HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אין לקבל את אזלת היד המתמשכת בביצוע החלטות ממשלה אשר התקבלו על בסיס מסקנות של ועדת חקירה ממלכתית שמונתה בעקבות אסון כבד, ושיש להן השפעה ישירה על שלום הציבור ובטיחותו.
כמו כן, אין לקבל את חוסר המיקוד של העוסקים במלאכה ואת היעדר הנחישות של הנהלות המשרדים הממשלתיים הנוגעים בדבר בביצוע המוטל עליהם .
כל אלה הביאו, על פי ממצאי הביקורת, לכשל מערכתי מתמשך ביישום המלצות ועדת זילר.
על הממשלה לפעול בנחישות לתיקונו של כשל זה ללא דיחוי.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 175 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
בעולם של משאבים הולכים ומתדלדלים ושל אוכלוסייה הולכת וגדלה, הפכה המשימה לספק מזון לכל בני האדם לאחד האתגרים המרכזיים של האנושות.
על פי הערכות שונות, 50%- 30% מהמזון המיוצר בעולם אובד או מתבזבז מסיבות שונות תוך כדי שרשרת הספקת המזון - מהחקלאי ועד לצרכן הביתי7.
אבדן מזון ( food wastage ) נגרם הן על ידיאיבוד מזון ( food loss )- מזון המאבד מאיכותו או פוחת בכמותו תוך כדי שרשרת הספקת המזון, כתוצאה מחוסר יעילות בתהליך שנובע למשל ממחסור בידע, במיומנויות, באמצעים טכנולוגיים ובנגישות לשוק ומנזקי טבע חריגים; והן על ידי בזבוז מזון ( food waste )- מזון ראוי למאכל אדם הנזרק, אם משום שהתקלקל או משום שחלף מועד התפוגה שלו, אם בשל עודפי ייצור המפחיתים את הכדאיות לשיווק ואם בשל הרגלי הקנייה והאכילה של הצרכן.
לאבדן המזון השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות משמעותיות.
בהיבט החברתי-כלכלי הוא מצמצם את האפשרות להזין נזקקים שידם אינה משגת לשלם עבורו, מגדיל את עלויות הייצור ועשוי לגרום העלאה של המחירים והגדלה של הפערים החברתיים; בהיבט הסביבתי-כלכלי הוא מגלם בזבוז משאבי טבע ותשומות ששימשו לייצור המזון כגון קרקע, מים, כוח אדם, דשנים ודלק, גורם נזקים סביבתיים מיותרים עקב פליטת פחמן דו -חמצני, עקב זיהום המים בדשנים, עקב ירידת איכות הקרקע ועקב הפגיעה במגוון הביולוגי, ומגדיל את כמויות הפסולת המוטמנת בקרקע, הגורמת בין היתר לשחרור גז מתאן8 .
וכרוכה בעלויות שינוע והטמנה בשנים האחרונות הולכת וגוברת בעולם המודעות הציבורית לנושא של אבדן המזון, בעיקר במדינות המפותחות.
במדינות שונות נאספו נתונים ונחקרו הגורמים לתופעה והדרכים להתמודד עמה, ובעקבות זאת אימצו הממשלות מדיניות שנועדה להפחית את כמויות המזון האובד, תוך הצבת היעדים להפחתה9.
ב- 2012 אימץ הפרלמנט האירופי יעד להפחתת בזבוז המזון ב-%20 עד 2020 , והכריז על שנת 2014 "כ"שנה נגד בזבוז מזון באירופה10 .
באנגליה נפתח ב- 2008 מסע הסברה רחב-היקף להעלאת מודעות הציבור למניעת בזבוז מזון, ובתוך חמש שנים פחתו בכ -21% כמויות המזון הנזרקות במשקי הבית.
בהולנד הציב המשרד לעניינים כלכליים יעד להפחתת בזבוז המזון ב-20% עד שנת 2015.
בישראל הנושא של אבדן המזון לא זכה עד כה להתייחסות ממשלתית כך גם לא קיימים נתונים רשמיים על כמויות המזון האובד בשרשרת הספקת המזון.
מדוח של ה- OECD11 אודות ההיבטים הסביבתיים של התנהגות משקי הבית (להלן - סקר ה - OECD 2013 ), עולה כי .
7 ראו להלן בפרק "אבדן מזון- נתונים עולמיים ומקומיים".
8 גז התורם לאפקט החממה פי20 לעומת פחמן דו-חמצני.
9 חברת הייעוץ הבין -לאומית McKinsey דירגה את הפחתת בזבוז המזון כאחת משלוש הדרכים הראשונות במעלה לייעול השימוש במשאבים בעולם.
, "Resource Revolution: Meeting the World's Energy, Materials, Food, and Water Needs", McKinsey Global Institute (November 2011) in: Natural Resources Defense Council Issue Paper, "Wasted: How America Is Losing Up to 40 Percent of Its Food f rom Farm to Fork to Landfill" (August 2012 ) ( להלן- NRDC) ', עמ5.
10 Parliament Calls for Urgent Measures to Ban Food Waste in the E.
, European Parliament News, January 19, 2012.
, שם 11 ( הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי Organization for Economic Co-operation and .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בישראל היה שיעור המזון הנזרק במשקי הבית השני בגובהו מבין המדינות שנבדקו ועמד על כ-%14 , בעוד הממוצע של המדינות שנבדקו היה כ-%1012.
גם שיעור הפסולת המועברת להטמנה מתוך כלל הפסולתבישראל הוא מהגבוהים ב - OECD - מעל%80 , ורק כ -%16 מופנים למיחזור 13.
ב - 2011 היו כמויות הפסולת העירונית לנפש שיוצרו בישראל מהגבוהות ביותר במדינות ה- OECD14.
האוכלוסייה בישראל מתאפיינת בפערים סוציו-אקונומיים מהגדולים בעולם 15.
ב- 2012 דיווחו 532,000 ( משפחות 18.
8% מהמשפחות בישראל), שבהן 755,000 ילדים, כי חוו אי-ביטחון תזונתי בשנה שחלפה, מתוכן דיווחו 243,000 משפחות כי חוו אי-ביטחון תזונתי ניכר 16 .
על פי דוח העוני לשנת 201417 , שיעור העוני בישראל הוא הגבוה ביותר מבין המדינות המפותחות.
שיעור העוני מעל הממוצע גם בקרב ילדים וקשישים, ופער גדול במיוחד נמצא בקרב הילדים18 .
,רוב הסיוע במזון לתושבים חסרי ביטחון תזונתי ולעניים בישראל ניתן על ידי עמותות מזון העוסקות בהספקת מזון לנזקקים19 .
שני הארגונים העיקריים העוסקים בהצלת מזון, קרי איסוף מזון ראוי למאכל אדם בטרם יושמד, הם: "לקט ישראל" (להלן - עמותת לקט) - העוסקת בעיקר באיסוף תוצרת חקלאית, ו"ארגון לתת - סיוע הומניטרי ישראלי" (להלן - ארגון לתת)20 - העוסק בעיקר באיסוף מזון מתעשיית המזון.
שני הארגונים משמשים כל אחד ארגון- גג לכמאתיים עמותות מזון המחלקות את המזון שנאסף לנזקקים בכל המדינה.
יצוין כי ביהדות קיים איסור "בל תשחית" הנוגע גם להשמדת מזון, וכן קיימות מצוות שמהותן עזרה לזולת וצדקה; ביישום ערכי היהדות האמורים יש כדי להביא גם לצמצום אבדן מזון21 .
בינואר 2014 פרסמה ה מועצה לביטחון תזונתי , אשר הוקמה מכוח חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א- 2011 , דוח שכותרתו "תכנית לאומית להבטחת ביטחון במזון לבתי אב בישראל - עקרונות, קריטריונים ודרכי פעולה" (להלן - דוח המועצה לביטחון תזונתי).
בדוח המליצה המועצה בין היתר על גיבוש תכנית ועל תמיכה ממשלתית בהצלת מזון, כחלק ממערך איסוף מזון לטובת נזקקים.
על המלצ ות המועצה העיר משרד מבקר המדינה בדוח בנושא הביטחון התזונתי מ - 2014 " כימדובר בצעדים חשובים לקידום הנושא אף שבוצעו .
12 Greening Household Behavior: Overview from the 2011 Survey, OECD (2011) ', עמ 197 .
המחקר הקיף11 מדינות ו- 12,000 משקי בית בכל מדינה והתבסס על הערכת הצרכנים את הכמויות הנזרקות על ידם.
בסקר שערך המשרד להג"ס ב- 2010 נמצא כי49% ממנהלי משקי הבית בישראל מעריכים כי משפחה ישראלית ממוצעת זורקת 5%-15% מהמזון שהיא קונה ו- 25% מעריכים כי שיעור הזריקה הוא 25%-15% .
13 סיכום שנת פעילות 2012 - אגף פסולת, המשרד להג"ס (אפריל 2013.
) 14 על פי פרק ההמלצות בדוח הביצועים הסביבתיים של ישראל מטעם ה- OECD (נובמבר 2011 ,) 'עמ19.
15 קרין תמר שפרמן, "חוצים את הקווים - עוני ואי שוויון בישראל", המכון הישראלי לדמוקרטיה, פרלמנט (כתב עת אינטרנטי), גיליון 63 (דצמבר 2009 .
) 16 המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, "סקר ביטחון תזונתי 2012" (מרץ 2014 .
) 17 דוחהוועדה למלחמה בעוני בישראל, יוני 2014 .
18 דוח של סוכנות הילדים של האו"ם מספטמבר 2014 מצא כי35% ;מילדי ישראל עניים United Nations Children’s Fund (UNICEF), September 2014.
19 כמה מהעמותות מקבלות תמיכה מהמדינה.
משרד הרווחה הקצה לשם כך כ-14.
6 מיליון ש"ח ב- 2012 וכ-7.
5 מיליון ש"ח ב- 2013 .
שתי העמותות אינן גופים מבוקרים על פי חוק מבקר המדינה 21 ראו להלן בפרק "אבדן תוצרת חקלאית", תת-הפרק "השמדת תוצרת מטעמי כשרות".
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 177 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 באיחור ניכר.
בה בעת מבחנה של הממשלה יהיה באופן מימוש אחריותה ובכלל זה ליווי צעדים אלה במחויבות תקציבית רב-שנתית "22.
הצלת מזון היא פתרון "מנצח-מנצח-מנצח" ( win-win-win ) לחברה, לסביבה ולכלכלה.
עודפי המזון מנוצלים להאכלת נזקקים ובה בעת פוחתות כמויות הפסולת המוטמנות בקרקע ומזיקות לסביבה, וכן קטנות עלויות הקטיף לחקלאי (הודות לקטיף העודפים בידי עמותות הסיוע) ומצטמצמות עלויות הפינוי וההטמנה ליצרני המזון ולמוכרי המזון למיניהם - חקלאים, מפעלי מזון, רשתות שיווק, מלונות, חברות הסעדה (קייטרינג), מסעדות ועוד.
עודפי המזון, מרגע שנוצרו, הם משאב.
כל עוד הם טובים למאכל בני אדם, ראוי שישמשו להזנתם בדרכים שונות, אם על ידי ניצולם לייצור מזון תעשייתי ואם על ידי העברתם לנזקקים.
מרגע שאינם ראויים למאכל אדם, ניתן להשתמש בהם להאכלת בעלי חיים, להפקת אנרגיה ולייצור דשן באמצעות קומפוסטציה.
כל אלה שימושים בעלי ערך כלכלי וחברתי חיובי, להבדיל מהשלכתם לאשפה והטמנתם בקרקע - פתרון שכרוך כאמור בעלויות כלכליות ובנזקים ניכרים לסביבה.
יצוין כי מ- 2007 חל בישראל היטל על הטמנת פסולת, ששיעוריו גדלים מדי שנה23 .
המשרד להג"ס הגדיר סדר עדיפויות לטיפול משולב בפסולת שיהפוך אותה ממטרד למשאב, אגב השאיפה להקטין את הכמות המועברת להטמנה, לפי המדרג הבא24 : .
סדרי עדיפויות לטיפול משולב בפסולת הפחתה - הפחתה מלכתחילה של כמויות הפסולת הנוצרות; שימוש חוזר - שימוש נוסף במוצרים לאחר גמר השימוש המקורי בהם, לאותה מטרה שלשמה נועדו; מיחזור - עיבוד הפסולת למוצרים, לחומרים או לחומרי גלם; אנרגיה - הפקת אנרגיה מהפסולת או .
22 'דוח מבקר המדינה בנושא הביטחון התזונתי, עמ24.
23 חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד- 1984 , סעיף11א.
24 המשרד להג "ס, "ניהול חומרים - מהפיכת הפסולת בישראל", מאי 2014 , אתר האינטרנט של המשרד להג"ס, אוגוסט 2014 .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ;עיבודה לחומר המשמש להפקת אנרגיה הטמנה - הטמנת הפסולת הנותרת באתרי הטמנה מוסדרים.
המשרד להגנת הסביבה האמריקני קבע מדרג עדיפויות למניעת אבדן מזון ולטיפול בו ( Food .
recovery hierarchy ), הכולל את השלבים האלה25: )(א הפחתת ההיווצרות של עודפי מזון מלכתחילה; (ב) האכלת נזקקים; (ג) האכלת בעלי חיים; (ד) שימושים בתעשייה; (ה) קומפוסטציה; (ו) שרפה או הטמנה26.
הפחתת היווצרות העודפים מלכתחילה היא השלב הטומן בחובו את הפוטנציאל הגדול ביותר לצמצם את אבדן המזון, לחסוך משאבים ולמנוע נזק סביבתי.
בכל חוליה בשרשרת הספקת המזון, מהחקלאי ועד הצרכן הפרטי, ניתן לנקוט אמצעים רבים ומגוונים להפחתת עודפי המזון מלכתחילה.
תנאי הכרחי להנעת תהליך של הפחתת היווצרו ת העודפים בפרט ושל הפחתת אבדן המזון בכלל הוא פיתוח המודעות, הן בקרב גורמי השלטון והן בקרב הציבור הרחב, להשלכות של אבדן המזון, לנזקים, לסכנות ולמחיר שהתופעה גובה מחד, ולפוטנציאל לחברה, לכלכלה ולסביבה הגלום בצמצומה מאידך.
לפי הדוח העולמי של ארגון המזון והחקלאות של האו"ם, השלב הראשון בהתמודדות עם אבדן המזון, המשותף לכל החוליות בשרשרת הספקת המזון, הוא מדידה או הערכה של כמויות העודפים ושל סוגיהם 27 , וקביעת יעדים להפחתת אבדן המזון.
מוסדות בין -לאומיים אשר התמודדו עם אתגר זה ברמה העולמית הצביעו על הקושי שבאיסוף נתונים בתחום זה, בעיקר בשלבי השיווק והצריכה הביתית.
הם קראו להמשך המחקר בנושא אבדן המזון והגדירו אותו כצורך דחוף, במיוחד נוכח בעיות הביטחון התזונתי הקשות הקיימות בחלקים גדולים של העולם המתפתח28 .
השלבים הבאים הםפעולות וטקטיקות להפחתת עודפים ולהקטנת הבזבוז , למשל: שיפור ההתאמה בין ההיצע לביקוש למזון; מציאת שווקים חלופיים כאשר השוק רווי; שינוי הרגלי הצריכה של הציבור באמצעות חינוך והסברה; הסברת המינוחים העוסקים בתפוגת מזון ושיפור שיטות האחסון; עידוד תרומת מזון לנזקקים; והסרת חסמים וקביעת תמריצים למניעת אבדן מזון.
בישראל, יצרני המזון, הספקים והצרכנים העיקריים שמאבדים מזון הם: המגזר החקלאי, רשתות השיווק, מפעלי המזון הגדולים, בתי המלון, אולמות האירועים, חברות ההסעדה, מסעדות, גופים ציבוריים (שבראשם צה"ל) ומשקי הבית.
על פי נתונים עולמיים, השלב בשרשרת הספקת המזון במדינות המפותחות שבו אבדן המזון הוא הגדול ביותר הוא שלב הצריכה29.
על פי סקר של ה- OECD30 , בישראל נמצא שיעור התמיכה הגבוה ביותר בהצהרה על נכונות לפשרות בסגנון החיים למען הסביבה (מעל 80% ), וכפי שמציין ה - OECD ,באותו סקר .
United States Environmental Protection Agency (EPA); http://www.
gov/foodrecovery 26 ראו להלן תרשים בפרק "טיפול בעודפי מזון לפי מדרגעדיפויות".
27 ,הדוח העולמי של ארגון המזון והחקלאות של האו"ם The Food and Agriculture Organization of the United Nations , משנת 2013 (להלן- (FAO 2013 ', עמ22 ; NRDC ', עמ5.
Global Food Losses and Food Waste - Extent, Causes and Prevention .
(להלן- FAO 2011 '), עמ15.
ראו להלן תרשים המתאר את שלבי שרשרת הספקת המזון בפרק "אבדן מזון - נתונים עולמיים ומקומיים".
30 סקר ה- OECD 2013 ', עמ7.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 179 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 "במקום שאנשים מוכנים לשנות, ממשלות צריכות שיהיו בידן כלי מדיניות מוכנים כדי לעזור להם לעשות זאת".
בחודשים מרץ עד אוקטובר 2014 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים של הטיפול הממשלתי באבדן מזון בישראל.
בדיקות השלמה נעשו עד ינואר 2015 .
מטרת דוח ביקורת זה היא להצביע על תופעת אבדן המזון ועל נזקיה, לבדוק כיצד משרדי הממשלה וגופי הציבור השונים מתמודדים עמה, לאתר מוקדים של איבוד מזון ושל בזבוז, להציג את החסמים לצמצום התופעה ואמצעים שננקטו במדינות אחרות, ולהמלי ץ על דרכי טיפול.
זאת כדי להביא להתייעלות ולחיסכון, להיטיב עם אוכלוסיות נזקקות ולהגן על הסביבה.
בביקורת נסקרו בין היתר נתונים עולמיים ומקומיים לגבי אבדן מזון; נבדקו הטיפול באבדן תוצרת חקלאית, חינוך הציבור למניעת אבדן מזון וקביעת תאריכי התפוגה של המזון וההנחיות לאחסונו; כן נבחנו מידת הצלת המזון לטובת נזקקים והטיפול בעודפי המזון לפי מדרג עדיפויות.
הביקורת נעשתה במשרד החקלאות, במועצת הצמחים, במשרד להג"ס, במשרד הבריאות, בצה"ל, במשטרה, בשב"ס, בבתי חולים ממשלתיים , במשרד לשירותי דת וברה"ר.
בדיקות השלמה נעשו במשרד ה חינוך, במשרד האוצר, במשרד הכלכלה , במשרד הרווחה, במכון התקנים הישראלי ובמועצה הישראלית לצרכנות.
אבדן מזון - נתונים עולמיים ומקומיים .
הערכה מהימנה של היקף בעיית אבדן המזון ושל מוקדיה, והקמת מאגר נתונים מקיף ואמין, יסייעו בידי מקבלי ההחלטות לקבוע כלי מדיניות מתאימים להתמודדות עם התופעה.
ארגון המזון והחקלאות של האו"ם (להלן - FAO ) בצע בשנים 2011 -2010 כימות שיטתי של אבדן המזון ברמה העולמית והאזורית (במדינות המפותחות והמתפתחות).
בדוח 2011 FAO נמצא כי כשלישמכל המזון שיוצר בעולם לצריכת האדם - כ-1.
3 מיליארד טונות - אובד או מבוזבז מדי שנה .
אבדן המזון נבדק באזורים שונים בעולם לפי השלבים השונים בשרשרת הספקת המזון, כמפורט להלן.
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה כי בצפון אמריקה ובאירופה למעלה ממחצית כמות המזון אובדת בשלב הצריכה.
לעומת זאת, באזורים מתפתחים באסיה ובאפריקה עיקר האבדן מתרחש בשלבים המוקדמים של הגידול החקלאי ושל האחסון.
ישראל דומה יותר למדינות אירופה ולצפון אמריקה בדרגת הפיתוח הטכנולוגי, ברמת התיעוש וברמת החיים, ויש להניח שההתפלגות בין שלבי אבדן המזון בארץ תהיה דומה להתפלגות במדינות אלה31 .
לפי דוח FAO 2011 , גםבזבוז המזון לאדם גדול יותר בארצות המפותחות לעומת הארצות המתפתחות: באירופה ובצפון אמריקה, איבוד המזון לאדם מכלל שרשרת הספקת המזון הוא 300-280 ק"ג בשנה, ואילו בדרום אפריקה ובדרום -מזרח אסיה - 170-120 .
ק"ג לשנה הצרכן הפרטי באירופה ובצפון אמריקה מבזבז 115-95 ק"ג לשנה בעוד הצרכן באפריקה ובדרום-מזרח אסיה מבזבז רק 11-6 .
ק"ג לשנה הדוח השווה בין שיעורי האבדן של מוצרי מזון שונים: .
31 ראו גם נתונים המעריכים את שיעור המזון הנזרק במשקי הבית בישראל- להלן.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 181 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 :מהתרשים עולה שברמה העולמית המוצרים האובדים בכמויות הגדולות ביותר הם מן הצומח פירות וירקות (44% ( ), ירקות שורש ופקעות20% ( ) ודגנים19%.
) דוח ה - FAO משנת 2013 בדק את עלות הנזקים לסביבה הנגרמים עקב אבדן מזון בעולם ואמד אותה בכ -750 מיליארד דולר לשנה 32 .
בחישוב העלות הכוללת של הנזקים לסביבה הכרוכים באבדן המזון שוקללו ארבעה נזקים: פליטת גזי חממה, נזק למים או בזבוזם, נזק לקרקע ונזק למגוון הביולוגי.
ההשפעות השליליות של מזון שיוצר למאכל אדם ולא נאכל מחמירות עוד יותר נוכח ההערכות כי כ-870 מיליון בני אדם (כ-12% מאוכלוסיית העולם), סובלים מתת-תזונה, ונוכח התחזית לגידול באוכלוסיית העולם מ-7 מיליארדים כיום ל-9.
3 מיליארדים בשנת 2050 , שיגביר את הביקוש למזון ואת הצורך בהגדלת ייצור המזון בכ -%7033.
,מדינות שונות, וביניהן הולנד ובריטניה, גיבשו תכניות ממשלתיות להפחתת בזבוז המזון שבמסגרתן נמדדו או נאמדו כמויות המזון האובד והוצבו יעדים להפחתתן.
בהולנד הגדירה הממשלה עוד ב - 2006 את בזבוז המזון כנושא בעל חשיבות רבה והחלה במחקר ובדיון למציאת פתרונות להפחתת ההשפעות של בזבוז המזון על הסביבה.
ב- 2009 ,העריך משרד החקלאותהטבע ואיכות המזון ההולנדי (להלן - משרד החקלאות ההולנדי) כי 50%-30% מהמזון המיוצר נזרק; כי הצרכנים זורקים מזון בשווי 1.
6 מיליארד אירו מדי שנה וכי היצרנים והסיטונאים זורקים מזון בשווי 2 מיליארדי אירו נוספים34 .
32 :ראו FAO 2013 ', עמ55 .
לפי כמויות בשנת 2007 במחירי שנת 2009.
Wells, and Jeffrey Hyman, The Estimated Amount, Value, and Calories of Postharvest Food Losses at the Retail and Consumer Levels in the United States , U.
Department of A griculture, Economic Research Service (2014), p.
Ministry of Agriculture, Nature and Food Quality, "Sustainable Food - Public Summary of Policy Document" (2009) .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד מדיניות שמטרתה הייתה להפחית את בזבוז המזון ב-20% עד 2015.
ב- 2010 וב- 2014 קבעו משרד החקלאות והמשרד לעניינים כלכליים בהולנד דרכי פעולה לשם הפחתת בזבוז המזון35.
בישראל לא נאמדו עד כה כמויות המזון האובד בשרשרת הספקת המזון מהיצרן לצרכן: במגזר החקלאי : ממחצית שנת 2014 בקירוב משרד החקלאות מקיים בדיקה בנושא הפחת בשרשרת הגידול והשיווק של ירקות ופירות, בשיתוף עם מינהל המחקר החקלאי במשרד36 .
משרד החקלאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כי בדיקה זו נמצאת בשלבים מתקדמים ועתידה להסתיים עד סוף שנת 2014 , אך מבירור במשרד החקלאות באמצע ינואר 2015 .
עלה כי הבדיקה טרם הושלמה במוסדות ציבוריים : בצה"ל מתבצעות ביקורות פנימיות בנושא עודפי מזון, אולם אין הן מספקות נתונים כמותיים אלא ממצאים כלליים - עודפים רבים / מועטים / או היעדר עודפים37 ; בשב"ס, במשטרה ובבתי החולים הממשלתיים כמויות עודפי המזון כלל אינן נמדדות.
ברשתות השיווק : פחת הפירות והירקות מוערך ב- 12%-8% ופחת במוצרים אחרים מוערך ב-1% , ובשקלוליחד כ -2% .
שווי פחת המזון ברשתות השיווק מוערך במאות מיליוני ש"ח.
במשקי הבית : היקף הצריכה הפרטית של מזון בישראל לשנת 2012 לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - למ"ס) היה כ-88 מיליארד ש"ח.
דוח ה- OECD משנת 2013 העריך כאמור כי שיעור המזון הנזרק במשקי הביתבישראל היה כ -14% - השני בגובהו מבין 11 .
המדינות שנבדקו נתוני פסולת מזון המשרד להג"ס עורך מדי פעם סקרי פסולת שמרכזים נתונים על הפסולת האורגנית המיוצרת בישראל, ושניתן ללמוד מהם בעקיפין על מאפיינים שונים של אבדן המזון בישראל.
בשנת 2014 פרסם המשרד להג"ס סקר על הרכב הפסולת בישראל - פסולת ביתית שנדגמה מתוך משאיות ומפחי אשפה, פסולת עסקית עירונית ושאריות מזון בצה"ל (להלן - סקר הרכב הפסולת)38:.
להלן נתוני הסקר לגבי שיעור שאריות המזון מסך הפסולת שנדגמה .
35 Ministry of Economic Affairs, "Food Waste in The Netherlands & Cooperation in th e Food Chain", Dutch policy on food waste (2014).
"ראו פירוט להלן בפרק "אבדן תוצרת חקלאית 37 על פי56 ביקורות פנימיות שבוצעו מינואר 2014 ועד מאי 2014.
38 המשרד להגנת הסביבה, "סקר הרכב הפסולת הארצי דוח מסכם 2014.
" אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 183 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
שיעור שאריות המזון מסך הפסולת שנדגמה, לפי משקל, 2014 .
סוג הפסולת שיעור שאריות המזון .
פסולת ביתית במשאיות איסוף 34% .
פסולת ביתית בפחי אשפה ("כלי אצירה") 44% .
פסולת עירונית מבתי עסק 28% .
פסולת בבסיסי צה"ל 38% מהתרשים עולה כי שיעור שאריות המזון הוא הגבוה ביותר מבין סוגי הפסולת הביתית - העירונית ומהווה כשליש ממנה.
עוד נמצא בסקר כי חלק ניכר מהפסולת האורגנית מורכב מפירות ומירקות שנרקבו לפני שנצרכו ומשאריות מזון.
דוח שפרסמה עמותת אדם טבע ודין 39 ביוני 201440 עסק במקורות הפסולת האורגנית מהסעדה וממכירת מזון - מלונות, מסעדות והסעדה מוסדית - ובכמויותיהן.
הדוח התבסס על מדגם של 52 :אתרים בארץ ותוצאותיו להלן .
39 העמותה אינה גוף מבוקר על פי חוק מבקר המדינה.
40 ,אדם טבע ודיןדוח פסולת אורגנית מסחרית , יוני 2014 ', עמ 13-11 .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח2 .
כמות הפסולת האורגנית בגופים מסחריים ומוסדיים, 2014 .
יצרן הפסולת האורגנית כמות שנתית ממוצעת לאתר / סניף (טונות) .
)הסעדה מוסדית (מטבחים במקומות עבודה ובקיבוצים 49.
רשתות שיווק (לאכולל שווקים פתוחים ומכולות) 69.
8 מ- 2008 המשרד להג"ס מעודד רשויות מקומיות להפריד פסולת.
לשם כך סייע המשרד עד כה ליותר מ-60 רשויות, בעלות של יותר מ-500 מיליון ש"ח.
היעד שהציב המשרד הוא הפרדה של 350,000 טונות פסולת אורגנית בשנה41.
ב- 2013 חל גידול של%145 במספר משקי הבית המפרידים פסולת, ונכון ליוני 2013 עמד מספרם על למעלה מ-190 אלף ב-44 רשויות (לעומת 77.
5 אלף ב-27 רשויות ב- 2012)42.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בכל הנוגע לעודפי המזון הנוצרים בשרשרת הספקת המזון, לא נאספו נתונים ומידע באופן שיטתי, והנושא בכללותו לא זכה להתייחסות משמעותית מטעם גופי השלטון.
אשר לתחום הטיפול בפסולת, הן מבחינת מיפוי סוגי הפסולת והרכבּה והן בתחום ההפרדה והמיחזור, המשרד להג "ס הוביל להתקדמות חיובית בשנים האחרונות.
משרד מבקר המדינה מציין, כי צורכי הכלכלה, החברה והסביבה של ישראל מחייבים ניצול מיטבי של משאבי המזון שלה.
לשם כך נדרשת בדיקה של כמויות עודפי המזון ושל כמויות המזון האובד בשרשרת הספקת המזון מהיצרן לצרכן, ובחינה של הסיבות לאבדנו.
בדיקה מסוג זה ראוי שתתבצע בד ב בד עם גיבוש המדיניות הממשלתית והכנת תכנית שתכליתה להתמודד עם התופעה.
החקלאות היא המקור למגוון המזונות שאנו אוכלים מן החי ומן הצומח.
גידולים חקלאיים והביקוש להם נתונים להשפעת גורמים חיצוניים משתנים כמו מזג האוויר, טפילים ומזיקים ותנאי השוק, המקשים על תכנון מדויק של כמויות התוצרת וגורמים לעתים קרובות היווצרות של עודפים או חוסרים.
עודפי תוצרת חקלאית מאפיינים בעיקר שוקי חקלאות מפותחים, המשתמשים בטכנולוגיות מתקדמות ובשיטות עבודה מיועלות המגדילות את כמויות התוצרת.
מלבד התועלת הכלכלית הנובעת מייצור מזון החקלאות תורמת גם לנוף, לתרבות ולסביבה.
בישראל היא משרתת בנוסף על כך את המטרות הלאומיות לשמירה על אדמות המדינה ועל .
41 ב- 2014 הייתה הכמות כ- 280,000 .
טונות 42 " ,אדם טבע ודין הפרדת פסולת אורגנית במקור ברשויות המקומיות בישראל , דו"ח מצב " (יוני 2013 '), עמ5.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 185 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משאביה43 .
היות שהספקת מזון אינה המטרה היחידה של החקלאות בישראל, אין התאמת ההיצע לביקוש השיקול היחיד המכתיב את גודלם ואת מיקומם של השטחים החקלאיים בארץ וכן את סוגי הגידולים44 .
המדינה תומכת בחקלאים בישראל בעיקר באמצעות סבסוד מחירי המים, באמצעות הדרכה מקצועית ועל ידי סבסוד הביטוח נגד נזקי טבע.
החקלאות, בענפי הצומח והחי, מנצלת משאבי טבע וסביבה כמו קרקע, מים ואוויר.
החקלאות המודרנית משתמשת רבות בדשנים ובחומרי הדברה, וכן מייצרת פסולת מסוגים שונים הגורמת נזקים ניכרים לסביבה.
ייצור עודף של תוצרת חקלאית, על בזבוז המשאבים ועל עלויות הטיפול בפסולת הכרוכים בו, הוא אחד הגורמים המשמעותיים לנזקים אלה.
בהיבט הסביבתי, משרד החקלאות שם לעצמו יעד מרכזי לפתח חקלאות בת קיימא 45.
,בעודפי התוצרת החקלאית בישראל מטפלות מועצות הייצור והשיווק, ובעיקר מועצות החלב הלול והצמחים.
בענף החלב יש מכסות ייצור ומחיר מובטח לחקלאי לכמויות שבמכסה.
כאשר למרות זאת נוצרים עודפים, הם לרוב משמשים לייצור אבקת חלב או חמאה.
בענף הלול נקבעו מכסות לביצים.
בעונת הקיץ נוצרים לעתים עודפים, הנמכרים לתעשייה.
פטמים ותרנגולי הודו אינם מוגבלים במכסות וכשיש עודפים הם נמכרים בשוק במחיר נמוך או מוקפאים ומוצעים למכירה מאוחר יותר46 .
בישראל, כמו במדינות מפותחות רבות, הירקות והפירות הם עיקר התוצרת החקלאית האובדת בתהליך הייצור והשיווק.
בענפי הירקות והפירות אין מכסות גידול והעודפים מטופלים בדרך כלל על ידי החקלאים, אם בסיוע ארגוני המגדלים ואם באופן עצמאי על ידי החקלאים עצמם.
על כן התמקדה ביקורת זו בטיפול באבדן פירות וירקות (להלן גם - תוצרת) תוך כדי גידולם ושיווקם.
לפי נתוני הלמ"ס, בישראל מגדלים ומשווקים מדי שנה כ-3.
9 מיליוני טונות ירקות ופירות המיועדים לשוק המקומי, לייצוא ולתעשייה המקומית47 .
מדובר בנתונים לגבי השיווק הסיטוני ולא בנתוני הגידול בשטח, כלומר הם אינם כוללים את התוצרת שאבדה בשלב הגידול48.
עם הגורמים לאיבוד ירקות ופירות בישראל בתהליכי הגידול והשיווק ניתן למנות: תנאי מזג אוויר קיצוניים (גשמים, קרה, חום); פסילת ירקות ופירות שאינם עומדים בסטנדרטים של גודל או של אסתטיקה בשלב הקטיף או המיון; קטיף טרם הבשלה מספקת (בוסר); מחלות ומזיקים; השמדת תוצרת עקב אי-כדאיות למגדלים לקטוף או למכור; גורמים ביטחוניים .
43 :בחזון משרד החקלאות נכתב"המשרד יפעל לפיתוח חקלאות ישראל וביסוס ההתיישבות ברוח ערכי הציונות, לשמירה על אדמות המדינה ומשאביה, להבטחת אספקת מזון טרי ואיכותי לתושבי מדינת ישראל ולמינוף היתרון היחסי של חקלאות ישראל".
אתר האינטרנט של משרד החקלאות, 14.
44 " ,רוני הרשקוביץכלים לתמיכה בחקלאות יש ראל", מכון מילקן (דצמבר 2012 '), עמ10 : "תנאי הביטחון הלאומי ולא שיקולים מקצועיים וכלכליים מכתיבים את מיקום ואפיון המשקים".
45 על פי הגדרת ה- FAO ,שאומצה במסמך משרד החקלאות ופיתוח הכפר"אסטרטגיה לפיתוח בר קיימא במשרד החקלאות ופיתוח הכפר" (מאי 2010 '), עמ14 , פיתוח בר קיימא משמעותו פיתוח השומר על משאבי הקרקע, על מקורות המים, על צמחים ועל בעלי חיים, ומושתת על העקרונות של צמצום הפגיעה בסביבה, של ישימות כלכלית ושל הסכמה חברתית.
46 ,ראו גם: גלעד נתןהתמודדות עם עודפי תוצרת חקלאית סקירה משווה , הכנסת מרכז המחקר והמידע (מאי 2009 '), עמ2-3.
47 נתוני הלמ"ס לשנת 2012 " .
יצוין כי בדוח מבקר המדינה בנושא היבטים בעבודת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה", מבקר המדינה, דוח שנתי 64ג ( 2014,) עמ' 248 , צוין כינתוני הלמ"ס מבוססים בעיקר על דיווחי החקלאים לארגוני המגדלים , שנועדו למטרות שונות , וכי הלשכה מצאה סתירות בנתונים שהועברו אליה.
48 הנתונים העולמיים מהמדינות המפותחות מצביעים על אבדן תוצרת בשיעור של כ-20% בשלב הגידול.
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשבשים את תהליך הגידול או השיווק; ואחסון והובלה בתנאים לא מתאימים.
גם דרישות הכשרות כגון תרומות ומעשרות, שמיטה ואיסור ערלה 49 , מביאות לאיבוד תוצרת ירקות ופירות בישראל.
פעולות למניעת אבדן תוצרת .
הטיפול בעודפים הגורמים האחראיים לגידול התוצרת החקלאית ולשיווקה, ובכלל זה לעודפים ולפחתים בתהליך, הם משרד החקלאות ומועצת הצמחים.
משרד החקלאות עד 2010 פעלה במשרד החקלאות "המחלקה לייצור וכלכלה", שאחד הנושאים באחריותה היה עודפי תוצרת חקלאית.
ב - 2010 נסגרה המחלקה ונושא הטיפול בעודפים לא הועבר באופן רשמי לאף מחלקה אחרת במשרד.