HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד דוגמה, חברת הדואר לא קיימה את הוראתה של רשות החברות לכלול בדוחות הכספיים ביאור על מגזרי פעילות.
יוצא אפוא שבדוחותיה הכספיים של החברה, המבוקרים בידי רואה חשבון, לא הוצג פילוח רווחי החברה והפסדיה לפי מגזרי פעילות ולא פורט ייחוס ההכנסות וההוצאות לכל מגזר ומגזר (הנעשה, בין השאר, על פי אומדנים לייחוס ההכנסות וההוצאות).
51 לדוגמה, בדצמבר 2009 , כשלושה חודשים לפני ביצוע הנפקת איגרות החוב, שלח מנכ"ל החברה תחום הדואר [ דאז לחברי דירקטוריון החברה דוח שהוגדר "סודי", ובו ציין כי "בתחום זה , תוכל חברת דואר ישראל להתמודד באורח שוויוני והוגן רק אם תינתן לה היכולת ]הכמותי להגמיש את תעריפיה על פי עלויותיה.
התוצאה עלולה להיות הרת גורל על איתנותה של חברת הדואר".
בנושא האקטואריה של חברת הדואר ראו לעיל 644 דוח שנתי64א .
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון החברה, על ועדות הכספים והביקורת של דירקטוריון החברה ועל רשות החברות להעמיק את בדיקת הדוחות הכספיים של החברה; וזאת כדי לבחון אם החברה עומדת בכללי התקינה החשבונאית ומיישמת את החוזרים המקצועיים של רשות החברות.
על פי תקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח- 2007 , "חברה תצרף לדוחות השנתיים דוח נוסף.
בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי בהתבסס על מודל בקרה מקובל, שבו יפורטו ]מועילות[ החולשות המהותיות, אם קיימות, וייכללו הצהרות חתומות של כל נושא משרה החתום על הדוחות הכספיים או דוח הדירקטוריון".
בדוח מבקר המדינה בנושא "רשות החברות הממשלתיות - סדרי הפיקוח והבקרה של הרשות"53 שפורסם באוקטובר 2012 , צוין בנוגע לחברת הדואר כי אין הביקורת הפנימית על דיווחיה הכספיים של החברה אפקטיבית בגלל חולשות מהותיות.
בחוות דעתו של רואה החשבון לדוחות הכספיים של חברת הדואר לשנת 2011 צוין כ"חולשה מהותית" היעדר קיום בקרה אפקטיבית מצד החברה והחברה הבת, בנוגע לבקרות ברמת החברה וסביבת הבקרה, וזאת משום שבמועד אישור הדוחות הכספיים, מרץ 2012 , כיהן בדירקטוריון חברת הדואר רק דירקטור אחד בעל מיומנות חשבונאית-פיננסית.
עד מועד סיום הביקורת גם לא מונה דירקטור כאמור לחברת בנק הדואר.
גם בחוות הדעת של רואה החשבון של חברת בנק הדואר לדוחות הכספיים לשנים 2010 -2011 צוין כי חברה זו "לא קיימה בקרה אפקטיבית על דיווח כספי" לשנים האמורות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי לבקרות הפנימיות בקבוצת הדואר חשיבות רבה, בייחוד בנ וגע לבנק הדואר שבו מוחזקים פיקדונות הציבור בהיקף של יותר ממיליארד ש"ח, ומתבצעת מדי שנה בשנה סליקה בסכומי עתק של כ- 185 מיליארד ש"ח (על פי נתונים שצוינו בדוח הדירקטוריון של חברת בנק הדואר לשנת 2011 ).
על חברת הדואר ועל בנק הדואר להקים מערך בקרה פנימי אפקטיבי לשתי החברות ולפעול לצמצום החולשות המהותיות שהתגלו במערכי הבקרה.
מערכת התמחיר תמחור מוצרים ושירותים הוא אחד מכלי התכנון החשובים בהתנהלותה של כל חברה, בין היתר, לצורך בקרה ופיקוח על עלויות.
פתיחת שוק הדואר לתחרות אמיתית מחייבת גם בדיקה של שיטת התמחור של השירותים הנמצאים לכאורה בתחרות ושבהם החברה אוחזת ברוב נתח השוק ושל שיטת תמחור השירותים שבהם חלקה של החברה קטן מ-50%.
בשנת 2011 שכר משרד התקשורת את שירותיו של יועץ לצורך בדיקת מערכת התמחיר של חברת הדואר.
באפריל 2012 הגיש היועץ דוח ביניים (להלן- דוח היועץ).
מדוח היועץ עולה כי יש כמה שירותי דואר ושירותים של בנק הדואר שאינם נכללים במערכת התמחיר של החברה: 12 ,שירותי דואר שהתעריף שלהם נקבע בתקנות17 שירותי דואר ו-19 שירותים של בנק הדואר שהתעריף שלהם לא נקבע בתקנות.
בדוח היועץ נמצא כי כ-143 ,מיליון ש"ח מתוך 1.
92 מיליארד ש"ח שהוצאו בשנת 2010 , לא הועמסו על שירותי החברה.
כלומר, נתח בולט מתוך הוצאות החברה לא נכלל במערכת התמחיר שלה, לכן הוטו עלויותיהם של שירותים מסוימים שהחברה נותנת.
53 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63א ( 2012 '), עמ 43-82.
חברת דואר ישראל בע"מ 645 .
בעניין זה המציא משרד התקשורת למשרד מבקר המדינה נתונים שהציג היועץ לפני ועדת רייך בדצמב ר 2012 .
לדבריו, "לא ניתן לקבוע כי לעניין תמחור השירותים, פיקוח ומעקב אחר העלויות הכרוכות במתן השירותים השונים, מערכת התמחיר ממלאת אחר ייעודה ככלי ניהולי בידי מקבל ההחלטות".
הועלה כי על אף הצורך בבדיקה מעמיקה של תמחיר החברה, כפי שכבר הועלה במסקנות דוח חברת הייעוץ בספטמבר 2003 , רק בספטמבר 2011 החל משרד התקשורת, באמצעות משרד רואי חשבון חיצוני, לבחון ולמפות את מערכת התמחיר של קבוצת הדואר.
מערכת תמחיר, שנכון לספטמבר 2012 ,טרם הושלמה היא תנאי מקדים להכנת התשתית הכלכלית והעובדתית לצורך קביעת תעריפים עדכניים לשירות י הדואר ולשירותי בנק הדואר, ובלעדיה יקשה על ועדת התעריפים לתמחר באופן מלא את כלל מוצרי חברת הדואר ושירותיה.
לצורך בדיקת התעריפים של חברת הדואר לא קבע משרד התקשורת עקרונות לשיטת תמחור המוצרים בחברה ובחברה הבת.
בתשובתו על הבהרות שהתבקשו באוגוסט 2012 הסביר משרד התקשורת: "לגבי שירותי הדואר שתעריפם קבוע בתקנות תעריפי הדואר, הרי שאלו נקבעו על ידי המשרד על פי תמחור ועדת שגיא.
לכן נדגיש כי, לעניות דעתנו, אין צורך לבדוק את ציות חברת הדואר לעקרונות התמחיר, שכאמור באו לידי ביטוי בקביעת תעריפי שירותי הדואר המפוקחים במסגרת תקנות תעריפי הדואר".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי עקרונות התמחור של ועדת שגיא נקבעו על בסיס מסד נתונים של פעילותה של רשות הדואר בשנת 2004 .
בתקופה שחלפה מאז חלו שינויים רבים בתמהיל ההכנסות של החברה, חלו תמורות רבות בשירותי הדואר הקיימים ונוספו שירותים חדשים רבים.
דוגמת תמחור הדואר הבין-לאומי חברת הדואר אוחזת ברוב השוק בתחום הדואר הבין-לאומי היוצא , היחידני והכמותי (למעט דואר חבילות).
משרד מבקר המדינה ביקש מחברת הדואר אומדנים הנוגעים לרווחיות פעילות מגזר הדואר הבין-לאומי, היוצא והנכנס.
על פי נתוני חברת הדואר, בשנת 2011 הפסיד מגזר הדואר הבין-לאומי היוצא כ -7.
23 מיליוני ש"ח, ואילו מגזר הדואר הבין-לאומי הנכנס הרוויח כ-5.
מיליוני ש"ח מגזר הדואר הבין-לאומי ממחיש את אחריותו של הרגולטור לקביעת הוראות לתמחור הוגן ולמעקב אחר יישום הוראות אלו, וזאת כדי למנוע קביעתו של תמחור טורפני54 בידי חברת הדואר הלאומית שהיא החברה הגדולה בשוק הדואר.
כדי למנוע תמחור טורפני מצדן של חברות הדואר הלאומיות, קבעה הנציבות האירופית, בהנחיות בעניין פתיחת שוק הדואר לתחרות, את חובת ההפרדה החשבונאית בין שירותים שונים.
גם התיקון לחוק הדואר משנת 2004 הסמיך את שר התקשורת לקבוע חובת הפרדה חשבונאית או מבנית בין שירותים שונים.
תמחור הנעשה במחירי הפסד כדי למנוע תחרות הוגנת 646 דוח שנתי64א .
נמצא כי משרד התקשורת לא הפעיל את סמכותו לצורך קביעת חובת ההפרדה החשבונאית בין מגזרי הפעילות השונים בחברת הדואר.
רשות ההגבלים העסקיים פועלת מכוח חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח - 1988, ו היא מופקדת על שמירת עקרונות התחרותיות במשק במדינת ישראל.
על החשיבות לתמחור הוגן של כל מוצרי החברה ושירותיה ניתן ללמוד מדיון שנערך באוגוסט 2003 בוועדת הכלכלה של הכנסת בנושא פתיחת שוק הדואר לתחרות.
בדיון זה הצהיר הממונה דאז על ההגבלים העסקיים: " אני בודק את רשות הדואר.
רשות הדואר היא מונופול.
ויש איסורים שחלים עליה.
אנחנו עומדים להבהיר לה את הדברים הללו.
ישנם חששות או חשדות שרשות הדואר עושה מה שאנחנו קוראים 'סבסוד צולב ' - היא גובה מחירים יקרים מדיי בתחום שבו היא מונופול ]הואיל וזה[ .
מאפשר לה להתחרות במחירים נמוכים בתחומים שבהם היא חשופה לתחרות".
משרד מבקר המדינה ביקש מרשות ההגבלים העסקיים לקבל את תוצאות הבדיקה שהוצהר עליה בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת.
הועלה כי בדיקה כזו לא נעשתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התקשורת, בתיאום עם הרשות להגבלים עסקיים, לערוך בדיקה מקיפה בשאלת הסבסוד הצולב הגלום בתעריפי הדואר.
חברת הדואר היא אחת החברות הממשלתיות הגדולות.
החברה היא הספק העיקרי של שירותי הדואר במדינת ישראל והיא מספקת שירותים פיננסיים מסוימים באמצעות בנק הדואר.
הדוח העלה ליקויים מבנ יים ותפעוליים מהותיים בתפקוד החברה ובתפקוד הגורמים המפקחים עליה.
מהותם של ליקויים אלה היא שחברה מרכזית במשק הישראלי נמצאת במשבר כספי מתמשך אשר עלול להגיע עד כדי סכנת קיום ממשית.
מצב זה הוא פועל יוצא מהזנחת הפיתוח העסקי של החברה המהווה תנאי ליכולותיה לפצות על הירידה בשימוש בדואר המסורתי.
על משרד האוצר - ובמיוחד רשות החברות הממשלתיות - ומשרד התקשורת בשיתוף חברת הדואר לבחון את הצורך בעריכת שינויים מבניים בחברת הדואר, בשים לב לניסיון העולמי בתחום, לקבוע מתווה פעולה ליישום מלא של החלטת הממשלה בקשר לחברה וליצור אופק פעילות חיובי בעבורה.
במסגרת זו, על חברת הדואר לגבש בהקדם תכנית אסטרטגית עסקית המפרטת את היערכותה לתמורות הרבות הצפויות בשוק הדואר ובמעמדה בשוק דינמי זה הכפוף לשינויים מתמידים.
על התכנית לכלול דרכי פעולה לשיפור תזרים המזומנים העתידי של החברה, שבלעדיו היא עלולה להיקלע למחנק תזרימי שאף יאיים על יכולת שרידותה.
בגיבוש תכנית זו מן הראוי למצוא את האיזון בין צורכי החברה ובין האינטרס החיוני לשמירה על רמה סבירה של שירות אוניברסלי.
נוסף על כך, על משרדי האוצר והתקשורת לקבוע מתווה פעולה ליישום החלטות הממשלה להנפקת מניות החברה לציבור.
חברת דואר ישראל בע"מ 647 .
יש גם לתת את הדעת לכך, שבשל המשקל הסגולי הרב של הוצאות השכר והאקטואריה במבנה ההוצאות של החברה, על חברת הדואר לשלב במסגרת תכניות העבודה ארוכות הטווח שלה בחינה מעמיקה של כדאיות פעילותה במבנה הנוכחי במגזרי הפעילות שהיא פועלת בהם כיום כדי למקד את פיתוחה העסקי במגזרים הרצויים לה.
בבחינה זו מן הראוי לבחון גם את קשיחות מבנה ההוצאות בכל אחד מתחומי הפעילות.
על חברת הדואר לקחת לתשומת לבה את תהליך פתיחת שוק הדואר לתחרות בשנים האחרונות בתחומים מסוימים, שייתכן שיורחב לתחומים נוספים בעקבות עבודתה של ועדת התעריפים.
היבט נוסף של ליקויים אלה הוא ליקויים מהותיים בטיפול משרדי האוצר והתקשורת בשוק הדואר: אי-עדכון של שיטת הפיקוח על שוק הדואר בכלל ועל חברת הדואר בפרט; היעדר בדיקה מקיפה של תמחיר החברה; אי-מדידת עלויות השירות האוניברסלי מול התועלת לצרכן.
נראה כי משרדי האוצר והתקשורת וחברת הדואר לא עושים די לפיתוחו של בנק הדואר הן לטובת החברה עצמה והן לטובת הציבור.
על כל הגופים המוסדיים הנוגעים בדבר לדון בהאצת התהליכים המתבקשים לשם השגת מטרה זו.
אולי בכך טמון הפוטנציאל האמתי לשמירת איתנותה של קבוצת הדואר.
פיתוח בנק הדואר אמור להיות עוד נדבך חשוב בהפחתת הריכוזיות והגברת התחרות בתחום הבנקאות הקמעונאית, במיוחד באזורי פריפריה.
לפתחם של הגורמים המאסדרים מונחים אתגרים כבדי משקל.
אתגרים כמו סיוע לחברה בגיבוש הפתרונות להיחלצותה ממצבה הכספי הקשה, מיצוי פוטנציאל בנק הדואר הן כמנוע צמיחה לחברה הן כגורם להגברת התחרותיות במגזר הבנקאי, שמירת היקף השירות האוניברסלי ואיכותו והגברת התחרות בשוק הדואר.
לנוכח היעדר הסכמות בעבר בין הגורמים המאסדרים ולנוכח החשיבות המהותית הכרוכה בייצוב חברת הדואר על אלפי עובדיה, מן הראוי לשקול את הצורך בקיום פורום של נציגי הגורמים המפקחים על חברת הדואר, שיוכל לעסוק, בין היתר, בקביעת כללים בנוגע לשוק הדואר בכלל וחברת הדואר וחברת בנק הדואר בפרט, ובכך יוכל להסיר חסמים בדרכה של חברת הדואר לקראת עתיד חדש של פעילות מאוזנת ורווחית.
שם הדוח: היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מדי שנה בשנה רוכש משהב"ט טובין מסוימים לשימושם של ספקים כחלק מההתקשרות עימם לביצוע הזמנות ופרויקטים עבור צה"ל.
רכש טובין אלה כפוף להנחיות משהב"ט, המגדירות תנאים, כללים ותהליכים ייחודיים לרכש זה.
כללים אלו עוגנו אף בהוראות מנה"ר.
בתקופה שמינואר עד יולי 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בבקרה של משהב"ט על תהליכי רכש של הטובין האמורים ב -25 הזמנות שבוצעו בשנים 2201-42013 ואשר נתח רכש הטובין לשימוש הספקים עבורן היווה כמחצית מההיקף הכספי של רכש טובין אלה באותן שנים.
הביקורת נערכה במשהב"ט: במנה"ר, באת"ק, באכ"ס וביחידת הכלכלן הראשי למערכת הביטחון.
בדיקות השלמה נערכו באגף תקשוב וניהול מערכות מידע במשהב"ט; בצה"ל, בין היתר, בח"א ובמפקדת זרוע היבשה.
דוח ביקורת זה קוצר מאחר שוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם חלקים ממנו לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
אי-קיום בקרה על ניהול הטובין והשימוש בהם אצל הספק .
על פי הוראות משהב"ט ומנה"ר, הספק מחויב להשתמש בטובין המסוימים שמשהב"ט רוכש אך ורק לצורכי ההזמנה של משהב"ט, ולא להשתמש בהם לכל מטרה אחרת.
עם סיום ההזמנה הוא מחויב להחזיר למשהב"ט את כל הטובין שנרכשו שלא נעשה בהם שימוש.
הוראות משהב"ט ומנה"ר קובעות כללים לבקרה על ניהול הטובין המסוימים והשימוש בהם אצל הספק, ולפיהם במהלך מימוש ההזמנה, נדרשות המערכות במנה"ר, המאגדות כאמור מספר מחלקות העוסקות ברכש, לערוך בדיקה במתקני הספק בנוגע לניהול הטובין ולשימוש בהם בהתאם להנחיות שבהזמנה.
עוד נקבע בהוראת משהב"ט, כי הגוף הרוכש4 יוכל להיעזר במשרד הנדסי פרטי לצורך כך, על חשבון תקציב העסקה.
נושא זה אף עוגן בהוראות מנה"ר.
3 ההזמנות נבחרו כך שיְיַצגו מספר משתנים, לרבות: 1 .
ספקים גדולים לצד מספר ספקים קטנים שנבחרו באקראי; 2 .
יחידות רכש במנה"ר- שלוש היחידות המרכזיות שבהן נעשה רכש זה: יחידת סגן ראש מנה"ר לרכש אוויר וים, יחידת סגן ראש מנה"ר לרכש יבשה ויחידת סגן ראש מנה"ר לתקשוב ומודיעין.
4 גוף במשהב"ט שהוסמך בה תאם להרשאות לערוך התקשרות בשם משהב"ט, ומטפל בתהליך ההרכשתי.
הגוף הרוכש לעניין דוח זה הוא מנה"ר.
היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים 135 .
:שם הדוח היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי בכ- 90% מההזמנות שנבדקו לא קיים מנה"ר בקרה ייעודית ויזומה אצל הספק, והוא אף לא ניצל את האפשרות העומדת לרשותו להיעזר בבודק הנדסי חיצוני לצורך כך.
יתרה מזאת, חלק מבעלי התפקידים במנה"ר כלל לא היו מודעים לכך שעומדת לרשותם האפשרות להיעזר בבודק הנדסי לצורך קיום הבקרה.
בפגישות שהתקיימו בין נציגי מנה"ר לבין נציגי משרד מבקר המדינה ביוני וביולי 2015 :מסרו נציגי מנה"ר הסברים שונים לאופן קיום הבקרה ואף לצורך בה, כלהלן א.
חלק מנציגי המערכות במנה"ר מבקרים לעתים במתקני הספקים במסגרת קשרי העבודה השוטפים עימם.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי אין בכך בקרה סדורה על ניהול הטובין והשימוש בהם, כנדרש בהוראות.
נוסף על כך טענו נציגי מנה"ר, כי את הבקרות על ניהול הטובין המסוימים והשימוש בהם אצל הספק אמורה לעשות היחידה לבקרת הרכש במנה"ר, שהיא יחידת מטה, האחראית לבקרה על תהליכי הרכש במנה"ר ולפעילות ביקורת פנימית בו.
משרד מבקר המדינה מציין, כי לפי הוראת משהב"ט, האחריות לקיום בקרה מוטלת על המערכות במנה"ר.
סגן ראש מנה"ר לתיעוש וניהול הרכש וראשת היחידה לבקרת הרכש הדגישו בפני נציגי משרד מבקר המדינה, כי תפקידה של היחידה בהקשר זה הוא לדגום כל חצי שנה ספק אחד שמקבל טובין לצורך הזמנות משהב"ט.
עוד הדגיש סגן ראש מנה"ר לתיעוש וניהול הרכש, כי ביקורת מדגמית זו נעשית בנוסף על הבדיקות שנדרשות המערכות במנה"ר לקיים ולא במקומן.
עוד מסרו נציגי מנה"ר בנוגע לצורך בקיום בקרה, כי הספקים הגדולים מקפידים על עמידה בכללים.
יצוין, כי בביקורת שערכה ראשת היחידה לבקרת הרכש במנה"ר ביוני 2014 באחד ממפעליו של ספק ישראלי גדול, שבה נבדקה עמידתו בדרישות לניהול הטובין המסוימים, נמצא, בין היתר, כי היו אי-התאמות בכמויות שרשם הספק במסמכי הרכש השונים של אחד משני הפריטים שנבדקו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיימת חשיבות רבה לבקרה על ניהול הטובין המסוימים והשימוש בהם אצל הספק, מאחר שהיעדר בקרה זו עלול להוביל לשימוש בטובין שרכש משהב"ט שלא לצורכי ההזמנה שאליה יועדו.
בפועל, הבקרה על הספקים לא התקיימה כנדרש.
אי לכך, על ראש מנה"ר לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי להבטיח שיקוימו הבקרות שנקבעו.
בהתייחסותו מאוקטובר 2015 לממצאי הביקורת השיב מנה"ר, כי תינתן הנחיה לגופים הרוכשים לפרט בתכנית העבודה השנתית אילו בקרות יבוצעו בשנת העבודה, וכי מנה"ר יחייב את הגופים הדורשים להעמיד תקציב מראש לביצוע כמות הבקרות הנדרשות במהלך חיי פרויקט.
עוד ציין מנה"ר, כי לאחר כל בקרה במתקני הספק יופק דוח מפורט, שייחתם על ידי סגן ראש מנה"ר הרלוונטי ויופץ לסמנכ"ל וראש מנה"ר.
כמו כן, הנחה מנה"ר את המערכות לקיים עד סוף שנת 2015 בקרה במפעלים המשתמשים בטובין המסוימים שרכש משהב"ט.
שם הדוח: היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר, כי על ראש מנה"ר לפעול לשינוי כללי הבקרה על ניהול הטובין והשימוש בהם אצל הספק, כפי שנקבעו בהוראות משהב"ט, בהתאם למכלול הצעדים עליהם הצהיר.
לפי הוראות משהב"ט ומנה"ר בסיום ההזמנה ועם הספקת המוצר על ידי הספק יערכו המערכות בדיקת מלאי מסכמ ת אצל הספק בנוגע לניצול הטובין המסוימים.
הוראת משהב"ט וכן הוראת מנה"ר בנושא בודק הנדסי מאפשרות לגוף הרוכש להיעזר בבודק הנדסי חיצוני גם לצורך כך.
יתרות טובין שלא נוצלו ונותרו בידי הספק הן רכוש משהב"ט, ועל כן על הספק להחזירן למשהב"ט.
בביקורת עלה כי עשר מתוך 13 המערכות במנה"ר שבהן נבדקו ההזמנות האמורות, אינן נוהגות לערוך בסיום ההזמנה בדיקות מלאי מסכמות אצל הספק בנוגע לניצול הטובין, וממילא אינן מנצלות את האפשרות העומדת לרשותן להיעזר בבודק הנדסי לצורך עריכת בקרה זו.
גם בהתייחס לבקרה בסיום ההזמנה מסרו חלק מנציגי מנה"ר, כי היחידה לבקרת הרכש במנה"ר אחראית לכך.
אחרים מסרו כי הם מסתמכים על דיווחי הספקים אודות יתרות טובין שנותרו במפעליהם.
יודגש, כי הסתמכות על היחידה לבקרת הרכש או על דיווחי הספקים אינה תואמת את הוראות משהב"ט ומנה"ר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיעדר בדי קות מלאי מסכמות, אין בידי מנה"ר מידע מלא על עודפי הטובין המסוימים אשר לא נוצלו, שהם הלכה למעשה רכוש משהב"ט.
למצב זה אף עלולות להיות השלכות על דיוקם של הנתונים שבדוחות הכספיים של משהב"ט.
בהתייחסותו מאוקטובר 2015 לממצאי הביקורת ציין מנה"ר, כי הוא יעדכן את הוראתו בנושא בודק הנדסי, כך שעם סיום ההספקות בפרויקט תיערך בדיקה במפעל, ויועבר לסמנכ"ל וראש מנה"ר דוח מסכם המפרט את עודפי הטובין אשר לא נוצלו בפרויקט.
ליקויים בבקרה באמצעות המערכת הממוחשבת .
בהוראת משהב"ט בנושא טיפול בדרישות מוגדרת דרישה כמסמך במערכת הממוחשבת המהווה בקשה של גוף דורש מגוף רוכש שיערוך עבורו התקשרות להספקת טובין (להלן - דרישה).
על פי הוראות משהב"ט, כאשר מדובר בטובין מסוימים שנרכשו לשימוש הספקים, באחריות הגוף הדורש לסמן זאת במערכת הממוחשבת בקוד המתאים.
בהוראות מנה"ר צוין, כי על הגוף הרוכש לוודא כי הקוד המתאים מסומן במערכת הממוחשבת.
בביקורת נמצא, כי בכ-40% מההזמנות שנבדקו, הגופים הדורשים לא סימנו את נושא הרכש בדרישה בקוד המתאים, ומנה"ר לא וידא שקוד נושא הרכש מתאים.
דוגמאות לסימון שגוי של נושא הר כש נמצאו בהזמנה של ח"א משנת 2012 לתחמושת מסוימת, בהזמנה של זרוע היבשה משנת 2014 למערכת נשק מסוימת, ובהזמנה של אגף התקשוב בצה"ל משנת 2013 לפרויקט בתחום התקשורת.
כתוצאה מאי-ההקפדה על סימון הרכש בקוד המתאים, הנתונים במערכת הממוחשבת אינם משקפים לאשורה את תמונת המצב של ההתקשרויות הכוללות את רכש הטובין המסוימים לשימושם של הספקים.
היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים 137 .
:שם הדוח היבטים בבקרה של משרד הביטחון על רכש טובין מסוימים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהתייחסותו מנובמבר 2015 לממצאי הביקורת הודיע צה"ל, כי "כלל הגופים פעלו לתיקון הליקויים".
עוד מסר, כי ח"א זיהה פער ידע בקרב גורמי הרכש בחיל, שהוביל לבקרה לא מספקת ולהעברת דרישות ללא סימון כנדרש.
בהתאם לכך, הפיץ ח"א הבהרה של ההנחיות לכל הדרגים העוסקים ברכש בחיל.
עוד ציין צה"ל, כי בזרוע היבשה נערכו שינויים בתהליכי הבקרה והאישור, כך שסימון נושא הרכש מבוקר.
בהתייחסותו מאוקטובר 2015 הודיע מנה"ר כי יבוצע רענון בנוגע לצורך להקפיד על רישום מתאים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב שבו הגופים הדורשים בצה"ל ומנה"ר אינם מקפידים על סימון נושא הרכש במערכת הממוחשבת בקוד המתאים פוגע במעקב ובפיקוח של משהב"ט אחר ההתקשרויות הכוללות את רכש הטובין המסוימים לשימוש הספקים.
נוכח האמור, על הגופים הדורשים ועל מנה"ר להקפ יד על רישום תקין של קוד נושא הרכש לצורך קבלת תמונת מצב עדכנית ומקיפה של כלל התקשרויות אלו, היקפן הכספי, פילוחן לפי ספקים, בחינת סטאטוס הביצוע שלהן ועוד.
בדוח זה נמצאו ליקויים משמעותיים בבקרה של משהב"ט על תהליכי רכש של טובין מסוימים, ובבקרה שלו על השימוש בטובין הנמצאים ברשות הספקים, אף כי טובין אלה הינם הלכה למעשה רכוש משהב"ט.
כתוצאה מכך, גובר הסיכון, בין היתר, לשימוש הספקים בטובין שלא לצורכי ההזמנה שאליה יועדו.
4 דיון שמשהב"ט נהג לקיים לפני מכרז בהשתתפות גורמים מטעמו, ובו הוצגו עמדותיהם לגבי התאמת מועמדים למשרה.
ההליך לא עלה בקנה אחד עם מינהל תקין.
שם הדוח: משרד הביטחון - הליכים לאיוש משרות במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד הביטחון 217 .
:שם הדוח משרד הביטחון - הליכים לאיוש משרות במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
איוש משרות בשירות המדינה צריך להיעשות בהתאם לחוק, להוראות התקשי"ר ולהוראות משהב"ט וברוח עקרונות דיני המכרזים - אובייקטיביות, מתן הזדמנות לתחרות הוגנת, שוויוניות, שקיפות ומינהל תקין.
הקפדה על קיום החוק וההוראות המסדירות את אופן איוש המשרות נועדה לוודא את תקינותו של הליך איושן, לתת הזדמנות שווה לכל מועמד מתאים, ולהביא לבחירה של הטוב מבין המועמדים, וזאת על בסיס הידע, הניסיו ן והכישורים המקצועיים של המועמדים.
סעיף 19 לחוק קובע כי "לא יתמנה אדם עובד המדינה אל ]המדינה[ א לאחר שנציב השירות הכריז על המשרה בפומבי".
סעיף 21 לחוק קובע פטור מחובת קיום מכרז פומבי בתנאים מסוימים.
התקשי"ר מפרט את הדרכים וסדרן לאיוש משרה בתקן: אם המשרה התפנתה ולא אוישה בדרך של העברת עובד ממשרה אחרת באותו משרד או על ידי הוועדה לוויסות כוח אדם עודף5 , יפורסם מכרז פנימי.
רק אם המשרה לא תאויש באמצעות מכרז פנימי או דרכים נוספות המפורטות בתקשי"ר, ייערך מכרז פומבי.
משהב"ט עורך מדי שנה בשנה עשרות רבות של מכרזים פנימיים ופומביים לאיוש תפקידים שונים.
בשנים 2014 -2012 ערך משהב"ט584 מכרזים, מהם513 פנימיים ו -71 .
פומביים אמ"ש נושא, בין היתר, באחריות לטיפול בנושאי כוח אדם, כולל שיבוץ וקידום בהתאם להוראות החוק, התקשי"ר והוראות משהב"ט.
בחודשים ספטמבר 2014 עד ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה הליכים לאיוש משרות במשהב"ט שנקבעו הן על ידי משהב" ט והן על ידי נש"ם.
החלק הראשון של הדוח עוסק באופיים ובמהותם של הליכים שבאמצעותם מאייש משהב"ט משרות שלא על ידי קיום מכרז פומבי בשני נתיבים - בדרך של פטור לפי החלטת ממשלה ומכוח קביעות בתקשי"ר, ובחלקה של נש"ם בהליכים אלה.
במסגרת הפטור מכוח החלטת ממשלה בחן משרד מבקר המדינה את הליך האיוש של משרות בחו"ל על פי הוראה פנימית של משהב"ט, וכן בחן הליכים של ניוד רוחב ואיוש משרות באמצעות העברת חיילים משירות קבע, מכוח קביעות בתקשי"ר.
החלק השני של הדוח עוסק בניהול הליכי מכרזים במשהב"ט.
במסגרת הביקורת נבחנו כ -120 מכרזים פנימיים ותשעה פומביים, שפרסם משהב"ט בשנים 2014 -2012 .
הביקורת כללה גם מעקב אחר טיפולו של משהב"ט בליקויים העיקריים שצוינו בביקורת הקודמת.
הביקורת נערכה באמ"ש שבמשהב"ט ובנש"ם: ביחידה של הממונה על מערכת הביטחון, באגף בחינות ומכרזים ובלשכת הייעוץ המשפטי.
בדיקות השלמה נערכו בלשכת מנכ"ל משהב"ט, בלשכת המשנה למנכ"ל משהב"ט ובלשכת נציב שירות המדינה.
5 ועדה בשירות המדינה שמטרתה לבחון העברת עובד למשרה מתוך רשימת עובדים שלא השתבצו בעבודתם או העומדים לפני פיטורין או שפוטרו לרגל צמצומים ושמורה להם הזכות לחזור לעבודה.
שם הדוח: משרד הביטחון - הליכים לאיוש משרות במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 איוש משרות שלא באמצעות מכרז פומבי .
כאמור, על פי סעיף 19 לחוק "לא יתמנה אדם עובד המדינה אלא לאחר שנציב השירות הכריז על המשרה בפומבי, על פי בקשת המנהל הכללי או מי שה]המדינה[ ,וסמך לכך על ידיו בין שהתפנתה המשרה ובין שהיא עשויה להתפנות".
עוד נקבע בחוק, כי ועדת שירות 6 , שבראשה עומד נציב שירות המדינה, רשאית לקבוע כללים בדבר דרכי המכרז ופרטיו, וכן את המבחנים שבהם צריך לעמוד מועמד למשרה.
אף על פי כן, ניתן כאמור לאייש משרות בשירות הציבורי שלא בדרך של מכרז פומבי.
משרד מבקר המדינה בחן שתי חלופות לדרך זו שעוגנו - האחת בהחלטת ממשלה והשנייה בתקשי"ר.
להלן הממצאים: פטור מחובת קיום מכרז פומבי על פי החלטת הממשלה .
בסעיף 21 לחוק מעוגן פטור מחובת קיום מכרז פומבי, ונקבע בו שבתנאים מסוימים יש לממשלה סמכות לקבוע משרות שעליהן לא תחול חובה זו.
בהחלטת הממשלה מנובמבר 1960 נקבע כי הפטור שלפי סעיף21 יחול על רשימת משרות במספר משרדי ממשלה, לרבות במשהב"ט.
רשימה זו רחבה מאוד, וכ וללת משרות רבות במשהב"ט, בכל אגפיו ובדרגות בכירות שונות.
כך למשל, הופטרו מחובת קיום מכרז פומבי כל משרות היועצים, ראשי אגפים, סגני ראשי אגפים, ראשי מחלקות ועוזרים ראשיים לראשי אגפים; כך גם כל המשרות במשלחות בחו"ל וכל משרה של קצין ביטחון.
בשנת 1973 התקבלה החלטת ממשלה נוספת 7 , שעדכנה את רשימת המשרות הפטורות מחובת המכרז בהתאם לשינויים שחלו במבנה משהב"ט, ובמסגרת זו הוסיפה יחידות ותפקידים חדשים שגם הם הופטרו מחובה זו.
כך למשל נוספו משרות בלשכת המדען הראשי8 , בארכיון צה"ל וביחידת מל"ח9 עליונה.
גם מסמך של מזכירות הממשלה מדצמבר 199810 מפרט קשת רחבה מאוד של משרות ביטחוניות שפטורות מחובת קיום מכרז בדרגים שונים ובאגפים רבים במשהב"ט.
ממסמכי אמ"ש ומבירורים שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם בעלי תפקידים במשהב"ט ובנש"ם11 עלה, כי שינויים ותמורות שחלו במבנה הארגוני של משהב"ט הובילו בשנת 2004 את נש"ם ואת משהב"ט ליזום את עבודת המטה שבמסגרתה נבחן 12 , בין היתר, אם הפטור הרחב הקבוע בהחלטת הממשלה וההיגיון שבבסיסו עדיין רלוונטיים.
באוקטובר 2010 מסר משהב"ט טיוטה ראשונה של עבודת המטה לנש"ם.
אין ברשות משהב"ט ונש"ם מידע על אודות פעולות שנעשו בנושא זה בין השנים 2004 ל- 2010 .
6 ועדה סטטוטורית שנועדה לשמש גוף מקצועי -ציבורי המפקח על אופן ניהול שירות המדינה, ושבידיה הופקדו סמכויות החלטה או המלצה בנושאים עקרוניים.
7 'החלטת ממשלה מס520 /(פש18 ) מיום 25.
8 כיום מפא"ת- מינהל פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית.
מל"ח הוא גוף בין-משרדי הפועל מכוח החלטות ממשלה.
10 "משרות ביטחוניות פטורות ממכרז במשרד הביטחון/משרדים אחרים (הרשימה השמורה אצל מזכיר הממשלה)" מיום 21.
11 בעלי תפקידים במשהב"ט: מנכ"ל, המשנה ליועץ המשפטי, סגן בכיר לראש אמ"ש וראש היחידה למשאבי אנוש באמ"ש.
בעלי תפקידים בנש"ם: הממונה על מערכת הביטחון.
12 משהב"ט ונש"ם לא איתרו את כתב המינוי המפרט את חברי הצוות ואת המשימות שהוטלו עליהם.
:שם הדוח משרד הביטחון - הליכים לאיוש משרות במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2015 - כחמש שנים לאחר שמשהב"ט מסר את הטיוטה הראשונה לנש"ם, ולאחר דין ודברים ביניהם - העביר משהב"ט ללשכת הייעוץ המשפטי בנש"ם טיוטה נוספת של עבודת המטה (להלן - הטיוטה).
נכון לספטמבר 2015 , מוע ד סיום הביקורת, העבירה נש"ם למשהב"ט הערות נוספות לתיקון הטיוטה, שחלקן ניתנו בעקבות ביקורת זו של משרד מבקר המדינה.
על פי הטיוטה, יחול צמצום משמעותי בהיקף המשרות הפטורות ממכרז פומבי.
כלומר, מרבית המשרות במשהב"ט שאליהן התייחסה הטיוטה 13, יאוישו בדרך של מכרז פו מבי והפטור לגביהן יבוטל.
ביחס למשרות שלגביהן לא יבוטל הפטור, כוללת הטיוטה הצעה להליך איושן, בכפוף לאישורה של ועדת השירות.
לפי המתווה המוצע, תחול חובת פרסום על הצורך באיוש המשרות, במגבלות ביטחוניות מסוימות; המועמדים יידרשו לעבור בחינות מיון או מרכז הערכה; ומועמדים שיעברו את שלבי המיון יופיעו בפני ועדת בוחנים, שהרכבה יכלול נציגים הן ממשהב"ט והן מחוצה לו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולנש"ם, כי הימשכותה של עבודת המטה זה כ-11 שנים אינה סבירה.
מצב זה הביא לכך שמשהב"ט ממשיך לאייש גם לאחר שנת 2004 משרות רבות ל לא מכרז וללא הליך חלופי מעוגן בכתב (למעט בין השאר במשרותיו במשלחות חו"ל.
זאת על אף ההתפתחות בשנים האחרונות בתפיסה הציבורית בנוגע לעקרונות של שקיפות ומתן שוויון הזדמנויות.
על משהב"ט ועל נש"ם לסיים את כל ההליכים הנדרשים לאישור טיוטת עבודת המטה כדי שניתן יהיה לפעול ליישומה בהקדם האפשרי.