HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לממונה על השכר העובדות בנוגע לחריגות השכר, בהתאם לאחריותו ולסמכותו.
מליאת ות"ת אמורה לדון בתוכנית ההבראה של בר -אילן ולאשר תמיכה באוניברסיטה .
מעבר לתקציבה המאושר .
מליאת ות"ת היא המאשרת את תקציבי המוסדות ואת השינויים .
בהם, לרבות תוספות תקציב, וככל שיש צורך לשנות מהחלטותיה, יש להביאן לפתחה.
ות"ת לא עקבה אחר יישום החלטותיה ולא עקבה אחר השגת היעד שקבעה לתמיכה .
פעולה זו עומדת בבסיסו של מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה ממליץ למל"ג ולוות"ת לבחון לעומק את מנגנון המעקב של ות"ת .
אחר החלטותיה, ובפרט לנתח את הליך היישום של ההחלטה להתנות את התמיכה בבר - .
אילן בביצוע צעדי התייעלות ובגיבוש תוכנית הבראה - החלטה שלא שונתה ולא יושמה.
עוד מומלץ שוות"ת תבחן לעומק את מצבה הכספי של בר -אילן בראייה ארוכת טווח .
ובהתחשב בכל השיקולים היכולים להשפיע על כך, לרבות בנוגע לפקולטה בצפת, .
להתחייבויות האקטואריות שלה ולצעדים שבכוונתה לנקוט כדי להתמודד עם מצבה .
הכספי כדי להגיע לאיזון.
עוד מומלץ שוות"ת תיישם את החלטתה מיוני 2019 שלפיה יש להמשיך בבירור הממצאים .
בנושאי השכר מול הנהלת בר -אילן, וככל שיידרש, להעביר לידיעת הממונה על השכר .
באוצר את הממצאים הרלוונטיים לתחום אחריותו ולסמכותו.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בר -אילן מסרה בתגובתה מינואר 2022 כי אכן חוותה שנים ״קשות״ מבחינה כלכלית, .
ובעקבותיהם פעלה לשיפור מצבה ולאיזון תקציבה השוטף.
להערכתה, הצעדים שנקטה יביאו .
בעתיד לקיטון הדרגתי של הגירעון הנצבר .
תוכנית להתמודדות אוניברסיטת חיפה עם הגירעון .
על פי דוחותיה הכספיים של אוניברסיטת חיפה לשנים התש"ף - התשע"ח, היא סיימה את .
פעילותה בגירעון שוטף של עשרות (20 - 40 ) מיליוני ש"ח מדי שנה ובגירעון מצטבר מפעילות .
בסך של 1,013 מיליון ש"ח (סכום זה כולל הן נכסים נטו שיועדו ע"י ההנהלה בסכום של 208 .
מיליון ש"ח הן נכסים נטו ששימשו לרכישת רכוש קבוע בסך 1,176 )מיליון ש"ח.
של האוניברסיטה לפנסייה תקציבית מסתכמות בסכום ברוטו של 2.
25 מיליארדש"ח58 לשנת .
מקצתן מכוסות באמצעות יעודות העתידות להתכלות בתוך שש עד שבע שנים.
במרץ 2019 אישרה ות"ת 59 אתבקשת אוניברסיטת חיפה לעדכן את משיכותיה מהיעודה .
לפנסייה ולפיצויים שהוקמה בסיוע ות"ת והנחתה אות ה להציג לה תוכנית המשך להתמודדות .
עם ההוצאות לפנסייה ועם התשלומים לעובדים.
בביקורת עלה כי עד אוגוסט 2021 אוניברסיטת חיפה לא הציגה לוות"ת תוכנית המשך .
וכי ות"ת לא דרשה זאת ממנה אף שבמשך התקופה הזאת הגדירה ות"ת את האוניברסיטה .
באוגוסט 2021 ,, לאחר שצוות הביקורת פנה לוות"ת ולאוניברסיטת חיפה בנושא התקיימה .
פגישה בין האוניברסיטה לוות"ת, ובה ביקשה האוניברסיטה להגד יל את שיעור ההשתתפות של .
ות"ת במימון הפנסייה התקציבית החל מ שנה"ל התשפ"ז (2027 .
) האוניברסיטהמצידה הציעה .
לנקוט צעדי התייעלות ולהגדיל את מספר הסטודנטים.
בפגישה סוכם כי הצדדים ימשיכו לדון .
בנושא בתוך כחודשיים .
נכון למועד סיום הביקורת לא התגבשה התוכנית בעניינה של אוניברסיטת חיפה.
אוניברסיטת חיפה מסרה לצוות הביקורת בנובמבר 2021 כי התקיימה פגישת המשך וכי .
האוניברסיטה התבקשה להגיש לוות"ת ת וכנית לסגירת הג ירעון הצפוי בתוך חמש עד שש שנים, .
כשתסתיים היעודה לפנסייה תקציבית.
האוניברסיטה מסרה עוד כי תגיש את התוכנית עד סוף .
ות"ת מסרה בתגובתה כימליאת ות"ת עודכנ ה לגבי מצבה של אוניברסיטת חיפה, ותוכניות .
להמשך צפויות להגיע לדיון פרטני באחת מישיבות ות"ת הקרובות.
הנתונים הכספייםשל אוניברסיטת חיפה מצביעים כי עלול להתפתח קושי פיננסי מהותי .
הדורש נקיטת צעדים מקדימים.
נוכח זאת, מומלץ שוות"ת ואוניברסיטת חיפה ישלימו את .
הכנת התוכנית להתמודד ות עם הגירעונות שהאוניברסיטה צברה, ובכללם עם הגירעון .
מומלץ כי ות"ת תדון בתוכנית, ולאחר שתאשרה, תעקוב אחר ביצועה .
תוכנית להתמודדות אוניברסיטת אריאל עם הגירעון .
17 החליטה60 ות"ת לאשר לאוניברסיטת אריאל תוכנית בינויבהיקף של 25.
בכפוף להתחייבות של האוניברסיטה לכסות, בתוך שש שנים, את גירעונה הצבור.
היה בסוף התשע"ז בסך של 42,357 אלפיש"ח, והצמצום היה אמור להתבצע החל משנת .
נקבע שהאוניברסיטה תצמצם את גירעונה ב-20 מיליון ש"חלפחות עד סוף התש"ף, .
ואת יתרתו היא תכסה עד סוף התשפ"ג.
על פי הדוחות הכספיים של אוניברסיטת אריאל, בסוף שנת התש"ף היה הגירעון .
המצטבר של האוניברסיטה 23,012 אלפי ש"ח.
מכאןשעד סוף שנת התש"ף צמצמה .
אוניברסיטת אריאל את הגירעון שלה בהיקף של כ-19.
אוניברסיטת אריאל מסרה לצוות הביקורת כי במסגרת הלי ך אישור התקציב השנתי, ות"ת .
מאשרת לאוניברסיטה גם את יעד כיסוי הגירעון המצטבר לאותה השנה.
על אוניברסיטת אריאל לעמוד על צמצום גירעונה עד סוף התשפ"ג.
תמשיך לעקוב אחר צמצום הגירעון של אוניברסיטת אריאל.
אחריותה של ות"ת לפיקוח ולבקרה התקציביים של המוסדות מחייבת אותה לנקוט צעדים .
להבטחת תפקודם התקציבי השוטף והסדיר של כל המוסדות לאורך זמן .
שבמסגרת המעקב של ות"ת אחר מצבם הכספי של המוסדות היא תיתן דגש למוסדות .
שיש בנוגע להם סיכונים המצביעים על קושי כלכלי- פיננסי ותוודא יישום של החלטותיה .
בנוגע לתוכניות ההתייעלות שעל המוסדות היה ליישם בהתאם להנחיותיה.
מתן היתרי אשראי מוות"ת למוסדות המתוקצבים .
לעיתים נזקקים מוסדות לאשראי לצרכים שונים.
לפי חוק יסודות התקציב, המוסדות יכולים .
לקבל אשר אי רק אם ניתן להם היתר לכך.
שר האוצר הסמיך את מנכ"ל המל"ג ל העניק .
למוסדות היתרים לצורך קבלת אשראי.
בכתב ההסמכה נקבעו סכומים למסגרות האשראי .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה להלן נתוני ות"ת לשנת 2020 :בדבר מתן היתרי אשראי בעבור כל המוסדות המתוקצבים .
אשראי שוטף : על פי ההיתרים , סך תקרת מסגרת האשראי השוטף למוסדות הי יתה 91 .
מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת למוסדות41 מלש"ח.
המוסדות שקיבלו מוות"ת היתר לאשראי .
שוטף בסכומים הגדולים ביותר הם: אוניברסיטת תל-אביב ( 10 מלש"ח), אוניברסיטת בן-גוריון .
5 מלש"ח) ובר-אילן ( 5.
ערבויות: סך תקרת מסגרת האשראי לערבויות הי יתה 49 מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת .
המוסדות שקיבלו היתר לאשראי עבור ערבויות בסכומים הגדולים ביותר .
הם: אוניברסיטת תל אביב (5 ( מלש"ח), העברית4 מלש"ח) ובר- אילן (3.
עסקאות עתידיות: תקרת מסגרת האשראי לעסקאות עתידיות לכלל המוסדות בשנת 2020 .
היתה842 מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת למוסדות142 .
מלש"ח המוסדות שקיבלו היתר לאשראי .
לעסקאות עתידיות בסכומים הגדולים ביותר הם: האוניברסיטאות תל אביב והעברית ( 50 .
מלש"ח לכל אחת), בר-אילן ( 30 מלש"ח) ואוניברסיטת בן-גוריון ( 20 "מלשח).
עלה שכתב ההסמכה האחרון הוצא במאי 2011 וכיאף שחלף יותר מעשור מאז שהוא .
נקבע, הוא לא עודכן, ויש צורך לבחון אם ההליך ומסגרות האשראי שנקבעו אז לכל מוסד .
עדיין רלוונטי ים ולעדכנם, ככל ונדרש.
יצוין שההיתר ניתן לשנה קלנדרית ולא לשנת .
פעילות אקדמית, מסגרת הזמן שלפיה פועלים המוסדות , והדבר גורם לעיתים קושי .
כתב ההסמכה מאפשר למנכ"ל המל"ג לתת היתר לעסקאות עתידיות עבור חודשיים בלבד.
מעבר לתקופה זו, על המנכ"ל לפנות בבקשה מנומקת לשר האוצר לקבלת היתר פרטני.
זה אינו מיידי, והוא לעיתים גורם עיכובים העלולים לפגוע במוסד, למשל עקב חוסר יכולת להציג .
ערבות לפרויקטים מסוימים.
18 הודיעה ות"ת למוסדות כיעקב חילופי ם בבעלי תפקידים במשרד האוצר , טרם .
התקבל אישור ממשרד האוצר להעניק היתרים לעסקאות עתידיות לשנת 2019 .
התעכב מתן האישורים בכשבועיים.
20 הודיעה ות"ת למוסדות על עיכוב בהפקת היתרי האשראי לשנת2020 בשל צורך .
לעדכן את סמכויות החתימה עקב חילופים בבעלי תפקידים .
עקב כך, כל 31 המוסדות .
שביקשו היתרי אשראי לשנת 2020 .
פעלו במשך כחודש ללא היתר אשראי ב- 10.
20 פנתה ות"ת למשרד האוצר כדי לקבלהיתר לאשראי עבור עסקאות עתידיות .
של המוסדות ו לביצוע פעולות גידור כנגד סיכוני מט״ח לשנת 2021 .
בוות"ת האישור המבוקש.
הדבר נמשך יותר מחודשיים , ובפרק זמן זה המוסדות לא יכלו .
לקבל את ההיתרים שביקשו.
מומלץ שמשרד האוצר , בהתייעצות עם ות"ת, ישקול לפשט ולייעל את התהליך כדי למנוע .
עיכוב טכני בהפקת האישורים.
אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה כי בהקשר של עדכון הליך היתרי האשראי , נדרש .
לאפשר למוסדות לגדר גם סיכוני מדד, ולא רק סיכוני מט"ח.
עוד מסרה כי ההיתר מאפשר כיום .
לגדר עסקאות עתידיות לתקופה של 12 חודשים בלבד אף ש במקרים רבים זול יותר לגדר .
עסקאות לתקופה ארוכה יותר .
בעקבות פניית צוות הביקורת לוות"ת ולמשרד האוצר בנושא מסרו נציגי ות"ת והחשכ"ל לצוות .
הביקורת באוקטובר 2021 כי הם בודקים את הנושא עם אגף התקציבים במשרד האוצר כדי .
לוודא שה מנגנון מתאים.
אג"ת מסר בתגובתו מינואר 2022 כיהחלה עבודת מטה בין גורמי המקצוע הרלוונטיים במשרד .
האוצר לבין ות"ת בנושא זה, וכי נבחנים עדכונים אפשריים לכתב ההסמכה, בהתאם לצורכי .
ות"ת כרגולטור ולצ ו רכי המוסדות להשכלה גבוהה, באופן שיאזן בין הגמישות התפעולית .
הדרושה לבין הצורך להבטיח את איתנותם הפיננסית של המוסדות.
ות"ת מסרה בתגובתה כי נדרש עדכון של ההליך לצורך פישוטו וייעולו ולצורך צמצום התלות .
השנתית במשרד האוצר, מעבר לעדכון המסגרות.
עוד מסרה כי במהלך השנים האחרונות החל .
הליך לעדכון כתב ההסמכה , אך הדבר לא הבשיל מסיבות שונות .
מומלץ למשרד האוצר ולוות"ת להשלים את בחינת ההליך למתן היתרי אשראי ואת הצורך .
לעדכנו כדי שיענה על הצרכים ויבוסס על תבחינים מקצועיים.
ניהול סיכונים הוא תהליך ניהולי לזיהוי הסיכונים העומדים לפני הארגון, לקביעת סוג הסיכון .
ורמתו, להערכת ההסתברות להתרחשותו וההשלכות הצפויות בעקבות זאת, לקביעת סדרי .
עדיפות לטיפול בסיכונים ולקביעת המשאבים והפעולות הנדרשים לשם התמודדות עם כל .
ניהול הסיכונים מתבצע על פי מסגרת מטרות ה ארגון ויעדיו, לרבות יעדים שהוגדרו .
בחקיקה ובהחלטות של רשויות המדינה.
הצלחה בניהול הסיכונים תאפשר לארגון ל שפר את .
ביצועיו ואת יכולתו לקבוע יעדים, להימנע מהפסדים, להבטיח דיווח אפקטיבי ו לציית להוראות .
ניהול סיכונים אפקטיבי הוא גור ם משפיע, שיש להתחשב בו בתהליך קבלת החלטות.
סקר סיכונים הוא סקר מעמיק בנושא פעילות הארגון.
סקר כזה מתבצע מדי כמה שנים, והוא .
מאפשר לארגון לקבוע איזו רמת סיכון הוא מעוניין או יכול לקבל בכל נושא.
מבוצע בהליך מובנה שבמסגרת ו מזוהים הסיכונים הקיימים בתהליכי העבודה השונים בארגון, .
והם ממופים ומד ורגים לפי רמת ההשלכה הפוטנציאלית שלהם על הארגון 61 (להלן- סקר .
סקר הסיכונים הוא כלי חשוב בידי הארגון להתמודדות עם הסיכונים , והוא משמש גם .
את המבקר הפנימי ואת ועדת הביקורת לבקרה על ההת מודדות וכבסיס לקביעת תוכנית .
העבודה הרב-שנתית של הביקורת הפנימית.
61 מכפלתהנזק בהסתברות .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לפני המוסדות להשכלה גבוהה עומדים סיכונים מתחומים שונים 62, ובהם סיכונים אקדמיים , .
למשל סיכוני מחקר וסיכוני איכות; סיכוני כוח אדם וסגל, למשל עזיבה של סגל בכיר; סיכונים .
אתיים, למשל פרקטיקות לא אתיות במחקר; סיכונים פוליטיים, למשל כאלה הקשורים במימון .
ממשלתי; סיכונים הקשורים בסטודנטים, למשל חוסר ביקוש, סיכוני בטיחות ומחסור במשאבים .
פיזיים; סיכוני מסחור וזליגת מידע; סיכוני תחרותיות; סיכונים פיננסיים וסיכונים באבטחת .
מערכות מידע ומאגרי מידע, לרבות סיכוני סייבר.
חוזר רשות החברות הממשלתיות: בשנת 2009 הוציאה רשות החברות הממשלתיות חוזר .
(שעודכן בשנת 202063 ), ובו נקבעו עקרונות להסדרת חובתה של חברה ממשלתית למסד .
תהליך מסודר לניהול הסיכונים שהיא חשופה להם.
נקבע כי על הדירקטוריון להתוות מדיניות .
ניהול סיכונים ולפקח על יישומה.
מדריך משרד ראש הממשלה לניהול סיכונים עבור גופים ציבוריים: בשנת 2018 הוציא משרד .
ראש הממשלה מדריך לניהול סיכונים עבור גופים ציבוריים.
המדריך מציג את עקרונות היסוד .
של שיטת ניהול הסיכונים הציבוריים , עו סק בניהול הסיכונים בקביעת הרגולציה ובקביעת .
המדיניות הציבורית הנדרשת, וכן הוא עוסק ב פיקוח ובאכיפ ת הציות להוראות 64.
הוראת תכ"ם בנושא סקר סיכונים : אגף החשב הכללי במשרד האוצר הוא הגוף ה ממונה על .
כתיבה ופרסום של תקנון הכספים ו המשק של מדינת ישראל (להלן - תכ"ם) מתוקף חוק נכסי .
המדינה, התשי"א -1951 .
הוראות התכ"ם כוללות הנחיות אופרטיביות, מקצועיות ועדכניות .
הנחיות אלו מחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך השונות של משרדים אלו .
אלו כוללות, בין היתר, הוראות בדבר ביצוע סקרי סיכונים 65 .
יודגש כי נורמות אלו אינן מחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה, אך הן משמשות מצפן בנוגע .
לצורך לבצע סקר סיכונים ולאופן שיש לבצע זאת.
לפיכך המליץ משרד מבקר המדינה בדוח .
על "הפיקוח והבקרה על התאגידים הציבוריים" שתאגידים ציבורי ים שלא ביצעו סקר סיכונים .
יבצעו זאת וכי הם יעסקו בניהול סיכונים66.
סקרי סיכונים שביצעו מוסדות מתוקצבים .
30 מוסדות מתוקצבים התבקשו להגיש למשרד מבקר המדינה נתונים בנוגעלסקרי סיכונים .
כלליים, לסקרי סיכונים פיננסיים67 ולסקרי סיכונים בתחום מערכות מידעש ערכו.
מוצגים הנתונים שהתקבלו מהמוסדות בנוגע לסקרי סיכונים שהם הכינו בתחומים אלו.
Raanan, “Risk Management in Higher Education : Do We Need it?
” Sinergie 78 (2009) .
63 " ,רשות החברות הממשלתיותחוזר ניהול סיכונים תאגידי בחברות ממשלתיות וחברות בת ממשלתיות" (ינואר 2020 .
64 ,משרד ראש הממשלהמדריך לניהול סיכונים ברגולציה ובמדיניות ציבורית (יוני 2018).
65 הוראות התכ"ם מס' 5.
66 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71א (2021" ,)הפיקוח והבקרה על התאגידי ם הציבוריים", עמ' 25 - 88 ,79.
67 בדוח זה לא ניתן ביטוי לסיכונים הקשורים בהשקעות פיננסיות מאחר שדוח קודם של מבקר המדינה עסק בכך .
(מבקר המדינה, דוח שנתי 71ג [2021 ,", "ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה] 'עמ1547 - 1685.
לוח 13: סקרי סיכוניםשביצעו מוסדות מתוקצבים .
מכללת עזריאלי X -- ✓ 2019 .
אביב יפו ✓ 2019 ✓ ✓ 2018 .
מכללת כנרת 2015 ✓ 2021 .
בצלאל- אקדמיה לאמנות .
ועיצוב ✓ 2019 ✓ ✓ 2021 .
האקדמית הדסה ✓ 2017 ✓ ✓ 2019 .
שנקר ✓ 2020 X ✓ 2021 .
אפקה- המכללה האקדמית .
להנדסה בתל -אביב ✓ 2018 ✓ 2021 .
המרכז האקדמי רופין X -- X ✓ 2021 .
המרכז האקדמי לב ✓ 2020 ✓ ✓ 2019 .
האקדמית אחוה ✓ 2019 ✓ ✓ 2019 .
מכללת ספיר X -- X ✓ 2018 .
האקדמית גליל מערבי X -- X ✓ 2020 .
אורט בראודה X -- X ✓ 2016 .
האקדמית אשקלון ✓ 2018 ✓ 2018 .
האקדמית בית ברל ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 .
האקדמיה למוסיקה ולמחול X -- X X -- .
מכון טכנולוגי חולון X -- X ✓ 2017 .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה .
שמעון ✓ 2015 ✓ ✓ 2019 .
האקדמית עמק יזרעאל ✓ 2020 X ✓ 2019 .
מכללת צפת 2021 X ✓ 2021 .
מכללת תל -חי ✓ 2021 X ✓ 2020 .
אוניברסיטת אריאל ✓ 2020 ✓ ✓ 2021 .
אוניברסיטת בן-גוריון ✓ 2019 ✓ ✓ 2019 .
בר-אילן ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 .
האוניברסיטה העברית 2020 ✓ 2020 .
האוניברסיטה הפתוחה ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 .
מכון ויצמן למדע X -- X ✓ 2020 .
אוניברסיטת חיפה ✓ 2021 ✓ ✓ 2021 .
הטכניון ✓ 2013 X ✓ 2019 .
אוניברסיטת תל-אביב ✓ 2019 ✓ ✓ 2021 .
על פי נתוני המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מקרא: ✓ = סופק לביקורת מסמך בנידון/קיים; X = לא סופק לביקורת מסמך בנידון/לא ידוע .
אם קיים/לא קיים; = סופק לביקורת מסמך העונה על הנידון באופן חלקי/קיים חלקית.
:מהלוח שלעיל ומהבדיקה של המסמכים שהמוסדות המציאו לצוות הביקורת עלה מתוך 30 מוסדות, שמונה מוסדות לאהכינו סקר סיכונים כללי, ושלושה מוסדות הכינו .
סקרי סיכונים כלליים וחלקיים.
יש שונות בסקרי הסיכונים שביצעו המוסדות.
כמה מהמוסדות התייחסו בסקרים .
לסיכונים האפשריים התייחסות מקיפה ומקצועית , למשל הם פירטו את ה סיכונים .
והתרחישים האפשריים , הסבירות להתרחשותם, עוצמתם והנזק האפשרי מהם, לרבות .
כמו כן, הם קבעו סדר עדיפות לטיפול בגורמי הסיכון ופ ירטו את דרכי .
הפעולה וההתמודדות עימם.
מוסדות אחרים כללו תיאור מצומצם של הסיכון, ללא .
מהסקרים בוצעו לפני יותר משלוש שנים 13 מוסדות (מתוך30 ) עשו סקריםמלאים בשלושת התחומים שנבדקו.
משרד מבקר המדינה ממליץ להנהלות המוסדות לערוך סקרי סיכונים כדי ל עקוב באופן .
שוטף אחר הסיכונים המהותיים הנשקפים למוסדות ולהיערך לה ם או לטפל במניעתם, .
וכך למזער את הנזק האפשרי מהם.
נציגי ות"ת מסרו לצוות הביקורת כי לדעתם תחום הכנת סקרי הסיכונים נכלל במסגרת החופש .
האקדמי והמינהלי המוקנה למוסדות בסעיף 15 ,לחוק המועצה להשכלה גבוהההתשי"ח -1958 , .
ולפיו מוסד מוכר חופשי לכלכל את את ענייניו האקדמיים והמינהליים במסגרת תקציבו ועל פי .
לכן ות"ת אינה עוסקת בכך ואינה מנחה את המוסדות לבצע סקרי סיכונים.
אורט בראודה מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי נכון למועד סיום הביקורת היא עורכת סקר .
סיכונים כללי, ותוצאותיו צפויות להתקבל ב סמוך לכך.
המכללה האקדמית ג ליל מערבי מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כיהוראות התכ"ם אינן .
מחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה וכי המכללה מבצעת פעולות לזיהוי הסיכונים הכלליים .
והפיננסיים במתכונת שונה, פנימית.
מכללת כנרת מסרה בתגובתה כי היא מתכננת לרענן את סקר הסיכונים הכללי והפיננסי בשנת .
המכללה האקדמית אשקלון מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי התקשרה במהלך שנת 2021 .
עם שני גופים לעריכת סקרי סיכונים- כללי ובתחום אבטחת מידע - ויישמה תיקונים בהתאם .
האקדמיה למוסיקה ולמחול מסרה בתגובתה כי תבחן את האפשרות לבצע סקרי סיכונים .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מכון ויצמן למדע מסר בתגובתו מינואר 2022 כי השלים לאחרונה מיפוי של כלל האיומים .
והתרחישים, והוא מצוי בשלבי בחינת שיטות העבודה ונוהלי ההמשכיות העסקית .
משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת - המאסדר (רגולטור) של מערכת ההשכלה הגבוהה .
בכל ענייני התקציב והכספים, מתוקף תפקידה המוגדר - לוודא שהמוסדות לא ייקלעו .
לגירעונות ולהמליץ להנהלות המוסדות להשכלה גבוהה להוסיף לארגז הכלים הניהולי .
שלהם את הצורך לעסוק בניהול סיכונים, ובכלל זה לערוך סקרי סיכונים תקופתיים.
מוסדות "אדומים", ראוי שהמלצה זו תהפוך למחייבת.
הממשלה הטילה על ות"ת לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע את .
התקציב הרגיל של המוסדות ואת תקציב הפיתוח שלהם, להקצות להם את התקציבים .
ולעקוב אחר ניצול התקציב כדי למנוע ג ירעונות וחריגות.
אחריותה של ות"ת לפיקוח .
ולבקרה התקציביים של המוסדות מחייב ת אותה לנקוט צעדים להבטחת תפקודם .
התקציבי השוטף והסדיר לאורך זמן.
לפיכך מומלץ שוות"ת תמשיך לעקוב אחר מצבם .
הכספי של המוסדות, כפי שהוא מוצג בדוחות הכספיים.
בעיקר מומלץ שוות"ת תעקוב .
אחר מוסדות שיש לגביהם "נורות אזהרה" המצביעות על קושי כלכלי-פיננסי אפשרי, כגון .
מוסדות שעולה מהדוחות הכספיים של הם כי הם סיימו כמה מחזורי פעילות שנתיים .
בגירעון ומוסדות שהצטברו להם ג ירעונות גבוהים - נתונים המעידים על קשיים פיננסיים.
בביקורת על ו ליקויים בעניין הפיקוח והבקרה של ות"ת על המוסדות האקדמיים שיש להם .
ות"ת לא עקבה אחר יישום החלטותיה בנוגע לתוכניות התייעלות .
שעל המוסדות היה ליישם בהתאם להנחיותיה ושבתמורה להן היא העבירה למוסדות .
עוד עלה שבדומה לביקורת שעשה מבקר המדינה ב שנת 200968, .
העתודות לזכויות עובדים שאינן מגובות ביעודותוהתשלומי ם השנתיים בגינם הם נטל על .
עלה כי ות"ת לא עמדה ביעד שנקבע בתוכנית הרב-שנתית לבצע .
בדיקות עומק ב-15 מוסדות בתקופה שנבדקה, ו היא ביצעה שמונה בדיקות בתקופה זו, .
על ות"ת לבחון את מנגנון המעקב אחר החלטותיה, ובפרט לנתח את הליך היישום של .
ההחלטה להתנות את התמיכה באוניברסיטת בר - אילן בביצוע צעדי התייעלות וגיבוש .
תוכנית הבראה, החלטה שלא יושמה ושבמקומה ננקטו צעדים חלופיים - מהלך שלא .
מומלץ כי ות"ת תפעל בשקיפות ו בשיתוף פעולה ע ם המוסדות .
במעקב אחר שיפור מצבם הכספי וכי היא תגדיר בנוהל פנימי את סדרי הפיקוח והבקרה .
עוד מומלץ לוות"ת לבחון שימוש בכלים נוספים, איכותיים דיים .
בעיניה, שיאפשרו לה לבדוק את איתנותם של המוסדות ואת מצבם הפיננסי, ובפרט בנוגע .
למוסדות הלא מתוקצבים, וכי תבחן פרסום לציבור של ממצאי בחינת האיתנות הפיננסית .
68 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (דוחות מיוחדים, 2009)" , התחייבויות האוניברסיטאות .
לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהן", עמ' 81 - 132 ,82.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה
בסעיף 12 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (להלן]נוסח משולב[ - החוק), נקבע כי בכל .
שנה - במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים של .
המדינה - ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של .
עוד נקבע בסעיף כי במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר מתשעה .
חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את "מאזן .
זכויותיה והתחייבוי ותיה של המדינה למועד תום שנת הכספים".
הדוחות הכספיים המאוחדים .
2020 (להלן- הדוחות הכספיים ל- 31.
2020 ) הוגשו למבקר המדינה .
)להלן תמצית הנתונים הכספיים העיקריים של מדינת ישראל (במיליארדי ש"ח1: .
1 הנתונים הכספיים בגין שנת2020 כוללים את השפעת משבר נגיף הקורונה.
הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 1 ,: נתוני הביצוע הכספי 2017 - 2020 (במיליארדי ש"ח בבסיס מצטבר2 ) .
מדינת ישראל, דוח מאוחד .
לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר .
2017 2018 2019 2020 .
הכנסות ממיסים ומאגרות 384 380 396 389 .
הכנסות מהעברות 13 14 13 13 .
הכנסות מעסקאותחליפין 89 92 93 85 .
הכנסות אחרות 9 10 7 5 .
סך הכול הכנסות 495 496 509 492 .
שכר עבודה והטבות לעובדים 145 129 130 115 .
תמיכות, הקצבות והעברות 283 248 413 383 .
הוצאות תפעוליות 111 112 114 130 .
הוצאות הנהלה ואחרות 14 12 13 13 .
הוצאות מימון, נטו 25 37 23 21 .
סך הכול הוצאות 578 538 693 662 .
גירעון חשבונאי נטו (83) (42) (184) (170) .
על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 , משרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2 הכנסות מוכרות בעת התהוותן, ללא קשר למועד גבייתן, וההוצאות מוכרות בעת היווצרות המחויבות, ללא קשר .
ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
לוח2: ,המצב הכספי 2017 - 2020 )(במיליארדי ש"ח .
נכסים שוטפים 135 131 130 162 .
השקעות פיננסיות והלוואות 58 45 45 40 .
רכוש קבוע 387 419 505 512 .
חייבים ונכסים אחרים לזמן ארוך 8 15 15 18 .
סך הכול נכסים 588 610 695 732 .
התחייבויות שוטפות 161 171 177 197 .
מלוות פנים וחוץ לזמן ארוך 744 780 812 961 .
התחייבויות בגין זכויות עובדים 717 680 828 873 .
עתודות בגין אירועי ביטוח 712 729 893 952 .
התחייבויות אחרות לזמן ארוך 192 202 208 208 .
סך הכול התחייבויות 2,526 2,562 2,918 3,191 .
התחייבויות נטו / גירעון בהון ( 1,938 ) ( 1,952 ) ( 2,223 ) ( 2,459 ) .
מהלוחות שלעיל עולה כי בשנת 2020 הסתכם הגירעון החשבונאי נטו בכ-170 ,מיליארד ש"ח .
לעומת כ-184 מיליארד ש"ח בשנת2019 וכי ההוןהמאוחד נטו 3 קטן בשנים 2019 עד2020 בכ- .
3 כמובא בדוחות הכספיים, הגירעון בהון הינו מספר שיורי שאינו מייצג את הגירעון הממשלתי המצטבר, מאחר ומצבת .
הנכסים כפי שהיא מוצגת בדוחות הכספיים המאוחדים איננה שלמה.
2020 - חייבים ויתרות חובה נכסי המדינה הכלולים בדוחות הכספיים ל - 31.
2020 נחלקים לנכסים שוטפים ולנכסים .
סך כל נכסיהמדינה המוצגים הוא כ -732 מיליארד ש"ח, מהם נכסים שוטפים .
בהיקף של כ-162 מיליארד ש"ח, ובהםסעיף חייבים ויתרות חובה בסך של כ-69 מיליארד ש"ח .
(בניכוי הפרשה לחובות מסופקים 5.
סעיף החייבים בדוחות הכספיים מייצג חיובים וחובות של ג ורמים שונים כלפי הישויות .
הממשלתיות השונות, ובכלל זה משרדי הממשלה, שטרם נפרעו עד ליום המאזן.
שעומד בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים של המדינה אך על המדינה לגבות אותו.
חייבים ויתרות חובה מוצג בניכוי הפרשה לחובות מסופקים, כלומר הפרשה בגין חובות שגבייתם .
מוטלת בספק, וזאת במטרה לשקף בדוחות הכספיים באופן אמין ככל האפשר את סכום החוב .
עיקר הסעיף הוא יתרת חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 6 (23.
2020 ), וחייבים בגין עסקאות חליפין7 (19.
2 מיליארד ש"ח נכון ל-12.
מכלל החייבים ויתרות החובה לפני ניכוי הפרשה לחובות מסופקים .
תרשים 1 : הרכב נכסים שוטפים ל- 31.
2020 )(במיליארדי ש"ח .
על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנ ת 2020 .
4 ,הנכסים השוטפים הם מזומנים ושווי מזומנים, פיקדונות והשקעות לזמן קצרחלויות שוטפות של הלוואות לזמן ארוך, .
חייבים ויתרות חובה לזמן קצר ומלאי שוטף.
הנכסים שאינם שוטפים הם הלוואות לזמן ארוך, השקעות בישויות .
מוחזקות, נכסים פיננסיים ואחרים, חייבים ויתרות חובה לזמן ארוך, מלאי בלתי שוטף, השקעה בפרויקטים בשיתוף .
המגזר הפרטי, רכוש קבוע ונכסים בלתי מוחשיים.
5 סעיף זהמסתכם ב -83.
3 מיליארד ש"ח לפני הפרשה לחובות מסופקים.
6 עסקאות שאינן חליפין הן עסקאות שאינןכוללות חליפין של ערכים, השווים בקירוב זה לזה, בין הצדדים לעסקה.
שאינה חליפין, משרד מקבל ערך, בעיקר מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק במישרין כל תמורה, .
או שהוא מספק תמורה סמלית.
דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מסים, אגרות, העברות חד - צדדיות והכנסות מתקציב.
7 בעסקאות חליפין משרד מוסר נכסים או שירותים ובתמורה מקבל ערך (מזומנים, סחורות, שירותים או נכסים) השווה .
בחודשים יולי - נובמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את המגמות השונות העולות מהדוחות .
הכספיים ואת סדרי הטיפול של הממשלה ברישום החובות בסעיף "חייבים ויתרות חובה", .
המופיע בדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה ובדוחות הכספיים של משרדי הממשלה8 .
הבדיקה נעשתה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) וברשות האכיפה .
והגבייה (להלן גם - הרשות) וכן בכמה משרדי ממשלה, יחידות סמך וישויות ממשלתיות אחרות, .
ובכלל זה משרד המשפטים, משרד הכלכלה והתעשייה, המשרד לביטחון הפנים, הנהלת בתי .
המשפט, משרד הבינוי והשיכון, רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), משרד התחבורה .
והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), משרד הבריאות, משרד האנרגייה, הרשות .
הממשלתית למים ולביוב, רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים), משרד החינוך, משרד .
הפנים, משרד התקשורת ומשרד התיירות.
בדיקות השלמה נעשו בחברת דואר ישראל בע"מ.
ניתוח מגמות העולות מהדוחות הכספיים ליום .
הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל אמורים לשקף ל ציבור מקבלי ההחלטות מבט כולל על .
מצבה הכלכלי של המדינה בסוגיות פיננסיות חשובות.
דוחות אלו מסייעים בקבלת החלטות .
ניהוליות ובבחינת השאלה אם המדינה נהגה באחריותיות ( accountabilit y ) בעת השימוש בסך .
המשאבים שהופקדו בידה.
תהליכי הגלובליזציה , שהחלו בעשורים האחרונים של המאה העשרים , חיזקו את הצורך .
באחידות הדיווח החשבונאי ברחבי העולם ובקיומו של גוף תקינה אחד, שישרת מטרות משותפות .
של כל המדינות החברות בו.
לפני כשני עשורים החלה ממשלת ישראל בתהליך של רפורמה .
מקיפה בחשבונאות הממשלתית, שמהותה אימוץ התקינה החשבונאית הבין-לאומית למגזר .
כך למעשה היא הצטרפה למספר רב של ממשלות מובילות בעולם שביצעו אף הן .
רפורמה מקיפה בחשבונאות הממשלתית.
לתקינה בין-לאומית אחידה בין מדינות בעלות אופי .
כלכלי ועסקי דומה, לאמור שפה עסקית בין - לאומית אחת, יכולים להיות יתרונות חשובים ביחס .
לתקינה מקומית נפרדת בכל מדינה ומדינה, בהם שיפור יכולת ההשוואתיות בין דיווחים כספיים .
8 יצוין כי הנושא אף נבדק בדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.
9 החלטה2375 /(בק70 ) מיום5.
04 , "תקינה חשבונאית ממשלתית למשרדי הממשלה, חברות ממשלתיות ותאגידים .
סטטוטוריים - דו"ח מס.
53 ב' של מבקר המדינה".
2020 - חייבים ויתרות חובה משרד מבקר המדינה בחר לערוך השוואה רוחבית בין הדיווחים הכספיים של חמש ממשלות - .
ארצות הברית, אוסטרליה, ניו זילנד, קנדה ובריטניה10 אל מולדוחות ממשלת ישראל.
יש לציין כי השוואת הדוחות הכספיים של הממשלות האמורות לדוחות הכספיים המאוחדים של .
ממשלת ישראל (הכוללים למעשה את כל משרדי הממשלה, י חידות הסמך, החברות .
הממשלתיות והתאגידים הסטטוטוריים) מוגבלת מהבחינה החשבונאית, וזאת בשל אי-הצגת .
כמה מהנתונים הכספיים המהותיים בדוחות של המדינה.
משרד מבקר המדינה ציין בדוחותיו .
הקודמים 11 כי בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל חסרים נתונים בהיקף כספי נרחב, כגון של .
שווי קרקעות (שאומדן שוויין ההוגן ב- 31.
2020 נאמד ב-615 מיליארד ש"ח) ושל נכסים בלתי .
מוחשיים (המוצגים ב - 31.
4 מיליארד ש"ח, אך אינם כוללים נכסים ששוויים עשוי .
כמו כן, ה דוחות הכספיים המאוחדים עדיין אינם כוללים את נתוני כל הישויות .
בתשובת אגף החשב הכללי מינואר 2022 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) צוין כי הוא פועל .
באופן שוטף לאיחוד ישויות ממשלתיות נוספות ככל שנדרש ולהשלמת המידע החסר בדוחות .
אגף החשכ"ל הוסיף כי אומנם ההשוואה שבוצעה הייתה בין הדוחות הכספיים .
המאוחדים של מדינת ישר אל לדוחות הכספיים של מדינות מפותחות מבחינה חשבונאית, אך .