HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובת המל"ל למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 ,הוא ציין כי בהמשך לפעולות שכבר נעשו הכוללות דיונים בנושא עם גורמים שונים, נדרש דיון במערכת הביטחון לבחינת תקצוב מד"א להיערכות לעיתות חירום.
המל"ל ישתתף בתהליכים ויסייע בקידום פתרון לנושא.
בתשובה שמסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 הוא ציין, כי הוא קיבל ל אחרונה בקשות ממד"א להעצמת יכולותיו לשעת חירום.
התעדוף להקצאת המשאבים במערכת הוא באחריות משרד הבריאות, והצרכים התקציביים יידונו בדיוני התקציב הבאים לפי התעדוף שיקבע משרד הבריאות.
הוא הוסיף כי מאחר שמדובר בדרישות של מערכת הביטחון נראה שהדיון במוכנות זו ובמיד ת חשיבותה לאור צורכי הביטחון השונים צריך להתקיים במשרדי הביטחון ובצה"ל.
בתשובת המשרד הוא ציין, כי בדצמבר 2018 התקיים דיון עם משרד האוצר בנושא, ובו הוחלט על ביצוע עבודת מטה משולבת של משרד הבריאות, משרד האוצר ורח"ל לבחינת כלל הצרכים הנדרשים לעיתות חירום ותיעדופם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי החלטתו מדצמבר 2018 היא חזרה על החלטה קודמת שלו שהתקבלה כבר במאי2018 , והיא טרם קודמה.
במסגרת עבודת המטה המשותפת יש לקבוע את המרכיבים הקריטיים של מוכנות מד"א לעיתות חירום והמקורות למימונם - מתקציב המדינה או מתקציב מד"א.
במהלך ביצוע עבודת המטה יש לקבוע לוחות זמנים לסיום העבודה.
חשוב ששרי הביטחון, הבריאות והאוצר יעקבו אחר קידום הנושא בידי משרדיהם.
היעדר תקציב להכשרת צוותים לטיפול באירוע רדיולוגי .
אירוע רדיולוגי הוא אירוע חומרים מסוכנים שמעורבים בו חומרים רדיולוגיים - חומרים הפולטים קרינה רדיואקטיבית מסוכנת שבעקבותיה עשויות להידרש פעולות הגנה.
אירוע כזה עלול לגרום פגיעה חמורה בציבור, בנפש או ברכוש .
אירועים רדיולוגיים יוצרים אתגר ייחודי המחייב את צוותי החירום ללבוש ציוד משרד הבריאות |867 .
מגן אישי מיוחד משום שהזירה, הנפגעים והציוד עלולים להיות מזוהמים.
גם בעיתות שגרה נדרש מד"א להיערך למקרים של חשש מאירועי קרינה רדיולוגיים.
הטיפול באירועים רדיולוגיים מוסדר בהחלטת ממשלה מס' ב/ 48 מספטמבר 2002, ו לפי החלטה זו, האחריות הכוללת לטיפול באירוע י טרור בלתי קונבנציונאלי ( טב"ק) מוטלת על שר הביטחון 86 .
על פי החלטה זו, למשרד הבריאות יש אחריות משימתית להפעלת מערך בתי החולים ומד"א לצורך הטיפול בנפגעי האירוע , וכל גוף אחראי לבניית יכולותיו לטפל באירוע כזה.
תפיסת ההפעלה המבצעית המשולבת לטיפול באירועי חומרים מסוכנים של המשרד לביטחון פנים ממאי 2017 קובעת את אופן הפעולה של מד"א באירוע רדיולוגי, ובכלל זה את אופן כניסת הצוותים לסיוע בחילוץ נפגעים ובטיפול רפואי מציל חיים.
כדי שמד"א יהיה כשיר לטפל בנפגעים באירוע רדיולוגי עליו להיות כשיר מבחינת ההצטיידות, ההכשרה והאימונים הייעודיים.
בדיון בהשתתפות משרד הבריאות, מד"א ומשרד הביטחון ממאי 2017 , אישר משרד הבריאות עקרונית את תוכנית מד"א להכשרה ראשונית של צוותיו לטיפול בנפגעים באירוע רדיולוגי; עלות התוכנית הוערכה בסכום של 1.
מיליון ש"ח משרד הביטחון ציין כי יתקצב את התוכנית ב - 500,000 ש"ח, לפנים משורת הדין, וביקש שמשרד הבריאות ישלים את התקציב בסכום זהה.
באוגוסט 2017 פנה משרד הביטחון למשרד הבריאות ודרש כי משרד הבריאות ישלים את חלקו בתקציב וימסור לו פירוט של עלויות התוכנית.
עד מועד סיום הביקורת לא השיב משרד הבריאות למשרד הביטחון על פנייתו, ולכן משרד הביטחון לא העביר את חלקו.
במהלך שנת 2018 פנה סמנכ"ל המבצעים של מד"א למשרד הבריאות כמה פעמים והתריע לפניו על הפערים במוכנות מד"א לט יפול בנפגעים באירוע רדיולוגי.
הוא ביקש מהמשרד לתקצב באופן חד-פעמי את תוכנית ההכשרה של צוותי מד"א בסכום של 1.
1 מיליון ש"ח וכן להקצות תקציב שנתי תוספתי של כ-2.
מיליון ש"ח להצטיידות, לתחזוקה ולכוח אדם בדיון שקיים המשנה למנכ"ל משרד הבריאות במאי 2018 , שוב העלה מד"א את העובדה שהוא אינו כשיר לטיפול בנפגעים באירועים רדיולוגיים.
בסיכום הדיון נקבע כי מד"א יבחן מהו הסכום שיוכל לנצל בשנה זו מ-1.
1 מיליון ש"ח שיוקצו לו להכשרות ולתרגולים ייעודיים.
ביוני 2018 ענה מד"א למשרד הבריאות כי הוא יכול לנצל את מלוא הסכום, אך גם על כך לא הגיב המשרד.
86 מתוךמבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016 ), "אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול", עמ' 755.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות על כך שהתעלם מבקשת משרד הביטחון להשתתף במימון ההכשרה הנדרשת למוכנות צוותי כוח האדם, ולמסירת פירוט של עלויות ההכשרה.
התנהלות זו של המשרד גם מחדדת את הנזק שנגרם מהיעדר הגדרה ברורה של אחריות משרד הבריאות כלפי מד"א, ובשל כך לא ניתן לקבוע באופן חד -משמעי אם המשרד חייב במימון תוכנית ההכשרה, ואם כן באיזה שיעור.
עמימות זו מביאה לידי כך שמד"א, האמור להוציא לפועל את אחריותו לכשירות המבצעית של כוחותיו, בוחר על פי שיקול דעתו ולפי האינטרסים המועדפים עליו מתי לדרוש מימון ממשרד הבריאות ומתי לממן פרויקטים בעצמו.
בתשובת מד "א הוא ציין, כי בהיעדר אישור של תוכניות להכשרה ראשונית וקביעת תקציבים מתאימים על ידי הגורמים הנדרשים לכך (משרד הבריאות ומשרד הביטחון), ימשיך מד"א לפעול ולתעדף את הפרויקטים הנדרשים כפי שימצא לנכון מבחינה מקצועית בהתחשב בדרישות ובמגבלות הרבות שהוא פועל במסגרתן.
בתשובה שמסרה ראשת יחידת תבונה במשרד הביטחון למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 , היא ציינה שמשרד הביטחון הבהיר למשרד הבריאות ולמד"א כי האחריות להכשרת צוותי מד" א מוטלת על משרד הבריאות, ומשרד הביטחון אחראי להקצאת הציוד.
עוד הוסיפה, שמשרד הביטחון הסכים במאי 2017 , לפנים משורת הדין, להקצות למד"א חלק מהסכום להכשרת הצוותים, והוא יעמוד בהתחייבותו.
בתשובת המשרד הוא ציין, שהוא עושה מאמצים להסדיר את נושא התקצוב של הכשרת צ וותי מד"א לטיפול בנפגעים באירועים רדיולוגיים עוד מתקציב שנת 2018.
נושא תקצוב ההכשרה לטיפול בנפגעים באירוע רדיולוגי מונח לפתחו של המשרד מאוגוסט 2017 .
, על המשרד להסדיר את הנושא לאלתר .
גדוד שירותי הדם המטכ"לי בפיקוד העורף .
בפקע"ר פועל בעיתות חירום גדוד מילואים - גדוד שירותי הדם המטכ"לי (להלן - גשד"מ) שייעודו העיקרי הוא לסייע לשירותי הדם של מד"א להעלות את מלאי מנות הדם הנדרשות בעיתות חירום.
הגשד"מ הוא למעשה גדוד מטכ"לי של מקרפ"ר.
כל חיילי הגדוד - מפקדים, מתרימי דם, נהגים, קלדנים ועובדי מעבדה - הם חיילי מילואים.
חיל הרפואה אחראי לבניין כוחו.
מרכז שירותי הדם במד"א אחראי להכשרה המקצועית של חיילי הגשד"מ ולהסמכתם, בשיתוף צה"ל, כמתרימי דם צה"ליים.
ב עיתות חירום עובר ה גדוד לפעול תחת פיקודו של משרד הבריאות |869 .
פקע"ר המוודא את רציפות תפקוד ו של ה גדוד באספקת כל האמצעים הלוגיסטיים הנדרשים ל ו.
מחסור ברכבי הגשד"מ : הרכבים שבהם משתמש הגדוד בעיתות חירום הם רכבי יר"ם (יחידת רכב מילואים) שהוקצו לגדוד להגעה של החיילים למקומות ההתרמה ושינוע הדם שנתרם אל מרכז שירותי הדם של מד"א.
לשם כך נקבע תקן של עשרות רכבים87 .
בביקורת עלה שמצבת כלי הרכב המיועדים ל הסעת החיילים למקומות ההתרמה ו לשינוע הדם שנתרם אל מרכז שירותי הדם של מד"א אינה מלאה, וכמחצית ממצבת כלי הרכב חסרה.
בתשובת צה "ל הוא ציין, שהפער במצבת הרכבים בגשד"מ נובע מכך שאין ביכולתו של השוק האזרחי לתת מענה ברכבים העונים על צורכי הגדוד - טנדר עם תא כפול הכולל קירור.
על צה"ל לתת את דעתו על הפערים בכלי הרכב הנדרשים ולהציע פיתרון מתאים, כדי שהגשד"מ יוכל לבצע את תפקידו בעיתות חירום.
מחסור במערכות קשר במד"א בעיתות חירום - מעקב .
כפי שצוין בדוחות קודמים של מבקר המדינה, גופי החירום פועלים באמצעות מערכות קשר שונות, שלא כולן מתקשרות זו עם זו.
בעקבות זה נוצרות לעתים בזמן הטיפול באירועי חירום, תקלות תקשורת המקשות על הטיפול באירוע ואף עלול ות לגרום אב ידות בנפש 88.
" משרד מבקר המדינה ציין כי ראוי שיהיו לגופי החירום השונים אמצעי תקשורת ייעודיים לעיתות חירום, כך שיוכלו לתקשר ביניהם"89.
עוד בנובמבר2002 החליטה הממשלה לבחון את הצורך בהקמת מערכות קשר אחודות שיאפשרו תקשורת שוטפת בין הכוחות הפועלים בזירת אירוע90.
מהם רכבי אזרחים שיוקצו לצבא, והשאר רכבים שיושכרו מחברות ליסינג 88 ראו גם מבקר המדינה, דוח ביקורת על השריפה בכרמל - דצמבר 2010 , מחדלים, כשלים ומסקנות (יוני 2012 '), עמ 38 ,48 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 64ג (2014 ), "היערכות שירותי הבריאות לחירום - ממצאי מעקב", עמ' 717 ,.
וכן מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016 ,) "אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה- מניעה וטיפול", עמ' 755.
89 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ), "היערכות שירותי הבריאות לחירום" , עמ' 717; ומבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016 ), "אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה- מניעה וטיפול", עמ' 755.
90 'החלטת ממשלה מס2803 /(תמ63 ) בנושא "היערכות המערך המשולב לטיפול באירועי חומרים מסוכנים וחומרי לחימה כימיים - דו"ח מס' 49 של מבקר המדינה".
הממשלה מיולי 201291 וממאי 201392 נקבע שיש לפתח מערכת "רדיו לאומי".
המערכת נועדה לאפשר תקשורת בזמן אירועי חירום ב ין כל הגורמים בכל הרמות, מרמת צוות האמבולנס, השוטר והכבאי עד רמת המפקדים ; לתת בידי הגורם ה מפקד (משטרה בשגרה, פקע"ר בחירום) יכולת לתאם את פעולותיהם של כל המגיבים הראשונים ולחזק את יכולת הפיקוד והשליטה.
לפי החלטת הממשלה מיולי 2012 ועדה בין-משרדית בראשות רח"ל אחראית למימוש מלא של פרויקט ה"רדיו הלאומי".
בהחלטת הממשלה ממאי 2013 עודכן כי התקציב למימון הפיתוח של המערכת ולחיבור הגופים השונים אליה "יבואו מתוך המסגרת התקציבית הקיימת של אותם גופים.
זאת לרבות עלויות חד-פעמיות, כמו גם עלויות תפעול ואחזקה הנובעות משילובם של הגופים המגיבים הראשונים .
בדוח קודם של מבקר המדינה שעסק בנושא אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה93 צוין ש"בעקבות הצורך ברדיו לאומי, צוידו המשטרה, רשות הכב"ה ]רשות הכבאות וההצלה [ והמשרדלהגנת ה סביבה במערכת קשר הנקראת 'ניצן' ופקע"ר - במערכת הנקראת 'ברק כתום '.
עבור מד"א, המיועד להתחבר למערכת 'ברק כתום ', לא נרכשה מערכת קשר חדשה.
המערכות 'ניצן' ו'ברק כתום ' יכולות לתקשר זו עם זו, אולם המערכת שבה משתמש מד"א אינה מתקשרת עמן".
בדוח תוארה המחלוקת הקיימת בנוגע למקורות המימון של המערכת בעבור מד"א בין משרד הבריאות, משרד האוצר ומשרד הביטחון.
משרד מבקר המדינה ציין כי "על משרד הביטחון, משרד הבריאות ומשרד האוצר לנקוט ללא דיחוי את הצעדים הנדרשים להחלפת מערכת הקשר במד"א במערכת שתוכל לתקשר ביעילות עם כלל גורמי החירום.
אם לא יעלה בידיהם של המשרדים האמורים להביא לתיקון המצב כאמור, עליהם למסור את הנושא להכרעת ראש הממשלה"94 .
נכון למועד סיום הביקורת, לא חלה התקדמות בענ יין "רדיו לאומי " למד"א, אף שמד"א ניסה לקדם את הנושא במשרד הבריאות, ובישיבה שקיימו הצדדים במאי 2018 סוכם שמשרד הבריאות יבחן את יכולותיו לסייע במתן פיתרון לחוסר במערכת התקשורת.
למרות זאת, עדיין לא השלים המשרד את בדיקתו הנדרשת.
בפועל יש למד"א מערכת שליטה ובקרה עצמאית שמאפשרת לו שליטה על כוחותיו , אך היא אינה מקושרת למערכות של גופי החירום האחרים.
91 'החלטת ממשלה מס 4876 מ- 6.
12 ', בהמשך להחלטת ממשלה מס 2699 מ- 9.
92 'החלטת ממשלה מס206 מ- 13.
93 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), "אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול", עמ' 755.
שם משרד הבריאות |871 .
אין ספק כי נודעת חשיבות רבה לתקשורת הרציפה בין גופי החירום, ובכך הכירה גם הממשלה.
למרות החלטות הממשלה ודוחות מבקר המדינה בנושא, מד"א עדיין אינו מחובר למערכות התקשורת ש ל גופי החירום השונים.
עשויות להיות לכך תוצאות כבדות משקל, שכן עלולים להיפגע תפקודו המבצעי של מד"א, התקשורת שלו עם הגופים האחרים ויכולתו להתעדכן באירועים המתחוללים, בהנחיות ובפקודות וכיוצ"ב.
הדבר עלול לפגוע גם בתפקודם של יתר הארגונים, ובייחוד ביכולת הפיקוד והשליטה של פקע"ר על האירועים בעיתות חירום.
בתשובת ראש רח"ל הוא ציין, כי משרד הבריאות האחראי לחוק מד"א נדרש לתת את המענה התקציבי לנושא זה.
בתשובת משרד הבריאות הוא ציין, שהנושא יידון בצוות עבודה משותף של משרד הבריאות ורח"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרדי הבריאות, הביטחון והאוצר כי זה מכבר היה עליהם להגיע להסכ מות בנוגע להצטיידותו של מד"א במערכת התקשורת החיונית כל כך.
ואולם לא רק שהם לא נקטו את הצעדים המתבקשים - הם אף לא הביאו את העניין לדיון ולהכרעה אצל ראש הממשלה.
היות שמדובר במערכת שנודעת לה חשיבות קריטית בעיתות חירום, ומאחר ששלושת המשרדים משתהים בנקיטת הצעדי ם המתבקשים - חשוב שהשרים המופקדים על משרד הביטחון, משרד הבריאות ומשרד האוצר יעקבו אחר קידום הנושא וככל שתימשך המחלוקת יכריעו הם בעניין.
אם לא יצליחו עליהם להביא את הנושא להכרעת ראש הממשלה כפי שציין מבקר המדינה בעבר.
בחינת המוכנות של מד"א לעיתות חירום מצ ביעה על ליקויים בכמה תחומים: מצאי כוח אדם ורכבי ההצלה; מספר האמבולנסים הנדרשים; אי-עדכון תרחיש הייחוס הענפי למערכת הבריאות; התרמת מנות דם; תקציב המוכנות לחירום לטווח הקצר, הבינוני והארוך; המוכנות לטיפול בנפגעים באירועים רדיולוגיים; ומערכות קשר במד"א.
חלק מ הליקויים אפשר לפתור באמצעות הקצאת תקציבים נוספים.
מאחר שרק חלק קטן ממקורות ההכנסה של מד"א מתבססים על תקציב המדינה, בין היתר בעבור שיפור השירותים באזורים מסוימים והפעלת אט"נים - הרי שלשם השלמת התקצוב של כל מה שאינו במסגרת השוטפת נדרשת לכך הסכמה של משרד הברי אות, האחראי מטעם שר הבריאות לביצוע חוק מד"א.
לפיכך על המשרד ומד"א להסכים על תוכנית הצטיידות שתבטיח את הכשירות המבצעית של מד"א לטווח הארוך, תדרג את סדר העדיפויות של הצרכים, תקבע מהם הצרכים הקריטיים ואת המקורות למימונם לרבות תקציב הבריאות.
מד"א הוא הארגון האחראי מתוקף החוק להעניק רפואה דחופה טרום -בית החולים, לקיים לטובת כלל התושבים שירותי עזרה ראשונה, להיערך לקראת אירוע אסון המוני ולהיות שירות עזר לשירות הרפואי של צה"ל בזמן מלחמה.
שר הבריאות ממונה על ביצוע חוק מד"א ומתוקף כך נגזרת אחריותו לאסדר את פעילותו.
נוסף על מד"א פועלות חברות אמבולנסים פרטיות, המעניקות גם הן שירותי עזרה ראשונה, ומשרד הבריאות צריך לפקח עליהן.
המענה הראשוני המהיר והאיכותי למטופל הוא רכיב מרכזי בפעילות מד"א, אולם מד"א מסתמך על תקן משנת 1990 .
שהיה נכון לזמנולמרות פרק הזמן הארוך שחלף והתמורות הרבות שחלו מאז, המשרד לא עדכן את התקן.
על אף המלצות ועדה פנימית של מד"א שסברה שיש לעדכ ן את התקן, מד"א לא פעל בנחישות ובהתמדה מול משרד הבריאות כדי לקדם נושא זה.
מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות כבר בעבר, כי עליו להסדיר את נושא האחריות והסמכויות של המשרד למד"א, אך המשרד לא עשה זאת .
הסחבת בהסדרה של רפואת החירום הטרום -אשפוזית עלולה לגרום לכך שהיבטים בתחום זה ובפרט בכאלה הנוגעים להצלת חיים לא יקבלו מענה; היא עלולה גם לגרום לבזבוז משאבים בשל חוסר בראייה כוללת ולאומית.
יש לראות בדאגה את העובדה שהמשרד לא קבע לוח זמנים לטיפול בנושא, אף שמדובר במרכיב חיוני בהבטחת הבריאות של תושבי המדינה - שהיא בתחום אחריותו.
אשר לעיתות חירום - עלה כי הרשות העליונה לאשפוז לא עדכנה את תרחיש הייחוס הענפי למערכת הבריאות, ולפיכך משרד הבריאות ומד"א נערכים לעיתות חירום על פי תרחיש ישן וחסר שאינו תואם את הנדרש מהם בעיתות חירום.
מד"א עדיין אינו מחובר למערכת התקשורת הייעודית של גופי החירום השונים , ויש בכך פוטנציאל ל סיכון ממשי.
כמו כן, במצבת כוח האדם הצפויה בעיתות חירום יחסרו יותר ממחצית הפרמדיקים וכמחצית מחובשי רפואת החירום.
בלעדיהם לא יהיה אפשר להפעיל את כל רכבי ההצלה הקיימים , ואת אלה שנקבעו כנדרשים לעיתות חירום.
על משרד הבריאות בשיתוף מד"א ומשרד המשפטים לקיים עבודת מטה מסודרת ומשותפת, כדי לקדם הסדרה יעילה וברורה של מד"א בידי משרד הבריאות.
על צה"ל לקבוע, בשיתוף מד"א, עקרונות מנחים להצבת הפרמדיקים וחובשי רפואת החירום בעיתות חירום במד"א ובצה"ל, בדרך שתביא למיצוי נכון של פוטנציאל התרומה של הפרמדיקים וחובשי רפואת החירום בכלל המסגרות בעיתות חירום.
מד"א נמצא בחזית הטיפול בתחום הרפואה הדחופה הטרום-אשפוזית ותרומתו בשגרה ובעיתות חירום לא תסולא בפז, ומכאן החשיבות לכך ששירותיו יהיו איכותיים והולמים.
להסדרה של פעילותו המבצעית בשגרה ובעיתות חירום נודעת חשיבות רבה, לשם שיפור השירות שניתן לתושבי המדינה בתחום חיוני זה.
השירות הציבורי בישראל משמש כידה הארוכה של הרשות המבצעת בהגשמת סמכויותיה, מדיניותה ויעדיה, ומופקד מכוח חוק על מתן שירותים לאזרחים בתחומי החיים השונים10 .
השירות הציבורי כולל מאות גופים, לרבות חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות ותאגידים שהוקמו על פי חוק, ובמרכזו עומד שירות המדינה, הכולל 29 ,משרדי ממשלה27 יחידות סמך של משרדים אלה, ו-22 בתי חולים ממשלתיים (להלן - הגופים הממשלתיים).
על פי נתוני נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), נכון ליוני 2018 הועסקו בשירות המדינה כ- 82,000 עובדים11.
אמון הציבור בשירות הציבורימבוסס במידה רבה על יכולותיהם של עובדי הציבור ורמתם המקצועית 12 .
להדרכה וללמידה תפקיד חיוני במיצוי כושרו המקצועי של ההון האנושי בשירות המדינה, וכן בהתאמת יכולותיו של שירות המדינה לצרכים המשתנים של הציבור ולאתגרי עולם העבודה העתידי13.
במסמך של ה- OECD העוסק במיומנויות הדרושות לשיפור ביצועי המגזר הציבורי נאמר בעניין זה: "פיתוח עובדים הוא עמוד תווך שיש להתמקד בו בכל אסטרטגיה לניהול הון אנושי.
זאת, בייחוד בשירות הציבורי המתאפיין בביטחון תעסוקתי גבוה ובתחלופת עובדים נמוכה.
הזדמנויות למידה הן אלמנט חשוב בכל אסטרטגיה למשיכת עובדים ולפיתוח מיומנויות עבודה, וחשיבותה של ההשקעה בתרבות למידה תלך ותגבר בהתחשב בקצב המהיר של שינויים והתפתחויות טכנולוגיות.
למידה מתמדת חיונית לא רק כאמצעי אישי לקידום אלא גם כאמצעי ארגוני להתמודדות עם קדמה ושינויים חיצוניים"14 .
במהלך השנים עסקו מספר ועדות בנושא איכות ההון האנושי בשירות המדינה.
בהתייחס למערך ההדרכה ואתגריו, עמדו הוועדות על הצורך בתכנון ההדרכה ובהתאמתה ליעדי שירות המדינה ועל חשיבות קיומה של זיקה בין ההשקעה בהדרכה ובין השגת מטרתה המרכזית - שיפור איכות ההון האנושי ותפקודו.
בשנת 1989 נכתב בדוח הוועדה הציבורית -מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה, בראשות מר חיים קוברסקי (להלן - ועדת קוברסקי)15 כי"אין תוכניות אב רב שנתיות או .
10 בג"ץ 5657/09 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' ממשלת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 24.
09 ) (להלן- בג"ץ ג'רבי).
הנתונים לא כוללים את עובדי משרד הביטחון ומערכת הביטחון 12 .
בג"ץ ג'רבי 13 דוח הועדה לגיבוש תפיסת מערך הלמידה, ההדרכה ופיתוח ההון האנושי בשירות המדינה בראשות ד"ר אורנה שמחון (2015.
) 14 OECD Public Governance Reviews (2017) "Skills for a High Performing Civil Service".
15 הוועדה הוסמכה על ידי ראש הממשלה דאז ושר האוצר דאז לבצע בדיקה כוללת במטרה "לשפר את השירות לאזרח, לתרום לקידום יעדיה של מדינת ישראל ולטפח את איכותו של שירות המדינה" (מתוך כתב המינוי של הוועדה, 27.
) משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |361 .
שנתיות להדרכה מתואמת לכל העובדים בשירות הציבורי, ולכן אין גם ייעוד ארוך-טווח של עובדים להשתלמויות מסוימות או סקרים כוללים לבדיקת האפקטיביות של אותה הדרכה שנתבצעה".
בדוח הומלץ "להתאים ההשתלמויות של עובדי המדינה לצרכים עכשוויים ועתידיים של שירות המדינה.
לעגן פעילויות ההדרכה בסקרי צרכים ובתכנון פיתוח כוח אדם, ברמה המשרדית והכלל-שירותית כאחת".
ממשלת ישראל אימצה את דוח ועדת קוברסקי, אולם הניסיון ליישמו לא צלח, וכך גם ניסיונות נוספים לקידום רפורמה ברוח דוח זה16.
בדצמבר 2011 , בעקבות המלצות הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג, החליטה ממשלת ישראל על הקמת ועדה בראשות נציב שירות המדינה, אשר תגבש תוכנית מפורטת לביצוע רפורמה בניהול ופיתוח ההון האנושי בשירות המדינה 17 .
ביוני 2013 הוגש דוח ועדת הרפורמה.
הדוח הקיף תחומים רבים והמלצותיו העיקריות עסקו במיסוד תהליכים של תכנון ההון האנושי בגופים הממשלתיים; מעבר מניהול מרכזי על ידי נש"ם לביזור סמכויות לגופים הממשלתיים; שינוי תהליכי גיוס, מיון והערכת עובדים והפיכת נש"ם לגוף המתמקד בהתוויית מדיניות ובבקרה על הגופים הממשלתיים18 .
בין היתר, הדוח התייחס לנושא ההדרכה בשירות המדינה כחלק ממיצוי פוטנציאל ההון האנושי.
בדוח ועדת הרפורמה נכתב: " שירות המדינה משקיע משאבים רבים מאד בהדרכה, בהשכלה ובלמידה של המשאב האנושי בשירות.
אחד מתפקידיה המרכזיים של נש"ם כגוף המטה הוא התוויית מ דיניות רוחבית בתחום ההדרכה וההשכלה בשירות.
השינוי הנדרש - נציבות שירות המדינה תגבש מדיניות מחייבת וכללים הנוגעים למערכת ההכשרה המשרדית, מתוך ראייה כלל-ממשלתית, לצורך שיפור היעילות והאפקטיביות של מערך ההדרכה".
כן נכתב: "נציבות שירות המדינה תכין תוכנית רב שנתית להון האנושי בשירות המדינה.
התוכנית תתייחס למגמות והשינויים בסביבת הפעילות של שירות המדינה ולצרכים הנגזרים מכך בחתך מקצועי, מבני ומערכתי.
בכל תהליכי התכנון להון האנושי, ברמה המערכתית, ברמה המשרדית וברמת הפרט, תוטמע תרבות ויכולת לתכנון הקשר שבין תשומות לבין ביצועים ותוצאות בשירות המדינה".
עוד נכתב כי על נש"ם לבצע בשנת 2014 "ניתוח על כלל פעילויות ההדרכה בשירות המדינה בפילוח נושאי ותקציבי, לצורך הצגת חלופות לרתימת משאבים לצורכי יישום הרפורמה והעלאת אפקטיביות ההדרכה בראייה תפוקתית ותוצאתית במשרדי הממשלה".
16 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד (2017,) " הרפורמה בניהול ההון האנושי בשירות המדינה", עמ' 84-3 (להלן- דוח מבקר המדינה בנושא הרפורמה).
17 החלטה מס' 3993 , ""שיפור מנגנוני ניהול ההון האנושי בשירות המדינה, 18.
דוח מבקר המדינה בנושא הרפורמה 362 |דוח שנתי 69ב .
עיקרי דוח הרפורמה אומצו על ידי ממשלת ישראל והמלצותיו יושמו באופן חלקי 19 :.
בתחום ההדרכה, נעשו, בין היתר, הפעולות הבאות הוקמה המדרשה הלאומית למנהיגות, ממשל וניהול, שמטרתה הכשרת הסגל הניהולי הבכיר בשירות המדינה ופיתוחו; פותחו ויושמו כמה הדרכות לגופים הממשלתיים, ובהן הדרכות למנהלים בנושא הערכות ביצועי עובדים, ימי אוריינטציה לעובדים חדשים בשירות המדינה, עדכון ההכשרה לעוסקים בתחום משאבי אנוש וקורסים בנושא שוויון מגדרי.
בפברואר 2015 בעקבות דוח הרפורמה, מינה נציב שירות המדינה דאז ועדה לגיבוש תפיסת מערך ההדרכה , הלמידה ופיתוח ההון האנושי בשירות המדינה, בראשות ד"ר אורנה שמחון (להלן - ועדת שמחון).
בדצמבר 2015 הגישה הוועדה דוח מסכם, ובו עמדה על אתגרי ההדרכה בשירות הציבורי והתייחסה לצורך בהערכת אפקטיביות פעולות ההדרכה ובהתאמת תוכניות ההדרכה ליעדים מקצועיים של הגופים הממשלתיים וכן ליעדים עכשוויים ועתידיים של השירות הציבורי: " בחינת אפקטיביות ההדרכה במשרדים והחזר ההשקעה בהדרכה בהון האנושי (ROI) - תוך הפקת לקחים והיזון חוזר, אינם מבוצעים באופן שיטתי ולאורך זמן בשירות המדינה, הן ברמה המשרדית והן ברמת המטה.
לא קיימת ראיה הדרכתית כוללת על הכשרת עובדי שירות המדינה מיום כניסתם לתפקיד.
תוכניות העבודה בתחום הלמידה וההדרכה בשירות אינן מבוססות באופן מיטבי וסיסטמתי על בחינה מקצועית של צרכי הלמידה וההדרכה.
פעולות ההדרכה במקרים רבים אינן ממוקדות לליבת העיסוק של העובד או הארגון, אינן נותנות מענה לאתגרים של שירות המדינה הפועל במציאות משתנה ואינן צופות פני עתיד".
דוח הוועדה ניתח את מערך ההדרכה בשירות המדינה, את מודל ההפעלה שלו, בעלי התפקידים בו, התקציבים שמוקצים להפעלתו ואופן פילוחם.
בדוח פורטו המלצות לשינוי ולשיפור, ובכך הוא מהווה תשומה לגיבוש רפורמה בתחום זה ושימש תשתית מידע גם בעבור ביקורת המדינה.
חלק מהנושאים ש בהם עוסק דוח ביקורת זה מצאו ביטוי גם בדוח ועדת שמחון.
הוראות תקנון שירות המדינה (להלן- התקשי"ר) מבחינות בין סוגים שונים של פעולות הדרכה: "הכשרה" - הכשרה מקצועית המוגדרת על ידי המעסיק כחיונית למילוי תפקידו של העובד; "השתלמות" - שיפור הרמה המקצועית והשלמת מיומנויות, עדכון בתחומים ובנושאים שחלו בהם שינויים וחידושים והשלמת ידיעות והרחבתן בתחומים ובנושאים שיש בהם כדי להעלות את רמתו המקצועית של העובד למילוי תפקידו; "השכלה כללית"- רכישת השכלה פורמלית יסודית, תיכונית וגבוהה, בין אם היא .
19 'החלטה מס 481 ,", "דוח הועדה לשיפור ניהול ההון האנושי בשירות המדינה 30.
13 ; לגבי יישום חלקי ראו דוח מבקר המדינה בנושא הרפורמה.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |363 .
נדרשת או רצויה למילוי תפקידו של העובד ובין אם נועדה לתרום להעלאת הרמה הכללית של העובד20 .
נש"ם היא ארגון המטה האחראי והמוסמך לתכנונם ולניהולם של ההון האנושי והמערך הארגוני בשירות המדינה , לרבות ייזום, הובלה, הכוונה ובקרה של מערך זה ואנשיו , תוך הבטחת ערכיו, מצוינותו ותקינות התנהלותו.
בראש מערך ההדרכה הארצי עומד אגף בכיר הדרכה, השכלה ורווחה (להלן - אגף ההדרכה) בנש"ם, המופקד בין הי תר על קביעת מדיניות ההדרכה, הנחיית מערכי ההדרכה בגופים הממשלתיים ופיקוח על פעילותם, פיתוח ויישום פעולות הדרכה בתחומים בין-משרדיים ומתן מענה לצורכי הדרכה רוחביים בראייה מערכתית כוללת21 :.
באגף שישה עובדים מנהל האגף, סגן מנהל האגף, שני מרכזי הדרכה, מרכז בכיר לפיתוח הדרכה ועובד נוסף בתחום הרווחה.
תקציב האגף מותנה ברובו בהכנסה מהגופים הממשלתיים: האגף מבצע פעולות הדרכה בתחומים רוחביים המשותפים לחלק מן הגופים הממשלתיים או לכולם, ולשם מימונן גובה מהם תשלום בהתאם להיקף ההשתתפות וכן תוספת של כ-5% למטרות פיתוח ההדרכה.
כמו כן, לאגף תקציב ייעודי למימוש משימות נוספות.
בשנת 2017 ניצל האגף תקציב בסך של כ -5.
2 מיליון ש"ח (לא כולל הוצאות שכר לעובדי האגף).
בהוראות התקשי"ר נקבע כי בכל אחד מן הגופים הממשלתיים יפעל מערך הדרכה פנימי, הכולל ועדת הדרכה משרדית, אחראי להדרכה שהוא הסמנכ"ל הבכיר למינהל ומשאבי אנוש (להלן - הסמנכ"ל למינהל)22 וממונה על ההדרכה הכפוף לאחראי.
מערך ההדרכה הפנימי מופקד, בין היתר, על קביעת יעדי וצורכי ההדרכה בכל יחידות הגוף הממשלתי, הכנת תוכניות הדרכה וביצוען באמצעות תקציב ההדרכה ופיקוח על פעולות ההדרכה ביחידות הגוף הממשלתי.
:להלן תרשים המתאר את מערך ההדרכה בשירות המדינה .
20 נוסף על כך מוגדרת בתקשי"ר "הדרכה בשירות" - פעולת הדרכה מכל סוג הנערכת על ידי נציבות שירות המדינה או על ידי המשרדים או בשיתוף פעולה עמם, המיועדת לעובדים בשירות בלבד או פעולת הדרכה במסגרת תפקידו של המשרד או בנושאי עיסוקו, אף אם היא מיועדת לעובדים מחוץ לשירות ובלבד שאושרה על ידי נציבות שירות המדינה.
21 התקשי"ר; דוח סיכום פעילות נש"ם2015.
22 בבתי החולים הממשלתיים, האחראי על ההדרכה הוא המנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים, ובדוח זה יכונה גם כן הסמנכ"ל למינהל.
תרשים 2 : מערך ההדרכה בשירות המדינה .
המקור: תקשי"ר פרק 51 .
, נתוני נש"ם ונתוני משרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |365 .
בחודשים פברואר עד יולי 2018 , ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הדרכה בשירות המדינה23 :.
בין הנושאים שנבדקוהיעדר החלטה ברורה בנוגע ליישום דוח ועדת שמחון ; ההשקעה התקציבית בתחום ההדרכה ותרומתה לשיפור ההון האנושי; פעילות ההדרכה בגופים הממשלתיים; הפיקוח והבקרה של נש"ם על התכנון, הביצוע וההערכה של פעולות ההדרכה בגופים הממשלתיים; מערכת ממוחשבת לניהול למידה וגמול ההשתלמות בשירות המדינה.
הביקורת נעשתה בנש"ם ו בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך ובמשרד האוצר - באגף השכר והסכמי עבודה (להלן - אגף השכר) ובאגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל).
הביקורת עסקה בעיקר בתקופה שבין שנת 2015 ליולי2018 , ובאופן נקודתי גם בתהליכים שהחלו קודם לכן וטרם הסתיימו.
לצורך ריכוז מידע מגופים ממשלתיים וניתוחו, ביולי 2018 הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים בקרב 70 סמנכ"לים למינהל האחראים להדרכה ב-77 גופים ממשלתיים (להלן - השאלונים)24 .
הסמנכ"לים למינהלהתבקשו למסור מידע על מערך ההדרכה הפנימי בגוף הממשלתי ועל פעילותו בנושא ההדרכה, לרבות היבטים של תכנון ההדרכה, ביצוע תוכניות ההדרכה והערכתן.
כמו כן התבקשו הסמנכ"לים לספק מידע על ממשקי העבודה של יחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים עם נש"ם.
69 סמנכ"לים למינהל השיבו על השאלונים באופן מלא או חלקי25.
שיעור המענה הממוצע לשאלה בשאלון עמד על יותר מ-90%.
עד מאי2017 כיהן מר משה דיין בתפקיד נציב שירות המדינה (להלן- הנציב דאז).
החל מיוני 2017 כיהן מר אהוד פראוור בתפקיד ממלא מקום נציב שירות המדינה (להלן - מ"מ הנציב לשעבר) והחל מספטמבר 2018 , מכהן בתפקיד נציב שירות המדינה פרופ' דניאל הרשקוביץ.
23 דוח זה אינו עוסק בפעילות ההדרכה בגופים ציבוריים שאינם בשירות המדינה: רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות, מועצות דתיות, תאגידים סטטוטוריים וגופים נתמכים.
מערכי ההדרכה בגופים אלה אינם באחריות נש"ם.
24 למרכז הגריאטרי ראשון לציון לא נשלח שאלון בשל בעיות אדמיניסטרטיביות.