HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שאר המקרים (כ-40% ) הסתיימו בהתייעצות של הפונים עם גורמי המקצוע במרכזי ההגנה, ללא חקירה ובלי שנפתח הליך פלילי.
להלן בתרשים 3 :תהליך העבודה במרכז הגנה 108 |דוח שנתי 69ב .
תרשים 3 : תהליך העבודה במרכז הגנה היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |109 .
בעלי תפקידים במרכז הגנה .
כאמור, הוטל על המשרדים השותפים להקצות משאבים לתפעולם של שמונה מרכזי ההגנה, לרבות הקצאת תקנים כדלקמן: משרד הרווחה - עו"ס ח"ן, שהוא עובד רשות מקומית וחוקר ילדים; המשרד לביטחון הפנים - שוטר חוקר נוער; משרד הבריאות - רופא ילדים מומחה.
בכל מרכז הגנה מועסקים עו"ס ח"ן; חוקר נוער לקטינים בני 14 - 18 - שהוא שוטר; וחוקר לקטינים עד גיל 14 שהואעובד סוציאלי , שמונה בידי שר המשפטים (להלן - חוקר ילדים)30 העובד בשירות לחקירות ילדים וחקירות מיוחדות הכפוף לאגף לשירותי תקון ונוער מנותק שבמשרד הרווחה (להלן - שירות חקירות ילדים).
בהתאם למתווה שקבע משרד הרווחה, העמותה אחראית להעסקת מנהל, אם בית ומזכירה, ולהעסקת רופא.
הגורמים המקצועיים במרכזי ההגנה כפופים מקצועית לגופים המעסיקים אותם וארגונית למנהלי המרכזים31.
" :לפי משרד הרווחהעיקר חשיבותו של מרכז ההגנה ה וא בעבודה של הצוות העובד באופן קבוע ויוצר אמון, מפתח שיח מקצועי ושפה מקצועית משותפת".
מיום הקמתם של מרכזי ההגנה היה הרכב הצוותים הרב-מקצועיים בהם קבוע, פרט לחוקרי הילדים.
חוקרי ילדים במרכזי הגנה .
החוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), התשט"ו-1955, קובע את סדריהן של חקירות ילדים בעבירות המנויות בו והעדתם בבתי משפט.
לפי החוק, חוקר ילדים נדרש לתעד חקירת ילד הנעשית על ידו, במלואה32.
בתום החקירה חוקר הילדים מעביר למשטרה את סיכום עדות ו של הילד, התרשמויותיו הוא ומסקנותיו , לרבות הערכה מקצועית על מהימנותה של עדות הקטין.
חוקר הילדים מוסמך להרשות או לא להרשות עדות של הקטין בבית המשפט.
חשיבות עבודתו של חוקר הילדים והרגישות הרבה הכרוכה בה תוארו על ידי בית המשפט העליון: "המציאות המשפטית, שתוארה לעיל, שמשמעותה היא לעיתים קושי לרדת לחקר האמת כשהילד לא מעיד בבית המשפט, מטילה אחריות כבדה על חוקר ילדים שמחליט שלא ניתן לחקור את הילד בבית המשפט וכי יש להסתפק בעדות שנגבתה על -ידו.
עליו לנהל את החקירה באופן מקצועי וממצה וליתן את דעתו על כך שעורכי הדין ובית המשפט לא יוכלו לחקור את הילד.
חוקר הילדים הוא זרועו הארוכה של בית המשפט.
הוא נדרש לחקור ולדרוש באופן שייתן מענה לא רק להצגת העובדות המפלילות, אלא גם לקשיים שההגנה יכולה להעלות.
על חוקר הילדים לעמת את הקטין .
30 לאחר הכשרה מתאימה לתפקיד ולפי המלצה של ועדה מייעצת למינוי חוקרי ילדים, בהתאם לחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים ), התשט"ו-1955.
31 ראו פירוט נוסף בדוח מבקר המדינה משנת 2015 'עמ1150.
32 בהתאם לחוק התיעוד יעשה באמצעות וידאו, אם אין אפשרות סבירה לתיעוד באמצעות וידאו תערך הקלטה קולית ואם אין אפשרות לתיעוד בהקלטה קולית יעשה תיעוד בכתב.
התמודדות זו היא בעלת חשיבות רבה בניסיון להגיע לחקר האמת"33.
עד יולי201834 כלל שירות חקירות ילדים במשרד הרווחה: מנהל שירות, מפקח ארצי וחמישה חוקרים מחוזיים, שניהלו את השירות במחוזות תל אביב, מרכז, צפון, ירושלים ודרום.
בכל מחוז היו שני מדריכי צוותים (להלן - מדר"צים), שהנחו את חוקרי הילדים, הכפופים להם.
חקירות ילדים מבוצעות בעיקר במסגרות החינוך, במתקנים של משרד הרווחה, במרכזי ההגנה ובתחנות המשטרה.
בדיקתו של משרד מבקר המדינה העלתה כי למרות החלטת הממשלה ולפיה היה על משרד הרווחה להקצות לכל מרכז הגנה תקן של חוקר ילדים, ולמרות תפקידם המרכזי וחשיבותם של חוקרי הילדים במרכזי ההגנה, עד יולי 2018 היה חוקר ילדים קבוע רק בשלושה מרכזי הגנה - ירושלים, באר שבע ותל השומר; חמשת האחרים נעזרו בחוקרים מחוזיים שהקצו חוקרי ילדים מתחלפים לחקירות ולכתיבת חוות דעת לפי הצורך ולפי זמינות החוקרים, והם לא היו חלק מצוות המרכז.
משרד מבקר המדינה בחן את הנתונים על מספרן של חקירות הילדים במרכזי הגנה מינואר 2017 עד תחילת אוגוסט2018 (להלן- התקופה הנבדקת), כפי שנמסרו ממשרד הרווחה.
בתקופה זו בוצעו בכל מרכזי ההגנה 2,476 חקירות ילדים.
בתרשים 4 מובאת התפלגות מספר חקירות הילדים בשישה מרכזים בתקופה הנבדקת35.
33 ע"פ6304/11 מדינת ישראל נ' פלוני , פסקה 28 לפסק דינו של השופטסולברג (פורסם במאגרים משפטיים, 20.
הכניס משרד הרווחה שינוי במבנה הארגוני, ראו פירוט בהמשך 35 מרכזי הגנה צפת ונתניה הוקמו ב-2017 , זה במאי וזה ביוני .
בצפת בוצעו בתקופה זו83 חקירות ובנתניה 174 .
חקירות היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |111 .
תרשים4 : חקירות ילדים לפי מרכזי הגנה, ינואר 2017 עד אוגוסט 2018 .
מקור: נתוני משרד הרווחה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
התרשים מלמד כי במרכזי ההגנה שלא היה בהם חוקר ילדים קבוע, מספר חקירות הילדים בתקופה הנבדקת קטן משמעותית ממספרן בשלושת המרכזים שהיה בהם חוקר ילדים קבוע - ירושלים, תל השומר ובאר שבע.
לדוגמה, מספר חקירות הילדים במרכז הגנה חיפה היה כשני שלישים ממספר החקירות במרכז הגנה באר שבע וכמחצית ממספר החקירות במרכז הגנה תל השומר.
לפי נתוני משרד הרווחה, בתקופה הנבדקת ביצע השירות לחקירות ילדים כ-16,200 ,חקירות2,476 בלבד (כ-15% ) במרכזיהגנה.
כ-1,350 חקירות36 בוצעו במשרדי חקירות ילדים או במשרדי האגף לשירותים אישיים וחברתיים במשרד הרווחה; יותר ממחצית החקירות שלא בוצעו במרכזי הגנה, בוצעו בערים שיש בהן או בקרבתן37 .
מרכז הגנה המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת המשטרה) כי עקב אי -הצבתם של חוקרי ילדים קבועים במרכזים, המשטרה לא הפנתה מקרים ישירות למרכזים אלא לחוקרי הילדים המחוזיים וכי בעבר היא התריעה על מדיניות זו של משרד הרווחה, אשר פגעה בקטינים וחטאה למטרה שלשמה הוקמו המרכזים.
עוד הוסיפה המשטרה כי ביצוע החקירות במרכזי ההגנה מאפשר פעילות אפקטיבית יותר להשגת ראיות שיאפשרו הגשת כתב אישום במקרים המתאימים.
משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 (להלן- תשובת משרד המשפטים) כי היעדרו של חוקר ילדים קבוע במרכז הגנה מהווה "פגיעה .
36 חקירות אלה בוצעו בשעות שמרכזי ההגנה היו פתוחים והיה אפשר לשלוח את החקירות אליהם.
ק"מ 112 |דוח שנתי 69ב .
בפעילות מרכזי ההגנה ובשיבוש של עבודת המרכזים.
העובדה שאין איוש מלא של הצוות במרכז ההגנה, פוגעת בטיב העבודה ובשירות שניתן בו, ומביאה לכך שמקרים רבים מטופלים מחוץ למרכזי ההגנה".
מתשובותיהם של משרד המשפטים והמשטרה עולה כי בשל העדרם של חוקרי ילדים מהמרכזים לא הופנו מקרים לטיפול במרכזי הגנה.
יוצא אפוא שאי-הצבתו של חוקר ילדים קבוע בכל המרכזים הובילה לצמצום מספר י החקירות שבוצעו באותם מרכזים ובכך נפגעו תפוקתם ויעילותם של מרכזי ההגנה אלה.
עבודתם של בעלי התפקידים במרכזי ההגנה מתבססת על עבודה בצוות.
ממסמכים מקצועיים של גורמים בכירים במשרד הרווחה, במשטרה ובפרקליטות, עולה כי מרכזים שלא היו בהם חוקרי ילדים קבועים התקשו בטיפול מותאם לילדים.
חקירות נדרשות התעכבו עד להגעת חוקרי ילדים למרכזים, וחוקרי הילדים לא נכחו בכל ישיבות הצוות שנדונו בהן המקרים שהובאו לטיפול.
באותם מרכזים שררו מתחים בין בעלי התפקידים, והתגלעו מחלוקות שהתאפיינו בחוסר אמון, בחשדנות ובהאשמות הדדיות.
אווירת העבודה במרכזים אלה הייתה קשה, לחוצה ובלתי עניינית ולוותה בחוסר הערכה וכבוד, ו השפעות היחסים הללו היו קשות וחמורות על השירות שניתן לילדים, על תפקוד המרכזים ועל יכולתם לספק טיפול מיטבי לנפגעים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 (להלן - תשובת משרד הרווחה) כי "חוקרי הילדים שהגיעו למרכזי ההגנה לקחו חלק בדיונים המקצועיים לפני ואחרי החקירות יחד עם צוות מרכז ההגנה כולו.
המענה שקיבלו הילדים ומשפחותיהם בהיבט החקירתי ובכל היבט אחר היה מיטבי ומקצועי ".
עוד צוין כי "יחסי הצוות הבין -מקצועי במרכז ההגנה אינם אמורים להשפיע כלל על השירות אותו מקבל הילד הנחקר ומשפחתו.
ואין להם השפעה על ההחלטות המקצועיות ו/או על איכות הטיפול בתיקי החקירה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי טענתו שהמענה שניתן הינו מיטבי אינה מתיישבת עם דבריהם של בעלי תפקידים בכירים במשרד הרווחה כפי שהובאו במסמכים מקצועיים, דברים המצביעים על זיקה בין העדר חוקר ילדים קבוע במרכזים ויחסים עכורים בצוותים ובין השירות הניתן לקטינים הנפגעים ובני משפחותיהם.
לכן, על משרד הרווחה לפעול להסדרתם של יחסי העבודה ולוודא כי ישנו שיתוף פעולה בין כל הגורמים במרכזים.
בתחילת ינואר 2018 פרסם מנכ"ל משרד הרווחה מר אביגדור קפלן נוהל להפעלת צוות של מרכז הגנה, ולפיו בכל המרכזים לא תהיה נוכחות קבועה של חוקרי ילדים והם יספקו מענה חקירתי והתייעצות מקצועית רק לפי הצורך, על פי זימון (להלן - הנוהל הראשון).
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |113 .
כאמור, ועדת ההיגוי הארצית, שחברים בה כל השותפים להפעלתם של מרכזי ההגנה, היא האמורה לגבש את מדיניות העבודה המקצועית והתפעולית של המרכזים.
ואולם משרד הרווחה גיבש את הנוהל הראשון כמהלך חד-צדדי, ללא התייעצות עם המשרדים השותפים.
על כן לא דנה הוועדה בהנחיות הנוהל ובהשלכותיהן טרם פרסומו.
בכך מנע משרד הרווחה מוועדת ההיגוי הארצית למלא את תפקידה כגורם מלווה ומנחה מדיניות במרכזי ההגנה.
זאת ועוד, משרד הרווחה גיבש את הנוהל בלא שבוצעה עבודת מטה בעניין תוצאותיו והשפעותיו הצפויות של הנוהל.
בעקבות הפצת הנוהל, בינואר 2018 , כתב המשנה לפרקליט המדינה מכתב למנכ"ל משרד הרווחה ופירט את התנגדותה של הפרקליטות לנוהל החדש: "הוצאת נוהל מטעם שותף אחד, ללא דיון בוועדת ההיגוי הארצית, ללא שמיעת השותפים בטרם הוצאתו, כאשר הנוהל - גם אם הוא מתייחס לעבודת חוקרי הילדים בלבד, כבי כול - הינו בעל השפעה על עבודת כלל חברי הצוות, סוטה מהאופן שבו התקבלו ההחלטות עד כה, ופוגעת בשותפים האחרים להפעלת מרכזי ההגנה .
הפרקליטות לא תוכל לפעול על פי הנוהל שהופץ.
אנו נשוב ונחדש את מעורבותנו במרכזי ההגנה לאחר ליבון כל הסוגיות המנויות במכתבי זה" (ההדגשה במקור).
לאחר קבלת המכתב התקיימו דיונים בין מנכ"ל משרד הרווחה, נציג י הפרקליטות ונציגי המשטרה.
נושא היעדרם של חוקרי ילדים ממרכזי ההגנה והגעתם על פי זימון נדון גם בוועדה לזכויות הילד בכנסת38 .
נציג המשטרה טען בדיון כי המודל של הפעלת מרכז הגנה מתבסס על צוות קבוע, והמשטרה, המייחסת חשיבות לפעולת החוקרים במרכזי ההגנה, הקצתה על כן חוקרי נוער קבועים הפועלים במרכזים.
הוא טען כי היעדרו של חוקר ילדים קבוע פוגע בחקירה ומעכב אותה, ומרכז שאין בו חוקר ילדים קבוע מוטב שייסגר.
נציגת הפרקליטות בדיון ציינה כי באין חוקר ילדים קבוע, הילד נדרש להמתין שעות רבות במרכז ההגנה עד להגעת חוקר.
עקב ההתנג דות שקמה לנוהל הראשון, במאי 2018 פרסם מנכ"ל משרד הרווחה, לאחר התייעצות עם נציגי המשטרה והפרקליטות, מסמך מנחה חדש שביטל את הנוהל הראשון וקבע כי בכל מרכז הגנה יפעל דרך קבע חוקר ילדים במשרה מלאה כחלק מצוותו, בהתאם להחלטת הממשלה.
מתשובת משרד הרווחה עולה כי עד ינואר 2019 שובצו חוקרי ילדים קבועים בכל מרכזי ההגנה39 .
38 דיון בוועדה לזכויות הילד בנושא "מרכזי הגנה של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים - ישיבת מעקב" מ-6.
39 בהבהרה על תשובת משרד הרווחה נמסר כי בבאר שב ע חוקרת הילדים הקבועה נמצאת בחופשת לידה וניתן מענה לפי קריאה מחוקרי הילדים במחוז, בתל השומר אוישה המשרה בינואר 2019 .
ובירושלים חסר חוקר ילדים דובר ערבית 114 |דוח שנתי 69ב .
לאור חשיבותם של חוקרי הילדים בעבודת מרכזי ההגנה, טוב עשה משרד הרווחה שמינה חוקרי ילדים קבועים בכל אחד מהמרכזים.
על המשרד הרווחה לפקח על פעילותם של מרכזי ההגנה ועל עבודת חוקרי הילדים הקבועים במרכזים.
עוד נקבע במסמך המנחה כי מנהלי ה מרכזים יהיו מדר"צים עובדי משרד הרווחה, נוסף על תפקידם.
לפי מנכ"ל משרד הרווחה, סיבת מינוים של מדר"צים למנהלי מרכזים הייתה צמצום עלויות המרכזים, כך שהתשלום לעמותה יופחת בגובה שכר המנהל, וכדי לנצל את התקינה הקיימת למדר"צים בלי להעסיק עובדים חדשים.
בדיון שהתקיים במאי 2018 בלשכת מנכ"ל משרד הרווחה, הוחלט כי ניהול המרכזים בידי מדר"צים ייושם תחילה כפיילוט בשלושה מרכזים, באר שבע, אשקלון ונתניה40, ובשאר המרכזים ימשיכו מנהליהם בתפקידם לפי מודל ההעסקה הקיים.
ביולי 2018 פרסם שירות חקירות ילדים את שמות המדר"צים המיועדים לנהל את המרכזים שנבחרו לפיילוט.
למרות ההחלטה על מינוי מדר"צים למנהלי מרכזים ולמרות פרסום שמותיהם של המיועדים לניהול, משרד הרווחה ביקש מנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) שלושה תקנים חדשים לאיוש מנהלי המרכזים שנבחרו לפיילוט, לאו דווקא מדר"צים.
ביולי 2018 פרסמה נש"ם שלושה מכרזים לאיוש תקנים חדשים למנהלי מרכזים.
משרד מבקר המדינה השווה בין דרישות תפקידו של מנהל מרכז שהועסק על ידי העמותה41 ובין דרישות תפקידו של מנהל מרכז לפי מכרז נש"ם מיולי 2018 .
תוצאות ההשוואה מובאות בלוח2 :להלן לוח 2 : דרישותתפקידו של מנהל מרכז הגנה לפי מכרז עמותה 2015 ולפי מכרז נש"ם 2018 .
,מכרז עמותה 2015 מכרז נש"ם למנהל מרכז, יולי 2018 .
השכלה תואר שני לפחות תואר ראשון, רצוי תואר שני .
מקצועי עובד סוציאלי - בעל חמש שנות ניסיון בשבע השנים .
שממועד הרישום בפנקס העו"ס, בעבודה טיפולית עם ילדים .
או בני נוער נפגעי התעללות.
חוקר ילדים מוסמך - לבעלי תואר ראשון שתי .
שנות ניסיון בחקירות ילדים ולבעלי תואר שני .
נוסף חמש שנות ניסיון של עבודה רציפה ומתמשכת מול מחלקות .
לשירותים חברתיים ברשויות מקומיות.
ניהול פרויקטים או תוכניות עבודה או ניהול .
עובדים או הדרכת עובדים.
40 עקב סיום עבודתם של המנהלים עובדי העמותה במרכזים אלה או סיום המכרז בין משרד הרווחה לעמותה.
41 מכרזפומבי 173/2015 .
להפעלת מרכזי הגנה בירושלים, בצפת ובנתניה היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |115 .
מהנתונים בלוח עולה כי דרישות הסף לתפקיד מנהל מרכז הגנה לפי מכרז נש"ם מ-2018 נמוכות בהרבה מדרישותיו של מכרז העמותה מ-2015 , הן ברמת ההשכלה הנדרשת הן ברמת הניסיון המוכח הרלוונטי לניהול המרכזים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי בקשתו לקבלת תקנים חדשים סותרת את נימוק החיסכון בתקנים ובעלויות .
כמו כן, הנמכת תנאי הסף במכרז לא נעשתה לאחר בחינה מקיפה של הנושא.
בתשובת נש"ם מדצמבר 2018 צוין כי דרישות התפקיד כפי שצוינו במכרז העמותה אינן קנה מידה לדרישות במכרז נש"ם.
כשנש"ם יוצרת משרה בתקן, תיאור התפקיד והדרישות הנלוות אליו נקבעים לפי המקובל בשירות המדינה והמשרה נבחנת ומאושרת על ידי גורמים מקצועיים.
בהתאם לכך נבנו תיאור התפקיד והדרישות למשרת מנהל מרכז הגנה.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי אחת הסיבות לכוונת המשרד למנות מדר"צים למנהלי מרכזים הייתה צמצום עלויות, אך הסיבה העיקרית הייתה הסדרתם של ממשקי העבודה בין חוקרי הילדים לעו"סים לחוק נוער במרכזי ההגנה ו"העמדת בעל סמכות רגולטורית, עובד מדינה, כמנהל המרכז.
בהמשך, התברר כי לא ניתן להדריך חוקרים ולנהל מרכז הגנה במקביל.
אי לכך, נעשתה פנייה לנש״מ לקבלת שלושה תקנים נוספים"42.
בהבהרה לתשובתו מסר משרד הרווחה כי ההחלטה שאת מרכזי ההגנה ינהלו חוקרי ילדים נבעה מהצורך באיוש התפקיד על ידי אדם שמצוי בתחום חקירות ילדים ועו"ס בהכשרתו, שיוכל לקבל החלטות תוך היכרות עם שני העולמות, החקירתי והטיפולי, לאור הקשיים שעלו מהשטח.
עוד מסר בתשובתו כי "תנאי הסף שהוגדרו למשרות הללו נקבעו על פי הכללים של נש״ ם ואין לדרגה של מנהל המרכז .
השפעה על עבודת המרכז".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי מאחר שההחלטות האמורות ואיוש המשרות נעשו במסגרת פיילוט, נדרשת הערכה מחודשת כדי לוודא כי בקביעת זהות הגורם המקצועי לניהול המרכזים ובדרישות התפקיד הנמוכות כאמור אין כדי לפגוע בהובלה ובניהול המקצועיים של המרכזים.
משהתבטלה כוונת המשרד להשתמש בתקנים קיימים מטעמי חיסכון, ראוי היה שישקול מחדש את זהותו של הגורם המקצועי המתאים ביותר לניהול המרכזים.
42 משרד הרווחה ציין בתשובתו כיעד דצמבר 2018 " מונו שתי מנהלות במרכזים בנתניה ואשקלון מקרב צוות חוקרי הילדים במחוזות.
עם זאת, עלה קושי באיוש המשרה במרכז בבאר שבע ואי לכך פורסם מכרז חוזר".
הרופאים במרכזי ההגנה .
כאמור, חוק הסיוע לקטינים קבע כי במרכזי ההגנה יינתן לקטין סיוע ראשוני לפי הצורך, לרבות אבחון וטיפול רפואי.
החלטת הממשלה מאוגוסט 2011 על הקמתם של מרכזי ההגנה הטילה על משרד הבריאות להקצות משאבים להעסקת רופאים מומחים במרכזי ההגנה43 או למתן שירותי רפואה בהיקף זהה של רופאי ילדים מומחים.
רופא במרכז הגנה הוא איש צוות לכל דבר ועניין והוא משולב בכל הפעילויות המקצועיות שמקיים צוות המרכז, לרבות ישיבות צוות, דיונים והתייעצויות.
תפקידי הרופא בין השאר: הכנת קטין לבדיקה, בדיקה קלינית ובדיקה פורנזית, ייעוץ לצוות המרכז, כתיבת חוות דעת והעדה כעד מומחה.
במועד הביקורת, בכל אחד משמונת מרכזי ההגנה הועסק רופא.
בדיקת הרופא רצוי שתיעשה סמוך ככל האפשר לאחר הפגיעה, כיוון שהזמן החולף עלול לפגוע במהימנות ן של הראיות לעבירה.
במקרי פגיעה מינית חמורה, מוטב לקיים את הבדיקות הרפואיות במרכז ההגנה, אך מיקום הבדיקות נתון לשיקולו המקצועי של רופא המרכז, על סמך מצבו הרפואי של הקטין ושיקולי זמינותו של הצוות במרכז.
מקומם של מרכזי ההגנה נקבע מלכתחילה על פי סמיכותם לבתי חולים, כדי ששירותי הרפואה במרכזים יינתנו בידי רופאים מבתי החולים, ובאבחון הילדים ובטיפול בהם יוכלו להיעזר במשאבי בתי החולים, כגון מעבדות ומערכות דימות.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן העסקתם של הרופאים, עלות העסקתם והשימוש בחוות הדעת הרפואיות.
מודל העסקת ם של רופאים והתשלום להם: לפי המתווה שקבע משרד הרווחה, המרכזים יתקשרו עם הרופאים באמצעות העמותה שזכתה במכרז לניהול המרכזים, וחוזי העסקתם של הרופאים במרכזי ההגנה ייחתמו בין העמותה ובין בתי החולים שהרופאים מועסקים בהם44 .
בשנתיים האחרונות, בארבעה ממרכזי ההגנה45 נחתמו חוזים אישיים בין העמותה ובין הרופאים.
להלן בלוח3 מספר שעות העבודה שנקבעו בחוזי ההתקשרות של הרופאים, וקיומו של הסדר לתמורה כספית על בדיקות שבוצעו מעבר לשעות הנוכחות הקבועות: .
44 למעט מרכז תל השומר המנוהל בידי בית החולים והחוזה נכרת בין עמותת קרן המחקרים של בית החולים ובין משרד הרווחה.
אשקלון, ירושלים, צפת ונצרת היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |117 .
לוח3 : מספר שעות העבודהשנקבעו בחוזי ההתקשרות של הרופאים וקיומו או היעדרו של הסדר לתמורה כספית על בדיקות שבוצעו מעבר לשעות הנוכחות הקבועות .
מרכז הגנה מספר שעות עבודה .
שבועיות במרכז הסדר לבדיקה .
שלא במסגרת השעות הקבועות .
תל השומר 8 שעות אין .
מקור: נתוני משרד הבריאות .
נתוני הלוח מלמדים כי חוזי העסקת הרופאים בחלק מהמרכזים לא כללו הסדרה של תגמול כספי עבור בדיקות שיעשו מחוץ לשעות הקבועות של נוכחות הרופאים במרכזים.
משרד הבריאות דיווח בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת משרד הבריאות) כי במהלך הביקורת זוהו הפערים בחוזים , נעשתה פעולת תיקון והרופאים חתמו על מסמך הפעלת רופא במרכז הגנה, אשר מגדיר את עבודתם בצורה מדויקת ומסודרת.
המסמך מגדיר עבודה מלאה כשמונה שעות שבועיות ביום אחד או ביומיים, ופעילות נוספת כפעילות מעבר להן, על פי זימון.
התשלום בגין העסקת הרופאים: משנת 2013 משרד הבריאות משתתף במימון העסקתם של הרופאים במרכזי ההגנה, ומעביר למשרד הרווחה 10,000 ש"ח בחודש בגין כל אחד מהמרכזים, ובסך הכל 960,000 .
ש"ח בשנה הגם שהתקציב שמשרד הבריאות מעביר למשרד הרווחה נועד להעסקת רופאים במרכזי ההגנה , נמצא כי בשישה מתוך שמונת המרכזים משרד הרווחה משלם בגין העסקת הרופאים 5,000 ש"ח עד9,000 ש"ח למרכז- סכום נמוך מהסכום שהוא מקבל ממשרד הבריאות.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי בעקבות הביקורת זוהו הפערים בחוזים ובהתאם לכך הורחבו החוזים בכל מרכזי ההגנה והותאמו לתקרה המרבית של התשלום46 .
בהבהרות לתשובתו מסר משרד הרווחה כי החוזים שנערכו עם הרופאים נבדקו בבקרת עומק על ידי המשרד, נמצאו פערים בין הנחיות המשרד ובין התשלום בפועל ולפיכך שונו חוזי ההעסקה של הרופאים.
נוסף על כך התבקש משרד הבריאות לקיים בדיקה של התשלומים ה מועברים על ידו ומתוכננת ישיבה משותפת של שני המשרדים בנושא זה.
על משרד הבריאות ומשרד הרווחה לקיים את הישיבה המשותפת שתוכננה על מנת להסדיר את עניין התשלום שמעביר משרד הבריאות למשרד הרווחה בגין העסקת הרופאים ולהתאימו לעלות העסקתם בפועל.
מספר הבדיקות שבוצעו במרכזים: בשנת 2016 בוצעו בשישה מרכזי הגנה136 בדיקות ואילו בשנת2017 בוצעו בשמונה מרכזים100 בדיקות רפואיות- ירידה של 45% בממוצע למרכז, אף על פי שמספר הנפגעים שהגיעו למרכזי ההגנה בשנת 2017 גבוה ב-10% בקירוב ממספרם בשנת2016.
משרד הרווחה לא בחן את הירידה במספר הבדיקות בכל מרכז, וממילא לא נבדקו גם הסיבות לירידה ודרכים אפשריות לייעולה ולתגבורה של עבודת הרופאים במרכזים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בדיקות רפואיות במרכזי ההגנה נעשות לפי המלצת הגורם החוקר.
המשרד ציין כי על פי נתוני המרכזים, במקרים רבים ילדים מגיעים להתלונן על פגיעה חודשים ואף שנים לאחריה.
ההחלטה אם לבצע את הבדיקה הגופנית מושפעת מהזמן שחלף מיום הפגיעה, מן הסבירות למצוא בבדיקה ראיות לפגיעה, מסוג הפגיעה, וכדומה.
זאת ועוד, משרד הבריאות מסר כי לטענת הרופאים במרכזי ההגנה, בשנה האחרונה היו פניות רבות עקב פגיעות ברשת, שמטבען לא היו כרוכות בבדיקה גופנית לנפגעים.
עם זאת, משרד הבריאות עוקב אחר נושא הבדיקות הרפואיות במרכזי ההגנה.
משרד הרווחה ציין בתשובתו כי "אופן העסקת הרופאים, על פי שעות, לא מאפשר גמישות בביצוע הבדיקות לקטינים על פי הצרכים בשטח.
הרופאים, בנוסף לעבודתם במרכז ההגנה עובדים במקומות נוספים ולא תמיד זמינים בזמן שנדרשת בדיקה במרכז.
נושא זה נבחן כעת מול משרד הבריאות למציאת פתרון".
גם משרד הרווחה, כמשרד הבריאות, ציין כי "קטינים שהגיעו למרכזי הגנה, מגיעים חודשים רבים, לפעמים שנים, לאחר הפגיעה מינית.
מצב אשר מייתר לרוב את הצורך בבדיקה רפואית פורנזית ומסביר חלק מסיבות הירידה במספר הבדיקות הרפואיות".
למעט החוזה מול מרכז רפואי סורוקה, שם הוא בתהליך הסדרה היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |119 .
על משרד הרווחה ומשרד הבריאות להשלים את בחינת נושא העסקת הרופאים במרכזי ההגנה ולפעול בהתאם לתוצאות הבחינה.
חוות דעתו של הרופא בהליך הפלילי: תפקיד הרופא במרכז ההגנה כולל בדיקה רפואית גופנית של הנפגע, צילום הממצאים, איסוף ראיות לפי הנחיות המשטרה והפרקליטות, וניסוח חוות דעת קלינית-משפטית בהתאם לדין.
פקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971 , מסמיכה אתבית המשפט לקבל כראיה בכתב חוות דעת של מומחה (לרבות רופא) ודינה כדין עדות בשבועה.
הרופא במרכז ההגנה נדרש להיות מומחה ב אחד התחומים הבאים: רפואת ילדים, גינקולוגיה, כירורגיית ילדים או רפואת המשפחה.
תנאי להעסקת הרופא הוא השתתפותו בהכשרה ייעודית בנושא התעללות בקטינים, השלמתה, וקבלת אישור לשמש בתפקיד מידי מנהל המחלקה לטיפול באלימות במשפחה ותקיפה מינית בשירות הארצי לעבודה סוציאלית במשרד הבריאות.
משרד הבריאות ערך שני קורסים להכשרת רופאים לעבודה במרכזי הגנה, על מנת להעמיד קבוצת רופאים מומחים בפריסה ארצית, שיהוו בסיס לפיתוח הידע והמומחיות בתחום ההתעללות בקטינים.
בשנת 2008 הוכשרו18 רופאים ובשנת 2013 הוכשרו25 .
רופאים בדיון שערכה באוגוסט 2016 ועדת החוקה, חוק ומשפט בכנסת בנושא "קטינים נפגעי עבירה" טען רופא משפטי, נציג של המרכז הלאומי לרפואה משפטית (להלן - המכון), כי הכשרת הרופאים לעבודה במרכזי ההגנה קצרה מדי, כחצי שנה בלבד, ואינה מלווה בידי רופאים משפטיים שזה תחום התמחותם.
כן נטען כי אין בקרה מקצועית על הבדיקות, על שיטות הבדיקה ועל תוצאותיהן.
לפיכך, לעיתים הפרקליטות אינה מסתפקת בחוות הדעת של הרופאים במרכזי ההגנה אלא מבקשת גם את חוות דעתם של רופאי המכון.
משום כך יש נפגעים המתבקשים לעבור בדיקה גופנית פולשנית שנייה בידי רופאי המכון, לאחר שכבר עברו בדיקה גופנית במרכז ההגנה.
נציג המכון בדיון טען כי הפרקליטות מפנה לבדיקה חוזרת כאשר הממצאים אינם חד-משמעיים, וכי הבדיקה החוזרת היא "דבר שמתבקש לא מעט פעמים".
בינואר 2017 התקיים דיון בראשות מנכ"לית משרד המשפטים שנושאו "מניעת קֹורבָּ נּות משנית מילדים נפגעי עבירה".
מנכ"לית המועצה לשלום הילד טענה בדיון כי הבדיקה שמבצעים רופאי ילדים במרכזי ההגנה אינה מקצועית דייה, ואי אפשר להתבסס עליה כשבוחנים תיק בפרקליטות.
מנהל המכון טען באותו דיון שהרופאים במרכזי ההגנה אינם מוסמכים לכתוב חוות דעת משפטית.
סוכם כי לרופאי המרכזים יינתן ליווי מקצועי של רופאי המכון ותכונס נציגות בין-משרדית לבחינתה של תוכנית ההכשרה.
ביולי 2017 עדכןמשרד הבריאות את הגדרת תפקיד הרופא במרכז הגנה ולפיה "חוות דעת שנכתבות על ידי רופאי מרכזי ההגנה יועברו להתייעצות או לבקרה אל מנהל היחידה הקלינית משפטית במכון לרפואה משפטית או מי מטעמו - בהתאם להנחיות שיקבע ובהתאם לשיקול דעתו של מנהל היחידה .
בכל 120 |דוח שנתי 69ב .
מקרה של התל בטות בתהליך הבדיקה או בכתיבת חוות דעת משפטית יש לפנות להתייעצות עם מנהל היחידה או מי מטעמו".
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי עד סוף 2016 התקיימו כמה מפגשי המשך של הרופאים שסיימו את ההכשרות, ובמסגרתם נדונו מקרי אמת כדי לנתח את הממצאים והמסקנות של חוות הדעת מהמרכזים השונים וללמוד מכך.
בנוסף, ובהתאם להסכמה המשותפת של מנכ"ל משרד הבריאות ומנכ"ל משרד המשפטים על ליווי עבודת הרופאים במרכזי ההגנה, הוקמה ועדה בין-משרדית בהשתתפות נציגי המכון, משרד הרווחה, הפרקליטות, משרד הבריאות ורופאים ממרכזי ההגנה.
הוועדה נועדה, בין היתר, לבנות את תוכנית ההכשרה והליווי ולקדם את הפיקוח והבקרה של המכון על עבודת הרופאים במרכזי ההגנה .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגם שכבר בדיון בתחילת שנת 2017 הוחלט על נציגות בין -משרדית לבחינתה של תוכנית ההכשרה, עד דצמבר 2018 הוועדה טרם התכנסה והיא אמורה להתכנס בינואר 2019.
עם זאת ציין משרד הבריאות כי "אין די בהוראות נוהל עבודה ובבניית תכנית הכשרה - ארוכה, יסודית ומקצועית ככל שתהא.
הדרכה והנחיה תיאורטית, ללא צבירת הניסיון בפרקטיקה, אינה מספיקה לצורך פיתוחם המקצועי של הרופאים במרכזי ההגנה".
לפיכך הציע משרד הבריאות לאפשר התייעצות של רופאים במרכזי ההגנה עם רופאי המכון במהלך הבדיקה, באמצעים טכנולוגיים, ויהיה זה בגדר "ליווי של ממש" במהלך הבדיקות.
הצעה זו הועלתה על אף הקשיים המשפטיים והמעשיים הכרוכים בה.
כמו כן מתוכננת תוכנית הכשרה נוספת לרופאים בשנת 2019 ובמהלכה יב חן המשרד דרכים אפקטיביות להסמכת המכון כגורם מוסמך ובלעדי בתחום ויעודד שיתוף פעולה והפניית מקרים מתאימים למכון.
משרד הרווחה ציין בתשובתו כי יקיים בחינה משותפת עם משרד הבריאות לטיוב עבודת הרופאים במרכזים.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי במרבית המקרים הרופאים במרכזי ההגנה אינם נדרשים להגיש לבית המשפט חוות דעת כתובה, וכאשר הם נדרשים לעשות כן, הם מתייעצים עם רופאי המכון ומקבלים מהם הדרכה.
עוד צוין כי הכשרת הרופאים נמצאת באחריות משרד הבריאות וכי משרד המשפטים מוכן ללוות את משרד הבריאות ולסייע בסוגיות המשפטיות ככל שיידרש.
משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הבריאות כי עליו לנקוט פעולות שיבטיחו כי הכשרתם והסמכתם של הרופאים העוסקים בעניין רגיש זה תענה על הצרכים, כך שהקטינים שנפגעו לא יצטרכו לעבור יותר מבדיקה רפואית אחת.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |121 .
נוהלי עבודה הם כלי להסדרת העבודה בארגון, לחלוקת הסמכויות ולתיאום בין הגורמים השונים העובדים בו.
על הנהלים לכלול התייחסות לכל פעילויות הארגון, לתחומי האחריות ולסדרי העבודה של העובדים בו.
נהלים סדורים הם כלי לפיקוח ולבקרה על אופן עבודתו של הארגון, המסייעים לו לגלות את נקודות התורפה בו, הטעונות התייעלות.
תקנון עבודה סוציאלית (להלן - התע"ס) הוא קובץ המאגד את רוב ההוראות המקצועיות וההנחיות של משרד הרווחה בתחומים השונים.
התע"ס מהווה תקנון מחייב והוא נקבע מכוח תקנות שירותי הסעד שהותקנו לפי חוק שירותי הסעד47 .
משרד מבקר המדינה העיר כבר בדוח מבקר המדינה משנת 201548 כי הצורך בגיבושם של נוהלי עבודה במרכזי הגנה נדרש "בייחוד כשמדובר בגוף דוגמת מרכז הגנה, מאחר שהוא מאגד צוות בין-משרדי רב -מקצועי המספק מענה בתחומים מגוונים, ומאחר שחלק מעובדיו כפופים ניהולית לגופי האם.
במועד סיום הביקורת טרם גיבשו משרד הרווחה, האחראי למרכזים, ויתר המשרדים השותפים להפעלתם נוהלי עבודה כאמור, ובפועל כל מרכז הגנה קובע את אופן פעולתו בעצמו".
ביחס להוראות תע"ס הוער בדוח כי "כבר בשנת 2008 עלה במשרד הרווחה הצורך בהכנת הוראות מקצועיות בנוגע למרכזי ההגנה ובהכללתן בתע״ס.
ואולם במועד סיום הביקורת, קרי שש שנים לאחר חקיקת חוק הסיוע ולאחר הכנת הטיוטה הראשונה של ההוראות האמורות, טרם השלים משרד הרווחה את כתיבתן".