HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשטרה ושב"ס, נערכו לקראת ביצוע המשימה תוך מתן דגש למורכבות שבהעברת העצורים מתחנות המשטרה לבתי המשפט, לחקירות בתחנות המשטרה ובחזרה למתקני הכליאה.
לצורך טיפול מרוכז ויעיל בזימונים של עצורי ימים לבתי משפט ולחקירה המשטרה ושב"ס הקימו במשותף ביוני 2007 מרכזי שליטה (להלן - משל"ט), הפועלים לתיאום בין הגופים בנוגע .
11 דנ"פ 2316/95 גנימאת נ' מדינת ישראל, פ"ד מט( 4 )589 ( 1995.
) 12 בג"ץ 355/79 קטלן נ' שירות בתי הסוהר, פד"י לד( 3 )294 ,298 ( 1980.
) 13 עע"א 4463/94 גולן נ' שירות בתי הסוהר, פד"י נ( 4 )136 , שם דובר באסירים, אך הדברים כוחם יפה גם לעצורים ( 1996.
) 14 עליחידת נחשון מוטלת בעיקר ה אחריות לליוויים ל-26 ,בתי משפט לבתי הסוהר ולתחנות המשטרה .
יחידת נחשון מלוו ה מדי יום כ - 1,500 אסירים ועצורים פליליים ברכבי הליווי של היחידה וכ- 390,000 .
עצורים בכל שנה 362 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לליווי העצורים והאסירים ממתקני שב"ס לחקירה בתחנות המשטרה ובטיפול בהליך הקליטה של עצורים הדורשים פתרון חוצה מחוזות בכל שעה משעות היממה.
החלטת השר חייבה את המשטרה ושב"ס להיערכות מחודשת בנושא ולתיאום ביניהם.
הטיפול בעצורים כולל היבטים רבים: היבטים מינהליים, שעיקרם הליכי קליטת עצורים המובאים לשב"ס בידי המשטרה; היבטים רפואיים כגון קליטת עצורים חולים או קליטת עצורים פגועי נפש; והיבטים מודיעיניים, ובהם העברת עצורים בין מתקני כליאה בגין סכסוכי עצורים.
היבטים אלו חייבו הכנת הסכם מתכלל, שיסדיר את הנושאים הבעייתיים, ושממנו אפשר יהיה לגזור נוהלי עבודה מפורטים.
משרד מבקר המדינה העלה כי במשך שש שנים, מאז החלטת השר להעביר את מערך הכליאה והליווי של משטרת ישראל לידי השב"ס והתחלת יישומה של ההחלטה, לא חתמו המשטרה ושב"ס על הסכם מתכלל, המסדיר זאת.
בפועל לא נחתם הסכם כזה בין שני הגופים, ותחת זאת כל מחוז במשטרה חתם עם גורמי שב"ס הפועלים בתחומו על הסכם שהסדיר את העברת המערך ברמה המחוזית בלבד.
במהלך השנים הללו נעשו ניסיונות לגבש הסכם מתכלל, אולם הם לא צלחו, הוכנו כמה טיוטות בידי המשרד לבט"פ, המשטרה ושב"ס, אולם אף אחת מהן לא הבשילה לכדי הסכם חתום ומחייב.
המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי "העברת האחריות לשב"ס בוצעה באופן הדרגתי לפי מחוזות.
מטבעו, תהליך זה הינו מו רכב ומצריך שיפור והפקת לקחים תוך כדי גיבושו וישומו.
נעשו ניסיונות ליצור הסכם מתכלל, אך כיוון שהתברר עם הזמן שסוגיות שונות נותרו ללא מענה.
סברו הצדדים שאין מקום לכתיבתו של הסכם שאפשרויות יישומו מוגבלות".
שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 " כיההחלטה כי יחתמו הסכמי ]המחוזות[ הבנות אזוריים נתקבלה ע"י פיקוד שב"ס, מתוך הנחה כי הגורמים הטריטוריאליים צריכים בתחילת הדרך לקבוע את ההסדרים המדויקים ולייצר שיתוף פעולה שמתאים לצורכי ניתנה הדע]הסכם במחוז[ המחוז המשטרתי ולצרכי וליכולת המחוז השבס"י.
בכל אמנהת גם לסמכותו וליכולתו של מטה שב"ס לפתרון בעיות שאינן נקודתיות מקומיות.
רק בתום קבלת בשנת [ כל מערך הכליאה 2008 ]הסכם[ ניתנה החלטה בדבר הצורך בגיבוש אמנה ] מתכללת".
השב"ס הוסיף כי בכוונת ראש חטיבת תכנון וארגון במשרד לבט"פ להתניע, בשנת 2015 , מהלך של כתיבת הסכם מתכלל בין המשטרה לשב"ס.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי מאז שנת 2007 , עת הועברה האחריות הכוללת לטיפול בעצורים מהמשטרה לשב"ס, לא הוסדרו סוגיות רבות השנויות במחלוקת בין שני הגופים.
במהלך השנים נעשו כמה נסיונות שלא צלחו להכין הסכם מתכלל אך הוא לא נחתם מעולם באופן רשמי.
בתשובתו הנוספת מינואר 2015 כתב המשרד זוהה על ידינו כסיבה מרכזית ]המשטרה[ לבט"פ: "היעדרו של הסכם מתכלל בין שב"ס ומ"י לאי הסכמות בין הארגונים.
אנו מתכננים לגבש אמנה כזו בשנת 2015".
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם כוונת ה משטרה ושב"ס הייתה להעביר את האחריות באופן הדרגתי וכך ליצור שיתוף פעולה מלא בין שני הגופים, הרי שבפועל היא לא הגיעה לכלל מימוש.
נמצא שעד אוקטובר 2014 , מועד סיום הביקורת, כשש שנים מן המועד שבו נחתם הסכם ההבנות המחוזי האחרון עם מחוז ש"י, לא נחתם הסכם מתכלל בי ן המשטרה לשב"ס.
ההחלטה על העברת מתקני הכליאה והליווי נועדה להביא לשיפור ולהתייעלות ברמת המשרד לביטחון הפנים 363 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 השירות שניתן לעצורים, לחוקרים ולבתי המשפט , וכוונת המשטרה ושב "ס הייתה להגיע להסכם מתכלל בין שני הגופים, ולא להסתפק בהסכמים שנחתמו במחוזות, אולם הפערים בינהם מנעו הכנת הסכם כזה וחתימה עליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההסכם המתכלל היה נחוץ לצורך הנחת הבסיס לקשרי העבודה בין המשטרה לבין שב"ס ולהידוקם של קשרים אלה וכן להגדרת קשרי הגומלין ולקביעת הסדרי העבודה בין שני הגופים.
את ההסכם המתכלל היה צריך לגבש סמוך למועד העברת האחריות מן המשטרה לשב"ס.
הסכם כזה נחוץ בראש ובראשונה למשרד לבט"פ, האמור לפקח על הסדרת חלוקת העבודה וליישב את המחלוקות בין המשטרה לבין שב"ס.
הסכם ההבנות אמור גם לשקף את האחריות והמחויבות של דרגי הפיקוד הבכירים במשטרה ובשב"ס לנושא.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי הנושא מטופל וכי הטיפול בו יסתיים עד סוף 2015.
חילוקי הדעות בין המשטרה ושב"ס .
חשוד המעוכב בידי סיירי המשטרה מובא ללא דיחוי לתחנת המשטרה כדי שקצין המשטרה בתחנה יחליט אם לעצרו.
אם הוחלט לעצרו, עליו להמתין שיתפנה חוקר שיחליט לאחר חקירה ראשונית, אם נדרש המשך מעצרו של החשוד אם לאו.
היה והוחלט שהמשך המעצר נחוץ, פונה התחנה למשל"ט לתיאום מקום הכליאה, והעצור מועבר אליו בידי יחידת נחשון.
במקרים שבהם מוחלט שלא להמתין לליווי של יחידת נחשון - מעבירים אותו שוטרי התחנה בעצמם למתקן הכליאה, או שלעתים הוא מולן בתחנה.
קליטת עצורים ורישומם בשב"ס נעשים לאחר פינוי העצור למתקן הכליאה.
הדבר מחייב קבלת טופס מידע חתום בידי הממונה על החקירה במשטרה, ובו פרטים על החקירה או צו מעצר מבית המשפט וסקירה מודיעינית של המשטרה על אודות העצור.
עם קליטת העצור בידי הממונה על רישום העצורים, מראיין אותו קצין מודיעין של שב"ס כדי לברר שאין בעיות מודיעיניות או ביטחוניות הרלוונטיות לקליטתו.
סמוך לקליטתו באחד ממתקני שב"ס עליו לעבור גם בדיקות רפואיות ולפגוש בעובד סוציאלי.
בשעות הערב והלילה נעשית הסעת העצורים למתקני הכליאה פעמים רבות בידי שוטרי הסיור, מאחר שאין בשעות אלה איסוף עצורים על ידי יחידת נחשון.
שוטרי הסיור מתפנים מהמשימה המבצעית כדי להעביר את העצורים למתקן הכליאה, שלעתים ממוקם במרחק רב מהתחנה.
כמו כן הם צריכים להמתין זמן ממושך עד סיום קליטת העצור בשב"ס, ובכך נפגעת הפעילות המבצעית שלהם.
יצוין כי מתצ פיות של חברה חיצונית, שבדקה בשנת 2011 את נושא ליווי העצורים והשמירה עליהם בתחנות המשטרה, עלה כי תהליך מסירת העצור לידי השב"ס בסוף הליווי הוא מסורבל וגוזל כשעה מזמנו של הסייר.
מחומרים שנצברו במשל"ט ו מתכתובות שנוהלו במהלך השנים שחלפו מאז הועברה האחריות לטיפול בעצורים מן המשטרה לשב"ס, עולה כי נתגל עו מחלוקות רבות בפרשנות וביישום של הסכמי ההבנות המחוזיים.
המחלוקות נגעו בעיקר לנושאים הבאים: א.
קליטת עצורים: בהסכמי ההבנות המחוזיים נקבע כי "הליך הקליטה בשב"ס ייעשה במהירות האפשרית".
המשטרה טענה לא אחת כי אף שהעצורים מובאים למתקן 364 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הכליאהלאחר תיאום מוקדם ובהתאם לדרישות השב"ס, השוטרים מעוכבים זמן רב בכניסה למתקן, ו תהליך הקליטה הוא ארוך ומסורבל מאוד .
יצוין כי העצור עובר לרשות שב"ס רק בתום הליך הקליטה, ועד לקליטתו הוא באחריות של המשטרה.
לפי שב"ס, תהליך הקליטה חייב להיעשות בהתאם לנוהלי העבודה המחייבים, גם אם לדעת המשטרה הם נמשכים זמן ממושך.
המחלוקות בעניין זה נמשכות מאז החלה העברת האחריות אל שב"ס בשלהי שנת 2007 .
, אולם המשטרה ושב"ס לא יישבו אותן ב.
ליווי עצורים: בהסכמי ההבנות נקבע ששב "ס מתחייב לכך שקליטת העצורים תתבצע בכל ימות השנה ובמשך כל שעות היממה .
עוד נקבע בהם ש"שב"ס יהיה אחראי לשינוע הסעה וליווי של העצורים"; שהליוויים יתבצעו על פי מסלול מוסכם בתדירות של שני סבבים ביום, אחד בבוקר ואחד בערב, וכי הם יעברו בכל המקומות שאליהם או מהם נדרש לקחת או למסור עצור.
בהסכמי ההבנות נקבע עוד שמתקני המעצר שבתוך התחנות לא יועברו לאחריות שב"ס ויישארו בידי המשטרה, אולם הוסכם גם שעם העברת בתי המעצר לא יוחזקו יותר עצורים בידי המשטרה, והיא תוכל להחזיק עצורים בתחנה למשך שעות ספורות בלבד.
נמצא כי המשטרה ושב "ס חלוקים כבר כמה שנים בנוגע לפרשנות של יישום שני הסבבים.
לפי גרסת השב"ס, סבב הבוקר מפזר עצורים בין בתי המשפט ותחנות המשטרה, וסבב הערב אוסף את העצורים ומחזירם למתקני הכליאה.
לפי גרסת המשטרה כל סבב צריך לכלול גם פיזור וגם איסוף עצורים.
חילוקי דעות נוספים התעוררו עקב סירוב שב"ס להביא או להחזיר עצורים ליחידות שאין בהן תאי שהייה15 , דבר שבעטיו שוטרים נאלצו לבצע ליוויים אלו.
מחלוקת אחרת בין שב"ס ומשטרת ישראל נוצרה סביב השאלה מי מהגופים אחראי לליווי עצור להקראת כתב אישום נגדו בבית המשפט.
היו מקרים שבהם שוטרי היחידה המרכזית של המשטרה שחקרה את העצור נאלצו ללוותו לדיון בבית המשפט כדי שלא ישוחרר.
באחד מן המקרים האלו, שהתרחש באפריל 2012 , כתב קצין התשאול במחוז מרכז במשטרה כי אין מדובר כאן במקרה חריג כלל, והוא רק בבחינת טיפה בים, המעידה על התנהלות יום יומית לקויה וחסרת כל היגיון מערכתי.
הוא הוסיף כי "בסופה של כל תקלה עומדת משטרת ישראל ומתקנת את מצב, אולם, איתנה ככל שתהיה המשטרה, אין היא מבצעת את תפקידה כלל בעשותה כן, שכן ליווי אינו משימתה בימי שגרה וישנו גוף מיוחד שהוקם אך ורק לשם כך".
לדבריו, כח המשטרה שעורך את הליווי נגרע באותו הז מן ממשימתו האמתית; משהו לקוי בתהליך העבודה של מערך הליווי הארצי, מצב שאינו סביר ואשר חייב להיפתר במהירות האפשרית.
הוא הוסיף כי תקלות חוזרות ונשנות מסוג זה קורות באופן יומיומי ובתדירות גבוהה, וכי הסכמי ההבנות לא הורידו את נטל הליווי מהמשטרה.
15 תא מעצר- בתחנה או במרחב שהשר לבט"פ הכריז עליו כמקום מעצר, על פי תקנות סדר הדין הפלילי, והוא מיועד להחזקת עצורים לצורכי חקירה ו/או עד להעברתם לאחריות השב"ס.
תא שהייה - תא המתנה, ללא אפשרות לינה, המיועד להשהיית עצורים למשך מספר שעות עד לחקירתם ו/או להעברתם למשמורת השב"ס.
המשרד לביטחון הפנים 365 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בסיום כתב ש"המטרה הייתה ייעול העבודה אך בפועל שני הארגונים מתבזים בפני בית המשפט כאשר עצור אינו מובא לדיונו".
בפועל גם זכויותיו של העצור נרמסות.
זאת ועוד, מהמסמכים עולה שישנם מקרים שבהם שב"ס לא קלט עצורים בבתי המעצר הטריטוריאליים, וזאת מסיבות שונות שהעיקריות בהן היו מגבלה במקומות כליאה או סכסוכים בין עצורים.
עקב כך נאלצו יחידות הסיור המשטרתיות להסיע את העצורים לבתי כליאה המרוחקים מהגזרה שבה הם פועלים - מצב שהוביל לבזבוז שעות עבודה רבות של המשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר שמנתוני המשטרה עולה כי המטרה שעמדה ביסוד החלטתו של השר לבט"פ, העברה של העיסוק במשמורת עצורים מהמשטרה, לא הושגה במלואה: המשטרה המשיכה לבצע - באמצעות שוטרים בניידות סיור - כ- 20,000 ליוויים בשנה.
כמו כן המשיכה המשטרה להלין במתקניה כ- 23,000 .
עצורים בשנה שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 , כי "העברת בתי המעצר באה בעקבות בריחת האסיר בני סלע ומתוך הכרה כי שב"ס הינו הגוף מקצועי המתאים לטפל בנושא הכליאה והליווי".
שב"ס ציין כי העברה מלאה ומוחלטת של הטיפול בעצורים אל שב"ס, שתפטור את המשטרה לחלוטין מליווי והלנת עצורים אינה אפשרית ואינה סבירה, היות שהמשטרה ה יא הגוף האמון על חקירת העצורים.
עוד ציינו בשב"ס כי השלמת המהלך תלויה באישור התקציב.
יוצא אפוא, ש התפיסה שעמדה בבסיס ההחלטה להעביר את האחריות למשמורת עצורים, ל ליווי עצורים , להלנתם ולטיפול בהם מן המשטרה לשב"ס ש יעסוק במשימ ות אלה באופן בלעדי , אינה יכולה להתקיים במלואה.
המשרד לבט"פ כתב בתשובתו מינואר 2015 : "ברור לנו כי לא ניתן יהיה לבטל לחלוטין את פעולת הליווי במשטרה וכי היעד צריך להיות לצמצמה ככל הניתן".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ שעליו לבחון מצב זה ולהיערך למתן מענה הולם בעת החתימה על ההסכם המתכלל, לקרא ת סוף שנת 2015.
חקירת עצורים: בתרשים שלהלן נתונים של שב"ס על הגידול במספר היציאות של כלואים לחקירה במשטרה בשנים 2013 -2008 .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה כי בין השנים 2013 -2008 היה גידול של כ - 67% במספר היציאות לחקירה במשטרה.
בין השנים 2013 -2012 התמתנה העלייה.
בהסכמים שנחתמו במחוזות התחייב שב"ס להקצות חדרים בבתי המעצר לטובת חקירות ומודיעין, לאפשר לבצע השלמות חקירה, לרבות מסדר זיהוי חי בתוך מתקני המעצר ולאפשר למשטרה לקיים חקירות במתקנים שהועברו לשב"ס מהמשטרה.
עוד נקבע שחדרי החקירות יהיו בהחזקתה הבלעדית של המשטרה, ושהיא ת וכל להתקין בהם, בתיאום עם מחלקת הבינוי של שב"ס, מכשור וציוד, לרבות מערכות מחשוב משטרתיות.
הקצאת חדרי החקירות נעשתה מטעמי חיסכון ויעילות ונועדה להביא להפחתה במספר של הליוויים ושל ניוד העצורים.
נמצא כי בפועל חוקרי משטרת ישראל עושים שימוש מצומצם בחדרי החקירות שהוקצו להם על ידי שירות בתי הסוהר בבתי המעצר.
לטענת המשטרה, חדרי החקירות במתקני שב"ס נועדו לאפשר לה לבצע חקירות פשוטות או השלמות חקירה בלבד.
חדרי חקירות אלה אינם מהווים תחליף לניהול החקירה ביחידות עצמן מאחר שלא ניתן לעשות בהם חקירות מסוימות.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "חוקרי משטרת ישראל משתמשים בחדרים המוקצים להם, חרף היעדר תשתית מחשובית מתאימה לביצוע החקירות", עוד ציינה המשטרה כי "שימוש בכלי חקירה באשר הם (בין אם מדובר בחדרי חקירה או באמצעים אחרים) הנם עפ"י שיקול דעתם הבלעדי של הממונים על החקירה".
מנגד מסר שב"ס בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי "שב"ס הכשיר חדרי חקירות במתקני שב"ס, שהיו אמורים לחסוך חלק מהליווים, אולם המשטרה אינה משתמשת בחדרים אלה.
חשוב להבהיר כי הדבר הביא לכך שישנו עומס אדיר המשרד לביטחון הפנים 367 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על יחידות נחשון מדי יום, בכך שהיא נאלצת בכל בוקר לקחת עשרות עצורים לחקירה בתחנות המשטרה ובשל כך, לא פעם, מתעכבים הצוותים בהגעה לבית המשפט וגורמים לשיבוש בהתנהלות המשפטים.
להדגיש כי משימה זו לא נקבעה מול המחוזות המשטרתיים, מכיוון שמעולם יחידות הליווי של ]הסכם[ באמנה היחידות המרכ [ משטרת ישראל לא שינעו עצורים מהימ"רים ]זיות במשטרה לחקירות בתחנות.
המשימה נוצרה אך ורק מאז שהיא הועברה לשב"ס וכמויות העצורים המובאים לחקירה בתחנות גדל במאות אחוזים מאז שנת 2008 .
" המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי "חוקרי משטרת ישראל עושים שימוש מצומצם בחדרי החקירות שהוקצו להם ע"י שב"ס.
הדבר נובע מאילוצים חקירתיים -מבצעיים".
הבט"פ מסר עוד כי משטרת ישראל הצהירה בפניו כי תעשה מאמץ להרחיב את השימוש שהיא עושה בחדרי חקירות אלו.
הסעת עצור לחקירה בתחנות המשטרה כרוכה בהשכמתו בשעת בוקר מוקדמת כדי להגיע להסעה של יחידת נחשון, המתחילה את משמרתה בשעות הבוקר המוקדמות, וזאת כדי להספיק להוביל עצורים ואסירים גם לבתי המשפט וגם לתחנות המשטרה.
בתום החקירה עליו להמתין בתחנת האיסוף של נחשון, ובזמן זה יש להקצות שוטרים לשמור עליו.
העצור נמצא פרקי זמן ממושכים בהסעות ובהמתנה לליווי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לעשות שימוש יעיל יותר בחדרי החקירות הייעודיים במתקני שב"ס במקרים שבהם לא נדרשות פעולות חקירה מיוחדות, ולפעול בהתאם למסקנותיה של בחינה זו.
שימוש בחדרי החקירה במקרים המתאימים יכול להקטין את מספר הליוויים.
בשנת 2011 החל המשרד לבט"פ בתהליך שמטרתו ייעול השימוש במשאבי המשרד והגברת האפקטיביות של פעולות המשרד על גופיו.
לצורך כך יזם המשרד עבודת מטה על-ארגונית, שיועדה לבצע בחינה מעמיקה של תהליכי העבודה, הארגון והתקצוב של המשרד והגופים שבאחריותו.
במכרז שפרסם המשרד לבט"פ זכתה בשנת 2011 חברה שבדקה בין היתר את נושא הליווי והשמירה על העצורים בתחנות המשטרה.
ממצאי הבדיקה הצביעו על כך ששב"ס מתמודד עם עומס משימות רב, לרבות מספר גדול של ליוויים המתבצעים במשך שעות ארוכות בתנאים מאתגרים.
אשר למשטרה, עלו נקודות רבות הדורשות שיפ ור בנושא הליווי והשמירה בתחנות, ליקויים שיש בהם כדי להקשות על תפקוד התחנות והדורשים מהמשטרה משאבים רבים.
הבדיקה העלתה ששוטרי הסיור עסוקים שעות רבות במשימות של ליווי ושמירה על עצורים על חשבון שעות סיור וזמן נוכחות בשטח.
החברה העריכה כי 15%-10% מזמן הסייר ב משמרת מוקדש לשמירה וליווי, וכי עלות הטיפול היומית בעצורים ברמה הארצית היא שוות ערך לעלות העסקתם של כ-300 שוטרי סיור ביממה.
מהדוח עולה שההתעסקות של הסיירים בכל הנוגע לטיפול בעצורים משמעותה גם פגיעה ממשית באפקטיביות המשטרה (זמן הסיירים בשטח, היכולת להגיב לאירועים בזמן אמת, לפעול בצורה יזומה וכו').
עוד עלה כי חלק גדול מהליוויים נעשה בשעות העומס, שבהן נדרשת נוכחות הסיירים ברחובות.
מניתוח הממצאים עולה כי בשל סגירת תאי המעצר בתחנות, נדרשו שוטרי הסיור לשמור על עצורים בתחנה עד אשר חוקר התפנה לקבלם.
על פי הנהלים נדרש יחס של 1:1 בין 368 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כמות העצורים לכמות השוטרים הנדרשים לשמור עליהם.
בפועל, בשל העובדה שרוב צוותי הסיור מורכבים משוטר ומתנדב או חייל שח"ם, אשר אינם מוסמכים לשמור על עצורים, כל עצור משמעו גריעת ניידת סיור אחת.
החברה המליצה בין היתר לשפר את מישקי ( interface ) העבודה ולקצר את זמן ההמתנה במתקני הכליאה של שב"ס, להפעיל תאי שהייה במשטרה, להגביר את תכיפות סבבי יחידת נחשון ולהקצות כַּלָאים קבועים לתחנות המשטרה.
תוצאות בדיקת החברה מצביעות על כך שהפעילות המבצעית של המשטרה נפגעת בשל משימות הטיפול בעצורים שמוטלות עליה.
ההחלטה להעביר את הטיפול בעצורים לידי השב"ס נועדה לייעל הליכים, אולם בפועל המהלך לא צלח במלואו, והוא הסיט משאבים שנועדו למלחמה בפשיעה ולאכיפת החוק.
למרות הפערים בין המשטרה לשב"ס, שהתגלו כבר בשנים הראשונות ליישום המהלך, לא נמצא להם פתרון ולא הוכנו נהלים מפורטים המסדירים את חלוקת העבודה המלאה בין הגופים.
המשטרה כתבה בתשובתה כי השאיפה של המשטרה היא לצמצם למינימום הכרחי את משימות ליווי העצורים ועבודת המטה מול שב"ס והמשרד לבט"פ וכי המשטרה הייתה ממוקדת במטרה זו.
עם זאת, ברור כי אחוז מסוים מן הליוויים יישאר באחריות המשטרה בשל אילוצים שונים.
ככלל הליוויים שמבוצעים על ידי יחידות הסיור מדווחים למערכת מיחשובית הקרויה "שירת הסירנה".
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי סוגיית המדידה של מספר הליוויים נותחה לעומקה בעבודתה של החברה, ועל סמך ניתוחים אלה גובש הסכם 2014 .
בתשובה נוספת מינואר 2015 כתב המשרד כי "סוגיית הליוויים טומנת בחובה משאבים רבים ויש בה כר נרחב להתייעלות ושיפור אפקטיביות.
לכן, כשגובשו בעבר נושאי העיסוק של החברה החיצונית שבדקה נושאים שונים בפעולת גופי המשרד, הכוונו את החברה לנתח גם את סוגיית הליוויים".
יוער כי הניסיון שנצבר בנושא זה וממצאי דוח החברה מדגישים שלא ניתן להימנע לחלוטין מביצוע מקצת ממשימות הליווי והכליאה בידי המשטר ה.
בכל תהליך של הסדרה בנושא זה עדיין יהיו מצבים שבהם שוטרים יבצעו את משימ ת הליווי, ועצורים ישהו בתחנות המשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר שמצב זה מחייב את שני הגופים להגדיר בצורה ברורה את חלוקת העבודה ביניהם.
כמו כן על המשטרה לנתח באופן שוטף את הנתונים במערכת "שירת הסירנה" כדי לאמוד את "המחיר" המבצעי של הליוויים שהיא מבצעת, ובהתאם לכך להגדיר מהו שיעור הליוויים שהיא יכולה לעמוד בו, בלי שמשימו תיה המבצעיות ייפגעו, ולפעול בהתאם לממצאים.
האמור לעיל מלמד כי חילוקי דעות, אי-הסכמות והאשמות הדדיות בין המשטרה לשב"ס מדגישים את הצורך בהסדרת מערכת היחסים בין שני הגופים בנושא זה, אולם הסכם מעודכן אחד, שמטפל בפערים שבין המשטרה לשב"ס, לא נחתם.
בפועל, הלקחים שהופקו לא מצאו ביטוי בהסכם מתכלל, והמשטרה ושב"ס המשיכו לעבוד בהתאם להסכמי הבנות לא מעודכנים ועמומים בחלקם.
המשרד לביטחון הפנים 369 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
במרץ 2014 חתמו המשרד לבט"פ, השב"ס והמשטרה על הסכם 2014 .
בהסכם נכתב כי "לאורך השנים מאז 2006 ועד היום, נתגלעו פערים בין הארגונים ביחס לאופן מימוש ההבנות.
לאחרונה נערכה עבודת מטה בהובלת המשרד לביטחון פנים ובהשתתפות הארגונים לשם הסדרה סופית, מוסכמת ומוחלטת של סוגיית ליווי עצורים ואסירים".
הסכם 2014 עוסק בבעיות העיקריות שהועלו לעיל.
הוא נועד ליישב את המחלוקות בין המשטרה לשב"ס, והוא כולל הסכמות המתייחסות לתחומי האחריות, למשימות הנדרשות מכל אחד מהארגונים ולחלוקת המשאבים ביניהם.
באותו החודש כתב רח"ט שיטור וקהילה במשטרה לראש אג"מ: "מאז חתימת המסמך הסכם [ 2014 ועד לרגע זה, גורמי הפיקוד, המטה והשטח בשב"ס, לא מכירים בו, לא] מיישמים אותו ולא הוציאו כל הנחיה כתובה בהתייחס אליו".
הוא הוסיף שהמשטרה נתקלת בחוסר שיתוף פעולה מצד גורמים בשב"ס הטוענים לקשיים ולחוסר יכולת לעמוד בהסכם שנחתם.
הוא טען כי המצב שנוצר הוא בלתי נסבל וגורם למתיחות ולתסכול.
יצוין כי סמוך לחתימה על הסכם 2014 הפיצההמשטרה הנחיות והחלה בהטמעת השינויים.
נוסף על כך, הונחו תחנות המשטרה לדווח למטה על אודות כל מחלוקת או תקלה ביחס להסכם ההבנות.
התחנות גם הונחו ל הימנע הימנעות מוחלטת מהסכמים מקומיים שיש בהם ויתור, ולו הקל ביותר, לגורמי שב"ס על מחויבויות מצדם שנקבעו בהסכמי ההבנות.
מנגד רק ביולי 2014 הוציאה ראש מחלקת האסיר בשב"ס (להלן- רמ"ח האסיר) מסמך ובו פירוט ההסכמות בין המשטרה לשב"ס.
במסמך היא ציינה כי "מימוש הסכם ההבנות מצוי עדיין בדיונים מול משטרת ישראל, המשרד לבט"פ ושב"ס, כאשר ברקע ישנה דרישה של משטרת ישראל לביצוע הליווי לבתי מעצר שאינם בתחום הטריטוריאלי ע"י שב"ס, כאשר יש התנגדות נמרצת לכך מצד שב"ס".
בסיום המסמך כתבה רמ"ח האסיר: "עלינו לפעול לקליטה מיטבית, ללא תקלות בבתי מעצר טריטוריאליים ככל שהדבר אפשרי וניתן, כן יש לצמצם העברות מחוץ לבית המעצר הרלבנטי ולפעול לקליטת העצורים".
לטענת המשטרה קציניה הועמדו במצב לא נעים מול פקודיהם, לאחר שאלו הטמיעו את ההסכם החדש, אולם נאלצו להמשיך להתמודד עם הבעיות הישנות.
גם הציפייה של גורמי המשטרה, שבעקבות ההסכם יופנו שוטרים רבים ממשימות ליווי ושמירה על עצורים למשימותיהם הייעודיות בתחום השיטור והאכיפה, לא התממשה.
כך לדוגמה, סמוך לחתימה על הסכם 2014 ראש ענף שיטור קהילה (רעש"ק) במחוז מרכז במשטרה ציין מקרה שבו שב"ס לא קלטו עצורים בשל חוסר מקומות.
לטענתו, "מיותר לציין כי אנו נראים גרוע מאוד מול הפקודים שלנו ובמיוחד לאור הצגת הנושא רק השבוע ואמירה כי יצאנו לדרך חדשה.
מעבר לכך הנושא יצר בלילה עומס על התחנות, ביטל שוטרים שהיו אמורים לפעול בחוץ והופנו לשמירה על העצורים".
תלונות דומות התקבלו במשל"ט המשטרה, וגם הן הצביעו על הפערים בין שני הגופים.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
מההערכה שהכין אגף תכנון וארגון במשטרה לאחר החתימה על ההסכם .
במרץ 2014 עלה שרמת היישום של הסכם 2014 נמוכה מאוד; שמגורמי .
השב"ס הגיעו הצהרות אשר לפיהן הוא חוזר בו מן החתימה על הסכם ההבנות .
(כולו או חלקו); כי קיימת פגיעה באמון ההדדי בין הארגונים; כי המשטרה .
נאלצת לספוג "צעדי ענישה" מצד שב"ס, ושתלונות של המשטרה אינן .
מטופלות באופן המניח את הדעת ובמקרים רבים הן אינן נענות כלל.
גם ראש יחידת התייעלות במשטרה כתב בעניין זה לסגן נציב שב"ס כי במשטרה מתקבלים "דיווחים רבים מיחידות השטח הגורסות כי יחידות שב"ס אינן מודעות להסכם כלל וטרם קיבלו כל הנחייה להתחיל לפעול בהתאם לאמור בו" (ההדגשה במקור).
הוא כתב ש"עולות מן השטח טענות קשות בדבר פערים במימוש ההסכמים ובמקרים רבים אפילו חלה ירידה ברמת השירות שניתנת לתחנות ביחס למצב הקודם".
לדבריו "פרסום ההבנות והסיכומים התקבל בציפייה דרוכה להתייעלות ולשיפור תהליכי העבודה, ובמקום זאת אנו עדים לנסיגה בכל אחד מן הסעיפים עליהם הוסכם" (ההדגשה במקור).
יוצא אפוא שגם לאחר החתימה על הסכם 2014 , שנועד ליישר את ההדורים בין המשטרה ושב"ס , המחלוקות ביניהם לא צומצמו.
בפועל, מיד לאחר החתימה התקלות והפערים בין משטרת ישראל לשב"ס המשיכו להתקיים, ובחלק מהמקומות הם אף הועצמו.
להלן הפרטים: קליטת עצורים חולים ובעלי מגבלות רפואיות בהסכמים שנחתמו במחוזות נכלל סעיף הקובע כי "שב"ס לא יוכל לסרב לקבל עצור למשמורת מטעמים של גיל, מין, מצב בריאותי, סיכון מיוחד או כל טעם דומה.
אולם לא יתקבל עצור חבול או שמתלונן על חבלות גופניות ללא אסמכתה על בדיקה רפואית".
לטענת המשטרה עצורים רבים נשלחו לבדיקות בתי חולים בליווי שוטרים מבלי שהיה בכך כל צורך (בעניין זה ראו להלן).
בהסכם 2014 נוספו הבהרות לסעיפים בהסכמי ההבנות המחוזיים משנת 2008 בנוגע לדרישה לקליטת עצורים ללא תלות במצבם הבריאותי, ובנוגע לכך ששב"ס מחויב לקלוט כל עצור פרט לעצור חבול או לעצור שמתלונן על חבלות גופניות.
אחת ההבהרות התייחסה להגדרה של "חבלה", ולפיה "עצור חבול הנו עציר שנפגע בזמן המעצר או בסמוך לו, הנושא על גופו חבלות או שטוען כי נחבל".
לפי הסכם 2014 ,שב"ס יקלוט כל עצור ללא תלות במצבו הבריאותי, כולל חולה במחלה כרונית, נכה או מוגבל אחר.
קליטת עצור ששוחרר מאשפוז בבית חולים תהיה על בסיס מכתב השחרור, ללא צורך בעיכוב נוסף.
ע צור הזכאי לטיפול רפואי תרופתי יקבל את הטיפול באמצעות שב"ס16.
באחריות שב"ס להביא עצור הכלוא במתקן שב "ס לבדיקה רפואית, לרבות בדיקה פסיכיאטרית, או לטיפול בבית חולים או במרפאה.
עצור שקיים חשש שהוא סובל מבעיה פסיכיאטרית ייקלט בידי שב"ס, למעט במקרה שהוא אובחן על-ידי רופא בית המעצר כמי שנמצא במצב פסיכוטי.
במקרה כזה הוא יופנה לבדיקה פסיכיאטרית בליווי משטרתי.
16 ,"ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "מערך הרפואה לטיפול בכלואים בשרות בתי הסוהרעמ' 430- 385.
המשרד לביטחון הפנים 371 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - העברת הטיפול בבתי המעצר ממשטרת ישראל לשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי חרף החתימה על הסכם 2014 , היו פערים רבים בנושא ההיבט הרפואי של קליטת העצורים.
במשל"ט המשטרה התקבלו בין היתר תלונות על כך שעצורים המשיכו להישלח לבדיקות בב תי חולים בליווי שוטרים.
בעיקר הדברים אמורים לגבי ליוויים לבדיקות פסיכיאטריות, אף שלא היה חשש כי העצורים מצויים במצב פסיכוטי.
כך לדוגמה, במחלוקת שהתעוררה בנוגע לעצור שהובא על ידי יחידת נחשון לבית המשפט לשם הארכת מעצר, הורה השופט על ביצוע בדיקה פסיכיאטרית בבית החולים "אברבנאל".
בשב"ס טענו שהעצור נמצא עדיין ברשות המשטרה וטרם נקלט בשב"ס, ולכן חובת הליווי לבדיקה חלה על המשטרה.
מנגד טענה המשטרה כי בהסכמים - גם בישן וגם בחדש - נקבע שעצור הסובל מבעיה פסיכיאטרית שאינו במצב פסיכוטי, יטופל על ידי השב"ס, וכי סוגיה זו אף חודדה והובהרה בהסכם החדש.
לטענת המשטרה יחידת נחשון אמנם לקחה את העצור לבדיקה הפסיכיאטרית, אך בתגובה לכך, בימים שלאחר מכן היחידה לא הגיעה כדי להעביר מהתחנה עצורים לבית המשפט ולבית המעצר, והניידות נאלצו לעשות את עבודת הליווי במקומה.
יצוין שהבעיות ביישום הסכם 2014 אינן מתבטאות רק במחלוקות ביחס לפרשנות ההסכם בין דרגי השטח אלא גם בין הבכירים בשני הגופים.
באוגוסט 2014 התקיים דיון של שב"ס והמשטרה בנושא קליטת עצורים בשב"ס.