HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יודגש כי כיוון שהיו"ר הסביר לדירקטוריון שהיועמ "ש תסיים את עבודתה במפעל בתוך חודשים מספר , לא דן הדירקטוריון בשאלת תפקודה כשומרת הסף, כפי שדרשה החשבת הכללית, אלא דן רק בשאלה העקרונית בדבר קציבת הקדנציה לתפקיד היועמ"ש וכן במינוי יועמ"ש חדש למפעל לאחר הפסקת עבודתה של היועמ"ש המכהנת.
ביוני 2016, ואף הפעם מבלי ליידע את הדירקטוריון ומבלי לקבל את אישורו, הודיע היו"ר ליועמ"ש כי ההסכם שחתם עמה מבוטל, וכי היא שבה לעבודתה באופן רגיל.
עוד הודיע לה, כי ישיג אישור מן הממונה על השכר להעלאת שכרה.
גם בעניין זה לא הודיע היו"ר מבעוד מועד למשרד האוצר על החלטתו אלא באיחור של שלושה שבועות.
כבר במאי 2016 ,, עוד טרם ביטל היו"ר את ההסכם שחתם עם היועמ"ש הוא החליט להעלות את שכרה ב-5% , והודעה על כך נמסרה לממונה על השכר.
הממונה ביקש לקבל הסבר להעלאה זו נוכח ההחלטה הקודמת של המפעל להפסיק את עבודתה.
בתגובה לכך, ביוני 2016 , הנחה היו"ר את מנהלת משאבי אנוש לשלוח לממונה על השכר סיכום של פגישת העבודה שלו עם היועמ"ש, שבו נכתב כי ההסכם עמה מבוטל והיא שבה לעבודתה.
נכון למועד הביקורת שכרה לא הועלה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר כי הוא מנע את ביצוע החלטת הדירקטוריון לערוך ליועמ"ש שימוע; חתם על ההסכם שגיבש המזכיר מבלי ליידע את המנכ"ל הקודם על התנאים שנקבעו בהסכם, ואף מבלי ליידע את הדירקטוריון ואת משרד האוצר.
במעשיו אלה עקף היו"ר את סמכות המנכ"ל הקודם; ביטל את סמכותו של הדירקטוריון כגוף המפקח על מפעל הפיס והמוסמך להחליט בענייני העסקה והפסקת עבודה של נושאי משרה, ונטל לעצמו את הסמכות לקבל החלטות באופן בלעדי.
היו"ר גם לא הודיע למשרד האוצר על מהלכיו בטרם בוצעו, ולכן מנע גם ממנו להגיב להסכם שגיבש.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לדירקטוריון על חוסר מעורבותו בעניין החלטת היו"ר שנגדה את החלטתו, ועל שלא הפעיל את שיקול דעתו בעניין זה והסתפק בדיווחים שהעביר לו היו"ר.
בכך לא מילא הדירקטוריון את אחריותו כלפי מפעל הפיס.
בתשובת הי ועמ"ש ממרץ 2017 היא ציינה כי שימשה שומרת סף וביצעה את עבודתה נאמנה ואף יצאה כנגד המנכ"ל הקודם לא אחת, מה שהביא למתיחות רבה ביניהם ולהתנכלות כלפיה מצדו.
בין היתר טענה היועמ"ש כי זו הסיבה שערכה את ההסכם עם היו"ר ולא עם המנכ"ל הקודם.
עם זאת היא ציינה כי המנכ"ל הקודם תמך בהסכם שנחתם עמה, וכי ההסכם לא נחתם ב"מחטף".
דברים דומים עולים גם בתשובתם של היו"ר והמזכיר ממרץ 2017.
המנכ"ל הקודם ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי2017 , כי מלכתחילה הוא סבר שיש לערוך ליועמ"ש שימוע, אולם הסכים מטעמי יעילות לגיבוש הסכם שיסדיר את סיום עבודתה במפעל, אך לא הסכים לתנאים שנקבעו בהסכם שנחתם.
יצוין באשר לכך, כי באפריל 2015 שלח המנכ"ל הקודם מכתב ליו"ר שבו ציין כי טרם החתימה על ההסכם, היו"ר הדגיש בפניו תנאי אחד בלבד - היועמ"ש תחזור לעבודה לתקופה זמנית של שישה חודשים ולאחריה תסיים עבודתה במפעל; הוא הוסיף וציין כי רק בדיעבד, גילה שנקבעו בהסכם שנחתם, תנאים נוספים, שלו ידע עליהם לא היה מסכים להם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש כי אם סברה שנוכח ההתנכלות האישית של המנכ"ל הקודם הוא אינו יכול לחתום עמה על ההסכם, היה עליה לפנות בעצמה או באמצעות ה יו"ר באופן מפורש לדירקטוריון, שהורה למנכ"ל הקודם לבצע לה שימוע, לדווח על כך, ולקבל את אישורו להליך שנוהל עמה.
טיפול לא תקין בחוות דעת .
בדצמבר 2015 עדכנה מנהלת אגף משאבי אנוש את היו"ר בדבר תביעה שהגישה היועמ"ש לביטוח הלאומי בנושא מסוים; היא הציגה בפניו, באשר לכך, את האפשרות לבחון אם צריך לנקוט הליך משמעתי על התנהלות לא תקינה של היועמ"ש בשל קבלת כספים שאינה זכאית להם (שקוזזו בהמשך).
בתגובה ביקש היו"ר "להמתין עם ההליך המשמעתי".
בינואר 2016 , פנו מנהלת אגף משאבי אנוש וסמנכ"ל הכספים לעורך דין חיצוני העוסק בדיני העבודה במפעל כדי לקבל ממנו חוות דעת על נחיצות ההליכים שיש לנקוט מול היועמ"ש; באפריל 2016 הורה המזכיר למנהלת אגף משאבי אנוש להקפיא את הבקשה לקבלת חוות הדעת שנשלחה לעורך הדין.
ימים מספר לאחר מכן הורה ראש מטה המנכ"ל למנהלת אגף משאבי אנוש ולסמנכ"ל הכספים להשל ים את חוות הדעת הסופית ולהציגה בעותק קשיח 1728 |דוח שנתי 68ג .
מעורבות היו"ר בנושא .
(מודפס) לפני היו"ר בלבד, כמי שהיה ממונה מתוקף תפקידו אז כממלא מקום המנכ"ל על תחום ועדות המשמעת.
ביוני 2016 הועברה חוות הדעת, בעותק קשיח בלבד, ישירות לידי היו"ר ואליו בלבד.
משרד מבקר המדינה ביקש ממפעל הפיס לעיין בח וות הדעת בעניינה של היועמ"ש, ובתגובה הבהיר ראש מטה המנכ"ל כי חוות הדעת אבדה וכי המפעל הזמין עותק נוסף שלה.
בתחילת ינואר 2017 התקבל במשרד מבקר המדינה עותק של חוות הדעת.
משרד מבקר המדינה מעיר למפעל הפיס ובייחוד ליו"ר, כי לא שמר כראוי על עותק חוות הדעת שבידיו.
מדובר בחוות דעת רגישה וחשובה אשר היו"ר ביקש לקבלה בעותק אחד בלבד, קשיח, שנמסר לידיו בלבד.
יש לראות בחומרה אי שמירה של מידע חשוב, רגיש ואישי.
מעיון בחוות הדעת עולה כי עורך הדין החיצוני בחן את הכלים העומדים לרשות מפעל הפיס כדי להגיב להתנהגותה של היועמ"ש בעניין האמור.
עורך הדין מנה בחוות הדעת כמה סעיפי משמעת שעליהם לדעתו, עברה היועמ"ש, והמליץ כי אם תוגש כנגדה תלונה שתיבחן על ידי מנהלת אגף משאבי אנוש והמנכ"ל ותימצא ראויה, יהיה נכון לפתוח בהליך משמעת כנגדה.
עולה חשש כי מעורבות היו"ר, אם ישירה ואם באמצעות המז כיר וראש מטה המנכ"ל, בנושא חוות הדעת שהוזמנה על ידי מנהלת אגף משאבי אנוש, נועדה לסכל בירור שחובת מפעל הפיס הייתה לעשותו בעקבות חוות דעת זו, אך לא נעשה.
חוות הדעת שהוזמנה עוסקת בעניין אישי ורגיש, אולם למען הסדר התקין וכדי למנוע קבלת החלטה לא שקולה או ממניעים זרים, היה על היו"ר להעביר את חוות הדעת לעיונה ולבחינתה של מנהלת אגף משאבי אנוש, שהזמינה אותה.
יש להעיר ליו"ר שבחר לשמור את חוות הדעת אצלו מבלי שנימק את החלטתו, ומבלי שלכל הפחות התייעץ בעניין זה עם מנהלת משאבי אנוש.
בכך נהג בחוסר שקיפות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 הבהיר היו"ר כי הוא לא חרג במידת מעורבותו מסמכותו כממלא מקום המנכ"ל.
עוד טע ן כי ממילא כפי שעולה מנוהל המפעל לטיפול בתלונות בנושאי משמעת וטוהר המידות מ-2012 , כל עוד לא הוגשה תלונה כנגד היועמ"ש באמצעות טופס רשמי לא היה אפשר לפתוח בהליך משמעתי, וכי מנהלת אגף משאבי אנוש ואף הוא כממלא מקום המנכ"ל ממילא לא יכלו להגיש את התלונה, שכן הם אלה המקבלים את התלונה ואמונים על בחינתה ועל ההחלטה אם לפתוח בגינה בהליך משמעת.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר כי לא ניתן לקבל את הסבריו, הנשענים על נימוקים טכניים.
מטרת חוות הדעת המשפטית שהזמינה מנהלת אגף משאבי אנוש הייתה לבחון את נחיצות ההליכים שיש לנקוט נגד היועמ"ש; מניעת הגישה אל חוות הדעת של כל הנוגעים בדבר, לרבות מנהלת אגף משאבי אנוש, מנעה מהם לבחון את האפשרות להגיש תלונה.
ראוי היה שהיו"ר ימנע עצמו ממעורבות בהליך במיוחד לאור העמדה שנקט לגבי המשך העסקת היועמ"ש.
במהלך תקופת כהונתו של היו"ר, החל ב-2011 ועד מועד סיום הביקורת (בעת שהוא לא שימש כממלא מקום המנכ"ל), יו"ר הדירקטוריון חרג מסמכויות הפיקוח המוטלות על הדירקטוריון בכלל ועליו מכוח תפקידו כיו"ר הדירקטוריון בפרט, והיה מעורב באופן ישיר בניהול השוטף של המפעל לרבות בהנחיות שנתן לדרג הביצועי בעניין יועמ"ש מפעל הפיס, פעל היו"ר בניגוד להחלטת הדירקטוריון.
בכך לא קיים היו"ר את האיזון הנדרש בהפרדה שבין הדירקטוריון לבין הדרג המנהל, וחטא לתפקידו העיקרי כמפקח על פעולות הנהלת המפעל.
ראוי היה שהיו"ר יימנע ממתן הנחיות ישירות לדרג הביצועי ויימנע גם מלהטיל על מזכיר המפעל אחריות ניהול ביצועית, לרבות בעת ששימש כממלא מקום המנכ"ל.
בתשובת מפעל הפיס למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 הוא ציין שאין המדובר בחריגה מהסמכות כיוון ש"על פי התקנון, היו"ר מוסמך באופן ספציפי ועצמאי - בנפרד מהדירקטוריון עצמו - לפקח על ניהול עסקי המפעל.
עוד ציין המפעל כי בסעיף 101 ,בתקנון נקבע כי המנכ"ל יפעל "על פי הנחיות יו"ר הדירקטוריון בעניינים בהם לא קיבל הדירקטוריון החלטה אחרת".
לפיקוח על ניהול עסקי המפעל [ משרד המשפטים ציין בתשובתו כי "האחריות ופעולותיו - היא של הדירקטוריון שהיו"ר הוא חלק ]הבהרה שאינה במקור ממנו".
העובדה כי התקנון מתיר ליו"ר להורות למנכ"ל "בעניינים בהם לא קיבל הדירקטוריון החלטה אחרת" אינה עומדת בפני עצמה אלא היא נוספת להוראות העקרוניות של התקנון, העולות בקנה אחד עם חוק החברות, ולפיהן "למנהל הכללי יהיו כל סמכויות הניהול והביצוע שלא הוקנו בחוק החברות או בתקנון זה לאורגן אחר של החברה" וכי "הדירקטוריון רשאי להורות למנהל הכללי כיצד לפעול לעניין מסוים".
הוראות אלה שבתקנון עוסקות בסמכות שיש לדירקטוריון וליו"ר הדירקטוריון להנחות את המנכ"ל כיצד לפעול בעניינים מסוימים, אך אין הן מתירות להם לבצע בעצמם את העבודה הקשורה בכך, למעט במקרים בהם המנכ"ל אינו מבצע את הוראתם.
מכל מקום, הממצאים בדוח זה אינם נוגעים להנחיות שנתן היו"ר למנ כ"ל, אלא לביצוע אותן פעולות בעצמו או באמצעות המזכיר.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לדירקטוריון כי אפשר ליו"ר לפעול כאמור ולא הבהיר לו שמדובר בכניסה לתחומי האחריות של הנהלת המפעל, באופן הפוגע בהפרדה המחויבת שבין ניהול המפעל לבין הפיקוח עליו.
משרד מבקר המדינה מדג יש לפני משרד המשפטים ומפעל הפיס, ובמיוחד לפני האסיפה הכללית שלו, כי חיוני לוודא שהתקנון החדש יעלה בקנה אחד עם הנקבע בחוק החברות, ינחה איך לנהוג בסוגיות כגון אלה, ויבטיח שניהול המפעל יהיה מאוזן ובעל יכולת לבלום תהליכים לא רצויים בעת הצורך.
מעורבות מזכיר המפעל בתפקידי ביצוע .
יו"ר הדירקטוריון התערב באופן ישיר בניהול השוטף של המפעל והטיל על המזכיר תפקידים שאינם בתחום אחריותו.
נמצא כי המזכיר היה מעורב בניהול המפעל באופן שיטתי וחריג, כל זאת בידיעה ובגיבוי של יו"ר הדירקטוריון.
בכך חרג המזכיר מגִדרי התפקיד שנקבעו לו.
מעורבות המזכיר בענייני כוח אדם ומינהל .
אגף משאבי אנוש משויך לחטיבת הכספים וכפוף לסמנכ"ל הכספים, המשמש גם בתפקיד המשנה למנכ"ל (וכפוף למנכ"ל).
אף כי המזכיר נושא במשרת אמון ואף שתפקידו על פי הגדרתו מתמצה למסגרת עבודת הדירקטוריון והקשר בינו לבין הנהלת המפעל, נמצא כי המזכיר היה מעורב בהליכי העבודה של אגף משאבי אנוש ובמתן הנחיות עבודה ישירות למנהלת האגף ולעובדיה, היה מעורב בהליכי גיוס של עובדים ובאופן בוטה היה מעורב אף בענייני שכרו האישי.
ההנחיות שנתן המזכיר עמדו לעתים בסתירה להנחיות שנתנו המנהל הישיר של האגף - סמנכ"ל הכספים, והמנהל מפעל הפיס | 1731 .
האגף ביצע את הוראות המזכיר גם כשאלה היו בניגוד לנהלים.
כך לדוגמה נמצא בבדיקה כי המזכיר היה מעורב בענייניהם של עובדים במפעל: הוא הורה למנהלת אגף משאבי אנוש להפסיק לטפל בסוגיית היועמ"ש שאוזכרה לעיל; במקרה אחר הוא ביקש ממנהלת משאבי אנוש וקיבל ממנה חומר אישי על עובד זוטר במפעל, ובכלל זה דוחות הנוכחות שלו, תוצאות מבחני התאמה ופעילויות שלו במהלך שעות העבודה וזאת אף שלא התקיימו בינו לבין העובד יחסי כפיפות כלשהם.
מעורבות המזכיר והשפעתו על נוהלי המפעל .
בנובמבר 2015 החליט הדירקטוריון כי יש לעדכן את נוהל הרכש וההתקשרויות של מפעל הפיס.
הדרגים שאמורים לאשר את נוסח הנוהל הם סמנכ"ל הכספים, אחריו המנכ"ל, לאחר מכן ועדת הנהלים ולבסוף גם הדירקטוריון.
כבר מיולי 2015 ,, קודם למינויו של המזכיר ליו"ר ועדת הנהלים הוא היה מעורב בגיבוש נוהל הרכש של מפעל הפיס: הוא קיים פגישות עבודה רבות עם מנהלת אגף הרכש והנחה אותה ישירות בנוגע לנוסח המדויק של הנוהל, הכתיב את התיקונים הנדרשים ואף וידא במהלך העבודה כי הנחיותיו יושמו במלואן.
סמנכ"ל הכספים והמנכ"ל דאז לא היו מעורבים בגי בוש נוסח הנוהל.
אישר הדירקטוריון את נוהל הרכש המעודכן בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 הם טענו כי לאור העובדה כי המזכיר שימש בתפקיד מזכיר ועדת הביקורת ומזכיר הוועדה הדירקטוריונית29 , שהחליטה כי יש לבצע תיקונים בנוהל הרכש, טבעי הדבר כי הוא זה שיהיה האחראי להטמעת התיקונים בנוהל הרכש.
עוד טען המזכיר כי לאחר הטמעת השינויים המשיכו במלאכת עדכון הנוהל ראש מטה המנכ"ל, סמנכ"ל הכספים ומנהלת אגף הרכש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין מדובר רק בהטמעה של התיקונים בנוהל - לכאורה פעולה של מה בכך, אלא בהגדרה מחודשת של תהליכי העבודה בתחום הרכש ובמעורבות עמוקה של המזכיר בתהליכי עבודה מקצועיים של המפעל, שעשה זאת תוך מתן הנחיות ישירות לדרג הביצוע הזוטר עד שהנוסח הסופי הניח את דעתו.
בכך התערב המזכיר באופן בלתי תקין בעבודת דרגי העבודה במפעל.
29 ועדה שהקים הדירקטוריון, למעקב אחר יישום לקחי דוח המבקר הפנימי בנושא מעבר חטיבת המחשוב לרחוב המסגר.
הוועדה בראשות היו"ר ובהש תתפות שני חברי דירקטוריון והיועץ המשפטי של הדירקטוריון הגישה ביולי 2015 .
דוח סיכום, והוא אושר על ידי הדירקטוריון 1732 |דוח שנתי 68ג .
מעורבות המזכיר בענייני רכש ומכרזים .
המפעל החיל על עצמו בנובמבר 2011 את חוק חובת המכרזים, בשינויים המחויבים, ומכוחו גם את תקנות חובת המכרזים.
על סמך מדיניות זו גיבש מפעל הפיס את נוהל הרכש.
נוהל הרכש של המפעל קובע כי מנהל או יוזם ההתקשרות אחראי להגדרת הדרישות המקצועיות ודרישות אחרות והוא יכול להסתייע באגף הרכש לשם כך.
אף שלמזכיר, כמי שפועל מטעם הדירקטוריון והיו"ר, אין סמכות ליזום התקשרויות בעצמו, נמצאו כמה מקרים שבהם הוא היה מעורב בניסוח ובקביעת תנאי מכרזים פומביים.
מכרז פומבי למינוי חבר חיצוני לוועדת המכרזים, מיולי 2016 - המזכיר היה מעורב בכתיבת המכרז ותנאיו.
טיב המעורבות היה הנחיה ישירה של מנהלת אגף הרכש ושל היועצת המשפטית של האגף.
מכרז פומבי לשירותי קצין ביטחון (להלן- קב"ט) וייעוץ אבטחה מיולי 2016 - נמצא כי המזכיר היה מעורב בכתיבת המכרז ותנאיו.
טיב המעורבות היה הנחיה ישירה של ראש מטה המנכ"ל ושל מנהלת אגף הרכש.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה ממרץ 2017 ציינו היו"ר והמזכיר כי מעורבות המזכיר בכתיבת המכרזים הייתה מטעמים קולגיאליים, לעתים עקב בקשת ראש מטה המנכ"ל וכדי לסייע בקידום החלטות הדירקטוריון, ומעורבותו בניסוח תנאי המכרז למינוי "חבר חיצוני" לוועדת המכרזים הייתה במסגרת יישום המלצות הדירקטוריון.
מעורבות המזכיר בייזום חקירה על מנהל מחלקה במפעל הפיס .
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 , קובע כי לא יפגע אדם בפרטיות של זולתו ללא הסכמתו.
החוק מגדיר פגיעה בפרטיות, בין היתר, כך: בילוש או התחקות אחרי אדם העלולים להטרידו, או הטרדה אחרת.
נוהל טיפול בתלונות בנושאי משמעת של המפעל קובע כי נושא משרה במפעל הפיס המקבל תלונה הנוגעת לעבירת משמעת של עובד אחר, נדרש להעבירה למנהלת אגף משאבי אנוש, ועליה לבחון את התלונה ולהחליט אם לדחותה או להעבירה לטיפול ועדת המשמעת של מפעל הפיס.
בביקורת נמצא כי בסוף שנת 2012 חשד המזכיר כי מנהל מסוים של מפעל הפיס מדווח באופן מטעה בנוגע לפעולות שבתחום אחריותו, דבר שגרם להוצאות מיותרות במפעל.
לדבריו, החשד עלה בעקבות תלונה בעל פה מאחד העובדים.
המזכיר פנה, באמצעות קב"ט המפעל, לחברת החקירות המספקת בשגרה שירותי ייעוץ ואבטחה למפעל הפיס, וביקש ממנה לבדוק את פעולותיו של אותו מנהל, לרבות נסיעותיו לחו"ל במסגרת עבודתו.
לאחר שהקב"ט פנה לחברת החקירות, המשיך המזכיר את תהליך הבדיקה איתה באופן ישיר, ללא מעורבות של גורם נוסף במפעל.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכיר כי היה עליו לפעול על פי נוהל המפעל ולהעביר את המידע שהגיע אליו למנהלת משאבי אנוש ולהימנע מלטפל בתלונה בעצמו.
בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 צוין כי נוכח המידע והחשדות שהובאו לידיעתו של מזכיר המפעל, היה צורך בבדיקתו המקדמית.
פעולות החקירה שעליהן הוחלט לא כללו התחקות או בילוש ולא הייתה חדירה למחשבו או לפרטיותו.
הפעולות שננקטו נועדו לבדוק באירוע מסוים אם דפוס החשדות אכן מתקיים.
בתשובת מפעל הפיס מפברואר 2018 ביקש היו"ר להבהיר כי הוא לא היה מודע בזמן אמת, לאירוע.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכיר כי הגם שביקש לחשוף עבירה, לכאורה, כנגד המפעל, הסבריו אינם מצדיקים עקיפה של הנוהל ואי העברת בדיקת הנושא למנהלת משאבי האנוש של המפעל.
חריגת המזכיר מדיווחי נוכחות נאותים .
על פי תקנון המפעל, על הדירקטוריון לאשר את שכרו של המזכיר ואת תנאי העסקתו.
הנחיית הממונה על השכר קובעת כי עבודה במשרת אמון, שחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א -1950 לא חל עליה, מוגדרת בשעות עבודה גלובליות, וכוללת מנגנון של קיזוז שכר בגין אי עמידה בשעות העבודה המוגדרות.
בצורת העסקה זו העובד במשרת האמון אינו מקבל תגמול עבור שעות נוספות , שכן שכרו גלובלי ומלכתחילה גבוה וה שעות הנוספות ושעות העבודה בשבתות ובחגים כבר מגולמות בו.
הנחיה זו עולה גם מהסכם העסקתו של המזכיר.
נוהל השכר של המפעל ממרץ 2006 קובע כי עובדי מפעל הפיס אחראים בין היתר לדווח על שעות העבודה שלהם וכי את סיכום שעות העבודה יבצע מנהל אגף משאבי אנוש באמצעות מערכות המידע, בהתאם לדיווח העובד כמפורט בנוהל הנוכחות.
עוד קובע נוהל הנוכחות כי על עובדי המפעל לדווח על שעות העבודה ו על ההיעדרויות שלהם באמצעות שעון נוכחות (פעמיים ביום), בפורטל הנוכחות או בדיווח ידני במקרים שעבדו מחוץ למשרד (לאחר קבלת אישור מנהל) .
למרות הכללים הנהוגים במפעל הפיס, במהלך העסקתו של המזכיר נדרש המזכיר לדווח על נוכחותו באופן הבא: 1.
ממועד תחילת העסקתו בינואר 2012 הוא נדרש לדווח בהתאם לנוהלי המפעל, באמצעות החתמת כרטיס הנוכחות, אך לפי המסמכים המתועדים באגף משאבי אנוש הוא לא עשה כן.
בנובמבר2012 (כשנה לאחר תחילת עבודתו של המזכיר), אישר סמנכ"ל הכספים למזכיר להגיש את דיווחי הנוכחות שלו בדיעבד, באמצעות מזכירתו, ובלבד שהמזכיר יאשר את נכונותם.
על אף הסיכום, הגישה מזכירתו של המזכיר את דיווחי נוכחותו ללא אישורו של המזכיר על גביהם, בשל סירובו העקרוני לאשר את נכונות הדיווחים על נוכחותו.
באוגוסט2015 קבעו המנכ"ל הקודם ואגף משאבי אנוש כי המזכיר ידווח על שעות הנוכחות שלו באמצעות החתמת כרטיס עובד, בהתאם לנהלים וכפי שעושים כל יתר עובדי המפעל.
גם מדרישה זו התעלם המזכיר.
כאמור, בביקורת נמצא שהמזכיר לא מילא את ההנחיות שקיבל בכל הנוגע לדיווח הנוכחות שלו: הוא לא הקפיד על חתימה יום -יומית באמצעות שעות הנוכחות, לעתים דיווח בדיעבד, לעתים באופן לא ישיר (באמצעות מזכירתו) מבלי שהוא עצמו אישר את הדיווח, ולא תמיד אישר היו"ר, כמנהלו הישיר, את הדיווחים כנדרש (כאשר דיווח באופן ידני).
עוד נמצא ש המזכיר הורה לאגף משאבי אנוש להזין במערכת הנוכחות, מראש, את מלוא שעות העבודה שלו לפי היקף משרתו (וללא קשר לדיווחי הנוכחות שלו).
המזכיר הודיע למנהלת אגף משאבי אנוש, בדוא"ל, כי אינו מתכוון לדווח על שעות העבודה שלו ו אף דרש כי הדבר לא יפגע בשכרו.
בינואר 2016 דיווחה מנהלת אגף משאבי אנוש לראש מטה המנכ"ל שבשלושת החודשים שבין נובמבר 2015 לינואר2016 לא החתים מזכיר המפעל את שעוני הנוכחות בכניסה למפעל הפיס והמשיך לדווח בדיעבד באמצעות מזכירתו.
ראש מטה המנכ"ל השיב לה כי העביר את פנייתה לידיעת יו"ר הדירקטוריון, וזה החליט כי יש לקבל את דיווח השעות הידני של מזכיר המפעל כפי שהוצג עד לאותו מועד, ובמקביל הודיע כי יבקש מהמזכיר להסדיר את דיווחי השעות שלו.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת לא החתים המזכיר את שעון הנוכחות ודיווח על שעות עבודתו באופן ידני ובדיעבד.
מפעל הפיס המשיך לשלם למזכיר את מלוא שכרו בהתאם לדיווחיו אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכיר המפעל כי הוא בעל תפקיד בכיר במפעל ואמור לשמש מופת לשמירה על סדרי המינהל התקין, אולם תחת זאת הוא כפה הנחיות פסו לות על הדרג הביצועי: הורה לעובדי אגף משאבי אנוש לבצע פעולות שמשמעותן תשלומי שכר ללא בקרה, תוך פגיעה בסדרי המינהל התקין.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הדירקטוריון על שגיבה התנהגות לקויה זו של מזכיר המפעל והתיר לו להמשיך לחרוג מכללי דיווח השעות התקינים ולדווח באיזו דרך שחפץ בה.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לסמנכ"ל הכספים האמון על שמירת כספי המפעל ועל ניהולם על שבמשך כמה שנים אישר א ת דיווחי הנוכחות הלא תקינים של המזכיר, שאף לא אושרו על ידי המנהל הממונה שלו - היו"ר.
חולשת הגורמים המפקחים והייעוץ המשפטי של מפעל הפיס .
התנהלות הדירקטוריון והאסיפה הכללית .
בית המשפט עמד לא אחת על כך שדירקטור צריך לפקח באופן ממשי, ישיר ומעשי על הדרך שבה הזרוע הביצועית (מנכ"ל ונושאי משרה אחרים בתאגיד) מבצעת את תפקידה .
בין היתר - עליו לדרוש ו לקבל מידע מלא, לשאול ולחקור30.
היעדרויות דירקטורים מישיבות הדירקטוריון .
בשל הסמכות והאחריות הכבדה המונחת על כתפי הדירקטורים ברור כי נוכחותם בישיבות ומעורבותם נדרשות בת דירות גבוהה.
בעניין זה קובע חוק החברות כי לא ניתן למנות מחליף לדירקטור, אלא אם כן נקבעה בתקנון הוראה המתירה לעשות כן.
עוד קובע החוק, כי אם אכן נקבעה בתקנון הוראה, ניתן למנות דירקטור חליף לחבר ועדת דירקטוריון את מי שמכהן כדירקטור, ובלבד שהמועמד להתמנות כדיר קטור חליף לחבר ועדה אינו מכהן באותה ועדה.
בדיקת נוכחותם של 26 חברי דירקטוריון בישיבות שהתקיימו בשנים 2016 -2011 , העלתה כי בתקופה זו נעדרו הדירקטורים בתדירות גבוהה מישיבות הדירקטוריון.
חמישה מתוכם נעדרו באופן שאינו סביר מ -60% עד80% מן הישיבות שהתקיימו בתקופ ת כהונתם.
בין היתר נמצא כי נציג משרד האוצר בדירקטוריון נעדר בתקופה שנבחנה מכ-60% .
מהישיבות שזומן אליהן .
30 ראוע"א 610/94 בוכבינדר נ' כונס הנכסים הרשמי כמפרק בנק צפון אמריקה, תפ (ת"א) 40213/05 מדינת ישראל נ' רחל טולדנו.
הדירקטוריון, לעיתים .
ללא דיון, ללא נימוק .
תוך ויתור על עצמאות .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי הדירקטוריון שנעדרו מהישיבות כי ההיעדרויות המרובות שלהם אינן מאפשרות להם למלא את תפקידם כראוי, ובכך הם פגעו בחובה המוטלת עליהם, לפקח על עבודת מפעל הפיס.
מדובר בארגון שמחזור עסקיו הוא מהגדולים במגזר הציבורי, החלטותיו בעלות משקל רב ונוגעות פעמים רבות לציבור כולו.
המינוי שקיבלו הדירקטורים אינו תואר כבוד, כי אם תפקיד הנושא בחובו אחריות כבדה.
מצופה מהדירקטורים כי ימלאו את תפקידם במעורבות, במחויבות ובחתירה להגשמת יעדי המפעל באופן יעיל ותקין.
היעדרויות עקביות מישיבות הדירקטוריון אינן עולות בקנה אחד עם ציפייה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולנציגו בדירקטוריון, כי נוכחותו של נציג משרד האוצר המשמש כמאסדר של המפעל בישיבות הדירקטוריון משמעותית ביותר.
משנכחו משרד האוצר והדירקטור כי הוא אינו יכול להתייצב לישיבות הדירקטוריון על בסיס קבוע, היה עליהם להחליפו בנציג אחר שיוכל למלא את התפקיד כנדרש.
דירקטור נוסף, שנעדר אף הוא מכ-60% מהישיבות שהוזמן אליהן ומינה לעצמו דירקטור מחליף לכ-40% מהישיבות, השיב למשרד מבקר המדינה ביולי 2017 כי החוק והתקנון מאפשרים מינוי של דירקטור חליף וכי הדירקטור החליף שנבחר להחליפו היה איש ראוי, אשר מגוון תפקידיו מאפשרים לו לבצע את התפקיד בצורה טובה, ולייצג את עירו נאמנה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי הדירקטוריון כי התקנון מאפשר מינוי דירקטור חליף רק במקרים של היעדרות מן הארץ והיעדרות בשל מחלה, וזאת באמצעות הליך מסודר של מינוי דירקטור חליף.
לא כך פני הדברים במקרה שנבדק.
בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 הם ציינו כי המפעל פעל ביוזמתו להכנסת תיקון לתקנון החדש שעניינו דרישת נוכחות דירקטורים, ופירוט הסנקציות שיוטלו עליהם אם ייעדרו.
עוד ציינו כי המפעל אף פעל בנושא זה כששלח מכתבי התראה לדירקטורים שנעדרו בתדירות גבוהה, וכן ציין כי הוא פעל להחלפתם של דירקטורים שנעדרו ללא הצדקה.
משרד מבקר המדינה מעיר למפעל, למשרד האוצר ולמשרד המשפטים כי עליהם להבטיח כי תיקון זה אכן ייכנס לתקנון החדש המאושר.
מעורבות לא מספקת של חברי הדירקטוריון .
בביקורת עלה כי לא אחת דירקטוריון המפעל (על מגוון חבריו, שחלקם התחלפו במהלך השנים) קיבל את החלטות יו"ר הדירקטוריון, לעיתים ללא דיון, ללא נימוק ובהיעדר אסמכתאות, תוך ויתור על עצמאות בשיקול דעתו.
מינוי יועמ"ש הדירקטוריון למרות חשש שהיו"ר נתון בגין מינוי זה במצב של ניגוד עניינים : דירקטוריון מפעל הפיס מינה יועץ משפטי שישמש אותו וייעץ לו בנושאים משפטיים שונים העולים לפני הדירקטוריון.
בנובמבר 2011 הציג היו"ר לפני הדירקטוריון מועמד יחיד לתפקיד היועמ"ש של הדירקטוריון, תוך הצגת קורות חייו המקוצרים.
בישיבה הוא הבהיר כי הוא מציג את המועמד לעדכון ולדיון ולא להצבעה.
הדירקטורים טענו כי לא נמסר להם די חומר שממנו יכלו ללמוד על אודות אותו מועמד, ואף שהיו"ר הצהיר כי בידיו קורות חיים מורחבים של המועמד, הם לא ביקשו לעיין בהם.
על אף האמור, הדירקטוריון אישר את הבחירה באותו מועמד.
אחד מכללי היסוד העיקריים החל על עובד ציבור הוא האיסור להיות נתון בניגוד עניינים.
בית המשפט העליון פסק כי מטרת הכלל היא למנוע אפשרות שעובד ציבור יושפע בעת מילוי תפקידו הציבורי מאינטרסים זרים, שלו או של גורם הקשור אליו , המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם מתוקף תפקידו הציבורי31 .
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל העובד הנ תון במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הזר שהוא כביכול נגוע בו.
ככל שמעמדו של עובד הציבור בכיר יותר וככל שזיקתו לאינטרס הזר חזקה יותר, כך גדלה עוצמת ניגוד העניינים32 .
הביקורת העלתה כי המועמד היחיד שהציג היו"ר העניק שירותים משפטיים לעמותה שהקים היו"ר ואף הייתה לו זיקה למפלגה שהוא הקים33 , אך היו"ר לא דיווח על היכרות זו לחברי הדירקטוריון.
מבלי לערער על כישוריו המקצועיים של המועמד לתפקיד היועמ"ש החיצוני של הדירקטוריון, אשר למראית עין נראים מרשימים, מעיר משרד מבקר המדינה ליו"ר כי היה עליו להציג גילוי נאות ומלא לדבר היכרותו המוקדמת עם המועמד, ולאפשר לדירקטוריון לבחון את משמעויות ההיכרות הזו, על אחת כמה וכמה נוכח העובדה שהוא הציע מועמד אחד בלבד לתפקיד מבלי לנמק זאת.
31 ראובג"ץ 531/79 סיעת "הל יכוד" בעיריית פתח -תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח', פ"ד לד( 2 )566 ', עמ569 ,572 (1980 ;) ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007 ), "ניגוד עניינים בתחום הרכש במערכת הבריאות", עמ' 469 ,", ו"היבטים בפעולות מפעל הפיס עמ' 897.
32 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד (2015,) " חברת נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ - התקשרות החברה עם יועץ ומינויו לתפקיד יו"ר ועדת החריגים בחברה", עמ' 14.
33 המועמד שימש בתור "הכתובת הרשומה" של המפלגה שאותה הקים היו"ר, וכן מי שהעניק שירותים משפטיים לעמותה אחרת אשר היו"ר עמד בראשה, וגם היא הייתה קשורה קשר ישיר עם המפלגה שהקים.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברי הדירקטוריו ן על שלא דרשו מהיו"ר לפרט את יתרונותיו ומעלותיו של המועמד שהציע ולא עמדו על קבלת קורות החיים המורחבים של המועמד שהיו בידי היו"ר, כדי שיוכלו לקבל החלטה מושכלת בעניין מינוי יועמ"ש הדירקטוריון, וכדי שיוודאו שאכן אפשר לוותר על הליך בחירת יועץ משפטי מבין כמה מועמדים.
הדבר מקבל משנה תוקף לנוכח העובדה שהם סברו שנדרש להם מידע נוסף אודות המועמד.
מינוי מזכיר המפעל : התקנון קובע כי הדירקטוריון ימנה אדם לתפקיד מזכיר המפעל על פי המלצת יו"ר הדירקטוריון.
בשנת 2003 אישר הדירקטוריון מינוי של מזכיר למפעל מבלי לבחון את הסכם ההעסקה שלו, את עיסוקיו הנוספים ואת ניגודי העניינים שהוא עשוי להיות נתון בהם כתוצאה מעיסוקיו הנוספים.
מבקר המדינה העיר למפעל ב-200634 ,כי אין די בכך שהדירקטוריון ידע על היקף המשרה של המזכיר וכי עליו לאשר גם את תנאי ההעסקה.
מבקר המדינה גם המליץ כי המפעל יקבע ב נוהל מהן "משרות האמון" ומה ההליך שיש לקיים כדי לאייש אותן .
בבדיקה נמצא כי המלצה זו יושמה רק בשנת 2014 במסגרתעדכון נוהל תנאי כשירות וב-2015 במסגרת עדכוןנוהל הגיוס .
מינוי המזכיר בדצמבר 2011 נעשה כמינוי של משרת אמון בטרם הוסדר העניין בנוהל, חמש שנים לאחר שמבקר המדינה העיר על כך, ובהליך נמצאו פגמים.
להלן הפרטים: עם סיום כהונת המזכיר הקודם של המפעל, בדצמבר 2011 , הציג היו"ר לפני הדירקטוריון את קורות החיים של המזכיר שאותו ביקש למנות - מר ירון לוסקי, וכן את תנאי העסקתו, וציין כי יש לו היכרות קודמת עמו.
מפרוטוקול הדיון עולה כי הדירקטוריון אישר את המינוי מבלי שדן בעניין; הוא לא בחן את תנאי העסקת המזכיר, לא בחן אם עיסוקיו הנוספים לא יפריעו לו למלא את תפקידו באופן מלא לטובת המפעל, ולא בחן את היתכנותם של ניגודי עניינים העלולים לעלות בין עיסוקיו הנוספים לבין תפקידו כמזכיר המפעל.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי על אף הערתו הקודמת בדוח מ-2006 , גם בבחירת המזכיר המכהן מ-2011 שב הדירקטוריון ופעל באופן זהה מבלי להפעיל שיקול דעת עצמאי ובלי לבחון את הסכם העסקת המזכיר, את עיסוקיו הנוספים ואם קיים חשש שיהיה נתון בניגוד עניינים.
34 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007" ,) היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 897.
מינוי חברים לאסיפה הכללית של קרן ספיר שישמשו גם חברי ועדת הביקורת של הקרן: קרן מפעל הפיס ע"ש פנחס ספיר היא חל"צ שהקים מפעל הפיס בשנות ה-80 .