HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שאלה של מדיניות הכרוכה בשאלות מקצועיות, והיא תיבחן מול גורמי המקצוע במשטרה.
סגירת תיקים בעילת "חוסר ראיות" ובעילת "היעדר .
אשמה" משמעותה של סגירת תיק חקירה בעילה של "חוסר ראיות " היא שלא נמצאו ראיות .
מספיקות להגשת כתב אישום נגד חשוד ובכל זאת כתם החשדות נגדו ממשיך להתקיים .
במציאות זו, מצבו של חשוד שנסגר תיקו בעילת "חוסר ראיות " רע .
ממצבו של חשוד שנמצאו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום נגדו, אך הראיות לא חצו .
את רף ההרשעה בבית המשפט והוא זוכה.
כפי שיפורט בהרחבה בהמשך, וכמוצג בתרשים .
", עילת הסגירה המרכזית לסגירת תיקי חשודים בפרקליטות ובמשטרה היא "חוסר ראיות .
תרשים6 : שיעור תיקי חשודים שנסגרו בפרקליטות49 ובמשטרה בעילת חוסר .
"ראיות", 2019 - 2020 ( באחוזים ולידם מספר התיקים שנסגרו .
בעילת "חוסר ראיות") .
על פי נתוני הפרקליטות והמשטר ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בפרקליטות נסגרו בממוצע בשנים 2019 - 2020 כ-57% מתיקי .
החשודים בעילת "חוסר ראיות", ובמשטרה, ביחידות החקירה ובחטיבת התביעות .
נסגרו באותן שנים כ-62% .
מתיקי החשודים באותה העילה .
יצוין כי מגמה זו, ולפיה רוב התיקים נסגרים בעילת "חוסר ראיות", נמשכת לאורך שנים.
כבר בשנת 2002 הציג פרקליט מחוז ירושלים דאז לוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת .
נתונים ולפיהם 55% - 60% ,"מכלל תיקי החקירה שנסגרים, חוסים תחת עילת "חוסר ראיות .
20% - 25% נסגרים בעילת "נל"ן" 50 ואחוז קטן מאוד מהתיקים נסגרים בעילה של "חוסר .
'הנחיית פרקליט מדינה מס 1.
3 מאוקטובר1989 עוסקת בסגירת תיקים בעילת "חוסר .
ראיות" ובעילת "היעדר אשמה" (להלן - הנחיה 1.
נוכח טענות שעלו לאורך .
השנים בנוגע לריבוי השימוש בעילת הסגירה של "חוסר ראיות" והשלכותיו, בשנת 2015 .
הטילה שרת המשפטים דאז על המשנה ליועמ"ש לממשלה (פלילי) דאז לבחון את .
האפשרות למחוק רישומים של תיקים שנסגרו בעילה של " חוסר ראיות " מהמרשם .
49 בדוח זה נתוני סגירת תיקי חשודים בפרקליטות אינם כוללים נתונים על תיקי חשודים שסגרה המחלקה לחקירות .
"בשמה הקודם של העילה "חוסר עניין לציבור .
51 הכנסת- מרכז מחקר ומידע, מסמך רקע בעניין: "מדיניות סגירת תיקים בפרקליטות ובתביעה המשטרתית" הוגש .
לוועדת החוקה חוק ומשפט, 6.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים בדיון שהתקיים ביוני 2015 ,בנושא, בהשתתפות המשנה ליועמ"ש לממשלה (פלילי) דאז .
המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז וגורמים מהמשטרה, הפרקליטות ומחלקת ייעוץ .
וחקיקה (פלילי), התנגדו נציגי המשטרה לביטול עילת "חוסר הראיות" וכן לביטול הרישום .
המשטרתי בתיקים שנסגרו בעילה זו.
לדבריהם, המידע הקיים במרשם המשטרתי חשוב .
למשטרה לצורך קבלת תמונה רחבה על החשוד ברגע שנפתח תיק נוסף נגדו, והוא עשוי .
ללמד על שיטות פעולה של החשוד ולהעיד על רצידיביזם52 .
עוד נטען כי התכלית של .
שמירת המידע היא שמירה על שלום הציבור וביטחונו וגילויי עבריינים, שהם מתפקידי .
הליבה של המשטרה, ומכאן שאין מקום לביטול ההבחנה בין סגירת תיק בעילה של "חוסר .
ראיות" לבין העילה של "היעדר אשמה".
בנוגע לשימוש אפשרי לרעה במרשם, אמרו נציגי המשטרה, כי המידע על תיקים סגורים .
נמסר לרשימת גופים מצומצמת המנויה בתוספת השלישית לחוק המרשם הפלילי, כי .
רישומים על אודות תיקים סגורים בעבירות עוון מבוטלים באופן אוטומטי לאחר שבע שנים, .
כל עוד לא קיים רישום נוסף וכי לראש אח"ם יש סמכות ביטול בתקופות קצרות יותר.
נציגי הפרקליטות ונציגי המשטרה שנכחו בדיון סברו כי ייתכן שהקושי אינו נעוץ בעצם .
קיומה של עילת "חוסר ראיות מספיקות", אלא בעובדה שבמקרים רבים נסגר תיק בעילת .
"חוסר ראיות" אף שמתאים היה כי התיק ייסגר בעילה של "היעדר אשמה".
הוחלט שהפרקליטות ומחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי) יבחנו יחד תיקון של הנחיה 1.
של הוספת אמות מידה ברורות שיתוו את שיקול הדעת המאפשר סגירת תיקים בעילה של .
בישיבת הנהלת הפרקליטות שהתקיימה בספטמבר 2015 , בהשתתפות המשנה לפרקליט .
המדינה (פלילי) דאז, פרקליטי המחוזות ומנהלי מחלקות בפרקליטות, התבקשו המשתתפים .
לחוות דעתם בשתי סוגיות: .
האם יש מקום לשנות בהנחיה 1.
3 המשרטטת את קו הגבול בין סגירת תיק בעילת .
"חוסר ראיות" לעומת "היעדר אשמה", את מבחן "ספק סביר חפות החשוד" המעוגן .
בהנחיה ולפיו כאשר יש ספק בחפותו של החשוד, נגנז התיק בעילה של "חוסר ראיות".
האם השימוש שנעשה במרשם התיקים הסגורים בבחינת כשירות האדם לתפקיד הוא .
בכירי הפרקליטות היו חלוקים בדעותיהם לגבי שתי הסוגיות והציגו עמדות שונות: חלקם .
סברו כי רק במקרים מועטים קיים צורך חקירתי לעיין בתיק שנגנז בעילת "חוסר ראיות" .
הם הציעו להסתפק בהחלטה דיכוטומית: להעמיד לדין או לגנוז, ללא .
הבחנה בין עילת "חוסר ראיות" ל"היעדר אשמה".
לעומתם, אחרים סברו שאין מקום .
לביטול עילת "חוסר ראיות", אך יש מקום לשקול "חיסיון" מלא ומוחלט על מרשם התיקים .
הסגורים בעילת "חוסר ראיות", כך שישמש לצרכים חקירתיים בלבד, בד בבד עם הרחבת .
השימוש בעילת "היעדר אשמה".
52 מועדות- דפוס התנהגותי של אדם אשר שב לבצע עבירות.
53 כך דרישה ממועמד לעבודה להציג מרשם נקי מהמשטרה, על אף היותה נפוצה מאוד המגזר הפרטי, היא בניגוד .
המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז סיכם את הדיון וקבע כי נכון היה לבטל את עילת .
הסגירה "חוסר ראיות" ולהסתפק בהחלטה דיכוטומית, כלומר סגירת תיק החקירה או .
הגשת כתב אישום, אולם צורכי הגורמים הנחשפים למידע לא יאפשרו זאת.
ספק אם שמירה על סודיות עילת הסגירה כשמדובר בנושא תפקיד ציבורי בכיר מתיישבת .
משיקולים אלו, סיכם המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז, כי .
יש לצמצם את היקף המקרים שבהם תיקים נסגרים בעילת "חוסר ראיות".
יצוין כי לעניין משמעות אופן הסיווג של עילת הסגירה של תיק חקירה בעילת "חוסר ראיות" .
או "היעדר אשמה", הוצגה בבית המשפט העליון בבג"ץ ארגמן, באמירת אגב, דעתה של .
אחת השופטות כי חזקת החפות מחייבת לקבוע שתיקו של חשוד ייסגר בעילה של "היעדר .
אשמה", אלא אם כן שוכנעו רשויות התביעה כי קיים ספק ממשי לגבי חפותו של אדם.
בינואר 2018 התקיים דיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת על הצעות לתיקון .
החסד"פ וביטול הרישום המשטרתי בעילת "חוסר ראיות"54 .
לקראת הדיון הגישה הסנגוריה .
הציבורית את עמדתה, לפיה יש לקבוע כברירת מחדל שבמקרה שלא נמצאו ראיות .
מספיקות לאישומו של אדם, יש לסגור את תיק החקירה נגדו בעילה של "חוסר אשמה" כך .
שרישומו הפלילי יימחק מרישומי המשטרה.
בסופו של התהליך קיבלה הוועדה את עמדת הממשלה, לפיה יש חשיבות בשמירת המידע .
במרשם המשטרתי לצרכים מודיעיניים ואחרים, והצעת החוק שונתה בקריאה הראשונה .
באופן שמתמקד בהודעה לחשוד ולמתלונן על סגירת תיק החקירה55.
בינואר2018 פרסמה הפרקליטות עדכון של הנחיה 1.
3 ובו התוויית מדיניות התביעה .
לסגירת תיק חשוד כאשר אין בתיק מספיק ראיות להעמדתו לדין והתובע נדרש להכריע .
בדבר עילת סגירה של התיק: "חוסר ראיות" או "היעדר אשמה".
יודגש כי הנחיה זו אינה .
מתווה את ההבחנה והיחס שבין שתי עילות אלה לבין סגירה בעילת "נל"ן".
הסטת נקודת ההכרעה בסגירת תיקים בין עילת .
"חוסר ראיות" לבין עילת "היעדר אשמה" .
מטרת העדכון של הנחיה 1.
3 הייתה להתוות את מדיניות התביעה בשיקולים ובמבחנים לסגירת .
תיק פלילי נגד חשוד בעילת "חוסר ראיות" ו"היעדר אשמה", וכן להנחות ולהבנות את שיקול .
הדעת של הגורם הסוגר תיק חקירה בקביעת עילת הסגירה המתאימה.
לפני העדכון, על התובע לסגור תיק של חשוד בעילת "חוסר ראיות" כאשר הוא סבור כי אין .
סיכוי סביר להרשעה, אף שיש בתיק "שמץ ראי ות".
לאחר עדכון ההנחיה, כדי לקבוע שיש לסגור .
תיק בעילת "חוסר ראיות" על התובע לבחון את מידת הסבירות שהחשוד ביצע את העבירה .
המיוחסת לו ולהיעזר ב"מבחן הראיה המ ינהלית" , ולפיו התיק י יסגר בעילת "חוסר ראיות " במקרה .
54 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.
18 כשעל סדר היום הצעת חוק סדר הדין הפלילי .
(תיקון - מחיקת רישום פלילי בהיעדר ראיות), התשע"ה -2015/, פ 20/1604 , הצעת ח"כ דוד אמסלם והצעת חוק סדר .
הדין הפלילי (תיקון - מחיקת רישום פלילי בהעדר ראיות), התשע"ו-2015/, פ 20/2088 , הצעת ח"כ מיקי לוי.
ח"כ לוי הוסרה והוצמדה להצעת התיקון לחוק הממשלתית של ח"כ אמסלם.
55 דיון ועדת חוקה, חוק ומשפט מיום 30.
18 'בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס84 ) (שינוי פרטי ההודעה על .
סגירת תיק לעניין עילת הסגירה), התשע"ח-2018 /של ח"כ דוד אמסלם (פ 20/1604 /) וח"כ מיקי לוי (פ 20/2088.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים שבו מדובר ב ראיות שאדם סביר היה מסתמך עליהן כדי לקבוע שקיים סיכוי שאינו נמו ך, .
שהחשוד ביצע את העבירה במכלול הנסיבות.
אולם אם עולה מהראיות שנאספו כי הסיכוי .
שהחשוד ביצע את העבירה הוא נמוך, הרי שעל התובע לסגור את התיק בעילה של "היעדר .
ראש יחידת העררים בפרקליטות, שריכז את העבודה על תיקון הנחיה1.
3 , אמר במהלך הדיון .
בוועדת חוקה, חוק ומשפט בינואר 2018 כי התיקון הזיז את נקודתהאיזון על הציר לעבר זכויות .
החשוד, מתוך הכרה בחזקת החפות ובזכותו לשם טוב, כך שיותר תיקים ייסגרו בעילת "היעדר .
אשמה" ויימחקו מרישומי המשטרה 57 .
בדיון שקדם לעדכון ההנחיה והתקיים במחלקת ייעוץ .
וחקיקה (פלילי), ביוני 2015 " , סיכם המשנה ליועמ"ש (פלילי) דאז לממשלה כינוכח דברים אלו .
של הגורמים הרלוונטיים בפרקליטות ובמשטרה נראה שיש מקום לבחון מחדש את המבחן .
שנקבע בהנחיית פרקליט המדינה.
ולקבוע מבחן אחר אשר יביא לצמצום במספר התיקים .
שנסגרים בעילה של חוסר ראיות".
בהנחיה מוצג כלי עזר לתובע כסרגל המדמה את עוצמת הראיות בתיק, שנעה מאפס - כאשר .
אין כל ראיה בתיק הקושרת את החשוד לביצוע העבירה, לעשר - כאשר הראיות קושרות את .
החשוד לעבירה באופן ודאי.
בדירוג חמש הסיכוי שהחשוד ביצע את העבירה זהה לסיכוי שלא .
על סרגל זה, כמודגם בתרשים 7 , תיק שבו עוצמת הראיות היא2 ומטה ייסגר בעילה .
של "היעדר אשמה", ואילו תיק שבו עוצמת הראיות היא יותר מ-2 .
"ייסגר בעילה של "חוסר ראיות .
56 הנתונים שעל התובע לשקול לצורך הערכת מידת הסיכוי שהעבירה בוצעה על ידי החשוד הם אלה: מידת מהימנותן .
של העדויות המרכזיות וראיות נוספות המבססות את החשד נגד החשוד; מידע מודיעיני; ראיות בלתי קבילות המצויות .
בתיק, כגון עדות קרובים הפסולה להגשה.
נוסף על כך, ניתן לתת משקל לתוצאות בדיקת פוליגרף שנערכה מטעם .
הרשות ובפיקוח ובקרה נאותים.
ככלל, הרשעות קודמות או תיקים סגורים לא יהיו בעלי משקל לעניין עילת סגירת .
התיק, להוציא מקרים חריגים, כגון שהחשוד הורשע בעבר בעבירות בעלות אופי דומה.
כמו כן, במצבים שבהם .
המשטרה מחליטה שאין מקום למצות את החקירה וגונזת את התיק, יש לשקול את האפשרות לסגור את התיק .
בעילה של "היעדר אשמה", אם קיימת היתכנות שאם החקירה הייתה ממוצה, היה הדבר מוביל לסגירת התיק בהיעדר .
57 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.
תרשים7: ,"סגירת תיק בעילת "חוסר ראיות" לעומת עילת "היעדר אשמה .
לפי מידת הסבירות שהחשוד ביצע את העבירה .
מטרת תיקון הנחית פרקליט המדינה 1.
3 בינואר2018 הייתה לשנות את המציאות, כך .
שיותר תיקים ייסגרו בעילת "היעדר אשמה" ופחות בעילת "חוסר ראיות".
שיובאו בהמשך מצביעים על כך שההנחיה לא השיגה מטרה זו, ולא חל שינוי בשיעור .
תיקי החשודים שנסגרים בעילת "חוסר ראיות".
סגירת תיקי חשודים בפרקליטות המדינה עילת "היעדר אשמה" לעומת עילת "חוסר ראיות" .
מנתונים שהתקבלו מהפרקליטות עולה כי בממוצע סגרה הפרקליטות כ- 28,000 תיקי חשודים .
בכל שנה משנת 2015 עד2020 (בשנת2019 נסגרו באופן חריג מספר תיקים נמוךבכ- 13% .
אחוזיםמהממוצע , כ- 24,400 )58 .
להלן בתרשים8 מספר התיקים שסגרה הפרקליטות בעילה של .
"היעדר אשמה" באותן שנים: .
58 לציין כי בדוח זה נתוני סגירת תיקי חשודים בפרקליטות אינם כוללים תיקי חשודים שסגרה המחלקה לחקירות .
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 8: ,"מספר תיקי חשודים שסגרה הפרקליטות בעילת "היעדר אשמה .
על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי מאז תיקון הנחיה 1.
3 בינואר2018 חלה עלייה של כ -70% בשיעורתיקי .
החשודים שנסגרו בפרקליטות בעילה של היעדר אשמה.
העלייה היא מכ- 3,500 תיקיםבשנת .
2015 לכ- 6,000 תיקים בשנת2020 .
,ואולםפילוח שיעור תיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות בשנים 2015 - 2020 , שלוש שנים לפני .
עדכון ההנחיה ושלוש שנים אחריה, לפי עילות סגירה, מעלה תמונה מורכבת יותר כמוצג .
תרשים9: התפלגות עילות הסגירה בתיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות, .
2015 - 2020 (באחוזים) .
על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2020 לא חל שינוי בשיעורתיקי החשודים שנסגרו .
בעילת "חוסר ראיות" שהיה כ-59% , למעט שנת2019 שבה שיעור התיקים שנסגרו בעילת .
"חוסר ראיות" היה 55%.
הפרקליטותכתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת .
הפרקליטות) כי הפרקליטות בוחנת כל תיק לגופו, בהתאם לתשתית הראייתית שנאספה .
במהלך החקירה, ובהתאם לנסיבותיו הספציפיות.
מרבית התיקים נסגרים בעילה של 'חוסר .
ראיות' כיוון שלמרות מאמצי המשטרה לאסוף את כל הראיות הרלוונטיות, נותר בהם עדיין ספק .
באותם תיקים, הסבירות שהחשוד לא ביצע את המעשים בהם נחשד .
אינה נמוכה ולכן לא ניתן לסגור אותם בעילת "היעדר אשמה".
בתרשים 10 "מודגם השינוי שחל בנקודת האיזון בין סגירת התיקים בעילה של "היעדר אשמה .
לסגירת תיקי החשודים בעילת "נל"ן" בעקבות תיקון הנחיה 1.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 10: " התפלגות עילת סגירההיעדר אשמה" ועילת סגירה "נל"ן" .
בפרקליטות, 2015 , 2018 , 2020 ( באחוזים) .
בשנים 2015 ,2018 ו-2020 שיעור תיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות בעילת "חוסר .
עיקר הגידול שחל במספר התיקים שנסגרו בעילה של " היעדר .
אשמה" באותן שנים, מ- 12.
5% בשנת2015 לכ-20% בשנים2018 ו-2020 , נבע מירידה .
בשיעור התיקים שנסגרו בעילה של "נל"ן", שירד מכ -22% בשנת2015 לכ-15% בשנת .
הפרקליטותכתבה בתשובתה כי הנחיה 1.
3 שעניינה סגירת תיקים בעילות הסגירה "חוסר .
ראיות" ו"היעדר אשמה" עוסקת במערכת השיקולים הראייתית של התיק, ואילו הנחיית פרקליט .
1, שעניינה סגירת תיקים בעילת"נל"ן", עוסקת במערכת השיקולים "המערכתית- .
תיק נסגר בעילת "נל"ן" כשהתובע מצא שיש די ראיות להעמדה לדין, והוא .
מחליט שלא להעמיד לדין כיוון שהאינטרס הציבורי גובר על האינטרס שבהעמדת החשוד לדין.
עוד נכתב בתשובת הפרקליטות כי ניתן להשתמש במערכת שיקולים המערבת בחינה ראייתית .
ובחינה ציבורית-ערכית -אישית רק במקרים נדירים, וככלל אין מקום ל ערב בין שתי מערכות .
,כאמורמטרת תיקון הנחית פרקליט המדינה 1.
3 הייתה לשנות אתמידת השימוש בעילות .
סגירת תיקים, להגדיל את שיעור תיקי החשודים שנסגרים בעילה של "היעדר אשמה " .
ולהקטין את שיעור התיקים שנסגרים בעילה של "חוסר ראיות ".
ההנחיה אינה מתווה את .
ההבחנה והיחס שבין שתי עילות אלה לבין סגירה בעילת "נל"ן".
בפועל, ניתוח הנתונים .
שהתקבלו מהפרקליטות מעלה כי בעקבות תיקון ההנחיה, פחת מספר תיקי החשודים .
שנסגרו בפרקליטות בעילה " נל"ן", מכ- 6,200 בשנת2015 לכ- 4,500 בשנת2020 (ירידה .
של כ-27% ) ולאהופחת שיעור התיקים שנסגרו בעילה של "חוסר ראיות" (כ-59%.
מוצע כי פרקליטות המדינה תחדד את ההבדלים שבין עילות הסגירה התפלגות עילות סגירת תיקי חשודים במחוזות הפרקליטות .
הנחיית היועמ"ש לממשלה בעניין הנחיות מינהליות59 קובעת, בין היתר, כי מטרת ההנחיות היא .
להימנע במקרים דומים מהחלטות הסותרות זו את זו ולהפעיל את הסמכות של הגורם המחליט .
באופן המבסס את עקרון השוויון בפני החוק ובכך להגביר את האמון וההערכה של הציבור .
עקרונות אלו אמורים לחול ביתר שאת כשמדובר בהחלטה על סגירת תיקים, הנמצאת בליבת .
מכאן שבהתאם לעקרון השוויון בפני החוק, שהוא "עקרון המצוי בגרעין הקשה .
של הצדק בהליך הפלילי" 60 ,וכחלק מאמון הציבור במערכת אכיפת החוקחשוב להבטיח כי .
אמות המידה לסגירת תיקים יהיו אחידות בכל מחוזות הפרקליטות.
ואולם בחינת שיעור סגירת תיקי חשודים בעילות של "חוסר ראיות", "היעדר אשמה" ו"נל"ן" .
מלמדת על שונות בין המחוזות השונים.
להלן בתרשים 11 שיעור סגירת התיקים בעילות אלו .
בפרקליטויות המחוז הפליליות בשנת 2020 .
59 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 1.
0002 ,", "הנחיות מינהליות 1.
1986 , עודכנה ביום 3.
60 בג"ץ 5699/07 פלונית (א') נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד סב(3 )550 (2008).
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 11 : שיעור סגירת תיקים במחוזות הפרקליטות (פלילי) בעילה של .
"חוסר ראיות", "היעדר אשמה" ו"נל"ן", 202061 )(באחוזים .
על פי נתוני הפרקליטות , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כעולה מהתרשים , בשנת 2020 , שלוש שנים מאז תיקון ההנחיה, עילת סגירת תיקי חשודים בגין "חוסר ראיות" הייתה עילת הסגירה השכיחה ביותר בכל פרקליט ויות המחוז.
מהנתונים עולה כי בפרקליטות מחוז חיפה שיעור סגירת התיקים בעילה של "חוסר ראיות " .
הוא כ-73% (ובשנים2018 ,2019 היה כ-69% וכ-68% , בהתאמה).
אביב שיעור סגירת התיקים בעילה זו הוא הנמוך ביותר, כ-49% (ובשנים2018 ,2019 היה .
כ-50% וכ-47% , בהתאמה).
עוד עולה מהנתונים כישיעור סגירת התיקים ב עילת "נל"ן" .
בפרקליטות מחוז תל אביב הוא הגבוה ביותר מכל פרקליטויות המחוז, כ-31% (ובשנים .
2018 ,2019 היה כ-33% וכ-32% ), בהתאמה.
61 פמ"ד- פרקליטות מחוז דרום (פלילי); פמ"ח - פרקליטות מחוז חיפה (פלילי); פמ"י - פרקליטות מחוז ירושלים (פלילי); .
פמ"מ - פרקליטות מחוז מרכז (פלילי); פמ"צ - פרקליטות מחוז צפון (פלילי); פמת"א - פרקליטות מחוז תל אביב .
קיימים אפוא הבדלים של כ -20% בין מחוזות הפרקליטות בשיעור התיקים הנסגרים .
הבדלים אלו מעלים חשש כי הסיכוי של חשוד שתיקו ייסגר בעילה של .
"היעדר אשמה" שונה בכל אחד מהמחוזות.
בשנת 2020 הסיכוי כי התיק ייסגרבעילה זו .
בפרקליטות מחוז צפון היה כ-33% ובפרקליטות מחוז חיפה הסיכוי ירד למחצית מכך, לכ- .
מומלץ כי הפרקליטות תבחןאם ההנחיה מיושמת על ידי פרקליטויות המחוז בדרך העולה .
בקנה אחד עם תכליתה לצמצם את השימוש בעילת "חוסר ראיות" ותחדד את ההבדלים .
עוד מוצע כי תוודא ש כל פרקליטויות המחוז פועלות גם בהתאם .
לרציונלים העומדים בבסיס ההנחיה , כך שמדיניות סגירת התיקים תהיה אחידה בכל .
הדבר י תיישב עם הנחיות פרקליט המדינה , שנועדו בין היתר להבטיח את .
הפעלת הסמכות לפי עקרון השוויון.
הפרקליטות כתבה בתשובתה כי המטרה של עדכון הנחיה 1.
3 הייתה, בראש ובראשונה, לייצר .
מדיניות אחידה בכל מחוזות הפרקליטות ובחטיבת התביעות במשטרה, לגבי האופן שבו מחליט .
התובע באיזו עילה לסגור את התיק וזאת לא חר שה תברר שקיימת שונות בין היחידות.
הפרקליטות הוסיפה כי היא מקבלת את הצורך בבחינת אופן יישום ההנחיה על ידי מחוזות .
הפרקליטות עם זאת השונות אינה מלמדת, בהכרח, על מדיניות שונה של המחוזות אלא שהיא .
נגרמת מאופי תיקי החקירה, איכות החקירות וטיב העבירות האופייני באותו מחוז.
סגירת תיקי חשודים במשטרה .
מרבית התיקים הפליליים נסגרים במשטרה - בחטיבת החקירות ובחטיבת התביעות.
סמכויות הסגירה מוסדר בפקודות ונ והלי המשטרה והסמכות נתונה הן לגורמי החקירות והן .
בשנים2015 - 2020 סגרוהיחידות בחטיבת החקירות כ- 42,500 תיקי חקירה .
בשנים אלו הגישה חטיבת התביעות בממוצע כ- 36,000 כתבי אישום בכל .
שנה וסגרה כ- 32,500 תיקי חשודים בכל שנה.
כאמור, תכלית עדכון ההנחיה ב-2018 הייתה שינויהמבחן הנוהג בעת סגירת תיק מ"שמץ ראיות" .
ל"מבחן הראיה המנהלית", לפיו מדובר בראיות שאדם סביר היה סומך עליהן כדי לקבוע שקיים .
סיכוי שאינו נמוך, שהחשוד ביצע את העבירה במכלול הנסיבות.
אם אין בתיק ראיות מסוג זה, .
תהיה עילת הסגירה "היעדר אשמ ה".
כמו בפרקליטות כך גם במשטרה - שינוי נקודת ההכרעה בהנחיה 1.
3 חייב שינוי תפיסתי הכרוך .
בפעולות הדרכה , חניכה ובקרה , כדי לוודא שנושא זה אכן הוטמע בקרב כל הגורמים העוסקים .
בסגירת תיקים במשטרה, הן בחטיבת החקירות הן בחטיבת התביעות.
62 בהקשר זה יש לציין כי כבר בשנת 2015 )ערכה נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות (נבת"ם .
ביקורת מערכתית ויזומה בפרקליטות המדינה על אופן הטיפול בתיקים שהוחלט על סגירתם ללא הגשת כתב אישום.
מהביקורת עלה כי לא קיימת מדיניות כללית לגבי אופן הטיפול בסגירת תיקים במחוזות הפרקליטות ולא קיים גורם .
אחראי אחד לטיפול ופיקוח כולל על תהליך סגירת תיקים.
נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה .
בערכאות (נבת"ם), דוח נושאי 1/15 , מרץ2015.
01 בעניין "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה" ונוהל אח"ם 300.
152 בנושא "נימוקים ושיקולים .
לסגירה של תיקים פליליים".
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים למהלך זה בחטיבת החקירות, שכן המשטרה היא בעיקר ה גוף חקירה והשיקולים החקירתיים .
פעולות להטמעת הנחיה 1.
בדיונים שונים קודם לתיקון ההנחיה נאמר כי חשוב שהנושא יילמד ויוטמע בקרב המשטרה .
העוסקת בסגירת מרבית תיקי החקירה.
כך למשל בדיונים שנערכו בפרקליטות בקשר לנחיצות .
עדכון ההנחיה בנוגע לתיקי גרסה מול גרסה, שבהם אין ראיות פרט לתלונתו של המתלו נן .
שמוכחשת על ידי החשוד, נאמר כי תיקים אלה נסגרים במשטרה כעניין שבשגרה בעילת "חוסר .
אחד השינויים המשמעותיים בהנחיה המעודכנת הוא שתיקים שיש בהם ספק ממשי .
לגבי מהימנות גרסת המתלונן, ייסגרו בעילת "היעדר אשמה".
בדצמבר 2018 במסגרת יום עיון מקצועי שנערך ל ראשי היחידות וראשי השלוחות של .
התביעה המשטרתית הוצג עדכון הנחיה 1.
3 על ידי מנהל יחידת העררים בפרקליטות .
המדינה והמשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים).
כן ניתנו הרצאות להטמעת ההנחיה .
במסגרת השתלמויות לתובעים ולמתמחים שנערכו במהלך שנת 2020 .
ההנחיה המתוקנת הופצה בכל גופי החקירה ביולי 2018 .
ראש חטיבת החקירות דאז כתב .
לכל קציני החקירות: "אנו, קציני החקירות, נושאי הדגל של הבחנה נכונה בין עילות הסגירה .
השונות וסגירה מקצועית ונכונה של תיקי החקירה בהתאם לעוצמת הראיות ולא בהתאם .
אבקש לפעול בהתאם להנחית פרקליט המדינה, תוך הקפדה על סגירת .
תיקים בעילת "היעדר אשמה" במקרים המתאימים".
המשטרה אף עדכנה את פקודת מטא"ר 14.
0164 תוך הצגת כלי העזר מתוך הנחיה1.
"שנועד להתוות את שיקול הדעת בעת בחירה בין סגירה של תיק בעילת "חוסר ראיות .
לסגירה בעילה של "היעדר אשמה".
בכך ק לטה המשטרה באופן רשמי את ההנחיה כחלק .
אינטגרלי מפקודות המשטרה שעל פיהן היא פועלת.
נושא עילות סגירת תיקים הוא חלק ממערכי השיעורים המועברים במסגרת קורסים לקציני .
חקירות וחוקרים חדשים, המתקיימים במכללה הלאומית לשוטרים מעת לעת.
מעיון בתוכני הקורסים עולה כי עדיין נלמדים במסגרתם מינוחים שהיו נכונים טרם תיקון .
כך למשל באחת המצגות המועברות במסגרת הקורס נכתב: "כאשר מעשה מהווה .
עבירה, אך אין שמץ ראיה נגד החשוד, יש לסגור את התיק לחשוד מחוסר אשמה", אולם .
ההנחיה קובעת כי "שמץ ראייתי" אינו המבחן לסגירת תיק בעילת "היעדר אשמה".
נוסף על כך, ההדרכה בדבר עקרונות ההנחיה והדרך לגבש שיקול דעת בנוגע לעילת .
הסגירה המתאימה מועברות במסגרת קורסים והכשרות לקציני חקירות ולחוקרים חדשים, .
בביקורת בשבע תחנות משטרה, לא נמצא כי כלל הגורמים העוסקים בסגירת תיקים הודרכו .
לפני שינוי ההנחיה בנוגע לעקרונות ההנחיה ולשינוי הכלל הראייתי שהיא קבעה.
01 בעניין "אירוע תלונה ומידע אחר על עבירה- דיווח, סיווג וטיפול", 23.
בביקורת עלו ליקויים בפעולות המשטרה להטמעת התיקון היסודי שנעשה בהנחיה1.
תוכני הקורס לקציני חקירות שונו בשל תיקון ההנחיה בדצמבר 2020 , כשנתיים לאחר .
עדכון ההנחיה, ותוכני הקורס לחוקרי משטרה שונו באפריל 2021 , כשלוש שנים לאחר .
תוכני הקורסים המעודכנים אינם משקפים באופן מדויק את התיקון בהנחיה ואת .
המבחנים להתוויית שיקול הדעת בנוגע לעילת הסגירה (כך שימוש במונח "שמץ .
ראייה" שנעשה בו שימוש בקורס, אינו המבחן לסגירת תיק בעילת "חוסר ראיות").
לא נעשתה פעולת הטמעה אופקית וסדורה לכל החוקרים הפועלים בתחנות .
קיימת שונות במידת ההיכרות עם ההנחיה ואין פעולה אחידה בהתאם לה: צוות .
הביקורת ביקר בשבע תחנות משטרה ומצא כי בשלוש תחנות קציני חקירות ותיקים .
כלל לא הכירו את ההנחיה; בשתי תחנות קציני חקירות למדו את ההנחיה במסגרת .
קורס חוקרים מתקדם שאליו יצאו; בשתי תחנות קציני החקירות הכירו את ההנחיה .
ומסרו כי הם פועלים לפיה.
על המשטרה לעדכן את תוכני הקורס כך שישקפו באופן מדויק את התוויית שיקול הדעת .
של הגורם הסוגר שנקבעה בהנחיה; על חטיבת החקירות להנחות ולהדריך את קציני .
החקירות והחוקרים המוסמכים לסגור תיקים בכל התחנות והמחוזות, באופן שיגשים את .
התכלית של הנחיית פרקליט מדינה 1.
המשטרה כתבה בתשובתה כי תוכני הקורס שמבצעים הצוערים עוברים בימים אלו תיקוף, וניתן .
התכנים יועברו גם בקורס הסבה לחוקרים, וההנחיה תרוענן על ידי .
חטיבת החקירות לכלל המערך הפרוס.
המשטרה הוסיפה כי התכנים הנוגעים לסוגיית סגירת .
תיקים ישקפו באופן מדויק את התוויית שיקול הדעת כפי שנקבע בהנחיה 1.
סגירת תיקי חשודים בחטיבת החקירות ובחטיבת התביעות .
כאמור, בשנת 2018 ציין ראש יחידת העררים בפרקליטות, אשר ריכז את העבודה על תיקון .
3 , כי מטרת התיקון היא שבבחירה בין "חוסר ראיות" ל"היעדר אשמה" ייסגרו יותר .
תיקים בעילת "היעדר אשמה" ויימחקו מתיקי המשטרה65.
להלן בתרשים12 שיעור התיקים שנסגרו בעילה של "חוסר ראיות " בחטיבת התביעות וביחידות .
חטיבת החקירות בשנים 2015 - 2020 מתוך כלל התיקים שנסגרו באותה שנה: .
65 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.
טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 12: שיעור סגירת תיקים בעילת "חוסר ראיות" בחטיבת החקירות .
ובחטיבת התביעות, 2015 - 2020 )(באחוזים .
מהתרשים עולה כי בחטיבת החקירות חלה עלייה ניכרת בשיעור התיקים הנסגרים בעילת .
"חוסר ראיות" מ -41% בשנת2015 ל-58% בשנת2020 .
בשנת 2019 , לאחר פרסום .
ההנחיה המתוקנת, אף חלה "קפיצה" בשיעור התיקים שנסגרו בעילת "חוסר ראיות" מ- .
עוד עולהכי משנת 2015 עד שנת 2020 חלה בחטיבת התביעות ירידה מתונה של כ-5% .
" בשיעור התיקים שנסגרו בעילתחוסר ראיות " ונראה כי הנחיה 1.
ניכר ב שיעור התיקים הנסגרים בעילה זו.
המשטרה מסרה בתשובתה כי כל תיק נבחן לגופו ובהיעדר תבחינים חד-ערכיים לסגירת תיק .
מעילת "היעדר אשמה", שיקול הדעת בעילת סגירת התיקים נתון לקציני החקירות.
המועברים לחטיבת התביעות לשם העמדת החשוד לדין עוברים "בדיקה כפולה" הן על ידי .
התובע שממליץ על עילת הסגירה והן על ידי גורם מוסמך בכיר שמאשר את עילת הסגירה.
זאת, הוסיפה המשטרה בתשובתה, ההנחיה תרוענן באח"ם ובחטיבת התביעות.
כלל בסיסי בשיטת המשפט הישראלית הוא כי לכל אדם עומדת חזקת החפות כל עוד .
לא הוכחה אשמתו מעבר לספק סביר בבית המשפט.
לכאורה, סגירת תיק חקירה חלף .
העמדה לדין משמעותה אשרור של חזקת החפות.
ואולם, סגירת תיקים בעילת "חוסר .
ראיות" יש בה כדי לכרסם בעיקרון יסוד זה, בייחוד כאשר היא נעשית בשיעור ניכר .
מהתיקים, כ- 40,000 תיקים מדי שנה בשנים 2019 - 2020 .
נתונים על סגירת תיקים בעילת "היעדר אשמה" במשטרה .
מסד נתונים המאפשר חיפוש ושליפה מהירים הוא כלי ניהולי הכרחי בכל מערכת מורכבת.
המשפט העליון עמד בשנת 2016 על חשיבותו שלמסד נתונים איכותי גם בפן המשפטי וציין כי .
בחינה של נתונים יכולה להראות פעמים רבות בנקל אם זכותו של פלוני, למשל לשוויון, נפגעה.
נוסף על כך, בחינת הנתונים תורמת לשקיפות באופן כללי ומאפשרת על ידי כך דיון ציבורי .
ועדת הכנסת, שדנה בעבר בנושא עילות הסגירה, דרשה בינואר2018 לקבל מידע על מספר .
התיקים הנסגרים מדי שנה בחוסר אשמה, אולם נתון זה לא הוצג לה, שכן נאמר שאינו קיים 67 .
בינואר2018 אמר ראש חטיבת התביעות למפכ"ל המשטרה דאז כי במשטרה כמעט לא נסגרים .
תיקים בעילת "חוסר אשמה".
גם בכירים בפרקליטות אמרו בפברואר 2017 כי המשטרה כמעט .
לא סוגרת תיקים בעילה של "היעדר אשמה" וגם כאשר לא היו ראיות בתיקים כלל, התיקים .
נסגרו בעילה של "חוסר ראיות".
יצוין כי נתון זה נדרש על מנת לבחון אם התוויית המדיניות .
שקבע פרקליט המדינה בהנחייתו בנוגע לסגירת תיק פלילי נגד חשוד בעילת "חוסר ראיות" או .
צוות הביקורת פנה למדור מחקר וסטטיסטיקה של המשטרה לקבלת נתוני סגירת תיקי .
חשודים בעילת "היעדר אשמה", ונמסר לו כי נתונים א לו אינם קיימים במערכות המיחשוב .
במצב דברים זה, לא ניתן לבחון את יישומה של ההנחיה במשטרה ואת .
הטמעת עקרונותיה בנוגע לשימוש בעילת "היעדר אשמה", מאחר שהמשטרה אינה .
אוספת נתונים אלה לצורכי פיקוח ובקרה, לימוד וסטטיסטיקה ארגונית.
כדי שניתן יהיה לבחון את הרחבת השימוש בעילת היעדר אשמה במקרים המתאימים .
לפקח באופן מלא אחר יישום נחיה 1.
3 , מומלץ כיהמשטרה תנהל מאגר מידע מלא ואמין .
בנוגע לכלל תיקי החשודים שהיא סוגרת ובכל העילות שיכולות לשמש את מקבלי .
בשל ההשלכות שיש לרישום במרשם המשטרתי על שמו הטוב של אדם ועל מקורות .