HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח נקבע שיש צורך לגבש תורת בקרה על התובעים וליצור מנגנוני תיאום, פיקוח ובקרה של היועץ המשפטי לממשלה באמצעות הפרקליטות, לקבוע פרקליטים שיהיו מופקדים על כך, להגדיר את סמכויותיהם ו לקבוע נהלים לשם כך 129 .
באוקטובר 2007 , במסגרת הדיונים לקביעת משך טיפול התביעה עד הגשת כתב אישום או עד סגירת התיק ולשם הבטחת עמידה בלוחות זמנים שיוקצו לכך, הדגישו מחלקת ייעוץ וחקיקה והפרקליטות את חשיבותם של מנגנוני הפיקוח, המעקב והבקרה על הגורמים האחראים בפרקליטות ועל התביעה המשטרתית.
בביקורת עלה שהיועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה לא גיבשו תורת בקרה ולא הקימו, במהלך העשור האחרון, מנגנון כלשהו לפיקוח ולבקרה על עבודת כלל התובעים השונים, לא במתכונת האמורה ולא בכל דרך אחרת.
התברר כי הפרקליטות אינה מקיימת שום פיקוח ובקרה יזומים על עבודת התובעים.
(ב) הערר הוא אחד האמצעים של היועץ המשפטי לממשלה ושל פרקליט המדינה (וכן בידי גורמים בכירים באח"ם בכל הנוגע להחלטות של החקירות והתביעות) לפקח על ההחלטות שלא להעמיד לדין את החשוד.
על פי החסד"פ, מתלונן רשאי לערור על החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין, משום שאין בחקירה או במשפט ענ יין לציבור, שלא נמצאו ראיות מספיקות או שנקבע שאין אשמה.
הערר מוגש לגורם שסגר את התיק, הבוחן פעם נוספת את החלטת הסגירה.
אם הבחינה הנוספת אינה משנה את ההחלטה המקורית, התיק מועבר בצירוף חוות דעת להחלטת גורם בכיר יותר מזה שקיבל את ההחלטה - בפרקליטות המחוז, בפרקליטות המדינה או היועץ המשפטי לממשלה, כקבוע בחסד"פ.
אשר לחשוד - על פי החסד"פ, על החלטה שלא להעמידו לדין תימסר לו הודעה בכתב שבה תצוין עילת סגירת התיק, והחשוד יהיה רשאי לפנות לתובע שסגר את התיק בבקשה מנומקת לשנות את עילת הסגירה .
129 דוח פרקליטות 2000 ', עמ 44-45.
98 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בביקורת עלה שאין בפרקליטות נתונים מרוכזים הן לגבי מספר העררים שהגישו מתלוננים לבעלי התפקידים המוסמכים לדון בהם, ובכלל זאת ההחלטות שהתקבלו בעניינם, והן לגבי בקשות של חשודים לשנות את עילת סגירת התיק ובכלל זאת ההחלטות שהתקבלו בעניינם.
יתר על כן, הפרקליטות בוחנת עררים אלה באופן פרטני בלבד - בלי לנתח באורח מושכל תופעות או מגמות כלליות לגבי הטיפול בתיקים, ובלי להפיק מידע רלוונטי בעל תוקף מערכתי.
בהיעדר ריכוז נתונים וניתוחם אי-אפשר להסיק מסקנות מערכתיות על איכות העבודה של יחידות מסוימות לעומת אחרות, על מגמות שחלו במהלך השנים וכיוצא באלה.
הפרקליטות מסרה בתשובתה מינואר 2011 כי יש קושי למצוא מכנה משותף או מגמה חוזרת בין מגוון תיקי ערר המועברים לטיפולה.
עם זאת היא אינה שוללת את האפשרות לנסות, מתוך חשיבה המשרד לביטחון הפנים 99 .
מחודשת, לבחון את העניין בשנית, ככל שהדבר נוגע לתיקי המשטרה.
עוד השיבה הפרקליטות כי שאלת הצורך בבקרה יזומה בפרקליטות על החלטות לסגור תיקים, תוך כדי ניסיון ללמוד על אודות מגמות בהחלטות אלה כדי להפיק לקחים, דורשת חשיבה והתבוננות.
היועץ במשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז, מסר בתשובתו מינוי 2011 שבמשרד היועץ המשפטי לממשלה אין יחידת מטה ייעודית לעריכת פיקוח שוטף על כלל המערכות הסרות להנחיותיו המקצועיות.
הפיקוח על מערך התביעה המשטרתית התקיים באמצעות הנחיות, מפגשים עתיים עם ראשי יחידות התביעה וכן באמצעות מנהלת היחידה לעיכוב הליכים בפרקליטות שהייתה מ ופקדת על קשר זה.
בנוסף מתבצע פיקוח שוטף של פרקליטי המחוז על עבודת ראשי יחידות התביעה - בהתאם להוראות החסד"פ ובהתייעצויות שוטפות.
לעניין הפיקוח והבקרה של הפרקליטות מסרה המשטרה בתשובתה מיוני 2011 שהתביעה המשטרתית כפופה פיקודית ומקצועית לראש חטיבת התביעות, חטיבה שהוקמה על מנת ליצור מערך תביעה משטרתית עצמאי, מקצועי ואיכותי.
חטיבת התביעות כפופה לראש אח"ם, הכפוף למפכ"ל.
פיקוד החטיבה מבצע פיקוח ובקרה שיטתיים ומקיפים בכל יחידות התביעה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שהכפיפות המקצועית של התביעה המשטרתית ליועץ המשפטי לממשלה ולפרקליטות נגזרת מכך שהם עומדים בראש התביעה הכללית, וככאלה עליהם להבטיח את יישום הנחיותיהם המקצועיות והשוויון בפני החוק באמצעות פיקוח על כלל התובעים לרבות התביעה המשטרתית.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי היא אחראית לפקח על עבודת הפרקליטים והתובעי ם, כגוף הבכיר במערך התביעה הכללית והמנחה המקצועי של התובעים, בצד היועץ המשפטי לממשלה.
משנה חשיבות יש לפיקוח של הפרקליטות על ההחלטה לסגור תיקים, משום, שכאמור, מדובר בהחלטה מעין-שיפוטית במהותה המתקבלת על ידי גורמים רבים בגופים שונים.
חובה זו מועצמת לנוכח העו בדה שהחוק המתוקן העביר את הסמכות להחליט על סגירת תיקי פשע מורכבים מהפרקליטות לתביעה המשטרתית.
לפיכך על הפרקליטות לגבש בהקדם מנגנונים ותהליכי פיקוח ובקרה על עבודת התובעים, כפי שהומלץ לפני למעלה מעשור בדוח פרקליטות 2000 .
תכלית זאת אינה יכולה להיות מושגת רק באמצעות בחינה פרטנית של תיקים במסגרת עררים, מפני שהם מוגשים מכוח רצונם ויכולתם של המתלוננים והחשודים ואינם משקפים בהכרח את מצב הדברים הכללי.
לפיכך יש צורך גם בניתוח מושכל שלהם, אשר יסייע להפיק לקחים ותובנות.
בקרה על סגירת תיקים מטעם יחידות מערך החקירה והתביעה: (א) על פי נוהל אח"ם מ- 2007 , במסגרת האחריות המקצועית של גורמי אח"ם, ביניהם חטיבת החקירות ומחלקת תביעות (כתוארה בעת הביקורת), על הגורמים האלה לבצע ביחידות המשטרה הכפופות להם מקצועית, ביקורות יחידתיות על פי תכנית בקרה שנתית.
הנוהל מפרט את הנושאים שי יבדקו בביקורות, ובהם השימוש בעילת הסגירה.
בהתאם עורכות חטיבת החקירות ומחלקת התביעות בקרה על סגירת תיקים, ובמידת הצורך הן ממליצות על רענון הנהלים.
100 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
(ב) בפברואר 2010 פרסם המשרד לביטחון הפנים ממצאי ביקורת על סגירת תיקים פליליים, ובהם גם תיקים שנסגרו בשל היעד ר עניין לציבור 130 .
בביקורת נמצאו ליקויים חמורים: סגירת תיקים ללא סמכות, שימוש בעילות סגירה שגויות, היעדר נימוקי סגירה ועוד.
בעקבות ביקורת זו של המשרד לביטחון הפנים הנחה מפכ"ל המשטרה לבצע בקרה על סגירת תיקים פליליים בכל תחנות המשטרה.
במרס 2010 ביצעה יחידת אח"ם במטה המחוז הצפוני ביקורת בנושא סיווג תיקי חקירה ועילות סגירה במרחבי המחוז.
בקרה זו אף היא העלתה ליקויים באופן סגירת התיקים: היעדר נימוקי סגירה, סגירת תיקים ללא סמכות, סגירת תיקים בעילות שגויות, אי-מיצוי חקירה ועוד.
שלוש בקרות נוספות נעשו על ידי מדור החק ירות שבחטיבת החקירות, במסגרת בקרות יחידת הביקורת של המשטרה לשנת 2010 , וגם בהן הייתה התייחסות לנושא סגירת תיקים.
גם בקרות אלה העלו ליקויים דומים: היעדר נימוקי סגירה או מתן נימוקים לא רלוונטיים, סגירת תיקים ללא סמכות, היעדר סיכומי חקירה, סגירת תיקים בניגוד ל הנחיות ספציפיות, סגירת תיקים בעילות שגויות, ליקויים במיצוי החקירה ועוד.
הבקרות המליצו לרענן את ידיעותיהם של קציני החקירות בעילות השונות ובסמכויות הסגירה, להקפיד על רישום המלצות מנומקות לסגירה ולהעביר תיקים רבים יותר לעיון קצין חקירות -משפטן בטרם העברתם לסגירה.
בתשובותיה מדצמבר 2010 ומיוני 2011 מסרה המשטרה כי מעקב אחר תקינות עילות הסגירה, ביצוע הנחיות בנושא, סיכום החקירה ופירוט נימוקי הסגירה הם מן הנושאים המרכזיים הנבדקים על ידי אח"ם באמצעות חטיבות החקירות והתביעות.
חטיבת התביעות (כתוארה היום) מבצעת בקרה שנתי ת בכל יחידות התביעה בסוגיית סגירת התיקים וכן ראשי יחידות התביעה מבצעים בקרות ביחידותיהם.
הערות הבקרות מובאות לידיעת הגורמים הנוגעים ביחידה לצורך טיפול בליקויים ומניעת הישנותם.
כמו כן מועברות הדרכות והנחיות להטמעת הידע.
עוד מסרה כי נושא סגירת תיקי חקירה בעילה של היעדר עניין לציבור ימשיך להיות מפוקח גם בשנת העבודה 2011 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הבקרות שעשתה המשטרה בשנת 2010 ומבקש להדגיש את החשיבות שיש לפיקוח ולבקרה על ההחלטה לסגור תיקים בשל היעדר עניין לציבור; זאת בייחוד לנוכח החוק המתוקן שהעביר לבעלי תפקידים בתביעה המשטרתית את הסמכות לסגור תיקי פשע רבים, שעד לא מכבר נסגרו בפרקליטות.
מונחת עדיין לפתחו של פיקוד המשטרה האחריות לעקוב אחר הליקויים ולטפל בהם כדי שהתופעה שתוארה תצומצם ולא תחזור על עצמה בבקרות עתידיות.
130 כמפורט בדוח הביקורת של המשרד לביטחון הפנים, מטרת הביקורת הייתה "בחינת סיווג עבירות, עי לות סגירה, סמכויות סגירה, מיצוי חקירה בטרם סגירה ועמידה בדרישות נהלי אח"ם".
הביקורת נערכה במחוז תל אביב, במחוז מרכז ובמחוז צפון של המשטרה, ובמסגרתה נבדקו תיקים שנסגרו בשנים 2007 ו- 2008 במרחב יפתח בתחנות השכונות, ברמלה, בראשון לציון, ברחובות ובמעונה.
המשרד לביטחון הפנים 101 .
פיתוח אמצעים חלופיים להליך הפלילי .
כאשר הפרט מפר לכאורה את הוראות המשפט הפלילי נוצר קונפליקט בינו לבין המדינה.
במקרים אלה מורגש הצורך להוציא את הפוטנציאל ההרתעתי -שלטוני מהכוח אל הפועל וזאת: "כדי להגן על הערך החברתי הנתון בסכנה על ידי הישנות העבירה, על ידי העבריין בפועל ועל ידי העבריינים האחרים בכוח שזקוקים בנוסף להתראה הכלולה באיסור החוק, גם להתראה קונקרטית יותר, 102 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הטמונה בעונש, שהוטל על העבריין, שהפר בפועל את האיסור" 131 ,.
עם זאת המחוקק הכיר בקיומן של נסיבות מסוימות שמייתרות את הצורך בהפעלת הסנקציה הפלילית משום שאין בה עניין לציבור.
במקרים כאלה אפשר להסתפק בסגירת התיק בלי לנקוט הליך פלילי נגד החשוד.
לעתים מבוצעות עברות, שלגביהן נאספו ראיות המספיקות להגשת כתב אישום, ואף על פי כן גורמי האכיפה, ובראשם היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות, הכירו בכך שעל המדינה לספק למפר החוק מסגרת טיפול חלופית להליך הפלילי המקובל (הכולל העמדה לדין או סגירת התיק בהיעדר עניין לציבור) בנסיבות אלה.
המסגרת החלופית במקרים אלה תסייע להגשים מטרות נוספות של ההליך הפלילי, כמו שיקום העבריין.
בית המשפט העליון ציין בפסק דין מיולי 2010132 כי על התובע השוקל אם להעמיד אדם לדין לבדוק אם המשפט הפלילי הוא שישיג את המטרה הראויה או שמא אמצעי אחר: "בהנחה כי המשפט הפלילי מגשים מטרות ראויות עולה השאלה האם השימוש במשפט הפלילי במקרה הקונקרטי הוא האמצעי אשר מגשים את המטרות הראויות, ופגיעתו בזכות החוקתית היא הפחותה ביותר, או שמא קיים אמצעי אחר, אפקטיבי וי עיל, אשר יש בו להגשים את המטרות הראויות (כגון: הכוונת התנהגות, מניעת נזק, הגנה על ערכים מוגנים, הרתעה, טיפול ושיקום, זכויות [ מניעה, ענישה וגמול וכו') והוא פוגע במידה פחותה יותר בזכויות החוקתיות .
הנחת המוצא היא כי קיימים אמצעים, מ ]האדם המעוגנות בחוקי היסוד לבד המשפט הפלילי, שיש בהם כדי להגשים את המטרות הנמצאות בבסיס המשפט הפלילי.
על כן רשויות התביעה צריכות לבחון האם העמדה לדין פלילי היא האמצעי המידתי במקרה שנמצא לפניהן".
היועץ המשפטי לממשלה, הפרקליטות והמשטרה החלו במחצית העשור הקודם להיערך לפיתוח אמצעים חלופיים להליך הפלילי, כמפורט להלן: .
תכנית "הטיה מהליך פלילי" .
ב- 2004 מינה היועץ המשפטי לממשלה צוות בראשות עו"ד הדסה נאור 133 מפרקליטות מחוז מרכז (להלן - הצוות), בהשתתפות נציגי משרד המשפטים, המשטרה, לשכת עורכי הדין, הסנגוריה הציבורית ושירות המבחן למבוגרים שבמשרד הרווחה (להלן - שירות המבחן למבוגרים).
על הצוות הוטל לגבש תכנית "הטיה מהליך פלילי" (להלן - התכנית), הכוללת חלופות להליך הפלילי ולערוך ניסוי חלוץ (פיילוט) לבדיקת יעילותן.
מטרתה העיקרית של התכנית הייתה לאפשר הטיה של תיקים פליליים מסוימים אשר באופן טבעי היו מיועדים למסלול של כתב אישום, למסלול טיפול של שירות המבחן למבוגרים.
היא נועדה להציע טיפול מחוץ למערכת המשפט עבור חשודים שעברו לראשונה עברות קלות מסוג עוון (למעט חריגים שנקבעו) 134 .
גם אם התכנית חיפשה חלופה לתיקים שאינם מיועדים .
131 בג"ץ גנור, עמ' 505-506 .
132 בג"ץשוורץ נ' היועץ המשפטי לממשלה 133 עם מינויה לשיפוט הועברה ראשות הצוות לעו"ד אריאלה סגל -אנטלר מפרקליטות מחוז תל אביב.
134 הענישה בגין עברות אלה ממילא כרוכה בדרך כלל בטיפול של שירות המבחן למבוגרים.
המשרד לביטחון הפנים 103 .
לסגירה בשל היעדר עניין לציבור, המאפיינים של התיקים שהיא דנה בהם דומים לאלה שנסגרים מעילה זו.
הצוות המליץ כי בתום פעולות החקירה הנדרשות לצורך העברת התיק לפרקליטויות המחוז או ליחידות התביעה, יבדקו בעלי תפקידים במערך החקירות במשטרה אם מתקיימים בו תנאי ההפניה לתכנית.
אם יימצא כי מבצע העברה מתאים, תתבקש עמדתו של המתלונן - נפגע העברה (ככל שזה אפשרי) - ובמקביל תישלח הודעה למבצע העברה על העברת טיפולו לשירות המבחן למבוגרים, 104 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נוסף על פירוט הטיפול וזכויותיו.
משלב זה ואילך יעבור הטיפול מיחידות החקירה במשטרה לשירות המבחן למבוגרים, וזה יתאים למבצע העברה ת כנית תיקון שתכלול רכיב אחד או יותר מתוך מגוון של אפשרויות, כגון פעולות שיקום, עבודה התנדבותית למען הקהילה, שירות לתועלת הציבור ופיצוי לנפגע (להלן - תכנית התיקון).
כל זמן שנמשכת תכנית התיקון בשירות המבחן למבוגרים, ייוותר התיק בהמתנה במשטרה.
אם מבצע העברה יע מוד בתנאי תכנית התיקון ייסגר התיק שנפתח נגדו; אם הוא לא יקיים את תנאי תכנית התיקון הוא יופנה להליך פלילי ויוגש נגדו כתב אישום.
הצוות סבר שהתכנית הזאת תסייע להחלשת התווית השלילית הנותרת לאחר ההליך הפלילי, ובהפחתת הסיכון שמבצע העברה יחזור ויבצע עברות נוספות.
הוא גם סבר כי התכנית המוצעת תקל במידה רבה את העומס המוטל על בתי המשפט ועל גורמי התביעה, שיתפנו להקדיש משאבים לטיפול בתיקים הפליליים החמורים.
הצוות קבע כי בשלב הפיילוט תלווה את התכנית ועדת היגוי שתסייע למשטרה להפנים ולהטמיע אותה, תעקוב אחר יישומה ותפתור בעיות שיתעוררו.
נקבע גם כי תוקם ועדת הפעלה שבין היתר תשמש כתובת לפניות שוטפות מצד הגורמים שיפעילו את הפיילוט הלכה למעשה.
הצוות סבר כי הפעלת התכנית במסגרת פיילוט כזה לא תדרוש שינויי חקיקה, והעריך שהיקף הפעלתה במשך שנה יכלול הפניית 400 מבצעי עברות לתכנית התיקון בעלות של כ - 1,700,000 .
ש"ח במהלך 2005 הוצגה התכנית ליועץ המשפטי לממשלה והופצה להתייחסות משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים, המשטרה ומשרד הרווחה.
באוקטובר 2008 החליטו שר המשפטים, השר לביטחון הפנים ושר הרווחה על הקמת צוות נוסף בראשות מנכ"ל משרד המשפטים דאז, עו"ד משה שילה, ובהשתתפות המנכ"לים של המשרד לביטחון הפנים ושל משרד הרווחה.
על צוות זה הוטל לקיים עבודת מטה ולבחון את יישום הפיילוט על רכיביו, לרבות ההשלכות התקציביות.
ב- 2010 הביעו נציגי משרד המשפטים, הפרקליטות, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הרווחה תמיכה מחודשת בתכנית.
הביקורת העלתה כי הלכה למעשה לא בוצע הפיילוט, ולכן יתרונותיה האמורים של התכנית לא נבחנו עד כה במציאות.
הפיילוט לא בוצע חרף העובדות שהוחלט עליו כבר ב - 2005 בעת גיבוש התכנית ושמאז שבו הגורמים הנוגעים בדבר והביעו את תמיכתם המחודשת בתכנית.
בתשובתו מנוב מבר 2010 מסר משרד הרווחה כי הוא רואה בתכנית "מהפכה חברתית ותפיסתית המאפשרת הליך של תיקון, איחוי ושיקום ללא התיוג של ההליך הפלילי".
נוסף על דבריו מדובר בתכנית שתקל את העומס המוטל על בתי המשפט ועל התביעה.
ואולם, לא הוחל בביצוע הפיילוט בשל היעדר תקציב של כ- 2,000,000 ש"ח ובשל היעדר אישור ל-7.
תקני קציני מבחן הנדרשים להפעלתו גם הגופים האחרים השותפים בגיבוש התכנית עמדו על חשיבותה, אך הצביעו על היעדר משאבים לקידומה: המשרד לביטחון הפנים מסר בתשובתו כי אין באפשרותו לסבסד את התקציבים של הגופים השותפים.
המשטרה מסרה שהתכנית דורשת תוספת תקציבית ומנגנונים.
הפרקליטות מסרה כי "קיים עניין בקידום התכנית, שיכול שיהא בה כדי להפחית מהעומס המוטל, בין היתר על כתפי הפרקליטות.
עם זאת הדבר אינו תלוי בפרקליטות.
הפרקליטות פעלה לאורך השנים האחרונות, ואף בתקופה הנוכחית, לקידום העניי ן".
היועץ המשפטי לממשלה מסר כי מחלוקת תקציבית היא שמונעת את יישום התכנית.
המשרד לביטחון הפנים 105 .
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח אי -יכולתם של מנכ"לי המשרדים הרלוונטיים לקדם את הנושא עליהם להביא את הנושא לדיון בפני השרים הנוגעים בדבר, ובמידת הצורך להעלותו לדיון בממשלה.
זאת לנוכ ח העובדה שכל הגורמים המעורבים מודים בכך שיישום התכנית יסייע להפחית את הסיכון שמבצע העברה יחזור ויבצע עברות נוספות, יקל את העומס המוטל על בתי המשפט ועל גורמי התביעה, יחסוך עלויות למערכת אכיפת החוק וייעל את תהליכי העבודה.
הסדר לסגירת תיק מותנית .
ב- 2007 החל משרד המשפטים, בשיתוף המשרד לביטחון הפנים, המשטרה ומשרד הרווחה בגיבוש הצעת חוק לתיקון החסד"פ 135 (להלן- הצעת החוק).
עיקרה של הצעת החוק הוא פיתוח מנגנון לסגירה מותנית של תיקים בשל היעדר עניין לציבור.
הסגירה מותנית בכך שהחשוד ימלא תנאים שהוסכמו מראש בינו לבין התביעה, שאינם בעלי אופי עונשי, וזאת כאשר קיימת תשתית ראייתית להגשת כתב אישום.
הוחלט גם על תמריץ שיעודד את החשוד לקיים את התנאים שסוכמו: הפרתם על ידו תגרור אחריה את העמדתו לדין בגין העברות שהודה בהן, תוך כדי סיכון הרשעתו בפלילים.
הצעת החוק מיועדת בעיקר למקרים של עברות קלות או של עברות שבוצעו בנסיבות מקלות הנוגעות לחשוד.
עם זאת, על פי לשונה היא אינה מוגבלת לעברות מסוימות או לעברות מסוג עוון בלבד, ואפשר להחילה גם על עברות המסווגות כפשע.
לפי דברי ההסבר יש להסדר המוצע בהצעת החוק תכליות מסוימות: הגדלת כלי האכיפה העומדים לרשות התביעה הכללית במסגרת ההליך הפלילי; השגת הלימה טובה יותר בין המעשה הפלילי לבין תגובתם של גורמי האכיפה - בנסיבות שבהן נקיטת הליך פלילי היא אמצעי חמור מדי, ואילו סגירת התיק אינה ממצה את האינטרס הציבורי של אכיפת החוק, המצדיק תגובה חברתית הולמת גם במקרים לא חמורים; הובלה לחיסכון במשאבי התביעה ובתי המשפט; הרחבת האכיפה על תיקים שנסגרים בשל היעדר עניין לציבור וללא סנקציה נוספת, אם משום שאינם מצדיקים סנקציה פלילית או בשל אילוצי כוח אדם ועומס בבתי המשפט.
בנובמבר 2008 אושרה הצעת החוק בקריאה ראשונה בכנ סת, ועברה לטיפול ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
כשנה לאחר מכן, באוקטובר 2009 , פנה היועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז, ליו"ר הוועדה בבקשה לקדם דיון בהצעת החוק בוועדה שנועדה לשפר את אכיפת החוק.
היועץ המשפטי לממשלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שבאוקטובר 2010 פנה עוזר שר המשפטים ליו"ר ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת בבקשה לקדם את ההצעה, ולהתייחס אליה כאל הצעה בעדיפות גבוהה.
135 'הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס 61 ) (הסדר לסגירת תיק מותנית), התשס"ט- 2008.
106 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
האמצעים החלופיים להליך הפלילי פותחו וקודמו ביוזמתו וכי בכוונתו להמשיך ולפעול לפיתוחם ולבחון את מידת השימוש בהם136 .
136 היועץ המשפטי לממשלה מסר עוד כי אמצעי חלופי נוסף שפותח הוא הפרויקט הבין- משרדי "ק.
ם" (בשיתוף משרדי הרווחה, ביטחון הפנים והמשפטים) שבמסגרתו מתבצע הליך טיפולי, שבו מעורבים קטינים מבצעי עברה עם משפחותיהם, ובמקרים רבים גם עם נפגעי העברה.
המשרד לביטחון הפנים 107 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמות של היועץ המשפטי לממשלה, של פרקליט המדינה ושל המשטרה להגדיל את "ארגז הכלים" שבידי גורמי התביעה לטיפול בפשיעה שיהיה בו כדי לתרום לשיפור אכיפת החוק.
עם זאת עליהם להמשיך לפעול לקידומן ולהיערך ליישומן.
 גורמי האכיפה זיהו אמנם זה מכבר את הצורך בגיבוש ובקידום הסדרים חלופיים להליך הפלילי במקרים מסוימים שההליך הפלילי ה"קלסי" איננו מתאים בהם, ואף החלו לפתח אמצעים חלופיים, אולם לא הצליחו להביא אף לא אחת מהיוזמות לפיתוח אמצעים אלה לידי גמר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על גורמי האכיפה לפע ול להביא את האמצעים החלופיים שפותחו לידי גמר.
כמו כן עליהם לקדם אמצעים חלופיים נוספים אשר יקטינו את העומס על מערך התביעה ובתי המשפט, זאת בלי לפגוע בגורם ההרתעה.
עליהם גם לפתח ולהרחיב את הכלים השיקומיים של מערכת אכיפת החוק שמטפלים במבצעי עברות קלות או במבצעי עברות בנסיבות מקלות.
כל זאת בדרך שתגביר את אמון הציבור במאמצי המדינה לשרש תופעות עברייניות, להגן על הפרט, ולהשקיע באמצעים שימנעו תופעות עברייניות בעתיד.
הסמכות להחליט על העמדה לדין או על סגירת תיק בהיעדר עניין לציבור היא מן החשובות ובעלות העוצ מה שהקנה החוק לפקיד ציבור.
בשל מורכבות ההחלטה בדבר סגירת תיק בגין היעדר עניין לציבור, הגדיר המחוקק מדרג של גורמים המוסמכים לכך, בהתאם לסוג העברה ולמידת מורכבותה.
כמו כן המחוקק, בית המשפט העליון והיועץ המשפטי לממשלה קבעו מהם השיקולים והאיזונים שעל תובע לשקו ל בהחלטתו שלא להעמיד לדין חשוד בשל היעדר עניין לציבור אף שנמצאו ראיות מספיקות לאישום כנגדו.
זאת כדי להבטיח שההחלטה בנושא תתקבל בזהירות ובאופן שייטע בציבור אמון בכך שכולם שווים בפני החוק ובכך שגורמי האכיפה שוקדים על שירוש תופעות עבריינות, נותנים את דעתם להגנת הפרט שנפגע מן העברה וערים לאמצעים שנועדו למנוע תופעות עבריינות.
הביקורת העלתה כי היועץ המשפטי לממשלה לא קבע מדיניות סדורה וכוללת להעמדה לדין או להימנעות מכך בכל העברות הנפוצות והבעייתיות שלדעתו היה צורך לקבוע בעניינן מדיניות אחידה וכי לא מיסד מנגנון לעדכונה ולאבטחת יישומה.
עוד נמצא שהנחית היועץ המשפטי 108 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לממשלה לקציבת משך זמן לגיבוש החלטה בדבר העמדה לדין או סגירת התיק בידי התביעה גובשה ללא עבודת מטה ודיון ציבורי מספקים.
המשרד לביטחון הפנים 109 .
אשר לסדרי סגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור- הביקורת העלתה כי יחידות החקירה, התביעה המשטרתית והפרקליטות אינן מקפידות לפעול לפי הוראות החוק והפסיקה הקיימות, וגם אינן אוכפות את המדיניות ואת הנהלים שהן עצמן קבעו.
בכלל זה הן עושות לעיתים שימוש שגוי בעילות הסגירה - סוגרות תיקים בשל היעדר עניין לציבור אף שלא היו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום או בניגוד להנחיות של היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.
נוסף על כך מקבלי ההחלטה סגרו חלק ניכר מהתיקים מבלי שנימקו את החלטתם כדבעי או מבלי לנמקה כלל; יחידות החקירה סגרו תיקים ללא סמכות ובחלק ניכר מהתיקים כללו הקצינים הממונים על החקירה המלצה בעניין אופן סי ום הטיפול בתיק, בניגוד להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
על היועץ המשפטי לממשלה ועל הפרקליטות בשיתוף המשטרה לגבש מדיניות מרכזית, אחידה ועדכנית להעמדה לדין בעברות בעייתיות ונפוצות, כזו שתשקף את המציאות של היום ואת עמדות החברה; עליהם לרענן את מכלול הנהלים והה נחיות בנושא סגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור, ולוודא כי כל מקבלי ההחלטות מודעים להם ופועלים לפי אמות המידה שנקבעו.
על היועץ המשפטי לממשלה ועל פרקליט המדינה להקים, כמוצע זה מכבר, מנגנון קבוע לפיקוח ובקרה יזומים שוטפים על עבודת התובעים.
חשיבות מיוחדת נודעת לקיום סדור ומובנה של פיקוח ובקרה על עבודת התביעה לנוכח ההסדרים החדשים לחלוקת העבודה בין הפרקליטות לבין התביעה המשטרתית, שנכנסו לתוקפם בנובמבר 2010 ,, ולפיהם בחלק ניכר מהתיקים הסמכות לסגור תיקים בכל העילות לרבות היעדר עניין לציבור, שהייתה בידי הפרקליטות - הועברה לתביעה המשטרתית.
נוסף על כך, על גורמי התביעה, ובראשם היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, להשלים את פיתוחם של אמצעים חלופיים נוספים שירחיבו את "סל הכלים" העומדים לרשותם בבואם לטפל במבצעי עברות באמצעים שיקומיים וטיפוליים.
מכון התקנים הישראלי (להלן - המכון או מכון התקנים או מת"י) הוא תאגיד ציבורי, שהוקם בשנת 1949 .
חוק התקנים, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק התקנים או החוק), העניק לו מעמד של תאגיד סטטוטורי.
תקנון מכון התקנים הישראלי, התשס"ג - 2002 (להלן- תקנון המכון או התקנון) קבע את תפקידיו, ואלה עיקריהם: פעילות בתחום התקינה, ובכלל זה כתיבת תקנים ואימוץ תקנים בין -לאומיים, הכנת מפרטים של מוצרים והסדרת כללים טכניים של תהליכי עבודה אשר יגנו על הציבור ויבטיחו שהמוצרים יהיו ברמה נאותה מבחינת הבטיחות, האיכות וטיב .
הוועד הפועל קובע את מדיניות המכון, מאשר את תקציבו ובוחר את המנכ"ל שלו 258 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הפעולה; בדיקות התאמה של מוצרים מיובאים לתקנים ישראליים; פיקוח על ייצור מוצרים של יצרנים המבקשים זאת ומתן משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 259 .
אישור לסמן מוצרים בתו תקן.
שר התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - שר התמ"ת) ממונה על ביצועו של חוק זה.
החוק קובע את מבנה המוסדות המנהלים של המכון: המועצה הכללית; ראש המכון ושני סגניו; הוועד הפועל2 .
בתקנון נקבע שבמועצה הכללית ובוועד הפועל יהיו נציגי ארגונים שונים כגון התאחדות התעשיינים בישראל, התאחדות הקבלנים בישראל, ארגוני צרכנות, איגוד לשכות המסחר בישראל והסתדרות העובדים הכללית החדשה.
במכון אר בעה אגפים מקצועיים: אגף התקינה - המופקד על הכנת התקנים והמפרטים ועל הקשרים הבין -לאומיים של המכון; אגף התעשייה ואגף הבניין - המופקדים על ביצוע בדיקות התאמה לתקן על ידי מעבדות בדיקה ועל מתן תעודות בדיקה; אגף איכות והסמכה - המנפיק היתרים לסמן מוצרים בתו תקן 3 .
מכוח החוק או דרישות היצרן ומעניק תעודות על ניהול מערכות איכות בשנת 2010 הועסקו במכון התקנים כ -990 עובדים.
על פי הדוחות הכספיים המבוקרים של המכון, בשנים 2008 ו- 2009 היו הכנסותיו כ -275 וכ-285 מיליון ש"ח בהתאמה, ורווחיו היו כ -12 וכ-10 מיליון ש"ח בהתאמה.
משנת 1996 ועד 2007 כיהנה גב' זיוה פתיר כמנכ"לית המכון.
בשנים 2008 -2009 היה מר דורון טמיר מנכ"ל המכון, ובאפריל 2010 .
מונה מר דני גולדשטיין למנכ"ל בחודשים אפריל -אוקטובר 2010 .
עשה משרד מבקר המדינה ביקורת במכון בדיקת השלמה נעשתה אצל הממונה על התקינה (להלן גם - הממונה) במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
ביקורת קודמת על מכון התקנים פורסמה בדוח מבקר המדינה בשנת 20084.
אישור מחדש של תקנים ישנים .
חוק התקנים קובע כי מכון התקנים, והוא בלבד, רשאי לקבוע מפרט של מוצר או כללים טכניים של תהליך עבודה כתקן ישראלי (להלן - תקן).
עוד קובע החוק כי המכון יקבע תקן אחרי שעּוּבד בהתאם לכללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א- 1991 (להלן- כללי התקנים או הכללים).
על פי תכנית פעילות התקינה של המכון, התקנים הם אבני יסוד של הכלכלה והחברה.
קיים מגוון רחב של תקנים המשמשים בסיס לייצור טכנולוגיה ולפיתוחה, אשר חשיבותם בתחומי הבריאות, הבטיחות והגנת הסביבה ובתחומי הניהול והשירותים הולכת וגדלה.
התקנים מסייעים בהפצת טכנולוגיות, מידע וידע, והם משמשים בסיס לחדשנות.
הם מקנים לציבור ביטחון באיכות המוצרים והשירותים שהוא רוכש ומאפשרים לשוק לעבוד ביעילות, מעודדים סחר וייצוא ומקלים כניסת יצרנים ישראלים לשוק הגלובלי.
התקנים שמפרסם המכון הם תקנים ישראליים לא רשמיים, בעלי מעמד וולונטרי.
על פי סעיף 8 לחוק התקנים רשאי שר התמ"ת, לאחר התייעצות עם נציגי יצרנים .
2 בוועד הפועל28 חברים.
הוא קובע, בין היתר, את מדיניות המכון, מאשר את תקציבו ובוחר את המנכ"ל שלו.
3 תו תקן הוא היתר שהיצרן רשאי לסמן בו את מוצריו.
תנאי לקבלתההיתר מהמכון הוא הוכחת עמידה בדרישות התקנים הישראליים.
4 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58 ב( 2008 '), עמ 1,083.
260 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
וצרכנים, להכריז על תקן כעל תקן רשמי משיקולים ציבוריים וכלליים המפורטים בחוק (להלן - תקן רשמי).
משקבע השר שתקן הוא רשמי ופרסם זאת ברשומות, אסור על פי החוק לייצר, לייבא, לייצא, למכור או להשתמש במוצרים שאינם עומדים בדרישותיו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 261 .
ביולי 2010 היו בתוקף כ- 3,000 ,תקניםמהם 525 תקנים רשמיים 5.
בחוק התקנים נקבע כי בקביעת תקן חדש יאמץ המכון, ככל האפשר, תקינה בין -לאומית אשר נוהגת בקרב המדינות המפותחות, תוך כדי הבאה בחשבון של אופי הסחר בין ישראל למדינות העולם.
אגף התקינה מרכז את תהליך הכנת התקנים.
תקציב האגף לשנת 2009 היה כ-21 מיליון ש"ח, שמתוכם כ-16 מיליוןש"ח מומנו על ידי המדינה.
בכללי התקנים נקבע כי הוועד הפועל יקים ועדות מרכזיות ויקבע את תחומי פעולתן ואת הרכבן.
הוועדות המרכזי ות מוסמכ ות, בתחו מי פעולתן, לאשר נושאים לתקנים, להקים ועדות טכניות לצורך עיבוד תקנים לנושאים שאישר ו ולעדכן את התקנים.
הוועדות הטכניות מכינות את התקנים6 , כלועדה בתחום התמחותה, והן המגדירות את התוצר הסופי - התקן.
סעיף 32 לכללי התקנים קובע כי מדי חמש שנים נדרשת הוועדה הטכנית לבחון ולהחליט אם ניתן לאשר מחדש את התקן או שיש להעביר לוועדה המרכזית הצעה לשינויים (להלן - אישור מחדש).
בדוח מבקר המדינה משנת 1989 בנושא הכנת תקנים ישראליים 7 צוין כי היו בתוקף כ- 1,600 תקנים, שמהם 608 טרם אושרו מחדש.
מועד אישורם האחרון של כ-100 תקניםמאלה היה עוד לפני 1973.
בביקורת, שממצאיה מוצגים בדוח זה, עולה כי בחלוף 20 שנה, ביוני 2010 , טרם אושרו מחדש 821 ( תקנים27% ) מתוך כ - 3,000 התקנים שהיו בתוקף.
יותר מ -200 מהם לא אושרו מחדש מאז שנות השמונים והתשעים של המאה העשרים.
מסקר הנהלה ממרס 2010 עולה כי הסיבות לכך שהתקנים לא אושרו מחדש כל חמש שנים היו, בין היתר, היעדר מעקב ובקרה של המכון באמצעות מערכת ממוחשבת.