HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
20 נדון אופן חלוקת האחריות בין משרד הבריאות ובין משרד החוץ, .
ונקבע כי האחריות המקצועית לפרסום מסרים בנושא הקורונה שמורה למשרד הבריאות, אולם .
48 צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש( )בידוד בית והוראות שונות ( )הוראת שעה), התש"ף-2020 על תיקוניו.
נוספו לפקודת בריאות העם הוראות שיחולו בתקופת תוקפה של ההכרזה על נגיף קורונה כמחלה מידבקת מסוכנת, .
ובכלל זאת הגדרת הפרת בידוד כעבירה שדינה קנס.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לגבי התנהלות "מול שאר מדינות העולם" פרסום הודעות הדוברות חייב להיות בתיאום עם .
משרד החוץ לאור המשמעויות המדיניות שיש לכך.
בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בסין ובדרום מזרח אסיה בין התאריכים 24.
פרסםדובר משרד הבריאות כמה אזהרות לציבור ובכלל זה המליץ להימנע מנסיעה למדינות .
מסוימות והודיע על הטלת מגבלות על אזרחים ישראלים ששבים מאותן מדינות לישראל.
להלן פרטים על ההודעות שפרסם משרד הבריאות בשנת 2020 בתחילת התפרצות מגפת .
20 המליץ המשרד להימנע מנסיעה לעיר ווהן שבסין עקב התפרצות נגיף הקורונה.
20 , חידד המשרד את המלצתו להימנע מנסיעה לכל מחוז חוביי בסין.
20 הבהיר המשרד שתיבחןמדיניות הכניסה מסין לארץ והיציאה מהארץ לסין.
20 המליץ המשרד לשקולאת נחיצות הנסיעות לשבע מדינות ביבשת אסיה , ובהן .
20 הודיע המשרד עלהטלת חובת בידוד בית על ישראלים ששבים מארבע מדינות .
ביבשת אסיה שהמשרד כלל אותן גם בהודעתו הקודמת, וכי תיאסר כניסתם לישראל של .
נוסעים לא ישראלים מהמדינות הללו49 .
20 החליט המשרד כי תוטל חובת בידוד בית על ישראלים שחזרו ממדינה נוספת .
הועלה כי פרסום האזהרות של משרד הבריאות לציבור נעשה ללא תיאום עם משרד החוץ .
וללא ידיעתו, ואזהרות שפרסם משרד הבריאות בתאריכים 16.
כתוצאה מהפרסום, נקלעה מדינת ישראל לקושי דיפלומטי מול .
המדינות שנזכרו בהודעות משרד הבריאות.
בעקבות הפרסום של משרד הבריאות מ-16.
20 , התקיימהבמשרד החוץ , למוחרת היום, ישיבת .
הערכת מצב בהשתתפות נציגים ממשרד ראש הממשלה וממשרד הביטחון, ובה נדונה ההשפעה .
של פרסומי משרד הבריאות על מערכת היחסים עם המדינות שהוזכרו בהם.
נציגי משרד החוץ המכהנים בשתיים מהמדינות ששמן הוזכר בפרסום50 .
המדינות מסרה כי היא הופתעה מההכרזה של משרד הבריאות, והם מתקשים להבין מהם .
הגורמים שהובילו לפרסום.
עוד צוין בישיבה כי הודעת משרד הבריאות הזיקה לפרויקטים .
כלכליים וביטחוניים המשותפים לישראל ולאותה מדינה.
בישיבה נדונה גם השפעת הפרסום של משרד הבריאות על מערכת היחסים הדיפלומטית של .
מדינת ישראל עם מדינה נוספת.
בישיבה הוסבר כי השגרירות של המדינה הנוספת הגיבה .
"בתדהמה " על הנחיית משרד הבריאות וביקשה לדעת אילו קריטריונים הביאו להכללתה .
למרץ הוטלה חובת בידוד על כל השבים לישראל מחו"ל .
50 נציגי משרד הבריאות לא השתתפו בדיון.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ברשימת המדינות הנוספות בהודעה מ-16.
20 עוד הוסבר בישיבה כי אותה המדינה תפסה את .
הפרסום כחוסר אמון של מדינת ישראל בה, והנגזרת המיידית לכך, היא עיכוב הגעתם של אזרחי .
אותה מדינה לישראל לצורכי עבודה.
משרד החוץ מסר בתשובתו המשלימה בינואר 2020 , כימשרד הבריאות פרס ם הנחיות לגבי .
מדינות בדרום מזרח אסיה מבלי לתאם זאת מראש עם משרד החוץ ומבלי שניתנה ההזדמנות .
לעדכן את המדינות הרלוונטיות במסגרת יחסי חוץ תקינים.
המשרד הוסיף כי העביר הבהרות .
למשרד הבריאות ולמל"ל, במסגרת קבינט הקורונה לגבי אופן ביצוע ההחלטה וההשלכות של .
דרך היישום על היחסים עם המדינות.
משרד הבריאות מסר בתשובתו, כי הוא פרסם את ההודעות ישירות ולאחר התייעצות עם משרד .
עוד מסר כי הוא ניהל שיח עם מנכ״ל משרד החוץ דאז והבין היטב את ההשלכות .
על אף האמור, לנוכח הדחיפות הרפואית והבריאותית הוחלט לפרסם את .
פרסומים של משרד הבריאות הנוגעים למדינות בחו"ל, ללא תיאום עם משרד החוץ, .
עלולים לגרום נזק מדיני ולפגוע באינטרסים של מדינת ישראל, בפרויקטים משותפים .
ובקשרים עם מדינות אלו.
לפיכך מומלץ כי משרד החוץ ומשרד הבריאות יקבעו מנגנון .
בין-משרדי לשיתוף פעולה ויסכמו תהליך סדור לאישור הדדי לפני פרסום התראות .
בנושאים בריאותיים שיש להם זיקה למדינות בחו"ל.
שיתוף פעולה ושיח מקדים כזה בין .
שני המשרדים יש בהם כדי למנוע או לצמצם, פגיעה אפשרית במערכות היחסים .
הדיפלומטיות ובשיתופי הפעולה הכל כליים והביטחוניים של מדינת ישראל.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי הוא מבין את הרגישות במישור הבין-לאומי ואת הצורך .
להתייעץ עם משרד החוץ, ואולם כמשרד שאמון על הבריאות של אזרחי מדינת ישראל, הוא .
פועל בראש ובראשונה כדי לקדם מטרה זו.
משרד הבריאות הוסיף כי הוא נכון להמשיך ולהדק .
את ה ממשקים ולטייב את נוהלי העבודה שלו עם משרד החוץ.
התראות מסע - השוואה בין-לאומית .
נציגויות ישראל בחו"ל נדרשות כאמור למסור מידע על אירועים וסיכונים במדינות שבהן הן .
פועלות, ולכן הן משמשות לאזרחי ישראל מקור זמין וחיוני של מידע על המדינ ות האלה.
לקונסול מונחית הנציגות להעביר למחלקה הקונסולרית מידע על אירועים מיוחדים ובעיות .
המתרחשות בתחום אחריותה ובכלל זה מתיחות פוליטית, אלימות, סכנות בריאותיות ואסונות .
טבע נוסף על המלצות למטייל הישראלי.
עם קבלת המידע תבחן המחלקה לישראלים בחו"ל .
את המידע וההיבטים הקשורים אליו ותחליט על תוכן ההודעה, ניסוחה ואופן פרסומה.
בקורס הכנה שבו משתתפים קונסולים לקראת יציאתם לשירות בחו"ל ציינה המחלקה .
לישראלים כי על הקונסול לעקוב באופן שוטף אחרי עדכוני חדשות במדינת כהונתו ולבחון אם .
עלול להתחולל אסון טבע, או אם נשקפת סכנה ביטחונית שעלולים לסכן את המטייל הישראלי.
כמו כן נדרש לבדוק קישורים, אזהרות והמלצות בנושא זה שפרסמו שגרירויות אחרות.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה בחן התראותמשמעות יות בנוגע למדינות בחו"ל, שפרסמו משרדי החוץ .
בארה"ב, בקנדה ובבריטניה (להלן - שלוש המדינות) בחודשים יולי-ספטמבר 2020 .
המדינות מפרסמות את אזהרות המסע שלהן באתרי המרשתת של משרדי החוץ של אותן .
כל אחת מהמדינות מפרסמת את המידע לפי נושאי ם: רמת הסיכון של המדינה, ביטחון .
המטייל ובטיחותו, דרישות ל כניסה וליציאה מהמדינה, הודעות בתחום הבריאות, אסונות טבע .
בכל מדינה נקבעו דרגות חומרה למידע שמפורסם ולהמלצות - החל בהמלצה שלא להגיע .
למדינה, עבור דרך המלצה להימנע מלהיכנס לאזורים מסוימים בה, וכלה באישור כי המדינה .
בארה"ב ובקנדה נקבעו ארבע דרגות חומרה של האזהרות, ובבריטניה שלוש דרגות.
משרד מבקר המדינה בדק אזהרות מסע והתרעות שפרסמו שלוש המדינות לגבי 11 מדינות .
אחרות - שש מדינות בדרום אמריקה, מדינה אחת באסיה, מדינה אחת באפריקה ושלוש מדינות .
מהשוואת הנתונים התברר כי שלוש המדינות פרסמו התרעות בנוגע לסכנה אישית הנשקפת .
למטיילים באותן מדינות בגין אלימות קיצונית השוררת בהן, כי חלקן התריעו מפני סכנות .
הנשקפות לקבוצות באוכלוסייה הכללית, וחלקן התריעו מפני סכנות בריאותיות באותן מדינות.
נמצא כי לעומת 11 ההתראותשפרסמו שלוש המדינות, פרסם משרד החוץ רק שש .
התרעות מקבילות, דהיינו לגבי כמחצית מההתרעות בלבד.
בלוח 11 להלן יוצגו דוגמאות .
להתרעות ברמת חומרה גבוהה, שאתרי שלוש המדינות פרסמו בחודשים יולי-ספטמבר .
2020 ,ולגביהן לא נמצאה התראה דומה באתר משרד החוץ הישראלי או באתרי הנציגויות .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל לוח 11: השוואה בין ישראל, ארה"ב, קנדה ובריטניה .
בנוגע לכמה אזהרות מסע שפורסמו בחודשים יולי-ספטמבר 2020 .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 על פי אתרי משרדי חוץ זרים והיישומון "מידע למטייל", בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בביקורת עלה שלגבי ארבע מחמש המדינות שבטבלה, ההתראות שמדינות אלה ייחסו .
להן חומרה יתרה כלל לא פורסמו לידיעת אזרחי ישראל, למעט התראה כללית בנוגע .
לעלייה בפשיעה המקומית.
כך נוצר פער משמעותי בין המידע שמדינות מערביות אחרות .
מנגישות לאזרחיהן ובין המידע שמשרד החוץ מפרסם לציבור, בפרט בכל הקשור לביטחון .
האישי של היוצאים למדינות מסוימות.
מוצע כי המשרד יבצע פעולות להשלמת המידע שברשותו, בין היתר על ידי הנחיה .
לנציגויות לבצע בחינה שוטפת של פרסומים של מדינות זרות בנושאים אלה, ותזכורת .
בהתאם לכך, גורם מוסמך במטה המשרד יבחן את המידע, ויכריע אם .
להרחיב את היקף המידע שיוצג בהתרעות של המשרד על סיכונים בחו"ל, ולעדכנו .
בהתאם להתפתחויות השוטפות.
יישומון סלולרי (אפליקציה) - " מידע למטייל" .
בתקנון הקונסולרי נקבע כי פרסום מידע לישראלים בחו"ל יבוצע בין היתר באפליקציה .
לטלפונים חכמים ולמכשירים ניידים (להלן - יישומון סלולרי), שניתן יהיה להוריד מכל חנות .
גם במדריך לקונסול של משרד החוץ צוין כי המלצות הנסיעה למטיילים .
הישראלים בחו"ל יפורסמו גם ביישומון הסלולרי המשרדי.
ביוני 2012 השיק משרד החוץיישומון סלולרי בלא תשלום ה מיועד לטלפונים ניידים - "מידע .
היישומון המשרדי כלל מידע והמלצות על 141 מדינות בעולם, לרבות פרטי התקשרות .
עם נציגויות ישראל בעולם, מידע והמלצות חשובות ועזרה במצבי חירום.
לפי נתוני משרד החוץ, .
בשנים 2012 - 2020 הורד היישומון הסלולרי משתי החנויות הדיגיטליות כ-65,000 פעמים51 .
"אפיון היישומון "מידע למטייל .
היישומון הסלולרי "מידע למטייל" כולל מידע ונתונים הנחלקים לפי נושאים: רקע כללי, ניתוב .
לאתרי הנציגויות, כללי התנהגות בחו"ל ופניות לסיוע: בחלק העוסק באתרי הנציגויות השונים מתבצע ניתוב לאתרי הנציגויות, וכן מובא בו מידע .
כללי ובכלל זה פרטים על האשרות המקומיות הנדרשות; מידע כללי על המדינה (בתי .
חולים מקומיים, שפה, מטבע, ערים מרכזיות, אוכלוסייה וכו'); דרכי פעולה במקרה של .
אובדן דרכון, מחלה, פציעה, פטירת אזרח בחו"ל, מעצר או מאסר; פרטים על הקהילה .
היהודית ועל בתי כנסת מקומיים; והמלצות כלליות, בין היתר על רכישת ביטוח רפואי .
51 באחת החנויות עד לשנת 2020 כ-29,400 פעמים ובחנות האחרת עד לשנת 2018 כ-35,602 .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ובקשה לדווח על מצוקה או על אסון שבו מעורבים ישראלים.
כמו כן המשתמש ביישומון .
יכול להוסיף מידע על התראות מקומיות ואזהרות בכל מדינה.
החלק העוסק בכללי ההתנהגות בחו"ל כולל בין היתר מידע לגבי אשרות שהייה במדינות .
חו"ל, אזהרה מפני עבודה בלתי חוקית, כללי התנהגות ברחוב ובטיסה והמלצות לרכישת .
ביטוח נסיעות לחו"ל, נטילת חיסונים והצטיידות בתמונות פספורט.
בחלק העוסק בבקשה לסיוע המידע נחלק לנושאים: אובדן דרכון, דרך הפעולה בעת .
מחלה או תאונה, תיאור התהליך ופעולות שיש לנקוט בעת מאסר או מעצר, מספרי טלפון .
וכתובות דואר אלקטרוני של מרכז המצב של משרד החוץ והמחלקה לישראלים בחו"ל.
במאי 2018 ,לנוכח הטמעתם של שינויים טכנולוגיים במשרד החוץ ותחילת השימוש של משרד .
החוץ במערכת הממוחשבת של ממשל זמין 52, לא ניתן היה עוד לעדכן את היישומון והתעורר .
הצורך לפתח יישומון חדש שיספק מידע לישראלים בחו"ל.
מאותו מועד הפסיק המשרד לעדכן .
את המידע ביישומון הסלולרי.
יצוין כי היישומון הוסר בשנת 2020 מאחת החנויות הדיגיטליות .
שממנה מרבית המשתמשים בישראל מורידים יישומים.
בביקורת עלה כי על אף שחלפו למעלה משנתיים מהמועד שבו הפסיק משרד החוץ .
לעדכן את היישומון הסלולרי (מאי 2018) , טרם נמצא פתרון לעדכונו או החלפתו במוצר .
למרות זאת, משרד החוץ ונציגויות ישראל בחו"ל ממשיכים להפנות אל היישומון המשרדי כמקור .
לדוגמה, במענה הטלפוני של האגף הקונסולרי, המידע הראשוני המוקלט המושמע .
למאזין הוא על היישומון הסלולרי הזמין להורדה בחנויות היישומים.
כמו כן, מבדיקת משרד .
מבקר המדינה ב-40 אתרים של נציגויות ישראל בחו"ל עלה כי בעשרה (25% )מהם יש הפניה .
ליישומון המשרדי כמקור לקבלת מידע.
כמו כן, היישומון קיים גם אצל מי שהתקין אותו בעבר .
אף שהמידע בו כבר לא עדכני.
משרד מבקר המדינה בחן את הנתונים שמתפרסמים במועד הביקורת ביישומון לגבי חמש .
מדינות, ובכלל זה בדק אם המידע המתפרסם בו נותר רלוונטי גם אם אינו מעודכן.
ביישומון מוצג מידע כללי על המדינה, מתוארים הצעדים שיש לנקוט כל אימת שנדרש סיוע של .
האגף הקונסולרי וכן מובא מידע שנותר רלוונטי, על התראות מפני פשיעה ואלימות מנגד, .
היישומון לא כלל מידע חיוני עדכני לגבי מגפת הקורונה, וכמו כן חלק מהקישורים לאתרי .
הנציגויות בחו"ל אינם מעודכנים.
52 ממשל זמין הוא יחידה ממשלתית המפתחת אמצעים דיגיטליים עבור ממשלת ישראל על מנת לאפשר לציבור לצרוך .
שירותים ומידע ממשלתי באופן מקוון.
בשנת 2015 חידשה יחידת ממשל זמין את אתר GOV.
אחד את המידע הממשלתי מ כלל משרדי הממשלה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,להפצת מידע ביישומון סלולרי ערך רב בהנגשת מידע חיוני לישראלים בחו"ל.
כשהמידע ביישומון אינו עדכני, הדבר יכול להטעות את הציבור, ואף לגרום נזק.
עד השקת יישומון משרדי חדש, משרד החוץ יפרסם ביישומון הישן הודעה כי המידע שבו .
לא עדכני, ויש לוודא א ת עדכניותו בערוצים חלופיים.
בד בבד על המשרד לוודא כי עד .
ההשקה של היישומון החדש, המידע הרלוונטי יתפרסם בערוצי התקשורת הפעילים של .
כמו כן, רצוי כי המשרד יודיע לנציגויות ויפרסם באתר המרשתת שלו, ובחשבונות .
ברשתות החברתיות שהוא מפעיל, שהמידע ביישומון המשרדי אינו עדכני.
אפיון יישומון סלולרי חדש .
במאי 2018 החל משרד החוץ בתהליך אפיון צרכים לקראת פיתוח יישומון סלולרי חדש.
שלושה שלבי ביצוע לכך: דיון התנעה, אפיון היישומון ויציאה למכרז.
משרד החוץ השלים את דיון ההתנעה, ובינואר 2019 אף סייםאת אפיון היישומון הסלולרי החדש .
"סיוע למטיילים הישראלים בחו"ל".
היישומון הסלולרי החדש יועד לתמוך בשירותים מגוונים , .
ובהם רשימת משימות שמומלץ לבצע טרם הנסיעה, אזור לשמירת מסמכים, תעודות ואישורים .
חשובים לנסיעה, ובכלל זה יועד גיבוי המסמכים ושיתופם עם אחרים, בשירות חיוג מהיר .
למספרים חיוניים שיגדיר המשתמש, לרבות בשירות של פנייה ישירה ל"מרכז המצב" במשרד .
האפיון כלל גם הצגת מידע שימושי על מדינות בחו"ל , לרבות מידע כללי ואזהרות מסע, ואף .
הומלץ שתתקיים אינטגרציה בין המערכת ובין מערכות חיצוניות, למשל באמצעות מערכת .
האזהרות של המל"ל, באמצעות האפשרות להביא לידיעת המטיילים אזהרות והתרעות מסע .
חדשות וכן באמצעות יכולת לפרסם בקרב המשתמשים ביישומון "קול קורא" של המחלקה .
לישראלים בחו"ל בבקשה למסירת מידע על אזרחים ישראלים מנותקי קשר.
בשנת 2019 ביקש האגף הקונסולרי מהנהלת המשרד תוספת תקציב חד-פעמית של 150,000 .
ש"ח לפיתוח ולשדרוג של היישומון המשרדי החדש, ובתוכנית העבודה של האגף נקבע יעד .
לסיום שלבי אפיון היישומון המשרדי החדש, פיתוחו והפצתו בציבור עד סוף שנת 2019 .
2020 עדכן האגף הקונסולרי את התקציב הדרוש לפיתוח היישומון המשרדי החדש וביקש שוב .
תוספת תקציב חד-פעמית בסך 250,000 ש"ח.
בתוכנית העבודה של האגף לשנת 2020 נותר .
פיתוח היישומון המשרדי החדש כאחד מיעדי האגף לאותה שנה.
המערכת בשנת 2020 לא אושרה במשרד החוץ, וקידום היישומון הסלולריהוקפא בהיעדר .
בשנת 2020 התקבל תקציב ייעודיבסך 350,000 ש"חובוצע אפיון פרטני במטרה .
לפעול להשלמת היישומון החדש.
היישומון המשרדי החדש היה יכול לאפשר למשרד החוץ להעביר בעיתות שגרה וחירום מידע .
מגוון למשתמש, לדוגמה מידע כללי על מדינות שונות או מידע חיוני כמו זה שניפק משרד החוץ .
53 בעניין קיצוץ תקציב משרד החוץ בשנים האחרונות, ראו דוח מבקר המדינה 70 ב, מערך החוץ הישראלי ומשבר תקציב .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל בעת מגפת הקורונה: פרסום סקר לאיתור ישראלים שמבקשים לחזור לישראל, הצגת מידע על .
מגבלות תנועה, פעולות שננקטו בכל מדינה למניעת התפשטות מגפת הקורונה, התראות, .
פרטים על טיסות חילוץ וטיסות סדירות לישראל, וקישור המשתמשים לאתרים חיצוניים כמו .
האתר של המל"ל או של משרד הבריאות.
המידע שהאגף הקונסולרי ב משרד החוץ הציע להנגיש לציבור הוא חיוני להבטחת שלומם .
וביטחונם של היוצאים לחו"ל ולמניעת סכנות.
מבקר המדינה מציין את יוזמת משרד החוץ .
לשדרוג היישומון הסלולרי, ולשיפור של איכות המידע וזמינותו.
הפרויקט ואי-תקצובו והפעלתו, אינם מאפשרים, בשלב זה, את השגת המטרה.
המשרד יבחן כיצד ניתן לקדם פרויקט חדשני זה באופן יעיל, ויפעל להשלמתו.
בתשובתו מסר משרד החוץ כי מכרז לפרויקט פיתוח ה יישומון פורסם בסוף אוקטובר 2020, .
ובתחילת דצמבר 2020 נבחר ספק לפיתוח היישומון.
הוא הוסיף כי המלצת הביקורת צפוי ה .
להיות מיושמת ביישומון "מידע למטייל " 2.
0 שיושק במהלך שנת 2021.
הטיפול בעצירים ואסירים ישראלים שנכלאו .
בעולם הגלובלי אזרחים של מדינה אחת נוסעים למדינות אחרות למטרות ולצרכים שונים.
פעם אזרחים זרים עוברים על חוקי מדינות אחרות, והדבר עלול להביא למעצרם או למאסרם .
באמנת וינה נקבע כי לפי בקשת הנציגות הקונסולרית, חובה על הרשויות .
המתאימות של המדינה הזרה להודיע לה, ללא דיחוי, על מעצר או מאסר של אזרח ממדינתה, .
וזאת אם האזרח שנעצר או נאסר מבקש זאת.
עוד נקבע באמנה כי נציגים קונסולריי ם זכאים .
לבקר אזרח המוחזק בבית סוהר, בין במעצר ובין במאסר, לשוחח איתו, להחליף איתו מכתבים .
ולהסדיר את דבר ייצוגו המשפטי אם הוא מעוניין בכך, וזאת בתנאי שהנציגים לא יתערבו בהליך .
כאמור, אף שמדינת ישראל לא הצטרפה לאמנ ת וינה, היא פועלת על פי עקרונותיה .
כאמור, התקנון הקונסולרי קובע כי הקונסול בכל אחת ממדינות היעד הוא נציג המדינה בכל .
הקשור לטיפול קונסולרי באזרחי המדינה השוהים בחו״ל (להלן - הנציג).
הוא לדאוג לצרכיו ההומניטריים של האזרח הנתון במצוקה בחו"ל, לרבות עצירים ואסירים (להלן .
54 (c) &(b) Article 36.
Vienna Convention on Consular Relations .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מגמות ונתונים על ישראלים הכלואים בחו"ל .
מנתוני משרד החוץ עולה כי משנת 2005 ועד ספטמבר2020 נכלאו ברחבי העולם במצטבר .
3,550 אזרחים ישראלים.
יצוין כי בעקבות מגפת הקורונה מספרהישראלים שנכלאו בשנת 2020 .
(עד ספטמבר אותה שנה) פחת בעשרות אחוזים.
בתרשים15 להלן יוצג מידע על מספר אזרחי .
ישראל שנכלאו בחו"ל 55 בכל אחת מהשנים2007 - 2020 .
תרשים15: מספר אזרחי ישראל שנכלאו בחו"ל, בשנים2007-2020 .
על פי נתונימשרד החוץ בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנתוניםעולה כי בכל אחת מהשנים 2007 ועד לספטמבר2020 נכלאו בחו"ל כ-240 .
מנתוני משרד החוץ עולה כי אזרחים ישראלים נכלאו ב-77 מדינות ברחבי העולם.
16 יוצג מספר הכלואים במדינות שבהן נכלאו במצטבר50 אזרחים ישראלים ויותר, לפי מדינות.
55 מספר הנשים שנכלאו מזערי.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 16: ,מספר הכלואים הישראלים, לפי מדינות2005 - 2020 .
מהנתונים שבידי משרד החוץ עולה כי בתקופה הנבדקת כ-30% מהכלואים הישראלים בחו"ל .
נכלאו בארצות הברית, ברוסיה, באוקראינה ובגרמניה היה שיעור הכלואים בין 5% ל-6% ; .
בספרד, בצרפת ובגיאורגיה היה שיעור הכלואים3% , ובכל אחת מ-70 המדינות הנותרות נכלאו .
אזרחים ישראלים שנכלאו בחו"ל הואשמו במגוון סוגי עבירות, להלן בתרשים17 יוצג פילוח של .
העבירות העיקריות שבגינן נכלאו ישראלים בשנים 2005 - 2020.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים17: ,פילוח סוגי העבירות העיקריות שבגינן נכלאו אזרחים ישראלים .
מנתוני משרד החוץ עולה כי כ-24% ,מהעבירות שבגינן נכלאו ישראלים בחו"ל היו עבירות סמים .
שהייה ועבודה בלתי חוקית היו כ -14% מכלל העבירות, הונאה מרמה וזיוף כ-17% , אלימות גנבה .
ושוד כ-11% ועבירות מין כ-3% .
יצוין כי אין במשרד החוץ מידע על הסיבה שבגינה נכלאו .
מהישראלים הכלואים בחו"ל .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תיעוד נתונים בדבר כלואים במערכת הממוחשבת .
בתקנון הקונסולרי נקבע כי לאחר מעצרו של אזרח ישראלי, על הנציג להודיע על דבר הכליאה .
לאיש קשר שאת פרטיו מסר הכלוא , ולדווח על כך למחלקה.
נוסף על כך, על יו להמשיך לעקוב .
אחר מצבו של הכלוא ולדווח למחלקה על כל שינוי במצבו המשפטי ובכלל זה על הארכת .
המעצר, על שחרור ממעצר ועל הגשת כתב אישום.
על הנציג להקפיד לתעד את נתוני הכלוא .
והכליאה, לרבות פרטים על הכלוא על אנשי הקשר שלו, על מתקן הכליאה ועל סיבת הכליאה.
התיעוד יבוצע במערכת הממוחשבת לניהול כלואים.
במאי 2019 הושקה מערכת דיווח חדשה .
בנושא הכלואים (להלן - מערכת "שקד"), שאליה הועברו נתוני הכלואים מהמערכת הקודמת .
כאמור, המחלקה לישראלים בחו"ל אחראית גם לניהול תחום הכלואים הישראלים בחו"ל, בין .
היתר על ידי פיקוח ובקרה על ביקורי הכלואים שמקיימות הנציגויות, ועל הכוונה שלהן לתת .
סיוע קונסולרי במקרה הצורך.
הפיקוח מבוצע בין היתר באמצעות דוחות המופקים באופן .
אוטומטי במערכת "שקד", כדוגמת דוחות על מצבת הכלואים ועל תדירות הביקורים.
מניתוח בסיס הנתונים של מערכת "שקד", שאליה הועבר המידע על הכלואים מהמערכת .
הקודמת, עלה כי לאורך שנים הנציגויות לא הקפידו על הזנת מלוא הפרטים על הכלואים .
למשל, נמצא שלגבי מרבית הכלואים ( 84% ) לא הוזנה תקופת .
הכליאה, כמו כן, למאות אסירים לא הוזן נתון בשאלה אם פסק הדין חלוט, ואם כן - .
כמו כן, הנציגויות לא הקפידו לעדכן את תיק הכלוא במערכת .
הממוחשבת, באופן שישקף את מצבו העדכני של הכלוא.
בשל כך, נמצא כי כ-2,600 .
( כלואים73% ) במערכת "שקד" היו רשומים בסטטוס "אסיר/עציר" אף שכבר שוחררו והיו .
אמורים לעבור לסטטוס של "שוחרר", ובפועל בתקופה זו היו למעשה רק כ-315 .
מניתוח נתוני מערכת "שקד" עלה עוד כי הנציגויות לא הקפידו להזין במערכת את כל תאריכי .
הביקור של הכלואים: בתיקים של כמחצית מהכלואים56 ,לא הוזנו תאריכי ביקור כללובתיקי .
האחרים הוזנו נתונים חלקיים בלבד על מספר הביקורים שבוצעו, אף שבדיקה פרטנית של תיקי .
הכלואים, שבוצעה במסגרת הביקורת, העלתה כי ביקרו את חלק מהכלואים הללו.
56 שנכלאו למשך יותר מחודשיים.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מערכת "שקד" נועדה לאפשר למחלקה לישראלים בחו"ל למלא את ייעודה - לנהל את .
תחום הכלואים כנדרש בתקנון שירות החוץ, לאפשר פיקוח ובקרה על מצבם ועל תנאי .
כליאתם ולשמור על זכויותיהם, בין היתר על ידי מתן אפשרות לאיתור מידע באופן מרוכז, .
נגיש ונוח באמצעות הפקת דוחות ממוחשבים.
אי-הזנת הנתו נים כראוי במערכת שקד .
הביאה לכך שנתוני המערכת והדוחות שהיא מפיקה אינם משקפים נכונה את תמונת .
המצב של אלפי הכלואים הישראלים בחו"ל.
במצב דברים זה, למחלקה אפשרות לקבל .
מידע על מצב חלק מהכלואים רק באמצעות בדיקה פרטנית ידנית של תיקו של כל כלוא .
או באמצעות פנייה פרטנית לנציגות הרלוונטית.
נוכח האמור לעיל, מוצע כי משרד החוץ .
ישלים ויטייב את הנתונים הקיימים במערכת על מנת שניתן יהיה להשתמש בהם בתהליכי .
הבקרה, ויוודא שהנציגויות מזינות באופן קבוע ומדויק את נתוני הכלואים ואת העדכונים .
בדבר מצבם ובדבר הביקורים אצלם.
אמנת וינה מטילה על מדינה העוצרת אזרחים זרים או כולאת אותם את החובה להודיע להם .
"ללא דיחוי" כי מוקנית להם הזכות שהדבר יובא לידיעת הנציגות של מדינתם 57 .
הקונסולרי מנחה את הנציגים לדווח למטה משרד החוץ על דבר המעצר או המאסר של אזרחים .
ישראלים במדינת כהונתם.
בדיווח יפורטו הפרטים האישים של הכלוא , מקום הכליאה, ואם אין .
מניעה לכך - גם סיבת הכליאה.
לפי האמנה הרשויות המוסמכות באותה מדינה הן שימסרו .
לנציגות הדיפלומטית של הנתין הזר את ההודעה האמורה.
בתקנון הקונסולרי נקבע כי על הנציג לבקר את הכלוא סמוך ככל האפשר למועד כליאתו, אלא .
אם כן הכלוא אינו מעוניין בכך.
כמו כן, בתקנות העברת אסירים לארצותיהם, התשנ"ח-1997 .
(להלן- תקנות העברת אסירים), נקבע לגבי אסירים (להבדיל מעצורים), כי בעת שנודע לנציג .
של מדינת ישראל שאזרח ישראלי נידון לעונש מאסר במדינה שבה הוא משמש נציג, עליו לבקר .
אותו בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-21 ימים מהיום שנודע לועל הדבר ולהודיע לו על זכותו .
לבקש לשאת את עונשו בישראל.
עוד נקבע בתקנון כי ביקור כלואים בעלי א זרחות כפולה .
יתקיים אך ורק בהתקיים שני התנאים הבאים גם יחד: הכלוא ביקש בכתב ביקור של הנציג, .
והבקשה אושרה בכתב על ידי שלטונות המקום.
החשיבות של ביקור ישראלים שנכלאו בחו"ל נעוצה בין היתר בכך שהכלוא נמצא הרחק .
ממשפחתו, מקרוביו ומידידיו, ופעמים רבות אינו מכיר א ת חוקי המדינה, אינו בקי במנהגי המדינה .
שבה נכלא ובתרבותה, ואינו מכיר את השפה ואת דרך אורחותיהם של הכלואים המקומיים.
אלו מגבירים את תחושת הזרות, הבדידות והחשש לפגיעה בזכויותיו.
לכן ביקור של נציג רשמי .
של המדינה אצל הכלוא, בעיקר סמוך למועד כליאתו, עשוי לסיי ע לכלוא ללמוד על זכויותיו .
ולנסוך בו את התחושה המעודדת שהמדינה דואגת לאזרחיה בשעתם הקשה, הגם שהם חשודים .
בביצוע של פעילות לא חוקית.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל במדריך לקונסול נקבע שכל נציג של המדינה המשרת בנציגות 58 יכול לקיים ביקור אצל כלוא .
במהלך הביקור על הנציג לוודא שנשמרות זכויות הכלוא בשלושה תחומים עיקריים - תנאי .
הכליאה סבירים ובהתאם למקובל באותה המדינה; הוא מקבל טיפול רפואי בהתאם למצבו .
הרפואי; והוא זוכה לייצוג משפטי בהתאם לחוק המקומי .
כמו כן, אם יש לכלוא צרכים מיוחדים .
כמו אוכל כשר, קיום מנהגי הדת בחגי ישראל וכדומה, על הנציג לפעול למילוי צורכי הכלוא .
הביקור של אזרח ישראלי שכלוא בחו"ל והסיוע לו מתבצעים בהתאם לחוקיה ולנהליה של .
המדינה שהוא כלוא בה, וכאמור לעיל , בתנאי שלא יהיה בו משום התערבות בתהליכי החקירה .
אם הכלוא אינו מעוניין בביקור של הנציג הישראלי, על הנציג לדאוג להחת ימו, .
באמצעות הנהלת בית הכלא , על תצהיר בשפה ש הוא שולט בה, ולפיו הוא אינו מעוניין בקשר .
עם נציג ישראלי ובביקוריו .
התצהיר יתויק בתיקו האישי של הכלוא המתנהל במשרד החוץ.
בשל היעדר נתונים מלאים במערכת "שקד" על ביצוע הביקורים ועל מועדם, נעזר משרד מבקר .
המדינה בתשובות הנציגויות על השאלונים וכן בוצעה בדיקה פרטנית של 212 תיקי כלואים .
במערכת "שקד" (להלן - הבדיקה הפרטנית), שנבחרו לאחר עיון בנתוני מערכת "שקד" ואינם .
מניתוח המענה על השאלון עלה כי תשע (17% ) מתוך54 הנציגויות שהשיבו על שאלות .
הנוגעות לביקור אסירים שנכלאו בתחומן מינואר 2018 ועד יוני2020 מסרו כי לא ביקרו .
את האסירים בתוך 21 יוםממועד סיום ההליכים הפלילים.
מהבדיקה הפרטנית שקיימה הביקורת עלו 23 מקרים מתוך 212 מקרים (11%) שבהם .
נציג משרד החוץ לא ביקר את הכלואים כלל, בכל תקופת כליאתם, וזאת אף שנכלאו .
לפרק זמן של חצי שנה ויותר.
להלן דוגמאות למקרים של היעדר ביקורים כפי שעלו בבדיקה הפרטנית: אזרח ישראלי א ', שנכלא בנובמבר 2009 עדמאי 2013 באחת ממדינות אירופה, לא בוקר .
בינואר 2012 כתבההמחלקה לישראלים בחו"ל לנציגות שיש לבקר .
בפברואר 2013 השיבההשגרירות שהכלוא "אמור להשתחרר בקרוב, .
כך שאין מקום לבקרו, למרות שלא זכה לביקור נציג השגרירות".
אזרח ישראלי ב' שנכלא בדצמבר 2017 באחת ממדינות צפון אמריקה, ואזרח ג' - אזרח .
נוסף שנכלא בא חת המדינות באירופה ביוני 2019 , טרםזכו לביקור של נציג משרד החוץ, .
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי חלק מאותם כלואים היו בעלי אזרחות נוספת והם לא ביקשו .
שנציג המדינה יבקר אותם.
עוד ציין כי בחלק מהמקרים נציגי המשרד שביקרו את הכלוא היו .
58 שגריר, קונסול או עובד הנציגות, בכלל זה עובדים מקומיים ישראלים.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בני משפחות הכלואים או באי כוחם, ובחלק מהמקרים הכלואים בוקרו על ידי ארגונים קהילתיים .
עוד עלה בביקורת כי אף שלפי התקנון הקונסולרי על הנציג לבקר את הכלוא סמוך ככל .
האפשר למועד כליאתו, בנוסף למקרים שלא בוקרו כלל, הביקור הראשון של נציגי .
המדינה אצל 82 (כ-40% ) מ-212 מהאסירים שנבדקו בבדיקה הפרטנית התקיים לאחר .
שחלף זמן רב - בין שלושה חודשים לשנים רבות - לאחר מעצרם להלן בתרשים 18 יוצגו .
המקרים בהם פרקי הזמן שעברו ממועד המעצר ועד לביקור הראשון.
תרשים 18 : פרקי הזמן שעברו ממועד המעצר ע ד לביקור הראשון .
נוסף על ההוראה בתקנון הקונסולרי, האגף הקונסולרי כלל במדריך לקונסול הנחיה לנציגיו .
בחו"ל ולפיה עליהם לבקר פעמיים בשנה כל אזרח ישראלי הכלוא במדינה זרה.
מהבדיקה הפרטנית עלה כי בנוסף למקרים שלא בוקרו כלל, ב-70 (כ-33% ) מקרים מתוך .
212 שנבדקו, הכלוא לא זכה לביקור של נציג משרד החוץ פעמיים בשנה59 .
השאלון עלה כי 51% מהנציגויות לא ביקרו את כל הכלואים שבתחום אחריותן פעמיים .