HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יישום תהליך ההדרכה : המתווה למדריך שגיבש שפ"י קבע את משך תהליך ההדרכה, מרכיביה, שלביה, הערכתה ואופן הצגת תוצריה השנתיים.
למעקב אחר התקדמות התהליך בבתיה"ס על מדריך האח"מ למלא, פעמיים בשנה, שאלון על אודות התקדמות תהליך ההדרכה בכל בי"ס שבהדרכתו (להלן - דיווחי המדריכים).
(א) כאמור, חוזר האקלים המעודכן קבע, בין היתר, כי על כל בי"ס להקים צוות אקלים קבוע ב ראשות מנהל ביה "ס.
במתווה למדריך נקבע כי עם התחלת תהליך ההדרכה יסייע מדריך האח"מ לביה"ס להקים צוות אקלים ב ראשות מנהל ביה "ס שיהיה אחראי לקידום תהליך ההדרכה בביה"ס וינחה את הצוות החינוכי.
מסיכומי דיווחי המדריכים עלה כי 17% מבתיה"ס שהודרכו בשנה"ל התשע"ב לא הקימו צוות אקלים בביה"ס34 בשנה זו, ו-%24 מבתיה"ס שהודרכו בשנה"ל התשע"ג לא הקימו צוות אקלים בביה"ס בשנה זו.
עוד עלה כי 40% (18 מתוך 48 ) מבתיה"ס שבשנה"ל התשע"ג היו מצויים בשנת ההדרכה השנייה ולא הקימו צוות אקלים, לא הקימו צוות אקלים גם שנה קודם לכן, בשנה"ל התשע"ב, שהייתה שנת ההדרכה הראשונה שלהם.
שפ"י מסר בתשובתו כי למדריכי אח"מ ולמנהל ביה"ס נתון שיקול דעת לגבי הקמת צוות אקלים, והם נוהגים על פי הנסיבות והצרכים של ביה"ס מתוך הנחה שהקמת צוות זה אינה הדגם היחיד להדרכה מיטבית ובנסיבות מסוימות דגם הדרכה שונה מתאים יותר.
שפ"י הוסיף כי בבתי"ס שלא הקימו צוות אקלים בשנת ההדרכה הראשונה והשנייה מקיים מדריך האח"מ מפגשי הדרכה עם המנהל ועם בעלי תפקידים אחרים בביה"ס.
33 בשנה"ל התשע"ב הודרכו924 בתי"ס אחרי הנשירה, ובשנה"ל התשע"ג הודרכו816 .
בשאלוני המדריכים נשאלים המדריכים אם הוקם צוות אקלים בביה"ס ללא קשר לשנת הקמתו משרד החינוך 827 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מטעים כי לפי חוזר האקלים המעודכן והמתווה למדריך, על בי"ס המשתתף בתהליך ההדרכה להקים צוות אקלים קבוע בראשות המנהל, שתפקידו להוביל ולנהל את תהליך ההדרכה במהלך כל תקופת ההדרכה.
נוכח מרכזיותו של צוות האקלים בתהליך, מן הראוי שצוות כזה יפעל ברוב המכריע של בתיה"ס, ורק בתי"ס מעטים ביותר יהיו פטורים מהקמתו מטעמים שיידונו ויאושרו מראש בידי גורמי שפ"י המלווים את התהליך בביה"ס.
(ב) נקבע כי כל מדריך ינחה חמישה בתי"ס רגילים שתפקודם בנושא נמוך או שני בתי "ס שתפקודם בנושא נמוך במיוחד - בתי"ס במיקוד.
שני המודלים שגי בש שפ"י להדרכה הם: הדרכה רגילה, המתבצעת ברוב בתיה"ס שנעשה בהם התהליך בתדירות של אחת לשלושה שבועות (יום אחד); הדרכה אינטנסיבית, שלרוב נעשית בבתיה"ס שבמיקוד בתדירות של אחת לשבוע או שבועיים.
בשנה"ל התשע"ג פיתח שפ"י מודל הדרכה נוסף - אקסטנסיבי - שלפיו ההדרכה נ עשית בתדירות של שלוש -ארבע פעמים בשנה, והוא מיועד לבתי "ס שתהליך ההדרכה בהם עומד להסתיים והם עדיין זקוקים להדרכה של מדריך אח"מ אך בתדירות נמוכה יותר.
אשר לגורמים שעל המדריך להיפגש איתם - במתווה למדריך נקבע כי במסגרת ההדרכה הרגילה על המדריך להיפגש עם צוות האק לים אחת לשלושה שבועות, ובמסגרת ההדרכה האינטנסיבית - אחת לשבוע או שבועיים.
לפני הפגישה עם צוות האקלים או אחריה על המדריך להיפגש עם מנהל ביה"ס ועם היועץ החינוכי.
נוסף על כך, עליו לפגוש את כל צוות המורים על פי הצורך (הדרכה בחדר מורים).
מדיווחי המדריכים עלה כי 39% מבתיה"ס שיושם בהם מודל הדרכה רגיל בשנה"ל התשע"ב ( 317 מתוך813) ו - 29% מבתיה"ס שיושם בהם מודל זה בשנה"ל התשע"ג ( 164 מתוך572 ) קיימו פגישות הדרכה עם מדריך אח"מ בתדירות של אחת לחודש ואף יותר במקום אחת לשלושה שבועות.
זאת ועוד, בשנה"ל התשע"ב 17% מבתיה"ס שיו שם בהם מודל ההדרכה האינטנסיבי (19 מתוך111 )- רובם בתי "ס במיקוד - קיימו פגישות הדרכה עם מדריך אח"מ בתדירות של אחת לשלושה שבועות ויותר במקום אחת לשבוע או שבועיים, ובשנה"ל התשע"ג שיעורם אף עלה ל- 31% (37 מתוך120 בתי"ס).
עוד עלה מדיווחי המדריכים כי בכמה מבתיה"ס לא הדריך מדריך אח"מ את הגורמים הנוגעים בדבר בביה"ס במהלך שנת ההדרכה.
כך, לדוגמה, בשנה"ל התשע"ב ב -22% מבתיה"ס שהשתתפו בתהליך ההדרכה (199 מתוך924 ) הוא לא הדריך את צוות האקלים או את צוות הניהול; ב-78% מבתיה"ס (720 מתוך924 ;) הוא לא קיים הדרכה בחדר המוריםב-74% ( מבתיה"ס683 מתוך924 ) הוא לא הדריך את מנהל ביה"ס; וב-62% ( מבתיה"ס576 מתוך 924 ) הוא לא הדריך את היועץ החינוכי.
בשנה"ל התשע"ג עלה שיעורם של בתיה"ס שבהם לא הדריך מדריך אח"מ את בעלי התפקידים האמורים: ב-30% מבתיה"ס (241 מתוך816 ) הוא לא הדריך את צוות האקלים או את צוות הניהול; ב -81% מבתיה"ס (665 מתוך816 ) הוא לא קיים הדרכה בחדר המורים; ב-74% מבתיה"ס (603 מתוך816 ) הוא לא הדריך את מנהל ביה"ס, וב-59% ( מבתיה"ס485 מתוך816 .
) הוא לא הדריך את היועץ החינוכי שפ"י מסר בתשובתו כי "ההסתכלות דרך הפריזמה של מה שהמדריך אינו עושה אינה מעידה על העשייה בתחום ההדרכה בביה"ס" משום שמדריך אח"מ שאינו מדריך צוות מסוים מדריך צוות אחר בביה"ס.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מטעים שעל שפ"י להבטיח שהמדריכים יקיימו את פגישות ההדרכה עם כל בעלי התפקידים שאמורים להוביל את ביה"ס בתקופת ההדרכה ולעשות זאת בתדירות שנקבעה, בהתאם למתווה שהוא קבע לנושא.
הערכת יעילותו של תהליך ההדרכה : (א) שפ"י פיתח שאלון אקלים חינוכי מיטבי, המשמש כלי לאבחון האקלים ובסיס להכנת תכנית התערבות ומאפשר להעריך את תרומת התכנית לקידום האקלים בביה"ס (להלן - שאלון אח"מ).
השאלון, המיועד לתלמידים ולמורים בכיתות ד' -י"ב, בודק את סוגי האלימות בביה"ס, את שכיחותם ואת השכבות והכיתות שבהן הם קיימים.
הוא מאפשר למנהל ביה"ס ולצוות החינוכי לקבל מדי שנה בשנה מידע על תפיסת התלמידים לגבי מידת סיפוק צורכיהם הבסיסיים בידי ביה"ס.
השימוש בשאלון אח"מ נתון לשיקול דעתו של מנהל ביה"ס, אשר רשאי להחליט אם להשתמש בו ככלי אבחון נוסף על סקר האקלים במיצ"ב 35 (ראו להלן).
שאלון זה מיועד לצורכי ביה"ס בלבד, והנתונים הנאספים בו גלויים לפני הצוות החינוכי והמדריך בלבד.
במתווה למדריך המליץ שפ"י למנהלי בתיה"ס לבצע בדיקות חוזרות באמצעות השאלון כדי לברר אם הושג שינוי במדדי האקלים בביה"ס בתהליך ההדרכה.
מניתוח נתוני שאלוני אח"מ נמצא כי בשנה"ל התשע"ב כמחצית בתיה"ס שנעשה בהם תהליך ההדרכה ( 451 מתוך924 ,) מילאו שאלון אח"מ בתחילת התהליך וכשני שלישים מהם ( 70% ) מילאו שאלון חוזר.
בשנ ה"ל התשע"ג כמחצית בתיה"ס שנעשה בהם תהליך ההדרכה ( 382 מתוך816 ) מילאו את השאלון בתחילת התהליך, וכשני שלישים מהם ( 62% .
) מילאו שאלון חוזר שפ"י מסר בתשובתו כי שאלון אח"מ הוא כלי מהימן, תקף וקל להעברה שהמשרד מציע לבתיה"ס, אך אין חובה להשתמש בו.
לדבריו, בי"ס שמקבל הדרכה יכול לבחור אם להשתמש בשאלון אח"מ או במיצ"ב הן למדידה הראשונה שבתחילת התהליך והן למדידה השנייה שבמהלכו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח יתרונותיו של שאלון אח"מ העולים מתשובת שפ"י, מן הראוי ששפ"י יפעל להגברת המודעות של מנהלי בתיה"ס לחשיבותו של השאלון בלי לפגוע באופיו הוולונטרי הייחודי.
תהליך ההדרכה הוא האמצעי החשוב ביותר של שפ"י בתכנית המערכתית לקידום האקלים החינוכי ולמניעת אלימות, והוא מקצה לו את עיקר משאביו.
עם זאת הביקורת העלתה כי בכמה מבתיה"ס שהודרכו לא בוצעו פעולות הנחוצות לקידום האקלים החינוכי.
מן הראוי כי בד בבד עם יישום השינוי שמתכנן שפ"י במתכונת ההדרכה, עליו החליט בסמוך למועד סיום הביקורת, הוא יוודא שבבתיה"ס המודרכים יוקמו המבנים הארגוניים הנדרשים ויתקיימו פגישות ההדרכה ותהליכים ייחודיים אחרים שנועדו להעצמת הצוות החינוכי ולשיפור מיומנותו בתחום האקלים.
לשם כך, בין היתר, יש להגביר את מעורבות גורמי המטה והמחוז.
(ב) באוגוסט 2013 , סמוך למועד סיום הביקורת, דנו נציגי שפ"י וראמ"ה בהערכת יעילותו של תהליך ההדרכה בתחום קידום האקלים החינוכי וצמצום האלימות.
הדיון עסק, בין היתר, .
35 סקר ניטור האקלים והסביבה הפדגוגית במיצ"ב (מדדי יעילות וצמיחהבית ספרית).
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במתודולוגיות ובכלי ההערכה, בבת יה"ס שישתתפו במחקר ההערכה ובמדדים שייבדקו.
בספטמבר 2013 העבירה ראמ"ה למשרד מבקר המדינה מסמך ראשוני המסכם את תהליכי החשיבה והתכנון בדבר תהליך ההערכה, ולפיו בכוונת ראמ"ה לבחון אם יש שיפור באקלים ביה"ס, כפי שהוא משתקף במיצ"ב, אחרי תחילת תהליך ההדרכה לעומת בתי "ס דומים שלא השתתפו בתהליך.
עוד נכתב במסמך כי מדדי האקלים יימדדו בשלוש פעימות: שנה לפני תחילת התהליך בביה"ס, שנה אחרי תחילתו ושלוש שנים אחרי תחילתו.
ראמ"ה ציינה כי מדידה אחת בלבד אחרי תחילת התהליך אינה מספקת משום שהיא עלולה להיות מושפעת מהטיות שונות.
לדברי ה, את תהליך ההערכה הראשון יהיה אפשר לבצע משנה"ל התשע"ד ( 2014 -2013 .
) ורק בבתי"ס שיש להם ותק בתהליך המחקר שמתכננת ראמ"ה להערכת תהליך ההדרכה עשוי לסייע לשפ"י וליחידות אחרות העוסקות בנושא לאתר את החולשות והחזקות של אמצעי מרכזי זה לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות בבתיה"ס בשלב ב' של התכנית המערכתית.
נוסף על כך, הוא עשוי לגרום לשפ"י לשקול את פיתוחם של אמצעים נוספים לליווי צוות ביה"ס בטיפול בנושא.
השגת יעדי התכנית המערכתית בתכנית המערכתית קבע המשרד יעדים לצמצום האלימות ולקידום האקלים: ירידה של 10% בדיווחי תלמ ידים על מעורבות באלימות ושיפור במדדים הבודקים את אקלים ביה"ס.
לצורך מדידת היקף תופעת האלימות, האקלים בבתיה"ס והשגת היעדים מבצעת ראמ"ה את הסקר המערכתי לניטור רמת האלימות (להלן - סקר ניטור האלימות) ואת סקר ניטור האקלים והסביבה הפדגוגית במיצ"ב .
סקר ניטור האלימות וממצאיו : הסקר, המתבסס על מדגם של בתי"ס מייצג, נועד, בין היתר, לאמוד ולנטר את האלימות בבתיה"ס על מגוון ביטוייה וגילוייה; לספק תמונת מצב מקיפה לגבי חומרת האלימות במערכת החינוך; להציג נתונים בדבר שכיחות גילויי האלימות השונים בקרב אוכלוסיית תלמידי בתיה"ס על פי שלבי גיל36, מגזרושפה.
נוסף על כך, בודק הסקר מדדים באקלים ביה"ס, כגון תחושת המוגנות בקרב התלמידים, תפיסת מאמצי ביה"ס למניעת אלימות והימנעות מהגעה לביה"ס בשל חשש מפגיעה.
ראמ"ה ביצעה את סקר ניטור האלימות לראשונה לפני הפעלת התכנית המערכתית, בשנה"ל התשס"ט ( 2008- 2009 ), ופעמיים בתקופת הפעלתה37 .
בפברואר 2011 , כשנה וחצי לאחר תחילת הפעלתה של התכנית המערכתית, פרסמה ראמ"ה דוח המסכם את ההשוואה בין ממצאי הסקר שנעשה לפני הפעלת התכנית לממצאי הסקר שנעשה לאחר הפעלתה (להלן - דוח פברואר 2011)38.
)(א בדוח פברואר 2011 נכתב כי ניכרה מגמת שיפור במרבית סוגי האלימות שנבדקו, דהיינו חלה ירידה בשיעורי התלמידים המדווחים כי נחשפו לאירועי אלימות מהסוגים השונים.
בכמה מסוגי האלימות הירידה הייתה אף גבוהה מן היעד שנקבע39 .
מגמת השיפור בשנים הללו .
מכיתה ד' עד כיתה י"א 37 ( בשנה"ל התשע"א 2011 -2010 ( ) ובשנה"ל התשע"ג 2013 -2012 .
) 38 באוקטובר 2013 גיבשה ראמ"ה דוח המשווה את ממצאי סקר המיצ"ב בשנה"ל התשע"ג לממצאים בשנים קודמות.
39 בהם סוגי האלימות האלה: אלימות קשה, אלימות מתונה, אלימות חברתית, אלי מות מינית, אלימות מצד הצוות החינוכי, אלימות כלפי הצוות החינוכי ושתיית אלכוהול.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ניכרה בעיקר בקרב תלמידי בתיה "ס היסודיים וחט יבות הביניים (להלן - חטה"ב) ובקרב תלמידי המגזר הלא יהודי (להלן - החברה הערבית).
לצד מגמת השיפור נרשמה יציבות בדיווחי תלמידי החטיבה העליונה (להלן - החטה"ע)40 , ובקרב תלמידים אלו ותלמידי בתיה"ס היסודיים נרשמה יציבות בשיעור הדיווחים הנוגעים לאלימות וירטואלית (ראו להלן), לחבורות אלימות ולבריונות.
כמו כן עולה כי שיעוריהם של כמה מסוגי האלימות נשארו גבוהים ביחס לסוגי אלימות אחרים, למשל אלימות מילולית (38% ( ), אלימות חברתית22% ( ), אלימות מתונה20% ( ) ושתיית אלכוהול29%.
) )(ב אשר למדדים שבדקו את אקלים ביה"ס, ההשוואה בדוח פברואר 2011 העלתה כי חלה עלייה קלה בתחושת המוגנות בקרב תלמידי בתיה"ס היסודיים וחטה"ב41 , ואילו בקרב תלמידי החטה"ע לא נרשם שינוי.
נוסף על כך, חלה עלייה בתפיסה החיובית של התלמידים את מאמצי ביה"ס למניעת אלימות42.
סקר המיצ"ב וממצאיו : הסקר, המתבסס על שאלונים שממלאים תלמידי בתיה"ס היסודיים וחטה"ב, נועד לבחון באיזו מידה עומדים התלמידים במצופה מהם על פי תכנית הלימודים בארבעת מקצועות הליבה 43.
כמו כן בוחן הסקר את האקלים בבתיה"ס 44 'בקרב תלמידי כיתות ה -ט', ומשנה"ל התש"ע גם בקרב תלמידי החטה"ע באופן הדרגתי ומדגמי.
הסקר נועד לספק למנהלי בתיה"ס ולמטה המשרד תמונת מצב מקיפה ומ פורטת בדבר היבטים שונים של האקלים החברתי בביה"ס והתהליכים הפדגוגיים המתרחשים בו, וכן לספק מידע על מידת ההטמעה של היעדים בנושא האקלים והעמידה בהם ולקביעת סדר עדיפויות להקצאת משאבים בעתיד.
מבחינת ביה"ס מטרתו של סקר המיצ"ב היא ל אתר את החזקות והחולשות היחסיות שלו כפי שהן נתפסות בעיני התלמידים והמורים.
ראמ"ה מבצעת את הסקר מאז שנה"ל התשס"ח ( 2008 -2007 ).
באוקטובר 2012 פרסמה ראמ"ה דוח מסכם המשווה את ממצאי סקר המיצ"ב בשנה"ל התשע"ב ( 2012 -2011 ) לשנים קודמות (להלן - דוח אוקטובר 2012 ), שהוא הדוח האחרון שפורסם בנושא עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 201345.
)(א מדוח אוקטובר 2012 ,עולה כי בשנות הפעלת התכנית המערכתית 2012 -2009 , פחתו מעט דיווחיהם של תלמידי בתיה "ס היסודיים על אלימות, אך בסך הכול ניכרה יציבות במעורבות כלל התלמידים באירועי אלימות.
בחברה הערבית ניכרה עלייה במעורבות תלמידי החטה"ע באירועי אלימות.
(ב) אשר למדדי האקלים, בשנים האמורות נרשמה יציבות במדדי האקלים בביה"ס, אם כי נצפו כמה מגמות חיוביות ובכללן עלייה קלה בדיווח על תחושה כללית חיובית כלפי ביה"ס (מ-68% ל-73% ) ובדיווח על תפיסה חיובית כלפי מאמצי ביה"ס לעידוד תחושת המוגנות (מ -64% ל- .
חוץ מאלימות כלפי הצוות החינוכי ושתיית אלכוהול, שלגביהן נרשמה ירידה בדיווחים 41 4% בקרב תלמידי בתיה"ס היסודיים ו-8% .
בקרב תלמידי חטה"ב 42 5% ,בקרב תלמידי בתיה"ס היסודיים11% בקרב תלמידי חטה"ב ו -9% .
בקרב תלמידי החטה"ע 43 במקצועות הליבה מדע וטכנולוגיה, מתמטיקה ואנגלית מתקיים הסקר בכיתות ה' ו-ח' ובמקצוע הליבה שפת אם (עברית וערבית) מתקיים הסקר גם בכיתה ב', ראו בדוח זה את הפרק "הוראת המתמטיקה", עמ' 943.
44 מדדי האקלים שבודק הסקר הם: מע ורבות התלמידים באירועי אלימות; תחושה כללית כלפי ביה"ס; יחסי קרבה ואכפתיות בין מורים לתלמידים; הוגנות וכבוד מצד מורים כלפי תלמידיהם; יחסים בין תלמידים לחבריהם לכיתה; היעדר תחושת מוגנות ומאמצי ביה"ס לעידודה.
45 באוקטובר 2013 גיבשה ראמ"ה דוח המשווה את ממצאי סק ר המיצ"ב בשנה"ל התשע"ג לממצאים בשנים קודמות.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 67% ).
כן הצביע הדוח על ירידה קלה בשיעור התלמידים המדווחים על תחושה של היעדר מוגנות (מ-10% ל-7%.
) שפ"י הבהיר בתשובתו כי ממצאי סקר המיצ"ב לשנה"ל התשע"ג מאוקטובר 2013 מעידים על מגמה של ירידה עקיבה ל-%1246 במעורבותם של תלמידי בתיה"ס היסודיים באירועי אלימות ועל יציבות בעניין זה בקרב תלמידי החטה"ע, שמלכתחילה שיעור מעורבותם באירועי אלימות היה נמוך.
עוד הבהיר שפ"י כי מגמת השיפור ניכרה גם במדדי האקלים.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מגמת השיפור בכמה מסוגי האלימות ומדדי האקלים שנבדקו שעלתה בסקר ניטור האלימות ובסקר המיצ"ב.
עם זאת לנוכח שיעורם הגבוה של סוגי אלימות אחרים והשיפור המתון במדדי האקלים ולנוכח הבעיות שהעלתה הביקורת לגבי יישום מרכיבי התכנית המערכתית, על הנהלת המשרד, שפ"י ויחידות המשרד האחרות הע וסקות בהיבטים הנוגעים לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות להיערך בהקדם ליישום שלב ב' של התכנית המערכתית, שנועד להתוות את דרכי הטיפול בנושאים אלה לאחר סיום השלב הראשון של התכנית בשנת 2013.
דיווחעל אירועי אלימות ומעקב אחריהם .
חובת הדיווח על אירועי אלימות לגורמים שונים במשרד מעוגנת בחוק לימוד חובה.
סעיף 12 ג לחוק זה קובע כדלקמן: "(א) מנהל מוסד חינוך ידווח, לפי כללים שקבע השר, למי שהשר הסמיכו לעניין זה מבין עובדי משרדו, על כל אירוע אלימות שהתרחש במוסד החינוך, שהוא אחד מאלה: (1 ) אירוע של אלימות גופנית בין עוב ד הוראה לבין תלמיד; (2 ) אירוע של אלימות גופנית בין תלמידים, שנגרמה בו חבלה.
(ב) מנהל מוסד חינוך ידווח על אירוע כאמור בסעיף קטן (א) מיד לאחר התרחשותו, וכן על תוצאות הטיפול באירוע, לרבות אמצעי משמעת שננקטו, עם סיום הטיפול כאמור".
בחוק העונשין, התשל"ז- 1977, נקבעו אירועים נוספים שביה"ס נדרש לדווח עליהם לרשויות47.
חוזר האקלים המעודכן קובע כי האחריות לטיפול באירועי אלימות שמתרחשים בשטח ביה"ס מוטלת על מנהל ביה"ס והצוות החינוכי.
ביה"ס חייב לטפל גם באירועי אלימות או מעשי ונדליזם שמבצעים תלמידיו מחוץ לשטח ביה"ס או שלא בשעות פעילותו.
בחוזר פורטו האירועים המחייבים בדיווח לרשויות ולגורמים במשרד מכוח החוק.
כן מבחין החוזר בין אירועי אלימות שלא חלה עליהם חובת דיווח 48 ובין אירועים שהדיווח עליהם לרשויות .
46 לעומת13% ,בשנה"ל התשע"ב 15% ,בשנה"ל התשע"א 15% בשנה"ל התש"ע ו -17% .
בשנה"ל התשס"ט 47 סעיף368 ד לחוק העונשין מטיל על מנהל ביה"ס והצוות החינוכי את החובה לדווח לפקיד סעד במשרד הרווחה והשירותים החברתיים או למשטרה ע ל עברות מין, גרימת חבלה חמורה והתעללות שנעברו כלפי קטינים בתוך ביה"ס.
אי-דיווח על עברות אלו עלול להביא לידי עונש מאסר של עד שישה חודשים.
48 כגון אלימות מילולית חמורה (איום, לעג על רקע גזעני, פגיעה בכבוד ההורים), אלימות מילולית בעלת גוון מיני, אלימות פיזית (בעיטה, נשיכה, דחיפה, צביטה, סטירה, מכה), חרם, הפצת שמועות באינטרנט או במכשירים ניידים, הצקות ומעשי בריונות.
ראו חוזר האקלים המעודכן, סעיף 3.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ולגורמים במשרד נתון לשיקול דעתו של מנהל ביה"ס 49.
לצד פירוט חובת הדיווח בחוזר האקלים המעודכן, הוגדרו בו טווח התגובה וסמכויות הטיפול של בעלי התפקידים בביה"ס לגבי כל סוג אירוע.
בחוזר האקלים המעודכן נקבע שמנהל ביה"ס ידווח על אירועים חריגים (אלימות חמורה, פגיעות מיניות, שימוש בסמים ובאלכוהול, אירועי אבדנות ואסון) (להלן - אירועי אלימות חריגים) למפקח המחוזי, והמפקח ירכז את המידע ויעבירו למנהל המחוז (לשם כך אמור היה המנהל להשתמש במערכת דיווח ממוחשבת).
על מנהל המחוז לעקוב אחר דיווחים אלה ולפקח על אופן הטיפול בהם בביה"ס 50 .
דיווח על אירועי אלימות חריגים למחוז נועד גם לאפשר למחוז לבסס עליו תכנון מדיניות וקבלת החלטות, איתור מגמות ותופעות, מיקוד של תכניות ההתערבות הנחוצות לבתיה"ס במחוז ותהליכי הפקת לקחים והסקת מסקנות.
,מעיון ברשימת אירועי האלימות שלא חלה עליהם חובת דיווח לגורמי המחוז לפי חוזר האקלים המעודכן, נמצא כי נכללים בה אירועי אלימות חמור ים, בהם מעשי הצקות ובריונות (לגבי אלימות וירטואלית ראו בהמשך).
ראוי שהמשרד ישוב ויבחן את הסוגים של אירועי האלימות שלגביהם לא חלה חובת דיווח למחוז וישקול אם יש מקום להחיל עליהם חובת דיווח לגורמי המחוז לשם לימוד סוגי האירועים האלה, היקפם ואופן הטיפול בהם.
אשר לריכוז הנתונים על אירועי אלימות חריגים, מניתוח השאלון האינטרנטי עלה כי רוב מנהלי בתיה"ס ענו כי מילאו את חובת הדיווח למפקח ביה"ס על אירועי אלימות חריגים שהתרחשו בביה"ס ( 95% בשנה"ל התשע"א ו -92% בשנה"ל התשע"ב).
כמו כן 85% ממנהלי בתיה"ס51 ענו כי ביצעו תהליך של הפקת לקחים מאירועי אלימות חריגים בשנה"ל התשע"ב, לעומת %89 בשנה"ל התשע"ג52.
אף שהמנהלים מקפידים לדווח על אירועי אלימות חריגים, כפי שעולה מהשאלון האינטרנטי, מבדיקת משרד מבקר המדינה בשלושה מחוזות - מרכז, ירושלים וצפון - נמצא כי שניים מהם - מרכז וירושלים - לא ריכזו נתונים בדבר אירועי אלימות חריגים ולא עקבו אחר אופן הטיפול בהם, ולכן לא היה ביכולתם ללמוד מהם ולהסיק מסקנות.
מכאן שמחוזות אלה אינם מבצעים בקרה על אופן הטיפול באירועי אלימות אלה ואינם לומדים פרטים חיוניים בעניינם, כגון סוגי האירועים, שכיחותם ואופן הטיפול בהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 מסר מחוז מרכז כי מנהלי בתיה"ס או היועצים החינוכיים מדווחים על האירועים לפיקוח המחוזי בטלפון, ובחשיבה משותפת מגובשות דרכי התגובה וההתערבות המתאימות.
לדבריו, לגבי מקרים חריגים ומורכבים במיוחד נמסר דיווח למנהלת המחוז ומתקיימת התייעצות עם הייעוץ המשפטי במחוז.
49 כגון אלימות חוזרת, אלימות מילולית כלפי הצוות החינוכי ועובדי המוסד החינוכי ואלימות פיזית או פגיעה מינית כלפי הצוות החינוכי ועובדי המוסד החינוכי.
50 נוסף על כך, עומד מנהל המחוז בראש ועדת שימוע המתכנסת כשתלמידוהוריו מגישים ערר על החלטה הנוגעת לאירוע אלימות חמור.
כמו כן הוא עומד בראש ועדות הדנות בתגובה על אירועי אלימות הנתונה לשיקול דעתו.
51 2,227 מתוך 2,612 .
מנהלים 52 2,291 מתוך 2,563 .
מנהלים משרד החינוך 833 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המחוז כי אירועים מורכבים נלמדים בישיבות שמקיים הפיקוח המחוזי, והוא מוציא הנחיות כתובות בעניינם.
כמו כן הם נלמדים בישיבות של דרג הייעוץ הבכיר ושל הנהלת המחוז.
מחוז ירושלים מסר כי הוא אמנם אינו מרכז נ תונים בעניין זה, אולם רוב היועצים החינוכיים בבתיה"ס במחוז מדווחים על אירועים חריגים למפקחות על הייעוץ באמצעות האינטרנט, והמפקחות מרכזות את הדיווחים מבתיה"ס שבאחריותן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוזר האקלים המעודכן הרחיב, על פי המלצות ועדת וילנאי, את סמכויות מנהלי בתיה"ס לטיפול באירועי אלימות ושיפר את מנגנון הבקרה עליהם והמעקב אחריהם במחוזות באמצעות חובת דיווח למפקחים על אירועים חריגים, ריכוז האירועים במחוז ומעקב המחוז אחר אופן הטיפול בהם.
למיצוי כל אלה על המחוזות להקפיד לתעד במרוכז את האירועים החריגים המדווחים וכן את אופן הטיפול בהם וההחלטות לגביהם ולא להסתפק בדיווח בעל פה.
מן הראוי כי שפ"י יבהיר למחוזות את ההנחיה לרכז את האירועים המדווחים ויקפיד על אכיפתה.
תהליך הפקת לקחים עשוי לסייע לעדכון של סוגי אירועי האלימות שיש להחיל עליהם חובת דיווח לפי חוזר האקלים המעודכן.
גיבוש תכניות התפתחות ויישומן .
כאמור, אחת מהנחות היסוד בתפיסה המנחה של המשרד ליצירת אקלים חינוכי מיטבי ולצמצום אלימות היא שיש לעודד מעורבות חברתית של התלמידים בכיתה, בביה"ס ובקהילה, המגבירה את אחריותם, את תחושת הערך העצמי שלהם ואת התחשבותם בזולת.
לשם כך על בתיה"ס של כל שכבות הגיל ללמד את התלמידים תכנים של תכניות המיועדות להתפתחותם הרגשית, החברתית והערכית, שהיא חלק בלתי נפרד מהתפתחותם הקוגניטיבית וחיונית להרחבת עולם הידע שלהם.
יישום תכנית "כישורי חיים" תכנית "כישורי חיים", שמפעיל משרד החינוך בעשורים האחרונים, נועדה להעצים את יכולת התלמידים להתמודד במצבי חיים נורמטיביים ושגרתיים ובמצבי חיים משבריים.
התכנית מורכבת ממערכים מובנים של שיחות מחנכים עם תלמידים העוסקים במשימות ההתפתחותיות האופייניות לכל גיל, במצבים שכיחים במרוצת ההתפתחות, בפיתוח כישורים תואמי גיל ובהתמודדות עם התנהגויות סיכון.
נוסף על כך, היא עוסקת בליווי ובהדרכה של המחנכים והצוות החינוכי (להלן - תכנית כישורי חיים או כישורי חיים).
בשנה"ל התשס"ח החליט משרד החינוך ליישם מתכונת חדשה של תכנית כישורי חיים, ובדצמבר 2010 הוא פרסם חוזר מנכ"ל מעודכן בנ ושא "הפעלת התכנית 'כישורי חיים'" (להלן - חוזר כישורי חיים).
על פי החוזר, יש ליישם את התכנית בכל הכיתות בבתיה"ס.
החוזר קובע את אופן קידום התכנית, התנהלותה ודרכי המעקב אחר יישומה ומפרט את דרכי יישומה בביה"ס ואת מספר פגישות ההדרכה עם בעלי תפקידים מהצוות החינו כי.
יישום התכנית נועד להשגת היעד של התכנית האסטרטגית של המשרד: "הפחתת אלימות וקידום אקלים חינוכי".
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עלה שבכרבע מבתיה"ס שמנהליהם ענו על השאלון האינטרנטי לשנה"ל התשע"ג (617 מתוך 2,563 ) לא יושמה תכנית כישורי חיים על פי החוזר: בכשליש מהם (189 מתוך617 ) לא יושמה התכנית כלל, ובשאר בתיה"ס היא לא יושמה בכל שכבות הגיל, כנדרש.
זאת ועוד, כמחצית המנהלים שענו על השאלון האינטרנטי לשנה"ל התשע"ג ובבית ספרם יושמה תכנית כישורי חיים ( 1,212 מנהלים) מסרו כי לא התקיימה בביה"ס שגרה של הדרכת מורים במהלך השנה, כנדרש בחוזר כישורי חיי ם; כחמישית מהם ( 243 ) מסרו שלא התקיימה כל הדרכה או שהתקיים מפגש חד - פעמי להדרכת המורים.
האחריות לליקויים שעלו ביישום תכנית כישורי חיים מוטלת על מנהלי בתיה"ס, הנדרשים להקפיד ליישמה על פי החוזר.
עם זאת , על שפ"י ועל המפקחים הכוללים והמפקחים על הייעוץ במחוז לאתר בעוד מועד את הסיבות לבעיות אלה ולגבש להן פתרונות כדי להבטיח שכל בתיה"ס יקנו לתכנית עדיפות התואמת את מדיניות המשרד.
יישום תכניות התפתחות חלופיות והערכתן בתיה"ס נדרשים ליישם תכניות התפתחות נוספות העוסקות בכישורים רגשיים-חברתיים.
כך, למשל, משנה"ל התשס"ח חובה ללמד אחת לשבוע בשעת חינוך בכל הכיתות בבתיה"ס היסודיים את תכנית מפתח הל"ב, המתמקדת בטיפוח ערכים ומיומנויות חברתיים ובייחוד באינטראקציות החברתיות בין היחיד לסביבה (להלן - תכנית מפתח הל"ב).
את התכנית פיתחה המחלקה לחינוך לחיים בחברה באגף לחינוך יסודי, שגם אחראית להפעלתה.
לשתי התכניות, כישורי חיים ומפתח הל"ב, תכנים מרכזיים משותפים, כגון מודעות עצמית, מעורבות חברתית וקבלת ה"אחר".
פיצול האחריות לשתי התכניות בין האגף לתכניות סיוע ומניעה ובין המחלקה לחינוך לחיים בחברה באגף לחינוך יסודי עלול לגרום לחוסר יעילות ובזבוז שעות הוראה בכיתה בשל חזרה על אותם הנושאים.
כבר בשנת 2009 הומלץ במחקר הערכה של יחידת המחקר והפיתוח בשפ"י, שליווה את הטמעת תכנית כישורי חיים בבתיה"ס, לבדוק את תוכני התכניות הנלמדים בהם כדי למנוע זהות בין התכנים הכלולים בתכנית כישורי חיים ובין אלה הכ לולים בתכנית מפתח הל"ב; לחלופין הוצע לנסות ליצור אינטגרציה בין התכניות לשם פתרון הבעיה.
למרות האמור, המשרד לא הסדיר את חלוקת התכנים בין שתי התכניות, כישורי חיים ומפתח הל"ב, ולא תיאם ביניהן.
בכך נמנעו מהתלמידים, מהצוותים החינוכיים ומבתיה"ס היתרונות של איגום משאבי הדרכה, בקרה ופיקוח.
אשר להטמעת תכנית כישורי חיים, ברקע למחקר צוין שהוא אינו מיועד להערכת תפוקות התכנית או להתמקדות בבעיות ובכישלונות, ותכליתו היא עיסוק בנושאים הקשורים להיבטים החיוביים של התכנית כדי ליצור למידה ארגונית מהצלחות.
במחקר הומלץ להמשיך ולבצע תהליכי הערכה נרחבים של התכנית וכן לבנות כלי הערכה שיאפשרו לבתיה"ס עצמם לבצע הערכה פנימית של יישום התכנית, העמדות כלפיה ותרומתה לצוות המורים ולתלמידים.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי לאחר יותר מארבע שנים שבהן מופעלת תכנית כישורי חיים לצד תכניות התפתחות אחר ות כמפתח הל"ב, ראוי ששפ"י והאגף לחינוך יסודי ישקלו לבצע מחקר הערכה נוסף שיבדוק, בין היתר, את מידת הטמעת התכניות ואת תרומתן לתלמידים ויעמוד על איכות ההוראה וההדרכה בנושא מורכב זה.
המאבק בגזענות : פעולות שפ"י לגישור רב-תרבותי ולחינוך לסובלנות .
גזענות היאהתנהגות המפלה בין אדם לאדם או בין קבוצה חברתית אחת לרעותה על יסוד הבדלי דת, מין, עדה וכו'.
באחד מפסקי הדין שלו ציין בית המשפט העליון כי: "'גזענות' היא כל שנאת חינם של זר בשל היותו זר, על רקע שונות גזעית או לאומית-אתנית" 53.
מאז הקמתה מתאפיינת מדינת ישראל בחברה בעלת גיוון אנושי רב - קבוצות ויחידים בעלי מגוון רחב של מוצאים, דתות, אמונות ותפיסות עולם - והיא שואפת לשמרו.
חוק חינוך ממלכתי קובע כי אחת ממטרות החינוך הממלכתי היא "להנחיל את העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל ואת ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ולפתח יחס של כבוד לזכויות האדם, לחירויות היסוד, לערכים דמוקרטיים.
לתרבותו ולהשקפותיו של הזולת, וכן לחנך לחתירה לשלום ולסובלנות ביחסים בין בני אדם ובין עמים".
בשנים האחרונות בדקו מחקרים עמדות ודפוסי התנהגות של החברה הישראלית בכללותה ושל מערכת החינ וך54 בעניין גילויי גזענות, מידת הסובלנות ל"אחר" והיחס כלפי מי שנתפס כמשתייך לקבוצה נבדלת באוכלוסייה .