HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמדו בהנחיה 0% 0% 33% 22% 33% 27% 5% .
המקור: תשובות הרשויות המקומיות לשאלון משרד מבקר המדינה, אוקטובר 2020.
* מתוך18 הרשויות שהשיבו לשאלון משרד מבקר המדינה והמחזיקות ב תיק השקעות לטווח ארוך בכל .
,כפי שעולה מהלוח שלעילכל הרשויות אשר השיבו לשאלון ושיש להן תיק השקעות פעיל בכל .
אחת מהשנים בתקופה הנבדקת, מנהלות ועדת השקעות פעילה ועומדות בהנחיות בדבר הרכב .
הוועדה, מקצועיותה וכן בדרישה כי הגזבר יעמוד בראש הוועדה180 .
עם זאת, נמצא כי ל-%67 .
מהרשויות (12 מתוך18 הרשויות), קיימים כתבי מינוי לחברי ועדת ההשקעות.
של צוות הביקורת עם כמה מגזברי הרשויות, עלה כי בחלק מהרשויות חברי ועדות ההשקעה .
לא עוברים הכשרות תקופתיות בתחום ניהול ההשקעות.
עוד עולה כי בשנים 2017 - 2019 22% - 33% מהרשויות שלהן תיק השקעות לטווח ארוך פעיל .
לא קיימו ישיבות של ועדת ההשקעות בתדירות הנדרשת, ומתוכן רשות אחת (שפיר) לא עמדה .
בהנחיה בדבר תדירות הישיבות בשום שנה מהשנים 2017 - יוני2020 .
המועצה האזורית שפיר מסרה בתשובתה מאפריל 2021 כי היא מקבלת את הערות המבקר .
ותפעל על מנת לתקן את הליקוי ולהיצמד להנחיות משרד הפנים.
180 בעיריית יבנה ראש העיר ומנכ"ל העירייה חברים בוועדה, ולכן הגזבר אינו יו"ר הוועדה.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים סוגיות מקצועיות בניהול תיקי ההשקעות של .
מדיניות ההשקעות הוראות חוזר משרד הפנים 4/2008 .
חוזר04/2008 קבע מספר הגבלות על מבנה תיק ההשקעות (לטווח זמן העולה על שלושה .
בחוזר נקבע כך: הרשויות לא יחזיקו במניות; אגרות החוב הקונצרניות .
יהיו בדירוג A ומעלה181 ולא יעלו על25% מסך ההשקעות של הרשות או מהתיק שבאחריות .
מנהל התיקים; ההשקעה באיגרת חוב מסוימת לא תעלה על 3% מסך תיק ההשקעות הכולל .
או ביחס לתיק שבאחריות מנהל התיקים182 .
הוראות חוזר משרד הפנים 2/2020 .
בשנת2020 פרסם משרד הפנים חוזר מעודכן (חוזר2/2020 ) ובו עדכון הנחיותיו בדבר אפיקי .
בהתאם לחוזר המעודכן, ניתן אישור לרכישה של מניות לפי האיתנות הפיננסית של .
הרשות: רשויות איתנות 183 - עד10% מהתיק; יתר הרשויות- עד 5% מהתיק.
האג"ח הקונצרני לעד 40% מכלל התיק.
עוד נקבע בחוזר כי סך ההחזקה המותרת של רשות .
בני"ע (אג"ח ומניות) של אותו מנפיק (החברה שהנפיקה את האג"ח) לא יעלה על 3% מערך .
תיק ההשקעות או התיק שבאחריות מנהל התיקים.
בלוח שלהלן מוצג ריכוז ההבדלים בין .
הנחיות משרד הפנים הנוגעות לאפיקי ההשקעה של הרשויות המקומיות: .
181 לפי דירוג אחתמחברות הדירוג (מעלות או הדירוג המקביל בחברות הדירוג האחרות).
דירוג איגרות חוב הוא תהליך .
שעושות חברות דירוג, ומטרתו העיקרית היא הערכת הסבירות של תשלומי הקרן והריבית של איגרת החוב (בדרך .
כלל אג "ח חברות קונצרניות).
סולם הדירוג של מעלות ושל S&P (סטנדרד אנד פורס) נע בסדר יורד .
מ- ) AAA )למנפיק יכולת מעולה לפרוע את התשלומים בגין ההתחייבות בהשוואה למנפיקים ישראלים אחרים עד .
לדירוג D ( החברה המנפיקה לא פרעה את התשלומים בגין האיגרת ונמצאת במצב של חדלות פירעון).
182 להרחבה ראוסעיף ד.
183 רשות איתנה היא רשות מקומית העומדת בתנאי סעיף 232 א לפקודת העיריות (אינה מקבלת מענק איזון, נטולת .
גירעון שוטף ועומדת בעוד כמה קריטריונים הנוגעים לאופן התנהלותה השוטף ).
ניהול השקעות בקרב גופים שונים שם הרשות אג"ח קונצרני .
בדירוג גבוה 184 אג"ח קונצרני .
בדירוג נמוך 185 מזומן, מק"מ ואג"ח מדינה .
טירת הכרמל 4% 21% 75% .
מודיעין-מכבים -רעות 7% 16% 77% .
פתח תקווה 5% 20% 75% .
ראש העין 4% 19% 77% .
ראשון לציון 6% 17% 77% .
רמת השרון 4% 18% 78% .
תל אביב-יפו 186 11% 11% 78% .
* מתוך22 הרשויות שהשיבו לשאלון משרד מבקר המדינה, המחזיקות ב תיק השקעות לטווח ארוך ללא .
רשות אחת שהחזיקה בתיק השקעות באמצעות קרן נאמנות ועל כן אין את פירוט הניירות של הקרן.
עולה כי בממוצע הרכב תיק ההשקעות לטווח ארוך של הרשויות ל- 31.
המשרד מ-2008 ואף היה שמרן ביחס אליהן.
לדוגמה, בעוד שהחוזר התיר לרשויות להשקיע .
מינימום 75% בנכסים בטוחים יחסית (מזומן, מק"ם ואג"ח מדינה), היו נכסים אלו79% בממוצע .
נוסף על כך, בהתאם לחוזר היו הרשויות רשאיות להחזיק את כלל ההחזקה באגרות .
186 לעיריית תל אביב-יפו תיק השקעות הנאמד בכ -4.
4 ,מיליארד באמצעות מנהלי תיקים חיצוניים .
מיליארד ש"ח באופן עצמי וכ-.
1 מיליארד ש"ח באמצעות פיקדונות בנקאיים.
הנתונים בטבלה מתייחסים לתיק .
ההשקעות המנוהל ב אמצעות מנהלי תיקים.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים העודפים הזמניים בתב "רים נטו 188 והכספים שבקרנות לעבודות הפיתוחהם אפוא מקור הכספים .
העיקרי של תיק ההשקעות של הרשויות המקומיות.
בהתאם להוראות פקודת העיריות הגביל המחוקק את יכולת הרשויות להעביר תקציבים בין .
סעיף 213 א'(ב) לפקודה קובע כך: "כספים של תקציב בלתי רגיל ינוהלו בנאמנות בידי .
ראש העיריה והגזבר, בנפרד מכספי חשבון התקציב שאינו בלתי רגיל; לא ייעשה כל שימוש .
בכספים של תקציב בלתי רגיל שלא למטרה שלשמה נועד, ובכלל זה לא ייעשו כל פעולות קיזוז .
בין כספים של תקציב בלתי רגיל לכספים של תקציב שאינו בלתי רגיל".
זאת ועוד, הנחיות משרד הפנים להנהלת חשבונות ודיווח כספי ברשויות המקומיות קובעים כי .
התשואה שהתקבלה מהשקעות שבוצעו כנגד קרנות הפיתוח תיזקף לזכות הקרן הספציפית .
א שר שימשה מקור להשקעה189 .
על כן הנחוחוזר 04/2008 וחוזר02/2020 כך: "הכספים .
המתקבלים עבור הקרנות ירשמו וינוהלו בקרן הייעודית המתאימה באופן שיאפשר מעקב .
חשבונאי ורישומי אחר תקבולי הקרן מכל מקור, ואחר זקיפות והוצאות שהוצאו מהקרן למטרות .
ניהול כספי הקרנות במסגרת האמורה יאפשר לרשות המקומית להשתמש באותם .
כספים אך ורק למטרות שלשמן התקבלו.
התשואה שתנבע מהשקעת העודפים הזמניים, תיזקף .
ברישומים כהכנסה של הקרן הייעודית המתאימה" 190.
משרד הפנים קיים ביקורות לבחינת עמידת הרשויות המקומיות בהנחיות המשרד בדבר זקיפת .
הריבית לקרן הייעודית (הקרן הספציפית שהייתה מקור ההשקעה).
בלוח שלהלן מוצגים ממצאי .
משרד הפנים, בין השנים 2016 - 2018 , בדבר שיעור הרשויות אשר נמצא כי אינן עומדות בהנחיה .
האמורה ומשתמשות בחלק מתקבולי קרנות הפיתוח - לרבות בתשואות הנובעות מהשקעות .
המיועדות לכך - למימון פעולותיהן השוטפות.
לוח 24: ממצאי משרד הפנים - שיעור הרשויות שלא יישמו את ההנחיה .
בשנים 2016 - 2018 : .
השנה עיריות מועצות מקומיות מועצות אזוריות סה"כ .
מקור: דוחות ביקורת רואי חשבון ברשויות המקומיות, ממצאי ביקורת עיקריים, שנים2016 - 2018 , אגף בכיר .
לביקורת ברשויות המקומיות, משרד הפנים .
188 עודפים זמניים בתב"רים נטו הם הפרש חיובי בין סכום כל העודפים הזמניים בתב"רים לבין סכום כל הגירעונות .
4 ,הנחיות להנהלת חשבונות ודיווח כספי ברשויות המקומיות, אגף בכיר לביקורת ברשויות המקומיות .
משרד הפנים, אפריל 2017.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים מהלוח עולה כי שלא בהתאם להנחיות משרד הפנים, בשנת 2019 לא זקפו 8 רשויות את .
התשואה, בסך כולל של 169 מיליוני ש"ח, לטובת קרנות הפיתוח, ובכך הן שחקו את .
הכספים המיועדים לפיתוח.
בדוח מבקר המדינה משנת 2019 על עיריית ירושלים 193 , העיר משרד מבקר המדינה למשרד .
הפנים כי עליו לנקוט פעולות אכיפה ליישום הוראותיו בנושא כדי להבטיח שהתשואה מעודפי .
המזומנים בגין כספי פיתוח תשמש לייעודה.
אי-זקיפת הריבית לטובת קרנות הפיתוח שוחקת את הכספים שבקרנות הפיתוח, מביאה .
לכך שהתשואה המתקבלת אינה נצברת לצרכים הייעודים אלא לצרכיה השוטפים של .
הרשות והיא אינה עולה בקנה אחד את הנחיות משרד הפנים.
על כלל הרשויות המקומיות המחזיקות בתיק השקעות ארוך טווח ובו כספים המיועדים .
לקרנות הפיתוח ובכללן תל אביב-יפו, חולון, ראשון לציון, כפר סבא , א לעד, שפיר, חוף .
הכרמל, שדרות, אופקים, בת ים, ערד, טירת הכרמל, תל מונד, שגב שלום, חדרה, חיפה .
ומטה אשר לפעול לזקיפת התשואות לטובת קרנות הפיתוח.
בתגובת העיריות תל אביב, ראשון לציון, חולון וחיפה מאפריל ומאי 2021 , ציינו העיריות כי החל .
, הן זוקפות את רווחי תיקי ההשקעות ישירות לקרנות הפיתוח והמקרקעין .
מתשובת עיריית ערד מאפריל 2021 עולה כי חלה טעות סופר בדוחות הכספיים, ובפועל הרשות .
מיישמת את הנחיות משרד הפנים בנושא , וכי רואה החשבון של העירייה הונחה לתקן את .
הדוחות הכספיים בהתאם לכך.
באופן דומה, מתשובת עיריית אלעד מאפריל 2021 עולה כי גם .
אצלה הייתה טעות סופר, והיא תוקנה בדוחות הכספיים לשנת 2019 .
בתשובת עיריית טירת הכרמל ממאי2021 נמסר כי העירייה זוקפת את התשואות לקרנות .
העירייה, וכי נוכח ממצאי דוח המבקר הגזבר חידד הנחייה זו פעם נוספת.
מתשובת עיריית כפר סבא ממאי 2021 עולה החלממועד הפרסום של הדוחות הכספיים לשנת .
2021 הנושא יתוקן, באופן שרווחי תיק ההשקעות ייזקפו לקרנות הפיתוח.
יו"ר איגוד הגזברים מסר כי יש כמה סיבות מוצדקות לייחוס התשואות על ההשקעות לטובת .
התקציב הרגיל, כגון פירעון הלוואות לצורכי פיתוח מהתקציב הרגיל ולא מקרנות הפיתוח.
צוין בתשובה כי סוגיה זו נבדקת בביקורת השנתית של משרד הפנים, ובכלל זה נבדק אם .
התשואה נזקפת לתקציב שממנו התקבל המקור למימון.
מומלץ כי האגף לביקורת במשרד הפנים ישלב בביקורות שהוא עורך ברשויות את בחינת .
זקיפת התשואות של תיקי ההשקעות ויוודא כי ההנחיה מתקיימת.
193 מבקר המדינה, פיתוח וחיזוק מעמדה של ירושלים - חלק שני, 2019 , בפרק "החוסן הכספי של עיריית ירושלים .
וניהולה הפיננסי", עמ' 63 - 65.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים הרשות אופן ניהול: מנהל תיקים/עצמי מספר ה תיקים .
(המנוהלים והעצמאיים) .
פתח תקווה מנהל תיקים 5 .
ראש העין עצמי ומנהל תיקים 8 .
ראשון לציון מנהל תיקים 9 .
רמת השרון מנהל תיקים 2 .
רמת גן עצמי ומנהל תיקים 5 .
תל אביב-יפו עצמי ומנהל תיקים 5 .
תל מונד מנהל תיקים 5 .
המקור: תשובות הרשויות לשאלון משרד מבקר המדינה לרשויות המקומיות.
* מתוך 23 מהרשויות שהשיבו לשאלון משרד מבקר המדינה כי יש להן תיק השקעות ארוך טווח.
19 70% מהרשויות ניהלו את תיק ההשקעות לטווח ארוך באמצעות .
מנהלי תיקים בלבד, 17% מהרשויות חילקו את ניהול תיק ההשקעות בין מנהלי תיקים חיצוניים .
לבין תיק המנוהלים באופן עצמאי והיתר ניהלו באופן עצמי 195.
עוד עולה כי הרשויות שנבדקו .
ולהן תיק השקעות לטווח ארוך פעיל המנוהל באמצעות מנהלי תיקים ניהלו את תיק ההשקעות .
באמצעות יותר ממנהל תיקים אחד, ובממוצע באמצעות 3.
195 מתוך יתר הרשויות, ערד משקיעה רק במק"מים ואגרות חוב ממשלתיים, רשות אחת (חוף הכרמל) מנהלת באופן .
עצמי את התיק, ורשות אחת (כפר סבא) באמצעות קרן נאמנות ייעודית אשר פועלת בהתאם להנחיות משרד הפנים.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים עם זאת, יש לציין כי נמצאו תיקים קטנים אשר הרשויות משלמות עבורם דמי ניהול בטווח .
המינימלי, הנמוכים מאלו שמשלמות רשויות המחזיקות בתיקים גדולים הרבה יותר.
משרד מבקר המדינה בדק אם זהות מנהל התיקים היא הגורם המסביר את גובה דמי הניהול.
התרשים שלהלן מפרט את שיעור הרשויות המשלמות דמי ניהול לפי חלוקה לשלושה טווחי דמי .
ניהול שונים, בחלוקה לכל אחד ממנהלי התיקים השונים.
תרשים 24 : ,שיעור התיקים שבאחריות מנהל התיקים .
בטווחי דמי הניהול השונים * .
* 14 מנהלי תיקים אשר ניהלו2 תיקים ויותר מתוך 85 התיקים המנוהלים של24 הרשויות שהשיבו לשאלון .
משרד מבקר המדינה כי יש להן תיק השקעות ארוך טווח שבאחריות מנהלי תיקים, בלפחות אחת .
מהתרשים עולה כי פרט ל-3 מנהלי תיקים (3 ,6 ,8 ) גבו כל מנהלי התיקים דמי ניהול בטווחים .
כך לדוגמה, מנהל התיקים מספר 1 גובה ב-33% מהתיקים דמי ניהול של0.
וב-67% מהתיקים גבוהים דמי הניהול מ-0.
עוד נמצא כי שלושת מנהלי התיקים אשר .
מנהלים את מספר התיקים הגבוה ביותר (מנהלי התיקים 5 ,9 ,16 המנהלים יחד40 תיקים מתוך .
85 )גבו דמי ניהול מכל טווחי דמי הניהול.
כלומר, אין מתאם בין זהות מנהל התיקים לשיעור דמי .
הניהול שמשלמות הרשויות השונות.
כמו כן מצא צוות הביקורת כי יש שונּות גם בין תיקים שיש .
כך לדוגמה, בתיקים הקטנים (בשווי הנמוך מ -15 מיליוני ש"ח) נמצאו 7 מנהלי .
תיקים אשר גבו דמי ניהול בטווחים שונים מרשויות שונות.
השונּות בשיעור דמי הניהול שמשלמות הרשויות מלמדת שדמי הניהול למנהלי התיקים נקבעים .
גם בהתבסס על יכולת המיקוח של הרשות.
כלומר, גם רשויות שלהן תיקים קטנים יחסית יכולות .
להתקשר בעלויות נמוכות עם מנהלי תיקים שונים, וגובה דמי הניהול שישלמו ייקבע בהתאם .
להליך המכרז ולמו"מ המקצועי שתנהל הרשות.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים יועץ השקעות פיננסי מקצועי ותיק סמן .
יועץ השקעות פיננסי מקצועי (להלן - יועץ פיננסי) ושימוש בתיק סַמָּן (בנצ'מרק) 200 כמדד ייחוס .
מאפשרים לגוף לבחון את ביצועי תיקי ההשקעות של מנהלי התיקים שלו ומשמשים כלים בידיו .
בבואו לשקול אם להחליפם.
הנחיות משרד הפנים אינן מחייבות את הרשויות המקומיות .
להשתמש בכלים אלו בפעילות ועדות ההשקעות של כל רשות ורשות, ואולם מאסדרים אחרים .
של גופים ציבוריים המנהלים השקעות, קבעו הוראות העוסקות במינוי יועץ פיננסי לוועדת .
ההשקעות או בשימוש בתיק סמן.
לדוגמה, רשות החברות הממשלתיות קבעה הוראות העוסקות .
במינוי יועץ פיננסי לו ועדת ההשקעות ו/או בשימוש בתיק סמן במסגרת ניהול השקעות הגופים .
שעליהם חלה האסדרה 201 .
למשל, הרשות קבעה כי אחת מדרכי עבודת ועדת השקעות היא .
להשוות בתחילת שנה קלנדרית, עם קבלת תוצאות ההשקעות המצטברות לשנה הקלנדרית .
שחלפה, את תוצאות כל תיקי ההשקעות באמצעות קביעת מדדי ייחוס אחידים202 .
נמצא כי למרות היתרונות המקצועיים לא קבע משרד הפנים הנחיות בדבר מחויבות .
הרשויות ביצירת תיק סמן ו/או התקשרות עם יועץ פיננסי מקצועי לצור ך קביעת מדיניות, .
ניהול ובחינת ביצועי תיקי ההשקעות שלהן .
נמצא כי חלק מהרשויות בחרו להתקשר עם גורמי מקצוע או להשתמש בכלים פיננסיים לטיוב .
תיק ההשקעות שהן מנהלות, כמפורט להלן: .
לוח 27: הרשויות המקומיות שהתקשרו עם יועץ פיננסי וקיומו של תיק סמן .
שם הרשות יועץ פיננסי קיום תיק סמן .
200 תיק סמן (בנצ'מרק) הוא מדד ייחוס שנועד לשמש אינדיקציה למדידת ביצועי תיקי ההשקעות של מנהלי התיקים .
התיק אמור לייצג את מגוון ניירות הערך שמהם מנהלי התיקים ב וחרים את תיק ניירות הערך של הרשות.
201 ראו רשות החברות הממשלתיות, חוזר 2020 -6-5 בנושא ניהול סיכון הנזילות ומדיניות ההשקעה של הנכסים .
העודפים בחברות הממשלתיות וחברות בת ממשלתיות, דצמבר 2020 (להלן- חוזר רשות החברות) בנוגע .
202 להרחבה ראו בפרק "ניהול השקעות פיננסיות בחברות ממשלתיות ותאגידים סטטוטוריים".
ניהול השקעות בקרב גופים שונים בתרשים שלהלן מוצג שיעור הרשויות שלהן התקשרות עם יועץ חיצוני ו/או תיק סמן, מתוך .
הרשויות אשר השיבו לשאלון משרד מבקר המדינה כי ברשותן תיק השקעות פעיל.
תרשים 25: רשויות עם יועץ פיננסי ותיק סמן ב- 31.
* מתוך 23 הרשויות שהשיבו לשאלון משרד מבקר המדינה כי יש להן תיק השקעות לטווח ארוך.
מהתרשים עולה כי אף שחוזר משרד הפנים אינו מחייב את הרשויות בבחינת תיק ההשקעות .
בידי גורם מקצועי חיצוני או בשימוש בתיק סמן, כ-70% מהרשויות נעזרות בתיק סמן, ביועץ .
כ-39% ,מהרשויות מבצעות את שתי הפעולות.
השיבו כי אין הן עושות שימוש בתיק סמן וכן אינן מעסיקות יועץ פיננסי.
מומלץ כי משרד הפנים יבחן הוספת כלים ומדדי ייחוס רלוונטיים בהנחיותיו לצורך טיוב .
תיק ההשקעות אשר יסייעו לוועדות ההשקעה של הרשויות בבחינת ביצועי מנהלי .
משרד הפנים מסר בתשובתו כי הנחיותיו בנושא מכתיבות כללים וקווים מנחים לקביעת מדיניות .
ההשקעות ואפיקי ההשקעה, וכן הנחיותיו כוללות מנגנוני פיקוח ובקרה של הרשות לגבי פעילות .
עוד מסר משרד הפנים כי הוא אינו מנחה מקצועית ופרטנית את הרשויות כיצד .
והיכן יש לבצע את ה השקעות ובאיזה אופן ייבחנו אפיקי ההשקעה.
לדוגמה, הבחירה באפיק .
ההשקעה, חקר ביצועי ההשקעות או תרומת שירותי היועצים היא בסמכות הרשות המקומית .
וצריכה להיבחן בכל רשות ורשות בדומה לכל דבר ועניין כספי או אחר שמבצעת הרשות.
זאת, המשרד ציין כי ההצעה לשימוש בתיק סַמָּן כמדד ייחוס ראויה, ויש להסב את תשומת לב .
ועדות ההשקעה ברשויות לנושא.
בתשובת עיריית הרצליה ממאי 2021 נמסר כי "לדעת הרשות שימוש בתיק "סמן" כמדד ייחוס .
אינו רלבנטי מכיוון שאין בהכרח אחידות בהרכבי התיקים של רשויות מקומיות מקבילות".
ניהול השקעות בקרב גופים שונים התנהלות רשויות מקומיות בתחום ההשקעות - .
פיקוח ובקרה על קופת הפנסייה של עובדי הרשות .
לרשויות המקומיות בישראל שהוקמו לפני שנת 2002 יש עובדים וגמלאים אשר נמצאים בהסדר .
של פנסייה תקציבית 203 .
במסגרת הפנסייה התקציבית המעביד אינו צובר עבור העובד בקרן .
למימון הגמלאות כספים שישולמו לו לאחר פרישתו, אלא מייעד בכל שנה תקציב גמלאות .
לגמלאים ולעובדים שיפרשו בא ותה שנה ומשלם לגמלאים שלו את קצבאות הפנסייה השוטפות .
הסדרי הפנסייה התקציבית לעובדים מבטיחים להם תשלום קצבה (להלן .
גם גמלה או פנסייה) לאחר גיל הפרישה בהתאם לתנאים שנקבעו בחוקים הנוגעים לדבר .
ובתקנות שהותקנו מכוחם.
זכויות העובדים בהסדר הפנסייה ה תקציבית כוללות בין היתר .
הבטחה לתשלום קצבת נכות וקצבת שאירים.
הקצבאות משולמות מתקציב המעסיק החל ביום .
הזכאות בגין פרישה, מוות או נכות.
בהתאם לתיקון חקיקה שבוצע בשנת 2004204 , החל משנת 2005 הרשויות מנּכות2% ממשכורות .
העובדים שנמצאים בהסדר הפנסייה התקציבית.
סכומים אלו הם חלק קטן ממקורות הרשות .
למימון הקצבאות המשולמות לעובדים שפרשו, וכעולה מהדוחות הכספיים של כלל הרשויות .
לשנת 2018 , הם עמדו בסוף שנה זו על כ-900 מיליוני ש"ח (סעיף קרנות בלתי מתוקצבות .
סעיף 92(א) בחוק ההסדרים 2003 קובע כי הסכומיםשמנכה הרשות בגין הסדר הפנסייה .
התקציבית ינוהלו בחשבון נפרד, אם בקופת גמל מרכזית שתיועד להשתתפות בפנסייה .
תקציבית, ואם בקופת גמל מרכזית לקצבה.
אם התשואה על הכספים שמפקידה הרשות המקומית גבוהה יותר ודמי הניהול הנגבים נמוכים .
יותר, הרשות מוציאה פחות ממקורותיה לתשלומי הפנסי יה התקציבית של עובדיה הפורשים .
בדברי הרקע להנחיות משרד הפנים בדבר הכללים להשקעת עודפים זמניים שנצברו בקרנות .
לפיתוח ובעודפים זמניים אחרים, מצוין כי כספי הפנסייה והשתתפות עובדים בפנסייה התקציבית .
הם "חלק ממקורות המימון (של הרשות) המיועדים לשמש את הרשויות בפרקי זמן ארוכים".
ואולם, אין בהנחיות התייחסות ייעודית לאופן ניהול כספי הפנסייה והשתתפות העובדים בפנסייה .
התקציבית או לתפקיד ועדת ההשקעות בבחירת קופת גמל מרכזית למטרה זו.
שטווח הזמן הצפוי לשימוש בכספים שונה בין כספי הפנסייה לכספים שבקרנות הפיתוח, אין .
התייחסות בהנחיות משרד הפנים למבנה ההשקעה ולרמת הסיכון בקופות הגמל אשר מנהלות .
נוסף על כך, מנהלי התיקים אשר נבחרים לטובת ניהול תיק ההשקעות אינם .
203 יש שתי מסגרות עיקריות של הסדרי פנסייה לעובדים בשירות הציבורי: הסדר פנסייה צוברת, המיועד לרוב העובדים .
שנקלטו בשירות המדינה החל משנת 2002 ; הסדר פנסייה תקציבית, המיועד לעובדים שנקלטו בשירות המדינה לפני .
הסדרי פנסייה תקציבית הונהגו (שלא מכוח החוק) גם בגופים שונים במגזר הציבורי, בהם ברשויות מקומיות .
204 חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים .
2003 ו-2004 ), התשס"ג-2003 (להלן- חוק ההסדרים 2003.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים מהתרשים עולה כי מתוך הרשויות אשר השיבו שיש להן ועדת השקעות פעילה, 73% השיבו כי .
ועדת ההשקעות ברשות אינה מקיימת הליך פיקוח ובקרה על קרן הפנסייה התקציבית.
משרד מבקר המדינה מציין כי משרד הפנים לא הגדיר הנחיות כלשהן בדבר הפיקוח .
והבקרה הנדרשים על כספי הפנסייה התקציבית של עובדי הרשויות.
הפנים לא בחן את המעקב והבקרה של ועדות ההשקעה של הרשויות על כספי הפנסייה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הפנים לעדכן את החוזר כך שיכלול הוראות ייעודיות .
לאופן פיקוח ועדת ההשקעות על ניהול כספי הפנסייה של עובדי הרשויות, לרבות מדיניות .
ההשקעה ואופן בחירת קופת הגמל והכלים לפיקוח ולבקרה על ביצועיה.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי הוא "יבחן את ההמלצה לפרסם הוראות ייעודיות לעניין כספי .
יו"ר איגוד הגזברים מסר בתשובתו כי "ראוי כי קודם לגיבוש הנחיות בנושא ילמדו אפשרויות .
ההשקעה הקיימות בשוק לניהול קופה ייחודית לצורך ניהול כספי פנסייה".
החלת הכללים על איגודי ערים ותאגידים אחרים .
בשליטת הרשות המקומית .
הנחיות משרד הפנים מגדירות כך: "הכללים על פי החוזר חלים גם על איגודי ערים וכן על .
תאגידים אחרים בשליטת הרשות המקומית" 207 .
עם זאת, לא נמצא כי המשרד בחן את התאמת .
החוזר לאיגודי הערים וגם לא נמצא כי הוא מקיים בקרה או פיקוח עליהם בנושא.
לא נבחנו מקורות התקציב של איגודי הערים אשר יופנו להשקעה לטווח ארוך, וכן לא נבחנו .
המאפיינים העיקריים של איגודי הערים שבהם יש פעילות של ועדת ההשקעות.
מומלץ כי משרד הפנים יקיים בחינה של הוראות החוזר, בעניין הצורך בהתאמתו לאיגודי .
הערים, לרבות בכל הנוגע למ עקב ולבקרה בעניין זה.
משרד הפנים ציין בתשובתו כי הוא "סבור שיש מקום לבצע עבודה מעמיקה ולבחון את התאמת .
חוזר המנכ"ל בשינויים המחייבים לתאגידים עירוניים ואיגודי ערים ".
207 שליטה משמעה הזכות למנות את מרבית חברי הדירקטוריון / ההנהלה של התאגיד או החזקה בשיעור העולה על .
מחצית מהון התאגיד (סעיף ז בהנחיות).
ניהול השקעות בקרב גופים שונים מומלץ כי משרד הפנים יבחן את הסיבות לשימוש הנמוך של הרשויות בכלי זה.
מומלץ שהמשרד יפעל להגברת השימוש בכלי זה, אשר עשוי להפחית את הוצאות .
על המשרד לוודא כי הגברת השימוש בכלי תיעשה באופן מבוקר .
אשר לא יפגע בעמידת הרשויות במחויבויותיהן הכספיות.
בקרות על פעילות ועדת ההשקעות .
דיון בהנהלת הרשות על פעילות ועדת ההשקעות .
הנחיות משרד הפנים קובעות הוראות בדבר דיווחים נדרשים של ועדת ההשקעות להנהלת .
הרשות: בחוזר 04/2008 נקבע כי על ועדת ההשקעות להעביר לראש הרשות המקומית וליושב .
ראש ועדת הכספים של הרשות דוח תקופתי אשר ישקף את פעילות ועדת ההשקעות 211 , וכי .
חלק מהחלטות ועדת ההשקעות טעונות אישור של ועדת הכספים של הרשות 212 .
בהתאם להנחיות, החלטות בדבר מינויה של ועדת ההשקעות, בחירת החברות לניהול תיקים .
ולקיחת הלוואה זמנית מתיק ההשקעות מחייבות אישור של ראש הרשות והמועצה.
בחוזר 02/2020 נוספה ההנחיה לקיום דיון שנתי של הנהלת הרשותבנושא פעילות ועדת .
ההשקעות, ובהתאם לכך נקבע בחוזר כי בכל שנת כספים, לעת אישור התקציב השנתי, תובא .
מדיניות ההשקעות לדיון בוועדת הכספים של הרשות המקומית ולאחר מכן תובא לאישור מליאת .
במסגרת השאלון נבדק מספר הישיבות של מועצת הרשויות המקומיות אשר דנו בפעילות ועדת .
ההשקעות בשנים שבין 2017 ל-2019.
בלוח שלהלן מוצגות הרשויות אשר לא קיימו ישיבת .
מועצה בנושא פעילות ועדות ההשקעה, הרשויות אשר קיימו לפחות ישיבה אחת בכל אחת .
מהשנים בתקופה הנבדקת והרשויות שקיימו ישיבת מועצה בחלק מהשנים בתקופה הנבדקת.
211 בהתאם להנחיות, על הדוח להיות פתוח ונגיש לעיון חברי מועצת הרשות המקומית ולכלול מידע על מספר ישיבות .
הוועדה שהתקיימו במהלך הרבעון; על מדיניות ההשקעות של הוועדה; על הרכב תיק ההשקעות ועל התשואה .
שהתקבלה; על היקף ההשקעות שבניהול מנהל תיקים חיצוני; ועל התשואה שקיבל כל מנהל תיקים בנפרד.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים ביקורת מבקרי הרשות המקומית על פעילות ועדת ההשקעות .
חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 , קובע כי בכל גוף ציבורי תבוצע ביקורת פנימית של .
על פי החוק, על מבקר הפנים לבדוק, בין היתר, אם הגוף מקיים את ההוראות .
המחייבות אותו ולבחון את אופן ניהול הנכסים וההתחייבויות שלו ואת אופן קבלת ההחלטות בו.
יצוין כי חוק זה אינו חל על מבקרים ברשויות מקומיות, ויש בקרבם מי שהחילו על עצמם באופן .
יזום תקנים מקצועיים בין-לאומיים בעבודת הביקורת שהם מבצעים214.
בחוזר מנכ"ל משרד הפנים 5/04 ממאי 2004 (להלן- חוזר 5/04)215 נקבע כי על מבקרי הרשויות .
המקומיות לערוך תוכנית עבודה שנתית אשר תועבר לידי משרד הפנים.
כשלב מקדים לעריכת התוכנית, על מבקר הרשות לערוךסקר סיכונים ברשות אשר יתמקד .
בנושאים שבהם חשיפת הרשות המקומית לסיכונים מחייבת טיפול נכון.
בחוזר הושם דגש מיוחד .
על זיהוי פעילויות כלכליות מהותיות, על התחייבויות והתקשרויות המגובות במימון תקציבי נכון .
ועל חשיפה לסיכונים לא מבוטחים.
בהתאם למענה הרשויות לשאלון נמצא כי בשנים 2010 - 2019 ב-4 רשויות בלבד(מתוך 50 .
הרשויות שהשיבו לשאלון) נעשתה ביקורת של מבקר הרשות אשר התמקדה בפעילות ועדת .
בלוח שלהלן מצוינים שמות הרשויות והשנים שבהן נערכו הביקורות.
לוח 29: ביקורות הפנים בנושא פעילות ועדת ההשקעות .
שם הרשות שנת הביקורת הערות .
תל אביב-יפו 2017 - 2018 .
אשדוד 2019 - 2020 הדוח טרם פורסם .
מזכרת בתיה 2017 הדוח עסק בתקופה שעד לשנת2016 , אז נמכר תיק ההשקעות .
המקור: שאלון משרד מבקר המדינה לרשויות המקומיות.
נמצא כי למרות הסיכון והיקפם הכספי הניכר של תיקי ההשקע ות ברשויות, רק ב-4 מתוך .
50 הרשויות שהשיבו לשאלון - מבקר הרשות ערך ביקורת על פעילות ועדת ההשקעות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הרשויות שביצעו ביקורת בנוגע לפעילות ועדת .
ההשקעות, ובפרט את עיריות תל-אביב ואשדוד, אשר ערכו דוח ביקורת מקיף בנושא.
214 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 71 'א (2020 ), "המבקר, הגזבר והיועץ המשפטי ברשות המקומית - מעמדם .
215 חוזר מנכ "ל משרד הפנים 5/2004 ממאי 2004, "מבקרפנימי בעיריות ובמועצות מקומיות".
ניהול השקעות בקרב גופים שונים במועד סיום הביקורת נמצא כי משרד הפנים לא ערך ביקורת עומק יזומה על פעילות .
ועדות ההשקעה ברשויות המקומיות בדרך אשר תבחן באופן רחב ומלא את עמידת .
הרשויות בהנחיותיו בנושא.
כך לדוגמה, למשרד אין מידע בדבר היקף התיק של הרשויות, .
נוסף על כך, המשרד אינו מוודא כי לחברי הוועדה יש כתבי מינוי, .
כי יש להם הידע המקצועי הנדרש למילוי תפקידם וכי ועדת ההשקעות מקיימת ישיבות .
כמו כן, לא נבדק כי חברי ועדות ההשקעה מקבלים הכשרות .
מקצועיות וכי הוועדה עושה שימוש בכלים מקצועיים כדוגמת תיק סמן ויועץ פיננסי.
משרד הפנים ציין בתשובתו כי "דו"ח המבקר סוקר ביסודיות את תחום התנהלותן של הרשויות .
המקומיות בנוגע לניהול תיקי ההשקעות שלהן, ניכר שעורכי הדוח השקיעו תשומות זמן .
משמעותיות באיסוף הנתונים וניתוחם.
עיקר המלצותיו של המבקר עוסקת בהגברת הפיקוח, .
מכיוון שתחום זה אינו חלק מליבת העשייה המרכזית של הרשויות המקומיות .
קיים חשש כי השקעת תשומות משמעותיות בתחום זה, בעוד המשרד מצוי בחוסר משווע של .
משאבי כח אדם ותקציבים, עלולה להוביל להשקעה בתחום צר יחסית אשר איננו רלוונטי לכלל .
לאור הא מור לעיל נציין כי מרבית המלצות המבקר לא יוכלו לצאת אל הפועל ללא .
הגדלה משמעותית של תקני כח האדם של המשרד".
עוד מסר המשרד כי " איננו זרוע אכיפה לקיום הוראות הדין ע"י הרשויות המקומיות, וברי, שאף .
אין לו יכולת לאכוף אלפי הוראות דין החלות על הרשויות המקומיות מתוקף סעיפי החוק, תקנות, .
צווים, נהלים (של משרד הפנים ומשרדים אחרים) וחוזרי המנכ"ל.
עם זאת המשרד עורך מדי .
שנה ביקורת חשבונאית באמצעות אגף ביקורת ברשויות המקומית.
בנוסף לבדיקות החשבונאיות .
הקבועות, עורך המשרד מדי שנה בדיקות עומק למספר נושאים הנבחרים על ידו, על פי שיקול .
דעתו במגבלות המשאבים העומדים לרשותו.
" עוד צוין כי בכוונת המשרד לבחון את סוגיית .
ההשקעות במסגרת דיוניו בנושא ביקורות עומק לשנת 2021 .
עקב הפערים שעלו בדוח בין הנחיות משרד הפנים לפעילות ועדת ההשקעות ברשויות .
המקומיות, משרד המבקר ממליץ למשרד הפנים לקיים ביקורות עיתיות על פעילות .
בפרק זה נבדקו50 רשויות מקומיות שונות.
מהדוח עולה כי קיימים פערים בין הנחיות .
משרד הפנים לפעילות ועדת ההשקעות ברשויות המקומיות.
מומלץ כי משרד הפנים .
ומבקרי הרשויות הרלוונטיים יקיימו ביקורות עתיות, במטרה לשפר את עמידת הרשויות .
בהנחיות המשרד ולצורך בחינה ושיפור הביצועים, כך שתגבר התועלת שיפיקו הרשויות .
כמו כן ממליץ משרד מבקר המדינה לחברה למשק וכלכלה לסייע .
לרשויות המקומיות בשיפור פעילותן בתחום ההשקעות וביצירת יתרונות לגודל בניהול .
תיקי ההשקעות, כדוגמת מכרזי מדף לבחירת מנהלי תיקים, הכשרות מקצועיות לחברי .
ועדת ההשקעות וסיוע ביועצי השקעות חיצוניים.
ניהול השקעות בקרב גופים שונים
מקורות חברת מים בע"מ (להלן - החברה או מקורות) היא חברה ממשלתית שמטרתה בין היתר .
לפתח את מקורות המים בישראל ולספק מים לתושביה.
החברה היא "רשות מים ארצית" 1, ובין .
תפקידיה גם להקים את מפעל המים הארצי (המוביל הארצי), לנהלו, לספק ממנו מים ולעשות .
כל פעולה הדרושה לאספקת מים ממנו.
בהתאם לדוחות הכספיים המאוחדים והמבוקרים של מקורות, בשנת 2020 הכנסות חברת .
מקורות עם החברות בנות (להלן - קבוצת מקורות) עמדו על כ- 4,896 מיליון ש"ח, הרווח הנקי 2 .
עמד עלכ-209 מיליון ש"ח וסך הנכסים במאזן עמד על כ-17.
החברה לא חילקה דיבידנד .
להלן תיאור התהליכים העיקריים הנדרשים לאספקת מים במשק המים: .
תרשים 1: התהליכים העיקרייםבמשק המים והאחריות לביצועם .