HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העומס המוטל על בעלי התפקידים באח "ם מג"ב הוא עצום, זאת מאחר שמצבת כוח האדם היא חסרה מאוד - גם ביחס לתקינה הקבועה בפק"א.
בפועל קצינת אח"ם, ראש מחלק חקירות ור אש מחלק הערכה אינם מספיקים למלא את כל המשימות המוטלות עליהם כפי שהוגדרו בפק"א, ובהן משימות של ייעוץ והכוונה מקצועית וכן פיקוח ובקרה בהתאם לנהלים.
מצב זה פוגע ומעקב תהליכי עבודה מקצועיים ותקניים בשטח עקב אי יכולת של המטה לפקח באופן מיטבי אחר הפעולות ומביא ל עומס ושחיקה של קציני ועובדי המטה שנאלצים לעמוד במטלות ובתפקידים לא הגיוניים.
במועד סיום הביקורת, ארבע שנים לאחר שאושרה הפק"א הקובעת את תקני כוח האדם במג"ב, נמצא כי שלושה רבעים ממערך התפקידים והיחידות עדיין אינם מאוישים.
המחסור החמור בכוח אדם והפערים הקיצוניים שבין התקינה למצב בשטח מביאים בהכרח לידי פגיעה יסודית במילוי משימותיו של מג"ב במרחב הכפרי, לרבות בכל הקשור לטיפול בפשיעה החקלאית ולמניעתה.
בתשובתה ציינה המשטרה כי מאז אישור הפק"א ועד מועד התשובה, בוצע תיעדוף ארגוני במג"ב אשר בעקבותיו ווסתו תקנים למשימות ליבה אחרות בהתאם לתיעדוף מפקדים.
19 קצינה נוספת שהתה בחופשת לידה עד לפברואר 2017.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1317 .
משרד מבקר המדינה מעיר על כך שעקב הסטות וויסות תקנים למשימות משטרתיות אחרות, נותר פער קיצוני בין ה צרכים והמשימות המוטלות על אח"ם מג"ב לבין יכולתו לענות על צר כים אלו.
על המשטרה למלא את תקן אח"ם מג"ב כדי שיוכל לבצע את המשימות המוטלות עליו באופן מיטבי.
ביולי 2010 הוגדרו מחדש הימ"רים הכפריים והתפקידים המוטלים עליהם: אחריות משימתית לטיפול בעבירות ובתופעות פשיעה במגזר הכפרי; סיוע ליחידות המחוז באירועים של פעילות חבלנית עוינת ובהפרות סדר חריגות המתרחשים במחוז בדגש על פשיעה חקלאית.
כמו כן נקבע מבנה ארגוני ותקן של 69 .
שוטרים לכל ימ"ר במועד הביקורת היו במג"ב שלושה ימ"רים כפריים: ארז במרחב הצפון; אלמוג במרחב מרכז; דקל במרחב דרום; ונוסף על כך מחלק אח"ם חוף המתפקד כימ"ר מצומצם במרחב חוף.
מצבת כוח האדם: בשנת 2014 בוצעה במג"ב עבודת מטה שבחנה את הימ"רים במרחב הכפרי, ואת הצורך בשינויים בתקינה לשיפור יכולות המודיעין והחקירות, בין היתר, כדי ליצור מבנה ארגוני אחיד הן בהיקפי התקינה והן בהגדרות של בעלי התפקידים.
צוות עבודת המטה בחן וניתח את הפערים בימ"רים לנוכח הצרכים בטווח הארוך.
תהליך הבחינה כלל איסוף נתוני ם על היקף פעילות הימ"רים בתחומי המודיעין, הטיפול בתיקים, הטיפול בפרשיות וניתוחם.
כמו כן בוצעה השוואה בין תמהיל כוח האדם הקיים בהם לזה הקיים בימ"רים שבמחוזות המשטרה.
בתום תהליך הבחינה ביוני 2014 , המליץ צוות עבודת המטה על תקן כוח אדם אחיד בכל שלושת הימ"רים שיכלול 63 משרות בכל ימ"ר בתוספת קצין מחקר תקשורת שישמש רפרנט הימ"ר במחוז המשטרה (דהיינו צמצום של שישה תקנים בכל ימ"ר)20 .
בתשובתה מסרה המשטרה כי בימים אלה מתבצעת עבודת מטה נוספת בכל הנוגע לתפיסת ההפעלה של מג"ב וגם של הימ"רים במרחב הכפרי שמדגישה את סוגיית האחריות הטריטוריאלית.
בתשובתה הנוספת מסרה המשטרה, כי תפיסת ההפעלה אושרה על ידי המפכ"ל וכי בסוף שנת 2016 הוקם צוות תכנון שיגזור תכנית פעולה הנובעת מתפיסת ההפעלה.
הצוות אמור להגיש את המלצותיו ברבעון השני של 2017 .
20 למחלק אח"ם חוף הומלץ על תקן של21 .
משרות 1318 |דוח שנתי 67ב .
פיצוח פרשיות וניהול .
אחרים במשטרה כאמור, בשנת 2010 נקבע מבנה ארגוני ותקן לכלימ"ר.
בשנת 2014 נערכה שוב עבודת מטה שבחנה את הימ"רים במרחב הכפרי, והמלצותיה הוגשו ביוני אותה שנה.
למרות שההמלצות העיקריות יושמו, תוך שנתיים החלה המשטרה להכין עבודת מטה נוספת באותו נושא שהמלצותיה יוגשו במחצית 2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התנהלות זאת שבה נעשות שלוש עבודות מטה בטווח של כשבע שנים, עם זמן הטמעה מצומצם שאינו מאפשר את בחינת השפעת השינויים, לוקה בחסר ויש בה משום בזבוז משאבים.
מחסור באמצעים טכנולוגיים: בפברואר 2016 ציינהקצינת אח"ם בפני מפקד מג"ב כי יש לשדרג את מבנה אח "ם מג"ב ולהקים מחלקות שיקדמו וי בססו את השימוש בטכנולוגיות ובכלי איסוף מודיעין שנמצאים במשטרה.
בדיון שהתקיים במרץ 2016 בנושא מודל תקיפה חקלאית בראשות ראש אח"ם במשטרה ומפקד מג"ב, ציינו מפקדי הימ"רים, כי קיימים פערים בין המשטרה למג"ב בטכנולוגיה ובאמצעים מתקדמים.
בסיכום הדיון אמר ראש אח"ם במשטרה כי יינתן מענה לפערים.
המאבק של הימ"רים הכפריים בפשיעה החקלאית דורש פיצוח פרשיות וניהול חקירות סמויות ומורכבות, ואולם בפועל לא הועמדו לרשותם האמצעים הנדרשים המשמשים מערכים אחרים במשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי כדי לעמוד במשימות עליהם להשתמש באמצעים טכנולוגיים חדשים ובכלי איסוף מודיעין מתקדמים הדורשים ידע ומיומנות, ומשום כך עליהם להעמיד אמצעים אלו לרשות הימ"רים.
בתשובותיה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי בעיקרון אושרה תכנית להקמת מרכז חיילי21 בפיקודו של קצין אח"ם מג"ב שמטרתו לטפל בפשיעה כפרית חוצת מחוזות.
הקמתו כוללת היערכות מבחינ ת אמצעים והכשרות.
תכנית הקמת המרכז תועדפה במסגרת תכנית העבודה של המשטרה לשנים 2018-2017 , והיא תתוקצב במסגרת זו.
עוד הוסיפה המשטרה, כי צוות תכנון בנושא תפיסת ההפעלה והארגון של מג"ב, אמור להגיש את המלצותיו גם בנושא המרכז במחצית השנייה של 2017.
:היעדר אמצעים מבצעיים במרץ 2016 הנחה המפכ"ל את ראש אח"ם במשטרה ואת מפקד מג"ב לגבש מודל למבצע "להתמודדות עם תופעת הפשיעה החקלאית בדגש על גניבות בעלי חיים", וזאת בשל העלייה שחלה בתחילת 2016 במספר גניבות הבקר והצאן.
יעדי המבצע היו: הורדת מספר אירועי הפשיעה החקלאית ואיתור, זיהוי ותפיסת כנופיות ועבריינים פוטנציאליים.
המבצע הוגדר על ידי מפקד מג"ב כ"מתמשך ובלתי מתפשר בכל הקשור בפשיעה החקלאית".
במודל המבצע שגובש נקבעה הקמתם של צוותי חקירה מיוחדים בכל ימ"ר כפרי שירכזו את כל הפעילות בתיקי החשודים ויקבלו סיוע מלא של כל יכולות המשטרה .
21 יחידה אח"מית - להתמודדות עם פשיעה במגזר הכפרי.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1319 .
ליכולותיו לבוא לידי .
ביטוי ותרמו לחשיפתן .
בפשיעה החקלאית בתחום החקירות והמודיעין; סיוע בזירוז תיקי חקירה והעברתם לתביעות; סיוע של יחידות המשטרה לפעילות מבצעית של מג"ב; וסיוע באמצעי זיהוי פלילי (מז"פ).
המבצע החל בסוף מרץ 2016 .
ונמשך כשלושה חודשים בסוף יוני 2016 ציינה קצינת אח "ם, כי מעטפת האמצעים והליווי המ קצועי שניתן מכלל יחידות המשטרה, תרמו באופן ממשי ליכולת ההתמודדות של הימ"רים הכפריים עם הכנופיות, ובמבצע נעצרו תשע כנופיות מרכזיות מה -11 שסומנו כמשפיעות על הפשיעה החקל אית, ואף הוגשו נגדן כתבי אישום.
לנוכח שיתוף הפעולה הפורה עם יחידות המשטרה השונות , ביקשה קצינת אח "ם להמשיך את מעטפת הסיוע והאמצעים.
בסופו של דבר לא נענתה המשטרה לבקשת הדרג המקצועי להמשיך את מעטפת האמצעים, לתקופה נוספת בשל שיקולי תיעדוף תקציבי והדבר גרם להפסקת הפעילות המוגברת של הימ"רים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את שילוב הכוחות של מג"ב והמשטרה ואת הקצאת המשאבים והאמצעים הנוספים לימ"רים הכפריים ששיפרו את ביצועי מג"ב, אפשרו ליכולותיו לבוא לידי ביטוי ותרמו לחשיפתן של כנופיות מרכזיות בפשיעה החקלאית.
לפי כך נכון יהיה לחזק את שיתוף הפעולה בין המשטרה למג"ב, להעמיד משאבים ואמצעים שהוקצו למבצע באופן קבוע, ובכלל זה כלי רכב ואמצעים טכנולוגיים מתקדמים.
ליווי עצורים על חשבון פעילות מבצעית: מעצרו של חשוד כרוך בכמה מהלכים, ובהם הובלתו לתחנת משטרה, לבית מעצר ולבית משפט .
בשנת 2007 החליט השר לבט"פ דאז22 שמערך הטיפול בעצורים והמשמורת עליהם יעבור במלוא ו מהמשטרה לשירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס), ונחתמה אמנה שהסדירה את שיתוף הפעולה בין שני הגופים .
בין היתר נקבע שהשמירה והליווי של עצורים מתחנות משטרה למתקני מעצר , וממתקני מעצר לבתי משפט או להמשך חקירה בתחנות משטרה יתבצע גם הוא על ידי שב"ס.
בבסיס ההחלטה עמדה התפיסה הוא הגוף המקצועי בתחום הטיפול באסירים ובעצורים, ועל המשטרה להתמקד בלחימה בפשיעה .
אחת הסיבות להחלטה זו הייתה הפעילות הרבה הכרוכה בטיפול בעצורים , וכן העובדה שהטיפול בהם דורש משאבי זמן רבים שבאים על חשבון הפעילות השוטפת של המשטרה23 .
מתקני מג"ב ועצורי מג"ב לא נכללו באמנה.
כך יוצא, שהימ"רים הכפריים (ארז, אלמוג ודקל) ואח"ם חוף המבצעים מעצרים וחקירות של חשודים, אחראים כחלק מתפקידם גם להעברת העצורים למתקני המעצר של שב"ס, וממתקני המעצר לבתי המשפט ובמקרים של קיום חקירות נוספות או חקירה אינטנסיבית לניצול ימי המעצר, הם אחראים גם להבאת העצורים לחקירות חוזרות בימ"רים.
23 מבקר המדינה , דוח שנתי 65,ג (2015) "העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר", עמ' 351.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שהאמנה בין המשטרה לשב"ס בנוגע לליווי העצורים אינה כוללת את מג"ב, מחייבת אותו למלא את משימות השמירה, ההובלה והליווי בעצמו באמצעות היחידות המבצעיות שלו בימ"רים.
מצב זה משפיע באופן ממשי על יכולתו לקיים פעילות מבצעית רצופה במרחב הכפרי, שכן מילוי משימות של ליווי עצורים במרחב גאוגרפי גדול המרוחק לעיתים ממתקני הכליאה, מחייב הקצאה של משאבי כוח אדם וזמן שמטבע הדברים באים על חשבון הפעילויות המבצעיות במרחב.
להלן פירוט מספרם של העצורים, מספר הליוויים ומספר שוטרי הימ"ר שהשתתפו בליוויים בשנת 201424.
לוח2 : מספר העצורים, מספר הליוויים ומספר שוטרי הימ"רים שהשתתפו בליוויים ב- 2014 .
ליוויים מספר שוטרי הימ"ר .
שהשתתפו בליוויים מספר שוטרי הימ"ר .
אח"ם חוף 119 27 216 * 8 .
אלמוג 206 220 660 3 .
המקור: מג"ב * החישוב נעשה לפי שמונה שוטרים לליווי.
מספר השוטרים בליווי בפועל הוא בין שמונה לעשרה.
מנתוני מג"ב עולה כי ב -2014 עסק ימ"ר אלמוג בליווי עצורים במשך 158 ,ימים ומספר שעות העבודה של בלשי הימ"ר שהוקצו לכך הסתכם ב- 4,418 שעות (שווה ערך לכ -490 ימי עבודה).
ימ"ר דקל עסק בליווי עצורים במשך 150 ימים, ומספר שעות העבודה של בלשי הימ"ר שהוקצו לכך היה 3,900 שעות (שווה ערך לכ-433 .
)ימי עבודה לפי הנתונים דלעיל, חלק ניכר מזמנם של הבלשים והחוקרים בימ"רים מוקדש למשימות ליווי של עצורים, והזמן הנותר לפעולות המקצועיות של חקירה ובילוש בתחום עבירות הפשיעה החקלאית מצטמצם בשל כך.
ביוני 2016 כתבקצין אח"ם של ימ"ר דקל אל מפקד מג"ב במרחב דרום, כי "הטיפול ושינוע העצורים (מרגע המעצר) לבתי המעצר ולהארכות מעצר, נשען כיום על יחידות המרחב ובכללם הימ"ר והסיור הכפרי".
לדבריו, "שב"ס מבצע הובלה וליווי של עצורים רק מבתי הכלא לבתי המשפט לצורכי דיוני הארכת מעצר, וזאת על פי תיאום היחידה מראש", ולפיכך " קיימת פגיעה משמעותית בכל המעגלים: זמן .
24 גםיחידות הסיור הכפרי משתתפות במלאכת הליווי.
בלוח זה לא כלולים נתונים עליהן.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1321 .
,החקירה, איכות החקירה, כוח אדם, בטיחות, אמצעים דלק- כספים, פעילות השגרה המבצעית ('ניתוק צוותים') והסתה של פעילות מבצעית אחרת לטובת משימות הליווי".
קצין אג"מ במרחב דרום ציין, כי ימ"ר דקל מנהל פרשיות מורכבות וסבוכות, ונתקל בקשיים ממשיים בכל הקשור להובלה ושינוע של עצורים.
במהלך הביקורת ביוני 2016 , פנתהקצינת אח"ם לראש מחלקת מבצעים ולראש ענף מבצעים במג"ב , בנוגע לצורך הדחוף בפתרון בעיית הליוויים .
היא הציעה שתי אפשרויות לפתרון מידי: האחת - מתן הנחיה לתחנות המשטרה הסמוכות לשלושת הימ"רים לקלוט את עצורי מג"ב, כך שישתלבו בסבב הקיים של שב"ס; השנייה - בניית תא שהייה לעצורים בכל ימ"ר והקצאת משאבים לזקיף לשמירה על העצורים , והכנסת הימ"רים לסבב של שב"ס.
בסיכום הביקור שערך השר לבט"פ במג"ב במרחב מרכז ב ינואר 2016 בנושא "פתרון לשילוב עצורי מג"ב בסבבי ליווי שב"ס", הוא הנחה את מנכ"ל משרדו לבחון פתרונות לנושא ולהעביר סטטוס לעיונו עד פברואר 2016 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי עד מועד סיום הביקורת לא קודם הנושא: ראש מחלקת מבצעים וראש ענף מבצעים במג"ב לא הגיבו להצעותיה של קצינת אח"ם, אף על פי שגם הימ"רים עצמם העלו את הנושא לפני פיקוד מג"ב כמה פעמים.
כמו כן נמצא כי מנכ"ל המשרד לבט"פ לא העביר סטטוס בעניין לעיונו של השר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ, למשטרה ולשב"ס שיש לבחון פתרונות לבעיית הליווי של עצורי מג"ב, כדי למנוע פגיעה ב ליבת ה פעילות המבצעית של מג"ב במרחב הכפרי.
בין היתר, יש לבחון את האפשרות לכלול את עצורי מג"ב בסבב הליוויים שעורך השב"ס, ולצרף את מג"ב לאמנה שנחתמה בין המשטרה לשב"ס.
בתשובותיה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי בספטמבר 2016 , לאחר מועד סיום הביקורת הפיץ אגף המבצעים במשטרה הנחייה להסדרת קליטת עצורי מג"ב בתחנות המשטרה לצורך העברתם לשב"ס, וכי הנחייה זו מבוצעת כבר בפועל.
בתשובת המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 נמסר, כי מנכ"ל המשרד הנחה לחדש בתחילת שנת 2017 את עבודת המטה לגיבוש אמנת ליוויים כוללנית בין שב"ס למשטרה ובמסגרתה גם מתוכנן דיון בסוגיית עצורי מג"ב, כדי לתת מענה לעצורים אלה סבבי הליווי של שב"ס.
גם המשטרה מסרה בתשובתה כי בינואר 2017 יותנע מהלך לגיבוש אמנה כוללת בין המשטרה לבין שב"ס תוך כוונה לסיימו עד סוף 2017.
יחידות הסיור במרחב הכפרי .
הבסיס החוקי לעבודת הסיור המשטרתית נגזר מפקודת המשטרה נוסח [חדש, ] התשל"א-1971 , שמגדירה את תפקידיה ובהם מניעת עבירות, תפיסת עבריינים , העמדתם לדין וקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
לפי נוהל העקרונות של הפעלת הסיור (להלן - נוהל סיור), יחידות הסיור במשטרה הן הגורם הראשון שבא במגע עם הציבור, בהיות ן זמינות בכל זמן ובכל מקום .
הפעלת ניידות הסיור מתבססת על פריסה רחבה של הניידות לפי חלוקה אזורית שתאפשר תגובה מהירה לקריאות הציבור ; פעילות יזומה מתוכננת; וביצוע משימות של ביטחון שוטף כמו הצבת מחסומים וסיורי מניעה - כדי לחזק את כושר ההרתעה ולהגביר את תחושת הביטחון בקרב הציבור.
פערים בשטחי הכפריות: הפעילות של סיורי מג"ב במרחב הכפרי מתבצעת בשבעת אזורי הכפריות (להלן - הסיור הכפרי) ובאזור תחנת מטה יהודה.
הסיור הכפרי הוא הזרוע העיקרית לשמיר ת החוק והסדר במ רחב הכפרי בכלל, ובלחימה בגניבות החקלאיות בפרט .
נוסף על הסיור הכפרי פועל מערך של שיטור קהילתי שנועד ל חזק את הקשר של מג"ב עם הקהילה ולשפר שירותי המשטרה לציבור במטרה להגביר את תחושת הביטחון של התושבים.
השטח הטריטוריאלי בכל כפרית מחולק לארבעה אזורי סיור לכיסוי מרבי של השטח.
בתקינת אג"ת נקבע כי לכל אזור סיור יוקצו עשרה שוטרים וניידת 25 , ובסך הכול נקבעו 40 תקנים לסיורים בכל כפרית.
ב כפרית שרון יש חמישה אזורי סיור ו-50 תקני שוטרים.
במועד סיום הביקורת הייתה מצבת כוח האדם בכפריות מלאה.
להלן נתוני המשטרה על השטח הטריטוריאלי של הכפריות שבהן פועל הסיור הכפרי (למעט תחנת מטה יהודה26.
לוח3 : פירוט השטחים הטריטוריאליים של הכפריות .
מרחב כפרית שטח (קמ"ר) .
במשך יממה מתקיימים שלושה סיורים של ניידת אחת ובה שני שוטרים 26 .
תחנת מטה יהודה היא תחנת משטרה לכל דבר ועניין, ולכן לא הובאו נתונים לגביה המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1323 .
השטח שבאחריותן להלן השטח הממוצע לאזור סיור בכל אחת מהכפריות: .
תרשים 5 : השטח הממוצע לאזור סיור בכל אחת מהכפריות .
מהנתונים עולים פערים ניכרים בין השטחים הממוצעים שבאחריותו של כל אזור סיור.
כך לדוגמה, אזור הסיור בכפרית עמקים גדול פי שניים מאזור הסיור בכפרית חוף ופי חמישה מאזור הסיור בכפרית שרון.
בולט במיוחד הוא אזור הסיור של כפרית נגב ששטחו 3,309 קמ"ר, והוא גדול פי27 משטח אזור הסיור של כפרית שרון.
הבדיקה העלתה כי תקינת כוח האדם והניידות למילוי משימות הסיור בכפריות היא אחידה, ואינה מביאה בחשבון שורה של פרמטרים, ובפרט את גודל השטח שבאחריותן.
על אף שלמג"ב יש נתונים על מספר היישובים ומספר התושבים בכל כפרית, לא נעשתה לאזורי הסיור עבודת מיפוי של נתוני השטח הטריטוריאלי, ובכלל זה המרחקים שעל ניידות הסיור לעבור בין המשקים, זמני ההגעה לאירועים ומספר הסיורים הנדרש בכל גזרה.
ניתן היה להשתמש בנתונים אלו כבסיס להקצאה דיפרנציאלית של תקני כוח אדם וניידות שתהלום באופן מיטבי את הצרכים של יחידות הסיור בכפריות.
משרד מבקר המדינה מעיר למג"ב ולמשטרה כי עליהם למפות את אזורי הסיור של הכפריות ולבחון את כל הנתונים הרלוונטיים להקצאה דיפרנציאלית של כוח האדם והניידות הנחוצים לכל כפרית, ולא להסתפק בהקצאה אחידה של תקנים לכפריות המטפלות בשטחים בעלי מאפיינים שונים.
כך אפשר יהיה להבטיח את האפקטיביות של מערך יחידות הסיור במרחב הכפרי.
הנדרש מחסור בסיורים במרחב הכפרי: בשל התגברות מקרי הטרור בכלל ובירושלים בפרט, החליט ממלא מקום המפכ"ל דאז27 "במבצע "שומרי החומות28 , לתגבר את כוחות המשטרה בירושלים בשוטרים ממחוזות אחרים החל באוקטובר 2015 .
על פי ההחלטה נדרשו כל מחוזות המשטרה, ובהם גם מג"ב, להקצות כוחות לתגבור בירושלים.
הדרישה לתגבור נקבעה אחת לשבוע וציינה את מספר השוטרים שעל היחידות השונות להק צות למחוז ירושלים.
כך לדוגמה, בנובמבר 2015 תגברו200 שוטרים מהסיור הכפרי את הפעילות במחוז ירושלים, ובדצמבר תגברו 100 שוטרים מהסיור הכפרי את הפעילות במחוז.
בנוהל הסיור נקבע המספר המזערי של ניידות סיור שיופעלו במשמרת בכל אזור סיור (להלן - קו אדום).
כדי לבחון את ההשפעה של תגבור הכוחות בירושלים על הסיור הכפרי בדק משרד מבקר המדינה את מספר הסיורים שביצעו יחידות הסיור הכפרי בחודשים ינואר ומרץ 2015 (שקדמו להתחלת מבצע שומרי החומות) לעומת הסיורים שביצעו באותם חודשים ב- 2016 (בעיצומו של המבצע), ובהשוואה למספר הסיורים לפי "קו אדום".
להלן הנתונים כפי שנמסרו על ידי הכפריות.
לוח 4 : מספר הסיורים בכפריות בחודשים ינואר ומרץ בשנים 2015 ו- 2016 בהשוואה ל"קו אדום" .
גליל 312 105 108 3+ 148 16 89- .
עמקים 312 198 104 47- 252 28 89- .
חוף 312 180 144 20- 330 71 78- .
שרון 390 206 136 34- 326 126 61- .
שפלה 312 175 145 17- 142 120 15- .
לכיש 312 240 163 32- 251 116 54- .
נגב 312 228 173 24- 329 132 60- .
סה"כ 2,262 1,332 973 27- 1,778 609 66- .
* מחושב לפי "קו אדום" ולפי נוהל הפעלת שוטר לפי ארבעה סופי-שבוע בחודש של 30 .
הנתונים מראים ש בינואר 2015 היה מספר הסיורים ב כלל ה כפריות נמוך בכ-40% מהנדרש בקו האדום ובמרץ היה נמוך בכ-20% .
עוד עולה כי ב-2016 המצב החמיר: מספר הסיורים בינואר היה נמוך בכ-27% לעומת ינואר 2015, ובמרץ הוא היה נמוך בכ -66% לעומת מרץ 2015 , והיה רק כ -27% ממספר הסיורים המזערי הנדרש.
ניצב בדימוס בן ציון (בנצי) סאו 28 מבצעשנועד להיאבק בהפרות הסדר בירושלים.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1325 .
בכמה כפריות בלט מספרם המועט של הסיורים בשנת2016 : בכפרית גליל ובכפרית עמקים נערכו במרץ 2016 רק כ-10% בלבד מהסיורים שנערכו במרץ 2015 ; בכפרית חוף נערכו רק כ 20% מהסיורים שנערכו במרץ 2015 .
מכאן ששיעור הסיורים החסר בכפריות אלה ב -2016 היה כ- 90% וכ-80% .
בהתאמה יצוין שעוד בביקורת הקודמת כתב משרד מבקר המדינה שמפקדות המחוזות והמטה הארצי מסיטים לעתים חלק מכוחות מג"ב האמורים לבצע משימות סיור במגזר הכפרי למשימות אחרות.
ב -2010 לא בוצעו 1,900 סיורים בשל הסטות כ אלה כ -25% .
מסך הסיורים שהיו אמורים להתבצע במרחב הכפרי משרד מבקר המדינה העיר למשטרה בביקורת הקודמת שעליה להחיל את נוהל "קו אדום" גם על הקצאת ניידות סיור למגזר הכפרי29 .
תרשים6 : הפער במספר הסיורים בינואר ובמרץ 2015 ו- 2016 בהשוואה ל"קו אדום", ברמה הארצית .
בסוף 2015 הצטמצמה פעילות הסיור של המשטרה במרחב הכפרי באופן ממשי, בין היתר עקב הסטות כוח אדם למשימות באזור ירושלים.
ב -2016 צנחה פעילות הסיור והתרחקהמ"הקו האדום" במידה ניכרת.
במקביל חל באותה תקופה גידול ניכר במספר הגניבות במרחב הכפרי, בעיקר גניבות של ראשי בקר וצאן (ראו להלן, בפרק על הנזקים לחקלאים בשל אירועי פשיעה חקלאית).
לפי הנתונים שהוצגו, בחלק מהאזורים יחידות הסיור כמעט אינן נמצאות בשטח, ולא מן הנמנע שזוהי הסיבה העיקרית לגידול הממשי שחל במספר הגניבות.
מציאות זו שבה המשטרה נעדרת כליל מאזורים מסוימים היא מסוכנת ופוגעת בכושר ההרתעה של המשטרה ובביטחון הציבור במרחב הכפרי, והיא מחייבת מציאת פתרון בדחיפות.
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 ,)עמ' 1709.
על המשטרה לנתח את המגמות שתוארו לעיל בתחום הסיור, לוודא רמת פעילות מינימלית במרחב הכפרי ולפעול לאלתר למזעור הפגיעה במרחב הכפרי, תוך שימוש במשאבי כוח אדם ובאמצעים נוספים העומדים לרשותה.
כאמור, בתשובותיה מסרה המשטרה כי אושרה תפיסת הפעלה חדשה של מג"ב ולפיה, כוחות הסיור הכפרי יופנו לפעילות יזומה ולא ככוחות תגובה וכלל הכוחות מג"ב ומשטרה יהיו תחת כפיפות פיקודית אחת - מפקד תחנה.
לדבריה, תפיסת ההפעלה שאושרה אינה תכנית יישומית וצוות התכנון שהוקם עוסק בגיבוש תכנית מפורטת שתוגש לקראת המחצית השנייה של 2017 .
יצוין, כי פרטי תפיסת ההפעלה החדשה שמגבשת המשטרה בימים אלו עדיין אינם מוכרים למשרד מבקר המדינה.
מכל מקום, על המשטרה לוודא כי התפיסה החדשה תיתן מענה לממצאי הדוח המצביעי ם על כך שבחלק מהאזורים הכפריים יחידות הסיור כמעט אינן נמצאות בשטח ובחלקם אף נעדרות כליל.
מצב זה פוגע בביטחון הציבור במרחב הכפרי ובכושר ההרתעה של המשטרה.
אירועי מוקד 100 - :הביטחון האישי במרחב הכפרי בדיון שהתקיים ביוני 2013 במשטרה בנושא "סטטוס ההפעלה של מג"ב - מסגרת האחריות, המשימות והמדידה", סיכם מפכ"ל המשטרה דאז 30 , כי "הטלת האחריות של מפקד התחנה הטריטוריאלי לטפל באירועים במרחב הכפרי שבתחומו, לא הוכיחה את עצמה במבחן התוצאה מבחינת איכות שירותי המשטרה, בדגש על היישובים הכפריים והפשיעה החקלאית".
המפכ"ל דאז החליט כי האחריות למענה לכל אירועי הקריאות למוקד 100 במרחב הכפרי (למעט אירועים של פשיעה חמורה כרצח, אונס ושוד חמור), תוטל על היחידות הכפריות.
בעקבות החלטת המפכ"ל נקבע כי בינואר 2014 יחל פיילוט ביחידות של כפרית שרון שבמרחב מרכז ובכפרית עמקים שבמרחב צפון לתקופה של ארבעה חודשים, ובסיומה יובאו ממצאי הפיילוט לפני מפקד מג"ב לבחינה ולהנחיה.
מתחילת 2015 הורחבה האחריות לאירועי הקריאות למוקד100 על יחידות הסיור הכפרי בכל רחבי המרחב הכפרי באופן הדרגתי.
יחידת הביקורת הפנימית של המשרד לבט"פ (להלן - יחידת ביקורת) בדקה31 את נושא "הביטחון האישי במרחב הכפרי (אירועי מוקד 100 )" ואת הרחבת האחריות בתחום זה לכלל המרחב הכפרי.
בדיקתה העלתה כי בניגוד למה שנקבע בתחילת הפיילוט, לא נעשה כל תיעוד של תהליך הפקת הלקחים ובחינת הצלחתו.
יחידת הביקורת ציינה כי "טרם ביצוע הפיילוט נקבעו יעדים איכותיים (סיוע למערך הסיור של המשטרה, צמצום זמן התגובה, עלייה במספר האירועים בהם ניתן מענה לאירועי 100 )במרחב הכפריאך לא נקבעו יעדים כמותיים מדידים" (ההדגשה .
30 רב ניצב בדימוס יוחנן דנינו.
31 מדצמבר2015 ועד יולי2016.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1327 .
במקור) כמוזמן התגובה הרצוי, מספר האירועים שבהם ניתן מענה משטרתי והורדת עומסים מהתחנות.
קביעת יעדים כמותיים הייתה מסייעת בבחינת תוצאות הפיילוט ומשמשת בסיס להחלטה אם להרחיב אותו לשאר המרחבים.
יחידת הביקורת מצאה עוד, כי מאז הפעלת הפיילוט לא חל שיפור בזמני ההגעה לאירועי הקריאות למוקד 100 בשתי הכפריות שבהן נערך, ואף חלה עלייה בזמני ההגעה לקריאות למוקד 100 מה שמעיד כי "מג"ב לא נותן את המענה הנדרש והמצופה מהם".
נציגים של קציני הביטחון במועצות האזוריות מסרו לנציגי יחידת הביקורת כי "הם לא היו מרוצים מהפיילוט וכי לא התבצע איתם סיכום לאחר סיום הפיילוט שבמסגרתו דעתם".
]את[ ביקשו לשמוע העברת האחריות לטיפול באירועי הקריאות למוקד 100 ליחידות הכפריות של מג"ב נבעה מהיעדר מענה מספק לתושבים במרחב הכפרי.
ואולם, ממסקנות דוח הביקורת של המשרד לבט"פ עולה, שבעקבות יישום הפיילוט בשתי כפריות חלה נסיגה בזמן ההגעה ובמתן מענה לאירועים מהסוג הזה במרחב הכפרי.
דוח הביקורת אף המליץ לבחון מחדש את ההחלטה.
המענה לקריאות התושבים למוקד 100 במרחב הכפרי הוא רלוונטי גם לעבירות פשיעה חקלאית ככל שאלו מדווחות למוקד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי לאור דוח יחידת הביקורת עליהם לקיים חשיבה מחודשת בכל הקשור לארגון מערך הסיור במרחב הכפרי, כדי להביא לידי שיפור בשירות לאזרחים, לחזק את ההרתעה ולהגביר את תחושת הביטחון של התושבים.
בתשובתה מסרה המשטרה כי על פי הנחיית המפכ"ל יחידות הסיור הכפרי לא יתנו עוד מענה לקר יאות 100 .
, והאחריות לכך תועבר לתחנות מהתשובה הנוספת של המשטרה עולה כי ההנחיה ניתנה בעל פה במסגרת ישיבת סגל הפיקוד ולפיה הוצע רק מתווה פעולה והמפכ"ל הנחה "לעבד את הנתונים.
כאמור, לפי נתוני מג"ב הסיכוי הממוצע שעבריין ייתפס בעבירות של פשיעה חקלאית עמד בשנת 2015 על 9.
5% כמחצית מסיכויו להיתפס בכלל העבירות הנאכפות על ידי מג"ב.
נתונים אלה וממצאי הביקורת מעידים כי התמודדותו של מג"ב עם הפשיעה החקלאית מחייבת היערכות שיטתית ויסודית מחודשת, שתבטיח קשב רצוף למשימה בכל הרמות, העמדת אמצעים למילויה תוך מיצוי היכולות המקצועיות של מג"ב, וביצוע הערכה שוטפת לבחינת התוצאות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסתמכה המשטרה על עבודת מטה שאושרה לאחר סיום הביקורת בסוף 2016 במטרה לגבש תפיסת הפעלה חדשה למג"ב ולפיה ייגזר מענה לחלק מהליקויים שהובאו לעיל.
כאמור, פרטי תפיסת ההפעלה החדשה שמגבשת המשטרה בימים אלו ואופן יישומה אינם מוכרים עדיין למשרד מבקר המדינה ובמצב זה לא ניתן לדעת האם תפיסת ההפעלה החדשה תיתן מענה לליקויים שהועלו בדוח זה.
הטיפול של המשטרה בתלונות ובתיקי חקירה .
פקודת המטה הארצי בנושא "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה" מפרטת את נוהלי המשטרה בכל הנוגע לטיפול בתלונות, פתיחת תיקי חקירה בעקבותיהן או סגירת התיקים וגניזתם32 .
לפי נתוני המשטרה, כפי שנמסרו למשרד מבקר המדינה, בין השנים 2015-2011 נפתחו 5,221 תיקים בגין עבירות של פשיעה חקלאית33: מרבית התיקים (כ-%97 ) נפתחו בגין עבירות רכוש כמו גניבות, גרימת נזק לרכוש בזדון והצתה.
להלן מספר התיקים שנפתחו, מספר התיקים שנסגרו ללא חקירה ומספר כתבי האישום שהוגשו בשנים 2015-2011 :בחלוקה לפי תחנות משטרה ומג"ב .
לוח 5 : מספר התיקים שנפתחו ונסגרו ומספר כתבי האישום שהוגשו בגין פשיעה חקלאית, בשנים 2015 -2011 .
שנפתחו תיקים שנסגרו מספר .
כתבי האישום מספר שיעור .
משטרה 2,183 42% 2,111 97% 47 21% .
מג"ב 3,038 58% 2,794 92% 175 79% .
סה"כ 5,221 100% 4,905 94% 222 100% .
32 בפקודת המטה הארצי 14.
1994 , בפרק הגדרות מוגדרת "גניזה" כהחלטה להורות שלא לחקור או לא להמשיך לחקור בתיקי חקירה מהסוגים של אי- תביעה (א"ת), חקירות כללי (ח"כ) או סיור כללי.
"סגירה" מוגדרת כהחלטה להורות שלא להמשיך לחקור או לא לתבוע בתיק חקירה מסוג פנקס אשמות (פ"א).
כל החלטה שלא לחקור או לא להמשיך לחקור בתיק תיקרא בדוח זה "סגירה", בלי להבחין בסוג התיק.
33 ,עבירה חקלאית מוגדרת כשילוב של ארבעה מרכיבים: המגזר הכפרי לפי הגדרת היישוב העבירה, סוג הרכוש וסוג המקום (שדה, מטע וכו').
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1329 .
חקלאיות נמוך במיוחד .
הנפתחים במשטרה מניתוח הנתונים עולה כי 94% מכלל התיקים שנפתחו בשנים 2015-2011 נסגרו.
יצוין כי40% מהתיקים נסגרו בתוך30 יום ממועד פתיחתם, הן בתחנות המשטרה והן במג"ב, ו -17% נוספים נסגרו בתוך 50 יום.
5% מהתיקים שנפתחו בגין פשיעה חקלאית הוגש כתב אישום34.
יצוין כי שיעור הגשת כתבי האישום בגין עבירות חקלאיות נמוך במיוחד בהשוואה לשיעור הגשת כתבי אישום בכלל התיקים הנפתחים במשטרה.
לדוגמה, בשנת 2014 הוגשו כתבי אישום בכ-15% מכלל התיקים ובשנת2013 הוגשו כתבי אישום בכ-13% .
מכלל התיקים שנפתחו בביקורת הקודמת הועלה שכ -91% מהתיקים שנפתחו בשנת 2009 בגין פשיעה חקלאית נסגרו35 .
מכאן שמאז הביקורת הקודמת חלה נסיגה בטיפול של המשטרה בתיקי העבירות בתחום הפשיעה החקלאית.
עוד עולה מהנתונים בלוח כי על אף שבתחנות המשטרה נפתחו כ-42% מתיקי הפשיעה החקלאית, הן הגישו רק 21% מכלל כתבי האישום.
לעומת זאת נפתחו ביחידות מג"ב 58% מהתיקים והוגשו79% מכלל כתבי האישום.
מכאן ששיעור כתבי האישום מכלל כתבי האישום שהוגשו על ידי יחידות מג"ב גבוה בכמעט פי ארבעה משיעור כתבי האישום שהוגשו על ידי תחנות המשטרה.
הגם שעל מג"ב הוטלה האחריות לטפל בפשיעה החקלאית במרחב הכפרי, מהנתונים עולה כי יותר מ -40% מהתיקים בגין עבירות של פשיעה חקלאית נפתחו וטופלו כאמור בתחנות המשטרה - ולא ביחידות מג"ב.
המשטרה מסרה בתשובתה, כי במג"ב פועלים ימ"רים שממקדים את פעילותם באירועים חמורים ואינם יכולים להתפנות לטיפול בכל אירוע ועבירה קלה, לפיכך ימשיכו התחנות לטפל בעבירות החקלאיות הקלות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים המצביעים על שיעור גבוה של סגירת תיקים ושיעור נמוך של הגשת כתבי אישום בתחנות המשטרה - מעוררים ספק בנוגע להיערכות של התחנות ומחוזות המשטרה לטיפול באירועים של פשיעה חקלאית.