HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יו"ר ועדת ההיגוי דאז של המועצה להנצחה, פרופ' איתמר רבינוביץ', טען במכתבו אל ראש הממשלה ב - 2008 שאי-השוויון בהנצחה מתבטא בקיומם של מרכזי הנצחה גדולים לכמה מהמונצחים לעומת היעדרם של מוסדות הנצחה לראשי מדינה אחרים.
בפנייה נוספת אל ראש הממשלה ב- 2011 כתב פרופ' רבינוביץ' שאי-השוויון הוא כפול: בין אלה שיש להם חוק ומשאבים לאלה שאין להם; ובין אלה שיש להם מוקירים וקרובים ינציחו אותם לאלה שאין להם.
משרד רה"ם הדגיש בתשובתו כי הוא "מכיר באי השוויון שנוצר בין גופי ההנצחה, אשר מקורו, לדעת גורמי המשרד, בחקיקת ההנצחה הפרטית והפרטנית".
לדבריו, הוא ער לצורך בשינוי המצב הקיים, ובכוונתו לבחון שינוי בחוק ההנצחה כך שהחוק החדש יפתור לגמרי את סוגיית אי-השוויון.
מדינת ישראל מחויבת לפעול להנצחת ראשיה אשר תרמו לכינונה ולבניינה, וכך לשמר את עברה ולהנחיל את מורשת העם והמדינה לדורות הבאים.
חוק ההנצחה אמור להניח את הבסיס לפעולות בתחום זה.
לנוכח הממצאים ראוי שהממשלה תבחן אם חוק ההנצחה הקיים נותן מענה מלא ומקיף לצורכי ההנצחה.
כמו כן, ראוי שהמועצה להנצחה תפעל לעדכון עקרונות ההנצחה באישור הממשלה ולהתאמתם לשינויים התרבותיים והטכנולוגיים שחלו במרוצת השנים.
ממצאיו של דוח זה מלמדים שרק מקצת ראשי המדינה זכו להנצחה של ממש, ואילו הנצחתם של אחרים מועטה, מוגבלת או אף אינה קיימת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שהנצחתם של ראשי המדינה תהיה מותנית ביכולתם של מוקירי זכרם להביא לחקיקת חוק ייעודי ולזכות במשאבים.
לפיכך על הממשלה להתוות מדיניות שתבטיח הנצחה ראויה וממשית לכל ראשיה שהלכו לעולמם.
משרד ראש הממשלה 365 .
08 בוטל איחודן של הרשויות דאליית אל-כרמל ועספייא, הן נספרות בתכנית בנפרד, כך שכיום נכללים למעשה בתכנית החומש 13 .
יישובים משרד ראש הממשלה 339 .
בתחילת שנת 2012 מנתהאוכלוסיית ישראל כ-7.
6 מיליון נפש (כ-20% ,)) מהם הם בני מיעוטים המשתייכים ללאום הערבי (ובהם בדואים הלאום הדרוזי והלאום הצ'רקסי 340 דוח שנתי63ג .
(להלן - מגזר המיעוטים או המגזר).
שיעורם של ה ערבים-מוסלמים בקרב אוכלוסיית מגזר המיעוטים הוא כ-%834, של הערבים -נוצרים - כ-%9 ושל הדרוזים והצ'רקסים5 - כ-%8.
בישראל מצויים129 יישובים (כ-11% מכלל היישובים בישראל) שרוב אוכלוסייתם מבני המיעוטים, ומהם 92 יישובים עירוניים 6 ו-37 .
יישובים כפריים %94 מבני המיעוטים מתגוררים ביישובים עירוניים7 .
בשלהי שנת 2000 מינתה הממשלה ועדת חקירה ממל כתית בראשותו של שופט בית המשפט העליון (דאז) תיאודור אור (להלן - הוועדה), כדי לברר את הסיבות להתנגשויות שאירעו באוקטובר 2000 בין המשטרה ובין אזרחים ישראלים בני הלאום הערבי.
בספטמבר 2003 פרסמה הוועדה את מסקנותיה.
הוועדה קבעה בין היתר כי הטיפול הממשלתי במגזר הערבי הוזנח במשך תקופה ארוכה, וכי נדרשת בעניין זה פעילות הן בטווח הזמן המידי, הן בטווח הזמן הבינוני והן בטווח הזמן הארוך.
הוועדה עמדה על שני טעמים עיקריים לסגירת הפערים בין המגזרים בחברה הישראלית: ראשית, הוועדה קבעה כי "יעד עיקרי של פעילות המדינה חייב להיו ת השגת שוויון אמיתי לאזרחי המדינה הערבים.
זכותם של אזרחיה הערבים של המדינה לשוויון נובעת מעצם היותה של מדינת ישראל מדינה דמוקרטית, ובהיות הזכות לשוויון זכות יסוד לכל אזרח במדינה".
נוסף על כך, ציינה הוועדה כי פעולה באמצעות הדרגים הבכירים ביותר במדינה "לסגיר ת הפערים בהקדם באופן נחרץ וברור, תוך קביעת יעדים ברורים ומוחשיים, ולוחות זמנים מוגדרים" היא צורך חיוני מעשי אשר בחשיבותו הרבה הכירו גם גורמי הביטחון הלאומי.
לצורך יישום דוח הוועדה הקימה הממשלה בשנת 2003 ועדת שרים בראשותו של סגן ראש הממשלה ושר המשפטים דאז מר יוסף (טומי) לפיד ז"ל (להלן - ועדת לפיד), וזו פרסמה את מסקנותיה ביוני 2004 .
ועדת לפיד המליצה להקים רשות שתיקרא "הרשות לקידום מגזרי המיעוטים".
הרשות תהיה כפופה לראש הממשלה, תטפל בבעיות הייחודיות של המגזר הלא יהודי כולו בתחום החברתי והכלכלי ותוודא את ביצוען של החלטות ועדת השרים לטיפול במגזר הלא יהודי.
הממשלה קיבלה את ההמלצות והחליטה8 להקים רשות ממשלתית הכפופה לראש הממשלה, אולם ההחלטה לא בוצעה.
בינואר 2007 החליטה ועדת השרים לענייני המגזר הלא יהודי להקים את "הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים" (להלן - הרשות), והחלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה9 (להלן- החלטת הממשלה).
על פי החלטת הממשלה, ייעודיה העיקריים של הרשות הם לשמש "גוף שמטרתו להביא למיצוי הפוטנציאל הכלכלי של אוכלוסיית המיעוטים בדרך של עידוד פעילות כלכלית יצרנית ועסקית בתוך מגזר המיעוטים והגברת שילובו בכלכלה הלאומית הרחבה"; ליצור כלים פיננסיים עבור אוכלוסיית מגזר המיעוטים, כדי לשפר בהדרגה את רווחתה הכלכלית ולקדם את השוויון; ולעסוק בתיאום, באינטגרציה, בחשיבה ובמעקב בכל הנוגע לפעילות הממשלתית הנעשית לשם קידומו הכלכלי של מגזר המיעוטים.
4 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהשנתון סטטיסטי לישראל ( 2011 ).
הנתונים נכונים לשנת 2010 .
מוצאם של הצ'רקסים הוא מצפון מערב הקווקז 6 יותר מ- 2,000 .
נפש בכל יישוב 7 "הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "האוכלוסייה הערבית בישראל ( 2008 .
) 8 'החלטת ממשלה מס 2016 מ- 13.
9 'החלטת ממשלה מס 1204 (ערב/13) מ- 15.
משרד ראש הממשלה 341 .
לפעול בשלהי שנת 2008 , לאחר מינויו של מנהל הרשות לתפקידו10 .
מלבד המנהל מועסקים ברשות 14 .
עובדים החלטת הממשלה קבעה כי הרשות תפעל במסגרת הארגונית של משרד ראש הממשלה (להלן -משרד רה "ם), ותתוקצב מתקציבו של המשרד.
תקציב הרשות היה בשנת 2010 כ-35 מיליוןש"ח ובשנת 2011 - כ-21 מיליון ש"ח.
ממועד הקמת הממשלה ה-32 באפריל 2009 הייתה הרשות נתונה .
10 'החלטת ממשלה מס 3942 מ- 17.
לאישור מינויו של מנהל הרשות 342 דוח שנתי63ג .
לאחריותו של השר המופקד על ענייני המיעוטים ח"כ אבישי ברוורמן.
בינואר 2011 ,סיים ח"כ ברוורמן את כהונתו בממשלה, וסמוך לסיום כהונתו עברו כל סמכויותיו ובהן האחריות על הרשות, לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז ח"כ שלום שמחון, אף שהרשות הוסיפה להשתייך למשרד רה"ם.
ב- 2010 החליטה הממשלה11 על תכנית חומש לפיתוח כלכלי לשנים 2014- 2010 ב-12 יישובים במגזר המיעוטים 12 , ונקבע כי הרשות אחראית לניהול התכנית ולמעקב אחר ביצועה (להלן - תכנית החומש).
בחודשים מאי-ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את פעילותה של הרשות, בכל הנוגע לעמידתה בכמה מהיעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה על הקמתה ובהחלטות ממשלה אחרות ובנוגע לאופן ביצוע התפקידים שהוטלו עליה .
הביקורת נעשתה ברשות ובמשרד רה"ם.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת), במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) ובאגף התקציבים במשרד האוצר.
תפקידי הרשות, סמכויותיה והפיקוח עליה .
מידע אודות נתוני תעסוקה והשכלה במגזר המיעוטים .
בשנים האחרונות הקצתה הממשלה משאבים רבים לפיתוח כלכלי של יישובים במגזר המיעוטים, כדי למצות את מלוא הפוטנציאל הכלכלי הטמון באוכלוסיית המגזר.
אולם למרות זאת נותרו פערים כלכליים ניכרים בין אוכלוסיית המגזר ובין האוכלוסייה היהודית כמפורט להלן: 1 .
שיעור הגברים במגזר המיעוטים שהועסקו בשנת 2010 היה כ-73% , לעומת שיעור של 80% מהגברים היהודים; שיעור הנשים במגזר המיעוטים שהועסקו בשנת 2010 היה כ -27% בלבד, לעומת שיעור של 76% .
מהנשים היהודיות תרומתו של מגזר המיעוטים לתוצר הלאומי הגולמי באותה שנה הייתה כ -8% מהתוצר בלבד.
גופי מחקר מעריכים כי אילו היה שיעור התעסוקה שווה, היה הדבר יכול להוסיף לרווחי המשק כ-31 מיליארד ש"ח בשנה13.
רמת ההשכלה של האוכלוסייה במגזר המיעוטים נמוכה לעומת רמת ההשכלה של האוכלוסייה היהודית.
בשנת 2010 היה ממוצע שנות הלימוד של האוכלוסייה היהודית 14 שנים, לעומת ממוצע של11 שנים במגזר המיעוטים.
בשנת 2011 היו 33% מהנשים ו -30% מהגברים בני 25 ומעלה במגזר היהודי בעלי השכלה אקדמית, לעומת %12 מהנשים ו-%15 מהגברים במגזר המיעוטים14 .
11 'החלטה מס 1539 "תכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים" מ - 21.
יישובים 13 ,)ראו למשל, תהילה שוורץ אלטשולר (עורכת המחאה החברתית קיץ 2011 : ממחאה לשינוי- תקצירי מחקרים והמלצות לרפורמות, המכון הישראלי לדמוקרטיה ( 2011 '), עמ38.
14 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לקט נתונים מתוך הסקר החברתי 2011 , יולי 2012 .
השכר ששולם למועסקים ממגזר המיעוטים היה נמוך מהשכר ששולם למועסקים יהודים.
שכרם החודשי (ברוטו) של כ -67% מהעובדים ושל כ -86% מהעובדות במגזר המיעוטים לא ע לה על 6,000 ש"ח, לעומת שיעור של 34% מהעובדים ושל כ-66% .
מהעובדות באוכלוסייה היהודית 344 דוח שנתי63ג .
כמו כן עלה כי כ -10% מהעובדים וכ -5% מהעובדות במגזר המיעוטים השתכרו יותר מ - 10,001 ש"ח בחודש, לעומת כ - 40% מהעובדים וכ -12% מהעובדות באוכלוסייה היהודית15 .
בהחלטת הממשלה הוחלט להקים ועדת היגוי אשר תפקידה לשמש גוף עליון לליווי ופיקוח על עבודת הרשות, להתוות את מדיניותה ולדון בתכניות העבודה שלה.
נקבע כי בראשה יעמוד מנכ"ל משרד רה"ם, והחברים בה יהיו המנכ"לים של עשרה משרדי ממשלה, ובהם משרד האוצר, משרד התמ"ת, משרד הבינוי והשיכון ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים 16 .
נוסף על המנכ"לים, יהיו חברים בוועדה נציג היועץ המשפטי לממשלה ונציג יו"ר ועדת השרים למגזר הלא יהודי.
החלטת הממשלה קבעה כי ועדת ההיגוי תדווח לוועדת השרים לענייני המגזר הלא יהודי (להלן גם - ועדת השרים) פעם ב חצי שנה על פעילות הרשות ועל התקדמותה בהשגת יעדיה.
עד מועד סיום הביקורת לא התכנסה ועדת ההיגוי וממילא לא נקטה שום פעולה בנוגע לרשות.
משרד רה"ם השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי ועדת היגוי שהוקמה על פי החלטת ממשלה שעניינה "תכנית החומש", כוללת את חברי ועדת ההיגוי האמורה וחברים אחרים.
ועדה זו מתכנסת לפחות פעם בשנה ודנה בקידום תכנית החומש "כמו גם בנושאים נוספים הנוגעים לקידום המגזר הערבי".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד רה "ם כי בהחלטת הממשלה על הקמת הרשות נקבע כי תפקידיה של ועדת ההיגוי הם ללוות את כלל פעילותה של הרשות, להתוות את מדיניותה ולדון בתכניות העבודה שלה, ואילו לוועדת ההיגוי שהוקמה במסגרת ההחלטה על תכנית החומש ניתנו סמכויות לפעול רק בעניינים הנוגעים לאותה תכנית, והיא אמורה לפעול עד תום תקופת התכנית בלבד.
אם משרד רה"ם מבקש להטיל על ועדת היגוי זו ללוות את כלל פעילותה של הרשות, עליו לפעול להרחבת סמכויותיה, להתאים לכך את הרכב חבריה ולהסיר את ההגבלה על תקופה כהונתה.
תכניות העבודה בארגון הן כלי ניהולי מרכזי המסייע לו לקבוע את פעילותו על פי המטרות והיעדים לאותה שנה ולטווח הרחוק.
תכנית העבודה מחייבת את .
15 משרד התמ"ת - מינהל מחקר וכלכלה, הערבים בישראל - דיוקן האוכלוסייה, מאפייני תעסוקה, רמת חיים, הכנסות והוצאות 1980 -2008 ( 2010 ).
הנתונים נוגעים למי שעבדו בעבודה כלשהי, תמורת שכר או בתמורה אחרת, שעה אחת בשבוע לפחות.
על פי הגדרות הלמ"ס "ערבים" כוללים מוסלמים (כולל בדואים), נוצרים ודרוזים.
16 בינואר 2012 שונה שמו של המשרד למשרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים.
הארגון לבצע הערכת מצב, חשיבה שיטתית, מעקב אחר השגת היעדים והפקת לקחים מדי פעם בפעם.
מדריך התכנון הממשלתי (להלן - מדריך התכנון) שהכין האגף לתכנון מדיניות במשרד רה "ם שפורסם לראשונה בשלהי שנת 2007 הוא מסמך יסוד בתחום הכנת תכניות עבודה יישומיות שנתיות ורב -שנתיו ת למימוש מטרות המדיניות הממשלתית.
המדריך כולל הנחיות מפורטות 346 דוח שנתי63ג .
לקביעת יעדים ומשימות ולקביעת מדדים להערכת הפעילות להשגתם.
בשנים 2011 ו- 2012 פרסם משרד רה "ם את עיקרי תכניות העבודה של המשרדים השונים.
בדצמבר 2011 חייבה הממשלה את משרדיה לקבוע את תכניות העבודה שלהם לשנת 2013 ואילך לפי ההנחיות שנקבעו במדריך התכנון17.
בשלוש השנים הראשונות לפעילותה, בשנים 2010 -2012 , פעלה הרשות ליישום תכנית החומש והייתה אחראית לפרויקטים נוספים.
החלטת הממשלה, שאינה בגדר תכנית עבודה, פירטה את היעדים של תכנית החומש, את התקציבים שיוקצו לביצועה, את היישובים שבהם תופעל, את הגופים שיהיו מעורבים בהפעלתה, את מנגנוני הפיקוח עליה ועוד.
נמצא כי הפעילויות של הרשות לביצוע הפרויקטים האחרים לא נעשו במסגרת תכנית רב-שנתית שקובעת את היעדים שהרשות שואפת להשיג, את התקציבים המיועדים לכך, את החסמים שעל הרשות להתמודד עמם, את מדדי התפוקה ואת מנגנוני הבקרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, תכנית רב -שנתית היא כלי עבודה חיוני, בייחוד כשמדובר בגוף חדש בעל סמכויות רחבות - דוגמת הרשות - שנועד לרכז את פעילותם של הגורמים הממשלתיים ושל הרשויות המקומיות במגזר המיעוטים.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 נמסר כי חברה לייעוץ אסטרטגי שנבחרה במכרז, תסייע לה בהטמעת תהליכי תכנון, בקרה ומדידה שהוגדרו במדריך התכנון, ובכלל זה הכנת תכנית אסטרטגית רב-שנתית מפורטת לשיתוף אוכלוסיית המיעוטים בכלכלה הלאומית המושתתת על כמה אבני דרך שמטרתם להביא לשיפור ארגוני בעבודת הרשות.
החלטת הממשלה קבעה כי ועדת השרים לענייני המגזר הלא יהודי היא הגוף שיאשר את תכניות העבודה של הרשות.
נמצא כי הרשות הגישה מדי שנה בשנה את תכנית העבודה השנתית שלה לאישורו של מנכ"ל משרד רה "ם, אולם המנכ"ל לא הגיש את התכנית לאישור ועדת השרים.
החלטת הממשלה אמנם קבעה כי הרשות תפעל במסגרת הארגונית של משרד רה"ם, אך גם קבעה כי ועדת ההיגוי המהווה גוף בין -משרדי רחב, תתווה את פעילותה ותפקח עליה וועדת השרים לענייני המגזר הלא יהודי תאשר את תכניות העבודה שלה.
על מנכ"ל משרד רה "ם, יו"ר ועדת ההיגוי, להקפיד להגיש את תכניות העבודה של הרשות לאישור ועדת השרים, שהיא הגוף שהסמיכה הממשלה לעניין זה.
17 'החלטת ממשלה מס 4028 ,", "חיזוק יכולות המשילות, התכנון והביצוע של הממשלה מ- 25.
משרד ראש הממשלה 347 .
בתשובתה מסרה הרשות כי בשנים 2009 -2012 התכנסה ועדת השרים פעמיים בלבד, וכי בכינוסים אלה נטלה הרשות חלק פעיל ואף הביאה לאישור הוועדה שני מיזמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, תכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות הן כלים חיוניים למימוש היעדים שקבעה הממשלה ולמדידה והערכה של הישגי הרשות בעניין זה.
מנגנוני הבקרה שנקבעו בהחלטת הממשלה על עבודת הרשות מדגישים את מעמדה המיוחד של הרשות ואת כפיפותה המקצועית לפורומים מיני סטריאליים ובין -משרדיים.
על מנכ"ל משרד רה"ם לוודא כי מנגנונים אלה ישולבו בעבודת הרשות.
מעמדה המשפטי של הרשות .
בשירות הציבורי קיימים גופים המכונים "רשות", אולם הגדרה שתסדיר את מעמדם המשפטי והארגוני אינה קיימת כיום.
סמכויותיהם של כמה מגופים אלה מוסדרות בחו ק הקובע את מידת עצמאותם, וחלקם פועלים במסגרת המשרד הממשלתי שאליו הם שייכים.
ועדת לפיד המליצה שהרשות תפעל "באופן אוטונומי ורציף, ולרשותה יעמוד מנגנון סיוע נלווה", כדי להבטיח שטיפולה בנושאים שבאחריותה יהיה מובנה.
בהחלטת הממשלה נקבע כי "בתום שנה לפעילות הרשות, ולאור הניסיון שיצטבר, תיבחן האפשרות ליזום הצעת חוק בנושא הרשות, מעמדה, סמכויותיה ותפקידיה".
בשנת 2008 , לפני שעברה שנה מתחילת פעילותה של הרשות, נדונה בכנסת הצעת חוק פרטית להקמת הרשות לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים.
ההצעה שביקשה להסדיר בחוק את פעילות הרשות אושרה בקריאה טרומית ונדונה בוועדת הכלכלה של הכנסת, ובדיונים אלה הביע נציג משרד רה "ם את תמיכת המשרד בחקיקת החוק.
לאחר סיום כהונתה של הכנסת ה-17 לא הוחל על הצעת החוק דין רציפות, והיא הוסרה מעל שולחן הכנסת.
מאז לא הגיש משרד רה "ם הצעה חדשה להסדרת פעילות הרשות בחוק.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד רה"ם כי אף שעברו ארבע שנים ממועד הפסקת הדיונים בהצעת החוק הפרטית, לא פעל משרד רה "ם להמשיך את ההליכים להסדרת פעילותה של הרשות בחוק.
מאחר שכך על משרד רה"ם ליזום עבודת מטה שתבחן מחדש את הצורך להסדיר את פעילותה של הרשות בחוק וכן את מעמדה, סמכויותיה ותפקידיה, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
משרד ראש הממשלה השיב כי בתום הליך הייעוץ האסטרטגי שהרשות פועלת לקיימו ועל בסיס ההערכה המקצועית יבחן שוב מנכ"ל המשרד את סוגיית הסדרת מעמדה של הרשות.
תחומי פעילותה של הרשות .
במגזר המיעוטים יש כ -800 ( בתי עסק בינוניים וגדולים 20 מועסקים ויותר), כ - 3,700 ( בתי עסק קטנים 6-19 מועסקים) וכ - 15,500 ( בתי עסק זעירים 1-5 מועסקים).
בהחלטת הממשלה הוסמכה הרשות לעסוק בפעילות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים, בשיתוף משרדי הממשלה שיש להם 350 דוח שנתי63ג .
במסגרת זו פורטו שבעה תחומי פעולה שעל הרשות לעסוק בהם, ומהם התמקדה הביקורת בארבעה תחומים: פיתוח כלים פיננסיים לעידוד יזמות והשקעות במגזר המיעוטים, לרבות עידוד הקמת קרן השקעה פרטית; קידום שילובם של עסקים ממגזר המיעוטים בפעילות הכלכלית הרחבה בישראל; עידוד מפעלים ממגזר המיעוטים להיות ספקי שירותים וטובין לממשלה; ועידוד השקעות במגזר המיעוטים וקידומן18 .
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שעשתה הרשות בתחומים אלה, כמפורט להלן: 1.
(א) במסגרת פעולתה לפתח כלים פיננסיים לעידוד יזמות והשקעות במגזר המיעוטים בשנים 2009 -2012 .
פעלה הרשות לסייע לבתי עסק במגזר המיעוטים הרשות פעלה בין היתר להקים קרן השקעות בעסקים המשותפת לממשלה ולמגזר הפרטי והקימה בשנת 2011 , בשיתוף הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד התמ"ת ועמותה לפיתוח כלכלי, קרן הלוואות לעסקים זעירים במגזר המיעוט ים, כדי לתמוך בפיתוח עסקים זעירים של נשים מהמגזר ובכניסתן לשוק העבודה.
על פי נתוני הרשות, עד יוני 2012 נתנה הקרן928 הלוואות בסכום של כ-6.
נוסף על כך, ארגנה הרשות כנסים לבתי עסק ממגזר המיעוטים, ובכנסים אלה הציגה לפני המשתתפים את האפשרויות לקבל ת הלוואות מהקרן לעסקים קטנים בערבות מדינה שמנהל משרד האוצר.
(ב) ביולי 2009 פרסמו הרשות, משרד האוצר ומשרד התמ"ת מכרז להקמה ולניהול של קרן השקעות משותפת לממשלה ולמגזר הפרטי, שמטרתה לבצע השקעות בעסקים במגזר המיעוטים.
במכרז נקבע כי על הקרן להשקיע את תקציב ההשקעות בתוך חמש שנים ממועד תחילת פעילותה, וכי לאחר תום חמש השנים היא רשאית לבצע השקעות המשך בחברות במשך שנתיים נוספות.
הקרן החלה לפעול בשנת 2010 , בניהולה של חברה פרטית.
תקציב ההשקעות של הקרן בעת הקמתה היה 177 מיליוןש"ח, שמומן במשותף על ידי מדינת ישראל ( 80 מיליון ש"ח) והמגזר הפרטי (97 מיליוןש"ח).
עד אוגוסט 2012 השקיעה קרן ההשקעות בעסקים במגזר המיעוטים כ- 8 מיליון ש"ח (כ- 4.
מההון המיועד להשקעה) בשתי חברות מאוגוסט עד דצמבר 2012 התחייבה הקרן להשקיע בעוד חמש חברות סכום של כ -15 מיליון ש"ח וכן התחייבה לבצע השקעת המשך בחברה אחרת בסכום של 3 מיליון ש"ח (סה"כ כ- 10% .
)מההון המיועד להשקעה 2.
על פי החלטת הממשלה הרשות נדרשת לקדם את שילובם של עסקים ממגזר המיעוטים בפעילות הכלכלית הרחבה בישראל.
על פי נתוני המכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין-לאומי (להלן - מכון היצוא), עד סוף שנת 2009 פעלו בתחום היצוא במגזר המיעוטים כ -25 חברות.
בשנים 2010 ו- 2011 היה שיעור יצוא הסחורות ממגזר המיעוטים פחות מ- 0.
3% מכלל יצוא הסחורות של מדינת ישראל19 .
ביוני 2010 החלו הרשות, מכון היצוא ומינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת ליישם את "תכנית תבל - עסקים במגזר הערבי מתחילים לייצא" (להלן - תכנית תבל), .
18 שלשת תחומי הפעולה האחרים הם עידוד פעילות עסקית משותפת של ערבים ויהודים, עידוד יזמות במגזר המיעוטים באמצעות הרשויות המקומיות והנגשת כלי הסיוע הממשלתיים למגזר המיעוטים.
19 המכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין -לאומי, התפתחויות ומגמות ביצוא הישראלי סיכום מחצית ראשונה 2012 .
המיועדת לקדם חברות ממגזר המיעוטים שיש להן פוטנציאל בתחום היצוא, אך הן חסרות את הניסיון והכלים הדרושים כדי להצליח בתחום זה.
תכנית תבל מעניקה סיוע וליווי מקצועי ממושך בתהליכי היצוא והשיווק בעולם.
בוועדת ההיגוי של התכנית המתכנסת פעם בחודש חברים נציגי הרשות, נציגי מכון היצוא ונציגי מינהל סחר חוץ.
תפקידה של ועדת ההיגוי הוא לאשר את הצטרפותן של חברות לתכנית, לקבוע מהו הסיוע הדרוש להן ולבדוק מדי פעם בפעם את התקדמותן בביצוע שלבי התכנית.
(א) תקציב תכנית תבל בשנת 2010 היה כמיליון ש"ח, והוא מומן בחלקו מתקציב הרשות ובחלקו מתקציב מכון היצוא.
בישיבת ועדת ההיגוי שהתקיימה במרץ 2012 פורט חלקה של הרשות בתקציב התכנית - 0.
5 מיליון ש"ח בשנת 2010 ו-0.
בישיבה גם נקבע כי בשנים 2012 -2013 תייחד הרשות לתכנית עוד1.
75 מיליון ש"ח בסך הכול.
ההוצאה במסגרת התכנית הייתה בשנים 2010 -2012 כ-1.
מיליון ש"ח בסך הכול תכנית תבל כוללת שלושה שלבים: (א) הכנת תשתית ראשונית ליצוא, ובכלל זה אבחון ראשוני של מוכנות החברה לייצא והכנת תכנית ראשונית לשיווק בעזרתו של יועץ שיווק בין-לאומי ובהיקף של עד 15 שעות ייעוץ וכן ליווי ראשוני לשיווק בהיקף של עד 20 שעות בלא תשלום; (ב) סיוע ביישום תכנית השיווק, ובכלל זה הענקת מידע עסקי שיווקי בלא תשלום, ייעוץ מקצועי, סיוע בהיערכות לקראת השתתפות בתערוכה בין-לאומית ואיתור סוכנים ומפיצים באמצעות מכון היצוא - במימון של עד 80% מהעלויות; (ג) הכשרה מקצועית בתחומי היצוא, ובכלל זה הכשרה באמצעות קורס ניהול יצוא ושיווק בין-לאומי הניתן מטעם מכון היצוא וקורסים וימי עיון אחרים - במימון של עד 80% מהעלויות.
נוסף על כך, ארגן מכון היצוא בשנים 2010 ו- 2012 שני מפגשי היכרות בנצרת בין חברות ממגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית תבל ובין נספחים כלכליים של מדינת ישראל ונציגים של אחת השגרירויות.
בינואר 2012 אישר מכון היצוא להעניק סיוע המשך ל חברות שסיימו את השלב השני בתכנית תבל, ובכלל זה סיוע ביישום התכנית השיווקית של החברות וסבסוד עלויות השתתפותן בפעילויות של מכון היצוא.
נוסף על כך, נקבע כי תקציבו של השלב השלישי בתכנית, שבו היו אמורות להשתתף 15 חברות, יהיה3 .
מיליון ש"ח הרשות נקטה פעולות כדי לעודד אנשי עסקים ממגזר המיעוטים להציג את מועמדותם להשתתף בתכנית תבל, ובכלל זה קיימה כנסים שבהם הציגה את מטרות התכנית, את תנאי ההשתתפות בה ואת העלויות הכרוכות בהשתתפות.
בשנים 2010 -2011 קיימה הרשות ביישובי מגזר המיעוטים שישה כנסים, ובהם השתתפו 450 .
בני אדם נתוני מכון היצוא מלמדים כי עד דצמבר 2012 סיימו את השלב השני בתכנית תבל 21 .
חברות בתכנית העבודה של הרשות לשנת 2011 נקבע כי בסוף שנה זו ייצאו20 בתי עסק במגזר המיעוטים שהשתתפו בתכנית תבל את תוצרתם, ו-40 בתי עסק אחרים ייצרו קשרים עם שווקים בחו"ל.
אולם מנתוני הרשות עולה, שמתחילת יישומה של התכנית עד סוף ספטמבר 2012 החלו רק חמישה מבתי העסק שהשתתפו בתכנית לייצא את תוצרתם.
(ב) במהלך איסוף הנתונים הנוגעים לתכנית תבל ביקש משרד התמ"ת מחברות שהשתתפו בה להצביע על החסמים הפוגעים ביכולת החברות לייצא.
החסמים העיקריים שצוי נו הם הקושי במציאת נציגים בחו"ל (כ -59% ,)מהחברות השתתפות ממשלתית לא מספקת בעלויות השיווק (כ-55% מהחברות) והקושי להשיג מימון בנקאי (כ-36% .
)מהחברות בסיכום פעילותה של תכנית תבל שפרסם מכון היצוא באפריל 2012 נכללו מסקנות שעלו מהשנתיים הראשונות לביצועה.
בסיכו ם צוינו שישה חסמים המקשים על חברות ממגזר המיעוטים להיכנס לפעילות ייצוא, ובהם מחסור באזורי תעשייה ופעילות באזורים ובמבנים שאינם מתאימים למפעלים מייצאים; ניהול מרבית החברות כחברות משפחתיות, בלי שתוטמע בהן תרבות עסקית הולמת ובלי משרד ראש הממשלה 353 .
,שתינתן למנהליהן הכשרה ממושכתכמתחייב בעסק בין -לאומי; והיעדר יזמה של בתי העסק להמשיך בפעילות שיווקית לאחר ההכשרה.
בתשובתה פירטה הרשות את פעולותיה להסרת חסמים אלה: הקצאת כספים להפעלת מנהלי יצוא בחברות שסיימו את השלב השני בתכנית תבל 20 ; העברת כספים לקרן לעידוד השיווק לחו"ל הפועלת במסגרת משרד התמ"ת, כדי להגדיל את יכולתה הכספית לסייע לבתי עסק ממגזר המיעוטים לממן את הוצאות השיווק וההפצה בחו"ל; עידוד חברות המשתתפות בתכנית תבל להיעזר בקרנות בערבות מדינה שמפעילים הסוכנות לעסקים קטנים במשרד התמ"ת והחשב הכללי במשרד האוצר; והשקעה, בשיתוף משרדי התמ "ת והאוצר, בתכניות לפיתוח, להקמה ולשדרוג של אזורי תעשייה במגזר המיעוטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון מדוע אף שפעלה להסרת החסמים המקשים על חברות לממש את פוטנציאל היצוא שלהן, והשקיעה משאבים כספיים ניכרים, הצליחו עד מועד סיום הביקורת רק מעטות מהן לייצא את תוצרתן.
בהחלטת הממשלה נקבע כי על הרשות לפעול לעידוד מפעלים ממגזר המיעוטים לספק שירותים וטובין לממשלה.
בדברי ההסבר להחלטה נאמר כי מטרה זו תושג בין היתר בדרכים האלה: פעילות בקרב משרדי הממשלה והגופים הציבוריים האחרים כדי לקדם את שילובם של עסקים מהמגזר במכרזים ציבוריים; הגברת מודעותם של העסקים מהמגזר למכרזים, באמצעות פרסומים בכלי התקשורת ובאמצעות הפניית העסקים למקורות מידע אחרים הנוגעים למכרזים; ועידוד התארגנות והתאגדות של עסקים, כדי שאלה יגישו הצעות משותפות למכרז ויגדילו בכך את הסיכוי לעמוד בתנאיו.
הרכש הממשלתי נאמד בשנת 2010 בכ-30 מיליארד ש"ח, ומנתוניה של הרשות עולה כי בשנת 2011 נאמד שיעור הרכש הממשלתי ממגזר המיעוטים ב- 1%-5% .
)(א במאי 2010 פרסמו הרשות ועמותת "מרכז טיפוח יזמות21 נצרת והיישובים הערביים בגליל" (להלן - מט"י נצרת) תכנית "להנגשת הרכש הממשלתי, הציבורי והפרטי לעסקים במגזר המיעוטים" (להלן - התכנית).
התכנית הציעה בשלב הראשון להכין סקירה של מערך הרכש הממשלתי, לאפיין את דרישות הרכש הממשלתי מעסקים המשתתפים במכרזי הרכש, לסקור מפעלים במגזרי המיעוטים שיש להם פוטנציאל להצליח במכרזים אלה, לאתר חסמים שלא צוינו בהצעת התכנית, להציע פתרונות להם ולגבש תכנית עבודה מפורטת לביצוע.
על הכנת תכנית זו הופקדה מט"י נצרת.
בשלב השני הציעה התכנית כי כמה עמותות מט"י יבצעו את תכנית העבודה האמורה במשך שנה אחת.
בישיבה שהתקיימה במאי 2010 במשרדי הסוכנות לעסקים קטנים שבמשר ד התמ"ת בהשתתפות נציגים של הסוכנות לעסקים קטנים והרשות אושר לבצע את השלב הראשון בתכנית.
הוסכם כי לאחר שתוכן תכנית עבודה מפורטת תוקם ועדת היגוי אשר תאשר את התכנית ותלווה את ביצועה, ובה חברים נציגים של משרדי ממשלה שונים, נציגי הרשות, נציגי עמותות מט"י ברחבי הארץ, נציגי המגזר העסקי הארצי ונציגי המגזר העסקי במגזר המיעוטים.
יצוין כי בהצעת התכנית נכתב כי היא תבוצע בתוך שנה ממועד הכנתה.
20 מנהל יצוא מטפל בהיבטים שיווקיים בין-לאומיים ולוגיסטיים של החברה שאותה הוא מלווה, ובכלל זה באיתור מפיצים ולקוחות בחו"ל, בהתקשרות אתם ובחיזוק הקשרים העסקיים עם לקוחות וספקים.
21 מרכזי טיפוח יזמות (מט"י) הן עמותות ללא מטרות רווח שמתקצב משרד התמ"ת ושמתמחות בסיוע לעסקים קטנים ובינוניים ובפיתוח יזמויות עסקיות.
)(ב באוגוסט 2010 הושלם השלב הראשון בתכנית וגובשה תכנית העבודה האמורה שהזמינו הרשות ומט"י נצרת.
המסמך כלל בחינה של הצעדים הנדרשים לשיפור יכולתם של עסקים ממגזר המיעוטים להשתתף במכרזי רכש ממשלתיים וציבוריים, וכן הוצגו נתונים בדבר בתי עסק ממגזר המיעוטים שהם בעלי פוטנציאל להשתתף בתכנית ובדבר חסמים המונעים מבתי עסק אלה להשתתף במכרזים, נוסף על החסמים שצוינו במאי 2010 .
בהמלצות לפעולה נקבעבין היתר כי 356 דוח שנתי63ג .
בקביעת הקריטריונים של מערך הרכש הממשלתי יש להביא בחשבון גם את המאפיינים של בתי העסק במגזר המיעוטים, כמו גודלם ויכולת האספקה שלהם, ובהתאם לכך לקבוע להם במכרזים של משרדי הממשלה ושל החברות הממשלתיות "היקף אספקה" בהתאם לגודלם וליכולת הביצוע שלהם.
כן נקבע בהמלצות כי יש לשלב בתי עסק אלה ברשימות של מינהל הרכש הממשלתי.
(ג) באפריל 2012 קבעה הרשות אבני דרך להנגשת הרכש הממשלתי לעסקים במגזר המיעוטים, ובהם מיפוי של הרכש הממשלתי והעסקי, איתור חסמים המונעים מעסקים במגזר להשתלב במערך הרכש, גיבוש המלצות, בניי ת תכנית אסטרטגית ובניית תכנית פעולה טקטית.
על יסוד אבני דרך אלה החלה הרשות ביולי 2012 לגבש נייר עמדה לשילובן של חברות מהמגזר ברכש הממשלתי.
גיבוש נייר העמדה טרם הושלם עד תום מועד הביקורת, אך הנתונים המצוינים בו דמו לנתונים המצוינים בתכנית העבודה שהוכנה באוגוסט 2010.
נמצא כי משנת 2010 עד מועד סיום הביקורת הרשות טרם החלה לבצע פעולות מעשיות ליישום החלטת הממשלה שבה נקבע כי עליה לפעול לעידוד מפעלים ממגזר המיעוטים לספק שירותים וטובין לממשלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הרשות כי עדיין קיימות כמה סוגיות הדורשות מענה של כלל המשרדים העוסקים בנושא, ובהן הגדרות בחוק של סוגי בתי עסק שונים המחייבות בחינה.
כמו כן, מסרה הרשות כי עליה לאסוף מידע מהימן על היקף הרכש מעסקים קטנים ובינוניים במגזר ועל מידת תרומתם של אלה לצמיחת המשק.
עוד הודיעה הרשות כי היא נערכת עם הסוכנות לני הול עסקים קטנים במשרד התמ"ת לפתוח במחצית הראשונה של 2013 קורס הכשרה והדרכה לאנשי עסקים ממגזר המיעוטים שמבקשים להשתתף במערך הרכש הממשלתי.
כמו כן, בכוונתה להקים מאגר נתונים של יזמים ובעלי עסקים ממגזר המיעוטים, שיסייע לה להביא לידיעתם את כל המידע בדבר מכרזים ממשלתיים.
בתשובת מט"י נצרת למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 נמסר כי אף שהשלב השני בתכנית לא בוצע בשל היעדר תקציב, החלה מט"י נצרת לבצע פעולות ראשוניות כדי לאבחן את מידת התאמתם של בתי עסק לתכנית, ולקיים פגישות עם נציגים של מערכי הרכש הממשלתי.