HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, גם נוכח האשמותיו החמורות של מר ששון, על המפעל והמועצה הייתה מוטלת החובה לבדוק בדחיפות וביסודיות את טענותיו בהתאם לאמור בנוהלי המפעל ובנוהלי המועצה, לפנ ות למנהל היחידה המשפטית ולהיוועץ במועצה הציבורית המייעצת של המפעל (להלן - המועצה המייעצת), כדי למנוע פעילות .
34 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח' , פ"ד לד(2 )566 ', עמ569 ,572.
ראש עירית חולון, חבר דירקטוריון המפעל וחבר הוועדה 934 דוח שנתי57ב .
של חברי המועצה במצב של ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים.
ראוי גם לקבוע נוהל שיבטיח רישום של הזיקות של חברי המועצה לרשויות מקומיות ולגופים וגילוי נאות של חברי המועצה בעניין זה.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לאור הערותיו של מר ששון ייערך במועצה הליך של מיפוי זיקות של חברי הוועדות לאינטרסים שונים והבאתם לעיון חברי המועצה והוועדות".
לדעת משרד מבקר המדינה, כבר בתחילת עבודתה של המועצה בשנת 2001 היה עליה לבקש חוות דעת משפטית שתבהיר כיצד על חבריה לפעול במצבים של ניגוד עניינים ושל חשש לניגוד עניינים ותפרט את הנחיות המפעל, המועצה והחוק בעניין זה.
מאחר שלא ביקשה זאת, היה על מנהל היחידה המשפטית - אשר השתתף החל משנת 2004 בחלק מישיבות המועצה וועדותיה ועל כן ידע כיצד הן מתנהלות - ליזום דיון של הנהלת המפעל בנושא.
להלן דוגמאות להחלטות של חברי מועצה שהתקבלו במצב של ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים: (א) מר שמעון כצנלסון מר כצנלסון מכהן כאמור כיו"ר דירקטוריון המפעל וכיו"ר המועצה.
הוא משמש גם יו"ר הוועדה הבין -תחומית, המקבלת בין היתר החלטות על תמיכה בכנסים ופסטיבלים.
מקום מגוריו הוא, כאמור לעיל, אשדוד, ולפני שמונה ליו"ר כיהן כסגן ראש עיריית אשדוד36 .
להלן דוגמאות למעורבות של מר כצנלסון בהחלטות בעניין מיזמים בתחומי התרבות והאמנות שהיה לו בהם עניין, בהם מיזמים הקשורים בעיר אשדוד.
(1) בפברואר 2005 אישרה הוועדה לאמנויות הבמה הקצאה של 750,000 ש"ח לתחרויות זמר בכמה יישובים.
בפרוטוקול הישיבה צוין "תחרות זמר בישובים - הועדה אינה שבעת רצון מהרמה והביצוע בשנה הקודמת.
הפרויקט יתבצע כנראה פעם נוספת עם אותם מפיקים על פי סיכום בע"פ עם יו"ר המועצה מר כצנלסון.
הועדה מבקשת שלא להמשיך את התמיכה לשנה נוספת מעבר לזו".
מהפרוטוקול עולה כי הוועדה אישרה הקצאה גדולה זו למורת רוחה ועשתה זאת רק לבקשתו של יו"ר המפעל.
(2) בדצמבר 2004 ביקש ראש עיריית אשדוד מיו"ר המפעל והמועצה לאשר תמ יכה בפסטיבל סרטים בין -לאומי שהוא מארגן בעירו ומסר כי בפסטיבל יוענקו שלושה פרסים.
היו"ר כתב על גבי המכתב לעוזרת שלו: "אחד הפרסים יהיה שלנו".
בפברואר 2005 כתב שוב ראש עיריית אשדוד ליו"ר כי הוא מבקש את תמיכת המפעל בפסטיבל הסרטים האמור.
היו"ר הפנה את המכתב למנהלת המועצה כדי שתעלה אותו לדיון בוועדה הבין -תחומית.
36 בריאיון עם יו"ר הדירקטוריון שהתפרסם בעיתון "גלובס" בדצמבר 2006 נאמר, בין היתר, כי : הסיכוי להיבחר לראשות עיריית אשדוד.
]במפעל[ לזנוח את לשכתו]לו[ "דבר אחד עשוי לגרום הבחירות המוניציפאליות יתקיימו ב- 2008 , כשנתיים לפני תום הקדנציה שלו בפיס.
אבל גם אם בתפקידו [ .
ייאלץ לדחות בכמה שנים את החלום האשדודי שלו, יוכל כצנלסון להתנחם ".
יו"ר הדירקטוריון מסר למשרד מבקר המדינה בינואר ]במפעל 2007 ,בתגובה לאמור בכתבה כי בכוונתו להישאר בתפקידו במפעל עד שנת 2010 , כפי שנקוב בכתב המינוי שלו, וכי כרגע אין לו כל תכניות אחרות.
2005 אישרה הוועדה, שבראשה עומד כאמור יו"ר המפעל, תמיכה של 100,000 ש"ח ב"פסטיבל הקולנוע הבינלאומי לסרטים עצמאיים" באשדוד.
יצוין כי שנת 2005 הייתה השנה הראשונה לקיומו של פסטיבל הסרטים, ובדרך כלל לא תמכ ה המועצה בפסטיבלים בשנה הראשונה לקיומם, ולכן החלטתה על התמיכה האמורה הייתה חריגה.
מהאמור לעיל עולה כי היו"ר החליט לתמוך בפסטיבל זה כבר בדצמבר 2004 , עוד לפני שהוועדה הבין-תחומית התכנסה.
לדעת משרד מבקר המדינה זה מקרה בולט של מתן תמיכה מכספי המפעל משיקולים א ישיים, תוך ניצול מעמדו של מר כצנלסון כיו"ר המפעל ויו"ר הוועדה שאישרה את התמיכה.
(3) ביוני 2005 דנה הוועדה לאמנויות הבמה בבקשה של להקה אמנותית מאשדוד, כי תמיכה של 40,000 ש"ח שאישרה לה הוועדה לסיוע בסיבוב הופעות בארה"ב תוסב לסיוע בהפקה חדשה.
הוועדה החליטה שלא לאשר את הבקשה והעבירה אותה לדיון בוועדת ההנהלה של המועצה.
באוגוסט 2005 דנה ועדת ההנהלה בנושא, בראשות מר כצנלסון, והחליטה לאשר את הבקשה.
(4) בסוף דצמבר 2005 קיבל היו"ר ממנהלי האקדמיה הישראלית לקולנוע בקשה לתת תמיכה לצורך מתן הפרס לסרט הזר הטוב ביותר.
מר כצנלסון רשם על המכתב הערה למנהלת המועצה: "כמו בשנה שעברה".
בסוף פברואר 2006 אישרה הוועדה הבין-תחומית בראשותו תמיכה למטרה האמורה בסך 150,000 ש"ח- כמו בשנת 2005 .
מהאמור לעיל עולה כי החלטת הוועדה הבין-תחומית בראשות היו"ר שימשה רק אישור פורמלי להחלטתו על מת ן התמיכה, שבאה לידי ביטוי בהערתו על גבי הבקשה.
(5) בסוף אפריל 2006 אישרה הוועדה הבין-תחומית תמיכה של 50,000 ש"ח בפסטיבל שארגנה עיריית אשדוד.
הביקורת העלתה כי בהחלטה על מתן התמיכה השתתף יו"ר המפעל, המשמש גם יו"ר הוועדה.
(6) בתחילת יוני 2005 החלה מנהלת המוע צה לטפל בארגון כנס של המועצה בנושא "אמנויות וחברה" (להלן - הכנס), שעל פי החלטת ועדת ההנהלה של המועצה אמור להתקיים בכל שנה החל מ - 2006 .
על פי הודעת המועצה באתר האינטרנט של המפעל, "הכנס נועד להפגיש את כל מקבלי ההחלטות ובעלי העניין המרכזיים בתחום האמנויות והתר בות, ליום דיונים, אשר ייוחד לקידום גיבושה של מדיניות תרבות ואמנויות לאומית".
ממסמכי המפעל עולה כי כבר ביולי 2005 החליטו הצדדים דאז לאירגון הכנס37 לקיימו באשדוד.
לפי הסברים שמסרה מנהלת המועצה למשרד מבקר המדינה, נבחרה העיר אשדוד בשל "המיקום המתאים ובשל הצעות העירייה לספק מקום לקיום הכנס".
לא נמצאו במפעל ובמועצה מסמכים .
יו"ר המועצה ומנכ"ל "כנס שדרות" לחברה 936 דוח שנתי57ב .
המצביעים על תהליך קבלת החלטות מסודר בעניין מקום הכנס, ולא נמצאה פנייה בכתב של המועצה לרשויות מקומיות נוספות בהצעה לארח את הכנס.
באוקטובר 2005 כיהן מר כצנלסון כיו"ר ישיבה של ועדת ההנהלה של המועצה.
בין היתר אישרה הוועדה באותו דיון תקציב בסך של 250,000 ש"ח למימון הוצאות הכנס.
לא נמצאו במועצה או במפעל מסמכים המצביעים על דיון בתוכני הכנס ובסכום שיוקצה להוצאות הקשורות בו.
בעקבות החלטת הוועדה חתמה המועצה במאי 2006 על הסכם עם עיריית אשדוד לקיום הכנס בעיר באותו חודש.
חלקה של העירייה במימון הכנס היה העמדת המקום לקיום הכנס, הכנת במה, ציוד הגברה וכו', והמועצה הייתה אמורה לשאת ביתר ההוצאות, שעל פי בדיקה של משרד מבקר המדינה הסתכמו בפועל בכ - 390,000 ש"ח (חריגה של 140,000 מהתקציב שאישרה כאמור המועצה).
בדף הראשון ש ל תכנית הכנס נכללו דברים מאת יו"ר המפעל וראש עיריית אשדוד, והם גם נשאו דברים בפתיחת הכנס.
מממצאי משרד מבקר המדינה לגבי תהליך בחירת העיר שבה יתקיים הכנס עולה כי הוא לקה בחסר ובוצע שלא כראוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שמר כצנלסון, שכא מור שימש עד מינויו לתפקידו במפעל כסגן ראש העירייה, היה שותף להחלטת המועצה לקיים את הכנס באשדוד ולהחלטת ועדת ההנהלה לאשר את מימון הכנס האמור.
חומרה נוספת יש בדבר נוכח החריגה הגדולה מהסכום שהוקצה למימון הכנס, בלא שנמצא כי מוסדות המפעל או הנהלת המועצה בחנו את הסיבות לחריגה ואישרו אותה.
מהדוגמאות שלעיל עולה כי יו"ר המפעל והמועצה קיבל החלטות או היה שותף להחלטות על מתן תמיכות בסכום כולל של יותר מ-1.
5 מיליון ש"ח, לשישה גופים שהיה לו עניין בהם.
בעשותו כך הוא פעל לכאורה בניגוד עניינים, שלא על פי חובותיו בעניין זה ובניגוד להוראות המועצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מר כצנלסון הייתה מוטלת החובה לדווח מבעוד מועד על זיקתו לגופים אלה ולתת לה ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה ולהימנע מפעילות בניגוד עניינים ולא להשתתף בישיבות המועצה וועדותיה שדנו בהקצבות לגופים ופעילויות המתקיימות באשדוד.
זאת במיוחד נוכח תפקידו כיו"ר המפעל והדוגמה האישית המתחייבת מתפקידו הבכיר.
(ב) מר יגאל בן זיקרי מר בן זיקרי הוא חבר הוועדות לאמנויות הבמה ולאמנות חזותית.
הוא מתגורר באשדוד, דובר נמל אשדוד, מנצח תזמורת בהכשרתו וחבר הנהלות של כמה גופי תרבות ומוסיקה בעיר.
מר בן זיקרי מונה למועצה בהמלצתו של מר כצנלסון.
בביקורת נמצא כי בהשתתפותו של מר בן זיקרי התקבלו בוועדה לאמנויות הבמה החלטות על תמיכה כספית בסך 105,000 ש"ח בארבעה מיזמים בתחום המוסיקה באשדוד.
בתשובת מר בן זיקרי מינואר 2007 למשרד מבקר המדינה הוא ציין: כי שיפוטו נעשה "על פי רואה ]וכי אינו[ ]של עולם המוסיקה והתרבות בישראל[ המקצועית]הבנתו והיכרותו[ מיטב אשר הוזכרו בביקורת, כל ניגוד עניינים וסטייה מנוהל התמיכות של המועצה ]בפעולות[ .
"לתרבות ואמנות של מפעל הפיס לדעת משרד מבקר המדינה, על מר בן זיקרי הייתה מוטלת החובה לדווח מבעוד מועד על זיקתו לעיר ולגופים בה, ולהודיע אם יש לו זיקה ליו"ר, שבהמלצתו מונה לחבר מועצה - ולתת לזיקות אלה ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה - והיה עליו להימנע מהצבעה במצב שיש בו פוטנציאל לניגוד עניינים, בייחוד בתחום מיזמי במה ומוסיקה.
(ג) גברת ינינה קודליק גברת קודליק חברה בוועדה לאמנויות הבמה ובוועדה לאמנות חזותית.
היא מתגוררת באשדוד, מנהלת את מחלקת הפסנתר בקונסרבטוריון בעיר ומכהנת כמנהלת אמנותית של פסטיבלים, סדרות קונצרטים ותחרויות מוסיקליות.
גם גברת קודליק מונתה למועצה בה מלצתו של מר כצנלסון.
בביקורת נמצא כי גברת קודליק השתתפה באישורן של תמיכות בסכום כולל של 45,000 .
ש"ח לשלוש פעילויות באשדוד, חלקן בתחום המוסיקה גברת קודליק ציינה בתשובתה מינואר 2007 .
למשרד מבקר המדינה כי "על אף היותה תושבת העיר ומנהלת קונסרבטוריון בעיר אין היא רואה את עצמה כפסולה מלעסוק בענייני מוסדות ואירועים הממוקמים באשדוד, כל עוד אין לה עניין אישי בהם.
מקום מגורים משותף איננה בגדר זיקה הפוסלת ממלא תפקיד מלקבל החלטות מחמת קרבה לעניין הנדון".
לדעת משרד מבקר המדינה, על גברת קודליק הייתה מוטלת החובה לדווח מבעוד מועד על זיקתה לעיר ולגופים בה, ולהודיע אם יש לה זיקה ליו"ר, שבהמלצתו מונתה לחברת הוועדה - ולתת זיקות אלה ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה - והיה עליה להימנע מהצבעה במצב שיש בו פוטנציאל לניגוד עניינים ובייחוד בתחום מיזמי במה ומוסיקה.
(ד) מר יגאל עמ די מר עמדי הוא תושב ירושלים, והוא ממלא מקום ראש עיריית ירושלים וסגנו ומחזיק בתיק התרבות והספורט בעירייה.
הוא חבר דירקטוריון המפעל ויו"ר ועדת הביקורת שלו, יו"ר ועדת המועצה לקולנוע וטלוויזיה וחבר בוועדה לאמנויות הבמה ובוועדה הבין-תחומית.
בביקורת נמצא כי מר עמדי השתתף בהחלטות בדבר אישור של 24 תמיכות בסכום כולל של 1,030,500 ש"ח הקשורות לפעילויות וגופים בירושלים שחלקם מתוקצבים, בין היתר, על ידי עיריית ירושלים, אשר מר עמדי מחזיק כאמור בתיק התרבות והספורט שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מר עמדי הייתה מוטלת החובה לדווח מבעוד מועד על זיקותיו לעיר ולגופים בה ולתת להן ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות הוועדות שהוא חבר בהן, בעת שדנו על תמיכה כספית בגופים שיש לו או לעירייה עניין בסיוע להם, והיה עליו לצאת מישיבות אלה ולתת לכך ביטוי בפרוטוקול.
בתשובת מר עמדי מינואר 2007 לטיוטתדוח הביקורת הוא כתב, בין היתר: "אכן ניתן לכאורה לראות בתפקידי כמ"מ ראש עיריית ירושלים כעומד בניגוד עניינים לחברותי במועצה, וזאת ככל שמדובר בדיונים והחלטות הקשורים לבקשות הקצבה של גופים ו/או פרטים ירושלמים.
להערכתי, פרשנות זו הינה מחמירה, ועלולה לכוון למצב לא סביר, בו בחלק ניכר מן הדיונים יעדרו חברי מועצה רבים.
יש לדעתי להבחין הבחנה ברורה בין מצב בו חבר המועצה משמש בעל תפקיד (אם בשכר ואם שלא בשכר) בגוף שבקשתו להקצבה נדונה, לבין חבר מועצה המשמש בעל תפקיד בעירייה.
אליה שייך הגוף מבקש ההקצבה.
קל וחומר, כשמדובר בעיר גדולה כמו ירושלים אשר מספר הגופים מבקשי ההקצבה מקרבה רבים כל כך".
מר עמדי גם ציין כי חלק מן ההקצבות של המועצה ניתן לגופים ייחודיים הנמצאים בירושלים.
הלכה פסוקה היא כי ניגוד עניינים יכול להיות גם בין שני עניינים ציבוריים של נושא המשרה.
לדעת משרד מבקר המדינה בהשתתפותו של מר עמדי בהחלטות על מתן תמיכות בסכומים גדולים לפעילויות ולגופים הנמצאים בירושלים, אשר גם במסגרת תפקידו בעירייה כמחזיק תיק התרבות והספורט היה לו עניין לקדם אותם, הוא פעל לכאורה בניגוד עניינים בין שני העניינים הציבוריים שלהם הוא מחויב, שלא על פי חובותיו בעניין זה לפי הפסיקה ולפי נוהלי המועצה.
(ה) מר איתן ברושי מר ברושי היה יו"ר הוועדה לאמנויות הבמה וחבר בוועדה הבין-תחומית 38 .
הוא כיהן כראש המועצה האזורית עמק יזרעאל, יו"ר החברה הכלכלית עמק יזרעאל, יו"ר איגוד מנהלי מחלקות התרבות והאירועים במרכז השלטון המקומי ובמרכז המועצות האזוריות ועוד, והוא חבר קיבוץ גבת שבעמק יזרעאל.
להלן דוגמאות להחלטות שהיה מעורב בהן על תמיכה כספית במיזמים ופעילויות בעמק יזרעאל ובאיגוד מנהלי התרבות ועוד: (1) הועלה כי מר ברושי השתתף בהחלטות הוועדה לאמנויות הבמה לתת שתי תמיכות בסכום כולל של 30,000 .
ש"ח לפעילויות וגופים הקשורים בעמק יזרעאל (2) ביוני 2005 כתב מנהל מקהלה מסוימת למר ברושי- אז ראש המועצה האזורית עמק יזרעאל - כי הוא מבקש את עזרתו לתמיכה כספית בנסיעת המקהלה להופעות בארה"ב.
כיום משמש מר ברושי כמנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט מפעל הפיס 939 .
ברושי העביר את הבקשה למנהלת המועצה וז ו כתבה על גבי המכתב "לבקשת איתן לאומנויות הבמה סיורים בחו"ל ישיבה קרובה".
להכניס ל]ברושי[ הועלה כי מר ברושי השתתף בהחלטת הוועדה לאמנויות הבמה לתת למקהלה תמיכה בסך 15,000 .
ש"ח לסיוע במימון הנסיעה של חברי המקהלה לארה"ב (3) במרס 2005 אישרה הוועדה הבין-תחומית תמיכה בסך 60,000 ש"ח לקיום פסטיבל מסוים במועצה האזורית עמק יזרעאל.
מר ברושי לא נכח בישיבה.
מר ברושי ערער לפני מנהלת המועצה, כראש המועצה האזורית, על החלטת הוועדה, וביקש להגדיל את סכום התמיכה ל- 100,000 ש"ח.
הוא אף כתב ליו"ר המפעל והמועצה והציע לו להגדיל את התמיכה לסכום האמור בתמורה לפרסום תמיכת המפעל בקיומו של הפסטיבל.
במאי 2005 כתבה לו מנהלת המועצה כי ערעורו על החלטת הוועדה נדחה.
מהתכתובת האמורה עולה כי מר ברושי ניצל את תפקידו במועצה לתרבות ואמנות כדי לנסות ולקדם את ענייני המועצה האזורית שבראשה עמד.
הניסיון אמנם לא עלה יפה, אך בעשותו כן פעל מר ברושי בניגוד עניינים תוך ניצול מעמדו במועצה לתרבות ואומנות.
(4) בסוף מרס 2006 החליטה הוועדה לאמנויות הבמה לאשר רשימה של מופעים שיתקיימו במימון המועצה ביישובים שונים בארץ; הוחלט שמר ברושי יאשר את הרשימה.
הביקורת העלתה כי ברשימת המופעים שאישר מר ברושי נכלל גם מופע של תזמורת בנהלל שבעמק יזרעאל.
(5) בשנת 2004 אישרה הוועדה הבין-תחומית של המועצה, בהשתתפות מר ברושי, תמיכה בסכום של 200,000 ש"ח בכנס ארצי שנתי של איגוד מנהלי התרבות של הרשויות המקומיות.
יצוין כי בראש האיגוד האמור עומד כאמור מר ברושי, ומר יעקב, חבר הוועדה לספרות ושירה, הוא יו"ר ועדת התכנים וההשתלמויות של האיגוד.
שני בעלי תפקידים אלה עמדו גם בראש הכנס האמור.
מר ברושי ציין בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה, כי ראה חשיבות בארגון הכנס כיוון ש"מנהלי התרבות בכל הרשויות בכל הארץ ובעיקר בפריפריה הם תנאי הכרחי לקיומה של התרבות בכל מקום ולמען כולם".
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את העובדה שמר ברושי היה שותף להחלטה לתמוך בסכום ניכר בכנס של איגוד שהוא עומד בראשו.
נוכח ממצאי הביקורת נראה כי התמיכה של המועצה בכנס זה הושפעה מכך שמארגני הכנס והעומדים בראשו חברים במועצה ובוועדותיה.
לדעת משרד מבקר המדינה הייתה מוטלת על מר ברושי החובה לדווח מבעוד מועד על זיקותיו ולתת להן ביטוי בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה ולהימנע מניגוד העניינים הכרוך בהשתתפות בהחלטות הנוגע ות לגופים שבראשם עמד.
מממצאי הביקורת דלעיל עולה כי מר ברושי לא פעל על פי חובותיו בעניין זה והוא פעל בניגוד עניינים ובניגוד לנוהלי המועצה.
(ו) מר מרדכי ששון מר ששון הוא חבר דירקטוריון המפעל, חבר הוועדה לאמנויות הבמה והוועדה הבין-תחומית ומכהן כראש עיריית חולון.
מהפרוטוקולים של דיוני ועדות המועצה עולה לכאורה כי מר ששון השתתף בחמש החלטות של ועדות המועצה על תמיכה בעיריית חולון, בחברות עירוניות הקשורות בה ובתושבי העיר, בסכום כולל של 244,000 .
ש"ח מר ששון ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 , כי "בכל פרוטוקול הוועדות יש התייחסות אך ורק להחלטות הוועדות ואין התייחסות לנאמר על ידי החברים או לנוכחות החברים במהלך הדיון".
הוא הצהיר "כי בכל הנושאים שהיו קשורים לעיריית חולון, יצאתי מחדר הישיבות ולא נטלתי חלק לא בדיונים ולא בישיבות".
מר ששון צירף לתשובתו מכתבים ממנהלת המועצה וחבר בוועדה שאישרו את נכונות דבריו.
לגבי החלטה אחת שהשתתף בה ציין מר ששון כי לא ידע שמדובר במבקש מחולון.
לדעת משרד מבקר המדינה תשובתו של מר ששון מדגישה את החשיבות של רישום פרוטוקולים ממצים של ישיבות המועצה וועדותיה תוך ציון נוכחות החברים והשתתפותם בקבלת החלטות, וכן את החשיבות של מסירת מידע לחברי הוועדה על המבקשים ובכלל זה על מקומות מגוריהם.
זאת כדי למנוע אפילו מראית עין של ניגוד עניינים.
ראוי שחברים שעניין הנוגע להם נדון בישיבה יצאו ממקום הישיבה ויוודאו כי הדבר נרשם בפרוטוקול.
יש לציין לשבח את ההקפדה בעניין זה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהיו"ר וחברי מועצה לא פעלו על פי המתחייב מהכללים למניעת ניגוד עניינים ומנוהלי המועצה, לא הודיעו מראש על זיקותיהם ולא נמנעו מלהשתתף בדיונים ובהצבעות הנוגעים למבקשי תמיכה שיש להם עניין ישיר או עקיף בהם.
יש לראות בחומרה גם את העובדה שמאז הוקמה המועצה לא נקטו חבריה את הצעדים הדרושים לבחינת סוגיית ניגוד העניינים בפעילות המועצה וועדותיה ולקביעת הנחיות ברורות בעניין זה, נוסף על האמור בעניין זה בתקנון ההתאגדות של המפעל, בנוהלי המועצה ובפסיקה.
מממצאי הביקורת עולה כי בפועל היו"ר וחלק מחברי המועצה וועדותיה אכן קידמו בכמה מקרים מתן תמיכות לגופים שהיה להם עניין בהם.
מממצאי הביקורת עולה כי אחדים מחברי המועצה ובכלל זה יו"ר הדירקטוריון לא נהגו בכספי הציבור ברגישות ובאחריות הנדרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה על המפעל להורות למועצה לקיים בדק בית יסודי בעניין פעילותה ולבחון אם יש מקום לעצור לאלתר את אישור התמיכות עד להשלמת הבדיקה האמורה.
על המועצה וועדותיה להתקין בהקדם אמות מידה מפורטות לחלוקת התמיכות (בדומה למבחנים מפעל הפיס 941 .
לחלוקת כספי תמיכות שגיבש, למשל, משרד המדע, התרבות והספורט לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 ).
באמצעות אמות המידה יוכלו עובדי המועצה לבחון אילו בקשות עומדות בתנאי הסף קודם הדיון בוועדות.
על בסיס אמות המידה אף תוכל המועצה לקיים הליך בדיקה מובנה ומושכל לאישור או לדחייה, בלא שהוועדות יצטרכו לדון במאות בקשות בשנה אל א רק במקרים חריגים שתגדיר המועצה (כפי שנהוג לגבי ההקצבות השנתיות של המפעל לרשויות המקומיות).
בשיטה זו גם ייבחנו כל הבקשות לתמיכה בשקיפות, בהגינות, באחידות וללא משוא פנים.
על המועצה וועדותיה לתעד כראוי את דיוניהן בדרך שתשקף את הנימוקים להחלטותיהם ואת נוכחות חברי המועצה בכל דיון.
לדעת משרד מבקר המדינה יש גם מקום לשקול חילופי גברי בקרב חברי המועצה נוכח ממצאי הביקורת באשר לתפקוד חלק מהם.
זאת ועוד - יש להתחשב בחובה לתת ייצוג הולם לשני המינים, למגזרים שונים של האוכלוסייה, לכל אזורי הארץ ולתחומי האמנות השונים.
תמיכות בפעולות תרבות שלא באמצעות המועצה .
הביקורת העלתה כי המפעל תומך בפעולות תרבות גם בדרך של מתן חסויות (מתקציב הפרסום) ובאמצעות תרומות (מתקציב התרומות)39 .
להלן דוגמאות לתמיכות באירועי תרבות שלא ניתנו באמצעות המועצה.
כאמור לעיל ועדת הפרסום מאשרת רכישות ש ל טובין ושירותים עד לסכום של 125,000 .
בין היתר בסמכותה לאשר מתן חסות לאירועים שונים החסויות מיועדות לקדם מכירות ולשפר את השיווק של הגרלות המפעל, ולכן ערכה השיווקי של החסות המוצעת צריך להיות השיקול המרכזי בהחלטת הוועדה אם לאשר את מתן החסות.
הביקורת העלתה כי ועדת הפרסום החליטה, בהתערבות יו"ר המפעל, לתת חסות לאירועי תרבות בלא שהובהרה בפרוטוקול הישיבה התועלת העסקית שהמפעל יפיק מכך.
נמצאו שבע דוגמאות כאלה למתן חסויות לאירועי תרבות, שארבעה מהם התקיימו בעיר אשדוד; הסכום הכולל של אותן חסויות היה כ- 295,000 ש"ח.
מאחר שהמועצה היא הגוף במפעל המופקד על מתן תמיכות לגופים כאלה, לא הייתה ועדת הפרסום רשאית לקבל החלטות אלה.
בתשובת סמנכ"ל שיווק של המפעל מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה צוין, בין היתר, כי "ועדת פרסום שלישית מכבדת את בקשות היו"ר אשר מכהן כיו"ר פעיל.
בכל הדוגמ אות שיווקי ולפיכך מצאה הוועדה לנכון לכבד את בקשת ]ה[ שפורטו הוצג לוועדה הרקע וההגיון היו"ר".
ראו בנפרד את ממצאי הביקורת על מתן תרומות על ידי המפעל 942 דוח שנתי57ב .
בפרוטוקולים של ישיבות ועדת הפרסום לא פורטו כאמור הנימוקים לאישור החסויות האמורות, וגם לא נראה כי השיקול המרכזי בהחלטה היה אכן קידום השיווק של הגרלות המפעל.
מפעל הפיס נוהג כאמור לתת תרומות למטרות שונות.
הביקורת העלתה כי ועדת התרומות של המפעל נתנה תרומות גם לצורך קיום אירוע תרבות, אף שהמועצה היא המופקדת על מתן תמיכות לגופים כאלה.
בביקורת נמצאו שמונה מקרים של תרומות המסתכמות ב - 104,000 ש"ח, שנתן המפעל לאירועי תרבות, ששניים מהם התקיימו בעיר אשדוד.
הביקורת העלתה כי ההחלטות בעניין החסויות והתרומות האמורות התקבלו ללא תיאום עם המועצה.
מהאמור לעיל עולה כי למעשה מתבצעות במפעל במקביל, באמצעות יחידות אחרות של המפעל ותקציבים שלא נועדו לכך, פעולות של תמיכה כספית בפעולות תרב ות בלא שנראה כי נבחנו כראוי.
באחדים מן המקרים הנזכרים בולטת מעורבותו המשמעותית של היו"ר.
לדוגמה, הוועדה הבין-תחומית דחתה במרס 2005 בקשה לתמיכה בפסטיבל "ההתיישבות העברית מצדיעה לירושלים", בסכום של 100,000 ש"ח אך לבקשת היו"ר, אישרה ועדת הפרסום לתת 50,000 ש"ח באמצעות מתן חסות, בלא שדווח לה כי הוועדה הבין- תחומית דחתה את הבקשה ומדוע דחתה אותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל להקפיד שכל הקצאה כספית תמומן באמצעות הסעיף התקציבי שנועד לה ותאושר בידי הגוף במפעל המוסמך לטפל בה.
אין זה ראוי לממן תמיכות לאותו גוף או אירוע מסעיפי תקציב ותחומי פעילות שונים של המפעל.
על ועדת הפרסום וועדת התרומות להימנע מלקבל החלטות לגבי מתן חסות ותרומות לאירועי תרבות בלא תיאום עם המועצה, ויש לקבל החלטה רק לאחר שנבחנו במלואם השיקולים העסקיים והאחרים למתן התמיכה או התרומה.
על המפעל להקים מאג ר מידע ממוחשב מרכזי שיאפשר ליחידותיו לבדוק אם בקשות לתמיכה, לחסות או לתרומה שהועברו לטיפולו, הוגשו גם ליחידות אחרות, מה החליטו אותן יחידות ומדוע.
כל זאת כדי למנוע אישור של תקציבים לאותו גוף בידי כמה יחידות בלא תיאום, או אישור בקשה בידי יחידה אחת לאחר שנדחתה מסיבות מוצדקות בידי יחידה אחרת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה המועצה כי מתקבלת על דעת הנהלת ]ההמלצה[" המפעל.
עם זאת, יישומה בפועל אינו פשוט, ומשום כך תקים הנהלת המפעל צוות מקצועי שיבחן את דרכי המימוש של המלצה זו".
ביולי 2006 אישר די רקטוריון המפעל את בקשתו של היו"ר להקים את "מועצת הפיס לחינוך", בשלב זה בלי להקצות לה תקציב.
גם בראש המועצה הזו אמור לעמוד יו"ר המפעל וייכללו בה שני חברי דירקטוריון ועד עשרה אישי ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון המפעל לשקול שוב את החלטתו בנושא ובכלל זה את ההחלטה כי בראש המועצה לחינוך יעמוד יו"ר המפעל, נוכח הליקויים החמורים שהועלו בדוח זה בעניין סדרי עבודתה של המועצה לתרבות ואמנות, השפעתם של חבריה על פעולותיה והחלטותיה והשימוש בכספי המועצה לצורך סיוע לגופים הקשורים בהם במצב של חשש לניגוד עניינים.
ע ל האסיפה הכללית ודירקטוריון המפעל לפעול בהקדם לתיקון כל הליקויים שצוינו בדוח זה, עוד לפני שהמועצה לחינוך תתחיל לפעול - אם אכן תוקם - כדי למנוע את הישנותם בגוף זה.
קבלת כרטיסים למופעים וחפצי ערך .
נוהל המפעל בנושא "קבלת מתנות וטובות הנאה" (להלן - הנוהל) קובע כללים ברורים לגבי קבלת מתנות וטובות הנאה בידי עובדי המפעל, העלולה לפגוע בתדמיתו של המפעל ובאמון הציבור כלפיו.
הנוהל אוסר על כל עובדי המפעל לקבל מתנה או טובת הנאה ומעניק למנהל חטיבת מינהל ובקרה סמכות להורות למקבלי המתנות להחזיר מתנות שעלולות לפגום בצורה כלשהי במילוי תפקידם.
כמתנה מוגדר כל דבר שיש לו ערך חומרי והוא ניתן בקשר לתפקידו של העובד.
הביקורת העלתה כי הנוהל חל רק על עובדי המפעל, ולא על חברי דירקטוריון המפעל ועל עובדי המועצה וחבריה.
עוד העלתה הביקורת כי במשרדי המועצה מתקבלים כרטיסים למופעים וכן פריטים המדגימים את תוצרי עבודתם של הגופים הנתמכים והגופים מבקשי התמיכה.
חלקם נמסרים למפעל ביוזמת אותם גופים, וחלקם - על פי דרישה שכלולה בהודעה של המועצה על אישור התמיכה או בהסכמים שהיא חותמת עם אותם גופים.
להלן פירוט הממצאים העיקריים שהעלתה הביקורת בעניין זה.
בינואר 2005 כתבו חבר בוועדה לאמנויות הבמה ומנהלת המועצה למארגני התחרות השנתית ה -11 ע"ש ארתור רובינשטיין כי המועצה תתמוך בתחרות בסכום של 108,000 ש"ח; העתק המכתב הועבר ליו"ר המפעל.
יצוין כי ממסמכי המועצה עולה שהוועדה לאמנויות הבמה אישרה בפועל את ההקצאה רק באפריל 2005 .
במכתב האמור צוין כי המועצה העדיפה שהכספים ייועדו לתמיכה בערב של תחרות הגמר ולא בשלבי הביניים של התחרות.
הועלה כי בהסכם שחתם המפעל באפריל 2005 עם מארגני התחרות נקבע כי "הנהלת התחרות תיתן למועצה מספר הזמנות זוגיות לתחרות הגמר וכן מספר נוסף לחברי הדירקטוריון של מפעל הפיס וחברי המועצה לשלב חצי הגמר בתאריכים 11 ו-12 באפריל 2005 , לפי רשימה מוסכמת ".
יצוין כי מחירם של הכרטיסים לאירועים יוקרתיים אלה הגיע עד 180 .
ש"ח לכרטיס 944 דוח שנתי57ב .
בעקבות זאת שלחה מנהלת המועצה לחברי דירקטוריון המפעל ומנהליו ול חברי המועצה הודעה על האפשרות לקבל כרטיסים לאירוע וביקשה מהם להזמין כרטיסים אצל מזכירתה.
על פי רישומי המועצה הזמינו בעלי התפקידים האמורים 20 .
כרטיסים לתחרויות השונות כרטיסים זוגיים נמסרו ליו"ר המפעל והמועצה; לחברי המועצה יגאל בן זיקרי ושמעון זנדהאוז; למנכ"ל המפעל, למנהלת המועצה ולמנהל היחידה המשפטית של המפעל 40 .
בעלי התפקידים האחרים כתבו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 ובינואר 2007 , כי לא קיבלו מהמפעל את הכרטיסים או שהכרטיסים לא הוצעו להם.
מנהלת המועצה השיבה לשאלת משרד מבקר המדינה בעניין זה, כי במועצה מתקבלים כרטיסים והזמנות לאירועים רבים של גופים שהמועצה תומכת בהם או שתמכה בהם ומגופים אחרים, וכי אין לה רשימה של בעלי התפקידים והעובדים שהכרטיסים חולקו להם.
כמו כן ציינה כי היא סבורה שעליה, על חברי דירקטוריון המפעל ועל חברי המועצה מוטלת חובה להשתתף באירועים כדי להכי ר את תחום התרבות שהם תומכים בו, וכי בכל המכתבים שהמועצה שולחת לגופים שאושרה להם תמיכה באירועי תרבות, הם מתבקשים לפנות למועצה ולקבל ממנה רשימה של חבריה כדי שיוכלו לשלוח להם הזמנות לאירועים וביצוע ההזמנות נעשה באופן ישיר על ידי חברי המועצה.
לדעת משרד מבקר המ דינה, דרישה של המועצה לקבל חינם כרטיסים למופעים מהגופים מקבלי התמיכות אינה ראויה ועלולה ליצור חשש, ולו למראית עין, כי הדבר ישפיע על החלטותיה בדבר התמיכה שהיא נותנת לאותם גופים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לנהוג בעניין קבלת כרטיסים והזמנות לפי אמות המ ידה של גוף העוסק בכספי ציבור, ולא לדרוש עבור עובדיה כרטיסים לאירועים מגופים שהיא תומכת בהם.
על המפעל והמועצה להכין בהקדם נוהל ובו כללים מפורטים ומחייבים בעניין זה - בדומה לעקרונות שנקבעו בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 1.
1709 מנובמבר 2005 בעניין "קבלת הזמנות וכרטיסים למופעים ואירועים" וכן בחוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1979 - ולנקוט את כל הצעדים הדרושים למימושם.
אם המועצה סבורה כי השתתפות בעל תפקיד מטעמה באירוע מסוים דרושה למילוי תפקידו, יש מקום שישתתף באירוע בתמורה מלאה במימון המפעל לפי כללים שייקבעו.
הועלה כי חברה במועצה הציבורית המייעצת של המפעל41 , ד"ר רחל אדטו, קיבלה זוג כרטיסים לתחרות האמורה.
מנהלת המועצה לתרבות ואמנות הסבירה למשרד מבקר המדינה כי היא ביקשה ממזכיר המפעל שיודיע גם לחברי המועצה המייעצת על האפשרות לקבל כרטיסים לאירוע זה, כיוון שסברה שכך הם יתערו טוב יותר בנושאים שבהם עוסקת המועצה לתרבות ואמנות.
חברת המועצה המייעצת כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 : "מאז מוניתי כחברה בוועדה המייעצת, אני עושה זאת בהתנדבות ללא קבלת תמורה כלשהי ממפעל הפיס.
הזמנה חד פעמית לקונצרט אינה מהווה בשום פנים תמורה כלשהי עבור הזמן המושקע בישיבות או ההוצאות הכרוכות בכך" (ההדגשה במקור).