HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן בתרשים 1 יוצגו הגופים המרכזיים ועיקרי תפקידם בפרויקט.
12 במכרז התמודדה גם חברת אלביט, שהגישה הצעה משותפת עם חברת אל על.
13 במכרז הוגדרה גם אופציה לקבלת שירותי תפעול ותחזוקה במשך חמש שנים נוספות.
| 444 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה תרשים 1: הגופים המרכזיים בפרויקט ועיקרי תפקידם .
* עבודת המטה בשנים 2011 עד2015.
** מיולי2016 עדמאי 2019 סגן ראשהמל"ל לביטחון פנים ועורף לשעבר (להלן - סגן ראש המל"ל) ביצע תפקידים אלה במסגרת תפקידו כראש צוות ההיגוי בפרויקט.
על פי קביעת רה"ם מספטמבר 2018 המשיך סגן ראש המל"ל לשעבר בתפקידו בפרויקט גם לאחר שסיים את תפקידו במל"ל ומונה לראש רשות החירום הלאומית (רח"ל) ועוזר שר הביטחון לנושאי הזירה האזרחית וגם לאחר שסיים את תפקידו האחרון.
בדוח ייעשה שימוש בתואר סגן ראש המל"ל.
*** על פי חוק הטיס, התשע"א-2011.
**** ייעוץ מקצועי לכל הגופים בפרויקט, ובפרט למשרד רה"ם, וזאת כדי לגשר על פערי המידע בתחום התעופתי אצל כלל הגורמים ולסייע להם.
באוגוסט 2016 , בעקבות תוצאות המכרז והחלטת ממשלה14 , נקבע בפועלתקציב הפרויקט ל- 590 מיליון ש"ח.
נכון ליולי 2020 , לאחר הוספתתכולות עבודה ו ביצוע שינויים רבים לעומת המכרז בין היתר במסגרת שני "בלוקים" 15 של שינויים 16 ובהתחשב בהערכות של מנה"ר להוצאות צפוי ות נוספות בהיבטי ההקמה וההפעלה ועוד לפני שהחל שלב ההפעלה, נותרו למעשה בתקציב הפרויקט, שכלל את שלב ההקמה וכן הפעלה למשך חמש שנים, כ-2 מיליון .
14 החלטת הממשלה1880 ( 11.
) 15 ב"בלוק" שינויים הכוונה לריכוז של תוספות ושינויים שסיכם משהב"ט עם תע"א בעקבות דרישתו של משרד רה"ם ואישורו ולאחר סיכום משא ומתן עם תע"א.
16 בלוק השינויים הראשון כלל בעיקר שינויים בתצורת המטוס ובעיצוב הפנים שלו וכןשינויים בתחומי תקשורת ואבטחה וסוכם ביוני 2017 ; ובלוק השינויים השני כלל בעיקר שינויים בתחומי ביטחון וכן הוספת מקלחת וסוכם במאי2018.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ש"ח בלבד.
נוסף על כך קיימות הוצאות עבור הפרויקט שמימונן אינו נעשה על חשבון תקציב הפרויקט.
יצוין כי על פי דוח מבקר המדינה האמריקאי17 משנת2016 הערכת עלות שני המטוסים החדשים שישמשו כמטוסים נשיאותיים של נשיא ארצות הברית מדגם בואינג 747-8 הייתה3.
2 מיליארד דולר (במחירי שנת 2016), והפעלתם תוכננה לשנת2024 .
בכתב עת מאוגוסט201918 צוין כי הערכת עלות שני המטוסים החדשים תהיה 5.
מיליארד דולר להלן בלוח 3 פירוט של תקציב הפרויקט והעלות בפועל (כולל הערכות של מנה"ר להוצאות צפויות) של הנושאים העיקריים בפרויקט, נכון ליולי 2020.
17 United States Government Accountability Office, Report to Congressional Committees: DEFENSE ACQUISITIONS: Assessments of Selected Weapon Programs (March 2016) 18 AIR FORCE MAGAZINE, New Pentagon Report Pegs Air Force One, John A.
| 446 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה לוח 3 : תקציב הפרויקט והעלות בפועל (כולל הערכות של מנה"ר להוצאות צפויות) (במיליוני ש"ח) .
2 רכש המטוס, הסבתו, תחזוקתו ותפעולו, וכן הקמת .
אתר חניית המטוס בבסיס חה"א.
4 בעיקר עלויות כוח אדם (בשלב ההקמה ובשלב .
ההפעלה) שנבעו מהתארכות הפרויקט ביותר .
משנתיים ומהקמת יחידה עצמאית להפעלת המטוס, .
וכן עלויות שנבעו מהקמת תשתיות בבסיס חה"א.
והוצאות בלתי צפויות .
בלוק השינויים הראשון 46.
8 בעיקר שינויים בתצורה ובעיצוב הפנים של מתחם .
האח"ם וכן שינויים בתחומי תקשורת ואבטחה.
בלוק השינויים השני 12.
9 בעיקר שינויים בהיבטי ביטחון וכן שינויים נוספים .
הזמנות נוספות לתע"א .
0 בעיקר היבטים של תשתיות ואבטחה בבסיס חה"א.
6 על בסיס דרישת תע"א לתשלום נוסף* לרבות בשל .
השינויים בתצורת המטוס ודרישות הביטחון והסייבר, .
עלויות ביטוח והערכה של תוספות נדרשות בתפעול .
על פי ההסכם עם תע"א מספטמבר 2016 הזמן המתוכנן למסירת המטוס ו לתחילת שלב ההפעלה (להלן - מסירת המטוס) נקבע לספטמבר 2018 .
ואולם במהלך שלב ההסבה חלו עיכובים רבים בלוחות הזמנים בין היתר בשל השינויים הרבים שבוצעו בפרויקט במסגרת בלוק השינויים הראשון ובלוק השינויים השני ובינואר 2020 הצפי למסירת המטוס היה מאי2020 .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה 2020 הקפיא משרד רה"ם את ביצוע טיסות הניסוי במטוס ובאוגוסט2020 הורה על חידושן, ונכון לאוקטובר 2020 הצפי19 למסירת המטוס למשרד רה"ם ולתחילת שלב ההפעלה היה פברואר 2021.
על פי מנה"ר, נכון למרץ 2021 , המטוס סיים את כל הביקורות והניסויים וטרם עבר לחה"א.
ההערכה היא כי הוא יהיה מוכן לטיסות מבצעיות בחודשים יוני-יולי 2021.
להלן בתרשים2 האירועים המרכזיים משנת2010 ועד למועד הצפוי למסירת המטוס למשרד רה"ם, לרבות בנוגע לקבלת ההחלטות לרכש המטוס ולביצוע שלב ההקמה.
תרשים 2: האירועים המרכזיים משנת 2010 ועד למועד הצפוי למסירת המטוס .
בחודשים פברואר 2019 עד מרץ2020 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה.
בדיקות השלמה נעשו עד אוקטובר 2020 וחלק מהנתונים עודכנו עד מרץ 2021 , לפי העניין.
ואלו הנושאים העיקריים שנבדקו בביקורת: עבודות המטה לפני ועדת גולדברג ולקראת אישור הפרויקט בקבינט המדיני-ביטחוני וכן תהליך אישורו בקבינט ; היבטים ביטחוניים הנוגעים לשלב ההסבה בפרויקט לרבות הגדרת המענה לאיומי סייבר; קביעת התקציב לפרויקט על בסיס ההליך המכרזי; השינויים בפרויקט בשלב ההסבה ועלותם; מימוש תקציב הפרויקט לעומת התכנון; והעמידה בלוח הזמנים עד למסירת המטוס.
הביקורת נעשתה במשרד רה"ם - באגף תקציבים ופרויקטים, באגף הביטחון והחירום ובאגף טכנולוגיות, מידע, תקשורת וסייבר; במל"ל 20 ; במשהב"ט- במנה"ר, אצל הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - מלמ"ב; מעהב"ט) ואצל היועץ המשפטי למעהב"ט; בצה"ל - בחה"א; בתע"א; בשירות .
19 על פי משהב"ט, המועד אינו סופי ומותנה בגורמים שונים, כגון זמינות הגורמים המעורבים והצלחת תע"א בניסויים.
20 לרבות אצל סגן ראש המל"ל לשעבר בתקופת היותו ראש רשות החירום הלאומית (רח"ל).
| 448 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה הביטחון הכללי (להלן - שב"כ) - בחטיבה הממלכתית לאבטחת אישים ומשלחות (להלן - החטיבה לאבטחת אישים) ובחטיבה טכנולוגית; ובמשרד האוצר.
והוטל עליו חיסיון עד לדיון בוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה מתוקף הסמכות הנתונה למבקר המדינה בסעיף 17 (ג) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 נוסח[ ובשים לב לנימוקי הממשלה, לאחר היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת המידע]משולב הביטחוני ובתאום עם יו"ר הכנסת, משלא התכנסה ועדת המשנה האמורה, הוחלט לפרסם דוח זה תוך הטלת חיסיון על חלקים ממנו.
עבודות המטה שנעשו לפני ועדת גולדברג לקראת אישור הפרויקט בקבינט המדיני-ביטחוני והצגתן .
כדי שמקבלי ההחלטות יוכלו לקבל החלטות מיטביות באופן יעיל נדרש לקיים עבודת מטה מוקדמת כחלק מתהליך קבלת החלטות מובנה וסדור.
דבר זה קיבל ביטוי הן בקביעתה של ועדת וינוגרד21 והן בפסיקה.
ועדת וינוגרדקבעה כי "תהליכים מסודרים של קבלת החלטות אמורים לתת למקבלי ההחלטות.
אמצעים להבניה ובקרה של שיקול דעת", וכי "סביר שהחלטה לפעול בצורה מסוימת תהיה טובה יותר.
אם יתקיימו בה תנאים עיקריים, כגון.
ההחלטה מתקבלת על סמך תשתית עובדתית והערכות אמינות, מפורטות ומנומקות.
ההחלטה מתקבלת על סמך שקילה זהירה של חלופות".
כפי שנקבע בפסיקה22 ,גוף מינהלי נדרש לקבל את החלטותיו באופן מסודר, לאחר תהליך של איסוף נתונים ולאחר שנשקלו כלל השיקולים הרלוונטיים .
הליך מסודר של קבלת החלטות נועד להבטיח את רצינותם של הדיון וההכרעה ולאפשר קיומה של בקרה פנימית הנדרשת כתנאי לקבלת החלטה ראויה.
כך, למשל, קבע בג"ץ23 כי "כידוע, אל לה לרשות מנהלית לעשות מעשה טרם שעמדה על משמעויותיו וזאת באמצעות הקפדה על פרוצדורה נאותה של איסוף ועיבוד מידע.
הרשות מחויבת לאסוף את הנתונים הרלוונטיים להחלטה, לבדוק את משמעותם, לוודא שהם מספיקים לשם ביסוס ההחלטה, ולסכם את ממצאיה בהחלטה מנומקת".
21 ועדת וינוגרד נדרשה בין היתר לסוגיית תהליך קבלת ההחלטות בתקופת מלחמת לבנון השנייה והיא פרסמה דוח חלקי באפריל 2007 ,.
ראו גם מבקר המדינהמבצע "צוק איתן ": תהליכי קבלת החלטות בקבינט בנוגע לרצועת עזה לפני מבצע "צוק איתן" ובתחילתו (2017 '), עמ24 ,, ומבקר המדינה"תהליכי קבלת ה החלטות במערכת הביטחון בנושא ההצטיידות בתותח חדש" (2020 '), עמ157 .
)(נוסח גלוי 22 ראו בעניין זה, לדוגמה: בג"ץ 4733/94 נאות נ' מועצת עיריית חיפה, פ"ד מט( 5 )111 (1996 ); בג"ץ 5593/07 'ניס נ המועצה הארצית לתכנון ובנייה (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) 23 בג"ץ 5134/14 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' מועצת מקרקעיישראל , פסקה 25 לפסק דינה של השופטת ברון (פורסם במאגר ממוחשב, 14.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה עבודות המטה שנעשו לפני ועדת גולדברג בשנים 2010 ועד אמצע 2013 .
משרד רה"ם הוא היזם של הפרויקט ו"הלקוח".
משנת2010 עד אישור הפרויקט בקבינט באוגוסט 2015 היה אחראי משרד רה"ם להובלת הפרויקט ולאפיון הדרישות למטוס.
הגורם שהיה אחראי במשרד רה"ם לנושאים אלה היה סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים 24 .
על פי חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח-2008 , תפקידי המל"ל הם בין היתר לרכז את עבודת המטה של הממשלה, של הקבינט המדיני -ביטחוני ושל כל ועדת שרים אחרת, בענייני חוץ וביטחון ולהכין את דיוני הממשלה וועדותיה בעניינים אלה; להיות אחראי מטעם רה"ם לעבודת המטה הבין-ארגונית והבין -משרדית בענייני החוץ והביטחון; להציג לממשלה, לקבינט ולרה"ם (על פי העניין) את החלופות, את ההבדלים ביניהן ואת משמעותם, כפי שנבחנו על ידו, וכן את המלצתו המנומקת לבחור בחלופה מסוימת; ולבצע כל תפקיד מטה אחר בענייני החוץ והביטח ון ובתחום אחר שקבע רה"ם.
כפועל יוצא, ממאי 2011 , לאחר שצוות משרד האוצר סיים את עבודתו שהתבססה על ה-RFI משנת2010 ולקראת התכנסותו של צוות השרים לבחינת רכש של מטוס ייעודי, החל למעשה המל"ל לממש את אחריותו לריכוז עבודת המטה בנושא.
יצוין כי במרץ 2013 ביקש ראש המל"ל מהמשנה שלו לרכז את פרויקט ההצטיידות במטוס ראשי המדינה ולקדמו כדי להביאו לידי מימוש בזמן סביר.
עם הקמתה של ועדת גולדברג נדרש המל"ל לרכז את עבודת המטה לקראת הצגת הנושא לוועדה.
הערכת העלויות לרכש מטוס ייעודי על ידי צוות משרד האוצר וצוות משהב"ט בשנים 2010 עד 2013 .
בדיון שהתקיים במשרד האוצר ביוני2011 הוצגה עבודתו של צוות משרד האוצר אשר כללה ניתוח של החלופות להטסת ראשי המדינה בהתבסס על המענים ל-RFI משנת2010 והשוואתן לעלויות הטסת ראשי המדינה בשנים 2008 עד2010 .
בסיכום הדיון צוין בין היתר כי הניתוח הצביע על כדאיות לרכש מטוס25 ייעודי26 בטווח מחירים של עד40 מיליון דולר27 , תוך התחשבות בתועלות נוספות בהשוואה למצב הקיים.
בעבודת הצוות פורטו בין היתר התועלות האלה: מתחם אח"ם בהתקנה קבועה במטוס, מערכת תקשורת לוויינית מאובטחת והתקנות ייעודיות וקבועות לצורכי אבטחה וחירום.
בדיון הוסכם, על דעת החשבת הכללית והממונה על התקציבים במשרד האוצר, לאמץ את מסקנות הצוות לרכש מטוס ייעודי והסבתו במגבלת העלות האמורה.
24 על פי תיאור תפקידו, סמנכ"ל מבצעים ונכסים אחראי לריכוז הרכש במשרד רה"ם לרבות שותפות בהכנת מפרטים ובפרסום מכרזים.
ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 70 ב(2020), "ענייני מינהל במשרד ראש הממשלה", עמ' 503.
הכוונה לרכש מטוס ולהסבתו 26 בנוגע לחלופה של מטוס דואלי צוין בסיכום עבודתו של צוות משרד האוצר ממאי2011 כי קיים קושי ממשי עד כדי חוסר היתכנות ליישום החלופה, בין היתר מאחר שהשב"כ מתנגד לשימוש דואלי עם מתפעל אזרחי, ובחה"א מטוס התדלוק (האפשרי כחלופה למטוס דואלי) נמצא בעדיפות נמוכה.
בנוגע לחלופה של התקשרות ארוכת טווח צוין כי החברה היחידה שנתנה מענה לחלופה זו הציעה מחיר גבוה מהעלות ששולמה אז.
27 מאחר שבעבודת משרד האוצר בוצעה השוואה לעלויות הטסת ראשי המדינה בשנים2008 עד2010 שהן כוללות מע"ם, הרי שהמחיר שמייצג כדאיות כלכלית כולל אף הוא מע"ם.
| 450 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ביוני 2012 התניע מנכ"ל משהב"ט עבודת מטה של צוות משהב"ט לבחינת רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה.
באוקטובר 2012 , בהתבסס על תוצאות ה-RFI משנת2012 , הציג הצוות לראש מנה"ר את הערכתו לעלות הפרויקט28 , כפי שתואר לעיל בלוח1 .
המצגת לראש מנה"ר הועברה גם למל"ל.
יצוין כי הערכת העלות צוינה גם במסמך סיכום ה-RFI שנכתב בחה"א בנובמבר 2012 .
הערכה זו התבססה על הצעות המחיר הנמוכות ביותר שנתנו שלוש החברות שנענו ל-RFI לרכיבי הפרויקט מתוך ההנחה שתחרות במסגרתRFP29 .
עשויה להוזיל את העלות להלן בלוח 4 פירוט של מרכיבי העלות של מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה, כפי שצוין במסמכים.
לוח 4: פירוט מרכיבי הערכת העלות של מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה על פי צוות משהב"ט משנת 2012 )(במיליוני דולרים, ללא מע"ם .
מרכיבי העלות פירוט העלות .
ההשקעה הראשונית רכש המטוס 28.
הסבת המטוס כולל מערכות הגנה ותקשורת 43.
ההשקעה הראשונית הנובעת מקליטת המטוס .
סה"כ ההשקעה הראשונית 77.
העלות השנתית תחזוקה 3.
מעורבות חה"א בפרויקט לרבות כוח אדם והכשרות 2.
סה"כ העלות השנתית 12.
3 מיליון דולרעבור הכשרות ושמירת כשירות, ו -4.
2 מיליון דולרעבור הקמת תשתית בבסיס חה"א.
בינואר 2013 ביקש סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"םמחה"א ומחברת הייעוץ החיצונית שיכינו הצעה משותפת לרכש מטוס ראשי המדינה שתתכנס לעלות של 40 מיליון דולר.
בפגישה שהתקיימה בין נציגי מנה"ר וחברת הייעוץ החיצונית זוהו פערים בהנחות העבודה שעליהן התבססו .
28 במצגת ובמסמך סיכום ה-RFI של חה"א מנובמבר2012 צוין כי העלויות לא כוללות מע"ם.
גם במסמכים אחרים שיפורטו להלן ובהם הוצגו עלויות שהעריך משהב"ט ולא צוין במפורש כי העלויות אינן כוללות מע"ם, בדוח זה נכתב במפורש כי הן אינן כוללות מע"ם.
29 Request For Propos al .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה הערכות העלות של צוות משרד האוצר ושל צוות משהב"ט.
בהמשך לכך פנה בפברואר 2013 סגן ראש מנה"ר לרכש אוויר וים לסמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם וציין כי לא ניתן להגיע ל"מכנה משותף" בשל הפערים שנגעו בין היתר לסוג המטוס, לעלות ההסבה והרישוי, לעלות מערכת ההגנה, לתמהיל הטיסות ולהפעלה על ידי חה"א לעומת חברה אזרחית30.
במסמך האמור מפברואר 2013 ובדיון שקיים באפריל 2013 המשנה לראש המל"ל בהשתתפות בין היתר של נציגים ממשרד האוצר, ממשרד רה "ם, מחה"א וממנה"ר, הציג צוות משהב"ט הערכת עלות נמוכה יותר מזו שצוינה בסיכום ה-RFI משנת2012 , כמפורט להלן בתרשים3 .
תרשים3 : העלויותשהציג משהב"ט בשנים 2012 עד 2013 לגורמים שונים עבור רכש המטוס והסבתו (ללא הפעלתו) ופירוט הרכיבים שנכללו ושלא נכללו בנתונים שהוצגו ועלותם (במיליוני דולרים, ללא מע"ם) .
תקשורת- 5 לא נמצא במסמכים .
בעבודת צוות משרד האוצר לא נקבע אם הפעלת המטוס תיעשה על ידי חה"א או על ידי חברת תעופה .
| 452 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ללא העלויות .
על פי מסמכי משהב"ט, חה"א והמל"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
נמצא כי אף שבאוקטובר 2012 העביר צוות משהב"ט למל"ל הערכה של עלות ההשקעה הראשונית לרכש המטוס ולהסבתו (77.
5 מיליון דולר ללא מע"ם), שהתבססה על ניתוח תוצאות ה-RFI משנת2012 , שהיה הניתוח העדכני של צוות משהב"ט, בפברואר 2013 מסר משהב"ט למשרד רה"ם הערכה נמוכה יותר (50 מיליון דולר ללא מע"ם).
גם אם ההערכה האמורה הייתה כוללת את מערכת ההגנה, עדיין היא הייתה נמוכה יותר (60 מיליון דולר ללא מע"ם).
כמו כן באפריל2013 מסר משהב"ט למשרד רה"ם ולמל"ל הערכת עלות (70 מיליון דולר ללא מע"ם) שלא כללה את העלויות הנוגעות לקליטת המטוס בחה"א, המסתכמות על פי סיכום ה-RFI בכ-6.
)מיליון דולר (לא כולל מע"ם יצוין כי אומנם עלויות אלה לא נכללו גם בעבודתו של צוות משרד האוצר ולכן הן לא נדרשו לשם השוואה בין העבודות, אך לצורך הערכה של כלל עלויות הפרויקט, כפי שהעריך אותן צוות משהב"ט, נדרש היה להוסיפן, וזאת כדי להציג תמונה המשקפת את מלוא העלויות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשהב"ט להקפיד בכל שלביו של פרויקט על הצגת נתונים מלאה, עקבית ומדויקת.
קביעת דרישות מרכזיות עבור מטוס ראשי המדינה בשנים 2010 עד 2012 .
טווח הטיסה, מספר הנוסעים במטוס ו תצורת הפנים: ביולי 2010 העביר סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם31 לאישור מנכ"ל המשרד מסמך שכלל דרישות מרכזיות בנוגע למטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה, והמנכ"ל אישר אותן.
הדרישות שנקבעו נכללו במסגרת ה-RFI שפרסם משרד האוצר בשנת 2010 , ועל בסיסן נקבעו הדרישות ב -RFI משנת2012 שפרסם משהב"ט32.
ואלו הדרישות שנקבעו: טווח הטיסה יהיה לפחות 10,000 ק"מ ויאפשר טיסה ישירה ללא חניות ביניים מישראל לוושינגטון; המטוס יכיל כ-100 - 120 :נוסעים.
הדרישות הנוספות היו בין היתר (א) חלוקת המטוס למתחמים, ובהם: מתחם אח"מים שיכלול לפחות שמונה כיסאות וכן מתחם שינה; מחלקת עסקים; ומחלקת תיירים; (ב) במטוס תהיה בין היתר עמדת מזכירות; (ג) המטוס יצויד במערכות מסוימות.
31 בשנת2010 הוגדר תפקידו "ראש אגף בכיר למשאבים חומריים ומבצעים".
בדוח זה נעשה שימוש בתואר "סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים".
32 צוות משהב"ט גיבש את הדרישות ב-RFI בהתאםלהנחיותיו ולאישורו של סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה"ם.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה להלן בלוח 5 נתונים על מספר טיסות רה"ם והנוסעים שהצטרפו לטיסות אלה בשנים2010 ו- 2011.
לוח5: מספר טיסות רה"ם והנוסעים שהצטרפו לטיסות אלה בשנים 2010 ו- 2011 .
סך מספר הטיסות 12 8 .
מספר הנוסעים הממוצע 40.
מספר הנוסעים המרבי 61 57 .
מספר הנוסעים הנמוך ביותר 8 11 .
על פי נתונים שמסר חשב משרד רה"ם לוועדת גולדברג (ובכלל זה פמליית רה"ם, נלווים ועיתונאים), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
דגם המטוס וגילו: הדרישות המרכזיות האמורות השפיעו על דגם המטוס הנדרש, וב -RFI משנת2012 צוין כי את המענה של החברות יש לבסס על מטוס בואינג מדגם767 או777 .
במסמך סיכום ה -RFI מנובמבר 2012 צוין כי על פי הנחיות המזכיר הצבאי לרה"ם נפסלה האפשרות לרכש של מטוס חדש ומתקדם כגון בואינג 777 בשל עלויותיו הגבוהות.
במסמך האמור צוין כי גם מטוסי Airbus נפסלו, וזאת מאחר שהם לא נמצאים בשימוש בארץ ולכן צפויות "משמעויות כבדות להקמת היכולת".
בנוגע לחלופה של מטוס בואינג 737 ,חה"א מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 ובמרץ 2021 כי מטוס בואינג737 אומנם יכול להכיל את מספר הנוסעים הנדרש בהנחות הבסיס אולם זאת ללא תצורת VIP (מתחםאח"ם כפי שהוגדר על ידי סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים), וכי מטוס מדגם זה יכול גם לטוס טיסות לטווח ארוך (תל אביב - וושינגטון), אולם רק אם מוסיפים לו מכלי דלק נוספים על חשבון השטח שמוקצה לנוסעים, והמשמעו יות לכך הן עלות פיתוח יקרה וצמצום מספר הנוסעים במטוס.
עוד מסר חה"א כי עלות מטוס בואינג חדש היא 180 עד200 מיליון דולר לפני הסבה, וכי הסבה של מטוס חדש תעלה הרבה יותר מהסבה של מטוס ישן בשל הצורך לעבוד ישירות מול יצרן המטוס.
בנוגע למטוס בואינג 777 ,חה"א מסר כי דגם זה יצא לשוק כעשור לאחר דגם 767 והוא גדול יותר ויקר יותר משמעותית הן בהיבטי ההפעלה והן בהיבטי התשתיות.
המענה שהתקבל מהחברות ל-RFI משנת2012 התבסס על מטוס בואינג76733 , ובמסמך סיכום ה-RFI האמור העלה חה"א חיסרון מרכזי בבחירת מטוס מדגם זה והוא יציאתם של מטוסים אלה .
המענה ל-RFI משנת2010 התבסס על דגם מתקדם פחות- 767-200ER - שהוא הדגם הראשון של בואינג 767.
| 454 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה משירות בחברות התעופה בשנים הקרובות34 .
במסמך צוין כי בשל כך קיים סיכון של עלייה בעלויות התחזוקה על פני 20 שנים כתוצאה מקושי בתחזוקת המטוס, זמינות לוגיסטית וייתכן גם קושי בשמירת הכשירות של צוות האוויר.
בתגובת חה"א על ממצאי הביקורת ממרץ 2021 צוין כי הסיכון אכן התממש, וחברות תעופה רבות בעולם הפסיקו להטיס את המטוס מדגם זה, אך עם זאת מטוסים מדגם זה עוברים הסבה למטוסי מטען ולכן תחזוקתם וזמינותם עדיין אפשרית גם בראייה עתידית.
ב-RFI משנת2012 צוין כי את המענה של החברות יש לבסס על מטוס בעל ותק של5 עד15 שנים.
עוד צוין ב-RFI כי על החברות לפרט את המשמעויות של תחזוקת המטוס במשך20 שנים לרבות בהיבטים לוגיסטיים.
הדרישות המרכזיות האמורות שקבע משרד רה"ם בשנת 2010 ושנכללו ב-RFI משנת2012 היו מהותיות והשפיעו על סוג המטוס, על אפיון תצורתו, על אמצעי הביטחון, הציוד והמערכות שהותקנו בו, וממילא גם על עלותו.
בביקורת לא נמצאו במשרד רה"ם תיעוד לעבודת המטה שנעשתה לצורך קביעת הדרישות האמורות וכן הנימוקים לדרישה שהמטוס יכיל כ-100 עד 120 נוסעים, דרישה שהייתה גבוהה בכ-64% עד97% ממספר הנוסעים המרבי שהצטרפו בפועל לטיסות רה"ם בשנים 2010 ו-2011 (61 .
)נוסעים נוסף על כך, לא נמצאה בחינה של הדרישות והשפעותיהן בהיבטים של עלות מול תועלת בהתייחס לחלופות, ובפרט נוכח יציאתו הצפויה של מטוס בואינג 767 משירות בחברות התעופה.
בתגובתו של משרד רה"ם מפברואר 2021 על ממצאי הביקורת (להלן- תגובת משרד רה"ם) צוין כי במהלך השנים דנו בנושא מטוס ראשי המדינה גורמים אחדים ובהם צוות השרים, ועדת גולדברג, הממשלה בהחלטתה לאמץ את עיקרי דוח הוועדה והקבינט.
כך גם כחצי שנה לפני הקמתה של ועדת גולדברג ביצע המל"ל עבודת מטה, משהב"ט הכין תוכנית לאפיון המטוס, ומשרד רה"ם אישר בהתאם להחלטת הקבינט את אפיון המכרז.
נכון הדבר שלא כל הגורמים שפורטו לעיל בחנו את הדרישות המרכזיות או המליצו בעניינן.
עם זאת, לא היה בהגדרת הדרישות המרכזיות הללו בשנת 2010 עבור תהליך ה-RFI כדי למנוע בהמשך קבלת כל החלטה אחרת בנוגע לאפיון של מטוס ראשי המדינה.
משרד רה"ם הוסיף כי הדרישות המרכזיות מקובלות גם בבחינה בדיעבד מאחר שניתן היה במסגרת תהליך קבלת ההחלטות שבוצע בשנים שלאחר מכן לשנות את הדרישות הללו, אך לא נמצא שיש לשנותן.
משרד מבקר המדינה מציין כי הדרישות המרכזיות (טווח הטיסה הישירה, מספר הנוסעים במטוס ותצורת הפנים שלו) שקבע משרד רה"ם בשנת 2010 לא נבחנו במסגרת תהליך קבלת ההחלטות שבוצע בשנים שלאחר מכן.
34 יצויןבהקשר זה כי ממסמכי משרד רה"ם עולה כי ביולי 2018 הודיעהחברת אל על כי צי מטוסי בואינג 767 , המשמש על פי רוב את החברה להפעלת טיסות רה"ם, מתוכנן לצאת משירות עד סוף ינואר 2019, וכי בעתיד טיסות רה"ם יהיו במטוס בואינג 777.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי בפרויקטים לאומיים שעלותם מאות מיליוני ש"ח, ובייחוד בפרויקטים ראשוניים ומורכבים, על משרד רה"ם להקפיד על קיום עבודת מטה בשיתוף הגורמים המקצועיים הרלוונטיים לצורך קיומם של תהליכי קבלת החלטות סדורים ואפיון של דרישות הנותנות מענה לצרכים קיימים, תוך בחינת החלופות האפשריות.
בפרויקטים שמובאים לאישור צוות שרים ובהם המל"ל אחראי לריכוז עבודת המטה, עליו לוודא כי מתבצעת עבודת מטה סדורה של תהליך קבלת החלטות כאמור לעיל.
קביעת הבעלות על המטוס והגורם ה אחראי להטסתו בשנת 2012 .
חוק הטיס, התשע"א-2011 (להלן- חוק הטיס) מסדיר את התשתית המשפטית של התעופה האזרחית בישראל, ובכלל זה הוראות לעניין רישוי כלי טיס, רישוי המפעיל האווירי35 , כללי טיסה ועוד.
בהתאם לחוק, הטסת כלי טיס אזרחיים במדינת ישראל מפוקחת ומטופלת על ידי הרשויות האזרחיות ובפרט על ידי רשות התעופה האזרחית (להלן - רת"א).
על פי סעיף 78 לחוק, מפעיל אווירי אחראי לתחזוקתו ולהפעלתו הבטוחות של כלי הטיס שהוא מפעיל, בהתאם להוראות החוק.
סעיף 177 לחוק קובע כי הוראותיו יחולו על כלי טיס של מדינת ישראל36 , אלא אם כן קבע השר אחרת ובהתאם לתנאים שקבע, וסעיף 179 לחוק מציין כי הוא אינו חל על צה"ל 37 , לרבות בכל הנוגע לכלי טיס צבאי.
כמו כן, בהתאם לחוק הטיס, הגדרת כלי טיס ככלי טיס צבאי משמעותה כי כשירותו האווירית, כשירות אנשי הצוות שבו והפעלתו נתונים, באופן קבוע או זמני, לפיקוחו המלא של צה"ל ולא לרישוי מכוח חוק הטיס.
יש שלוש חלופות אפשריות לבעלות על מטוס ראשי המדינה ולהפעלתו: בעלות מדינתית והפעלה אזרחית; בעלות צבאית והפעלה צבאית; ובעלות מדינתית והפעלה צבאית.
לקביעות בנוגע לגורם שבבעלות ו יהיה מטוס ראשי המדינה ולגורם האחראי להטסת ו השפעות ומשמעויות בכמה תחומים, כמפורט בהמשך.
במאי 2012 המליץהמזכיר הצבאי של רה" ם כי "לאור היבטי הביטחון הרחבים, מודל ההפעלה המומלץ הוא הפעלה ע"י צה"ל/חה"א".
מסיכום דיון שערך ראש מטה (להלן - רמ"ט) חה"א חודש לאחר מכן עלה כי חה"א ראה בחיוב את הטסת רה"ם במטוס חה"א.
רמ"ט חה"א תיקף עמדה זו.
ב-RFI שפרסם מנה"ר ביולי 2012 צוין כי המטוס יהיה בבעלות המדינה, יישא רישוי אזרחי ויוטס על ידי טייסי ח ה"א.
באוגוסט ובספטמבר 2012 ניתחו בהתאמה הפרקליטות הצבאית והייעוץ המשפטי של רת"א את המצב המשפטי ואת דרישות חוק הטיס בנוגע למתווה של מטוס בבעלות המדינה (שבו המדינה היא המפעיל האווירי לפי חוק הטיס), המוטס על ידי טייסי חה"א.
על פי הניתוחים, המתווה האמור יכול להתקיים רק אם במהלך הטיסות יוגדר המטוס כ"כלי טיס צבאי" כהגדרתו בחוק, והגדרתו ככזה מוציאה אותו במהלך הטיסות ככלל מתחולת חוק הטיס.
עוד על פי הניתוחים, .
35 על פי חוק הטיס מפעיל אווירי הוא אחד מאלה, לפי העניין: (א) בהפעלה מסחרית- מי שבידו רישיון הפעלה אווירית; (ב) בהפעלה כללית - בעל כלי הטיס, שוכר של כלי הטיס או מי שהורשה לבצע הפעלה מטעמו של מי מהם.
36 כלי טיס של מדינת ישראל הוא כלי שיוחד, באופן קבוע או זמני, לשירות ממשלתי, והוא בבעלות מדינת ישראל או מופעל על ידה, למעט כלי טיס צבאי וכלי טיס משטרתי.
37 "למעט הוראות ספציפיות בחוק".
| 456 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה אף שהדין אינו מונע מצב זה אין מדובר במצב "רגיל", והוא מעורר שורה של נושאים שיש לתת עליהם את הדעת.
להלן פירוט של ההשפעות והמשמעויות של המתווה: 1.
תחולתם של דיני הטיס האזרחיים38 - ,במצב שמדובר על מטוס מדינתי בהפעלה צבאית המטוס צפוי לעבור מפעם לפעם מתחולה מלאה של דיני הטיס האזרחיים (שכן המדינה היא ככלל המפעילה האווירית שלו) להיעדר כמעט מוחלט של תחולתם (שעה שהוא בהפעלה צבאית).
חובת הפיקוח על כשירותו האווירית של המטוס- אין בחוק הטיס הגדרה הנוגעת להיקף הפיקוח שחה"א נדרש להפעיל, וההחלטה היא "פיקודית -מקצועית" של חה"א.
נוכח העובדה שכשירות אנשי הצוות מצויה באופן מלא בפיקוחו של חה"א, והפעלתו של המטוס מצויה בידי חה"א באופן זמני בעת ההטסה, על חה"א מוטלת אחריות של ממש לבצע פיקוח משמעותי ואפקטיבי, במובנו הרחב, בעיקר על כשירותו האווירית של המטוס.
עם זאת, על פי חוק הטיס , המפעיל האווירי (שהוא המדינה במתווה של מטוס בבעלות המדינה) אחראי לתחזוקתו ולהפעלתו הבטוחות של כלי הטיס שהוא מפעיל.
מצב זה מחייב את המדינה ואת צה"ל לגבש ממשקים פורמליים ברורים ומפורטים שימנעו יצירה של פערים במימוש האחריות לשלמותו של כלי הטיס וימנעו סיכון של יושביו ושל הנחשפים להפעלתו.
סמכות ואחריות בנוגע לצוות שיפעיל את המטוס - אם המטוס מוגדר כלי טיס צבאי, אזי רק טייסי חה"א בסדיר ובמילואים יוכלו להטיסו, ואם המטוס מוגדר אזרחי, ניתן לקבל שירותי הטסה מחברה אזרחית שטייסיה עוסקים בכך בכל ימות השנה, ובמקר ה כזה יש לרת"א עניין ברישוי ובפיקוח על קיום רישיונות אזרחיים לצוותי האוויר.
החובות המוטלות על מטוס- על פי אמנת התעופה האזרחית הבין-לאומית ( 1944 ) המכונה "אמנת שיקגו", המסדירה את ה זכויות ו החובות של מטוסים מדינתיים ואזרחיים, מטוס מדינתי זוכה לחסינויות שלהן ל א זוכה מטוס אזרחי , והחובות המוטלות עליו מעטות ופחותות בהשוואה למטוס אזרחי.
במצב שבו המפעיל האווירי של המטוס הוא הממשלה עצמה, רת"א - כרשות ממשלתית - תצטרך לאכוף את דיני הטיס על הממשלה.
בנוגע לתחולתם של דיני הטיס האזרחיים מסר חה"א בתגובתו כי על כלי טיס צבאי אומנם לא חלים דיני התעופה האזרחיים, אולם הוא נתון לסט חוקים ותקנות (הוראות זרוע אוויר) שהם המקבילה לתקנות הטיס "האזרחיות ".
במסמך של חה"א מנובמבר 2012 שסיכם את תוצאות ה-RFI צוין שחה"א בחן חלופות אחדות בנושא הצוות האווירי בחה"א: צוות על בסיס אנשי מילואים המשרתים בחה"א; הקמת גף ייעודי בטייסת המיועדת לקלוט את משימת הטסת ראשי המדינה; קליטת המשימה במסגרת הטייסת האמורה והכשרת צוותים בסדיר ובמילואים לתמיכה במשימה; וצוות אזרחי בהפעלת חה"א.
בנוגע לחלופה האחרונה צוין כי אין בה יתרון לחה"א בניהול המשימה ויש לבחון את האפשרות של ביצוע המשימה במלואה על ידי ספק אזרחי.
בהמלצות שנכללו במסמך צוין כי "נראה" .
38 בתעופה האזרחית אותם דינים חולשים על כלי הטיס עת הוא עובר ממפעיל אווירי אחד למשנהו ועת עוברת האחריות לכשירות האווירית שלו ממפעיל אווירי אחד למשנהו.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה שהקמת היכולת של מטוס ייעודי בחה"א מגדילה באופן ניכר את עלויות הקיום השוטפות, ולפיכך, "בראיית עלויות התוכנית" מומלץ לבחון פתרונות של חכירה והפעלה מלאה על ידי חברה אזרחית.
בדיון שקיים סמנכ"ל בכיר מבצעים ונכסים במשרד רה "ם בינואר 2013 בהשתתפות בעלי תפקידים ממשהב"ט וממשרד האוצר צוינו העקרונות שאושרו על ידי משרד רה "ם לרכישת מטוס ראשי המדינה ובהם מטוס בבעלות המדינה והטסתו על ידי חה"א.