HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"אלף ש"ח מנה"ר העביר דרישה זו של פיקוד העורף לאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון אשר קבע ב- 21.
07 , כי "במסמכי ההתקשרות לא מצוינת דרך מפורשת לכימות נזקים ו/או קיזוז במקרים של ליקויים באחסון".
עוד הוסיף הייעוץ המשפטי, כי "במידה ולא יתוקנו הליקויים, מסמכי [ על פיקוד העורף לערוך ספירה מדויקת של ערכות מגן שלא אוחסנו על פי דרישות ]המכרז- ואז ניתן יהיה לקבוע במדויק את הנזק שנגרם למשרד בגין אי אחסון נאות ולקזזו מהסכומים העתידיים שיגיעו לחברה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי היה שמנה"ר יקבע בתנאי המכרז וההזמנה סנקציות בגין אי-מילוי תנאים מרכזיים המופיעים בהם.
בכך ניתן היה למנוע את הצורך להוכיח גרימת נזק.
הדבר היה מאפשר למשהב"ט לגבות מחברת האיסוף ביתר קלות קנסות כספיים בגין אי-מילוי תנאים מרכזיים במסמכי ההתק שרות.
מן הראוי, שבעתיד ישקול מנה"ר לכלול בחוזים שיערוך עם חברות מסחריות תנאים שיקלו על האפשרות לנקוט סנקציות כנגדן במקרים של הפרת סעיפים מרכזיים בחוזה.
קביעת התקציב לאיסוף ערכות המגן מהתושבים .
במסמך הבקשה להצעת מחיר מ- 28.
06 שהועבר לספקים המשתתפים במכרז, נקבע כלהלן: "בכוונת מערכת הביטחון/פיקוד העורף לאסוף את כל ערכות המגן מאזרחי המדינה (כ-6.
משרד מבקר המדינה העלה, כי למרות כוונה זו, העמיד משרד האוצר למטרה זו באותו מועד תקציב של כ-95 מיליון ש"ח בלבד; תקציב זה מאפשר איסוף של65% מסך ערכות המגן המצויות בידי הציבור, קרי - כ-4.
42 מיליון ערכות מגן בלבד.
מיליון ערכות מגן לא תוקצב כאמור, נקבע במכרז, כי איסוף ערכות המגן על ידי חברת האיסוף יתבצע בתוך פרק זמן של 18 חודשים.
בהתאם לכך, אמור היה האיסוף להסתיים באמצע שנת מוכנות לזמן חירום 55 .
ב רבעון האחרון של 2007 הודיע משהב"ט לחברת האיסוף, כי בכוונתו להפסיק את האיסוף עקב היעדר תקציב להמשך האיסוף.
יצוין, כי אי -איסוף כל ערכות המגן מהתושבים עלול להגדיל משמעותית את התקציב שיידרש להשלמת ההצטיידות בערכות מגן לאוכלוסייה, שכן לא ניתן יהיה לשקם ערכות מגן שלא תיאספנה, ויעלה הצורך לרכוש תחתן ערכות חדשות, שעלות רכישתן גבוהה יותר מעלות השיקום של ערכות המגן הקיימות.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה, אי-איסוף של כ -2 מיליון ערכות מגן עלול לייקר את ההצטיידות בערכות מגן לאוכלוסייה בכ-145 מיליון ש"ח לפחות11.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שהחלטת הקבינט המדיני -ביטחוני הייתה לאסוף את כל ערכות המגן מהאוכלוסייה, היה על משהב"ט ומשרד האוצר להקצות לנושא זה מלכתחילה את התקציב הדרוש.
מכל מקום, מאחר שכבר בתחילת האיסוף היה ברור, כי התקציב שנקבע אינו מספיק, ראוי היה כבר אז לעדכנו כנדרש.
זאת ועוד, מאחר שמשרד האוצר תקצב מלכתחילה את נושא האיסוף בתקציב שיאפשר איסוף של 65% בלבד מערכות המגן, הרי שהודעת משהב"ט לחברות המתחרות במסמך הבקשה להצעות מחיר ממרס 2006 , כי בכוונתו לאסוף את כל ערכות המגן מהאוכלוסייה ( 100% ), לא נתמכה בתקציב מראש לצורך ביצועה.
בנוסף לכך, משרד מבקר המדינה מדגיש, כי המשמעות של אי-איסוף כל ערכות המגן מהתושבים היא הוצאה כספית גבוהה יותר עבור רכש ערכות מגן חדשות.
משרד מבקר המדינה ציין בטיוטת הדוח שנשלחה למשהב"ט ולמשרד האוצר במרס 2008 , כי מן הראוי שמשרדים אלה יבחנו בדחיפות את האפשרות לתקצוב נוסף של איסוף ערכות המגן, שיאפשר את איסוף כל ערכות המגן המצויות בידי התושבים.
משהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה בסוף אפריל 2008 , כי במרס 2008 ניתנה תוספת של 21 מיליון ש"ח למבצע איסוף ערכות המגן, שתאפשר איסוף כמיליון ערכות מגן נוספות.
כן מסר, כי יתרת ערכות המגן שתיוותר בידי האוכלוסייה, שהיא בהיקף קטן, תרוענן במסגרת מבצע חלוקה שיחל בתחילת 2009.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאחר תום מבצע האיסוף הנוכחי יישארו כ -1.
4 מיליון ערכות מגן שלא נאספו מהאוכלוסייה (כ- 21% )מסך ערכות המגן- היקף שאיננו קטן כלל.
הימצאותן של ערכות מגן אלה בידי האוכלוסייה לא תאפשר את שיקומן יחד עם שאר ערכות המגן שנאספו, והדבר עלול לעכב את רענון ערכות המגן לכלל האוכלוסייה.
11 :החישוב מבוסס על הנתונים הבאים37% מכלל ערכות המגן שנאספו היו כשירות; ניתן לשקם 39% מערכות המגן שנאספו, ו-23% ערכות מגן היו פסולות; עלויות שיקום ערכות המגן (נכון ל- 4.
5 ש"ח לשיקום ערכה, ו -160 ש"ח לרכישת ער כה חדשה.
עלויות נוספות במקרה של איסוף: עלויות איסוף כ-44 מיליון ש"ח ועלות אחסון של11 .
מיליון ש"ח 56 דוח שנתי59א .
בדיקת בטיחותן של ערכות המגן .
מקרפ"ר באמצעות ענף רפואת אב"ך, המהווה מוקד ידע בנושא אב"ך, בודקת מערכות מיגון נשימתיות ומאשרת אותן מבחינה בטיחותית הן עבור צה"ל והן עבור האוכלוסייה האזרחית.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות והסמכות של מקרפ"ר לבדיקה ולאישור האמורים, אינן מעוגנות בתקנות או בהוראות כלשהן.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כי "ענף רפואת אב"כ הוא גוף מייעץ.
נכון יהיה להסדיר את נושא הייעוץ לבעל הסמכות בנושא בהוראות פנימיות או בנהלים בין משרדיים.
לדעתנו ההוראות צריכות להיכתב על ידי משרדי הממשלה השונים: משהב"ט, משרד הבריאות ואחרים".
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי הנתונים של משרד מבקר המדינה בנושא זה נכונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשהב"ט ומשרד הבריאות יפעלו להסדרת הנושא.
"פיתוח והצטיידות בערכת מגן "אבן ספיר .
בתחילת שנת 1997 פרסם פיקוד העורף דרישה מבצעית לפיתוח מערכת מיגון נשימתית חדשה (להלן - "אבן ספיר").
מדובר בערכת מגן אישית המורכבת ממעטה ראש (ברדס) ללא מפוח (להלן - ברדס פסיבי) ועם אטימה סביב הצוואר, שתאפשר חבישה עצמית מהירה ופשוטה על ידי אוכלוסייה בלתי מיומנת, לרבות ילדים וקשישים.
משהב"ט מסר את פיתוח הערכה לחברה פרטית (להלן - המפתח), שבתחילת שנות התשעים עסקה בפיתוח ברדס אחר בשם "מערבון", אשר נכשל בניסויים ולא הוכנס עקב כך לשימוש.
בהתאם לנתוני משהב"ט, עד מועד סיום הביקורת, ינואר 2008 , הסתכמו עלויות הפיתוח של "אבן ספיר" בכ-9 מיליון ש"ח.
החל מאמצע שנת 2002 ליוותה את עבודת הפיתוח ועדה מייעצת בנושא פיזיולוגיה של מערכת המיגון (להלן - ועדה מייעצת) שהקים קצין הרפואה הראשי (להלן - קרפ"ר), ושכללה מומחים אזרחיים מתחומים שונים כמו פיזיולוגיה, תפקודי ריאה וטיפול נמרץ נשימתי.
בתקופת הכוננות בשנת 2002 הוחלט להצטייד במערכת "אבן ספיר" תוך שימוש במפוח עבור אוכלוסיות מיוחדות.
בשנים 2002-2007 ,המשיך משהב"ט בפיתוח, בבחינה ובהצטיידות ב"אבן ספיר".
זאת אף על פי שניסויים שנערכו בשנים 2000 -2002 העלו שמערכת זו אינה עומדת בקריטריונים לאישור מערכת נשימה בהיבט הפיזיולוגי12 , ואף שמקרפ"ר והוועדה המייעצת סירבו מסיבה זו לאשר את המערכת, וגם קבעו, כי הסיכוי לפתח ברדס פסיבי ללא מפוח, שיענה על הדרישות, הוא קלוש ביותר, כמפורט להלן: ביוני 2003 קיימה הוועדה המייעצת דיון בעקבות בקשת שר הביטחון, רא"ל (מיל') שאול מופז, לביצוע ניסוי נוסף לאישור בטיחותי של ברדס "אבן ספיר".
בסיכום הדיון נקבע, כי "מניתוח נתוני הניסו עולה, כי ]בנספח מפורטים חמישה ניסויים שנעשו בעבר[ 'יים בנספח ב .
12 ,בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 54א ( 2003 '), עמ185 .
מוכנות לזמן חירום 57 .
'על מנת שניסוי נוסף ישנה את תוצאות ההחלטה לגבי אי עמידת ברדס 'אבן ספיר בקריטריונים, נדרשים ניסויים בהשתתפות מספר נבדקים גדול מאד", וכי "לאור זאת הוועדה קובעת, כי אין מקום לביצוע ניסוי נוסף, שכן הסיכוי שישנה את תוצאות ההחלטה בנוגע לברדס הוא אפסי".
במסמך מדצמבר 2003 של ענף רפואת אב"ך במקרפ"ר צוין, כי "על סמך תוצאות הניסויים עד כה, מערכת 'אבן ספיר' בתצורתה הפסיבית, אינה בטיחותית; ברדס פסיבי מסוכן לאדם שלא חובש אותו כראוי; יש לצפות שבאוכלוסייה הכללית יהיו כשלים רבים בחבישה".
במסמך צוין, כי "יש לחפש מערכות אלטרנטיביות".
04 אישרו, בין היתר, עוזר שר הביטחון, שאול חורב, מפקד פיקוד העורף, האלוף יאיר נוה, וקרפ"ר, תא"ל ד"ר חזי לוי, את דגם13 "אבן ספיר", אך קבעו, כי במטרה לענות על הבעיות שהתגלו בתהליך הבחינה של המערכת תבוצענה הפעולות הבאות: הרחבת ניסוי מקדם המיגון14 למדגם סטטיסטי מאושר; לימוד התוצאות שהתקבלו בבחינה הפיזיולוגית של המסכה בארה"ב על ידי גורמי קרפ"ר, לרבות התייעצות עם מומחים בנושא; עוד קבעו, כי לאחר קיום המפורט לעיל תתקיים התייעצות מסכמת לגבי אישור דגם סופי שעונה לדרישות המיגון והבטיחות הנשימתית על פי הדרישה המבצעית.
04 כתבה מהנדסת ראשית באמ"ם למנכ"ל משהב"ט, למפקד פיקוד העורף, לקרפ"ר ולראש היחידה הטכנולוגית באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה בצה"ל כלהלן: "מצ"ב מסמך אישור דגם ראשוני למערכת 'אבן ספיר' המיועדת להקנות מיגון נשימתי לאזרחים בפני חומרים בלתי קונבנציונאליים.
הפעילויות הנדרשות להשלמת תהליך הבחינה.
תבוצענה במהלך החודשים הקרובים".
לעניין אישור דגם המערכת התייחס רע"ן רפואת אב"ך שבמקרפ"ר במכתב מפברואר 2004 " שבו כתב, כיכפי שהוכח בניסו ים וכפי שקבעה הוועדה היועצת לקרפ"ר לפיזיולוגיה של התקני מיגון נשימה, מערכת 'אבן ספיר' איננה עומדת בדרישות הבטיחות הפיזיולוגית, ואין סיכוי שתעמוד בהן בתצורתה הנוכחית.
על כן אני ממליץ לבטל את אישור הדגם הראשוני שניתן למערכת .
במידה שתתקבל בכל זאת החלטה על הצטיידות במערכת אבן ספיר.
עבור אזרחי ישראל, בניגוד להמלצתו המקצועית של חיל רפואה, יהיה צורך להוסיף עליה את הכיתוב: 'חיל הרפואה של צה"ל קובע, כי חבישת המערכת מסוכנת'" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מהעובדות המתוארות עולה שאישור דגם המערכת נעשה עוד לפני סיום הפעולות להוכחת יעילותה ועמידתה בדרישות המיגון והבטיחות הנשימתית.
אישור זה בעייתי נוכח דעת מקרפ"ר, שהשימוש בה עלול לסכן חיים.
עד יוני 2008 ,לא נמצא שהפעולות האמורות לבחינת המערכת שבכפוף להן ניתן אישור הדגם בינואר 2004 , אכן בוצעו, ועדיין לא ניתן אישור לשימוש בה.
במרס 2005 אישר מנכ"ל משהב"ט לפתוח במשא ומתן לרכש ערכות מגן מסוג "אבן ספיר", שכאמור לא אושרו בטיחותית על יד מקרפ"ר, מחברה בארה"ב.
למטרה זו הקצה אגף התקציבים באוצר בשנים 2005 ו- 2006 סך של10 מיליון דולר, שמקורם בכספי סיוע של .
13 אישור דגם - על פי הוראות צה"ל אישור דגם מהווה אישור לסיום הפיתוח ועמידת אמצעי הלחימה שפותח בדרי שות שנקבעו ובכלל זה הדרישות הבטיחותיות.
ללא אישור כזה לא ניתן להצטייד באמצעי שפותח.
14 מקדם מיגון- מדד לחישוב היחס שבין ריכוז החומר הנבדק במקום שבו נמצא חובש ערכת המגן, לבין ריכוזו בחלל שבין הערכה לפנים.
יצוין, כי לצורך ייצור ערכות המגן היה על החברה מארה"ב לקבל אישור מהמכון האמריקני הלאומי לבטיחות וגיהות - NIOSH15 (להלן- המכון).
בהתייחסה להחלטת מנכ"ל משהב"ט ציינה המהנדסת הראשית באמ"ם במכתב מ - 11.
05 לפיקוד העורף, כי "הרכש של פיקוד העורף מהחברה יהיה רק של מערכת 'אבן ספיר' והחיבור למסנן, מפוח, מזרק וכד' יצטרך להיעשות בארץ".
05 כתבה המהנדסת הראשית למנה"ר, "כי היום מערכת 'אבן ספיר' מאושרת לשימוש עם מפוח" וכי "אישור המערכת על ידי NIOSH יבטל את הצורך ברכש5 מיליון יחידות מפוח- המשמעות חיסכון בהיקף של כ-160 מיליון ש"ח".
בסוף שנת 2007 נמסרה מערכת "אבן ספיר" למכון לצורך בדיקה בטיחותית במקביל לבדיקות שנעשו בארץ.
בסוף יוני 2008 טרם נתקבלו תוצאות הבדיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המסמכים שלעיל מצביעים על כוונה הקיימת במשהב"ט לאשר לשימוש את מערכת "אבן ספיר" אם המכון יאשר את תקינותה - זאת בניגוד לדעתו של הגורם המקצועי - מקרפ"ר; משרד מבקר המדינה מדגיש, כי אם לא יתקבל אישור מהמכון, יהיה צורך לצייד את ערכות המגן במפוחים בעלות של 160 מיליון ש"ח.
לא נמצא שמטה "סופת חול" בחן את ההשלכות התקציביות והאחרות העלולות לנבוע מהמצב שבו ערכת "אבן ספיר" לא תאושר לשימוש ללא מפוח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הצטיידות במפוחים אינה עולה בקנה אחד עם ההחלטה על פיתוח ברדס ללא מפוח.
אשר לדברי המהנדסת הראשית מעיר משרד מבקר המדינה, שערכת "אבן ספיר" נועדה להיות ערכה ללא מפוח, ואשר על כן, אי-ביצוע רכישה של מפוחים אין לראותו כחיסכון.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כי הפנייה למכון נעשתה בניגוד לדעת מקרפ"ר, אשר הדגיש כי למכון אין תקנים לבדיקת ערכות מגן כנגד חל"ך, אלא לבדיקת מסיכות מילוט בלבד, שדרישות התקן שלהן שונות לחלוטין מבחינת זמן החבישה.
כן מסר, כי בפברואר 2006 ,נערכה פגישה בארה"ב באחד ממתקני צבא ארה"ב ובה השתתפו, בין היתר נציגי משהב"ט, נציגי ענף רפואת אב"ך במקרפ"ר, ונציג המכון.
נציג המכון הדגיש באותה פגישה, כי במכון לא קיימים תקנים בני -מדידה לערכות מגן כנגד חל"ך לאוכלוסייה, אלא למסיכות מילוט בלבד, וכי הבדיקות במכון מבוססות על בדיקת ערכות המגן באמצעות מדמים בצורת ראש אדם, ולא על ניסויי אנוש בהיקף אשר נעשה בארץ על ידי מקרפ"ר.
כעולה מן הדוח, החל מתחילת שנות התשעים עוסקת מערכת הביטחון בניסיון לפתח ברדס פסיבי באמצעות מפתח אחד בלבד, ללא הצלחה עד כה.
עניין זה עלה כבר בעבר בדוח מבקר המדינה שבו נקבע, כי "מדיניות זו אינה מאפשרת מתן הזדמנויות למפתחים שונים, וספק אם תוצאתה מיטבית"16.
משרד מבקר המדינה מעיר בביקורת הנוכחית, כ פי שהעיר בביקורת שפורסמה בדוח שנתי 51 א, כי נוכח העובדה שבמשך שנים כה רבות שבהן עסקה בפיתוח ערכת המגן חברה אחת בלבד, ובהתחשב בכך שבמשך שנים אלה לא עלה בידיה להביא את ערכת המגן ללא מפוח למצב של כשירות, ראוי היה לבחון האם יש .
15 NIOSH - NATIONAL INSTIT UTE FOR OCCUPATIONAL SAFETY AND HEALTH .
)(המכון הלאומי (האמריקני) לבטיחות וגיהות 16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 51א ( 2000 ), "מוכנות העורף למתקפה בחומרי לחימה כימיים וביולוגיים", עמ' 98.
מוכנות לזמן חירום 59 .
"מקום להמשיך בפיתוחה של "אבן ספיר בדרך הנוכחית, ובהתאם לתוצאות הבחינה להחליט אם לחשוף את תחום ערכות המגן מסוג הברדס הפסיבי בפני מפתחים נוספים.
07 התקיים דיון בהשתתפות סגן שר הביטחון דאז, ד"ר אפרים סנה, הממונה על האמ"ם במשהב"ט ונציגי מקרפ"ר, ובמסגרתו הועלה נושא ההצטיידות במערכת מיגון "אבן ספיר".
נציגי מקרפ"ר חזרו על עמדתם, כי ניתן לאשר את השימוש במערכת "אבן ספיר" רק עם מפוח.
על פי מסמך שהוציא המזכיר הצבאי של סגן שר הביטחון, סיכם סגן שר הביטחון באותה פגישה, כי "עקב הצורך להשלמת מלאים באופן מהיר, יש להיערך לרכש מערכת 'אבן ספיר' ללא מפוח; הממונה על האמ"ם בשיתוף מקרפ"ר ימשיכו בתהליך בחינת 'אבן ספיר' ב - .
07 מסר קרפ"ר במכתב לסגן שר הביטחון דאז, כי "במהלך הדיון הוצגה עמדת חיל רפואה, כי לאור הבדיקות שנעשו עד כה בברדס קיימת צבירת פחמן דו -חמצני ברמה של למעלה מ- %2 - העלולה לסכן את חיי החובש את הברדס.
לפיכך ובהמשך לדיונים אין ספור בנושא מסיכה זו, חיל הרפואה ממשיך בהתנגדותו להצטיידות במסכת 'אבן ספיר' ללא מפוחים לכלל האוכלוסייה" (ההדגשה במקור).
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2008 , כי מקרפ"ר עומד איתן מאחורי עמדתו, כי ערכת המגן "אבן ספיר" במתכונתה הקיימת ללא מפוח מסוכנת לחבישה במתאר המוני עקב החשש לצבירת פחמן דו-חמצני במכלול הפנימי של ערכת המגן, דבר שעלול לסכן את בריאות החובש אותה.
כן ציין, כי "עד כה לא הובאו לידיעת מקרפ"ר נתונים חדשים שמחייבים בחינה של קביעה זו".
עוד ציין, כי מתקיימות בדיקות נוספות של ערכת המגן על ידי המכון לרפואה ימית בבקרת מקרפ"ר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הנסיבות הקיימות, שבהן לא מתקיימת תכנית רב- שנתית הלכה למעשה, וקיים חסר תקציבי ממושך, מביאות להחלטות מדיניות עקרוניות ומעשיות המתבססות על צורך להשלים מלאים במהירות ובבהילות.
כך התקבלה ההחלטה לרכוש ערכות מגן "אבן ספיר", כל זאת שעה שהגורמים המקצועיים - מקרפ"ר והוועדה המייעצת - קובעים, כי המערכת אינה עומדת בדרישות הבטיחות הפיזיולוגית, ובהתאם לכך קיים החשש, כי השימוש במערכת "אבן ספיר" עלול להוות סכנה למשתמשים בה.
מערכות אוורו ר וסינון .
ערכות המגן כנגד חל"ך הנמצאות בידי הציבור מאפשרות שהייה במרחב המוגן17 הדירתי או הקומתי ובחדר האטום למשך זמן של כשלוש שעות לכל היותר, עקב ירידה ברמת החמצן באווי ר.
שימוש במערכות אוורור וסינון עשוי להאריך משמעותית את משך השהייה, ולאפשר ישיבה נוחה והמשך פעילות בחדר המוגן.
17 מרחב מוגן- על פי תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש"ן- 1990, מקלט במתכונת מרחב הבנוי בתוך מעטפת מבנה, המיועד להגן על החוסים בו מפני התקפה.
פיקוד העורף מחייב התקנה של מערכות אוורור וסינון בפרויקטים חדשים של בנייה לאוכלוסיות המוגדרות "חסרות ישע" (גני ילדים, בתי אבות סיעודיים, טיפול נמרץ וכו'), וכן הוא מעודד התקנת המערכות במקלטים ובמרחבים מוגנים באמצעות תמריצים והק לות כלכליות.
באפריל 2008 הודיע משהב"ט למשרד מבקר המדינה, כי מבוצעת עבודת מטה לבחינת הרחבת היקף מוסדות הציבור שבהם יותקנו מערכות אוורור וסינון.
עוד הודיע משהב"ט, כי על פי תפיסת ההתגוננות המעודכנת שאישרה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי ב- 2.
08 , מערכות אוורור וסינון חל"ך מרכזיות לממ"דים הן אחרונות בסדר העדיפות אחרי ערכות המגן לאזרחים, מיגון צוותי התגובה הראשוניים ומלאי התרופות הלאומי.
משהב"ט הסביר, כי מבחינה תורתית אין להישאר בחדר האטום מעבר לשעה, וכי מערכת אוורור וסינון אינה מהווה תחליף לערכת המגן האישית, בשל הצורך לשמור על שגרת חיים, ולאפשר פינוי משטח מזוהם, ולכן לא יוכל פיקוד העורף להסתמך על כשירות מערכות הסינון, ולבטל את השימוש בערכת המגן האישית.
עוד ציין משהב"ט, כי המערכת מחייבת אחזקה שוטפת, וכי אין להניח שרמת התחזוקה תהיה טובה יותר מרמת תחזוקת המקלטים, שמצבם ירוד ביותר.
משרד מבקר המדינה מציין, כי התפיסה שאין להישאר בחדר האטום מעבר לשעה וכי ייערך פינוי משטח המזוהם, אינה עונה על אחד התרחישים, שלפיו הלחימה בחזית תלווה בספיגת אש אינטנסיבית ברחבי המדינה על פי המודל של מלחמת לבנון השנייה, שכן במצב כזה עלול להיו וצר קושי לפנות תושבים מהאזור המזוהם, והם יידרשו לשהייה ממושכת בחדר האטום.
לשם כך נועדה מערכת אוורור וסינון מרכזית.
אשר על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שנושא פרק הזמן הנדרש לפינוי של תושבים באירוע של התקפת חל"ך יילקח בחשבון במסגרת עבודת המטה המתבצעת, כאמור, בנושא זה.
,לסיכום ממצאי הביקורת מצביעים על מחדל מתמשך בטיפול במוכנות העורף למתקפת חל"ך, אשר מתבטא, בין היתר, בירידה עקבית החל משנת 2003 בשיעור ערכות המגן הכשירות המצויות בידי הציבור, עד לשיעור כשירות נמוך משמעותית בקרב האוכלוסייה בשנת 2007 .
שיעורן הנמוך של ערכות המגן הכשירות לא יאפשר מתן מיגון למרבית תושבי מדינת ישראל במקרה שהמדינה תותקף בחומרי לחימה כימיים.
יתר על כן, מאחר שהתקפת חל"ך עלולה להתרחש בתוך התראה קצרה, קיים חשש שגם אם יימצאו שווקים בחו"ל לרכש ערכות המגן, לא יתאפשר ייבוא של כל סוגי ערכות המגן בתוך פרק הזמן הנדרש.
קיומו של מצב זה עלול לסכן את חייהם של מרבית התושבים שיחשפו לחל"ך במקרה שהמדינה תותקף.
החלטת ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי מאפריל 2008 באה לתת מענה רב-שנתי לפערים בכשירות משק ערכות המגן.
על הגורמים הנוגעים להיערך ולוודא ללא מוכנות לזמן חירום 61 .
דיחוי את יישום ההחלטה האמורה: על משרד האוצר ומשהב"ט להגיע בהקדם להסכמה בדבר אופן מימוש תכנית החומש ולפעול בדחיפות להקצאת תקציב שוטף ומתאים של משק ערכות המגן במסגרת תקציב רב-שנתי הנגזר ממדיניות המיגון שקבעה הממשלה, אשר יבטיח כשירות ראויה של משק ערכות המגן.
בעניין זה מדגיש מבקר המדינה, כי יש למנוע עיכובים מתמשכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי תעקוב אחר ביצוע ההחלטה בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי התכנית שהציגו ראשי מערכת הביטחון לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת בשנת 2005 בדבר חלוקת ערכות המגן במידת הצורך בתוך מספר ימים מצומצם, לא הייתה בדוקה ומבוססת דיה; לכשהתברר שמדובר בתכנית שאינה בת-יישום, לא עדכנה מערכת הביטחון בכך את הוועדה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי אף על פי שבמלחמת לבנון השנייה ההתראה לעורף לפני המלחמה הייתה קצרה מהותית ממה שנקבע בהנחות היסוד של הוועדה השנייה, במשך השנתיים שלאחר המלחמה לא שונו הנחות היסוד, וממילא לא שונתה תפיסת הביטחון שהתבססה עליהן.
מן הראוי, שמשהב"ט יבחן את הלקחים מפרק הזמן הארוך שנדרש לו לבצע את השינוי בתפיסת הביטחון הנוגעת לחיי אדם.
לאחר שנים כה רבות שבהן עסקה בפיתוח ברדס פסיבי חברה אחת בלבד, ובהתחשב בכך שבמשך שנים אלה לא עלה בידיה להביא את הערכה למצב של כשירות, ראוי היה לבחון האם יש מקום להמשך הפיתוח בדרך הנוכחית, ובהתאם לתוצאות הבחינה להחליט אם לחשוף את תחום ערכות המגן מסוג הברדס הפסיבי בפ ני מפתחים נוספים.
אגף שיקום נכים שבמשרד הביטחון מופקד על הטיפול במי שהפכו לנכים בתקופת שירותם ועקב שירותם בצה"ל, במשטרת יש ראל, בשירות בתי הסוהר, או בכל שירות אחר ששר הביטחון הכריז עליו ברשומות כעל שירות צבאי (להלן - כוחות הביטחון).
ייעודו של האגף הוא, בין השאר, להחזיר את הנכה לכושר תפקוד מיטבי בחברה באמצעות מתן שירותים (רפואיים, סוציאליים וכלכליים) ותגמולים.
החוק העיקרי העוסק בזכויותיהם של נכי כוחות הביטחון הוא חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט - 1959 .
בשנת ]נוסח משולב [ 2007 הסתכם תקציב אגף שיקום נכים בכ-2.
מיליארד ש"ח אגף משפחות והנצחה שבמשרד הביטחון מופקד, בין היתר, על הטיפול במשפחות שכולות של כוחות הביטחון.
ייעודו של האגף הוא, בין השאר, לפעול לסיוע ולשיקום בני המשפחות השכולות, באמצעות מתן שירותים (סוציאליים וכלכליים) ותגמולים.
החוק העיקרי העוסק בזכויותיהן של משפחות שכולות הוא חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י- 1950 .
בשנת 2007 הסתכם תקציבו בכ-1.
יצוין, שעד שנת 2005 אגף השיקום היה מופקד הן על הטיפול בנכים והן על הטיפול במשפחות השכולות.
בעקבות בדיקה שביצע משרד הביטחון (להלן - המשרד), שהכירה בכך ששתי האוכלוסיות הללו הן בעלות צרכים שונים, פוצל האגף לשני האגפים האמורים.
בשנת 2003 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת באגף השיקום, שבחנה היבטים הקשורים לפעילותה של הוועדה להענקת זכויות לפנים משורת הדין בנושאים פרטניים (להלן - ועדת למ"ד) והסדרים כלליים למתן זכויות לפנים משורת הדין.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 55 א של מבקר המדינה (להלן- דוח שנתי 55)א10.
ביקורת זו כללה גם ביקורת מעקב אחר תיקון ליקויים, שעלו בביקורת קודמת שערך משרד מבקר המדינה בשנים 1999 ו- 2000 ושממצאיה פורסמו בדוח שנתי51 א של מבקר המדינה (להלן- דוח שנתי 51)א11 ,.
כמו כן כללה אותה ביקורת גם בדיקת תהליך היישום של החלטת מנכ"ל המשרד דאז, אלוף (מיל') .
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א ( 2004 '), עמ3.
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51א ( 2000 '), עמ33 .
עמוס ירון, לאמץ המלצות שהוצגו בדוח של בודק שהוא מינה לבדיקת תפקוד אגף השיקום (להלן - דוח ורדי)12 .
בשנים 2007- 2004 התקיימו ארבעה דיונים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת13 , ובהם נדון, בין היתר, המעקב אחר תיקון הליקויים שעליהם הצביע מבקר המדינה בדוחות שנתיים 51 א ו-55 א.
במסגרת דיונים אלה התחייבו נציגי המשרד לפעול בנושאים שונים, ולגבי חלקם אף נקבו מועד לסיום הטיפול.
בתקופה מספטמבר 2007 עד פברואר 2008 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב מורחבת באגף שיקום נכים ובאגף משפחות והנצחה, שהתמקדה במידת תיקון הליקויים שהועלו בדוח שנתי 55 אובמידת מימוש התחייבויותיו של אגף השיקום בדיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת.
הנושאים שנבחנו הם: יישום המלצות דוח ורדי, סמכותה של ועדת למ"ד ואופן פעילותה, תוקפם של הסדרים כלליים למתן זכויות לפנים משורת הדין, הפרדה בין גוף "דור ש"14 "לגוף "רוכש 15 ובקרה על תשלומים לספקים.
במסגרת ביקורת המעקב נבדק גם תהליך שיפוי תקציב הביטחון על ידי משרד האוצר בגין גידול באוכלוסיית זכאי אגף שיקום נכים - נושא שלא נבדק בביקורות קודמות.
הביקורת נערכה במטות של אגף שיקום נכים ואגף משפחות והנצחה ובחלק ממחו זות אגף שיקום נכים.
ביקורת השלמה נערכה במשרד: באגף מבצעים לוגיסטיקה ונכסים (להלן - אמו"ן); באגף ארגון, בקרה ומינהל (להלן - אגף אב"ם); באגף התקציבים (להלן - את"ק); באגף הכספים (להלן - אכ"ס); באגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון (להלן - אגף היועמ"ש); ובאגף מחשוב ומערכות מידע לניהול (להלן - אגף מל"ן); וכן באגף התקציבים שבמשרד האוצר.
יישום המלצות דוח ורדי .
דוח ורדי הקיף את מרבית תחומי הפעילות של אגף השיקום, וכלל 133 המלצות לשיפור פעילותו.
במרס 2002 מינה מנכ"ל המשרד ועדה, שתפקידה היה לבחון דרכים ליישום המלצות הדוח ולפעול למימושו.
בין היתר קבעה הוועדה, כי יישום ההמלצות יוטל על אגף השיקום ועל אגפים נוספים 16 במשרד אשר ההמלצות נוגעות לתחום פעילותם.
בדוח שנתי 55 א שפורסם בשנת 2004 צוין, כי כשנתיים לאחר מינוי הוועדה האמורה טרם הסתיים הטיפול ביותר ממחצית ההמלצות שנועדו לטיפ ול בשלב הראשון (עד 1.
04 ), וטרם החל הטיפול ביתר ההמלצות.
עוד צוין, כי התנהלותו של המשרד עד אז בנושא זה העמידה בספק את המימוש המלא של החלטת המנכ"ל ליישם את המלצות דוח ורדי.
12 בעקבות דוח51א ואי-סדרים שהתגלו באגף השיקום, הטיל מנכ"ל המשרד דאז על אלוף (מיל') רפאל ורדי לבחון היבטים שונים בפעילות האגף.
הדוח הוגש למנכ"ל המשרד בפברואר 2002 (להלן- דוח ורדי).
13 :הדיונים התקיימו בתאריכים 12.
14 גוף דורש– בהוראות המשרד הוגדר גוף דורש כיחידה במערכת הביטחון (משרד הביטחון, צה"ל) אשר הועמדה לרשותה מסגרת תקציבית.
יחידה כזו רשאית להגיש דרישות (מסמך שמגיש גוף דורש לגוף הרוכש) במסגרת תקציבית זו.
15 גוף רוכש - בהוראות המשרד הוגדר גוף רוכש כיחי דה במשרד (כגון מנה"ר) אשר הוסמכה, בהתאם לחוק ההרשאות, לערוך התקשרויות בשם המשרד.
אמו"ן, אגף אב"ם, אגף משאבי אנוש, אגף היועמ"ש, אכ"ס, את"ק ומל"ן ממצאי ביקורות מעקב 177 .
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת מאוקטובר 2004 ציין ראש אגף השיקום דאז, מר גד דובב, כי נכון לאותו מועד, למעלה מ - 90% מהמלצות דוח ורדי מיושמות, והתחייב, כי יתר ההמלצות תיושמנה עד תום אותה שנה.
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת מיולי 2007 ציין יושב ראש הוועדה, כי "תמונת המצב מאוד מדאיגה.
אני מוכרח לומר שאני יוצא מהישיבה מאוד מאוכזב מבחינה זו שקיים דוח ביקורת, קיים דוח ורדי, ומבלי להיכנ ס לפרטים כאלה ואחרים, ההתרשמות שתמונת המצב המציאותית.
היא מאוד מדאיגה והיא מאוד לא ראויה.
גם התחייבויות כלפי הכנסת וגם דיווחים כלפי הכנסת אינם מיושמים ואינם באים על פתרונם.
תמונת המצב הזאת מבחינתנו היא בלתי אפשרית".
בביקורת המעקב עלה, כי בשונה מהודעת ראש אגף השיקום דאז, כעבור יותר משלוש שנים ממועד אותו דיון, וכשש שנים מהגשת דוח ורדי, יישם אגף שיקום נכים במלואן רק 59% מההמלצות, ואילו אגף משפחות והנצחה יישם 74% מההמלצות.
יתר ההמלצות נמצ אות בשלבים שונים של ביצוע או שטרם יושמו, כפי שמפורט בהמשך.
אגף שיקום נכים להלן בטבלה מצב הטיפול בהמלצות, נכון לינואר 2008 , כפי שאגף שיקום נכים מסר למשרד מבקר המדינה: שיעור מס"ה המלצות מספר המלצות מצב הטיפול בהמלצות 59% 79 תהליך היישום הסתיים 25% 33 בביצוע 10% 13 הוגדרו כלא ישימות 6% 8 טרם החל היישום נציגי משרד מבקר המדינה בחנו באגף שיקום נכים את אופן יישומן ומידת יישומן של 31 ,המלצות מתוך ארבעת רמות היישום השונות, כפי שפורטו בטבלה דלעיל.
בדיקה זו העלתה כי ככלל קיימת התאמה בין הביצוע בפועל לבין ה דיווח שאגף שיקום נכים העביר למשרד מבקר המדינה בנוגע לאופן ולמידת מימושן של ההמלצות.
עוד העלתה הבדיקה, כי חלק מההמלצות המרכזיות בדוח ורדי יושמו, ובהן ביזור סמכויות מהמטה למחוזות בנושאים כמו: דיור, זכאות ללימודים, כיסוי חובות, שיקום עצמאי ורכב רפואי.
כמו כן, בוצעה חלוקת תפקידים ברורה בין עובדי שיקום לעובדי רווחה, שעוגנה גם בהוראות, ועובדי הרווחה עברו הכשרות.
עם זאת, המלצות מרכזיות אחרות, ובהן בקרה של היחידה הרפואית על ספקים ועל הפניות17 "וכן הגדרת "תורה שיקומית18 ,אחידה ומעודכנת, מומשו באופן חלקי בלבד; אחרות כגון בחינת האפשרות למיקור חוץ של שירותי המרפאות במחוזות, לא מומשו כלל .
17 הפניה משמעותה, קבלה של טובין או שירותים על ידי זכאי האגף ישירות מהספק בהתאם לתנאי ההתקשרות עמו.
להלן דוגמאות להמלצות שלא יושמו או שיישומן טרם הושלם, אשר חלקן אף נדונו במסגרת דיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, ושליישומן המלא יש השלכות על שיפור השירות לזכאים: א.
פרסום יזו ם, תקופתי וקבוע של ההטבות והזכאויות - בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת מיולי 2007 הועלו טענות, שהוראות מסוימות העוסקות בנושאים כגון דמי ביגוד וזכויות נכים לפנים משורת הדין כלל אינן מופיעות באתר האינטרנט של האגף, וכי המידע באתר מוצג באופן לא ידידותי למשתמש, המקשה על איתור מידע נחוץ או עדכני.
בביקורת המעקב עלה, כי נעשות פעולות לשדרוגו ולעיצובו מחדש של האתר, ולדברי נציג אגף מל"ן הן אמורות להסתיים עד סוף שנת 2008 .
זאת ועוד, בהתייחסותו ממאי 2008 לממצאי הביקורת ציין סמנכ"ל וראש אגף שיקום נכים, תא"ל (מיל') רוני מורנו, כי הוראות האגף, לרבות ההוראות האמורות, מפורסמות כבר באתר האינטרנט של האגף.