HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 (להלן- התקנות) חלו עליה כשהייתה חלק מרנ"ר לפי פרק ו' לתקנות העוסקות בהתקשרויות של תאגיד שהוקם בחוק, והן חלות עליה כיום בהיותה חברה ממשלתית, בהתאם לפרק ה' לתקנות, העוסק בהתקשרות של חברה ממשלתית.
בחודשים מרס 2005 - מרס 2006 בדק לסירוגין משרד מבקר המדינה את ההליכים ברכבת לרכישת ציוד נייד וחלפים.
הביקורת עוסקת ברכש בתקופה שבה כיהנו מספר מנכ"לים ברכבת: מר עמוס עוזני - מאוקטובר 1996 עד אוגוסט 2001 ; מר יוסי שניר- מדצמבר 2001 עד ינואר 2004 ; מר יוסי מור - בנובמבר-דצמבר 2001 (ממלא מקום), מינואר 2004 עד אפריל 2004 )(ממלא מקום וממאי 2004 עד יולי 2005 - .
מנכ"ל קבוע התקשרויות בסכומים שאינם גדולים משני מיליון ש"ח מטופלות באמצעות אחת משלוש ועדות מכרזים לפי העניין: ועדה להתקשרויות עם בעל מקצוע מומחה; ועדה להתקשרויות לרכישת טובין ושירותים; ועדה להתקשרויות לביצוע עבודה על ידי קבלנים.
התקשרויות בסכומים שגדולים משני מיליון ש"ח, יהא אופי ההתקשרות אשר יהא, מטופלות באמצעות ועדת מכרזים עליונה.
ציוד נייד מוגדר ברכבת כציוד הנע על המסילה: קרונות (נוסעים ומשא) וקטרים.
באוגוסט 2005 :הפעילה הרכבת ארבעה סוגים של קרונות להסעת נוסעים1 .
קרונות גרורי קטר ישנים של יצרנים שונים; 2 .
קרונועים עם מנועים ללא קטר: מערכים של שלושה קרונות עם תא ניהוג בכל קצה שנרכשו משנת 1991 מחברת Adtranz מדנמרק (ראו להלן) ; 3 .
קרונות גרורי קטר המתאימים גם לדחיפה וגם למשיכה על ידי קטר, שנרכשו בשנת 1996 818 דוח שנתי57ב .
מחברת Alsthom מספרד; 4 ,.
קרונות דו קומתיים שמתאימים גם לדחיפה וגם למשיכה אשר נרכשו משנת 1999 מחברת Bombardier1 .
הקנדית לפי סעיף 3 (4 ) לתקנות, ניתן להתקשר בפטור ממכרז בהתקשרות נוספת שהיא המשך להתקשרות הראשונה בתנאים האלה: ההתקשרות היא בתנאים זהים להתקשרות הקודמת או בתנאים שמיטיבים עם מקיים המכרז בנסיבות שבהן השמירה על אחידות נדרשת מטעמי חיסכון או יעילות; התקשרות ההמשך היא בתוך שלוש שנים מההתקשרות הראשונה; הסכום המצטבר של כל התקשרויות ההמשך לא יהיה גדול מסכום ההתקשרות הראשונה; אם היה הסכום המצטבר של התקשרויות ההמשך גדול מחמישים אחוז מסכום ההתקשרות הראשונה, הייתה התקשרות ההמשך טעונה אישור מנכ"ל רנ"ר (בזמן שהרכבת הייתה חלק ממנה), וממועד הפיכתה לחברה ממשלתית היא טעונה אישור של מנכ"ל הרכבת.
בסעיף 3(4 ) לתקנות ועל-פי האמור בפרקים ה' ו -ו' לתקנות נקבע גם שמנכ"ל רנ"ר (בזמן שהרכבת הייתה חלק ממנה) או מנכ"ל הרכבת (בהיותה חברה ממשלתית) רשאים בנסיבות מיוחדות ומטעמים שיצוינו, לאשר התקשרות המשך אף אם היא נעשית לאחר שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה; אף אם היה הסכום המצטבר של התקשרויות ההמשך גדול מסכום ההתקשרות הראשונה או אף אם ההתקשרות הראשונה נעשתה שלא בעקבות מכרז.
נמצא כי הרכבת התקשרה בסכומים ניכרים התקשרויות שסווגו כהתקשרויות המשך לרכישת קרונות וקטרים על סמך המכרזים המקוריים אף שלא ניתן לסווגן כהתקשרויות המשך ובניגוד למתחייב מהתקנות.
להלן יובאו נתונים על רכישות גדולות של ציוד נייד וציוד תקשורת והשוואה בין החוזה המקורי שכולל אופציה לרכישה נוספת ובין הרכישות.
רכישות המשך בשנים 1994 -2004 .
1 במועד מאוחר יותר רכשה חברת Bombardier אתחברת Adtranz .
חברת רכבת ישראל בע"מ 819 ש"ח ש"ח ש"ח (כולל אופציות) שליטה ובקרה(3) 1.
מתורגם מפזטות לאירו ע"י שער החליפין שפורסם על ידי בנק ישראל לאותו מועד 2.
רק56 קרונות מ-147 , מחירם היה במסגרת החוזהוהאופציה.
יתר הפריטים מחירם נקבע במו"מ והיה גבוה יותר מהמחיר שבחוזה.
במועד הביקורת עסק המבקר הפנימי של הרכבת בבדיקת רכישת ציוד האיתות ובבדיקת מחירי הרכישה בתוספות לחוזה.
בשנת 2004 נחתמו שש תוספות לחוזה המקורי לשישה פרויקטים שונים; כל הסכומים במחירי ינואר 2005.
מהטבלה לעיל עולה כי מספרי וסכומי הפריטים ברכישות ההמשך של ציוד רכבתי (קרונות, קטרים וקרונועים) וציוד תקשורת היו גדולים עד פי שלושה מהמספרים של הפריטים שנרכשו לראשונה.
עוד עולה מהטבלה כי יותר משלוש שנים חלפו מהרכישה הראשונית.
יצויין כי מחירי רכישת ההמשך לא תמיד היו זהים למחירים הראשוניים, ולכן התנאים בהתקשרויות ההמשך לא היו זהים בכל ההתקשרויות ולא היטיבו עם הרכבת, אלא היו אפילו גבוהים יותר ממחיר הפריטים ברכישה הראשונה (ראו להלן).
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2005 בתגובה לממצאי הביקורת כי לצורך הפטור לגבי רכישת המשך שאלת קיומם של תנאים זהים או מיטיבים מחייבת גם את בחינת המוצר עצמו.
כמו כן הסבירה הרכבת כי בשנים שעברו, רכש ציוד נייד תוקצב על ידי הממשלה בסכומים קטנים ולא ברציפות, ולכן היה אפשר לרכוש כמויות קטנות של ציוד בלבד, ולא היה אפשר לתכנן לטווח ארוך.
יוטעם כי לא נמצאו מסמכים שמהם אפשר ללמוד אם נמסרה לוועדת המכרזים הערכה על השפעת נושאים אלו על המחיר לעומת המחיר המקורי.
יודגש כי גם במקרה כזה אין מקום לחרוג מתקנות חובת המכרזים לעניין קיומם של תנאים זהים או מיטיבים.
נוכח העובדה שמחירי הפר יטים שנרכשו בהתקשרות הנוספת היו גבוהים מהמחירים המקוריים, לא ניתן היה לסווג התקשרות נוספת זו כהתקשרות המשך, והפריטים נרכשו אפוא שלא בהתאם לתקנות חובת המכרזים.
יתרה מזו, לא נמצא כי מנכ"ל רנ"ר אישר את רכישות ההמשך של הקרונועים, כמתחייב מהעובדה שהסכום המצטבר של התקשרויות ההמשך היה גדול ב- 50% מסכום ההתקשרות הראשונה.
הביקורת העלתה כי הנהלת הרכבת נוהגת למסור לוועדת המכרזים נימוקים בעניין הצורך באחידות, אך אין היא עושה בדיקה כלכלית שבה מפורט החיסכון שיושג כתוצאה מוויתור על מכרז, לעומת מחיר הציוד שיירכש בתהליך תחרותי.
יצוין כי בהתאם לתקנות לא די בנימוק "אחידות" כדי לתת פטור להתקשרות המשך - צריך שהתנאים יהיו דומים לתנאי ההתקשרות המקורית או מיטיבים עם מקיים המכרז.
96 חתמה הרכבת עם חברה מחו"ל על חוזה לרכישת 10 קטרים להובלת רכבות נוסעים ושמונה קטרים לרכבות משא.
לרכבת ניתנה אופציה לרכישת קטרים נוספים במשך 36 חודשים, עד 27.
הרכבת ביקשה להאריך את האופציה עד 27.
00 על תוספת לחוזה לרכישת10 קטרים נוספים (להובלת רכבות נוסעים).
עד יולי 2004 נחתמו עוד שלוש תוספותלחוזה לרכישת עוד 22 קטרים להובלת רכבות נוסעים (להלן - רכישות נוספות), ובסה"כ הוחלט על רכישת 42 .
קטרים לרכבות נוסעים הביקורת העלתה כי מחירי 22 הקטרים הנוספים היו גבוהים ממחיריהם שבחוזה הראשון.
כך למשל ברכישה האחרונה שחוזה בגינה נחתם באוגוסט 2004 , רכשה הרכבת שישה קטרים במחיר של 1,244,937 דולר ועוד 1,390,000 .
אירו ליחידה מחירי המרכיב הדולרי בעסקה זו גבוהים בכ - 48.
2% לעומת המרכיב הדולרי ( 840,000 דולר) בחוזה המקורי, ומחירי מרכיב האירו גבוהים בכ- 38.
5% לעומת מרכיב האירו ( 1,003,294 .
אירו) בחוזה המקורי בסך הכול רכשה אפוא הרכבת 42 קטרים לרכבות נוסעים על סמך חוזה לרכישת 10 קטרים ואופציה ל-10 נוספים.
רכישת ההמשך לא הייתה בתנאים זהים לתנאי הרכישה הראשונים או בתנאים שמיטיבים עם הרכבת אלא במחירים גבוהים יותר, בניגוד לתקנות חובת המכרזים.
רכישת המשך כזו אינה סבירה גם לאור הזמ ן שחלף והשינוי בתנאים.
רכישה ראשונה של קרונועים מסוג IC3 .
בפברואר 1991 ,נחתם בין רנ"ר ובין החברה שייצרה את הקרונועים Adtranz ,מדנמרק הסכם לרכישת שני קרונועים עם אופציה לרכישת שמונה קרונועים נוספים.
הרכבת מימשה את האופציה וקיבלה את עשרת הקרונועים בשנים 1992 -1993 .
בפברואר 1994 נחתם עם אותו יצרן חוזה לרכישת שבעה קרונועים נוספים.
במאי 1997 רכשה הרכבת חמישה קרונועים נוספים, ובמרס 1999 - עוד שני קרונועים.
בסה"כ רכשה הרכבת עד אותו מועד24 .
רכישת 17 קרונועים נוספים .
במהלך 1999 ,התקיימו דיונים ברכבת באשר לצרכיה העתידייםונבחנו בה אפשרויות שונות.
היא הייתה מעוניינת ברכישת קרונועים נוספים.
99 התקבלה ברכבת שלא בעקבות מכרז הצעה של חברת Alsthom , שהציעה לספק במחיר של3.
5 עד4 מיליון דולר לקרונוע (בהתאם למפרט) קרונועים שהיו בשימוש נרחב בבריטניה, בבלגיה ובהולנד; מחיר זה היה נמוך לפחות ב-12% ממחיר ההצעה של Adtranz .
Alsthom גם הציעה לספק קרונות רגילים בתוך תשעה חודשים במחיר של 700,000 דולר לקרון.
בחישוב מחיר הקטר ותשעה קרונות היה המחיר למושב 12,500 דולר, לעומת מחיר של 25,400 .
דולר למושב בקרונועים חברת רכבת ישראל בע"מ 821 .
לישיבת מועצת רנ"ר מיום 16.
99 הוגשה רק ההצעה של Adtranz ; באותה ישיבה הוחלט ש"לאור חוות דעת משפטית שהוצגה בפני המועצה, ולאור העובדה שהרכבת מעוניינת לשמור ]מר עמוס עוזני [ על אחידות צי הרכבות שלה, מחליטה המועצה לגבות את מנכ"ל הרכבת לנהל מו"מ עם חברת Adtranz להזמנת המשך ללא מכרז, לרכישת10 מערכי קרונועיIC3 ואופציה לרכישת 10 :"מערכים נוספים, בתנאים שלהלן א.
המחיר לקרונוע לא יחרוג מ -4.
זמן האספקה יהיה 12-16 חודש מההסכם; ג.
שיעורי הייצור בארץ ורכש הגומלין לא יפחתו מהנדרש בחוק ובתקנות.
הרכישה תהא מותנית באישור תקציב ומימון של משרד האוצר; לפני ביצוע העסקה יובא ההסכם לאישור מנכ"ל רנ"ר ולחתימתו.
למועצה ולוועדת המכרזים הוגשה אפוא הצעה אחת לרכישת קרונועים מתוצרת .
Adtranz , שתואר בה חיסכון בהדרכה, במוסכים ובחלקי חילוף.
ואולם למועצה ולוועדת המכרזים לא נמסר כי היו לרכבת הצעות אחרות אשר לא הושוו מבחינה כלכלית להצעת Adtranz ולא דורגו על פי כדאיותן בהתחשב בשוני הטכני בין קרונות מתוצרת החברות השונות.
הביקורת העלתה, כי למרות שיש ברכבת תכניות לעבור לרכבות חשמליות, לא נדונה לפני הרכישה אי -האפשרות להסב את הקרונועים לשימוש בחשמל.
98 ,פנה מנהל אגף מכונאות שבחטיבת הנייד אל מנכ"ל הרכבת, מר עמוס עוזני לשלושה סמנכ"לים ולראש אגף רכש ברכבת, מר צור עציון, והודיעם ש"מתקיימים דיונים אינטנסיביים עם נציגים בכירים של Adtranz במטרה לצאת בתכנית פעולה על מנת להתגבר במהירות על מספר בעיות אקוטיות שגורמות שתק קרונועים בלתי -מתקבל על הדעת".
הביקורת העלתה כי בעיות אלה לא הועלו במועצת המנהלים של רנ"ר לפני החלטתה.
עמידה בתנאים שקבעה מועצת רנ"ר : ב- 29.
00 חתמה הרכבת עם יצרנית הקרונועים על חוזה לרכישת 10 קרונועים ועל אופציה לרכישתעוד 10 .
המחיר לכל קרונוע היה 33,975,000 כתרים דניים שהיו 4.
החוזה היה מותנה בקבלת האישורים הדרושים.
הביקורת העלתה שחלק מהתנאים שקבעה מועצת רנ"ר לאישור הרכישה (זמן אספקה ואישור משרד האוצר למימון) לא קוימו.
רכישת ההמשך התבססה על סעיף 3(4 ) לתקנות המאפשר רכישה בפטור ממכרז למרות שעברו למעלה משלוש שנים מהרכישה הראשונה, ובסכום מצטבר של העסקות הגדול מסכום הרכישה הראשונה, כל זאת - בתנאי שמנכ"ל רנ"ר יאשר את הפטור ממכרז.
יצוין כי הרכישה לא הובאה לאישור מנכ"ל רנ"ר, כנדרש על פי התקנות, עם פירוט הנסיבות המ יוחדות והטעמים למתן פטור.
יתר על כן, סיווג התקשרות זו כהתקשרות המשך אינו תואם את הגדרת המונח "התקשרות המשך" לפי התקנות.
משרד האוצר אישר ביוני 2000 מבחינה תקציבית רכישה של שישה קרונועים עם אופציה לרכישת 14 נוספים.
00 חתמו הרכבת והיצרן על תוספת שנייהלחוזה ולפיה יירכשו שישה מערכים בלבד במחיר 34.
4 מליון כתרים דנים ליחידה עם אופציה לרכישת עוד14 מערכים אם הממשלה תאשר זאת; בכך בוטלה ההתקשרות הקודמת מינואר 2000 לרכישת 822 דוח שנתי57ב .
10 קרונועים עם אופציה ל -10 נוספים.
מ -20 ,הקרונועים שנכללו בחוזה, כולל האופציות רכשה הרכבת בסופו של דבר 17.
העדר הוכחת חיסכון : כאמור, סעיף 3 (4 ) לתקנות חובת מכרזים קובע פטור ממכרז כאשר השמירה על אחידות נדרשת מטעמי חיסכון או יעילות.
הנהלת הרכבת טענה במועצת רנ"ר שהרכישה היא בשל האחידות שנדרשת מטעמי חיסכון.
הנהלת הרכבת התעלמה מכך שההתקשרות אינה בתנאים דומים לתנאי המכרז או בתנאים שמיטיבים עם מקיים המכרז לעומת ההתקשרות המקורית.
נוסף על כך, עקב ההיקף הגדול של העסקה היה ראוי שהאחידות והחיסכון ינומקו במסמך מפורט הכולל חוות דעת כלכלית ומשפטית.
ממסמך של אגף הכלכלה של הרכבת מ - 27.
01 עולה שהעלות למושב בקר ונוע גדולה מהעלות למושב בקרונות האחרים שמפעילה הרכבת.
כמו כן עולה מהמסמך, שעלות ההפעלה של הקרונועים ברוב המקרים יקרה מעלות ההפעלה של כל סוגי הציוד האחר.
הרכבת משתמשת בקרונועים בקווים שבהם נוסעים רבים, ויש צורך לחבר שלושה קרונועים ויותר בכל רכבת.
בדפוסי תפע ול אלו עלות מושב נוסעים היא הגבוהה ביותר.
יוצא אפוא שהחלטות הרכבת התקבלו ללא בדיקה וביסוס כנדרש.
תקלות בקרונועים שנרכשו ביולי 2 0 0 0: ב- 5.
02 פנה המהנדס מפקח הקרונועים ברכבת שהוא מומחה בתחום קטרים ומנועים ובעל ניסיון של 40 שנה בתחום, והוא מפקח ברכבת ישראל על תכנון חוגונים, 2 למנכ"ל דאז של הרכבת, מר יוסי שניר, וציין כי התגלו פגמים חמורים בתכנון החוגונים הקודמים, ולכן חשוב שהוא ישתתף בדיון בחו"ל על תכנון החוגונים לסדרות הבאות.
כמו כן ציין, כי ללא שינויים מהותיים בתכנון חוגונים חדשים שהציע לא ניתן יהיה לתפעל קרונועים חדשים בקו ת"א -ירושלים.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי באשר לטענותיו של המהנדס מפקח על קרונועים מיוני 2002 .
, הן נכתבו עקב התמרמרותו על כך שלא שותף בנסיעה לחו"ל משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסבר זה אין בו כדי לספק תשובה עניינית.
יתר על כן, הרכבת לא שללה בשנת 2002 את טענתו של המהנדס בעניין אי-התאמת החוגונים לקו לירושלים, שהתבררה בסופו של דבר כנכונה, ולא בדקה אותה באופן יסודי.
03 ביקש מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד, מר זאב גורדון, להביא לידיעת המנכ"ל, מר יוסי שניר, את המצב העגום בסדרת הקרונועים האחר ונה שנרכשה ; התגלו בהם תופעות מדאיגות בשלושה תחומים עיקריים: (א) רעידות חזקות מאוד שבהמשך גרמו לשבר של צירי ההנעה של הגנרטורים (צירי קרדן).
(ב) תקלות חוזרות ונשנות בשירותים.
(ג) תקלות בבוכנה ההידראולית בממסרת ההופכן (הופך כיוון נסיעת הרכבת).
אחר כך התגלתה בעיה חמורה נוספת - שבירת בורגי הנשיאה של מוט תגובת הפיתול (ה- Torque Reaction Bar .
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי היצרנית התייחסה לתקלות ברצינות וטיפלה בהן חברת Bombardier הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2006 כי אחת הבעיות הייתה אמורה להיות מטופלת באפריל 2006 .
, והשאר טופלו בסמוך להתגלותן ב- 8.
04 פירט מנהל חטיבת הנייד ברכבת, מר דוד גבאי למנכ"ל דאז של הרכבת, מר יוסי מור, את הבעיות המהותיות שהתגלו בציוד הנייד, ובין היתר, דיווח לו על סדקים ודפורמציות .
2 מכלולים שאליהם מחוברים גלגלים קפיצים ובלמים שבבסיס הקרון.
חברת רכבת ישראל בע"מ 823 .
בשלדות חוגונים של סדרות הקרונועים הראשונות.
05 דיווח מנהל אגף אחזקת נייד למנהל חטיבת אחזקת נייד על השבתת 20% מהקרונועים, חלקם בגלל בעיות בחוגונים.
מנהל אגף תנועה ברכבת סבר שבשל המצב ובגלל האיחור באספקת הקרונועים המשומשים (ראו להלן) ספק אם הרכבת תוכל להפעיל את הרכבות (כולל לירושלים) בלוח הזמנים ה חדש באופן סביר.
חברת Bombardier הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בעיית הסדקים התעוררה ב - 1998 וסיבתה עומס יתר של נוסעים.
השבתת הקרונועים נבעה מבעיית קפיצים, והוחלפו כל הקפיצים.
הבעיות בקרונועים נמשכו זמן רב; מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד ברכבת, מר זאב גורדון, חזר והדגיש במכתב ששלח לנציג חברת Bombardier ב- 16.
05 את התקלה החמורה ב -17 הקרונועים מהסדרה 25-41 : סדקים במוט תגובת הפיתול.
בכיוון נסיעה מסוים עלול שבר במוט להביא לשימוט הרכבת, והתוצאות תהיינה איומות.
הסדקים התגלו לפני שהמוט נשבר לגמרי.
הוא הוסיף שהרכבת שקלה להשבית את כל הקרונועים הללו, דבר שהיה משבש לגמרי את לוחות הזמנים שלה.
05 פנה מנהל חטיבת נייד, מר דוד גבאי, למנכ"ל מר יוסי מור בעניין סדקים שהתגלו במוט תגובת הפיתול בחוגונים ב -18 קרונועים משלוש הסדרות הראשונות, בעיקר באלו מהסדרה השנייה ומהסדרה השלישית.
הרכבת מסרה כי בעיה זו התגלתה לאחר פתיחת הקו לירושלים; חברת Bombardier הסבירה למשרד מבקר המדינה כי הבעיות נובעות ממצב המסילה לירושלים.
במועד סיום הביקורת עניין זה הינו תלוי ועומד בבדיקות בין הרכבת לחברת Bombardier.
יצוין כי לפני ההחלטה על הפעלת הקו לירושלים באמצעות קרונועים לא הציגה הרכבת את הבעיות המתמשכות בקרונועים לדירקטוריון.
במהלך השימוש בציוד הושבתו הקרונועים יותר ויותר, ואולם הרכבת החליטה לרכוש קרונועים נוספים להפעלת הקו, ובשל מצוקת הזמן רכשה קרונועים משומשים (בעניין זה ראו להלן).
הרכבת הסבירה למש רד מבקר המדינה כי התקלות הבלתי -צפויות שהתגלו ב - 2003 שונות מהתקלות שנתגלו במאי 2005 .
מן האמור לעיל עולה, כי הקרונועים הראשונים נרכשו ב - 1991 ובמשך כעשר שנים רכשה הרכבת רכישות נוספות על סמך הרכישה הראשונה, בניגוד לתקנות חובת המכרזים.
ככל שחולף יותר זמן מ הרכישה הראשונה, תנאי השוק, מספר היצרנים, וסוגי הציוד משתנים, ולכן המכרז המקורי אינו רלוונטי עוד.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה ביצוע רכישות ללא בדיקה מספקת, בתהליך קבלת החלטות לקוי תוך חריגה מתקנות חובת המכרזים.
מכרז לרכבות רוכנות 1.
בדצמבר 1997 פנה מנכ"ל הרכבת דאז, מר עמוס עוזני, למנכ"ל רנ"ר, בבקשה לאשר ניסוי להפעלת רכבת רוכנת שתובא מגרמניה מחברת Adtranz ; במכתבו ציין כי רכבת רוכנת תתאים לקווים המפותלים לבאר שבע (ב"ש) ולירושלים, שיהיה אפשר לנסוע בהם מהר יותר.
בחודשים פברואר -מרס 1998 נעשה ניסוי ברכבת רוכנת בכמה נסיעות בקו לבאר שבע ובנסיעה אחת לירושלים.
בביקורת לא נמצאו מסמכים שמעידים על כך שלפני הבאת הרכבת לניסוי או לאחר מכן נערכה בדיקה טכנית -כלכלית של חלופות ציוד רכבתי נייד להסעת נוסעים בקווים לב"ש ולירושלים שבעקבותיה נבחרה הרכבת הרוכנת כחלופה המועדפת בקווים אלו.
לאחר מכרז קודם ממאי 1998 שבוטל, הרכבת פרסמה מכרז סגור בדצמבר 1998 , לרכישת ארבעה מערכי4 רכבות רוכנות עם אופציה לרכישת20 מערכים נוספים במשך10 שנים.
במכרז נקבע כי הרכישה תמומש בתנאי שיאושר לכך תקציב.
האופציה כללה אספקת ארבעה מערכים לאחר 24 חודש מההזמנה הראשונה, וארבעה מערכים - לאחר 36 חודש מההזמנה השנייה.
במכרז השתתפו שלוש חברות: Fiat Ferroviaria ,Adtranz (להלן- (Fiat האיטלקית ו- Talgo .
הספרדית באפריל 1999 ,בחנה עבור הרכבת חברת ייעוץ שוויצרית Enotrac , את ההצעות שהוגשו במכרז ומצאה עדיפות טכנית בהצעת חברת Fiat ; היא ציינה כי ספק אם ימומשו כל היתרונות של רכבת רוכנת בתוואי לירושלים.
באוקטובר 1999 בחנה ועדה מקצועית של הרכבת את שלוש ההצעות והמליצה לקיים מו"מ עם שתי חברות, Fiat ו- Talgo , במטרה לשפר את הצעותיהן.
בסיכום הוועדה צוין, כי בעת שקל ול ההצעות ובשיחות עם המומחים מחברת הייעוץ השוויצרית עלתה השאלה בדבר נחיצות מערכי רכבות רוכנות בתנאי המסילה בארץ.
למרות זאת לא בחנה הרכבת באותו מועד את הנחיצות וההתאמה של רכבת רוכנת לתנאי המסילה בקווים לבאר שבע ולירושלים והמשיכה בתהליך המכרז.
בסוף מרס 2000 ובתחילת אפריל 2000 ,הוכנו שני דוחות, אחד טכנולוגי ואחד כלכלי שבהם ניתנו ציונים לכל הצעה.
ועדת המכרזים בראשות מנכ"ל הרכבת, עמוס עוזני, בחרה ב- 11.
כזוכה במכרז בהיותה ההצעה בעלת הציון המשוקלל הגבוה ביותר באותו מועד הרכבת הודיעה ל-Fiat על זכייתה במכרז.
משא ומתן עם החברה הזוכה 1.
בחודשים יוני-אוקטובר 2000 ניהלה הרכבת מו"מ עםFiat לגיבוש התנאים המסחריים והמפרטים הטכניים לצורך ההתקשרות.
ביוני 2001 הודיעה חברת Alsthom ,לרכבת בכתב .
3 רכבת רוכנת Tilting) .
) היא קרונוע שיכול לנסוע מהר יותר בתוואי מפותל 4 .
מערך רכבת רוכנת בנוי ממספר קרונות חברת רכבת ישראל בע"מ 825 .
כי היא רכשה את חברת Fiat Ferroviaria והחברה החדשה תקרא Alsthom Fe rroviaria (להלן- (Alsthom.
ביולי 2001 הגישה חברת Alsthom הצעה חדשה שכללה מחיר גבוה יותר ושינוי בשיטת ההנעה וביקשה כי הרכבת תרכוש לפחות 10 מערכים (במקום ארבעה בהצעה המקורית).
היא ציינה כי ההצעה החדשה נובעת משינוי הבעלות על החברה ומהבקשה של רכבת ישראל לקצר את מועדי האספקה מ-36 חודשים ל-28 .
חודשים באוגוסט 2001 , לאחר דיון טכני שקוים עם נציגי חברת Alsthom ,, הודיע מנהל חטיבת נייד מר דוד גבאי, במכתב למנהל אגף רכש והתקשרויות, מר צור עציון, כי מבחינה טכנית ההצעה החדשה מקובלת עליו.
לדעתו, בתחומים מסוימים היו להצעה החדשה יתרונות על פני ההצעה המקורית, ויהיה צורך לנהל משא ומתן לשינוי ההצעה הטכנית ולבדיקת פרטיה לעומת המפרט הטכני.
יצוין כי בקשת הרכבת לאחר הזכייה במכרז לקיצור מועדי האספקה פתחה פתח לדרישת תשלום נוסף בגינו.
בכך יש כדי להעיד על היערכות בלתי -נאותה של הרכבת למכרז ומשום פגיעה בעקרון השוויון.
בספטמבר 2001 פנתה הרכבת לחברת Alsthom וביקשה הצעת מחיר מותאמת לקבוצות של ארבעה מערכים לשם השוואה להצעה במכרז שהייתה לארבעה מערכים.
01 פירטה חברת Alsthom את הצעתה החדשה ל -12 ;מערכים בקבוצות של ארבעה מערכים מחיר כל מערך היה כ-8.
8 מיליון אירו (לעומת7.
)מליון אירו לפי ההצעה במכרז ב- 20.
01 הכין היועץ המשפטי החיצוני של הרכבת למר יוסי מור, אז ממלא מקום מנכ"ל הרכבת, חוות דעת משפטית בשאלה אם הרכבת יכולה להתקשר עם חברת Alsthom לאספקת רכבות רוכנות: ".
הננו סבורים כי בש ינויים האמורים יש כדי להוות 'שינויים מהותיים או משמעותיים' מהצעתה המקורית של החברה.
כיוון שכך, הננו סבורים כי על פי דיני המכרזים, הרכבת אינה יכולה להיענות להצעתה של החברה, שכן באם תעשה כן, תביא היא לפגיעה בעקרון השוויון שהוא עקרון על בדיני המכרזים .
הננו סב ורים כי הצעת החברה מיום 6.
01 מהווה שינוי מהותי או משמעותי של הצעת החברה המקורית [ ומכיוון שכך, הרכבת אינה רשאית, על פי דיני המכרזים, להעתר להההדגשות במקור .
] ככתבה]המקורית[ על הרכבת להחליט האם בכוונתה לדרוש מהחברה לעמוד אחר הצעתה וכלשונה, או שמא בכוונת הרכבת לפרסם מכרז פומבי בינ"ל חדש".
01 פנה מנהל אגף רכש והתקשרויות, מר צור עציון, לעוזר מנכ"ל הרכבת, מר יריב אגמון, וציין, כי בהתאם להחלטת הנהלת הרכבת ולאור חוות הדעת המשפטית נפגשו הוא וסמנכ"ל כספים, מר דוד חיים, עם נציגי Alshtom באיטליה ב-29 וב-30 לנובמבר 2001 .
הוא העיר כי חברת Alsthom ציינה, בין היתר, כי אף אם אין אפשרות משפטית להתקשר עם החברה על בסיס הצעתה המעודכנת, היא מבקשת כי ינוהל משא ומתן עם שתי החברות שהגיעו לשלב הסופי - Fiat ו- Talgo ; מנהל אגף הרכש ביקש להביא את הנושאים שהועלו בפגישה לדיון בהנהלה.
משרד מבקר המדינה לא מצא עדות לקיום הדיון בהנהלת הרכבת שמנהל אגף רכש והתקשרויות ביקש לקיימו.
יוטעם כי מחד גיסא, הרכבת לא דרשה כפי שהמליץ היועץ המשפטי, לקבל הבהרה כתובה מחברת Alsthom בשאלה אם הצעתה במכרז 826 דוח שנתי57ב .
המקורי תקפה ככתבה וכלשונה, ומאידך גיסא, הרכ בת לא החליטה לפרסם מכרז חדש.
01 הבהירה Alsthom למנכ"ל הרכבת מר יוסי שניר (שנכנס לתפקידו באותה עת) כי השינויים במחיר נובעים מבקשת הרכבת לקיצור מועד האספקה ומעליית מחירי חומרי הגלם.
המכתב הנ"ל הועבר לרכבת ב- 30.
01 על ידי מנכ"ל סוכנויות למכוניותלים התיכון בע"מ, יבואנית Fiat , מר יקי אנוך (להלן מנכ"ל יבואניתFiat ), שביקש להיפגש עם מנכ"ל הרכבת.
01 פנה מנכ"ל יבואניתFiat אל שר התחבורה דאז ד"ר אפרים סנה, והעביר לו את העתק המכתב של חברת Alsthom מ- 21.
במכתבו ציין כי הספק נכון לקיים דיון ענייני על מנת לגשר על פערים, אם יש כאלה.
הוא ציין כי האפשרות ש- Alsthom תסכים לבקשת הרכבת לבטל את המכרז אינה מעשית.
02 נפגש המנכ"ל דאז של הרכבת מר יוסי שניר, עם מנכ"ל יבואניתFiat .
בפגישה הבהיר מר שניר כי נוכח השינויים במחיר, שאינם תואמים את ההצעה במכרז, הרכבת לומדת מחדש את כל הנושא.
נוסף על כך, מנכ"ל הרכבת היה מעוניין בנסיעת ניסיון ברכבת רוכנת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ - 26.
05 תיאר המנכ"ל דאז, מר שניר, את הניסיונות להשפיע עליו לרכוש רכבות רוכנות כדלהלן: "שבוע לפני שנכנסתי לתפקידי ביקש מר שמואל אולפינר, נשיא התאחדות הקבלנים, איתו אני בידידות, להפגיש ביני לבין מר יקי אנוך, סמנכ"ל 'פיאט' בישראל.
נפגשתי עם שניהם במרתף ביתו של אולפינר ושם הסביר לי מר אנוך כמה חשוב וטוב לכולם שרכבת ישראל תקנה רכבות טילטינג.
באותו זמן לא ידעתי על מה הוא מדבר".
"בחודש פברואר 2002 באחד הערבים נקראתי לביתו של שר התחבורה, ושם חיכה לי מיכאל לוי - אז יו"ר 'אל על' והיבואן של פיאט בארץ, כדי לשכנע אותי שאעשה הכל על מנת לקנות את הטילטינג".
מר מיכאל לוי הסביר למשרד מבקר המדינה באמצעות בא כוחו בינואר 2007 כי את הפגישה בבית השר קבע השר בעצמו, ומטרתה הייתה לממש את הזכייה שזכתה בה חברת Fiat זמן רב לפני כן, בעת כהונת שר אחר.
06 הסביר שר התחבורה לשעבר ד"ר אפרים סנה למשרד מבקר המדינה כי בשל אינטנסיביות העבודה ומסיבות של נוחות הוא קבע פגישות עבודה גם בבית, והפגישה הנזכרת לעיל הייתה אחת מעשרות.
הוא ציין כי השיחה לא הייתה שיחת שיווק, ובשום פנים ואופן לא מילא בה את תפקיד המשכנע צד אחד, וודאי - לא אדם שכפוף לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי ששר התחבורה יקיים בביתו פגישה בין נציגים של חברה פרטית שזכתה במכרז רכש ובין מנכ"ל של גוף ממלכתי שאמור לעסוק בקיום המכרז.
בסוף 2001 , כבר לא היה צורך ברכבת רוכנת לבאר שבע, כיוון שבינתיים הוחלט על הכפלת הקו לבאר שבע ועל שדרוגו.
בתשובתה לדוח משרד מבקר המדינה5 ציינה הרכבת, כי מלכתחילה יועדו הרכבות הרוכנות הן לקו לירושלים הן לקו לבאר שבע; הכפלת המסילה לבאר שבע ייתרה את הצורך ברכבות רוכנות בקו זה, וכתוצאה מכך תגדל עלות רכישתן, הפעלתן ואחזקתן של רכבות כאלה לשימוש בקו לירושלים בלבד.
5 ראו דוח שנתי55 ב עמוד982 בנושא שידרוג מסילת הרכבת בתוואי ת"א-ירושלים.
חברת רכבת ישראל בע"מ 827 .
"מינה מר יוסי שניר ועדה מקצועית "לבחינת סוג הנייד בקו לירושלים הוועדה בחנה שני סוגי ציוד נייד: מע רכי קרונועים מסוג IC3 המופעלים כבר ע"י רכבת ישראל ומערכי קרונועים רוכנים מתוצרת Alsthom .
לראש הוועדה מונה מנהל חטיבת נייד מר דוד גבאי, והחברים בה היו נציגים בכירים של הנהלת הרכבת.
02 הגישה הוועדה את המלצותיה.
הוועדה בחנה את ההיבטים האלה: התאמה לקו, נ וחות ובטיחות, נתונים טכניים, הוכחת ישימות, זמני אספקה, זמני נסיעה, תחזוקת מסילות, משך תפעול עד להפעלת הקו המהיר לירושלים, תפעול ואחזקה, גמישות בהפעלה ועלויות.
ההמלצה של הוועדה הייתה "להפעיל את קו ירושלים המשודרג באמצעות רכבות IC3 ," "לאור ]ההדגשה במקור [ המשמעויות והמסקנות כפי שפורטו לעיל ולאחר שהוועדה שקלה היטב את היתרונות והחסרונות של שני סוגי הנייד בהיבטים שונים (טכניים תפעוליים, כלכליים), למרות ההפרש בזמני הנסיעה של עד 9 דקות לטובת רכבות ה- iltingT .
משמעות ההמלצה הייתה כי אין מקום להמשיך בהליך רכישת ר כבות רוכנות לרכבת.
יצוין כי הוועדה לא בחנה ציוד מסוג אחר, אף לא את סוג הציוד שהציעה במכרז חברת Talgo .
הבדיקה המקצועית נעשתה לאחר שחלפו ארבע שנים שבהן התקיימו ניסוי, מכרז ומשא ומתן ארוך עם חברותFiat ו- Alsthom.
02 פנה מנכ"לFiat לשר התחבורה דאז ד"ר אפרים סנה וביקש שתיעשה בדיקה בלתי-תלויה מטעם משרד התחבורה כדי לבדוק את התהליכים ואת הסיבה לשינוי בעמדת הרכבת, שהגיעה למסקנה כי עדיף להשתמש בקו לירושלים ברכבת מסוג IC3 שלא נכללה במכרז המקורי למרות הפסד הנוסעים שנובע מהפעלה רכבת איטית יותר.
02 פנה שר התחבורה דאז, ד"ר אפרים סנה, ליו"ר מועצת רנ"ר דאז - מר גד יעקובי - בבקשה להקים ועדה מקרב חברי מועצת רנ"ר "ולבדוק את התהליך שנתקיים לבחירת סוג ההצטיידות בקרונות בקו ירושלים - ת"א (המשודרג) ולהמליץ בדבר הבחירה כאמור" (להלן - ועדת רנ"ר).
ד"ר אפרים סנה הסביר למשרד מבקר המדינה ב - 11.
05 , כי אנשי הרכבת חזרו בהם מקביעתם לגבי סוג הקרונות וזמן הנסיעה שדובר עליהם בהתחלה, לאחר שקודם לכן הסבירו לו עד כמה רכבת רוכנת טובה.
במהלך דיוני ועדת רנ"ר היא ביקשה חוות דעת משפטית בשאלה הזו: "מה הן המשמעויות המשפטיות העלולות לנבוע מהחלטה עתידית של רכבת ישראל - אם וכאשר תתקבל - לבטל את המכרז שפורסם על ידה בשלהי 1998 לרכישת מערכי טילטינג וכיוצא ממנה שלא להתקשר עם חברת Alsthom Ferroviaria .
"לרכישת המערכים כאמור ב- 21.
02 הגיש היועץ המשפטי החיצוני למנהל אגף רכש והתקשרויות ברכבת, מרצור עציון, חוות דעת משפטית שבה ציין בהמשך לחוות הדעת הקודמת שנתן ב - 20.
01 , כי הצעת חברת Alsthom מ- 6.
01 היא שינוי "מהותי ו/או משמעותי" של הצעת החברה המקורית; הוא ציין שבזמנו גרס כי על הרכבת לדרוש מהחברה לעמוד בהצעתה ככתבה וכלשונה או לחילופין לבטל את המ כרז.
כמו כן טען כי המכרז הותנה בתקציב, דהיינו היה צריך לממש את תנאיו רק "אם וכאשר יאושר התקציב.
לפי מיטב ידיעתנו, נכון למועד חוות דעת זו כארבע שנים לאחר פרסום המכרז שבנדון טרם אושר התקציב לרכישת מערכי ה - .
iltingT , לפיכך מאחר שאישור התקציב היווה תנאי לביצוע הרכש על פי המכרז, עובדה אשר הייתה ידועה לחברה כבר עם פרסומו של המכרז, ניתן לבטל את המכרז, גם מפאת הסיבה שהתקציב לביצועו פשוט לא אושר" .
]ההדגשה במקור[ 828 דוח שנתי57ב .
ועדת רנ"ר הגישה את המלצותיה ב- 23.
הוועדה ביקרה את תהליך קבלת ההחלטות שהביא להחלטה לרכוש רכבות רוכנות וציינה ש"באותו מועד לא נבחנה המשמעות ולא נבחנו התוצאות הכלכליות של חלופות אחרות.