HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
53 :ראו Charles Mclellan, “Cybercrime and cyberwar: A Spotter's Guide to The Groups That Are Out to Get you”, Special Report, Cyber war and The Future of Cybersecurity (September 2016), p.
4; Lior Tabansky, “Cybercrime: A National Security Issue”, Military and Strategic Affairs , 4, no.
54 רב-ניצב (בדימוס) יוחנן דנינו.
צריכה להתייחס גם לאירועי סייבר פליליים, במיוחד נוכח העובדה כי גם אירועים מדינתיים, יטופלו ברוב המקרים כאירוע פלילי.
יתרה מזו, אירועים רבים הנוגעים לחוסנה של מדינת ישראל בתחום הסייבר הם אירועים פליליים.
על הרשות הלאומית להגנת הסייבר לתת לאירועים הללו מענה בתחום ההגנה, ועל המשטרה לפעול לאיתור העבריינים מחוללי האירועים - כך שמדובר אפוא בשני צדדיו של אותו מטבע.
עוד מסרה המשטרה כי היא תפנה למטה הסייבר הלאומי כדי ללמוד את תפיסתו בנוגע לפעילות מערך הסייבר שלה ולממשקים בינה לבין המטה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד לבט"פ, כי הוא "רואה בחיוב יצירת מאמץ משולב בתחום הסייבר - וימשיך לקדם ולהעמיק את שיתופי הפעולה עם כלל הגורמים הרלוונטיים, לרבות משטרת ישראל, משרד האוצר ומערך הסייבר הלאומי".
מטה הסייבר הלאומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי במסגרת חיזוק יכולות ההתמודדות עם פשיעת סייבר, הוא היה שותף לעבודת מטה שמטרתה לתמוך ביכולות אכיפת החוק.
כך לדוגמה, פעל מטה הסייבר הלאומי לבניית הכוח של יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה ולהגדרת תפקידיה וממשקיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמשרד לבט"פ כי ראוי שעבודת המטה שמבצעת המשטרה ויישומה בכל הקשור למבנה המערך, להפרדת תחומי האחריות של גוף המטה ולתפיסת ההפעלה - ייעשו לאחר בחינת הידע המקצועי הקיים במטה הסייבר הלאומי, ואחרי שיוודאו כי השינויים המתוכננים נעשים בהתאם למאפייני פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לבט"פ יחד עם המשטרה ובשיתוף מטה הסייבר הלאומי ומשרד האוצר, לפעול בהקדם כדי למצות את מלוא הפוטנציאל, הידע והמשאבים הלאומיים הקיימים, לטיפול מיטבי באיומי פשיעת הסייבר, מתוך ראייה לאומית כוללת של האיומים.
ההתפתחויות במרחב הסייבר האיצו את התרחבות ה פשיעה המתוחכמת טכנולוגית שכוללת עבירות נגד מחשבים, טלפונים חכמים, שרתים ורשתות מחשבים וכן שימוש הולך וגובר בתוכנות זדוניות, בחדירה לא חוקית למחשבים ולמאגרים ממוחשבים, בריגול עסקי וכדומה.
פשיעה זו אינה תחומה בגבולות גאוגרפיים, והיא בעלת השלכות ברמה הלאומית וברמה הבין-לאומית.
ממצאי דוח זה העלו שהמשטרה והמשרד לבט"פ הקימו אמנם מערך לטיפול בעבירות סייבר, אך לא התאימו את המערך לצרכים ולאתגרים של עבירות הסייבר מתוחכמות טכנולוגית שמתפתחות ומשתנות במהירות רבה.
עבודת מערך הסייבר, שייעודו לטפל בעברות סייבר מתוחכמות טכנולוגית, מנותבת בעיקר לסיוע טכני ליחידות חקירה מחוזיות המטפלות בעבירות "קלאסיות" שאינן מתוחכמות טכנולוגית, על חשבון התמקצעות בלוחמה בפשיעת הסייבר.
ממצאיו של דוח זה מלמדים על כך שהמבנה הפיקודי המבוזר של מערך הסייבר, היעדרה של יחידה מרכזית והפרדת תחומי האחריות של גוף המטה למישור טכנולוגי נפרד מהמישור החקירתי - אין בהם כדי לתת מענה הולם לאתגרים שעמם נדרשת המשטרה להתמודד במסגרת הלחימה בפשיעה זו.
תפיסת ההפעלה של המערך טעונה תיקון, שכן היא גובשה בהתאם למצב הפשיעה והאתגר הטכנולוגי שהיו בשנת 2000 , ולא בהתאם למאפייניה הייחודיים של פשיעת סייבר שהתפתחו דרמתית מאז.
אף על פי שחל גידול ניכר בהיקף פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית בשנים האחרונות, חל קיצוץ של ממש במענה התקציבי שהופנה לתחום זה במשטרה, באופן שאינו עונה על הצורך הבסיסי של המערך.
קיצוץ זה מונע את ההתעצמות הנדרשת לשם התמודדות עם פשיעה זו, ואף גורם ל"בריחת מוחות" מהמערך .
לפיכך, במועד סיום הביקורת המשטרה אינה ערוכה להתמודדות עם עבירות פשיעת סייבר מורכבות טכנולוגית.
ממצאי הדוח מעידים כי המשטרה נמצאת בפיגור ניכר בהתמודדות עם פשיעת סייבר מורכבת טכנולוגית.
המשך פעילות המשטרה במתכונתה הנוכחית עלול להרחיב את הפערים במענה הניתן לפשיעה זו.
מתשובות המשטרה עולה אמנם כי קיימות תכניות עתידיות לחיזוק יכולותיה בתחום פשיעת הסייבר, תכניות שהינן בעלות השלכות רוחב מורכבות ושיבשילו לאורך זמן.
יחד עם זאת נדרשת פעולה נוספת כדי לענות על הליקויים שהועלו בדוח זה.
על המשטרה ועל המשרד לבט"פ לפעול לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות שהועלו בדוח בהקדם וללא דיחוי כדי להתאים את פעילות מערך הסייבר במשטרה לעולם רווי טכנולוגיות מתקדמות ולאתגרים שבפניהם תעמוד המשטרה בשנים הקרובות.
התמודדות עם פשיעת הסייבר היא אתגר לאומי המחייב את המשטרה ואת המשרד לבט"פ לבסס תפיסה אסטרטגית רלוונטית למאפייני פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית, ולהעצים במידה רבה את יכולותיה הטכנולוגיות של היחידה הארצית ב משטרה.
כל זאת בשיתוף מטה הסייבר הלאומי ות וך כדי בחינת הידע המקצועי בעולם.
הרשות הארצית לכבאות והצלה (להלן - רשות הכבאות או הרשות) היא ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל.
הרשות הוקמה בפברואר 2013 מכוח חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב- 2012 , שהתקבל במסגרת רפורמה כוללת במערך שירותי הכבאות בישראל (להלן - החוק או חוק הכבאות).
בהתאם לחוק הוקמה הרשות במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ), והשר לביטחון הפנים (להלן - השר לבט"פ) הוא השר הממונה על ביצוע החוק.
עד הקמת הרשות הוסדרו שירותי הכבאות וההצלה בישראל בחוק שירותי הכבאות, התשי"ט-1959 .
מערך הכבאות היה מערך מוניציפלי שכלל20 איגודי עריםלשירותי כבאות (להלן - איגודי ערים או איגודים) וארבע מחלקות עירוניות שהיו אחראים לטיפול באירועים שבתחום שיפוטם.
משנת 1976 הוקמו ועדותשבחנו את מבנה מערך הכבאות וההיערכות שלו8.
כמו כן התקבלו במהלך השנים החלטות ממשלה 9 ,על שינוי מבני במערך הכבאותאך הן לא יושמו .
אסון השריפה בכרמל בדצמבר 2010 ,שבו נספו 44 בני-אדם ו הושמדו עשרות אלפי דונם של יערות וחורש טבעי, הדגיש את הצורך במערך כבאות ארצי שיאפשר שליטה מרכזית על הכוחות בשטח ויתכלל את הפעילות של כל תחנות הכיבוי.
בינואר 2011 התקבלה החלטת ממשלה10 בנוגע לביצוע רפורמה במערך הכיבוי הארצי ולהקמת רשות לאומית לכבאות והצלה .
המטרה הייתה לשנות את מבנה מערך הכבאות ממבנה מוניציפלי מבוזר לארגון אחיד בעל מבנה היררכי פיקודי.
באותה החלטה נקבע גם כי האחריות למערך הכבאות תועבר ממשרד הפנים למשרד לבט"פ.
דוח מבקר המדינה על השריפה בכרמל שפורסם ביוני 2012 (להלן- ביקורת מבקר המדינה על השריפה בכרמל) העלה מחדלים וכשלים חמורים באופן תפקודם של כמה גורמים, ובהם מערך הכבאות וההצלה.
בעניין זה קבע מבקר המדינה כי "מערך הכבאות עדיין סובל מתחלואים רבים והבעיות הבסיסיות נותרו בעינן וחלקן אף החמירו נוכח הפיתוח שחל במדינת ישראל.
יש חשש ממשי שהמערך במצבו הנוכחי יתקשה לעמוד במשימות שהחוק קבע לו, עד כדי חשש לסיכון חיי אדם ורכוש".
מבקר המדינה הדגיש את הצורך בתיקון הליקויים ובשינוי ארגוני מקיף של המערך11 .
באוגוסט2012 חוקק כאמור חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב -2012 שהניח את התשתית החוקית להקמת הרשות ול פעילותה.
במקביל לגיבוש נוסח החוק ואישורו בהליך חקיקה נחתם (ביולי 2012 ) הסכם קיבוצי בין הסתדרות .
8 " בהןועדת ברור לחקירת הדליקה בהר יהודה", בראשות האלוף במיל' עמוס לפידות שהגישה את מסקנותיה לשר הפנים בספטמבר 1995 ; "הוועדה לבחינה ותכנון מערך הכבאות" בראשות יוסי גינוסר שהגישה את מסקנותיה לשר הפנים באוגוסט 1998 .
)(ראו להלן 9 בין היתר, החלטה4937 ממרץ1999 , החלטה3484 ממאי2008 והחלטה1904 מיולי2010 .
11 שאישרה הכנסת ב - 31.
2011 בנושא "שיפור היערכות העורף למקרי חירום ואסונות וקביעת המקורות התקציביים ליישום החלטה זו".
11 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השרפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות (2012 '), פתח דבר של מבקר המדינה וכן עמ391.
העובדים הכללית החדשה ובין מדינת ישראל המעגן את תנאי ההעסקה של עובדי מערך הכבאות לאחר כינון הרשות (להלן - הסכם הרפורמה).
מבנה רשות הכבאות כולל את נציבות כבאות והצלה (להלן – נציבות הכבאות או הנציבות), שבה פועלים גופי מטה ופיקוד ארצי, ושבעה מחוזות האחראים לכ-110 .
תחנות כיבוי ברחבי הארץ בהתאם לתפקידי הרשות המוגדרים בחוק, ברשות שני תחומי פעילות עיקריים: המערך המבצעי של כיבוי אש ומערך בטיחות האש ומניעת דליקות.
בראש הרשות מכהן נציב כבאות והצלה שאותו ממנה השר לבט"פ, והוא ה גורם הפיקודי העליון המופקד על ניהולה ועל ביצוע תפקידיה על פי החוק (להלן- נציב הכבאות או הנציב).
הנציבות - מטה הרשות - אחראית להנחיה המקצועית של מערך הכבאות, לפיקוח ו לתיאום של הפעילות הכוללת של המערך כולו .
יצוין כי רב טפסר שחר איילון סיים את כהונתו כנציב כבאות והצלה בתחילת מאי 2016 .
עד מינויו של רב טפסר דדי שמחי לנציב, בתחילת מרץ 2017 .
, כיהן בתפקיד ממלא מקוםהשר לבט"פ, ח"כ גלעד ארדן, מסר בעניין זה כי ועדת האיתור המליצה באפריל 2016 על מועמדותם של שנ יים לתפקיד זה אולם ההחלטה על המינוי נדחתה לנוכח הליך משמעתי שהתנהל נגד אחד המועמדים.
בעקבות הרפורמה גויסו מאז הקמת הרשות מאות לוחמי אש נוספים ועשרות מפקחי בטיחות אש, הוקמו כ-25 תחנות כיבוי אש, אוישו תפקידי מינהל, מטה ופיקוד ונרכשו יותר מ-130 רכבי כיבוי.
ביולי 2016 הועסקו ברשות כ- 2,880 עובדים.
להלן בתרשים 1 נתונים על כוח האדם ברשות לפי סוגי התפקידים והתחומים- המערך המבצעי, עובדי מטה ועובדי מינהל, ועובדים בתחום בטיחות האש והחקירות: המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1423 .
תרשים1 : נתוני כוח אדם לפי סוג התפקיד (מעודכנים ליולי 2016 ) .
על פי נתונירשות הכבאות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בשנים האחרונות בדק משרד מבקר המדינה כמה נושאים בתחום הכבאות.
נוסף על דוח הביקורת המיוחד בעניין השריפה בכרמל כאמור12 , פרסם משרד מבקר המדינה דוחות נוספים הנוגעים למערך הכבאות, ובכלל זה הדוח שפרסם בשנת 2010 בנושא "היערכות שי רותי הכבאות וההצלה לעת חירום"13 , ובשנת2013 דוח בנושא "מניעת דלקות בבניינים רבי-קומות בבתי עסק ובמוסדות" 14 .
12 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השרפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות (2012.
) 13 פורסם כדוח ביקורת מיוחד בדצמבר2010.
14 ,מבקר המדינה דוח שנתי 63ג (2013 '), עמ 567 .
הביקורת בדוח זה עסקה בתקופה שלפני הרפורמה.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2016 , כשלוש וחצי שנים לאחר כינון הרשות ותחילת יישום הרפורמה בשירותי הכבאות, בדק משרד מבקר המדינה היבטים בניהול הה ון האנושי ברשות.
נבדקו, בין היתר, סוגיות הנוגעות להבטחת הכשירות המקצועית, הגופנית והבריאותית של לוחמי האש15 , תחומי ניהול השכר ומערך הנוכחות.
הביקורת נעשתה ברשות הארצית לכבאות והצלה ובמשרד לבט"פ.
בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה, באגף הממונה על השכר ובאגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן – הממונה על השכר, החשכ"ל).
15 הכוונה לגברים ונשים כאחד ומפאת הנוחות נעשה שימוש בלשון זכר.
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1425 .
הבטחת הכשירות המקצועית, הגופנית והבריאותית של לוחמי האש .
בחוק הכבאות הוטל על הנציב לקבוע בהוראות הרשות מהי הכשירות הנדרשת מהרשות ומע ובדיה לצורך מילוי תפקידי הרשות.
כמו כן נקבע כי "הרשות, לשם מילוי תפקידיה, תכשיר ותאמן כבאים.
בעניין שימור הכשירות והמוכנות המבצעית של המערך נקבע כי על הרשות "מוטלת החובה והאחריות להבטיח את רמת כשירותה ועובדי הרשות באמצעות הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיה".
השר לבט"פ הוסמך בחוק הכבאות לקבוע "הוראות לעניין כשירותם של עובדי הרשות וכללים ומבחנים תקופתיים של אלה"16 , זאת בשל "המאפיינים הייחודיים של עבודת הרשות, המבנה ההיררכי שלה, סוג הפעילות ואופי העבודה הדורש מתן מענה מיידי ובזמן אמת למצבי סכנה לצורך הצלת נפש ורכוש"17 .
כשירות מבצעית של לוחם האש (להלן- לוחמי אש או כבאים)18 היא מוכנותו לביצוע המשימה המבצעית שהוא מופקד עליה.
המדדים הרלוונטיים לבחינת כשירותו של לוחם האש הם, בין היתר, מידת שליטתו בתחומי ידע ומיומנות נדרשים, רמת כושרו הגופני ובריא ותו.
פרק זה עוסק במדדים אלה ואינו מתייחס לקריטריונים אחרים שיכולים להשפיע על הכשירות המבצעית כגון האמצעים העומדים לרשותו של לוחם האש.
היחידה הבסיסית של המערך המבצעי של הרשות הפועלת בשטח בעת אירוע כוללת את הכבאים, סגן מפקד צוות, מפקד צוות, סגן מפקד משמרת ו מפקד משמרת.
מספרם הכולל של בעלי התפקידים ביחידות מבצעיות בסיסיות אלו, לפי הנתונים המעודכנים ליולי 2016 , הוא 1,881 שהם84% ,מכוח האדם המבצעי ברשות ו-65% מכלל עובדי הרשות.
פרק זה עוסק במשרתים במערך המבצעי של רשות הכבאות, בדגש על היחידה המבצעית הבסיסית הפועלת בשטח.
לשם הכללה הם ייקראו בפרק זה לוחמי אש.
בשנת 2015 נדרשו לוחמי האש לטפל בכ - 93,000 אירועים מבצעיים.
שלהלן נתונים על התפלגות האירועים לפי סוגים .
16 על פי החוק, קביעת הוראות כאמור תיעשה לאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
17 דברי הסבר להצעת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012.
18 בשנת2012 " החליט נציב הכבאות דאז על שינוי המונחכבאי" ל"לוחם אש".
בדוח זה נשתמש במונחים אלו לפי ההקשר.
תרשים 2 : התפלגות המשימות של המערך המבצעי של הרשות לפי סוגי האירועים, 2015 .
על פי נתוני רשות הכבאות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
לוחם האש נדרש להיות בעל כישורים מקצועיים שיאפשרו לו להתמודד עם סוגים שונים של משימות מבצעיות המתקיימות במתארים שונים ומורכבים: כיבוי שריפות יער; כיבוי שריפות בבניינם לרבות מגדלים רבי-קומות וחילוץ לכודים מבניינים אלה; חילוץ נפגעים מכלי רכב; טיפול באירועים של דליפת חומרים מסוכנים ועוד.
על לוחם האש להיות בכושר גופני גבוה ובמצב בריאותי תקין שיאפשר לו לעמוד בהצלחה באתגרים הכרוכים במילוי תפקידו.
כמו כן, עליו לרכוש ידע רלוונטי בתחומי הפיזיקה, ההנדסה, הכימיה, הביולוגיה ועוד.
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1427 .
הכבאות מדדים לבחינת הכשירות המקצועית של לוחמי האש ואפקטיביות האימונים .
חוק הכבאות קובע כי "הרשות, לשם מילוי תפקידיה - .
תפתח ידע ותקבע אמות מידה מקצועיות.
עוד נקבע בחוק כאמור כי "הנציב יקבע בהוראות הרשות את הכשירות הנדרשת מהרשות ומעובדי הרשות לשם מילוי תפקידיה.
נמצא כי הרשות לא קבעה מדדים להערכת הכשירות המקצועית של לוחמי האש בתחומי הידע והמיומנויות הנדרשים (להלן - כשירות מקצועית), ובכך נפגעת היכולת להעריך את מידת כשירותם ואת המוכנות המבצעית של מערך הכבאות להתמודד עם האתגרים הצפויים.
על פי נוהלי הרשות נדרשים לוחמי האש לבצע אימונים יומיומיים בתחומים שונים בהתאם לתכנית אימונים קבועה מראש: חילוץ מהריסות, כיבוי שריפות במבנים, טיפול באירועי דליפה של חומרים מסוכנים ועוד.
על התחנות לתעד את האימונים שמבצע כל לוחם אש.
נמצא כי על אף שגורמי המטה הרלוונטיים בנציבות הכבאות התוו קווי יסוד לתכנית אימונים המיועדת למחוזות ולתחנות - לא נקבעו מדדים לבחינת איכות האימונים.
בהיעדר מדדים כאמור לא ניתן לבצע בקרה על איכותם.
יודגש כי לא ניתן לבחון את מועילות האימונים רק על סמך נוכחות העובד באימון, וקביעת מדדי כשירות היא הבסיס לקביעת מדדי איכו ת האימונים, שכן האימונים נועדו להביא לשיפור הכשירות ולשימורה ברמה הנדרשת.
נחיצות קביעת המדדים בתחומי הידע והפעילות השונים והצורך בבקרת איכות שוטפת על האימונים ידועים לרשות, אך למרות זאת טרם הוסדר הנושא בהוראות נציבות הכבאות; ממלא מקום נציב הכבאות מסר בעניין זה למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 , כי נודעת חשיבות רבה לקביעת מדדים לכשירות מבצעית של לוחמי האש.
מפקד מחוז ברשות מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 , כי "אי הגדרת יעדים ומדדים מדויקים לכשירות ומוכנות, פוגעים באפקטיביות האימון ומכאן באיכות הביצוע".
יצוין כי אגף ההדרכה, האחראי להכשרת מערך הכבאות ולשימור כשירותו המקצועית, מבצע כ -12 ביקורות בשנה בתחנות אזוריות שונות, והיעד הוא שבכל תחנה אזורית תיערך בקרה מקצועית אחת לשנתיים.
ביקורות אלו כוללות מבדקים עיוניים בלבד, ורק מקצת לוחמי האש נבחנים במבדקים אלה.
יודגש כי מדובר בביקורות מצומצמות בתדירותן ובהיקפן כאמור, ואין בהן כדי להחליף את הבקרות הפיקודיות השוטפות הנדרשות כדי לעמוד על מידת האפקטיביות של האימונים ועל מידת כשירותו המקצועית של לוחם האש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 , ביקשה הרשות להדגיש כי מאז הקמתה בוצעו פעולות נרחבות לשיפור המקצועיות של לוחמי האש, ובכלל זה כתיבת נהלים מבצעיים ועדכונם וקיומם של קורסים והכשרות שונות בארץ ובחו"ל.
בעניין הממצאים שהועלו בתת -פרק זה מסרה הרשות, כי אגף ההדרכה ברשות הגדיר את תחומי הידע והמיומנות הנדרשים לשמירת הכשירות, והאימונים מתבצעים לאחר אפיון פרטני של כל יחידה.
עם זאת, טרם הוגדרו המדדים שבאמצעותם הרשות מודדת את מידת השליטה של העובדים בתחומי ידע ומיומנות אלה.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו כי השר אכן רשאי להתקין תקנות על פי חוק הכבאות, אך אינו מחויב בכך.
כשירות מקצועית תקינה היא תנאי בסיסי לתפקודם של לוחמי האש.
על הרשות ובראשה הנציב לקבוע בהוראות מהי הכשירות הנדרשת מלוחמי האש ולגבש מדדים ברורים בכל תחום ידע, מיומנות או יכולת הנדרשים למילוי משימותיו.
לאחר שיגובשו מדדים אלה, על הרשות להשתמש בהם להערכה תקופתית של כל לוחם אש ובכך יתאפשר גם להעריך את מידת מוכנותו המבצעית של מערך הכבאות בכל רגע נתון.
לאור הממצאים שהועלו לעיל, על השר לבט"פ האחראי למערך הכבאות, לוודא כי יגובשו מדדים להערכת כשירותו המקצועית של לוחם האש, בין אם בהוראות ונהלים פנימיים של הרשות ובין אם בתקנות שיותקנו על ידו.
המאמץ הפיזי הכרוך במשימותיהם של לוחמי האש מחייב שיהיה להם כושר גופני גבוה כדי שיוכלו למלא אותן בהצלחה ובבטחה.
בתחילת שנת 2007 התכנסה ועדה בראשות יעקב סנדלר - "הועדה לקביעת עקרונות ומדדים לכשירותו הגופנית והבריאותית של הכבאי הלוחם באש במערך הכבאות וההצלה" (להלן - ועדת סנדלר).
בהמלצותיה מיולי 2007 הדגישה הוועדה כי לוחמי אש נדרשים להי ות בעלי כושר גופני גבוה ביותר בהשוואה לשאר בעלי המקצועות בשירות הציבורי, וכי לעלייה בגיל יש השפעה על הכושר הגופני.
לפיכך המליצה הוועדה לפתח תכניות אימון גופני המותאמות לדרישות התפקיד, לקבוע קריטריונים לדרגת הכושר הגופני הרצויה ולעקוב אחר כושרם של לוחמי האש, בין היתר, באמצעות מבחני כושר גופני שנתיים.
בביקורת של מבקר המדינה על השריפה בכרמל נמצא כי בשנת 2011 טרם אימצה הנציבות את המלצות ועדת סנדלר על אף שכבר באוקטובר 2007 הצהיר הנציב דאז כי בכוונתו לאמצן19 .
יצוין כי כבר ביוני2011 החלה נציבות הכבאות בגיבוש טיוטת נוהל "כושר גופני בשירותי הכבאות וההצלה".
את הצורך בקידום הכושר הגופני במערך הכבאות העלו גורמים מתוך מערך הכיבוי לא פעם.
למשל, מסמך לסיכום פעילות של .
19 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השריפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות (2012 '), שער רביעי, היבטים במבנה מערך הכבאות ובכשירותו, עמ372 .
המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1429 .
ירודה אגף ההדרכה בנציבות הכבאות לשנת 2015 ,הצביע, בין היתר על היעדר תפיסת הפעלה בנושא כשירות גופנית במחוזות, על היעדר פיקוח, בקרה ותיעוד בנושא הכושר הגופני ברוב התחנות, על מחסור בציוד ובאמצעים בתחנות השונות ועל הבדלים בין התחנות בתחום ההצטיידות.
הודגש כי "רמת כשירות ]של לוחם האש [ גופנית לקויה עלולה לפגוע בשיקוליו בקבלת החלטות מבצעיות והן בהצלת חיים"; במסמך הסיכום של ענף בטיחות בנציבות הכבאות לשנת 2015 עלה, כי 31% מהפציעות של לוחמי האש בשנה זו היו פגיעות בשריר ובשלד, דבר "שמצביע על גורמי סיכון ארגונומיים וכן כושר גופני לא מספק".
על אף האמור לעיל, נמצא כי במועד סיום הביקורת - אוגוסט 2016 - טרם קבעה הנציבות הוראות ברורות ומחייבות בתחום הכושר הגופני, והנוהל משנת 2011 בנושא עדיין בגדר טיוטה ואינו תקף.
כמו כן לא הותקנו תקנות בנושא הכשירות, ובכלל זה חובת קיום מבדקים תקופתיים.
להשוואה יצוין כי בארגונים אחרים שבהם משרתים בעלי תפקידים שתפקידם מחייב השקעת מאמץ גופני ניכר כמו משטרת ישראל - הם נדרשים לעבור מבדקי כושר תקופתיים, והמשך שירותם בתפקיד אף מותנה בביצוע המבדקים.
בפועל, באוגוסט 2016 , הרשות עדיין לא הנהיגהחובה לבצע אימוני כושר גופני סדירים, לא מתקיים כל מעקב אחר כשירותם הגופנית של לוחמי המערך המבצעי, לא נבחן אם מצבם הגופני יאפשר ללוחמים למלא את משימותיהם, והם לא נדרשים לעמוד במבדקי כושר תקופתי כתנאי להמשך שירותם בתפקיד המבצעי.
מכאן שלוחם האש הפועל בשטח יכול להמשיך לשרת בתפקידו במשך שנים רבות גם אם כשירותו הגופנית ירודה.
בתשובתה מסרה הרשות, כי מועמדים לגיוס וכן לוחמי אש המשתתפים בהכשרות שונות שמתקיימות בבית הספר לכבאות נבחנים במבחני כושר גופני.
בעניין המעקב השוטף אישרה הרשות כי אין נוהל תקף לכושר גופני שמחייב את לוחמי האש בשגרת אימונים שוטפת , לא נקבעו מדדים לבחינת כושרם הגופני, והם לא נבחנים במבדקי כושר תקופתיים במהלך השירות.
הרשות הוסיפה כי גיל הפרישה ממערך הכבאות עומד כיום על 67 שניםעובדים [ .
לטענתה "גיל זה אינו מאפשר לעמוד בכשירות גופנית כפי שנדרשת מלוחם אש".
]מבוגרים עוד הדגישה הרשות, כי כיום אין הסדרה שתיתן מענה כולל ללוחמי אש שלא יעמדו במדדים, ולכן החליטה הרשות שלא לקבוע מדדי כשירות גופנית.
גם המשרד לבט"פ מסר בתשובתו, כי מערך הכבאות מונה כיום לוחמי אש ותיקים שאינם עונים לדרישות הכשירות - אך אין בידי הרשות כלים ותקציב כדי לאפשר להם לצאת לפנסיה מוקדמת או לחילופין לשבצם בתפקידים מינהליים .
עוד העלתה בדיקת משרד מבקר המדינה שעל פי תכנית עבודה של מדור כשירות גופנית ברשות בתחנות אזוריות ובינוניות (31 תחנות מתוך כ-110 תחנות הכיבוי הפזורות ברחבי המדינה) מיועד לפעול חדר כושר.
נמצא כי ב-13 (42% )מ-31 התחנות האמורות אין חדר כושר או שחדר הכושר שבהן אינו פעיל.
לדוגמה, בבקרת נציב שהתקיימה בתחנה אזורית במחוז ירושלים בינואר 2014 נמצא כי חדר הכושר הוסב לחדר שינה עבור לוחמי האש.
בביקורת של משרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 נמצא כי חדר כושר זה עדיין לא פעיל בשל היעדר ציוד האימון הדרוש.
בתשובתה ציינה הרשות כי מאז הקמתה יש שיפור מ משי ומתמשך בתחום הכושר הגופני של לוחמי האש , הכולל בין היתר בניית חדרי כושר ותכנ יות לבניית חדרי כושר נוספים, וכן מינוי אחראי כושר גופני במטה ורכזי כושר גופני בתחנות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אין מתאם בין הצורך הממשי בכושר גופני גבוה מ אוד של לוחם האש הפועל בשטח על מנת שיוכל לבצע את משימותיו - לעיתים קרובות אף משימות מצילות חיים - ובין העובדה שתחום זה טרם הוסדר על ידי הרשות.
על הרשות לקבוע הוראות ברורות בכל הנוגע לכשירות הגופנית, בין היתר, בנוגע לתדירות אימוני הכושר, סוג האימונים הנדרש, מדדים לבחינת איכות האימון שנעשה, הליכי תיעוד, בקרה ופיקוח.
בהקשר זה מעיר משרד מבקר המדינה כי על הרשות לדאוג לכך שלרשות העובדים יועמדו האמצעים הדרושים לשמירה על כושר גופני.
נוסף על גיבוש תכנית סדורה בתחום כאמור, על הרשות לקיים מבדקי כשירות גופנית שוטפים, ולוודא כי לוחמי האש עומדים בדרישות הכושר הגופני לצורך ביצוע תפקידם בהצלחה לא רק עם גיוסם לרשות, אלא גם במהלך כל תקופת שירותם, ואינם מסכנים את עצמם או את חבריהם לצוות בשל כשירות גופנית לקויה.
על השר לבט"פ לוודא שליקוי זה יתוקן וככל שיידרש הדבר, עליו להתקין תקנות בהתאם לסמכותו על פי חוק הכבאות בנוגע לכשירותם של לוחמי האש ולביצוע מבחנים תקופתיים.
בד בבד, נדרש כי הרשות, המשרד לבט"פ, נציבות שירות המדינה ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר יגבשו במשותף פתרונות סדורים ללוחמי אש שיימצאו בלתי כשירים למלא את תפקידם כמפורט להלן.
כשירות בריאותית ומעקב רפואי .
כבר בשנת 1994 , לבקשת נציבות הכבאות, גיבש פרופ' יוסף ריבק- מומחה לרפואה תעסוקתית - מסמך "דרישות רפואיות ותקני בריאות לתפקידי כיבוי"20 .
20 ,פרופ' יוסף ריבקדרישות רפואיות ותקני בריאות לתפקיד י כיבוי, (1994.
) המשרד לביטחון הפנים - הרשות הארצית לכבאות והצלה | 1431 .
,הצביע על תנאי העבודה של לוחמי האש ועל הסיכונים הכרוכים במילוי תפקידם ובכלל זה חשיפה לתוצרי שריפות ולחומרים כימיים רעילים, מאמץ פיזיולוגי קשה הגורם לעומס ממשי על מערכת השרירים והשלד ושימוש קריטי בחושים.
נוכח תנאי העבודה והסיכונים שצוינו קבע פרופ' ריבק את הדרישות הרפואיות לתפקיד לוחם האש תוך ציון מטרתן: "לפרט את המינימום הבריאותי הנדרש לממלא תפקידי כיבוי ותפקידו ולהבטיח מילוי המשימות במלואן תוך שמירה על בריאות הכבאי ותוחלת השרות שלו"21 .
במסמך המליץ פרופ' ריבק לבצע בדיקות רפואיות תקופתיות בתדירות עולה בהתאמה לגיל לוחם האש.
ועדה נוספת בראשותו התכנסה בשנת 2012 והמליצה שוב על מעקברפואי וביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות 22.
בדצמבר1998 פורסם דוח מחקר של המכון לבריאות העובד ושיקומו, בנוגע לסיכונים ולגורמי תחלואה ותמותה שנערך בקרב 500 כבאים בארץ23 .
דוח זה סקר בהרחבה עשרות מחקרים שבוצעו בעולם בנושא זה, תוך מיפוי הסיכונים הקיימים, והציג את ממצאי המחקר על הסיבות לתחלואה ותמותה בקרב כבאים בישראל.
לפי הדוח, הכבאים חשופים לסוגים שונים של מחלות ופגיעות פיזיות שנגרמות כתוצאה ממילוי תפקידם.
ביניהן: כאבי גב, פגיעה ריאתית, ירידה בשמיעה וחשיפה למגוון רחב של חומרים מסרטנים.
מבצעי המחקר המליצו להקים ועדה לגיבוש תכנית פיקוח שתותאם ללוחמי האש ותעסוק בתחום הגיהות התעסוקתית24 .
ובתחום הרפואי תכנית זו תכלול בדיקות קבלה לעבודה, תכנית מעקב בתקופת העבודה, המלצות להמשך מעקב עם הפרישה לפנסיה ורשימה של מחלות מקצוע מוכרות.
להשוואה יצוין כי גופים אחרים שעובדיהם נדרשים למ אמצים פיזיים ולכושר פיזי תקין לשם מילוי תפקידם, מקיימים מערך סדור של בדיקות תקופתיות כדי לוודא שהעובדים מסוגלים לעמוד במאמצים הנדרשים מהם.
כך למשל, שוטרים בתפקידים מבצעיים במשטרת ישראל וסוהרים בשירות בתי הסוהר.
סוג הבדיקות, היקפן ותדירותן נגזרות מדרישות התפקיד הספציפי שממלא העובד ומגילו.
במהלך דיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בכנסת שהתקיים במאי2003 , הצהיר משרד הפנים25 כי כבר בשנת2004 יוחל בביצוע בדיקות רפואיות בהליך הקבלה למערך הכבאות וכן בביצוע בדיקות תקופתיות ללוחמי אש.
למרות זאת בביקורת מבקר המדינה על השריפה בכרמל שנערכה בשנת 2011 .
" :נמצא כי הדבר לא נעשהלא הורה הנציב לבצע בדיקות רפואיות תקופתיות לכבאים ולא בוצעו בדיקות כאלה כנדרש"26 .
22 פרופסור יוסף ריבק, ד"ר אלכס אדלר, דרישות רפואיות ותקני בריאות לתפקיד לוחם אש, (2012.
) 23 ,'ד"ר יהודית שחם ואחסקר סיכונים וגורמים לתחלואה ותמותה בקרב כבאים בארץ , דוח 15276 , המכון לבריאות העובד ושיקומו (דצמבר1998.
) 24 גיהות תעסוקתית משמעה חיזוי, הכרה, הערכה, בקרה ומניעה של גורמי סיכון בסביבת העבודה ושל תנאי חשיפה המשפיעים על בריאות העובד.
25 המשרד הממונה על שירותי הכבאות וההצלה באותה תקופה.
26 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השריפה בכרמל - דצמבר 2010 - מחדלים, כשלים ומסקנות (2012 ), שער רביעי, היבטים במבנה מערך הכבאות ובכשירותו, עמוד373.
במהלך שירותם באוגוסט 2012 חוקק כאמור חוק הכבאות והשר לבט"פ הוסמך, לאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע הוראות שונות מאלה החלות בשירות המדינה לעניין הארגון והניהול של כוח אדם ברשות, בין היתר לעניין כשירותם של עובדי הרשות.
בדיון שקיימה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בכנסת בדצמבר 2013 , ציין נציב הכבאות כי "בכל מה שקשור לבריאותו של הכבאי, אנחנו עוד לא נמצאים במקום הנכון.
יש לנו פערים מאוד מאוד גדולים גם בידע, גם במחקר, גם בליווי של רופא מקצועי, גם בהמשך מחקרים מרובי שנים לאורך זמן על הבריאות עצמה"27 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למרות המחקרים השונים והמלצות הוועדות שהתכנסו במהלך השנים בנוגע לביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות ללוחמי האש - לא התקין השר לבט"פ כל תקנות בעניין כשירותם הרפואית של העובדים ובפרט של לוחמי האש, נציב הכבאות לא קבע הוראות פנימיות בנושא, ובפועל המלצות הוועדות בעניין המעקב הרפואי השוטף במהלך השירות אינן מיושמות ולוחמי האש אינם מחויבים לעבור בדיקות כאמור במהלך שירותם.
במהלך הביקורת אף נחשפו נציגי משרד מבקר המדינה למידע בנוגע ללוחם אש פעיל שלכאורה אינו כשיר לפעילות מבצעית ואינו עומד בתקן הבריאות שנקבע בדוח ועדת ריבק, ולמרות זאת הוא ממשיך לשרת בתפקיד המבצעי בידיעת מפקדיו.
מפקד המחוז שבו משרת לוחם האש מסר, כי בעקבות הביקורת ביקש מלוחם האש להמציא אישורים רפואיים על מצבו.
ואולם לדברי מפקד המחוז "בהעדר רופא ברשות הארצית לכבאות והצלה אין באפשרותנו לבדוק ולהבין את הנכתב בדו"ח הרפואי"28.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי לוחמי אש חדשים נקלטים ברשות לפי הקריטריונים שנקבעו על ידי ועדת ריבק .