HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביוני 2010 שלח ראש הלשכה את ההצעות הללו ליו"ר המועצה הארצית, עו"ד עמוס ון-אמדן, בצירוף בקשה "להביא ההצעות לדיון במועצה הארצית מוקדם ככל האפשר, על מנת שניתן יהיה להשלים את התקנת התיקונים עוד לפני הבחירות למוסדות הלשכה בקיץ 2011 .
מדובר באחד הנושאים החשובים, שסיכמנו שנעסוק בהם ושנסדירם במסגרת דיוני המועצה במהלך הקדנציה הנוכחית, דבר שלצערי טרם ארע".
ההצעות שהגיש בנושא זה ראש הלשכה ליו"ר המועצה הארצית לא נדונו במועצה הארצית עד מועד סיום הביקורת והלשכה לא גיבשה הצעה לתיקון החוק הנוגע למימון הבחירות למוסדותיה כדי להגישה למשרד המשפטים.
הלשכה אינה יכולה לבצע שינוי בחקיקה, אך היא יכולה וצריכה לגבש הצעה מתאימה ולפעול לקידומה, במיוחד כשמדובר בנושא עקרוני - שמירה על טוהר מידות בפעילות מרכזית - בחירות - המתקיימת במוסדותיה.
במרץ 2011 השיב משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי מצא שיש קושי בקביעת הסדר מקיף ב נושא הבחירות למוסדות הלשכה כדוגמת ההסדר הקיים בחוק מימון מפלגות הכולל גם פיקוח, בקרה ואמצעי אכיפה מצד מבקר המדינה.
לפיכך שקל את האפשרות לקבוע הוראות בעניין שקיפות התרומות וההוצאות, ואף הכין טיוטה של הצעה לתיקון החוק.
עוד מסר שבאוקטובר 2007 הודיעה לו הלשכה כי היא פועלת להסדרת מימון הבחירות למוסדותיה, והוא סבור שעל הלשכה להוביל תיקוני חקיקה בנושא.
משרד המשפטים הוסיף כי לאחר הבחירות למוסדות הלשכה ביוני 2011 יש בכוונתו לשוב ולפעול לקידומה של הצעת התיקון לחוק שיזם המתמקדת בשקיפות מקורות המימון של המועמדים בבחירו ת למוסדות הלשכה.
הלשכה מסרה בתשובתה כי היא תומכת בהסדרת נושא מימון הבחירות למוסדות הלשכה בחקיקה, אך היכולת לבצע זאת היא בידי משרד המשפטים בלבד, וכל מה 322 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
שביכולתה לעשות הוא - להביא בפניו את המלצותיה.
עו"ד ד"ר שלמה כהן50 ועו"ד אורנה לין51 ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה בנוגע לפעילות הלשכה בשנים 2003 -2007 , כי הלשכה פעלה באופן עקבי ורציף כדי לתקן .
50 עו"ד שלמה כהן כיהן כיו"ר הלשכה בשנים 1999 -2007 .
51 עו"ד ארנה לין כיהנה כיו"ר המועצה הארצית בשנים 2003 -2007 .
לשכת עורכי הדין 323 .
את החוק כך שיובטחו טוהר הבחירות למוסדות הלשכה ושקיפותן, אך בפני הלשכה עמדו קשיים ניכרים בפעילותה זו.
ביניהם: המחלוקות בין הסיעות במוסדות הנבחרים של הלשכה; העובדה שנבחר י הלשכה פועלים בתפקידם בלשכה בהתנדבות נוסף על עבודתם כעורכי דין; הצורך של חלק מנבחרי הלשכה שזו הייתה קדנציה ראשונה שלהם, ללמוד את הלשכה ואת צרכיה, בטרם יקבלו החלטות בנושא הבחירות למוסדות הלשכה; העובדה שמשרד המשפטים הוא הגורם המוסמך לקדם את תיקון החוק וקצב עבודתו וסדרי עדיפויותיו אינם בשליטת הלשכה.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהתחשב בתקופה הארוכה שחלפה מאז הדוח הקודם של מבקר המדינה והמלצותיו בנושא הסדרת מימון הבחירות, ולמרות חשיבות הנושא וההסכמה הרחבה בלשכה ובמשרד המשפטים בדבר הצורך בהסדרתו - הפעולות שנקט משר ד המשפטים בעניין היו מועטות ואיטיות מדי, ולא הניבו תוצאות, והלשכה לא פעלה במידה הנדרשת לגיבוש הצעה לתיקון חקיקה לצורך הסדרה זו.
(ה) במסגרת הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה לבדוק את נושא מימון מערכת הבחירות של המועמדים שנבחרו לראשות מוסדות הלשכה בשנת 2007 .
לצורך כך פנה משרד מבקר המדינה לראש הלשכה וליושבי ראש הוועדים המחוזיים וביקש מכל אחד מהם להמציא לידיו פירוט של התרומות שקיבל ושל ההוצאות שהוציא לצורך מערכת הבחירות שהתקיימה בשנת 2007.
בתשובה לפניית משרד מבקר המדינה המציא יו"ר ועד מחוז ת"א, עו"ד דורון ברזילי, ל משרד מבקר המדינה נתונים מפורטים בדבר תרומות שקיבל והוצאות שהוציא לצורך מערכת הבחירות האמורה, שבה התמודד לתפקיד יו"ר הוועד.
יו"ר ועד מחוז ת"א ציין כי "מערכת הבחירות הקודמת, בשנת 2007 , התנהלה בעולם שנעדרה ממנו לחלוטין הסדרה של דרכי המימון".
עם זאת הדגיש כי " חייבים לפעול מיידית לתיקון חקיקתי שיחייב את לשכת עורכי הדין לפעול תחת חוקי מימון בחירות נוקשים, ברורים וגלויים, כפי שאף נהוג בבחירות הארציות ובגופים אחרים.
חוק שיקבע כללים ברורים להתנהלות במערכת הבחירות בלשכה.
חוק שיגביל את גובה התרומות ויגביל את ההוצאות המותרות.
חוק שיחשוף תחת אור השמש את שמות התורמים וגובה התרומה שנתנו לבעל התפקיד שנבחר".
לעומת זאת, בתשובה משותפת מ - 13.
10 של ראש הלשכה ויושבי ראש הוועדים המחוזיים של מחוז ירושלים, מחוז צפון, מחוז דרום ומחוז חיפה, עורכי הדין אשר אקסלרוד, ח'אלד זועבי, דני אליגון ורחל בן ארי (בהתאמה), הם דחו את בקשתו של משרד מבקר המדינה.
בתשובתם טענו יושבי הראש של מוסדות הלשכה, בין היתר: "ככל רשות שלטונית פעולותיו של מבקר המדינה תחומות ומוגבלות לאותן פעולות שהוסמך כדין לבצען.
חוק מבקר המדינה, תשי"ח- 1958 אינו מסמיך את מבקר המדינה לבחון או לבקר את דרכי מימון מערכת הבחירות של מועמדים לראשות הלשכה או לראשות מחוזותיה ממקורות חיצוניים".
משרד מבקר המדינה מעיר שהבדלי ההשקפות והדעות כפי שהובעו לעיל מדגישים את הצורך הדחוף בהסדרת סוגיית מימון הבחירות למוסדות הלשכה מבחינה משפטית לשם יצי רת שקיפות כלפי מבקר המדינה והציבור בכל הנוגע להוצאות, לתרומות ולתורמים.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי בשל ההשתהות הנמשכת של הלשכה ומשרד המשפטים בהסדרת הנושא וכן בשל הימנעות מוסדות הלשכה 324 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מלנקוט כל פעולה לרכז נתונים לגבי מימון מערכות הבחירות של נבחריה, אין בידיה מידע על סדרי מימון הבחירות של בעלי התפקידים שנבחרו למוסדותיה, ובהם ראש הלשכה ויושבי ראש הוועדים המחוזיים.
לשכת עורכי הדין 325 .
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח ההכרה העקרונית מזה שנים של מוסדות לשכת עורכי הדין בדבר הצורך להסדיר את מימון הבחירות של המועמדים לתפקידים בלשכה, מן הרא וי לקדם את הנושא ובכלל זה לקבוע את סכום התרומה המרבי, סוגי התורמים המותרים והסכומים שרשאים המועמדים להוציא למימון הבחירות; ולהסדיר את הדיווח הנדרש מהמועמדים ללשכה בנושא זה.
כיוון שהלשכה היא גוף סטטוטורי בעל סמכויות נרחבות שתחומי פעילותו הוסדרו בחוק, יש מקום לבחון את הצורך שההנחיות האמורות יעוגנו אף הן בדבר חקיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה שקיפות בסדרי מימון הבחירות תגביר את שוויון ההזדמנויות בבחירות למוסדות הלשכה; תחזק את טוהר המידות בקרב המתמודדים; תאפשר ללשכה לפקח על הבחירות ו על טוהרן; ותחזק את תחושת האמון של הציבור ושל חברי הלשכה במוסדות המופקדים על מקצוע עריכת הדין בישראל.
תפקידי חובה של הלשכה .
כאמור, תפקידי החובה של הלשכה הם:52 לרשום מתמחים, לפקח על התמחותם ולבחון אותם ; להסמיך עורכי דין על ידי קבלתם כחברי הלשכה ; לנהל מרשם של עורכי דין זרים ; לקיים שיפוט משמ עתי לחברי הלשכה ולמתמחים; לתת סיוע משפטי למעוטי יכולת.
טיב הטיפול של הלשכה בתחומים אלה משפיע באופן ישיר על הרמה המקצועית של עורכי הדין ועל איכות השירות המשפטי שניתן לציבור.
הוועד המרכזי אחראי לביצוע תפקידי החובה53 ,והוא מסתייע לשם כך, בין השאר במנגנון הלשכה ובגופים נוספים שהוקמו מטעמו ובמסגרתו, כמו ועדת ההתמחות.
ההתמחות היא השלב הראשון לאחר סיום הלימודים במוסדות האקדמיים השונים, והיא תנאי לבחינה ולהסמכה כעורך דין 54.
ההתמחות היא הכשרה מעשית - מקצועית שבה לומד המתמחה להכיר מקרוב את העבודה השוטפת במקצוע ורוכש את המיומנויות הדרושות לכך.
איכות ההתמחות חיונית להבטחת היכולת המקצועית של המשפטן לשמש כעורך דין המספק שירות מקצועי ללקוחותיו.
לחוק 53 האחריות לתחומי האתיקה והשיפוט המשמעתי מוטלת על הוועד המרכזי ועל הוועדים המחוזיים.
) לחוק 326 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים עלה מספר המתמחים, בעיקר עקב גידול במספרם של המוסדות האקדמיים הרשאים להקנות השכלה מש פטית גבוהה בהתאם לתיקון חוק הלשכה משנת 199155 ; מספר המתמחים בשנת 2010 היה 3,453 .
55 תיקון חוק לשכת עורכי הדין, התשנ"א (מ- 20.
) לשכת עורכי הדין 327 .
איתור בעיות במערך ההתמחות והמלצות לתיקונן בעקבות הגידול הניכר במספר המתמחים היה על הלשכה ועל משרד המשפטים לבחון, בסמוך לתיקון האמור בחוק, את מידת ההתאמה של מתכונת ההתמחות, מערך הפיקוח עליה ומתכונת הבחינה לנסיבות החדשות.
משרד מבקר המדינה בדק אם הלשכה ומשרד המשפטים בחנו את מידת ההתאמה של מתכונת ההתמחות והבחינה לנסיבות החדשות, ואם נדרשו בהן שינויים - האם בוצעו.
בינואר 1994 , כשלוש שנים אחרי תיקון החוק, מינה שר המשפ טים דאז, פרופ' דוד ליבאי, ועדה לבדיקת נושא ההתמחות בראשות השופט בדימוס ישראל גלעדי (להלן - ועדת גלעדי).
הוועדה התבקשה לבדוק את נושא ההכשרה המקצועית הדרושה להסמכת המתמחים לעסוק בעריכת דין (תוכנה, אורכה, ואופן הפיקוח עליה).
ביולי 1994 הגישה הוועדה לשר דוח ובו ציינה כי מערך ההתמחות לוקה בחסר בהקניית ידע מקצועי למתמחה ובפיקוח על ההתמחות.
בשל כך המליצה הוועדה, בין היתר, לקיים למתמחים קורס של שישה חודשים במקצועות מעשיים, ולמנות לשם כך צוות שיגבש בהקדם המלצות בנוגע לתוכן הקורס.
המלצות נוספות של הוועדה נגעו לחובות ולזכויות של המתמחים, לפיקוח על ההתמחות ולבחינת ההסמכה (ראו להלן).
ואולם הלשכה ומשרד המשפטים לא גיבשו פתרונות לרוב הבעיות שאיתרה ועדת גלעדי.
כשבע שנים לאחר מכן, בעקבות פסק דין של בית המשפט העליון (להלן - פסק דין קורינאלדי) 56 מינואר 1999 , שהצביע על ליקויים בבחינת ההסמכה ובמתכונתה, מינה במאי 2000 .
שר המשפטים דאז, ד"ר יוסי ביילין, ועדה נוספת בראש הוועדה עמדה השופטת הילה גרסטל (להלן - ועדת גרסטל), והיא התבקשה לדון שוב במכלול הסוגיות הנוגעות לתוכן ההתמחות, הפיקוח עליה ובחינות ההסמכה.
במאי 2002 הגישה ועדת גרסטל דוח ובו הצביעה, כקודמתה (ועדת גלעדי), על ליקויים במערך ההתמחות וביניהם: הליך הכשרת המתמחים לוקה בחסר; מעמד מנגנוני הפיקוח וסמכויותיהם של המפקחים אינם מוסדרים כראוי; בחינות ההסמכה מחטיאות את מטרתן מאחר שלא נבדקת בהן יכולתו האמיתית של המתמחה לתפקד כעורך דין.
ועדת גרסטל המליצה, בין היתר, לשפר ולחזק את ההכשרה המקצועית של המתמחה ולהאריכה; לחייבו לעבור קורס מעשי במהלך תקופת ההתמחות; להרחיב את הסמכויות הנתונות למפקח וללשכה; לקבוע את תנאי הכשירות לכהן כמפקח; להעמיד בראש מערך הפיקוח של הלשכה שופט בדימוס; למנות נציב קבילות מתמחים (אף הוא שופט בדימוס) שסמכויותיו יוגדרו בחקיקה.
כמו כן המליצה הוועדה להסדיר את ההכנות לבחינות ההסמכה ולשנות את מתכונתן.
בשנת 2005 הוכן תזכיר חוק לשכת עורכי הדין (תיקון - שינויים במתכונת ההסמכה והוראות אחרות), התשס"ו - 2005 , שנועד ליישם את המלצו ת ועדת גרסטל.
מאחר שלא חלה התקדמות ביישום ההמלצות על אף הזמן שחלף מאז הוצעו, הוכן תזכיר חוק לשכת עורכי הדין (תיקון - שינויים במתכונת ההסמכה), התש"ע- 2009 , שבא להחליף את תזכיר החוק משנת 2005 .
בנובמבר 2009 הגישה הלשכה את תגובתה לטיוטת תזכיר החוק מ- 2009 , ובינואר 2010 התקבלו .
56 בג"ץ 7505/98, קורינאלדי נ' לשכת עורכי הדין בישראל , פ"ד נג( 1,) 'עמ169 , .
בעתירה שעסקה בהליך ההשגה בבחינות ההתמחות 328 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הערותיו של שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן.
במרץ 2010 גובש נוסח נוסף של התזכיר57 (להלן- תזכיר החוק) שעודכן על פי הערותיו של שר המשפטים והחליף את תזכיר החוק משנת 2009 ;.
עיקריו: הארכת תקופת ההתמחות משנה לשנתיים חיוב הלשכה בביצוע קורס מעשי מטעמה במהלך ההתמחות; מינוי נציב פיקוח על ההתמחות בידי השר שיקבע את הרכב ועדת הבחינות.
57 חוק לשכת עורכי הדין (תיקון- שינויים במתכונת ההסמכה), התש"ע- 2010.
לשכת עורכי הדין 329 .
ואולם עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , טרם הוגש תזכיר החוק לאישורה של ועדת השרים לענייני חקיקה בשל מחלוקות שעדיין לא נפתרו בין הלשכה ובין משרד המשפטים.
מהאמור לעיל עולה כי כב ר לפני שנים, משנות התשעים של המאה העשרים ואילך, איתרו שתי ועדות ציבוריות מכלול של ליקויים הנוגעים למתכונת ההתמחות, הפיקוח עליה ותוכן בחינות ההסמכה, והמליצו בפני שרי המשפטים על מתווים לפתרונם.
על אף השנים שחלפו מאז לא הביאו הלשכה ומשרד המשפטים לתיקון המצב הקיים.
עדיין לא הוגשה הצעת חוק לתיקון הליקויים העיקריים שעליהם הצביעו הוועדות, ואף לא קודמו פתרונות שאינם מצריכים תיקון בחוק.
לפיכך נותר משך תקופת ההתמחות בעינו (שנה אחת); לא מתקיים קורס מעשי למתמחים שנועד להקנות להם ידע מעשי במהלך תקופת ההתמחות; לא התמנה נ ציב פיקוח על ההתמחות לייעץ ללשכה בעניינים עקרוניים הנוגעים לפיקוח על ההתמחות ולא חל שינוי של ממש במתכונת ההתמחות והמערך המסדיר אותה.
בתשובתה מאפריל 2011 מסרה הלשכה כי היא פועלת נמרצות לקדם את נושא ההתמחות באופן שיבטיח הכשרה נאותה למתמחים ובכלל זה הסדרת הנ ושא בחקיקה בשיתוף משרד המשפטים.
משרד המשפטים מסר בתשובתו ממרץ 2011 כי אכן ראוי לקדם בהקדם את הליכי החקיקה לשינוי מתכונת ההתמחות וההסמכה לעריכת דין ברוח המלצות ועדת גרסטל, אך נושא מורכב זה מצריך בחינה קפדנית והתייעצות עם גורמים רבים.
תוכן תיקון החוק מושפע מ תפיסות העולם השונות של שרי המשפטים שכיהנו במשך השנים במשרד.
כמו כן הוסיף המשרד כי עדין קיימים חילוקי דעות משמעותיים בנוגע לתזכיר: קושי מרכזי נעוץ בשינוי שחל בעמדת הלשכה בנוגע למתכונת האחרונה של התזכיר, בעיקר בקשר לקורס החובה המעשי להכשרת מתמחים, שלפי התזכיר אמור להתבצע על ידה ובסבסודה.
לדעת משרד מבקר המדינה מכלול הבעיות הפוגמות בטיבן של ההתמחות וההסמכה לעריכת דין שהצביעו עליהן בתי המשפט וועדות ציבוריות עלול לפגוע בטיב השירות המשפטי הניתן לציבור.
בלי למעט ממורכבות הנושאים והיקף הבדיקות וההתייעצויות שיש לקיי ם לפני הסדרת הנושא בחקיקה - על הלשכה ומשרד המשפטים להביא בהקדם לסיום הליכי החקיקה לתיקון המצב הקיים.
בחוק המטיל על הלשכה לרשום מתמחים58 נקבעו תנאים לרישום מתמחה59 , ואף נקבע בו60 שהלשכה רשאית, לאחר שנתנה למועמד הזדמנות לטעון טענותיו .
) לחוק 330 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לפניה, שלא לרשום מועמד כמתמחה אם התגלו עובדות שבגינן סבורה הלשכה שהוא אינו ראוי לשמש עורך דין.
סירבה הלשכה לרשום מתמחה, תודיע למועמד את נימוקיה בכתב.
כללי לשכת עורכי הדין (רישום מתמחים ופיקוח על התמחות), התשכ"ב- 1962 (להלן- כללי ההתמחות) המסדירים ומפרטים את .
59 לפי סעיף26 :לחוק, אלה התנאים לרישום מתמחה מי שקיבל תעודת בוגר או אישור שמילא את דרישות הפקולטה או המכללה לקבלת תעודת בוגר , או אישור שסיים את תקופת לימודיו ונותרו לו לא יותר משתי בחינות; בוגר בלימודי משפטים במוסד בחוץ לארץ לאחר שהוכיח ידיעה מספק ת בשפה העברית ועמד בבחינות הלשכה בדיני מדינת ישראל; מי שהוסמך במשפטים בחוץ לארץ וכיהן כעורך דין לפחות שנתיים.
לשכת עורכי הדין 331 .
סמכויות הלשכה בכל הנוגע לקליטת מתמחים ולפיקוח על ההתמחות קובעים גם את אופן הגשת הבקשה לרישום התמחות61 .
לצורך יישום תפקידיה בדין מפעילה הלשכה מערך רישום מתמחים ארצי.
כמו כן מינה הוועד המרכזי את ועדת ההתמחות הארצית (להלן - ועדת ההתמחות) שתסייע לו ותייעץ לו בביצו ע סמכויותיו בתחום ההתמחות.
ועדת גלעדי המליצה בשנת 1994 להקנות בחוק לוועדת ההתמחות את כל הסמכויות בעניין המוקנות כיום ללשכה.
בתי המשפט דנו בסוגית חלוקת הסמכויות בין הוועד המרכזי ובין ועדת ההתמחות, ובכלל זה בסוגיית סמכות הדיון בסירוב לרשום מועמדים להתמחות, וקבעו שעל הוועד המרכזי להימנע מלהאציל את הסמכויות שהקנה לו החוק בנושא זה62 .
כך למשל, בפסק דין מדצמבר 2009 קבע בית המשפט המחוזי בירושלים בשבתו כבית משפט לעניינים מינהליים 63 כי "ועדת ההתמחות איננה ועדה הוועד המ [ סטטוטורית.
בהסתייעו בוועדת ההתמחות, על המשיב לנהוג ]רכזי בהתאם לעקרונות המשפט המינהלי העוסקים באצילת סמכות ובהסתייעות בגורמי-עזר.
עקרונות אלו סוכמו בפסיקה ועל פיהם, במקום שהרשות המוסמכת מעניקה לאחר תפקיד של שיקול דעת, היא עשויה להיחשב כמי שאוצלת (כדין או שלא כדין) את הסמכות לאחר.
לעומת זאת, כאשר התפקיד המוענק לאחר הוא בעל אופי טכני, ואילו שיקול הדעת המינהלי נשאר בידי הרשות השלטונית, עשויה הפעולה להיחשב כביצוע התפקיד באמצעות אחר כאצילת הסמכות עצמה.
בהיעדר הוראת האצלה מפורשת, וכאשר מתכלית החקיקה עולה כי על בעל הסמכות לבצע את הסמכות בעצמו, אין בעל הסמכות רשאי לאצול את מלוא סמכותו לזולתו , בין היתר, להעביר את החלק העיקרי של שיקול דעתו אל הגוף האחר, או לאמץ את עמדת הגוף האחר ללא בחינה מחודשת של העניין .
אשר לחלוקת הסמכויות בין המשיב לבין ועדת ההתמחות, הרי שרובן ככולן של הסמכויות המוקנות למשיב בכללי ההתמחות.
הן סמכויות הדורשות הפעלת שיקול דעת רחב, ומתכליתן עולה כי אין המשיב רשאי לאצול אותן במלואן לגופי- עזר.
מרוח הדברים, כמו גם מההלכה העקרונית בנוגע לביצוע הסמכות ע"י גוף מוסמך, ניתן לקבוע כי ככלל, מקום בו המשיב מפעיל את סמכויותיו על -פי כללי ההתמחות, אין הוא רשאי להתפרק לגמרי משיקול דעתו ולהעבירו לוועדת ההתמחות".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי במקרים שהלשכה מסרבת לרשום מועמד להתמחות והוא טוען כנגד החלטתה זאת64 , מועבר עניינו לטיפול ועדת ההתמחות, והיא דנה בבקשה ומחליטה אם להמליץ לוועד המרכזי לאשר את הרישום או לסר ב לבקשה על פי הנימוקים המפורטים בפרוטוקול הדיון.
רשימות של המלצות הוועדה, לאישור או לסירוב, מובאות לאישור הוועד המרכזי.
הוועד המרכזי נהג לאשר את הרשימות וקיים דיון פרטני רק במקרה שהועלתה הסתייגות כלשהי על ידי מי .
61 כללי ההתמחות, סעיפים1 ,2 ו-16.
62 על"ע 8856/00 אל נסאסרה נ' לשכת עורכי הדין בישראל, הוועד המרכזי , נו(1)258 ; על"ע 10320/02 בולוס נ' לשכת עורכי הדין בישראל, פ"ד נח( 5 ,)695 ; על"ע 6038/04 אילן ג'ורג' נ' לשכת עורכי הדין בישראל, נט(6)202 ,212 ( 2005 ;) עת"מ 1296/09 יוסף רייטן נ' הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין בישראל (לא פורסם).
63 עת"מ 1296/09 רייטן נ' הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין בישראל, עמ' 3 ו-4 (לא פורסם).
לחוק 332 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בעקבות פסק הדין האמור, מדצמבר 200965, החל הוועד המרכזי לדון גם בכל המלצות הוועדה לסרב לרשום את המועמד להתמחות66 .
עם זאת אין הוא דן לגופו של עניין בהמלצות הוועדה לאישור הרישום שהן מרבית ההמלצות.
בכך מתעורר ספק אם הוועד המרכזי אכן מקיים את הדין שנקבע בפסיקה, או שבאותם המקרים הוא ממשיך למעשה להאציל את הסמכויות שהקנה לו החוק לוועדת ההתמחות.
65 עת"מ 1296/09 רייטן נ' הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין בישראל.
66 דברייו"ר ועדת ההתמחות, עו"ד אורן פרסקי בפרוטוקול ישיבת הוועד המרכזי מ - 9.
10 ; ודברי ראש הלשכה, עו"ד יורי גיא-רון בפרוטוקול ישיבת הוועד המרכזי מ - 27.
לשכת עורכי הדין 333 .
,בתשובתה מסרה הלשכה כי היא פועלת באופן התואם את החלטות בית המשפט והיא מבחינה בבירור בין ההמלצות של ועדת ההתמחות ובין החלטות הוועד המרכזי.
ועדת ההתמחות ממליצה על המתמחים באופן בלתי מחייב בפני הוועד המרכזי, והוא בוחן את ההמלצות ומפעיל את שיקול דעתו לפני קבלת ההחלטות בהתאם להוראות החוק.
הלשכה הוסיפה כי "בכוונתה לקדם ולהציג בפני משרד המשפטים תיקון לחוק באופן שיעניק לוועדת ההתמחות מעמד סטטוטורי ואת היכולת לקבל החלטות ולהפעיל שיקול דעת בכל הנוגע לתחום ההתמחות".
משרד מבקר המדינה מעיר ללשכה כי פסיקת בית המשפט קבעה כיצד על הוועד המרכזי להפעיל את שיקול הדעת בבחינת המלצות ועדת ההתמחות, ולפיה עליו לדון באופן פרטני בכל אחת מהמלצות ועדת ההתמחות לגופן; כאמור אלו כוללות המלצות לאשר או לסרב לבקשות חריגות לביצוע התמחות שלעיתים לא מתקיימים לגביהן כל תנאי הסף.
גם אם הצעות ועדת ההתמחות הן המלצות בלבד - מהפרוטוקולים של דיוני הוועד המרכזי עולה שדיון פרטני מתקיים רק במיעוט המקרים - אלה שוועדת ההתמחות ממליצה לסרב לרשום מועמד להתמחות.
הפיקוח על המתמחים לצורך קיומו של הפיקוח על ההתמחות כחוק נקבעו בכללי ההתמחות שני אמצעים עיקריים: דוח המוגש על ידי המאמן אחת לשישה חודשים, או בתום התמחותו של המתמחה אצל המאמן אם היא נמשכה פחות משישה חודשים (להלן - דוח על ההתמחות)67, ופיקוח באמצעות מפקח שממנה הלשכה 68 המוסמך לחוות בפניה את דעתו בנוגע לטיב ההתמחות69.
החוק וכללי ההתמחות קובעים, בין השאר שההתמחות תיעשה בליווי מאמנים יכולתו של המתמחה להיות עורך דין בעתיד מתגבשת, במידה רבה, במהלך התנסותו בעבודה השוטפת של עריכת הדין הנעשית בליוויו ובפיקוחו של מאמן.
לפי החוק70, מאמן יכול להיות שופט71 או עורך דין חבר לשכה בעל ותק של חמש שנים לפחות שאושר על ידי הלשכה לאמן.
הלשכה נותנת אישור לאמן מתמחים ואינה מגבילה אותו בזמן, והיא רשאית לבטלו בהתקיים התנאים לכך בחוק72.
פיקוח באמצעות דוחות מאמנים : (א) כאמור חלה על המאמן חובה להגיש ללשכה דוח על ההתמחות.
בדוח זה על המאמן לפרט, בטופס מובנה שהכינה הלשכה, את תחומי העיסוק של משרדו, סוגי הנושאים והפעולות המשפטיות שבהם הועסק המתמחה, פירוט שעות העבודה של המתמחה ועיסוק בעבודה נוספת.
באמצעות דוחות המאמנים ניתן לפקח על טיב ההתמחות ועל טיבם של המאמנים.
האפקטיביות של הפיקוח באמצעות דוח כזה תלויה במידה .
67 כללי ההתמחות, סעיף14.
68 כללי ההתמחות, סעיפים15 ,א15.
ב 69 אמצעי פיקוח נוסף הן הבחינות שאליהן ניגש המתמחה בתום תקופת ההתמחות.
לחוק 71 שופט עליון; שופט מחוזי; שופט בית משפט שלום; שופט בית דין לעבודה; שופט בית דין לתעבורה; שופט צבאי - לפי התנאים הקבועים בסעיף 29 .
לחוק 72 שהם לפי סעיף 30 לחוק: אם הוגשה נגד המאמן קובלנה בידי ועד מחוזי, היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה, על שלא מילא כראוי את תפקידו כמאמן, או אם הורשע המאמן בידי בית דין משמעתי, ובשל הרשעתו הלשכה סבורה שאין הוא ראוי עוד לשמש מאמן.
334 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
רבה במעקב של הלשכה אחר קבלת הדוחות ובריכוז ועיבוד שיטתי של המידע המצוי בהם.
בדוח הביקורת הקודם הוער כי "הלשכה לא עקבה בשיטתיות אחר הדוחות התקופתיים של המאמנים ואחר ההודעות על גמר התמחותם של מתמחיהם, ולא הקפידה שייעשו באופן סדיר לשכת עורכי הדין 335 .
בתשו בתה לדוח הקודם הודיעה הלשכה 73 למשרד מבקר המדינה כי הסתבר לה שהפיקוח על קבלת הדוחות על ההתמחות לא היה מלא, וכי "העניין ייפתר כשתופעל מערכת ממוחשבת מודרנית, בעלת אמצעי פיקוח, בקרה והתראה מתאימים".
בביקורת הנוכחית נמצא כי אף שחלף למעלה מעשור, מאז שנת 1999 , ולמרות ההתחייבות הציבורית של הלשכה לשפר את הפיקוח באמצעות מערכת ממוחשבת - גם במועד סיום הביקורת הנוכחית עדיין לא פועלת בלשכה מערכת ממוחשבת מתאימה, בעלת אמצעי פיקוח ובקרה מערכתיים.
נמצא שהמערכת של הלשכה מאפשרת רק הפקת נתונים ספציפיים על מתמחה זה או אחר, אך לא ניתן להפיק ממנה נתונים כמותיים, באופן שוטף ומיידי, על כל הדוחות שהוזנו למערכת ועל כל אוכלוסיית המתמחים, כגון: מספר הדוחות שהוגשו במועד, מספר הדוחות שהוגשו באיחור ונתונים על גודל האיחור, מספר הדוחות שלא הוגשו כלל.
יש בכך משום תת-ניצול של משאבי הפיקוח.
חשיבו ת מיוחדת נודעת לריכוז מידע מדוחות המאמנים ועיבודו נוכח הוספת מרכיבים מהותיים שעליהם על המאמן לדווח ובהם תשלום שכר כדין ושמירה על זכויות המתמחה.
(ב) אשר לכישורים הנדרשים מהמאמן - יש לציין כי מלבד תנאי הסף הקבועים בחוק וקיום תנאים פיסיים ראויים להתמחות כקבו ע בנוהל 74 , אין המאמן נדרש לכישורים מקצועיים או לעמידה בתנאים נוספים שיש בהם כדי להצביע על מידת התאמתו ללמד מתמחים בעריכת דין וללוותם75 .
בשנת 2009 ,יזם ראש הלשכה עו"ד יורי גיא-רון, את הקמת "צוות רמת המקצוע" לגיבוש פעולות לשמירה על רמה מקצועית גבוהה של עורכי הדין.
בהתאם להמלצות הצוות שאישר הוועד המרכזי באוגוסט 2009 נקבע כי "הלשכה תחתור להעמדת סטנדרט של מאמנים.
יישקלו רעיונות שמטרתם לעצב ולשפר את מעמד המאמן.
יוקם צוות שייצוק תוכן לדרך האימון הטובה והראויה.
לשכת עורכי הדין תפנה לוועדת ההתמחות הארצית ליצירת מסמך המעגן את סטנדרט המאמנים בלשכה".
האמור לעיל מבטא התחייבות ציבורית של הלשכה, ואמנם בביקורת עלה שהלשכה הקימה צוות שייצוק תוכן לדרך האימון הטובה והראויה, אך עד מועד סיום הביקורת לא גיבשה מסמך המעגן את דרכי האימון הראויות וסטנדרט המאמנים הנדרש.
בתשובתה לעניין קביעת סטנדרט לאימון מסרה הלשכה כי בספטמבר 2009 שלח ראש הלשכה מכתב לציבור המאמנים ובו הדגיש בפניהם את חשיבות תפקידו של המאמן בתהליך הכשרתו של המתמחה, וקרא להם לשמש מודל מקצועי, מדריך, מלווה ויועץ של המתמחה.
נוסף על כך היא שולחת למאמנים "מדריך למאמן" המפרט את אחריותו של המאמן ואת חובותיו.
74 בנוהל "קבלת אישור לאמן מתמחה וביטול אישור לאמן" מפברואר 2010 .
75 סעיף33 לחוק קובע כי"לא יעסיק מאמן מתמחה אלא בעבודה משפטית".
336 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות הלשכה לקביעת סטנדרט מאמנים ראוי ואת פנייתה למאמנים לשמש מודל מקצועי למתמחה.
עם זאת עליה לממש את יוזמתה עד תום - כלומר לקבוע מסמך המעגן את סטנדרט המאמנים ולפעול ליישמו.
(ג) בלשכה קיים מאגר של שמות עורכי הדין המורשים לאמן (בשנת 2009 היו יותר מעשרת אלפים עורכי דין רשומים כבעלי היתר לשמש מאמנים), אך הרשימה אינה מובאת לידיעת חברי לשכת עורכי הדין 337 .
הלשכה ולציבור כולו, ולכן מתמחה שמעוניין להתמחות נדרש לאתר מאמן בכוחות עצמו, ואף נאלץ לברר בעצמו אם יש למאמן היתר לשמש מאמן.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהלשכה תפרסם, ללא דיחוי, את רשימת בעלי ההיתר לאמן כך שתעמוד לרשות המתמחים והסטודנטים למשפטים.
פיקוח באמצעות מפקחים : סמכותה של הלשכה למנות מפקחים על ההתמחות מעוגנת בכללי ההתמחות76.
המפקחים הם עורכי דין עצמאיים אשר, נוסף על עבודתם הפרטית, מועסקים באמצעות מיקור חוץ על ידי הוועד המרכזי כנותני שירות.
המפקחים מתמנים בידי יו"ר ועדת ההתמחות הארצית לאחר קיום ריאיון אישי למועמדים העומדים בקריטריונים של חמש שנות ותק והיתר לאמן מתמחים, ולפי המלצת ועד המחוז שאליו הם משתייכים.
המפקח מוסמך לחוות את דעתו בפני הלשכה על טיב ההתמחות, הן על פי הדוחות על ההתמחות והן באמצעות בירור בעל פה עם המאמנים ועם המתמחים לפי הצורך.
כמו כן הוא מוסמך להמליץ בפני הלשכה על הפסקת ההתמחות, אם ראה שאין בעבודת המתמחה אצל המאמן כדי התמחות מספיקה77 .
)(א הסדרת סמכויות המפקח ודרכי עבודתו : ועדת גלעדי המליצה כי תפקיד המפקח יהיה תפקיד סטטוטורי, והוא יתמנה לפרק זמן מוגדר על פי אמות מידה מסוימות על ידי ועדת ההתמחות של הלשכה ויוכל להיעזר במפקחים מטעמו.
גם ועדת גרסטל הדגישה את חשיבותו הרבה של הפיקוח באמצעות מפקחים "בצורה ]באמצעות מפקחים [ מושכלת, מקצועית, מעמיקה ומתמדת בהיות הפיקוח האמצעי היחיד.
המופעל 'בזמן אמת' תוך כדי התמחות ולא כסיכום או בדיקה הנעשים לאחר מעשה".
לשם כך המליצה הוועדה להרחיב את הסמכויות הנתונות בדין הן למפקח והן ללשכה; לקבוע את אופן מינויו של המפקח ואת תקופת כהונתו; להעמיד בראש מערך הפיקוח של הלשכה שופט בדימוס; לקבוע את תנאי הכשירות לכהן כמפקח; למנות נציב קבילות מתמחים (אף הוא שופט בדימוס) שסמכויותיו יוגדרו בחקיקה.
עיקרי ההמלצות הללו נכללות בתזכיר החוק, שנמצא עדיין בהליכי חקיקה.
על הלשכה ומשרד המשפ טים לפעול בהקדם להסדרה של סמכויותיו ותפקידיו של המפקח על המתמחים.
(ב) הפיקוח על המתמחים והמאמנים : המפקחים מקיימים את הפיקוח באמצעות ריאיון אישי עם המתמחה ולעתים גם עם מאמנו; הריאיון מתואם מראש ויכול להתקיים במשרדי הלשכה במחוזות השונים או במשרד המאמן.
בתום הריאיון ממלא המפקח טופס מובנה ובו הוא מציין עניינים הנוגעים להתמחות וביניהם תנאי העבודה של המתמחה, תוכן ההתמחות, תחומי פעילות המתמחה, עבודה נוספת וכל בעיה שעלולה לפגום באיכות ההתמחות (להלן - דוח פיקוח)78 .
אם המפקח מתרשם שהמתמחה מבצע בעיקר עבודה טכנית, או שעבודתו אינה כוללת עבודה משפטית די הצורך - נשלח מכתב למאמן בציון ממצאי הפיקוח ובקשת הסבר.
לאחר מכן מועברים דוחות הפיקוח למפקח הארצי האחראי לבדוק .
א 77 כללי ההתמחות, סעיפים15 א-ג.
78 קיימים דוחות פיקוח שונים למתמחים בסקטור הפרטי ולמתמחים בבתי המשפט ובפרקליטות.
338 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
ולקבוע אם הם תקינים או שיש צורך בהשלמות.
אם מתגלה חשש לליקוי ממשי בהתמחות (כגון אי -דיווח על עבודה נוספת, או היעד רויות לא מדווחות ממקום ההתמחות), מתקיים פיקוח המשך (כגון בירורים טלפוניים לאימות או להפרכת החשדות) ואף פנייה למשרד חקירות במקרה הצורך.
אם החשדות מאומתים מוזמן המתמחה ולעתים אף המאמן לוועדת ההתמחות הארצית לצורך הכרעה על גורל התמחותו.
לשכת עורכי הדין 339 .
(1) בשנת 2007 קבעה הלשכה כי יש להעלות את היקף הפיקוח באופן שיגיע לכל מתמחה ויקיימו עמו לפחות שני ראיונות במהלך ההתמחות79 .
כמו כן נקבע כי הדרך האפקטיבית לפיקוח ולאיתור ליקויים בהתמחות היא באמצעות ביקורים במשרדי המאמנים וקיום הריאיון עם המתמחים בסביבת עבודתם80 .