HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חשיבותו הרבה של נושא התקשורת בין גופי החירום, דבר שהכירה בו גם הממשלה, על משרד הביטחון, משרד הבריאות ומשרד האוצר לנקוט ללא דיחוי את הצעדים הנדרשים להחלפת מערכת הקשר במד"א במערכת שתוכל לתקשר ביעילות עם כלל גורמי החירום.
אם לא יעלה בידיהם של המשרדים האמורים להביא לתיקון המצב כאמור, עליהם למסור את הנושא להכרעת ראש הממשלה75 .
נמצא כי קיימות בעיות תקשורת גם בין צוותי החירום המפעליים ובין גופי החירום.
חשיבותה של תקשורת זו בעת אירועי חומ"ס במפעלים היא רבה ביותר, מאחר שצוותי החירום המפעליים הם בעלי ההיכרות הטובה ביותר עם מתקני המפעלים ועם ציוד החירום המצוי בהם.
לדוגמה, על פי תחקיר רשות הכב"ה לגבי אירוע השרפה במפעל ה פטרוכימי במפרץ חיפה, שתואר לעיל, התעוררו בזמן הטיפול בו בעיות קשר בין גופי החירום לבין צוות החירום המפעלי, וגם התקשורת בין מפקד המשמרת במפעל לחדר המבצעים של גופי החירום לקתה בחסר.
בעקבות התחקיר המליצה רשות הכב"ה בין היתר לקיים הדרכות משותפות לעובדיה ולצוות החירום של חברת האם של המפעל בנוגע לתקשורת ביניהם בזמן אירוע חומ"ס ולשקול את בקשת חברת האם לרכוש מכשיר קשר מסוג "ניצן".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס, רשות הכב"ה, משרד הכלכלה ופקע"ר לבחון דרכים לשיפור התקשורת בין המפעלים ובין גופי החירום בזמן אירועי חירום.
הועלה כי גורמי החירום משתמשים במערכות שו"ב שונות שאינן מחוברות זו לזו, ועקב כך המידע שאוסף גוף חירום בזמן אירוע אינו מגיע באופן אוטומטי ומידי גם לגופים האחרים76 .
בדוח התחקיר של פקע"ר בעניין האירוע במפעל בעמק חפר נכתב כי "מערכות השו״ב של כב״ה, פקע״ר ו המשטרה אינן מסונכרנות.
ברגע ש רשות הכב״ה מבצעת העהערכת [ "ס לאירוע ומעלה אותה על מערכת ה'שלהבת', הנתונים לא מוצגים ב]סיכוניםאופן אוטומטי בפקע״ר".
עוד צוין בדוח התחקיר כי "היעדר מערכת שו״ב ואמצעי הקשר המשותפים לכלל ארגוני החירום ולמפעל פוגעת ביכולות הפוהפ[ "שיקוד ושיתוף המידע הבי]והשליטהן- ארגוני, בדגש על אירוע חומ״ס בו כתוצאה מהזנת העה[ "סערכת של כב״ה גורם ]הסיכונים הפו"ש נדרש להבין משמעויות לאוכלוסייה ולקבל החלטות בהתאם".
75 על פי תקנון הממשלה מאוגוסט2012 , אם התגלעה מחלוקת בין שני שרים לגבי הפעלת סמכות המצויה בידי שניהם, והם לא הגיעו לעמק השווה בתוך 30 יום, יובא הענייןלהכרעת ראש הממשלה.
מערכת שו"ב מיועדת לתת לדרג הפיקודי תמונת מצב של האירוע בזמן אמת 814 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעת אירוע דליפת החומ"ס במתקן של רפא"ל (ביולי 2015 ), שנזכר לעיל, ביקש מנהל אגף חירום במשרד להתעדכן במתרחש באמצעות מערכת השו"ב של רשות הכב"ה - שלהבת, המותקנת במוקד החירום של המשרד, אולם המערכת לא הייתה תקינה.
יצוין כי בזמן ביצוע הביקורת ציינו עובדי המוקד לפני משרד מבקר המדינה כמה פעמים שמערכת שלהבת אינה תקינה, ולכן הם אינם נעזרים בה.
רשות הכב"ה מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2015 כי היא מעוניינת להסתייע במערכת השו"ב הקיימת בפקע"ר, הכוללת מידע על הפריסה הגיאוגרפית של האוכלוסייה.
לדברי הרשות, מידע כזה יכול לסייע לה רבות בזמן אירוע חומ"ס.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אין התקדמות בעניין הקמת מערכת שו"ב בין-ארגונית, והדבר מקשה על הפיקוד והשליטה באירוע חירום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לביטחון הפנים, העומד בראשות הוועדה הבין-משרדית להקמת מערכות השו"ב הלאומי ות, להשלים בהקדם את הקמת המערכות כדי לתרום למזעור הפגיעה בנפש וברכוש בזמן אירועי חומ"ס.
המשרד לביטחון הפנים מסר בתשובתו מינואר 2016 כי המלצות הוועדה מוצגות בימים אלה לראשי ארגוני החירום, לקראת הצגתן לשרים הנוגעים בדבר והבאתן לאישור הממשלה.
מניעת אירועים סביבתיים שאינם אירועי חומ"ס והטיפול בהם .
מפגעים סביבתיים, כגון ערמות פסולת גדולות או שפכים שאינם מטופלים, עלולים לגרום לאירועים סביבתיים מסוכנים, כמו שרפות או התפרצות של מחלות.
יצוין כי מפגעי פסולת הגורמים לאירועי שרפת פסולת שנמשכים כמה ימים ואף יותר מכך הם תופעה שכיחה במדינה; אירועים כאלה גורמים בין היתר לזיהום אוויר ולפגיעה בבריאותם ובאיכות חייהם של תושבים.
החלטה 5217 הטילה כאמור על השרלהגנת הסביבה לקיים במשרד בכל שעות היממה מערך כוננות, אשר ייתן מענה למפגעים סביבתיים שיש להם השפעה ניכרת על הסביבה ועל בריאות הציבור, לרבות מפגעי ריח, מפגעי אסבסט, זיהום מים ונחלים ומפגעים הקשורים לשרפת פסולת.
לפי נתוני המשרד, הפיקוח שלו על מפעלים בכל הנוגע למניעת מפגעים סביבתיים לוקה בחסר, כמתואר בתרשים: המשרד להגנת הסביבה 815 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 2 .
מידת הפיקוח על המפעלים בנוגע למניעת מפגעים סביבתיים .
המקור: מצגת של המשרד להג"ס בנושא "חוק רישוי סביבתי משולב" (2014 '), עמ7.
מהתרשים עולה כי מידת הפיקוח של המשרד להג"ס על המפעלים בכל הנוגע למניעת מפגעים סביבתיים היא נמוכה ביותר - הוא מפקח על כ- 25% מהמפעלים הבינוניים ועל כ- 55% מהמפעלים הגדולים ואינו מפקח כלל על המפעלים הקטנים .
טיפול במפגעים סביבתיים מסוכנים .
היעדר מיפוי של המפגעים הסביבתיים העיקריים הקיימים ברחבי הארץ המשרד להג"ס הקים כאמור אגף חירום, ובמסגרתו הוכשרו כונני סביבה במחוזות.
תפקידם של הכוננים הוא לצאת, על פי אישור מנהל המחוז, לשטח שעל פי הדיווח מתרחש בו אירוע סביבתי ולספק מענה ראשוני לאירוע.
המשרד מקיים שיתוף פעולה הדוק עם היחידות הסביבתיות ברשויות המקומיות, שגם הן בעלות סמכויות פיקוח ואכיפה במקרים של מפגעים סביבתיים, על פי חוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית - סמכויות פקחים), התשס"ח- 2008 .
נוסף על כך, המשטרה הירוקה אחראית לאיתור מפגעים סביבתיים ולאכיפת הסרתם על הגורמים האחראים להיווצרותם.
בששת המחוזות של המשטרה הירוקה מועסקים בסך הכול 27 פקחים- 4 או5 פקחים בכל מחוז.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי אין בידי המשרד - לא במטה, לא במחוזות ולא במשטרה הירוקה - מיפוי של המפגעים הסביבתיים העיקריים הקיימים ברחבי הארץ.
בשל כך מתקשה המשרד לעקוב אחר הפעולות שעושים הגורמים השונים להפסקת מפגעים אלה ולמניעת הפיכתם לאירועים המסוכנים לציבור.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי כלל המפגעים הסביבתיים המדווחים למוקד הסביבה נשמרים במאגר המידע שלו ומפורסמים באתר המשרד, על פי חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1988 , אם כי אינם כוללים מידע אודות אירועים שנמצאים בהליך חקירה.
המשרד הוסיף כי בימים אלו הוא מפתח מערכת שליטה ובקרה מבוססת מפה, שתאפשר לציין גם את מקומם של המפגעים.
אירוע שרפת פסולת בחיפה ביוני 2014 פרצה שרפה באתר פסולת וגֶזֶם הסמוך למכון טיהור השפכים של מפרץ חיפה ולאזור בתי הזיקוק.
השרפה, שהתפשטה על שטח של כ-30 ,דונם, נמשכה כעשרה ימים שבהם פעלו צוותי הכיבוי לכיבויה 24 שעות ביממה.
השרפה גרמה לעשן סמיך ולזיהום אוויר באזורים נרחבים, ואזרחים רבים התלוננו על עשן, ריחות חריגים ובעיות נשימה.
ביום השני של השרפה פרסם המשרד להג"ס הודעה לתקשורת שעניינה "התרעה לציבור על זיהום אוויר חריג בנשר ובקיבוץ יגור לפי סעיף 8(א) ו-(ג)(1 ) לחוק אוויר נקי, התשס"ח- 2008 ".
בהודעה צוין כי בעקבות שרפה באתר פסולת וגזם באזור מפרץ חיפה הנמשכת כבר כמה ימים ומלווה בעשן לבן נגרמים באזור מטרדי ריח, וכן נפלטים לאוויר מזהמים שונים, ובהם חלקיקים נשימים, הגורמים לזיהום אוויר חריג בעיר נשר ובקיבוץ יגור ומסכנים את בריאות הציבור באזור.
התברר כי מדובר באתר לאיסוף גזם ופסולת שהפסיק לפעול בנובמבר 2010 , כשלוש שנים וחצי לפני פרוץ השרפה.
הפעילות בו הופסקה לאחר שאנשי מחוז חיפה של המשרד תיעדו עברות שביצעה לכאורה החברה שהפעילה את האתר, ובעקבות כך הוציאה המועצה האזורית זבולון באוגוסט 2010 צו סגירהמינהלי לאתר.
כמו כן נפתחה בעקבות התיעוד חקירה של המשטרה הירוקה, והוגש כתב אישום נגד החברה.
אף שבצו הסגירה נדרשה החברה להוציא מהאתר כל אשפה ופסולת, נותרו באתר לאחר סגירתו כמויות עצומות של פסולת מסוגים שונים, של גזם ושל תוצרי פלסטיק ותעשייה.
במאי 2011 ביצע מפקח המשטרה הירוקה המופקד על האזור סיור באתר, ובעקבותיו התריע לפני מחוז חיפה על סכנת שרפה במקום.
בפנייתו ציין המפקח בין היתר: "כיום, כארבעה חודשים וחצי לאחר סגירת האתר, עדיין מצויה בו הפסולת אשר היתה עד להפסקת פעילותו.
כזכור מדובר בכמויות גדולות מאד של פסולת בעירה.
עם בוא הקיץ עולה החשש כי דליקה עלולה לפרוץ במקום, במיוחד לאור העובדה שאין כל נוכחות, התרעה ומענה מיידי למקרה של שריפה.
אבקש לבדוק מול המחוז האם בהמשך לפעולות האכיפה שנערכו, מתוכנן גם הליך פינוי פסולת מהאתר".
בדצמבר 2013 ביצע המפקח האמור עוד סיור באתר.
בינואר2014 מסר המפקח את דוח הסיור למחוז חיפה והתריע שוב לפני המחוז על סכנת השרפה.
המפקח ציין בין היתר כי "כל הפסולת הנמצאת כיום באתר הינה פסולת בעירה הנמצאת שם מיום סגירתו.
במרחק של כמה עשרות מטרים מדרום-מזרח לאתר נמצא צובר הגז של מט ]מתקן טיהור שפכים[ "ש חיפה, מעל חלקו המערבי של האתר עובר קו מתח גבוה, במרחק של מאות מטרים נמצאת העיר נשר, ומצפון אזור הצ'ק פוסט.
האתר שומם וללא פיקוח.
במקרה של דליקה באתר המשרד להגנת הסביבה 817 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עלולה להיגרם שריפה אשר יהיה קושי גדול לכבותה בשל כמויות הפסולת הגדולות" (ההדגשה אינה במקור).
להלן תמונות שצורפו לדוח הסיור באתר מינואר 2014 ,שבהן נראות כמויות הפסולת הגדולות באתר וצובר הגז הסמוך לו: 818 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תמונות 5 ו-6 .
כמויות הפסולת באתר וצובר הגז הסמוך לו .
צילום: המשטרה הירוקה .
צילום: המשטרה הירוקה המשרד להגנת הסביבה 819 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בינואר 2014 השיב המחוז למפקח כי "הגזם באתר מיועד לשמש מצע סופג ( bulking agent ) לטיפול בסדימנטים שבקרוב יוצאו מקרקעית הקישון".
חצי שנה לאחר מכן פרצה השרפה הגדולה שתוארה לעיל.
מהאמור לעיל עולה כי למרות התראות חוזרות ונשנות של המשטרה הירוקה לפני מחוז חיפה של המשרד על סכנת שרפה גדולה וקשה לכיבוי באתר הפסולת הנטוש, לא פעל המחוז במשך כשלוש שנים וחצי לטיפול במפגע, ואף הצדיק את המשך קיומו.
כמו כן נמצא כי הן המחוז והן יחידות המטה לא ביצעו תחקיר לגבי האירוע, כדי לעמוד על הגורמים לו, ובכלל זה הגורמים לאי-סילוק המפגע במשך זמן כה רב, ולהפיק לקחים למניעת הישנותם של אירועים מסוג זה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את דרך פעולתו של מחוז חיפה במשרד להג"ס במקרה זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו לפעול להסרת המפגעים הסביבתיים המהווים סכנה לציבור מהר ככל האפשר.
על מחוזות המשרד והמשטרה הירוקה למסור באופן שוטף מידע על אודות מפגעים סביבתיים מסוכנים ליחידות המטה הרלוונטיות במשרד, על מנת שהיחידות יוכלו לבצע בקרה על הסרת המפגעים ולסייע במידת האפשר גם לגורמים מחוץ למשרד בעניין זה.
שימוש בציוד המקצועי הנדרש לטיפול באירועים סביבתיים .
שימוש בציוד דיגום וניטור המשרד להג"ס זקוק לציוד דיגום וניטור77 לשם ביצוע משימותיו בעת התרחשות אירועי חומ"ס או אירועים סביבתיים אחרים וכן לשם קיום אחריותו למתן הנחיות לשיקום האיזור, לאיסוף מידע על אירועים ולהפקת לקחים מהם.
עם העברת האחריות לתגובה מידית לאירועי חומ"ס מהמשרד לרשות הכב"ה בנובמבר 2013, הועברו הניידות והציוד ששימשו עד אז את המשרד לרשות הכב"ה.
הועלה כי מנובמבר 2013 עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2015 , טיפלו המחוזות באירועים סביבתיים כמעט ללא ציוד דיגום וניטור הנדרש להם לביצוע משימותיהם.
לדוגמה, באירוע עברונה שנזכר לעיל לא היו בידי המשרד להג"ס אמצעים לנטר את טווח השפעתו של הנפט שדלף.
מנהל מחוז דרום במשרד מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי בעקבות האירוע פנו אליו תושבים מהיישוב הסמוך באר אורה וכן מארגני הטריאתלון שבמסגרתו עמד להתקיים זמן קצר לאחר האירוע מירוץ אופניים בכביש 90 הסמוך, בבקשה לקבלת הנחיות.
מנהל מחוז דרום הוסיף כי החליט, בלי שהיו בידיו אמצעי ניטור, שלא לאפשר לרוכבי האופניים המשתתפים בטריאתלון לעבור בכביש 90 .
לדבריו, הוא נוכח בדיעבד שהחלטתו הייתה נכונה רק כאשר מכשיר ניטור שהשיג מהמועצה האזורית רמת חובב הראה .
77 ציוד הנדרש לבדיקת נוכחות מזהמים באוויר, במים או בקרקע.
לגבי אירועי חומ"ס, ציוד הדיגום והניטור נועד לשלול סכנה לכונני המשרד המצויים בשטח האירוע וכן לספק מידע על אופן השיקום הנדרש.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כי באזור כביש 90 מצויים בעקבות האירוע ריכוזים גבוהים של בנזן, שהוא חומר דליק ורעיל.
תוואי דליפת הנפט בעברונה .
המקור: מצגת של המשרד להג"ס מדצמבר 2014.
כונן סביבה מאחד המחוזות של המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי בנוגע לאירועי שפכים, המשרד להג"ס מעסיק חברות דיגום פרטיות חיצוניות, שכן כונני הסביבה אינם דוגמים מקצועיים.
ואולם חברות אלה אינן נענות תמיד לפנייה של כונני המשרד להגיע לאירועים אלה.
מנהל אגף החירום במשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2015 שבעיית המחסור בציוד הנדרש לכונני הסביבה ידועה, וכי המשרד להג"ס מכין מכרז לרכישת ציוד מתאים ויפרסם אותו לאחר אישור התקציב שלו, במסגרת אישור תקציב המדינה לשנים 2016- 2015 .
יצוין כי בהחלטת הממשלה שהתקבלה בעקבות אירוע עברונה, אושרלהקצות למשרד להג"ס תקציב של שלושה מיליון ש"ח לרכישת ציוד לטיפול באירועי זיהום סביבתיים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה וכי הוא פועל להשלמת הציוד הנדרש בשנת 2016 .
עוד מסר המשרד כי הוא קשור בחוזים להפעלת חברות דיגום בעת שגרה, וכי חברות אלה אינן נותנות בכל עת מענה לצורך בקבלת שירותי דיגום בלוחות זמנים קצרים.
המשרד ציין כי הוא בוחן את הדרכים לקבלת שירותי דיגום בלוחות זמנים כאמור - באמצעות החוזים הקיימים או באמצעות מכרז ייעודי - כדי לאפשר תגובה ראויה לאירועים סביבתיים.
המשרד להגנת הסביבה 821 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי אין הצדקה לעיכוב הרב ברכישת ציוד חיוני לביצוע משימות יו, מאחר שהוא ידע כאמור כבר בנובמבר 2012 על השינויים הצפויים במשימות, על פי החלטה 5217 .
על המשרד להג"ס להשלים את רכישת הציוד הנדרש לכונני הסביבה ללא דיחוי נוסף.
כמו כן, על המשרד להג"ס לוודא כי במסמכי ההתקשרות עם הקבלנים החיצוניים שהוא מעסיק בתחום הדיגום והניטור תעוגן גם חובתם להגיע במהירות לכל מקום שבו הוא זקוק לשירותיהם, וכי חובה זו תיאכף.
שיתוף פעולה עם הרשויות המקומית טיפול באירועים סביבתיים כרוך לעתים קרובות בשימוש בכלים כבדים, כמו טרקטורים לפינוי מפגעי פסולת וכלים לכיבוי שרפות פסולת.
למשרד להג"ס אין כלים מסוג זה, ולכן הוא נזקק בעת טיפול באירוע סביבתי לשיתוף פעולה של גורמים אחרים, כמו הרשות המקומית שבשטח שיפוטה התרחש האירוע.
כונני סביבה במחוז חיפה מסרו למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי הם יוצאים לאירוע סביבתי בלי שיהיו להם אמצעים לטפל בו, ולעתים כל שנותר להם הוא לצלם את האירוע.
כוננים אלה הלינו על שבאירועים רבים לא ניתן לקבל סיוע מהרשויות המקומיות שבשטח שיפוטן הם מתרחשים, והדברים אמורים בייחוד כאשר האירוע מתרחש לאחר שעות העבודה של עובדי הרשות ובתחומי השיפוט של רשויות קטנות ודלות בתקציב.
הכוננים ציינו כי עקב כך הם עומדים באירועים מסוג זה חסרי אונים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי האחריות לטיפול באירוע ולהשבת המצב לקדמותו מוטלת על מי שגרם לאירוע, בעל הקרקע, או על גורמים אחרים, על פי החוק הרלוונטי, ולעתים על הרשות המקומית שבשטח שיפוטה התרחש האירוע.
עם זאת, המשרד בוחן אפשרות לבצע התקשרות אשר תאפשר לו להפעיל קבלנים, לשם טיפול באירועי חירום קיצוניים שהגורמים האחראים כאמור אינם מסוגלים לטפל בהם כנדרש.
הועלה כי עם מרבית הרשויות המקומיות מקי ים המשרד להג"ס שיתוף פעולה פורה ורציף , באמצעות היחידות הסביבתיות ואיגודי הערים העוסקים ב הגנת הסביבה; שיתוף הפעולה מתבטא בין היתר בהכשרה מקצועית הניתנת לעובדי גופים אלה ובתמיכה כספית בגופים.
ואולם יש רשויות, על פי רוב דלות בתקציב, שעמן לא מתקיים שיתוף פעולה מספק, דבר הגורם להתמשכות אירועים סביבתיים, לנזק סביבתי ולסיכונים מיותרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לפעול בהקדם להסדרת שיתוף הפעולה עם כל הרשויות המקומיות, ובמקביל לבחון, על פי תשובתו האמורה, דרכים לטיפול באירועי חירום שהגורמים האחראים אינם מסוגלים לטפל בהם כנדרש.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
אירועים סביבתיים הנגרמים מחומרים מסוכנים או ממפגעים סביבתיים מהווים איום ממשי על חיי אדם, על בריאותו ועל הסביבה.
על רשויות המדינה לפעול למניעת אירועים כאלה, ואם הם מתרחשים - לטפל בהם ביעילות המרבית ולמזער את נזקיהם.
בשנים האחרונות אירעו בישראל בכל שנה מאות אירועים סביבתיים, שחלקם גרמו להרוגים, לפצועים ולנזק בריאותי לאזרחים, וחלקם הסבו נזק ממשי וארוך טווח לסביבה.
בביקורת זו נמצאו ליקויים ניכרים בפעילות המשרד להגנת הסביבה ובשיתוף הפעולה שלו עם הגורמים הממשלתיים האחרים לשם מניעה של אירועי חומ"ס ושל אירועים סביבתיים אחרים , וכן בטיפול של הגורמים האמורים באירועים כאלה.
הליקויים שנמצאו הם בין היתר בתחומים האלה: אסדרת השימוש בחומ"ס, ובכלל זה אסדרת הפיקוח על כך; ההקפדה על היבטים בטיחותיים, לשם מניעת אירועי חומ"ס; הטיפול באירועים רדיולוגיים; תחקור האירועים והפקת הלקחים מכל אירוע; העברת המידע בין גופי החירום המטפלים באירועי חומ"ס; מניעת אירועים סביבתיים שאינם אירועי חומ"ס והטיפול בהם.
משרד מבקר המדינה רואה חשיבות ודחיפות בתיקון הליקויים וביישום ההמלצות שפורטו בדוח זה.
על כל הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר להירתם לנושא, כל אחד בתחומו - כדי להגן על הציבור והסביבה מפני אירועים סביבתיים מסוכנים, לטפל בהם בעת התרחשותם ולמזער את נזקיהם.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
במקומות העבודה עלולים העובדים להיחשף לסיכונים בטיחותיים ובריאותיים שונים ההגנה על בטיחותם של העובדים ובריאותם היא חובה יסודית ששורשיה נטועים הן בדין הכללי והן בעקרונות המשפט העברי7 .
מעת חקיקת חוקי היסוד וחיזוק ההגנה על כבוד האדם, גופו וחייו, הרי שיש לראות בחובה זו אף חובה חוקתית.
האחריות להבטחת בטיחותם של העובד ים ובריאותם מוטלת בראש ובר אשונה על המעסיק ועל המחזיק במקום העבודה.
אחריות זאת מעוגנת בעיקר בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד- 1954 (להלן- חוק ארגון הפיקוח) , בפקודת הבטיחות בעבודה נוסח [חדש, ]התש"ל- 1970) (להלן- פקודת הבטיחות) ובתקנות וצווים שהותקנו מכוחם.
הפעילות המוסדית בתחום ה בטיחות ו הגיהות התעסוקתית נחלקת בין כמה גופים ממלכתיים שהעיקריים שבהם הם מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה8 ,והמוסד לבטיחות ולגיהות.
המינהל הוא הגוף המאסדר העיקרי בתחום ופעילות ו נועדה להבטיח שהמעסיק עושה את הפעולות הדרושות להגנה מרבית על בטיחותם של העובדים ובריאותם; וזאת בין היתר באמצעות ייזום חקיקה ותקינה, פיקוח ואכיפה של הוראות החוקים השונים והתקנות השונ ות בתחומים אל ה וחקירת תאונות עבודה ומחלות מקצוע9.
המוסדהוא תאגיד סטטוטורי שהוקם מכוח חוק ארגון הפיקוח ומטרתו לקדם את תנאי הבטיחות בעבודה ואת הגיהות המקצועית, והוא הגורם הממלכתי העיקרי העוסק בהסברה, בהדרכה ובהכשרה של כוח אדם בתחום הבטיחות והגיהות.
גופים אלה משלימים במידה רבה האחד את פעילותו של משנהו .
גופים מרכזיים נוספים הנוגעים לנושא הם משרד הבריאות שבין היתר מאסדר את שירותי הרפואה התעסוקתית לעובדים, קופות החולים המספקות את רוב השירותים האלה והמוסד לביטוח לאומי האחראי לפיצוי נפגעים מתאונות עבודה וממחלות מקצוע, ומתקציבו ממומן המוסד לבטיחות ולגיהות.
מנתוני המוסד לביטוח לאומי עולה כי בשנים 2014 -2013 נפגעו בכל שנה יותר מ - 50,000 עובדים בתאונות עבודה10 ,.
לפי נתוני המינהלבכל אחת מהשנים האלה נהרגו מתאונות עבודה 62 .
עובדיםפילוח מספר ההרוגים לפי ענפי תעסוקה עיקריים מעלה כי בשנים אלה כ-50% ( מהם עבדו בענף הבניין 32 ו-31 הרוגים, בהתאמה), וכ -27% עבדו בענף התעשייה (16 ו-18 .
7 להרחבה רא ו: מיכאל אדרעי ויובל סיני, חיוב מעביד בנזקים שנגרמו לעובדיו , מתוך אתר המכללה האקדמית נתניה; מיכאל ויגודה, תרומת המקורות היהודיים לחקיקת העבודה ( 2002 ,) מתוך האתר "דעת - לימודי יהדות ורוח"; אביעד הכהן, "כבוד העובד וחירותו - הצעת החוק למניעת התנכלות תעסוקתית, התשע"ה- 2015 ," שו"ת ועוד8 ', עמ4 ( 2016.
המינהל הוא שירות הפיקוח על העבודה על פי חוק ארגון הפיקוח 9 .
מחלות שמקורן בסביבת העבודה.
ראו להלן 10 המינהל וביטוח לאומי מגדירים באופן שונה את המונח "תאונת עבודה".
המינהל מכיר בתאונות עבודה שאירעו רק במהלך העבו דה ואינן תאונות דרכים, ואילו ביטוח לאומי מכיר בתאונות עבודה שאירעו גם במקום העבודה וגם בתאונות דרכים שאירעו במהלכה, בדרך אל מקום העבודה וממנו.
מספר הנפגעים מתאונות עבודה כאן בדוח הוא מספר מקבלי דמי פגיעה מביטוח לאומי מתאונות עבודה כהגדרת המינהל, דהיינו מתאונות במהלך העבודה שאינן תאונות דרכים.
דמי פגיעה משולמים לעובד כפיצוי על אבדן שכר או הכנסה ובתנאי שעקב תאונת העבודה הוא אינו מסוגל לעסוק בעבודתו או בעבודה מתאימה אחרת.
משרד הכלכלה והתעשייה 1019 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 השוואת הנתונים לשיעור ההרוגים ל - 100,000 מועסקים11 ב-29 מדינות באירופה מעלה כי השיעור בישראל נמוך אמנם משיעורו ברוב המדינות האמורות, אך יש לסייג זאת בכך ששיטות המדידה וההגדרות אינן אחידות בין המדינות.
הנזק הכלכלי הישיר מתאונות עבודה , לרבות תאונות דרכים בדרך אל מקום העבודה וממנו12, הואתשלום גמלאות לסוגיהן 13 בידיביטוח לאומי.
בשנת 2014 שולמו גמלאות בסך של כ-4.
35 מיליארד ש"ח (עלות זו כוללת גמלאות לנפגעי עבודה משנים קודמות וכן תשלומים לבני משפחה של מי שתאונת עבודה גרמה למותם).
הנתונים הנוגעים להערכת הנזק הכלכלי העקיף הנגרם בעטיין של תאונות עבודה הם חלקיים (אבדן פריון למשק המתבטא בין היתר באבדן ימי עבודה - יותר משני מיליון ימי עבודה בשנה - בצמצום התפוקה, בעלות גיוס עובדים מחליפים, בהפסקה זמנית או מוחלטת של פעילות מפעלים קטנים שבעליהם נפגעו ובנזקים לציוד ומבנים).
אולם על פי הערכות של ביטוח לאומי ושל המינהל, הפגיעה הכלכלית שמקורה ב תאונות עבודה בישראל , הכוללת את הנזק הכלכלי הישיר ואת הנזק העקיף, נאמדת בכ-15 מיליארד ש"ח בשנה 14.
צמצום נזקים אלה עשוי לסייע לחיזוק חוסנו הפיננסי של ביטוח לאומי, החיוני להבטחת יכולת תשלום הגמלאות, וכן יכול להגדיל את הפריון ובכך לסייע בהפחתת יוקר המחיה.
במרץ 2011 מינה שר התמ"ת דאז מר שלום שמחון ועדה ציבורית ל קידום הב טיחות בעבודה והבריאות התעסוקתית במדינת ישראל בראשותו של האלוף (מיל') אודי אדם.
הוועדה הוקמה על רקע הבנה של משרד התמ"ת דאז (כיום משרד הכלכלה) כי דרכי הפעולה הקיימות מוצו והן אינן אפקטיביות עוד, וכי כדי להביא לידי שיפור של ממש בתחום הבטיחות והבריאות התעסוקתית יש להציג בפני הממשלה הצעה למדיניות כוללת.
על הוועדה היה לבחון היבטים מערכתיים ולהמליץ על מדיניות ממלכתית לאומית בתחום זה.
באפריל 2014 הגישה הוועדה לשר הכלכלה דאז מר נפתלי בנט דוח שכלל המלצות לתיקון המצב הקיים ולקידום הנושא.
בחודשים פברואר -אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים הנוגעים לבטיחותם של העובדים ולבריאותם, ובהם אופן יישום המלצות דוח אדם והאפקטיביות של פעולות המינהל והמוסד בתחום הבטיחות והגיהות בעבודה, וכן היבטים בתחום הממשל התאגידי במוסד ובתחום הבריאות התעסוקתית.
הבדיקות נעשו במשרד הכלכלה, במוסד לבטיחות ולגיהות, במשרד הבריאות ובמוסד לביטוח לאומי.
11 נתון זה משקף את הסיכון של עובד להיהרג בתאונת עבודה.
השיעור מחושב לפי מספר ההרוגים חלקי מספר המועסקים במשק.
המדד מחושב כדי "לנרמל" את השינויים במספר המועסקים במשק.
12 יצוין כי בשנת 2014 כ-70% מהנפגעים מתאונות עבודה על פי הגדרת ביטוח לאומי נפגעו מתאונות עבודה על פי הגדרת המינהל.
13 גמלאות נכות לנפגעי עבודה, הוצאות ריפוי, דמי פגיעה, גמלאותתלויים, הוצאות שיקום.
14 המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון ומינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה, תאונות עבודה בישראל 2014 -2010 , סקרים תקופתיים270 , 2015 ', עמ7.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תמונתהמצב בתחום הבטיחות בעבודה .
דוח אדם הציג תמונת מצב של הבטיחות והבריאות התעסוקתית בישראל על בסיס נתונים משנת 2011 שהוצגו בפני ועדת אדם ופורטו בדוח שהגישה.
להלן יפורטו הנתונים העדכניים והמגמות המסתמנות15.
נפגעים מתאונות עבודה ואבדן ימי עבודה למשק .
להלן בלוח 1 נתונים בנוגעלנפגעים מתאונות עבודה, דהיינו מקבלי דמי פגיעה 16 (לפי מספר ושיעור ל- 100,000 מועסקים), ובנוגע לימי אי-כושר17 :)(לפי מספר הימים והממוצע לנפגע .
נפגעים מתאונות עבודה וימי אי-כושר .
דמי פגיעה מקבלי דמי פגיעה .
ל- 100,000 מועסקים מספר ימי .
2011 47,174 1,342 1,719,081 36.
2012 48,589 1,329 1,748,215 36 .
2013 51,239 1,365 1,856,122 36.
על פי נתוני מינהל המחקר והתכנון בביטוח הלאומי, יולי 2015.
השוואה בין הנתונים העדכניים של ביטוח לאומי לשנת 2013 לנתונים שהיו בידי ועדת אדם מראה על המשך מגמת הגידול במספר מקבלי דמי פגיעה (כ -9% ) ובמספר ימי אי-כושר (כ -8%.
הרוגיםבתאונות עבודה .
להלן בתרשים 1 נתונים בנוגע להרוגים בתאונות עבודה בשנים 2014 -2000 , לפי מספר ההרוגים השנתי וממוצע חמש שנתי: .
15 הנתונים והמגמות נוגעים לתאונות העבודה על פי הגדרת המינהל, דהיינו לא כולל תאונות דרכים.
16 מספר מקבלי דמי פגיעה מביטוח לאומי מתאונות עבודה לפי הגדרת המינהל.
דמי פגיעה משולמים לעובד שעקב תאונת העבודה הוא אינו מסוגל לעסוק בעבודתו או בעבודה מתאימה אחרת.
17 מספר הימים שבהם הנפגעים מתאונות עבודה לא היו מסוגלים לעבוד בעבודתם או בעבודה מתאימה אחרת, והיה קשר סיבתי בין הפגיעה שהוכרה כתאונת עבודה לאי -הכושר לעבודה בתקופה הרלוונטית.
משרד הכלכלה והתעשייה 1021 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 1 .
הרוגים בתאונות עבודה בשנים 2014 -2000 .
על פי נתוני המינהל בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משנת 2011 מספר ההרוגים השנתי מתאונות עבודה גדול מ-60 (למעט שנת 2012 שבמהלכה נהרגו60 עובדים).
משנת 2004 ירד מספר ההרוגים השנתי אל מתחת ל-60 ובשנת 2009 אף ירד ל -42 הרוגים בשנה.
אולם משנת 2011 חזר המצב לקדמותו, כלומר יותר מ-60 הרוגים בשנה.
בהתאם, לאחר ירידה בממוצע החמש שנתי של הרוגים בתאונות עבודה בשנים 2009 -2000 נרשמה משנת 2010 מגמת עלייה בממוצע האמור, והוא הגיע בשנת 2014 לכדי60 .
הרוגים בשנה להלן בתרשים 2 נתונים בנוגע לשיעור ההרוגים בתאונות עבודה ל- 100,000 מועסקים בשנים 2014 -2004 , לפי שיעור שנתי וממוצע חמש שנתי: 1022 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 2 .
שיעור ההרוגים בתאונות עבודה ל- 100,000 מועסקיםבשנים 2014 - 2004 .
על פי נתוני מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית שבמשרד הכלכלה ומינהל המחקר והתכנון שבביטוח לאומי בעיבוד משרד מבקר המדינה .
הנתונים בנוגע למספר המועסקים במשק מבוססים על נתונים של החשבונאות הלאומית ושל הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שיעור ההרוגים ל - 100,000 מועסקים18 בשנים 2012- 2014 נמוך ביחס לשיעור האמור בשנים 2008 -2004 , ומשנת 2012 התייצב על 1.