HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוא השתמש בסמכותו הניהולית -מקצועית כדי לשכנע את כל בעלי התפקידים הרלוונטיים במשרד בנחיצותה, בייחודיותה ובמיקודה לקהל היעד של האגף, ומנהלי המשרד קיבלו את המלצותיו והמשיכו להפעיל את התכנית.
פניותיו הרבות להנהלת המשרד לאישור הפעלת התכנית בהתקשרות רב - שנתית לוו בעובדות ובנתונים שנסמכו על נתונים שמסרה החברה ולא על נתונים שהאגף והמשרד היו אמורים לאסוף ולרכז בעצמם.
ממסמכי המשרד עולה, שגם במקרה אחד שבו נעשה באגף מחקר בנושא "שיטות הוראה בפרויקט מיכא"ל", על פי בקשת אנשי ]החוקר שהחברה העסיקה [ סוכם ש"את התצפיות יערוך פרויקט מיכא"ל".
יתרה מזו, המחקר נעשה על שיטות ההוראה בתכנית ולא עסק בנקודה המרכזית מבחינת המשרד: האם התכנית משיגה את יעדיה.
במהלך כתיבת דוח ביקורת זה הועברו למנהל האגף טיוטות של הדוח לעיונו תשובותיו שהתקבלו בנובמבר ובדצמבר 2008 היו רצופות בתיאור של נושאים הקשורים לחברה ולעובדיה, וייצגו יותר את האינטרסים של החברה מאשר את הצרכים, היעדים, הפיקוח והבקרה של המשרד והאגף על התכנית.
מטבע הדברים במספר עניינים יש בין החברה והמשרד זהות אינטרסים, אך אין להתעלם מהשונות ביניהם.
מנהל האגף בחר לשים דגש על ענייני החברה ולמעשה דיבר בקולה.
הוא אף הציג בפני משרד מבקר המדינה נתונים עסקיים של החברה ומחירים שהיא גבתה מגופים אחרים, שלטענתו הם גבוהים מהמחיר שנקבע במשא ומתן עם המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העובדה שלמנהל האגף הייתה נגישות למידע מסחרי של החברה מעלה את החשש של אי-שמירת מרחק נאות.
מעורבותו של מנהל האגף בפיתוח התכנית ובשיווקה במשרד הייתה ידועה להנהלת המשרד, אך היא לא קבעה הסדר למנוע ניגוד עניינים בין מעורבותו בפיתוח התכנית לבי ן הפעלתה באגף שבניהולו ולא קבעה הסדר למניעת ניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון את הפעלת התכנית באמצעות מנהל אגף שחר, שקיים חשש ששיפוטו ביחס לתכנית והיעדים שהיא משיגה מושפעים ממעורבותו בפיתוחה.
23 :אתר האינטרנט www.
גיל"ת - "גישה ייחודית להתפתחות תקינה", היא תכנית שנועדה לאפשר התפתחות קוגניטיבית תקינה לילדים הגדלים בתנאים של קיפוח ומצוקה סביבתית קשה, שעלולים לבלום את התפתחותם ולהביאם לפיגור שכלי למרות שנולדו תקינים (להלן - תכנית גילת).
מטרת התכנית היא להביא ילדים אלה לחינוך הרגיל ולשלבם בו.
התכנית מיועדת לילדים בגיל הינקות (החל משנת החיים הראשונה) המטופלים לפי הצורך עד סוף כיתה א'.
התכנית פותחה בידי פסיכולוגית שעבדה בשירות הפסיכולוגי של המשרד (בבאר שבע ובירושלים) ובבתי ספר, והחלה לפעול בשנת 1981 במסגרת משרד החינוך.
בשנת 1984 הוקמה העמותה "שוחרי גילת", על מנת לתמוך בתכנית ולהבטיח את הפעלתה.
הילדים המיועדים לתכנית הם בעלי פוטנציאל תקין, ואין להם סימנים של פיגור או של פגיעה מוחית.
הורי הילדים אינם יכולים להפיק תועלת מהדרכה או ייעוץ, מאחר שהם באים מסביבה קשה מאוד.
לרוב מדובר בהורים מפגרים, או בעלי פיגור סביבתי קשה, הורים מזניחים או פסיכוטיים והורים בעלי הפרעות נפשיות שאינן מאפשרות התייחסות נאותה לילדים.
הטיפוח הקוגניטיבי נעשה ישירות עם הילד ולא דרך הדרכת הוריו.
ההתערבות בתכנית נעשית לרוב בביתו של הילד בתכיפות גבוהה של 4-6 .
שעות שבועיות התכנית חושפת את ה ילד למגוון רחב של התנסויות, תוך מאמץ להתייחס לחוויותיו, ונועדה להיענות לצרכיו ולהתעניינותו של הילד, ולא לכפות עליו מטלות מראש.
:תכנית גילת עברה הערכה של גורמים שונים במשרד כדלקמן (א) לבקשת מנהל אגף שחר, בשנת 1990 העריכה פסיכולוגית שהייתה מפקחת באגף (להלן - המפקחת) את תכנית גילת.
בהערכה היא המליצה כדלקמן: "רצוי מאוד להמשיך, ובמידת האפשר להרחיב את התמיכה בתכנית גילת".
לדבריה אין אלטרנטיבה לטיפול באוכלוסייה הקשה בה מטפלת התכנית, והיא ציינה את הרמה המקצועית הגבוהה של התכנית, של הצוות המטפל ואיכות עבודתם.
המפקחת הוסיפה בהמלצתה, שיש להבטיח לתכנית מימון רצוף של 4-5 שנים כדי לתת למפתחיה אפשרות להכשיר אנשי מקצוע נוספים, להבטיח עבודה רצופה עם הילדים.
באותה שנה תמך המשרד בתכנית בסכום של 45,000 .
ש"ח (ב) בשנת 1994 ביקש שר החינוך התרבות והספורט דאז, פרופ' אמנון רובינשטיין, מהמדענית הראשית במשרד להעריך את תכנית גילת.
המדענית הראשית דאז, פרופ' פרלה נשר, מינתה ועדה שהגישה ביוני 1995 דוח בנושא (להלן - דוח הוועדה).
מההמלצות שבדוח הוועדה עלה, שמטרותיה של התכנית והעקרונות שעליהם היא מושתתת והאוכלוסייה שבה היא מטפלת גילת היא תכנית ייחודית שאין לה תחליף, וכתוצאה מכך לא הייתה אפשרות להשוותה לתכניו ת אחרות.
בדוח הוועדה נכתב עוד, שהתכנית "ממלאת יעד הומניטארי ראשון במעלה, ושבכוחה להציל נפשות.
מגבלותיה נובעות במידה מכרעת ממיעוט באמצעים העומדים משרד החינוך 695 .
לרשותה, שאינו מאפשר הגדלת מספר המטופלים.
ישנם רבים שהיו נשכרים ואינם זוכים".
לגבי בקשת העמותה לתמיכה מהמשרד, נכ תב בדוח הוועדה: "ראוי להדגיש כי מדובר בבקשה לתמיכה של כ-600 אלף ש"ח.
נראה לוועדה כי אין זה סכום גדול באופן מוחלט, ואף לא גדול יחסית לבעייתיות של האוכלוסייה ולאינטנסיביות הנדרשת בטיפול".
,על אף ההמלצות השונות, התכנית המשיכה לפעול ללא מימון המשרד הסיבה לכך הייתה הרעה מתמדת של מערכת היחסים בין הנהלת התכנית והאגף.
יצוין שעוד בשנת 1995 בדוח הוועדה נכתב ש"עמדת הוועדה היא שסכסוך מעין זה, שהוא אישי בעיקרו ולא מקצועי אינו יכול לשמש עילה לשלילת תמיכה בתכנית שמטפלת בילדים הזקוקים מאוד להתערבות זו.
משום כך מוטלת על המשרד האחריות למצוא את הדרך המינהלית לתמוך בתכנית ולהפעיל אותה בצורה נאותה בישובים הקיימים למרות הבעיות האישיות שהתעוררו" (ההדגשה במקור).
באוגוסט 2005 כתב פסיכולוג מחוז ירושלים במשרד למנהלת דאז של השירות הפסיכולוגי הייעוצי (שפ"י), ד"ר בלהה נוי, שבאוקטו בר 2004 הוא קיבל על עצמו לפקח על גילת מבחינה מקצועית.
הוא כתב שלתכנית יש שיטות ייחודיות, וכי התרשם מאוד לטובה מן התכנית וכי "החשוב ביותר הוא שרוב ילדים אלו לא היו מקבלים עזרה ותמיכה מאף גוף בקהילה אם צוות גילת לא היה נכנס לתמונה".
בית המשפט העליוןנדרש להפעלת תכנית גילת 24 בעתירה שהגישה העמותה ומנהלתה נגד המשרד והשר בע ניין תמיכה בתכנית.
בפסק הדין משנת 1996 נקבע שאין עילה משפטית לחייב את המשרד לממן את התכנית או להגדיל את תקציבה.
עם זאת, ציין בית המשפט ש"קשה שלא לחוש אהדה לעניינם של העותרים.
עמותת גיל"ת והעומדת בראשה שואפים בכל לב לקדם מטרה חינוכית חשובה".
בית המשפט אף המליץ על המשך התמיכה בתכנית כל עוד לא מופעלות תכניות אחרות במקומה.
מאז שנת 1995 לא קיבלה התכנית תמיכה מאגףשחר על אף ההערכות החיוביות עליה, כפי שפורטו לעיל.
הסכסוך עם המנהלת שיזמה ופיתחה את התכנית הביא לכך שבמשך שנים התמקד האגף במאבק איתה במקום לעסוק בטיפול ענייני באוכלוסייה הקשה ביותר, ובסופו של יום הנפסדים העיקריים הם הילדים שניתן היה להציל כל אותן שנים.
מטיפול האגף בשתי תכניות שונות לחלוטין- מיכאל וגילת - עולה תמונה קוטבית.
מצד אחד, תכנית מיכאל, שמנהל האגף היה כאמור בין השותפים לעיצובה, הופעלה על אף שהמשרד לא השלים מחקרי הערכה, .
24 בג"ץ 1554/95 ( עמותת "שוחרי גיל"ת" נ' שר החינוך והתרבות, פ"ד נ3)2 ,34 ( 1996.
לא קבע יעדים מדידים להשגה ולא בדק אם היא פעלה בקרב האוכלוסייה שבה מטפל האגף.
מצד שני, תכנית גילת, שוועדת מומחים ואנשי מקצוע במשרד בדקו, העריכו והצביעו על חשיבות מטרותיה ויעדיה, לא הופעלה, בגלל יחסים עכורים בין האגף לבין מפתחת התכנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהמשך הפעלת התכניות על המשרד לקבוע מטרות ויעדים מדידים שבכוונתו להשיג, ליזום מחקר עצמאי לגבי יעילות התכניות ולבחון אם ראוי שהפעלתן תיעשה בידי אגף שחר או אגפים אחרים במשרד.
גף תרבות ואמנות בשכונות .
בשנת 1988 הקים שר החינוך דאז, מר יצחק נבון, יחידה שמטרתה קידום נושאי התרבות והאמנות בשכונות ובערי הפיתוח, במטרה להביא לצמצום פערים בחברה.
כממונה על היחידה שהייתה כפופה לשר, הוא מינה את מר אברהם (אלברט) מרציאנו.
בסוף אותה שנה החליטה נציבות שירות המדינה, שהיחידה תעבור לאגף שחר ולאחריות מנהל האגף, והיחידה הפכה לגף לתרבות ואמנות בשכונות (להלן - הגף).
בשנת 2003 החליטה שרת החינוך דאז, הגב' לי מור ליבנת, להעביר את הגף לאחריותו של מינהל התרבות.
הגף לא השתלב במינהל התרבות, ובשנת 2005 נעשה ניסיון להעביר את הגף לאחריות מינהל חברה ונוער, אך בתחילת 2006 הוחזר הגף לאחריות אגף שחר.
מאז הקמתו ועד מועד סיום הביקורת ניהל מר מרציאנו את הגף (להלן - מנהל הגף), למעט בתקופה שבין ספטמבר 2002 לנובמבר 2004 .
, שבה שהה בחופשה והגף היה באחריותו של מנהל האגף במשך השנים יזם הגף תחרויות בתחומי האמנות והתרבות שיועדו לכישרונות צעירים וביניהן: "מאסטרו" - תחרות נגינה לנוער בגילאי 10-18 , "כוכב נולד - קולות וצלילים" - תחרות בכל תחומי המוזיקה המיועדת לגילאי 16-26 , ו"להיות כוכב" - תחרות זמר לגילאי 9-16 .
כמו כן יזם הגף סדנאות לילדים ונוער העוסקות בכתיבת סיפורים בסיוע של סופרים, וסדנאות העוסקות בתחום האמנות הפלסטית ובתחום הציור.
בנוסף לפעילויות אלה, מימן הגף הופעות של אומנים והצגות בשכונות וביישובי הפיתוח.
בשנת 2006 הסתכם תקציב הגף בכ-1.
מיליון ש"ח ב- 2007 הסתכם התקציב בכ-7.
5 מיליון ש"ח, אולם רובו לא נוצל וכ-6 מיליון ש"ח הועברו לתקציב 2008 שהסתכם בכ-13 .
אוכלוסיית היעד של הגף הם תושבי השכונות וערי הפיתוח.
הג ף הציב לעצמו כמטרה להשיג את היעדים הבאים: לאתר ולקדם אמנים ויוצרים; לגבש תכניות ופרויקטים, ליצור ולצרוך תרבות ואמנות; להכיר את מורשת עדות ישראל; לצמצם משרד החינוך 697 .
,פערים תרבותיים; לקיים יחסי גומלין בין אוכלוסיות שונות ברחבי הארץ; לגלות לטפח ולעודד כישרונות; לארגן, לתכנן ולבצע פעילויות של תרבות ואמנות.
הביקורת העלתה, שהסמנכ"לית ומנהלת המינהל הפדגוגי ומנהל האגף לא היו מעורבים -לא מהותית ולא מינהלית - באופן שוטף בפעילות של הגף, והיא נעשתה באופן עצמאי ובלעדי בידי מנהלו.
השניים לא קיימו עם מנהל הגף פגישות עבודה קבועות, ולא קיבלו ממנו דיווחים שוטפים על הנעשה בגף.
מעורבותם לא התבקשה על ידי מנהל הגף, והם מצדם לא יזמו בדיקות ובקרות על התנהלות הגף.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת כתב מנהל הגף, כי "הערת הביקורת לפיה אין מעורבות של הנהלת האגף והמשרד בפעילות הגף אינה משקפת את המציאות.
פעילות הגף אינה יכולה להתקיים ללא אישורים מתאימים על פי הנהלים המתאימים, ואלו נתנו וניתנים לאחר מפגשים ודיונים עם הנהלת האגף.
התקשרויות בנושאים שהיו טעונים את אישורה של המנכ"לית ושל ראש מינהל פדגוגי נתקבלו בהתאם".
מנהל האגף כתב למשרד מבקר המדינה, ש"בנושא תרבות ואמנות בשכונות יחידה זו, כמעט נכפתה על אגף שח"ר כאשר קמה כצורך של הדרג השלטוני.
יחידה זו פעלה באופן עצמאי.
אגף שח"ר שימש לה אכסנייה בלבד".
מנהל האגף הוסיף ש"מעולם לא הייתי ממונה מהותי על יחידה זו באשר זו גם אינה מומחיותי ורק נעניתי להחלטת השרים לאפשר תחושה של שותפות בעשייה בקרב אוכלוסיית יעד דומה".
משרד מבקר המדינה מעיר שדווקא בגלל שפעילות הגף שונה במהותה משאר פעילויות המשרד והאגף, היה על המשרד לבדוק חלופות למיקומו המתאים של הגף ולקבוע מנגנוני פיקוח על פעילותו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין להסתפק בשיבוץ הגף באגף רק לצרכים מנהליים, ונדרשת מעורבות של מנהל האגף ושל הנהלת המינהל הפדגוגי הן בנושאים המינהליים והן בנושאים המהותיים.
,תכניות עבודה הן כלי מרכזי בניהול של כל ארגון או יחידה.
תכניות אלו נועדו בין היתר, להגדרת יעדים, לקביעת אומדני הוצאות צפויות והקצאת משאבים לפי פעילויות, לקביעת מדדי ביצוע ולוחות זמנים ולהפעלת תהליכי מעקב ובקרה לבחינת יישום התכנית והשגת היעדים.
בהעדר כל אלה, לא ניתן לדעת אם במשך השנים השיג הגף את יעדיו.
הביקורת העלתה, שהיעדים שהגף הציב לעצמו לא הבשילו לכדי תכנית עבודה מ גובשת.
הגף הכין אמנם תכניות עבודה שנתיות, שבהן פורטו הפעילויות שבכוונתו לעשות במהלך השנה, אולם התכניות לא היו מלוות בקביעת יעדים ובדיווחים על השגתם או אי-השגתם, בהסברים על סדרי העדיפות ובנימוקים מדוע בחר הגף להתרכז ביעדים מסוימים על חשבון האחרים.
הגף גם לא הכין דוחות ביצוע.
הוועדה לקידום פרויקטים .
בתקנון כספים ומשק (להלן - תכ"ם) נקבע שמשרדי ממשלה רשאים לבצע התקשרות לרכישה של סחורות או שירותים בהליך מקוצר ללא הליך מכרז.
התקשרות מעין זו לא תהיה טעונה מכרז אם שוויה אינו עולה על 43,000 ;ש"ח ובלבד שבשנת התקציב שבה נעשית ההתקשרות לא ייערכו התקשרויות ללא מכרז בין המשרד לבין ספק מסוים בשווי מצטבר העולה על 86,000 ש"ח.
במקרה שהרכישה אמורה להסתכם בסכום גבוה יותר, תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- התקנות), והתכ"ם מחייבים שהנושא יובא לדיון בוועדת הרכישות.
עוד נקבע בתקנות שהתקשרות שאינה עולה על 43,000 ש"ח טעונה בדיקת מספר הצעות.
תקנה 3(11) לתקנות חובת המכרזים מאפשרת לפטור ממכרז "התקשרות לרכישת שירותים או טובין ייחודיים שעניינם תרבות, אמנות, בידור או הווי".
התקשרות כזו היא עילה לפטור מבירור מחירים.
אולם, הפטור מבירור מחירים הוא בסמכותה של ועדת הרכישות.
בגף פועלת ועדה פנימית לקידום פרויקטים ופעולות תרבות ואמנות בשכונות (להלן - הוועדה לקידום פרויקטים או הוועדה) שמאשרת או דוחה בקשות למימון אירועים או פרויקטים שונים.
בפני הוועדה הובאו בקשות למימון פעילויות שונות של תרבות, אמנות ובידור.
הוועדה דנה גם בעבודות הקשורות לפעילויות אלה והוציאה הזמנות לרכישת השירותים.
בראש הוועדה מכהן מנהל הגף ועם שאר החברים נמנו סגן מנהל אגף שחר ורכז פרויקטים הכפוף למנהל הגף.
משרד מבקר המדינה העלה, שלא כמקובל בוועדת רכישות המשרד לא הוציא כ תבי מינוי למשתתפים בוועדה לקידום פרויקטים, לא קבע את סמכויותיה ואת נהליה ואת הנושאים שיידונו בה.
כמו כן, הוא לא קבע את בעלי התפקידים הראויים לשמש כיו"ר, את החברים האחרים דוגמת נציג החשבות או נציג הייעוץ המשפטי, את מועדי כינוסה ואת הקוורום המחייב.
בפרוטוקולים של הוועדה אין הנמקות, שיקולים או פרטים אחרים על דרך קבלת ההחלטות, והאם ההחלטות היו מקובלות על כל חברי הוועדה.
בדיקת 23 ,הפרוטוקולים של הוועדה לקידום פרויקטים שנמצאו בגף העלתה שבין אפריל 2006 לאפריל 2008 דנה הוועדה בפרויקטים בסכום של 7.
עוד נמצא, שעל 13 ( מהפרוטוקולים57% ) היו חתומים רק מנהל הגף וחבר נוסף, וברובם החבר הנוסף היה עובד הכפוף למנהל הגף.
בתשובותיו הסביר מנהל הגף, כי "מאחר ומדובר בוועדה פנימית אין צורך בכתבי מינוי או בתקנון מסודר לפעולות הוועדה.
הפרוטוקולים לא חייבים להיות סטנוגרמה ויכולים להכיל רק את ההחלטות.
והעובדה כי כל החברים חותמים מהווה עדות לכך שנתנו את הסכמתם לתוכנם".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שגם הפרוטוקולים של הוועדה לקידום פרויקטים העוסקת בהקצאת משאבים, בדומה לפרוטוקולים של ועדת הרכישות המשרדית, יכילו פרטים שמהם ניתן יהיה ללמוד מה היו שיקולי הוועדה בעת שקיבלה את החלטותיה.
על המשרד לקבוע כללים ברורים לעבודת הוועדה לקידום פרויקטים.
הוועדה אישרה מופעים שלא בהכרח נועדו לתושבי השכונות, ושקהל היעד שלהם לא נמנה דווקא עם האוכלוסייה שאגף שחר אמור לדאוג לטיפוחה.
להלן דוגמאות: באוקטובר 2006 אישרה הוועדה השתתפות במימון אירועי הפסטילאדינו25 במסגרת חגיגות היין, שפנה לקהל הרחב; בנובמבר 2006 ,השתתף הגף במימון אירוע בשיתוף עם סניף הפדרציה העולמית של יהדות מרוקו ומימן את ההצגה "חלומות מרקש".
הוועדה אישרה גם מימון לפסטיבל מספרי סיפורים בכל אחת מהשנים 2006 ו- 2007 .
הפסטיבל הופק בידי חברה פרטית ולמופעי הפסטיבל נמכרים כרטיסים לקהל הרחב.
נמצא שהוועדה לא פנתה לוועדת הרכישות בבקשה שתיתן לה פטור מבירור מחירים ולא קיבלה אישור להתקשרות בדרך של פניה ישירה לספק אחד.
הוועדה גם לא הסבירה מדוע בחרה פרויקטים מסוימים ולא נימקה את הסכמתה להשתתף במימון מופעים אלה, וכן לא בדקה מראש כמה מהצופים יהיו מתושבי שכונות או מערי הפיתוח.
בתשובתו מנובמבר 2008 לממצאי הביקורת כתב מנהל הגף, כי כל האירועים שאישרה הוועדה היו מיועדים גם לעולים חדשים, תושבי שכונות ועיירות הפיתוח.
לפיו, "דבר זה תואם את מדיניות הגף המשלבת אוכלוסיות שונות בפעולות תרבות.
המטרה שתושבי השכונות לא יידחקו 'לגטאות' ושיהיה להם קשר עם שכונות ואוכלוסיות אחרות".
משרד מבקר המדינה אינו חולק על דבריו של מנהל הגף, שלפיהם יש חשיבות לקיום יחסי גומלין בין או כלוסיות שונות, אך אין זה פוטר את המשרד מקביעת מבחנים להשתתפות המשרד במימונם של אירועי תרבות ואמנות.
כך לדוגמה, על המשרד הייתה מוטלת החובה לקבוע מבחנים לאירועים שיתקיימו בשכונות עצמן ולכאלה שיתקיימו מחוצה להן, וכיצד ניתן להבטיח שבאירועים הנערכים לקהל הרחב ת היה השתתפות ניכרת של אוכלוסיית היעד של הגף.
זאת ועוד, בידי הגף אין נתונים ואין מידע איזו אוכלוסייה השתתפה בפועל באירועי התרבות שהגף נטל חלק במימונם.
נוכח זאת, אין לגף, לאגף ולמשרד מידע המאשר שכספי הגף אכן נוצלו למטרות שלהן הם יועדו, וכי פעולותיו אכן הגיעו לאוכלוסיית היעד שלו.
בשנת 2007 קנה הגף כ -740 ספרים לצורך חלוקה למשתתפים בתחרויות שונות שהוא מארגן.
במהלך הביקורת, מצא משרד מבקר המדינה באחד מחדרי האגף ארגזים ובהם חלק מהספרים שנרכשו.
לבקשת נציגי משרד מבקר המדינה, .
25 פסטיבל זמר בין-לאומי תחרותי לשירים חדשים בלאדינו.
הסביר מנהל הגף במכתב, כי הספרים שנרכשו א ושרו בידי הוועדה לקידום פרויקטים שבגף .
יצוין שפרוטוקול הוועדה לא הציג נימוקים לבחירת ה ספרים, התאמתם למשתתפים בתחרויות והצורך בכמות גדולה מהם.
עוד הסביר למשרד מבקר המדינה, כי 150 מהספרים נמצאים במחסן, אך הוא לא פירט באיזה מחסן, ו-400 ,ספרים אוחסנו בחדרי האגף.
לדבריו "נערכו חיפושים בחדרים באגף שחר ונמצאו שלוש חבילות ובהם כ-150 ,ספרים".
יצויןשבביקורת נספרו בחבילות אלה כ -200 ספרים.
לגבי יתרת הספרים הוא הסביר במכתבו ש"אנו תקווה כי ימצאו הספרים הנותרים.
בנובמבר 2008 הודיע מנהל הגף למשרד מבקר המדינה, כי "לצערנו מבדיקה שנעשתה עולה כי נעלמו מספר ספרים.
לאחרונה, לאור הפקת הלקחים, קיבלנו מקום רא וי עם מפתח המתאים לאחסנת ספרים".
יוצא אפוא, שמנהל הגף הביא לאישור הוועדה נושא בלי שנבחן האם יש צורך בכמות גדולה של ספרים שלא לכולם הוא נצרך.
גם לאחר הרכישה הבלתי מבוקרת, הספרים לא נרשמו במלאי המשרד, לא אוחסנו באופן ראוי וחלקם נעלמו.
בינואר 2007 אישרה הוועדה מימון של 8,750 ש"ח למופע "בוסתן ישראלי לצהרי זמר" שהוצג בפני עובדי המשרד.
במרס 2007 אישר הגף מתקציבו סכום של 42,000 ש"ח עבור פעילות חבורת הזמר של עובדי המשרד.
הסכום נועד לעריכת מבחנים למועמדים, לכתיבת תווים ועיבודים, לקיום חזרות ולהקלטות באולפן.
מופעים אלה אינם קשורים לפעילות הגף והם הופקו בידי המרכז למוסיקה (ראו להלן).
בתשובתו מנובמבר 2008 לממצאי הביקורת הסביר מנהל הגף למשרד מבקר המדינה לגבי המופע "בוסתן ישראלי לצהרי זמר", כי מנכ"ל המשרד לשעבר, מר שמואל אבואב, "החליט לגבש את צוות העובדים וביקש לבצע, פעם בחודש, ערב זמר לעובדי המשרד - דבר הנותן מוטיבציה ומעלה את מורל העובדים".
לגבי חבורת הזמר הוא הסביר, ש"כתוצאה מיוזמה ופנייה של ועד העובדים ומנכ"ל המשרד להקים חבורת זמר מקרב העובדים במערכת החינוך.
הושם דגש על עובדים שהיו תושבי שכונות.
הלהקה שרה באירועי ם וטקסים של המשרד וכך נחסך כסף ולא היה צריך להזמין אומנים מהחוץ".
בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כתב מנכ"ל המשרד לשעבר, מר אבואב כדלקמן: "בתפקידי כמנכ"ל המשרד לא יזמתי ולא הקמתי חבורת זמר של עובדי המשרד.
עם כניסתי לתפקיד הייתה חבורת זמר במשרד והיא לא הוקמה לא בתקופתי ובודאי שלא ביוזמתי.
אני יזמתי מפגשי עובדים סביב לו"ז השנה ולא באמצעות אגף שח"ר, ]משק נכסים ופרסומים[ העברי.
באמצעות אגף מנו"ף כך שהדברים שנכתבו בדווח אינם תואמים את המציאות".
תשובת המנכ"ל לשעבר סותרת את תשובתו של מנהל הגף ובידי משרד מבקר המדינה אין אפשרות להכריע בין הגרסאות המנוגדות.
מכל מקום ממצאי הביקורת עולה, שכ- 50,000 ש"ח מתקציב הגף הועברו לנושאים שאין קשר בינם לבין פעילות הגף.
חוסר המעורבות והיעדר פיקוח של משרד החינוך 701 .
גורמי ההנהלה הביאו לכך שאף לא אחד התריע שפעילות זו אינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תקציב הגף נועד לרווחתם של אזרחים, שמלכתחילה חשופים פחות לאירועי תרבות ואמנות, ולא כדי להיטיב עם עובדי המשרד.
יש לראות בחומרה שהגף השתמש בתקציב המשרד שנועד למימון פעולות תרבות בשכונות ובערי פיתוח לרווחתם של עובדיו.
,לצורך הפקת תחרויות, סדנאות הופעות ואירועים נעזר הגף במפיקים פרטיים בחברות המספקות שירותי מוזיקה והגברה, בחברות המייצגות אמנים ובספקי שירותים נוספים.
בין היתר נעזר הגף בשתי עמותות - יובל והמרכז למוסיקה.
בשנים 2006 -2007 שילם הגף ליובל סך של כ- 100,000 ש"ח, ולמרכז למוסיקה כ- 246,000 ש"ח.
ההתקשרויות אושרו בוועדה לקידום פרויקטים.
משרד מבקר המדינה העלה, שמנהל הגף היה בין מייסדיה של עמותת יובל, שימש יושב ראש הוועד שלה עד דצמבר 1992 .
וכתובת העמותה הייתה ביתו הפרטי עוד עלה, שרכז הפרויקטים של הגף, נמנה עם מייסדי עמותת המרכז למוסיקה והיה חבר בוועד העמותה עד מאי 2002.
עוד בשנת 1996 נדרש המשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלהמר מני מזוז לנושא הקשרים בין הגף ובין העמותות.
במכתבו ליועץ המשפטי של המשרד הוא כתב, ש"סוגיית טיפולם של עובדי המדינה במסגרת תפקידם בעמותות, אשר אליהן היה להם קשר בעבר, הינה רגישה.
מן הראוי שבנסיבות כגון אלה, ימנעו עובד י המשרד לעסוק בטיפול בעמותות, במיוחד אם שימשו במסגרתן מנהלים או שייסדו אותן".
עוד הוסיף, כי "במקרים בהם אין מנוס ממעורבותו של עובד המשרד בטיפול בענייני עמותה, לה היה קשור בעבר, מן הראוי כי העובד ימסור הודעה מוקדמת למשרד על קיומו של הקשר הנ"ל".
הקשר עם העמותות נעשה בעיקר באמצעות הוועדה לקידום פרויקטים שמנהל הגף מכהן כיו"ר שלה ורכז הפרויקטים הוא חבר בה.
במקרים אלה המשרד לא פעל בה תאם להוראות התקשי"ר ולחוות דעתו של המשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלה.
כמו כן, המשרד לא בדק אם קיים ניגוד עניינים בין עבודתם בגף לבין הקשר שלהם עם העמותות.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד היה לבדוק אם להפסיק את ההתקשרויות עם העמותות או להתנות את הקשרים בין העמו תות לבין המשרד בכך שוועדה שלחבריה לא היה קשר עם העמותות תדון בהתקשרויות אלה.
יצוין, שבין השנים 2002 -2004 שהה מנהל הגף בחופשה ובאותה תקופה הגף לא התקשר עם שתי העמותות.
הגף החליט להכין הערכות וסקרים לבדיקת התרומה של פעילויות התרבות שהוא מבצע בשכונות ובערי הפיתוח.
בספטמבר 2006 ,קיבל הגף, על פי דרישתו שלוש הצעות.
במרס 2007 החליטה הוועדה לקידום פרויקטים לשכור את שירותיה של אחת מהחברות המציעות, שתכין את השאלון שעל פיו יבוצעו הסקרים וההערכות, בעלות של 42,000 ש"ח.
גם עבור ביצוע הסקרים בכל יישוב דרשה החברה סכום של 42,000 .
שתי ההצעות האחרות היו יקרות יותר 702 דוח שנתי59ב .
בידי הגף רשימה של 96 יישוביםשבהם הוא פועל .
מכאן שעריכת המחקר בכל היישובים הללו הייתה אמורה להסתכם בלמעלה מ-4 מיליון ש"ח.
בסופו של דבר החברה שנבחרה רק פיתחה שאלונים, שלדבריה הכילו את היסודות לבניית מערך איסוף מידע וניתוח סטטיסטי, ושמהם ניתן היה לבנות מודלים לאגירת מידע ולפילוחו בכלים מדעיים.
החלטת הגף לערוך את הסקרים מתקציב שיועד לתרבות ואמנות בשכונות לא נדונה בהנהלת המינהל הפדגוגי ובהנהלת האגף.
זאת ועוד, החלטת הוועדה לקידום פרויקטים התקבלה בידי מנהל הגף ועוזרו (רכז הפרויקטים), בלא שהם התייעצו תחילה עם בעלי הסמכות המקצועית לנושא סקרים ומחקרים וביניהם המדען הראשי של המשרד.
בתשובתו של מנהל הגף מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה לא הייתה התייחסות מפורטת לאמור לעיל.
מנהל הגף מסר בתשובתו, "מהגדרת תפקידי עולה כי הנני אחראי לעריכת סקרים וקבלת דוחות בנושאים שונים עליהם אני מופקד".
לדבריו, עד עתה "נוצר שלב א', שבו בוצע ניתוח עומק והופקו הכלים שיופעלו בשלבים הבאים, בתיאום עתידי עם המדען הראשי".
הוא ה וסיף כי היציאה לשטח "תבוצע במקביל לפעילות תחת מכרז ארצי ובתיאום אפשרי עם המדען הראשי".
תשובתו של מנהל הגף מלמדת, שהוא התכוון שלמחקר יהיו שני שלבים.
כאמור לעיל, מדובר במחקר בסכום המחייב פרסום מכרז פומבי והיערכות ארוכת טווח.
במשרד ובגף אין תכנית עבודה שנעשת ה הן לגבי עריכת המחקר והן לגבי המקורות התקציביים לכך.
זאת ועוד, גם אם כוונת הגף הייתה שהמחקר ייעשה בשני שלבים, הרי שכבר בשלב א' נדרשו מיומנויות של העובדים במשרד האמונים על פרסום מכרזים.
משרד מבקר המדינה העלה שעד נובמבר 2008 המחקר לא החל.
יוצא אפוא, שהגף שי לם עבור הכנת השאלון 42,000 ש"ח בלא שעשה בו שימוש.
משרד מבקר המדינה מעיר שהוועדה לקידום פרויקטים לא אמורה לדון בהעסקת יועצים ומומחים, ולכן הייתה מנועה מלהתערב באישור ההתקשרות.
מאחר והעלות הכוללת של הסקרים אמורה להסתכם בכ-4 מיליון ש"ח, על מנהל הגף היה להביאאת הנושא לדיון בוועדת הרכישות המשרדית, ולא לדון בה בוועדה שאין לה כל ניסיון בפרסום מכרזים, ושעיקר עיסוקה היה באישור התקשרויות בסכומים שאינם מחייבים עריכת מכרז.
המכרז לביצוע פעולות הגף .
באוגוסט 2007 פרסם המשרד מכרז לבחירת חברה שתבצע את הפעולות של הגף העוסקות בהפקת תחרויות וסדנאות.
למכרז ניגשו שתי חברות.
חברה אחת נפסלה על הסף מאחר שהערבות הבנקאית שהגישה לא תאמה את הנוסח שנדרש במכרז.
החברה האחרת הייתה החברה למתנ"סים, שנבחרה בנובמבר 2007 , לאחר שוועדת הרכישות החליטה, ש"היא עומדת בכל דרישות האיכות ובעלת ציון משוקלל גבוה".
החוזה עם החברה למתנ"סים נחתם רק באפריל 2008.
במכרז נכתב, כי "המשרד רשאי לבחון מראש את התאמתו של כל עובד מבחינה מקצועית לדרישות המכרז".
ואמנם ועדת הרכישות בחנה ואישרה את ההסכם עם החברה למתנ"סים, וציינה : "מצורפת הצעת החברה כפי שאושרה ע"י ועדת המכרזים על כל רכיביה לרבות כ"א.
האמור לעיל מתייחס להצעות החברה לכל תחומי האמנות הכלולים במכרז".
על אף אישורה של ועדת הרכישות להתקשרות "על כל מרכיביה לרבות כוח אדם", פנה מנהל הגף לחברת המתנ"סים והודיע לה כי הוא רוצה שמנהלי התחומים השונים יוחלפו.
לאחר משא ומתן הסכימה החברה למתנ"סים שחמשת מנהלי התחומים יוחלפו.
יוצא אפוא, שמנהל הגף החליט על דעת עצמו לשנות את החלטת ועדת הרכישות.
מנהל הגף הביא לכך שהחברה למתנ"סים החליפה את העובדים ששילבה בהצעתה במכרז, וזאת בלי להביא את הנושא לדיון חוזר בוועדת הרכישות.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה העלה מנהל הגף את הטענה הבאה: "זהות העובדים של החברה למתנ"סים, גם אם אושרה עקרונית בוועדת הרכישות, עדיין הייתה החברה מחויבת להביאם להתרשמות בפני מנהל הגף.
ועדת הרכישות לא ראתה את האנשים ולא ראיינה אותם ולא יכלה להתרשם מהם.
האישור של כוח האדם היה עקרוני".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מנוסח ההחלטה של ועדת הרכישות עולה, שההחלטה לא הייתה בבחינת "אישור עקרוני", אלא החלטה לביצוע שמנהל הגף לא היה מוסמך לשנותה.
כאמור, הוועדה ציינה בהחלטתה שהצעת החברה למתנ"סים "אושרה ע"י ועדת המכרזים על כל רכיביה לרבות כוח אדם".
בדרישות המכרז צוין היקף הפעילות הנדרשת מהמצי עים.
בין היתר צוינה תדירות ההפקה של כל תחרות ומספר המועמדים הפוטנציאליים להשתתפות במיונים ובתחרויות.
הדרישות התייחסו לשש תחרויות: "כוכב נולד-קולות וצלילים", "להיות כוכב", "מאסטרו", "רקדן נולד", "אמנות פלסטית" ו"הסיפור העברי הקצר".
הביקורת העלתה שהדרישות במכרז היו גבוהות בהרבה מהביצוע בפועל בשנים האחרונות.
תדירות האירועים שביצע הגף הייתה נמוכה מזו שנדרשה במכרז.
כך למשל: במכרז נדרש לערוך כל פעילות מדי שנה בשנה שעה שלא כל האירועים אכן נערכים מדי שנה בשנה; מספר המשתתפים הן בתחרויות והן בסדנאות היה נמוך בהרבה מכפי שנדרש במכרז.
בתחרות "כוכב נולד - קולות וצלילים", הדרישות במכרז התייחסו לכ- 2,000 משתתפים בממוצע שעה שבפועל השתתפו בשנת 2008 רק כ- 225 .
ילדים 704 דוח שנתי59ב .
נמצאו גם פערים בין הדרישות במכרז לבין הפעילות בפועל.
כך למשל: במכרז נדרשה הצעה למועדוניות זמר, על אף שפעילות זו אינה מתקיימת כבר מספר שנים; במכרז בפרק המתאר את א ופן ביצוע הפעילות בתחרויות "כוכב נולד - קולות וצלילים", "להיות כוכב" ו"מאסטרו" צוין, כי המיונים ייערכו בכ-65 יישובים .
הביקורת העלתה שבשנת 2006 נערכו מיונים לשלוש התחרויות ב -21 יישובים, בשנת 2007 בשני יישובים ובשנת 2008 ב-18 .
יישובים בלבד בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה מסר מנהל הגף, כי ועדת הרכישות, החשבות והלש כה המשפטית "ערכו בדיקה מסודרת ומדוקדקת ווידאו שתנאי המכרז תואמים את המטרות והיעדים של הפעילות כפי שמנהלי המשרד היו רוצים לראות".
עוד מסר מנהל הגף, "כי השנים 2006 -2008 אינם מיצגים את יעדי הפעילות".
לדבריו, תת -הביצוע נבע בעיקר בגלל קיצוץ בתקציב, עיכובים בפרסום המכרז ותפקוד לקוי של הזוכה במכרז.
ועדת הרכישות ביקשה מהגף נתונים על היקף התקציב ופירוט על היקף הפעילויות שביקש הגף לבצע באמצעות המכרז.