HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דמי השימוש שהחברה שילמה למשהב"ט בשנים 2009 -2011 היו כדלקמן: בשנת 2011 הם הסתכמו בכ - 23,000 דולר, בשנת 2010 בכ- 25,000 דולר, ובשנת 2009 בכ- 20,000 .
דולר עוד קובעת ההוראה, כי תפקידו של ראש תחום תשתיות במנה"ר הוא, בין היתר, לקבוע תעריפי שימוש למפעלים שקיבלו אישור להשתמש ברכוש משהב"ט שלא למטרות המשרד; וכן לקבל את הדוח השנתי של מפעלים המחזיקים ברכוש משהב"ט ולבדוק אותו; כמו כן, נדרש מראש תחום תשתיות, במקרים שבהם המפעלים מדווחים על שימוש ברכוש שלא למטרות המשרד, לחשב את דמי השימוש ואת התמלוגים המגיעים למשרד ולטפל בגבייתם.
בביקורת עלה, כי בניגוד להוראה, בשנים 2008 -2011 ראש תחום תשתיות במנה"ר לא קבע תעריפי שימוש ולא חישב את דמי השימוש המגיעים למשרד עבור השימוש של התע"א בנכסי משהב"ט.
יתר על כן, הוא אף לא בדק את חישוב דמי השימוש שהתע"א הציגה בדוחות שהעבירה למשהב"ט בשנים אלה.
במצב זה, משהב"ט לא יכול היה לבדוק אם דמי השימוש ששילמה לו התע"א היו נכונים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מנה"ר בספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי מדובר בממצא זניח לאור הצהרת החברות על אי -שימוש ב רכוש משהב"ט לצרכים אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה על מנה"ר לבדוק את ההצהרות האמורות על מנת לוודא שהשימוש שעושות החברות אכן תואם את היקף דמי השימוש שהן משלמות למשרד, דבר שלא נעשה.
הרכוש הקבוע של משהב"ט בתע"א, שבאחריות המינהלת במפא"ת .
משרד מבקר ה מדינה בדק את התנהלותה של המינהלת בכל הקשור לטיפולה ברכוש הקבוע של משהב"ט בתע"א, שנוצר או שנרכש במסגרת חלק מהפרויקטים שבאחריותה.
בביקורת עלה, כי קיים ליקוי מתמשך של כלל הגורמים המעורבים, הן בתע"א והן במשהב"ט, בטיפולם ברכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר או שנרכש בתע"א, בהיקף כספי של מיליוני דולרים 22 ,)(ראו פירוט בהמשך במסגרת חלק מהפרויקטים שבתחום אחריותה של המינהלת.
טיפולה של המינהלת ברכוש הקבוע של משהב"ט בתע"א על פי הוראת משהב"ט, הטיפול של הגוף המזמין - המינהלת - בהזמנות פיתוח שבהן ייווצר רכוש המשרד, יהיה כלהלן: כאשר ניתן לזהות בשלב הוצאת הזמנת הפיתוח את פרטי ציוד הבדיקה (להלן - צב"ד) ועמדות הפיתוח, תופרד ההוצאה הכרוכה בהם מסכום הזמנת הפיתוח, והפריטים יוזמנו בהזמנה נפרדת; ואם הוצאה זו לא זוהתה בנפרד בשלב הוצאת הזמנת הפיתוח, והגוף המזמין איתר וזיהה ה וצאה זו בסיום העבודה ובשלב הגשת החשבונית, יוודא הגוף המזמין (המינהלת) העברת המידע על יצירת רכוש זה לראש תחום תשתיות במנה"ר לשם רישומו במערכת הרישום.
הוראת משהב"ט גם קובעת, כי הגוף המזמין - המינהלת - אחראי להוצאת הזמנה שעניינה רכוש קבוע למפעל, זאת לאחר שדיווח לסגן ראש מנה"ר לתיעוש; העתקי ההזמנות המועברים למנה"ר אמורים לשמש התראה להיווצרות רכוש.
המזמין אחראי גם להחתמת המפעל על התחייבות 23 כנגד מסירת ציוד.
כמו כן, אחראי המזמין לבדיקת חשבוניות המפעל על יצירת רכוש משהב"ט ואישורן, והעברת החשבוניות המאושרות לראש תחום תשתיות במנה"ר לאישור נוסף, טרם העברתן לאכ"ס לתשלום; מכאן ואילך מועברת מלוא האחריות לטיפול ברכוש המשרד לראש תחום תשתיות במנה"ר, אשר אמור לבצע את פעולות הרישום, הניהול, ההשגחה, ההתחשבנות, הגבייה והשינוע הנובעות מהימצאות רכוש המשרד בידי המפעל.
22 לא ניתן להעריך בוודאות את ההיקף הכספי של הרכוש הקבוע של משהב"ט במפעל שבתע"א, מאחר שחלקו לא סומן ולא נרשם ככזה.
23 התחייבות שלפיה מחזיק רכוש משהב"ט מאשר שקיבל אותו בהשאלה ממשהב"ט.
ההתחייבות כוללת תיאור של הרכוש, מספר קטלוגי של היצרן ומספר אינוונטרי.
תעשיות ביטחוניות 219 .
בביקורת עלה , כי בשנים 2007 -2012 לא פעלה המינהלת בהתאם להוראת משהב"ט בכל הנוגע לטיפולה ברכוש הקבוע שנוצר או שנרכש במסגרת חלק מהפרויקטים שבאחריותה, כמפורט להלן: 1 ) המינהלת לא העבירה לראש תחום תשתיות במנה"ר העתקי הזמנות שבמסגרתן אמור להיווצר רכוש קבוע של משהב"ט; העתקים , שהיו אמורים לשמש התראה להיווצרות רכוש.
2 ) המינהלת לא החתימה את התע"א על התחייבות הנלווית לקבלת רכוש משהב"ט לרשות התע"א.
3 ) אחרי שאישרה את החשבוניות שבמסגרתן נוצרו, בין היתר, פריטי רכוש קבוע, המינהלת לא העבירה אותן לאישור נוסף של ראש תחום תשתיות במנה"ר.
כתוצאה מהמתואר לעיל, מידע חיוני על רכוש קבוע שבבעלות משהב"ט, בערך כספי של מיליוני דולרים, הנמצא בתע"א, לא הועבר למנה"ר ולא התקיימה על הרכוש כל בקרה - לא בהיבט הרישום ולא בהיבט ההתחשבנות בגין השימוש בו בתע"א לצרכים שאינם נוגעים למשהב"ט, אם נעשה.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה המינהלת בספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הביקורת התייחסה בטעות למצב הרישום של הרכוש הקבוע כאילו הוא המצב הסופי, שעה שלמעשה הרישום יתבצע כקבוע בהוראה, לאחר סיום ההזמנות24, ובינתיים זכויות המשרד לא נפגעו והן מוגנות היטב בהסכמים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המצב שעלה בביקורת, שבו הן מנה"ר והן מפא"ת אינם מפקחים על הרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הזמנות לפיתוח המתפרסות על פני תקופה של מעל לעשר שנים, לקוי מיסודו.
בין היתר, הדבר אף גרם להצגה חסרה ולא נכונה, לאורך שנים, של הרכוש הקבוע במאזנים של משהב"ט; ולכך שהתע"א שייכה לעצמה את נכסי משהב"ט (בנושאים אלו ראו גם בהמשך).
בנוסף לכך יצוין, כי רישום רכוש קבוע שנוצר בפרויקט בהתאם לגישת המינהלת, דהיינו רק לאחר סיום ההזמנות, לעתים אף אינו רלוונטי, וזאת נוכח העובדה שאורך חייו השימושיים של חלק מהרכו ש הקבוע שנוצר הוא לתקופה של שלוש עד חמש שנים, הקצרה מאורך חיי הפרויקטים.
זאת ועוד, גם כשהמינהלת זיהתה רכוש קבוע שנוצר בפרויקטים שבאחריותה על פי רשימות שהעבירה לה התע"א, היא לא בדקה רשימות אלה, ולא וידאה שהתע"א אכן רשמה את פריטי הרכוש הקבוע כרכוש משהב"ט (ראו גם בהמשך).
24 הזמנות שהוציא משהב"ט בשנת 2003 לפיתוח וייצור מערכות מוטסות א' ו-ב'.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמפא"ת ומנה"ר יפעלו לקיום בקרה שוטפת על הרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הזמנות המינהלת, וזאת תוך בחינת הרכוש שנוצר; בחינה, שיכולה להיערך, לדוגמה, בעת הגעה לאבני הדרך25 החוזיים ובמועד אישור החשבוניות לתע"א, כנדרש.
מעבר לכך, מן הראוי שמשהב"ט יעדכן את הוראת משהב"ט, כדי למנוע פרשנות כפי שהמינהלת פירשה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מנה"ר בספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי יבוצעו הדרכה והנחיה לעובדי "מפא"ת/מינהלת" היוצרים הזמנות הכוללות רכוש משהב"ט, וכי הוראות משהב"ט יעודכנו בהתאם.
רכוש קבוע של משהב"ט בפרויקטים לפיתוח מערכות מוטסות הטיפול ברכוש קבוע של משהב"ט בתע"א שנוצר או שנרכש במסגרת שני פרויקטים לפיתוח מערכות מוטסות הוסדר בהסכמים שחתמה ממשלת ישראל באמצעות משהב"ט עם התע"א בשנת 2003 .
במסגרת אחד הפרויקטים (להלן- פרויקט א' או תכנית א') התחייבה התע"א בהסכם (להלן - הסכם א'), כי כל נכסי הפיתוח, טרום-הייצור והייצור שנקנו או שיוצרו במסגרתו הם "בבעלות משותפת" של משהב"ט והתע"א; זכויות הבעלות על הרכוש המשותף יתחלקו בין הצדדים ביחס זהה ליחס שבו יתחלקו זכויות הבעלות על הידע המשותף.
במסגרת הפרויקט השני (להלן - פרויקט ב' או תכנית ב') התחייבה התע"א בהסכם (להלן - הסכם ב'), כי כל נכסי הפיתוח, טרום -הייצור והייצור שנקנו או שיוצרו במסגרתו הם "רכושו הבלעדי" של המשרד; נכסים אלה יהיו מופקדים בנאמנות בידי התע"א לצורך ביצוע הסכם ב'.
עוד נקבע בהסכמים א' ו-ב', כי כל הנכסים יסומנו על ידי התע"א מיד עם קבלתם או עם גמר ייצורם בסימן הבא להעיד על בעלות המשרד.
התע"א תנהל רישום של נכסים אלה, ורישום זה יועבר לרשות המשרד.
1 ) רכוש קבוע של משהב"ט בפרויקט א' בתע"א - בביקורת עלה, כי התע"א רשמה בספרי החברה את כלי הייצור שנוצרו בפרויקט א' בהיקף כספי של מיליוני דולרים 26 כרכוש קבוע הנמצא בבעלותה המלאה, ואף רשמה בגינם הוצאות פחת.
הדבר נעשה בניגוד להסכם א', שבו נקבע, כאמור, כי פריטי הרכוש בפרויקט א' הם בבעלות משותפת של התע"א ומשהב"ט.
יצוין, כי נמצאו במינהלת מסמכים בנוגע לחלק מהרכוש הקבוע שנוצר במסגרת הפרויקטים, אולם היא לא וידאה שרכוש זה אכן נרשם בתע"א כרכוש בבעלות משותפת של משהב"ט והתע"א.
25 על פי הוראות משרד הביטחון- שלבים פיזיים במהלך ביצוע העבודה , שניתן לתכנן את מועד סיומם ולהוכיח את סיומם בפועל.
26 במשהב"ט ובתע"א אין נתונים מלאים אשר להיקף הכספי של הרכוש הקבוע בבעלות משותפת שנוצר בפרויקט א', מאחר שהוא לא סומן ככזה במערכות הממוחשבות של התע"א (ראו פירוט בהמשך).
תעשיות ביטחוניות 221 .
)א בתכולת העבודה27 של פרויקט א' משנת 2003 התחייבה התע"א לכלול בדוח התקדמות חודשי, שתעביר למינהלת, רשימה מעודכנת של רכוש הלקוח (משהב"ט) הנמצא בידיה, ובכלל זה "ציוד שסופק או הושאל לחברה על ידי הלקוח, את הציוד שנרכש על ידי החברה במסגרת התכנית ואת הציוד שנוצר במסגרת התכנית, שהינם רכוש הלקוח".
בנוסף לכך, ממסמכי משהב"ט עולה, בין היתר, כי בשנים 2005 -2011 דרשה המינהלת מהתע"אמספר פעמים את רשימת הציוד, בהתאם להתחייבותה בתכולת העבודה.
בביקורת עלה, כי על אף בקשותיה החוזרות ונשנות של המינהלת, התע"א לא העבירה לה את נתוני הרכוש הקבוע שנוצר בפרויקט א', אלא רק באפריל 2010 , כשבע שנים מתחילת הפרויקט (פירוט בעניין זה ראו בהמשך).
הנתונים שהעבירה התע"א למינהלת באפריל 2010 התייחסו, בין היתר, לרכוש הקבוע של משהב"ט בפרויקט א' הנמצא במפעל שבתע"א, וכללו צב"ד וציוד תמיכה תחזוקתי (להלן - צת"ת) בשווי של עשרות אלפי ש"ח.
במרץ 2012 מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה רשימה של רכוש קבוע בבעלות משהב"ט שנרשם במפעל (בנושא זה ראו גם בהמשך).
אף שפריטי הרכוש הקבוע שהעבירה התע"א למינהלת באפריל 2010 בפרויקט א' היו אמורים להופיע ברשימה זו, הם לא הופיעו ברשימה ולא נרשמו במערכות הממוחשבות של התע"א - לא כרכוש קבוע בבעלות משותפת ולא כרכוש קבוע בבעלות משהב"ט 28 .
בביקורת לא נמצאו סימוכין לכך שמשהב"ט ויתר על הבעלות על הנכסים האמורים לטובת התע"א.
עוד עלה בביקורת, כי אין במערכת הממוחשבת של התע"א הגדרה לבעלות המשותפת על רכוש קבוע, וממילא לרכוש קבוע בבעלות משותפת שנוצר במסגרת פרויקט א', וכי התע"א לא רשמה את הכלים שכבר יוצרו במסגר ת הפרויקט כרכוש קבוע בבעלות משותפת.
זאת, כאמור, שלא בהתאם למחויבויותיה בהסכם א'.
ב) ממסמכי משהב"ט והתע"א עלה, כי החל משנת 2004 התגלעו מחלוקות בין הצדדים בנוגע לבעלות על הרכוש הקבוע בפרויקט א': התע"א טענה כי על פי הסכמות והבנות עם המינהלת, כל הרכוש הקבוע שנוצר בפרויקט א' הוא רכוש קבוע בבעלותה; לעומת זאת, טענה המינהלת שבמפא"ת, כי על פי הסכם א' כל נכסי הפיתוח והידע בפרויקט א' הינם בבעלות משותפת של שני הצדדים.
בספטמבר 2006 כתב ראש מינהלת תכנית א' שבמינהלת שבמפא"ת לראש מינהלת תכנית א' במפעל, כי נושא הבעלות על הרכוש29 '(הקבוע) בפרויקט א נמצא בדיונים בין משהב"ט לבין התע"א זה תקופה ארוכה, וכי לאחרונה הוא סוכם בין ראש המינהלת לבין ראש חטיבת כלי טיס צבאיים בתע"א.
'מהווה חלק מהסכם א 28 יצוין, כי מאחר שהרשימה לא כללה מספר מזהים, לא ניתן לדעת האם הרכוש הקבוע ברשימה הופיע בתע"א כרכוש קבוע בבעלותה.
במסמך נעשה שימוש במונח "מלאי בתהליך", שעה שהכוונה הייתה לרכוש קבוע 222 דוח שנתי63ב .
ראש מינהלת תכנית א' במפא"ת, כי יוגש לו במסגרת הסכם א', בין היתר: א.
מסמך מפורט המגדיר את "רכוש המשרד"; ב.
מסמך מפורט של רכוש משותף של התע"א ושל משהב"ט; ג.
בפברואר 2007 'כתב ראש מינהלת תכנית א' במפעל לראש מינהלת תכנית א במינהלת, בין היתר, כי אין בפרויקט א' רכוש משותף לתע"א ולמשהב"ט, וכי רכוש התע"א הוא כל הרכוש אשר נו צר ו/או מפותח ו/או נרכש במסגרת ההסכמים (הסכם א').
לסיכום ציין, "למען הסדר הטוב, כי במידה ובנושא זכויות בעלות הצדדים במלאי בתהליך קיימת סתירה בין מסמך זה, לבין ההסכמים, גובר הסיכום המבוטא במסמך זה, שהוא פועל יוצא של הסיכום" בין ראש המינהלת למנהל חטיבת כלי טיס צבאיים.
ממסמכי המינהלת עולה, כי על אף טענתיו של ראש מינהלת תכנית א' במפעל, הציגו גורמים בכירים במינהלת בפורומים פנימיים עמדה אחרת, הסותרת את זו של התע"א: לדוגמה, במסמך שהכין ראש מינהלת תכנית א' במינהלת לראש המינהלת במפעל באוגוסט 2007 צוין, כי משהב"ט שב והביע את עמדתו שכל רשימת האספקות, התוצרים והידע מוגדרים היטב בהסכם א'.
עוד ציין, כי על פי הסכם א', כל נכסי הפיתוח והידע הם בבעלות משותפת של שני הצדדים, ולכן הוא מנוגד למכתב התע"א בו צוין, כי אין רכוש משותף לתע"א ולמשרד.
זאת ועוד, ראש מינהלת תכנית א' במינה לת שבמפא"ת ציין באוגוסט 2007 , כי האמור במכתבו מספטמבר 2006 , כי "בכל מקרה של סתירה, ההסכם בין המשרד לתע"א והתנאים המוגדרים בהם עדיפים על הסיכום המוצג במסמך זה", תקף; וכי הוא לא מקבל את עמדת התע"א, שמקבלת ביטוי במכתב דלעיל מפברואר 2007 , שבו נטען כי לסיכום בי ן ראש המינהלת למנהל חטיבת כלי צבאיים עדיפות על הסכם א'.
על אף עמדת המינהלת שפורטה לעיל, הסותרת את עמדת התע"א, בביקורת לא נמצאו סימוכין לכך שהמינהלת הסתייגה בפני התע"א מהודעתו של ראש מינהלת תכנית א' במפעל מפברואר 2007 .
משרד מבקר המדינה מעיר למינהלת, כי היה עליה למנוע מצב שבו תעמוד בפני עובדות מוגמרות, שבו התע"א משייכת לעצמה את הנכסים שנוצרו בפרויקט א'.
מכל מקום, כל עוד לא שונה הסכם א' - הבעלות על הרכוש הקבוע שנוצר בפרויקט נותרה בבעלות משותפת.
במרץ 2012 העבירה התע"א למשרד מבקר המדינה נתונים בנוגע לרכוש קבוע בבעלות משהב"ט שנרשם במפעל, שלא כללו רכוש שנוצר בפרויקט א', לרבות צב"ד, מכונות וכלי ייצור.
אשר לנתוני הרכוש הקבוע בבעלות התע"א במפעל, שהעבירה התע"א למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , עלותו הסתכמה בכ-149 מיליון דולר (עלות מופחתת של כ-77 מיליון דולר) והוא כלל גם כלי ייצור של פרויקט א', שאף הופחתו לאורך שנים.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה עולה, כי הרכוש הקבוע בפרויקט א' שנרשם בבעלות בלעדית של התע"א, הסתכם בכ-1.
מיליון דולר בביקורת עלה, כי בתע"א אין נהלים הקובעים כיצד יש לרשום בספרי התע"א רכוש קבוע בבעלות משותפת עם משהב"ט.
תעשיות ביטחוניות 223 .
נוכח המתואר לעיל, ובכלל זה רישום בתע"א של הרכוש הקבוע שנוצר בפרויקט א' כרכוש בבעלותה המלאה, מעיר משרד מבקר המדינה, כי התע"א לא פעלה בהתאם למתחייב מהסכם א'.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי המינהלת כשלה מצדה בטיפולה ברכוש קבוע שנוצר או שנרכש בפרויקט א ', ולא מימשה את אחריותה בעניין זה, בכך שלא וידאה כי התע"א אכן רושמת את הנכסים שנוצרו או שנרכשו בפרויקט כרכוש קבוע בבעלות משותפת של התע"א ושל משהב"ט.
2 ) 'הזמנת משהב"ט מהתע"א לייצור מערכות מוטסות בפרויקט א - במסגרת פרויקט א' הזמין משהב"ט מהתע"א בנובמבר 2009 היערכות לייצור וייצור מערכות מוטסות עבור צה"ל בהיקף כספי של מאות מיליוני ש"ח (להלן - מנה א').
באפריל 2012 העבירה ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת למשרד מבקר המדינה רשימת כלים שהזמין משהב"ט במסגרת הזמנת רכש המערכות מנה א', בהיקף כספי של כ-4.
)מיליון דולר ברשימות נכתב, כי התע"א סיפקה חלק מהכלים לח"א, וחלקם נשארו בתע"א כרכוש משהב"ט 30 .
עוד נכתב, כי חלק מהכלים שודרגו על ידי התע"א במסגרת ההזמנה, ולכן נכללו ברשימות כרכוש חלקי של משהב"ט.
בביקורת עלה, כי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת לא דיווחה לראש תחום תשתיות במנה"ר על הרכוש הקבוע שהוזמן בתע"א, ולא העבירה עותקי הזמנות לסגן ראש מנה"ר לתיעוש, כנדרש.
בין היתר, באי -העברת המידע כאמור, היה כדי לפגוע בהצגת רכוש משהב"ט בתע"א במאזן המשרד (פירוט ראו בהמשך).
3 ) רכוש קבוע שלמשהב"ט בפרויקט ב' בתע"א - (א) כאמור, בהסכם ב' נקבע, כי כל נכסי הפיתוח, טרום-הייצור והייצור שנקנו או שיוצרו במסגרת פרויקט ב' הם רכושו הבלעדי של משהב"ט.
על אף זאת, בביקורת עלה, כי כלי הייצור, הצב"ד והצת"ת בפרויקט ב' בתע"א לא נרשמו במערכות הממוחשבות שלה כרכוש קבוע של משהב"ט אלא כרכוש קבוע של התע"א; כתוצאה מכך, שייכה התע"א לעצמה רכוש זה.
להלן הפרטים: בדצמבר 2007 הודיע מנהל המפעל דאז לחשב התע"א, כי בפרויקט ב' יוצרו כלי ייצור, צב"ד, צת"ת ותשתית מעבדה שישמשו את תכנית ההמשך של הפרויקט.
מנהל המפעל ביקש מחשב התע"א להעביר את עלויות הפריטים הללו לתקציב התשתיות של התע"א ולהפחיתן על פני חיי הנכסים.
30 כאמור, על פי הסכם א', הרכוש שנוצר בתכנית אמור להירשם כרכוש בבעלות משותפת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בקשה זו של מנהל המפעל דאז נגדה את תנאי הסכם ב', ולא תואמה עם משהב"ט.
כשלושה ימים מאוחר יותר, כתב חשב התע"א, בין היתר, לסמנכ"ל לכספים 31 , לסמנכ"ל התפעול ולסמנכ"ל ומנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, כי "כתוצאה מאילוצים שהיו בזמנו נרכש במסגרת עלות פרויקט ב', ציוד אשר בהתאם לנוהלי החברה היה אמור להירכש על חשבון תקציב ההשקעות".
עוד כתב, כי הציוד נמצא "בחצרי התע"א ובחלקו אף הופחת"; וכי כדי לתקן את המעוות יש להעביר תשתיות וציוד מעלות הפרויקט לנכסי התע"א, ולצורך כך יש להגדיל את תקציב ההשקעות בסכום זה.
ממסמך של מנהלת הכספים במפעל לחשב התע"א כשבועיים מאוחר יותר עולה, כי החשבונאי הראשי של התע"א אישר את הנושא, וכי הסמנכ"ל לכספים של התע"א החליט לדווח על כך לדירקטוריון (במסגרת הצגת תקציב ההשקעות של החברה לשנת 2008 ).
עוד עלה, כי חשב התע"א ביקש ממנהלת הכספים של המפעל "להכין תיעוד מסודר של המהלך והנימוקים הנכונים לביצועו".
התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי החשבונאי הראשי לא יכול היה לדעת אם האישור שנתן סותר את תנאי הסכם ב' או לאו, מאחר שלא היה מודע לתנאי ההסכם עקב סיווגו.
בעקבות הבקשה של חשב התע"א דלעיל, העביר אליו מנהל התפעול של פרויקט ב', מספר ימים לאחר פנייתו, מסמך המנמק את הבקשה להעברת ציוד הרשום בפרויקט ב' לתקציב ההשקעות של התע"א.
במסמך צוין, כי מבדיקה שבוצעה בפרויקט התברר שישנו ציוד שנרשם כחלק מעלות הפרויקט, ואשר ניתן להשתמש בו בפרויקטים נוספים.
לכן, ביקש להעביר ציוד זה למצבת רכוש קבוע של המפעל, ובכלל זה כלי ייצור, מעבדת שילובים, צב"ד וצת"ת.
ההיקף הכספי של הציוד הסתכם בכ-4.
מיליון דולר לאחר פחת לקראת ישיבת דירקטוריון התע"א שהתקיימה בינואר 2008 העבירה הנהלת התע"א לחברי הדירקטוריון חוברת הצעת תקציב השקעות החברה ברכוש קבוע לשנת 2008 .
באחד מהסעיפים בחוברת נרשם, כי המפעל העביר תשתיות וציוד מפרויקט ב' לרכוש התע"א בהיקף כספי של 4.
דירקטוריון התע"א אישר בינואר 2008 את תקציב ההשקעות ברכוש קבוע לשנת 2008, לרבות את הסעיף האמור.
בביקורת לא נמצאו סימוכין לכך, שלקראת דיון הדירקטוריון שבו אושר תקציב ההשקעות, הסבו גורמים בהנהלת התע"א, ובכלל זה מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, את תשומת לבם של חברי הדירקטוריון לכך, שהסוגיה האמורה - רישום רכוש קבוע של משהב"ט בפרויקט ב' כרכוש קבוע של התע"א - מנוגדת להסכם ב'.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 ,', כי "במקום להקצות את מינימום המשאבים לטובת ייצור" בפרויקט ב .
31 מר מנשה שגיב כיהן בתפקידו עד מרץ 2012 .
החל מאפריל 2012 מכהן בתפקיד סמנכ"ל לכספים מר אייל יוניאן.
תעשיות ביטחוניות 225 .
"ביצעה התע"א השקעות על חשבו ן תקציב ההשקעות של התע"א ההדגשה [ ולא של הפרויקט".
עוד הודיעה התע"א, כי אי ]במקור-רישום הציוד האמור מלכתחילה כרכוש קבוע של התע"א היה בגדר טעות אשר תוקנה כמתבקש.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הרכוש הקבוע נוצר במסגרת פרויקט ב', ושימש אותו, וכי העברתו לבעלותה של ה תע"א נגדה את הסכם ב'.
למרות זאת, לא פנתה התע"א למשהב"ט כדי להציג את נימוקיה להעברת רכוש זה לבעלותה, ולבקש את אישורו לכך.
(ב) ממסמכי התע"א עולה, כי בהמשך לצעדיה דלעיל היא החליטה בסוף 2008 (ראו פירוט בהמשך), בניגוד להסכם ב', כי כל הנכסים שיוצרו או שנרכשו במסגרת פרויקט ב' מהווים רכוש קבוע של התע"א, וכי נכסים אלה יירשמו כרכוש קבוע של המשרד רק אם לא תהיה תכנית המשך לפרויקט ב'.
בביקורת עלה, כי נוסף על כך שהחלטה זו נגדה כאמור את הסכם ב', ואף על פי שעד מועד סיום הביקורת לא נחתמה עסקת המשך, נכסי הפרויקט שהיו אמורים להירשם כרכוש בבעלות משהב"ט, רשומים כנכסי התע"א, כלהלן: באוקטובר 2008 העביר ראש מינהלת תכנית ב' דאז במפעל לראש תחום התקשרויות במינהלת רשימה עדכנית של "רכוש משהב"ט" שהצטבר בפרויקט ב' מתחילתו ועד ל- 31.
באותו היום, העביר ראש מינהלת תכנית ב' במפעל למנהלת הכספים של המפעל מכתב ובו כתב: "בשנים 2005 , 2006 , 2007 נדרשנו על ידי המשרד להעביר רשימת ציוד אשר נחשבות כרכוש המשרד"; הועברו רשימות ראשוניות וביניהן פריטים שנרשמו בתע"א כרכוש קבוע פרויקטלי.
ראש מינהלת תכנית ב' צירף למכתבו רשימת "רכוש משהב"ט" בתכנית, אשר נרשם בתע"א כרכוש בבעלותה, בהיקף כספי של כ-3.
פריטי הרכוש שצוינו ברשימה זו תאמו ברובם לפריטי הרכוש שברשימה שהועברה לראש תחום התקשרויות במינהלת.
בסוף שנת 2008 מונה ראש מינהלת תכנית ב' למנהל המפעל.
בתפקידו החדש הוא העביר בדצמבר 2008 לראש תכנית ב' במינהלת מסמך בנושא "רכוש משהב"ט" בפרויקט ב', ולפיו "בהמשך להבהרות" הוא מצרף "רשימה של ציוד ירשם כרכוש המשרד".
אשר במידה ולא תהיה תכנית השיבה להודעתו של מנהל המפעל.
אשר לרשימת הציוד שצורפה למכתב של מנהל המפעל עלה בביקורת, כי היא לא כללה ערכים כספיים של הנכסים שצוינו בה, ולחלקם אף חסרו מספריהם המזהים בתע"א.
ללא אלה, למשהב"ט לא הייתה אפשרות לקיים בקרה ופיקוח על רכושו.
ביולי 2012 מסר מנהל המפעל לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הנושא כמפורט לעיל, הוסכם בינו לבין המינהלת, ולכן הוא הוציא למינהלת מכתב בנושא.
לדבריו, היות שהמינהלת לא השיבה לו, הוא הסיק שהיא מסכימה עם תוכן מכתבו.
עוד מסר, כי סוגיית רישום הרכוש הקבוע בפרויקט ב', כפי שבאה לידי ביטוי במכתבו למינהלת מדצמבר 2008 .
, הוצגה למנכ"ל התע"א ואושרה על ידיו 226 דוח שנתי63ב .
משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצאו סימוכין לדברי מנהל המפעל, כפי שנמסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כאמור.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר, כי הודעתו של מנהל המפעל מדצמבר 2008 , ולפיה הוא מתנה את רישום הרכוש הקבוע בפרויקט ב' כרכוש קבוע של משהב"ט, בכך שלא תחתם עסקת המשך, ניתנה בניגוד לאמור בהסכם ב'.
משמ עות הודעה זו הייתה לכאורה ביטול חד -צדדי של חלק מתנאי ההסכם.
על אף זאת, המינהלת לא הסתייגה מהודעה זו, ולא בחנה את משמעותה מבחינה משפטית ומבחינה עסקית.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי "לא החליטה כי כל ]ההדגשה במקור [ הנכסים שיוצרו או שנרכשו במסגרת הפרויקט מהווים רכוש התע"א".
החלטת "התע"א נגעה רק לחלק מהנכסים" אשר אמנם קשורים לפרויקט אך מומנו מתקציב התע"א.
נכסים אחרים שנוצרו במסגרת הפרויקט, הינם רכוש משהב"ט ונרשמו או יירשמו כך בספרי הרכוש הקבוע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי שלא בהתאם להודעתה, התע"א רשמה במערכות הממוחשבות את כל הנכסים שנוצרו או שנרכשו בפרויקט ב', כרכוש בבעלותה, ולא רשמה ולו נכס אחד כרכוש משהב"ט.
משמעות הדבר, כי התע"א שייכה לעצמה את כלל הנכסים שנוצרו בפרויקט ב'.
הרישום כפי שערכה התע"א בפרויקטים א' וב' כאמור, הביא לכך, שרכוש בשווי של מיליוני דולרים לא הוצג בצורה נכונה בספרי החברה.
אשר למשהב"ט יצוין, כי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת לא העבירה למנה"ר נתונים על הנכסים שנוצרו בפרויקטים א' ו- ב', כדי שיוכל למלא את תפקידיו בהתאם להוראת משהב"ט; ולא וידאה כי התע"א רושמת נכסים אלה כנדרש על פי ההסכמים, כמפורט לעיל.
בכך אפשרה המינהלת, הלכה למעשה, לתע"א, לשייך לעצמה את הנכסים האמורים ולנהוג בהם כ"מנהג בעלים", תוך כדי רישומם בספרי החברה כנכסי התע"א, בניגוד להסכמים.
זאת ועוד, עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012, לא היו בידי ראש היחידה להתקשרויות, תקציבים ובקרה במינהלת מלוא הנתונים על ההיקף הכספי של הרכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר או שנרכש במסגרת הסכמים עם התע"א לביצוע פרויקטים א' ו-ב'.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה את התנהלותה של המינהלת בכל הקשור לפיקוח ולב קרה על הרכוש הקבוע של משהב"ט שנוצר במסגרת הפרויקטים שבאחריותה, לאורך שנים, מבחינת ניהולו מול התע"א ומול גורמים אחרים במשהב"ט.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי "אופן ניהול הרכוש הקבוע הקשור לפרויקטים המבוקרים היה ע ל פי הסכמות והבנות עם הלקוח".
עוד הודיעה, כי "ההסכמות האמורות אושרו על ידי משהב"ט הן באופן ישיר והן באופן עקיף ותאמו את האינטרסים של משהב"ט", וכי כוונת הצדדים בהסכמות שהושגו הייתה להיטיב עם התע"א.
תעשיות ביטחוניות 227 .
לעומת זאת, בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה המינהלת למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 , כי "המינהלת אינה עומדת במרוץ של טענות ותגובות מול התע"א ואין במכתב זה או אחר של התע"א לשנות מזכויות המשרד על פי ההסכם , בין אם המשרד הגיב על כך ובין אם לאו".
עוד הודיעה, ]ההדגשה במקור[ .
למינהלת[ כי יש לשים לב "למכתבים שמסרה התע"א , בהם העבירה התע"א ] .
"דיווחים עיתיים לגבי רכוש משהב"ט, ללא כל הסתייגות משרד מבקר המדינה מעיר, כי הליקויים שעלו בדוח ביקורת זה, כמו גם השוני המהותי בין עמדות הצדדים כמתואר לעיל, מצביעים על כשל במערכות הבקרה שהפעיל משהב"ט על פעילות התע"א כ"נאמן" של משהב"ט בכ ל הקשור לרישום רכוש קבוע שנוצר בפרויקטים א' ו -ב'.
כתוצאה מכך, התאפשר מצב שבו שייכה לעצמה התע"א את נכסי משהב"ט שנוצרו או שנרכשו בפרויקטים אלה, ובכך פעלה התע"א בניגוד להסכמים.
דבר זה הביא בין היתר לכך, שרישומם של נכסים אלה בספרי התע"א ובמאזני משהב"ט היה לקוי (ראו פירוט בהמשך).
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מנה"ר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 , כי בהתקשרויות שבהן נרכש רכוש קבוע בבעלות המשרד, תיוחד במסמך תכולת העבודה שבהסכם אבן דרך לדיווחי רכוש.
אבן דרך זו תאושר לתשלום על ידי ראש תחום תשתיות במנה"ר.
עוד הודיע מנה"ר, כי יבוצע סקר רכוש מעמיק במפעל, ותוכן תכנית עבודה שנתית לביצוע ביקורת רכוש במפעלי התע"א.
רישום הרכוש הקבוע של משהב"ט בתעשיות במאזן משהב"ט הוראת משהב"ט קובעת כי תפקידו של אכ"ס, בין היתר, להציג "רכוש משהב"ט במפעלים במאזן הכספי של המשרד", לפי דיווח של ראש תחום תשתיות במנה"ר.
כאמור, על פי הוראת משהב"ט, סגן ראש מנה"ר לתיעוש נושא באחריות מטה במשהב"ט לנושא רכוש המשרד הנמצא בתעשיות.
בין היתר, יחידתו מעבירה לחשבונאי הראשי במשהב"ט נתונים על עלות רכוש זה לצורך הצגתו בדוחות הכספיים של משהב"ט, במסגרת ביאור הנוגע לכלל הרכוש הקבוע של מערכת הביטחון.
בנובמבר 2008 מינה סגן ראש אכ"ס צוות שיפור בנושא "רכוש משהב"ט במפעלים" (להלן - הצוות), שמטרתו שיפור כלי הניהול, הרישום, המעקב והבקרה על נכסים בבעלות משהב"ט הנמצאים בתעשיות ובמוסדות מחקר.
ביוני 2010 הציג הצוות את ע בודתו לראש אכ"ס וחשב משהב"ט, ובה צוין, בין היתר, בנוגע לרכוש משהב"ט, כי קיים "מידע חסר ולא עדכני על מצאי הנכסים בתעשיות".
הצוות הציג בדיון, "כי אין גורם עיקרי במשרד אשר מתכלל את הטיפול ברכוש כאמור בצורה מיטבית, תוך כדי מעקב נאות על השימוש בו, רישומו וכו'".
באוקטובר 2010 נערך דיון באכ"ס בנושא מיפוי רכוש קבוע שבבעלות משהב"ט הנמצא בתעשיות.
אחת המסקנות העיקריות של הצוות כפי שהוצגה בדיון הייתה, שרישום הרכוש "המתבצע במנה"ר אינו מנוהל בהתאם לצרכים חשבונאיים ועמידה בתקנים החשבונאיים המקובלים".
בסיכום הדיון הוחלט, כי אכ"ס ייצא 228 דוח שנתי63ב .
למכרז לבחירת ספק אשר ימפה את הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט הנמצא בתעשיות.
התברר, כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , כשלוש שנים וחצי לאחר שמונה הצוות, ועל אף ההחלטה שאכ"ס ייצא למכרז לבחירת ספק אשר ימפה את הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט, מנה"ר ואכ"ס טרם מיפו את הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט הנמצא בתעשיות, וטרם הקימו מערכת לפיקוח ולבקרה על תהליך רישום רכוש זה בתעשיות ובמשהב"ט.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע אכ"ס בספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי באפריל 2012 הותנע, בהובלת אכ"ס, מיפוי הרכוש הקבוע שבבעלות משהב"ט הנמצא בתעשיות.
המיפוי החל באחת התעשיות הביטחוניות, והוא מתוכנן להימשך ביתר התעשיות, בהתאם להיקף רכוש משהב"ט בהן.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מנה"ר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 , כי על פי תכנית העבודה הוא מתכנן להפעיל עד תום שנת 2014 מערכת לפיקוח ולבקרה על תהליך הרישום של הרכוש הקבוע בבעלות משהב"ט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הפגמים המהותיים ברישום במשהב"ט של הרכוש הקבוע שלו הנמצא בתע"א, כפי שעלו בדוח ביקורת זה, נתוני רכוש זה הנכללים במאזנים של משהב"ט, אינם מציגים תמונה נכונה.
על כן חשוב שהת הליכים, שעליהם הודיע משהב"ט בתשובתו, יבוצעו בהקדם.
ביקורים של גורמי משהב"ט בתע"א בעניין רכוש קבוע על פי הוראת משהב"ט, תפקידו של ראש תחום תשתיות במנה"ר, בין היתר, לערוך לפחות אחת לשלוש שנים ביקורים במפעלים שברשותם רכוש המשרד, כדי לוודא עמידת המפעל בכל התחייבויותיו כלפי המשרד בגין מסירת הרכוש לרשותו.
עוד נקבע בהוראה, כי יש לשמור דוח מסכם של הביקור בתיק המפעל שבמנה"ר.
בביקורת עלה, כי בניגוד להוראת משהב"ט, ראש תחום תשתיות במנה"ר לא ערך ביקורים בתע"א בשנים 2007 -2011 .