HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח הביקורת הפנימית מאפריל 2008 נכתב כי הפיקוח של היחידות השונות על נוכחות העובדים בתקופה שבה נעשתה הבדיקה היה לקוי ביותר, כמפורט להלן: (א) בביקורת בחיפה שנעשת ה בחודשים יולי עד דצמבר 2007 נמצא כי איש מהעובדים לא חתם על טופס הנוכחות.
בביקורת חוזרת שנעשתה בחודשים ינואר ופברואר 2008 נמצא כי העובדים, למעט עובדי ההנדסה וההפקה, אכן החלו לחתום בטופסי הנוכחות.
עוד הוער באותה ביקורת כי באופן החתימה על טופסי הנוכחות נמצאו ליקויים שונים: עובדים שלא הגיעו לעבודה דיווחו באותם ימים על מספר גדול של שעות עבודה; שלושה עובדים חתמו מראש על גיליונות נוכחות של הימים הבאים; עובדים חתמו על גיליון הנוכחות ובתוך זמן קצר עזבו את הבניין.
בעקבות המלצת הביקורת הופנה עניינם של חלק מאותם העובד ים לטיפול אגף המשמעת בנציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות).
על עובדים אלה לא חל ההסכם הקיבוצי 1466 דוח שנתי59ב .
הנציבות ביצעה חקירה ברשות בין יוני לדצמבר 2008 והעלתה כי גם בדיווחי הנוכחות של עובדים אחרים היו ליקויים דומים.
הנציבות מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2009 כי אגף המשמעת פתח 23 תיקים נגד עו בדי הרשות בחשד לדיווחים כוזבים.
חלק מהעובדים נחשדו בביצוע עברות נוספות, כגון עבודה פרטית ללא היתר וניגוד עניינים.
הוחלט כי יוגשו תובענות נגד מרבית אותם עובדים, וכי הדבר ייעשה כאשר אגף המשמעת יסיים את איסופם של הראיות ושל המסמכים הנוגעים לנהלים פנימיים ברשות.
(ב) בביקורת בתל אביב נמצאו הליקויים האלה: עובדים בטלוויזיה חתמו מראש בטופס הנוכחות של שבת כבר ביום שישי; יש עובדים שאישרו בחתימתם בטופס הנוכחות כי נכחו בשעת המשמרת אך בפועל לא נכחו בה; רבים מהעיתונאים חתמו בטופס הנוכחות רק בשעות אחר הצהריים והערב.
בעקבות הביקורת הוציא מנהל שירותי מינהל בטלוויזיה הנחיות לגבי רישום הנוכחות, ובמועד סיום הדוח נמצא שההנחיות מבוצעות.
(ג) בביקורת במתקני הרדיו בירושלים נמצאו הליקויים האלה: עובדי הנדסה בכירים חותמים בגיליון נוכחות שנמצא ברשותם כל החודש; עובדי חטיבת ההנדסה ברדיו חתמו מראש או בדיעבד על ימי עבודה; עובדים שנוכחים בעבודה אינם חותמים בגיליון הנוכחות; לא נמצאו גיליונות הנוכחות של כמה מעובדי ההנדסה ולא ברור כיצד מתבצע דיווח הנוכחות שלהם.
במועד סיום הביקורת הפנימית, אפריל 2008 , ביקש יו"ר הרשות מהמנכ"ל לקיים דיון עם מנהל הרדיו בעניין, על ממצאי הביקורת ולנקוט צעדים משמעתיים נגד כל העובדים שנמצא כי לא דיווחו כנדרש על שעות הנוכחות, ולאחר מכן למסור לו דיווח על כך.
בסוף אותו החודש ביקש המנכ"ל ממנהל הרדיו לקבל דיווח על הצעדים המשמעתיים שננקטו נגד אותם עובדים שצוינו בדוח.
בעקבות מ מצאי הביקורת הפנימית שלח מנהל הרדיו מכתבי אזהרה לעשרה עובדים שנמצאו ליקויים בדיווח הנוכחות שלהם.
כמו כן הורה מנהל הרדיו למנהל שירותי ההנדסה ברדיו לקיים ביקורת פתע בכל מתקני הרדיו.
בבדיקה בנושא שכר עובדי הרשות שנעשתה על ידי אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר צוין, בין היתר, כי בשל שיטת הדיווח הידנית עולה חשש "כי מדי חודש מועברים תשלומים לעובדי הרשות בגין עבודה שלא ביצעו בפועל, לרבות שעות נוספות שלא בוצעו, ימי חופשה שלא דווחו ואיחורים שלא נוכו משכרם של העובדים.
הסדר זה חורג מן הנהוג במדינה ומנוגד לחוזר הממונה על השכר".
ממצאי הבדיקה הועברו להנהלת הרשות ביוני 2008.
במסגרת ביקורת המעקב ביקש משרד מבקר המדינה ביולי 2008 מהנהלת הרשות דיווח על השינויים שביצעה בנושא המעקב אחר נוכחות העובדים בעקבות הביקורת הקודמת.
במסמך שהכינה הרשות באותו חודש בעקבות פניית משרד מבקר המדינה (להלן - מסמך הנהלת הרשות) נכתב: "תהליך בדיקת מבקר המדינה ותגובת הרשות גרמו לכך עלה לסדר היום ועובדים שלא חתמו מסיבות כאלה או ]הנוכחות[ שנושא אחרות - חותמים כיום.
המו"מ עם האיגודים היציגים מתנהל באופן רשות השידור 1467 .
אינטנסיבי, ישנה התקדמות ניכרת שסופה יהיהחתימה על הסכמי עבודה חדשים שיאגדו בתוכם בין היתר החתמת שעון, מעבר ל -5 ימי עבודה בשבוע, מכסת שעות עבודה שבועיות קבועה ועוד.
זאת ועוד, התגבש הסדר עם אגודת העיתונאים לפיו ימונה בורר אשר יחליט מי מבין העיתונאים יחתום פעם ביום או אחרת".
הממצאים האמורים מלמדים ש הסדרי הדיווח על נוכחותם של העובדים בעבודה אינם מספקים להנהלה כלים יעילים לפיקוח על מספר שעות עבודתם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר היכולת לפקח על שעות הנוכחות של העובדים עלולים העובדים להתפתות שלא לדווח דיווחי אמת, וכי עד לסיום המשא ומתן והחתימה על ההסכמ ים החדשים על הרשות לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותה על מנת להבטיח שדיווחי העובדים על נוכחותם יהיו דיווחי אמת.
תשלום עבור שעות עבודה נוספות .
בתקשי"ר נקבע כי שעות נוספות הן "שעות שהעובד עבד למעשה מעל למכסת שעות העבודה הרגילות.
מכסת שע ות העבודה הרגילות נקבעת בהסכמי העבודה של הדירוגים השונים.
בשנת 2005 הייתה ההוצאה של הרשות על שעות נוספות כ -81 מיליון ש"ח - תוספת של כ-36% .
הביקורת הקודמת העלתה ממצאים חמורים בדבר הדיווח של העובדים על השעות הנוספות ובדבר התשלום בעבורן.
בפרוטוקול ישיבת הוועד המנהל ממאי 2007 נכתב בנושא השעות הנוספות: "לא ניתן להמשיך ולהתעלם מדוחות מבקר המדינה, הביקורת הפנימית, הוראות האוצר ונציבות שירות המדינה ופסקי דין שניתנו בנושא.
תשלומים עבור שעות בהן לא בוצעה עבודה הם בלתי מוסריים ובלתי חוקיים".
במכתבו של המנכ"ל מיוני 2007 , שנכתב בעקבות ישיבת הוועד המנהל, נאמר כי כל מנהל המאשר שעות נוספות לכפופים לו יידרש לחתום על תצהיר הנכלל בטופס השעות, וכי התצהיר ינוסח כלהלן: "חתימתי על טופס זה מהווה אישור על כך שהעובד התבקש לעבוד שעות נוספות מעבר למשרתו.
וזאת בגין צרכי עבודה.
ידוע לי, כי אישור דווח שעות נוספות שלא בוצעו בפועל ע"י העובד, מהווה עבירה על החוק ועל כללי המשמעת".
(א) תשלום במסגרת "שעת הסכם" : הדוח הקודם העלה כי משנת 1990 החילה הרשות הסדר שנועד לפצות עובדים ברשות שאינם עובדים במשמרות, בלא שקיבלה אישור לכך ממשרד האוצר, אף שאישור זה נדרש על פי חוק יסודות התקציב.
לפי ההסדר האמור אותם עובדים מדווחים בכל יום כי סיימו את עבודתם שעה אחת לאחר השעה שבה סיימו בפועל את עבודתם.
במסמך הנהלת הרשות נכתב כי בטופס השעות הנוספות נכלל תצהיר של הממונה ובו עליו לאשר בחתימתו כי העובד אכן עבד באותן שעות.
עוד נאמר כי "שעת הסכם" משולמת רק לעובדים שדיווחו שהם נכחו בעבודה, וכי בהיעדרם של שעון 1468 דוח שנתי59ב .
נוכחות ושל חתימות העובדים בתום יום העבודה לא היה אפש ר לדעת אם העובדים דיווחו על שעות עבודתם בפועל או על שעה נוספת שלא עבדו בה.
הרשות הוסיפה כי הממונה הוא שאישר את השעות הנוספות ונדרש להקפיד שהעובדים יהיו נוכחים בעבודה באותן שעות ולבצע ביקורת בנושא.
בהיעדר חתימות של עובדים בתום יום העבודה אי -אפשר לדעת אם העובדים דיווחו על שעות עבודתם בפועל או דיווחו על שעה נוספת שלא עבדו בה.
(ב) על פי דפוס פעולה שהשתרש ברשות במשך השנים, עובד המתמנה לתפקיד ניהולי מקבל הקצבה של שעות נוספות: מנהלי מדורים5 ומנהלי מחלקות רשאים לעבוד עד 90 שעות נוספות בחודש, ומנהלי חטיבות וסמנכ"לים עד 115 שעות נוספות בחודש.
הדוח הקודם העלה כי כל המנהלים שנבדקו דיווחו במרבית החודשים כי ניצלו את מכסת השעות המרבית, ולפיכך הם קיבלו תמורת השעות הנוספות סכום קבוע בכל חודש.
מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי העובדה שהמנהלים מסרו באופן קבוע דיווח אחיד בעניין מספר השעות הנוספות מעוררת חשש כי בפועל הם לא עבדו בכל השעות הנוספות שעליהן דיווחו, וכי השעות הנוספות לא ניתנו רק לצורכי העבודה, ולפחות חלק מהעובדים נהגו כאילו הם זכאים לקבל תוספת קבועה לשכרם תמורת שעות נוספות.
מבקר המדינה קבע בדוח הקודם כי השיטה שבאמצעותה דיווחו עובדי הרשות על השעות הנוספות, בהסכמת הממונים, פסולה ונוגדת נורמות ציבוריות תקינות.
בבדיקת המעקב נבדקו דיווחי שעות נוספות של עובדים בתפקידי ניהול בחודשים ינואר -אוקטובר 2008 .
הבדיקה העלתה כי לא חלו שינויים בדיווחי המנהלים, וכי הם ממשיכים לדווח על מספ ר קבוע של שעות נוספות ללא קשר לשעות העבודה בפועל.
רק בחודשים שבהם הוצאו העובדים לחופשה מרוכזת צוין בדיווחיהם מספר קטן יותר של שעות נוספות.
גם המנהלים בחטיבת התכניות המשיכו לדווח על מכסה קבועה של 70-115 .
שעות נוספות לחודש לעובד חלק מהמנהלים עובדים בבניין ה נהלת הרשות (בניין שערי צדק).
נציג משרד מבקר המדינה ביקר בו במשך עשרה ימים לסירוגין בחודשים ינואר-אוקטובר 2008 ומצא שאחרי 16:00 היה הבניין כמעט ריק מעובדים.
למרות זאת רוב המנהלים העובדים בבניין זה דיווחו במרבית הימים בחודשים אלה כי סיימו את העבודה אחרי 18:00 .
)(ג עוד נכתב בדוח הקודם כי במחצית הראשונה של שנת 2006 שלוש מזכירות דיווחו בכל חודש כי הן עובדות מספר גדול במיוחד של שעות נוספות, וכי הן מסיימות את העבודה בשעות מאוחרות מאוד.
שתיים מהן דיווחו שבמרבית ימי החודש עבדו עד 20:00 , והעובדת השלישית דיווחה כי במרבית ימי החודש עבדה עד 22:00 או מאוחר יותר.
מספר השעות הנוספות שעליו דיווחה כל אחת מהמזכירות היה כמעט זהה בכל אחד מהחודשים האמורים.
5 ,חטיבה היא היחידה הארגונית הגדולה ביותר ברשות; החטיבות נחלקות למחלקות והמחלקות נחלקות למדורים.
בביקורת המעקב נמצא כי בדיווחיהן של שתיים מבין שלוש המזכירות לא חל שינוי, וכי הן המשיכו לדווח על מספר שעות נוספות גדול במיוחד וכמעט קבוע.
מתשובות עובדים ברשות למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 עולה שאותן מזכירות נדרשות לבצע מטלות רבות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל ההתייעלות בעבודתן של המזכירות, שמקורה בהפעלת התכנה החדשה (ראו להלן), היה היקף עבודתן אמור להצטמצם, ותמוה הדבר שמספר השעות הנוספות שדיווחו עליו לא פחת.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי תשובתה האמורה של הרשות אינה מבהירה כיצד ייתכן שהמזכירות מדווחות על מספר כמעט זהה של שעות נוספות בכל חודש.
בדיווח אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר מיוני 2008 על ממצאי הבדיקה, כאמור, פורטו תנ אי השכר ותנאי ההעסקה ברשות שאינם מתיישבים לכאורה עם סעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב.
בין השאר נאמר כי מהבדיקה "עולה כי למספר עובדים המועסקים בחוזה שכר כולל משולמת תמורה בגין עבודה נוספת.
נוהג זה חורג מהנוהג במדינה ולא קיבל את אישורו של הממונה על השכר".
משרד מבקר המדינה העלה כי בנובמבר 2008 דיווחו חמישה עובדים על שעות נוספות וקיבלו שכר עבורן, אף שהם היו מועסקים במסגרת "חוזה שכר כולל".
מתשובתה של הרשות למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 נאמר כי על פי חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א - 1951 , יש לשלם לעובדים בעד עבודה בש עות נוספות.
אמנם בחוק נקבע כי במקרים חריגים לא יחולו הוראות החוק על העובדים, אולם חמשת העובדים האמורים לא נכללו במסגרת אותם מקרים חריגים6 ולפיכך הם היו אמורים לקבל שכר לפי הסכמים קיבוציים, דהיינו היו זכאים לתשלום עבור שעות נוספות שביצעו.
עוד הוסיפה הרשות ש מסיבות לא ברורות עובדים אלה נקלטו לעבודה ברשות במסגרת חוזה שכר כולל ולפיו הם אינם זכאים לתשלום עבור שעות נוספות.
מכאן עולה שתנאי העסקתם של אותם עובדים לא התיישבו עם הוראות החוק.
בעקבות הביקורת המליץ אגף הייעוץ המשפטי של הרשות להעסיק עובדים אלה בהתאם להסכמים קיבוציים.
בתשובתו של אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 הוא הודיע כי הוא בוחן את הנושא, וכי ייתכן שידרוש מהנהלת הרשות להפסיק את ההעסקה בדרך זו.
6 לעניין הרשות מדובר בעובדים הממלאים תפקידי הנהלה או תפקידים הדורשים מידה מיוחדת של אמון אישי.
לדעת משרד מבקר המדינה על כל הנוגעים בדבר לבחון נושא זה, להסדיר את אופן ההעסקה של עובדים אלה ולבחון אם יש לשלם להם תוספת שכר עבור שעות עבודה נוספות.
כאמור, המנהלים נדרשו להצהיר במסגרת חתימתם על טופס השעות הנוספות של הכפופים להם כי הם מאשרים שהשעות בוצעו בפועל, אך ספק אם הדיווחים על השעות הנוספות אכן שיקפו את המציאות, אף שההצהרה האמורה התנוססה עליהם.
יתרה מזו, חלק מאותם מנהלים עצמם דיווחו על עשרות שעות נוספות בחודש אף שהם לא עבדו בהן בפועל.
הנהלת הרשות לא נקטה צעדים משמעתיים נגד מנהלים אלה בגין דיווחים לא נכונים שלהם או בגין אישור דיווחים פיקטיביים של עובדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות לפעול להפסיק לאלתר את הדיווחים הפיקטיביים על שעות נוספות ולנקוט צעדים משמעתיים נגד עובדים ומנהלים החותמים על דיווחים אלה.
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 כי השינוי היחיד שחל בנושא זה הוא שהוטלה על המנהלים כאמור אחריות ישירה לנכונות דיווחי השעות הנוספות שמסרו העובדים הנתונים לפיקוחם.
הרשות הוסיפה כי בהיעדר חתימות נוכחות בכניסה וביציאה הפיקוח הבלעדי נתון בידי המנהלים ואין בכך די, וכי הפתרון ההולם היחיד לבעיה הוא הפעלת שעון נוכחות במסגרת הרפורמה והסכמי העבודה החדשים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי כל עוד לא מופעל שעון נוכחות, עליה לפקח על דיווחי העובדים לגבי השעות הנוספות באמצעים אחרים העומדים לרשותה.
תכנה לסידור עבודה ולדיווח על שעות נוכחות .
הביקורת הקודמת העלתה כי באפריל 2002 החלה הרשות לפתח תכנה שבאמצעותה ניתן לדווח על שעות נוכחות (להלן - התכנה) כדי שתוכל לקבל מידע מלא על מספר השעות הנוספות שכל עובד מדווח עליהן ולשפר את הבקרה על הדיווח.
התכנה אמורה לכלול ממשק המקשר בינה ובין מערכת חישוב השכר לצורך העברת נתוני השעות הנוספות ומניעת טעויות שמקורן בדיווח על השעות הנוספות באמצעות טופס ידני ובחישוב ידני של שעות אלה.
פיתוח התכנה הסתיים בנובמבר 2003 , אולם במועד סיום הביקורת הקודמת נמצא כי הרשות לא הטמיעה את התכנה, ובאוקטובר 2006 הגישו רק כ-200 מבין כ- 1,350 העובדים רשות השידור 1471 .
הזכאים לתשלום בגין שעות נוספות טופס שעות נוספות ממוחשב והשאר דיווחו באמצעות טופס ידני.
בביקורת המעקב הועלה כי בעקבות הביקורת הקודמת התכנה לדיווח על שעות נוכחות מופעלת באופן מלא ממאי 2008 , וכי כל העובדים מדווחים באמצעותה על שעות נוכחותם בעבודה.
בביקורת המעקב בנובמבר 2008 נמצא כי כל עובדי הרשות הזכאים לשעות נוספות הגישו טופס שעות נוספות באמצעות התכנה.
אולם משרד מבקר המדינה העלה כי הרשות עדיין לא פיתחה ממשק מקשר בין התכנה למערכת השכר ובין התכנה לתכנת כוח האדם המטפלת, בין השאר, בניהול ימי החופשה של עובדי הרשות.
העובדים אמנם ממלאים את הטפסים ושולחים אותם למחלקת השכר ולמחלקת כוח האדם, אך בהיעדר ממשק המקשר בין תכנת הדיווח למערכת השכר, עובדי מחלקת השכר נאלצו להעתיק את הנתונים הממוחשבים בכתב יד לטפסים ידניים הנשלחים לחברה שמפיקה את תלושי השכר, ועובדי החברה הזינו נתונים אלה שוב במחשב.
בשל הצורך להזין את הנתונים בנפרד בכל אחת משתי התכנות האמורות נגרמה עבודה מיותרת וההזנה הידנית פתחה פתח לטעויות בקליטת הנתונים.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה נאמר כי עיקרה של תכנית הרפורמה שתיושם ברשות כולל הסכמי עבודה וסדרי עבודה חדשים אשר יגובו במערכות מחשוב, וכי לפני שיוחל לעשות כן לא תבצע הרשות שינויים ותיקונים בתכנה הקיימת.
תשלום עבור כוננויות .
בנוהל הרשות הוגדר כונן כעובד הנמצא בכוננות בביתו בתום יום העבודה או בימים שאינם ימי עבודה ונכון להתייצב לכל קריאה לעזרה בעבודה.
עוד נקבע בנוהל הרשות כי יש לשבץ את העובד בהתאם לצורכי העבודה.
בדוח הקודם ה ועלה כי מרבית הכוננויות לא נרשמו בסידור העבודה, כלומר העובדים לא היו חייבים להיות זמינים למצב של קריאה בשעת הצורך, שלא כמתחייב מעצם הגדרתה של הכוננות.
למרות זאת דיווחו העובדים בכל חודש בטופסי הדיווח על שעות נוספות וכוננויות שלא בוצעו וקיבלו תשלום על כך.
מכאן עולה שלעניין התשלום עבור כוננויות לא הקפידה הרשות לפעול על פי הנוהל שהיא עצמה קבעה.
ביקורת המעקב העלתה כי בעקבות הביקורת הקודמת עשתה הרשות עבודת מטה כדי לקבוע כמה שעות כוננות נדרשות ברשות בכל חודש, וכי ביוני 2008 היא הכינה לוח כוננויות חדש.
הפעלת המערך החדש אמורה 1472 דוח שנתי59ב .
לחסוך כ- 15,000 שעות כוננות בחודש בממוצע של עובדי הטלוויזיה וכ- 9,000 שעות של עובדי הרדיו.
הועלה כי בסוף שנת 2008 עדיין לא השתנו נוהגי הדיווח על שעות כוננות.
למשרד מבקר המדינה הוסבר כי חלק מסוגי הכוננויות הוגדרו בהסכמים קיבוציים, וכי התנאים של שאר סוגי הכוננויות עוגנו בדפוסי פעולה שהשתרשו במשך השנים, ולכן אי - אפשר לשנות את תנאי הכוננויות אלא באמצעות הסכמי השכר החדשים שייחתמו עם נציגי העובדים במסגרת הרפורמה ברשות.
עובדי הרשות זכאים ל-26 ימי חופשה בשנה, וימים אלה מתווספים בתחילת כל שנה ליתרת הימים שצברו העובדים בשנה הקודמת.
ימי החופשה שניצלו העובדים מנוכים מיתרת ימי החופשה העומדים לרשותם.
אם מספר ימי החופשה שניצל עובד גדול מזה שעמד לרשותו, אמורה הרשות לנכות משכרו את שוויים הכספי של ימי החופשה.
על פי ההסכמים והנהלים על העובדים לדווח למדור כוח אדם ביחידת שירותי מינהל במדיה (להלן - מדור כוח אדם) על מספר ימי החופשה שניצלו.
הביקורת הקודמת העלתה כי מדור כוח אדם אינו מבצע כנדרש מעקב אחר ימי החופשה של העובדים, אף שהוא אחראי לכך, וכי יתרות ימי החופשה של העובדים אינן נכונות.
עובדים דיווחו במשך פרק זמן ארוך כי הם עובדים שבעה ימי עבודה בשבוע, שלא לפי הוראות חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א - 1951 , ושלא לפי נוהלי הרשות, ובתמורה לכך קיבלו שכר בעד שעות נוספות וצברו מאות ימי חופשה.
חלק מהעובדים יצאו לחופשה בחו"ל בלא שחופשתם נרשמה במערכת הממוחשבת.
בחלק מהמקרים העובדים לא דיווחו על יציאתם לחופשה, ובמקרים אחרים העובדים דיווחו על כך, אך מדור כוח אדם לא קיזז את ימי החופש ה שניצלו מיתרת ימי החופשה העומדים לרשותם.
משרד מבקר המדינה בדק במסגרת ביקורת המעקב בקובצי המחשב של יחידת כוח האדם את יתרות ימי החופשה של עובדי הרשות ואת הטיפול בחריגות.
להלן פירוט ממצאי הבדיקה: 1.
לפי הנתונים המעודכנים לסוף נובמבר 2008 ,207 מעובדי הרשות ניצלו יותר ימים מהמגיע להם, וחמישה מהם חרגו ביותר ממאה ימים.
היקף החריגה הכולל של עובדי הרשות שחרגו נאמד ב - 3,300 ימי חופשה, אולם מתברר כי הרשות לא ניכתה משכרם את התשלום בעד אותם ימי חופשה.
יצוין כי עובד שאינו חותם בגיליון הנוכחות מחויב בימי חופשה עד שימציא אישור המצדיק את היעדרותו.
התברר כי היתרה השלילית של ימי החופשה של חלק מהעובדים מקורה בכך שהם חויבו בימי חופשה לאחר שקיבלו כמה התראות משירותי המינהל בגין ימים שבהם לא חתמו בגיליון הנוכחות ולא הציגו אישור להיעדרות.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לפעול מיד לכך שעובדים שצברו יתרה שלילית גדולה של ימי חופשה ינוכה משכרם שווי ערכם של אותם ימים, שאם לא כן ספק אם תוכל לחייבם בעד ימים אלה.
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת יצאה הנחיה לכל מנהלי שירותי המינהל ברשות ולפיה עליהם לנכות שכר מכל העובדים שצברו יתרת חופשה שלילית.
כמו כן ניתנה הנחיה ולפיה עובדים שיצאו לחופשה אף שלא עומדת לזכותם מכסת ימי חופשה, ימי ההיעדרות ינוכו ממשכורתם לאותו חודש.
בנוהל בדבר סדרי עבודה ותשלום תמורת שעות עבודה נוספות לעובדי ההנדסה בטלוויזיה מפברואר 1980 נקבע כי עב ור עבודה ב"תחום שבת, חג ומועד" יקבל העובד שעת מנוחה בתמורה לכל אחת משבע השעות הראשונות, נוסף על התשלום בעד שעות נוספות.
עוד נקבע בנוהל כי את שעות המנוחה יש לנצל בתוך ארבעה שבועות.
הביקורת הקודמת העלתה כי הרשות לא חייבה את העובדים לנצל בתוך ארבעה שבועות את שעות המנוחה שהיו זכאים להן תמורת עבודתם בשבת, ובעקבות כך מרבית עובדי חטיבת ההנדסה בטלוויזיה צברו יותר מארבעה ימי מנוחה, וחלקם אף צברו יותר מ -400 ימים.
בכך פעלה הרשות שלא לפי הוראות הנוהל שהיא עצמה קבעה.
זאת ועוד, העסקת עובדים במשך כמה שבתות ברציפות אינה מתיישבת עם ההיתר להעבדה במנוחה השבועית ולפיו לפחות אחת לארבעה שבועות לא יעבדו העובדים בשבת.
בתשובת הרשות למשרד ראש הממשלה 7 לגבי הממצאים שהועלו בדוח הקודם היא הודיעה כי "ההוראה בנושא: ניצול 'תמורת שבת' רועננה".
ביולי 2008 הודיע שוב מנהל כוח אדם למנהלי המדיה כי העובדים שעבדו בשבת חייבים לצאת לחופשת פיצוי תמורת שבת בתוך שבועיים מיום השיבוץ ובמקרים חריגים עד ארבעה שבועות מיום השיבוץ.
משרד מבקר המדינה בדק במסגרת ביקורת המעקב את יתרת "ימים תמורת שבת" של כל עובדי הרשות בקובצי יחידת כוח האדם ואת הטיפול בימי המנוחה שהיו זכאים להם תמורת עבודתם בשבת, ולהלן יפורטו ממצאי הביקורת: (א) בסוף נובמבר 2008 היו ל-328 מעובדי הרשות יתרות של חמישה עד 542 "ימים תמורת שבת", שהסתכמו בכ- 24,000 .
ימים הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי החל ביולי 2008 מקפידים שירותי המינהל כי ינוצלו ימי חופשה תמורת שבת ואינם מאפשרים צבירה מעבר למותר.
מנהל כוח אדם מבצע בקרה על ביצוע הנחיה זו במסגרת המעקב אחר החלטות הוועד המנהל.
(ב) הביקורת העלתה כי לאחר שפורסם הדוח הקודם המשיכו חלק מהעובדים לצבור ימי מנוחה תמורת עבודה בשבתות, שלא לפי נוהלי .
7 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה57 ב( 2007 '), עמ229.
לד וגמה, מינואר 2007 עד סוף אוקטובר 2008 צברו חמישה מעובדי הרשות עשרות ימים כל אחד - בין 30 ל-73 ימים.
שלושה מהעובדים צברו ימים מעבר למותר גם לאחר שמנהל כוח אדם הוציא את הודעת הרענון ביולי 2008 .
"יש לציין כי ניתן להגביל את הצבירה המותרת של "ימים תמורת שבת באמצעות תכנת כוח האדם באופן שבעת הזנת הנתונים לתכנה מתקבלת התראה על עובדים שחרגו מהיתרה המותרת להם, אולם יחידת כוח האדם לא פעלה להגביל את הצבירה ואפשרה לעובדים לצבור ימים.
(ג) לפי נתונים המעודכנים לסוף נובמבר 2008 נרשמה ל -97 מעובדי הרשות יתרה שלילית כוללת של 1,078 .
""ימים תמורת שבת התברר כי חלק מרישומי היתרה השלילית מקורם היה בתקלות בתכנת כוח האדם, וכי השאר מקורם היה בטעויות אנוש שבגינן חויבו עובדים ב"ימים תמורת שבת" במקום בימי חופשה רגילה.
לדעת משרד מבקר המדינה הממצאים מלמדים על ליקויים במערכת הנתונים.
מהעובדה שהליקויים האמורים שחלו במערכת הדיווח לא תוקנו במשך שנים רבות אפשר ללמוד שהרשות לא ביצעה בקרה על מערכת נתונים זו.
(ד) עוד העלה הדוח הקודם כי למדור כוח אדם אין נתונים על צבירת ימי חופשה בגין עבודה בשבת של עובדי חטיבת ההנדסה בטלוויזיה, וכי המעקב אחר ימי החופשה שלהם מתבצע בחטיבה בלבד.
משרד מבקר המדינה העיר כי בהיעדר מידע כזה מדור כוח האדם אינו יכול לפקח על ביצוע ההוראות, וכי למעשה הרשות מפקידה זאת בידי חטיבת ההנדסה, שבה היקף תופעת העבודה בשבת וצבירת החופשות הוא הגדול ביותר.
ביקורת המעקב העלתה כי ליקוי זה תוקן, וכי מדור כוח אדם מטפל בנתונים על ניצול ה"ימים תמורת שבת" על ידי עובדי הטלוויזיה באופן שמעמיד לרשותו כלים לפיקוח על אופן הניצול של ימים אלה.
פעולות שנקטה הרשות לשם התייעלות בעבודה .
בשנים האחרונות חלו התפתחויות טכנולוגיות ניכרות בתחום שידורי הרדיו והטלוויזיה, והן מאפשרות לרשות להתייעל ולצמצם את מספר העובדים בכל משמרת.
הביקורת הקודמת העלתה כי הרשות לא ניצלה את החידושים הטכנולוגיים האמורים לשם התייעלות, כמפורט להלן: 1.
בגלל דפוסי פעולה שהתגבשו במשך השנים שובצו בצוות העבודה בניידות השידור הגדולות גם עובדי ם שאינם נחוצים, וגם הם נהנו מתגמול עבור שעות נוספות ומפיצוי על העבודה במשמרות.
בדוח הקודם העיר מבקר המדינה לרשות על שהיא לא התאימה את מערך כוח האדם שלה לצורכי העבודה בפועל, ולפיכך רשות השידור 1475 .
נגרם בזבוז הן עקב הפעלת ציוד רב מהנדרש והן עקב העסקת עובדים רבים מהנדרש.
עוד הוער בדוח הקודם כי ההתפתחויות הטכנולוגיות שחלו בתחום שידורי הרדיו והטלוויזיה בשנים האחרונות מחייבות את הרשות לבצע שינויים מתאימים באופן הפעלת כוח האדם ובאופן ניצולו וכן לצמצם את המשאבים שהיא משקיעה.
ביוני 2008 דן הוועד המנהל, בין השאר, ב"תכנית חירום להפח תת הגירעון בתקציב".
בדיון הודיע יו"ר הרשות כי בשנת 2008 גירעונה של הרשות עלול להסתכם ב- 130-150 מיליון ש"ח.
לפיכך הוחלט לנקוט צעדי חירום ובכלל זה לצמצם את ההוצאות הן על תוכן המשדרים והן על הפעלת אולפנים.
צעדי החירום שהוחלט לנקוט הם סגירת "אולפן נקדי"8 ; צמצום העבודה במשמרות וביטול פעילותן של ניידות השידור המשמשות להקלטת תכניות.
עוד צוין בדוח הקודם חוסר היעילות בנושא הפקת תשדירי הגרלת הלוטו של מפעל הפיס, כמו שליחת צוות גדול של עובדים בניידת שידור מירושלים לתל אביב ותשלום עבור שעות נוספות רבות בגין תשדירים א לה.
משרד מבקר המדינה המליץ לצמצם את העלויות שהרשות משקיעה בהפקת התשדיר באמצעות הקטנת המשאבים שהוקצו לצורך כך.
בעקבות הביקורת הקודמת בחנה הנהלת הרשות בשנת 2007 את הדרכים לחסוך בעלויות המושקעות בהפקת תשדירים אלה, ובהן הצבת מצלמות קבועות והעברת סיב אופטי מבניין מפעל הפיס לאולפני הרשות בתל אביב, הנמצאים במרחק כמה מאות מטרים מבניין מפעל הפיס.
אולם צעד זה עורר את התנגדותם של נציגי העובדים שחששו מפגיעה בעובדים, ובעקבות כך ביטלה הרשות מיולי 2008 את ההתקשרות עם מפעל הפיס לשידור הגרלת הלוטו.
עוד העלתה בדיקת המעקבכי כדי להקטין את הוצאות הרשות ולהפחית את הגירעון הצפוי בתקציב 2008 החליט הוועד המנהל ביוני 2008 כי כל עובדי הרשות יצאו לחופשה מרוכזת בחודשים יולי, אוגוסט וספטמבר, וכי בכל חודש יצאו לחופשה כשליש מהעובדים.
הוועד המנהל העריך כי בעקבות נקיטת צעד זה ינוצלו כ- 12,000 ימי חופשה לפחות, וכי הדבר יאפשר גם לחסוך בעלויות שמקורן בשעות נוספות, בכוננויות ובהוצאות על החזקת רכב.
ביוני 2008 , בעקבות פרסום הודעת הרשות ולפיה הוועד המנהל החליט כי על העובדים לצאת לחופשה של חודש ימים, פנו נציגי העובדים לבית הדין האזורי לעבודה בתביע ה להורות להנהלת הרשות להפסיק את הצעדים החד -צדדיים ולבטל את החופשה המרוכזת.
בית המשפט קבע כי הרשות רשאית להוציא את .
האולפן הגדול של הרשות, אשר מאפשר צילום תכניות בנוכחות קהל 1476 דוח שנתי59ב .
העובדים לחופשה מרוכזת9 , ובפשרה בין העובדים לרשות נקבע כי הם יוכלו לפצל את החופשה לשתי תקופות של שבועיים בכל פעם ולנצלן עד סוף שנת 2008 .
משרדמבקר המדינה העלה כי בחודשים אוגוסט -נובמבר 2008 , שבהם יצאו העובדים לחופשה מרוכזת, פחת מספר השעות הנוספות שעליהן דיווחו העובדים בכ-15% לעומת החודשים ינואר-יולי 2008.
בשל מצבה הכספי של הנהלת הרשות, ומאחר שידיה כבולות בגלל דפוסי הפעולה שהתגבשו במשך השנים, לא יכלה הרשות לנקוט את צעדי התייעלות שביקשה לנקוט, ובסופו של דבר נאלצה כאמור לוותר על שידורי הגרלת מפעל הפיס ולהשבית אולפנים וניידות שידור, אף שהשבתתם מגבילה את אפשרויותיה של הרשות בכל הנוגע להפקת תכניות.
במכתב התשובה של הרשות למשרד מבקר המדינה נאמר כי "כ פי שהיטיבה הביקורת לציין, אכן נדרשת רפורמה ברשות השידור על מנת לתקן את הליקויים העיקריים בהתנהלותה של הרשות מזה שנים - נהלים שאינם תואמים עוד, שיטות עבודה מיושנות, הסכמי עבודה מגבילים, פיגור טכנולוגי ועוד.
הנהלת הרשות פועלת מזה כשנה וחצי למימוש שינויים אלו ואנו מקווים כי אכן הרפורמה תצא לדרכה בעתיד הקרוב ביותר.
מובן כי במסגרת הרפורמה ייחתמו הסכמי עבודה חדשים וראויים, יוסדרו סולמות השכר ויונהגו שיטות בקרה ופיקוח".
עוד נאמר במכתבה של הרשות כי כל עוד לא הוחל בביצוע הרפורמה, לרבות שינוי הסכמי העבודה, נבצר מהרשות לשנות את תנאי העבודה של עובדיה, שכן אלה מעוגנים בהסכמים קיבוציים.
עם זאת, מאחר שמימוש הרפורמה מתעכב והרשות עלולה להיקלע למצב כלכלי קשה מאוד בשנת 2009 , החליט הוועד המנהל של הרשות בישיבתו בדצמבר 2008 כי תיבדק האפשרות לבטל את ההסכמים הקיבוציים.
בשנים שעברו מאז הקמתה של הרשות גובשו הסכמים ואליהם נוספו הסדרים, נהלים פנימיים ודפוסי פעולה שחלקם לא עלו בקנה אחד עם דיני העבודה ועם כללי מינהל תקין.
בעקבות כך התקשתה הרשות לפעול באופן תקין וחלו שיבושים רבים בתפקודה.
בשנים 2007 ו- 2008 , לאחר שצברה הרשות גירעו ן כספי גדול ביותר עד כדי חשש להמשך קיומה, .
9 ס"ק7/08 הסתדרות העובדים החדשה- הסתדרות עובדי המדינה ואח' נ' רשות השידור ואח', דינים אזורי, נב, 348 .
קיימה הנהלת הרשות מפגשים אינטנסיביים עם נציגי העובדים ועם משרד האוצר כדי לגבש תכנית רפורמה להבראת רשות השידור.
אולם מאחר שטרם גובשה התכנית והצדדים לא הגיעו לידי הסכמה, הרשות עדיין אינה יכולה להחיל על עובדיה את כללי המינהל התקין.
ביקורת המעקב העלתה כי מקצת הליקויים שהועלו בדוח הקודם תוקנו, אולם מרבית הבעיות עדיין לא באו על פתרונן.
ההסדרים שבאמצעותם מפקחת הנהלת הרשות על נוכחות העובדים עדיין אינם מאפשרים פיקוח נאות בנושא; בהיעדר שעון נוכחות ובהיעדר בקרה על הנוכחות ממשיכים העובדים לדווח בכל חודש על שעות נוספות רבות שבפועל לא עבדו בהן, ולמרות זאת הממונים עליהם אישרו בכתב שהם אכן עבדו באותן שעות; המעקב אחר ניצול ימי החופשה היה לקוי.
בגלל מצבה הכספי של הרשות נאלצה הנהלת הרשות לבצע צמצומים ניכרים בתחום הפקת התכניות ולנקוט צעדים חד -צדדיים לצמצום ההוצאות.
אולם בד בבד הנהלת הרשות פועלת בשיתוף משרד האוצר ונציגי העובדים לקידום הרפורמה.
יש מקום שהנהלת הרשות וכל הגורמים העוסקים ברפורמה יפעלו באופן נמרץ לקידום הרפורמה, שכן בהיעדרה נשקפת סכנה להמשך קיומה של הרשות.