HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקה בקופות עולה כי עם המטופלים בביתם נמנים: חולים במחלות קשות כגון אי-ספיקת לב, סרטן, טרשת נפוצה, דלקת מפרקים ו- ALS ;(מחלת לו גריג); חולים שמתקשים להתנייד עקב מחלה או נכות וכן חולים ששוחררו מבית החולים בהנחיה לתנועה מוגבלת באופן זמני.
חולים אלה אינם משויכים בשגרה ליחידות לטיפולי בית, ובעת שגרה הם מצליחים להגיע, בסיוע כ לשהו, למרפאה בקהילה.
עולה חשש שבעת חירום לא יהיה בכוחם של מטופלים אלה להגיע למרפאות עקב מגבלותיהם.
הצורך בהפחתת העומס בבתי החולים בעתות חירום מציב את מערך הרפואה בקהילה כגורם חשוב במתן מענה לחולים 57 .
ואולם כאשר לא יתאפשר בחירום להזמין רופא לביקור בית, תהיה החלופה היחידה בידי החולה להזמין אמבולנס שיפנה אותו לבית החולים.
56 הגורמים המוסמכים הם לשכת הבריאות הנפתית או המחוזית (במחוז שאין בו נפות) וכן לשכת הרווחה של הרשות המקומית.
57 ,"מערך הרפואה בקהילה בשעת חירום", נוהל אב למרפאה קהילתית של משרד הבריאות אוקטובר 2010.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הקופות מספקות בעתות רגיעה שירות של ביקורי רופא בבית המבוטח על ידי רופאי הקופה או באמצעות רופאים עצמאיים הפועלים מטעם הקופה ובאמצעות רופאים של חברות חיצוניות.
כך לדוגמה כאשר חולה של הכללית זקוק לביקור בית של רופא, הוא פונה טלפונית למרפאה והרופא משוחח אתו ומחליט אם אכן יש צורך בביקור.
במכבי, השירות של ביקור רופא מסופק, נכון למועד הביקורת, על ידי חברת "נטלי".
בהנחיות של מאוחדת לשעת חירום מצוין כי השירות של ביקורי בית יינתן בחירום ככל האפשר כמו בש גרה.
בביקור יינתנו אבחון וסיוע ראשוניים והפניה להמשך טיפול, אם נדרש.
ההחלטה אם להיענות לפנייה של חולה לשגר רופא למקום שהוא שוהה בו מתקבלת על ידי רופא על פי שתי אמות מידה: מצב החולה, כפי שניתן להעריכו בשיחה עם מזמין הביקור, והסבירות למתן המענה הנדרש בבית החולה (לדוגמה, אם הרופא סבור שיהיה צורך בבדיקות מעבדה או דימות, סביר שהמזמין יופנה מראש לבית חולים).
כדי לחשב אומדן לביקוש הצפוי בעתות חירום, יש לקבל נתונים בנוגע למספר ההזמנות של ביקורי בית בשנה החולפת, ולנכות מהם את המספר המוערך של בקשות לביקורים שהן מטעמי נוחות גרדא (המבוטח מוכן לשלם על ביקור כדי לא להגיע למרפאת הקופה).
קופות החולים דיווחו על כ - 128,000 ביקורי בית של רופא בשנת 2012 (בנוסף לביקורי סגל היחידות לטיפולי בית המטפלות בכ- 31,000 חולים בביתם): בכללית היו ב- 2012 במחוזות תל אביב-יפו, מרכז, ירושלים וא ילת 44,754 ביקורי בית של רופאי הקופה או של רופאים מטעם ספקים חיצוניים 58.
לגבי שאר המחוזות אין נתונים; במכבי היו ב - 2012 62,572 ביקורי בית של רופאי הקופה וספקים חיצוניים; מאוחדת דיווחה שכ- 5,000 ביקורי בית של רופאיה מתקיימים בכל השנה ברחבי הארץ; לאומית דיווחה על כ- 16,000 ביקורי בית של רופאי הקופה, של רופאים עצמאיים ושל חברה לביקורי בית.
לדעת משרד מבקר המדינה, אומדן של מספר ביקורי הבית חיוני לתכנון המשך מתן שירות זה בעת חירום.
יש גם להביא בחשבון שבעת חירום סביר שיתווספו דרישות לביקורי בית של חולים מוגבלים בניידות, ובייחוד מצד חולים קשישים.
ראוי גם לבדוק אפשרות של ביקורי אחיות לצורך לקיחת דמים, למשל אצל חולים הנוטלים תרופות נוגדות קרישה.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 .
כי יבחן שוב את הנוהל לביקורי בית בעתות חירום שירות טלרפואה בעתות חירום : כיום יש למכבי אלפי חולים הנתמכים בשירות טלרפואה - שירות המאפשר מעקב, בירור, בדיקה ואף מתן הנחיות והוראות לטיפול באמצעות מערכת מחשב שבבית החולה, המחוברת למוקד בקופה או בבית החולים.
למכבי יש למשל הסכם למתן שירות זה עם המרכז הרפואי שיבא, שבו פועל מוקד לחולי אי-ספיקת לב המשרת מספר גד ול של חולי מכבי בביתם.
גם חולי מחלת ריאות חסימתית, סוכרת ועוד מטופלים באמצעות טלרפואה.
הכללית כתבה בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי היא מפעילה שירות ייעוץ רפואי לילדים בליווי מקצועי של רופאי בית החולים שניידר לילדים באמצעות טלרפואה.
השירות מתוכנן לפעול בח ירום, אך נגישותו תלויה בעיקר במספר הרופאים שיהיו זמינים.
58 במחוז תל אביב-יפו - 24,832 ביקורים בסך הכול.
במחוז מרכז- 13,625 ביקורים של רופאי הכללית ו- 1,040 של רופאים מטעם ספקים חיצוניים.
במחוז ירוש לים - 5,005 ביקורי בית של רופאי הכללית.
ביקורי בית של רופאי הכללית משרד הבריאות 749 .
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוסיפה כי גם היקף הפעלתו של שירות טלרפואה לפענוח צילומי רנטגן מרחוק ייקבע לפי מספר מכוני הרנטגן שיעבדו בשעת חירום ומספר הרופאים שיהיו זמינים למתן שירות זה.
משרד הבריאות והקופות עדיין לא קבעו כללים ונהלים בדבר שירותי הטלרפואה שיינתנו בעתות חירום ולא נערכו למתן השירותים, ויש חשש שחולים אלה יגדשו את בתי החולים והקופות אם לא ימשיכו לקבל את השירות בבתיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להגדיר בשיתוף הקופות אילו שירותים יש לספק בעתות חירום בא מצעות טלרפואה.
על המשרד להבטיח שהקופות ייערכו לכך.
המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא (להלן - בית החולים שיבא) כתב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "מהדו"ח עולה כי יתכן שהקופות לא תוכלנה לספק את כל השירותים המתבקשים בעתות חירום.
מצב זה עלול לגרום לעליה בפניות לבתי החולים, דווקא בשעה בה בית החולים אמור להיערך למתן טיפול בפצועים, ולצמצם את השירותים האמבולטוריים שלו".
כאמור, ראוי כי משרד הבריאות יפעל לחיזוק ותגבור של השירותים שיינתנו בקהילה בעתות חירום - שירותי מרפאות הקופות והיחידות לטיפולי בית של הקופות וטיפול בחולים השוהים במקלט או בביתם.
טיפול באוכלוסייה השוהה במקלטים .
בעתות חירום האוכלוסייה נדרשת לפעמים לשהות במקלטים ימים ושבועות ארוכים.
כך למשל במלחמת לבנון השנייה הייתה אוכלוסיית העיר צפת במקלטים במשך 33 יום.
ירי מסיבי או שיגור טילים מסיבי אינם מאפשרים לחלק מהאוכלוסייה לפנות לקבלת טיפול רפואי במרפאות האחודות.
למרות המצב הביטחוני, יש להבטיח שאוכלוסייה זו תזכה לשירותי בריאות, ולו ברמה הבסיסית שתיקבע.
במרץ 2000 פרסם האגף לשע"ח נוהל אב לטיפול רפואי בקהילה.
נקבע בו כי החלטה על הקמת צוותי רפואה ניידים ועל ביקור במקלטים תתקבל על ידי הרופא המחוזי של לשכת הבריאות, בהתייעצות עם המטה העירוני, באישור צה"ל ולאחר הצטיידות במיגון מתאים.
הנוהל לא קבע את הרכב הצוות שיצא למקלטים.
נוהל בין-משרדי בנושא "היערכות מערך מל"ח במלחמה מוגבלת" קבע כי במצב של שהייה רצופה וממושכת במקלטים, יצאו "צוותי רפואה ניידים שיבקרו במקלטים ויושיטו עזרה רפואית לנזקקים במקום".
כן קבע הנוהל הבין-משרדי כי פקע"ר יסייע, במידת הצורך, לתגבר את הצוותים הניידים בכוח אדם ממחלקות הרפואה, וכן יסייע לתגבר את הצוותים בכלי רכב, ובכלל זה רכב ממוגן.
המשרד להגנת העורף כתב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי על פי תכנית העבודה עתיד הנוהל בנושא "היערכות מערך מל"ח במלחמה מוגבלת" להתעדכן.
לקראת העדכון ייבחן נושא פעילות צוותי הרפואה הניידים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במלחמת לבנון השנייה ערכו צוותי רפואה של פקע"ר סיורים יזומים במקלטים.
הצוותים ביקרו ב- 1,228 מקלטים ששהו בהם 8,836 איש וטיפלו ב-556 מהם59.
כהפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה, החליטה בפברואר 2007 הרשות העליונה לאשפוז כי אין מקום לבצע ביקורים יזומים של צוותי רפואה במקלטים, בטענה שהביקורים של רופאי פקע"ר לא היו יעילים.
משרד הבריאות גיבש ב - 2008 טיוטת נוהל בנושא ביקורי בית של רופאים בעתות חירום.
מטרת הנוהל הייתה לקבוע שיטה למתן טיפול לחולים במצבים חריפים ולחולים כרוניים מרותקים שאינם מטופלים בשגרה על ידי היחידות לטיפולי בית.
טיוטת הנוהל קובעת כי ההיענות לבקשה מצד החולה לביקור בית תישקל על ידי רופא על פי שתי אמות מידה: 1 .
מצב החולה, כפי שניתן להעריכו בשיחה עם מזמין הביקור 2.
הסבירות למתן המענה הנדרש בבית החולה.
עוד נקבע בנוהל כי השירותים שיינתנו כחלק מביקור בית יהיו: אבחון רפואי ראשוני, הגשת סיוע רפואי ראשוני והפניה להמשך טיפול, אם נדרש.
בטיוטת הנוהל נכתב גם כי כל קושי להגיע לביקור בית ייבחן על ידי הרופא המחוזי של קופת החולים.
במקרים חריגים שהרופא המחוזי סבור כי ניתן לסייע לחולה באמצעות ביקור בית, אך הביקור עצמו אינו מסתייע, יעביר רופא הקופה את פרטי החולה אל הרופא המחוזי של משרד הבריאות.
הרופא המחוזי ירכז את הבקשות מכל קופות החולים ויעבירן לרופא המחוזי של פקע"ר, והוא ישגר, במידת האפשר, צוות רפואי לביתו של החולה.
הצוות הרפואי הצבאי יושתת על צוותי פלוגות הרפוא ה המופעלות בחירום, שלא יהיו עסוקות באותה עת במתן טיפול רפואי לנפגעים.
באוקטובר 2010 פרסם האגף לשע"ח נוהל אב מעודכן בנושא "מערך הרפואה בקהילה בשעת חירום".
נוהל האב קבע בין היתר כי אחד מתפקידיהם של צוותי המרפאות בשעת חירום הוא "ביצוע ביקורי בית לשוהים בביתם או במקלטים, בהתאם לנסיבות מצב החירום ובמידת האפשר".
על פי הנוהל, מתפקיד המרפאה בשעת חירום לענות על "הצורך במתן שרות רפואי לאוכלוסיה נזקקת ולאוכלוסיה עם צרכים מיוחדים, שאינה יכולה להגיע למרפאה/סניף לקבלת טיפול".
ב"מסמך הסכמות" שנחתם באוגוסט 2011 בין משרד הבריאות לצה"ל בנושא עקרונות שיתוף הפעולה ביניהם, נקבע כי צה"ל יסייע בעתות חירום למערכת הבריאות האזרחית לאחר שהרשות העליונה לאשפוז תקבע כי הסיוע הצבאי חיוני.
הסיוע מצד צה"ל למשימות בקהילה יהיה כפוף לסדר העדיפויות של הצבא, בהתאם ליכולותיו ועל בסיס כוח האדם הקיים.
בביקורת עלה כי מכבי ומאוחדת כללו את ההוראות לביצוע ביקורי בית באמצעות צוותים שלהן בעתות חירום באוגדן נוהלי החירום שלהן; הכללית ולאומית לעומת זאת מסתייגות מהוראות הנוהל, אינן נערכות למתן שירות זה וטוענות שהוא לא ישים.
בדיון שהתקיים ברשות העליונה לאשפוז בפברואר 2013 לסיכום מבצע "עמוד ענן", נאמר כי "נוהל ביקורי בית נדרש לבחינה מחודשת ביחס ליכולת הקופות להפעילו".
באותו דיון הוחלט כי באחריות האגף לשע"ח לבחון את הנוהל ולעדכנו עד לסוף יוני 2013 .
59 לפי נתוני פקע"ר36% ,מהטיפולים היו בנושא תרופות27% ,מהטיפולים היו נגד כאבי גרון8% ,היו טיפולים בחרדה 8% בבעיות סוציאליות, ו - 2%-1% ,טיפולים בחום, בדלקות עיניים בדלקות אוזניים, בכאבי בטן, בגרד ועוד.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עד למועד סיום הביקורת לא פנה האגף לשע "ח לקופות לקבל את התייחסות ן לנושא, וממילא לא עדכן את הנוהל.
יוצא שנושא הטיפול באוכלוסייה השוהה בביתה או במקלטים לא הוסדר ולא תורגל, למרות חשיבותו לצורך הפקת לקחים ולצורך שיפור השירות.
כך לדוגמה, ייתכן שיהיה נכון לרכז את כל הפניות לביקורי בית מכל הקופות ולשגר צוותים לכתובות (מגדל מג ורים למשל) או לאזורים סמוכים במרוכז.
משרד הבריאות כתב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "בימים אלו " מגובשת טיוטת נוהל חדשה שתובא לאישור הרשות העליונה לאשפוז.
מלאי תרופות לשימוש הקהילה בעתות חירום .
במרץ 1998 אישרה הרשות העליונה לאשפוז המלצה של ועדה שבחנה את נושא רענון מלאי התרופות לשעת חירום לקהילה, והמליצה לא לרכוש מלאי נוסף "מאחר וקיימים מלאים ברמה מספקת במערכת השוטפת".
עוד נקבע בהחלטת הרשות כי נושא מלאי התרופות לחירום לקהילה ייבחן מחדש בשנת 2000 .
בפברואר 2003 החליטה הרשות בנושא הצטיידות לקהילה ושמירת מלאי תרופות לחירום כי: " 1 .
תבוצע פניה ליבואנים ולספקים בבקשה שיגדילו המלאים הקיימים ברשותם.
תבוצע פניה לבתי חולים, קופות החולים ו'שראל60 .
בבקשה שיגדילו את המלאים הקיימים ברשותם, באמצעות הקדמת רכש 3.
לאחר ביצוע הצעדים הללו תבוצע הערכה מחודשת של הצרכים ומשמעויותיהם שכן אין כיום יכולת להגדיל תקציב.
אם יסתבר שיידרש, תבוצע הכפלת מלאים של התרופות המומלצות בלבד".
לסיכום הדיון צורפה טיוטה להתייחסות ובה רשימת קבוצות של תרופות חיוניות לטיפול בקהילה.
ברשימה תרופות לטיפול במערכות הקרדיו -וסקולריו ת, באסתמה, באפילפסיה ובסוכרת, תרופות אנטי-פסיכוטיות ועוד.
כחלק מהפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה נבדק שוב בשנת 2007 נושא אספקת התרופות לחולים כרוניים בעתות חירום על ידי קופות החולים.
בבדיקה עלה שרמות המלאי הן בהתאם למדיניות כל קופה, ולא ניתן להבטיח כי נשמר בכל קופה מלאי מספיק לחודש ימים.
כיום ניפוק התרופות בקופות נעשה במאות נקודות אספקה: הן בבתי המרקחת של קופות החולים והן בבתי מרקחת פרטיים.
רמות המלאי בבתי המרקחת של הקופות נקבעות כיום לפי כדאיות כלכלית ורמת שירות.
כך לדוגמה, מכבי מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי כ - 50% מהיקף ניפוק התרופות למבוטחי הקופה מתבצע בבתי מרקחת פרטיים.
כמו כן נמסר כי אין למכבי מחסני תרופות, והן מתקבלות מהספקים ישירות לבתי המרקחת של הקופה.
בבדיקה עלה כי עד למועד סיום הביקורת - יותר מעשור לאחר ההחלטה לפנות ליבואנים ולספקים וכשש שנים מאז הבדיקה שהעלתה כי הקופות אינן מבטיחות שמירה על רמת מלאי לעתות חירום - לא בוצעה פנייה ליבואנים ולספקים ולא הוסדר עם קופות החולים הנושא של מלאי תרופות לשימוש הקהילה בעתות חירום.
60 חברה פרטית בבעלות עמותת מנהלי בתי החולים הממשלתיים הרוכשת עבורם תרופות וציוד רפואי.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוהל בין-משרדי מס' 1 מ- 2003 של מל"ח, "תכנון וארגון המשק החיוני לשעת חירום", קובע כי מערך מל"ח נדרש להבטחת מלאי חירום מספיק, בעיקר של מצרכי מזון בסיסיים, מוצרי דלק ותרופות וציוד רפואי.
יצוין כי עבור מערך האשפוז מוחזק מלאי תרופות וציוד רפואי לשעת חירום במחסני חירום של משרד הבריאות.
בבדיקה עלה כי המשרד אינו מחזיק כל מלאי של תרופות לשימוש הקהילה, כלומר אין בנמצא מלאי חירום לניפוק תרופות למבוטחי קופות החולים בעתות חירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות העליונה לאשפוז, על משרד הבריאות ועל קופות החולים להסדיר את נושא מלאי התרופות החיוניות לטיפול בקהילה בעתות חירום.
בנובמבר 2013 כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הוא בו חן מהן התרופות הנדרשות לקהילה בעתות חירום ומהן הכמויות הנדרשות.
פעילות מערך מל"ח לתפעול שירותי הבריאות בקהילה בחירום .
החליטה הממשלה כי ראש ועדת מל"ח העליונה הוא השר להגנת העורף מערך מל"ח נועד להבטיח את הפעלת "המשק החיוני" המוגדר בהחלטת הממשלה, ובכלל זה מפעלים חיוניים כמשמעות המונח בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז - 1967 , וכן גורמים נוספים החיוניים בעתות חירום, אף אם לא הוגדרו כ"מפעל חיוני".
חובות מל"ח על פי החלטת הממשלה : תפקידי ועדת מל"ח העליונה הם בין היתר "לבחון, בתאום עם משרדי הממשלה, להמליץ ולהחליט, על דרכים ותכניות להפעלת המשק החיוני של המדינה במצב חירום מתוך מגמה להבטיח את האספקה של מוצרים ושירותים שנקבעו כחיוניים", וכן "לקבוע תכניות ארציות, מרחביות ומקומיות להפעלת גורמי הייצור, האספקה והשירותים החיוניים ביותר במשק האזרחי בשעת חירום" ו"לתאם ולהנחות את הרשויות האזרחיות ואת רשויות צה"ל בהכנות לשעת חירום".
עוד קובעת החלטת הממשלה כי תפקיד ועדת מל"ח העליונה הוא "לבקש מכל משרד ממשלתי או מרשות ייעודית לנקוט אמצעים הדרושים להבטחת הכנתו של המשק החיוני בתחומים שהם מופקדים עליהם, לקראת תקופת הפעלת מערך מל"ח".
חובות מל"ח על פי הנהלים : לפי נהלים שונים שפרסם מטה מל"ח ארצי (ראו להלן), על המטה להנחות את המפעלים החיוניים להיערך לשעת חירום, לפקח על היערכותם ולהבטיח את פעולתם התקינה במצב חירום.
כדי לבצע את תפקידו במצב חירום מוטל על מטה מל"ח ארצי, כחלק מ הפעילות השוטפת בעת רגיעה, לקיים פעולות ביקורת ב רשויות הייעודיות, במפעלים החיוניים וברשויות המקומיות .
מטה מל"ח ארצי פועל ליד ועדת מל"ח העליונה, בכפיפות ליו"ר הוועדה ועל פי הנחיותיו.
אחד מעיקרי תפקידיו ה וא " לבקר ולבדוק כשירות וכוננות מערך מל"ח לקראת הפעלתו ב שעת חירום.
הביקורת תיעשה בתאום עם הרשויות היעודיות וועדות המל"ח במרחב".
בדוח המיוחד צוין כי על מטה מל"ח הוטלה החובה להכין את מערכת הבריאות למצב חירום היה עליו לוודא כי בוצעו הדרכות ותרגולים ואת יישומם של הנהלים שפורסמו.
באותו דוח נמצא כי מערך הביקורים במקלטים לא הוסדר וכי מטה מל"ח לא העיר על כך.
בבדיקה הנוכחית נמצא כי בפועל מסתמך מטה מל"ח שבמשרד להגנת העורף על הבקרות שעורך האגף לשע"ח שבמשרד הבריאות.
יוצא מכך שלא נבדק כלל אם הרשות העליונה לאשפוז והאגף לשע"ח מיישמים את נוהלי מל"ח.
בתשובתו מנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להגנת העורף כי הוחלט השנה לקיים ביקורות מוכנות בלשכות המחוזיות של משרד הבריאות.
חדרי מצב ברשות העליונה לאשפוז, במטה משרד הבריאות ובלשכ ותיו המחוזיות, בקופות החולים ו בפיקוד העורף .
הרשות העליונה לאשפוז משמשת בעתות משבר ובעתות חירום גוף השליטה המרכזי על כלל מערכת הבריאות במדינת ישראל.
מטה הרשות העליונה לאשפוז ומרכז המבצעים שלה ממוקמים באחד ממבני משרד הבריאות בתל אביב.
חדרי המצב וחדרי המבצעים של שבע לשכות הבריאות המחוזיות ושל ארבע קופות החולים, כמו גם גופים נוספים אחרים, נמצאים בעתות חירום בקשר שוטף עם מרכז המבצעים של הרשות.
מיגון המטות וחדרי המצב מיגון מטה הרשות העליונה לאשפוז : בנוהל משרד הבריאות ל"הפעלת מטה הרשות העליונה לאשפוז ובריאות לשע"ח במתארי חירום" 61 מצוין כי תנאי המיגון במיקומו הנוכחי של המטה אינם עומדים בדרישות פקע "ר.
כמו כן לפי הנוהל יוקם אתר מבצעים חלופי שאליו ידלג מרכז השליטה אם לא תתאפשר פעילותו במקומו הקבוע מפאת פגיעת טילים, קריסת מערכות תקשורת, חסימת דרכי גישה וכו'.
מטה הרשות העליונה לאשפוז, שאחראי להפעלת מערכת הבריאות במדינת ישראל בעתות חירום, ממוקם בקומה העליונה של אחד ממבני משרד הבריאות בתל אביב, ואינו ממוגן כלל.
המטה אף שוכן במרכז תל אביב באזור רגיש שעלול להיות נתון למתקפה במקרה של מלחמה, ואף על פי כן, למרות תכנית קיימת, לא נקבע מועד העברתו לאתר אחר, ואף לא נקבע המיקום החדש62.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוישמטה מבצעים המשמש גוף שליטה מרכזי במערכת הבריאות ישכון במבנה מתאים ויהיה ממוגן ואטום ברמה הנדרשת, בהתאם לדרישות פיקוד העורף.
מיגון חדרי המצב במטות המחוזיים של משרד הבריאות : מבדיקת חדרי המצב המחוזיים של משרד הבריאות עולה כי למחוז ירושלים אין חדרי מצב .
61 נוהל מעודכן מאוגוסט 2007.
62 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2013 '), "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ717 .
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לחירום; למחוז תל אביב אין חדר מצב חלופי, ואילו חדר המצב הקיים מסודר ומאובזר אמנם, אולם מיקומו חשוף להצפת מי תהום63 ; למחוז צפון אין חדר מצב חלופי ואין מערכת קשר חלופית לתקשורת סלולרית או קווית בשעת חירום; במחוז חיפה חדר המצב ממוקם בבניין רב-קומות בקומה ה -19 ; למחוז מרכז יש חדר מצב הממוקם בקומה השישית בבניין, וכן קיים חדר מצב חלופי ממוגן, אך ללא מערכת סינון חומרי לחימה כימיים (חל"כ).
עוד נמצא כי בלשכת הבריאות המחוזית אשקלון חדר המצב אינו אטום, וחדר המצב החלופי אינו ממוגן ואינו אטום.
בינואר 2014 עדכן משרד הבריאות כיבחדר המצב של לשכת מחוז תל אביב הותקנה מערכת ניקוז חדשה לפינוי מי התהום.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הבריאות יוודא כי חדרי המצב המחוזיים מתאימים לייעודם, ממוגנים ואטומים.
כמו כן על הנהלת כל מחוז לפעול להכנת חדר מצב חלופי מתאים לייעודו, שיהיה אף הו א ממוגן ואטום ברמה גבוהה.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי התקציב שביקש להסדרת חדרי המצב הקיימים והחלופיים לא התקבל.
מיגון חדרי המצב במטות ההנהלה של קופות החולים : גם קופות החולים אמורות להפעיל בעתות חירום חדרי מצב, שישמשו בין השאר לפיקוח על מתן השירותים הרפואיים בעתות חירום.
נוהל משרד הבריאות64 קובע כי חדרי המצב של קופות החולים שבהם פועלים מטות החירום ימוגנו וייאטמו על פי הנחיות פקע"ר.
בבדיקת חדרי המצב של קופות החולים עולה כי בכללית - חדר המצב של מטה ההנהלה אינו מוגן מפני חל"כ, וכך גם חדר המצב החלופי של המטה; חדר המצב של מאוחדת - אינו אטום לחל"כ, וחדר המצב החלופי אף הוא אינו אטום לחל"כ; בלאומית - חדר המצב אינו ממוגן ואינו אטום לחל"כ ואין חדר מצב חלופי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הקופות להקפיד שבכל מטה יפעל חדר מצב מתאים לייעודו, שיהיה ממוג ן ואטום כנדרש, ושלכל המטות יוכן חדר מצב חלופי מתאים העונה על אותן דרישות.
מן הראוי כי משרד הבריאות ופיקוד העורף יבחנו אם סביר להפעיל בעתות חירום חדרי מצב בקומות גבוהות של בניינים רבי-קומות.
מיגון חדרי המצב במחוזות קופות החולים : בבדיקה בכללית - נמצא כי רק ב מחוז שרון -שומרון חדר המצב ממוגן ואטום (היינו, מוגן מפני חל"כ).
במחוזות צפון, חיפה, תל אביב -יפו, מרכז וירושלים חדרי המצב ממוגנים אך אינם אטומים.
חדרי המצב במחוזות דרום ואילת אינם ממוגנים.
חדרי המצב החלופיים בכל מחוזות הכללית אינם אטומים.
במחוז דן/פתח תקווה חדר המצב החלופי גם אינו ממוגן.
למחוז חיפה אין חדר מצב חלופי; במכבי - למחוז ירושלים ולמחוז השפלה אין חדרי מצב ממוגנים; במאוחדת - חדרי המצב וחדרי המצב החלופיים בארבעת מחוזותיה אינם אטומים; בלאומית - חדרי המצב במחוזות אינם ממוגנים ואינם אטומים.
63 במועד עריכת הביקורתהייתה פריצת מי תהום במבנה ששוכן בו חדר המצב.
64 ""מצבי כוננות מערך קופות חולים למלחמה ו/או לעימות מתמשך, נוהל מעודכן ממרץ 2009.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכבי הודיעה למ שרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי היא מנסה לאתר מקום "מוגן ומתאים" לחדרי מצב עבור מחוז ירושלים ומחוז השפלה.
מיגון חדר המצב של מטה אגף הרפואה בפקע "ר: בבדיקה נמצא כי חדר המצב (חמ"ל) של מטה אגף הרפואה בפקע"ר ממוקם בחדר במבנה - שאינו ממוגן ואינו אטום.
תקשורת בעתות חירום מסיכום מבצע "עמוד ענן" של הכללית מינואר 2013 עולה כי לאחר ירי טילים מסיבי לא ניתן היה להפעיל טלפונים סלולריים בטווח זמן של 30 דקות אחרי הירי.
מכשירי "מירס" שסופקו לכללית על ידי האגף לשע"ח כחלופה לחירום, היו "ישנים ולא מילאו את ייעודם".
אמצעי תק שורת במטות המחוזיים של משרד הבריאות : בבדיקה עלה כי לשכות הבריאות במחוזות אשקלון, חיפה, צפון, דרום ומרכז מסתמכות בעתות חירום על מכשירי מירס שיוקצו להם על ידי האגף לשע"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות לגבש מנגנון שיבטיח את תקינות אמצעי הקשר החלופיים לתקשורת הסלולרית ולקווי בזק בעתות חירום.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי תכנית העבודה של האגף לשע"ח לשנת 2014 כוללת דרישה לרכש מכשירים לווייניים.
אמצעי תקשורת במטות ההנהלה של ה קופות ובמטות המחוזיים : בכללית אין מערכת קשר חלופית לתקשורת הסלולרית או לקווי בזק.
הקופה מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי היא בוחנת את האפשרות לרכוש עבור המחוזות טלפונים לווייניים; מאוחדת רכשה מכשירי מירס לשימוש בעתות חירום.
אמצעי תקשורת בגופי החירום השונים : כדי להבטיח תפקוד הולם, רצוי שבעתות חירום תהיה לגופי החירום וההצלה המכונים "המגיבים הראשוניים" (משטרת ישראל, פקע "ר, מד"א, רשות הכבאות והמשרד להגנת הסביבה) האפשרות לקיים ביניהם תקשורת רצופה.
רצוי שכל הגופים יפעלו באותה מערכת תקשורת.
למד"א מערכת תקשורת בפריסה ארצית הע ונה לדרישות המבצעיות של הארגון בשגרה ובחירום.
כחלק מההיערכות של מד"א לתרחישי חירום נרכשו גם מכשירי טלפון לווייניים.
לשאר גופי החירום וההצלה מערכות תקשורת משלהם, השונות ממערכות מד"א.
הממשלה החליטה בשנים האחרונות על הקמת מערכת "רדיו לאומי" אחידה.
לפי החלטותיה ביולי 201265 ובמאי 201366 , התקציבים למימון הקמת המערכת וחיבור הגופים השונים אליה "יבואו מתוך המסגרת התקציבית הקיימת של אותם גופים.
זאת לרבות עלויות חד-פעמיות, .
65 'החלטה מס 4876 מיום 6.
12 ', בהמשך להחלטת הממשלה מס 2699 מיום 9.
11 בדבר שיפור היערכות העורף למקרה חירום.
66 'החלטה מס206 מיום 13.
כמו גם עלויות תפעול ואחזקה הנובעות משילובם של הגופים המגיבים הראשונים במערכת".
עד למועד סיום הביקורת לא הוקמה המערכת, ולכן בשעת חירום ימשיך כל גוף לעבוד ברשת תקשורת משלו, וייתכן שלא יהיה קשר רציף בין כל הגופים.
בנובמבר 2013 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי בתחילת שנת 2014 תותקן מערכת תקשורת לעתות חירום בין בתי החולים, מד"א, פקע"ר, מפקדת קצין רפואה ראשי, הפיקודים המרחביים בצה"ל והאגף לשע"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות ועל קופות החולים לוודא שבכל המטות שלהם - ראשיים ומחוזיים כאחד, יופעל חדר מצב המתאים לייעודו מבחינת גודלו, מיקומו ומיגונו.
על קופות החולים להכין למטות ההנהלה ולמטות המחוזיים חדר מצב חלופי ראוי.
כמו כן מן הראוי שיהיו לגופי החירום השונים אמצעי תקשורת ייעודיים לעתות חירום, כך שיוכלו לתקשר ביניהם.
ירי הטילים על יישובים ונפילות הר קטות בהם עוררו חרדה בקרב רבים מתושבי אזורי העימות.
במלחמת לבנון השנייה טופלו 4,547 נפגעי חרדה 67 במרכזי דחק בצפון (בבתי החולים נהרייה, רמב"ם, פורייה ובני ציון), ובאתרי דחק68 ,שנפתחו אד הוק בערים טבריה מעלות, כרמיאל, קריית אתא ובקיבוץ לוחמי הגטאות.
מרכזי הדחק במלחמת לבנון השנייה הוקמו בהחלטה משותפת של פקע"ר ומשרד הבריאות.
את המרכזים הפעילו רופאים וקציני בריאות הנפש מפקע"ר, והצטרפו אליהם רופאים, פסיכולוגים ופסיכיאטרים מקופות החולים וממערך בריאות הנפש של משרד הבריאות.
מרבית נפגעי החרדה שטופלו במרכזי הדחק השונים פונו אליהם על ידי מד"א, ואילו מקצתם פנו למרכזים בעצמם.
משרד מבקר המדינה קבע בדוח המיוחד כי מספרם הרב של נפגעי החרדה במלחמת לבנון השנייה - יותר מ-60% מהנפגעים במלחמה- מחייב היערכות מחודשת של מערכת הבריאות בנושא זה, ובכלל זה פריסה משופרת של אתרי הדחק.
67 ,מבקר המדינה היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה (יולי 2007 ), "היערכות מערכת האשפוז לעתות חירום ותפקודה בעת המלחמה", עמ' 165.
מתקנים רפואיים המוקמים בעתות חירום ומשמשים מרכזים לסיוע נפשי ראשוני לאוכלוסייה האתרים מיועדים לטיפול באזרחים שבעקבות היחשפותם לפעולות איבה סובלים מתסמונת חרדה ודחק בשלב האקוטי - היינו השלב מרגע הפגיעה ועד כיומיים לאחריה.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כחלקמהפקת הלקחים ממלחמת לבנון השנייה, הוחלט כי הטיפול בנפגעי חרדה מהותי לשם מניעת קיבועה של הטראומה, וכי סיוע מקצועי לאותם נפגעים בשלב מוקדם עשוי למנוע פגיעה כרונית.
טיפול מתאים בנפגעי חרדה סמוך לזמן האירוע עשוי גם לחסוך טיפולים ממושכים ותשלום קצבאות נכות.
בשנ ת 2010 חיבר משרד הבריאות מסמך העוסק במשימותיהן של לשכות הבריאות בשעת חירום.
במסמך נכתב: "הניסיון שנצבר בשנים האחרונות בארץ מאירועים רבי נפגעים, ממלחמת לבנון השנייה, מבצע 'עופרת יצוקה' וניסיון שנצבר בחו"ל, מלמד על היקף נרחב של נפגעי חרדה שיש לתת להם מענה מי ידי על מנת למנוע התפתחות של מחלות כרוניות מחד ובכדי להקל על מערכות בתי החולים ומד"א מאידך".
בשנת 2012 חיבר המשרד טיוטת נוהל69 , שלפיה יש להגיש סיוע ראשוני לנפגעי חרדה ודחק בשלב האקוטי (השלב מרגע הפגיעה ועד כיומיים לאחריה), כאשר מדובר בתגובה המכונה ASR ( Acute Stress Reaction ).
לפי טיוטת הנוהל, יש לזהות נפגעים הנמצאים בסיכון להחמרה במצבם ולהתפתחות ASD ( Acute Stress Disorder.
) "לפי נתוני משרד הבריאות, במבצע "עופרת יצוקה 70 ב- 2008 דווח כי 490 נפגעי חרדה טופלו בבתי החולים ו - 1,296 "באתרי הדחק.
במבצע "עמוד ענן 71 ב- 2012 דווח על 562 :נפגעי חרדה162 נפגעים טופלו בבתי חולים, ו-400 .
באתרי הדחק פריסת אתרי הדחק : בשנים האחרונות פעל המשרד להכנת אתרי דחק ברחבי הארץ, ולפי נתוניו נכון ליולי 2013 יש64 אתרים כאלה.
פריסה מיטבית של אתרי דחק אמורה להקל את העומס בחדרי המיון בבתי החולים וכן לסייע למד"א בקיצור משכי הפינוי - במיוחד באזורים המרוחקים מבתי החולים.
בהתאם לאומדן של מספר הנפגעים, משך הטיפול בכל נפגע, מספר המטפלים וכו', יש לחשב את מספר האתרים שיספק מענה נאות ולהחליט על אופן פיזורם המיטבי.
משרד הבריאות מסר כי הוא קבע את פריסת האתרים לפי כמות הנפגעים ופיזורם במדינה בתרחיש הייחוס, ולפי מידת קרבתם של מוסדות פסיכיאטריים גדולים.
ואולם בבדיקה עלה כי יש אזורים מאוימים בהם אין די אתרי דחק (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לגבש מפתח מושכל לפיזור אתרי הדחק כך שתובטח נגישות מיטבית לאתרים בכל האזורים המאוימים בארץ.
במרץ 2012 כתבה לשכת הבריאות המחוזית בתל אביב לראש השירות לבריאות הנפש במשרד הבריאות כי כמה עיריות (גבעתיים, רמת השרון, קריי ת אונו, אזור ואור יהודה) קובלות על ההחלטה לצמצם את מספר אתרי הדחק באופן שעריהם ייוותרו בעתות חירום ללא מענה נאות לנפגעי חרדה.