HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי לאחר השלמת 2019 בתגובתו מיולי הטיפול במערכת שברמת סיווג "שמור", יטפל הארכיון, בשיתוף הממונים על אבטחת המידע במשרד רה"ם ובשב"כ, באפיון המערכת שברמת סיווג "סודי" ומעלה.
336 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מבקר המדינה מציין לחיוב את קליטת הרשומות הדיגיטליות והנגשתן לציבור באתר המרשתת של ארכיון המדינה.
עם זאת, בהיעדר מערכת מידע ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון המדינה המאפשרת עבודה של כמה עובדים בו-זמנית, יש לארכיון יכולת מעטה מאוד לקלוט חומרים ארכיוניים דיגיטליים המסווגים ברמת סיווג כזאת, וממילא יש לו יכולת מוגבלת לבצע להם חשיפה.
על הגנז, בשיתוף משרד רה"ם ושב"כ, לבחון פתרונות לחסמים המונעים את אפיונה של מערכת לקליטת חומר ארכיוני דיגיטלי ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון המדינה ואת אחסונו של חומר כזה.
בנוסף, מומלץ כי הגנז ישקול שימוש באמצעים מתקדמים נוספים על מנת לייעל ולזרז את תהליך החשיפה של מסמכים מסווגים.
חיסיון לאחר תום תקופת ההגבלה ללא אישור ועדת השרים בחוק הארכיונים נקבע כי הגנז, באישור ועדה של שלושה שרים שתמנה הממשלה (להלן - ועדת השרים), רשאי לציין חומר ארכיוני כסודי מטעמי פגיעה בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה ולהטיל הגבלות מיוחדות על העיון בחומר זה (להלן - הטלת חיסיון).
מפקיד המבקש הטלת חיסיון צריך לפנות לגנז שיפעיל התכנסה ועדת השרים שלוש פעמים 2018-2014 את סמכותו האמורה.
בשנים בלבד לשם דיון בהטלת חיסיון על חומר ארכיוני מעבר לתקופת ההגבלה על תיקים יחידים בלבד.
בביקורת עלה כי ברוב המקרים שבהם הוטל חיסיון על חומרים ארכיוניים בתום תקופת ההגבלה, הדבר נעשה ללא אישורה של ועדת השרים, בין היתר עקב קשיים בכינוסה.
להלן הפרטים: ליועץ המשפטי לממשלה בעניין חשיפת חומר ארכיוני כתב 2016 במכתב מספטמבר נסגרו בארכיון ]שבהן כיהן כגנז[ הגנז דאז כי "אפשר להעריך שבחמש שנים אלה המדינה וארכיון צה"ל אלפי תיקים או חלקי תיקים, מבלי שוועדת השרים אישרה.
לסיכום2007- הייתה ב2016 לפני]של ועדת השרים[ ההתכנסות הקודמת מן התיעוד שנבדק והוחלט על המשך סגירתו, נסגר ללא סמכות".
בארכיון צה"ל קיימים חומרים ארכיוניים שמעמדם הוגדר "חסוי ארכיון צה"ל: כתבה מנהלת ארכיון צה"ל לנציגי משרד מבקר המדינה 2018 מושהה".
בנובמבר כי ב"חסוי מושהה הכוונה לתיק שנבדק ע"י צוות החשיפה בארכיון צה"ל אך כמות היא ]בלתי מסווג[ העבודה שיש להשקיע בתיק על מנת להורידו לרמת בלמ"ס גדולה במיוחד".
מנהלת הארכיון הוסיפה כי "תיק חסוי מושהה לא נסגר סופית מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|337 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון מסרה מנהלת 2018 לעיון והוא ייבדק בשנית במידה ותהיה פנייה".
בדצמבר שנים מבדיקה קיימת", 5-הארכיון כי "בדיקה כזאת מתבצעת כעבור לא פחות מ וכי תיק עשוי להיות מוגדר "חסוי מושהה" גם אם תמה תקופת ההגבלה שלו.
כן בעקבות פניית [ מסרה כי "ההעלאה לוועדת השרים צריכה להיות רק תגובתית , אנחנו ]אזרח לפתוח לעיון חומר מוגבל, ולא באופן יזום בתום תקופת ההגבלה לא יכולים להעסיק את ועדת השרים".
מנהלת הארכיון ציינה כי בתקופת כהונתה כמנהלת הארכיון (כתשע שנים) עלו ארבעה נושאים לוועדת השרים, וכן ציינה כי ]העלאה תגובתית בלבד[ "ההחלטה לגבי אופן העלאת הנושאים לוועדת השרים התקבלה לפני שנים רבות.
במהלך תקופתי כמנהלת ארכיון צה"ל הנושא תוקף מספר פעמים ע"י הגורם המשפטי שלנו".
על טיוטת דוח הביקורת מסר ארכיון צה"ל כי קיימת איטיות 2019 בתגובתו מיוני ובעייתיות בכל הנוגע לממשק שבין ועדת השרים לבין הארכיון, וכי "תיקון טכני של הליקוי ללא פתרון אמיתי יהיה בבחינת צעד פרוצדורלי גרידא, שלא יתרום לשיפור או ייעול בהנגשת החומר הארכיוני לציבור".
על טיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון 2019 בתגובתו מיולי כי פרשנות נכונה לחוק הארכיונים היא כי "אין מקדישים תשומות כוח אדם לבדיקתו של מידע", אלא אם כן מוגשת בקשה לגילויו או על פי תיעדוף שיקבע הארכיון, וכי עמדה זו נוגעת "גם לשאלת העלאת התיקים לאישור ועדת השרים".
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי לפי נוסח החקיקה לא מדובר בפנייה תגובתית בלבד על בקשת מבקש, אלא על כל מפקיד שסבור שלא ניתן לחשוף חומרים בתום תקופת ההגבלה לפנות לגנז כדי שהלה יפנה לוועדת השרים.
משרד רה"ם הוסיף כי הנחיה כזאת תועבר למנהלת ארכיון צה"ל, וארכיון המדינה יפקח על ביצועה.
מהאמור עולה כי ארכיון צה"ל מטיל חיסיון על תיקים שלמים שתקופת ההגבלה שלהם תמה, בלי לבקש את אישורה של ועדת השרים, זאת בהתבסס על עמדת היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
הדבר לא מתיישב עם לשון החוק הקובעת את הצורך באישורה של ועדת השרים, והוא אף מנוגד לעמדותיהם של הגנז ושל משרד רה"ם בעניין זה.
ליועץ המשפטי לממשלה בעניין חשיפת 2016 במכתבו מספטמברארכיון המדינה: חומר ארכיוני ציין הגנז דאז כי קשה מאוד לכנס את ועדת השרים.
כתב הגנז דאז לעובדי הארכיון כי "סגירת חומר ארכיוני לאחר תום 2017 בדצמבר תקופת המגבלה.
מותרת רק באישור ועדת שרים מיוחדת לכך.
בדרך-כלל איננו 338 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מקפידים על ההוראות הללו, אף שזה החוק.
אני מציע שגם הלאה נתעלם כאשר תיק נחשף בחלקו; אני לוקח על עצמי את האחריות שלא העברתי שברירי תיקים לוועדת השרים.
אולם אינני מוכן לנהוג כך בתיקים מלאים".
ציין הגנז דאז כי "כולם יודעים 24 בנושא החשיפה הארכיונית2018 בדוח משנת מסר 2018 שהשרים לא ידונו" ולכן הפקידים הסמיכו עצמם לסגור תיקים.
ביולי הגנז למשרד מבקר המדינה כי "לוקח כשלוש שנים לכנס את הוועדה".
מהאמור עולה כי נוכח הקושי לכנס את ועדת השרים כנדרש בחוק, ארכיון המדינה מטיל חיסיון על חלקי תיקים שתקופת ההגבלה שלהם תמה, בלי לבקש את אישורה.
בעת חיקוקו של חוק הארכיונים עמדה לנגד עיניו של המחוקק זכות הציבור לעיין בחומרים הארכיוניים.
אולם, בביקורת נמצא כי חומרים ארכיוניים רבים שתמה תקופת הגבלתם אינם נחשפים לעיון הציבור, בין היתר בשל הקושי בכינוס ועדת השרים.
מסר סגן מזכיר הממשלה למשרד מבקר המדינה כי כינוס ועדת 2018 באוקטובר השרים מתעכב בגלל סדרי עדיפויות של השרים החברים בוועדה.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי קשה לכנס את 2019 בתגובתו מיולי ועדת השרים בתכיפות גבוהה מאוד, מכיוון שהשרים עסוקים בענייני משרדיהם.
משרד רה"ם הוסיף כי נוכח הקושי לכנס את הוועדה "במהלך כתיבת חוק הארכיונים החדש, שעליו עמלים בחודשים האחרונים בארכיון המדינה, יוצע מנגנון חלופי לוועדת השרים".
משרד מבקר המדינה ער לקשיים ביישום הוראות החוק, הן לגבי חשיפה יזומה בתום תקופת ההגבלה והן לגבי כינוסה של ועדת השרים לשם הטלת חיסיון.
מוצע כי הגנז, בשיתוף ארכיון צה"ל, משרד המשפטים, משרד רה"ם ומזכירות הממשלה, יפעלו על מנת למצוא פתרון למצב לא תקין זה לרבות גיבוש מנגנון חלופי והסדרתו.
18 -דו"ח הגנז על נושא החשיפה הארכיונית, ארכיון המדינה, מ 24 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|339 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשוןפיקוח הגנז על ארכיונים ציבוריים ופרטיים צוין כי 2017 משנת25בדוח סיכום סקר ארכיונים של הספרייה הלאומית של ישראל ארכיונים (ממלכתיים, ציבוריים ופרטיים), אולם 500-בסך הכול נספרו בארץ יותר מ .
כפי 26" ארכיונים, שחלקם קטנים מאוד800-"הערכות מצביעות על כך שבארץ יש כ שיתואר להלן, בחוק ובתקנות נקבעו דרכי הפיקוח של הגנז על ארכיונים אלו.
יצוין כי בארכיונים אלו מצויים גם חומרים מסווגים, דבר שמגביר את הנחיצות לפיקוח עליהם.
ארכיונים ציבוריים בחוק הארכיונים נקבע כי ארכיון ציבורי הוא "ארכיון שהוא בבעלותו או בהנהלתו של גוף שאין מטרתו הפקת רווחים, ואושר על ידי הממשלה, בהודעה שפורסמה ארכיונים שהמדינה הכירה בהם 22 ברשומות, כארכיון ציבורי".
בישראל יש כארכיונים ציבוריים, דוגמת ארכיון יד טבנקין וארכיון בית ברל.
בתקנות הארכיונים (תנאים לאישור ארכיונים ציבוריים והסדרים לניהולם), (להלן - תקנות הארכיונים הציבוריים) נקבעו כללים בעניין סדרי 1957-התשי"ח הניהול של הארכיונים הציבוריים ודרכי הפיקוח של הגנז עליהם.
בתקנות הארכיונים הציבוריים נקבע כי מנהל ארכיון ציבורי יערוך וישלח לגנז לפחות אחת לשנה דוח המכיל בין היתר פרטים על החומר הארכיוני שנרכש או שהתקבל על ידי הארכיון הציבורי ועל החומר הארכיוני שבוער בארכיון הציבורי או שנפגע בו ממועד מסירת הדוח האחרון, על שינויים בדרכי השמירה של החומר הארכיוני ועל פרסומים מטעם הארכיון הציבורי.
הגנז רשאי להיכנס לכל ארכיון ציבורי בכל זמן סביר כדי לברר אם קוימו תקנות אלה, ואם מצא שלא קוימו - עליו למסור על כך דוח לממשלה.
לאחר קבלת הדוח רשאית הממשלה לבטל את אישור הארכיון כארכיון ציבורי.
בעניין זה יצוין כי ארכיונים ציבוריים זכאים לפטור מתשלום ארנונה, ואחד הטעמים לכך הוא העומס המוטל עליהם, הבא לידי ביטוי .
27בין היתר בחובה להגיש את הדוח האמור לגנז בכל שנה הגוף הלאומי מטעם מדינת ישראל המופקד על האוצרות המודפסים של מדינת ישראל ושל תרבות העם 25 .
הספרייה הלאומית של ישראל פועלת על פי חוק הספרייה הלאומית, התשס"ח , עמ' 2017 הספרייה הלאומית, "דו"ח סיכום סקר ארכיונים, פרויקט 'אז' - רשת ארכיוני ישראל", אוקטובר 26 .
15 מדברי ההסבר להצעת החוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה 27 .
)2074/19 /, פורסם באתר המרשתת של נבו (פ 2014-לארכיון ציבורי), התשע"ד 340 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת נמצא כי זה שנים לא הגישו מנהלי הארכיונים הציבוריים דוחות שנתיים לגנזי המדינה, כפי שנקבע בתקנות הארכיונים הציבוריים.
אשר לגנזים, הם לא דרשו את קבלתם של דוחות אלו וממילא גם לא דיווחו לממשלה על שדוחות כאלה לא התקבלו.
מנהל ארכיון בית ברל, מנהל ארכיון יד טבנקין ומנהל ארכיון יד יערי מסרו למשרד מבקר המדינה כי מזה שנים הם אינם מגישים דוחות שכן הם אינם מתבקשים לעשות כן.
2018 היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט כי גנזי המדינה לא דרשו דיווחים אלה בשנים האחרונות משיקולים הנוגעים לסדרי עדיפויות ולמשאבים.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה כי 2019 בתגובתו מיולי הגנז הקודם אכן לא פיקח על פעילות הארכיונים הציבוריים, אולם לאחרונה ביקשה מכל מנהלי הארכיונים הציבוריים למסור דוחות פעילות שנתיים.
28סגנית הגנז ארכיונים פרטיים חומרים ארכיוניים מצויים גם בידי אנשים פרטיים (ארכיונים פרטיים).
בחוק הארכיונים נקבע כי "הגנז ינהל פנקס חומר ארכיוני הנמצא בידי בעלים פרטיים (להלן - הפנקס)".
עוד נקבע בחוק הארכיונים כי "בפנקס יירשם חומר ארכיוני בעל ערך, כפי שייקבע על ידי הגנז, הנמצא בבעלותם או בהחזקתם של אנשים ומוסדות פרטיים ואינו מופקד בארכיון ציבורי".
כן נקבע בחוק כי "הרישום ייעשה על יסוד הצהרת הבעלים של החומר הארכיוני, או של המחזיק בו, או על יסוד .
נוסף על כך נקבע בחוק כי "הגנז רשאי 29"ידיעה שהגיעה לגנז על מציאות החומר .
30"לדרוש מכל אדם ידיעות על חומר ארכיוני הנמצא בבעלותו או בהחזקתו 2018 היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט כי הגנז אינו מנהל פנקס לגבי ארכיונים פרטיים ואינו עוקב אחר הנעשה בהם.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי עד כה לא ניהל ארכיון המדינה רישום כזה משום שאופן הרישום הקבוע בחוק אינו ישים.
עוד מסר משרד רה"ם כי "לגנז ידיעות בודדות על חומר ארכיוני כזה.
בחוק הארכיונים החדש נציע לבטל חובת ניהול פנקס זה".
מונתה אותה סגנית לגנזת.
2019 כאמור, ביולי 28 .
8 חוק הארכיונים, סעיף 29 .
9 שם, סעיף 30 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|341 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון משרד מבקר המדינה מציין כי על הגנז להקפיד על קבלת דוחות שנתיים כנדרש שכן בארכיונים אלו קיימים חומרים מסווגים שעלולה להיות לחשיפתם השפעה על ביטחון המדינה.
נוסף לכך, במסגרת גיבוש הצעת חוק הארכיונים החדש, מוצע לבחון את מתכונת הדיווח הנדרשת מארכיונים ציבוריים ואת דרכי קבלת המידע מארכיונים פרטיים - ובפרט בכל הנוגע לחומרים מסווגים.
חומרים ארכיוניים מסווגים המצויים בארכיונים ציבוריים ופרטיים ) לחוק הארכיונים, יכולים להימצא בארכיונים ציבוריים ופרטיים, 2(1 על פי סעיף חומרים ארכיוניים "שיש בהם ענין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה, או שהם קשורים לזכרם או לפעולתם של אנשי שם".
יש לציין כי חוק הארכיונים אינו קובע מגבלת סיווג בנוגע לחומרים שארכיון ציבורי או פרטי רשאי להחזיק.
כעולה ממסמכי המלמ"ב, חומרים ארכיוניים, ובהם חומרים מסווגים, נמצאים (על פעילות המלמ"ב בארכיונים ציבוריים ופרטיים בארכיונים ציבוריים ופרטיים .
ראו בהרחבה בפרק בנושא "פעילות של המלמ"ב בארכיונים") הארכיונים הציבוריים והפרטיים אינם מנויים בתוספות לחוק להסדרת הביטחון, ולפיכך אינם מחויבים לנהוג לפי כללי שב"כ לאבטחת מידע בעניין אופן הטיפול במידע המסווג שברשותם וקביעת האנשים המורשים להיחשף לו (התאמה ביטחונית).
זאת, אף שיש בהם חומרים מסווגים.
להלן דוגמאות: ארכיון בית ברל (ארכיון ציבורי): בארכיון נמצאו חומרים מסווגים רבים, ואלו מסר משרד רה"ם 2002 סומנו כמוגבלים לעיון הציבור.
מנהל הארכיון ציין כי בשנת לארכיון הוראות בעניין סדרי האבטחה של חומר מסווג המוחזק בו.
ביקור בארכיון בית ברל ומצא אי התאמות בין 2018 צוות הביקורת ערך באוגוסט ההוראות שמסר משרד רה"ם לבין סדרי הביטחון במקום.
מנהל הארכיון ציין כי חלק מההנחיות לא בוצעו בשל שיקולי בטיחות.
כתב מנהל ארכיון בית ברל למשרד מבקר המדינה כי לעובדי הארכיון 2018 בדצמבר ולו עצמו לא נקבע סיווג ביטחוני, אף על פי שהם נחשפים לחומרים מסווגים.
342 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת כתב היועץ המשפטי לקרן ברל2019 בתגובתו מאפריל כצנלסון כי "כלל המסמכים המסווגים.
אינם ניתנים לגישה על ידי אף אחד למעט מנהל הארכיון".
נציגי משרד מבקר המדינה ביקרו בארכיון זה ארכיון יד יערי (ארכיון ציבורי): ומצאו כי חומרים מסווגים מוחזקים באולם נעול ובו חדר כספת 2018 באוגוסט על ממצאי דוח הביקורת כתב מנהל הארכיון 2019 שדלתו פתוחה.
בתגובתו מאפריל למשרד מבקר המדינה כי בחדר הכספת נמצאים חומרים חסויים מסיבות רבות, לאו דווקא ביטחוניות, וכי צוות הארכיון מטפל בהם על פי "השכל הישר" וזאת "הן מפני שאנחנו בעלי מקצוע שהוכשרנו לכך ומנוסים בזאת.
והן מפני שכך מסמיך אותנו החוק".
עוד כתב מנהל הארכיון כי "חומרים מסווגים מהווים חלק זעיר שהוויכוח על חשיפתם 1948 מפריטי ארכיון יד יערי, ורובם ככולם חומרים משנת נמשך ויימשך".
עוד הוסיף כי "צוות הארכיון עבר הכשרה מקצועית ובקי עקב כך בחובותיו בנוגע למסמכים הקשורים לביטחון המדינה".
עם זאת ציין המנהל שהוא עצמו לא עבר תהליך של סיווג ביטחוני.
2016 בארכיון נמצאו בשנתארכיון יד טבנקין (ארכיון ציבורי): על טיוטת דוח הביקורת כתב מנהל הארכיון למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי בעניין החומרים המסווגים "מתקיים קשר מקצועי רציף עם נציגי המלמ"ב, הבודקים את תיקי הארכיון, והמלצותיהם מבוצעות על ידי צוות הארכיון".
ארכיון המכון למחקר ע"ש הרי ס.
טרומן למען קידום השלום (ארכיון פרטי): בארכיון נמצאו תיקים מסווגים ורגישים מהארכיון הפרטי של אבא אבן, ואלו סומנו על טיוטת דוח הביקורת מסר 2019 כמוגבלים לעיון הציבור.
בתגובתו מאפריל המנהל בפועל של הארכיון כי לדעתו, המסמכים המופקדים במכון מאובטחים כראוי - הם נמצאים בחדר נעול היטב, שאין אליו גישה חופשית, והוא מוגן באמצעות מערכת אזעקה.
במסמכי המלמ"ב נכתב שבארכיון בחוות הארכיון בחוות השקמים (ארכיון פרטי): השקמים קיימים חומרים מסווגים.
על טיוטת הדוח כתב בעל הארכיון למשרד מבקר המדינה כי 2019 בתגובתו מאפריל רובו הגדול של החומר כבר הועבר לארכיון המדינה.
חומרים המצויים אצל בתו של בכיר לשעבר במערכת הביטחון (ארכיון פרטי): משנפטר אותו בכיר, הועברו חומרים שהיו מצויים אצלו אל בתו.
במסמכי המלמ"ב נכתב כי החומרים "לא נבדקו בשל חילוקי דעות של מלמ"ב עם הבת לגבי עתיד .
מתקופת ]מסמכים מסווגים [ המסמכים.
להערכת צוות החשיפה יש בחומר בתפקיד".
]של הבכיר[ כהונתו מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|343 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון על טיוטת דוח הביקורת מסרה בתו של אותו בכיר כי "לא2019 בתגובתה מאפריל זכורה לי כל פנייה רשמית בכתב, מיחידה כלשהי במשרד הביטחון לגבי בקשה לבדוק חומרים כלשהם אשר קשורים לתקופת כהונתו של אבי".
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי חוק הארכיונים 2019 בתגובתו מיולי כלל אינו מתייחס לחומרים מסווגים ואינו קובע מה רשאי או אינו רשאי ארכיון ציבורי או פרטי להחזיק, וכי חוק העונשין ותקנות שירות המדינה מסדירים הוצאת מסמכים ממשמורת המדינה.
עוד מסר משרד רה"ם כי חומר ארכיוני ממלכתי, ובכללו חומר מסווג, אינו אמור כלל להגיע לארכיונים ציבוריים או פרטיים, וכי ארכיון המדינה פועל בימים אלו להשבת חומרים ממלכתיים שנמצאים בידיים פרטיות.
על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי מידע מסווג אינו יכול 2019 בתגובתו מיולי להיות מוחזק על ידי גורמים שאינם מורשים לכך, וכי השירות "יפעל בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלוונטיים לבחינת דרכי הטיפול והאכיפה בנוגע להחזקת מידע מסווג על ידי גורמים שאינם מורשים".
עוד מסר שב"כ כי הוא אינו מוגדר כ"קצין מוסמך" בנוגע לארכיונים ציבוריים ופרטיים בהתאם לחוק להסדרת הביטחון ולכן, אם יוחלט להתיר לארכיונים שאינם חלק מארכיון המדינה להחזיק במידע מסווג, יש לפעול להסדרה חוקית שתאפשר להנחות ארכיונים אלו בהיבטי אבטחת מידע ובעניין ביצוע התאמה ביטחונית.
על טיוטת דוח הביקורת מסר המלמ"ב כי חומרים מסווגים 2019 בתגובתו מיוני אינם יכולים להיות בידיים פרטיות וכי גורם פרטי המחזיק בהם עובר על חוקי המדינה בעניין החזקת חומרים מסווגים על ידי גורם שאינו מורשה.
על טיוטת דוח הביקורת מסר המשרד לביטחון הפנים כי הוא 2019 בתגובתו מיולי רואה חשיבות רבה בהסדרת נושא השמירה על חומרים ארכיוניים מסווגים.
344 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה חוק הארכיונים ותקנותיו אינם מסייגים החזקת חומרים ארכיוניים מסווגים בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ובפועל, חומרים מסווגים נמצאים באותם ארכיונים.
מכיוון שהחוק להסדרת הביטחון אינו חל על ארכיונים אלה, הם פועלים בעניין אבטחתם - אבטחה פיזית, אבטחת מידע ומתן הרשאות הגישה לחומר - ללא הנחיה של גורם ממלכתי מוסמך.
עקב כך החומרים המסווגים שבהם נגישים לגורמים בלתי מוסמכים ועלולים אף להיות נגישים לגורמים עוינים.
משמעות הדבר היא שמידע מסווג, שהושקעו מאמצים בהסתרתו, עלול להגיע לידי האויב ובכך לסכן את ביטחון המדינה.
יודגש כי גודל הסיכון הנובע ממצב זה אינו ידוע, משום שכאמור, לפני הגנז אין תמונת מצב מלאה לגבי כלל החומרים הארכיוניים, לרבות חומרים מסווגים, המצויים בארכיונים אלה.
מן האמור עולה כי המצב הנוכחי טומן בחובו סיכון ממשי לחשיפת מידע מסווג.
על שב"כ - האחראי לשמירת הסוד במדינה - להוביל עבודת מטה בסוגיית הימצאות חומרים ארכיוניים מסווגים, לרבות של מוסדות המדינה, בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ולקבוע דרך פעולה לטיפול בבעיה זו.
על עבודת המטה להיעשות בשיתוף המשרד לביטחון הפנים, האחראי על החוק להסדרת הביטחון, וכן בשיתוף הגנז, המלמ"ב, היועץ המשפטי לממשלה והגורמים המשפטיים הרלוונטיים.
פעילות של המלמ"ב בארכיונים סמכות המלמ"ב לפעול בארכיונים ציבוריים ופרטיים כאמור, הגם שחומרים מסווגים מופקדים בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ארכיונים אלו אינם מנויים בתוספות לחוק להסדרת הביטחון, והוא אינו חל עליהם.
משמעות הדבר היא שאין גורם המוסמך על פי חוק להנחות גופים אלה בנוגע לאבטחה פיזית של החומרים המסווגים ולאבטחת המידע המצוי בהם.
בביקורת נמצא שבפועל המלמ"ב מבצע "בהרשאת גנז המדינה בעבר, פעילות אל מול ארכיונים ציבוריים ]מסווגים[ וגם אל מול ארכיונים פרטיים וזאת משום הצורך להבטיח כי מסמכים לא יזלגו החוצה".
צוותים של המלמ"ב שפעלו בארכיונים איתרו חומרים מסווגים רבים.
יצוין כי המלמ"ב הוא גוף הפועל מתוקף החוק להסדרת הביטחון והוא הן הממונה על הביטחון במשרד הביטחון והן הקצין המוסמך של משרד הביטחון ושל "מפעלי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|345 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון .
המלמ"ב פועל בגופים אלה 31מערכת הביטחון", כפי שהגדיר בצו שר הביטחון על פי האחריות המוטלת עליו בנוגע להנחיית פעולות האבטחה הפיזית ואבטחת המידע, כולל הטיפול במניעת חשיפתם של מסמכים מסווגים.
יוצא אפוא שפעילות המלמ"ב בארכיונים הציבוריים והפרטיים למניעת חשיפת מידע שעלול לפגוע בביטחון המדינה מתבצעת מתוקף הרשאה של גנזי המדינה לשעבר ובהסכמה של מנהלי הארכיונים, אך אינה מוסדרת בחקיקה.
כתב הגנז דאז למנהלי ארכיונים כי צוותי המלמ"ב פועלים "מטעמי 2010 בפברואר ובתיאום איתי" לבדיקת חומרים בארכיונים של "מוסדות וגופים ציבוריים".
מטרת הבדיקה הייתה "למנוע חשיפה של מידע העשוי לפגוע בביטחון המדינה או בקשרי החוץ שלה ולייעץ למנהלי הארכיונים לגבי אפשרותם לחשוף מידע היסטורי על פעילות גופי הממשל בישראל ובמערכת הביטחון".
גם הגנז שכיהן בתקופת הביקורת הוציא מכתבים דומים.
"החתימו אותי על מכתב 2011 כתב גנז המדינה דאז כי בקיץ 2017 בנובמבר ", מאחר "שזה נוהל קיים, ושכך ]לפעול בארכיונים[ שמסמיך את אנשי המלמ"ב נהג קודמי".
הגנז דאז ציין כי כמה שנים לאחר מכן גילה כי החתימה על ייפוי הכוח לא הייתה בסמכותו.
היועצת המשפטית של ארכיון המדינה כתבה למשרד מבקר כי לא ידוע לה שלמלמ"ב יש סמכות לפקח על חשיפת 2018 המדינה בספטמבר מסמכים בארכיונים, וכי למיטב ידיעתה בעבר היו גנזים שהסמיכו את המלמ"ב לכך, אבל ללא בסיס חוקי ברור.
הנחה רה"ם את ראש המל"ל לקדם הסדרה של סמכויות המלמ"ב 2018 באוגוסט לגבי הטיפול במניעת חשיפתם של חומרים מסווגים המצויים בארכיונים הציבוריים צוין לפני רה"ם כי פעילות המלמ"ב 2018 והפרטיים.
בדיון שהתקיים בנובמבר "מבוצעת מתוך רצונם הטוב של מנהלי הארכיונים ולא מתוך סמכות ישירה מכוח החוק אלא בדרך עקיפה, מכוח סמכות הגנז על הארכיונים הציבוריים.
יש צורך לתת מענה חוקי למלמ"ב, כמו גם לשאר הגופים המנחים בחוק להסדרת הביטחון לעניין אבטחת מידע לפעול ע"מ להבטיח כי סודות המדינה עליהם הם אמונים ישמרו".
]י[ דיון במל"ל בנושא "חוק הארכיונים - סמכויות2019 בעקבות זאת התקיים בינואר מלמ"ב".
בדיון סוכם כי משרד הביטחון יגיש בכתב "מיפוי של כלל הדרכים האפשריות למתן סמכות הנחיה ואכיפה למלמ"ב בהקשר של מסמכים מסווגים.
המצויים בארכיונים השונים".
21 החוק להסדרת הביטחון, סעיף 31 346 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם המל"ל כי2019 בתגובתו מיולי מדובר בנושא מורכב ששנים רבות לא נמצא הסדר מיטבי עבורו, ולכן גם עבודת המטה בעניינו נמשכת זמן רב.
משרד רה"ם הוסיף כי המל"ל ימשיך לפעול לשם יישום הנחיית רה"ם בהקדם האפשרי ויבצע עבודת מטה שתסדיר את האחריות לטיפול בחומרים המסווגים שבארכיונים הציבוריים והפרטיים.
עם זאת, קידום הנושא תלוי גם בגורמים אחרים, שצריכים לשם כך לבצע עבודת מטה מורכבת.
עוד מסר משרד רה"ם בתגובתו, בשם ארכיון המדינה, כי חוק הארכיונים מסמיך את הגנז לדרוש מכל אדם למסור לו ידיעות על חומר ארכיוני הנמצא בהחזקתו.
כמו כן נמסר כי בסמכות הגנז להעתיק חומר זה בהסכמת בעלי החומר הארכיוני וכי הוא האציל סמכותו זו לנציגי המלמ"ב.
על טיוטת דוח הביקורת מסר היועץ המשפטי למערכת 2019 בתגובתו מיולי לחוק הארכיונים (דרישת מידע על ידי הגנז מכל אדם), סעיף 9 הביטחון כי סעיף לחוק העונשין (איסור החזקת ידיעה סודית ללא הרשאה), והסמכתו של 113 המלמ"ב לשמירת הסוד במערכת הביטחון - החיבור של כל אלה מאפשר להסמיך את המלמ"ב לפעול מול ארכיונים פרטיים, כל עוד הדבר נעשה בהסכמתם.
על בסיס זה הושתתה ההסמכה שניתנה מהגנז ואשר נבחנה משפטית טרם ניתנה.
עוד הוסיף היועץ המשפטי, כי "אין בכך כדי לייתר את העבודה שהוטלה על המל"ל לקידום של הסדר חדש ומשופר לעניין זה".
על טיוטת דוח הביקורת מסר המלמ"ב כי ללא פעילותו 2019 בתגובתו מיוני בארכיונים היה נגרם נזק ממשי לביטחון המדינה, וכי הוא פועל בארכיונים בתיאום מלא עם גנזי המדינה.
עם זאת, מקובל על המלמ"ב כי נדרש להסדיר באופן מלא את סמכויותיו לפעול בארכיונים ציבוריים וארכיונים פרטיים.
על טיוטת דוח הביקורת מסר אגף המודיעין בצה"ל כי הוא 2019 בתגובתו מיוני תומך בהסדרת סמכויות מלמ"ב בעניין זה, וכי כל עוד סמכויות המלמ"ב לא יוסדרו הדבר יפגע בסוד הצה"לי.
מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|347 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעילות של המלמ"ב למניעת דליפתם של חומרים מסווגים המצויים בארכיונים השונים, ובייחוד בארכיונים הציבוריים ובארכיונים הפרטיים, נוכח מציאות שבה אין גורם מקצועי המוסמך על פי חוק לעשות כן.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי הסמכות לבצע פעילות זו אינה מוסדרת בחוק, והפעולות שהמלמ"ב מבצע להקטנת הסיכון לדליפת מידע מסווג תלויות בהסמכת הגנז ובהסכמתם של מנהלי הארכיונים.
על המל"ל, בשיתוף גורמים רלוונטיים אחרים, להוסיף ולפעול לקידום הסדרת האחריות לטיפול בכלל החומרים המסווגים שבארכיונים הציבוריים והפרטיים, בכל רמות הסיווג.
הטלת חיסיון על מסמכים ארכיוניים ללא הגבלת זמן בחוק הארכיונים נקבע כי "כל אדם רשאי לעיין בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, אך אפשר להגביל זכות זו בתקנות".
תקנות העיון מגבילות את העיון במסמכים שנה.
תקנות אלו 90-ארכיוניים מסוגים שונים לתקופות קצובות של לא יותר מ חלות על ארכיון המדינה ושלוחותיו.
לגבי ארכיונים ציבוריים - אומנם תקנות העיון אינן חלות עליהם, ואולם בתקנות הארכיונים הציבוריים נקבע כי תנאי לאישורו של ארכיון כציבורי הוא בין היתר שבתקנון שלו יפורטו התנאים שלפיהם תותר בתקנות [ גישת הציבור לחומר הארכיוני "שהם לדעת הגנז דומים לתנאים שנקבעו ".
]העיון בביקורת עלה כי בארכיון בן-גוריון (המהווה חלק מארכיון המדינה) נמצאים תיקים שעליהם כתב צוות המלמ"ב כי הם סגורים לעיון לתמיד.
עוד עלה, כי בארכיון יד יערי (ארכיון ציבורי) קיימים תיקים המכילים חומרים ארכיוניים שעל חלקם כתב המלמ"ב "סגור", ללא ציון תאריך יעד לפתיחה או לבדיקה מחדש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין כל הוראת חוק המאפשרת להטיל חיסיון ללא הגבלת זמן על חומרים ארכיוניים, ולכן סגירתם כאמור על ידי המלמ"ב אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החקיקה.
348 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינהמעורבות הצנזורה בארכיון המדינה ובשלוחותיו כאמור, על פי תקנות העיון, חומר שהעיון בו הוגבל יועמד לעיון הציבור לאחר בדיקה (תהליך החשיפה).
מחלקת החשיפה שבארכיון המדינה היא שחושפת את החומר הארכיוני על פי הקריטריונים שקבעה ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג.
עיקרם של קריטריונים אלו הוא אי- חשיפת חומר שידיעתו עלולה לגרום נזק לביטחון המדינה, ליחסי החוץ שלה או לצנעת הפרט.
כאשר מסתיים תהליך החשיפה מועלים החומרים הארכיוניים שנחשפו לאתר המרשתת של הארכיון.
כיום, העיון במסמכים נעשה על פי רוב באתר המרשתת של הארכיון, ואילו .
לצוות הביקורת נמסר כי ממוצע 32בעבר הוא נעשה באולמות הקריאה שבארכיון המשתמשים (אנשים שנכנסו למערכת) החודשי באתר ארכיון המדינה בחודשים משתמשים.
27,637- היה כ2019 ינואר-אוקטובר בעניין זה יצוין כי לצנזורה יש סמכות לאסור פרסום של מידע העלול לפגוע בביטחון (להלן - תקנות ההגנה).
1945 ,)המדינה, וזאת מכוח תקנות ההגנה (שעת-חירום , ולפיהם הצנזור רשאי 33בבג"ץ שניצרהקריטריונים שלפיהם פועלת הצנזורה נקבעו לאסור פרסום רק אם הדבר יגרום בוודאות קרובה לפגיעה ממשית בביטחון המדינה.
היעדר אחידות בפעילות הצנזורה מול ארכיון המדינה ומול שלוחותיו הצנזורה בודקת חומרים ארכיוניים שמצויים בארכיון המדינה טרם העלאתם לאתר המרשתת של הארכיון.
זאת, כיוון שהיא רואה בהעלאה כאמור פרסום.
לעומת זאת, הצנזורה אינה בודקת חומרים לפני העלאתם לאתרי המרשתת של שלוחותיו של ארכיון המדינה (הן ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה והן שלוחות של ארכיון המדינה בגופים הביטחוניים).