HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סמך ממצאים שנאספו במחקרים וטרם פורסמו רשמית, גובש מתווה להטמעת לקחים (להלן- המתווה) שכלל משימות לבינוי פינות העבודה, ליישום השעות הפרטניות והשעות תומכות ההוראה ולהבניית סי וע אפקטיבי אחיד ומתואם לבתי הספר.
בנובמבר 2012 הוצגו בפני הרפרנטים המחוזיים ממצאי המחקרים ועיקרי המתווה שגובש.
בספטמבר 2013 , לאחר פרסום הממצאים הרשמיים, נערך דיון נוסף באגף לחינוך על-יסודי בהשתתפות הממונה על הרפורמה, ובאוקטובר 2013 גיבשו גורמים אלה מסמך נו סף של פעולות לביצוע, ובהן פעולות להעברת התפיסה המערכתית של הרפורמה כמסר פדגוגי ומינהלי אחיד לכל הגורמים המעורבים בהטמעתה, לגיבוש כלים ניהוליים לבעלי תפקידים בבתי הספר, לתמיכה במנהלים ועוד.
עם זאת, לא נמצא תיעוד בדבר מעקב של מטה משרד החינוך אחר ביצוע המתווה מאוקטובר 2012 ואחר ביצוע מסמך הפעולות מאוקטובר 2013 , ולפיכך לא ברור באיזו מידה הם יושמו ומה היו תוצאותיהם.
זאת ועוד, למרות חשיבותם של מחקרי ההערכה, לא נמצא תיעוד לעבודת מטה שנעשתה לאחר פרסומם של מחקרי ראמ"ה על שנת הלימודים התשע"ג, ולא נמצא כי התקיימו דיונים בממצאיהם, במסקנותיהם ובהמלצותיהם או שהתקבלו החלטות בדבר הפעולות שיש לנקוט בעקבותיהם ובדבר מעקב אחר ביצוען.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי בעקבות מחקרי ההערכה של ראמ"ה התקיימו דיונים, שּוּפר מתווה ההדרכה לבתי הספר, שופר ה והועמקה הכשרת המדריכים והרפרנטים, הותאמו תכני ההטמעה לתכני ההדרכה, התקיימה הדרכה פדגוגית למטמיעים, ושונה אופן הלמידה במפגשי המנהלים והמפקחים במחוזות, כך שהיא התבססה על למידת עמיתים של דגמים שונים לניהול השעות הפרטניות ושל יישום היבטים ארגוניים ופדגוגיים של "עוז לתמורה".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השינויים שביצע משרד החינוך בעקבות ממצאי מחקרי ראמ"ה כמצוין בתשובתו ומוסיף כי על מטה משרד החינוך להקפיד לבצע עבודת מטה סדורה עם סיומו של כל מחקר הערכה תקופתי, לרבות דיון יסודי בממצאיו, במסקנותיו ובהמלצותיו, קבלת החלטות מסודרת ומעקב אחר ביצוען.
כמו כן, עליו להקפיד על תיעוד מלא של עבודת מטה זו, הן לצורך שקיפותה והן לצורך הפקת לקחים הנוגעים לעבודת המטה בכלל וליישום הרפורמה בפרט.
הדרג המחוזי הרפרנטים המחוזיים בכל אחד ממחוזות משרד החינוך מונה כאמור רפרנט מחוזי ליישום הרפורמה, האחראי להטמעתה בבתי הספר במחוז.
תפקידיו העיקריים, כמו שהגדיר מטה משרד החינוך, הם: שותפות בקביעת מדיניות מחוזית להטמעת הרפורמה; גיוס בתי הספר להצטרפות לרפורמה; ליווי תהליך ההצטרפות של בתי הספר; גיוס מדריכים מחוזיים, שיבוצם, הפעלתם והנחייתם; תיאום כניסת המטמיעים לבתי הספר; סיוע למנהל המחוז בהובלת המפקחים הכוללים לאחריות ישירה על יישום הרפורמה; תיאום בין כל בעלי התפקידים המעורבים ביישום הרפורמה - מטה, מחוז, מדריכים, מטמיעים, מפקחים כו ללים, בעלי בתי הספר (רשויות 984 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,מקומיות ורשתות חינוך), מנהלי בתי הספר וארגון המורים; ניהול הפקת מידע ממסד נתונים עדכונו השוטף והנגשתו לגורמים הרלוונטיים; וביצוע תהליכי מעקב, בקרה והערכה של יישום הרפורמה בבתי הספר.
משרד מבקר המדינה בדק את עבודתו של הדרג המחוזי בשלושה מחוזות - תל אביב, מרכז וצפון - ובכלל זה נבדקה עבודת הרפרנטיות המחוזיות.
רפרנטית מחוז מרכז היא גם מפקחת כוללת על בתי הספר העל-יסודיים בראשון לציון, ורפרנטית מחוז תל אביב היא גם מפקחת כוללת על בתי הספר העל-יסודיים ברמת גן ובפתח תקווה.
רפרנטית מחוז תל אביב ציינה כי מצב זה יוצר אצלה עומס עבודה כבד וקושי רב לבצע כראוי את משימותיה כרפרנטית מחוזית.
לתפיסתה, ביצוע מיטבי של תפקידי רפרנטית מחוזית לנושא הרפורמה מחייב שתקדיש את מלוא זמנה למשימה זו.
הרפרנטית המחוזית במחוז צפון אינה משמשת גם מפקחת כוללת על בתי ספר, אך משמשת גם רפרנטית לרפורמת "אופק חדש".
לדבריה, יש לה די זמן לבצע את תפקידיה בהטמעת רפורמת "עוז לתמורה" באופן מקיף ויסודי.
תפקידם של הרפרנטים המחוזיים עלה לדיון כבר בתחילת יישומה של הרפורמה.
בישיבה שנערכה במטה משרד החינוך בדצמבר 2011 בנושא הפקת לקחים ותכנון לקראת שנת הלימודים התשע"ג, נאמר בסיכום הישיבה: "יישום הרפורמה במחוזות דורש זמן רב.
חלק מהרפרנטים הינם מפקחים כוללים בפועל, ואינם יכולים להקדיש את כל מרצם לנושא.
על כן המלצתנו היא כי למפקח הרפרנט לעוז לתמורה יצומצמו תחומי אחריותו האחרים כדי לפנות את זמנו לנושא זה".
אף על פי כן, משרד החינוך הותיר בידי כמה מהרפרנטים המחוזיים גם תפקידי פיקוח הדורשים נתח ניכר מזמנם.
משרד מבקר המדינה סבור כי על מטה משרד החינוך ומחוזותיו לשקול לאמץ את דגם התפקיד של מחוז צפון בכל שאר המחוזות, כדי שהרפרנטים המחוזיים יוכלו למלא היטב את תפקידיהם הרבים והמורכבים.
במסגרת תפקידיו של הרפרנט המחוזי, עליו לפתח ולבצע תהליכי בקרה והערכה של יישום הרפורמה בבתי הספר במחוז, בתיאום עם האגף לחינוך על-יסודי ועם הממונה על הרפורמה.
כמו כן, במפגש רפרנטים מחוזיים שהתקיים עם תחילת יישום הרפורמה (דצמבר 2011 ) צוינה חשיבותו של בניית מסד נתונים מחוזישל יישום הרפורמה: "ללא דיווח מסודר על התקדמות כל בי"ס בתהליך היישום של הרפורמה לא ניתן יהיה להוביל החלטות נבונות.
באחריות הרפרנט להקים את בסיס המידע של עוז לתמורה במחוז, שיהווה מקור ההזנה של בסיס המידע הארצי.
הרפרנט המחוזי אחראי על הפקות מידע ממסד הנתונים, עדכונו השוטף, ודיווח שוטף לפיו למנהל המחוז על הנעשה בכל בית ספר".
בביקורת לא נמצא במחוזות תל אביב ומרכז תיעוד של בקרה שיטתית של הרפרנטיות המחוזיות על יישום הרפורמה בבתי הספר.
כמו כן, תיעוד סיכומי הפגישות של הרפרנטיות המחוזיות עם המדריכים המחוזיים ותיעוד דיווחי המדריכים לרפרנטיות על פעילותם בבתי הספר הם מעטים, חלקי ים ודלים ואינם נותנים תמונת מצב סדורה ומקיפה של תהליך יישום הרפורמה ב בתי הספר.
במחוז צפון תיעוד הבקרה על יישום הרפורמה מפורט יותר, אולם אינו שיטתי ומלא די הצורך להיחשב בקרה סדורה.
כמו כן, בשלושת המחוזות שנבדקו לא בנו הרפרנטיות המחוזיות מסדי נתונים שיקיפו את ההיבטים הארגוניים והפדגוגיים של יישום הרפורמה, וחוסר זה עלול לפגוע באיכות ההחלטות של הנהלת המחוזות בכל הנוגע להתקדמות הרפורמה.
זאת ועוד, הרפרנטי ות המחוזיות משרד החינוך 985 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בשלושת המחוזות שנבדקו לא קיימו תהליכי הערכה כלשהם: לא הערכה מעצבת לשיפור תהליכי היישום במחוזותיהן, ולא הערכה מסכמת לצורך קבלת תמונת מצב על תוצאות היישום מדי תקופה.
המדריכים המחוזיים בעלי התפקידים במחוז המסייעים לבתי הספר להטמיע את מרכיביה הפדגוגיים של הרפורמה הם המדריכים המחוזיים, הכפופים לרפרנט המחוזי.
מאז תחילת הרפורמה ממונים מדי שנה בכל מחוז כמה מדריכים מקרב עובדי ההוראה, והם עוברים הדרכות בנושא הרפורמה והטמעתה.
כל מדריך ממונה על קבוצת בתי ספר במחוזו ומקבל בדרך כלל יום או יומיים של הדרכה שהוא מעביר לבתי ספר בכל שבוע.
בשיתוף הרפרנט הממונה עליו מתעדף המדריך את בתי הספר שבאחריותו מבחינת היקף הסיוע הנדרש לכל אחד מהם.
הממונה על הפדגוגיה באגף לחינוך על-יסודי אחראית להדרכת המדריכים, והיא גם המרכזת של פורום המדריכים הארצי, המתכנס מדי כמה שבועות.
המדריכים המחוזיים מתחילים לפעול בבתי הספר כחודשיים לאחר תחילת שנת הלימודים, לאחר שהמטמיעים (ראו להלן) קיימו סדרת פגישות עם הנהלת בית הספר, עם בעלי התפקידים ועם המורים.
על המדריך לסייע לבית הספר בפעילויות הדרושות ליישום הרפורמה, ובהן מיפוי צורכי המורים בתהליך יישום עבודתם ברפורמה; שיבוץ תלמידים לקבוצות העבודה בשעות הפרטניות; תכנון וארגון של השעות הפרטניות והדרכת המורים בדרכי הוראה ולמידה בשעות אלו; תכנון וארגון של העבודה בשעות תומכות ההוראה; תכנון וארגון של הפיתוח המקצועי הבית-ספרי; ופיתוח הקשר בין מורים, תלמידים והורים.
מטה משרד החינוך מקצה לכל מחוז, מדי שנה, מכסת ימי הדרכה לצורך הטמעת הרפורמה בבתי הספר, והרפרנט המחוזי מחלק בין המדריכים את מכסת ימי ההדרכה שקיבל מחוזו.
מהבדיקה עלה כי הרפרנטים המחוזיים מתקשים לגייס מדריכים מקרב עובדי ההוראה, ולכן לא מנוצלים כל ימי ההדרכה שקיבל המחוז.
הסיבה העיקרית לכך היא שהשכר המשולם למדריכים בגין ימי ההדרכה לא עלה כמו שכר המורים במסגרת הרפורמה, ומאחר שהמדריכים מגויסים מקרב המורים, הרי שהמרת חלק מימי ההוראה למשרת מדריך אינה כדאית מהבחינה הכלכלית (וכך לגבי מדריכים בכל תחומי ההדרכה), ובייחוד כשמדובר בעבודה קשה ותובענית המחייבת נסיעות ברחבי המחוז.
בתשובתו ציין משרד החינוך כי "מסיבה זו קיימת גם תחלופה רבה של מדריכים מדי שנה.
כך יוצא שמדריכים מקבלים הכשרה שנה שלמה ועוזבים את תפקידם, והמטה והמחוז נדרשים להכשיר מדריכים חדשים מדי שנה גם ברזי הרפורמה וגם במאפיינים הפדגוגיים".
במחוז מרכז התקשתה הרפרנטית המחוזית לגייס מדריכים כבר מהשנה הראשונה לרפורמה: בשנה זו ( התשע"ב) גויסו מדריכים, אך נוצלו רק חמישה מתוך שישה ימי הדרכה שהוקצו למחוז; בשנה השנייה לרפורמה לא הצליחה הרפרנטית לגייס מדריכים והחזירה למטה את כל ימי ההדרכה שהוקצו למחוז (שישה).
בשנה זו נפגשו הרפרנטית המחוזית, הממונה על הרפורמה והממונה על הפדגוגיה של "עוז לתמורה" באגף לחינוך על-יסודי עם מנהלי בתי הספר שהצטרפו לרפורמה כדי להדריך אותם ככל האפשר, והתבצעה ביניהן חלוקה גאוגרפית כדי להגיע לכמה שיותר בתי ספר.
בשנת הלימודים התשע"ד אמנם גויסו מדריכות, אך נוצלו רק שישה מתוך עשרה ימי הדרכה.
נוסף על כך, שוררת אי-ודאות תמידית בדבר המשך פעילות ן של המדריכות וגיוס מדריכות חדשות.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחינוך ההתיישבותי נוצלו שניים מתוך שישה ימי הדרכה שבועיים שהוקצו לו בשנת הלימודים התשע"ב, שלושה מתוך חמישה ב שנת הלימודים התשע"ג, ושישה מתוך שמונה בשנת הלימודים התשע"ד.
במחוז חיפה נוצלו שניים מתוך ארבעה ימי הדרכה 42 בשנת הלימודים התשע"ב, ואחד מתוך שלושה בשנת הלימודים התשע"ג.
במחוז צפון דרשה הרפרנטית המחוזית מאז תחילת הרפורמה שהמדריכים יהיו בעלי ניסיון ניהולי בבתי הספר (סגני מנהלים או מנהלים), כדי שיוכלו להוביל את יישום הרפורמה ולעמוד מול צוותי המורים.
ואולם, גיוס מדריכים מקרב אוכלוסיית יעד זו הוא כמעט בלתי אפשרי, גם משום שזמינותם לביצוע הדרכה היא נמוכה מאוד לעומת מורים, וגם בשל התגמול הנמוך יחסית למדריכים והמרחקים הגדולים שעליהם לנסוע בין בתי הספר במחוז צפון, שעליהם אינם מקבלים החזר כספי.
לפיכך בשנות הלימודים התשע"ב והתשע"ג נוצלו רק מקצת ימי ההדרכה, ובשנת הלימודים התשע"ד כבר לא גויסו מדריכים כלל.
הרפרנטית ציינה כי היא והמפקחים הכוללים מעבירים הדרכות לבתי הספר כמיטב יכולתם.
מאחר שמכסת ימי ההדרכה המוקצית לכל מחוז לצורך הטמעת הרפורמה אמורה לשקף את צורכי ההדרכה של בתי הספר, אי-ניצולם המלא פירושו שבתי ספר נותרים בלא ליווי וסיוע מספקים בתהליך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך לפעול להעלאת האטרקטיביות של משרות ההדרכה כדי להקל על הרפרנטים המחוזיים לגייס מדריכים מקרב המורים, וכך ליצור ודאות והמשכיות בתעסוקת המדריכים ולנצל כראוי את ימי ההדרכה.
אשר למחוז צפון, ספק אם הרפרנטית המחוזית לבדה והמפקחים הכוללים המסייעים בידה יכולים לענות על צורכי ההדרכה של כל בתי הספר שהצטרפו לרפורמה ושיצטרפו אליה בעתיד, ולכן מומלץ לשקול לשנות את מדיניות גיוס המדריכים במחוז צפון ולבחון - כביתר המחוזות - מועמדים להדרכה מקרב מורים מיומנים ומנוסים.
פעילותם של המדריכים המחוזיים מתמקדת מדי שנה בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנה זו, ורוב ביקוריהם מתבצעים בבתי הספר הללו.
המדריכים אמנם ממשיכים ללוות גם בתי ספר שהצטרפו לרפורמה קודם לכן, אם הם מתקשים בהיבטים מסוימים וזקוקים להמשך הדרכה, אך בתדירות הולכת ופוחתת.
מכאן שתמונת המצב המדויקת והעדכנית ביותר על התקדמותו של בית הספר בהטמעת הרפורמה נמצאת בידי המדריך.
כדי שלרפרנט המחוזי ולמטה משרד החינוך תהיה תמונת מצב מקיפה ועדכנית של התקדמות בתי הספר, של מצבם ושל צורכיהם בנקודות זמן מסוימות, עליהם לקבל את המידע מהמדריכים המחוזיים.
משרד מבקר המדינה בדק את התיעוד ואת הדיווח של המדריכים על פעולות ההדרכה שביצעו בבתי הספר ועל תוצאותיהן.
נמצא כי במחוזות תל אביב ומרכז תיעוד זה הוא מועט, אינו שיטתי ודל בתכניו.
אמנם מתקיימות פגישות סדירות פחות או יותר בין המדריכות המחוזיות ובין הרפרנטי ות המחוזיות, אך הפגישות אינן מתועדות.
במחוז תל אביב לא נמצאו דיווחים כתובים של המדריכות לרפרנטית, ובמחוז מרכז אמנם נמצאו דיווחים מעטים, אך אי-אפשר ללמוד מהם על התקדמותם של בתי הספר לאורך זמן, מאחר שהם מעטים מדי ואינם מפורטים די הצורך.
במחוז צפון התיעוד של פעולות ההדרכה שביצעו בבתי הספר הרפרנטית המחוזית .
42 הרפרנטית מועסקת על חשבון ארבעה ימי הדרכה מתוך מכסת ימי ההדרכה של המחוז, כלומר בשנת התשע"ב הוקצו למחוז שמונה ימי הדרכה, ובשנת התשע"ג הוקצו לו שבעה ימי הדרכה, אך רק חלק מהם יועדו להדרכה בבתי ספר.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 והמפקחים הכוללים אינו מלא ואינו שיטתי, וקשה ללמוד ממנו על ההתקדמות ביישום הרפורמה בבתי הספר לאורך זמן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי התקיימו מפגשים של הממונה על הפדגוגיה של "עוז לתמורה" באגף לחינוך על-יסודי עם צוותי המדריכים במחוזות, לעתים עם הרפרנט ולעתים בלעדיו, ומפעם לפעם התקיימו פגישות אישיות לחשיבה משותפת, היוועצות והדרכה.
משרד מבקר המדינה מציין כי אמנם יש במפגשים הללו משום אמצעי חשוב להעברת מידע מהמחוזות למטה על יישום הרפורמה, אך היעדר תיעוד מלא ושיטתי של פעילות ההדרכה בבתי הספר ושל פגישותיהם של המדריכים עם הרפרנט המחוזי עלול להקשות על הדרגים מקבלי ההחלטות במטה משרד החינוך ובמחוזותיו לקבל תמונת מצב מקיפה ועדכנית של הטמעת היבטיה הפדגוגיים של הרפורמה בבתי הספר.
מצב זה יוצר גם חוסר שקיפות של הנעשה בבתי הספר בכל הנוגע להטמעת הרפורמה.
אמצעי חשוב נוסף לניהולה התקין של עבודת המדריכים המחוזיים, המשמש הן למעקב ובקרה אחר התקדמותה והן לבחינת תוצאותיה, הוא תכנית עבודה שנתית.
לפיכך נבדק קיומה של תכנית עבודה שנתית להדרכה המחוזית בבתי הספר, וכן מרכיביה, המעקב אחר ביצועה ובקרת תוצאותיה.
בביקורת נמצא שבמחוז תל אביב הוכנו בשנות הלימודים התשע"ג והתשע"ד תכניות עבודה שנתיות למדריכים, אשר כללו את הפעולות הנדרשות, מועדיהן, הגורמים שעמם יש לשתף פעולה, אבני דרך בתום כל שלב בתכנית השנתית (תוצרי ביניים), כלים לשימושם של המדריכים והתפוקות הסופיות במונחים מדידים.
עם זאת, לא נמצא במחוז תל אביב דיווח על ביצוע תכנית העבודה או תיעוד של בקרה תקופתית, ולא נמצא תיעוד המסכם את ביצוע תכניות העבודה בתום שנות הלימודים ואת מידת השגת יעדיהן.
לפיכך, אין למחוז מידע על ביצוע תכנית העבודה ועל תוצאותיו, שהוא מידע חיוני לתכנון אפקטיבי של המשך יישום הרפורמה במחוז.
במחוז מרכז לא נמצא שהוכנו תכניות עבודה שנתיות למדריכים.
גם במחוז צפון , שבו כאמור לא פעלו מדריכים אך בוצעה פעילות הדרכה בידי הרפרנטית המחוזית והמפקחים הכוללים, לא נמצא שהוכנו תכניות עבודה שנתיות לפעילות ההדרכה בבתי הספר.
המפקחים הכוללים בעלי תפקידים נוספים במחוז שאמורים לקחת חלק חשוב בתהליך הטמעת הרפורמה בבתי הספר הם המפקחים הכוללים על בתי הספר.
תפקידיו העיקריים של המפקח הכולל בכל הנוגע להטמעת הרפורמה הם: העברת מידע מהמטה לבתי הספר; ייעוץ והנחיה להקצאה יעילה של משאב השעות שנוספו לבית הספר בעקבות הרפורמה; סיוע בהתאמת דרכי ההוראה בשעות הפרטניות; סיוע למנהל בתהליכי הפיתוח המקצועי למורים ובעיצוב השתלמות בית -ספרית בנושא הוראה בשעות פרטניות; ניהול משברים וטיפול בהתנגדויות לרפורמה באמצעות השתלמויות וסדנאות; הערכת תהליכים בית -ספריים; והערכת תוצרים .
בשנות הלימודים התשע"ב-התשע"ד הועברו למפקחים ימי לימוד, כנסים וסדנאות על עקרונות הרפורמה, על תהליכי יישומה ועל פעילות המפקח במסגרתה.
עם זאת, ביחידות המטה הרלוונטיות - הממונה על הרפורמה והאגף לחינוך על-יסודי - ואצל הרפרנטיות המחוזיות במחוזות תל אביב ומרכז אין מידע על פעילותם של המפקחים הכוללים 988 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתחום הטמעת הרפורמה בבתי הספר שבאחריותם.
המידע על פעילות זו לא דווח למטה ולמחוזות, והם מצדם לא ביקשו אותו מהמפקחים.
לפיכך משרד החינוך אינו יודע אם המפקחים ממלאים כראוי את חלקם בהטמעת הרפורמה ב בתי הספר, בצד הרפרנטים והמדריכים המחוזיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מטה משרד החינוך להנהיג מתכונת דיווח של המפקחים הכוללים על פעולותיהם להטמעת הרפורמה בבתי הספר שבאחריותם, כדי שיוכל להעריך את תפקודם ואת הסיוע המקצועי הנדרש להם, בייחוד לנוכח מאות בתי הספר שעדיין צפויים להיכנס לרפורמה.
מערך המטמיעים כדי לסייע לבתי הספר בהתארגנות לקראת יישום הרפורמה והטמעתה, החליט משרד החינוך להפעיל מערך מטמיעים שילוו את בתי הספר המצטרפים לרפורמה ויסייעו למנהל ולצוות המורים בהתארגנות, בתכנון, בניהול ההטמעה וביישומה.
לצורך כך מעסיק המשרד חברה חיצונית אשר מגייסת ומפעילה את מערך המטמיעים (להלן - מפעילת מערך המטמיעים).
על המטמיעים להכיר לעומק את תנאי הסכם ההעסקה שנחתם במסגרת הרפורמה; לתת מענה למנהלי בתי הספר ולמורים בנושאי כוח אדם, שכר וכל היבט ארגוני של הרפורמה; למפות את המשימות המוטלות על מנהל בית הספר ועל ועדת ההיגוי הבית-ספרית ליישום הרפורמה בבית הספר ולהובילם לקראת ראייה מערכתית של השינוי; לסייע באפיון מערכת השעות על פי התפיסה והתהליכים הבית-ספריים; ולהכיר את הממשקים של משרד החינוך הנותנים מענה להטמעת הרפורמה 43.
משרד החינוך מכשיר את המטמיעים בשני ימי הכשרה מרוכזים, שבמהלכם הם לומדים לעומק את כל ההיבטים של הרפורמה, החל בפרטי הסכם השכר וכלה בתהליכי הובלת השינוי וההזדמנות הפדגוגית שהרפורמה מביאה עמה.
כמו כן, משרד החינוך גיבש חומרי הדרכה למטמיעים בשיתוף מפעילת מערך המטמיעים.
משרד החינוך הקצה 13 שעותהטמעה לכל בית ספר, והן חולקו לשישה מפגשים עם מנהלי בתי הספר ועם צוות המורים.
נקבע כי ניצול המפגשים הוא רשות, ואורכם משתנה מבית ספר אחד למשנהו לפי צרכיו ולפי החלטת המנהל.
המנהל רשאי להודיע כי אינו מעוניין להמשיך את תהליך ההטמעה, גם אם טרם מיצה את כל המפגשים שהוקצו לו.
על פי המתווה שקבע משרד החינוך למפגשי ההטמעה, המפגש הראשון נועד להציג את הרפורמה בפני מנהל בית הספר, מפקח בית הספר ונציג ארגון המורים, ובמסגרתו תוקם ועדת היגוי בית- ספרית ליישום הרפורמה בבית הספר, ויתבצע תכנון ראשוני של תהליך ההטמעה בבית הספר; המפגש השני נועד לתכנן את תהליך ההטמעה בבית הספר לפי צרכיו; במפגש השלישי יתקיים כנס בית-ספרי שבו תוצג מהות הרפורמה בפני צוות המורים; המפגש הרביעי נועד להבנות תהליכים ארגוניים ולאפיין את צורכי בית הספר לקראת בניית מערכת השעות; המפגש החמישי נועד לפתח מבנה ארגו ני תומך פדגוגיה לפי הרפורמה ולהגדיר בעלי תפקידים; והמפגש השישי, שמתקיים לאחר פתיחת שנת הלימודים, נועד לרכז את מכלול הבעיות והקשיים של ב ית הספר בהטמעת הרפורמה וביישומה, וכן לבצע משוב על תהליך ההטמעה (להלן - המתווה).
43 "הפעלת צוותים לשילוב רפורמת 'אופק חדש' ורפורמת 'עוז לתמורה' במערכת החי נוך", מכרז 26/8.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מניתוח קובץ הנתונים של מפעילת מערך המטמיעים על מפגשי ההטמעה שהתקיימו בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ד, עולה כי רק 42 מתוך 121 בתי הספר (כ-35% ) קיבלו הטמעה מלאה לפי המתווה שנקבע.
בתשעה בתי ספר (כ-7% ) התקיים רק מפגש אחד, ובתשעה בתי ספר אחרים (כ-7% .
) התקיימו שני מפגשי הטמעה בלבד מכאן ששיעור ניכר מ בתי הספר בחרו שלא לקבל סיוע בהתארגנות ובניהול תהליך הטמעת הרפורמה.
זאת ועוד, ב-36 בתי ספר (כ-30% ) לא התקיים הכנס הבית-ספרי שבמסגרתו מוצגת מהות הרפורמה בפני צוות המורים, וב-69 בתי ספר (כ-57% ) לא התקיים המפגש השישי שנועד להציף את הבעיות והקשיים בהטמעת הרפורמה וביישומה ו לקבל משוב על התהליך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לבדוק לעומק את הסיבות לכך ששעות ההטמעה אינן מנוצלות על פי המתווה שנקבע ואת מידת התאמתו של המתווה לצורכי בתי הספר.
במידת הצורך, יש לשנות את אופן הפעלת מערך המטמיעים כך שיענה על צורכיהם של בתי הספר המצטרפים לרפורמה.
על פי תכנית עבודה שהוציא המינהל הפדגוגי בשנת 2011 , על המטמיעים לתעד את הפגישות המתקיימות בבתי הספר ולדווח על התקדמות ההטמעה למפעילת מערך המטמיעים.
הדיווחים יועברו לממונה על הרפורמה, למפקח בית הספר ולרפרנט המחוזי.
מהבדיקה עולה כי דיווחי המטמיעים אינם מועברים לממונה על הרפורמה , למפקחים ולרפרנטים המחוזיים44 , וממילאלא נעשה שימוש במידע הטמון בהם.
משרד מבקר המדינה מציין כי היעדר המידע מקשה על הגורמים הרלוונטיים להפיק לקחים מתהליך ההטמעה ועלול לפגוע ביישום הרפורמה בבתי הספר.
יתר על כן, יש בכך משום אי -מיצוי של המשאבים שהשקיע משרד החינוך בתהליך ההטמעה.
לפיכך על המשרד להקפיד ולקבל את דיווחי המטמיעים ולהשתמש בהם באפקטיביות.
רפורמת "עוז לתמורה", שיישומה בחטיבות העליונות החל בשנת הלימודים התשע"ב, נועדה להשיג שיפור ניכר בשכר המורים; העלאה של הישגי התלמידים ופיתוח יכולותיהם באמצעות הוראה בשעות פרטניות; ביצוע כל עבודת המורים בשעות שהייתם בבית הספר; יצירת תשתיות פיזיות ראויות בבתי הספר לטובת התלמידים והמורים; פיתוח מקצועי של המורים לאורך כל חייהם המקצועיים; והערכה תקופתית של כוח ההוראה.
הביקורת בחנה את הליכי יישומה של הרפורמה עד כה ואת ההתקדמות בהשגת יעדיה.
למעט מחוז צפון שקיבל בשנות הלימודים התשע"ב והתשע"ג העתק מהדיווחים 990 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ממצאי הביקורת מלמדים על יישום חלקי ולקוי של מרכיבי הרפורמה ועל היעדר בקרה אפקטיבית על התהליך: מטה משרד החינוך, מחוזותיו ובתי הספר ביצעו בקרה מוגבלת ולא סדירה על יישום מרכיבי הרפורמה בבתי הספר ולא בחנו את השגת יעדיהם; רוב המורים שהצטרפו לרפורמה לא עברו הכשרה מקצועית בתחום ההוראה הפרטנית; חלק ניכר מהשעות תומכות ההוראה לא יושמו על פי ייעודיהן הנדרשים; ברבים מבתי הספר לא הוקמו התשתיות הפיזיות הנדרשות או שהוקמו במיקום לא הולם, ובדרך כלל משך הקמתן חרג בשיעור ניכר מפרק הזמן שהוגדר לכך; היערכות משרד החינוך להערכת ה מורים מעלה ספק בדבר האיכות והאפקטיביות של הכשרת המעריכים המיועדים; תוצריהם של מחקרי ההערכה של ראמ"ה לא טופלו בעבודת מטה סדורה במשרד החינוך; ובהיעדר שימוש מועיל בדוחות הבקרה על בינוי התשתיות הפיזיות ב בתי הספר ובדיווחי המטמיעים על תהליך ההטמעה יש משום החמצה של ייעודיהם, לעתים עד כדי בזבוז משאבים ציבוריים.
ניהול הרפורמה והבקרה על יישומה בידי דרגי המטה של משרד החינוך ובידי מחוזותיו, וכן אופן ביצועם של מרכיבי הרפורמה בבתי הספר כמו שהם משתקפים בממצאי הביקורת, אינם אפקטיביים דיים.
עולה החשש כי גם כאשר תופעל הרפורמה במלואה בכל החטיבות העליונות, לא תפיק מערכת החינוך אלא שיפור דל לעומת המצב ערב הרפורמה.
משרד מבקר המדינה סבור כי כדי לשפר את תהליך הטמעתה של הרפורמה, להגדיל את האפקטיביות שלה ולנצל כראוי את המשאבים הרבים המושקעים בה, על משרד החינוך להפעיל בשיטתיות אמצעי פיקוח ובקרה מקיפים ומחייבים על יישום כל מרכיבי הרפורמה בכל הדרגים - יחידות המטה, המחוזות ובתי הספר - בייחוד בתחומי יישום השעות הפרטניות והשעות תומכות ההוראה, ולקדם את הקמת התשתיות הפיזיות הדרושות בבתי הספר ואת הכשרת המורים להוראה פרטנית.
כמו כן, על המשרד ליצור מנגנוני ליווי והטמעה אפקטיביים ולמצות עד תום את התועלת הטמונה בממצאיהם של כלי בקרה והערכה קיימים כדי להפיק לקחים ולקבל החלטות לעתיד.
רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל -יסודי היא מהלך ארגוני ופדגוגי רחב היקף שאמור להביא לידי שינוי יסודי בשגרת העבודה הבית-ספרית, הן מבחינת דפוסי עבודתו של המורה והן מבחינת ההתייחסות לצרכיו של התלמיד.
כדי להשיג את יעדיה, נדרשת פעולה מהירה של מטה משרד החינוך ומחוזותיו לתיקון הליקויים שנמצאו ולהיערכות מקיפה להטמעה מוצלחת של הרפורמה בעתיד.
זאת, בין היתר נוכח חילופיהם התכופים של שרי החינוך, המלווים בשינוי ים בהדגשי המדיניות, ביעדי המשרד ובתכניות הפעולה שלו.
יודגש, כי המשאבים הגדולים המושקעים ברפורמת "עוז לתמורה" מחייבים את משרד החינוך להקפיד הקפדה מיוחדת על השגת השיפור המתבקש במערכת החינוך, בהתאם ליעדי הרפורמה.
שם הדוח: משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
הזכות לחינוך נמנית עם הזכויות החברתיות הכלולות בהכרזה על זכויות האדם שאימץ האו"ם בשנת 1948 .
זכות זו נקבעה גם באמנה הבין-לאומית לזכויות הילד, והיא מעוגנת בחוק זכויות התלמיד, התשס"א- 2000 , לפיו "כל ילד ונער במדינת ישראל זכאי לחינוך בהתאם להוראות כל דין".
כמו כן נקבעה בו הוראה האוסרת הפליה של תלמיד מטעמים עדתיים, רקע חברתי-כלכלי והשקפ ה פוליטית.
בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג - 1953 , מפורטות מטרות החינוך וביניהן: להעניק שוויון הזדמנויות לכל ילד וילדה, לאפשר להם להתפתח על פי דרכם וליצור אווירה המעודדת את השונה ותומכת בו.
גם בג"ץ נדרש לנושא וציין, כי "הזכות לחינוך חינם מגשימה את עיקרון השוויון, באפשרה לכל ילדה וילד - ללא התחשבות במעמד הוריהם או ביכולתם הכלכלית - לממש את היכולת והפוטנציאל הטמונים בהם, להשתלב בחברה ולהתקדם בה"6.
במהלך השנים האחרונות הצהיר משרד החינוך פעמים רבות (בתכניות עבודה, בהמלצות של ועדות, ובמסמכי מטה) שאחד מיעדיו המרכזיים הוא לצמצם את הפערים הקיימים בין תלמידים על רקע חברתי-כלכלי או מגזרי.
ואכן, זה שנים שהמשרד נוקט צעדים להגברת השוויון ולצמצום הפערים הלימודיים בין תלמידים.
בחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 , הוטלה על המדינה ועל הרשויות המקומיות החובה לקיים מוסדות חינוך רשמיים לילדים ולנערים.
במערכת החינוך בישראל יש כמה סוגים של מוסדות חינוך: (א) מוסדות החינוך הרשמי, הממומנים במלואם בידי המדינה והרשויות המקומיות.
מוסדות אלה כוללי ם בעיקר גני ילדים המיועדים לבני שלוש ומעלה, בתי"ס יסודיים וחטיבות ביניים, ומונהג בהם חינוך ממלכתי או ממלכתי-דתי על פי תכנית לימודים שקובע משרד החינוך ובפיקוחו.
העסקתם של עובדי ההוראה במוסדות אלה היא בידי משרד החינוך ; (ב) מוסדות החינוך המוכש"ר שהם בבעלותם של גופים ציבוריים, כמו רשויות מקומיות ותאגידים, או בבעלותם של גופים פרטיים שהם המעסיקים של עובדי ההוראה שלהם; (ג) "מוסדות פטור"7.
טיב הלמידה והישגי התלמידים מושפעים מגורמים רבים.
במחקרים הסתמן בעקביות, כי לאיכות ההוראה ולמרכזיותו של המורה יש השפעה על הישגי התלמידים במערכת החינוך8 .
בשנת הלימודים (להלן- שנה"ל) התשע"ד ( 2013- 2014 ) היו במערכת החינוך 120,530 עובדי הוראה- 61,631 ,בחינוך היסודי 23,198 בחטיבת הביניים ו- 35,701 בחטיבה העליונה9.
מפרסומים בכלי התקשורת, ממסמכים שהוכנו בידי חוקרים שונים 10, לרבות מרכ ז המחקר והמידע של הכנסת (להלן - הממ"מ)11 ומדיונים בוועדת החינוך של הכנסת 12 .
6 בג"ץ 2599/00 , יתד- עמותת הורים לילדי תסמונת דאון נ' משרד החינוך, פ"ד נו ( 5 )843 , 834.
מוסדות חינוך ששר החינוך פטר את הלומדים בהם מחובת לימוד סדיר לפי חוק לימוד חובה 8 ,נח גרינפלד"הכשרת עובדי הוראה" מתוך על הרצף - הכשרה, התמחות ופיתוח מקצועי - הלכה למעשה, מינהל הכשרה ופיתוח מקצועי לעו"ה משרד החינוך.
9 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהשנתון סטטיסטי לישראל 2014 '(עמ376.
) 10 למשל: ורדה שיפר וגלית בינת, "כיצד הפכו מורות ומורים בישראל למורי קבלן?
העסקה לא ישירה של עובדי חינוך והוראה במערכת החינוך בישראל", מסמך מדיניות, המרכז לצדק חברתי ודמוקרטיה ע"ש יעקב חזן במכון ון ליר בירושלים, נובמבר 2013.
:שם הדוח משרד החינוך - העסקת עובדי הוראה בידי גופים מתווכים ("מורי קבלן") מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עלה, כי מורים רבים בישראל שמלמדים מקצועות חובה 13 מועסקים בהעסקה בלתי ישירה באמצעות עמותות ותאגידים עירוניים (להלן - גופים מתווכים), ושכרם ממומן על ידי עמותות ורשויות מקומיות.
במחקרים צוין כי תופעה זו מצביעה על מגמה של הפרטה מתמשכת במערכת החינוך בישראל 14 .