HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר העברת האחריות על מערך ביקורת הגבולות ממשטרת ישראל לרשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין) קיבלה רשות האוכלוסין בינואר 2011 ממשטרת ישראל את האחריות להפעלת מערכות הביקורת על הגבולות והמעברים, ובכלל זה את האחריות על מערכת "רעות".
באוקטובר 2013 "כתב ראש מחלקת מעברים, נצם יהודה פרץ, למנהל יחידת מחשוב רישום מערכת גבולות (להלן - רשב"ג) ברשות האוכלוסין כי "עיכוב פיתוח המערכת פוגע משמעותית ביכולת המעברים לאתר עוברים אשר עלולים להוות סכנה בטחונית או אחרת".
ממסמכי הביקורת עולה כי ביולי 2015 קיים רמ"ט לוט"ר, מר איתן בן דוד, דיון מעקב וסטטוס ב נוגע לבחינת תהליך הפיתוח של מערכת "רעות" וקביעת תהליך יישום ועבודה להמשך.
במהלך הדיון ציין ראש חטיבת מעברים במטה לוט"ר כי קי ימת בעיה ביטחונית במעברים, ו"פיתוח המערכת יביא לשיתוף המידע בין כלל הגופים הביטחוניים וישפר את העבודה, הן בפאן הב יטחוני המבצעי והן בשירות לאזרח".
בדיון זה ציין ראש מינהלת קשת צבעים ותפר בפקמ"ז, כי "מערכת רעות הינה בסדר עדיפות אחרון, מבחינת צה"ל", וכי "המלצ לשנות את החלטת ]היא[ ת פקמ"ז הממשלה בנושא זה".
בסיכום הדיון קבע רמ"ט לוט"ר, כי "הדיון מתכנס בשל אי יישום מלא של החלטת קבינט ב/ 2", וכי הוא "מדגיש את חובת הגופים לקיים החלטות קבינט שנקבעו".
עוד סיכם רמ"ט לוט"ר, בין היתר, כי כל גוף יעביר "את עמדת הארגון לגבי נחיצות המערכת.
ממליץ כי מנכ"ל רה"מ יזמן דיון שיציגו לו את הצרכים המבצעיים של המערכת להמשך התהליך.
היות והוא זה שהחליט בנושא בעבר והוא סוברני להחליט בהווה".
32 המערכת הותקנה בחמישה ממעברי רמי"ם (גלבוע, מיתר, תרקומיא, בקעה ואליהו) ובשלושה ממעברי "עוטף ירושלים" (בקלנדיה (עטרות), זיתים ורחל).
באוגוסט 2015 פנה במכתב ממונה תפקידים מיוחדים ברמי"ם לרמ"ט לוט"ר והציג את עמדת רמ"ים בנוגע להמשך פיתוח מערכת "רעות", ולפיה "במציאות הנוכחית השימוש והערך המוסף של מערכת רעו"ת הוא שולי ביותר .
מערכת רעות בתצורתה הנוכחית, אינה מתאימה ואינה עונה לצרכים המבצעיים והתפעוליים במעברים בהם קיימת תנועת עוברים סואנת ואינטנסיבית דוגמת זו המתופעלת על ידנו.
כל עוד מתקיים צורך בשתי מערכות נפרדות שאינן משולבות האחת בשני יה, איננו רואים יתרון למערכת זו עבורנו " (ההדגשות במקור).
בינואר 2016 פנה רמ"ט לוט"ר למנכ"ל ראש הממשלה, מר אלי גרונר, במכתבשבו הוא חזר על עמדת לוט"ר ולפיה "עד כה הושקעו במערכת כ -28 מיליון₪ .
חוסר שיתוף הפעולה של צה"ל לתיאום וסינכרון מערכת 'רעות' עם מערכת 'אבן מתגלגלת' הצה"לית מנע עד כה את השלמת הפיתוח מערכת 'רעות' לשלבים ג'+ד' והטמעתה בכלל המעברים.
עמדת מטה לוט"ר הינה כי נדרשת מערכת אחידה לכלל הארגונים הפועלים במעברים , כפי שנקבע בהחלטת ממשלה ב/2", וכי "לאור האמור לעיל.
אבקש את התערבותך לפעולה מתוקף מינויך כמוביל מטעם רה"מ כמצוין בהחלטה ב/2 למימוש ההחלטה ולחיוב כלל הארגונים ובדגש על צה"ל לקיים את ההחלטה כלשונה" (ההדגשה במקור).
בינואר 2016 השיב סמנכ"ל כלכלה ותשתיות במשרד ראש הממשלה, מר אמיר ברקן, לרמ"ט לוט"ר "על מנת לתת מענה למצב המתואר מוצע שהמל"ל יביא נושא לביטחון לאומי, כך שתוכרע המחלוקת בעניין הצורך ]ועדת שרים[ זה לדיון בוע"ש המבצעי ויינתן תוקף של החלטת ממשלה לסיכום התקציבי בנושא.
סבורני כי דרך פעולה זו תשרת טוב יותר את טובת העניין ותמנע הישנות מקרים דומים בעתיד".
במאי 2016 ציין ראש מטה שר הביטחון, מר חיים בלומנבלט, במכתב לרמ"ט לוט"ר ולמזכ"ץ שר הביטחון, בין היתר, כי "מערכת 'רעות' אינה מספקת מענה הולם, להבנתנו, בהתמודדות מול 'פיק בוקר' ]עומס של כמות עוברים בשעות הבוקר [ במעברי הסגר (יציאת פועלים) .
דבר הצפוי ליצור לחץ משמעותי במידה רבה יותר מהקיים כיום וכפתרון מתחייב, להבנתנו, יחייב הגדלה משמעותית של שרוולי .
יידרש סכום נוסף ]שביל הכניסה והבדיקה של הולכי הרגל במעברים[ הכניסה של מעל 10 מש"חלשנה לטובת הקמה ותחזוקת ממשק חדש בין מערכות המתפ"ש למערכת רעו"ת.
סכום שלא נלקח בחשבון מלכתחילה, כל זאת ללא חישוב העלויות הגבוהות של הצטיידות במעברים עצמם באמצעים התומכים במערכת החדשה.
בנוסף נדרשת התייחסות יועמ"ש באשר להעברת מאגר המרשם הפלסטיני בכלל, והמאגר הביומטרי בפרט, למשרד הפנים, כאשר הסטטוס המשפטי של המאגר כלל אינו ברור" (ההדגשות במקור).
בסיכום מכתבו מציין ראש מטה שר הביטחון כי "ההמלצה הינה קיום חשיבה מחודשת למול מנכ"ל משרד והמלצה להשארת המצב הקיים לפיו: מערכת ]ראש הממשלה [ ראה"ממעברים פנימיים תמשיך לטפל בכלל מעברי התפר.
מול ]אבן מתגלגלת [ האוכלוסייה הפלסטינית; מערכת רעו"ת תמשיך לטפל במעברי ישראלים וזרים במעברים הרלוונטיים" (ההדגשה במקור).
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1835 .
במאי2016 ציין מנהל יחידת מחשוב רשב"ג ברשות האוכלוסין וההגירה האחראי על פיתוח מערכת "רעות", בפגישה שקיים עם צוות הביקורת, כי "ביטול רעות היא פעולה כירורגית יקרה ביותר ומסוכנת ביותר לרותם[33]".
ביוני2016 מסר ראש חטיבת מעברים בלוט"ר למשרד מבקר המדינה כי "אנו נמליץ להחזיר את הנושא לדיון קבינט או להכרעה תקציבית מחודשת של מנכ"ל משרד רה"מ".
ביולי 2016 פנה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר אלי גרונר, למ"מ ראש המל"ל, מר יעקב נגל, בבקשה "לאור העובדה שהחסם המרכזי להמשך פיתוח המערכת הינו מחלוקת מקצועית ולא תקציבית, מוצע כי המל"ל יביא את הנושא להכרעה מחודשת בקבינט בהקדם".
בנובמבר 2016 מסר מתאם פעולות הממשלה בשטחים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי רישום האוכלוסייה הפלסטיני ת מבוצע כיום באמצעות מערכת "אבן מתגלגלת", וכי "מערכת זו נותנת מענה מיטבי לצרכי הרישום של האוכלוסייה הפלסטינית, רישום שמהווה נדבך בבידוק בכניסה לישראל (בידוק=חיפוש גופני, זיהוי ורישום).
מערכת "רעות" נועדה להשלים את הטיפול באזרחים ותושבים ישראלים, אם כי כיום אינה קיימת חובת רישום שכזו.
כל עוד לא יוסדר בחקיקה כי כל אזרח ישראלי או תושב מחוייב בזיהוי ורישום בעת כניסתו ויציאתו מאיו"ש הרי שאין טעם להכניסה.
המערכת אינה נותנת מענה מבצעי ותפעולי ראוי למעברי הרכב, בהם עוברת עיקר האוכלוסייה הישראלית" (ההדגשות במק ור).
בנובמבר 2016 מסרה רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "בשנת 2012 , כאשר הובהר לכלל הגורמים כי משהב"ט אינו מתכוון להשלים את מימון חלקו בפיתוח, הופסק הפיתוח כליל, לרבות גביית התשלומים לפיתוח גם משאר המשרדים.
הרשות פנתה בעניין זה החלטת מנכ"ל רוה"מ את ]על פי [ מספר פעמים לראש לוט"ר, המתכלל ע"פ מערכת רעות, והתריעה על אי פיתוחה של המערכת נוכח אי העברת המימון הנדרש ע"י כלל הגורמים השותפים.
וכן על הנזק הצפוי כתוצאה מכך.
נוכח אי תשלום מימון התחזוקה בשלבים א-ב ע"י משהב"ט, מאז 2014 , ועל מנת להמשיך ולהפעיל את המערכת, שילמה הרשות מתקציבה במהלך השנים את חלקו של משהב"ט בתחזוקה.
יצוין כי בשנת 2016 הודיעה משטרת ישראל אף היא על הפסקת העברת תשלום התחזוקות לרעות שלבים א-ב.
הרשות פעלה כנדרש ממנה, ואף למעלה מכך, הן בהיבט המקצועי -טכני והן בהיבט המינהלי, לקידומה של פיתוח מערכת רעות, ולתחזוקתה השוטפת".
עוד מסרה רשות האוכלוסין וההגירה כי בנובמבר 2016 כתב שר הפנים, אריה מכלוף דרעי, לשר הביטחון אביגדור ליברמן, כי "החל מ 2013 משרד הביטחון לא שיתף פעולה באפיון דרישות המערכת ובכך עצר למעשה את המשך פיתוח המערכת.
חוב משרד הביטחון בגין פיתוח שנעשה ותחזוקה עומד על סך של 4,195,000 ש"ח בגין שנים2013 - 2016.
33 מערכת "רותם" היא מערכת מידע ורישום לעוברים במעברים הבין-לאומיים של מדינת ישראל.
בתחילה כונתה מערכת זו בשם "רשב"ג - (רישום ביקורת גבולות) 2000.
" 1836 |דוח שנתי 67ב .
מערכת "רעות" על ידי .
ציבור בנובמבר 2016 מסרה משטרת י שראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "משטרת ישראל היתה האחרונה להפסיק את תשלום חלקה בפיתוח המערכת, וזאת מאחר ולא היה טעם להמשיך ולהשקיע ללא שותפים.
לדעת המשטרה יש צורך לחדש את הפיתוח ולסיים את העבודה".
משרד מבקר המדינה מציין כי מימוש החלטת הממשלה ב/ 2 בנוגע לפיתוח מערכת "רעות" נתקל בחוסר שיתוף פעולה מצד השותפים לפרויקט כבר בתחילת הדרך, עת נאלץ, כאמור, מנכ"ל משרד ראה "ם להורות את משרד האוצר ל נכות מתקציבם של חלק מה גופים את סכומי השתתפות ם שלא שולמו, אשר הסתכמו ב -9 מיליון ש"ח .
חוסר שית וף פעולה זה נמשך עד למועד סיום הביקורת, יולי 2016.
אי-קיום החלטת הממשלה בנוגע להמשך פיתוח מערכת "רעות" על ידי הגורמים השותפים , ובמיוחד לאחר שהושקעו בהקמת המערכת סכומים נכבדים, הוא חמור בהיבטים של מינהל תקין ובזבוז כספי ציבור .
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלהלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי " מימש את האחריות שהוטלה עליו ]ראש הממשלה [ מנכ"ל המשרד בהחלטת קבינט ב/2 .
הוא קבע את התוספות התקציביות הנדרשות ואת המקורות התקציביים לצורך פיתוח והקמה של שלב א' ו - התוספות התקציביות ]ואת[ 'ב הנדרשות והמקורות לצורך פיתוח שלב ג' ו -ד' של מערכת 'רעות'.
בין לבין, דאג מנכ"ל המשרד לכך שינוכו כספי ההשתתפות מתקציבם של השב"כ, משרד הביטחון ומשרד הפנים כאשר הללו לא הועברו בנוגע לשלב א' ו -ב' של פיתוח מערכת 'רעות'.
פיתוח שלב ג' ו -ד' של מערכת רעות' לא מיושם בשל מחלוקת שאינה תקציבית אלא מהותית/מבצעית .
החלטת הקבינט ב/2 לא הסמיכה את מנכ"ל המשרד לפתור את המחלוקת.
בדיוק מסיבה זה הציע סמנכ"ל לראש מטה לוט"ר, ובהמשך ]משרד ראש הממשלה[ כלכלה ותשתיות של המשרד ראש המל"ל, ]ממלא מקום [ מנכ"ל המשרד למ"מ כי הנושא יובא להכר עת הקבינט.
מטה לוט"ר פעל בצורה מיטבית לצורך יישום החלטת קבינט ב/ 2 , לרבות דיון מעקב וסטטוס.
ראש מטה לוט"ר אף פנה למנכ"ל המשרד בעניין זה, ומנכ"ל המשרד הציע לו לפנות לקבינט לצורך הכרעה במחלוקת המקצועית האמורה.
בנסיבות העניין, מטה לוט"ר פעל כגורם מסדיר ב התאם להחלטת הקבינט ב/ 43 ועשה ככל שביכולתו על מנת לפתור את המחלוקת המקצועית בעניין מערכת 'רעות'.
החלטת קבינט ב/43 העניקה למטה לוט"ר סמכות תיאום וסיוע, אך לא הכרעה כאשר קיימת מחלוקת מקצועית מעין זו .
להעלות בקבינט את המחלוקת, כפי שהוצע על ידי מנכ"ל המשרד" (ההדגשות במקור).
עוד נמסר ממשרד ראש הממשלה כי סעיף 17 /להחלטת קבינט ב43 קובע כי תפקידי הגורם המסדיר כוללים, בין היתר, "סיוע בפתרון מחלוקות וכן מתן מענה למצבים בהם האינטרס של גורם אחד אינו תואם את האינטרס הכולל".
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1837 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי משמונה מנכ"ל משרד ראש הממשלה בהחלטה ב/2 להחליטעל גובה התוספת התקציבית הנדרשת לפיתוח מערכת "רעות", ולקבוע את המקורות לאותם תקציבים , ומתוקף כך אף הנחה את אגף התקציבים לוודא כי חלקם של המשרדים השונים במימון שלבים ג' ו-ד יועבר, היה עליו לוודא כי הדבר יעשה.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה אף יכול היה להפעיל את סמכותו ולהורות למשרד האוצר לנכות תקציבים אלה מתקציבי המשרדים בדומה להחלטתו, כאמור, לניכוי חלקם של המשרדים עבור שלבים א' ו -ב'.
לא זו אף זו, משהתברר כי יש צורך להעלות את המשך פיתוח הפרויקט לדיון בממשלה, היה על מטה לוט"ר לפעול ביתר נמרצות לצורך זה.
מהתייחסות משרד ראש הממשלה לממצאי הביקורת עולה אוזלת יד מ צד הגורמים האחראיים למימוש החלטת ממשלה, שבוצעה באופן חלקי.
בינואר 2017 מסר משרד ראש הממשלהלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "אין למנכ"ל משרד ראש הממשלה סמכות חוקית לנכות תקציבים מתקציבי משרדי הממשלה.
לכל היותר משרד ראש הממשלה יכול היה לפנות למשרד האוצר בבקשה לניכוי תקציבים אלה מתקציבי המשרדים בדומה להחלטתו, כאמור לניכוי חלקם של המשרדים עבור שלבים א' ו -ב'" (ההדגשה במקור).
לאחר שנים רבות שבהן לא קוימה במלואה החלטת הממשלה ב/ 2 בדבר פיתוח מערכת "רעות" , שבה הושקעו עד כה 28 ,מיליון ש"ח ונוכח הקושי בקבלת החלטה מחייבת בנושא , על מטה לוט"ר באמצעות המל"ל להביא נושא זה בהקדם האפשרי לדיון ו להחלטה בקבינט הביטחוני , כדי שתוכרע המחלוקת המקצועית והתקציבית.
הנחיה מקצועית בתחום הביקורת במעברים .
ביקורת על כניסה לישראל ויציאה ממנה נועדה לאפשר לגורמים האחראים על תהליך המעבר לוודא, בין היתר, שכל הנכנס אליה או היוצא ממנה מורשה לכך על פי החוק.
הביקורת על הכניסה ועל היציאה נעשית מכוחם של חוקים ותקנות, ובהם חוק הכניסה לישראל, התשי"ב -1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל), והתקנות שנקבעו על פיו.
באפריל 2008 קבע שר הפנים כי המעברים בין ישראל לאיו"ש הם נקודות בדיקה לפי חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ו -1996 (להלן- חוק היישום), ובעקבות כך הותרו הכניסה לישראל ולאיו"ש והיציאה מהם דרך אותן נקודות בדיקה.
בהחלטה ב/43 נקבע כי משרד הפנים אחראי להנחיה מקצועית בתחום הביקורת על הכניסה ועל היציאה במעברים הבין -לאומיים של ישראל, וכן במעברים הפנימיים שייקבעו כתחנות גבול על פי צו הכניסה לישראל (תחנות גבול), התשמ"ז -1987 .
במעברים הגוף האחראי להנחיה המקצועית, כאמור, נדרש לקבוע במסגרת נוהל את הכללים והתנאים שלפיהם יותר המעבר במעברים שבהם הוא מנחה מקצועית.
בביקורת הקודמת עלה כי במועד סיום הביקורת, מרץ 2010 , לא מילא משרד הפנים את חובתו על פי החלטה ב/43, ולא פרסם הנחיה מקצועית במעברים הפנימיים שבין ישראל לאיו"ש שנקבעו כנקודות בדיקה , וגם לא כתב עבורם את הנוהל.
הגופים הקשורים להפעלת המעברים מכנים נוהל זה בשם "חוקת המעברים".
בביקורת הקודמת עלה כי בהיעדר "חוקת מעברים", אין אחידות בתהליכי הבידוק במעברים, והדבר הוא בבחינת מפגע ביטחוני הפוגע ביכולתם של המעברים לתפקד כראוי.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי על מנכ"ל משרד ראש הממשלה ועל המל"ל לפעול במשולב עם המשרד לבט"פ, משהב"ט ומשרד הפנים למציאת פתרון לסוגיה זו.
בתגובת מטה לוט"ר באוגוסט 2010 לדוח הביקורת הקודם נמסר, כי "מאחר ומשרד ]'לכתיבת 'חוקת המעברים[ הפנים לא נענה לפניית מנכ"ל ראה"ם , נתבקש רמ"ט לוט"ר על ידי מנכ"ל ראה"ם (בפנייה מ - 28.
10 ) לרכז עבודת מטה בין משרדית לגיבוש המלצה ל'חוקת מעברים'.
הנושא ממתין לאישור המשנה לראש המל"ל".
באפריל 2011 'פרסם מטה לוט"ר טיוטה מס 2 להנחיה מקצועית תחת הכותרת "חוקת מעברים הפנימיים".
כאמור, מערכת רעות אמורה להתבסס גם על הוראות וכללים שייקבעו ב"חוקת המעברים הפנימיים", וליישמם בפועל במעברים.
בביקורת עלה, כי נכון למועד סיום הביקורת טרם השלים מטה הלוט"ר את עבודת המטה לגיבוש נוסח סופי של חוקה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם בחלוף למעלה מעשור מקבלת החלטה ב/43 על ידי ממשלת ישראל מטה לוט"ר ו משרד הפנים טרם השלי מו את עבודת המטה לגיבוש הנחיה מקצועית בנושא זה.
במצב דברים זה אין אחידות בתהליכי הבידוק במעברים, ובמקרה שיוחלט על המשך פיתוח שלבים ג' ו-ד' של מערכת "רעות", העדרה של "חוקת המעברים" עלול לעכב את פיתוח שלבים אלה כאמור.
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלהלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "הפיתוח של מערכת 'רעות' נעצר בשל התנגדות צה"ל.
במצב דברים זה, אין כל רלוונטיות למסמך חוקת המעברים שהוכן על ידי מטה לוט"ר ולכן הוא גם לא גובש לכדי מסמך סופי.
יוער, כי בהיעדר מערכת ביקורת גבולות אחודה, לא ניתן לקבוע חוקת מעברים אחת לכלל המעברים, והמעברים השונים צריכים להמשיך לפעול בהתאם למערכת הכללים שרלוונטית למערכת ביקורת הגבולות הנוכחית שלהם, כפי שהדבר מתנהל כיום".
משרד מבקר המדינה מעיר למטה לוט"ר כי מערכת המחשוב המופעלת לצורך ביקורת על הנכנסים והיוצאים במעברים אמורה להיות מושתתת על כללים אחידים.
קיומם של אלה יאפשר את הפעלתה של מערכת "רעות" או של כל מערכת מחשוב אחרת שתופעל במעברים.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1839 .
בנובמבר 2016 מסרה רשות האוכלוסין וההגירה ב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "עם העברת מערך בקורת הגבולות בינואר ]האוכלוסין וההגירה [ ממשטרת ישראל לרשות 2011 ראש[ , הטיל רמ"ט לוט"ר (ע"פ הנחיית מנכ"ל רוה"מ מ]מטה- 28.
10 ) את כתיבת חוקת המעברים על הרשות.
על מנת לעמוד במטלה זו, ביצ עה הרשות פעולות רבות: הרשות קיימה מספר פגישות עם הגורמים הרלוונטיים (שב"כ, מתפ"ש, לוט"ר, בט"פ, משרד הפנים) להכנת החוקה.
באפריל 2011 פרסם מטה לוט"ר לכלל הגורמים הרלוונטיים את טיוטה מספר 2 של חוקת המערכת.
טיוטה זו הכילה את מלוא התיקונים והערות כלל הגופים הרלוונטיים.
גרסה 2 של חוקת המעברים היא הגרסה המעודכנת האחרונה.
ולצורך אישורה הסופי ופרסומה, נדרשת התייחסותם של כלל הגופים הרלוונטיים.
למעט אישור משהב"ט, התקבל אישורם של כלל הגופים כאמור.
יובהר כי אי קבלת התייחסות ואישור משהב"ט, אינו מאפשר ללוט"ר לפרסם את מסמך החוקה כמתחייב מהנחיית מנכ"ל רוה"מ".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות רשות האוכלוסין וההגירה לקידום הכנתה של חוקת המעברים.
ברם, בביקורת עלה כי נראה שמטה לוט"ר איננו מודע להתקדמות שהושגה, ומשכך אין הוא מקדם את פרסומה של חוקת המעברים החיונית, כאמור, גם להמשך פיתוחה של מערכת "רעות".
על מטה לוט"ר להיכנס לעובי הקורה, ולפעול לאלתר לקבלת אישור משהב"ט לטיוטת חוקת המעברים שהועברה לו מטעם רשות האוכלוסין וההגירה, ולפעול לפרסומה של חוקת מעברים בהקדם האפשרי.
סוגיות בתפעול המעברים .
העברת פסולת מישראל לאיו"ש .
בצו בדבר העברת טובין (יהודה והשומרון) (מס' 1252 ), התשמ"ח-1988 (להלן- צו איו"ש[ העברת טובין), נקבע כי "הבאת טובין לאזור והוצאת טובין מהאזור טעונות ] היתר מאת מי שמונה לעניין צו זה על ידי מפקד כוחות צה"ל באיו"ש".
בתוקף סמכותו לפי צו העברת טובין, פרסם ראש מנא"ז באיו"ש "היתר כללי להבאת טובין (יהודה ושומרון), התשס"ה-2005 " (להלן- ההיתר), המתיר להכניס לאזור טובין מכל סוג, למעט טובין המפורטים באותו היתר.
בהתאם לצו שלעיל ולהיתר, אסור להכניס לאיו"ש פסולת מכל סוג.
בביקורת הקודמת עלה כי האכיפה של צו העברת טובין במעברים שבאחריות צה"ל שאותם מאיישים חיילים היתה לקויה, ועקב כך משאיות עמוסות פסולת עברו באותם מעברים מישראל לאיו"ש ללא היתר לכך, והפסולת נפרקת באתרי פסולת פיראטיים באיו"ש, שפעילותם פוגעת באיכות הסביבה.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת , כי הגם שנעשו פעולות חשובות לטיפול בנושא העברת הפסולת מישראל לאיו"ש, עדיין נמצאו כמה ליקויים בעניין 1840 |דוח שנתי 67ב .
זה, שיש בהם משום פרצה המאפשרת ביצוע מתמשך של עבירות פליליות, כגון פריקת פסולת ממשאיות באתרים לא מורשים הגורמת לפגיעה חמורה באיכות הסביבה.
ראוי כי צה"ל, המנהא"ז והמשטרה, בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה, יפעלו לתיקון המצב כדי למנוע הכנסת פסולת מישראל לאיו"ש דרך המעברים ללא היתר.
בביקורת הנוכחית עלה, כי בהתאם לצו בדבר הסדרת סמכויות במעבר (הוראת שעה) (יהודה ושומרון) (מס' 1655 ) (התשע"א2010), החלהבינואר 2014 עבודתה של יחידת "דוד"34 .
היחידהמקיימת פעילות אכיפה בכל המעברים בין ישראל לבין איו"ש במטרה למנוע מעבר פסולת מסוגים שונים ללא היתר, העלולה לגרום למפגעים סביבתיים בתחומי איו"ש.
היחידה כפופה ניהולית ומקצועית ל קצין מטה (קמ"ט ) איכות הסביבה במנהא"ז.
מנתוני סיכום שנת העבודה של יחידת "דוד" לשנת 2015 עולה כי בשנים 2014 ו-2015 מנעה היחידה מ-310 משאיות הכנסת פסולת בלתי חוקית לשטחי איו"ש.
עוד עולה מדוח זה כי "ישנו שינוי תודעתי בקרב עברייני הפסולת כי אזור יהודה ושומרון איננו ה'חצר האחורית' של שטחי ישראל.
כמויות התפיסות פוחתות משנה לשנה עקב ההרתעה שנוצרת אצל עברייני הפסולת וההחמרה בטיפול בעברייני הפסולת.
ממשיכה עלייה גדולה בבקשות ובמתן היתרי מעבר פסולת לאתרים מורשים באיו"ש".
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את הפעולות שנוקט המנהא"ז, שיש בהן כדי לצמצם משמעותית את העברת הפסולת מישראל לאיו"ש.
העברת סחורות - "הלבנת סחורות" .
כאמור, מעברי הסחורות מיועדים להעברת סחורות מאיו"ש לישראל בשיטת גב אל גב (הסחורה הפלסטינית מאיו"ש נפרקת במעבר, נבדקת ומועמסת על משאית ישראלית בדרכה לישראל) ולהעברת סחורות מישראל לאיו"ש (במקרה זה נדרשת הצגת תעודת משלוח של הסחורה, והסחורה נפרקת ונבדקת מדגמית).
בביקורת הקודמת צוין, כי הסדר זה הביא לתופעה שה ייתה מוכרת לרשויות של שימוש בתוויות של סחורה ישראלית המיוצרת ב"יישוב ישראלי" 35 באיו"ש לצורך העברת סחורה פלסטינית מאיו"ש לישראל דרך המעברים ללא בידוק ביטחוני מלא.
תופעה זו מכונה "גיור סחורות" או "הלבנת סחורות", ויש חשש כי יש בה משום פרצה ביטחונית לביצוע הברחות אמל"ח לישראל.
34 היחידה מונה 12 פקחים אשר עברו הכשרה והדרכה על ידי אנשי המשרד להגנת הסביבה במנהא"ז.
35 ""יישוב ישראלי - כל אחד מהיישובים המפורטים בתוספת לצו בדבר ניהול מועצות אזוריות (יהודה והשומרון) (מס' 783 ), התשל"ט-1979 , ובתוספת לצו בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה והשומרון) (מס' 892 ), התשמ"א-1981 , שתוקף תחולתן מוארך מפעם לפעם, וכן אזורי התעשייה שבניהול ישראלי או מתקנים צבאיים שמפעילה ישראל.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1841 .
ביוני2009 חתם מפקד כוחות צה"ל בא יו"ש על " צו בדבר סידורי ביטחון באזורי תעשייה מינוי נאמן ביטחון" (להלן - הצו למינוי נאמן ביטחון).
בצו נקבע כי מפקד צבאי רשאי להורות לבעל מפעל למנות נאמן ביטחון שהוא אזרח ישראלי בעל ניסיון צבאי או ביטחוני מספק שעבר אבחון ביטחוני לפי דרישות הממונה.
נאמן הביטחון יפקח על קיום הסדרי הביטחון הנדרשים מבעל מפעל, ישמש איש קשר של המפעל מול מערכת הביטחון, ויתריע בפניה על חריגות מנהלי הבידוק הביטחוני והסדרי הביטחון שנקבעו בצו.
נאמן הביטחון "יוודא כי כל הכנסות למפעל מפוקחות ומבוקרות; ינהל רישום ומעקב אחר הנכנסים לשטח וימנע כניסת גורמים בלתי מורשים לשטחו; יקיים פיקוח קבוע על אזור העמסת הטובין על כלי הרכב במפעל ויוודא כי לא מועמסים על כלי הרכב חומרי נפץ, אמצעי לחימה או חומרים אחרים, זולת הטובין שמקורם במפעל; יוודא כי כלי הרכב היוצאים מהמפעל נבדקים".
נושא "הלבנת הסחורות" הועלה, בין היתר, בדוח בנושא המעברים של צוות בראשות סגן ראש המנהא"ז ובהשתתפות נציגים מיועמ"ש איו"ש, ממנהלת המעברים ומפקמ"ז, שהוגש למפקד פקמ"ז בספטמבר 2009.
בדוח צוין כי מפעלים ובתי עסק הנמצאים ביישובים ישראליים באיו"ש, שתוצרתם העוברת לישראל אינה חייבת בבידוק ביטחוני במעברים, מוכרים תעודות משלוח למפעלים של פלסטינים, ובכך מאפשרים לפלסטינים להעביר סחורה שיוצרה בתחומי הרשות הפלסטינית ללא בידוק ביטחוני.
כך מתאפשרת גם העברת סחורות אסורות מישראל לאיו"ש.
בדוח ביקורת שערך משרד מבקר המדינה36 צוין כי "הולכת ומחמירה התופעה של העברת תוצרת חקלאית ממקורות פלסטיניים באיו"ש לבתי אריזה ישראליים באיו"ש ללא ידיעתם ובקרתם של הגורמים במשרד החקלאות ותוך הימנעות מע מידה בכללים ובתקנות הנוגעים לטיפול בתוצרת חקלאית שאינה ישראלית".
בביקורת עלה כי הצו למינוי נאמן ביטחון אינו מיושם במלואו.
להלן הפרטים: בנושא "הלבנת סחורות" מסר ראש תחום מעברים במנהא"ז לצוות הביקורת באמצע מאי 2016 ," כיאין שינוי מהותי בטיפול בסוגיה זו.
לפי צו נאמני ביטחון על נאמני הביטחון לערוך בדיקות במפעלים שמחוץ לתחום היישובים הישראליים.
הצלחה בגילוי סחורות שגוירו ]שהולבנו[ נמוכה.
לעומת זאת בכל הנוגע לסחורות הנוגעות למזון מן החי והצומח הבדיקות יותר קפדניות.
הבעיה המרכ זית בנושא זה היא בשכונות של עוטף ירושלים שממזרח למכשול התפר והמעברים.
תושבי השכונות עין עקב ודומיהן יכולים להעביר סחורות במעבר קלנדיה למשל ללא בדיקה מעמיקה".
ראש תחום פיקוח ובקרה ותחום ת יאום מבצעי ברמי"ם מסר ב - 5.
16 לצוות הביקורת, כי הצו האמור אינו מיושם, המפעלים הישראלים באיו"ש אינם מעסיקים נאמני ביטחון, והמינהל האזרחי אינו פועל ליישום צו זה.
36 מבקר המדינה, דוח שנתי 63( ב2013 ,) "סוגיות בתיאום בין גופי אכיפת החוק באזור יהודה ושומרון" עמ' 144.
נמשכת משרד מבקר המדינה מדגיש, כי בנסיבות אלה קיים חשש כי התופעה של מעבר תוצרת חקלאית פלסטינית או של סחורה ש יוצרה באיו"ש על ידי פלסטינים תוך שימוש בתוויות של סחורה ישראלית ממפעלים ישראלים לישראל ללא בידוק ביטחוני נמשכת.
קיומו של מצב זה מהווה סיכון לתושבי ישראל, עקב החשש של הברחת אמצעי לחימה מאיו"ש לישראל.
מפאת חשיבותו הביטחונית של הנושא, ומאחר שהוא גם בעל היבטים של מינהל תקין וטוהר מידות, על מפקד פקמ"ז ו על ראש המנהא"ז לפעול בדחיפות למניעת תופעה זו בין היתר, באמצעות אכיפת הצו למינוי נאמן ביטחון.
כמו כן יש לקבוע את הגורם המוסמך ל קיים פיקוח ובקרה על עמידתם של המפעלים בהוראת הצו למינוי נאמן ביטחון.
ראוי כי המנהא"ז גם ינקוט פעולות הסברה והתראה בקרב מפעלים ישראל יים, על מנת להדגיש בפניהם את הסכנה הביטחונית הקיימת במתן תעודות משלוח ותוויות של סחורה ישראלית לפלסטינים המבקשים להעביר את סחורתם שיוצרה בתחומי איו"ש לישראל תחת אצטלה של סחורה ישראלית.
גביית דמי תפעול במעברי סחורות .
המעברים בין ישראל ובין איו"ש משרתים צרכים חיוניים לקיום קשרי מסחר ולשמירה על מרקם חיים.
אשר על כן, לשני הצדדים - הצד הנותן שירות והצד מקבל השירות - יש אינטרס להפעיל מעברים מתקדמים ברמת תחזוקה גבוהה.
העברת הסחורות במעברים כרוכה בפעולות רבות , וביניהן - תיאום, בידוק הסחורה, פריקתה והעמסתה.
בביקורת הקודמת נמצא כי משהב"ט ורמי"ם פעלו משנת 2006 לקבלת היתר לגביית דמי תפעול במעברי הסחורות שבין ישראל לאיו"ש שבאחריותם מהיועץ המשפטי לממשלה, וכי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) טיפל בנושא.
לטענת גופים אלה, גביית דמי תפעול תמורת השימוש במעברי הסחורות ושימוש בכספים אלה לשם תפעולם תביא לשיפור משמעותי ברמת הבינוי, התחזוקה והשירות הניתן בהם.
בשנת 2009 סיכםבדיון שהתקיים בנושא זה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי הסוגיות המשפטיות בעניין זה רבות ומורכבות, והנחה בנוגע לכיוונים הדרושים לצורך המשך הפעילות של כל הגופים שהשתתפו בדיון כדי להביא לידי סיום את נושא גביית דמי התפעול במעברי איו"ש.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי הסוגיה של גביית תשלום עבור העברת סחורה במעברים שבין ישראל לאיו"ש סבוכה מהבחינה המשפטית והמדינית ובעלת משמעויות נרחבות, וכי נוכח העובדה כי הטיפול בעניין על ידי היועץ המשפטי לממשלה נמצא בשלביו הראשונים, ראוי כי הנושא יועלה בפני הדרג המדיני כדי שהוא יקבל החלטות בעניין זה.
בביקורת המעקב נמצא כי משרד המשפטים טרם הכריע האם ניתן לגבות דמי תפעול במעברי הסחורות שבין ישראל לאיו"ש, ומשכך עדיין לא נגבים דמי תפעול והעברת הסחורות בהם נעשית ללא תשלום.
משרד מבקר המדינה בחן את המשך הטיפול בנושא דמי התפעול במעברים ולהלן הפרטים: פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1843 .
באפריל ובמאי 2013 דנה מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים בנושא גביית דמי התפעול במעברים נוכח בקשת משהב"ט להסדיר את ה נושא במסגרת חוק ההסדרים.
מסיכום הדיון בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), הגב' דינה זילבר, מ מאי 2013 עולה כי התגלעו מחלוקות בין עמדות משרדי הממשלה הרלוונטיים בדבר ההיתכנות המשפטית לגביית דמי התפעול וב דבר ה רגישות המדינית העשויה להיות למהלך בעיתוי הנוכ חי, והחשיבות בשקילת שיקולים כגון אלו על ידי הדרג המדיני בטרם קבלת החלטה.
כך לדוגמה, נציגי משרד החוץ העלו בדיון חשש כי "הטלת האגרה תפגע במסחר, וציינו כי להטלת אגרות עשויות להיות השלכות על מהלכים מדיניים מול הזירה הפלסטינית, והדבר עשוי להחריף הביקורת הבינלאומית על ישראל בכל הנוגע להכבדה על הכלכלה הפלסטינית והצבת חסמי סחר".
בסיכום הדיון קבעה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי "לאחר ששקלנו את מכלול השיקולים הנוגעים בדבר, ולאחר שהדבר הובא גם בפני היועץ המשפטי לממשלה, סבר היועץ כי לא נכון לשלב נושא זה במסגרת חו ק ההסדרים.
דרך המלך להסדרת הסוגיה היא באמצעות קידום הצעת חוק המעברים .
מוצע כי שר הביטחון יפעל לקדם את הצעת חוק המעברים שתסדיר באופן כללי את הפעילות הנעשית במעברים.
קביעת האגרות בפועל - היקפן והגורם עליו תוטל חובת התשלום - יידונו בהרחבה לאחר שיוסמכו השר ים הממונים על המעברים בחוק" (ההדגשה במקור).
16 מסרה מחלקת ייעוץ וחקיקה (ייעוץ) במשרד המשפטים לצוות הביקורת כי ב- 12.
15 התקיים דיון נוסף בסוגיית גביית דמי התפעול במעברים בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), והסוגיה טרם הוכרעה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה לפיה חלפו למעלה מעשר שנים מאז הונחה סוגיית גביית דמי התפעול במעברי הסחורות לפתחו של משרד המשפטים, והיא טרם הוכרעה, אינה תקינה.
נוכח חשיבות הסוגיה ורגישותה, ראוי שמשרד המשפטים יגבש חוות דעתו בנושא בהקדם האפשרי, ויעבירה לשר הביטחון על מנת שיעלה את הנושא לדיון בממשלה.
הכרזת המעברים כנקודות בדיקה .
חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ו-1996 (להלן- חוק היישום), קובע כי שר הפנים רשאי, בהסכמת שר הביטחון והשר לביטחון הפנים, לקבוע בצו את מספרן ומקומן של נקודות הבדיקה לעוברים ולשבים בין אי ו"ש לישראל (המעברים).