HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התקינה הישראלי ת והבין -לאומית מושפעות מההתפתחות הטכנולוגית הדינמית, ולכן מתעדכנות תדיר ומחייבות עדכון שוטף של התקנים הישראליים.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי עליו להכין תכנית רב- שנתית לעדכון כל התקנים שטרם אושרו מחדש ולקיים מעקב ובקרה על הליך העדכון.
יש לציין כי אי -עדכון התקנים עלול להוריד לטמיון את מיליוני השקלים שמשקיעה המדינה בקביעת תקנים חדשים ובאימוץ תקנים בין-לאומיים, ובמקרים מסוימים אף עלול לסכן את הציבור.
מכון התקנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובותיו מינואר וממאי 2011 (להלן- תשובתו) כי החל בהכנת מערך ממוחשב לבקרת עדכניות התקינה שיהיה מוכן בסוף יולי 2011 , ורשימת התקנים הממתינים לעדכון תועלה בקביעות על סדר יומן של הוועדות המרכזיות.
הוועדות הטכניות רשאיות להיעזר בוועדות מומחים הבקיאים בתחום פעולתן 7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 39 ( 1989 '), עמ590.
היבטים בבדיקות היבוא .
פעילות עיקרית של המכון היא בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים במעבדות המכון והנפקת תעודות בדיקה תמורת תשלום של היבואנים.
מכוח צו יבוא חופשי, התשס"ט- 2008 , נדרשים אישורי המכון לעמידה בתקן של טובין מיובאים המפורטים בצו (בדיקות יבוא).
אגף המכס והמע"מ ברשות המסים בישראל (להלן - המכס) מכיר רק בבדיקות המכון לצורך שחרור הטובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 263 .
הבדיקות נעשות בעיקר באגף התעשייה במעבדות האלה: אלקטרוניקה ותקשוב; חשמל; מכניקה והידרוליקה; כימיה וטקסטיל.
בינואר 2002 מינתה הממשלה 8 ועדה בראשות פרופ' סיני דויטש, שבחנה את נושא בדיקות היבוא ואת הבלעדיות שיש למכון התקנים בתחום זה.
בדוח שלה (להלן - דוח דויטש) מאוגוסט 2002 קבעה הוועדה ש"בשל מגוון המוצרים וריבוי היצרנים כמעט לכל מוצר, ובמיוחד מוצרי הצריכה, נמצאים בשוק מוצרים שונים ברמות איכות שונות ומגוונות, מוצרים שחלקם עשוי להיות מסוכן לבריאות, לבטיחות ולאיכות הסביבה".
באפריל 2004 אימצה הממשלה את מסקנות דוח דויטש9 והחליטה להטיל על שר התמ"ת לפעול כדי להקל בבדיקות היבוא בכפוף להגברת הפיקוח והאכיפה.
בדוח דויטש נקבע כי יש להבחין בין מוצרי היבוא השונים לפי קטגוריות של רמת הסיכון הבריאותי והבטיחותי ולפי השפעתם על איכות הסביבה.
כדי להקל על היבואנים ולאפשר זרימה חופשית של סחורות תוך כדי שמירה על האינטרסים החיוניים של ציבור הצרכנים בישראל חולקו הטובין לארבע קבוצות לפי דרגת הסיכון שלהם (1 - ;גבוהה4 - )נמוכה10.
, אשר מהוות בסיס לבדיקות היבוא שעורך המכון שחרור למחסני יבואן טובין שחל עליהם תקן רשמי , חייבים לקבל ממכון התקנים "אישור תקן רשמי" (אישור ת"ר), המוגדר איש ור "על עמידה בתנאי השחרור שקבע לטובין הממונה על התקינה"11 לצורך שחרורם מהמכס.
נוהל מכון התקנים 401 - בדיקת טובין מיובאים (להלן - נוהל בדיקת טובין מיובאים) קבע את משטר הבדיקות לטובין מיובאים בהתאם להוראות הממונה על התקינה.
בנוהל זה נקבע כי יבואן, שבכוונתו לי יבא לישראל טובין אשר נכללו בקבוצות דרגות הסיכון 1 ו-2 , נדרש להמציא למכון אב-טיפוס של המוצר ומידע טכני מפורט עליו 12.
בסיום בדיקת אב- הטיפוס (להלן - בדיקת דגם) מנפיק המכון תעודת בדיקה מפורטת.
בהתאם לנוהל האמור, עם הגעת הטובין ארצה לרוב מאשר המכון למכס לשחררם למחסני היבואן בכפוף להתחייבות היבואן להזמין את נציגי המכון מיד עם הגעת הטובין למחסניו לנטילת דוגמה (להלן - בדיקת זיהוי ונטילה).
לאחר הגעת הדוגמה למעבדות המכון תיערך בדיקת התאמה לתקן (להלן - בדיקת שחרור).
עם שחרור הטובין מהמכס למחסני היבואן מתחייב היבואן לא למכור, לא לשווק ולא להעביר לכל גורם את הטובין, כולם או חלקם, לפני קבלת אישור מהמכון כי הם מתאימים לתקן.
זיהוי ונטילה נוהל בדיקות טובין מיובאים קובע כי המשלוח יזוהה והדוגמאות יילקחו בהתאם לנוהל זיהוי ונטילת טובין (להלן - נוהל זיהוי ונטילה).
מטרת הנוהל היא לקבוע את שיטת הביצוע ואת בקרת האיכות של בדיקות הזיהוי והנטילה.
8 החלטתממשלה מס' 1341, מ- 27.
9 'החלטת ממשלה מס 1782, מ- 4.
10 חלוקת המוצרים לפי דרגות סיכון נקבעה בנוהל מכון התקנים 401 - בדיקת טובין מיובאים.
11 הוראות הממונה על התקינהבדבר הענקת אישור תקן רשמי בהתאם לצו יבוא חופשי, התשל"ח- 1978 (עודכנו במאי 2005.
) 12 על טובין מִדרגות סיכון 3 ו-4 .
חלות הקלות כגון בדיקת מסמכיהם 264 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הנוטל לוודא התאמה בין דגמי הטובין וכמותם במקום אחסונם לבין דגמי הטובין המופיעים בבקשה לשחרור הסחורה.
יוצא אפוא שלבדיקת הזיהוי והנטילה חשיבות רבה, משום שהיא מאפשרת למכון לדעת, מיד לאחר הגעת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 265 .
הטובין המיובאים לארץ, אם הסחורה נמצאת במלואה במחסני היבואן ואם לא הופצה על ידו ללא האישורים המתאימים מהמכון.
בסיום הליך הזיהוי והנטילה על הנוטל להזין למערכת הממוחשבת את תוצאת הבדיקה.
להלן תוצאות בדיקות הזיהוי והנטילה בשנים 2010- 200713 בחלוקה למעבדות אגף התעשייה: תוצאות בדיקות הזיהוי והנטילה בשנים 2007 -2010 .
204,207 75,753 29,352 67,997 31,105 מתאים .
5,339 2,490 629 2,086 134 לא מתאים .
30,336 24,897 418 3,904 1,117 אין מסקנה .
14,135 - 14,134 1 - אין סיווג .
1,168 48 18 990 112 לא בוצע .
255,185 103,188 44,551 74,978 32,468 סך הכול .
הבדיקה) (א) מהטבלה עולה כי בכ-25% מהבדיקות של מעבדת כימיה וטקסטיל הוזנה תוצאת הבדיקה "אין מסקנה".
בכ -33% מהבדיקות של מעבדת מכניקה והידרוליקה הוזנה התוצאה "אין סיווג".
בדיקות אלו הן כ-17% מכלל בדיקות הזיהוי והנטילה.
הביקורת העלתה כי המכון לא קבע את הקריטריונים שלפיהם על עובדי המעבדות להזין למערכת הממוחשבת את תוצאות הבדיקה "אין מסקנה" או "אין סיווג".
לפיכך אי-אפשר לדעת מהי הסיבה לסיווגים האמורים ואם הטובין מתאימים לתקן.
משרד מבקר המדינה מציין כי לאור חשיבות הליך הזיהוי והנטילה, על המכון לקבוע הוראות אחידות לכל המעבדות, על אודות הקריטריונים לקביעת תוצאות בדיקות הזיהוי והנטילה.
המכון מסר בתשובתו כי נוהל זיהוי ונטילה עודכן בתחילת 2011 .
ומיושם בפועל כמו כן הסביר כי מתוכנן לקום מערך שירות מרכזי, ובו יחידת נטילות מרכזית אשר תסייע בהסדרת אחידות הטיפול והדיווח.
(ב) מהטבלה עולה כי בשנים 2007 -2010 לא בוצעו 1,168 בדיקות זיהוי ונטילה, 990 מהן במעבדת חשמל (כ-85% מתוצאות בדיקות ה"לא בוצע" שבמכון).
משמעות הדבר שלא נבדקה התאמת המוצרים לתקן.
מנוהל אגף התעשייה ומהמסמכים של מעבדת חשמל עולה כי הסיבה לכך היא משך הזמן הארוך שחלף ממועד פתיחת ההזמנה על ידי היבואן.
13 הנתונים נכונים לאוגוסט 2010.
הסברי המכון, הבדיקות במקרים אלו אינן רלוונטיות עוד, כיוון שסביר להניח שהטובין כבר הופצו על ידי היבואן.
לפי נוהל בדיקת טובין מיובאים, על יבואנים אלו להיכלל ברשימת מפרי האמון המועברת לממונה (ראו להלן).
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 267 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לבדוק את התנהלות מעבדת חשמל ולבחון מהן הסיבות לסיווג בדיקות הזיהוי והנטילה בקטגוריית "לא בוצע".
כמו כן עליו לדווח לממונה על התקינה בהקדם האפשרי על יבואנים שלא הזמינו את המכון לבדיקת זיהוי ונטילה.
המכון מסר בתשובתו כי המערכת הממוחשבת הקיימת אינה מאפשרת מעקב ובקרה יעילים, והחל מחודש יוני 2011 ,תופעל מערכת מחשוב חדשה אשר באמצעותה אפשר יהיה לעקוב אחר בדיקות שלא בוצעו ולשפר את הדיווח לממונה על התקינה.
בנוהל זיהוי ונטילה נקבעו כללים לפיקוח ובקרה על תהליך הזיהוי והנטילה על אחראי זיהוי ונטילות, לדגום פעם בשבוע פעילות אחת לפחות של זיהוי ונטילה לכל נוטל ולוודא שנעשתה על פי הנוהל.
עוד נקבע כי אי-התאמות שיאותרו בהליך הזיהוי והנטילה, למשל בין כמויות ודגמים במחסני היבואן לבין הנתונים במסמכי השחרור מהמכס, יתועדו במערכת הממוחשבת וידּווחו למעבדה הרלוונטית.
כמו כן יש לנהל רישום ומעקב של אי-ההתאמות ולהפיק פעם בחודש דוח חריגים שיפר ט את הפעילויות שבהן התגלו אי -ההתאמות.
ממצאי הדוח ייבדקו לצורך ביצוע פעילות מתקנת או לצורך חקירה.
(א) נמצא כי במכון אין בקרה על פעילות הנוטלים, אין מעקב על אי - ההתאמות ואין דוח חריגים חודשי.
(ב) הביקורת העלתה מקרים שבהם הנוטל מצא רק חלק מהטובין במחסני היבואן , אך בניגוד לנוהל רשם במערכת הממוחשבת כי הליך הזיהוי היה "מתאים".
(ג) משרד מבקר המדינה בחן את טופסי הזיהוי והנטילה שממלאים הנוטלים בזמן הבדיקה, והעלה כי נוהל זיהוי ונטילה אינו מחייב את הנוטל לפרט את אי-ההתאמה שנמצאה (סוג הטובין והכמות החסרה), בפועל אף לא נ הוג לפרט ממצאים אלו.
לכן אי-אפשר ללמוד על הסיבות לאי -ההתאמה ולכשלים בהליך הזיהוי והנטילה, ואי-אפשר לקיים פיקוח, בקרה והפקת לקחים.
מנכ"ל משרד התמ"ת מסר בתשובתו מינואר 2011 כי הוחמרה הבקרה על פעילות הנוטלים.
המכון מסר בתשובתו כי בעקבות הביקורת עודכן נוהל זי הוי ונטילה, הובהרו לנוטלים ולמנהלים ההנחיות בעניין חובת הדיווח על אי-ההתאמות ופירוט מהותן, וניתנה הוראה לכל מנהלי המעבדות לעקוב אחר ביצוע ההנחיות הללו.
 הליך הזיהוי והנטילה הוא תנאי סף בבדיקות ההתאמה לתקן.
מהממצאים עולים ליקויים רבים בהליך זה, אשר פוגעי ם ביכולת המכון להבטיח שטובין ששוחררו למחסני היבואן ייבדקו בדיקת התאמה לתקן.
על המכון לפעול על פי משנה סדורה ואחידה לגבי הליך הזיהוי והנטילה כדי לאפשר פיקוח ובקרה נאותים עליו.
268 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 269 .
טיפול המכון בטובין מיובאים שיש בהם ליקויים כאמור, בתום הליך הזיהוי והנטילה מתבצ עות בדיקות שחרור.
במקרים שבהם מצא המכון אי-התאמה לתקן (להלן גם - ליקויים), הוא מודיע על כך ליבואן.
אם התגלה בבדיקת השחרור כי המשלוח אינו מתאים לתקן, ליבואן כמה אפשרויות, בהתאם לאי-ההתאמה, כגון השמדת הסחורה; החזרתה ליצרן; תיקון הליקויים.
על היבואן להזמין את המכון לבדיקה חוזרת של סילוק הליקויים כדי למנוע שיווק של מוצרים שיש בהם ליקויים.
הפרת התחייבות היבואן תכניס אותֹו לרשימת היבואנים מפרי האמון (ראו להלן).
להלן תוצאות הבדיקות שבוצעו לסילוק הליקויים בשנים - 2007 201014: מסקנות בדיקות סילוק ליקויים בשנים 2007 -2010 .
43,580 1,730 1,094 16,119 24,637 * מתאים .
3,983 91 207 2,372 1,313 ** לא מתאים .
886 77 - 231 578 *** לא בוצע .
48,449 1,898 1,301 18,722 26,528 סך הכול .
* הטובין נבדקו בשנית, הליקוי סולק, והטובין מתאימים לתקן.
** הטובין נבדקו בשנית, הליקוי טרם סולק, והטובין אינם מתאימים לתקן.
*** בדיקת סילוק ליקויים לא בוצעה.
מהטבלה עולה כי ביותר מ- 48,000 מוצרים מיובאים מצא המכון ליקויים שסילוקם נדרש.
עוד עולה כי לעתים המכון אינו מבצע בדיקות לסילוק הליקויים.
המכון הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה שלעתים היבואן אינו מזמין אותו לבדיקה חוזרת.
בהוראת השעה של אגף התעשייה בנושא סילוק ליקויים מפברואר 2010 נקבעו כללים לצמצום התופעה של טובין המשווקים טרם סילוק הליקויים ולמעקב ולבקרה על הזמנות של יבואנים לבדיקת סילוק ליקויים שלא בוצעו.
המכון מסר בתשובתו כי עודכנו הנהלים.
כמו כן שופר התיאום עם הממונה על מנת שיוכל להיכנס בשלב מוקדם לתהליך האכיפה, שאינו בסמכות המכון.
ליקויים בטובין מיובאים עלולים לסכן במידה רבה את בטיחות הציבור.
נמצא כי הוראת השעה של המכון בנושא זה חלקית ואינה נותנת מענה להיבטים שונים בבדיקות סילוק הליקויים.
על המכון לקבוע נוהל שייתן מענה, בין היתר לאלה: אופן הטיפול בליקויים חמורים המסכנים מיידית חיי אדם; מעקב תכוף אחר הימצאותם של הטובין במחסני היבואן לאחר גילוי הליקוי; קבלת ערבויות מיבואן שבסחורתו נמצאו ליקויים, אשר .
14 הנתונים נכונים לאוגוסט 2010.
270 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
יבטיחו שהוא לא ישווק אותה עד סילוקם; קביעת כללי דיווח לממונה על התקינה בזמן אמת; טיפול בהזמנות לבדיקות סילוק ליקויים שלא בוצעו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 271 .
יבואנים מפרי אמון כאמור, שחרור הטובין למחסני היבואנים מתבסס על התחייבות היבואנים שלא לשווק טובין מיובאים, טרם אישור המכון על התאמתם לתקן.
לפי נוהל בדיקת טובין מיובאים, במקרים שבהם מפרים היבואנים את התחייבותם 15 , על המכון להכלילם ברשימה של "יבואנים מפרי אמון", להחמיר במשטר הבדיקות כלפיהם ולשלוח להם "הודעה על הפרת אמון" שהעתק ממנה מועבר לממונה.
באוגוסט 2010 היו רשומים במכון כ-640 .
הממונה על התקינה אחראי לאכיפת האיסור בחוק על מכירת טובין שאינם עומדים בתקן.
החוק מעניק לממונה סמכויות מינהליות לפעול נגד מי שמוכר טובין שאינם עומדים בתקן.
החוק קובע שהממונה רשאי לפרסם את ממצאי בדיקתו ברבים ולהזהיר את הציבור בדבר החשש מפגיעה בבטיחות ו או בבריאות ו, והוא יכול לחייב את היבואן לאסוף את המוצרים מהשווקים ( recall) על חשבונו.
נוהל בדיקת טובין מיובאים דורש לשלוח ליבואן לפני ההודעה על הפרת אמון התראה על אי-הזמנת המכון לנטילה בתוך עשרה ימים ממועד שחרור הסחורה למחסניו.
נמצא כי ההודעה על הפרת אמון לממונה חלקית ביותר וחסרים בה פרטים כגון סוג המוצר וכמותו; מועד הגעתו לישראל; סוג הליקוי - אם נמצא; הסיב ה המדויקת להכנסת היבואן לרשימת מפרי האמון.
היעדר פרטים אלו אינו מאפשר לממונה לבצע את תפקידו.
עוד נמצא כי דיווחי המכון לממונה נמסרו חודשים רבים (במקרים מסוימים מעל שנה) לאחר שחרור הטובין על ידי המכון למחסני היבואן.
בחלק מהמקרים נמצא כי ההתראות ליבואנים שלא הזמינו את המכון לנטילה בתוך עשרה ימים ממועד שחרור הסחורה, נשלחו חודשים רבים לאחר שחרורה.
הממונה על התקינה מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי הדיווחים שמעביר המכון לגבי מפרי אמון מגיעים מאוחר מדי, ללא פירוט ולעתים בצורה לא מדויקת.
משרד מבקר המדינה העיר למכון כי דיווח לממונה על מפרי אמון זמן רב לאחר שחרור הסחורה למחסני היבואן עלול לפגוע בבטיחות הציבור ובבריאותו, שכן נדרש להתריע לפני הציבור בהקדם האפשרי על אודות מוצרים שיש בהם ליקויים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לפעול לגילוי יבואנים מפרי אמון סמוך ככל האפשר למועד שחרור הסחורה למחסניהם ולדווח על כך לממונה ללא דיחוי.
בעקבות הביקורת הודיע הממונה על התקינה למשרד מבקר המדינה כי בדיון עם מנכ"ל מכון התקנים סוכם על שינויים בנוהל בדיקת טובין מיובאים בעניין העברת הודעות על מפרי אמון לממונה ובעניין החמרה עם יבואנים מפרי אמון.
המכון מסר בתשובתו כי נקבעה דרך דיווח חדשה, הכוללת את כל הפרטים הנדרשים, והיא מיושמת מאז תחילת שנת 2011.
15 הפרת אמון תיחשב, בין היתר: היבואן לא הזמין את נציג המכון לנטילה בתוך עשרה ימים ממועד שחרור הטובין למחסניו; סיווגים מטעים; זיוף מסמכים ותצהירים; הפצת הטובין בידי היבואן לפני קבלת אישור המכון או בטרם סילוק הליקויים.
272 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בביקורת נמצא כי הממונה על התקינה אינו מנהל רישום ומעקב על אודות דיווחי המכון על יבואנים מפרי אמון, ביניהם מי שהפיצו טובין שיש בהם ליקויים או מי שהפיצו טובין טרם בדיקת התאמתם לתקן.
כמו כן אין בידי הממונה נוהל לטיפול במידע המתקבל מהמכון.
ממסמכים שהעביר הממונה על התקינה למשרד מבקר המדינה עולה כי מתוך 244 דיווחים על מפרי אמון, שקיבל הממונה בשנים 2009 -2010 , טיפל הממונה ב-22 בלבד (כ-10%.
) הממונה הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוא מעביר את המידע לכל רכז במשרדו לפי תחום פעילותו.
הרכז פועל לפי שיקול דעתו ולפי המידע המוצג בפניו, ולעתים פונה למכון להבהרות.
משרד מבקר המדינה העיר לממונה על התקינה כי עליו לרכז מידע המגיע מהמכון על מנת להעריך את היחשפות הצי בור למוצרים מסוכנים כדי לקיים אכיפה אפקטיבית וממוקדת ולאתר יבואנים שמפרים אמון בקביעות.
במהלך הביקורת, באוגוסט 2010 , הודיע הממונה על התקינה למשרד מבקר המדינה כי משרד התמ"ת הקצה לו תקציב להעסקת יועץ לשם כתיבת נוהל לטיפול בהודעות המכון על יבואנים מפרי אמון, ובהמשך אף נחתם עם היועץ הסכם לכתיבת הנוהל.
הוא מסר כי עוד טרם כתיבת הנוהל הונהג רישום מסודר של הודעות המכון ושל אופן הטיפול בהן.
ענף הצעצועים שיווק צעצועים לא בטיחותיים טומן בחובו סיכון רב לילדים ולפעוטות.
תקן רשמי "בטיחות צעצועים: תכונות מכניות ופיזיקליות"16 (תקן צעצועים) קובע דרישות ושיטות לבדיקה של צעצועים.
"צעצוע" מוגדר מוצר או חומר שנועדו למשחק ילדים בני פחות מ -14 שנים.
יבוא הצעצועים לישראל בשנת 2008 הסתכם בכ -120 מיליון דולר, מהם כ -88 מיליון דולר מסין 17 .
לאור הגידול ביבוא מסין ולנוכח העובדה שהתגלו בארצות הברית ובאירופה מוצרים סיניים שעלולים לסכן ילדים, הוחמרו דרישות התקינה ונוהלי בדיקות הצעצועים בארץ.
מכון התקנים בודק את ההתאמה לתקן של טובין מיובאים (בדיקת שחרור) לפי מפרט בדיקה, הנקרא בנוהל בדיקת טובין מיובאים "נספח ש'" (להלן - נספח שחרור).
אם המוצר אינו עומד בדרישות נספח השחרור, הוא אינו מתאים לתקן, ולכן הפצתו אסורה.
בדיקות הצעצועים נעשות במעבדה לכימיה וטקסטיל, במדור מתכות וצעצועים שבאגף התעשייה.
שחרור צעצועים ללא בדיקת התאמה לתקן .
16 'תקן ישראלי מס 562 , בטיחות צעצועים: תכונות מכניות ופיזיקליות (פברואר 2009 .
) 17 סקירת ענף הצעצועים והמשחקים - שנת 2008 , אתר האינטרנט של משרד התמ"ת, www.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 273 .
נספח השחרור של בדיקות הצעצועים עבר כמה שינויים מהותיים בשנים האחרונות.
משנת 2002 ועד אוגוסט 2008 הנספח שהיה בתוקף קבע את נוהלי הבדיקות, כמפורט בטבלה (להלן - נספח השחרור הראשון): 274 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נוהלי הבדיקות לפי נספח השחרור הראשון .
לבדיקה מספר משפחות הדגמים במשלוח* .
כל משפחות הדגמים 1-3 .
* "דגם" הוא מוצר ממין אחד, עשוי חומרים זהים ומיוצר במדינה אחת ובמפעל אחד של יצרן אחד.
"משפחת דגמים" היא קבוצה הכוללת דגמים הנבדלים זה מזה רק בצורתם.
נוהלי הבדיקות שהיו בתוקף עד שנת 2008 .
, כמפורט בטבלה, היו חלקיים ביותר כתוצאה מכך הותרו לשיווק משלוחים רבים של צעצועים ללא בדיקה18.
באוגוסט 2008 נכנס לתוקף נספח שחרור חדש, ולפיו הוחמרו הבדיקות (להלן- נספח השחרור השני).
הנספח השני קבע כי יש לקחת פעם בשנה דגימה מכל משפחות הדגמים המגיעות במשלוח.
בביקורת נמצא כי הוראות נספח השחרור השני לא יושמו.
ברוב המקרים דגמו הבודקים משפחת דגמים אחת עד שלוש משפחות, בעוד שעל פי שטר המטען במכולה נמצאו משפחות דגמים רבות (לעתים עשרות משפחות) שלא נבדקו בשנה האחרונה.
לפיכך במרבית המשלוחים ניתן ליבואן אישור לשיווק כל הצעצועים שבמשלוח, אף על פי שמרבית הדגמים לא נבדקו כלל.
זאת ועוד, בעקבות הביקורת החלה בדיקה פנימית באגף התעשייה של הליכי בדיקות ההתאמה לתקן של צעצועים.
בבדיקה נבדקו משלוחי צעצועים שייבא יבואן ותיק בחודשים ינואר -אוגוסט 2010 .
לפי מסמכי המכון, אותו יבואן קיבל אישור לשחרור 63 ,משלוחים בתקופת זמן זו אולם "נציגי מת"י נטלו דוגמאות רק מ תוך 22 משלוחים".
יוצא אפוא שבשנת 2010 .
שוחררו לאותו היבואן משלוחים שלמים שכלל לא נדגמו משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהמכון לא פעל בהתאם להוראות נספח השחרור השני והתיר לשווק דגמי צעצועים רבים שלא נבדקו כלל, ואשר עלולים לסכן פעוטות וילדים.
לפי נספחי השחרור, משפחת דגמים יכולה להיחשב כזו, רק אם כל הדגמים יוצרו אצל אותו יצרן ובאותו מפעל.
ברוב המקרים אי-אפשר ללמוד ממסמכי היבואנים שמצורפים למשלוח מי הם יצרני הצעצועים, אלא אפשר ללמוד רק את זהות הספקים (מחזיקי המלאים).
נמצא כי אף על פי כן שיטת העבודה שהונהגה במכון עד מועד הביקורת הייתה נטילת צעצועים לבדיקה על סמך מסמכים אלו.
18 לדוגמה, יבואן אשר הביא במשלוח אחד יותר משלוש משפחות דגמים של צעצועים (למשל: בובות, אופניים, כדורים, תַּצְרְפִים (פזלים), אקדחי צעצוע ומכוניות), יכול היה לקבל היתר לשיווק המשלוח כולו על סמך בדיקת בובות, כדורים ותצרפים בלבד.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 275 .
מסמך שהכין היועץ המשפטי של המכון (להלן - היועמ"ש) בספטמבר 2010 , לבקשת מנהל מעבדת כימיה וטקסטיל התייחס, בין היתר, לנושא זה: "יבואנים רוכשים מוצרים שאינם יודעים מי ייצר 276 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
אותם, מביאים אותם לארץ ללא בדיקת דגם, וחושפים פעוטות לכל אותם סיכונים שהתקן מבקש למנוע: צבעים רעילים, פינות חדות, אפשרות של בליעה של חלקי צעצועים".
באוגוסט 2010 נכנס לתוקף נספח שחרור שלישי (להלן - נספח השחרור השלישי)19.
בנספח זה הנוטלים הונחו לערוך זיהוי מלא של המשלוח בעין, ולא על סמך מסמכים בלבד.
כמו כן, הונחו הנוטלים ליטול דגם מכל משפחת דגמים שבמשלוח, כפי שהיה עליהם לעשות לפי נספח השחרור השני.
כאמור, היבואנים נושאים בעלויות בדיקות היבוא.
שינוי שיטת העבודה של המכון הביא את יבואני הצעצועים להתלונן על המספר הרב של הדגי מות ועל העלות הגבוהה של הבדיקות בגינן.
בדיון שקיים מנכ"ל המכון עם נציגי היבואנים בספטמבר 2010 , הוצגו נתונים שאסף המכון לאחר יישום ההחמרה בנוהלי הבדיקות כנדרש20.
מהנתונים עולה שמ-67 משלוחים שנבדקו נפסלו23 (%34 ,) ולמעלה מ -50 מוצרים לא התאימו לתקן 21.
עוד הוצגו נתונים מבדיקה נוספת שנערכה, שמהם עלה כי מ-55 ,צעצועים שנבדקו26 ,לא עמדו בתקן בגין רעילּות דליקּות, קריסה, חלקים קטנים וכדומה22.
מהאמור לעיל מצטיירת תמונה עגומה של בדיקות הצעצועים שעשה מכון התקנים בשנים האחרונות.
השיעור הגבוה של דגמי צעצועים שנמצאו בהם ליקויים בבדיקות מדגמיות של המכון מאוגוסט 2010 , מעלה חשש שהמכון התרשל בתפקידו והתיר לשיווק עד אותה עת 23 צעצועים לא בטיחותיים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את התנהלות המכון בבדיקות צעצועים מיובאים.
מכון התקנים מסר בתשובתו כי כבר במהלך הביקורת בוצעו פעולות מתקנות.
לאחר הביקורת המכון עדכן את הנהלים ואת תהליכי הבדיקה, רענן את שדרת הניהול, הוסיף כוח אדם והשקיע בציוד ייעודי לבדיקות הצעצועים.
נוסף על כך, עובדיו תודרכו ליישם את נספח השחרור השלישי כלשונו.
יובהר כי המכון בודק רק את משלוחי הצעצועים שסווגו כך לצור ך שחרור מהמכס24 .
סוגיית הברחת הצעצועים עלתה בדיון בוועדה לזכויות הילד שבכנסת בדצמבר 2007 .
מנהל מעבדת כימיה וטקסטיל במכון דאז, האחראי לבדיקות הצעצועים, מסר בוועדה כי במכון התקנים "בודקים רק מה שמגיע אלינו, אנחנו לא יכולים לבדוק ולא יכולים לדעת דברים שלא מגיעים דרכנו וזה לדעתי החלק שלא .
19 בנספח השחרור השני היה על המכ ון לקחת מכל משלוח צעצועים לבדיקה חלקית, דרישה אשר הושמטה בנספח השחרור השלישי.
בנספח השחרור השלישי הכירו גם בתעודות בדיקה של מעבדות מאושרות בחו"ל.
20 הנתונים נאספו במחצית הראשונה של חודש אוגוסט 2010.
21 ,הסיבות השכיחות לפסילה הן, למשל, קריסת עגלות, דליקּותחלקים קטנים וחודים נגישים.
22 במקרה אחד נלקחו 41 צעצועים לבדיקה משלושה משלוחים, ש"מתוכם נפסלו 18 !
צעצועים2 ,נמצאו רעילים5 ,נפסלו על עובי אריזה3 עגלות קרסו, ב-2 התגלו חודים נגישים והיתר נפסלו בשל העדר אזהרות מתאימות".
במקרה שני נלקחו 14 צעצועים לבדיקה ש"מתוכם נפסלו 8 צעצועים!
מתוכם2 רעילים, אחד דליק, אחד הכיל חלקים קטנים, 3 .
"עובי אריזות ועגלה קרסה 23 .
מועד ההחמרה בנוהלי הבדיקות כנדרש 24 ,ראו דוח מבקר המדינה על פעולות למניעת הברחות טוביןדוח שנתי 59 ב( 2009 ,) 'עמ241 .
בדוח צוין כי המכס מעביר לבדיקה עד 5% מכלל המכולות והמטענים המגיעים לארץ ביבוא מסחרי, ונמצאו ליקויים רבים בתהליך הכרוך באיתור הברחות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 277 .
מגיע דרכנו הוא אדיר, הוא ענק, כי זה כבר תלוי במכס, זה כבר תלוי ביבואן, איך הוא מעביר את זה לארץ.
יש אפשרות להצהיר על זה כדבר אחר ולהכניס את זה והוא לא חייב בבדיקה של מכון התקנים".
278 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המכס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 כי במסגרת בדיקות שנערכו בשנת 2010 למשלוחים החשודים בעברות על חוקיות היבוא נמצאו כ-150 .
משלוחים, שכללו צעצועים ושקיימת עברה על חוקיות היבוא בגינם לדעת משרד מבקר המדינה, ההחמרה לאחרונה בנוהלי בדיקות הצעצועים על ידי המכון עלולה להגדיל את מספר המקרים שבהם ינסו יבואנים מסוימים לחמוק מבדיקות היבוא, בין היתר, באמצעות סיווג צעצועים כטובין שאינם נדרשים לבדיקת היבוא.
על הגורמים הרלוונטיים - המכס, הממונה על התקינה ומכון התקנים - לפעול בשיתוף פעולה כדי למנוע מקרים כאלה.
מנכ"ל משרד התמ"ת מסר בינואר 2011 כי יתקיים די ון בהשתתפות משרד התמ"ת, המכס ומכון התקנים כדי לקבוע דרכים להגברת הפיקוח בשלב שחרור צעצועים מהמכס.
מטרת הדיון תהיה להתייחס בקפדנות יתר ליבואנים שעל פי נתוני הרשויות המעורבות נתפסו בעבר בעברות דומות.
עוד הוסיף כי הממונה יבקש מהמכס להגביר את בדיקות מסמכי יבוא הצעצועים כדי למנוע שימוש באישורים כוזבים.
נוהל בדיקת טובין מיובאים מאפשר למכון לדרוש מיבואן להפקיד לטובת משרד התמ"ת ערבות אישית, אשר תבטיח שהוא לא ימכור את הסחורה עד קבלת אישור בדיקת שחרור מהמכון.
בענף הצעצועים נקבע הסדר ייחודי בין איגוד לשכות המסחר (להלן - האיגוד) לבין המכון.
על פי ההסדר, הקצה האיגוד ערבות גלובלית לטובת משרד התמ"ת המכסה את התחייבות יבואני הצעצועים בהסדר שלא למכור את הטובין עד קבלת האישור.
בסיכום פגישה בין האיגוד לבין נציגי המכון בנושא בדיקות צעצועים ממרס 2010 נדון מכתב התראה שנשלח ל-24 .
יבואנים בטרם הכנסתם לרשימת מפרי האמון מהסיכום עולה כי 18 מהם (75% .
) כלולים בהסדר הערבות הגלובלית משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח הסכנות הטמונות ביבוא צעצועים שיש בהם ליקויים בטיחותיים, ראוי כי מכון התקנים ומשרד התמ"ת יבחנו את ההסדר האמור וישקלו הטלת אחריות אישית על יבואני הצעצועים, בדומה לאחריות המוטלת על יתר היבואנים.
מנכ"ל משרד התמ"ת מסר בתשובתו כי יבחן מחדש, בשיתוף המכון, את סוגיית הערבות הגלובלית של יבואני הצעצועים הקיימת זה שנים רבות.
פרסום מידע לצרכנים תקנון מכון התקנים קבע כי על המכון להגן על הצרכנים מפני הונאה, זיוף והטעיה הקשורים באיכות המוצרים ובהרכבם , ועליו לספק ליצרנים ולצרכנים מידע נאות בדבר טיבם, הרכבם ופעולתם.
כאמור, בהתאם לנוהל בדיקת טובין מיובאים, יבואן שבכוונתו לייבא לישראל טובין החייבים בעמידה בתקן נדרש להמציא למכון אב- טיפוס של המוצר לבדיקת דגם.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 279 .
הביקורת העלתה כי המכון אינו מפרסם לצרכנים ביוזמתו מידע על הדגמים המאושרים ליבוא על ידו (בדיקות דגם).
הנהלת המכון הסבירה למשרד מבקר המדינה כי מידע כזה מועבר רק לצרכן הפונה למכון.
280 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לנוכח ריבוי היבואנים מפרי האמון והברחות טובין מיובאים לישראל 25 , מתעורר חשש שבשווקים יש מוצרים שלא נבדקו על ידי מכון התקנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לשקול לפרסם את תוצאות בדיקות הדגם, תוך כדי איזון האינטרסים של הצרכנים ושל היבואנים.
מידע חשוב זה יכול לתת לצרכנים כלים לרכישה מושכלת של טובין מיובאים ויכול אף לתרום ל אכיפה ולצמצום התופעה של מכירת מוצרים שאינם עומדים בתקן.
מנכ"ל משרד התמ"ת והמכון מסרו בתשובותיהם כי הסוגיה תיבחן, ויילמדו היבטיה המשפטיים.
אגף הבניין של מכון התקנים פועל באמצעות שלוש מעבדות: מעבדת בנייה, המתמקדת בבדיקות בטון ואינסטלציה; מעבדת קרקע, העוסקת בבדיקות סוג הקרקע וטיבה; יחידת המעבדות, העוסקת בבטיחות אש, בעמידות מבנים ועוד.
באגף מועסקים כ -200 עובדים.
הכנסות האגף בשנים 2008 ו- 2009 היו כ-62 מיליון ש"ח ו-כ-60 .
עד שנת 1990 נעשו בדיקות ההתאמה לתקן בתחום הבנייה רק על ידי המכון ועל ידי המכון הטכנולוגי לישראל (הטכניון).
בשנת 1991 ,נפתח השוק לתחרות לאחר שהממונה הסמיך גם מעבדות פרטיות לבדיקות בענף הבנייה.
מעבדות אלה מתחרות באגף ונוגסות בחלק ניכר מפעילותו26.
בביקורת נמצא כי לאגף הבניין גירעון מתמשך שהחל בשנות התשעים של המאה הקודמת.
במהלך העשור האחרון גדל הגירעון השנתי של אגף הבניין פי ארבעה, והגיע בשנת 2009 לשיא של כ-20 מיליון ש"ח, ובסך הכול הסתכם בשנים 2000 -2009 בכ-148 .
)מיליון ש"ח (כולל תקורה בשנים האחרונות נעשו ניסיונות במכון להבראת אגף הבניין.
ניסיונות אלו לא צלחו.
ממסמכי המכון עולה כי הסיבות העיקריות לגירעון המתמשך הן היצע גדול של מעבדות מתחרות; תחרות אגרסיבית בין המעבדות; כושר מיקוח של לקוחות; הוצאות שכר גבוהות על עובדי אגף הבניין בהשוואה לעובדי המעבדות המתחרות; הסכמי עבודה המקשים על ניוד עובדים ופיטוריהם.
בביקורת עלה כי זה כמה שנים אין לאגף הבניין מנהל, אלא רק ממלא מקום, ואין מנהל למעבדת הבניין ולתפעול תחום הבטון.
ממצאי תחקיר, שערך במאי 2010 מנהל איכות ובטיחות של מעבדות תעשייה ובניין, מלמדים כי היעדר סמכו ת ניהולית במעבדה הביא למחסור בכוח אדם בעל כישורים מתאימים ולהיעדר הנחיה, בקרה וגיבוי.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב( 2009 '), "הברחות טובין לישראל", עמ241.
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 47 ( 1997), 'עמ663.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 281 .
המכון מסר בתשובתו כי הכין תכנית לאיזון תפעולי לאגף הבניין, אשר אושרה בוועד הפועל.
כבר במהלך שנת 2010 , עם הפעלתה הצטמצם הגירעון השנתי ל- 14 .
כאמור, במכון ארבעה אגפים מקצועיים: אגף איכות והסמכה, אגף התקינה, אגף התעשייה ואגף הבניין.