HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מספר העסקים הקטנים מהמגזר הערבי המוכרים במרשתת.
גם הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר .
המיעוטים שבמשרד לשוויון חברתי (להלן - הרשות לפיתוח כלכלי, או הרשות) אינה מחזיקה .
במידע כזה, ואין היא מקיימת מחקרים לאיתור הקשיים והצרכים של המגזר בנושא המסחר .
הדוח המליץ לרשות, בשיתוף הסוכנות לעסקים קטנים, לאסוף מידע על מספר העסקים .
הקטנים מהמגזר הערבי המוכרים במרשתת, שעל בסיס ו יוכלו לגבש תוכנית ייעודית לחיזוק .
המסחר המקוון במגזר זה, כגון קורסים ייעודיים.
עוד נכתב כי עליהן להעלות את המודעות .
במגזר לסיוע הממשלתי בנושא המסחר המקוון, בין היתר באמצעות תרגום אתר הרשות לשפה .
הערבית ופרסום המידע על מסחר מקוון במדיה רחבה יותר.
הרשות לפיתוח כלכלי השיבה בדוח .
הקודם כי היא מקבלת הערות אלה ותפעל ליישומן, ובפרט ל איסוף מידע, מחקרים ונתונים .
כאמור ולהעלאת המודעות בנושא המסחר ה מקוון.
הסוכנות לעסקים קטנים השיבה כי תפעל .
ליצירת שיתוף פעולה עם הרשות כדי להנגיש את עולמות התוכן הנוגעים למסחר מקוון לחברה .
הערבית, לפי הצרכים של קהל זה.
בתגובה לדוח הקודם השיב משרד הכלכלה במסמך הערות ראש הממשלה כי הקים מאגר מידע .
על כלל העסקים בישראל והוא מתחזק אותו דרך עדכונים שוטפים מרשות המיסים.
כולל גם נתונים על עסקים, לרבות גודלם, שמתקבלים מהמוסד לביטוח לאומי.
לעסקים קטנים תוכל להשתמש במערך המידע, ובשיתוף עם הרשות לפיתוח כלכלי לבצע .
פרויקטים לאיתור העסקים מהמגזר הערבי מתוך העסקים במאגר.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב ממצאי ביקורת המעקב: בנובמבר 2021 מסרה הרשות לפיתוח כלכלי לצוות הביקורת .
הנוכחית כי תוכנית המסחר המקוון פותחה וקודמה על ידי הסוכנות לעסקים קטנים באמצעות .
סניפי המעו"ף 121 ,הפזורים בארץ ופועלים גם ביישובי המיעוטים ו לרשות אין תוכנית נפרדת .
בנושא זה למגזר הערבי.
הרשות טרם החלה באיסוף מידע על מספר העסקים הקטנים מהמגזר .
הערבי המוכרים במרשתת.
עוד ציינה כי היא משתפת פעולה עם הסוכנות בפיתוח, קידום .
והנגשה של כלים למגזרי המיעוטים.
הרשות אינה משווקת או מפרסמת את תוכנית המסחר .
המקוון באופן עצמאי אלא באמצעות הסוכנות לעסקים קטנים בלבד.
הסוכנות מסר ה לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי יש לה גישה רק לנתונים שמשרד הכלכלה .
מקבל מביטוח לאומי וממע"ם, ובאלו אין פילוח לפי עסקים מהמגזר הערבי, ולכן אינה יכולה .
לבדוק באופן נפרד מגזר זה.
עם זאת, ציינה, כי היא מפרסמת את השירותים באמצעות אתר .
המרשתת שלה, שמתורגם גם לערבית, וכן באמצעות רשתות חברתיות כגון פייסבוק וכי .
הפעילויות של הסוכנות ברשתות החברתיות מתורגמות לערבית.
ביקורת המעקב העלתה כי הסוכנות לעסקים קטנים והרשות לפיתוח כלכלי אינן אוספות .
מידע על מספר העסקים הקטנים מהמג זר הערבי המוכרים במרשתת.
תוכנית ייעודית בנושא המסחר המקוון למגזר זה.
הסוכנות פועלת באמצעות סניפי מעו"ף, .
אך בהיעדר מידע על מספר העסקים הקטנים במגזר היא איננה מודדות האם פעולותיה .
עוד נמצא כי כדי להעלות את המודעות ב מגזר הערבי לסיוע הממשלתי בנושא .
מסחר מקוון, הסוכנות מפרסמת את שירותי ה באתר המרשתת שלה וברשתות חברתיות , .
כמו פייסבוק, בפרסומים שמתורגמים לערבית , ואילו הרשות אינה משווקת או מפרסמת .
את תוכנית המסחר המקוון באופן עצמאי אלא באמצעות הסוכנות בלבד .
משרד הכלכלה השיב במאי 2022 כי לפי החלטת ממשלה 550 - ״התכנית הכלכלית לצמצום .
פערים בחברה הערבית 2026-2022״122 , הסוכנות לעסקים קטנים תפעיל בשנת2022 את מסלול .
המסחר המקוון לעסקים במגזר הערבי, במטרה להגביר בקרב ם את השיווק ב מרשתת ואת .
המסלול כולל: (א) סדנה בנושא מסחר מקוון או קורס מתוקשב; (ב) שירות .
ייעוץ פרטני - עד עשר שעות ייעוץ.
באמצעות שני כלים אלו הסוכנות רוצה להקנות לעסקים ידע .
ולשפר את יכולתם ולסייע בבניית התשתיות הנדרשות לשם כך; (ג) מענק כספי לעסק להחזר .
הוצאות עבור הקמת מערך מכירה בפלטפורמה חדשה או קיימת למסחר מקוון.
121 מעו"ף הוא מערך השטח של הסוכנות לעסקים קטנים, הפועל במטרה לייעל את מתן השירותים לעסקים במשק .
הישראלי, לחזק את פעילותם של עסקים קטנים ובינוניים ולסייע להצלחתם ולעודד פיתוח וצמיחה במשק.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים השיבה ביוני 2022 כי היא החלה בשיתוף פעולה עם .
הסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה בתחום המסחר המקוון ואף הקצתה סכומים .
במסגרת יישום החלטת ממשלה 550 להמשך פיתוח תחום זה בקרב העסקים הקטנים והבינוניים .
בחברה הערבית; בד בבד, הרשות בוחנת עם הסוכנות לעסקים קטנים את הדרכים להכנת .
תוכנית מעקב ומדידה בתחום זה.
מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים והרשות לפיתוח כלכלי יפעלו בשיתוף פעולה לקבלת .
הנתונים על השתתפות המגזר הערבי במסחר המקוון ויכינו לאוכלוסייה זו תוכניות .
ממוקדות בנושא זה, כדי לסגור את הפער ים בשימושים במרשתת לרכישות מקוונות בינם .
עוד מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים תבצע את החלקים הרלוונטיים .
של החלטת ממשלה 550 : להמשיך את פעילות הסוכנות בחברה הערבית ; לפתח מסלולי .
ייעוץ ייחודים למגזר הערבי , מענקים ותמריצים מבוססי הצל חה שיקדמו את יכולות .
העסקים הקטנים והבינוניים בחברה הערבית.
תכנון שטחי מסחר במרחב הפיזי התייחסות מינהל התכנון והרשויות המקומיות לשינוי בתמהיל הצריכה .
מינהל התכנון במשרד הפנים123 משמש הגורם האחראי לגיבוש מדיניות תכנון ארצית בנושאים .
בין היתר הוא יוזם ומקדם תוכניות מתאר ארציות, מחוזיות ומקומיות, לרבות תוכניות מתאר .
כוללניות 124 , מפעיל את מוסדות התכנון הארציים, מטפל בתוכניות מפורטות, מכין ומקדם תקנות .
מתוקף חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), ומשמש מנחה מקצועי .
של מתכנני המחוזות ועובדי לשכות התכנון המחוזיות.
הרשויות המקומיות מכינות תוכניות מתאר .
מקומיות או תוכניות מתאר מפורטות הכוללות גם הקמת מרכזים מסחריים וקובעות בין היתר את .
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם נבדקה פעילותן של כמה עיריות: עיריית אשדוד, עיריית .
כפר סבא, עיריית באר שבע, עיריית ראשון לציון ונמצא כי בשנים האחרונות חל שינוי בתמהיל .
הצריכה בין רכישה בחנויות פיזיות לרכישה מקוונת ורכישה בחו"ל, ועם זאת כמה עיריות .
גדולות 125 לא נתנו דעתם במידה מספקת על תופעה זו.
הם לא אספו נתונים רלוונטיים ולא בחנו .
את ההשפעה האפשרית על מספרם, על גודלם ואף על מיקומם של מרכזים מסחריים קיימים .
העיריות שנדגמו קידמו תוכניות מתאר להקמת מרכזים מסחריים כאילו המסחר כולו .
123 עד אמצע2015 הייתה האחריות למינהל התכנון בידי שר הפנים.
העברת סמכויות שר הפנים בתחום התכנון והבנייה .
לשר האוצר התקבלה בהחלטת הממשלה 125 ( 25.
) במאי2020 הוקמה הממשלה ה-35 , ובהמשך להחלטת .
20) הועבר שטח הפעולה של תחוםהתכנון והבנייה , לרבות מינהל התכנון , ממשרד האוצר .
למשרד הפנים , ובהתאמה הועברו סמכויות ש ר האוצר לשר הפנים כמפורט בהחלטה , .
il/he/departments/about/about_iplan .
124 תוכנית מתאר מקומית כוללנית היא תוכנית מתאר מקומית שאישורה מצוי בסמכות הוועדה המחוזית , והיא חלה על .
כל שטח מרחב התכנון המקומי או שטח היישוב או על חלק משמעותי משטח מרחב התכנון או שטח היישוב.
125 נדגמו כמה עיריות שבתחום שיפוטן מספר גדול יחסית של מרכזים מסחריים גדולים (כגון קניונים): העיריות כפר .
סבא, אשדוד, ראשון לציון ובאר שבע.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב מתנהל במרחב הפיזי.
זאת ועוד, לגופים הממ שלתיים הרלוונטיים לא היה מידע מרוכז על .
המרכזים המסחריים המפסידים.
עוד נמצא כי בהיעדר נתונים לא נעשתה עבודת מטה לקביעת .
עקרונות לתכנון יעיל של קרקעות המיועדות למסחר.
בחלק מתוכניות המתאר אומנם יש הוראות .
גמישות המייעדות קרקעות לתמהיל שימושים 126, אך אין הוראה מחייבת בתמ" א 35127 הנוגעת .
לתהליך אישורן של תוכניות הכוללות שטחי מסחר בהיקף נרחב, ולא נקבעו קווים מנחים לתכנון .
יעיל של שטחי מסחר בתוכניות מפורטות.
עוד נמצא כי מינהל התכנון אינו מחזיק בנתונים על .
הביקושים הצפויים לשטחי אחסון, ולכן אינו מנחה את מוסדות התכנון בנושא זה.
ממצאי הדוח הקודם : משרד מבקר המדינה המליץ לרשויות מקומיות לתת דעתם על השינוי .
בתמהיל הצריכה ועל השפעתו על מרכזי המסחר הקיימים והעתידיים במרחב הפיזי, ובעקבות .
זאת לבחון את הצורך בגיבוש קווים מנחים לתכנון אזורי מסחר בתוכניות המתאר לסוגיהן, .
מיקומם ופריסתם המרחבית.
עוד המליץ לגופים אלה לשקול קביעת מנגנונים שיבטיחו ניצול .
יעיל של הקרקע בהקשר של תכנון שטחי מסחר גדולים, כגון קניונים, למשל במסגרת הוראות .
תמ"א 35 או באמצעות קביעת עקרונות לתמהיל שימושים.
בתשובה להמלצות הדוח הקודם ציין מינהל התכנון כי תוכנית מתאר מקומית כוללנית נדרשת .
לשמיר ה על גמישות שתאפשר התאמה לצרכים משתנים לאורך זמן.
לפיכך, ייעודי הקרקע .
הנקבעים במסגרתה הם ייעודים מוכללים הכוללים סל של שימושים, והם מלווים בהוראות .
המאפשרות את קביעת הייעודים הסופ יים ואת תמהיל שטחי הבנייה במסגרת התכנון המפורט .
לפי המצב הנכון לעת אישורו ובסמוך יותר לזמן מימוש התכנון.
עיריית באר שבע ציינה בתגובה לדוח הקודם כי בתוכנית המתאר החדשה נקבע שבמתחמים .
מוטי מסחר לא יעלה היקף המסחר המאושר על 1,000 מ"ר למגרש, וניתן דגש מיוחד למסחר .
המלווה רחוב ולא למרכזי קניות.
היא הוסיפה כי גם בעתיד, כשהמסחר המקוון יתפוס חלק .
משמעותי יותר משוק המסחר, למסחר המלווה רחוב המתקיים בריכוזים קטנים תהיה חשיבות .
גדולה, בהיותו חלק מהחוויה העירונית.
צוות הביקורת בדק את פעולות מינהל התכנון והעיריות באר שבע, ראשון לציון, אשדוד וכפר .
ההיתכנות הכלכלית של הקמת מרכזים מסחריים .
במרחב הפיזי מינהל התכנון .
ישראל עוברת תהליכי בינוי ופיתוח מואצים הגורמים לעליית ערכו של משאב הקרקע לכלל .
השימושים, וגוברת המודעות למחירה החלופי של הקרקע העירונית ולצורך בניצול יעיל וממצה .
לפי חוק התכנון והבנייה, מטרותיה של תוכנית מתאר מקומית הן בין היתר ייעוד אזורים .
126 תמהיל שימושים- סוגי השימושים השונים המותרים באותה קרקע.
127 תמ"א35 - תכנון כולל משולב למדינת ישראל- תוכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור שמטרתה .
לתת מענה לצורכי הבנייה והפיתוח של המדינה תוך שמירה על השטחים הפתוחים ועל עתודות הקרקע לדורות .
128 המכון למחקר ופיתוח מוסדות חינוך ורווחה, תדריך תכנון להקצאת קרקע לצורכי ציבור (2005.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב לתעשייה ולמסחר .
בעת שיזמים מגישים לרשות המקומית תוכנית להקמת מרכז מסחרי במקום .
לרשות יש אינטרס להקים מרכזים מסחריים רבים ורווחיים, בשל עלויות .
התפעול המועטות 129 ,וההוצאות המוניציפליות הנמוכות יותרומשום שנכסים אלה מניבים ארנונה .
גבוהה לעומת שימושי קרקע אחרים, כגון מגורים.
בחוק התכנון והבנייה אין הוראה המחייבת .
את הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה או את הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה לדרוש מיוזם .
התוכנית מסמך כלכלי המצדיק את הקמתו של מרכז מסחרי במקום מסוים.
ביולי 2013 פרסם מינהל התכנון מתווה 130 להכנתתוכנית מתאר מקומית כוללנית (להלן - .
מטרתו לשמש מסמך מדיניות המציג סוגיות עקרוניות בתוכנית מתאר כוללנית לתחום .
היישוב, וכלי עזר למתכננים, רשויות מקומיות, מוסדות וגופי תכנון.
נוסף על פירוט ההנחיות .
הנוגעות לתשריט התוכנית והוראותיה כולל המתווה המוצע הנחיות ודוגמאות לנספחים מנחים .
אשר מוצע לצרפם לתוכנית מתאר מקומיות -כוללניות, ובהם נספח שכותרתו "פרוגרמה .
חברתית-כלכלית" (להלן - הפרוגרמה).
על פי המתווה, מוצע שהפרוגרמה תציג את מסקנות .
הניתוח של המצב החברתי, הקהילתי והכלכלי ש ל היישוב, את המטרות החברתיות והכלכליות .
שהוגדרו בתכנון, את השפעות התוכנית בנושאים אלו ואת המענה הניתן להם בתוכנית.
יתייחס לחוסנה הכלכלי של הרשות המקומית, לפוטנציאל הכלכלי בה ולדרכים להעצמתו .
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם נמצא כי אין מתווה המבטיח שגם בעת הכנת תוכנית מתאר .
שמכוחה ניתן להוציא היתרי בנייה 131 יישקלו שיקולים כלכליים.
לנוכח מגמת השינוי בתמהיל .
הצריכה, משרד מבקר המדינה המליץ למינהל התכנון שגם בנוגע לתוכניות מתאר כאלה, .
ובעיקר תוכניות רחבות היקף, יגבש המינהל הנחיות שיבטיחו כי בתהליך אישורן יובאו בחשבון .
היבטים פרוגרמתיים של תכנון שטחי מסחר ושטחי אחסון, וייבחן ההיקף הראוי של זכויות בנייה .
עוד המליץ למינהל לשקול להנחות את הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה ואת .
הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה לגבש מתודולוגיה שתביא בחשבון גם את ההצדקה .
הכלכלית של תכנון אזורי מסחר , בייחוד בתהליך אישורן של תוכניות שמכוחן ניתן להוציא היתרי .
בנייה, לרבות באמצעות דרישה של חוות דעת כלכלית.
באוקטובר 2021 מסרמינהל התכנון לצוות הביקורת כי הוא פועל בסוגיה זו בכמה מישורים: .
במסגרת פרק התעסוקה בתוכנית האסטרטגית מגובשות הנחיות לביצוע בחינה כלכלית - .
פרוגרמתית שתוגש כמסמך רקע לתוכניות שכוללות גם שטחי מסחר.
לבחינת הצורך בשטחי תעסוקה, באופן שלא מבוסס על חישובי מאזן תקציבי של הרשות אלא .
שיקולי כלכלה אזורית ומיפוי המלאי במרחב.
ההנחיות מחולקות לשניים: החלק הראשון עוסק .
בפרופיל התעסוקה של האזור, והשני - בתוכנית המוצעת.
עורך התוכנית נדרש להציג ניתוח של .
129 שלא כמו שטח למגורים, שיש לבנות עבורו גם בתי ספר, גנים ומבני ציבור.
130 המתווה הוא חלק מפרויקט "אוגדן הנחיות" שהותנע במינהל התכנון, הכולל הנחיות פנים-ארגוניות והנחיות חיצוניות .
שנועדו להדריך את מערכת התכנון ולשמש כלי עבודה וכלי לקבלת החלטות במקרים שאינם מוגדרים או אינם .
מפורטים דיים בחוק, בתקנות, בתוכניות ובשאר החיקוקים הנוגעים לתכנון ובנייה.
המטרה היא להגביר את השימוש .
בהנחיות על פני קיבוע של אסדרה, ובכך לאפשר גמישות והתאמה לצרכים ולתנאים המשתנים.
131 תוכנית שמכוחה ניתן להוציא היתרי בנייה היא ת וכנית מתאר הכוללת את כל ההוראות המפורטות בסעיף 145 לחוק .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב שטחי התעסוקה והמסחר הקיימים, המאושרים והמתוכננים באזור, כדי להימנע מעודפ י תכנונים .
עוד מסר המינהל כי במסגרת פרק התעסוקה פותח מודל לחיזוי צורכי התכנון בתחום זה לשנת .
2040 ,, בחלוקה לשישה סקטוריםובהם מסחר.
בסקטור זה המתודולוגיה הביאה בחשבון את .
המגמות הצפויות של הגברת המסחר המקוון וצמצום שטחי המסחר, כך שיעד התכנון למסחר, .
8 מ"ר לנפש, נקבע מחדש לפי1.
מ"ר לנפשהמינהל הדגיש כי המודל .
דינמי ושניתן יה יה לשנות יעד זה אם יואץ המסחר המקוון.
עוד מסר שבעת הגשת תוכניות גדולות ומשמעותיות, מתבקשים עורכי התוכניות לענות על .
שאלות שעוסקות בתמהיל ובפריסת שימושים, שמטר תן גם לקדם גמישות בתמהיל השימושים .
השאלון בנוי על בסיס ההבנה כי היקפי המסחר הנדרשים יכולים להשתנות.
מטרה נוספת היא לוודא כי בקשות להיקפים משמעותיים של מסחר ותעסוקה מעוגנות בבדיקה .
פרוגרמתית ובהצדקה כלכלית משכנעת.
עוד מסר מינהל התכנון לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי בהתייחס לתכנון שטחי מסחר .
התוכנית הכוללנית מגדירה סל כולל של שטחי בנ ייה למסחר, אבל נמנעת בדרך כלל מהגדר ת .
שטחי קרקע ייעודיים למסחר; זאת גם במסגרת עידוד המגמה של מסחר מלווה רחוב.
מקדם שינוי בהוראות תמ"א 35 שיוביל לארגון מחדש של המרחב העירוני.
הדיון התכנוני מתמקד .
במשמעות מושגים כגון יעילות השימוש בשטח הציבור י.
מינהל התכנון מסר לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי מגובשת מדיניות תכנון ארצית, לרבות .
לרוב היישובים בארץ ת וכנית מתאר כוללת/כוללנית בתוקף, או .
בהליכים סטטוטוריים או בהכנה, ובמסגרת ת וכניות אלה נבחנים שטחי המסחר הנדרשים .
לתפקוד ראוי ונכון של כל יישוב ושל האזור והמרחב שלו.
נעשית בחינה כלכלית של מבנה .
המסחר והתעסוקה ביישוב ובסביבתו, וכן ניתוח מסגרות ביקושים מקומיים וביקושים במרחב .
הסובב את היישוב לפי ענף תעסוקה ומיקום ביקושים, כוח קנייה ומגמות יומיו מיות, מצאי קיים .
ועתודות קרקע זמינות לפיתוח תעסוקה ומסחר.
עוד מסר מינהל התכנון לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי הוא מקדם שינוי בהוראות תמ"א 35 .
שיוביל לארגון מחדש של המרחב העירוני כך שיתבסס על עקרונות של עיר קומפקטית, בין .
היתר באמצעות יצירת מרחב עירוני פעיל לאורך כל שעות היום המכיל מגוון הזדמנויות של .
לימודים, תעסוקה, מסחר, מגורים ופנאי וגישה מרבית לתחבורה ציבורית.
המינהל מסר עוד שהתוכנית הכוללנית מגדירה סל כולל של שטחי בני יה למסחר, אבל נמנעת .
לרוב מהגדר ת שטחי קרקע ייעודיים למסחר, למעט סימון חזיתות מסחריות במסגרת עידוד .
המגמה של מסחר מלווה רחוב.
בחזיתות אלה כולל מגוון השימושים, בדרך כלל, מסחר לסוגיו, .
בתי קפה, מסעדות, גלריות, מוסדות פיננסיים ושירותים עסקיים, מוסדות ציבור, מוסדות תרבות .
וקהילה, אולמות אירועים ושירותי פנאי ובילוי.
ככלל, המסחר מוגדר בתוכנית כשימוש אפשרי.
ייעוד מוכלל יכול להיות, למשל, מגורים ( שממנו ייגזרו שטחי מסחר לשירות המגורים), או .
תעסוקה (כשימוש משולב של מסחר עם משרדים ותעסוקה), או כל שילוב אחר.
קובעת התוכנית הוראות המכתיבות את המדיניות הרצויה של היקף שטחי המסחר ופירשתם.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב ביקורת המעקב העלתה כי מינהל התכנון לא סיים לעדכן את מדיניות ה תכנון הארצית .
מעודכנת, לרבות מדיניות בנושא המסחר.
מומלץ כי מינהל התכנון יסיים לעדכן את מדיניות תכנון ארצית, לרבות מדיניות בנושא .
המסחר בשים לב למגמות המסחר המקוון.
מידת תיקון הליקוי עיריית אשדוד .
עיריית אשדוד מסר ה לצוות הביקורת בנובמבר 2021 כי בשנים האחרונות היא מקדמת כמה .
תוכניות אסטרטגיות ו כמה תוכניות מתאריות, וחלק ניכר מהן מתייחסות לנושא המסחר ופריסתו .
ברחבי העיר - אם כי לא לתכנון מפורט, אלא ברמה האסטרטגית או המתארית, ואין הן .
מתייחסות קונקרטית להשפע ת המסחר המקוון על התצורה הפיזית של שטחי המסחר בעיר.
להלן פירוט: (א) במסגרת ת וכנית המתאר הכוללנית החדשה של העיר מ -2015 נעשתה תחזית .
ביקושים לשימושים מסחריים בהתאמה לשינויים הצפויים בגודל האוכלוסייה, לרבות פילוח על .
פי ענפים כלכליים, אך תחום המסחר נדון כמכלול אחוד132 ; (ב) בהמשך לתחזית הביקושים של .
ענפי הכלכלה בעיר מ-2018 נעשתה עבודהפרוגרמתית -כלכלית ובה אפיון אזורי התעסוקה .
ואפיון זכויות המסחר והתעסוקה שיש לפתח באזורי ם אלה; (ג) העירייה מכינה תוכנית .
אסטרטגית מרחבית לאשדוד שאמורה להיות מוכנה ב -2022 .
הפרק הכלכלי של ה מתייחס .
להתפתחות המסחר המקוון, הצפויה להשפיע על היקפי הפעילות הכלכלית של העיר.
עוד מסרה העירייה כי בשנים שחלפו מ -2018 אושרוכמה תוכניות אשר כללו זכויות בנ ייה .
למסחר, אך כולן עסקו במסחר מלווה רחוב המשולב באזורי מגורים, ו אינן מתייחסות לשינוי .
תצורת המסחר הקמעונאי בגלל השינויים הגלובליים בפעילות המסחר, ובפרט המסחר המקוון.
עם זאת הת וכניות מאפשרות גמישות מסוימת בתפעול מערך החנויות ושטחי המסחר שייבנו .
במסגרתן, שאמורה לאפשר להן לתמוך בצ ורכי פעילות מסחרית שעשויים להתפתח בשנים .
עיריית אשדוד ציינה גם שבמסגרת העדכון השוטף של מסמך ההנחיות המרחביות של העיר, .
הכולל הנחיות מפורטות לתכנון ועיצוב, אדריכל העיר יבקש להתייחס לסוגיית "המייל האחרון" .
בשרשרת ההפצה של סחורות, ובכך להתוות מסגרת תכנונית שתשפר את פעילות המסחר .
המקוון בעיר ותצמצם את הקונפליקטים בי נה לבין שימושי קרקע עירוניים אחרים.
132 בלא הפרדה בין קמעונאות לסיטונאות, בין מסחר משולב-מגורים ומסחר במתחמים מסחריים, וכ ד'.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב עיריית כפר סבא .
עיריית כפר סבא מסר ה לצוות הביקורת בדצמבר 2021 כי אינה אוספת נתונים הרלוונטיים .
להשפעת המסחר המקוון על מרכזים מסחריים פיזיים ולא בוצע מחקר בנושא זה.
דוח שהזמינה ב- 2011 ,בנושא כלכלת העיר העלה כי באותן שנים היה גידול חד בבנייה למגורים .
ומנגד התפתחות שטחי התעסוקה הייתה בפיגור.
העירייה הוסיפה כי הגישה התכנונית המנחה .
אותה היא חזיתות מסחריות משולבות ברחובות עירוניים באמצעות אזורי עירוב שימושים, ואין .
היא מתירה שטחי מסחר חדשים ללא חזית פתוחה לרחוב או לשטח ציבורי פתוח.
לא קידמה תוכנית עיר העוסקת בהקמת מרכז מסחרי כדוגמת קניון, למעט מתחמים שאושרו .
עיריית באר שבע מסר ה לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי מ-2018 ,מועד פרסום הדוח הקודם , .
לא קודמו תוכניות למרכזי מסחר שאינם מסחר מלווה רחוב, ושהיא שמה דגש על עירוב שימושים .
היא אף הגישה התנגדות לכמויות המסחר המוצעות בתוכנית צומת שוקת, שאינן .
מעודדות עירוניות ומחלישות את המרחב העירוני.
עוד ציינה שתוכנית המתאר של באר שבע .
שמופקדת בימים אלו מגבילה מאוד את המסחר , כך שיהיה רק מסחר מלווה רחוב - החלטה .
המבוססת על ניתוח שהראה עודפים במסחר בעיר , ובוודאי במרכזי קניות, לצד היחלשות .
המסחר ברחובות העיר העתיקה ובמרכזים השכונתיים הקיימים.
עיריית ראשון לציון מסר ה לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי השפעת הגידול במסחר המקוון .
על הקמת מרכזים מסחריים נבחנה בתוכנית הכוללנית שאושרה ב -2017 ,, יחסית לאחרונהוכי .
מ-2018 העירייה לא קידמה תוכניות מתאר להקמת מרכזים מסחריים.
העירייה ציינה כי היא .
נערכת לקידומה של תוכנית כוללנית מעודכנת והנושא ייבחן מחדש.
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי בדוח הקודם, שבגינו הומלץ לעיריות לבחון את הצורך .
בגיבוש קווים מנחים לתכנון אזורי מסחר בתוכניות המתאר לסוגיהן, מיקומם ופריסתם .
המרחבית - תוקן במידה מועטה.
עיריות אשדוד, כפ "ס וב"ש לא אספו נתונים מסודרים על .
הפעילות בתחום המסחר המקוון בעיר , ולכן לא בחנו כיצד תופעה זו משפיע ה על מספרם, .
גודלם או מיקומם של מרכזים מסחריים מתוכננים ועל הרחבה של מרכזים מסחריים .
מתשובות העיריות עולה כי הן אינן מקדמות מסחר ולעיתים הן אף מגבילות אותו .
(למעט מסחר מלווה רחוב), בלא שמדיניות זו מבוססת על ניתוח נתונים כלכליים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לעיריות לאסוף נתונים כלכליים על המסחר המקוון בעירם, .
ולקבל החלטות תכנוניות על בסיס נתונים אלו.
עיריית ראשון לציון השיבה במאי 2022 כי במסגרת הקמת צוות התכנון לעדכון תוכנית המתאר .
היועץ הכלכלי- פרוגרמטי של הצוות יתבקש לקחת בחשבון גם את נתוני המסחר המקוון.
השפעות מגפת הקורונה על המסחר המקוון .
בדצמבר 2019 החל להתפשט בסין נגיף הקורונה ( COVID -19 ,)וב-2020 התפשט למדינות .
בינואר 2020 הכריז ארגון הבריאות העולמי על התפרצות הנגיף כעל מצב חירום .
בריאותי עולמי, ובמרץ 2020 הכריז על הקורונה כפנדמיה (מגפה עולמית).
השלכות מאקרו-כלכליות עולמיות, ומדינות רבות, ובכללן ישראל, נוקטות צעדים משמעותיים .
בניסיון לבלום אותה - הגבלות על תנועה ותעסוקה של אזרחים, על פתיחת עסקים, על .
התכנסויות ועל תנועת סחורות, סגירת גבולות בין מדינות וכיוצא באלה.
מגפת הקורונה העצימה את המסחר המקוון, המאפשר להמשיך ולקיים שגרה כלכלית גם בימי .
סגר , סגירת עסקים והגבלה על התכנסויות.
בדוח133 שפרסמה הסוכנות לעסקים קטנים בינואר .
2021 נמצא כי חלה עלייה במסחר המקוון בקרב עסקים קטנים בעקבות מגפת הקורונה.
תרשים 18 :, המציג את שיעור העלייה .
133 ,הסוכנות לעסקים קטנים ובינונייםתוכנית "מסחר מקוון": ממצ אים ומסקנות מסקר משתתפים (ינואר 2021 .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 18: שיעורהעסקים הקטנים בישראל שחוו עלייה במסחר המקוון .
בעקבות מגפת הקורונה .
על פי נתוני הסוכנות לעסקים קטנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי 47% מהעסקים הקטנים בישראל הגדילו את היקף המכירות המקוונות .
שלהם ביותר מ-25% בעקבות מגפת הקורונה, ו-15% מהעסקים אף הגדילו אותו ביותר מ- .
גם בעולם תדירות הרכישות המקוונות גדל ה.
להלן תרשים 19, המציג את שיעורי העלייה .
ברכישה המקוונת של מוצרים הנרכשים בשגרה בחנויות פיזיות , בראשית מגפת הקורונה .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 19: שיעוריהעלייה ברכישה המקוונת של מוצרים הנרכשים בשגרה .
בחנויות פיזיות, בשל מגפת הקורונה, מרץ 2020 .
על פי נתוני Statista, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים ניתן ללמוד כי במרץ 2020 עלה במידה ניכרת שיעור הרכישות המקוונות של מוצרים .
שבדרך כלל נרכשים בחנויות פיזיות.
לדוגמה, בהודו, סין ווייטנאם היה גידול של כ-50% ,ומעלה .
,לנוכח העלייה במסחר המקוון בישראל ובעולם בתקופת מגפת הקורונה יש משנה .
חשיבות להסרת החסמים שצוינו בדוח ולשיפור התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב סיכום .
בשנים האחרונות צמח השוק הקמעונאי המקוון בישראל בשיעור שנתי של כ -33% , .
ומעריכים ש ב-2025 יגיע ל-12 מיליארד דולר.
המסחר המקוון- יבוא אישי מחו"ל ורכישות .
מספקים מקומיים - מאפשר לצרכנים גישה לשווקים חדשים ולמגוון רחב של טובין .
במשק בישראל , המתאפיין בריכוזיות על -ענפית יתרה בהשוואה לשווקים .
אחרים, היבוא האישי הוא ערוץ להגברת התחרות ולהפחתת יוקר המחיה.
במסחר המקוון מציב אתגרים לאומיים וגלובליים המחייבים בחינה מתמדת של האסדרה .
הקיימת, כדי להביא לשגשוג המשק.
ביקורת המעקב העלתה כי חלק מהליקויים שנמצאו בדוח הקודם תוקנו ; למשל, הופעלה .
המערכת הממוחשבת ליבוא אישי של רשות המיסים ומשרד הכלכלה, וצו יבוא אישי תוקן .
עם זאת יש ליקויים שנותרו בעינם; למשל, משרד המשפטים לא .
פעל באופן יזום לבדיקת חוזים אחידים-תקנונים באתרי הסחר המקוון , והמשרד לשוויון .
חברתי והמועצה הישראלית לצרכנות לא מיפו את הצרכים והחסמים של אוכלוסיית .
האזרחים הוותיקים ולא גיבשו עבורה תוכנית ייעודית גם לנושא הצרכנות במרשתת.
העלתה הביקורת כי יש צורך שמשרד הכלכלה ירחיב את פעילותו כדי לסייע למגזר החרדי .
לרכוש כישורי אוריינות דיגיטלית ולעודד מגזר זה להרחיב השימוש בסחר המקוון.
על משרדי הממשלה והגופים הרלוונטיים להשלים את תיקון הליקויים ויישום ההמלצות .
מוצע כי הסוכנות לעסקים קטנים והרשות לפיתוח כלכלי של מגזר .
המיעוטים תאסוף מידע על מספר העסקים הקטנים מהמגזר הערבי המוכרים במרשתת, .
והרשות תכין תוכנית בנושא המסחר המקוון למגזר זה; מוצע כי מכון היצוא יבדוק את .
יעילות הקורסים שלו בסיוע למשתתפים להשתלב במסחר מקוון; מוצע כי מינהל התכנון .
יסיים לעדכן את מדיניות התכנון הארצית, שתתייחס גם לתחום התעסוקה ובכלל זה .
לנוכח גל עליות המחירים במשק ו העלייה ביוקר המחיה בישראל , מומלץ כי משרד .
הכלכלה ומשרד האוצר , המובילים את המאבק ביוקר המחיה, בהתייעצות עם רשות .
התחרות, יבחנו את השימוש בפטור ממיסים ביבוא האישי ככלי נוסף במאבק , תוך איזון .
הצורך להגן על חלקים מסוימים במגזר הקמעונאי.
בכלל זאת מומלץ אף לשקול הגדלת .
הפטור ממס לגבי מוצרים ותחומים שבהם קיימים כשל שוק או ניצול לרעה וגביית מחיר .
מופרז של מונופולים או יבואנים בלעדיים בעלי כוח שוק משמעותי, זאת בשים לב למקובל .
בעולם במדינות מפותחות.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב
שכר הוא גורם מרכזי במכלול השיקולים של אנשים, בבואם להחליט אם ברצונם לעבוד בארגון .
מסוים, באיזה תפקיד ברצונם לכהן ואם לפעול כדי לעבור בין תפקידים ובין ארגונים.
ראותו של מעסיק, השכר הוא כלי מרכזי לגיוס ופיתוח של כוח אדם מיומן ואמין לביצוע משימות .
השירות הציבורי כולל את משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם, לרבות מוסדות בריאות .
ממשלתיים (להלן - שירות המדינה), גופי הביטחון (לרבות צה"ל, משטרת ישראל ושירות .
בתי הסוהר), מערכת החינוך הממשלתית וכן גופים ציבוריים, הנחלקים לשבעה מגזרים: .
רשויות מקומיות; חברות עירוניות; איגודי ערים 2 ;; חברות ממשלתיות; מועצות דתיות .
תאגידים שהוקמו על פי חוק 3 ; וגופים נתמכים4.
בשנת2019 הועסקו עובדים בכ- 537,300 .
,משרות ב-873 גופים בשירות הציבורי, ועלות העסקתם השנתית הכוללת הסתכמה בכ-107 .
מיליארדש"ח (לא כולל משרות במערכת הביטחון, ובה משרד הביטחון).
השנתית במגזר הפרטי הסתכמה בכ-360 מיליארד ש"ח.
במרכז השירות הציבורי מצוי שירות .
המדינה - משרדי ממשלה, יחידות הסמך שלהם ומוסדות הבריאות הממשלתיים, ועובדיו .
נחשבים כעובדי המדינה.
,מסגרת השכר הכוללת בשירות הציבורי התגבשה בשנות החמישים של המאה העשרים .
ומאז רבים מעקרונותיה ומאפייניה נותרו ללא שינוי.
תנאי השכר המפורטים בשירות הציבורי .
נקבעים בהסכמי שכר, שהם תוצר של משא ומתן בין ארגו ני העובדים ובין המעסיקים .
במהלך השנים בחנו ועדות ציבוריות וגורמי מקצוע שונים מטעם הממשלה את .
2 לפי חוק הפרשנות, התשמ"א-1981 , איגוד ערים נכלל בהגדרת רשות מקומית, ומכאן שהוא גם גוף מתוקצב לפי .
סעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 .
)(להלן: חוק יסודות התקציב .
3 לפי סעיף21 לחוק יסודות התקציב, תאגיד מוגדר כאחד מאלה: תאגיד שהוקם בחוק או מכוח סמכותו של שר .
שניתנה בחוק, והוא מוסד של המדינה או שנתקיים בו אחד מאלה: הממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או .
בעקיפין, או שחבריו או חברי הנהלתו, כולם או מקצתם, מתמנים בידי הממשלה או בידי שר (למעט בנק ישראל, .
רשות מקומית וחברה ממשלתית); וכן חברה מוגבלת בערבות או הקדש, ששר א ו ראש רשות מקומית ממנה להם .