HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו מסר המשרד כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה והוא כבר מבצע תהליכים בהתאם להמלצות ועדת התקשוב.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התקשוב כי היה עליה לקיים ליווי ובקרה הדוקים יותר לאורך התקדמות ביצוע הפרויקט.
בתשובת רשות התקשוב מדצמבר 2017 היא הודיעה כי כדי להעמיק את יכולת הליווי והבקרה של הפרויקטים המשמעותיים ובכללם פרויקט מזור, גייסה לאחרונה שלושה יועצים בכירים שתפקידם ללוות באופן צמוד יותר את הפרויקטים.
על פי סיכום עם חטיבת המרכזים הרפואיים, יועץ בכיר מטעם רשות התקשוב מצוי בשלבי כניסה לתפקידו כמלווה של הפרויקט מטעם הרשות.
בדיקות קבלה חלקיות: מטרת בדיקות הקבלה לוודא את התאמת המערכת למסמכי האפיון שאושרו, המבוססים על ה דרישות העסקיות שהוגדרו לפרויקט, ולאפשר למשתמשים להתנסות בה לפני העלייה לאוויר.
הבדיקות נעשות בסביבת עבודה נפרדת לבדיקות35 .
בסקר הסיכונים בעלייה לאוויר הוגדרה "אי-השלמה של בדיקות הקבלה" כסיכון ברמה גבוהה, והומלץ לעבות את מערך הבדיקות גם על ידי המשתמשים וליידע את הנהלת הפרויקט על התקלות שזוהו ועל מצב הבדיקות.
בתגובת בית החולים לתחקיר הועלו הממצאים הבאים: (א) תוכננו שני סבבי בדיקות של חמישה ימים כל אחד.
בפועל, בסבב הראשון לא נבדקו חלק מהתהליכים כי לא היו מוכנים, והסבב השני ארך יומיים בלבד, ולכן תהליכים רבים נבדקו רק לאחר העלייה לאוויר; (ב) בדיקות הקבלה נעשו בסביבת הייצור36 על נתונים אמ תיים, ולא בסביבת בדיקות כמקובל; (ג) הבדיקות בוצעו בלחץ זמן והיו המפגש הראשון של המשתמשים עם המערכת; (ד) חלק מהמשתמשים שצוותו לבדיקות הקבלה לא נמצאו מתאימים לכך; (ה) המשתמשים לא בדקו בעצמם את המערכת אלא ישבו ליד בודק מטעם אגף המחשוב; (ו) הבדיקות בוצעו ללא הפעלת מנגנוני ההרשאות.
35 סביבת עבודה - אוסף רכיבי מחשב המאפשרים לבצע משימות המוגדרות לאותו השלב בפרויקט מחשוב.
36 סביבת ייצור- המחשב שעליו מיועדת המערכת לפעול בגרסתה הפעילה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי ביצוע בדיקות קבלה חלקיות, לאחר מועד העלייה לאוויר של המערכת ושלא בידי משתמשיה באופן עצמאי, פוגע בתכלית הבדיקות ומסכן את הפרויקט, מאחר שתקלות שהמשתמשים היו אמורים לגלות לפני העלייה לאוויר עשויות להתגלות רק בעת הפעלת המערכת.
הנזקים שעשויים להיגרם מכך הם בין היתר פגיעה בעבודה התקינה במערכת ללא פתרון חלופי, עקב תקלות בתהליכים משמעותיים שטרם נבדקו; הזנת נתונים מיותרים במסגרת בדיקת המערכת בשלב הייצור; והשבתת פעילות המערכת לצורך תיקונים, שתגרור אי-שביעות רצון של המשתמשים בה.
בתשובתו מסר המשרד כי פעילויות אלו בוצעו לאור ההחלטה הניהולית להעלות את הפרויקט לאוויר בינואר 2017 , החלטה שהביאה בחשבון את הסיכונים אל מול העלויות שהייתה המדינה נדרשת להן בגין דחייה של כשנה בפרויקט.
כאמור, לא נמצאו אסמכתאות לכך שלפני העלייה לאוויר המשרד דן בסיכונים האמורים אל מול העלויות בגין דחיית הפעלת המערכת.
:תקלות הנוגעות להרשאות המשתמשים בעת העלייה לאוויר הרשאה היא מתן אפשרות למשתמש לבצע פעולה מסוימת במערכת מידע.
תפקיד בקרת הגישה למערכת למנוע שימוש לא מורשה במשאביה.
מהמסמכים עולה כי נושא ההרשאות לא טופל כיאות.
בתגובה לתחקיר טען סגן מנהל בית החולים כי דרש בכמה פגישות למנות גורם מרכז בנושא זה, אך הנהלת הפרויקט לא עשתה כן.
הוא אף התריע בדיונים שונים כי נושא ההרשאות טומן בחובו סיכון וכי צפויות תקלות בעלייה לאוויר.
לבסוף בנתה מינהלת הפרויקט מ טעם בית החולים מטריצת הרשאות בשיתוף הספק, מנהל הפרויקט ומנהלת השינוי, אך היא לא כללה את כל הרשאות הגישה הנדרשות לכל תפקיד.
כמו כן, בתשובת בית החולים הוא מסר כי לאור לוחות הזמנים הצפופים, חוסר המוכנות של תהליכי בדיקות, ההדרכות ועוד תהליכים אשר נעשו במקביל לא היה זמן לסיים את תהליך בדיקת ההרשאות.
בסיכום היום הראשון לעלייה לאוויר נמצא כי עיקר הבעיות היו בהרשאות משתמשים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי מאחר שמערכת מזור עתידה לנהל נתונים רגישים, ראוי שהמשרד יגדיר עוד בשלב האפיון מטריצת הרשאות שתכיל את כל סוגי בעלי התפקידים ויבחן את תפקודה עוד בשלב הבדיקות.
כמו כן, לפני העלייה לאוויר בכל בית חולים, על צוות הפרויקט באישור הנהלת בית החולים להגדיר לכל משתמש הרשאה בהתאם לתפקידו.
ניהול לקוי של תהליך ההדרכה וההטמעה: ב-2016 פורסם מכרז בנושא הטמעה והדרכה של מערכות ERP .
במענה למכרז העבירה חברה א' למשרד בסוף יוני 2016 תכנית עבודה ולפיה נדרשת היערכות של חמישה חודשים לפני העלייה לאוויר , הכוללת אפיון, מיפוי, בניית צוות ההדרכה והכשרתו, פיתוח של קורסי הכשרה ושל תכנית ההדרכה וההטמעה.
מהמסמכים בנושא פרויקט מזור עלו הליקויים האלה: (א) למטמיעים היו פערי ידע, בעיקר בתהליכי הליבה של בית החולים ובתהליכים ייחודים ומורכבים במערכת ולכן תוגברו בצוות הפרויקט; (ב) עד תחילת דצמבר, חודש לפני העלייה לאוויר, הספק לא העביר לבית החולים תכנית הדרכה לאישורו; (ג) פרק הזמן שהוקצה להדרכה היה קצר מדי; (ד) תכנית ההדרכה הייתה אמורה להימשך שלושה שבועות ולהסתיים יום לפני העלייה לאוויר, אולם בתחום הפיננסי היה חסר מדר יך, ולכן ההדרכות הפיננסיות קוצרו לשבועיים.
בתשובת חברה א' מפברואר 2018 היא מסרה שבאוגוסט 2016 קיבלה הודעה על זכייתה, ורק בסוף ספטמבר זומנה לישיבת התנעה לפרויקט.
באוקטובר אותה שנה התבשרה כי מועד העלייה לאוויר הוקדם מאפריל 2017 לינואר2017 .
מרבית המדריכים והמטמיעים נקלטו לעבודה רק בנובמבר, והכשרתם ופיתוח תכנית ההדרכה קוצרו לחודש וחצי בלבד.
עוד מסרה החברה כי עקב חוסר המוכנות של המערכת הוחלט לתגבר את התמיכה בשלב ההטמעה במיישמים מטעם חברה ג' ואנשי אגף המחשוב.
כמו כן, תכנית ההדרכה הוגשה בתחילת דצמבר מאחר שרק בנובמבר התקבל המידע הדרוש לבנייתה.
לטענת חברה א', התכנית בתחום הפיננסי נקבעה מלכתחילה לתקופה של שבועיים וההדרכות בוצעו בשיתוף מיישמים מטעם חברה ג', בהתאם לרמת הידע שהועברה למדריכים עד שלב זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי קיצור זמן ההיערכות להדרכה ו להטמעה מחמישה חודשים לחודשיים צופן בחובו סיכונים בהטמעת המערכת וביחס המשתמשים כלפיה, ועשוי אף לגרום לתקלות בעבודה השוטפת ולהזנת נתונים שגויים.
על המשרד להיערך באופן שונה להדרכות שיידרשו בעת העלייה לאוויר בבתי החולים האחרים.
בתשובתו מסר המשרד כי מקובל עליו שתקופת ההדרכה הייתה קצרה מאוד וכי כיום מועס קת בחטיבת המרכזים הרפואיים מנהלת הדרכה במשרה מלאה.
עוד מסר שכפי שכתב בתחקיר הפנימי, בשלבים הבאים של הפרויקט ישופר חיבורן של ההדרכה וההטמעה לתהליך העסקי ולנוהלי העבודה, נציגי הצוותים המקצועיים יתקפו את חומרי ההדרכה, צוות ההטמעה יקבל חיזוק מקצועי וההדרכות יתחילו בשלב מוקדם יותר.
 744 |דוח שנתי 68ג .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לתקן את הליקויים ולפעול ליישום לאלתר של הפעולות שלהלן: לבנות תכנית עבודה ותכנית תקציבית מלאות ועדכניות לפרויקט; למנות מנהלי שינוי בכל בתי החולים, שיפעלו משלבי ההקמה, יבחנו את התהליכים שאופיינו למערכת ויאשרו שהם תואמים לדרישותיהם; להגדיר את ההרשאות לפני העלייה לאוויר בכל בית חולים; לקיים בדיקות קבלה בידי משתמשים באופן שידמה את הפעלת המערכת; לתכנן את ההדרכות מבעוד מועד ולקיימן בצורה מקצועית; ולפקח באופן שוטף על התקדמות הפרויקט כדי שיעמוד ביעדיו ויסתיים בהצלחה.
ראוי שמנהלי בתי החולים הממשלתיים יהיו מעורבים בניהול הפרויקט ובהחלטות העיקריות שמתקבלות לגביו, וכן שהמנכ"ל, אגף התקציבים במשרד ורשות התקשוב יהדקו את בקרתם על הפרויקט כדי להבטיח את הצלחתו תוך עמידה בכל יעדיו.
היבטים בניהול הגנת הסייבר .
המדיניות בתחום הגנת הסייבר ואבטחת המידע .
תהליך הגדרתה של מדיניות אבטחת מידע נועד לגבש מדיניות נהלים שתנחה את הארגון בהטמעת נוהלי אבטחת המידע.
בתחומי מדיניות אבטחת המידע נכללים נושאים כגון שימוש במידע, שמירה על מידע ועל חסיון מידע ושימוש בתוכנות וברכיבי תוכנה.
מגזר הרפואה הוא מהחשופים והפגיעים ביותר לתקיפות ; זאת מאחר ש בתי חולים נשענים כיום משמעותית על רשומות דיגיטליות ממוחשבות שבהן מידע אישי רגיש ומאחר שיש בהם מערכות רפואיות מיושנות שלא שודרגו במשך שנים.
זאת ועוד, במערך המחשוב של המשרד מאוחסנים נתונים רגישים ואישיים של מרבית האוכלוסייה במדינת ישראל.
האיומים המרכזיים על מגזר הבריאות בתחום אבטחת המידע הם גישה בלתי מורשית לרשומות רפואיות , התקפות על מכשור רפואי שעשויות לגרום לגניבת מידע או לשיבושו ואף לפגיעה בזמינות מתן שירותים מקוונים ל ציבור וכן חשיפת מידע עסקי ומידע על קניין רוחני.
במאי 2015, ב תוקף תפקיד ו, הטיל מנכ"ל המשרד דאז על הממונה על הגנת הסייבר דאז לגבש את מדיניות הגנת הסייבר במשרד הבריאות בהתאם לתהליך ניהול סיכונים ארגוני וכן לגבש תכנית תקציבית לטיפול בהגנת הסייבר ולניהולה השוטף.
עלה כי עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2017 ,טרם סיים משרד הבריאות את הכנת המדיניות להגנת הסייבר ואבטחת המידע.
בתשובתו הבהיר המשרד כי יש להבחין בין הגנת סייבר משרדי פנימי לבין הגנת סייבר מגזרי המיועד לכל מערכת הבריאות.
הגורם המנחה את המשרד הוא יחידת הגנת הסייבר ברשות התקשוב, ובאתר הרשות מתפרסמות ההנחיות ומדיניות הסייבר.
המשרד פועל בהתאם להנחיות של הרשות בעניין אבטחת מידע וסייבר המיועד לכל מערכות הבריאות.
הנהלת המשרד החליטה ב-2012 לדרושממערכת הבריאות על כל מוסדותיה , לעמוד בתקן הסמכה לאבטחת מידע ISO 27799 למערכות הבריאות .
כמו כן פרסם המשרד ב -2015 עדכון לחוזר בנושא הגנה על מידע במערכות ממוחשבות במערכת הבריאות.
באותה שנה הכין האגף תכנית עבודה מפורטת בנושא זה, שמטרתה לקבו ע את ההיערכות של מערכת הבריאות להרחבת מערך הגנת הסייבר.
במסמך נקבעו עקרונות מנחים, דרכי מימוש ותכנית פעולה עקרונית.
ב -2016 החל מימוש התכנית.
עוד נכתב בתשובת המשרד כי במקביל לפעילות זו, המשרד החל בגיבוש מדיניות הגנת הסייבר המגזרי בשיתוף חברת ייעוץ.
גרסת מסמ ך 746 |דוח שנתי 68ג .
ראשונה הושלמה באוגוסט 2016 והועברה לאישור ותיקוף של המשנה למנכ"ל המשרד, שבהיכנסו לתפקיד הוגדר אחראי להובלת מערך הסייבר המשרדי.
המשנה למנכ"ל הנחה לבצע מיפוי של מצב הסייבר במגזר והתהליך נמצא בשלבי סיום.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות המשרד להגנת הס ייבר המשרדי והסייבר המגזרי במערכת הבריאות.
עם זאת, על המשנה למנכ"ל לזרז את אישורה ותיקופה של ה מדיניות בתחום הגנת הסייבר המגזרי ולהפיצה לכל ארגוני הבריאות , זאת כדי לחזק את מוכנות הארגונים הרפואיים ומגזר הבריאות לאירועים בזמן אמת, ליצור דפוס פעולה אחיד וכן לצמצם את הסיכונים של פגיעה במידע רפואי, במכשור רפואי , במתן שירותים מקוונים ל ציבור ובמאגרי ה מידע ומערכות המידע הרבות במערכת הבריאות.
מנכ"ל המשרד מסר בתשובתו כי תחום הסייבר הועבר לאחריות המשנה למנכ"ל כדי שתחום זה יטופל כראוי.
המשכיות עסקית בעת אסון .
הנהלת משרד הבריאות החליטה ב-2009 להיערך למצבי אסון שונים כדי לאפשר המשכיות רבה ככל האפשר ב פעילות השוטפת.
בעקבות החלטתה פרסם בפברואר 2009 אגף המחשוב את מסמך "מדיניות המשכיות עסקית בעת אסון" (להלן - מסמך ההמשכיות), שבו גיבש מדיניות היערכות ותפקוד במצבי אסון.
במסמך נאמר כי מטרת המדיניות להתוות עקרונות וקווים מנחים לבניית תכנית המשכיות עסקית עתידית עבור המשרד, ולהציג את הנושאים העקרוניים לטיפול במסגרת התכנית כדי למזער את ההפרעות לפעילות השוטפת ולצמצם את הסיכונים והכשלים שהארגון עלול להיחשף אליהם בעת התרחשות אסון.
עוד נאמר במסמך כי התכנית שתגובש תקבע את רמת הקריטיות של תהליכי העבודה השונים ואת סדר העדיפויות בהתאוששות תהליכים אלה.
במסמך ההמשכיות הוגדרו המונחים האלה: 1.
תכנית המשכיות עסקית (BCP)37 : תכנית המגדירה בצורה מפורטת את ההיערכות הנדרשת בעת אירוע אסון, את הפעולות שיש לבצע ואת כלל המשאבים הנדרשים לכך.
מטרות גיבוש התכנית הן מזעור הנזקים שיכולים להיגרם בעת אירוע אסון, חזרה לשגרה מהר ככל האפשר וצמצום ההחלטות שיש לקבל בעת האירוע.
:אירועי אסון בעת גיבוש תכנית המשכיות עסקית יש להביא בחשבון בין היתר אירוע טרור, רעידת אדמה, אסון טבע, שריפה, הצפה, מפגע סביבתי, .
37 BCP - Business Continuity Plan משרד הבריאות |747 .
מצב חירום לאומי, מלחמה, טעות אנוש או פגיעה בזדון במערכות המידע כיוון שאי -אפשר להיער ך לכל מגוון האיומים הפוטנציאליים, על משרד הבריאות להחליט לאילו מהם ייערך.
תכנית התאוששות מאסון (DRP)38: זהו החלק בתכנית ההמשכיות העסקית אשר עוסק בהתאוששות משאבי המחשוב הנדרשים בעת אירוע אסון.
DRP מתמקדת בצרכים הטכניים למימוש דרישות ההתאוששות העסקיות שהוגדרו ב-BCP.
במסמך ההמשכיות נאמר כי תוקם ועדת היגוי שתהיה אחראית לתכנון ההיערכות ל אירוע אסון ולניהול מהלך ההתאוששות ממנו.
הוועדה תנחה את צוותי החירום בפעולות הנדרשות בעת האסון ותקבל החלטות אד-הוק בהתאם להשלכות ההשבתה שתיגרם.
הנהלת המשרד תמנה את הגורמים אשר ירכיבו ועדה זו.
כן נאמר במסמך ההמשכיות כי הנהלת ה משרד מתחייבת להיער ך להמשכיות הפעילות התפעולית של הארגון במצבי אסון, ולשם כך גיבשה את המדיניות , המכתיבה עקרונות לבנייה וליישום של תכנית אופרטיבית להמשכיות הפעילות במצבי חירום ומגדירה את מנגנוני התאוששות הפעילות.
עוד נקבע במסמך ההמשכיות כי יש לתכנן ולהקים אתר עבו דה חלופי אשר יצויד בין היתר בשרתים, עמדות מחשב, ציוד תקשורת, מערכת טלפוניה, עמדות עבודה וכל אמצעי הנדרש לתפעול עבודה שוטפת בו.
מאחר שמשרד הבריאות מפעיל מערכות חירום ומערכות מצילות חיים, אשר נדרשות לזמינות מידית, הומלץ במסמך להקים אתר גיבוי "חם"39 בהתאם לשיקולי עלות -תועלת.
ביולי 2012 התכנסהועדת היגוי לנושא המשכיות עסקית של משרד הבריאות .
יו"ר הוועדה היה המשנה למנכ"ל דאז, והיו חברים בה בין היתר סמנכ"ל מידע דאז ומנהל תחום תשתיות וטכנולוגיות תקשוב דאז, שהודיע כי מתוכנן אתר DR (התאוששות מאסון) שיגובו בו כל מערכות המחשוב של משרד הבריאות עד סוף שנת 2013 .
המשנה למנכ"ל טען באותו דיון כי אין צורך בתכנון המשכיות עסקית לכלל יחידות המשרד, ושבמקרה אסון תתכנס הנהלת המשרד ותחליט כיצד והיכן להחזיר את היחידות לתפקוד.
לדבריו, המערכות הקריטיות של מערכת הבריאות יתפקדו גם ללא מטה המשרד.
כן הודיע כי יבדוק עם האגף לשעת חירום מהי מידת המענה להמשך פעילות הנהלת המשרד בעת אסון, ויקבל החלטה אם המענה הולם.
38 DRP - Disaster Recovery Plan .
39 אתר המכיל את כל הציוד הנדרש לתפעול שוטף של תהליכי העבודה במשרד.
המידע השוטף בכלל המערכות או באלה שהוגדרו קריטיות מתעדכן בזמן אמת מול שרתי הגיבוי וזמין לעבודה בכל רגע נתון.
הועלה כי אף שהנהלת משרד הבריאות הורתה כבר ב -2009 על גיבוש מדיניות המשכיות עסקית בעת אסון, ואף שכותבי המדיניות המליצו על בנייה ויישום של תכנית אופרטיבית להמשכיות הפעילות במצבי חירום (BCP) ועל הקמת אתר גיבוי "חם", עד מועד סיום הביקורת באוקטובר 2017 .
לא הכין משרד הבריאות את התכנית וגם לא הקים אתר שכזה ב-2016 הזמין ה משרד מחברה חיצונית מסמך שכותרתו " בחינת המוכנות של מערכות מידע להמשכיות עסקית ותכנון-על של פתרונות -על אפשריים עבור משרד הבריאות בירושלים".
במסמך נאמר כי כיום יש פתרון חלקי מאוד ולא מספק לשמירה על המידע.
המידע משוכפל אחת לכמה שעות אל מערך אחסון הנמצא במבנה הישן של משרד הבריאות בירושלים.
עוד נאמר במסמך כי אין פתרון המשכיות עסקית, ובמקרה אסון ההתאוששות תארך חודשים.
בבתי החולים הממשלת יים יש פתרון המשכיות עסקי ת מוגבל, והמידע נשמר בקמפוס.
בבתי החולים הגריאטריים והפסיכיאטריים ו בלשכות ובאגפים מרוחקים נשמר המידע בקלטות גיבוי , אך אין מענה להמשכיות עסקית.
על פי המסמך, בניית מערך המשכיות עסקית אמורה להסתיים בינואר 2018 , ועלותה הראשונית תהיה כ-15 מיליון ש"ח למשרד וכ-7 מיליון ש"ח לכלל בתי החולים הממשלתיים.
עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2017 , כשמונה שנים לאחר תחילת פרויקט ההמשכיות העסקית, המשרד ביצע מהלכים לקידום הפרויקט אך הוא טרם הסתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו להשלים לאלתר את תכנית ההמשכיות העסקית וליישמה בטרם יתרחש אסון שיגרום לאובדן מידע חיוני ורגיש.
בתשובתו מסר המשרד כי אגף המחשוב, בשיתוף החברה החיצונית שנבחרה במכרז, ביצע בחינה של מוכנות מערכות המידע להמשכיות עסקית ותכנון-על של פתרונות אפשריים שיתמכו במצבי חירום עבור מטה המשרד (חדרי השרתים של המשרד).
הכנת התכנית הסתיימה בספטמבר 2016 .
עם סיום בחינת המוכנות, פרסם אגף המחשוב תיחור לתכנון מערך ה-DRP ובתחילת2017 נבחר ספק שהחל את עבודתו .
פרויקט התכנון נמצא בשלבי סיום, וה אגף מתכוון להתחיל את עבודות הקמת מערך ה -DRP ב-2018, בהתאם לתקציב שיוקצה לכך.
אגף בריאות דיגיטלית ומחשוב במשרד הבריאות נותן שירותי תקשוב לכלל יחידות משרד הבריאות ולבתי החולים הממשלתיים.
במאי 2011 מונתה לאגף מנהלת חדשה, ובניהולה ביצע בשנים האחרונות , בתיאום עם הנהלת המשרד ובשיתוף יחידותיו, קפיצת מדרגה טכנולוגית במערכת הבריאות, שהתבטאה בגידול ניכר במספר מערכות המידע שהוקמו, במיכון תהליכים ידניים ובגידול במספר העובדים באגף ובתקציב למימון פעילותו.
האגף שותף לבניית אסטרטגיית בריאות דיגיטלית עם מטה ישראל דיגיטלית שבמשרד לשוויון חברתי, ובמסגרת זו מוביל פרויקטים חדשניים לשיפור שירותי הרפואה הניתנים לציבור, במימון משותף של שני המשרדים.
ממצאי דוח זה מצביעים על כך שהליכי הפיתוח המואץ והיקף הפעילות הרחב באגף המחשוב אינם נתמכים בהליכי תכנון ובקרה סדורים בפרויקטים ובתקציביהם: בידי משרד הבריאות אין תמונה שלמה על מצבם של יותר מ-300 הפרויקטים שמוביל אגף המחשוב במאות מיליוני ש"ח מדי שנה, לרבות מידת עמידתם בתקציב, בלוחות הזמנים ובתכולה; תכניות העבודה השנתיות של האגף שאישר המנכ"ל היו חסרות ולא שיקפו את התקציב הנדרש לביצוע רוב הפעילויות הרב-שנתיות שלו; אגף התקציבים במשרד אינו מקיים בקרה נאותה על ביצוע תקציב אגף המחשוב; היעדר תהליכי תכנון ובקרה מובנים בפרויקטים מסכנים את הצלחתם; במרבית מסמכי הייזום שנבדקו חסרו פרטים מהותיים המקשים על אישור הקמת הפרויקטים; הערכת עלויות הפרויקטים לא הייתה מפורטת באופן המאפשר בקרה; ובחלק מהפרויקטים היו עיכובים של שנים, עלותם הייתה גדולה מן המתוכנן ולא כל התכולות פותחו.
יצוין כי משרד הבריאות פעל לתיקון חלק מהליקויים כבר במהלך הביקורת.
עם זאת, על המשרד לפעול לתיקון יתר הליקויים, ובכלל זאת על אגף המחשוב לבנות בכל שנה תכנית עבודה אחודה המשקפת את כל פעילותו - לרבות פרויקטים משותפים עם משרדים אחרים - בהלימה לתקציבו, ככלי מרכזי לתכנון וניהול של פעילותו השוטפת, למעקב אחר ביצועה ולבחינת עמידתו ביעדים שנקבעו; להציג את התכנית לכלל הגורמים המעורבים בה; לעדכן את המסמך המנחה על פי הוראות דוח זה ולפקח על אופן יישומו.
כמו כן על מנכ"ל המשרד ו אגף התקציבים במשרד להדק את הבקרות על פעילות אגף המחשוב ועל מידת עמידתו ביעדיו, ולעקוב באופן שוטף אחר מצב הפרויקטים המרכזיים ומידת השגת מטרותיהם, לרבות איכותם, עמידתם בתכולה , בלוחות הזמנים ובתקציב ושביעות רצון המשתמשים .
יחסה של החברה לנכי הנפש מתאפיין בעיקר בהתעלמות ממצוקתם.
נוח להסב מהם את המבט כאילו לא היו.
אך הם כאן אתנו, הופכים לא פעם למנודים המורחקים אל החצר האחורית של החברה, של הקהילה ושל מערכת הבריאות.
לא פעם אין שום סימן חיצוני מובהק לכך שמדובר באנשים חולים, מפני שהם נראים בריאים ככל אחד אחר.
לכן גם קל לצפות מהם שיתאמצו מעט, וכך יפתרו בעצמם את הבעיה המלווה אותם.
לעתים מעורר אדם שהוא נכה נפש פחד הגורר אחריו גם לעג וזלזול.
ואולם, טיפול נכון ושיקום יכולים לסייע גם לנכה נפש להשתלב בחברה, במשפחה, בלימודים ובתעסוקה וכך להסיר מעליו את התווית המכאיבה.
נכי נפש זקוקים לטיפולים תרופתי ים ואחרים, אולם לעתים מצבם מתערער והם נזקקים גם לאשפוז בבית חולים.
במקרים מסוימים אף נדרש לאשפזם בכפייה, כדי להגן עליהם מפני עצמם או כדי למנוע פגיעה שלהם באחרים.
לעתים מדובר באשפוז קצר עד להתחזקות החולה, ולעתים מדובר באשפוז ארוך, ואפילו ארוך מאוד.
חוק הטיפול בחולי נפש, התשנ"א-1991 (להלן - חוק הטיפול בחולי נפש או חוק הטיפול) מסדיר את אשפוזו של אדם המוגדר חולה במחלת נפש (להלן גם - נכה נפש).
החוק מדגיש את ההכרח לצמצם את הפגיעה בחירותו של אדם בגין הטיפול בכפייה, ומלּווה בהסדרים משפטיים הקובעים את סמכויות הפסיכיאטרים המחוזיים והוועדות הפסיכיאטריות (להלן - הוועדות או הוועדות הפסיכיאטריות) לאשפוז כפוי.
באשר לקטינים, חוק הטיפול מסמיך ועדות פסיכיאטריות לילדים ונוער (להלן - ועדות לילדים ונוער) לדון באשפוזם, בהוראת פסיכיאטר מחוזי לאשפוז קטינים.
נוסף על כך, חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך-1960 (להלן- חוק הנוער) מסדיר גם הוא את אשפוזם של קטינים.
חוק הטיפול מסדיר גם את אשפוזם הכפוי של נאשמים על פי צו בית משפט (להלן - צו אשפוז).
החוק מסמיך ועדות פסיכיאטריות מיוחדות לדון בהמשך אשפוזם הכפוי של מטופלים שהואשמו ברצח או בניסיון לרצח3 (להלן- ועדות מיוחדות).
החובה להגן על כבוד האדם ולהימנע מלפגוע בו עוגנה בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
כנגזרת מזכות יסוד זו, גובש חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996 (להלן- חוק זכויות החולה).
מטרת ו של החוק היא לקבוע את זכויות האדם המבקש טיפול רפואי או המקבל טיפול רפואי ולהגן על כבודו ועל פרטיותו.
החוק קובע כי החולה זכאי לקבל טיפול רפואי נאות, הן מהבחינה הרפואית המקצועית והן מבחינת יחסי אנוש.
זה כעשרים שנה פועל משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) לשיפור שירותי בריאות הנפש בשלוש רפורמות : (א) "הרפורמה המבנית", אשר החלה באמצע שנות התשעים של המאה ה עשרים, ובמסגרתה צמצם המשרד את מספר המיטות בבתי החולים הפסיכיאטרי ים במדינה מ -6,800 בקירובבשנת 1988 לכ-3,500 בתחילת שנת2015 (ירידה של כ-50%); ,"(ב) "הרפורמה השיקומית שעוגנה בחוק לשיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס -2000 , ובמסגרתה מספק .
3 על פי חוק העונשין, התשל"ז-1997 , סעיפים300 ,305 .
המשרד שירותי שיקום לכ-20,000 ,נכי נפש בקהילהשכן הדעה הרווחת בקרב אנשי מקצוע היא כי אשפוז בבית החולים הפסיכיאטרי אינו תחליף לבית מגוריו של החולה, אלא במצבים אקוטיים, שלאחריהם יש לשחרר את החולה למסגרות אחרות בקהילה כגון מסגרות שיקום; (ג) "הרפורמה הביטוחית", שבמסגרתה הועברה ביולי 2015 האחריות למתן השירותים הפסיכיאטרי ים מהמשרד לקופות החולים, ולאחר ההעברה נכלל תחום בריאות הנפש בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-19944.
בישראל פועלים 11 מרכזים לבריאות הנפש (להלן גם - בתי חולים פסיכיאטריים או בתי חולים): שמונה ממשלתיים, שניים של שירותי בריאות כללית ואחד בבעלות פרטית5.
כמו כן פועלות מחלקות פסיכיאטריות בחלק מבתי החולים הכלליים והציבוריים.
לרוב קיימת הפרדה בין חולים המסוגלים לשהות במחלקה פתוחה לבין חולים הזקוקים לאשפוז במחלקה סגורה6 .
בסוף שנת 2015 היו כ-3,500 מיטות אשפוז בתקן7 .
66% מהמיטות מוקצים לפסיכיאטריה פעילה (להלן גם - אקוטית) לבוגרים ולקטינים, 28% לפסיכיאטריה ממושכת (להלן גם - כרונית)8 ו-6% למיטות שונות 9 .
שיעור המיטות לבריאות הנפש ל-1,000 נפש בישראל נמוך בהרבה בהשוואה למדינות ה- OECD : בשנת2015 היה שיעור המיטות0.
4 ל-1,000 נפש, בעוד הממוצע במדינות ה- OECD עמד על 0.
ההוצאה הלאומית הכוללת לבריאות גם כן נמוכה בהרבה בישראל לעומת מדינות ה - OECD : 87.
4% בממוצעבמדינות ה - OECD.
כך גם עמד בשנת 2015 חלקה של ההוצאה .
4 התוספת השנייה מפרטת את סל השירותים שחייבות קופות החולים לספק לתושבים.
בעת חקיקת חוק זה נותרו שירותי בריאות הנפש ושירותים אחרים מחוץ לסל השירותים שבאחריות הקופות.
5 התייחסות בדוח מכוונת לבתי חולים ממשלתיים אלא אם כן מכוונת מפורשות לאלה של הכללית.
6 המאושפזים במחלקה פתוחה רשאים בחלק משעות היום לצאת ממתחם המחלקה , אך לא מחוץ לשטח בית החולים.
המאושפזים במחלקה סגורה נמצאים בהשגחה צמודה של הצוות, וככלל אינם רשאים לצאת מהמחלקה.
הדבר נתון להחלטת הצוות בהתאם למצב המטופל ולמחלתו ולשיקולי סיכון ובטיחות.
7 מתוכן82% בבתי חולים ממשלתיים, כ-9% בבתי החולים בבעלות הכללית והשאר במסגרות ציבוריות אחרות ופרטיות.
ראו "מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז יום בישראל 2015 ", משרד הבריאות (2016.
) 8 מחלקה פסיכיאטרית פעילה היא מחלקה הקולטת חולים קשים במצבי משבר הזקוקים לטיפול אינטנסיבי ואיזון מידי של המחלה.
מחלקה פסיכיאטרית ממושכת מ יועדת לטיפול במחלות נפשיות ממושכות, ובדרך כלל לאשפוז במשך שנה לפחות.
התקינה של הצוות הסיעודי ושל הרופאים שונה בין המחלקות, שם.
מיטות "שונות" כגון פסיכיאטריה משפטית, גמילה מסמים ותשושי נפש 10 ראו"מערכת הבריאות בישראל בראי ה- OECD - 2015 ", משרד הבריאות (2016 ).
הלאומית לבריאות הנפש מתוך סך ההוצאה הלאומית לבריאות על 2.
8% לעומת טווח ההוצאה במדינות ה- OECD - 18%-5% , בשנת201311 .
האגף לבריאות הנפש במינהל הרפואה במשרד הבריאות (להלן - האגף לבריאות הנפש) אחראי להיבט המקצועי של מערכת בריאות הנפש, ומתוקף כך הוא קובע, בין היתר, אמות מידה מקצועיות.
מתוקף החלטת ממשלה מס' 337 , מאוגוסט2015 , להקמת חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים (להלן - חטיבת בתי חולים), הועברו במהלך שנת 2017 גם הניהול והאסדרה של בתי החולים הפסיכיאטריים הממשלתיים לאחריות חטיבה זו12.
בחודשים פברואר -אוקטובר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את האשפוז הפסיכיאטרי בבתי החולים הממשלתיים לבריאות הנפש.
במסגרת הבדיקה נכח צוות הביקורת בדיוני ועדות פסיכיאטריות מחוזיות.
חלק מהסוגיות נבדקו כבר בעבר על ידי משרד מבקר המדינה, והביקורת הנוכחית לגביהן היא בדיקת מעקב.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות; במרכז הממשלתי לבריאות הנפש על שם יהודה אברבנאל (להלן - אברבנאל); ובמרכז הממשלתי לבריאות הנפש שער מנשה (להלן - שער מנשה).
בדיקות השלמה נעשו במרכז הירושלמי הממשלתי לבריאות הנפש הממוקם בקמפוס איתנים ובקמפוס כפר שאול (להלן - איתנים וכפר שאול); במרכז לבריאות הנפש הממשלתי באר יעקב-נס ציונה-מב"ן שב"ס (להלן - באר יעקב או נס ציונה או מב"ן); במרכז לבריאות הנפש גהה של שירותי בריאות כללית (להלן - גהה); בשירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס); במשטרת ישראל (להלן - משטרה); במשרד המשפטים; ובמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
11 ראו "הרפורמה האיכותית בבריאות הנפש", מסמך אחוד: איגוד הפסיכיאטריה בישראל , ספטמבר 2016 , העמותה לסיעוד פסיכיאטרי, ארגון המנהלים האדמיניסטרטיביים של בתי החולים הממשלתיים וסגניהם, פורום מנהלי בתי החולים הפסיכיאטרים, ספטמבר 2016 (להלן- מסמך הרפורמה האיכותית); נתוני משרד הבריאות שהועברו לידי מבקר המדינה; Focus on Health, OECD, July 2014 .
12 החטיבה שהוקמה בשנת2016 , בעקבות החלטת ממשלה337 , מאסדרת את פעילות כלל בתי החולים הממשלתיים: כלליים, פסיכיאטר יים וגריאטריים.
תפקידה לחזק ולפתח את ניהול המרכזים הרפואיים ו לאפשר הפרדה מבנית היסטורית בין תפקידיו של משרד הבריאות הן כרגולטור והן כבעלים.
החטיבה נמצאת כיום בהתהוות, ונושאים כגון תקינה, ניהול סיכונים, בינוי ומשאבים כלכליי ם עוברים בהדרגה לניהולה.
ליקויים בהתנהלות הוועדות הפסיכיאטריות המחוזיות לאשפוז כפוי .
חוק הטיפול בחולי נפש מסמיך פסיכיאטר מחוזי להורות על אשפוז כפוי במקרים האלה: אשפוז כפוי דחוף כאשר חולה סובל ממחלת נפש, ובעקבות מחלתו נפגעים במידה ניכרת כושר שיפוטו או כושרו לביקורת המציאות, והוא עלול לסכן את עצמו או את זולתו סיכון פיזי מידי; אשפוז כפוי לא דחוף של חולה שעלול לסכן את עצמו או את זולתו סיכון פיזי שאינו מידי, או שיכולתו לדאוג לצרכיו הבסיסיים פגומה קשות, ולכן נגרם סבל נפשי חמור לזולתו באופן הפוגע באורח החיים התקין של הזולת, או שפוגע פגיעה חמורה ברכוש.
החוק גם מסמיך את הפסיכיאטר המחוזי לבצע בדיקה פסיכיאטרית דחופה או בדיקה פסיכיאטרית לא דחופה טרם ההוראה על אשפוז כ פוי.
משך האשפוז בכפייה לא יעלה על שבעה ימים, והפסיכיאטר המחוזי רשאי, לפי בקשה מנומקת בכתב מהמנהל הרפואי של בית החולים, להאריך את התקופה בשבעה ימים.
הוועדה הפסיכיאטרית רשאית על בסיס בקשה מנומקת מצד מנהל בית החולים להאריך את תקופת האשפוז אף מעבר לכך.
חוק הטיפול מסדיר את סמכויותיהן של הוועדות הפסיכיאטריות לדון בהוראות אשפוז שנתן פסיכיאטר מחוזי, ולבחון בפרקי זמן קצובים את הצדקת המשך האשפוז.
הוועדות הן גוף מעין-שיפוטי וממלאות תפקיד מכריע בהחלטה על אשפוז כפוי השולל את חירותו של אדם.
מאחר שמטרת דיוני הוועדות היא לאזן בין כפיית הטיפול, המתפרשת כשלילת חירותו של המטופל, לבין שמירה על זכותו לקבל טיפול, נודעת חשיבות רבה להקפיד על כללי התנהלותן13 .
מדי שנה מתקיימים כ- 13,000 -12,000 דיונים במטופלים מאושפזים במסגרת כ-1,100 התכנסויות ש ל ועדות (ייתכנו כמה דיונים בשנה בכל מטופל).
למטופלים המופיעים בפני הוועדות מוקנית זכות לייצוג משפטי על ידי עורכי דין מטעם האגף לסיוע משפטי במשרד המשפטים 14 (להלן- הסיוע המשפטי).
בלוח 1 מוצגים מספר ישיבות הוועדות ומספר התיקים שנידונו בשנים2015- 201015: .