HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מערך התמורה שמתקבלת מייצור דבש היקף ייצור הדבש נקבע על פי הפוטנציאל של מקורות הצוף, ולפיכך מרבית בעלי הכוורות - הדבוראים מעבירים את הכוורות בין נקודות רעייה שונות.
ביוני 2016 היו בישראל כ -550 דבוראים וה ם הפעילו כ - 109,000 כוורות שהוצבו ברחבי הארץ בכ- 6,150 נקודות מרעה, בעיקר באזורים חקלאיים.
בכל נקודת מרעה מוצבות עד 40 .
כוורות, והן מאוכלסות לסירוגין לפי עונות הפריחה מאחר שהכוורות לייצור דבש מוצבות בשטחים חקלאיים פתוחים, גניבת כוורות וחלות דבש מתוך כוורות נעשית בקלות יחסית.
המועצה לייצור ושיווק דבש ריכזה בשנים 2011-2008 , לסירוגין, נתונים על גניבות ועל גרימת נזק לכוורות (כולל הרעלת כוורות), והעברה אותם לשר לבט"פ דאז ולמפכ"ל המשטרה דאז.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1347 .
לוח11 : גניבת כוורות וגרימת נזק בשנים 2011 -2008 .
שנה מספר הכוורות שנגנבו מספר הכוורות שנגרם .
(לא כולל גניבת דבש) .
2009 524 (כוללגרימת נזק) אין מידע .
מקור: המועצה לייצור ושיווק דבש .
מנתוני המשטרה שנמסרו למשרד מבקר המדינה, עולה כי בשנת 2011 אירעו 17 אירועים50 של גניבת כוורות, ב-2012 נרשמו11 אירועים ובשנים2013 ,2014 ו-2015 ,נרשמו בהתאמה עשרה 14 ותשעה אירועים בלבד - ובסך הכול 61 אירועים בחמש שנים.
עוד עולה, כי97% ,מהתיקים נסגרו85% מהם בעילה של עבריין לא נודע, ולא הוגש שום כתב אישום בגין גניבת כוורות.
סמנכ"ל המועצה לייצור ושיווק דבש מסר למשרד מבקר המדינה, כי בשנים 2014-2012 "הפסקנו לאסוף ולפרסם את הנתונים כי ראינו שהשקענו עמל רב, אך הדבר לא עניין אף גורם, ולא נעשה דבר.
אנו חיים בתחושה שרכושנו הפקר, היכולת שלנו להגן עליו הינה לא מרובה ואין לנו סעד אמיתי בנושא".
לדבריו, לבקשת מרכז המחקר והמידע של הכנסת ביצעה המועצה בדיקה ומצאה שב-2015 נגנבו בישראל970 .
כוורות עלות כוורת שמייצרת דבש היא בין 800 ל- 1,200 ש"ח ועלות חלת דבש היא בין70 ל-100 ,ש"ח.
גניבת כוורות היא גניבת אמצעי הייצור של הדבוראי הלכה למעשה ולעיתים היא מפעל חייו - כפי שקורה לעתים קרובות הנזק הכלכלי שנגרם לו ולמשפחתו הוא חמור ולמעשה נכרת הענף הכלכלי שעליו הוא יושב51.
בתשובתה מסרה המשטרה כי אכן נסגרו מרבית התיקים של התלונות שהוגשו, עקב הקושי באיסוף ראיות בשטחים פתוחים.
50 לא ידוע כמה כוורות נגנבו בכל אירוע.
51 ,חלק מהדבוראים מתקינים על הכוורות חיישנים שמחוברים למוקד ארצי של חברת אבטחה שניתן יהיה להתחקות אחריה במקרה של גניבה.
עלות ההתקנה והשירות של החיישנים הי א גבוהה, ורק דבוראים מבוססים כלכלית, בעלי מספר גדול של כוורות, מסוגלים לשאת בה.
יתרה מזו, בכל נקודת מרעה יש כ -40 כוורות והחיישנים מותקנים רק על כוורות אחדות כך שאינם מכסים את שטח המרעה כולו וייתכן שגם כאשר הותקן חיישן תתבצע גניבה.
יוצא אפוא, שהתקנת החיישנים אינה מהווה פתרון.
לדין הם נמוכים מצב שבו נגנבות כוורות באופן שיטתי פוגע במגוון רחב של ענפים חקלאיים ולא רק בענף של גידול דבורים, הן לטווח הקצר והן לטווח הארוך.
משיחות עם דבוראים עולה כי למרות חשיבותו של הענף, רבים מהם נמנעים מלהמשיך ולעסוק בתחום זה ולהעבירו לדורות הבאים.
הנתונים המצויים בידי המשטרה אינם משקפים את חומרת התופעה של גניבת הכוורות לאשורה, כך עולה מהפער העמוק שבין נתוני המשטרה ובין נתוני המועצה לייצור ושיווק דבש.
העובדה שלא הוגשו כלל כתבי אישום נגד גנבי כוורות, ממחישה את אוזלת היד של המשטרה בפעילות הנגד העבריינים ובאכיפת החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למש טרה ולמג"ב, כי הם אינם מפעילים מאמצים מרוכזים דיים לצמצום התופעה, בכך הם מסכנים את ענף גידול הדבורים ואת כל ענפי החקלאות התלויים בהאבקת הדבורים.
לפי נתוני המשטרה, בין2006 ל-2015 חלה ירידה של כ-70% בהיקף אירועי הפשיעה החקלאית, ואולם בשנים 2015 ו-2016 נרשמה מגמה של עלייה במספרם.
מכל מקום המספרים שמופיעים בנתוני המשטרה אינם ודאיים נוכח התופעה הנפוצה של תת -דיווח.
חרף העובדה שתופעת הגניבות מסבה לחקלאים נזק כלכלי רב ומעמידה את ענף החקלאות כולו בסכנה, שיעורי הפיענוח של הפשיעות, תפיסת העבריינים והעמדתם לדין הם נמוכים.
בתשובתה מסרה המשטרה, כי במג"ב משקיעים מאמצים ומשאבים רבים לטיפול בפשיעה החקלאית.
ואולם, אין הלימה בין העונשים המוטלים על עברייני הפשיעה החקלאית לבין חומרת העבירות שבוצעו והמשאבים הרבים שהמשטרה משקיעה בתפיסת העבריינים, ולכן "נדרשת הירתמות של כלל גורמי אכיפת החוק".
לטענת המשטרה בעקבות שינויים שנעשו במחצית השנייה של 2016 , מגמת העלייה במספר אירועי הפשיעה החקלאית מותנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי כגופים האחראים לביטחון האישי והציבורי במרחב הכפרי עליהם לפעול במהירות ובנחישות כדי לצמצם את התופעה החמורה והמדאיגה.
יש להגביר את ההרתעה באמצעות תפיסת העבריינים, הגשת כתבי אישום, העמדת העבריינים לדין ובקשה להטלת עונשים משמעותיים.
זאת תוך שיתוף פעולה עם שאר גורמי האכיפה בפעילות נמרצת, ואפקטיבית להגברת ההרתעה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1349 .
פלישה לשטחי מרעה והשתלטות עליהם .
הקרקעות המשמשות לשטחי מרעה מיועדות להזנת עדרי בקר וצאן.
למדינה יש אינטרס לעודד את החזקת השטחים האלה ועיבודם, כדי להבטיח בהם שימוש בר קיימא שמקדם ערכים של איכות הסביבה.
רעייה באזורי מרעה המספקים ירק טבעי ובריא מסייעת בי יצור בשר איכותי, כיוון שהיא מספקת תנאי גידול טובים ומביאה לידי ירידה ממשית בתחלואה.
היא גם חוסכת לחקלאים הבוקרים עשרות אלפי ש"ח ברכישת מזון.
ראש בקר בצפון הארץ רועה בשטח של 25-20 דונם ובדרומה בשטח של 45-40 דונם.
אפשרות נוספת להזנת עדרים היא הגשת מזון שעלותו החודשית המינימלית לעדר בן 100 ראשים מסתכמת ב- 36,000 ש"ח.
ישנם שלושה סוגים של רעייה: (1 ) רעייה מוסדרת: רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) המנהלת את הקרקעות משכירה את שטחי המרעה, כשני מיליון דונם, למגדלי בקר וצאן לתקופה של שנה עד שלוש שנים.
ועדת ההשכרות ברמ"י מאשרת את השכרת השטחים לאחר קבלת המלצה ממשרד החקלאות שהוא הגורם המקצועי הממליץ ; (2 ) רעייה עונתית : רועים בעלי רישיון לעונה אחת בלבד הרועים בכשני מיליון דונם נוספים של שטחי בתה, חורש ויער המושכרים בחוזים עונתיים של עד חצי שנה.
יצוין כי, הרועים ברעייה מוסדרת וברעייה עונתית משלמים דמי הרשאת רעייה הנקבעים מידי פעם על ידי רמ"י בהתאם לאזור ולסוג המרעה.
(3 ) : רעייה בלתי מסודרת רעייה המתבצעת באופן פיראטי וללא רישיון.
מגדלי הבקר והצאן שרועים את עדריהם ברעייה ברישיון נתקלים לעתים קרובות בתופעה של פלישת עדרים זרים, כלומר כניסת עדרים של מגדלים שאין להם היתר רעייה לשטח מרעה המושכר כחוק.
הסיבות לפלישה הן מגוונות: אין בידי הפולשים רישיון רעייה, שטחי המרעה ששכרו אינם גדולים דיים לעדרים שלהם, שטחי המרעה שלהם אינם איכותיים דיים ועוד.
הפלישה מלווה בהיזקים נוספים, כמו חי תוך גדרות, גניבת ציוד, גרימת נזק במזיד לבעלי החיים, שריפת שטחי מרעה (במקרים שבהם יש התנגדות לפלישה), גניבות של עדרים ועוד.
לדוגמה, העלות של הקמת קילומטר גדר חדשה לתיחום שטח מרעה היא כ- 20,000 ש"ח, ועלות התיקון של קילומטר גדר שניזוקה היא כ- 10,000 .
ש"ח 1350 |דוח שנתי 67ב .
הפלישה וההיזקים הנלווים לה מסבים נזק כלכלי לבעל זכויות המרעה שמוביל לעתים קרובות לנטישת הקרקע שהוקצתה למרעה ולכניסת גורמים בלתי חוקיים לשטח המוגדר כאדמת מדינה.
בנייר המדיניות שהוגש למשרד לפיתוח הנגב והגליל ביוני 2011 נכתב, כי "רבים מהבוקרים מחזירים את השטח למנהל מקרקעי ישראל לפני תום חוזה ההחכרה, דבר שמוביל לוואקום ולכניסה של גורמים בלתי חוקיים לשטח (לרוב אלה הגורמים שביצעו את הפשיעה)" 52 .
מנהלת תחום שטחים פתוחים במשרד החקלאות מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 בנוגע לחקלאים שהפסיקו את השימוש בשטחי המרעה, כי "מדובר על חקלאים שבחרו לסגור את עדר המרעה בשל בעיות של אכיפה והתנכלויות חוזרות ונשנות".
חוק העונשין: החוק קובע כי ה"גורם שחיה תיכנס לגן או לקרקע.
או מניח שחיה שלו או שברשותו תיכנס או תשהה" בקרקע למרעה, דינו מאסר שישה חודשים53 .
עוד קובע חוק העונשין, כיבהמה שנכנסה לשטח המוחזק למרעה ורעתה בו - דין בעל הבהמה או המחזיק בה מאסר שלושה חודשים (או תשלום קנס), זולת אם הוכיח שנקט אמצעים סבירים למניעת כניסתה.
מכאן שעבירה של הכנסת בעל חיים לקרקע באופן יזום על ידי בעליו נחשבת לעוון, ועבירה של כניסת בעל חיים ללא עזרת בעליו נחשבת לחטא הבעלים על שלא מנע את כניסתו.
עד מרץ 2014 היההעונש בגין פלישת בעלי חיים שנגרמה על ידי בעליהם - שלושה חודשים, ובגין פלישת בעלי חיים שלא נגרמה על ידי בעליהם - חודש מאסר או קנס.
במרץ 2014 הוכנס תיקון לחוק העונשין, ולפיו הוחמרה הענישה לשישה חודשים ולשלושה חודשים בהתאמה.
עבירות שהענישה עליהן היא עד שלושה חודשי מאסר מוגדרות, כאמור, כעבירות מסוג חטא ומדיניות המשטרה היא שלא לאוכפן.
בדברי ההסבר להצעה לתיקון חוק העונשין, (תיקון מס' 117 ), התשע"ד- 2014, נ כתב, שבשנים האחרונות חשוף ענף החקלאות לנזקים עקב פלישות בהיקפים המאיימים על כדאיותו הכלכלית ומעמידים בספק את יכולתם של החקלאים להתפרנס בכבוד ולשרוד במקצועם.
כל זאת, על שום הקלות הרבה שבה אפשר לפלוש לשטח חקלאי, הריווח שבצדה של פשיעה כזו והסיכוי הנמוך להיתפס ולעמוד לדין - רף ענישה נמוך רק מחריף את הבעיה, משום שהוא אינו מרתיע דיו, והפלישה עשויה להיתפס כסיכון מחושב ומשתלם.
על פי דברי ההסבר, התיקון לחוק העונשין נועד להדגיש את חומרת העבירה מהסוג הזה ולסייע במיגור התופעה.
בעקבות התיקון לחוק עדכנה חטיבת התביעות באח"ם ביולי 2014 את יחידות התביעה במחוזות המשטרה על התיקון לחוק העונשין, והדגישה כי תיקים של .
52 " ,האוניברסיטה העברית, נייר מדיניותרעייה אסטרטגית", שרה העצני כהן, הוגש למנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל, יוני 2011.
53 לאחר התיקון לחוק שהתקבל ב- 18.
14 '(חוק העונשין (תיקון מס117 ), התשע"ד-2014 .
) המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1351 .
,פלישת עדרים שנגרמה על ידי בעליהן "ייקלטו ביחידות התביעה ויטופלו ככלל, בהליך רגיל בהתאם לתשתית ראייתית ועניין ציבורי".
ואולם, "פלישת שלא נגרמה בידי בעל[ עדרי בקר לשטח נותרה עבירה מסוג חטא ועל פי ]יהן מדיניות אח"ם והמשטרה לא יוגשו כתבי אישום בעבירות חטאים 54.
" "המשטרה מסרה בתשובתה, כי "ככלל, המשטרה אינה אוכפת עבירות חטא ובנוגע לעבירת הפלישה שלא נגרמה בידי הבעלים מסרה המשטרה כי קיים קושי בהוכחת העבירה.
כך יוצא שחרף שינוי חוק העונשין האמור והמטרות העומדות ביסודו, נמנעת המשטרה מלהגיש כתבי אישום בגין עבירת פלישת בעלי חיים שלא נגרמה בידי בעליהן, שכן היא עודנה מוגדרת כחטא.
במרץ2016 התקיימה פגישה של נציגי ארגון "השומר החדש" עם מפכ"ל המשטרה בנושא הפלישה לשטחי מרעה.
בסיכום הפגישה נכתב כי "תיערך חשיבה בנושא - נקודת המוצא היא כי יש להגביר את אפקטיביות האכיפה.
יש לערוך חשיבה מחודשת האם עדיף לתקן את החוק.
או שמא להעביר סמכויות אכיפה ליחידת הפיצו"ח ]שבמשרד החקלאות [- גיבוש עמדה באחריות ראש חטיבת תביעות עם יועמ"ש ובהתייעצות עם מפקד מג"ב".
באותו חודש כתב עוזר מפקד מג"ב למפקד מג"ב כי מ - 2010 ל-2015 נפתחו במשטרה 560 תיקים בגין פלישה לשטחי מרעה.
ואולם מאחר שמדובר בעבירה מסוג חטא, נקבע לפי המדיניות של חטיבת התביעות שלא להגיש כתבי אישום בעבירות אלו כלל.
"הבעיה העיקרית הי נה, שנפתחים הרבה תיקים.
(שלפעמים אף מגובים בראיות) על עצם הפלישה של העדרים לשטחי מרעה (עבירה מסוג חטא - שלא מגישים בה כתבי אישום!
להלן מספר התיקים שנפתחו בין השנים 2015-2013 במג"ב ובמשטרה ומצב הטיפול בהם.
54 אלא אם כן הובילה פלישת העדרים לאירוע פלילי חמור.
המדינה לוח 12 : מספר התיקים שנפתחו בגין פלישה לשטחי מרעה ומצב הטיפול בהם בשנים 2015 -2013 .
2013 2014 2015 2013 2014 2015 .
אין עניין לציבור 25 14 13 6 12 2 .
חוסר ראיות 54 51 19 1 1 3 .
עבריין לא נודע 14 41 17 3 6 6 .
העברה לרשות אחרת 0 0 2 0 0 0 .
תביעה - פרקליטות 1 21 2 0 1 0 .
כתב אישום 1 0 0 0 1 0 .
סה"כ 95 130 61 10 21 11 .
מהנתונים עולה כי ב -2015 חלה ירידה של יותר מ -50% במספר התיקים שנפתחו לעומת 2014 , ומספר התיקים שהועברו ליחידות התביעה המשטרתית, לפרקליטות או שהוגשו בגינם כתבי אישום היה אפסי.
במהלך הביקורת הוחלט בשלוחת תביעות טבריה של המשטרה לבחון מחדש את התיקים שנפתחו בשנת 2016 בנוגע לפלישה לשטחי מרעה, ולבדוק אם ניתן למצוא ראיות תומכות שיסייעו בהגשת כתבי אישום נגד הפולשים בעבירה המסווגת כחטא.
בסוף ספטמבר 2016 הוגש כתב אישום אחד בגין13 אירועים של פלישת עדרי בקר לשטחי מרעה בסיווג של עבירת חטא.
הפלישה לשטחי מרעה היא עבירה חמורה במיוחד, שכן מלבד פגיעתה הכלכלית הקשה במגדלי הצאן והבקר, היא עלולה להוביל לנטישת הקרקעות על ידי החקלאים שרועים את עדריהם כחוק, ולכניסתם של עבריינים לאדמות המדינה.
הקושי בהוכחת מעורבותם הפעילה של בעלי העדרים הפולשים ומדיניות המשטרה שלא לאכוף עבירות המוגדרות כחטא, מביאים לידי לאוזלת יד במאבק נגד עבירות אלה ולהפקרת החקלאים.
בתשובתה מסרה המשטרה את עמדתה ולפיה "יש מקום לבטל את העבירה ובמקביל לקדם אכיפה מינהלית יעילה ומרתיעה על ידי יחידת הפיצו"ח של משרד החקלאות".
בתשובתה הנוספת מסרה המשטרה כי "היוזמה לשינוי החקיקה צריכה לבוא ממשרד החקלאות.
המשטרה, לא תתנגד ליוזמה אך וודאי שאינה יכולה להוביל הליכים שאינם בתחום סמכותה".
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1353 .
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו, כי "הנושא אינו מוכר לנו, ולא התקבלה פנייה מהמשטרה לפ עול לתיקון החוק.
לכשתגיע, נבחן את היבטיו השונים של הנושא, ונקדמו בהתאם לצורך".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עליה לאכוף את החוק הקיים בעניין הפלישה לשטחי מרעה.
אם היא סבורה שבמגבלות החוק הקיים אין ביכולתה לאכוף עבירות בתחום זה, עליה לפנות למשרד לבט"פ לפעול בתיאום איתו לשינוי המצב הקיים.
לדוגמה לשקול ליזום תיקון חקיקתי מתאים והעברת האחריות והסמכות לגורם אחר שיש לו יש יכולת אכיפה.
התארגנות פרטית לשמירה ולהגנה על שטחים חקלאיים .
כאמור, לפי פקודת המשטרה נוסח [חדש, ] התשל"א-1971 .
תפקידיה של המשטרה כוללים שמירה על הסדר הציבורי ועל ביטחון הנפש והרכוש, מניעת עב ירות וגילוין, תפיסת עבריינים והבאתם לדין.
בסקירה של המפכ"ל דאז שהתקיימה במאי 2012 בפני בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת הוא ציין, כי ב שני העשורים האחרונים לא גדלה המשטרה ביחס ריאלי לגידול באוכלוסייה ולמ ספר היישובים החדשים שהוקמו ולאלה שהורחבו.
עובדה זו יצרה מחסור בכוחות שיטור שהביא לערעור תחושת הביטחון האישי של התושבים ביישובים השונים.
בעקבות כך מוקמות לצד המשטרה , בקצב הולך וגדל, התארגנויות פרטיות שונות במרחב י פעולה שבעבר היו באחריותה הבלעדית של המשטרה.
העברת תפקידי המשטרה להתארגנויות השונות מלווה לעתים גם בהעברת נטל המימון של שירותי השיטור מהמדינה אל האזרחים.
המצב הזה הופך את הביטחון והסדר הציבורי מזכות בסיסית לסחורה והוא מעמיק את הפערים שבין רשויות מקומיות חזקות לרשויות חלשות - שדווקא הן זקוקות על פי רוב לשירותי שיטור מוגברים55.
ההתארגנויות שפועלות לצד המשטרה כוללות שיטור עירוני, סיור ואבטחה, ארגוני מתנדבים שעוסקים בשמירה וחברות אבטחה פרטיות.
בפועל, תהליך זה יוצר מעין הפרטה של חלק מתפקידיה של המשטרה.
בדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בדצמבר 2011 הסבירהיועץ המשפטי של המשרד לבט"פ כי "אנחנו לא חיים בעידן הזה שהמדינה עושה הכול.
כמו שהמשטרה לא יכולה לתת את כל המענים גם בגלל תקציב.
" עוד טען כי "המדינה לא נותנת את כל המטריה .
ולכן צריכים להשלים את החסר בצורות אחרות".
מצב זה מורגש ביתר שאת במרחב הכפרי שבו שטחי החקלאות גדולים ופרוצים במיוחד, וציוד חקלאי, תוצרת חקלאית ובעלי חיים נמצאים בשטחים פתוחים שקשה מאוד לשמור עליהם.
מרכז המועצות האזוריות מסר במרץ 2016 למרכז המחקר והמידע של הכנסת כי "ישנן מועצות המשקיעות משאבים רבים הן בהקמה והפעלה של סיירות חק לאיות ושומרי שדות והן ברכישה והפעלה של אמצעים טכנולוגיים כגון מצלמות, גדרות וכו'".
לדבריו, בכל המועצות הפועלות בתחום האחריות של מג"ב קיימים בסיסי הפעלה למתנדבים במשטרה שפעילותם מוכוונת למאבק בפשיעה החקלאית.
כל מועצה שבה מופעל בסיס מתנדבים משתתפת במימון הפעילות.
כמו כן משקיעים חקלאים רבים מכספם ומזמנם באמצעי אבטחה, שמירה, מארבים וכדומה.
משרד מבקר המדינה סקר את הפעילות של כמה התארגנויות שקמו בשנים האחרונות כדי להגביר את הביטחון במרחב הכפרי.
יודגש כי להתארגנויות אלו אין סמכויות שיטור כדין, והן עובדות בשיתוף פעולה עם המשטרה.
55 מכון ון-ליר, ירושלים - הפרטות והלאמות בישראל, דצמבר 2015.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1355 .
השומר החדש : ארגון השומר החדש הוקם בשנת 2007 במטרה לסייע לחקלאים ולבוקרים בשמירה, בעבודה חקלאית ו בהחזקת השטחים הפתוחים בנגב ובגליל, מתוך תפיסת עולם של ערבות הדדית ואחריות משותפת.
השומר החדש נרשם כעמותה בשנת 2008 , והוא מגדיר את עצמו כתנועה חינוכית- התנדבותית המחברת בין עם ישראל, מורשתו ואדמתו לחיזוק הערבות ההדדית, האומץ האזרחי ואהבת הארץ.
הארגון ממומן על ידי תמיכה ממשלתית ותרומות של ידידים ושל שותפי הארגון.
הארגון פועל בשיתוף פעולה עם כל הגורמים הרשמיים במדינת ישראל, ובכלל זה המשטרה.
לפיכך, במקרים שנדרשת בהם סמכות שיטור הוא יוצר קשר עם הימ"רים הכפריים ומעביר להם מידע.
על פי מסמך הכנסת, הפעילות של השומר החדש יוצרת הרתעה אזורית על ידי נוכחות בשטח ; מאפשרת את הפחתת הנטל והעומס המוטל על החקלאי; מפחיתה את הפשיעה החקלאית; מקטינה את הנזק ש נגרם לחקלאי; מצמצמת את הוצאות השמירה של החקלאי; ומסייעת במניעת נטישה של שטחים חקלאיים המוחזקים כדין.
במועד הביקורת היו לארגון כ- 14,900 מתנדבים במרחב צפון וכ - 2,750 מתנדבים ב מרחב דרום שפעלו בשטח כולל של כ - 620,000 דונם.
המתנדבים מאיישים יותר מ -40 מצפי-שמירה ב רחבי הנגב והגליל.
במהלך הביקורת נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם חקלאים ברחבי הארץ, והם דיווחו על שיפור ביכולתם לנהל את המשקים שלהם ולחיות חיים נורמליים, הודות לסיוע שהם מקבלים מארגון השומר החדש, בעיקר בתחום השמירה.
ממסמך הכנסת עולה שאל הארגון מגיעות פניות מחקלאים שמבקשים ממנו סיוע בשמירה, אך אין באפשרותו לסייע לכל הפ ונים.
סיירת חקלאית- מועצה אזורית עמק חפר: המועצה נמצאת בחלקו הצפוני של אזור השרון ומתפרשת על פני כ - 130,000 דונם, וכ - 90,000 דונם מהם שטחים חקלאיים.
בעקבות עלייה במקרי הפשיעה החקלאית בשטחי המועצה, שמתבטאת בגניבת דגה, תוצרת חקלאית, חומרי הדברה וציוד חקלאי, הוקמה בנובמבר 2010 סיירת חקלאית פרטית במימון התושבים 56 (להלן- סיירת חקלאית).
הסיירת נועדה להפחית את הפשיעה החקלאית, להשיב את אמון החקלאים במערכות האכיפה (המועצה האזורית, המשטרה ומג"ב), ולהגביר את הביטחון ביישובים ובשטחים החקלאיים.
עם הקמתה העסיקה הסיירת החקלאית חברת שמירה שאופן פעילותה היה התקפי.
היא הפעילה במשך 24 שעות ביממה סיירים וכלבי שמירה.
ובסיוע אמצעים טכנולוגיים הצליחה לסכל פעילות פלילית ולהביא לתפיסה של עבריינים.
בנובמבר 2014 הוחלפה חבר ת השמירה, הופסק השימוש בכלבים והפעילות התמתנה ומאז עיקר פעילותה מתבטא בנוכחות למניעה ואיסוף מודיעין ולתיעוד המקרים.
כתוצאה מזה הועמקו הקשר ושיתוף הפעולה עם המשטרה ועם מג"ב, וכאשר היא מתעדת ומאתרת פשיעה חקלאית היא מגישה תלונה למשטרה ועוקבת אחר הטיפול בתלונה.
באמצעות כספי הארנונה החקלאית וכספי אגודת המים האזורית 1356 |דוח שנתי 67ב .
הכפרי ניתן ללמוד על .
קואופרטיב חקלאי ובוני זיכרון יעקב : ארגון זה הוא אגודה רשומה המונה כ- 130 חברים שמעבדים כ - 8,000 דונם בשטחי ז יכרון יעקב ועוד כ - 2,000 דונם באזור המושבות השכנות.
יו"ר הוועד החקלאי של ה קואופרטיב, מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי הוא מתמודד עם מגוון רחב של גניבות: יבול ופירות מהמטעים, מהכרמים ומהחממות; שעוני מים וציוד השקיה ועוד.
הוא אמד את הנזק הכלכלי מהגניבות החקלאיות בכ- 700,000 ש"ח לשנה.
לדבריו, בשל ריבוי מקרי הגניבות ובעקבות "אי יכולתה של ה משטרה לטפל בנושא ואי יכולתה לתת תשובות בזמן אמת, החלטנו לשכור את חברת השמירה החל משנת 2010 ", בעלות שנתית של 168,000 ש"ח.
הוא הוסיף כי פעילות חברת השמירה הפחיתה את היקף הגניבות ב- 30% עד40% .
מועצה מקומית בנימינה- גבעת עדה: במועצה יש כ- 18,000 דונם של שטחי חקלאות.
הוועדה החקלאית במועצה מעסיקה סייר שדות בחלק מימות השבוע, בימים שאנשי ארגון השומר החדש אינם מגיעים.
בעלות שנתית של 70,000 ש"ח המשולמים באמצעות הארנונה החקלאית.
לדברי יו"ר הוועדה החקלאית, ללא הסיוע הרב של אנשי ארגון השומר החדש היו הוצאות השמירה גבוהות בהרבה.
בתשובתה אישרה המשטרה כי שטחו הגדול של המרחב הכפרי ומספר השוטרים הפועלים בגזרה זו אינם מאפשרים הצבת שוטרים לשמירה על כל יישוב.
עוד מסרה המשטרה כי מג"ב נעזר באלפי מתנדבים שפועלים בהדרכתם של בסיסי ההפעלה הפרוסים במועצות האזוריות.
בנוסף על כך ישנן מועצות שהקימו גופים ועמותות התנדבותיות שפועלים לאבטחת היישובים בשיתוף פעולה עם מג"ב.
מההתארגנויות האזרחיות לשמירה על השטחים החקלאיים במרחב הכפרי ולהרתעת העבריינים ניתן ללמוד על המצוקה השוררת בקרב ציבור החקלאים, וכן על תחושת חוסר האונים וחוסר האמון במשטרה הנובעות מהיעדר מענה מספק לפשיעה החקלאית.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר לבט"פ ולמשטר ה שעליהם למלא את החסר בתחום הביטחון במ רחב החקלאי.
המצב הנוכחי שבו חקלאים נאלצים להיעזר בגופים התנדבותיים ובהתארגנויות מקומיות נוספות (בהתנדבות או בתשלום) כדי למנוע פשיעה, אינו תקי ן ואין בו כדי להסיר את נטל האחריות לטיפול בפשיעה החקלאית ובמניעתה מהמשטרה.
גם הממשלה מודעת לחוסר המענה המספק של המשטרה ומג"ב בכל הקשור לאירועי הפשיעה החקלאית, והיא ניסתה לתת מענה לכך בכמה החלטות ממשלה, כדלקמן: 1.
:תמיכה תקציבית ב- 15.
11 החליטה הממשלה על "תמיכה בקבוצות מתנדבים הפועלים ביישובים הכפרים המקיימים פעילות חקלאית משמעותית, המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1357 .
באזורי עדיפות לאומית" 57 , כמו ארגון השומר החדש.
בין יתר מטרות התמיכה שפורטו בהחלטה היה "עידוד פעילות מתנדבים המסייעים לרועים בשמירה על השטחים המוחזקים על ידם כדין ומניעת פלישות".
נקבע כי התמיכה תינתן מאיגום תקציבי של גורמים אחדים58 , ובמהלך השנים חל גידול בסכוםהתמיכה שאושר להעברה59:.
להלן פירוט סכומי התמיכה שאושרו בהחלטות ממשלה .
לוח 13 : סכומי התמיכה שאושרו בהחלטות ממשלה, לפי שנים .
סכום (במיליוני ש"ח) .
לפי החלטות הממשלה שיעור השינוי .
מהנתונים עולה כי מאז שהתקבלה החלטת הממשלה ב-2011 ועד מועד סיום הביקורת עלה סכום התמיכה פי 2.
הקצאת הסכום והגדלתו משמשת אישור, הסכמה והכרה של הממשלה בכך שיש לסייע לשיפור הביטחון במרחב הכפרי, על ידי עידוד ארגוני מתנדבים.
עם זאת משקף הגידול בהקצאה גם מגמה ב רורה של העברת הטיפול במניעת פשיעה במרחב החקלאי מידי המשטרה לידי גופים שאינם ממשלתיים או משטרתיים.
:תכנית לחיזוק הביטחון האישי ב- 14.
2014 החליטה הממשלה להפעיל תכנית לחיזוק הביטחון האישי במועצות האזוריות 60 .
בדברי ההסבר נכתב כי למרחב הכפרי יש תרומה כלכלית, חברתית וערכית למדינה, בייחוד על רקע מאפייניו ופריסתו בפריפריה ובאזורי הגבולות של המדינה.
כמו כן נכתב כי המרחב הכפרי לא נכלל ביישום של הקמת מערכי האכיפה העירוניים משנת 2010 בשל המאפיינים הייחודים הקיימים במועצות האזוריות: מבנה השלטון .
58 משרד החקלאות, המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד האוצר.
במהלך השנים נוספו גם משרד הבינוי והשיכון, רמ"י ומשרד החינוך.
59 בדיון בוועדת הכנסת ב - 31.
15 מסר מנכ"ל ארגון השומר החדש ש -15% מתקציב הארגון מגיע מהממשלה.
60 החלטה1973 , בהמשך להחלטה 1848 שקבעה מתכונת להפעלת שיטור עירוני בישראל - רפורמה בתחום הביטחון האישי.
המקומי, מערך כוחות המשטר ה הפועלים בהן ומאפייני תופעות האלימות והפשיעה המצריכים התמודדות שונה.
התכנית לחיזוק הביטחון האישי כללה שני מרכיבים מרכזיים: א) בדומה לשיטור העירוני, שיטור ואכיפה משולבים במועצות האזוריות שאוכלוסייתן מונה יותר מ- 20,000 תושבים (בשלב ראשון), באמצעות מערך של כוחות שיטור ו כוחות פיקוח של המועצה שמטרתו להשיג הרתעה, מניעה ואכיפה בכל הקשור לעבירות בתחומי איכות החיים, אלימות והתנהגות אנטי -חברתית ; ב) חיזוק המעטפת הביטחונית - טכנולוגית (להלן - מערך טכנולוגי) שתכלול מוקדים אזוריים, מערכת מצלמות וחיישנים, שערים וגדרות ועוד.
בהחלטת הממשלה מ -2014 נקבע כי לשם יישום התכנית לחיזוק הביטחון האישי יוקמו במשרד לבט"פ ועדת היגוי בראשות מנכ"ל המשרד ומינהלת ארצית.
תפקידיה של ועדת ההיגוי יהיו: התוויית מדיניות, קביעת קריטריו נים וסדרי עדיפויות; המינהלת הארצית תהיה אחראית לתכלול עבודת המטה לקידום התכנית, לרבות איגום המשאבים הנדרשים לביצוע, וכן למעקב אחר ביצוע התכנית.
עוד נקבע כי החלטת הממשלה מ-2014 תיושם באמצעות פיילוט שיוחל בכמה מועצות אזוריות.
במסגרת הפיילוט תישא הממשלה בעלויות המימון של כוח השיטור המועצתי הייעודי והאמצעים הנדרשים להפעלתו, והמועצות האזוריות יישאו בעלות של יחידות הפיקוח שיופעלו בתחומן.
אשר לחיזוק המער ך הטכנולוגי נקבע שהממשלה תממן שני שלישים.
והמועצות יישאו בשליש מעלות הרכש של האמצעים הביטחוניים והטכנולוגיים והקמת המערך.
למימוש התכנית הוקצה סכום מידי של כ-2.
4 מיליון ש"ח ל-2014 .
כמו כן אושר תקציב של 7.
5 מיליון ש"ח ל-2015 ו-9.
9 מיליון ש"ח ל-2016 .
בהתאם ל אחריותו הכין המשרד לבט"פ מסמך הכולל את תפיסת ההפעלה, כללים, עקרונות וסדרי עדיפויות ליישום התכנית לחיזוק הביטחון האישי.
התכנית אושרה ונקבע שלמסגרת הפיילוט יצורפו 11 מועצות אזוריות.
חלק מהמועצות האזוריות שנבחרו ויתרו על זכותן להשתתף בו בשל היעדר יכולת להקצות משאבים לתכנית ובסופו של דבר נחתמו הסכמים להפעלת הפיילוט עם שלוש מועצות בלבד.
ואולם שנתיים לאחר שהממשלה החליטה לתקצב את ה"תכנית לחיזוק הביטחון האישי במועצות האזוריות" הפיילוט לא יצא אל הפועל והתכנית לא יושמה.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ כי התכנית לחיזוק הביט חון האישי במועצות האזוריות לא יושמה בעיקר בשל החלטתן של המועצות שלא להצטרף נוכח המשאבים שנדרשו להשקיע בה.
לפיכך מכין המשרד לבט"פ הצעה להחלטת ממשלה, ולפיה תוכן תכנית חדשה שתתמקד במועצות האזוריות בפריפריה, שתכליתה לממן את הקמתם של מרכיבי ביטחון כגון: שערים ו אמצעים טכנולוגיים (מצלמות) ומכשולים קרקעיים.
לפי הצעת המשרד לבט"פ, התכנית תחל בשנת 2017 והיקף התקציב שלה יהיה43 מיליון ש"ח לשנים 2018-2017 .
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1359 .
חיזוק הביטחון האישי במרחב הכפרי הוא יעד חיוני ביותר , הן בשל האיומים והתוצאות החמורות הרחבות של הפשיעה החקלאית, והן בשל הפריסה הגאוגרפית הרחבה של המרחב.
על המשרד לבט"פ לסיים בזריזות את הכנת ההצעה להחלטת ממשלה, ולפעול למימושה של התכנית.
ההחלטות שקיבלה הממשלה מעידות כי היא מייחסת חשיבות רבה לשיקום הביטחון האישי וללחימה בפשיעה החקלאית, אך חלק מהן לא יצאו אל הפועל.
עם זא ת, אין בהחלטות אלה כדי לייתר את הצורך בהתייעלות של המשטרה ומג"ב במאבקם נגד הפשיעה החקלאית במרחב זה, ובחובתם לבצע אכיפה יעילה באמצעות שילובם ומיצוי הכוחות הפועלים בהם.
רוב המגזר החקלאי בישראל נמצא במרחב הכפרי .
התרומה של החקלאים למדינה היא חיונית מבחינה כלכלית, חברתית, ערכית ולאומית .
זה שנים סובלים החקלאים מתופעות חמורות של פשיעה חקלאית הפוגעות בהם מבחינה כלכלית ומורלית, ובשל כך הן פוגעות גם במדינה כולה.
ב-2008 הטילה המשטרה על מג"ב את האחריות לטיפול בתופעות הפשיעה החקלאית במרחב הכפרי - ובכלל זה מניעתן, תפי סת העבריינים והבאתם לדין.
החקלאים מכירים בחשיבות העליונה של הפעילות המבצעית של מג"ב במאבק בפשיעה החקלאית.
ואולם דוח זה העלה כי על אף האחריות שהוטלה על מג"ב לא הוקצו לו האמצעים והמשאבים הנחוצים למימושה באופן מספק, והדבר הביא לידי הקמת התארגנויות פרטיות להגברת הביטחון במרחב הכפרי.
המשטרה מייחסת חשיבות מועטה לטיפול במרבית העבירות של פשיעה חקלאית, ונוצר מצב של היעדר אכיפה המתבטא בסגירת מרבית תיקי התלונות בלי שנעשו ניסיונות מספקים לתפוס את העבריינים ולהעמידם לדין.
בית המשפט העליון קבע בשנת 2007 כי "מאמצי האכיפה המושקעים בתחום זה הם דלים ויעילותם מוטלת בספק" מדוח זה עולה כי המצב נותר בעינו ואף הוחמר והוא מתבטא גם בשיעור נמוך מאוד של כתבי אישום בתיקים של פשיעה חקלאית.
ממצאי דוח זה מעידים על חולשה אכיפתית, על אוזלת יד ועל היעדר מענה מערכתי לבעיה אמתית שהח קלאים עומדים בפניה חסרי אונים ונאלצים להתמודד עמה כמעט לבדם.
במהלך כתיבת דוח ביקורת זה שב ועלה נושא הפשיעה החקלאית למרכז השיח הציבורי, בעקבות אירועים חוזרים ונשנים של התפרצויות וגניבות חקלאית מרובות שאירעו במרחב הכפרי.
הממצאים המובאים כאן מונחים לפתחם של ה שר לבט"פ, מפכ"ל המשטרה ומפקד מג"ב.