HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הטעויות בשלב זה נובעות מכשל בפעילויות כגון דגימות שנלקחו לא נכון (למשל, נלקחה כמות דם לא מספקת, הדגימה נלקחה במחט דקה מדי), החלפת מבחנות הדגימות, דם שלא סורכז בזמן, נטילת דגימה ממטופל שלא היה בצום אף שנדרש לכך, מטופל שלא הפסיק נטילת תרופה אף שנדרש לעשות זאת; שלב ב', השלב האנליטי: כל הפעילות של ביצוע הבדיקה במעבדה הרפואית עם בקרת איכות והבטחת איכות.
טעויות בפעילות זו יכולות לנבוע מתקלה במכשיר, שימוש בחומרים לקויים, אבחון לא נכון של הממצא על ידי עובד המעבדה, כיול לקוי; שלב ג', השלב .
40 במוקדים אלו מועסקים רופאים כלליים ולעתים גם רופאים מתחומי ההתמחות של רפואה דחופה, רפואת משפחה, רפואה פנימית, רפואת ילדים, רפואת נשים ואורתופדיה.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפוסט-אנליטי: שיגור תוצאות הבדיקה למזמין.
טעויות בשלב זה יכולות לנבוע משגיאות בהזנת נתונים, למשל בשל הקלדה ידנית של תוצאות במקום שידורן באופן דיגיטלי לתיק החולה.
ניתוח שיעורי הפסיל ות בכל שלב ובכל התהליך משמש מדד לפעילות נאותה של פעולות הנוגעות לבדיקות המעבדה הרפואית.
הדבר מאפשר לחקור את התקלה ולפעול לתיקונה מיד כאשר חלה סטייה ממדד מקובל.
הדבר מאפשר גם יישום תהליכי שיפור מתמיד כדי לצמצם ככל האפשר את שיעור הפסילות בכל שלב.
מדדי איכות ומדידת שיעור הפסילות 1.
מדידה בבתי החולים : בתרשים 1 שלהלן מובאים נתוניםלשנת 2014 בדבר שיעור הפסילות של בדיקות המעבדות הרפואיות בכל השלבים בבתי החולים.
שיעור הפסילות של בדיקות במעבדות הרפואיות בבתי החולים (באחוזים) על פי נתוני בתי החולים.
מתרשים 1 עולה כי קיימים פערים ניכרים בשיעור הפסילות של בדיקות המעבדות הרפואיות בכל השלבים בין בתי החולים.
טווח הפסילות בין בתי החולים הוא 2.
מבית החולים בני ציון לא התקבל מידע על שיעור הפסילות כי אצלם אין מדידה שיטתית לכך.
עוד עלה כי רוב בתי החולים אינם מודדים את שיעור הפסילות על פי השלבים השונים באופן נפרד.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
מדידה בקופות החולים : בתרשים 2 שלהלן מובאים נתונים לשנת 2014 .
בדבר שיעור הפסילות של בדיקות המעבדות הרפואית בכל השלבים בקופות החולים הסיבות העיקריות לפסילה הם דם קרוש ונפח דגימה שאינו מספיק.
שיעור הפסילות של בדיקות במעבדות הרפואיות בקופות החולים (באחוזים) על פי נתוני קופות החולים.
מתרשים 2 עולה כי קיימים פערים בשיעור הפסילות של בדיקות המעבדות הרפואיות בין קופות החולים.
טווח הפסילות בין קופות החולים הוא 3%- 0.
מדדי איכות בבתי החולים : היכולת למדוד איכות באמצעות מערך מדדים מוסכם היא כלי חשוב לשיפור האיכות .
ואכן למשרד הבריאות יש תכנית מדדי איכות לבתי החולים (להלן - תכנית המדדים), כמו למשל למתן טיפול אנטיביוטי מניעתי לפני ניתוחים מסוימים; ביצוע CT/MRI ראש תוך25 דקותלחולה שמגיע לבית החולים עם אירוע חד במוח; שברים בצוואר הירך מנותחים תוך 48 .
שעות ועוד בביקורת עלה שתכנית המדדים אינה כוללת פרק הנוגע לפעילות המעבדות.
כך, למשל, המשרד לא קבע מדד שהוא רף עליון לשיעור פסילות של בדיקות שאליו יש לשאוף, לא קבע כאמור מדדים לפרקי הזמן למתן תוצאות של בדיקות ועוד.
מדדי איכות בקופות החולים : המשרד מפעיל תכנית לאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל בשיתוף ארבע קופות החולים כדי להעריך את איכות הטיפול הרפואי בקהילה, שיפורים ושינויים שחלו באיכות הטיפול לאורך זמן, ופערים באיכות 744 דוח שנתי66ג .
הטיפול בין קבוצות אוכלוסייה שונות המדדים שנכללים בתכנית הישראלית נוגעים לאיכות הטיפול הקליני41 .
ולא לתחום המעבדות נמצא כי כל הקופות מודדות לצורכיהן את שיעור הפסילות של הדגימות, אולם רק מכבי מודדת גם את שיעור המבוטחים שנקראים למעבדות לביצוע בדיקה חוזרת.
מהנבדקים משרד הבריאות מסר בתשובתו כי במסגרת הכללת המעבדות בתכנית הלאומית למדדי איכות הוא יבחן גם את אחוזי הפסילות ויפרסמם.
המשרד הוסיף כי תבוצע בקרת תהליכים וימופו החסמים.
: שיפור תהליכי עבודה המשרד לא נתן דעתו לצורך בניתוח תהליכי עבודה הקשורים לביצוע בדיקות המעבדה הרפואית הן בבתי החולים והן במרפאות של הקופות, כדי לשפר את התהליכים ולצמצם את כשל הבדיקות.
הוא גם לא עמד על הפערים הגדולים הקיימים בין מעבדות בתי החולים כמו גם בין המעבדות של הקופות, באשר לשיעור פסילות תוצאות הבדיקות ולא בירר האם הפערים מצביעים על תהליכי עבודה שגויים או לא יעילים שיש צורך לשפרם.
מחשוב מלא של תהליך הבדיקה (בעיקר בשלב הפרה-אנליטי - בהזנה אוטומטית באמצעות מערכת קריאה אוטומטית של התווית על כלי הדגימה - מערכת ברקוד ולא בהקלדה ידנית של הבדיקה) מפחית משמעותית את שיעור הטעויות.
כדי לצמצם את שיעור הפסילות בכל שלושת השלבים הטמיעו בתי חולים אחדים שיטות עבודה משופרות, כמו מחשוב תהליך הבדיקה כ בר משלב הזמנתה על ידי הרופא, כך שזיהוי הדגימות של החולה ושִיוכן להזמנה הקיימת במחשב נעשים כבר בשלב לקיחת הדגימה באמצעות מערכת ברקוד; ביצוע בדיקות במערכות אוטומטיות מכוילות, מבוקרות, מאומתות וכו'.
כמו כן, בבתי חולים מסוימים לקיחת דגימות הדם בשעות הבוקר נעשי ת על ידי עובדים מיומנים ומנוסים - פלבוטומיסטים42 - כדי לצמצם את האפשרות לפסילות בעת לקיחת דגימות הדם מהחולים (השלב הפרה-אנליטי).
לעומת זאת יש בתי חולים שבהם הדגימות מגיעות למעבדה בליווי טפסים המוקלדים ידנית למערכת המחשב ויש בדיקות שנעשות בתהליכים ידניים ואת הדגימות לקחו סטג'רים שלחלקם אין מספיק ניסיון ומיומנות.
במקביל הטמיעו שתי קופות חולים (הכללית ומכבי) תהליכי עבודה משופרים שנועדו לצמצם טעויות הקלדה, כמו מחשוב תהליך הבדיקה כבר משלב הזמנתה על ידי הרופא במרפאה: הזמנת הבדיקות נשלחת מידית למעבדה ולמרפאות בהן נ יתן לקחת דגימות וממתינה להופעת המטופל לנטילת הדגימה, דבר החוסך צורך בהקלדה חוזרת של הבדיקות המוזמנות על ידי הרופא.
זיהוי הדגימות של החולה ושיוכן להזמנה הקיימת במחשב נעשים כבר בשלב לקיחת הדגימה באמצעות מערכת קריאה אוטומטית של התווית על כלי הדגימה (מערכת ברקוד).
לעומת זאת בקופות האחרות הדגימות מגיעות למעבדה בליווי טפסים שתוכנם מוקלד ידנית למערכת המחשב.
41 תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכות ומסירת מידע) התשע"ב - 2012 :קבעו בין השאר "שכיחות אבחנות רפואיות, תוצאות בדיקות ואיכות רמת האבחון" ו"מדדי שירות בטיפול רפואי, שימוש בטכנולוגיות לשיפור השירות וחווית המטופל ושביעות רצון המטופלים".
42 עובדים שיש להם תעודת הסמכה ממשרד הבריאות לשאיבת דם ורידי ממבוגרים לצורך בדיקות מעבדה רפואית.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי בבית חולים מסוים שהכין מדד לשיעור הפסילות של בדיקות המעבדות הרפואיות היה שיעור הפסילות בשנת 2008 כ- 2.
לאחר נקיטת פעולות שיפור, היה שיעור הפסילות במועד סיום הביקורת כ - 0.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לשפר את איכות השירות שמספקות המעבדות הרפואיות ואת יעילותו, על משרד הבריאות לגבש תכנית כוללת של מדדי איכות הנוגעים לכל אחד משלבי הבדיקות עבור כלל המעבדות הרפואיות.
בין היתר עליו לקבוע מדד שהוא רף לפסילות לשלבים השונים בתהליכי הבדיקות.
עליו גם לבחון את תהליכי העבודה במעבדות הרפואיות על שלביהם השונים, לאתר את המקורות לפסילה ולהציע לבתי החולים וקופות החולים דרכים לשיפור תהליכי עבודה במעבדות הרפואיות.
על המשרד לוודא כי בתי החולים והקופות מטמיעים את תהליכי העבודה שיומלצו ולפעול לתמרוץ המעבדות ששיפרו את איכות בדיקותיהן.
תכנית כזו תאפשר למשרד להשוות בין ביצועי המעבדות הן לצורך שיפור והן לצורך יידוע הציבור.
משרד הבריאות מסר בת שובתו כי הנושא נמצא בתכנית ההרחבה העתידית של התכנית הלאומית למדדי איכות.
מעמד המועצה למעבדות רפואיות .
מורכבותה של מערכת הבריאות והעלויות התקציביות הנדרשות להפעלתה העלו את הצורך בקיומם של מנגנונים מקצועיים, אשר ייעצו למנהלי מערכת הבריאות לגבי מדיניות מקצועית רצויה המתאימה לכיוונים החדשניים בתחומי מדע הרפואה, במגבלות המשאבים ובמצ יאות הקיימת במדינת ישראל.
תפקיד זה מוטל על המועצות הלאומיות לבריאות (להלן - המועצות הלאומיות), שהן גופים מקצועיים, רב -מערכתיים, המייעצים להנהלת משרד הבריאות בתחומי הרפואה השונים .
המלצות המועצות הלאומיות מובאות לקובעי המדיניות במשרד הבריאות ומתורגמות למדיניות והחלטות ארגוניות ומקצועיות של משרד הבריאות.
אחת לשנה מתקיים מפגש מעקב החלטות בהשתתפות המשנה למנכ"ל המשרד, ראש מינהל הרפואה, הצוות המקצועי של המשרד ונציגי המועצות הלאומיות במטרה לעקוב אחר ביצוע ההמלצות, ובהתאם לכך לעדכן את יושבי ראש המועצות הלאומיות וחברי הן.
לתחום המעבדות הרפואיות לא הוקמה מועצה לאומית, אך בפועל פועלת המועצה למעבדות רפואיות שמנכ"ל משרד הבריאות ממנה על פי תקנות המעבדות.
תפקידיה הם להמליץ למנכ"ל על תכנית לימודים למקצועות מעבדה רפואית; לסווג את סוגי הבדיקות המבוצעות בכל מקצוע מעבדה רפו אית; להמליץ לשר הבריאות על שינוי התוספת החמישית בתקנות המעבדות; להמליץ על תכנית להבטחת איכות במעבדות רפואיות ; להמליץ למנכ"ל על נציגיה בוועדות בחינה במקצועות מעבדה רפואית; להמליץ למנכ"ל על הכרה במעבדות ; לייעץ למנכ"ל לפי בקשתו בכל נושא בתחום מעבדות רפואיות.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה שבשנים האחרונות פנה מנכ"ל משרד הבריאות רק פעם אחת - בשנת 2014 - למועצה למעבדות רפואיות בבקשה שת דון בנושא כלשהו בתחום המעבדות, והוא אף לא מצא לנכון לקיים דיונים תקופתיים הנוגעים למעבדות ולפעילות המועצה למעבדות רפואיות.
אשר על כן לא מילאה המועצה את תפקידה כגוף מקצועי המייעץ למנכ"ל המשרד אלא ביצעה תפקידים אחרים שהוטלו עליה לפי תקנות המעבדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות ייעזר במועצה למעבדות רפואיות בגיבוש תורה סדורה לתחום המעבדות הרפואיות ויטיל עליה לבחון סוגיות מערכתיות ומקצועיות, כגון בחינת תהליכי העבודה של המעבדות , קביעת זמנים מרביים לדיווח על תוצאות הבדיקות, קביעת רשימות לבדיקות המעבדה הרפואית הנדרשות בכל בית חולים, קביעת הבדיקות שחריגה בתוצאותיהן מעידה על מצב של סכנת חיים ומחייבת מעורבות רפואית מידית, גיבוש תהליכים להטמעת יחידות מדידה זהות למעבדות, קביעת המלצות לנושא שימוש מושכל בבדיקות מעבדה ועוד.
סוגיות בניהול ובתפעול של המעבדות הרפואיות .
סוגיית כוח האדם במעבדות הרפואיות .
תקנות המעבדות אוסרות על אדם לנהל מעבדה ללא היתר מתאים.
התקנות קובעות תנאי כשירות לקבלת היתר לניהול מעבדה, בין היתר נקבע כי לא יינתן לאדם היתר אלא אם הוא בעל השכלה מקצועית מתאימה , בעל נ יסיון קודם וקיבל הסמכה לכך ממשרד הבריאות.
התקנות קובעות גם כי לא יבוצעו במעבדה רפואית בדיקות אלא אם כן מועסק בה עובד מעבדה שלו "תעודת הכרה במעמד" ממשרד הבריאות .
כדי לקבל תעודת הכר ה במעמד נדרשים השכלה וניסיון מקצועי מתאימים ובתנאים מסוימים על עובד המעבדה המיועד גם לעבור בחינה ממשלתית במעבדנות.
ההתקדמות המואצת והמתמדת בתחום בדיקות המעבדה הרפואית, התפתחות תחומי ההנדסה הגנטית, הביולוגיה, הביוכימיה ולימודי המעבדה הרפואית ו כן הדרישות ההולכות וגוברות בתחום הבדיקות החדישות מעלות את הצורך בעובדי מעבדה מיומנים שמעמדם מוכר על פי תקנות המעבדות43 .
יותר ויותר רופאים כיום מפנים את מטופליהם לבדיקות רפואיות לצורכי אבחון מחלות, וכך חלה עלייה משמעותית במספר הדגימות, ההדמיות והבדיקות המשוכללות המבוצעות בכל שנה.
מחקרים חדשים בתחומי ההנדסה הגנטית, הביולוגיה, הביוכימיה ומערכת החיסון הובילו לפיתוחים טכנולוגיים משוכללים במכשור המעבדתי ובשיטות הבדיקה, הדגימה וההדמיה.
קופות חולים ובתי חולים משקיעים הון עתק ברכישת טכנולוגיות חדישות, המחייבת העסקת צוות בעל ידע מקצועי מוסמך ומוכר שינהל את תהליכי התפעול ובקרת האיכות במעבדה.
43 הכרה הניתנת על ידי ה אגף לרישוי מקצועות רפואיים שבמשרד הבריאות ש אחראי ליישום מדיניות המשרד בתחום רישוי והכרה במעמד המקצועי של העוסקים במקצועות הבריאות.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנהלי מעבדות רפואיות בבתי החולים ובקופות החולים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי ההתפתחות הטכנולוגית בתחום הציוד והמכשור למעבדות הרפואיות צמצמו את היקף כוח האדם הנדרש לתפעול המעבדות.
על ההשפעה והיתרון בשילוב מערכות אוטומטיות מתקדמות בבדיקות מעבדה ניתן ללמוד מהדוגמה הבאה: בבית חולים ממשלתי מסוים , שבו כ-420 מיטות אשפוז , פועלת מעבדה מרכזית עם מערכות לא אוטומטיות, מועסקים עובדי מעבדה בתקן של כ-101 משרותועלות כוח האדם שלה בשנת 2014 הסתכמה בכ-26 מיליון ש"ח (בממוצע עלות מעביד של 270,000 ש"ח לעובד לשנה).
לעומת זאת בבית חולים אחר, שבו כ-500 מיטות אשפוז ופועלת בו מעבדה רפואית עם מערכת אוטומטית מתקדמת, מועסקים עובדים בתקן של כ-26 משרותבלבד ועלות כוח האדם לשנת 2014 הייתה כ-7 מיליוןש"ח (בממוצע עלות מעביד של 250,000 ש"ח לעובד לשנה).
בביקורת עלו סוגיות הנוגעות לתחום כוח אדם במעבדות בבתי החולים הכלליים- ממשלתיים: קיימת מצוקת כוח אדם במעבדות, יש קושי לגייס כוח אדם מתאים במקצועות המיקרוביולוגיה, הפתולוגיה ובנקאות הדם, וכן כ - 50% מעובדי המעבדות הרפואיות באותם בתי חולים הם מעל גיל 55 ולכן בתוך שנים מספר יהיה צורך בקליטת עובדים חדשים במקום אלו שיפרשו.
עלה שהמשרד לא קבע לבתי החולים הכלליים -ממשלתיים תקן מזערי מחייב לכוח אדם לעובדי מעבדה וממילא לא התלה את תקן כוח האדם באפיון המערכות שמותקנות במעבדות, ולכן כל בית חולים ק ובע את היקף כוח האדם שיועסק במעבדותיו.
המשרד גם לא עמד על כך שכמחצית מעובדי המעבדות הם בגיל מבוגר יחסית ועומדים לפני פרישה לגמלאות ולא הכין תכנית מתאימה לגיוס וקליטה של עובדי מעבדות במקום הפורשים.
מנהלי מעבדות בבתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה כי קיים קושי בגיוס עובדים בשל דרישות מקצועיות גבוהות שגוברות עם השנים לעומת השכר הנמוך המוצע לעובדים, שהם בעלי תארים אקדמיים מתקדמים.
עוד הם הדגישו את היעדר אופק הקידום במעבדות, במיוחד אלו הקטנות.
על פי עמדתם, המחסור הקבוע בכוח אדם גורם לכך שיש העדפה להעסקת עובדים בחלקיות משרה.
כל אלו לטענתם גורמים לתחלופה גבוהה של עובדי המעבדות הרפואיות.
הביקורת העלתה כי מעבדות בתי החולים נמנעות מלקלוט עובדים בעלי השכלה מתאימה לביצוע סטאז'.
לטענת מנהלי המעבדות, עובד מעבדה בסטאז' בא על חשבון עובד מעבדה מיומן שיש לו כבר הכרה במעמד .
לכן נפגעת הכשרת דור העתיד של עובדי המעבדות הרפואיות, דבר שעלול להביא למחסור חמור בעובדים אלו, במיוחד נוכח התחזית לפרישת עובדי מעבדות רבים בשנים הבאות.
מנהלי איכות במעבדות : תפקיד מנהל איכות במעבדות רפואיות הוא תפקיד קריטי שכן הוא אחראי לוודא שפעילות המעבדה נעשית על פי הדרישות להבטחת איכות.
דורש כי מנהל המעבדה ימנה עובד אחד או יותר לתפקיד מנהל האיכות של המעבדה 748 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה שהיות ומשרד הבריאות לא קבע את תקן המעבדות בבתי החולים, הוא ממילא לא הגדיר את נושאי התפקידים בהן, לרבות תפקיד מנהל האיכות, לכן ברוב המעבדות הרפואיות התפקיד הוא בחלקיות משרה (בין רבע לחצי משרה), ורק במעבדות בודדות בבתי החולים ובמעבדות הקופות מנהלי האיכות הם ביותר מחצי משרה.
מנהלי המעבדות מסרו כי ע קב מצוקת כוח אדם אין באפשרותם למנות מנהל איכות במשרה מלאה.
עוד מסרו כי חלקיות המשרה אינה מאפשרת פעילות מיטבית בכל נושאי האיכות הנדרשים במעבדה רפואית על פי הנוהל האמור לעיל.
על משרד הבריאות לבחון את סוגיית כוח האדם במעבדות הרפואיות בבתי החולים הכלליים-ממשלת יים.
עליו לבחון קביעת תקינת סף לכוח האדם במעבדות רפואיות, לפי אופי הציוד והמכשור הקיים בה, כדי שיתאפשר מתן שירות ראוי בהתחשב ברמת מיכון המעבדה.
כמו כן יש להביא בחשבון את הצורך בהכשרת עובדים ובגיבוי למתן שירות במקרים דחופים בכל שעות היממה (תורנים וכוננים).
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בפתרון סוגיה זו כדי לעצב את פני המעבדות הרפואיות בשנים הקרובות.
לקיחת דם בבתי חולים בידי פלבטומיסטים בית החולים וולפסון עשה בדיקה של תהליכי העבודה במחלקות בית החולים באמצעות הפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב.
הבדיקה הצביעה, בין היתר, על חשיבות לקיחת דם בידי פלבטומיסטים (לוקחי דם מוסמכים), וזאת כדי לייעל את תהליך שחרור החולים מהמחלקה.
כפועל יוצא מכך מתייעלת גם לקיחת הדמים מהחולים (השלב הפרה -אנליטי) ומצטמצמות טעויות ופסילת דגימות.
ברוב בתי החולים לקיחת הדגימות לבדיקות מעבדה נעשית בידי סטז'רים, אחיות או רופאי המחלקה.
לקיחת דם על ידי הפלבטומיסטים בשעות הבוקר המוקדמות מאפשרת קבלת תוצאות של בדיקות המעבדה הרפואית כבר בזמן ביקור הבוקר של רופאי המחלקה.
הדבר גם מאפשר לרופאים לקבל החלטות על שחרור החולה מהמחלקה ומביא לייעול תהליכי השחרור, קיצור זמני ההמתנה לשחרור, קיצור זמני השהייה של חולים אחרים הממתינים לאשפוז בחדר המיון ופינוי מהיר יותר של מיטות האשפוז.
בבדיקה עלה כי רק ארבעה בתי חולים משתמשים בפלבטומיסטים ללקיחת דגימות דם נוסף על אחיות ורופאים.
יתרה מזאת, עלה גם שהמשרד ובתי החולים לא בחנו יתרונות של עלות מול תועלת בהעסקת פלבטומיסטים בבתי החולים על מנת לייעל את תהליכי העבודה ולא בחנו את השפעות שילובם בעבודה השגרתית של מחלקות בתי החולים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בשנתיים האחרונות הוא מקדם הכשרה עוזרי רופא בבתי החולים הממשלתיים.
במסגרת ההכשרה הם לומדים ועוברים קורס לקיחת דם .
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חוזר המשרד44 קובע כי עוזר רופא ייתן מענה מקצועי איכותי לטיפול בחולים.
לעוזרי רופא סמכויות טיפול מוגדרות ומוסכמות אשר יאפשרו מתן טיפול רפואי, על פי הנחיות הרופא המטפל, בפיקוחו ובאחריותו.
כלומר פעולת לקיחת הדם היא פעולה אחת מתוך פעולות אחרות שלהן יוכשר עוזר הרופא.
יצוין כי עוזר רופא אינו מיועד ללקיחת דמים בלבד לעומת פלבטומיסטים שעיסוקם הוא אך ורק לקיחת דמים.
ראוי כי משרד הבריאות, בשיתוף בתי החולים והמועצה למעבדות רפואיות, יבחנו את סוגיית ה עסקת הפלבטומיסטים במערכת האשפוז, תוך בדיקת עלות -תועלת של המהלך ויקבעו את הדרך היעילה ביותר ללקיחת דגימות דם בבתי החולים; כל זאת בהתחשב בנוחות החולים וקיצור זמני ההמתנה שלהם, ותוך שאיפה לנצילות טובה יותר של מיטות האשפוז.
מחסור בכוח אדם במכונים לפתולוגיה בין ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) לבין הממשלה, הכללית וההסתדרות המדיצינית "הדסה" נחתם בשנת 1976 .
הסכם קיבוציההסכם קבע כי בכל מכון לפתולוגי ה בבית החולים יהיה מנהל ורופא מומחה וכן רופא על כל 100 מיטות בבית החולים.
מאז חלה התפתחות באופן לקיחת הדגימות ובשיטות הבדיקה ונוספו שיטות בדיקה חדישות.
בשנת 2011 הכירו משרד הבריאות, משרד האוצר והכללית במקצוע הפתולוגיה כמקצוע במצוקה45 .
בשל כך זכו הרופאים הפתולוגיים בתוספות שכר מעבר לתוספות שניתנו לשאר מקצועות הרפואה.
כיום ( 2015) כ -75% מהדגימות שמתקבלות במכון לפתולוגיה הן מהמ רפאות ומהמכונים ולא ממחלקות האשפוז.
גם מרכיבי התפקיד של הרופאים הפתולוגיים השתנו.
למשל, מנהלי מכונים לפתולוגיה מסרו לנציגי הביקורת כי נוסף על הפעילות המעבדתית באבחון הדגימות, הרופאים הפתולוגיים בבית החולים מקיימים ישיבות עם המחלקות השונות - ישיבות " TUMOR B OARDS " (ישיבות רב -מחלקתיות לצורך דיון והחלטות בנוגע לטיפול בחולי סרטן).
מצבת הרופאים הפתולוגיים במכונים לפתולוגיה היא על פי הנוסחה שנקבעה בהסכם עבודה קיבוצי משנת 1976 .
מאז, למרות עלייה בהיקף הפעילות ועלייה במורכבות האבחון ולמרות מצוקת כוח האדם במכונים, לא בחן משרד הבריאות האם הנוסחה שנקבעה בעבר עדיין מתאימה היום.
לטענת מנהלי מכונים פתולוגיים קיים מחסור ברופאים פתולוגיים (בכל מכון, בהתאם לגודלו, חסרים בין רופא אחד לשלושה יחסית לנוסחה שנקבעה בעבר).
הדבר מביא לעיכובים בפרק הזמן עד לפענוח הבדיקה ומסירת התוצאה ל רופא המטפל ואף לטעויות באבחון - זמן מתן תשובה לכ-80% .
מהמקרים עומד בכמה בתי חולים על שלושה שבועות .
44 ,משרד הבריאות, חוזר המנהל הכללי עוזרי רופא במערך האשפוז ובקהילה , חוזר מספר 7/2015 מ- 12.
45 הסכם קיבוצי מאוגוסט 2011 שנחתם בין הממונה על השכר במשרד האוצר, הכללית והדסה לבין ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י).
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההתפתחויות שחלו בשיטות הבדיקה ובהיקפי הפעילות של המכונים הפתולוגיים, על משרד הבריאות לבחון האם הנוסחה שנקבעה לפני עשרות שנים בנוגע למצבת הרופאים הפתולוגיים מתאימה לצרכים הנוכחיים.
עליו לגבש עתודה מספקת של רופאים פתולוגיים לפי הדרישות כדי לא לפגוע במתן טיפול נאות לחולים.
רכש, עלויות תפעול והצטיידות במעבדות של בתי החולים הכלליים-ממשלתיים .
המעבדות הרפואיות עתירות בציוד ובמכשור ממוחשב, ומשולבות בהן מערכות הנעה, שינוע ורובוטיקה מתקדמות.
המערכות כוללות יחידה פרה -אנליטית המבצעת מיון, פיקוק המבחנות ואִ רכוב הדגימות46 בתום הבדיקה, מערכת אנליטית לביצוע הבדיקות, ומערכת פוסט-אנליטית לצורך ארכוב הדגימות .
יש לחדש ציוד כזה אחת לכמה שנים.
המעבדות גם רוכשות ציוד לביצוע השוטף של הבדיקות, כגון ערכות בדיקה, מגיבים (ריאגנטים), כימיקלים שונים, ציוד ואביזרים מתכלים וכו'.
מכשירי מעבדה ישנים בבתי החולים הממשלתיים בביקורת עלה כי בחלק מהמעבדות הרפואיות בבתי החולים הממשלתיים המכשור ישן מאוד47 ,, עלויות תחזוקתן גבוהות יחסית (למשל במרכז הרפואי אסף הרופא רמב"ם, וולפסון) וקיים קושי להשיג חלקי חילוף.
נמצאו אף מקרים שבהם מכשיר בבית חולים מסוים יצא מכלל שימוש ולכן נאלץ בית החולים להיעזר במעבדות של בית חולים אחר.
היות שלא מדובר במהלך מתוכנן וסדור, הדבר גורם לעומס על המעבדות בבית החולים האחר, שאינו ערוך לכך, ולעיכוב בתוצאות.
בתי חולים אחדים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הסיבה לציוד המיושן היא מחסור בתקציבים.
בביקורת נמצא כי משרד הבריאות לא הכין תכנית הצטיידות רב - שנתית למכשור וציוד למעבדות הרפואיות, המלווה בתקצוב מתאים.
46 ,אחסון שמירה והגנה על הדגימות (המבחנות) בתום ביצוע הבדיקות, באופן שיאפשר גישה מהירה ונוחה במועד מאוחר כשתידרש בדיקה נוספת או חוזרת.
47 לדוגמה מכשיריהספקטרופוטומטר (מכשיר מדידה המאפשר למדוד את בליעת האור של חומר נבדק באורכי גל שונים.
באמצעות הנתונים המתקבלים מהמדידה, ניתן לקבל מידע על אופי החומר וכן על ריכוזו בתמיסה) במעבדה ההמטולוגית ובמעבדה לביוכימיה בבית חולים ממשלתי מסוים, הם כבר בני 20 שנה.
בכללית מחליפים בדרך כלל את המכשור למעבדות הרפואיות אחת לתשע שנים, ובעולם המערבי אחת לשבע שנים.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רכש ציוד וריאגנטים בבתי החולים הממשלתיים רכש ציוד וחומרים למעבדות נעשה על פי שיקול דעת של כל בית חולים ממשלתי: חלק מבתי החולים רוכשים ציוד וחומרים למעבדות באמצעות גוף רכש מרכזי - חברת שראל48 , אחרים רוכשים ישירות אצל הספקים.
מטרתו של גוף רכש מרכזי ה יא למנף את כוח הקנייה וכך להוזיל את הרכישה ולחסוך בעלויות מלאי ואספקה .
נמצא כי גם שיטת הרכש למעבדות הרפואיות שונה בין בית חולים אחד למשנהו.
יש בתי חולים שרוכשים ציוד בנפרד וחומרים בנפרד, יש בתי חולים שפועלים לפי שיטה שבה חלק מהבדיקות נעשות בהתקשרות עם ספק הציוד והריאגנטים והתשלום הוא לפי בדיקה (משלמים על כל בדיקה ובדיקה) ובמקרים אחרים - התשלום לספק הוא על פי מספר הבדיקות לסוגיהן המדווחות ממערכת המחשוב של בית החולים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי כל נושא הרכש בבתי חולים מנוהל על ידי בתי החולים משום שכל בית חולים מתמצא בצרכיו.
נוכח היקפי הרכש הגדולים, העלויות הגבוהות של ציוד, מכשור מתקדם והריאגנטים, ועל מנת לייעל ולמקסם את המשאבים, ראוי שמשרד הבריאות יוביל עבודת מטה עם בתי החולים על מנת לבחון את השיטות הק יימות לרכש ו את היתרונות והחסרונות של כל אחת ואחת מהן.
במסגרת עבודת המטה ראוי להתייחס, בין השאר, ליתרון הגודל, שכן מאחר שחלק ניכר מהרכש הוא של חומרים וציוד הנדרש למרבית המעבדות, הרי שרכש בהיקפים גדולים עשוי להוזיל את עלותם.
זאת ועוד, אחידות הציוד והמכשור עשויה לפשט את תהליכי העבודה וכן להביא לאחידות ביחידות המדידה; כן יש להביא בחשבון את החיסכון במנגנוני הרכש אם הם יהיו משותפים; מנגד יש להביא בחשבון את הצרכים הייחודיים של כל מעבדה ומעבדה, תהליכי התפעול הייחודיים לכל אחד מבתי החולים ואת העובדה שככלל הם מתנהלים באופן עצמאי, על כן שיתופם בהליך הוא חיוני ביותר.
סל שירותים בבתי החולים חוק ביטוח בריאות מגדיר ומפרט את סל שירותי הבריאות שכל תושב במדינה זכאי לו.
אחד השירותים הוא אשפוז בבית חולים כללי.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר כי ניתן היה לצפות שמשרד הבריאות יקבע גם את תקני השירות בבתי החולים - הן מבחינת בעלי המקצוע ועובדי המינהל שעליהם לספק את השירות ל חולה והן מבחינת הציוד והמכשור הרפואי הנדרשים49 .
קביעת תקן חובה למשאבים שמקצה המשרד לטובת החולה המאושפז היא הכרח לסדרי מינהל תקינים.
מדובר בכלי ניהולי מהמעלה הראשונה המאפשר למנהל בית החולים לקבוע את סדרי הקצאת משאביו על פי שיקולי הארגון כך שלא יפחתו מהמינימום הנדרש.
לכן ראוי שהמשרד יקיים עבודת מטה יסודית ומקיפה לקביעת מכלול התקנים של בתי החולים.
ראייתו המערכתית והכוללת תוכל לשקף את מדיניותו באשר למתן השירות לחולה .
48 " חברתשראל " היא חברה בבעלות עמותת בתי החולים הציבוריים המספקת לבתי חולים ולמוסדות רפואיים סל של מוצרים ושירותים כמו תרופות, חיסונים, ציוד רפואי ומכשור רפואי , כולל ציוד מעבדות, מוצרים ושירותים משלימים.
49 ראוגם מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג ( 2015" ,) השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו", עמ' 503.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 והיא תהווה תשתית למחויבות הנגזרת מאמנת השירות לחולה שהוא קבע.
בלא תקן מחייב זכויות החולה עלולות להיפגע.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד הבריאות, כמאסדר (רגולטור) של מערכת הבריאות, יקבע תקן לציוד מעבדתי מתאים לכל בית חולים.
תקן כזה יכלול את פירוט הציוד, התפוקות הנדרשות, גיל מרבי לציוד, כמו גם תקן מזערי לכוח האדם שיפעיל את מערך המעבדות הרפואיות באופן נאות.
התנאים הפיזיים והתשתיות של מעבדות בתי החולים .
תכנון מעבדות תקנות המעבדות קובעות באופן כללי כי במעבדות תהיה גישה נוחה לאזורים השונים במעבדה.
עוד נקבע כי מערכת אוורור תחליף את הא וויר בחלקי המעבדה לפחות שש פעמים בשעה.
המשרד הכין פרוגרמה מפורטת שנבנתה להקמת מעבדות לאומיות לבריאות הציבור, פרי עבודה של צוות רב-מקצועי בתחום.
בפרוגרמה נקבעו סטנדרטים לבינוי מעבדה , כגון במעבדות ביולוגיות - 12 החלפות אוויר לשעה; הטמפרטורה במעבדות תהיה ° C 2±22 ; במעבדות מיקרוביולוגיה יוגדר אזור תת-לחץ לשמירה על סביבת החדר ועוד.
עקרונות בטיחות בתכנון מעבדות של מכון ויצמן למדע ברחובות50 קובעים לדוגמה כי רוחב מזערי של כל מסדרון יהיה 1.
5 מטר לכל אורכו, כולל התחשבות בציוד, במתקנים ובארונות תשתית.
מיקום של ציוד, כגון ארונות אחסון, מקררים, ציוד מדעי גדול, ארונות חשמל ובקרה, מתקני בטיחות וכיו"ב ייקבע כך שהמעבר לא יקטן מרוחב זה.
בבדיקה במעבדות בתי החולים כדוגמת זיו בצפת, בילינסון בפתח תקווה, פוריה בטבריה ורמב"ם בחיפה נמצא כי המסדרונות עמוסים בציוד, במקררים ובארונות אחסון ויש קושי בגישה לאזורים שונים במעבדות; מספר החלפות האוויר במעבדות אחדות הוא פחות משש לשעה כנדרש על פי התקנות.
עלה כי המשרד לא גיבש הוראות לתכנון מעבדות רפואיות כדי להבטיח תנאי עבודה נאותים ולשמור על בטיחות העובדים בדומה לסטנדרטים שהוא קבע בפרוגרמה להקמת מעבדות לאומיות לבריאות הציבור.
פערים בתשתיות בבתי החולים הממשלתיים מצופה ממשרד הבריאות, שמפעיל 11 בתי חולים כלליים -ממשלתיים, שתהיה לו תכנית להבטחת סביבת עבודה נאותה ובטוחה במעבדות הרפואיות בבתי חולים אלה.
50 ,העקרונות מבוססים על החוקים והתקנות במדינת ישראל הנחיות מקצועיות של אגף הפיקוח על העבודה במשרד הכלכלה , תקנים רלוונטיים, נוהלי הבטיחות במכון, החלטות ועדת הבטיחות של המכון והניסיון בשטח של צוות יחידת הבטיחות של המכון.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .