HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדוח מוסיף וקובע כי לגבי הרבנים הראשיים "תנאי הטיסה במימון זר אמורים להיות זהים לתנאי הטיסה במימון המדינה".
זאת מאחר שקבלת הטבה מעבר למקובל במימון הממשלתי עלולה להוות מתנה אסורה, אשר ניתנת בכדי להשפיע על מקבלה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי נורמה זו תחול גם על השרים וסגני שרים, וכי כללים ותקרות הוצאה שייקבעו למרכיבי הנסיעה יחולו גם על נסיעותיהם במימון שאינו ממשלתי.
43 ,מבקר המדינהדוח על משלחת מערכת הביטחון לסלון האווירי בפריז ( 2009.
) נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 39 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מסר היועץ המשפטי לממשלה ש"לאחר קביעת הכללים באשר לנסיעות במימון ממשלתי, היועץ המשפטי לממשלה ישקול האם יש מקום להחילם - בשינויים המחויבים - גם על נסיעות שרים במימון גורם חיצוני".
,כאמור, עלויות של נסיעת שר לחו"ל מורכבות מהוצאות ישירותלמשל על טיסת השר עצמו והשהייה בחו"ל, והוצאות נוספות , כמו הוצאות אבטחת השר והוצאות עבור הנלווים אליו - אם ישנם.
ברוב הנסיעות הנעשות במימון שאינו ממשלתי מממן הגורם רק את ההוצאות הישירות של השר, ואילו יתר ההוצאות , כגון הוצאות אבטחתו, הוצאות הפמליה הנלווית אליו (אם נלווית) והוצאות תקשורת ותחבורה פנימית , ממומנות מתקציב המדינה (תקציבי המשרדים הממשלתיים).
בדיקת העלויות של נסיעות שבוצעו בשנים האחרונות העלתה כי נסיעת שר, אף אם מימונה אינו ממשלתי, עשויה לחייב את המשרד הממשלתי בהוצאות של עשרות אלפי ש"ח .
להלן דוגמאות: לוח 3 : דוגמאותלהוצאות ה ממשלה על נסיעת שר במימון שאינו ממשלתי .
יעד הנסיעה מועד הנסיעה משך השהות .
ספרד אוקטובר 2010 6 80,000 אבטחה ומלווים .
ארצות הברית נובמבר 2010 3 65,000 אבטחה .
בריטניה וצרפת אוקטובר 2010 3 45,000 אבטחה ומלווים .
איטליה מרץ 2010 3 30,000 אבטחה מבדיקה במזכירות הממשלה ואצל חשבי משרדי הממשלה עולה כי הוצאות אלו אינן מרוכזות ואינן מוצגות לגורמים הרלוונטיים לרבות לשר עצמו קודם הנסיעה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים בדבר ההוצאות הנוספות המשולמות מתקציב המדינה חייבים להיות מפורטים ומוצגים בכל שלב של ת הליך הבחינה והאישור של הנסיעה במשרד הממשלתי, בממשלה ובוועדות שיידרשו לנושא.
על החשכ"ל לבחון קביעת נהלים המנחים את החשבים במשרדי הממשלה לשקף את כלל ההוצאות הכרוכות בנסיעה במרוכז, כדי שאלה יוצגו לכל הנוגעים בדבר.
הממשלה ה -32 קבעה במאי 2009 , בהחלטתה בנושא "צמצום הוצאות נסיעה לחו"ל במגזר הציבורי", שיש "לצמצם בשיעור של 25% את כלל הוצאות הנסיעה והשהייה בחוץ לארץ בכל אחת משנות התקציב 2009 ו- 2010 ".
יצוין כי החלטה זואינה חלה על השרים.
בתרשים 5 שלהלן מוצג הגידול במספר נסי עות שרים לחו"ל במימון ממשלתי בשנים 2008- 201044: .
44 סך הנסיעות כולל הן את הנסיעות במימון ממשלתי והן את הנסיעות במימון שאינו ממשלתי (כולל ממשלות זרות) בהתאם לנתונים שאסף משרד מבקר המדינה.
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהגרף עולה שבשנים 2009 ו- 2010 גדל בשיעור ניכר מספר הנסיעות במימון ממשלתי בהשוואה לשנת 2008: ב - 2009 עלה מספרן ב -45% וב- 2010 ב- 113% .
היקף הגידול במספר הנסיעות מצביע לכאורה על גידול בהוצאות גם מעבר לשינוי במספר שרי הממשלה שכיהנו באותה עת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף על פי שהחלטת הממשלה בדבר צמצום הוצאות המגזר הציבורי על נסיעות לחו"ל לא חלה על השרים, ראוי היה כי גם שרי הממשלה יפעלו ברוח זו.
הגידול בהיקף נסיעות השרים אינו עולה בקנה אחד עם העקרונות שעמדו בבסיס החלטה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה בקשות ל אישור נסיעות של שרים לחו"ל צריכות להיבחן על פי מכלול שיקולים רלוונטיים, לרבות מטרת הנסיעה, תרומתה לפעילות הממשלה וכלל העלויות המושתות על תקציב המדינה הכרוכות הן בנסיעות במימון ממשלתי והן בנסיעות במימון שאינו ממשלתי.
נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 41 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נסיעות פרטיות .
כאמור, תקנון הממשלה קובע כי שר המבקש לנסוע לחו"ל במימון שאינו ממשלתי יפנה ליועץ המשפטי של משרדו כדי לקבל חוות דעת בשאלה אם יש בקבלת המימון משום חשש לניגוד עניינים או פגיעה בטוהר המידות או בסדרי המינהל התקין.
עוד קובע התקנון כי שר הנוסע לחו"ל באורח פרטי, בשונה מנסיעה בתפקיד, ידווח למזכיר הממשלה בכתב על אודות נסיעתו.
לפי נוהל היועמ"ש, אם הקשר עם הגורם המממן הוא אישי, ואינו קשור להיות השר עובד ציבור, תוגש הבקשה לוועדה למתן היתרים, ואם הקשר עם הגורם המממן קשור להיות השר עובד ציבור והשר אינו נותן תמורה בגין המימון, תוגש הבקשה לוועדת המתנות.
בתקופה שבין אוגוסט 2003 לאפריל 2011 דיווחו השרים למזכיר הממשלה על277 נסיעות פרטיות.
מעיון בנתוני הנסיעות עולה שחלקן התקיימו במימון שאינו ממשלתי והיו נסיעות שנועדו לקדם פעילויו ת ציבוריות או מפלגתיות.
כך לדוגמה, היו שרים שדיווחו על נסיעה פרטית ונסעו במימון מפלגתם; נסיעותיהם של אחרים מומנו על ידי ארגונים וקרנות למטרות שאינן ענייניו הפרטיים-אישיים של השר.
יודגש, כי משרד מבקר המדינה לא אסף מידע לגבי נסיעות שדווחו כפרטיות מלבד המידע שמסרו השרים למזכירות הממשלה.
עקב כך, לא ברור אם היה לפניו כל המידע בנושא ולכן לא ניתן היה לאמוד את היקפן.
משרד מבקר המדינה מעיר שנסיעה לחו"ל למטרה שמהותה אינה ענייניו הפרטיים-אישיים של השר אינה יכולה להיחשב נסיעה פרטית.
על מזכיר הממשלה להביא לפני הממשלה לא חר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, הצעה לתיקון תקנון הממשלה שתבהיר מהי נסיעה פרטית, שכן בהיעדר הגדרה אחידה עלולים השרים למסור למזכירות הממשלה דיווחים מוטעים.
על מזכירות הממשלה להבהיר לשרים כי כל נסיעה במימון שאינו ממשלתי , גם אם השרים מגדירים אותה "נסיעה ל צרכים פרטיים", מחייבת חוות דעת של היועצים המשפטיים במשרדים ושל הוועדה למתן היתרים או של ועדת המתנות, לפי הצורך.
הבניית הבחינה המשפטית בקשר לנסיעות השרים .
כאמור, שר המבקש לנסוע לחו"ל במימון שאינו ממשלתי יפנה ליועץ המשפטי של משרדו כדי לקבל חוות דעת בשאלה אם יש בקבלת המימון כדי לגרום לחשש לניגוד עניינים או לפגיעה בטוהר המידות או בכללי מינהל תקין.
יצוין שגם לפני עדכון התקנון בנושא זה באפריל 2008 היו שרים שנהגו לבקש חוות דעת משפטיות לפני נסיעות במימון שאינו ממשלתי.
משרד מבקר המדינה בדק אם ההנחיות הקיימות קובעות אמות מידה מספיקות היוצרות בסיס אחיד לבדיקות המשפטיות בנושא במשרדי הממשלה .
לשם כך נסקרו כ -110 חוות דעת משפטיות שנכתבו בשנים 2011 -2003 ועסקו בשאלת מימון שאינו ממשלתי של נסיעות שרים לחו"ל, בשלוש תקופות המשנה שנמנו לעיל.
הבדיקה התמקדה בהתייחסות חוות הדעת למהות הנסיעה, בהתאם להוראות הרלוונטיות בכל תקופת משנה: נוהל גיוס תרומות, תקנון 42 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הממשלה ונוהל היועמ"ש.
כמו כן, נעשתה השוואה של חוות דעת משפטיות שנתנו יועצים שונים במקרים דומים, להלן הממצאים.
השתתפות באירועי ם שמקיימים קרן היסוד, קרן קיימת לישראל והבונדס .
חלק מנסיעות השרים במימון שאינו ממשלתי נועדו לסי וע בגיוס כספים או למתן חסות לאירועי גיוס כספים והתרמה בחו"ל.
לרוב הוזמ ן השר כאישיות המרכזית באירוע.
נוהל גיוס תרומות קובע נהלים להסדרת ההשתתפות באירועים כאלה ובין היתר - ששר יסכים להשתתף באירוע גיוס כספים לאחר היוועצות ביועץ המשפטי של משרדו.
( על הקשר של תפקידו של השר להשתתפותו באירועים מעין אלה ראו להלן בפרק "בחינת מסגרת תפקידו של השר לצורך אישור הנסיעה").
כ-50 מחוות הדעת המשפטיות שנסקרו עסקו בנסיעות שעניינן גיוס כספים ותרומות; כ-20 מהן עסקו בנסיעות של שרים לאירועי גיוס כספים והתרמה של שלושה גופים מרכזיים: קרן היסוד - המגבית המאוחדת לישראל (להלן - קרן היסוד); קרן קיימת לישראל (להלן - קק"ל); וארגוני הבונדס.
: קרן היסוד קרן היסוד היא חברה ישראלית העוסקת בגיוס תרומות בחו"ל עבור מדינת ישראל45 .
הקרן פועלת ברחבי העולם למעט ארה"ב.
בשנת 1956 נחקק בכנסת חוק קרן היסוד, התשט"ז- 1956 (להלן- חוק קרן היסוד), ובו הוכרה הקרן כחברה.
: קק"ל קק"ל היא מוסד השייך להסתדרות הציונית העולמית.
המוסד הוקם ב- 1901 לשם איסוף כספים במטרה לרכוש קרקעות בארץ ישראל ולהכש ירן להתיישבות.
ב - 1953 נחקק חוק קרן קיימת לישראל, התשי"ד- 1953 , ובו הוכרה קק"ל כחברה ישראלית.
ב- 1961 נחתמה אמנה בין קק"ל לבין ממשלת ישראל.
לפי האמנה, ניהול אדמות המדינה, שמירתן והטיפול בהן יהיו בידי המדינה (באמצעות מינהל מקרקעי ישראל) , וקק"ל תמשיך לפעול כמוסד של ההסתדרות הציונית העולמית בקרב הציבור היהודי בארץ ומחוצה לה ותמשיך בגיוס כספים למימוש יעדיה46 .
גיוס כספים עבור קק"ל בארה"ב נעשה באמצעות Jewish National Fund (להלן- JNF), שהוא ארגון ללא מטרות רווח הרשום בארה"ב , ועוסק בגיוס כספים עבור מטרות וגופים בישראל.
הוא הגוף היחידי בארה"ב המגייס כספים עבור קק"ל חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט- 1959 , אוסר על עובד מדינה להתרים, לגבות או לקבל כספים לאיזו מטרה שהיא זולת לאוצר המדינה ובתוקף תפקידו.
למרות זאת רשאית הממשלה להתיר לעובד מדינה לבצע פעולות אלה אם הן נעשות למטרה ציבורית.
לאור מעמדן המיוחד של קרן היסוד ושל קק"ל החליטה הממשלה בשנת 1960 להתיר לעובדי מדינה להתרים או לגבות כספים עבורן בארץ ובחו"ל.
45 קרן היסוד הוקמה כאחד מ"המוסדות הלאומיים" במטרה לגייס כספים למפעל ההתיישבות ולפעולות רווחה ובריאות.
46 מנכ"לקק"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 כי נוכחותם של נציגים רשמיים של מדינת ישראל כמו שרים וסגני שרים נועדה לחיזוק ושימור של קשרי ישראל עם הקהיליות היהודיות וכן לחיזוק קשרים מקצועיים ואישיים בין ישראל ונציגיה לגורמים במדינות העולם בתחומים שבהם עוסקת קק"ל.
נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 43 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 העוסק בהתרמות, גבי ית כספים ומתן חסות, מצוינת החלטת ממשלה זו.
עולה אפוא כי ההוראות הנוגעות ל פעולות הגיוס וההתרמה למען קרן היסוד וקק"ל חלות רק על עובדי מדינה.
בחוות הדעת שניתנו בקשר לבקשות שרים לנסיעות במימון קרן היסוד וקק"ל בשנים 2011 - 2006 נקבע שאין מניעה לקבל מימון שאינו ממשלתי ולהשתתף באירועי ההתרמה.
להלן הנימוקים העיקריים שצוינו: בנוגע לקרן היסוד נקבע כי הקרן היא גוף ללא מטרות רווח ופעולותיה מתקיימות בהתאם ומתוקף חוק קרן היסוד; לקרן מעמד מיוחד ביחס למדינה; אין ניגוד עניינים בין פעילות הממשלה ובין פעילות הקרן המוסדרת בחוק ונעשית לטובת מדינת ישראל; הקרן היא מוסד מהמוסדות הלאומיים של המדינה , ומטרתה המרכזית היא גיוס כספים לצורכי קידום יעדים לאומיים של המדינה.
באחת מחוות הדעת צוין שהאישור ניתן בהתאם להנחיות משרד המשפטים.
בנוגע לקק"ל נקבע, כי השר שהוזמן רשאי להשתתף באירוע שיתמקד בהצגת פעילות קק"ל בנגב ובעיקר בפרויקט נחל באר שבע, במטרה "שבהמשך הדרך יתרמו המשתתפים " לטובת פעילות זו.
יצוין, כי במקרה זה השתתפות השר באירוע אושרה בתנאי שהשר לא ישתתף בהתרמה ולא יהיה בקשר עם תורמים פוטנציאליים 47 (ראו להלן בפרק העוסק בהשתתפות באירועי גיוס כספים).
: הבונדס מדינת ישראל מוכרת איגרות חוב -מדינה למשקיעים פרטיים ומוסדיים באירופה, בצפון אמריקה ובדרומה.
המכירה נעשית באמצעות ארבעה ארגונים: בארה"ב ובבריטניה קיימים שני ארגונים נפרדים בעלי השם DCI ( The Development Corporation for Israel) ; הארגוןהפועל בקנדה מכונה Canada Israel Securities, והארגון הפועל ביתר המדינות נקרא: Israel Bonds International .
הארגונים פועליםלפי חוק מקומי בארצותיהם והרשויות במדינות שבהן הם פועלים מפקחות עליהם48 .
כלל הארגונים האמורים לעיל נקראים בדוח זה "הבונדס".
החשכ"ל קובע את מדיניות הגיוס השנתית של הבונדס (מדינת ישראל מממנת את השירותים המוענקים לה על ידי הבונדס) בהתאם לצורכי מטבע החוץ של הממשלה, בהתאם לעלויות הגיוס האלטרנטיביות של הממשלה ובהתאם ליעדים אסטרטגיים בניהול החוב החיצוני של מדינת ישראל.
בשנת 2010 גייסהבונדס 1.
רכישתאיגרות החוב של הבנודס מאפשרת לרוכש בין היתר להביע תמיכה אישית בישראל , היות שמעבר להיבט העסקי יש הרואים ברכישתן תרומה לחיזוק כלכלתה של מדינת ישראל והשתתפות במפעל הציוני.
לפי נוהל גיוס תרומות, ניתן לראות בהשתתפות של שר באירועים מטעם הבונדס גם משום מתן חסות לאירועים אלה.
בכמה חוות דעת שנ יתנו לגבי בקשות של שרים להשתתף באירועים של הבונדס ה ועלו נימוקים לאישור הנסיעה ומימונה על ידי הבונדס: הבונדס פועל עבור מדינת ישראל ומטעמה; .
47 בתשובתו למבקר המדינה מפברואר 2014 ביקש השר ארדן להבהיר כי "ניתן להימנע מהשתתפות באירוע גיוס כספים וכך בדיוק נהג".
48 הנתונים מאתר משרד האוצר: Ministry of Finance, Debt Management Unit - Funding Instruments , www.
49 החשכ"ל, היחידה לניהול החוב הממשלתי- "קביעת יעדי גיוס לארגון", 13.
il/AccountGeneral/GovDebt/GovDebtTopNav/GDExternalDebt/ .
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כל הוצאות הארגון מושתות ממילא על תקציב המדינה; זהותו של הארגון ומאפיינים נוספים שלו (שלא פורטו).
באחת מחוות הדעת צוין כי היא ניתנת על דעת משרד המשפטים.
ככלל, שרים וסגני שרים אינם מוגדרים בחקיקה עובדי מדינה או עובדי ציבור.
חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספית), התשי"ט - 1959 , .
והתקשי"ר בכללותם חלים על עובדי מדינה אך אינם חלים על שרים וסגני שרים נמצא כי אף שהדינים החלים על עובדי מדינה הסדירו את האפשרות לגיוס כספים עבור קרן היסוד וקק"ל, לגבי שרים אין הסדר כזה.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח השכיחות הגבוהה של נסיעות מסוג זה, יש מקום שהיועץ המשפטי לממשלה יקבע הנחיה כללית מיוחדת לעניין נסיעותיהם של שרים וסגני שרים לאירו עי גיוס כספים והתרמה שמקיימים הגופים האמורים בחו"ל ובמימונם.
זאת כדי להבטיח שהבקשות לנסיעות אלה ייבדקו בידי היועצים המשפטיים במשרדים האמורים על בסיס אחיד , וכי ייבחנו מכלול הזיקות בין פעילותם של גופים אלו לבין תפקידו ותחומי אחריות של השר.
היועץ המשפטי לממשלה מסר בתשובתו למבקר המדינה, כי שאלת מימונן של נסיעות השרים על ידי גופים מעין אלה, שיש להם זיקה ייחודית למוסדות המדינה, ועם זאת הם בגדר "גורם חיצוני", מתעוררת מפעם לפעם, וה"הנחיה המתגבשת" עוסקת בסוגיה זו ביתר הרחבה.
בחינת זיקות שרים או משרדם לארגונים מממנים .
הפסיקה והנחיות היועץ המשפטי לעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה קובעות שלפיהן אסור לעובד ציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים הוא עיקרון מהותי שהוא חלק מהמשפט הציבורי, והוא מבוסס על כמה מקורות ובהם כללי הצדק הטבעי, כללי מינהל תקין וחובת ההגינות ותום הלב.
הכללים למניעת ניגוד עניינים, תקנון הממשלה ונוהל גיוס תרומות מנחים את השרים כיצד להימנע ממצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בכל הנוגע לנסיעותיהם לחו"ל שלא במימון ממשלתי.
על פי כללים אלה, על השר לנהל את ענייניו כך שלא ייווצר ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כשר לבין ענייניו האישיים; תקנון הממשלה קובע כאמור כי על השר לפנות ליועץ המשפטי של משרדו כדי לקבל חוות דעת בשאלת נסיעתו לחו"ל במימון שאינו ממשלתי ואם יש בה משום חשש לניגוד עניינים; נוהל גיוס תרומות מחייב את השר (המוגדר בנוהל עובד ציבור) לעמוד בתנאי סף בטרם יאשר את השתתפותו באירוע שאליו הוזמן, ובהם האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים.
ככלל, לחשש מניגוד העניינים בהקשר של נסיעותיו של שר במימון שאינו ממשלתי יש שני רבדים: החשש מניגוד עניינים כתוצאה מפעילויות משותפות וזיקות כלכליות בין המשרד לבין הגורם המממן והחשש מניגוד עניינים כתוצאה מקשרים וזיקות ברמה האישית בין השר לבין הגורם המממן.
הבדיקה בעניין זה נעשית על ידי היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה , האמורים לבחון היבטים שונים הנוגעים לנסיעה ולחוות דעתם בנושא.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצאו נסיעות שרים במימון שאינו ממשלתי שנבחנו ואושרו מהבחינה המשפטית, אך חוֹות הדעת בעניינן לא עסקו בזיקה בין הגוף שמימן את נסיעת השר לבין השר או משרדו, כמפורט להלן: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 45 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
ארגון הג'וינט העולמי הוקם בשנת 1914 על ידי קהילות יהודיות בארה"ב במטרה לסייע ליישוב היהודי בארץ ולקהילות באירופה.
במהלך השנים שם לו הארגון למטרה את פיתוח השירותים החברתיים לאוכלוסיות במצוקה בעתות שלום ובעתות משבר.
בשנת 1976 הוקם ג'וינט ישראל כזרוע של הג'וינט העולמי בישראל, וכיום הוא אחד מארגוני המגזר השלישי הגדולים במדינה ושותף מרכזי לפיתוח שירותי הרווחה בישראל.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) מקיים פעילויות משותפות נרחבות עם הג'וינט במגוון תחומים ובהם פיתוח שירותים עבור ילדים, קשישים ונכים; פיתוח תכניות תעסוקה לנכים וכן תכניות מחקר בתחומים שונים.
פעילויות הג'וינט מבוצעות באמצעות ארגונים נוספים שבשליטתו.
הגורמים המקצועיים במשרד הרווחה שותפים בכל הוועדות וההנהלות של הג'וינט ופועלים במשותף עם נציגי הג'וינט בקביעת המדיניות של הארגון.
משרד הרווחה מעביר לג'וינט תקציב חלקי עבור חלק מ הפעילויות המשותפות, והג'וינט משלים את התקציב ומבצע את הפעילויות.
להלן דוגמאות: (א) משרד הרווחה התקשר עם הג'וינט, לפעילות משותפת בנושא "ביטחון תזונתי" בסכום של 11 מיליון ש"ח לתקופה של שלוש שנים ( 2012 -2010 .
) )(ב ביוני 2010 חתם משרד הרווחה על הסכם התקשרות עם הג'וינט לפרויקט הקמת "מסד נכויות"50 , ובאפריל 2011 חתם המשרד על הארכת ההסכם עד לדצמבר 2011 .
היקף ההשתתפות של משרד הרווחה בפרויקט זה היה בסכום של כ- 775,000 ,ש"ח הג'וינט השתתף בכ-1.
77 מיליון ש"ח וגופים אחרי ם בכמיליון ש"ח.
(ג) בשנת 2011 התקשר משרד הרווחה עם הג'וינט לפרויקט "התחלה טובה" 51 בסכום כולל של כ -20 מיליון ש"ח לשנה לתקופה של שלוש שנים - משרד הרווחה יממן כ-45 ( מיליון ש"ח75% ,) מהיקף הפעילות והג'וינט יממן- כ-15 .
מיליון ש"ח יצוין שבחלק מהפרויקטים המשותפים ניתן לג'וינט, לאחר הליך של בחינה והחלטה, מעמד של ספק יחיד, ולכן לא התקיים מכרז פומבי.
פרויקטים אחרים הם "מיזמים משותפים" עם הג'וינט, הפטורים ממכרז52 .
שר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן- שר הרווחה) דאז ח"כ יצחק הרצוג הוזמן על ידי הג'וינט ובמימונו , להשתתף בכנס בניו יורק במאי 2010 ולהציג להנהלת הג'וינט סקירה בדבר סוגיות חברתיות בישראל ובדבר חשיבות התמיכה בהן ולקידום שיתוף הפעולה בין הארגון למשרד.
הנסיעה נבחנה ואושרה על ידי היועצת המשפטית של משרד הרווחה, ובחוות הדעת שלה נכתב ש"מאחר והג'וינט מקדם פרויקטים חברתיים ושותף לביצועם, ניתן לראות בנסיעת השר נסיעה במסגרת תפקידו.
אין מניעה שמימון הנסיעה ייעשה ע"י הג'וינט".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח היק פם ומהותם של הקשרים שבין משרד הרווחה לבין הג'וינט, שמטבע הדברים גלומים בהם היבטים כלכליים נרחבים, ומאחר שנודע ת חשיבות לכך ש הנהלת הארגון תקבל סקירה בתחומי החברה והרווחה מ הדרג המיניסטריאלי , יש להעדיף כי הוצאות נסיעותיהם של שרים לכנסי הארגון ימומנו בעתיד מתקציב המדינה.
פיתוח שירותים לאנשים מבוגרים עם נכויות החיים בקהילה 51 במסגרת התכניתהלאומית לטיפול בילדים ונוער במצוקה.
52 תקנה3(18 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 , מאפשרת לפטור התקשרויות עם הג'וינט ממכרז.
התקשרות ששווייה גדול מ-2.
מיליון ש"ח טעונה אישור של החשכ"ל 46 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למרות האמור , אם יוחלט במקרים מסוימים כי יש מקום שנסיעותיהם של שרי הרווחה לחו"ל יהיו במימון הג'וינט, קודם אישור הנסיעה יש לבחון את הזיקות שבין השר לבין הגו'ינט ואת החשש לניגוד עניינים.
,כאמורהחשכ"ל מתווה את מדיניות הגיוס השנתית של הבונדס, ומדינת ישראל מממנת את השירותים המוענקים לה על ידי הבונדס .
הנוהג המושרש הוא כי שר האוצר או ראש הממשלה ממליצים ל דירקטוריון הבונדס בארה"ב (ה -DCI ) על מינוי של נשיא הבונדס 53 .
בשנים 2005 ו- 2008 המליצו שרי האוצר על הארכת כהונתו של נשיאהבונדס בארה"ב לתקופות כהונה נוספות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבשנים 2011 -2003 מימן הבונדס עשר נסיעות של שרי אוצר לאירועים שקיים.
במשרד האוצר ניתנו חוֹות דעת משפטיות בקשר ל ארבע מאותן נסיעות, ונמצא, כי הן לא עסקו בחשש לניגוד עניינים המתעורר במקרים אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן בשיתוף היועץ המשפטי של משרד האוצר, אם יש בזיקות בין משרד האוצר לבונדס כדי לעורר חשש לניגוד עניינים , ויכריע אם נסיעות שרי אוצר יתקיימו במימון הבונדס, או שיש להעדיף שימומנו מתקציב הממשלה.
באפריל 2009 וביולי 2010 הוזמן שר הרווחה דאז יצחק הרצוג לחו"ל להשתתף בשני אירועים של קרן בין-לאומית הפועלת בארץ (להלן - הקרן).
הקרן מארגנת בין היתר כנסים, סמינרים ומפגשים שבהם נדונות סוגיות פוליטיות וחברתיות-כלכליות העומדות על סדר היום העולמי, והיא משתפת פעולה עם מוסדות לימוד, עמותות וארגונים שונים במדינת ישראל.
נמצא כי גוף שהקימה הקרן מנהל זה שנים פרויקט לפרסום ניירות עמדה בנושאים העומדים על סדר היום בתחומים כלכליים, חברתיים ומדיניים (להלן - גוף המידע); ובשנים 2004 - 2003 נמנהח"כ יצחק הרצוג (בטרם היותו שר) עם צוות ההיגוי של גוף המידע.
כמו כן נמצא כי בעבר הייתה זיקה בין הקרן לבין מכון מחקר אקדמי (להלן - המכון האקדמי) שלח"כ הרצוג הייתה זיקה אישית להקמתו והוא אף השתתף בוועדת ההיגוי שלו.
כאמור, באפריל 2009 הוזמן שר הרווחה דאז להשתתף בכנס של הקרן באירופה.
הקרן מימנה את הוצאות הטיסה שלו ואת הוצאות שהייתו בחו"ל.
נסיעתו של השר דאז במימון הקרן הובאה לבחינת הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה.
בחוות הדעת בדבר נסיעה זו נקבע שהיות שלקרן אין קשר לפעילויות משותפות עם משרד הרווחה ואין ניגוד אינטרסים, אין לראות במימון הטיסה והשהייה על ידי הקרן טובת הנאה, אלא החזר הוצאות בלבד, ולכן אין מניעה שהקרן תממן, במקרה זה, את הוצאות הטיסה והשהייה בחו"ל של השר.
יצוין כי בחוות דעת מיוני 2010 של היועצת המשפטית של משרד הרווחה לגבי נסיעה נוספת של השר דאז במימון הקרן, היא כתבה שמאחר שבחוות הדעת הקודמת היא קבעה ש"אין מניעה שהקרן תממן.
אין מניעה גם במקרה זה".
חוות הדעת לא עסקו בזיקה האמורה בין השר דאז לבין הקרן.
בתשובתו למבקר המדינה מסר השר דאז כי הקשר העקיף עם הקרן דרך גוף המידע הסתיים בשנת 2004 .
עוד ציין, כי הוא מנותק מכל ההיבטים הניהוליים, הכספיים והמקצועיים .
עיסוקם הקודם של נשיאי הבונדס היה בעל גוון או זיקה פוליטית נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 47 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכרוכים בפעילות המכון האקדמיוכן מניהולו המקצועי; וכי מעורבותו בפעילות המכון הייתה ועודנה זניחה.
השר דאז הוסיף שהקרן תרמה למכון המחקר בשנים 2003 -2001 , וכי לו לא הייתה "כל מעורבות בקבלת תרומות אלה".
עוד מסר השר דאז כי צוות ההיגוי של גוף המידע הורכב ברובו מחברי כנסת מכל סיעות הבית בשיתוף נציג של הקרן, אשר פעלו בהתנדבות ללא תמורה כספית או אחרת, וכי הוא לא נטל חלק בישיבות צוות ההיגוי.
היועצת המשפטית של משרד הרווחה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מאוקטובר 2013 , כי המידע שהשר נמנה בשנים 2004 -2003 עם צוות ההיגוי של גוף המידעשהקימה הקרן לא היה בידיה, ולא היה ידוע לה כי בעבר הייתה זיקה בין הקרן לבין המכון האקדמי שלשר הרווחה הייתה זיקה להקמתו.
לפיכך , לדבריה, לא עסקה חוות הדעת בזיקה בין השר לבין הקרן שמימנה את נסיעתו.
בשולי הדברים העירה היועצת המשפטית ש"כל הנושא זקוק להסדרה".
בתשובתו מסר השר דאז כי עד למועד קבלת טיוטת הדוח בדצמבר 2012 לא ידע כלל על קיומה של התרומה למכון האקדמי.
עוד מסר כי במועד בו התקיימה הנסיעה התרומה לא הייתה ידועה לו ולא הייתה במודעותו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי להבטיח בדיקה נאות ה של ה בקשה לאישור נסיעה נדרש כל שר וסגן שר לספק את המידע הנוגע לכל זיקה רלוונטית על מנת שהיועץ המשפטי יוכל לבחון את הזיקה שבינו לבין הגורם שמממן את נסיעתו.
בשנת 2011 הוזמן שר המדע והטכנולוגיה דאז פרופ' דניאל הרשקוביץ לארה"ב להרצות לפני ארגונים וקהילות יהודיים.
ההזמנה נעשתה ביזמת עמותה שהקימו קבוצת רבנים מקרב הציונות הדתית במגמה להיות שותפים בעיצוב דמותה היהודית של מדינת ישראל (להלן - העמותה).
בחוות דעת של היועצת המשפטית של משרד המדע והטכנולוגיה מאפריל 2011 צוין כי "אין קשר למשרד, כך שאני סבורה כי לא קיימת שאלה של ניגוד עניינים".
]העמותה[ לארגון בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבין הנהלת העמותה לבין השר דאז הרשקוביץ מתקיימת לכאורה זיקה אישית, משום שראש מחלקת קשרי חוץ בעמותה, שיזם וארגן את ביקורו והרצאותיו של השר דאז בחו"ל, הוא חתנו של השר דאז.
עוד העלתה הביקורת שהשר דאז היה בעבר שותף לפעילויות של העמותה54 .
יצוין כי חוות הדעת האמורה לא עסקה כלל בזיקה האישית המתקיימת לכאורה בין השר לבין העמותה.
היועצת המשפטית של משרד המדע והטכנולוגיה מסרה למבקר המדינה בתשובתה מינואר 2013 , כי "נסיעות שר המדע והטכנולוגיה לחו"ל במימון שאינו ממשלתי נעשו במימון גורמים שאינם קשורים למשרד, אינם מפוקחים או נתמכים או ממומנים על ידו.
לפיכך לא סברתי כי קיימת בעיה של ניגוד עניינים באישור נסיעות אלה".
היא הוסיפה כי ככל שהדברים נוגעים לקשר האישי שבין השר לחתנו "הוא מקרב את הנושא לתחום הפרטי שבין השר לבני משפחתו הקרובים".
לטענתה, קשר כזה "ככל שהוא רלוונטי, הינו שיקול להתיר את הנסיעה במימון שאינו ממשלתי ולא להיפך".
לפיכך סברה היועצת המשפטית כי שאלת ניגוד העניינים אינה רלוונטית לנושא.
54 על פי מידע המובא באתר האינטרנט של משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, ערך השר דאז (בטרם מונה לשר) חתונות בהתנדבות, בין היתר מטעם העמותה.
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על השרלהביא את ה מידע בדבר זיקתו האישית לעמותה שיזמה את ההזמנה לידיעת ה יועצת המשפטית של משרדו כדי שתבחן גם את זיקותיו האישיות בקשר לנסיעה.
השר לשעבר פרופ' הרשקוביץ מסר למבקר המדינה בינואר 2013 , כי שבעה חודשים לאחר הנסיעה שמומנה כאמור על ידי גורם שאינו ממשלתי, החזיר משרד המדע והטכנולוגיה את עלות הנסיעה לגורם המממן.
לשרים אחריות אישית להימנע ככל הניתן ממצב של ניגוד עניינים, אף למראית עין, ופנייתם ליועצים המשפטיים לקבל את חוות דעתם אינה גורעת מאחריותם זו.
כיוון שכך, עליהם לספק ליועצים המשפטיים כל מידע פרטני העשוי לעורר חשש לניגוד עניינים , לרבות זיקות מרוחקות או חלשות, בינם או בין משרדם ובין הגורמים המממנים, כדי שיהיה ליועצים בסיס עובדתי מלא לחוות הדעת.
במקרים שהובאו לעיל הבחינה המשפטית של נסיעות שרים במימון שאינו ממשלתי לא עסקה בזיקות האישיות שבין הגוף המממן לבין השרים ובזיקות שבין הגוף המממן למשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לקיים בחינות אלו לגבי כל נסיעה בנפרד, טרם מתן חוות הדעת.
חובה על היועץ המשפטי לממשלה להבהיר לכל השרים עם מינוים את חובתם לגילוי מפורט ונרחב בעניינים אלה.
על היועצים המשפטיים במשרדים להבהיר זאת גם הם לשרים, ועליהם לוודא שהמידע הרלוונטי בדבר הזיקות, הן האישיות והן בענייני המשרד, יימצא לפניהם , כדי שחוֹות הדעת יהיו מדויקות ויעסקו באפשרות של ניגוד עניינים הן ברובד המשרדי והן ברובד האישי.
להלןתיאור מקרה שבו נבדקו הקשרים בין משרד ממשלתי לבין גוף מממן , ואף שהבדיקה הצביעה על זיקות, לרבות התקשרות ענפה בין המשרד לגוף המממן, ניתן, בהתאם לחוות הדעת, אישור לנסיעה במימון שאינו ממשלתי: המשרד להגנת הסביבה מקיים מערכות קשרי עבודה, התקשרויות, פעילויות משותפות, מיזמים ומ ישקים עם קק"ל במגוון תחומים .
לדוגמה: מתקיים שיתוף פעולה ביניהם בנושא שיקום נחלים, וכמחצית מהסכום לפיתוח נחל באר שבע יגויס מתרומות קק"ל 55 ; המשרד הקצה לקק"ל 430,000 ש"ח עבור מבצע ניקיון משותף וזאת בהליך של פטור ממכרז.
באפריל 2005 כתבה56 היועצת המשפטית דאז של המשרד להגנת הסביבה כי לקק"ל יש אינטרסים ארגוניים, עסקיים וכלכליים בעבודתה עם המשרד, וכי קבלת מימון ממנה מעוררת חשש למצב של ניגוד עניינים על היבטיו השונים ובכלל זה חשש לפגיעה בטוהר המידות, .