HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2007 הסתיים הליך המכרז ונקבעו הזוכים.
החברה למשק וכלכלה קבעה בתנאי הסף במכרז שעל המציע לצרף להצעתו תצהיר בכתב של בעלי השליטה בו שיפרט "הרשעות בדין פלילי של המשתתף, בעלי השליטה בו וחברות אחרות בבעלות מי מבעלי השליטה, במידה והיו כאלה" וכן ימנה את כל הקנסות שהושתו על מי מאלה על ידי יחידת האכיפה בשלוש השנים האחרונות שקדמו למועד האחרון להגשת הצעות למכרז.
על המציע היה לצרף להצעתו אישור של יחידת האכיפה המאשרת את העובדות.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות ועדת המכרזים של החברה למשק וכלכלה בהיבט של אישורי יחידת האכיפה שצורפו להצעות המציעים, והעלה את הממצאים הבאים: חברה א' הגישה במאי 2007 תצהיר של בעל השליטה כי יחידת האכיפה לא הטילה עליו או על חברה שבשליטתו קנסות בשלוש השנים האחרונות, וזאת על אף שיחידת האכיפה המציאה באותו חודש אישור לבקשת חברה א' כי הטילה עליה שני קנסות.
בתשובה מנובמבר 2007 של החברה למשק וכלכלה למשרד מבקר המדינה צוין כי ועדת המכרזים החליטה ביולי אותה שנה שמאחר שאחד משני הקנסות שפורטו באישור יחידת האכיפה הוטל בשל עבירה שבוצעה לפני יותר משלוש שנים ממועד הגשת ההצעה - אין לקחתו במניין הקנסות.
ועדת המכרזים ציינה שהיא "רואה בחומרה רבה את העובדה שבעל השליטה לא טרח לבדוק טרם חתם על התצהיר האם אכן היו למשתתף קנסות".
משרד מבקר המדינה העלה כי האישור שנתנה יחידת האכיפה לחברה א' היה שגוי ולא נכלל בו קנס נוסף שהוטל על החברה כפי שעולה מאישור מאוחר יותר של יחידת האכיפה (ובסה"כ שלושה קנסות).
כמו כן נמצא כי על מנכ"ל חברה א', שהיה בעל השליטה בחברה עד ספטמבר 2006 , הוטלו שני קנסות אישיים בגין הפרת חוק שכר מינימום.
נתונים אלה לא נכללו בתצהיר המציע ואף לא באישור 1142 דוח שנתי58ב .
במהלך 2006 הועברה השליטה בחברה לבנו, והוא נותר מנכ"ל בחברה.
כמו כן העלתה הבדיקה כי מנכ"ל חברה א' הוא בעל שליטה בחברות נוספות שפעלו כחברות כוח אדם בהתאם לחוק קבלני כוח אדם.
בשנים 2001 -2002 לא חודשו רישיונותיהם של תאגידים אלו עקב אי-עמידה בתנאי חוק קבלני כוח אדם ותקנותיו.
במהלך החודשים יוני -יולי 2007 הגישה חברה ב' שב בעלות מנכ"ל חברה א' הצעות במכרזי ניקיון של החברה למשק וכלכלה בע"מ ועיריית ירושלים, וקיבלה על פי בקשתה מיחידת האכיפה אישור על כך שאין לה קנסות והרשעות, למרות קנסות שהוטלו אישית על בעל השליטה.
יוצא אפוא שהיות שיחידת האכיפה אינה מספקת אישור מלא, הן לגבי המציע והן לגבי בעלי השליטה בו ולגבי חברות אחרות שבבעלותם - לא היה בפני ועדות מכרזים מידע שלם על עברם של המציעים, כנדרש כדי לקבל החלטה לגבי עמידה בתנאי הסף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוראת החשכ"ל מתייחסת ל"בעל שליטה" כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א - 1981 (להלן - חוק הבנקאות).
הוראת החשכ"ל אינה מתייחסת ואינה נותנת פתרון למקרים בהם בעל השליטה בתאגיד העביר במהלך השנה את השליטה בתאגיד ל"קרוב" כמשמעותו בחוק הבנקאות (הכולל צאצא).
הצהרת בעל השליטה הנוכחי באשר לחברה אינה אמורה לכלול קנסות שהוטלו על בעל השליטה הקודם, אם היו כאלה.
כמו כן אין בהוראה התייחסות המחייבת את בעל השליטה לכלול בהצהרתו לגבי חברות אחרות שבשליטתו את הקנסות, במידה והיו כאלה, שהוטלו על חברה שהייתה בשליטתו והוא העביר את השליטה בה ל"קרובו".
לדעת משרד מבקר המדינה יש לשקול לתקן את הוראת החשכ"ל בהתאם.
החשכ"ל הודיע בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי המלצת מבקר המדינה תיבחן על ידי הלשכה המשפטית במשרד האוצר ובמידת הצורך תעודכן הוראת השעה בהתאם.
החלת הוראת החשכ"ל בתאגידים סטטוטוריים, באוניברסיטאות ובקופות החולים התאגידים הסטטוטוריים, האוניברסיטאות וקופ ות החולים הם מעסיקים גדולים של קבלני שירותים בתחומי השמירה, האבטחה והניקיון: מנתונים שהתקבלו מגופים אלה מדובר בהעסקה של אלפי עובדים, שעלות העסקתם השנתית מסתכמת בכ-650 .
מיליון ש"ח הוראת החשכ"ל אינה חלה על גופים אלה, אולם הם עוסקים בכספי ציבור וחלקם מקבלים אף תקציב או תמיכה מכספי המדינה, ולכן ההוראה עשויה להיות קו מנחה גם לגופים אלה באשר לשמירת זכויות העובדים של קבלנים שמספקים להם שירותים.
לפיכך שלח משרד מבקר המדינה לגופים אלה (21 גופים) שאלון ובו נתבקשו הגופים להשיב על השאלות הבאות: האם הוראת החשכ"ל הועברה לידיעתם והאם ההוראות שנכללו במסמך החשכ"ל מיושמות בפועל אצלם?
האם עוד לפני הוראת החשכ"ל נהגו אצלם נהלים והנחיות תואמים להוראה באשר לשמירת זכויות עובדים המועסקים על ידי הקבלנים?
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1143 .
מתשובותיהם של הגופים האמורים לשאלה הראשונה עולים הממצאים שלהלן: חמישה גופים ה חילו עליהם את הכללים שנקבעו בהוראה זו (המוסד לביטוח לאומי, רשות הטבע והגנים, רשות ניירות ערך, קופת חולים לאומית וקופת חולים מאוחדת); אחד הגופים (שירותי בריאות כללית) חתם על אמנה עם הסתדרות העובדים הכללית החדשה בעניין הגנה על זכויות עובדי ניקיון המועסקים בי די קבלני שירותים, כאשר באמנה זו מצויים ההיבטים שנכללו בהוראת החשכ"ל.
שאר 15 הגופים30 הודיעו כי לא החילו עליהם את הוראת החשכ"ל, אם משום שההתקשרויות שנחתמו לפני הוראת החשכ"ל הן עדיין בתוקף, ובבוא העת, לקראת דיונים בהתקשרויות חדשות, יידון יישום הוראת החשכ"ל, ו אם מהטענה הפורמלית שהוראת החשכ"ל אינה חלה עליהם, כשלטענתם - בהוראות ההתקשרויות הקיימות אצלם מצויים המרכיבים הדרושים להגנה על זכויות עובדים.
בהוראת החשכ"ל ישנם שני היבטים שאמורים לבוא לידי ביטוי בהוראות המכרזים והסכמי ההתקשרות עם הקבלנים: (א) קביעת תנאי סף למכרז: (1 ) המציע יצרף להצעתו תצהיר בדבר קיום חובותיו בעניין זכויות עובדים על פי חוקי העבודה והסכמים קיבוציים.
(2 ) המציע יצרף להצעתו תצהיר הכולל נתונים באשר להרשעות או קנסות של החברה ובעלי השליטה בה בגין הפרה של חוקי עבודה (כאמור לעיל).
(3 ) להצעה יצורף נספח תמחירי ובו יצוינו מרכיבי השכר שישולמו לעובדים, וכן תצהיר של המציע על השכר שישולם לעובד לשעת עבודה ועלות השכר למעביד לשעת עבודה.
(ב) סעיפים בהסכם ההתקשרות: (1 ) קיום חובות הקבלן בנושא זכויות העובדים לפי חוקי העבודה מהווה תנאי יסודי בהסכם ההתקשרות.
( 2 ) התחייבות של הקבלן לשתף פעולה עם ביקורת שתיערך בנושא, ולטפל בתוך 30 יום בממצאי הביקורת ובתלונות בדבר פגיעה בזכויות העובדים המועסקים על ידו.
משרד מבקר המדינה בדק אם בנהלים ובהנחיות הקיימים בגופים שלא החילו עליהם עדיין את הוראת החשכ"ל, קיימים ההיבטים שנמנו בהוראת החשכ"ל.
מתשובות הגופים עולה כי אצל רובם לא נכללים תנאי הסף במלואם, ובעיקר התנאי לכלול הצהרת המציע באשר להרשעות או קנסות של החברה ובעלי השליטה בה בגין הפרה של חוקי עבודה.
באשר לסעיפים בהסכם ההתקשרות הכוללים התחייבות של הקבלן לקיים את חובות יו בנושא זכויות העובדים לפי חוקי העבודה, נמצא כי רוב הגופים כוללים התחייבות זו.
באשר לסעיפים בהסכם ההתקשרות הכוללים התחייבות של הקבלן לשתף פעולה עם ביקורת שתיערך בנושא, ולטפל בממצאי הביקורת ובתלונות בתוך 30 יום, נמצא כי רוב הגופים אינם כוללים בהתקשרויות הקיימות התחייבות מלאה כזו של הקבלן.
30 ,רשות שדות התעופה, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, המועצה לענף הלול, מועצת הצמחים רשות העתיקות, רשות השידור, אוניברסיטת בר אילן, אוניברסיטת בן גוריון, האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב, מכון ויצמן למדע, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, האוניברסיטה הפתוחה, אוניברסיטת חיפה, מכבי שירותי בריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהממשלה תשקול לכלול בהחלטתה הוראה ליישם את הוראת החשכ"ל גם על ידי התאגידים הסטטוטוריים 31 , ולחייב את השרים הממונים על תאגידים אלה לפעול בהתאם.
כמו כן מן הראוי שאמות המידה שנקבעו בהוראת החשכ"ל יידונו בדירקטוריונים ובהנהלות של הגופים הללו, כדי להחילן על התקשרויות עם קבלני שירותים.
החשכ"ל הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא שוקד בימים אלה על הצעה להחלטת ממשלה בדבר החלת הוראת התכ"ם על גופים ציבוריים נוספים.
 יש חשיבות רבה לאכיפת חוקי המגן על ידי הממשלה, בפרט כשמדובר בפגיעה בשכבות מצוקה המתקשות להגן בכוחות עצמן על זכויות המוקנות להן על פי חוק.
עד יוני 2007 פעל מערך האכיפה לאכיפת חוקי המגן שבמשרד התמ"ת בלא שהוקצה כוח אדם מספיק לטיפול בנושא.
בדוח זה מועלים ליקויים אשר תיקונם יאפשר להפעיל באופן מועיל ויעיל יותר את מערך האכיפה לאחר שיתוגבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת ומערך האכיפה לנקוט בצעדים הבאים: לקבוע נהלי עבודה שיבטיחו שהטיפול של מערך האכיפה בתיקי החקירה ייעשה על פי סדר עדיפויות ודירוג קדימויות שיבטיח טיפול בתיקים שאינם סובלים דיחוי; הכנת נוהל שיקבע את אופן הדיווח על הפעולות הנעשות בתיקי החקירה, ויקבע לכל שלב את מסגרת הזמן המומלצת לו; לבחון את מועילות יחידת האכיפה באמצעות מדדי ביצוע והשוואתם על פני שנים, תוך קביעת יעדים כמותיים שיצביעו על עלייה בתפוקות ושיפור באכיפה; התאמת מערכת המחשוב לצרכי מערך האכיפה.
לאור הוראת החשכ"ל שפורסמה במרס 2007 בעניין הגנה על זכויות עובדים המועסקים בידי קבלני שירותים במשרדי ממשלה, על יחידות האכיפה והתביעה לפעול ביעילות ובאפקטיביות אצל קבלני שירותים כדי ליצור אצלם הרתעה מלעבור על החוק מן הראוי שהממשלה תשקול לכלול בהחלטתה הוראה ליישום הוראת החשכ"ל גם על ידי התאגידים הסטטוטוריים32 , ותחייב את השרים הממונים על תאגידים אלה לפעול בהתאם.
כמו כן ראוי שאמות המידה שנקבעו בהוראת החשכ"ל יידונו בדירקטוריונים ובהנהלות של התאגידים הסטטוטוריים, האוניברסיטאות וקופות החולים, כדי להחיל את כלל אמות מידה אלו בהתקשרויות עם קבלני שירותים.
31 בעניין סדרי ניהולם של התאגידים הסטטוטוריים והצורך בהסדרה בנדון, ראו גם דוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה ( 2006 ,"), "העדר הסדר מקיף בדבר סדרי ניהולם של תאגידים סטטוטוריים עמ' 279.
לעיל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1145 .
בדיקות תקן למוצרי יבוא .
חוק התקנים, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק התקנים) העניק למכון התקנים הישראלי, שהוקם בשנת 1949 (להלן- המכון), מעמד של תאגיד סטטוטורי.
בתקנון המכון הוגדרו תפקידיו של המכון, סמכויותיו, החברות במכון ומוסדותיו5.
במועד הביקורת כיהנה בתפקיד מנכ"ל המכון אינג' זיוה פתיר, אשר סיימה את תפקידה בסוף אוקטובר 2007.
אלה תפקידיו העיקריים של המכון כפי שנקבעו בתקנון: פעילות בתחום התקינה; פעילות בתחום בדיקות התאמה לתקן; ופעילות בתחום שיפור איכות המוצרים והשירותים שמקורם בארץ ובחו"ל.
פעילות התקינה של המכון כוללת קביעת מפרטים של מוצרים והסדרת כל לים טכניים של תהליכי עבודה שיגנו על הציבור, ויבטיחו שהמוצרים יהיו ברמה נאותה מבחינת הבטיחות, האיכות וטיב הפעולה.
כמו כן עליהם לפרסם בציבור את עובדת קיומם של כללים אלה כתקנים ישראליים או בשם אחר.
למכון אין סמכות אכיפה של ביצוע הוראות חוק התקנים, והוא מדווח על ממצאי בדיקותיו ללקוחות ששילמו עבור הבדיקה6.
התקנים שמפרסם המכון הם תקנים ישראליים לא רשמיים, בעלי מעמד וולונטרי, אולם על פי סעיף 8 ,לחוק התקנים רשאי שר התעשייה המסחר והתעסוקה לאחר התייעצות עם נציגי היצרנים והצרכנים, להכריז על תקן כעל תקן רשמי, משיקולים ציבוריים וכלליים המפורטים בחוק.
משקבע השר שתקן הוא רשמי, אסור על פי החוק לייצר, לייבא, לייצא, למכור או להשתמש במוצרים שאינם מתאימים לאותו תקן.
כמו כן אסור לבצע עבודה שלא לפי הכללים הטכניים של תהליכי העבודה שנקבעו כתקן רשמי.
מאז הקמתו ועד סוף שנת 2006 קבע המכון כ - 2,500 תקנים ישראליים, כ -500 מהם היו בעת הביקורת תקנים רשמיים.
המכון מבצע בדיקות התאמה לתקן של מוצרים במעבדותיו, ומנפיק לאחר מכן תעודות בדיקה (תמורת תשלום).
הממונה על התקינה במשרד התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), מר גרישה דייטש (להלן - הממונה על התקינה), אחראי לאכיפת סעיף 10 לחוק התקנים, האוסר על מכירת טובין שאינם עומדים בתקן.
הממונה נוטל טובין שנמכרים בשווקים בארץ ומביא אותם למכון התקנים כדי לבדוק את עמידתם בתקן.
סעיף 17 ג לחוק מעניק לממונה סמכויות מינהליות לפעול נגד מי שמוכר טובין שאינם עומדים בתקן.
במכון ארבעה אגפים מקצועיים: אגף התקינה - המופקד על הכנת התקנים והמפרטים ועל הקשרים הבין-לאומיים של המכון; אגף התעשייה ואגף הבנייה - המופקדים על ביצוע בדיקות התאמה לתקן ומתן תעודות בדיקה; ואגף איכות והסמכה - המנפיק היתרים למפעלי התעשייה לסמן מוצרים בתו תקן מכוח חוק התקנים או באופן וולונטרי.
נוסף על האגפים המקצועיים יש למכון שלושה אגפי מטה: אגף משאבי אנוש, מינהל ולוגיסטיקה, אגף מערכת מחשוב ואגף כספים.
בסוף שנת 2006 העסיק המכון 824 עובדים.
על פי טיוטת הדוחות הכס פיים המבוקרים של המכון לשנת 2006 היוהכנסותיו באותה שנה כ -238 מיליון ש"ח, והוצאותיו כ-236 מיליון ש"ח.
עיקר הכנסות המכון באו ממתן שירותי בדיקות התאמה לתקן לפי הזמנות .
5 :שמו של נוסח התקנון התקף כיום הואתקנון מכון התקנים הישראלי, התשס"ג - 2002.
6 האכיפה של הוראות חוק התקנים מסורה בידי הממונה על התקינה במשרד התמ"ת- ראו להלן.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1087 .
של תעשיינים ויבואנים, וסכום של שמונה מיליון ש"ח מההקצבה של משרד התמ"ת לפעולות אגף התקינה.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2007 עשה משרד מבקר המדינה, לסירוגין, ביקורת במכון.
נבדקו, בין היתר, יישום הנוהל של בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים ופעולות האגף למשאבי אנוש ולוגיסטיקה.
בדיקות משלימות נעשו ביחידת הממונה על התקינה ואצל המפקח על המחירים במשרד התמ"ת, במטה של אגף המכס ברשות המיסים (להלן - המכס) בירושלים ובבתי המכס בנתב"ג ונמל אשדוד.
בדיקת טובין מיובאים .
צו יבוא חופשי, התשס"ו- 2006 (להלן- צו היבוא) 7 , מקנה למכון סמכות לבדוק מוצרים מסוימים המיובאים לישראל, אם הצו חל עליהם, ולאשר את מידת התאמתם לתקן הרשמי (להלן - התקן).
התוספת השנייה לצו היבוא, מונה שורה ארוכה של מוצרים שטעונים בדיקה על ידי גורמים שנקבעו בצו על פי סוג המוצר.
בצו היבוא נקבע כי מוצרים שחל עליהם תקן רשמי, כגון מוצרי חשמל ומוצרים המיועדים לשימושם של ילדים, ייבדקו על ידי המכון.
כדי למנוע את הצפת השוק הישראלי במוצרי יבוא בלי לוודא את התאמתם לתקן, נקבעו בצו היבוא הוראות המונעות את ייבואם לישראל, אלא בכפוף לאישורי התאמה מטעם המכון.
צו היבוא מקנה למכון בלעדיות בכל הקשור למתן אישורי עמידה בתקן לטובין מיובאים המפורטים בצו, והמכס מכיר, כנקבע בצו, רק בתעודות שמוציא המכון.
בינואר 2002 החליטה הממשלה 8 למנות ועדה בלתי תלויה, שבראשה עמד פרופ' סיני דויטש (להלן - ועדת דויטש), לבחון את נושא בדיקות התקינה של טובין מיובאים ואת הבלעדיות שיש למכון התקנים.
באפריל 2004 אימצה הממשלה את מסקנות והמלצות הוועדה9 (להלן- דוח דויטש), והחליטה להטיל על שר התמ"ת לפעול להקל בבדיקות התקינה ביבוא 10 , בכפוף להגברת הפיקוח והאכיפה.
כמו כן החליטה הממשלה שלא לפתוח את שוק בדיקות היבוא לתחרות.
בין השאר נקבע בדוח דויטש, כי יש להבחין בין מוצרי היבוא השונים לפי קטגוריות של רמת הסיכון הבריאותי והבטיחותי והשפעתם על איכות הסביבה.
כדי להקל על היבואנים ולאפשר זרימה חופשית יותר של סחורות, תוך שמירה על האינטרסים החיוניים של ציבור הצרכנים בישראל, חולקו הטובין לארבע קבוצות לפי רמת הסיכון שבהם (1 - גבוהה עד4 - נמוכה).
בעקבות החלטת הממשלה מאפריל 2004 לאמץ את המלצות הוועדה, הכין המכון נוהל משטר בדיקות התואם את ארבע הקבוצות לפי רמת הסיכון (להלן - נוהל הבדיקות).
נוהל זה מפרט את הליכי הבדיקות לטובין מיובאים ואת הליכי השחרור מהמכס הקשורים למתן אישור המכון על עמידה בתקן.
הנוהל נכנס לתוקף ביולי 2005.
7 הצו מחליף את צו יבוא חופשי, התשל"ח- 1978 .
צווי יבוא חופשי מוציא שר התמ"ת כסמכותו מכוח סעיף 2 , התשל"ט]נוסח חדש[ לפקודת היבוא והיצוא- 1979.
8 'החלטה מס 1341 מיום 27.
9 'החלטה מס 1782 מיום 4.
10 לפני כן בדק המכון מדגם מכל משלוח שהיובו טובין החייבים לעמוד בתקן רשמי.
תהליך בדיקת טובין מיובאים .
יבואן שבכוונתו לייבא טובין החייבים בעמידה בתקן שנכללו בקבוצות 1 ו-2 , חייב להמציא למכון אב -טיפוס של המוצר ומידע טכני מפורט על המוצר.
בסיום בדיקת אב -הטיפוס לפי דרישות התקן מנפיק המכון תעודת בדיקה מפורטת לפי כל סעיפי התקן הרלוונטי.
עם הגעת הטובין ארצה מאשר המכון למכס לשחרר את הט ובין ממחסני הערובה למחסני היבואן.
במשלוחי הטובין מקבוצה 1 נוטל המכון מדגם של הטובין ובודק אותו בדיקה חלקית של התאמתו למספר סעיפים נבחרים של התקן (להלן - בדיקת שחרור)11,12 .
במשלוחים מקבוצות 2 ו-3 נבדקים המסמכים בלבד.
עם שחרור הטובין מקבוצה1 מהמכס מתחייב היבואן שלא להפיץ את הטובין עד שיקבל מהמכון תוצאה חיובית של בדיקת השחרור.
אם התגלה בבדיקה כי אין המשלוח מתאים לתקן - על היבואן לתקן את הליקויים ולהזמין את המכון לבדיקה חוזרת.
בדיקת השחרור היא מחסום ההגנה העיקרי של המדינה מפני מוצרי יבוא העלולים לסכן את בטיחות הציבור ואת בריאותו ו/או לפגוע באיכות הסביבה.
המכון חילק את יבואני הטובין לשלוש קבוצות: יבואנים בעלי היסטוריה חיובית של עמידה בנוהלי המכון הוכנסו "למסלול ירוק" כמתואר לעיל; יבואנים שהפרו את נוהלי המכון הוכנסו לרשימה של "מפרי אמון", והמכון רשאי לנקוט נגדם צעדי החמרה (ראו להלן "מפרי אמון"); שאר היבואנים רשאים לשחרר את הטובין למחסניהם לאחר הפקדת ערבות לפקודת משרד התמ"ת13 בשווי%30 מערך הטובין, והתחייבות שלא להפיץ את הטובין עד לקבלת אישור המכון.
בדיקת אב-טיפוס ובדיקות שחרור .
כדי להקטין את הסיכון שלמשלוח שלם לא יינתן אישור שחרור משום שלא עמד בדרישות התקן, ממליץ נוהל המכון ליבואנים "להביא למכון מדגם לבדיקת דגם, כמפורט במפרט לבדיקת שחרור טרם הגעת המשלוח המסחרי הראשון.
תהליך הבדיקה והאישור של דגם יכול ויארך בין חודש אחד ועד שישה חודשים והכל תלוי במוצר, מורכבות התקן/הבדיקה וכיו"ב".
המכון פרסם אמנת שירות הקובעת לוח זמנים למתן שירותים אחדים ללקוחותיו, אך לא נקבע בה לוח זמנים מפורט לביצוע בדיקת אב-טיפוס לפי סוג המוצר.
לוח הזמנים של היבואנים והספקים שלהם בחו"ל מתוכנן מראש, שכן השינויים המהירים בטכנולוגיה גורמים לכך שאורך החיים השיווקי של מוצרים רבים הוא קצר יחסית.
היעדרו של תאריך יעד קרוב ומוגדר לביצוע הבדיקה של מוצר ספציפי, מקשה על היבואנים בתכנון ההזמנות ובשיווק של המוצרים האלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 הודיע המכון, כי יקבע אמנת שירות גם עבור בדיקות אב -טיפוס, אולם עקב ההבדלים שבין אבות -הטיפוס ייקבעו כמה תאריכי יעד.
עוד כתב המכון כי הוא פועל "להרחבת הסכמי ההכרה ההדדית עם מעבדות בדיקה בחו"ל".
11 אישור שחרור עבור טובין מקבוצה4 .
נעשה על ידי הממונה על התקינה 12 .
'בנוהלי המכון נקראת בדיקת השחרור בדיקת ש' והמפרט של הבדיקה נספח ש 13 .
המכון מספק שירות למשרד התמ"ת ומנהל בשבילו את הטיפול בערבות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1089 .
בדיקה מלאה של התאמת אב-טיפוס לדרישות התקן נעשית לפי דרישות תקן שהוכן לפי הכללים שנקבעו מכוח חוק התקנים, ולפיהם בקביעת התקן שותפים בין היתר משרדי ממשלה.
לעומת זאת, בבדיקת שחרור קובעים עובדי המכון, לפי מיטב הבנתם, את סעיפי התקן שייבדקו.
לדברי נציגי המכון, מועברת טיוטה של כל הצעה למפרט של בדיקת שחרור ללשכת המסחר המייצגת את היבואנים, והיא מתבקשת להעיר את הערותיה על הטיוטה לפני אימוצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אופן הקביעה של עובדי המכון בנוגע להליך מקוצר של בדיקת שחרור הינו בלתי ראוי, משום שלא נדון במשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, והממונה על התקינה בכללם.
במאי 2007 מסר הממונה על התקינה למשרד מבקר המדינה, כי הוא מעוניין להשתתף בקביעת המפרט של בדיקת השחרור בנוגע לסעיפי התקן שיש לבדוק, ולכמות המוצרים שייבדקו בכל משלוח.
העלייה ביבוא ממדינות העולם השלישי שבהן חלק מהיצרנים אינם מקפידים די הצורך על בקרת איכות, גורמת לכך שקיימים הבדלים רבים בין הפריטים באותה אצווה 14, וחלקם אינו מתאים ל אב- הטיפוס שנבדק ולדרישות התקן.
לדברי המכון, הממונה לא ביקש להעביר אליו את המפרטים של בדיקות השחרור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המכון, כי יעביר לממונה את המפרטים מיוזמתו, כפי שהוא מעביר ללשכות המסחר.
לדוגמה, בספטמבר 2006 נטלו נציגים של הממונה על התקינה דוגמאות של כלים קראמיים - שבעה ספלי תה, שבע קערות ושבע כפות שנמצאו במחסן היבואן.
ממצאי הבדיקה העלו "כי הכלים הנבדקים אינם תואמים את דרישות התקן ואף מסוכנים לשימוש.
זאת עקב המצאות הרבה מעל מותר של מתכות כבדות (עופרת וקדמיום) בכלים".
לדברי נציגי הממונה על התקינה ממצאי הבדיקה מצביעים על כך שבעת שריפת כלי הקראמיקה בתנור גדול, לא הקפיד היצרן על אחידות הטמפרטורה בכל חלקי התנור, ולכן רק חלק מהמוצרים נחשפו לטמפרטורה הנדרשת לסילוק המתכות הכבדות.
התוצאה הייתה שחלק מהמוצרים באצווה אינם מתאימים לתקן, והם מסוכנים לשימ וש.
במקרה כזה סביר להניח שבדיקת מדגם קטן, כפי שנדרש במפרט, לא תגלה שהמשלוח אינו עומד בתקן.
הזמנות ובקשות פתוחות .
בהתאם לנוהל מזמין הלקוח את המכון לבדוק מדגם מהטובין המיובאים (בדיקה מלאה של כל סעיפי התקן או בדיקת שחרור)15.
האישור לשחרור המשלוח מהמכס יינתן ליבואן של מוצר מקבוצה 1 בתום אימות המסמכים הנלווים לבקשה, ולאחר קביעת מועד לנטילת מדגם מהטובין.
בתום הבדיקה, אם תוצאותיה מצביעות על כך שהמוצר אינו עומד בכל סעיפי התקן, רושם המכון את פרטי הליקויים שיש לסלק.
לאחר תיקון הליקויים צריך היבואן להזמין את המכון לבדיקה חוזרת.
אם אכן תוקנו הליקויים ניתן לסיים את הטיפול בבקשה.
14 סדרת ייצור של המוצר המיוצרת בעת ובעונה אחת.
15 הזמנה היא פנייה של היבואן למכון לקבל את פירוט הבדיקות הנדרשות כדי לוודא התאמה לתקן ואת מחירן.
לאחר שהיבואן מסכים להצעת המכון הוא פותח במכון בקשה לבצע את הבדיקות הנדרשות.
אם הבדיקה לא בוצעה הבקשה נשארת פתוחה.
הזמנות פתוחות, ובכלל זה הזמנות פתוחות לתיקון ליקויים, עשוי לשמש לממונה על התקינה כלי חשוב למניעת שיווק מוצרים שלא שהסתיימה בדיקתם.
משרד מבקר המדינה בדק את טיפולו של המכון בבקשות פתוחות בשנים 2004 -2006 .
בקבצים שמסר המכון מופיעות אלפי הזמנות פתוחות ובקשות פתוחות בתקופה העולה על שלושה חודשים, וחלקן אף יותר משנה.
משרד מבקר המדינה בדק פרטנית את האסמכתאות שנלוו ל-30 :מהבקשות שנשארו פתוחות או בוטלו, ולהלן ממצאי הבדיקה 1.
במועד הביקורת לא היה בידי המכון נוהל המפרט את הטיפול בבקשות פתוחות.
נוהל כזה אמור היה לפרט, בין היתר, את פרק הזמן שמעבדה אמורה לטפל בבקשה פתוחה; אילו צעדים יש לנקוט כדי לבדוק מדוע הבקשה נשארת פתוחה; התיעוד שיש לשמור; ומתי יש להעביר את הטיפול בבקשה פתוחה לידי סגן מנהל אגף התעשייה המרכז את הנושא.
בהיעדר נוהל, הטיפול בבקשות פתוחות אינו אחיד.
לדוגמה, המעבדה לכימיה לא קבעה לעצמה הגבלת זמן לטיפול בבקשה פתוחה.
במעבדה לתקשורת נסגרו בקשות פתוחות לא פעילות בלי להודיע ליבואן, והתיעוד הנלווה הושמד.
בתשובתו הודיע המכון כי בימים אלה מעדכנים את נוהל הבדיקות.
במקרים שבהם מצא המכון ליקויים בדוגמה, והיבואן לא תיקן אותם- נשארת הבקשה פתוחה ללא הגבלת זמן.
לאחר שהמכון וידא שהליקויים תוקנו אין הבקשה נסגרת אוטומטית במערכת הממוחשבת שלו, ויש צורך בפעולת רישום נוספת, שאינה נעשית תמיד.
התוצאה היא שבמערכת הממוחשבת רשומות בקשות לא פעילות רבות.
נציגי המכון הסבירו כי לפני כמה שנים הפסיק המכון לפתח שינויים ושיפורים במערכת הממוחשבת של אגף הבנייה ואגף התעשייה משום שהיא מיועדת להחלפה בשנת 200816.
ממסמך של המכס עולה, כי יש מקרים שאישור המכון להוציא מהמשלוח לבדיקה אב - טיפוס בלבד, מנוצל ע"י היבואן לשחרור שלא כדין, של המשלוח כולו.
הדבר נובע מכך שאישור העמידה בתקן שמשדר המכון למערכת המכס אינו מציין את הכמות המאושרת, ולכן אין המערכת מסוגלת לעקוב אחר הכמויות שאושרו.
הדבר מאפשר ליבואנים להשתמש שוב באותו אישור, או לנצלו עבור כמות גדולה יותר מזו שאושרה.
בתשובת המכס למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נאמר, שהנהלת המכס סבורה כי שדרוג מערכת המחשוב המתוכננת לתחילת 2008 .
תסגור פרצה זו, והדבר יביא לשיפור בבקרה ובאכיפה 4.
המכון משקיע משאבים וכוח אדם במעקב אחר בקשות פתוחות, כדי ליצור קשר עם יבואנים ועמילי מכס, על מנת לברר את הסיבות לכך שהמכון לא הוזמן לנטילת דוגמאות לבדיקה.
מהסברי נציגי המכון למשרד מבקר המדינה עולה, כי פעילות זו לעתים רבות אינה מביאה תועלת.
הדבר נובע מכך שחלק מהטובין הרשומים במחשב המכון כבקשה פתוחה כבר שוחררו לשיווק ע ל ידי משרד התמ"ת או קצין מטה אזור יהודה ושומרון במינהל האזרחי (להלן - קמ"ט איו"ש) ללא ידיעת המכון, בהתאם לסמכויות שצו היבוא מקנה להם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 ,, הסביר קמ"ט איו"ש "כי הוא מקפיד לדווח, בכתב לממונה על התקינה על כל שחרור טובין שהוא מבצע".
לדעת משרד מבקר המדינה המכון היה יכול לחסוך במשאבים ולסגור בקשות פתוחות אילו משרד התמ"ת היה מעביר לו את המידע על אישורים שניתנו ליבואנים לשחרר טובין לשיווק.
המכס מאפשר לעמילי המכס להכניס למערכת הממוחשבת שלו פרטים מזהים של משלוחי יבוא.
עמילי המכס נאמנים עליו לעניין סיווג הטובין לפי פריט מכס והתעריף הנובע מכך.
סיווג הטובין לפריט המכס קובע גם את האישורים שהיבואן נדרש להציג בעת שחרור .
16 אגף המכס בונה מערכת ממוחשבת (פלטפורמה), שתאפשר לכל מי שהוסמך בצו היבוא לתת אישורים להעביר אליו מידע מקוון הנחוץ לשחרור טובין מהמכס.
עבור הפלטפורמה מכין המכון מערכת ממוחשבת חדשה שתכלול מידע ובקרות שאינן קיימות במערכת הנוכחית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1091 .
הטובין, לרבות אישור עמידה בתקן.
עמילי המכס מורשים גם לרשום במערכת הממוחשבת של המכס ארבע סיבות לפטור טובין מבדיקת עמידה בתקן17.
בדיקהשעשה המכס ב - 2006 העלתה מקרים שעמילי מכס השתמשו בהרשאה זו שלא כדין, רשמו פטור מעמידה בתקן עבור טובין שנפסלו על ידי המכון והטובין שוחררו ללא בדיקה חוזרת של המכון.
מעשים כגון אלה מעלים חשש להפרת אמון חמורה מצד מספר עמילי מכס, על כל המשתמע מכך.
עד דצמבר 2007 טרם הושלמה הבדיקה של המכס, וממילא לא ניתן היה לדעת מהם הצעדים שבכוונת המכס לנקוט כדי לסגור פרצה זו, וכיצד בכוונתו להגיב כלפי האשמים בניצולה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 הודיעה הנהלת המכס, כי אם נמצא שהמקרה שעמיל המכס ניצל לרעה את ההרשאה שניתנה לו הוא חד פעמי, נרשמת לו הערה; במקרה שהתופעה חוזרת עשוי הדבר להגביר את תדירות הבדיקות בטובין שביקש לשחרר.
עוד הודיעה הנהלת המכס כי המחלקה המשפטית שלו מטפלת בימים אלה בתיקון חוק סוכני המכס, תשכ"ה - 1964 , שיאפשר להטיל עיצומים כספיים על סוכני המכס שסרחו כדי שירתיעו אותם ממעשים כגון אלה שתוארו בדוח הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה תשובה זו אינה מספקת.
עיצום כספי בלבד אינו עונש מרתיע דיו מפני מעשים הפוגעים בבטיחות הציבור או בבריאותו.
על כן, בנוגע לרישומים הכוזבים לכאורה של עמילי המכס, מן הראוי לנקוט בצעדים מנהליים ופליליים במקרים הראויים שיענישו את המפרים וירתיעו אחרים.
הניסיון של המכון ושל הממונה על התקינה מלמד שיש זליגה של טובין ששוחררו בערבות ממחסני היבואן לשוק המקומי, בטרם אישר המכון את עמידתם בתקן.
לפי נתוני המכון, בשנים 2004 -2006 הגיעו ארצה למעלה מ - 600,000 משלוחים ובהם טובין החייבים בתקן.
באותה תקופה שוחררו מהמכס למחסני היבואנים אלפי משלוחים שלא עמדו בתקן, כדי לאפשר להם לתקן את הליקויים שבגינם נקבע שאינם מתאימים לתקן.
לפי נוהל הבדיקות, כאשר המכון מוצא ליקויים בטובין הנמנים עם קבוצה 1 , עליו לוודא את ביצוע התיקון באמצעות מדגם מייצג שנבחר מתוך הטובין שהיבואן דיווח על תיקונם.
לפי נתוני המכון היו מאות משלוחים של טובין מקבוצה 1 שנמצאו בהם ליקויים, אך היבואן לא הזמין את המכון לבדיקה חוזרת כדי לוודא שאכן תוקנו הליקויים.
המכון נוהג להתקשר ולברר אצל יבואנים אלו מדוע לא הזמינו בדיקה חוזרת.
בנוהל הבדיקות נקבע כי במקרים שהיבואנים לא תיקנו את הליקויים בתוך פרק זמן סביר, יש להודיע על כך לממונה על התקינה שבסמכותו ובאחריותו לאכוף את החוק על היבואנים (בעניין זה ראו להלן).
שיטת השחרור של הטובי ן בענף הצעצועים ממחסני המכס שונה מהמקובל.
לשכת המסחר הקצתה ערבות גלובלית לפקודת משרד התמ"ת, המכסה את היבוא של כל היבואנים בענף החברים בלשכת המסחר.
בעת שנציג המכון מזהה את הטובין הוא מוסר ליבואן אישור שחרור המונפק לפני הבדיקה, והיבואן מציגו לפני רשות המכס ומשחרר את הטובין למחסניו.
17 לדוגמה: התקן לא חל על הטובין אם התקבל אישור ממש רד התמ"ת לפטור מביצוע בדיקת התאמה לתקן לפי סעיף 2().
) לצו היבוא 1092 דוח שנתי58ב .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי ב כ-400 מתוך כ - 35,000 משלוחים של צעצועים לא הוזמן המכון לבדוק את התאמתם לתקן.
ייתכן שאי -הזמנת המכון לבדיקה מצביעה על כך שהטובין שווקו בלא שנבדקו.
בתשובתו הודיע המכון, "כי יפעל, בתאום עם איגוד לשכות המסחר, שהערבות הגלובלית שחלה על כל יבואני הצעצועים, תוסר מידית ממי שהפר אמון".