HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
62 דוח שנתי57 ב( 2007 " ), בפרקביקורת ניכויים - חיוב מעבידים ועדכון גמלאות", עמ' 795- 794.
63 יצוין כי עצמאים ומעסיקים שמעסיקים עד תשעה עובדים מעבירים לבט"ל במישרין דיווח חודשי שוטף.
64 , המועד להגשת טופס]נוסח חדש[ על פי פקודת מס הכנסה126 הוא30 באפריל בשנה שאחרי שנת המס שבגינה מוגש הדוח.
65 ראודוח שנתי 47 ( 1997 " ), בפרקהשירות להבטחת הכנסה - הטיפול בחובות", עמ' 752-751 ; דוח שנתי50 ב( 2000 " ), בפרקחוק ביטוח בריאות ממלכתי - פעולות המוסד", עמ' 652-651 ; דוח שנתי52 א( 2001 " ), בפרקגביית דמי ביטוח ממעבידים ", עמ' 409-389 .
66 המסמך אומץ בהחלטת ממשלה 1586 מ- 22.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שלטונית.
עוד ציינה המועצה כי חסרונו העיקרי של טופס102 הוא שהדיווח "אינו ברמת העובד הבודד", וכי רבים מהדיווחים של המעסיקים מעובדים בפיגור של שנה ויותר.
בביקורת עלה כי למרות החובה המוטלת על המעסיקים בחוק ובתקנות לדווח לבט"ל מדי חודש בחודשו על השכר שהם משלמים לכל אחד מעובדי הם, למרות הערותיו של מבקר המדינה בנושא זה בדוחות קודמים, למרות המלצות המועצה הלאומית לכלכלה ואף שכעת קיימות בבט"ל התשתיות הנדרשות לקליטת דיווח מקוון מכלל המעסיקים, בט"ל עדיין אינו דורש מכל המעסיקים לדווח דיווח חודשי שוטף על כל עובד בנפרד.
פועל יוצא מכך הוא שאין לבט"ל מידע עדכני על שכרם של כ-3 מיליון שכירים , שהם כ- 85% מהעובדים השכירים במשק.
על פ י הסברי בט"ל למשרד מבקר המדינה, היעדר דיווח חודשי הוא חסם מרכזי למיצוי זכויות המבוטחים לקבלת קצבאות המותנות בעמידה במבחן הכנסה, כלומר קצבאות שה תנאי לקבלתן הוא שהכנסות המבוטח התובע את הקצבה אינן גבוהות מן ההכנסה שנקבעה כמזכה בקצבה, בהן הבטחת הכנסה, השלמת הכנסה, סיעוד וקצבת זקנה בגיל המותנה.
בט"ל ציין כי לו קיבל דיווח חודשי על שכרו של כל עובד בנפרד, היה באפשרותו לפנות באופן יזום אל מי שנמצאו זכאים לקצבאות המותנות בעמידה במבחן הכנסה ואינם ממצים לכאורה את זכותם וליידעם על כך (להלן - מיצוי זכויות יזום).
יתרה מכך, קבלת דיווח חודשי הייתה מאפשרת לו ליזום תביעות לקצבה בעבור מבוטחים מסוימים ולשלם להם את הקצבה אוטומטי ת וכך להגדיל את שיעורי מיצוי הזכויות.
מגבלת תקופת שיהוי בתביעה : סעיף 296 לחוק בט"ל קובע את הכללים בדבר המועד לתביעת גמלה והתקופה שבעדה תשולם הגמלה (להלן - תקופת השיהוי).
סעיף 296 (א) קובע כי תביעה לגמלה תוגש לבט"ל "תוך12 חודשים מהיום שבו נוצרה עילת התביעה".
במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ,)התשס"ג - 2002 , תוקן סעיף296 ונקבע כי אם התביעה תוגש לאחר 12 חודשים מהיום שבו נוצרה עילת התביעה, ובט"ל יקבע כי התובע זכאי לגמלה בעד התקופה שקדמה להגשת התביעה, תשולם לו הגמלה שהוא זכאי לה בעד 12 החודשים שקדמו להגשת התביעה67 במקום48 חודשים שהיו קבועים בחוק עד אז68.
יצוין כי גם במקריםשבהם בט"ל יכול ליזום בדיקה 69 ולאתר את הזכאים שלא מיצו את זכויותיהם בגמלה שחלה עליה תקופת השיהוי האמורה, בפועל, הוא אינו מודיע לזכאים .
67 חוץ מכמה חריגים, כגון קצבת זקנה בגיל המוחלט, שנקבעה לה תקופת שיהוי של ארבע שנים, וגמלת מילואים.
68 בעבר החוק לא הגביל את התקופה הקודמת למועד הגשת התביעה שבעדה תשולם גמלה, ובט"ל קבע זאת על פי שיקול דעתו, אך בפסיקות בית הדין הארצי לעבודה נקבע כי שיקול הדעת של בט"ל מוגבל לתקופת התיישנות של שבע שנים לפני מועד הגשת התב יעה (ראו עב"ל (ארצי) 628/08 פרופ' אליעזר גלעדי נ' המוסד לביטוח לאומי, פס' 18 .
)לפסק דינו של השופט צור בשנת 1998 נכנס לתוקף תיקון לחוק בט"ל ובו נקבעה תקופה של48 .
חודשים לעניין זה 69 בדיקה כזאת יכולה להיעשות באמצעות הצלבת מידע מקובצי השכר ומקובצי הגמלאותששולמו למבוטחים.
ראו להלן בעניין תשלום קצבת דמי לידה.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 23 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על אי-מיצוי הזכות מכיוון שעד שמגיעים לידיו הנתונים על הזכאים שלא מיצו את זכותם חולפת תקופת השיהוי והמבוטח אינו יכול עוד להגיש את התביעה.
בעיה זו עלתה למשל בקצבת דמי הלידה.
כאמור, בט"ל משלם דמי לידה לאישה עובדת שיצאה לחופשת לידה כפיצוי על אבדן הכנסתה בפרק הזמן הזה.
נוסף על כך, לעתים יולדת זכאית לתוספת לדמי הלידה בעבור הפרשי שכר הנובעים מקבלת תשלום מהמעסיק שנוסף על השכר החודשי70 (להלן- הפרשי דמי לידה).
את דמי הלידה ואת ההפרשים אפשר לתבוע בתוך 12 חודשים ממועד הלידה.
בשנת 2013 בחןכאמור מינהל המחקר את מיצוי הזכות לקבלת דמי לידה.
בקובץ השכר המעודכן ביותר שהיה ברשותו היו נתוני הכנסות בשנת 2011 , ובבחינה נמצא שכ- 5,000 נשים לא מיצו את זכותן לקבלת דמי לידה בשנה זו.
החוב המוערך של בט"ל ל מי שהיו זכאיות לדמי לידה בשנת 2011 היה כ -35 מיליון ש"ח.
בט"ל מצא לנכון שלא להודיע לנשים אלה כי לא מיצו את זכותן מפני שחלף זמן רב מדי ממועד הלידה, והן לא יכלו עוד להגיש את התביעה.
מן האמור לעיל עולה כי מאחר שבט"ל אינו דורש ממעסיקים דיווח חודשי שוטף, ונתוני ההכנסות מועברים אליו זמן רב לאחר היווצרותן, אין טעם באיתור יולדות שלא מיצו את זכותן לקבלת דמי לידה או הפרשי דמי לידה, שכן עד שיתקבלו הנתונים ויסתיים ניתוחם תחלוף תקופת השיהוי הקבועה בחוק ולא תתאפשר עוד הגשת תביעה.
על הפגיעה בזכאים עקב היעדר דיווח חודשי ומגבלת השיהוי אפשר ללמוד גם מתלונה שהועברה לאגף לפניות הציבור בבט"ל: באוקטובר 2013 פנה לבט"ל נכה שנקבעו לו 100% נכות והתלונן כי עד ספטמבר 2013 הוא לא ידע שנכה יכול לקבל "תוספת תלויים" 71 לקצבת נכות בעד בת זוג שהכנסתה פחותה מהסכום המזכה.
עוד הוא ציין כי במועד האמור הוא ביקש לקבל את תוספת התלויים שהיה זכאי לה משנת 2008 , עת נקבעה זכאותו לקצבת נכות.
בט"ל השיב לפונה בדצמבר 2013 כי עקב מגבלת השיהוי אי -אפשר להיענ ות לבקשתו.
בט"ל עצמו מודע להיותה של מגבלת השיהוי חסם למיצוי זכויות מבוטחים, ולכן החליט בספטמבר 2014 לקדם בשנת 2015 שינויי חקיקה שלפיהם תוארך תקופת השיהוי של כמה קצבאות ל-24 חודשים לפני הגשת התביעה.
בראש סדר העדיפויות לעניין זה הוא הציב את קצבאות הילדים , דמי הלידה וקצבת שאירים.
: יצירת חובות למבוטחים היעדר דיווח חודשי גורם גם להיווצרות חובות של מבוטחים כלפי בט"ל.
אחת הסיבות לכך היא תשלום קצבה למבוטחים שאינם עומדים בתנאי הזכאות: לדוגמה, לעיתים ה חוב נוצר משום שבט "ל אינו מעודכן בזמן אמת על עלייה בהכנס ת מבוטח, ולכן מ משיך לשלם ל ו את הקצבה גם כשכבר אינו זכאי לה .
כעבור זמן, כאשר הוא מקבל את העדכון על הכנסת המבוטח, הוא דורש מהמבוטח את החזר כספי הקצבה.
למשל דמי הבראה או ביגוד 71 תוספת כספית לקצבה עבור התלויים במקבל הקצבה, כגון ילד ובן זוג, בהתקיים תנאים הקבועים בחוק בט"ל.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על פי הערכות של בט"ל במועד סיום הביקורת, החובות שהצטברו בבט"ל בתחום הגמלאות בגין שיהוי בדיווח ההכנסות לבט "ל מסתכמים בכ -1.
6 מיליארד ש"ח, שהם כ - 75% מכלל החובשהצטבר בבט"ל בתחום הגמלאות .
כ-200 מיליון ש"חמן החובות האמורים נוצרו בשנת 2013 בלבד ואלו מהווים כמחצית מהחוב שנצבר בתחום הגמלאות בשנה זו (כל הנתונים כוללים הפרשי הצמדה).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי בחוק ובתקנות, אין חובת דיווח באופן ממוכן, והוא "אינו ערוך לקליטת כמות הנתונים העצומה, באופן ידני".
בט"ל הוסיף כי הדיווח החודשי על הכנסות עובדים שכירים אינו דיווח מאומת וסופי והשימוש בו בעייתי משום שבכל חודש נעשית התחשבנות על רכיבי שכר בחודשים קודמים, כגון הפרשים, פרמיות ותיקוני שכר.
לדבריו, ניסיונו בקליטת דיווח חודשי ממעסיקים שמעסיקים עד תשעה עובדים מלמד שקליטת הדיווח החודשי מצריכה טיפול פרטני בדיווחים שאינם ממוכנים, בדיווחים שגויים, בדיווחים שכוללים אי-התאמות בנתונים ועוד.
עוד ציין בט"ל שכדי ל קלוט תקופות עבודה והכנסות בתוך זמן סביר ולשפר בכך את השירות למבוטחים הוא יזם תיקון חקיקה שיחייב את המעסיקים לדווח לבט"ל אחת לחצי שנה על השכר שהם משלמים לעובדיהם בדיווח מקוון.
בט"ל הבהיר כי "תיקון זה יחסוך לפחות שנה בקליטת הנתונים בהשוואה למצב הנוכחי".
יצוין כי בדצמבר 2014 אישרה הכנסת ה-19 בקריאה ראשונה את התיקון האמור בחוק.
לבד מהנטל הביורוקרטי הכרוך בהמצאת תלושי שכר לבט"ל בידי זכאים, היעדר מידע עדכני על הכנסות הוא חסם מרכזי למיצוי זכויות ואף מביא לידי יצירת חובות למבוטחים, המתקשים להחזירם.
לדעת משרד מבקר המדינה, סוגיית הדיווח החודשי של המעסיקים על שכרו של כל עובד בנפרד צריכה למצוא את פתרונה לאלתר, וכך יוסר אחד החסמים המרכזיים למיצוי זכויות.
פישוט הליך התביעה מבקר המדינה כבר קבע כי ראוי שהגופים הציבוריים יפעלו להפחתת הנטל הביורוקרטי, ובכלל זה יבחנו בפעילותם השוטפת אם אפשר לצמצם את הנטל המוטל על מי שמשתמשים בשירותיהם72 .
מחקרים הראו שגם אם מבוטח יודע על זכאותו הוא עשוי ל וותר על מיצוי זכותו בשל הליך התביעה המורכב 73.
כדי להגיש תביעה לבט"ל על התובע למלא טופס תביעה ולהגישו לבט"ל בצירוף מסמכים המוכיחים את זכאותו לכאורה.
בט"ל בודק את התביעה לפי נהליו ומשיב לתובע בכתב, לעתים תשובה סופית ולעתים תשובת ביניים.
בפועל לא פעם מדובר בהליך מורכב, אם משום שטופסי התביעה ארוכים ומסובכים, ואם משום שהתובע נדרש להמציא לרשות מידע או להתייצב לפני כמה פקידים, במועדים שונים, כדי לקבל את הזכות.
פישוט הליכים אלו יכול להביא לידי הגדלת השיעור של מיצוי הזכויות74 .
72 ,מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשיר ות הציבורי", עמ' 39-3.
73 ראו למשל ל' לוין, "קואליציה של הדרה, אי מימוש זכאות לסיוע במערכת הביטחון הסוציאלי בקרב החיים בעוני קיצוני", בתוך: ג' גל ומ' אייזנשטדט (עורכים), נגישות לצדק חברתי בישראל ( 2009 '), עמ227.
, Take -up of Welfare Benefits in OECD אי-מיצוי של זכויות חברתיות 25 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הגשת תביעות באמצעות האינטרנט טכנולוגיות מידע ותקשורת הן כלי חשוב לפישוט הליכי התביעה.
הגשת תביעה באינטרנט לא רק חוסכת מהתובע את הצורך להתייצב בסניף בט"ל או בסניף דואר כדי להגיש את טופס התביעה, אלא גם מאפשרת לבני משפחה ול"סוכני מידע" כגון עובדים סוציאליים לעזור למתקשים במילוי הטפסים ובהגשתם75.
עזרהזו נחוצה בייחוד לאוכלוסיות חלשות ומודרות, שחוות קושי להתנהל בנבכי הביורוקרטיה .
כחלק מהחלטות הממשלה לקדם את מיזם "ממשל זמין", שנועד בין היתר לתת מידע ושירותים ממשלתיים באמצעות טכנולוגיית המידע והאינטרנט 76 , החליטה הממשלה במאי 200277 להנהיג שירות טפסים שיאפשר "לכל אזרח למלא ולחתום אלקטרונית ובאופן מקוון על מרבית הטפסים הקיימים היום בממשלה" , ובמאי 200478 היא החליטה שע ד סוף שנת 2006 תתאפשר הגשה מקוונת של 80% .
מהטפסים הממשלתיים בביקורת עלה כי את רוב טופסי התביעה לקצבה של בט"ל אי אפשר להגיש באמצעות האינטרנט ; אפשר למלא באמצעות האינטרנט ארבעה טופסי תביעה בלבד, וכן לבקש החזר דמי ביטוח בגין גביית יתר.
עוד עלה בביקורת כי רק 1% .
מכלל התביעות בבט"ל מוגש באמצעות האינטרנט בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי הוא פועל כדי שעד סוף שנת 2015 .
תתאפשר הגשה של כל טופסי התביעה המרכזיים באמצעות האינטרנט ניסוח מכתבים בשפה ברורה ופשוטה מדי שנה בשנה שולח בט"ל למבוטחים יותר מאלף נוסחים שונים של מכתבים במגוון נושאים, ובסך הכול - כ-20 מיליון מכתבים.
רוב המכתבים עוסקים בנושאי גמלאות וגבייה ומציגים מידע חיוני בדבר זכויות המבוטחים, לרבות דרישות להשלמת מידע.
מכתבים הכתובים בלשון משפטית סבוכה ומכתבים שמשולבים בהם מושגים שאינם נהירים לאד ם הסביר עלולים להקשות על המבוטח להבין את חובותיו, את זכויותיו ואת שנדרש ממנו לעשות, והם בגדר חסם משמעותי להבנת נבכי המערכת הציבורית בכלל ולמיצוי זכויות בפרט.
בט"ל ביצע עבודת מטה בעניין מכתביו למבוטחים, ובפברואר 2012 קבע כי ניכרות בהם אי-אחידות ואי -בהירות , הגורמות לעומס פניות של המבוטחים לסניפים ולמוקד הטלפוני.
נוסף על כך, הוא הגדיר אותם סיכון גבוה לארגון.
לפיכך הומלץ שבט"ל ייצור תבנית אחידה לכל מכתביו למבוטחים ויקבע נוסח ברור ופשוט שיאפשר לאדם מן השורה, שאינו מכיר את פעילות בט"ל, להבין את חובותיו וזכויותיו ואת הפעולות שעליו לעשות.
בדצמבר 2013 החליטבט"ל כי המיזם לפישוט מכתבים יתחיל בתחומים של זקנה ושאירים מפני שנמצא כי בתחומים אלו התמקדו רוב תלונות המבוטחים הנוגעות למכתבים.
Countries, A Review of the Evidence , Paris, (2004) para.
" ראו להלן בפרק "היעדר יעילות בפעולות המדינה להנגשת מידע על זכויות 76 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק"הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשיר ות הציבורי", עמ' 33-32.
77 'החלטת ממשלה מס 1812 מ- 12.
78 'החלטת ממשלה מס 1912 /(חכ83) מ- 20.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 העבודה השנתית של בט"ל לשנת 2014 נקבע כי המיזם יבוצע ברבעון השני והשלישי של השנה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, סוף אוגוסט 2014 , יותר משנתיים לאחר שבט"ל הגדיר את נוסח מכתביו למבוטחים כ סיכון גבוה , הוא לא אישר תקציב לביצוע המיזם בתחומי זקנה ושאירים, ולא החל בביצועו.
הנגשה שפתית בסניפים אי-ידיעת השפה והיעדרו של צוות הדובר את שפתו של הפונה בארגונים המספקים את השירותים והקצבאות עלולים לפגוע ביכולת לממש את הזכויות ולהביא לידי אי-מיצוין 79 .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בסו ף שנת 2013 נאמדה האוכלוסייה הערבית בישראל בכ -1.
7 מיליון איש, שהיו כ - 20.
על פי נתוני משרד הקליטה מסוף שנת 2013 , אוכלוסיית העולים מברית המועצות לשעבר נאמדה בכ- 870,000 איש80 .
דוברי ערבית ורוסיתיכולים לקבל מענה בשפתם בפנייה לבט"ל באמצעות הא ינטרנט או ה מוקד הטלפוני, אולם בכמה מסניפי בט"ל הם עשויים להיתקל במחסום שפה, שעלול למנוע מהם את מיצוי זכויותיהם.
בביקורת נמצא כי כמה סניפי בט"ל נותנים שירות לציבור גדול של דוברי ערבית בלא פקידים דוברי ערבית, למשל סניף כפר סבא, הנותן שירות לכ- 20,000 תושביטירה שדוברים ערבית81 .
בסניף רהט, הנותן שירות ליותר מ- 50,000 תושבים, כולם דוברי ערבית, רק אחד מחמשת הפקידים המקבלי ם קהל דובר ערבית.
עוד נמצא בביקורת כי כמה סניפי בט"ל נותנים שירות לציבור גדול של דוברי רוסית בלא פקידים דוברי רוסית82.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר פקידים הדוברים את שפתו של הפונה לקבלת שירות מקשה עליו לקבל מידע ושירות ברמה נאותה ועלול לפגוע ביכולתו למצות את זכויותיו.
לפיכך על הנהלת בט"ל לבחון אם יש מקום לשבץ פקידים הדוברי ם שפות שאינן עברית בסניפים שבישובים שבהם ריכוז אוכלוסייה הדוברת שפות אלו כדי לאפשר לאוכלוסיית המבוטחים להתגבר על מחסום השפה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי הוא ישתדל לתת עדיפות לדוברי שפות שונות בגיוס עובדים למרכזי השירות וקבלת הקהל.
79 ע' וייס-גל וג' גל, "האם עובדים סוציאליים הם סוכנים להגברת מיצוי זכויות חברתיות?
", בתוך: ג' גל ומ' אייזנשטדט (עורכים), נגישות לצדק חברתי בישראל ( 2009 '), עמ297.
80 עולים שעלו לאחר שנת 1989 .
מדובר באוכלוסיית העולים הגדולה ביותר באוכלוסיות העולים החדשים בישראל.
כך גם נמצא בסניף קריית שמונה ובסניף צפת 82 סניף בת ים, סניף קריית גת, סניף מעלות-תרשיחא וסניף שדרות.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 27 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פעולות לא מספקות למיצוי זכויות יזום .
גוף ציבורי המופקד על מתן זכויות יכול לנקוט שלוש דרכים מרכזיות לשם מיצוין: (א) להגיב על תביעה המוגשת ולטפל בה, כפי שנוהג בט"ל בעניינה של תביעה לקצבת נכות, שכן אין לו מידע על מצבו הרפואי של האזרח, שעליו נסמכת הזכאות לקצבה; (ב) ליזום תביעה באמצעות פנייה יזומה לאזרח לפי נתונים במאגרי המידע שלו, כפי שעושה בט"ל לגבי מי שמגיע לגיל שבו הוא זכאי לקבל קצבת זקנה; (ג) לשלם לאזרח באופן אוטומטי בלי לדרוש הגשת תביעה, כפי שעושה בט"ל בעניינן של קצבאות ילדים על סמך מאגרי המידע שלו.
כאמור, אחד החסמים המרכזיים למיצוי זכויות הוא היעדר מודעות לזכויות.
הדבר נכון במיוחד בכל הנוגע לזכויות שמעניק בט"ל שהן מורכבות, מסועפות ודינמיות ביותר83 .
כדי להתמודד עם חסם זה על בט"ל ליזום מתן זכויות באופן אוטומטי כשהדבר מתאפשר, או ליידע את האזרחים על זכויותיהם ולהנחות אותם להגיש תביעה מתאימה.
בית הדין הארצי לעבודה עמד בכמה פסקי דין על החשיבות של יידוע המבוטח על האפשרות להגשת תביעה לבט"ל לצורך מיצוי זכויותיו, ובין היתר ציין כי " אכן.
חזקה היא 'שמבוטח יודע את מכלול זכויותיו וחובותיו'.
עניין לנו בציבור מבוטחים מגוון, אשר נפתלות החוק, התקנות, הכללים, והתיקונים להם חדשות לבקרים - אינו נהיר להם דיו.
אי לכך, חזקה על המוסד כי ינחה את המובטח ויאיר עיניו, ולשיטתי - אף יתווה לפניו את האפשרות השונות למיצוי זכויותיו"84.
החשיבותשל ייזום תביעות על ידי בט"ל על סמך מידע הנמצא ברשותו עולה גם מתלונות שהתקבלו באגף לפניות הציבור בארגון.
כך למשל באוגוסט 2013 הגישהבת לניצולת שואה לשר הרווחה תלונה שלפיה אמה בת ה-89 לא הגישה בקשה ל קבלת קצבת זקנה עקב אי - ידיעה והיעדר התמצאות בנהלים.
המתלוננת ציינה כי בט"ל אמנם החל לשלם לאמה קצבת שאירים ביוני 1992 , אךהוא לא שילם לה קצבת זקנה מעת הגיעה לגיל הזכאות וגם לא מאז החלה לקבל את קצבת השאירים, אף שהייתה זכאית לה כבר באותו המועד.
לאחר שנודע לבת על הזכות של אמה היא הגישה בשמה תביעה לקצבת זקנה , ובט"ל שילם לאם את הקצבה, אך התשלום למפרע ניתן רק בעבור ארבע השנים שקדמו למועד התביעה.
בביקורת נמצא כי אף על פי שבשנים האחרונות פועל בט"ל בדרכים שונות להגדלת שיעור מיצוי הזכויות, בין היתר באמצעות פנייה יזומה לאזרחים כדי שיגישו תביעות לקבלת קצבאות, הוא אינו משתמש ביעילות במידע הרב והמקיף שבמאגרי המידע שלו.
לו עשה זאת, יכול היה להביא לידי הגדלת שיעור מיצוי הזכויות.
להלן דוגמאות: הבטחת הכנסה: לקצבת הבטחת הכנסה זכאים כל אדם ומשפחה שאין בכוחם להבטיח לעצמם הכנסה מספקת למחיה; לקצבה מלאה זכאי מי שאין לו הכנסה מעבודה והוא אינו זכאי לכל תשלום מקצבה אחרת, ולקצבה חלקית (להלן - קצבת השלמת הכנסה) זכאי מי שהכנסתו מעבודה או ממקור אחר, כגון קצבאות קיום אחרות שבט"ל משלם, נמוכה מן ההכנסה הקבועה בחוק הבטחת הכנסה , התשמ"א - 1980 .
גמלה זו מיועדת להבטיח הכנסה מזערית שתאפשר .
83 עא 4223/12 המרכז למימוש זכויות רפואיות בע"מ נ' לשכת עורכי הדין בישראל , מיום 25.
14 ', פורסם במאגר ממוחשב, פס52 .
לפסק דינה של השופטת ארבל 84 )עב"ל (ארצי 1381/01 ,ויולטה אולחובוק נ' המוסד לביטוח לאומי מיום 9.
04 , פורסם במאגר ממוחשב, פסק דינה של השופטת (תוארה דאז) ארד.
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 קיום, ויש לה מקום מרכ זי בהגנה על הזכות לקיום בכבוד.
בשנת 2012 שילם בט"ל למבוטחים כ-2.
מיליארד ש"ח בגמלת הבטחת הכנסה בביקורת עלה כי עד כה לא פעל בט"ל ליזום מיצוי זכויות לקבלת קצבת הבטחת הכנסה, אלא רק באוכלוסיות ייחודיות ומצומצמות85 ,.
אשר לקצבת השלמת הכנסה רק לקראת אמצע 2014 החל בט"ל לראשונה לאתר זכאים לכאורה לקצבת השלמת הכנסה86 באמצעות הצלבת מידע לגבימקבלי קצבאות נכות כללית ומזונות .
לאחר בחינה ראשונית איתר בט"ל במאגרי המידע שברשותו כ- 4,000 מקבלי קצבת נכות שייתכן כי הם זכאים לקצבת השלמת הכנסה וכ- 5,000 נשים שייתכן כי הן זכאיות לקצבת השלמת הכנסה נוסף על קצבת ה מזונות שהן מקבלות .
בסך הכול נמצאו בבדיקה כ - 9,000 זכאים לקצבת נכות או מזונות שייתכן כי לא מיצו את זכותם לקבלת קצבת השלמת הכנסה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 מסר בט"ל כי הוא החל תהליך למיצוי זכויות של נכים ומקבלות קצבת מזונות שייתכן שהם זכאים לקצבת השלמת הכנסה, וכי על פי תוצאות התהליך הוא יבחן את האפשרות לבצע תהליך דומה באופן קבוע אחת לשנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בט"ל לזהות את החסמים למיצוי קצבת הבטחת הכנסה והשלמת הכנסה, ולבחון דרכים למיצוי יזום של הקצבה, שהיא קצבת קיום מרכזית לאוכלוסיות חלשות ועניות ויש לה מקום מרכזי בהבטחת הזכות החוקתית לקיום בכבוד.
גמלת מילואים: כאמור, לפי נתונים שהעביר בט"ל, בשנים 2012 -2008 לא שולמה גמלת מילואים לחיילי המילואים או למעסיקיהם בעבו ר כמיליון ימי מילואים.
נתונים אלה שנויים כאמור במחלוקת מול צה"ל.
עוד נמצא כי אף שבט"ל מקבל באופן שוטף קובץ ובו נתונים על משרתי המילואים (קובץ צה"ל), הוא אינו יוזם פנייה למי שזכאים לכאורה לגמלת מילואים ולא מיצו את זכותם או למעסיקיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בט"ל וצה"ל - לאחר שיבחנו את הנתונים במשותף ויבואו לידי הסכמה בדבר היקף אי-המיצוי - לעמוד על הסיבות לאי-מיצוי גמלת המילואים ולבחון דרכים למיצוי הגמלה, בין היתר באמצעות פנייה יזומה למי שטרם מיצו את זכותם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי בכוונתו לבצע אחת לשנה הצלבת נתונים ולפנות במכתב לזכאים לכאורה לגמלת מילואים אשר לא מיצו את זכותם לקבלת הגמלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין צה"ל כי בעקבות הערות מבקר המדינה נקבע שאחת לשלושה חודשים תפורסם באתר המילואים של צה"ל איגרת המעודדת את מי שטרם הגיש טופס 3010 לעשות זאת.
כמו כן הוא ציין כי בכוונתו להוסיף בטופס 3010 הממוכן הערה בדבר תהליך העברת הטופס לבט"ל.
85 ,קטינים נטושיםנשים במקלטים לנשים מוכות, מכורים ועולים חדשים במרכזי קליטה.
לפני כן הוא פעל רק לאיתור זקנים שאינם מקבלים קצבת זקנה וקצבת השלמת הכנסה אי-מיצוי של זכויות חברתיות 29 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 : דמי לידה בשנת 2013 אישר בט"ל כ - 157,000 תביעות לדמי לידה ולהפרשי דמי לידה.
יולדות שמקבלות מבט"ל את דמי הלידה ואת הפרשי דמי הלידה באופן אוטומטי הן יולדות שלמעסיקן (בדרך כלל מדובר במעסיק גדול) יש הסדר עם בט"ל שלפיו הוא מעביר לבט"ל את התביעה לדמי לידה בעבור עובדותיו (להלן - הסדר להעברת מידע) וכן יולדות עצמאיות ויולדות שילדו לאחר שקיבלו גמלה לשמירת היריון או קצבת אבטלה.
כאמור, בבדיקה שביצע מינהל המחקר בשנת 2013 הוא מצא שכ- 5,000 נשים לא מיצו את זכותן לקבלת דמי לידה בשנת 2011, והחוב המוערך של בט"ל לזכאיות דמי לידה בשנה זו הוא כ-35 מיליון ש"ח.
בשנת 2013 רק כ-35% מהתביעות לדמי לידה ולהפרשי דמי לידה אושרו באופן אוטומטי.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 ,רק לכ-700 מעסיקיםמתוך כ- 240,000 המעסיקים בישראל (מהם כ- 2,500 המעסיקים יותר מ -101 עובדים) היה הסדר להעברת מידע שמאפשר תשלום אוטומטי של דמי לידה והפרשי דמי לידה.
היולדות, שלא מקבלות מבט"ל את דמי הלידה ואת הפרשי דמי הלידה באופן אוטומטי, נדרשו לתבוע בעצמן את דמי הלידה ואת ההפרשים, ובכך נפתח פתח לאי-מיצוי זכויותיהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כתב בט"ל כי "לא כל מעסיק מסוגל טכנית וכלכלית להצטרף להסדר זה, בשל עלויות.
ובדיקות שיש לבצע על אופן חישוב השכר ונכונות פרטי השכר".
עם זאת הוא ציין כי הוא מגדיל כל העת את מספר המעסיקים שבהסדר.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הממצאים בדבר אי -מיצוי הגמלה, תקופת השיהוי שחלה על הגמלה והשיעור המזערי של מעסיקים בהסדר להעברת מידע, ראוי שבט"ל יתווה תכנית שיטתית להרחבת ההסדר, שבכללה פעולות לעידוד מעסיקים להצטרף להסדר.
החזר דמי ביטוח לשכירים: כאמור, בשנים 2012-2009 גבה בט"ל גביית יתר של כ-80 מיליון ש"ח מכ- 30,000 מבוטחים שכירים (בממוצע שנתי ) שעבדו אצל יותר ממעסיק אחד והיו זכאים להפחתה ב תשלום דמי הביטוח.
מדובר בדרך כלל בשכירים המשתכרים שכר נמוך ומשתייכים לשכבות החלשות 87, המתקשות במיצוי זכויותיהן, ולכן יש חשיבות יתרה לסיוע של בט"ל לשכירים אלו למצות את מלוא זכויותיהם.
לפי נ והלי בט"ל, כדי לקבל את החזר דמי הביטוח נדרשים עובדים אלו לפנות ביזמתם לבט"ל.
בביקורת עלה כי אף על פי שבט"ל יכול לאתר את השכירים האמורים באמצעות מאגרי המידע שברשותו, הוא אינו מצליב בין הנתונים כדי לאתר את השכירים שלכאורה זכאים להחזר דמי ביטוח ולפנות אליהם בבקשה שיגישו תביעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבט"ל ימצה את כל הכלים והאמצעים העומדים לרשותו כדי לאתר באופן שוטף את אלו שנגבתה מהם גביית יתר לכאורה ולהשיב להם את הכספים.
87 שכן סך ההכנסות החודשיות שלהם אינו גבוה מ-60% .
מהשכר הממוצע במשק 30 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי עד סוף חודש מרץ 2015 הוא יבחן את הנתונים בעניין גביית יתר של דמי ביטוח, ישלח הודעה לעובדים השכירים שיימצאו כפוטנציאליים לביצוע תיאום דמי ביטוח ויפנה אותם לביצוע תיאום.
על פי תוצאות פעילות זו, בט"ל ישקול אם לבצעה באופן שוטף.
החזר דמי ביטוח למקבלי קצבת זקנה : כאמור, בכל אחת מהשנים 2012 - 2009 כ- 13,000 שכירים בממוצע שקיבלו קצבת זקנה לא מיצו את זכותם לפטור מתשלום דמי ביטוח.
על אף הפטור, בשנים אלה גבה בט"ל משכירים אלו דמי ביטוח בשווי של כ-84.
בביקורת עלה כי אף על פי ש בט"ל יכול היה לאתר את מקבלי קצבת הזקנה שמנוכים להם דמי ביטוח בניגוד לחוק באמצעות הצלבת נתונים שבמאגרי המידע שלו, ולהודיע להם על זכאותם לפטור, הוא לא עשה כן.
לפי שיטת העבודה הנהוגה כיום, כשעובד המקבל קצבת זקנה או מעסיקו מזהים כי נגבו מ ן העובד דמי ביטוח, שלא היו אמורים להיגבות, המעסיק מדווח לבט"ל על שינוי המעמד של העובד ל"מקבל קצבת זקנה".
לאחר קבלת הדיווח בט"ל מזכה את המעסיק, ועל המעסיק להחזיר לעובד את דמי הביטוח ששולמו.
נמצא כי בשיטת העבודה הנהוגה כיום אין לבט"ל אפשרות לוודא שהעובד קיבל את החזר דמי הביטוח שהועבר למעסיק.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבט"ל יבצע פעולה יזומה לאיתור מי שנגבים ממנו דמי ביטוח בניגוד לחוק, בין שהוא מקבל קצבת זקנה ובין שהוא מקבל קצבאות אחרות כגון נכות89 , ולהשבת דמי הביטוח העודפים שנגבו.
נוסף על כך, על בט"ל לבחון דרכים שיאפש רו לו לוודא כי העובד קיבל את הכספים שהוחזרו למעסיקו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ציין בט"ל כי עד סוף חודש מרץ 2015 יפעל בט"ל לאתר את מקבלי קצבת הזקנה שזכאים לכאורה להחזר גביית יתר של דמי ביטוח ויפנה אליהם במכתב.
למכתב יצורף אישור על זכאות לקצבת זקנה ותינתן בו הנחיה להציג למעסיק את האישור כדי שיפסיק לגבות דמי ביטוח ויחזיר את דמי הביטוח שגבה.
קצבת ילדים: ככלל, מבוטח תושב ישראל זכאי לקצבת ילדים בעד כל אחד מילדיו שנמצא בישראל עד הגיעו לגיל 18 .
בט"ל משלם את קצבת הילדים באופן אוטומטי לחשבון הבנק של אם הילד לאחר שהוא מקבל מבית החולים את המידע על הלידה ואת פרטי חשבון הבנק.
ילד ששולמה בעבורו קצבת ילדים אשר שוהה בחו"ל יותר משלושה חודשים , תישלל הקצבה מהוריו ובט"ל יפסיק לשלמה.
הורים שחוזרים לארץ עם ילדיהם לאחר שהות של יותר משלוש ה חודשים בחו"ל זכאים לקבל את הקצבה בעבור ילדיהם ממועד החזרה ארצה.
88 יצוין כי אומדן זה אינו כולל כספים שבט"ל השיב עבור שנים אלה למעסיקים ששילמו בעבור שכירים שקיבלו קצבאות זקנה על מנת שאלו ישיבו בהתאם לעובד את הכספים שחייבים לו.
עוד יצוין כי לאחר יולי 2012 השיב בט"ל למעסיקים כאמור עבור שנים אלה כ-8.
מיליון ש"ח 89 מקבלי קצבת נכות פטורים מתשלום דמי ביטוח לאומי וחייבים לשלם דמי ביטוח בריאות.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות 31 .
:שם הדוח אי-מיצוי של זכויות חברתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת עלה כי אף על פי שלבט"ל יש נתונים המאפשרים לו לכאורה לשלם למשפחות החוזרות את קצבאות הילדים באופן אוטומטי, בט"ל דורש מן המשפחות הללו להגיש תביעה לקצבה עם חזרתן ארצה.
תקופת השיהוי לעניין זה היא 12 .
חודשיםנמצא כי בשנת 2012 הוגשו449 תביעות לחידוש קצבת ילדים לאחר יותר משנה ממועד החזרה ארצה, ולכן המשפחות שהגישו את התביעות הללו לא קיבלו את מלוא הסכום שהיו זכאיות לו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 מסר בט"ל כי בכוונתו לפעול לחידוש אוטומטי של קצבת הילדים לחוזרים מחו"ל במקרים המאפשרים זאת.
אי-מיצוי זכויות עקב שירות לקוי .
בט"ל מעמיד לרשות הציבור שלושה ערוצי שירות מרכזיים: 52 ( סניפים23 סניפים ראשיים ו-29 סניפי משנה), שבשנת 2013 קיבלו כ-3.
8 מיליון פניות90 ; מוקד טלפוני, שבשנת 2013 קיבל כ-4.
8 מיליון פניות; אתראינטרנט, ש בשנת 2013 נרשמו בו כ-7.
8 מיליון כניסותשל משתמשים.
לאיכות השירות בנקודות המפגש האלה של הזכאי עם בט"ל, ובכלל זה המידע הנמסר למבוטח על זכויותיו, השפעה מהותית על שיעור מיצוי הזכויות.