HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח צוין, כי לפי החלטת ממשלה מספטמבר 199720 הוקמה ועדה בין -משרדית לבדיקת פריסת המחוזות ויחידות הסמך של משרדי הממשלה (להלן - הוועדה לפריסה המחוזות), בעניין זה צוין בדוח: "זה שנים קיימת בממשלה הכרה בבעיות שונות במבנה, בתפקידים ובסמכויות של הדרג המחוזי במשרדי הממשלה ובסדרי השתלבותו בעבודת המשרד הממשלתי.
היבטים מרכזיים של מבנה הדרג המחוזי, של חלוקת הסמכויות בינו ובין מטות המשרדים ושל שיתוף הפעולה הבין -משרדי בדרג זה נבחנו ונדונו באופן מועט בלבד".
עם חברי הוועדה נמנו נציגים בכירים של נש"מ, משרד האוצר, משרד העבודה והרווחה ומשרד השיכון.
על הוועדה הוטל להגיש לממשלה את המלצותיה עד סוף אותה שנה.
הביקורת הקודמת העלתה, כי הוועדה הכינה טיוטת דוח ראשונית בלבד ועבודתה הוקפאה ביוני 1999 בשל אי -תקצוב פעילותה 21.
ועדה בין -משרדית אחת עסקה בשנת 1997 בחלק מנושאים אלה וגיבשה דוח ראשוני בלבד, שלא היה לו המשך בעבודת מטה בין -משרדית מקיפה, המשותפת ליחידות המטה המרכזיות (משרד האוצר, נציבות שירות המדינה ומשרד ראש הממשלה) ולמשרדים בעלי דרג מחוזי.
ביקורת המעקב הנוכחית העלתה כי לא חל שינוי בפריסה למחוזות ויחידות הסמך של משרדי הממשלה וכי משרד האוצר ונש"מ לא פעלו לחידוש עבודתה של הוועדה לפריסת מחוזות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 8.
06 מסרה נש"מ כי הפעילות שלה ושל משרד האוצר הביאו להחלטת הממשלה ממאי 2004 בעניין הדרג המחוזי וכי הוועדה ל"גיבוש הצעות משרד האוצר לשינויים מבניים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך", בראשותו של המשנה לנציב שירות המדינה (להלן - הוועדה לשינויים מבניים), שמונתה במרס 2004 , הגישה את המלצותיה ביולי 2004 גם למשרד האוצר לצורך טיפולו, והמליצה לצמצם את מספר המחוזות של המשרדים לשלושה -ארבעה בלבד.
הוועדה לשינויים מבניים גם המליצה להקים ועדה ליישום המלצות בתחום התקציב לשנים 2005 ו- 2006 .
נש"מ הוסיפה, כי הנושא טופל ברציפות ומשום כך אין מקום ליוזמות חדשות בעניין זה.
המלצות הוועדה לשינויים מבניים לא יושמו וממועד הגשתן באמצע שנת 2004 .
ועד למועד סיום ביקורת המעקב לא נעשה דבר בעניין .
שיתוף פעולה אזורי ותיאום בין-משרדי בדרג המחוזי .
הצורך בפיתוח מסגרות אזוריות לשיתוף פעולה בין רשויות מקומיות עלה בשנות השמונים והתשעים וצוין בכמה מסמכים רשמיים, המבטאים את עמדת הממשלה והאקדמיה.
גם במשרד הפנים, האחראי לשלטון המקומי, גברה ב -20 השנים האחרונות ההכרה, שלצורך פתרון הבעיות בשלטון המקומי יש לקדם שיתוף פעולה אזורי ולקבוע את תפקיד המחוז בתחום זה.
20 'החלטה מס 2592 מ- 8.
21 הוועדה הייתה זקוקה לסיוע ולקבלת חוות דעת מקצועית מחברת ייעוץ חיצונית, ובקשתה מאג"ת לקבל תקציב לצורך זה לא אושרה.
סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 187 .
הביקורת הקודמת העלתה כי הצעתן של הוועדה הממלכתית לענייני השלטון המקומי (ועדת זנבר משנת 1981 ) והוועדה הציבורית -מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים נתמכים מתקציב המדינה (ועדת קוברסקי משנת 1989 ) להקים פורום משו תף למנהלי המחוזות של משרדי הממשלה ולראשי הרשויות המקומיות במחוז לשם דיון בנושאים אזוריים ("מועצה מחוזית") לא יושמה, אף על פי שההמלצות של ועדות אלה אומצו עקרונית בהחלטות הממשלה22 .
ברוב משרדי הממשלה שיש להם דרג מחוזי לא הוקמו מסגרות אזוריות לשיתוף פעולה.
גם מ שרד הפנים לא עשה מספיק כדי להטמיע במחוזות את ההכרה בצורך בחיזוק שיתוף הפעולה האזורי, לא קבע דפוסי עבודה בתחום זה ולא העניק למחוזות סמכויות שיאפשרו להם לסייע בפתרון בעיות אזוריות.
עוד העלתה הביקורת הקודמת כי לא היה כמעט שיתוף פעולה בין -משרדי ממוסד בדרג המחוזי.
להלן כמה מהגורמים לכך: סמכויותיהם המעטות של מנהלי המחוזות של משרדי הממשלה בתחומי התקציב והחוזים; היעדר גוף שתפקידו להוביל פעולות משותפות של משרדי הממשלה; חלוקה גיאוגרפית שונה של מחוזות המשרדים.
בעקבות הביקורת הקודמת החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המד ינה, באפריל 2004 , להטיל על המנכ"לים של משרדי הממשלה שבהם פועלים מחוזות לשם מתן שירותים לציבור להכין בתוך שישה חודשים מסמכי עמדה בסוגיית מטה -מחוז, ובהן סוגיות שעליהן הצביע מבקר המדינה, כדלקמן: 1.
מבנה התקציב, הארגון והסמכויות של הדרג המחוזי של כל משרד ממשלתי.
שיתוף הפעולה האזורי בין משרדי הממשלה 3.
הגדרת תפקידים וסמכויות של יחידות המטה בהתאמה לתפקידי המחוז 5.
מדיניות הביזור של סמכויות לשלטון המקומי 6.
אפשרות לרכישת שירותים והפרטה 7.
הקשרים שבין המחוז, הציבור ומטות המשרדים בהחלטה נקבע ש מסמכי העמדה יועברו לאגף לביקורת המדינה במשרד רה"מ ויובאו לדיון בוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה.
מאז ועד מועד סיום ביקורת המעקב עברו יותר משנתיים וחצי אך ההחלטה לא בוצעה.
רק משרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה העבירו מסמכי עמדה לאגף לביקורת המדינה, אך הם לא נדונו.
שאר המשרדים, בכללם משרדי הפנים, הרווחה והשיכון לא העבירו מסמכים כאמור וממילא לא נדונו עמדותיהם.
07 מסר משרד רה"מ כי המשרד בוחן את פריסת המחוזות בכל משרדי הממשלה, "קביעת גבולות אחידים במחוזות לכל משרדי הממשלה ובמידת הצורך צמצום המחוזות לצורך ביטול כפילויות".
כמו כן ציין בתשובתו כי על פי עקרונות אלה הנחה מנכ"ל המשרד להכין תכנית עבודה לכל אחד ממשרדי הממשלה.
יצוין כי בתשובתו של מנכ"ל משרד רה"מ לא נקוב לוח זמנים להכנת תכנית עבודה כאמור ולביצועה.
22 'החלטה מס641 מיום 9.
85 'והחלטה מס 1240 מיום 14.
משרד הרווחה המבנה הארגוני של המחוז ותפקידיו משרד הרווחה פועל באמצעות מטה, ובו שישה אגפים מקצועיים שכל אחד מהם מספק כמה שירותים, ובאמצעות ארבעה מחוזות, שפועלות בהם יחידות מקבילות למרבית יחידות המטה.
המחוז הוא הגוף העיקרי העוסק בהשגת יעדי המשרד ובביצוע תפקידיו.
מטה המשרד מתווה את המדיניות הכוללת של שירותי הרווחה וקובע הנחיות ליישומה.
מחוזות המשרד מפקחים באופן שוטף על השירותים ברשויות המקומיות, באמצעות מפקחים מחוזיים.
הרשויות המקומיות נותנות את מרבית שירותי הרווחה באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים, ואת מיעוטם משרד הרווחה מספק בעצמו במסגרת שירותים ממלכתיי ם הניתנים בעיקר על ידי המחוז.
הביקורת הקודמת העלתה כי למשרד הרווחה אין הגדרה פורמלית של תפקידי המחוז, תחומי סמכותו ואחריותו; גם קשרי הגומלין בין המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות ובין המחוז אינם מוגדרים בבהירות.
תחומי האחריות והסמכויות של המחוז וה מטה קצתם מטושטשים: בתחומים מסוימים מטפלים גם המטה וגם המחוז.
המשרד לא קבע את תחומי האחריות המקצועית של מנהל המחוז ומידת שיתופו בקביעת יעדי המשרד.
בבדיקת המעקב הנוכחית לא נמצא שהמשרד פעל לבחינה ולהגדרה של השינויים המתבקשים מהאמור לעיל.
מאז הביקורת הקודמת וע ד מועד סיום המעקב לא החליטה הנהלת המשרד החלטות יישומיות וממילא לא נקבעו הוראות נוהל בדבר שינויי המבנה של המחוזות וסמכויותיהם.
מערך הפיקוח במחוזות הביקורת הקודמת העלתה כי במערך הפיקוח יש בעיות בסיסיות: מפקח עוסק במגוון רב של תפקידים ובשל כך מתקשה למלא את תפקידיו באופן ממצה וכל מפקח מחליט באילו תחומים להתמקד; אין הגדרה אחידה של תפקיד המפקח: כל אחד מהשירותים במטה הגדיר אחרת את תפקיד המפקחים שהוא מעסיק; אין שיתוף פעולה ואיגום משאבים בפיקוח המחוזי לצורכי פעילותן של המחלקות לשירותים חברתיים; הדבר מביא לכפילויות ולפיצול בעבודת המפקחים.
הצעות שהועלו לשינוי המבנה הארגוני של מערך הפיקוח או לשינוי המתכונת של עבודת המפקחים בידי ועדות שונות, קיבלו תשומת לב מועטה של הנהלות המשרד.
משרד רה"מ ציין בהערותיו לדוח שנתי 54 ב, שהדוח מעמיד על סדר היום את הבעיות העיקריות שמערכת שירותי הרווחה מתחבטת בהן ולהערכת המנכ"ל דאז של משרד הרווחה, פרופ' דב גולדברגר, עד סוף שנת 2004 יקבע המשרד עמדה בעניין הנושאים שיתמקד בהם כדי לשנות תפיסה ודרך בטיפול בנושאים שונים ויקבע מתכונת פעולה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2006 כלל מנכ"ל משרד הרווחה, מר משה שיאון, את דברי מנהל האגף למחקר תכנון והכשרה ולפיהם המשרד הטיל על קבוצה גדולה של עובדים בכירים להכין מסמך מטה בנושא הפיקוח, סמכויותיו והגדרת תפקידיו וכי המסמך יהיה מוכן ביוני 2007.
סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 189 .
מן האמור לעיל עולה שאף שעברו שלוש שנים ממועד הביקורת הקודמת עדיין לא נקבעו ולא הוגדרו חד-משמעית סמכויות הפיקוח של המפקחים בדרג המחוזי, ולא הוכנו תכניות עבודה מתואמות בין המפקחים לבין עצמם, ובין המפקחים לרשויות המקומיות.
משרד הפנים הממונים על המחוזות מטעם משרד הפנים (להלן - הממונים או הממונה) כפופים ישירות למנכ"ל המשרד וא חראים פורמלית לביצוע רוב תפקידי המשרד בקשריו עם הרשויות המקומיות הכלולות במחוז.
תפקיד הממונה על המחוז כמעט לא השתנה מאז קום המדינה.
עם זאת, תהליכים שונים בשני העשורים האחרונים גרמו לצמצום בפועל של תפקיד המחוז, בעיקר בתחום השלטון המקומי, לריכוז סמכויות במטה ולקיום קשר ישיר בין המטה ובין הרשויות המקומיות.
מסוף שנות השמונים יש למשרד הפנים מדיניות מוצהרת בדבר חיזוק מעמד המחוז בתחום השלטון המקומי.
הביקורת הקודמת העלתה כי בשנות התשעים לא הורחבו תפקידו ותחומי אחריותו של הדרג המחוזי ולא חוזקו תשתיותיו הארגוניות וה מקצועיות.
גם ניסיון שעשה מנכ"ל המשרד, בראשית שנת 2002 , להתוות קווים מנחים להתארגנות חדשה של המטה והמחוזות במטרה לבזר סמכויות למחוזות לא הביא לשינוי במעמד המחוז, והפעילות ברוב הנושאים העיקריים בתחום השלטון המקומי המשיכה להיות מרוכזת ביחידות המטה.
אמצעים שקבעה הנהלת המשרד להגברת שיתוף המחוזות בתהליכי קבלת ההחלטות בתחום המוניציפלי לא ננקטו: לא הוקמה מערכת מידע על הרשויות המקומיות בניהולו של המחוז; לא נקבע תהליך עבודה משותף למטה ולמחוז להכנת תכנית עבודה שנתית.
לא נמצא שמאז הביקורת הקודמת דנה הנהלת המשרד בסוגיית הסמכויות והמשימות שיש להעביר לדרג המחוזי ובהגברת שיתוף המחוז בתהליכי קבלת החלטות, חרף העובדה שכבר הוגדרו האמצעים להגברת שיתוף המחוזות, כאמור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2006 הודיע משרד הפנים, כי מינואר 2005 החל תהליך של ביזור סמכויות למחוזות, וכי הועברו לטיפול המחוזות כמה תחומים: ( 1 ) עבודה עם הרשות המקומית לקביעת תקציבה השנתי הרגיל; (2 )) אישור תקציב פיתוח (תב"ר23 ; (3 .
) מתן אישור לאשראי לזמן קצר עוד הודיע משרד הפנים בתשובתו, כי הדרג המחוזי מעורב דרך קבע בתהליכי קבלת ההחלטות במשרד, בין שמדובר בהחלטות פיננסיות בנוגע לפעילות הרשויות המקומיות ובין שמדובר במדיניות כוללת וקביעת סדרי עדיפויות לפעילות המשרד; נקבעו ישיבות פעמיים בשבוע עם פורום הממונים כדי לדון בבעיות מן השטח ולשתף את הממונים בעבודת המשרד השוטפת.
המשרד ציין, כי רוב החלטותיו בעניין פעילותן של הרשויות המקומיות נעשות בתיאום עם הממונים ובהמלצתם.
לצורך זה הדרג המקצועי מקיים התייעצויות שוטפות עם קציני המחוז24 ועם הממונים בנושאים שעל סדר היום במשרד, כגון: הסכמי הבראה, מתן אשראי לרשויות מקומיות ונושאים תכנוניים.
עוזרים של הממונה לנושאים מוגדרים, כגון תקציבים ומיעוטים 190 דוח שנתי57ב .
מהמסמכים שהמציא משרד הפנים למשרד מ בקר המדינה לא עולה שהנהלת המשרד קיבלה החלטות, נתנה הנחיות וקבעה הוראות נוהל מעשיות לשיתוף הדרג המחוזי בקבלת ההחלטות במשרד בשנים קודמות לביקורת המעקב הנוכחית למעט דיון שהתקיים בתחילת יולי 2006 .
בדיון האמור, שהמשרד מכנה "פורום ממונים על המחוזות", שהתקיים בראשות מנכ"ל המשרד, סוכמו נושאים אחדים הקשורים למעמדו של המחוז ולשיתופו בתהליכי קבלת ההחלטות במטה המשרד.
מן הראוי לציין, כי בהערות ראש הממשלה לדוחות מבקר המדינה שפורסמו מאז שנת 2004 ועד מועד סיום ביקורת המעקב לא נאמר דבר על מצב תיקון הליקויים שנמצאו במשרד הפנים.
משרד הבינוי והשיכון משרד השיכון ממונה על ייזום וביצוע מדיניות הממשלה בתחומי השיכון והבנייה למגורים.
במשרד חמישה מחוזות לפי חלוקה גיאוגרפית, אך עשרה משרדים מחוזיים: חמישה מטפלים בבנייה העירונית (מחוזות עירוניים) וחמישה מטפלים בבנייה הכפרית (מחוזות כפר יים).
המחוזות ממונים על ביצוע מדיניות המשרד באזורים שבתחום אחריותם.
המבנה הארגוני של המשרד נקבע בעיקרו בסוף שנות השישים.
במהלך השנים עברו תפקידי המשרד שהמחוזות עוסקים בהם - בתחומי התכנון, הבינוי, האכלוס והשיקום - שינויים ניכרים במהותם ובהיקפם.
הביקורת הקודמת העלתה שהמשרד לא בחן כראוי אם המחוזות פועלים באופן המבטיח עמידה ביעדי המשרד אגב ניצול חסכוני, יעיל ואפקטיבי של משאביו.
בתשובת המשרד מספטמבר 2006 צוין כי המשרד "עוסק בימים אלה בהערכות מקיפה לקביעת דרכי פעולה ומבנה ארגוני עתידי".
גם משרד רה"מ דיווח במסגרת "הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 57 א" מדצמבר 2006 , כי משרד השיכון בוחן מחדש את תפקידו בראייה אסטרטגית במסגרת התכנית "משרד הבינוי והשיכון לאן", ובחינה מקפת זו כוללת את הקשרים שבין המטה למחוזות.
יצוין שתשובה ברוח זו הובאה עוד לפני כשנתיים בדיווח של משרד רה"מ במסגרת "הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 55 א" מאוקטובר 2004 , ובה צוין כי באפריל 2004 דנה הנהלת המשרד בנושא המבנה הארגוני המיטבי של המשרד, במסגרת "משרד הבינוי והשיכון לאן?
ביקורת המעקב הנוכחית העלתה, כי צוות משרדי לביצוע שינויים ארגוניים במבנה מחוזות המשרד שמונה בידי מנכ"ל המשרד פעל בחודשים אוקטובר - דצמבר 2004 והגיש את המלצותיו בינואר 2005 .
אולם לא נמצא שהמשרד דן בהמלצות אלה יוצא שמאז הביקורת הקודמת דן משרד השיכון בסוגיות שהעלתה הביקורת, אולם במשך כשלוש שנים לא הגיע לסיכום והחלטה.
בדוח שנתי 54 ב צוין, כי במשרד השיכון פועלים אגפים ומחוזות שמטפלים בנושאי פרוגרמות, תכנון, פיתוח ואכלוס ביישובים עירוניים, ואגפים ומחוזות שמטפלים בנושאים סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 191 .
הללו ביישובים כפריים וביישובים קטנים.
קיומן של מסגרות מקבילות זו לזו אינה יעילה ואינה מוצדקת, מה גם שאין שיתוף פעולה שיטתי בין המחוזות הכפריים והעירוניים.
בתשובתו מספטמבר 2006 הודיע משרד השיכון, כי הנהלת המשרד החליטה שמחוזות העוסקים בבנייה הכפרית יהיו כפופים למחוזות העוסקים בבנייה העירונית ובכך יתבטלו מחוזות הבנייה הכפרית.
רכישת שירותים חברתיים .
מדינת ישראל מספקת מגוון שירותים חברתיים לאוכלוסיות נזקקות בתחומי הרווחה, החינוך הבריאות והשיכון.
רוב השירותים האלה ניתנו בעבר ישירות מידי רשויות ממשלתיות.
מהמחצית השנייה של שנות התשעים של המאה ה-20 מתגברת המגמה של רכישת שירותים ממקורות חוץ, פרטיים וציבוריים.
את השירותים מספקים גורמים חוץ ממשלתיים, והמשרדים הממשלתיים מתמקדים בעיקר בקביעת מדיניות, בהסדרה (רגולציה), בהכוונה, בקביעת סדרי עדיפויות, בהקצאת משאבים תקציביים וכן בפיקוח על נותניהם.
בדוח שנתי 55 'ב, בפרק "רכישת שירותים חברתיים", עמ 721-760 , הובאו ממצאי בדיקה שנעשתה במשרדי הרווחה, הבריאות והשיכון ובמסגרתה נבדקו סדרי ההתקשרות עם גופים ציבוריים ופרטיים לרכישת שירותים חברתיים, סדרי הפיקוח והבקרה עליהם ותהליך קבלת ההחלטות בדבר העברת פעולות מסוימות למגזר הלא ממשלתי.
להלן ממצאי ביקורת המעקב העיקריים הנוגעים לשיתוף הפעולה הבין-משרדי בתחומים האמורים (ממצאים מפורטים ראו בעמ' 000.
שיתוף ידע בין משרדי הממשלה .
בדוח 55 ב צוין לגבי משרדי הרווחה, הבריאות והשיכון שחשוב שיהיו ביניהם חילופי ידע שצברו בתחומים דומים, למשל בנוגע לאופן ההתקשרות עם תאגידים, לנושאים שיש לכלול בחוזים עמם ולמנגנוני הפיקוח בתחום התפעולי -מקצועי ובתחום הכספי -חשבונאי.
ביקורת המעקב הנוכחית העלתה שלא חל שינוי במצב, ואין חילופי ידע בין המשרדים בתחומים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד רה"מ, בתור משרד על, ידאג להכנת נוהל לחילופי ידע בין משרדי הממשלה שתחומי הפעולה שלהם דומים.
כוח אדם לפיקוח על רכישת שירותים .
בדוח הקודם צוין הגידול שחל במספר המסגרות הלא -ממשלתיות שנותנות שירותים בעלי אופי ציבורי, ובד בבד היו הקפאה או צמצום של מספר המסגרות הממשלתיות העוסקות במתן שירותים כאלה, גידול זה מגביר את חשיבות הפיקוח ודורש את הגדלת היקפו.
אפשר להגדיל את מספר משרות הפיקוח, למשל על ידי הסבת משרות של עובדי מדינה ממשרות של נותני שירותים למשרות פיקוח.
על פי תקנון שירות המדינה (התקשי"ר) מתפקידו של נציב שירות המדינה לאשר את חלוקת התפקידים והסמכויות בין היחידות המינהליות ולהציע למשרד ים ולממשלה שיטות עבודה יעילות כך שהמבנה הארגוני של משרד ממשלתי יותאם לשינויים בעבודת המשרדים.
המעבר מתפקידי ביצוע לרכישת שירותים דורש שגם המשרדים המעורבים בתהליך וגם נש"מ יבחנו את תקני כוח האדם ובמידת הצורך ישקלו לארגן מחדש את מבנה המשרד.
בדוח 55 ב צוין כימשרד הרווחה לא יזם בחינה של המבנה הארגוני שלו, וכי גם נש"מ לא בחנה את המבנה הארגוני שלו ואת התאמת מספר משרות הפיקוח בו למגמת ההתרחבות ברכישת שירותי רווחה מידי עמותות וחברות.
בביקורת המעקב לא נמצא שהגופים הנוגעים בדבר - משרד הרווחה, משרד האוצר ונש"מ - בחנו במשותף את המבנה הארגוני של משרד הרווחה ואת התאמת משרות הפיקוח בעקבות ההתרחבות האמורה, וממילא גם לא קיבלו החלטות מעשיות בעניין זה.
על פי חוק מעונות יום שיקומיים, התש"ס- 2000 , שר הבריאות ושר הרווחה ימנו מקרב עובדי משרדיהם מפקחים שיפקחו על מעונות יום שיקומיים.
בדוח 55 ב המליץ מבקר המדינה שמשרדי הרווחה והבריאות יתאמו ביניהם את הפיקוח על המעונות, גם כדי שלא להכביד יתר על המידה על המעון המפוקח.
בביקורת המעקב הנוכחית הועלה, כי משרדי הרווחה והבריאות תיאמו ביניהם את הפיקוח כאמור.
תקציב לבקרה חשבונאית .
בדוח האמור צוין כי משרד הרווחה השקיע 0.
02% מתקציבו בלבד בשנת 2004 על בקרה חשבונאית.
באותו דוח צוין כי לנוכח העובדה שרכישת שירותים חברתיים היא מטלה שהמדינה מחויבת בה, מן הראוי שהחשכ"ל יקבע את שיעור התקציב גם לבקרה על רכישת שירותים חברתיים.
יצוין שהחשכ"ל קבע כי תקציב הבקרה על התמיכות יהיה בשיעור 0.
מתקציב התמיכות ביקורת המעקב הנוכחית העלתה שהחשכ"ל לא קבע את שיעור התקציב לבקרה האמורה.
 סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 193 .
דוחות הביקורת של משרד מבקר המדינה מטרתם שהגופים המבוקרים ובהם משרדי הממשלה יפיקו לקחים ויפעלו בשיטתיות לתיקון הליקויים שהעלתה הביקורת.
במרס 2001 אף התקבל בכנסת תיקון לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 שנועד לחזק ולשפר את המנגנונים לתיקון הליקויים שנמצאו]נוסח משולב[ .
בגופים המבוקרים במערכת הממשלתית בעניין סדרי תיקון הליקויים שהועלו בביקורות שעשה משרד מבקר המדינה נמצאו פגמים, ובכלל זה פגמים מערכתיים, כדלקמן: 1.
"זה שנים פועלת ועדת שרים הקרויה "ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה אשר הוסמכה לדון ולהחליט בעניין הצעותיהם של השרים הנוגעות לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה במשרדיהם, לדון בהמלצות מבקר המדינה ובהצעות לתיקון ליקויים שהעלה ולקיים מעקב אחר יישום החלטותיה.
ועדת השרים לא דנה ב - 80%-90% מהנושאים שבהם עסקו דוחות מבקר המדינה בשנים 2002 -2006 .
האגף לביקורת המדינה במשרד ראש הממשלה מופקד בין היתר על מעקב אחר הטיפול של הגופים המבוקרים במערכת הממשלתית לשם תיקון הליקויים שהצביע עליהם מבקר המדינה.
האגף מופקד על הכנת הערות ראש הממשלה ופרסומן במקביל לפרסום הדוח השנתי של מבקר המדינה.
נמצא כי הדיווחים על מצב תיקון הליקויים אינם כוללים את כל משרדי הממשלה ומוסדות המדינה שבוקרו בשנים שקדמו לפרסום ההערות.
בדיווחים אין הסבר מדוע הם אינם נסובים על כל הליקויים, בכלל זה אם נדחה מועד תיקונם ואם התקבל לכך אישור מראש הגוף המבוקר, דהיינו השר הנוגע בדבר, כנדרש.
דוחות מבקר המדינה עוסקים לפעמים בתהליכים ובליקויים הנוגעים לכמה משרדי ממשלה ולנושאים בין-משרדיים.
בסוגיות הנוגעות לנושאים בין משרדיים ולמעקב אחר יישום החלטות הממשלה הנוגעות לסוגיות אלה הועלה שגופים ויחידות ממשלתיות עוסקים בהיבטים שונים של נושאים מערכתיים הנוגעים להם, בלי שיש ביניהם חלוקת תפקידים והסדרי תיאום.
כמו כן, אין גוף בקרה האחראי לרכז את הטיפול הבין -משרדי, את התיאום בין המשרדים ואת הטיפול בסוגיות בין-משרדיות אלו בראייה כוללת.
עם הגופים והיחידות העוסקים בנושאים מערכתיים נמנים: האגף לביקורת המדינה במשרד ראש הממשלה, נציבות שירות המדינה, מזכירות הממשלה (בנוגע ליישום החלטות הממשלה) והנהלת משרד ראש הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי ביקורת המעקב בדבר אופן הטיפול בתיקון הליקויים שצוינו בדוחות מבקר המדינה מחייבים שהגופים והגורמים המטפלים בנושא, ובהם ראש הממשלה, משרדו, ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה והאגף לביקורת המדינה, ינקטו צעדים הכוללים אמצעי אכיפה נגד גופים שאינם פועלים כנדרש לתיקון הליקויים עליהם הצביע מבקר המדינה.
,עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית כאשר עניין שעליו הוא מופקד בתפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא.
האיסור החל על עובד ציבור להימצא במצב כזה מבוסס על כמה מקורות, ובהם כללי הצדק הטבעי, האוסרים על עובד הציבור להימצא במצב שבו קיימת אפשרות למשוא פנים או לדעה משוחדת, וכן על יחסי האמון השוררים בין עובד הציבור לבין הציבור, שמהם נובע כי לעובד יש חובות מסוימים כלפי הציבור.
מקורות נוספים שעליהם מבוססים הכללים הם כללי המינהל התקין וחובת ההגינות ותום הלב6.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, מטרת הכלל האוסר על עובד ציבור להיות במצב של ניגוד עניינים היא למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי הוא יושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם במסגרת תפקידו הציבורי.
מטרתו של הכלל היא למנוע את הרע בטרם יארע, ועל כן אין צורך להוכיח שקיים ניגוד עניינים, אלא די אף בחשש לניגוד עניינים.
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב, ואינו מושפע מהאינטרס הזר7.
6 עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, מאי 2006.
7 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח' , פ"ד לד(2 )566 ', עמ569 ,572.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 37 .
משרד מבקר המדינה דן בכמה מהדוחות האחרונים שלו בשאלות של ניגוד עניינים.
כך לדוגמה, בדוח העוסק בסל שירותי הבריאות8 נאמר שלחברי ועדה ציבורית, שתפקידה לבחון טכנולוגיות חדשות ולהמליץ לפני שר הבריאות על טכנולוגיות שיש להוסיף לסל הבריאות, יכול להיות עניין בבקשה שנדונה בוועדה, שכן בין הנציגים היו גם מי שעוסקים בתחום הרפואה וטכנולוגיות רפואיות.
מבקר המדינה הציע שכדי למנוע מצב של ניגוד עניינים, יש מקום לשקול לחייב את חברי הוועדה הציבורית להודיע מראש על עיסוקיהם.
כמו כן יש לחייבם לגלות את דבר קיומו של עניין אישי (אם הוא קיים) בבקשה מסוימת העומדת על סדר יומה של הוועדה, לרבות קשרים עסקיים עם יצרן, ספק או מפיץ של מושא הבקשה; הסוגיה נדונה גם בדוח על מינוי יו"ר המועצה להסדר ההימורים בספורט9 ; בדוח על פעילות עובדי מדינה ונושאי משרה בשירות המדינה במוסדות הכדורסל בישראל 10 ; ובדוח על הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה פתח תקווה11.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2006 בחן משרד מבקר המדינה את סדרי הפעולות שנקטו משרדי ממשלה ומוסדות שלטוניים אחדים למניעת מצבים שמאפשרים ניגוד עניינים, ובעיקר: (א) פעולות לאיתור מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בתפקודם של עובדי המשרדים; (ב) מתן פתרונות למניעת מצבים כאלה וגיבושם לכלל הוראות, נהלים והסדרים פורמליים; (ג) אכיפת כללים והסדרים למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
הבדיקה נעשתה במשרדי ממשלה ובמוסדות שלטוניים אחדים שמופקדים על התחומים שהם ליבת השירות שהמדינה מעניקה לאזרח.
אלה הגופים שנבדקו: מערכת הבריאות, לרבות משרד הבריאות, שירותי בריאות כללית, מכבי שירותי בריאות, המרכז הרפואי המשולב על שם חיים שיבא, משרד הבינוי והשיכון, משרד החקלאות, משרד המשפטים, מינהל מקרקעי ישראל, המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) וכן נציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות או נש"מ), שהיא יחידת מטה ממשלתית המופקדת על ביצוע מדיניות הממשלה בתחומי המינהל ומשאבי האנוש בשירות המדינה.
מערכת הנורמות ודרכי יישומה .
מערכת הנורמות הנוגעת לאיסור מצבים של חשש לניגוד עניינים בשירות המדינה בכלל נסמכת על כמה מקורות, ובהם: כללי הצדק הטבעי, ההלכה הפסוקה, הוראות תקנון שירות המדינה (להלן - תקשי"ר), הוראות תקנון כספים ומשק (להלן - תכ"מ), כללי האתיקה לעובדי מדינה שפרסמה הנציבות בשנת 1987 (להלן- כללי האתיקה), הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ונהלים פנים-משרדיים.
8 דוח שנתי 54 ב של מבקר המדינה ( 2003 '), "סל שירותי הבריאות", עמ380 .
על ממצאי מעקב ראו בפרק "סל שירותי הבריאות", עמ' 473.
9 דוח שנתי56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ,"), "מינוי יו"ר המועצה להסדר ההימורים בספורט עמ' 285.
10 דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ), "פעילות עו בדי מדינה ונושאי משרה בשירות המדינה במוסדות איגוד הכדורסל בישראל", עמ' 869.
11 דוח ביקורת מיוחד על הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה פתח תקווה, מאי 2006.
כך לדוגמה, בתקשי"ר נקבע כי "עובד הקשור במישרין או בעקיפין במסגרת תפקידיו, אחריותו וסמכויותיו, בפעולה או בעסקה של המדינה ויש או עלול להיו ת לו עניין אישי בביצועה או אי ביצועה או שעלולה לצמוח לו, לקרובו, לשותפו או לידידו תועלת אישית מכך - יודיע מיד לממונה עליו, ולא ייתן ידו לקיומה או אי קיומה של הפעולה או של העסקה, בכל דרך שהיא, אלא לאחר קבלת אישור הממונה עליו".
כללי האתיקה קובעים, כי "לא יהיה לעובד המדינה בין לעצמו ובין על -ידי קרובו, סוכנו או שותפו, עניין אישי או תועלת כתוצאה ממילוי תפקידיו ולא יבוא לידי מצב של ניגוד אינטרסים בין מילוי תפקידיו לבין ענייניו האישיים .
לא ישתתף עובד המדינה בתהליך קבלת החלטה בנושא שיש לו או לקרובו, סוכנו או שותפו עניין אישי בו .
עובד המדינה אשר מוטל עליו לטפל בעניינו של אדם אשר היו או יש ביניהם קשרי עבודה, חברות, משפחה או כל קשר אחר ואשר יש חשש כי עקב כך יושפעו שיקוליו המקצועיים, יפסול את עצמו מלטפל בעניין ויודיע על כך לממונה עליו".
פעולות ליישום הנורמות .
תהליך הטיפול בניגוד עניינים, הנהוג בשירות הציבורי, הוא דו -שלבי: השלב הראשון - איתור מצבים של חשש לניגוד עניינים והגדרת מהותם; השלב השני - קביעת פתרונות אפשריים למניעת מצבים אלה אגב התחשבות בשיקולים הנסיבתיים, כגון מעמד התפקיד הציבורי, סוג הסמכויות של בעל התפקיד, התדירות שבה עלול להיווצר ניגוד עניינים 12.
" שלב "איתור מצבים של חשש לניגוד עניינים : איתור מצבים של חשש לניגוד עניינים נעשה בדרך של השוואה בין מערכת התפקידים המוטלים על עובד הציבור בתוקף תפקידו לבין ענייניו האחרים.
לצורך איתור מצבים אלה יש לתאר במפורט ובמדויק, ככל האפשר, את התפקיד ואופן מילויו בפועל בידי העובד (להלן - המערכת הציבורית).
כמו כן, יש לאסוף את הנתונים בנוגע לקשריו האישיים והעסקיים של עובד הציבור, לרבות קשרי משפחה (להלן - המערכת האישית).
ההשוואה בין שתי מערכות אלו יכולה להבהיר אם יש ניגוד עניינים בניהן.
יש לבחון שלושה מעגלים עיקריים לאיתור מצבים של חשש לניגוד עניינים: (א) המעגל הראשוני והמיידי הנוגע לאינטרסים וזיקות של עובד הציבור עצמו; (ב) המעגל הנוגע לאינטרסים ולזיקות של קרובי משפחתו של עובד הציבור; (ג) המעגל הנוגע לאינטרסים ולזיקות של גופים עסקיים או ציבוריים שעובד הציבור או קרוביו הם בעלי עניין בהם.
שלב "הגדרת פתרונות אפשריים" : 1 ,".
בכל הנוגע ל"מערכת הציבורית מגוון הפתרונות כולל פעולות כגון: פסילת העובד מלכהן בתפקידו; העברת חלק מתפקידיו לעובד אחר; הטלת מגבלות על השתתפותו בהחלטות ובביצוען; פעולה בשיתוף עם עובד אחר.
בכל הנוגע ל"מערכת האישית", מגוון הפתרונות כולל פעולות כגון: הגבלת עיסוק בעניינים אישיים; העברת נכסים אישיים לניהולו של גורם אחר; הגבלות לאחר פרישת העובד מתפקידו.
12 " התהליך האמור הוצג באופן סדור במאמר של טנה שפניץ וורדה לוסטהויז ניגוד עניינים בשירות הציבורי" שפורסם בספר "ספר אורי ידין" לזכרו של פרופ' אורי ידין, בעריכת אהרון ברק וטנה שפניץ ( 1990 '), עמ315.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 39 .
הפתרון הנבחר צריך לבוא לידי ביטוי בהסדר למניעת ניגוד עניינים, שהוא מסמך שבו חושף המועמד לעבודה בשירות הציבורי את קשריו האישיים או תפקידיו הקודמים שעלולים לגרום לו להיות במצב של ניגוד עניינים במילוי תפקידו הציבורי, ומתחייב לקבל עליו הגבלות מסוימות שימנעו את ניגוד העניינים האמור.
עד יוני 2006 הוסדרו פעולות משרדיהממשלה והנציבות בעניין מילוי משרות תקניות על ידי הוראות התקשי"ר, בפרק הדן ב"מילוי משרות תקניות".
הוראות אלה קבעו בין היתר, כי "לא ניתן להעסיק עובד בכלל משרות שהמינוי להן הוא [ .