HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשטרה כתבה בתשובתה כי תבחן עם הגורמים הרלוונטיים את הממשקים הממוחשבים והפיזיים, ואת האפשרות לסמן את התיקים, על מנת שיתועדפו בטיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בהיעדר הסדרה של העברת מידע, קיים חשש שתיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות לא יזוהו ככאלה, הזכויות הנובעות מן המוגבלות לא יוענקו, החובות החלות על גורמי אכיפת החוק לא יקוימו, ומן הפרקליטות תימנע האפשרות למלא את חובתה לבדוק אם התיק טופל כראוי ובהתאם לדין.
לפיכך על המשטרה לדון עם פרקליטות המדינה בהקדם ולפעול להסדרתה של העברת נתונים על מעורבותם של אנשים עם מוגבלות במערכות הממוחשבות ובסימון התיקים הפיזיים, כדי לוודא שהתיקים מטופלים כנדרש ובזריזות.
פרקליטות המדינה: במערכת הממוחשבת לניהול תיקים פליליים בפרקליטות קיימת אפשרות לסימון מעורבותו של אדם עם מוגבלות בתיק.
הפרקליטות לא הסדירה, באמצעות המערכת הממוחשבת או בהנחיותיה, חובת סימון של תיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות והוא נעשה ביוזמת הפרקליט בלבד.
המערכת אינה מחייבת אותו לבדוק במועד פתיחתו של תיק במערכת הממוחשבת אם מעורב בו אדם עם מוגבלות.
בתשובתה מסרה פרקליטות המדינה כי תבחן הנהגתו של חיווי כזה, בהתחשב בתוכנית העבודה הכוללת ולאור חשיבותו.
על הפרקליטות להסדיר בהקדם האפשרי את חובת הסימון של כל התיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות במערכת הממוחשבת, ולוודא כי מועברת הנחייה מתאימה למשתמשים.
השירות לחקירות מיוחדות (שח"ם): החוקרים המיוחדים בשח"ם חוקרים את האדם עם המוגבלות השכלית במסגרת תיק חקירה משטרתי שהוא מעורב בו.
בסיום החקירה התיק מוחזר למשטרה לפעולות חקירה נוספות ולהחלטה כיצד יש לפעול בעניינו.
בדיונים שנערכו בוועדת חוקה חוק ומשפט בנובמבר 2009 ובנובמבר 2010 ציינה נציגת שח"ם כי אין מנגנון מוסדר לעדכון השירות על תוצאות החקירה בתיקים המוחזרים למשטרה ולפרקליטות (אם החקירה הובילה לסגירת התיק או להגשת כתב אישום, אם הנאשם הורשע או זוכה וכיו"ב).
היא ציינה שהעדכון נדרש לשם פיקוח ובקרה על מידת יישומו של חוק חקירה והעדה ולשם הפקת לקחים32 .
32 פרוטוקול מס' 108 , בישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט מעקב אחר יישום חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005 , נובמבר 2009 ', עמ16 ; 'פרוטוקול מס 267 , בישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט מעקב אחר יישום חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005 , נובמבר2010 ', עמ25.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |219 .
במשךכעשור לא הוסדרה העברת עדכונים שוטפים מהמשטרה ומהתביעה לשח"ם על תוצאותיהם של כל ההליכים שהיה מעורב בהם אדם עם מוגבלות שנחקר בשח"ם.
שח"ם השיב כי יפעל להסדרת נוהלי עבודה להעברת נתונים בין הגופים האמורים.
בתשובת פרקליטות המדינה נמסר כי היא מקיימת קשר רציף והתייעצויות הדדיות עם שח"ם.
בתשובת משטרת ישראל נמסר כי הנושא ייבחן עם הפרקליטות ושח"ם, לרבות האפשרות לעדכן את שח"ם בהודעה על סגירת תיק או העמדה לדין בו, בדומה לטופס הדיווח שנמסר לשירות המבחן בעניינם של קטינים.
על המשטרה , הפרקליטות ושח"ם להסדיר לאלתר את העברת המידע ביניהם ולהכין נהלים בהתאם.
זירוז הטיפול בתיקים שמעורב בהם אדם עם מוגבלות חשוב משני טעמים: הטעם הראשון הוא משום שיש מוגבלויות הכרוכות בליקויי זיכרון או בנטייה לסוגסטיביליות33 .
משום כך חשוב לחקרו ולהעידו לפני שיתעמעם זיכרונו או ייפגם הטעם השני נובע מן הצורך להתחיל בהקדם הליך טיפולי-שיקומי של האדם עם המוגבלות, בין שהוא מבצע העבירה בין שהוא נפגע העבירה.
בהקדמת הטיפול עשויות להימנע עבירות נשנות של חשודים החוזרים על מעשים דומים עד שמטופל התיק בעניינם.
על הנזק שנגרם אם לא מזורז הטיפול במקרים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות אפשר ללמוד מן הדוגמה הבאה, תיק עבירת מין שבו גם נפגעת העבירה וגם מבצע העבירה היו אנשים עם מוגבלות , אשר דרים באותו הוסטל.
תיק החקירה הועבר לפרקליטות אחד עשר חודשים לאחר מועד העבירה, ובמהלכם המשיכו החשוד והנפגעת לדור בחדרים סמוכים.
בחלוף הזמן הסתבר כי כבר לא היה ביכולתה של הנפגעת לשחזר את פרטי המקרה.
33 )סוגסטיה (השאה משמעותה שינוי או השפעה חיצונית על עמדה, זיכרון או רגש של אדם.
נטייה לסוגסטביליות היא מצב בו ההשפעה או השינוי נעשים בקלות רבה יחסית.
דברי ד"ר עמינדב, פסיכולוגית ראשית, מחלקת אבחון וקידום, משרד הרווחה, המתייחסת לסיבות לנטייה לסוגסטביליות באנשים עם מוגבלות בוועדת חוק חוקה ומשפט , פרוטוקול מס' 506 - הצעת חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ד-2004, מיום 20.
05 ; Cross Examination and the Intermediary: Bridging the language DivideL.
Criminal Law Review (2002) 114 , תורגם על-ידי משרד המשפטים, שם עלה כי נטייה לסוגסטביליות אצל אנשים עם מוגבלות נובעת בין השאר מתוך אמונה שלדמות סמכותית יש יותר מידע תקף מאשר לו עצמו.
בתיק היה מאפשר להפריד ביניהם, להגיש כתב אישום, לגבות עדות מוקדמת מנפגעת העבירה, ולהתאים לחשוד דרכי טיפול שימנעו סכנה לציבור.
במאי 2016 , בעקבות דיון של הפורום, הונחו הרפרנטים בפרקליטות לנושא אנשים עם מוגבלות לפנות לקציני חקירות מחוזיים34 בבקשה לזרז את הטיפול בתיקים שמעורב בהם אדם עם מוגבלות.
מעורבותו של אדם עם מוגבלות בהליך פלילי, כחשוד, כעד או כקורבן עבירה, היא רגישה ומורכבת מהליך פלילי רגיל, ולכן לא די בבקשות זירוז במקרים פרטניים אלא נדרש שמשטרת ישראל, התביעה המשטרתית ופרקליטות המדינה יסדירו הליך מובנה כדי שבתיקים כאלה הטיפול יהיה מהיר יותר, הן אצל כל גוף בתחומו הן בממשקי העבודה ביניהם.
בתשובתה של פרקליטות המדינה מדצמבר 2018 נמסר למבקר המדינה כי בבדיקה מדגמית של תיקים בפרקליטות שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות, אשר נערכה בשנת 2017 .
, נמצא כי לא חלו עיכובים בטיפול בתיקים כאלה המשטרה כתבה בתשובתה כי התביעה המשטרתית ממליצה שתיקי חשודים עם מוגבלו ת יועברו אליה בהקדם תוך ציון העובדה שמדובר בחשוד עם מוגבלות.
עוד נכתב כי המשטרה תפעל עם הפרקליטות לכתיבת נוהל בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי המשטרה ראתה צורך בכתיבת נוהל משותף ולכן ראוי שהם ישתפו פעולה בנושא זה.
עוד יוער, כי הפרקליטות לא יכ ולה להסתמך על הבדיקה המדגמית המוזכרת בתשובתה, מאחר שנבדקו בה רק תיקים שאנשים עם מוגבלות נחקרו בהם בידי שח"ם, ולא נבדקו תיקים של אנשים עם מוגבלויות נפשיות או אחרות שאינן בסמכות שח"ם או לא נחקרו על ידיו.
הקצינים הממונים על תחום תהליכי החקירה במשטרה הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |221 .
התאמות נגישות לשירות הניתן על ידי משרד המשפטים .
משרד המשפטים מופקד על המשפט בשירות הציבורי ויחידותיו נותנות לציבור שירותים משפטיים: שירותי הופעה בבית משפט וייצוג הפרט בהליכים משפטיים (הסניגוריה הציבורית, הסיוע המשפטי), שירותים מקצועיים בתחומים שונים שהמשרד מופקד עליהם (כגון רשות התאגידים), וייצוג המדינה בפני ערכאות שיפוטיות בהליכים משפטיים אזרחיים ופליליים, (בראשן פרקליטות המדינה ).
משרד המשפטים חייב בביצוע התאמות נגישות לאנשים עם מוגבלות בשירותים שהוא נותן.
כאמור, על פי תקנות השירות, נותן שירות יבצע כל התאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות על מנת שיאפשר מתן שירות לאדם עם מוגבלות.
בדיקת התאמותיהם של הנהלים לאנשים עם מוגבלויות נערכת לפי הנחיות וטופס של נציבות שוויון זכויות ויש להשלימה עד אפריל 2014 , ואילו את ביצוע התאמות הנגישות של הנהלים, ההליכים והנהגים בשירות יש להשלים עד יולי 2014 .
ביולי 2013 החל אגף פרויקטים ב משרד המשפטים (להלן - אגף פרויקטים) להיערך להתאמ ות הנגישות של השירות .
באפריל 2014 הסתיימה הבדיקה הראשונית במשרד המשפטים , שנעשתה באמצעות טופס בדיקה של נציבות שוויון זכויות (להלן - סקר נגישות).
בסקר הנגישות נשלחו שאלונים ל-101 נציגי היחידות במשרד והם נתבקשו להשיב, בין השאר, על השאלה אם "נוהלי, הליכי ונוהגי השירות.
אינם מונעים מאדם עם מוגבלות לקבל שירות באופן שוויוני, מכובד, בטיחותי ועצמאי".
מן התשובות בסקר עלה כי רוב נציגי היחידות במשרד סברו שמצב נהלי יחידתם תקין ורוב נציגי הפרקליטות סברו שמצב נהליה אינו תקין.
בנסיבות אלה, על מנת שיוכלו להפיק מן הסקר את מירב המידע, מן הראוי שמשרד המשפטים יפלח וינתח את תוצאותיו בהתאם למאפייניהן של יחידות המשרד השונות : נותני שיר ות מ ינהלי, נותני שירות משפטי, יחידות חקירה ואכיפה, ובתי דין.
ראוי שנציבות שוויון .
בתשובתו של אגף פרויקטים מדצמבר 2018 נכתב כי יישקל פילוח כאמור בסקרי הנגישות שיבצע המשרד בעתיד.
הסקר נערך על פי הנחיותיה של נציבות שוויון זכויות.
לכן ראוי שהנציבות תנסח הנחיות כלליות לבדיקת הנהלים, הנהגים והליכי העבודה, ותקבע אמות מידה מרכזיות לניתוחם של ממצאי הבדיקה.
בשנת 2015 החליט משרד המשפטים לבצע סקר נגישות שני.
גם סקר זה נערך על בסיס הטופס של נציבות שוויון זכויות, אך לא כלל בדיקה של תקינות הנהלים או תהליכי שירות ספציפיים ביחידות, אלא הפנה לטיוטת נוהל נגישות כלל-משרד י שטרם אושר וטרם הופץ לעובדי המשרד באותה העת.
משרד המשפטים לא בחן את הנהלים, הנהגים והליכי העבודה למתן שירות לציבור ביחידותיו השונות, כנדרש בתקנות.
בשני הסקרים לא התבקשו יחידות המשרד להעביר את הנהלים הספציפיים של הן לאחראי לנושא מטעם משרד המשפטים.
בתשובתו כתב אגף פרויקטים כי בשלבים שונים של עבודת המטה נתבקשו נציגים של יחידות המשרד לבדוק את הנהלים, הנהגים והליכי העבודה ולמלא טפסים בנושא, ועם חלקם אף נערכו ראיונות בידי יועץ הנגישות החיצוני.
הבדיקה שהתבקשה על ידי אגף פרויקטים לא כללה איסוף של הנהלים, ההליכים ונוהגי השירות ובחינתם.
לכן אין לדעת אם משרד המ שפטים ביצע את כל התאמות הנגישות הדרושות.
על משרד המשפטים להשלים את בדיקת הנהלים ולבצעה במלואה.
התאמות לנהלים, להליכים ולנהגים בשירות .
כאמור, תקנות השירות קובעות כי נותן שירות חייב בביצוע כל התאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות, על מנת שיאפשר מתן שירות לאדם עם מוגבלות.
בשנת 2016 החל אגף פרויקטים בהכנת נוהל כלל -משרדי שנועד "להגדיר את אופן מתן שירות נגיש לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים".
נוהל זה מאגד את הנחיות המשרד בנושא.
רק במהלך הביקורת, באוגוסט 2018 , ארבע שנים לאחר המועד הקבוע בתקנות, אישר משרד המשפטים את הנוהל הכלל -משרדי והפיץ אותו בקרב עובדי המשרד.
עוד באוקטובר 2015 תכנן המשרד לבצע התאמות נגישות של השירות לנהלים ספציפיים, אך בעקבות הסקר משנת 2016 החליט כינוהל הנגישות הכללי נותן הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |223 .
מענהמספק לחובת ההתאמה , ובשירותים משפטיים מסוימים המענה יינתן באמצעות הדרכה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי כל עוד לא נבחנו כל הנהלים הפרטניים, לא ניתן לקבל את העמדה שנ והל הנגישות הכלל - משרדי נותן מענה מספק לחובת ההתאמה.
עמדה זאת אף אינה מתיישבת עם תקנות השירות, שהוראותיה מחייבות נותן שירות לבצע כל התאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות על מנת שיאפשר מתן שירות לאדם עם מוגבלות.
בתשובתו כתב משרד המשפטים כי יחדד את הנהלים הייחודיים לשירות המשפטי, לאחר שיפתח תורת מתן שירות משפטי נגיש.
הואיל ופיתוחה המתוכנן של התורה עתיד להימשך שנים אחדות, ומאחר שחלף מועד השלמתן של ההתאמות הקבוע בתקנות , מן הראוי שמשרד המשפטים יתאים את הנהלים הפרטניים ולא יחכה עד שתגובש התורה כולה.
הנוהל הכלל-משרדי כולל עבודה מקיפה להתאמת החובות הקיימות מכוח החוק לעבודת ן של היחידות השונות במשרד ה משפטים.
בנוהל נקבע כי התאמות בנהלים, בהליכים ו בנהגים יבוצעו בידי יחידות המשרד עצמן.
הבדיקה התקופתית של עמידתם בדרישות החוק , על פי ה תקנות וטופס הבדיקה של הנציבות , תאושר בידי מורשה נגישות35 .
בתשובתה לביקורת מדצמבר 2018 כתבה הסניגוריה הציבורית כי היא עושה התאמות להליכים ולנוהגי עבודתה באמצעות פרסום הנחיות לייצוג אנשים עם מוגבלות.
בבחינת הנהלים הפרטניים מן הראוי שמשרד המשפטים יסדיר את מעורבותו של מורשה נגישות בהליך: אופן ההתייעצות ע מו, קביעה אם בדיקתו תהווה תנאי לאישור הנוהל , וגיבוש מנגנון פיקוח ו הכרעה בין הנחיותיו ובין הדרישות המקצועיות של יחידות המשרד.
35 מורשה נגישות הוא אדם אשר בגין מקצועו, הכשרתו האקדמית או על בסיס הכשרה בתחום הנגישות, נמצא על ידי שר הכלכלה והתעשייה כמתאים להיות מורשה נגישות לפי סעיף 19מא1 לחוק שוויון ונרשם בספר המורשים לנגישות השירות.
אישור מורשה נגישות נדרש במקרה בו לרשות הציבורית שני מקומות ציבוריים לפחות בהם היא מעניקה שירות.
כאמור, נותן שירות נדרש להכשיר את עובדיו בתחום המוגבלויות בהתאם למועדים הקבועים בתקנות, בכמה שלבים: יידועם על חובותיהם מכוח חוק שוויון ותקנותיו, הכשרתם של העובדים הנותנים שירות ציבורי באמצעות הדרכה כללית והתנסות חווייתית לעובדים המספקים שירות ישיר לציבור, והדרכה פרטנית לעובדים האחראים להפעלת אמצעי עזר 36.
שירות לציבור הוא גם שירות הניתן לו בידי גוף ציבורי כגון משרד המשפטים.
לפי תקנות השירות, הכשרתם של עובדים נותני שירות לציבור תושלם עד אוקטובר 2016.
יידוע עובדים: בנובמבר 2014 שלח משרד המשפטים לכל עובדיו, בדוא"ל, מידע על עיקר החובות מכוח החוק.
הכשרת עובדים מינהליים נותני שירות: בשנת 2015 הוחלט כי ימופו כלל העובדים במשרד, ת יכתב ת וכנית הדרכה וי יערכו הדרכות לכל העובדים הנותנים שירות במישרין ולמנהליהם הישירים, לרבות עובדי קבלן ומתנדבים.
בתוכנית צוין כי צפויה חריגה מלוח הזמנים הקבוע בתקנות.
מתוך כאלף עובדים מינהליים שיש להדריך, כמעט כולם עברו הדרכה.
הכשרת עובדים משפטנים נותני שירות: בשנים 2015 - 2016 הדריך משרד המשפטים את המשפטנים עובדי המשרד במערך הרצאות.
במקביל קידמו הסניגוריה הציבורית ואגף פרויקטים תוכנית נגישות לשירות (להלן - תוכנית הנגישות), הכוללת גם הכשרות מקיפות לכל המשפטנים עובדי המשרד המעניקים שירות משפטי.
הגם שאגף הפרויקטים ייחס חשיבות להדרכתם המעמיקה של נותני השירות המשפטי, בשל מורכבות האינטראקציה שלהם עם הלקוחות, ובניגוד לנדרש בתקנות, משרד המשפטים הכשיר חלק בלבד מן המשפטנים: מכלל 1,600 בקירוב משפטנים עובדי המשרד שנדרש להכשיר זומנו להכשרה 580 בלבד (כ-36% ), וכ-450 בלבד (כ-28% ) עברו הכשרה, הכוללת הדרכה כללית, התנסות חווייתית והדרכה פרטנית.
בתשובתו מסר אגף פרויקטים כי המשרד נ דרש להכשיר רק את עורכי הדין עובדי המשרד הבאים במגע עם עדים באופן תדיר ומכאן מספר המשפטנים שזומנו להכשרה.
עוד מסר כי בשנת 2019 ,צפויה להתחיל תוכנית הנגישות הכוללת הכשרה למשפטנים עובדי המשרד.
הסנגוריה כתבה כי בשנים 2015 - 2018 , בנפרדונוסף על ההכשרה של משרד המשפטים, קיימה השתלמויות בנושא לעובדיה המשפטנים, לרבות עורכי דין חיצוניים המייצגים מטעמה.
36 סעיף13(2 ) לאמנה ותקנות87 - 89 .
לתקנות השירות הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |225 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לפעול בהתאם לתקנות ו להבטיח את הכשרתם המלאה של כל העובדים המשפטנים המעניקים לציבור שירות מטעמו.
תדירות השיח של פרקליטים עם עדים עשויה להוות שיקול בקביעת הקדימות להכשרתם, אך אין בה כדי לפטור מחובת הכשרתם כקבוע בדין.
הכשרת עורכי דין חיצוניים: משרד המשפטים מפעיל כאלפיים עורכי דין חיצוניים המעניקים שירות מטעמו.
כאמור, משנת 2015 קידם משרד המשפטים את תוכנית הנגישות, ואגף פרויקטים סבר אז כי יש להחילה גם על עורכי דין חיצוניים.
לאחר מכן שב ובחן משרד המשפטים את מספר עורכי הדין החיצוניים שיוכשרו וביוני 2016 החליט לצמצמו על סמך מספר התיקים שבטיפולם בסניגוריה הציבורית ובסיוע המשפטי.
בחוות דעת של הלשכה המשפטית של משרד המשפטים מאוגוסט 2016 נכתב כי עורכי דין חיצוניים מטעם הסניגוריה הציבורית והסיוע המשפטי אינם עובדי שירות או קבלני שירות של משרד המשפטים, אך מאחר שהם מעניקים שירות משפטי לציבור , יש להכשירם.
הוצע שהמשרד ישקול בחיוב את החלתה של תוכנית הנגישות גם עליהם.
ואולם בספטמבר 2016 הוחלט כי במסגרת תוכנית הנגישות לא יוכשרו עורכי דין חיצוניים כלל.
משהוחלט שעורכי דין חיצוניים הפועלים מטעמו לא יוכשרו במסגרת תוכנית הנגישות, משרד המשפטים לא החליט כיצד הם יוכשרו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו להבטיח את הכשרתם המלאה של כל עורכי הדין החיצוניים המעניקים שירות ציבורי מטעמו.
בהיעדר הכשרה לעורכי דין חיצוניים, לקוחות עשויים לקבל מהם שירות הלוקה בחסר ולמעשה להיות מופלים לרעה יחסית ללקוחות עם מוגבלות המקבלים שירות ממשפטנים עובדי המשרד.
תרשים 3 להלן מציג על גבי ציר הזמן את המועדי ם הקבועים בתקנות להשלמת התאמות הנגישו ת של השירות ולהכשרת העובדים מול מועדי ביצוען במשרד המשפטים.
תרשים 3 : התאמות נגישות והכשרה במשרד המשפטים- מועדי יעד ומועדי ביצוע .
התרשים מלמד כי למעט חובת יידוע ם של העובדים והכשרת העובדים המנהליים, משרד המשפטים לא השלים את החובות החלות עליו.
הצורך בהתאמות נגישות בתיקים פליליים שבטיפול הפרקליטות .
לפי חוק סדר הדין הפלילי, חשוד בעבירה מסוג פשע יקבל מהפרקליטות הודעה על העברתם של חומרי החקירה מהמשטרה לתביעה לשם החלטה אם יועמד לדין.
לחשוד יתאפשר, תוך זמן קצוב, להעביר בקשה מנומקת מדוע על הפרקליטות להימנע מהגשת כתב אישום.
לפי הנחייתו של פרקליט המדינה, הפרקליטות תעביר לחשוד עם מוגבלות הודעה המותאמת למוגבלותו , ככל האפשר .
כאמור, למשטרה אין סימון מיוחד לתיקי החקירה בהם מעורב אדם עם מוגבלות.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |227 .
הפרקליט שמקבל את התיק לא יוכל לדעת שמדובר באדם עם מוגבלות אם המשטרה לא תסמן זאת על גבי תיק החקירה.
שכן בניגוד למשטרה, הוא אינו מקיים מגע עם המעורבים בתיק בשלב קבלתו.
משכך, פרקליט שאינו מזהה כי מעורב בתיק אדם עם מוגבלות יתקשה לפעול בהתאם ל הנחייתו של פרקליט המדינה ולהתאים למוגבלות את ההודעה על העברתם של חומרי החקירה .
זאת ועוד, בהיעדר פירוט של התאמות הנגישות הנדרשות בעת העברת ההודעה, אין בידי הפרקליטים כלים למימוש ההנחיה.
פרקליטת מחוז מרכז והפורום העבירו ל פרקליט המדינה , בשנת 2016, הצעות לשיפורים בעבודת הפרקליטות על תיקים שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות .
ההצעות הועברו לטיפולו של המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז.
בין ההצעות היו גם השלוש שלהלן: יצירת קשר של הפרקליטות עם גורמי טיפול ושיקום בקהילה אגב העבודה על תיק תביעה, גם במקרים שהוחלט לא להגיש בהם כתב אישום; בשלבים השונים של ההחלטות בתיק, ובפרט בבחינת כשירותו המשפטית של הנאשם , הפרקליטים יוכלו להיוועץ בגורמים מקצועיים בתחום המוגבלויות; והסדרת הזימון וההגעה של נציגי התביעה לדיונים של ועדת האבחון העוסקים בכשירות משפטית 37 .
,נמצא כי גם לאחר שהועלו ההצעות לפני פרקליט המדינה הפרקליט ות לא הפיצה הוראות בנושא.
מן הראוי שהפרקליט ות תדון בהצעות ותבחן אם המצב הנוהג נותן מענה לכלל ההיבטים שעלו בהצעות, ובמידת הצורך תכין הוראות מתאימות שיופצו לכל הפרקליטים.
בחלוף ארבע שנים מן המועד שנקבע בחוק להשלמתן של התאמות נגישות לנהלים, משרד המשפטים לא בדק את הנהלים הקיימים ביחידות המשרד ואת ההתאמות הנחוצות בהם , כנדרש בדין ובהנחיות נציבות שוויון זכויות.
משרד המשפטים גם לא השלים את הכשרתם של רוב עובדי המשרד הנותנים שירות, ולא החליט כיצד להכשיר את עורכי הדין החיצוניים הפועלים מטעמו.
37 הצורך בהסדרה נובע מכך שלפי המידע המצוי בפרקליטות, נציגי התביעה מתייצבים לכל הדיונים שהם מוזמנים אליהם, ואילו לפי משרד הרווחה, נציגי התביעה מגיעים לחלק בלבד מדיוניה של ועדת האבחון.
על משרד המשפטים, האמון על שלטון החוק, על ייצוג המדינה בפני ערכאות שיפוטיות, ולא פעם על ייצוג הפרט בהליכים משפטיים, לשמש דוגמה למילוי החובות שבדין.
לפיכך, ובהמשך לפעולות הרבות שנקט עד כה לקידום נושא זה, עליו להשלים לאלתר את התאמת נוהלי ונוהגי השירות שלו, ולהבטיח את הכשרתם המלאה של כלל העובדים ועורכי הדין החיצוניים המעניקים שירות ציבורי מטעמו.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |229 .
התאמות נגישות לשירות הניתן על ידי הנהלת בתי המשפט .
הנהלת בתי המשפט אחראית לפעילותה המינהלית של הרשות השופטת והיא מסייעת לדרג השיפוטי והמ ינהלי בבתי המשפט ברחבי הארץ .
לפי תקנות השירות, החייב בביצוע התאמות נגישות בבתי המשפט ובבתי הדין לעבודה הוא הב"ה.
נושא נגישות השירות מטופל בידי חטיבת המזכירויות בהב"ה.
כאמור, על פי התקנות, כל גוף ציבורי נדרש לבצע במועדים הקבועים בדין בדיקה ראשונית של הנהלים, הליכים ונוהגי העבודה שבו, ובמסגרתה יבחן אם נדרש לבצע בהם התאמה סבירה.
מנובמבר 2015 עד מאי2016 ערכה הב"ה סקר נגישות שבחן התאמות נגישות בשירות שהיא נותנת.
בסקר נבחנו רק כמה מן הפרמטרים שנדרשו לפי הנחיות נציבות שוויון זכויות.
בסקר הנגישות לא בדקה הב"ה התאמות לנהלים, להליכים ולנ והגי עבודה, כנדרש בתקנות, ומשכך לא השלימה את חובתה לבצע התאמות נגישות לשירות.
באוקטובר 2015 , כחודש בטרם החלה הב"ה את סקר הנגישות, היא הפיצה ופרסמה נוהל להנגשת בתי משפט לאנשים עם מוגבלות (להלן - נוהל בתי המשפט).
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי מאחר שנוהל בתי המשפט הוכן לפני סקר הנגישות ומאחר שלא השלימה את הבדיקה הראשונית, הכוללת בחינה פרטנית של מכלול הנהלים, ההליכים ונוהגי השירות, אין בידיה מידע מספק כדי לדעת אם די בהתאמות הנגישות שביצעה במסגרת הנוהל.
כאמור, נותן שירות נדרש להכשיר את עובדיו בתחום המוגבלויות בהתאם למועדים הקבועים בתקנות, בכמה שלבים: יידועם על חובותיהם מכוח חוק שוויון ותקנותיו, הכשרתם של העובדים הנותנים שירות ציבורי באמצעות הדרכה כללית והתנסות חווייתית לעובדים המספקים שירות ישיר לציבור, והדרכה פרטנית לעובדים האחראים להפעלת אמצעי עזר.
באוגוסט 2018 הייתה הב"ה אחראית ל -853 שופטים ורשמים ול - 2,375 עובדים שעל פי הגדרת תפקידם נותנים שירות לציבור.
יידוע עובדים: לפי הנהלת בתי המשפט, כלל עובדיה יודעו על החובות הכלליות מכוח החוק, בכמה דרכים: ימי עיון, הרצאות, לומדות, חוברות, והדרכה פנימית ביחידות.
ואולם אין להב"ה מידע על מועדיהם של ימי העיון, ההרצאות וההדרכות הפנימיות ועל מספר העובדים שהשתתפו בהם.
בנוסף הב"ה אינה מנהלת מעקב אחר השימוש בלומדות ובחוברות ואחר מספר העובדים שיודעו באמצעותן.
על כן אין בכוחה הב"ה לדעת אם עמדה בחובתה ליידע את כל עובדיה.
הכשרת שופטים: בהתאם לתקנות, השופט הוא הגורם המחליט על התאמות הנגישות בבית משפט לאדם שביקש אותן.
אם לא הוגשה בקשת התאמה, השופט הוא הנדרש לזהות אם המופיע לפניו בדיון הוא אדם עם מוגבלות.
באוקטובר 2015 הדגישה הנציבות בפני הב"ה את חשיבות הדרכתם של השופטים ואת העובדה שהב"ה לא החלה בהדרכתם.
ואולם עד מועד סיום הביקורת טרם ערכה הב"ה כל הדרכה לשופטים, בניגוד לנדרש בתקנות.
אומנם נערכו הרצאות בנושא, אך הן היו ספורדיות וביוזמה של ערכאה שיפוטית ספציפית.
בתשובת הנהלת בתי המשפט נכתב, כי עם כניסתה לתפקיד של מנהלת חדשה למרכז להכשרה והשתלמות שו פטים, במאי 2018 , נערכה פגישה עם הנציבות על מנת להכין תוכנית הדרכה לשופטים.
חלקה הראשון של התוכנית יושם בנובמבר 2018 וחלקה השני יקודם בחודשים הקרובים.
עד כה השתתפו בהכשרה 44 מכלל השופטים והרשמים (כ-5%.
) משרדמבקר המדינה מעיר להב"ה כי עליה להכשיר את כל ה שופטים כנדרש בתקנות השירות.
בית המשפט והשופט המנהל את הדיון הם פעמים רבות האמצעי האחרון בידיו של אדם למיצוי ולשמירה של זכויותיו בהליכים המשפטיים.
לנוכח קשת המוגבלויות הרחבה, אי-הכשרת ם של השופטים עשויה, בין השאר, למנוע את זיהויים של אנשים עם מוגבלות.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |231 .
הכשרת עובדי הב"ה: מרכז ההדרכה של הב "ה החל בשנת 2015 להכשיר בתחום המוגבלויות את עובדי הב"ה המעניקים שירות לציבור - עובדי מדורים המעניקים שירות לקהל, עובדים הבאים במגע עם הציבור כגון פקידי עזר, שומרי סף ומאבטחים, וגם את כל דרגי ההנהלה.
לפי הנתונים של הב"ה, משנת 2015 עדאוגוסט 2018 היא הכשירה את עובדיה בחלק מדרכי ההכשרה הנדרשות בתקנות - בהדרכה כל לית בתחום המוגבלויות כ-550 בלבד מן העובדים המעניקים שירות (כ-23% ;) 467 עובדים עברו התנסות חווייתית; 45 עובדים (כ-2% ) עברו הדרכה כללית יותר מפעם אחת; ו-27 עובדים(כ-1% ) עברו הדרכה יותר מפעם אחת בשנים שונות, כנדרש בחוק שוויון.
ב-13 בלבד מכלל37 מתחמי בתי המשפט ברחבי הארץ הוכשרו עובדים בהדרכה פרטנית לתפעל את מערכת העזר לשמיעה.
בתשובתה כתבה הב"ה כי ההכשרה הועברה לכל המנהלים, למדורי השירות לקהל, למזכירים הראשיים, לסגניהם, למטה הקב"טים ולקציני מתקן, ובכל דרכי ההכשרה הנדרשות.
עוד נכתב כי תישקל גם הכשרתם של אנשי משמר בתי המשפט.
אין הלימה בין האמור בתשובת הב"ה ובין הנתונים שהעבירה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, שמהם עולה שההכשרה הועברה לחלק קטן בלבד מן העובדים הנותנים שירות לציבור.
על הב"ה להשלים את הכשרתם של כל עובדיה נותני השירות לציבור, לרבות אנשי משמר בית המשפט, ובכל הדרכים הדרושות בדין.
הכשרת מתנדבים: הב"ה הטילה על המתנדבים בעמדות ההתנדבות ועל אנשי השירות הלאומי את מימוש חובתה לסייע לאנשים עם מוגבלות במילוי טפסים.
בשנת 2016 החליטה הב"ה לחייב את העובדים החדשים ואת המתנדבים בעמדות ההתנדבות לעבור קורס להכרת הארגון, המתקיים כפעמיים בשנה וכולל תכנים בתחום המוגבלויות.
אנשי השירות הלאומי אינם עוברים קורס מקצועי בתחילת שירותם אלא משתתפים בכנס השירות הלאומי של הב"ה.
הב"ה הטילה את מימוש חובתה לסי יע במילוי טפסים על מתנדבים ועל אנשי שירות לאומי אך לא הקנתה להם את הכלים הנדרשים לכך.
הב"ה לא יישמה את החלטתה הלכה למעשה ובשנים 2016 - 2018 לא השתתפו מתנדביה בקורסים להכרת הארגון .
כמו כן, כנס השירות הלאומי אינו כולל תכנים בתחום המוגבלויות.
בתשובתה כתבה הב"ה כי בשנת 2018 החלה בהכשרת מתנדבים הכוללת גם התייחסות לאנשים עם מוגבלות, וכי תבחן את הצורך בהכשרתם של אנשי השירות הלאומי.
הב"ה צירפה לתשובתה מצגת של ההכשרה הנערכת 232 |דוח שנתי 69ב .
למתנדבים שנכתב בה כי על המתנדב לתת קדימות בתור לאנשים עם מוגבלות.
אין התייחסות נוספת לנושא במצגת.
מסתבר אפוא שהכשרת המתנדבים בכל הקשור לאנשים עם מוגבלות היא מזערית ואינה עומדת בתקנות.
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה שעליה לקיים הכשרה בתחום המוגבלויות לכל עובדיה המעניקים שירות לציבור, לרבות מתנדבים ואנשי שירות לאומי.
עליה גם לוודא כי נערכת להם הדרכה בדפוס או באמצעי דיגיטלי, אחת לשנה.
תרשים 4 להלן מציג אתהמועדי ם הקבועים להשלמתן של התאמות ה נגישות השירות והכשרת העובדים, ומועדי הביצוע בפועל בהב"ה על גבי ציר הזמן.
תרשים 4 : התאמות נגישות והכשרה בהב"ה – מועדי יעד ומועדי ביצוע .
התרשים מלמד שהב"ה לא השלימה ביצועה של שום חובה שנקבעה בתקנות.
חמור מזה, רוב עובדי הב"ה לא הוכשרו כלל.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |233 .
העדה והשתתפות בדיון .
על פי האמנה, על המדינה לנקוט אמצעים מתאימים להבטחת נגישותם של אנשים עם מוגבלות לתמיכה שהם עשויים להידרש לה בעת מימוש מעמדם המשפטי.
התאמות נגישות שיאפשרו השתתפות בדיון המשפטי הן אחד הביטויים המרכזיים להכרה בחשיבותה של העצמאות האישית של אנשים עם מוגבלות ובצורך לאפשר להם שותפות אמיתית בהליך משפטי שיש בו כדי לעצב את חייהם, ובעיקר בהליכים שמוטלות בהם מגבלות על חירותם.
אדם עשוי להשתתף בהליך משפטי במגוון עמדות, ובהן: בעל דין או עד בהליך אזרחי, נאשם, עד או נפגע עבירה בהליך פלילי.
בהליך האזרחי בית המשפט רשאי לדרוש מכל אדם הנוכח בבית המשפט להעיד.
בהליך הפלילי, ככלל, כל אדם כשיר להעיד.
בקשות להתאמת נגישות בהליך המשפטי .
איסוף נתונים על פעולות של נותן השירות להתאמת נגישות לאנשים עם מוגבלות חשוב לצורך בחינת יישומם של תקנות השירות וחוק חקירה והעדה.
תקנות השירות קובעות שנותן השירות חייב בבדיקה תקופתית של עמידתם של אמצעי עזר, שירותי עזר, נהלים, הליכים ונהגים בתקנות השירות.
בין הנתונים שיש לאסוף: מספר בקשות ההתאמה שהוגשו, סוגי המוגבלות של המבקשים, מהות הבקשות, אם אושרו או נדחו, והפעולות שננקטו למילוין.
איסוף נתונים על התאמות נגישות נדרש גם במקרים שלא הוגשו בהם בקשות מראש.
כבר בשנת 2009 נתבקשה הב "ה להעביר לכנסת נתונים על יישומו של חוק חקירה והעדה.
הב"ה מסרה לכנסת כי אין בידיה נתונים סטטיסטיים בתחום זה, שכן הפרוצדורות שהיו קיימות אז לא אפשרו איסופם.
על מנת שאדם עם מוגבלות יוכל להעיד בבית המשפט, נקבעו בחוק כמה התאמות שאפשר לבצע38.
כל ההתאמות ניתנות בהתאם לשיקול דעתו של בית המשפט, לבקשתו של אדם39 או אם ראה השופט כי עומד לפניו אדם עם מוגבלות.
כאמור, רוב השופטים לא עברו הכשרה מלאה וסדורה בתחום המוגבלויות, ויש חשש שלא יזהו שעומד לפניהם אדם עם מוגבלות או שלא ידעו איזה התאמות נדרשות עבור כל מוגבלות.
38 איסור על חקירה נגדית של האדם בידי הנאשם, מתן אמצעי התאמה למסירת העדות, למשל עדות מאחורי פרגוד, או שלא על דוכן העדים ושימוש באמצעי עזר כגון תרגום לשפת הסימנים, שימוש בתת"ח או בכל אמצעי עזר סביר אחר.