HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
18 לפי סעיף21(א1 ) לתקנות המכרזים: "נעשה אמדן של שווי ההתקשרות, כאמור בתקנה 17 ,א וכל ההצעות שהוגשו למכרז מרעות עם עורך המכרז לעומת האמדן, רשאית ועדת המכרזים לקבוע כי כל המשתתפים במכרז שבקבוצת המציעים הסופית יגישו הצעת מחיר חוזרת ומשופרת, לפי תקנה 17(ה2.
") 416 |דוח שנתי 68ב .
מחירי הזוכים ובין ציוני .
יותר "מאחר ואני לא יכול להיענות לפנייתך ולאחר שנוכחתי שאתה באמת חפץ בטובתי אז אני מוריד מהצעתי המקורית 5,000 ש"ח לדירה".
הביקורת העלתה כי אף שיו"ר ועדת המכרזים ממרץ 2015 ציין כי במקרה שהפער בין הזוכים יהיה מעל כ-20% , תשקול לבחור זוכה אחד בלבד, החברה לא ביררה עם חברה ב' אם ביכולתה לבצע את כל תכנון המיגון האקוסטי לבדה בטרם התקשרה עם שני המציעים.
זאת ועוד, מאחר שפער ההצעה הזולה ביותר ביחס להערכת החברה היה 50% , על החברה היה לנהל משא ומתן עם חברה ב' כדי לנסות להוזיל את מחיר הצעתה.
כמו כן, נת"ע לא שקלה לתת לחברה ב' לבצע בשלב ראשון את תכנון המיגון, ורק במקרה של עומס עליה, להתקשר עם המציע השני.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה , כי מן הראוי שהוועדה תפעל בשקיפות באמצעות תיעוד המשא ומתן בפרוטוקול בכדי שניתן יהיה לערוך בקרה על הוגנות המשא ומתן שנוהל.
החברה חילקה את תכנון המיגון האקוסטי לשתי פעימות.
הפעימה הראשונה החלה במאי 2015 וכללה470 דירות, ובמסגרתה קיבלה חברה ב' 250 דירות וחברה ג' - 220 דירות.
הפעימה השנייה החלה בספטמבר 2015 וכללה570 'דירות, ובמסגרתה קיבלה חברה ב350 'דירות וחברה ג- 220 דירות.
יצוין כי סמנכ"לית תשתיות במשרד התחבורה הנחתה את נת"ע באוקטובר 2015 להעביר ככל האפשר דירות למיגון לזוכה הזול ביותר, כל עוד לא יעוכבו עבודות הפרויקט.
בסוף ינואר 2016 אישרה ועדת המכרזים תוספת תקציב לשני המציעים בסך 14.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לנת"ע כי בשלב הראשון, על אף הפער בין מחירי הזוכים19 ובציוני האיכות, חולקו הדירות שווה בשווה כמעט בין שני המציעים, ורק לאחר התערבות משרד התחבורה ניתנה העדפה למציע הזול יותר.
מן האמור לעיל עולה כי נפלו פגמים שונים בכל שלבי ההליך המכרזי: החברה החליטה לא לערוך סקר ואומדן להתקשרות, העמידה את המינהל ה במצב של ניגוד עניינים בכך שהטילה עליה לקבוע את הזכאות למיגון בזמן ששכרה נגזר מהחלטה זו, שינתה את מספר הזוכים במכרז ללא נימוקים, וחילקה את הדירות בין הזוכים במכרז ללא התייחסות לפערים הגדולים שבין שני הזוכים.
19 סך ההפרש בין המציעים הוא2.
מיליון ש"ח נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |417 .
מכרז לביצוע עבודות למיגון אקוסטי דירתי .
מבקר הפנים של נת"ע בדק את הליך המכרז לביצוע עבודות למיגון אקוסטי, והגיש את ממצאיו לחברה; הביקורת תתייחס להלן לנושאים אשר לא נכללו בדוח הפנימי.
על פי מנגנוני הבקרה שקבעו משרד התחבורה ומשרד האוצר, חברת בקרה מטעמם תבדוק את מוכנות מסמכי המכרז בטרם פרסומו בהתקשרויות שעלותם מעל 50 .
מיליון ש"ח בסוף מרץ 2015 החלה נת"ע בהליך מכרז להתקשרות עם שתי חברות קבלניות לביצוע עבודות מיגון אקוסטי דירתי.
לפי פרוטוקול ועדת המכרזים ביום 26.
15 העריך מגיש הבקשה לוועדת המכרזים כי שווי ההתקשרות הוא 45 מיליון ש"ח לא כולל מע"ם (כלומר 53.
)מיליון ש"ח כולל מע"ם היועצת המשפטית של החברה, שאלה: "מה המשמעות של ציון הסכום?
אם בפועל העבודות תסתכמנה ב-70 מיליון ש"ח?
יו"ר הוועדה אמר: "אני מציע שתקבעו סכום כולל מע"מ - 50 מיליון ש"ח.
אין אומדן של מספר הדירות שתדרשנה למיגון דירתי.
ת]ו[נדרש השלמת סקרים והשלמת עבודת היועץ האקוסטי".
סמנכ "ל הכספים, המשמש גם חבר ועדה, שאל אם על מכרזים מעל 50 מיליון ש"ח אין נדרש אישור חברת הבקרה, ויו"ר הוועדה השיב כי במקרה דנן מדובר בהתקשרות בשווי 50 מיליון ש"ח.
אף שנת"ע העריכה את שווי ההתקשרות ביותר מ-50 מיליון ש"ח, ועדת המכרזים קבעה את שווייּה ב-50 מיליון ש"ח, קביעה שמנעה את העברת ההתקשרות לבדיקת חברת הבקרה.
משרד מבקר המדינה מעיר לנת"ע כי עליה לפרט במסמכי המכרז את היקף העבודה שנדרש הזוכה לבצע.
היעדר פירוט מנע ממציעים להגיש הצעה סבירה התואמת את היקף המכרז ולהיערך לביצוע העבודה כראוי.
מציע אחד בלבד הגיש הצעה למכרז, ּוועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות עמו.
בחוזה שחתמה החברה עמו, נקבע כי התמורה תשולם בהתאם לעבודה בפועל, על פי שיעור ההנחה שהציע המציע ממחיר המחירון שצירפה החברה למכרז.
ביולי 2016 אישרה ועדת המכרזים תוספת הקצב להסכם בסך 28.
6 מיליון ש"ח (ללא מע"ם).
בפרוטוקול צוין כי סך ההקצב לאחר התוספת הוא 67.
מיליון ש"ח 418 |דוח שנתי 68ב .
פרויקט הרכבת הקלה הוא אחד המורכבים בפרויקטים של תשתיות בישראל, והוא כרוך בתקציבי עתק שמממנת המדינה.
בהיות חברת נת"ע גוף מתכלל ומתאם בין עבודת מאות יועצים, עליה לפעול ביעילות, בשקיפות, בחיסכון ובאופן המבטיח לה את מרב היתרונות.
הממצאים שהועלו בדוח זה מלמדים על מאמצים ניכרים מצד החברה להתמודד עם פרויקט גדול, מורכב וחדשני, ואולם נמצאו גם ליקויים בנת"ע בנושאים הקשורים להתקשרויות עם יועצים ובהכנת המכרזים.
ליקויים אלה בהיערכות הארגונית של נת"ע עלולים לפגום בהתקדמות הפרויקט ולפיכך גם להגדיל את העלויות.
על החברה לשפר את תפקודה ולהתאימו לצרכים הנדרשים לניהול פרויקט מורכב ויקר.
כמו כן, על משרד התחבורה ועל משרד האוצר לשפר את הפיקוח על החברה כדי להבטיח את הצלחת הפרויקט.
1997 פועלים משרד האוצר, משרד .
התחבורה ונת"ע ללא הסכם מסגרת להסדרת מכלול היחסים ביניהם והתחייבויותיהם, ובכלל זה אופן העברת התקבולים לחברה היעדר הסכם עם הממשלה .
בהחלטת הממשלה מדצמבר 2010 נקבע כי על משרד התחבורה ועל החשכ"ל לחתום על הסכם מסגרת עם נת"ע, שיפרט , בין היתר , את הנושאים האלה: משימות החברה בהתאם למטרותיה; אופן העברת הכספים לחברה; מנגנוני הבקרה על פעילות החברה ועל התשלומים המועברים אליה; סמכויות החברה בעניין העברת תקציבים בין רכיבי הפרויקט ושימוש בסעיף העלויות הבלתי צפויות מראש (בצ"ם); תקורת החברה; כוח אדם ומבנה ארגוני; ועיגון סמכויות ועדת ההיגוי העליונה שהוקמה על פי ההחלטה הממשלה מדצמבר 2010 בנושא החברה .
בדוח מבקר המדינה מ -2013 העיר משרד מבקר המדינה כי על אף החלטת הממשלה מדצמבר 2010 , שקבעה כי על משרדי התחבורה והאוצר לחתום על הסכם מסגרת עם נת"ע, טרם נחתם הסכם כאמור.
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2016 , שבה הוחלט עלהקמה והפעלה של שני קווי רכבת קלה נוספים במטרופולין תל אביב - הקו הסגול והקו הירוק - באמצעות חברת נת"ע, חזרה הממשלה על החלטתה מדצמבר 2010 בנוגע להסכם, וקבעה כי מערכת היחסים בין המדינה לבין חברת נת"ע, לגבי כלל תחומי פעילותה , ולרבות בנושא מחויבותה כלפי הממשלה להקמה ולהפעלה של הקו האדום, הקו הירוק והקו הסגול, תוסדר בהסכם שייחתם בתוך 180 יום ממועד החלטה זו בינה לבין מדינת ישראל.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת במרץ 2017 טרם נחתם הסכם מסגרת בין משרד התחבורה ו משרד האוצר לבין נת"ע.
מאז הקמתה של חברת נת"ע בשנת 1997 , במשך כ-20 ,שניםפועלים משרד האוצר, משרד התחבורה ונת"ע ללא הסכם מסגרת, שאמור להסדיר את מכלול היחסים בין הצדדים ואת התחייבויותיהם , ובכלל זה את אופן העברת התקבולים לחברה.
כאמור, המדינה העבירה לנת"ע, בכל שנות קיומה ועד ספטמבר 2016 , יותר מ -6 מיליארד ש"ח, וזאת בלי שנחתם ביניהן הסכם מסגרת כנדרש.
מאז החלטת הממשלה מ-2010 התנהלו לסירוגין דיוניםבנוסח הסכם המסגרת והוחלפו טיוטות בנושא בין נת"ע לבין משרד התחבורה ומשרד האוצר.
בין החברה לנציגי משרד התחבורה ומשרד האוצר שוררות מחלוקות לגבי מגוון נושאים העומדים במוקד הסכם המסגרת .
הנושאים העיקריים השנויים במחלוקת הם: משימות החברה והתחייבויותיה; אופן מימון פעולות החברה; שינוי אומדנים; ומתן הרשאות שימוש במקרקעין.
כמו כן, מבקשת החברה לכלול בהסכם המסגרת גם את הנושאים האלה: הסדרה של נושא המקרקעין; הסדרת ההון העצמי; הגדרת האחריות להקמ תם ולתפעול ם של שאר הקווים; קביעת אופיים של ממשקי הפיקוח והבקרה על החברה מצד הממשלה.
ממסמכי נת"ע עולה כי נציגי משרד התחבורה ומשרד האוצר מסרו לחברה, בשנת 2012 , טיוטה של הסכם מסגרת, אשר לא נחתמה על ידי החברה עקב נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |355 .
חילוקי הדעות האמוריםעם זאת פעלה החברה במתכונת הדומה לטיוטת הסכם המסגרת.
רק בתחילת מרץ 2015 העבירה נת"ע לחשכ"ל הערות ראשוניות לטיוטת ההסכם כדי שי שמשו בסיס לדיון בין הצדדים , אולם עד מועד סיום ביקורת, במרץ 2017 , טרם התייחס החשכ"ללהערות שהעב ירה החברה.
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 (להלן- תשובת החשכ"ל) ציין סגן החשב הכללי כי בכוונתם לפעול בתקופה הקרובה לחידוש הליך גיבוש הסכם בין הממשלה והחברה, בשיתוף משרד התחבורה ואגף התקציבים.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד התחבורה , לחשכ"ל ולחברת נת"ע על אי -תיקון הליקוי מדוח ביקורת בשנת 2013 , ומבהיר כי עליהם לחתום על ההסכם בהקדם האפשרי כדי להסדיר את היחסים בין המדינה לחברה.
כדי לקדם נושא זה על משרד האוצר להעביר לאלתר את התייחסותו להערות החברה על טיוטת ההסכם.
הדבר מתחייב הן מהחלטת הממשלה והן מהצורך בקיום דרכי פיקוח ובקרה ובשמירה על כללי מינהל תקין בביצוע פרויקט בהיקף של מיליארדי ש"ח.
דיוני ועדת היגוי עליונה .
בהחלטת הממשלה מדצמבר 2010 נקבע שתוקם ועדת היגוי עליונה (להלן - ועדת ההיגוי) להובלת פרויקט הקו האדום, לליוויו ולהסרת חסמים שעלולים לעכבו.
בראשות הוועדה יעמוד מנכ"ל משרד התחבורה ו ישתתפו בה סגן הממונה על התקציבים וסגן החשב הכללי במשרד האוצר, נציג נוסף ממשרד התחבורה, נציג מנת"ע, נציג מעיריית תל אביב ונציג אחד של יתר הרשויות המקומיות הרלוונטיות שימנה שר התחבורה.
נקבע גם כי ההחלטות בוועדת ההיגוי העליונה יתקבלו ברוב קולות.
נכון למועד סיום הביקורת מכהנת מנכ"לית משרד התחבורה, גב' קרן טרנר-אייל כיו"ר ועדת ההיגוי (להלן - מנכ"לית משרד התחבורה).
תפקידיה העיקריים של ועדת ההיגוי על פי ההחלטה האמורה הם: מעקב אחר ביצוע ההחלטה ובירור מחלוקות ביישומה; אישור תכניות ה עבודה של חברת נת"ע; מעקב אחר ביצוע הפרויקט, לרבות העמידה בלוחות הזמנים ובתקציב; קידום האמצעים הנדרשים להקל ת הליכי הביצוע של הקו האדום ו להאצתם; אישור הצעתה של נת"ע לאופן הפעלת המערכת, לרבות אופן מימון הרכש ותחזוקת הציוד הנייד הנדרש והפעלתו; הפעלת חברת בקרה לצורך מעקב ובקרה אחר ביצוע התכנית; ודיווח לשרי התחבורה והאוצר על התקדמות הפרויקט פעם בשלושה חודשים .
לפי נוהל עבודת ועדת ההיגוי העליונה של משרד התחבורה מאפריל 2011 , על ועדת ההיגוי להתכנס פעם בחודשיים לפחות (להלן - נוהל ועדת היגוי).
2015 ועד מרץ 2016 לא התכנסה הוועדה כלל, ולאחר מכן ועד מועד הביקורת התכנסה פעם אחת בלבד הביקורת העלתה כי על אף הגידול הניכר בתקציב פרויקט הקו האדום ולמרות העיכוב הרב בביצועו 1, ועדת ההיגוי התכנסה בתדירות נמוכה, בניגוד למתחייב מנוהל ועדת ההיגוי.
כך למשל, ממרץ 2015 ועד מרץ 2016 לא התכנסה הוועדה כלל, ולאחר מכן ועד מועד הביקורת התכנסה פעם אחת בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד י התחבורה והאוצר בהיותם הגופים הרגולטוריים והסמכות המקצועית העליונה, כי עליהם לכנס את ועדת ההיגוי העליונה בתדירות גבוהה, בין היתר כדי להגביר את מעורבותה בפיקוח ובבקרה על הפרויקט.
כדי ללמוד על ביצוע תפקידי ועדת ההיגוי בדק משרד מבקר המדינה את הפרוטוקולים של הוועדה.
מבדיקה במשרד התחבורה עלו הממצאים האלה: חלק מהפרוטוקולים חסרים; הפרוטוקולים של ועדת ההיגוי אינם חתומים; אין הליך של אישור פרוטוקולים מישיבות קודמות; בעת קבלת החלטות לא צוין בפרוטוקול מי בעד ומי נגד ההחלטה ובאיזה רוב היא התקבלה; אין תיוק שלם ומאורגן של מסמכים נלווים לפרוטוקולים כגון מצגות, חוות דעת, תזכירים ומסמכים אחרים שהוגשו לחברי ועדת ההיגוי לקראת הדיון בוועדה וששימשו בסיס לדיוניה; אין לפרוטוקולים מספור רציף, כך ש אי-אפשר לדעת כמה פרוטוקולים חסרים.
בפרוטוקולים של ועדת ההיגוי העליונה אין דיווח מפורט על התקדמות הפרויקט, ועל כן העברתם לשר התחבורה אינה ממלאת את חובת הדיווח לשרים.
יצוין, כי השרים מצדם לא דרשו דיווח כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההיגוי כי יש חשיבות רבה לדיווח נפרד, מפורט וקבוע פעם בשלושה חודשים לשרי התחבורה והאוצר כמתחייב לפי החלטת הממשלה, כדי לאפשר להם לבצע בקרה יעילה וטובה על התקדמות הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית משרד התחבורה, כמי שעומדת בראש ועדת ההיגוי, כי תיעוד חסר ולא שלם פוגע בסדרי המינהל התקין ואינו מאפשר פיקוח ובקרה.
על המנכ"לית לפעול למען שיפור התנהלותה של ועדת ההיגוי, כך שוועדת ההיגוי תכונס בתדיר ות ניאותה ושהפרוטוקולים ישקפו את הדיונים והדעות השונות; למען תיעוד דיוניה והחלטותיה בפרוטוקולים מאושרים וחתומים; ולמען שמירה על מסמכים ותזכירים שעמדו בבסיס קבלת ההחלטות של ועדת ההיגוי.
1 ( לפי דוח מבקר המדינה דוח שנתי 64א (2013 ), בנושא "היערכות להקמת הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב", עמ' 667 ) האומדן לביצוע הקו האדום בשנת 2010 עמד על 10.
7 מיליארד ש"ח, ושנת2017 נקבעה לתחילת הפעלתו.
עם התגבשות התכנון המפורט גדל אומדן התקציב לכ-14.
4 מיליארד ש"ח, והמועד הצפוי להפעלת הקו האדום נדחה משנת2017 לשנת 2018 .
במאי2013 העריכה נת"ע כי מועד ההפעלה יהיה בשנת2020 .
ממסמכי נת"ע, המעודכנים לסוף שנת 2016 על נתוני תקציב ולוחות זמנים, עולה שנכון לשנת2017 אומדןעלות פרויקט הקו האדום הוא 1.
16 מיליארד ש"ח ומועד הסיום המתוכנןמוערך לאוקטובר 1202.
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |357 .
הדיונים במכרז הקרונות של הקו האדום החלו כבר ב -2010 והתנהלו בוועדת ההיגוי, במשרדי התחבורה והאוצר, בוועדת המכרזים של נת"ע ובדירקטוריון של נת"ע, בהתאם למדרג הסמכויות שנקבעו בהחלטת הממשלה.
הסוגיות שבהן דנו היו, בין היתר: האם להפריד את מכרז הקרונות ממכרז המערכות הרכבתיות; כמה קרונות יירכשו וכמה קרונות ייכללו כאופציה לרכישה; מהי התקופה שתיקבע למימוש האופציה; מהם תנאי הסף להשתתפות במכרז; מה תהיה חלוקת הניקוד בין האיכות הטכנית של המציעים לבין עלותם; האם לכלול את נושא ה תחזוקה במכרז הקרונות.
בנובמבר 2010 פרסמה נת"ע, באישור ועדת ההיגוי, בארץ ובעולם 2RFI ובמסגרתו פנתה ל -15 חברות ברחבי העולם כדי לקבל מהן מידע במגוון נושאים טכניים וכדי ליידע אותן בדבר פרסום עתידי של המכרז.
בשנים 2012-2011 התקיימו דיונים רבים בוועדת ההיגוי בהם נדונו ואושרו היבטים שונים של מכרז הקרונות, ובמהלכם נקבעו תנאי הסף של המכרז, השקלול של ציוני האיכות והמחיר, לוחות הזמנים, מספר הקרונות שירכשו, היקף האופציה לרכישה נוספת ועוד.
בהתאם להחלטות ועדת היגוי גיבשה נת"ע את מסמכי המכרז, ונעזרה לשם כך בארבע חברות ייעוץ מקצועי בינלאומיות וישראליות מארבעה תחומים: ההנדסה, המסחר, הפיננסיים והמשפטים.
מכר ז הקרונות פורסם לאחר קבלת אישורן של ועדת ההיגוי, של חברת הבקרה ושל ועדת המכרזים של נת"ע.
בנובמבר 2012 פרסמה נת"ע מכרז פומבי בינלאומי לרכישת הקרונות.
במכרז הקרונות ביקשה החברה לקבל הצעות לרכישת 90 קרונות של רכבת קלה, עם אופציה לרכישת 30 קרונות נוספים, כולל תחזוקה ל -16 שנים עם אופציה לתקופת תחזוקה נוספת ל-16 שנים.
לפי תנאי המכרז נעשתה בדיקת ההצעות בשלושה שלבים: בחינת עמידת המציע בתנאי סף; בחינת האיכות הטכנית של ההצעה; ובחינת ההצעה הכספית.
נקבע שהצעה שלא תעמוד בשלב אחד לא תעבור לבדיקת השלב הבא.
נקבע שמשקל ההצעה הטכנית בציון הסופי יהיה 30% , ומשקל ההצעה הכספית- 70%.
תנאי הסף העיקריים היו: על המציע להיות ישות משפטית המאוגדת בישראל או המאוגדת במדינה המקיימת קשרים דיפלומטיים עם ישראל; להיות בעל ניסיון טכני בייצור קרונות בהיקף ובתקנים שנקבעו במכרז; לעמוד בדרישות פיננסיות הנוגעות להיקף הכנסותיו ולהיקף תזרים המזומנים מפעילותו השוטפת; להשתתף בכנס מציעים; ולהגיש ערבות בנקאית בסך 30 מיליון ש"ח.
ניקוד האיכות הטכנית של ההצעה נקבע על פי קריטריונים שונים, ובהם: ניסיון; קיבולת ייצור ויכולת ייצור; ניהול הפרויקט ואיושו; ניהול סי כונים; שירותי תחזוקה.
ניקוד העלות נקבע לפי הרכיבים האלה: גובה ההצעה הכספית לרכישת 90 הקרונות ; עלות האופציה ל רכישת עד 30 קרונות נוספים ; ועלות שירותי התחזוקה במהלך 16 .
2 Request For Information – .
בקשה לקבלת מידע 358 |דוח שנתי 68ב .
חמש חברות בינלאומיות ניגשו למכרז, אך שתי חברות נפסלו בשלב הראשון עקב אי-עמידתן בתנאי הסף, וכך נותרו שלוש חברות בלבד.
בנובמבר 2015 , ,לאחר שלוש שנים ממועד פרסום המכרז, הכריזה נת"ע על החברה הזוכה שהיקף הצעתה הכספית עמד על סכום כולל של כ-1.
27 מיליארד ש"ח, לעומת 1.
מיליארד של שתי החברות האחרות .
עיכובים בלוח הזמנים של המכרז .
כאמור רק כעבור שלוש שנים ממועד פרסום המכרז הוכרזה החברה הזוכה במכרז.
להלן בלוח 2 :עיקרי לוח הזמנים של המכרז ממועד פרסומו לוח 1 : מכרז הקרונות- לוח זמנים .
מועד ראשון להגשת הצעות 10.
מועד שני להגשת הצעות 14.
מועד שלישי להגשת הצעות 26.
מועד סופי להגשת הצעות 30.
אישור לעמידה בתנאי סף ולפתיחת מעטפות האיכות 3.
אישור לציון האיכות ולפתיחת המעטפות הכספיות 6.
פתיחת המעטפות הכספיות 6.
הקפאת הליך המכרז עקב בדיקת צוות חשכ"ל 15.
אישור מנכ"ל משרד התחבורה להמשיך בהליך המכרז 25.
הכרזה על החברה הזוכה במכרז הקרונות 26.
15 מהלוח עולה כי מועד הגשת ההצעות נדחה שלוש פעמים, ובכך נדחה מועד ההגשה בשנה ושלושה חודשים מאז מועד ההגשה המקורי.
נוסף על כך, בעקבות בדיקת צוות החשכ"ל את תקינות מכרז הקרונות התעכבה ההכרזה על הזוכה במכרז בכתשעה חודשים נוספים (ראו להלן).
ממסמכי נת"ע עולה כי עוד לפני מועד ההגשה הראשון פנו מציעים פוטנציאליים בבקשה לקבלת דחייה במועד האמור, כדי שיוכלו לברר עם נת"ע סוגיות טכניות להכנת הצעתם.
עד להגשת ההצעות הגישו המציעים 585 בקשות הבהרה.
מראשית ינואר2013 ועד סוף מאי2014 קיימה ועדת המכרזים של נת"ע 14 דיונים בבקשות ההבהרה, שבעקבותיהם שלחה נת"ע למתמודדים נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |359 .
מכתבי הבהרה נמצא כי שאלות ההבהרה של המתמודדים התייחסו לנושאים מסחריים וכן לנושאים טכניים ותפעוליים, שחלקם הצריכו שינויים במסמכי המכרז.
נת"ע ציינה בתשובתה כי הליך שאלות ההבהרה לא היה שונה מהליכים דומים שנערכים במכרזים מסוג זה.
מתשובות נת"ע מיוני ומדצמבר 2017 " עולה כיהטעמים לדחיית מועדי הגשת ההצעות היו שונים, ביניהם בקשות המציעים, דחיית מועד ההפעלה וכניסת שדרת ניהול חדשה".
כמו כן עולה מתשובות נת"ע שבמסמכי המכרז שפורסם לא צורפה תכנית ההפעלה, המתייחסת לאופן הפעלת הקו האדום, דבר שלא איפשר למציעים להכין את הצעתם.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההיגוי ולנת"ע כי יציאה למכרז ברמת מוכנות בלתי מספקת דיה עלולה לגרום לבזבוז משאבי ניהול ולעיכוב בפרויקט.
עקב מורכבות מכרזיה והיקפם הכספי הגדול, עליה להפיק לקחים ממכרז הקרונות בכל הנוגע להיערכותה בסוגיות מקצועיות טרם פרסום המכרז.
זאת כדי לקצר את ההליכים במכרזים בעתיד ולמנוע מצב שגם הם, כמו מכרז הקרונות, יימשכו שלוש שנים ויותר.
סוגיית הפיצול בין מכרז הקרונות לבין מכרז המערכות .
בשנים 2012-2011 ערכו נת"ע, משרד התחבורה ומשרד האוצר וכן ועדת ההיגוי דיונים משותפים באסטרטגיית מכרז הקרונות.
באותם דיונים עלתה השאלה: האם יש לשלב יחד את מכרז רכישת הקרונות ואת מכרז המערכות הרכבתיות (להלן גם - שני המכרזים), הכוללות את הקמת המסילות התחנות העיליות, את מערכת האיתות ועוד, או לפצלו לשני מכרזים נפרדים, כפי שאכן נעשה בפועל.
לכל אחת מהחלופות יש יתרונות וחסרונות, והיה צורך להכריע ביניהן.
במהלך אותם דיונים הוצגו היתרונות והחסרונות של שתי החלופות, ולהלן עיקריהם: .
מכרז משולב: היתרונות - ניהול אינטגרציה מיטבית של הספק; אחריות ברורה של הספק; מעורבות נמוכה מצד המזמין (נת"ע) בניהול האינטגרציה, מצב החוסך משאבי ניהול.
החסרונות - המזמין אינו שולט בפיתוח; יכולת תמחור מניפולטיבית של הספק; סיכון שה פרויקט יתמקד בעלויות על חשבון איכות וביצועים.
מכרז מפוצל: היתרונות - שליטה רבה יחסית של המזמין בתכנון הפרויקט ובאופן מסירתו; תחרות גדולה יותר בין יצרני הקרונות; הקטנת התלות בקבלן המבצע; שקיפות רבה יותר בתכנון הפרויקט של הקבלן; גמישות ברכישת קרונות בשלבים עתידיים של הרחבת הרשת.
החסרונות - סיכון אינטגרציה בין הקרונות למערכות; אחריות גדולה של המזמין בבקרה ובתיאום בין הספקים; 360 |דוח שנתי 68ב .
המזמין נדרש להשקיע משאבי ניהול לפתרון בעיות בין הספקים; נדרשים משאבים טכניים וניהוליים רבים יותר לבקרת הפרויקט וניהולו.
בדיון בוועדת ההיגוי שהתקיים בפברואר 2012 הציגה נת"ע את עמדתה בעד הפרדת מכרז הקרונות ממכרז המערכות, והיועץ מטעמה ציין כי גישה זו נעשית מקובלת בעולם.
באותו הדיון הביע נציג חברת הבקרה את עמדתו שהפרדת המכרזים היא האפשרות העדיפה, אך הסתייג מהכללה במכרז המערכות של מרכיבים מסוימים, וביניה ם מערכת האיתות ומערכת התפעול האוטומטי במנהרות (להלן - 3ATO ).
לדעת נציג חברת הבקרה, יש לכלול את ה -ATO במכרז הקרונות, שאם לא כן הדבר מעלה את סיכון האינטגרציה בין ספק ה-ATO לספק הקרונות.
בתום הדיון החליטה ועדת ההיגוי כי היא מסמיכה באופן חד-פעמי צוות מצומצם, שכלל את נציגי הממשלה, חברת נת"ע וחברת הבקרה לקבל החלטה בסוגיה.
בפברואר 2012 התקיימה ישיבת הצוות המצומצם, ובה הוצגה עמדת נת"ע לכלול את ה-ATO במכרז המערכות אל מול עמדת חברת הבקרה שגרסה שיש לכלול אותו במסגרת מכרז הקרונות.
בדיון צוין כי מאחר שאי-אפשר לגשר על הפערים בין עמדת נת"ע לבין חברת הבקרה, ומאחר שהחלופה שהציעה נת"ע אפשרית אך כוללת סיכונים הוחלט כך: נת"ע תשלב את ה-ATO במסגרת מכרז המערכות; נת"ע תגיש לוועדה ולחברת הבקרה בתוך חודש מסמך המפרט את הסיכונים הצפויים מן השילוב, אגב פירוט הדרכים להתמודדות עמם.
בדיון שקיימה ועדת ההיגוי באוגוסט 2012 הציגה נת"ע את עקרונות המכרז האלה: המכרז יהיה בינלאומי; יכלול הסכם רכישה והסכם תחזוקה; יכלול אופציות לרכישה ולתחזוקה; יפורסם כמקשה אחת ויחולק לשלושה שלבים - תנאי סף, איכות ומחיר , ולא יכלול מיון מוקדם ( PQ)4; ל איכות ההצעה יינתן משקל של 30% ולהצעת המחיר משקל של 70% .
בתום הדיון אישרה ועדת ההיגוי את מבנה המכרז ועקרונותיו וציינה בהחלטתה כי יש לדון בכמה נושאים נוספים, כגון: תנאי הסף; האופציה לתחזוקה; ומספר הקרונות שייכללו באופציה לרכישה.
הכוונה הייתה לצאת למכרז בתוך שבועיים.
בדיון שהתקיים בספטמבר 2012 אישרה ועדת ה היגוי לפרסם את המכרז לרכישת 90 קרונות ואופציה לרכישת 30 קרונות נוספים; האופציה תוגבל לשנתיים מיום הספקת הקרון האחרון.
כאמור, בנובמבר 2012 .
Automatic train operation 4 הליך טרום מכרזי לפיו ועדת המכרזים מזמינה מציעים להגיש לה מסמכים לשם בחינת עמידתם בתנאים שונים , לצורך קביעת קבוצת המציעים הסופית שיורשו להגיש הצעות במכרז.
נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |361 .
הביקורת העלתה כי על אף הדיונים הרבים שהתקיימו בוועדת ההיגוי בנושא מכרז הקרונות, בהשתתפותם ובאישורם של נציגי משרד האוצר, מאגף התקציבים ומן החשכ"ל, ועל אף החלטת ועדת ההיגוי להפריד את מכרז הקרונות ממכרז המערכות, דרשו בשנים 2014 ו-2015 נציגי האוצר לבטל את מכרז הקרונות, ובמקומו לפרסם מכרז חדש משולב של הקרונות והמערכות.
כל זאת אף שמכרז הקרונות פורסם, והתקבלו הצעות מהמתמודדים כמתואר להלן.
ביוני 2014 , שבוע לפני המועד הסופי להגשת ההצעות במכרז הקרונות, כתבו סגן בכיר לחשבת הכללית (להלן - הסגן הבכיר) וסגן הממונה על התקציבים, למנכ"ל חברת נת"ע, שנכנס לתפקידו חודשיים קודם לכן, בדבר האפשרות לאחד את מכרז המערכות ומכרז הקרונות.
במכתבם הם ציינו, בין היתר, כי על אף העיכובים צפוי הזוכה במכרז להיבחר כחמש שנים טרם הפעלתו המוקדמת המתוכננת של המקטע הדרומי של הקו האדום וכשבע שנים לפנ י ההפעלה המלאה המתוכננת של הקו.
עוד הם ציינו במכתבם כי מאחר שמדובר בשני חוזים נפרדים - לקרונות ולמערכות - צפויות בעיות אינטגרציה מהותיות שעלולות לעכב את לוחות הזמנים לביצוע הפרויקט ולהגדיל את עלותו, בין היתר עקב מצבים שבהם ישתלם לספקים שלא לשתף פעולה בתהלי ך האינטגרציה במטרה ליצור בסיס לתביעות או במטרה לחפות על טעויות.
לדעתם, חיבור שני המכרזים יחד ועבודה מול ספק אחד של קרונות ושל מערכות צפויים לצמצם סיכונים אלה ולמנוע חריגות תקציביות.
יצוין כי הנושאים הנוגעים לסוגיות שהועלו במכתב הנ"ל - האפשרות לשלב בין מכרז המערכות ומכרז הקרונות; אינטגרציה בין הספקים; מועד פרסום מכרז הקרונות - נידונו והוכרעו טרם פרסום המכרז, בוועדת ההיגוי בהשתתפות נציגי משרד האוצר, משרד התחבורה וחברת נת"ע.
במענה למכתב הנ"ל כתב בסוף יוני 2014 מנכ"ל נת"ע, כי מבדיקת הסוגיה לשילוב שני המכרזים, שערכו לאחרונה הצוותים המקצועיים והיועץ של נת"ע, עולה כי אין בעולם שיטת מכרז עדיפה, וכי כל מכרז טומן בחובו יתרונות וחסרונות שיש לשקול אותם בהתאם לנסיבותיו הייחודיות של הפרויקט.
עוד ציין מנכ"ל נת"ע כי לוחות הזמנים של הקו האדום מתבססים על שלב של הרצת ניסיונות, שבמהלכו יושלמו הליכי האינטגרציה לקראת הפעלה מסחרית, וכי יש להביא בחשבון עיכובים מצד היצרן.
לדבריו, מכרז הקרונות כולל מנגנונים לשינוי לוחות הזמנים בייצור הקרונות כדי למנוע הגעה מוקדמת של קרונות.
במכתבו ציין מנכ"ל נת"ע כי המכרז נמצא בשלבים מתקדמים וכל דחייה נוספת תיתפס בשוק הבינלאומי ובקרב גורמים עסקיים בישראל, כחוסר אמון של נת"ע ושל מדינת ישראל בפרויקט, ועלולה להתבטא בהעלאת מחיר ובהפחתת מספר החברות המתמודדות במכרזי נת"ע בכלל ובמכרז הקרונות בפרט.
בסיכום מכתבו ציין מנכ"ל נת"ע כי עקב סיבות אלה ולאחר בחינה מעמיקה החליטה החברה שלא לאחד את שני המכרזים.
בסוף ינואר 2015 כתב מר אמיר לוי, הממונה על אגף תקציבים במשרד האוצר (להלן - הממונה על אג"ת) למר עוזי יצחקי מנכ"ל משרד התחבורה דאז (להלן - 362 |דוח שנתי 68ב .
ההיגוי ולפעול ליישובן .
ההצעות מנכ"ל משרד התחבורה דאז), כי קיימות כמה סוגיות מהותיות אשר ללא פתרונם יגרמו לעיכובים בביצוע הפרויקט, ובהם ההכרח להסדיר את אופן ניהול הפרויקט (באמצעות חוזה עם חברה מנהלת5 שנת"ע הייתה לקראת חתימתו- ראו להלן) אך עקב מחלוקות עם נציגי הממשלה הדבר לא יצא לפועל.
עוד הוא כתב כי במצב הקיים אי -אפשר יהיה ליצור מחויבויות כלפי חברות חיצוניות ולהמשיך בהליכי המכרז הקיימים, וכי יש לפעול מידית לאיחוד מכרזי הקרונות, המערכות, התחזוקה וההפעלה, ולהוציאם כמכרז משולב.
לדבריו, עד מציאת פתרון נדרשת נת"ע להשהות את המכתבים הרלוונטיים שנשלחו עד כה ולהשהות פרסום מכרזים נוספים.
במענה למכתבו של הממונה על אג"ת השיב, בסוף ינואר 2015 , מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי ההחלטה בדבר מתווה המכרזים לביצוע הקו האדום התקבלה זה מכבר, על דעת כלל הגורמים ובכלל זה משרד האוצר על אגפיו השונים.
לדבריו במהלך החודשים שעברו מאז קידמה נת"ע את המכרזים לביצוע הקו האדום גובשו הסכמות עם הרשויות המקומיות ועם משרדי הממשלה האמונים על מתן היתרים, בהתבסס על ההנחה שביצוע הפרויקט יחל בתום הרבעון השני של 2015 .
עוד כתב מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי שינוידרמתי כמוצע באסטרטגיית המכרזים, ירוקן מתוכֶן את ההסכמות שהושגו ואף יביא לחוסר אמון מוחלט ביכולתה ובנחיש ותה של הממשלה לממש את הפרויקט.
ברמה הבינלאומית יפגע הדבר אנושות במוניטין של נת"ע ושל המיזם כולו, ויביא להגדלת הסיכון לפרויקט ולעיכובים אפשריים בלוחות הזמנים.
בסיכום מכתבו כתב מנכ"ל משרד התחבורה דאז כי הוא סבור שכנושאי תפקיד ציבורי בכיר אין להם הזכות להימנע מקבלת החלטות היכן שהדבר נדרש, וכי אין להקל ראש בהשפעות שיהיו לשינויים ולעיכובים אלה על לוחות הזמנים של הפרויקט.
בפברואר 2015 התקיימו שתי ישיבות עבודה בראשות שר התחבורה בנושא חברת נת"ע, ובהשתתפות הגורמים האלה: מנכ"ל משרד התחבורה דאז; הממונה על אגף תקציבים שבאוצר; החשבת הכללית דאז ; מנכ"ל נת"ע; ובכירים נוספים ממשרדי התחבורה והאוצר.
בסיכום הדיון ציין שר התחבורה כי הפרויקט ימשיך, בהיותו נתון בסמכותו, במתכונת הנוכחית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר, כי אם היו לו השגות לגבי ניהול הפרויקט, מן הראוי היה להעלותן בוועדת ההיגוי ולפעול ליישובן טרם היציאה למכרז, ולא אחרי שהמכרז יצא לדרך והתקבלו ההצעות.
זאת מאחר שביטול מכרז בינלאומי בשלב זה עלול לערער את אמינותם של עורכי המכר ז ולפגום בנכונותם של מציעים פוטנציאליים להשתתף במכרזים מעין אלה בעתיד.
נמצא כי המכרז אושר על ידי ועדת ההיגוי, הכוללת נציגים גם מאגף התקציבים ומהחשכ"ל.
יצוין כי בדיונים שהתקיימו לקראת מכרז הקרונות, בוועדת ההיגוי ובדיונים שונים שבין משרדי התחבורה האוצר נת"ע וחברת הבקרה, לא הועלתה סוגיית ההסדרה של אופן ניהול הפרויקט כתנאי הכרחי לפרסום מכרז הקרונות ולא הוצגה כגורם שעלול לסכן את המכרז ואת פרויקט הקו האדום כולו.
חברה בינלאומית לניהול פרויקט הקו האדום נת"ע - חברת נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ |363 .