HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ולכן יש חשיבות שעובדים אלה יחוסנו נגד מחלות קשות אשר קיים נגדן חיסון בטוח ויעיל.
יש לציין כי באחד מבתי החולים הכלליים ממשלתיים היה חשש להתפרצות של מחלת השעלת בקרב כ -400 תינוקות ששהו בתינוקייה בחודש אוגוסט 2013, לאחר שהתגלה שאחת העובדות שם אובחנה כלוקה בשעלת.
הדבר ממחיש ביתר שאת את הצורך שעל כל עוב די מערכת הבריאות להתחסן כנדרש על פי המשרד (ראו להלן).
פעולות המשרד לשכנע את עובדי מערכת הבריאות להתחסן .
במרץ 2009 פרסם המשרד חוזר מנכ"ל, ובו הנחיות בנוגע לחיסון עובדי מערכת הבריאות החדשים ועובדי המערכת הוותיקים המבצעים פעולות פולשניות המועדות לחשיפה לדם (פפמ"ח) 102 .
ההנחיות עודכנו כמה פעמים, ובכלל זה בנובמבר 2011 , במרץ 2013 וביולי 2013103 .
ההנחיות מפרטות אילו עובדים צריכים להתחסן, וכן מה הם סוגי החיסונים שכל אחד מהם צריך לקבל.
המשרד אינו מממן את העלות הכרוכה במתן חיסונים אלה.
על פי החוזר ממרץ 2013104 (להלן- חוזר המנכ"ל), על כל עובדי מערכת הבריאות (ותיקים וחדשים בכלל המקצועות) ליישם את האמור בו מיום פרסומו - 4.
בחוזר נקבע שעל כל עובד חדש להתחיל לקבל את החיסונים מיד לאחר ההחלטה על קבלתו לעבודה, ושעליו להשלים את קבלתם עד חצי שנה מתחילת עבודתו.
לגבי עובדי ה בריאות הוותיקים נקבע בחוזר שעליהם לקבל את כל החיסונים המפורטים בו עד 31.
102 'חוזר מנכ"ל מס 13/2009 מ- 5.
103 'חוזר מנכ"ל לחיסון עובדי הבריאות מס 28/2011 מ- 16.
11 (בוטל); חוזר מנכ"ל לחיסון עובדי הבריאות מס' 07/2013 מ- 4.
13 ; ועדכון לחוזר מנכ"ל לחיסון עובדי מערכת הבריאות מס' 16/2013 מ- 24.
104 חוזר זה מכיל מידע מפורט.
מכיל כמה עדכונים משרד הבריאות 637 .
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחוזר המנכ"ל נקבעו הגבלות בנוגע למתן טיפול בידי עובדי מערכת הבריאות שאינם מחוסנים, וצוין בו שהמשרד נוהג על פיהן במוסדותיו וממליץ לנהוג על פיהן בשאר המוסדות.
לדוגמה, עובד המסרב לקבל חיסון נגד טטנוס, דיפתריה ושעלת לא יהיה רשאי לטפל בתינוקות בחדרי הלידה, בפגים, בילדים המאושפזים במחלקות הילדים, בחדרי המיון ובמרפאות המטפלות בילדים וכן בילדים המטופלים בתחנות טיפת החלב.
במאי 2013 ביקש ראש השירות מהמנהלים של האגפים הרפואיים ומהמנהלות של אגפי הסיעוד בארבע הקופות, ממנכ"ל חברת פמי פרימיום וממנכ"ל חברת נטלי להגיש למשרד עד תחילת יולי שנה זו סיכום בנוגע לחיסונים שקיבלו עובדיהם בתחנות טיפת החלב ובאמצעות שירותי בריאות לתלמיד.
באוגוסט 2013 ביקש ראש מינהל רפואה ממנהלי בתי החולים הכלליים, ממנהל י בתי החולים הפסיכיאטריים, ממנהלי בתי החולים הגריאטריים וממנהלי קופות החולים להגיש למשרד עד תחילת אוקטובר שנה זו סיכום בנוגע לחיסונים שקיבלו עובדיהם, וציין כי על פי הוראות המשרד, יש לסיים את חיסון העובדים הוותיקים בכל הגופים עד 31.
מנתוני המשרד עולה כי חלק מבתי החולים לא השלימו את חיסוני העובדים שלהם עד סוף שנת 2013 .
על משרד הבריאות לוודא כי בתי החולים יסיימו את חיסון העובדים לפי חוזר המנכ"ל, ואם לא יעשו כן - כי ינהגו על פי ההגבלות שעליהן ממליץ המשרד בחוזר המנכ"ל.
הכללית : הכללית הנחתה את עובדיה בחוזר מ - 30.
13 להיערך להתחסן כנדרש בחוזר המנכ"ל.
בחוזר של הכללית נקבע כי העובדים החדשים אשר יתחילו לעבוד בקופה לאחר 15.
13 יחוסנו על פי האמור בו.
לגבי העובדים הוותיקים נקבע בחוזר זה כי במשך שנת 2013 יתמקדהחיסון בעובדים כאלה החשופים להדבקה באמצעות מגע פיזי עם מטופליהם וכן עם נוזלי גופם של המטופלים או הפרשותיהם.
עוד נקבע בחוזר של הכללית כי חיסון עובדים ותיקים שעלולים להדביק את מטופליהם במחלות העוברות דרך האוויר, יחל בשנת 2014 , למעט במקרים מיוחדים שייקבעו על פי שיקול מקצועי ובהתחשב במלאי החיסונים.
באוגוסט 2013 פנתה הכללית למשרד הבריאות וביקשה לדחות את תאריך היעד לסיום חיסון העובדים, בשל מחסור בכמה תרכיבים.
ראש השירות נתן לכללית ארכה עד ל- 30.
מכבי : באפריל 2013 פרסמה מכבי תכנית לחיסון עובדים חדשים.
אשר לעובדיה הוותיקים, מסרה מכבי למשרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2014 כי קיבלה ארכה לסיום 638 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חיסונם של עובדים אלה עד ל- 30.
להערכת מכבי, מבצע חיסוני העובדים לא יסתיים עד מועד זה.
לאומית : בינואר 2014 .
טרם התחילה לאומית לחסן את עובדיה 4.
מאוחדת : בינואר 2014 .
טרם סיימה מאוחדת לחסן את עובדיה 5.
) חיסון עובדים חיצוניים (עובדי קבלן ורופאים עצמאיים : חוזר המנכ"ל האמור מחייב גם את עובדי הקבלן והעובדים העצמאיים של הקופות להתחסן.
מכבי מקיימת הוראה זו; הכללית לא הבהירה בחוזר שהוציאה בנושא אם תפעל לחיסון עו בדי הקבלן והרופאים העצמאיים שהיא מעסיקה; לאומית לא החלה כאמור לפעול בנושא; ומאוחדת עדיין לא סיימה לחסן את עובדיה.
הכללית מסרה בתשובתה מדצמבר 2013 כי נותני השירות והרופאים העצמאיים הצהירו בהסכמים שחתמו עמה שעברו בדיקות וחיסונים כנדרש מעובדי בריאות, על פי ה נחיותיה והנחיות משרד הבריאות.
פעילות עיריות תל אביב-יפו וירושלים .
עיריות תל אביב -יפו וירושלים מעסיקות בתחנות טיפת חלב שהן מפעילות עשרות עובדים (בעיקר אחיות).
עיריית תל אביב -יפו : עד ינואר 2014 חוסנו בעיריית תל אביב -יפו כשליש מעובדי הבריאות.
להערכת העיריי ה, היא תסיים את חיסון כלל עובדי הבריאות בה במרץ 2014.
עיריית ירושלים : בינואר 2014 טרם סיימה עיריית ירושלים את חיסוני העובדים.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי הוא מיישם במוסדותיו את ה מדיניות המגבילה עובדי בריאות שלא חוסנו בחיסונים מסוימים , וממליץ לכלל המעסיקים בתחום הבריאות ליישם את המדיניות האמורה.
כמו כן, קבלת חיסונים היא תנאי להעסקה של עובדים חדשים.
המשרד הוסיף בינואר 2014 כי הקים צוות מקצועי לביצוע בקרה בנושא חיסון עובדי בריאות.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות לוודא שמדיניות הגבלת עובדי הבריאות שלא חוסנו בחיסונים מסוימים אכן מיושמת בכל המוסדות הרפואיים, כדי לשמור על בריאות העובדים ומטופליהם.
חיסון עובדי מערכת הבריאות נגד שפעת .
חיסון עובדי מערכת הבריאות נגד שפעת עשוי להקטין את התחלואה שלהם במחלה זו ולמנוע הדבקת מטופלים ומטפלים אחרים.
בכל שנה מפרסם המשרד חוזר בנושא היערכות מוסדות הבריאות לחורף.
בחוזרים שפורסמו משנת 2010 עד אוקטובר 2012105 נקבע בין היתר שעל צוותי הרפואה בבתי החולים ובקהילה חלה החובה להתחסן נגד שפעת.
לפי נתוני המשרד, חוסנו רק כ- 24% מעובדי מערכת הבריאות נגד שפעת.
בארצות הברית למשל חוסנו נגד מחלה זו יותר מ -%80 מהרופאים, האחיות והרוקחים106.
בכנס שהתקיים במרכז הרפואי הלל יפה בינואר 2013107 בנושא "חיסון חובה נגד שפעת בקרב עובדי מערכת הבריאות", הציע ראש השירות לנקוט פעולות להגדלת שיעור המתחסנים נגד שפעת מקרב עובדי מערכת הבריאות, נ וכח שיעור ההיענות הנמוך בקרב עובדים אלה לקריאה להתחסן נגד מחלה זו.
ראש השירות הציע בין היתר לקבוע בחוק את החובה להתחסן; להנגיש את שירותי החיסון; לבצע פעולות הסברה ולהגדיל את השקיפות בנושא; ולהעניק תמריצים למתחסנים ולקופות.
בכנס נטען כי אין חובה חוקית בישראל של עובדי מערכת הבריאות להתחסן נגד שפעת.
כמו כן טענו אנשי מקצוע כי אין הוכחות מדעיות שחיסון עובדי מערכת הבריאות נגד מחלה זאת יקטין את התחלואה בה בקרב מטופליהם.
בתגובה טען מנכ"ל המשרד כי מדובר בחובה מוסרית.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי על מנת לכפות על עובדי מערכת הבריאות להתחסן, יש צורך בחקיקה ראשית.
המשרד הוסיף כי בדיון בנושא הוחלט שלא לכפות זאת, מאחר שהדבר אינו מעשי ולא יתקבל כמידתי.
105 האחרון שבהם- חוזר מס' 29/2012 מ- 22.
106 הנתון נמסר בכנס שעסק בנושא בינואר 2013 .
שיעור התחסנות עובדי מערכת הבריאות הוצג גם בסיכום הישיבה בנושא "העלאת שיעור המתחסנים נגד שפעת בקרב עובדי מערכת הבריאות", שהתקיימה ב- 13.
107 את הכנס ארגנו שירותי בריאות הציבור ולשכת הבריאות חיפה, בעקבות פרסום החוזר באוקטובר 2012 .
בכנס נשאו דברים בין היתר מנכ"ל המשרד, ראש השירות, מנהלי יחידות למחלות זיהומיות, סגן ראש ועדת האתיקה של ההסתדרות הרפואית בישראל ומ נהל המרכז הרפואי הממשלתי אסף הרופא.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הרלוונטיים במשרד הבריאות לבחון כיאות אם עובדים במערכת הבריאות שאינם מתחסנים נגד שפעת עלולים לסכן את מטופליהם ואת חבריהם לעבודה.
אם יתברר שכך הוא - על המשרד למצוא את הדרכים להגביל את מתן הטיפול בידי עובדים אלה.
במאי 2013 התקיימה ישיבה בנושא העלאת שיעור המתחסנים נגד שפעת בקרב עובדי מערכת הבריאות, ובה השתתפו נציגים משירותי בריאות הציבור ומהיחידה הארצית למניעת זיהומים.
בישיבה צוין כי מנכ"ל המשרד ביקש מהיחידה הארצית למניעת זיהומים להכין תכנית להעלאת שיעור המתחסנים.
היעד שהציב המנכ"ל היה העלאה של שיעור המתחסנים בחורף 2014 -2013 לפחות ל -50% מתחסנים מקרב העובדים של כל גוף.
עוד הוחלט בישיבה בין היתר לדרוש ממנהלי כל מוסדות הבריאות להכין תכנית פעולה שתכלול הסברה בדבר החשיבות של קבלת החיסון ולנקוט צעדים ארגוניים בעניין זה.
בנוגע לבתי החולים, הוחלט להעניק הטבות כספיות לאלה שיעמדו ביעדי ההתחסנות שנקבעו (מתן חמישה מיליון ש"ח שיחולקו בין בתי החולים ששיעור המתחסנים מקרב עובדיהם יהיה לפחות 50% .
) ואולם עד מועד סיכום הביקורת, ספטמבר 2013 , דיווחו רק שישה בתי חולים מתוך כמה עשרות (ה מרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר, המרכז ה רפואי תל אביב ע"ש סוראסקי , המרכז לבריאות הנפש באר שבע, המרכז הרפואי]איכילוב[ הלל יפה בחדרה, המרכז הרפואי לבריאות הנפש מזרע, ו המרכז הרפואי לגליל המערבי נהרייה) למשרד הבריאות כי הכינו את התכנית האמורה.
ביוני 2013 כתבו ראש השירות וראש מינהל רפואה במשרד למנהלי בתי החולים בארץ כי "מחובתו של מנהל המוסד הרפואי לדאוג להעלאת שיעור הכיסוי החיסוני כנגד נגיף השפעת ולדאוג לספק את החיסונים המתאימים, בזמן ובכמות הדרושים לחיסון עובדיו".
ראש השירות וראש מינהל רפואה הנחו את מנהלי בתי החולים לרכוש כמות חיסונים אשר תספיק לחיסון 50% מהעובדים בבתי החולים ולפעול לחיסונם עד 30.
בעקבות מכתב זה כתבו כמה מנהלי בתי חולים למנכ"ל המשרד ביוני 2013 כי לא נכון לכפות להתחסן ולהעניש תקציבית מוסדות שאינם מחסנים את עובדיהם.
לדעתם, רק פעילות הסברתית מקצועית בנושא ההתחסנות נגד שפעת תגביר את ההיענות של עובדי מערכת הבריאות להתחסן נגד מחלה זו.
מנתוני המשרד מאמצע ינואר 2014 עולה כי יותר מ- 90% מהמוסדות הרפואיים שמסרו נתונים למשרד הבריאות בדבר התחסנות עובדיהם נגד שפעת, אינם עומדים ביעד ההתחסנות שקבע מנכ"ל המשרד (התחסנות של לפחות 50% .
)מהעובדים המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי הוא עוקב אחר שיעור העובדים המחוסנים במערכת הבריאות, וכי בכל שבועיים הוא מקבל מבתי החולים דיווח על המתחסנים מקרב עובדיהם.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עובדי מערכת הבריאות שאינם מתחסנים עלולים לסכן את עצמם, את בני משפחותיהם, את חבריהם לעבודה ואת המטופלים במערכת הבריאות (בייחוד פגים וחולים בעלי מערכת חיסונית חלשה כגון חולי סרטן).
על משרד הבריאות, בתי החולים, קופות החולים ושאר הגופים המספקים שירותי בריאות לעשות את הדרוש כדי להגדיל את שיעור העובדים המתחסנים, על פי הוראות משרד הבריאות.
על ההנהלות של גופים אלה למנוע מעובדים שאינם מחוסנים לסכן את הסובבים אותם, ובעיקר את החולים הנזקקים לטיפול רפואי.
התפרצות מחלות הדורשות התערבות מידית .
לעתים מתפרצת מחלה מסוכנת הדורשת התערבות מידית של משרד הבריאות לחיסון האוכלוסייה מפניה.
בשנת 2009 התפרסמו ידיעות בעולם על התפרצותה של שפעת החזירים, ובישראל נדבקו בנגיף אלפי אנשים.
המשרד נערך לכך ופנה בחורף 2010 -2009 ,לכלל תושבי המדינה באמצעות כלי התקשורת, להתחסן נגד המחלה.
ואולם בפועל התחסנו נגד המחלה כ-%12 מהתושבים בלבד108.
מדיווח של משרד הבריאות לבג"ץ באוגוסט 2013110 עולה כי מקּום המדינה חלו אלפי אנשים בישראל בשיתוק ילדים עקב נגיף פוליו פראי.
בחודשים אוגוסט-אוקטובר 1988 , היה גילוי של הנגיף והייתה התפרצות של המחלה - אז התגלו 14 חולים.
בעקבות ההתפרצות החל .
108 מחקר שעשה המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות, בנוגע למגמות בהתייחסות הציבור הישראלי להמלצות מערכת הבריאות (ראו גם לעיל).
109 נגיף הפוליו עלול לפגוע במערכת העצבים ולגרום לשיתוק ילדים.
המחלה מתבטאת בחולשה ובשיתוק ובמקרים חמורים היא אף גורמת למוות.
110 בג"ץ 5672/13 'עמותת איזון חוזר ואח' נגד מדינת ישראל ואח ( 12.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשרד בחיסון האוכלוסייה 111 ; בשנת 2013 - בזמן ביצוע הביקורת - התגלה נגיף הפוליו בדרום הארץ, והמשרד החל במבצע חיסונים נגדו, תחילה בדרום ואחר כך בכל הארץ.
להלן כמה פרטים בנוגע לפעולות משרד הבריאות בנוגע לנגיף הפוליו: 1.
שגרת החיסונים נגד נגיף הפוליו : משנת 1995 עד שנת 2005 חיסן המשרד תינוקות ופעוטות בשני סוגי חיסונים נגד הנגיף: חיסון שבו היה נגיף מומת ( IPV ,) ( וחיסון שבו היה נגיף חי מוחלש OPV ).
החיסון שבו היה הנגיף החי המוחלש הכיל שלושה זנים של הנגיף, שאחד מהם אחראי למרבית מקרי ההידבקות במחלה בעקבות החיסון112 , כך שאם חיסון חי מוחלש עם שלושה זנים ניתן בלי שניתן לפניו חיסון עם נגיף מומת הסיכון לחלות בשיתוק בעקבות הידבקות בזן זה עקב החיסון גבוה אפוא מהסיכון לחלות בשיתוק בעקבות הידבקות בשני הזנים האחרים 113 ,.
לאחר שהוכרזה ישראל מדינה נקייה מפוליו החליט משרד הבריאות, בהמלצת ארגון הבריאות העולמי, להפסיק את מתן החיסון שבו יש נגיף חי מוחלש, ומינואר 2004 .
קיבלו תינוקות ופעוטות חיסון המכיל נגיף מומת בלבד משנת 2009 קיים בעולם תרכיב חדש המכיל שני זנים מוחלשים של הנגיף, לאחר שהוסר ממנו הזן שהיה אחראי למרבית מקרי ההידבקות במחלה בעקבות החיסון, וכן חומר שאריתי שאינו חלק ממרכיבי החיסון (להלן - החיסון המחודש).
בשל כל אלה פחת במידת מה הסיכון הבטיחותי בשימוש בחיסון המחודש114 .
הזן האמור הוסר מהחיסון המחודש מכיוון שאינו קיים בעולם מאז שנת 1999 , ומכיוון שנוכחותו בו הפחיתה את יעילות התגובה של המתחסן נגד שני הזנים האחרים.
לדברי משרד הבריאות, החיסון המחודש רשום לשימוש במדינות שיש בהן פעילות קבועה של פוליו פראי או במדינות בהן יש הופעה מחדש של הנגיף - למניעת התפשטותו (ובהן הודו, נפאל, פקיסטן, טוגו, תימן, אוגנדה, קונגו, חוף השנהב, סוריה, קמרון, אתיופיה, קניה, ניגריה, סומליה ודרום סודן).
מלאי תרכיבי החיסון בעת התפ רצויות : המשרד רוכש דרך שגרה מלאי תרכיבי חיסון המיועד לשימוש במקרה של התפרצות הנגיף בלבד.
למשל, בשנת 2013 היו במלאי החירום כ - 500,000 מנות של חיסון חי מוחלש נגד נגיף הפוליו (החיסון הישן המכיל שלושה זנים).
התפרצות נגיף הפוליו בשנת 2 0 1 3: לעתים נדרש, נוסף על חיסוני השגרה, להשלים את החיסון נגד נגיף הפוליו באמצעות מתן החיסון החי המוחלש.
לדוגמה, בפינלנד, בשנים 1984- 1985 , ובהולנד, בשנים 1992- 1993115 , ניתנה הוראה לאחר התפרצות נגיף הפוליו לחסן את האוכלוסייה בחיסון החי המוחלש, נוסף על החיסון המכיל נגיף מומת, הנכלל בחיסוני השגרה במדינות אלה.
בנוגע לחיסון המחודש, עד לאוגוסט 2013 , כבר ניתנו ממנו2.
5 מיליארד מנות, במדינות שבהן היה סיכון להתפרצות נגיף הפוליו (הודו ושכנותיה, ניגריה ועוד).
לדברי משרד הבריאות, שימוש בחיסון המחודש בהיקף כה נרחב .
111 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 39 ( 1989 ), בפרק "התפרצות מחלת שיתוק ילדים (פוליו) בשנת 1988 '", עמ 211-191 .
בעקבות ההתפרצות ניתן חיסון חי מוחלש לכשלושה מיליון בני אדם עד גיל 40.
112 זן זה של החיסון עלול לפתח מוטציה, ובעקבות כך עלולה להידבק בו אוכלוסייה שבה שיעור המתחסנים נגד נגיף הפוליו נמוך.
113 ככל הידוע חלה רק אדם אחד בשיתוק עקב קבלת חיסון שבו היה נגיף חי מוחלש עם שלושה זנים, כשלפני כן הוא קיבל ככ ל הנראה מנה של חיסון שבו נגיף מומת - דהיינו מדובר בסיכוי נמוך מאוד.
לדברי מומחים, אם חיסון חי מוחלש עם שלושה זנים ניתן בלי שניתן לפניו חיסון עם נגיף מומת, הסיכוי לחלות בשיתוק עקב כך הוא 2-0.
מקרים לכל מיליון מקבלי חיסון 114 אם חיסון חי מוחלש עם שני זנים ניתן בלי שניתן לפניו חיסון עם נגיף מומת, הסיכוי לחלות בשיתוק עקב כך הוא אחד למיליון.
115 בהולנד חלו בשיתוק עקב התפרצות נגיף הפוליו 71 ,בני אדם 2 מהם נפטרו ו -59 נותרו משותקים.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במשך כמה שנים, שבעקבותיו נאסף מידע רב בנוגע לתופעות לוואי ולסיכונים, מהווה לדעת ארגון הבריאות העולמי ולדעת המומחים בתחום, בסיס נתונים רב ערך אף יותר מבסיס הנתונים המתקבל עקב ניסוי קליני, שהוא מטבעו מצומצם ביותר בהיקפו116 .
נוכח גילוי נגיפי פוליו במערכות הביוב בכמה אתריםבארץ במאי 2013 , החליט המשרד על מבצע חיסונים חד-פעמי גדול, שבו יחוסנו כל הילדים שנולדו מינואר 2004 ,בחיסון המחודש (בתחילה בוצע החיסון בדרום הארץ, ואחר כך, מאוגוסט 2013 , בכל הארץ).
לפי נתוני המשרד מינואר 2014 התחסנו כ- 980,000 (כ-80% ) מהילדים שהיו אמורים להתחסן.
עם זאת היה שיעור ההתחסנות שונה מאזור לאזור.
למשל, בצפון ובדרום התחסנו כ -90% מהילדים, באשקלון כ-76% , בירושלים כ-72% , במרכז כ-68% ובתל אביב כ-64% .
בלבד באוקטובר 2013 החליט משרד הבריאות לתת את החיסון המחודש לכלל הילדים, כחלק ממערך החיסונים שנועד להתמודד עם חדירת הנגיף לארץ.
דיונים בנוגע לתרכיבי חיסון חדשים בעולם : כתב המינוי של הוועדה המייעצת קובע כי אחד מתפקידיה הוא להמליץ בקשר לשימוש בחיסונים שאינם רשומים117, אם יהיה צורך בכך.
הוועדה המייעצת דנה בשגרה בין השאר בשימוש בתרכיבי חיסון חדשים בישראל, כאשר החיסון החדש נותן הגנה שלא הייתה קיימת בחיסונים הקודמים, כאשר הוא משפר את ההגנה הקיימת, וכאשר תופעות הלוואי הכרוכות בשימוש בו פחותות מתופעות הלוואי הכרוכות בשימוש בחיסון הקיים.
ועדה שמינה ראש שירותי בריאות הציבור בנושא הפוליו118 (להלן- ועדת הפוליו) דנה מדי שנה בשנה בהיערכות של המדינה למניעת התפרצותה של מחלת שיתוק ילדים, ובכלל זה בניטור מקרי תחלואה, החזקת מלאי חיסונים והתמודדות עם התפשטותו של נגיף הפוליו.
כמו כן, האגף לאפידמיולוגיה בשירותי בריאות הציבור דן לפני כל רכש של חיסון בחידושים שחלו מאז הרכש הקודם.
הועלה כי ביולי 2012 קיימה ועדת הפוליו של המשרד דיון בנושא תכנון מאגר החיסונים נגד נגיף הפוליו במקרה של התפרצות הנגיף.
בדיון נסקרו כל סוגי החיסונים נגד הנגיף הקיימים בעולם, ובהם החיסון המכיל נגיף מומת, החיסון החי המוחלש המכיל זן אחד, החיסון המחודש והחיסון החי המוחלש המכיל שלושה זנים.
בדיון צוין ששיעור המתחסנים בכלל האוכלוסייה הוא אמנם גבוה, אולם יש מקומות ששיעור המתחסנים בהם הוא נמוך, ומגע של מי שלא התחסנו עם מהגרים ממדינות בעלות כיסוי חיסוני נמוך עלול להכשיר את הקרקע להתפרצות מגפות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בדיון זה עלה לראשונה קיומו של החיסון המחודש (בעל שני הזנים), אף שהוא קיים כבר משנת 2009 .
כמו כן, מפרוטוקול הדיון עולה כי ועדת הפוליו לא נימקה בסיכום הדיון את אי-החלפת מלאי החיסון הקיים למקרה של התפרצויות (המכיל שלושה זנים), או שייעשה ניסיון להחליפו - למלאי של החיסון המחודש (המכיל שני זנים), שהוא יעיל ובטיחותי יותר.
כמו כן, אף שוועדת הפוליו קבעה כי סוגיית החיסונים נגד נגיף הפוליו בעתות חירום (התפרצויות) תועלה לדיון בוועדה המייעצת - הדבר לא נעשה.
116 בג"ץ 5672/13 'עמותת איזון חוזר ואח' נגד מדינת ישראל ואח ( 12.
) 117 חיסונים שעדיין לא אושרו לשימוש שוטף על ידי אחת מרשויות הבריאות בעולם ( FDA .
)למשל 118 ועדה ייעודית שמינה המשרד בעקבות התפרצות נגיף הפוליו בשנת 1988 .
מרבית חבריה הם עובדי מערכת הבריאות הממשלתית.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוסף על כך, לא נמצאו מסמכים של הוועדה המייעצת או של האגף לאפידמיולוגיה המעידים כי הוועדה והאגף דנו בתרכיב המחודש, היעיל והבטוח יותר, משנת 2009 (מועד רישומו בעולם) ועד למועד התפרצות נגיף הפוליו בישראל (כארבע שנים) - אז השתמשו בו לחיסון של ילדי ישראל.
משרד הבריאות ציין כי החיסון בעל שני הזנים מיוצר על ידי מספר חברות; הפטנט עליו פג; וארגון הבריאות העולמי אישר לישראל לרכוש אותו מחברה אחת - GSK האנגלית במקרה ההתפרצות ב- 2013119 .
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2014 כי החיסון המחודש נשמר רק במחסני החירום של ארגון הבריאות העולמי, ניתן להזמינו רק באישור של UNICEF120 וארגון הבריאות העולמי, והפצתו נתונה לשיקול דעתו של הארגון.
החיסון אינו מצוי בשוק החופשי ולא ניתן לרוכשו ללא תיווך של הארגון.
לדברי המשרד, בשל כל אלה לא היה החיסון המחודש בר השגה, ולא היה מקום לדיון בהחלפת מלאי החירום בארץ.
על הוועדה המייעצת, שהיא הגורם המנחה והמייעץ בתחום החיסונים במדינת ישראל, מוטלת החובה להתעדכן בטכנולוגיות חדשות בתחום זה, לבחון אותן ולדון בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מכיוון שישראל היא יעד לאוכלוסיות בעלות כיסוי חיסוני נמוך המנסות לחדור אליה, ומכיוון שהיא מדינה קטנה שיש בה תנועת אנשים בין אזוריה השונים - יש בה סכנת הידבקות במחלות.
מכיוון שלוועדה המייעצת ניתנה הסמכות להמליץ על שימוש בחיסונים שאינם רשומים אם יהיה צורך בכך, ונוכח הבטיחות והיעילות הגבוהות של החיסון המחודש - מן הראוי היה שהוועדה המייעצת, האגף לאפידמיולוגיה וועדת הפוליו היו דנים בנוגע לחיסון זה.
שיתוף הציבור במקרה של התפרצויות .
כאמור, במאי 2013 הקים המשרד את "הוועדה לתכנון וביצוע הליך שיתוף הציבור בעיצוב מדיניות להתמודדות עם בחירת הורים לא לחסן את ילדיהם בחיסוני השגרה", כדי להגביר את נכונות הציבור להתחסן.
נמצא שהוועדה שמונתה לא הונחתה לדון בהתפרצויות של מחלות.
בתשובתו מינואר 2014 מסר המשרד כי מטרת הוועדה הייתה להגביר את נכונות הציבור להתחסן.
המשרד הוסיף כי יישום מסקנותיה של הוועדה ייעשה בשגרה ובזמן התפרצות של מחלות.
119 בבג"ץ 5672/13 - 'עמותת איזון חוזר ואח' נגד מדינת ישראל ואח ( 12.
) 120 ארגון של האומות המאוחדות שנוסד ב - 1946 , ומטרתו לעזור לילדים ברחבי העולם וליצור מודעות למצוקתם.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוכח הסכנה הנשקפת במקרי התפרצויות של מחלות זיהומיות, על הוועדה המייעצת והאגף לאפידמיולוגיה לדון בכל חיסון חדש הקיים בעולם, המונע מחלה שיש סיכוי שתפרוץ בישראל, להחליט לגביו, לתעד את כל הדיונים בעניין כל חיסון ולבחון בכל פרק זמן אם יש לשנות את ההחלטות נוכח ההתפתחויות והשינויים.
כן על משרד הבריאות להפיק לקחים מהשיעורים הנמוכים ש ל ההיענות לקריאה להתחסן נגד שפעת החזירים, ובחלק מהאזורים בארץ, לקריאה להתחסן במקרה של התפרצות נגיף הפוליו ב- 2013 .
חוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן- 1989 - הסדרה ויישום .
חוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן- 1989 (להלן - חוק נפגעי חיסון), קובע בין היתר שהמדינה תבטח את כל מי שמקבל חיסון מפני פגיעה הנגרמת בעקבותיו.
עוד נקבע בחוק זה כי ועדת מומחים שימנה שר הבריאות, ושיהיו חברים בה שופט, שישמש יו"ר הוועדה, ושני רופאים מומחים בנושא החיסונים , תדון בתביעות שמוגשות לפי חוק נפגעי חיסון ותקבע אם אכן קיים קשר סיבתי בין החיסון ובין הפגיעה, ללא צורך להוכיח שהפגיעה נגרמה עקב רשלנות.
על ועדת המומחים גם לקבוע את דרגת הנכות של התובע121.
סכומי הפיצוי נקבעו בתקנות נפגעי חיסון, התשנ"ג- 1992, והם צמודים למדד.
בעת ביצוע הביקורת היה סכום הפיצוי במקרה מוות של קטין כ- 40,000 ש"ח (במקור 10,000 ש"ח), במקרה מוות של בגיר כמיליון ש"ח (במקור 250,000 ש"ח), ובמקרה ש ל ליקוי גופני, נפשי או שכלי מלא וצמית כמיליון ש"ח (במקור 250,000 ש"ח).
מי שמגיש תביעה לפי חוק נפגעי חיסון, אינו רשאי להגיש תביעה בשל אותה פגיעה לפי פקודת הנזיקין [נוסח חדש] (להלן- פקודת הנזיקין) , וכן להפך.
יצוין כי אם הגיש התובע תביעה לפי פקודת הנזיקין, סכום הפיצוי שיקבל אינו מוגבל122 , אולם אם הגיש התובע תביעה לפי חוק נפגעי חיסון, סכום הפיצוי שיקבל מוגבל, כפי שנקבע בחוק זה .
תביעות מתוקף חוק נפגעי חיסון ופקודת הנזיקין : על פי נתונים שמסרה חברת הביטוח הממשלתית ענבל (להלן - ענבל)123, הוגשו בשנים - 2013 1998 45 תביעות בנוגע לחיסונים לפי פקודת הנזיקין124.
ב-18 מהתביעות קיבלו התובעים (בהסכמי פשרה) פיצויים 125 בסכומים של כ - 10,000 ש"ח עד כ - 400,000 ש"ח, ובסכום .
121 על פי מבחנים ועקרונות שנקבעו בסעיף 61 , התשכ"ח ]נוסח משולב [ לחוק הביטוח הלאומי - 1968.
122 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 62ב ( 2012 ), בפרק "תביעות רשלנו ת רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות", עמ' 282-195 .
123 ענבל היא חברה ממשלתית המשמשת זרוע ביצועית של החשב הכללי במשרד האוצר ומטפלת בין היתר בתביעות שהוגשו נגד משרד הבריאות.
124 נוסף על45 תביעות אלה הוגשו שתי תביעות לגבי210 תלמידים שחיסון שקיבלו נגד שחפת גרם לפציעה באזור מתן החיסון.
סכום הפיצוי הכולל בתביעות אלה היה כ-2.
סכומי הפיצוי הם נומינליים 646 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כולל של כ -4.
ממועד התקנת תקנות נפגעי חיסון, התשנ"ג- 1992127 ,עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013, הוגשו מתוקף חוק נפגעי חיסוןנגד משרד הבריאות 45 תביעות (כולל דרישות ופניות).
ב-11 מהן שולמו (בהסכמי פשרה) פיצויים לתובעים בסכומים של כ-,00030 ש"ח עד כ-,000142 ש"ח128, ובסכום כולל של כ-1.
תשלומי הביטוח : בכל שנה המשרד משלם לענבל בגין הביטוח, לפי תחשיב שנקבע.
בשנת 2013 שילם המשרד לענבל סכום של כ-2.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , נצברו באוצר המדינה 129 כ-50 מיליון ש"ח130.
השגות יו"ר ועדת המומחים הקודמת על חוק נפגעי חיסון : יו"ר ועדת המומחים הקודמת ד"ר בלהה כהנא כיהנה בתפקידה בשנים 2004-2001 .
מאז הותקנו תקנות נפגעי חיסון, התשנ"ג- 1992 , ובכלל זהבתקופת כהונתה של ד"ר כהנא, לא פסקה הוועדה פיצויים על פי חוק נפגעי חיסון לשום תובע.
ד"ר כהנא סבורה שיש בחוק זה ליקויים מהותיים, וכי הוא "מחטיא את המטרה ואפשר שיש ילדים שלקו במחלה כתוצאה מקבלת החיסון, אולם החוק כמות שהוא אינו מאפשר להם לקבל פיצוי"131.
לדברי ד"ר כהנא, חוק נפגעי חיסון אינו מבהיר כיצד להגיש את התביעה, למי לפנות במשרד הבריאות ואילו מסמכים לצרף לתביעה, בשונה למשל מהתקנות לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד- 1994 , המבהירות שיש להגיש את התביעה על פי המפורט בטופס שמצורף לתקנות.
לדעתה, הבהרת עניינים אלה בחוק זה, אף שמדובר בעניינים טכניים, עשויה לסייע לנפגעי חיסונים בהגשת התביעה.
ד"ר כהנא הוסיפה כי אף שבחוק לא נדרש מהתובע לצרף חוות דעת, השתרש במשרד נוהג שמחייב כל תובע לעשות כן , אף שבוועדת המומחים חברים שני רופאים מומחים בתחום החיסונים, שאמורים לתת חוות דעת מקצועית.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 שבחוק אין דרישה ל צרף חוות דעת רפואית .
אם התובעים מצרפים חוות דעת כזאת מרצונם, הם עושים זאת כדי לחזק את טענותיהם ולא מתוך הכרח.
אף שדבריה של ד"ר כהנא פורסמו ביוני 2008 , לאחר תום כהונתה כיו"ר ועדת המומחים, לא נמצא כי המשרד דן בדברים ובחן אם אכן יש צורך בשינוי נוהלי הוועדה ובשינוי החוק.
126 23 תיקים נסגרו בהסכם פשרה ללא פיצוי, ו -4 נסגרו ללא פשרה (בדחיית הדיון בתיק או במחיקת התיק).
128 שש תביעותעדיין מצויות בטיפול, ושאר התביעות נדחו.
הכספים המשולמים מועברים לקרן פנימית שמנהלת חברת ענבל, ומופקדים באוצר המדינה 130 יצוין כי קטין שטוען שנפגע מחיסון, יכול להגיש תביעה בשל כך עד גיל25.
131 ,ראו ד"ר בלהה כהנא "חוק ביטוח נפגעי חיסון - הלכה ואין מורין כן", רפואה ומשפט 38 (יוני 2008 '), עמ 27-14.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
בעולם כולו הביאו החיסונים לירידה ניכרת בתחלואה במחלות הזיהומיות שנגדן יש חיסון ובתמותה ממחלות אלה.
חיסונים מכילים נגיפים או חיידקים - מוחלשים או מומתים, או נוגדנים להם, והם ניתנים לאדם בריא כדי למנוע מחלות, ואילו תרופות ניתנות כדי לרפא מחלות קיימות.
משרד הבריאות ממליץ, באמצעות שירותי בריאות הציבור שבמשרד על מתן חיסונים לתינוקות, לפעוטות ולתלמידים עד כיתה ח נגד 14 גורמי מחלות זיהומיות.
חיסונים אלה כלולים בסל שירותי הבריאות וניתנים דרך שגרה.