HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממשלה הייתה ערה לאפשרות של עיכובים באכרזה על תקנים רשמיים עקב היעדר שיתוף פעולה של משרדי ממשלה, ובדצמבר 2016 שונה חוק התקנים באופן שמחייב את השרים הממונים המתנגדים לעדכון התקנים לצורך התאמתם לתקנים בין -לאומיים לנמק את התנגדותם ולהודיע על כך בהקדם לממונה על התקינה, במסגרת 90 הימים שנקבעו, כדי שיוכל הממונה להביא את המחלוקת להכרעת הממשלה 57.
מהאמור לעיל עולה כי יש צורך ברִעְנּונָּם של תהליכי העבודה בכל הקשור להיוועצות במשרדי ממשלה אחרים ולקידום תהליך התקינה.
משרד הכלכלה ער לצורך זה והחל לאפיין את התהליך ולבנות מערכת ממוחשבת ייעודית לצורך זה.
היעדר תוכנה ייעודית לליווי הליכי התקינה .
מחלקת הממונה על התקינה מלווה את הליכי התקינה באמצעות רישומים בגיליון אלקטרוני ולא במערכת ממחושבת מובנית.
נמצא כי עובדי המחלקה נאלצים פעמים רבות לבדוק ולאמת נתונים בתיקים הממשיים או לחפש בקובצי סריקה.
קבצים אלה רגישים לטעויות ולמחיקות.
השימוש בגיליון אלקטרוני וריבוי הקבצים הנוספים עלולים להקשות את איתורו של מידע אמין ושלם בנוגע לכל תקן.
נמצא כי במחלקתו של הממונה על התקינה אין מערכת מחשב ייעודית לתיעוד התקנים, השינויים הלאומיים שנעשו בהם, הסיבה להכרחיותו של כל שינוי לאומי, וניתוח השפעתם על הייבוא, על התחרות בשוק ועל יוקר המחיה.
היעדרה של מערכת ייעודית מגביל את יכולת ניטורם וניתוחם של שינויים לאומיים שנעשו בתקנים.
כאמור, בשנת 2014 העלו עובדיה של מחלקת הממונה על התקינה, על גבי גיליון אלקטרוני, רשימה ובה כ -300 תקנים רשמיים ושינויים לאומייםשנעשו בהם, ומאז לא עודכנה הרשימה.
57 בינואר2017 שונה חוק התקניםונקבע בו שלא יכריז השר על תקן המתבסס על תקן בין -לאומי כתקן רשמי, אם הוא כולל שינוי מהתקן הבין-לאומי, למעט שינוי לאומי מתחייב, אלא אם כן הסכימו ראש הממשלה ושר האוצר להכללת השינוי הלאומי בתקן הרשמי.
על משרד הכלכלה לשקול הפעלתה של מערכת מידע ממוחשבת אינטגרטיבית לכל הליכי התקינה.
מערכת כזאת תקל את הבקרה, תאפשר קבלת נתונים אמינים ושלמים במהירות רבה יותר ותקצר את זמן ה טיפול בתקנים.
מן הראוי לקבוע שאחת ממטרותיה של מערכת המידע הממוחשבת היא תמיכה בניהול התקינה בישראל, בהתאם למדיניות הממשלה להגבלת שינויים לאומיים לשינויים שקיומם הכרחי בלבד.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי מערכת ייעודית לאישור תקנים רשמיים נמצאת בהכנה.
המערכת מיועדת למעקב אחרי תהליך ההתייעצות הפנימית וההיוועצות עם משרדי הממשלה ולתיעוד של התהליך כולו.
במערכת יתועדו גם בחינת השינויים הלאומיים על ידי ועדת האימוץ ומסקנותיה.
ליקויים בפעילות ועדות התקינה .
כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראלים), התשנ"א -1991 (להלן- כללי התקנים), קובעים את תהליך התקינה שמנהל המכון.
לפי הכללים יפעלו במכון שלושה סוגי ועדות: ועדות תקינה מרכזיות, ועדות תקינה טכניות וועדות מומחים.
ועדות תקינ ה מרכזיות: כללי התקנים קובעים כי הוועד הפועל של המכון יקים את ועדות התקינה המרכזיות לענפי משק שונים ולענפי ייצור שונים במשק, ויקבע את תחום פעולתן ואת הרכבן.
ועדות התקינה המרכזיות מורכבות מנציגים שממנים בעלי עניין בתקינה - ארגוני היצרנים הראשיים, ארגוני הצרכנים ה ראשיים וכן רשויות המדינה הנוגעים בדבר.
החוק קבע שמספר נציגיו של מגזר כלשהו בוועדה מרכזית או בוועדה טכנית לא יעלה על שליש מחבריה.
בכללי התקנים נקבע שבין תפקידי ועדות התקינה: להטיל על הוועדות הטכניות לעבד תקנים חדשים או להכניס שינויים בתקנים קיימים; לקבוע את סדר הקדימויות בעבודת התקינה של הוועדות הטכניו ת; לעקוב אחר עבודת הוועדות הטכניות ולהטיל על יושבי הראש שלהן למסור לה דיווחים תקופתיים על התקדמות התקינה בו ועדות הטכניות ; ו לדון ולהחליט בהסתייגויות מהחלטותיה של ועדה טכנית.
ועדות טכניות: ועדה טכנית מטילה את עיבודה של הצעת התקן על ועדת מומחים.
את הצעת התקן שעובדה בידי ועדת המומחים הוועדה הטכנית מפרסמת לשם קבלת הערות ולביקורת, ולאחר מכן היא מוסמכת לאשר את הצעת התקן, כפי שהוגשה לה בידי ועדת המומחים או לאחר הכנסת שינויים בה.
בוועדה מיוצגים הגורמים החברים בוועדה המרכזית, וכך אין למגזר כלשהו ייצוג העולה על שליש מחברי הוועדה.
ועדות מומחים : לשם עיבודה של הצעת התקן תעיין ועדת המומחים בתקני חוץ ובחיקוקים, הוראות ומפרטים הקיימים בארץ באותו נושא, תבדוק את תנאי הייצור של המוצר שעליו יחול התקן ואת השימוש בו בארץ, ותכוון את עבודתה לעיבוד תקן המגן על האינטרסים של הצרכן, לרבות בטיחותו ובריאותו, המתאים לתנאי הארץ, והעשוי לשפר את איכותם של המוצרים והתהליכים ולהעלות את רמתו ויעילותו של משרד הכלכלה והתעשייה |355 .
המשק הצעת התקן, שעובדה בידי ועדת המומחים, מובאת לפני הוועדה הטכנית שהקימה אותה, בצירוף דין וחשבון על אופן עיבודה, הכולל התייחסות להערות שהתקבלו בתקופת הביקורת ואת החלטותיה של ועדת המומחים בקשר להערות אלה.
את טיוטת התקן שגובש מעבירה הוועדה הטכנית למנהל המכון, והוא מפרסם אותה להערות הציבור.
אם מתקבלות הערות מקרב הציבור, הן נדונות בוועדת המומחים.
טיוטת התקן לאחר הטמעת ההערות מוגשת למנהל המכון.
אם התקן הוא תקן וולונטרי, מנהל המכון דואג לפרסמו ברשומות.
אם התקן הוא תקן רשמי, המנהל שולח את טיוטת התקן לממונה על התקינה58.
נציגמנכ"ל המכון רשאי להיות נוכח בישיבותיה ולהשתתף בדיוניה של כל ועדה מהוועדות שהוקמו לפי כללי התקנים.
הטיה בפעילות התקינה .
בדיוני הוועדה להגברת התחרות עלו דוגמות לתקינה שהוכרזה כתקינה רשמית או מחייבת אך בפועל שימשה כחסם לסחר.
במקרים מסוימים התעורר חשש כי תרם לכך הרכב ועדת התקינה, שהיה מוטה לטובת אחד מבעלי האינטרסים בוועדה.
לפי ההסדר החוקי59 , בהרכב ועדות התקינה משתתפים נציגים המצויים בניגוד עניינים מובנה.
לכן, בהתאם לכללי התקנים לגוף יחיד אסור למנות יותר משליש מחברי הוועדה.
מחד גיסא קיימות החלטות של הממשלה שלפיהן יש לאמץ תקנים בין - לאומיים כלשונם ככל האפשר, ומאידך גיסא יש לפעולה כזו השפעה על הכנסותיהם ועל אחריותם של הגופים שממנים את חברי הוועדות60 .
בוועדות מסוימות חברים גם נציגי צרכנים מטעם ארגוני צרכנים, והם אמורים לייצג את האינטרסים של הצרכנים בעת גיבוש התקינה.
במשרד מבקר המדינה התקבלו ממקורות שונים תלונות על הליכי תקינה, ועלה מהן כי בוועדות שונות נוצרה בין גופים הממנים את נציגיהם בוועדות התקינה הסכמה מראש על גיבוש ואישור של תקנים בהתאם לאינטרסים של גורמים בוועדה, באופן שמנע את קיום החלטותיה של הממשלה בדבר אימוץ תקנים בין-לאומיים.
להלן תובא דוגמה לכך הנוגעת לתקינה בנושא כבלים חשמליים.
דוגמה אחרת, מתחום הבטון, ראו להלן בפרק "תהליך התקינה בתחום הבטון - מקרה בוחן".
תקינה בתחום כבלים החשמל : הוועדה המרכזית לתקני חשמל אישרה בדצמבר 2012 לערוך רוויזיה61 בתקני כבלים מבודדים למתחים נקובים בהתאם לתקן IEC 60227 -1 של הנציבות הבין-לאומית לאלקטרו-טכניקה, כך שיאושרו כתקנים ישראליים: (א) רוויזיה לת"י 60227 -1 - כבלים מבודדים בפוליוויניל כלורי למתחים נקובים שאינם גדולים מ-450/750 ;וולט: דרישות כלליות (ב) רוויזיה לת"י 60245 -1 - .
"ראו את הפרק "הליך התקינה במשרד הכלכלה 59 ראו כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א-1991, ונוהלי מכון התקנים.
60 החלטותיה של ועדת התקינה משפיעות על המוצרים המיוצרים בישראל ומיובאים אליה.
ועל בדיקות המעבדה שייעשו למוצרים.
61 רוויזיה לתקן- בחינה של כל סעיפי התקן או של סעיפים רבים, העשויה להביא לידי שינוי נרחב בנוסח התקן.
כבלים מבודדים בגומי - מתחים נקובים שאינם גדולים מ-450/750 וולט: דרישות כלליות.
ועדת המומחים שדנה בתקנים אלה עשתה בהם שינויים לאומיים.
בדרישות הסימון נוספה הדרישה להטביע על הכבל, בתהליך ייצורו, את שנת הייצור, את האות n ואת שטח החתך של הכבל.
ועדת מומחים שהתכנסה בנובמבר 2014 דנה בסעיפים אלה.
על הדרישה להטביע את שנת הייצור נאמר בין היתר כי "מפעלים רבים אינם מסמנים שנת ייצור ולכן דרישה זו מהווה חסם יבוא מובהק.
בגרמניה ממנה מייבאים כבלים רבים לישראל, לא מקובל לסמן שנת ייצור".
ואולם הוזכר כי יש מדינות, כגון קנדה, שיש בהן חובה לסמן את שנת הייצור.
נימוק המומחים להכללת סימונה של שנת היצור היה שתנאי האחסון קשים יותר בישראל מאשר ברוב המדינות המפותחות, עקב האקלים החם יותר, ולכן הכבל נשמר פחות ומכאן החשיבות שבסימון שנת ייצורו בישראל.
ועדת המומחים החליטה להותיר את השינויים הלאומיים.
בוועדה הטכנית 225 "כבלים ומול יכים" שהתכנסה ביוני 2015 .
" הוצעלהסיר לחלוטין את דרישות הסימון על הכבל, למעט הדרישה בתקן הבין-לאומי לסמן שם יצרן".
הוועדה קבעה שיש להותיר כלשונן את דרישות הסימון, ונימוקה נגד הסרת הדרישות הייחודיות היה כי "יש להגן על התעשייה המקומית, שכן תוספות הסימון המקומיות מעלות משמעותית את קצב הייצור במפעל".
בנימוקים בעד הותרת הדרישות הייחודיות נאמר כי "הסימון הוא לטובת הצרכן וכך מקובל בעולם".
משרד מבקר המדינה מציין שנימוק ההגנה לתעשייה מקומית באמצעות תקן הקשור לסימון הוא דוגמה בולטת לשיקול העלול לפגוע בסחר הבין-לאומי ומנוגד לכל פעילות המדינה בעשורים האחרונים לפתיחת השוק המקומי לייבוא מתחרה באמצעות ביטול סעיפים בתקנים שהיו חסמי יבוא ( non-tariff barriers ).
בבדיקה של משרד מבקר המדינה נמצא כי לא הוצג לוועדת המומחים מחקר כלשהו המוכיח את השפעת האקלים על תוחלת חייהם של כבלים, המציג את השוני בין תנאי האקלים בארץ לעומת האקלים במדינות דרום אירופה, ולא הוצג אומדן של ייקור המוצרים המיובאים ארצה עקב התאמות מיוחדות שיידרשו מן היצרן בחו"ל כדי לעמוד בדרישות התקן בארץ לאור הסטייה הלאומית הנכללת בו.
ייצוג מעבדות פרטיות בוועדות התקינה : כאמור, ועדות התקינה ה טכניות מוסמכות בידי ועדות התקינה המרכזיות לעבד תקנים חדשים או להכניס שינויים בתקנים קיימים.
בוועדות הטכניות נשמר מקום לנציגי מעבדות העוסקות בבדיקות בתחום שהוועדה פועלת בו.
המעבדות הן חברות מלאות בוועדות ורשאיות להצביע על ניסוחם של סעיפי התקנים.
מעבדות רשאיות לחוות דעתן על תהליכי הבדיקה של העמידה בתנאיו של התקן הבין -לאומי ועל יכולתן של המעבדות בישראל לבצע הליכים אלה, הן מבחינת ידע הן מבחינת מכשור מתאים.
מינוי המוסדות הממנים נציגים לוועדות נעשה בידי הוועד הפועל לפי עבודה שמרכז אגף התקינה.
משרד הכלכלה והתעשייה |357 .
ממעבדותיו הרשות להסמכת מעבדות 62 הסמיכה196 מעבדות פרטיות ומעבדות השייכות לגופים ציבוריים או מוסדיים63.
מעבדות מוסמכות לביצוע בדיקות ב קשת רחבה של תחומים כגון חשמל, אלקטרוניקה, כימיה, הנדסת מים ואנרגיה.
המעבדות הפרטיות מתחרות בתחומים רבים במעבדותיו של מכון התקנים בעריכת בדיקות עמידה לתקן.
בוועדות התקינה שאינן בתחום המזון (המרכזיות והטכניות) הוקצה במועד הביקורת מקום ל-139 נציגי מעבדות64 .
הביקורת העלתה כי כמעט בכל הוועדות יש נציג של מכון התקנים (135 נציגים), ורק בשתי ועדות יש נציגים של מעבדות פרטיות 65 .
כאשר חבר בוועדה נציג מעבדה שאינה של המכון, אזי גם המכון נוהג לשלוח לוועדה נציג ממעבדותיו66 .
עוד נמצא כינציג ארגון מייצג של ענף מסוים, שאינו מפעיל מעבדה מוסמכת, מאייש מקום השמור למעבדות בדיקה בחמש ועדות.
הרשות להסמכת מעבדות מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בפגישה בינואר 2017 .
כי אינה מעורבת בתהליכי המינוי לוועדות תקינה או לוועדות מומחים ראש אגף מזון ובריאות ברשות משתתף ב שתי ועדות מומחים בתחום המזון בלבד ואין , לרשות יכולת להשפיע על המינוי לוועדות תקינה ולוועדות מומחים.
השתתפות בוועדות תקינה מקנה למעבדה חשיפה מוקדמת לתקנים המתווים את המדיניות העתידית של התקן, לרבות חומר טכני וסקירות משוות של תקינה במדינות שונות.
מידע זה מאפשר למעבדה להשפיע על תוכן התקן ולהיערך לשינויים עתידיים בתקן לפני פרסום החלטותיהן של ועדות התקינה לציבור.
בדצמבר 2016 נכנס לתוקף שינוי לחוק התקנים המאפשר את השתתפותם של נציגי מעבדות כחברים בוועדות תקינה מרכזיות, ומחייב ועדת תקינה טכנית לשריין מקום לנציגי מעבדה פרטית אם יש בה נציגות של מעבדת המכון.
62 חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997 (להלן- החוק), קובע את התפקידים והסמכויות של הרשות, ואלה העיקריים שבהם: לקבוע, באישור השר, תחומים וסוגי בדיקות שהמעבדות יוסמכו להם, לקבוע דרישות בדבר השכלה והכשרה מקצועית של עובדים ומנהלים המועסקים במעבדות המבקשות לקבל הסמכה ו בדבר סוג הציוד הדרוש לביצוע הבדיקות; לקבוע דרישות שעל מעבדה לעמוד בהן כדי לקבל הסמכה בכל תחום, ולהסמיך מעבדות שעומדות בדרישות; לשמש נציגתה הבלעדית של המדינה בכל הקשור להכרה הדדית ברשויות הסמכה של מדינות אחרות או של ארגונים בין-לאומיים; לבטל הסמכה של מעבדה, אם לאחר שניתנה לה אפשרות להשמיע את טענותיה נמצא שאינה עומדת בדרישות למתן ההסמכה; ליזום כל פעולה הכרוכה או קשורה בהסמכה של מעבדות, לרבות פעולות הדרכה, פרסום והסברה.
63 לחלקן ניסיון רב שנים ומוניטין בבדיקת התאמת טובין לתקנים בין-לאומיים.
סעיף 12 לחוק התקנים קובע כי "המכון וכל מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה (להלן - מעבדה מאושרת) רשאים לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן, או לתקן רשמי ולתת תעודת בדיקה על כך".
בישראל קיימות כמה מעבדות שקיבלו מהממונה על התקינה אישור לפי סעיף 12 .
"לחוק, והן במעמד של "מעבדה מאושרת 64 עוד18 מקומותהוקצו לנציגי מעבדות של משרד הבריאות בוועדות לתקני מזון.
המכון אינו פעיל בתחום בדיקות מזון.
65 מלבדשתי מעבדות אלה התיר מכון התקנים למעבדות שאינן מעבדות המכון להשתתף ב -12 .
ועדות בלבד, אך אלה הן מעבדות ממסדיות של גופים ממשלתיים 66 מלבד מקרה אחד, בוועדה טכנית 310 - נפט ומוצריו, שהמכון אינו פעיל בתחומה.
בשנים 2016-2013 נמצא כי ב-47 ועדות (28% )השתתפו נציגי כלל ארגוני הצרכנים .
בפחות ממחצית הישיבות שקיימו אותן ועדות הביקורת העלתה כי בחירת נציגיהן של המעבדות בוועדות תקינה, שאינן בתחום המזון, אינה נעשית בהליך שוויוני לכלל המעבדות המוסמכות והמאושרות.
נמצא כי משרד הכלכלה לא פעל לבחינת אי -השוויון באיוש המקומות השמורים למעבדות בוועדות התקינה .
עוד העלתה הביקורת כי פרוטוקולים של הדיונים בוועדות תקינה וחומר הרקע שמוצג לוועדות אינם מתפרסמים לציבור.
המכון אינו מפרסם אלא את החלטות הוועדות ולא את הנימוקים או ההסברים טכניים להחלטות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו לשקול שינוי החקיקה כך שמסגרת הליכי התקינה יהיה פרסום מלא של הפרוטוקולים מדיוניהן של ועדות התקינה וחומרי הרקע ולחלופין דיוני הוועדות יהיו פתוחים לצפיית הציבור.
על משרד הכלכלה לדאוג לייצוג שוויוני של מעבדות הבדיקה בוועדות התקינה נוסף על המעבדות של מכון התקנים.
עוד על משרד הכלכלה לשקול את שינוי החקיקה כדי לכלול את נציגי הרשות להסמכת מעבדות כחברים בוועדות התקינה.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי הוועדות המרכזיות והוועד הפועל הם האחראים לוודא שוויוניות במינוי לוועדות.
נציגי משרד הכלכלה בגופים אלה יביאו בחשבון את הערתו של משרד מבקר המדינה ויפעלו להבטחת השוויוניות הנדרשת.
עוד מסר משרד הכלכלה כי הפרוטוקולים מדיוניהן של ועדות התקינה מתפרסמים לציבור מאפריל 2017 .
המכון מסר בתגובתו דברים דומים לגבי פרסום הפרוטוקולים של ועדות התקינה.
ליקויים בייצוג ההיבט הצרכני בוועדות התקינה: בוועדות תקינה מסוימות יש חבר אחד (לעתים שניים) שהוא נציג צרכנים, מטעם אחד מארגוני הצרכנים67 .
נציגים אלה אמורים לייצג את האינטרסים של הצרכנים בעת גיבוש התק נים.
בגיבוש התקנים יש להביא בחשבון את האיזון בין דרישות להעלאת איכות המוצרים והשירותים ובין הרצון לצמצם את מחיריהם לצרכן.
לכלל ארגוני הצרכנים שמורים כ -14% מכלל המקומות בוועדות התקינה (המרכזיות ו הטכניות).
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני ההשתתפות של נציגי ארגוני הצרכנים בישיבותיהן של כל ועדות התקינה המרכזיות והטכניות (170 ) בשנים 2016-2013 .
נמצא כי ב-47 ( ועדות28% ) השתתפו נציגי כלל ארגוני הצרכנים בפחות ממחצית הישיבות.
ב-14 ועדות(8% ) נשמרו מקומות לנציגי צרכנים אך נציגים מטעם ארגוני הצרכנים לא מונו ולא השתתפו כלל בישיבותיהן.
67 בוועדותשבהן יש שני מקומות לנציגי הצרכנים לא יהיו הנציגים מאותו ארגון צרכנים.
משרד הכלכלה והתעשייה |359 .
משרד מבקר המדינה בדק את פעילות המועצה הישראלית לצרכנות68 (להלן- המועצה לצרכנות) במסגרת ועדות התקינה.
לפי נתוניו של מכון התקנים, בשנת 2016 היו פעילות 71 ועדות תקינה שהוקצו בהן מקומות למועצה לצרכנות.
בשליש מהוועדות לא השתתף נציג המועצה בשום דיון וב-20% בקירוב מן הוועדות אחרות השתתפו נציגי המועצה ב-50% מן הישיבות ופחות.
נוכחות נציגי המועצה בישיבותיה של ועדות תקינה חיונית להגנה על אינטרס הצרכן.
נציגות דלה של המועצה במחצית מהוועדות פוגעת בהגנה זו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 הסבירה המועצה כי בשנת2016 הנוכחות של נציגי המועצה לצרכנות בוועדות התקינה הייתה בממוצע 62%, ובוועדות שהיא ייחסה חשיבות יתר להשתתפותם של נציגיה שיעור נוכחותם היה 100%.
מבדיקת נתוני המועצה עולה שנציגיה היו פעילים (השתתפות ביותר מ-50% מישיבות ועדה) בפחות ממחצית הוועדות שהוקצה לה מקום בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המועצה להקפיד ביתר שאת על השתתפות נציגיה בישיבותיהן של כל ועדות התקינה שהוקצה לה מקום בהן, כדי להגן על האינטרס הצרכני.
המועצה לצרכנות מעסיקה רכז פעילות לנציגי הצרכנים (להלן - פעילי תקינה).
הרכז מגייס פעילי תקינה פוטנציאליים, מראיין את המועמדים ומכין עבור כל מועמד תיק ובו קורות החיים שלו וטופס היעדר ניגוד עניינים שהמועמד חותם עליו.
אם יש בוועדה כלשהי מקום פנוי לנציג המועצה לצרכנות וניסיונו וכישוריו של המועמד מתאימים לתחום עיסוקה של הוועדה, הרכז ממליץ על מינויו של המועמד.
מנכ"ל המועצה הוא הגורם הממנה רשמית את פעיל התקינה, והודעה על שמו ועל הוועדה שמונה אליה נשלחת לאגף התקינה במכון התקנים.
פעילי התקינה הם מתנדבים ואינם מקבלים שכר תמורת פעילותם; רובם גמלאים.
לפני תחילת פעילותו של פעיל התקינה, רכז המועצה מציג לו מצגות על מהות המועצה לצרכנות ועל מכון התקנים ופעילות התקינה בו.
פעם עד פעמיים בשנה מארגנת המועצה לצרכנות יום עיון לפעילי התקינה.
המועצה ציינה בתשובתה כי על אף הקושי היא מצליחה לאתר מתנדבים שהם מקצועיים בתחומם ואובייקטיביים, ואת אלה היא מכשירה ומעניקה להם אוריינטציה צרכנית.
68 המועצה היא חברה ממשלתית הפועלת בהתאם לחוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ח- 2008, כדי לפתח תודעה צרכנית ולהגן על זכויות הצרכן.
במועצה מועסקים כ -50 .
עובדים תקציב המועצה בשנת 2016 היה כ-10 .
מיליון ש"ח 360 |דוח שנתי 68א .
נמצא כי בשנת 2016 צומצמה משרתו של רכז המועצה מחצי משרהלרבע משרה.
נמצא כי בהיקף משרה נמוך זה, זמן עבודתו של רכז המועצה מוקדש לאיתור מועמדים ולמיונם ואין סיפק בידו להשתתף בישיבות של ועדות ולספק תמיכה לפעילי התקינה כאשר הם מתלבטים בסוגיית תקינה.
נמצא שלעתים אף אין לרכז המועצה די זמן לאתר ולמנות פעיל תקינה כמחליף בישיבות שפעיל התקינה הממונה אינו יכול להשתתף בהן, ובכך נפגע האינטרס הצרכני בתקינה.
עוד נמצא כי בשמונה ועדות לא מצאה המועצה פעיל תקינה בעל ידע מתאים ולכן לא איישה את המקום השמור בהן לנציגי הצרכנים.
המועצה מסרה בתגובתה כי מאחר שתקציבה מוגבל מאוד יחסית לתפקידיה על פי החוק, היא נאלצת לבסס את פעילותה במכון על מתנדבים .
עד כה לא הוגדל תקציב הבסיס של המועצה כנדרש ובהלימה לתפקידיה הקבועים בחוק, אף לא הופרדו בתקציב המדינה תחומי השכר (רוב התקציב) והפעילות.
המחלקה הכלכלית של המועצה עוסקת במחקר כלכלי ובניתוחי מגמות בתחומי הצרכנות.
כלכלן המועצה ממונה על כתיבת חוות דעת בנושאים כלכליים שהמועצה מטפלת בהם, ומבסס אותן על מידע, נתונים ודוחות מגופים ממשלתיים ומסחריים.
נמצא כי המועצה אינה שולחת לפעילי התקינה נתונים על השפעת התקן הנדון בוועדה על טיב המוצרים ועל יוקר המחיה, אף לא את הנחיותיה לגבי העמדה הצרכנית.
עוד נמצא כי כל פעיל תקינה מביע את דעתו האישית בישיבותיהן של ועדות התקינה ומצביע על תוכן התקנים בהתאם לתפיסת עולמו האישית ובלי שנשלחים אליו מידע על עמדת המועצה או הנחיותיה לגבי התחום הנדון בוועדה.
בחלק מהוועדות שמוקצים בהן מקומות לשני נציגי צרכנים, כל תיאום בין פעיל התקינה לבין נציג הצרכנים הנוסף נעשה, אם בכלל, לפי החלטתו של פעיל התקינה.
המועצה מסרה בתגובתה כי במסגרת בנייתם וחידודם של נוהלי המועצה שבדיקתם נערכת כעת, בכוונת ה לגבש בשבועות הקרובים נוהל שיכלול פרק בעניין קשר יה של המועצה עם מתנדביה במכון התקנים, והגברת התועלת הצרכנית בתחום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי במצב הנוכחי היא אינה נותנת ביטוי ראוי לאינטרס הצרכני בוועדות תקינה, דבר שהוא מתפקידיה המהותיים לפי חוק69 ובעל השפעה נרחבת על הצרכנים.
עליה לבחון מחדש את תפקודה בתחום התקינה.
עליה לשקול את הרחבת הערוצים לגיוס פעילי תקינה ממגוון תחומים וגילאים.
עליה להעביר את הנתונים הדרושים לפעילי התקינה כדי שיצביעו הצבעה מושכלת על תוכן התקנים בהיבטים הצרכניים.
כמו כן מן הראוי שהמועצה תעביר לארגוני צרכנים נוספים מידע על תקנים שאספה, על מנת שקולו של הצרכן יישמע בוועדות.
69 חוקהמועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ח -2008 , סעיף2()(א5.
) משרד הכלכלה והתעשייה |361 .
תהליך התקינה בתחום הבטון- מקרה בוחן .
תקינה בתחום הבטון70 : בטון הואתערובת של אבקת צמנט 71 , אגרגטים(חצץ), חול ומים (ולעתים גם חומרים נוספים ) המשמשת ליצירת השלד של מבנים (בשילוב עם ברזל בנייה)72 .
הרכב הבטון משתנה בהתאם לדרישות ההנדסיותעל ידי שינוי תמהיל החומרים, סוגי התוספים וגודל אבני האגרגט, והבסיס לשינויים אלו הוא המאפיינים של אבקת הצמנט.
קיימת חשיבות רבה לכך שהרכב הצמנט והתוספים האחרים יהיה אחיד בכל מנות הבטון, כדי שלא יהיה צורך לערוך שינויים תכופים ב"מתכון" הבטון.
בשנים האחרונות, כמעט כל הבטון שנעשה בו שימוש בענף הבנייה הוא "בטון מובא" - בטון המיוצר במפעל בטון ומועבר לאתר הבנייה באמצעות מערבלי בטון השייכים למפעלי הבטון (או נתונים לאחריותם)73 .
בעולם יש שני סוגים שלמפעלי בטון: במפעלי "תערובת מוכנה יבשה" מעורבבים יחד כל המרכיבים חוץ ממים, והתערובת נוצקת לתוך מערבלי בטון ניידים.
במפעלי "תערובת מרכזית רטובה" כל המרכיבים , ובהם המים, מעורבבים באתר המפעל, והתוצר הסופי משונע לאתר הבנייה.
מפעלי תערובת מרכזית רטובה מספקים למשתמש הקצה מוצר אחיד יותר, כיוון שערבוב המרכיבים נעשה במערבל ב אתר מרכזי ובסיוע מחשב, תהליך המבטיח את אחידות המוצר.
נציגי התעשיינים מסרו במאי 2017 למשרד מבקר המדינהכי בייצור בטון בשיטת "תערובת מרכזית רטובה", הנהוגה במדינות מתקדמות כגרמניה וצרפת, מושג בטון איכותי יותר מאשר בשיטת התערובת היבשה, הנהוגה ברוב רובם של מפעלי הבטון בארץ.
70 תקני הבטון הם תקנים מחייבים מכוחתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970 .
התקנות קובעות כי אחד התנאים לקבלת היתר בנייה הוא ש דוגמאות חומרי הבנייה ומוצרי הבני יה של השלד ייבדקו על ידי מ עבדה מאושרת, והיא תקבע את איכותם ואם התקיימו לגביהם דרישות התקנים : בשלד עשוי בטון מזוין - התאמת הבטון ומרכיביו לדרישות ת"י 466 ולדרישות ת"י118.
71 צמנט- אבקת חומר מליטה הידרולי המתקשה לאחר הוספת מים.
משמש חומר המליטה העיקרי בענף הבנייה ומשמש גם לייצור מו צרי בנייה שונים (צינורות, בלוקים ועוד).
אבקת הצמנט מבוססת על טחינה דקה של קלינקר (ראו להלן) עם גבס, חומרים פוצולניים (כגון אפר פחם) ותוספים שונים.
קלינקר - חומר הגלם העיקרי של הצמנט.
מיוצר מאבן גיר, חרסית ותוספים שונים.
תהליך ייצור הקלינקר כולל טחינה הומוגנית דקה של חומרי הגלם וקלייתם בכבשן סובב בטמפרטורה של 1,640 -1,400 .
מעלות 72 חשוב להדגיש כיחלקם של מוצרי הצמנט והבטון בעלות הבנייה הוא השני בגודלו אחרי עלות העבודה.
הוועדה לשינויים והגברת התחרות בענף המלט חישבה שבכל מ"ר בנייה למשרדים ולמסחר (שהבטון משמש בהם בעיקר בשלד) נצרך כ -0.
34 טון צמנט, המבטאים 1.
מנתוני דוח הוועדה ומחישובים שערך משרד מבקר המדינה, עולה שחלקו של הבטון בעלות הבנייה הוא 8.
4% למסחר ומשרדים ו-12.
לפי נתוני משרד הבינוי והשיכון, עלות הבנייה מהווה כ -40% בלבדממחיר הדירה.
לפי חישובים שערך משרד מבקר המדינה, עלות הבטון מהווה כ-2.
ממחיר דירה ממוצעת 73 מרגע הכנת התערובת במפעל הבטון, עליה להגיע לאתר הבנייה בתוך לא יותר מ-90 .
דקות אפשר להאריך זמן זה באמצעות הוספת חומרים המעכבים את התגובה הכימית הגורמת להתקשות התערובת.
בהתאם לפרק 8 בתקן הבין-לאומי, הפיקוח על עמידת הבטון בתקן מתבצעת .
בשתי נקודות ביקורת: במפעל הבטון ובאתרי הבניה.
בישראל הן מתבצעות רק באתרי הבנייה שוק הבטון המובא בישראל ריכוזי מאוד ונשלט בידי חמש חברות אשר יחד מספקות לענף הבנייה כשני שלישים מסך הבטון המשמש בענף.
זאת ועוד, שלוש מחמש חברות הללו הן הבעלים של כשני שלישים ממחצבות האגרגטים בישראל , ובבעלותן גם מחצבות המספקות חומרי בנייה אחרים.
בשנים 2016-2012 הפעילו חברות הבטון כ-200 מפעלי בטון הפרוסים ברחבי הארץ74 .
כלמפעלי הבטון בארץ למעט כחמישה מפעלים הם מפעלי תערובת מוכנה יבשה, שעלויות הקמתם ותפעולם נמוכות בהרבה מעלותם של מפעלי תערובת מרכזית רטובה.
התקינה בתחום הבטון מורכבת מתקן אב כללי ומתחתיו תקנים הדנים כל אחד בתחומים ספציפיים יותר.
תקן האב הוא תקן ישראלי (ת"י) 466 חלק1 - חוקת הבטון: עקרונות כלליים.
תקן זה על חלקיו דן בדרישות תיּכּון75 וביצוע של מבנים או רכיבים מבטון לא מזוין, מבטון מזוין ומסוגי בטון אחרים, לרבות שיטות החישוב שלהם וכללי התיכון.
לתקן האב כפופים תקן ישראלי (ת"י) 118 ,בטון: דרישות תפקוד וייצור כולל דרישות לבטון ולמרכיביו, לתהליך הייצור ול תהליך קביעת ההתאמה לתקן, ותקן ישראלי (ת"י) 26 - שיטות לבדיקת בטון.
ת"י118 נסמך על התקן האירופי EN 206 -1 משנת2000 (להלן- התקן הבין-לאומי), אך קובע שינויים לאומיים.
להלן שני שינויים בולטים: .
סירובן של ועדות התקינה לאמץ את פרק 8 של התקן הבין-לאומי .
בהתאם לפרק 8 בתקן הבין-לאומי, הפיקוח על עמידת הבטון בתקן מתבצעת בשתי נקודות ביקורת: בדיקות של תֹוא מות הבטון (סיווג הבטון) נעשות במפעל הבטון76, ופיקוח על חוזק הבטוןנעשה באמצעות דגימה באתרי הבנייה.
האחריות לעמידה בתקן מוטלת כל כולה על יצרן הבטון.
74 ראו דוח הוועדה לשינויים והגברת התחרות בענף המלט, יוני2013 .
הדוח אומץ על ידי הממשלה ה-32 בהחלטה 3992 ( "שלה: "עידוד תחרות בשוק המלט 18.
הדוח דן בעידוד התחרות בשוק המלט ובאמצעים לקידומה.
75 תיּכּון הוא תהליך הנדסי לפיתוח מוצר.
76 בטון מסווג לפי חוזקו ביחיד ות לחץ (פסקל) לשטח.
תקן 118 קובעכמה סוגי בטון בעלי חוזק שונה.
בבדיקת תואמות הבטון (סיווג הבטון) נבדקת ההתאמה של הבטון שסיפק היצרן לחוזק הבטון הנדרש לפי התקן.
משרד הכלכלה והתעשייה |363 .
לפי ת"י 118 ,בדיקת תואמות הבטון והפיקוח על איכות הבטון נעשים לא .
במפעל כי אם בבדיקה אחת באתרי הבנייה, שלא כבתקן הבין-לאומי שלא כבתקן הבין-לאומי, לפי ת"י 118 בדיקת תואמות הבטון והפיקוח על איכות הבטון נעשים לא במפעל כי אם בבדיקה אחת באתרי הבנייה.
המדגמים הנלקחים במפעל המייצר בשיטת הייצור המרכזית הרטובה מייצגים טוב יותר את איכות הבטון גם בנקודת הפריקה ובאלמנט המוקשה.
ייצור בשיטה ה"רטובה", המיושמת רק ב-2.
5% ממפעלי הבטון בארץ, גם יעלה את איכות הבטון.
זאת ועוד, אילו אומץ התקן הבין-לאומי, המחייב את בדיקות הבטון במפעל77, בדיקות שחלקן ממילא נעשה במפעל78 - היה אפשר להסב את עלות הפיקוח בשטח, שהמכון אומד אותה ב-67 מיליון ש"ח בשנה79, לשיפור איכותו של הבטון המסופק לצרכנים.
צעד זה עשוי להגביר את ביטחונם של מזמיני הבטון והקונ סטרוקטורים (מתכנני שלד המבנה) באיכות הבטון המסופק, ואפשר להניח שבהדרגה יפחיתו את מספר הבדיקות באתרי הבנייה לשיעור המקובל לפי התקן הבין-לאומי.
בדיקת תואמות הבטון במפעל הבטון אמורה גם להעלות את איכות הבטון ואת רמת ייצורו ולהביא להקטנת סטיית התקן של הבטון המיוצר מחוזק הבטון המתוכנן (ראו להלן).
כשנדגם חוזק הבטון באתר הבנייה לפי פרק 8 בתקן הבין-לאומי (ב -5% מהיציקות בקירוב), ונמצא שהבטון אינו עומד בתקן, ננקטים הצעדים האלה: (א) המפעל מחויב לזהות את כל אתרי הבנייה שסיפק להם בטון מאותה אצוות ייצור80.
)(ב המפעל מחויב להודיע לקונסטרוקטור של מבנים אלה שהבטון נכשל בבדיקה.
מפעל בטון חייב לממן בדיקות של הבטון המוקשח, ואם החלי ט הקונסטרוקטור שנדרשים חיזוקים במבנה, מפעל הבטון יישא בעלותם.
בישראל על פי תקנות התכנון והבנ ייה אם העלו תוצאות המעבדה שהבטון אינו תואם את התקן בהתאם לתקנות התכנון והבנייה, על המעבדה שביצעה את הבדיקה להודיע על כך לאלתר לוועדה המקומית.
מבקש היתר בנייה ימציא בתוך שבעה ימים לוועדה המקומית חוות דעת של מתכנן שלד הבניין בדבר האמצעים המתקנים הנדרשים.
77 לפי פרק8 לתקן הבין-לאומי דגימה במפעל מבוצעת לפי עקרונות של בקרת תהליך ואחריות המפעל להתאמת הבטון שיוצר לסיווגו , והיא מקיפה גם את הבטון המצוי באלמנט היצוק.