HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על כניסת מינים פולשים ואורגניזמים העלולים לגרום לנזקים אקולוגיים ונזקי רכוש .
יצירת רשימות היא תנאי בסיסי וחשוב בפיקוח ובקרה על חדירת מינים פולשים.
למקובל בעולם, מומלץ לבצע הערכת סיכונים, ובהתאמה למיין את כלל האורגניזמים .
(ובמיוחד אלה שאינם ברשימות הקיימות) לרשימות לפי דרגות סיכון, ולעגן רשימות אלה .
אסדרה מוסדית להתמודדות עם מינים פולשים .
התמודדות עם מינים פולשים ונזקיהם דורשת ניהול מערכת פעולות , חלקן ארוכת טווח, הכוללת .
התייחסות לסיכונים פוטנציאליים ולנזק.
בשל מורכבות הטיפול, הכולל תחומי אחריות של כמה .
משרדי ממשלה וגופים רלוונטיים אחרים, לפי התחום הניזוק196 , ישנה חשיבות גדולה לעבודה .
בין-משרדית מתוכללת ומתואמת בנושא.
בעולם קיימים כמה פתרונות מוסדיים לתיאום בין כלל .
הגורמים בהקשר זה, כתלות במבנה השלטוני ובסדרי העדיפויות, ובהם גופים פדרליים .
מתכללים, משרד ממשלתי מוביל, גופים בין- משרדיים ושילובם של גורמים אלה.
ניו זילנד: ה- Ministry for Primary Industries ( MPI) מנהל את חוק הבטיחות הביולוגית למניעת .
נזקים וסיכונים מאורגניזמים פולשים, על מנת להגן על הכלכלה, הסביבה, בריאות האדם .
וערכים חברתיים ותרבותיים.
ה- MPI מספק פקחיםלניהול סיכונים במעברי הגבול - מעבר אנושי .
ומעבר כלי טיס ושיט, סחר ויבוא - ויש לו מנגנון תגובה מהירה לזיהוי של מזיקים ומחלות חדשות, .
וכן יכולת תגובה ארוכת טווח לביעור בשילוב פעולות מקומיות197.
אוסטרליה: האחריות להתמודדות עם מינים פולשים מוטלת על שלוש רמות השלטון (לאומי, .
מחוזי, מקומי) 198, לרבות הסכמים בין-לאומיים, מדיניות פדרלית בחקיקה לאומית ותקנות אזוריות .
לדוגמה, קיים הסכם מחייב משפטית199 ,בין הממשלה הפדרלית, הממשלות האזוריות .
השלטונות המקומיים והתעשיות המחזיקות בשטחים, לביצוע פעולות חירום להדברת מינים .
מימון הפעולות הוא ממשלתי, ציבורי או פרטי - תלוי במאפייני הפולש.
ארצות הברית: נושא המינים הפולשים מוסדר בחקיקה פדרלית ובחקיקה ספציפית במדינות .
המועצה הלאומית למינים פולשים מנהלת את פעולות המניעה, הביעור והבקרה של .
מינים פולשים, השחזור של מערכות אקולוגיות והתיאום והבקרה בין גופי שלטון ברמה .
הפדרלית, וזאת באמצעות תוכנית אב לאומית שגובשה עם בעלי עניין, יועצים מקצועיים .
הרגולציה הפדרלית מיושמת בדרכים משתנות בכל מדינה; למשל בווירג'יניה קיימת .
תוכנית ניהול מינים פולשים המנוהלת על ידי מועצה למינים פולשים201 .
נזק פוטנציאלי למגוון תחומי חיים: בריאות, חקלאות, סביבה, תשתיות, איכות חיים, תיירות, כלכלה .
197 -to- legislation/introduction- reviews/biosecurity-and- standards- https://www.
nz/legal/legislation .
legislation- biosecurity/ .
198 פדרלי, שש מדינות אזוריות ושתי טריטוריות , 500 ,מועצות מקומיות -our- https://peo.
australia- governing- government-of- levels- government/three-of- levels- works/three- parliament- parliament/how / .
199 ,אוסטרליה, הסכם מחייב להדברת חירום The Emergency Plant Pest Response Deed (EPPRD) , .
-Pest-Plant- Emergency- sheet- content/uploads/2012/12/Fact- thaustralia.
200 National Invasive Species Information Center Councils, , and Committees Federal Invasive Species Task Forces, .
Department of Agriculture , species- invasive- response- governments- peciesinfo.
gov/federal https://www.
201 Virginia Invasive Species Council 2005.
Virginia Invasive Species Management Plan.
Virginia Department of .
Conservation and Recreation Division of Natural Heritage, Richmond, p.
pdf- 20Plans/VISMP https://www.
gov/anstaskforce/State% .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי קנדה : ניהול נושא המינים הפולשים מוסדר בחקיקה פדרלית ומחוזית, מנוהל בממשלה ומיושם .
המועצה הקנדית למינים פולשים מיישמת את פעולותיה על ידי רשת אזורית של .
שלוחות במחוזות 203,204 ,205 .
הועלה כי הטיפול במינים פולשים בישראל מבוזר בין גופים אשר כל אחד מהם בעל סמכות .
צרה על חוקים ותקנות סקטוריאליות הקשורים בנושא ובתחומו.
להלן ובתרשים 4 מפורטים .
השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות: בעלי הסמכות על יישום חוק הגנת .
הצומח ותקנות הצומח , המגדירים את האחריות להגבלת חדירה והתבססות וכן לביעור של .
צומח, חסרי חוליות ובכלל זה רכיכות, תולעים חרקים ואקריות 206 , ומיקרואורגניזמים שהם .
נגעים לצומח; ללא סמכות למניעה וביעור של אורגניזמים פולשים המסבים נזק אקולוגי .
השו"ט במשרד החקלאות: אמונים על יישום תקנות להגנת חיית הבר .
התשל"ו-1976, ופקודת מחלות בע"ח, המגדירים את סמכות השו"ט להגבלת חדירה .
והתבססות וכן לביעור של מחלות וטפילים של בעלי חיים, חולייתני יבשה, חסרי חוליות .
כמו כן מגדירות התקנות את סמכות השו"ט למניעת חדירה של חרקים, .
דגים ורכיכות, אך לא את הסמכויות למניעת התבססותם או לביעורם.
מינהל המחקר החקלאי במשרד ה חקלאות (מכון וולקני): אחראי להדברה ביולוגית .
של מזיקי חקלאות ומיישם את בדיקות הסניטציה של חוק הזרעים ותקנות הזרעים עבור .
אגף הדיג במשרד החקלאות: אחראי לתקנות הדיג, המגדיר ות את סמכותו להגביל יבוא .
של דגים, אלמוגים וחסרי חוליות ימיים.
אגף מזיקים והדברה במשרד להגנ"ס : האגף מטפל במזיקים תברואיים המעבירים .
מחלות, כנגזרת מפקודת בריאות העם שעניינה תחלואה ותברואה.
כמו כן האגף ממונה על .
202 Who regulates invasive species?
The Constitution Acts, 1867 to 1982, .
policies-and- https://www.
invasivespeciescentre.
ca/learn/legislation / .
203 Canadian Council on Invasive Species , https://canadainvasives.
204 Alberta Invasive Species Council , https://abinvasives.
205 British Columbia Invasive Species Council of , https://www.
206 אקריות הינן חסרי חוליות ממחלקת העכבישים וייחודן הוא בגודלן הזעיר (פחות ממילימטר).
הן מהוות לרוב פתוגן .
צמחי ולעיתים גם טפיל לאורגניזמים נוספים לרבות האדם.
207 "בבדיקות שנעשות לבחינת הזרעים ונקיונם מנוכחות מינים זרים, מתבצעת אבחנה בין הזרעים שהם "מין המטרה .
לבין זרעים שהם "מינים זרים".
לא מתבצעת אבחנה האם המינים הזרים הינם צמחים פולשים .
שאינם קיימים בארץ מועברים לברור מקצועי הכולל גם אספקטים של פלישה.
תקנות הדברה ואחראי לרישוי ופיקוח על חומרי הדברה ומדבירים ומנחים ומפקחים רשויות .
מקומיות בנושאי מפגעים תברואיים208 .
:אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להגנ"ס ממונה על צו רישוי עסקים ומתוקף כך .
על קביעת דרישות ותנאים סביבתיים ברישוי עסקים ומתן תקן ירוק לעסקים 209 .
:אגף מים, שפכים ונחלים, במשרד להג"ס פועל בין היתר לביעור המין הפולש .
אמברוסיה באזורי אגנים לחים בשיתוף רט"ג והשירותים להגנת הצומח.
אגף שטחים פתוחים ומגוון ביולוגי, במשרד להג"ס: בין היתר פועל לגיבוש מדיניות .
לשמירה על מערכות אקולוגיות ועל המגוון הביולוגי והטמעת פעולות למניעת חדירת מינים .
משרד הבריאות: ממונה על טיפול בתחלואה מאורגניזמים מחוללי מחלות שעלולים להיות .
כמו כן משרד הבריאות מספק את בדיקות המעבדה הנדרשות בנושא .
מינים פולשים, שותף לעיתים בוועדות בנושא מינים פולשים ומשמש גם גורם מייעץ.
רשות הטבע והגנים: אחראית לפיקוח על ערכי טבע מוגנים בכל מקום שבו הם נמצאים .
וכן על היבוא והיצוא שלהם.
בתחום שמורות הטבע והגנים הלאומיים אחראית רט"ג לכל .
ערכי הטבע - גם לאלה שאינם מוגנים.
פקידי יערות: פקידי היערות של קק"ל, רט"ג, משרד החקלאות ושל הרשויות המקומיות .
אחראים לאסדרת היתרי כריתת אילנות, תחת סמכותו של משרד החקלאות בעניין זה.
רשות המיסים: ממונה על תקנות יבוא אישי, צו מכס (איסור יבוא), פקודת מכס וצו יבוא .
חופשי ולכן מהווה גורם מפקח על ייבוא טובין שעלולים להיות או להכיל מינים פולשים.
רשויות מקומיות: אחראיות ליישום הדין הנוגע לתחום התברואתי במרחב המוניציפלי.
בנוסף, אחראים על רישוי לעסקים בשטח הרשות.
208 ,המשרד להגנת הסביבה אגף מזיקים והדברה https://www.
il/he/departments/Units/pest -control -department .
209 ,המשרד להגנת הסביבה, אגף תעשיות ורישוי עסקים .
il/he/departments/Units/industries_licensing_department .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 4: הגופים העיקריים העוסקים בהיבטים השונים של נושא המינים .
משרד מבקר המדינה בדק ממשקי פעולה בין הגופים המעורבים במניעת פלישת מינים .
זרים ובטיפול בה; להלן עיקרי הממצאים שהועלו בעניין זה: כפילות בסמכויות .
בחינת בקשות יבוא של מינים מוגנים לפי אמנת CITES היא בסמכות רט"ג, ואילו בחינת .
בקשות לגבי מינים העלולים להזיק לצומח ולחקלאות היא בסמכות משרד החקלאות 210.
חוקרי מכס הבודקים מכולה ומגלים באקראי אורגניזם, כדוגמת חרק, שלדעת השירותים .
להגנת הצומח אינו מזיק לצומח, נדרשים לפנות למשרד להג"ס בבקשה שיפעל לאיסוף .
האורגניזמים (לרוב באמצעות רט"ג) לשם העברתם לבדיקות מעבדה במשרד הבריאות.
אלא שבדרך כלל חוקרי מינהל המכס נדרשים לשחרר את המכולה במהירות, עוד לפני .
210 רט"ג, חל"ט, הדרך לביטחון אקולוגי לאומי: מניעת חדירה, הפצה והתבססות מינים פולשים בישראל (ספטמבר .
שתוצאות הבדיקה מתקבלות, וכך המכולה משוחררת עם החרק ואולי אף עם פריטים .
פולשים נוספים בתוכה211 .
באירוע זה היו מעורביםלמעשה חמישה גופים: מינהל המכס, .
השירותים להגנת הצומח, המשרד להג"ס, רט"ג ומשרד הבריאות, שלא הצליחו למנוע את .
עיכוב באסדרה נורמטיבית ובקביעת תוכנית עבודה .
כאמור לעיל, בהיעדר גוף מוביל הועלו כמה יוזמות לשיתוף פעולה בין המשרד להג"ס, .
משרד החקלאות וגורמים נוספים בנושאים כמו הרחבת תקנות הגנת הצומח וכינון תוכנית .
פעולה אסטרטגית; אך שיתופי פעולה אלה טרם העלו תוצאות.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי "כאמור, בכל הנוגע לצומח, ישנו גורם אחד מתכלל .
וזהו משרד החקלאות האמון על מניעת חדירת נגעים לצומח באשר הם, ולאו דווקא .
עוד מסר המשרד כי "במסגרת פעולות משרד החקלאות: השירותים להגנת .
הצומח הובילו ועדה מייעצת הכוללת גם נציגים של גופי סביבה בין היתר המשרד להג"ס, [ .
רט"ג, קק"ל ו", שקידמה ביצוע הערכות סיכונים ]יועץ מומחה ליבוא צמחים יבשתיים וצמחי .
מים, על פי מתודולוגיות בין-לאומיות; הוועדה המייעצת התמקדה במינים אשר טרם פלשו .
לישראל אך בשל תכונותיהם מותאמים למערכות האקולוגיות בישראל ובעלי פוטנציאל .
נזק וסבירות להפוך למינים פולשים; צמחים אלה נמצאים בתהליך הטמעה שמבצע הצוות .
לעדכון רשימות הצמחים האסורים ליבוא בתקנות הגנת הצומח.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת משרד החקלאות לעבודה משותפת .
במסגרת הוועדה המייעצת לעדכון תקנות הנוגעות ליבוא צומח ומדגיש כי שינוי .
הרשימות נוגע לנהלי יבוא בלבד ואינו כולל כללים מחייבים לסחר וגידול של צמחים .
אלה; נושא אשר כאמור אינו מטופל במסגרת הנורמות המחייבות, ולכן מתאפשרת .
התבססות והתפשטות של מינים אלה אשר כבר חדרו לישראל.
מומלץ כי משרד החקלאות ישלים את התהליך המתמשך של עדכון תקנות הצמחים .
האסורים ביבוא וכן יעדכן נורמות מחייבות עבור גידול וסחר .
מדי פעם בפעם הועלו הצעות על ידי חוקרים, רט"ג וחל"ט להקמת חלופות למסגרת .
מוסדית - בדומה למסגרות הקיימות בעולם - לתיאום בין כלל הגורמים הממשלתיים .
להתמודדות עם פלישות ביולוגיות בישראל: (א) מסגרת ייעודית, משפטית וניהולית, שתרכז .
את כלל הקבוצות הטקסונומיות ואת סמכויות הפיקוח וההיבטים המקצועיים והטכניים; (ב) .
הרמוניזציה של החקיקה הסקטוריאלית הקיימת עבור נגעי הסגר והרחבתה עבור מינים .
פולשים, באמצעות מנגנון תיאום בין-משרדי וביצוע התאמות על ידי תיקוני חקיקה; (ג) .
אסדרת חקיקת ליבה ייעודית הכוללת רק היבטים מסוימים של מינים פולשים בעלי קדימות .
18 (יום ה') התגלה על ידי בודקי מינהל המכס חרק לא-מזוהה במכולה שהובילה כלים סניטריים.
שהפולש לא היה נגע חקלאי, לא היה גוף בעל אחריות עליו.
כעבור שלושה ימים (יום א') העבירו פקחי רט"ג את .
החרק למעבדה לאנטומולוגיה במשרד הבריאות למטרות זיהוי.
החרק זוהה כמין פולש (פשפש המזיק לעצי אורן), .
אך עד אז המכולה כבר שוחררה וייתכן שפריטים פולשים נוספים היו בתוכה.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי גבוהה 212; (ד) מבנה מינהלי הכולל זרוע מנהלית; גוף בין-משרדי מתאם; זרוע ביצוע לגוף .
המתאם עבור פעולות תגובה, אכיפה, חירום וניטור; וחטיבה מדעית מייעצת 213 .
עלה כי בהיעדר גוף מתכלל עבור מינים פולשים בתחום שאינו קשור לצומח .
ובהיעדר גוף מתאם בין כלל הגופים הקשורים למניעה וטיפול בכלל המינים .
הפולשים מינים פולשים, קיים קושי לאגם את כלל הידע הקיים בנושא, לפקח על .
ביצוע התקנות הקיימות או לבצע הערכת סיכונים ולהוציא לפועל את אפי קי .
הקושי בא לכדי ביטוי בעיקר כאשר נדרשת תגובה מהירה או נדרשים .
ממשקי פעולה בין-משרדיים.
עוד עלה כי המסגרת המוסדית הקיימת כיום אינה .
נותנת מענה יעיל לצורך לתאם בין הגופים ולתכלל את אפיקי הפעולה למניעת .
סיכונים ונזקים של מינים פולשים214 .
מומלץ כי המשרדלהג"ס ורט"ג, המשמשים מוקד למימוש יעדי מדינת ישראל .
במסגרת התחייבויות בין-לאומיות, יקדמו מהלך לתיאום רב -מוסדי לשיתוף פעולה .
עבור כלל התחומים שעלולים להינזק: חקלאות, בריאות, תשתיות, איכות חיים .
והמגוון הביולוגי, כך שתתאפשר פעילות יעילה למניעת נזקי מינים פולשים, .
שבאמצעותה ניתן יהיה לעגן נורמות עבודה בנושאים כמו פעולות חירום, מניעת .
סיכונים, פעולות סניטציה, הטמעת נהלים והסברה; זאת בהתאם לניהול סיכונים .
והעדפה של אפיקי הפעולה על פי פוטנציאל נזק, בדומה לקיים בעולם215.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי איננו סבור שעצם ביזור הסמכויות .
בנושאים אלה היא סוגיה בעייתית אך הוא רואה את תפקידו כגוף קובע מדיניות ומתכלל, .
תוך קידום מהלכים רגולטוריים ככל שנדרש.
לדבריו, התוכנית הלאומית המתגבשת אמורה .
לתת מענה הולם ומגוון כלים ופעולות הנדרשות לביצוע וליישום בקרב משרדי הממשלה .
השונים ובהתאם לאחריותם, וכי תפקידו לעקוב אחר ביצוע פעולות ולדווח לממשלה .
ולגופים הבין-לאומיים שאליהם מחויבת ישראל בחובת דיווח.
עוד ציין המשרד להג"ס בתשובתו כי לדעתו עליו לפעול "לקידום חקיקת מינים פולשים .
שתכליתו מניעה של חדירת מינים פולשים, ניטור כניסתם, ומזעור נזקי התפשטותם.
אופן, על החקיקה החדשה לכלול את הגדרת התכלית של מניעת נזקים לסביבה, בריאות .
וכלכלה הנגרמים מחדירה והתבססות של מינים פולשים, את המבנה המנהלי במסגרתו .
יטופלו הסוגיות הסביבתיות, הגוף המבצע, וועדה מקצועית שתקבע את מנגנון ניהול .
212 רונית ג'וסטו-חנני, מינים זרים פולשים בישראל: הערכת מצב וחלופות למדיניות ורגולציה (2011 '), עמ .
10 - 13 , content/uploads/2019/05/PUB_minim.
il/wp https://jerusalem .
213 ,רט"ג, חל"טהדרך לביטחון אקולוגי לאומי: מניעת חדי רה, הפצה והתבססות מינים פולשים בישראל .
(ספטמבר 2016 '), עמ34 - 35 .
214 רונית ג'וסטו-חנני, מינים זרים פולשים בישראל: הערכת מצב וחלופות למדיניות ורגולציה (2011 '), עמ .
pdf- https://jerusaleminstitute.
215 EC-29-2000 Directive Biosecurity Act New Zealand, Biosecurity Act Australia, Council .
הסיכונים ואת רשימות המינים האסורים, מותרים או מותרים בתנאים- ליבוא ואחזקה, .
הגדרת איסור שחרור חיות וצמחי בר זרים אל הטבע, וסמכויות ביעור וטיפול".
אסדרה נורמטיבית מחייבת היא הבסיס לביצוע הפעולות הנדרשות לשם השמירה על .
המגוון הביולוגי ומניעת החדירה והנזקים של מינים פולשים.
מסגרת נורמטיבית לשיתוף .
פעולה לכלל הגופים העוסקים בנושא תוכל לתכלל, לקדם ולייעל את הטיפול בנושא.
מומלץ כי המשרד להג"ס יקדם את כלל נושאי האסדרה שהועלו בפרק זה, בשיתוף .
פעולה עם שאר הגופים הרלוונטיים לעניין.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הטיפול במינים פולשים בישראל .
הגלובליזציה, התגברות הסחר העולמי, הגידול בתנועת התיירות ותופעת שינויי האקלים הביאו .
לגידול ניכר בהתפשטותם של המינים הפולשים ובהשלכותיה ם המזיקות.
היקף הנזקים ולבלום אותם יש לפעול למניעת כניסת המינים הפולשים והתבססותם, לצמצום .
קו ההגנה הראשון כנגד תופעת המינים הפולשים הוא מניעת חדירתם לשטח המדינה216 .
מכניסות המינים הפולשים מכוונות ולא אקראיות, ואחרות מתרחשות כאשר הם מגיעים .
כ"נוסעים סמויים" על סחורות ומטענים הנכנסים למדינה באופן חוקי, למשל בתוך מטען אישי .
של נוסעים, בסחורות חקלאיות, על חיות מחמד ובצמוד לכל סחורה אחרת , כמו רהיטים ו חומרי .
לישראלרציפות יבשתית עם מדינות שכנות, אך הכני סה אליה אפשרית רק דרך מעברי גבול .
המאפשר ים ביצוע בקרת גבולות - בכך היא דומה למדינות איים כמו אוסטרליה, הוואי וניו זילנד.
להלן בתרשים 5 מיפוי נתיבי הכניסה לישראל (ללא המעברים לאזורי A ו-B שבשטחי הרשות .
216 למעטהתפשטות מאזור ג יאוגרפי שכן .
217 חל"ט ורט"ג, הדרך לביטחון אקולוגי לאומי: מניעת חדירה, הפצה והתבססות מינים פולשים בישראל .
(ספטמבר 2016 '), עמ17.
תרשים5: נתיבי הכניסה לישראל .
התרשים בעיבוד משרד מבקר המדינה218.
218 נמלי תעופה (בסגול): בן-גוריון, אילן רמון, חיפה; נמלי ים (בכחול כהה): חיפה, אשדוד, עכו, אשקלון, תל אביב, .
הרצליה; מעברים יבשתיים (בחום; לא כולם פעילים במועד הביקורת): חוסיין, רבין/כביש 90 ,, ארז, קרני, סופה .
כיסופים, אדם, כרם שלום, רפיח, קונטרה, נטפים, לובה אליאב, מנחם בגין, נהר הירדן.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי איתור חדירה בכניסה לארץ .
משרד מבקר המדינה בדק את התהליכים הקיימים בנתיבי הכניסה לישראל בעניין איתור חדירה .
של מינים פולשים; להלן עיקרי הממצאים: .
נמלים ומעברי גבול : בנמלים ובמעברי הגבול נמצאים מפקחים של השירותים להגנת .
הצומח, של השירותים הווטרינרים ושל מינהל המכס, וכל גוף אחראי מ הבחינה ה מקצועית .
המשרד להג"ס נעזר במפקחים אלה ככל שניתן, שכן אין לו מפקחים משלו .
לדוגמה, אם מאותר אורגניזם חי שאינו מזיק לצומח , הוא מועבר .
לאנשי קשר במשרד להג"ס ול רט"ג, ובהתייעצות איתם מתקבלת החלטה כיצד לנהוג .
מינהל המכס מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2021 "כי בכל "קורס בודקים בסיסי .
שמקיימת רשות המיסים שומעים המשתתפים הרצאות של רשויות שונות בעניינים .
הרלוונטיים להן, ובהן הרצאה של המשרד להג"ס, ומשנת 2016 ועד אוגוסט 2021 התקיימו .
חמישה קורסים כאלה בהשתתפות כ-30 איש בכל אחד מהם.
עוד נמסר כי בשנים 2016 - .
2017 עברו כלל הבודקים בכל בתי המכס ומעברי הגבול השתלמויות ספציפיות של .
המשרד להג"ס בנושא אכיפת כניסת מינים פולשים.
מטרת השתלמויות אלה היא להפנות .
את תשומת ליבם של מפקחי מינהל המכס לאורגניזמים המגיעים כ" נוסעים סמויים" עם .
בהיעדר סטנדרטים מחייבים להכשרה והדרכה מובנות ומקצועיות של בודקי מינהל .
המכס בנושא מינים פולשים, ובכלל זה גיבוש רשימה שחורה מוסדרת של סוגי .
מינים פולשים המוטמעת בנוהלי מינהל המכס כבסיס לקבלת החלטו ת - אין .
להדרכות המבוצעות בסיס יישומי מחייב, הלכה למעשה, ונראה כי מטרתן להפנות .
את תשומת ליבם של המפקחים לנושא המינים הפולשים באופן כללי.
באוגוסט 2021 מסרה מנהלת תחום מזיקים שבמשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה נתונים .
על מספר האירועים של תפיסת מינים פולשים או חשש למינים פולשים שאירעו למפקחי .
השירותים להגנת הצומח ולמפקחי המכס בשנים 2012 - 2021 (בנתונים אי ן הבחנה בין .
להלן בלוח 5 סיכום המקרים בחלוקה לפי שנים, מדינות מוצא ומיני .
לוח5: פירוטאירועי תפיסה או חשש לתפיסה של מינים פולשים, .
האירועים מדינות / אזורי המוצא מיני האורגניזמים שאותרו .
2012 4 הודו, קניה, ארצות הברית עכבישים, נמלים .
2013 6 סין, ארצות הברית, הודו, .
שוודיה עכבישים, צרעות , זבובים .
2014 9 אתיופיה, צרפת, יוון, הולנד, .
ארצות הברית, סין , אירופה מרבה רגליים, עכבישים, נמלים, חיפושית .
2015 אין -------------------------------- ---------------------------------------- .
2016 4 פולין, סין, אוקראינה עכבישים .
2017 3 צרפת, בלגייה, בולגריה עכבישים .
2019 8 ספרד, טורקייה, איטליה , סין, .
ניגריה, מצרים, פולין עכבישים, צרעה, חילזון , לטאות , .
2020 6 איטליה, סין , טורקייה , .
אוקראינה עכבישים, נמלים .
2021 7 סין, אינדונזיה, אוקראינה, .
הודו, ירדן עכבישים, נמלים, קרפדה (מתה) .
על פי נתוני המשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים בלוח עולה כי המינים החשודים כפולשים מגיעים ממגוון מדינות באסיה, .
אפריקה, אירופה ואמריקה.
עוד עולה כי מספר האירועים מסוג זה שדווח עליהם .
במהלך עשר שנים (כארבעה בשנה בממוצע) הוא מצומצם ביותר, בהתחשב בכך .
שהיקף הסחורות המיובאות לישראל ב -2019 לבדה הסתכם בכ -273 מיליארד .
219 לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, היקף הסחורות המיובאות בשנת2019 הסתכם בכ-76,582 מיליון דולר .
לפי שער דולר שנתי ממוצע של 3.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי על אף החשיבות הרבה של מניעת כניסה של מינים פולשים, הפיקוח המתקיים .
במעברי הגבול בתחום זה מצומצם ואין בו כדי לספק את המענה הדרוש לבעיה .
בישראל אין בודקים ייעודיים למינים פולשים שאינם מזיקים לצומח.
כן הפתרונות המבוססים על רצון טוב של המפקחים מטעם משרד החקלאות .
והמכס, הם חלקיים, אינם נותנים מענה לכלל אפשרויות החדירה ואינם יכולים .
להכיל את כלל הבדיקות הנדרשות למניעת כניסת מינים פולשים.
המשרד להג"ס סבור כי "נושא הפיקוח בגבולות ידוע כבעייתי".
בעולם מתבצעות בדיקות מעמיקות למעבר סחורות; כך לדוגמה מנתוני סוכנות המכס .
והגנת הגבולות של ארצות הברית עולה כי בשנת 2019 (טרום תקופת הקורונה) הוצבו .
במעברים מדי יום ביומו 61,506 עובדים: קצינים וסוכנים ייעודיים לבדיקת סחורות במעברי .
הגבול הימיים והיבשתיים, מומחי חקלאות וסוכני אכיפה.
הנתונים מציגים ממוצע יומי של .
314 מזיקים שנתפסו בבקרת הגבולות ובנוסף עוד4,695 נגעי הסגר: צמחיים, בר, מוצרי .
בעלי חיים ומצעי גידול, כפועל יוצא של תעבורת 1.
124 מיליון נוסעים והולכי רגל בנתיבי .
הים, היבשה והאוויר ו-297,34 סחורות בהיקף של7.
רשות המיסים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בכלל אתרי הבידוק של המכס .
- מטענים ונוסעים - קיימת נוכחות חלקית של גורמים מטעם משרד החקלאות".
כי "במעברים היבשתיים כל המטענים נבדקים, ומינהל המכס מבצע פעולות אכיפ ה רבות .
בשמירה על המגוון הביולוגי, גם בטובין שעלולים להכיל מינים פולשים ונגעים, הן במכוון .
לדוגמה, כאשר יש מוצרי עץ או במבוק, נשלחת מכולה לבדיקה על מנת .
לבדוק שהמוצרים עברו עיבוד ואינם מכילים מזיקים.
מכולה או מטען הנשלח לבדיקה על .
ידי המכס לא ישתחררו בטרם סיומה ועדכון ממצאיה".
עוד מסר מינהל המכס כי הוא .
"מטמיע את נושא הבידוק בהרצאות המבוצעות על ידי נציגים ממשרד החקלאות בכל .
בנוסף נערכה הדרכה מעודכנת לכלל הבודקים באגף.
שיידרש, יקצה המכס ימי הדרכה נוספים".
יצוין כי תשובת רשות המיסים אינה מתייחסת לבידוק במעברים הימיים ובנמלי .
האוויר, וכי עיקר ההכשרות לבודקים נעשית על ידי משרד החקלאות ולפיכך נראה .
כי הבידוק מתבצע באוריינטציה של מזיקי צומח בלבד.
אין סמכות חוקית ]מינהל המכס[ משרד החקלאות מסר בתשובתו כי "למפקחים הללו .
220 Customs and Border Protection , fy2019-day- www.
gov/newsroom/stats/typical/ https:/ .
ניכר שנעשים מאמצים על ידי המשרד להג"ס ועל ידי משרד החקלאות כדי להכשיר .
את המפקחים; עם זאת נוכח תגובת משרד החקלאות בעניין היעדר סמכות .
למפקחים בנושא זה, מומלץ שהמשרד להג"ס, בשיתוף משרד החקלאות ומינהל .
המכס יבחנו את העניין, ובהתאם לצורך, יפעלו להסדיר את סמכותם בנורמות .
מחייבות ויגבשו מתודה מיטבית ליישום ההכשרות של מפקחי המכס שתכלול גם .
סטנדרטים בנושא איתור מינים פולשים שאינם מזיקי חקלאות והטיפול בהם שיהיו .
מחייבים ויוטמעו בסדר היום של הבודקים.
:כבודת יד מידת הפיקוח על יבוא חומר צמחי באמצעות ה דואר ובכבודת יד משתנה בין .
מדינות שיש בהן מודעות לחשיבות ההגנה על הצומח ומניעת חדירתם של .
מינים פולשים מחזיקות מערך פיקוח ואכיפה באולמות הנוסעים הנכנסים בכל נמלי הים .
כבודות יד נבדקות, הנוסעים עוברים תשאול ומתבצעת אכיפה קפדנית, תוך הטלת .
קנסות גבוהים, ולצד זאת מתקיימת גם הסברה נרחבת.
כל אלה מעלים את רמת המודעות .
הציבורית לחומרת עבירות אלה.
אוסטרליה, ניו זילנד וקוסטה ריקה הן דוגמאות למדינות שמערכי האכיפה וההסברה שלהן .
לדוגמה, החוק בקוסטה ריקה אוסר להביא בכבודת יד מוצרים צמח יים .
כגון זרעים, ייחורים צמחיים, צמחים שלמים ומוצרי מוצא של צמחים (כמו פירות ואגוזים), .
והכנסתם ביבוא דורשת הליך רישוי.
הבידוק בנמל התעופה כולל פתיחה של כבודת היד .
ותשאול מקיף בעל- פה ובכתב221.
בארצות הברית מכשירים בודקים ייעודיים של מינים פולשים הנדרשים להיות בעלי השכלה .
והכשרה נרחבת במדעי הביולוגיה ובבדיקה חקלאית .
לדוגמה, באפריל 2021 מצאו .
הבודקים בטרמינל נמל התעופה בניו יורק חילזון אפריקאי בכבודה של אדם שהגיע לעיר.
החילזון האפריקאי מסוכן מכיוון שהוא מסוגל להתקיים על 500 סוגי צמחים וכך להסתגל .
לבתי גידול מגוונים, והוא גם מסוכן לבריאות מכיוון שהוא נשא של טפילים מחוללי דלקת .
221 Article 51 of Costa Rica's Phytosanitary Law (Law #7664), Food and Agricultural Import Regulations and .
Standards Report FAIRS Export Certificate Report, 12/12/2018 GAIN Report Number:18019 , .
nsandSta http://agriexchange.
in/ir_standards/Import_Regulation/FoodandAgriculturalImportRegulatio .
ndardsReportSanJoseCostaRica3212019.
222 JFK Airport CBP Catches Highly Invasive Giant African Snails in Man's Baggage, April 6, 2021 , .
- snails- african-giant- invasive- highly- catches-cbp- airport- release/jfk- media- newsroom/local https://www.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הועלה כי הפיקוח על יבוא מינים פולשים בכבודת יד בנמלי התעופה בישראל אינו .
נותן מענה לעומס התעבורה בנמלים אלה: הוא מצומצם, אינו ש וטף ואינו שיטתי.
מפ קחי מכס עוברים הכשרות עיתיות לזיהוי חומרים צמחיים תוך כדי בדיקות .
שגרתיות של מטעני נוסעים; אך באולם הנוסעים הנכנסים בנמל התעופה בן -גוריון .
- השער האווירי הגדול בישראל, הפעיל 24 שעות ביממה- במצבת המפקחים של .
השירותים להגנת הצומח מוצבים באולם הנוסעים הנכנסים רק שלושה מפקחים, .
המועסקים במשמרות במהלך כל ימי השבוע בהתאם לתנאי עבודתם והמשמעות .
היא שבמרבית המשמרות אין מפקח כלל שבודק את כבודת היד של הנוסעים.
בשדות התעופה רמון וחיפה אין כלל מפקח קבוע מטעמם.
להג"ס אין מידע בנוגע למינים פולשים שהתגלו בכבודת יד.
רשות המיסים מסרה בתשובתה כי בכלל אתרי הבידוק של המכס, ובהם אתרי הנוסעים, .
קיימת נוכחות חלקית של גורמים מטעם משרד החקלאות, וכי היא תבחן מהלך של כלל .
גורמי האכיפה בכל הקשור לפרופיל הנוסעים ולהצבת מצלמות באולמות הנוסעים לאכיפת .
השמירה על המגוון הביולוגי.
דואר: זיהוי וניהול של סיכונים ופיקוח בכל הקשור ביבוא באמצעות מסחר אלקטרוני .
וחבילות דואר הם מאתגרים במיוחד.
לעיתים המוכרים באמצעות האינטרנט הם אזרחי .
מדינה אחרת, ולכן נתונים למערכת החוקים של אותה מדינה.
המוכרים באמצעות סחר .
אלקטרוני יכולים למכור מטעם עצמם, ולאו דו וקא כעסקים רשומים במדינות אלה, .
ולהשתמש באנונימיות הרשת כדי לבצע עסקאות שקשה לעקוב אחריהן.
כיום לא קיים מנגנון רישוי בין-לאומי למסחר אינטרנטי.
יתר על כן, רשת האספקה וסוכני .
המשלוח לא בהכרח מודעים לכך שהם מובילים אורגניזמים מזיקים או שהם מובילים .
אורגניזמים בכלל 223 .
בארצות הברית חוקים פדרליים מטילים הגבלות ואיסורים על דיוור .
דגים, חיות בר וצמחים; יבוא של מוצרים אלה חייב להיות תחת הצהרה וסימון.
הפיקוח רשאים המפקחים לפתוח חבילות חשודות ולקנוס את בעליהן אם חרגו .
בישראל יבוא מוצרי צומח כפוף לחוק הגנת הצומח.
את הפיקוח מבצעים מפקחי .
השירותים להגנת הצומח , המגיעים אחת לשבוע לדואר המרכזי (בערים מודיעין .
וחיפה) ומבצעים בדיקות וטיפול במוצרים שהגיעו דרך הדואר עם רישיון ובכפוף .
בדומה לנעשה בעולם, באותם מועדים נבחנות כל החבילות .
שמאתר המכס החשודות כמכילות חומר צמחי או נגעי הסגר חקלאיים שהגיעו ללא .
223 , Invasive Species Advisory Committee U.
Department of the Interior, Office of the Secretary (OS/SIO/NISC) .
(ISAC), Invasive Species and E -commerce Approved by ISAC on May 24, 2012 , .
Commerce_White_PaperFINAL.
gov/files/migrated/invasivespecies/isac/upload/E .
224 Terminal Inspection Act (7 U.
C 7760) , https://about.
com/publications/pub14.
בין האורגניזמים המגיעים לגבולות המדינה, אם במכוון או באופן אקראי, ישנם מינים אשר .
מזיקים לסביבה אך אינם בבחינת נגעים הקשורים לצומח.
חוק הגנת הצומח אינו מטפל .
במקרים אלה, ובהיעדר נורמות מחייבות לא מוסדר תהליך בידוק וטיפול עבור אורגניזמים .
שאינם מזיק לצומח במסגרת הבידוק של סחורות המגיעות לארץ.