HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן ראוי שהחברה תימנע מבחירת הצעות זוכות נמוכות מדי, באמצעות קב יעת תנאי סף ולפיו סטייה מסוימת מהאומדן , למשל סטייה בשיעור 10% או 20%, תביא לפסילת ההצעה.
404 דוח ביקורת שנתי63א .
התנהלות ועדת המכרזים 1.
המכרז כולל כמה תהליכים: ועדות שיפוט4 טרם יציאה למכרז; אישור הוועדה לפיקוח ובקרה; פרסום בעיתונות; סיור קבלנים; הגשת הצעות לתיבת מכרזים; פתיחת ההצעות על ידי ועדות פתיחה; בדיקת עמידה בתנאי סף; גיבוש המלצה לוועדות המכרזים; דיון בוועדות המכרזים; בחירת הזוכה; שליחת הודעות על תוצאות המכרז למתמודדים; חתימה על הסכם; הוצאת צו התחלת עבודה.
הביקורת העלתה כי החברה לא ניהלה תיקי מכרזים הכוללים את כל מסמכי המכרז, כגון: פרוטוקולים של הוועדות; החלטות שהתקבלו לגבי המכרזים; שינויים שבוצעו במסגרת המכרזים .
מסמכי המכרזים 5 מתויקים, אם כן, בין כל מחלקות החברה.
כמו כן לא כל ה מסמכים של תהליך המכרז נסרק ים ונשמרים ב מערכת ניהול המסמכים הממוחשבת של החברה .
ניכר אפוא חסר של תיק המרכז את כל מסמכי המכרז הקשורים בפרויקט .
עוד העלתה הביקורת כי החברה לא דאגה שתהיה מערכת לניהול שוטף של הנתונים לגבי המכרזים, ובכלל זאת לא ריכזה נתונים לגבי המכרזים, נתונים משווים ונתונים על חריגות מהמכרז ומתקציבו.
מערכת כזו יכלה לאפשר את ביצוע הפעולות האלה: מיון לפי סוגי מכרז, עלויות, קבלן זוכה, פילוח חריגים ומאפיינים רלוונטיי ם נוספים; ניתוח נתונים ומגמות בחתכים שונים לאורך זמן; השוואה בין נתוני המכרזים בשלבים השונים של התכנון והביצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה מערכת כזו עשויה לתת למקבלי ההחלטות הנוגעים בדב ר לקבל תמונת מצב מהימנה ובת השוואה לאורך זמן על רמת הביצוע של הפרויקט בכלל ועל ידי החברה שזכתה בפרט, ובכך לסייע להם בניתוח הפעילות של המכרזים, בפיקוח עליה ובאיתור חריגים.
מכרז 50/08 כלל תחזוקה של מסלול דרכים שאורכו כ-270 ק"מ במשך20 שנה.
למכרז הסופי ניגשו שתי חברות בלבד.
התחרות הייתה על סכום התשלום שתקבל החברה.
בהזמנה להציע הצעות נכתב כי כל מציע רשאי להגיש הצעת מחיר אחת בלבד.
עם זאת, חברה ב' הגישה שתי הצעות מחיר שונות למכרז.
ביולי 2009 דנה ועדת המכרזים בעניין המכרז וקיבלה את שתי הצעות המחיר כאילו היו שתי הצעות של מציעים שונים.
נמצא כי ועדת המכרזים לא פסלה את ההצעה אלא בדקה כל הצעה בנפרד, כאילו כל אחת מהשתיים הוגשה כדין.
ועדות הבודקות אישורי תקציב ובניית תכנית כלכלית טרם יציאה למכרז 5 מסמכים משפטיים והנדסיים- תכנוניים, שלפיהם ועדת המכרזים מקבלת החלטות, ובהם: תכניות, מפרטים, כתבי כמויות.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 405 .
"פרויקט מחלף "עד הלום6 .
במחלף עד הלום בכביש 4 מונחת מסילה של רכבת ישראל הסמוכה לצומת אשדוד; הצומת מאופיין בתנועה ערה בעיקר בשעות השיא.
בתכנית העבודה של החברה משנת 2006 נכלל פרויקט הסדרת המחלף.
בין היתר תוכנן ליצור הפרדה מפלסית בין מסילת הרכבת לבין הכביש החוצה אותה, ולהוסיף נתיבים ומחלפים לצורך יצירת מערך תחבורתי בעל נגישות נוחה, מהירה ובטוחה לעיר אשדוד וממנה.
מכרז מחלף עד הלום החברה פרסמה באוקטובר 2006 מכרז לביצוע הפרדה מפלסית בכניסה הדרומית לאשדוד ולשדרוג מערכות הכבישים והצמתים בכניסות לגן יבנה ו לשדה עוזיהו.
האומדן לביצוע העבודות היה 209,096,662 ש"ח.
למכרז ניגשו עשרה קבלנים וחברה ב', שהציעה 207,520,768 ש"ח, הוכרזה כזוכה.
צו התחלת העבודה 7 ניתן בסוף דצמבר 2006 , וסיום הפרויקט נקבע לסוף מרץ 2009 , כעבור27 .
חודשים בפרוטוקול דיון מיוני 2008 בנושא הפקת לקחים מהפרויקט ציין מנהל הפרויקט כי המכרז פורסם קודם להשלמת התכנון המפורט, וכי גם האגפים בחברה וגורמים חיצוניים לא השלימו את בקרת התכנון ואת הכנת מסמכי המכרז.
יצוין כי החברה פרסמה באוגוסט 2007 ,מכרז אחר לביצוע עבודות גשרים בצומת ישי המוביל ואולם בשל חוסר תקציב דחתה החברה את מועד הגשת ההצעות פעמים מספר.
הקבלנים טענו לפני החברה כי הדחיות החוזרות ונשנות גורמות להם הפסדים בהכנת הצעות.
נקבע כי המועד הסופי להגשת הצעות יהיה כחצי שנה לאחר המועד שפורסם בתחילה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היה עליה להשלים מראש את כל התכניות ותקצוב הפרויקט, ולבדוק אותן ביסודיות כדי לוודא שאכן הפרויקט מוכן ליציאה למכרז.
מדובר בהתנהלות לא תקינה של החברה, ועליה לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי למנוע את הישנות המקרה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי מכרז מחלף עד הלום פורסם לאחר עמידה בכל נוהלי החברה הרלוונטיי ם באותה התקופה וכי מאז מועד פרסומו הפיקה החברה את הלקחים הנדרשים ונקטה את הפעולות האלה: עדכון נוהל יציאה למכרזים בחברה; טיוב הליך העבודה והתכנון; החמרת הבדיקות הנדרשות לפני אישור היציאה למכרז.
דוח ביניים של חברת הבקרה הממשלה מעסיקה חברת בקרה חיצונית (להלן - חברת הבקרה), במטרה לעקוב אחר העבודות ואחר הפרויקטים שמנהלת החברה, לפקח עליהם ולבצע בענייניהם בקרה הנדסית ובקרה חשבונאית.
6 ,ראו גם בדוח מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2009 '), עמ 653-651 7 מסמך ובו מודיעה החברה לקבלן לאחר החתימה על החוזה על המועד שבו עליו להתחיל בעבודות הקבלניות.
406 דוח ביקורת שנתי63א .
חברת הבקרה הוציאה בחודש אפריל 2008 דוח ביניים ראשוני על פרויקט עד הלום.
בדוח ציינה כי במהלך העבודה התברר שבאזור העבודה נמצא עמוד מתח עליון של חברת החשמל לישראל בע"מ מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 407 .
(להלן- חח"י), עובדה שמנעה את הקמת הגשר בשיטה המתוכננת.
חברת הבקרה ציינה כי המכרז וצו התחלת העבודה לקבלן הוצאו בלי להבטיח כי אפשר לבצע את הגשר המתוכנן בשיטה המתוכננת.
הדבר גרם לעיכוב בביצוע הפרויקט, והוחלט בחברה לבנות את הגשר בשיטה חלופית.
מתכנן הפרויקט תכנן את השיטה החלופית, והוכן כתב כמויות חדש בהתאם באישור ועדת המכרזים בחברה.
על פי דוח חברת הבקרה, באחד מסעיפי כתב הכמויות (מיסעת בטון דרוך), הציע הקבלן במכרז מחיר גבוה במיוחד - פי שלושה מהמחיר שהציע במכרז לגבי סעיפים אחרים דומים.
מאחר שהיה מדובר בכמות קטנה, הדבר לא השפיע על המחיר הכולל שהוצע במכרז.
לעומת זאת בהצעה החל ופית של הגשר גדלה הכמות המוצגת בסעיף זה מ -71 מ"ק ל - 1,571 מ"ק, שינוי שהגדיל את עלות הפרויקט ב-7.
מיליון ש"ח נמצא כי החברה לא בדקה כי מחיר המכרז של הכמויות שגדלו בעקבות השינוי הם במחיר גבוה, ולא ניהלה משא ומתן עם הקבלן כדי להתאים את המחיר המוצע בסעיף זה למחיר המקובל בענף או לפחות למחירים שהקבלן הציע בסעיפים אחרים במכרז המקורי, שהיו כאמור שליש ממחיר זה.
התאמה כזו הייתה מוזילה את העלות לחברה.
ביצוע פעולות תיאום הנדסיות במהלך התכנון והביצוע של פרויקט יש לבצע תיאום הנדסי, הכולל בדיקת כל ההיבטים התשתיתיים בשטח הפרויקט.
במסגרת זו יש לטפל בנוכחותם של גופים תשתיתיים הפועלים באותו השטח, אשר עלולים לעכב את העבודות.
מעיון במסמכי החברה עולה כי עוד קודם פרסום המכרז נעשו לכאורה "כל התיאומים ההנדסיים" בין החברה לבין שתי חברות דלק תשתיתיות, והוצאו להן התחייבויות תשלום לביצוע עבודות מיגון קווי הדלק שעוברים בשטח.
הלכה למעשה התברר כי לא נעשה תיאום כנדרש בפרויקט מורכב בסדר גודל זה.
עבודות המיגון בוצעו באיחור, ובשל כך התעכבה פעילות הקבלן בתשעה חודשים בקירוב.
בישיבה, שהתקיימה בינואר 2008 בוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות לאומיות במשרד הפנים, נידונו הכשלים בפרויקט, וביניהם: הוראות של מנהל הפרויקט לקבלן לבצע עבודות לפני אישור ועדת מכרזים; בעיות בתיאום מול חח"י; עבודה בחלק מן הרכיבים של הפרויקט לפני אישור מוסמך; אי-סדירות בתשלומים לקבלן.
החברה התבקשה באותה ישיבה להכין "דוח בדיקה להליך שינוי התכנון בפרויקט עד הלום".
הגישה החברה דוח זה למשנה למנכ"ל המשרד דאז מר אלכס לנגר בדוח נכללו כמה המלצות הנוגעות לשיפור תהליכי העבודה של החברה.
במכתבה למשנה למנכ"ל המשרד ציינה החברה כי נדרש אישור המשרד לדוח.
בתשובה לדוח זה השיב מר לנגר כי ההמלצות כפי שהובאו בדוח אינן מקובלות עליו.
עוד הוסיף כי בעקבות הנזק שנגרם למשרד ולחברה יש לסיים לאלתר את עבודתו של מנהל הפרויקט.
בעקבות מכתב זה נערך שימוע בחברה למנהל הפרויקט.
בשימוע אמר נציג החברה כי המשרד מבקש לסיים את עבודתו של מנהל הפרויקט, אך כיו ון שעבודתו של מנהל זה טובה ואיכותית בדרך כלל הוא אינו מוצא לנכון לנקוט צעד מסוג זה.
408 דוח ביקורת שנתי63א .
הביקורת העלתה כי החברה לא דיווחה למשרד על החלטתה בעניין מנהל הפרויקט.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 409 .
חריגות מתנאי החוזה ואי-עמידה בכתב הכמויות המקורי מעיון במסמכי הפרויקט עולה, כי מנהל הפרויקט מטעם חב רת הניהול הגיש לוועדת החריגים של החברה בקשות רבות לתוספות ניכרות בכמויות החומרים, בהשוואה לכמויות שצוינו בחוזה העבודה המקורי.
בחלק מן המקרים מדובר ביותר מ- 150% .
החריגות אושרו על ידי ועדת חריגים מסיכום נתונים אלה, המבטאים רק חלק מהבקשות שהועלו לדיון בוועדת חריגים בפרויקט זה, עולה כי התוספת הכספית לחוזה המקורי מוערכת ב-6.
מיליון ש"ח עיון בנימוקים שצורפו לסעיפי הבקשות השונות מעלה כי הסיבות העיקריות שצוינו במרב הבקשות הללו הן: "טעות בחישוב המתכנן", "טעות סופר", "עדכון כמויות ביצוע" וכן "שינויים בהסדרי תנועה".
הביקורת העלתה כי החברה לא חקרה את הסיבות לחריגות כה רבות בפרויקט זה כדי להפיק לקחים וכדי לקבוע נוהלי עבודה ובקרה שימנעו הישנות של טעויות תכנון מסוג זה.
סיום הפרויקט הפרויקט הסתיים בסוף אוקטובר 2009 .
, כשבעה חודשים לאחר המועד המתוכנן לא נמצא תיעוד בחברה המסביר ומבסס את כל הסיבות לחריגה בביצוע העבודה, ובלוח הזמנים.
תיעוד כזה יכול היה לסייע בהפקת לקחים ולמנוע הישנות מקרים כאלו.
לטענת החברה נעשו מאמצים רבים לעמידה בלוח הזמנים המתוכנן, אולם גורמים נוספים מחוץ לחברה חרגו מלוח זמנים זה, ולכן התעכב סיום הפרויקט.
פרויקט הפרדה מפלסית כפר גבירול .
מטרות פרויקט ההפרדה המפלסית בצומת כפר גבירול היו שיפור הבטיחות באמצעות ביצוע הפרדה מפלסית במפגש רכבת עם כביש 410 וכן שיפור הנגישות לעיר רחובות מכיוון כביש 42 בין צומת עינות ליבנה.
הפרויקט כלל גם הרחבת כביש 42 לצורך ש יפור הבטיחות והגברת נוחות הנסיעה בין עינות ליבנה.
אורך הקטע המדובר הוא כ-6 ק"מ.
אומדן החברה לביצוע הפרויקט היה כ-147 מיליון ש"ח.
במכרז זכה קבלן א' באוגוסט 2006 , אשר הצעתו הייתה כ-152 .
מיליון ש"ח תקופת הביצוע של הפרויקט, על פי ההסכם שחתמה החברה עם הקבלן, ובהתאם לתיקון שנעשה לחוזה המקורי, הייתה 33 חודשים.
צו התחלת עבודה ניתן באוקטובר 2006 , סיום הפרויקט נקבע לאמצע יולי 2009 .
שינויים בחוזה המקורי קבלן א' הגיש בנובמבר 2006 בקשה לשינוי חלק מתכנון העבודה בפרויקט.
הקבלן ביקש לשנות את התכנון של הקירות התומכים לקיר ות מסוג קרקע משוריינת במקום קירות מסוג בטון מזוין.
מנהל הפרויקט מטעם החברה כתב בפברואר 2007 למנהלת תכנון וביצוע דאז, כי ההצעה נבדקה מהבחינה ההנדסית יחד עם 410 דוח ביקורת שנתי63א .
המתכנן, ונמצא כי היא עומדת בקריטריונים ההנדסיים ואינה נופלת באיכותה וביציבותה מהשיטה הנוכחית.
עוד כתב מנהל הפרויקט כי השיטה טומנת בחובה יתרונות תקציביים שעשויים לחסוך לחברה חלק מעלות ההקמה ולקצר את משך ביצוע הפרויקט.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 411 .
נמצא כי ממסמך מנובמבר 2006 שכתב המתכנן למנהל הפרויקט נאמר כי בסיור הקבלנים שנערך לאחר פרסום המכרז, שאלו הקבלנים לגבי האפשרות להשתמש בחלופה של קירות קרקע משוריינת.
המתכנן השיב להם בשלילה וסיפק הסבר מקצועי לגבי הקשיים הכרוכים בדבר8 .
למרות הנימוקים האלה נחתם במרץ 2007 תיקון להסכם.
בסעיף6 לתיקון נקבע כי לגבי שיטת הביצוע של הקירות התומכים, יבצע הקבלן את חלק הקירות התומכים בפרויקט בשיטת קירות קרקע משוריינת מסוג טר -ארמה, ובלבד ששיטת ביצוע זו תעמוד בכל הסטנדרטים ההנדסיים שיאושרו על ידי מתכנן הפרויקט מטעם החברה.
בין נימוקי החברה היו הוזלת העבודה ב-1 מיליון ש"ח וקיצור לוח הזמנים החוזי בשלושה חודשים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, כי אישור לשימוש בטכניקה שנפסלה במפורש על ידי החברה בשלב הליך המכרז, לאחר חתימת הסכם עם הקבלן הזוכה, אינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין.
התנהלות החברה בעניין זה פוגעת בעקרון השוויון בין המתמודדים במכרז.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי ביצוע החלופה שהציע הקבלן הביא להוזלת על ות העבודה ב -1 מיליון ש"ח בקירוב ולקיצור לוח הזמנים החוזי.
עוד מסרה החברה כי העובדה שחלופה זו נפסלה בשלב הראשוני אינה מונעת דיון מחדש עם שינוי הנסיבות ובשים לב לשיקולים בדבר חיסכון כספי וקיצור לוחות זמנים.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי כדי למנוע פגיעה בעקרון השוויון בין המתמודדים במכרז, על החברה לבצע את כל הבדיקות לבחירת החלופה המתאימה ביותר לביצוע הפרויקט לפני ביצועו.
אין מקום לאשר בשלב מאוחר לקבלן שנבחר במכרז חלופה שהועלתה ונפסלה בפני מציעים אחרים במכרז.
סדרי התחשבנות במהלך הפרויקט התגלו פערים בין כמויות חומרי הפרויקט שלטענת הקבלן ומנהל הפרויקט מטעם החברה נמצאו הלכה למעשה בשטח לבין הכמויות שנבדקו על ידי חברת הבקרה של החברה - חברה ו'.
לדברי מנהל הפרויקט במהלך הפרויקט עלה הצורך בעבודות חריגות שלא היו ידועות בראשית העבודות, חלקן בעקבות תכנון לקוי, ולפיכך לא הובאו בחשבון בתכנון המקורי.
עבודות אלו מסתכמות לדברי מנהל הפרויקט ב-9.
מיליון ש"ח החלטות בגין העבודות הללו התקבלו לאחר דיונים בין הקבלן ובין מנהל הפרויקט ובשיתוף המתכנן.
מנהל הפרויקט התבקש לספק הסברים לעבודות חריגות אלה, ובכלל זאת להתייחס לביצוען ולעלותן.
8 נימוקים אלו כוללים בין היתר: הפרדה של הקיר מאלמנט ניקוז; בעיה הנדסית לעגן קירות אקוסטיים בקרקע משוריינת; בעיה קונסטרוקטיבית בעיגון של קרקע משוריינת עם מעקות בטיחות, עם עמודי תאורה ועם גשרי שילוט; קשיים בתנועה שעלולים להיווצר בעקבות שיטת העבודה עם קרקע מסוג זה; וכן מערכת ניקוז שעלולה לפגוע ברצועות השריון.
412 דוח ביקורת שנתי63א .
עיון במסמכי החברה העלה כי במשך למעלה מחודשיים ניסה מנהל הפרויקט למצוא פתרון ולשכנע את החברה לבדוק את הפערים הללו, אך לא זכה למענה ענייני ומקצועי מצד החברה.
המסמכים אף הועברו לחטיבת תכנון וביצוע בחברה אך לא נעשה בהם שימוש לצורך בדיקת הפערים ושחרור הכספים לקבלן, כפי שסדרי המינהל התקין מחייבים.
אי התאמות אגף הבטחת איכות של החברה מבצע פעולות בקרה על עבודות הקבלן ועל בקרת האיכות שלו.
מחובתו של הקבלן לתקן את הליקויים שהחברה מעלה.
מתפקידו של אגף הבטחת איכות לעקוב אחר תיקון הליקויים ואחר יישוב אי-ההתאמות.
אי-התאמות ( NCR - non conformance ) מוגדרות כחוסר התאמה בין חומרים או רכיבים או תוצר בפרויקט לרמות האיכות הנדרשות בחוזה עם הקבלן או במפרטים המחייבים.
קיימות שלוש רמות לדירוג חומרת הממצא, כאשר דרגה 1 היא הקלה ביותר ואילו דרגה 3 היא החמורה ביותר, ומשמעותה פירוק ה פרויקט ובנייתו מחדש או התערבות המתכנן בפתרון הבעיה.
הביקורת העלתה כי במהלך ביצוע הפרויקט התגלו אי -התאמות רבות בשלבי העבודה השונים.
רובן היו בדרגה 3 , החמורה ביותר והמחייבת פתרון מורכב ביותר.
בדוח פנימי שנשלח ממנהל הפרויקט לקורדינטור בינואר 2010 נמצאו118 אי- התאמות, ומתוכן 109 (כ-92% ) בדרגה 3 .
בפברואר 2010 נמצאו112 אי- התאמות, ומתוכן 105 (כ-94% ) בדרגה 3 .
בפברואר 2009 נמצאו33 אי- התאמות, ומתוכן 17 (כ-51% ) בדרגה 3 .
בסיום הפרויקט תוקנו אי -ההתאמות הללו.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי איתור הליקויים ואי-ההתאמו ת על ידי החברה מוכיח כי מערכת הבקרה, הכוללת הן מערכת איכות עצמית של הקבלן והן הבטחת איכות מטעם החברה, תפקדה היטב בפרויקט זה.
לדעת משרד מבקר המדינה אכן נראה כי הבקרה לאחר מעשה מתפקדת היטב.
עם זאת, אי -התאמות כה רבות, בהשוואה לפרויקטים אחרים במהלך ביצוע פרויק ט מלמדות על כך שהגורמים המפקחים על עבודת הקבלן מטעם החברה, בזמן העבודה, לא עשו די כדי שהעבודות בפרויקט ייעשו בצורה היעילה ביותר ובהתאם לתכנון המוקדם.
לוח זמנים לסיום הפרויקט אחת מאבני היסוד העיקריות של הצלחת כל פרויקט, כפי שהצהירה החברה, היא עמידה בלוחות זמנים ככל האפשר ופתיחת הפרויקטים השונים לרשות האזרחים בהקדם האפשרי.
כמובן שלנושא זה השלכות כספיות ניכרות, כפי שבאות לידי ביטוי באומדנו של כל הפרויקט ובתרומתו של הפרויקט והחיסכון הכספי בכל תקופת זמן בה הוא משרת את האוכלוסייה המשתמשת בו.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 413 .
בהסכם בין החברה לבין הקבלן המבצע של פרויקט זה נקבעו מועדים לכל אחד משלבי העבודה.
כאמור הפרויקט אמור היה להימשך 33 חודשים ולהסתיים באמצע יולי 2009 ; מועד הסיום של אבן הדרך הראשונה לפרויקט נקבע לאחר15 חודשי עבודה- לאמצע פברואר 2008 .
414 דוח ביקורת שנתי63א .
עיון במסמכי החברה העלה כי באמצע יוני 2009 פנה, הקורדינטור של החברה לפרויקט, לוועדת המכרזים וציין כי משיחות של מנהל אגף פרויקטים של החברה עם מנהל הפרויקט והקבלן, הובהר כי "קיימת בפרויקט אי וודאות מוחלטת לגבי מועד סיום הפרויקט בפועל".
עוד הוסיף הקורדינטור כי לאור העבודות הרבות שנותרו לביצוע בפרויק ט "אין סיכוי לקבלן לסיים את הפרויקט במועדו וכי צפוי פיגור משמעותי".
הביקורת העלתה כי סיום אבן הדרך הראשונה נעשה באיחור של כחצי שנה.
הכביש נפתח לתנועה בראשית ספטמבר 2009 , ועבודות השלמה הסתיימו במרץ 2012 , כלומר כשנתיים וחצי לאחר מועד הסיום שנקבע בחוזה.
כל התקשרות של החברה עם סַפָּק או עם נותן שירותים חיצוני צריכה להיות מעוגנת בחוזה חתום בין הצדדים, זאת בהתאם לכללי המינהל התקין וכנדרש ממי שנאמן על אינטרסים ציבוריים.
לחברה נוהל התקשרויות הקובע את תהליך אישור ההתקשרויות על בסיס החוק והתקנות על פיו.
כמו כן לחברה נוהל פנימי המעגן בתוכו את הטיפול בחוזים השונים.
על פי נוהל זה מנהל מחלקת חוזים באגף חוזים והתקשרויות אחראי לחתימת החוזים עם הספקים שעמם מתקשרת החברה.
על פי התקנות ועל פי נוהלי החברה, התקשרות עם בעל מקצוע מומחה תיעשה מתוך מאגר הספקים של החברה.
כמו כן היא תיעשה ככל הניתן בסבב מחזורי ובאופן הוגן המעניק את מרב היתרונות לחברה.
על פי הנהלים יערוך הממונה במחלקת התקשרויות מומחים את הבקשה לדיון תוך כדי קביעת ספקים מועדפים על בסיס שיקולי סבב מחזורי הוגן.
בטופס המוגש לוועדת מכרזים על המציע לציין שמות של שלושה מועמדים מתאימים.
מסירת עבודות ליועצים 1.
באוקטובר 2007 ,שלח מנהל אגף התקשרויות בחברה מכתב לספקים שונים עם העתק לגורמים בכירים בחברה, ובהם סמנכ"לים ומנהלי אגפים, בנושא "הבהרה בנושא מתן שירות ללא קיום התקשרות".
הוא ציין כי אחרי שהתגלו כמה מקרים שבהם בוצעה עבודה עבור החברה ללא חוזה התקשרות חתום על ידי החברה ובניגוד לנהליה, סַפָּק יהא רשאי לבצע עבודה עבור החברה רק לאחר קבלת חוזה התקשרות חתום על ידי החברה כשהוא בתוקף.
סַפָּק שיבצע כל סוג של עבודה ללא חוזה, ייחשב כמי שוויתר על תשלום בגין עבודה זו.
במאי 2008 שיגרה מנהלת אגף תכנון סטטוטורי ומקרקעין דאז בחברה, מכתב בהמשך למכתבו של מנהל אגף התקשרויות לספקי החברה, ובו הבהירה כי חל איסור על מסירת עבודות או על מתן שירות מכל סוג ללא חוזה בתוקף, וכי הבטחות, הבנות, אישורים והצהרות או הסכמות אינם מחליפים חוזה בתוקף חתום על ידי מורשי החתימה בחברה.
למרות האמור במכתב זה, הגיש באוגוסט 2008 אגף תכנון סטטוטורי ומקרקעין שתי בקשות לוועדת התקשרויות מיוחדת לצורך אישור התקשרות עם שני שמאים מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 415 .
ועם יועצי הפקעות, אחרי שקיבלו כבר הוראה לבצע עבודה ללא התקשרות מאושרת.
יום לאחר הגשת הבקשות פנה מנהל אגף התקשרויות במכתב למנהלת אגף תכנון סטטוטורי וציין בו כי: "הוועדה מביעה מורת רוחה 416 דוח ביקורת שנתי63א .
ורואה בחומרה רבה התנהלות זו של אגף סטטוטורי ומקרקעין, במיוחד לאור העובדה שאין זו הפעם הראשונה שאגף מקרקעין אינו מגיש בקשות בנוהל התקין אלא בדיעבד".
למרות הבהרתו של מנהל אגף התקשרויות מאוקטובר 2007 , כי עבודות עבור החברה יבוצעו רק כאשר קיימת התקשרות בתוקף ולמרות פנייתו של המנכ"ל הקודם, מר אלכס ויז'ניצר, מדצמבר 2009 ,לעובדי החברה לפעול בהתאם לנוהלי החברה בנושא הביקורת העלתה חמישה מקרים בהם המשיכו עובדי החברה להעסיק ספקים ללא אישור ועדת המכרזים של החברה, ללא חוזה חתום ותקף וללא קיום הליך תחרותי.
יתרה מזו, ועדת מכרזים מיוחדת אישרה התקשרויות אלו בדיעבד.
יתר על כן בחלק מן ההתקשרויות שהתבצעו בדיעבד, הגורמים אשר הורו לסַפָּק לבצע את העבודות אינם נמנים עם עובדי החב רה אלא הם נותני שירות חיצוניים, כגון מנהלי פרויקטים ומתכננים, שאינם מחזיקים בסמכות כלשהי בנושא זה בחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה למנוע את הישנותן של תופעות כאלה, כיוון שהן מלמדות על תפקוד לא תקין, שאינו עולה בקנה אחד עם מטרות המכרז - מתן שוויון הזדמנויות למתמודדים ומקסום התועלת לחברה.
בשל אופן תפקודה האמור של החברה היא נדרשה להוציא הוצאות שייתכן שאינן מתוקצבות ובוודאי שאינן מתוכננות.
העסקת עובדים שפרשו מהחברה כיועצים הנחיה, הדנה בהעסקת עובדים שפרשו מהחברה כיועצים חיצוניים, שהוציאה היחידה המשפט ית בחברה עוד בחודש אפריל 2006 בעקבות בקשות שהוגשו לוועדת התקשרויות, קבעה כי על מינוי היועץ החיצוני לעמוד בכל הכללים של התקנות למינוי יועצים; וכי אין להעדיף מראש אדם שהועסק בחברה בעבר, אלא יש להתייחס אליו כאל יועץ חיצוני שווה בין שווים.
הביקורת העלתה כי החב רה העסיקה ארבעה עובדים בכירים לשעבר, שפרשו מהחברה כמה חודשים קודם לחתימת חוזה הייעוץ, כיועצים חיצוניים: 1.
: משנה למנכ"ל לשעבר בראשית מאי 2010 הגיש ראש מטה המנכ"ל לוועדת מכרזים בקשה לכלול את חברה ג', בראשות המשנה למנכ"ל לשעבר, במאגר הספקים של החברה.
באותו היום אישרה ועדת המכרזים בראשות מר מיכה קופילובסקי המשנה למנכ"ל, את הבקשה.
יצוין כי ראש מטה מנכ"ל שימש תקופה ארוכה עוזרו של המשנה למנכ"ל לשעבר בחברה, ולפיכך בהמלצה זו קיים חשש לניגוד עניינים.
במאי 2010 'הגיש מר קופילובסקי בקשה לוועדת מכרזים להתקשר עם חברה ג לקידום פרויקט "נתיבי ישראל".
בנימוקיו ציין כי בשים לב למורכבות הפרויקט ולהיקפו יש צורך ביועץ ותיק ומנוסה המכיר את כל הרגישויות הכרוכות בקידום פרויקטים תחבורתיים בהיקף גדול.
עוד נרשם כי חברה ג', בהנהלת מי ששימש עד לאחרונה משנה למנכ"ל החברה, זוכה להערכה מצד הגורמים המקצועיים במשרד ובמשרד האוצר, וראויה לבצע בשלב זה את המשימות.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 417 .
מעיון בפרוטוקול הוועדה עולה כי חברה ג' הייתה הסַפָּק המומלץ היחיד בדיוני הוועדה בנושא זה וכי בנימוקיה רשמה הוועדה כי ההתקשרות מאושרת בפטור בהתאם לתקנה 5 ובהתאם להמלצת 418 דוח ביקורת שנתי63א .
עוד ציינה הוועדה כי החלטתה התקבלה בהתאם לדוח העומסים9 ובהתאם לטופס אמות מידה10.
היקף החוזה שנחתם עם החברה נאמד ב- 54,000 .
ש"ח החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי לחברה לא היו באותה עת ספקים אחרים במאגר היועצים לניהול ולארגון תשתיות ציבוריות, מלבד חברה ג'.
הביקורת העלתה כי העבודה נמסרה לסַפָּק, תוך חמישה ימים בלבד מיום הכנסתו למאגר הספקים של החברה.
כמו כן, החברה לא פעלה להרחיב את המאגר וממילא, לא נכללו בבקשה ובפרוטוקול ועדת המכרזים שני מועמדים נוספים כנדרש בנהלים.
כמו כן, לא נמצא טופס עומסים של ספקים אחרים.
מנהל אגף הנדסה וסביבה לשעבר: מנהל אגף הנדסה וסביבה בחטיבת תכנון וביצוע בחברה שימש בתפקידו במשך שנתיים וחצי עד דצמבר 2008 .
במאי 2009 הוגשה לראשונה בקשה לוועדת המכרזים להתקשרות עם חברת הייעוץ ד' בבעלותו של מנהל אגף הנדסה וסביבה לשעבר, בתחום ניהול פרויקטים וניהול תכנון.
בקשה זו הייתה הראשונה מתוך 11 בקשות שהוגשו לוועדת המכרזים מאז מאי 2009 ועד אוגוסט 2011.
לחברה ד' ניתנה המלצה עבור מטלתה הראשונה כתשעה ימים אחרי שהחברה אישרה וכללה אותה במאגר הספקים שלה.
עוד נמצא כי הגורם בחברה שהמליץ על כניסתה למאגר הספקים היה מר א יתן שפרון סמנכ"ל תכנון וביצוע, אשר היה הממונה הישיר של מנהל חברה ד' בתקופת עבודתו בחברה.
לפיכך שיקוליו בהמלצה זו מעלים חשש לניגוד עניינים.
בנימוקים להכנסת הסַפָּק למאגר הספקים בתחום ניהול פרויקטים נרשם כי היתרון הוא ניסיונו של מנהל חברה ד'.
הבחירה כיועץ לתכנון כלל לא נומקה אלא נרשם "ממליץ לאשר".
מעיון במסמכי הבקשות השונות שהוגשו לוועדת המכרזים נמצא כי בחמישה מקרים לפחות היה מגיש הבקשה להתקשרות עם היועץ, ממלא מקומו של מנהל אגף הנדסה וסביבה לשעבר לאחר פרישתו וסגנו באגף במשך כהונתו.
הביקורת אף איתרה מקרה נוסף, ובו מגיש הבקשה, שהיה ראש אגף חוזים והתקשרויות, אף ישב בוועדת מכרזים.
מצב זה נוגד את כללי המינהל התקין, שלפיהם יש להפריד בין הגורם הממליץ לבין הגורם המאשר.
9 דוח המפרט את מספר ההזמנות של הספק בחברה ואת סדר הגודל הכספי נכון למועד עריכת הדוח.
10 טופס הממולא על ידי הגורם המקצועי הרלוונטי, ובו מדורגים הספקים לפי התאמתם להתקשרות עם החברה על פי קריטריונים שונים.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 419 .
זאת ועוד, עיון בפרוטוקולים של הבקשות לוועדה מעלה כי אחת הסיבות לבחירה בסַפָּק הייתה "עומס 0"11 .
זאת אף שלדיוני הוועדה לא צורפו דוחות עומסים לא של הסַפָּק הנבחר ולא של אחרים.
כמו כן איתרה הביקורת שש בקשות, שהוגשו עבור היועץ, שבהן היה יועץ זה המועמד היחיד.
מצב כזה נוגד את התקנות ואת נוהלי החברה, שלפיהם יש להציג לוועדה כמה מועמדים מתאימים.
החברה שילמה לחברה ד' עבור התקופה ממאי 2009 עד אוגוסט 2011 סכום של 5 מיליון ש"ח בקירוב, כ-2 .
מצב שפירושו כי נכון למועד זה אין לסַפָּק עבודות מוזמנות בחברה 420 דוח ביקורת שנתי63א .
: מנהל מחלקת אחזקת חשמל לשעבר מנהל מחלקת אחזקת חשמל בחטיבת האחזקה בחברה לשעבר שימש בתפקידו עד מאי 2010 .
בסוף אוקטובר 2010 הוגשה ל ראשונה בקשה לוועדת המכרזים להעסקת חברה ה' הנמצאת בבעלותו של מנהל מחלקת אחזקת חשמל לשעבר.
בקשה זו הייתה הראשונה מתוך 25 מטלות שהוגשו לוועדה בתקופה מאז חודש דצמבר 2010 ועד דצמבר 2011 .
סך הכול במהלך השנה שנבדקה, מדצמבר 2010 עד דצמבר 2011 ', שילמה החברה לחברה ה סכום של כ- 650,000 .
ש"ח חברה ה' קיבלה את מטלתה הראשונה בתחום תכנון חשמל כחודש אחרי שהחברה אושרה ונכנסה למאגר הספקים, וזאת בתחומים של תכנון חשמל והבטחת איכות.
מעיון במסמכי הבקשות עולה כי ב -4 מקרים הייתה חברה ה' מועמדת יחידה או שנבחרה בלי שהופיעה כלל ברשימת הספקים המומלצים.
בארבעה מקרים מדוחות העומסים שנבדקו נרשם עבור חברה ה' "עומס 0 .
" אף שבאותו מועד הועסקה על ידי החברה במטלות אחרות על פי רישומי הוועדות, הנימוקים העיקריים לבחירה בחברה ה' היו חוסר ספקים מורשים לסוג העבודה הנדרש שאותו סיפקה חברה ה' ופטור על פי תקנה 5 א לתקנות.
כמו כן לא הוגשו לדיוני הוועדה טופסי בקרת אומדנים כנדרש, המספקים לוועדה מדד על איכות המתמודדים.
: יועץ משפטי לשעבר לחברה יש מאגר שכולל מספר יועצים משפטיים חיצוניים, מלבד היועץ המשפטי של החברה.
במרץ 2010 פנה המנהל הכללי של החברה מר אלכס וי ז'ניצר לוועדת המכרזים והודיע לה כי היועץ המשפטי של החברה (להלן - היועץ המשפטי לשעבר) הודיע על פרישתו מתפקידו.
המנכ"ל הודיע לוועדת המכרזים כי ביקש מהיועץ המשפטי לשעבר להמשיך להעניק שירותים משפטיים לחברה כיועץ משפטי חיצוני במסגרת מאגר היועצים המשפטיים של החברה, זאת לאור הידע והניסיון שצבר ולאור מומחיותיו וכישוריו הייחודיים בתחומי העיסוק העיקריים שכמעט שאין להם תחליף.
המנכ"ל סבר כי היועץ המשפטי לשעבר יסייע לחברה להתמודד בתקופה הקרובה עם האתגרים המורכבים הניצבים לפניה.
הביקורת העלתה שני מקרים, בנובמבר 2008 ויוני 2009 שבהם הודיעה החברה למועמדים שביקשו להיכלל במאגר היועצים המשפטיים כי החברה מפרסמת מעת לעת מודעות בעיתונות הקוראות למשרדי עורכי דין להגיש את מועמדתם להיכלל במאגר זה וכי עליהם להמתין לפרסום כזה.
ואולם, לא נמצא כי החברה פנתה פומבית ליועצים משפטיים להיכלל במאגר כאמור.
ועדת המכרזים אישרה באפריל 2010 לכלול את היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים המשפטיים של החברה (להלן - מאגר היועצים המשפטיים או המאגר) ולאשר את העסקתו החל ביום פרישתו בהיקף של 200 שעות חודשיות (היקף דומה למשרה מלאה) בכל תחומי עיסוקיה.
כמו כן הסמ יכה הוועדה את המנכ"ל לפנות בבקשה לאישור רשות החברות הממשלתיות כפי שהנחיות הרשות דורשות.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 421 .
הביקורת העלתה כי לפני שהוחלט לכלול את היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים המשפטיים לא פנתה החברה באופן פומבי למשרדי עורכי דין נוספים כדי לתת להם הזדמנות שווה להיכלל במאגר.
נוסף על כך לא הוצגו לוועדה משרדי עורכי דין נוספים לבחירה, שלא בהתאם לתקנה 5 (ג) לתקנות, שנועדה להבטיח את בחירת המועמדים הטובים ביותר.
הוועדה החליטה לאשר כי משרד עורכי הדין של היועץ המשפטי לשעבר יהיה המועמד היחיד שייכלל במאגר הספקים של החברה.
422 דוח ביקורת שנתי63א .