HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי לציין כי בביקורת הקודמת צוין כי "מנהל רמי"ם לשעבר, תא"ל (מיל') בצלאל טרייבר, התייחס לסדר העדיפויות שנקבע לאזרוח המעברים בישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, שהתקיימה בנובמבר 2005 , כלהלן: 'הכוונה היא שבסוף 2006 - 21 מעברים יאוזרחו, בעיקר המעברים שבהם יש חיכוך עם האוכלוסייה הפלסטינית, או מעברים של סחורות - אלה יאוזרחו בעדיפות ראשונה, כולל 'עוטף ירושלים', שגם הוא יאוזרח בעדיפות ראשונה.
המעברים האחרונים הם .
15 מטה תכנית המעברים- הוראת ארגון.
16 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56 א(2005,) "שילוב אמצעים טכנולוגיים במעברים ובמכשול שבמרחב התפר", עמ' 126.
מעברים של תנועת ישראלים, שבהם החיכוך הוא קטן יותר, והצורך באזרוחם הוא פחות דחוף'".
בביקורת עלה, כי מאז הביקורת הקודמת אוזרחו ארבעה מעברים בלבד17 שהיו באחריות צה"ל.
נכון למועד סיום הביקורת ארבעה מעברים טרם אוזרחו18, ומשכך צה"ל ממשיך בהפעלתם.
ביוני 2016 הודיעה רמי"ם לצוות משרד מבקר המדינה כי משהב"ט אישר תקציב לאזרוח מעבר נוסף, וכי לקראת סוף שנת 2016 .
"תחל רמי"ם באזרוח מעבר "תאנים ביולי 2016 מסרה רמי"ם לצוות הביקורת תכנית לסיום אזרוח מעברי התפר.
על פי התכנית בשנים 2017-2020 יאוזרחו שאר המעברים, מעבר אחד בכל שנה 19 .
עוד נמסר כי משרד הביטחון טרם תקצב את התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, כי על אף ההתקדמות שחלה באזרוח המעברים שבאחריות צה"ל, ראוי כי בחלוף שנים כה רבות מאז קבלת ההחלטה על אזרוחם והודעת משהב"ט, כאמור, היה על משהב"ט לסיים את אזרוחם של כלל המעברים שבאחריות צה"ל.
במצב דברים זה, על מנכ"ל משרד הביטחון לוודא , כי יועמדו המשאבים הנדרשים למימוש תכנית האזרוח של כל המעברים ש נותרו באחריות צה"ל , על מנת לקדם את אזרוחם ללא עיכובים נוספים.
תכנית שדרוג המעברים .
16 חתמורמי"ם, אגף התקציבים במשהב"ט, משרד האוצר ומתפ"ש על מסמך הנקרא "תכנית לשדרוג המעברים 2016-2017 - "מסמך הבנות (להלן - תכנית השדרוג).
תכנית זו מתייחסת לחלק מהמעברים שבאחריות רמ"ים20 , " חלק ממעברי "עוטף ירושלים 21 .
ולאחד מארבעת המעברים שבאחריות צה"ל התכנית כוללת, בין היתר, הוספת שרוולים למעבר הולכי רגל, הוספת עמדות זיהוי, הרחבת הטרמינל במעברים, הקמת חניונים ורכישת ציוד טכנולוגי22.
כן הוחלטכי "תוספת של 52 מיליון ש"חלבניית מעבר ביתר - מותנים בהחלטה עקרונית להקמת מעבר סחורות בנקודה".
בתכנית השדרוג נקבע, כי "מתוך רצון להשיא את התועלות בשיתוף פעולה כלכלי בין ישראל והפלסטינים ומתוך ראייה כי שדרוג המעברים בין הצדדים הוא חשוב ל שם מימוש מטרה זו, מוסכם כי בשנים 2016-2017 יוקצו .
17 מעבר הל"ה, החשמונאים, אליהו ומכבים.
מעבר מכבים אוזרח חלקית- רק בחלק של מעבר הולכי רגל, ואילו מעבר בידוק כלי הרכב נותר באחריות צה"ל.
מעבר שילה (רנטיס), ביתר, מצוקי דרגות ותאנים 19 תכנית האזרוח: שנת2017 - מעבר מכבים, שנת2018 - מעבר ביתר, שנת2019 - ,מעבר שילה שנת 2020 - .
מעבר דרגות 20 תכנית השדרוג מתייחסת לשמונה מעברים מתוך13 .
המעברים שבאחריות רמי"ם 21 תכנית השדרוג מתייחסת לשלושה מעברים מתוך16 .
המעברים שבאחריות המשטרה 22 מחשוב מעברי הסחורות ושילוב מערכות ביומטריה וזיהוי פנים.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1813 .
משאביםלשדרוג מעברי הסחורות והולכי הרגל לשם קיצור זמני ההמתנה במעברים, ייעול הבידוק הביטחוני, יצירת תנאים נאותים למעבר ו אפשור של מעבר סחורות בספיקה גבוהה יותר וביעילות רבה יותר.
מוסכם בין הצדדלחתימה על מסמך [ ים כי יוקצו ]ההבנות 304.
1 מיליון ש"ח לטובת שדרוג מעברי איו"ש".
תכנית השדרוג כוללת גם דגשים למימושה אשר כללו, בין היתר, את התנאי ש"משרד האוצר יתקצב את [ התכנית ] בהוצאה מותנית בהכנסה[23] את המנהל האזרחי בהתאם לפריסת התקציב המופיעה במסמך ההבנות".
בביקורת עלה כי גורמים מרכזיים בעלי נגיעה חשובה לפעילות במעברים, כמו המשטרה, שב"כ ומטה לוט"ר, לא היו שותפים בגיבוש התכנית.
כן עלה כי בתקציב שסוכם לטובת תכנית השדרוג, בסך 304.
1 מיליון ש"ח, לא נכללועלויות האחזקה והתפעול השוטף הנובעות מתכנית השדרוג.
עוד עלה בביקורת, כי תכנית השדרוג היא תכנית נפרדת להחלטה על אזרוח המעברים כפי שפורטה לעיל.
ביולי 2016 מסר בעניין זה סגן מפקד המתפ"ש, תא"ל גיא גולדשטיין, לצוות הביקורת כי "תכנית השדרוג כוללת מבין מעברי גזרת 'עוטף ירושלים' רק את המעברים: רחל, עטרות (קלנדיה), ובתוניה.
הלוט"ר לא זומן לעבודת המטה מכיוון שלא עלו בעיות שחייבו את שילובו כגורם מסדיר.
תק ציב תכנית השדרוג כולל עלויות חד -פעמיות.
תקציב לכיסוי עלויות שוטפות בגין תוספת כ"א, תקורה ותחזוקה שוטפת.
התקציב אינו נותן מענה לאחזקה רב -שנתית הכוללת החלפת מערכות או תשתיות שיגיעו לסוף חייהם הכלכליים.
תכנית השדרוג אינה קשורה לתכנית לאזרוח המעברים המטופלת על ידי הלוט"ר.
יחד עם זאת הסטנדרטים לשדרוג.
תואמים את הסטנדרט הנדרש בתכנית האזרוח.
תכנית השדרוג כוללת גם שדרוג של.
היא אינה כוללת התייחסות לשילובה ופריסתה של מערכת מחשב 'רעות' אינה כוללת כל התייחסות לפרויקט 'סגירת מעגל' ]היא[ .
"אשר השלמתו הוקפאה על ידי שר הביטחון הקודם במאי 2016 סוכם בין נציג את"ק במשהב"ט לבין נציג צוות תקציבי ביטחון באגף התקציבים שבמשרד האוצר, כי עד שנת 2019 יישא משהב"ט בעלויות האחזקה השוטפת הנובעות מתכנית השדרוג24 , בסך18 מיליוןש"ח, והחל משנת 2020 יישא בעלויות אלה משרד האוצר.
עוד נקבע, כי משרד האוצר "יפעל כמיטב יכולתו.
יישא [ להקדים את מימונובעלויות האחזקה ]ל-2019.
" ביולי2016 מסר ראש מטהלוט"ר לצוות הביקורת בעניין זה כי "מטה לוט"ר לא היה שותף לגיבוש תכנית השדרוג של המעברים בהיקף של כ-304 מיליון ש"ח.
העמדת סכום זה לשדרוג המעברים בלי לאזרח את מעברי 'עוטף ירושלים' עלולה לעכב מימוש החלטה עתידית לאזרוחם של מעברים אלה בהיבטי ת קציב.
מטה לוט"ר מתכוון לזמן דיון בנושא תכנית אזרוח המעברים, סדר העדיפויות לאזרוחם ותקצובם וכן לבחינת תכנית השדרוג".
23 הוצאה מותנית בהכנסה היא הוצאה אותה רשאי גוף להוציא בתנאי שהתקבלה כנגדה הכנסה (מגביית אגרות, קנסות וכדומה).
24 לצוות הביקורת נמסר, כי השתתפות זו תהיה מעבר לעלות תכנית השדרוג בסך 301.
ביולי 2016 מסר נציג צוות תקציבי ביטחון באגף התקציבים במשרד האוצר לצוות הביקורת, כי "המטרות העיקריות של תכנית השדרוג הן חיזוק שיתוף הפעולה בין הצד הישראלי לצד הפלסטיני ושיפור התשתיות והתנאים במעברים.
לצורך השגת מטרות אלה, משהב"ט באמצעות רמי"ם ומתפ"ש, הציגו בפני משרד האוצר את פרטי התכנית ואת הצרכים השונים הנדרשים לכל מעבר ומעבר וכללו בתכנית גם מעברים מגזרת 'עוטף ירושלים'.
תכנית השדרוג הינה תכנית נפרדת מתכנית האזרוח ואין בין שתי התכניות קשר כלל".
בנובמבר 2016 מסרה משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "מתפ"ש יחד עם גורמים נוספים תיכלל תוכנית שדרוג למעברים בכלל ובהם מעברי העוטף וכל זאת ללא שיתוף גורמי ההנחיה (שב"כ - משטרה).
מזה זמן שמנהלת קש"ץ (קשת צבעים) עובדת על תוכנית לשדרוג המעברים בעוטף בדגש למעברים רחל, קלנדיה וביטוניה.
תוכנית זו נקבעה תוך שיתוף ]ירושלים[ נציגי עוטף י -ם ורמי"ם שהם הגורמים האופרטיביים אולם כאמור ללא שיתוף הגורמים המנחים - ושב"כ.
עד כה, טרם ]אגף מבצעים במטה הארצי[ אג"מ/מטא"ר בנושא".
]שיתוף פעולה[ בוצע כל שת"פ בנובמבר 2016 מסר מתאם פעולות הממשלה בשטחים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "כל פעולה בשדרוג המעברים תהיה מתואמת עם גורמי הביטחון (שב"כ ומשט רה), והתשתיות והאמצעים יבנו וירכשו בהתאם להגדרות המקצועיות שלהם.
,]לשדרוג המעברים [ מקורה של עבודת המטה בפגישה בין שרי האוצר הישראלי והפלסטיני בהנחת העבודה למקסום התועלת הכלכלית במעברים.
בראייה זו נערכה עבודת המטה ששמה דגש על איכות השירות והרחבת המענה בכל ל סוגי המעברים לפלסטינים (כולל לסחורות) ובה לקחו חלק הגורמים המפעילים את המעברים לפלסטינים (רמי"ם, עוטף י-ם, פקמ"ז, שב"כ ובהובלת מתפ"ש)" (ההדגשות במקור).
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "כל תכנית לשדרוג המעברים צריכה להיעשות תוך ראיה כוללת, לרבות בנוגע לאזרוח המעברים, וכי תכנית מעין זו דורשת תיאום מול כלל הגורמים הרלוונטים ובהם מטה לוט"ר.
העמדה המקצועית של מטה לוט"ר היא שיש להעדיף הקצאת תקציבים לצורך אזרוח מעברי עוטף ירושלים על-פני שדר וגם של מעברים אחרים, ככל שאין תקציב אשר מאפשר ביצוע של אזרוח ושדרוג המעברים במקביל.
בהתאם לכך, הצעת ההחלטה של מטה לוט"ר מתייחסת לאזרוח מעברי עוטף ירושלים ולא לשדרוגם של מעברים אחרים".
בינואר 2017 ,מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי "במהלך מספר חודשים.
נערכה עבודת מטה מקצועית ומעמיקה.
במסגרת , על מנת לעמוד במטרותיה, מוצגים יעדים כמותיים מדידים ]תכנית השדרוג[ התכנית אשר יבטיחו כי מטרות התכנית, כפי שהוצג בטיוטת הדוח, יצאו לפועל - כגון קיצור זמן עמידה בתורים הן של הולכי רגל והן של סחורות".
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1815 .
פי סדר עדיפויות שגוי משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על הגורמים שגיבשו את תכנית השדרוג - רמי"ם, אגף התקציבים במשהב"ט, משרד האוצר ומתפ"ש - לשתף את כל גורמי המשטרה ומטה לוט"ר בגיבוש תכנית השדרוג.
גיבוש תכנית לשדרוג המעברים ללא מעורבות גופים אלה אינו תקין, ומעלה חשש לעבודת מטה חלקית ולקויה העלולה להוביל להקצאת משאבים על פי סדר עדיפויות שגוי.
יתרה מכך, היה על רמי"ם, אגף התקציבים במשהב"ט, משרד האוצר ומתפ"ש, לבחון האם ובאיזה אופן תשפיע תכנית השדרוג על מימוש ההחלטה לאזרח את המעברים, ולוודא כי תכנית השדרוג לא תעכב את אזרוח המעברים.
משנקבע תקציב בתיאום ובהסכמת משרד האוצר לשדרוג חלק מהמעברים, על מטה לוט"ר בשיתוף כל הגורמים המפורטים לעיל הנוגעים להפעלת המעברים לבחון את הניצול הנכון והמועיל של התקציב אל מול כלל הצרכים הנוגעים לשדרוג המעברים ותכנית האזרוח של מעברי "עוטף ירושלים" כפי שבאה לידי ביטוי בנוסח הצעת המחליטים האחרונה שמטה לוט"ר הכין.
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "בכוונת מטה לוט"ר לקיים עבודת מטה, בשיתוף עם כלל הגורמים הרלוונטיים, לצורך בחינת האפשרות לשדרוג מעברים, אף בטרם אזרוחם של מעברי "עוטף ירושלים".
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי להחלטות ראש הממשלה ושר הביטחון, כאמור, על אזרוח המעברים בין ישראל לאיו"ש נודעות השפעות מדיניות, ביטחוניות וכלכליות משמעותיות, ויש בהן גם כדי להשפיע מהותית על אורח חייהם ועל ביטחונם של תושבי ישראל, ובכלל זה תושבי מזרח ירושלים, ועל האוכלוסייה הפלסטינית.
נוסף על כך, כל הגופים העוסקים בנושא המעברים בין ישראל לבין איו"ש תמימי דעים בנחיצות אזרוח המעברים, ובתועלת הרבה הצפויה מכך הן בהיבט הביטחוני והן בהיבט רווחתם של העוברים במעברים.
נוכח זאת, משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שנושא זה עדיין מטופל ללא יד מכוונת ברמה הלאומית , במיוחד כאשר משרד הביטחון עורך עבודת מטה, מגבש ומתכוון להוציא לפועל תכנית עתירת משאבים , בלי שהגורם המסדיר על פי החלטת הממשלה משולב בה, ובלי ש סוגיית הטיפול במעברים בכללותה תעלה לדיון מהותי בקבינט הביטחוני לצורך קבלת החלטה.
במעברים נוכח העיכוב במימוש ההחלטה על אזרוח המעברים ונוכח גיבושה של תכנית השדרוג, על מטה לוט"ר לקיים בהקדם עבודת מטה עם כל הגופים המרכזיים הנוגעים לפעילות המעברים ובראשם משהב"ט, המשרד לבט"פ והמשטרה .
בסיום עבודת מטה זו על מטה לוט"ר להכין הצעת מחליטים מעודכנת, ולקבוע תכנית כוללת המבוססת על לוח זמנים ואבני דרך , שבה יפורטו המקורות התקציביים ל שדרוג ואזרוח כלל המעברים.
על המל"ל להעלות הצעת מחליטים זו לדיון בקבינט הביטחוני להחלטה , ולאחר מכן לעקוב אחר מימושה.
גוף מרכזי לניהול המעברים .
בביקורת הקודמת צוין, כי שלושה גופים הפעילו את המעברים בין איו"ש לישראל - המשטרה, רמי"ם וצה"ל - וכי בדיון שהתקיים בפברואר 2005 הציגהמל"ל בפני ראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון ז"ל, עבודת מטה ש ערך בשיתוף כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, שכותרתה "גוף לאומי לניהול מעברים יבשתיים".
בעבודה זו המליץ המל"ל , בין היתר, לאשר עקרונית הקמת גוף שיהיה אחראי לכל המעברים היבשתיים בישראל, ובהמלצותיו התייחס גם ללוח זמנים להקמתו.
בסיכום הדיון אישר ראש הממשלה את המלצות המל"ל בדבר הקמת רשות מעברים יבשתיים (רמ"י).
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת, כי במועד סיכום הביק ורת, יוני 2010, ,עדיין לא נקבע המשרד הממשלתי שבמסגרתו יוקם גוף ניהול מרכזי למעבריםאין גוף ניהול מרכזי אשר מתפקידו לבצע בחינה מרוכזת ומשולבת של סדרי העדיפויות בנושא המעברים כדי לאפשר הקצאה מבוקרת של משאבים בתחומי התקציב, כוח האדם והטכנולוגיה, וכדי ליצור שפה משותפת מהבחינה הארגונית והמקצועית בין הגופים השונים המטפלים בנושא.
עקב כך כל אחד מהגופים האחראים לתפעול המעברים - המשטרה, רמי"ם וצה"ל - הפעיל בעצמו את המעברים שבאחריותו, בלי שגופים אלה פעלו בתיאום ובשיתוף בתחומים מרכזיים, כגון הפקת לקחים בעקבות אירועים ביטחוניים, חידושים טכנולוגיים בתחום הבידוק, הכשרת בודקים ביטחוניים וחילופי ידע מקצועי.
בביקורת עלה, כי נכון למועד סיום הביקורת עדיין לא הוקם גוף מרכזי לניהול כל המעברים, ושלושה גופים שונים - רמי"ם, המשטרה וצה"ל - ניהלו כל אחד את המעברים שבאחריותו על בסיס תפיסת הפעלה שונה, תשתיות ואמצעי בידוק שונים, ועל בסיס תקציב נפרד, ולכך השפעות כבדות המשקל על היכולת המבצעית והשירות במעברים.
משרד מבקר המדינה בחן את הפערים הקיימים והמשמעויות מהיעדר גוף מרכזי, ולהלן הפרטים: פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1817 .
והתשתית תחום הבינוי והאמצעים .
בביקורת עלה כי אמצעי הבידוק העומדים לרשות הגורמים המפעילים את מעברי "עוטף ירושלים" אינם עומדים באמות המידה הנדרשות במעברי הסחורות, כך לדוגמה: במעבר סחורות בגזרת "עוטף ירושלים", שהמשטרה אחראית לתפעולו, אין אמצעי מסוים לבדיקת סחורות, שלא כביתר מעברי הסחורות שבאחריות רמי"ם שבהם פועלים אמצעים אלה .
בדיקת סחורות שלא באמצעות אמצעי זה מאריכה משמעותית את זמן הבידוק, איכותה ירודה יותר, ומגבירה את האפשרות להעברת חומרים אסורים במעברים.
במרץ 2016 מסר בהקשר זה מפקד מג"ב עוטף ירושלים, נצ"ם שוקי תחאוכה, לצוות הביקורת, כי הצבת אמצעי מסוים זה במעבר תקצר משמעותית את זמן הבדיקה עד כדי דקות ספורות בלבד.
בביקורת עלה עוד, כי במעברים שצה"ל והמשטרה אחראים לתפעולם ישנם פערים משמעותיים בתחום הבינוי והתשתית.
פיקוד השליטה והכשרת הכוחות הפועלים במעברים .
בביקורת עלה כי ריבוי הגורמים הפועלים במעברי עוטף ירושלים מקשה על ההתנהלות בהם, וכי מערך ההכשרה והתרגול של הכוחות השונים הפועלים במעברים אינו זהה.
עוד עלה בביקורת, כי המשטרה לא כתבה במשך שנים נוהל בנושא מסוים למעברים שבתחום אחריותה, על אף שהיא מסרבת לקבל על עצמה את הנחיות השב"כ בנושא זה (ראו הרחבה בהמשך), וכי המשטרה הצבאית עורכת את הבידוק בהתאם להדרכה שהיא מקבלת מבסיס ההדרכה של המשטרה הצבאית.
להלן הפרטים: במרץ 2016 מסר בהקשר זה מפקד מג"ב עוטף ירושלים, נצ"ם שוקי תחאוכה, לצוות הביקורת, כי "המעברים מהווים את 'הפנים של המדינה ', היות ועוברים בהם כ -20 מיליון איש מדי שנה.
משכך, חשוב שיוצבו במעברים עובדים קבועים ושיהיה להם מפקד אחד.
בכל אחד ממעברי העוטף פועלים שלושה גורמים.
ריבוי הגורמים מקשה על ההתנהלות.
זאת, בשונה מהמעברים שבאחריות רמי"ם המהווים דוגמה טובה לדרך שבה מעבר צריך להתנהל וזאת באמצעות גורם אחד האחראי על כל הפעילות במעבר.
אזרוח מעברי העוטף יפתור קושי זה ויסייע לשיפור העבודה ותפקוד המעברים".
באפריל 2016 ,מסר סגן ראש אג"ם במשטרת ישראל תנ"ץ שוקי זיסו, לצוות הביקורת, כי "תפיסת ההפעלה של משטרת ישראל מבוססת על כך שאחריות טריטוריאלית גוברת על אחריות משימתית או מקצועית.
כלומר, יתכן מצב לפיו מפקד המחוז האחראי על המעברים יקבל החלטה הנוגעת לתפעול המעברים החורגת מנהלים והוראות מקצועיות של מחלקת מעברים.
קיים גם הבדל בין נהלי ההפעלה וההכשרה של הכוחות הפועלים במעברי העוטף לבין אלו שפועלים במעברי רמי"ם.
אין ספק שאזרוחם והעברתם לאחריות רמי את ]פותר[ "ם היה בעיית השוני בנהלים ויוצר אחידות בפעילות הכוחות השונים במעברים ".
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "העמדה המקצועית של מטה לוט"ר היא כי אזרוח מעברי עוטף 1818 |דוח שנתי 67ב .
ירושלים שבאחריות המשטרה יביא לשיפור משמעותי בתפקודם, אך כי בעת הנוכחית הללו מתנהלים ברמה סבירה ולא מהווים בעיה תפקודית-מבצעית קשה.
העובדה שבעת הנוכחית אין גוף אחד שמנהל את המעברים לא מהווה בעיה תפקודית-מבצעית קשה שדורשת מענה מידי ותעדוף על פני נושאים אחר ים.
עד לאזרוח המעברים לא ניתן למנות גוף אזרחי מרכזי מעין זה".
לעומת זאת, מסר בנובמבר 2016 מתאם פעולות הממשלה בשטחים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "קיים צורך מהותי להקמת גוף שכזה ושייצור קוהרנטיות בבידוק ובאיכות השירות ורואים ברמי"ם את אותו גוף מרכזי לניהול כלל המעברים (ההדגשה במקור).
בנובמבר 2016 מסרה משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי עמדת המשטרה היא כי אכן קיימת חשיבות שבאחידות כמפורט על ידי הביקורת, וכי אחידות הבידוק בכל המעברים תשפר את רמתו.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי במצב דברים שבו קיימת תמימות דעים כי קיימת אי -אחידות מבצעית ותפעולית, עולה החשש שהדבר יהווה סיכון ביטחוני.
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש את החשיבות בהפעלת ו של גוף מרכזי אחד לניהול המעברים להשגת יעילות מבצעית וארגונית תוך ראייה אחוד ה ומיקוד מאמץ להשגת יעד משותף.
גוף כזה יפעיל את המעברים על בסיס נהלים, הוראות, הכשרה ותרגולים אחידים, ויפעל תוך ראייה כוללת של כלל הצרכים, לחלוקה נכונה ומושכלת של המשאבים, כל אלה כדי לשפר את רמת הבידוק ואת רמת השירות במעברים, ובכך אף להביא לחיסכון בכספי ציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד כי הקמת גוף מרכזי לתפעול המעברים יכול שתיעשה אף טרם אזרוח כל המעברים, ותועלתה עשויה להיות רבה בעצם הכוונת הפעילות המשותפת הנדרשת והמפורטת לעיל.
אשר על כן, נוכח העיכוב הרב בהקמת גוף מרכזי והמשמעויות כבדות המשקל הנובעות מכך, על המל"ל באמצעות מטה לוט"ר להציג לממשלה תכנית להקמת גוף מרכזי להפעלת כל המעברים בין ישראל לבין איו"ש בהקדם האפשרי , שכן, כל עיכוב נוסף כאשר אין תכנית מתוקצבת לאזרוח המעברים, יש בו משום פגיעה באיכות הפעלת המעברים על הסיכון הגלום בכך.
חיילים הפועלים במעברים בכפיפות למשטרת ישראל .
באפריל 2006 קיבלה הממשלה החלטה בנושא אופן חלוקת האחריות בין המשטרה ובין צה"ל בנוגע לביטחון הפנים ולסדר הציבורי ב"עוטף ירושלים".
בהתאם להחלטת הממשלה השלים צה"ל את העברת האחריות לגזרת "עוטף ירושלים" למשטרה, ובכלל זה האחריות להפעלת המעבר ים בגזרה זו.
בינואר 2007 נחתם פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1819 .
"מסמך הבנות" בין המשטרה ובין צה"ל לעניין העברת האחריות בגזרת "עוטף ירושלים" למשטרה , ולעניין הסדרת שיתוף הפעולה ביניהם בכל הנוגע לתפעול המעברים שבגזרה .
בהתאם להסדר זה מקצה צה"ל למשטרה מאות חיילים, בין השאר למשימות של בידוק במעברי גזרת "עוטף ירושלים", ואלו כפופים לפיקוד המשטרה.
בביקורת הקודמת עלה כי כפיפותם של חיילים במעברים לפיקוד המשטרה לא עוגנה בתשתית חוקית הולמת, וכי הטיפול בסוגיה זו, שנמשך זה שנים, טרם הושלם, וכי ספק אם הכפפת חיילים במישרין לפיקוד המשטרה מתיישבת עם האמור בחוק יסוד: הצבא, שבו נקבע כי הדרג הפיקודי העליון בצבא הוא הרמטכ"ל.
בביקורת המעקב עלה בהקשר זה כי עמדת משרד המשפטים היא כי אין צורך בעיגון ההסדרים הנוגעים לכפיפות חיילי צה"ל לפיקוד המשטרה בחקיקה.
בינואר 2017 מסר משרד המשפטים לצוות הביקורת כי "בעקבות פניית משרד מבקר המדינה התקיים ביום 15.
אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) ובו הוכרע כי אופן פעולתם המשותף של כוחות צה"ל ומשטרת ישראל במעברים אינו מחייב הסדרה חוקית " (ההדגשה במ קור).
משרד המשפטים אף הוסיף את הנימוקים המבססים עמדה משפטית זו וביניהם: "אין סתירה בין המציאות הנוהגת בשטחי המעברים לבין העקרונות הקבועים בחוק יסוד: הצבא.
החיילים במעברים כפופים למפקדיהם הצבאיים, אשר מצידם כפופים להמשך שרשרת הפיקוח באופן העולה בקנה אחד עם חוק יסוד: הצבא.
העובדה כי גדוד המשטרה הצבאית מסייע למשמר הגבול במימוש אחריותו במעברים אינה עומדת בסתירה לעקרונות חוק היסוד.
פרטי ההסדר של הפעלת כוחות צה"ל בכפיפות למשטרה נגזרים באופן ישיר מחלוקת תחומי האחריות בין הגופים אשר נעשתה עד כה בהחלטות ממשלה ולא בחקיקה, דבר שמושפע ככל הנראה גם במציאות הביטחונית המשתנה המחייבת גמישות בקביעת חלוקת התפקידים.
פעילות משותפת בין גופי ביטחון שונים אינה ייחודית רק למשטרה ולצה"ל במעברים.
קיימים שיתופי פעולה נוספים על בסיס קבוע בין גופים שונים שאינם מעוגנים בחקיקה ולא עלתה טענה שנדרש להסדירם בחקיקה".
משרד מבקר המדינה מצר על כך כי רק בעקבות פנייה נוספת של משרד מבקר המדינה נבחנה אך לאחרונה והגיעה לכלל סיכום סוגיית שיתוף הפעולה בין חיילי צה"ל לבין המשטרה על ידי הגורמים המוסמכים במשרד המשפטים, כפי שנדרש כבר בביקורת הקודמת בשנת 2011.
אבטחה ובידוק ביטחוני במעברים .
הנחיית המשטרה במעברים .
בהחלטה ב/43 נקבע כי המשטרה תהיה אחראית להנחיית המעברים בנושא האבטחה ובתחום הטיפול הביטחוני במטען, פרט למעברים שצה"ל אחראי 1820 |דוח שנתי 67ב .
במסגרת חובה זו, נדרשה המשטרה להנחות את המעברים בכל הנוגע לבדיקת אמצעים דו -שימושיים (להלן - חומרים או אמצעים דו-שימושיים) 25.
בביקורת הקודמת עלה כי המשטרה לא קיימה את החלטה ב/43 במלואה בדבר חובתה להנחות את המעברים בכל תחומי האמצעים הדו-שימושיים, וזאת מנימוקים של היעדר כוח אדם מיומן לביצוע המשימה.
משרד מבקר המדינה בחן את ההנחיות שנותנת המשטרה בנוגע לבדיקת סחורות העוברות במעברים ולהלן הפרטים: .
בדיקת סחורות המועברות מישראל לאיו"ש .
בביקורת עלה, כי מאז הקמת המעברים נבדקו במעברי הסחורות רק סחורות המועברות מאיו"ש לישראל, ו ברוב המקרים לא נבדקו בה ם סחורות המועברות מישראל לאיו"ש.
בעניין זה יצוין כי בדוח מבקר המדינה26 שעסק בטיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות רכב שפורסם בשנת 2014 ,צוין כי "נציג רמי"ם מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 כיברובם של המעברים שבאחריות רמ"ים, ובכלל זה מעבר חוצה שומרון והמעברים בכביש 443 בין מודיעין לירושלים, מתבצע בידוק רק בכניסה לישראל, ולא בכניסה לאיו"ש".
במאי 2016 מסר ראש מדור (רמ"ד) חבלה במחלקת מעברים, שהוא האחראי הישיר להנחיית המעברים בנושא בדיקת סחורות ואשר לו הידע והמומחיות בנושא, לצוות הביקורת, כי " המעברים הכללית התבססה על מניעת ]ההפעלה[ בניית תפיסת פיגועים מאיו"ש לתוך ש טחי ישראל ולכן מבנה המעבר ושיטות הבידוק מתמקדות בתנועת כלי הרכב והסחורה.
בימים אלו מתחילה עבודת מטה להסדרת המעברים לבידוק בשני הכיוונים, להערכתי תהליך זה ימשך על פני תקופה ארוכה מאחר ודרושים תקציבים לשינויי תשתיות אך במקביל לתהליך זה יחודדו ההנחיות לבידוק .
"במקומות שיאפשרו זאת באפריל 2016 מסרראש מטה ( רמ"ט) לוט"ר לצוות הביקורת כי "שלא כמו במעברים בין ישראל לעזה, המעברים בין ישראל לאיו"ש אינם מקיימים בידוק .
הסיבה לכך נעוצה בעובדה שלישראל יש דריסת רגל באיו"ש ויש באפשרותה לפעול כנגד הטרור גם באמצעות מודיעין ופעילות סיכול של השב"כ וצה"ל".
בנובמבר 2016 מסרה משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי היא "מנחה את הגופים האחראים במעברים בנושא זה, ובמסגרת המגבלה הקיימת של כוח אדם מתבצעות מפעם לפעם בדיקות לסחורות המועברות מישראל לאיו"ש".
25 אמצעים דו-שימושיים - חומרים ואמצעים אזרחיים הקיימים בשוק החופשי אשר יכולים לשמש להכנת חומרי נפץ מסוגים שונים או לפגיעה בביטחון המדינה בדרך אחרת.
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 א(2014,) "טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות הרכב", עמ' 125.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1821 .
2015 המשטרה המשיכה שלא לקיים את החלטת הממשלה .
במלואה, ולא הנחתה את המעברים בנוגע לכל סוגי החומרים הדו-שימושיים , נוכח פערים ביכולות, בידע ובאמצעים העומדים לרשותם משרד מבקר המדינה מעיר, כי על המשטרה לבחון מדי פעם בפעם בהתאם לאיום הייחוס את הצורך בבדיקת סחורות המועברות גם מישראל לאיו"ש, כעולה מהחובה המוטלת עליה על פי החלטה ב/ 43 , ולהנחות בהתאם את הגופים האחראים להפעלת המעברים.
הנחיית המשטרה בנושא חומרים דו-שימושיים .
בביקורת הקודמת עלה כי המשטרה הנחתה את הגופים המפעילים את המעברים רק בנוגע לאמצעים דו-שימושיים אשר מקורם בחומרים מסוימים (העלולים לשמש כאחד המרכיבים להכנת חומר נפץ), ולא הנחתה לגבי אמצעים דו-שימושיים אחרים .
משרד מבקר המדינה העיר בעניין זה בביקורת הקודמת, כי לעובדה שהמשטרה לא קיימה את החלטת הממשלה (החלטה ב/43 ) בנוגע להנחיה מקצועית בנושא הטיפול בכלל תחומי ה אמצעים הדו-שימושיים במעברים, יש השפעות משמעותיות מהבחינה הביטחונית.
עוד העיר משרד מבקר המדינה, כי מצב שבו המשטרה אינה מקיימת זה שנים אחדות את החלטת הממשלה בידיעת מטה לוט"ר והדרג המדיני, והנושא נשאר ללא מענה הולם, הוא בלתי נסבל ומחייב התערבות של הדרג המדיני - השר לביטחון הפנים ועל פי הצורך ראש הממשלה.
בביקורת נמצא כי עד לראשית שנת 2015 לא חל כל שינוי , והמשטרה המשיכה שלא לקיים את החלטה ב/43 במלואה, ולא הנחתה את המעברים בנוגע לכל סוגי החומרים הדו -שימושיים, נוכח פערים ביכולות, בידע ובאמצעים העומדים לרשותם.
בהקשר זה יצוין כי בדיון שנערך בינואר 2015 בראשותראש חטיבת מעברים ( רח"ט מעברים) בלוט"ר בנושא "כרם שלום דודו [ "ש- והברחות", הנחה ]שימושירח"ט מעברים בלוט"ר את המשטרה לפעול למימוש האחריות שהוטלה עליה בהחלטה ב/43, וקבע כי "משטרת ישראל צריכה לממש את אחריותה בנושא באופן מידי על מנת לממש את סמכותה, כפי שקבועה בהחלטת הממשלה, בהנחיות הבידוק במעבר ".
]כרם שלום[ במרץ2016 מסר רמ"ד חבלה במחלקת מעברים לצוות הביקורת, כי בעקבות הנחיית הלוט"ר בנוגע למעבר כרם שלום, החל מדור חבלה לערוך עבודת מטה בנושא, ובחן מהם הפערים המקשים על מימוש האחריות בהתאם להחלטת ממשלה ב/43 בכלל המעברים, וכי "לצורך כך מונה ראש תחום סחורות דו -שימושיות במדור חבלה.
קבלת האחריות ותחילת ביצוע ההנחיה בפועל.
מבוצעת על בסיס כ"א ואמצעים קיימים".
משרד מבקר המדינה בחן את הנחיות המשטרה לכלל סוגי החומרים הדו-שימושיים, ולהלן הפרטים: .
הנחיית המשטרה בנוגע לחומרים דו -שימושיים אחרים - במסמך של מדור חבלה מינואר 2016 בנושא "עמ"ט יישום הנחיית מטה לוט"ר לקבלת אחריות על 1822 |דוח שנתי 67ב .
אמצעים דו"ש" נכתב כי "במסגרת חוק הפיקוח על היצוא הביטחוני ( 2007 ) הוכנסו ]אמצעים שונים[ להגדרת אמצעים דו-שימושיים .
]אחרים[ וזאת בניגוד לעמדת משטרת ישראל.
מדובר בעולם תוכן מקצועי רחב שלמשטרת ישראל/ / מח' מעברים אין כל ידע מקצועי או יתרון י]אגף מבצעים[ אג"מחסי להנחיה מקצועית בתחום .
]זה[ לאור האמור נמנעה משטרת ישראל מהנחיית הגופים המונחים בנושא חומרים דו שימושיים למעט חומרים ]מסוימים[ שביכולתם ליצור חומרי נפץ".
מטרת עבודת המטה שהוגדרה במסמך זה הייתה "היערכות מדור חבלה מעברים לקיום הנחיית מטה לוט"ר למימוש החלטה ב/ 43 באמור לפיקוח על אמצעים דו שימושיים".
במרץ 2016 מסר רמ"ד חבלה במחלקת מעברים לצוות הביקורת כי נוכח מגוון השימושים הרחב שניתן לעשות בחומרי ם דו -שימושיים אחרים , מתגבשים תהליכי שיתוף פעולה לצורך התמודדות עם הנושא.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי העובדה שהיא עדיין אינה מנחה ביחס לאמצעים דו-שימושיים אחרים ובכך אינה מקיימת את החלטה ב/43 במלואה- מהווה ליקוי, ועלולות להיות לכך השפעות משמעותיות מבחינה ביטחונית.
חמורה העובדה כי גם בחלוף למעלה מ-10 שנים מאז התקבלה החלטה ב/ 43 ושש שנים מאז פרסום הביקורת הקודמת, רק לאחרונה החלה המשטרה בעבודת מטה למיפוי הפערים למימוש אחריותה בתחום זה לפי החלטה ב/43.
הנחיית המשטרה בנושא אמצעים דו -שימושיים מסוימים - בביקורת המעקב עלה כי גם בתחום זה הנחיית המשטרה אינה מלאה .
במרץ 2016 מסר רמ"ד חבלה לצוות הביקורת כי הוחלט על שכירת מכשיר בידוק למספר חודשים והפעלתו על ידי ראש תחום סחורות דו-שימושיות במשטרה , במטרה להתגבר על פ[ .
]ערים הקיימים בהנחיה בתחום זה יצוין, כי במועד סיום הביקורת, מדור חבלה לא החיל את הפתרון שגיבש אלא רק על מעבר כרם-שלום שבין ישראל ל רצועת עזה.
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלהלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "האחריות שהוטלה על המשטרה בהחלטת הקבינט ב/ 43 בעניין הנחיית המעברים בנוגע לכל סוגי החומרים הדו-שימושיים מתייחסת, הלכה למעשה, למעבר אחד בלבד - מעבר 'כרם שלום' ברצועת עזה.
מטה לוט"ר דרש מהמשטרה לקיים את החלטת הקבינט ב/ 43 במלואה.
המשטרה נערכת עתה למימוש אחריותה בהתאם להחלטת קבינט ב/ 43 .