HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנוגע להוצאות שנמצא כי הן נוגעות לעבודתו בסוכנות האניות אישרה אגרקסקו כי לא היה עליה לשאת בהן וכי תחייב בהן את סוכנות האניות.
בנוגע להעסקת המפקח שסייע ליועץ ציינה אגרקסקו כי הסמנכ"ל אישר זאת.
גם אם סברה אגרקסקו שהיועץ היה זכאי לתמורה בעד תרומתו לעסקה עם החברה השוודית, לא היה מקום לקשור זאת להעסקתו לאחר שאותה עסקה לא יצאה לפועל, ובוודאי שלא היה בכך כדי לפטור אותה מלחתום אתו על חוזה התקשרות לצורך העסקתו זו ולקבוע כללים בנוגע להוצאותיו.
עוד יש להעיר כי לפי נוהלי הרכש בחברה, לא היה די באישור הסמנכ"ל לצורך העסקת המפקח.
העסקת יועץ חיצוני ללא חוזה התקשרות (במשך יותר מחמש שנים!
) וקביעת תנאי העסקתו למפרע אינם מתיישבים עם סדרי מינהל ציבורי תקין.
היה על אגרקסקו לקבוע מראש את כללי ההעסקה ולקיים בקרה נאותה בהתאם לכך.
קביעת התעריפים והשוואת התקציב להוצאות בפועל .
כאמור לעיל, אגרקסקו מובילה ומשווקת את התוצרת החקלאית לחו"ל ומהתמורה (בעד התוצרת) המועברת למגדלים היא מנכה את ההוצאות הכרוכות בכך.
ניכוי ההוצאות בעד ההובלה הימית מתבצע לפי תעריפי ההובלה של יחידת תוצרת (להלן - משטח) ליעד מסוים.
לאגרקסקו שני יעדי הובלה עיקריים - יעד א' ויעד ב', ותעריף ההובלה לכל אחד מהם נקבע מראש בתחילת כל שנה והוא תקף בדרך כלל עד סוף אותה שנה.
ליעדים אחרים לא נקבע תעריף הובלה, והמשטח מחויב על פי ההוצאה בפועל.
מכיוון שמדיניות החברה היא לשרת את המגדלים והיא אינה מקבלת חלק מהרווחים בעד התוצרת (אלא רק כדי כיסוי הוצאות וגירעונות), התעריף שנקבע אמור לכסות את ההוצאה המתוכננת של החברה לכל יעד הובלה.
על הכנת תקציב הוצאות ההובלה הימית, שלפיו אמורים להיקבע התעריפים, ממונה אגף תכנון, תקציב ובקרה (להלן - אגף התכנון).
לתהליך ההכנה שותפה בין היתר חטיבת הלוגיסטיקה והתובלה (להלן - חטיבת הלוגיסטיקה), שבידיה נתונים על עלויות שירותי ההובלה הימית שנותנות חברות ספנות שונות לאגרקסקו ועל שאר העלויות הכרוכות בהובלה.
בכל שנה בחודש דצמבר אגף התכנון מגיש את תקציב הוצאות ההובלה הימית ואת התעריפים המוצעים הנקבעים לפיו להנהלת החברה ולדירקטוריון, כדי שיבחן אם יש מקום לאשרם.
הוצאות ההובלה הימית נחלקות לשני סוגים: הוצאות קבועות (בעיקר דמי חכירה ותפעול שנתיים של האניות החדשות); והוצאות משתנות (תשלום עבור דלק, הוצאות בנמלים, שכירת אניות נוספות ליעדי ההובלה ותשלום עבור הובלה באניות מזדמנות לפי הצורך).
את תקציב ההוצאות יש לקבוע לפי יעדי ההובלה למיניה ם, ואת התעריף השנתי לכל יעד יש לחשב באמצעות חלוקת סך כל הוצאות ההובלה ליעד במספר המשטחים הנשלחים אליו.
אשר על כן חשוב לרשום במדויק את הוצאות ההובלה הצפויות עבור כל אחד מיעדי ההובלה.
אי -דיוק עלול לגרום לסבסוד צולב בין תעריפי ההובלה.
בתום כל שנה יש להשוות בי ן ההכנסות וההוצאות בפועל לפי יעדי ההובלה ובין ההכנסות וההוצאות שנקבעו בתקציב לאותה שנה, ולנתח את ההפרשים ביניהם.
הבדיקה העלתה כי בתקציב שמגיש אגף התכנון ההוצאות מוצגות לפי סוג ההוצאות בלבד (קבועות ומשתנות), ולא לפי יעדי ההובלה, ולכן אי-אפשר לדעת כיצד נקבע התעריף ליעד.
עוד העלתה הבדיקה שהחברה אינה עושה השוואה בין ההכנסות וההוצאות בפועל לפי יעדי ההובלה ובין ההוצאות וההכנסות שנקבעו בתקציב.
לדעת משרד מבקר המדינה, בתקציב צריכה להיות שקיפות באשר לאופן חישוב התעריף ליעד ההובלה, ולפיכך יש להציג בו את ההוצאות הצפוי ות על כל אחד מיעדי ההובלה ולקבוע לפיהן את התעריף לכל יעד.
נוסף על כך, על החברה להשוות בין ההכנסות וההוצאות בפועל לפי יעדי ההובלה השונים ובין ההכנסות וההוצאות בגין אותם יעדים שנקבעו בתקציב, לצורך הבקרה על התקציב.
הדבר יאפשר להנהלת החברה ולדירקטוריון ללמוד על הרווחים וההפסדים בפועל בגין ההובלה הימית בכלל, ולחשבם לפי כל יעד הובלה בנפרד.
בהשוואה זו יוצגו ניתוחי הסטיות מהתקציב ויהיה אפשר לקבל נתונים על סבסוד צולב בין יעדי ההובלה ולקבל החלטות מושכלות יותר באשר להכנת תקציב ההובלה הימית לשנה שלאחר מכן ולקביעת תעריפי ההובלה שבהם יחויבו המגדלים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה אגרקסקו כי בחברה "פועלים לשינוי זה - כלומר הכנת תקציב התובלה הימית כשהוא מפורט לפי מסלולים (וכמובן שכך יתנהל להבא גם המעקב)".
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני תקציב הוצאות ההובלה הימית לשנת 2006 שהכין אגף התכנון.
בבדיקה נעשתה השוואה בין תקציב ההוצאות של החברה ליעד א' וליעד ב', ובין ההוצאות הצפויות הנדרשות לצורך כך, לפי חישובי חטיבת הלוגיסטיקה.
נמצא כי תקציב ההוצאות היה גבוה מההוצאות הצפויות, וכי גם התעריפים ליעדים אלה היו גבוהים יותר, בהתאם לכך.
אגרקסקו השיבה למשרד מבקר המדינה שתעריף ההובלה משמש לכיסוי הוצאות ההובלה הימית ויש להביא בחשבון מקדמי ביטחון כדי להבטיח שאם הוצאות התובלה בפועל יהיו גבוהות מההוצאות הצפויות יהיה אפשר לממנן.
לדעת משרד מבקר המדינה אם הוצאות ההובלה הימית כוללות גם מקדמי ביטחון, יש לחשב אותם ולהסביר כיצד הם חושבו וכיצד הם השפיעו על תקציב ההוצאות ועל התעריפים.
אין מקום לכך שמקדם ביטחון שלא צורף לגביו חישוב ישמש הצדקה להפרשי תעריף, ולו מטעמי זהירות.
חישוב מקדם הביטחון יאפשר לבדוק כיצד הוא השפיע במשך השנים על תקציב הוצאות ההובלה הימית ועל תעריפי משרד החקלאות ופיתוח הכפר 603 .
ההובלה, ואף יאפשר להשוות את התקציב לביצוע בפועל.
נתונים אלה אמורים להיות בידי ההנהלה והדירקטוריון בעת שתקציב ההוצאות להובלה ימית ותעריפי ההובלה הימית מוצגים להם, כדי שיבחנו אם יש מקום לאשרם.
הדבר נדרש כדי לבטא בשקיפות את אופן חישובו של תעריף ההובלה לכל אחד מהיעדים.
שקיפות התעריפים המוצגים למגדלים : השירותים שנותנת אגרקסקו למגדלים כוללים על פי רוב שירותי יצוא מנמלי המוצא עד היעד הסופי שבו משווקת התוצרת.
אגרקסקו מחייבת את המגדלים המייצאים באמצעותה בתעריף הכולל את עלות ההובלה הימית ועלויות נוספות כגון דמי טיפול במטען בנמל המוצא ובנמל היעד והוצאות תקורה (להלן - עלויות ההובלה).
התברר כי החברה לא מציגה למגדלים את התעריף (למעט בענף הפרחים) אלא מציגה להם את הפדיון הסופי ליחידת תוצרת.
בתשובתה מסרה אגרקסקו כי עלויות ההובלה הן בגדר סודות מסחריים, ו כי מאחר שהיא פועלת בתנאי תחרות, פרסומן יקנה יתרון למתחריה ויגרום לה נזק.
לדעת הביקורת, כיוון שאגרקסקו נותנת למגדלים שירותי שיווק הכוללים בעיקר שירותי הובלה והפצה, מן הראוי שתמצא את האיזון הנכון באופן שמחד היא תפעל ביתר שקיפות כלפי המגדלים שהיא מייצאת את תוצרתם (בייחוד בעסקות שבהן המחיר שהיא משלמת להם בעד יחידת תוצרת אינו קבוע מראש), ומאידך תשמור על סודותיה המסחריים מפני מתחרים וגורמים אחרים בשוק.
התמחור באניות החדשות .
,הצטיידותה של אגרקסקו באניות חדשות שבהן אפשר להוביל כמות גדולה של מטענים בהם מטענים ש אינם חקלאיים, עבור לקוחות קבועים ומזדמנים, יצואנים ויבואנים (להלן - המיזם המסחרי), נעשתה בין היתר כדי להוזיל את עלויות ההובלה של התוצרת החקלאית.
לכך גם התייחס יו"ר הדירקטוריון באחת מישיבות הדירקטוריון 13 באמרו כי "ככל שתהיה הצלחה עם המטען הלא חקלאי אז כמובן תקטן ההוצאה ואז החקלאי יהיה שותף במיזם וישלם פחות".
בהתחשב באמור לעיל ובמדיניות החברה, ולפיה רווחים שהיא מפיקה מהמיזם המסחרי מקוזזים מהוצאות ההובלה שהמגדלים מחויבים בהם, היה אפשר לצפות כי לאחר שתתחיל החברה להשתמש באניות החדשות, בעת חישוב התקציב השנתי יובאו בחשבון רווחי המיזם המסחרי כדי להקטין את הוצאות ההובלה הימית ליעד א'.
הבדיקה העלתה כי אגף התכנון בחברה קבע את תעריפי ההובלה הימית לשנת 2005 לפי תחזית ההוצאות הצפויות ולא קיזז את רווחי המיזם המסחרי מההוצאות.
תחת זאת, בסוף שנת היצוא החקלאי הוחזר למגדלים סכום של 15 דולר למשטח עבור תוצרת חקלאית שהובלה באניות החדשות בתמורה על רווחי המיזם המסחרי.
ההחזר למגדל הותנה בכך שהוא יִיצא את תוצרתו באמצעות החברה בשנים 2003 -2005 ברציפות, ובכך שהוא חתם עם החברה על חוזה אספקה לשנת 2006 .
עוד העלתה הבדיקה כי לפי דוח הכנסות וה וצאות בגין האניות החדשות לשנת 2005 ,שהכין חשב החברה נותר לחברה רווח מפעילותן של האניות החדשות לאחר קיזוז הסכום שהוחזר לחלק מהמגדלים.
אגרקסקו השיבה כי יש לראות ברווח מפעילותן של האניות החדשות חלק מ"חשבון ההובלה הימית הכולל".
חשבון זה הסתכם ברווח קטן יותר.
מהאמור לעיל עולה שהרווח שהפיקה החברה מפעילות האניות החדשות כיסה גירעון שמקורו בפעילויות אחרות בתחום ההובלה הימית.
מכאן שהתמחור שנעשה להוצאות שמקורן בפעילויות אלה היה שגוי, או שפעילויות אלה נעשו בחוסר יעילות.
בתקציב ההובלה הימית לשנת 2006 הוצג הרווח הצפוי מהמיזם המסחרי בשני חלקים: בחלק הראשון הוצג הרווח הכולל מההובלה הימית ובשני הוצג הרווח המיועד לכיסוי הוצאות ההובלה ליעד א'.
עקב כך היה צפוי שהוצאות ההובלה הצפויות ליעד א' יפחתו וכפועל יוצא יוזלו תעריפי ההובלה ליעד א', אולם בפועל לא הופחתו הוצאות אלה בתקציב וממילא לא הוזל תעריף ההובלה ליעד זה שנקבע בתקציב.
בתשובתה הסבירה החברה כי רווחי המיזם הם חלק מתקציב ההובלה הכולל וכי היא לא התכוונה להציג קשר בין רווחי המיזם לתעריף ההובלה ליעד א' בלבד.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי היות שגם התעריף ליעד ב' לא הופחת, נמצא שרווחי המיזם, שלפי התקציב הייתה החברה אמורה לקזזם מן ההוצאות, משמשים בפועל כרזרבה לכיסוי גירעון אפשרי בפעילות ההובלה הימית.
לדעת משרד מבקר המדינה הדבר לא הוצג בשקיפות המתאימה בתקציב לשנת 2006 .
 אגרקסקו מובילה ומשווקת תוצרת חקלאית לחו"ל.
בשנים 1998 -2005 עסקה אגרקסקו במיזם לבניית שתי אניות חדשות המותאמות להובלת התוצרת החקלאית שהיא מייצאת לאירופה.
בדיקת תהליך קבלת ההחלטות הנוגעות למיזם העלתה, בין היתר, כי אגרקסקו לא בדקה בדיקה מעמיקה דייה את החלופות לעסקה; וכי כאשר הוצגו לדירקטוריון העסקות הנוגעות למיזם, כדי שיבחן אם יש מקום לאשרן, לא הוצגו לפניו כל ההיבטים הנוגעים לעסקות, ובכללם היבטים הנוגעים לסיכונים הכרוכים בעסקה עם החברה הגרמנית והיבטים כספיים מהותיים הנוגעים לעסקה חלופית עם תאגיד אחר שאושרה לאחר מכן.
אגרקסקו העסיקה במשך יותר מחמש שנים יועץ חיצוני לתכנון האניות ולפיקוח על בנייתן שלא לפי סדרי מינהל תקין: לא נחתם עמו חוזה התקשרות, עלות העסקתו סוכמה למפרע, והבקרה על הוצאותיו לקתה בחסר.
תקציב הוצאות ההובלה הימית לא הוצג בשקיפות לדירקטוריון לפי יעדי ההובלה ולכן אי-אפשר לדעת כיצד נקבע התעריף לכל יעד.
הוצאות ההובלה הימית כוללות מרכיבים שלא הובהר אופן חישובם והם אינם מוצגים בשקיפות בתקציב.
אגרקסקו אינה מציגה בסוף כל שנה השוואה בין ההוצאו ת וההכנסות בפועל לפי יעדי ההובלה ובין ההוצאות וההכנסות הצפויות שנקבעו בתקציב לאותה שנה, אף כי השוואה כזו נדרשת לשם ניתוח הסטיות מן התקציב וקבלת החלטות מושכלות יותר משרד החקלאות ופיתוח הכפר 605 .
באשר להכנת תקציב ההובלה הימית לשנה שלאחריה ובאשר לתעריפים שבהם מחויבים המגדלים.
נוכח השפעתם של תעריפי ההובלה על הכנסות המגדלים יש חשיבות לכך שאגרקסקו תציג לדירקטוריון את מרכיביהם של התעריפים ואת אופן חישובם בשקיפות המרבית.
כמו כן, על מנת לשפר את הפיקוח בעניין זה ראוי גם לשקול הקמת ועדת משנה מקרב חברי הדירקטוריון שתתמקד בכך.
( שפעת העופות Avian influenza ) היא סוג של שפעת נגיפית התוקפת עופות.
עד מועד סיום הביקורת התגלתה שפעת העופות ב- 48 מדינות.
יש16 זנים של שפעת עופות ואחד מהם זן שעלול להפוך לזן אלים ושמו 1N5H הפוגע גם בבני אדם.
ככל הנראה בני אדם נדבקו במגיפה לראשונה בשנת 1997 באסיה, ולאחר מכן התפשט הנגיף במהירות ברחבי העולם.
3 רפד- התוצר של חומר גלם שמכניסים ללול, כמו נסורת שמתערבב עם הלשלשת.
רצפות מבטון, אספלט או מחומר אטום מים אחר הניתן לניקוי וחיטוי בקלות משרד החקלאות ופיתוח הכפר 561 .
סוף יולי 2006 גרם הנגיף למותם של130 בני אדם ברחבי העולם.
יש חשש כבד שהנגיף יעבור מוטציה שתקנה לו כושר הדבקה מהיר, בדומה לנגיף השפעת מהסוג הנפוץ, העובר בקלות מאדם לאדם ועקב כך תפרוץ מגיפה שתתפשט בעולם כולו.
עד כה לא נמצאה תרופה יעילה כנגד הנגיף, אך מעריכים שהתרופה "תמיפלו", המשמשת לטיפול בשפעת רגילה, עשויה להפחית את הנזק שנגרם לאדם הנדבק במגיפה אם כי לא לחסן מפניה.
בסוף שנת 2005 פרצה שפעת העופות בטורקיה, ברומניה וברוסיה.
יתכן שהמגיפה התפרצה בעקבות נדידת עופות מהמזרח הרחוק.
בדרך כלל הנגיף מתפשט באמצעות ציוד נגוע, משאיות, מבקרים, וכו'.
המגיפה מתפשטת במהירות רבה בין עופות שיש בלוליהם רפד5 ובצורה איטית יותר בין עופות או בין לולים המצויידים בסוללות6 .
המגיפה יכולה לפרוץ בעת ובעונה אחת במוקד אחד או במוקדים רבים (להלן התפרצות רב -מוקדית).
המגיפה מאובחנת בעקבות די ווחו של החקלאי ו/או הווטרינר המטפל בלול על עלייה בשיעור התמותה בלול.
שיעור התמותה הממוצע של עופות שאינם חולים במגיפה נעים בין 0.
אם שיעור התמותה ליום גדל ל -1% למשך48 שעות לפחות יש חשש שהם נדבקו במגיפה מסוכנת.
בהתאם לפקודת מחלות בעלי חיים , התשמ"ה]נוסח חדש[- 1985 (להלן- הפקודה), האמצעים לבלימת מחלות בבעלי חיים ניתנו לשירותים הווטרינריים הממשלתיים.
הפקודה מפרטת את האמצעים שעל רופא וטרינר ממשלתי לנקוט במקרה של התפרצות מחלה בבעלי חיים.
בין היתר בסמכותו להורות על המתת בעלי חיים הנגועים ובדרכים לסילוק גווייתם.
יש שתי שיטות התמודדות עם שפעת העופות: האחת - ביעור של העופות, דהיינו, השמדת המוקד הנגוע והשמדת כל העופות ותוצרת הלול בטווח מסוים מהמוקד.
השנייה - חיסון עופות, דהיינו, השמדת המוקד הנגוע וחיסון כל העופות באזור המוקד.
ישראל, כשאר מדינות המערב, החליטה לאמץ את שיטת הביעור.
החלטות ממשלה : לאחר שהמגיפה החלה להתפשט ברחבי העולם, במחצית השנייה של שנת 2005 , קיבלה הממשלה שתי החלטות באשר להיערכות לקראת התפרצות של שפעת פנדמית7.
בהחלטה הראשונה מ- 30.
05 נקבע,בין היתר, כי משרד הביטחון ימנה אחראי לניהול המשק בעת פנדמיה, באמצעות משק לשעת חירום או באמצעות פיקוד העורף או שניהם יחד, וכי יש למנות צוות לטיפול בקניית תרופות לטיפול בפנדמיה; בהחלטה השנייה מ- 6.
05 ( , נקבע כי אם יכריז ארגון הבריאות העולמי WHO ) על פנדמיה יהיה משרד הביטחון אחראי ברמה הלאומית לנושאי משק חיוני באמצעות "צוות ניהול משבר"; כמו כן קבעה הממשלה את התקציב למשרד החקלאות בסך 6.
5 מיליון ש"ח להיערכות וקבעה את תחומי האחריות של משרדי הממשלה השונים.
נקבע כי משרד הבריאות יהיה אחראי לניהול ההיבטים הרפואיים של המשבר; משרד החקלאות יהיה אחראי לניטור, לאי בחון הפנדמיה במשק החי בתיאום עם משרד הבריאות.
משרדי הממשלה ייערכו להתפרצות הפנדמיה ויפתחו נהלים בתחומם, לפי הנחיות "צוות ניהול המשבר" שבמשרד הביטחון.
5 רפד- התוצר של חומר גלם שמכניסים ללול, כמו נסורת, שמתערבב עם הלשלשת.
צורת שיכון של מטילות ביצי מאכל בארץ.
יש סוללות בגדלים שונים כאשר בכל סוללה בין שתיים לשמונה מטילות.
7 פנדמיה- מגיפה כלל עולמית.
התפרצות שפעת העופות בישראל - סקירה .
באמצע מרס 2006 התגלתה שפעת העופות בדרום הארץ (להלן- המגיפה).
06 נלקחודגימות מלול "הודים לבשר" בקיבוץ עין השלושה בעקבות שיעורי תמותה חריגים בלול מ- 14.
הדגימות נבדקו ב - 16.
06 , ונמצא שהן נגועות בנגיף H5N1 .
עד סוף מרס 2006 אובחן הנגיף מזן H5N1 בשמונה יישובים נוספים ברחבי הארץ.
המגיפה התפרצה בשלושה גלים - הראשון ביישובים עין השלושה, חולית, נחשון ושדה משה; השני ביישובים ניר עוז ועמיעוז; והשלישי ביישובים בקעות, מעלה החמישה וכרם שלום.
על פי מדיניות הביעור שנקבעה עוד בשנת 2003 , הושמדו הלהקות הנגועות וכל בעלי הכנף בטווח של עד שלושה ק"מ מהמוקד והוטמנו במקום על פי הוראות המשרד להגנת הסביבה.
בטווח של עד עשרה ק"מ מהמוקד בוצע ניטור לפני כל שיווק.
מיד לאחר תום החיטוי הותר לאכלס מחדש לולים שנמצאים בטווח של שלושה ק"מ מהמוקד.
בתחילת יוני 2006 החל אכלוס הלולים בטווח של שלושה ק"מ מהמוקד.
בסך הכול הומתו בעקבות המגיפה כ- 1.
28 מיליון עופות והושמדו כ- 600,000 .
ביצים לפי הנוהל המקובל בעולם, בפרוץ המגיפה יש להפסיק את ייצוא תוצרת הלול, ורק שישה חודשים לאחר השלמת חיטוי הלולים הנגועים אפשר לבקש לחדש את הייצוא.
חידוש הייצוא מותנה בביצוע ניטור 300 להקות מסחריות מכל השלוחות8 ,פעמיים בשנהעל פי דרישות ה - .
הגופים העוסקים בנושא בישראל סיימו להמית את כל העופות הנגועים ב- 1.
עד סוף יוני 2006 הסתכמו העלויות הישירות של הטיפול במיגור המגיפה (פעולות כילוי, פינוי, ניקוי וכו') בכ- 14.
נוסף על כך, הפיצויים ששולמו למגדלים על נזקים ישירים (השמדת העופות) על פי הוראות פקודת מחלות בעלי חיים הסתכמו במועד זה בכ-21.
במועד האמור טרם שולמו פיצויים בהיקף של כ -7 מיליון ש"ח על נזקים עקיפים, כגון הוצאות השבתת העבודה בלולים והשמדת חומר רבייה, עליהם הוחלט ביולי 2006 בוועדה בינמשרדית המשותפת למשרד החקלאות, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה.
על פי הערכות של השירותים הווטרינריים, כפי שבאו לידי ביטוי בישיבות עבודה רבות שהתקיימו מפרוץ המחלה ועד מועד סיום הביקורת, שפעת העופות עלולה לשוב ולהתפרץ בארץ, אחרי הפוגה ארוכה שתחול בקיץ ש ל שנת 2006 .
הנחת היסוד היא שיש להוסיף ולהיערך לקראת התפרצות רב-מוקדית של המחלה שעלולה לחול במוקדם או במאוחר.
הקושי לאבחן את המחלה בישראל מקורו, בין היתר, במישור הגיאו -פוליטי, שכן עקב אי -שיתוף הפעולה בין ישראל לרוב שכנותיה נבצר מהשירותים הווטרינריים בישראל לברר אם פרצה המגיפה בתחומן.
לפי הערכה שעשה וטרינר מהשירותים הווטרינריים במאי 2006 , הסבירות ששפעת עופות מסוג H5N 1 תפרוץ בחורף הבא באזור הסמוך לרצועת עזה היא בינונית עד גבוהה.
לכן יש לטפל בכמה סוגיות דחופות המפורטות להלן, הנוגעות למגיפה באמצעות נוהל מזורז שנועד לשעת חירום, כדי להבטיח שהן יטופלו טיפול מיטבי כנדרש ושהמגיפה תמוגר.
בחודשים אפריל-יולי 2006 בדק משרד מבקר המדינה את אופן ההתמודדות של משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) עם המגיפה שפרצה במרס 2006 ואת .
בענף הלול ארבע שלוחות גידול עיקריות: ייצור ביצי מאכל, פטמים, הודו לבשר וביצי רבייה 9 World organization for animal health.
הארגון ממונה על קביעת סטנדרדים בינלאומיים למניעת התפרצות והתפשטות של מחלות העלולות לפגוע במשק בעלי-החיים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 563 .
הבדיקה נעשתה בשירותים הווטרינריים, ביחידת הפיצו"ח 10 ובלשכתו של המשנה למנכ"ל במשרד, מר י.
ישי, ששימש מנכ"ל המשרד בעת שפרצה המגיפה.
ההיערכות לטיפול בשפעת העופות והטיפול בפועל ההיערכות להתפרצות המגיפה: כבר בשנת 2003 החלו ממשלת ישראל בכלל ומשרד החקלאות בפרט להיער ך להתמודדות עם שפעת העופות.
היערכותו של משרד החקלאות כללה, בין היתר, תיאומים עם משרד הבריאות ועם המשרד להגנת הסביבה, גיבוש נהלים ואיסוף נתונים הדרושים להתמודדות עם המגיפה.
הנהלים פורסמו בספטמבר 2003 .
: צוותי פעולה בשירותים הווטרינריים באוקטובר 2005 כבר פרצה המגיפה בטורקיה, ברומניה, וברוסיה.
עקב כך נדרשה פעילות נמרצת בארץ כדי להתמודד עם המגיפה.
בנובמבר 2005 החל לפעול בשירותים הווטרינריים "צוות משימה" בראשות מנהל השירותים הווטרינריים, כדי למנוע את חדירתה של שפעת העופות לישראל; באותו חודש הקים "צוות משימה" עוד 11 "צוותי פעולה" לטיפול בסוגיות מקצועיות שונות הנוגעות להיערכות, כגון, המתת העופות הנגועים וקבורתם; הטלת הסגר על אזורים אלה,חיסון העופות באזור הלולים הנגועים ועוד.
אולם נמצא כי שבעה צוותי פעולה התכנסו רק פעם אחת עד מרס 2006 , מועד התפרצות המחלה.
יש לציין כי בעקבות התפרצות המגיפה באירופה היה על הצוותים לבצע עבודת מטה נמרצת.
אולם אף שהמגיפה הגיעה לארץ רק כמה חודשים לאחר מכן, קיימו רוב הצוותים דיונים מעטים בלבד, וקבלת ההחלטות בעניין המגיפה התעכבה זמן רב, בשל כך כדוגמא נושא הסגרים על האיזורים הנגועים לא סוכם עם המשטרה; צוות המתה וכילוי לא הגיע לסיכום בנושא חיטוי לולים וכו'.
בפברואר 2006 "פנו "רופא וטרינר ראשי למחלות עופות" ו"צוות השמדות 11 למנהל השירותים הווטרינריים והעלו לפניו את הנושאים שיש להסדיר לצורך ההיערכות לאפשרות שהמגיפה תפרוץ.
סוף דבר - המגיפה התגלתה בארץ לפני שהספיקו לטפל כראוי באותן בעיות חמורות שמלכתחילה לא סבלו דיחוי.
לצורך הטיפול בשפעת העופות נדרשה גם היערכות תקציבית; ואכן, באוקטובר 2005 פנה מנהל השירותים הווטרינריים למנכ"ל המשרד והתריע לפניו כי עקב התפרצות שפעת העופות בטורקיה, ברומניה וברוסיה יש להיערך לטיפול במגיפה, וכי לפי אומדנו יש להקצות לשירותים הווטרינריים כ -10.
5 מיליון ש"ח לצורך כך.
לדבריו סכום זה נדרש כדי להעסיק עוד עובדים, בהם עובדי קבלן במערך השדה, כדי להמית את העופות הנגועים ולהשמיד את הפגרים, וכדי להעסיק עוד עובדים בחטיבה לעופות במכון הווטרינרי, בהם וטרינרים ועובדי מעבדה.
10 יחידת הפיצו"ח, היחידה לפיקוח על הצומח והחי, הוקמה במשרד החקלאות בשנת 1994 , ותפקידה, בין היתר, פיקוח על יישום ההסכמים שנחתמו בין ישראל לאוטונומיה.
צוות שמינה משרד החקלאות כדי לבחון שיטות להשמדת עופות נגועים במגיפה 564 דוח שנתי57ב .
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2005 נקבע שיוקצבו למשרד החקלאות 6.
5 מיליון ש"ח לצורך ההיערכות למגיפה, במועד פרוץ המגיפה טרם היקצה אגף התקציבים את הסכום למשרד החקלאות, ועקב כך לא הועבר למנהל השירותים הווטרינריים הסכום שביקש לצורך היערכות .
העיכוב בהעברת התקציב מנע את תיגבור המערך הווטרינרי וגרם לעיכובים בהצטיידות לשעת חרום.
באוקטובר 2006 הסביר אגף התקציבים במשרד האוצר כי בעקבות הבחירות לכנסת ה-17 אושר תקציב המדינה לשנת 2006 רק ביוני 2006 .
למרות זאת, זמן קצר לאחר פרוץ המגיפה בישראל הועברו כ -11.
5 מיליון ש"ח למשרד החקלאות ולמשרד הביטחון לצורך הטיפול במגיפה.
לדברי אגף התקציבים גם הפיצויים ללולנים שעופותיהם הושמדו הועברו במהירות רבה.
העברת התקציב לגופים המטפלים במגיפה לצורך ההיערכות להתפרצות המגיפה התעכבה שלא לצורך, אף כי עם פרוץ המגיפה הועבר להם התקציב בלא דיחוי.
יש לציין כי חשוב להעביר בעוד מועד את התקציב המיועד להיערכות לשעת חירום לגופים המטפלים בעניין, שכן בשעת חירום יש לפעול במלוא הדחיפות ואין שהות לטפל בהליכי העברת התקציב.
לפיכך לצורך ההיערכות לשעת חירום יש להתקין מנגנון שיאפשר גמישות בכל הנוגע להליכי העברת התקציב.
באוקטובר 2006 השיב אגף התקציבים למשרד מבקר המדינה כי "עם הפנים קדימה, בתום הטיפול במחלה, ומתוך הכרה במציאות חדשה בענף הלול, עמדת אגף התקציבים היתה כי יש מקום לבחון את אופן הקצאת המשאבים לטיפול במחלה ולהתאימה למצב החדש".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לקחים אלו ישימים גם למישורים אחרים ורבים הכרוכים בהיערכות מדינת ישראל לשעת חירום.
לשם הכנת עתודה מקצועית לטיפול בהתפרצות המגיפה נדרשת היערכות לקראת כמה אפשרויות: המגיפה עשויה לפרוץ במוקד אחד, בכמה מוקדים או במוקדים רבים בה בעת.
לפי אופן התפרצותה של המגיפה במדינות שנדבקו במגיפה בשנים עברו, אפשר ללמוד כי מרבית ההתפרצויות הן רב -מוקדיות.
בהולנד פרצה המגיפה בפברואר 2003 ב-20 מוקדים; בדרום קוריאה היא פרצה בדצמבר 2003 ב-17 מוקדים; ובקנדה היא פרצה בפברואר 2004 והתפשטה ל -42 .
מוקדים לעומת זאת, בישראל, השירותים הווטרינריים הכינו עתודה מקצועית לטיפול בהתפרצות חד-מוקדית של המגיפה, אך התפרצות המגיפה במרס 2006 הייתה רב- מוקדית.
מכאן שהשירותים הווטרינריים לא היו ערים דיים להתרעות בעניין המגיפה שהתקבלו מרחבי העולם.
אף שהת קבלו מרחבי העולם התרעות על המגיפה, ואף שכשנתיים לפני פרוץ המגיפה החלו משרדי הממשלה להיערך להתמודדות עימה, בעת התפרצותה לא היו משרד החקלאות ופיתוח הכפר 565 .
השירותים הווטרינריים ערוכים מבחינה לוגיסטית לטיפול בהתפרצות רב-מוקדית של המגיפה.
למשל, הם לא הכינו די צוותים כדי לטפל בבעיה.
לאחר שפרץ הגל הראשון של המגיפה בארבעה יישובים עמדו לרשות השירותים הווטרינריים רק עשרה מפקחים.
יש לציין שמנהל השירותים הווטרינריים ידע בעוד מועד שמן הראוי להיערך להתפרצות רב-מוקדית של המגיפה - בפברואר 2006 ,זמן קצר לפני התפרצות המגיפה, הודיע לו "רופא וטרינר ראשי למחלות עופות" במכתב שכתב לו כי אין די במספר העובדים העומדים לרשותו כדי לטפל בהתפרצות רב-מוקדית, ולפיכך "אם ההתפרצות תאובחן ביותר ממוקד אחד, לא תהיה אפשרות לבצע את המטלות במתכונת הנוכחית במהירות וביעילות".
ההיערכות להתמודדות עם המגיפה הייתה צריכה להיעשו ת תוך עבודת מטה שתמצא ביטוייה בנוהל שיסדיר את התיאום והכילול (אינטגרציה) של כל התפקידים המוטלים על הגופים המטפלים בתחום זה, ובהם יחידות משרד החקלאות - מחוזות המשרד, יחידת הפיצו"ח, השירותים הווטרינריים, הרשויות המקומיות, משטרת ישראל, ומשרד הבריאות.
אך הדבר לא נעשה בעוד מועד, כמפורט להלן: אף שמאוקטובר 2005 התרבו ההתרעות שהמגיפה מתקרבת לישראל, לא הכין משרד החקלאות את הנוהל האמור, ועקב כך לא עלה ביד השירותים הווטרינריים להתמודד כראוי עם המגיפה.
עם תחילת הטיפול במגיפה בשטח המועצה האזורית לכיש, לא היה ברור מי עושה את הפעולות, מי אחראי לשלבים השונים ומי מתקצב אותם.
ההחלטות ברובן, גם המקצועיות נתקבלו ברובן "תוך כדי תנועה".
06 נחלץ משרד הביטחון לעזרת משרד החקלאות וקיבל עליו את פינוי פגרי העופות וקבורתם.
הטיפול בפינוי ובקבורה של העופות שנדבקו במגיפה לא היה מא ורגן כראוי - לאחר פרוץ המגיפה טיפל בעניין זה פרוייקטור מקומי במועצה האזורית אשכול, ורק ב- 21.
06 החלה לפעול במועצה האזורית אשכול חבורת פיקוד קדמי (להלן חפ"ק), בהשתתפות נציגי משרד החקלאות, נציגי משרד הביטחון, נציגי המועצות האזוריות ונציגי משטרת ישראל, כדי לטפל בעניין.
עד שהוקם החפ"ק לא היה גוף המופקד על תיאום הטיפול המעשי בלולים עם כל היישובים שנדבקו במגיפה ועל פתרון בעיות שהתעוררו בזמן אמת בעת הטיפול בלולים.
מאחר שההיערכות לטיפול במגיפה הייתה לקויה, התקבלו רוב ההחלטות בעניין זה, בהן החלטות בעניין הזמן הדרוש לביצוע עבודות מסוימות, בעת ביצוע העבודה ובלא הכנה מוקדמת.
דברי הסיכום שנאמרו במועצה האזורית לכיש במרס 2006 מלמדים על האווירה ששררה באזור משרד [ באותה עת: "אמנם בתחילה היה הרבה בלאגן ו'ערפל קרב' אולם מרגע שמשהב"ט נכנס לתמונה והייתה מעורבות ישירה של ]הביטחון הרשויות הבכירות במדינה (משרד ראש הממשלה ומשרד החקלאות) העסק עבד טוב יותר".
בחינת שיטת ההמתה וההיערכות ליישומה .
מחלות בעלי כנף הן מידבקות ביותר, ולפיכך השירותים הווטרינריים אוסרים בנהלים לשנע להקות בעלי כנף הנגועות בנגיף מחשש להדבקה.
יש להשמיד להקות אלה ולקבור את פגרי העופות בו במקום (לרוב הם נקברים בבורות רקב ולעתים רחוקות שורפים את הפגרים) אם התנאים ההידרולוגיים מאפשרים זאת.
ואכן על פי הנהלים שהכינו השירותים הווטרינריים בספטמבר 2003 , פעולות ההמתה והפינוי של בעלי החיים המאכלסים את המשק הנגוע היו 566 דוח שנתי57ב .
אמורות ל התבצע מהר ככל האפשר.
בדצמבר 2005 קבע "רופא וטרינר ראשי למחלות עופות" כי לאחר שאובחן שהעופות נדבקו בנגיף יש להמיתם ולקברם בתוך 24 שעות.
גם בעניין זה נמצאו כשלים כלהלן: 1.
יש לציין כי מקבלי ההחלטות ידעו כי לפי התקנים האירופאיי ם, התקנים המקובלים בדרך כלל בישראל, אסור לקבור את כל סוגי הפגרים או לשרפם באזור פתוח.
לפי התקנים האמורים חובה להשמיד את הפגרים במתקני שריפה מתאימים.
בפרסומים מקצועיים הנמצאים בתיקי השירותים הווטרינריים נאמר כי המתה וכילוי בשריפה במתקנים שנבנים על פי תקנים מחמירים לשמירה על איכות הסביבה (להלן - מתקני השריפה) הן השיטות החסכוניות והיעילות ביותר להשמדת עופות, והן אף השיטות הבטיחותיות ביותר מבחינת איכות הסביבה, שכן הן אינן גורמות לפגיעה באיכות המים או להפצת ריחות רעים.
אולם מאחר שעלות מתקני השריפה גבוהה מאוד, ספק אם החקלאים יהיו מוכנים לקנותם ללא התערבות ממשלתית.
לפני פרוץ המגיפה היו בארץ ארבעה מתקני שריפה בלבד, וברור היה שלא די בהם כדי לבצע את המתת העופות הנגועים במגיפה ביעילות ובמהירות הדרושות.
בינואר 2006 המליץ ראש תחום פרויקטים (תשתיות) במשרד להגנת הסביבה לעודד ייבוא של מתקני שריפה תקניים, ניידים או נייחים.
אף ששיטות ההמתה והכילוי הן סוגיות רבות חשיבות ויש לטפל בהן בדחיפות, עד מועד התפרצות המגיפה לא הסתיימה הבדיקה של "צוות המשימות" בעניינן.
עד מועד סיום הביקורת לא נקבע כי שיטת ההמתה והכילוי במתקני השריפה היא השיטה היעילה ביותר, בעיקר בגלל העלות הגבוהה של המתקנים, אולם, לא נמצא כי היא נבחנה מול החלופות הרלוונטיות, בשקיפות תוך השוואה בין העלות לתועלת בין לטווח קצר ובין לטווח ארוך.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 כי "הפתרון המועדף הינו הטמנה וכל אמצעי אחר יהיה בנוסף להטמנה".
משרד מבקר המדינה מציין כי לאור קיומם של התקנים הנהוגים באירופה, ראוי לבדוק מחדש את המדיניות הנהוגה בארץ לכילוי פסדים בכלל בעלי החיים ובכלל זה בענף הלול.
הנושא טעון ליבון, דיון וקבלת החלטות בפורום בין-משרדי.