HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המרכזים הארציים לליסטריה ולסלמונלה הם שניים מהמרכזים הארציים של משרד הבריאות במעבדות המרכזיות של המשרד בירושלים.
), 2019 (מועד הפרסום: פברואר 2017 דוח שנתי משרד הבריאות, המעבדות המרכזיות ירושלים, 16 .
A - קריאה של כלל ה 17 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי861 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הבריאות אישר את המלצות ועדת הליסטריוזיס, שהדגישה את הצורך בראייה מערכתית כוללת ובסטנדרטיזציה של הדיגום במחוזות, וזאת לצורך יצירת תשתית מידע שעל בסיסה ניתן יהיה לגבש מדיניות של בקרה ופיקוח, אך מטה שירות המזון לא יישם את ההמלצות שאושרו.
ראוי שמשרד הבריאות יבחן את הסיבות לגידול הניכר במקרי התחלואה בליסטריוזיס בישראל.
מכיוון שרוב המידע בנוגע למזהמים ביולוגיים במוצרי המזון כמו הליסטריה מתקבל באמצעות הפיקוח השגרתי, ראוי גם ששירות המזון הארצי יפעל, בהתאם להמלצות ועדת הליסטריוזיס, שהמשרד אימץ ושבגיבושן הוא השתתף, ובכלל זה שיפעל לקביעת יעדים ארציים ולתיעדוף של פעולות הפיקוח שמבצעות השלוחות המחוזיות.
על מנת לייעל את התהליך ראוי כי הדבר יעשה על בסיס ניהול סיכונים ארצי המוכוון לזיהום בליסטריה.
ככל ושירות המזון בדעה שיש לעדכן את המלצות הוועדה עליו לעשות זאת בדרך המקובלת.
סקר לאיתור חומרים רעילים שהם דיאוקסינים דיאוקסינים הם קבוצה של חומרים רעילים מאוד הנחשבים למזהמים סביבתיים מחשיפת האדם לחומרים אלה היא דרך המזון.
הם מצטברים 90%-יציבים.
יותר מ בעיקר בשכבת השומן של בעלי החיים, ובשל יכולתם להתמוסס בשומן ויציבותם .
הדיאוקסינים עלולים לפגוע 18הכימית הגבוהה הם נשארים בגוף האדם זמן רב בהתפתחות העובר ובמערכת הרבייה, להזיק למערכת החיסונית, להוביל להפרעה במערכת ההורמונלית ואף לגרום לסרטן.
משום רעילותם הרבה משרד הבריאות קבע הוא 2016 שיש להפחית למינימום את חשיפת האוכלוסייה למזהמים אלה, ובמרץ .
19אף פרסם קווים מנחים לרמה מרבית של דיאוקסינים במזון בישראל משרד הבריאות ציין באתר האינטרנט שלו כי "למדינות רבות תוכניות לניטור מזהמים אלה במזון".
בהתאם, שירות המזון הארצי בשיתוף משרד החקלאות ערך סקרים לבדיקת נוכחותם וכמותם של דיאוקסינים במוצרי מזון מן החי, ראו פירוט להלן.
יצוין כי משרד הבריאות פרסם את הממצאים של שניים מהסקרים הללו באתר .
2012 וסקר שנערך בשלהי שנת 2008 : סקר שנערך בשנת20האינטרנט שלו שנים.
12 עד7- זמן מחצית החיים שלהם בגוף מוערך בכ 18 במזון בישראל מיום PCBs קווים מנחים לרמה מירבית של דיוקסינים ותרכובות משרד הבריאות, 19 .
אתר האינטרנט של משרד הבריאות, חומרי הדברה ומזהמים במזון, דיוקסינים 20 862 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נמצאו דיאוקסינים ברמות הגבוהות 2012 בסקר שערך משרד הבריאות בשלהי שנת , מוצר מזון שהציבור 21מן הרמה המרבית המותרת בחלק מן הדגימות של ביצי המאכל צורך באופן כמעט יום-יומי.
בשל החריגות שנמצאו בדגימות הביצים ערך שירות המזון הארצי הערכת חשיפה של האוכלוסייה לדיאוקסינים מהביצים המזוהמות, וממנה עלה כי "פעוטות וילדים עלולים להיות חשופים לסכנה בריאותית הצפויה מצריכת ביצים מזוהמות", המשרד הוסיף כי "בטווח הקצר כלל האוכלוסייה אינה .
בדוח קודם של מבקר המדינה שנערך 22"צפויה לסכנה מידית מצריכת ביצים אלו , המליץ משרד מבקר 232014 בעניין "הפיקוח על מוצרי מזון מן החי" ופורסם במאי המדינה כי "על משרדי הממשלה העוסקים בנושא להרחיב את פעולות הניטור" ובכלל זה ניטור של רמות הדיאוקסינים בביצי מאכל.
"ניטור כזה חשוב בעיקר בנוגע לייצור של מזון בסיסי כביצי מאכל, שנצרכות באופן שוטף על ידי האוכלוסייה, לרבות בגילאים הצעירים".
בתשובת משרד הבריאות הוא ציין כי במסגרת שיתוף פעולה ביניהם, דגמו משרד "עשרות 2016 ועד חודש ינואר 2014 הבריאות ומשרד החקלאות, מחודש מאי דגימות של ביצים בלולי מטילות שנבדקו לזיהוי וכימות דיאוקסינים.
כל התוצאות, שהתקבלו היו תקינות ולכן הופסק הדיגום האינטנסיבי" הוא הוסיף שבשל עומס העבודה התוצאות לא גובשו לדוח מסכם ולכן המידע לא פורסם לציבור.
עוד הוסיף החל שירות המזון הארצי לבצע סקר דיאוקסינים בדגים, מוצרי חלב 2019 כי בשנת ומוצרים נוספים, שחלקם לא נבדקו בסקרים הקודמים, אך הסקר עדיין לא הסתיים.
משרד הבריאות הוסיף בתשובתו כי ניטור שנתי שגרתי של דיאוקסינים במזון , הוא 24בישראל, כשאין בישראל מעבדה שמסוגלת לבדוק דיאוקסינים במוצרי מזון נושא מורכב.
עוד צוין כי באחריותו של כל עוסק במזון לוודא כי המזון שהוא מייצר, מייבא או משווק, בטוח לצריכה ועומד בדרישות החוק לרבות בכל הנוגע לרמה המרבית המותרת של דיאוקסינים במזון.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקט שירות המזון הארצי לניטור דיאוקסינים במוצרי מזון שונים, אך ראוי גם להביא את תוצאות הבדיקות לידיעת הציבור.
היעדר היכולת של מעבדות בישראל לבדוק דיאוקסינים במוצרי מזון, כפי שציין משרד הבריאות, מגביר דמויי דיאוקסינים במזון בישראל PCBs סיכום סקר דיאוקסינים ותרכובות משרד הבריאות, 21 .
1030 '), "פיקוח על מוצרי מזון מן החי", עמ 2014( ג64 דוח שנתי מבקר המדינה, 23 .
מוצרי המזון שנדגמו במסגרת הסקרים נבדקו במעבדות בחו"ל 24 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי863 משרד הבריאות | משרד הבריאות | את הצורך ששירות המזון הארצי יקפיד על ניטור שגרתי של רמות הדיאוקסינים במוצרי מזון, לצורך מניעת תחלואה ושמירה על בריאות הציבור.
על מנת לייעל את תהליך הניטור חשוב שהתהליך יבוצע בהתאם לתוכנית רב-שנתית המבוססת על ניהול סיכונים.
סקר לאיתור שאריות חומרי הדברה בפירות ובירקות חשיפה כרונית לחומרי הדברה במזון עלולה להזיק למערכות שונות בגוף האדם, בהן מערכת העיכול.
משרד החקלאות ומשרד הבריאות מבצעים, כל אחד בנפרד, סקרים שנתיים לבדיקת הימצאותן של שאריות חומרי הדברה בירקות ובפירות (להלן - .
25)תוצרת כדי לקבל תמונת מצב בדבר החשיפה האפשרית של הצרכן בישראל לחומרי הדברה שונים בתוצרת, הנחה מטה שירות המזון הארצי, בכל אחת מן השנים שנבדקו ), את השלוחות המחוזיות ליטול דגימות של התוצרת 2019 - 2017( בביקורת ממקומות שבהם היא משווקת.
סוגי התוצרת המיועדים לבדיקה ומועדי הנטילה .
מטה שירות המזון הארצי 26)מפורטים בתוכנית שנתית (להלן - דיגום להדברה הנחה לדגום בתאריכי הדיגום את המוצרים כמפורט בתוכנית דיגום שהעביר לכל אחת מן השלוחות המחוזיות וציין כי אם תוצרת מסוימת אינה זמינה במועד הדיגום על השלוחות המחוזיות לדגום תוצרת חלופית ממועד סמוך.
עלה כי מטה שירות המזון הארצי לא הנחה את השלוחות המחוזיות לדווח לו באופן שוטף על ביצוע בפועל של הדיגום להדברה על פי התוכנית, וכי הן אכן לא דיווחו לו על כך.
אומנם מטה שירות המזון הארצי קיבל דיווחים על חריגות בשאריות של חומרי הדברה שמצאו המעבדות בבדיקות שהן ערכו בתוצרת שהועברה לבדיקתם (להלן - חריגות בהדברה) אולם כיוון שהוא לא קיבל מהשלוחות המחוזיות דיווח שוטף על ביצוע בפועל של הדיגום להדברה, הוא לא היה יכול לדעת אם בחודשים שהוא לא קיבל דיווחים על חריגות בהדברה לא נמצאו חריגות בתוצרת או שהבדיקות לא בוצעו.
ב67 דוח שנתי משרד החקלאות דוגם תוצרת שטרם הגיעה למשווקים.
בעניין זה ראו מבקר המדינה, 25 .
704 - 655 '), "משרד החקלאות ופיתוח הכפר - השימוש בחומרי הדברה בירקות ובפירות", עמ 2017( ככלל, מטה שירות המזון הארצי הנחה את השלוחות המחוזיות לבצע את הדיגום להדברה בכל 26 חודש.
יצוין כי היו חודשים שבהם נדרשו שני דיגומים במהלך החודש, והיו חודשים (כמו ינואר ) שבהם לא נדרשו דיגומים כלל.
2018 864 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי ביישום תוכנית הדיגום בעתיד יושם דגש על מעקב אחר ביצוע הדיגום להדברה שעושות השלוחות המחוזיות, וכי שירות המזון הארצי ישקול להקים מנגנון להידוק המעקב אחר ביצוע תוכנית הדיגום.
משרד מבקר המדינה בדק את ביצוע הדיגום להדברה בשלוש מתוך שבע שלוחות מחוזיות - תל אביב, מרכז (רמלה) וצפון (נוף הגליל), בתקופה של כשנתיים וחצי .
28 מפורטים ממצאי הבדיקה 5 ).
17 , ביצוע הדיגום להדברה בשלוש שלוחות מחוזיות: 5 תרשים על פי נתוני השלוחות המחוזיות במחוזות תל אביב, מרכז צפון, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
19 בשלוחה המחוזית בתל אביב נבדקו הנתונים עד 27 .
" בחודשים שבהם נדרשו בתוכנית שני דיגומים ובוצע רק אחד, בתרשים נרשם "ביצוע חלקי 28 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי865 משרד הבריאות | משרד הבריאות | מהתרשים עולה כי דיגום ההדברה של התוצרת שביצעו השלוחות המחוזיות, בייחוד בתל אביב ובצפון לא היה מלא; הדבר בולט בשלוחת מחוז תל אביב, שבה במשך תקופות ארוכות בוצע דיגום חלקי או לא בוצע כלל.
מטה שירות המזון הארצי לא קיבל דיווח על הדיגום מהשלוחות המחוזיות, ומכאן שלשירות המזון הארצי לא הייתה תמונה מלאה על החשיפה של הצרכנים לחומרי הדברה במזון.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי הוא עוקב אחר חשיפת הציבור לחומרי הדברה מסוג זרחנים אורגניים באמצעות סקרי ניטור ביולוגי, וכי בסקרים אלה נמצא כי בקרב האוכלוסייה יש ירידה בחשיפה לחומרי הדברה מסוג זרחנים אורגניים.
חיידק הקמפילובקטר במוצרי מזון רשימת החיידקים שבודקות המעבדות בכל אחד ממוצרי המזון קבועה בתקן או בתקנה או בהוראה של שירות המזון הארצי.
חיידק הקמפילובקטר מצוי במערכת העיכול של יונקים ובעלי כנף.
החיידק גורם בבני אדם למחלת הקמפילובקטריוזיס ) המתבטאת בתחלואת מעיים ושלשולים, לעיתים דמיים.
Campylobacteriosis ) סיבוכי המחלה עלולים לגרום במקרים קשים לנזקים נוירולוגיים ואף לזיהום חמור מסכן חיים.
החיידק יכול לעבור לבני האדם דרך אכילת בשר, בעיקר עופות, שלא .
הקמפילובקטריוזיס היא המחלה 29בושלו היטב או דרך מזון אחר כזיהום משנה הזיהומית השכיחה ביותר במדינות האיחוד האירופי והקמפילובקטר הוא הגורם .
יצוין כי כמה מדינות 30המוביל לזיהומים במזון ולמחלות מעיים בארצות מפותחות מפותחות מנהיגות בדיקות לאיתור חיידק הקמפילובקטר במוצרי מזון - למשל .
33 אוסטרליה וניו-זילנד32, ארצות הברית31בריטניה ; Campylobacter - אתר האינטרנט של משרד הבריאות, חיידקים והרעלות מזון, קמפילובקטר 29 .
20 ', עמ 2017 דוח שנתיהמעבדות המרכזיות ירושלים, מרים ויינברגר, החיפוש אחר מקורותיו של גורם התחלואה השכיח ביותר בישראל, אתר האינטרנט 30 .
16 - של הקרן הלאומית למדע Public Health England, Detection and enumeration of Campylobacter species : ראו 31 Microbiology Services Food Water and Environmental Microbiology Standard Method , 2014.
United States Department of Agriculture (USDA) - Food Safety and Inspection Service : ראו 32 (FSIS), Pathogen Reduction - Salmonella and Campylobacter Performance Standards Verification Testing , 2019.
FOOD STANDARDS Australia New Zealand, Compendium of Microbiological Criteria for Food , : ראו 33 .
2018 866 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נפש ומספר של החולים 100,000 - נתונים על שיעור החולים השנתי ל 1 להלן בלוח : 2017 בקמפילובקטריוזיס במדינות האיחוד האירופי ובישראל בשנת 2017 , נתוני תחלואה שנתית בקמפילובקטריוזיס: 1 לוח , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
35 והלמ"ס ושל האיחוד האירופי34על פי נתונים של משרד הבריאות * על פי דיווח מעבדתי ) של חולים בשנה.
confirmed cases ( ** מספר מאושר של המעבדות המרכזיות של משרד הבריאות צוין כי במהלך 2017 בדוח שנתי לשנת .
נוסף על כך, 36העשור האחרון חלה עלייה חדה בתחלואה בקמפילובקטר בישראל על פי הצעת מחקר של חוקרים ממינהל המחקר החקלאי (מכון וולקני), מהמכון הווטרינרי, מהמעבדות המרכזיות ומהמרכז הרפואי ע"ש שיבא, עיקר התחלואה המדווחת היא בקרב תינוקות עד גיל שנתיים.
בביקורת קודמת של מבקר המדינה על שירות המזון הארצי, שתוצאותיה פורסמו , עלה כי משרד הבריאות "לא דרש לבחון את הימצאותו של חיידק 372016 במאי ), 2019 (מועד הפרסום: פברואר 2017 דוח שנתי משרד הבריאות, המעבדות המרכזיות ירושלים, 34 .
21 'עמ מקור נתוני התחלואה במדינות האיחוד האירופי: 35 European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), SURVEILLANCE REPORT – Campylobacteriosis Annual Epidemiological Report for 2017 , 2019 .
21 ', עמ 2017 דוח שנתי המעבדות המרכזיות ירושלים, 36 .
662 '), "משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על המזון", עמ 2016( ג66 דוח שנתי מבקר המדינה, 37 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי867 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הקמפילובקטר במזון והוא אינו מנוטר".
יצוין כי המנהלת לשעבר של המעבדות המרכזיות של משרד הבריאות ומנהל המרכזים הארציים העלו עניין זה בפני נציגי , ובה עמדו על החשיבות בעיגון 2017 שירות המזון הארצי, בין היתר בפגישה בינואר הדרישה לבדיקת חיידק הקמפילובקטר במוצרי המזון.
בביקורת הנוכחית נמצא כי משרד הבריאות ממשיך שלא לדרוש לבדוק את הימצאות חיידק זה במוצרי מזון ולכן המעבדות לא בודקות את הימצאות קמפילובקטר במוצרי מזון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי המקור העיקרי לתחלואה בקמפילובקטריוזיס הוא מוצרי עוף טריים ולא שאר המזונות, ולכן גם אין הצדקה לביצוע בדיקות שגרתיות בכלל המזונות; הוא הוסיף כי הוקם צוות רב-תחומי ובין-משרדי הכולל נציגים ממשרד החקלאות וממשרד הבריאות (שירות המזון הארצי והמעבדות המרכזיות) ונציגים מהאקדמיה כדי לבחון את הצעדים למזעור נוכחות חיידק הקמפילובקטר במוצרי עוף טריים המשמשים המקור העיקרי עודכנה החקיקה 2018-לתחלואה בקמפילובקטריוזיס.
עוד הוסיף המשרד כי רק ב האירופית לדרישות לבדיקת קמפילובקטר כדרישה המחייבת את היצרן, ואך ורק בבישול עוף טרי.
נוכח העלייה בתחלואה בקמפילובקטר בישראל, מוצע כי בדומה לדרישות במדינות מפותחות אחרות ומטעמים של הגנה על בריאות הציבור, משרד הבריאות ידרוש לכלול בדיקת קמפילובקטר בבדיקות של מוצרי המזון הרלוונטיים לדעתו שעורכות המעבדות כדי לצמצם את שיעור התחלואה הגבוה בישראל.
טיפול שירות המזון הארצי באירועי תחלואה רחבי היקף משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של שירות המזון הארצי בשלושה אירועים ) שבהם נמצאו מזהמים במוצרי מזון 2019 - יולי 2017 מהשנים האחרונות (יוני ששווקו ונמצאו קשורים בתחלואה רחבת היקף ומתמשכת.
כל אחד מאירועי התחלואה הללו (כל אחד מהם ייקרא להלן - צבר תחלואה) נמשך יותר מחצי שנה, איש.
30-ובכל אירוע חלו יותר מ 868 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהאיתור והחזרה של מוצרי מזון שיוצרו במפעלים בפיקוח שירות המזון הארצי לחוק המזון קובע כי מזון מזיק הוא "מזון שהזיק או שעלול להזיק 164 סעיף לבריאות אדם, לרבות מזון שנמצאו לגביו תוצאות של בדיקת מעבדה המעידות על אי-עמידה של המזון בדרישות לפי חקיקת המזון, שיש בה כדי להזיק או לעורר שנודע לו כי מזון 38חשש לנזק כאמור".
חוק המזון קובע גם את חובות העוסק במזון שייצר, ייבא או מכר, לפי העניין, הוא מזון מזיק; בכלל זה על העוסק במזון חלה החובה להוציא את המזון המזיק מדרכי השיווק, בתיאום עם מנהל שירות המזון ) ומסירת Withdrawal ( הארצי או מי שהוא הסמיכו לכך, בדרך של החזרה יזומה ), כפוף לכמה תנאים שפורטו Recall ( הודעה לציבור על הסכנה הנשקפת מהמזון בסעיף (שתי החובות הללו ייקראו להלן - ריקול).
עוד קובע חוק המזון כי אם נודע למנהל שירות המזון הארצי או מי שהוא הסמיכו לכך כי מזון מסוים הוא מזון מזיק, הרי שהוא רשאי "בנסיבות דחופות או בנסיבות שבהן קיים קושי לאתר את בעלי המזון", להוציא את המזון מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה או להורות על הוצאתו.
או רופא ]הארצי[ (א) לחוק המזון: אם "מצא מנהל שירות המזון 166 לפי סעיף מחוזי שמזון אינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון החלות עליו או כי קיים חשש לשלומו, לבריאותו של אדם, או עלול להתקיים חשש כאמור בשל המזון, רשאי הוא לתת הוראות בכתב לעוסק במזון, ובכלל זה הוראות להפסיק את ייצור המזון, ייבואו או מכירתו, וכן להורות על איסופו של המזון למקום שקבע או על החזרתו לעוסק במזון שממנו קיבל את המזון.
על פי נוהל שירות המזון הארצי לפעולות במקרים של "קריאה להחזרת מוצר )" (להלן - נוהל ריקול), עם קבלת מידע על מזון שהזיק או שעלול להזיק Recall ( לבריאות אדם, על השלוחה המחוזית המתאימה לוודא שהעוסקים במזון הנוגעים בדבר "פועלים למניעת אפשרות של שיווק המזון וצריכתו".
עוד קובע נוהל ריקול כי ההודעה לציבור מטעם העוסק במזון על איסוף המזון (להלן - הודעת ריקול) תפורסם רק לאחר שמטה שירות המזון הארצי יבחן את נוסח ההודעה.
ככלל, הודעות 40 ובעיתונות הכתובה 39הריקול מתפרסמות באתר האינטרנט של משרד הבריאות על פי חוק המזון "עוסק במזון" הוא מי שעיסוקו במזון, ו"עיסוק במזון" הוא ייצור, ייבוא או מכירה 38 .
של מזון עוד בעניין זה ראו להלן בתת-הפרק "הודעות הריקול שמשרד הבריאות מאשר ומפרסם באתר".
39 נוהל ריקול קובע כי במקרים שבהם מוצר המזון מופץ בתפוצה ארצית העיתונים יהיו בתפוצה 40 .
ארצית 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי869 משרד הבריאות | משרד הבריאות | ) ונשלחות "לכתבי 42 ובמקרים מסוימים גם בשפות אחרות 41(בעברית ובערבית הבריאות וכתבי הצרכנות".
מוצג תהליך הטיפול של משרד הבריאות במקרים של זיהום במוצרי 6 להלן בתרשים מזון או חשש לבריאות הציבור: תהליך הטיפול של משרד הבריאות במקרים של זיהום במוצרי מזון: 6 תרשים או חשש לבריאות הציבור עיתונים בעברית ועיתון אחד בערבית.
" נוהל ריקול קובע כי "במקרים בהם המוצר מיועד למגזר דובר שפה אחרת, הנושא יישקל 42 870 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהטיפול באירוע התחלואה בליסטריוזיס במחוז דרום אחד משלושת אירועי התחלואה שבדק משרד מבקר המדינה היה תחלואה רחבת , בעיקר בקרב נשים בדואיות 2018- ו 2017 היקף בליסטריוזיס שאירעה בשנים הנשים שחלו, שבע עברו הפלה או תמותה של 26 .
יודגש כי מתוך43בדרום הארץ .
להלן 44העובר, וידוע על תינוק אחד לפחות שנפטר לאחר שנולד בלידה מוקדמת מובא מספר החולים בצבר תחלואה זה: 7 בתרשים 2018 - 2017 , מספר החולים בצבר התחלואה בליסטריוזיס במחוז דרום: 7 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
העביר רופא מחוז דרום הודעת דוא"ל לכמה גורמים במשרד הבריאות, 3.
17 -ב ובהם מנהלת שירותי בריאות הציבור דאז, סגנה ומנהל שירות המזון הארצי, ובה הוא דיווח על זיהוי של ריבוי מקרי תחלואה בליסטריוזיס במחוז דרום.
לפי הדיווח, מקרי תחלואה במחוז, מתוכם שבעה מקרים זוהו 13 אותרו 2017 מתחילת שנת בחודשים יוני ויולי.
רופא מחוז דרום ציין כי מספר המקרים שאותרו באותה השנה גבוה באופן ניכר מזה שדווח בשנים קודמות במחוז, וכי מרבית התחלואה הייתה במגזר הבדואי, בפרט בקרב נשים הרות, ובמקרים אחדים הדבר גרם למות עובר.
עוד הוא ציין כי המקור לתחלואה משותף אך הוא טרם זוהה, וכי בשנים האחרונות אירעו כמה מקרי תחלואה עקב אותו זן של חיידק באזורים שונים בארץ, כולם היו במגזר הערבי.
היו בדואים תושבי הדרום ושני חולים היו תושבי מזרח ירושלים.
31 - החולים 33 מתוך 43 .
העוברים הללו והתינוק לא נכללו במספר החולים המפורטים בתרשים 44 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי871 משרד הבריאות | משרד הבריאות | בניסיון לאתר את מקור הזיהום נקטה לשכת הבריאות של מחוז דרום במהלך צבר ועד 2017 התחלואה פעולה נדרשת וחיובית לחקירות אפידמיולוגיות, ומאוגוסט דגמה מאות מוצרי מזון.
בחלק מהמוצרים נמצאו חיידקי ליסטריה, אולם 2018 נובמבר בבדיקה של המעבדות המרכזיות נמצא כי הם אינם זהים לחיידקים שגרמו לתחלואה.
מוצג סדר השתלשלות עיקרי האירועים והפעולות שנקט משרד 8 להלן בתרשים :2018 הבריאות בעת טיפולו בצבר תחלואה זה, החל באוקטובר פעולות עיקריות בטיפול של משרד הבריאות בצבר התחלואה: 8 תרשים 2018 במחוז הדרום - החל באוקטובר 872 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה על פי חוק המזון הסמכות להחליט אם קיים או עלול להתקיים חשש לשלומו או לבריאותו של אדם בשל המזון, נתונה בידי מנהל שירות המזון הארצי וגם בידי רופאי המחוזות.
המליצו מנהלת השלוחה המחוזית במחוז דרום ורופא מחוז דרום 15.
18 -ב להפסיק את הייצור במפעל של יצרן מזון מסוים (להלן - יצרן א') ולבצע ריקול כללי למוצרי המפעל.
זאת "כיוון שמדובר בצבר בממדים עצומים (מקרי התחלואה שנמצאו הם רק קצה הקרחון של המקרים שקיימים באוכלוסייה)", וכן נוכח נתונים שהראו כי מוצרים מתוצרת יצרן א' היו המקור לצבר מתמשך של כשנה וחצי של תחלואה קשה, דבר המעיד על בעיה מתמשכת במפעל ולא על בעיה ביום ייצור , שבו השתתפו בכירים ממשרד הבריאות, לא התקבלה 18.
בדיון ב המלצתם של נציגי מחוז דרום, שאליה הצטרפו גם נציגי מחוז ירושלים, בנימוק כי אין ממצא מעבדתי המעיד על הימצאות חיידק ליסטריה במוצרים נוספים.
, דרשה השלוחה המחוזית בירושלים מיצרן א' להפסיק לייצר 19.
18 -למוחרת, ב , ונימוקה היה: "החשד לקשר הישיר בין תוצרת 45ולשווק את מוצרי המזון מתוצרתו לבין התחלואה הגדולה בקנה מידה ישראלי ועולמי".
שלושה ימים לאחר ]המפעל[ , הודיע מנהל המרכזים הארציים כי גם החיידק שנמצא באריזות 22.
18 -מכן, ב הסגורות של מוצרי המזון של יצרן א' קשור גנטית לחיידקים שגרמו לתחלואה לעיל).
אולם במועד זה שירות המזון הארצי לא הנחה על 8 המתמשכת (ראו תרשים ריקול - החזרה יזומה של כל המוצרים הללו ששווקו טרם הפסקת הייצור ושעדיין היו בתוקף - אלא רק כחודש לאחר מכן.
למשרד מבקר המדינה כי הוא שיתף פעולה 2019 יצרן א' ציין בתשובתו מדצמבר באופן מלא עם שירות המזון הארצי, ובמסגרת זו הוא עשה "ריקול" לכל מוצריו מהשיווק, עשה ניקוי וחיטוי יסודי לכל המפעל על ידי חברה מובילה בתחום, עשה שימוש במכשור חדשני לחיטוי האזורים הרגישים במפעל, ומקבל באופן קבוע שירותי ייעוץ וליווי של מפעלי מזון.
השתלשלות העניינים מאז זוהה החשש לזיהום במוצרי המזון מתוצרת יצרן א' ועד להנחיה לביצוע ריקול למוצרי מזון אלה (מכל ימי הייצור), בתהליך שארך כחודש, מעלה על הצורך שמשרד הבריאות, באמצעות שירותי בריאות הציבור, ישקול להסדיר בנוהל מנגנון שיקבע מיהו הגורם בעל הסמכות לתת הנחיות במקרים שבהם עולה חשש לזיהום במזון העלול לפגוע בבריאות הציבור.
בכלל זה מוצע שהמשרד ישקול להגדיר באופן מפורש את הסמכויות והתפקידים של מנהל שירות המזון למעט שימורים.
45 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי873 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הארצי ושל רופאי המחוזות.
נוסף על כך ראוי שהמשרד ישקול להסדיר דרכי הסברה יעילות לציבור בכל הנוגע למתן הודעות על ריקול, וכי הדבר ייעשה בשפות שונות.
טיפול באירועי התחלואה מחיידק הסלמונלה קונקורד 200-.
כ46) מתמיין לאלפי זנים Salmonella ( ) של חיידקי הסלמונלה Genus ( הסוג מהזנים המוכרים יכולים להדביק בני אדם בסלמונלוזיס, שתסמיניה יתבטאו לרוב בתפקוד לקוי של המעיים (חום, שלשול, הקאות), אולם במקרים מסוימים החיידק 5%-.
ב47עלול לגרום למחלה קשה יותר היכולה להסתיים במוות, בייחוד בקרב ילדים מהמקרים נגרם אלח דם, מצב רפואי מסכן חיים.
על פי דוח של משרד הבריאות , התחלואה בסלמונלוזיס היא נטל על בריאות הציבור ברחבי העולם; 482019 משנת בעשרים השנים האחרונות נצפתה עלייה בשיעורי העמידות לאנטיביוטיקה של חיידקי הסלמונלה מזנים רבים, דבר שמגדיל את הסיכון לבריאות הציבור, וחלק 2015 מהזנים הפכו לעמידים למספר רב של תכשירים.
עוד עלה מהדוח כי משנת חלה בישראל עלייה בשיעורי התחלואה בסלמונלוזיס.
) של חיידק או נגיף species ( ) - קבוצה מובחנת של פרטים במין Serotype ( זן או באנגלית סרוטיפ 46 .
)antigen ( (וירוס) שהוגדרה בעזרת תגובתם לאֶנגדים .
Salmonella - אתר האינטרנט של משרד הבריאות, חיידקים והרעלות מזון, סלמונלה 47 ,)2019 (מועד הפרסום: פברואר 2017 דוח שנתי משרד הבריאות, המעבדות המרכזיות ירושלים, 48 .
15-13 'עמ 874 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נפש 100,000 - נתונים בדבר מספר החולים ושיעור החולים ל 2 להלן בלוח ):2017 ) ובישראל (בשנת 2016 בסלמונלוזיס במדינות האיחוד האירופי (בשנת נתוני תחלואה שנתית בסלמונלוזיס: 2 לוח , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
50 ומשרד הבריאות49ECDC -על פי נתונים של ה * מספר חולים שמעבדה אישרה את זיהוי החיידק שגרם לתחלואה.
** על בסיס מספר החולים על פי נתוני משרד הבריאות ונתוני הלמ"ס בנוגע לאוכלוסיית ישראל.
אחד מזני הסלמונלה שגורמים לתחלואה בבני אדם בעולם סלמונלה קונקורד: ובישראל, הוא הזן סלמונלה קונקורד.
מנתוני משרד הבריאות עולה כי בעולם החיידק "נמצא כחודרני ובעל עמידות מרובה לאנטיביוטיקה".
שני אירועי תחלואה רחבת היקף ומתמשכת בשנים האחרונות שבדק משרד מבקר המדינה נגרמו מחיידק הסלמונלה קונקורד; הם אירעו בסמיכות בזה אחר זה בשנים היו ילדים 50 החולים בשני פרצי התחלואה האלה 88 .
יודגש כי מתוך 2019 - 2018 נתונים על מספר 9 ויותר.
להלן בתרשים 65 היו קשישים בני 11-בני ארבע ופחות ו החולים בצברי התחלואה הללו: ) ולתמותה מסלמונלה באירופה: 100,000 - מקור הנתונים בנוגע לתחלואה (מספר מקרים ושיעור ל 49 European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) – SURVEILLANCE REPORT - Annual Epidemiological Report for 2016 - Salmonellosis , 2019.
,)2019 , (מועד הפרסום: פברואר 2017 דוח שנתי משרד הבריאות, המעבדות המרכזיות ירושלים, 50 .
14 'עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי875 משרד הבריאות | משרד הבריאות | 2019 עד יולי 2018 מקרי התחלואה מחיידק הסלמונלה קונקורד, אפריל: 9 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מוצגת התפלגות החולים לפי המחוזות שבהם הם התגוררו 10 להלן בתרשים (המספרים בתרשים הם מספרי החולים שדווחו בכל מחוז, על פי חלוקה מחוזית של משרד הבריאות): התפלגות מספר החולים בחיידק סלמונלה קונקורד,: 10 תרשים 2019 - יולי 2018 לפי מחוזות,אפריל על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
876 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מהתרשים עולה כי החולים בחיידק הסלמונלה קונקורד בשני פרצי התחלואה ), באזור מרכז הארץ - מחוזות 88 מתוך 64( התגוררו בכל רחבי הארץ, מרביתם מרכז, תל אביב וירושלים.
)2018 - נובמבר 2018 צבר התחלואה הראשון (אפריל מתואר סדר השתלשלות האירועים בעת הטיפול של משרד 11 להלן בתרשים הבריאות בצבר התחלואה הראשון.
הטיפול של משרד הבריאות בצבר התחלואה הראשון בסלמונלה :11 תרשים - השתלשלות העניינים 2018 ,קונקורד 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי877 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הודיע יצרן ב', יצרן מזון 2018 באפריל שיווק מוצרי מזון חשודים כמזוהמים: שמייצר, בין היתר, מוצר מסוים תחת כמה שמות מותגים, לשלוחת מחוז מרכז של 10.
18 שירות המזון הארצי כי בדיקה יזומה של המפעל במוצר מזון מתאריך ייצור העלתה כי במוצר נמצא חיידק סלמונלה.
עוד ציין יצרן ב' כי המוצרים שיוצרו ביום האמור לא שווקו.
נוהל ריקול קובע כי על שלוחה מחוזית לוודא כי "במערכת קבלת ההחלטות של ולהודיע לעסק כי עליו 51"העסק נלקחו בחשבון, בין היתר.
אלו אצוות חשודות להעביר בהקדם האפשרי דיווחים לגבי "אופן חסימת הסחורה לשיווק ואפקטיביות של ההפרדה והחסימה".
בבירור שערכה השלוחה המחוזית עם יצרן ב' הודיע היצרן שלא היו אצוות ייצור מזוהמות נוספות.
הגיעו לדרכי השיווק 2018 אולם בביקורת נמצא כי החל באפריל ולצרכנים מוצרי מזון נגועים בחיידק סלמונלה קונקורד, שיוצרו ושווקו בחודש אפריל וייתכן שגם לאחר מכן.
חיידקים שגרמו לתחלואה של לפחות שבעה חולים נמצאו זהים גנטית לחיידקים שנמצאו במוצרים של יצרן ב'.
, כחצי שנה לאחר 2018 בתחקיר שערך שירות המזון הארצי במפעל בנובמבר התפרצות התחלואה (ראו להלן), התברר כי המוצרים המזוהמים בסלמונלה יוצרו , תאריך הייצור שלגביו דיווח יצרן ב' 10.
18 -כנראה גם בשלושת הימים שקדמו ל כי נמצא במוצר חיידק סלמונלה, וכי מוצרים אלה שווקו לציבור.
מכאן עולה כי השלוחה הסתפקה בדיווחים שקיבלה מיצרן ב' ולא דרשה ממנו לבדוק את המוצרים שיוצרו בימים שקדמו ליום שעליו דיווח.
בשל הבירור המצומצם לא נמנעה הגעתם לדרכי השיווק ולצרכנים של מוצרי מזון שהיו נגועים בחיידקי סלמונלה קונקורד שנמצאו זהים גנטית לחיידקים שגרמו לתחלואה של לפחות שבעה חולים.
אצווה - כמות של מוצר שיוצרה ביום אחד או בתהליך ייצור אחד.
51 878 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד הבריאות ציין בתשובתו כי בכל מקרה שנמצא מזהם במוצר מזון, על העוסק במזון לבצע תחקיר יסודי, ושירות המזון הארצי נותן לו הוראות מפורטות כיצד עליו לפעול וכיצד עליו לקבוע אלו הן האצוות החשודות, ואם הן שווקו עליו לפרסם לגביהן הודעות ריקול.