HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי הרכישות בוצעו עקב השבתת ציוד וכי רכשה חלפים שהספק בארץ החזיק במלאי.
עוד הודיעה החברה כי היא מבצעת בחינה כוללת בעניין הציוד התפעולי והמכלולים כדי לקבוע אילו חלקי חילוף תוכל לקנות מספקים שאינם יצרני הציוד עצמו אלא יצרני המכלול, וכי הדבר יאפשר לה להגדיל את מספר מקורות האספקה שלה ולהגביר את התחרות על מחירי חלקי החילוף.
07 ,פנה ראש אגף רכש ולוגיסטיקה למר אלי דליצקי, סמנכ"ל לכלכלה וכספים והמליץ לו בין השאר לאפשר רכישה של חלק מרכיבי הציוד התפעולי מספקים פוטנציאליים נוספים במקום לרכוש במרוכז את הציוד התפעולי כולו מספק יחיד, ובכך לצמצם את רשימת הספקים היחידים.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , נמצא כי הטיפול בנושא זה עדיין לא הסתיים.
נמצאו16 מקרים (מתוך ה -80 ) שבהם חלפים שספקיהם הוגדרו ספקים יחידים נרכשו מספקים נוספים בנימוק שיש לרכוש את החלפים בדחיפות עקב חוסר במלאי.
נמצא כי חוסר במלאים נגרם בשל היעדר עיתוד מלאי בחברה9.
ב-12 מ-16 המקרים האמורים היו מחירי הפריטים שסיפק הספק הנוסף יקרים בשיעורים של 10%- 330% מהמחירים שדרש הספק היחיד, ובארבעה מהם היו מחירי הפריטים שסיפק הספק הנוסף יקרים בשיעורים של 55% - 526% ממחירי הפריטים המקוריים.
מהאמור לעיל עולה שעקב הליקוי בתכנון ובמעקב בעניין המלאים בחברה, היה מחסור באותם חלפים והיה צורך לרכשם בדחיפות ובמחיר .
8 מכלול- מערכת המורכבת מכמה רכיבים (למשל מנוע או משאבה).
9 עיתוד מלאי הוא קביעת הכמויות המזעריות והמרביות של פריטי מלאי שיש להחזיקם במחסן וכן נקודת ההזמנה (רמת המלאי המחייבת הזמנה נוספת של הפריט ).
חברת נמל חיפה בע"מ 1349 .
גבוה יותר כדי למנוע השבתה של ציוד.
יתרה מזו, נמצא כי לעתים הציוד מושבת עד שהחלפים מסופקים.
החברה רוכשת חלפים מספקים מחו"ל שנקבע כי הם "ספקים יחידים" הן ישירות מהספק מחו"ל והן באמצעות הסוכן בארץ.
בביקורת נבדקו 24 מקרים שבהם נקנו חלפים באמצעות סוכנים בארץ, ונמצא כי בכל המקרים האמורים היו מחירי החלפים שסיפק הסוכן גבוהים בשיעורים של 527%-26% ממחירי הספק בחו"ל.
בביקורת נבדקו18 מקרים שבהם רכשה החברה חלפים מספקים נוספים בארץ שאינם סוכנים של הספק מחו"ל, ונמצא כי ב-17 מהם היו מחירי הפריטים שסיפקו אותם הספקים יקרים בשיעורים של 139%-14% .
ממחירי הפריטים שסיפק הספק היחיד מחו"ל משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי בכל פעם שהיא נדרשת לרכוש חלפים עליה לבקש הצעת מחיר מכל הספקים הנוספים שמספקים אותם ולבחור בהצעה המיטבית.
החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי ועדה מקצועית שמינתה בוחנת מחדש את רשימת הספקים היחידים של חלקי חילוף לציוד התפעולי שהיא משתמשת בו, וכי המלצותיה יוגשו לאישור סמנכ"ל הכספים ומנכ"ל החברה.
החברה שכרה את שירותיו של יועץ בתחום ניהול המלאי.
במרס 2006 ביצע היועץ סקר לשיפור תהליכים במדור אפסנאות כדי לשפר את השמשת10 .
כלי התפעול במחלקת הציוד היועץ מצא כי לא מתבצע כל עיתוד מלאי, וכי הדבר גורם מחד למחסור תכוף בחלפים, ומאידך להזמנות מיותרות של חלפים רבים שכבר נמצאים במלאי.
עוד נמצא כי עקב אי - עיתודו של המלאי נוצר עומס עבודה רב במערכת הרכש בנמל.
לנוכח האמור לעיל קבע היועץ כי ראוי להתחיל מיד בביצוע עיתוד מלאי באמצעות המערכת הממוח שבת שכבר הותקנה בחברה.
להלן בטבלה נתוני השבתת כלים בסדנאות כפי שהועלו בסקר שערך היועץ; חלק מימי ההשבתה הם כתוצאה ממחסור בחלפים: .
ימי ההשבתה סך ימי השבתה .
בחלפים סך ימי ההשבתה .
37% 1,795 9,066 מספר ימי ההשבתה .
7% 129 3,381 מספרהכלים שהושבתו עקב .
10 השמשה- הכנסה לשימוש (בעיקר של מערכת חדשה או מערכת לאחר תיקון).
לדעת היועץ, ממצאי הבדיקה מלמדים כי אומנם שיעור הכלים המושבתים עקב מחסור בחלפים קטן יחסית לשיעורם של סך הכלים המושבתים, אולם המחסור בחלפים גורם נזק גדול מאוד לנמל, מאחר שתהליך אספקתם אורך זמן רב.
06 אימץ המנכ"לאת המלצות היועץ, לרבות המלצותיו לבצע בהקדם עיתוד מלאי.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , שנה לאחר שהוחלט לאמץ את המלצות היועץ, נמצא כי עדיין לא הושלם תהליך עיתוד המלאי בחברה.
בתשובתה של החברה למשרד מבקר המדינה נאמר כי נבצר ממנה לבצע את עיתוד המלאי כראוי; מאחר שמערכת הרכש הקודמת שלה לא פעלה באופן תקין ולא יכלה לספק לה נתונים על תנועות מלאי קודמות.
עוד מסרה החברה בתשובתה כי כשנה לפני כן, בספטמבר 2006 , היא התקינה מערכת מידע חדשה, וכי מאז השלימה את הליך סידור המלאי ואף צברה כמות מספקת של נתוני אמת על תנועות המלאי, ולפיכך יש באפשרותה לבצע עיתוד מלאי לפרק הזמן שמספטמבר 2006 ואילך.
החברה הוסיפה כי היא פועלת להשלמת עיתוד המלאי באמצעות איסוף נתונים הנוגעים לתנועות המלאי בפרק הזמן שלפני ספטמבר 2006 , אף שבנסיבות העניין היא מתקשה לעשות כן.
כלל יסוד במש פט הציבורי בישראל, הוא שחל איסור על עובד ציבור לפעול בנסיבות המעוררות חשש ממשי לניגוד עניינים.
05 פנה ראש אגף רכש לוועדת המכרזים בבקשה להעסיק בעל חברת ייעוץ בתפקיד יועץ לענייני רכש (להלן - יועץ א').
בבקשה צוין כי יועץ א' שימש בתפקיד סמנכ"ל כספים ברכבת ישראל, כי במסגרת תפקידו האמור קנה ניסיון רב ברכישות בהיקפים גדולים מאוד בארץ ובחו"ל ובניהול משא ומתן בתחום זה, וכי בזכות ניסיונו הרב יהיה באפשרותו לתרום רבות לחברה בתחום הרכש.
הביקורת העלתה כי החברה לא פנתה ליועצים אחרים בבקשה שיגישו את מועמדותם לתפקיד, וכי הוועדה לא דרשה מהחברה לעשות כן, כנדרש על פי נוהל החל על התקשרויות החברה11 .
05 התקיים דיון בוועדת המכרזים העליונה בראשות המנכ"ל ויו"ר הוועדה, מר עמוס עוזני.
בדיון ציין יו"ר הוועדה "כי ליועץ א' ניסיון בניהול רכש בהיקפים גדולים מאוד, בהצלחה רבה והוא מוכר עם ניסיון כנ"ל".
הוועדה החליטה להתקשר עם יועץ א' בחוזה למתן שירותי ייעוץ בתחום הרכש בהיקף של 45,000 ש"ח, על פי תקנה 3(1 ) לתקנות חובת המכרזים.
עוד החליטה הוועדה כי העבודה תבוצע באמצעות מטלות בכתב, וכי היקפה הכספי של כל מטלה ייקבע מראש.
נחתם עם יועץ א' הסכם חוזה העסקה שתוקפו שנה .
11 נספח ט' לנוהל התקשרויות בביצוע עבודה לביצוע עיסקה בטובין לרכישת שרות מנובמבר 1993.
חברת נמל חיפה בע"מ 1351 .
06 החליטה ועדת המכרזים בראשות מר עוזני לאשר את הגדלת היקף ההתקשרות בסכום של 45,000 ש"ח, וב - 12.
06 )החליטה ועדת המכרזים (בראשות מר עמוס עוזני לאשר את הגדלת היקף ההתקשרות עם בעל חברת הייעוץ בכ- 45,000 ש"ח נוספים.
משרד מבקר המדינה העלה כי הייתה הכרות מוקדמת בין מר עוזני ליועץ א' כדלהלן: בהיותו של מר עוזני מנכ"ל הרכבת שימש יועץ א' כסמנכ"ל כספים ברכבת והיה כפוף לו ישירות; למר עוזני הייתה חברה פרטית בבעלותו המלאה (להלן - חברה ב').
בדוח השנתי של חברה ב' ממאי 2003 , שהוגש לרשם החברות לפי סעיף141 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 צוין, כי יועץ א' ממלא את תפקיד הדירקטור בחברה (מר עוזני היה הדירקטור השני בחברה).
עוד צוין כי יועץ א' מכהן בחברה כ"מנהל או מנהל כללי או מנהל עסקים ראשי או בכל תפקיד ממונה על ניהולה הכללי של החברה".
נמצא כי מר עוזני לא דיווח לוועדת המכרזים שהיו קשרים עסקיים בינו לבין יועץ א'.
מנכ"ל החברה, מר עוזני, הסביר בדצמבר 2007 , למשרד מבקר המדינה כי "לפני מספר שנים היה בדעתם לעבוד ביחד ולצורך כך הוקמה חברה על ידי מר עוזני.
יועץ א' לא כיהן מעולם כדירקטור בחברה ובפועל הפרוייקט לא בוצע באמצעות חברה וכבר בחודש יולי 2003 יועץ א' אינו משמש כמנהל בחברה".
בדוח שמסרה חברה ב' לרשם החברות במאי 2004 לא צוין כי יועץ א' הוא דירקטור בחברה.
בתשובתה מדצמבר 2007 מסרה הרשות שאם הזיקה בין יועץ א' ובין מר עוזני הופסקה לחלוטין ב שנת 2003 , דהיינו כשנתיים לפני הדיון בוועדת המכרזים בראשותו של מנכ"ל החברה, בנובמבר 2005 .
, הרי שאין בעובדה זו כשלעצמה, כדי להעלות חשש לניגוד עניינים לדעת משרד מבקר המדינה, על אף ניתוקו של הקשר העסקי בין היועץ למנכ"ל, היה על המנכ"ל לדווח לחברה, לדירקטוריון החברה ולוועדת המכרזים על הקשר האמור מבעוד מועד, כדי שיהיה אפשר לדון בדבר וללבנו ואף לבחון אם יש צורך לקבוע הסדר למניעת ניגוד עניינים במסגרת הליך קבלתו של היועץ ובמהלך עבודתו.
ליקויים בהליך בחירתו של יועץ משפטי לחברה .
ההוראות באשר למינוי יועצים משפטיים חיצוניים המעניקים שרותי יעוץ לחברות ממשלתיות ולקביעת שכרם הוסדרו בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב- 1992 (להלן הכללים).
על פי הכללים, חברה המבקשת למנות יועץ משפטי חיצוני תגיש לרשות בקשה לאישור מינויו.
על החברה לציין בבקשה, בין היתר, פרטים לגבי מתן ייעוץ משפטי חיצוני על ידי היועץ המשפטי המועמד לאדם או לתאגידים אחרים, בין היתר לעניין "אדם או תאגיד אחרים המקיימים קשרי עסקים עם החברה".
עוד נקבע בכללים כי שר המשפטים ושר האוצר ימנו ועדה (להלן - הוועדה) שתפקידה להמליץ לרשות בדבר אישור מינויו של עורך דין ליועץ משפטי של חברה ממשלתית וכן בדבר אישור שכרו, בהסתמך על שיקולים שנקבעו בכללים; הוועדה לא תמליץ לאשר מינוי אם לדעתה עלול להיווצר ניגוד עניינים בין תפקידו של עורך הדין כיועץ משפטי של החברה ובין עיסוקיו האחרים.
גם הרשות תביא בחשבון עניין זה בעת שתשקול אם לאשר את בקשת החברה לאישור המינוי.
05 החליט הדירקטוריון למנות באופן זמני עורכי דין ממשרד מסוים (להלן- המשרד או יועץ ב') ליועצים המשפטיים של החברה למשך שישה חודשים.
05 - כחודש לאחר מכן- אישר הדירקטוריון למר עוזני לשמש מנכ"ל בפועל של החברה.
הועלה שיועץ ב' נתן שירותים למר עוזני ולחברה ב' כאמור לעיל: (א) על פי התיעוד במרץ 2002 נתן מר עוזני ייפוי כוח ליועץ ב' לשם טיפול ברישום חברה ב' ברשם החברות ולביצוע כל הכרוך בהתאגדותה; (ב) ביולי 2005 בעת שיועץ ב' שימש יועץ משפטי לרכבת ישראל ומר עוזני היה מנכ"ל החברה, כתב משרד יועץ ב' מכתבים לרשות החברות הממשלתיות בשם מרשו מר עוזני ובשם חברה ב'.
מר עמוס עוזני לא דיווח על קשריו עם יועץ ב', לא לוועדת המכרזים ולא לוועדת המשאבים של הדירקטוריון.
בפברואר 2008 מסר מר עוזני באמצעות בא כוחו כי בנוגע לשנת 2002 , יועץ ב' ביצע עבור מר עוזני "שרות בלדרות גרידא לרשם החברות באמצעות הסניף הירושלמי שלו".
באשר למכתב מיולי 2005 הסביר מר עוזני כי הוא לא ביקש מיועץ ב' "שום שירות אישי אלא פנה אליו כמנכ"ל חברת נמל חיפה שידווח לרשות החברות כי מילא אחר התחיבויותי ו (לענין העברת המניות בנאמנות) וכך אכן נעשה בשם חברת הנמל".
05 ,פנתה הרשות ליו"ר הדירקטוריון, מר דוד חרמש, וביקשה ממנו, בין היתר את רשימת היועצים המשפטיים של החברה.
היא ציינה כי על החברה לבחור יועצים משפטיים על פי המפורט בחוזרים ובנוהלי הרשות.
05 - כשלושה חודשים לפני תום ההתקשרות הזמנית לשישה חודשים עם המשרד- הציג המנכ"ל, מר עמוס עוזני, לפני ועדת המשאבים של הדירקטוריון בקשה להאריך בשישה חודשים את תוקפו של חוזה ההתקשרות עם יועץ ב'.
על פי המלצת הוועדה אישר הדירקטוריון ב- 28.
05 פנתה הרשות לחברה וציינה כי הוועדה לאישור מינוים של יועצים משפטיים ברשות אישרה להאריך את תקופת העסקתו של יועץ ב' בשישה חודשים נוספים.
עם זאת ציינה הרשות כי על החברה להתחיל בביצוע הליכים לבחירתם של יועצים משפטיים חדשים לפי הוראות חוזר הרשות /2 2001 12 (להלן- החוזר).
בחוזר נקבע, בין השאר, כי בחירת יועץ משפטי לחברה תיעשה לפי הוראות חוק חובת המכרזים ולפי התקנות שהותקנו מכוחו והנוהל שפורט בחוזר.
כמו כן הסב החוזר את תשומת הלב להוראת תקנה 5 (ג) לתקנות חובת המכרזים, ולפיה התקשרות עם עורך דין, הגם שהיא פטורה ממכרז, תבוצע רק לאחר שייבדקו כמה הצעות הבאות בחשבון, והפנייה לקבלת הצעות תיעשה, במידת האפשר, בסבב מחזורי, ובאופן הוגן המעניק לחברה את מרב היתרונות כדי לאפשר לחברה להפיק מההתקשרות את מרב התועלת.
כמו כן הסב החוזר את תשומת הלב לתקנה 42 לתקנות החברות הממשלתיות ולפיה הדרך המיטבית לביצוע התקשרויות היא פרסום מכרז (ראו להלן).
נמצא כי החברה לא פעלה לבחירת יועץ משפטי כנדרש בכללים.
במרס ובאפריל 2006 פנתה עו"ד רונית תושייה, היועצת המשפטית של החברה, לרשות בבקשה לאשר את מינוים של יועצים משפטיים שעובדים עם החברה ובכללם יועץ ב'.
בבקשות לא צוין כי יועץ ב' נתן שירותים כאמור למר עוזני ולחברה ב'.
ביוני 2006 הודיעה הרשות לחברה כי הוועדה למינוי יועצים משפטיים דנה בבקשתה, וכי הוחלט לאשר את העסקתו של יועץ ב' רק עד 29.
07 , משום שהוא מטפל בחברה פרק זמן ארוך המחייב ביצוע רוטציה.
עוד מסרה הרשות בתשובתה כי יש לדאוג לכך שעבודת הייעוץ המשפטי תחולק בין מספר עורכי דין גדול ככל האפשר של משרדי עורכי דין.
12 חוזר רשות החברות הממשלתיות 2001/2 מ- 4.
01 בנושא "יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות וחברות בנות ממשלתיות- ריענון וריכוז חוזרים".
חברת נמל חיפה בע"מ 1353 .
07 'הודיעה הרשות לחברה כי הוחלט להאריך את תוקפו של חוזה העסקתו של יועץ ב עד 28.
08 לפי בקשת החברה והמלצת הוועדה למינוי יועציםמשפטיים ברשות.
06 פנתה היועצת המשפטית של החברה לוועדת המכרזים העליונה וציינה כי החברה התקשרה עם יועץ ב' בחוזה למתן שירותי ייעוץ משפטי שוטף.
ההתקשרות המקורית בוצעה על פי הסכם בין יועץ ב' לרשות הנמלים, ולאחר שהוקמה החברה הוחל עליה ההסכם.
ועדת המכרזים העליונה החליטה להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות עד 31.
במכתב ביקשה היועצת המשפטית להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות בשנה נוספת תמורת תשלום חודשי של 35,000 ש"ח בתוספת מע"מ.
עוד ציינה היועצת המשפטית כי אם תבקש החברה להתקשר עם יועץ ב' לצורך ייעוץ הנוגע לפרויקטים מיוחדים, היא תידרש לקבל את אישורם של היועצת המשפטית ושל סמנכ"ל הכספים של החברה.
בדיון של ועדת המכרזים בראשות מר עמוס עוזני ב - 8.
06 הוחלט לאשר את הבקשה להאריך את תוקפו של חוזה ההתקשרות עד 31.
06 שבה ופנתה היועצת המשפטית לוועדת המכרזיםוביקשה להאריך את תוקפו של חוזה ההתקשרות עם יועץ ב' עד 29.
07 בתנאים זהים לאלה של ההתקשרות הקודמת ובעד אותו תשלום חודשי.
כמו כן ביקשה היועצת המשפטית שהוועדה תפנה לרשות בבקשה לאשר את המשך ההתקשרות עד סוף שנת 2007 ולכלול באישור אופציה להארכת תוקפו של חוזה ההתקשרות בשלוש שנים.
נוסף על כך ציינה היועצת המשפטית כי בהחלטת הוועדה הקודמת מ- 8.
06 לא נקבע היקף ההתקשרות עבור פרויקטים מיוחדים.
במאי 2006 הוגשה לוועדת המכרזים בקשה לאישור תקציבי נוסף עבור שירותי ייעוץ משפטי בסכום של 500,000 .
ש"ח בבקשה צוין כי החברה נזקקה לשירותי יועץ ב' בנוגע להליכים משפטיים שהחברה מעורבת בהם, וכי במועד הגשת הבקשה עדיין לא שולם שכרו של יועץ ב'.
06 דנה ועדת המכרזים בראשות מר עמוס עוזני בבקשת היועצת המשפטית של החברה והחליטה לאשר למשרד שכר טרחה של 100,000 ש"ח בתוספת מע"מ עבור פרויקטים מיוחדים, והיא אף אישרה להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות עם יועץ ב' עד 28.
בתנאים זהים לתנאי חוזה ההתקשרות שכבר נחתם עמו יועץ ב' השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 שמכתבים שהוציא בעבר בשם מר עוזני ובשם חברה ב' נכתבו בטעות וכי הוא לא יצג את מר עוזני ולא קיבל ממנו שכר טרחה אלא את חברת הנמל; לצורך ההפניה לרשם החברות, מר עוזני נעזר במשרד יועץ ב' בירושלים.
יועץ ב' הבהיר כי לא ביצע עבור מר עוזני אישית כל פעולה עסקית בעת כהונתו כמנכ"ל החברה.
 הביקורת על תהליכי הרכש והתקשרויות בחברת נמל חיפה מצביעה על הצורך לשפר את תהליכי הרכש בכלל ואת סדרי הפיקוח והבקרה בחברה בפרט.
פרויקט הקמת מתקני מיני-פיץ'5 ( למשחקי כדורitchP- olden Jubilee Mini UEFA G ) החל ב- 2004 ביזמת התאחדות הכדורגל האירופית (להלן - ההתאחדות האירופית).
לרגל שנת היובל לקיומה החליטה ההתאחדות האירופית לתת לכל אחת מ -52 ההתאחדויות החברות בה מענק בסכום של מיליון פרנקים שוויצריים 6 (להלן- פר"ש), שישמש להקמה של מתקני ספורט למשחקי כדור (להלן - המגרשים או המתקנים) נגישים לציבור.
עוד החליטה ההתאחדות האירופית שאת המתקן הראשון בכל מדינה היא תקים על חש בונה.
ההתאחדות האירופית ייחדה את המענק להקמת מגרשים בלב שכונות, בקרבת בתי ספר ובתוך מרכזי ספורט ותרבות, כדי לסייע לפעילות קהילתית -עממית.
לפי מסמכי ההתאחדות האירופית, פרויקט הקמת המתקנים אמור להסתיים בכל המדינות עד סוף יולי 2008 .
ההתאחדות האירופית ביקשה מהתאחדויות הכדורגל הלאומיות בכל מדינה לנסות להשיג תמיכה כספית מגורמים נוספים, כדי שיוקמו מתקנים רבים יותר במסגרת הפרויקט.
בפברואר 2005 פנה יו"ר ההתאחדות לכדורגל בישראל7 (להלן- ההתאחדות או ההתאחדות לכדורגל) מר איצ'ה מנחם למועצה להסדר ההימורים בספורט8 (להלן - מועצת ההימורים או המועצה) וביקש ממנה להשתתף בפרויקט ולאפשר בכך את הגדלת מספר המתקנים שיוקמו במסגרתו.
המועצה נענתה לבקשה וסיכמה עם ההתאחדות סיכום עקרוני שלפיו ייבנו ברחבי הארץ יותר מ-100 מתקנים בהיקף כספי כולל של20 מיליון ש"ח, מהם15 מיליון ש"ח תשלם המועצה ואת יתר הכספים תשלם ההתאחדות (בין היתר, באמצעות המענק מההתאחדות האירופית).
המועצה גם החליטה כי היא וההתאחדות יישאו בכל ההוצאות של הקמת המתקנים, והרשויות המקומיות יישאו בהוצאות הכנת התשתית למתקנים (הקצאת שטח ייעודי והכשרתו להקמת .
המתקנים הם מגרשים משולבים בעלי דשא סינתטי למשחקי קט רגל, כדור יד, כדור עף וכדורסל 6 שווי המענק הוא כ-3.
שער החליפין של הפרנק השוויצרי לעומת השקל בשנים 2004 -2006 היה 3.
ש"ח 7 ההתאחדות היא גוף מבוקר לפי סעיף9(8 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 8 ,המועצה להסדר ההימורים בספורט היא תאגיד שהוקם לפי החוק להסדר ההימורים בספורט התשכ"ז- 1967 .
חוק זה העמיד את המועצה לביקורת המדינה לפי ס עיף 9(2 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
, כמפעל או מוסד של המדינה]נוסח משולב[ המועצה להסדר ההימורים בספורט 1271 .
המועצההתקשרה עם החברה למשק וכלכלה של מרכז השלטון המקומי 9 (להלן- המשכ"ל) לשם ביצוע מכרז לרכישת המתקנים ולהתקנתם ולשם ניהול הפרויקט.
לצורך קבלת אישור המועצה להקמת מתקן נדרש אישור המשכ"ל למועצה כי הרשות המקומית שהמתקן יוקם בתחומה הקצתה לכך שטח ייעודי והמציאה את כל האישורים הדרושים מגורמי התכנון.
המשכ"ל ערכה מכרז בין -לאומי לרכישת המתקנים ולהרכבתם, וזכו בו שלוש חברות ישראליות (להלן - ספקי המתקנים).
לאחר כל החלטה בדבר הקמת מתקן בתחום רשות מקומית מסוימת פנתה המשכ"ל לכל אחד מספקי המתקנים בבקשה לקבל הצעת מחיר להתקנת המתקן, ומי מהם שהגיש את ההצעה הזולה ביותר נבחר להקים את המתקן ברשות המקומית.
על פי ההסכמים שעליהם חתמה המועצה עם כל אחת מהרשויות המקומיות שבתחומן הוקמו המתקנים, הרשויות המקומיות התחייבו להפעיל את המתקנים במשך עשר שנים לאחר התקנתם ולשאת באחריות לתחזוקתם ולביטוח המשתמשים בהם.
הפיקוח על ביצוע הפרויקט היה בידי המשכ"ל, ולשם כך היא התקשרה עם חברה פרטית שתנהל את הקמת המתקנים ותפקח עליה (להלן -חברה א') וכן עם יועץ הנדסי.
בנובמבר 2006 - אוגוסט 2007 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין היבטים אחדים של הפרויקט.
הבדיקה נעשתה בהת אחדות, במועצה ובמשכ"ל.
בין היתר, נבדקו דרך קבלת ההחלטות של כל אחד מהגורמים השותפים בפרויקט, הפעולות שביצע כל אחד מהם וההתקשרויות שנעשו במסגרת הפרויקט10.
ההחלטות והפעולות בעניין הפרויקט .
כדי שתהליך קבלת החלטות בעניין פרויקט יהיה תקין עליו לכלול כמה מרכיבים: קיומה של תשתית עובדתית ראויה; שקילת מלוא השיקולים הרלוונטיים; תכנון תקציבי; קביעה של לוחות זמנים להשגת אבני דרך בפרויקט ומועד לסיומו; קביעת נקודות יציאה במקרה הצורך; קביעת סדרי עדיפויות פנימיים; בדיקת חלופות תוך בחינה של היתרונות והחסרונות של כל חלופה; קבלת חוות דעת מקצועיות טרם קבלת החלטה (כגון חוות דעת משפטיות, כלכליות וחשבונאיות, אם יש בהן צורך) וקביעת מנגנוני דיווח ובקרה על הביצוע, וכל זאת לצד תיעוד הולם.
משרד מבקר המדינה בדק את תהליך קבלת ההחלטות של ההתאחדות והמועצה לגבי הפרויקט ואת פעולותיהן בעניין זה.
9 החברה למשק וכלכלה נוסדה בשנת 1974 ,לשם סיפוק שירותים לרשויות המקומיות תוך הוזלה פישוט, ייעול וקיצור של תהליכי ביצוע פרויקטים.
ב -90% מהבעלות בחברה מחזיק מרכז השלטון המקומי, וב-10% ממנה מחזיק ארגון המועצות האזוריות.
באוגוסט 2000 החליט מבקר המדינה, בתוקף סמכותו לפי סעיף 9(7 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 ,]נוסח משולב [ להפעיל את ביקורת המדינה על המשכ"ל.
בעניין החברה ראודוח מבקר המדינה על הרשויות המקומיות, דצמבר 2005 ', עמ283.
10 יצוין שבביקורת לא נבדק אם לרשויות המקומיות שנבחרו לפרויקט היה חלק בעיכוב בהשלמתו.
החלטות ההתאחדות ופעולותיה .
ההתאחדות לכדורגל היא עמותה שהוקמה מכוח חוק העמותות, התש"מ- 198011 , ומוסדותיה העיקריים הם האספה הכללית וההנהלה.
על פי תקנון ההתאחדות, 29 חברי ההנהלה נבחרים על ידי האספה הכללית שלה, וההנהלה בוחרת את מזכירות ההתאחדות (להלן - המזכירות), המורכבת ממספר מצומצם של חברי הנהלה12 .
התקנון מסמיך את מזכירות ההתאחדות לקבל החלטות בפרקי הזמן שבין התכנסויות ההנהלה.
להלן פירוט הממצאים שהועלו לגבי תהליך קבלת ההחלטות של מזכירות ההתאחדות והנהלתה בעניין הפרויקט, הדיווחים שנמסרו להן בעת תכנון הפרויקט וביצוען של ההחלטות שקיבלו בנושא זה: דיווחים למזכירות ההתאחדות 1.
בישיבת המזכירות שהתקיימה במאי 2004 דיווח סמנכ"ל ההתאחדות על יזמתה של ההתאחדות האירופית להקמת מתקני ספורט למשחקי כדור בבתי ספר או ב"מקומות ראויים אחרים", וציין שעד שנת 2008 תקים ההתאחדות 20 מתקנים.
הסמנכ"ל אמר למשתתפים שעלות ההקמה של כל מתקן היא 50,000 פר"ש (כ- 175,000 .
במאי 2005 דיווח בראשונה יו"ר ההתאחדות דאז, מר איצ'ה מנחם (להלן - יו"ר ההתאחדות), למזכירות כי לשם הגדלת מספר המתקנים שיוקמו בפרויקט ל -144 הוא פנה למועצת ההימורים, והיא הסכימה להקצות לפרויקט סכום של 15 מיליון ש"ח.
הוא הוסיף כי המתקנים יוקמו ביישובים שיש בהם לפחות 5,000 תושבים ותינתן עדיפות למקומות שיש בהם ילדים רבים.
יו"ר ההתאחדות ציין כי ההתאחדות לא תשקיע כסף בפרויקט.
משרד מבקר המדינה העלה כי המידע שמ סר יו"ר ההתאחדות למזכירות בעניין הרחבת הפרויקט היה חלקי ולא מדויק: (א) מיקום המתקנים נקבע בפועל על פי אמות מידה שקבעה המועצה, ובהן הרמה החברתית -כלכלית של הרשויות המקומיות לפי סיווג הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) ומספר תושביהן.
אמנם נתונים אלה מושפעים ממספר הילדים, אולם אין זה הנתון הבלעדי המשפיע עליהם; (ב) על פי הסברי המועצה למשרד מבקר המדינה, כבר בשלב הפנייה הראשונית אליה התחייב יו"ר ההתאחדות כי ההתאחדות תתקצב את הפרויקט בסכום כולל של 5 מיליון ש"ח שבכללו ההקצבה של ההתאחדות האירופית.
מאחר שהקצבת ההת אחדות האירופית הייתה, כאמור, כ -3.
5 מיליון ש"ח, הרי ההתאחדות הייתה מחויבת מלכתחילה לתקצב את הפרויקט ב -1.
5 מיליון ש"ח ממקורותיה העצמיים.
נמצא שהמזכירות לא שותפה בהחלטה להרחיב את הפרויקט ולבצע את הפעולות הקשורות בכך, והיו"ר מסר לה דיווח בעניין זה רק בדיעבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על היו"ר לקבל מראש את אישור המזכירות לביצוען של פעולות מטעם ההתאחדות להרחבת הפרויקט ובכללן פנייה למועצה.
נוסף על כך, היה עליו לקבל את אישור המזכירות להתחייבות ההתאחדות להשתתף במימון הרחבת הפרויקט.
11 ראודוח מבקר המדינה על איגודים , מאי 2001 ', עמ90.
12 על פי תקנון היסוד של ההתאחדות, מספר חברי המזכירות אינו קבוע, והוא נקבע על ידי הנהלת ההתאחדות.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1273 .
ההתאחדות השיבה בנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי היא מקבלת את הערת הביקורת שהיה על היו"ר לעדכן את המזכירות מראש לגבי הרחבת הפרויקט והאפשרות כי ההתאחדות תשתתף במימונה.
בישיבה שהתקיימה באוגוסט 2005 אמר סמנכ"ל ההתאחדות למזכירות שהמשכ"ל תכין מכרז בין-לאומי להקמת המתקנים, ו הוא יפורסם במהלך החודש.
כן דיווח סמנכ"ל ההתאחדות שהמשכ"ל תתקשר במישרין עם כל אחת מהרשויות המקומיות שבהן יוקמו מתקנים, ותהיה מערכת הסכמים בין כל הגופים המעורבים בפרויקט.
יו"ר ההתאחדות דיווח כי יהיו שלושה גדלים של מתקנים בפרויקט, וגודל המתקן שיוקם בכל רשות מ קומית ייקבע לפי התשתית במקום.
הוא ציין גם כי ועדה משותפת להתאחדות ולמועצה תבחר את הרשויות המקומיות שבהן יוקמו המתקנים.
עוד אמר יו"ר ההתאחדות כי אנשי ההתאחדות סיירו בארץ ופנו לראשי שבכל ישוב שיש בו מעל]בין ההתאחדות למועצה[ יישובים בנושא הקמת המתקנים "וסוכם מספר מסוים של תושבים, ויש בו מספר גדול של ילדים" יוקם מתקן כזה.
משרד מבקר המדינה העלה כי המידע שמסרו היו"ר והסמנכ"ל למזכירות בישיבה זו לא תאם את העובדות האלה: המועצה החליטה כי כל המתקנים שיוקמו ברשויות המקומיות יהיו בגודל אחיד; המועצה, כאמור, היא שבחרה את הרשויות המקומיות שבהן יוקמו המתקנים, ובחירתה נעשתה לפי אמות מידה שנקבעו על ידיה ולא על ידי ועדה משותפת למועצה ולהתאחדות; המשכ"ל לא התקשרה במישרין עם הרשויות המקומיות, אלא הקבלנים שזכו בביצוע הפרויקט ברשויות המקומיות; הוועדה המשותפת האמורה כלל לא הוקמה, ו לא נחתם הסכם בין ההתאחדות למועצה בעניין הפרויקט.
ההתאחדות הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי אמות המידה של המועצה לגבי הקמת המתקנים היו מקובלות עליה, וכי הדיווח של היו"ר "תאם באופן כללי לעובדות הגם שלא היה מדוייק".
עוד ציינה ההתאחדות כי "הייתה כוונה לחתום על הסכם בין ההתאחדות למועצה", אך בשל חילוקי דעות העניין לא יצא אל הפועל.
באוקטובר 2005 דיווח יו"ר ההתאחדות למזכירות כי פורסם מכרז בעניין הקמת המגרשים.
הוא ציין שמדובר ב -140 מגרשים, ויש להתאחדות העדפות בנוגע למקומות הקמתם.
בעניין השתתפות ההתאחדות במימון הפרויקט ציין היו"ר כי "בזמנו דובר על סכום של 1 זה פחות מ]של מועצת ההימורים[ מיליון פר"ש, כאשר לטענתם-5 מיליון ש"ח, ונראה מה פורסם ואנו מחכים לתוצאות שלו".
מדיווח ]לבחירת ספקי המתקנים[ עושים בעניין זה.
המכרז זה עולה כי לטענת המועצה, ההתאחדות התחייבה לפניה שהשתתפותה הכוללת בפרויקט תהיה בסכום של 5 .
מיליון ש"ח מפרוטוקול הישיבה עולה כי אף לא אחד מחברי המזכירות ביקש הבהרות או הגיב על הערת היו"ר בדבר הפער בין סכום ההשתתפות של ההתאחדות האירופית בפרויקט לסכום ההשתתפות הכולל של ההתאחדות בו.
ההתאחדות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי עוד בשלב המשא ומתן עם המועצה התעוררו חילוקי דעות בינה ובין המועצה בנוגע להתחייבותה הכספית של ההתאחדות; המועצה טענה כי היא מחויבת לשלם 5 מיליון ש"ח, ואילו ההתאחדות טענה שהיא מחויבת לשלם רבע מעלות הפרויקט, ולכן אם היקפו יהיה קטן מהמתוכנן יהיה עליה לשלם פחות מ-5 מיליון ש"ח.
כמו כן טענה ההתאחדות כי במועד החלטתה על הרחבת הפרויקט לא היה צורך בתקציב ממקורותיה נוסף על המענק שקיבלה מההתאחדות האירופית.
ההתאחדות הוסיפה כי דברי היו"ר לא היו "התחייבות פוזיטיבית" של ההתאחדות לתשלום 5 מיליון ש"ח, ולכןלא נדרשו כבר בשלב זה קבלת החלטה ותקצוב על ידי המזכירות.
ההתאחדות הוסיפה שאם התחייבותה למימון הפרויקט תהיה גבוהה מ -3.
5 מיליון ש"ח היא תתקצב את הפרויקט בתקציבה לשנת 2008.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסבר ההתאחדות אינו עולה בקנה אחד עם סדרי ניהול תקינים ועם חובתה להימנע מגירעון בקופתה.
אם כבר בשלב המשא ומתן עם המועצה התעוררו חילוקי דעות, היה עליה לפעול ליישבם במהירות ולהבהיר את ההתחייבויות הכספיות שלה ושל המועצה בהסכם כתוב לפני תחילת הפרויקט.
זאת ועוד, המזכירות ואף הנהלת ההתאחדות היו צריכות לבדוק אם יו"ר ההתאחדות אכן התחייב לפני המועצה שההתאחדות תקצה לפרויקט כ-5 מיליון ש"ח, שבכללם מענק ההתאחדות האירופית לפרויקט בסך כ-3.
אם בבדיקה היה מתברר כי הוא אכן התחייב לכך היה עליהן לדאוג לאלתר למקורות מימון להתחייבות זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסברי ההתאחדות כי בשלב כה מוקדם של הפרויקט היא לא הייתה חייבת לדאוג למקור תקציבי עבורו וכי אם התחייבותה למימון הפרויקט תהיה גבוהה מ -3.
5 מיליון ש"ח היא תתקצב את הפרויקט בתקציבה לשנת 2008 אינם עולים בקנה אחד עם חובת הנאמנות של המופקדים על הקופה הציבורית.
על חברי המזכירות מוטלת האחריות למצבה הכספי של ההתאחדות ולמילוי התחייבויותיה, ולכן היה עליהם לקיים דיון בעניין ולגבש פתרון לבעיה זו.
דיווחים להנהלת ההתאחדות משרד מבקר המדינה העלה שרק פעמיים במהלך ביצוע הפרויקט נמסרו להנהלת ההתאחדות דיווחים לגביו, וגם הם לא היו מדויקים: 1.
באפריל 2006 דיווח יו"ר ההתאחדות לחברי ההנהלה כי הפרויקט יצא לדרך: "אופ"א פנתה אלינו והעניקה לנו ]ההתאחדות האירופית[4.
5 -5 מיליון ש"ח לצורך העניין הזה, אני פניתי למועצת ההימורים והצעתי להם להוסיף עוד 15 מיליון כדי להקים מגרשים במספר גדול יותר, והיום מוקמים מג רשים בכל רחבי הארץ.
כמובן שאנו שותפים להחלטה איפה ממוקמים המגרשים ומה סדר העדיפויות, ואנו נותנים עדיפות לאזורים רגישים, גם לאזורים עתירי ילדים".
בספטמבר 2006 דיווח היו"ר להנהלה כי עד סוף שנת 2006 יוקמו 60-70 ,מגרשים ואמר כי הוא מקווה שעד יוני 2007 יסתיים הפרויקט של הקמת 130-133 מגרשים.
הוא שב וציין את רצון ההתאחדות להקים את המתקנים במקומות "עתירי ילדים", כהגדרתו.
המועצה להסדר ההימורים בספורט 1275 .