HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח של צוות בדיקת גיוס המקורות צוין בהקשר זה, כי כ-40% מבני הנוער והצעירים משתמשים בסמים לפני שירותם הצבאי, וכי סביר שחיילים רבים כיום, לרבות לוחמים, משתמשים בסמים אף בתוך היחידה, מה שיכול להוביל לזליגת השימוש בסמים לפעילות מבצעית ולהמיט אסון.
בשנת 2020 נפתחו 3,719 תיקי חקירה במצ"ח, מתוכם291 תיקי חקירות בנושא אמל"ח ו- 1,996 תיקי חקירות בנושא סמים.
מתוך תיקי הסמים- 174 חקירות היו בגין גידול וסחר בסמים, 761 בגין שימוש בסמים בנסיבות אזרחיות ו- 1,061 בגין שימוש בסמים בנסיבות צבאיות.
מכאן, שעבירת השימוש בסמים בנסיבות צבאיות היוותה 28.
5% מכללהחקיר ות במצ"ח .
חקירות אמל"ח, לשם השוואה, היוו 7.
8% בלבד מכלל החקירות במצ"ח.
בהקשר של תמהיל תיקי החקירות במצ"ח נכתב בדוח צוות בדיקת גיוס המקורות, כי העיסוק בצמצום השימוש בסמים על ידי חיילי צה"ל הפך לעיקר עיסוקם של רכזי השטח וזאת משום שמדובר במודיעין קל להשגה.
מקורות אלו הם זמניים וחד-פעמיים, וכל אחד מהם מביא מספר מועט של ידיעות.
הצוות ציין כי העיסוק בנושאים קלים כמו השימוש בסמים בצה"ל מביא לאורך זמן לפגיעה ביכולת להביא מודיעין על נושאי עניין מורכבים יותר, כמו גניבות אמל"ח ועבירות חמורות אחרות.
גיוס מקור בצה"ל כרוך במתח בין ערך הרעות - שהינו אחד מעשרת ערכי רוח צה"ל10 ועליו מחונכים חייליו- לבין ערך הסיוע במניעת פשיעה.
מתח זה עלול לגרום לחיילים שאותם מנסים לגייס כמקור למצוקה נפשית חמורה.
נוכח זאת ובהתחשב בדברי צוות בדיקת גיוס המקורות בעניין הפגיעה ביכולות מודיעיניות אחרות, מומלץ כי סגן הרמטכ"ל ינחה על בחינת דרכים חלופיות לצמצום השימוש בסמים בצה"ל, כדוגמת הגברת מעורבות המפקדים.
רוח צה"ל היא תעודת הזהות הערכית והקוד האתי של צה"ל.
חיילי צה"ל נדרשים לפעול בהתאם לערכי המסמך ערך הרעות הינו אחד מעשרה ערכים הכלולים במסמך.
הגדרת ערך זה הינה: "החייל יפעל מתוך אחווה ומסירות לחבריו לשירות, וייחלץ תמיד לעזרתם כשהם זקוקים לו או תלויים בו, חרף כל סכנה וקושי, עד כדי חירוף הנפש".
| 276 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב משרד מבקר המדינה מציין את הקמת צוות בדיקת גיוס מקורות, את העבודה המקיפה שהצוות ביצע ואת יישום מרבית המלצותיו על ידי מצ"ח; וכן את תהליך הבדיקה הפנימית שנעשה ביחידת מצ"ח בנושא זה.
בביקורת המעקב עלה כי הליקויים בנושא מודיעין מצ"ח תוקנו במידה רבה: רכזי המודיעין הם נגדים בשירות קבע, יועדה להם הכשרה נפרדת, הוראת מפקד מצ"ח בנושא חניכתם עודכנה; והוגברה מעורבות מפקדים בפיקוח ובבקרה על פעילות הרכזים .
עם זאת, המעבר לרכזי מודיעין בקבע הוא חדש ובתחילת דרכו, ותקני רכזים אלה הם תקני קבע ראשוני כלומר קצינים או נגדים צעירים, עם מעט ניסיון חיים, בוודאי בכל הנוגע לדילמות ולמצבים שבהם נדרשת הפעלת רגישות גבוהה.
משכך, מומלץ כי מפקד מצ"ח יוסיף לפעול לשכלולם של מנגנוני הבקרה בכל הנוגע לנעשה במפגשים בארבע עיניים של רכז ומקור מודיעיני.
כן מומלץ כי ראש אכ"א וקמצ"ר יעקבו אחר יישום ההמלצות של צוות בדיקת גיוס מקורות, יוודאו כי נקבעו מדדים ברורים לבחינת אפקטיביות הפעולות שנעשות לצורך קידום מערך המודיעין ויבקרו את העמידה במדדים אלו.
זאת נוכח חשיבותו של מערך זה והצורך לשמור על רמתו המקצועית בכל עת, וכדי למנוע בעתיד טעויות שעלולות לעלות בחיי אדם.
| 277 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב מערכת תהליכי חקירות ומודיעין .
מערכת תהליכי חקירות ומודיעין (להלן - מתח"ם) היא מערכת המחשוב המ רכזית לניהול החקירות והמודיעין במצ"ח, ומתפקידה לספק כלים לתכנון וניהול של הפעילות השוטפת במצ"ח ולבקרה על יה.
היא נמצאת ברשת המסווגת ביותר של צה"ל, רשת שמתבצעות בה מפעם לפעם בדיקות חדירות שמטרתן בדיקת חוסנה של הרשת לצורך הגנה על המידע הרגיש שבה.
בביקורת הקודמת עלה כי במתח"ם מתרחשות תקלות חוזרות ונשנות, ובהן מחיקת ידיעות ואובדן נתונים; פליטה מהמערכת תוך כדי שימוש; תקלות בהזנת נתונים; תקלות בצפייה בקבצים ובמסמכים מצורפים; נעילת רשומות; כשלים בהרשאות; וחוסר סנכרון עם מערכות אכ"א.
בשל ריבוי התקלות המערכת אינה משמשת מסד נתונים אמין.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים נכתב כי מבוצעת עבודת מטה לבחינת המענה ליחידת מצ"ח בתחום מערכות המידע, ובכלל זה בנוגע לשאלה האם להשתלב במערכות המשטרה או לצאת לפיתוח מערכת ייעודית באופן עצמאי.
גם בדוח צוות בדיקת גיוס מקורות נכתב בעניין המתח״ם כי היא מערכת גרועה וישנה שלא מתאימה לארגון המושתת על מידע ומודיעין ואינה כלי אמין.
עוד נכתב כי המתח"ם היא "מערכת ניהול כושלת, העשויה להביא את המשתמשים לטעויות מקצועיות ולחוסר יכולת לבצע ניתוח איכותי של פעילות המודיעין".
בביקורת המעקב נמצא כי הליקוי תוקן במידה מועטה - פרט לשיפורים ביציבות המערכת ופיתוח כלי BI11 .
שבוצעו בה, המתח"ם נותרה מיושנת ואינה עונה על הצרכים כך, לדוגמה, במהלך ביקורות בבסיס מצ"ח יואב ראה צוות הביקורת תקלות בצפייה במסמכים שבמתח"ם ואת חוסר היכולת לבצע במערכת ניתוח איכותי של נתונים, ופערים דומים גם עלו משיחות שבוצעו עם בעלי תפקידים שונים במצ"ח.
עוד נמצא כי מצ"ח החליטה לשדרג טכנולוגית את המערכת ולהסב אותה למערכת WEB אלא שמימוש המהלך מותנה במשאבי אכ"א לשנת2021 , ואלו לא התקבלו עד מועד סיום הביקורת.
בפגישה מאפריל 2021 מסר מפקד מצ"ח לצוות הביקורת כי שדרוג המתח"ם הוא בראש סדר העדיפות למימוש באכ"א, אולם התהליך לא מקודם עקב בעיות באישור תקציב המדינה.
כמה ימים לאחר אותה פגישה כתב ראש מטה אכ"א לצוות הביקורת כי לצורך שדרוג המתח"ם מתוכננים העמדת תקציב בשנת העבודה 2021 .
והמשך פיתוח בשנים הקרובות .
11 BI - ( בינה עסקית Business Intelligence ) תחום בטכנולוגיית מידע העוסק בבניית מערכות להפקת מידע משמעותי מתוך מכלול נתונים הנאספים בארגון.
בעזרתו ניתן לאתר דפוסים משמעותיים לניהול הארגון.
| 278 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב עוד נמצא בביקורת כי לא ניתן לשלוף מהמתח"ם נתונים על מספר העבירות שבהן הייתה זירת עבירה.
מומלץ להוסיף במערכת המתח"ם שדות המציינים את זירת העבירה לצורך מעקב אחר נושא זה.
מומלץ כי ראש אכ"א יפעל כדי להעמיד לרשות מצ"ח מערכת מידע ייעודית מתקדמת העונה על צורכי ניהול מערך החקירות והמודיעין.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2021 למשרד מבקר המדינה, צוין כי צה"ל מקבל את המלצת הביקורת, וכי מערכת המתח"ם אכן אינה עונה על הצרכים הנדרשים.
עוד צוין כי אושר שדרוג נוסף של המערכת, מלבד השיפורים שכבר הוכנסו בה, בעלות של כשישה מיליון שקלים, שעתיד להסתיים בשנת 2023.
| 279 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב הבטחת העצמאות ואי-התלות של פעילות מצ"ח .
כאמור, מצ"ח היא חלק מחיל המשטרה הצבאית.
בשל כפיפות זו אכ"א הוא שמחליט ומאשר שינויים משאביים דוגמת קיצוצי תקנים במצ"ח.
נוסף על כך היחידה נתמכת ותלויה בגורמים צבאיים אחרים (למשל אט"ל) לצורך קבלת משאבים.
בביקורת הקודמת ציינו קציני מצ"ח בפני צוות הביקורת מקרים שבהם בעלי תפקידים ביחידות שבהן בוצעו חקירות מצ"ח פעלו כדי להצר את צעדיהם של חוקרי מצ"ח ופגמו בחקירות.
קציני מצ"ח גם ציינו מקרים שבהם קצינים שנחקרו בידי מצ"ח נדרשו לאחר מכן, מתוקף תפקידם, לקבל החלטות לגבי המשאבים של מצ"ח.
כמו כן קציני מצ"ח הביעו לפני צוות הביקורת חשש כי להשתתפותם בחקירות רגישות של קצינים בכירים עלולה להיות השפעה שלילית על קידומם בעתיד.
משרד מבקר המדינה המליץ למנכ"ל משרד הביטחון ולסגן הרמטכ"ל להנחות על ביצוע עבודת מטה מקיפה, בשיתוף גורמים צבאיים וחוץ-צבאיים רלוונטיים, כדי לבחון כיצד ניתן להבטיח את קיומם של עקרונות החקירה המקצועית שבהם צריכה מצ"ח לעמוד כדי למלא את ייעודה ותפקידיה באופן המיטבי.
משרד מבקר המדינה המליץ להביא את מסקנות ע בודת המטה שתתבצע לעיונו ולאישורו של שר הביטחון.
יצוין כי בהתייחס להמלצה הנ"ל של הביקורת הקודמת ציינה מפקדת הפרקליטות הצבאית הראשית כי היא מצטרפת להמלצה, וכי ראוי לשלב בעבודת מטה זו את בחינת הצורך בהתעצמות מצ"ח, בדגש בכוח אדם מקצועי ומנוסה בשירות קבע.
עוד נמסר מן הפרקליטות כי אכן קיים פוטנציאל השפעה על עצמאות מצ"ח, וכי נדרשים כלים ארגוניים כדי לצמצמו ככל האפשר.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים צוין כי תבוצע עבודת מטה לבחינת ההשפעות השליליות והפגיעה בעבודת מצ"ח על ידי גורמי הצבא, ובכלל זאת תיבחן האפשרות להגביר את עצמאותה של מצ"ח כדי להבטיח את פעילותה התקינה והמקצועית של היחידה.
בדוח המסכם שלו ציין צוות בדיקת גיוס מקורות כי מערך המודיעין ביחידת מצ״ח נמצא במשבר המחייב טיפול מערכתי של המטה הכללי , וכי מצ"ח היא יחידה קטנה, שגם פגיעה קלה במשאביה מייצרת "תוצאות דרמטיות ".
עוד קבע הצוות כי ללא טיפול מידי בתחומים שעלו בבדיקה שעשה ובחינת סוגיות בבניין הכוח של מצ"ח בו-זמנית, "אירועים חריגים ותקלות עלולים להתרחש בעתיד".
בשיחה ממרץ 2021 שקיים צוות הביקורת עם ראש אכ"א היוצא מסר האחרון כי הוא דן במסגרת תפקידו עם הפרקליט הצבאי הראשי בנושא המיקום הראוי למצ"ח ונבחנו חלופות אפשריות, ובעיקרן - להוציא את מצ"ח מצה"ל ולהפכה לגוף חיצוני; או להוציא את מצ"ח מאכ"א ולהעבירה לגוף אחר בצה"ל, למשל - לאט"ל.
בסופו של דבר הוחלט להשאיר את מצ"ח באכ"א, תוך יישום רמת בקרה הדוקה יותר של ראש אכ"א.
לדבריו, לא נעשתה עבודת מטה בנושא זה ונוכח שיחתו עם הפצ"ר הוא גם לא ראה צורך בכך.
| 280 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב בשיחה מאפריל 2021 מסר מפקד מצ"ח לצוות הביקורת כי ראש אכ"א החליטשקיצוצי התקנים המתוכננים לתקופה הקרובה לא יושתו על תקני הקבע של מצ"ח ואלו יגודרו.
יצוין כי גידור תקנים הוא מושג צבאי הרלוונטי רק בנוגע לתוכנית קיצוצים מסוימת, ולא ניתן לגדר תקנים באופן מוחלט.
בהמשך לאותה שיחה העבירה מצ"ח לצוות הביקורת את פקודת אכ"א לצמצום תקינת חובה לשנת העבודה 2021 , שלפיה מפקדת המשטרה הצבאית נדרשת לקצץ13 תקני ית"א12 עורפי גבוה.
על כך כתב מפקד מצ"ח כי "המשמעות היא בהכרח פגיעה וקיצוץ ביחידת מצ"ח (ית"א עורפי גבוה).
טרם קיבלנו הנחיה רשמית לקיצוץ אך זה מה שמתוכנן".
בביקורת המעקב עלה כי ליקוי זה לא תוקן: צה"ל לא קיים עבודת מטה לגבי עצמאותה של מצ"ח, לא הובאו מסקנות בעניין לעיונו ולאישורו של שר הביטחון.
הצורך בבחינה כזאת מקבל משנה חשיבות נוכח תמונת המצב שהציג צוות בדיקת גיוס מקורות לגבי מערך המודיעין במצ"ח.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבצע עבודת מטה בצה"ל בשיתוף גורמים חוץ -צבאיים רלוונטיים כדי לבחון כיצד ניתן להבטיח את קיומם של עקרו נות החקירה המקצועית שבהם צריכה מצ"ח לעמוד כדי למלא את ייעודה ותפקידיה באופן המיטבי.
בכלל זה חשוב לעמוד על הבטחת בניין הכוח של היחידה לאורך זמן כדי להבטיח את יציבות המשאבים החיוניים ל מצ"ח כדי שתוכל לעמוד במשימות הנדרשות ממנה וברמת המקצועיות הנדרשת מיחידה בעלת אופי ייחודי כאמור .
מומלץ כי סגן הרמטכ"ל ינחה ויבקר את ביצועה של עבודה זאת.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2021 למשרד מבקר המדינהצוין כי ראש אכ"א , בתיאום עם לשכת סגן הרמטכ"ל, יקים ועדה חיצונית בשיתוף גורמים חוץ-צבאיים רלוונטיים , אשר תבחן את עצמאות יחידת מצ"ח, בניין הכוח שלה והמשאבים החיוניים לה.
12 ית"א- יתר איכות - קבוצה בהגדרות תקני כוח האדם בצה"ל.
| 281 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב סיכום .
מצ"ח היא יחידה ייעודית לאיתור וחקירה של עבריינות ופשיעה בתוך צה"ל, ובעשייתה היא עומדת בפני אתגרים רבים.
בניגוד לרשויות ביטחון ואכיפה אחרות, פעילות מצ"ח אינה מכוונת לרוב כלפי עבריינים מובהקים, אלא כלפי חיילי צה"ל שגילם צעיר ואין להם עבר פלילי חמור (אם בכלל).
חוקרי מצ"ח ורכזי המודיעין שלה, הגם שנתוני האיכות שלהם גבוהים, הם צעירים יחסית ולרוב חסרי ניסיון חיים עשיר, ובכל זאת נדרשים להפעיל שיקול דעת ויכולת רגשית מפותחת בהתמודדותם עם סיטואציות מורכבות ורגישות.
ממצאי דוח זה מעידים כי מצ"ח פעלה לתיקון רבים מהליקויים אשר עלו בדוח הקודם, ובעיקר בתחומי הטיפול בערכות זירה ובמוצגי חקירה, חקירות ההונאה ויחסי הגומלין עם המרכז לרפואה משפטית.
בתחום המודיעין פעלה מצ"ח כדי לשפר את המקצועיות של המערך, וזאת בהתבסס על המלצות הדוח הקוד ם, המלצות צוות בדיקה חיצוני וצוות בדיקה פנימי.
מערך המודיעין מבוסס כיום על אנשי קבע בלבד, עודכנו נהלים בנוגע לגיוס מקורות מודיעיניים, ונבנה קורס מסמיך חדש לרכזים; זאת לצד הגברת מעורבות מפקדי הבסיסים בפעילות מערך המודיעין.
עם זאת, מומלץ כי מפקד מצ"ח ימשיך ויפעל לשכלולם של מנגנוני חניכה ובקרה בכל הנוגע לתחום הרגיש של גיוס מקורות.
בכמה תחומים שלהם אחראים גם גורמים בצה"ל מחוץ למצ"ח - והקשורים גם למשאבי מצ"ח - לא ניתן מענה לתיקון הליקויים שעלו בדוח הקודם: צה"ל לא הסדיר תקן של בודק נשק במטה הארצי של המשטרה עבור מצ"ח; הוא לא תקצב את שדרוג מערכת המידע הממוכנת שעל בסיסה פועלת מצ"ח - המתח"ם; ולא בוצעה עבודת מטה לבחינת יכולתה של מצ"ח לעמוד בייעודה ובמשימותיה באופן מיטבי.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבצע עבודת מטה בצה"ל בשיתוף גורמים חוץ -צבאיים רלוונטיים, שבמסגרתה ייקבעו המשאבים החיוניים למצ"ח, בדגש על כוח אדם, כדי שתוכל לעמוד במשימות הנדרשות ממנה ובמקצועיות המתחייבת מייעודה ומתפקידיה.
הפרטת תחומי פעילות של צה"ל משמעה העברת תחומים אלו לידי גורמים אזרחיים שהם ספקים של משרד הביטחון (להלן - משהב"ט).
ההפרטה משמשת לצה"ל כלי לביצוע מדיניות שמקטינה את מידת מעורבותו בניהול הפעילות הכלכלית, כדי להגביר את יעילות פעילותו .
יצוין כי היא אינה מיועדת לליבת עיסוקיו .
מראשית שנות התשעים של המאה העשרים בוחן צה"ל את האפשרויות להתייעל כלכלית באמצעות הפחתת עלויות הקיום שלו, בין היתר על ידי ביצוע מיקור חוץ3 ,.
מיקור חוץ הוא הפרטה חלקית של תחומי הפעילות באופן שנותרת בידי צה"ל האחריות לפעילות אך הביצוע מועבר לגורם אזרחי.
הוראת משהב"ט: בהוראת משהב"ט (להלן - המ"ב) מפברואר 2018 בנושא העקרונות והמדדים4 לביצוע מיקור חוץ למשימות של צה"ל ושל משהב"ט נקבע כי מיקור חוץ או אזרוח הוא העברת פעילות שמבצע צה"ל לגורמים אזרחיים באמצעות שיטות התקשרות שונות (להלן - מיקור חוץ).
מטרתה של המ"ב היא להגדיר את תהליכי העבודה הנדרשים במערכת הביטחון5 (להלן- מעהב"ט) לביצוע מיקור חוץ למשימה של צה"ל ואת הכללים והמדדים הנדרשים לצורך קבלת החלטות בנושא.
בהמ"ב נקבע בין היתר כי אגף התקציבים (להלן - את"ק) שבמשהב"ט יתכלל את בחינת החלופות לביצוע מיקור חוץ לעומת ביצוע עצמי, וכי בחינת החלופות תוצג למנכ"ל משהב"ט לצורך קבלת אישורו לבצע את מיקור החוץ.
פעילותו של את"ק בעניין זה מבוצעת באמצעות צוות אזרוח מטכ"לי שמינה סגן הרמטכ"ל לשעבר באוגוסט 2015 (להלן- צוות האזרוח המטכ"לי).
ועדת ברודט: בנובמבר 2006 מינה ראש הממשלה דאז ועדה בראשות מר דוד ברודט לבחינת היבטים שונים הנוגעים לתקציב הביטחון ובהם גודל התקציב והמענה הביטחוני הנקבע בהתאם לכך (להלן - ועדת ברודט).
הוועדה המליצה לממשלה במאי 2007 בין היתר על הנהגת תקציב רב-שנתי למעהב"ט ועל תוכנית הת ייעלות בצה"ל בהיקף כספי של 30 מיליארד ש"ח בשנים 2008 - 2017 שנועדה להביא לחיסכון בתחומים שונים, כגון עלויות פרישת כוח אדם ופנסיה, וכן באמצעות ביצוע מיקור חוץ ואזרוח.
אישרה הממשלה את ההמלצות דוח נוה: נוכח היקפו הכספי של תקציב הביטחון שנקבע בעקבות המלצותיה של ועדת ברודט ונוכח הצורך למצות את כלל אפיקי ההתייעלות בצה"ל, סיכם באפריל 2014 סגן הרמטכ"ל לשעבר6 דוח של צוות בנושא בחינת הפרטתם של משקים ומערכים בצה"ל (להלן - דוח נוה).
בדוח הומלץ בין היתר לבצע מיקור חוץ של משקים שונים בשלוש הזרועות ובאגפי המטה הכללי (להלן - המטכ"ל).
באפריל 2014 התקיימה פגישת עבודה בין הרמטכ"ל .
3 דוח זה עוסקבמיקור חוץ למשימות של צה"ל בלבד.
קריטריונים בלשון המ"ב 5 בדוח זה- צה"ל ומשהב"ט.
6 סגן הרמטכ"ל לשעבר סיים את תפקידו בינואר2013 אך נותר בצה"ל עד סוף שנת2014.
| 292 | מיקורי חוץ בצה״ל דאז לסגן הרמטכ"ל דאז בנושא הדוח, ובה אישר הרמטכ"ל דאז את ההמלצות, לרבות את ההמלצה להמשיך בעבודת מטה (להלן - עמ"ט) לגבי יישומן.
ועדת לוקר: במאי 2014 , בעקבות קבלתה של החלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני -ביטחוני), מינה ראש הממשלה ועדה בראשות האלוף (במיל') יוחנן לוקר שתפקידה היה, בין היתר, לבחון את ההקצאה התקציבית הרב-שנתית לחומש הקרוב של תקציב הביטחון (להלן - ועדת לוקר).
הוועדה הגישה לראש הממשלה את המלצותיה ביוני 2015 .
בין היתר המליצה הוועדה כי על מעהב"ט להגביר את תהליך ההתייעלות כדי לפנות מקורות תקציביים להגברת המוכנות וההתעצמות.
זאת בין היתר באמצעות ביצוע מיקורי חוץ.
הנחיות לתכנון התוכנית הרב-שנתית "גדעון": ביולי 2015 סיכם הרמטכ"ל דאז את שלב העיצוב וההנחיות לתכנון מפורט של התוכנית הרב-שנתית (להלן - תר"ש) "גדעון" לשנים 2016 - 2020 .
הרמטכ"ל קבע כי נדרש לבצע שינוי ניכר במבנה ובארגון של צה"ל כדי שייטיב להתמודד עם אתגרי העתיד ועם האיומים המתפתחים, וכדי להתייעל ו"לפנות משאבים" של כוח אדם ותקציב.
צוות האזרוח המטכ"לי: בהמשך לדוח נוה מאפריל 2014 ובעקבות סיכום הרמטכ"ל לשעבר מיולי 2015 מינה סגן הרמטכ"ל דאז באוגוסט2015 אתראשת מחלקת (להלן - רמ"ח) תקציבי יבשה דאז באת"ק לראשת צוות האזרוח המטכ"לי לבחינה ולליווי של מהלכי הפרטה וחיול7 בצה"ל בעלי פוטנציאל כלכלי, נוספים עלאלו שהוזכרו בדוח נוה .
מספטמבר 2017 עומדת בראש הצוות ראשת את"ק, המשמשת גם בתפקיד היועצת הכספית לרמטכ"ל8 (להלן- היועכ"ל).
בכתב המינוי של צוות האזרוח המטכ"לי נקבע כי הצוות יגבש רשימה של פעילויות המיועדות למיקור חוץ, יבחן, ילווה ויבקר אותן במהלך תר"ש "גדעון".
בצוות חברים, בין היתר, נציג מינהל ההרכשה והייצור (להלן - מנה"ר) במשהב"ט וכן נציגי את"ק בשלוש זרועות צה"ל - זרוע היבשה (להלן - ז"י) זרוע האוויר והחלל (להלן - חה"א) וזרוע הים (להלן - חה"י).
נציגי את"ק בזרועות כפופים מהבחינה הארגונית למפקדיהן ופועלים מהבחינה המקצועית לפי הנחיות היועכ"ל.
עם נציגי את"ק נמנים, בין היתר, נציגי מחלקת תקציבים וכלכלה (להלן - תו"כ) בחה"י ונציגי מחלקת תקציבים ובקרה (מת"ב) בחה"א.
7 חיול- העברת פעילות שמבצעים גורמים אזרחיים לצה"ל.
השימוש בהקשר זה בדוח נעשה באמצעות המילים מיקור פנים.
8 רמ"ח תקציבי יבשה באת"ק בתפקידה הקודם.
ראשת את"ק היא קצינה בצה"ל בדרגת תא"ל המשמשת גם בתפקיד היועכ"ל.
כראשת את"ק היא כפופה למנכ"ל משהב"ט, וכיועכ"ל היא כפופה לרמטכ"ל.
| 293 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מיקורי חוץ בצה״ל .
תרשים 1 : התהליך לביצוע מיקור חוץ .
מצגת את"ק בנושא בחינה וליווי של מהלכי הפרטה בצה"ל ממרץ 2017 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יוני 2019 עדנובמבר 2020, לסירוגין, תהליכים הנוגעים לביצוע מיקורי חוץ של פעילויות מסוימות בצה"ל.
במסגרת זו נבדקו המסד הנורמטיבי הנוגע למיקורי חוץ, ובכללו ההוראות ו הפקודות במשהב"ט ובצה"ל, לרבות בזרועות, התיאום בין משהב"ט וצה"ל לגבי הוראת משהב"ט בנושא מיקור חוץ, וההגדרות של מיקור חוץ בהוראת משהב"ט.
כמו כן הביקורת התמקדה במספר מצומצם של דוגמאות לבחינת ההתנהלות הכוללת במעהב"ט בנושא מיקורי החוץ, ובכלל זה התמקדה בסוגיית הבחינה של מיקורי חוץ לאחזקת כלי שיט בצוות האזרוח המטכ"לי , בתהליכי מיקור חוץ של פעילויות לאחזקת שני כלי שיט קטנים (להלן - כלי שיט קטנים א' ו-ב') בחה"י, בבקרה של מנה"ר וגורמי את"ק בחה"י על ביצוע מיקורי חוץ אלו, ובתחקירים שביצעו את"ק, חה"י ומנה"ר בנושא.
הביקורת נעשתה במשהב"ט: בלשכת המנכ"ל, באת"ק ובמנה"ר; ובצה"ל : בלשכת סגן הרמטכ"ל, בז"י, בחה"א ובחה"י.
21 והוטל עליו חיסיון עד לדיון בוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מתוקף הסמכות הנתונה למבקר המדינה בסעיף 17 (ג) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 ]נוסח משולב[ ובשים לב לנימוקי הממשלה, לאחר היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת המידע הביטחוני ובתאום עם יו"ר הכנסת , משלא התכנסה ועדת המשנה האמורה, הוחלט לפרסם דוח זה תוך הטלת חיסיון על חלקים ממנו.
היבטים הנוגעים לביצוע מיקורי חוץ .
תמריץ להתייעלות באמצעות מיקורי חוץ במעהב"ט: כפי שעולה מהמ"ב בנושא מיקורי חוץ ובהתאם להנחיות ראשת את"ק והיועכ"ל, זרועות צה"ל אמורות להעלות לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי פעילויות שלהן יש פוטנציאל להתייעלות כלכלית באמצעות ביצוע מיקור חוץ.
| 294 | מיקורי חוץ בצה״ל בצה"ל מנגנונים המתמרצים את הזרועות לפעול כאמור.
בפקודת העבודה של צה"ל לשנת 2017 , הקובעת את תוכנית העבודה שלו לאותה שנה, נקבע כי החיסכון שיושג מתוכנית ההתייעלות של צה"ל הוא חלק בלתי נפרד מהמקורות התקציביים של הגופים המתייעלים, וכי בשנת 2017 החיסכון שיושג "יישאר לשימוש הגוף החוסך".
בפקודת העבודה לשנת2018 נקבע כי בכל שנה תתקיים תחרות בין גופי צה"ל בתחום ההתייעלות כתמריץ לעידוד ולהרחבה של העיסוק בתחום, ויינתן לגוף המצטיין פרס היועכ"ל להתייעלות.
באוקטובר 2020 מסרה לשכת ראשת את"ק והיועכ"ל למשרד מבקר המדינה כי פרס היועכ"ל להתייעלות מוענק בכל שנה כדי לעודד התייעלות וחיסכון בתקציב מעהב"ט, וכי בשנים 2016 - 2019 הפרס ניתן בנושאים שונים, ולא ניתן לנושאים הנוגעים למיקורי חוץ.
ביוני וביולי 2020 מסרו ז"י, חה"א וחה"י למשרד מבקר המדינה לגבי התמריץ להתייעלות באמצעות מיקור חוץ כדלקמן: חה"י וחה"א מסרו כי החיסכון המושג בזכות מיקור חוץ מאפשר מיצוי משימות נוספות של החיל בתקציב נתון.
עם זאת חה"י הוסיף כי "הכסף הנחסך אינו צבוע".
דהיינו, החיסכון האמור אינו מתווסף למקורות התקציביים של החיל מדי שנה בשנה בעת קביעת התקציב.
ז"י מסרה כי היא אינה מתוגמלת באופן ישיר מביצוע מיקורי חוץ, כיוון שהסכומים שנחסכו באמצעותם נצברים בידי המטכ"ל, והוא מתעדף מחדש את חלוקת התקציב בין כל גופי צה"ל.
בינואר 2021 הודיעו צה"ל ולשכת ראשת את"ק והיועכ"ל למשרד מבקר המדינה כי כל שנה נקבעים יעדי התייעלות לכלל גופי צה"ל הניתנים למימוש בין היתר באמצעות מיקורי חוץ, כי גופי צה"ל קובעים את הדרכים למימוש היעדים, כי החיסכון בזכות פעילוי ות התייעלות שמבצעים גופי צה"ל, לרבות באמצעות מיקורי חוץ, נותר בידי הגופים; כי גופי צה"ל פונים לאת"ק לאימות החסכונות ואת"ק מאשר את הסכומים; וכי תוכנית העבודה המאושרת לגופים נובעת ממצרף של שיקולים רבים ובהם גם תוספות וקיצוצים בתכולות העבודה של הגופים.
מהאמור לעיל עולה פער בין תפיסת הזרועות לבין תפיסת את"ק והיועכ"ל בכל הנוגע לחיסכון הנותר בידי הזרועות מביצוע מיקורי חוץ.
מומלץ כי המטכ"ל יקבע אמות מידה במונחים כספיים לתקצובן של הזרועות מהתייעלות באמצעות מיקורי חוץ.
מומלץ כי את"ק ואגף התכנון (להלן - אג"ת) במטכ"ל יבחנו מדי שנה בשנה מהם הסכומים שהזרועות חוסכות בעקבות ביצוע מיקורי חוץ ויקבעו אמות מידה במונחים כספיים לתקצובן של הזרועות, אם אלו הצליחו להתייעל, וכן ישקלו להעניק פרס מטכ"לי גם עבור התייעלות בעקבות ביצוע מיקורי חוץ.
זאת כדי להניע ביתר שאת את הזרועות ליזום ולקיים תהליכי מיקור חוץ וכדי להגביר את ההתייעלות בצה"ל.
תמריץ להתייעלות באמצעות מיקורי חוץ במשרדי ממשלה: לגבי החיסכון המושג מהתייעלות באמצעות מיקורי חוץ במשרדי ממשלה נוספים יצוין כי בנובמבר 2020 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי אגף התקציבים אחראי לעידוד ולליווי של משרדי הממשלה ויחידות הסמך בהם בנושא התייעלות תקציבית במגוון דרכים, כגון קידום תוכניות פרישה של עובדים בשיתוף עם נציבות שירות המדינה, ושינויים מבניים ביחידות שונות במשרדי הממשלה, .
| 295 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בשיתוף עם משרד ראש הממשלה ונציבות שירות המדינה, למשל שינוי מבנה יחידות הרכש הממשלתיות.
עוד מסר משרד האוצר כי אגף התקציבים אינו מעורב בתחום מיקורי החוץ של משרדי הממשלה ומאפשר להם לפעול בנושא בהתאם לצורכיהם ולדין, ולפיכך המשרדים האמורים נהנים מהחיסכון התקציבי הנובע ממיקורי החוץ שביצעו.
מדדים לביצוע מיקורי חוץ: במסמך של רמ"ח תקציבי יבשה באת"ק לשעבר מספטמבר 2015 בנושא פעילות צוות האזרוח המטכ"לי פורטו מדדי הסף שעל הצוות לבחון כדי לקבל החלטות הנוגעות לביצוע מיקור חוץ לפעילויות של צה"ל.
דהיינו, אי-עמידה באחד ממדדי הסף משמעה כי יוחלט שלא לבצע מיקור חוץ.
כמו כן פורטו במסמך מדדים נוספים שעל הצוות לבחון לצורך קבלת ההחלטה.
בין היתר על בסיס תוצרים של צוותי עבודה במעהב"ט ועל בסיס מסמך הרמ"ח נקבעו בהמ"ב בנושא מיקורי חוץ מדדי הסף ומדדים נוספים שיש לבחון במסגרת ההחלטה אם לבצע מיקור חוץ.
כמו כן נקבע בהמ"ב כי השיקול המוביל לצורך קבלת החלטה אם לבצע מיקור חוץ הוא הכדאיות הכלכלית.
להלן בתרשימים 2 ו-3 .
תרשים 2: מדדי הסף שלפיהם יחליט צוות האזרוח המטכ"לי אם לבצע מיקור חוץ .
מסמכי צוות האזרוח המטכ"לי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
| 296 | מיקורי חוץ בצה״ל .
תרשים 3: מדדים נוספים לבחינה בצוות האזרוח המטכ"לי .
* "חזרה לאחור" - החזרת הפעילות שבוצעה במיקור חוץ לביצוע עצמי בצה"ל.
ריתוק משקי: אחד ממדדי הסף שעל צוות האזרוח המטכ"לי לבחון כדי להחליט אם לבצע מיקור חוץ לפעילויות של צה"ל הוא מתן מענה מבצעי בעיתות שגרה ובמצבי חירום.
חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967 , מגדיר מפעל חיוני כמפעל או חלק ממנו הפועל או שאפשר להפעילו בין היתר לצורכי הגנת המדינה או לקיום שירותים חיוניים ושאושר לעניין זה בצו של השר המוסמך.
אחת הדרכים לתת מענה לצורכי מעהב"ט לקבל שירותים וטובין במצבי חירום כדי לאפשר את המשך פעילותה (רציפות תפקודית) היא באמצעות המפעלים החיוניים והריתוק המשקי9 , וזאת בהתאם לדרישות של צה"ל.
כדי לאפשר עבודה במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים במצבי חירום נדרש לבצע ריתוק משקי של כוח אדם ולשחרר אמצעים שונים, כגון כלי רכב ומלגזות מחובת הגיוס לצה"ל במצבי חירום.
כדי לתת את המענה הנדרש מחויבת מעהב"ט להיערך להמשך פעילותם של כלל הספקים החיוניים לה גם במצבי חירום, לרבות במסגרת מיקורי חוץ, ככל הנדרש.
9 קריאת העובדים במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים לשירות עבודה באותו מפעל בצו לשירות עבודה בחירום לפי החוק.
| 297 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
המ"ב בנושא הריתוק המשקי10 עוסקת בין היתר ביחסי הגומלין בין גופים שונים במשהב"ט ומול כל הגופים הדורשים11 במעהב"ט.
בהמ"ב נקבעו הוראות והנחיות מקצועיות לטיפול במפעלים החיוניים ובריתוק המשקי.
אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשהב"ט (להלן - אמו"ן) באמצעות היחידה לשעת חירום ומבצעים באמו"ן מרכז את העמ"ט במעהב"ט בתחום הריתוק המשקי.
במסגרת פעילותו של משהב"ט בנושא הריתוק המשקי הוא הקים מערכת מידע ייעודית וייחודית במדינה, התומכת בכלל הפעילות של מעהב"ט ובניהול הנתונים על המפעלים החיוניים כאמצעי לקבלת החלטות בעיתות שגרה ובמצבי חירום לגבי היערכותם והפעלתם של המפעלים הללו, בהתאמה; ממפה את התפוקות הנדרשות מהמפעלים החיוניים ואת תקן העובדים והאמצעים הנדרשים כדי לספק את התפוקות שהוגדרו; מבצע לפי תוכנית עבודה בקרה על המוכנות והכשירות של המפעלים החיוניים וכן מבצע תרגילים בעניין זה במשולב עם צה"ל; מכין אישורי מעבר במצבי חירום לעובדים הנדרשים ועוד.
נוסף על האמור לעיל מנה"ר מעגן במידת הצורך בהסכמי התקשרות עם ספקים סעיף העוסק במצבי חירום ובריתוק משקי, ולפיו הספק מתחייב למלא את התחייבויותיו גם במצבי חירום ונדרש לוודא כי הוא ערוך למלאן במצבי חירום.
עוד נקבע בהסכמים כי אם הספק או קבלני משנה שלו אינם מוגדרים כמפעלים חיוניים ומשהב"ט יבקש להכריז עליהם ככאלו, אזי הספק מתחייב לשתף פעולה עם משהב"ט ועם כל רשויות המדינה הרלוונטיות לצורך ההכרזה האמורה.
בנובמבר 2020 מסר חה"י למשרד מבקר המדינה כי ריתוק משקי מבוצע למפעלים ולא לפעילויות מיקורי חוץ.
כך למשל בוצע ריתוק משקי לחברה א' ככלל.
יצוין שהחברה ביצעה פעילויות אחזקה במיקור חוץ לכלי שיט.
באוקטובר 2020 מסר אמו"ן למשרד מבקר המדינה כי לא נדרש בהכרח לבצע ריתוק משקי לכל הפעילויות שבמיקורי החוץ.
כמו כן מסר אמו"ן לגבי 28 מיקורי החוץ שנבדקו12 כי צה"ל דרש לבצע ריתוק משקי לעשרה מהם (36% ), וכי הפעילויות המבוצעות במיקורי חוץ לגבי חמישה (50% ) מעשרת מיקורי החוץ האמורים מוגדרות חלקית בלבד במסגרת הריתוק המשקי.
באותו החודש מסר חה"א למשרד מבקר המדינה כי בהסכמי ההתקשרות עם הספקים ניתן מענה למצבי חירום, וכי לגבי שניים מבין 12 מיקורי החוץ שנבדקו בחה"א לא נדרש לבצע ריתוק משקי.
נוסף על כך, לגבי פעילות שירותי גרירה וחילוץ של כלי רכב מינהלתיים במיקור חוץ בז"י מסר אמו"ן כי הפעילות לא הוגדרה לביצוע בעת ריתוק משקי ואילו ז"י מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 כי הפעילות הוגדרה.
להלן בלוח1 יפורט מידע- לפי תשובות אמו"ן, ז"י וחה"א על מיקורי החוץ לגביהם דרש צה"ל לבצע ריתוק משקי וכן על הפער בין התפוקות שנדרשו למצבי חירום לבין כלל הפעילות המבוצעת במיקור חוץ.