HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "רווחה קבועים, לתכנית "אוהל חם 96", לתכנית "אורחות מדבר 97 ולפרויקטים נוספים בתחום הרווחה98.
1 מיליון ש"ח לאותן שנים ניצל משרד הרווחה, על פי דוח הביצוע של התכנית, רק 2.
43 מיליון ש"ח עד סוף שנת 2014 (כאמור 20% בלבד).
יצוין, כי במסגרת זו לא ניצל המשרד כלל את הסכומים שיועדו בתקציב, לאותן שנים, לשם הקמה ותפעול של שירותי רווחה ניידים וכן לשם ביצוע פרויקטים נוספים בתחום הרווחה.
המשרד ניצל רק חלקית את הסכומים מן התקציב שיועדו עבור תכנית אורחות מדבר וכן עבור תכנית אוהל חם.
בדוח הביצוע המסכם לשנת 2014 שהכין משרד החקלאות, נכתב כישירות הרווחה הנייד "אושר ע"י המו עצה ]האזורית נווה מדבר [ .
ובתהליך של ביצוע שירות הרווחה באל- קסום טרם אושר ע"י המועצה, אך מתקדמים לכך, והכוונה לבצע רכישה ב- 2015 ".
לגבי תכנית אוהל חם נכתב שהיא "פועלת בשגב שלום עבור כ-30 נערים בגילאי 18-24 .
" לגבי תכנית אורחות מדבר נכתב כי "באוקטובר 2014 נפתחה מסגרת.
התכנית פועלת בצורה הדרגתית, כעת יש 3 נערים במסגרת".
בפגישת נציגי משרד מבקר המדינה עם מפקחת במחוז דרום של משרד הרווחה היא מסרה, שהתקציב לפעולות הרווחה במסגרת תכנית הפיתוח לשנים 2014 -2012 הגיע למשרד הרווחה באיחור וכי זו אחת הסיבות לניצול הנמוך של התקציב באותן שנים; סיבה נוספת היא חוסר במבני ציבור בחלק מהיישובים הבדואיים בנגב, שיאפשרו קיום פעולות רווחה ואת עצם המפגש של עובדי הרווחה עם התושבים.
בתשובה של משרד הרווחה מינואר 2016 למשרד מבקר המדינה, אושרו הממצאים שעלו לעיל לפיהם: חלק מפעולות הרווחה לשנים 2014 -2012 לא יצא לפועל בגלל שהתקציב עבורן הגיע למשרד באיחור; גם מחסור במבני ציבור במקומות מסוימים מנע ביצוע חלק מן הפעולות.
המשרד ציין סיבה נוספת, לביצוע החלקי: מחסור בכוח אדם מקצועי "התואם את הצרכים של היישובים הבדואיים, להפעלת תכניות"; זאת אף שהמשרד "בנה סל תמריצים לעובדים בישובים אלה".
בסיור שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עלה לדוגמה כי בכסייפה מתעורר קושי לקיים פעולות רווחה בגלל חוסר במבנה ציבור מתאים; דוגמה נוספת היא ביישוב א-סייד, שבו אין מבנה ציבור שיאפשר את פעולות הרווחה במסגרת תכנית הפיתוח.
בתשובת ראש מועצת כסייפה מדצמבר 2015 ,למשרד מבקר המדינה, נאמר, בין השאר "אכן.
במוסדות ציבור וחדרי פעילות אשר מקשים על הפעלת תכניות רווחה.
לדוגמה, למרות שאושר לנו הקמת מט"ל (מרכז טיפולי לנוער) בחודש אוקטובר 2014 , רק עכשיו אנו מפעילים אותו במר כז הספורט שהמועצה שיפצה לפני כמה חודשים"; "סדנאות להעצמת נשים, עידוד תעסוקה, חילוץ משפחות ממעגל העוני .
96 תכנית "אוהל חם" נועדה לתת מענה לנערים ונערות בסיכון מוגבר שאינם נמצאים במסגרת מוגדרת.
97 תכנית "אורחות מדבר" להקמתמסגרת חוץ -ביתית לילדים ולבני נוער.
98 בין הפרויקטים- תכנית לצמצום אלימות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 983 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 והכשרת צוותי חירום שכונתיים אנו מפעילים באולם ישיבות של המועצה, שעמוס ממילא בישיבות המועצה הרגילות".
:פעולות בתחום הבריאות נמצא, כי משרד הבריאות ניצל 57% בלבד מן התקציב שאושר לו לשנים 2014 -2012 בתכנית הפיתוח- מתוך תקציב של 12.
1 ש"ח שנועד להקמת תחנות טיפות חלב ולביצוע פרויקטים נוספים ניצל המשרד בסך הכול כ -6.
נציג משרד הבריאות השיב בעניין לנציגי משרד מבקר המדינה, במהלך הביקורת, שהסיבה לניצול הנמוך של התקציב הייתה שהכספים לביצוע פעולות אלה הועברו למשרד הבריאות באיחור - רק בשנת 2014.
במסגרת תכנית הפיתוח נדרש משרד הבינוי והשיכון להקים ביישובים הבדואיים בנגב 47 מבנים מסוגים שונים- בריכה, מעונות יום, אולמות ספורט, מגרשי ספורט, תחנות לאם ולילד וספריות (להלן - מבני ציבור).
התקציב הכולל להקמת מבני הציבור במסגרת התכנית הוא כ- 89 ,מיליון ש"ח.
המבנים תוכננו להיות מוקמים ביישובים האלה: רהט, תל שבע, שגב שלום כסייפה, ערוער, חורה, לקיה וביישובים במועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום.
בדוח הביצוע לשנת 2014 של התכנית נרשם כי היה ניצול מלא של התקציב בסך כ-50 מיליון ש"ח שהוקצה עבור השנים 2014 -2012 .
לצורך הקמת המבנים מנתונים שמסר ביולי 2015 משרד הבינוי והשיכון למשרד מבקר המדינה בדבר ההתקדמות בבניית מבני הציבור המתוכננים במסגרת תכנית הפיתוח, עלה כי נכון למועד זה טרם הושלמה הקמתו של אפילו מבנה ציבור אחד (למעט השלמת פיתוח של חצר לספרייה באחד היישובים).
עוד עלה מנתוני משרד הבינוי והשיכון, שנכון לחודש יולי 2015 , כשלוש שנים וחצי לאחר תחילתה של תכנית הפיתוח, עדיין לא החל שלב הביצוע לגבי רוב מבני הציבור (כ-%75 ) שהקמתם תוכננה במסגרת התכנית99 .
בתשובת משרד הבינוי והשיכון מינואר 2016 למשרד מבקר המדינה נאמר, כי "התכנון והביצוע אורך שלוש עד ארבע שנים בממוצע מרגע הוצאת ההרשאה".
עוד נאמר, כי מאז יולי 2015 המועד שבו מסר משרד הבינוי והשיכון למשרד מבקר המדינ ה את הנתונים על התקדמות הקמת מבני הציבור ביישובים הבדואיים ועד לינואר 2016 - מועד שליחת תשובה זו, הייתה התקדמות בעבודות ההקמה של מבני ציבור ביישובים.
בתשובה צוין לגבי מבנים שונים מהו השלב המעודכן של ההקמה שבו הם נמצאים, וכן נרשם לגבי כמה מבנים כי הקמתם כבר הסתיימה.
עוד נאמר בתשובה כי, "כ-10% :מהפרויקטים נתקלו בקשיים הבאים1 .
צורך לפנות פולשים ולהגיע להסדרים פנימיים בין התושבים לרשות.
תיאום בין הרשות לבין המשפחות השונות .
רוב המבנים שטרם החלה בנייתם נמצאים בשלבים שונים של תהליך התכנון 984 דוח שנתי66ג .
בקשת הרשות להגדיל את תקציב המבנה".
המשרד מסר, כי הוא "פועל באופן אינטנסיבי יחד עם הרשות להסדרת התיישבות הבדואים, והרשות המקומית להתמודד עם פולשים, לאגם משאבים, לייעץ ולסייע באמצעות המהנדס של המחוז - כל זאת על מנת לפתור בעיות , לאפשר גמישות מקסימלית ולוודא שכל פרויקט יוצא לדרך ומגיע לסיום".
כאמור עלה, כי היעדרם עדיין של חלק ממבני הציבור הנחוצים בכמה מן הישובים הבדואיים בנגב פוגע ביישום פעולות בתחום הרווחה שנכללו בתכנית הפיתוח, שכן אין להן אכסניה.
עוד עלה, כי הדבר פוגע גם ביישום מיטבי של פעולות בתחום הכלכלה שנכללו בתכנית, מאותה סיבה - אין להן אכסניה.
לדוגמה, ביישוב כסייפה טרם הוקם מתנ"ס ולכן אי -אפשר לפתוח בו מרכז להכשרה מקצועית ולשילוב דורשי עבודה בתעסוקה (מרכז ריאן), ותושבי כסייפה מקבלים שירות זה מהמרכז שהוקם בחורה.
ממצאים נוספים על ביצוע התכנית .
בהחלטת הממשלה 3708 נקבע שתכנית הפיתוח תלוּוה במחקר הערכה.
את המחקר, שעלותו תוקצבה במיליון ש"ח, מבצע מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (להלן - מכון המחקר).
טיוטת דוח ראשונה על כמה היבטים הנוגעים לביצוע התכנית הגיש מכון המחקר למשרד החקלאות ביולי 2015 (להלן- המחקר)100 .
מהמחקר, מדוח הביצוע של משרד החקלאות, מפגישות שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עם הנוגעים בדבר בכמה משרדי ממשלה ובכמה רשויות מקומיות בדואיות בנגב ומהסיור שקיימו בכמה יישובים עלה שישנן פעילויות שכבר ניכר שהן מניבות פירות.
לצד זה עלו גם קשיים וחסמים בביצוע התכנית, להלן: פעולות שהחלו להניב פירות 1.
מרכזי הכוון תעסוקה (להלן - מרכזי ריאן): על פי המחקר, לפני הפעלת תכנית הפיתוח פעלו ביישובים המוכרים שלושה מרכזי ריאן ובמסגרתה הוקמו עוד שישה.
מרכז נוסף עתיד להיפתח בקרוב.
המרכזים נועדו לספק מענה למי שמחפש עבודה ולהוות כתובת עבור מעסיקים המחפשים עובדים.
במרכזים מועברים קורסי הכשרה המותאמים למאפייניה התרבותיים של האוכלוסייה הבדואית.
במחקר עלה עוד, כי משנת 2012 עד סוף שנת 2014 הוכפל מספר המשתתפים בפעילות במרכזי ריאן והגיע ל - 3,057 משתתפים; חלק גדול מהמשתתפים בהכשרות המקצועיות הצליחו להשתלב בעבודה בתחום המקצוע שלמדו; חלק גדול מן המושמים בתעסוקה הוסיפו להיות מועסקים גם שנה לאחר ההשמה.
יחד עם זאת, יש לציין, כי בביקורת שעשה .
100 מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, "טיוטה - המחקר על התכנית לקידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה הבדואית בדרום (החלטת ממשלה 3708 ,"): דו"ח ראשון 2015.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 985 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה בנושא פעולת המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה עלו נקודות חולשה בכל הנוגע לאפקטיביות של מרכזי ריאן101.
: פיתוח אזורי תעשייה סמוך ליישובים הבדואיים על פי המחקר בזכות המשאבים שהוקצו בתכנית הפיתוח לאזור התעשייה "עידן הנגב" התאפשרו שיווק ופיתוח משמעותי ומהיר של מגרשים שנמכרו ליזמים בו, מחציתם ויותר מן המגזר הבדואי; כמו כן מועסקים באזור זה כ -800 עובדים לפחות שרבע מהם מהאוכלוסייה הבדואית.
התקדם גם פיתוחם של אזורי התעשייה הקטנים יותר, כגון אזורי התעשייה באבו קרינאת ובערוער.
: תמריצים למעסיקים על פי המחקר שופרו התנאים הנדרשים לתמרץ מעסיקים לקליטת עובדים מהמגזר הבדואי והתחילה להסתמן עלייה במספר הבדואים שהשתלבו בעבודה במסגרת המסלול.
בשנים שקדמו להחלטת הממשלה על תכנית הפיתוח היו פניות ספורות בלבד להעסקת עובדים דרך מסלול זה, ואילו בשנת 2014 השתלבו במסגרתו 242 .
: תחבורה ציבורית במסגרת התכנית עובו חלק מקווי התחבורה הציבורית ונוספו קווים חדשים, לרבות קווים המובילים למרכזי תעסוקה והשכלה.
על פי המחקר הדבר העלה את נפח השימוש בתחבורה הציבורית, ובהקשר לכך נמצא גידול של ממש במספר הסטודנטים הבדואים הלומדים במכללות ספיר ואחווה.
יחד עם זאת מן הראוי לציין, שביקורת משרד מבקר המדינה על פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה העלתה נקודות חולשה בכל הנוגע ל שירותי התחבורה המסופקים ליישובים הערביים102 .
: ביטחון אישי על פי המחקר, במסגרת התכנית גדל תקן השוטרים הפועלים ביישובים (תחנת העיירות), מ -108 ל-182 ; הוקמו שלוש נקודות משטרה לצורך מתן שירותי משטרה שוטפים לאוכלוסייה ומופעלים שבעה מפקדי שיטור קהילתי.
חסמים וקשיים ביישום התכנית 1.
: תביעות בעלות ופלישות לקרקע על פי דוח הביצוע של המשרד לשנת 2014 , "לעיתים נתקלים המשרדים העוסקים בפיתוח תשתיות בטענות לבעלות על קרקעות המיועדות לפיתוח ציבורי לרווחת הישוב כולו דוגמת פיתוח דרכים ראשיות של משרד התחבורה".
בחלק "לא מבוטל מהפרויקטים לא ניתן להתקדם לשלבי ביצוע בשל התנגדות תושבים.
וצורך בפינוי פולשים".
על פי המחקר, המחלוקת על תביעות הבעלות וכן הריסת מבנים שנבנו בצורה בלתי חוקית "יוצרים מתח בין האוכלוסייה מקומית לבין רשויות המדינה ומקשים על יצירת שיתוף פעולה חיובי ביניהן".
הדבר פוגע באמונה של האוכלוסייה בגופים שאמורים לספק לה שירותים לטובת רווחתה, דוגמת מרכזי ריאן.
תחושות אלה מופנות בעיקר כלפי מוקדי השיטור שאמורים להעניק לתושבים תחושת ביטחון אישי אך מזוהים גם עם פעולות של אכיפה כנגד בנייה בלתי חוקית.
המחלוקת על הבעלות מקשה גם את ביצוען של פעולות הפיתוח ביישובים: "בא הדבר לידי ביטוי בעיכוב פיתוח אזורי התעשייה, בעיכוב בבניית תשתיות תחבורה בישובים, במחסור בשטחי מסחר ובקושי באיתור שטחים מתאימים לבניית מבני ציבור".
101 ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "פעול ות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה", עמ' 3.
ראו הערה קודמת 986 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
: צורך בהסברה בדוח הביצוע נכתב, "ניכר כי פעולות רבות המבוצעות על ידי .
אינן זוכות לתקשור אל מול הציבור הרחב וכן אל מול ]מטעמה[ הממשלה או גורמים ההנהגה של החברה הבדואית".
: מחסור בתשתיות על פי המחקר, מחסור בתשתיות במקצת היישובים מקשה את ביצוע התכנית- "במרבית יישובי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום אין תשתיות המאפשרות כנ יסת תחבורה ציבורית לתוך היישובים, ולכן קווי האוטובוס עוצרים על הכביש הראשי מחוץ ליישוב".
כמו כן, "קיים מחסור במבנים העומדים בתקן.
הדבר עיכב פתיחה של מרכזי ריאן ושל משפחתונים במספר ישובים".
במכתב מינואר 2016 כתב משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה: "ברצוננו לעדכן כי בימים אלה הושלמה הכנת טיוטת הצעת החלטה לממשלה בדבר תכנית חמש שנתית ( 2021-2017 ) לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.
תכנית החומש מוצעת בהמשך להחלטת הממשלה מס' 3708 '.
ובהמשך להחלטה מס 2025 .
" לגבי נושא ההסברה על התכנית נאמר בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כי "בשלהי 2014 פרסם המשרד מכרז למתן שירותי הסברה, אך זה נדחה .
]אגף החשב הכללי[ לאור הצורך בקבלת חוות דעת מנכ"ל ואישור מוועדת הפטור בחשכ"ל הליך שנעצר עד הבחירות וחילופי השלטון.
הליך זה אמור להסתיים ב קרוב והמכרז יפורסם".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הממשלה המשתתפים ביישום התכנית כי לנוכח הפירות שהחלה להניב, כגון בפיתוחם של אזורי התעשייה, ראוי לבחון המשך לפעולות כאלה כדי שההישגים שבהן יישמרו וכדי שהשפעתן החיובית תמשיך גם אחרי שתסתיים תכנית חומש זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח החולשה שעלתה בתחום ההסברה של תכנית הפיתוח ראוי לחזק את רכיב ההסברה כדי שהציבור בכלל והתושבים הבדואים בנגב בפרט יידעו על השקעות של הממשלה ביישובים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בנושא החסמים שעלו ביישום התכנית שמקורם יוחס למחל וקת בעניין תביעות הבעלות, הרי שממצא זה מצטרף לאלה שעלו בפרקים קודמים של דוח זה, וגם הוא מחזק את הצורך לפעול בנחישות להסדרת הקרקעות שבמחלוקת.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 987 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
הסדרת התיישבות הבדואים בנגב היא נושא בעל חשיבות לאומית מן המעלה הראשונה.
בסוגיה זו כרוכים היבטים משפטיים, חברתיים, כלכליים וביטחוניים הנוגעים למדינה כולה, והסדרתה היא בבחינת צורך ואתגר אסטרטגי עבורה.
במשך שנים רבות עלה על סדר היום של ממשלות ישראל הצורך להסדיר סוגיה זו ובכלל זה לפתח יישובים מוכרים ולהסדיר את תושבי הפזורה בתחומיהם.
הדבר נחוץ הן לבדואים, שרמת חייהם ירודה, והן למדינה, המעוניינת לפתח את הנגב ולהבטיח שיסופקו לכל הפחות צורכיהם הבסיסיים של כל תושביו.
הדבר נחוץ גם כדי ליישב את המחלוקות שבין המדינה ובין תובעי בעלות בדואים בנוגע לקרקעות; מחלוקות המולידות תסכול ומתח בין התושבים למדינה.
המצב הנוכחי שנמשך כ בר שנים רבות, ולפיו מצבה החברתי -כלכלי של האוכלוסייה הבדואית בנגב ירוד, ועשרות אלפי בדואים מתגוררים מחוץ לתחומי יישובים מוסדרים - שלא בתחומיו של שלטון מקומי כלשהו וגרים במבנים בלתי חוקיים, הוא בבחינת קרקע פורייה להחלשת מעמדם החברתי -כלכלי ולהחלשת משילות המדינה באזור הנגב.
מצב זה עלול לעודד תופעות של פשיעה ועבריינות שלהן השפעה שלילית על כל תושבי הנגב.
עוד עלול הדבר להגביר תחושות של ניכור ונתק בין חלק מאזרחים אלה ובין המדינה על מוסדותיה.
כל אלה יש בהם כדי לפעול שלא לטובת המדינה.
בשנת 2007 החליטה הממשלה להקים ועדה ציבורית - ועדת גולדברג - שהתבקשה להגיש לה המלצות בדבר הסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
בשנת 2008 הגישה הוועדה דוח ובו עמדה על הצורך לטפל בנושא בהקדם, כיוון ש"המציאות חותרת תחת טובת המדינה וטובת הבדווים, כאחד.
גור ם הזמן אינו נייטרלי, הוא דוחק ויש לו משמעות ק ריטית.
ככל שחול ף הזמן כן קשה הפתרו ן".
הוועדה סיכמה את דבריה באמירה שעל המדינה ל הציב לה כיעד את מימוש המדיניות המוצעת בתוך חמש עד שבע שנים, ולרתום לקידומה את ראשי המגזר הבדואי, את נכבדיו ואת מנהיגיו.
הממשלה אימצה את העקרונות שעמדו בבסיס המלצות הוועדה ונקטה צעדים ליישומם: הצעדים הובילו, בין השאר, להגשה בשנת 2013 של הצעת חוק שהתייחסה להסדרת תביעות הבעלות, כאמצעי להסדרת המקרקעין שבמחלוקת, חוק שיישומו המוצלח יכול היה להביא להסרת אחד החסמים להסדרת ההתיישבות של הבדואים בנגב ובעקבות כך ליצור תנופה לקידום הטיפול בסו גיה.
בד בבד החליטה הממשלה ליישם תכנית חברתית -כלכלית לחיזוק היישובים הבדואיים המוכרים בנגב.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הכיוון שהממשלה צעדה בו על פי החלטותיה ופעולותיה בשנים 2013 -2007 שיקף מדיניות שביקשה לקבוע כללי משחק ברורים: המדינה אינה מכירה בבעלות של התובעים על הקרקעות, אך תציע להם לפנים משורת הדין ובמסגרת חקיקה, הסדרי פשרה בתמורה על ויתור על תביעות הבעלות; לפי הסדרי הפשרה, תובעי בעלות יקבלו כסף, ובמקרים מסוימים אף קרקע בתמורה על קרקעות שתבעו.
התמורות שיינתנו לתובעים, במסגרת הסדרי פשרה על פי הצעת החוק, יהיו גדולים בהרבה מן התמורות שהוצעו להם עד אז במסגרת של פשרות על פי החלטות מינהל מקרקעי ישראל (כיום הוא רשות מקרקעי ישראל - רמ"י)103.
בהצעת החוק נקבע פרק זמן מרבי, של שנים אחדות, למיצוי המגעים בין תובעי בעלות לבין המדינה לעניין הסדרי הפשרה; לאחר מכן לא ייחתמו עוד הסדרי פשרה ולפיכך גם ל א יינתנו תמורות, והקרקעות יירשמו כולן על שם המדינה.
המטרה הייתה לשים קץ למחלוקת, בדרך של פשרה ובפרק זמן מוגדר, כדי שהמדינה תוכל להשתמש בקרקעות לפיתוח הנגב, ולהכשירן, בין היתר, לצורכי מגורים ביישובים הבדואיים ולפיתוח תשתיות בהם.
בפועל עוררה הצעת החוק התנגדויות פוליטיות מימין ומשמאל, וגורמים הנוגעים בדבר ציינו שלא היה לה רוב בקואליציה.
הממשלה משכה את הצעת החוק בדצמבר 2013 והקפיאה את הליכיה.
מאז ועד ספטמבר 2015 , מועד סיום ביקורת זו של משרד מבקר המדינה, לא חודשו הליכי החקיקה בנושא ואף לא נקבעה חלופה אחרת לפתרון המחלוקת בדבר הבעלות על הקרקעות שנתבעו.
חילופי ממשלות וחילופי גברי בנוגע לטיפול בנושא, שבוצעו מדצמבר 2013 , גורמים מטבעם לעיכובים בטיפול בנושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב ולחוסר עקיבות בדרכי הטיפול בו.
על רקע השתלשלות עניינים זו, לא הייתה התקדמות ממשית בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
אדרבה, שבע שנים אחרי שהגישה ועדת גולדברג את המלצותיה הורע המצב: אין מענה כוללני לצורכי הדיור של האוכלוסייה הבדואית בפזורה, אוכלוסייה ההולכת וגדלה; פעולות שבוצעו להסדרת תביעות בעלות ולהסדרת מגורים של תושבי הפזורה ביישובים מוכרים הניבו תוצאות דלות - 1% בלבד מן השטח עליו יש תביעות בעלות הוסדר באמצעות הסכמי פשרה בין המדינה ובין התובעים (עוד כ -2% מהשטח הוסדר באמצעות הליכים משפטיים של תביעות נוגדות); שיעור זניח של תושבים מן הפזורה עבר להתגורר בתחומי היישובים המוכרים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 989 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבעיות הנובעות מהיעד ר הסדרה כוללת של התיישבות הבדואים בנגב מחריפות ככל שחולפות השנים.
קצב הגידול הדמוגרפי בחברה הבדואית מלמד שהיא עתידה להכפיל את מספרה בתוך פרק זמן של כ-15 שנה.
משמע שיש צורך גובר והולך בפתרונות דיור ביישובים המוכרים, וכן שהאוכלוסייה בפזורה גדלה ומתבססת מחוץ ליישובים אלה.
לתובעי הבעלות על קרקעות בנגב, שהגישו את תביעותיהם בשנות השבעים של המאה העשרים, נוספים עוד ועוד יורשים, שעימם על המדינה לבוא במשא ומתן, וכך הסוגיה הולכת ומסתבכת.
יתרה מכך, הצעת החוק שיקפה בפני התושבים "כללי משחק" שבכוונת הממשלה לאמץ ואף הבנה בקרב חלק מהם בנוגע לפתרון המתגבש וכעת המשימה לטפל בהסדרה הופכת מורכבת יותר.
בפערים בין רמת החיים של תושבי הנגב הבדואים לרמת החיים הכללית במדינה יש כדי להעצים אצלם תחושות של קיפוח.
נראה אפוא כי חלון ההזדמנויות להסדרת סוגיית ההתיישבות הולך ונסגר, ומשבר האמון בין החברה הבדואית בנגב ובין המדינה מחריף ככל שעובר הזמן.
על ממשלת ישראל לפעול בנחישות רבה ביותר כדי לקדם באופן ממשי את הטיפול בנושא מתוך מאמץ להשגת תוצאות של ממש.
האחריות להסדרת הנושא אינה מוטלת על ממשלת ישראל בלבד, חיוני להצלחת המהלך גם שיתוף פעולה מצד ראשי האוכלוסייה הבדואית ומנהיגיה שבידיהם לרתום את האוכלוסייה הבדואית לקידומו.
לכל אלה יפים דבריו של שופט בית המשפט העליון אליקים רובינשטיין: "ככל שהשכל הישר יגבר והפוליטיקה מסוגים שונים תושם הצידה, יש סיכוי רב יותר לכך.
שומה על הרשויות ותושבי הפזורה כאחד לקד ם פתרונות מעשיים למחלוקות, ויפה שעה אחת קודם" 104 .
בעניין זה ראוי גם לציין את דבריה של שופטת בית המשפט העליון עדנה ארבל, באומרה: "אנצל הזדמנות זו לקרוא לבחינה מקיפה של הנושא, ולקידום נמרץ של הסדר כולל, אשר יהיה בו כדי לאפשר, אחת ולתמיד, את השתלבותם של האזרחים הבדואים בחברה הישראלית כאזרחים שווי מעמד - שווים בזכויות ושווים בחובות.
ויודגש, קריאה זו אינה מופנית כלפי רשויות המדינה בלבד.
מופנית היא גם כלפי האוכלוסייה הבדואית עצמה, אשר נושאת כאמור גם היא באחריות למצבה, כמו גם לטיב יחסיה עם הרשויות, שני הצדדים יחד נושאים באחריות למצב אותו אני קוראת לשנות - גם אם במשקלות שונים ובהיבטים אחרים.
רק בדרך של הידברות, שיתוף -פעולה, סובלנות, הכרה באינטרסים המשותפים ונכונות לפשרות - מצד שני הצדדים - אפשר שנצליח להביא לשינויו.
שינוי זה הוא אינטרס של המדינה ובוודאי גם של האוכלוסייה הבדואית 105.
104 רע"א 3094/11 אבו אלקיעאן נ' מדינת ישראל, ראו הערה 8 .
105 בג"ץ 2887/04 אבו מדיגם נ' מינהל מקרקעי ישראל, ראו הערה 9.
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - הטיפול בניגודי עניינים ובמכרזי כוח אדם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
במשרד החקלאות מועסקים כ- 1,740 .
עובדים 579 מהם עובדים במשרד , והשאר עובדים ביחידות הסמך כדלקמן: 733 מהם עובדים במינהל המחקר החקלאי, 282 מהם- בשירותים הווטרינריים ובריאות המקנה ו-146 מהם- ביחידת שירות ההדרכה והמקצוע (להלן - שה"ם).
תקציב המשרד לשנת 2014 היה כ-1.
5 מיליארדש"ח, והוצאות השכר לשנת 2014 היו כ- 350 מיליון ש"ח.
כמה חוקים ותקנות עוסקים בנושאי מינהל וכוח אדם בשירות המדינה.
העיקריים שבהם הם חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט - 1959 להלן[- חוק שירות המדינה ; חוק ])(מינויים שירות המדינה (משמעת ), התשכ"ג- 1963 [להלן - חוק שירות המדינה (משמעת , ותקנותיו; ]) ותקנון שירות המדינה, המשמש קובץ הוראות וכללים, המסדירים את ניהול משאבי האנוש בשירות המדינה ומפרט ים את זכויותיהם ו את חובותיהם של עובדי המדינה.
התקשי"ר חל במישרין בין השאר על עובדי המדינה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
בחודשים פברואר - ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים הנוגעים למינהל ולמשאבי אנוש במשרד.
בבדיקה נבחנו הסדרת הטיפול בניגודי עניינים של עובדי ם, דיווחים חסרים של עובד, טיפול משמעתי בעובד, וליקויים בתהליך לאיוש משרות בכירות במשרד.
הביקורת נעשתה במשרד החקלאות, בדיקות השלמה נעשו בנש"ם.
הסדרת הטיפול בניגודי עניינים של עובדים .
הנורמה המחייבת שופט בית המשפט העליון אהרון ברק קבע בעניין ניגוד עניינים2 : "כלל יסוד הוא בשיטתנו המשפטית כי אסור לו לעובד הציבור להימצא במצב בו קיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים ( conflict of interest ).
לכלל זה מקורות מספר, אשר החשובים שבהם הם כללי הצדק הטבעי מזה וכללי האמון מזה".
המבחן בעניין זה הוא אובייקטיבי "ולא על פי חששותיו הסוביקטיביים של צד זה או אחר".
אסור לעובד ציבור להימצא במצב שבו קיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים , ו זו מתעוררת לא פעם בעת שלשירות המדינה מגיע עובד מעיסוקים פרטיים או ציבוריים אחרים.
נש"ם מתנה את העסקת המועמד בהתחייבותו ב הסדר חתום למניעת ניגוד עניינים, אם נדרש .
עשיית ההסדר דורש ת שיתוף פעולה מלא מצד המועמד, הן בעניין גילוי נאות על עיסוקיו הקודמים, והן בעניין התחייבותו להימנע במהלך שירותו בשירות המדינה מפעילות שיש בה חשש לניגוד עניינים.
כמו כן , לא יהיה אפשר להעסיק עובד במשרה הפנויה לפני שהשלים היועץ המשפטי של המשרד הסדר זה ועל דעת נש"ם3.
2 בג"ץ 531/79 סיעת "ה ליכוד" בעיריית פתח -תקוה נ' מועצת עיריית פתח -תקוה, פ"ד ל"ד( 2 ) 566 ( 1980.
) 3 הודעה מס' סא /19 של נש"ם, "גיוס עובדים מחוץ לשירות המדינה - ניגוד עניינים", מיום 14.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - הטיפול בניגודי עניינים ובמכרזי כוח אדם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוח 57 ב של מבקר המדינה משנת 20074 (להלן- דוח 57 )בהועלו ליקויים ובהם ניגוד עניינים בפעילותם של כמה עובדי המשרד, ובהם בכירים.
בדוח נכתב כי לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שאם יש צורך לבחון ולאשר בקשות ופניות של עובד במשרד החקלאות הנוגעות לנחלתו ולפעולות אחרות שלו בתחום החקלאות, יש להעביר את הטיפול בבקשות ובפניו ת הללו לוועדה ניטרלית.
משרד החקלאות ענה בדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה: "נושא זה יקבל ביטוי בנוהל משרדי שיקבע את דרכי הפעולה שינקטו למניעת ניגוד עניינים ובכלל זה קביעת גורמים מחוץ למחוז, שיבדקו וימליצו על בקשות שיוגשו, לפי חוק ל ]עידוד[ השקעות הון בחקלאות5 , .
"ע"י עובדי המחוז שהינם חקלאים עוד צוין בדוח 57 ב כי במשרד החקלאות אין הוראות ונהלים כאמוראף על פי שבקרב עובדיו יש רבים מההתיישבות החקלאית או בעלי משקים, ועל כן בעלי עניין בפעילות חקלאית.
עם עובדים אלה נמנים בעלי תפקידים בכירים שבידיהם סמכויות סטטוטוריות ב נושאי אכיפה, פיקוח ובקרה על הנעשה במגזר החקלאי.
מר יוסף ישי, מנכ"ל המשרד דאז, העלה על סדר היום את הצורך בנוהל למניעת ניגוד עניינים של עובדים בעלי עניין בפעילות חקלאית, ונבחנו חלופות אחדות.
במועד הביקורת של דוח 57 ב אושר נוהל זמני שנשלח לעובדי המשרד.
המנכ"ל דאז מינה צוות בראשות הסמנכ"לית שתפקידו לקבוע נוהל מפורט קבוע בנושא מניעת ניגוד עניינים, אולם הכנתו טרם הסתיימה עד מועד סיום דוח 57 ב.
עוד הודיע משרד החקלאות כי לעובדיו הופץ שאלון ובו מתבקשים עובדים שיש להם עניין בפעילות בתחום החקלאות ופיתוח הכפר להצהיר על כך.
בדוח נוסף של משרד מבקר המדינה משנת 20116 (להלן- דוח 61 )בנכתב כי בעקבות דוח 57 בנקבע הצורך בהסדרי ניגוד עניינים למשרות מסוימות במשרד החקלאות.
עוד נכתב כי בפברואר 2006 כונס דיון של צוות לתיקון ליקויים במשרד, ובו הוחלט כי המנכ"ל ימנה צוות שיגבש נהלים בנו שא שיחולו גם על עובדי יחידת הפיצו"ח.
ב אפריל 2006 הכין מנכ"ל המשרד סיכום דברים בנושא ניגוד עניינים, ולפיו בין השאר כל עובד שהוא בעל עניין בפעילות חקלאית ידווח לסמנכ"לית על הפעילות ועל היקפה.
"בעל עניין" לצורך זה ייחשב כל עובד המשרד העוסק בפעילות חקלאית נוסף על תפקידו במשרד, לרבות חברות באגודה חקלאית.
מממצאי הדוח עלה כי ההחלטה לא יושמה.
מדיניות משרד החקלאות בנוגע לניגודי עניינים ועבודה פרטית בינואר 2014 פנההיועץ המשפטי של המשרד לסמנכ"לית בעניין "'חקלאות כאורח חיים' - הסדרת סוגיית עבודה פרטית בחקלאות של עובדי משרד החקלאות" (להלן - פניית היועץ המשפטי).
בפנייתו כתב היועץ המשפטי: "מזה שנים ארוכות נוקט משרד החקלאות מדיניות, אשר התייחסה אל עובדי המשרד המקיימים פעילות חקלאית מסוג זה או אחר, כאל מי שפעילותו זו הנה חלק מאורח חייו.
תחת הנחת עבודה זו, לא נדרשו עובדים אלה להגיש בקשה להיתר עבודה פרטית, לא נדרשו לדווח על פעילותם החקלאית ולתת פרטים לגבי הפעילות (אלא במסגרת שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים).
המונח שהוטבע בהקשר זה היה 'חקלאות כאורח חיים'.
למיטב ידיעתנו לא נקבעו נהלים וקריטריונים בהתייחס לסוג .
4 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק "כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם", עמ' 98-27.
5 חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א - 1980 (להלן- החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות).
6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "היבטים בפעולת היחידה לפיקוח על הצומח והחי", עמ' 1096 -1069 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 991 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - הטיפול בניגודי עניינים ובמכרזי כוח אדם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפעילות החקלאית והיקפה המותר.
במהלך השנה האחרונה מתבצעת עבודה אינטנסיבית להסדרת סוגיית ניגוד העניינים של כלל עובדי המשרד".
עוד ציין היועץ המשפטי כי ישנם עובדי משרד, חלקם בתפקידים בכירים, המנהלים עסק חקלאי בהיקפים גדולים מאוד.
הוא הוסיף: "קשה לקבל, כי עובד מוכשר ככל שיהיה, יכול לנהל עסק כלכלי בהיקף גדול מבלי שהדבר יפגע בהיקף הזמן ותשומת הלב שהוא מקדיש לעבודתו בשירות המדינה.
גם טוהר המידות נפגע משום שבמצב זה קשה לשמור על הפרדה בין העסק הפרטי לעבודה הציבורית.
אכן נמסר לנו מידע על עובדי משרד העוסקים בניהול העסק הפרטי במהלך שעות העבודה".
עוד ציין כי ישנם עובדים המקימים חברות לשיווק חקלאי, דבר שאינו תקין מבחינת המחלקה המשפטית, וכי אין לאפשר לעובדי המשרד לעסו ק בפעילות זו.
היועץ המשפטי הציע בפנייתו: (א) ייקבע מתווה שיכלול הגדרה של "חקלאות כאורח חיים" שאינה מחייבת בקשה ל היתר עבודה פרטית - תוגדר יחידת משק חקלאי, שהיא פעילות חקלאית בנחלה אחת, או מיזם בגודל תקן נחלה באותו א זור, שלגביהם בלבד לא תידרש בקשה להיתר עבודה פרטית.