HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מועצה אזורית [ להחיל את אותם הסדרים גם לגבי חופי ים המלח בכלל והמוא"ז מגילות בפרט".
]מגילות ים המלח עוד היא ציינה באותה פנייה, כי בהיות המנהא"ז הגורם המוסמך הבלעדי להתקין צווים באיו"ש, ולאור פסיקת בג"ץ בנדון, "עמדתנו היא שעליכם לפעול לת הצו בדבר [ יקונו של באופן שיקבעו בו הסדרים דומים להסדרים שנקבעו בחוק ]הסדרת מקומות רחצה ציבוריים הסדרת מקומות רחצה וחקיקת המשנה והוראות המינהל מכוחו לרבות הקניית סמכויות פיקוח ואכיפה בתחום גביית תשלומים ע"י מפעילי חופי הרחצה בתחום המוא"ז מגילות ים המלח".
ממסמכי המנהא"ז עלה, כי בשנים 2014 -2009 פעל יועמ"ש איו"ש כדי לבצע הסדרה חקיקתית כוללת של סוגיית אתרי רחצה ציבוריים באיו"ש, ואולם ללא הצלחה.
ביולי 2014 כתב בעניין זה קצין ייעוץ מדור פנים, בשם יועמ"ש איו"ש, לעמותת "אדם טבע ודין- אגודה ישראלית להגנת הסביבה", כי "לאחרונה, ולאחר שסוכמו רוב הסוגיות העקרוניות בנושא, עודכנו, כי עבודת מטה הנערכת בתחומי מדינת ישראל , במסגרתה עתיד להיות מוחל צו אשר יחליף את כלל החקיקה בתחום חופי הרחצה, עתידה להסתיים בתקופה הקרובה.
נכון יהיה להמתין להחלת הצו החדש במדינת ישראל ומיד לאחר מכן להחילו באזור.
ככל שהצו האמור לא יוחל במדינת ישראל עד אמצע חודש ספטמבר השנה, נפעל להחלת הנורמות החלות במדינת ישראל כיום בהתאם לטיוטות עליהן עבדנו עד לאחרונה " (ההדגשות במקור).
כאמור, במועד סיום הביקורת לא חל שינוי במצב החקיקתי בנושא.
הצו החד ש טרם נחקק בישראל, ובאיו"ש טרם הוחלו הנורמות החלות בישראל, ונושא הפיקוח והאכיפה בחופי הרחצה המוכרזים באיו"ש טרם בא על פתרונו.
ביוני 2015 מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי עמדת משרד הפנים היא, כי אין להכפיף חופים אלו לפיקוחו, בין היתר, בשל כך ש"חופים אלו אינם מוסדרים מהיבטים רבים ושונים, כגון: היבטי תכנון ובניה, היבטי ההכרזה על החופים לרבות לקחת אחריות על ]המקומית[ מיפוי החופים, הסדרה של היבטי הבטיחות.
ומוכנות הרשות הפעלת החופים".
עוד מסר משרד הפנים, כי "רוב החופים מופעלים ומנוהלים על ידי גורמים פרטיים והכניסה אליהם כרוכה בתשלום דמי כניסה.
למועצה האזורית אין שליטה עליהם והם אינם עומדים באמות המידה לגביית דמי כניסה לחופי הרחצה המעוגנים בחוזר מנכ"ל 4/2007.
" ביוני 2015 מסר ראש ה מועצה האזורית מגילות ים המלח למשרד מבקר המדינה בתגובה לממצאי הביקורת, כי "יש להשאיר את המצב הקיים על כנו ולחזק את יחידת הפיקוח של המנהל האזרחי בכח אדם שיבצע את מלאכת הפיקוח באופן שוטף ומקצועי", וכי "ירידת מפלס ים המלח בקצב של 1.
3 מ' בשנה גורמת לנסיגת קו המים בחוף ומאלצת את מפעילי החופים לבצע פעולות הסדרה, והסרה של מפגעי בטיחות תוך השקעת משאבים כספיים גדולים מאוד.
למועצה האזורית מגילות אין את המשאבים הכספיים ואת היכולת להתמודד עם הבעייתיות הייחודית הזו של חופי הרחצה בצפון ים המלח.
באזור צפון ים המלח יש פוטנציאל גבוה להתפתחות בולענים, ואין אף חברת ביטוח שמוכנה לתת כיסוי ביטוחי לסיכון זה".
עוד כתב, כי "הניסיון לגלגל את 'תפוח האדמה הלוהט' אל עבר הרשות המקומית לא ראוי, מקומם, ומוטב שלא היה בא לעולם".
בספטמבר 2015 מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "עמדתנו העקרונית הינה כי משרד הפנים, המפקח על כל 136 חופי הרחצה המוכרזים בישראל, צריך לקבל לאחריותו את הפיקוח גם בארבעת החופים המוכרזים באיו"ש".
עוד הוסיף, כי יש צורך להסדיר את התשתית הנורמטיבית בנושא הפיקוח והאכיפה בתחום חופי אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 109 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הרחצה המוכרזים באיו"ש, "אולם הסדרת הנושא מחייבת קיום עמ"ט מול גופים רבים ובהם המועצות האזוריות, משרד הפנים משרד המשפטים ועוד.
עבודת מטה זו נמשכת כבר מספר שנים, אולם טרם סוכמה, ולכן תיבחן האפשרות להוסיף נושא זה לתוכנית העבודה לשנת 2016 , תוך התחשבות בשאר הנושאים העומדים על הפרק וסדרי העדיפויות".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למנהא"ז על הסחבת בטיפול בנושא זה.
חופי הרחצה המוכרזים באיו"ש הנמצאים באחריות המנהא"ז הם משאב ציבורי ייחודי המשמש זה שנים הרבה לנופש עממי ולתיירות מרפא להמוני מתרחצים מהארץ ומחו"ל בכל עונות השנה.
העיסוק בפעילות הפיקוח והאכיפה בחופי הרחצה על מגוון התחומים הקשורים בכך קשור במהותו להצלת חיים, והוא מחייב התמחות מיוחדת והשקעה מתמשכת כדי לקיים בחופי הרחצה הללו את התנאים החיוניים להפעלה בטוחה, נוחה ויעילה לכלל הציבור, והעובדה שדבר זה אינו נעשה כנדרש, מחייבת טיפול דחוף.
מאחר שהטיפול בכך נמשך שנים רבות ללא תוצאות, על ראש המנהא"ז להידרש לסוגיה זו בהקדם, ועל פי הצורך לפעול במשותף עם משרד הפנים, הרשות המקומית ועם מתפ"ש, ולהסדיר אותה כנדרש.
בנוסף לכך, על יועמ"ש איו"ש לפעול להסדרתה של התשתית הנורמטיבית בתחום זה, ולפעול להחלתם של נורמות ועקרונות שיסדירו כראוי את הפיקוח והאכיפה בחופי הרחצה המוכרזים באיו"ש בדומה לאלו שנקבעו בנושא זה בתחום מדינת ישראל.
פיקוח ואכיפה על תחנות דלק .
הפיקוח והאכיפה של הרשויות הממלכתיות על תחנות דלק הם חיוניים בהיבטים שונים, וביניהם ביטחון, בטיחות, כיבוי אש והגנת הסביבה.
מרבית פעולות הפיקוח והאכיפה בנושא תחנות הדלק בשטחי C .
באיו"ש נמצאות בתחום האחריות של יחידת הפיקוח בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה שנערכה בשנים 2003 ו- 2004 ושפורסמה בשנת 200528 בנושא "פעולות המינהל האזרחי ביהודה והשומרון", בנוגע לפיקוח על 49 תחנות דלק שהיו פעילות אז בשטחי C באיו"ש, העיר משרד מבקר המדינה כי העובדות מצביעות על "תמונת מצב קשה, ולפיה חלק ניכר מתחנות הדלק בשטחי C באיו"ש הוקמו בניגוד לחוק וללא כל הליך תכנוני; חלק מהתחנות פועלות בניגוד לתנאי ההיתר שקיבלו.
למרות זאת לא נקט המינהל משך שנים את האמצעים העומדים לרשותו לאכיפת החוק".
משרד מבקר המדינה העיר באותו דוח, כי העובדה שהמינהל אינו אוכף את החוק בעניין תחנות הדלק ה"פיראטיות", אף שבסמכותו לעשות כן, היא חמורה.
בדוח האמור צוין, כי בעקבות ממצאי הביקורת הודיע המנה א"ז למשרד מבקר המדינה, כי בספטמבר 2004 החליטראש המנהא "ז כלהלן: לגבי תחנות דלק שלא ניתן להכשירן, תבוצע פעילות מיידית לסגירתן; לגבי תחנות שניתן להכשירן, ישלח המנהא"ז אל בעלי התחנות מכתב המפרט את כל הפעולות שעליהם ל עשות בתוך שנה על מנת להכשירן.
בתום שנה תיסגרנה כל התחנות שלא תוכשרנה, ויינקטו נגד בעליהן צעדים משפטיים.
סגן ראש המנהא"ז כתב בנושא זה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 , כי "הצפי לסיום הסדרת הנושא בכללותו הינו לכל הפחות תום שנת 2014 .
נבקש ארכה עד לתאריך זה, לשם השלמתו כיאות ובאופן מלא וממוקד".
28 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005 ), בפרק "פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון", עמ' 232-230 .
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנתוני המנהא"זמספטמבר 2015 עלה, כי בשטחיC באיו"ש פעלו118 תחנות דלק, חלקן בבעלות ישראלית וחלקן בבעלות פלסטינית, אך רק 17 מתוכן פעלו כחוק ועל בסיס כל האישורים הנדרשים להפעלתן.
זאת חרף הבטחת הודעת המנהא"ז האמורה משנת 2004 להשלים את הטיפול בעניין הפיקוח והאכיפה על כל תחנות הדלק.
מצב דברים זה לא השתנה גם במועד סיום ביקורת זו.
מנהל היחידה מסר לצוות הביקורת ביולי 2014 , כי "כנגד תחנות הדלק הפועלות בשטחC ללא רישיון וללא היתר בנייהננקטים הליכים לטיפול כבב"ח.
יחידת הפיקוח תיכנס לפעילות העדיפות שהוכתבו ]י[של אכיפת החוק כנגד תחנות דלק בלתי חוקיות כאשר הן עומדות בסדר לאכיפה.
ככלל א כיפת החוק כנגד תחנות הדלק הבלתי חוקיות אינו נמצא בסדר העדיפות לאכיפה".
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015, כיבשטחי C באיו"שקיימות 118 תחנות דלק מתוכן17 ,מוסדרות25 בהליכי הסדרה ונגד 76 נפתחו תיקי בב"ח ביחידת הפיקוח, וכי "אנו ממשיכים ומקדמים את עבודת המטה בסוגיה זו.
לא זו בלבד שהסוגיה שלפנינו מחייבת מומחיות ומקצועיות בתחומים ממוקדים, היא גם מחייבת פיתוחם של מנגנונים חדשים אשר אינם קיימים לעת הזו.
היא בעלת משמעויות מקצועיות ותקציביות רחבות היקף.
בשל הצורך בגורמים בעלי מומח יות בתחום הפיקוח והבדיקות הסביבתיות ביחס לתחנות דלק, המינהל האזרחי ערך מכרז להתקשרות עם חברה חיצונית.
והוא מפורסם בימים אלו".
עוד מסר המנהא"ז בתגובתו, כי "לצורך הטיפול בסוגייה בתקופת הביניים.
נקבעה מסגרת ראשונית לקביעת קריטריונים, לצורך אכיפה.
"תחנות דלק המתועדפות להריסה משרד מבקר המדינה שב ומעיר בחומרה למנהא"ז, כי אף שהמנהא"ז התחייב בפני משרד מבקר המדינה כבר בשנת 2004 , כאמור, לטפל בנושא הפיקוח והאכיפה על תחנות הדלק הפועלות באופן בלתי חוקי, הרי שנכון לספטמבר 2015 טרם הושלמה הסדרתו של הנושא בכללותו, לרבות פעילות אכיפה משמעו תית, וזאת חרף הסכנות המרובות הנובעות מפעילותן הבלתי חוקית של תחנות הדלק באיו"ש.
פינוי פסולת שמקורה בהריסות בב"ח מפרסומי המשרד להגנת הסביבה29 עולה, כי חלק נכבד מפסולת בנייה, שאינה מפונה לאתרים מוסדרים לסילוק פסולת, מוצא את דרכו לשטחים פתוחים ולצדי דרכים, ועקב כך גורם למטרדים רבים: מפגעי תברואה, פגיעה בנוף, פגיעה במי התהום לרבות במי השתייה, זיהום הקרקע, פליטה לאוויר של חומרים רעילים ומסרטנים עקב בעירת חומרים דליקים שבפסולת הבנייה ופגיעה בשימוש של כלל הציבור בקרקע.
ה"צו בדבר שמירת הניקיון (יהודה והשומרון) (מס' 1160 ), התשמ''ו - 1986" (להלן- צו שמירת הניקיון), קובע, כי "לא ישליך אדם פסולת , פסולת בנין.
ברשות הרבים או מרשות הרבים לרשות היחיד ולא ילכלך את רשות הרבים ".
עוד נקבע בצו שמירת הניקיון, כי לא יפנה אדם פסולת בניין אלא לאתר לסילוק פסולת בניין.
הממונה על ביצוע הצו הוא הקמ"ט לענייני איכות הסביבה במנהא"ז, שמונה לשמש כ"רשות המוסמכת" לפי הצו, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניי ן הנוגע לביצועו.
עובדי יחיד ת הפיקוח מונו להיות פקחים לעניין .
29 אתר המרשתת של המשרד להגנת הסביבה (נכון ל- 10.
) אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 111 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אכיפת הצו וכל דבר חקיקה שהוצא מכוחו, והוקנתה להם הסמכות לערוך חקירות פליליות בעברות על הוראות הצו.
כאמור, עובדי יחידת הפיקוח משמשים גם כפקחים מתוקף חוק תכנון ערים, שמכוחו הם נוקטים הליכי פיקוח ואכיפה נגד בב"ח באיו"ש.
כמו כן, בהסתמך על חוק זה, מוציאה, כאמור, ועדת המשנה לפיקוח של מת"ע באמצעות יחידת הפיקוח צו הריסה, שבו נכתב, כי על המחזיק להרוס את הבב"ח ולהחזיר את המצב לקדמותו, ואם לא יעשה כן יינקטו נגדו כל האמצעים החוקיים, לרבות הריסת המבנה, וייעשה כל הנחוץ כדי להחזיר את המצב לקדמותו על חשבון המחזיק.
במקרים שבהם נמנע המחזיק מלקיים את הוראות הצו, באות רשויות האכיפה בנעליו, ומממשות את הוראות צו ההריסה באמצעות יחידת הפיקוח.
"נוהל הריסות מבנים בלתי חוקיים" של המנהא"ז מדצמבר 2012 קובע, כי "יש להשלים את פעולות ההריסה עד הסוף, אין להש איר את הריסות המבנה באופן חלקי או היכול לסכן אנשים, אין להשאיר חללים שאליהם יכולים להיכנס בני אדם ובכך לסכן את חייהם".
יצוין, כי בנוהל לא נקבע על מי חלה חובת פינוי ההריסות.
בעניין זה מסר בספטמבר 2015 המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "ככל שאנו מבינים שההריסה מייצרת מפגע בטיחותי, אנו פועלים להסירו, או להתריע מפניו".
בביקורת עלה, כי יחידת הפיקוח נוהגת להשאיר בשטחי ההריסה של מבנים בלתי חוקיים את פסולת הבניין שמקורה בהריסת המבנים, בלי לדאוג שתפונה, אם בדרך של חיוב המחזיק לעשות כן ואם בעצמה.
עוד עלה בביקורת, כי בחוזה של היחידה עם החברה להספקת שירותי הריסה לבב"ח (להלן - החברה), אין כל התייחסות לעניין פינוי פסולת הבניין הנוצרת מפעולת ההריסה של יחידת הפיקוח הנעשות באמצעות החברה.
להלן דוגמה בנושא זה: בשנים 2003 ו- 2004 הרסה יחידת הפיקוח כ-31 מבנים של בב"ח באזור השוק ה"ישן" של העיר באקה אל גרבייה (בחלק הנמצא בתחום איו"ש), אך ההריסות נותרו במקום משך שנים בלי שפונו.
ביוני 2012 , בחלוף כשמונה שנים מאז ביצוע ההריסות, פנה בנושא זה ראש העיר באקה אל גרבייה בתלונה אל המנהא"ז לאחר אירוע של נפילת קטין במקום, "דבר שגרם לו לסכנת חיים ממשית".
ראש העיר קבל על כך שכוחות הביטחון הותירו בעירו פסולת בינוי שמקורה בהריסות של ב ב"ח לצורך הקמת מכשול התפר, וביקש מהמנהא"ז לדאוג לסילוק הפסולת.
הוא ציין, כי מדובר ב"מפגע סביבתי ותברואי וגם חממה לגידול זוחלים מסוכנים לחיי בני אדם ו בטיחותי.
מדובר בסכנת חיים של ממש ובמיוחד לקטינים ]מפגע[ אף שמתגוררים בשכונה ובקרבת מקום".
ביולי 2015 מסרה עיריית באקה אל גרבייה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי ההריסות האמורות בבאקה אל גרבייה טרם פונו.
יצוין, כי כבר ביוני 2006 כתב קמ"ט איכות הסביבה לראש המנהא"ז, לסגנו ולמנהל יחידת הפיקוח, כי "במקרים מסוימים, הריסת מבנים בלתי חוקיים מתבצעת תוך השארת הריסות המבנים ע"פ השטח ללא טיפול.
הריסות המבנים נחשבות כפסולת.
ללא פינוי ההריסות והותרתם על פני השטח נהיה צפויים לנזק סביבתי מחד ומאידך לנזק תקשורתי.
אבקש את היערכותכם לפינוי ההריסות כנגזרת שלמה לתכנית הפעולה המתגבשת".
ביולי 2014 מסר מנהל יחידת הפיקוח לצוות הביקורת, כי "ככלל יחידת הפיקוח אינה מפנה הריסות של בב"חים אלא במקרים מיוחדים.
שם בית המשפט חייב זאת או בהוראה מיוחדת ,.
הצבא וכוחות האבטחה אינם ערוכים ]ראש המנהא"ז[ מטעם רמ"א לאבטח עבודות פינוי של הריסות בב "חים הדורשות זמן רב מעבר לזה המוקצה לטובת ההריסה.
מסיבה זו היחידה אינה מטפלת בפינוי פסולת בנין הנותרת לאחר ביצוען של הריסות".
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ביולי 2014 כתב יועמ"ש איו"ש לנציג היחידה לענייני איכות הסביבה באיו"ש, כי החובה הראשונית לפינוי הריסות הבב"ח באיו"ש מוטלת על המחזיק במבנה, וכי במקרים שבהם לא פינה המחזיק בבינוי את פסולת ההריסות "לא מופרך לקבוע כי קמה חובה על הרשות למנוע פגיעות סביבתיות וסיכונים בטיחותיים לתושבי האזור", העלולים לה יגרם אם ההריסות יישארו במקומם, ועל כן על הרשות לפעול לפינוי ההריסות למקומות מוסדרים.
עוד כתב יועמ"ש איו"ש, כי יקדם תיקון חקיקתי של הצו בדבר שמירת הניקיון, כך שיאומצו ההוראות המקבילות בדין הישראלי המאפשרות הוצאת צווי ניקיון נגד משליכי פסולת (המחזיק במבנה הבלתי חוקי), וככל שלא יכובדו הצווים, הרשות תפנה את הפסולת תוך גביית ההוצאות ממשליך הפסולת.
באוגוסט 2014 " כתב יועמ"ש איו"ש למנהא"ז, כיחובת פינוי ההריסות אינה חייבת להתבצע בעת הליך ההריסה עצמו ויכולה להיות מאוחרת לו .
זאת ועוד, קביעה גורפת, כי כל פינוי הריסות יהיה מסוכן מבצעית אפריורית אינה סבירה והדבר ראוי שיתברר באופן פרטני.
עצם העובדה, כי יחידת הפיקוח של המינהל האזרחי מותירה אחריה הריסות של בינוי אשר עלולות ברבות הימים להפוך למפגע שיסכן את הפרטים מסביב, בלי שהיא פועלת להסרת ההריסות, בין אם מול המחזיק בבינוי ובין אם בעצמה - עלולה להקים כנגדה את החיוב בנזיקין" (ההדגשה במקור).
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015 , כי "כבר בחוזה הנוכחי עם הקבלן .
הוטמע סעיף הקובע כי 'פינוי הריסות ופסולת מכל סוג ]המספק למנהא"ז שירותי הריסה[ שהוא יבוצע עפ"י דרישת המזמ ין למטמנה מורשית'".
עוד מסר המנהא"ז, כי "נושא פינוי במספר מקרים בהם דרש היועמ"ש כי יבוצע ]ראש המנהא"ז[ פסולת הריסות הוצג לרמ"א פינוי שכזה, אולם רמ"א שקל את הנושא והשלכות הרוחב שלו וקבע כי לא יבוצע פינוי פסולת הריסות אלא במקרים חריגים".
עוד הוא מסר, כי "הסיבה המרכזית שבגינה לא מבוצע פינוי פסולת ההריסות הינה הסיכון הביטחוני לכוחותינו הנובע מהארכת השהות בשטח".
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז, כי יש טעם לפגם בנוהג הקיים ביחידת הפיקוח זה שנים להשאיר בשטחי ההריסה פסולת בניין שמקורה בהריסת בב"ח, בלי לפעול לפינויה.
ה דבר מקבל משנה חומרה בהתחשב בכך שיחידת הפיקוח עצמה היא הגוף האחראי לאכוף את החוק הקיים בנושא זה באיו"ש, ועל רקע עמדתו של יועמ"ש איו"ש.
משרד מבקר המדינה ער לאילוצים המבצעיים הכרוכים בפינוי פסולת בניין בשטחים שבהם יש צורך באבטחה צמודה.
מנגד עלולים להיגרם מפגע ים רבים כתוצאה מהשארת פסולת בניין בשטח.
ראוי כי המנהא"ז, ובראשו יחידת הפיקוח ויחידת קמ"ט איכות סביבה בשיתוף יועמ"ש איו"ש, יערכו בדיקה מחודשת של נושא זה, ובמהלכה יבחנו דרכים ראויות לפינוי פסולת בניין שמקורה בהריסות בב"ח, ויתקנו את החקיקה בהתאם.
ביולי 2015 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי המלצת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו.
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 113 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תחום הסדרת מקרקעין .
תהליך ההכרזה על אדמות מדינה הסוגיה של הסדרי המקרקעין ושל אדמות מדינה באזור יהודה והשומרון היא בעלת רגישות מיוחדת מבחינה מדינית וביטחונית, ונודעו לה גם משמעויות כלכליות וחברתיות.
אשר על כן, העיסוק של יחידות המנהא"ז בעניין זה על מכלול היבטיו הוא בעל חשיבות מרובה.
הצורך בביצוע ההכרזה נובע מכך שמרבית הקרקעות בשטחי איו"ש אינן מוסדרות.
הליך ההכרזה על אדמות מדינה נעשה לפי הצו בדבר רכוש ממשלתי, והוא נושא אופי הצהרתי, דהיינו המקרקעין נחשבים כרכוש ממשלתי כל עוד לא הוכח אחרת.
ראוי לציין בעניין זה דברים מתוך פרסומי הפרקליטות הצבאית30 כלהלן: "לסימונן המדויק של אדמות המדינה חשיבות עקרונית, שאינה טכנית בלבד, שכן בכוחן להשפיע הן במישור השמירה על קניין הפרט והן במישור מימוש חובות המפקד הצבאי בשמירה על אדמות המדינה באזור, חובות הקבועות במשפט הבינלאומי".
בנוסף לכך, להכרזה על מקרקעין באיו"ש כעל אדמות מדינה נודעת חשיבות רבה גם נוכח החלטת ממשלה (מס' 145) מ- 11.
79 , שבה נקבע, בין היתר, כי הקמת יישובים ישראליים נוספים באיו"ש תהיה על קרקע שבבעלות המדינה.
בתום תהליך של איתור "אדמות סקר"31 ולאחר קבלת האישורים המשפטיים ואישור הדרג המדיני חותם הממונה על תעודות המכריזות על מקרקעין כרכוש ממשלתי (להלן - תעודות הכרזה או הכרזה) בהתאם לסמכותו בצו בדבר רכוש ממשלתי.
תעודות ההכרזה על מקרקעין שהוכרזו כרכוש ממשלתי הן הבסיס לכלל ההליכים הקרקעיים (הקצאות מקרקעין) והתכנוניים (קידום תכניות תכנון) שמאשר המנהא"ז בנוגע ל מקרקעין שהוכרזו כרכוש ממשלתי והן בגדר אדמות מדינה.
תעודת ההכרזה כוללת מפה אשר מסומנים בה גבולות תחום ההכרזה של המקרקעין אשר ייחשבו כאדמות מדינה.
בנוהלי העבודה של צוות "אדמות סקר" מפורטים, בין היתר, דרכי פרסומה של תעודת ההכרזה ודרכי הטיפול בערר אשר רשאי להגיש לוועדת העררים הצבאית כל הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת הממונה, ובפרט מי שטוען להכללת מקרקעין בבעלות פרטית בתחום ההכרזה.
כפי הנהוג באיו"ש זה שנים, על אף ההליך הפומבי 32 הכלול בתהליך ההכרזה על אדמות מדינה, התהליך אינו מסתיים, בדרך כלל, בהסדר בספרי המקרקעין שבמנהא"ז, שהוא רישום מוסדר וסופי (להלן - הסדר מקרקעין).
כלומר, זכות המדינה במקרקעין מוכרזים אינה "מבוצרת" באופן ובמידה הדומים להגנה שהייתה ניתנת בעבר באיו"ש, לפני כניסת כוחות צה"ל לאזור, לזכות שנרשמה במסגרת הסדר מקרקעין.
30 אתר הפרקליטות הצבאית במרשתת, נכון ל- 1.
31 אדמות סקר הן מקרקעין שהממונה רשאי לתפוסבהם חזקה בהיותן רכוש ממשלתי, ושטרם החלו לגביהם הליכי הוצאת תעודת הכרזה או שלא הסתיימו הליכים אלה.
מדובר באדמות שניתן לסווגן כרכוש ממשלתי לפי חוק הקרקעות העות'מאני ותחיקת הביטחון החלה באזור.
32 תהליך ההכרזה כולל הליך של פרסום המופנה לציבור הרחב, והוא נועד ל אפשר למי שרואה עצמו נפגע מההכרזה להגיש עליה ערר לוועדת העררים.
גבולות ההכרזה נקבעים סופית לאחר שמיעת העררים.
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להסדר המקרקעין תכליות רבות, אחת מהחשובות שביניהן היא לבסס מרשם מקרקעין מסודר, סופי ונגיש המאפשר ודאות בביצוע עסקאות במקרקעין כדי למנוע מעשי תרמית ופגיעה אפשרית בזכות הקניין.
לעומת זאת, תהליך ההכרזה על אדמות מדינה באיו"ש הוא הליך הצהרתי, אשר לא נועד לקבוע זכויות במקרקעין אלא רק לברר את מעמדם נ כון למועד ההכרזה.
לפיכך, שמירה על השטחים שהוכרזו כאדמות מדינה מחייבת מאמץ מתמיד של רשויות הפיקוח והאכיפה של המנהא"ז למניעת פלישות ולסילוק מי שעשויים בעתיד לטעון לבעלות על אותם מקרקעין עקב היעדרו של הסדר מקרקעין המונע התיישנות33 .
במקרים אלו הליך ההכרזה נועד, כאמור, לברר את מעמדם של המקרקעין והסרת ספק לגבי היותם רכוש מדינה, והוא מאפשר לממונה נטילת חזקה באדמות המדינה וניהולן על ידיו.
יצוין, כי כל מי שרואה עצמו נפגע כתוצאה מתהליך ההכרזה יכול להגיש ערר לוועדת העררים הצבאית הפועלת באיו"ש, ולתבוע את זכויותיו על ידי הוכחת בעלותו על הקרקע.
במקרה שבעלותו תוכח, ייגרע השטח הפרטי מתחום ההכרזה, ועל פי החלטת ראש המנהא"ז תתוקן ההכרזה בהתאם.
הערר על פעולת ההכרזה ותביעת זכות הבעלות יכולים להיעשות גם לאחר השלמת הדיונים בפני ועדת הערר ותפיסת החזקה על ידי הממונה.
הליך של הכרזה, בשונה מהסדר מקרקעין, אינו סופי, ותוצאותיו אינן מבטלות זכויות שקדמו לו והוא אינו יוצר זכויות חדשות.
בספטמבר 2015 מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "אומנם אין אנו נוהגים לרשום את זכויות המדינה בהליך סקר, אולם ישנם מקרים בהם נרשמו קרקעות בספרים כחלק מהליך הסקר, כדוגמת גבעת התול"ר בגבעת זאב, חורשות אפרת וחופי ים המלח".
עוד מסר המנהא"ז בתגובתו, כי "אין חולק על כך שרישום בספרים הינו מדויק יותר וחזק יותר משפטית מהליך הכרזה, אולם לביצוע רישום ראשון לכל אדמות המדינה השלכות מדיניות, ביטחוניות, משפטיות וכלכליות, אותן נדרשים הדרגים המוסמכים לשקול בעת קבלת החלטות בנושא".
משמעות הדברים היא, כי בניגוד למצב של הסדר מקרקעין, גם מי שלא ערער על ההכרזה במסגרת הליך ההכרזה יכול לאחר מכן ובכל עת להגיש ערר על תהליך ההכרזה, ועל הפעולות שנקט הממונה בעקבותיה.
לעו בדה זו משמעות חשובה בנוגע להשקעות של המדינה בהתיישבות באיו"ש - בהכנת תכניות מתאר ובהקמת תשתיות ומבנים, ובנוגע למקרים שבהם מתברר שאדמות פרטיות, בעיקר של תושבים פלסטיניים באיו"ש, נכללו בתוך שטחים שהוכרזו כאדמות מדינה ואשר בתחומם הוקמו יישובים ישראליים.
להלן הפירוט: ממסמכי המנהא"ז עלה, כי בסוף שנות ה-70 ועד ראשית שנות ה-90 קיים המנהא"ז פעילות לאיתור ולסימון אדמות הראויות להיחשב כרכוש ממשלתי, ועל בסיס העבודה שנערכה בנושא זה חתם הממונה על מפות ההכרזה ההיסטוריות.
בשנות ה-90 התברר, כי קביעת הגבולות של אדמות המדינה לא התבססה על סימון בשטח ועל מיפוי מדויק בסמוך למועד ההכרזה, ועובדה זו יצרה פערים ניכרים וחוסר התאמה בין המפה לבין השטח.
בנוסף לכך התברר, ששטחים רבים כללו בתוכם גם אדמות פרטיות, ודבר זה חייב את גריעתן מהשטחים שהוכרזו כאדמות מדינה.
בעניין זה ראוי לציין את פנייתו מאוקטובר 1998 של יועמ"ש איו"ש דאז לפרקליט הצבאי הראשי (להלן - פצ"ר)34 אינו]ההיסטורית[ שבה נאמר, כי "המיפוי שנילווה להליכי ההכרזה .
33 על פי סעיף78 לחוק הקרקעות העותומאני החל בשטחי איו"ש למחזיק בקרקע "מירי" (אדמת מדינה, גם אם לא הוכרזה ככזו) או "הקדש" למשך עשר שנים רצופות ללא ע רעור מצד מאן דהוא, נוצרת זכות חזקה בין אם היה לו שטר טאבו (קושאן) ובין שלא.
34 הפצ"ר משמש כיועצם של הרמטכ"ל ושאר שלטונות הצבא בכל ענייני חוק ומשפט, והוא גם המפקח והמנחה המקצועי של מערך המשפטנים בצה"ל.
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 115 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מדויק ולעיתים אף אינו ראוי להיקרא 'מיפוי' כלל ועיקר.
כתוצאה מכך נוצרות סתירות רבות בין המפה לבין המציאות בשטח.
הסתירה ה לידי ביטוי בשתי סיטואציות ]באה[ נ"ל טיפוסיות: בקבוצת המקרים הראשונה נכללו אדמות, שלפי טיבן המשפטי והפיזי הן קרקעות פרטיות מובהקות בתחום ההכרזה; בקבוצת המקרים השנייה המצב הפוך - אדמות מדינה אשר מבחינה טופוגרפית מהווים חלק בלתי נפרד מהשטח המוכרז אינן כלולות בתחום ההכרזה".
באותה פנייה ציין עוד יועמ"ש איו"ש, כי "באופן כללי ניתן לומר שהשאלה הקרדינלית החייבת הכרעה בהקשר דנן היא קביעת גדר המותר והאסור ב'פרשנותן' של הכרזות.
הנני סבור כי 'פרשנות' כאמור היא הכרח בל -יגונה במציאות הקיימת באזור.
בעיניי, הדרך הראויה לע ניין זה היא הסמכת גופים מסוימים במערכת המשפטית והממשלית לפעול ל'תרגומן' של הכרזות למציאות השוררת בשטח הלכה למעשה" (ההדגשה במקור).
אי-הדיוק בסימון של מפות ההכרזה ההיסטוריות נבע, בין היתר, מהיעדר אמצעים טכנולוגיים בסיסיים אשר הביאו את הממונה לחתום על תעודות הכרזה שהתבססו על מפות בקנה מידה גדול מאוד (של 1:20,000 או 1:50,000 .
), שבהן שורטט תחום ההכרזה בקו עבה ובכתב יד יצוין, כי בהסתמך על אותן מפות הכרזה ותעודות הכרזה היסטוריות אישר המנהא"ז תכניות מתאר אשר על בסיסן ניתנו היתרי בנייה ונבנו מבנים בתחומי ההתיישבות ה ישראלית באיו"ש; והממונה הקצה את המקרקעין הנמצאים בתחומי מפות ההכרזה ההיסטוריות, לרבות מקרקעין פרטיים שנכללו בהן, בין היתר לגופים העוסקים בהתיישבות באיו"ש (להלן - הגופים המיישבים).
אחת הדוגמאות למקרים הרבים באיו"ש, שבהם נכללו מקרקעין פרטיים בתחומי מפות ההכרזה ההיסטוריות על אדמות מדינה, היא היישוב אלפי מנשה.
בשנת 2003 כתב בעניין זה עוזר יועמ"ש איו"ש לממונה, כי "במסגרת הליך ההכרזה על אדמות מדינה בשטח בו הוקם מאוחר יותר היישוב אלפי מנשה בשנת 1980 נכלל במפת ההכרזה.
שטח מוסדר מאדמות הכפר חבלה, בבעלות פרטית.
מפת הכרזה זו שימשה מאוחר יותר בסיס להקצאת הקרקע לגורמים מיישבים.
ברבות הימים הוכנה תכנית המייעדת את השטח לאזור תעשייה.
התכנית נכנסה לתוקף, נחתמו חוזים עם יזמים, ובמקום הוקמו מספר מפעלים, בהשקעה של מיליוני שקלים הן מכספי ציבור והן מכספי היזמים.
במקרה דנן העי בין הממונה לבין [ סקאות הושלמו במישור החוזי וביטולן משמעותו הגשה מיידית של תביעות ענק על ידי ]היזמים היזמים.
הפרשה נשוא התייחסותנו הינה פרשה חמורה מאוד.
דא עקא, חומרתה אינה מעידה על חריגותה.
יש לפעול באופן מיידי למניעת הישנות מקרים דומים בעתיד, על ידי אימ וץ דפוסי ונוהלי עבודה השוללים הסתמכות על קביעות בלתי מדויקות ובלתי מקצועיות והשרשת המודעות לחשיבות בדיקת הרישומים שבספרי המקרקעין עובר לכל פעולה בקרקע".
על מחיר הטעות של הכרזה שגויה על אדמות מדינה ניתן ללמוד מתשלום פיצויים בסך 244,607 ש"ח ששילם המנהא"ז באו קטובר 2011 למועצה האזורית גוש עציון ולמועצה המקומית אפרתה בגין ביטול תב"ע להכשרת בית עלמין משותף לשתי המועצות.
ביטול התב"ע נבע עקב תביעת בעלות של פלסטיני אשר הציג רישום בעלות על מקרקעין, המתייחס לחלק משטח בית העלמין המתוכנן באפרת, ואשר בעקבותיה הודיעה באוקטובר 2011 מרכזת תכנון מיפוי ומדידות שבמשרד הממונה, כי "הכרזת המדינה באפרת שבגינה עודכן קו כחול של אדמות המדינה במכתבי שבסימוכין מ ]גבול ההכרזה על אדמות מדינה [- 26/5/2005 .
"מבוטלת בעניין זה מסר בדצמבר 2014 קמ"ט רישום מקרקעין במנהא"ז לצוות הביקורת, כי "הקושי הקיים בבדיקה מדויקת ומהימנה של הבעלויות במסגרת הליך ההכרזה נוגע לכל רישום מקרקעין (תורכי, מנדטורי או ערבי) אשר לגביו, הרישום המקורי לא לווה כלל במפת מדידה ואי לכך לא ניתן למקמו בשטח באופן וודאי.
הליך ההכרזה אינו הפורום הנאות והמתאים לבירור זה ולפיכך על מנת לקבוע בוודאות מיקום המקרקעין וגבולותיה, יש לפנות לקמ"ט 116 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רישום מקרקעין ולהגיש בקשה מתאימה לתיקון שטח וגבולות במסגרתה יציג הטוען לבעלות במקרקעין מפת מדידה מדויקת של המקרקעין כאשר היא חתומה על ידי השכנים הנוכחיים ורשומים בספרי המקרקעין הגובלים בחלקה מארבע רוחות שמים".
עוד מסר קמ"ט רישום מקרקעין, כי "מהבחינה המשפטית דינה של הכרזה אינו כדינה של החלטת הוועדה לרישום ראשון ובמיוחד בכל הנוגע למקרקעין אשר טרם נרשמו.