HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוועדה תתבקש להכין דוח שיבצע מיפוי עומק של ניהול תהליכים ותפעול חדרי ניתוח ובכלל זאת מדידת ניצולת ותפוקות.
הוועדה תעסוק בנהלים, בסטנדרטים ובבטיחות המטופל ותקבע תורת הפעלה סדורה לכל שעות הפעילות של חדרי ניתוח, לרבות שעות אחרי הצהריים והערב.
הוועדה תדון בסוגיית איוש תפקידי צוות הניהול של חדרי הניתוח.
משרד מבקר המדינה יעקוב אחר הקמת הוועדה, תוצריה ויישום המלצותיה.
כמו למשל המועצה הלאומית לכירורגיה, הרדמה וטיפול נמרץ 350 |דוח שנתי 67ב .
שלבים שלאחר הניתוח - התאוששות .
לאחר שהסתיים הניתוח והמטופל עוזב את חדר הניתוח יש לבצע הליך שמטרתו להכין את החדר לניתוח הבא.
אולם הוא יפונה מחדר הניתוח רק אם התפנתה עמדה במחלקת התאוששות.
עמדת ההתאוששות תתפנה רק לאחר ש המנותח יועבר למחלקה או ישתחרר לביתו.
יחידת ההתאוששות (להלן - התאוששות) נועדה לקלוט חולים לאחר ניתוחים אשר בוצעו בהרדמה כללית או אזורית.
יחידת ההתאוששות היא אחת היחידות בבית החולים שהשהות בהן כרוכה בסיכון הרב ביותר.
מטרת השהות בהתאוששות היא לאפשר חזרה לתפקוד מלא ומניעת סיבוכי הרדמה.
במהלך שהות המטופל ביחידה עוקב הצוות הרפואי והסיעודי אחר מצבו, עד להתאוששותו מן ההרדמה והעברתו למחלקה המיועדת או שחרורו מבית החולים.
נוהל משרד הבריאות קובע כי יחידת ההתאוששות תהיה קרובה ככל האפשר לחדרי ניתוח וכי זמן השהייה בה תלוי במאפייני המנותח וסוג הניתוח והוא נע בין 30 דקות למספר ימים54.
נוסף להתאוששות אחרי ניתוח משמשת יחידת ההתאוששות גם לצרכים נוספים למשל להתאוששות מטופלים שעברו בדיקות הדמיה תחת הרדמה ופעולות פולשניות, ולהתאוששות מטופלים הממתינים שיתפנה מקום עבורם ביחידות לטיפול נמרץ.
גורם נוסף המשפיע, אם כן, על זמינות חדר הניתוח הוא הימצאות מקום פנוי ביחידת ההתאוששות אליה יעבור מטופל שהניתוח שלו הסתיים.
לפי הסטנדרט העולמי (האמריקני והאירופאי)55 מספר עמדות ההתאוששות צריך להיות ביחס של1.
5 עד2 עמדות התאוששות לכל עמדת חדר ניתוח.
החל משנת2010 קבע משרד הבריאות בפרוגרמה לתכנון חדרי ניתוח תקן דומה למספר עמדות ההתאוששות: בחדרי ניתוח חדשים שייבנו יעמוד יחס זה על שתי עמדות התאוששות לכל עמדה אחת של חדר ניתוח ואילו בחדרי ניתוח קיימים דורש המשרד את התקן הרצוי כ - 1.
54 חוזר מינהל רפואה 19/99 : השגחה וטיפול לאחר הרדמה- הנחיות (אפריל 1999) .
מאד אצלם מנתוני משרד הבריאות עלה כי היחס המתבקש בין מספר עמדות ההתאוששות לבין מספר עמדות חדר הניתוח כמעט והושג: בסוף שנת 2014 עמד יחס זה בממוצע על 1.
4 עמדות התאוששות ל עמדה אחת של חדרי ניתוח56 .
אולם, ניתוח פרטני של הנתונים מצביע כי הממוצע אינו משקף את המצב בפועל שכן, יש בתי חולים שיחס זה נמוך מאד אצלם - למשל בשיבא יחס ה עמדות עומד על 0.
857 ובוולפסון היחס הוא 0.
9, ומנגד יש בתי חולים שם היחס משופר, למשל בפוריה היחס בין העמדות הוא שתי עמדות התאוששות לעומת עמדה אחת של חדר ניתוח, בקפלן היחס הוא 1.
75 ובנהריה58 באתר המרכזי יחס של1.
8759 ובאתר המשני (להלן גם- נשים) 2.
25 ; ובסך הכול רק תשעה מכלל 21 בתי החולים הממשלתיים, הציבוריים ושל הכללית עומדים ביחס המינימלי שנקבע60.
הכללית מסרה בתשובתה כי את תכניות הבנייה של חדרי ניתוח חדשים היא מתכננת לפי היחס הרצוי בין מספר עמדות ההתאוששות למספר עמדות הניתוח.
עוד עלה כי קיים פער בין נתוני המשרד המופיעים ברישיונות שנתן לבתי החולים61 לנתונים שמסרו בתי החולים למשרד מבקר המדינה באשר למספר עמדות ההתאוששות ומספר חדרי הניתוח, ולעתים הפער עומד על עשרות עמדות.
למשל, בבית חולים העמק יש 14 עמדות התאוששות בפועל, אך לפי נתוני משרד הבריאות יש בו 33 עמדות; בשיבא יש 34 ,חדרי ניתוח בפועל (כלליים, אשפוז יום, נשים כירורגיית לב ילדים ועיניים), אך לפי נתוני משרד הבריאות יש בו 29 .
חדרים בלבד עולה חשש שהמשרד מקבל תוצאות שגויות כאשר הוא מחשב את היחס בין מספר עמדות ההתאוששות ובין מספר עמדות הניתוח.
על המשרד ובתי החולים לבחון את ההשלכות של הפערים הקיימים בין הנתונים שבידי המשרד לבין מספר עמדות ההתאוששות וחדרי הניתוח בפועל, ועליהם לעדכן את הרישומים בהתאם לממצאים.
56 מתוך אתר משרד הבריאות "מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז יום בישראל 2014" http://www.
il/UnitsOffice/HD/info/Pages/Inpatient_Institutions.
הנתונים שבדוח נוגעים לניתוחים בחדרי ניתוח כלליים ובאתרי ההתאוששות שלידם.
57 בבילינסון יש 16 חדרי ניתוח ו-15 ,עמדות התאוששות שתיים מעמדות ההתאוששות משמשות חולים הנזקקים לבידוד.
58 בנהריה פועלים שני מרכזים של חדרי ניתוח והתאוששות המשמשים עבור כל הניתוחים - אלקטיביים, אשפוז יום ונשים - יחד.
59 בנהריה יש שמונה חדרי ניתוח ו-15 עמדות הת אוששות, אך שתיים מהן הוסבו לאחסון ציוד מפאת חוסר במקום, משמע - רק 13 עמדות פעילות.
60 ,נוסף על פוריה, נהריה וקפלן גם במרכזים הרפואיים הדסה עין כרם, איכילוב, רמב"ם, בני ציון כרמל וסורוקה וזאת מתוך 21 בתי החוליםהממשלתיים , הציבוריים ושל הכללית.
61 הרישום ברישיון בית החולים משמש כבסיס לתקנון כוח האדם הרפואי והסיעודי בו.
המעבר מחדר הניתוח להתאוששות .
משרד מבקר המדינה בחן כיצד משפיע הפער בין היחס הרצוי בין מספר עמדות ההתאוששות למספר חדרי הניתוח לבין זה המצוי, והעלה שנגרמים עיכובים בהוצאת מטופלים מחדרי הניתוח, למשל: בילינסון: נמצא שבימים שונים בינואר ובפברואר 2016 המתינו מנותחים אחדים בין 30 ;דקות ליותר משעה עד שהתפנתה עמדת התאוששות וולפסון - בעת שצוות הביקורת היה נוכח במקום נצפה עיכוב בהוצאת מטופלים מחדרי הניתוח להתאוששות, בית החולים לא מנהל מעקב בנושא; גם בתי החולים הדסה הר הצופים, הדסה עין כרם, איכילוב, מאיר, הלל יפה, רמב"ם, השרון, כרמל, העמק, יוספטל וסורוקה מסרו למשרד מבקר המדינה כי מפאת חוסר בעמדות התאוששות יש עיכובים של עד שעה בהוצאת מנותחים מחדר הניתוח.
בבילינסון מתבצע מעקב אחר המתנות לעמדת התאוששות, אולם הוא אינו מנוטר.
ביתר בתי החולים לא מתבצע מעקב כלל ואין בידם או בידי משרד הבריאות והכללית מידע על המתנות מסוג זה.
ברוב בתי החולים שאינם עומדים בתקן שקבע המשרד נאלצים מנותחים להמתין להתפנות עמדת התאוששות, והדבר מעכב את שרשרת ההפעלה של מערך חדרי הניתוח.
בביקורת נמצא כי בוולפסון, לעתים, לא ניתן להעביר חולה למחלקה במשך כמה שעות, עקב כך החולה נשאר בהתאוששות, ועמדת ההתאוששות אינה מתפנה.
בהתחשב בכך שמספר עמדות ההתאוששות בוולפסון קטן מהרצוי (יחס של 0.
5 ), הרי שהדבר עשוי להשפיע במישרין על מיצוי חד רי הניתוח באופן מלא.
בנהריה עיכוב של מטופל באתר התאוששות מרכזי עלול להימשך כמה שעות בגלל חוסר מקום במחלקה 62.
גם בתי החולים איכילוב, הדסה עין כרם, בילינסון, מאיר, שיבא, רמב"ם, אסף הרופא, העמק וסורוקה מסרו שלעתים נבצר מהם לשחרר מיחידת ההתאוששות למחלקות מפאת חוסר מקום במחלקה63 .
אולם בתי חולים אלה לא מנהלים מעקב אחר זמני ההמתנה למקום במחלקה ולפיכך לא ניתן להעריך אותם במדויק.
ג, נוירוכירורגיה, נשים וכירורגיה כללית.
63 ,בעניין מצוקת האשפוז בחלק ממחלקות בתי החולים ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב (2011 ), בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חוליםכלליים", עמ' 169 .
עלול לגרום לסיבוכים .
המתאימה לא די שההמתנות בעמדות ההתאוששות משפיעות על ניצולת חדרי הניתוח ועל הפעלה נכונה של יחידות ההתאוששות, גורמות להיווצרות "צוואר בקבוק" ומשבשות את שרשרת ההפעלה של מערך חדרי הניתוח, אלא שעיכוב ממושך בשחרור המטופלים עלול לגרום לסיבוכים מעצם אי-הימצאם של המטופלים במחלקה המתאימה.
על כן, ראוי שהנהלות בתי החולים יעקבו אחר ההמתנות ביחידת התאוששות, ינטרו את ממצאי המעקב ויפיקו מכך מסקנות לגבי פעולות מתקנות ושיטות התייעלות.
על משרד הבריאות לבחון בשיתוף כל בתי החולים דרכים שיאפשרו למלא את הצורך בעמדות ההתאוששות כך שיעמדו בתקן המחייב.
הביקורת העלתה כי בבקרות שעושה משרד הבריאות על בתי החולים הוא מעיר להם על שהיחס בין מספר העמדות ביחידת ההתאוששות למספר עמדות הניתוח נמוך מדי.
אולם למעט הערה זו הוא אינו מציע פתרונות מעשיים לשיפור המצב.
על משרד הבריאות לגבש תכנית פיתוח ארוכת טווח שתתבסס על מיפוי של כל עמדות הניתוח ועמדות ההתאוששות שבבתי החולים שבהם יש פער בין הרצוי למצוי ולגבש תכנית לסגירת הפערים.
אם לא תתבצע בדחיפות היערכות מתאימה, הפערים עלולים לגדול, והדבר יפגע בתפעול חדרי הניתוח.
עוד ראוי להדגיש כי גיבוש תכנית פיתוח ארוכת טווח אינו מחליף ואינו מייתר את הצורך המידי בכך שהמשרד ובתי החולים ייעלו את ניהול שרשרת הפעלת מערך הניתוחים החל בקביעת התור לניתוח וכלה בשחרור המנותח למחלקה או לביתו.
משרד הבריאות השיב כי הוועדה שתוקם תבצע מיפוי של עמדות הניתוח והתאוששות לעומת מספר המיטות של בית החולים ותקבע סטנדרט של מספר עמדות על פי מספר הניתוחים, מספר המיטות הכירורגיות, תמהיל הניתוחים וכו'.
עמדות בידוד ביחידת ההתאוששות בבתי החולים .
מתחילת שנות האלפיים נצפתה בעולם ובמדינת ישראל עלייה בשיעור הזיהומים שגורמים חיידקים, פטריות ווירוסים אלימים , הנמצאים בבתי החולים שבהם מאושפזים לעתים חולים שהם נשאים של אותם מזהמים64.
בידוד הוא הפרדה פיזית של מטופל משאר המטופלים בחדר נפרד או בעזרת אמצעי הפרדה אחרים, ומטרתו למנוע העברת מחוללי מחלות - זיהומים.
64 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 63 ב(2009), ,"בפרק "ריבוי זיהומים במודות האשפוז בקהילה עמ' 671.
יכולים להיות מועברים ב אמצעות מגע ישיר של מטפל במטופל או במגע עקיף, במיוחד כשהמטופל לוקה במחלות מידבקות ובזיהומים שמקורם ב חיידקים עמידים .
חוזרי המשרד קובעים באילו מקרים יש לבודד חולים, והם מנחים את היחידות למניעת זיהומים שבמוסדות הרפואיים לקבוע את דרכי הפעולה בנושא.
בדיקת מבקר המדינה העלתה שלרוב אין בבתי החולים בידוד מקדים של חולים שיש חשש שהם נשאים של מזהמים, וזאת בניגוד להנחיות המשרד.
כמו כן, בהתחשב בתנאי האשפוז ובעומסים שבבתי החולים אי-אפשר להבטיח אשפוז בתנאי בידוד לכל חולה שנזקק לכך65.
אמנם משרד הבריאות קבע הנחיות בנוגע לטיפול במטופל שהוא נשא של מזהמים בחדר ניתוח, אך הוא לא הנחה כיצד לטפל בו לפני הניתוח - בחדר הקבלה לניתוח, ולאחר הניתוח - בהתאוששות.
מדובר בפרקי זמן ארוכים מאוד שבהם אין ממלאים את הצורך בבידוד המטופל נשא המזהמים66.
עלה שהמשרד לא קבע תקן למספר עמדות הבידוד הנדרשותביחידת התאוששות, וכי כל בית חולים פועל על פי שיקול דעתו ועל פי הצרכים המתעוררים במקרה שיש מטופל נשא מזהמים67 .
אף על פי כן משרד הבריאות מעיר בבקרותיו לבתי החולים שאין בהם עמדות בידוד קבועות ביחידת ההתאוששות ואף דורש מחלקם להקצות עמדה כזאת.
על משרד הבריאות ל הסדיר את אופן הטיפול במטופלים שהם נשאים של מזהמים לאורך כל שרשרת ההפעלה של מערך הניתוחים ולהשלים את הפערים החסרים בנוגע לטיפול בחדר הקבלה לניתוח וביחידת ההתאוששות אחריו כדי להבטיח טיפול נאות בחולים אלה ומניעת העברת זיהומים לשאר החולים המנותחים באותה עת.
המשרד השיב שמינהל הסיעוד במשרד פועל למיפוי הנהלים של טיפול בחולה נשא של מזהמים בחדר קבלה לניתוח ובמחלקת ההתאוששות וכן הוא פועל לזיהוי הכשלים בטיפול.
לפי נוהל משרד הבריאות, אחיות בהתאוששות הן אחיות מוסמכות ואחראית המשמרת ביחידה תהיה אחות מוסמכת בוגרת קורס על-בסיסי בטיפול נמרץ משולב .
שם 66 ,מינהל רפואהנהלים למניעת זיהומים בחדרי ניתוח, חוזר מס' 24/2001 (מאי2001.
) 67 המרכזים הרפואיים שבהם יש עמדות בידוד הם: הדסה עיןכרם, איכילוב, זיו, סורוקה, רמב"ם, שיבא ובילינסון.
(להלן- קורס על-בסיסי) 68 ,.
הנוהל קובע שמספר האחיות יותאם למספר המטופלים ובלבד שיעבדו שתי אחיות לפחות כאשר מאושפז ביחידה יותר מחולה אחד69 .
איגוד המרדימים ממליץ שהיחס בין מספר האחיות ל מספר החולים יהיה אחות אחת לשלושה חולים לא מונשמים, או אחות אחת לשני חולים מונשמים.
מכל מקום, על פי המלצתו - יעבדו לפחות שתי אחיות בחדר ההתאוששות70 .
משרד מבקר המדינה בדק את מספר האחיות ביחידות ההתאוששות בבתי החולים.
להלן פרטים: נהריה: באתר המשני במשמרות בוק ר וערב ( 23:00 -7:00 ) עובדת בדרך כלל רק אחות אחת בהתאוששות, בוגרת קורס על-בסיסי, גם אם בעמדות ההתאוששות יש יותר ממטופל אחד.
מצב שכזה עלול לסכן את המטופלים המאושפזים בעמדות ההתאוששות מאחר שנפגעת יכולתה של האחות להיות ערנית וקשובה לצורכיהם הרפואיים.
בביקורת עלו מקרים שבהן עבדה אחות אחת ביחידת ההתאוששות בעת ששהו ביחידה יותר משני מטופלים לאחר ניתוח71 .
בית החולים ציין שבשעות הלילה ובסוף השבוע עובדת רק אחות אחת ללא הכשרה של טיפול נמרץ, אשר מופקדת גם על חדרי הניתוח וגם על ההתאוששות.
לעתים היא נדרשת לעבוד בעת ובעונה אחת הן בחדר הניתוח והן בעמדת ההתאוששות, ואל יחידת ההתאוששות מזעיקים אחות ממחלקות אחרות ללא הכשרה של טיפול נמרץ.
הביקורת העלתה כי הנהלת בית החולים נהריה אינה מקיימת את הנוהל שקבע משרד הבריאות לעניין אחיות ביחידות התאוששות.
הנהלת בית החולים ערה לליקויים אלה כבר שנים רבות, שמסכנים חולים 72 .
ההנהלה הציעה לפנות לאחות הכללית של בית החולים בבקשה שתקצה אחות ממחלקה אחרת.
בפועל, לפעמים נדרש זמן רב למציאת אחות, לעתים היא חסרה הכשרה של טיפול נמרץ, ועקב כך יש להדריך אותה ולבצע פיקוח הדוק על פעולותיה.
בכך נפגעת האפקטיביות של הכוח הסיעודי בהתאוששות.
באתר ההתאוששות המרכזי בנהריה כל האחיות מטפלות בכל המטופלים.
לדברי הצוות, מצב שכזה אינו אידאלי, שכן אין גורם אחד האחראי למטופל (המטופל עובר "כמה ידיים") ולא תמיד יש תיאום בין האחיות המטפלות.
כמו כן, העברת המטופלים מחדר הניתוח לעמדות התאוששות אינה נעשית תמיד באופן המבטיח את בטיחות המנותח; גם העברת מלוא המידע בין הצוותים אינה תמיד תקינה.
68 קורס על -בסיסי בסיעוד הוא לימודי התמחות ממוקד ים המכשירים את המשתתפים בהם לעבודה במחלקות מסוימות או לתפקידים ספציפיים במוסדות הבריאות והרפואה.
69 ,מינהל רפואההשגחה וטיפול לאחר הרדמה - הנחיות, חוזר מס' 19/99 (אפריל1999.
) 70 הנחיות קליניות והמלצות של איגוד המרדימים בישראל- מעודכן לשנת 2014.
71 :לדוגמהבמקרה אחד ביוני 2016 .
שהו שלוש מטופלות ותינוק, כולם לאחר ניתוח 72 ,למשלאח אחראי חדר ניתוח משני כתב למנהלת שירותי הסיעוד בינואר 2008 כי פעמים רבות האחיות שמגיעות בלילה לעזרה לא הוכשרו בקורס על -בסיסי בטיפול נמרץ ולא התנסו בעבודה בחדר התאוששות.
במכתב אחר ממרץ 2010 תיאר האח האחראי מצב שבו בשעת לילה בוצעו ניתוחים קיסריים דחופים, ומפאת חוסר בכוח אדם בהתאוששות ובחדרי הניתוח, מטופלת שהייתה אמורה לעבור ניתוח קיסרי דחוף נאלצה לחכות כעשר דקות עד שהוכנסה לחדר ניתוח, אף שבמצבה אסור להמתין ולו דקה אחת.
על הנהלת נהריה לבצע עבודת מטה ולבחון את תהליכי העבודה הנהוגים ביחידת ההתאוששות, ובכלל זה עליה לבחון את הקשר עם צוות חדרי הניתוח.
עליה לקיים את הנחיות משרד הבריאות ולבחון אם לבצע שינוי בשיטות העבודה באופן שאחיות יופקדו על מטופלים מוגדרים, כפי שקורה במרבית בתי החולים בארץ73.
בילינסון: צוות אחיות ההתאוששות מאייש שני אתרי ההתאוששות: האתר המרכזי ואתר התאוששות חדרי ניתוח נשים.
בשעות הלא שגרתיות - בסוף השבוע, בשעות הערב והלילה ובשבת בבוקר - שום אחות אינה עובדת בתורנות באתר נשים, ובאתר המרכזי עובדות שתי אחיות ואחות כוננית 74 .
אם מתבצע ניתוח בחדרי ניתוח נשים בשעות אלה, אחת האחיות שבתורנות עוברת לאתר התאוששות נשים.
כך רק אחות אחת נשא רת בכל אתר, אף שלפי נוהל משרד הבריאות אמורות להישאר שתיים לפחות.
לדוגמה, במהלך שני סופי שבוע באפריל 2016 שהו כמה מטופלים בשני אתרי ההתאוששות, אולם בית החולים לא הפעיל כוננת ובכל אתר עבדה אחות אחת בלבד.
על הנהלת בילינסון לקבוע את המתכונת הראויה לאיוש האחיות באתרי ההתאוששות ולקיים את הנדרש בנוהל שקבע משרד הבריאות, כדי לא לפגוע בבטיחות המטופל.
המשרד השיב כי הוועדה שתוקם תגדיר את תהליכי העבודה של כוח האדם והתשתיות הנחוצים להפעלת יחידות ההתאוששות.
למעט במרכזים הרפואיים: יוספטל, הדסה הר הצופים, פוריה ואסף הרופא 74 אחות שאינה נמצאת בבית החולים אך מגיעה אליו בתוך זמן קצר אם יש צורך בכך.
ניהול מושכל של תורי ההמתנה לניתוחים הוא משימה מורכבת, הכרוכה בשיקולים רבים ובעלת השפעה כלכלית ניכרת שעמה מתמודדים ארגונים רבים שנדרשים לנהל תורים כדי לספק שירות ללקוחות.
ניהול התורים אמור להתבסס על ניתוח נתונים, ריכוז המשאבים וגיבוש של תהליכי עבודה סדורים ושיטתיים.
נוסף על כך, יש צורך להגדיר את בעלי התפקידים האחראים לכל שלב ושלב בתהליכים.
משרד הבריאות פרסם בשנים האחרונות כמה חוזרים שבהם הורה לבתי החולים הכלליים למחשב את תהליך הרישום לניתוחים, באופן שיאפשר שקיפות כלפי הנהלות בתי החולים וכלפי הציבור ויאפשר דיווח ובקרה למשרד הבריאות; המשרד אף התנה את חידוש הרישיון של בית החולים ביישום הנחייתו75 .
ניהול תורי הניתוחים בבתי החולים מתבצע באמצעות מערכת נש"ר 76 .
מזכירת המחלקה או מוקד זימון תורים מקבלים בקשות לניתוחים מרופאי המחלקות ומזינים אותן במערכת.
הבקשה כוללת פרטים כגון ה מחלקה המנתחת, פרטי המטופל, תאריך מבוקש לניתוח, קוד פעולה, הצד המנותח, שיט ת הניתוח ומידת דחיפותו של הניתוח.
ניהול התור לניתוחים בבתי החולים .
בעבר הדרך המקובלת לקביעת התורים לניתוחים הייתה ברמה המקומית - מנהלי המחלקות והיחידות המנתחות או הרופאים העובדים בהן ניהלו את התורים ביומניהם האישיים או המחלקתיים.
על אף חוסר היעילות של שיטה זו והחשש שאינה די שקופה ומאפשרת לעיתים ששיקולים זרים יביאו לקדימות התור, בתי חולים רבים, מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם עדיין נוהגים בדרך זו77 .
אחרים מפעילים מוקד זימון תורים שמרכז את יומני המ חלקות, קובע את התורים ומזמן את המטופלים לניתוחים.
75 ,מינהל רפואהרישום ממוחשב של המתנה לניתוחים, חוזר מס' 37/2012 (נובמבר2012 ;) ,מינהל רפואהקביעת תור לניתוחים מתוכננים וניהול רשימות הממתינים, חוזר 32/2004 (יולי2004 .
) 76 מערכת ממוחשבת לניהול שירותים רפואיים עבור זימון תורים לניתוחים אלקטיביים.
77 ,איכילובוולפסון, בילינסון, הדסה הר הצופים, הדסה עין כרם, מאיר, הלל יפה, שיבא, רמב"ם, בני ציון, ברזילי, זיו, קפלן, יוספטל והשרון.
פיה ינהלו בתי החולים .
התור לניתוח עלה שבתי החולים, ולעתים אפילו מחלקות שונות באותו בית חולים, מנהלים את תהליך קביעת התורים לניתוחים כל אחד על פי שיטתו.
אף שמשרד הבריאות אמור לשמש גם כגורם התורתי למערך הבריאות הוא לא קבע תורה סדורה שעל פיה ינהלו בתי החולים את תהליך קביעת התור לניתוח; יתרה מזו, הוא אף לא קבע נהלים בעניין זה וגם לא השכיל לספק לבתי החולים הממשלתיים שבניהולו מערכת ייעודית לשם כך.
להלן פרטים על אופן קביעת התור בבתי החולים שנבדקו: וולפסון: התורים לניתוחים מנוהלים ברמת המחלקה באמצעות רישום ביומנים וכיוצא בזה.
אין מסד נתונים משותף לניהול התורים.
מחלקות אחדות מוודאות טלפונית את הגעת המטופל לניתוח, ואחרות לא עושות זאת.
בילינסון: גם בבילינסון כל מחלקה מנהלת לעצמה את התורים באמצעות רישום ביומנים וכיוצא בזה.
במחלקות אחדות מזכירות המחלקה מתקשרות למטופלים אחת לחודש כדי לוודא שהם ממתינים לניתוח.
במחלקות אחרות יש מזכירה כללית שמטייבת את רשימות הממתינים ומוודאת שיש צורך בניתוח.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלות וולפסון ובילינסון כי ניהול התורים לניתוחים ברמ ת המחלקה פוגע ביעילות ועלול להתבסס על נתונים לא מעודכנים ולא אמינים.
יתרה מזו, ניהול התורים באופן האמור מאפשר חוסר שקיפות ומעורר חשש ששיקולים זרים יביאו לקדימות התור.
ניהול באופן הזה גם אינו מאפשר בקרת איכות: איתור נתונים שגויים, טעויות בפרטים, כפל זימונים, מעקב אחר ביטולים וכיו"ב.
מסד נתונים משותף יכול לטייב את זמינות התורים.
נהריה: זימון התור מתבצע באמצעות מוקד זימון תורים.
הרופא הוא שמעביר למוקד את הבקשה לניתוח.
המוקד אחראי לקביעת התור לניתוח ולמרפאת טרום -ניתוח, הוא גם אחראי לוודא שהמטופל יגיע מוכן לניתוח.
בתי חולים אחרים של הכללית: בשנת 2014 התחיל בית החולים כרמל להפעיל מרכז שירות לניתוחים.
המרכז מלווה את המטופל משלב קבלת ההפניה ועד לאחר השחרור.
המרכז משמש כתובת אחת מרכזית למטופל ולבני משפחתו, למחלקות, לחדרי ניתוח, למרפאת טרום-ניתוח ולקהילה, ובכך מבטיח את הרצף הטיפולי.
מרכז השירות לניתוחים מטפל גם בבעיות שמתעוררות במסגרת הפעלת התורים, למשל: רישום כפול או חסר של תכניות הניתוח, שגיאות ברשימות הממתינים, מידע חלקי או לא ברור שנמסר למטופל לפני הניתוח, בעיות בנוגע לביטולי ניתוחים ועוד.
בארבעה בתי חולים נוספים של הכללית הוקמו מוקדי זימון תורים המלווים את התהליך משלב קבלת ההפניה לניתוח ועד לביצועו 78 .
כללית החליטה להקים מוקדים בשאר בתי החולים שלה וביצעה הערכות תקציביות של עלויות העסקת כוח אדם ושל עלויות רכישת ציוד.
78 בהעמק המוקד משרת את כל המחלקות; בשניידר, בסורוקה ובכרמל יש מחלקות שהמוקד עדיין לא משרת אותן.
ניהול תורים באופן לא .
בעולם המודרני למוקדי זימון התורים ולמזכירות שמתאמות תורים בבתי ה חולים של הכללית יש הרשאת גישה לרשימות הממתינים לניתוחים בכל בתי החולים של הקופה, וכך יש ביכולתם לבדוק אם רישום הממתינים לניתוחים עדיין תקף או שמא כבר ביצעו אותם בבית חולים אחר.
יש לציין לחיוב את פעולות הכללית לשכלול ניהול התורים לניתוחים.
על הכללית ליישם את המערכת בכלל בתי החולים שלה.
יצוין כי ועדת גרמן המליצה להקים מרכז מידע ומעקב ארצי לתורים שיאסוף מידע גולמי על מועדי ההפניה לניתוח והתורים במערכת, אולם המלצות הוועדה לא יושמו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי ניהול תורים באופן לא סדור ובראיה מקומית במקום בראיה מערכתית אינו יעיל ונדרש לשדרגו בדחיפות כדי שיהלום את תהליכי העבודה בעולם המודרני; על המשרד לשקול פיתוח של מערכת לניהול תורים שתשמש אותו ואת בתי החולים כמוקד זימון ארצי ובכך צפוי ניהול התורים להיות מיטבי יותר, ישופר מיצוי הניצול של חדרי הניתוח, יקוצר התור לניתוחים ותובטח שקיפות בזמן אמת.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי הוועדה הרב -מקצועית תקבע את כל שרשרת הפעלת מערך הניתוחים מרגע קביעת התור לניתוח ועד שהמנותח משתחרר לביתו או למחלקתו וכן תקבע עקרונות שעל פיהם ינהלו את התורים לניתוחים ברמת בית החולים.
כמו כן, פתרונות המחשוב שמפתח המשרד יאפשרו ניהול וזימון של תורים.
היעדר תורה סדורה של המשרד בנוגע לניהול תורים ולמסירת מידע למנותחים, גרם בהכרח גם לשוני בין בתי החולים בנוגע למועד שבו נמסר המידע על מועד הניתוח למטופל.
חלק מבתי החולים נוהגים להודיע למטופל על מועד הניתוח רק זמן קצר לפני מועד ו, ואילו אחרים מודיעים על כך למטופל בפגישה עם הרופא או בסמוך לכך.
עלה שהכללית הגדירה מדדים למספר הממתינים לניתוחים ולמספר הממתינים ללא תור (המתנה לניתוח מעל שנה)79 והגדירה כיעד- עד %30 בקשות ללא תור עתידי למרפאת טרום-ניתוח או לניתוח.
עלה שבמרכז הרפואי קפלן (להלן - קפלן) מחלקות אחדות צמצמו א ת מספר הממתינים ללא תור (כלומר המטופלים שזקוקים לניתוח שעדיין לא נקבע לו מועד) מ-70% בשנת2014 ל-46% בשנת2015 .
הנהלת קפלן הסבירה כי השיפור חל בעקבות המדדים החדשים שקבעה הנהלת הכללית שהעלו את הנושא למודעות.
במסגרת זו החלה הנהלת בית החולים לפעול להשגת היעד שנקבע.
79 ממתינים ללא תור: הכללית הגדירה שיש לקבוע תור לניתוח לעוד שנה, לכל המאוחר.
אם לא ניתן לקבוע תור למטופל עד מועד זה, הוא יתועד במערכת כממתין ללא תור.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את החלטת הכללית לקבוע יעד שיביא לצמצום הממתינים ללא תור.
עם זאת, על הכללית לבחון האם היעד שקבעה - 30% - הוא מיטבי, שהרי עדיין מדובר בממתינים רבים ללא תור עתידי אשר צפויים להמתין לניתוח מעל שנה.
ראוי כי יתר בתי החולים יקב עו מדדים ברורים שיניעו שיפור בזמני ההמתנה לניתוחים.
על משרד הבריאות לגבש בתורת ההפעלה מדדים ברורים לניהול תורים.
עלה כי במרבית בתי החולים80 מזמנים את המנותחים הראשונים של הבוקר יום קודם לכן, והם מתאשפזים במחלקה; יתר המטופלים שבהמשך תכנית הניתוחים של היום מוזמנים לשעת בוקר מוקדמת, לעתים לשעה 6:00 .
בדרך כלל כל המטופלים מוזמנים לאותה השעה ולא לפי תור.
הבדיקה העלתה שלעומת זאת, בבתי חולים פרטיים מזמנים את המנותחים שאינם ראשונים בתכנית הניתוחים, במדורג, לפי תור ובהתאם למהלך היום.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בשלב זה יש מקום להניח למחלקה לשקול את נושא הזימון המדורג של מנותחים, וזאת בהתחשב בסדר יום הפעילות וכדי למנוע ביטולי ניתוחים, וכן ציין כי אופי העבודה במחלקה מנתחת בבית חולים כללי שונה מאופי העבודה בבית חולים פרטי.
היות שגם במערכת הציבורית נוהגים בתי חולים אחדים לזמן את המנותחים באופן מדורג, ניתן להניח כי זימון מדורג הוא אפשרי, לפחות באופן חלקי.
באשר לניתוחים מסוימים, עדיף להמשיך במתכונת של זימון כ ל המטופלים לאותה השעה ולא לפי תור.
זימון כל המטופלים לאותה שעת בוקר מוקדמת גורם לכך שהמטופל ומלוויו ייאלצו להמתין זמן רב, לעתים שעות רבות, שלא לצורך.
ההמתנה מכבידה גם על הצוות, שכן הוא נדרש לתת מענה על שאלות המטופלים בדבר מועד כניסתם לניתוח.
ראוי שבתי החול ים ישקלו לזמן מטופלים לניתוחים על פי תור, אלא אם כן מדובר בניתוחים שאינם מאפשרים זאת.
בכך יוקל הן על הצוות והן על המטופלים ומלוויהם.
כמו כן, על משרד הבריאות להסדיר את הנושא באופן מערכתי בכלל בתי החולים.
80 נהריה, וולפסון, בילינסון, שיבא, רמב"ם, בני ציון, ברזילי, זיו, השרון, סורוקה, הלל יפה, יוספטל ומאיר.
(ועדת גרמן) כי יותר .
מ-85% מניתוחים מסוימים מבוצעים במסגרת השב"ן.
הוועדה מצאה שהגורם המרכזי לכך הוא אורך התורים במערכת הציבורית נתונים על תורים .
זמני המתנה - ישראל לעומת מדינות העולם: לפי נתוני ה- OECD לשנת2014 , זמן ההמתנה בישראל לניתוח קטרקט היה106 ימים, ולהחלפת מפרק ברך- 130 יום81 .
לפי נתונים אלה, תורי ההמתנה בישראל לניתוחים הם מהקצרים במדינות הארגון.
ועם זאת בדיקה מעמיקה מעלה כי הישג זה מקורו בעיקר באופן מדידה שונה בין ישראל לבין יתר המדינות שנמדדו - בעוד שברוב המדינות המפותחות המדידה מתחילה ממועד ההפניה לניתוח ועד למועד הניתוח בפועל, בישראל המדידה, נכון למועד פרסום הנתונים, התחילה מהמועד שבו נקבע התור לניתוח82 .
מכאן שפרק הזמן שבין מועד ההפניה לניתוח לבין מועד קביעת הניתוח לא נמדד83.
על פי מערכת הנתונים של הכללית, לסוף יוני2016 היו כ- 50,000 ממתינים לניתוחים בכל בתי החולים שלה.
עוד עולה מהנתונים כי זמן המתנה ממוצע לניתוח בדרום הארץ ובצפונה הוא כ-120 ימים, זמן המתנה ממושך יותר מאשר במרכז הארץ העומד על 75 ימים בממוצע84 .
נושא זמני ההמתנה והתורים לניתוחים עלה פעמים רבות בעבר בדוחות קודמים של מבקר המדינה, בישיבותיהן של הוועדה הציבורית לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית (ועדת גרמן) ובוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת ועוד85 .
לפי נתוני קופות החולים, כפי שנמסרו לוועדת גרמן, יש תחומים רבים שבהם מרבית הניתוחים מבוצעים באמצעות תכניות השב"ן (שירותי בריאות נוספים) ולא בסל הבסיסי - כלומר בבתי חולים פרטיים.
אחת הקופות מסרה לוועדה כי יותר מ-85% מניתוחים מסוימים מבוצעים במסגרת השב"ן86 .
הוועדה מצאה שהגורם המרכזי לכך הוא אורך התורים במערכת הציבורית.
קיצור זמן ההמתנה לתורים הוא חלק מהשירות האיכותי שראוי שהאזרח יקבל, הוא מגביר את אמון הציבור במערכות הממשלתיות וגם עשוי לצמצם את המעבר מהרפואה הציבורית לרפואה הפרטית.
נוכח החשיבות של קיצור זמני ההמתנה בתור לניתוח, המשרד הגדיר זאת כחלק מתכנית מדדי האיכות שלו87.
81 ארגון ה- OECD , מערכת הבריאות בישראל בראי ה- OECD ( יולי2015).
82 לעתים אין חפיפה בין היום שבו מחליטים שיש צורך לבצע את הניתוח לבין היום שקובעים את התאריך לניתוח.
מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, מיקומך בתור: זמני המתנה בבתי החולים במימון ציבורי (2016.
) 83 בשנת2015 'קבע המשרד במדד האיכות שלו "זמני המתנה לניתוח", מס 01-15-1-50-001 , כי אופן חישוב המדד יהיה משך הזמן ממועד ההפניה לניתוח ועד ביצוע הניתוח בפועל.
84 :בדרום ובצפון הארץ במרכזים הרפואיים: העמק, כרמל וסורוקה ובמרכז במרכזים הרפואיים בילינסון, השרון, מאיר וקפלן.
85 ,ראו הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית התשע"ה- 2014; משרד מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב (2009,) בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 ;דוח שנתי 53 ב(2003) ', בפרק "הפעלת חדרי ניתוח בבתי חולים", עמ 462 ,; מרכז המידע והמחקר של הכנסתזמני המתנה לניתוחים מתוכננים בבתי החולים (2007 .
) 86 קטרקט, הוצאת נגע בשיטת מוס, כריתת צלקת רקמה רכה, ארתרוסקופיה לברך, כריתה של קונכה, הסרת שקדים, הכנסת כפתורים, הרנייה לילדים ותיקון בקע טבורי .
"חובת דיווח על זמני המתנה לניתוחים" 88 ובהנחיו ת של הכללית ב"ניהול ההמתנה והתורים לניתוחים" נקבעה שיטת מדידת זמני ההמתנה ל תורי הניתוחים.
על מנת לוודא אחידות ומהימנות במדידה, דורש המשרד מבתי החולים להזין למערכות הממוחשבות שלהם לפחות חלק מהנתונים החיוניים שיאפשרו לו השוואה, ובכלל זה מועד הרישום לניתוח (דהיינו המועד שבו הוחלט על הצורך בניתוח 89 ).