HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקרים חריגים, ובאישור היועץ המשפטי לממשלה, מנהל הרשות רשאי לאשר לחברה לפתוח בהליכי איתור מנכ"ל, באמצעות ועדת איתור, גם לאחר המועד הקובע, אם המינוי חיוני להבטחת פעילותה התקינה של החברה הממשלתית או לצורך שמירה על אינטרסים של המדינה כבעלת מניות בחברה, ובתנאי שאין למועמד זיקה פוליטית, אישית או עסקית לשר משרי הממשלה.
במאי 2012 דן הדירקטוריון בסיום העסקתו של מנכ"ל החברה דאז.
עם סיום תפקידו, ביולי 2012 , בחר הדירקטוריון מקרב עובדי החברה צוות ניהול ומינה אותו לנהל את החברה עד מינוי מנכ"ל קבוע, וועדת ניהול מטעם חבריו שתפקח על צוות הניהול (להלן - ועדת הניהול), בראשות יו"ר הדירקטוריון דאז.
עוד החליט הדירקטוריון למנות את יו"ר הדירקטוריון דאז ליו"ר פעיל של החברה לתקופת ביניים, בהיקף של חצי משרה, ואישר הקמת ועדת איתור לבחירת מנכ"ל בראשות יו"ר הדירקטוריון דאז (להלן - ועדת האיתור).
לבקשת החברה, אישרה הרשות העסקת עורך דין לשם ליווי המהלכים לאיתור המנכ"ל באוקטובר 2012 , בטרם התכנסה ועדת האיתור, אושרה הצעת חוק לפ יזור הכנסת ולקיום בחירות (בינואר 2013 ).
באותו חודש ביקש מנכ"ל משרד הבינוי דאז מהרשות לפעול למינויה של יו"ר הדירקטוריון דאז ליו"ר פעיל.
בדצמבר 2012 סירבה הרשות לאשר את מינויה, בגלל סמיכות מועד המינוי לתקופת הבחירות לכנסת.
בינואר 2013 ,פנה נציג העירייה לרשות בבקשה לסיים את הליך בחירתו של מנכ"ל עד ספטמבר 2013 , לפני הבחירות לרשויות המקומיות (באוקטובר 2013 ).
בפברואר 2013 דרשה הרשות מהחברה לפעול לאיתור מנכ"ל קבוע מיד לכשתוקם הממשלה החדשה.
ימים ספורים לאחר דרישת הרשות החליט הדירקטוריון על ביטול ועדת הניהול וצוות הניהול ומינה את מנהלת מחלקת הנכסים בחברה לתפקיד יו"ר צוות הניהול (להלן - יו"ר צוות הניהול).
במרץ 2013 החליט הדירקטוריון להעניק לה את "כל סמכויות המנכ"ל ללא צוות ניהול אלא לעצמה".
באותו חודש התכנסה ועדת האיתור לראשונה.
באפריל ובמאי 2013 שבה ודרשה הרשות מדירק טוריון החברה למנות מנכ"ל בפועל מבין עובדי החברה או מחוצה לה, ולפעול לאיתור מנכ"ל קבוע.
במאי 2013 מינה הדירקטוריון את יו"ר צוות הניהול לתפקיד מנכ"ל בפועל.
13 הורה שר הבינוי הקודם ליו"ר הדירקטוריון דאז לזמן ישיבת דירקטוריון מיוחדת לביטול המינוי.
כעבור שבועיים הודיעה יו"ר צוות הניהול לדירקטוריון החברה כי אינה מעוניינת בתפקיד מנכ"ל בפועל.
כעבור שלושה ימים דרש שר הבינוי הקודם מהרשות לאשר את מינויה של יו"ר הדירקטוריון דאז ליו"ר פעיל רטרואקטיבית מיולי 2012 .
ביולי 2013 הודיע לשר סגן בכיר למנהל הרשות כי הנסיבות אינן מאפשרות מינוי זה, בשל פעילותו של צוות הניהול ובשל התנגדותו ארוכת השנים של ראש העירייה לתשלום גמול לדירקטורים בחברה מטעם המדינה.
בתחילת אוגוסט 2013 כשל ניסיון של הרשות למנות מועמד חיצוני לחברה לתפקיד מנכ"ל בפועל.
בסוף אותו חודש אישר הדירקטוריון נוהל ועדת איתור מנכ"ל, ויו"ר הדירקטוריון דאז פרשה מתפקידה בחברה.
בינואר 2014 מינה דירקטוריון החברה מנכ"ל בפועל, מינוי שהוועדה לבדיקת מינויים אישרה לתקופה שמיוני 2014 עד דצמבר 2014 .
במרץ 2015 אישר מנהל הרשות את המשך כהונתו של המנכ"ל בפועל עד יוני 2015 או עד למינוי מנכ"ל קבוע בחברה, לפי המוקדם.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהאמור עולה כי למרות אתגריה של החברה ומשימותיה, פעלה ללא מנכ"ל מתום כהונתו של מנכ"ל החברה דאז ביולי 2012 עד דצמבר 2013.
יו"ר הדירקטוריון דאז מסרה בתשובתה כי ההחלטות למנות את צוותי הניהול היו פתרון זמני והתקבלו משהתברר שאי-אפשר לקדם את ועדת האיתור בגלל הבחירות לכנסת ובגלל הנחיות הרשות והיועץ המשפטי לממשלה.
עוד הוסיפה כי בתקופת כהונתה עשו כמיטב יכולתם לקדם הליכים אלה, ומשלא הצליחו למנות מנכ"ל קבוע, פעלו למינוי מנכ"ל בפועל.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי ועדת האיתור, שמונתה ביולי 2012 , אילו החלה בהליך לאיתור מנכ"ל מיד לאחר מינויה, לא הייתה מניעה שתשלים את ההליך בתקופת בחירות, כפי שהתירו גם הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
זאת ועוד, ממועד אישור נוהל איתור מנכ"ל בדירקטוריון ופרישת יו"ר הדירקטוריון דאז ועד דצמבר 2014 , לא פעלה החברה למנות מנכ"ל קבוע, מינוי שהיה מייתר את עיסוקו של הדירקטוריון במינויים החלופיים והזמניים, שיש בהם כדי לפגוע בהתנהלות התקינה של החברה ובאופן ניהולה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי בתפקידה כמאסדרת, היה עליה להתריע בפני השרים הרלוונטיים כי דירקטוריון החברה א ינו פועל למנות מנכ"ל קבוע, חרף דרישותיה.
בתשובת חברת חלמיש למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 (להלן- תשובת החברה) נמסר כי למיטב הבנתה, בעת הזו המדינה והעירייה אינן מעוניינות לקדם מינוי של מנכ"ל קבוע לחברה, אולי על סמך ההכרה שהחברה עתידה להיכנס להליכי פירוק, או בגלל הסדר הפרדת ההחזקות והשינויים הארגוניים הצפויים בחברה.
משרד מבקר המדינה סבור שיש למנות לחברה מנכ"ל קבוע לאלתר, אלא אם כן יינקטו צעדים לפירוק החברה או להפרדת החזקותיה.
הפרדת תפקידי יו"ר ומנכ"ל: דברי חקיקה שונים מבטאים את החשיבות שייחס המחוקק להפרדה הפרסונאלית בין מנכ"ל החברה, המופקד על ניהולה, ובין יו"ר הדירקטוריון, המופקד על ניהול הדירקטוריון.
בחוק החברות נקבע כי הדירקטוריון יתווה את מדיניות החברה ויפקח על המנהל הכללי בביצוע תפקידיו ובפעולותיו.
חוק החברות הממשלתיות קובע כי מנכ"ל של חברה, האחראי לניהול השוטף של ענייניה, לא יהיה יושב ראש הדירקטוריון; וכי על הדירקטוריון לקבוע את המדיניות הכללית של החברה, את פעולותיה הפיננסיות ואת תכנית הפעולה שלה, ולפקח ברציפות על מימוש מדיניותה, על תכניותיה ועל תקציביה.
ממשל תאגידי12 הוא כינוי לעקרונות המחייבים התקנת מנגנונים ראויים של בקרה ופיקוח על אופן ניהולן של חברות ציבוריות.
מנגנוני הבקרה והפיקוח מבטיחים כי חברה תתנהל כיאות, כי תפעל בשקיפות ועל פי כללי דיווח ובקרה ראויים, וכי מנהליה וגורמי הפיקוח והבקרה יישאו באחריות למעשיהם.
עקרונות הממשל התאגידי מדגישים גם הם את חשיבות ההפרדה בין תפקיד המנכ"ל ובין תפקיד היו"ר כמפקח.
רשות החברות הממשלתיות אימצה חלק מהנורמות המקובלות להידוק הבקרה על החברות הממשלתיות.
12 המונח "ממשל תאגידי" התגבש בתחילת המאה ה-21 במסגרת הפקת הלקחיםמנפילתן של חברות ענק בארה"ב ( Enron, WorldCom .
) ובאירופה חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1925 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוחות שונים שב והצביע מבקר המדינה על חשיבות יישומם של עקרונו ת ממשל תאגידי בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים -סטטוטוריים, ובמיוחד על חשיבות ההפרדה בין תפקיד יו"ר הדירקטוריון ובין תפקיד מנכ"ל החברה13.
,בביקורת עלה כי כשלא היה לחברה מנכ"ל, לרבות בתקופת פעולתו של צוות הניהול היטשטשו בה הגבולות בין תפקידים המיועדים ליו"ר דירקטוריון ובין תפקידיו של מנכ"ל.
יו"ר הדירקטוריון דאז עסקה במטלות, שלדעת משרד מבקר המדינה הן מתפקידו של הדרג הניהולי: היא ייצגה את החברה מול הרשות בעניין הסדרי הפרישה לעובדים מפוטרי החברה; עבדה במישרין עם יועצים מקצועיים שהחברה התקשרה עמם (ראו להלן); והשתתפה ב שש ישיבות בעניין כפר שלם שנערכו בעירייה, ברמ"י וב משרד הבינוי, שבעלי תפקידים רלוונטיים בחברה לא השתתפו בהן.
יו"ר הדירקטוריון דאז טענה בתשובתה כי העיסוקים שתוארו לעיל אינם מסורים לטיפולו של מנכ"ל חברה בכלל, לא כל שכן לטיפולו של גורם מקצועי בכיר פחות בהיעדרו של מנכ"ל ובהיעדר אפשרות למנותו.
באישורו של הדירקטוריון, טענה, טופלו רובם המכריע של העניינים בידי יו"ר הדירקטוריון דאז, שמסרה דיווח שוטף על החלטותיה בסוגיות השונות.
עוד ציינה בתשובתה כי החברה פעלה באותה עת "ללא שדרה ניהולית ותחת מצבת כח אדם חסרה", ובמצב עניינים זה "אין זה ברור גם מה ועל מי נדרש הדירקטוריון לפקח".
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדרו של מנכ"ל בחברה, במשך תקופה ממושכת וכשיו"ר הדירקטוריון דאז עסקה במטלות שלדעת משרד מבקר המדינה הן בסמכות הטיפול של הדרג הניהולי, נפגעו עקרונות הממשל התאגידי, ונפגע ה ההפרדה הנדרשת בין הדירקטוריון, כדרג המתווה מדיניות ומפקח, ובין הניהול השוטף של ענייני החברה.
בתשובת החברה נמסר כי היא מצויה בשלבי אישור של נוהל עבודת דירקטוריון, הכולל הפרדת סמכויות ברורה בין יו"ר דירקטוריון ובין המנכ"ל.
מנהל אגף הנדסה ואחזקה : במאי 2011 סיימה מנהלת אגף הנדסה ואחזקה את עבודתה בחברה.
בפברואר 2013 כתבה החברה לרשות כי איושה של משרה זו נדרש ללא דיחוי, שכן זו משרה חשובה ורגישה, בשל אחריותה לבטיחות מבנים.
הרשות ביקשה מהחברה לשקול מציאת מועמד מעובדי החברה מתחום ההנדסה והתחזוקה , או התקשרות עם משרד חיצוני להספקת שירותים אלה לתקופה קצובה.
הרשות נימקה את בקשתה בהימצאות החברה באותה עת בתקופה רגישה, בשל היעדר מנכ"ל קבוע, ובטרם מינוי ממשלה חדשה, מציאות שחייבה לדעתה זהירות יתרה של הדירקטוריון באיוש תפקידים בכירים.
החברה מסרה בתשובתה כי מהנדס בעל ניסיון רב מכהן כמהנדס החברה, ועובד ותיק מכהן כמנהל מחלקת האחזקה בחברה, והסדרים אלה מאפשרים לה לעמוד במשימותיה ובמגבלות התקציב שלה.
13 ,ראו בהקשר זה, לדוגמה, מבקר המדינהדוח שנתי 65ג ( 2015 ,"), "חברת נמל אשדוד בע"מ עמ' 1415; דוח שנתי63 א( 2012,) "רשות החברות הממשלתיות- סדרי הפיקוח והבקרה של הרשות", עמ' 43; ודוח שנתי 62 ( 2012 ), "היבטים בפעילות מגן דוד אדום והמוסדות המינהליים שלו", עמ' 371.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עדדצמבר 2015, ,לאחר מועד סיום הביקורתלא מינתה החברה מנהל אגף הנדסה ואחזקה, הגם שתחום ההנדסה הוא חלק נכבד מתחומי עיסוקה והיא עוסקת ב בינוי ובתחזוקה של מבני הדיור הציבורי שברשותה.
עוזר יו"ר דירקטוריון : בינואר 2012 החליט הדירקטוריון לאשר משרה חדשה, עוזר יו"ר הדירקטוריון.
בנובמבר אותה שנה אישר הדירקטוריון את מינויה של עובדת לתפקיד, לשנה אחת .
ממסמכים שכתבה הרשות ליו"ר הדירקטוריון דאז, בפברואר 2013, עולה כי הרשות סברה שמשרה זו אינה שכיחה ואינה נחוצה בחברה השרויה בקשיים כלכליים.
התברר בדירקטוריון שעוזרת יו"ר הדירקטוריון מועסקת ללא חוזה העסקה הדירקטוריון הורה לחברה להעביר את תנאי העסקתה לאישור הרשות ולאשרם, כדי שיהיה אפשר לחתום אתה על חוזה העסקה.
הביקורת העלתה כי החברה לא הסדירה את העסקתה של עוזרת יו"ר הדירקטוריון מול הרשות, כדרישת הדירקטוריון ביולי 2013 ,, ואף על פי שלא חתמה עמה על חוזה העסקה העסיקה אותה מדצמבר 2012 עד נובמבר 2013, ושילמה לה שכר במשך שנה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחב רה כי העסקת עובד בחברה מבלי שנחתם עמו הסכם העסקה אינה תקינה ויש להימנע מכך.
התקשרויות החברה עם בעלי מקצוע מומחים .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), קובע כי תאגיד ממשלתי לא יתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי המזמן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
סעיף 4()(א1 ) לחוק האמור מאפשר קביעת חריגים לכלל זה.
בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן - תקנות המכרזים), נקבע כי חברה ממשלתית פטורה מעריכת מכרז פומבי, בין השאר אם שווי ההתקשרות אינו עולה על 200,000 ש"ח.
עוד נקבע בתקנות כי גוף ציבורי שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז ולפי תקנות המכרזים, ינהל את ההליכים לקראת ההתקשרות ככל האפשר לפי עקרונות של שקיפות, הגינות ושוויוניות, באופן המבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי.
תקנה 42א(א) לתקנות קובעת כי גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי יפעל לעניין התקנות, בין השאר, על פי נוהל פנימי כתוב שהוא קבע לעצמו.
בחוזר של הרשות מפברואר 2009 נקבע כי חברה הכפופה לחוק החברות הממשלתיות צריכה לקבוע נוהל פנימי לעניין העסקה והתקשרות עם יועצים מומחים ונותני שירותים (להלן - חוזר הרשות בעניין העסקת יועצים).
נוהל זה צריך לבטא את חובת קיומו של הליך שוויוני ותחרותי במקרה של התקשרות בפטור ממכרז.
בנוהל החברה מיוני 2009 ,"העסקת יועצים מומחים, נותני שירותים ורכישת טובין" (להלן - נוהל התקשרויות), נקבע כי התקשרויות ששווין מ- 5,000 ( ש"ח עד תקרת הפטור הקבועה בתקנות המכרזים 200,000 ש"ח) יידונו בוועדה פנימית שחבריה ימונו בידי המנכ"ל (להלן - ועדת הנהלה).
בתקופה המבוקרת היו חברי ועדת ההנהלה: מנכ"ל החברה או יו"ר צוות הניהול, החשבת, ומנהלת המחלקה המשפטית של החברה.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1927 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 קיום מכרזים נועד להבטיח שוויון הזדמנויות בין המתמודדים ולהבטיח לעורך המכרז את מרב היתרונות הכלכליים.
החברה היא נאמן הציבור, ו ככזאת היא מופקדת על שמירת האינטרס הציבורי ומחויבת לפעול בהגינות, בשקיפות, ביושר וביושרה.
כ שהחברה מתקשרת בחוזים לביצוע עבודות ציבוריות, עליה להקפיד על יישום הוראות הדין , הנחיות רשות החברות הממשלתיות, ונהליה הפנימיים.
התקשרויות עם משרד רואי חשבון 1.
תקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח- 2007 , מחייבות חברה ממשלתית לצרף לדוחות השנתיים דוח על אפקטיביות הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי, על סמך מודל בקרה מקובל.
בספטמבר 2012 ביקשה עוזרת מזכיר החברה מ שלושה משרדי ראיית חשבון הצעות מחיר לביצוע דוח אפקטיביות הבקרה הפנימית לשנת 2012 , וביקשה מהם לציין את מספר שעות העבודה הנחוצות, את התעריף לשעה ואת מספר התהליכים הצפויים לבקרה.
'פנה צוות הניהול לקבל הצעת מחיר גם ממשרד רו"ח רביעי, רו"ח ב בדיון ועדת ההנהלה שהתקיים בדצמבר 2012 הציגהיו"ר צוות הניהול14 את שלוש ההצעות הראשונות ואת הצעת רו"ח ב' .
הצעת רו"ח ב' נבחרה, כיוון ששכר הטרחה שהציע היה הנמוך מבין ההצעות.
בפרוטוקול דיון הוועדה (להלן - הפרוטוקול) נרשם כי הפנייה לרו"ח ב' נעשתה "בהמשך להחלטת ועדת ביקורת.
12 בה הוחלט לקבל מציע נוסף".
נמצא כי בניגוד לכתוב בפרוטוקול, ועדת הביקורת לא דנה במספר המציעים הנדרש ולא הורתה לצוות הניהול לפנות למציע רביעי.
בתשובתה של יו"ר צוות הניהול למשרד מבקר המדינה, במרץ 2015 , היא ציינה כי אחת ההצעות הראשונות לקתה בחסר ונוצר הכרח לפנות למציע נוסף.
הנימוק שנרשם בפרוטוקול היה "תרגום רעיוני ולא מילולי" של הנאמר בוועדת הביקורת.
נמצא כי הצעת רו"ח ב' לא כללה את כל הפרטים שנדרשו בפנ ייה לקבלת הצעות - לא את מספר התהליכים הצפויים לבקרה ולא את מספר שעות העבודה הנחוצות.
יו"ר צוות הניהול הסבירה לנציגי משרד מבקר המדינה כי שוחחה עם רו"ח ב' לאחר קבלת הצעתו ולשאלתה ענה כי כל הבקרות הנדרשות יבוצעו ללא דרישת שכר טרחה נוסף.
משרד מבקר המדינה רואה טעם לפגם בפניית צוות הניהול לרו"ח ב' לאחר שכבר הונחו לפניו הצעות שלושת המציעים הראשונים.
בנסיבות שנוצרו היה מקום לבקש את השלמת הפרטים החסרים מהמציע שהצעתו נפסלה בגלל פרטים חסרים, בדיוק כפי שפנו לשם השלמת פרטים למציע הרביעי, רו"ח ב'.
14 שאז לא הייתה יו"ר צוות הניהול אלא חברת צוות בלבד.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
בתקנות רואי -חשבון (דרך פעולתו של רואה -חשבון), תשל"ג - 1973 , נקבע כי רואה חשבון יהיה בלתי-תלוי במבוקר, בין במישרין בין בעקיפין.
בשנים 2013 -2012 ביצע רו "ח ב' שלוש עבודות עבור החברה.
בביקורת נמצא כי בשנים 2013 -2010 הועסק רו"ח ב' גם על ידי העירייה, המחזיקה במחצית הבעלות על החברה.
בתשובתו מפברואר 2015 מסר רו"ח ב' כי משרדו סיפק לעירייה שירותים בנושאים כלכליים בלבד, וכי בראיון שנערך עמו לפני תחילת העסקתו הדגיש את עבודתו בשירות העירייה.
במרץ 2015 'מסרה יו"ר צוות הניהול לצוות הביקורת כי דבר העסקתו של רו"ח ב בעירייה אמנם הובא לידיעתה, אך היא לא ראתה בכך בעיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת שירותי ביקורת מגורם המועסק בידי בעל שליטה עלולה לפגוע באי -התלות הנדרשת, במיוחד כאשר אין בהכרח זהות אינטרסים בין בעלי השליטה.
במצב דברים זה, ראוי היה שבטרם תתקשר עמו תבחן החברה אם יש משום ניגוד עניינים בהעסקתו של רו"ח ב'.
העסקת יועצים משפטיים הכללים למינוי יועצים משפטיים : בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי המינוי ליועץ משפטי (להלן גם - יועמ"ש) של חברה ממשלתית טעון אישור הרשות.
בתקנות ההתאגדות של החברה נקבע כי החברה לא תקבל, כנגד תשלום, שירותים משפטיים כלשהם מעורך דין שאינו נמנה עם הסגל השכיר הקבוע של עובדי החברה, אלא אם כן אושרה העסקת עורך הדין, מראש ובכתב, בידי הוועדה לאישור מינוי יועצים משפטיים לחברות הממשלתיות.
הגשת השירותים המשפטיים לחברה כאמור תיעשה על פי התנאים הכלולים באישור הוועדה, ותיפסק עם ביטול האישור.
בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם) , התשנ"ב- 1992 (להלן- הכללים למינוי יועמ"ש), נקבע כי שר המשפטים ושר האוצר ימנו ועדה שתמליץ לרשות על אישור מינויו של עורך דין (להלן גם - עו"ד) לשמש יועמ"ש של חברה ממשלתית, ועל אישור שכרו (להלן - הוועדה למינוי יועצים משפטיים).
עוד נקבע כי מינויו של יועמ"ש לחברה עשוי להיות מינוי לתקופה קצובה (להלן - יועץ משפטי קבוע), או מינוי למטלה משפטית אחת או יותר.
בחוזר היועץ המשפטי 2001/2 של הרשות מספטמבר 2001 (להלן- חוזר היועמ"ש) נקבע כי בחירת כל יועמ"ש לחברה תיעשה כמתחייב מהוראות חוק חובת המכרזים ותקנות המכרזים, אשר קובעות כי התקשרות לביצוע עבודה הטעונה יחסי אמון מיוחדים, לרבות עריכת דין, תיעשה, ככל האפשר, בדרך של פנייה תחרותית להצעות.
על פי חוזר היועמ"ש, שכר הטרחה המרבי שחלמיש רשאית לשלם ליועמ"ש בריט יינר הוא 8,005 .
ש"ח לחודש לעורך דין המייצג את החברה במטלה שהיא תביעה משפטית, החברה משלמת בשני תשלומים: תשלום ראשון עם הגשת כתב התביעה ותשלום שני בסיום ההליך המשפטי, בהתאם לעדכון התעריף המינימלי המומלץ לפי כללי לשכת עורכי הדין (התעריף המינימלי המומלץ), התש"ס- 2000.
נוהל העסקת יועצים משפטיים : בדוח המבקר הפנימי מיולי 2012 , בנושא התקשרות עם יועצים משפטיים והעסקתם, צוין כי אין בחברה נהלים המסדירים העסקת יועצים משפטיים.
ביולי 2012 הטיל דירקטוריון חלמיש על מנהלת המחלקה המשפטית להכין חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1929 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נוהל התקשרויות עם יועצים משפטיים .
באוגוסט ובדצמבר 2012 הועברה טיוטת הנוהל להערות צוות הניהול.
הועברה טיוטת הנוהל למנכ"ל בפועל נמצא כי עד מועד סיום הביקורת אין בחברה נוהל מאושר בנושא העסקת יועצים משפטיים.
בתשובתה מסרה החברה כי דירקטוריון החברה אישר נוהל העסקת יועצים משפטיים בינואר 2015.
: יועץ משפטי קבוע יועץ משפטי קבוע יכול להיות מועסק כעובד חברה או כיועמ"ש בריטיינר15 .
הוא מלווה את החברה באופן שוטף, בדרך כלל שנים אחדות, ומספק לה שירותים כגון ליווי הדירקטוריון וועדותיו, ליווי ועדת המכרזים, מתן חוות דעת לדירקטוריון, ועוד.
בנובמבר 2009 בחרה ועדת המכרזים של החברה משרד עורכי דין כיועץ המשפטי הקבוע של החברה (להלן - היועמ"ש הקבוע ) ובדצמבר 2009 אישרה הרשות את מינויו מינואר 2010 .
, למשך שלוש שנים לכל היותר חוזר היועמ"ש קובע כי ועדת דירקטוריון מיוחדת תדון לפחות פעם בשנה בנושאים הקשורים לייעוץ המשפטי, לרבות בדיקת הסכם ההתקשרות עם היועץ המשפטי.
הביקורת העלתה כי החברה לא חתמה עם היועמ"ש הקבוע הסכם התקשרות המפרט סדרי תשלום שכר עבודתו, לרבות מועד הגשת חשבון העסקה, פירוט חשבון העסקה ומועד התשלום מידי החברה.
רק במאי 2011 , שנה ויותר מיום תחילת ההעסקה, ובעקבות פניית עוזרת מזכיר החברה, אישר היועמ"ש הקבוע כי בטרם נבחר הסכים לתנאי ההעסקה של קודמו בתפקיד, "בשינויים המחויבים" ובכפוף להוראות הרשות.
בתשובת היועמ"ש הקבוע למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 (להלן- תשובת היועמ"ש), נמסר כי בהזמנה להציע הצעות פו רטו תנאי ההעסקה, ואותם אישר גם בריאיון בוועדת האיתור.
היועמ"ש הקבוע הוסיף כי עיקרי תנאי ההתקשרות, לרבות השכר, מוגדרים בכללים למינוי יועמ"ש, והיעדר הסכם כתוב לא היה על כן בלתי-סביר, אך מיד כשהתבקש על ידי עוזרת מזכיר החברה, שב ואישר את התנאים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין זה תקין שלא עיגנה את התקשרותה עם היועמ"ש הקבוע של החברה בהסכם כתוב מתחילת העסקתו.
במאי 2012 החליט הדירקטוריון להעסיק יועץ משפטי קבוע, שיהיה עובד החברה וייבחר בידי ועדת האיתור , שעם חבריה יימנו יו"ר הדירקטוריון דאז ויו"ר ועדת הביקורת דאז.
אישר הדירקטוריון את סיום כהונת היועמ"ש הקבוע .
15 ( ריטיינר retainer ) היאדרך מקובלת לשכירת ש ירותים מבעלי מקצוע חופשי , באמצעות הסכם לתשלום שכר טרחה עבור שירות מתמשך, על בסיס תקופתי קבוע ולא לפי שעות.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי ועדת האיתור לא התכנסה כלל עד תום כהונתה של יו"ר הדירקטוריון דאז, ועד מועד סיום הביקורת לא פעלה החברה לבחירת יועץ משפטי עובד החברה.
בחברה יש מאגר של עורכי דין שנבחרו בידי ועדת המכרזים ואושרו בידי הרשות, לביצוע מטלות משפטיות לפי תחומי מומחיותם (להלן - המאגר).
מאוגוסט 2012 עד דצמבר 2013 ,העסיקה החברה ארבעה משרדי עורכי דין מהמאגר לקבלת שירותי יועמ"ש בריטיינר.
הרשות אישרה את העסקתם של עורכי הדין הללו לפי תעריף שעתי, והגבילה את שעות העסקתם.
ממאי עד יולי 2013 פנתה הרשות לחברה פעמים אחדות בדרישה למנות יועמ"ש בריטיינר מתוך המאגר, עד שימונה יועץ משפטי עובד החברה, בטענה שאופן העסקה זה יהיה חסכוני יותר וייעל את עבודת החברה.
נמצא כי מאוגוסט 2012 עד דצמבר 2013 שילמה החברה עבור שירותי ייעוץ משפטי קבוע יותר מ- 200,000 ש"ח, כחמישים אחוז יותר מן הסכום המרבי שהייתה משלמת אילו העסיקה יועמ"ש בריטיינר באותה תקופה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי חלוקת עבודתו של יועמ"ש בריטיינר בין כמה עורכי דין (להבדיל מחלוקת המטלות המשפטיות) פוגעת בשמירת הידע הארגוני והמשפטי בחברה, ובמקרה המסוים הזה הגדילה את ההוצאות המשפטיות שלה.
לפי הודעת הרשות ליושבי ראש דירקטוריונים בחברות הממשלתיות, לא ייבחרו יועצים משפטיים אלא בידי ועדת המכרזים של חברה, ללא צורך באישור הדירקטוריון או ועדה מוועדותיה.
במאי 2013 ביקשה החברה את אישור הרשות למינוי מ שרד עו "ד א' כחבר במאגר, והרשות פעלה להביא את הנושא לדיון בוועדה.
ביולי 2013 ,הודיעה הרשות לחברה לאור הכללים בחוזר היועמ"ש, כי ייתכן שהוועדה למינוי יועצים משפטיים תסרב לאשר את הבקשה, שכן עו"ד א' משמש כיועץ משפטי של חברה ממשלתית אחרת.
מספטמבר 2013 עדמרץ 2014 לא פעלה הוועדה למינוי יועצים משפטיים.
הביקורת העלתה כי בינואר 2014 מינה הדירקטוריון את עו"ד א' ליועמ"ש בריטיינר עד לאישור הוועדה למינוי יועצים משפטיים, למרות הודעת הרשות ובניגוד לקבוע בתקנות ההתאגדות של החברה, המתְנות, כאמור, קבלת שירותים משפטיים באישור מראש של הוועדה למינוי יועצים משפטיים.
כעבור שלושה חודשים, באפריל 2014 , אישרה ועדת המכרזים של החברה את החלטת הדירקטוריון על העסקת עו"ד א' כיועמ"ש בריטיינר.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, שמהודעת הרשות עולה כי הסמכות לבחירת יועץ משפטי נתונה לוועדת המכרזים ולא לדירקטוריון.
יש לראות בחומרה את התנהלות ועדת המכרזים שלא קיימה הליך לבחירת יועמ"ש בריטיינר, ואת התנהלות הדירקטוריון שבחר יועמ"ש לחברה בניגוד לתקנות ההתאגדות של החברה ובניגוד להוראות הרשות.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1931 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 5.
כאמור, מ ספטמבר 2013 עדמרץ 2014 לא פעלה הוועדה למינוי יועצים משפטיי ם.
בתקופה זו לא אושרו התקשרויות של החברה עם עורכי דין.
באוגוסט 2014 המליצה הוועדה לרשות שלא לאשר את בקשת החברה למינויו של עו"ד א' ליועמ"ש הקבוע של החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות היה להביא לוועדה את בקשת החברה להעסקת עו"ד א' עוד בתקופת פעילותה של הוועדה, ולא להותיר את החברה ללא מענה הולם.
החברה הסבירה בתשובתה כי היעדר יועמ"ש קבוע פוגע בפעילותה השוטפת של החברה ועלול לסכנה, ולכן עשתה מאמץ של ממש להימנע מן הכורח לפעול ללא יועץ כאמור.
עד דצמבר 2015 ולאחר מועד סיום הביקורת, לא היה בחברה יועץ משפטי קבוע שאושר בהתאם לכללים למינוי יועמ"ש.
יועץ משפטי למטלה : חוזר היועמ"ש מגדיר מטלה משפטית כאחת מאלה: (1) .
ייצוג החברה בהליך משפטי (2) ( .
מתן חוות דעת משפטית בתחום מומחיות 3 ) טיפול בעסקה.
שכר הטרחה בגין מטלות משולם לפי שעות עבודה.
בכללים למינוי יועמ"ש נקבע כי הוועדה למינוי יועצים משפטיים צריכה לשקול את חלוקת המטלות המשפטיות בחברה בין כמה עורכי דין (להלן - עקרון הפיזור).
העסקת היועמ"ש הקבוע של החברה כיועץ משפטי למטלה: בחוזר היועמ"ש נקבע כי "ליועץ המשפטי הקבוע של החברה אין חזקה על המטלות המשפטיות של החברה", ובעת העסקתו כיועץ משפטי למטלה עליו לתת לחברה הנחה בגובה 43.
מן התעריפים הקבועים למטלות משנת 2005 , בטרם מונה ליועמ"ש בריטיינר, היה היועמ"ש הקבוע עו"ד מן המאגר, וייצג את החברה במטלות, וגם בתקופת העסקתו כיועמ"ש בריטיינר, בשנים 2012 -2010 , העבירה החברה ליועמ"ש הקבוע מטלות שונות, באישור הרשות.
ביולי 2010 החליט מנכ"ל החברה דאז כי50% מן התיקים המשפטיים החדשים של החברה יועברו לטיפול משרדו של היועמ"ש הקבוע, ושאר התיקים יחולקו בין יתר משרדי עורכי הדין.
בסוף 2013 היו בטיפול היועמ"ש הקבוע378 מ-625 התביעות המשפטיות שלהחברה, כ - 60% ,מכלל התביעות, ושאר התביעות40% , טופלו בידי שבעה עורכי דין אחרים.
בשנים 2011 ו- 2012 ,נדון פעמים אחדות היקף העסקתו של היועמ"ש הקבוע ביחס לעקרון הפיזור בדירקטוריון ובוועדותיו.
בדצמבר 2012 , לאחר בחינת "כל החובות, הזמנות מול עבודה", החליט הדירקטוריון לשלם ליועמ"ש הקבוע את המגיע לו מהחברה.
במרץ 2013 דן הדירקטוריון ב"התנהלות והתקשרות" עם היועמ"ש הקבוע והחליט למנות צוות, שעד תחילת מאי 2013 יבדוק את התשלומים ואת החובות ליועמ"ש הקבוע; יקבע את מדיניות החברה ל"טיפול בתיקים" ויפסיק את העסקתו של היועמ"ש הקב וע כמייצג במטלות שבטיפולו לתקופת הבדיקה.
הודעה על הפסקת העסקתו מטעם החברה נמסרה ליועמ"ש הקבוע באפריל 2013 .
בפועל, החברה הותירה בידי היועמ"ש הקבוע טיפול בתיקים הנוגעים לדיור הציבורי.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי למרות התיקים הרבים שהיו בטיפולו של היועמ"ש הקבוע בתקופת העסקתו, החברה לא קבעה מדיניות לטיפול בתיקים שהיו בטיפולו קודם להודעה על הפסקת העסקתו באפריל 2013 , לא בחנה את המשמעויות המשפטיות והכלכליות של הפסקת העסקתו, ולא נערכה להפסקת העסקתו.
העסקת יועצים משפטיים למטלות שונות: כאמור, העסקת יועץ משפטי טעונה אישור הרשות.
באפריל 2012 ביקשה יו"ר הדירקטוריון דאז את אישור הרשות להתקשר עם עו"ד ב', שאינו מן המאגר, לצורך קבלת ייעוץ משפטי בעניין פרישת המנכ"ל מתפקידו.
באותו חודש סיכמה יו"ר הדירקטוריון דאז עם מנהל לשכת התאגידים בעירייה על העסקת עו"ד ב', במימון חלקי של העירייה.
במאי 2012 אישרה הרשות את מינויו של עו"ד ב' לעניין פרישת המנכ"ל, במסגרת 120 .
שעות לכל היותר הביקורת העלתה כי החברה העסיקה את עו"ד ב' מחודש אפריל 2012, על דעת יו"ר הדירקטוריון בלבד, בטרם החליט הדירקטוריון על סיום העסקת המנכ"ל ובטרם קיבלה מהרשות אישור להעסקתו, כנדרש בחוק, בתקנות ההתאגדות ובחוזר היועמ"ש, ובלי שחתמה הסכם התקשרות עמו.
יו"ר הדירקטוריון דאז טענה בתשובתה כי ביקשה להיוועץ בעורך דין, על הדרך הראויה ועל ההליך התקין לקבלת החלטה על סיום העסקתו של המנכ"ל דאז, בטרם תובא לדירקטוריון; ואולם באותה העת לא יכלה להיוועץ ביועמ"ש הקבוע של החברה, עקב קשריו עם המנכ"ל, והיא אינה רואה בכך פסול.