HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יוער כי על פי נתונים נוספים של רשם העמותות, משך הזמן הממוצע בפועל לעריכת ביקורת עומק עומד על יותר משנתיים וחודשיים 56 .
עוד נמצא כי הרשם נוהג במדיניות מקילה מאוד במתן אורכות לעמותות ולבודקים.
להלן דוגמאות לגבי עמותות שונות.
הנחה עובד הרשם בודק לפתוח בביקורת עומק בעמותה באפריל 2012 ,העביר הבודק את ממצאי הבדיקה הבסיסיתובחלוף כ תשעה חודשים הוא הונחה להתחיל בביקורת המוקדים.
רק בחלוף שלוש שנים ממועד ההחלטה להתחיל בביקורת, בנובמבר 2014 , הומצא לעמותה הדוח הסופי , שהעלה ליקויים רבים.
יצוין כי כחודש לפני המצאת הדוח לעמותה ניתן לה אישור על ניהול תקין לשנת 2015, וגם בשנים 2014-2007 היא קיבלה אישור כזה.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי הליקויים בהתנהלות העמותה לא הצדיקו שלילת האישור על ניהול תקין לאורך השנים.
לרשם יוער שלא נמצאו נסיבות שהצדיקו את התמשכותה של ביקורת העומק על פני כשלוש שנים ואת העובדה שלא נעשו מאמצים להביא לסיומה טרם מתן האישור לשנת 2015 .
56 ממוצע של526 ביקורות עומק שהסתיימו בין ה- 1.
במרץ 2007 הנחה עובד הרשם בודק לבצע ביקורת עומק בעמותה.
באוגוסט 2008 השלים הבודק את עריכת הדוח הסופי, שלפיו העמותה אינה פעילה, ונתן המלצה לפרקה.
ביוני 2009 נמסר לעמותה כי היא מועברת לפירוק אך לא הוחל בפירוקה.
העמותה פנתה לרשם כמה פעמים בבקשה לקבל אישור על ניהול תקין, וטענה שהדוח מ -2008 לא הועבר אליה.
בדצמבר 2012 החליט הרשם להכין ביקורת עומק חדשה, ונתן לעמותה אישור על ניהול תקין לשנת 2013 ובהמשך לשנים 2015-2014 .
כעבור יותר משלוש שנים, בינואר 2016 , נשלח דוח הביקורת הסופי לעמותה, ובו פורטו כמה ליקויים, בין השאר - הפרשים בין השכר ששולם בפועל לבין השכר הרשום בחוזי העבודה, אי הפרדת תפקידים נאותה בתהליכים לאישור השכר, הוצאות הנהלה וכלליות גבוהות, היעדר נהלים כתובים, היעדר הסכמים בין העמותה לספקים מרכזיים ואי הצהרה על אחזקות של העמותה בחל"ץ.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם כי התנהלותו במקרה זה מעידה על כשלים רבים ומתמשכים בטיפול.
הרשם לא קיבל כל החלטה בכל הקשור למסקנות שעלו מביקורת העומק הראשונה שנעשתה בעמותה אלא קיים עמה מגעים עקרים במשך שנים רבות, ובמהלכן, בשנים 2015-2013 , אף נתן לה אישור על ניהול תקין.
נמצא כי בין ינואר 2014 ליוני 2016 בוטלו 16 ביקורותעומק בשל עיכובים של שנתיים ויותר בעריכתן.
מנתוני רשם העמותות עולה כי בכמה מקרים אף שולמו כספים לבודקים בגין ביצוע הבדיקה הבסיסית עבור הביקורות שהופסקו או נזנחו לאחר מכן.
כך לדוגמה, בנובמבר 2007 התקבלה תלונה שבה נטען כי עמותה קיבלה סכום של כחמישה מיליון ש"ח, והכסף ככל הנראה יחולק לקהל היעד שבו מטפלת העמותה ללא קריטריונים.
הרשם החל בבירור התלונה ונמצא כי הכסף טרם התקבל בעמותה.
במערכת הרשם נכתבה הערה כי לאחר הגשת הדוח הכספי לשנת 2008 , ובמידה ויעלה ממנו שהעמותה קיבלה את הכספים האמורים, תבוצע בה בדיקת עומק.
נמצא שבשנים 2008-2010 קיבלה העמותה כחמישה מיליון ש"ח בממוצע מדי שנה, והיא חילקה בכל אחת משנים אלו כארבעה מיליון ש"ח בממוצע.
אולם רק בחלוף כארבע שנים, באוקטובר 2012 , ובעקבות בדיקה שוטפת שנערכה בעמותה, הוחלט לערוך בה ביקורת עומק.
הביקורת נמשכה יותר משנתיים וחצי, ולנוכח התארכותה הוחלט על הפסקתה ביולי 2015 .
יובהר כיבמשך השנים קיבלה העמותה אישור על ניהול תקין.
בהתייחס למשך זמן ביצוע ביקורות העומק, רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי הדבר נגזר משלבי ביקורת נוספים שלא באו לידי ביטוי במפרט וישולבו במכרז הבא.
כמו כן, משרד המשפטים |873 .
כשנתיים בממוצע בעקבות ייעול המנגנון לאיתור עמותות המועמדות לביקורת עומק הועמדו לביקורת עמותות מורכבות יותר - דבר שהשפיע גם הוא על התמשכות הביקורות.
הרשות הוסיפה שבמקביל פעל הרשם בחודשים האחרונים לסיום ביקורות עומק ישנות, וקבע בתכנית העבודה לשנת 2017 יעדים מדידים לקיצור משך זמני הטיפול.
הרשם הוסיף כי באוגוסט 2015 הוא הקים צוות לבחינת שיפור הליך ביקורות העומק, ובמרץ2016 הגיש צוות זה טיוטת מסקנות; אלה מתייחסות בין היתר לקיצור לוחות הזמנים, ובכוונתו ליישמן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות כי הירידה במספר ביקורות העומק בשנים האחרונות והתמשכות הזמן הממוצע לביצוע ביקורת אינן סבירות.
הרשם אף האריך את פרק הזמן שקבע לביצוע ביקורת עומק מתשעה חודשים לשנה, ובפועל, הביקורו ת נמשכות כשנתיים בממוצע.
הרשם נדרש לפעול בנחרצות לקיצור משך זמן הביקורות באמצעות הגדלת מספר הבודקים, פיקוח הדוק על עבודתם ועמידה על לוחות הזמנים בכל שלבי הביקורת.
ניהול ופיקוח על ביקורות עומק ומעקב אחר תיקון ליקויים .
חוק העמותות קובע כי בודק ביקורות העומק יפעל מטעם הרשם, בהתאם להנחייתו ולהוראותיו ותחת פיקוחו.
רואי החשבון בחטיבות הרשם מנהלים את המידע באשר לביקורות העומק באמצעות דוחות אקסל.
הדוחות של החטיבות אינם אחידים, ויש מידע שאינו מעודכן בכולם או מעודכן בחלקם באיחור.
בשל כך קשה לקבל מידע מרוכז ומהימן באשר לפעולות שנעשו בכל ביקורת, סטטוס הטיפול בכל ביקורת ונתונים על התשלומים לבודקים.
יצוין כי במערכת המידע של הרשם אין פונקציה של משלוח תזכורות לפעילות בקשר לביקורות העומק, וכל פעולה צריכה להיות ביוזמת העובד.
מרשות התאגידים נמסר כי מאז הערת מבקר המדינה עובדים רואי החשבון עם דוח אקסל מאוחד, וכי מערכת המחשוב החדשה תסייע בקבלת דוחות בנושא.
בין ינואר 2014 ליוני2016 הופסקו שש ביקורות שנזנחו לתקופות שבין שלוש שנים לחמש וחצי שנים, ובחמש מהן שולמו כספים לבודקים עבור פעולות שביצעו.
מרשם העמותות נמסר כי בחמשת המקרים האמורים טופלו ממצאי הביקורת בחלוף התקופות האמורות באמצעות התכתבויות עם העמותה.
יוער כי מעיון בחומרים שהועברו מרשם העמותות עולה כי בארבעה מתוך חמשת המקרים הטיפול נעשה רק בעקבות בקשה לקבלת אישור על ניהול תקין שהגישה העמותה.
בין ינואר 2014 ליוני 2016 נמצאו שלושה מקריםשבהם המליצו עובדי הרשם לדחות ביקורת עומק בעמותה לתקופה מסוימת אך הביקורת לא בוצעה בסופו של דבר.
רשות התאגידים הסבירה בתשובתה כי עמותות רבות מועמדות לביקורת, וההחלטה אילו ייבדקו בשנה מסוימת מתקבלת לפי מכלול הנסיבות הרלוונטיות.
במקרים שצוינו מדובר בהמלצות בלבד, ובכולם נעשתה בחינה שבסופה הוחלט לא לבצע את הביקורת.
ראוי שבמערכת הרשם יתועדו הליכי הבחינה וההחלטה כדי שיהיה אפשר לדעת שהמקרים אכן נבדקו וההחלטה על אי ביצוע הביקורת התקבלה במודע ובאופן מושכל.
על חשיבות התיעוד ניתן ללמוד מהמקרה הזה: בודק החל לבצע ביקורת עומק בעמותה בשנת 2008 וסיים אותה בשלהי2010 ;אך הרשם לא היה מודע לכך דוח הביקורת לא נמצא במערכת הרשם וכנראה גם לא נשלח לעמותה.
הדבר התגלה רק בנובמבר 2012 .
אך לא נמצא צורך באותה העת להמשך הביקורת ד.
בין ינואר 2014 ליוני2016 הופסקו חמש ביקורות בשל ניגודי עניינים בין הבודק שנבחר לבין העמותה הנבדקת, ולא חודשו על ידי בודק אחר.
מרשות התאגידים נמסר כי אחת העמותות נבדקת בימים אלו בקשר לבדיקה של עמותה אחרת.
הרשם הוסיף כי בעקבות בדיקת מבקר המדינה הועברו ארבע העמותות האחרות לביקורת עומק חדשה.
אחת התוצאות הנפוצות של ביקורת עומק היא ביצוע תכנית לתיקון הליקויים.
תכנית כזו עשויה לכלול בין היתר התייחסות להקטנת גירעון או עודפים, מינוי חשב מלווה וביצוע ביקורת מעק ב.
נמצאו מקרים של עיכובים בהעברת הדרישות לתיקון ליקויים לעמותה, ושל פיקוח לקוי על ביצוע התיקונים שנדרשו.
להלן דוגמה57: בינואר2012 הוגשה תלונה כנגד התנהלות עמותה, בין היתר על דיווחים כוזבים למשרד ממשלתי.
במאי 2012 הוחלט לערוך בעמותה ביקורת עומק, וזו הסתיימה בדצמבר 2014 .
בביקורת העומק נמצאו ממצאים חמורים, בין השאר הוצאת כספים שיטתית של עובדי העמותה לצרכים אישיים לכאורה וטעויות בדיווחים למשרד ממשלתי על המשתתפים בפעילות העמותה, המעלים חשש להתנהלות לא תקינה בכל הנוגע לדיווחים לאותו משרד.
נוכח הליקויים הומלץ על מינוי חשב מלווה או פירוק העמותה, והעמותה נדרשה לתקן את הליקויים שעלו בדוח.
עם זאת רק במרץ 2016 .
נחתמה תכנית לתיקון ליקויים עם העמותה מרשות התאגידים נמסר בתגובה כי המדובר במקרה חריג, וכי החל מנובמבר 2015 כאשר עולה צורך בתיקון ליקויים הדרישה לכך מועברת לעמותה יחד עם הדוח הסופי.
הרשות מסרה כי אכן המערכת מאפשרת הוצאת דוחות חלקיים בלבד אך הדבר ישתפר עם הטמעת המערכת החדשה; וכן כי עובדי הרשם פועלים ליצירת נהלים מפורטים יותר בכל הנוגע לתכנית לתיקון ליקויים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם כי דוחות ה-BI במערכת הרשם אינם מפרטים את הליקויים שנדרש לתקן, את לוחות הזמנים לביצוע התכנית וסטטוס הטיפול בליקויים.
במצב הדברים הזה הרשם נדרש לפעול כבר כעת לטיוב נתונים אלו בכלים המצויים בידיו כיום ולא להמתין למערכת החדשה, כדי שיוכל לפקח על תיקון הליקויים בהתאם לממצאים שבביקורות העומק ולוודא שהתשומות שהושקעו בביקורת העומק לא ירדו לטמיון.
תיאום ביקורות עומק עם החשכ"ל ועם גורמים נוספים .
,בהתאם לנתוני החשכ"ל משרדי הממשלה תומכים בכל שנה בכ -3,000 מוסדות ציבור הפועלים למטרות חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה, בריאות, ספורט, או למטרות דומות בסך כולל של כשני מיליארד ש"ח.
57 דוגמאות נוספות ראו לעיל בפרק אישור על ניהול תקין בקטעים המתייחסים למילוי דרישות הרשם.
חוק יסודות התקציב , התשמ"ה -1985 , קובע כי שר האוצר יקבע , בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, נוהל שלפיו יוגשו ויידונו בקשות של מוסדות ציבור לקבלת תמיכה מתקציב המדינה.
"נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן" שעודכן לאחרונה בשנת 2013 (להלן- נוהל תמיכות) מסדיר בין היתר את נושא הפיקוח והבקרה על הגוף הנתמך, ונקבע בו שהחשכ"ל יפעיל מערך ביקורת מרכזי לביצוע ביקורת ובקרה על גופים נתמכים.
גם בהוראת תקנון כספים ומשק שקבע החשכ"ל (תכ"ם) 6.
4 נקבעו הוראות לעניין הביקורות שמבצע המערך המרכזי.
החשכ"ל עורך מדי שנה בממוצע כ-350 ביקורות בעמותות.
בהתאם לנוהל ביקורות עומק של הרשם ולהנחיותיו, הוא מ תאם את ביצוע הביקורות עם החשכ"ל, ולרוב לא תתחיל ביקורת עומק בתוך שלוש שנים מתום ביקורת קודמת של הרשם או החשכ"ל.
לרשם יש גישה למערכת המחשוב של החשכ"ל לצורך בדיקה אם נערכה ביקורת בעמותה על ידי הא חרון.
כאשר החשכ"ל מוצא לנכון להעביר ביוזמתו דוח שערך לרשם, האחרון מתייחס אליו כאל תלונה, ומתבסס עליו לצורך פנייה לעמותה לקבלת מידע, מסמכים והבהרות.
יצוין כי בשנת 2015 החלמחקר חלוץ של ביצוע ביקורות משותפות על ידי הרשם והחשכ"ל לצורך ייעול הביקורות והקטנת העומס המוטל על העמותות.
נמצא שבעת שהרשם מחליט על פתיחת ביקורת עומק מטעמו אין הוא מקפיד על קיום הבדיקה המתבקשת על פי הנהלים שקבע.
בין ינואר 2014 ליוני 2016 הופסקו לפחות 22 ביקורות עומק שהרשם החל בהן , מהטעם שלא חלפו שלוש שנים מתום ביקורת עומק של החשכ"ל.
חלק קטן מן הביקורות הופסק ימים ספורים לאחר העברתן לבודק לטיפול, ומרביתן הופסקו לאחר פרק זמן של כחודשיים ויותר ובמקרים מסוימים אף בחלוף שנה ויותר.
יוער כי בשני מקרים שבהם בוטלו ביקורות עומק של הרשם בשל ביקורות קודמות של החשכ"ל הוא שילם לבודק תשלומים עבור פעולות שכבר ביצע.
כך למשל, בנובמבר 2013 הנחה עובד הרשם בודק לבצע ביקורת עומק בעמותה אף על פי שארבעה חודשים לפני כן נסרק במערכת הרשם דוח החשכ"ל באשר לאותה עמותה.
רק בינואר 2014 בוטלה ביקורת העומק.
במקרה נוסף מנובמבר 2013 עולה שעובד הרשם הנחה בודק לבצע ביקורת עומק בחל"ץ אף שהחשכ"ל ערך בה ביקורת עומק שהסתיימה בדצמבר 2012 .
בעקבות האמור הופסקה הבדיקה.
מרשות התאגידים נמסר כי כיום הבדיקה אל מול החשכ"ל מסורבלת ומכבידה, וכי המצב צפוי להשתפר עם המעבר למערכת החדשה.
נעשות ללא תיאום בין .
בנוגע לעיתוין ולתכני .
הביקורת משרד מבקר המדינה מעיר לר שם שעליו להקפיד לבדוק אם החשכ"ל ביצע ביקורת בעמותה בטרם התחלה בביקורת עומק מטעמו.
כן עליו להדק את הקשרים עם החשכ"ל, ובין היתר עליו לפעול להרחבת היקף הביקורות המשותפות במקרים המתאימים, לצורך ייעול הביקורת, חיסכון בעלויות והתחשבות בעמותה המבוקרת.
בהקשר זה יצ וין שחלק מהבודקים עבור הרשם זכו גם במכרז החשכ"ל ופועלים מטעמו, כך שממילא מאפייני הביקורות בשני הגופים מוכרים להם.
גם רשות המסים, משרדי הממשלה התומכים בעמותות ורשויות מקומיות (ראו להלן) מבצעים ביקורת ופיקוח על עמותות , בהיקפים שונים ובמגוון נושאים.
נמצא כי לרשם אין ראייה כוללת על הגופים הציבוריים שמקיימים ביקורות בעמותות , וחלק מהביקורות נעשות ללא תיאום בי ן הגורמים המבקרים בנוגע לע יתוין ולתכני הביקורת.
לרשם אין גם נתונים בדבר ביקורות אחרות שבוצעו במועד סמוך או במקביל לביקורות הנערכות על ידו ועל ידי החשכ"ל.
נמצא כי בשנים 2015-2013 הופסקוחמש ביקורות עומק בשל ביקורות שערכו משרד הפנים, משרד החינוך ורשות המסים.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי בשלושה מתוך חמשת המקרים הופסקו הביקורות טרם הפנייה לעמותה, ובמקרה אחד שולם לבודק עבור ביצוע בדיקה בסיסית.
כמו כן תיאום הביקורות אינו מחויב על פי דין.
לגופים האחרים יש כלפי עמותות סמכויות שונות מאלה של רשם העמותות, ובחלק מהמק רים הביקורת שלהם חסויה.
מכל מקום תיאום הביקורות בין הרגולטורים השונים הוא ברמת המדיניות הלאומית ואינו יכול להיקבע על ידי רשם העמותות או להיות תחת אחריותו.
הרשות הוסיפה כי בפברואר 2016 פנה ראש רשות התאגידים למשרד ראש הממשלה כדי לבחון הליך של תיאום רגולציה בנוגע לעמותות ואף נערכה ישיבה ראשונה בנושא, כפי שיפורט להלן.
רשם העמותות הוא הרגולטור העיקרי על התאגידים ללא כוונת רווח ומפקח על פעילותם בהתאם לסמכותו על פי דין.
ראוי כי הרשם יפעל כבר כעת לתיאום הביקורות על עמותות ולקבלת מידע מגופים המבצעים ביקורת על העמותות, כפוף להוראות הדין ויפעל לשתף במידע שנאסף את כלל הגופים הנוגעים בדבר.
את זאת עליו לעשות כדי לייעל את הפיקוח ואת תהליך הביקורת על העמותות וכדי להימנע מכפל ביקורות והטלת עומס מיותר על העמותות המבוקרות.
 878 |דוח שנתי 67ב .
מממצאיו של פרק זה עולה שהחל משנת 2013 ועד יוני 2016 , מתוך 643 ביקורות עומק שהחלו הופסקו57 (כ-9% ) על ידי הרשם ממגוון סיבות.
חלקן בשל אורך הזמן, חלקן בשל ניגודי עניינים וחלקן בשל חוסר תיאום עם החשכ"ל או עם גורמים נוספים.
הרשם נדרש לפעול לצמצום הטעויות והעיכובים ולשיפור הפיקוח והבקרה על תהליך עריכת ביקורות העומק.
חוק העמותות קובע כי אפשר לפרק עמותה מרצון או לפי צו של בית משפט.
החוק מחיל, בשינויים המחויבים, סעיפים מפקודת החברות הנוגעים לפירוק חברות - גם על פירוק עמותות לפי צו בית משפט.
לפי החוק יש שש עילות לפירוק עמותות לפי צו בית משפט.
בקשה לפירוק עמותה באמצעות בית משפט יכול להגיש היועץ המשפטי לממשלה, הרשם, נושה58 , ובנסיבות מסוימות גם עמותה.
לאחר הגשת בקשת הפירוק וטרם מתן צו הפירוק רשאי בית המשפט למנות מפרק זמני לעמותה.
לאחר מתן צו הפירוק הכונס הרשמי הופך למפרק הזמני מכוח משרתו, והוא פועל עד למינוי מפרק קבוע (הכונס או אחר).
לאחר שהסתיים הליך הפירוק יורה בית המשפט בצו שהעמותה תחוסל מיום מתן הצו.
בית המשפט רשאי ליתן צו לביטול החיסול בתוך שנתיים ממועד החיסול.
עוד קובע החוק כי עמותה שלא שילמה אגרה לפי החוק, שלא הגישה דוח כספי או שלא מילאה את החלטת בית המשפט בעניין החוק - יראו אותה כעמותה שחדלה מלפעול, ולרשם ניתנה סמכות מינהלית למחקה.
בית המשפט רשאי לתת צו לביטול המחיקה עד עשרים שנה לאחר פרסום ההודעה על מחיקתה ברשומות.
בשנת 2014 הגיש רשם העמותות , באמצעות יחידת אכיפה ובקרה של רשות התאגידים, 48 בקשות לפירוק עמותות.
בשנת 2015 הגיש78 בקשות, מתוכן 49 בקשות במסגרת פרויקט שערך הרשם לפירוק ולחיסול עמותות שאינן פעילות.
בהתאם לחוק העמותותלא תוגש בקשת פירוק לפי צו של בית המשפט59 אלא לאחר שהתרה הרשם בכתב לתקן את המעוות והעמותה לא עשתה זאת תוך זמן סביר לאחר קבלת ההתראה.
ככלל מכתבי ההתראה של הרשם מעניקים כשלושים עד 45 .
יום לעמותה להתייחסות מעיון בכלל בקשות הפירוק שהגיש הרשם בשנת 2014 עולה כי פרק הזמן הממוצע שחלף ממועד הוצאת מכתב ההתראה ועד הגשת הבקשה לצו פירוק עמד על כחצי שנה60 בממוצע.
בהקשר זה יש לזכור כי פעמים רבות מדובר בעמותה המתנהלת באופן לקוי ויש עניין רב להפסיק את פעילותה בהקדם במטרה למנוע נזק לציבור.
עוד נמצאו מקרים של הליכי מחיקת עמותה שהופסקו וכעבור שנים נשלחה לעמותה התראה לפני פירוק ללא התכתבות מוקדמת , ומקרים שבהם פרק הזמן שחלף בין ההתכתבות האחרונה של הרשם עם העמותה לבין מכתב ההתראה לפני פירוק היה שלוש שנים ויותר.
58 במקרה של חדלות פירעון וכאשר חובּה של העמותה גבוה מ - 5,000 .
ש"ח 59 בעילות המנויות בסעיפים49(1 ,)49(2), ו-49(5.
) 60 במקרים שהעמותה השיבה למכתב ההתראה נבדק פרק הזמן ממועד ההתכתבות האחרון ועד למועד הגשת בקשת צו הפירוק.
בתיקי פירוק עמותות, .
המלצותיו רשות התאגידים כתבה בתשובתה שבימים אלו גובש עדכון לנוהל העבודה של יחידת האכיפה והבקרה, ונקבעו בו פרקי זמן מרביים להגשת בקשת פירוק.
במסגרתמינוי בעל תפקיד 61 ,בהליך פירוק יש למנוע ניגודי עניינים, לפעול בהוגנות בשוויון ובשקיפות, ולבחון את הרמה המקצועית והאישית של המועמד למינוי.
בעל התפקיד ממונה על ידי בית המשפט, לרוב בעקבות המלצה של הרשם או הכונס הרשמי.
נמצא כי אין לרשם מאגר של בעלי תפקיד מומלצי ם עם הכישורים הנדרשים לפעול בתיקי פירוק עמותות, שממנו הוא יכול לבחור בשקיפות ולהסביר את המלצותיו.
לפיכך על רשות התאגידים והכונס הרשמי להכין מאגר כאמור, כדי לקיים הליך שקוף ושוויוני.
רשות התאגידים והאפוטרופוס הכללי בתשובתו מנובמבר 2016 השיבו שבכוונתם ליצור מאגר של בעלי תפקידים.
בהוראות פקודת החברות שהוחלו על עמותות נקבע כי לאחר שהסתיים הליך הפירוק יורה בית המשפט בצו שהחברה תחוסל מיום מתן הצו, המפרק יודיע על כך לרשם והרשם ירשום את החיסול בפנקסיו.
ממחלקת אכיפה ובקרה נמסר כי קיימות כ-500 עמותות שפורקו אך לא הוגשה בקשה לבית המשפט לחיסולן הסופי כנדרש.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה כי בתיקים שבהם מונה בעל תפקיד על פי המלצת הרשם, האחרון מנחה אותו לבקש חיסול החברה במקרים המתאימים.
הרשות הוסיפה שהיא והכונס הרשמי סיכמו ביניהם שבשנת 2017 הם יפעלו לקידום הליכי חיסול עמותות שהליך פירוקן הגיע לסיומו אך טרם ניתן בעניינן צו חיסול.
דברים ברוח זו לעניין קידום הליכי החיסול מסר גם האפוטרופוס הכללי בתשובתו.
61 מי שבית המשפט ממנהלמילוי תפקידים בקשר לפירוק - כונס נכסים, מפרק זמני או מפרק, מנהל מיוחד או נאמן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התאגידים כי אי ביצוע הליך של חיסול עמותה בסיום הפירוק משמעו, בין היתר, שניתן לבקש את ביטול הפירוק והחייאת העמותה בכל עת, ללא מגבלת השנתיים הקבועה בחוק.
אמנם רשות התאגידים ציינה בתשובתה את המגבלות הקיימות בחוק לפתיחת הליך כנגד העמותה לאחר פירוקה, אולם אין ספק כי אי השלמת החיסול הופכת את הליך הפירוק לוודאי אפילו פחות מהליך המחיקה, שביטולו אפשרי עד עשרים שנה ממועד ההחלטה עליה.
מצב זה עשוי ליצור חוסר ודאות - הן לגורמים מתוך העמותה , הנחשפים להגשת תביעות כנגדם , והן מחוצה לה , כגון צדדים שלישיים (חייבים, רוכשי נכסים או זכויות וכדו מה), שהסתמכו על סיום הליכי הפירוק והחיסול של העמותה .
לפיכך, על רשות התאגידים, יחד עם הכונס הרשמי, לזרז את הליכי חיסול העמותות שהליך הפיר וק בהן הגיע לסיומו אך טרם ניתן להן צו חיסול.
ממשקי עבודה של רשם העמותות עם גורמים אחרים .
ישנם עוד גורמים ורשויות מדינה המבצעים פיקוח ובקרה על עמותות, בהיקפים שונים ובמגוון נושאים, אם משום שהעמותות נתמכות על ידי המדינה או המדינה מתקשרת אתן, אם משום שהחוק הקנה לגורמים ולרשויות האמורים סמכות פיקוח על העמותות בנושאים מסוימים.
הגורמים המרכזיים , לבד מרשם העמותות , המפקחים על מגוון רחב של עמותות בתחומי פעילות שונים, הם החשכ"ל 62 ורשות המסים 63 , שניתן לכנותם "רגולטורים רוחביים".
לצד אלה יש גופים נוספים המפעילים ביקורת או פיקוח על עמותות בנושאים ממוקדים בהתאם לסמכותם, וניתן לכנותם "רגולטורים ייעודיים", כגון משרד הבריאות לעניין עמותות המפעילות מרכזי בריאות, משרד החינוך ביחס למוסדות חינוך, משרד ה עבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) לעניין עמותות המעסיקות עובדים בשכר , משרד הפנים ל עניין עמותות עירוניות ; עוד יצוינו בהקשר זה הרשות להלבנת הון, הפרקליטות והמשטרה.
קיימת חשיבות רבה לשיתוף פעולה וקיום ממשקי עבודה סדירים של הרשם עם הגופים השונים לצורך ייעול ושיפור הפיקוח, הבקרה והאכיפה על העמותות.
הדברים אמורים בראש ובראשונה לתיאום הביקורות בין הגופים ולשיתוף תוצרי ביקורות המבוצעות על ידי אותם גופים.
היתרון בשיתוף בהיבט היעילות והחיסכון ברור, וכן ההקלה על העמותות המבוקרות הנדרשות להיערך לביקורות למיניהן.
רשות התאגידים מסרה בתשובתה כי בפברואר 2016 פנה ראש רשות התאגידים למשרד ראש הממשלה בבקשה לקיים דיון משותף, לצורך התנעה של מהלך לתיאום הרגולציה בתחום העמותות מול רשויות המדינה הרלוונטיות.
הפנייה עסקה בשני תחומים הדורשים תיאום: בצמצום הבירוקרטיה - בעיקר בנושא של מסמכים זהים או דומים שעל העמותות להמציא שוב וש וב לכמה רשויות - ובכפילות הקיימת בפיקוח המהותי על העמותות.
נערכה ישיבה בעניין זה במשרד ראש הממשלה משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התאגידים שראוי שתהיה לה תכנית עבודה מפורטת של הגופים שלדעתה יש לקיים עמם ממשקי עבודה.
גם מאז פברואר 2016 בו פנתה רשות התאגידים למשרד ראש הממשלה, לא הוכנה תכנית כזו.
להלן פרטים על כמה מן הגופים שחיוני שהרשם ייצור או יחזק את ממשקי העבודה שלו עמם.
החשכ"ל - לממשק של הרשם עם החשכ"ל חשיבות רבה מאחר שהוא עוסק בהיבטים הנוגעים לביקורות בעמותות המבוצעות על ידי שני הגופים, ושיתוף פעולה .
62 בהקשר של החשב הכללי יש להביא בחשבון גם את משרדי הממשלה המתקצבים את העמותות או תומכים בהן בהתאם לתחום פעילותם.
63 לעניין סיווג עמותה כמלכ"ר, לדיווח למס הכנסה ולהכרהלפי סעיף 46 (אישור הקלה במס בגין תרומות לעמותה).
בשנים 2015-2011 יותר מ-200 עמותות קיבלו אישור לפי סעיף 46 לשלוש שנים .
אף שלא היה בידיהן אישור על ניהול תקין לכל שלוש השנים בין הגופים יביא לייעול הביקורות, לחיסכון בעלויות ולהתחשבות בעמותות המבוקרות.
בנוסף במתן התמיכות נסמך החשכ"ל על אישור ניהול תקין שמנפיק הרשם, ונמצאו מקרים שבהם אישר החשכ"ל תמיכה מתקציב המדינה בלא שהיה בידי העמותה אישור על ניהול תקין, בניגוד לנוהל התמיכות.
רשות המסים - בסעיף 46 נקבע כי אדם או חברה יזוכו מהמס שהם חייבים בו בגין סכומי כסף שתרמו למוסד ציבורי64 שקבע לעניין זה שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.
תכלית הסעיף לעודד יחידים או חברות לתרום כספ ים למוסדות הפועלים למטרות ציבוריות במקום שהמדינה תעניק הטבת מס או תקצוב ישיר למוסדות אלו.
על פי תחזית הטבות המס לשנות הכספים 2016-2015 , אומדן עלות הטבות המס בגין זיכוי לפי סעיף 46 הוא390 מיליון ש"ח ו-420 מיליון ש"ח בהתאמה.
לממשק עם רשות המסים חשיבות רבה מאחר שבהתאם לחוזר רשות המסים65 , אחד התנאים להכרה כמוסד ציבורי לעניין תרומות, לפי סעיף 46 ,הוא קיומו של אישור על ניהול תקין.
האישור לפי סעיף 46 ניתןבדרך כלל לתקופה של עד שלוש שנים, ואילו האישור על ניהול תקין שנותן הרשם תקף עד תום השנה הקלנדרית.
משרד מבקר המדינה מצא שבשנים 2015-2011 יותר מ-200 עמותות קיבלו אישור לפי סעיף 46 לשלוש שנים אף שלא היה בידיהן אישור על ניהול תקין לכל שלוש השנים.
רשות המסים מסרה בתשובתה "שחסרון אישור ניהול תקין בנקודת זמן הוא תוצאה של חוסר סימטריה מובנית בין הרשות לבין רשם העמותות.
" זאת משום שהרשם בודק אחת לשנה את האישור על ניהול תקין ואילו בדיקת רשות המסים האם לעמותה אישור על ניהול תקין מתבצעת אחת לשלוש שנים לערך סמוך לפני אישור ועדת הכספים או לפני חידוש האישור לפי סעיף 46 .
לכן לדבריה בדיקתה נכונה לאותו זמן בלבד ויכול שלאחר מכן יחולו שינויים באישור על ניהול תקין בשל פעולות של הרשם.
בתשובה נוספת מינואר 2017 רשות המסים הוסיפה כי אין לה אפשרות לבדוק את הנתונים שהוצגו בביקורת לעיל ולהערכתה אין מדובר ב -200 עמותות אלא במספר נמוך בהרבה.
כמו כן לדבריהלא ניתן לבטל את האישור לפי סעיף 46 אלא בנסיבות המפורטות בפקודת מס הכנסה ולאחר קבלת אישור של ועדת הכספים.
64 כמשמעותו בסעיף 9(2 .
) לפקודת מס הכנסה 65 'חוזר מס 9/2015 , קווים מנחים להחלת סעיף46 לפקודת מס הכנסה מ- 9.
ביולי 2016 היו 168 עמותות בעלות אישור על ניהול תקין בתקופה שבה חשבון .
הבנק שלהן היה מוגבל - 68 עמותות בהגבלה רגילה, 49 עמותות בהגבלה חמורה ו-51 עמותות בהגבלה מיוחדת תשובתה הנוספת של רשות המסים מינואר 2017 מחזקת את החשיבות בקיומו של הממשק עם הרשם, אשר יאפשר לה לפנות במקרים המתאימים לוועדת הכספים כדי לבטל את האישור לפי סעיף 46 לעמותה שלא חודש לה האישור על ניהול תקין או שהוא בוטל.
בנק ישראל - חוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א -1981 , מגדיר מהו חשבון בנק "מוגבל", "מוגבל חמור" ו"מוגבל מיוחד".
משך הגבלה רגילה עומד על שנה, הגבלה חמורה נמשכת שנתיים ומשך הגבלה מיוחדת נקבע בהתאם להחלטת הגורם המוסמך - עד חמש שנים.
עוד קובע החוק כי לבנק ישראל סמכות לפרסם את נתוני החשבונות המוגבלים, והם אכן פורסמו באתר הבנק.
לרשם העמותות אין ממשק עם בנק ישראל לק בלת מידע על עמותות שחשבונן מוגבל, והוא לא בדק איזה מידע הוא רשאי לקבל מהבנק.
נמצא כי ביולי 2016 היו 168 עמותותבעלות אישור על ניהול תקין בתקופה שבה חשבון הבנק שלהן היה מוגבל - 68 ,עמותות בהגבלה רגילה49 עמותות בהגבלה חמורה ו -51 עמותות בהגבלה מיוחדת.
יוער כ י למידע בדבר עמותות בהגבלה יש משקל לעניין בדיקת הניהול התקין שמקיים הרשם; גם אם מידע זה אינו מונע בהכרח את מתן האישור על ניהול תקין הוא צריך לשמש נורת אזהרה, ועל הרשם להיות מודע לו ולבררו.
משטרת ישראל - בשנת 2004 ,גיבשה משטרת ישראל, בשיתוף רשם העמותות נוהל בעניין יחסי הגומלין בין יחידות החקירה המשטרתיות לבין רשם העמותות.
ומתייחס להעברת מידע מהרשם למשטרה וההפך יחידת ביקורת הפנים של משרד המשפטים ערכה ב -2012 דוח שכותרתו "רשם העמותות - מחלקת תלונות וחקירות"66 , ובו נכתב כי לרשם אין נוהל תואם לנוהל שהכינה המשטרה.
הרשם טען כי המענה ניתן במסגרת נוהל בדיקה וטיפול בתלונות מיולי 2012.
מעיון בנוהל הרשם עולה כי הוא נותן מענה בעיקר לנושא טיפול כללי בתלונות ולא לסוגיות העולות בנוהל המשטרה.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כי לא נתקבלו הערות או תלונות מצד רשם העמותות באשר לנוהל המשטרה הקיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם העמותות ולמשטרה כי עליהם לבחון אם נוהל המשטרה הקיים נותן מענה מיטבי עבור שניהם, ואם יתברר שלא - עליהם לעדכנו כדי לחזק את הממשק ביניהם.
66 הדוח נערך לפני שינוי ארגוני שהיה ברשם העמותות.
כיום התלונות מטופלות במסגרת החטיבות.
מינהל הסדרה ואכיפה במשרד הרווחה 67 - המינהל עוסק בהסדרת חוקי עבודה ובאכיפתם ולו סמכות להטיל עיצומים כספיים וקנסות פליליים וכן להגיש כתבי אישום כנגד מעסיקים שהפרו הוראות של חוקי עבודה.
נמצא כי אין ממשק עם הרשם להעברת מידע על עמותות המפירות חוקי עבודה.
מנתוני המינהל עולה כי בין ינואר 2013 ליוני2016 הוא בדק556 עמותות המעסיקות עובדים.
ל -313 עמותות (כ -56% ) מתוכן נשלחו התראות על כך שהפרו חוקי עבודה, כנגד 10 נוספות הוטל עיצום כספי וכנגד 5 עמותות הוגשו כתבי אישום.
מידע זה לא הועבר לרשםוהעמותות לא דיווחו לו על הגשת כתבי אישום כנדרש בחוק.
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור- לממשק בין הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור לרשם העמותות יש חשיבות מאחר שהראשונה זיהתה בתחום העמותות סיכון להלבנת הון ומימון טרור.
לעמותות רבות פעילות נרחבת במזומנים שיכולה להסוות העברות כספים בארץ ובחו"ל, ומאפשרת הטמעתו של רכוש אסור בפעילות צדקה.
גם מימון טרור נעשה לעתים מכספי צדקה, בין שמקור הכספים חוקי בין שאינו חוקי.
הנהלת בתי המשפט - הנהלת בתי המשפט מקבלת מדי חודש מרשם החברות קובץ ובו רשימת כל החברות הרשומות ומספרי התאגיד שלהן, וכאשר נפתח הליך משפטי נבדק שאכן קיימת חברה הנושאת שם ומספר תאגיד כפי שמסר מי שפתח בהליך.
נמצא שממשק דומה לא קיים עם רשם העמותות, ועל חשיבותו אפשר ללמוד מהמקרה הבא: עמותה נמחקה על ידי רשם העמותות בשנת 2000 .
בשל אי המצאת מסמכים בהתאם לפסיקת בתי המשפט עמותה מחוקה אינה בעלת אישיות משפטית ולכן אינה כשירה לזכויות וחובות ואינה יכולה להיות צד להליך משפטי68 .
אולם הסתבר כי העמותה פתחה בהליך משפטי לפינוי דיירת מוגנת בנכס שהיה בבעלותה, בתקופה שבה הייתה מחוקה.
מעיון באתרים משפטיים עולה כי העמותה ניהלה שלושה הליכים נוספים בתקופה שבה הייתה מחוקה.
משרד הפ נים - הרשויות המקומיות מוסמכות להעביר פעולות שבסמכותן לידי תאגידים שהן מקימות (להלן - תאגידים עירוניים).
אחד מסוגי התאגידים העירוניים הוא עמותה המכונה "עמותה עירונית ".
משרד הפנים עורך מעת לעת ביקורות בתאגידים עירוניים ובכלל זה בעמותות עירוניות.
בשנים 2012 – 2013 ערך משרד הפנים 29 ביקורות בעמותות ובחל"ץ עירוניות.
67 עד יולי2016 פעל המינהל במשרד הכלכלה.