HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנוהל קובע כי תיקים, שחלף בהם פרק זמן של120 ימים מיום שנמסרה לחשוד בעברה הודעת תשלום קנס, יועברו למערך הגבייה להמשך טיפול ולגובה חיצוני לפתיחה בהליכי גבייה, ובלבד שהחשוד בעברה לא הגיש המשרד להגנת הסביבה 887 .
בקשה לביטול הודעת תשלום הקנס או בקשה להישפט.
עוד נקבע כי מנהל מערך הגבייה אחראי ליישום נוהל זה.
יצוין כי גם במערך זה נדרשת מערכת ממוחשבת יעילה למעקב אחר תשלומי הקנסות.
נמצא כי מערכת המידע הממוחשבת שמערך הגבייה משתמש בה אינה מספקת בזמן אמת תמונת מצב נאותה לא של תנועות הכספים מפעולות הגבייה ולא של סטאטוס ההליכים בכל אחד מתיקי החוב.
עוד נמצא כי מערכת זו אינה מסונכרנת עם מעו"ף לצורך קליטת תיקי חוב שמקורם בעברות קנס, או עם מערכות פנימיות אחרות, לצורכי בקרה ומעקב בזמן אמת אחר חיובים ממקורות אחרים ואחר טיפול בפניות חייבים או בפעולות גבייה.
התנהלות עם מערכת מידע ממוחשבת כזאת פוגמת ביעילותו של מערך הבקרה.
בנובמבר 2009 המליץ צוות בראשותו של ראש אגף תיאום ואכיפה בפני הוועדה לתיקון ליקויים במשרד על פיתוחה של מערכת מידע חדשה שתתמוך בתהליכי העבודה הקיימים והמוצעים.
עובר למועד סיום הביקורת, אגף מערכות מידע במשרד פועל לפיתוחה של מערכת כזו, אך הצפי ליישומה טרם נקבע.
הועלה כי באגף תיאום ואכיפה נרשמת מגמה של קיצור זמני הטיפול בדוחות עברה.
פרק הזמן מהקלדת דוח עד למשלוח הודעת קנס התקצר מ -141 ימים בממוצע בשנת 2007 ל-59 ימים בממוצע בשנת 2010 ; פרק הזמן מקבלת בקשה לביטול הודעת תשלום הקנס עד לקבלת החלטת תובע התקצר מ-168 ימים בשנת 2007 ל-52 בשנת 2010 ;)(עד סוף יוניופרק הזמן מקבלת בקשה להישפט עד להעברתה לתובע חיצוני התקצר מ -110 ימים בשנת 2007 ל-45 בשנת 2010 (הנתונים דלעיל הם עד סוף יוני 2010.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי המשרד הצליח לגבות רק כ -36% ( מסכום הקנסות שהטיל41% מן הקנסות).
במעקב נמצא כי אגף תיאום ואכיפה חס ר את הנתון המהותי של סכום הקנסות המצרפי, ולכן אין אפשרות לאמוד את היחס בין הגבייה בפועל ובין פוטנציאל הגבייה ואת הנזק הנגרם למדינה מאי -גביית הקנסות.
המשרד לא הצליח לספק למשרד מבקר המדינה את כל הנתונים בעניין זה.
גם אם יצליח המשרד לגבות את כל הקנסות שהעביר לגבייה, בתוספת לקנסות ששולמו מרצון, יהיה מספר הקנסות שגבה כ-58% ( בלבד ממספר דוחות העברה 90,200 ) שהפיק המשרד בשנים 2007 -2010 .
)(עד סוף אוקטובר מכל האמור עולה כי מסד הנתונים של המשרד בכל הנוגע לקנסות ולגבייתם מנוהל באופן בעייתי הטעון תיקון לאלתר, ושיעורי הגבייה עדיין נמוכים.
התנהלות זו של המשרד פוגעת באופן מהותי ביעילות האכיפה.
טיפול בבקשות לביטול הודעות תשלום קנס 1.
כאמור, אדם שנמסרה לו הודעת קנס רשאי להגיש בקשה לביטולה.
הבקשות מגיעות לאגף תיאום ואכיפה, לידי ראש מערך הגבייה שהוסמך כתובע, המטפל במקצת מבקשות אלו.
בנוסף, המשרד עובד עם תובע חיצוני שלטיפולו מועברות רוב הבקשות.
בנוהל פנימי של המשרד נקבע כי אם לא התקבלה החלטת תובע בתוך שנה, ובמהלך השנה לא נשלחה למבקש כל הודעה בדבר החלטה אחרת, אז 888 דוח שנתי61ב .
הטיפול בהודעת הקנס יופסק מפאת חוסר עניין לציבור, דהיינו הקנס יבוטל ול א יבוצע כל הליך לגבייתו.
המשרד להגנת הסביבה 889 .
בדוח הביקורת הקודם עלה כי כ -45% מהבקשות לביטול קנסות שהוגשו בשנת 2005 התיישנו.
עוד נמצא כי עובר למועד סיום הביקורת (ספטמבר 2007 ) התיישנו כ-23% מהבקשות לביטול קנס שהוגשו בשנת 2006.
הועלה כי באמצע שנת 2009 הודיע ראש מערך גבייה ליועצת המשפטית של המשרד על ביטול גורף של 1,153 בקשות לביטול הודעות קנס שלא טופלו במשך שנה ויותר.
במכתבו הוא ציין כי צפוי גל נוסף של ביטול הודעות תשלום קנס מסיבות שונות.
עוד נמצא כי כ-31% (577 מ- 1,870 ,) מהבקשות לביטול הודעות תשלום קנס שהתקבלו בשנת 2007 , בוטלו ב נובמבר 2009 משום שלא התקבלה בעניינן החלטת תובע עד לאותו חודש.
בתשובתו מדצמבר 2010 הסביר המשרד כי בשנתיים האחרונות נעשית עבודת טיוב של כל הבקשות לביטול הודעות תשלום קנס שלא טופלו, כדי "לנקות" את מעו"ף מתיקים שאין בהם כל פעילות והם מיועדים לסגירה.
עבודת טיוב זו טרם הסתיימה, לכן מספר הבקשות לביטול הודעות תשלום קנס שיבוטלו עקב התיישנות, יגדל בהכרח.
עם זאת נמצא במעקב כי פרק הזמן הממוצע מקבלת הבקשה לביטול הודעת תשלום קנס עד קבלת החלטת תובע התקצר במהלך השנים מ- 168 ימים בממוצע בשנת 2007 ל-52 בשנת 2010 (עד סוף יוני).
מכל האמור עולה כי הליך הטיפול בבקשות לביטול הודעות תשלום קנס התקצר, אך היקף ביטול הקנסות עדיין רחב.
התקשרות עם גובה חיצוני לגביית קנסות לגביית קנסות שלא שולמו במועד יש לנקוט הליכי גבייה ולמנוע את התיישנותם.
הדבר נעשה באמצעות משלוח דרישה חוזרת לתשלום הקנס לחייב בתוך שלוש שנים מהמועד האחרון הנקוב בהודעת תשלום הקנס, ובהפעלת אמצעי גבייה באמצעות גורם העוסק בכך.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי המשרד לא עסק בפעולות לגביית חובותיו זה כחמש שנים, ובעקבות זאת נוצר פחת של כ -80% בין דוחות העברה למספר הקנסות ששולמו.
נמצא כי בתחילת שנת 2007 פעל אשכול אכיפה לעצירת ההתיישנות בתיקי חוב שהמועד האחרון לתשלום הקנס חל בחודשים ינואר-ספטמבר 2004 , ועד סוף אותה שנה עצר את התיישנותם של כ- 8,000 תיקי חוב והצליח לגבות כ-1.
מיליון ש"ח בסוף 2007 התקשר המשרד עם שתי חברות גבייה למתן שירותי גבייה, ומאמצע שנת 2008 החל המשרד לגבות את חובותיו באמצעותן.
עד סוף 2009 המשרד העביר להן את הטיפול בכ - 22,000 תיקי חוב.
עד מועד סיום הביקורת, סך הקנסות שגבו חברות הגבייה היה כ-7.
מיליון ש"ח אולם גם כאן אין בידי המשרד נתונים בנוגע לחוב המצרפי שיראו איזה 890 דוח שנתי61ב .
חלק מן הקנסות נגבה ומהו הסכום הכולל, כדי שיוכל להעריך את ביצועיהן של חברות הגבייה, ואגב כך גם את מידת היעילות של פעולותיו שלו עצמו במישור האכיפה.
המשרד להגנת הסביבה 891 .
חובת הדיווח לחשב הכללי .
חשב המשרד אחראי לטיפול בתיקי חוב המוגדרים חובות שאינם בני-גבייה, וזאת על פי הוראות החשב הכללי במשרד האוצר, הממונה על ההכוונה המקצועית של פעולות החשבים במשרדי הממשלה.
החשב הכללי קבע, בין השאר, כי על חשבי המשרדים לדווח לו בתום כל שנה על כל הסכומים שוויתרו על גבייתם או מחקו אותם, ולהגיש ל"מינהל הגבייה" 26 .
דוח תקופתי על פעולות הגבייה של המשרד עוד יצוין כי על פי הוראות החשב הכללי ימנה מנכ"ל המשרד "ועדה לבדיקת חובות", שבפניה תוצג, לפחות פעמיים בשנה, רשימת החובות האבודים של המשרד, והיא תבחן כל חוב לגופו ותמליץ בפני החשב על הדרך הנכונה לטיפול בחוב.
באמצע שנת 2009 העביר אשכול אכיפה לטיפולו של חשב המשרד מספר תיקי חוב שמועד גבייתם חלף.
יצוין כי בדוח הביקורת הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי חשב המשרד לא דיווח לחשב הכללי על מצב גביית החובות של המשרד, והנהלת המשרד לא דנה במשמעות הביטול הגורף של 6,635 הודעות תשלום קנס בדצמבר 2005.
במעקב נמצא כי רק באוקטובר 2010 הוקמה הוועדה לבדיקת חובות, ועד מועד סיום הביקורת לא נמצא כי חשב המשרד דיווח כנדרש לחשב הכללי על כל הסכומים שוויתר על גבייתם או שמחק אותם.
שיעור גביית קנסות שהטילו בתי משפט .
קנסות שהטילו בתי משפט בפסקי דין שעניינם עברה על חוק שמירת הניקיון מועברים על ידי בית המשפט למשרד ומופקדים בקרן לשמירת הניקיון.
על המשרד לנהל מעקב אחר פסקי הדין ואחר קבלת התשלומים בגין הקנסות שהוטלו.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי אחוז התשלומים שהעבירו בתי המשפט למשרד היווה רק כ -22% מהסכום אותו אמורים היו להעביר.
עוד נמצא כי כ -64% מהחייבים כלל לא שילמו את החוב ורק חייב אחד שילם את מלוא סכום הקנס שקבע בית המשפט 27 .
בתשובתו מפברואר 2008 בדוח הביקורת הקודם ציין המשרד כי "בימים אלה" מתבצעת עבודה להסדרה של העברת הנתונים ושיפור גביית החובות לקרן לשמירת הניקיון.
במעקב הועלה כאמור כי לא חל כל שיפור מהותי במערכות המידע הממוחשבות בתחום הגבייה.
הן עדיין ישנות ובלתי יעילות, ורוב הפעולות עדיין נעשות באופן ידני.
לפיכך, עבודת הגבייה לא נעשתה באופן יעיל, ומפאת היעדר ממשקים בין המערכות הממוחשבות השונות, קיימת אי - התאמה בין הנתונים המוצגים בכל אחת מהן.
26 גוף שהוקם על ידי החשב הכללי במשרד האוצר באוקטובר 2005 , ותפקידו להנחות את משרדי הממשלה לפקח על תהליך גביית החובות לממשלה, ובמקרים מסוימים ליטול לידיו את הטיפול בגבייתם, לפי שיקול דעתו.
27 דוח הביקורת הקודם ב חן 33 תיקי חקירה של המשטרה הירוקה בגין עברות של השלכת פסולת מוצקה שהועברו לטיפולה של הלשכה המשפטית בשנת 2003 .
עוד הועלה במעקב כי המשרד לא ביצע בקרה מספיקה אם הכספים שאמורים היו להיגבות, אכן נגבו והופקדו בקרן לשמירת הניקיון; פסקי דין שהתקבלו לא הוזנו, או הוזנו מאוחר מדי במערכת הממוחשבת של מערך הגבייה, ולא ניתן היה לקשר בין החוב לפסק הדין הרלוונטי, גם אם שולם החוב.
ד היינו, מחד גיסא התקבל כסף שלא ברור מהו מקורו, ומאידך גיסא ישנם חובות פתוחים ברישומי המשרד שייתכן שכבר שולמו.
הסכום הכולל של קנסות שהטילו בתי המשפט, ולא ידוע מה עלה בגורלם, הגיע לכ-15 .
מיליון ש"ח משנת 2009 אגף החשבות עוקב באופן רציף אחר כל הקנסות שהטילו בתי המשפט ואחר הליך גבייתם, ועובר למועד סיום הביקורת הוא פועל להסדרת האי -התאמות.
בנוסף, מאוגוסט 2009 המשרד אחראי לגביית קנסות שהטילו בתי המשפט, ובהתאם לכך, הם חדלו להנפיק שוברי תשלום בתיקים אלו.
עוד נמצא כי בשנים 2009 -2010 (עד סוף אוגוסט) נגבו, או היו בהליכי גבייה, כ -74% מכלל הקנסות שהטילו בתי המשפט בגין עברות של ברירת משפט, ורק כ-%18 טרם נגבו28.
עוד נמצא כי בשנים אלה נגבו כ- 56% מכלל הקנסות שהטילו בתי המשפט בכתבי אישום שמקורם בתיקי חקירה שנפתחו במשטרה הירוקה, וכ-%23 טרם נגבו29.
יוצא אפוא שמשנת 2009 שיפר המשרד את הליך גביית החובות שמקורם בפסקי דין שהטילו בתי המשפט, אבל הוא עדיין מנהל את הליך הגבייה במערכות ממוחשבות מיושנות שאינן יעילות הפוגמות ביכולתו לגבות את חובותיו.
כמו כן עדיין נרשם שיעור ניכר של פסקי דין שטרם מומשו.
נוהל אכיפה סביבתית ונוהל אכיפת מפגעים חמורים .
לצורך הגברת האכיפה, לרבות האכיפה הפלילית, אישר המשרד בספטמבר 2009 נוהל אכיפה סביבתית הקובע את מתווה האכיפה הרצוי, את אבני הדרך שבתהליך ואת סדר הפעולות שיש לנקוט.
נוהל זה, שהפך למחייב בינואר 2010 , חל על כל גורמי האכיפה במשרד, נוגע לכל סוגי המפגעים וקובע כי הליך האכיפה, מינהלי או פלילי, לא יימשך יותר מ-12 חודשים.
עוד קובע הנוהל את הקריטריונים על פיהם יוגדר המפגע, ולפי ההגדרה ייקבע הליך הטיפול בו - מינהלי או פלילי.
בספטמבר 2009 אישר המשרד גם את נוהל אכיפת מפגעים חמורים, המסדיר את הטיפול בהם30.
במקרים אלו בר ירת המחדל היא חקירה פלילית, ולוח הזמנים להסדרת המפגע יימשך 72 .
ימים, לכל היותר בשני הנהלים נקבע כי כל חריגה מלוח הזמנים כפופה לאישור סמנכ"ל בכיר לאכיפה ו/או היועצת המשפטית למשרד בכפוף ליידוע סמנכ"ל בכיר לאכיפה.
עוד נקבע בנהלים כי על כל מנהל של גורם אכיפה בתהליך (לדוגמה, מנהל המשטרה .
28 8% הנותרים מקורם בפסקי דין שהוגש בגינם ערעור או שקיימת אי-התאמה טכנית בפרטים המופיעים בפסק הדין.
29 21% הנותרים מקורם בפסקי דין שהוגש בגינם ערעור או שטרם החל הליך הגבייה בעניינם.
30 מפגע חמור מוגדר, בין השאר, לפי מידת הסכנה החמורה והמיידית לבריאות האדם ו/או לסביבה, היקף המפגע ורגישות האזור שבוצעה בו העברה.
המשרד להגנת הסביבה 893 .
הירוקה) להגיש בקשה מפורטת ומנומקת לחריגה מלוח הזמנים.
מבדיקת נהלי האכיפה ויישומם עלו הדברים האלה: 894 דוח שנתי61ב .
לוח הזמנים המוגדר בשני הנהלים קצר מדי ואינו עומד במבחן המציאות - מינואר 2010 ועד מועד סיום הביקורת הגישו גורמי האכיפה במשרד כ -145 בקשות לאורכה; הנהלים אינם מגדירים סדרי עדיפויות ומדיניות אכיפה, ויכול להיווצר מצב שלפיו טיפול נקודתי במפגע אחד גדול עלול להשפיע על יכולתו של אותו גורם אכיפה לטפל במספר רב של מפגעים קטנים; בלוח הזמנים שנקבע לא ניתן די זמן לנסות ולהסדיר את המפגע לפני שהמחוז יתחיל בהליך אכיפה; למשל, לפעמים בוחר מחוז לערוך למעוול סביבתי שימוע, המאריך את זמן הטיפול באופן משמעותי.
סמנכ"ל בכיר לאכיפה קבע כי על כל גורמי האכיפה לעדכן את מעו"ף באופן קבוע ולהקפיד על מעקב שוטף בהליך הטיפול במפגע, כדי שניתן יהיה לבחון את יישום הנה לים באופן יעיל.
נמצא כי ההגדרה של המחוזות ושל מטה המשרד למונח "מפגע" אינה זהה.
בכמה מן המחוזות הגדרת האירוע כ"מפגע" תיעשה רק לאחר שניסיון ההסדרה לא צלח, ולא מרגע זיהויו בשטח.
יודגש כי רישום כל מפגע על פי הנהלים, גם אם הוסדר ללא צורך באכיפה מינהלית ו/או פלילית, ייצור עומס נוסף על עבודת המחוזות.
מכל האמור עולה כי המשרד גיבש נהלי אכיפה שהיו מחויבי המציאות וחייב את גורמי האכיפה במשרד לפעול על פיהם באינטנסיביות, אבל יישומם נתקל בקשיים ועדיין יש לשכלל ולעדכן אותם.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי המשרד השקיע מאמצים ואמצעים במערך האכיפה והגבייה, אך הישגיו בכל הנוגע למשך חקירת העברות הסביבתיות עד להגשת כתב אישום ולגביית הקנסות היו דלים, ואי-גביית הקנסות הפכה את שרשרת הפעולות שנעשו במשרד לפעולות סרק.
מממצאי המעקב עולה בבירור כי המשרד פועל לייעול הליכי האכיפה והגבייה, וכי השיפור העיקרי חל בכל הנוגע לקיצור זמני עבודה ולהכפפת הליך האכיפה ללוח זמנים מחייב.
מנגד, גביית הקנסות נותרה לקויה וטרם תוקנה.
כפועל יוצא, הקרן לשמירת הניקיון, וכן עניינים סביבתיים חשובים, יוצאים נפסדים.
שיעורי הגבייה הנמוכים מראים כי המשרד טרם פעל לי יעול מרכיבים מהותיים בהליך האכיפה, ונותר עוד כר נרחב לשיפור.
כדי להשיג את מטרותיה של האכיפה, יש לשפר את הליך האכיפה במשרד על כל מרכיביו, ובכלל זה יש לפתח מערכת ממוחשבת יעילה ומהירה, שתוכל לשפר את עבודתו של המשרד באופן ניכר ולסייע לו ביישום מטרותיו ובגיבוש בסיס נתונים עדכני ואמין שישמש אותו כמצע לקביעת מדיניות אכיפה, שלפיה ייקבעו יעדים ותכניות עבודה שנתיות.
איכות הסביבה תופסת מקום מרכזי בסדר היו ם של מדינות רבות, אשר אימצו מדיניות של שימוש מושכל וחסכני במשאבי הטבע במטרה להקטין ולמנוע השפעות מזיקות של מעשי האדם על הטבע ועל בני אדם אחרים (להלן - מדיניות סביבתית).
בשנת 2003 החליטה הממשלה14 לנקוט מדיניות סביבתית שתתבסס על עקרונות פיתוח בר -קיימה, פיתוח המתחשב בצורכי הדורות הבאים, ולשלב אותם במדיניותה.
על פי דברי ההסבר להחלטה, הגורמים להחלטתה הם היותה של מדיניות כזאת צו השעה.
נוסף על כך, מדיניות זו יכולה למצב את ישראל בקרב אומות העולם כמדינה מתקדמת ולהביא לפיתוח טכנולוגיות וידע חדשניים שתוכל לייצאם בעתיד.
ההחלטה מפרטת גם את המטלות שייכללו בתכניות אסטרטגיות שיכינו משרדי הממשלה15.
אחד הנושאים המרכזיים אשר יש להם השפעה על פיתוח בר-קיימה ותופס מקום מרכזי בסדר היום העולמי, הוא העלייה בריכוז גזי החממה שבאטמוספרה.
14 החלטת ממשלה246 שהתקבלה ב- 14.
15 ראודוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 '), עמ 343-351 .
בעשורים האחרונים נעשו פעולות בין -לאומיות שמטרתן לה פחית את פליטת גזי החממה ולמנוע את ההתחממות הגלובלית16 ,, בין השאר .
16 אומות העולם חתמו על אמנות לצמצום פליטת גזי החממה, שאת חלקן אשררה מדינת ישראל; את פרוטוקול קיוטו אשררה הממשלה בפברואר 2004 .
פרוטוקול קיוטו התקבל בקיוטו שביפן בשנת 1997, והוא משמש תוספת לאמנת המסגרת של האו"ם משנת 1992 ומטיל על המדינות המפותחות מכסות להפחתת הפליטה של גזי החממה.
ראו גם הטיפול בפליטת גזי חממה בישראל, דוח מיוחד של מבקר המדינה ( 2009 .
) המשרד להגנת הסביבה 849 .
באמצעות צמצום צריכת האנרגיה במבנים הידועים כצרכני האנרגיה הגדולים ביותר.
דוח בנושא הפחתת פליטת גזי חממה בישראל שהוכן לבקשת המשרד להגנת הסביבה בנובמבר 200917, קבע כי צריכת האנרגיה במבנים18 היאכ-%60 .
מתצרוכת החשמל בישראל מדינות רבות בעולם מעודדות בנייה המתחשבת בסביבה (להלן - בנייה ירוקה), אשר יכולה לצמצם את צריכת האנרגיה במבנים19 באמצעות תכנון סביבתי-אקלימי (בידוד תרמי יעיל וניצול אנרגיה קיימת) ושימוש בחומרים ידידותיים לסביבה.
הבנייה הירוקה מעודדת גם מחזור פסולת וחיסכון במים (מים אפורים 20 ואביזרים חוסכי מים) ושמה דגש על בריאות האדם ועל ניצול יעיל של משאבי הטבע.
עשויים להיות לה יתרונות כלכליים הן בשל העלויות הנמוכות של תפעול המבנה והן בשל היתרונות הגלומים בפיתוח טכנולוגיות וידע חדשניים והאפשרות לייצ אם בעתיד.
בישראל "בניין ירוק" הוא בניין שעומד בתנאי "תקן ישראלי ת"י 5281 - תקן בניינים שפגיעתם בסביבה פחותה ("בניינים ירוקים")" (להלן - תקן הבנייה הירוקה)21 .
בהחלטתה משנת 2003 הטילה הממשלה על כל משרד ממשלתי להכין תכנית אסטרטגית לפיתוח בר -קיימה, ובמסגרת זו הטילה על שר הפנים לבחון את האפשרות לשילוב עקרונות הבנייה הירוקה בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה).
על שר הבינוי והשיכון היא הטילה לפעול לקידום וליישום עקרונות של בנייה ירוקה בבנייה הציבורית.
בחודשים יולי 2009-אוקטובר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את היישום של החלטת הממשלה משנת 2003 .
הבדיקה נעשתה במשרד להגנת הסביבה (להלן- המשרד), במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון), במשרד הבריאות, במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות), במשרד הפנים, במשרד החינוך, במינהל מ קרקעי ישראל, במינהל הדיור הממשלתי שבמשרד האוצר, ברשות המסים, במכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים) ובעיריות כפר סבא, רעננה, יבנה וראשון לציון.
17 הדוח "פוטנציאל הפחתת פליטות גזי חממה בישראל - עקומת עלות הפחתת גזי חממה בישראל" הוכן ב- 3.
09 בידי חברת הייעוץ הבין-לאומית "מקינזי", בהתאם לבקשת המשרד להגנת הסביבה לקראת ועידת קופנהגן בדצמבר 2009.
מבני מגורים, בניינים מסחריים, מבני ציבור 19 בדוח שחיברה חברת "מקינזי" הוצגו כמה דרכים עיקריות להפחתת פליטת גזי חממה במבנים, בכללם מבנים חדשים שנבנו לפי עקרונות הבנייה הירוקה (במבנים אלה אפשר להפחית 38% מן הכמות שתופחת בכל המבנים) וכן טכניקות מתקדמות לשיפור מבנים שכבר הוקמו, בייחוד טכניקות לשיפו ר הבידוד והאיטום בהם (ההפחתה האפשרית באלה היא 28% .
)מן ההפחתה בכל המבנים 20 מים שעשו בהם שימוש ראשוני בכיורי הרחצה, במקלחות, במכונות הכביסה, במדיחי הכלים או במזגנים וניתן לעשות בהם שימוש חוזר מקומי, בדרך כלל לצורכי השקיה.
21 מכון התקנים הישראלי והוועדות הציבוריות שלידו הכינו את תקן הבנייה הירוקה.
התקן אושר בספטמבר 2005 .
אי-קביעת מדיניות סביבתית -לאומית בעניין הבנייה הירוקה .
על מנת לממש מדיניות סביבתית נדרשים שיתוף פעולה ומעור בות של משרדי הממשלה, המגזר הפרטי והמגזר השלישי.
הדברים אמורים גם ביישום בנייה ירוקה, מכיוון שהליכי הקמת מבנה בישראל ממושכים וכוללים מעורבות של יזמים מהמגזר העסקי ושל נציגי השלטון המקומי והמרכזי.
המשרד להגנת הסביבה 851 .
הטמעת הבנייה הירוקה בענף הבנייה ללא מעורבות ממשלתית קשה: מנק ודת מבטו של יזם פרטי בנייה בהתאם לסטנדרדים של בנייה ירוקה כרוכה בתוספת עלות אשר עשויה להקטין את רווחיו22 ; אולם כאמור, לבנייה הירוקה תועלת עקיפה והשפעות חיצוניות חיוביות על המשק בכללותו, ומנקודת מבטו של הרוכש יכולה הבנייה הירוקה להוזיל את ההוצאות השוטפות על תחזוקת המבנה.
גם הקושי בהטמעת טכנולוגיות ושיטות עבודה חדשניות בענף שמרני מיסודו יכול להפריע להטמעת בנייה ירוקה.
בענף הבנייה המדינה היא המאסדר (הרגולטור) הקובע הוראות ותקנות, היא המשווקת קרקע, והיא אף רוכשת שירותי בנייה מיזמים לצרכים ציבוריים23 .
אשר על כן המדינה יכולה לסייע להטמעתה של הבנייה הירוקה במגוון אמצעים.
למשל, היא יכולה לאמץ סטנדרדים של בנייה ירוקה במסגרת מכרזיה להתקשרות עם נותני שירותי בנייה וכך להביא להפנמת עקרונות הבנייה הירוקה בכל שוק הבנייה; כמו כן היא יכולה לחייב יזמים, באמצעות הוראות ותקנות, ל בנות בהתאם לסטנדרדים אלו.
הניסיון של מדינות אחרות, ובפרט מדינות ה- OECD24 , מלמד כי אכן קשה להתגבר על חסמי שוק הבנייה הירוקה באמצעות כוחות השוק בלבד, ולמדיניות הממשלתית תפקיד חשוב בצמצום השפעות שוק הבנייה על הסביבה 25 .
על כן המליץ ארגון ה OECD - כי כל מדינה תקבעלעצמה מדיניות ברורה, ובמסגרתה יוגדרו הדרכים להתייעלות האנרגטית של המבנים ולצמצום השפעתם על הסביבה, בין השאר על ידי יצירת תקנים מחייבים.
על המדיניות לכלול מטרות כמותיות ולוח זמנים לביצוען; הגדרות מפורטות למתכנני המדיניות; עקרונות לתיאום בין-משרדי והליכי בקרה והערכה, כדי לשדרג את התקנים מעת לעת ולייעל את הליכי יישום המדיניות.
היעדר פעולה של משרד השיכון ומשרד הפנים .
למשרד הפנים ולמשרד השיכון תפקידים מרכזיים בענף הבנייה.
משרד הפנים הוא הגורם המקצועי הבכיר בתחום התכנון והבנייה, ומשרד השיכון מופקד על הבנייה הציבורית למגורים בישראל ועל מתן פתרונות דיור לאוכלוסיה.
כאמור, בהחלטתה משנת 2003 הטילה ממשלת ישראל על שר השיכון לקדם וליישם עקרונות של בנייה ירוקה בבנייה הציבורית, ועל שר הפנים - לבחון שילוב עקרונות של בנייה ירוקה בחוק התכנון והבנייה.
בספטמבר 2005 אישרו מכ ון .
22 דוח של המועצה הקנדית לבנייה ירוקה משנת 2005 אשר בחן מחקרים שונים על עלויות הבנייה הירוקה, סיכם כי תוספת העלות הממוצעת של הבנייה הירוקה היא עד 8% מכלל עלויות הבנייה.
ראו Lucuik Mark, Report - A Business Case for Green Buildings in Canada (2005).
למשל, מינהל הדיור הממשלתי אשר שוכר משרדים עבור משרדי ממשלה 24 Organization for Economic Cooperation & Development - ארגון המאגד את המדינות המתקדמות בעולם המנהלות כלכלת שוק חופשי ומשמש גם מק ור לנתונים סטטיסטיים, כלכליים וחברתיים הנחשבים למהימנים ולחשובים.
נתונים אלו הם סטנדרדים למעצבי המדיניות לקביעת נקודות ציון ( Benchmarks ), ולפיהם נקבעים קווים מנחים לפעולות הטובות ביותר ( Best Practices .
) 25 בשנת 2003 פרסם ארגון ה - OECD :דוח Environmentally Sustainable Buildings: Challenges and Policies , ובו הוצגו נתונים המלמדים על מידת השפעתם של המבנים על הסביבה.
עוד הוצגו בדוח קווים מנחים לקביעת מדיניות בנושא הבנייה הירוקה.
התקנים והוועדות הציבוריות שלידו את התקן הישראלי לבנייה ירוקה - תקן הבנייה הירוקה.
בהתאם לכך קבע משרד השיכון בתכנית האסטרטגית שפרסם בשנת 2006 , כי יפעל ל"עידוד בנייה ירוקה ברמת הבית הבודד, שכונה ועיר".
על פי תכנית זו, אחת ממטרותיו של משרד השיכון הייתה בני יה של מבנים העומדים בתקן הבנייה הירוקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרדים אלה יגבשו הצעת החלטה שתוגש לממשלה, על מנת ליישם את מחויבותה לקדם את הבנייה הירוקה.
הצעת החלטה זו יכולה להתבסס על המלצות ה - OECD ולכלול יעדים לביצוע, לוחות זמנים וסדרי תיאום ובקרה.
נמצא כי עד שנת 2009 , כחמש שנים לאחר החלטת הממשלה שצוינה לעיל, לא פעלו משרד הפנים ומשרד השיכון ליישם את עקרונות הבנייה הירוקה.
למשל, הבנייה הירוקה לא הייתה יעד בתוכניות העבודה של המשרדים הללו שהוגשו למשרד ראש הממשלה החל משנת 2008 , והם לא תקצבו פעולותלקידומה בשנים 2004 -2009 .
לשם השוואה יצוין שבהחלטת הממשלה משנת 2003 נקבע כי משרד התשתיות נדרש לפעול לשיפור היעילות והנצילות של מקורות האנרגיה; משרד זה פעל ליישם את ההחלטה ובפרט לקדם את ההתייעלות האנרגטית (ראו להלן).
ליישום עקרונות הבנייה הירוקה יש לקבוע ראשית מהו "מבנה ירוק".
ניתן לעשות זאת באמצעות הכנת תקן לבנייה ירוקה, אשר יכיל את המאפיינים של מבנה ירוק ואת הדרך לסווגו כך.
תקן זה יכול לשמש עבור משרדי הממשלה קנה מידה מוסכם שיוכלו להשתמש בו ככלי לעידוד הבנייה הירוקה.
ניתן היה לצפות שמשרד הפנים או משרד השי כון יפנו למכון התקנים בבקשה להכין תקן לבנייה ירוקה ואף יעודדו את השימוש בו לאחר אישורו.
נמצא כי משרד הפנים לא יזם פנייה למכון התקנים בבקשה להכין תקן לבנייה ירוקה של מבנים.
יתרה מזו, כאשר מכון התקנים הזמינֹו להשתתף בהליך הכנתו של התקן, הנציגה ששלח משרד הפנים לא נכחה במרבית הדיונים.
בשנת 2009 חל שינוי במדיניות משרד הפנים, והוא הקים את הפורום הארצי לקידום קיימות ובנייה ירוקה, שמטרתו לבחון את הדרכים לקידום הבנייה הירוקה בישראל.
משנת 2010 נציגי המשרד, משרד הפנים, משרד השיכון ומכון התקנים משתפים פעולה על מנת לקבוע את התהליך הרצוי ליישום הבנייה הירוקה והתקינה הנדרשת לשם כך, אשר תחליף את תקן הבנייה הירוקה הנוכחי (ראו להלן).
גם משרד השיכון בדומה למשרד הפנים לא יזם את הכנתו של התקן לבנייה ירוקה; לאחר שאושר התקן בספטמבר 2005 , לא פעל משרד השיכון להטמעתו במכרזיו השונים.
בשנת 2007 הטילה ממשלת ישראל על משרד השיכון, בהתייעצות עם משרד הפנים, להשלים הכנת קוד בנייה מחייב, אשר ירכז את כל המידע החקיקתי על הבנייה בישראל26 וקבעה כי עליו להשלים זאת בשנים 2009- 200727 .
על פי משרד השיכון, אחד מפרקי הקוד אמור לעסוק בתפקוד הבניין28 , והוא יכלול תת-פרק העוסק בפיתוח בר -קיימה, ובו יידונו נושאים הקשורים לבנייה ירוקה, לרבות היבטים אנרגטיים במבנים, טיפול בפסולת מוצקה ומִחזור חומרי בנייה.
משרד מבקר המדינה מצא כי משרד השיכון מבקש לשלב את עקרונות הבנייה הירוקה בפרק פיתוח בר-קיימה הכלול בקוד הבנ ייה, לכשתושלם כתיבתו.
נמצא כי במועד סיום הביקורת הייתה כתיבת הפרק בעניין פיתוח בר-קיימה בראשיתה.
26 בהתאם להמלצתה ממאי 2001 של ועדת חקירה ממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים ציבור בראשות השופט בדימוס ורדימוס זיילר, שהוקמה בעקבות התמוטטות אולם "ורסאי" בירושלים.
27 החלטה964 מסוף דצמבר 2006 והחלטה 1169 מפברואר 2007 .
28 הכוונה לאופן בו יתוכנן וייבנה המבנה, כך שיענה על צרכים כגון בטיחות אש, יציבות המבנה, בריאות, נגישות, איכות אוויר וכיוצ"ב.
שני משרדי הממשלה שמופקדים על הסדרת הבנייה, ועליהם הטילה הממשלה לקדם את הבנייה הירוקה עוד בשנת 2003 , לא פעלו אפוא כחמש שנים לקדם ולהטמיע כנדרש את עקרונות הבנייה הירוקה.
המשרד להגנת הסביבה 855 .
משרד השיכון ציין בתשובתו מאוגוסט 2010 כי מאחר שהוא מפתח את השכונות והערים ויכול להשפיע בתחום זה, הוא התמקד בפיתוח בר -קיימה בקנה מידה עירוני נרחב - דהיינו במישור העיר והשכונה - ולאו דווקא במישור הבניין היחיד.
מכל מקום, קידום יזמת תקינה נקודתית כגון בנייה ירוקה, בד בבד עם קידום כולל של קוד הבנייה, מנציחים את המצב של עודף חקיקה, עמימות ואי-בהירות.
משרד הפנים ציין בתשובתו מספטמבר 2010 כי הוא מבסס את פעילותו על ערכים של פיתוח בר-קיימה, והוא יוזם ומקדם מדיניות תכנונית מתקדמת בהיבטי קיימות.
פעולותיהם של משרד השיכון ומשרד הפנים בנושא פיתוח בר -קיימה חשובות, אולם החלטת הממשלה משנת 2003 הטילה עליהם לקדם את הבנייה הירוקה.
אמנם עדיף היה שבמסגרת קוד הבנייה ייקבע גם התקן בכל הנוגע לבנייה ירוקה, אולם לנוכח העובדה שהכנת קוד בנייה משולב אמורה הייתה, בהתאם להחלטת הממ שלה, להסתיים בשנת 2009, ובמועד סיום הביקורת החל משרד השיכון בכתיבת הקוד, ניתן לקדם הכנת תקן בנייה ירוקה שיעלה בקנה אחד עם עקרונות קוד הבנייה.
המשרד להגנת הסביבה ותקן הבנייה הירוקה .
כתוצאה מן העובדה שמשרד השיכון ומשרד הפנים לא קידמו את הבנייה הירוקה, היה ה משרד הגוף המרכזי אשר עשה זאת בכלים ובאמצעים שעמדו לרשותו.
בראש ובראשונה, משנת 1999 , הוא קידם את הכנת תקן הבנייה הירוקה- הוא שמימן את עלות הכנת תקן הבנייה הירוקה, והוא מממן כיום את הכנת התקן החדש.
נציגיו השתתפו בעבר ובמועד סיום הביקורת עדיין השתתפו בהכנתו של תקן הבנייה הירוקה החדש.
תקן הבנייה הירוקה ("בניינים ירוקים") חוק התקנים, התשי"ג - 1953 , מסדיר את התקינה בישראל וקובע כי רק מכון התקנים רשאי לקבוע מפרט של מצרך או כללים טכניים של תהליך עבודה, לרבות הגדרות טכניות, כתקן ישראלי.
התקן הישראלי וולונטרי, אולם הוא יכול לקבל תוקף מחייב אם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - שר התמ"ת) יכריז עליו כתקן ישראלי רשמי מכוח סמכותו לפי החוק או מכוח אזכורו בחיקוק.
נוסף על כך, המכון וכל גורם שהממונה על התקינה במשרד התמ"ת29 אישר כי הוא "מעבדה מאושרת" רשאים לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן.
כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א- 1991 (להלן- כללי התקנים30 ,) מסדירים הכנת תקן ישראלי.
כללי התקנים קובעים כי במסגרת מכון התקנים יפעלו ועדות ציבוריות31 אשר יופקדו על הכנתו ואישורו של התקן: "הוועדה המרכזית של .
29 ,הגוף האחראי, בין השאר, לאכיפת התקנים הישראליים; הגורם הממנה אותו בהתאם לחוק התקנים, התשי"ג- 1953 .
, הוא שר התמ"ת 30 כללים אלו נוסחו מכוח סעיף7 לחוק התקנים, התשי"ג- 1953 , ונוסחם האחרון פורסם בשנת 1997.
31 בהתאם לתחום התקן, משתתפים בוועדות א לו נציגים מארגוני היצרנים, מארגוני הצרכנים ומרשויות המדינה הנוגעות בדבר.
המכון" מופקדת על תחום התקן ; בסמכותה לאשר נושאים לתקנים, ולמנות להכנתם ועדה הקרויה "ועדה טכנית".
ועדה טכנית מוסמכת למנות בתחום פעולתה ועדת מומחים המורכבת מאנשי מקצוע בעלי ניסיון בתחום התקן המוצע ולהטיל עליה לעבד הצעת תקן.
הצעת התקן תישלח לגורמים המעוניינים בארץ ובמכון לצורכי עיון וביקורת המשרד להגנת הסביבה 857 .
(להלן- הערות הציבור).