HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כדי לענות על דרישת צרכנים באזורי הנגב שרשת החלוקה אינה אמורה להגיע אליהם88 בשל חוסר כדאיות כלכלית לחברת החלוקה וכדי שלא להשית את הוצאות החיבור של אזורים אלו על כלל הצרכנים באמצעות התעריף - עיגנה מועצת רשות הגז בהחלטה 3/12 מיוני2012 ,את אופן מימון עלות פריסת הקו לצרכן המרוחק אשר הוערכה ב- 1,249 ש"ח למטר89 .
מועצת הגז הטבעי ציינה בהחלטתה כי "באזורי .
87 בהערות שנשלחו לרכזים צוין כי ברירת המחדל למועד דרישת שיפור הפליטות מהמפעלים תהיה 1.
16 , וכי שינוי מועד זה אפשרי, ובלבד שלא יהיה מאוחר יותר מה - 1.
18 בהתאם למקרה ובהתקיים הנסיבות האלה: המועד יוקדם במקרה שקיים חיבור לגז הטבעי או שידוע מועד לחיבור ולהסבה, המוקדם מהמועד האמור; לחלופין - בעל העסק הציג הסכם חיבור ובו מועד מאוחר יותר מהקבוע בברירת המחדל; במקרה שאין הסכם חתום - אפשר לתת ארכה של עד 18 .
חודשים לצורך הסבה לדלק חלופי או להתקנת אמצעים למניעת פליטות 88 בין האזורים- אורון צין, להבים (עידן הנגב), בית קמה, נתיבות (פארק התעשייה נועם), חצרים וערד.
אורך התוספת לקו עומד על כ-106 ק"מ.
בהחלטת מועצה3/13 מיוני2013 הוחלט על הוספת אזור התעשייה אשלים לרשימת אזורי התעשייה המוגדרים כצרכן מרוחק.
89 'החלטת המועצה לענייני משק הגז הטבעי מס3/12 שהתקבלה בישיבותיה ב- 8.
12 לקביעת אופן המימון, תעריף החיבור של צרכנים מרוחקים (גדולים ובינוניים) ותעריף החלוקה לכל הצרכנים הגדולים והבינוניים ברשת החלוקה באזור הנגב.
רשות הגז הטבעי | 947 .
הנגב פרוסים צרכנים מרוחקים רבים אשר לא נסקרו ולא נכללו בתכניות הפיתוח של רשת החלוקה.
חיבור של צרכנים אלו ושל אזורים שלמים נמנע מ סיבות כלכליות, דבר העוצר את פיתוח משק הגז הטבעי ויוצר מצב של חוסר שיוויון".
בלוח להלן ריכוז אופן מימון עלות חיבור צרכנים מרוחקים לרשת החלוקה: .
לוח 3 : עלות חיבור צרכנים מרוחקים לרשת החלוקה .
סכום הגורם הנושא בעלות הערות .
למטר נתג"ז בהתאם לאבני דרך שנקבעו .
למטר הצרכן (יכול לקבל סיוע .
ממרכז ההשקעות כמפורט .
בלוח 4) ישולם לחברת החלוקה ב-20 .
תשלומים רבעוניים ללא ריבית .
* 20% ,מהתשלום יינתנו בעת קבלת היתר הבנייה 50% בעת השלמת החיבור והמונה, ו -30% בעת קבלת אישורהזרמה.
נוסף על החלוקה האמורה של עלויות חיבור הצרכנים המרוחקים הוחלט גם על עדכון התעריף לכלל הצרכנים הגדולים והבינוניים באזור הנגב (במנגנון של סבסוד צולב), כפיצוי על יתרת עלות החיבור כאמור.
5 של משרד הכלכלה קובעת, בין היתר, כללים לסיוע במימון עלויות חיבור לרשת החלוקה של צרכנים מרוחקים - בינוניים וגדולים - לפי כמה תנאים שנקבעו בה: מרחק מינימלי מרשת החלוקה90 ומחזור מכירות מרבי91 .
גובה המענק הוא כמפורט להלן: .
לוח 4 : שיעור מענק מרכז ההשקעות לצרכנים מרוחקים .
צרכן מרוחק העומד בתנאי הוראת מנכ"ל 4.
תוספת לצרכני גז טבעי הממוקמים ביישובי הדרום ועוטף עזה* 150 ש"ח נוספים למטר .
* בהחלטת ממשלה 2025 מספטמבר2014 , "תכנית רב שנתית לפיתוח הדרום", הוטל על שר הכלכלה בתיאום עם שר האנרגיה לתת לצרכנים מרוחקים המצויים באזור החלוקה ביישובי הדרום ועוטף עזה, הזכאים לסיוע במסגרת הוראת מנכ"ל 4.
5 ,והמוגדרים כצרכנים מרוחקים סיוע נוסף לצורך חיבורם לרשת חלוקת הגז הטבעי.
90 צרכן בינוני- מרחק העולה על 3 ק"מ וצרכן גדול- מרחק העולה על 6 .
ק"מ 91 מחזור מכירות שנתי שאינו עולה על 400 .
מיליון ש"ח 948 | דוח שנתי 67א .
מהנתונים לעיל עולה כי צרכנים מרוחקים שמתקני הצריכה שלהם ממוקמים כ-10 ק"מ מקו החלוקה נדרשים לתשלום נוסף של6.
5 מיליון ש"ח, ועליו הם יכולים לקבל (כפוף לעמידתם בתנאים הקבועים בהוראת מנכ"ל 4.
5 ) החזר ממרכז ההשקעות בסכום כולל של 1 מיליון ש"ח, או2.
5 מיליון ש"ח במקרה שמדובר במפעל באזור הדרום או עוטף עזה.
במועד סיום הביקורת חתמו ב אזור הנגב שבעה מפעלים המוגדרים כצרכנים מרוחקים על הסכם חיבור לרשת החלוקה.
במסמכי המכרז שפרסמה רשות הגז לאזורי החלוקה השונים נקבע כי חישוב המרחק בין צרכן מרוחק לרשת החלוקה נקבע כמרחק האווירי בין מונה הצרכן לנקודה הקרובה על רשת החלוקה שאותה הקים בעל הרישיון או שהיה עליו להקים92 .
זאת אף על פי שלרוב, החיבור הפיזי של צרכן מרוחק לרשת החלוקה אינו תואם לתוואי הקו האווירי מרשת החלוקה, אלא לתנאי השטח ולמגבלות התשתית הקיימות.
אף לאחר מתן המענקים האמורים, ההוצאה הנוספת המוטלת על צרכנים המוגדרים מרוחקים היא ניכרת ועלולה להשפיע על כדאיות חיבורם לרשת החלוקה 93 .
כך לדוגמה, במסגרת תכנית להעתקת בסיסי צה" ל94 בחן משרד הביטחון את האפשרויות להתייעלות אנרגטית, לרבות באמצעות הקמת מתקני קוגנרציה לייצור חשמל עצמי ושימוש באנרגיה התרמית לצרכים נוספים (על מתקני קוגנרציה ראו להלן).
בחירת הבסיסים שיחוברו לגז הטבעי נעשתה על בסיס הכדאיות הכלכלית של החיבור לרשת החלוקה כנגזרת של היקף צריכה 95 , חלופות אנרגטיות, קרבה לרשת החלוקה, ולחלופין - הגדרת הבסיס כ"צרכן מרוחק", והחזר השקעה צפוי.
זאת ועוד, אף כי הסדר זה של "צרכנים מרוחקים" מעוגן בהסכמים שעליהם חתומות חברות החלוקה, ההסדר מעמיס על חברות החלוקה הוצאות נוספות - הן בשל אופן חישוב המרחק בין המפעל לקו החלוקה והן בחיוב החברות לתת סיוע לצרכנים המרוחקים המעוניינים בחיבור לרשת החלוקה, באמצעות מתן אשראי לעלות נוספת זו.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, מאז קבלת החלטת מועצה מס' 3/12 בשנת2012 , לא נעשתה ברשות הגז עבודת מטה עדכנית לבחינת הגדרת צרכנים מרוחקים והשלכות הטלת עלויות החיבור לגז הטבעי על צרכנים אלו ועל חברות החלוקה.
2 לנספח ג' בהסכם למתן שירותי חלוקת גז טבעי, וכן במסמכי המכרז וברישיונות החלוקה של חלק מאזורי החלוקה.
93 כך למשל, אחד מהמשיבים לשאלון שנשלח לצרכנים מצוות הביקורת דיווח כי הנהלת החברה החליטה להסב רק אחד מבין שני מפעלי החברה, משום שהמפעל השני מוגדר "צרכן מרוחק" ועל כן אין כדאיות כלכלית בחיבורו.
צרכן אחר שהשיב לשאלון ציין כי הוא העריך את עלות ההסבה ב-4 מיליון ש"ח, אך התוספת שהיה עליו לשלם בגין הגדרתו כ"צרכן מרוחק" הייתה4.
5 מיליון ש"ח- יותר מ- 100% .
מעלות ההסבה לפי הערכתו 94 בהתאם לתכנית יועתקו מרבית בסיסי צה"ל לדרום הארץ, וחלקם ייבנו באזור הצפון והמרכז.
התכנית אושרה על ידי הממשלה בשורה של החלטות ממשלה, ובהן החלטה 4415 מנובמבר 2005 ; החלטת1529 מאפריל2007 ; החלטת3976 מאוגוסט2008 , והחלטת3161 מאפריל2011.
95 בסיסי צה"ל הפרוסים ברחבי הארץ הם, בחלק מהמקרים, צרכני אנרגיה גדולים ומשרתים אוכלוסיות גדולות.
כערים עצמאיות קטנות נעשה בבסיסים אלו שימוש במקורות אנרגיה לצורכי חימום, תאורה ואחרים.
רשות הגז הטבעי | 949 .
בחלק ניכר מן המקרים, הצרכנים המרוחקים מצויים באזורי פריפריה, והעלויות הנוספות המושתות עליהם עלולות לפגוע בכדאיות המיזם עבורם, עד כדי ביטולו.
עקב כך נוצרה אפליה בין מפעלים הממוקמים באזורים הסמוכים לרשת חלוקת הגז הטבעי, למפעלים המרוחקים ממנה.
בתשובתה מאפריל 2016 לטיוטת דוח הביקורת ציינה התאחדות התעשיינים כי ללא בחינה מחודשת של מעמד הצרכנים המרוחקים והעלויות הגבוהות המושתות עליהם, לא יתחברו צרכנים מרוחקים לרשת החלוקה, ובכך תגבר האפליה בין הצרכנים המרוחקים לצרכנים אחרים (שמספרם צפוי לגדול בשנים הקרובות).
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הגז כי העלות הכבדה של חיבור צרכנים מרוחקים לרשת החלוקה, שחלק ניכר ממנה מושת על הצרכנים עצמם, יוצרת פערים כלכליים ניכרים בין צרכנים באזורי הארץ השונים ומשפיעה על כדאיות החיבור לגז הטבעי ועל כושר התחרות של המפעלים האמורים.
נוכח המספר המועט כל כך של צרכנים מרוחקים שהתקשרו עם חברות החלוקה, מן הראוי כי משרד האנרגיה ישקול מחדש את החלטות הרשות, על פי מדיניות הממשלה לעידוד הפריפריה, ויבחן את הסיוע של המדינה לצרכנים המרוחקים, לרבות את זהות הגורם שצריך לשאת בעלות הנוספת של הנחת רשת החלוקה ליעדים המרוחקים ובעלות התפעול של קווי חלוקה אלו.
קוגנרציה היא יכולת ייצור אנרגיה חשמלית ואנרגיה תרמית (קיטור, חימום, קירור)96 .
מאותו מקור אנרגיית הזנה אחד השימושים בגז טבעי הוא ייצור חשמל ואנרגיה תרמית באמצעות מתקן קוגנרציה .
ייצור חשמל בשיטת קוגנ רציה מאפשר להגדיל ולהעצים את היעילות האנרגטית בייצור התעשייתי ויש לו פוטנציאל יתרונות הן למפעל מסוים הן למשק כולו.
כדאיות הקמת מתקן קוגנרציה לצרכן תלויה במידה רבה בתעריפים החלים על יצרני החשמל: תעריפי תשתית97 ותעריפים מערכתיים98 .
מתקנים בהספק של פחות מ-5 "מו: חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 , קובע כי מתקן לייצור חשמל בהספק שאינו עולה על 5 מ"ו (ובלבד שאינו מוכרו לאחר) אינו מחייב רישיון מאת רשות החשמל99 .
לפיכך, מתקני קוגנרציה קטנים המשמשים את .
96 אנרגיה תרמית מתייחסת לכמות החום האגורה בגוף או במערכת.
השימושים האפשריים באנרגיה התרמית הם, בין היתר לצורכי חימום, קירור וקיטור.
גורמים רבים כמפעלים, בתי מלון, מחנות צה"ל ועוד, עושים שימוש משולב - הן באנרגיה תרמית בתהליך הייצור, החימום, או הקירור הן באנרגיה חשמלית.
תעריף תשתית הוא תעריף בגין הובלת החשמל ממקום ייצורו למקום צריכתו 98 תעריף מערכתי מורכב בעיקרו מעלות הגיבוי - לשימור כושר הייצור, ומעלות הפרמיה לאנרגיה מתחדשת.
99 סעיף3 (ב) לחוק משק החשמל, אשר תוקן במסגרת חוק ההסדרים2015 , קובע כי מכירה לבעל רישיון ספק חיוני (בעל רישיון לניהול המערכת, להולכה או לחלוקה של חשמל) אינה מחייבת רישיון.
אותו הצרכן בלבד, פטורים מקבלת רישיון מכוח החוק100 ,והתקנות שהותקנו מכוחו וכן מתשלום תעריפים מערכתיים בהתאם להחלטת רשות החשמל101 .
עד מועד סיום הביקורת הקים רק מפעל אחד מתקן קוגנרציה בפטור כאמור.
מאחר שהעלויות הכרוכות בהקמת תחנת כוח בקוגנרציה, בתפעולה ובאחזקתה אינן מבוטלות, נדרש כי ניצול האנרגיה המופקת מהתחנה יהיה מיטבי ואפקטיבי ככל האפשר.
עם זאת, על פי רוב צריכת האנרגיה התרמית של הצרכנים גדולה מצריכת אנרגיית החשמל שלהם וכתוצאה נוצרים במתקני הקוגנרציה עודפי חשמל שאותם הם נדרשים למכור לגורם אחר.
ואולם, ללא רישיון ייצור ורישיון הספקה, המסגרת החוקית הנוכחית אינה מאפשרת להם למכור עודפים אלו לשום גורם מלבד לרשת החשמל, ובמחיר נמוך יותר - דבר המביא לאיבוד אנרגיה ולהעמסה על הרשת.
מתקנים בהספק של 5 מ"ו עד 16 :מ"ו תקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס"ה-2004 , נקבעו במטרה לעודד ולתמרץ הקמה והפעלה של מתקני קוגנרציה, תוך שמירה על הנצילות הקבועה בתקנות ועל יתרונות נוספים המשמשים את טובת הציבור, הגלומים בייצור באמצעות מתקן קוגנרציה לעומת מתקני ייצור חשמל אחרים.
בתיקון האחרון לתקנות משנת 2014 נקבע כי לצורכי החוק תוכר יחידת ייצור בקוגנרציה המבוססת על טכנולוגיה שאינה דיזל גנרטור, אם התקיים בה, בין היתר, התנאי של נצילות שנתית מינימלית של %70102 .
מתקנים אלו אינם פטורים מרישיון או מתשלום תעריפים מערכתיים, בניגוד למתקנים בהספק של עד 5 מ"ו, אך הם פטורים בתנאים מסוימים מתעריפי תשתית.
כן קובעות התקנות כי בעל רישיון ההולכה במשק החשמל103 מחויב לרכוש עודפי אנרגיה ממתקן קוגנרציה, אשר לא נמכרו לצד שלישי.
להטבות אלו יש חשיבות עבור יצרנים המעוניינים בהקמת יחידות פרטיות לייצור אנרגיה, שכן הן מסייעות להם בקבלת מימון חיצוני להקמת המתקנים104 .
נמצא כי בניגוד לעמדת רשות החשמל בדבר רף הנצילות אשר ראוי לקבוע כתנאי להכרה בתחנות כוח כמתקני קוגנרציה כאמור, התאחדות התעשיינים סבורה כי הרף הנוכחי הקבוע בתקנות (70% ) אינו ישים לתחנות הכוח הקטנות בהספק של עד16 מ"ו בשל האקלים החם השורר בישראל ומונע הכרה במתקנים רבים כמתקני קוגנרציה.
על כן יש להוריד את רף הנצילות הנדרש ל -55% .
100 החוק קובע מספר סוגי רישיונות.
הרלוונטיים ליצרני החשמל הפרטיים הם רישיונות הספקה (למכירת חשמל לצרכנים); רישיון ייצור וכן רישיון ייצור עצמי.
101 הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל, החלטה מס' 4 (989 )- קביעת תעריפים לשירותי ניהול של מערכת החשמל (תעריפים מערכתיי ם), אוגוסט 2015 .
יצוין כי בהתאם להחלטה, הפטור מתשלום תעריפים מערכתיים ייבחן מעת לעת, כפוף להיקפי הייצור של היצרנים האמורים.
102 ( יצוין כי התקנות קובעות כי לגבי רישיון ייצור שניתן ערב המועד הקובע בתקנות30 יום מיום פרסום התיקון לתקנות אלו - דהיינו בתחילת שנת 2014 ), נדרשת נצילות אנרגטית שנתית מינימלית של 60% .
בלבד 103 בהתאם לחוק ולתקנות, הכוונה לספק שירות חיוני שקיבל רישיון להעברת חשמל ממתקן ייצור לתחנת משנה באמצעות קווי רשת החשמל במתח עליון, והמחזיק יותר ממחצית כושר ההולכה במשק החשמל.
עד מועד סיום הביקורת הכוונה לחברת החשמל.
104 הקמת עלות מתקן קוגנרציה לייצור 5 מ"ו עומדת על כ -4.
8 מיליון ש"ח עבור כל מ"ו.
עלות ההקמה קטֵנה ככל שהמתקן גדול יותר וגדלה ככל שהמתקן קטן יותר (עלות שולית פוחתת).
רשות הגז הטבעי | 951 .
בתשובת רשות החשמל מאפריל2016 לטיוטת דוח הביקורת ציינה הרשות כי מגזר מתקני הקוגנרציה הקטנים, ובפרט הקטנים מ -5 מ"ו שאינם מחויבים ברישיון, לא התפתח בזכות אסדרה זו, ובעיקר בשל חוסר היכולת של מתקנים אלה לעמוד בתנאי הנצילות הדרושים בתקנות משק החשמל (קוגנרציה), תשס"ה - 2004.
:שאלת כדאיות הקמת מתקני קוגנרציה נבדקה על ידי שורה של גופים 1.
בעבודת מחקר בנושא חיסכון בעלות אנרגיה שנעשתה על ידי תחנות כוח הפועלות בקוגנרציה עבור מגזרי התעשייה והמסחר, נמצא כי צפוי חיסכון בשלוש קטגוריות עיקריות: (א) בעלות צריכ ת החשמל מתחנת הכוח; (ב) בעלות צריכת קיטור ואנרגיה תרמית; (ג) בעלות צריכת הקירור מתחנת הכוח105 .
בעבודה שהוכנה עבור רשות החשמל 106 , נמצא, לעומת זאת, כי תחת הנחות יסוד בדבר התעריפים שיחולו על מתקני קוגנרציה 107 , אין כדאיות בהקמת מתקנים אלו.
בעבודה שהכין מינהל סביב ה ופיתוח בר קיימא במשרד הכלכלה בנושא זה, צוין כי ההערכה היא שהטמעת טכנולוגיית הקוגנרציה בענפי התעשייה הפוטנציאליים בהיקף של 300 מ"ו תביא לעלייה של כ-1.
7 מיליארד ש"ח בסך הפדיון השנתי, ומתוכם עלייה של כ-873 מיליוני ש"ח בייצוא וגידול של יותר מ- 1,000 משרות.
עבודת משרד הכלכלה לא שללה את קיומה של עלות משקית שנתית בשיעור שנע בין 110 ל-230 )מיליון ש"ח (כתלות ברכיבי העלות שיחסכו ואולם, לעמדתו, בחינת רשות החשמל נעשית ברא ייה צרה בעוד שהתועלת המשקית עולה על העלות האמורה.
על כן לגישת המשרד, יש מקום לבחון את אפשרות קידום הקמת מתקני הקוגנרציה במסגרת ראייה משקית רחבה.
תקנות משק החשמל (קוגנרציה) נועדו למימוש מדיניות ממשלתית לעידוד הקמת מתקני קוגנרציה.
עד מועד סיום הביקורת, מעט מאוד מפעלים התקינו מתקני קוגנרציה קטנים.
קוגנרציה היא אחד השימושים הפוטנציאליים העיקריים של מערכת החלוקה.
על משרד האנרגיה ליזום בחינה מקיפה של החסמים לשימוש בגז טבעי למטרות קוגנרציה, בשיתוף הגורמים הממונים על משק החשמל.
על רשות הגז לבחון, נוסף על כך, אם מימוש הפוטנציאל בהקמת מתקני קוגנרציה תואם את התכנון הקיים של רשת החלוקה ואם זו תוכל לספק את היקף הצריכה העתידי.
105 "חיסכון בעלות האנרגיה על ידי תחנות כוח בקוגנרציה עבור מגזרי התעשייה והמסחר בישראל", חברת ג'י.
גלובל פאוור בע"מ, מנובמבר 2015 .
יצוין כי בעבודה זו לא נעשתה הבחנה בין מתקנים גדולים לקטנים.
בהתאם לעבודה, החיסכון הכולל הצפוי עומד על 430-367 מיליוני ש"ח בשנה.
106 יצויין כי נכון לאפריל 2016 , כחודשיים לאחר מועד סיום הביקורת עבודה זו טרם הושלמה ועודנה בתהליך עדכון ע"י חברת הייעוץ אשר נתנה את שירותיה לרשות החשמל.
107 במסגרת העבודה הונח כי על תעריפי התשתית יינתן פטור של 50% כנגד עלות הרכיב המשתנה וכי התעריפים המערכתיים יוטלו ע ל כלל החשמל הנצרך ממתקן ייצור בכל סוגי העסקאות (בהתאם להחלטה 471 .
)של רשות החשמל 952 | דוח שנתי 67א .
בתשובת לטיוטת דוח הביקורת ציינה רשות החשמל כי חרף הספק הקיים ביחס להיתכנות הכלכלית להקמת מתקני קוגנרציה אל מול החלופה הקיימת (חיבור לרשת החשמל והקמת דודים ליצור חום), החלה הרשות בעבודת מטה ליצירת הסדר לקידום מתקנים קטנים מסוג זה, ובין השאר פנתה לקבלת חוות דעת מיועצים חיצוניים.
עוד ציינה הרשות כי היא קבעה אסדרה למתקני קוגנרציה (גדולים וקטנים) המחייבת את ספק השירות החיוני לרכוש את החשמל בהתאם לחובת הרכישה לפי עקרון העלות - אסדרה המשיתה עלויות על משק החשמל במיליוני שקלים.
הרשות הוסיפה כי מסקנת דוח לבחינת התועלות של מתקני קוגנרציה קטנים שאינם עומדים בתנאי הנצילות היא כי התועלות שלהם אינן גבוהות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל כי עליה לסיים את תהליך בחינת האסדרה החלה על מתקני קוגנרציה קטנים עד 16 מ"ו שבה החלה.
כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, בבחינת כדאיות הקמת מתקני קוגנרציה יש לבחון, בין היתר, את התועלות המשקיות הצפויות מהקמתן, ושקלולן עם עלויות הקמת מתקנים אלו לעומת החלופות הקיימות.
רשות הגז הטבעי | 953 .
המעבר לגז טבעי כמקור אנרגיה מרכזי בישראל הוא מיזם בעל חשיבות לאומית בשל יתרונותיו הכלכליים, הסביבתיים והמדיניים.
מיזם חיבור מפעלי התעשייה וצרכנים נוספים לרשת החלוקה של הגז הטבעי מחייב תכנון לטווח ארוך, ובכלל זה בחינת כלל התועלות הנגזרות למשק והצבת אסטרטגיה מקיפה, לרבות תכנית אב מפורטת לפריסתה של רשת החלוקה ולחיבורם של הצרכנים המעוניינים בכך לרשת זו.
עד מועד סיום הביקורת, המעורבות הממשלתית בחיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי לא הביאה לקידום ניכר של מיזם זה.
רשות הגז, האמונה על קידום פריסת קווי החלוקה במדינה, לא הובילה התייחסות מערכתית למיזם זה כאל מיזם לאומי ולא פיקחה כראוי על קצב התקדמות פריסת הרשת שהכתיבו חברות החלוקה המחזיקות ברישיונות לפריסתה.
על חברות החלוקה הוטל לקדם עצמאית את התכנון והביצוע של הנחת קווי החלוקה, והן נאלצו לא אחת להתמודד עם קשיים ביורוקרטיים בפעילותן.
רק בתחילת שנת 2016 , שינו שר האנרגיה ומנכ"ל המשרד את מדיניות פריסת רשת חלוקת הגז הטבעי והגדירו אותה כתשתית לאומית חיונית.
צרכנים פוטנציאליים אשר בחנו את הכדאיות הכלכלית בחיבור לרשת החלוקה של הגז הטבעי נתקלו לא אחת בחסמים ביורוקרטיים, לחוסר ודאות לגבי האסדרה החלה עליהם, לדרישות חדשות, להוצאות לא מתוכננות ולעיכובים בלתי צפויים בתהליך.
קשיים אלו, לצד השינויים החדים במחיר הנפט בשנים 2016-2015 , הפחיתו את כדאיות ההסבה לעומת החלופות העומדות לפניהם.
לדעת משרד מבק ר המדינה, על הממשלה ובראשה משרד האוצר, משרד האנרגיה ורשות הגז לוודא כי התיקונים בחוק משק הגז הטבעי ובחוק הגז (בטיחות ורישוי) אכן יביאו להשגת המטרה שלשמה נועדו - האצת חיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי.
לשם כך על גורמים אלו לוודא כי המנגנונים שנקבעו בחקי קה אכן ייושמו.
נוכח השיעור הקטן של הצרכנים המחוברים לרשת החלוקה, על משרד האנרגיה ועל רשות הגז להגביר את מעורבותם בתהליך החיבור של הצרכנים לרשת החלוקה ולבחון את האמצעים והתמריצים העומדים לרשותם לשם כך.
את זאת עליהם לעשות על פי תכנון אסטרטגי ארוך טווח של משק הגז הטבעי.
משק הדלק הוא מרכיב חיוני לפעילות תקינה של המשק כולו.
יש לו תפקיד מרכזי בפיתוחו של המשק ובצמיחתו הכלכלית.
תש"ן, בניהולו של המנכ"ל מר רפי טטרקה, היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה.
תפקידה לספק את צורכי משק הדלק, לרבות אחסון, הזרמה ואספקה של מוצרי דלק.
קמ"ד היא חברת בת בבעלות מלאה של תש"ן, והיא עוסקת בתכנון, בהקמה, בהפעלה ובתחזוקה של מערכי אחסנת והולכת דלק.
תש"ן וקמ"ד מעסיקות כ-370 עובדים, ומחזור פעילותן בשנת 2015 הסתכם בכ-370 מיליון ש"ח.
לפי חוק החברות הממשלתיות התשל"ה- 1975 , השר האחראי לענייניה של החברה ה וא שר התשתיות הלאומיות , האנרגיה והמים.
מיולי 2015 ועד פברואר2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות תש"ן.
הבדיקה נעשתה בחברת תש"ן, במשרד האנרגיה, במשרד להגנת הסביבה וברשות החברות.
בדיקות השלמה נעשו ברח"ל, בעיריית חיפה, במל"ל , באגף התקציבים, באגף החשב הכללי ובמינהל התכנון שבמשרד האוצר, רשות הכבאות וההצלה והרשות לשירותים ציבוריים.
היעדר מסגרת נורמטיבית .
בשנת 1988 , בעקבות הרפורמה במשק הדלק , שנועדה בעיקרה להגביר את התחרות ב משק זה, הותר לחברות הדלק לייבא תזקיקים (כגון בנזין, סולר ודלק סילוני), נוספו חברות ייצור, אחסון ושיווק , והוסר בהדרגה הפיקוח על המחירים.
בינואר 1997 ,החליטה הממשלה "להטיל על שר האנרגיה, בתאום עם שר האוצר להגיש לוועדת שרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק, עד 1.
97 , הצעת חוק להסדרת משק הדלק"4 .
בסוף מרץ2012 אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה את הצעת חוק משק הדלק שהגיש שר האנרגיה בינואר 2011 .
כפי שהוסבר בהצעת החוק, מטרתה הייתה הסדרת מכלול הפעילויות במשק הדלק בהיבטי משטר, רישוי ורגולציה, ובהם, בין השאר, פיקוח על פעילות הייצור, הזיקוק, השיווק, המכירה, האחסון, ההובלה, היצוא והיבוא והאסדרה שלהן.
כל זאת כדי להבטיח זמינות, אמינות ואיכות אספקה, תחרות ורציפות תפקודית.
נוסף על כך, הצעת החוק נועדה להסדיר את ניהול משק הדלק בשעת חירום או בעת תקלה או מחסור באחד ממוצרי הדלק שהוגדרו בתמהיל הדלקים.
החוק המוצע משנת 2012 נועד להחליף, בין השאר, את .
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1061 .
ההסדר הקיים 5 במשק הדלק, אולם לצדו ימשיכו לחול חיקוקים שונים הנוגעים למשק זה6 .
ביולי2012 עברה הצעת החוק בקריאה ראשונה במליאת הכנסת.
במועד סיום הביקורת עדיין הייתה הצעת החוק בשלבי חקיקה7.
משרד האנרגיה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה במאי 2016 " , כי בכוונת המשרד לפרסם מחדש את תזכיר חוק משק הדלק.
עם זאת, בשל מורכבות החוק, בכוונת המשרד לפצל את הטיפול בחוק, ולהוציא כבר בשבועות הקרובים תזכיר חוק אשר ידון בהחזקת מלאי חירום.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד האנרגיה על גרירת רגליים בנושא זה.
על משרד האנרגיה לקדם ולהשלים בהקדם ובתיאום עם משרד האוצר את הכנתו של חוק משק הדלק במקטע שבאחריות המשרד, כדי שתונח תשתית חוקית מלאה ומפורטת של ענייני משק הדלק, וכדי שהוא יוכל למלא כנדרש את תפקידו כגוף מתכלל המרכז את כל הפעולות במשק הדלק ולהבטיח את פעולתו התקינה.
היעדר תכנית אב למשק האנרגיה .
משרד האנרגיה, שבידיו הופקדה האחריות לעריכת תכנית אב, הוא האחראי המרכזי מטעם הממשלה ליישום המדיניות בתחום האנרגיה, ולהבטחת אספקת צ ורכי האנרגיה ברמת האמינות והזמינות הנדרשת, וביעילות ו באיכות הדרוש ות במשק מודרני ומפותח, ובעלות כלכלית, חברתית וסביבתית אופטימלית .
כל זאת, מתוך התחשבות בצורך לצמצם את התלות במקורות אספקה זרים ולגוון את מקורות האנרגיה.
מינהל הדלק והגז שבמשרד האנרגיה מופקד על משק הדלק וגז הבישול בישראל.
המינהל מגבש המלצות לקביעת מדיניות המשרד בתחומי הבטחת אספקה, מבנה המשק, קידום התחרות וקידום מוצרי דלק ממקורות מתחדשים .
בראש המינהל עומד מר חן בר יוסף.
במרוצת השנים הכין משרד האנרגיה כמה טיוטות של תכנית אב, וכמה מהן אף אושרו על ידי המנכ"לים שכיהנו במשרד האנרגיה, אולם עקב שינויים במשק האנרגיה ושינויים פוליטיים לא קיבלו התכניות האלה תוקף מחייב.
5 פרק ה' לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת 2001 ,) התשס"א-2001.
6 צו פיקוח על מצרכים ושירותים (הסדרים במשק הדלק), התשמ"ח -1988 ; חוק הפעלת רכב (מנועים בדלק), התשכ"א -1961 ; חוק משק הדלק (קידום תחרות), התשנ"ד -1994 ; חוק משק הדלק (איסור מכירת דלק לתחנות תדלוק מסוימות), התשס"ה-2005 ; צווים לפי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996 וחוק הבלו על הדלק, התשי"ח-1958.
7 :משרד מבקר המדינה העיר בעבר כמה פעמים על העיכובים בחקיקתו של חוק משק הדלק מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג (2012 '),עמ414 ; דוח שנתי58ב (2008 '), עמ1226 ו-1227 ; דוח שנתי 54א (2003 '), עמ338.
1062 | דוח שנתי 67א .
תחנות פרטיות לייצור .
ידי רח"ל, עלה הצורך .
הגז הטבעי ב-2009 התגלו במים הכלכליים הבלעדיים8 של מדינת ישראל מאגרים גדולים9 של גז טבעי העשויים לספק לישראל ביטחון אנרגטי לעשרות שנים.
בשל יתרונותיו הסביבתיים של הגז הטב עי, מחירו הנמוך יחסית ויעילותו הרבה 10 , החלומשקי החשמל והתעשייה בישראל להסב את מערכי הייצור שלהם לשימוש בגז טבעי11.
נוסף על כך, החלטת הממשלה מספטמבר 201512, התחייבות הממשלה בוועדת האקלים13 בדצמבר2015 להפחית את פליטת גזי החממה וייעול צריכת האנרגיה במשק, מובילי ם לצמצום השימוש בדלקים מזהמים.
לנוכח החבלות החוזרות ונשנות בצינור הגז הטבעי ממצרים והתדלדלות העתודות במאגר מרי B , נערכה תש"ן לתרחיש שבו יהיה מחסור בגז טבעי ותחנות החשמל יאלצו לצרוך דלק כתחליף עיקרי לגז טבעי.
בעקבות מחסור בגז טבעי בשנת 2012 , בסיכומה של אותה השנה, טיפסה הצריכה המשקית של דלקים לכ-13 .
מיליון טון לדברי תש"ן, למרות היערכותה ומוכנותה המוקדמת לתרחישים מסוג זה, הגיעה צריכת הדלק לגבול העליון של יכולת תשתיות החברה לספק את הביקוש.
אחרי שנת 2012 התחילה אספקה של גז טבעי ממאגר תמר, וחלה ירידה בצריכת הדלקים במשק החשמל.
בשנים 2015-2013 התייצבה הצריכה השנתית של דלקים במצב רגיעה במשק כולו על כ -10 מיליון טון בשנה.
משק החשמל לבדו צרך באותה התקופה כ- 150,000 .
טון דלק בממוצע בשנה בלבד בעקבות הקמתן של תחנות פרטיות לייצור חשמל ושדרוג תחנות קיימות של חברת חשמל, הגידול בצרכים המבצעיים של הצבא ופרסום תרחיש הייחוס הלאומי שהוגדר למשרד האנרגיה על ידי רח"ל, עלה הצורך בהרחבת קיבול ההולכה בקווי הדלק ובהגדלת המלאים לשעת מלחמה או לעת תקלה במערכי הגז הטבעי.
נוסף על כך, עיכובים במעבר התעשייה והתחבורה לגז טבעי והשימוש הנרחב בדלק בענף התעופה, מחייבים פריסה יעילה של תשתיות אחסון והזרמה של דלקים שיספקו מענה הולם לצרכנים אלה.
לדברי תש"ן, אם לא תובטח פריסה כזאת, ספק אם בשעת חירום היא תוכל להבטיח רציפות תפקודית של כל הצרכנים בעת ובעונה אחת באמצעות התשתיות הקיימות.
לפיכך, על תכנית האב להבטיח כי ייבחן הצורך בשדרוג משק הדלק, למרות הרחבת השימוש במקורות אנרגיה אחרים, ובעיקר גז טבעי, כדי להבטיח גיבוי מיטבי למקורות האלה.
בעקבות הרפורמות משנת 1988 גבר הצורך להבטיח מענה כולל למשק האנרגיה ולערוך תכנית אב למשק זה.
בשנת 2006 החליטה המועצה הארצית .
8 בתזכיר הצעת חוק האזורים הימיים, התשע"א -2011 , נאמר כי המשפט הבין -לאומי מאפשר למדינה להכריז על "אזור כלכלי בלעדי", שבו יהיו למדינה זכויות מחקר וזכויות כלכליות בתחומים שונים.
אזור זה יכול להשתרע עד למרחק של 200 מייל ימיים מהחוף.
אולם מרחק זה כפוף לזכויות מדינות אחרות שחלק מאותם 200 .
מייל נמצאים בתחומן 9 ב-1999 נמצא גז טבעי במאגר "מאריB " שבמים הכלכליים של מדינת ישראל, בכמות שהצדיקה הפקתו מן הבחינה הכלכלית.
עם זאת, המאגר היה קטן מאוד יחסית למאגרים שהתגלו ב-2009.
10 ערכו הקלורי של גז טבעי (האנרגיה המופקת מקילוגרם אחד של דלק) גבוה בכ -80% מערכו הקלורי של פחם, בכ-15% מערכו הקלורי של מזוט ובכ-10% .
מערכו הקלורי של סולר 11 .
רשות הגז הטבעי שבמשרד האנרגיה אחראית על ניהול משק הגז הטבעי 12 'החלטת ממשלה מס542 מיום 20.
שעניינה הפחתת פליטות גזי חממה 13 אמנת המסגרת של האו"ם בדבר שינוי האקלים - .
UNFCCC תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1063 .
לתכנון ולבנייה לגבש תכנית אב למשק האנרגיה.
בשנת2007 תוקנה ההחלטה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה משנת 2006 , והוחלט כי "בנוסף להכנת תכנית האב תוכן במסגרת זו גם תכנית מתאר ארצית לתשתיות אנרגיה".
תכנית אב תציג את ההיבטים המרחביים של משק האנרגיה, תכנית מתאר ארצית למשק האנרגיה (להלן - תמ"א 41) תטמיע את הכלים ואת ההוראות לתכנונם המושכל וליישומם.
על פי החלטת המועצה הארצית תכנית אב תוכן "בראיה כוללת של מערך התשתיות הכולל, משק האנרגיה ומשק המדינה, תוך התייחסות למשמעויות של שינויים במשק האנרגיה, כגון: הפרטת משק החשמל, חדירת השימוש בגז טבעי, טכנולוגיות חדשות וחיבור לרשתות חשמל בינ"ל, ותוך שימת דגש על ההשלכות ההדדיות בין המרכיבים הפיזיים של משק האנרגיה לבין שימושי הקרקע והסביבה, זאת במגמה לאפשר את תפקודן של מערכות האנרגיה וחסכון במשאבים מתכלים, מניעת פגיעה בסביבה, ועל פי עקרונות של פיתוח בר-קיימא" .
על אף ההחלטה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה משנת2007 , רק ב-2009 , כשנתיים מיום תיקון ההחלטה, נבחר צוות תכנון של התמ"א, ובשנים 2013-2010 הוקפאו הפעולות לקידומה מסיבות שונות.
רק במאי 2013 נחתם חוזה עבודה עם צוות התכנון שנבחר בשנת 2009 ,.
לדברי מינהל התכנון העיכובים נבעו, בין השאר, מעיכובים בגיבוש תכנית אב.
בשנים 2014-2015 התכנסה ועדת העורכים14 כמה פעמים ודנה, בין השאר, בדוחות שהוכנו עבורה ועסקו בתיאור המצב הקיים במשק האנרגיה ובמגמות הצפויות בו בעתיד, למרות היעדר מדיניות ברורה ומגובשת מצד משרד האנרגיה ועיכובים בפרסום תכנית אב כאמור.
למרות ההחלטה של המועצה הארצית לתכנון ולבני יה מ שנת 2006 בדבר גיבוש תכנית אב, הזמן הרב שעבר מאז, והערתו הקודמת של מבקר המדינה למשרד האנרגיה על העיכובים בגיבוש תכנית אב, שהצביעו על ליקויים אפשריים העלולים להיגרם מכך15, עד מועד סיום הביקורת לא פורסמה תכנית אב.