HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בקשות היו"ר אשר מכהן כיו"ר פעיל השיווקי ולפיכך מצאה הוועדה לנכון לכבד את בקשת היו"ר.
וועדת פרסום שלישית מכבדת את בקשות המנכ"ל, האוטוריטה האופרטיבית הבכירה במפעל הפיס.
בכל הדוגמאות שפורטו הוצג לוועדה הרקע וההיגיון השיווקי ולפיכך מצאה הוועדה לנכון לכבד את בקשת המנכ"ל".
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהיו"ר והמנכ"ל פנו לוועדה במישרין בבקשות להפנות כספים מתקציב הפרסום לגופים שונים מעוררת חשש שאכן מדובר למעשה בתרומות שהשיקולים לנתינתן לא היו שיקולי פרסום.
אחד ממקבלי החסות בהמלצת המנכ"ל היה ביטאון המגדיר את עצמו "במה למחשבה לאומית", שהוא ביטאון אידאולוגי-פוליטי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין המפעל כי הוא "איננו עורך סינון אידיאולוגי של חמרים פרסומיים.
הוא מפרסם בפרסומים המיועדים לחרדים, לדתיים לאומיים, ולקהילות שונות ומגוונות באורחות חייהם ותפיסת עולמם".
לדעת משרד מבקר המדינה מאחר שהחלטות הוועדה אמורות להתקבל באופן מקצועי, כפי שציין המפעל בתשובתו, אין מקום שבעלי תפקידים בכירים במפעל יתערבו בהחלטות הוועדה.
שימוש בתקציב התרומות למתן חסויות 1.
הביקורת העלתה שהמפעל השתמש בתקציב התרומות למימון פעילויות פרסום.
על פי מכתבי ההודעה עולה ששלוש המחאות בסכום כולל של כ- 37,000 ש"ח מתקציב התרומות הועברו ישירות לחברות פרסום.
עשר תרומות אחרות בסכום כולל של 88,600 ש"ח מתקציב התרומות יועדו, לפי ההודעות על אישורי התרומות, למתן חסות או לפרסום המפעל.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "דווקא בהיותו של המפעל גוף המאורגן במשפט הפרטי, הפועל משיקולים מסחריים ואף לרווחת הקהילה, בעל אופי דו-מהותי, הוא רשאי לשלב בשיקוליו המסחריים יעדים ציבוריים, ורשאי לנקוט פעולות שתכליתן המרכזית היא מתן תרומה, אך תוצאת לוואי מבורכת שלהן היא פרסום המפעל ופעילותו.
כל העניינים המפורטים.
הם תרומות מובהקות (לבתי חולים, מרכזי נכים וכיו"ב), אשר בצידן טובת הנאה יחצ"נית למפעל".
לדעת משרד מבקר המדינה על המפעל להקפיד להשתמש בתקציב התרומות למתן תרומות בלבד.
גם אין זה ראוי שוועדת התרומות תביא בכלל שיקוליה את היבט הפרסום שכן הדבר עלול לפגוע במבקשי תרומות שאין להן "ערך פרסומי", ועל המפעל להפריד בין השיקולים למתן תרומות לשיקולים מסחריים.
באוגוסט 2005 החליט דירקטוריון המפעל לתרום מיליון ש"ח לאר גון מסוים התומך בנזקקים.
ההקצבה לכך נרשמה בתקציב המפעל לשנת 2005 בסעיף נפרד.
במשאל טלפוני שקיים המזכיר עם חברי הדירקטוריון בספטמבר 2005 הוסכם שמסכום זה 600,000 ש"ח ישמשו לרכישת משאית ועליה הסמליל (הלוגו) של מפעל הפיס ו - 400,000 ש"ח ישמשו לקניית מזון לנזקקים.
מפרוטוקול ישיבת הדירקטוריון שבה הוחלט על מתן התרומה לא ניתן ללמוד מדוע החליט המפעל לתת תרומה בסכום חריג זה דווקא לארגון האמור, והאם נבדקה האפשרות לתת סכום זה לארגונים ראויים אחרים.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הסכום האמור אינו תרומה: "מליון הש"ח הנוספים מתייחסים לפרויקט החסות עם ארגון.
לפרויקט זה אין כל קשר לתרומות, והוא מעולם לא הובא בפני וועדת התרומות, וממילא לא אושר על ידה, כי אם בדירקטוריון ובועדת פרסום שנייה.
תרם המפעל 1,000,000 ש"ח, אשר פוצלו.
קיבלה אישור הדירקטוריון בישיבה.
בישיבה זאת הציג ציין [ הסמנכ"ל לשיווק, פרסום ומכירות, את ההסכמה בפני הדירקטוריון.
יו"ר המפעל , כי 'הרעיון הוא שאנו תורמים לקהילה ומקבלים בתמורה זמן אוויר שבלאו הכי היינו ]בישיבה משלמים עליו'" (ההדגשה אינה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, על הדירקטוריון היה לתעד את הנימוקים להעדפת הארגון האמור על פני גופים אחרים.
כך ניתן היה לבחון אם בחן חלופות כגון מתן תרומה גדולה לגוף אחד, או מתן תרומות בסכומים קטנים יותר לגופים רבים.
 ,כיוון שכספי מפעל הפיס הם כספי ציבור עליו להקפיד שמתן התרומות ייעשה על בסיס הוגן ושוויוני ובשקיפות מלאה.
הוצאותיו של המפעל על מתן תרומות לעמותות, לארגונים ציבוריים וליחידים הן אמנם קטנות יחסית לכלל הוצאותיו, אך אין בכך כדי להצדיק אי-תקינות בחלוקת כספים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מתן התרומו ת לא קיבל את תשומת הלב הראויה של דירקטוריון המפעל והנהלתו, והם לא דנו במדיניות בתחום זה ובתקציבים שראוי להקצות לכך.
יו"ר המפעל, המנכ"ל והמזכיר, אשר שימשו כוועדת תרומות, קיבלו את החלטותיהם ללא שקיפות ובלא שנקבעו אמות מידה מפורטות.
גם עולה חשש שחלק מהתרומות חולקו בהשפעת נטיות הלב של חברי דירקטוריון המפעל ומנהליו או שימשו כלי לקידום האינטרסים האישיים או הציבוריים הקרובים ללבם.
על המפעל להקפיד שלא תהיה לבעלי תפקידים אלה זיקה אישית לחלוקת התרומות או מראית עין של זיקה כזו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקיים את תהליך מתן התרומות באופן שיווני וגלוי, ולצורך כך עליו להביאן לידיעת הציבור.
נוסף על כך, על הדירקטוריון לדרוש מהנהלת המפעל להגיש לו בכל שנה דוח מפורט על כל הבקשות לתרומות שהתקבלו במהלך השנה, על הבקשות שנענו ועל השיקולים להעדפתן על פני הבקשות שנדחו.
על המפעל גם לקיים מעקב אחר כספי התרומות כדי לוודא שהם שימשו למטרה שלשמה נתרמו.
על ועדת התרומות לקיים דיונים בתדירות שתיקבע ולדון בכל פעם בכל הבקשות שהתקבלו עד למועד שייקבע.
כך תוכל לבחון את כל אותן בקשות במקביל ולקבוע להן סדר עדיפות.
המפעל כתב כאמור למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי בדצמבר 2006 "הקפיאה ועדת התרומות את פעילותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמוסדות המפעל יבחנו בהקדם את הצעדים המתחייבים מממצאי הביקורת, ובכלל זה את האפשרות של נקיטת צעדים נגד בעלי התפקידים המפורטים בדוח זה.
המועצה לתרבות ואמנות .
ייעודו של המפעל הוא להקציב לרשויות המקומיות כספים, שהוא מגייס מהציבור באמצעות הגרלות, למימון השגת מטרות ציבוריות, כתחליף למימון המדינה.
בפסק דין גדות ציין בעניין זה בית הדין הארצי לעבודה כי "תכלית קיומו ופעילותו של מפעל הפיס הינה בהעמדת הרווחים שהפיק ממפעל ההגרלות לרשות הציבור ועבורו.
כמוהו כרשות ציבורית, משלו ועבורו אין לו למפעל הפיס ולא כלום.
הרווחים הנצברים במפעל הפיס הם כספי ציב ור.
מן הציבור מפעל הפיס 925 .
התקבלו ולתועלת הציבור נועדו.
רווחים אלה הם בידי מפעל הפיס פיקדון שנתן בידו הציבור.
מכאן חובת האמון המוגברת המוטלת על מפעל הפיס שלא לפזר לרוח את הרווחים שצבר מכספי ההגרלה ולנהוג בכספי הציבור במידת הזהירות הנדרשת ובאמות המידה המתחייבות מתכלית קיומו ופעילותו" 25.
בשנת 2001 הקים המפעל, כאמור לעיל, מועצה לתרבות ואמנות (להלן- המועצה) במטרה להיות גורם מוביל בקידום התרבות והאמנות בישראל.
בתקנון ההתאגדות של המפעל נקבע, כי המועצה מוסמכת "לקבוע את חלוקת ההקצבות ליצירה בתחומי תרבות ואמנות, כפי שהיא נקבעת מדי שנה על ידי הדירקטוריון".
לפי פרסומי המועצה, בשנת 2006 היא "תיזום הקצאת משאבים לתרבות ולאמנות ותסייע בהפניית ובכיוון של גורמים רלוונטיים למקומות בהם הם תתמקד במענה על צרכי אוכלוסיות מובחנות, בעיקר צעירים ותושבי פריפריה ]וגם[ נדרשים הנמצאים בשולי העשייה התרבותית" (להלן - חזון המועצה)26 .
בשנת 2005 הוגשו למועצה יותר מ- 1,100 בקשות והיא חילקה תמיכות בסך12 מיליון ש"ח27.
דירקטוריון המפעל מינה את היו"ר שלו- מר שמעון כצנלסון - ליו"ר המועצה28 (להלן- יו"ר המועצה) וכן מינה למועצה 15 חברים: שני חברי דירקטוריון- מר יגאל עמדי ומר מרדכי ששון - והשאר אישי ציבור ואישים בתחומי התרבות והאמנות.
המועצה מנוהלת בידי מנהלת - גברת אסתר די-נור.
פעילות המועצה חולקה לחמישה תחומים ראשיים, ועל כל תחום הופקדה ועדת משנה המורכבת מחברי המועצה: ועדה לאמנויות הבמה, ועדה לאמנות חזותית, ועדה לספרות ושירה, ועדה לקולנוע וטלוויזיה וועדה בין -תחומית (למעשה ועדה זו כוללת שלוש ועדות: הוועדה הבין-תחומית, ועדת הנהלה וועדת פסטיבלים; להלן יכונו כולן יחד "הוועדה הבין -תחומית").
חברי המועצה לא יהיו זכאים על פי תקנון ההתאגדות לקבל שכר בגין תפקידם, ואולם יהיו זכאים לקבל בחזרה הוצאות נסיעה לצורך השתתפות בישיבות המועצה וועדותיה וכן הוצאות אחרות שהוציאו לצורך מילוי תפקידם.
המועצה קובעת בכל שנה את הסכום שיוקצה לכל תחום באמצעות הוועדה המופקדת עליו ואת תחומי התרבות והאמנות וסוגי האירועים שלהם יינתן סיוע באמצעות התמ יכות.
ועדות המועצה קובעות אילו תמיכות יינתנו בכל תחום.
בשנים 2001 -2005 ירד היקף התמיכות שנתנה המועצה בכ-25% , והיו שינויים גדולים בסכום ובשיעור של התמיכות בכל תחום.
להלן סכומי התמיכות (במחירים שוטפים) שהקצו ועדות המועצה בשנים 2001 -2005 , על פי הדוחות השנתיים של המועצה: .
2005 2004 2003 2002 2001 .
28 3,306 28 4,076 31 4,165 49 8,790 61 9,813 אמנויות .
25 ע"ע 1046/04 'רחל גואטה ואח' נ' מפעל הפיס ואח, פורסם בתקד ין.
26 על פי "חזון המועצה" כפי שהופיע ב - http://www.
il/Pais/About/Moaza באפריל 2006.
27 את סכומי הכספים שהקצתה המועצה בשנים 2001 -2005 ', בחלוקה לפי ועדות, ראו להלן, עמ 923.
28 בתקנון ההתאגדות של המפעל נקבע כי "הדירקטוריון ימנה יו"ר למועצה לתרבות ואמנות".
16 1,954 18 2,571 21 2,782 12 2,206 9 1,479 אמנות .
11 1,356 11 1,647 21 2,787 13 2,376 16 2,505 ספרות .
16 1,967 15 2,150 20 2,616 20 3,514 10 1,593 קולנוע .
29 3,429 28 3,970 7 975 6 1,000 4 667 בין- .
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות המועצה בשנים 2005 -2006 .
הביקורת נעשתה במועצה ובירורים נעשו גם ביחידות אחרות של המפעל.
בתקנון ההתאגדות של המפעל נקבע כי "המועצה לתרבות ואמנות תהא עצמאית בהחלטותיה, והחלטותיה תהינה סופיות.
המועצה לתרבות ואמנות תהווה אורגן ש ]מפעל הפיס[ ל החברה כמשמעותו בחוק החברות, התשנ"ט- 199929 , למטרות שלצורכן נתקנה על פי הוראות תקנון זה".
הביקורת העלתה כי המפעל לא נקט את הפעולות המתחייבות מהיות המועצה "אורגן של המפעל".
להלן עיקרי הממצאים: אי-החלת נוהלי המפעל על המועצה הביקורת העלתה כי על ה מועצה לא הוחלו נוהלי המפעל, והיא פועלת מתוקף "נוהלי מתן תמיכה" שקבעה (להלן - נוהלי המועצה), שבהם נקבעו מבנה המועצה וסדרי עבודתה בלבד.
בינואר 2006 החל מנהל אגף בקרה במפעל בתהליך של מבדק פנימי לצורך יישום תקן 2000:90001-ISO (להלן- ISO ) במועצה30 .
באותו חודשהתקיימה במפעל ישיבה, שנועדה לבחון את נושא "הטמעת נוהלים של המפעל במועצה".
בישיבה השתתפו, בין היתר, מנהלת המועצה, מנהל היחידה המשפטית של המפעל, עו"ד חנן שפילמן (להלן - מנהל היחידה המשפטית) ועורכת דין נוספת מיחידתו.
לפי תרשומת של הדברים שנאמרו בישיבה, חיווה .
השאלה ]גוף משפטי נפרד מהמפעל [ מנהל היחידה המשפטית את דעתו כי "המועצה היא היא [ מתוך חובה או מתוך התנדבות.
המועצה]ה[ האם הנוהלים של המפעל חלים עלי]היא[ החלת נוהלי המפעל[ רק מקבלת שירותים ממפעל הפיס.
לדעתי]גוף אוטונומי עצמאי והיא .
29 לפי חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , רואים את פעולותיו של האורגן כפעולות החברה ואת כוונותיו ככוונותיה.
30 המפעל הוסמך בשנת 2005 בתו תקן ישראלי ISO , ועקב כך הוא מחויב לבצע מפעם לפעם מבדקים פנימיים וחיצוניים ביחידותיו.
המבדקים הפנימיים נעשים על ידי אגף הבקרה במפעל.
הליך מיות]על המועצה היאר.
זה מהווה טירדה עבור המועצה ".
הוא גם חזר והציע לדחות את המבדק בשנה, אף שבישיבה הסביר מנהל אגף בקרה שהחלת ה -ISO על המפעל מחייבת החלת נהלים אחידים על כל יחידותיו.
לעומת זאת, עורכת הדין הנוספת מהיחידה המשפטית טענה כי לפי תקנון המפעל, המועצה היא אורגן של המפעל על כל המשתמע מכך.
בישיבה לא התקבלו החלטות בנושא.
הביקורת העלתה כי בעקבות ישיבה זו ודיון שהתקיים אצל מנכ"ל המפעל, כתב מנהל אגף בקרה למנהלת המועצה כי לפי התקנון ותזכיר המפעל כפופה המועצה לנוהלי המפעל; אולם כיוון שמבדק ה-ISO במועצה נדחה בשנה, נדחתה בשנה גם החלת נוהלי המפעל על המועצה.
מנהל היחידה המשפטית במפעל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו בינואר 2007 כי הישיבה בינואר 2006 .
נועדה למתן מידע ולא לקביעת מעמדה של המועצה במפעל מהאמור לעיל עולה שהמועצה פועלת למעשה כגוף אוטונומי המנוהל בידי היו"ר ואינו כפוף לנוהלי המפעל.
כמו כן הביקורת העלתה שהדירקטוריון והנהלת המפעל לא קיימו בקרה כלשהי על המועצה, על אף היותה כאמור "אורגן" של המפעל המקצה כספים שלו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 (להלן- תשובת המפעל) כתב המפעל כי "המשמעות של היות המועצה אורגן של המפעל היא שהיא איננה אישיות משפטית נפרדת.
אין בכך כדי לקבוע אחידות בנהלי עבודה.
איננו סבורים כי יש להחיל על המועצה את נהלי המפעל בהכרח, אולם נהליה הנוכחיים אמנם לוקים בחסר".
למפעל נהלים המקיפים תחומים רבים והם נועדו לקיים מינהל תקין ולהבטיח אחידות בפעולות של יחידו תיו וכן לאפשר בקרה מינהלית נאותה עליהן.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום שיחידה של המפעל תפעל שלא לפי נהליו.
על המפעל להחיל בהקדם על המועצה את נהליו ולבחון את הצורך להוסיף נהלים ייחודיים לפעילותה.
מעמד מנהלת המועצה הביקורת העלתה כי מעמדה של מנהלת המועצה וסמכויותיה לא נקבעו בתקנון ההתאגדות של המפעל.
בנוהלי המועצה נקבע כי סמכויות המנהלת הן לתאם ולרכז את הפעולות המינהליות של המועצה, לזמן ישיבות, לבצע את החלטות הוועדות, לרשום את הפרוטוקולים ולהביאם לאישור המועצה וועדותיה.
נמצא שמנהלת המועצה משתתפת בישיבות המועצה וועדות המשנה שלה (להלן - ועדות המועצה), וקולה מובא בחשבון במניין ההצבעות של החברים בישיבות אלה.
מכאן שהמנהלת מכהנת בפועל כחברה מן המניין במועצה.
יצוין כי במקרים אחדים העניקו הוועדות למנהלת סמכות לקבל, עם חבר נוסף או לבד, החלטות סופיות בקשר לבקשות ל הקצבות שהוגשו למועצה.
הביקורת העלתה כי סמכויות אלה לא נקבעו בנוהלי המפעל, בנוהלי המועצה או בהחלטות המועצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שמנהלת המועצה נחשבת כחברה בישיבות המועצה וועדותיה, בלא שסמכות זו הוגדרה בנהלים.
על המפעל והמועצה לקבוע בהקדם בנוהליהם את סמכויותיה של מנהלת המועצה בעניין זה.
מקבל את הביקורת ויפעל לשיפור ]הוא[" בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי ".
]סמכות[ הנוהלים על הנהלת חשבונות הביקורת העלתה כי פעולותיה הכספיות של המועצה מנוהלות במערכת הנהלת חשבונות פנימית משלה, לפי סעיפי הוצאה מפורטים, ובמערכת הנהלת החשבונות של המפעל קיים רק חשבון מסכם של המועצה, המנוהל כחשבון נגדי לחשבון מסכם של מערכת הנהלת החשבונות הפנימית שלה.
עוד העלתה הביקורת כי למעשה מנוהלות במועצה שתי מערכות נפרדות של חשבונות; באחת (להלן - המערכת הראשונה) נוהלו בשנת 2005 87% ,)מכספי המועצה (כספי התמיכות והיתר (הוצאות ההנהלה והוצאותיה הכלליות של המועצה) נוהלו במערכת חשבונות אחרת (להלן - המערכת השנייה).
הביקורת העלתה כי המועצה לא תמיד הקפידה לשייך במהלך השנה כל הוצאה למערכת המתאימה, ויש שנרשמו במערכת השנייה הוצאות שיש לרשום לפי שיטת המועצה במערכת הראשונה.
עקב כך המועצה אינה יכולה לבדוק במהלך השנה מהי ההוצאה המדויקת בכל סעיף.
יצוין כי בסוף כל שנה בודקת המועצה את רישומי הנהלת החשבונות ומייחסת כל הוצאה לסעיף המתאים לה, ורק אז היא יכולה לדעת את סך ההוצאה בכל סעיף תקציבי ואם לא הייתה חריגה מהתקציב בסעיף זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום שהמועצה תנהל שתי מערכות הנהלת חשבונות, ועליה לרשום כל הוצאה כבר במהלך השנה בסעיף התקציבי המתאים לה.
כך יוכלו מנהלי המפעל והמועצה לקיים בקרה שוטפת ויעילה על הוצאותיה ולהבטיח שאין חריגה מתקציבי סעיפי ההוצאה.
פעילות המועצה מנוהלת באמצעות פורום של חברי המועצה המתכנס פעם בשנה ובאמצעות חמש ועדות משנה.
יושבי ראש הוועדות וחבריהן הם כאמור חברי דירקטוריון המפעל, אישי ציבור ואישים בתחומי התרבות והאמנות שבהם עוסקות הוועדות.
על פי תקנון ההתאגדות של המפעל תקופת כהונתו של חבר מועצה תהיה שלוש שנים מיום מינויו; חבר המועצה שתקופת כהונתו תמה, יכול שיתמנה מחדש.
חברי הוועדות מכהנים בתפקידם בממוצע כארבע שנים.
שישה מ -16 חברי המועצה (כ -40% ,) הם תושבי תל אביב ומרכז הארץ; שלושה ובכללם היו"ר (כ -20%) ( , הם תושבי אשדוד, ושניים 12% ), הם בעלי תפקידים בעיריית ירושלים.
מכאן, שלתושבי מרכז הארץ, אשדוד וירושלים יש השפעה רבה על החלטות הוועדות בעניין מתן התמיכות.
לדעת משרד מבקר המדינה כיוון שהמפעל נועד לשרת את כלל הציבור במדינה, מן הראוי שחברי המועצה ייצגו מגוו ן גדול ככל האפשר של תחומי תרבות ואמנות ושל יישובים, זאת במיוחד נוכח הודעת המועצה שהיא תתמוך בצעירים ובתושבי הפריפריה.
לכן יש מקום כי מפעם לפעם תהיה תחלופה בין חברי המועצה וועדותיה, הן אלה שמייצגים אזורים ומגזרים בארץ והן אלה שמייצגים את תחומי האמנות השונים.
גם יש מקום לקבוע בנוהלי המועצה כי לא ימונה חבר למועצה בהמלצת חבר מועצה אחר כדי למנוע מחויבות לחבר שהמליץ על המינוי.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בינואר 2007 יסיימו את תפקידם שמונה חברי מועצה ותיקים ויתחילו לכהן תשעה חברים חדשים.
מבדיקת התפלגות 16 חברי המועצה וועדותיה בשנים 2005 -2006 , עולה שעם חבריה נמנות חמש נשים בלבד, ששיעורן הוא 31% , אף שמשקל הנשים באוכלוסיית ישראל גדול מ- 50% .
אין ייצוג למגזרים נוספים לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמפעל יפעל ליישום עקרונות הייצוג ההולם של בני שני המינים ושל המגזרים השונים, שהם מעקרונות היסוד של השיטה החוקתית והמשפטית בישראל, וייתן ביטוי הולם לנשים ולמגזרים השונים במועצה.
אישור החלטות בנוהלי המועצה נקבע שהמועצה וועדותיה ידונו בכל בקשה שתוגש להן, וכי כל ועדות המשנה ימליצו למועצה על מתן תמיכות, כל אחת בתחום שהוקצה לה, אך המועצה היא שתאשר את מתן התמיכות.
הביקורת העלתה כי בפועל מרבית ההחלטות של ועדות המועצה לא הובאו כנדרש לאישור המועצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל, כי "יש לקבוע נוהל משופר.
המחלק את הסמכות והאחריות אצל מי שישאו בה באופן מיטבי".
רישום פרוטוקולים לפי ההלכה הפסוקה של בית המשפט העליון 31 , נדרש שפרוטוקול דיון ייתן תמונה אמינה ומלאה של מה שהתרחש בדיון.
ככלל, על הפרוטוקול לכלול את עיקרי הדברים, עיקרי המחלוקות, ההחלטות שהתקבלו, נימוקיהן, הצעדים שיש לנ קוט, על מי מוטל ביצועם ולוח .
31 בג"ץ 3751/03 'אילן נ' עיריית תל אביב יפו ואח, פ"ד נט( 3 '), עמ817.
ככל שהעניין חשוב יותר, רגיש יותר, כרוך בהוצאה כספית גדולה יותר וכיוצא בזה - דרוש פירוט רב יותר.
הביקורת העלתה כי הפרוטוקולים של המועצה וועדותיה, שנכתבו על ידי מנהלת המועצה או עובדת המועצה, נרשמו בקיצור רב ואינם נו תנים תמונה ממצה של הדיון.
בדרך כלל לא צוינו בפרוטוקולים הנימוקים לקבלה ולדחייה של בקשות.
כדי להתמודד עם העומס נעזרו הוועדות לעתים ביועצים מקצועיים חיצוניים, שבדקו את הבקשות עוד לפני הדיון במועצה או בוועדה וכתבו את המלצתם.
מבדיקת ההחלטות עולה כי לא תמיד התק בלו המלצות היועצים; הביקורת העלתה כי גם הנימוקים לדחיית המלצות היועצים לא נרשמו בפרוטוקולים, אף שמדובר בהחלטות מהותיות המחייבות תיעוד של נסיבות דחייתן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי "מכאן ולהבא יצוינו בפרוטוקולים שמות הנוכחים בכל ישיבה.
עם זאת, אי ן המועצה סבורה כי מוטלת עליה חובה חוקית לתעד את חילופי הדברים שבישיבות ועדותיה, נימוקי החלטותיה, לוחות זמנים וכיו"ב.
אין אפשרות טכנית לרשום את הפרוטוקול לפרטיו, אלא בהוצאה כספית ניכרת".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח סכומי הכסף הגדולים שהמועצה מקצה והחובה לנהוג בשוויון ובהגינות בכל פעולותיה, עליה להקפיד לרשום פרוטוקולים שיכללו את עיקרי הדברים.
עליה גם להקפיד לציין בהם נימוקים מפורטים להחלטות.
טיפול בבקשות שהגיעו באיחור המועצה מפרסמת מפעם לפעם קריאה להגשת בקשות לתמיכה שבה נקוב המועד האחרון להגשת הבקשות.
הוועדות מתכנסות מפעם לפעם ודנות בבקשה.
נמצא שהוועדות לא הקפידו למנוע דיון בבקשות שהוגשו אחרי המועד שנקבע, ומפעם לפעם הוגשו לוועדות "רשימות השלמה" של בקשות והוועדות דנו בהן אף על פי שהוגשו באיחור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה להימנע מטיפול בבקשות שהתקבלו לאחר המועד שנקבע בפרסומי המועצה, משום שהדבר פוגע בשוויון שהמועצה חייבת לנהוג בו בטיפולה בבקשות התמיכה ובסדרי מינהל תקין.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המפעל כי מועדי קבלת הבקשות יישמרו מעתה בקפדנות.
החלטות על מתן התמיכות .
הביקורת העלתה כי בפרסומי המועצ ה ובקווי הפעולה שלה נקבעו יעדים כלליים בלבד, והמועצה לא קבעה מדיניות ואמות מידה מפורטות לחלוקת התמיכות.
בין היתר לא נקבעה מגבלה על סכום התמיכה שיינתן לגוף אחד ולא נקבעו אמות מידה להחלטה על גובה התמיכה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי המועצה מתנגדת לשימוש באמות מידה מפורטות, כיוון שעל מקבלי ההחלטות "להפעיל שיקול דעת פרטני ובלתי מוגבל לגבי כל אחת מן הבקשות לתמיכה המועברות למועצה, הן מבחינת האיכות האמנותית והן מבחינת שורה ארוכה של גורמים רלוונטיים אחרים, שלא כולם ניתנים למדידה באותה אמת מידה, כגון: רמת השוואה לפרויקטים [ ,.
הביצוע של הפרויקט המוצע, הנחיצות העכשווית בקידומו של פרויקט , תדמיתם הציבורית של המועצה ושל המפעל".
עם זאת ציין המפעל כי יבחן את נושא ]אחרים מגבלת סכום התמיכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי כי קבלת ההחלטות על ידי המועצה, תעשה בהיעדרם של כלים שהם בסיס הכרחי לקבלת החלטותיה.
היעדרן של אמות מידה המתאימות לחזון המועצה איפשר לחברי המועצה לחלק את תמיכותיה, בין היתר, על פי העדפות ואינטרסים אישיים שלהם, כפי שהועלה בביקורת זו (ראו להלן את הממצאים בנושא).
בקווי הפעולה של המועצה לשנת 2005 נקבע, בין היתר, כי "תשומת לב מיוחדת תוקדש .
ליוצרים, לאמנים וליצירות ]וגם[ ליצירה של כל המגזרים בחברה הישראלית מהפריפריה".
הביקורת העלתה כי יותר ממחצית מקבלי תמיכות המועצה בשנת 2005 באו מיישובים גדולים ומבוססים במרכז הארץ; בעיקר קיבלו תמיכה מבצעי פעולות תרבות מתל אביב ( 30% ( מסכום התמיכות) ומירושלים 17% ( ).
היישובים שכל בקשותיהם נדחו86 .
במספר) הם כולם יישובי פריפריה בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי הוא מפרש את המושג "פריפריה" שלא על בסיס גיאוגרפי, אלא על פי האוכלוסייה המקבלת את שירותי התרבות.
המפעל לא צירף לתשובתו נתונים מפורטים על ההתפלגות הארצית של מקבלי שירותי התרבות שניתנו בסיוע המועצה.
מפרוטוקול ישיבת הוועדה לאמנות חזותית שהתקיימה בספטמבר 2005 עולה כי מנהלת המועצה ציינה: "מצד אחד במדיניות המועצה אחד הנושאים הוא תמיכה ועידוד בפריפריה ומיעוטים וזה לא ממש קורה, צריך לחשוב איך אנו מגיעים אליהם.
במגזרים מסוימים צריך לעשות משהו מיוחד ואחר כדי למלא את הייעוד.
אני לא בטוחה שזה לא התפקיד שלנו.
לא בטוח שעשינו את שלנו, אני ]שאנשי הפריפריה והמיעוטים[ כשאנו מחכים חושבת שחלק מתפקיד המועצה הו א ליזום".
לעומת זאת, בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי "המועצה איננה גוף ייצוגי, הנבחר בבחירות אזוריות, כי אם גוף מקצועי של מומחים, שנבחרו לשקף מגוון עמדות והעדפות תרבותיות.
נעשים על ידי המפעל מאמצים להשיג פיזור מכסימלי של חברי מועצה מהדיסציפלינות השו נות והרבות שבהן עוסקת המועצה, על מנת שדעתם המקצועית תילקח בחשבון.
אך סביר הוא שקל יותר למצוא אנשים כאלה באזור המרכז - הפיסי, הכלכלי והתרבותי, של הארץ".
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם מקצת מקבלי התמיכות נתנו שירותי תרבות לאזורים בפריפריה, הדבר אינו תואם את קווי הפעולה של המועצה, שלפיהם יש לתת "תשומת לב מיוחדת" ליוצרים מהפריפריה.
כמו כן מהנתונים עולה שיש 932 דוח שנתי57ב .
קשר בין מקום מגוריהם ומקום עבודתם ועיסוקם של חברי המועצה לבין החלטות המועצה על מתן תמיכות, כפי שיפורט להלן.
הביקורת העלתה כי לגופים ולמטרות מסוימות הוקצותמיכות בסכומים גדולים יחסית.
לדוגמה, בשנת 2005 :הוקצו התמיכות האלה 500,000 ;ש"ח לקרן סיוע לאמנים במצוקה 200,000 ש"ח לכנס שנתי של מנהלי מחלקות תרבות ברשויות מקומיות 32 ; 300,000 ש"ח לסינמטק בירושלים להקרנות בכורה ושימור אוספים; 108,000 ש"ח לתמיכה בתחרות ע"ש ארתור רובינשטיין 33 ; עד סוף שנת 2005 תמכה המועצה, במשך שנים אחדות, במימון הפקת "אלבום לכבוד מוסד בצלאל" בסכום כולל של 900,000 ש"ח.
בהיעדר אמות מידה ובהיעדר נימוקים בפרוטוקולים של ישיבות הוועדות אין לדעת מדוע הוחלט להקצות סכומים אלה למטרות האמורות.
לדעת משרד מ בקר המדינה, על המועצה לקבוע בהקדם מדיניות ברורה בעניין תמיכותיה, שתביא למימוש חזונה ויעדיה - דהיינו למילוי צורכי "תושבי פריפריה הנמצאים בשולי העשייה התרבותית", ולא רק לעידוד פעילויות במרכז הארץ או ביישובים שממילא קיימת בהם פעילות תרבותית ענפה, הנתמכת גם בי די גופים אחרים, כגון משרד המדע, התרבות והספורט והרשויות המקומיות.
את המדיניות עליה לתרגם לכללים ברורים ומחייבים בעניין היקפי התמיכות שתעניק לכל אחד מהיעדים, ואמות מידה לקביעת סכום התמיכה לפעילות בודדת יחידה או לגוף יחיד.
חשש לניגוד עניינים כיוון שהמועצה לא קבעה כאמור מדיניות ברורה ומלאה ליישום חזונה, ולא קבעה כללים ואמות מידה מפורטים לקבלת ההחלטות בדבר מתן תמיכות וסכומיהן, נוצרה אפשרות שחברי המועצה וועדותיה יקבלו החלטות על מתן תמיכות אגב חשש לניגוד עניינים.
להלן פירוט הממצאים שהעלתה הביקורת בנושא החשש לני גוד עניינים: 1.
בתקנון ההתאגדות של המפעל נקבע כי "חבר המועצה לתרבות ואמנות המכהן בתפקיד בשכר או ללא שכר, בגוף הפונה בבקשה להקצבה, לא ישתתף בהצבעה במועצה לתרבות ואמנות בעניינו של גוף כאמור".
בנוהלי המועצה הורחב האמור לעיל ונקבע כי "חבר המועצה לתרבות ואמנות המכהן בתפקיד בשכר או ללא שכר, בגוף הפונה בבקשה להקצבה, ו/או הוא בעל עניין ישיר או עקיף בגוף כאמור, ו/או יש חשש שאמור להיווצר מצב של ניגוד עניינים כלשהו בין חברותו במועצה לבין הגוף ו/או בקשת התמיכה שהוגשה על ידי הגוף, יודיע על כך מראש ולא ישתתף בדיון ובהצבעה במועצה בעניינו של הגוף האמור ".
על פי פסיקת בית המשפט העליון, הכלל האוסר על עובד הציבור להיות במצב של ניגוד עניינים מטרתו למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי הוא יושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם בתפקידו הציבורי; על כן הכלל אינו אוסר רק ביצוע פעולה במצב של ניגוד עניינים, אלא אף הימצאות .
32 'את ממצאי הביקורת בעניין זה ראו להלן בעמ936.
33 'ממצאים בעניין זה ראו להלן בעמ940.
במצב היוצר פוטנציאל לניגוד עניינים.
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הזר34 .
מאחר שהמפעל עוסק בכספי ציבור חלות עליו, על עובדיו ועל מנהליו נורמות התנהגות ציבוריות ובכללן הנורמות האוסרות פעילות בניגוד עניינים או תוך חשש לניגוד עניינים.
מהפרוטוקולים של ישיבות המועצה וועדות המשנה שלה עולה כי על אף האמור בנוהלי המועצה ובפסיקה, השתתפו חלק מחברי המועצה וועדותיה בקבלת ההחלטות על מתן תמיכות לגופים שיש להם זיקה אליהם מתוקף תפקידם ומעמדם, או משום שיש להם עניין בסוג הפעילות שלהם, או משום שהם פעילים במקומות היישוב שלהם באותם תחומים.
הם לא הביאו זיקות אלה לידיעת כל חברי הוועדה והן לא נרשמו בפרוטוקול (ראו להלן את ממצאי הביקורת בנושא).
לדעת משרד מבקר המדינה, בעשותם כך פעלו חברי המועצה והוועדות במצב שיש בו ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים.
מטבע הדברים, החלטה על מתן תמיכה לגוף מסוים במצב של ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים, באה על חשבון הקצבה של המועצה לתחו מים, פעילויות ויישובים אחרים שהיה ראוי שיקבלו אותה.
בפרוטוקול ישיבת הוועדה לאמנויות הבמה מסוף מרס 2006 צוין כי מר מרדכי ששון35 במקרים בהם חברי ועדה ]המקצועיים[ "מוחה על כי עובדים בניגוד להמלצות היועצים מבקש לקבל ח]וכי הוא[ מעוניינים לקדם נושאים מסוימיםוות דעת של יועצים משפטיים בכדי למנוע ניגוד עניינים".
מר ששון כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2006 : "בישיבות שונות של הוועדה לאומנויות הבמה בקשתי בעת הדיונים השונים מחברי הוועדה שנמצאים בקשר עם גוף נתמך, או נושאים הקשורים לאותה רשות שבה הם מכהנים לא להשתתף בד יונים ולא בהצבעה.
לצערי דעתי לא נתקבלה ואשר על כן דרשתי מספר פעמים חוות דעת מצד היועץ המשפטי של הוועדה שטרם התקבלה".
מנהלת המועצה כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 כי לא הוכנה חוות דעת משפטית כמבוקש כיוון שהנחיה לגבי מצב של ניגוד עניינים נמצאת בנוהלי מתן תמיכה של המועצה.
מנהל היחידה המשפטית כתב למשרד מבקר המדינה באותו חודש, בנוגע לפעילות של חברי המועצה וועדותיה בניגוד עניינים: "אני לא נקטתי שום צעדים בנושא.
כשאני התחלתי למלא תפקידי כיועץ משפטי למועצה, באתי למצב נתון, ומעולם לא נדרשתי להתייחס לנושא זה".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 ציין מנהל היחידה המשפטית, כי הוא התחיל בתפקידו זה רק בשנת 2004 .
ולכן אינו נושא באחריות למה שקרה קודם לכן מהאמור לעיל עולה כי יו"ר המועצה וחבריה ומנהלת המועצה לא ייחדו את תשומת הלב הראויה לחובה המוטלת על חברי המועצה וועדותיה להימנע מפעילות בניגוד עניינים, לרבות פעילות במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים.