HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מסיבה זאת הוחזקו כלואים ברכב הליווי עד להבאתם לדיונים המשפטיים או לפגישה עם הסניגור שלהם.
כמו כן התברר, כי בבית הדין הצבאי של מחוז שיפוט דרום וזר וע היבשה אין מקום להמתנת כלואות, וב- 23.
08 , כאשר נכחה במקום נציגת מבקר המדינה, המתינה כלואה באזיקים במסדרון של בית הדין.
הכלואים בבסיסי הכליאה הם חיילים שנענשו בשלילת חירותם לתקופות שונות בשל עברות שביצעו.
רובם נכלאו בשל עברה של היעדרות מהשירות הצבאי שלא ברשות, הנובעת בדרך כלל מקשיים כלכליים קשים של משפחותיהם או בשל קשיים שלהם להסתגל למסגרת הצבאית.
שלילת חירותם אינה שוללת מהם את הזכות לתנאים פיזיים נאותים ואינה מצדיקה פגיעה בזכויותיהם הבסיסיות.
משרד מבקר המדינה מציין את המאמצים שהשקיעו ומשקיעים מקמצ"ר וסגלי כוח האדם בבסיסי הכליאה בשנים האחרונות בתחום הטיפול בכלואים ואת השיפורים שנעשו בעקבות המלצות הוועדות שהוזכרו לעיל.
עם זאת עלה בביקורת, כי התשתית הפיזית בשני בסיסי הכליאה אינה נותנת מענה סביר לחיילים הכלואים, ותנאי כליאתם קשים.
קיימת גם פגיעה בזכויות בסיסיות של הכלואים בעיקר בכל הנוגע לטיפול הרפואי בהם בבסיסי הכליאה, בכבילתם הגורפת באזיקים ביציאה מבסיסי הכליאה, בזמינותם ונגישותם של הסניגורים הצבאיים, בטיפול בבקשותיהם להקלה בעונש, במזון המוגש להם ובתנאי התברואה בשני בסיסי הכליאה.
לגילם הצע יר של אנשי הסגל ולחוסר ניסיונם המצטבר עלולה להיות השלכה על התמודדותם היום -יומית מול הכלואים.
כל מדריכי הכלואים וכל הסמלים הם חוגרים בשירות חובה ורק חלק קטן מהקצינים הם המשאב האנושי 87 .
בשירות קבע, והמצב הבסיסי בעניין זה לא השתנה מאז ההמלצות של ועדות עשהאל ודקל.
נוכח הממצא ים שהועלו בדוח ביקורת זה, על אכ"א, על מפצ"ר ועל מקמצ"ר לתקן את הליקויים שהועלו, ובמיוחד לנקוט את הפעולות הבאות: א.
ראוי שאכ"א יפעל לשיפור סגלי כוח האדם, ובמיוחד מדריכי הכלואים, ברוח המלצות ועדות עשהאל ודקל והחלטת הרמטכ"ל בעקבותיהם, כדי לאפשר את המענה למור כבות המשימה המוטלת עליהם.
ראוי שתוכן ותתוקצב תכנית מינימום לשיפור הכרחי של התשתית בשני בסיסי הכליאה, שתאפשר תנאי מחיה סבירים לכלואים.
על אכ"א ומקמצ"ר לבצע בדיקה יסודית בנושא כבילת הכלואים באזיקים בעת יציאתם מבסיסי הכליאה לבתי הדין הצבאיים, וליישם את הוראת קמצ"ר בנושא זה ככתבה וכלשונה.
כמו כן עליהם לערוך בדיקה יסודית בכל הנוגע לטיפול רפואי הניתן לכלואים, ובכל הנוגע למזון המוגש להם, בעיקר בכלא 4 , ולתנאי התברואה שלהם בשני בסיסי הכליאה.
ראוי גם שהסניגור הצבאי הראשי ומפצ"ר יבררו את טענות הכלואים בנוגע לזמינותם ולנגישותם של הסניגורים הצבאיים לכלואים.
לבסוף, הנתונים בנוגע לפעילות מערך גחל"ת מצביעים על הישגים בפעילותו, והוא אכן תורם להחזיר כלואים רבים לשירות צבאי תקין ולהקטנת שיעורי הכליאה החוזרת.
אולם ראוי שאכ"א יבחן וינתח את הסיבות להיקפי הכליאה, תוך בח ינת השיעור הגבוה של כלואים בני העדה האתיופית ויוצאי חבר המדינות, ואם קיימות דרכים לצמצמם, במיוחד בעברה על היעדרות מהשירות הצבאי שלא ברשות, שבגינה נכלאו כשני שלישים מהכלואים.
, התשמ"ו ]נוסח משולב [ שירות חובה בצה"ל נעשה מתוקף חוק שירות ביטחון - 1986 (להלן- חוק שירות ביטחון).
למעט יוצאים מהכלל, תקופת שירות החובה נמשכת 36 חודשים לגבר ו-24 חודשים לאישה.
על פי החוק, שר הביטחון5 רשאי בצו, אם ראה לעשות כן, מטעמים הקשורים בהיקף הכוחות הסדירים או כוחות המילואים של צה"ל, או מטעמים הקשורים בצורכי החינוך, ההתיישבות הביטחונית או המשק הלאומי, או מטעמי משפחה או מטעמים אחרים - לפטור יוצאי צבא מחובת שירות סדיר6.
, או להפחית את תקופת שירותם צה"ל משחרר בנסיבות מיוחדות חיילים משירות חובה לפני תום שירות זה.
הסיבות העיקריות לשחרור חיילים מהמשך שירות החובה הן, כלהלן: סיבה רפואית -נפשית: קציני בריאות נפש בצה"ל (להלן - קב"ן או קב"נים) מטפלים בפניות של חיילים ובפניות של מפקדים בנוגע לחייליהם וממליצים בפני רופאים פסיכיאטרים בעניין הטיפול הנדרש בחיילים והמשך שירותם בצה"ל.
רופאים פסיכיאטרים אלה ממליצים לוועדה רפואית של צה"ל לשחרר מהמשך שירות את אותם חיילים שטיפול רפואי לא יסייע להתגבר על בעיותיהם.
הוועדה הרפואית מחליטה אם לשחררם מצה"ל.
סיבה רפואית -גופנית: שחרור חיילים על ידי ועדה רפואית של צה"ל, לאחר שרופאים קובעים, כי מצבו הבריאותי -גופני של החייל אינו מאפשר לו להמשיך לשרת בצה"ל.
אי-התאמה: במסגרת מנגנון פטור זה פונות יחידות אל ועדות התאמה לשירות (להלן - ועדות התאמה), הפועלות בעיקר באגפי המטה הכללי ובזרועות (להלן - .
סמכות זאת הואצלה למספר בעלי תפקידים במשרד הביטחון ובצה"ל 6 .
שירות סדיר הוא שירות בכוחות הסדירים של צה"ל הכולל שירות חובה ושירות קבע 112 דוח שנתי60א .
ועדות ההתאמה בוחנות את התאמת החייל להמשיך ולשרת בשירות חובה, ויכולות להחליט על המשך שירותו של החייל בצה"ל או להמליץ בפני מפקד יחידת מיטב 8 לשחררו משירות.
מפקד יחידת מיטב, קצין בדרגת אל"ם, דן בכל מקרה ומחליט בתוקף סמכותו כפוקד, שנקבעה בחוק שירות ביטחון, אם החייל ימשיך לשרת או אם יוקדם שחרורו משירות חובה.
שחרור מטעמי פרט: שחרור חיילים מטעמי פרט, כגון קשיים כלכליים ומשפחתיים, עקב פניות של חיילים.
הטיפול בפניות אלה נעשה דרך סגלי הטיפול בתנאי השירות (להלן - ת"ש) שביחידות, הבודקים את מידת הצורך בשחרור מסיבה זאת ומעבירים את הפנייה עם המלצתם להחלטת מפקד יחידת מיטב.
חטיבת תכנון ומינהל כוח אדם שבאכ"א (להלן - תומכ"א) מוציאה לסמכויות הנחיות והוראות בנוגע למתן פטור לחיילים לפני תום שירות חובה.
היא עושה זאת באמצעות המינה ל לכוח אדם טכנולוגי ומחקר (להלן - מנט"ם) ובאמצעות ענף תכנון כוח אדם סדיר (להלן - עתכ"א סדיר), הכפופים לה.
חטיבת תומכ"א מפעילה גם את יחידת מיטב העוסקת, כאמור, בין יתר תפקידיה, ביישום ההנחיות הנוגעות לאפיקי הפטור: אי -התאמה וטעמי פרט.
מפקדת קצין הרפואה הראשי (להלן - מקרפ"ר), הפועלת במסגרת אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה במטכ"ל (להלן - אט"ל), קובעת את ההוראות בנוגע למתן פטור מהסיבות הרפואיות: גופנית ונפשית.
במסגרת מקרפ"ר פועלת מחלקת בריאות הנפש (להלן - ברה"ן), הקובעת את ההוראות בתחום השחרור משירות מסיבה רפואית-נפשית .
להלן נתונים של אכ"א (באחוזים) בנוגע לשחרורים לפני תום שירות חובה של חיילים גברים9 בשנים 2005 ו- 2006 (מדובר באלפי חיילים) מתוך סך כל החיילים שהשתחררו משירות חובה בצה"ל באותה שנה: .
3% 2006 נוכח שיעורי הפטור לפני תום השירות בשנת 2006 , החל צה"ל בשנת 2007 בפעילויות שונות במגמה לצמצם שיעורי פטור אלה.
כך, למשל, החיל אכ"א את המושג "קשיי הסתגלות בשירות", שעד אז היה קיים רק לגבי מועמדים לשירות ביטחון, גם על חיילים בשירות חובה.
זאת, במטרה להקל בתנאי השירות של החייל, במקום לתת לו פרופיל רפואי -נפשי, המוביל לעתים לפטור לפני תום השירות הצבאי מסיבה רפואית-נפשית.
כמו כן, קבע אכ"א במאי 2007 סיבת פטור חדשה - שחרור בשל התנהגות רעה וחמורה, שבגינה משוחררים חיילים עקב חוסר מוטיבציה לשרת.
סיבת שחרור זאת נרשמת בתעודת השחרור של החייל, וועדת התאמה יכולה גם להמליץ למפקד יחידת מיטב לשלול מהחייל שמשוחרר .
7 ראו הערת שוליים מספר1 .
8 ראו הערת שוליים מספר2 .
9 שיעורי הפטור תוך כדי שירו ת אצל נשים נמוכים הרבה יותר מאלה של הגברים.
למשל, השיעור המסכם בשנת 2006 היה 8.
בעיקר מסיבה זאת זכויות של חייל משוחרר שהוא היה זכאי להן אם היה משתחרר לאחר שירות צבאי מלא.
נוסף לכך, עודכן ספר הפר ופילים הרפואיים בסעיפים הנפשיים.
המשמעות של פעולה זאת היא חידוד ההנחיות בתחום הכשירות ואי-הכשירות בתחום הרפואי -נפשי, כדי לאפשר מיצוי טוב יותר בשירות ולהקטין את שיעורי הפטור לפני תום השירות מסיבה רפואית-נפשית.
בתכנית הרב-שנתית של צה"ל לשנים 2008 -2012 (להלן - תר"ש "תפן") הגדיר הרמטכ"ל, רא"ל גבי אשכנזי, יעד של הורדת הפטור משירות חובה בשיעור 3% בתר"ש "תפן" (מ- 17.
7% , המתבטאת במאות רבות של חיילים בשירות חובה) ובשיעור של 1% (מספר מאות של חיילים בשירות חובה) בשנת 2008 .
סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף דן הראל, עמד מת חילת שנת 2008 בראש עבודת מטה שמטרתה לצמצם את שיעור הפטור משירות חובה, לפי היעד שקבע הרמטכ"ל.
במסגרת עבודת מטה זו הוא קיים מספר דיונים, קבע לגופים השונים משימות לביצוע, וקיבל נתונים על הפעילות שנעשתה בגופים אלה.
להלן נתונים של אכ"א ממאי 2009 בנוגע לשיעוריהפטור לפני תום שירות חובה בשנים 2006 -2008 (מדובר באלפי חיילים גברים) מתוך סך כל החיילים שהשתחררו משירות חובה בצה"ל באותה שנה: 114 דוח שנתי60א .
קודמת ס"ה פרט התנהגות .
* כאן, כמו לגבי שנת 2007 , יש פער קטן בין סיכום האחוזים בסיבות הפטור השונות לבין סך כל שיעור הפטור.
מאכ"א נמסר, כי הפער נובע מאופן חישוב חל קי האחוזים ("שאריות החישוב") ואינו מהותי.
נתונים אלה מצביעים על כך, כי בסוף שנת 2008 הושגה ירידה ניכרת בשיעורי הפטור לפני תום שירות חובה: ירידה של 3.
9% בהשוואה לשנת 2006 ושל 2.
6% בהשוואה לשנת 2007 .
הירידה הבולטת היא בשיעורי הפטור מסיבה הרפואית - נפשית: 3.
8% בהשוואה לשנת 2006 ו- 2.
5% בהשוואה לשנת 2007 .
מהנתונים עולה גם, כי כבר בסוף שנת 2008 עמד צה"ל ביעד שקבע הרמטכ"ל, והשיג ירידה בשיעור גדול יותר מזה שנדרש להשיג בסוף תר"ש "תפן" בשנת 2012 .
בתקופה מאוגוסט 2008 עד מאי 2009 בדק משרד מבקר המדינה שני נושאים הקשורים לפעילות של צה"ל לצמצום שיעורי הפטור לפני תום שירות חובה: האחד, מאפייני השירות הצבאי של חיילים שהמשיכו לשרת לאחר שהיו מועמדים לשחרור לפני תום שירות; והשני, סוגיות בנושא אישור פטור בשל אי -התאמה או בשל התנהגות רעה וחמורה, באמצעות ועדת התאמה.
הביקורת נערכה בא כ"א; בחטיבת תומכ"א ובגופיה; באט"ל ובמקרפ"ר; בחיל האוויר והחלל (להלן - חיל האוויר) ובזרוע היבשה.
הביקורת התמקדה באוכלוסיית החיילים הגברים.
מאפייני השירות הצבאי של חיילים שהמשיכו לשרת לאחר שהיו מועמדים לפטור .
בסיכום של סגן הרמטכ"ל מספטמבר 2008 לדיון שערך במסגרת עבודת המטה למיצוי כוח אדם ולצמצום הפטור משירות חובה, שהוזכרה לעיל, הוא קבע, בין המשאב האנושי 115 .
השאר, שאכ"א יציג באמצע ינואר 2009 "את תחקיר מיצוי כוח אדם: לאן הופנו החיילים שנותרו בשירות ומהי האפקטיביות של העמקת הגיוס וצמצום הנשר".
במועד הביקורת, מרס 2009 , אכ"א עדיין לא הציג תחקיר כזה.
ראש חטיבת תומכ"א, תא"ל אמיר רוגובסקי, מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009 , כי לאכ"א אין עדיין תבחינים מוגדרים לבחינת יעילות השירות הצבאי של חיילים.
משרד מבקר המדינה בדק את מאפייני השירות הצבאי של חיילים שהמשיכו לשרת לאחר שהיו מועמדים לשחרור ל פני תום השירות.
הבדיקה התמקדה בשלוש קבוצות של חיילים: א.
חיילים אשר פנו למערך ברה"ן בבקשה להשתחרר מהשירות הצבאי בשל בעיה רפואית -נפשית, אך אנשי המקצוע החליטו שלא לשחררם; וכן חיילים שעניינם נדון בוועדות התאמה, ואלו המליצו לשחררם מהשירות הצבאי בשל אי -התאמה או בשל התנהגות רעה וחמורה, אך מפקד יחידת מיטב החליט להשאירם בשירות הצבאי.
השאלה שנבדקה היא האם לאחר שחיילים אלה נשארו בשירות הם נעדרו ממנו בלי רשות מסיבות משמעתיות, בשל נפקדות, עריקות, או בשל תקופות ריצוי עונשים בכלא צבאי; ב.
חיילים שהמשיכו בשירות הצבאי לאחר שצברו ימים רבים כתקופה בלתי נמנית שלילית בשל בעיות משמעת: נפקדות, עריקות ותקופות ריצוי עונשי כליאה בבתי כלא צבאיים (להלן - תב"ן שלילית).
תב"ן שלילית מתווספת לתקופה שעל החייל לשרת מעבר למועד השחרור המתוכנן שלו, עד שישלים את תקופת השירות הנוספת הנובעת ממנה; ג.
חיילים שנקבעו לגביהם הסדרי שירות החורגים מפקודות הצבא בניסיון להשאירם בשירות.
המשך השירות של חיילים שלא אושר להם פטור מסיבה רפואית-נפשית ומסיבה של אי-התאמה א.
פטור משירות מסיבה רפואית-נפשית כאמור, בשנת 2008 חלה ירידה ניכרת בשיעור החיילים שקיבלו פטור לפני תום השירות מסיבה רפואית-נפשית בהשוואה לשנים 2006 ו- 2007 .
לפי נתוני מחלקת ברה"ן, בשנת 2008 , 2,809 חיילים (בעיקר גברים) פנו בבקשה לפטור מסיבה רפואית-נפשית, נענו בשלילה והמשיכו לשרת בצה"ל.
לבקשת משרד מבקר המדינה, הפיק אכ"א דוח לגבי 163 חיילים, שנבחרו אקראית, מבין 2,809 חיילים שבקשתם לקבל פטור מסיבה רפואית-נפשית נדחתה.
בין היתר, התקבלו פרטים גם לגבי היעדרויות מהשירות, בשל נפקדות או בשל עריקות או עקב תקופות כליאה, מאז ההחלטה שלא לאשר להם פטור משירות.
יוזכר, כי נפקדות נמשכת 45 .
ימים ולאחר מכן הופכת לעריקות מנתוני דוח זה עולה, כי 48 מבין163 החיילים שנבדקו (כ-29% ,) נעדרו מהשירות עקב נפקדות או עריקות, לפחות פעם אחת לאחר שהוחלט שלא יקבלו פטור מהשירות.
ב-24 מקרים מבין48 ( החיילים האמורים50% ) מדובר בעריקות אחת לפחות; ב -15 מקרים נוספים (כ -31% ) מדובר בנפקדות אחת לפחות; וביתר המקרים - גם בנפקדות וגם בעריקות או ריצוי עונש מאסר.
עוד עולה מנתונים אלה, בין השאר, כי 17 חיילים (כ-35% ) נעדרו מהשירות בין201 ל-379 ימים; תשעה חיילים נוספים (כ-19% )- בין51 ל-200 ימים; ו-14 חיילים (כ-29% )- בין11 ל- 50 ימים.
יתר החיילים נעדרו מהשירות עד10 .
ימים 116 דוח שנתי60א .
פטור מסיבות אי-התאמה על פי תהליך הטיפול שנקבע בהוראת קבע של אכ"א בנושא ועדות התאמה (להלן - ההק"א בנושא ועדות התאמה), יחידה מעבירה לוועדת ההתאמה את המלצתה לפטור חייל מהמשך שירות מסיבות אי -התאמה.
הוועדה דנה בהמלצת היחידה, ובמקרה שהיא מצאה כי החייל שעניינו נדון בפניה אינו מתאים לשירות במסגרת צה"ל, תמליץ הוועדה בפני מפקד יחידת מיטב לאשר פטור משירות.
מפקד יחידת מיטב מחליט אם לאשר את המלצתה, או להשאיר את החייל בצה"ל (בנושא זה ראו בהמשך).
מנתונים של י חידת מיטב על המשך השירות הצבאי של 437 חיילים (בעיקר גברים), שמפקד יחידת מיטב החליט בשנת 2007 ועד נובמבר 2008 , שלא לפטור משירות צבאי, עולה, כי 91 חיילים (כ-21% ) שוחררו לאחר מכן מסיבה רפואית- נפשית.
נתונים של אכ"א בנוגע להיעדרויות מהשירות של 105 מבין346 החיילים הנותרים, שנבחרו אקראית, מצביעים על כך ש-34 מהם (כ-32% ) נעדרו מהשירות כתוצאה מנפקדות, עריקות או ריצוי עונש מאסר.
כך, למשל, חייל אחד נעדר מהשירות 423 ;ימים15 חיילים נוספים- בין 36 ל-265 ימים; ו-12 חיילים- בין 11 ל-31 ימים.
חלק מחיילים אלה ביצעו יותר מ נפקדות אחת.
כך, למשל, חייל אחד ביצע שש נפקדויות ועריקות אחת; שני - ביצע שבע נפקדויות; שלישי - שתי עריקויות; רביעי - עריקות אחת ושתי נפקדויות; וחמישי - חמש נפקדויות.
מהתייחסות צה"ל מאוגוסט 2009 לממצאי הביקורת עולה, כי כ -44% מבין החיילים שמפקד יחידת מיטב החליט שלא לאשר להם פטור משירות צבאי לפני תום שירותם בשנת 2008 , קיבלו לאחר מכן פטור משירות צבאי לפני תום שירותם או ששירותם הצבאי היה מלווה בהיעדרויות מהשירות שלא ברשות.
המשך השירות של חיילים בעלי תב"ן שלילית ארוכה כאמור, ההק"א בנושא ועדות התאמה עוסקת בוועדות התאמה לחוגרים בשירות חובה.
בהוראה זאת נקבעו, בין השאר, התנאים להבאת חייל בפני ועדת התאמה, וביניהם: החייל צבר 90 ימי תב"ן שלילית, לפחות.
עוד נאמר בה, כי ועדת התאמה רשאית שלא לדון בעניינו של חייל, גם אם עמד באחד מהתנאים שנקבעו, אם מפקדו של החייל בדרגת סא"ל לפחות, המליץ כי הוועדה לא תדון בעניינו, וזאת רק אם החייל טרם עמד בפני ועדת התאמה.
במאי 2006 הודיע עתכ"א סדיר לסמכויות השונות, בין השאר, כי על פי הנחיות ראש אכ"א, מפקדים ברמת סא"ל ומעלה חייבים לראיין כל חייל שצבר 90 ימי תב"ן שלילית ויותר, ולהחליט בדבר הבאתו בפני ועדת התאמה.
סיכום הראיון יתועד ביחידה, ותיעוד ההחלטות לעניין זה ייבדק במסגרת ביקורות שעורך אכ"א ביחידות.
לפי הוראת הקבע האמורה, קיימות כ-20 .
סמכויות שבהן פועלות ועדות התאמה מנתונים המתייחסים לשלוש סמכויות, מהגדולות מביניהן: זרוע היבשה, חיל האוויר ואט"ל עולה, כי שירתו בהן בנובמבר ובדצמבר 2008 בסך הכול 1,545 חיילים שצברו תב"ן שלילית של120 ימים לפחות (רובם גברים): בזרוע היבשה- 813 חיילים כאלה; באט"ל - 328 חיילים כאלה; ובחיל האוויר - 404 .
חיילים נתונים שמסרו נציגי ועדת התאמה בזרוע היבשה ונציגי ועדת התאמה באט"ל 10 .
10 לא מובא נתון כזה לגבי חיל האוויר, כיוון שבחיל האוויר מתקיימת ועדת התאמה בכל יחידה גדולה, ולא ועדה אחת בדומה לסמכויות האחרות (בנושא זה ראו בהמשך).
למשרד מבקר המדינה מצביעים על כך שרובם המכריע של החיילים בעלי תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות אינם מובאים בפני ועדת התאמה.
להלן הממצאים שהועלו מבדיקת סוגיית הטיפול בחיילים שצברו תב"ן שלילית של 90 :יום לפחות א.
משרד מבקר המדינה בדק בחיל האוויר, בזרוע היבשה ובאט"ל אם 97 חיילים אשר נבחרו אקראית, מבין 1,545 החיילים אשר צברו תב"ן שלילית של120 ימים לפחות ולא הובאו בפני ועדת התאמה, רואיינו כנדרש על ידי מפקד בדרגת סא"ל לפחות בנוגע להבאתם בפני ועדת התאמה.
נמצא, כי אין הקפדה על הנחיית ראש אכ"א בהקשר זה, ו כי 58 חיילים מתוכם (כ -60% ) לא רואיינו כנדרש.
להלן דוגמאות: 1 ) )בחיל האוויר נבדק הנושא בבסיס חיל האוויר (בח"א8 ובכנף15 .
התברר, כי בבח"א 8 אין מראיינים חיילים שצברו תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות על ידי מפקד בדרגת סא"ל לצורך החלטה אם להעלותם בפני ועדת התאמה.
בכנף 15 לא בוצעה ההוראה האמורה בנוגע לחלק מהחיילים בעלי תב"ן שלילית של 120 ימים ומעלה שנבדקו.
2 ) בבדיקה בזרוע היבשה, מסרה יו"ר ועדת ההתאמה של הזרוע לנציג משרד מבקר המדינה, כי ביחידות זרוע היבשה, לחיילים שצברו מעל 90 ימי תב"ן שלילית אין מקיימים ראיון מיוחד בעניין הבאתם בפני הוועדה, כיוון שלטענתה אכ"א אינו מחייב לעשות זאת.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי מתקיימת עבודה לעיגון ההנחיה האמורה של אכ"א בדבר ביצוע הראיונות לחיילים שצברו 90 ימי תב"ן שלילית ויותר בפקודת מטכ"ל בנושא: "חיי לים בשירות חובה - טיפול בראיונות, בבקשות ובפניות, איתור בעיות פרט ומצוקות במהלך השירות"; וכי במסגרת ביקורות של אכ"א ושל מפקדות ממונות ביחידות, ייבדק יישום הנחיה זאת, בדומה ליתר הראיונות המפורטים בפקודת מטכ"ל זאת.
באפריל 2007 הנחה ראש אכ"א, כי תתבצע בקרה אחר ביצוע הראיונות של מפקדים לחיילים בעלי תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות, על בסיס דיווח של הסמכויות והזרועות.
תאריך היעד שנקבע לדיווחי הסמכויות על ביצוע הראיונות היה באמצע מאי 2007 , אולם ממסמכי אכ"א עולה שהסמכויות לא דיווחו על ביצוע כל הראיונות כנדרש.
כן נמצא, כי בשנת 2008 עתכ"א סדיר לא דרש מהסמכויות נתונים על ביצוע הראיונות לחיילים בעלי תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות, ואלה ממילא לא העבירו נתונים אלה לעתכ"א סדיר, כך שלא התקיימה בקרה שוטפת של אכ"א על ביצוע הראיונות, שנועדו כאמור לבחון את התאמתם של החיילים להמשך שירותם בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לראיונות שעל מפקדים ברמת סא"ל ומעלה לערוך לכל חייל שצבר 90 ,ימי תב"ן שלילית ויותר חשיבות רבה שכן הם נועדו לעמוד על ההשלכות של המשך השירות בצה"ל של חיילים אלה, עליהם ועל סביבתם, ובהתאם לכך לקבל החלטה אם יש להביאם בפני ועדת התאמה.
במצב שבו חיילים רבים בעלי תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות אינם מרואיינים כנדרש, כפי שנמצא בשלוש הסמכויות .
במטה חיל האוויר לא היו נ תונים על הכמות המסכמת של חיילים שנדונו בוועדות ההתאמה בשנת 2008 .
שנבדקו, אין מתקיימת הבדיקה הנדרשת בנוגע להתאמת חיילים אלה להמשך שירותם הצבאי, ועלול להיווצר מצב שבו חיילים שאינם מתאימים לשרת ממשיכים בשירות צבאי.
הסדרים מיוחדים לחיילים כדי להשאירם בשירות הצבאי לפי פקודת מטכ"ל העוסקת בשעות הפעילות במפקדות צה"ל ובמתקניו, במצב כוננות רגיל יפעלו מפקדות צה"ל ומתקניו בהרכבם המלא, בין השאר, בין השעות 08:00 ל- 17:30 בימים א' עד ה', ובין השעות 08:00 עד 13:00 בערבי חגים שאינם ימי ו'.
בפקודת מטכ"ל זאת נקבע גם, בין היתר, כי מפקד יחידה מוסמך לקצר את שעות הפעילות של חייל פלוני בשעה אחת או להקדים את מועד תחילת פעילותו ואת מועד סיומה בשעה אחת, וזאת אם קיבל המלצה של רופא או של קצינת ת"ש לכך, או שניתן היתר לכך בפקודות הצבא.
הקיצור או ההקדמה, כאמור, ייבחנו מחדש כל שלושה חודשים.
אחת מהוראות הקבע של אכ"א עוסקת בשעות פעילות ועבודה במשמרות של חיילים בשירות חובה ומתייחסת לתפקידים הנעשים במשמרות, כגון: טבחים ומאבטחי מתקנים.
בהוראת קבע זאת נקבע, ככלל, כי בתום משמרת של שבוע תינתן לחייל מנוחה של שבוע ימים לכל היותר, ואם נמשכה המשמרת פחות משבוע ימים, יינתנו לחייל ימי מנוחה שמספרם לא יעלה על מספר הימים שבהם נמשכה משמרתו.
מעיון ב -103 תיקים של חיילים שעניינם נדון בוועדות התאמה בשנת 2008 והועברו להחלטה של מפקד יחידת מיטב (ראו להלן) הת ברר, כי ב -36 תיקים פירטו מפקדי יחידות בפני ועדות התאמה גם הסדרים מיוחדים ומקלים שניתנו לחיילים בניסיון להשאירם בשירות, תוך כדי הבאת נימוקים לוועדות, מדוע לא נותרה בידיהם ברירה, בסופו של דבר, אלא להפנות חיילים אלה לוועדות ההתאמה.
ב-12 מקרים מתוכם קבעו מפקדים הסדרי שירות החורגים משמעותית משעות העבודה הקבועות בפקודת המטכ"ל האמורה, ושאינם קשורים לעבודה במשמרות.
כגון: קיצור השירות עד השעה 12:00 , 13:00 או 14:00 ; שירות למספר שעות בלבד; וקביעת שעת הגעה מאוחרת.
משרד מבקר המדינה מציין, כי צה"ל הגיע להישג משמעותי בצמצמו את שיעור הפטור לפני תום שירות חובה בשנת 2008 בכ-4% בהשוואה לשנת 2006 ובכ- 2.
6% בהשוואה לשנת 2007 , ועמד כבר בסוף שנת 2008 ביעד שקבע הרמטכ"ל לסוף תר"ש "תפן".
מעבר לתועלת שצה"ל יכול להפיק משירותם של חיילים אלה, יש בצמצום שיעורי הפטור גם מסר ברור לחיילים ולחברה בישראל שלפיו צה"ל אינו משחרר בקלות חיילים לפני תום שירות חובה.
עם זאת, הועלו ממצאים שונים בנוגע למאפייני השירות הצבאי של חיילים שהמשיכו לשרת לאחר שהיו מועמדים להשתחרר לפני תום השירות הצבאי.
מדובר בשיעור גדול של חיילים, שלאחר שהושארו בצה"ל, נעדרו תקופות ארוכות מהשירות הצבאי; בחיילים רבים בעלי תב"ן שלילית של מעל ל-90 ימים שלא רואיינו בידי מפקדיהם כנדרש, כדי לבדוק אם יש להביאם בפני ועדת התאמה; ובמקרים שבהם מפקדים קבעו הסדרי המשאב האנושי 119 .
שירות מיוחדים לחיילים כדי להשאירם בשירות הצבאי, אשר חרגו מהאמור בפקודות הצבא.
בהתייחסותו מאוגוסט 2009 ,לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בין השאר: א.
ערך השירות הבא לידי ביטוי ב"גיוס לכל", צמצום הפטור לפני תום שירות חובה והמלחמה במשתמטים, מגדילים את שיעור החיילים עם בעיות ת"ש ובעיות הסתגלות למערכת.
התוצר הישיר הוא גידול בתקו פת התב"ן השלילית.
צה"ל הוסיף, כי בחברה שבה השתמטות משירות או עריקות משירות אינן מהוות אות קלון, התופעה של היעדרות משירות מתרחבת.
זאת ועוד, המצוקה הכלכלית, הגורמת לחיילים להיעדר מהשירות כדי לעבוד ולסייע בפרנסת המשפחה, מחריפה אף היא את הבעיה; ב.
לא נכון, להערכת צה"ל, להיצמד להגדרות קשיחות של שעות עבודה למקרים מיוחדים.
יש להגדיר את שעות העבודה המקובלות ולהשאיר את הגמישות בידי המפקדים להתאמת פתרונות פרטניים לחייל, אשר יאפשרו השארתו בשירות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כחלק מהפעילות החיובית של צה"ל לצמצם את שיעורי הפטור תוך כדי שירות, ראוי שאכ"א יבחן את מאפייני השירות של החיילים האמורים כדי לברר אם ניתן למצות טוב יותר את שירותם הצבאי של חיילים אלה.
במסגרת זאת, על אכ"א לקיים פיקוח ובקרה הדוקים אחר הטיפול של היחידות בחיילים בעלי תב"ן שלילית מעל ל -90 ימים, כדי לווד א שננקטות כל הפעולות לבדיקת התאמתם להמשך שירות בצה"ל.
בנוסף לכך, על אכ"א לבחון את הסדרי השירות המיוחדים שנעשים עם חיילים במטרה להשאירם בשירות צבאי.
המאמצים הנעשים כדי להשאיר בשירות הצבאי חיילים עם בעיות קשות ולהקל עליהם ככל הניתן בשירותם הצבאי הם ראויים כשלעצמם, אולם יש להסדירם בפקודות הצבא כך שיאפשרו למפקדים את הגמישות ואת היכולת לקבל החלטות, כדי שיהיה בכך מענה מתאים הן לצורך לסייע לחיילים לסיים את שירותם הצבאי והן לצורך לשמר מסגרת שירות נאותה.
שחרור חיילים מסיבות אי-התאמה .
מטרת ההק"א בנושא ועדות התאמה היא לקבוע את הסמכויות ואת דרכי הפעולה של ועדות ההתאמה הפועלות בסמכויות ואת הפעולות של יחידת מיטב לאחר ההחלטות של הוועדות.
על פי ההוראה, בוועדות דנים בפניות של מפקדי יחידות וגורמים נוספים שהוגדרו בה לבחינת ההתאמה להמשך השירות הצבאי של חיילים שמפקדיהם הגיעו למסקנה, כי אינם מתאימים לשירות בשל ליקויי משמעת חמורים או בשל תפקוד לקוי, שאינו מאפשר מיצוי יעיל במסגרת היחידה.
לפי ההוראה, ועדות ההתאמה מוסמכות להמליץ בפני מפקד יחידת מיטב על אחת או יותר מאלה: שינוי מקצוע לחייל; שיבוץ מחדש; ושחרור משירות סדיר, בצירוף פטור משירות ביטחון או בלעדיו, מסיבת אי -התאמה.
כאמור, במאי 2007 הגדיר אכ"א 120 דוח שנתי60א .
סיבה נוספת לשחרור משירות חובה בצירוף פטור משירות ביטחון, בהקשר של אי- התאמה: התנהגות רעה וחמורה.
במקרה שוועדת התאמה, הפועלת במסגרת סמכות, החליטה להמליץ על מתן פטור מהשירות, היא מעבירה את המלצתה בצירוף הפרוטוקול של הוועדה ליחידת מיטב.
ביחידת מיטב מוסיפים לחומר המגיע מהוועדה מסמכים נוספים, וביניהם גם חוות דעת של גורמים ביחידת מיטב, ומעבירים את המלצת הוועדה להחלטת מפקד יחידת מיטב.
האחרון, מחליט, כאמור, אם לקבל את המלצת הוועדה ולפטור את החייל מה משך השירות הצבאי, או לדחות את ההמלצה כך שהחייל ימשיך לשרת בצה"ל.
חייל אשר ועדת התאמה המליצה על שחרורו משירות סדיר, בצירוף פטור משירות ביטחון, רשאי להגיש השגה בכתב למפקד יחידת מיטב על המלצת הוועדה.
חייל גם רשאי להגיש למפקד יחידת מיטב בקשה לעיון חוזר בהחלטתו, לאחר שזה כבר החליט אם לקבל את המלצת הוועדה או לדחותה, אם החייל סבור, כי בידי מפקד יחידת מיטב לא היה כל המידע בנושא.
כאמור, לפי תוספת להק"א בנושא ועדות ההתאמה ממאי 2007 , ועדת התאמה יכולה גם להמליץ למפקד יחידת מיטב לשלול מהחייל זכויות של חייל משוחרר שהוא היה זכאי להן אם היה משוחרר לאחר שירות צבאי מלא.
בעניין זה מפקד יחידת מיטב מהווה בעצמו גורם ממליץ בפני ראש המטה של אכ"א, שהוא זה שמחליט אם לשלול זכויות אלה מהחייל במלואן, בחלקן, או להימנע משלילה בכלל.
לפי נתונים של יחידת מיטב, בשנים 2005 עד 2008 דן מפקד יחידת מיטב בכ - 1,900 ,)המלצות של ועדות התאמה לפטור משירות של חיילים (בעיקר גברים בממוצע לשנה.
בכ-83% מהן, בממוצע לשנה, הוא אישר את ההמלצות של ועדות ההתאמה למתן פטור מהשירות הצבאי תוך כדי שירות.
להלן הממצאים שהועלו מבדיקת היבטים הנוגעים לפעילות ועדות ההתאמה: 1 .
הפעלת ועדות ההתאמה בפועל בהשוואה להוראת הקבע בנושא זה א.
עדכון ההק"א בנושא ועדות התאמה ההק"א בנושא ועדות התאמה היא משנת 1998 ולא עודכנה מאז, אף על פי שחל שינוי משמעותי בתהליך מתן הפטור על ידי ועדות ההתאמה, המתבטא באפשרות למתן פטור לפני תום שירות חובה מסיבה של התנהגות רעה וחמורה ובאפשרות לשלול זכויות מחייל שקיבל פטור לפני תום השירות מסיבה זאת.
כמו כן היא לא עודכנה למרות ההבדל המהותי בין שיטת הפעלת ועדות ההתאמה והרכבן בחיל האוויר לבין הנאמר בהק"א, והנעשה באט"ל ובזרוע היבשה, כמפורט להלן.
נוסף לכך, חלק מהגופים המוזכרים בהק"א זאת כבר אינם קיימים.
בביקורת בעתכ"א סדיר התברר, כי עדכון ההק"א בנושא ועדות התאמה עלה כבר באפריל 2003 , אולם חל עיכוב ממושך בכך.
לפי תכנית העבודה של עתכ"א סדיר לשנת 2008 , עבודת המטה לעדכון ההק"א אמורה הייתה להתבצע ברבעון הראשון של שנת 2008 , אולם היא לא הסתיימה עד מועד סיום הביקורת במאי 2009 .
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי עדכון ההק"א בנושא ועדות ההתאמה התעכב נוכח ריבוי הסוגיות והנושאים אשר היה צורך בבחינתם, וכי גובשה כבר טיוטה עקרונית להוראת קבע זאת.
ב הפעלת ועדות התאמה בזרועות השונות לפי ההק"א בנושא ועדות ההתאמה, ועדת התאמה תתקיים במסגרת כל אחת מכ- 20 סמכויות מוגדרות, וביניהן ארבעת הפיקודים המרחביים, זרוע היבשה, חיל האוויר, אט"ל ואכ"א.
לפי ההוראה האמורה, בראשות כל ועדה יעמוד "קצין שלישות או קצין בגוף שלישות מקביל, בזרוע האוויר, בזרוע הים, באמ"ן, אמ"ש או אט"ל, שדרגתו סא"ל לפחות".
נוסף לכך, ייכללו בוועדה ארבעה חברים: ]אכ"א[ .
שלושה קציני מטה ומפקד החייל כחבר מזדמן נמצא, כי בחיל האוויר שיטת הפעלת ועדת ההתאמה והרכבה שונים מאלה שנקבעו בהק"א.
אין מדובר בוועדה אחת הנערכת במטה חיל האוויר, בדומה למצב בזרוע היבשה ובאט"ל, אלא בוועדה הפועלת בכל בסיס גדול של חיל האוויר.
יחידות משנה בבסיס, כגון טייסות טיסה, מביאות חיילים המשרתים בהן לוועדת התאמה הפועלת במפקדת הבסיס, סיכום ועדת ההתאמה עובר ללהק כוח אדם במטה חיל האוויר ומשם למפקד מיטב.
גם בהרכב הוועדות הפועלות בחיל האוויר יש הבדל בהשוואה להרכב שנקבע בהק"א.
בראש הוועדות בחיל האוויר עומדים מפקדי הבסיסים והכנפות בדרגות תא"ל ואל"ם.
יתר חברי הוועדות בחיל האוויר הם בעלי תפקיד מהבסיסים ולא קציני מטה ממפקדת הזרוע, כנדרש בהק"א.
עוד התברר, כי שעה שבהק"א לא נקבע שבין חברי הוועדה יהיה קב"ן, הרי שבכל ועדת התאמה בחיל האוויר משתתף, כחבר קבוע, גם הקב"ן של היחידה (המוגדר בחיל האוויר כקצין פסיכולוגיה).