HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
צריך גם להבטיח שבין חברי הוועדה יכללו בעלי מיומנות חשבונאית ופיננסית.
בחוזר הרשות מינואר 2006 , בעניין דוחות כספיים נדרשו החברות להביא פרטים על פעילות המבקר הפנימי.
בחוזרים נ וספים נקבעו כללים בדבר מינוי מבקר פנימי ובדבר נושאים האמורים להיכל ל בתוכנית הביקורת של המבקר הפנימי.
(י) הנהגת בקרה לניהול סיכונים: מקובל בתאגידים לאתר באופן שיטתי ויסודי את הסיכונים שהם חשופים להם ולנקוט צעדים כדי להקדים תרופה למכה.
הרשות הוציאה בנובמבר 1991 .
, חוזר לחברות ובו בקשה מהדירקטוריון לדון בניהול הסיכונים של החברה (יא) הנהגת קודים אתיים: קוד אתי הוא מסמך המבהיר עקרונות וצורת התנהגות המתבטאים בערכים המובילים להתנהלות תקינה ומוסרית.
קוד אתי הוא גם משאב לארגון, שכן הוא מגדיר דרכי התנהגות בארגון ופותר דילמות מקצועיות הפוגעות בארגון ובכושר התחרות שלו.
הקוד יוצר לכידות ארגונית ומסגרת להתנהגות מקצועית ולאחריות המשביחה את פעילות הארגון ומונע אובדן משאבים כתוצאה מעבירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי, שהרשות תוביל מהלך מסודר ומובנה להנהגת כללי משטר תאגידי בחברות הממשלתיות, בהתחשב בהיבטים הייחודיים להן.
 לרשות החב רות הממשלתיות שמור תפקיד חשוב: לעקוב אחר פעילות החברות הממשלתיות ולסייע להן.
בצד זאת ניתנו סמכויות הנוגעות לחברות, בעניינים מסוימים, לשרים הממונים על החברות.
בביקורת שנערכה, הן ברשות והן בכמה חברות ממשלתיות, נמצאו ליקויים, מהם מהותיים: מינוי דירקטורים מבלי שנעשה די כדי לאתר ולמנוע מינוי מי שיש להם זיקה לשרים; אי-מינוי דירקטורים במועד; אי-הפעלת סמכויות כלפי דירקטוריונים במקרה הצורך; מערכת מעקב לא יעילה אחר פעילות החברות; בדיקה חלקית של הדוחות הכספיים שהמציאו החברות הממשלתיות; ופיקוח לא מקיף על נכסי המדינה שבידי החברות.
הרשות הוקמה ב - 1975 בעקבות ועדת ברק 31 .
בדוח הוועדה צוין כי "החברה הממשלתית זקוקה לחופש פעולה על מנת לפעול להשגת מטרותיה העסקיות בצורה יעילה ותכליתית.
מצד שני הממשלה חייבת לשמור בידיה אמצעי הכוונה ופיקוח על החברה: המדינה היא לא רק בעל המניות המעוניינת לפקח על צורת השימוש בכספי הציבור - יש אינטרס ציבורי נוסף, המתבטא במשימות הממלכתיות המוטלות על החברה, שלמענן נעשתה השקעת כספי הציבור ואשר את השגתן יש להבטיח.
טבעי הוא כי מצב דברים זה מחייב מתן אמצעי פיקוח מתאימים על .
31 ,ועדה בראשות פרופ' אהרון ברק, שהוקמה במטרה להכין את ההצעה לחוק החברות הממשלתיות והגישה את המלצותיה בסוף שנת 1970.
מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות 157 .
פעולותיה של החברה הממשלתית.
אמת הדבר כי שתי המגמות הנזכרות - פיקוח ועצמאות - עשויות לעתים לבוא לידי ניגוד, אך ניגוד זה אינו מחויב המציאות".
בחוק החברות הממשלתיות אכן באו לידי ביטוי תפיסות אלה של הוועדה.
בצד סמכויות מעקב אחר פעולות החברות והייעוץ לחברות, לממשלה ולשרים, ניתן בחוק ביטוי ג ם לצורך להפקיד בידי הרשות אמצעי בקרה ופיקוח.
בחוק נכללו סממנים רגולטוריים, כך שלרשות יש סמכות אישור ופיקוח בעניינים הבאים: מינוי רואי חשבון, מינוי יועצים משפטיים, ייעוד רווחים ותנאי שכר.
בשנת 2003 תוקן החוק, ונוספו לו עוד הוראות רגולטוריות, שהמהותיות שבהן עניינן מתן סמכות לרשות להורות לחברה כיצד עליה להציג פרטים בדוחותיה הכספיים; מתן סמכות, בנסיבות שצוינו בחוק, להעביר דירקטורים מתפקידם; מתן סמכות, בתנאים שנקבעו בחוק, לדרוש מחברה מידע וחומר בענייני החברה; וההוראה שלבקשת הרשות בית משפט מחוזי רשאי לצוות על חברה להגיש דוח או לתקן אותו.
על פי החוק , סמכויות נוספות בנוגע לחברות מופקדות בידי השרים.
הרשות הודיעה בתשובתה כי אין לעשות שימוש במילה "פיקוח" באשר לתפקידיה, שכן תפקיד הפיקוח אינו נכלל בתפקידי הרשות המפורטים בחוק.
עוד הודיעה הרשות כי עמדת הביקורת מתעלמת מהיע דרם של כלים וסמכויות בידי הרשות, וכי היא מחילה על הרשות אמות מידה ואופי פעילות שלפיהם עליה לשמש גוף רגולטורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי-אפשר לקבל את תפיסת הרשות, משום שפעילותה השגרתית רצופה אלמנטים רגולטוריים.
דווקא בתקופה שבה נעשות פעולות להפרטת החברות המ משלתיות, יש להגביר את השימוש ההולם בכלים הרגולטוריים שבידי הרשות.
לפני ההפרטה יש לעשות לכך שהחברות תהיינה רווחיות ויעילות.
ממצאי הדוח ותשובות הגופים המבוקרים משקפים את המתח שבין סמכויות הפיקוח והסמכויות הרגולטוריות של הרשות ובין סמכויות הייעוץ והמעקב שלה.
הם גם מעלים את השאלה אם היחס בין הסמכויות הללו עומד כיום במבחן המציאות.
ראוי שאת הסוגיות העקרוניות שעלו בדוח זה, את המשאבים העומדים לשימושה של הרשות ואת תפקידיה העדכניים, תבחן הממשלה לנוכח התפקיד החשוב שהחברות הממשלתיות ממלאות כזרוע של הרשות המבצעת.
מן הראוי שהרשות תנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לשפר את כלי הניהול ואת סדרי הבקרה שלה על החברות הממשלתיות.
נמצאו גם ליקויים בהתנהלות החברות הממשלתיות מול הרשות, ויש לבחון את הדרכים לתיקונם.
נראה שהפתרון מצוי, בין היתר, בהתאמה לתפיסה החדשה של השתתת פעולות התאגידים ע ל כללי משטר תאגידי הרלבנטיים לחברות הממשלתיות.
תפיסה זו גורסת כי בעידן מודרני, שבו חברות מחליפות במידה לא מעטה את מקום הממשלות כשחקן המרכזי במשק, עליהן לפעול להגשמת מטרותיהן תוך גילוי אחריות יתרה, אגב הפנמת ערכים חוץ -כלכליים, ובהם הצורך לפעול בהוגנות ובשקיפות מול כלל בעלי העניין של החברה.
כדי להשיג את אלה, יש להגדיר מחדש את תפקידיו ואת אחריותו של הדירקטוריון, להנהיג כללי אתיקה בחברות וכן תכניות אכיפה וציות לכללים אלו, ולחזק את הבקרה הפנימית ואת ניהול הסיכונים.
מטבע הדברים, לרשות החברות הממשלתיות שמור תפקיד מפתח ביבוא ובעיצוב ערכים אלו בחברות הממשלתיות.
עניין זה עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה 158 דוח שנתי57ב .
06 בדבר הקמת ועדה לצורך גיבוש כללי אתיקה לחברי הממשלה ולמערכת הציבורית הפועלת באחריותם.
להטמעת כללי משטר תאגידי בחברות ממשלתיות יש חשיבות גם לנוכח כוונתה של ממשלת ישראל להצטרף ל- OECD .
לצד הביקורת בדוח זה על רשות החברות הממשלתיות, ראוי לציין כי הרשות השקיעה רבים ממשאביה בתהליכי הפרטה של חברות גדולות כמו "אל-על נתיבי אוויר לישראל", "צים", "בזק - החברה הישראלית לתקשורת" ובתי הזיקוק באשדוד ובחיפה.
הרשות גם עושה לקידום רפורמות מבניות במשק כמו בנמלים, הרפורמה בענף הדואר, בענף המים ובמשק החשמל.
אגב כך נדחקות המשימות השוטפות שעליהן היא מופקדת, ושבהן עוסק דוח זה.
אולם אל לרשות להזניח משימות אלה.
הממשלה והשרים האחראים על החברות הממשלתיות צריכים לנקוט את הצעדים הדרושים כדי לתק ן את הליקויים הרבים והמהותיים עליהם הצביע משרד מבקר המדינה בדוח זה.
משרד מבקר המדינה עושה ביקורת במשרדי הממשלה ובגופים מבוקרים אחרים המנויים בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , (להלן]נוסח משולב[- החוק).
הביקורת יכולה לעסוק באירוע מסוים, בתהליך ארגוני, בתהליכים בין-ארגוניים - נושאים מערכתיים שהטיפול בהם נוגע למשרדי ממשלה ולגופים מבוקרים רבים ואף דורש תיאום ושיתוף פעולה בין-משרדי.
משרד מבקר המדינה מציין בדוחותיו המוגשים לראש הממשלה ולכנסת ומתפרסמים לעיון הציבור שורה של ליקויים שתיקונם עשוי לתרום לשיפור המינהל הציבורי וכפועל יוצא מכך לטובת האזרחים מקבלי השירות.
בשנים האחרונות הרחיב משרד מבקר המדינה את המגמה של עשיית ביקורת מערכתית, ובמסגרת זו נבדקו בין השאר הנושאים האלה: (א) "עבודת המטה במשרדי הממשלה"2 ); (ב "הדרג המחוזי במשרדי הממשלה"3"; (ג) "רכישת שירותים חברתיים4.
החוק עוסק, בין היתר, בחובה של הגופי ם המבוקרים לדווח למבקר המדינה ולראש הממשלה על אופן טיפולם בליקויים שפורטו בדוחות שפרסם מבקר המדינה.
החוק גם מחייב את ראש הממשלה להודיע למבקר המדינה על תוצאות טיפולו בליקויים.
לפי סעיף 21א5 לחוק, בכל גוף מבוקר ימנה ראש הגוף המבוקר צוות לתיקון ליקויים ובראשו המנכ"ל, ואם אין מנכ"ל - בעל תפקיד המקביל לו באותו גוף (להלן - הצוות, או צוות המעקב).
לפי החוק, אם העלתה הביקורת ליקויים בפעולתו של גוף מבוקר, ידון הצוות בדרכים לתיקון הליקויים, יקבל החלטות בדבר תיקונם, וידווח על דיוניו ועל החלטותיו לראש הגוף המבוקר סמוך לאחר קבלת ההחלטות.
סעיף 21 ב(ב) לחוק קובע כי ראש הממשלה ידווח למבקר המדינה בתוך שמונה חודשים ממועד המצאת הדוח לידיו, על תוצאות טיפולו בליקויים בפעולותיהם של הגופים המבוקרים לפי סעיף 9(1 ) או 9(2 ).
סעיף זה משקף את האחריות הכוללת שהוטלה על ראש הממשלה להביא לתיקון הליקויים.
בפועל, ראש הממשלה מדווח למבקר המדינה על תיקון הליקויים בדוחות הקרויים "הערות ראש הממשלה לדוחות מבקר המדינה".
דוחות אלה מתפרסמים פעמיים בשנה, בד בבד עם פרסום דוחות מבקר המדינה6.
האגף לביקורת המדינה ולביקורת הפנימית במשרד ראש הממשלה (להלן - האגף לביקורת המדינה) מופקד בין היתר על מעקב אחר הטיפול של משרדי הממשלה ושל המפעלים .
2 דוח שנתי53 ב של מבקר המדינה, עמ' 5.
3 דוח שנתי54 ב של מבקרהמדינה, עמ' 5 4 דוח שנתי55 ב של מבקר המדינה, עמ' 721.
5 סעיפים21א ו-21 ב הוספו לחוק על פי תיקון לחוק משנת 2001.
6 הכוונה ל"דוחות שנתיים" לפי סעיף15 לחוק, על גופים מבוקרים לפי סעיף9(1 ) או9(2.
והמוסדות של המדינה בתיקון הליקויים שהצביע עליהם מבקר המדינה; מכין את "הערות ראש הממשלה" לדוחות מבקר המדינה; ומכין את החומר הדרוש לוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה לצורך דיון וקבלת החלטות.
בחודשים מרס-אוגוסט 2006 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר סדרי הדיון וסדרי תיקון הליקויים במשרדי ממשלה ובידי ועדת שרים שהממשלה מינתה לעניין זה.
הבדיקה התמקדה במצב הקיים של תיקון הליקויים שהועלו בשלושת הנושאים המערכתיים שפורטו לעיל ( להלן - מעקב, או ביקורת מעקב).
בין היתר, נבדק במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"מ), אם טיפולו של המשרד, ובכלל זה מזכירות הממשלה והאגף לביקורת המדינה ולביקורת הפנימית במשרד רה"מ, הביא לתיקון הליקויים במשרדי הממשלה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ).
ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה .
זה שנים פועלת מטעם הממשלה ועדת שרים הקרויה "ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה" (להלן - ועדת השרים, או הוועדה).
לאחרונה במאי 2006 מינתה הממשלה ועדת שרים בראשות השר איתן כבל; הוועדה הוסמכה לדון ולהחליט בעניין הצעותיהם של השרים הנוגעות לתיקון הליקויים שמצא מבקר המדינה במשרדיהם.
הוועדה גם תקיים מעקב אחר יישום החלטותיה בעניינים אלה.
כמו כן הוסמכה הוועדה לדון בהמלצות מבקר המדינה ובהצעות לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה.
מהערות ראש הממשלה לדוחות השנתיים של מבקר המדינה 52 ב עד 56 ,ב ומהניתוח שעשה משרד מבקר המדינה בנדון עולה, כי ועדת השרים לא דנה ב- 80%-90% מהנושאים שבהם עסקו אותם דוחות, וכי האגף לביקורת המדינה הכין הצעות רבות והגישן ליו"ר ועדת השרים, אך רק מעטות מהן הועלו לדיון ולהחלטה בוועדה.
עם הנושאים שנדונו בדוחות מבקר המדינה האמורים ולא נדונו בוועדת השרים, נמנו נושאים עקרוניים ומהותיים7 :ונושאים מערכתיים ובהם 1.
""עבודת המטה במשרדי הממשלה8 .
בדוח על הנושא האמור הושם דגש, בין היתר, על הצורך בגיבוש ובהטמעה של תורת ניהול למגזר הממשלתי, לרבות נהלים בין-משרדיים; ס דרי פיקוח, מעקב ובקרה בנוגע ליעדים שיש להגדיר ולדווח על השגתם ובנוגע להליכים הכרוכים בהצעת החלטות לממשלה; מבנה וארגון הממשל על יחידותיו השונות; הנהגת בחינה מתמדת של השינויים הנדרשים לפי הנסיבות; סדרי תיאום ושיתוף פעולה בין יחידות המשרד וכן תיאום בין המשרדים, בייחוד בסוגיות בין -משרדיות הנוגעות לארגונים שונים.
7 בכללם "שימוש מסחרי בקרקעות המינהל" (דוח שנתי 53 'ב, עמ302 ); "תכנית אב לפיתוח משק המים בישראל והשבת קולחים (דוח שנתי 53 'ב עמ815 "); "תכנון והקמה של יישובים חדשים (דוח שנתי 55 'ב, עמ 155 ); "הפיקוח על ניסויים רפואיים בבני אדם" (דוח שנתי 55 'ב, עמ 496 ).
משרד מבקרהמדינה לא עשה מעקב אחר תיקון הליקויים בנושאים אלה, בדוח זה.
8 פורסם בדוח שנתי53 'ב של מבקר המדינה, עמ5 ; ממצאי ביקורת מעקב פורסמו בדוח שנתי55 ב של מבקר המדינה, עמ' 191.
סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 169 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 7.
07 , מסר מנכ"ל משרד רה"מ, כי בתקופה שבה היה מר חיים רמון יו"ר ועדת השרים לביקורת המדינה היו כמה דיונים בנושא עבודת המטה שבהם השתתפו ראשי האוצר בנושא תקציב המדינה, לרבות בשיטת התקצוב.
בדיונים אלה העירו המשתתפים בעניין סדרי הדיון בממשלה, שקיפות בהצגת הנתונים, רפורמה בתהליך התקצוב והטיפול בשינויים מבניים בגופים ממשלתיים.
מנכ"ל משרד רה"מ ציין בתשובתו כי לא התקבלו החלטות בנושא האמור.
מהתשובה האמורה עולה כי נדון רק נושא אחד מבין הנושאים הרבים הנוגעים לעבודת המטה במשרדי הממשלה שפורטו בדוח מבקר המדינה.
מכל מקום, גם דיון זה לא הניב תוצאות, שכן לא התקבלו בו החלטות.
"נושא אחר שלא נדון בוועדת השרים הוא "רכישת שירותים חברתיים9 .
הדוח בנושא זה נוגע להתקשרויות של משרדי ממשלה ובראשם משרד הרווחה, וכן משרדי הבריאות והשיכון, לשם רכישת שירותים חברתיים.
בדוח נאמר שעל המשרדים הנוגעים בדבר לתת את דעתם על סוגיות מרכזיות בחוזים, כגון הצורך בקביעת יעדים מדידים, מנגנון לתמרוץ הספק, חילופי ידע והפקת לקחים בין-משרדיים.
כמו כן צוין הצורך של כל משרדי המ משלה להכשיר עובדים לניהול התקשרויות ולפיקוח עליהן, וכן חילופי ידע בין המשרדים.
בתשובתו מסר מנכ"ל משרד רה"מ, כי האגף לביקורת המדינה מכין תמצית מנהלים של הנושאים שמעלה מבקר המדינה ומגיש אותה ליו"ר ועדת השרים.
האגף מכין גם המלצות, שראויות לדעתו להידון בוועדת השרים.
מנכ"ל משרד רה"מ ציין בתשובתו כי האגף מכין טיוטות של הצעות להחלטה בנושאים הנדונים בדוח מבקר המדינה ומגישן ליו"ר ועדת השרים וכי "ועדת השרים ריבונית וסוברנית להחליט אלו מן הנושאים יובאו לדיון בוועדה".
משרד מבקר המדינה אינו חולק על כך כי ועדת השרים ריבונית להחליט אלו מן הנושאים יובאו לדיון בוועדה.
יחד עם זאת משרד מבקר המדינה ממליץ בפני יו"ר ועדת השרים לקיים דיונים רבים יותר ובכך למלא את ייעודה בשיפור המינהל הציבורי.
הדיון בוועדת השרים הוא בעל משקל מכריע בהטמעת חשיבות ביקורת המדינה והצורך בתיקון הליקויים שנמצאו במשרדי הממשלה.
לפיכך, מן הראוי שוועדת השרים וכן הממשלה עצמה ינחו את השרים הנוגעים בדבר, להקפיד על תיקון הליקויים ולדווח על כך לוועדה בהתאם.
השר איתן כבל, יושב ראש ועדת השרים, הודיע למבקר המדינה ביום 13.
07 , כי מאז נכנס לתפקידו כינס את הוועדה מספר פעמים וכי יעשה את המיטב כדי לקדם את תיקון הליקויים ולעקוב אחר הביצוע כמתבקש.
מעקב משרד ראש הממשלה אחר דיווחי המשרדים .
כאמור, על מלאכת הכנת הערות ראש הממשלה ופרסומן מופקד האגף לביקורת המדינה.
האגף דורש מהגופים המבוקרים דיווחים שוטפים על פעולותיהם, ועל פי הדיווחים שהוא מקבל הוא מכין את "הערות ראש הממשלה לדוחות מבקר המדינה".
בהערות רה"מ האמורות כלול פרק .
9 פורסם בדוח שנתי55 'ב של מבקר המדינה, עמ721.
"לקט מעקבים" (להלן - לקט או לקטים) ובו האגף מדווח על סדרי תיקון ליקויים שהעלה מבקר המדינה בשנים שקדמו לאותו דיווח שוטף.
עיון בהערות העלה כדלקמן: 1.
הדיווחים על מצב תיקון הליקויים אינם כוללים את כל משרדי הממשלה ומוסדות המדינה שבוקרו בשנים שקדמו לפרסום ההערות.
לדוגמה, בהערות לדוח 56 ב של מבקר המדינה לא דווח כלל על הגופים האלה 10 : משרד התשתיות הלאומיות, משרד התחבורה ונש"מ.
דיווח על מצב תיקון הליקויים בנושא כזה או אחר נוגע בדרך כלל למעט מהממצאים שצוינו בדוחות מבקר המדינה.
אשר לנושא הנוגע לכמה גופים - יש שמדווח על משרד מסוים שדיווח, ולא על כלל המשרדים או על סוגיה מערכתית שהועלתה.
להלן דוגמה: הדוח בנושא המערכתי "עבודת המטה במשרדי הממשלה" שכאמור פורסם בדוח 53ב ש ל מבקר המדינה לשנת 2002 נוגע לגופים האלה: משרד רה"מ, משרד האוצר, נש"מ, משרדי הפנים, השיכון, הבריאות, הרווחה והמשפטים.
אך בהערות רה"מ שפורסמו מאז פרסום הדוח ועד מועד סיום ביקורת המעקב, מדווח על ארבעה גופים בלבד: משרד רה"מ, משרד המשפטים, משרד הפנים ונש"מ.
בדוח האמור צוין בנוגע למשרד רה"מ, כי לוועדות המנכ"לים אין מעמד סטטוטורי ולא נקבע תוקף החלטותיהן.
כמו כן, כל אימת שהתחלף השלטון הוקפאה עבודתן של הוועדות הללו.
הועלה, שבהערות רה"מ בנוגע למצב תיקון הליקויים במשרדו, שעליהם דווח מאז פורסמו הנושאים האמורים בדוח מבקר המדינה ועד למועד סיום ביקורת המעקב, לא נאמר דבר בעניין זה.
בלקטים לא מוסבר מדוע לא נאמר דבר בנוגע לממצאים האמורים, ולא נאמר אם נדחה מועד תיקונם ואם התקבל לכך אישור מראש הגוף המבוקר, דהיינו ראש הממשלה.
יצוין, שככלל אין בלקטים פרטים כאלה כשאין דיווח על מצב תיקון הליקויים.
יש שהדיווחים שבלקט אינם נשענים על החלטות של צוות המעקב או של הנהלת המשרד, הנובעות מהדיון על הליקויים.
להלן דוגמאות: בלקט שבהערות לדוח 54 א מדובר על מצב תיקון הליקויים במשרד הפנים בנושא המערכתי "עבודת המטה במשרדי הממשלה": בביקורת הקודמת צוין לגבי משרד הפנים כי אין משרד הפנים נוטה ליזום שיתוף פעולה בין -משרדי.
בעניין זה צוין בלקט, כי "משרד הפנים יוזם עבודות מטה בין-משרדיות במקרים בהם נדרשת עבודת מטה כזו".
זאת אמירה כללית ואין בלקט מידע אחר כגון החלטה של הנהלת המשרד להגביר את שיתוף הפעולה הבין -משרדי, ובכלל זה הוראת נוהל לשיתוף הפעולה האמור.
בנושא המערכתי "הדרג המחוזי במשרדי הממשלה", שפורסם כאמור בדוח 54 ב, צוין כי משרד השיכון לא עשה במהלך השנים בחינה כוללת של מבנהו הארגוני, הכולל את מחוזותיו.
בלקט שבהערות לדוח 55א11 ובלקט שבהערות לדוח57א12 צוין שהנהלת המשרד דנה בנושא המבנה הארגוני המיטבי של המשרד במסגרת "משרד הבינוי והשיכון לאן?
בדיווחים לא צוינו החלטות וממילא לא דווח על ביצוען.
10 אי-הדיווח על הגופים האמורים נוגע לה ערות לדוח 56 ב ואין פירוש הדבר שגם בדוחות קודמים לא היה דיווח עליהם.
11 פורסם באוקטובר 2004.
12 פורסם בדצמבר 2006.
סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 171 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי ביקורת המעקב בדבר אופן הטיפול בתיקון הליקויים שצוינו בדוחות מבקר המדינה מחייבים שה גופים והגורמים המטפלים בנושא, ובהם ראש הממשלה, משרדו, ועדת השרים והאגף לביקורת המדינה, ינקטו צעדים הכוללים אמצעי אכיפה נגד גופים שאינם פועלים כנדרש לתיקון הליקויים.
צוותים לתיקון ליקויים .
כאמור, על פי החוק יש להקים בכל גוף מבוקר צוות לתיקון ליקויים שבראשו יעמוד מנכ"ל או בעל תפקיד מקביל לו; הצוות ידון בדרכים לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה, יקבל החלטות בדבר תיקונם וידווח עליהן לראש הגוף המבוקר.
הצוות רשאי לדחות תיקון של ליקוי מסוים, אולם הדחייה טעונה אישור של ראש הגוף המבוקר.
נמצא, שלא כל צוותי המעקב בגופים המבוקרים לפי סעיפים 9(1 ) או9(2 ) לחוק מתכנסים לדון בתיקון הליקויים ומדווחים כיאות לראש הממשלה (באמצעות האגף לביקורת המדינה).
כך למשל, בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 56 ב דווח שצוותי המעקב בחמישה גופים לא התכנסו כלל בשנת 200513 ; בהערות לדוח שנתי55 ב דווח כי צוותי המעקב בשישה גופים לא התכנסו כלל בשנת 200414 , ומההערות לדוח שנתי54 ב עולה שגם בשנת 200315 לא התכנסו צוותי המעקב בשישה גופים מבוקרים.
לא נמצא שהאגף לביקורת המדינה העלה את העניין האמור לפני ראש הממשלה, או לפני ועדת השרים, כדי לקרוא לסדר את המשרדים האמורים, וכן לגרום לכך שאותם צוותים יתכנסו וידווחו לאגף על ההחלטות שקיבלו ועל הפעולות שנקטו לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל משרד רה"מ, כי האגף לביקורת המדינה מקיים פגישות עם ה מנכ"לים של משרדי הממשלה ומפנה את תשומת לבם לנושאים שעדיין לא טופלו, ואם תיקון הליקויים נעשה "ללא סיוע" צוות המעקב, האגף אינו נוהג להעיר על כך למשרדים השונים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הקמת צוותי המעקב על פי החוק נועדה לתת מסגרת נאותה לתיקון הליקויים שהצביע עליהם מבקר המדינה, וכן מתן שקיפות לפעילותו של הגוף המבוקר בתיקון הליקויים.
לפיכך, על האגף לביקורת המדינה לעמוד על כך שהליך דיון וקבלת החלטות בעניין תיקון הליקויים יהיה לפי החוק כאמור.
זאת ועוד, עם הגופים שבהם לא התכנס צוות המעקב נמנה משרד רה"מ, ואמנם ביקורת .
משרד רה"מ, משרד החוץ, המשרד לקליטת העלייה, משרד התקשורת ושירות התעסוקה 14 משרד רה"מ, משרד החוץ, המשרד לקליטת העלייה, משרד הבריאות, משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט.
15 משרד רה"מ, משרד הבריאות, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד הרווחה, משרד התיירות והנהלת בתי המשפט.
המעקב העלתה שפעילותו של המשרד בתיקון הליקויים בנושאים מערכתיים כגון "עבודת מטה במשרדי הממשלה" לא הייתה רצופה, ושיטתית (ראו גם להלן).
הליכי תיקון ליקויים במשרדים .
משרד מבקר המדינה בדק במשרדי הפנים, הרווחה, והשיכון את אופן פעילותם של הצוותים בכל הנוגע לת יקון הליקויים בשלושה נושאים מערכתיים שפורסמו בדוחות מבקר המדינה בשנים 2003 -2005 - עבודת המטה במשרדי הממשלה, הדרג המחוזי במשרדי הממשלה ורכישת שירותים חברתיים.
להלן פרטים: משרד הפנים בנושא "הדרג המחוזי במשרדי הממשלה" שפורסם בדוח 54 ב פורטו בהערות ראש הממשלה יותר מ -20 ממצאים הנוגעים למשרד האמור, ובהם: (א) יש פער ניכר בין הסמכויות הפורמליות של המחוז בתחום השלטון המקומי וההצהרות של המשרד כי יש לחזקו לבין מעמדו ומידת מעורבותו בתחום זה; (ב) בנושאים מרכזיים בתחום התקציב שבאחריות שר הפנים, עיקר התפקידים והפעילות מרוכזים במטה המשרד, ואילו למחוזות יש מעורבות מעטה; (ג) שיתוף הפעולה של המחוזות עם מרכזי הדרכה לרשויות מקומיות מועט ביותר, למעט בנושאים מסוימים; (ד) הפורומים המשותפים למטה ולמחוז התכנסו פעמים מעטות ולא הניבו תוצאות; (ה) לא נעשו פעולות לשינוי המבנה הארגוני של מערך היחידות המטפלות בשלטון המקומי.
ממצאים כבדי משקל פורטו גם בנושא "עבודת המטה במשרדי הממשלה" שפורסם בדוח 53.
ב הועלה כי מאז פרסום הדוחות האמורים לא דנו צוותי המעקב במשרד הפנים בשני הנושאים שצוינו לעיל.
במסמכי משרד הפנים ובמסמכי האגף לביקורת המדינה אין הסבר מדוע לא דנו.
משרד הרווחה בשלושת הנושאים המערכתיים שצוינו לעיל ופורסמו בדוחות מבקר המדינה בשנים 2003 , 2004, ו- 2005 , הועלו ממצאים הנוגעים למשרד הרווחה.
בהערות לדוח 55 "ב, מובא "ריכוז ממצאי הביקורת" בנושא "רכישת שירותים חברתיים ובו כ-30 ממצאים הנוגעים למשרדהרווחה.
אולם עד מועד סיום המעקב, אוגוסט 2006 .
, לא דנו צוותי המעקב במשרד אף באחד משלושת הנושאים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2006 מסר משרד הרווחה, כי נושא "עבודת המטה במשרדי הממשלה" לא הועלה בדיוני הצוות, מפני שהפעולות שננקטו במשרד לתיקון אותם ליקויים היו מספקות ולא דרשו החלטות נוספות של הצוות.
משרד מבקר המדינה מעיר סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 173 .
כי משרד הרווחה לא דיווח לראש הממשלה ולמבקר המדינה 16 על הפעולות שנעשו, כפי שקובע החוק.
בנושא "הדרג המחוזי במשרדי הממשלה" מסר המשרד, כי "הצוות לתיקון ליקויים אינו יכול לבוא במקום נכונות אמיתית של מקבלי ההחלטות בדרג הבכיר במשרד להתמודד עם נושא מורכב זה של סוגיית פיקוח ומחוזות על כל הטלטלות הארגוניות והמקצועיות הנובעות מכך".
לדעת משרד מבקר המדינה, היות שבראש הצוות עומד בעל התפקיד הניהולי הבכיר ביותר - מנכ"ל המשרד - אם אין ביכולתו של הצוות לתקן ליקויים, ודאי שעליו לדווח על כך לשר.
בנושא "רכישת שירותים חברתיים"17 מסר המשרד, כי בעקבות ביקורת המעקב קיים הצוות דיון בנושא ב- 11.
יצוין שממועד פרסום הדוח- אמצע שנת 2005 - ועד מועד הדיון עברו יותר משנה וחצי.
משרד הבינוי והשיכון במשרד הבינוי והשיכון נמצא ו ליקויים בשלושת הנושאים האמורים.
לפי "ריכוז ממצאי הביקורת" שהובא בהערות לדוח 54 ב בנושא "הדרג המחוזי במשרדי הממשלה", היו בנושא האמור 11 .
ממצאים הנוגעים למשרד הועלה שצוות המעקב במשרד לא דן בשלושת הנושאים המערכתיים האמורים.
עוד הועלה, שעד למועד ביקורת המעקב לא התכנס הצוות באופן סדיר כדי לדון ולקבל החלטות בנוגע לתיקון הליקויים שפורסמו בדוחות מבקר המדינה אודות משרד השיכון.
לדבריה של מי שהייתה עד למועד הביקורת הנוכחית ממלאת מקום של יו"ר הצוות, התבקשו גורמים מסוימים במשרד להעביר לצוות את תגובותיהם בעניין הליקויים שצוינו בדוחות מבקר המדינה והצוות דן בתגובות אלה והנחה את יחידות המשרד כיצד לפעול.
יצוין שלא תועדו דיונים של ישיבות הצוות בפרוטוקולים ולכן אין לדעת מה החליט (אם החליט) בדבר תהליך תיקון הליקויים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלפי החוק בראש צוות המעקב עומד המנכ"ל - הדרג הניהולי הבכיר ביותר בגוף המבוקר הכפוף לשר - אם אין ביכולתו של הצוות לקבל החלטה בנושא זה או אחר, בכלל זה בנושא הדורש בדיקה, בחינה או חשיבה זמן רב מן הסביר, שומה עליו להפנות את הסוגיות לשר הנוגע בדבר.
ב(א) לחוק 17 'ראו גם בדוח שנתי זה, בפרק רכישת שירותים חברתיים, ממצאי מעקב, עמ000.
סדרי בחינה ותיקון ליקויים ברמת המערכת .
להלן ממצאים שהעלה המעקב אחר סדרי תיקון הליקויים בנושאים מערכתיים וכן הדגמה של סדרי תיקון הליקויים בשלושה נושאים מערכתיים: (א) עבודת המטה במשרדי הממשלה; (ב) הדרג המחוזי במשרדי הממשלה; (ג) רכישת שירותים חברתיים.
המעקב התמקד בליקויים הנוגעים ליותר מגוף אחד ואשר תיקונם מצריך שיתוף פעולה בין-משרדי.
ריכוז הטיפול בנושאים מערכתיים בשל חשיבותם והיקפם של נושאים מערכתיים והיות שהם נוגעים לכמה גופים במערכת הממשלתית, מן הראוי שגם תיקון הליקויים בנושאים אלה ייעשה במישור מערכתי, שבו ייבחנו הסוגיות לא בכל משרד בנפרד, אלא בראייה הכוללת את המערכת וגוף מסוים ירכז את המכלול.
הועלה, שכאשר מדובר בסוגיות הנוגעות לנושאים בין -משרדיים ולמעקב אחר יישום החלטות הממשלה הנוגעות לסוגיות אלה, גופים ויחידות ממשלתיות עוסקים בצדדים שונים של נושאים מערכתיים הנוגעים להם, בלי שיש ביניהם חלוקת תפקידים והסדרי תיאום.
כמו כן, אין גוף בקרה שאחראי לרכז את הטיפול הבין- משרדי, את התיאום בין המשרדים ואת המעקב בסוגיות בין-משרדיות אלו בראייה כוללת.
עם הגופים והיחידות הללו נמנים: האגף לביקורת המדינה, נש"מ, מזכירות הממשלה (בנוגע ליישום החלטות הממשלה) והנהלת משרד רה"מ.
היעדר גוף אחראי ומרכז לטיפול בדוחות מערכתיים, או בכל דוח אחר של מבקר המדינה העוסק בנושאים בין -משרדיים, עלול לגרום לכך שהטיפול בתיקון הליקויים לא ייעשה כראוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד רה"מ יקבע נהלים ברורים לסדרי הטיפול בנושאים מערכתיים ובנושאים הקשורים לכמה ארגונים וירכז את המעקב אחר תיקון הליקויים בנושאים אלה.
כל זאת מכוח היותו של משרד רה"מ, גם לדעתו, הגוף שמטפל במכלול הנושאים הכרוכים בפעילות משרדי הממשלה בתחומים הכלכליים, החברתיים והאזרחיים, וכן מכוח כללי מינהל תקין.
עבודת המטה של משרדי הממשלה .
עבודת המטה של משרדי הממשלה ושל מזכירות הממשלה נועדה לאפשר לממשלה לקבל מידע מקיף על ההצעה המועלית לפניה, כדי שההחלטה שתתקבל תתבסס על מידע נאות, המקיף את הנושא, הקשיים שהוא מעורר, והעמדות השונות בעניינו.
עבודת המטה במשרדי הממשלה נועדה גם לסייע לקבלת החלטות מיטביות ולניהול יעיל ומועיל של הנהלת המשרד הממשלתי, וסיוע לכל אחת מיחידות המשרד.
בשנת 2002 בחן משרד מבקר המדינה היבטים של עבודת המטה בכמה משרדי ממשלה (הפנים, העבודה והרווחה, המשפטים, הבריאות, הבינוי והשיכון) ובגופים וביחידות סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה 175 .
המרכזיים: משרד רה"מ, מזכירות הממשלה, נש"מ ואגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן - אג"ת).
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 53.
ב במאי 2004 אישרה הכנסת את סיכומיה והצעותיה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה לדוח האמור במגוון נושאים ובהם סדרי עבודת המטה במשרדי הממשלה.
בחודשים ספטמבר-נובמבר 2004 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב (להלן- ביקורת המעקב הקודמת) שנועדה לבדוק באיזו מידה תוקנו ליקויים שפורסמו באותו דוח18.
תהליכי קבלת החלטות בממשלה .
לממשלה סמכויות ביצוע נרחבות שהיא מפעילה לצורך יישום מדיניותה.
הסמכויות הללו באות לידי ביטוי, בין היתר, באמצעות קבלת החלטות בנושאים רבים ומגוונים.
האחריות לביצוען של החלטות ממשלה מוטלת על שרי הממשלה, שהם הממונים על משרדי הממשלה ומוסדות שלטוניים אחרים הנוגעים בדבר.
בדוח שנתי 53 ב של מבקר המדינה, בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה" נאמר כי לתהליך קבלת ההחלטו ת בממשלה לא תמיד קדמה עבודת מטה סדורה, וכי יש שחברי הממשלה מניחים לפניה הצעות החלטה שלא צורפו להן חוות דעת משפטיות, או שלא נאמר בהן דבר בעניין היבטים כלכליים וחברתיים הנובעים מההצעות.
גם חומר הרקע שהשרים ומזכירות הממשלה מגישים לממשלה ולשרים לקראת הדיון, יש שהוא חסר ליצירת תשתית עובדתית נאותה, המאפשרת קבלת החלטה מיטבית.
הביקורת העלתה גם שתקנון עבודת הממשלה לא היה מקיף דיו, והדרישות המפורטות בו היו מזעריות.
כך למשל, הן לא כללו חובה להגיש לממשלה חלופות להצעות ההחלטה, לציין את החלופה המועדפת ולפרט את הנימוקים להעדפתה.