HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד אישר הדירקטוריון את המשך תוואי הפעילות מול ATG ובנק ההשקעות הנוסף למימוש עקרונות שינוי ההסכם וההשקעה כפי שהציגה ההנהלה, וכי מימוש הסכם סופי מול ATG ובנק ההשקעות 186 דוח שנתי60א .
הנוסף והתחייבות להפיכת ההלוואות להשקעה, יותנה בקבלת אישורי דירקטוריון וממשלה כנדרש.
בישיבת הדירקטוריון מינואר 2007 הציגו מר דרור בן דוד וד"ר יעקב שיינין את ההמלצות לגבי תכנית ה"ג'אבלין" והכדאיות הכלכלית להמשך פיתוח המטוס.
משרד מבקר המדינה מציין, כי לבקשת יו"ר הדירקטוריון נשלחו לכל חברי הדירקטוריון לאחר (ההדגשה במקור) הישיבה שלוש חוברות: הצגת מר דרור בן דוד המתייחסת להמלצות התכנית, הכדאיות הכלכלית להמשך הפיתוח של מטוס ה"ג'אבלין" והחוברת המלאה מ- 9.
של הכדאיות הכלכלית להמשך התכנית משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שהנהלת התע"א תמסור לחברי הדירקט וריון את החוברות האמורות, שכללו מידע חשוב לגבי הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה, טרם ישיבת הדירקטוריון ולא לאחריה.
זאת כדי שהדירקטורים יוכלו לעיין, לבחון ולשקול את הנושא טרם הדיון על המתווה שהציגה ההנהלה.
מתווה הכולל התחייבות של התע"א להשקיע 50 מיליון דולר כנג ד השקעה של 200 מיליון דולר ממשקיעים חיצוניים, והמרת הלוואה שנתנה התע"א ל - ATG בסך10 .
מיליון דולר להשקעה עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר.
באוגוסט 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי מבחינת המידע שהיה בידי הדירקטוריון עולה, כי במהלכם של מספר חודשים, "זרם לדירקטורים מידע על העיסקה, תוך העברת עדכונים בנדון, מעורבות של היו"ר בשטח ואף קבלת מידע מגורמי מידע חיצוניים שמינה המנכ"ל (ועדת סלע וועדת שיינין)"; וכי עולה מכך, כי הדירקטוריון היה מעורב ביותר בהחלטה על ההשקעה ובליווי ההשקעה כאחד, תוך שהוצף בפניו מידע רב על ההשקעה.
התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי יום לפני ישיבת הדירקטוריון מ- 27.
06 התקיימה ישיבה של ועדת הכספים של הדירקטוריון, אשר בה כפי שדיווח יו"ר הדירקטוריון, נמסרה סקירה מקיפה בנושא ATG וכן על תהליך בדיקות נוספות על ידי ועדת מומחים חיצוניים שמינה המנכ"ל.
עוד הודיעה התע"א, כי בישיבת ועדת הכספים מ - 26.
06 הוצג חומר שנשלח לכל חברי דירקטוריון התע"א ב- 21.
06 , וכי ההחלטה של דירקטוריון התע"א ב- 22.
07 התבססה על חומר מקדים, בין היתר, "החומר נדון באופן יסודי בועדת הכספים ב - 26.
" משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובת התע"א אינה מתיישבת עם העובדות, כמפורט להלן: מפרוטוקול הדיון שהתקיים בוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א ב- 26.
06 , קבלה הדירקטורית, גב' ע' שרון, על כך שלא הופץ חומר לקראת הישיבה.
זאת ועוד, במועד הישיבה מ - 26.
06 טרם הסתיימו הבדיקות שערכה התע"א בנוגע לכדאיות הכלכלית של התכנית, ובהתאם לכך דיווח מנכ"ל התע"א, כי "לאחר שכל הבדיקות תתבצענה, ולאחר שההנהלה תהיה משוכנעת בתקפות התכנית, יוצג הנושא בפני הדירקטוריון".
כמו כן, הדירקטור, מר ח' אהרון, ציין בישיבה, כי תחזית המכירות של ATG שהוצגה בישיבה "לא הייתה סבירה", וכי אין עדין תשובות לשאלות מפתח של התכנית".
]סלע[ לדעתו "לוועדה התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 187 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בניגוד לאמור בתשובת התע"א, ציין יו"ר ועדת הכספים, מר ח' אהרון, בישיבת ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א שהתקיימה ב- 26.
06 , כי סיכום ועדת סלע לא הופץ לחברי הדירקטוריון, אלא ליו"ר הדירקטוריון וליו"ר ועדת הכספים.
בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה, כי ועדת המומחים בראשותו של ד"ר שיינין טרם סיימה את עבודתה וממילא לא הוצגה לחברי הדירקטוריון בישיבת ועדת הכספים מ - 26.
יוצא אפוא, שעד אותו מועד בספטמבר 2006 ,, לא בוצעו כל הבדיקות ההנהלה עדיין לא הייתה משוכנעת בכדאיות התכנית, לא הוצגו מסקנות והמלצות ההנהלה לדירקטוריון ולא הוצג לדירקטורים חומר לקראת הישיבה.
עוד יצוין, כי במצגת שהציג ד"ר שיינין לדירקטוריון בינואר 2007 נכללו הדברים הבאים, אשר הוסברו בפירוט ובהרחבה בחוברות.
בין היתר, צוין, כי הסיכוי לכניסת משקיעים פיננסיים מותנה בהערכות של מכירת מעל 1,000 מטוסים אזרחיים בעשור, וכי תחזית מכירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 מטוסים אזרחיים בעשור.
זאת ועוד, צוין, כי השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים.
דהיינו, הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך.
בהמשך צוין באותה מצגת, כי המשך ההשקעה ב- ATG לפיתוח וייצור מטוסי ה"ג'אבלין" נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלע דיהם, וכי שיעור התשואה הריאלי לתע"א על הפרויקט באותו מועד, ללא שותף פיננסי, הוא 16% .
עוד הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי החוברות המוזכרות נמסרו לחברי הדירקטוריון ב - 25.
07 , שלושה ימים בלבד לאחר ישיבת הדירקטוריון.
בהתייחס לתשובתה של התע"א חוז ר ומעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר.
פניית התע"א למשהב"ט ולרשות החברות לאישור השקעה נוספת ב- ATG .
חוק החברות הממשלתיות קובע, כי החלטת הדירקטוריון לגבי רכישת מניות בחברה טעונה אישור ממשלה.
כאמור, בינואר 2007 אישר דירקטוריון התע"א את המתווה שהציעה הנהלת התע"א לרכוש מניות נוספות ב- ATG תמורת50 מיליון דולר בכפוף לקבלת התחייבויות להשקעות מצדדים שלישיים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה בסך 10 ,מיליון דולר להשקעה בהון מניות והחליט לאשר הלוואה נוספת ל - ATG כחלק מהתכנית המוצעת, שתוגבל לסכום של 18 מיליון דולר.
לפיכך פנתה התע"א לעורכת דין מהייעוץ המשפטי למערכת הביטחון ולרשות החברות הממשלתיות בפברואר 2007 בבקשה לאשר את 188 דוח שנתי60א .
החלטת דירקטוריון התע"א.
באפריל 2007 התקיים דיון במשהב"ט בהשתתפות היועכ"ל, היועמ"ש, מנה"ר ונציגי התע"א להצגת הבקשה לרכישת מניות נוספות ב - .
משרד מבקר המדינה מציין, כי נציגי התע"א הציגו מצגת, ולפיה קיימת דחייה של כשנה וחצי מלוחות הזמנים המקוריים של פרויקט ה"ג'אבלין", וכי העלות המתוכננת לגמר הפיתוח של שלושת הדגמים נאמדת בכ-275 מיליון דולר (עד אותו מועד השקיעה ATG בפיתוח כ -75 .
)מיליון דולר דהיינו, העלות מסתכמת בכ-350 מיליון דולר- תוספת מתוכננת של כ- 100 מיליון דולר בהשוואה לתכנון המקורי שהוצג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 .
התוספת המתוכננת נובעת משינוי תכולה ומהתארכות התכנית.
כמו כן הוצג במצגת, כי מנכ"ל התע"א מינה ועדות בדיקה חיצוניות - האחת לבדיקת התכנית העסקית, שהורכבה ממומחים בכירים ובעלי סמכות בתחום; והשנייה לבחינת ההיתכנות הטכנית של המטוס.
המלצות הוועדות היו חיוביות לגבי המשך ההשקעה.
יצוין, כי במצגת לא הוצגו ולא פורטו ההמלצות של ועדות אלה.
עוד הוצגה שם התכנית העסקית של ATG ובה תחזית המכירות של שלושת סוגי המטוסים לשנים 2007 -2017 , ולפיה צפויות מכירות רב -שנתיות של 1,425 מטוסים, שיסתכמו בכ-1.
4 מיליארד דולר, כמפורט להלן: מכירות של650 מטוסים לשוק האזרחי, 241 מטוסי אימון צבאי בסיסי ו-534 .
מטוסי אימון צבאי מתקדם משרד מבקר המדינה מציין, כי על פי הנתונים אשר הוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 , צפויות סך הכל מכירות של956 מטוסי אימון לשנים 2011 -2020 (מהם373 ,מטוסים המיועדים לשוק האזרחי222 מטוסי אימון צבאי בסיסי ו-361 מטוסי אימון צבאי מתקדם) אשר יסתכמו בכ-0.
מיליארד דולר מהאמור לעיל עולה, כי הנתונים שהציגה התע"א למשהב"ט באפריל 2007 לגבי התכנית העסקית של ATG בנושא תחזית מכירות מטוסי האימון לעשור מצביעים על כדאיות כלכלית גבוהה יותר לעומת הנתונים שהוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 על תחזית המכירות של מטוסי האימון של ה"ג'אבלין" לעשור.
זאת, בלי שחלו שינויים בנתונים בין המועדים.
כאמור, על פי נתונים אלה אישר דירקטוריון התע"א בינואר 2007 .
את המתווה שהציעה הנהלת התע"א בינואר 2009 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "הצגת הנתונים על ידי התע"א נפסקה באמצע תהליך ההצגה, בשל העיכובים שחלו בפרויקט".
עוד הודיעה התע"א, כי "הנסיבות מעידות על כך, שהתע"א לא נמנעה במתכוון מלמסור נתונים כלשהם למשהב"ט".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה שבאפריל 2007 הציגה התע"א למשהב"ט נתונים המצביעים על כדאיות כלכלית גב והה יותר לעומת התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 189 .
הנתונים שהוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 , בדיון שבו הוא קיבל את ההחלטה המפורטת לעיל, למרות שלא חלו שינויים בנתונים בין המועדים.
כאמור, באפריל 2007 קיימה היועכ"ל דיון עם מנה"ר, היועמ"ש ונציגי התע"א, ובו הוצגה פניית התע"א לאישור השקעה נוספת בסך 50 מיליון דולר ולאישור הפיכת ההלוואה בסך 10 מיליון דולר שניתנה ל- ATG ,להשקעה.
נציגי התע"א ציינו בדיון כי חיל האוויר עומד לקבל החלטה ביחס למטוס אימון עתידי, וכי להחלטתו השלכות כבדות על התכנית של התע"א עם ATG ".
זאת ועוד צוין, כי כדי "לעזור לחיל האוויר בהחלטתו, מוכנה התע"א לתחזק את מטוסי ה"צוקית" הישנים, על חשבונה, עד שייכנס המטוס של ATG .
)לשימוש מבצעי (פירוט ראו בהמשך בסיכום הדיון צוין, כי התובנה המרכזית מהדיון היא שלמעשה ההחלטה שעומדת בפני משהב"ט אינה רק לגבי אישור השקעה נוספת של התע"א ב- ATG , אלא על מטוס האימון העתידי של חיל האוויר.
בדיון סוכם, כי התע"א תעביר למשרד הביטחון את דוחות הוועדות שהוקמו, וכי יזומן דיון נוסף בראשות היועצת הכלכלית למערכת הביטחון, ואליו יוזמנו גם מר א' סלע וד"ר שיניין, שיציגו את מסקנות ועדות הבדיקה.
במאי 2007 פנה ראש תחום כלכלה לייעוץ המשפטי במערכת הביטחון בהמשך לבקשתה לקבל חוות דעת של הייעוץ הכלכלי בדבר בקשת התע"א לאישור רכישת מניות נוספות ב - ATG .
ראש תחום כלכלה ציין, כי אין באפשרותם לתת באותו שלב חוות דעת בנוגע לבקשה, וכי המלצתם היא להודיע לרשות החברות כי משהב"ט אינו יכול בשלב זה לגבש את עמדתו, כל עוד הנושא לא הוצג במלואו על ידי התע"א.
משרד מבקר המדינה מציין, כי התע"א לא העבירה למשרד הביטחון את תוצאות עבודות הצוותים, אף שסוכם ביניהם על כך.
ביולי 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "לאור התמשכות המגעים עם חיל האוויר לקבלת הת חייבות בנוגע למטוסי האימון, הושהה על ידי התע"א המשך התהליך מול משהב"ט.
בסופו של דבר, עם הפסקת התהליך התייתרה הבקשה לאישור ממשלה ואיתה התייתר גם הצורך באישורי משהב"ט ורשות החברות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העובדה שבמאי וביוני 2007 הגישה התע"א למשרד הב יטחון (מנה"ר) ולחיל האוויר הצעה להחלפת מטוסי ה"צוקית" במטוס ה"ג'אבלין" (פירוט ראו בהמשך), היה מקום להעביר למשרד הביטחון באותו מועד גם את תוצאות עבודות הצוותים, כפי שסוכם ביניהם.
אי-מימוש פיתוח מטוסי האימון 1.
ל- ATG נדרשו מקורות מימון נוספים להמשך ההשקעה בפיתוח מטוסי האימון.
מקורות מימון כאלה לא נמצאו, והתע"א מחקה את השקעתה ב - ATG , כמפורט להלן: 190 דוח שנתי60א .
במרס 2007 דיווח מנהל מפעל להב, מר י' מלמד, לדירקטוריון על מצב ההשקעה ב- ATG .
במצגת שהגיש מפעל להב לדירקטוריון, צוין כי נחתם הסכם בין ATG לבין בנק השקעות ב', ולפיו יגייס בנק ההשקעות סכום של 200 מיליון דולר, וכי בבנק השקעות ב' מעריכים שיצליחו לגייס את הסכום בתוך שלושה חודשים.
במצגת צוין כי להערכת מפעל להב, הגיוס עלול להתארך עד סוף ספטמבר 2007.
באותו דיון נדונה המלצת מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, ובין היתר, ביצוע הלוואה של 10 מיליון דולר כחלק מה -18 מיליון דולר שאושרו בדיון הקודם כדי לאפשר המשך פעילות בפרויקט עד לגיוס הכסף, השלמת המשא ומתן עם חיל האוויר וקבלת מחויבותו לתכנית (פירוט ראו בהמשך).
בדיון שנערך באוקטובר 2007 בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, נמסר במישור העסקי כי בנק השקעות ב' מתקשה בגיוס ההשקעות הדרושות לפיתוח.
: בעיות נוספות באותו דיון שנערך באוקטובר 2007 בנושא המשך תכנית ה"ג'אבלין", הוצגו הבעיות העיקריות של ה"ג'אבלין" במספר מישורים, ובינהם: במישור הטכני קיים קושי בתיכון פלטפורמה אחידה לכל הדגמים של ה"ג'אבלין"; במישור הניהולי צוין כי ישנה אי-עמידה כרונית בלוחות הזמנים וביעדי הפיתוח, וכי לאחר השקעה של כ -70 מיליון דולר, אין עדיין סקר תיכון ראשוני ( PDR ), וכן שממאי 2007 מתנהלת ATG ללא מנכ"ל ותוך צמצום פעילות כמעט מוחלט; במישור השיווקי צוין, כי לא ניתן להשיג את מחויבותו של חיל האוויר הישראלי להצטרף לתכנית, וכי בחלוף הזמן השווקים הרלוונטיים נתפסים, מאחר שתמיד ישנה דרישה להדגמה ובחינה מלאה לפני התקשרות, ובמיוחד של מטוס אימון.
07 הודיעה התע"א לרשות לניירות ערך ולבורסה לניירות ערך בתל אביב בע"מ בדיווח מיידי, כי ATG הודיעה לה על עצירת פיתוח מטוסי האימון, בשל קשיים בגיוס הכספים הנדרשים להמשך הפיתוח.
עוד הודיעה התע"א, כי בעקבות עצירת פיתוח מטוסי האימון על ידי ATG , עלולה התע"א לבצע מחיקה של השקעותיה ב- ATG .
או של חלק מהן משרד מבקר המדינה מציין, כי עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , השקיעה התע"א כ-10 מיליון דולר בהון המניות של ATG ובנוסף הלוותה לה כ-15 מיליון דולר.
07 את השקעתה ב- ATG , והכירה בהפסד של כ-25 מיליון דולר.
כמו כן, הוציאה התע"א למחקר ופיתוח ל"סביבה האימונית" בשנים 2004 עד 2007 סכום של כ-5 מיליון דולר.
יחסי הגומלין בין ההשקעה של התע"א ב- ATG לבין חיל האוויר ומשהב"ט .
חיל האוויר מדריך את פרחי הטיס, בין היתר, במטוסי אימון מסוג "צוקית" (כאחת משלוש רמות אימון בביה"ס לטיסה).
מטוסי ה"צוקית" שנרכשו כמטוסי "פוגה" משמשים את חיל האוויר מאז שנות הששים.
בתחילת שנות השמונים הוסבו מטוסי ה"פוגה" ל-"צוקית" והתע"א ביצעה להם הארכת חיים.
נוכח עלויות האחזקה של המטוסים, אשר גדלו עם השנים עקב התיישנות רכיבים ועקב קשיים ברכש חלפים, ערך ענף תכנון וכלכלה בחיל האוויר בשנת 2004 התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 191 .
בדיקת כדאיות כלכלית לרכש מטוס מחליף ל"צוקית".
נבדקו החלופות של המשך המצב הקיים של הטסת ה"צוקיות", החלפת ה"צוקית" על ידי רכש, והחלפת ה"צוקית" בשיטת PFI33 .
בבדיקה עלה, כי החלפת ה"צוקית" ברכש מטוס אחר מגלמת פוטנציאל חיסכון בעלות הקיום השוטף של כ -5 מיליון דולר בשנה, ולכן המליץ רע"ן תכנון וכלכלה לאמת את הנתונים בבסיס הבדיקה על ידי בקשה לקבלת מידע (RFI .
) למחליף "צוקית" לחברות בארץ ובחו"ל בקשה לקבלת מידע למחליף "צוקית" בספטמבר 2005 ( הפיץ משהב"ט בקשה לקבלת מידעRFI ) למחליף מטוס מסוג "צוקית" לחברות בארץ ובחו"ל.
התע "א הציעה לחיל האוויר להמשיך להפעיל עבורו את ה"צוקיות" לתקופה של ארבע עד שש שנים, בשיטת התקשרות לפי מודל ה -PFI בעלות הנוכחית של חיל האוויר.
התע"א ציינה, כי "תכנית הגישור" תאפשר לתכנית ה"ג'אבלין" להבשיל לרמת הביטחון הנדרשת לחיל האוויר, וכן תאפשר לחיל האוויר החלפת ה"צוקיות" ללא הסיכון שבהטסתן.
בהתייעצות שהתקיימה במאי 2006 בראשות ראש מטה חיל האוויר (להלן - רמ"ט), הוא החליט להקפיא את תהליך בחינת המטוסים.
הרמ"ט ציין שני נעלמים מרכזיים המשפיעים על תהליך קבלת ההחלטות - בחינה לעומק של החלופה של התע"א לשימור אחזקת מערך ה"צוקית" בעלויות הקיימות, חלופה שאותה הגדיר הרמ"ט כמעניינת ודורשת בחינה לעומק, וחוסר ודאות בנוגע למקורות המימוש מול התכנית הרב-שנתית ותכנית פריטים עיקריים המתגבשים במטכ"ל באותה עת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כבר באפריל 2006 היה ברור לתע"א כי היא לא תוכל לעמוד בלוחות הזמנים של תכנית ה"ג'אבלין" שאישר דירקטוריון התע"א ביוני 2004 , לפיהם בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 .
זאת ניתן ללמוד נוכח העובדה שהיא הציעה לחיל האוויר "תכנית גישור" להפעיל עבורו את מערך ה"צוקית" לתקופה של ארבע עד שש שנים.
יתר על כן, משרד מבקר המדינה מעיר, כי התע"א לא בחנה באפריל 2006 מהי העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה"צוקית".
עלות שחושבה כשנה מאוחר יותר והוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2007 , ואשר הייתה אמורה להסתכם בכ -20 ועד24 מיליון דולר (פירוט ראו בהמשך).
עלות, שעלולה להשפיע על הכדאיות הכלכלית של כלל התכנית.
במאי 2006 התקיים דיון סטטוס "מחליף צוקית" בראשות ראש להק ציוד בחיל האוויר (להלן - רלצ"ד) ובו הוא ציין, כי מטוס ה"ג'אבלין" אינו עומד בדרישות ה- .
RFI , וכי הצעת התע"א להמשך אחזקת ה"צוקית " אינה מקובלת על חיל האוויר.
הוא ציין, כי להערכת חיל האוויר, זמן ההבשלה של מטוס ה"ג'אבלין" (מטוס האימון הצבאי הבסיסי), עד שיוכל להחליף את ה "צוקית " באופן מלא, בתנאי שיוכח כמתאים, הוא שמונה עד 10 שנים.
לכן, אם חיל האוויר יקבל את הצעת התע"א לדחיית החלפת ה"צוקית", נדרש לגבש מענה המתאים לאחזקת המטוס ל-10 .
תשלום עבור שעת טיסה 192 דוח שנתי60א .
בדיון סיכם רלצ"ד את עיקרי המסרים של חיל האוויר להצעת התע"א, אותם יש להעביר לה: חיל האוויר יהיה מוכן לשקול את הצעת התע"א לדחיית מועד ההכרעה על החלפת מטוס ה"צוקית " ועדכון חוזה האחזקה הקיים של ה"צוקית", בתנאי שיתקיימו כל התנאים הבאים: יבוצע עדכון של חוזה האחזקה במסגרת החוזה הקיים; המענה יהיה לתקופה של 10 שנים; עלות אחזקת ה"צוקית " ורמת השירות לא ישתנו בהתייחס לשלוש השנים האחרונות; בתוך שלוש שנים יתבצע דרג ד'34 לכל הסד"כ; כל העלויות והפעילויות הנוספות כתוצאה משינוי מדיניות האחזקה וקו דרג ד' ייספגו על ידי התע"א; וחיל האוויר אינו מחויב לרכש ה"ג'אבלין", והמטוס יוכל להתמודד במסגרת תחרות פתוחה והוגנת, על פי פרמטרים שיקבע חיל האוויר.
בפברואר 2007 "קיים מח"א, אלוף אליעזר שקדי, התייעצות בנושא מחליף "צוקית וציין, כי קיים מתח בין הצורך ההדרכתי להכשרת אנשי צ וות אוויר לבין נושאים לאומיים רחבים יותר - תמיכה בתעשייה וייצור מטוס ישראלי.
מח"א הדגיש, כי לא יהיה פתח למשא ומתן בנושא המשך התמיכה ב"צוקית", וכי נדרשת התחייבות חד-משמעית וקטגורית של התע"א להמשך תמיכה מלאה ב"צוקית", על כל המשתמע, לכל פרק זמן שיידרש, זאת בגדר "גישור" עד לתחרות.
לסיכום הדגיש מח"א, כי לא תהיה כל התחייבות מצד חיל האוויר לרכש המטוס שמציעה התע"א, כיוון שאין ביטחון כי המטוס יענה לדרישות.
יום למחרת ההתייעצות האמורה נערך דיון בחיל האוויר בראשות רלצ"ד בנושא סטטוס מחליף "צוקית" ובו צוין, כי הארכת חיי ה"צוקית " מחייבת השקעה תקציבית גבוהה שתסתכם להערכת חיל האוויר בכ-100 עד150 מיליון ש"ח.
עוד צוין, כי "לא נכון לקבל מהתעשייה את ההשקעה בתמורה להכנסת המטוס של התעשייה לתחרות".
כמו כן, לא נכון יהיה להתחייב לתת עדיפות למטוס התע"א בתחרות עתידית, או לשנות קריטריונים כדי לאפשר למטוס להתחרות.
הצעת התע"א לחיל האוויר למחליף "צוקית" במאי 2007 הגיש מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, למח"א ולראש מנה"ר הצעה להחליף את ה"צוקית" וה"עיט" במטוס ה"ג'אבלין".
בהצעה צוין, כי חוזה אחזקת ה"צוקיות" בדרגי א' ו-ב'35 בין התע"א לבין חיל האוויר יוארך עד למועד שבו מטוסי ה"ג'אבלין" .
MK-20 יעמדו בדרישות חיל האוויר ויימסרו לחיל האוויר, כאשר במהלך התקופה תבצע התע"א את הנדרש לשם הארכת חיי ה "צוקית " ותישא בעלויות הכרוכות בכך.
תכולת העבודה והעלויות הכרוכות בהארכת חיי ה"צוקית " ייקבעו באופן הבא: התע"א, בשיתוף חיל האוויר, תחל בביצוע סקר טכני שיבחן את מצב ה"צוקית".
בהתאם לממצאי הסקר תיקבע מדיניות אחזקה על ידי חיל האוויר בשיתוף התע"א, ובמידת הצורך תיבחן הוצאה מהשירות של מטוסים שמצב כשירותם מחייב השקעה חריגה להארכת החיים.
עוד צוין בהצעה של התע"א, כי לאחר שמטוסי ה"צוקית", שהארכת החיים שלהם בוצעה על ידי התע"א, יסיימו את שירותם בחיל האוויר, הם יועברו לבעלות התע"א בתמורה להשקעתה בהארכת החיים שלהם.
לגבי ה"ג'אבלין" ציינה התע"א כי היא .
34 'דרג ד- פירוק המטוס למרכיביו, בדיקה, תיקון ושיפוץ נרחב של המטוס ומכלוליו.
35 מכלול פעילויות במטרה להחזיר או לשמור על כשירות מיבצעית של המטוסים ברמת הבטיחות והאמינות הנדרשת.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 193 .
מתחייבת שמטוסי MK-20 ו- MK-30 יעמדו בדרישות שהציב חיל האוויר, בכפוף לכך שמשהב"ט/חיל האוויר יצטייד באמצעות התע"א במטוסי MK-20 ו- MK-30 ויכניסם לשירות במקום מטוסי ה "צוקית " וה"עיט".
עוד צוין, כי מטוסי ה "צוקית " וה"עיט" יימסרו לחיל האוויר לאחר רישוי הדגם האזרחי 10-MK ולאחר שיבוצע בהם שלב "ביגור", במתכונת שתתואם בין התע"א למשהב"ט/חיל האוויר, וכי חיל האוויר באמצעות משהב"ט יסייע בשיווק ה"ג'אבלין" MK-20 ו- MK-30 ללקוחות זרים.
עוד צוין כי כמות המטוסים שנלקחה בחשבון היא 25 מטוסים מדגם20-MK (מחליף "צוקית"), ו-20 מטוסים מדגם30-MK .
)"(מחליף "עיט יצוין, כי בהצעת התע"א נקבעו תנאים ליציאה מהתחייבויותיה, בין היתר: א.
אם בסקר שיבוצע על ה"צוקיות" שבשירות יימצא שרמת כשירותם התחזוקתית דורשת השקעה החורגת משמעותית מהערכה משותפת של התע"א וחיל האוויר; ב.
אם לא יגויס ההון הנדרש להמשך פיתוח ה"ג'אבלין" עד אוקטובר 2007 , משהב"ט ישוחרר מהתחייבות לרכש המטוסים והתע"א תישא על חשבונה את העלויות הנוספות מעבר לתחזוקה השוטפת במשך שישה חודשים נוספים בלבד מעבר לתקופת החוזה הקיים לאחזקת ה"צוקית".
ביוני 2007 נערך דיון בחיל האוויר בראשות מח"א, אלוף אליעזר שקדי, לנושא מחליף "צוקית".
בדיון הדגיש מח"א, כי החליט על מיצוי מירבי ויסודי של נ ושא מחליף למטוס הדרכה ("צוקית"), שייתן מענה הולם לצורך ההדרכתי והבטיחותי ולצרכים נוספים, הן בראיית חיל האוויר והן בראייה לאומית של פרויקט המבוצע על ידי התע"א.
לגבי הצורך ההדרכתי ציין מח"א, כי בשלב זה המענה שמציעה תע"א (המטוס והביצועים) לצורך ההדרכתי לשלב המדובר בהכשרה, הינו בעייתי, ואינו נותן מענה הולם וכי הפערים הקיימים הם מורכבים ביותר.
להערכת מח"א, קבוע הזמן המוערך והמוצג לפיתוח מטוס ולתהליך ביגור של המטוס הוא בעייתי בהתחשב בניסיון העבר בפיתוח וביגור מטוסים.
כמו כן, תהליך הביגור בדגש על מטוס הדרכה והבשלות הנדרשת הנוגעת לחניכים, הוא קריטי ומחייב מחשבה.
עוד הוסיף מח"א, כי מההצעה של התע"א ממאי 2007 לא ברורה ההתחייבות המוחלטת והחד-משמעית של התע"א לנושא הטיפול בהארכת החיים ל"צוקית", וכי התייחסות למטוס ה"עיט" ולשילובו בהצעה הוא נושא חדש שלא עלה קודם.
נוכח זאת, הנחה מח"א על יציאה ל-RFI למטוס הדרכה מחליף "צוקית" למימוש בתכנית הרב-שנתית הקרובה.
הצעה מעודכנת של התע"א לחיל האוויר שבוע לאחר מכן פנה מנכ"ל התע"א למח"א ולראש מנה"ר בהצעה מעודכנת, ולפיה תיקח התע"א על עצמה אחריות מלאה על הטסת מטוסי ה"צוקית" בבטיחות וזמינות, על כל העלויות הכרוכות בכך לתקופה של עד 10 שנים.
עוד ציין, כי חוזה הטסת ה "צוקית " הקיים יימשך עד לאותו מועד.
לגבי ה"ג'אבלין" התחייב מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, כי המטוסים יענו למפרט חיל האוויר בהיבטי הביצועים ודרישות האחזקה.
עוד ציין מנכ"ל התע"א בנושא הביגור, כי עד מחצית 2012 יצברו מטוסי ה- MK-10 כ- 15,000 שעות טיסה וזאת לאחר רישוי מלא, וכי הביגור לחיל האוויר יבוצע על ידי הטסת שלושה מטוסי MK-20 , כאשר המטוס הראשון יימסר לחיל האוויר במחצית השנייה של 2009 ועד 2012 יבצעו ביחד מעל 2,000 שעות טיסה.
מנכ"ל התע"א הוסיף כי התע"א אינה מבקשת החלטה לגבי 30-MK כמחליף "עיט", וכי נושא זה "ייבחן על ידכם בעתו".
יש לציין, כי העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה "צוקית " הוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2007 ואמורה הייתה להסתכם בכ -32 ועד36 מיליון דולר, כאשר "עלות המימון" של חיל האוויר (לאחזקת דרג א' ו -ב') הוערכה בכ -12 מיליון דולר.
דהיינו העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה"צוקית" לתע"א תעמוד על 20 עד ל -24 מיליון דולר.
כאמור, בסוף פברואר 2007 העריך חיל האוויר את הצעת התע"א להאריך את חיי ה"צוקית " בכ-100 עד150 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינ ה מעיר, כי לא נמצאו סימוכין לכך שלתע"א היה אומדן מלא של סך העלויות בפרויקט, הכולל את עלות ביגור מטוס ה"ג'אבלין", כפי שהציע מנכ"ל התע"א ביוני 2007 ,לחיל האוויר ולמנה"ר כמו גם את תוספת עלות השינויים הטכנולוגיים הנדרשים על מנת להתאים את מטוס האימון הצבאי לדרי שות חיל האוויר, שעלולים להסתכם בעשרות מיליוני דולרים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי התע"א לא בחנה את ההשפעה של תוספת העלויות בפרויקט, ובכללן עלות הארכת חיי ה"צוקית" ועלות הביגור, המסתכמות בעשרות מיליוני דולרים, על הכדאיות הכלכלית של כלל העיסקה.
עוד מעיר מ שרד מבקר המדינה, כי בתע"א לא נמצאו סימוכין לכך שנבדקה הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר; ראוי היה שהתע"א תבחן את הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר מיוני 2007 , משום שמדובר בהשקעה של עשרות מיליוני דולרים באחזקת ה"צוקית".
ביוני 2004 הציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון תכנית שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח שנועדה להחזיר את התע"א לייצר מטוסי אימון צבאיים אשר ישתלבו בתכנית רחבה יותר, "הסביבה האימונית", שהייתה אמורה להיות מנוע צמיחה חשוב לתע"א.
באותה עת הועלה בדיונים בהנהלת התע"א, כי מנוע צמיחה זה עשוי לתרום לה מכירות של עד 500 מיליון דולר.
לתכנית המוצעת ייחסו הנהלת התע"א והדירקטוריון יתרונות חשובים, ובהם שיתוף הפעולה של התע"א עם חברת הזנק אמריקנית ( ATG ) שהוקמה במטרה לייצר מטוס סילון קטן דו -מושבי, בעל תכונות דומות למטוס צבאי, שנועד ללקוחות אזרחיים, מטוס שאופי ו יותר ספורטיבי מאשר שימושי.
שיתוף הפעולה היה צפוי להפחית משמעותית את העלויות וזמן הפיתוח, ובעקבות כך להפחית את ההשקעה של התע"א ולהקטין את סיכוני הפרויקט.
הצלחת התכנית הייתה מותנית בקיום מספר תנאים.
בבדיקות שעשתה הנהלת התע"א לקראת הדיון בדירקטוריון ובנתונים אשר הוצגו בישיבה עצמה הוצגו לדירקטוריון סיכונים, כולל האמצעים אשר נועדו להפחית את התוצאות של מימוש הסיכונים.
אולם האמצעים שהוצגו לא היה בהם כדי לענות על השלכות הסיכונים שימומשו.
כמו כן, הנתונים שהוצגו לדירקטוריון ובהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויק ט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית.
בסופו של דבר התממשו הסיכונים והתכנית כשלה.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 195 .
הנחת היסוד לתכנית הייתה כי הפחתת ההשקעה והסיכון אשר יעמדו בפני התע"א יושגו בכך שמשקיעים פיננסיים בארה"ב יספקו את עיקר תוספת ההון אשר נדרשה להשלמת פיתוח המטוסים.
הנחת יסוד זו לא נבחנה ביסודיות.
מצד אחד עלה מהנתונים כי הרווחיות שחזתה הנהלת התע"א למטוס האזרחי לא היה בה כדי למשוך משקיעים פיננסיים להשתתף במימון חברת הזנק.
מצד שני הביסוס לכך שניתן יהיה לגייס משקיעים היו שיחות לא מחייבות עם נציגי בנק ההשקעות אשר פע ל לגיוס הון עבור חברת ההזנק.
גם בתחום הטכנולוגי, בו יש לתע"א ידע רב, הבדיקות לא היו יסודיות דיין.
אומדני העלויות ולוחות הזמנים התבססו על בחינה חסרה.
כאשר דן הדירקטוריון בינואר 2007 בהצעות להמשך התכנית היה מדובר בתכנית שונה לחלוטין מזו שהוחלט עליה ביוני 2004 .
אומדני העלויות עלו, ההשקעה העצמית שנדרשה מן התע"א הוכפלה וגדל מאוד הסכום שנדרש לגייס בשוק ההון.
אך התברר, כי במקביל לגידול באומדני העלות גדלו משמעותית גם תחזיות המכירה, תחזיות שהניחו כי התע"א תשיג כשליש מן השוק העולמי.
בתחזיות אלה הייתה גלומה הנחה כי י צרנים קיימים של מטוסי אימון צבאיים יצמצמו את חלקם או יוותרו על השוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה היו אמורים להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG .
עם זאת, החליט הדירקטוריון "לתת הזדמנות נוספת" לתכנית, כאמור תכנית שונה לחלוטין, ואף להשקיע סכומים נוספים כדי לאפשר ל- ATG להמשיך להתקיים עוד מספר חודשים, בהנחה שיגויס ההון בארה"ב.
זאת על בסיס ציפייה, כי החלפת בנק ההשקעות המטפל בגיוס הכספים ושינוי בדרך ההתקשרות עם ATG ,, שינוי שבעיקרו לא היה מהותי כי אם רישומי יאפשר את גיוס ההון, מה שלא הושג בשלוש השנים הקודמות.
ההון לא גויס, וחברת ATG פסקה לפעול בסוף שנת 2007 .
בעקבות עצירת פיתוח מטוס האימון על ידי ATG , מחקה התע"א בדוחותיה הכספיים ליום 31.
07 את מלוא השקעתה ב - ATG, והכירה בהפסד בסכום של 25 .
מיליון דולר התכנית המקורית הייתה כאמור שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח.
אולם דווקא משום כך היה ראוי לבחון ביסודיות את הסיכוי לקיום התנאים להצלחתה, דבר שלא נעשה.
נוכח האמור, על התע"א להפיק לקחים מדוח זה, בדגש על הליקויים המשמעותיים המתייחסים לתקופה שטרם אישור הפרויקט, בנושאים הבאים: בדיקת כדאיות של פרויק טים, ובכלל זה, בדיקת ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכונים והאמצעים להפחתת הנזק מאותם סיכונים, ובחינת הכדאיות הכלכלית של פרויקטים על פי שיעורי תשואה המפצים על הסיכונים הכרוכים בהם.
על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה של השקעת חברה ממשלתית בנכסים המירים למניות, באופן שאישור הממשלה להשקעה כזאת יידרש בטרם ביצועה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה.
עד פברואר 2005 הייתה רשות הנמלים והרכבות (להלן- רנ"ר) אחראית לתפעול הנמלים של חיפה, אשדוד ואילת, וסמכויותיה עוגנו בחוק רשות הנמלים, התשכ"א- 430 דוח שנתי 60א .
ביולי 2004 בוטל חוק רשות הנמלים, ובמקומו נחקק חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 .
באותו מועד הוקמו ארבע חברות ממשלתיות חדשות: "חברת נמל חיפה בע"מ "; "חברת נמל אשדוד בע"מ "; "חברת נמל אילת בע"מ"; ו"חברת נמלי ישראל, פיתוח ונכסים בע"מ ".