HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובת מפעל הפיס למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 הוא טען כי כל התקשרות מדווחת מראש לאגף הרכש ומלווה בדרישת רכש לשם תיעוד ובקרה.
משרד מבקר המדינה מציין כי בניגוד לתשובת המפעל, במסמך הסיכום של הוועדה הדירקטוריונית, שאושר על ידי הדירקטוריון ביולי 2015 , נקבע כי: "התקשרויות אלו לא יבוצעו בפיקוח הרכש ויהיו באחריות מלאה ובלעדית של הגורם המתקשר".
משרד מבקר המדינה מעיר למפעל הפיס כי כל הוצאה כספית של גוף ציבורי נדרשת לבקרה ופיקוח.
הסמכות שניתנה לנושאי משרה בכירים להתקשר ישירות, ללא שנקבע מנגנון פיקוח על התקשרויות אלה, עלולה לפגוע בסדרי המינהל התקינים.
על המפעל לוודא ולהבטיח כי התקשרויות אלו של בכירי ו יפוקחו ויבוקרו כראוי כדי למנוע פגיעה בהוגנות ובשוויון, וכדי שלא ייפתח פתח לניצול לרעה של ההרשאה שניתנה להם.
התקשרות ישירה של המזכיר לשם בדיקת קיום האזנות סתר : בין הגורמים הזכאים לבצע התקשרויות בפטור ממכרז בסכומים שפורטו לעיל נכלל גם מזכיר המפעל.
יצוין כי בעקבות הביקורת נגרע המזכיר מרשימת בעלי התפקידים הרשאים להתקשר בפטור ממכרז.
במסגרת זו התקשר המזכיר עם חברת אבטחה מסוימת, כאשר הצורך בהתקשרות היה מוטל בספק ממשי.
להלן פרטי המקרה: מפעל הפיס מעסיק חברת אבטחה ובכלל זה קצין ביטחון ייעודי הכפוף ישירות למנכ"ל המפעל.
נוהל מפעל הפיס "תחומי פעילות הקב"ט" קובע, כי הקב"ט הוא האחראי לבדוק שלא הותקנו אמצעים להאזנות סתר במפעל.
למרות האמור, פנה בינואר 2016 מזכיר מפעל הפיס לחברת אבטחה ושירותי מידע שהמפעל לא העסיק באופן קבוע (להלן - חברה א') לשם בדיקת קיום האזנות סתר, עקב חשד כי מאזינים ליו"ר הדירקטוריון ולמזכיר.
המזכיר בחר בעצמו את חברה א', לטענתו, נוכח רגישות הנושא.
בסוף ינואר 2016 ביצעה חברה א' את בדיקתה והגישה דוח מפורט למזכיר המפעל.
היו"ר והמזכיר כתבו בתשובתם ממרץ 2017 כי היו"ר הנחה את המזכיר לבצע את בדיקת ההאזנה האמו רה, לנוכח המתיחות ששררה באותה תקופה בין לשכות היו"ר ללשכות המנכ"ל דאז וסמנכ"ל הכספים.
לטענתם, ביצע בעבר קב"ט המפעל בדיקה של האזנות סתר עבור לשכת המנכ"ל דאז, ולכן לא היה אפשר להזמין מהקב"ט ביצוע עבודה דומה עבור היו"ר והמזכיר, מחשש להכשלתה.
בשל כך, פנה היו"ר , באמצעות המזכיר, לחברה א' כדי שתבצע את הבדיקה, מבלי ליידע את הקב"ט.
יצוין כי הבדיקה עצמה נערכה כשלושה שבועות לאחר שהמנכ"ל הקודם כבר סיים את תפקידו.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולמזכיר כי נוכח הנסיבות שהשתנו- המנכ"ל דאז כבר סיים את תפקידו - ונוכח רגישות הפעולה, ראוי היה כי ההחלטה לבצע את הבדיקה תישקל שנית, ואם יימצא בה צורך - הקב"ט הוא שיבצע את ההזמנה , ולא המזכיר.
אם כך או אחרת, ראוי היה שהם ישתפו גורם נוסף במפעל בדבר ההחלטה לבצע את הבדיקה, כך שהחלטה הנוגעת להם עצמם לא תתקבל על ידם בלבד.
ליקויים בהתקשרות עם משרד עורכי דין .
על פי תקנות חובת המכרזים ועדת המכרזים היא המוסמכת להחליט על כל התקשרות לביצוע עסקה, עבודה או רכישת שירותים שהחברה מבצעת.
נוהל הרכש של מפעל הפיס קובע שככלל, ועדת המכרזים תדון ותעסוק בהליכי הרכש ובפטורים ממכרז ותחליט על כל ההתקשרויות של המפעל.
כדי לפשט את התהליך נקבע בנוהל שהתקשרויות מסוימות לא יידרשו לאישור ועדת המכרזים או לפרסום מכרז פומבי - בתלות בגובה ההתקשרות ולעתים גם בסוג ההתקשרות.
בינואר 2015 דנה ועדת המכרזים של מפעל הפיס בבקשת מזכיר המפעל לאשר התקשרות בפטור ממכרז לקבלת שירותי ייעוץ ממשרד עורכי דין חיצוני מסוים, עבור ועדת משנה של הדירקטוריון שהוקמה אד-הוק.
המזכיר נימק את הבקשה לפטור בכך שלמשרד זה מומחיות ייחודית בנושא דיני עבודה.
בבדיקה נמצא כי עוד לפני הדיון בוועדת המכרזים העבירו היו"ר והמזכיר חומר ומסמכים לאותו משרד עורכי דין שהחל לעבוד איתם, ונוסף לכך חברי הוועדה הדירקטוריונית 50 אף נפגשו עם משרד זה.
למרות זאת המזכיר והיו"ר לא יידעו את הוועדה בדבר העובדה שלמעשה המפעל כבר החל לעבוד עם אותו משרד.
בתשובת מפעל הפיס מאוגוסט 2017 הוא ציין כי הוועדה הדירקטוריונית הייתה צריכה להתחיל את הבדיקה המשפטית בדחיפות ועל כן הועברו חומרים למשרד עורכי הדין עוד לפני האישור הפורמלי של ההתקשרות.
50 כאמור, ועדה שהקים הדירקטוריון, למעקב אחר יישום לקחי דוח המבקר הפנימי בנושא מעבר חטיבת המחשוב לרחוב המסגר.
הוועדה בראשות היו"ר ובהשתתפות שני חברי דירקטוריון והיועץ המשפטי של הדירקטוריון הגישה ביולי 2015 .
דוח סיכום, והוא אושר על ידי הדירקטוריון 1754 |דוח שנתי 68ג .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליך אישור של פטור ממכרז בוועדת המכרזים אינו הליך פורמלי אלא מהותי , ובהתאם היה מצופה ש המזכיר יניח לפני הוועדה את מלוא המידע הנוגע לבקשה, כמו לדוגמה מהי המומחיות הייחודית שיש רק למשרד זה, ויעדכנה שהמפעל כבר החל לעבוד עם משרד עורכי הדין עוד לפני הדיון בוועדת המכרזים.
לאחר שדנה בבקשה, מצאה ועדת המכרזים בראשות המנכ"ל דאז כי יש לדחותה, והחליטה כי יש לקיים הליך מהיר ולקבל הצעות מחיר מכמה ספקים באמצעות פנייה לשלושה משרדי עורכי דין חיצוניים ובהם גם המשרד האמור.
על אף האמור ביקש יו"ר מפעל הפיס מהדירקטוריון בסוף ינואר 2015 לאשר את ההתקשרות עם משרד עורך הדין החיצוני האמור בפטור ממכרז ולהגדירה כ"ייעוץ לדירקטוריון" .
בהקשר ז ה יש לציין כי במקרים מיוחדים מאפשר חוק החברות לדירקטור לקבל ייעוץ מקצועי על חשבון החברה, באישור הדירקטוריון.
יו"ר הדירקטוריון עדכן את החברים שהנושא נדון בוועדת המכרזים של המפעל ונדחה ברוב קולות, אולם הוא לא פירט את הסיבות שבגללן דחתה ועדת המכרזים את בקשת הדירקטוריון ולא ציין כי החליטה לפתוח בהליך רכש של קבלת שלוש הצעות מחיר.
הוא גם לא עדכן את חברי הדירקטוריון כי למעשה המפעל כבר החל לעבוד עם משרד עורכי הדין האמור.
משמעות הדבר כי לפני הדירקטוריון, שהיה אמור לקבל החלטה מהותית וחריגה, לא עמד מלוא המידע, לרבות מדוע מדובר במקרה מיוחד.
הדירקטוריון אישר פה אחד את ההחלטה.
בפברואר 2015 אישרו חברי ועדת הכספים את פניית היו"ר להתקשרות האמורה בסכום של 85,000 ש"ח כולל מע"מ, בהתאם להחלטת הדירקטוריון.
בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 הם טענו כי המנכ"ל דאז וסמנכ"ל הכספים, שכיהנו כחברים בוועדת המכרזים, היו נתונים בניגוד עניינים, פעלו לסיכול עבודת ועדת הדירקטוריון והצביעו נגד הפטור ממכרז ממניעים אישיים, ולכן פנו היו"ר והמזכיר לדירקטוריון, כדי שיקבל החלטה אחרת.
עוד ציין היו"ר כי היועץ המשפטי של ועדת הביקורת אישר את ההחלטה ואף הוסיף שהדירקטוריון החליט עוד בשנת 2012 כי במקרים מיוחדים יהיה רשאי הדירקטוריון להקים ועדת מכרזים אד-הוק, כך, שהדירקטוריון השאיר בידיו סמכות לאשר פטורים במקרים מיוחדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנימוקים לפעולות היו"ר לרבות הטענה בדבר ניגוד עניינים לא הוצגו לדירקטוריון, וגם היועץ המשפטי של ועדת הביקורת לא העלה אותם שעה שאישר את ההחלטה בדיעבד.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולמזכיר על שהחלו לעבוד עם משרד עורך הדין עוד לפני שהליך הפטור אושר, על פי החוק, בוועדת המכרזים של המפעל, ומציין כי אישור התקשרות על ידי ועדת מכרזים אסור שייחשב כהליך פורמלי.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לדירקטוריון על שלא דרש מהיו"ר להסביר את בקשתו ולנמק את המלצתו לנטול סמכות אד-הוק מוועדת המכרזים, ועל כך שלא נימק בעצמו את ההחלטה שקיבל.
אישור פרויקטים ומיזמים ללא קריטריונים במסגרת המועצה לתרבות ואמנות .
בשנת 2001 הקים מפעל הפיס את המועצה לתרבות ואמנות (להלן- המועצה) כדי להיות גורם מוביל בקידום התרבות והאמנות בישראל 51.
ת כנית המועצה מאפשרת למגוון של אמנים לקבל תמיכה בתחומי אמנויות הבמה, אמנות חזותית, ספרות ושירה, קולנוע טלוויזיה וניו מדיה ואמנות בין-תחומי ת.
המועצה מוסמכת לקבוע את חלוקת ההקצבות, ומחליטה אילו מפעלי תרבות ואמנות לתקצב.
בראש המועצה עומד יו"ר הדירקטוריון, וחברים בו נציגי ציבור וחברי דירקטוריון.
תקציב המועצה נגזר מרווחי מפעל הפיס ונקבע כל שנה על ידי הדירקטוריון.
על פי ההיתר של משרד האוצר המפעל יקצה 7.
5% מרווחיו השנתיים עבור מענקים אחרים (שאינם מיועדים לבניית כיתות לימוד ומענקים לרשויות המקומיות).
מפעל הפיס מחלק תקציב זה בין תקצוב פרויקטים בתחומי תרבות ואמנות לבין מתן מלגות לסטודנטים, ואמות המידה ופירוט הנושאים מפורסמים לידיעת הציבור.
יצוין כי מלבד המלגות ונושאי התרבות המתוקצבים, היתר משרד האוצר למפעל הפיס קובע כי כל פרויקט או מיזם אחר שהמועצה מאשרת, שאינו מלגות או נושאי תרבות ואומנות, מחייב אישור של משרד האוצר.
בשנים האחרונות, בעקבות הגידול ברווחי מפעל הפיס, גדל גם תקציב המועצה לתרבות ואמנות מ-49 מיליון ש"ח בשנת2014 לכ-67 מיליון ש"ח בשנת2016 .
המועצה פועלת על פי הליך סדור לאישור תקצוב הפרויקטים: המפעל מפרסם "קול קורא" פתוח ושקו ף לציבור הרחב, המאפשר לכל אמן לפנות למועצה בבקשת תקציב לפרויקטים בתחום התרבות והאמנות.
ועדות משנה מקצועיות של המועצה, מתחומים שונים (שירה, מחול, אמנות ועוד) בוחנות את הבקשות ומאשרות אותן על פי קריטריונים קבועים וברורים ולאחר מכן הן מובאות לאישור נוסף של מליאת המועצה.
51 בהתאם להיתר משרד האוצר.
כמו כן נדרש אישורו לכל הקצאת כספים מתקציב המועצה 1756 |דוח שנתי 68ג .
שפורסמו לציבור, בלי .
מליאת המועצה אישרה תקצוב פרויקטים נוספים מהתקציב הכולל של המועצה, שנבחרו מבלי שפורסמו לציבור, בלי שנקבעו קריטריונים לבחירתם ואף מבלי שבחירתם נומקה.
הדירקטוריון אישר את הפרויקטים לאור המלצות לא מנומקות של ועדה פנימית שהקים.
יצוין כי כל הפרויקטים הנוספים אושרו על ידי משרד האוצר.
בין הפרויקטים שאישרה מליאת המועצה לתרבות ואומנות בשנת 2015 היו תקצוב משחקי שח -מט באמצעות האיגוד לשח -מט, תקצוב משחקי כדורסל בבתי הספר, תקצוב סיורים של חיילים בירושלים ותקצוב פרויקט "שביל ישראל", שנעשה בשיתוף עם רשות הטבע והגנים ו הרשויות מקומיות.
הפרויקטים תוקצבו בסכום כולל של יותר מ -12 מיליון ש"ח מתוך תקציבה הכולל של המועצה לתרבות, שעמד בשנה זו על 62 .
מיליון ש"ח יצוין כי על מנת להסדיר את הקריטריונים להקצאת התקציבים לפרויקטים במסגרת המועצה לתרבות, החליט הדירקטוריון עוד בפברואר 2013 להקים ועדה מקצועית עליונה במפעל הפיס בראשות היו"ר, שתדון בהצעות לתמיכה במסגרת תקציב ה - 7.
5% המיועד לפרויקטים שאינם מלגות או קשורים באופן מובהק לתחום ה תרבות והאמנות, תקבע את סדר העדיפות למימושם ותביא את המלצותיה לאישור הדירקטוריון.
בבדיקתנו נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, ועדה כזו עדיין לא הוקמה.
משרד מבקר המדינה מעיר למפעל הפיס כי המסלול שבו הוא פעל - תקצוב אותם פרויקטים, ללא קריטריונים ברורים לבחירתם אינו עולה בקנה אחד עם סדרי המינהל התקינים.
מדובר בכספי ציבור שראוי שיוקצו במלוא השקיפות ובשוויוניות.
יצוין, כי החל משנת 2017 מפרסם מפעל הפיס לרשויות המקומיות "קולות קוראים", המפרטים את אופן ההשתתפות בפרויקטים אלו.
על הדירקטוריון להסדיר את הקריטריונים לפרויקטים שיתוקצבו במסלול זה, וכן את המסגרת הכספית המירבית למסלול כולו ולכל פרויקט בו בנפרד.
על משרד האוצר, האמון על אישור תקצוב פרויקטים אלה, להתנות את המשך תקצובם בהגדרה ובפרסום של קריטריונים ברורים ושקופים, של דרך הפנייה לקבלת תמיכה ושל אמות המידה לתמיכה, כפי שנדרש בהיתר, בנוגע לתקצוב המלגות ובנוגע לנושאי התרבות.
התקשרות עם חברת ספרים ספציפית בפטור ממכרז והתקשרות עם ספק יחיד .
במאי 2013 החל יו"ר הדירקטו ריון לפעול בשיתוף עם מנכ"ל חברת ספרים מסוימת ובשיתוף קצין חינוך ראשי בצה"ל כדי לקדם את הפרויקט "חייל של מפעל הפיס | 1757 .
היו"ר לא הציג גילוי .
במסגרת הפרויקט כל חייל יבקר בירושלים לפחות פעם אחת במהלך שירותו, יקבל ספר הדרכה וגישה ליישום דיגיטלי.
בינואר 2014 הציגהיו"ר לפני המועצה את הפרויקט וביקש לתקצבו במיליון ש"ח; שאר המימון אמור להגיע מעיריית ירושלים ומצה"ל.
בביקורת עלה שהיו"ר לא הציג גילוי נאות ולא ציין שהוא כבר החל לעבוד עם חברת הספרים לקידום הפרויקט, ולמעשה כבר קבע שהיא תהיה החברה שתוביל אותו ושממנה ירכוש מפעל הפיס את הספרים שיחולקו לחיילים.
מחצית מחברי המועצה התנגדו לפרויקט, לטענתם, בשל אי הרלוונטיות שלו ליעדי המועצה ובשל היעדר קריטריונים שיצדיקו את מימונו.
המועצה אישרה את ה פרויקט ותקציבו לאחר שהיו"ר הכריע את הכף והצביע בעדו, בעשותו שימוש בזכות הקול הכפול שלו במצב של שוויון בין הקולות.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה וליו"ר בראשה כי הספק בנוגע לזיקה שבין מטרות הפרויקט שעבורו ניתן האישור לבין יעדי התמיכה של המועצה, כמו גם הצורך בשקיפות ובשוויון הזדמנויות מלא, מדגיש את הנחיצות לקבוע קריטריונים לאישור תמיכה ב פרויקטים שאינם מלגות ואינם במסגרת התחומים שהוסדרו בתחום התרבות , והאמנות .
באפריל 2014 ,, לאחר שמליאת המועצה לתרבות אישרה את הפרויקט הציג מנהל הפרויקטים לפני ועדת המכרזים, שבראשה עמד מנכ"ל מפעל הפיס דאז, בקשה להתקשרות עם חברת הספרים לתקופת ניסיון של חמישה חודשים ובעלות כוללת של קרוב למיליון ש"ח, מבלי שהציג לוועדה יעדים שבהם תידרש החברה לעמוד בתום תקופת הניסיון.
מנהל הפרויקטים נימק את ה בחירה בחברה בכך שהיא מתמחה שנים רבות בהנגשת תוכן תיירותי לקהלים מגוונים, כי יש לה ניסיון בארץ ובחו"ל ורק היא העלתה את נושא הטיולים למדיום דיגיטלי.
ועדת המכרזים אישרה את הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת המכרזים כי אישרה תקציב גדול לפרויקט ניסיוני, קצר טווח יחסית, הנדרש גם להשקעת משאבים בפיתוח טכנולוגי עתידי של יישום דיגיטלי; בכך נפתח פתח להתקשרות הניסיונית להפוך עד מהרה להתקשרות קבועה תחת הכותרת "התקשרות המשך", דבר שאמנם קרה.
אף שאישור ועדת המכרזים ניתן לתקופת ניסיון של חמישה חודשים ואף שלא נקבעו התנאים לעמידה בתנאי הניסיון, לאחר פחות מחודשיים, ביוני 2014 , חתם מפעל הפיס על הסכם עם חברת הספרים לתקופה של חמש שנים ובהם נדרשה החברה לספק את הספרים וכן לפתח יישום דיגיטלי מתאים, וזאת נוסף על מה שאישרה ועדת המכרזים כניסיון.
לאחר כארבעה חודשים (תשעה חודשים ממועד אישור הפרויקט לתקופת ניסיון), בינואר 2015 , ביקש מנהל הפרויקטים להרחיב את הסכם ההתקשרות עם חברת הספרים בעוד 600,000 ש"ח עבור רכישת עוד ספרים שיחולקו לכל חייל שמשתתף בסיור.
הוא נימק זאת בכך שהפרויקט הצליח וכי רק בידה של חברת הספרים היישום הדיגיטלי המתאים לסי ור בירושלים.
ועדת המכרזים אישרה את בקשת מנהל הפרויקטים.
ההתקשרות היתה צפויה להסתיים ב-2019 , ובהתאם לכך, עלות הפרויקט צפויה לגדול לצורך רכישת ספרים נוספים.
מנכ"ל חברת הספרים כתב למשרד מבקר המדינה ב יולי 2017 כי למרות שתוקף ההסכם היה אמור להיות עד שנת 2019 ,הרי שמסיבות שאינן ידועות לו נכון למועד סיום הביקורת, "המיזם גווע , תוך שהוא מסב לו נזקים כבדים ביותר".
לטענת המפעל הפרויקט הסתיים לאור אי הרצון של הצבא להמשיכו.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת המכרזים של מפעל הפיס על שאישרה את ההתקשרות, שיועדה לניסיון ולתקופה קצרה ובסכום ראשוני של מיליון ש"ח, מבלי שקבעה יעדים לעמידה בניסיון ומבלי שהבהירה כי אישור ההתקשרות הניסיונית אינו מחייב התקשרות ארוכה עם אותה חברה.
עולה מכך שההתקשרות לתקופת הניסיון הייתה פתח להתקשרות קבע ארוכה עם החברה.
הוועדה גם לא דרשה ממנהל הפרויקטים לנמק את דרישתו להתקשר עם החברה ולוותר על עריכת מכרז, ולא דרשה ממנו לקבל הצעות מכמה ספקים לבחירת החברה שתספק שירות זה.
בכך נמנע מתן הזדמנות שווה לחברות נוספות להתמודד על הפרויקט.
זאת ועוד, לאחר שההסכם עם חברת הספרים נחתם ואף הושקעו כספים בבניית אפליקציה מתא ימה וברכישת ספרים (כ -1.
6 מיליון ש"ח), הפרויקט הופסק ולכן חלק ניכר מהכסף שהושקע בו ירד לטמיון.
מתוך הדרך שפעל בה מפעל הפיס, לרבות פעולות יו"ר הדירקטוריון, המועצה לתרבות ואמנות וועדת המכרזים, עולה כי אי ההסדרה של קריטריונים לתקצוב פרויקטים ומיזמים במסגרת תקציב המועצה נוצל, לפחות במקרה זה, ליישום הפרויקט לאחר שהיו"ר כבר טווה מראש את תכניותיו, ובהתעלם מחובתו של מפעל הפיס לנהוג כפי המצופה מגוף ציבורי - בשקיפות ובשוויון.
התקשרות עם פרויקטור לנושא "שביל ישראל" .
"שביל ישראל" הוא נתיב הליכה לאורך מדינת ישראל וחלק מרכזי ברשת סימון השבילים שיזמה ויצרה החברה להגנת הטבע.
בפברואר 2013 אישרה המועצה לתרבות ואמנות לתקצב את הפרויקט בעלות של כ-1.
5 מיליון ש"ח בכל שנה, ובמסגרתו יחודשו חלק מהשבילים ויסומנו כדי להתאימם לצורכי טיול.
בביקורת נמצא כי היו"ר הציג את הפרויקט למועצה, אך לא הציג לה נתונים בסיסיים אודותיו, כמו למשל : מספר השנים שהפרויקט אמור להימשך, היקף תקציבו הכולל, כמו גם היכרותו המוקדמת עם הגורם שאמור להוביל את הפרויקט.
נוסף לכך המועצה לא עמדה על כך שייקבעו גבולות ההתקשרות לביצוע הפרויקט.
באפריל 2014 פנה מנהל הפרויקטים לוועדת המכרזים בבקשה להתקשר בפטור ממכרז עם פרויקטור ייעודי לנושא "שביל ישראל", ובין הנימוקים לבקשה - ניסיונו של הפרויקטור בעבודה מול רשויות מקומיות והובלת פרויקטים.
ועדת המכרזים אישרה את בקשת ההתקשרות במלואה.
בביקורת נמצא כי כבר ביולי 2012 , עוד בטרם אישרה המועצה את הפרויקט ובטרם אישרה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם הפרויקטור, כבר פנה הפרויקטור ליו"ר דירקטוריון מפעל הפיס כדי לרתום באמצעותו את מפעל הפיס לפרויקט של פיתוח ושדרוג "שביל ישראל".
יצוין כי הפרויקטור והיו"ר כבר הכירו זה את זה לפני כן, והיו"ר הודה בזה.
בהמשך אף נערכו פגישות מספר בין יו"ר הדירקטוריון לפרויקטור כדי לקדם את הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הדירקטוריון על שביקש לאשר את הפרויקט ולא ציין את היכרותו והפגישות הקודמות עם הפרויקטור, ולוועדת המכרזים, על שלא בדקה א ם אכן הכרחי להתקשר עמו והאם לא ניתן לקבל הצעות מכמה מציעים, כך שתיבחר ההצעה הטובה מכולן.
בהעדפת הפרויקטור, ללא בחינה המצדיקה צורך זה, יש פגיעה בשקיפות ובעקרון שוויון ההזדמנויות, ודרך זו אינה ראויה לגוף שמטרותיו ציבוריות.
עולה חשש שההיכרות המוקדמת של היו"ר עם הפרויקטור עמדה ברקע החלטת היו"ר לקדם את הפרויקט בכלל ובאמצעותו בפרט.
משני המקרים שהובאו לעיל ניכר הנזק שנגרם בייזום פרויקטים בתחומים שלא הוסדרו במסגרת עבודת המועצה לתרבות ואמנות, ובלי שנקבעו קריטריונים ברורים וסדורים לאישורם ולתקצובם.
על מפעל הפיס ל השלים את גיבוש הקריטריונים באופן שיעלה בקנה אחד עם יעדיה של המועצה לתרבות ואומנות ועם חובתה לנהוג על פי כללי המינהל התקין.
בארגון, לרבות היו"ר .
ניהול נכסי מידע של מפעל הפיס .
כללי מינהל ציבורי תקין דורשים שימור ותיעוד של ידע ארגוני, המאפשרים פיקוח ובקרה על החלטות ואפשרות לצבירת זיכרון ארגוני לטווח ארוך52 ,.
בימינו מרבית התיעוד נעשה ברשומות אלקטרוניות, לרבות בהתכתבות באמצעות הדוא"ל.
לניהול ושימור נאותים יש חשיבות ניכרת גם עבור גורמים כמו המגזר השלישי, הציבור הרחב וגורמי הפיקוח והביקורת.
החובה לשמור את המידע של הגופים הציבוריים באופן נאות נקבעה בכמה דינים 53 וכן בהנחיות של ארכיון המדינה לגבי שמירתו וביעורו של חומר ארכיוני 54.
הוראות בעניין נתנה גם נציבות שירות המדינה והן כתובות גם בתקנון שירות המדינה.
עבודה ברשתות חיצוניות למפעל שאינן מאובטחות עלולה לפגוע באבטחת המידע, להביא לחדירה למידע רגיש ולפגיעה במסדי נתונים ובמאגרי ידע, ובכך לגרום נזק ממשי לארגון.
נוהלי מפעל הפיס, ובהם נוהל שימוש נאות במשאבי מחשוב מ -2011 , נוהל אבטחת רשומות ומדיה מ-2013 (ועדכונו מ -2014 ), ונוהל למשתמשי המחשב מ- 2006 , עוסקים בניהול נכסי המידע, אופן הוצאתם מהמפעל וצורת העבודה באמצעות הדוא"ל.
בין היתר הנהלים האלה קובעים כי יש לאחסן מידע רק בספריות הרשת של המפעל; אין להעביר מידע הרגיש למפעל מחוץ לתחומיו (אלא באישור מיוחד); ובוודאי שהאיסור חל על העברה דרך המרשתת (אינטרנט).
נמצא כי עובדי המפעל שומרים קבצים רבים על גבי הכוננים המקומיים ולא ברשת של המפעל.
בעשותם כן, הם לא מאפשרים לשרתי המפעל לגבות את הקבצים.
המזכיר אף הגדיל לעשות ועבד על מחשב נייד פרטי שהיה ברשותו ובו שמר את כל המסמכים שלו הקשורים במפעל.
עוד נמצא כי נושאי משרה בכירים בארגון, לרבות היו"ר והמזכיר , הרבו להשתמש בתיבות הדוא"ל הפרטיות שלהם, שהן מחוץ לרשת המפעל, לשם עבודתם השוטפת במפעל.
באמצעות תיבות דוא"ל פרטיות אלה הם שלחו וקיבלו אלפי הודעות דוא"ל ומסמכים מגורמי המפעל עצמו ומגורמים חיצוניים בנושאים הקשורים למפעל.
ככל שהעתק ים לא נשלחו לכתובת הדוא"ל הרשומה של הארגון, הרי שההודעות והקבצים המצורפים להן, העוסקים בענייני הארגון, לא היו מגובים ואף לא נמצאו להם עקבות במסמכי המפעל.
52 ,מבקר המדינה דוח שנתי 67ב (2017 ),בדיקת תלונות ובחינת היבטים בפעולתה של לשכת שרת התרבות והספורט, עמ' 1123 -1111 .
53 חוקהארכיונים , התשט"ו -1955 ; תקנות הארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדי נה וברשויות המקומיות), התשמ"ו-1986 ; צו הארכיונים (הכרזה על מוסדות מדינה), התשכ"ו-1966.
54 ,לפי חוק הארכיונים התשט"ו-1955, חומר ארכיוני הוא כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר, וכל תרשים, דיאגרמה, מפה, ציור, תו, תיק, תצלום, סרט, תקליט וכיוצא באלה, המצויים ברשותו של מוסד ממוסדות המדינה ויש להם ערך של מקור, וכן כל חומר כאמור המצוי בכל מקום שהוא, שיש בו עניין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה או שהוא קשור לזכרם או לפעולתם של אנשי שם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת מפעל הפיס על שלא הקפידה לוודא כי עובדיה יפעלו בהתאם לנוהלי המפעל וכי כל התכתובות הנוגעות לארגון ייעשו על הרשתות המשרדיות בלבד.
השימוש בתיבות דוא"ל פרטיות פוגע לא רק בביטחון המידע המועבר באמצעותן, אלא גם ביכולתו של מפעל הפיס לתע ד את פעולותיו, לשקף אותן ולשמר את רשומותיו.
נוסף על כך, שימוש כזה פוגע ביכולתו של מפעל הפיס, וכן של גורמי ביקורת חיצוניים - כמו משרד מבקר המדינה והממונה על השכר - לפקח על פעולות אלה ולבקרן, ומונע אפשרות ליצירת זיכרון ארגוני לטווח הארוך.
כל אלה נחוצים לניהול השוטף ולקבלת החלטות מינהליות סדורות במפעל.
בתשובתם של היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 הם ציינו כי לנוכח הערת משרד מבקר המדינה, בדעת המפעל לבחון מחדש את נהליו בסוגיית ניהול נכסי המידע של המפעל.
למפעל הפיס מעמד ומאפיינים ציבוריים ותכליתו הציבורית היא להעמיד חלק מרווחיו לטוב ת הציבור ולרווחתו.
ממצאי הביקורת מלמדים כי יו"ר הדירקטוריון ומזכיר המפעל פעלו במקרים רבים תוך טשטוש הגבולות בין דרג הניהול והביצוע במפעל לבין הדירקטוריון, שאמור לפקח על פעולותיו.
במקרים מסוימים שנבדקו, הם יזמו התקשרויות בפטור מכרז, וגרמו להוצאת כספי ציבור ללא קריטריונים סדורים.
יו"ר הדירקטוריון התערב באופן ישיר בניהול השוטף של המפעל והטיל על המזכיר תפקידים שאינם במסגרת סמכויותיו.
המזכיר היה מעורב בניהול המפעל באופן חריג ו שיטתי, וכל זאת בידיע ת יו"ר הדירקטוריון ובגיבויו.
דוח זה מצביע על ליקו יים בניהול מפעל הפיס; האחריות להם מוטלת בראש ובראשונה על דירקטוריון המפעל ועל היו"ר העומד בראשו.
על הדירקטוריון ועל המועצה הציבורית המייעצת של המפעל לדון בממצאים העולים מדוח זה.
הפיקוח על המפעל של הממונה על השכר היה רופף, ועל משרד האוצר כמאסדר להדק את הפיקוח על פעולות מפעל הפיס .
המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה במדינה.
הקמת המל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח -1958 .
ביוני 1977 הטילה הממשלה 8 עלהוועדה לתכנון ולתקצוב (להלן - ות"ת) של המל"ג, בין היתר, את החובות לחלק בין המוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי המדינה את תקציב המדינה להשכלה גבוהה, וכן ולפקח על אופן הניצול של תקציביהם.
הוות"ת מעבירה לאוניברסיטאות בכל שנה כ-5.
3 מיליארדש"ח - השתתפות ישירה בתקציביהן - ומנחה את המוסדות שהיא מתקצבת כיצד לפעול ב מגוון נושאים לפי בחירתה.
השכר שהאוניברסיטאות משלמות לעובדיהן הוא רכיב מרכזי בתקציבים אלו.
שר האוצר קבע בהודעה ברשומות בספטמבר 1985 כי האוניברסיטאות הן גופים נתמכים לעניין חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 (להלן- חוק יסודות התקציב)9 .
על פי סעיף29 לחוק יסודות התקציב, גוף נתמך לא ינהיג שינויים בשכר או בהטבות כספיות הקשורות בעבודה ללא אישורו של שר האוצר או מי שהשר ָאצ ל לו סמכות זו, היינו הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר או הממונה).
לפיכך הפיקוח של ות"ת על האוניברסיטאות בנושא השכר ותנאי עבודה נעשה בתיאום עם הממונה.
האוניברסיטאות מתירות לעובדיהן המ ינהליים10 (להלן- עובד או חבר סגל מינהלי), בתנאים מסוימים, עבודה נושאת תשלום הנוספת על משרתם הרגילה (להלן - עבודה נוספת או העסקה נוספת).
הבקרה על העבודה הנוספת של העובדים ועל עמידתם בתנאים שנקבעו חשובה כדי להבטיח שהיא לא תהיה בהיקף נרחב ולא מבוקר, אשר עלול לפגוע ביכולתו של העובד למלא את חובותיו כלפי המוסד, וכן כדי למנוע ניגוד עניינים בין העבודה הנוספת לבין העבודה במוסד, אשר עלול לפגוע בענייני המוסד ומטרותיו.
בחודשים מרץ-דצמבר 2016 ,בדק משרד מבקר המדינה את ההנחיות שנקבעו את סדרי הבקרה וכן את היקף העבודה הנוספת של כמה מן הבכירים בסגל .
8 'בהחלטת ממשלה מס666 מיום6.
77 , שבהנקבע כי תפקידי ות"ת יהיו, בין היתר: "להציע את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח להשכלה הגבוהה בהתחשב בצורכי החברה והמדינה, תוך שמירה על ה חירות האקדמית ושקידה על קידום המחקר וההשכלה; לחלק בלעדית בין המוסדות להשכלה גבוהה את התקציבים הרגיל והפיתוח, הכוללים והמאושרים; להציע לממשלה ולמועצה להשכלה גבוהה תכניות פיתוח של ההשכלה הגבוהה ולתכנן את מימונן; לעשות למען ייעול המוסדות להשכלה גבוהה ולמען תיאום ביניהם, כדי למנוע כפילות מיותרת ולהביא לידי חיסכון; לעקוב אחרי ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות או חריגות".
9 בסעיף32 לחוק יסודות התקציב מוגדר גוף נתמך: "תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, ושר האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הוא גוף נתמך לענין חוק זה".
10 עובד מינהלי הוא כל עובד שאינו נמנה עם הסגל האקדמי (העוסק בהוראה ובמחקר באוניברסיטה).
מוסדות להשכלה גבוהה | 1545 .
המינהלי באוניברסיטאות.
, לסירוגין, בוצעו השלמות הבדיקה נערכה באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטה הפתוחה ובאוניברסיטת תל אביב.
כמו כן נבדקה בוועד ראשי האוניברסיטאות11 העסקת מנכ"לי האוניברסיטאות השונות (ברוטציה ביניהם כל שלוש שנים), בעבודה נוספת על עבודתם כמנכ"לים.
בדיקות משלימות נעשו בוות"ת.
ביוני 2002 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בנושא עבודה נוספת של הסגל האקדמי של האוניברסיטאות12 , ובו קבע כיעל האוניברסיטאות להקפיד על אכיפת הנהלים שמטרתם בקרה על עבודה נוספת של עובדיהן.
דוחות נוספים של משרד מבקר המדינה התייחסו אף הם לנושא האמור13 , ובכללם דוח נוסף שנערך בעת הכנת דוח זה14.
הנחיות הממונה על השכר .
הממונה על השכר שואב את סמכותו החוקית לפקח על כ-700 גופים מתוקצבים ונתמכים מכוח סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
בסעיף זה נקבע כי גופים אלו לא יחרגו מתנאי השכר, העבודה והפרישה הנוהגים בעניין כלל עובדי המדינה, אלא באישורו15.
תכליתהוראת סעיף 29 לחוק יסודות התקציב היא למנוע העלאות שכר "בלתי מרוסנות" בגופים ציבוריים.
מבקר המדינה התריע מספר פעמים בעבר על תנאי שכר מועדפים שנתנו האוניברסיטאות לעובדיהן בלא אישור הממונה, וקבע בשנת 2009 כיהאוניברסיטאות עושות מאמצים רבים כדי לסכל כל ניסיון של הממונה להחיל עליהן פיקוח16 .
תנאי השכר החריגים עלו גם בדוחות של הממונה, לרבות בדוח משנת 1999 .
של הממונה על השכר עשרות שנים התכחשו האוניברסיטאות לסמכותו של הממונה על השכר לפקח על השכר באוניברסיטאות, ובשנת 2015 נדחוטענותיהן, בפסק דין של בג"ץ 17 (להלן- פסק הדין של בג"ץ).
11 הנחה(להלן - ההנחיה מאפריל 2011) הממונהאת האוניברסיטאות בעניין הסדרת שכרם של בעלי תפקידים בכירים, .
11 ,פורום שחברים בו נציגים בכירים של האוניברסיטאותהדן בנושאים המשותפים להן .
12 ,מבקר המדינהביקורת על איגודים - דוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה (2002 ), "עבודה נוספת של הסגל האקדמי של האוניברסיטאות", עמ'709-729.
13 ,למשל, מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2011" ,) תכניות לימודים מיוחדות באוניברסיטאות", ובו נכתב כי "האוניברסיטאות האמורות שילמו לעתים לחברי הסגל שלהן שכר גבוה מזה שהם אמורים לקבל על פי הנחיות ות"ת, אישור הממונה על השכר והסכמי השכר הקיבוציים שהן חתומות עליהם".
14 ,מבקר המדינה דוח שנתי 68 ג(2018 ) "עבודה נוספת של חברי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות".
15 ,כאמורשר האוצר ָא צ ל סמכות אישור זו לממונה על השכר.
16 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ה השכלה הגבוהה (2009 '), עמ23 .
ראו גם מבקר המדינה, דוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה (1999 '), עמ21-11 ,48-45 ,58-55 , 65-64.
17 בפסק דין של בג"ץ 3250/13 האוניברסיטה העברית בירושלים נ' שר האוצר (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) 1546 |דוח שנתי 68ג .
ובכלל זה סגן נשיא, מנכ"ל, סמנכ"לים, יועץ משפטי, מבקר וראשי אגפי מינהל (להלן - בכירים).
הוא הנחה אותם שוב ב -11.
15 (להלן - ההנחיה ממאי 2015 ).