HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יוצא אפוא שחברי הוועד המנהל נאלצו לקבל החלטות ב ישיבת הוועד בעניין "הדחתו" של בעל התפקיד העליון במוסד, בלי שהוכנו לכך וחלקם אף בלי ששמעו את הטענות שהעלו בעלי התפקידים במכון משום שלא נכחו באותה פגישה מקדימה.
(3) משרד מבקר המדינה קבע בעבר44 כי רישום ראוי של פרוטוקולים מגביר את שקיפות הדיונים, וניתן ללמוד מהם מה היו העמדות שהובעו, אלו החלטות התקבלו ומה היה חלקו של כל אחד מהחברים בתהליך קבלת ההחלטות בנושא.
מדברי אחדים מהמשתתפים בפגישה המקדימה עולה כי הם לא קיבלו פרוטוקול.
בביקורת עלה כי גם במסמכי הוועד המנהל לא נמצאו פרוטוקולים לא של הפגישה הזאת ולא של ישיבה נוספת של הוועד המנהל שהתכנסה במועד מאוחר יותר במשרדו של עורך דין.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל על כך שלא הקפיד על הכנת פרוטוקולים לישיבות האלו ועל הפצתם למשתתפים.
(ד) התנהלות היו"רים : לדבריו של הנשיא היוצא, ב - 25.
12 הודיעו לו היו"רים כי התקבלה החלטה להדיחו מכהונתו כנשיא והם מציעים לו להתפטר.
הוא הוסיף כי ההחלטה התקבלה בלי שהתקיימו הליכים מוקדמים כלשהם ובלי שניתנה לו זכות טיעון בפני כל חברי הוועד המנהל.
השגות על ]יו"ר חבר הנאמנים [ יו"ר הוועד המנהל אמר לצוות הביקורת: "היו לי ולמשה הן בקטע הניהולי והן בקטע האקדמי [ תפקודו של גדי.
הודענו ]מחקרי ב[ לגדי רק אחרי ישיבת הוועד המנהל שהתכנסה בלשכתו של ראש העיר- 19.
12 , ללא שב]נוכחותו של ראש העירה ביקשנו מהדיקנים שיתנו את תפיסת עולמם, ולא דיברנו עם גדי על כך לפני כן".
בניגוד לכך, ובניגוד לדבריו של הנשיא היוצא, טען המכון בתשובתו כי היו"רים קיימו ישיבות שבועיות עם הנשיא היוצא ובהן עלו הסתייגויות מדרכי ניהולו והוצעו דרכים לתיקונן; משלא תוקן המצב, הו עלה הנושא לדיון בפני הוועד המנהל.
לא נמצאו מסמכים כלשהם התומכים בטענות אלו.
44 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב( 2010 ), בפרק "אונ יברסיטת תל -אביב: הוועד המנהל - מינויים, בחינת זיקות והליך סיום כהונת הנשיא", עמ' 1403.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, אם היו ליו"רים טענות הנוגעות לפעילותו ולהתנהלותו של פרופ' גולן כנשיא, אפשר היה לצפות מהם שייתנו לכך ביטוי כלשהו בישיבות הוועד המנהל וחבר הנאמנים שהתקיימו במ הלך כהונתו.
אולם במקום זאת, כפי שעולה מהפרוטוקולים הם רק שיבחו אותו.
כל התנהלות אחרת, לרבות בקשה מבעל תפקיד להתפטר בלי ליידע אותו על הטענות נגדו ובלי לאפשר לו להתייחס אליהן, אינה הגיונית ומנוגדת לכללי ההגינות המחייבים.
(ה) התנהלותם של יו"ר חבר הנאמנים ושל המנכ"ל : ב- 12.
12 שלחו בכירים במכון מכתב לחברי הוועד המנהל ולחברי חבר הנאמנים, והעתקו נשלח למנכ"לית המל"ג והוות"ת וליו"ר הוות"ת (להלן - המכתב מדצמבר 2012 ).
במכתב הביעו הבכירים את מורת רוחם מתפקודו של פרופ' גולן ואת אובדן אמונם ביכולתו לכהן כנשיא המכון.
הם התריעו כי התנהלותו פוגעת במכון, במטרותיו, ביעדיו ובשמו הטוב, ואין היא יאה למנהיג אקדמי.
הם הוסיפו שהם חרדים מנזקים בלתי הפיכים שייגרמו למכון, אם ימשיך הנשיא בתפקידו, וביקשו מהנמענים לפעול להפסקת כהונתו של פרופ' גולן לאלתר.
משיחות שקיים צוות הביקורת עם בכירים במכון ומתכתובות בדואר אלקטרוני שקיימו עמו, עלה כי יו"ר חבר הנאמנים היה מעורב בארגון כותבי המכתב מדצמבר 2012 ).
הוא הזמין אותם לביתו (לטענתו, בעקבות פניות אנשי סגל אליו והציע להם, לדברי אחד מהנוכחים, "אם אתם רוצים לעזור לנו - כתבו את דעתכם".
עוד עלה כי יו"ר חבר הנאמנים היה מעורב גם בקביעת נמעני המכתב, אך לא בניסוחו; את המכתב ניסחו החתומים עליו שלא בנוכחות היו"ר.
כמו כן עלה כי המנכ"ל היה מעורב בשליחת המכתב.
באותו היום אף כתב המנכ"ל לאחד מהנוכחים בישיבה: "אדאג לכך שהמכתב לא יכנס לדגירה או למחשבות נוספות או להתלבטויות אלא יצא מידית לכל המכותבים".
התנהלות המל"ג והוות"ת : ב- 28.
12 , כשנה וחודשיים לאחר שנכנס לתפקיד, כתב הנשיא היוצא למל"ג ולוות"ת: "לפני יומיים, ב- 25.
12 , נכנסו לחדרי יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל, והודיעו לי להפתעתי כי התקבלה החלטה להדיחני מכהונתי כנשיא המכון, וכמוצא של כבוד הם מציעים לי להתפטר מתפקידי.
לא התקיימו הליכים מוקדמים כלשהם, לא ניתנה לי זכות טיעון, ואפילו מהן הטענות כנגדי, אם יש כאלה - אינני יודע!
בישיבות ועד מנהל וחבר נאמנים שהתקיימו השנה התבטאו יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל בשבחי ואף הגדילו בשבחי העשייה האקדמית במכון".
יום לאחר קבלת מכתבו האמור של פרופ' גולן כתבה מנכ"לית המל"ג והוות"ת ליו"ר הוועד המנהל וביקשה את התייחסותו לטענותיו של פרופ' גולן.
12 למנכ"לית כתב יו"ר הוועד המנהל כי הוועד המנהל החליט על פתיחה בהליך זימון לשימוע בפני נציגות של חברי הוועד המנהל, שלאחריו יועבר הנושא לוועד המנהל שיחליט מה תהיה המלצתו לחבר הנאמנים בעניין המשך כהונתו של פרופ' גולן כנשיא המכון.
12 נפגשו היו"רים עם פרופ' גולן והציגו לפניו את עמדת הוועד המנהלואת נימוקיו בדבר פתיחה בהליכים כאמור, ובהתחשב במעמדו של פרופ' גולן נעשה ניסיון לבחון דרכי פעולה חלופיות.
12 השיבה מנכ"לית המל"ג והוות"ת לפנייתם של ועד ראשי המכללות האקדמיות הציבוריות (להלן - הוור"ם) בדבר בקשתם לבירור בעניין "הליך המכוון להדחת פרופ' גדי גולן".
בתשובתה כתבה המנכ"לית כי הם "מתעתדים לבחון את נושא המשילות במוסדות האקדמיים ובין היתר תיבחן המשילות גם במכון".
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות מכתבה של מנכ"לית המל"ג והוות"ת לוור"ם בעניין תהליך הפסקת כהונתו של פרופ' גולן, לא נבחנה בפועל המשילות במכון עד מועד סיום הביקורת, והבירור שהחל במל"ג ובוות"ת בעניין הופסק בלי שהגיע לידי מיצוי; הדבר התבקש גם בלי שתוקם ועדה לצורך זה.
הסכם לסיום כהונתו של הנשיא היוצא ב- 12.
13 , לאחר משא ומתן, חתמו פרופ' גולן ויו"ר חבר הנאמנים בשם יו"ר הוועד המנהל על הסכם שלפיו כהונתו של פרופ' גולן כנשיא המכון מסתיימת בהסכמה, והוא ימונה לתפקיד סגן נשיא ליזמות אקדמית (להלן - ההסכם עם פרופ' גולן).
13 התקיימה ישיבת הוועד המנהל, ובה דיווח יו"ר הוועד המנהל כי פרופ' גולן מסיים באופן מידי את תפקידו כנשיא המכון.
הוא ציין כי ההסכם עם פרופ' גולן קיבל את אישורה של הוות"ת שהייתה שותפה למהלך.
13 נערכה ישיבת חבר הנאמנים ובמהלכה הציגו היו"רים את התהליכים שקדמו להסכם עם פרופ' גולן ואת עקרונותיו של ההסכם שנחתם.
נמצא כי חבר הנאמנים, שהוא הגוף המוסמך להחליט על סיום כהונתו של נשיא המוסד ולאשר את הסכם הפסקת כהונתו, לא התבקש לאשר את ההסכם עם פרופ' גולן, וממילא גם לא אישר אותו.
המכון טען בתשובתו כי "אין חובה להביא זאת לחבר הנאמנים (כיוון שלא הייתה החלטה על הדחה אלא סיכום דברים בהסכמה)".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על היו"רים להביא את ההסכם עם פרופ' גולן לאישורו של חבר הנאמנים, כנדרש בהוראות המל"ג, הוות"ת ותקנון המכון.
משלא עשו זאת, ההסכם למעשה לא אושר באופן פורמלי, ואף לא ברור כלל מהו המועד הפורמלי של הפסקת כהונתו של פרופ' גולן כנשיא המכון45 .
13 כתב יו"ר ה וועד המנהל בדואר אלקטרוני לפרופ' יעקובוב שהוא ממונה לנשיא בפועל.
העתק של הדוא"ל נשלח לחברי הוועד המנהל וליו"ר חבר הנאמנים.
רק בישיבה שהתקיימה ב- 17.
13 אישר הוועד המנהל את מינויו של פרופ' יעקובוב לתפקיד נשיא בפועל.
עוד החליט הוועד המנהל כי היועמ"ש תעדכן את תקנון העמותה בנושא נשיא בפועל.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא עודכן התקנון.
בישיבת חבר הנאמנים ב - 8.
13 דיווח יו"ר חבר הנאמנים כי "פרופ' יעקובוב מונה ע"י הוועד המנהל בשלב זה כנשיא בפועל".
חבר הנאמנים לא התבקש לאשר את מינויו של פרופ' יעקובוב, וממילא גם לא אישר זאת.
45 בהיעדר מועד כאמור התייחס משרד מבקר המדינה ליום 19.
13 כאל מועד סיום כהונתו; ביום זה הסתיימו 48 .
השעות ממועד ישיבת הוועד המנהל שבה אושר ההסכם עם פרופ' גולן מכון טכנולוגי חולון- מ.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים ולחברי הוועד המנהל כי בתקנון המכון אין כל הנחיות הנוגעות למינוי "נשיא בפועל", ומונח זה כלל אינו קיים בו; כך גם בהנחיות המל"ג ובתקנון הוות"ת.
על כן הליך כזה אינו תקף על פי התקנונים וההנחיות.
המכון מסר בתשובתו כי מינוי נשיא בפועל נעשה כדי שלא ליצור ואקום בראש הפירמידה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל כי לא היה זה בסמכותו למנות את פרופ' יעקובוב לנשיא בפועל, והיה עליו להביא קודם לכן את הנושא לדיון בפני הוועד המנהל המוסמך להמליץ על מינוי נשיא, ולאישורו של חבר הנא מנים המוסמך לאשר בחירה ומינוי של נשיא.
התנהלותו זו הביאה לידי מצב שבו תוקף המינוי של פרופ' יעקובוב לנשיא בפועל מוטל בספק.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים על כי התעלמו מסמכויותיו של חבר הנאמנים בכל הנוגע לאישור הפסקת כהונתו של פרופ' גולן ולאישור מינויו של פרופ' יעקובוב כנשיא בפועל.
מתכתובות בדואר אלקטרוני עלה כי במהלך ספטמבר 2012 , לפני שהיו"רים הציגו לוועד המנהל את טענותיהם בנוגע לנשיא היוצא ולפני שביקשו מפרופ' גולן להתפטר, התנהלה תכתובת בין המנכ"ל לפרופ' יעקובוב שכיהן אז כסגן נשיא לענייני מחקר והתמנה, כאמור, כחצי שנה מאוחר יותר לנשיא בפועל.
במסגרת התכתובת שלח המנכ"ל להערותיו של פרופ' יעקובוב מסמך שכותרתו "הגדרות תפקידים" ובו פורטו והוגדרו תפקידיהם וסמכויותיהם של נשיא המכון, של המנכ"ל, של סגן הנשיא לעניינים אקדמיים ושל סגן הנשיא לענייני מחקר.
המנכ"ל כתב לפרופ' יעקובוב: "אני שולח גירסא נוספת למסמך.
השינויים הם בעיקר בחלק של עקרונות הניהול והגדרת התפקידים.
אתה כמובן מוזמן להוסיף ולשנות כרצונך.
בתגובה שלח פרופ' ]יו"ר חבר הנאמנים[ שתעדכן את מה שאתה חושב שצריך אשלח למשה יעקובוב למנכ"ל את התייחסותו למסמך.
מהתכתובת עלה שהמסמך לא הועבר להתייחסותם של הנשיא היוצא שכיהן באותה עת ושל סגנו לעניינים אקדמיים פרופ' א, אף שפורטו בו גם הגדרות תפקידיהם וסמכויותיהם.
המכון ופרופ' יעקובוב טענו בתשובתם כי התנהלות הנשיא היוצא בתקופת כהונתו הייתה בעייתית וכללה גם התעלמות מחלוקת הסמכויות בין גורמי המכון, לרבות תחומי סמכותו של פרופ' יעקובוב כסגן נשיא למחקר.
עוד טענו כי מקיץ 2012 ניסה פרופ' יעקובוב לפעול מול פרופ' גולן לתקן את המצב, אך ניסיונותיו לא צלחו.
לכן, ניסה פרופ' יעקובוב להגדיר ולבנות מערך מוסכם של סמכויות באמצעות ניסוח מסמך בנושא, ורצה לקבל משוב לגביו מהתחום המנהלי.
פרופ' יעקובוב טען כי מטרת המסמך הייתה "לתקן - ובוודאי לא לחתור תחת הנשיא , שהרי פרופ' גולן בעצמו התבטא שברצונו שייעשה מסמך ארגון כאמור".
הוא הוסיף ]היוצא[ כי לא היו לו שאיפות לרשת את הנשיא היוצא או לפעול להדחתו.
המכון טען בתשובתו כי "הנשיא היוצא היה הבעיה, ולכן ברור שלא היה מקום לשתף אותו בתלונות שהוגשו כנגדו".
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המסמך שריכז המנכ"ל מסכם הגדרות, תפקידים וסמכויות של נשיא המכון ושל המנכ"ל, שנקבעו בתיאום בין המנכ"ל ובין האדם שהתמנה לאחר מכן לנשיא בפועל, עוד לפני שהוועד המנהל דן בטענות שהועלו נגד הנשיא היוצא, ובוודאי לפני שהחליט על התהליכים להפסקת כהונתו ועל מינויו של פרופ' יעקובוב.
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהיה זה המנכ"ל שהכין את המסמך מעלה שוב את החשש כי גם במינוי זה, מינוי נוסף של גורם הממונה עליו, היה המנכ"ל מעורב.
הדברים האלה מעידים על מעורבותו ושליטתו של המנכ"ל גם בתחום ניהול בעלי תפקידים באקדמיה ובנושאים אקדמיים במכון.
ועדת איתור לנשיא חדש 1.
13 , כשישה חודשים לאחר סיום כהונתו של הנשיא היוצא, החליט הוועד המנהל על הקמת ועדת איתור לחיפוש מועמדים לתפקיד נשיא המכון (להלן - ועדת האיתור משנת 2013 או ועדת האיתור).
פרסם המכון מודעת דרושים בביקורת עלה כי מודעת הדרושים פורסמה בעיתון אחד ופעם אחת בלבד.
מלוחות הזמנים שצוינו במודעה עלה כי למועמדים העומדים בדרישות ניתנו שמונה ימי עבודה בלבד להגשת מועמדות והיה עליהם להיות זמינים לראיונות ולהעסקה מידית במכון בתוך עשרה ימי עבודה.
לוועדת האיתור, לוועד המנהל ולחבר הנאמנים גם יחד ניתנו אותם עשרה ימי עבודה, שבמהלכם היה על ועדת האיתור להזמין ולראיין את המועמדים ולהחליט על המועמד המומלץ, על הוועד המנהל לדון בהמלצה ולאשרה ועל חבר הנאמנים לדון ולאשר את המלצת הוועד המנהל, וכל זאת במהלך תקופת חגי תשרי.
לדעת משרד מבקר המדינה, לוח הזמנים האמור העמיד בספק את יכולתם של מועמדים מתאימים וראויים להגיש בתוך זמן כה קצר את מועמדותם לתפקיד המבוקש.
כמו כן עלה ספק שוועדת האיתור, הוועד המנהל וחבר הנאמנים יוכלו להתכנס בפרק זמן קצר מאוד ויצליחו לקיים תהליך תקין ומושכל לבחירת נשיא למכון.
לוח הזמנים הצפוף העלה גם את החשש להישנותם של הליקויים שהתגלו בתהליך בחירתו של פרופ' גולן לנשיא, בפרט משום האמור כי במשך חמישה חודשים לא פעל הוועד המנ הל להקמתה של ועדת איתור.
נוסף לכך, עלה חשש שתהליך בחירה זה הוא למראית עין, ומטרתו להכשיר את בחירתו של הנשיא בפועל פרופ' יעקובוב לתפקיד נשיא המכון.
בהמשך לדברים אלה פנה משרד מבקר המדינה ב - 29.
13 ליו"ר הוועד המנהל ולוות"ת בבקשה לשקול בשנית את התהליך לבחירת נשיא.
משרד מבקר המדינה ציין כי מן הראוי שהוועד המנהל ינחה את עצמו לפעול לפי העקרונות להתאגדות מוסדות להשכלה גבוהה שהם אוניברסיטאות, שעליהם החליטה המל"ג ב- 9.
04 , בכל הנוגע להקמת ועדת איתור לבחירת נשיא.
לאחר פניית משרד מבקר המדינה פרסם מחדש הוועד המנהל את מודעת הדרושים 46 , ובה האריך את מועד הגשת המועמדות בעשרה ימי עבודה נוספים בלבד, דהיינו עד 30.
46 המודעהפורסמה בשני עיתונים יומיים ובאתר האינטרנט של המכון.
13 , התכנסה ועדת האיתור ושישה מועמדים הופיעו לפניה.
נעדרו מן הישיבה ארבעה מתוך שמונת חברי הוועדה.
כמו כן נעדר גם נציג ועד הסגל האקדמי, שהוזמן כמשקיף לדיוני הוועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרכבה של ועדת האיתור משנת 2013 היה חסר עוד יותר מזה של קודמותיה.
לא היה חבר בה נציג סגל, ולא היו חברים בה נציג ציבור שאינו חבר במוסדות המנהלים ולא נציג סטודנטים כפי שהיה בוועדת האיתור משנת 2007 .
בפרוטוקול של ועדת האיתור לא פורטו הדברים שנאמרו בישיבה, דבריהם של המועמדים, השאלות שנשאלו ודברי חבריה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ועדת האיתור ד"ר גלייטמן כי הדבר עומד בניגוד להמלצותיו של מבקר המדינה.
13 כתב בדואר אלקטרוני ד"ר בר-לב, יו"ר חבר הנאמנים וחב ר ועדת האיתור, לד"ר גלייטמן, יו"ר הוועד המנהל ויו"ר ועדת האיתור, כי הוא ממליץ לבחור בפרופ' יעקובוב לתפקיד נשיא המכון, וזאת על בסיס החומר שהועבר לחברי הוועדה.
יש לציין כי ד"ר בר-לב לא נכח בדיון שבו רואיינו המועמדים משום ששהה בחו"ל באותה העת.
כאמור, על פי נוהל ועדות המכון "במקרים מיוחדים יתקיים דיון הועדה באמצעים אלקטרוניים ובלבד שכל חברי הועדה יראו ו/או ישמעו את דעת שאר החברים המשתתפים בדיון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי רצוי היה שד"ר בר -לב היה נותן את חוות דעתו בעניין המועמד המתאים לאחר שנכח בישיבה, אפילו באו פן אלקטרוני; כך הוא יכול היה להתרשם גם מהראיונות שנערכו למועמדים ולא רק מהחומר הכתוב שקיבל, בפרט שרואיינו גם מועמדים חיצוניים למכון.
'בהמשך היום קיימה ועדת האיתור ישיבה נוספת ובה החליטה פה אחד לבחור בפרופ יעקובוב לתפקיד נשיא המכון.
משרד מבקר המדינה מע יר ליו"ר ועדת האיתור ד"ר גלייטמן כי גם בפרוטוקול הישיבה השנייה לא נכתבו הדברים שנאמרו בה והנימוקים לבחירתו של פרופ' יעקובוב לנשיא.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הליקויים שהתגלו בפעילותה של ועדת האיתור הקודמת עולים ושבים ביתר שאת.
המכון מסר בתשובתו כי מינוי ועדת איתור הוא מעבר לקבוע בתקנון המכון ובהנחיותיה של הוות"ת.
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי כדי למנוע שונות ותהליכי בחירה פגומים במכון או במכללה אקדמית אחרת, על המל"ג ועל הוות"ת להחיל על המכללות הוראות ברורות הנוגעות לאופן בחירת נשיא.
13 התכנס חבר הנאמנים לדון בהמלצה למינוי פרופ' יעקובוב לנשיא המכון.
בדיון אמר חבר בחבר הנאמנים: "לחבר הנאמנים אין מספיק זמן לבדוק את כל הנימוקים בעד ונגד.
ראוי היה אף שנקבל את ה -CV של המועמד הנבחר, כי אנו נדרשים להצביע מבלי להכירו.
לכן אנו נאלצים, בהליך מקוצר ולא ראוי, לבחור את הנשיא".
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהאמור עולה כי גם בישיבה זו, כמו בישיבת חבר הנאמנים הקודמת ב - 5.
11 שבה נבחר הנשיא היוצא, לא סיפק יו"ר חבר הנאמנים נתונים מספיקים למשתתפים בישיבה.
בסופו של יום אישר חבר הנאמנים פה אחד את בחירתו של פרופ' יעקובוב לנשיא.
כאמור, בנובמבר 2013 , בין היתר בעקבות הערותיו של משרד מבקר המדינה, התקיימה תכתובת ארוכה בין המל"ג והוות"ת ובין המכון בעניין תהליך המינוי וחריגות המכון מהנחיות הוות"ת.
13 , התחייב המכון כי יתקן את הרכב מוסדותיו ותקנונו על פי הנחיותיהן עד אפריל 2014 .
בפרק זה הועלו ליקויים מהותיים מאוד בפעולות היו"רים הנוגעות לתהליך סיום כהונתו של הנשיא היוצא.
התנהלותם הביאה לידי מצב שבו הפסקת כהונתו של הנשיא היוצא ומועד סיום כהונתו לא אושרו פורמלית, והעמידה בספק את תוקף מינויו של הנשיא בפועל שמונה תחתיו.
בעניין זה פעלו היו"רים תוך התעלמות מההנחיות והכללים, ואף אם היו"רים סברו כי בהתנהלותם זו הם מסייעים למכון, הם ניהלו את תהליך סיום כהונת הנשיא היוצא באופן כושל ופגום.
נסיעות המנכ"ל לחו"ל .
נסיעות לחו"ל כרוכות בדרך כלל בהוצאות רבות וגבוהות, לרבות בגין הנסי עה עצמה ותשלומי אש"ל למיניהם.
מכאן החשיבות המרובה שנועדה לריסון עצמי של גוף הניזון ממימון ציבורי בקשר למימון נסיעות לחו"ל, והגבלתן למקרים שבהם התמורה שהגוף זוכה לה בגינן מצדיקה את רמת ההוצאות הנלוות להן.
במסגרת נוהל נסיעות בתפקיד לחו"ל מאוקטובר 200447 (להלן - נוהל הנסיעות) קבע המכון הוראות בדבר התנאים המוקדמים לאישור נסיעות לחו"ל בתפקיד, תהליכי האישור, הסדרי הנסיעות והדיווח עליהן.
הנוהל מאפשר אישור של נסיעה לחו"ל בתפקיד רק לצורך אחת מארבע המטרות האלה: משימה מינהלית בשם המכון או למענו; פעילות לגיוס תרומות בחו"ל, להקמת אגודות ידידים ולקשר עמהן; השתתפות בכנסים מקצועיים מסוימים; וכן "השתלמות להתבצע בארץ ]ה[ יכול]ה[בנושאים מקצועיים, טכניים או מינהליים החיוניים למכון, שאינ או שקיים יתרון מובהק לקיומה בחו"ל", בכפוף למגבלות נוספות.
בשנים 2012 -2008 נסע מנכ"ל המכון תשע פעמים לחו"ל, בעיקר לצפון אמריקה, למטרת "השתלמות ועדכון ידע", כפי שכתב בבקשותיו.
47 'נוהל מס 01-002 ; הנוהל פורסם ב- 14.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 :בביקורת הועלו ליקויים רבים בקשר לנסיעות האלו.
היעדר פרטים על ה"השתלמות" בחו"ל ונחיצותה : כאמור, לפי נוהל הנסיעות ניתן לבקש אישור ומימון של השתלמות בחו"ל, ובלבד שהיא מתייחדת לנושא החיוני למכון, ואין היא יכולה להיעשות בארץ או שקיים יתרון מובהק לקיומה בחו"ל.
בנוהל הנסיעות נקבע גם כי כל בקשה (לרבות למטרה אחרת, מלבד השתלמות) תכלול פרטים מהותיים, כמו יעדי הנסיעה ומטרותיה, תקופת שהייה מתוכננת ותאריכי יציאה וחזרה, וכן "תכנית מפורטת ונימוקים לנחיצותה".
עוד נקבע בנוהל כי הגורם המוסמך לאשר בקשה לנסיעה לחו"ל של עובד המכון הוא נשיא המכון.
(א) הועלה כי אף שביקש המנכ"ל בבקשותיו "אישור יציאה להשתלמות שנתית ועדכון ידע בחו"ל", הוא לא כלל בבקשותיו פרטים מהותיים שמהם ניתן להסיק מהי אותה "השתלמות" שלמטרתה התבקש המימון; מהו אותו "נושא חיוני למכון" של כל השתלמות; ומה היתרון המובהק בכך שהיא תיעשה דווקא בחו"ל ולא בארץ.
עוד נמצא כי בקשותיו לא כללו "תכנית מפורטת" אלא רק רשימה קצרה של כמה אוניברסיטאות בארה"ב ובקנדה, ללא ציון גורם כלשהו באותן אוניברסיטאות שעמו המנכ"ל היה בקשר או שנוגע להשתלמותו של המנכ"ל במקום.
יצוין גם שלא צורפו לבקשות מסמכים כלשהם המלמדים על הפרטים החסרים כמו הזמנות מטעם האוניברסיטאות שבהן ביקש המנכ"ל לקיים את ה"השתלמות ועדכון הידע".
עוד נמצא כי רוב הבקשות שהגיש המנכ"ל היו עבור השתלמות באותן האוניברסיטאות, והן מצויות בסמוך למקום מגוריהם של ילדיו.
יש להוסיף כי מהבקשות עצמן היה ברור שחלק מהנסיעה יועדה לכאורה לחופשה פרטית של המנכ"ל; בכל בקשה התבקש אישור לכמה ימי השתלמות, לרבות "אש"ל/ לינה", מתוך הימים שהמנכ"ל ישהה בחו"ל.
בתשובתו מדצמבר 2013 מסר המנכ"ל למשרד מבקר המדינה כי אילו היו הנשיא הקודם והנשיא היוצא סבורים שאינם מבינים די הצורך את הנסיעה, את מהותה, את מטרותיה ואת תוכנה, הם לא היו מאשרים אותה או שהיו דורשים פירוט רב יותר.
אישורם מעיד על כך שהם סברו כי הבקשה מפורטת די והותר.
המנכ"ל הוסיף: "הנשיא הכיר היטב את מהותן של נסיעותיי המקצועיות, הן היו על דעתו ובאישורו המלא.
מדובר בנסיעות חוזרות ודומות במהותן.
אי אפשר להתייחס לכל נסיעה כאילו מדובר בענין חדש העומד בפני עצמו ודורש הסברים מרובים בכל פעם מחדש.
מדובר בתוכנית ביקור משוערת, בהתחשב באופין של הנסיעות".
הוא ציין כי לא מדובר בהשתלמויות רשמיות או פגישות עם גורמים רשמיים אלא ב"ביקור וסיור מקיף במוסד ובמתקניו", ולא מעבר לכך.
הוא ציין עוד כי הנשיא הוא זה שהיה צריך לבחון אם הנסיעה הייתה נחוצה או לא.
הנשיא הקודם מסר בינואר 2014 למשרד מבקר המדינה כי המנכ"ל בתשובתו "אינו נרתע מלשקר במצח נחושה כאילו ידע הממונה עליו - הנשיא הקודם - את פרטי ומטרות נסיעות הסרק שלו לחו"ל, במסווה של השתלמות לטובת המוסד, וכאילו דברים אלה נידונו בהרחבה ובפירוט לפני כל נסיעה ועם שובו ממנה.
אמירות אלה שזורות בסעיפים שונים של הפרק הנוכחי ולגבי כולם תגובתי הינה - להד"ם".
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנשיא היוצא כתב בתשובתו בדצמבר 2013 : "אישרתי את הנסיעה בהנחיה להמשך פיתוח קשרים עם אוניברסיטאות בארה"ב וביקשתי לקבל דיווח על הישגיו עם שובו לארץ.
בשובו לארץ פניתי אליו פעמים רבות לקבלת הדיווח, בכתב או בע"פ, אך לא נעניתי".
לדעת משרד מבקר המדינה, שימוש מושכל בכספי המכון מחייב מילוי אחר כל הוראותיו של נוהל הנסיעות; יישום מלא של הנוהל יאפשר גם שקיפות מלאה ובקרה מיטבית על הבקשות ועל אישורן.
מתוקף תפקידם ואחריותם לניהולו התקין של המכון, היה על המנכ"ל למלא באופן מדויק אחר הוראות הנוהל.
כמו כן היה על הנשיא הקודם ועל הנשיא היוצא לדרוש ממנו לעמוד בכולן, לרבות פירוט הנימוקים לנחיצותן של הנסיעות.
עצם העובדה שהנסיעות היו "חוזרות ודומות במהותן", כדברי המנכ"ל, מעלה ספק רב בעניין נחיצותן ותרומתן למכון שהיו אמורות להצדיק את מימונן.
לנוכח זאת, הייתה גם חשיבות מיוחדת לצירוף "תכנית מפורטת" ופירוט של "הנושאים החיוניים" שיידונו בנסיעות חוזרות לאותם המקומות.
הכול נכון גם אילולא התברר שילדיו של המנכ"ל מתגוררים בסמוך לאותן אוניברסיטאות.
(ב) לבד מהיעדר אסמכתה או ראיה כלשהי לכך שהמנכ"ל אכן ביקר באוניברסיטאות שרשם בתכנית שאושרה לו, נמצא כי ב -57 מתוך109 הימים ( 52% ) שבהם המנכ"ל דיווח שיהיה בהשתלמות הוא כלל לא שהה במקום המתוכנן שנרשם בבקשה.
הדבר עולה מהמסמכים שהגיש המנכ"ל למחלקת כספים בתום הנסיעה ומחזק את החשש שמדובר בנסיעות פרטיות.
בתשובתו מסר המנכ"ל כי התכניות שהוגשו לנשיא הקודם ולנשיא היוצא לצורך אישור הנסיעות היו תכניות משוערות, ומדובר "בסך הכל בהבדלים בין התוכנית המשוערת לבין התנהלות הביקור בפועלהבדלים בין תכנון משוער לבין האופן ]ו[ .
בו מתרחשים הדברים בסופו של דבר הם עניין טבעי, רגיל, לגיטימי ואף שכיח" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדעת נותנת שאם המנכ"ל אכן יצר קשר עם גורמים רשמיים במוסדות בחו"ל וקבע עמם מראש מועדים לפגישות, לביקורים ולהשתלמות, בוודאי לא היתה אמורה להיות סטייה של יותר מ -%50 מהתכניות המתוכננות, בייחוד כאשר הנסיעות נעשו בסמוך לאחר הגשת הבקשות עם "התכנית" לאישור הנשיא.
על כל פנים, לפי סדרי מינהל תקין, ואף לפי הכללים הקבועים בנוהל הנסיעות, אין לקבל מצב שבו אדם המשמש בתפקיד בכיר יגיש את אותן התכניות לנסיעות לחו"ל ללא לוח זמנים מוגדר ותחום וללא ציון אף לא שם של אדם אחד שהוא מתכוון להיפגש עמו במסגרת השתלמות ממומנת האורכת כמה שבועות.
ברור שהכינוי "תכנית משוערת" לתכנית המרוקנת מכל תוכן ממשי, אין בו די כדי לתת מענה כלשהו לעניין ליקוי חמור זה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהנשיא הקודם והנשיא היוצא לא קיימו את חובתם מתוקף תפקידם לבדוק את יעדי הנסיעות החוזרים בכל הבקשות ואת לוחות הזמנים שלהן.
היה עליהם לסרב לבקשות לנסיעות לחו"ל המרוקנות מכל תוכן ממשי כאמור, ובוודאי שלא הייתה "תכנית מפורטת", כנדרש לפי נוהל הנסיעות.
מילוי חובתם זו היה בו די לכאורה כדי לאשר ולממן רק נסיעות בתפקיד המועילות למכון.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להלן שתי דוגמאות לפערים בין המועדים שצוינו בבקשה לנסיעה ובין הביצוע בפועל: (1) בדצמבר 2008 הגיש המנכ"ל בקשה ובה ביקש את אישורו של הנשיא הקודם לעשרה ימי השתלמות בתקופה 16.
ההשתלמות הייתה אמורה להיעשות באוניברסיטת .
T , באוניברסיטה בניוארק ובאוניברסיטה בניו המפשייר.
בחזרתו דיווח המנכ"ל למשאבי אנוש על שמונה ימי השתלמות בלבד ועל שלושה ימי חופשה ( 1.
) מהדיווח של המנכ"ל למחלקת הכספים נמצא שב- 31.
08 הוא היה בניו יורק (שלא לפי הבקשה שהגיש עובר לנסיעה), אך הוא לא דיווח למשאבי אנוש על יום זה כיום השתלמות וגם לא כיום חופשה ולכן קיבל עבורו תשלום תמורת יום עבודה.
חרף זאת, דרש המנכ"ל החזר בסך 395 ש"ח עבור שכירת רכב באותו יום48 על שמו ועל שם בנו שגר בניו ג'רזי.
עוד נמצא כי המנכ"ל הגיש קבלה למחלקת כספים על סך 1,186 ( ש"ח312 )דולר עבור רכב שכור לתקופה 11.
הרכב נשכר בנמל התעופה הבין-לאומי של מקסיקו ועל טופס השכרת הרכב חתום המנכ"ל עצמו, אך שם הנהג, כתובתו, מספר רישיון הנהיגה שלו וכרטיס האשראי שבאמצעותו נעשה התשלום הם של בנו.
הרכב השכור היה רכב גדול עם שבעה מקומות ישיבה, שלאדם אחד או לזוג אין כל צורך בו.
לקבלה בגין שכירת הרכב צורפה חשבונית מ- 10.
09 על סך247 ש"ח עבור גלישה באינטרנט בשני חדרים במלון49 במקסיקו שבו שהה.
יוצא איפה שהמנכ"ל היה בחופשה מ - 31.
09 , דהיינו12 יום מתוך התקופה ששהה בחו"ל.
כאמור תמורת תקופה זאת קיבל המנכ"ל החזר הוצאות, ובעד חלק גדול מהימים קיבל תשלום תמורת ימי עבודה.
מן הראוי לציין כי על פי הבקשה לנסיעה שהמנכ"ל הגיש לאישור הנשיא, הוא היה אמור להיות בהשתלמות באוניברסיטה בניוארק במשך כל שבוע העסקים, מ- 5.
אולם מן הקבלות ניתן לראות כי הוא שהה במקסיקו במשך כל השבוע הזה בחופשה משפחתית.
לפי חישובי הביקורת המנכ"ל יכול היה להשתתף בכל התקופה האמורה בארבעה ימי השתלמות לכל היותר.
עוד ראוי לציין כי מדור שכר שבמחלקת כספים זיכה אותו בסך של 1,110 דולר בגין אש"ל לעשרה ימי השתלמות כפי שהנשיא אישר בבקשה לנסיעה; וזאת למרות העובדה שבחזרתו לארץ דיווח המנכ"ל, רק ליחידת משאבי אנוש ולא למחלקת כספים, על שמונה ימי השתלמות בלבד.
בתשובתו מסר המנכ"ל כי לדיווח ליחידת משאבי אנוש על ימי ההשתלמות בחו"ל לאחר הנסיעה אין כל משמעות כי אלה ימי עבודה רגילים.
במהלך התקופה שבה שהה בחו"ל הוא גם נסע לחופשה פרטית במקסיקו בתאריכים 11.
09 , דהיינו באמצע תקופת ההשתלמות.
הוא הוסיף כי לא ניסה להסתיר את החופשה הפרטית, ולעניין זה המציא הודעת .
48 שכירת רכב לשלושה ימים, לרבות 1.
09 שעליו דיווח המנכ"ל ליחידת משאבי אנוש כאמור כיום חופש.
49 מלון Bercelo הנמצא בעיר Cancun שבמקסיקו.
יצוין כי המנכ"ל לא הגיש למכון את החשבונית עבור הלינה בבית המלון.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 דוא"ל ששלח לנשיא דאז, שבו כתב "אנחנו ממשיכים 'לצבור כח' כאן במקסיקו.
נשוב לארה"ב ביום ראשון".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם המנכ"ל מבקש להמיר תקופה של השתלמות מקצועית בחו"ל בחופשה פרטית, עליו לבקש אישור לכך מהגורם המאשר, ובוודאי אין כל הצדקה שעבור תקופה זו יקבל החזר הוצאות מהמכון.
חמור מכך, הועלה כי במסגרת דיווחיו לשלושה גורמים במכון (לנשיא, ליחידת משאבי אנוש ולמחלקת כספים) דיווח המנכ"ל לכל אחד מהם על מספר ימי השתלמות אחר ללא כל הסבר ובלי שצירף פירוט על מקומות ההשתלמות בפועל, אם בכלל דיווח.
המנכ"ל כתב בתשובתו כי הוא הגיש למחלקת כספים את הקבלות עבור הוצאות הרכב השכור בתקופת החופשה הפרטית, מכיוון שבימי ההשתלמות הוא השתמש ברכב הפרטי של בנו (שמונה ימים).
מאחר שהוא לא יכול היה להמציא קבלות עבור הוצאות שכירת רכב, הוא הגיש את ההוצאות עבור שכירת הרכב בחופשה הפרטית כדי לקבל החזר לצורך השתתפות בהוצאות הרכב של בנו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המנכ"ל לא צירף כל הוכחה כי אכן השתמש ברכב הפרטי של בנו במשך שמונה ימים לצורכי ההשתלמות.
יתרה מכך, באחד מימי ההשתלמות, ב- 13.
09 , הוא הגיש קבלה על נסיעה במונית, דהיינו הוא לא השתמש ברכב של בנו.