HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחודשים ינואר-יולי 2012 ,התקיימו דיונים והתכתבויות בין גורמים שונים ברשות ובכלל זה דיונים עם חברה א', בנוגע למועד התחלת פרויקט הדיגיטציה בארכיון הטלוויזיה ובנוגע להכנות ולהתאמות הנדרשות מהרשות לצורך כך.
מהמסמכים עולה כי נקבעו כמה תאריכים להתחלת הפרויקט: מרץ ואפריל 2012 וכן ינואר 2013 .
אולם במועד סיום הביקורת טרם הוחל בביצוע הפרויקט יצוין כי כבר במרץ 2012 כתבה מנהלתהארכיון לסמנכ"ל טכנולוגיות מכתב, שהעתקו נשלח למנכ"ל הרשות וליו"ר שלה, ולפיו "לא מתקיימות ישיבות עבודה מסודרות עם מעקב על שלבי הפרויקט".
לדבריה, יש לקיים לפחות ישיבה אחת בשבוע לשם מעקב צמוד אחר ביצוע הפרויקט.
בדיון בנושא פרויקט הדיגיטציה בטלוויזיה שהתקיים באוגוסט 2012 הציג מנכ"ל חברה א' שבעה שלבים שנדרשת הרשות לבצע כהכנה לפרויקט לפני התחלתו.
בדיון נקבע כי חודש לאחר סיומם של שבעת השלבים האמורים יוחל בביצוע הפרויקט.
בטבלה שלהלן יפורטו שלבי הפעולה, המועד שנקבע לסיום ביצועם וסטטוס הביצוע לפי הנתונים המעודכנים ליולי 2013 :)(מועד סיום הביקורת טבלה 1 שלבי ההכנה לפרויקט הדיגיטציה בטלוויזיה .
שלב הפעולה מועד הסיום .
המתוכנן סטטוס הביצוע .
הכנת רשימת התכניות שבארכיון והעברתה .
לאישור האוניברסיטה 15.
הסבת נתוני המערכת לאחזור מידע והתאמתם .
לתכנת ניהול מידע לשידור דיגיטלי 15.
התאמת תכנת הבקרה ומערכת ההשאלות 1.
בחירת הפורמטים לשימור ספטמבר 2012 בוצע- .
הכנת מנות עבודה עם תחילת פרויקט .
הכנת חדר הדיגיטציה נובמבר 2012 בוצע- .
הכנת חדר שרתים והצטיידות באמצעים .
לאחסון החומרים שיעברו המרה 12.
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2002 '), בפרק העוסק ב"עבודת המטה במשרדי הממשלה", בעמ 47-46 .
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בסיכום הישיבה הכריז המנכ"ל כי פרויקט הדיגיטציה בטלוויזיה יתחיל ב - 1.
ואולם ארבעה חודשים לאחר מכן, באפריל 2013 , עדכן סמנכ"ל טכנולוגיות כי טרם הסתיימו שלבי ההתארגנות לביצוע הפרויקט כמתואר בטבלה לעיל.
מהטבלה עולה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא בוצעו שלושה משבעת שלבי ההכנה לפרויקט ושלב אחד בוצע חלקית בלבד.
אמנם הנהלת הרשות קיימה ישיבות ואף קיבלה החלטות לקידום הפרויקט, אך היא לא עקבה אחר התקדמות ביצוען כדי להבטיח עמידה בלוח הזמנים שנקבע.
לדעת משרד מבקר המדינה פיקוח של הנהלת הרשות על ביצוע החלטותיה הוא חיוני לקידום פרויקט הדיגיטציה בטלוויזיה.
להלן פירוט הפעולות שטרם בוצעו או טרם הסתיימו: הכנת רשימת התכניות שבארכיון והסבת נתוני המערכת לאחזור מידע 1.
לפי ההסכם עם האוניברסיטה, הרשות והאוניברסיטה יקבעו במשותף אילו סרטים יומרו ומה יהיה סדר העדיפויות להמרה.
הדבר ייעשה בהתחשב, בין היתר, בסוגיות של זכויות יוצרים, לאחר שהאוניברסיטה תקבל לידיה רשימה ובה תיאור תמצי תי של כל התכניות המקוטלגות בארכיון.
בספטמבר 2012 שלחה מנהלת הארכיון למנכ"ל חברה א' רשימה של תכניות מהשנים 2009 -1968 .
, שאינה כוללת פירוט לגבי התכנים של החומרים שברשימה במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שסיכמה הרשות עם האוניברסיטה כי על הרשות להגיש את הרשי מה האמורה, האחראים ברשות להכנתה טרם הכינו רשימה עם פירוט התכנים, אף שהגשתה היא תנאי מקדים להמרת הסרטים.
למותר לציין שהרשימה גם לא עודכנה לגבי התכניות ששודרו בשנים 2013 -2009 .
יצוין כי בישיבה שהתקיימה ב- 1.
13 ', לאחר מועד סיום הביקורת, הודיע מנכ"ל חברה א כי האוניברסיטה מבקשת לקבל את הרשימה האמורה קודם להתחלת הפרויקט.
סמנכ"ל טכנולוגיות ציין בתשובתו כי הם נמצאים בשלבים אחרונים של הכנתה של הרשימה לאוניברסיטה.
בארכיון הטלוויזיה מותקנת משנת 1980 מערכת שמבוצעים בה קִטלוג של הסרטים וכן השאלת סרטים לגורמים פנימיים ברשות (להלן - המערכת לאחזור מידע).
העלות השנתית של תחזוקת המערכת מסתכמת ב- 170,000 .
ש"ח באוגוסט 2011 ( במסגרת המעבר לשידור בפורמט דיגיטלי HD ) רכשה הרשות מחברה העוסקת ביישומים למערכות שידור (להלן - חברה ב') תכנת ניהול מידע לשידור דיגיטלי (להלן - תכנת הניהול), שבאמצעותה ניתן גם לקטלג את חומרי הארכיון הדיגיטליים.
שלב הכרחי בפרויקט הדיגיטציה בארכיון הטלוויזיה הוא הסבת נתוני המערכת לאחזור מידע והטמעתם בתכנת הניהול, כדי שיהיה אפשר להפיק את רשימת התכניות שבארכיון ולהעבירה לאוניברסיטה.
יתרה מזו, כשיוסבו הנתונ ים תתייתר המערכת, שכן יהיה אפשר לקטלג את חומרי הארכיון באמצעות התכנה האמורה.
:שם הדוח הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במועד סיום הביקורת עדיין לא הוסבו נתוני המערכת לאחזור מידע לשם הטמעתם בתכנת הניהול, למרות חשיבות ההסבה לקידום פרויקט הדיגיטציה, ואף שהדבר יאפשר לחסוך את העלות הכרוכה בהמשך ההתקשרות עם מפעילי המערכת.
מנהל חטיבת הנדסה ופיתוח בטלוויזיה מסר בתשובתו מאוקטובר 2013 כי הרשות נדרשה להסב את הנתונים מהמערכת לאחזור מידע לפורמט דיגיטלי מסוים שיתאים לתכנת הניהול.
מנכ"ל הרשות הוסיף בתשובתו כי חברה ב' ואגף מערכות מידע החלו לבצע יחד פיילוט להסבת נתוני המערכת לתכנת הניהול.
לדעת משרד מבקר המדינה על מנכ"ל הרשות להידרש באופן מידי לסוגיית הסבת נתוני המערכת לתכנת הניהול ולקבוע לוח זמנים לסיום ההסבה - כדי שיהיה אפשר להפיק את רשימת התכניות ולהתחיל בפרויקט הדיגיטציה, שעיכובו עלול להסב נזק בלתי הפיך לחומרי ה ארכיון.
על הרשות להעביר לאוניברסיטה בהקדם את רשימת הסרטים המלאה שבארכיון הטלוויזיה ולהיערך להשלמת ההמרה של הסרטים שאין בכוונת האוניברסיטה לממן את המרתם.
בחירת הפורמטים לשימור בארכיון הטלוויזיה נדרשת המרת קלטות וידאו מפורמטים אנלוגיים שונים לפורמט דיגיטלי לשם שימורם.
בסופו של התהליך מתקבל קובץ ממוחשב שאפשר לקרוא אותו בתכנות מחשב שונות.
על פי ההסכם עם האוניברסיטה, היא תממן את המרת הסרטים לשני פורמטים דיגיטליים עבור הרשות - פורמט ברזולוציה גבוהה (רמת דחיסה נמוכה) המיועד לשימור, ופורמט ברזולוציה נמוכה, המיועד לשידור, לפי הגדרות שתקבע הרשות.
בספטמבר 2012 :הודיע סמנכ"ל טכנולוגיות לחברה א' כי הרשות בחרה בשלושה פורמטים פורמט רזולוציה גבוהה לשימור ארכיוני ושני פורמטים ברזולוציה נמוכה - האחד מתאים לאינטרנט והשני לתכנת הניהול שרכשה הרשות.
ההחלטה שקיבל סמנכ"ל טכנולו גיות חורגת מההסכם עם האוניברסיטה ולכן מצריכה תוספת מימון של הרשות.
התברר כי רק באפריל 2013 , חצי שנה לאחר שסמנכ"ל טכנולוגיות הודיע לחברה על דבר בחירתם של שלושת הפורמטים האמורים, הוא הודיע על כך למנכ"ל הרשות וכן הודיע לו כי על הרשות למצוא מקור למימון המרת הסרטים לפורמט השלישי.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי להקפיד כי החלטות שיישומן כרוך בעלויות ניכרות יובאו לדיון לפני הגורמים המוסמכים לכך ברשות.
בתשובתו של סמנכ"ל טכנולוגיות הוא טען כי הרשות לא נתנה לחברה התחייבות כספית בגין הפורמט השלישי, וכי ייתכן שפורמט זה י תייתר.
לעומתו, מנהל חטיבת הנדסה ופיתוח בטלוויזיה ציין כי אין צורך כלל בפורמט השלישי, הואיל וניתן יהיה ליצור כל פורמט באמצעות תכנת הניהול "בנקישת עכבר".
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכנת מנות עבודה בישיבה ברשות במרץ 2012 הסביר מנכ"ל חברה א' כי קצב עבודת ההמרה תלוי בקצב שהרשות תעביר אליה סרטים להמרה.
הוא ציין כי לפי ניסיונם בכל הנוגע להמרת סרטי הרדיו, צוואר הבקבוק הוא האספקה השוטפת של הסרטים.
חמישה חודשים לאחר מכן ביקש מנכ"ל חברה א' כי הרשות תכין ארבע מנות (כאמור, בכל מנה 1,000 קלטות או סרטים) לפני תחילת העבודה, ובכל שבוע, לאחר שתוחזר המנה שהעבודה עליה הסתיימה, היא תספק מנה נוספת.
הכנת המנות דורשת איסוף של הסרטים מהאולמות השונים, ניקוים, החלפת המדבקות שעל הקלטות והזנה למערכת ברקוד.
מנהלת הארכיון התחייבה לעמוד בדרישות אלה.
בישיבה ברשות באוקטובר 2012 דיווחה מנהלת הארכיון לסמנכ"ל טכנולוגיות כי עקב מחסור בעובדים הספיק הארכיון להכין רק חלק קטן מארבע המנות שהתבקשו להכין לפני תחילת העבודה, ולפיכך ביקשה תגבור בכוח אדם כדי שהארכיון יוכל לעמוד במשימה המחייבת הכנה מרובה.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הוכנו ארבע המנות שארכיון הטלוויזיה התחייב להכין.
מנכ"ל הרשות ציין בתשובתו כי באוקטובר 2013 אישר הוועד המנהל גיוס של ארבעה עובדים לשם הכנת המנות.
הכנת חדר שרתים והצטיידות באמצעים לאחסון החומרים שיעברו המרה בישיבות לניהול הפרויקט שהתקיימו במשך השנים ובדיון אצל המנכ"ל באוגוסט 2012 נאמר כי הרשות בונה חדר שרתים שמועד השלמתו הצפוי הוא תחילת נובמבר אותה שנה.
כמו כן, סמנכ"ל טכנולוגיות התבקש לדאוג להצטיידות באמצעים לאחסון החומרים שיומרו.
התברר כי רק באפריל 2013 התפרסם מכרז למתן שירותי אדריכלות, ובכלל זה לתכנון חדר לשרתי הארכיון.
חודשיים לאחר מכן נבחר זוכה, וועדת המכרזים החליטה כי רק לאחר שהזוכה יתכנן את חדר השרתים תוכל הרשות לפרסם מכרז לבנייתו.
באוגוסט 2013 אישרה ועדת המכרזים לפרסם מכרז לבניית חדר השרתים.
עוד התברר כי במועד סיום הביקורת ביולי 2013 עדיין לא פורסם מכרז לרכש השרתים שישמשו לאחסון החומרים שיומרו.
על פי תשובת המנכ"ל למשרד מבקר המדינה הוחלט שלא יפורסם מכרז לבניית חדר השרתים ולרכישת השרתים לאחסון קודם שיוחלט איזו תכנה של שרתים תירכש, כדי להבטיח שהיא תתאים לתכנת הניהול.
מהאמור עולה כי גם השלב של הכנת התשתית הפיזית - הקמת חדר השרתים והצטיידות באמצעי אחסון - מתעכב במידה ניכרת.
על הנהלת הרשות לפתור לאלתר את סוגיית התכנה שתורכב בחדר השרתים ולקדם את הכנת התשתית להתחלת הפרויקט שבלעדיה לא ניתן להתחיל בהמרת חומרי ארכיון הטלוויזיה.
החומרים שנמצאים בארכיון הטלוויזיה מכילים מידע היסטורי רב הנוגע למורשת של העם והמדינה, שחשיבותו רבה וערכו לא יסולא בפז.
אף שנקבעו כמה וכמה מועדים לתחילת פרויקט הדיגיטציה, הרשות לא עמדה בהם כיוון שלא הצליחה לסיים את ההכנות המקדמיות לפרויקט, שחלקן דורשות רק תשומת לב וקבלת אחריות לקידום הנושא.
היה צפוי שהרשות תשכיל לנצל את העובדה שגורם חיצוני הביע את הסכמתו לממן את הפרויקט ותפעל לזרז את ההליכים כדי שלא להחמיץ את ההזדמנות.
אולם הממצאים מראים כי העיכובים בהתחלת פרויקט הדיגיטציה בטלוויזיה נמשכים כבר חמש שנים.
מכרז לשירותי טיפול שיקומי בסרטי פילם .
חלק מהסרטים שבארכיון הטלוויזיה שמורים בסרטי פילם 16 מ"מ (להלן - סרטי פילם), שקודם לפעולת ההמרה יש לשקמם.
השיקום כולל את הפעולות האלה: ניקוי הסרט מאבק במטלית המיועדת לכך; החלפת חיבורי דבק (להלן - ספלייסים) בסרט וניקוים באמצעות חומרים המיועדים לכך; הדבקת ליד ר (סרט לבן) בתחילת הסרט ובסופו.
עבודת השיקום מתבצעת בשולחנות עריכה המיועדים לכך.
אורכם הכולל של הסרטים הזקוקים לשיקום נאמד בכ - 30,000 שעות שידור 20 , והסרטים נמשכים בין 30 שניות ל -60 דקות.
משך העבודה הנדרש לשיקומם של הסרטים משתנה בעיקר בהתאם למספר הספלייסים שיש להחליף ולמצבם הפיזי של הסרטים.
בינואר 2013 פרסמה הרשות מכרז לטיפול שיקומי בסרטי הפילם21 , ובמסגרתו הוזמנו הצעות מחיר לשיקום הסרטים לפי תשלום לשעת עבודה (ראו להלן).
בפברואר 2013 נפתחה תיבת המכרזים ובה הייתה הצעה אחת בלבד של חברה פרטית (להלן - חברה ג' או החברה).
יצוין כי חברה ג' איננה גוף מבוקר, והביקורת עוסקת רק באופן שבו יישמה הרשות את ההסכם ובאופן שבו פיקחה על החברה ולא בחברה עצמה.
חברה ג' מספקת לרשות שירותים משנת 1993 .
יצוין כי בבדיקה שביצעה יחידת ביקורת הפנים של הרשות בשנת 2008 נמצאו ליקויים הנוגעים להיעדר פיקוח נאות של הרשות על השירותים שחברה ג' סיפקה לה ועל התשלומים בעדם.
בדוח מעקב של יחידת ביקורת הפנים משנת 2012 צוין כי עיקר הליקויים בתפקוד הרשות שהועלו בביקורת האמורה משנת 2008 .
20 ( יצוין כי חלק מסרטי הפילם מורכבים מגלילי תמונה וגלילי קול Double system .
) 21 במאי 2012 פרסמה הרשות מכרז פומבי ראשון לשיקום הפילם, ולפני שהוגשו הצעות החליטה ועדת המכרזים לבטל את המכרז בשל שינוי מהותי בתקציב הפרויקט ובשל שינויים בדרישות המקצועיות.
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביוני 2013 חתמה הרשות על הסכם עם החברה לתקופה של שנה ונקבע כי היא תהיה רשאית להאריך את תקופת ההתקשרות, בכל פעם בשנה נוספת ולא יותר משלוש פעמים.
התקציב לשיקום סרטי הפילם בעקבות פניית סמנכ"ל טכנולוגיות, ועדת המכרזים אישרה לפרסם בנובמבר 2012 את המכרז לשיקום סרטי הפילם שהיקפו הכספי 5 מיליון ש"ח.
בדצמבר 2012 אישרה "ועדת 250 "אלף22 .
את תקציב המכרז נמצא כי ועדת המכרזים אישרה את התקציב בסך 5 מיליון ש"ח רק על סמך הבקשה של סמנכ"ל טכנולוגיות, בלי שהוא נדרש להציג נתונים המבססים את התקציב המבוקש.
סמנכ"ל כספים וכלכלה מסר בתשובתו מאוקטובר 2013 כי ועדת המכרזים סברה כי עלות ההתקשרות שנקבעה על סך 5 .
מיליון ש"ח נסמכה על בדיקות מקדימות משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת מכרזים כי בשל היקפו הכספי של המכרז לשיקום סרטי הפילם היה ראוי כי היא תדרוש מסמנכ"ל טכנולוגיות להמציא לעיונה אומדן תקציבי מפורט המתבסס על נתונים ותחשיבים רלוונטיים בטרם אישור תקציב המכרז.
האומדן חיוני הן לצורך הערכת עלויות הפרויקט והן ככלי למעקב אחר הוצאות הפרויקט על מנת למנוע חריגה ממנו.
פיקוח הרשות על ביצוע ההסכם במסמכי המכרז, שפורסם כאמור בינואר 2013 , נקבע כי מנהלת הארכיון תהיה האחראית מטעם הרשות לכך שהעבודה תתבצע בהתאם להסכם שייחתם.
במרץ 2013 פנה סמנכ"ל טכנולוגיות לוועדת המכרזים בבקשה לתקן את מסמכי המכרז באופן שהוא יוגדר כאחראי למכרז במקום מנהלת הארכיון והוועדה אישרה את בקשתו.
ואולם בפועל מסמכי המכרז לא תוקנו בהתאם לכך, ובהסכם שנחתם ביוני 2013 רשומה מנהלת הארכיון כאחראית למכרז מטעם הרשות וכמוסמכת לאשר את החשבוניות שתגיש החברה לתשלום.
יצוין כי במרץ 2013 החלה הרשות להעסיק, לבקשת סמנכ"ל טכנולוגיות, גמלאי של הרשות, שהוא בעל ידע טכני הנדסי, כמפקח על עבודת שיקום סרטי הפילם (להלן - היועץ).
: תשלום על פי שעות עבודה על פי הוראות תכ"ם23 ככלל, המציע נדרש להגיש הצעת מחיר כוללת עבור השירותים הנדרשים במכרז (תפוקות), ולא תהיה התקשרות עם נותן שירותים בתעריף שעתי, אלא אם כן החליטה ועדת המכרזים כי לא ניתן להגדיר את התפוקות הנדרשות.
ועדת המכרזים אישרה כי התמורה לביצוע השירותים הנדרשים במכרז תהיה לפי שעת עבודה לעורך.
זאת לנוכח ההסבר של מנהלת ארכיון הטלוויזיה לוועדת המכרזים ולפיו אי -אפשר לשלם על עבודת שיקום סרטי הפילם לפי סרטים (תפוקות) אלא על פי שעות עבודה .
22 ועדה של מליאת הרשות שתפקידה לאשר התקשרויות שסכומן גדול מ- 250,000 .
ש"ח 23 הוראות תקנון, כספים ומשק, הוראה 13.
:שם הדוח הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (תשומות), כיוון שהסרטים נבדלים זה מזה במידה ניכרת מבחינת אורכם- הקצרים שבהם נמשכים כ -30 שניות והארוכים שבהם כ-60 דקות- וכן מבחינת מצבם הפיזי, ולכן לא ניתן להעריך מראש את משך הזמן שיידרש לטיפול בהם ולשיקומם.
לצורך בקרה של הרשות על מספר שעות העבודה לתשלום, אישרה ועדת המכרזים תשלום על פי תשומות בכפוף למנגנון בקרה ובמסגרתו האחראי מטעם ה רשות יבדוק דיווחים שוטפים שתגיש החברה על מתן השירותים.
(א) לפי ההסכם, הרשות תבדוק לצורך תשלום ובקרה יומן עבודה שבו יפורטו מדי יום מספר השעות שבמסגרתן ביצעה החברה את השירותים הנדרשים, כוח האדם שביצע את העבודה באותו היום, מספר שולחנות העריכה, מספר סרטי הפילם שטופלו באותו יום ופירוט בעניינם, משך סרט הפילם ומספר שעות הטיפול בכל סרט.
(1) משרד מבקר המדינה בדק את יומני העבודה שצורפו לחשבוניות לחודשים יולי - ספטמבר 2013 ,.
ביומנים פורטו לגבי כל אחד מהסרטים רק הנתונים האלה: המספר הקטלוגי מספר הגלילים של תמונה ושל קול, אורך הסרט בדקות, מספר הספלייסים ומספר שעות העבודה שבעדן נדרש התשלום.
לדברי הרשות, המידע האמור שהתקבל במסגרת יומני העבודה, לא אפשר לה לקיים בקרה נאותה על מספר השעות שדווחו לה לצורך התשלום, שכן יומני העבודה לא כללו פירוט של מספר שעות העבודה היומי של כל עורך, פרטים על הסרטים שבהם טיפל בכל יום ומספר שולחנות העריכה שבהם השתמשו בכל יום.
יצוין כי מנהלת הארכיון וממלא מקומו של מנהל חטיבת מבצעים והפקה הביאו לידיעת סמנכ"ל טכנולוגיות באוגוסט 2013 את החוסר בנתונים שאינו מאפשר לרשות לקיים בקרה נאותה.
(2) הרשות אישרה תשלום על סמך דיווחים שהתייחסו רק לשעות שלמות ולחצאי שעות, ול א לדקות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי כאשר מדובר בהיקף עבודה של עשרות אלפי שעות עבודה ועל תשלום לפי מחיר לשעה, עיגול דקות עבודה לחצאי שעות ולשעות שלמות יכול להתבטא בתשלום יתר ניכר ביותר.
(ב) כאמור, משך הטיפול בסרט תלוי בעיקר במספר הספלייסים שיש בו - ככל שמספר הספלייסים בסרט גדול יותר, גם זמן העבודה שהושקע בשיקומו יהיה ארוך יותר.
באוקטובר 2013 ביצע ארכיון הטלוויזיה טיפול שיקומי מדגמי בשבעה סרטי פילם ונמצא כי הטיפול בספלייס24 .
נמשך כשתי דקות בממוצע משרד מבקר המדינה בדק את שעות העבודה על פי הדיווחים שביומני העבודה לחודשים יולי -ספטמבר 2013 , לגבי השיקום של כ-300 סרטים.
נמצא כי השיקום של ספלייס בסרט היה 7.
6 דקות בממוצע, כלומר בערך פי ארבעה מהממוצע שהושג בפיילוט.
יצוין כי החישוב של זמן ממוצע להחלפת ספלייס כולל את כל הפעולות הנדרשות לשיקום הסרט לשם הפשטות חושב הזמן הכולל לטיפול בסרט חלקי מספר הספלייסים שבו.
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ג לפי תחשיב שעשה משרד מבקר המדינה, לכל שעת סרט ששוקם שילמה הרשות עבור עשר שעות עבודה בממוצע.
על פי חישוב זה התקציב האמור יספיק למימון השיקום של 13% מסרטי הפילם בלבד, שהם כ- 4,000 שעות שידור.
כדי לשקם את כל סרטי הפילם- 30,000 שעות שידור- היא תצטרך לשלם כ-44 מיליון ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות לדון בהקדם בתקציב לשיקום סרטי הפילם, בהתבסס על אומדן תקציבי מבוסס ומתועד, ולבחון את הדרכים לקדם את הפרויקט באופן אחראי ונאות בהתחשב במצבה הכספי של הרשות.
: העסקת כוח אדם על פי תנאי המכרז, המציע נדרש לכלול בהצעתו פירוט בדבר טכנאים או עורכי פילם למתן שירותי השיקום של סרטי הפילם.
ואכן, בהסכם פורטו שמותיהם של תשעה טכנאים ועורכי פילם שיבצעו את העבודה, שחלקם מוכרים ברשות כעורכים מקצועיים.
בחודשים יולי ואוגוסט 2013 ביצעו סמנכ"ל טכנולוגיות, היועץ, מנהלת הארכיון ומבקרת הפנים של הרשות ביקורת במתקני חברה ג'.
באחת הביקורות נבדקו שמותיהם של שבעת העובדים המטפל ים בשיקום הסרטים, שאף אחד מהם אינו נמנה עם העובדים ששמותיהם פורטו בהסכם.
כמו כן התברר כי הרשות הסכימה לקבל יומני עבודה שאינם כוללים את שמות העורכים מבצעי העבודה, אף שבהסכם נדרש לציין זאת.
נמצא כי גם לאחר שבוצעה הביקורת האמורה הגורמים האחראים לכך ברשות לא פעלו כדי להבטיח את קיום מלוא תנאי ההסכם עם החברה.
מתשובתו של סמנכ"ל טכנולוגיות עולה כי הוא מסיר מעליו כל אחריות לליקויים הנוגעים לדיווחים ביומני העבודה ולתשלום ששולם לחברה על בסיס דיווחים אלה.
סמנכ"ל כספים וכלכלה ציין בתשובתו כי מאחר שהאחראי מטעם הרשות על ביצוע העבודה, כפי שהוא מוגדר בהסכם (מנהלת הארכיון), נמנע מלהתריע בפני הגורמים הרלוונטיים על החריגות ביישום ההסכם, לא עמדה לפני הרשות האפשרות לאכוף על הספק את ביצוע ההסכם לפי תנאי המכרז.
מנהלת הארכיון ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי סמנכ"ל טכנולוגיות הודיע לה שהיא אינה אחראית לפרויקט מטעם הרשות, והיא הופתעה לגלות שבהסכם עצמו, שהעתק שלו לא נשלח אליה בזמן אמת, צוין שהיא האחראית לפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שהגורמים המקצועיים הסבו את תשומת לבו של סמנכ"ל טכנולוגיות לליקויים האמורים, היה עליו, מתוקף תפקידו כאחראי לביצוע המכרז, לדאוג שהעבודה תבוצע ללא חריגות דוגמת אלה שהעלתה הביקורת, לעמוד על ביצוע ההסכם כלשונו ולהתריע על החריגות לפני הגורמים הרלוונטיים ברשות.
כמו כן היה על מנהלת הארכיון להימנע מאישור החשבוניות שלא על בסיס המידע המלא הנדרש בהסכם, אשר מ אפשר בקרה מספקת לצורך התשלום.
על סמנכ"ל כספים מוטל לעקוב אחר ניצול התקציב לפי קצב ההתקדמות של העבודה.
מנכ"ל הרשות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי הוחלט להפסיק את ההתקשרות עם חברה ג'.
בשלהי אותו חודש כינס המנכ"ל ישיבה בהשתתפות הגורמים רשות השידור 1491 .
:שם הדוח הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האחראים ברשותלפרויקט שיקום הסרטים כדי לדון בהיערכות למכרז חדש לשיקום הסרטים.
הוחלט כי בתוך חודש וחצי יוכן מכרז פומבי חדש והצעת המחיר תהיה לשעת סרט, דהיינו היא תיקבע לפי תפוקות ולא לפי שעת עבודה.
עוד נקבע שייבחר יותר מספק אחד לביצוע שיקום הסרטים.
על הנהלת הרשות להפיק לקחים מהממצאים שהועלו לגבי תוצאות המכרז לשיקום סרטי הפילם, וכן עליה ליצור כלים יעילים לפיקוח על ביצוע שירותים הניתנים לה, כדי שתמלא את חובתה כנאמן הציבור - המופקד על אינטרסים ציבוריים ועל כספי ציבור - להבטיח כי ייעשה שימוש מיטבי בכספי ציבור.
הנגשת תוצרי פרויקט הדיגיטציה .
ארכיוני הרדיו והטלוויזיה משמשים "ארכיונים מפיקים", וניתן לשאול מהם חומרים.
הארכיונים משרתים בעיקר את כתבי הרדיו והטלוויזיה בעת איסוף חומרי רקע לכתבות.
נוסף על כך, הארכיונים נותנים שירותים כאלה גם עבור הפקות של תחנות טלוויזיה וחברות הפקה מהארץ ומחו"ל ומספקים חומרים ארכיוניים לאנשים פרטיים ולמוסדות שונים.
הנגשת תוצרי פרויקט הדיגיטציה בתוך הרשות .
שלב הכרחי להשלמת פרויקט הדיגיטציה הוא הקמת ארכיון דיגיטלי שיכיל את החומרים שהומרו וימשיך בקליטת חומרים חדשים המועלים לשידור, ברדיו ובטלוויזיה.
אחסון דיגיטלי והפעלת מערכת ממוחשבת תואמת יאפשרו לקטלג את החומר, לאחזרו ולהשאילו ביעילות וכן יחסכו בעלות כוח האדם ושטחי האחסון.
עד אמצע שנת 2010 התקיימו ברשות דיונים בסוגיית פרסומו של מכרז להקמת ארכיון דיגיטלי של שידורי רדיו וטלוויזיה.
בד בבד החליטה ההנהלה להיערך לשידורים דיגיטליים בפורמט איכות עילית ( HD ).
בנובמבר 2010 פרסמה הרשות מכרז לאספקה, להתקנה ולתחזוקה של ציוד לשידורי טלוויזיה דיגיטליים באיכות עילית (להלן - מכרז ה -HD ,) .
והטיפול במכרז להקמת ארכיון דיגיטלי הופסק בעקבות הפסקת הטיפול במכרז להקמת ארכיון דיגיטלי נדרשו ארכיוני הרדיו והטלוויזיה למצוא פתרונות חלופיים לפתרון הכולל שאותו אמור היה לספק מכרז הארכיון הדיגיטלי, כמפורט להלן: 1492 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
: ארכיון הטלוויזיה בעקבות פרסום מכרז ה -HD ,רכשה הרשות, כאמור מחברה ב' תכנת ניהול מידע לשידור דיגיטלי שבאמצעותה ניתן לחפש חומרי וידאו, לצפות בהם ולהשתמש בהם לצורך עריכה או שידור וכן לקטלג את חומרי הארכיון הדיגיטליים.
יצוין כי בהסכם שנחתם עם חברה ב' לא נכללה דרישה לניהול ארכיון אנלוגי בתקופת הביניים שעד לגמר ביצועו של פרויקט הדיגיטציה בארכיון הטלוויזיה, והרשות נאלצה למצוא בעצמה פתרונות לצרכים השוטפים של ניהול הארכיון בתקופת הביניים האמורה.
למשל, במועד הביקורת פעלו בארכיון הטלוויזיה שלוש מערכות מחשוב 25 במקום מערכת אחת של ארכיון דיגיטלי.
: ארכיון הרדיו עד שהומרו הסרטים הם היו מקוטלגים באופן ידני ושמורים במדפים.
איתור הסרטים בשיטה זו הוא מסורבל ומצריך חיפוש פיזי בארכיון הסרטים האנלוגיים, והדבר מקשה את איתורו של חומר ארכיונ י לצורכי הרשות ולצורך מכירת העתקים שלו לגורמים חיצוניים.
המרת החומרים ושמירתם בקובצי מחשב אמורה לסייע באיתורם.
בשנת 2009 החל אגף מערכות מידע לפתח מערכת ממוחשבת- מערכת "קסם" - שבין יעדיה קִטלוג ממוחשב של חומרי התקליטייה ברדיו ואחזור חומרים מארכיון הסרטים.
במרץ 2011 אושר האפיון של מערכת קסם לצורך קטלוג חומרי הארכיון, וגרסה ראשונה של המערכת הוצגה לארכיון ביוני 2011 .
אולם מיולי 2011 עד אפריל 2013 התעכבה השלמת הפיתוח של מערכת קסם והטמעתה עקב מתן עדיפות לפיתוח מערכות אחרות ברשות.
רק במאי 2013 חידש אגף מערכות מידע את פיתוח מערכת קסם, ובמועד סיום הביקורת טרם הושלם פיתוח המערכת בשל תהליכים מקדמיים שיש לבצע לפני כן, כמו בניית ממשקים בין המערכת למערכות של חטיבת ההנדסה ברדיו ורכישת מערך אחסון מתאים.
בשל העיכוב בפיתוח מערכת קסם, במועד הביקורת עדיין לא הייתה לארכיון הרדיו גישה לתוצרי פרויקט הדיגיטציה, ולא ניתן היה להשתמש בהם.
כל עוד לא יושלם פיתוח המערכת להנגשת תוצרי פרויקט הדיגיטציה ייאלץ ארכיון הרדיו להמשיך את עבודת איתור הסרטים בשיטת הקִטלוג הישנה.
מנהל אגף מערכות מידע ציין בתשובתו מאוקטובר 2013 כי חלו הפסקות ודחיות בכל שלבי הפיתוח של הפרויקט לפיתוח מערכת קסם והוסיף כי פיתוח המערכת נמצא בשלבי סיום, אולם רק לאחר שיירכש מערך אחסון מתאים ניתן יהיה להנגיש את חומרי הארכיון לציבור.
מנכ"ל הרשות הודיע בתשובתו כי הנהלת הרשות הגישה ל"וועדת 250 אלף" בקשה לרכישת מערך האחסון למערכת קסם לצורך השלמתה והכנסתה לשימוש.
משרד מבקר המדינה מעיר שאמנם הושגה המטרה של שימור החומרים שהומרו, אולם טרם הושגה מטרה אחרת - מתן אפשרות להשתמש בחומרים אלה.
25 יצוין כי שתי מערכות ישמשו את הארכיון לתקופת הביניים- עד שיסתיים פרויקט הדיגיטציה, שאמור להימשך כשלוש שנים מהרגע שתתחיל המרת סרטי ארכיון הטלוויזיה.
:שם הדוח הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנגשת תוצרי פרויקט הדיגיטציה לציבור הרחב .
בפברואר 2010 אישרה הממשלה את "תכנית מורשת - העצמת תשתיות מורשת לאומית" (להלן - תכנית מורשת).
מטרות התכנית - להגביר את המודעות ולהעמיק את הזיקה בקרב הציבור לנכסים, לתכנים ולרעיונות שהם חלק בלתי נפרד מהמורשת הלאומית; לשמרם, לפתחם ולהנגישם לציבור; להטמיע תוכני מורשת לאומית במערכת החינוך וההשכלה הגבוהה ובקרב חיילים ומפקדים בצבא ההגנה לישראל.
משך הפעלת התכנית הוא שש שנים, והיא ממומנת מתקציב ממשלתי.
במסגרת התכנית יפעלו, בין היתר, לאצירת תכנים בעלי חשיבות היסטורית לאומית ולהנגשתם לציבור באמצעות המרתם לפורמט דיגיטלי.
בישיבת ועדת ההיגוי של תכנית מורשת במאי 2011 נדון נושא ארכיון רשות השידור.
בהקשר זה נאמר כי "בארכיוני הרדיו והטלוויזיה של רשות השידור אצורים חומרי מורשת של מדינת ישראל והעם היהודי.
הצלת החומרים, המרתם לקבצים דיגיטליים והנגשתם לציבור הינה ערך לאומי".
הוועדה אישרה לממן את הקמת התשתית הנדרשת לשם אחסון, קִ טלוג והנגשה של חומרים שתבוצע בהם המרה, שממומנת בעיקרה על ידי האוניברסיטה, וצוין כי הרשות התחייבה ש-80% מהחומרים יונגשו לציבור הרחב.
באותו חודש אישרה הממשלה את תכנית העבודה הראשונה של תכנית מורשת לשנת 2011 , ובה נכלל מיזם ארכיון רשות השידור.
במאי 2012 אישרה ועדת מכרזים משותפת של משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר את ההתקשרות עם רשות השידור במסגרת תכנית מורשת, בהיקף של 10 מיליון ש"ח כולל מע"ם.
על פי טיוטת הסכם מפברואר 2013 בין ממשלת ישראל לרשות השידור, הממשלה תתקשר עם הרשות למשך 24 חודשים במסגרת תכנית מורשת.
במשך פרק זמן של עד 12 חודשים תבצע הרשות את שלב הקמת המערך הדיגיטלי שמטרתו להנגיש את החומרים שבארכיוניה לציבור באמצעות אתר אינטרנט שיוקם לצורך זה.
במועד סיכום הביקורת ביולי 2013 רשות השידור ונציגי תכנית מורשת עדיין לא הגיעו להסכמה לגבי נוסח ההסכם ובעיקר לגבי הבעלות על תוצרי המיזם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עיכוב בחתימת ההסכם עלול להביא לעיכובים נוספים בביצוע פרויקט הדיגיטציה, שחלק ממימונו הוא מתקציב תכנית מורשת.
שירות לציבור -מכירת העתקים של תכניות ששודרו בטלוויזיה וברדיו: השימוש בחומרים השמורים בארכיון הוא חלק בלתי נפרד מהעבודה הטלוויזיונית של כל כתב, יוצר, במאי או עורך, המעוניין לחדד את זיכרון הצופים בנוגע למרואיין מסוים או לאירוע היסטורי או לשזור בסרטיו תמונות הנקשרות באירוע המדובר.
ארכיוני הרדיו והטלוויזיה משרתים גם אנשים פרטיים המעוניינים להשתמש באופן פרטי בקטעים היסטוריים ששודרו.
ארכיון הרדיו מטפל בממוצע ב -60 פניות לרכישת העתקים בכל חודש.
הכנסות הרשות מרכישת העתקים של תכניות רדיו לשנים 2012 -2010 הסתכמו בכ- 120,000 ש"ח.
ארכיון הטלוויזיה מטפל בממוצע בחודש ב-250 פניות לרכישת העתקים של תכניות.
הכנסות הרשות ממכירת העתקים של תכניות טלוויזיה בשנים 2012 -2010 הסתכמו ב-2.
מיליון ש"ח לערך 1494 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(א באתר רשות השידור יש קישור (לינק) לארכיון קול ישראל ובו פירוט של האפשרויות ליצירת קשר עם הארכיון, תעריפון הרדיו וכן סוגים שונים של הסכמים לרישיון שימוש בהעתקי הסרטים.
לא נמצא קישור דומה לארכיון הטלוויזיה, אף שלכאורה הדבר אפשרי מהבחינה הטכנית, וניתנת רק הפניה לכתובת המייל של הארכיון, שבאמצעותו ניתן לפנות אל צוות הארכיון.