HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המפעלים המשולבים מהווים חלק מהמערך הטכנולוגי של צה"ל, ומשום כך הם חלק בלתי נפרד ממערך הכשירות והכוננות.
על כן העיר משרד מבקר המדינה, כי שיתופם של נציגי צה"ל בביקורות במפעלים שבהם הם משמשים כיזמי משנה מחייב הסדרה, ועל הרעל"ח לעמוד על כך ששיתוף זה אכן יתבצע.
29 גוף רוכש - יחידה במשרד (כגון מנה"ר) אשר הוסמכה בהתאם לחוק נכסי מדינה, התשי"א- 1951 .
, לערוך התקשרויות בשם המשרד 30 על פי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 , הפעלת מפעל חיוני בשעת חירום מתבצעת על סמך מכתבי הפעלה, המתבססים על חוזים שנחתמו עם המפעל החיוני.
31 גורם בצה"ל אשר מעוניין להשתלב בקבלת תפוקות ממפעל חיוני המרותק לאחד מגופי הרעל"ח או לרשויות מל"ח אחרות.
בהתייחסותה מאוגוסט 2009 לממצאי הביקורת ציינה היחידה לשעת חירום32 , כי החל מפברואר 2009 מתבצע פרויקט בקרת כוננות מפעלים חיוניים של מערכת הביטחון, שמטרתו הכנת "תיק אב למפעל חיוני", לרבות בניית מודל להכרזה על מפעל חיוני ולהיערכותו לשעת חירום.
סיומו מתוכנן לפברואר 2010 .
עוד ציינה היחידה, כי בגמר הפרויקט ואישורו על ידי גורמי המשרד וצה"ל יעודכנו ההוראות והנהלים במשרד ובצה"ל בכל הקשור למוכנות ולהפעלת המפעלים החיוניים והמשולבים.
בדיקת היערכותו של מרכז לאו"ם לשעת חירום העלתה, כי לצורך היערכותו העמיד צה"ל את משאבי כוח האדם ואת האמצעים הדרושים לו, וכי ככלל מרכז לאו"ם הקצה ליחידות את מירב אמצעי התובלה הדרושים לצורך היערכותן ותפקודן במצבי חירום.
עם זאת, במספר נושאים קיימים ליקויים, שאת תיקון חלקם החל צה"ל כבר לפני הביקורת, ואת האחרים במהלכה ובעקבותיה.
היערכות נכונה להספקת שירותי תובלה לצורכי צה"ל ולמשק האזרחי לביצוע משימותיהם בשעת חירום מ חייבת, בין היתר, קיומם של אמצעי תובלה יבשתיים בכמות מספקת למתן מענה לצרכים של שני גורמים אלה.
בהיותם של אמצעי ההובלה במשק מצויים בכמות מוגבלת, קיימת חשיבות שחלוקת המשאבים תתבצע בראייה מתכללת, המביאה בחשבון את כל השיקולים, ומאזנת בין צורכי צה"ל לצורכי המשק האזרחי.
ממצאי הביקורת העלו, כי משרד התחבורה לא העמיד לרשות לתובלה את המשאבים הדרושים לה למימוש תפקידיה, וכי היערכותה ומוכנותה של הרשות לתובלה אינן מתאימות למשימותיה, בעיקר בנוגע לכמות כלי הרכב ולמספר הנהגים הדרושים לה לשעת חירום, וכן באי -היערכותה בראייה מת כללת של הניהול, השליטה והבקרה, שיאפשרו מיצוי מיטבי של משאבי התובלה המוגבלים הקיימים במשק.
ליקויים מהותיים אלה מעמידים בספק את יכולתה של הרשות לתובלה לספק את צורכי המשק האזרחי בשעת חירום.
הכרחי שמשרד התחבורה, בשיתוף עם רח"ל, יפעלו לשיפור היערכותו ומוכנותו ש ל משק התובלה האזרחית בשעת חירום.
היחידה לשעת חירום היא חלק מהרעל"ח באגף אב"ם 26 דוח שנתי60א .
ניתן לציין לחיוב, כי לצורך היערכותו העמיד צה"ל לרשות מרכז לאו"ם את משאבי כוח האדם והאמצעים הדרושים לו, והקצה ליחידותיו את מרב אמצעי התובלה, בהתאם לצרכים הדרושים להן.
מאחר שסוגיית כלי הרכב היא אחת מאבני היסוד בהיערכותו של המשק לשעת חירום ונוכח החרפת האיומים על העורף, משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו משנת 2000 - הצורך בדיון מחודש בנושא חלוקת המשאבים בין צה"ל לבין המשק האזרחי.
מתוקף אחריותו הכוללת של שר הביטחון לטיפול בעורף במצבי חירום, ראוי שסוגיה זו תידון ברח"ל, כדי שזו תבחן, בשיתוף עם ראש אט"ל, בהיותו הסמכות העליונה בצה"ל ליישום החוק, ועם הרשות לתובלה, את סדרי העבודה הקיימים ואת הצעדים הדרושים כדי להביא למיצוי מיטבי של פוטנציאל כלי הרכב במשק.
התכנון המתארי המקומי נועד להתוות את מדיניות התכנון העירונית או האזורית ולקבוע את אופיו של היישוב ואת כיווני התפתחותו העתידית, בין היתר באמצעות קביעת איסורים והיתרים הנוגעים לבנייה ולשימוש בקרקע בתחום היישוב, הדבר נעשה בהתאם להוראות תכניות המתאר המחוזיות והארציות.
תכניות המתאר המקומיות הכוללות 9 הן עמ וד התווך של התכנון המתארי המקומי.
לפיכך נדרש שלכל רשות מקומית תהיה תכנית מתאר מקומית כוללת תקפה ומעודכנת.
בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה או החוק), נקבע מדרג של תכניות; על פיו תכניות מפורטות 10 במרחב תכנון מקומי ייגזרו מתכנית מתאר מקומית כוללת.
באמצעות מדרג זה ניתנת תמונה מקיפה וכוללת הן לוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדות המקומיות) בהכינן תכנית מפורטת ובבואן להחליט אם להמליץ על הפקדתה, והן לוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדות המחוזיות) - בבואן להחליט אם לתת תוקף לתכנית.
בחוק נקבע כי מטרותיהן של תכניות המתאר המקומיות הכוללות הוא להגדיר את ייעודי הקרקע, להתוות את מערכת הדרכים המקומית ולקבוע את צפיפות הבנייה וכן לקבוע אילו שטחים ישמשו שטחים ציבוריים פתוחים ואילו שטחים מיועדים להקמת מוסדות ציבור.
על בסיס הוראות תכניות המתאר המקומיות הכוללות אמור להתקיים פיקוח על פיתוח הקרקע במרחב התכנון המקומי, וכן הבטחת תנאים נאותים .
8 החלטה של ועדת שרים לשיפור וייעול תחום התכנון והבנייה מיום 30.
09 אשר צורפה לפרוטוקול החלטות הממשלה וקבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 2.
מדובר בתכניות מתאר מקומיות המתייחסות באופן כולל ליישוב שלם 10 תכנית מפורטת ה יא תכנית המסדירה את הוראות הבנייה ואת אופן השימוש במקרקעין בצורה מפורטת במתחם מסוים.
מבחינת הבריאות, התברואה, הניקיון, הבטיחות, התחבורה, הנוחות ומניעת מפגעים על ידי תכנון הקרקע וייחוד אזורים מסוימים בה למטרות מסוימות.
מדינת ישראל מתמ ודדת זה שנים עם מכלול בעיות הנוגעות להליכי התכנון של תכניות מתאר מקומיות כוללות ולהליכי טיפול בתכניות ואישורן.
בהצעה לתיקון חוק התכנון והבנייה שגיבש משרד הפנים בשנת 200811 צוין ש"בהיעדרה של תכנית מתאר כוללת, נפגעים התכנון והפיתוח של הישוב.
העדר תכנון מתאר י אינו מאפשר טיפול בתשתית העירונית הכוללת, מונע התמודדות עם סוגיות חברתיות- כלכליות- הופך קידומן של ]כך[ .
סביבתיות, ואינו מכוון להשגת מטרות ארוכות טווח מאות ואף אלפי תכניות מפורטות נקודתיות למשא כבד על כתפי הגופים היוזמים ומוסדות התכנון כאחד.
במציאות זו הזמן הדרוש לאישור הוא ארוך והדרך לאישור היא מפותלת ורבת משוכות".
במהלך השנים הוקמו ועדות מקצועיות שעסקו בין היתר בהיבטים של התכנון המתארי המקומי: ועדה מייעצת בראשות עורך הדין יחזקאל לוי12 שחלק ממסקנותיה שימשו בסיס לתיקון 43 לחוק התכנון והבנייה שהתקבל בכנסת בשנת 199513 ; ועדה בין-משרדית בראשות מר עמרם קלעג'י 14 ; צוות בראשות מנהל מינהל התכנון במשרד הפנים שהחל לפעול במרס 2005 ועל בסיס המלצותיו התקבל ביוני 2006 תיקון76 לחוק התכנון והבנייה15 (להלן- תיקון 76 ); צוות בין-משרדי לבחינת שינויים בחוק התכנון והבנייה שהוקם לפי החלטת הממשלה מאוגוסט 2005.
בחודשים פברואר 2008- מרס 2009 בדק משרד מבקר המדינה כמה נושאים מרכזיים הנוגעים לתכנון המתארי המקומי הכולל: מידת העדכניות של תכניות מתאר מקומיות כוללות; התמשכות הליכי ההכנה והאישור של תכניות מתאר מקומיות כוללות; תכנון מתארי מקומי המתבסס על תכניות אב; פעולות הרשויות המקומיות לקידום התכנון המתארי המקומי הכולל; יישום החלטת הממשלה ולפיה משרד הפנים ירכז בידיו את התכנון המתארי המקומי הכולל; מדיניות "התכנון היוזם" ויישומה; אופן הריכוז והניתוח של מידע בתחום התכנון המתארי המקומי.
הבדיקה נעשתה במינהל התכנון, בוועדות המחוזיות ובלשכות התכנון המחוזיות שבמשרד הפנים.
כמו כן נעשתה בדיקה במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון), במשרד האוצר ובמינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י).
לצורך הביקורת ריכז משרד מבקר המדינה נתונים מכל הרשויות המקומיות באמצעות שאלון שהפיץ להן.
11 תזכיר חוק התכנון והבניה (תיקון מס90 ), התשס"ט– 2008.
12 מנכ"ל משרד הפנים הוא שמינה את הוועדה בעקבות החלטות שקיבלה הממשלה בשנים 1992 -1993 .
13 התקבל בכנסת באוגוסט 1995.
14 הוועדה הוקמה בעקבות קבלת החלטת הממשלה מאוגוסט 1999 בנושא שיפור תהליכי התכנון.
15 התיקון התקבל במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה (להשגת יעדי התקציב והמדיניות לשנת הכספים 2006 ), התשס"ו- 2006 , ס"ח 2055 , 15.
תפקידם של גורמי התכנון בקידום התכנון המתארי המקומי הכולל .
חוק התכנון והבנייה מטיל את האחריות להכנתן של תכניות מתאר מקומיות כוללות בראש ובראשונה על הוועדות המקומיות; תפקיד הוועדות המחוזיות הוא לפקח ולהורות לוועדות המקומיות להכין תכנית מתאר ולהגישה במועד שיקבעו וכמו כן לדון בתכנית המתאר להחליט על הפקדתה ואישורה.
שר הפנים נושא באחריות הכוללת לתכנון המתארי מתוקף היותו הממונה על ביצוע חוק התכנון והבנייה.
מינהל התכנון שבמשרד הפנים (להלן - מינהל התכנון) הוא הגורם המקצועי הבכיר בתחום התכנון והבנייה, ותפקידיו כוללים סיוע ומתן הנחיה מקצועית לשר הפנים ולמוסדות התכנון האחראים להכנת תכניות מתאר מקומיות כוללות.
האגף לתכניות מתאר מקומיות (להלן - האגף לתכנון מקומי) עוסק במסגרת המינהל גם בייזום ובקידום של תכניות מתאר חדשות ליישובים, ובכלל זה בעדכון תכני ות קיימ ות עד שלב אישורן; הוא אחראי גם לבקרה על תכניות מקומיות ומפורטות לאחר הפקדתן בוועדות המחוזיות.
מינהל התכנון החל בשנת 2005 בהכנת רפורמה בחוק התכנון והבנייה.
הרפורמה מדגישה בין היתר את חשיבותה של תכנית מתאר מקומית כוללת עדכנית, ומטרתה להתמודד עם חלק מהחסמים לקידום תכניות אלה.
במסגרת הרפורמה, התקבל כאמור תיקון 76 שבמסגרתו הורחב היקף הסמכויות של הוועדות המקומיות לאשר תכניות מפורטות; אחד התנאים לכך הוא קיומה של תכנית מתאר מקומית כוללת ועדכנית.
בהצעת התיקון לחוק16 נכתב כי "הרחבת הסמכויות של הוועדות המקומיות כמוצע תהווה תמריץ לוועדות המקומיות ליזום תכניות מתאר מקומיות".
בנובמבר 2008 הוגש לממשלה במסגרת הרפורמה תזכיר הצעת חוק לתיקון חוק התכנון והבנייה (תיקון 90 ), התשס"ט- 2008 (להלן- ההצעה לתיקון 90 לחוק), העוסק אף הוא בהיבטים שונים הנוגעים לתכניות מ תאר מקומיות כוללות.
עדכניות התכניות המתאריות המקומיות .
הליכי התכנון והפיתוח המקומי והאזורי הם הליכים דינאמיי ם הקשורים במגמות ובתהליכים חברתיים, כלכליים וסביבתיים.
אם חל שינוי במערך חברתי וכלכלי שבהתבסס עליו הוכנה תכנית מתאר מקומית, יש לעדכן תכנית זו .
מינהל התכנון יזם כבר בשנת 1993 מחקר יישומי בנושא שינויים בתכניות מתאר מקומיות.
מסקנתו הייתה: "רוב הישובים פועלים על פי תוכניות מתאר מיושנות ועליהן מורכבות תוכניות מפורטות שאינן קשורות זו בזו - כ- 3,000 תוכניות מפורטות בתל-אביב וכ - 2000 בירושלים.
תוכניות מתאר כאלה חסרות את הראיה הכוללת, שהיא אחת הסיבות העיקריות להכנת תכנית מתאר".
מאחר שהתכנון המתארי של רשות מקומית מושתת על תכניות מפורטות ועל תכנית נקודתיות 17 שאינן משקפות ראייה כוללת נוצרו לעתים פערים מבחינה .
16 הצעת חוק236 , י' באייר התשס"ו, ממאי 2006.
תכנית נקודתית היא תכנית החלה על מגרש אחד או שניים 378 דוח שנתי60א .
תכנונית ומבחינת התשתית בין שכונות באותה רשות מקומית ובין הרשות לרשויות שכנות וכן נוצר מחסור בשטחי ציבור.
תפקידה של תכנית מתאר כוללת עדכנית הוא לטפל בבעיה האמורה ולהביא לשיפור באיכות חייהם של התושבים.
במצב הקיים יש כדי לגרום במקרים רבים לאי-בהירות בנוגע להוראות המחייבות החלות על המקרקעין, משום שעל שטחים רבים עשויות לחול תכניות מפורטות ותכניות נקודתיות רבות.
הצורך בתכניות מתאר מקומיות עדכניות מקורו גם בכך שבעשור האחרון קיבלו תוקף תכניות מתאר ארציות ומחוזיות - שבמסגרתן נקבעו עקרונות מדיניות כלליים.
תכניות מתאר נקודתיות ישנות רבות אינן מתיישבות עם העקרונות האמורים.
אחת המטרות של תכנית מתאר מקומית כוללת היא קביעת הפרטים הדרושים לביצוע התכניות המחוזיות והארציות על ידי בטול תכניות נקודתיות שלא מומשו או באמצעות התאמת תכניות המתאר המקומיות לתכניות המחוזיות והארציות.
בתכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור מס' 35 שאישרה הממשלה בנובמבר 2005 (להלן- תמ"א 35 ), נקבע כי על הוועדות המקומיות של יישובים18 אשר תכניות המתאר המקומיות שלהם אינן עדכניות להכין תכניות מתאר מקומית מעודכנות בהתאם לצורך שייפרטו ויישמו את הוראות תמ"א 35 ותכניות המתאר המחוזיות.
יצוין כי בתמ"א 35 נקבע שאחת ממטרותיה היא להבטיח פיתוח ואת העלאת איכות החיים העירונית.
בתכנית נקבעו, בין היתר, הוראות שאמורות להיכלל בתכניות המתאר המקומיות בנושא שיפור השירותים לציבור, טיפול במבנים מסוכנים וחיזוק מבנים שאינם עומדים בתקנים לרעידות אדמה, דיור בר הישג 19 , החדרת מי נ גר עיליים, הסדרת תחבורה ציבורית, פיתוח מערכות התשתיות העירוניות (ביוב, ניקוז, תחבורה, מים ופסולת) שיקום רצועת אזור הנחל והסדרת גישה סבירה לחופים פתוחים לציבור.
בית המשפט העליון קבע בהתייחסו לעניין "שלזמן ביצועה של תוכנית נודעת חשיבות רבה.
תכלית קביעתו של הזמן הינה אכן למנוע קיפאון תכנוני ובדרך זו לקיים מידה של איזון בין עניינם של בעלי קניין ויזמים, המבקשים למצות את זכויותיהם על-פי התכנון הקיים, לבין רווחת ואיכות חייו של הציבור; והדאגה לעניינו של הציבור, הלוא היא מחייבת לחזור ולבחון, מזמן לזמן, אם תכנית שגובשה לפני שנים עודנה עונה על צורכי ההווה והעתיד.
לשם קיומה של תכלית זו, כהלכתה, מוטל על רשויות התכנון לשקוד על עדכון מתמיד של הנורמה התכנונית"20 .
תיקון76 קבע כי תנאי להרחבת סמכויותיה של ועדה מקומית לאשר תכנית מפורטת הוא קיומה של תכנית מתאר מקומית תקפה שטרם חלפו 10 שנים מיום תחילתה.
בתזכיר ההצעה לתיקון 90 לחוק שהגיש משרד הפנים הוצע כי הוועדה המחוזית תהיה מוסמכת לקבוע כי אין צורך בהכנת תכנית מתאר חדשה ובלבד שטרם חלפו עשרים שנה מיום תחילתה של תכנית המתאר המקומית שאושרה.
18 מדובר ביישובים שצפויים לגור בהם יותר מ- 2,000 .
דיור זמין לזוגות צעירים ולאוכלוסיות חלשות 20 בג"ץ 1636/92 , 'העמותה לשמירת איכות החיים והסביבה ברמת אביב ואח' נ הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מחוז תל- אביב ואח', פ"ד מח(5 )309.
איסוף מידע על תכניות המתאר המקומיות הכוללות ועל תכניות האב בשנת 2008 אסף משרד מבקר המדינה מידע על תכניות המתאר המקומיות הכוללות ועל תכניות האב של הרשויות המקומיות.
המידע נאסף הן באמצעות שאלון שהופץ לרשויות המקומיות (על השאלונים שמולאו ושנמסרו למשרד מבקר המדינה חתמו ראש הרשות המקומית או מהנדס הרשות המקומית או שניהם) והן על ידי ריכוז נתונים שהתקבלו ממינהל התכנון21 .
להלן כמה הבהרות בנוגע למידע שמסרו הרשויות המקומיות למשרד מבקר המדינה ולמידע שנאסף במינהל התכנון: (א) המידע האמור לא כולל נתונים על שני סוגים של מועצות מקומיות האחד, המועצות האזוריות שמי נהל התכנון מסר למשרד מבקר המדינה כי לפי המדיניות שלו אין מקום לקדם עבורן תכניות מתאר כוללות בניהול ובמימון ממשלתיים; השני, הרשויות המקומיות באזור יהודה ושומרון שמינהל התכנון סבר כי גם אותן אין להביא בחשבון במסגרת גיבוש תמונת המצב הארצית שכן חוק התכנון והבנייה אינו חל עליהן.
(ב) ככלל, מדובר במידע על רשויות מקומיות ולא על יישובים הנכללים בתחום השיפוט של מועצות אזוריות או מועצות מקומיות (להלן - יישוביים).
(ג) הנתונים נוגעים לכל הרשויות בלי התייחסות לגורם שאחראי להכנת התכנון המתארי בהן (מינהל התכנון, משרד השיכון, ממ"י או הרשות המקומית).
בחלק מהנושאים השווה משרד מבקר המדינה את הנתונים שריכז במהלך הביקורת לממצאיו של סקר ארצי שביצע מינהל התכנון בחודשים אוקטובר 1996 עד פברואר 1997 ואשר עסק בתכניות אב, בתכניות פיתוח ובתכניות מתאר מקומיות (להלן - סקר משרד הפנים) (ראו בהמשך בפרק ריכוז וניתוח של מידע כולל בתחום התכנון המתארי המקומי).
עדכניות התכניות במגזר היהודי 1.
גיל התכנית הינו פרק הזמן ממועד קבלת תוקף התכנית ועד מועד הבדיקה.
נמצא כי רק לחמש מ-105 רשויות מקומיות יהודיות היו תכניות מתאר כוללות שגילן עד 10 שנים (גילן הממוצע של חמש תכניות אלו הוא כ-7.
5 שנים) גיל התכניות של 22 רשויות הוא 10 עד20 שנה; גיל התכניות של 64 רשויות מקומיות גדול מ-20 שנה; ל-14 רשויות מקומיות כלל לא הייתה תכנית מתאר כוללת בתוקף.
21 משרד מבקר המדינה קיים בירורי השלמה במינהל התכנון, בלשכות התכנון המחוזיות וברשויות המקומיות עצמן בנוגע לחלק מהנתונים שצוינו בשאלונים שמילאו הרשויות.
בהתאם לתוצאות בירורי ההשלמה תוקנו חלק מהנתונים שמסרו כמה מהן.
על פי סקר משרד הפנים, בשנים 1996 -1997 היו47 תכניות מתאר כוללות בשלבי הכנה.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בתחילת שנת 2009 בנושא התקדמות הכנתן של תכניות אלה העלתה כי עד אותה עת אושרו חמש תכניות בלבד; וכי הכנתן של 30 ( מהתכניות11 )מהן תכניות מתאר למועצות אזוריות הופסקה כליל; עוד נמצא כי הכנתן של 10 תכניות הופסקה גם כן, אולם במהלך השנים הוחל בהכנת תכניות אחרות לאותן רשויות; וכי הכנתן של שתי תכניות עדיין נמשכה במועד סיום הביקורת.
משרד מבקר המדינה השווה את עדכניות תכניות המתאר של רשויות מקומיות יהודיות בשנת 1997 (על פי הסקר שפרסם משרד הפנים) לעדכניות התכניות במועד הביקורת.
ההשוואה העלתה כי תכניות המתאר במועד הביקורת עדכניות פחות מהתכניות בשנת 1997 :, כמתואר בתרשים שלהלן השלטון המקומי 381 .
עדכניות התכניות במגזר הלא יהודי בנובמבר 1998 , בינואר ובמרס 2000 וביולי 200522 החליטה ממשלת ישראל לפעול לעדכון תכניות המתאר ליישובי המגזר הערבי והטי לה על מינהל התכנון להכין ולעדכן תכניות מתאר מקומיות לשש עיריות, 26 מועצות מקומיות ו -31 יישובים של המגזר.
בהחלטה נאמר: "ועדת השרים לענייני המגזר הערבי, קובעת כי תכניות המתאר מהוות מכשיר אדמיניסטרטיבי, לשיפור איכות החיים במגזר הערבי ומשמשות גם במאבק בבנייה הבלתי חוקית במגזר זה.
אשר על כן שואפת ועדת השרים כי במהלך 4 השנים הקרובות יסתיים כלל עדכון תוכניות המתאר בכל המגזר הערבי".
מינהל התכנון פועל בשנים האחרונות ליישומן של החלטות הממשלה, ובמועד הביקורת קיבלו תוקף 18 תכניות מתאר לרשויות וליישוביי ם23 שעליהן חלו החלטות הממשלה האמורות; 31 תכניות24 היו בשלבים שונים של טיפול ואישור בוועדות המחוזיות, ארבע תכניות מתאר אחרות היו בעת הביקורת בשלבי הכנה.
ל-23 מ-8025 רשויות מקומיות במגזר הלא יהודי הייתה במועד הביקורת תכנית מתאר כוללת עדכנית שגילה עד 10 שנים; גיל התכניות של 39 רשויות נוספות היה 10 עד20 שנה; גיל התכניות של15 רשויות מקומיות היה גדול מ-20 .
שנה; לשלוש רשויות לא הייתה תכנית מתאר בתוקף .
22 החלטה 4464 מנובמבר 1998 , החלטה980 מינואר 2000 , החלטה 1433 ממרס 2000 , והחלטה 3956 מיולי 2005.
23 תכניות מתאר של שלוש רשויות מקומיות ושל15 .
יישובים 24 תכניות מתאר של20 רשויות מקומיות ושל 11 .
רשויות אלה כוללות גם שלוש מועצות אזוריות 382 דוח שנתי60א .
על פי סקר משרד הפנים, בשנים 1996 -1997 היו בהכנה 23 תכניות מתאר של רשויות במגזר הלא יהודי.
מאז 16 מהתכניות קיבלו תוקף; הכנתן של שבע תכניות הופסקה, ואולם במהלך השנים הוחל באותן רשויות בהכנת תכנית חדשות.
משרד מבקר המדינה השווה את עדכניות תכניות המתאר של רשויות מקומיות במגזר הלא יהודי בשנת 1997 )(על פי הסקר שפרסם משרד הפנים לעדכניות התכניות בשנת 2008 :.
להלן תוצאות ההשוואה .
הנתונים שהובאו באשר לעדכניות התכניות מלמדים שנדבך התכנון המתארי הכולל ברשויות המקומיות במגזר היהודי לוקה עד מאוד בחסר.
עוד אפשר ללמוד מהפרק כי חלק ניכר מפעולות הבינוי והפיתוח של האזורים המיושבים בישראל אינו מתבסס על תכנון מתארי כולל ועדכני, וכי במהלך הע שור האחרון גדל החסר בתחום זה עקב התיישנותן של תכניות המתאר ומאחר ושום תכנית חדשה לא קיבלה תוקף בשנים האחרונות (משנת 2006.
) תכניות מתאר מקומיות שנמצאות בהכנה 1.
להלן נתונים על מספר תכניות המתאר המקומיות הנמצאות בהכנה אצל גורמים שונים26 : .
מספר תכניות המתארהמקומיות שנמצאות בהכנה .
לפי הגורמים המטפלים בהכנתן .
6 14 4 19 במגזר היהודי .
11 2 - 29* במגזר הלא יהודי .
* נוסף על כך מכין כאמור מינהל התכנון תכניות מתאר ל-24 יישוביים.
מבין78 הרשויות המקומיות במגזר היהודי שאין להן תכניות מתאר כוללות או שהתכניות התקפות בהן גילן יותר מ -20 שנה ל -49 אין תכנית מתאר כוללת בהכנה.
מבין 18 הרשויות המקומיות במגזר הלא יהודי שאין בידן תכניות מתאר כוללות או שהתכניות התקפות בהן גילן יותר מ-20 שנה, רק לשתייםאין תכנית מתאר כוללת בהכנה.
רק14 מ-43 התכניות במגזר היהודי המצויות בשלבי הכנה וטיפול הועברו לוועדות המחוזיות.
יצוין כי בהכנתן של 15 מ-43 התכניות במגזר היהודי הוחל במהלך השנים 2007 -2009 .
אשר למגזר הלא יהודי, לוועדות המחוזיות הועברו 27 מ-42 התכניות המצויות בשלבי הכנה וטיפול.
הנתונים על מצב התכניות במגזר הלא יהודי משקפים מאמץ שהשקיע מינהל התכנון בשנים האחרונות במסגרת טיפולו בתכניות של מגזר זה.
26 בטבלה לא נכללו תכניות בשלבי הכנה ליישובים הכלולים בתחום שיפוטן של ממועצות אזוריות או מקומיות.
אשר למגזר היהודי, כתוצאה מהתארכות הליכי האישור של תכניות אלה ומורכבותן של חלק מהתכניות (בעניינים אלה ראו להלן) תה ליך הכנת התכניות העדכניות במגזר היהודי הוא אטי ביותר, ונראה שלא יהיה בו כדי לחולל שינוי של ממש בשנים הקרובות.
התמשכות הליכי ההכנה והאישור של תכניות מתאר מקומיות .
מטבע הדברים הכנתה של תכנית מתאר מקומית כוללת היא תהליך מורכב, ומשתתפים בה גורמים רבים שלעתים האינטרסים שלהם מנוגדים.
בשל דרישות תכנוניות שמקורן בתכניות המתאר המחוזיות והארציות ומאחר שמעורבותו של הציבור בחלק מהתכניות גדולה יותר נעשה התהליך מורכב אף יותר.
לפיכך נמשכים הליכי התכנון בישראל שנים רבות, ויש לעשות את מרב המאמצים להאיצם כדי למנוע פגיעה באיכות התכנון וכדי שהוא יהיה עדכני ויוכל להשיג את מטרותיו.
בעניין זה נקבע בדברי ההסבר לדוח המסכם שהגיש ביוני 2007 הצוות הבין - משרדי לבחינת שינויים בחוק התכנון והבנייה ש"התמשכותם של תהליכי התכנון פוגעת קשות בהשגת מטרות התכנון, בסדר הציבורי, בעדכניות התכנון ובאיכותו.
מוצע, אפוא, לקבוע משכי זמן מרביים לתהליך אישורן של תכניות בהבחנה בין התכנון המתארי לתכנון המפורט, זאת בהתאמה למציאות החברתית -כלכלית המשתנה ולהוראות החוק האחרות.
כלליותה של תכנית המתאר וצמצום השלכותיה הקנייניות מחד גיסא, והתאמה של תכנית מפורטת לתכנית מתאר עדכנית מאידך גיסא, יאפשרו את צמצומם המשמעותי של משכי התכנון והאישור.
כמו כן, מומלץ לקצוב זמן למילוי תנאים לאישורה של תכנית - מועד שכיום אינו קצוב בחוק".
על תוצאות הסרבול וההתמשכות של ההליך התכנוני של תכניות מתאר מקומיות ועל הפגיעה בשלטון החוק ובסטנדר דים תכנוניים עקב כך עמדה ועדת החקירה הממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור (להלן - ועדת זילר).
בדוח שפרסמה הוועדה בדצמבר 2003 " :נאמרכבר ראינו שהסרבול, אי היעילות, אי הבהירות והתמשכות ההליך גורמים לעתים לאי-קיום נורמות, לזילות בחוק, לחוסר י כולת אכיפה, להצטברות תיקים אצל רשויות הפיקוח, רשויות התביעה ובתי-משפט, ולכל כיוצא באלו תופעות ככל שהליך תכנון מסורבל וממושך יותר, כן רבה ה 'סלידה ' ממנו.
ככל שזו גדלה, גוברת התופעה של התעלמות מהחוק, זלזול בו, הפרת נורמות וכל כיוצא בזה.
כל אלו תורמים לבנייה ללא היתר, שהיא בנייה פרועה, בלתי מקצועית, בלתי מפוקחת ובלתי בטיחותית[27] .
" בתהליך ההכנה של תכנית מתאר מקומית כוללת לרשות מקומית שני שלבים עיקריים: א.
השלב הטרום-סטטוטורי: חתימת חוזה עם המתכנן שנבחר במכרז; הכנת התכנית (ולעתים גם שיתוף הציבור בכך); ב.
ה שלב הסטטוטורי: דיון בוועדה המקומית; העברת המלצותיה לוועדה המחוזית; בדיקה תכנונית מקדימה של התכנית בוועדה המחוזית; החלטה אם להפקיד את התכנית או לדחותה או התניית תנאים להפקדתה או לדחייתה; הפקדת התכנית לאחר שמולאו התנאים; .
27 'דוח זילר עמ 350-351 .
דיון הוועדה המחוזית בהתנגדויות שהוגשו לתכנית; אישור התכנית; פרסום התכנית בילקוט הפרסומים למתן תוקף.
משרד מבקר המדינה ריכז נתונים על תכניות מתאר מקומיות שהיו תקפות לשנת 2009 או היו בשלבי הכנה באותה שנה, על מנת לבחון את משכי הטיפול בתכניות שהכנתן הסתיימה ובתכניות שנמצאו בשלבים הטרום סטטוטוריים ובשלבים הסטטוטוריים של הכנתן, שלבים שמשכם המרבי נקבע בחוק.
יצוין כי נבדקו תכניות שהיו בטיפולם של גורמים שונים (מינהל התכנון, משרד השיכון, ממ"י ורשויות מקומיות).
התמשכות הטיפול בתכניות שקיבלו תוקף בשנים 1990 -2009 להלן פרטים על הזמן שנמשכו הליכי ההכנה והאי שור של 74 תכניות מתאר מקומיות כוללות שהוכנו על ידי גורמי תכנון שונים וקיבלו תוקף בשנים 2009- 1990 : ההכנה והאישור של שש תכניות נמשכו יותר מ-20 שנה28 ; ההכנה והאישור של 25 תכניות נמשכו 20-10 שנה; ההכנה והאישור של 28 תכניות נמשכו שש עד עשר שנים; ההכנה והאישור של 15 תכניות נמשכו עד חמש שנים.
בממוצע נמשכה הכנתן של כל אחת מ- 74 .
התכניות הללו עשר שנים התמשכות הטיפול בתכניות שהיו בשנת 2008 בשלבי הכנה משרד מבקר המדינה ריכז נתונים על משך הליכי הטיפול והאישור של מינהל התכנון, משרד השיכון, ממ"י או ועדות מקומיות ב-85 תכניות שהיו בשנת 2008 .
בשלבי הכנה44 מהתכניות היו בשלב הטרום-סטטוטורי, ו -41 תכניות היו בשלב הסטטוטורי.
השלב הטרום -סטטוטורי : אשר ל -38 תכניות שהוגשו לוועדות המחוזיות; הטיפול בהן משלב ההתקשרות עם המתכננים לשלב מסירתן לוועדות ארך בממוצע כארבע וחצי שנים (כארבע שנים במגזר הלא יהודי וכשש שנים במגזר היהודי).
בעשר מהתכניות התמשכו הליכי התכנון בשלב הטרום-סטטוטורי זמן ארוך במיוחד (בין 55.
עוד נמצא כי במועד סיום הביקורת טרם הסתיים שלב הטיפול הטרום-סטטוטורי ב - 11 תכניות, אף שההתקשרות עם מתכנני התכניות בוצעה11-6 שנים קודם לכן30.
השלב הסטטוטורי : בחוק התכנון והבנייה נקבעו פרקי זמן מרביים לביצוע רוב שלבי הטיפול הסטטוטוריים בתכניות ה מוגשות למוסדות התכנון וכן נקבע .
בית ג'ן, חורפיש, טבריה, עכו, סח'נין וראמה 29 שש מהתכניות מקודמות על ידי מינהל התכנון, שתיים על ידי משרד השיכון ושתיים על ידי ועדות מקומיות.
30 חמש מהתכניות מקודמות על ידי משרד השיכון, ארבע על ידי מינהל התכנון ושתיים על ידי ועדות מקומיות.
בחוק כי אפשר להאריך חלק מפרקי הזמן שנקבעו.
החוק הקצה 21 חודשים לטיפול בתכנית כולה, מקבלתה בוועדה המקומית ועד אישורה31 .
בחוק התכנון והבנייה נקבע כי על הוועדה המחוזית לדון בתכנית לאחר שהיא נבדקה בדיקה תכנונית מוקדמת בידי מתכנן המחוז או בידי מי שהוסמך לכך.
הבדיקה התכנונית המוקדמת של התכנית תיעשה בתוך 30 ימים מיום העברתה לוועדה המחוזית; אם נמצא כי התכנית שהוגשה אינה ערוכה בהתאם להוראות החוק והתקנות או לדרישות מוסד תכנון, היא תוחזר למגיש התכנית לצורך תיקונה; לאחר החזרתה היא תיבדק שוב בתוך 30 יום.
יו"ר הוועדה המחוזית רשאי להאריך את משך בדיקת התכנית ב -30 יום.
על הוועדה המחוזית לדון בתכנית המתאר ולהחליט בתוך 60 ימים מיום שהוגשה אם להפקיד אותה, לדחותאותה או להתנות תנאים להפקדתה או לדחייתה; יו"ר הוועדה רשאי להאריך את פרק הזמן האמור ב-30 .
מבדיקת31 תכניות מתאר שהוגשו לוועדות המחוזיות בשנים 2001 -2008 עולה כי פרק הזמן הממוצע שעבר מיום קבלת התכנית עד מועד ההחלטה להפקידה בתנאים היה כ -26 חודשים (כ -19 חודשים במגזר הלא יהודי וכ -40 )חודשים במגזר היהודי32, פי למעלה מחמש מהזמן המרבי שנקבע בחוק33.
עוד נמצא כי הכנתן של עשר תכניות- ממועד קבלתן בוועדה המחוזית ועד מועד קבלת ההחלטה בדבר הפקדתן, דחייתן או הפקדתן בתנאים - ארכה 86-32 חודשים34.
החוק קובע כיאם החליטה הוועדה לבצע שינויים בתכנית זו או לקבוע תנאים להפקדתה ומגיש התכנית לא פעל כנדרש בתוך שישה חודשים (יו"ר הוועדה רשאי להאריך מועד זה), רשאית הוועדה המחוזית לבצע את הדרוש במקום המגיש ועל חשבונו, ואם לא עשתה כן - רואים את ההחלטה בתום 30 .
יום כבטלה מבדיקת 12 תכניות מתאר שהוועדות המחוזיות החליטו להפקידן בתנאים בשנים 2001 -2008 עולה שממועד ההחלטה להפקידן בתנאים עד מועד ההפקדה עברו כ-24 חודשים בממוצע, בערך פי ארבעה מהזמן המרבי שנקבע בחוק.
במועד סיום הביקורת 33-50 חודשים לאחר שהוחלט להפקיד בתנאים שש מהתכניות , טרם מולאו התנאים להפקדתן35.
31 סיכום משך ביצועם של שלבי הטיפול חושב כלהלן: שלושה חודשים מתחילת הבדיקה התכנונית המוקדמת ועד קבלת ההחלטה בדבר ההפקדה; עוד שישה חודשים למילוי תנאי ההפקדה; עוד חודשיים של תקופת ההפקדה; עוד עשרה חודשים מתום תקופת ההפקדה ועד לאישור (פרק זמן זה אינו כולל ארכות שיו"ר הוועדה המחוזית ושר הפנים רשאים לתת בשלבים מסוימים של הטיפול).
הנתונים לקוחים ממאגרי המידע של משרד הפנים 33 הזמן המירבי שנקבע בחוק הוא חמישה חדשים.
תקופה זו כוללת ארכה בת חודשיים שיו"ר הוועדה המחוזית רשאי לתת.
34 שש תכניות קודמו על ידי מינהל התכנון, שתיים על ידי ועדות מקומיות, אחת על ידי משרד השיכון ואחת על ידי ממ"י.
35 מינהל התכנון מקדם שתיים מהתכניות, משרד השיכון מקדם שתי תכניות, אחת מקדמת ועדה מקומית ואחת מקדם ממ"י.
ניתוח הנתונים הנוגעים להליכי ההכנה והאישור של תכניות מתאר שהיו בתחילת שנת 2009 בטיפול של גורמי התכנון השונים מלמד כי ההליכים בשלבים הטרום -סטטוטוריים נמשכים שנים רבות.