HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לא ניתן היה להצביע, בחלוף שנים או אף עשרות שנים, על אסמכתא מפורשת לביצוע תשלום .
באופן מסוים, הדבר סומן כליקוי.
זאת בשעה שבעבר, סיכומים רבים בתחום השכר לא באו לידי .
ביטוי מפורט בכתב, ולא תמיד נשמר התיעוד המלא לכך.
צה"ל ציין כי אין עוד מחלוקת עם אגף .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי החשכ"ל בנוגע לסוגיית תשלום החזר הוצאות בעבור קייטנות ובנוגע לתוספת טלפון והפחתת .
תעריף הוצאות אישיות, וכי לא מוכרות לו מחלוקות בדבר רכיבי השכר של משרתי הקבע.
אגף החשכ"ל השיב כי למרות שנושא השקיפות והבקרה בצה"ל נדון במשך שנים רבות, עדיין .
קיימות מחלוקות מהותיות בין משרד האוצר לבין צה"ל בנושא זה; קבלת אישורים ומסמכים .
מצה"ל הינה משימה קשה מאד לביצוע וניסיון לבצע הסדרה של רכיבי שכר, להם לא נמצאו .
אישורים, לא צלח במשך כשלוש שנים.
הצעה למינוי חשב מטעם החשכ "ל בצה"ל .
ממסמכי החשכ"ל עולה כי באפריל 2019 גיבש האגף הצעה למינוי חשב מטעמו במופת- יחידה .
מטכ"לית באכ"א האמונה בין השאר על הטיפול בתחומי השכר, הגמלאות ורווחת הפרט של .
על פי החשכ"ל, בעקבות החלטה 4088 נעשו ניסיונות הסדרה רבים מול צה"ל .
לצורך הגברת השקיפות, הפיקוח והבקרה על תשלומי השכר והגמלאות בו, אך כיוון שאין .
תשתית נתונים מוסכמת על משרד האוצר, צה"ל פועל, הלכה למעשה, לתשלום שכר וגמלאות .
בהסתמך על פרשנות שאינה מקובלת על משרד האוצר.
בהתאם להמלצות הצוות הבין-משרדי, .
מפברואר 2019 נקלטים במשרד האוצר נתוני השכר של משרתי הקבע בצה"ל; ואולם נראה כי .
במבחן התוצאה לא הושגו יעדי הפיקוח והבקרה שהגדיר משרד האוצר, והחשכ"ל הגיע .
למסקנה כי מערך הפיקוח והבקרה שאפיין הצוות הבין -משרדי האמור אינו יעיל ואינו מאפשר .
לנוכח כל אלה, נכתב בהצעה, יש צורך למנות חשב מטעם אגף החשכ"ל .
שיהיה מופקד, דרך קבע, על מערך תשלומי השכר והגמלאות בצה"ל.
במסגרת גיבוש תקציב המדינה לשנים 2021 - 2022 , כלל משרד האוצר בטיוטת הצעת .
המחליטים לממשלה בדבר השינויים המבניים (פיקוח על תקציב הביטחון) גם צעדים להגברת .
הפיקוח והבקרה על תקציב מערכת הביטחון וגופי המודיעין, לנוכח חלקו הניכר בתקציב .
הוצע כי למטרה זו ייקבע בין השאר כי האחראי לעניין ביצוע תשלום שכר וגמלאות .
בצה"ל יועסק כעובד אגף החשכ"ל.
מנוסח ההצעה עולה כי היא התייחסה לתפקיד ראש יחידת .
הצעה זו של משרד האוצר לא הבשילה לכדי החלטת ממשלה.
אכ"א מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת את עמדתו בנוגע למינוי חשב מטעם אגף .
לדברי האגף, תהליך תשלום השכר בצה"ל מנוהל באופן מקצועי ותקין, .
ולאור זאת - ובהתחשב במאפיינים הייחודיים של צה"ל - הוא מתנגד לשינוי ההסדר הנוהג מאז .
הקמתו ולמינוי גורם חיצוני אשר יחליף את הגורמים המקצועיים בצה"ל האמונים על תשלום .
צה"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי אין פסול בכך שיישום הסכמי השכר, על בסיס הוראות .
הביצוע, נעשה על-ידי גורמי צה"ל בהתאם לסמכותם, ולא נכון שיישום הסכמי השכר בצה"ל .
ייעשה על-ידי משרד האוצר.
צה"ל הוסיף כי במשך השנים חל שינוי משמעותי בשקיפות שבין .
צה"ל לבין משרד האוצר, וכי כיום מועברים מצה"ל למשרד האוצר נתונים מלאים ביחס לגמלאים .
ולמשרתי הקבע, וביחס לנתונים על אוכלוסיות נוספות מתקיים שיח בין צה"ל לבין משרד האוצר .
ביחס לאופן העברת הנתונים.
צה"ל מסר עוד שהוא מתנגד למינוי בעל תפקיד חיצוני אשר יחליף .
את בעלי התפקיד המקצועיים בצה"ל, האמונים על תשלום השכר והמכירים את צורכי הצבא.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי אגף החשכ"ל השיב כי ההוראות המשותפות אכן נחתמות, אך ההנחיות הסופיות המועברות .
ליחידת מופת, הגוף המשלם את השכר בצה"ל, אינן מועברות למשרד האוצר והוראות נוספות .
ניתנות ללא ידיעת ואישור משרד האוצר; בראיית יכולות השקיפות והבקרה, עמדת משרד האוצר .
היא כי למרות שבוצעו מהלכים מינוריים, ללא מינוי חשב במופת בידי החשב הכללי, לא ניתן .
לוודא כי צה"ל פועל על פי הנחיות משרד האוצר.
עוד צוין בתשובה, כי בקרה אפקטיבית .
ומקצועית עם ערך תוכל להתבצע אך ורק בדרך של חשב בתוך צה"ל שמעורב בהחלטות ולא .
על ידי הגברת השקיפות והבקרה מרחוק.
קביעת הצוות הבין-משרדי בראשות צה"ל והחשכ"ל שתפקידו גם לקבוע את אופן הבקרה .
של החשכ "ל על השכר בצה "ל, כפי שעולה ממסמך סיכום עבודתו מ-2017 , ולפיהסמכות .
קביעת מדיניות השכר בצה"ל נתונה לרמטכ"ל - אינה עולה בקנה אחד עם הנורמה .
המשפטית התקפה שבבסיסה חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה מ-1998 .
על פי חוות דעת זו, הסמכות לקביעת שכר משרתי הקבע בצה"ל נתונה בידי שר האוצר, .
בכפיפות להחלטות הממשלה, ויישום שינויים וע דכונים בתנאי ההעסקה של עובדי המדינה .
על משרתי הקבע ראוי שייעשה בידי משרד האוצר, לאחר שמיעת נציגיו המוסמכים של .
הצבא ומתוך דיאלוג עימם.
קביעת הצוות הבין - משרדי אף אינה עולה בקנה אחד עם .
החלטת הממשלה 4088 משנת2012 , אשר קבעה כי מתחילת יולי2012 הנחיות ביצוע .
שכר לאגף המבצע תשלומי שכר בצה"ל ייחתמו בידי אגף החשכ"ל וצה"ל, במשותף.
בעקבות החלטת ממשלה נוספת מ-2016 חל שיפור ניכר במידת השקיפות של נתוני צה"ל .
למשרד האוצר, ואולם גם לאחר שיפור ניכר זה, קיימות עדיין מחלוקות עקרוניות בין משרד .
האוצר לבין צה"ל בדבר חישוב כמה רכיבי שכר - מחלוקות הנוגעות לסכום כולל של יותר .
מחצי מיליארד ש"ח בשנה , כמעט אחוז מתקציב הביטחון.
אגף החשכ"ל וצה"ל לא פעלו .
כנדרש לצורך הכרעה במחלוקות האלה.
למעשה, אגף החשכ"ל מצליח לממש את .
סמכות משרד האוצר המעוגנת בדין במידה חלקית בלבד, ושתי הנחיות ביצוע עקרוניות .
שהעביר לצה"ל לא בוצעו, ונותרו כמחלוקת לא פתורה.
המחלוקות בין משרד האוצר לבין צה"ל בדבר רכיבי שכר מסוימים בצה"ל והיקף ההוצאה .
הממשלתית המצויה עקב כך במחלוקת מחייבים בחינה, קבלת החלטה ויישומה, ובמידת .
הצורך, יש להביא את הנושאים שבמחלוקת לפני הממשלה לצורך הכרעה.
מוטלת על אגף החשכ"ל, בסיוע אגף השכר אם הדבר נדרש, ו כן מוטלת על משרד .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי סיכום .
במשך יותר משלושה עשורים עמדו גורמי מקצוע שונים, בהם גורמים שמונו על ידי .
הממשלה, על הצורך לטפל בשורה של סוגיות יסוד הנוגעות למבנה השכר וההעסקה .
בשירות הציבורי בישראל - שבו כ - 540,000 משרות של עובדים, אשר עלות העסקתם .
השנתית הכוללת הסתכמה בכ-107 מיליארדש"ח (לא כולל משרות במערכת הביטחון).
דוח ביקורת זה מצביע על ליקויים בניהול תחום השכר וההעסקה בשירות הציבורי, בכמה .
ההיבט האסטרטגי: הממשלה לא גיבשה ולא אישרה מדיניות ממשלתית בתחום .
אגף השכר במשרד האוצר הצליח לקדם באופן חלקי סוגיות יסוד ואת יעדיו .
בתחום מבנה השכר וההעסקה, במסגרת הסכמי שכר, אך אין לראות בכך תחליף .
למדיניות ממשלתית כוללת שמחייבת את כל זרועות הממשלה ומובילה לשינוי .
ההיבט הפרטני של רכיבי השכר: השכר בשירות הציבורי נבנה בתהליך .
רב-שנתי באמצעות הסכמים אשר קבעו מאות תוספות שכר (לדוגמה, במשרדים - .
320 ;תוספות שכרבמוסדות הבריאות הממשלתיים - 190 תוספות שכר; במשטרה .
- 107 תוספות שכר; במערכת החינוך הממשלתית- 102 תוספות שכר; ובשב"ס- .
השכר נבנה שכבה על גבי שכבה, ובסיס השכר מהווה לע יתים .
מהשכר הכולל למורכבות השכר היו השלכות שליליות .
משמעותיות על העסקת העובדים במערכת הציבורית בכמה היבטים: ניידות .
תעסוקתית נמוכה של עובדים בשירות הציבורי וקושי בגיוס עובדים חדשים .
מתאימים; הבדלי שכר בין עובדים ללא הצדקה אובייקטיבית; קשר חלש בין גובה .
השכר לתפוקת העובד; וחוסר שקיפות של השכר.
השכר בשירות הציבורי כולל רכיבים שאינם מיושמים עוד בהלימה ל מטרתם .
המקורית, והם טעונים בחינה, הסדרה ושינוי.
המדובר, בין היתר, בתוספת כוננות .
השכר בשירות הציבורי כולל גם מנגנונים לתגמול ותמרוץ של .
עובדים, ואולם מסתמן כי המנגנון הכרוך בהוצאה הגבוהה ביותר, של 667 מיליון .
ש"ח (בשנת 2020 )- שכר עידוד - אינו אפקטיבי; גם האפקטיביות של השיטות .
החדשניות יותר לתגמול דיפרנציאלי מוטלת בספק, לרבות בהיבטים של הגברת .
המוטיבציה ושיפור התפוקות.
היבט השוויון בין עובדים ובין גופים : בשירות המדינה, ולכל הפחות בעיסוקים .
הארציים שבו, לא נשמר העיקרון של תשלום שכר דומה עבור עבודה בעלת ערך .
פערי השכר שנוצרו עלולים לפגוע ביכולתם של משרדים המצויים בעמדת .
נחיתות בשל השכר הנמוך יחסית המשולם לעובדיהם, לשפר את ביצועיהם ואת .
השירות שהם מעניקים לציבור ולהגביר את תפוקתם.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי ממצאי הביקורת אף מעלים חשש שהשימוש בכלי של תוספת כוננות ורמות התגמול .
השונות - נעשה לעיתים שלא בהלימה לצו רכי המשרדים השונים ומושפע מיכולתם .
של הגופים לגייס תקציבים.
הדוח מצביע גם על רשת של הצמדות שכר והשלכות רוחב, בעיקר בכל הנוגע .
יישום ההצמדות של תוספות שכר מסוימות שניתנו .
לעובדים בשירות המדינה גם למשרתים ולעובדים בחלק מגופי הביטחון, נעשה .
באופן שהגדיל הלכה למעשה את הפער בין השכר של המשרתים בצה"ל, .
במשטרה ובשב"ס, ל עומת שכר עובדי המדינה.
היבט המימון של תוספת שכר: הממשלה חתמה על הסכם מסגרת באפריל 2016 .
והקצתה כספים למימושו שלא בהתאם לעיקרוןהעומד בבסיס הנומרטור , ולפיו .
הגדלה של הוצאה ממשלתית ש גורמת לחריגה מסכום ההוצאה הממשלתית .
המותרת מחייבת נקיטת פעולה מאזנת.
בעקבות זאת נאלצה הממשלה להקצות .
מאות מיליוני ש"ח נוספים למימון ההסכם.
ממצאי הביקורת והנתונים העומדים ביסודם מדגישים את הצורך בכך שהממשלה תקבע .
מדיניות כוללת בתחום ההעסקה והשכר במערכת הציבורית ותפ על ליישומה.
קיום אפיקי מקורות אשראי (לקיחת הלוואות וגיוס חוב באמצעות הנפקת איגרות חוב בבורסה .
או למוסדיים וכיוצא באלה) מהותי לכל ישות כלכלית באשר היא.
מצד אחד, מינוף נכון ומבוקר .
יכול לגשר על בעיות תזרימיות, להשיא את רווחי הישות ולאפשר את פיתוחה ושגשוגה.
מינוף טומן בחובו סיכונים רבים, כמו הובלה לחוסר יציבות כלכלית ובמקרה הגרוע - לפשיטת .
חוק מילווה המדינה, התשל"ט-1970 , מאפשר לממשלה ללוות כספים לטובת כלל צורכי המדינה .
ובכך למקסם את התועלות הנובעות מהנפקת איגרות חוב.
הליך גיוס איגרות חוב נעשה במרוכז .
על ידי החשב הכללי במשרד האוצר , וזאת לשם ניהול החוב של המדינה ובהתאם לכללים .
בהתאם לכך, משרדי הממשלה השונים אינם רשאים להנפיק בעצמם .
איגרות חוב ולא לגייס משאבים תקציביים לשם מימון פעולות ספציפיות .
לעומת זאת, ישויות שונות - חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות, תאגידים עירוניים, קופות חולים .
ותאגידים סטטוטוריים - רשאיות להנפיק איגרות חוב (להלן - אג"ח) וליטול הלוואות במגבלות .
לרשות ישויות אלה עומדות כמה אפשרויות מימון : בנקים , שוק ההלוואות הפרטי .
(משקיעים מ וסדיים - קרנות פנסיה, חברות ביטוח, קרנות השתלמות וקופות גמל), אגרות חוב .
המונפקת למשקיעים מוסדיים בהנפקה פרטית ואג"ח המונפקת בבורסה בהנפקה ציבורית.
החוב הממשלתי הוא סך ההתחייבויות הכספיות של משרדי הממשלה בגין מלוות מקומיים .
ומלוות מחו"ל ופיקדונות של גופים שונים המוחזקים אצל החשב הכללי (בעיקר בתחומי הביטוח .
החוב הציבורי כולל את החוב הממשלתי5 , וכולל גם את החוב של הרשויות המקומיות .
ואת החובות של גורמים ציבוריים אחרים, כמו מוסדות ללא כוונת רווח שעיקר הכנסותיהם .
מתקציב המדינה כגון קופות חולים ואוניברסיטאות6.
להלן נתונים על אודות התפתחות החוב .
הציבורי אל מול החוב הממשלתי משנת 2011 ועד שנת2021 : .
5 החוב הממשלתי כולל רק חובות של חברות המתוקצבות על ידי הממשלה ב- 100% שהינן- חברת רכבת ישראל .
6 בפועל, לקופות החולים ולאוניברסיטאות אין חובות ולכן הפער שבין החוב הציבורי לחוב הממשלתי נובע מהחובות .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים תרשים 1: התפתחות החוב הממשלתיוהחוב הציבורי , 2011 - 2021 .
על פי נתוני משרד האוצר, בעיבוד משרד המבקר המדינה.
מהתרשים ניתן לראות כי נכון לסוף שנת 2021 הסתכם החוב הממשלתי בכ - 1,044 מיליארד .
להלן נתונים על אודות התפתחות החוב של הרשויות המקומיות ושל תאגידים ציבוריים נוספים .
שחובותיהם נכללים בחוב הציבורי משנת 2011 ועד שנת2021 : .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים תרשים 2: התפתחות החוב של הרשויות המקומיות ושלתאגידים ציבוריים .
נוספים שחובותיהם נכללים בחוב הציבורי , 2011 - 2021 (במיליארדי ש"ח) .
נכון לסוף שנת 2021 חוב הרשויות המקומיות ותאגידים ציבוריים נוספים שחובותיהם נכללים .
בחוב הציבורי עמד על סך של 28.
3 מיליארד ש"ח, גידול של כ- 32.
שנת2021 הייתה שנת שיא מבחינת היקף ההנפקות בשוק החוב בכלל המשק.
באמצעות אג"ח קונצרני 7 בשנת2021 הסתכם בכ-80 מיליארד ש"ח בהשוואה להיקף של כ-55 .
מיליארד ש"ח בשנת2020 וכ-72 מיליארד ש"ח בשנת2019 :.
יש להבחין בין שני סוגי הנפקות .
הנפקות לכלל הציבור והנפקות למשקיעים מוסדיים או כשירים שהונפקו באמצעות מערכת .
המסחר למשקיעים (להלן - רצף מוסדיים).
רצף מוסדיים היא מערכת למסחר באיגרות חוב .
שלא הונפקו לציבור, הנסחרות בשיטה הדומה למסחר באיגרות החוב שהונפקו לציבור.
למסחר ברצף מוסדיים מתאפשרת, באמצעות חברי הבורסה, רק למשקיעים כשירים 8 .
כמשמעותם בסעיף15 ()א(ב1) ו-(2 ) לחוק ניירות ערך, התשכ"ח -1986 (להלן- חוק ניירות ערך) .
- בהם משקיעים מוסדיים ומשקיעים כשירים נוספים.
מערכת רצף מוסדיים הוקמה במסגרת .
יישום המלצות הוועדה לבחינת דרישות הגילוי בתשקיף הצעה של ניירות ערך מסחריים או .
איגרות חוב שאינן ניתנות להמרה משנת 2003 (להלן- הוועדה).
הוועדה המליצה לאפשר .
למשקיעים מוסדיים לסחור ביניהם באיגרות חוב ובניירות ערך שאינם רשומים למסחר, אינם .
ניתנים להמרה במניות ואינם מוחזקים על ידי הציבור הרחב, במגמה לשפר את האטרקטיביות .
של אפיק זה בשוק ההון.
7 איגרת חוב סחירה המונפקת על ידי חברה.
8 משקיעים אשר עומדים בהגדרות שנקבעו בתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך.
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים הפעילות הערה בשוק האשראי החוץ-בנקאי מתנהלת בשנים האחרונות על רקע שיעורי הריבית .
והמרווחים הנמוכים המאפיינים את השוק המקומי.
רמת הנזילות הגבוהה בשוק וצורכי המחזור .
הגבוהים של החברות הביאו לשנת שיא (שנת 2021 ) בהיקף הנפקות האג"ח.
הנוחים לחברות מנפיקות ורמת הנזילות הגבוהה של המשקיעים המוסדיים איפשרו גיוס חוב .
בתנאי מימון נוחים לכלל החברות המנפ יקות.
תרשים 3: ההיקף השנתי של אג"ח חברות - 2021 (במיליארד י ש"ח) .
על פי נתוני הבורסה לניירות ערך בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יצוין כי 94% מןההנפקות בשוק הקונצרני בשנת 2020 היו שלחברות ציבוריות אחרות ו -6% מהן .
היו של חברות ממשלתיות.
להלן פירוט ההנפקות של החברות הממשלתיות בשנת 2021 (כולל אג"ח שהונפק ה לציבור .
ואג"ח למשקיעים מוסדיים): .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים תרשים 4: אג"ח שהנפיקו חברות ממשלתיות, 2021 (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני רשות החברות הממשלתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים זה עולה כי 77% מסך איגרות החוב שהונפקו בשנת 2021 על ידי החברות הממשלתיות .
הונפקו לכלל הציבור ואילו 23% מסךאיגרות החוב הונפקו בידי חברת רפאל מערכות לחימה .
מתקדמות בע"מ (להלן - רפאל) ויועדו למשקיעים מוסדיים.
בחודשים יולי 2021 עד מרץ2022 בדק משרד מבקר המדינה היבטיםבדרכי המימון השונות של .
מגוון ישויות: חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות, תאגידים עירוניים, קופות חולים ותאגידים .
הבדיקה כללה סקירה של מסלולי המימון הפוטנציאליים והתחרותיים העומדים .
לרשות הישויות האמורות: אשראי בנקאי , אשראי מוסדי וחוץ-בנקאי, אג"ח המונ פקות למשקיעים .
מוסדיים בהנפקה פרטית ואג"ח המונפק ות בבורסה בהנפקה ציבורית.
הבדיקה נעשתה בגופים .
האלו: אגף בכיר לתאגידים עירוניים ואגף בכיר לתקציבים במשרד הפנים, משרד האוצר - החשב .
הכללי, משרד האוצר - אגף התקציבים, משרד הבריאות - האגף לפיקוח על הקופות ושירותי .
בריאות נוספים - שב"ן, רשות החברות הממשלתית לרבות יחידת ההנפקות ורשות שדות .
בדיקות השלמה נעשו ברשות ניירות ערך ובמרכז השלטון המקומי בישראל.
חלופות המימון העומדות לרשות גופים שונים .
גופים שונים יכולים לממן את עצמם באמצעות שלושה מקורות מימון עיקריים: הון עצמי (הרווחים .
שהישות צברה), גיוס הון זר לזמן קצר, וגיוס הון זר לזמן ארוך (מעל שנה).
גיוון מקורות המימון .
הוא מהותי לכל חברה עסקית, וכך גם לגבי הישויות הנזכרות בדוח זה, אינן שונות בכך, מלבד .
מגבלות סטטוטוריות על לקיחת הלוואות והנפקת אג"ח שהוטלו עליהן מכוח חוקים שונים כגון .
חוק יסודות התקציב, ה תשמ"ה-1985 )(להלן: חוק יסודות התקציב.
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים מאפייני חלופות המימון בגופים שונים .
לפני גוף הזקוק למימון ולאשראי עומדות כמה חלופות לשם השגתם, הן בטווח הקצר והן בטווח .
בטווח הקצר מקובל להתייחס לשלוש אפשרויות מימון: מימון באמצעות מסגרת אשראי .
בנקאית, הלוואה פרטית חוץ-בנקאית והנפקת ניירות ערך מסחריים (להלן - נע"ם) - איגרות חוב .
לטווח קצר שהן חלק ממקורות המימון של תאגידים לצורך הפעילות השוטפת ולצורך הרחבת .
כל אחת מהחלופות נבדלת מרעותה בפרמטרים שונים: הגוף המלווה, תקופת ההלוואה, גובה .
הריבית, דירוג נדרש, האפשרות לפירעון מוקדם, הביטחונות הנדרשים, אמות מידה פיננסיות .
נדרשות, גובה העלויות הנלוות, דרישות הגילוי והשקיפות.
לדוגמה, בתזכיר חוק ניירות ערך בדבר ניירות ערך מסחריים צוין כי בנוגע לגיוס הון לטווח קצר, .
גיוס אשראי באמצעות הנפקת נע"ם, שהם למעשה איגרות חוב לטווח קצר, הוא חלופה מתחרה .
במישרין באשראי הבנקאי לזמן קצר ומהווה אשראי שוטף לניהול פעילות.
יש לציין כי העלויות .
הנלוות הן יקרות יותר (שכר עורכי דין וחתמים, אגרות וכד').
כמו כן, בחלופה זו לא ניתן לפרוע .
את החוב לפני תום תקופת הנע"ם.
חלופת מסגרת האשראי הבנקאי היא "הנוחה ביותר" שכן .
היא הנגישה ביותר עבור הגופים.
בארצות הברית ובאירופה מהווה שוק ניירות הערך המסחריים .
רכיב מרכזי בשוק הכסף והוא מתאפיין בנזילות גבוהה וביציבות יחסית.
לעומת זאת, שוק ניירות .
הערך המסחריים בישראל אינו מפותח דיו, והוא אינו מהווה תחרות לאשראי הבנקאי.
כמו כן, מסקירת רשות שדות התעופה לגבי חלופות מימון שונות צוין כי בנוגע לגיוס הון לטווח .
ארוך, לקיחת אשראי לזמן ארוך באמצעות גיוס איגרות חוב בשוק הציבורי היא לרוב חלופה זולה .
יותר מאשר לקיחת הלוואה לטווח ארוך מהבנק, אך יש לה עלויות כספיות נרחבות יותר ועלויות .
נלוות כגון הפיכת החברה לתאגיד מדווח על כל המשתמע מכך.
אסטרטגיית ניהול האשראי אמורה להינקט על ידי הנהלת הגוף ולקבל אישור מהדירקטוריון או .
מהנהלת הישות האמורה, תוך ראייה כוללת של כלל האשראי הנלקח על ידי הישות.
התפתחות מימון החוב העסקי במהלך השנים - .
הרכב מקורות המימון של המגזר העסקי בישראל בעשור האחרון השתנה - ממקורות בנקאיים .
בעיקרם ליותר מימון מהגופיים המוסדיים ומשוק ההון הישראלי.
להלן תרשים המתאר את .
התפתחות החוב העסקי לפי מלווים משנת 1992 עד שנת2018 : .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים תרשים 5 : ,החוב של המגזר העסקי, לפי מלווים ספטמבר 1992 - דצמבר 2018 .
על פי נתוני בנק ישראל, בתחילת שנות האלפיים עמד שיעור החוב הבנקאי על 75% מסך מימונו .
של המגזר העסקי, ושיעור החוב החוץ-בנקאי המקומי (לגופים מוסדיים ולמחזיקי אג"ח אחרים) .
לעומת זאת, בסוף 2018 כ-50% ממקורות המימון של המגזר העסקי היו חוב .
לבנקים, ו-35% נבעו ממימון חוץ-בנקאי מקומי, מתוכם כ-73% מימון באמצעות אג"ח.
להלן נתונים על אודות התפלגות אפיקי הגיוס של המגזר העסקי9 , נכון לסוף שנת2019 וסוף .
לוח 1: נתוני החוב העסקי בהתאם למקור המימון לסוף שנת 2019 ו- 2020 .
יתרות, סוף תקופה, מיליארדי ש"ח .
הלוואות מהבנקים 459 (48% ) 487 (49% ) .
אג"ח סחירות בישראל 205 (21% ) 212 (22% ) .
אג"ח לא סחירות והלוואות חוץ-בנקאיות .
מזה: הלוואות מהגופים המוסדיים 116 (12% ) .
סכומים שגויסו בחו"ל 183 (19% ) 174 (18% ) .
סך החוב של המגזר העסקי 962 ( 100%) 986 ( 100%) .
על פי נתוני בנק ישראל, דין וחשבון2020 , פרק ד: ההתפתחויות בשוק האשראי של המגזר העסקי ומשקי .
הבית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ללא הבנקים וחברות ביטוח .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים בלוח זה ניתן לראות את גיוון מקורות המימון של המגזר העסקי בשנת 2020 :49% מהחוב העסקי .
הם חובות לבנקים, 22% מהחובהם סכומים שגויסו באמצעות אג"ח סחירות בישראל, 11% .
מהחובהם סכומים שגויסו באמצעות אג"ח לא סחירות והלוואות חוץ-בנקאיות ו-18% מהחובהם .
לגיוס אג"ח בידי חברות ציבוריות יתרונות ברורים: עלות נמוכה יותר של הנפקת אג"ח עבור .
חברות שכבר הנפיקו אג"ח בעבר וחלה עליהן חובת דיווח לעניין חוק ניירות ערך, התשכ"ח- .
1986 , נזילות הנובעת מהסחירות, תמחור נמוך של החוב הבא לידי ביטוי בהוזלת הוצאות המימון .
ההתרחבות של גיוון מקורות האשראי מובילה לצמיחה: בשנים אחרונות התפרסמו מחקרים שעל .
פיהם הרחבה של האשראי באמצעות מימון חו ץ-בנקאי משפיעה לחיוב על הצמיחה 10 .
האשראי הניתן גם לגופים ציבורים שונים ובהם חברות ממשלתיות, תאגידים עירוניים ורשויות .
מקומות עשויה לתרום גם היא להגברת הצמיחה.
בפרקים הבאים ייסקרו דרכי המימון של חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות, תאגידים עירוניים, .
קופות חולים ותאגידים סטטוטוריים, וייבדק עד כמה השתנו דרכי המימון במהלך השנים ועד .
כמה התאימו את עצמן לשינויים שהתרחשו בשוק האשראי.
דרכי המימון של הרשויות המקומיות .
בישראל פועלות כיום 257 ,רשויות מקומיותמהן 75 ,עיריות128 מועצות מקומיות ו-54 מועצות .
רשויות מקומיות רשאיות, בכפוף ל אישור שר הפנים ובמקרים מסוימים גם לאישור שר .
האוצר, ללוות כספים ולקבל אשראי 11.
ההלוואות והאשראי שמקבלות הרשויות המקומיות .
יכולים להיות לטווח קצר (להלן - הלוואות לטווח קצר) או לטווח ארוך (להלן - מלוות).
הלוואות לטווח קצר מיועדות למימון הפעילות השוטפת של הרשות המקומית בתקציב הרגיל.
המלוות מיועדים לכמה מטרות: מלוות לאיזון התקציב השוטף של הרשות המקומית (להלן - .
מלוות לאיזון תקציבי), מלוות לכיסוי הגירעון המצטבר של הרשות המקומית (להלן - מלוות .
לכיסוי גירעון), מלוות להקמה ולפיתוח של תשתיות ומיזמים (להלן - מלוות לפיתוח), מלוות .
למיחזור הלוואות קיימות שנטלה הרשות המקומית (להלן - מלוות למ יחזור) ומלוות אחרים .
השלטון המקומי במדינת ישראל מגלם עוצמה כלכלית, חברתית ופוליטית אשר משפיעה על .
רמת חיי האזרחים ואיכות חייהם ועל תחומים חשובים אחרים כגון חינוך, רווחה, תרבות ועוד.
עבור הרשויות המקומיות האשראי הוא מקור מימון לשם השגת יעדים של התייעלות פיננסית .
ותפעולית וכן לשם ביצוע פרויקטי פיתוח התורמים לצמיחה הכלכלית של הרשות.
באופן לא מבוקר ופירעונם ללא התחשבות ביכולת הכספית של הרשות עלולים להביא .
להידרדרותן הכספית של הרשויות המקומיות ולפגוע במתן השירותים לתושבים.
10 ,בעניין זה ראו בנק ישראלדוח יציבות פיננסית 2018 ', פרק ד', עמ105.
11 סעיף 45 ב וסעיף46א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985.
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים נקודת זמן קיימת משמעות ליתרת המלוות שעל כל רשות מקומית להחזיר בשנים הבאות (להלן .
להלן נתונים על אודות התפלגות עומס המלוות בהתאם לסוג הרשויות: מועצות מקומיות, .
מועצות אזוריות ועיריות, נכון לסוף שנת 2019 :, בהתאם לדוחות הכספיים .
תרשים 6 : עומס המלוות של הרשויות המקומיות, סוף שנת 2019 .
מהתרשים עולה כי סך עומס המלוות הכולל של הרשויות המקומיות לסוף שנת 201912 .
כלומר, זו יתרת החוב שעל כלל הרשויות המקומיות .
להחזיר בשנים הבאות נכון לסוף שנת 201913.
12 בהתאם לדוחות הכספיים של הרשויות המקומיות לשנת2019 .
13 קיים פער ביןעומס המלוות (המוצג בגרף זה ועומד על כ-15 מיליארד ש"חומהווה את יתרת ההלוואות כפי שנמדדת .
בדוחות הכספיים של הרשויות המקומיות) לבין אומדן האשראי העומד על כ-18 מיליארד ש"ח המהווה את אומדן .
האשראי לרשויות המקומיות מנקודת המבט של המלווים.
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים היקף שוק האשראי ברשויות המקומיות .
להלן פירוט יתרות האשראי שלקחו כלל הרשויות המקומיות מהבנקים במהלך השנים .
תרשים 7: ,יתרות האשראי מהבנקים לרשויות מקומיות 2008 - 2021 .
על פי נתוני בנק ישראל ( לוח 2 : יתרות האשראי מהמלווים במשק, החטיבה למידע .
ולסטטיסטיקה יחידת שוק ההון, בנקאות וביטוח), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כפי שניתן לראות מתרשים זה, לאורך 14 שניםהחוב הבנקאי של הרשויות המקומיות עלה .
בכ-30% והסכום עומד על 18 מיליארד ש"ח נכון לספטמבר 2021 .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים פוטנציאל התרחבות שוק האשראי ברשויות המקומיות חוב הרשויות המקומיות ביחס לתוצר וביחס לחוב הלאומי .
תרשים 8: חוב הרשויות המקומיותביחס לתוצר וביחס לחוב הלאומי 14 , .
מהתרשים עולה כי היחס בין החוב של הרשויות המקומיות לתוצר בישראל ( 2.
בהשוואה לרוב מדינות ה- OECD .
גם היחס בין החוב של הרשויות המקומיות לכלל החוב .
של הציבור בישראל ( 2.
83% )נמוך בהשוואה לרוב מדינות ה- OECD .
בנובמבר2018 הוגש למשרד הפנים דוח שבחן את נושא האשראי ברשויות המקומיות בישראל .
דוח זה כלל ניתוח של פוטנציאל ההתרחבות המימונית של כל הרשויות .
הניתוח הציע בחינת שני פרמטרים לצורך הבדיקה של פונטציאל ההתרחבות : .
הראשון - החוב המצרפי (המורכב מעומס המלוות, הגירעון הסופי בתקציב הבלתי רגיל והגירעון .
המצטבר בתקציב הרגיל) לא יעלה על 70% מההכנסות העצמיות; השני- עומס המלוות לא .
יעלה על 50% מסך ההכנסות של הרשות.
על פי מבחנים אלו והניתוח שערך משרד מבקר המדינה, נראה כי פוטנציאל ההתרחבות .
המימונית של כלל הרשויות המקומיות עומד על כ-9.
14 נתונים הנכונים לשנת2018.
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים משרד מבקר המדינה נפגש עם כמה בנקים הנותנים הלוואות לרשויות מקומיות.
למשרד מבקר המדינה כי ממחקרים שערכו עולה כי פוטנציאל התרחבות האשראי של הרשויות .
המקומיות יכול להגיע לעד כ-15 .
הגבלות חוב של הרשויות המקומיות בעולם - סקירה .
ישנן שלוש שיטות עיקריות להגביל את חובן של הרשויות המקומיות: .
:הגבלת יתרת החוב המצטבר לשנה הנוכחית יתרת החוב מוגבלת לשיעור קבוע .
מההכנסות של השנה הקודמת או מההכנסות הצפויות לשנה הרלוונטית.
קיימת באסטוניה, ליטא, פולין, פורטוגל, סלובקיה, סלובניה, ספרד אוסטריה וגרמניה.
:הגבלת החזרים קבועים על הלוואות שנלקחו החזר ההלוואה (קרן וריבית) הקבוע .
מוגבל כאחוז מההכנסות של השנה הקודמת או כאחוז מההכנסות הצפויות לשנה .
המגבלה קיימת בבולגריה, צ'כיה, אסטוניה, הונגריה, איטליה, ספרד, פולין, .
רומניה, סלובקיה וסלובניה.
:הגבלה על לקיחת הלוואות נוספות ההגבלה קיימת בספרד, ליטא, אירלנד ולטביה.
להלן תרשים המתאר את אופן הטלת המגבלות על הרשויות המקומיות בישראל ובמדינות ה- .
תרשים 9 : מגבלות על נטילת הלוואות ברשויות המקומיות, ישראל ומדינות .
המקור: דוח בחינת נושא אשראי ברשויות המקומיות בישראל והמלצות למדיניות, נובמבר2018 .
15 סכום המשקולות עולה על 100% מפני שבחלק מהמדינות חל יותר מדפוס יחיד של מגבלות.
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים מהתרשים עולה כי ב-36% ממדינות ה- OECD לא מוטלת על הרשויות המקומיות מגבלה .
עוד עלה כי ישראל, נמצאת בקבוצה קטנה של מדינות (12% ממדינות .
ה- OECD ) אשר בהן השלטון המרכזי בוחן באופן פרטני כל בקשה להלוואה של הרשות .
החלטת הממשלה 675 מ- 21.
21 בנושאביזור סמכויות לשלטון המקומי והפחתת רגולציה .
עודפת קובעת כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ומנכ"ל משרד הפנים יקימו ועדה משותפת .
בהשתתפות מנכ"לי משרדים ממשלה נוספים אשר יגבשו המלצות לביזור סמכויות מן השלטון .
המרכזי בתחומי העיסוק של המשרדים הרלוונטיים.
בין היתר, הוטל על הועדה לגבש המלצות .
בנושא הפחתת הנטל הרגולטורי בממשקים שבין משרדי הממשלה האמורים למוסדות השלטון .
המקומי, לרבות באמצעות ביטול הצורך באישור מוקדם של המשרדים האמורים לפעולות .
מסוימות של מוסדות השלטון המקומי.
נוכח החלטת הממשלה האמורה, מומלץ כי הוועדה שהוקמה במסגרת ההחלטה האמורה .
תבחן בין היתר מתן הקלות רגולטוריות בכל הקשור לאישור הלוואות לרשויות מקומיות.
מערכת ממוחשבת לקליטת הבקשות להיתרי מלוות .
של הרשויות המקומיות ומעקב אחריהן .
כאשר רשות מקומית מעוניינת לקחת הלוואה עליה להגיש בקשה לקבל היתר אשראי בצירוף .
מסמכים רלוונטיים למחוז משרד הפנים אליה היא משתייכת.
הבקשה מוגשת באמצעות דואר .
אלקטרוני או פקס למחוז הרלוונטי.
הבקשה נבדקת על ידי המחוז הרלוונטי ולאחר אישור .
הבקשה נשלח דואר אלקטרוני למטה משרד הפנים בצירוף בקשת ההלוואה והמסמכים .
נמצא כי אין במשרד הפנים - במטה ובמחוזות מערכת ממוחשב ת לקליטת הבקשות .
להיתרי אשראי המאפשרת מעקב אחר הבקשות וסטטוס טיפולן.
פועל יוצא הוא שמשרד .
הפנים לא יכול לאתר בכל נקודת זמן שהיא את כמות הבקשות שהוגשו ומה משך הטיפול .
הממוצע בהן, ולפיכך, בין היתר, המשרד לא יכול לעשות מעקב ובקרה אחר הליכי אישור .
מומלץ כי משרד הפנים יבחן הקמת מערכת ממוחשבת לצורך ביצוע מעקב ובקרה אחר .
תהליכי קבלת כלל הבקשות להיתרי אשראי של הרשויות המקומיות ואישורן.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2022 (להלן- תשובת משרד הפנים) .