HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדיון הבא של צוות האזרוח המטכ"לי שהתקיים בפברואר 2017 עסק במיקור חוץ של שלושה תחומים בחה"י הנוגעים לאחזקה, להפעלה, לאבטחה ולשירותי הסעדה, לרבות לגבי בית המלאכה שבמספנה שלעיל.
בדיון הציג חה"י סטטוס של פעילויותיו בתחומים האמורים, לרבות תוצאות של בקשות לקבלת מידע מחברות.
אחזקת כלי שיט לא נכללה בין הפעילויות שהוצגו.
מאז דיון זה ועד ינואר 2019 .
נושא מיקורי החוץ בחה"י לא נדון בצוות האזרוח המטכ"לי בינואר 2019 התקיים הדיון הבא של צוות האזרוח המטכ"לי בנושא תוכנית העבודה לביצוע מיקורי חוץ בחה"י לשנת 2019 .
הדיון התקיים כהכנה לקראת דיון בראשות מנכ"ל משהב"ט לשעבר, שהתקיים באותו היום.
בדיון ציינה ראשת את"ק והיועכ"ל כי חה"י הציג את התוכנית לאחר כמה שנים שבהן בדיקותיו של החיל בנושא לא העלו כי כדאי לבצע מיקורי חוץ.
בדיון הציגו נציגי חה"י בין היתר את סיכום שנת 2018 בנושא מיקורי החוץ, ואת מיקורי החוץ שייבחנו בשנת 2019, ובהם טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים וכן טיפול ו"הסבה" של אח"י מסוימת.
ראשת את"ק והיועכ"ל סיכמה בדיון כי על חה"י להציג בבהירות לפני המנכ"ל את הנושאים שיובאו לאישור צוות האזרוח המטכ"לי והמנכ"ל.
עוד סיכמה בדיון כי לפני שהצוות יבחן את נושא מיקור החוץ של אחזקת כלי שיט קטנים יש להציג "תובנות ומסקנות" מביצוע מיקור החוץ של אחזקת כלי שיט קטן ב' בשנת 2017 .
)(בנושא מיקור החוץ האמור ראו בהמשך בביקורת עלה כי אף שראשת את"ק והיועכ"ל סיכמה בדיון בינואר 2019 שיש להציג "תובנות ומסקנות " מביצוע מיקור החוץ של הטיפול באחזקת כלי שיט קט ן ב', הרי שבמועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , חה"י ומנה"ר עדיין לא הציגו אותן לפני צוות האזרוח המטכ"לי.
זאת למעט בנושאי התחקיר שלעיל שביצעו את"ק, מחלקת תו"כ בחה"י ומנה"ר בעקבות ממצאי הביקורת לגבי ביצוע מיקורי חוץ לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב' ללא אישורו של הצוות33.
33 בדצמבר2019 התקיים דיון בהשתתפות ראשת את"ק והיועכ"ל, גורמי את"ק ונציגי משרד מבקר המדינה.
בדיון ביקשו נציגי משרד מבקר המדינה לברר אם צוות האזרוח המטכ"לי בחן את ביצוע טיפולי האחזקה לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב' באמצעות מיקור חוץ.
| 328 | מיקורי חוץ בצה״ל בדצמבר 2019 דן צוות האזרוח המטכ"לי בנושא תוכנית העבודה של מיקורי חוץ המיועדים לבחינה בזרועות בשנת 2020 .
ראשת את"ק והיועכ"ל סיכמה בדיון בין היתר כי על חה"י לגבש ["הסכם מחירים34 " לביצוע טיפולי אחזקה במיקור חוץ של כלי שיט נוכח מגבלות היכולות של] המספנהלבצע את הטיפולים במועד הנדרש, כגון עבור אח"י מסוימת.
בביקורת עלה כי צוות האזרוח המטכ"לי לא השלים את הבחינה של ביצוע מיקורי חוץ לטיפולי אחזקה של כלי שיט קטנים וגדולים בכלל דרגי האחזקה בחיל, לרבות צביעת כלי השיט, שהיא פעילות רחבת היקף יחסית לכלל תכולות עבודת האחזקה בחה"י.
זאת שלא על פי סיכומו של ראש אג"ת לשעבר מנובמבר 2015 כי יש לבחון לעומק את כל התחומים שהציג לפניו הצוות, ושלא על פי הנחייתו לצוות להרחיב ככל שניתן את העמ"ט שהוא מבצע.
מיקורי חוץ של פעילויות בחה"י בשנים 2016 - 2019: בינואר2019 התקיים דיון בנושא תוכנית העבודה של מיקורי החוץ של זרועות צה"ל לשנת 2019 .
הדיון התקיים בראשות מנכ"ל משהב"ט דאז, והשתתפו בו, בין היתר, ראשת את"ק והיועכ"ל, נציגי מחלקת תו"כ בחה"י ונציגי מנה"ר.
נציגי חה"י הציגו בדיון, על בסיס מצגת שהכין החיל, בין היתר את סיכום שנת 2018 .
בנושא במצגת צוין כי חה"י בחן בשנים 2016 - 2018 תשעה נושאים לביצוע במיקור חוץ, וכי חמישה מהם בוצעו.
כמו כן הציג חה"י תשעה נושאים נוספים שבכוונתו לבחון בשנת 2019 , אשר צוות האזרוח המטכ"לי דן בשלושה מהם באותה שנה35.
להלן בלוח10 יפורטו הנושאים שבחן חה"י בשנים 2016 - 2019 ,, בחלוקה לאלה שהועלו לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי ולאלה שלא וכן פרטים בנוגע לביצוע במיקורי חוץ כפי שעלה בביקורת: .
34 הסכם מסגרת להתקשרות עם גורם אזרחי לאספקת שירותים לפרק זמן ארוך לפי מחיר ידוע.
35 לפי הנתונים המעודכנים לדצמבר2019 .
, חה"י עדיין בוחן שישה מתשעת הנושאים .
| 329 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
לוח 10: ,מיקורי חוץ בחה"י 2016 - 2019 .
/ הבחינה* העלאה לבחינת .
המטכ"לי ביצוע מיקור חוץ .
1 הפעלת מתקן ואבטחתו 2017-2016 *  לא מומש- חוסר כדאיות .
2 קבלן מזון במטבח ובקמפוס .
מסוים 2017-2016 * לא נדרשה .
הצוות** לא מומש - חוסר כדאיות .
3 בית מלאכה מסוים- אחזקה .
והפעלה 2017*  לא מומש- חוסר כדאיות .
4 אחזקה במספנהמסוימת 2017* לא נדרשה .
5 טיפול אחזקה והסבה לאח"י .
מסוימת**** 2019  בוצע .
6 שירותים עבור כלי שיט 2019*  *****בבחינה .
7 "אחזקת מבנים ב"קמפוס .
מסוים 2019*  *****בבחינה .
תקשוב****** 2016 לא נדרשה .
9 שירותי הסעדה במחנות .
בצפון המדינה 2017  בוצע .
10 אחזקות בינוי במחנות בצפון .
11 טיפול אחזקה לכלי שיט קטן .
12 טיפול אחזקה לכלי שיט קטן .
13 צביעת כלי שיט - שינוי .
שיטת הניהול 2019  בוצע .
מצגת חה"י מינואר 2019 בנושא בחינה וליווי של מהלכי הפרטה בחה"י בשנת2019 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
| 330 | מיקורי חוץ בצה״ל * מועד תחילת הבחינה בחה"י.
** בבחינה שביצע חה"י נמצא כי קיימת חוסר כדאיות כלכלית לבצע מיקור חוץ.
בנסיבות אלה הוא לא נדרש להעלות את הנושא לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי.
*** בפועל האחזקה בוצעה בבית המלאכה במספנה על ידי אזרחים עובדי צה"ל במקום אנשי קבע.
**** הסבה למערכת נשק מתקדמת.
***** בדצמבר 2019 הבחינה בצוות האזרוח המטכ"לי טרם הסתיימה.
****** מוקד אחזקת מעטפת תקשובית לכלי שיט.
******* מיקור החוץ החל לפני תחילת פעילותו של צוות האזרוח המטכ"לי.
באוקטובר 2020 מסר חה"י למשרד מבקר המדינה בין היתר כי ההתקשרויות לביצוע מיקורי החוץ של שירותי ההסעדה ואחזקות הבינוי במחנות שבצפון המדינה בוצעו בשנת 2017 .
יצוין כי בנובמבר 2020 מסרה לשכת ראשת את"ק והיועכ"ל למשרד מבקר המדינה כי הוחל בבחינת נושא שירותי ההסעדה עוד לפני הקמת צוות האזרוח המטכ"לי, ומיקור החוץ בנושא אחזקות הבינוי החל לפני הקמת הצוות.
בינואר 2021 מסר מנה"ר למשרד מבקר המדינה כי הסכם ההסעדה נערך לפני הקמת צוות האזרוח המטכ"לי.
מהאמור לעיל עולה כי אין בהירות מתי החלו מיקורי החוץ בנושאי שירותי הסעדה ואחזקות בינוי במחנות בצפון המדינה36 , ולפיכך האם היה על חה"י להעלותם לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי.
מלוח 10 "עולה כי חהי לא העלה את מיקורי החוץ בנושאי טיפולי אחזקה לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב' לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי ולא קיבל את אישורו של מנכ"ל משהב"ט לבצעם.
אף על פי כן מנה"ר, שנציגו כאמור חבר בצוות, פעל למימוש דרישות הרכש של חה"י לביצוע מיקורי החוץ האמורים והתקשר עם גורמים אזרחיים בעניין זה בשנת 2017 .
לפיכך צוות האזרוח המטכ"לי לא בחן מיקורי חוץ אלו - בניגוד לייעודו - ולא ביצע "הסתכלות שלמה", כהגדרתו, על תהליכים אלו, לרבות בכל הנוגע לבחינת יעילותם הכלכלית.
בינואר 2021 מסר מנה"ר למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את ממצאי הביקורת.
בביקורת נבדקו תהליכי ביצוע מיקורי החוץ של שני נושאים שחה"י לא העלה לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי - טיפולי אחזקה (לא כולל צביעת כלי השיט) לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב'.
חה"י ביצע טיפולי אחזקה במיקור חוץ לכלי שיט קטן א' ולכלי שיט קטן ב' בעקבות תוכניות העבודה של החיל לשנים 2016 ו-2017 , בהתאמה.
זאת נוכח עיכוב ניכר, של כשנתיים, ביישום תוכנית טיפולי האחזקה של כלי שיט קטן א' וכשבעה חודשים של כלי שיט קטן ב' בשל עומס העבודה במספנה, וכדי לאפשר לגורמים אזרחיים לבצע את טיפולי האחזקה ובכך להשלים את תוכנית הטיפולים של החיל בשנים שבהן עקב עומס העבודה במספנה נבצר מחה"י לבצע את האחזקה בעצמו.
36 ראו פירוט לעיל לגבי ההתקשרות לצביעת כלי שיט בשנת2019.
| 331 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
לוח 11: מיקורי החוץ בתחום טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים א' ו-ב' - נתונים עיקריים .
כלי שיט קטן א' מיקור חוץ לאחזקת .
דיון רמצ"ד בטיוטת בקשה לקבלת מידע על אחזקת .
כלי שיט קטנים אפריל 2016 אפריל2016 .
הוצאת בקשה על ידי מנה"ר לקבלת מידע מגורמים .
אזרחיים מאי 2016 מאי2016 .
העברת דרישת רכש של חהי למנה"ר ספטמבר 2016 יוני2017 .
הכנת מפרט תכולות בחה"י אוקטובר 2016 יולי2017 .
הוצאת בקשה על ידי מנה"ר להצעת מחירלגורמים .
אזרחיים דצמבר 2016 אוגוסט2017 .
ועדת מכרזים במנה"ר לבחירת החברה הזוכה ינואר 2017 ספטמבר2017 .
חברה זוכה חברה א' חברה ב' .
הוצאת הזמנת רכש על ידי מנה"ר לחברה הזוכה ינואר 2017 אוקטובר2017 .
המועדים המתוכננים של טיפולי האחזקה מרץ - יוני 2017 אוקטובר- דצמבר .
המועדים של טיפולי אחזקה מרץ - יוני 2017 אוקטובר2017 - .
משך הטיפול המתוכנן 13 שבועות 10 שבועות .
משך הטיפול בפועל 14 שבועות 17 שבועות .
מסמכים שונים של מנה"ר וחה"י; תחקיר של מספן ציוד מאוגוסט 2017 בנושא מיקור חוץ של אחזקת כלי שיט א'; תחקיר של המספנה ממרץ 2018 בנושא מיקור החוץ של אחזקת כלי שיט ב', בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בלוח 12 'שלהלן יוצגו ממצאי השוואה בין עלויות הביצוע של טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים א ו-ב' במספנה ובין עלויות מיקור חוץ.
| 332 | מיקורי חוץ בצה״ל לוח 12: עלויות טיפולי אחזקה לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב' (הנתונים באלפי ש"ח, כולל מע"ם - ביצוע במספנה לעומת מיקור חוץ) .
אחזקת כלי שיט קטן א' אחזקת כלי שיט קטן ב' .
הגורם המבצע מספנת חה"י חברה א' מספנת חה"י חברה ב' .
הערכת עלות הביצוע במספנה* 1,093 1,652 .
עלות ביצוע מתוכננת ללא מע"ם 1,279 1,584 .
סך עלות הביצוע המתוכננת- .
הזמנת הרכש 1,497 1,853 .
הפרש בין הערכת עלות הביצוע .
במספנה לעומת ביצוע במיקור חוץ 404 201 .
תשלומים נוספים 37** 123*** .
עלויות חלפים נוספות --- 100 **** .
סה"כ עלות מיקור החוץ בפועל 1,534 2,076 .
עלויות נוספות ללא כימות כספי מנהל פרויקט .
תחקיר מחלקת תו"כ בחה"י בנושא מיקור חוץ של כלי שיט מפברואר 2020 ; תחקיר של המספנה בנושא מיקור החוץ של אחזקת כלי שיט קטן ב' ממרץ 2018 ; הזמנות רכש שהוציא מנה"ר; סיכום דיון בין המספנה לחברה ב' מאפריל 2018 .
"בנושא "גמר חשבון * חה"י העריך את עלות הביצוע של טיפול האחזקה במספנה לפי מכפלה של שעות העבודה הנדרשות לביצוע הטיפול במספנה בהתאם לניסיון העבר, בתעריף שעת עבודה במספנה.
הנתונים אינם כוללים מע"ם.
** תכולות נוספות שביצעה חברה א' בהזמנת מנה"ר.
*** במהלך טיפול האחזקה נפגע מדחף של כלי שיט קטן ב'.
עלות מדחף חלופי הייתה כ- 123,000 .
ש"ח סכום זה קוזז מהתשלום לחברה ב' בעד תכולות נוספות שביצעה החברה עבור חה"י.
**** בנושא עלויות החלפים הנוספות ראו בהמשך.
מלוח 12 עולהכי לפי נתוני חה"י ביצוע מיקורי החוץ של טיפולי האחזקה לכלי שיט קטנים א' ו-ב' היו יקרים יותר מהערכת עלות הביצוע של הטיפולים במספנה בכ- 404,000 ש"ח וכ- 201,000 .
| 333 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ש"ח, בהתאמה, כולל תשלומי מע"ם.
ולאחר תשלומים ועלויות נוספות הפערים גדלו לכ- 441,000 ש"ח ולכ- 424,000 .
ש"ח, בהתאמה בתחקיר שביצע את"ק בשיתוף בין היתר עם מחלקת תו"כ בחה"י 37 ומנה"ר בפברואר 2020 בעקבות הביקורת שביצע משרד מבקר המדינה אכן אוששו ממצאיה שלעיל כי חה"י לא העלה לפני צוות האזרוח המטכ"לי את נושא ביצוע מיקורי החוץ של טיפולי האחזקה לשני כלי השיט הקטנים א ו-ב'.
בתחקיר נכתב בין היתר כי חה"י פעל שלא בהתאם לאמור בהמ"ב בנושא מיקורי חוץ בגלל "פער תהליכי" בחיל בנושא מיקורי חוץ; וכי פער זה נבע מהנחה שגויה של חה"י כי יש להעלות לפני הצוות רק פעילויות שיבוצע לגביהן מיקור חוץ לצמיתות ואין להעלות לפניו מיקורי חוץ "נקודתיים".
נוכח ממצאי הביקורת מומלץ כי הזרועות ואגפי המטכ"ל, בתיאום עם צוות האזר וח המטכ"לי, ימפו את הפעילויות המבוצעות באמצעות גורמים אזרחיים ויבחנו אילו פעילויות הן בגדר מיקור חוץ ונדרש כי הצוות ידון בהן ויעבירן למנכ"ל משהב"ט לשם קבלת אישורו.
ריכוז ומיפוי של כלל הפעילויות יאפשר בחינה כוללת של עמידת מיקורי החוץ במדדי הסף המפורטים לעיל , ובכלל זה בפרמטר הכדאיות הכלכלית ובפרמטר המענה המבצעי לצה"ל בעיתות שגרה ובמצבי חירום.
הבקרה של גורמי מחלקת תו"כ בחה"י ושל מנה"ר על מיקורי חוץ בתחום האחזקה של שני כלי שיט קטנים א' ו-ב' בשנת 2017 .
:בקרת מחלקת תו"כ בחה"י בהפ"ע בנושא ראש המערך הכלכלי והיועץ ה כספי לרמטכ"ל (היועכ"ל), שעודכנה בדצמבר 2017 , נכתב כי אחד מתפקידי היועכ"ל הוא לפקח על הניהול השוטף של התקציב על ידי גופי התקציב בצה"ל, ולבצע בקרה ומעקב בנושא מימוש תוכניות ההתקשרויות של גופי התקציב בצה"ל.
באפריל 2016 התקיים דיון בנושא טיוטתבקשה לקבלת מידע לביצוע טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים במיקור חוץ.
הדיון התקיים בראשות רמצ"ד דאז, והשתתפו בו בין היתר נציגי מחלקת תו"כ ומנה"ר.
בנובמבר 2016 התקיים דיון בנושא תוכנית העבודה של מספן ציוד בחה"י (להלן - מצ"ד).
הדיון התקיים בראשות ראש מטה (להלן - רמ"ט) חה"י דאז, והשתתפו בו בין היתר נציגי מחלקת תו"כ.
בסיכום הדיון ציין הרמ"ט בין היתר כי בשנת 2017 יבוצע לראשונה טיפול אחזקה של כלי בט"ש במיקור חוץ, זאת כדי להתייעל ולהפנות כוח אדם לטיפול בכלי שיט אחרים במספנה.
במרץ 2017 אישר רמצ"ד דאז את "היציאה לדרך" לבצע לראשונה טיפול אחזקה מלא לכלי שיט קטן א' באמצעות מיקור חוץ.
מלוח 11 עולה כי מנה"ר היה מעורב בכל שלבי התהליך לביצוע מיקור החוץ לטיפולי אחזקה לשני כלי שיט קטנים א' ו-ב', כגון הוצאת הבקשות לקבלת מידע ולקבלת הצעת מחיר מגורמים אזרחיים.
עוד עולה מהלוח כי בספטמבר 2016 וביוני2017 העבירה מחלקת תו"כ בחה"י במערכת הרכש הממוחשבת של משהב"ט דרישת רכש למנה"ר בנושא טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים א' ו-ב', בהתאמה.
37 התחקיר של את"ק מתבסס על התחקיר לעיל שביצעה מחלקת תו"כ בחה"י באותו מועד.
בדוח זה תחקיר משמעו שני התחקירים יחדיו.
| 334 | מיקורי חוץ בצה״ל בספטמבר 2015 כתבה רמ"ח תקציבי יבשה באת"ק דאז, בין היתר, לחברי צוות האזרוח המטכ"לי ממנה"ר וממחלקת תו"כ בחה"י בנושא הבחינה והליווי של מיקורי החוץ בצה"ל כי צוות האזרוח המטכ"לי הוקם לצורך "הסתכלות שלמה" על תהליכי מיקור החוץ, וכי הוא יבחן לעומק את נושא מיקור החוץ של אחזקת כלי שיט.
נוסף על כך, כאמור לעיל, במאי 2019 הנחתה ראשת את"ק והיועכ"ל את גורמי את"ק בזרועות, לרבות מחלקת תו"כ, לגבי התהליך הנדרש בנושא תקצוב התקשרויות במיקור חוץ.
במסמך נכתב כי מטרתו ריענון הנחיית את"ק קודמת, וכי בין היתר התקשרות כאמור מיועדת לכל פעילות שמבצע צה"ל ושוקל להעבירה לביצועו של גורם אזרחי; כי נדרש מכל בעלי התפקידים באת"ק לוודא כי גופי צה"ל ומשהב"ט אינם מתקשרים לביצוע מיקורי חוץ ללא אישורים של צוות האזרוח המטכ"לי ושל מנכ"ל משהב"ט; וכי אין לתקצב מיקור חוץ ללא אישור של ראשת את"ק והיועכ"ל באמצעות הצוות.
בביקורת עלה כי גורמי מחלקת תו"כ בחה"י לא התריעו לפני רמצ"ד וצוות האזרוח המטכ"לי כי יש להעלות לבחינת הצוות את סוגיית מיקורי החוץ של טיפולי אחזקת שני כלי השיט הקטנים א' ו-ב' ולקבל את אישור מנכ"ל משהב"ט לביצוע, והם אף העבירו למנה"ר דרישת רכש לביצוע טיפולי האחזקה האמורים ללא אישורם של צוות האזרוח המטכ"לי והמנכ"ל.
בקרת מנה"ר: בהמ"ב בנושא הוראת ארגון של מנה"ר שעודכנה בנובמבר 2017 נכתב כי אחד מתפקידיו הוא להשתלב בפעילות צה"ל המתבצעת לפני ביצוע רכש החל ממועד אישור הצורך המבצעי.
פעילויות כאלו כוללות הכנת בקשה לקבלת מידע מחברות אזרחיות ובקשה לקבל הצעת מחיר מהן.
ואכן כפי שעולה מסיכום דיון של רמצ"ד מאפריל 2016 שלעיל, מנה"ר היה מעורב בהכנת הבקשה לקבלת מידע לביצוע טיפולי אחזקה לכלי שיט קטנים במיקור חוץ.
בעקבות דרישות הרכש של מחלקת תו"כ ממנה"ר לביצוע טיפולי אחזקה לשני כלי שיט קטנים א ו-ב' כמתואר לעיל, הכין מנה"ר בדצמבר 2016 ובאוגוסט2017 מסמכי בל"ם לביצוע טיפולי האחזקה האמורים.
מסמכים אלה הופנו לכל ספקי משהב"ט המתאימים לביצוע העבודה.
לאחר קבלת מענים למסמכי הבל"ם כינס מנה"ר ועדות מכרזים לבחירת החברות לביצוע האחזקה בינואר 2017 ובספטמבר2017 , בהתאמה, והוציא הזמנות רכש לחברות שזכו בינואר 2017 ובאוקטובר 2017 , בהתאמה (ראו גם בלוח11.
) בביקורת עלה כי מנה"ר ביצע את מיקורי החוץ ובכלל זה מימש תקציב לכך ללא בחינת צוות האזרוח המטכ"לי ואישור מנכ"ל משהב"ט כנדרש.
מומלץ כי משהב"ט יבחן את דרכי הבקרה המיטביות, לרבות אלו הנדרשות במערכת הרכש הממוחשבת, לזיהוי כל סוגי הפעילויות שהן מיקורי חוץ לפי הנחיותיה של ראשת את"ק והיועכ"ל, שמורות להביאן לבחינת צוות האזרוח המטכ"לי ולקבל את אישורו של מנכ"ל משהב"ט לביצוען.
זאת כדי שלא יישנו מקרים כמתואר לעיל שבהם מנה"ר מקיים פעילויות טרום-הרכשתיות והרכשתיות ללא הבקרות והאישורים הנד רשים.
| 335 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
יצוין כי בתחקיר שלעיל שביצע את"ק בשיתוף מחלקת תו"כ בחה"י ומנה"ר בפברואר 2020 בעקבות ממצאי הביקורת אכן אוששו הממצאים ולפיהם גורמי מחלקת תו"כ ומנה"ר לא התריעו לפני צוות האזרוח המטכ"לי על ביצוע מיקורי החוץ לטיפולי אחזקה של שני כלי השיט הקטנים א' ו -ב'.
מהתחקיר עלה גם כי מחלקת תו"כ לא הייתה שותפה להליך התמחור והבדיקה הכלכלית שביצעה המספנה לגבי ביצוע מיקורי החוץ האמורים לעומת חלופות ביצוע האחזקה במספנה, וכי המחלקה לא אישרה אותם.
עוד נכתב בתחקיר כי החל משנת 2018 חה"י פועל הוראות משהב"ט בנו]ל[בהתאם "לנהלים ושא".
תחקיר המספנה בנושא מיקור חוץ לכלי שיט קטן ב': במצע לדיון שהכינה פלגת תכנון משאבים בחה"י בדצמבר 2017 בנושא טיפול אחזקה בכלי שיט קטן ב' ובסיכום תחקיר בנושא ממרץ 2018 שערך מפקד הפלגה (המפל"ג) עלה נושא התארכות משך הטיפול.
חברה ב' מסרה בדצמבר 2021 למשרד מבקר המדינה כי מרבית העיכובים בטיפול נבעו מעיכובים שלא בתחום אחריותה.
עוד נכתב בתחקיר כי לפי דיווחי בסיס ציוד ותובלה בחה"י (להלן - בצ"ת), עלות ערכת החלפים לטיפול עבור כלי שיט קטן ב' הייתה גבוהה ב- 100,000 ש"ח מעלות הערכה ששימשה לטיפולים דומים בעבר; כי על בצ"ת והמספנה לבצע ולהציג תחקיר מעמיק ובו יפורטו הפריטים שנוצלו בערכה והפריטים שנוספו לה; וכי על בצ"ת להגדיר במפורט את אופן ניהול המלאי על ידי החברה האזרחית.
לגבי מעורבות המספנה בתהליך מיקור החוץ נכתב בתחקיר כי עליה להתחשב בעלויות שמקורן בזמן הנסיעה של גורמי המספנה לאתר של החברה האזרחית.
לגבי נושאי איכות נכתב בתחקיר כי על המספנה להכין נוהל שייכלל בהסכם ההתקשרות עם החברה האזרחית לגבי שיטת הפיקוח על חומרים שבהם משתמשים בעת הטיפול; ולגבי נושאי בטיחות בעבודה נכתב בתחקיר כי על המספנה להגדיר ביקורת בטיחות באתר של החברה האזרחית.
יצוין בהקשר לעלות ערכת החלפים שלעיל כי במכתב של מנכ"ל חברה ב' למנה"ר ולחה"י מדצמבר 2017 נכתב כי בערכה יש מחד גיסא פריטים שאינם נדרשים לטיפול, ומאידך גיסא מחסור בפריטים נדרשים.
בנוסף לאמור בתחקיר מסרו נציגי בצ"ת למשרד מבקר המדינה במרץ 2020 כי לבצ"ת יש עלויות ניהול גבוהות מאוד הנוגעות לביצוע מיקורי חוץ, שנועדו לאפשר לחברה המבצעת את טיפול האחזקה להשתמש גם בחלפים שאינם נכללים בערכת חלפי הטיפול שהכין חה"י, כגון עלויות שינוע ועלויות שמקורן בהתחשבנות עם החברה ובמעקב אחר צריכת החלפים.
נציגי בצ"ת ציינו גם שאין מערכת מידע משותפת לחה"י ולחברה, מטעמים של ביטחון שדה, כי הבקרה על החלפים מבוצעת ידנית וללא תיעוד מסודר, וכי אם חה"י יבצע יותר מטיפול אחזקה אחד במיקור חוץ בשנה, יידרש גורם ייעודי שיבצע מעקב אחר הציוד המונפק לחברה האזרחית.
בסיכום התחקיר נכתב כי על המספנה להשלים את התחקיר באופן שהוא יכלול את מלוא הנתונים בנושאים השונים שתוארו לעיל, לרבות נתוני עלות טיפול האחזקה לכלי שיט קטן ב' במיקור חוץ, הכוללים את כל עלויות המספנה ולהציגו לפני מפקד המספנה.
בביקורת עלה כי המספנה לא השלימה את התחקיר שביצעה בנושא כלי שיט קטן ב' ולא השלימה הצגת תחקיר מלא למפקד המספנה לגבי כלל הנושאים, ובהם נושאי האיכות והבטיחות, ולגבי סך עלויות מיקור החוץ, כגון עלויות ניהול במספנה ובבצ"ת שלא כומתו בהיבט הכספי ועלויות הדרכה וחלפים.
| 336 | מיקורי חוץ בצה״ל .
בינואר 2021 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי אמנם מפקד המספנה לא ביצע תחקיר משלים אולם המסקנות מהתחקיר שביצע מפל"ג תכנון יושמו כראוי במפרט לביצוע מיקור חוץ לאח"י מסוימת.
מומלץ כי המספנה תסכם את התחקיר האמור כדי שישמש להפקת לקחים ולקבלת החלטות לגבי מיקורי חוץ בעתיד.
זאת כדי להגביר את היעילות הכלכלית, כדי לעמוד בלוחות הזמנים לביצוע טיפולי אחזקה במיקור חוץ וכדי לאפשר לשמור על רמת הכשירות הנדרשת של כלי השיט בהתאם לתוכניות האחזקה שקבע חה"י.
| 337 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
מיקור חוץ של פעילויות צה"ל משמש למעהב"ט כלי לביצוע מדיניות שמטרתה להפחית את מידת מעורבותו של צה"ל בניהול הפעילות הכלכלית, לייעל את פעילותו ולסייע לו להתמקד בפעילויות הליבה שלו.
מאוגוסט 2015 בחן צוות אזרוח מטכ"לי בראשות ראשת את"ק והיועכ"ל על פי מדדים שונים 55 "נושאים לביצוע מיקורי חוץ בזרועות צהל, והוחל בביצוע 19 מהם.
שיעור החיסכון הכספי המתוכנן מביצועם מסתכם בפחות מעשירית האחוז מתקציב הזרועות אך בשמונה מהם צפוי שיפור במבצעיות.
צה"ל מעודד את ביצוע מיקורי החוץ וקבע כי החיסכון המושג בזכותם יינתן לשימושו של הגוף החוסך.
כמו כן מעהב"ט נוקטת במידת הצורך בפעולות לביצוע ריתוק משקי של כוח אדם ומשחררת אמצעים שונים מחובת הגיוס לצה"ל כדי לאפשר פעילות של חברות במצבי חירום, מעגנת בהסכמי ההתקשרות עמן את האפשרות לבטלם בתנאים מסוימים, עוקבת בדרכים שונות אחר שביעות הרצון מיישום מיקורי החוץ ומבצעת לגבי חלקם תחקירים על הביצוע.
עם זאת, עלתה אי-בהירות במסד הנורמטיבי במשהב"ט ובצה"ל הנוגעת להגדרת מיקור חוץ ולתהליכים הנדרשים לביצועו, וכן עלו ליקויים הנוגעים לתהליכי הבקרה של הגורמים השונים במשהב"ט ובצה"ל.
תיקון ליקויים אלה ישפר את יכולתו של צה"ל לבחון את ההתייעלות המושגת באמצעות ביצוע מיקורי פנים וחוץ ולבצע בקרה בנושא.
נוכח החשיבות שבביצוע התייעלות בצה"ל בכלל ובאמצעות מיקורי חוץ בפרט, וכדי לייעל את תהליכי הייזום, הבחינה והליווי של מיקורי החוץ במעהב"ט, על משהב"ט וצה"ל לפעול יחדיו לתיקון הליקויים ש הועלו בדוח זה, ובכלל זה לגבש מסגרת נורמטיבית שלמה ומתואמת לפעילות זו ולחזק ולייעל את מנגנוני הבקרה על יישומה.
לכך אף נודע משנה תוקף בעת התייעלות כלכלית אשר צפויה ללוות את מעהב"ט בשנים הקרובות.
לצורך בחינת כדאיותם של מיקורי החוץ מומלץ כי משהב"ט וצה"ל יבחנו הגדרת יעדים כמותיים לגבי ההיקף הכספי שלהם והיקפי החיסכון הכספי הנובעים מהם ובהתייחס לתקציבי הזרועות.
התפתחות הכלכלה, התעשייה והמסחר במדינת ישראל מלווה בייצור ואחסנה של חומרים מסוכנים (להלן - חומ"ס) ושימוש בהם, החל במפעלי תעשייה כימיים גדולים וכלה במתקני פנאי ונופש, כגון בריכות שחייה (להלן - מתקני חומ"ס).
מתקני חומ"ס ממוקמים ברחבי המדינה, חלקם אף בסמוך לריכוזי אוכלוסייה צפופים, ומצויים תחת איומים ביטחוניים שעל המדינה להתמודד איתם.
אירוע חומ״ס הוא אירוע שמעורב בו חומ"ס, כגון התאיידות, דליקה, שפך, פיזור או דליפה של חומר מסוכן שלא תוכננו בתהליך הייצור או העיבוד הרגילים.
אירוע חומ״ס עלול להתרחש מחמש סיבות עיקריות: תקלה במהלך הייצור; תקלה בעת שינוע או אחסון של חומ״ס; אסון טבע; מלחמה ופעילות חבלנית עוינת.
אירוע חומ"ס נגרם מפגיעה במעטפת של החומר המסוכן שבעקבותיה מתרחשים זלי גה, שפך או פיזור של החומ"ס, ובחלק מהמקרים אף שריפות שעלולות לגרום לפיזור חומ"ס נוספים.
אירוע חומ"ס מהווה סיכון לבריאות ה אוכלוסייה שבסביבת החומ"ס, וכן עלול לגרום נזק לבעלי חיים, להרס מבנים ותשתיות לאומיות חיוניות ולנזקים סביבתיים, ובהם זיהום אוויר, שטחי מגו רים, חקלאות ומים.
אירוע כזה עלול לפגוע גם ברציפות התפקודית במשק, למשל ב פינוי אוכלוסייה ובעבודה של מפעלים חיוניים, ולהביא לחסימת צירי תנועה מרכזיים.
כמו כן, אירוע חומ"ס גורם לנזקים כלכליים רבים, כגון פגיעה ברכוש, ציוד ומבנים, וכן להוצאות רפואיות ישירות ועקיפות5 .
אירוע חומ"ס עלול להתפתח אף לכדי אסון המוני עקב דליפה בהיקף רחב של חומר מסוכן הממוקם בסמיכות לאזורי מגורים, בייחוד באזורים שבהם ממוקמים בסמיכות זה לזה מספר רב של מתקני חומ"ס.
להלן כמה אסונות שאירעו בעולם ובישראל עקב אירועי חומ"ס וכמות הנפגעים באירועים אלה: בדצמבר 1984 דלף גז רעיל ממפעל מסוכן בעיר בופאל שבהודו, ועקב כך נהרגו לפחות 3,000 בני אדם וכ-200,000 עד600,000 ;נפצעובספטמבר 2001 התפוצץ בטולוז שבצרפת מחסן חומ״ס, ועקב כך נהרגו 31 בני אדםונפצעו כ-2,400; ביוני2002 התפוצץ מ כל חמצן במפעל חמצן בחיפה, ועקב כך נהרגו שני עובדים.
בשנת 2014 דלפו כחמישה מיליון ליטרים (5,000 קוב) של נפט גולמי מקו צינור אילת- אשקלון באזור היישוב באר אורה שבדרום הנגב.
הנפט זרם לשמורת "ערבת עברונה" הסמוכה וגרם לזיהום חמור בה.
המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס) העריך את האירוע כאחד האסונות הסביבתיים החמורים שאירעו בישראל.
במרץ 2016 ,אירעה בדימונה תאונת רכבת ששינעה חומ"ס מסוג ברוםועקב כך נפצעו שישה בני אדם.
באוגוסט 2020 התרחש פיצוץ במחסן חומ״ס שהכיל אלפי טונות של חומ"ס מסוג אמוניום ניטראט בנמל ביירות, בירת לבנון, ועקב כך נהרגו לפחות 190 בני אדם .
5 למשל, בדוח שפרסמה במאי2011 הקרן לסביבה ירוקה בנושא "הערכת נזקים מתאונה הכרוכה בחומרים מסוכנים במפרץ חיפה", צוין כי העלות הכלכלית המוערכת של נזקי בריאות עקב אירוע חומ"ס במפרץ חיפה הקשור בגז פחמימני מעובה (גפ"ם) היא כ-450 מיליון דולר, ובברום בכ-10 .
| 346 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה ויותר מ-6,000 נפצעו.
על פי פרסומים במרשתת, הנזק הכספי של האירוע בביירות מוערך בכארבעה וחצי מיליארד דולר.
באוקטובר 2020 קיבלה הממשלה החלטה6 על הקמת ועדת מנכ"לים בין -משרדית לנושא הפיתוח והקידום של מפרץ חיפה ועתיד התעשייה הכבדה במפרץ (להלן - ועדת המנכ"לים).
הוועדה אמורה לדון בין היתר בעתיד התעשייה הפטרוכימית שבמפרץ חיפה, הסיכונים מחומ"ס והיבטים סביבתיים אחרים7 .
על פי איום הייחוס לעורף של צה"ל8 ,במלחמה רב-זירתית צפוי ירי של עשרות אלפי רקטות וטילים, בחלקם (כמה מאות) מדויקים, על העורף האזרחי של מדינת ישראל על ידי מדינות וארגוני טרור עוינים.
היקף האיום ואיכותו יוצרים פוטנציאל לפגיעה נרחבת בנפש, במבנים ובתשתיות אזרחיות לאומיות, ובהם מתקני חומ"ס.
איום זה מגביר את הסיכון לאירוע חומ"ס, ואף לכמה אירועי חומ"ס בו-זמנית.
נוסף על כך, התממשות איום זה עלולה להביא לפגיעה בזמינות כוחות החילוץ וההצלה עקב הצורך לתת מענה לאירועים רבים בו-זמנית, ובמקרה של התמשכות האיום - גם לחסימת צירים.
ההתמודדות עם אירועי חומ"ס מצויה בתחומי אחריותם של גופים רבים, ובהם המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס), פיקוד העורף (להלן - פקע"ר), הרשות הארצית לכבאות והצלה (להלן - כב"ה), משטרת ישראל, רשות החירום הלאומית (להלן - רח"ל), מגן דוד אדום בישראל, רשויות מקומיות ומחזיקי החומ"ס.
בשנת 2008 החליטה הממשלה (להלן- החלטה 3481)9 כי המשרד להג"ס ישמש מנחה לאומי בכל הקשור לחומ"ס בשגרה ובחירום בתחומי אחריותו וסמכותו לפי כל דין וגוף רישוי, פיקוח ואכיפה כלפי המחזיקים במתקני החומ"ס, שמספרם במאי 2020 היה כ-5,300 .
המשרד להג"ס מסווג את המפעלים באותיות A ,B ,C המשקפות את רמת הסיכון שלהם לאדם ולסביבה.
האות A מציינת את רמת הסיכון הגבוהה ביותר.
במאי 2020 היו385 מחזיקים בסיווג של רמהA ,613 ברמהB ו-4,251 ברמה.
C מתוקף חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951 (להלן- חוק הג"א), ותקנותיו פקע"ר מופקד על צמצום השפעות אירוע חומ"ס עקב פגיעה במתקן חומ"ס שאירעה "בשעת התקפה" 10 או "במצב מיוחד בעורף"11 (להלן- פגיעה מלחמתית או מצב חירום מלחמתי).
6 החלטת הממשלה472 ( 25.
נוכח החלטת הממשלה, דוח ביקורת זה לא יעסוק בנושא זה 8 איום הייחוס הוא החלטה פיקודית המגדירה את האיומים המרכזיים בשנים שבהן חלה התוכנית הרב -שנתית וקובעת את בניין הכוח הצה"לי לשם מתן מענה להם.
9 החלטת הממשלה3481 (7.
) 10 לפי חוק הג"א, "שעת התקפה" היא"הזמן שבו מתנהלת בשטח מסוים התקפה, מתחילתה או ממתן אות אזעקה, לפי המוקדם, ועד מתן אות ארגעה או עד תום עשרים וארבע שעות מתחילת ההתקפה, לפי המוקדם".
11 לפי חוק הג"א, אם "שוכנעה הממשלה כי קיימת סבירות גבוהה שתתרחש התקפה על האוכלוסייה האזרחית, רשאית היא להכריז, במדינה כולה או בשטח מסוים, על מצב מיוחד בעורף".
תוקפה של ההכרזה לפי סעיף קטן זה יפקע בתום 48 שעות משעה שניתנה, זולת אם בוטלה לפני כן בידי הממשלה או בידי שר הביטחון.
| 347 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | ההיערכות לפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה .
אחריותו זו על כ -3,700 מחזיקי חומ"ס 12 ונוקט כמה פעולות משולבות במטרה להגן על האוכלוסייה האזרחית באירוע חומ"ס ולמנוע פגיעה בנפש; לצמצם נזקים לרכוש; ולשמור על רציפות תפקודית.
בשונה מהסיווג של המשרד להג"ס, פקע"ר מסווג את מתקני החומ"ס כדלהלן: מתקני חומ"ס מסכני אוכלוסייה ומתקני חומ"ס בעלי פוטנציאל סיכון לאוכלוסייה.