HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי תפקודו של הרופא הווטרינר בבית השחיטה נתון לביקורת של השירותים הווטרינריים, אשר רשאים לבטל את הסמכתו ואף לנקוט נגדו אמצעים משמעתיים.
עוד הוסיף כי הוא בוחן אפשרות להעביר את הפיקוח הווטרינרי בכללותו למדינה, בין באמצעות קליטת עובדים נוספים לשירות משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1013 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המדינה ובין באמצעות הקמת תאגיד סטטוטורי ייעודי לפיקוח וטרינרי, שיפעל בהתאם להנחיות השו"ט.
עם זאת, כל עוד לא יתוקצב המהלך על ידי המדינה, לא יהיה אפשר ולא יהיה נכון לוותר על הפיקוח במתכונתו הנוכחית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו לעשות בדחיפות את הפעולות הנדרשות להפסקת ניגוד העניינים הקיים בהעסקת הווטרינרים בכפיפות למועצת הלול.
ניוד (רוטציה) וטרינרים בין משחטות: בדוח משנת 1994 של יו"ר המועצה לענף הלול דאז בנושא ייעול הפיקוח הווטרינרי במשחטות הומלץ להנהיג ניוד של הווטרינרים בין המשחטות אחת לחמש שנים.
עד שנת 2002 ,לא יושמה ההמלצה ולכן העיר משרד מבקר המדינה בדוח 53 .
ב כי ראוי לבחון שוב את ביצועה הביקורת הנוכחית העלתה כי אמנם מועצת הלול, כמעסיקתם של הווטרינרים במשחטות, מיישמת בדרך כלל את ההמלצה ומניידת את רובם (בחמש השנים האחרונות נוידו 13 מתוך18 הווטרינרים העובדים במשחטות), ואולם עד למועד סיום הביקורת לא נקבע נוהל לניוד ובו קריטריונים וכללים לביצועו.
בתביעה שהגיש וטרינר נגד מועצת הלול עלה נ ושא הניוד של הווטרינריים בין המשחטות25.
בפסק הדין שניתן בעניין בפברואר2014 קבע בית הדין האזורי לעבודה בחיפה, בין השאר, כי "נפל פגם גם באופן קבלת ההחלטה שהוגדרה כהחלטה במסגרת רוטציה, אולם עד להעברת התובע לא בוצעה רוטציה במועצה לענף הלול באופן מסודר, והמועצה לענף הלול לא קבעה קריטריונים וכללים על בסיסם מיושמת רוטציה.
ניתן להבין את תרעומתו של התובע על כך, שהוא הראשון לגביו מבוצעת העברה משיקולי רוטציה, מבלי שנקבעו לכך כללים מנחים, קודם לכן.
באי קיומם של קריטריונים ברורים החלים על כלל העובדים - הרופאים הוטרינרים במשחטות לעניין ביצוע הרוטציה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המועצה לענף הלול בשיתוף משרד החקלאות לקבוע נוהל לניודם של הווטרינרים המועסקים במשחטות, ובו קריטריונים וכללים לביצועו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי כדי לצמצם את ניגוד העניינים, מן הראוי שאת הניוד ינהלו השו"ט, ולא מועצת הלול.
שיווק ביצי רבי יה למאכל : ביצי מאכל מוגדרות בתקנות הסדרת הייצור, המיון והשיווק כביצי תרנגולות בקליפתן שאינן ביצי דגירה (שאינן לצורך רבייה).
בדוח 53 ב נכתב כי בסקר הארצי לשאריות ביולוגיות בעוף שנעשה בשנת2001 התבצע שיעור של כ-15% בלבד מהתכנית של דגימות ביצי מאכל.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי ביצוע דגימות בהיקף כה מצומצם לעומת התכנון אינו מאפשר להסיק מסקנות על רמת השאריות הביולוגיות בביצי מאכל.
מאחר שבסקר החלקי נמצאו שאריות של החומר קוקצידיוסטט קלופידול26, שהשימוש בו נעשה רק בביצים לרבייה , המליצה ועדת היגוי .
25 ס"ע (חי') 26419 -01-12 כץ נ' המועצה לענף הלול (11.
) 26 ,בעניין שאריות ביולוגיות במוצרים מן החי ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014), "פיקוח על מוצרי מזון מן החי", עמ' 999.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לשאריות ביולוגיות27 בשו"ט במרץ2002 לאסור שיווק של ביצי רבייה למאכל אדם, אף שתקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל), התשנ"ה-1994 (להלן- תקנות בריאות הציבור - שיווק ביצי מאכל) אינן אוסרות לשווק ביצי רבייה למאכל אדם.
ביוני 2002 ,כתב מנהל אגף תכנון וכלכלה במועצה לכל משווקי הביצים, קבלני הרבייה המדגירים ומגדלי ביצי הרבייה כי בהתאם לחוק ולכללי המועצה, אין לשווק ביצי רבייה כביצי מאכל.
על הנחיה זו חזר הווטרינר של המועצה ביוני 2006.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו בנושא ממצאי דוח 53 ב כי בספטמבר2002 פנו השו"ט לשירות המזון הארצי במשרד הבריאות בבקשה לכלול בסוגי הביצים האסורות לשיווק לצורך מאכל והמוזכרות בתקנות בריאות הציבור - שיווק ביצי מאכל, גם ביצים שמקורן במשקי רבייה.
משרד הבריאות הודיע לשו"ט, באוקטובר 2002 , כי אימץ את ההצעהוכי יפעל לתיקון תקנות אלה.
למרות הצהרתו זו של משרד הבריאות, שניתנה כבר לפני 12 שנים, עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 לא תוקנו התקנות, ולא נאסר בהן במפורש שיווקן של ביצי רבייה למאכל אדם.
במצב זה לא מן הנמנע שביצי רבייה המכילות קוקצידיוסטט קלופידול משווקות לציבור הרחב.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות האיסור לשווק ביצי רבייה כביצי מאכל בתקנות הסדרת ייצור, מיון ושיווק תפסו פקחי מועצת הלול בשנת 2013 בשלושה מקרים8,640 .
ביצי רבייה שיועדו לשיווק למאכל אדם משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות ליתן קדימה ודחיפות לתקן תקנות שיאסרו לשווק ביצי רבייה למאכל אדם, תקנות שהתחייב להתקין לפני 12 שנה, שכן שיווק זהעלול לפגוע בבריאות הציבור.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2014 , כי במסגרת תיקון תקנות בריאות הציבור - שיווק ביצי מאכל ייכלל איסור באופן מפורש לשיווק ביצי רבייה וכי הצפי לסיום תיקונן הוא במהלך 2015.
רישוי לולים: בחוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 , הוסמך שר הפנים לקבוע בצו את סוגי העסקים הטעונים רישיון עסק.
בצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג-2013 (להלן- צו רישוי עסקים), נקבעו סוגי העסקים המוגדרים "עסקים טעוני רישוי", ובכללם נקבע הסוג שעניינו "עופות - גידולם, אחזקתם, טיפול בהם"28.
בתקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים), התשמ"א-1981 (להלן - תקנות רישוי משקי עופות), נקבע כי רשות הרישוי לא תיתן רישיון למשק עופות לפי צו רישוי עסקים, אלא אם כן נתמלאו ההוראות המפורטות בתקנות אלה, לדעת מנהל השו"ט או לדעת כל וטרינר שהוא הסמיך לעניין (להלן - המנהל).
בתקנות אלה נקבעו גם התנאים הנדרשים כדי שהמנהל יאשר לרשות הרישוי לתת רישיון עסק להקמת לול חדש.
27 על פי תקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס-2000 , "שארית ביולוגית" היא "חומר הדברה, חומר אורגני, חומר לא אורגני, חומר מתכתי, הורמונים, אנטיביוטיקה, חומרים אנטי מיקרוביאליים אחרים.
המשאיר שאריות בבעל חיים.
באחת מהרקמות או האיברים שלו או בתוצרתו".
28 ראו בתוספת לצו, סעיף3.
ח משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1015 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התברר כי עד לשנת 2006 לא נתנוהשו"ט את אישורם כנדרש בתקנות, כדי שיהיה אפשר להוציא למגדלים רישיון עסק ללולים כנדרש.
יוצא אפוא כי כל הלולים שהוקמו בשנים 2006 -1981 (במהלך כ-15 )שנים פועלים ללא אישור וטרינרי מוקדם כנדרש בהוראות הדין.
בתקנות רישוי משקי עופות נקבעו גם התנאים להפעלת משק עופות קיים, ובכללם התנאים האלה: במבנה הלול יהיה כדי למנוע חדירת בעלי חיים לתוכו; רצפת הלול ושוליה החיצוניים - עד למרחק של מטר אחד לפחות מכל קיר חיצוני של הלול - יהיו עשויים מבטון או מאספלט הנוחים לניקוי ולחיטוי; מערכת המים - לעופות יינתנו מי שתייה הראויים לשתיית בני אדם, המים יהיו במכל סגור היטב שאינו דולף, וכל עודפי המים במשק העופות ינוקזו כך שתימנע התהוות שלוליות; הביצים שנאספו יאוחסנו במבנה נקי, מוצל וקריר, הנפרד מהלול והמיועד אך ורק למטרה זו; בכל לול יוחזקו כלים המתאימים לכיבוי אש על פי הוראות הרשויות המתאימות.
בתשובה לבקשה לפי חוק חופש המידע, כתב משרד החקלאות באפריל 2014 כי בשנים 2013 -2006 נתנו השו"ט 324 אישורים לפי חוק רישוי עסקים לכלל שלוחות הלול (הטלה, פיטום ורבייה).
השו"ט מאשרים הקמת לולים חדשים להטלה או לפיטום בחתימתם על תכניות הבנייה של הלול.
לצורך הפעלת הלול המוקם אין השו"ט נדרשים לתת שום אישור.
לפי תקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה, רביה וגידול של עופות), התשמ״א-1981 (להלן- תקנות מחלות בעלי חיים), עבור לולים לרבייה או להפצה או לגידול או לטיפוח נותנים השו"ט שני רישיונות: האחד להקמת הלול והשני להחזקתו.
כדי לבחון את הנהלים לקבלת היתרים למבנים חקלאיים וכדי להבטיח התנהלות נכונה ליישום מדיניות המשרד ולהשגת יעדיו בתחום זה, כתב מערך בריאות העוף בשו"ט דוח על חוות לולים במושב גורן, והגישו לרופא הראשי למערך בריאות העוף בשו"ט באוגוסט 2013 (להלן- דוח מושב גורן).
מדוח מושב גורן עלה, בין השאר, כי "בהמלצה למתן היתר למבנה חקלאי בתאריך 25.
2007 לא נמצא גורם וטרינרי מקצועי חתום" וכי "לא נמצא כל תיעוד על אישור וטרינרי מקצועי במשרד החקלאות".
בהמלצות הדוח נכתב כי יש להסב את תשומת לבם של המגדלים לתקנות מחלות בעלי חיים ולתקנות רישוי עסקים; תכניות הנוגעות לחוות שגודלן כגודל חווה זו (כ-40 )דונםנזקקות לאישורי משרד החקלאות והשו"ט; בנוהל "חוות דעת להיתרי בניה - מבנים חקלאיים" (להלן - נוהל היתרי בנייה) של משרד החקלאות יש להוסיף דרישות: לאישור של וטרינר ממשלתי, לצירוף נציג של גוף וטרינרי לפורום ההתייעצות, להגשת אישור מקצועי של השו"ט המעיד על עמידה בתנאי תקנות מחלות בעלי חיים ובתקנות רישוי עסקים, ולצירוף נציג משרד החקלאות או נציג השו"ט כגוף מקצועי לדיונים בוועדות התכנון והבנייה הקשורים למבנים חקלאיים כגון לולים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם לפי תקנות רישוי משקי עופות, נדרש אישור של נציג השו"ט על גבי התכניות להקמת לולים חדשים, אולם על פי נוהל היתרי בנייה הקיים של משרד החקלאות, אין נדרשת נוכחותו של נציג השו"ט כגוף מקצועי בדיונים הקשורים למבנים חקלאיים כגון לולים בוועדות תכנון ובנייה, כפי שהומלץ בדוח חוות גורן.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בבדיקה אקראית של משרד מבקר המדינה ב-5 לולים במועצה האזורית מעלה יוסף, מתוך 26 לוליםפעילים בה, עלו הנתונים האלה: ללול אחד רישיון עסק תקף ואישור וטרינרי של השו"ט, כנדרש בתקנות רישוי משקי עופות; ללול אחד יש רישיון עסק תקף ואישור וטרינרי של וטרינר הרשות, אף שזה לא היה מוסמך לכך לפי תקנות רישוי משקי עופות; ללול אחד אין רישיון עסק, וגם לו יש אישור וטרינרי מאת וטרינר הרשות; שני לולים קיבלו רישיון עסק ללא שום אישור וטרינרי, שלא כנדרש בתקנות.
לאחד משני לולים אלה ניתן רישיון עסק אף שהווטרינר הראשי למחלות עופות בשו"ט כתב כי אינו עומד בתנאי רישוי עסקים מן הבחינה הווטרינרית.
ללול השני, השייך לאחיינו של ראש המועצה האזורית מעלה יוסף, ניתן במרץ 2014 רישיון עסק זמני, על פי הוראתו של ראש המועצה למנהל מחלקת רישוי עסקים, ללא שום אישור מהגופים המקצועיים הנדרשים, ובכללם אישור וטרינרי.
מהמתואר לעיל עולה כי לשניים מתוך חמשת הלולים שנבדקו ניתן אישור וטרינרי מווטרינר הרשות אף שלא היה מוסמך לכך לפי תקנות רישוי משקי עופות, ולול אחד קיבל רישיון עסק אף שווטרינר התריע שאינו עומד בתנאי רישוי עסקים מן הבחינה הווטרינרית.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את מתן רישיון העסק ללול שהווטרינר הראשי למחלות עופות בשו"ט כתב כי אינו עומד בתנאי רישוי עסקים מ ן הבחינה הווטרינרית.
עוד הוא רואה בחומרה שרשות הרישוי במועצה האזורית מקבלת אישורים להקמת לולים ולהפעלתם מווטרינר הרשות, אף שלא הוסמך לכך כדין.
ראש המועצה האזורית מעלה יוסף השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , בין השאר, כי בבדיקה בתיקו האישי של וטרינר המועצה לא נמצא כתב הסמכה מאת מנהל השו"ט, למרות טענתו כי הוסמך לכך עם כניסתו לתפקיד ב-1995 .
ראש המועצה הנחה את הווטרינר לפנות לשו"ט לצורך קבלת כתב הסמכה ולחדול מאישור בקשות כאמור עד לקבלתו.
לעניין הלול שבעליו קיבל רישיון עסק למרות מכתבו של הווטרינר הראשי למחלות עופות בשו"ט, השיב ראש המועצה כי ראש המועצה דאז נתן את רישיון העסק (לצמיתות) בטעות, שכן לא עמדה לפניו התנגדות משרד החקלאות; כי היועץ המשפטי של המועצה הנחה לזמן את בעלי הלול לשימוע טרם ביטול רישיון העסק; וכי הוא עצמו הנחה את מנהל מחלקת רישוי עסקים במועצה לחדד את הנהלים כדי שמקרה דומה לא יישנה.
הוא הוסיף כי "בעקבות בכל בקשה ]לתכנון ובנייה[ הביקורת נמצא כי בדיקת הוועדה המקומית לתו"ב אורכת זמן רב וראש המועצה בודק כיצד לייעל את ההתנהלות מול הוועדה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את הוראתו של ראש מועצת מעלה יוסף לתת רישיון עסק לבעליו של עסק שאינו עומד בדרישות שבתקנות רישוי משקי עופות.
עוד יש לראות בחומרה את התערבותו של ראש המועצה במתן רישיון עסק לאחיינו.
התערבות זו היא בגדר פעולה מתוך ניגוד עניינים.
ראש המועצה האזורית מעלה יוסף השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , בין השאר, כי לא הנחה שום גורם במועצה לפעול בניגוד לדין, "וכי סבר בטעות כי כל האישורים הנדרשים נמצאים בתיק רישוי עסקים כנדרש.
מציין כי כיום נמצאים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1017 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתיק מירב האישורים וכי מעתה יובא לפניו, אישור מנהל רישוי עסקים כי הומצאו כל המסמכים ובוצעו כל הדרישות עפ"י כל דין".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת ראש המועצה, ולפיה לא הנחה שום גורם במועצה לפעול בניגוד לדין, אינה עולה בקנה אחד עם המסמכים ששלחה המועצה למשרד מבקר המדינה לעניין הוצאת רישיון עסק זמני ללול המצוי בבעלות אחיינו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט, על משרד החקלאות ועל רשויות הרישוי למפות את כל הלולים בארץ הפועלים ללא רישיון עסק או שרישיונם ניתן שלא כדין, ולפעול לכך שיעמדו בדרישות החוק והתקנות, שאם לא כן יישלל רישיונם, זאת כדי להבטיח שהביצים המשווקות לציבור לא יפגעו בבריאותו.
השימוש של השירותים הווטרינריים בתשתיות המחשוב של מועצת הלול: מועצת הלול פיתחה ומימנה את מערכת המחשוב "בריאות העוף" לצורך ניהול כל מערך בריאות העוף, שלפי החוק מופקדים עליו השו"ט.
הווטרינרים הממשלתיים נדרשים לעבוד לצורך פעילותם המקצועית גם על מערכת המידע הזאת.
המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי "התכנה שפותחה ע"י המועצה על פי סמכותה בחוק מועצת [הלול ]בסעיף 3(6 ) 'לתת שירותים בכל הנוגע לעופות ותוצרת הלול'.
התוכנה מייעלת את עבודת המגדלים בשימור הנתונים.
יש לה היבטים מסחריים, כי בית שחיטה לא יקלוט עופות שהוא איננו מכיר את 'ההיסטוריה' שלהם, שכן הוא עתיד להיות אחראי על הבשר שהופק מאותן להקות".
בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 ,נקבע כי המחזיק במאגרי מידע של בעלים שונים יבטיח כי אפשרות הגישה לכל מאגר תהיה נתונה רק למי שהורשה במפורש לעשות זאת בהסכם בכתב בינו לבין בעליו של אותו מאגר.
נמצא כי לא נחתם בין מועצת הלול לשו"ט הסכם המסדיר את גישתם של השו"ט למאגר המידע כנדרש בחוק הגנת הפרטיות.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה נבחנת האפשרות לרכוש את התוכנה ולהפעילה על ידי השו"ט.
עד אז יפעל להסדרת הסכם בעניין.
אין ברשות משרד החקלאות והשו"ט מערכת מידע ממוחשבת המאפשרת להם למלא את כלל התפקידים המוטלים עליהם על פי הדין בנושא ענף הלול, ולכן הם נסמכים על המערכת הממוחשבת של מועצת הלול.
על פי תקנות מחלות בעלי-חיים (מחלת הניוקסל 29), התש"ל-1970 את ההודעה על מקום נגוע במחלה ימסור וטרינר לפי טופס א' שבתוספת הראשונה.
29 " הנגיףניוקסל" ( Newcastle ) .
הוא נגיף הגורם למחלת עופותמחלת ניוקסל פוגעת מאוד במשק החי משום שהיא גורמת לתחלואה ו לתמותה של עופות, ותוצאותיה הן, בין היתר, הסגרים בין - לאומיים והפסקה - אמנם זמנית אבל מוחלטת - של קליטת מוצרי עוף מהמשק ומהמדינה שנמצאו בהם עופות נגועים.
הנגיף יכול לפגוע באברים פנימיים, במערכת העצבים או במערכת הנשימה של עופות.
אשר לפגיעתו בבני אדם - לעתים נדירות, מי שבאים במגע קרוב עם עופות נגועים עלולים ללקות בדלקות עיניים קלות למשך ימים מספר.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לבעליו או למחזיקו של מקום שהוכרז נגוע מחמת שיש בו - או שהיו בו בתוך חודש ימים קודם לתאריך ההודעה - עופות, גופות או פגרים, שלפי דעת הווטרינר היו נגועים במחלת ניוקסל.
משרד מבקר המדינה העלה כי בעת התפרצות מחלת ניוקסל, הווטרינרים הממשלתיים משתמשים במעבדות מועצת הלול כדי להדפיס ולהפיץ הודעות בדבר התפרצות המחלה בקרב בעלי הלולים שבאזור הנגוע.
על ההודעות מודפסים סמלים וחתימות של השו"ט ושל המדינה, המובנים בתוך מערכת המידע שבמעבדות מועצת הלול, ובכללם חותמת הווטרינר הממשלתי וחותמת השו"ט שכיתובה: "מדינת ישראל, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון את שימוש השו"ט במערכות המידע של מועצת הלול לאכיפת הסמכויות המוקנות להם בחוק, ובהתאם לממצאי הבחינה יש לקבוע כללים שיבטיחו את עצמאות השו"ט.
זאת ועוד, חוסר היכולת של השו"ט להדפיס הודעות לבעלי הלולים באופן עצמאי מבליט את טשטוש הגבולות ועירוב התפקידים בין מועצת הלול לשו"ט ואת הצורך להציב גבולות ברורים ולטפל בבעיית ניגוד העניינים המובנה ביניהם (ראו לעיל בעניין זה).
בתקנה 9 (ב) לתקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש"ך-1960 , נכתב: "לא יכניס אדם עופות לבית שחיטה אלא אם כן צורפה אליהם תעודת בריאות, לפי טופס 1 שבתוספת השלישית, חתומה ביד רופא וטרינר ומגדל עופות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטופס החדש, הממוחשב, הקיים במערכת המידע של מועצת הלול למעקב אחר תנועת עופות, שונה מהטופס המקורי המופיע בתקנה 9 )(בבכל הנוגע לבריאות בעלי כנף ולמידע הנדרש לאישור משלוח לשחיטה.
כך למשל: בטופס הממוחשב אין הצהרה של מגדל העופות, הקיימת בטופס שבתקנה; בטופס הממוחשב נדרשים פרטי הלהקה המלאים, הכוללים תאריך בקיעה וגיל - דבר שאינו קיים בטופס שבתקנה.
המועצה לענף הלול פיתחה, בשיתוף הגופים המקצועיים בשירותים הווטרינריים, מערכת ממוחשבת חדשה למעקב על תנועת עופות.
הווטרינר הראשי למערך בריאות העוף והווטרינר הראשי לפיקוח על מוצרים מן החי בשו"ט שלחו ביוני 2014 למגדלי תרנגולות לפיטום ולכל הווטרינרים הפרטיים המטפלים במחלות של עופות מכתב בנושא "העברת עופות ממשקי תרנגולות לפיטום לבתי שחיטה".
במכתב הם הודיעו על הקמת המערכת, שנועדה לייעל את הפיקוח הווטרינרי על הובלת עופות לבתי שחיטה ולשמור על בריאות הציבור ועל בריאות העוף ורווחתו.
עוד הם הודיעו כי מתחילת אוגוסט 2014 תותר הובלת תרנגולות לפיטוםלבתי שחיטה אך ורק בליווי היתר שהונפק באמצעות המערכת הממוחשבת לתנועת עופות של מועצת הלול, וכי באחריות מקבלי המכתב לפנות אל המועצה לענף הלול כדי לקבל את הציוד הדרוש להם להפעלת המערכת.
וטרינר פרטי התרעם בפני הווטרינר הראשי לפיקוח על מוצרים מן החי (להלן - הווטרינר הראשי) על חיובו להשתמש במערכת המידע של מועצת הלול "תנועות משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1019 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עופות לשחיטה" בתשובהכתב הווטרינר הראשי ביולי 2014 (להלן- תשובת הווטרינר הראשי) כי "באשר להתנגדות העקרונית שהבעת במכתבך ממאי 2014 לעניין הדיווח הנדרש מרופא וטרינר באמצעות המערכת הממוחשבת שפותחה על-ידי המועצה לענף הלול, הרי שהתנגדות זו אינה נהירה לי.
מדוע הנך מתנגד למהלך שכל כולו ייעול הפיקוח הווטרינרי על הובלת עופות לבתי שחיטה, במטרה לשמור על בריאות הציבור ובריאות העוף ורווחתו?
יתירה מכך, על אף שמדובר במערכת שפותחה על ידי מועצת הלול, הרי שהנתונים בה לא יהיו גלויים לכל גורם במועצה, למעט גורמי מחשוב לצורך תחזוקה טכנית של המערכת, והיא תהיה פתוחה לעיונם של הגורמים המוסמכים בשירותים הווטרינריים בלבד.
כידוע, ההוראה לפיה אין להכניס עופות לבית שחיטה אלא אם כן צורפה אליהם תעודת בריאות, קבועה בתקנות והיא בבחינת חובה ולא בגדר זכות.
דרישה זו נועדה למנוע שיווק תוצרת העשויה לפגוע בבריאות הציבור.
הניסיון להציג את דרישת השירותים הווטרינריים להנפיק את תעודת הבריאות באמצעות המערכת הממוחשבת שפותחה על-ידי המועצה לענף הלול, ככזו המעבירה את סמכויות הפיקוח למועצה אינה במקומה ואין לה על מה לסמוך.
האמירה לפיה רופאים ממשלתיים 'נשלטים' על ידי מנכ"ל מועצת הלול היא האשמה חמורה, וראוי היה שלא תיטען, בוודאי לא כלפי רופאים ספציפיים שלא ניתנה להם ההזדמנות להגיב לטענות".
אף שסמל השירותים הווטרינריים מופיע לצד סמל המועצה לענף הלול בעמוד הכניסה למערכת, מצוין שם במפורש כי כל הזכויות במערכת שמורות למועצה לענף הלול.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שנדרשת לשו"ט מערכת ממוחשבת למעקב על תנועת עופות, מן הראוי שהשו"ט הוא שיפתח או ירכוש וינהל אותה, ולא מועצת הלול, זאת לנוכח טשטוש הגבולות שנגרם מעצם השימוש של השו"ט בתשתית המחשוב של מועצת הלול ולנוכח היעדר הסדרה בכל הנוגע לבעלות ולזכויות על המידע המנוהל במערכת, להיבטים של הגנת הפרטיות ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד החקלאות והשו"ט יפעלו לאלתר להבטיח את עצמאות השו"ט בתחום המחשוב, ובין היתר יקימו מערכת מידע עצמאית שתשרת את השו"ט במילוי תפקידיו, ובכלל זאת לצורך הנפקת אישורים והנחיות למגדלי העופות.
על פי ההיתר להובלת עופות שניתן לפי תקנות מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), התשמ"ב-1982 נדרשת חתימת רופא וטרינר ממשלתי על כל תעודת משלוח של עופות ושל אפרוחים.
עליו לבדוק: כי ההובלה נעשית בהתאם להוראות כל דין, ובכלל זה בהתאם להוראות הקבועות בתקנות האלה ובתקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (הובלת עופות), התשע"ב-2011 ;כי מספר רכב ההובלה זהה למספר המופיע בתעודת המשלוח; וכי מספר העופות המובלים אינו עולה על מספרם בתעודת המשלוח.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה העלה כי טרם החתימה על האישור להעברת אפרוחים ממדגרות ללולים אין רופא וטרינר ממשלתי או מי מטעמו שיבדוק בדיקה כלשהי כדי לוודא את קיום התנאים הנדרשים בהיתר להובלת העופות, אלא החתימה מוטבעת על ההיתר באופן אוטומטי, וזאת כדבר שבשגרה.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי בהתייחס לעובדה שמדובר בדרישות טכניות, כגון: הובלה בנוכחות משגיח, ברכב רשום, ממדגרה שניתן לגביה רישיון ולמשק מאושר, אין צורך בבדיקה פיזית של כל הוצאת אפרוחים ממדגרה, וההיתר מונפק באמצעות מחשב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטבעה אוטומטית של חתימת וטרינר ממשלתי על אישור בלא שווידא את קיומם של התנאים הנדרשים בהיתר, כלומר בלא שמילא בפועל את התפקידים המוטלים עליו בתקנות - הטבעה כזאת אין בה כדי להבטיח הובלה בתנאים שלא יפגעו בבריאות הציבור או יגרמו לצער בעלי חיים.
לכן התנהלות זו אינה תואמת לא את הוראות הדין ולא את עקרונות הפיקוח והאחריות המקצועית.
אם המשרד סבור כי אין הצדקה עניינית לדרוש אישור וטרינרי להובלת אפרוחים ממדגרה ללולים, עליו לפעול לשינוי התקנות.
הסיכון למחלות זואונוטיות 30: מפסק דין שניתן ביוני 2013 ושדחה שתי עתירות31 בעניין היתר להובלת עופות עולה כי ענף גידול העופות בארץ חשוף לסיכון, בין היתר, מפני מחלות שמסבות נזקים כבדים.
המחלה סלמונלוזיס, הנגרמת מהחיידק סלמונלה, מסוכנת לבעלי חיים ולבני אדם כאחד ועלולה לגרום במקרים חריגים אף למוות.
רוב מופעיה בבני אדם מקורם במזון מזוהם מן החי, בייחוד מבעלי כנף וממוצריהם.
עוד עולה מפסק הדין כי על פי ממצאי סקר שנעשה בישראל, כ-44% מלהקות הפטם (עוף המגודל לצריכת בשר, לרבות תרנגולי הודו) נושאים את החיידק.
המחלה מופיעה בעיקר בילדים עד גיל חמש, בקשישים ובבעלי מערכת חיסון לא תקינה.
בשנים האחרונות32 יש עלייה מתמדת בתחלואה מסלמונולוזיס בבני אדם.
מתשובת הווטרינר הראשי, מיולי 2014 ,לווטרינר פרטי, שעניינה " העברת עופות ממשקי תרנגולות לפיטום לבתי שחיטה - תעודת בריאות" עולה כי השו"ט " אינם מחייבים פסילות של להקות בהן יש ממצאי סלמונלה או קמפילובקטר33 ,מכיוון שמדובר .
31 בג"ץ 1789/13 ובג"ץ 1795/13 הלה לוטן ואח' נ' שרת החקלאות ופיתוח הכפר ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
il/Subjects/FoodAndNutrition/food/BacteriaAndFoodPoisoning/Pages / Salmonella.
33 קמפילובקטרהוא חיידק שניתן למצוא באופן טבעי במערכת העיכול של יונקים ובעיקר של בעלי כנף.
החיידק יכול לגרום לבני אדם כאבי בטן עזים במשך יום אחד עד שבוע ימים, שלשולים - יום אחד עד שלושה ימים ולפעמים צואה דמית.
החיידק יכול לעבור לבן אדם דרך אכילת עופות או בשר שלא בושלו היטב או דרך מזון אחר כזיהום משנה.
בישראל קיימים מקרים רבים של המחלה בבני אדם.
בתקופה האחרונה נמצאה תחלואה גבוהה יותר של קמפילובקטר, בדומה בסלמונלה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1021 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בגורמי מחלה שמושמדים לחלוטין בבישול, וקיימות הנחיות של משרד הבריאות, הידועות היטב לציבור, בעניין בישול בשר עוף".
במכתב התגובה של הווטרינר הפרטי מיולי 2014 לתשובת הווטרינר הראשי נכתב: "הבעייתיות הקיימת בהימצאות חיידקים פתוגנים כסלמונלה וקמפילובקטר בבשר עוף ידועה וברורה, אך בהחלט יש משמעות משפטית ]ההדגשה במקור[באמירתך כרופא ראשי לפיקוח מוצרים מן החי, שמוצרים נגועים במחוללי מחלה בעלי פוטנציאל זואונוטי, משווקים לציבור הרחב בידיעה ברורה ומתוך מחשבה שאלה ימוגרו בתהליך הבישול".
יצוין כי כדי לקבל את אישור השו"ט לייצא ביצי רבייה לאיחוד האירופי, נדרשים השו"ט לבצע תכנית בקרה לגילוי סלמונלה בביצים אלה, אולם תכנית כזו אינה מבוצעת בביצי מאכל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יבחן אם נדרשת תכנית בקרה לגילוי סלמונלה בביצי מאכל המשווקות בשוק המקומי כפי שהיא מבוצעת בביצי רבייה המיועדות לשוק האירופי.
תכנית כזו תוכל למנוע שיווק ביצי מאכל הנגועות בסלמונלה ולתרום לשמירה על בריאות הציבור.
בנוגע לביצים ולעופות המשווקים לציבור, המעוררים חשש מנגיעּות בחיידקים כגון סלמונלה וקמפילובקטר - מן הראוי שהמשרד ומשרד הבריאות יחייבו לסמן על אריזותיהם עובדות אלה בבירור ולפרט הנחיות צריכה וטיפול במזונות אלה.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2014 ,למשרד מבקר המדינה כיתיקון התקנות כאמור לעיל יכלול באופן מפורש את האיסור לשיווק ביצי רבייה וכן את חובת סימון האריזה באזהרה לציבור לצרוך את המוצר רק לאחר טיגון או בישול יסודי, בדומה לחיוב במוצרים רגישים אחרים כגון בשר טחון.
צפי לסיום לתיקון התקנות במהלך שנת 2015.
המשרד השיב בינואר 2015 למשרד מבקר המדינהלעניין סימון מוצרי מאכל כי מקובל עליו שיש להנחות ולהזהיר כיצד יש לצרוך את המוצרים, בדומה לתשובת משרד הבריאות.
הפיקוח על יבוא ביצים: א.
בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), התש"י-1950 (להלן- צו הפיקוח על מצרכים ושירותים), נקבע34 בעניין סימון ביצים מיובאות כי "לא ייבא אדם לישראל, ולא ימכור, לא יציע למכירה, לא יקבל ולא יחזיק ביצים מיובאות בקליפתן, אלא אם שם הארץ שממנה יובאו סומן עליהן בדיו שאינו ניתן להימחק ובאותיות לטיניות שגבהן אינו פחות משני מילימטרים".
הועלה כי לא כל יבואני הביצים קיימו את ההוראה הזאת.
באוקטובר 2013 ניתן פסק דין על פי הסדר פשרה בתביעה ייצוגית35 בענייןסימון ארץ המוצא של ביצים מיובאות ששווקו לציבור הצרכנים בישראל .
מפסק הדין עולה, בין השאר, כי בהודעת משרד החקלאות מ מרץ 2012 צוין שבכוונתו לאכוף את דרישת הסימון של ביצי מאכל מיובאות בהתאם להוראות צו הפיקוח על מצרכים ושירותים.
34 סעיף4 א (צו תש"ל-1970.
) 35 ת"צ 28848 -02-12 ( גולדברג נ' גליקסמן שיווק ביצים 1994 ) בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 3.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחודש אוגוסט2012 הוציא משרד החקלאות הנחיהחדשה למשווקות הביצים, ובכללן המשיבות בתביעה הייצוגית, לסמן את ארץ המוצא של כלל הביצים שהן משווקות באמצעות הטבעת קוד בן שתי אותיות המייצג את ארץ המוצא (כך, למשל, ביצי מאכל המיובאות ממדינה סמוכה נושאות את סימון מזהה בן שתי אותיות המייצג את ארץ המוצא).
הנחיה זו עוגנה, בין היתר, בתנאי רישיונות יבוא הביצים שהנפיק שר החקלאות מאוגוסט 2012 .
ואילך לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החקלאות לפרסם ולהביא לידיעת הצרכנים את ההנחיה לסמן את ארץ המוצא על ביצי מאכל, וזאת בהטבעת קוד בן שתי אותיות המייצג את ארץ המוצא.
כמו כן וכדי להקל על ציבור הצרכנים, מן הראוי לסמן את ארץ המוצא גם על אריזות הביצים ובאופן בולט לעין.