HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנושאים שהאגף טיפל בהם: מתן אישורים לשינויים לפי בקשות הלשכות, ובכללם שינויים הנוגעים לבעלי תפקידים בכירים בלשכה, למשל בעל מניות, מנכ"ל או עו"ס אחראי; טיפול בתלונות נגד לשכות; ריכוז הממצאים מבדיקת הלשכות; אחריות לשימועים שנעשו בעקבותיהן; קבלת החלטות מינהליות בנוגע לרישיונות91 .
)(שהלשכות היו חייבות בהן כתנאי מקדמי לקבלת היתר עד תיקון תש"ע של החוק מאמצע שנת 2009 הועבר הטיפול בנושאים השונים בהדרגה מאגף רישוי והסדרה שבמשרד התמ"ת אל רשות ההגירה.
בסוף ינואר 2010 האציל שר התמ"ת את הסמכות למתן הרישיונו ת לממונה, ומפברואר 2010 הועבר הטיפול בכל הנוגע ללשכות הפרטיות ממשרד התמ"ת אל רשות ההגירה.
על ריכוז הטיפול בסוגיות הקשורות ללשכות מופקד מרכז הלשכות שברשות.
(א) בבדיקה שנעשתה במחוז המרכז מסר ממונה המחוז, שהוא כאמור גם הממונה על מחוזות הצפון והדרום, לנציגי משרד מבקר המדינה, כי בכל המחוזות שבאחריותו אין הפיקוח על הלשכות ועל מעסיקי העו"זים יזום על פי יעדי פיקוח ואכיפה שנקבעו מראש, אלא נעשה בעקבות תלונות ומידע המועברים למחוז.
בבדיקה אצל מרכ ז הלשכות עלה שתלונות או ידיעות הנמסרות לו בדבר לשכה כלשהי, ושעל פיהן אין היא עומדת בהוראות החוק, הנוהל או תנאי ההיתר - אלה מועברות לבדיקת המחוז שאליו שייכת הלשכה הפרטית.
מרכז הלשכות שמר העתקים מהחומר שהעביר למחוזות, אבל לא ניהל רישום מסודר המאפשר לדעת לאיזה מחוז הועבר הטיפול, מתי הועבר, השלב שבו נמצא הטיפול, והאם התקבלו מהמחוז תוצאות הטיפול.
בעקבות הביקורת ביולי 2010 בנה מרכז הלשכות טבלה שנועדה לעקוב אחר מצב הטיפול בפניותיו למחוזות הפיקוח והאכיפה.
(ב) כאמור, לפי חוק שירות התעסוקה ולפי נוהל הלשכות, אם לשכה פ רטית חשודה בהפרת הוראות החוק, הנוהל או תנאי ההיתר שניתן לה כלשכה פרטית בסיעוד, על הממונה לערוך לה שימוע.
לצורך השימוע עליו להודיע לה בכתב על החשד (להלן - כתב שימוע) ולאפשר לה לטעון את טיעוניה, אף הם בכתב.
לאחר מכן, אם סבר הממונה שיש מקום לכך, הוא יוכל לסייג, להתלות, להתנות או לבטל את ההיתר שניתן לה.
על פי נתונים שמסר מרכז הלשכות למשרד מבקר המדינה ביולי 2010 , בדיקתן של 15 מתוך125 ( הלשכות12% ) שהיו רשומות ברשות ההגירה העלתה כי לכאורה הן הפרו הוראות שונות, וממוני המחוזות המליצו לערוך להן שימוע כדי לברר את החשדות.
לחוק שירות התעסוקה 91 רישיון לתיווך כוח אדם מאת שר התמ"ת לפי סעיף 63 .
לחוק שירות התעסוקה 326 דוח שנתי61ב .
ואולם הועלה שעד מועד סיום הביקורת לא גיבשו מחוזות הפיקוח והלשכה המשפטית של רשות ההגירה כתבי שימוע לאותן הלשכות לצורך בירור החשדות שהועלו נגדן, וממילא גם הממונה לא הוציא להן כתבי שימוע; וזאת אף כי בדיקתן של חמש לשכות הסתיימה כבר בינואר 2010 (חצי שנה וי ותר לפני מועד סיום הביקורת), ובארבע לשכות אחרות הסתיימה הבדיקה בחודשים מרס, אפריל ומאי 2010 .
חוץ מלשכה אחת, כל היתר המשיכו לפעול.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 327 .
אלה כמה מן החשדות להפרות לכאורה של הוראות שונות: השמת עו"ז אצל מעסיק בטרם קיבל זה היתר העסקה; אי -עמידת החוזה שסיפקה הלשכה למעסיקים ולעו"זים בדרישות החוק לעניין השכר ושעות העבודה והמנוחה; אי - בדיקת תנאי המגורים שסופקו לעו"ז בבית המעסיק; גביית דמי תיווך שלא כדין92 ; עו"ס מטעם הלשכה לא ביקר אצל המעסיק ביקורי טרום השמת עו"ז או ביקורים שלאחר השמת עו"ז; לא דווח למת"ש על שינויים בנוגע לע ו"זים ולמעסיקים הרשומים בלשכה; הלשכה החליפה נושאי תפקידים או פתחה סניפים ללא אישור מרשות ההגירה.
כן הועלה שביולי 2010 היו בטיפול הלשכה המשפטית של רשות ההגירה שלוש לשכות אחרות שעוד בדצמבר 2009 קיבלו מן הממונה כתב שימוע ובו ריכוז חשדות.
במועד הביקורת היה הטי פול באותן לשכות בשלבים שונים, והממונה טרם החליט החלטה סופית בעניינן, וזאת אף שאחת מהן מסרה את תגובתה לכתב השימוע כבר בסוף שנת 2009 .
את ההיתר ללשכה השנייה סייג הממונה וקבע שממאי 2010 ועד לקבלת החלטה סופית בעניינה לא יותר לה להביא עו"זים מחו"ל.
אשר ללשכה השלישית, בדצמבר 2009 עם תחילת ההליכים נגדה היא החזירה את רישיונה ואינה פעילה עוד.
עוד עלה כי אף שמפברואר 2010 הועבר הטיפול בכל הקשור ללשכות ממשרד התמ"ת אל רשות ההגירה, ממצאי הבדיקה בעניינה של לשכה אחת נוספת נשארו להמשך טיפול במשרד התמ"ת.
בספטמבר 2010 כתב משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה, כי הטיפול בלשכה זו הוקפא עד לסיום הבירור בסוגיה: האם נעשו הליכים לא תקינים הקשורים בבדיקת לשכה אחרת (שפעלה בענף החקלאות) אשר עובד משרד התמ"ת היה מעורב בבדיקת שתי הלשכות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שהבדיקה האמורה הסתיימה עוד בספטמבר 2009 והיות שהטיפול בממצאיה מתעכב, מן הראוי שרשות ההגירה תשקול בדיקה מחודשת בלשכה זו כדי לבחון כיצד היא פועלת בהווה.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה, שבשנת 2010 בעקבות בדיקת לשכות פרטיות ולאחר קבלת כתבי שימוע הפסיקו שלוש לשכות את פעילותן, ובלשכה אחרת הוגבלה עבודתו של בעל תפקיד בכיר במשך שנה.
עם זאת מסרה הרשות שאכן התעכב חלק אחר של פעולות האכיפה נגד הלשכות מחמת חילופי גברי ברשות ההגירה.
הרשות הוסיפה שהנושאים הללו יטופלו טיפול מסודר מעתה ואילך, זאת לאחר בחירתם של ראש מינהל אכיפה וזרים וראש מינהל השירות לאזרח ברשות ולאור עבודה אינטנסיבית הנעשית להסדרת המבנה הארגוני של שני המינהלים ולהסדרת יחסי הגומלין ביניהם.
אכיפה מינהלית על מעסיקי עו"זים : לפי חוק עו"ז 93 , אם מעסיק לא קיים תנאים שפורטו בחוק, בהם תנאים שנקבעו בהיתר העסקה או .
92 שלא על פי חוק שירות התעסוקה, לשכה בישראל התקשרה עם לשכה בחו"ל אף שלכאורה הלשכה בחו"ל גבתה מהעו"ז סכום הגבוה מהתשלום החוזי שנקבע בהסכם בין שתי הלשכות.
יצוין שהגוף המטפל באכיפה בנושא גביית דמי תיווך שלא כדין היא יחידת להב 433 .
טו(א) לחוק עו"ז 328 דוח שנתי61ב .
חובה החלה עליו כלפי עובדיו, ייתן לו הממונה הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניו, כלומר יערוך לו שימוע, ואם ימצא שיש מקום לכך, הוא רשאי לבטל את ההיתר.
כן הוא רשאי, מטעם זה בלבד, לסרב לבקשת המעביד לקבל היתר העסקה.
משך תקופת הסירוב: עד שלוש שנים94.
עד תיקון תש"ע היה משך תקופת הסירוב למתן היתר העסקה: עד שנה עובדים זרים בתחום הסיעוד 329 .
על פי הוראות החוק, הוציאה רשות ההגירה את הנוהל "ביטול/הגבלת היתר/סירוב להקצאתו, למעסיקי עובדים זרים" (להלן - נוהל הליך שימוע למעסיק).
בנוהל זה נקבע שהממונה ישתמש בסמכותו לבטל, להגביל או לסרב להקצאתו של היתר, בעיקר למעסיקים שפגעו בזכויות בסיסיות של עו"זים או שהפרו את תנאי ההיתר הפרה יסודית.
על השימועים למעסיקי עו"זים בשל חשד כי הפרו הוראות שונות מופקד ברשות ההגירה "ממונה על אכיפה מינהלית".
את התלונות שרשות ההגירה מקבלת בנושא היא מעבירה בדרך כלל לבדיקת מחוזות הפיקוח שלה; ואולם על פי נוהל הליך שימוע למעסיק, אם סבר הממונה על אכיפה מינהלית כי המקרה חמור, הוא יכול לערוך שימוע למעסיק גם ללא בדיקה מקדמית.
על בסיס ממצאי הבדיקה, הממונה על אכיפה מינהלית שולח למעסיק כתב שימוע שמרוכזים בו החשדות שהועלו נגדו ומאפשר לו לטעון את טענותיו בכתב.
לאחר שהממונה על אכיפה מינהלית מקבל ובוחן את תגובת המעס יק, ואם לדעתו יש להפעיל נגדו הליכים מינהליים, הוא מעביר לאישורו של הממונה הצעת החלטה בעניין זה.
(א) הממונה על אכיפה מינהלית מסר לנציגת משרד מבקר המדינה, כי מגיעות אליו תלונות רבות הן מעו"זים והן מעמותות שונות המטפלות בעו"זים, והוא מעבירן לבדיקת מחוזות הפיק וח של רשות ההגירה.
עם זאת נמצא שלצורך מעקב הוא לא עשה דבר, ובין השאר לא נמצא בידיו רישום מסודר שממנו היה אפשר ללמוד על היקף התלונות, על שלב הטיפול בכל תלונה ועל משך הטיפול בהן, וכן לא היה בידיו רישום בדבר העברת התלונות לטיפול במחוזות הפיקוח: אילו תלונות הו עברו לבדיקתן, מתי הועברו ולאיזה מחוז.
(ב) בעת הביקורת באוגוסט 2010 נמצאו אצל הממונה על אכיפה מינהלית תלונות נגד מעסיקים בשלבי טיפול שונים, והועלה שהטיפול בהן התעכב לאורך זמן.
במסמכים שנמצאו: (1) 14 תלונות שהממונה על אכיפה מינהלית טרם העבירן לבדיקת מחוזות הפיקוח, וזאת אף ש-4 מהן הוגשו עוד בשנת 2009, ו-7 תלונות- עד סוף יוני 2010.
(2) 10 תלונות שלדבריו הועברו למחוזות הפיקוח אבל טרם נענו, וזאת אף ש-9 מהן הופנו למחוזות עוד בשנת 2009 , ומקרה אחד הופנה בפברואר 2010.
(3) 12 תלונות שמחוזות הפיקוח בדקו והשיבו, אך הממונה על אכיפה מינהלית טרם טיפל בהן, וזאת אף שבנוגע ל-3 מהן הוא קיבל את תשובת מחוזות הפיקוח עוד בשנת 2009 , ובנוגע ל-8 נוספות הוא קיבל תשובות מהמחוזות לכל המאוחר עד אפריל 2010.
(4) 7 תלונות שהמשטרה טיפלה בהן, אבל לא הצליחה לבסס האשמה בעברה פלילית.
היא העבירה את הטיפול בהן לממונה על אכיפה מינהלית, כדי שישקול האם יש מקום לאכיפה מינהלית.
הוא טרם טיפל בתלונות, אף ש-5 מהן הועברו אליו עוד באוגוסט 2009.
(5) 8 תלונות שבעניינן שלח הממונה על אכיפה מינהלית כתבי שימוע למעסיקים עוד בתחילת 2010 .
אף שכתב השימוע האחרון נשלח עוד במרס 2010 , ולא התקבלו תגובות המעסיקים, הוא לא דאג לפנות אליהם שוב ולדרוש את תגובותיהם.
(6) 6 תלונות שבעניינן התקבלו תגובות המעסיקים לכתב השימוע לכל המאוחר במרס 2010 , אך לדברי הממונה על אכיפה מינהלית, טרם התקבלה החלטה בעניינם.
בחשדות נגד מעסיקים בעניין הפרות לכאורה של הוראות שונות, שטרם התבררו, כלולים חשדות להעסקת העו"ז באופן חלקי; לאי -ביצוע תשלומים שונים לעו"ז, בהם תשלום שכר או ביטוח רפואי; לגביית כספים ממנו בעבור רישום פיקטיבי אצל המעסיק; להעסקתו שלא על פי תנאי עובדים זרים בתחום הסיעוד 331 .
ההיתר או בעבודה אחרת או במקום עבודה אח ר; ללינתו שלא בבית המעסיק; להפעלת אלימות נגדו; ולהטרדה מינית.
(ג) אשר להחלטות להגביל או לבטל היתרי העסקה לתקופה מסוימת, בנובמבר 2009 הנחה הממונה את הממונה על אכיפה מינהלית כי עליו לדאוג שמידע זה יופץ ליחידות השונות ברשות ההגירה, בהן יחידות האכיפה ויחידות ההיתרים, כדי שיפעלו על פי ההחלטות.
יצוין שמידע זה אמור להיות מוזן למערכת המחשוב של משרד הפנים ("אביב").
באוגוסט 2010 מסר הממונה על אכיפה מינהלית למשרד מבקר המדינה רשימה של 12 מעסיקים שהוא טיפל בהם בשנת 2010; ל -10 מהם הוחלט לבטל את ההיתר למשך שנה או יותר.
ואולם בבדיקה שנעשתה במערכת "אביב" באוגוסט 2010 הועלה שבנוגע ל-5 מהם לא הוזן המידע על ביטול ההיתר, אף שבנוגע ל-2 מהם הוחלט עוד בינואר 2010 , ובנוגע ל-3 האחרים- בסוף יולי 2010 .
, שבוע לפני הבדיקה במחשב (ד) בשנת 2008 ביקשו ארגוני נכים כי כל החלטה לשלול את היתרו של נכה תישקל בזהירות בשל הנזק הרב העלול להיגרם לו מכך.
בעקבות זאת הנחה שר התמ"ת דאז מר אלי ישי, כי הממונה לא יבטל היתר של נכה קשה אלא בהמלצתה של ועדה בראשות שופט בדימוס.
בנובמבר 2009 הודיעה השופטת בדימוס שעמדה אז בראש הוועדה כי היא מסיימת את כהונתה בה, ומא ז ועד מועד סיום הביקורת, במשך שמונה חודשים, לא התכנסה הוועדה.
מאותו מועד הצטברו אצל הממונה על אכיפה מינהלית 27 תיקים נגד נכים שהטיפול בהם לא קודם בשל ההמתנה לדיון בוועדה זו.
החשדות נגד המעסיקים הנכים על הפרות לכאורה של הוראות שונות כוללים, בין היתר: העסקה חלקית של העו"ז; אי -ביצוע תשלומים שונים לעו"ז, בהם תשלום שכר או ביטוח רפואי; העסקתו בעבודות שונות ולא בסיעוד; דרישת תשלום ממנו בעבור הסדרת רישיון העבודה; הפעלת אלימות נגדו; הטרדה מינית.
בשל קושי לאתר שופט בדימוס שיעמוד בראש הוועדה הנחה שר הפנים מר אלי ישי ביוני 2010 , כי עד שזה יימצא יש לגייס עורך דין חיצוני שימלא את התפקיד זמנית.
בעקבות זאת הנחה יועץ השר את הממונה כי יתחיל בהליכים לאיתור עורך דין.
ועדה בראשות שופט בדימוס אמורה אפוא לבחון חשדות שהועלו נגד מעסיקים-נכים, ובשל נכותם הוועדה אמורה לבחון אותם בחינה זהירה יותר טרם שלילת ההיתרים.
ואולם חשדות אלו דומים בעיקרם לחשדות שהועלו נגד מעסיקים-קשישים, ושלילת היתריהם עלולה לגרום להם נזק שאינו פחות מן הנזק לנכים.
לכן לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהטלת סנקציות מינהליות על קשישים בעלי היתר להעסיק עו"ז תיעשה גם היא על בסיס המלצתה של ועדה כאמור.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שמערך האכיפה המינהלית על מעסיקי עו"זים טרם נבחן, ולא נקבע לו מבנה ארגוני.
האכיפה המינהלית בתחום זה במהלך 2010 הייתה חלקית ולא סיפקה את כל 332 דוח שנתי61ב .
הרשות הוסיפה שרישום ומעקב נעשים בעת האחרונה על כל התלונות והבדיקות, וחל שיפור בהליך.
היא ציינה שבכוונתה לבדוק את המבנה הארגוני ולשפרו כדי ליצור מערכת ראויה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 333 .
אשר להליך קבלת ההחלטות הנוגעות לביטול היתר להעסיק עו"ז בסיעוד, שר הפנים מר אלי ישי מסר בתשובתו למבקר המדינה כי בנובמבר 2010 מינה הממונה ועדה מייעצת בנושא ביטול היתרים להעסקת עו"ז בסיעוד.
הוועדה מונתה לחצי שנה, ובראשה יעמוד מנהל מינהל אכיפה וזרים שברשות ההגירה.
השר הוסיף כי ועדה זו תדון בכל המקרים שבהם עומד על הפרק ביטול היתריהם של מעסיקי עו"זים בסיעוד - אם קשישים ואם נכים.
ייעול האכיפה והחמרת הענישה בגין העסקת עו"ז שלא כדין : בשנים האחרונות הופעלו הליכי אכיפה בגין עברות של העסקה שלא כדין לפי חוק עו"ז באמצעות הגדרתן "עברות מינהליות" לפי חוק העבירות המינהליות, התשמ"ו- 1985 (להלן- חוק העבֵרות המינהליות), וזאת מתוך השערה כי האכיפה המינהלית תייעל את ההליכים ותביא לידי סיומם במהירות.
מנתונים שהתקבלו מרשות ההגירה עלה שמינואר 2009 עד אוגוסט 2010 הוטלו קנסות ב-52 תיקים שנוהלו נגד מעסיקים בתחום הסיעוד בשל עברות שונות, בהן העסקה שלא כדין או ללא חוזה כנדרש, אי-תשלום שכר מינימום או ביט וח רפואי וניכויי יתר משכרו של העו"ז.
סכום הקנסות שהוטלו היה כ- 395,000 .
ש"ח בדברי ההסבר להצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 14 )(העסקה שלא כדין - הגברת האכיפה), התש"ע - 201095 , צוין כי מאחר שלהוכחת קיומן של עברות העסקה שלא כדין נדרש להוכיח שקיים יסוד נפשי של מודעות מצד המעביד להיותו של העובד עו"ז, ומאחר שהקנסות המינהליים שנקבעו על עברות אלו גבוהים למדי, האכיפה המינהלית מביאה לידי חוסר יעילות דווקא.
חוסר היעילות בא לידי ביטוי בשיעור גבוה של נקנסים בשל העסקה שלא כדין המבקשים להישפט בבית המשפט, ולרוב הבקשות האלה קדמו בקשות לביטול הקנסות.
וכך במקום שהאכיפה המינהלית תייעל את ההליכים ותביא לידי סיומם במהירות, היא גורמת לקיום הליכים ממושכים ומסורבלים לפני התובע במסגרת בקשות לביטול הקנסות, ובסופו של דבר וביותר ממחצית המקרים היא מסתיימת בהליך פלילי בבית המשפט.
עוד נאמר בדברי ההסבר להצעת החוק כי בשל התרחבות התופעה של העסקת עו"ז שלא כדין החליטה ועדת השרים לענייני עו"ז להתמודד עם תופעה זו באמצעות הגברת האכיפה בתחום העברות על חוק עו"ז.
על כן משרד המשפטים שוקד על תיקונן של תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי - עובדים זרים), התשנ"ב- 1992 , כדי לבטל את תחולתו של חוק העברות המינהליות על הסעיפים 2 ,)(א4(א) ו-(ב) לחוק עו"ז, שעניינם עברות של העסקת עו"ז שלא כדין.
בעקבות תיקון התקנות והחוק יוגשו כתבי אישום על עברות אלו לכשיהיו ראיות לכאורה לביצוען.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה , שקידומו של תיקון התקנות האמורות מותנה בסיומה של חקיקת תיקון חוק עו"ז בעניין העסקה שלא כדין, שהוזכר לעיל.
הוא הוסיף שעם סיום הליכי חקיקה אלו ואם תאשר ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת את ההצעה, הוא ימשיך בהתקנת התקנות, המשלימה את חקיקת תיקון החוק.
95 הצעות חוק הממשלה481 מינואר 2010.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 335 .
עולה אפוא שמאז הועברה האחריות על הטיפול בלשכות הפרטיות בסיעוד לאחריותה הבלעדית של רשות ההגירה, התעכב לאורך זמן הליך האכיפה המינהלית על הלשכות שנחשדו בהפרת הוראות שונות.
בפועל למרביתן טרם נערך שימוע כדי לברר אם אכן הן עברו את העברות, וממילא לא התקבלו החלטות בענ יין המשך פעילותן.
אשר לבעלי היתר להעסקת עו"ז בסיעוד שנחשדו בהפרת הוראות שונות - נמצא שגם האכיפה המינהלית עליהם התעכבה לאורך זמן והוזנחה בשלבים שונים של הטיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל רשות ההגירה למלא את תפקידה המרכזי ולפקח פיקוח הדוק על הלשכות הפרטיות ו על המעסיקים, כדי להשיג בכך את מטרות השיטה החדשה.
בה בעת, באמצעות הגברת הפיקוח עליה להעניש ולהרתיע את מפרי החוק המנצלים את חולשותיהם של מגזרים חלשים - קשישים סיעודיים או עו"זים.
הטיפול בקשיש בסביבתו החברתית הטבעית - במשפחתו ובקהילתו - נתפש עדיף מן ה טיפול במוסדות.
אחת הדרכים להשארת הקשישים המוגבלים בתפקודם בקהילה היא טיפול בהם בביתם בידי עובד זר.
קשישים שנבחנו במבחן תלות, ועל פיו נקבע שהם זקוקים להשגחה, לטיפול ולסיוע בכל שעות היממה, זכאים לקבל היתר להעסקת עו"ז בסיעוד.
בספטמבר 2006 אימצה הממשלה את המלצ ותיו של צוות בין -משרדי בדבר שיטה חדשה להעסקת עו"ז בסיעוד.
השיטה החדשה נועדה בעיקר לשפר את השירות הסיעודי לקשיש, להבטיח את זכויותיו של העו"ז ולפקח פיקוח הדוק על הלשכות, שימנע בין היתר הבאת עו"זים מחו"ל כל עוד נמצאים בארץ עו"זים בני השמה.
מספטמבר 2008 הטיפול בהעסקתם של עו"זים הועבר בהדרגה ממשרד התמ"ת לרשות ההגירה שבמשרד הפנים, והיה על הרשות להפעיל את השיטה החדשה.
ואולם נמצא שרשות ההגירה טרם השלימה את היערכותה ליישום כל מרכיבי השיטה החדשה, אף שעברו שנתיים מאז הועבר הטיפול לאחריותה, וכך עדיין לא יושמו עקרונות ה שיטה באופן מיטבי.
אשר למשרד התמ"ת, למרות קביעתו של בית המשפט העליון, משרד זה טרם סיים להסדיר את תבנית העסקתו של העו"ז.
על רשות ההגירה לפעול ביתר שאת להסדרתם וליישומם של מכלול הנושאים הקשורים בהעסקת עו"ז בסיעוד.
עליה לבחון, לנתח ולאבחן תמיד את צורכיהם של הק שישים ולהתאים להם את הנחיותיה כך שהמנגנונים הפועלים מטעמה יקלו על הקשישים ויסייעו לשפר את איכות חייהם, זאת מתוך שמירה על זכויותיהם של העו"זים.
כן על הרשות למנוע בעד הלשכות מלהביא עו"זים מחו"ל כל עוד שוהים בארץ עו"זים בני השמה, ועליה לשוב ולשקול עם גופים נוספים, כמשרד האוצר, מה ראוי 336 דוח שנתי61ב .
להיות מספרם המזערי והמרבי של המעסיקים והעו"זים הרשומים בכל לשכה.
5 בג"ץ 3073/99 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואח' נ' שר החינוך והתרבות ואח', פ"ד נ"ד( 3,) 529.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (להלן - הרשות) היא גוף סטטוטורי שהוקם ופועל מכוח חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו, התש"ן - 1990 (להלן- החוק), והיא אחראית, בין היתר, לקיום שידורים ברדיו המסחרי ובערוצי הטלוויזיה המסחריים בישראל: ערוץ 2 והערוץ השלישי (שייקרא להל ן גם - ערוץ 10) והטלוויזיה הלימודית6 ולפיקוח עליהם.
הרשות כוללת שני גופים: (א) מועצתהרשות (להלן - המועצה) - גוף שאותו ממנה הממשלה ובו חברים אנשי ציבור; (ב) הנהלת הרשות - גוף מקצועי של עובדי הרשות בראשותו של מנכ"ל שממנה המועצה (על פי המלצת שר התקשורת ובאישור הממשלה).
בחוק נקבע כי הממשלה תמנה לתקופת כהונה של ארבע שנים מועצה ובה 15 חברים ומהם את יו"ר המועצה.
המינוי ייעשה לפי המלצת שר התקשורת ולאחר שהתייעץ בנושא עם ארגונים וגופים המפורטים בחוק.
תפקידי המועצה וסמכויותיה הם, בין היתר, להתוות את קווי הפעולה של הרשות, לפקח על ביצוע השידורים בידי בעלי הזיכיונות , לאשר את תקציב הרשות המוגש לה, לקבוע את לוח השידורים העונתיים של בעלי הזיכיונו ת וכן לקבוע כללים בכל הנוגע לשידורים, לביצועם ולפיקוח עליהם.
בינואר 2010 מינתה הממשלה, בהמלצת שר התקשורת, מר משה כחלון7 (להלן - השר או שר התקשורת), את מועצת הרשות ויושב ראשה, ואת ממלא מקומו וקבעה כי תוקף המינוי יחל בסוף פברואר 2010 .
ביולי 2010 התפטר יו"ר המועצה מתפקידו ובספטמבר 2010 .
מינתה הממשלה את ממלא מקומו ליו"ר המועצה על פי החוק, מנכ"ל הרשות אחראי לניהול השוטף של ענייני הרשות, ותפקידיו, בין היתר, הם: ריכוז לוח השידורים הכללי (מכל בעלי הזיכיונות) והגשתו לאישור המועצה בצירוף המלצותיו; פיקוח על בעלי הזיכיונות כדי לוודא שהם מקיימים את השידורים לפי החוק ותנאי הזיכיון; הכנת הצעת תקציב לפעולות הרשות והגשתה לאישור המועצה והגשת דוח שנתי בנושא פעולות הרשות ופעולות בעל הזיכיון או כל דוח שתדרוש המועצה.
במועד תחילת הביקורת במרס 2010 הפעילו את שידורי הטלוויזיה בערוץ2 שני בעלי זיכיון, וכל אחד מהם שידר בימים קבועים.
בכתב הזיכיון שבו זכו על פי מכרז נקבע כי הם ישדרו מנובמבר 2005 ועד אוקטובר 2015 .
את השידורים בערוץ10 מפעיל בעל זיכיון אחר שזכה בזיכיון לשדר מינואר 2002 ועד ינואר 2010 , ותקופת זיכיונו הוארכה, במסגרת תיקון החוק, עד ינואר 2012 .
שידורי הרדיו מתקיימים באמצעות 16 .
תחנות רדיו אזורי המופעלות על ידי בעלי זיכיון הרשות מממנת את עלויות פ עילותה באמצעות כספים שמשלמים לה בעלי הזיכיונות לשידורי טלוויזיה ולרדיו - דמי הזיכיון השנתיים לשידורי טלוויזיה ורדיו וכן דמי ההפצה של שידורי הטלוויזיה באמצעות תחנות שידור של הרשות.
כמו כן, בעלי הזיכיון מעבירים לאוצר המדינה תמלוגים באמצעות הרשות.
6 לפי סעיף55 לחוק, המועצה העניקה לטלוויזיה הלימודית בלא מכרז זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ 2 לתקופת הזיכיון שהחלה ב - 1.
הזיכיון הוא ליחידת שידור בהיקף שמונה אחוזים וחצי מכלל יחידות השידור בערוץ 2 , לשידור תכניות בנושאים לימודיים-חינוכיים בלבד ובשעות הצפייה של האוכלוסייה אשר לה מיועדים שידורים אלה.
7 ח"כ משה כחלון מכהן כשר התקשורת בממשלת ישראל ה-32 , שהחלה את כהונתה ב- 31.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 489 .
לשנת 2009 היה כ -60 מיליון ש"ח.
בשנת 20088 היה סך התמלוגים לתשלום לאוצר המדינה כ-51.
8 במועד הביקורת באוגוסט 2010 עדיין לא אישרו רואי החשבון המבקרים של הרשות את הדוחות הכספיים לשנת 2008 .
בחודשים מרס -אוגוסט 2010 :בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלה הליכי האיתור והמינוי של חברי המועצה ויושב ראשה ושל דירקטורים מטעם הרשות בחברות החדשות של ערוצי הטלוויזיה; פיקוח הרשות על שידורי הטלוויזיה המסחרית בערוץ 2 ובערוץ10 והטיפול בהפרות בשידור בטלוויזיה וברדיו; ניהול כספי התמלוגים שמשלמים למדינה בעלי הזיכיון והבקרה על ניהולם.
הביקורת נעשתה ברשות ובמשרד התקשורת, ובדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר ובמשרד המשפטים.
הליכי מינויים במועצת הרשות .
איתור חברי המועצה ומינוים .
סעיף 7 לחוק קובע, בין היתר, כלהלן: "(א) הממשלה תמנה, לפי המלצת השר לאחר שהתייעץ עם ארגונים של סופרים, מורים ואמנים, המוסדות ]התקשורת[ להשכלה גבוהה, האקדמיה ללשון עברית, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ועם גופים ציבוריים אחרים, מועצה בת חמישה עשר חברים, ומביניהם את יושב ראש המועצה.
(ב) חברי המועצה יהיו אנשי ציבור בעלי רקע תרבותי הולם, ניסיון וידע בתחומי התמחותם ונסיון והבנה למצב החברתי בישראל.
(ג) בעת המינוי ישקף הרכב המועצה, במידת האפשר, את מיגוון הדעות הרווחות בציבור".
לפי סעיף 8 ,לחוק, תקופת כהונתה של מועצת הרשות השנייה היא ארבע שנים והמועצה היוצאת אמורה להמשיך בכהונתה עד למינויה של המועצה הבאה אחריה.
הליך איתור המועמדים כולל התייעצות עם גופים שונים, ובשלב הראשון מתבקשים אותם גופים להמליץ ע ל מועמדים מתאימים שעומדים בתנאים שנקבעו בחוק, ובשלב השני הם מתבקשים לחוות את דעתם על רשימה של מועמדים מומלצים.
לאחר גיבוש רשימה של מועמדים מועדפים היא נשלחת לבדיקת הוועדה לבדיקת מינויים (להלן - ועדת המינויים)9 בהתאםלסעיף 60 ,א לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
בסופו של התהליך ממנה הממשלה מועצה ובה 15 .
חברים משרד מבקר המדינה בדק את הליך איתור חברי מועצת הרשות שהחלו לכהן בתפקידם בפברואר 2010.
: עיכוב במינוי המועצה תקופת כהונתה של המועצה היוצאת הסתיימה ב- 20.
מהמסמכים שעמ דו לרשות משרד מבקר המדינה עולה כי הליך גיבושה של רשימת המועמדים המומלצים לכהונה במועצת הרשות החל בסוף מאי 2009 , שלושה חודשים לפני תום כהונתה של המועצה היוצאת.
הממשלה מינתה את המועצה החדשה ב- 31.
10 וקבעה שתוקף מינויה יחל ב- 28.
10 , כשישה חודשים לאחר תום תק ופת כהונתה הרשמית של המועצה היוצאת.
9 ,תפקיד הוועדה לבדוק את כשירותם ואת התאמתם של מועמדים לתפקיד דירקטור יו"ר דירקטוריון או מנכ"ל בחברה ממשלתית בהתאם לתנאי כשירות המינויים בחוק החברות הממשלתיות, ובכלל זה להביא בחשבון את השכלתם, את הניסיון שצברו ולבחון אם יש להם זיקה אישית או פוליטית לשר משרי הממשלה.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 491 .
הארכה של תקופת הכהונה של המועצה כדי לשמור על רציפות בפעילותה, עם זאת כהונת המועצה מוגבלת לארבע שנים וככלל יש לעשות מאמץ למנות את המועצה החדשה במועד ומכל מקום אין זה סביר שתוארך בחצי שנה.
עיכוב במינוי חברי המו עצה החדשה גרם למעשה להארכת תקופת כהונתה של המועצה היוצאת.
הליך המינוי - המחייב, בין היתר, התייעצות עם הגופים המייעצים ובדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים - מחייב היערכות לקיומו מבעוד מועד כדי למנוע עיכוב במינוי המועצה, באופן שהמועצה החדשה תתמנה עם סיום כהונתה של המועצה היוצאת.
בתשובת משרד התקשורת מדצמבר 2010 צוין כי השר החל במילוי תפקידו באפריל 2009 , וכי בתחילת כהונתו הוא עסק בלימוד פעילות המשרד ובכלל זה בפעילות הרשות.
כמו כן הוא נדרש לבחון את סוגיית איחוד מועצת הרשות והמועצה לשידורי טלוויזיה בכבלים ובלוויין.
: שלב ההתייעצות הראשון במאי 2009 פנתה ראש מטה השר ל- 67 גופי תרבות וגופים ציבוריים שונים (להלן - הגופים המייעצים) וביקשה מהם להמליץ על שני מועמדים לתפקיד חברי מועצה העומדים בדרישות הקבועות בחוק.
משרד התקשורת גיבש את רשימת הגופים המייעצים.
34 מ-67 הגופים המייעצים השיבו לפנייה והציעו לפחות שני מועמדים לכהונה במועצת הרשות, 29 גופים אחרים וגורמים פרטיים, שלא הועברה אליהם פנייה, פנו ביזמתם לראש מטה השר והמליצו על מועמדים משלהם.
לאחר קבלת ההמלצות גובשה רשימה של 109 מועמדים הכוללת את המועמדים האמורים ומועמדים אחרים שעליהם המליץ השר.
מבדיקת רשימת הגופים המייעצים עולה כי אחד הגופים שהמשרד מצא לנכון לבקש ממנו להמליץ על מועמדים הוא גוף כלכלי 10 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח עובדה זו, ראוי שהמשרד יכלול ברשימת הגופים הממליצים כמה גופים כלכליים או גוף כלכלי שמייצג כמה ארגונים כלכליים, שכן המועצה עוסקת בתחומים ונושאים בעלי משמעות כלכלית והיקפם הכספי מגיע למיליוני ש"ח בשנה.
: שלב ההתייעצות השני ביולי 2009 פנתה ראש מטה השר בשנית ובשלישית11 לגופים המייעצים וביקשה לקבל, בתוך פחות משבועיים, את התייחסותם לרשימה מוצעת של 109 מועמדים (שמהם ייבחרו 15 מועמדים שיומלץ כי יכהנו כחברי מועצה).
הגופים המייעצים השיבו לפנייה (א) סינון רשימת המועמדים: בית המשפט העליון (להלן - בג"ץ) קבע12 בעניין מינוי חברי מועצת הרשות שהתמנו לכהונתם במאי 1999 כי הליך ההתייעצות נחלק לשני שלבים - (1 ( ;) פנייה לגופי ייעוץ בבקשה לקבלת המלצות על מועמדים 2 ) "בהתקבל ההצעות ובשוקלה את שראוי לשקול.
עורכת הרשות רשימת מועמדים מועדפים.
הרשות מבקשת כי גופי הייעוץ יחוו דעתם על רשימת המועמדים תוך חמישה עשר .
10 יצוין כי ראש מטה השר קיבלה פניה מחוג מדיני וכלכלי, שביקש להמליץ על מועמדים מטעמו לכהונה במועצה.
11 בפנייה השנייה נשלחה רשימה של94 מועמדים, ובפנייה השלישית- רשימה של 15 .
מועמדים נוספים 12 בג"ץ 3073/99 התנועה למעןאיכות השלטון בישראל ואח' נ' שר החינוך והתרבות ואח', פ"ד נד( 3,)529.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 493 .
בדיון אחר בבג"ץ13 נקבע כי "בבקשה את עצת הגורמים המייעצים מוטל על הרשות המחליטה להביא בפניהם את תוכן ההחלטה.
מטרת ההיוועצות היא לעמת את הגורמים המייעצים עם ההחלטה המתגבשת ולאפשר להם להביע את עמדתם".
13 בג"ץ 1934/95 ,'תה ויסוצקי (ישראל) בע"מ נ' שר הבריאות ואח תקדין.
הרשימה שנמסרה לגופים המייעצים לקבלת התייחסותם לנושא בשלב השני להתייעצות כללה כאמור את כל 109 המועמדים שהומלצו בלי שבוצע סינון ראשוני של הרשימה ובלא שנקבעה רשימת מועמדים מועדפים כפי שקבע בג"ץ.
בתשובתו ציין משרד התקשורת כי להבנתו מקביעת בג"ץ "לא עולה כי נידרש ליצור רשימת מועמדים מצומצמת, פסק הדין קובע כי יש להביא בפני הגופים המייעצים את רשימת המועמדים הפוטנציאלית מבלי לקבוע את היקפה הנדרש".
יצוין כי בעניין מינויה של מליאת רשות השידור קבע בג"ץ14 בנוגע לדרישה מגופים מייעצים לחוות את דעתם (על ארבעים וחמישה מועמדים) בתוך שבעה ימים שהם חמישה ימי עבודה, כי "אין פלא בדבר כי חלק מן המכותבים לא עלה בידם כלל ללקט מידע ראוי כדי לייעץ לממשלה מה תעשה".
דרישה זו "קשה לתארה כרצון כן לבקש עצה.
עולה חשש כי פרק הזמן הקצר שהוקצה לגופים המייעצים למתן חוות הדעת יש בו כדי להקשות עליהם במידה רבה לשקול כראוי את מידת התאמתם של מועמדים כה רבים לתפקיד.
אמנם בפנייתו הראשונה של משרד התקשורת לגופים המייעצים הוא פעל בהתאם לשלב הראשון שקבע בג"ץ15 , אולם הוא לא עשה כך בשלב השני של הליך ההתייעצות.
בהעבירו את רשימת המועמדים המלאה בלי לבחור מתוכה את המועמדים המועדפים בעיניו הוא לא קיים את חובתו להפעיל שיקול דעת לע ניין קיום הליך סינון ראשוני.