HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במאי 2007 קיימה ועדת הפנים דיון, בין השאר, בעניין התעריפים, אך לא התקבלו בו החלטות אופרטיביות.
ביולי 2007 פנה ראש הממשלה, מר אהוד אולמרט, ליו"ר ועדת הפנים, ח"כ אופיר פינס -פז, וביקש, בין השאר, את אישור הוועדה לתעריפים בהתאם להחלטת הממשלה ממאי 2007 .
בעקבות פניית ראש הממשלה קיימה ועדת הפנים דיון נוסף באוגוסט 2007 , אך לא קיבלה החלטות אופרטיביות, ויו"ר הוועדה ביקש לקיים דיון נוסף בנושא.
07 קיימה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (להלן- קבינט חברתי- כלכלי) דיון ובין השאר קיבלה החלטות בנוגע ל"מעבר לקבורה רוויה".
ההחלטה האמורה (חכ/ 53 ) חזרה על החלטת הממשלה ממאי 2007 בענייןהעלאת התעריפים, אולם קבעה כי כניסתם לתוקף של התעריפים תהיה מהמועד שבו יפרסם השר הנוגע בדבר ברשומות ביחס לכל אחד מבתי העלמין שנזכרו לעיל, "כי בוצעו בו עבודות בנייה ופיתוח של מתחמי ]ההדגשה של משרד מבקר המדינה[ קבורה חדשים בבית העלמין בשיטת הקבורה הרוויה בהיקף של לפחות 50% מסך שטח מקומות הקבורה החדשים באותו בית עלמין".
נקבע גם כי יש לתקן את ההגדרה "קבורה רוויה" בחוק, "כך שמספר הקברים לדונם.
יעמוד על 1000 קברים, במקום750 .
07 התכנסה ועדת הפנים של הכנסת לדיון נוסף על קביעת תעריפים לרכישת חלקות קבר בחיים.
בדיון הוצגו ההבדלים בין נוסחי החלטת הקבינט החברתי-כלכלי והחלטת הממשלה, אך לא התקבלו החלטות.
באוקטובר 2007 , במסגרת הצעת חוק ההסדרים לשנת 200852 , הובאה לאישור הכנסת, בין היתר, ההצעה להעלות את התעריפים בהתאם להחלטת הקבינט החברתי-כלכלי.
ועדת הכספים ש ל הכנסת (להלן - ועדת הכספים) קיימה מספר דיונים בהצעה זו ממאי עד יולי 2008 .
במסמך מאוגוסט 2008 ציין מנכ"ל פורום מנהלי חברות הקדישא הגדולות בישראל (להלן - של מבני קבורה [ פורום ח"ק), עו"ד זאב רוזנברג, כי "התכנון והביצוע עלו עד עתה לח"ק סכום מצטבר של ל ]רוויהמעלה ממאה מליון ש"ח, כל זאת במימון עצמי.
הוא הוסיף ש"לאחר שנים רבות של מו"מ והבטחות, אנו עומדים בפני שוקת שבורה, עשרות ומאות ישיבות, פגישות, שיחות של ועדות השרים וועדות הכנסת עם מנהלים ופקידים.
לא הביאו לפתרון המיוחל".
לכן "החליט פורום המנכ"לים של ח"ק הגדולות בישראל, המטפלות בכ -70% מהנפטרים היהודיים בארץ להפסיק את פעילותו בנושא זה.
הפורום חוזר ומודיע שבקרוב מאוד יאלצו חלק מח"ק לקבור נפטרים בשטחים שלא נועדו לכך.
51 הגדלה מ-500 הש"ח שצוינו בהחלטת הממשלה מינואר 2006 .
1,000 הש"ח יינתנו בשתי מנות של 500 ש"ח כל אחת: מנה ראשונה במהלך תחילת עבודת הבנייה של מבנה קבורה רוויה ומנה שנייה לאחר מכירת יחידת הקבר או לאחר הקבורה ביחידת הקבר אם הקבורה בחינם.
52 "תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008 ,) התשס"ח- 2007.
" המשרד לשירותי דת 1045 .
ואחריותה של הממשלה, להעמיד לרשות ח"ק קרקע לקבורה ויש לעשות זאת באופן מיידי".
כאמור, לאחר מועד סיום הביקורת ב - 5.
08 התקבל בכנסת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 15 ), התשס"ט- 2008 .
הוא קובע, בין השאר, כי התעריף לרכישת חלקת קבר בחיים בירושלים (בחלקות הקבורה של הח"ק קהילת ירושלים), בתל אביב, בחיפה ובתל רגב יהיה 12,566 ש"ח.
נקבע כי התעריפים החדשים יחולו "אם השר לשירותי דת אישר, לאחר שהוצגו לפניו המסמכים המעידים על כך, כי לפחות 50% מסך שטח מתחמי הקבורה החדשים באותו בית עלמין מיועדים לקבורה בשיטת הקבורה הרוויה.
לפי תכנית שאושרה למתן תוקף בהתאם לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 1965 , ונתנו לגבי אותם מתחמים היתרים לפי סעיף 145 של השר [ לחוק האמור; כל עוד לא פורסמה ברשומות הודעה .
תחול על חלקת הקבורה או על בית העלמין.
התוספת לחוק ]לשירותי דת ".
]לפני העלאת התעריפים[ העיקרי, כנוסחה ערב יום תחילתו של חוק זה הסדרת התעריפים החדשים היא צעד הכרחי ראשון לקידום פתרון למצוקת הקבורה, אך אין בה די על מנת להבטיח את בנייתם והקמתם של מבני הקבורה הרוויה בבית עלמין ירקון.
כאמור, בהחלטת הממשלה ממאי 2007 נקבע, כי המדינה תעודד את הקבורה הרוויה על ידי תוספת תשלום עד 1,000 ש"ח לכל יחידת קבר חדשה בקבורה רוויה.
לא נקבע נוהל המסדיר את המנגנון ואת השיטה שבה תשולם התוספת (התמיכה) מתקציב המדינה לח"ק העוסקות בהקמת מבני קבורה רוויה.
בתשובתו מסר המשרד כי "פועל צוות מקצועי מטעמו להכנת נוהל וקריטריונים" בעניין זה.
המשרד טרם פעל ליישם את החלטת הממשלה ממאי 2007 לבטל בחוק את ההנחות מהתעריף לרכישת קבר בחיים בחלקות קבורת שדה הניתנות לבני זוגם של נפטרים כך שיינתנו לקבורה רוויה בלבד כדי לעודד רכישת חלקות קבר בקבורה רוויה.
בתשובתו מסר המשרד כי לאחר חקיקת תיקון מס' 15 לחוק המשרד פועל לשינוי החוק ולמימוש החלטת הממשלה האמורה.
ועדת השרים החליטה באוקטובר 2008 , כי תיערך בדיקה משותפת של המשרד, של משרד האוצר ושל חברות הקדישא למתן "רשת ביטחון" על ידי המדינה.
בהעדר הבדיקה יהיה קשה, לדברי ח"ק ת"א, להתקדם לפתרון שיאפשר לה את בניית מבני הקבורה הרוויה.
נחוץ אפוא לסיים את הבדיקה בדחיפות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 הודיע סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר כי "בימים אלה אנו בוחנים האם נחוץ ואפשרי לתת רשת ביטחון לח"ק ת"א לשם קידום פיתוח מבני קבורה ואת ההשלכות הצפויות של מהלך זה".
בפברואר 2009 החליטה ועת השרים, בהמשך להחלטת הממשלה ממאי 2007 (שמספרה 1615 ), כי בקבורה רוויה צפופה 53 תהיה תוספת התשלום ל"גוף קבורה" 2,000 ש"ח (במקום עד 1,000 ש"ח) לכל יחידת קבר במבנים חדשים שהקבורה בהם החלה לפני סוף דצמבר 2010 , ובנייתם הסתיימה לפני סוף דצמבר 2011.
'בית עלמין אזורי בשטח מצפון לרמת אביב ג אתר מצפון לרמת אביב ג' (להלן - רמא"ג) הועד בזמנו כבית עלמין בתמ"א 19 .
עוד ב - 1975 נחתם הסכם בין המדינה וח"ק ת"א שאפשר לח"ק להפקיע באתר שטח של כ-300 דונם.
בהתאם להסכם שילמה ח"ק ת"א למדינה 13,300,000 ל"י פיצויים בגין הפקעת הקרקע שבבעלות המדינה.
באוקטובר 1985 נחתם הסכם בין ח"ק ת"א לעיריית תל אביב -יפו לפיו העירייה תקצה לח"ק בתוך שלוש שנים שטח חלופי לבית עלמין ובתמורה תוותר ח"ק על השטח ברמא"ג.
ממ"י החליט במאי 1991 "בית עלמין[ כי הקצאת השטח החלופי- מותנית במילוי תנאי החוזה בין ח"ק ת"א לעיריית תל אביב ]"צומת מורשה -יפו "הקובע שהקרק באם ימצא שטח חלופי".
]לממ"י[ ע ברמת אביב ג' תחזור למינהל בדיון שהתקיים באותו חודש אצל שר הפנים דאז, אריה דרעי, נקבע שממ"י תבטל את ההחלטה היות ש"סעיף זה מתייחס להסכם בין עיריית ת"א וח"ק.
במהלך השנים התקיימו מגעים בין ממ"י לח"ק ת"א בנוגע להסדרת זכויותיה בבית עלמין ירקון54 בכפוף ובמקביל להחזרת הקרקע ברמא"ג לידי ממ"י.
במכתבו של בא כוח ח"ק ת"א מינואר 1999 למנהל ממ"י הוצגה עמדתה של ח"ק ת"א, כי "כל עוד אין בידי ח"ק מספיק אתרים חילופיים שיוכלו לשמש כבית עלמין נשאר האתר ברמת אביב ג' פתרון מעשי לקבורה למספר שנים", ו"ח"ק תהיה מוכנה, למרות שלא מוטלת עליה חובה חוקית, למסור את השטח למינהל מקרקעי ישראל אם ייעודו ישתנה (בהסכמה).
גם בפתרון ההיבטים הכספים הכרוכים במסירת הקרקע לממ"י".
כאמור, ייעודו של האתר ברמא"ג לבית עלמין בוטל על ידי ועדת משנה לנושאים תכנוניים עקרוניים במועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן - וולנת"ע) בפברואר 2003 .
באותה שנה עתרה ח"ק ת"א לבג"ץ 55 .
בבקשה לבטל את ההחלטה באוקטובר 2007 נדחתה העתירה, לאחר שבית המשפט קיבל את עמדת המדינה כי יש חלופות לקבורה בגוש דן והיא פועלת להסדרה חקיקתית של תעריפי הקבורה.
בדיון שקיימה ועדת הביקורת במרס 2007 ציין מנהל ממ"י, כי הוצע לח"ק ת"א "פתרון מימוני" - להתחיל לבנות מבנים לקבורה בשטחים המיועדים לכך בבית עלמין ירקון, ולממן את הבנייה מהסכום שהוצע לה עבור השטח שהיא מחזיקה ברמא"ג.
53 חלקות קבורה רוויה, שבהן צפיפות יחידות הקבורה היא לפחות 1,500 .
יחידות לדונם 54 יש שטחים בבית העלמין ירקון שהם בבעלות המדינה ובניהול ממ"י; ח"ק ת"א פדתה שטחים בבית העלמין ישירות מחקלאים, ללא העברת זכויות בממ"י.
55 בג"ץ 5957/03 חברה קדישא גחש"א שעל יד הרבנות הראשית והמועצה הדתית נ' המועצה הארצית לתכנון ולבניה ואח', תקדין.
המשרד לשירותי דת 1047 .
בתשובתה מד צמבר 2008 טענה ח"ק ת"א כי חלק מקרקעות רמא"ג הופקעו מגורמים פרטיים ומקצתם קיבלו כבר תמורה עבור הקרקע, ו"כרגע תלויה ועומדת הסטאטוס של אותן ]ו[.
עתירה לבג"ץ של בעלי קרקעות שונים בעניין הקרקע קרקעות ייקבע על ידי בית המשפט".
כן טענה ח"ק ת"א כי "אין כל קשר בין סוגיית הקרקע ובין סוגיית מימון הקבורה הרוויה.
פתרון מימון הקבורה הרוויה צריך להימצא ע"י המדינה, מאחר והקבורה הרוויה הינה בגדר יצירת משאב חדש (באמצעות החיסכון בשטחי קרקע) למטרות לאומיות.
פתרון זה חייב להיות אחיד ללא הפליה".
]ח"ק[ לגבי כל בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 העיר גם מנכ"ל פורום ח"ק כי רמא"ג "היא נושא משפטי כלכלי העומד בפני עצמו ואיננו יכול להיות חלק לממן מנכסיהן ומרכושן את ההוצאות ]על חברות קבורה[ אין להטיל]ו[ .
נכסים אלה הם כספי נאמנות והקדש ואינם יכולים להיות מקור למימון ולכיסוי הפסדים של בנייני קבורה".
הביקורת העלתה כי מאוקטובר 2007 , מועד החלטת בג"ץ המאשרת את ביטול ייעוד השטח ברמא"ג כבית עלמין, עד מועד סיום הביקורת לא התקיימו מגעים בין ממ"י לח"ק ת"א בנוגע להסדרת העניינים הכספיים הכרוכים בהחזרת הקרקע ברמא"ג לידי ממ"י.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 הודיע ממ"י כי הוא "בוחן יחד עם בעד ויתור על ]ח"ק ת"א [ משרד האוצר, הצעות חלופיות לתמורה שתקבל , וכן הסדרת חזקתה באתר בית העלמין ירקון".
]רמא"ג[ דרישותיה באתר מהשתלשלות העניינים המתוארת ומהתשובות לעיל מתברר שיש מחלוקת לגבי ייעוד הכספים שאמורה ח"ק ת"א לקבל מהמדינה עבור החזרת הקרקע ברמא"ג.
עמדת ח"ק ת"א ופורום ח"ק היא שמצוקת הקבורה ויישום הקבורה הרוויה אינן נחלת ח"ק ת"א לבדה, ולכן יש לנתק את הסדרת העניינים הכספיים הכרוכים בקרקעות רמא"ג מן הדיון.
לעומת זאת, עמדת ממ"י היא שהסכומי ם שהוצעו לח"ק עבור השטח מעניקים לה פתרון מימוני להתחלת בניית מבנים לקבורה רוויה בבית העלמין ירקון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הנוגעים בדבר לפתור בהקדם את המחלוקת.
בית העלמין האזורי "גני עד" בברקת .
כאמור, האתר באזור ברקת היה אחת האפשרויות שהוצעובתמ"א 19 עוד ב- 1987 להקמת בית עלמין אזורי.
במרס 1995 פנה ממ"י לעורכי תמ"א19 והציע להחליף את הייעוד של השטח שאותר בתמ"א ובמקומו לייעד לבית עלמין שטח במחצבות נטושות סמוכות.
ממ"י קבע ששטח המחצבה "מתאים להקמת בית עלמין בקומות על ידי יצירת טרסות קבורה בדפנות המחצבה", ואפשר שייכללו בו "בין 750,000 ל- 1,000,000 קברים אשר יפתרו את מצוקת הקבורה לתקופה של כ-100 שנה".
בנובמבר 1995 החליטה ועדת השרים להטיל על ממ"י להכין את התכניות המתאימות בעניין זה לשם הגשתן לאישור מוסדות התכנון במשרד 1048 דוח שנתי59ב .
בדצמבר אותה שנה ניתן להחלטת ועדת השרים תוקף של החלטת ממשלה56 .
ביוני 2000 אישרה הוולנת"ע את שינוי מיקום בית העלמין.
מטרת תכנית המתאר (מח/143 ) כפי שהוצגה בישיבתה הייתה הקמת בית עלמין בקבורה רוויה בשטח מחצבה נטושה שיפתור את בעיית הקבורה בגוש דן ל-30 שנה ויאפשר הקמת כ- 270,000 קברים בשטח של 380 .
דונם שיוכלו להרחיבו תכנית המתאר מח/143 "בית עלמין במחצבת ברקת" פורסמה למתן תוקף ביוני 2003 .
על פי התכנית, מתוכננים בבית העלמין חמישה אתרי קבורה57 בשטח של כ-390 )דונם; התכנית גם מסדירה את הקמת בית העלמין בשני שלבים: (א פיתוח תשתיות-על (עבודות עפר , סלילת כביש טבעתי ותשתיות ראשיות עד אתרי הקבורה); (ב) הקמת אתרי הקבורה כולל תשתיות ומבני קבורה ושירות.
בספטמבר 2002 התקין השר לענייני דתות דאז, אשר אוחנה, את תקנות שירותי הדת היהודיים (מועצת בתי העלמין היהודיים בברקת), התשס"ג - 2002 (להלן- מועצת ברקת).
בהגדרות שבתקנות נקבעו "הרשויות החברות במועצה" 58 .
בין תפקידי המועצה לתכנן, להקים, להחזיק, לנהל ולפתח בתי עלמין ודרכי הגישה אליהם וכן לפקח על בתי העלמין; להקים, להחזיק ולנהל מבנים הדרושים לקיום שירותי קבורה; לפקח על הסידורים הכספיים והמינהליים של החברות ש יפעלו בבית העלמין; להקצות בבית העלמין חלקות לחברות ולקבוע את דרכי השימוש בהן; לפתח קבורה בקומות וקבורה רוויה ולעודד את השימוש בה.
בפברואר 2008 מינה השר לשירותי דת יצחק כהן את הרב רפאל פנחסי ליו"ר המועצה (שכיהן כממלא מקום יו"ר האסיפה הכללית ויו"ר בפועל של ח"ק ת"א).
המשרד משתתף בהוצאות השוטפות של מועצת ברקת במסגרת תקנה תקציבית בסעיף "פיתוח בתי עלמין" בתקציב המשרד.
בשנים 2005 -2007 ההוצאה בפועל הסתכמה ב - 291,000 ,ש"ח ב- 981,000 ש"ח וב- 334,000 .
ש"ח, בהתאמה בנובמבר 2003 ניתן תוקף של החלטת ממשלה59 להחלטת ועדת השריםמאותו חודש אשר קבעה, בין השאר, כי ממ"י יהיה אחראי לפיתוח כללי ולתשתיות-על של בית העלמין ברקת והטילה על השר לענייני דתות להוסיף רשויות מקומיות לרשויות החברות במועצת בתי העלמין היהודיים בברקת.
כן הוחלט להסמיך את השר לענייני דתות למנות מנהל לניהול התשתיות באתר הקבורה בברקת שיהיה אחראי למכרזים לפיתוח בית העלמין ולמכרזים לשירותי קבורה ופיקוח.
בתשובתו ציין ממ"י כי "החלטות הממשלה להטיל על ממ"י את קידום הקמת אתר בית העלמין בברקת נבעו בין היתר מהעדר גוף ייעודי שיסדיר את כל הליכי התכנון והקמת התשתיות של האתר".
) 57 בשלושה מהם לא יפחת מספר הקברים בקבורה רוויה מ-80% מכל הקברים באותו אתר; ברביעי לא יפחת מספרם מ -50% , ובחמישי לא ת ותר קבורה רוויה.
בבית העלמין תוכננו שיטות קבורה שונות: קבורה רוויה - לא פחות מ-900 ;קברים לדונם שטחים לקבורת שדה רגילה וזוגית - לא פחות מ -235 ומ-470 ,קברים לדונם בהתאמה; שטחים לקבורה דלילה - לא פחות מ-170 .
קברים לדונם 58 תל אביב -יפו, רמת -גן, בני ברק, גבעתי ים, חולון, גבעת שמואל, קריית אונו, אור יהודה, חבל מודיעים, שוהם, בת ים, אזור, רמת אפעל.
59 החלטה 1036 /(קבר5.
) המשרד לשירותי דת 1049 .
מנגנון מימוני ותפעולי להקמת בית עלמין ברקת ולהפעלתו 1.
הממשלה קיבלה החלטות העוסקות בפיתוח של בתי עלמין אזוריים והפעלתם, בכללן בית העלמין בברקת, כבר בתחילת שנות ה- 2000: בפברואר 2000 ניתן תוקף של החלטת ממשלה 60 להחלטה של ועדת השרים שקבעה, בין השאר, כי ממ"י ומשרד האוצר יגישו הצעות למימון עלויות פיתוח אתר ברקת.
באוגוסט 2000 קיבלה הממשלה החלטה61 שבין השאר, מהווה תשתית לתכניות הממשלתיות למימון הקמתו ולשיטת הפעלתו של בית העלמין האזורי בברקת: הוחלט כי השר לענייני דתות יתקן את תקנות שירותי הדת היהודיים כך שיהיה מוסמך לתת שנ י רישיונות לחברות המפעילות שירותי קבורה: "רישיון לחברת לוויות" לח"ק או לכל אדם העוסק בקבורת נפטרים שאינה חברה לניהול בית עלמין; "רישיון חברה לניהול בית עלמין" לחברה שהוחכרה לה קרקע מממ"י.
הוחלט גם כי "קרקע בבתי עלמין חדשים, ובכלל זה בבתי העלמין 'ברקת', 'תל רגב', ו'יער רק לחברות לניהול בתי עלמין".
]על ידי ממ"י[ ירושלים' תוקצה 2.
מנגנון ושיטה למימוש פרויקט בית עלמין בברקת הוצע במרס 2001 בנייר עבודה שהכינה חברה חיצונית (להלן - חברה מנהלת) עבור ממ"י.
הוצע כי שלב א' (פיתוח תשתיות -על) יבוצע על ידי ממ"י בעלות מוער כת באותה עת של כ -120 מיליון ש"ח.
כן הוצע כי חברה לניהול בית עלמין תרכז את הפיתוח והבנייה באתרי הקבורה (שלב ב') באמצעות גופים יזמיים.
עלות הביצוע של שלב ב' הוערכה אז בכ- 1,164 מיליארד ש"ח.
בלוח הזמנים שהוצג במסמך תוכננו תחילת שלב א' ליוני 2002 ', תחילת שלב בלדצמבר 2002 והפעלת בית העלמין לפברואר 2004 .
באוגוסט 2004 הטילה ועדת השרים על הצוות הבין-משרדי שהוקם בהתאם להחלטתה להציע תכנית לפיתוח ולקבורה בבתי עלמין אזוריים עתידיים.
המלצותיו ומסקנותיו של הצוות רוכזו במסמך מ - 11.
07 , שהוכן על ידי חברה חיצונית המייעצת לצוות (להלן - החברה המייעצת), אשר עמה התקשר ממ"י.
המנגנון התפעולי שהציע הצוות להפעלת בתי העלמין כלל מספר גורמים והגדיר את תחומי האחריות שלהם: (א) מדינת ישראל - האחראית לתכנון בתי העלמין ולמתן קדם מימון ומענקים להקמתם; (ב) מינהלת בית העלמין - שתפתח את בית העלמין ושתהיה אחראית על תחזוקתו ותפעולו ברמת תשתיות-העל, תפרסם מכרזים ליזמים להקמה ולהפעלה של מבני קבורה ותפקח על פעילותם של היזמים וח"ק; (ג) יזמים - שירכשו תתי -מתחמים לבניית מבני קבורה וישלמו עבור הקרקע ופיתוח תשתיות הכלליות, ידאגו לתחזוקת המבני ם והקברים 40 שנה ויקבלו כספים מח"ק ומהביטוח הלאומי - חלק מדמי הקבורה בגין אחזקת החלקות; (ד) חברות הקדישא - יספקו את שירותי יום הקבורה, ימכרו את הקברים לצרכנים על פי תעריף שייקבע על ידי הממשלה ויעבירו את ההכנסות למינהלת; הן תהיינה זכאיות לתמורה בגין כל י חידת קבר בקבורה רוויה שימכרו ולמימון עלויות יום הקבורה מן הביטוח הלאומי.
60 החלטה 1197 /(קבר2.
) 61 החלטה 2222 מ- 16.
הצוות המליץ לבנות מנגנון מימוני אשר יאזן כלכלית כל בית עלמין.
הצוות מצא כי התעריפים לרכישת קבר בחיים שבתוספת לחוק שירותי הדת אינם מספיקים על מנת לממן את ההשקעות לפיתוח הקבורה הרוויה ו אינם מעודדים את הצרכנים והגורמים המעורבים לקדם את הקבורה הרוויה.
המנגנון שהומלץ עליו מתבסס על שלושה מרכיבים עיקריים: קביעת תעריפים נפרדים62 לשיטות הקבורה המתוכננות כדי שהתמורה שתתקבל ממכירת קברי שדה תסבסד את הקבורה הרוויה; מתן תמריצים כלכליים לח"ק על ידי יצ ירת רווח תפעולי גדול יותר בשיווק הקבורה הרוויה; גביית תשלום בגין הקרקע מהיזמים שיפעילו את מבני הקבורה.
באותו מסמך הוצעו מספר צעדים מעשיים "לצורך קידום הקבורה הרוויה": שינוי חקיקה אשר יאפשרו קביעת תעריפים לצרכן בהתאם למוצע; לעדכן את החלטות מועצת ממ"י בדבר הקצאת קרקע למטרות קבורה כדי לאפשר תשלום ריאלי למדינה עבור קרקע המוקצית לצורכי קבורה (שכיום מוקצית בחינם); לקבל בדחיפות החלטה על פיתוח ברקת או על הרחבת בית העלמין ירקון או על שני הדברים כאחד; ליצור מנגנון ביקורת לרמת התעריפים לאורך זמן כדי לוודא שהתעריפים ש נקבעו מסיטים את העדפות הציבור לקבורה הרוויה ומאפשרים השגת איזון כלכלי ותפעולי לגופים המעורבים בבית העלמין האזוריים.
כאמור, בינואר 2006 , הגישה חברת ייעוץ כלכלי (ראו לעיל) דוח העוסק ב"מבחן כלכלי של פרויקטים להספקת יחידות קבורה במטרופולין תל אביב".
עולה ממנו כי הקמת בית עלמין באתר ברקת מצטיירת כפרויקט "גבולי" מבחינת היתכנותו העסקית ליזם ו"לקופה הציבורית", מאחר שעל מנת לגרום ליזם -קבלן להתקשר עם רשויות המדינה בהסכם להקמת מבני קבורה רוויה באתר צריכה המדינה לנקוט אמצעים כלכליים מסוימים.
על פי אומדן שהוכן על ידי ה חברה המנהלת עבור ממ"י במאי 2007 , עלויות עבודות פיתוח תשתיות-העל בבית העלמין הן כ - 200.
6 מיליון ש"ח, ולפי הערכה ראשונית עלות עבודות התשתית והבנייה בתחום אתרי הקבורה מסתכמת בכ - 1.
ביולי 2007 התקיים דיון בלשכת השר ויו"ר ועדת השרים לענייני קבורה, יצחק כהן, בהשתתפות נציגי הצוות הבין-משרדי, שנועד לקדם "החלטת ממשלה בנושא המתכונת להקמת בתי עלמין חדשים, בדגש על הקמת בית העלמין בברקת".
על פי סיכום הדיון שהוכן על ידי החברה המייעצת ביקש השר לקדם במהירות נוסח מוצע להחלטה זו לשם הבאתה לאישור בועדת השרים לענייני קבורה.
במאי 2008 , כארבע שנים לאחר הקמתו, הציג הצוות הבין-משרדי לסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר את "המודל הכלכלי-תפעולי להקמה ולניהול של בתי עלמין מטרופוליניים ויישומו באתר ברקת" לשם אישורו ולקביעת לוחות זמנים לקידומו.
מסיכום הדיון עולה, בין הית ר, כי יש לקדם את הקמת בית העלמין בברקת תוך שמירה על "העקרונות של הימנעות מסבסוד ממשלתי שוטף, ויצירת תנאי תחרות בין גורמי הקבורה באתר".
נוסף על כך, סוכם כי "יש לפעול באופן מיידי לקידום התשתית הרגולטורית הנדרשת" ובכלל זה להביא לאישור ועדת השרים הצעת החלטה המאמצת את דו"ח הצוות הבין -משרדי.
ביוני 2008 התקיים דיון בלשכת מנהל ממ"י בנוגע ל"קידום הרשאה למועצת בתי ומימון פיתוח תשתיות", בין השאר בהשתתפות יו"ר מועצת בתי ]ברקת[ עלמין .
תעריפים למכירת קבר בחיים ותעריפים למכירת קבר לאחר פטירה המשרד לשירותי דת 1051 .
עלמין ברקת וסגנו ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
בדיון סוכם, בין היתר, כי לאחר סיום תכנון התשתיות תקבל מועצת ברקת לאחריותה את ניהול פרויקט בית העלמין, בהתאם לבקשתה, ותוכן "עסקת הרשאה לתכנון ופיתוח למועצה לכל מתחם בבית העלמין".
באוגוסט 2008 קיבלה הממשלה החלטה 63 בעניין "שירותי הדת - קבורה רוויה בבתי קברות אזוריים", ובין השאר נקבעו בה הדברים האלה: - תיקון חוק שירותי הדת היהודיים וקביעת הוראה בו לעניין תעריפים לרכישת קבר בבית עלמין האזורי ברקת שתושב יהודי המבקש לרכוש בעודו בחיים חלקת קבר בבית העלמין, ישלם סכום שייקבע בתוספת השנייה לחוק בהתאם לסוג החלקה, כדלהלן: קבורת שדה - 25,000 ש"ח; קבורת שדה במבנה - 18,000 ש"ח; קבורה רמה- 12,000 ש"ח; קבורת סנהדרין - 8,000 .
ש"ח - תיקון חוק הביטוח הלאומי באופן שייקבע בו כי ח"ק תהיה רשאית לגבות בקשר לקבורה ולהקמת המצבה תשלום נוסף על דמי הקבורה כאשר מדובר בבית עלמין אזורי, ויוטל על שר הרווחה והשירותים החברתיים לקבוע בצו את הסכומים שח"ק רשאית לגבות בקבורה בבית העלמין ברקת, נוסף על דמי קבורה, כדלקמן: קבורת שדה - 25,000 ש"ח, קבורת שדה במבנה- 18,000 ש"ח, קבורה רמה- 8,000 ש"ח, קבורת סנהדרין- 0.
- ההנחות הקבועות בסעיף14 א לחוק לא יחולו על חלקת קבר בבית העלמין ברקת.
- שילוב תיקוני החקיקה בתיקוני החקיקה לעניין המדיניות הכלכלית לשנת 2009 , שיוגשו לכנסת במסגרת אישור תקציב המדינה לשנת 2009.
מן האמור לעיל עולה, כי רק בפברואר 2007 - כשלוש שנים לאחר הקמתו - ריכז הצוות הבין-משרדי את המלצותיו ומסקנותיו לגבי חלופות שונות למנגנון מימוני, תפעולי וארגוני לבית העלמין.
רק במאי 2008 - כארבע שנים לאחר הקמתו - סיכמו הצוות הבין -משרדי ומשרד האוצר להביא הצעת החלטה בעניין לאישור ועדת השרים.
לא נמצא כי המודל הכלכלי- תפעולי שהוסכם עליו הוצג בפני ועדת השרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה העיר מנכ"ל פורום ח"ק כי "התעריפים בברקת בתיקון מס' [ הם יותר מפי שניים מהתעריפים שנקבעו15 לח"ק, זאת בנוסף]לחוק להטבות אחרות שניתנו לברקת והשקעה של מאות מיליוני שקלים בתשתית.
גם המשרד ציין בתשובתו כי התנגד לתעריפי הקבורה שנקבעו לבית העלמי משרד האוצר ]החלטת הממשלה[ ן בברקת, "בעוד שבמועד לא קידם שינוי התעריפים במקומות אחרים כפי שבסופו של דבר נעשה בתיקון מס' [15 ".
כמו כן העירה ח"ק ת"א בתשובתה כי "בעוד המדינה.
מעמידה]לחוק תנאים כאלו ואחרים להעלאת התעריפים בת"א ל - 12,566 .
על מנת ]ש"ח[ לאפשרקבורה רוויה, הובאה לאישור הממשלה הצעת החלטה להעלות את התעריפים בבית עלמין ברקת ל - 25,000 במסגרת חוק ההסדרים ]ש"ח[ 2009 , וכמו כן לבטל את כל ההנחות המפורטות בסעיף14 א לחוק.
קשה בין בתי העלמין שעוסקים בקבורה רוויה כגון ת"א, תל רגב וקהילת ירושלים, לבין ברקת שעדיין לא קיים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 ציין סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר כי "כל עוד לא הושלמו התנאים להבטחת ההצלחה של המודל שהוצג על ידי הצוות הבין -משרדי אנו סבורים כי אין מקום לבצע השקעה משמעותית מקופת המדינה בפיתוח תשתיות במתחם ברקת".
כן ציין סגן הממונה תיקון מס' [ כי "העיכוב בחקיקה15 נבע מכך שוועדת הכספים של הכנסת]לחוק לא דנה בנושא תיקון החקיקה חודשים רבים למרות ניסיונות חוזרים ונשנים של המשרד לשירותי דת ואגף התקציבים לקדם את הנושא".
לוחות זמנים להקמת בית העלמין כאמור, בנייר עבודה שהכינה החברה המנהלת עבור ממ"י במרס 2001 , הוצגה תכנית עבודה לפיה בפברואר 2004 .
יסתיימו העבודות ותחל הפעלת בית העלמין בדיון הנהלת ממ"י שהתקיים באפריל 2002 בנושא "בית עלמין ברקת" ציין נציג החברה המנהלת, כי "בית העלמין יהיה מוכן לקליטת קבורה רק עוד 4-5 "שנים (כלומר לכל המוקדם באפריל 2006 .
) באוקטובר 2004 הציגה החברה המנהלת ליו"ר מועצת בתי העלמין ברקת לוח זמנים משוער, המותנה במועד אישור תכניות הבינוי על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה, שלפיו עבודות הפיתוח באתר יסתיימו באפריל 2008 .
ביולי 2006 עודכן לוח הזמנים המשוער, לפיו עבודות הפיתוח יסתיימו בנובמבר 2010.
ממצגת שהכינה החברה המנהלת במאי 2007 עולה כי התכנון הארעי לבית העלמין הסתיים בתחילת 2007 ; התכנון המפורט של שלב א' (תכניות עבודה ומסמכי המכרז לתשתיות-העל) היה אמור להסתיים בפברואר 2008 ; התארגנות להפעלת בית העלמין עתידה להתחיל במרס 2011 .
אולם כברבמרס 2008 עדכנה החברה המנהלת את ממ"י כי התכנון המפורט של שלב א' יסתיים רק ביוני 2008.
רק באוגוסט 2008 הסתיימה הכנת המכרזים לפיתוח של תשתיות-העל, וטרם אושרו לעבודות אלו כל היתרי הבנייה.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 .
, טרם החלו עבודות הפיתוח להקמת בית העלמין בתשובתו ציין ממ"י כי "הממשלה בכלל ומשרד הדתות והאוצר בפרט, לא מיהרו את כל הכלים התקציביים הנדרשים ]בברקת[ להפקיד בידי מועצת בתי העלמין ליישום, וכך מצא עצמו ממ"י הגוף היחיד שהוביל מהלכים שאינם מעיקר עיסוקיו על מתן הרשאה לתכנון ולפיתוח האתר ]ממ"י[ ותפקידיו.
לבסוף אף החליט , על מנת שזו תמשיך להוביל ולקדם את הקמת האתר וניהולו.
]מועצת ברקת[ל בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 ציין יו"ר מועצת ברקת, כי עד למרות הפני]הרשאה[ אותו מועד "לא נערך שום הסכם.
לא ]ממ"י[ות הרבות ל ניתן להמשיך ולקדם את הפרויקט ולצאת למכרזים.
כאמור, הממשלה הטילה על ממ"י את האחריות לפיתוח כללי ולפיתוח תשתיות-העל של בית העלמין ברקת.
קצב הפיתוח וההקמה של בית המשרד לשירותי דת 1053 .
העלמין ברקת אינו מתאים ללוחות הזמנים שנקבעו.
מועד הפעלתו שהוערך במרס 2001 כפברואר 2004 , היה מתוכנן בעת סיום הביקורת למרס 2011 , אולם היות שהמכרזים לפיתוח תשתיות-העל טרם פורסמו, יש חשש שהפעלתו תידחה למועד מאוחר אף יותר.
למרות שפעילות הממשלה לקדם פתרון למצוקת הקבורה בגוש דן החלה עוד במחצית השנייה של שנות ה -90 של המאה ה קודמת, עדיין שוררת במרכז מצוקת קבורה חמורה, וכיוון שלא הוקמו מבני קבורה רוויה בבית עלמין ירקון, השטחים הזמינים לקבורה הולכים ואוזלים.
מצוקת הקבורה קיימת גם במקומות נוספים בארץ ולא רק בבתי העלמין של ח"ק ת"א בגוש דן.
בניסיון למצוא פתרונות לבעיה החליטו ממשלות ישראל לעודד את הקבורה הרוויה.
במהלך השנים הוצעו מספר פתרונות כלכליים שנדחו או לא יושמו.
החלטת הממשלה מינואר 2006 היוותה לראשונה בסיס לפתרון מוסכם על הממשלה ועל ח"ק ת"א.
בהחלטה הומלץ להעלות את התעריף למכירת קבר לרוכש בחיים לחברות קבורה שהחלו ליישם שיטות קבורה רוויה, ולהעניק תשלום נוסף מתקציב המדינה לחברות בגין כל קבר בקבורה כזאת.
נוכח טענות ח"ק ת"א כי בהכנסות הצפויות מהפתרון המוצע אין די למימון העלויות הגבוהות להקמת מבנה בשיטת הקבורה הרוויה, התקיימו מגעים בין הצוות הבין -משרדי לח"ק ת"א בנוגע למתן רשת בטחון כ לכלית לחברה על ידי המדינה.
בפברואר 2009 החליטה ועדת השרים על תוספת תשלום של 2,000 ש"ח לחברת קבורה לכל יחידת קבר במבנים חדשים של קבורה רוויה צפופה.
בית העלמין האזורי בברקת מתוכנן כפתרון נוסף למצוקת הקבורה בגוש דן ובמרכז, אולם ההערכה היא שהפעלתו תחל לכל המוק דם במרס 2011 .
נוכח המצוקה הקשה, על כל הגופים הנוגעים בדבר לשנס מותניים ולפעול לאלתר להקמת בית העלמין האזורי בברקת ולהפעלתו.
המועצות הדתיות מופקדות על מתן שירותי ה דת מתוקף חוק שירותי הדת היהודיים , התשל"א]נוסח משולב[- 1971 (להלן- חוק שירותי הדת) ובין היתר על הטיפול בעניינים המינהליים של מתן תעודות הכשר.
הרבנים המקומיים (רב עיר, רב מועצה אזורית, רב מושב, רב קיבוץ או הרב הראשי לצה"ל - להלן הרבנים המקומיים או הרבנות המקומית) ממ ונים על טיפול בעניינים ההלכתיים הנוגעים לשמירה על הכשרות במקומותיהם.
לרב המקומי סמכות לחתום על תעודות הכשר המשרד לשירותי דת 963 .
של המועצה הדתית, ובחתימתו הוא מאשר את הכשרות בבתי העסק שקיבלו תעודות.
לפי חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם - 1980 (להלן- חוק הרה"ר), וחוק איסור הונאה ב כשרות, התשמ"ג - 1983 (להלן- חוק איסור הונאה בכשרות), מועצת הרבנות הראשית לישראל (להלן - הרה"ר), רב שהיא הסמיכה לכך או רב מקומי רשאים לתת תעודת הכשר.
רב מקומי רשאי לתת תעודות הכשר בתחומי הישוב שבו הוא מכהן.
חוק הרה"ר אינו מכפיף את הרבנים המקומיים אל הרה"ר.
מועצת הר ה"ר עוסקת בענייני הכשרות באמצעות אגף הכשרות הארצי (להלן - אגף הכשרות).
באגף 12 מחלקות אשר נותנות לרבנויות המקומיות ייעוץ הלכתי ומפקחות עליהן בתחומי הכשרות בתעשייה ובחרושת, ברשתות שיווק ובמסעדות, במשחטות, בעניין יבוא מזון וחומרי גלם לתעשיית המזון, במ אפיות, באולמות, במלונות, בגני אירועים ובחברות קייטרינג ובעניין מצוות התלויות בארץ; בין המחלקות גם היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות.
מחלקות הכשרות במועצות הדתיות אחראיות לטיפול המינהלי הכרוך בהוצאת תעודות ההכשר, לגביית אגרות ולפיקוח שוטף על בתי עסק שקיבלו את התעודה.
ההשגחה על הכשרות בבתי העסק מתבצעת על -ידי מפקחי כשרות שהם עובדי המועצות הדתיות ובידי משגיחי כשרות אשר חלקם עובדי המועצות הדתיות ומרביתם מועסקים על ידי העסקים המושגחים.