HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכירה אחרת שבה מוצעים הטובין או השירותים של העסק, כולם או חלקם, במחירים מוזלים לתקופה מסוימת, שלא .
בדרך מתן הנחה לצרכן פלוני".
189 בוחנים אם יש הבדל בין המחיר על המוצר לזה המופיע בקופה.
סוגיות בהגנה על הצרכן ב.
הוראות פרק ג' לחוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד-2014 (להלן- חוק המזון) .
בנושא שקיפות מחירים190.
הוראות סעיפים 12 ו-13 לחוק המתווכים במקרקעין, התשנ"ו -1996191.
בעקבות פעילות יחידת האכיפה של הרשות ב-2020 - 2021 נשלחו כוונות חיוב והוטלו .
עיצומים כספיים לגבי כ-200 עוסקים בסך כ-62 מיליון ש"ח192 , ומהם נגבו 13.
לוח 8: ביקורות בבתי עסק של הרשות להגנת הצרכן, .
השנה 2019 2020 2021 .
ביקורים בבתי עסק לצורך מודיעין וביקורות 3,553 3,277 2,664 .
מספר הוראותהחוק שנבדקו בבתי העסק .
בשנה 6,830 3,770 5,140 .
מספרהמוצרים שנבדקו בשנה 341,500 188,500 257,000 .
מספר תיקיהאכיפה שנפתחו 683 377 514 .
מספר תיקיהאכיפה שנסגרו 676 368 425 .
מספר תיקיהאכיפה עם ממצאים 514 276 364 .
שיעורתיקי האכיפה עם ממצאים 76% 75% 86% * .
מחלקת המודיעין של הרשות להגנת הצרכן נועדה לייעל את עבודת האכיפה ובאמצעותה .
הם יודעים להגיע בצורה ממוקדת לעוסקים שקיימים לגביהם חשש וסבירות גבוהה .
שעוברים על חוקי הגנת הצרכן.
ניתן לראות כי בשנים 2019 - 2021 ב-79% מתיקי האכיפה .
נמצאים ממצאים לעבירות על חוק הגנת הצרכן.
מינהל אכיפה ומדידה במשרד הכלכלה193: היחידה אוכפת בין היתר את הוראות פיקוח .
המחירים המרביים של מוצרי חלב, ביצים, לחם ומלח, שהם בפיקוח ממשלתי 194 ; את מחירי .
190 סעיף 30 )(אלחוק המזון קובע כי "קמעונאי גדול יפרסם לציבור, באינטרנט, בנפרד לגבי כל אחת מחנויותיו, את .
המחיר הכולל העדכני במועד הפרסום של כל מצרך שהוא מוכר בחנויותיו".
191 איסור לעסוק בתיווך מקרקעין או להעסיק אדם אחר בתיווך מקרקעין למי שאינו בעל רישיון בתוקף על פי חוק .
192 סכום עיצומיםבני גבייה לאחר הפחתות.
193 על פי אתר האינטרנט של משרד הכלכלה , המינהל פועל לשיפור הקשר שבין האזרח, משרד הכלכלה, ארגוני .
הצרכנים, ארגוני המסחר, המשטר ה והרשויות המקומיות; זאת כדי לרכז את מרב הפעולות בתחומי האכיפה לקידום .
ההיבט הצרכני, לצמצום יוקר המחיה ולשיפור השירות לאזרח.
194 מכוח חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996.
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן המוצרים המיובאים במכסות פטורות ממכס 195 ; ואת המשקלות והמידות ו196 - בקרה על .
מכשירי המדידה ואיסור מכירת צעצועים מסוכ נים197.
בעקבות פעילות יחידת האכיפה של המינהל, בשנים2020 - 2021 הוגשו45 כתבי אישום .
נגד בתי עסק שהפרו הוראות שונות שמשרד הכלכלה אמון על אכיפתן; נפסקו על ידי בתי .
המשפט 37 גזרי דין; הוטלו על בתי עסק קנסות בסכום של 335,000 ש"ח; וניתנו על ידי .
בתי עסק התחייבויות כספיות על סך 654,000 .
ש"ח שלא לחזור על עבירות .
להלן פירוט לגבי הביקורות בבתי עסק בשנים 2019 - 2021 :במינהל אכיפה ומדידה .
לוח 9: ביקורות בבתי עסק של מינהל אכיפה ומדידה במשרד הכלכלה, .
השנה תחום הפעילות הפעילות הכמות .
2019 אכיפה במסחר בתי עסק שבוקרו 4,902 .
משקלות ומידות בתי עסק שבוקרו 2,140 .
בדיקות משקלים 22,652 .
פסילות משקלים* 2,606 .
2020 אכיפה במסחר ביקורות בבתי עסק 2,216 .
משקלות ומידות בתי עסק שבוקרו 2,549 .
בדיקות משקלים 27,350 .
פסילות משקלים 2,490 .
2021 אכיפה במסחר ביקורות בבתי עסק 2,960 .
משקלות ומידות בתי עסק שבוקרו 2,742 .
בדיקות משקלים 33,762 .
פסילות משקלים 2,470 .
על פי נתוני מינהל אכיפה ומדידה במשרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* משקל שנפסל על ידי מפקח משקלות ומידות אסור בשימוש עד לתיקון ובדיקה חוזרת.
195 נכון לדצמבר 2021 מדובר בבקר, גבינה צהובה, שמן זית ושעועית.
196 מכוח הוראות פקודת המשקלות והמידות 1947.
197 מכוח צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איסור ייצור, יבוא ומכירה של צעצועים מסוכנים), התשמ"ז-1986 .
מבוצעת בדרך כלל בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל ובמבצעים ממוקדים בתקופות שבהן הסיכון מצעצועים .
סוגיות בהגנה על הצרכן מהביקורת עולה כי תכנית הביקורת אינה נבנית על בסיס מודיעין סדור וניתן לראות .
כי כ-12% מהמשקלים שנבדקו נפסלו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 (להלן- תגובת משרד .
הכלכלה) כי הביקורות נעשות על פי הקריטריונים "תדירות הביקור" ו-"תדירות השימוש .
עוד ציין המשרד כי מינהל אכיפה ומדידה משיק רפורמה חדשה בתחום .
משקלות ומידות, שקובעת כי אחריות כיול המשקל היא של בעל העסק, כלומר בית עסק .
אשר יימצא ברשותו משקל שלא עבר אימות מחדש ייפתח נגדו הליך פלילי או יוטל עליו .
משרד האנרג י יה : יחידת האכיפה של אגף אנרגייה מקיימת199 במשרד האנרגייה פועלת .
לאכיפת חוק מקורות האנרגיה, התש"ן -1989 (להלן- חוק מקורות האנרגיה), והתקנות .
היחידה אוכפת הוראות לגבי פיקוח על צריכת האנרגייה וחובת ביצוע בדיקות .
תקופתיות למדידת יעילות אנרגטית, וכן חובות שונות לגבי יבוא, ייצור ושיווק של מכשירי .
פעילות יחידת האכיפה בשווקים היא בדיקת קיומה של תווית המעידה על .
צריכת אנרגייה על גבי מכשירי חשמל ביתיים 201.
בעקבות פעילות היחידה של משרד האנרגייה בשווקים, ב -2020 נפתחו13 תיקי אכיפה .
והוטלו קנסות על סך 20,000 ש"ח202, וב-2021 נפתחו26 תיקי אכיפה והוטלו קנסות ע"ס .
ב-2021 בוצעו184 ביקורות ב-184 .
להלן דוגמאות לכפילויות באכיפה בשווקים: .
בדיקות מצרכי מזון בפיקוח ממשלתי : חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, .
התשנ"ו-1996 (להלן- חוק הפיקוח) מסמיך את השר הממונה על תחום מסוים 204 , יחד עם .
שר האוצר (להלן - השרים), להחיל את פיקוח המחירים על מצרך או שירות שמתקיימים בו .
תנאים מסוימים הקשורים בתחרות 205 או שניתנת לגביו תמיכה מתקציב המדינה.
השרים רשאים להחיל את פיקוח המחירים מטעמים חברתיים 206 או מדיניים207 .
קובע כי שרי האוצר והכלכלה ממונים על ביצוע חוק זה.
198 ,למשלברשתות שיווק ובתחנות התדלוק, השימוש במשקלים הוא יום-יומי, ולכן תדירות הבדיקה היא אחת לשנה.
199 אגףאנרגיה מקיימת פועל לצמצום צריכת האנרגיה והפחתת פליטות גזי החממה, במסגרת ההתמודדות עם משבר .
האקלים ותהליך העיור המואץ.
200 למשל תקנות מקורות האנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור), התשס"ד-2004, .
ותקנות מקורות האנרגיה (פיקוח על יעילות צריכת אנרגיה), התשנ"ד-1993.
201 ראו סעיף 2 ,)לתקנות מקורות אנרגיה (צריכת אנרגיה מרבית למכשיר חשמל ביתיהתש"ע-2009.
202 שמונה עוסקים קיבלו קנס בגובה 2,500 ש"חכל אחד.
ליתר לא ניתן קנס בשל משבר הקורונה.
203 לכל אחד ניתן קנס בגובה 2,500 ש"ח.
204 למשל: לעניין החלת מחיר בפיקוח על מוצרי חקלאות - שר החקלאות; לעניין נסיעות באוטובוסים - שר התחבורה.
205 הוכרז לגביו מונופולין; קיים לגביו ריכוז באספקה או ברכישה; בין ספקיו או בין רוכשיו אין תחרות או שהיא מועטה.
206 המוצר חיוני ויש צורך בפיקוח על מחירו משיקולים של טובת הציבור או בשל מחסור בו עקב נסיבות יוצאות דופן.
207 יש צורך בפיקוח על מחירו מטעמים של בלימת אינפלציה או השגת יעדי מדיניות כלכלית-חברתית של הממשלה.
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן סעיף 4 ד לחוק הגנת הצרכן, ותקנות הגנת הצרכן (חובת גילוי וחשיפה נאותה של מצרך .
מזון בפיקוח), התשע"ב-2012 , מחייבים את הרשות להגנת הצרכן בשלוש בדיקות על מצרך .
מזון בפיקוח ממשלתי: .
חשיפה נאותה : עוסק המוכר מצרך מזון בפיקוח צריך להקצות לו שטח מכירה .
חובת גילוי : על העוסק להציב שלט סמוך ככל האפשר למצרך המזון שבפיקוח, .
במקום בולט לעין ובאותיות ברורות, שמגלה לצרכן את רשימת מצרכי המזון שבפיקוח .
כיתוב על גבי האריזה : על היצרן לגלות לצרכן מהו מצרך מזון בפיקוח באמצעות .
הכיתוב "מחיר בפיקוח ממשלתי" שיופיע על אריזתו של מצרך המזון.
בסעיף 22 ג לחוק הגנת הצרכן נקבע כי הממונה על הגנת הצרכן רשאי להטיל עיצום כספי .
אף שלרשות להגנת הצרכן יש סמכויות אכיפה פליליות כנגד הפרת .
הוראות האמורות ניתנו בידה סמכויות מינהליות בלבד.
לעומת זאת מינהל אכיפה ומדידה .
במשרד הכלכלה והתעשייה הפועל על פי סעיף 11 לחוק הפיקוח בודק את איסור על .
מכירת מצרך במחיר שעולה על המחיר בפיקוח שנקבע.
סעיף 34 לחוק הפיקוח קובע כי .
המפר הוראה זו דינו מאסר שלוש שנים או קנס על פי חוק העונשין התשל"ז-1977 .
כך יוצא שלגבי אותם מוצרים יש שני צוותי אכיפה מינהל אכיפה ומדידה במשרד .
הכלכלה ומהרשות להגנת הצרכן שבודקים אותם בשווקים.
הצוותים מזהה כי נעברה עבירה שלא בתחום אחריותו, אין בידיו הכלים לפעול .
לתיקונה, למעט עדכון של הצוות השני וביצוע ביקורת נוספת אצל אותו עוסק.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי נושא זה טרם קיבל מענה בחוק.
יש מקרים שבהם המוכר .
מבצע כמה עבירות צרכניות אך אין ביכולתו של מנהל אכיפה ומדידה לכלול בתיק הפלילי .
את ההפרות שאינן בתחום אחריותו 208.
משקלות ומידות: הוראות שונות נקבעו לגבי הפיקוח על משקלים.
והתקנות מכוחו חייבו את הרשות להגנת הצרכן בשלוש בדיקות הקשורות למשקל: .
הצגת משקל לצרכן : תקנות הגנת הצרכן (חובת גילוי משקל של מוצר), התשע"ה- .
2015 , קובעות: "עוסק חייב לגלות את משקלו של מוצר הנמכר על פי משקל, על ידי .
העמדת מכשיר השקילה באופן המאפשר לצרכן לראות על נקלה ובלא הפרעה את .
פעולת השקילה ואת תוצאותיה".
208 משרד הכלכלה הביא בתגובתו דוגמה - מצב שבו מוצר בפיקוח ממשלתי שנמכר במחיר הגבוה מהמחיר שנקבע.
נוסף על כך - מחיר המוצר לא הוצג עליו, וקיים הפרש בין המחיר על המדף למחיר בקופה.
במצב זה הטיפול בעבירה .
של הפקעת המחיר היא בידי המינהל, אך אין ביכולתו של המינהל להרחיב את התיק הפלילי ולכלול בתוכו את .
ההפרות הנוספות אשר נמצאות באחריות הרשות להגנת הצרכן.
הצבת מכשיר שקילה : סעיף 17 ח(ב) לחוק הגנת הצרכן קובע כי קמעונאי גדול209 .
המוכר מצרכים לפי משקל שלא ניתן לגביהם שירות שקילה לפני התשלום, חייב .
להציב במקום עסקו מכשיר שקילה אחד לכל הפחות.
מחיר מוצר הנארז בבית העסק : סעיף 17 ב לחוק הגנת הצרכן קובע את חובת .
הצגת המחיר על גבי המצרך.
בדצמבר 2012 פרסמה הממונה על הגנת הצרכן דאז .
הנחיה לגבי מכירת מוצר הנארז בבית העסק 210 , ולפיה על העוסק לשקול את המצרך .
בסעיף22 ג לחוק הגנת הצרכן נקבע כי הממונה על הרשות להגנת הצרכן רשאי .
להטיל עיצום כספי על מפר הוראות אלו.
לעומת זאת, בפקודת המשקלות והמידות .
1947 נקבע כי מבקר משקלות ומידות212 של משרד הכלכלה רשאי לערוך בכל זמן .
סביר ביקורת לאימות דיוקם של משקלים וימסור לעוסק אישור על הביקורת.
לפקודה נקבע כי הסנקציה בגין עבירות אלו היא קנס או מאסר .
כך יוצא שלגבי אותו משקל המוצב בבית עסק ישנם שני צוותי אכיפה בשווקים .
שבודקים אותו: הרשות להגנת הצרכן בודקת את עצם הצבתו ואת צורת .
הצבתו ובודקת אם משקל האריזה נכלל במחיר המוצר ; ויחידת האכיפה של .
משרד הכלכלה בודקת את דיוקו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי במדינת ישראל קיים תפקיד סטטוטורי ייחודי - .
"המפקח על משקלות ומידות ".
ייעודו ותפקידו של המפקח הם להגביר את אמון .
הצרכנים בבתי העסק באמינות מכשיר המדידה לשימוש מסחרי.
אחראי לתקינות מכשיר השקילה, החל בשלב הייבוא, אישור הדגם, אישור השחרור .
מהמכס, ביצוע אימות הדיוק הראשוני וכלה בשלב התקנתו בבית העסק וביצוע אימות .
דיוק מחדש בהתאם לתדירות שנקבעה.
עוד ציין משרד הכלכלה בתגובתו כי קיים תזכיר חוק משקלות ולפיו יש להקים גוף .
אחד, בעל מומחיות, ידע וציוד, וזאת בפריסה ארצית.
מכאן שהגורם המוביל הוא .
מכשיר השקילה ולא הצגת המחיר, משום שאם מכשיר השקילה מעוול, תוצאת .
בד בבד המליצה המפקחת על המשקולות והמידות להתיר .
את הרשמיות של תקן 1059 (העוסק בבדיקת משקל של תכולה באריזה); זאתלנוכח .
השינויים הטכנולוגיים והצורך בהתאמה לס טנדרטיים בין-לאומיים עדכניים במסחר.
209 כהגדרתו בחוק המזון - קמעונאי המחזיק בשלוש חנויות לפחות והוא בעל מחזור מכירות של יותר מכ-250 מיליון ש"ח, .
או שיש לו חנות מקוונת והוא בעל מחזור מכירות של יותר מכ-250 .
210 אתר האינטרנט של הרשות להגנת הצרכן, הנחיות ממונה - מכירת מוצר הנארז בבית העסק ( 25.
211 בהנחיה נכתב כי בכל מקרה על העוסק להניח את האריזה על גבי המשקל ולאפס אותו, ורק אז להניח את המו צר .
212 סעיף 6 בחוק מקורות האנרגיה קובע כי שר הכלכלה ימנה מפקח על משקלות ומידות, והלה ימנה מבקרי משקלות .
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן 3.
סימון מכשירי חשמלי בתווית דירוג אנרגטי: חוק מקורות האנרגיה, מחייב את משרד .
האנרגייה בבדיקות שונות לגבי מכירת מכשירי חשמל, לרבות חובת סימון המכשירי ם213 .
בתווית דירוג אנרגטי214 .
חוק הגנת הצרכן215 מטיל על העוסק חובת הסימונים השונים שעליו להציג על המוצרים .
שהוא מוכר, ובין היתר שם המצרך, כינויו המסחרי וארץ הייצור שלו, אורך האחריות ותאריכי .
הרשות להגנת הצרכן אחראית על האכיפה של הוראות אלה.
כך יוצא שלגבי אותו מוצר חשמלי יש שני צוותי אכיפה שבודקים את הסימונים .
שעליו: יחידת האכיפה של משרד האנרגייה בודקת את הימצאות תווית הדירוג .
האנרגטי, והרשות להגנת הצרכן בודקת את הימצאותם של סימונים אחרים.
מהביקורת עולה כי יחידות האכיפה בשווקים אינן מתאמות ביניהן את תוכניות .
מצב דברים זה גורם לחוסר יעילות של הפיקוח, לבזבוז משאבי היחידות .
המפקחות ולנטל מיותר על העוסקים.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי לדעתו הגעתם של שני מפ קחים שונים לאותו בית עסק .
לבדיקת נושאים שונים אינה כפילות, לאור המומחיות הנדרשת ממפקח ים אלה.
המשרד כי הוא פועל על מנת לוודא שאין כפילות בבדיקת נושאים זהים על ידי מפקחים שונים .
ובד בבד פועלים לשיפור אפקטיביות הפיקוח ו למניעת כפילויות.
משרד האנרגייה מסר בתגובתו מיוני 2022 כיאם תתקיים חשיבה מערכתית מקיפה לגבי איחוד .
סמכויות האכיפה של משרדי הממשלה והרשויות השונים, ניתן יהיה לכלול בחשיבה גם את .
סמכויות מפקחי משרד האנרגייה.
גם בדוח מבקר המדינה מ-2017216 צוין כי היעדר התיאום בעניין זה ביןהרשות להגנת הצרכן .
ומשרד הכלכלה מקשה על פעילות בתי העסק וגורם להוצאות מיותרות על נסיעות ולאיבוד .
זמנם של הפקחים, שבמקום לקיים ביקורים כפולים יכלו לבדוק בתי עסק אחרים או עמידה .
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן מסרה למשרד מבקר המדינה כי על מנת למנוע בלבול .
מהציבור, אי-ודאות וכפילויות באחריות, היא ממליצה לאגם ברשות את כל הכלים והסמכויות .
בתחום הגנת הצרכן והסחר ההוגן בהתאם לרציונל שעליו מבוססת החלטת הממשלה 4167217 .
213 בחוק נקבע כי אדם העוסק בשיווק או במכירה של מכשיר חשמלי בישראל ידביק או יטביע על המכשיר המוצע .
למכירה, במקום בולט לעין, תווית שבה מצוין הדירוג האנרגטי של המכשיר.
214 תווית שעליה סימן המשקף את הדירוג האנרגטי של אב הטיפוס של המכשיר החשמלי.
216 מבקר המדינה, דוח שנתי 67א (2017) , "פעילותהרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות", .
217 החלטת הממשלה 4167 ( ", "הקמת הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגןאוגוסט 2005 .
סוגיות בהגנה על הצרכן משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות להגנת הצרכן, למשרד הכלכלה ולגופי הסמך שלו .
ולמשרד האנרגייה לשקול דרכים לייעל את תהליך הפיקוח על העסקים, ולתאם ביניהם .
במידת האפשר את תוכנית הביקורת ולבחון דרכים לשיתוף פעולה.
יהיה לצמצם את הכפילות בביקורות ובהשקעת המשאבים, לקיים פיקוח יעיל ואף להרחיב .
את היקף הביקורות למספר גדול יותר של עוסקים.
מאגרי מידע כפולים והיעדר סנכרון מידע .
בהמשך להחלטות הממשלה מ -2010 ומ-2014218 פרסם צוות שהוקם ברשות התקשוב .
הממשלתי דוח בנושא שיפור העברת המידע בין משרדי ממשלה ויחידות סמך219 - דוח שעל פי .
המצוין בו, מטרתו להקל את הנטל הבירוקרטי על הציבור בבואו לקבל שירות, ובכך לשפר את .
השירות הממשלתי לציבור ולהגביר את מיצוי הזכויות.
צוינו גם תועלות נוספות, כמו "יעילות .
בעבודת הממשלה כתוצאה מהעברת מידע באופן מקוון ומשימוש אפקטיבי במידע לקבלת .
החלטות" ו"טיוב נתונים שיגדיל מהימנות הנתונים וימנע כפילויות, פערי מידע וסתירות".
נמצא כי הרשות להגנת הצרכן והמועצה לצרכנות אינן חולקות זו עם זו את פניות הצרכנים .
שמובאות בפניהן ואת אופן הטיפול בהן.
ב-2016 התקבלה החלטת ממשלה220 שעניינהשיפור העברת המידע הממשלתי והנגשת מאגרי .
מידע ממשלתיים לציבור .
מטרת ההחלטה לייעל את עבודת משרדי הממשלה לשם שיפור .
השירות הממשלתי לציבור , לרבות קביעת מדיניות "פעם אחת בלבד" ( Ask Once )221.
בעת שלצרכן ישנה מחלוקת עם בית עסק לגבי עסקה ביניהם, עומדת בפניו האפשרות לפנות .
לכמה גופים, חלקם ממשלתיים וחלקם פרטיים.
לדוגמה, צרכן שנעשתה לו עוולה בתחום .
התקשורת יכול לפנות אל המועצה לצרכנות, הרשות להגנת הצרכן ומשרד התקשורת, ואף .
ייתכן שיפנה אל ארגונים צרכניים פרטיים222 ואל חברת האשראי והפיקוח על הבנקים בבנק .
218 החלטת הממשלה 2201 , "שיפורהשירות הממשלתי לציבור" ( 8.
10 ,) והחלטת הממשלה 2097 , "הרחבתתחומי .
פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית '" ( 10.
219 "יחידתסמך" מוגדרת בחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963 , כ"יחידה במשרד שוועדת השירות העניקה לו .
סמכויות מנהליות של משרד, בהתאם לכללים הנהוגים בשירות המדינה"; זוהי יחידה מינהלית בתוך משרד ממשלתי .
220 החלטת הממשלה 1933 , ""שיפור העברת המידע הממשלתי והנגשת מאגרי מידע ממשלתיים לציבור ( 30.
221 מדיניות שייעודה להביא לכך שצרכן יפנה לגופים ממשלתיים פעם אחת בלבד, והעברת המידע בין משרדי הממשלה .
, רשות התקשוב הממשלתי .
222 אין הגדרה בחוקים השונים למונח "ארגון צרכנים יציג".
המונח "ארגון צרכנים" מתייחס בנפרד לגבי כל חוק.
סעיף 31 )(גלחוק הגנת הצרכן מגדיר ארגון צרכני לעניין חוק זה ולעניין חוק החוזים האחידים כ"המועצה הישראלית .
לצרכנות או ארגון אחר ששר המשפטים אישר לעניין זה", וסעיף 1 לחוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח -1988 , מגדיר .
"ארגון צרכנים" כ"ארגון המייצג צרכנים שאישר שר המשפטים לעניין חוק זה".
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן מרבית התלונות מוגשות לרשות ולמועצה באמצעות אתרי האינטרנט שלהן - לכל אחת .
עלה כי באתר הרשות, המתלוננים מקבלים בתום תהליך הגשת התלונה מייל חוזר שמודיע .
שהרשות אינה מייעצת משפטית ואינה מסייעת באופן פרטני, ושלצורך כך אפשר לפנות .
למועצה הישראלית לצרכנות.
מומלץ כי הרשות תעדכן את המתלונן מבעוד מוע ד, בטרם התחלת ההליך של הגשת .
תלונה, על כ ך שהרשות אינה מתכוונת לטפל בתלונות פרטניות ועליו לפנות לשם כך .
בשנים 2018 - 2020 התקבלו ברשות כ- 35,000 פניות פרטניות שהערך הכספישל המוצרים .
והשירותים הקשורים בהן עמד על כ-111 מיליון ש"ח.
הרשות משתמשת בפניות לצורכי מודיעין .
וחקירות ובוחנת בעיקר נושאים שיש להם השפעה רחבה על הציבור.
משרד מבקר המדינה בחן מדגם אקראי של 576 תלונות ממאגר התלונות שהתקבלו .
במועצה בשנים 2020-2018 .
עלה כי בשניםאלה ר ק כ-6% מהתלונות שהוגשו לרשות .
הוגשו גם למועצה; כלומר 94% מהתלונות שמוגשות לרשות אינן זוכות לטיפול פרטני, כי .
הצרכנים אינם מגישים אותן למועצה לצרכנות.
עוד עלה כי אין העברת תלונות יזומה .
ב-2018 - 2020 טיפלה המועצה במישור האזרחי (אכיפה אזרחית) בכ- 29,000 תלונות שהערך .
הכספי שלהן עמד על כ-130 מיליון ש"ח.
בעקבות טיפולה הוחזרו לציבור כ-44 ,מיליון ש"ח .
מהערך הכספי של התלונות בשנים אלהבהתאמה , אם התלונות שהוגשו לרשות .
היו מועברות למועצה ומטופלות על ידה במישור האזרחי, סביר להניח כי הסכום שהיה מוחזר .
לציבור הצרכנים, היה גבוה יותר ומוערך ב-35 מיליון ש"ח נוספים223.
יתרה מכך, סקר שיתוף הציבור מצביע על כך שהצרכנים אינם מודעים לפעילותן של המועצה .
והרשות, ובמידת הצורך רק חלק קטן מהציבור יפנה אליהן לקבלת סיוע, וכן על כך שיותר מ - .
50% מאלה שפנו לקבלת סיוע מרשויות אלה לא היו שבעי רצון מהטיפול.
לגופים אלה הם "חוסר זמן" ותפיסה שלפיה מחיר המוצר והסעד שהצרכן עשוי לקבל אינם .
מצדיקים את מורכבות תהליך הגשת התלונה.
מצב שבו לצרכן אפשרות לפנות לכמה גופים במקביל כדי להתלונן גורם לכך שתלונתו נרשמת .
בכמה מאגרי מידע, ובכל אחד מהם נקלט מידע שונה לגבי אותה התלונה.
אחרת לתלונות ואין דרך להצליב את המידע בין המאגרים ולסנכרנו.
כדי שיטפלו בתלונתו הצרכן יכול לבחור אם להגיש את התלונה למועצה או לרשות, אלא שעולה .
כי מרבית הצרכנים אינם מודעים לקיומן של רשויות אלה, וקיימת סבירות גבוהה לכך שאין .
בציבור מודעות גם להבדלים בי ניהן ובאופן הטיפול של כל אחת מהן בתלונות פרטניות ; .
223 מכפלת סכום הפניות שהוגשו לרשות בקיזוז פניות שהתקבלו בשני הגופים, בשיעור ההחזר בפועל בשנים2018 - .
סוגיות בהגנה על הצרכן הצרכנים אינם יודעים ש תלונה המוגשת למועצה עשויה להיות מטופלת באופן פרטני , ואילו .
ברשות היא תשמ ש לצו רכי מודיעין ותטופל במסגרת בדיקה מערכתית.
נמצא כי אין אתר ממשלתי אחוד ומרכזי בו הצרכן יכול להגיש את תלונתו.
שבו לצרכן הישראלי אפשרות להגיש את התלונה לשני גופים ממשלתיים ויותר, שכל אחד .
מהם מחייב מילוי פרטים שונים על התלונה אינו מתיישב עם המדיניות של הממשלה .
להקטנת הנטל הבירוקרטי, בעניין Ask Once , ועלול לפגוע באמון הצרכנים במידת .
המחויבות של גופים אלה ל טפל בתלונותיהם, ולהביא אותם להימנע מהגשת תלונות .
הרשות מסרה בתגובתה כי נוכח הידע הנדרש, מאגר זה צריך להימצא ברשותה, וכי היא תבחן .
את הפניות ובמקרה הצורך תנתב את הפנייה לגורם הרלוונטי תוך הבאת הדבר לידיעת הפונה.
המועצה הישראלית לצרכנות מסרה בתגובתה כי היא סבורה שהקמת מערכת מרכזית לטיפול .
בתלונות היא הפתרון הטוב ביותר .
ראוי כי המערכת תפותח באופן מרכזי כחלק ממערך המחשוב .
הממשלתי ותוך סיוע של ישראל דיגיטלית, השייכת למשרד הכלכלה.
אם מערכת זו לא תפותח, .
הכרחי שלמועצה תהיה מערכת חדשה לניהול תלונות.
היעדר תיאום ושיתוף פעולה בין הרשות למועצה, אי-המודעות של הצרכנים לאופן טיפולו .
של כל גוף בתלונותיהם ומורכבות תהליך הגשת התלונה - כל אלה מחייבים בחינה של .
הנושא על ידי שר הכלכלה, האמון על יישום חוקים מרכזיים שמסדירים את זכויות .
מוצע כי שר הכלכלה יוודא כי השמירה על זכויות הצרכנים מטופלת בהתאם לחוק, וכי יש .
תיאום ושיתוף פעולה בין הגופים שאמונים על הגנת הצרכן, להכפלת כוחם.
עוד מוצע כי שר הכלכלה, בשיתוף רשות התקשוב הממשלתי, יבחנו את האפשרות להקים .
אתר אינטרנט אחד לפניות הצרכנים שישמש שער כניסה, בר וח החלטת הממשלה 1933 .
- אתר שהפניות אליו ינותבו לפי נושאן וסיווגן לרגולטורים הרלוונטיים, ובכך יתאפשר .
טיפול יעיל יותר בפניות הצרכנים.
כך אף יגבר שיתוף הפעולה בין הרשות, המועצה .
ומשרדי ממשלה רלוונטיים, יגברו ההרתעה והפיקוח על העוסקים שמפירים את חוק הגנת .
הצרכן, והדבר יתרום לאמון הצרכנים במועצה וברשות.
נגישות אתרי האינטרנט של הרשות להגנת הצרכן .
והמועצה לצרכנות לאנשים עם מוגבלות .
לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 (להלן- חוק שוויון זכויות), אדם עם .
מוגבלות הוא "אדם עם לקות פיסית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, .
אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים".
2019 חיו בישראל אנשים עם מוגבלות בשיעור של17% מכלל האוכלוסייה ובשיעור של 21% .
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן מקרב בני ה-20 ומעלה224 , כמחצית מהם בני18 עד64 .
נציבותשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות .
הוקמה מכוחו של החוק, ותפקידה בין היתר לקדם שוויון ולמנוע הפליה של אנשים עם מוגבלות.
באוקטובר 2017 נכנס לתוקפו תיקון לתקנות הנגישות225 המחייב בעלי אתרי אינטרנט לבצע .
הנגשה226 "ב"שירות אינטרנט227 , לפי תקן ישראלי5568 נגישות אינטרנט228.
בעקבות התיקון, התקנות אימצו את ההנחיות הבין -לאומיות לנגישות לאתרי אינטרנט ( Web .
Content Accessibility Guidelines ) של ארגוןW3C229 .
לפי התקנות, אתר נגיש הוא אתר שערוך .
בין היתר לאפשר לאנשים עם מוגבלות להשתמש בו בתמיכת תוכנה קוראת מסך, ושתפעולו .
אפשרי באמ צעות מקשים מסוימים 230 .
כמו כן יש בו שימוש בכותרות לשם גלישה נוחה .
ואפקטיבית יותר לקוראי מסך, הוספו כותרות לסרטונים בו והוא מדגיש קישורים בכמה .
על פי נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, נכון ל-2019 קיים בישראל אי- שוויון בשימוש .
באינטרנט ובמחשב, בין אנשים עם מוגבלות לשאר האוכלוסייה: 93% מבני ה-20 - 64 בקרב .
הישראלים ללא מוגבלות דיווחו כי השתמשו באינטרנט באמצעות מחשב או טלפון נייד ברבעון .
שקדם למחקר, לעומת 82% .
מבני גילים אלה עם מוגבלות54% מבני ה-20 - 64 ללא מוגבלות .
דיווחו כי השתמשו באינטרנט באמצעות מחשב או טלפון נייד ברבעון שקדם למחקר לצורך .
קבלת שירותי ממשלה, לעומת 38% מבני גילים אלה עם מוגבלות 232.
מונעים מאנשים עם מוגבלות ליהנות מיתרונות האינטרנט; אתרים נגישים הם עבור אוכלוסייה זו .
בגדר שינוי חיובי ומספקים הקלה ניכרת בהתנהלותם היומיו מית.
עיון בנתונים שמפרסמת המועצה מעלה כי השימוש באמצעי התקשרות האינטרנט עלה בעשרות .
אחוזים בשנים 2019 - 2020 , ולעומת זאת חלה ירידה של כ-70% בפניות אליה באמצעות הטלפון.
224 "אנשים עם מוגבלות בישראל2020 , נתונים סטטיסטיים נבחרים", מצגת שהכין מכון מאיירס-ג'וינט -ברוקדייל עבור .
משרד המשפטים, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, והיא מוצגת באתר האינטרנט של נציבות שוויון זכויות .
225 תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישותלשירות) (תיקון), התשע"ח -2017.
226 למעט לעניין יישומים (אפליקציות) ומדיה המבוססת על זמן (וידיאו ואודיו ).
227 "שירותאינטרנט " - תכנים בכל תצורה (פורמט), ובכלל זה כתב (טקסט), מסמכים ותמונות או ויד יאו המועברים על .
תשתית המרשתת ומוצגים למשתמש באמצעות אתרי האינטרנט, מסמכים או יישומים (אפליקציות) שנועדו לספק .
למשתמש שירות ציבורי או מידע על שירות כאמור.
"שירות ציבורי" - המוגדר כאחד מאלה (א) שירות לרבות שירות .
מהשירותים המנויים בתוספת השנייה לחוק (כגון מסחר, בריאות, בידור, חינוך, רווחה, ספורט) המיועד לכלל הציבור .
או לחלק בלתי מסוים ממנו.
או שירות הניתן לציבור מטעם גוף ציבורי (משרד ממשלתי, רשות מקומית ועוד); או .
שירות הניתן במקום ציבורי - לרבות מקום מהמקומות המנויים בתוספת הראשונה לחוק (משרדים, בנקים, מסעדות, .
חנויות ועוד) העומד לשימושו של הציבור או חלק בלתי מסוים ממנו.
228 תקן ישראלי 5568 - קווים מנחים לנגישות תכנים במרשתת.
229 The World Wide Web Consortium- קהילה בין-לאומית שכותבת הנחיות ותקנים שייעודם הוא שהמרשתת תפעל .
230 לדוגמה מקש ה-TAB ומקשי החיצים, ללא שימוש בעכבר.
231 חלק מבעלי האתרים פטורים מהנגשה מסיבות שונות (מחזור כספי, מגבלות טכנולוגיות ועוד).
232 נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
סוגיות בהגנה על הצרכן נוכח השימוש הגובר במסלול הגשת התלונות באמצעות האינטרנט בחן משרד מבקר המדינה .
את נגישות האתרים של המועצה והרשות ללקויי ראייה.
נגישות אתר הרשות להגנת הצרכן .
אתר האינטרנט של הרשות להגנת הצרכן הוא חלק מאתר gov.
il , שיחידת ממשל זמין של רשות .
התקשוב הממשלתי במשרד ראש הממשלה אחראית להקמתו והפעלתו.
על פי הצהרת הנגישות .
המעודכנת 233 באתר היחידה, היא מקפידה שנכסיה הדיגיטליים יעמדו בדרישות תקנות שוויון .
זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג 2013 (להלן- תקנות הנגישות), .
ברמת AA , וכן מיישמת את המלצות מסמך 234WCAG2.
בפברואר 2022 בדק משרד מבקר המדינה אם יצליח אדם לקוי ראייה (להלן- הבודק) .
להגיש תלונה לרשות להגנת הצרכן באופן מקוון ובסיוע תוכנה להקראת מסך.
עלה כי בטופס הדיגיטלי להגשת התלונה יש קושי במילוי פרטי הפנייה ופרטי הפונה .
(לדוגמה - עיר מגורים ותחום הפנייה).
בשדות אחרים של טופס התלונה לא הייתה הקראה .
נכונה של שמותיהם על ידי התוכנה לקריאת מסך.
בסיום הגשת התלונה הופיעה על מסך .
המחשב הודעה על כך שהטופס נקלט בהצלחה במערכות הרשות והוצג מספר סימוכין .
של הפנייה, אולם מידע זה לא הוקרא על ידי התוכנה לקריאת מסך, ולכן הבודק לא ידע .
אם הצליח להגיש את הפנייה.
נגישות אתר המועצה הישראלית לצרכנות .
מבדיקת אתר האינטרנט של המועצה עולה כי הוא מונגש באופן חלקי.
לדברי המועצה, בעקבות .
כניסת התקנות לתוקף ב -2017 , האתר שודרג על ידי חברה חיצונית על פי הכללים שהיו .
מקובלים באותה התקופה.
בפברואר 2022 בדק משרד מבקר המדינה באמצעות הבודק (בדומה לבדיקת אתר הרשות .
להגנת הצרכן), האם יצליח להגיש תלונה למועצה לצרכנות באופן מקוון.
הצליח להגיע עצמאית לעמוד שבו מגישים את התלונה, בשל הקראה לא נכונה על ידי .
התוכנה לקריאת מסך, וכן לא הצליח להזין בטופס התלונה כמה שדות של פרטים אישיים.
עוד נמצא כי אתר המועצה אינו מותאם לגלישה באמצעות מכשירי טלפון ניידים, אף על .
פי שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה קבעה כי ב-2020 כ-86% מאוכלוסיית ישראל גלשה .
באינטרנט באמצעות הטלפון הנייד.
בפברואר 2022 מסרה המועצה למשרד מבקר המדינה כי אתר האינטרנט שלה עבר שינויים .
מינוריים מאז הקמתו ב -2008 .
המועצה פועלת להחליפו באתר עדכני ומודרני שמותאם גם .