HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
20 - ואחד ממקורות אג"ת (תקן זמני עד ה18חשבון התעצמות מטכ"לית לאט"ל ולזרוע היבשה יתווספו שני תקני רס"ן - לתפקידים של ראש מדור (להלן - רמ"ד) בריאות תעסוקתית בזרוע היבשה ובאט"ל - ממקורות זרוע היבשה; בשלב - תושלם הקמת הדרג הנפרס, כלומר מדורי 2020- ו2019 השני - בשנות העבודה בריאות תעסוקתית ביתר הסמכויות, שיסייעו כגופי ביצוע מקצועיים למפקדים במימוש אחריותם בתחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל.
הדרג הנפרס יוקם בשנים ; ובשנת 19 - יתווספו שלושה תקני רס"ן וסרן אחד 2019 אלה בשתי פעימות: בשנת .
תקנים אלה יוקצו על בסיס איגום מהגופים.
20 - יתווספו ארבעה תקני רס"ן 2020 : יוצגו השלבים להקמתו של המינהל האמור 4 להלן בתרשים השלבים בהקמת מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל: 4 תרשים שלב ראשון 2018 שנת הקמת מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"לשלב שני 2020 - 2019 שנים השלמת הדרג הנפרס הוספת חמישה - הוספת ארבעה תקנים: תקנים למינהל 2019 שנת לאגף המודיעין, לאגף התקשוב ולאט"ל; וכן לאגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון הוספת תקן לאט"ל - הוספת ארבעה תקנים: ותקן לזרוע היבשה2020 שנת לפיקוד צפון, לפיקוד מרכז, לפיקוד דרום ולפיקוד העורף הכוונה לאילוץ שקובע המטה הכללי, משית אותו על הסמכות והסמכות מחויבת לממש אותו.
18 תקני הרס"ן הם לתפקיד רמ"ד בריאות תעסוקתית באגף המודיעין, באגף התקשוב ובאגף ההנדסה 19 והבינוי במשרד הביטחון; תקן הסרן הוא לתפקיד "קצין בריאות תעסוקתית אגפים" באט"ל אשר ימלא את הצרכים של גופי מטכ"ל ומפקדות על-זרועיות (מעו"ז) כגון אגף המבצעים, מינהלת המרכבה ורכבי-קרב משוריינים (מנת"ק) ומפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (מתפ"ש).
לתפקידי רמ"ד בריאות תעסוקתית בפיקוד צפון, בפיקוד מרכז, בפיקוד דרום ובפיקוד העורף.
20 2472 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה לא 2018 בביקורת עלה כי ההנחיה האמורה לאיוש תקנים בשנת מומשה במלואה: במועד סיום הביקורת אט"ל העמיד תקן רמ"ד בריאות תעסוקתית אך התקן לא אויש, ואילו זרוע היבשה לא העמידה תקן רמ"ד בריאות תעסוקתית ולמותר לציין כי הוא לא אויש.
במקרפ"ר אוישו שלושה תקנים מתוך החמישה שאושרו למינהל הבריאות התעסוקתית.
רמ"ח שירותי בריאות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי לאיוש תקני רמ"ד בריאות תעסוקתית בזרוע היבשה ובאט"ל משנה חשיבות משום שמרוכזים בהם מפעלים גדולים ויש אתגר בפיקוח שנדרש לקיים במקומות אלה (הכוונה ליחידות כגון מרכז שיקום ואחזקה, מרכז התחמושת והטילים ויחידות חיל הטכנולוגיה והאחזקה).
עוד מסר רמ"ח שירותי בריאות כי נדרש שיהיו רמ"דים בשטח, "שיבינו את שפת הבריאות התעסוקתית ויתרגמו לפרקטיקה את הנחיות המדיניות של מקרפ"ר".
איוש של התפקידים במינהל הבריאות התעסוקתית, הן במטה במקרפ"ר הן בסמכויות, יסייע למינהל לממש את יעדיו.
למשל, בהיעדר רמ"די בריאות באט"ל ובזרוע היבשה, לא ניתן, בין היתר, למפות באופן מלא את גורמי הסיכון ביחידות, העלולים להשפיע על בריאות המשרתים והאע"צים ולמנוע תחלואה שלהם באמצעות מניעת חשיפה לגורמי סיכון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח האמור לעיל על צה"ל לפעול לאיוש התקנים.
, הוא הנחה 2019 בדיון בדבר ממצאי הביקורת שקיים סגן הרמטכ"ל בספטמבר "לתקנן ולאייש באופן מיידי את התקנים בזרוע היבשה ובאט"ל.
אם זרוע היבשה , תעשה זאת בתיאום עם אג"ת".
2020-תרצה לבחון את התקן ב  העמ"ט שקיימה מקרפ"ר להקמת מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל העלתה פערים ניכרים בתחום, לרבות היעדר מיפוי מלא של גורמי הסיכון ביחידות צה"ל והיעדר בקרה בנושא מילוי הנחיות ופקודות בצה"ל.
הלכה למעשה מתקיים טיפול בתחום הבריאות התעסוקתית רק ביחידות שבהן כבר בוצע בעבר מיפוי סיכונים.
בהיעדר מיפוי של גורמי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2473 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | הסיכון בחלק גדול מהיחידות, אין לצה"ל תמונת מצב שאפשר ללמוד ממנה על מידת חשיפתם של משרתים ואע"צים ביחידות אלה לסיכונים בריאותיים ועל הסיכונים שאליהם נחשפו.
עקב כך ייתכן שנגרם נזק לבריאותם של המשרתים והאע"צים באותן יחידות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הקמת מינהל בריאות תעסוקתית הבא לתת מענה לפערים שמקרפ"ר זיהתה.
עם זאת, בפרק זה צוינו ליקויים בעמ"ט ובתהליך קבלת ההחלטות בדבר הקמתו.
נוסף על כך, התגלעו קשיים במימוש הקמת המינהל, בדגש על אי-מימוש הנחיית אג"ת לאיוש תקנים בזרוע היבשה ובאט"ל.
על צה"ל להשלים את איוש התקנים ובהמשך לבחון אם הקמת המינהל ואיוש התקנים אכן הביאו לצמצום הפערים.
בקרה על תחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל אי-ביצוע בקרה אחר יישום הנחיות לאיסור שימוש במתקן, בציוד או בחומר בפקודת מטכ"ל שכותרתה "בטיחות בעבודה - סמכויות פיקוח" נקבע כי אם שוכנע קרפ"ר כי מתקן או חומר המשמשים ב"מקום עבודה" (מפעל או מתקן ביחידה צבאית) או הנמצאים בו מסכנים את בריאותו של אדם, או כי תהליך עבודה מסכן את בריאותו, הוא רשאי להורות (א) לאסור באופן מלא או חלקי "את השימוש במתקן, בציוד או בחומר" למשך פרק זמן שיקבע או עד שיורחק גורם הסכנה; (ב) לחייב את המפקד במקום העבודה לפעול להרחקת הסכנה במסגרת זמן שיקבע; (ג) לחייב את המפקד במקום העבודה לנקוט צעדים לקביעת הוראה שעניינה בטיחותם של המשרתים והאע"צים באותו מקום.
בתפיסת ההפעלה של מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל נקבע כי המינהל יפעל למתן מענה מרחבי מקצועי ליחידות צה"ל, לרבות בנושאי "בקרה, אכיפה ופיקוח לסגירת עמדת עבודה".
כמו כן, צוין כי תפקיד מרכזי של המינהל הוא "מעקב אחר יישום כל ההנחיות למזעור סיכונים בריאותיים".
מפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם רמ"ח שירותי בריאות ועם רע"ן בריאות תעסוקתית התברר כי פיקוח לא היה חלק מתכולת העבודה של מקרפ"ר וכי 2474 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה .
כדוגמה לכך צוין מקרה שבו הענף הנחה21אף אין לה יכולת לבצע בקרה ופיקוח לעצור תהליכי עבודה בזרוע האוויר שבהם נעשה שימוש בסטרונציום כרומט (חומר מסרטן; וכן גורם למחלות ריאה ונשימה), אך בהיעדר בקרה אין ודאות שהתהליכים אכן נעצרו.
צביעה בצבעי יסוד תעופתיים המכילים סטרונציום כרומט: 1 תמונה .
2018 המקור: מצגת זרוע אוויר למשרד מבקר המדינה, דצמבר משרד מבקר המדינה מציין כי מאחר שמקרפ"ר אינה מבצעת בקרה בנושא יישום הנחיותיה לאיסור שימוש במתקן, בציוד או בחומר, עלול להתממש הסיכון הכרוך בשימוש בהם, והדבר עלול לגרום למחלת מקצוע ובטווח הארוך אף למוות.
לכן על מקרפ"ר לקבוע תוכנית פיקוח ובקרה שתוודא כי הנחיותיה מיושמות.
בין היתר בשל מחסור בכוח אדם.
21 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2475 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | אי-קיום ביקורות מטכ"ליות בתחום הבריאות התעסוקתית 1 .
ביקורת היא כלי מרכזי לאיסוף נתונים ולהערכת פערי ביצוע.
בתפיסת ההפעלה של מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל נקבע כי המינהל יקיים בקרה ופיקוח תעסוקתי, לרבות "פיקוח מטכ"לי באמצעות ביקורת" על ידי ענף בריאות תעסוקתית.
בביקורת עלה כי ענף בריאות תעסוקתית כלל אינו מקיים ביקורות מטכ"ליות בתחום הבריאות התעסוקתית.
עקב כך אין למקרפ"ר מידע מלא על התהליכים והפעילויות המתבצעים ביחידות צה"ל ועל הסיכונים שאליהם נחשפים המשרתים והאע"צים.
הדבר עלול להגביר את הסיכון לחלות במחלות תעסוקתיות.
רמ"ח שירותי בריאות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי "מקרפ"ר אינה מבצעת ביקורות שוטפות בתחום הבריאות התעסוקתית בקרב יחידות בצה"ל", וכי נדרש "להחליט אם ביקורת בריאות תעסוקתית תהיה כחלק מביקורת בטיחות או כחלק מביקורת רפואה".
עוד ציין כי "ענף בריאות תעסוקתית מקדם בימים אלה אפיון של פורמט ביקורת בתחום הבריאות התעסוקתית ואף ינסה ".
משרד מבקר 2019 להטמיע את הכלים במסגרת פיילוט כבר בשנת העבודה המדינה רואה בחיוב צעד זה.
בחוברת "תפיסת הבקרה בצה"ל: תפיסה תחומית של המפקדה הכללית" צוין כי "ביקורת פתע מאפשרת קבלת תמונת מצב מדויקת של התהליך, העשייה או הפעילות", וכי "תמונת המצב מאפשרת למפקד לקבל את ההחלטות הנדרשות בהתייחס לנתוני האמת כפי שהתגלו בעת ביצוע הביקורת".
זאת לעומת ביקורת שוטפת שהיא מתוכננת, אשר היחידה מקבלת התראה בעניינה מבעוד מועד ומתכוננת לקראתה.
הן רמ"ח שירותי בריאות והן רע"ן בריאות תעסוקתית מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי למקרפ"ר אין סמכות לקיים ביקורות פתע בתחום הבריאות .
רע"ן בריאות תעסוקתית ציין כי "החשיבות בקיום ביקורת פתע, 22התעסוקתית להבדיל מביקורת שוטפת, היא גבוהה כיוון שכשעושים ביקורת במסגרת גרף בתוקף, קיים שילוט רלוונטי, וכד'.
]23[שנתי, 'הכל נהדר' - אישורי ההעסקה בהפ"ע בנושא "המטה המקצועי במטה כללי" נקבע כי לקרפ"ר אחריות לבצע ביקורות חיליות בכלל 22 .
"צה"ל רק לגבי "השימוש באפסניה חילית, אחזקתה וכשירותה אישור רפואי לאדם לעסוק בעבודה הכרוכה בחשיפה לגורם מזיק.
23 2476 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה וזה לא הגיוני".
רמ"ח שירותי בריאות הוסיף כי נדרש להסדיר את הסמכות של מקרפ"ר לקיים ביקורות פתע בתחום הבריאות התעסוקתית בפקודות.
בקרה היא כלי ניהולי חשוב מהמדרגה הראשונה.
יש בה לא רק כדי לסייע למקרפ"ר במימוש יעדיה בתחום הבריאות התעסוקתית אלא גם כדי להפחית סיכונים בריאותיים-תעסוקתיים שאליהם חשופים משרתים בצה"ל ואע"צים.
משרד מבקר המדינה מעיר למקרפ"ר כי עליה לוודא שיש בידיה היכולת והכלים הנדרשים לביצוע בקרה שיטתית ועיתית בנושא יישום הנחיות לאיסור השימוש במתקן, בציוד או בחומר; זאת כדי שתוכל לאתר פערים בין ההנחיות לבין הביצוע בפועל, וכדי לשמור על בריאותם של המשרתים ושל האע"צים.
כמו כן, על צה"ל להחליט אם ביקורת בתחום הבריאות התעסוקתית תיכלל במסגרת ביקורת רפואה או במסגרת ביקורת בטיחות.
נוסף על כך, על קרפ"ר לפעול להסדרת סמכות מקרפ"ר לקיים ביקורות פתע בתחום הבריאות התעסוקתית בפקודות.
על ממצאי הביקורת הוא ציין כי חלק מתהליכי 2019 בתגובתו של צה"ל מספטמבר הבקרה מבוצעים על ידי הסמכויות, עם זאת ענף בריאות תעסוקתית פועל מול גופי הביקורת בחיל הרפואה להסדרת תחום הבקרה בתחום הבריאות התעסוקתית ישולבו 2020 יבוצעו שלוש ביקורות שנתיות, ובשנת 2019 בצה"ל.
עוד ציין כי בשנת בקרות בנושאי בריאות תעסוקתית "לפורמט החיילי של חיל הרפואה".
קיים סגן הרמטכ"ל דיון בנושא ממצאי הביקורת, ובו סיכם כי "צה"ל 2019 בספטמבר לעניין הבקרות" והנחה את מבקר צה"ל ]משרד מבקר המדינה[ מקבל את המלצות ביקורות בתחום הבריאות התעסוקתית לצורך "מתן 2020 לבצע במהלך שנת העבודה תמונת מצב מטכ"לית".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב צעד עתידי זה.
ניהול מידע וידע בתחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל היעדר מערכת מידע לניהול תחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל מערכת מידע תומכת בניהול תהליכי עבודה בכך שהיא מאפשרת למנהלים לשמור מידע, לנהלו ואף לעבדו ולשלוף אותו, בין היתר, תוך כדי ביצוע חתכים מסוימים, זיהתה מקרפ"ר כי בהיעדר 2009 לרבות לצורכי לימוד והפקת לקחים.
כבר בשנת מערכת מידע מתעוררים קשיים במסגרת פעילותו של מערך הבריאות התעסוקתית בצה"ל, לדוגמה: (א) לא מתבצע ניהול שוטף של מידע על החומרים שבהם השתמשו מפעלים צבאיים; (ב) מידע פנימי הנוגע לבריאות תעסוקתית במפעלים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2477 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | אינו חשוף ואינו זמין לגורמי הגהות בענף בריאות תעסוקתית; (ג) תהליך הזנת המידע על הניטור במפעל אינו רציף; (ד) אין מידע היסטורי ממוחשב על תהליכים.
עקב כך נפגעת האפקטיביות של ניהול תחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל.
על מנת להתגבר על בעיות אלה, ולאחר שמקרפ"ר בחנה את כל מוצרי המדף בשוק האזרחי ולא נמצאה תוכנה שיכלה לתת מענה לצורכי צה"ל, היא החליטה באותה שנה לפתח ולהטמיע בעצמה מערכת מידע לתחום הבריאות התעסוקתית (להלן - מב"ת).
מקרפ"ר תכננה לפתח מב"ת שאמורה הייתה לכלול כמה מודולים, ובהם: מודול סקרי סיכונים וניטורים כימיים (להלן - מודול גהות); מודול ניטורי רעש; מודול ניטורי קרינה; מודול גורמי סיכון, חומרים ומוצרים (שתכליתו לשמש מאגר חומרים ומוצרים שבשימוש בצה"ל); ומודול אישורי העסקה ורפואה תעסוקתית.
מב"ת נועדה לשרת הן את גורמי המטה במקרפ"ר הן את גורמי השטח ביחידות.
למעשה, מב"ת הייתה אמורה להיות מערכת עם ראייה כוללת של תהליכי העבודה בתחום, המאפשרת מעקב בנושא חשיפות תעסוקתיות של משרתים ואע"צים לחומרים העלולים להזיק לבריאותם, הכוללת מאגר נתונים של מוצרים וחומרים המשמשים בצה"ל, ומאפשרת מעקב אחר יישום ההמלצות שגובשו לנוכח ממצאי הניטורים.
בביקורת עלה כי מקרפ"ר פיתחה את מב"ת באופן חלקי.
התברר כי אפיון מב"ת לא היה מיטבי, המענה לא היה מספֵק ובמערכת היו תקלות רבות.
עקב כך הופסק פיתוחה, ולמעט פיתוח והטמעה חלקית של מודול הגהות, המודולים האחרים לא פותחו או לא הוטמעו.
בביקורת נמצא כי ממוני הבטיחות אינם מדווחים באמצעות מודול גהות על יישום הנחיות שגובשו לנוכח ממצאי דוחות הניטורים.
נוסף על כך, לא פותחו מחוללי דוחות למודול גהות, והוא עבר ל"תחזוקת שבר" (ללא שינויים ושיפורים).
עקב כך, אין תחקור מידע, ולא ניתן לבצע בקרה.
מעבר לכך, רע"ן בריאות תעסוקתית מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי כשהגו את מב"ת ניסו לפתח מערכת "שרואה מקצה לקצה", וכי הנזק בגין היעדרה של מערכת כוללת הוא שכיום אין "כלי תומך ' more of the same ' החלטות".
בהיעדר כלי תומך החלטות "עושים מדי שנה בשנה ".
]עוד מאותו הדבר[ יצוין כי בזרוע האוויר, בזרוע הים ובמרכז שיקום ואחזקה (מש"א) באט"ל יש מערכות לאישורי העסקה שכל גוף פיתח בנפרד.
אולם מערכות אלה מטפלות רק בנושא הכשירות התעסוקתית-מבצעית של חייליהם ויחידותיהם, כלומר למקרפ"ר אין תמונת מצב על הכשירות התעסוקתית-מבצעית בכלל צה"ל.
2478 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה רמ"ח שירותי בריאות מסר בנושא זה לנציגי משרד מבקר המדינה כי "זהו פער משמעותי וגורם מעכב", ובשל החשיבות של קבלת תמונת מצב מלאה, וכיוון "שטרם , חילק רע"ן ]זרוע היבשה[ הוצבו בעלי תפקידים ייעודיים בפיקודים, באט"ל ובז"י בריאות תעסוקתית את עבודת מיפוי היחידות בין הרופאים והמתמחים במרפאות התעסוקתיות.
הכוונה היא ליצור בסיס מידע שיכלול מיפוי של כמה חיילים ונגדים צריכים להיות בפיקוח רפואי - נתון יסודי שאיננו אוחזים בו.
המטרה היא לדעת בכל חיל את שיעור הכשירות ולשקף זאת למפקדים.
בלית ברירה, ירוכז המידע באקסל".
עוד הוסיף, כי ללא מימוש התקנים בסמכויות ופיתוח מערכת מידע "יישאר המענה חסר מאד".
במועד סיום הביקורת סוגיית פיתוח מב"ת נמצאת בטיפולה של החטיבה הטכנולוגית ליבשה (חט"ל), וזו בוחנת מספר חלופות בנושא.
רמ"ח שירותי בריאות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי "לנוכח עיכובים בתוכנית שדרוג מערכת , עיסוק מרכזי של מחלקת התקשוב בחט"ל, המענה לתחום הבריאות ]24[CPR-ה התעסוקתית צפוי להתעכב".
בהיעדר מערכת מידע לניהול של כלל תהליכי העבודה בתחום הבריאות התעסוקתית נפגמת יכולתם של גורמי המקצוע במקרפ"ר, בזרוע האוויר, בזרוע הים ובאט"ל - וכן יכולתם של מפקדי היחידות - לנהל את תחום הבריאות התעסוקתית ולקיים פיקוח ובקרה בעניינו.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי במועד סיום הביקורת, יותר מעשור לאחר שהחל פיתוח מב"ת, המערכת פותחה באופן חלקי בלבד, ועקב כך חלק גדול מהבעיות שבגינן החל צה"ל בפיתוחה עדיין עומדות בעינן, לרבות שמירתו וניהולו של מידע על חומרים מסוכנים ועל ניטורים.
זאת ועוד, בהיעדר מערכת שמאפשרת תחקור ועיבוד מידע על פי חתכים שונים, בין היתר לצורך לימוד והסקת מסקנות, חסר לעוסקים בתחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל כלי תומך בקבלת החלטות.
על זרוע היבשה להידרש לנושא, להסיר חסמים קיימים ולהביא לפיתוח ולהטמעה של מערכת לתחום הבריאות התעסוקתית בכלל צה"ל.
- מערכת הרשומה הרפואית הממוחשבת שבשימוש צה"ל.
תחום הבריאות Client Patient Record 24 .
התעסוקתית אינו נכלל במערכת זו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2479 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | על ממצאי הביקורת צוין כי "בישראל אין מערכת 2019 בתגובת צה"ל מספטמבר מחשוב ומידע (מע"מ) אינטגרטיבית ברמה הלאומית, אשר תוכל לספק מענה לעולם התוכן של בריאות תעסוקתית (עולמות הגהות והרפואה התעסוקתית); על , יזמו ויוזמים פיתוח של מע"מ ]מינהל בריאות תעסוקתית[ כן מקרפ"ר ואנשיה לניהול התחום".
נוכח הפער שמקרפ"ר זיהתה, במסגרת העמ"ט שקיימה בנושא הקמת מערך בריאות תעסוקתית בצה"ל, דהיינו "היעדר תמונת מצב לתחלואה תעסוקתית בצה"ל", חשוב שאט"ל ומקרפ"ר יקדמו את הסדרתו של נושא זה במסגרת המערכות הממוחשבות.
למשל, ראוי לבחון אם מב"ת תתאפשר CPR-יכולה לתת מענה לכך, או אם במסגרת שדרוג מערכת ה שליפת מידע בנוגע לתחלואה תעסוקתית, או כל פתרון אחר.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי אט"ל ומקרפ"ר יבחנו את כלל החלופות ויחליטו מהי הדרך המיטבית להסדרת הנושא.
היעדר מנגנון לשיתוף מידע וידע בכלל צה"ל בתחום הבריאות התעסוקתית מקרב כלל הארגונים שבמדינת ישראל, צה"ל הוא הארגון שמספר המועסקים והמשרתים בו הוא הגדול ביותר, והם פזורים ביחידות רבות.
בכך נעוצה החשיבות הרבה של כלי ניהול לשיתוף מידע וידע, כגון פלטפורמה מבוססת רשת.
יש במערכת כזאת, הנקראת גם פורטן (פורטל), כדי להקנות גישה למידע ולידע הנמצאים בידי גורמים שונים בצה"ל ולקטלג אותם ביעילות.
בכך הופך הפורטן לכלי עבודה ומוקד ידע זמין שיכול לשמש מגוון בעלי תפקידים בצה"ל.
בפורטן ניתן לרכז נורמות והנחיות, ליקויים שהתגלו בביקורות ונוגעים ליותר מגורם אחד, מידע מקצועי ופרסומים מקצועיים, רשימות קשר של בעלי תפקידים בתחום ועוד.
יתר על כן, פורטן מקצועי ייעודי בתחום הבריאות התעסוקתית יש בו כדי להמחיש ולהדגיש לפני חיילי צה"ל ומפקדיו את החשיבות שמייחס צה"ל לנושא.
בביקורת עלה כי אין לצה"ל מנגנון לשיתוף מידע וידע בתחום הבריאות התעסוקתית שיכול היה לאפשר למידה רוחבית, כמפורט להלן: 2480 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה בתפיסת ההפעלה של מינהל הבריאות התעסוקתית בצה"ל נכללו דוגמאות לתחקירים שהתקיימו בשנים האחרונות ביחידות שונות בצה"ל בנושא החשיפה לגורמי סיכון, דוגמת חשיפה לתוצרי בעירה של סולר ולרמות חריגות של עופרת.
אולם משיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי בריאות תעסוקתית בזרוע האוויר, בזרוע הים, בחיל הטכנולוגיה והאחזקה ובמש"א התברר כי הם לא עודכנו בתחקירים אלה, וכי הם נחשפו אליהם לראשונה רק כשקיבלו לידיהם את טיוטת תפיסת ההפעלה, אף שהיו יכולים להפיק תועלת רבה מממצאי התחקירים.
הציג רמ"ד בטיחות במש"א לנציגי ענף בריאות תעסוקתית פערים 2018 בדצמבר בתחום, ובין היתר ציין כי אין מאגר מידע בנוגע לתחלואה או לתביעות בגין תחלואה .
25לצורך למידה רוחבית, וכי מקרפ"ר אינה מפיצה סיכומי ניסויים שהיא ביצעה משרד מבקר המדינה מציין כי אין במקרפ"ר פעילות שיטתית לשימור הידע הקיים בצה"ל בתחום הבריאות התעסוקתית ולשיתופו בקרב כלל הגורמים בסמכויות השונות.
עקב כך נפגעות יכולותיה לקידום הלמידה הארגונית ולצמצום נזקים אפשריים בתחום חשוב זה.
על קרפ"ר ליזום את הקמתו של מנגנון לניהול מידע וידע בתחום הבריאות התעסוקתית, הנסמך על כל המקורות הרלוונטיים בצה"ל, ויש להנגיש מנגנון זה לכל הגורמים שיכולים להפיק מהם תועלת בעבודתם.
נוסף על כך, עליו לבסס תרבות ארגונית שתקדם שיתוף מידע וידע בתחום הבריאות התעסוקתית בצה"ל בין כל הגורמים ולעודדם להשתמש בהם בכל הדרגים.
שימור השמע של חיילי צה"ל שימור השמע של לוחמים בהוראת קרפ"ר בנושא הגנה על חיילים מרעש מזיק צוין כי "רעש מזיק הינו גורם הסיכון הבריאותי השכיח ביותר בצה"ל".
מטרת ההוראה היא בין היתר למנוע תחלואה עקב חשיפה לרעש מזיק בצה"ל, לרבות במהלך ירי או נסיעה באמל"ח.
על פי ההוראה, באחריות מפקד היחידה בין היתר לספק אטמי אוזניים תקניים, מתאימים ותקינים, ולקיים הדרכות ותרגולים בנושא אופן השימוש הנכון בהם.
עוד צוין בהוראה בנוגע לאמל"ח, כי יש לפעול על פי הוראות הבטיחות באימונים של מבק"א יבשה.
למשל, חייל הנמצא בתוך תותח מתנייע או בטנק חייב ניסויים להפחתת רמות מזהמים באוויר.
25 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2481 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | להשתמש באטמים או באוזניות או בקסדה בעלת הגנה אקוסטית, וחייל היורה טיל כתף חייב להשתמש באטמים ובאוזניות גם יחד או באטמים ובקסדה בעלת הגנה אקוסטית גם יחד.
במסמךאי-הקפדה מלאה על הוראת קרפ"ר בנוגע לשימור השמע של חיילים: צוין כי לחוש השמיעה 2015 מקרפ"ר "תוכנית שימור השמע בצה"ל" מאפריל חשיבות רבה בפעילותו של הלוחם, בין היתר מסיבות אלה: (א) איתור מקורות אש של האויב במרחב - כאשר מנגנוני השמיעה באוזן אינם תקינים, המידע המועבר אל המוח משובש או חסר, ועל כן הסקת המסקנות בנוגע למקור הירי, למרחקו ולסוגו עלולה להיות שגויה; (ב) איתור במרחב של כלי רכב, רכבי- קרב משוריינים (רק"ם), כלי שיט וכלי טיס - פגיעה בשמיעה עלולה לפגוע ביכולתו של החייל לשער מהיכן במרחב יתגלה לעיניו כלי לחימה; (ג) אפיון היקפו של כוח אויב ומקומו במרחב - החייל נעזר בשתי אוזניו לאיסוף מודיעין איכותי, לרבות רחשי התקדמות של האויב; (ד) זיהוי אויב או עמית - פגיעה בשמיעה מקשה את זיהוי שפת הדובר; (ה) סימנים מקדימים להיתקלות - חיילים מיומנים בעלי שמיעה תקינה מסוגלים להבחין ברחשים שמשמיע האויב קודם להיתקלות עימו, כגון דריכת נשק, פתיחת נצרה, והחלפת מחסנית; (ו) הבנת פקודות - כאשר רעש נלווה לדיבור וממסך אותו, כגון מנוע של רק"ם או ירי, חייל בעל שמיעה לקויה יתקשה בהבנת פקודות; (ז) הבנת דיבור במערכות הקשר - חייל בעל שמיעה לקויה יתקשה להבין דיבור ופקודות הנשמעים במערכות הקשר.
מכאן שחייל בעל שמיעה לקויה אינו כשיר להילחם, שכן הוא עלול לפגוע בכשירות המבצעית של הכוח.
חייל ששמיעתו נפגעה בעת לחימה יש בו משום נטל עד שמתאפשר פינויו.
בביקורת נמצא כי על אף החשיבות הרבה של חוש השמיעה לחייל הלוחם, ואף שבאחריות המפקדים להגן על חיילים מרעש מזיק, ממסמכי מקרפ"ר עלה כי אין ממלאים בקפידה את הוראת קרפ"ר בנוגע לשימור השמע של חיילים ועיקר הבעיה היא באימונים של חילות זרוע היבשה, כמפורט להלן: א.
אף שתחום אקוסטיקה בענף בריאות תעסוקתית מקיים הדרכות בבסיסי טירונים ובמרכז הלאומי לאימונים ביבשה (מל"י) בנוגע לשימוש נכון מהלוחמים שהופנו למכון שמיעה 79%-באמצעי מיגון שמיעה, התברר כי כ בגין תחושת ירידה בשמיעה עקב שימוש 2017 ודיבור של צה"ל בשנת 2482 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה .
, לא השתמשו במיגון שמיעה או השתמשו שלא כראוי באטמים26באמל"ח זאת על פי ניתוח שעשתה מקרפ"ר בנוגע לסיבות לחשד לפגיעה שמיעתית על ידי רופא יחידתם לבדיקה במכון שמיעה 2017 של לוחמים שהופנו בשנת ודיבור לאחר שימוש באמל"ח.
עוד התברר כי רוב החיילים שהשתמשו באטמי אוזניים, השתמשו באטמים שאינם מאושרים לשימוש, שהם בעלי מההפניות למכון 93%-הנחתת רעש מזערית.
יצוין כי על פי הנתונים, כ שמיעה ודיבור של צה"ל כאמור לעיל ניתנו עקב שימוש באמל"ח באימונים, ניתנו עקב שימוש באמל"ח בפעילות מבצעית; זאת אף שמצופה 7%-ורק כ היה כי באימונים תהיה הקפדה על הוראות קרפ"ר בנוגע לשימור השמע.
חיילים ששירתו בחיל התותחנים ובחיל 50,000 מקרפ"ר ניתחה רשומות של וממצאי הניתוח מעידים כי שיעור החיילים 2016 - 2005 השריון בשנים בעלי סעיף ליקוי על רקע ירידה בשמיעה הוכפל מיחס של שניים עד שלושה בעלי סעיף ליקוי בשמיעה לאלף חיילים בתחילת השירות, ליחס חודשי שירות.
36 של ארבעה עד שישה לאלף חיילים בתום ג.
התברר כי לעיתים לוחמי מבצע "צוק איתן" ששמיעתם נפגעה לא השתמשו באטמי אוזניים או שהאטמים נפלו במהלך פעילות.
למשל, לוחם חטיבת הנח"ל ירה טיל כתף ללא מיגון שמיעה ואושפז בגין ירידה בשמיעה.
מכאן שאחד הלקחים של מקרפ"ר ממבצע "צוק איתן" לגבי המערך הלוחם הוא שנודעת חשיבות לשימוש ממושך באטמי אוזניים לצמצום הסבירות 27לפגיעה בשמיעה.
עוד קבעה מקרפ"ר כי על המפקדים בשטחי ההיערכות לוודא כי לכל הלוחמים סופקו אמצעי מיגון שמיעה, כי כל הלוחמים מתורגלים בהתקנה נכונה של אמצעי מיגון שמיעה, וכי הם מבינים את חשיבות השימוש באמצעים אלה.
נוכח העובדה שעיקר הבעיה של אי-הקפדה מלאה על הוראת קרפ"ר בנוגע לשימור השמע היא באימונים של חיילים בחילות היבשה והעובדה שחוש השמיעה משפיע על כשירותן המבצעית של יחידות ביבשה, הרי שכדי לשמור על בריאותם של חיילי הזרוע, על זרוע היבשה, החילות ויחידות השדה לפעול לכך שהוראת קרפ"ר תיושם במלואה, לרבות באמצעות הדרכה ותרגול של אופן השימוש הנכון באמצעי מיגון שמיעה.
כמו כן, חשוב כי המפקדים ביחידות לא יאפשרו לחיילים להשתמש במוצרי מדף שאינם מאושרים לשימוש בצה"ל.
מהלוחמים שהופנו היו לוחמים מחילות היבשה.
השטח שבו נערכים הכוחות שכבר אורגנו לקרב בתבניות קרב 27 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2483 בריאות תעסוקתית בצה"ל | בריאות תעסוקתית בצה"ל | על ממצאי הביקורת צוין כי "נכתבה הנחייה 2019 בתגובתו של צה"ל מספטמבר ברורה למפקדים בנושא התאמת מיגון שמיעה ללוחמים" וכי ברבעון האחרון יבוצע "סקר לוחמים ומפקדים להתאמת המענה".
עוד צוין כי יש 2019 של שנת לפעול לחיזוק מערך האודיולוגיה וכי "מנהל בריאות תעסוקתית מסיים בימים אלו עבודה בנושא אשר מצביעה על הצעדים הנדרשים בדגש על כוח אדם ופיתוחו.
עבודה זו תובא לאישור הרמה הממונה וקרפ"ר בקרוב".
על פי הוראת קרפ"ר, עובד ברעש .
אי-קיום בדיקות סינון שמיעה ללוחמים: 2 ,מזיק הוא עובד העובד בעבודה או בתהליך עבודה הנקובים בנספח להוראה כגון פחחות וניקוי באמצעות אוויר דחוס, או עובד החשוף במקום עבודתו לרעש בדרגה מסוימת.
מטרות ההוראה הן, בין היתר, לקבוע נהלים למניעת חשיפת עובדים לרעש מעבר לרמות החשיפה המרביות המותרות ולקבוע נוהלי עבודה, פיקוח ומעקב בנושא בריאותם של אלה החשופים לרעש מזיק.
למשל, כדי למנוע תחלואה של עובדים ברעש מזיק קובעת ההוראה, בין היתר, כי חובה לבצע בדיקות סביבתיות-תעסוקתיות של מפלסי רעש אחת לשנתיים.
על פי מסמכי מקרפ"ר, חיילי מערך החימוש מחויבים לעבור בדיקת סינון (ובדיקות רפואיות נוספות) מדי שנה בשנה כדי לקבל אישור העסקה 28שמיעה מרופא תעסוקתי.
ואולם חיילי המערך הלוחם אינם מוגדרים כעובדים ברעש מזיק, ולכן אינם נדרשים לבצע בדיקות סינון.
עקב כך ביחידות מסוימות חיילי מערך החימוש עוברים בדיקות סינון שמיעה ואילו עמיתיהם הלוחמים ביחידה חשופים לרעש מזיק לא פחות", ואף ]הם[אינם עוברים בדיקות אלה, "אף ש שבמבצע "צוק איתן", למשל, מרבית המתלוננים על ירידה בשמיעה היו לוחמים ולא אנשי חימוש.
משרד מבקר המדינה ממליץ לצה"ל כי נוכח חשיבותו הרבה של חוש השמיעה למקצוע הלוחם, וכדי למנוע תחלואה של חיילים, על קרפ"ר לשקול אם לקבוע שלוחמים ייחשבו לעובדים ברעש מזיק, או יעברו בדיקות שנתיות של סינון שמיעה, ולקבל אישור לכך מסגן .
בדיקות כאלה יאפשרו לשמור על כשירותם 29הרמטכ"ל ומהרמטכ"ל המקצועית של הלוחמים ולתקף את הפרופיל הרפואי שלהם.
בדיקת סקר שבה נבדק סף השמיעה באמצעות הולכת אוויר בתדרים מסוימים; את בדיקת הסינון 28 בצה"ל מבצע חובש שהוסמך לתפקיד זה.
לעומת זאת בדיקת שמיעה היא בדיקה רפואית שמטרתה לבחון את יכולת השמיעה ולאבחן את סוג הפגיעה, אם אכן נמצאה כזו, ואת חומרתה; את הבדיקה הזאת מבצע קלינאי תקשורת בעל רישיון משרד הבריאות.
על פי הוראת הפיקוד העליון "המטה המקצועי במטה הכללי", קרפ"ר כפוף לרמטכ"ל (ומתואם על 29 ידי ראש אגף כוח אדם בנושאים הנוגעים לכוח אדם, ומתואם על ידי ראש אט"ל בנושאים הנוגעים לתחזוקת הכוחות באפסניית חיל הרפואה ולפינוי רפואי בשעת חירום).
2484 דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה דוחות נוספיםפרק שישי: | מבקר המדינה על ממצאי הביקורת הוא ציין כי "תבוצע 2019 בתגובתו של צה"ל מספטמבר בחינה מקצועית של משמעויות הגדרת לוחמים כעובדים ברעש מזיק אשר תוצג לקרפ"ר ולמטכ"ל".
אי-קיום בדיקות סינון שמיעה למועמדים לשירות ביטחון במסגרת תהליכי הצו הראשון בלשכת הגיוס עובר מועמד לשירות ביטחון (להלן - מלש"ב) בין היתר בדיקות רפואיות: בדיקות שתן; בדיקות פרא-רפואיות: לחץ דם, דופק, גובה, משקל, חדות ראייה, עיוורון צבעים; ובדיקת רופא (בדיקה גופנית מלאה).
במסגרת זו המלש"ב אינו עובר שום בדיקת שמיעה, אף לא בדיקה בסיסית של סינון שמיעה.
צה"ל מתעדכן לגבי מצב השמיעה של המלש"ב רק אם האחרון בחר לדווח על כך .
במחקר שביצעה מקרפ"ר נבחנו 30והציג מסמכים המעידים על לקות שמיעתית .
בבדיקה נמצא כי רק 2013 - 1998 כמיליון רשומות רפואיות של מלש"בים בשנים מכלל המלש"בים מציגים במעמד המיונים הרפואיים בלשכת הגיוס מסמכים 0.
4% רפואיים המעידים על לקות שמיעה.
לעומת זאת, על פי מחקרים שונים חלה ירידה .
מכך הסיקה מקרפ"ר שממצאי המחקר 31 בשמיעה בקרב צעירים 25% - 4% של שביצעה מעידים על תת-דיווח על מצב השמיעה של כלל המלש"בים.