HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהלוח עולים ממצאים חמורים: תשעה זוגות עובדים שקרבת משפחתם לא דווחה כלל לוועדה; שישה זוגות עובדים שנושא העסקתם נדון בוועדת קרובי משפחה והוחלט בה שאחד מקרובי המשפחה צריך לעבור לתפקיד אחר, אך ההחלטות לא יושמו; שלושה זוגות קרובי משפחה שלפי תיאור תפקידם יש ביניהם יחסי כפיפות (כגון מנהל תחום תחבורה שגיסו נהג ומנהל מדור דוורים שאחיו דוור).
יש להוסיף שגם בין זוגות העובדים שיש להם קשרי משפחה נמצאו שלושה מקרים של יחסי כפיפות (כגון מנהל בית דואר ששני אחיינים של בת זוגו עובדים אצלו, האחד כאשנבאי והשני כדוור).
אי-עדכון תקן שעות העבודה של הדוורים .
את דברי הדואר מחלקים כ - 1,700 דוורים בכל רחבי הארץ.
על הדוור למיין ולסדר בבית הדואר המקומי את דברי הדואר לפי מסלול החלוקה שלו, ולחלקם לאחר מכן בתיבות הדואר שבמסלולו.
לפי הסכמים שנחתמו בין החברה ובין הדוורים, זמן עבודת הדוור מחושב לפי נוסחה המורכבת מכמה משימות: טיפול בדואר רשום; הכנה לחלוקה (מיון וסידור של דברי הדואר); יציאה מבית הדואר לאזור החלוקה, זמן החלוקה וחזרה לבית הדואר.
החברה אינה עוקבת באופן שוטף אחר כמויות הדואר המדויקות, ואין באפשרותה לקבוע כמה דברי דואר מחלק כל דוור.
לפיכך היא מסתמכת על זמנים קצובים (להלן - זמ"קים) לכל מסלול על סמך כמויות הדואר שחושבו בשנות השמונים של המאה העשרים.
הזמ"קים הם תקן זמן העבודה המשוער של הדוור, שחושב לפי הנוסחה שלעיל למסלולו של כל דוור.
לכל תקן מחשבים גם את השעות הנוספות.
במצב זה הדוור מקבל את שכ רו על פי הזמן הקצוב שלו, ללא קשר למספר דברי הדואר שחילק ולמספר שעות העבודה בפועל.
שם הדוח: חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בעשור האחרון מתמודדת חברת הדואר עם ירידה מתמדת בדרישה לשירותי הדואר המסורתיים, בשל פיתוח חלופות טכנולוגיות להעברת מסרים.
על פי נתוני החברה, כמות הדואר היחידני (דואר שאיננו דו אר כמותי) נמצאת בירידה מתמדת.
בשנת 2004 הסתכמה כמות דברי הדואר היחידני בכ-265 מיליון דברי דואר, ובשנת 2011 הגיעה ל-153 מיליון.
לפי הערכות החברה, הייתה בשנת 2012 ירידה נוספת של27 מיליון דברי דואר.
בשנים 2011 -2004 נרשמה ירידה גם בהיקף הדואר הכמותי ובדואר החבילות.
בעקבות פתיחת שוק הדואר הכמותי לתחרות, איבדה החברה גם חלק מנתח שוק זה בשווי של מאות מיליוני שקלים בשנה.
למרות הירידה המ משית בחלוקת דברי דואר בעשור האחרון, לא עדכנה החברה את תקן הזמ"קים של הדוורים.
ה ם ממשיכים לקבל שכר על פי שעות עבודה שחושבו לפי כמוי ות דואר גדול ות מאלה הקיימות בפועל.
לפי נתוני החברה גדלה מצבת כוח האדם מכ- 5,690 משרות בסוף שנת 2008 לכ- 6,340 משרות בסוף שנת 2013 .
יתר על כן, לא בכל הערים בארץ הייתה תנופת בנייה, לכן יש ערים שבהן יש תוספת עבודה לדוורים, אך בערים אחרות, שבהן הייתה בנייה מתונה, תוספת דברי הדואר לחלוקה לא הורגשה כמעט.
יצוין כי בשנת 2012 חתמה החברה על הסכם עם נציגות העובדים, ולפיו תופחת חצי שעה ליום ממספר השעות הנוספות המשולמות לדוורים.
למרות זאת עדיין יש חשש כי חלק מהדוורים מחלקים כמות קטנה יותר של דברי דואר, וכי החלוקה נעשית בזמן קצר יותר ממספר שעות העבודה שלפיו מחושבת משכורתם.
כמו כן, הדוורים מקבלים גם תשלום עבור שעות נוספות לפי מכסה שנקבעה גם אם לא עבדו בהן.
לפי הערכות של בכירים בחברה, התאמת הכמויות המעודכנות לנוסחה הייתה יכולה לחסוך כ -100 משרות דוורים שעלות ן כ-13 מיליוןש"ח לשנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה מתקבל על הדעת שחברה ציבורית תישא בעלויות יתר של העסקת עובדיה כתוצאה מאי -עדכון הנתונים שלפיהם מחושב התשלום במשך שנים .
הדבר מקבל משנה תוקף עקב מצבה הכספי החמור של החברה.
על החברה לעדכן את חישוב הזמ"קים ואת מסלולי החלוק ה בהקדם, כך שהתשלום בעבור שעות העבודה של הדוורים יותאם למציאות.
חברת הדואר ענתה במרץ 2015 שבהסכם הקיבוצי שנחתם עם ארגון העובדים בינואר 2015 הוסכם לעדכן את מכסות העבודה של הדוורים ונקבע מנגנון עדכון תשומות אוטומטי.
כתוצאה מכך תוכל החברה לצמצם מאות משרות של דוורים, לייעל את היחס בין התשומות לתפוקות, ולעדכן באופן שוטף את מכסות העבודה של הדוורים לפי השינויים שיחולו לאורך זמן.
שכירת שירותי רישום ועריכה של פרוטוקולים .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 , קובע כי התקשרות עם תאגיד ממשלתי לעבודה או לרכישת שירותים תיעשה במכרז פומבי.
תקנה 34(2) ל תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות המכרזים), קובעת כי התקשרות של חברה ממשלתית לעסקה בטובין או במקרקעין, לעבודה או לרכישת שירותים, ששווייה אינו עולה על 200,000 ש"ח, אינה טעונה היבטים בניהול משאבי אנוש 683 .
:שם הדוח חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מכרז.
החברה גם קבעה בנוהל הרכש הפנימי שלה שבמ קרים ששווי הרכישה עולה על 50,000 ש"ח, היא תדרוש לקבל שלוש הצעות מחיר.
תקנה5 לתקנות המכרזים קובעת פטור מחובת מכרז בהתקשרויות לעבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים במקצועות שונים ובהם תכנון, הנדסה ואדריכלות.
כמו כן, התקשרויות ל עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות עריכת דין, ראיית חשבון, בוררות, ייעוץ או מחקר , אינן טעונות מכרז.
עם זאת, התקשרויות כאלו מחייבות לבקש כמה הצעות בסבב מחזורי 34, פנייה תחרותית 35 או בחירה ממאגר36.
, לפי העניין אישור העסקת יועצים בחברת הדואר נעשה בוועדת כוח אדם ויועצים (להלן - ועדת היועצים) בראשותו של סמנכ"ל משאבי אנוש.
בוועדה חברים סמנכ"ל כספים, סמנכ"ל לוגיסטיקה, סמנכ"ל מערכות מידע, יועץ משפטי בתחום ההתקשרויות ומזכירת הוועדה.
עקב הצורך בדיונים דחופים ומכריעים של הדירקטוריון וועדותיו, ביקש יו"ר הדירקטוריון לשעבר בסמוך לכניסתו לתפקיד להעסיק תקצירנית מקצועית בעלת ניסיון בחברות ממשלתיות, ידע והשכלה משפטיים, שתרשום ותנסח את הפרוטוקולים של ישיבות אלה.
החברה שכרה את שירותיה של עורכת דין לעבודה זו באמצעות חברה שבבעלותה (להלן - עורכת הדין).
עורכת הדין נתנה שירותים לחברה מאוקטובר 2010 , והמשיכה לתת אותם לאורך כל תקופת הביקורת.
הביקורת בדקה התקשרויות שנעשו עם עורכת הדין מאוקטובר 2010 ועד אפריל 2011 .
בסך הכול אושרו בתקופה זו כמה התקשרויות עם עורכת הדין בהיקף כולל של 300,000 .
ש"ח בתחילת פברואר 2011 , רק לאחר שהעלות המצטברת של העסקת עורכת הדין הסתכמה בכ- 70,000 ש"ח, פנה עוזר המנכ"ל דאז לוועדת היועצים בבקשה לאשר רטרואקטיבית את ההתקשרות של החברה עמה ואת התשלום בעבורה על פי תקנה 34(2 ) לתקנות המכרזים.
11 פנה שוב עוזר המנכ"ל דאז לוועדה בבקשה לאשר את ההתקשרות בהיקף של 123,000 ש"ח בעבור החודשים אוקטובר 2010 עד מרץ 2011.
11 אישרה הוועדה את ההתקשרות עם עורכת הדין בהיקף של עד 300,000 ש"ח לא כולל מע"ם.
חברת הדואר ענתה במרץ 2015 שעל פי תקנה5()(א2 ) התקשרות לעבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, ובמקרה זה רישום פרוטוקולים של הדירקטוריון, ניסוח ם ועריכתם, פטורה ממכרז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מחודש אוקטובר 2010 עד תחילת אפריל 2011 קיבלה החברה שירותים מעורכת הדין עוד לפני שאושרה בחברה ההתקשרות עמה.
עוד נמצא כי שירות זה נשכר תחילה ללא מכרז מתוך הנחה כי עד שהיקף העסקתה יגיע לתקרת הסכום המחייב מכרז יושלם ההליך הנדרש לקבלת השירותים הללו.
כשסכום ההתקשרות הכולל הגיע לסכום המחייב מכרז, החליטה החברה להגדיר שירות זה כעבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים ולפיכך כהתקשרות הפטורה ממכרז.
(ג) לתקנות 35 כפי שנקבע בתקנה 5 (ג) לפי הנוסח החל בתקופת הביני ים מ - 1.
פנייה תחרותית תיעשה כך: ועדת המכרזים בודקת כמה הצעות מתוך רשימת מציעים על פי אמות מידה, לרבות הצעות מחיר.
לפי הנוסח הזמני של התקנה חובה לבצע פנייה זו בהתקשרות בהיקף של יותר ממיליון ש"ח וחצי או בפרויקט בלתי מוגדר.
36 לפי ההוראה הזמנית בתקנה 5 א, שחלה בין 1.
15 , יש לבחור ממאגר מתכננים להתקשרויות של עד מיליון ש"ח וחצי, והיא תיעשה באמצעות בדיקת כמה הצעות מרשימת מציעים על פי אמות מידה, למעט הצעות מחיר.
שם הדוח: חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבק ר המדינה ספק אם מדובר בשירותים הדורשים יחסי אמון מיוחדים, ואילו חייבו השירותים המבוקשים, לדעת החברה, יחסי אמון - היה מקום לציין זאת מפורשות מבעוד מועד.
מכל מקום, גם לשיטת החברה, שלפיה המשרה פטורה ממכרז, היה עליה לבצע הליך תקין כמקובל ולקבל כמה הצעות מחיר מיועצים הכלולים ברשימת מציעים.
בהתקשרותה עם יועצים אימצה מדי פעם בפעם החברה תעריפי התקשרות כפי שנקבעו בהוראות החשב הכללי37 .
בהתאם להוראות אלההתשלום המרבי להעסקת יועץ שהוא בעל תואר אקדמי וניסיון של יותר מעשר שנים בתחום שבו נדרשת עבודת הייעוץ, הוא עד 267 ש"ח לשעת עבודה לא כולל מע"ם.
כבסיס להשוואה יש לציין כי רשות החברות קבעה תעריפים לרואי חשבון מבקרים38, הנעים בין145 ש"ח לשעת עבודה של בוחן זוטרועד 360 ,ש"ח לשותףוהתעריף הממוצע המשוקלל לא יעלה על 220 .
ש"ח לא כולל מע"ם בביקורת נמצא כי ועדת היועצים אישרה התקשרות עם עורכת הדין לפי תעריף של 850 ש"חלשעה ללא מע" ם.
בפועל שולמו לעורכת הדין כ - 5,600 ש"ח בממוצע בגין עריכת פרוטוקול לכל ישיבת דירקטוריון בתקופה האמורה.
בהתייחסותה לטיוטת הדוח ממרץ 2015 הבהירה חברת הדואר כי התשלום אינו מתייחס לשעת עבודה אלא לשעת ישיבה של הדירקטוריון.
חברת הדואר מסרה כי בגין כל שעת ישיבה נדרשות לעורכת הדין עוד כשלוש שעות עבודה בממוצע וכי התעריפים מקובלים בחברות אחרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נדרש היה להבהיר בסיכום החלטת היועצים כי התשלום מתייחס לשעת ישיבה של הדירקטוריון ולא לשעת עבודה ה נדרשת בפועל להשלמת הכנת הפרוטוקול.
ליקויים ביישום כללי האירוח במסעדות בידי מורשים מטעם החברה .
נוהל אירוח וכיבוד, ריענון של החברה מ- 10.
04 (להלן- נוהל אירוח), קובע את המורשים לארח במסגרת התקציב המאושר בחברה ואת הכללים להסדרת האירוח.
לפי נוהל זה, המורשים לארח לפיו (להלן - מורשי האירוח) רשאים לארח במסעדות "אורחים רשמיים שאינם עובדי הרשות כאשר יש סיבה ]מהארץ[ אורחים]גם[ .
מחוץ לארץ, ובמקרים חריגים מיוחדת לכך".
עלות האירוח במסעדה לא תעלה על 180 ש"ח לנפש לאורח מחו"ל ועל90 ש"ח לנפש לאורח מהארץ.
על אירוח בידי יו"ר החברה והמנכ"ל לא הוטלה מגבלת סכום, ונקבע שהם "יארחו בסכום ללא הגבלה בגבולות הסבירות המקובלת".
בנוהל נקבע כי מורשה .
37 הוראת תקנון, כספים ומשק מספר 13.
1 , מהדורה 05 ,תעריפי התקשרות עם נותן שירותים חיצוניים.
38 ,רשות החברותחוזר רואה חשבון 2010 -1 , 8.
היבטים בניהול משאבי אנוש 685 .
:שם הדוח חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 האירוח "יצרף לחשבונית מזכר שבו הוא יציין את מהות האירוע, מספר המוזמנים והמשתתפים, מועד האירוח, מיקומו וסוג האירוח".
"נוהל שימוש בכרטיסי אשראי לכיסוי הוצאות מוכרות במילוי תפקיד" של החברה מיולי 2010 (להלן- נוהל שימוש בכרטיסי אשראי) קובע הנחיות לגבי השימוש בכרטיס אשראי של החברה וההתחשבנות עם מחזיקי הכרטיסים.
לפי הנוהל, יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל וכל בעל תפקיד המקבל אישור מהדירקטוריון (להלן - בעל הכרטיס) זכאים לקבל כרטיס אשראי אישי שהחברה תחויב בגין התשלומים שנעשו באמצעותו.
על פי נוהל זה, בעת השימוש בכרטיס נדרש בעל הכרטיס לרשום על גבי החשבון את פירוט השירות שרכש, לחתום על החשבון ולצרף אליו את שובר החיוב בכרטיס האשראי.
בביקורת עלה כי בשנים 2013 -2011 מנכ"ל החברה לשעבר מר חיים אלמוזנינו לא פירט את השירות שרכש על החשבוניות שהגיש לאגף הכספים ולא חתם עליהן .
החל במאי 2012 ניהלה מזכירת המנכ"ל רישום ממוחשבובו פירוט חלקי של ההוצאות שנעשו בכרטיס האשראי.
יו"ר הדירקטוריון לשעבר מר ששי שילה נהג לרשום על גב החשבוניות את הפרטים הנוגעים לעסקה שנעשתה בכרטיס ולחתום על גב החשבונית, כפי שנקבע בנוהל שימוש בכרטיס אשראי, אך הוא לא מילא מזכר כנדרש בנוהל אירוח.
כמו כן נמצא שבנוהל שימוש בכרטיסי אשראי אין התייחסות למזכר זה, ואף בתדריך לשימוש בכרטיס אשראי (נספח מספר 2 לנוהלזה) לא נמצאה התייחסות אליו .
בינואר 2015 הגיב המנכ"ל לשעבר על קטעים מטיוטת דוח הביקורת, ומסר כי מנהלת לשכתו ניהלה רישום מסודר ומפורט של ההוצאות בכרטיס האשראי.
יו"ר הדירקטוריון לשעבר השיב באותו חודש כי הקפיד לפרט את ההוצאות על גב החשבונית כנדרש בנוהל שימוש בכרטיסי אשראי.
הוא הוסיף כי אין בחברה טופס דוגמה למזכר שיש לצרף לחשבונית, וכי פעל על פי ההנחיות שקיבל מהחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוהלי החברה בעניין האירוח והשימוש בכרטיסי האשראי מיועדים לעגן את הכללים בנושאים אלה.
על החברה לוודא כי הנהלים עקביים, וכי נשמרים כללי הדיווח המעוגנים בהם.
בביקורת עלה כי המנכ"ל לשעבר ויו "ר הדירקטוריון לשעבר נהגו לארח במסעדות עובדים מהחברה.
להלן כמה דוגמאות: בתאריכים 31.
13 נפגש המנכ"ל במסעדות עם יו"ר הדירקטוריון דאז ושילם בכרטיס האשראי בעבור הארוחות 399 ש"ח, 331 ש"ח ו-342 ש"ח בהתאמה; ב - 17.
13 נפגש המנכ"ל במסעדה עם אחד ממנהלי המרחבים ושילם בעבור הארוחה 412 ש"ח.
13 נפגש יו"ר הדירקטוריון במסעדה עם המנכ"ל ושילם בכרטיס האשראי 144 .
ש"ח יו"ר החברה לשעבר ענה בינואר 2015 כי אין כל הנחיה האוסרת עליו לארחעובדים, וכי הוא פעל כדין לפי שיקול דעתו ובאופן סביר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוהל האירוח קובע כללים לאירוח אורחים רשמיים מחוץ לארץ, ובמקרים חריגים לאירוח של אורחים ישראלים שאינם עובדי החברה, והוא אינו חל על אירוח של עובדי החברה.
נוהל האירוח מאפשר כאמור למורשי האירוח לארח במקרים חריגים אורחים של החברה שאינם מחו"ל.
בביקורת עלה כי המנכ"ל ויו"ר הדירקטוריון אירחו מפעם לפעם אורחים 686 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כאמור.
להלן כמה דוגמאות: בפגישת המנכ"ל במסעדה עם שני אורחים שולמו כ-570 ש"ח; בפגישות המנכ"ל במסעדה עם אורח אחד בלבד שולמו סכומים שנעו בין 340 ש"ח ל-380 ש"ח, ואף הגיעו במקרה אחד ל-495 ש"ח.
בפגישת יו"ר הדירקטוריון עם אורח אחד בלבד שולמו כ-350 .
ש"ח כאמור לעיל לא נקבעה בנוהל האירוח למנכ"ל וליו"ר תקרה לסכום האירוח לנפש, אך נקבע שהדבר צריך להיעשות "בגבולות הסבירות המקובלת".
מהנתונים האמורים עולה כי עלות האירוח על ידי המנכ"ל והיו"ר של אורחים שאינם מחו"ל לנפש עלתה בשיעור ניכר על התקרה שנקבעה למורשי אירוח אחרים עבור אורחים מהארץ, העומדת על 90 .
ש"ח לנפש, ובחלק מהמקרים אף עלתה על התקרה שנקבעה לאורחים מחו"ל המנכ"ל לשעבר והיו"ר לשעבר ענו בינואר 2015 כי ההוצאה החודשית שלהם בכרטיס האשראי של החברה הייתה נמוכה מזו של קודמיהם בתפקיד.
המנכ"ל לשעבר ציין כי ההוצאה החודשית הממוצעת בכרטיסו הסתכמה בכ- 1,900 ש"ח, סכום הנמוך מזה שהיה נהוג בעבר בתפקיד המנכ"ל, וכי לא דרש ולא קיבל החזר הוצאות אש"ל המגיע לו על פי נוהלי החברה.
היו"ר לשעבר ציין כי ההוצאה החודשית הממוצעת בכרטיסו הייתה כ - 2,300 .
ש"ח בלבד חברת הדואר ענתה במרץ 2015 שבדעתה לבחון את נוהלי האירוח בחברה ואת עקביות הכללים המעוגנים בהם.
כמו כן, תשקול החברה לקבוע סכומי אירוח סבירים.
רשות החברות ענתה במרץ 2015 כי בכוונתה לבחון את תשלום האירוח במסעדות על ידי מורשי האירוח ולהסדיר לפי הצורך את הדבר.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שחברת הדואר, כחברה ממשלתית, תבחן מחדש את נוהלי האירוח, ובין היתר תקבע לכל מורשי האירוח תקרות לסכום האירוח לנפש במטרה לצמצם גם את הוצאותי ה בתחום זה.
הדבר חשוב הן נוכח מצבה הכלכלי של החברה והן לאור עקרון החיסכון, שהוא עקרון -על בהתנהלות עובדי ציבור.
המכרזים צריכים להתנהל באופן שוויוני ושקוף המאפשר לבקר את התהליך.
בביקורת הועלו ליקויים המעידים כי החברה לא עשתה די כדי לשמור על התקינות ועל השקיפות של המכרזים.
ליקויים אלה מעוררים חשש לפגיעה בעקרון השוויון ובסיכויים למנות עובדים ומנהלים ראויים, והם עלולים לפגוע בתפקוד החברה ובניהולה, בקופה הציבורית ובאמון הציבור בשירות הציבורי.
במהלך הביקורת חברת הדואר היתה במשבר כספי מתמשך שעלול היה להידרדר עד כדי סכנת קיום ממשית.
למרות זאת החברה שילמה פיצויי פרישה מוגדל ים לעובדים בכירים שפרשו ושילמה לדוורים עבור שעות עבודה שאינם עובדים היבטים בניהול משאבי אנוש 687 .
:שם הדוח חברת דואר ישראל בע"מ - היבטים בניהול משאבי אנוש מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בפועל.
נוסף על כך עלה כי לא נשמרים בחברה כללים המעוגנים בנהליה בנוגע לדיווח על אירוח במסעדות בידי מורשי האירוח.
חברת הדואר היא חברה ממשלתית ולכן עליה לנהוג על פי אמות מידה ציבוריות ולתקן ב הקדם את הליקויים שהועלו בדוח זה.
על רשות החברות הממשלתיות לסייע להנהלת החברה לתקן את הליקויים האמורים וליישם את המלצות משרד מבקר המדינה.
הסוכנות היהודית לארץ-ישראל (להלן - הסוכנות) היא התאגדות עצמאית מרצון המורכבת מההסתדרות הציונית העולמית ומארגונים וגופים אחרים.
היא הוקמה בשנת 1929 על ידי התנועה הציונית כזרוע המבצעת של ההסתדרות הציונית העולמית והנהיגה את הפעולות המדיניות, הכלכליות והביטחוניות של התנועה הציונית ושל היישוב היהודי בארץ עד קום המדינה.
לסוכנות יש מעמד ממלכתי ייחודי במדינת ישראל, והוא מעוגן בחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל, תשי"ג-1952 (להלן- חוק המעמד).
על פי חוק זה הסוכנות פועלת במדינת ישראל בתחומים שבחרה בהסכמת הממשלה.
הממשלה הכירה בה כסוכנות המוסמכת לפעול לפיתוח הארץ ויישובה, לקליטת עולים מהתפוצות ולתיאום פעולותיהם בישראל של מוסדות ואיגודים יהודיים הפועלים בתחומים אלו.
עוד נקבע בחוק המעמד כי פרטי המעמד של הסוכנות ואופן שיתוף הפעולה שלה עם הממשלה ייקבעו באמנה שתיכרת ביניהן.
מכוח החוק נכרתה בשנת 1954 אמנה בין ממשלת ישראל ובין הסוכנות ונקבעו בה תפקידיה של הסוכנות ותחומי פעילותה, ובשנת 1979 נכרתה אמנה חדשה שהחליפה את קודמתה (להלן- האמנה).
,על פי פסיקת בית המשפט העליון הסוכנות היהודית היא "גוף דו-מהותי בדרגה עליונה", דהיינו, היא בעלת מאפיינים ודרכי פעולה הן של מגזר ציבורי והן של מגזר פרטי ומקבילה מבחינה מהותית בעניינים רבים לגופי ממשל.
על פי פסיקת בג"ץ, גוף דו-מהותי הוא יציר המשפט הפרטי, הנושא מאפיינים אזרחיים לצד מאפיינים ציבוריים המצדיקים את החלתן של חובות מכוח הדין המינהלי3.
לסוכנות יש31 חברות בת4 .
התקציב השנתי שלה לשנת2015 היה כ-4.
1 מיליארד ש"ח, מהם כ -414 ( מיליון ש"ח 30% ) ממקורות ממשלתיים והשאר מתרומות ומהכנסות עצמיות של הסוכנות וחברות הבת שלה.
הסוכנות אינה גוף העומד לביקורת של מבקר המדינה.
בשנת 2016 בוצעו בשישה משרדי ממשלה ושלושה תאגידים סטטוטוריים5 26 התקשרויות- מהן התקשרויות רב-שנתיות - לביצוע פעולות משותפות עם הסוכנות ועם חברות בת שלה.
הסכום הכולל של ההתקשרויות במועד זה היה כ-3 מיליארד ש"ח, הרוב (2.
4 מיליארד ש"ח, 78% ) במימון הממשלה, והשאר במימון הסוכנות (21% )או במימון של גורמים אחרים (1% .
) הסכום הכולל של ההתקשרויות לשנת 2016 היה כ -600 מיליוןש"ח, ו-70% מסכום זה מימנה הממשלה (ראו להלן - לוח 1 .
) חלקה של הממשלה במימון ההתקשרויות .
3 עע"מ 6101/13 ( ימית א.
בטחון 1998 ) בע"מ נ' הסוכנות היהודית לארץ ישראל (פורסם במאגר ממוחשב 10.
) 4 בחברות אלו שיעור האחזקה של הסוכנות הוא 50% ומעלה.
לסוכנות אחזקה גם בחברות אחרות אך בשיעור נמוך מ-50% .
5 משרד ראשהממשלה, משרד הבינוי, משרד החינוך, משרד העלייה והקליטה, המשרד לשירותי דת והמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הרשות לפיתוח ירושלים, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל.
המשותפות היה כ-29% מתקציב הסוכנות לשנת 2016, שהסתכם בכ-1.
בחודשים פברואר-יולי 2016 בדק משרד מבקר המדינה מספר היבטים הנוגעים לשיתוף הפעולה של הממשלה עם הסוכנות 6, לרבות התחומים שבהם מתקיימות הפעילויות המשותפות; החלטות של משרדי ממשלה על אישור התקשרויות עם הסוכנות בדרך של פטור ממכרז; פיקוח ובקרה של משרדי הממשלה על התקשרויות עם הסוכנות; והיבטי מיסוי.
בביקורת זו נבדקו רק שיתופי פעולה שתקציבם כלל מימון ממשלתי.
הבדיקה נעשתה במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם), במשרד האוצר, במשרד הבינוי, במשרד החינוך, במשרד העלייה והקליטה ( להלן - משרד הקליטה) , במשרד לשירות י דת, ב משרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, ברשות לפיתוח ירושלים וברשות לפיתוח הנגב.
6 לא נבדקו פרויקטים משותפים של הסוכנות עם גופים ציבורים אחרים, כמו רשויות מקומיות ותאגידים סטטוטוריים.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |15 .
או במקרקעין, לביצוע .
שירותים, אינה טעונה .
קהילתיים, כפריים או .
התקשרות לביצוע מטרות ציבוריות עם קרנות ומוסדות הנשלטים בלעדית בידי הסוכנות (תקנה 3(19()ג)) (להלן - פטור הסוכנות) תחומי שיתוף הפעולה של הממשלה והסוכנות - רקע ונתונים .
:באמנה פורטו גם תפקידי הסוכנות, והם ארגון פעולות העלייה בתפוצות והעברת העולים ורכושם לישראל; השתתפות בשיכונם של העולים ובקליטתם; התיישבות חקלאית; מתן שירותי בריאות לעולים אגב עלייתם וקליטתם; עליית הנוער, טיפול בנוער והכשרתו; אחזקה ותמיכה במוסדות תרבות, חינוך, מדע, דת, ספורט ומוסדות לשירותים חברתיים; תמיכה וסיוע למוסדות להשכלה גבוהה ולמכוני מחקר; טיפול בזקנים, בבעלי כשירות מוגבלת, בנכים ובנ זקקים אחרים לעזרה ולשירותים חברתיים; כל פעילות, בין ב עצמה ובין תוך שיתוף פעולה עם מוסדות אחרים, שמטרתה לסייע לעולים ולנזקקים להיקלט בחברה הישראלית.
באמנה נקבע שתוקם ועדת תיאום לתיאום הפעולות בין הממשלה ובין הסוכנות כדי למנוע כפילויות בכל התחומים שעליהם חלה האמנה; עוד נקבע כי בכל התחומים שעליהם חלה האמנה תפעל הסוכנות על יסוד תכניות מוסכמות מראש עם הממשלה או תכניות המומלצות על ידי ועדת התיאום.
,על פי האמנה הממשלה התחייבה לדאוג שמשרדי הממשלה והרשויות המוסמכות יעניקו לסוכנות, לקרנותיה ולשאר מוסדותיה המוגדרים בנספח לאמנה את כל ההיתרים וההקלות הדרושים על פי דין למילוי התפקידים המפורטים באמנה.
בהקשר לכך, נקבע בתקנות חובת המכרזים התשנ"ג -1993 (להלן- התח"ם) כי התקשרות של משרד ממשלתי בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אינה טעונה מכרז, בין השאר אם היא אחת מאלה: התקשרות עם הסוכנות לביצוע מטרות ציבוריות לרבות הקמה, ביסוס או הרחבה של ישובים קהילתיים, כפריים או חקלאיים (תקנה 3(19 )(א)) או התקשרות לביצוע מטרות ציבוריות עם קרנות ומוסדות הנשלטים בלעדית בידי הסוכנות (תקנה 3(19)))(ג (להלן - פטור הסוכנות).
כמו כן נקבע באמנה כי הסוכנות ושאר מוסדותיה יהיו פטורים מכל מס ותשלום חובה על תרומות ומענקים שיקבלו וכן יהיו פטורים ממסים ותשלומי חובה המפורטים בנספח לאמנה.
25 מ-26 הפרויקטים המשותפים של משרדי הממשלה ושלושה תאגידים סטטוטוריים ושל הסוכנות אושרו, נכון למאי 2016 , באמצעות מתן הפטור לסוכנות.
בלוח 1 מפורטים הפרויקטים, ובכלל זה פרויקטים רב-שנתיים .
לוח 1 : מיפויהפרויקטים המשותפים של משרדי הממשלה והסוכנות (במימון חלקי או מלא של הממשלה), מעודכן למאי 2016: .
המתקשר מהות ההסכם מספר .
משרד הבינוי הקמה של 2,650 יחידות דיור .
חדשות לזכאי הדיור הציבורי 46** הסוכנות 1,925.
ניהול דירות בדיור הציבורי .
וניהול הוסטלים לקשישים 6 חברת עמי גור ניהול .
הממשלה הכשרת מתגיירים 1 הסוכנות 26.
פיתוח תכניות ייחודיות לעידוד .
עלייה וקליטה בתחומי הסייבר .
וטכנולוגיית מידע 1 הסוכנות 1.
פרויקט מסע 1 הסוכנות וחברת מסע 200.
משרד הקליטה הפעלת אולפני העברית 1 הסוכנות 3.
הפעלת מוקד עולמי לפניות .
הפעלת מרכזי קליטה ליוצאי .
אתיופיה 1 הסוכנות 62.
הפעלת תכניות פעולה מיוחדות .
לעידוד עלייה 1 הסוכנות 15.
הפעלת תכנית לצעירים .
ברעננה ובקרית ים 1 הסוכנות 2.
הקמת פרויקט לאומי לעידוד .
עלייה מכל ארצות העולם 1 אופק ישראלי 44.
התאמת מרכזי קליטה לעולים .
קשישים במסלול שכירות .
ארוכת טווח 5 הסוכנות 17.
תכנית לעידוד עלייה מצרפת .
ומבלגיה 1 הסוכנות 22.
תכנית לצעירים עולים בחיפה 1 הסוכנות 1.
תכנית לצעירים עולים .
בירושלים 1 הסוכנות 1.
תכנית לצעירים עולים בתל .
6 42% שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |17 המשרד המתקשר מהות ההסכם מספר שנות ההתקשרות הגוף שעמו התקשר המשרד* סכום ההתקשרות הכולל (במיליוני ש"ח) חלקה של הממשלה בסכום ההתקשרות הכולל (באחוזים) משרד החינוך תכנית חפציב"ה - חינוך פורמאלי ציוני יהודי בברית המועצות לשעבר 1 הסוכנות 10.
1 100% הפעלת תכנית מורשה- קירוב סטודנטים יהודיים בתפוצות למדינת ישראל*** 1 חברת עולמית בע"ם 45.
7 42% פרויקט חי"ל- חינוך יהודים בתפוצות 1 חברת עולמית בע"ם 14.
6 100% תכנית פותחים עתיד- מתן שירותי תמיכה לנוער במצבי סיכון 1 הסוכנות 11.
0 50% המשרד לפיתוח הנגב והגליל שיפוץ ושיקום מרכזי קליטה בנצרת עילית לצורך אכלוס המבנה בגרעיני התיישבות 1 הסוכנות 2.
7 75% שיפוץ ושיקום מרכזי קליטה בערד לצורך אכלוס המבנה בגרעיני התיישבות 1 הסוכנות 4.
0 100% הרשות לפיתוח ירושלים קרן הלוואות לעסקים בירושלים 1 הסוכנות 6.
4 77% המשרד לשירותי דת תכנית ייחודית לחיילים משוחררים בתחום הזהות היהודית 1 הסוכנות 2.
0 60% הרשות לפיתוח הגליל תכנית לחיזוק מערכת הבריאות בגליל - פרויקט רפואנים בגליל 1 הסוכנות 1.
0 43% הרשות לפיתוח הנגב תכנית לחיזוק מערכת הבריאות בנגב 2 הסוכנות 1.
המקור: נתוניהסוכנות היהודית, מרץ-אפריל 2016 ונתוני מערכת מנו"ף(מערכת ניהול ופרסום מכרזים ופטור ממכרז), מאי 2016 , משרד האוצר בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* כל הגופים הם מוסדות הפועלים ללא מטרות רווח (מלכ"ר).
** על פי תנאי ההתקשרות, הקמת יחידות הדיור תארך חמש שנים; הסוכנות מתחייבת להעמיד לרשות משרד הבינוי את הקרקעות ויחידות הדיור להשכרה שייבנו עליהן, כדי שהן יוקצו לזכאים למשך 20 שנים ממועד האכלוס; למשרד הבינוי תהיה אופציה להאריך אתתקופת ההסכם ואת תקופת ההשכרה לשתי תקופות עוקבות של עשר שנים כל אחת, החל מתום תקופת האכלוס.
*** תכנית מורשה פעלה החל משנת 2007 עד לסוף שנת2014 .
במאי2016 אישרה ועדת הפטור של אגף החשכ"ל את המשך ההתקשרות עד לסוף אותה שנה.
רווחה, דיור ציבורי, .
גיור, בריאות וקליטת .
היהודית בחו"ל מהלוח עולה כי שיתופי הפעולה בין הממשלה לסוכנות במימון ממשלתי שניתנו באמצעות מתן פטור ממכרז מתפרשים על פני מגוון תחומים חברתיים - חינוך, רווחה, דיור ציבורי, גיור, בריאות וקליטת עלייה.
הם מופנים לעולים ולוותיקים כאחד.
הממשלה גם משתפת פעולה עם הסוכנות בחינוך תלמידים בחו"ל ובהעמקת הזהות היהודית בחו"ל.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |19 .
על תקנה 3(19) התקשרויות של משרדי הממשלה עם הסוכנות בפטור ממכרז .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 ,, קובע כי המדינה וגופים אחרים שמצוינים בחוק לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה לעסוק בו.
בתח"ם נקבע כי "גוף ציבורי יעדיף לבצע התקשרויות בדרך של מכרז פומבי רגיל, גם מקום שהותר לו לפי תקנות אלה לבצע התקשרויות שלא בדרך של מכרז פומבי רגיל"; החלטה של גוף ציבורי לבצע התקשרות שלא בדרך של מכרז פומבי, תתקבל לפי תקנות אלה לאחר בחינת האפשרות לערוך את ההתקשרות בדרך של מכרז, וככל שהדבר מוצדק וסביר בנסיבות העניין.
ממכלול הוראות החוק והתח"ם עולה כי דרך המלך היא קיום מכרז פומבי ויש לראות בהוראות הפטור מקרה חריג.
בחינת תחומי ההתקשרויות הפטורות ממכרז לעומת תפקידי הסוכנות על פי האמנה .
האמנות שחתמה הממשלה עם הסוכנות משקפות את תפקידי הסוכנות ואת החשיבות שנודעה לביצועם בתנאים ששררו באותן שנים ( 1954 ,1979 ).
על כך אפשר ללמוד גם מדברים שנשא במאי 1952 ראש הממשלה דאז דוד בן גוריון, בעת שהציג לפני הכנסת את הצעת חוק המעמד.
הוא הסביר כי חוק זה משלים את חוק השבות והוא משקף את ייחודה וייעודה של מדינת ישראל; מדינת ישראל היא מדינה ריבונית וסמכותה חלה בתחומה ועל תושביה, ורק עליהם, והיא הפכה למכשיר העיקרי המגשים את החזון הציוני ומאחד את העם היהודי, ועל התנועה הציונית להכיר בעליונותה של המדינה.
הוא הדגיש את חשיבות השותפות של העם היהודי כולו בבניין הארץ ובקליטת העלייה, והתייחס למעמדה ולתפקידיה של ההסתדרות הציונית שכללה אז גם את הסוכנות היהודית: "בתוך מדינת ישראל מוסיפה ההסתדרות הציונית לפעול בסמכות מיוחדת ובמעמד מוכר מטעם המדינה - לפיתוח הארץ וישובה ולקליטת עולים מהתפוצות".
תחולת תקנת 3(19 ) לתח"ם .
ככלל, התח "ם קובע מגבלות על ההתקשרויות הפטורות ממכרז של משרדי הממשלה, וזאת בהתאם לעקרונות היעילות והחיסכון של ההוצאה הממשלתית, וכן בהתאם לעקרון השוויון ש בבסיס מטרת דיני המכרזים.
מגבלות אלה חלות על רוב תקנות הפטור בתח"ם אך אינן חלות על תקנה 3(19 .
) למשל, התקנה הז את אינה מתנה את ההתקשרו ת ב ביצוע הליך פרסומי לציבור, שלא כמו כמה תקנות פטור 20 |דוח שנתי 67ב .