HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כפי שהדגיש משרד מבקר המדינה בעבר, מאחר שמדובר באוכלוסייה מרובת חסמים, שפעמים רבות אינה יודעת למצות את זכויותיה ברשויות המדינה השונות, ראוי שהמדינה תסייע לה במיצוי הזכויות שהיא מעניקה.
זאת ועוד, ראוי שרשות ציבורית שיש בידה מידע על זכות שנוצרה לזכאי ברשות אחרת תנקוט פעולות כדי ליידע בכך את הזכאי49 .
אף שש"ת פוגש קבוצה זו של מקבלי ה"ה ואף מזהה אצלם מוגבלות העשויה לזכותם בקביעת אחוזי נכות ולפיכך גם בקצבת נכות או בשיקום מקצועי - הפעילות שהוא נוקט כדי להפנותם לאבחון הולם בבט"ל, מצומצמת בהיקפה ומתקיימת רק בחלק מהלשכות 50 .
בשל התועלת הרבה העשויה לצמוח למקבל ה"ה מקבלת קצבת נכות או שיקום מקצועי ולנוכח החסמים שהאוכלוסייה הנידונה מתמודדת עמם, על ש"ת להגביר את שיתוף הפעולה עם בט"ל ולהפנות אליו את תובעי ה"ה שוועדות כושר זיהו אצלם מוגבלות ולא הגיעו לאבחון נכות בבט"ל, כדי שיאבחן אותם בוועדות הרפואיות שלו.
היעדר העברת מידע בין בט"ל לש"ת: כדי שש"ת יוכל להפנות אדם אך ורק לעבודות המתאימות למצבו כנדרש בחוק, ולהגביר בכך את האפקטיביות של ההשמות - עליו לקבל מידע על מוגבלותם של מקבלי ה"ה המתייצבים בשעריו.
מניתוח שערך משרד מבקר המדינה ע ולה כי ב -2016, כרבע מהמתייצבים בש"ת שאובחנו בבט"ל עם 20% ,נכות או יותר לא עברו כלל ועדת כושר בש"ת (כ- 8,000 )תובעי ה"ה.
נמצא כי עוד בשנים 2014 -2013 התקיימו מגעים בין ש"ת לבט"ל להעברת נתונים מבט"ל לש"ת לגבי תובעי ה"ה שעברו ועדות רפואיות בבט"ל, אך המגעים הוקפאו ב-2015 .
לפיכך אין לש"ת כל מידע על כך שיש לאנשים אלו מוגבלות, וממילא אין לו מידע על אחוזי הנכות שלהם.
)חלקם הקטן עשוי להיות מאותר במסגרת תכנית "תנופה" (ראו להלן 49 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 ), בפרק "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 10.
50 אמנם, לש"ת אין מידע ודאי על הזכות לקצבת נכות או שיקום מקצועי, אך יש בידו אינדיקציה חזקה לאפשרות לזכאות.
לאחרונה החל ש"ת להפעיל פרויקט פיילוט ובו הוא מסייע לתובעי ה"ה העשויים להיות פטורים ממבחן התעסוקה (ולפיכך מהתייצבות בש"ת) למצות את הזכויות בביטוח לאומי שיקנו להם את הפטור האמור, ובכלל זה זכויות לקצבת נכות.
עלול להיכשל בניסיונותיו להשימם במקומות עבודה (כתו צאה מאי - התחשבות במגבלה) ובניסיון למצות את זכויותיהם לשיקום מקצועי התואם את מגבלתם.
:מיעוט מקבלי ה"ה המקבלים שיקום מקצועי שיקום מקצועי לאנשים עם מוגבלות יכול לכלול כלים שונים המותאמים במיוחד למוגבלותו של אדם ובהם: תעסוקה נתמכת51 , הכשרות מקצועיות, סדנאותהכנה לעבודה, השלמת השכלה וליווי במקום העבודה לאחר ההשמה.
אגף השיקום בבט"ל, אגף השיקום במשרד העבודה והרווחה ו מחלקת השיקום באגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות מציעים שיקום כזה.
בשנת 2014 עמד משרד מבקר המדינה על כך ששיעור ניכר מקרב ה אנשים עם מוגבלות הכשירים רפואי ת לשיקום מקצועי לא קיבלו שירותי שיקום מקצועי מאף אחד מהגורמים המופקדים על שיקומם .
משרד מבקר המדינה העיר כבר אז כי על בט"ל לפעול בשיתוף משרד העבודה והרווחה ומשרד הבריאות לתיקון המצב52 .
שיקום מקצועי למקבלי ה"ה עם מוגבלות עשוי לשפר את יכולתם להיכנס למעגל העבודה (או להרחיב את היקף עבודתם), ולהפחית בכך את תלותם בקצבאות.
הועלה, כי אף שבידי בט"ל נמצאים הנתונים המלאים על זהותם של מקבלי ה"ה שיש להם אחוזי נכות העשויים לזכות אותם בשיקום מקצועי, ואף על פי שבט"ל מצהיר על כך שהוא מחויב לגישה יוזמת - בט"ל לא פעל כמעט לקדם את מיצוי זכותם לשיקום מקצועי.
יצוין כי בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 (להלן- תשובת בט"ל) מסר בט"ל כי בשל העובדה שמקבלי ה"ה רבים זקוקים להכנה מוקדמת לפני הליך השיקום המקצועי - עד כה לא היה לאגף השיקום מה להציע להם.
נכון למועד סיום הביקורת אין לבט"ל תכנית מיוחדת לשיקום מקצועי למקבלי ה"ה שנקבעו להם אחוזי נכות.
מניתוח שערך משרד מבקר המדינה עולה שרק מיעוט קטן ביותר ממקבלי ה"ה העומדים בתנאי הסף לשיקום (קרי, שלהם 20% נכות מאובחנת או יותר), בדקו זכאותם לשיקום מקצועי באגף השיקום בבט"ל (שלב מקדמי לפני קבלת תכנית שיקום באגף השיקום) או קיבלו שירותי שיקום במשרד העבודה והרווחה, ראו תרשים 5 .
51 ""תעסוקה נתמכת - מודל המשלב תעסוקה ושירותים תומכים המיועד לאנשים עם מוגבלות אשר זקוקים לתמיכה כדי לעבוד בשוק החופשי, ובכלל זה הכשרה, רכישת מיומנויות וליווי לאורך זמן לאחר ההשמה במקום העבודה.
תעסוקה זו מאופיינת ביחסי עובד-מעביד.
52 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 '), עמ146.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1009 .
תרשים 5 : מקבלי ה"ה53 ב- 2016 שלהם 20% נכותמאובחנת או יותר, לפי קבלת שיקום מקצועי .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני בט"ל, ש"ת ומשרד העבודה והרווחה.
נבדקו לעניין זה כלל מקבלי ה"ה, בין אם הם חייבים בהתייצבות בש"ת ובין אם לא 1010 |דוח שנתי 68ג .
במבט כולל - בקרב אוכלוסיית מקבלי ה"ה יש כ - 50,000 איש (כשליש מהאנשים שקיבלו ה"ה בשנת 2016 )בחודש אחד לפחות שמוגבלותם פוגעת בתפקודם, ושיקום מקצועי יכול לסייע לרבים מהם להשתלב בעבודה או להתקדם בעולם העבודה.
בקבוצה זו נכללים אלו שאובחנו בבט"ל עם 20% נכות או יו תר (כ - 35,000 )איש54 , ואלו שוועדות כושר של ש"ת אבחנו כבעלי מוגבלות בינונית או קשה ולא אובחנו בוועדה רפואית בבט"ל (כ - 15,000 .
)איש אך למרות זאת - לא ניתן להם שיקום מקצועי מתאים.
בתשובתו מסר בט"ל כי בקביעת הקבוצה הפוטנציאלית לשיקום מקצועי יש להתייחס לפרמטרים נוספים כגון: גיל, השכלה, קשיי שפה, ומאפיינים אישיים שהינם משמעותיים לשיקום מקצועי ולתעסוקה.
בט"ל הוסיף כי בעת סיום הביקורת הוא נוקט פעולות חדשות שעשויות לשרת את מקבלי ה"ה עם מוגבלות: החל בינואר 2018 ניתנת הנחיה מחייבת לסניפים לפנות לזכאים פוטנציאלים לשיקום (מאלו שאובחנו עם אחוזי נכות בוועדה רפואית אך אינם מקבלים קצבת נכות) ולעודד אותם לפנות לבחינת זכאותם לשיקום; וכן מופעלות שתי תכניות שיקום חדשות - סדנאות הכנה לעבודה - שמתאימות לאוכלוסייה עם חס מים מרובים.
להערכת אגף השיקום תכניות חדשות אלה עשויות לתת מענה לאוכלוסייה עם מוגבלות בעלת חסמים מרובים כגון מקבלי ה"ה עם אחוזי נכות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעלת התכניות החדשות של בט"ל לאוכלוסייה עם מוגבלות בעלת חסמים מרובים.
עם זאת, על אגף השיקום בבט"ל ומשרד העבודה והרווחה לנתח ביחד את הסיבות למיעוט שיקום מקצועי בקרב מקבלי ה"ה עם מוגבלות, ולבחון אם התכניות הקיימות מתאימות למאפייני האוכלוסייה הזאת.
כמו כן, עליהם, בשיתוף עם ש"ת, לנקוט גם פעולות יזומות כמו יידוע, הפניה וליווי של האוכלוסייה שיסייעו למקבלי ה"ה למצות את זכויותיהם לשיקום מקצועי.
54 אלו אינם מקבלי קצבת נכות מלאה.
מקצתם מקבלים קצבת נכות חלקית, ואחרים אינם עוברים את רף הזכאות לקצבת נכות.
אף על פי כן, כאמור, חברי קבוצה זו עשויים להיות זכאים לשיקום מקצועי מעמיק באגף השיקום בביטוח לאומי, וכמחציתם, אלו שאובחנו כבעלי 40% נכות או יותר, עשויים להיות זכאים גם לשיקום מקצועי במשרד העבודה והרווחה.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1011 .
כתוצאה מפערים בשיתוף הפעולה ובהעברת המידע בין ש"ת לבט"ל - יש מקבלי ה"ה רבים שש"ת הכיר במוגבלותם, אך הם לא אובחנו בבט"ל; ולהפך - כאלה שיש להם אחוזי נכות מבט"ל אך מוגבלותם אינה מוכרת בש"ת; ושיקום מקצועי (בבט"ל או במשרד העבודה והרווחה) כמעט שאינו ניתן למקבלי ה"ה.
לכן, הזכויות של חלק ממקבלי ה"ה לקצבת נכות, לשיקום מקצועי ולהשמה בהתאם למוגבלותם אינן ממוצות.
על שר העבודה והרווחה, הממונה על בט"ל, משרד העבודה והרווחה וש"ת, להוביל עבודת מטה לשיתוף פעולה בין הגופים הללו כדי למצות את כל האמצעים שיכולים לתרום להכנסתם של מקבלי ה"ה עם מוגבלות למעגל העבודה.
על גופים אלה לבחון בהקדם דרכים לשיתוף פעולה - הן בדמות העברת מידע ביניהם (בכפוף לכללי הגנת הפרטיות) הן בדמות פנייה יזומה למקבלי ה"ה והרחבה של בחינת הזכאות לקצבת נכות ולשיק ום מקצועי.
יש חשיבות יתרה לקידום הנושא בעיקר מאחר שמדובר באוכלוסייה חלשה.
מנכ"ל משרד העבודה והרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 (להלן- תשובת מנכ"ל משרד העבודה והרווחה) כי בהמשך לשיתוף הפעולה שהוא מקיים עם ש"ת בהפעלת תכנית "תנופה" הוא ימשיך ליצור מענה רחב יותר למקבלי ה"ה עם מוגבלות תוך שיתוף פעולה עם ש"ת.
בט"ל מסר בתשובתו כי בכוונתו לפעול לגיבוש תהליכים משותפים עם ש"ת על מנת להביא להעברת מידע ולהרחבה של בחינת הזכאות לקצבת נכות ולשיקום מקצועי של מקבלי ה"ה עם מוגבלות, והנושא שולב בתכנית העבודה לשנת 2018 .
ש"ת מסר בתשובתו מדצמבר 2017 (להלן- תשובת ש"ת) כי בשנים האחרונות ביצע שינוי ממשי בתחום שיתופי הפעולה, והחל לבצע מגוון פעולות כלפי בט"ל ומשרד העבודה והרווחה למיצוי זכויותיהם של תובעי ה"ה.
חסמים משפחתיים - תמיכה הוליסטית למשפחה .
אחד החסמים המרכזיים ביותר שתובעי ה"ה מדווחים עליו כעומד בדרכם להשתלב בעבודה הוא חסם משפחתי.
למשל - מצב סוציאלי קשה, בן משפחה עם מוגבלות נפשית או לחץ משפחתי שלא לצאת ל עבודה.
חלק מהמשפחות מתמודדות עם ריבוי חסמים, ויכולתן להגן על האינטרסים שלהן היא מוגבלת.
בעבור משפחות אלה, הסרת חסם אחד לא תספיק בהכרח כדי להביאן לתעסוקה מתמשכת, והן זקוקות לשיקום מעמ יק ומקיף.
לטיפול כזה במשפחה יש חשיבות רבה גם מפני שיש בו כדי להשפיע על דור ההמשך.
המשפחות זקוקות, בין היתר, לגורם שייפתח עמן תכנית ליצירת שינוי וילווה אותן לאורכה; להדרכה בנוגע ל יתרונות ש ל ה יציאה לעבודה ; לחיזוק הדימוי העצמי ; לכלים שיקנו ל יוצאים לעבודה מיומנויות חברתיות, כישורי חיים והעצמה אישית, כך 1012 |דוח שנתי 68ג .
שיצליחו להתמודד עם משברים; ולהדרכה בנוגע לתכנון של תקציב המשפחה, התמודדות עם הבירוקרטיה , שימוש באינטרנט ועוד.
בשנים האחרונות הציב משרד העבודה והרווחה לעצמו כמטרה את ה טיפול במשפחות החיות בעוני 55 .
, וברור שמקבלי ה"ה עונים להגדרה זו יתר על כן, משרד העבודה והרווחה הוא הגורם בעל המומחיות בסיוע למשפחות עם חסמים משפחתיים וריבוי חסמים ובמתן מעטפת תומכת וליווי פרטני באמצעות עובדים סוציאליים (להלן - עו"ס) המועסקים במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות.
משרד העבודה והרווחה גם מפעיל תכניות תעסוקתיות המותאמות לאנשים מרובי חסמים56.
גם הוועדה למלחמה בעוני בישראל שהגישה את מסקנותיה לשר הרווחה והשירותים החברתיים דאז ח"כ מאיר כהן ביוני 2014 (להלן- ועדת אלאלוף) 57 , קבעה שהגורם המתאים ביותר למתן טיפול הוליסטי ומתוכלל למשפחות עניות הוא העו"ס במחלקה לשירותים חברתיים 58.
משרד מבקר המדינה הצליב בין פרטיהם של מקבלי ה"ה לאנשים המוכרים בכלל המחלקות לשירותים חברתיים, ראו תרשים 6 .
55 ,משרד הרווחהסקירת השירותים החברתיים 2015 (נובמבר2016 '), עמ389.
56 "כגון תכניות "אשת חיל" ו"נושמים לרווחה בעוצמה .
כמו כן מפעיל המשרד תכניות ומסגרות המתאימות למשפחות עם חסם בריאותי/גופני והתנהגותי , ילדים עם לקויות, טיפול בזקנים, במכורים ובנפגעי עבירות שמקצתם מקבלים ה"ה.
57 שר הרווחה דאז מינה את ועדת אלאלו ף כוועדה ציבורית בנובמבר 2013 כדי לבחון דרכים להתמודדות עם העוני ולהגביר את שוויון ההזדמנויות.
כמה מהמלצות הוועדה יושמו בהנחיית השר ובהחלטת ממשלה מס' 361 מ- 5.
15 בנושא "כלי סיוע לטיפול בעוני וליצירת שוויון הזדמנויות".
58 דוח ועדת אלאלוף , חלק 1 ', עמ6-5 ; חלק 2 ', עמ58 ,ואילך 74-73 .
גם משרד הרווחה המליץ שעו"ס יתפקד כמנהל התערבות למשפחה ( case manager .
) משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1013 .
תרשים6 : מקבלי ה"ה59 ב- 2016 לפי היותם מוכרים ברווחה (בעלי תיק פעיל במחלקות לשירותים חברתיים) מראשית 2014 .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני בט"ל ומשרד העבודה והרווחה .
יוצא אפוא כי אף שהמחלקות לשירותים חברתיים הן המקום הטבעי והנגיש לטיפול הוליסטי במשפחה מרובת חסמי תעסוקה, יותר ממחצית מקבלי ה"ה (55% ) אינם מוכרים בהן .
יצוין כי הוועדה לניסוח הצעה לרפורמה בשירותי הרווחה המקומיים המליצה60 .
לאתר אוכלוסיות בסיכון ולפנות אליהם באופן יזום ואולם, אף שמדובר באוכלוסייה ענייה שנמצאת בסיכון, משרד העבודה והרווחה לא סימן את מקבלי ה"ה כקבוצת יעד לפעילותו, והוא אינו פועל באופן יזום לאתר את אלו שזקוקים לעזרת המחלקות לשירותים חברתיים.
עוד עלה שגם ש"ת כמעט שאינו פועל להפנות למחלקות לשירותים חברתיים את תובעי ה"ה העשויים להיעזר בשירותיהן.
כך, למשל, אין נוהל שמנחה את פקידי ש"ת להציע לתובעי ה"ה שהם מזהים אצלם חסמים משפחתיים וחסמים מורכבים לפנות למחלקות לשירותים חברתיים, על אף התועלת שיכולה לצמוח להם מכך.
בתשובתו מסר מנכ"ל משרד העבודה והרווחה כי המענים שמציע משרדו הם ממוקדי צרכים ואינם מוגדרים למקבלי ה"ה כנזקקות נפרדת העומדת בפני עצמה, וכי המשרד מקצה משאבים ניכרים הממוקדים בעוני ובהדרה של האוכלוסיות המטופלות על ידו.
ש"ת מסר בתשובתו כאמור לעיל כי בשנים .
נבדקו לעניין זה כלל מקבלי ה"ה, בין אם הם חייבים בהתייצבות בש"ת ובין אם לא 60 דוח הוועדה לניסוח הצעה לרפורמה בשירותי הרווחה המקומיים (2010 '), עמ31, 36.
שר הרווחה דאז ומנכ"ל משרדו הקימו את הוועדה בראשות יקותיאל צבע.
לאחר שהיא סיימה את עבודתה ב-2011 .
, החל משרד העבודה והרווחה ליישם את הרפורמה 1014 |דוח שנתי 68ג .
האחרונות ביצע שינוי ממשי בתחום שיתופי הפעולה, והחל לבצע מגוון פעולות למיצוי זכויות גם כלפי משרד העבודה והרווחה.
על שר העבודה והרווחה לפעול לכך שש"ת ומשרד העבודה והרווחה יחזקו את שיתופי הפעולה ביניהם ויגבשו נוהל מסודר, כדי לאתר אוכלוסייה שנזקקת לעזרה בהסרת אותם חסמים שהטיפול בהם הוא בתחום אחריותן של המחלקות לשירותים חברתיים, ולהפנותה אליהן.
כך יוכלו מקבלי ה"ה ליהנות מהליווי, הכלים והמומחיות שמשרד העבודה והרווחה מציע, שיכולים לסייע להם להתגבר על חסמים בדרכם לתעסוקה.
חסמים כלכליים ומיצוי זכויות .
רבים ממקבלי ה"ה מ צויים בעוני כה חריף עד שהוא עלול להקשות עליהם להתמודד עם חסמים אחרים המונעים מהם להשתלב בתעסוקה (למשל, הם עלולים להימנע מלפנות לקורסים של שפה והשלמת השכלה שהם זקוקים להם).
רבים מהם גם שקועים בחובות, והדבר מכביד עליהם בהתמודדות היומיומית, גורם להם לחץ נפשי ולעתים אף ממריץ אותם שלא לצאת לעבודה61 .
מצד שני לא פעם אין הם מנצלים זכויות והטבות כלכליות נלוות לגמלת ה"ה שהם זכאים להן: למשל הנחות בתשלומי ארנונה, בתחבורה ציבורית או במעונות יום; סיוע בשכר דירה או דיור ציבורי ממשרד הבינוי והשיכון; מענק עבודה מרשות המסים אם עבדו, ולו חלקית.
מכאן שיש חשיבות גדולה במיוחד לסייע להם למצות את זכויותיהם הכספיות, באופן שיוכל להגדיל את הכנסתם ולסייע להם לצמצם את חובותיהם ולפרוס אותם.
מיצוי זכויות וסיוע בפריסת חובות הם לעתים תהליכים מורכבים, ויש היום כמה גורמים העוסקים בכך באופן חלק י: משרד העבודה והרווחה החל להפעיל בשנים האחרונות "מרכזי עוצמה" בעשרות רשויות מקומיות, וחלק עיקרי מתפקידן הוא מיצוי זכויות נרחב וטיפול בחובות62 ; המשרד מפעיל גם שירות ייעוץ לאזרח (שי"ל) בנושא זכויות; בט"ל מפעיל מגוון ערוצים להנגשת הזכויות שהוא נותן, באינטרנט ובמוקד טלפוני; גם ארגוני המגזר השלישי עוסקים בכך.
61 לפי דין אין לעקל קצבאות, לכל הפחות למשך30 יום מהרגע ששולמו.
לפיכך, נושיו של חייב אינם יכולים לשים ידם על הגמלה, ו"ההטבות הנלוות" לגמלה הן בעלות ערך כספי שאינו ניתן לעיקול.
אם יצא האדם ממעגל מקבלי ה"ה, זכאותו להטבות הנלוות תיפסק (ראו להלן בפרק "תמריץ שלילי ליציאה לעבודה"), וניתן יהיה לעקל את הכנסתו מעבודה בהגבלות מסוימות.
ראו גם דוח ועדת אלאלוף, חלק 1 ', עמ10.
זאת לצד הפעילות למיצוי זכויות שהעו"סים יכולים לעשות במחלקות לשירותים חברתיים בינואר 2018 'נחקק תיקון מס8 לחוק שירותי הסעד, תשי"ח-1958 לפיו על המחלקות לשירותים חברתיים לסייע לנזקק למצות את זכויותיו לפי כל דין - ס' 2.
ב משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1015 .
בביקורת נמצא כי משרד העבודה והרווחה מציע למקבלי ה"ה - החיים בעוני חמור - רק טיפול חלקי ביותר בנושא מיצוי זכויות וטיפול בחובות.
משרד העבודה והרווחה גם אינו פועל ליצירת שיתופי פעולה עם ש"ת או עם בט"ל כדי לבצע שיחור 63 אל אותם מקבלי ה"ה שיכולים להיעזר בשירותיו, ולכל הפחות לקבוע שעל גופים אלה להפנות למרכזי עוצמה ולמחלקות לשירותים חברתיים את האנשים הזקוקים לכך.
כך למשל, במרכזי עוצמה הקיימים כרבע מהמטופלים הם מקבלי ה"ה.
נוסף על כך, מאחר שאוכלוסיית מקבלי ה"ה היא אוכלוסייה חלשה שלעתים קרובות אין היא יודעת להיעזר בשירותים ולמצות את זכויותיה - מתחדד גם תפקידו של ש"ת להנגיש את הזכויות הכספיות לאנשים שהוא מטפל בהם.
מבקר המדינה כבר הדגיש בעבר: "ראוי שרשות ציבורית שיש ברשותה מידע על זכות שנוצרה לזכאי ברשות אחרת, פעמים כיוון שזכות שנותנת רשות ציבורית אחת כרוכה בזכות שנותנת רשות ציבורית אחרת, תנקוט פעולות כדי ליידע את הזכאי על כך"64.
ואולם, בביקורת עלה שאף שלש"ת, הפוגש את רוב מקבלי ה"ה (גם את אלו שאינם מוכרים ברווחה), יכול להיות תפקיד חשוב בהנגשת המידע על אודות זכויות שזכאים להן מקבלי ה"ה ובהפנייתם לכתובת המתאימה לשם מיצוי הזכויות הלכה למעשה - למרכזי עוצמה, למחלקות לשירותים חברתיים או לבט"ל - הוא כמעט שאינו עוסק בכך.
יוצא שרבים מקרב מקבלי ה"ה אינם מקבלים סיוע במיצוי זכויותיהם, אף שהם זקוקים לו, ויש בו כדי לשפר את מצבם.
על ש"ת לקדם מתווה להנגשת מידע על זכויות למקבלי ה"ה ולהפנייתם למרכזי עוצמה ולמחלקות לשירותים חברתיים.
על משרד העבודה והרווחה לבחון כיצד יוכל להגיע לרבים יותר מקרב מקבלי ה"ה הזקוקים לשירותיו בנושא זה.
ניתן גם לבחון את האפשרות של שיתוף פעולה עם ארגוני מגזר שלישי רלוונטיים, כדי לוודא שכל מקבל ה"ה יקבל את הטיפול המתאים לו בתהליך המורכב של מיצוי זכויותיו.
הצורך בשיתוף פעולה ובקביעת מתווה מתאים מקבל משנה תוקף נוכח כפיפותם של הגופים האמורים לשר העבודה והרווחה.
63 ,יישוג reaching out.
64 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 ), בפרק "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 10.
חסם מרכזי אחר העומד בדרכם של מקבלי ה"ה להשתלב בשוק העבודה הוא קשיי שפה ורמת השכלה נמוכה שאינה הולמת את דרישותיו של שוק העבודה.
חסם זה נוגע לשיעור גבוה מאוד ממקבלי ה"ה.
ב-2016, ל-50% מתובעי ה"ה היו רק עשר שנות לימוד או פחות; 51% מתובעי ה"ה היו מהאוכלוסייה הערבית שיש בה אנשים שאינם שולטים בעברית65 .
ישנם עולים חדשים שגם להם יש קשיי שפה.
השכלה דלה וקשיי שפה בעברית מונעים השתלבות במשרות שיש בהן דרישת סף למינימום השכלה או לרמה מסוימת של עברית; חסמים אלה מונעים גם השתלבות בהכשרה מקצועית שמעמידה בדרך כלל תנאי סף דומים.
כמו כן, מידת ההשכלה של הורים משפיעה ישירות על מידת ההצלחה של ילדיהם במערכת החינוך, ולכן השכלה נמוכה עלולה ליצור עוני בין-דורי.
קשיי שפה ומיעוט השכלה הן גם הבעיות העיקריות שתובעי ה"ה מדווחים עליהן כחסם ליציאה לעבודה.
בפועל , מניתוח שביצע משרד מבקר המדינה של נתוני ש"ת ובט"ל עולה כי מקבלי ה"ה עם חסמי שפה והשכלה מתקשים יותר לצאת ממעגל הקצבאות, ראו תרשים 7 להלן.
65 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 66 ג(2016 ), בפרק "פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה" - האוכלוסייה הערבית מתמודדת עם מגוון חסמים ליציאה לעבודה, וביניהם חסם השפה.
לא כל חברי הקבוצה מתמודדים עם חסם שפה, אך נראה שחסם זה נפוץ בקרבם.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1017 .
תרשים7א: שיעור מקבלי ה"ה במשך 5 שנים .
ויותר66 מקרב מקבלי ה"ה מהאוכלוסייה .
הערבית בהשוואה לשיעורם מקרב מקבלי ה"ה .
שאינם מהאוכלוסייה הערבית ("אחרים") תרשים 7 :בשיעור מקבלי ה"ה במשך 5 שנים .
ויותר מקרב מקבלי ה"ה בעלי 10 שנות לימוד .
ומטה בהשוואה לשיעורם מקרב מקבלי ה"ה .
בעלי יותר מ-10 )"שנות לימוד ("אחרים .
* בקרב קבוצה זו יכולים להיות אנשים אחרים עם חסמי שפה, למשל .
עולים חדשים, אך מבנה הנתונים אינו מאפשר לזהות זאת.
לנושא של השלמת השכלה למעוטי השכלה אחראי האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך, המציע כיתות להשלמת השכלה (קורסים להשלמת השכלת יסוד, עשר שנות לימוד או 12 שנות לימוד שבסופם המשתלם מקבל "תעודת גמר תיכונית").
הזקוקים לכך לומדים בהן גם לימוד מוגבר של השפה העברית.
מדי שנה מממן האגף לחינוך מבוגרים כ -80 כיתות (כ -25 )תלמידים בכיתה למגוון אוכלוסיות (לא רק למקבלי ה"ה).
התכניות מתקיימות בכמה עשרות .
66 במצטבר מאז שנת2004 .
נבדקו לעניין זהמקבלי ה"ה ב -2016 .
שגם התייצבו בשנה זו בש"ת 1018 |דוח שנתי 68ג .
מוזנח כמעט לחלוטין, .
רשויות מקומיות ברחבי ישראל.
הוראת עברית למבוגרים מתחלקת בפועל בין משרד הקליטה ומשרד החינוך המציעים הוראת עברית באולפנים (בעיקר לעולים חדשים), ובין גופים אחרים המציעים באופן עצמאי קורסים בעברית תעסוקתית, בכללם ש"ת המציע בשנים האחרונות קורסים כאלה לתובעי ה"ה מהאוכלוסייה הערבית.
ואולם בביקורת נמצא כי רק מתי מעט מתובעי ה"ה השתתפ ו באחד הקורסים האמורים: בשנים 2017 -2016 רק כ -800 תובעי ה"ה השתתפו בקורסים לעברית תעסוקתית, וכ -850 תובעי ה"ה בלבד הופנו לקורסי השלמת השכלה במשרד החינוך.
בביקורת עלה עוד כי אין מדיניות מקיפה להשכלת מבוגרים ולהקניית עברית תעסוקתית למבוגרים בכלל ולמקבלי ה"ה ב פרט.
שיתוף הפעולה בין ש"ת לאגף לחינוך מבוגרים בעניין זה לוקה בחסר: אין תיאום מלא בפתיחת כיתות להשלמת השכלה (בעיקר ביישובים יהודים) ואוכלוסיית תובעי ה"ה אינה נמנית עם האוכלוסיות המועדפות לפתיחת כיתות אלה, על אף נזקקותה.
לפיכך, כאשר ש"ת מאתר תובעי ה"ה שמתאימים ללמוד בקורסים להשלמת השכלה והם מעוניינים בכך, בדרך כלל לא נמצאת בעבורם כיתה זמינה ביישוב מגוריהם.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 כי על אוכלוסיית מקבלי ה"ה לקבל טיפול מערכתי שהשלמת השכלה תהיה חלק ממנו.
אם תסומן אוכלוסייה ייעודית זו על ידי משרד העבודה והרווחה וש"ת, ויוקצה לכך תקציב ייעודי - יוכל האגף לחינוך מבוגרים לתת מענה מתאים.
עולה, שהטיפול בחסם המרכזי ביותר של הקבוצה הגדולה ביותר בקרב מקבלי ה"ה מוזנח כמעט לחלוטין, ואף גורם אינו מתמודד באופן מקיף ומעמיק עם חסמי ההשכלה והשפה של קבוצה גדולה של אנשים החיים בעוני ומרוחקים מעולם העבודה.
על משרד החינוך ועל ש"ת לקדם במשותף מתווה להרחבת היצע האפשרויות להשלמת השכלה למקבלי ה"ה שיש להם שנות לימוד מעטות והם רוצים להשלים את השכלתם כדי לשפר את סיכוייהם להשתלב בעולם העבודה.
בנוגע לחסם השפה, המשפיע על השילוב בתעסוקה בקרב רבים כל כך ממקבלי ה"ה, על ש"ת ועל משרד החינוך לפעול בתיאום ביניהם כדי להעניק טיפול מקצועי ומקיף בחסם זה, לקדם הרחבה של הקורסים לעברית תעסוקתית ולהתאימם לקבוצות שונות.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1019 .
טיפול ש"ת בחסמים הקשורים באי-מוכנות לעולם העבודה .
חסם אחר המאפיין חלק ממקבלי ה"ה הוא המרחק מעולם העבודה ומההתנהגויות, הכישורים, והנורמות הנהוגים בו.
הדרך העיקרית להסיר חסם זה היא השתתפות בתכניות תעסוקתיות - תכניות שמטרתן לקרב את האדם לעולם העבודה ולהקנות לו הרגלי עבודה, מיומנויות עבודה בסיסיות, כישורים רכים, הכנה לראיונות עבודה, הגברת הביטחון העצמי, מוטיבציה לעבוד ואמון ביכולותיו.
התכניות המיועדות לטפל במקרים מורכבים יותר עוסקות גם בהסרת חסמים אחרים.
בשנים האחרונות פעלה המדינה לשיפור הטיפול התעסוקתי בקבוצות שונות - כגון האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה החרדית ויוצאי אתיופיה במסגרת מרכזי הכוון תעסוקתי לאוכלוסיות מיוחדות של משרד העבודה והרווחה (בעבר - משרד הכלכלה), ואולם, מרכזים אלה אינם מוכוונים לטיפול במקבלי ה"ה.
כאמור, מלבד זאת, גם משרד העבודה והרווחה ומשרד הקליטה מציעים תכניות תעסוקתיות שלפחות חלק ממקבלי ה" ה יכולים להשתתף בהן, אך שיעור מקבלי ה"ה המשתתפים בתכניות אלה הוא קטן (ראו תרשים 2 .
)לעילהגוף העיקרי האמון על השתלבות בתעסוקה של תובעי ה"ה הוא ש"ת המפעיל בשנים האחרונות שתי תכניות עיקריות בנושא: 1.
החל בשנת 2014 ש"ת מפעיל את התכנית "מעגלי תעסוקה" המציעה טיפול מעמיק יותר מהטיפול הרגיל שש"ת מציע.
כאמור, "מעגלי תעסוקה " מיועדת לתובעים חדשים שגילם 50 או פחותולתובעי ה"ה עם חסמים פחות מורכבים.
תקציב התכנית נקבע בסיכומים תקציביים שנחתמים מדי שנה בין משרד האוצר לש"ת, ותקציבה הוא כ-37 מיליון ש"ח לכל אחת מהשנים 2018 -2017 .
מחקר מלווה של התכנית מלמד על האפקטיביות שלה בהפחתת התלות בקצבאות ובשיפור שיעורי התעסוקה המשפיע במיוחד על אוכלוסיות חלשות.
כמו כן נמצא שהתכנית יעילה במונחים של עלות - תועלת.
מספר המשתתפים בתכנית גדל מדי שנה: ב-2016 טיפלה תכנית "מעגלי תעסוקה" בכ - 16,000 ,משתתפים וב-2017 בכ- 21,000 ,משתתפים חלקם ממשיכים בתכנית משנים קודמות; ב -2017 טיפלה תכנית "מעגלי תעסוקה" בלשכות שבהן הופעלה כמעט בכל תובעי ה"ה חדשים שגילם עד 50 העונים לתנאי הקבלה לתכנית 67, ובכ -70% .
מהם בבחינה ארצית מלבדם החלה התכנית לטפל לאחרונה, בלשכות שבהן היא מופעלת, גם בתובעי ה"ה בני 55-50 .
ובתובעים שאינם חדשים בהתאם לסיכום התקציבי, בשנת 2017 אמוריםהיו להשתתף ב" מעגלי תעסוקה" כ - 25,000 איש.
בשל עיכוב בהרחבת תכנית "מעגלי תעסוקה " ללשכות נוספות, ש"ת לא עמד ביעד המשתתפים ובהרחבה הגאוגרפית שהתחייב להם לשנה זו - התכנית הורחבה לכמחצית מהלשכות שתוכננו, ול-84% מהמשתתפים שתוכננו.
בהתאם לסיכום התקציבי גם בשנת 2018 אמורים להשתתף בתכנית כ- 25,000 איש, אך גם אם התכנית תמשיך .
לא עובדים, ללא מגבלה רפואית ממשית, לא הוגדרו על ידי ש"ת כקשי השמה 1020 |דוח שנתי 68ג .
להתרחב לפי התכנון, יטופל בה בעיקר זרם תובעי ה"ה חדשים, והיא לא תציע טיפול לרוב המכריע של מקבלי ה"ה הוותיקים.
ש"ת ומשרד העבודה והרווחה מפעילים גם את תכנית "תנופה" שהיקפה קטן בהרבה, והיא מעניקה שיקום מעמיק ואינטנסיבי וסיוע במיצוי זכויות68 .
התכנית "תנופה" מיועדת לתובעי ה"ה שעומדים בדרכם חסמים קשים ורבים מתחום הבריאות הגופנית או הבריאות הנפשית או מתחום הרווחה , ולכן קשה לשלבם בעבודה באמצעות הפניה ישירה לעבודה או באמצעות תכנית "מעגלי תעסוקה ".
לפי נתוני ש"ת, בשנת 2017 הופנו לתכנית כ- 1,000 תובעי ה"ה.
בתשובת משרד העבודה והרווחה נמסר כי בשנת2018 אמורים להשתתף בתכנית "תנופה" כ- 3,000 .
איש משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את האפקטיביות של תכנית "מעגלי תעסוקה", אך יוצא שגם בשנים הקרובות לא תיתן תכנית זו מענה לצורכיהם של מרבית מקבלי ה"ה , שכן יטופלו בה בעיקר תובעי ה"ה חדשים, ורק מיעוט מקרב מקבלי ה"ה ותיקים.
גם עם הפעלת תכנית "תנופה" לצידה, מ רבית תובעי ה"ה נותרים ללא מענה של תכנית תעסוקתית.
להלן, בתרשים 8, שיעור הכיסוי הצפוי לתכניות אלה לפי התכנון הקיים: .
68 שיקום זה מתקיים בסדנת "טרום תעסוקה" המתקיימת במרכזי שיקום שלושה עד חמישה ימים בשבוע במשך כעשרה שבועות או במסלולי שיקום לאנשים עם מוגבלות, למ של תעסוקה נתמכת.
מיצוי הזכויות נעשה כלפי בט"ל, משרד הבריאות (בריאות הנפש) והמחלקות לשירותים חברתיים.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1021 .
תרשים8 : תובעי ה"ה בש"ת69 "לפי השתתפות בתכניות "מעגלי תעסוקה ו"תנופה" בשנים 2017 -2014 וצפי לשנים הקרובות .
ניתוח של משרד מבקר המדינה לנתוני ש"ת.
* מספר תובעי ה"ה בשנים 2019 -2018 : תחזית בהנחה של המשך ירידה דומה.
משתתפים בתכניות: ב-2018 תחזית משתתפים ב"מעגלי תעסוקה" על סמך סיכום תקציבי, וב"תנופה" על סמך תשובת משרד העבודה והרווחה; ב-2019 תחזית משתתפים בהנחה של המשך נתוני2018.
ש"ת מסר בתשובתו כי לצד הפעלת תכניות אלה הוא מקיים בשנים האחרונות פעולות נוספות להגברת האפקטיביות של פעולתו בקרב תובעי ה"ה.
בין היתר הוא מקצה להם כ-75% מתקציב כלי התמיכה התעסוקתית שהוא מציע (תובעי ה"ה הם כשליש מדורשי העבודה המטופלים בש"ת כל שנה), מעדכן את נוהלי העבודה שלו, מציע קורסים בעברית תעסוקתית והכשרה באוריינות דיגיטלית, מגדיל את מספר תובעי ה"ה הנבדקים בוועדות כושר, ופועל לצמצום התופעה .
69 במספר תובעי ה"ה הכולל נכלל כל מי שהתייצב בש"ת במהלך אותה שנה כתובע ה"ה (אלא אם כן הפסיק להתייצב בחודשיים שמיד לאחר מכן), ואינו כולל את האנשים המקבלים ה" ה ופטורים מהתייצבות בש"ת.
לדוגמה, ב-2016 היו כ- 140,300 תובעי ה"ה בש"ת במצטבר, כמוצג בתרשים.
של תובעי ה"ה המתייצבים בלשכות אף שהם פטורים (או זכאים להיות פטורים) מחובת ההתייצבות.
בזכות פעולות אלה, בין היתר, ירד בהדרגה מספר תובעי ה"ה המתייצבים בלשכות ש"ת ב -33% בין השנים 2017 -201370 .
לדברי ש"ת הירידה במספר תובעי ה"ה מאפשרת באופן הדרגתי להסיט את הטיפול לתובעי ה"ה ותיקים ומבוגרים יותר.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 (להלן- תשובת אגף התקציבים) כי שיל ובן של אוכלוסיות מעוטות השתתפות בתעסוקה עתיד להפחית את תחולת העוני בקרבן בשיעורים ניכרים.
הוא סבור כי אכן דרוש מענה מותאם וייחודי לאוכלוסיית תובעי ה"ה, כאשר על ליבת הסיוע לכלול כלים להשתלבות בתעסוקה, ובהתאם לכך יש הצדקה מקצועית להרחבת תכנית "מעגלי תעסוקה" לכל לשכות התעסוקה בארץ.