ לבנקים וגופים הפועלים בישראל, הודיע מנכ"ל הבנק דאז, מר יעקב דנון, כי אין מניעה שהיועץ ייתן שירותי ייעוץ לבנק גם בנושאים הנוגעים לעבודת הפיקוח על הבנקים.
נסיבות שבהן הגוף המפקח והגוף המפוקח משתמשים בשירותיו של אותו היועץ יכולות ליצור פתח לזליגת מידע מהגוף המפקח למפוקח ולהעמיד את היועץ במצב של ניגוד עניינים אפשרי.
בתשובת הבנק נכתב כי "אין ולא היה מצב בו הגוף המפקח והגוף המפוקח השתמשו בשירותיו של אותו יועץ.
יודגש, כי ה'גוף המפקח' הינו הפיקוח על הבנקים.
תחילת ההתקשרות בין הבנק והיועץ קבעה במפורש כי היועץ לא יטפל בנושאים של הפיקוח על הבנקים.
מהשלב בו הוחלט כי גם הפיקוח על הבנקים ייעזר בשירותי היועץ, תוקן הסדר ניגוד העניינים עם היועץ, על מנת להבטיח כי לא יינתן ייעוץ על ידי היועץ לבנקים ולגופים אחרים המפוקחים על ידי המפקח על הבנקים".
בתשובתה ציינה הרשות כי היא רואה חשיבות רבה במניעת חשש לניגוד עניינים בנוגע להתקשרותה עם היועץ, "ואולם בנסיבות העניין, לאחר שבחנה את היקף ניגוד העניינים המוערך וערכה הסדר למניעת ניגוד עניינים עם היועץ שהניח את דעתה, החליטה להתקשר עימו".
יו"ר הרשות דאז ציין בנובמבר 2011 בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אין זה ראוי לציין רק את החשש לניגוד עניינים כשיקול מכריע בהחלטה, ולהתעלם הן מהיתרונות של אותו יועץ, והן מהחסרונות של האלטרנטיבות.
גם במקרה זה, בהינתן הפתרון שנמצא לבעיית ניגוד העניינים, והפיקוח השוטף שנעשה ברמת היו"ר, השימוש ביועץ החיצוני לצד הדובר הפנימי הסב לרשות יתרונות עצומים ואפשר להגשים יעדים חשובים בתוכנית העבודה של הרשות.
אכן, במהלך כל תקופת עבודתו לא נתגלתה ולו בעיה אחת שנבעה מקיומו של ניגוד עניינים תיאורטי זה".
12 לאחר קבלת ההיתר ובעקבות דרישת הבנק, חדל היועץ מלייעץ לחטיבת הפיקוח על הבנקים.
ב- 2009 החל הבנק לתעד את עבודת היועץ כדי לבקר את הייעוץ שנתן ולבחון אותו ובשל ההסדר לניגוד העניינים שעליו חתם.
כמו כן החלו לדון בבנק, תחילה בכל חודש ולאחר מכן בכל שלושה חודשים, בנושאים הנוגעים לעבודת הייעוץ.
בדיונים משתתפים הנגיד, המנכ"ל, היועצת המשפטית, המפקח על הבנקים, הדובר וראש מטה הנגיד.
אשר לרשות נמצא כי אין כל רישום שיטתי לגבי התחומים שבהם הועסק היועץ, פרטי העבודה והייעוץ שנתן, אלא רק סיכומי "ישיבות תקשורת" שבהן השתתפו בכירי הרשות, הדובר ויועץ התקשורת.
יו"ר הרשות דאז הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה כי מאחר שיועץ התקשורת עבד לפי תכנית עבודה שנתית עם יעדים, ומאחר שהוא אישית עבד באופן שוטף עם יועץ התקשורת, הוא ניהל גם בקרה על כך שהיועץ לא יעמוד במצב של ניגוד עניינים מול הרשות, וכי לא נמצא מקרה שבו היועץ פעל תוך ניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי נוכח החשש לניגוד עניינים, היה מקום שה יא תמסד מנגנון פיקוח ובקרה שוטף על עבודתו של היועץ ובכלל זה תיעוד שיטתי על מנת לאפשר פיקוח על כך שהיועץ יעמוד בהסדר לניגוד העניינים שעליו חתם.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהצדק לא רק ייעשה אלא גם ייראה, על מנת להבטיח התנהלות ציבורית תקינה.
בתשובת הרשות נכתב כי "הרשות דורשת מהיועץ האסטרטגי -תקשורתי הנוכחי לדווח בכתב, באופן שוטף, על הנושאים בהם הינו מטפל.
כמו כן, הונחתה הדוברת החדשה של הרשות לתעד בנוהל את חלוקת תחומי הפעילות, בינה לבין היועץ, ולפרט נושאים אלו בכתב".
כאמור, כשנתיים נתן היועץ שירותי ייעוץהן לבנק והן לרשות.
יו"ר הרשות דאז בתשובתו מנובמבר 2011 הסביר למשרד מבקר המדינה כי "הרשות ובנק ישראל הן שתי זרועות של אותה מדינה, אשר מחויבות להגנה על אינטרס הציבור.
להשקפתי, ולהשקפתה המסורתית של הרשות, אין בין שני גופים אלו ניגוד אינטרסים.
העובדה שיכולה להיווצר מחלוקת מקצועית על האופן הראוי להשגתה של המטרה של שמירה על אינטרס הציבור, אינה מהווה כשלעצמה ניגוד אינטרסים.
לעיתים, אכן, ישנן מספר דרכים להשגת אותה מטרה, אך אין בהעדפת דרכים שונות משום ניגוד אינטרסים.
גם המחלוקת לכאורה בין השקיפות עליה ממונה הרשות ל בין היציבות עליה ממונה בנק ישראל, היא מחלוקת מקצועית שתכליתה לבחור את הדרך העדיפה לשמור על אינטרס הציבור.
ברור שיש צדק בשתי העמדות - זו המבקשת למנוע פאניקה וזו המבקשת למנוע חוסר אמון - ואין מדובר בשחור או לבן אלא במידתיות.
מידתיות שחייבת להיות תוצר של הידברות בין רגולטורים כפי שאכן נעשה כל הזמן.
לאור זאת, החשש לניגוד עניינים הוא תיאורטי בלבד".
גם הבנק והרשות השיבו תשובות ברוח זו.
משרד מבקר המדינה מצא שהבנק הגיע להבנה בעל פה עם היועץ ולפיה אם הבנק יהיה סבור כי קיים ניגוד אינטרסים בין הייעוץ שהיועץ נותן לר שות לבין הייעוץ לבנק, ייצג היועץ את עמדת בנק ישראל.
יו"ר הרשות דאז מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 : "ידוע לי על הסדר כזה, שנובע מכך שהיועץ החל לעבוד עבור רשות ניירות ערך כמה שנים לאחר רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1511 .
שהחל בעבודתו עבור בנק ישראל, ובנק ישראל ביקש- ליתר ביטחון - שאם יקרה מקרה כזה, היועץ ייעץ לבנק ישראל.
במהלך תקופת עבודתו עבור הרשות, מעולם לא נתקלנו במקרה של ניגוד עניינים בין בנק ישראל לרשות, ולכן סעיף זה מעולם לא הופעל.
ונראה שסעיף זה הוכנס להסכם רק מטעמי זהירות ונראות".
יצוין שבדואר אלקטרוני ששלח היועץ ליועצת המשפטית של הבנק באוגוסט 2009 הבהיר היועץ כי "קיימת הבנה בעל פה שבמקרה של קונפליקט בין בנק ישראל לרשות ניירות ערך, אנו נייצג תקשורתית את העמדה של בנק ישראל".
גם בדיון שנעשה בבנק באותו החודש ציין הנגיד כי היועץ "אמר שכשלרשות ניירות ערך יהיה עניין שעומד בניגוד עניינים עם בנק ישראל, תנתן עדיפות לבנק ישראל, והוא יגיד לרשות שהוא לא יטפל בנושא זה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו מועסק היועץ על ידי שני גופים שהם רגולטורים עלול ליצור חשש לניגוד עניינים, והיה על הבנק והרשות להסדירו באופן פורמלי ובכתב מאחר שלא תמיד מטרותיהם עולות בקנה אחד.
כך למשל, חובת הגילוי הנאות של חברות ציבוריות שעליה אמונה הרשות עלולה לפגוע בעת מצבים קיצוניים ביציבות המערכת הבנקאית, שעליה אמון הבנק.
ההבנה בעל פה של היועץ עם הבנק מחדדת ומדגישה את הצורך לטפל באפשרות לניגוד עניינים בין רגולטורים, ואת הכור ח להסדיר זאת פורמלית ובכתב.
תהליך ניהול ההתקשרויות של רשות ניירות ערך ובנק ישראל עם יועצים חיצוניים בוצע על פי רוב בצורה תקינה.
ואולם לעתים חרגו הרשות והבנק מתקנות חובת המכרזים ועשו שימוש לא ראוי בהוראות לעניין מתן פטור ממכרז או סיווג ההתקשרות כאי לו מדובר בספק יחיד, ובתוך כך נמנעו מהליך תחרותי.
משרד מבקר המדינה מעיר לבנק ולרשות כי על פי דיני המכרזים, דרך המלך להתקשרות של גוף ציבורי עם יועצים ובעלי מקצוע חיצוניים היא באמצעות הליך תחרותי כדין, ומתן פטור ממכרז הוא בבחינת החריג.
על הבנק והרשות להקפיד על ניהול ההתקשרויות בהליך תחרותי, ורק במקרים יוצאים מן הכלל, כשהנסיבות והדין מצדיקים פטור ממכרז - להשתמש בפטורים.
כמו כן עליהם לתעד את ההליך בצורה מלאה ושקופה.
כך יוכלו לבחור את נותן השירות המתאים ביותר לצורכיהם בשוויוניות, ביעילות, בשקיפות ובמקצועיות, ינצ לו את משאביהם ניצול מיטבי ויחסכו בכספי ציבור.
,ברשויות המקומיות מאגרי מידע רבים בתחומים האלה: כספים (גבייה, שכר תשלומים לספקים ועוד); תכנון ובנייה; חינוך (שירות פסיכולוגי חינוכי, גני ילדים קייטנות ועוד); רווחה; כוח אדם; רישוי עסקים; תחבורה וחניה; תברואה ועוד.
מאגרים אלה הם הבסיס לעבודתן של הרשויות.
חלקם כוללים גם מידע רגיש כהגדרתו בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), למשל אבחונים פסיכולוגיים, חוות דעת של פסיכולוגים ושל עובדים סוציאליים.
בשנת 2010 היו ברשויות המקומיות כ -520,0004 תיקי רווחה פעילים וכ - 165,0005 .
תיקי שירות פסיכולוגי פעילים פעולתם של גופים ציבוריים מושתתת על מערכות מידע הכוללות נתונים רבים על התושבים - מעמד אישי, מצב בריאות, מצב כלכלי, הכשרה מקצועית, דעות ואמונות - שחשיפתם עלולה לפגוע בפרטיותם של התושבים.
ככל שהגופים עושים שימוש נרחב יותר במאגרי המידע כך גוברת הסכנה שהמידע ייחשף ברבים ויפגע בפרטיותם של התושבים, ולכן מוטלת על בעלי המאגרים החובה להגן על המידע.
כמה חוקים נועדו להבטיח את ההגנה על הפרטיות ואת צנעת הפרט - חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, הקובע כי "כל אדם זכאי לפרטיות ולצנעת חייו"; חוק הגנת הפרטיות, והתקנות שהותקנו מכוחו.
בחודשים ינואר-יולי 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את אבטחת המידע והגנת הפרטיות בשבע רשויות מקומיות: בחמש עיריות (אשקלון, יהוד -מונוסון, בני ברק, טירה ויקנעם עילית) ובשתי מועצות מקומיות (בני עי"ש ורמת ישי).
נבדקו בעיקר היחידות המופקדות על תחומי המחשוב, הארנונה, הרווחה והחינוך, ובכלל זה כמה בתי ספר, והשירות הפסיכולוגי החינוכי.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, במשרד הרווחה והשירותים החברתיים, במשרד החינוך, במינהל .
4 על פי הערכה של תחום ארגון ומנהל ברשויות המקומיות שבמשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
על פי הערכת אגף השירות הפסיכולוגי במשרד החינוך השלטון המקומי 1517 .
לשלטון מקומי שבמשרד הפנים (להלן- מינהל לשלטון מקומי), במרכז השלטון המקומי בישראל ובחברה א'.
מאגר מידע מוגדר בחוק הגנת הפרטיות: "אוסף נתוני מידע, המוחזק באמצעי מגנטי או אופטי והמיועד לעיבוד ממוחשב" 6 :.
"מידע" מוגדר בחוק הגנת הפרטיות "נתונים על אישיותו של אדם, מעמדו האישי, צנעת אישיותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, הכשרתו המקצועית, דעותיו ואמונתו".
"מידע רגיש" מוגדר: "נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, דעותיו ואמונתו" וכל מידע ששר המשפטים קבע בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, שהוא מידע רגיש.
"מידע מוגבל" מוגדר בתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986 (להלן- תקנות הגנת הפרטיות), כאחד מאלה: מידע על מצב בריאותו של אדם או על צנעת אישיותו; מידע השמור במאגרים המנויים בסעיף 13 ;(ה) לחוק מידע אחר ששר המשפטים קבע בצו כי הוא מוגבל.
היות שמאגרי מידע מכילים פרטים אישיים, ומסירת נתונים על אדם לזולת עלולה לפגוע בפרטיותו, יש לאבטח את המידע.
ככל שאדם עלול להיפגע יותר מגילוי המידע עליו ברבים, כך עולה רמת רגישות המידע ועמה רמת האבטחה שיש לנקוט כדי לשמור עליו.
כמו כן לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שגופים המחזיקים מידע יקבעו נהלים ותקנות בעניין שמירה וניהול של רשומות פיזיות המכילות מידע, ובייחוד מידע רגיש, בין שהופקו באמצעות מחשב, בין שנכתבו ביד, כגון דוחות, פלטי מחשב, מזכרים ותיקי נייר.
חוק הגנת הפרטיות קובע כי האחריות לאבטחת מידע מוטלת על בעלי מאגר המידע, על המחזיקים בו או על מנהליו.
הגופים המוזכרים בחוק זה, בין היתר הרשויות המקומיות, חייבים למנות ממונה על אבטחת מיד ע, והוא יופקד על אבטחת המידע במאגרים המוחזקים ברשותן.
אבטחת מידע נעשית בכמה שיטות: 1 .
אבטחת מחשבים פיזית- פעולות בחמרה ובתשתיות שתפקידן למנוע פגיעה פיזית במאגר המידע.
אבטחה לוגית - הפעלה של מנגנוני תכנה ייעודיים, לדוגמה שם משתמש וססמה המוזנים כתנאי להפעלת מחשב או לכניסה לבסיס נתונים.
שתי השיטות ניתנות לשילוב ב"כרטיס חכם", אמצעי פיזי המזהה את המשתמש אבל גם דורש הזנת ססמה.
אבטחת מידע פיזי (רשומות לא ממוחשבות) - כל הפעולות הנדרשות להגנה על פלטי מחשב, על דוחות, על מזכרים ועל מסמכים שונים המכילים מידע, בפרט מידע רגיש.
אבטחה לוגית כוללת, בין השאר, פעולות או אמצעים אלה: בקרת גישה למחשבים; זיהוי משתמשים ומתן הרשאות להם; זיהוי ואימות הזהות של משתמשים באמצעים ביומטריים; בקרה לוגית על משתמשים; הטמעת תכנה או חמרה במערכות מידע ממוחשבות; אבטחת פעילות פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע.
אבטחה פיזית כוללת, בין השאר: טיפול במסמכי קלט ופלט; ניהול ואבטחה של אמצעי אחסון מגנטיים ואופטיים; העברת מידע והוצאתו; רישום מאגרי מידע; ניהול .
6 "למעט- (1 ) אוסף לשימוש אישי שאינו למטרת עסק; או(2 ) אוסף הכולל רק שם, מען ודרכי התקשרות, שכשלעצמו אינו יוצר אפיון שיש בו פגיעה בפרטיות לגבי בני האדם ששמותיהם כלולים בו, ובלבד שלבעל האוסף או לתאגיד בשליטתו אין אוסף נוסף".
מלאי חמרה ותכנה; אבטחת רשומות ותעודות רשמיות; שימור רשומות אלקטרוניות; ביעור רשומות; טיפול בסיכוני אש, חשמל ומים בחדר המחשב.
לאבטחת תקשורת ושימושי אינטרנט יש לנקוט את הפעולות או את האמצעים האלה: אבטחת תכנה ברשתות מקומיות; אבטחת אמצעי התקשורת; אבטחת מידע בשימוש באינטרנט; אמצעים נגד תכנות פוגעניות כמו תכנות וירוס במחשב האישי וברשת המקומית7 ; התקנה ואבטחה של תכנות השתלטות מרחוק; הגנה על הפעלת מודמים ועל שימוש בפקס להעברת "מידע רגיש" או מסווג.
כמו כן יש לנקוט אמצעים לגיבוי המידע ולשחזורו, להתאוששות מאסון (8DRP ) ולהמשכיות עסקית (9BCP ).
נוסף על כך יש לאבטח את המידע במחשבים המנותקים מרשתות הארגון - מחשבים אישיים, ניידים ומחשבי כף יד10.
במשרדי הממשלה ובגופים ציבוריים אחרים נקבעו נהלים שאינם מחייבים את הרשויות המקומיות, ואולם ניתן ללמוד מהם על הדרישות ועל התנאים להבטחת שמירה על מידע בגופים ציבוריים.
אחד מהם הוא נוהל מפת"ח - נוהל מסגרת לניהול המחשוב בארגון הן במישור הפרויקט והן במישור הארגון כולו - על פי החלטת ממשלה11 , הוא נוהל מחייב במשרדי הממשלה.
נקבע בו כיאבטחת מידע כוללת כמה רכיבים: שמירה על חיסיון המידע ( Confidentiality) ; זמינות מערכות המידע ( Availability) ; שלמות המידע( Integrity) .
אבטחתהמידע מטרתה להגן על ארבע הפעולות הבסיסיות הנעשות בכל מערכת ובסיס נתונים: יצירה והוספה של מידע חדש ( Create ( ); קריאה ושליפה של מידע Read ); עדכון ושינוי של מידע ( Update ); מחיקה וביטול של מידע ( Delete.
) פגיעה במערכות הממוחשבותבמגזר הציבורי עלולה לגרום לנזקים כבדים, כמו פגיעה בשירותים הניתנים לאזרח ובצנעת הפרט .
האגף הבכיר לביקורת המדינה במשרד ראש הממשלה פרסם בספטמבר 2005 "נוהל מסגרת לאבטחת מידע" (להלן- נוהל המסגרת).
נוהל המסגרת כולל 38 נהלים לאבטחת מידע במשרדי הממשלה, לרבות אלה: קביעת מדיניות ומיפוי מידע; הגורם האנושי ואבטחת המידע; אבטחה לוגית; אבטחה פיזית; גיבוי, שחזור והתאוששות; אבטחת תקשורת ושימושי אינטרנט; אבטחת מידע במחשבים המנותקים מרשתות המשרד.
נוהל המסגרת אינו חל על הרשויות המקומיות, ואולם יש בו כדי ללמד על התשתית הדרושה לאבטחת המידע ולשמירה על הפרטיות בגופים ציבוריים.
,מכון התקנים הישראלי פרסם כמה תקנים (לא רשמיים) בעניין אבטחת מידע ובכללם: תקן 1495 בנושא אבטחת מערכות מידע; תקן ישראלי1243 בנושא בטיחות אש של מחשבים וציוד היקפי; תקן 1972 בנושא אבטחת מידע בתקשורת בין מחשבים; תקן 17799 בנושא ניהול אבטחת מידע; ותקן27001 , שנועד לשמש .
7 תכנה המכילה קוד עוין שמטרתה להסב נזק.
התכנה חודרת למחשב ללא ידיעת המשתמש, מופצת למחשבים אחרים וגורמת לשיבושים ולתקלות בהפעלת המחשב ובעבודתו.
8 Disaster Recovery Planning 9 Business Continuity Plan 10 מבוסס על נוהל מסגרת לאבטחת מידע, משרד ראש הממשלה, ספטמבר2005.
11 /החלטת ממשלה (ועדת השרים לענייני כלכלה) כל103 מאוקטובר1991.
מודל להקמה, להפעלה, לניטור, לסקירה, לתחזוקה ולשיפור של מערכת לניהול אבטחת מידע.
מכלול התקנים האלה משמש נורמה מקיפה לאבטחת מידע בארגונים (להלן - התקנים הישראליים).
בהיעדר נהלים מפורטים לרשויות המקומיות בחר משרד מבקר המדינה להציג בחלק מפרקי דוח זה את נוהל המסגרת שנועד להנחות את משרדי הממשלה וגופים ציבוריים ואת התקנים הישראליים כאבני בוחן להערכת נקודות התורפה ברשויות המקומיות שנבדקו.
אבטחת המידע והגנת הפרטיות ברשויות המקומיות .
אסדרת הטיפול בנושא אבטחת מידע והגנת הפרטיות בכ-250 רשויות מקומיות מחייבת הנחת תשתית של נהלים ושל הדרכה.
משרד מבקר המדינה בחן את פעולות משרד הפנים ומשרד המשפטים בנושא זה.
משרד הפנים המינהל לשלטון מקומי שבמשרד הפנים (להלן - המינהל לשלטון מקומי) מופקד על השלטון המקומי בארץ.
הוא עוסק בתקצוב הרשויות המקומיו ת; בהקמת רשויות ותאגידים; בבקרה, בביקורת ובמתן אישורים בענייני כוח אדם ושכר ; ברישוי עסקים וחופי הרחצה; בהדרכה, בטיפול בנושאים פרטניים ועוד.
המינהל לשלטון מקומי מטפל בנושאים אלה בין היתר באמצעות פרסום הוראות וחוזרי מנכ"ל לרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה העלה כי במשך שנים לא קבע משרד הפנים מדיניות לאבטחת מידע ולהגנת הפרטיות, לא הניח תשתית לביצועה ולא פעל לקביעת הנחיות בתחום זה, אף שכבר בשנת 1996 תוקן חוק הגנת הפרטיות ונוספו לו סעיפים הנוגעים להגנה על הפרטיות במאגרי מידע.
בתשובתו מנובמבר 2011 השיב משרד הפנים כי הוא אינו הגוף המקצועי בעל הידע והמומחיות הנדרשים לצורך קביעת נהלים בנושא אבטחת מידע.
נושא זה אמור להיות מוסדר באמצעות הרשות למשפט , טכנולוגיה ומידע שבמשרד המשפטים שבידה הכלים המקצועיים לגיבוש הנחיות בנושא.
אם תפנה הרשות למשרד הפנים בעניין זה, הוא ישתף פעולה עמה.
על תשובת משרד הפנים מעיר משרד מבקר המדינה כי אם, כאמור בתשובתו, אין הוא בעל הידע והמומחיות הנדרשים לצורך קביעת נהלים בנושא אבטחת מידע, מן הראוי שיפנה לרשות למשפט טכנולוגיה ומידע בבקשה שתסייע לו בנושא.
על כל ארגון לגבש נהלים אשר יסדירו את פעולותיו בתחומים השונים.
כאמור, חוק הגנת הפרטיות חל על הרשויות המקומיות, ולצורך יישומו יש מקום לקבוע נוהלי עבודה בתחום אבטחת המידע והגנת הפרטיות.
בחמש משבע הרשויות המקומיות שנבדקו לא נקבעו נוהלי אבטחת מידע בעיריית אשקלון, אחת מן השתיים שנקבעו בהן נוהלי אבטחת מידע, הנהלים מיושמים באופן חלקי בלבד.
לדוגמה, בנוהל נקבע כי הממונה על אבטחת מידע יקבע את המדיניות, אך במועד סיום הביקורת עדיין לא הוכן מסמך מדיניות.
באוקטובר 2001 הכין יועץ חיצוני עבור עיריית בני ברק טיוטה ובה 40 נהלים בתחום אבטחת מחשבים ומערכות מידע, אך הנהלת העירייה מעולם לא אישרה טיוטה זו, ונהליה אינם מיושמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים להוציא קובץ הנחיות מחייב לרשויות המקומיות בנושא אבטחת מידע והגנת הפרטיות ולוודא את הטמעתו ואת יישומו.
עד שיפורסמו הנחיות אלו על עיריות אשקלון ובני ברק ליישם את נוהלי אבטחת המידע שהכינו במלואם.
משרד המשפטים בספטמבר 2006 הוקמה במשרד המשפטים הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע12 כרשות להגנת מידע אישי בישראל.
תחומי אחריותה כוללים פיקוח על בעלי מאגרי מידע ועל בעלי רישיונות (ולצורך זה מוקנות לה סמכויות חיפוש ותפיסה); טיפול בתלונות; חקירת עב רות פליליות; הטלת קנסות מינהליים; רישום מאגרי מידע ומתן רישיונות לשירותי נתוני אשראי, שירותי מידע על עוסקים ולגורמים מאשרים ; קביעת הנחיות לבעלי מאגרי מידע ולבעלי רישיונות ; העלאת מודעות הציבור לזכות לפרטיות של מידע.
משרד מבקר המדינה העלה כי מאז הוקמה הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע היא לא קבעה נהלים והנחיות לרשויות המקומיות המחזיקות במאגרי מידע; לא קיימה פעולות פיקוח ואכיפה על רישום מאגרי מידע ברשויות המקומיות; ולא הטילה קנסות על רשויות מקומיות שלא קיימו את חובתן (בעניין זה ראו להלן).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 ,מסרה הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע כי היא מקדמת זה כמה שנים יזמת חקיקה לביטול חובת הרישום של מאגרי המידע, ובד בבד עם זאת היא משקיעה את משאביה באכיפה של חובות מהותיים בגופים שהיא מפקחת עליהם (כגון חובות בתחום אבטחת מידע ומתן זכות עיון ושימוש במידע למטרה שלשמה הוא התקבל).