HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
)(א הפניה מועטה של לקוחות להדרכה שיקומית: מבדיקת הנתונים שריכז הגורם המפעיל והעביר אל השירות לעיוור עלה כי במשך השנים חלה ירידה במספר ההפניות של תחנות המידע לשירות ההדרכה השיקומית - מ- %41 בשנת 2009 לכ-%24 בשנת 201230 .
עוד עלה כי קיימים פערים של ממש בין התחנות השונות בשיעורי ההפניה להדרכה שיקומית.
כך, למשל, בשנת 2012 הפנתה התחנה בבית החולים הגליל המערבי להדרכה שיקומית 54% מהאנשים שביקרו בה; לעומת זאת, התחנ ות במרכז הרפואי קפלן ברחובות ובמרכז הרפואי הדסה עין כרם בירושלים הפנו להדרכה שיקומית רק כ -25% מהאנשים שביקרו בהן, ואילו התחנות בבית החולים הצרפתי בנצרת ובמרכז הרפואי לין של שירותי בריאות כללית בחיפה לא הפנו אנשים לשירות כלל.
(ב) הפניה של לקוחות לעו"ס השיק ום: התערבות התחנה היא חד - פעמית בדרך כלל, והיא אינה אחראית לעקוב אחר צורכי העיוור או להציע את שירות ההדרכה השיקומית בהמשך.
אחריות זו מוטלת על עו"ס השיקום במחלקת הרווחה, ולכן חשוב שתחנות המידע יפנו אליו את האנשים המבקרים בהן.
ועדת היגוי שכינס השירות לעיוור במאי 2012 ,בנושא תחנות המידעשבה השתתפו נציגי הגורם המפעיל, המליצה כי התחנות יעודדו פנייה של לקוחות עיוורים למחלקות הרווחה, ואף יברר ו עבורם את פרטי העו"ס המטפל, שעות הקבלה שלו וכתובת מחלקת הרווחה הרלוונטית.
מהנתונים עלה שבמהלך שנת 2012 הפנו התחנות את המבקרים בהן אל עו"ס השיקום בכ -50% מן המקרים.
עוד עלה כי גם בנוגע להפניה למחלקות הרווחה .
17 ( "לתע"ס "שרותי תחנות מידע לעיוורים ולקויי ראיה חדשים 21.
) 30 במועד סיום הביקורת הנתונים לשנת 2013 טרם עובדו על ידי הגוףהמפעיל.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 קיימים פערים משמעותיים בין תחנות המידע; כך, למשל, התחנות בבית החולים וולפסון בחולון ובבית החולים סורוקה בבאר שבע הפנו בהתאמה 22% ו-29% מן הפונים למחלקות, ולעומת זאת התחנות בבתי החולים גליל מערבי בנהריה והדסה הר הצופים בירושלים הפנו בהתאמה 86% ו-77% .
מן הפונים בביקורת נמצא כי השירות לעיוור לא בחן נתונים אלה ככלל, ובפרט לא בחן את הסיבות לפערים הגדולים בין התחנות בשיעורי ההפניות לשירות ולעו"ס השיקום ואת פשר היעדרן של הפניות לשירות בכלל בחלק מן התחנות.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מאפריל וממאי 2015 פירט הגורם המפעיל כמה סיבות למיעוט ההפניות להדרכה שיקומית, ובהן בין היתר שביתה של המורות השיקומיות בשנים 2011 -2010 , שהשפיעה לדבריו גם על שנת 2012 ; קיומם של מקרים שבהם אין צורך בהדרכה שיקומית על פי התרשמות התחנה ; וחוסר עניין בהפניה מצד המבקרים בתחנה.
בנוגע להפניות לעו"ס השיקום ציין הגורם המפעיל כי בין המבקרים יש גם כאלה שאינם מעוניינים בכך או שכבר מוכרים למחלקות הרווחה; לדבריו, מקרים אלה יכולים להסביר את המיעוט בהפניות ואת הפערים, גם אם לא באופן מלא.
לדעת משרד מ בקר המדינה, על השירות לעיוור לבחון את הסיבות לפערים המשמעותיים בין התחנות בנתוני ההפניות, ולחדד אצל הגורם המפעיל את הבנת חשיבותה של ההדרכה השיקומית, בין השאר למשל באמצעות שיתוף של סגל מפעילי התחנות במידע על ימי העיון שהוא מקיים לאנשי מקצוע לשם רענון והפריה הדדית.
כמו כן, בשל החשיבות של הטיפול ההמשכי בפונה, על השירות לעיוור להנחות את מפעילי תחנות המידע להפנות כל מבקר המגיע לתחנה אל עו"ס השיקום, וראוי שהשירות לעיוור ישקול לעגן כלל זה במסגרת הוראות התע"ס.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי "השירות לעיוור מודע לתת הפיקוח בתחנות המידע" וכי אחת המטרות שקבע בתכנית העבודה לשנת 2015 .
היא הסדרת הפיקוח עליהן פעולה חסרה של השירות לעיוור לניתוח מידע ו לגיבוש תכנית .
בידי ה שירות לעיוור מצוי בסיס נתונים המאפשר ניתוח סטטיסטי של נתונים בדבר אנשים עיוורים על פי מגוון מפתחות; אולם נמצא שהשירות לעיוור אינו מקיים תהליך לניתוח מובנה ושיטתי של הנתונים לשם למידה, לשם הסקת מסקנות בדבר מיצוי הזכות ל שירותים ולשם גיבוש תכנית מתאימה להגברת המודעות לשירותים בקרב אוכלוסיית היעד.
נתונים בדבר מיצוי הזכות לשירותים על פי הסכמי ההתקשרות עם הגופים המפעילים, עליהם להעביר אל השירות לעיוור ואל המחוזות נתונים שוטפים בדבר ניצול שירות ההדרכה השיקומית.
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 399 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הביקורת העלתה כי השירות לעיוור בוחן נתונים אד הוק ובאופן תגובתי (ראקטיבי) - הוא מגיב לשאלות ולבעיות העולות מן השטח, אך ממעט להפיק דוחות ת קופתיים באופן יזום (פרו -אקטיבי) לשם מיפוי מובחן ואיתור חתכי אוכלוסייה שבהם שיעורים נמוכים של מיצוי הזכות לשירות ולשם התערבות ממוקדת בהתאם.
למשל, השירות לעיוור יכול היה לבדוק את שיעור מיצוי הזכות לשירות על פי חתך יישובים ולפנות למחלקות הרווחה שבהן השיעור נמוך כדי לברר את הסיבות לכך ולבחון דרכים לתיקון המצב.
לשם הדוגמה, מבדיקת נתוני הצריכה של השירות ביישובים שונים בארץ עולה כי בעיר אשקלון רק שניים מתוך 89 ממקבלי תעודת עיוור בשנים 2013 -2011 צרכו את השירות עד סוף 2014 .
מדובר בשיעור נמוך מאוד של מיצוי הזכות שירות - כ-2% בלבד, הנופל מהממוצע הארצי שאף הוא נמוך מאוד - כ- 16% .
ניתוח הנתונים מצביע גם על כך שבמרבית היישובים שבהם קיים מרכז רב -שירותים המאגד מכלול שירותים לאדם העיוור 31 , שיעור צריכתם אינו נופל משיעור ה צריכה הארצית ה ממוצעת.
ממצא זה עשוי להצביע על כך שמרכז המא גד את מכלול השירותים לאנשים עיוורים עשוי להיות כלי יעיל לעידוד מיצוי זכויותיהם.
נתונים בדבר הפניות תחנות המידע במסגרת עבודתו צובר הגוף המפעיל נתונים על פעילות תחנות המידע ומרכז אותם בדוחות שהוא מפיק אחת לשנה.
מידע זה הוא בעל ערך רב לשם למידה, הפקת לקחים ותכנון עתידי.
אולם בבדיקה נמצא שהשירות לעיוור לא בחן או ניתח נתונים אלה לשם למידה והפקת לקחים.
כך, למשל, על פי נ תונים מסכמים אשר הפיק הגוף המפעיל בדבר מספר האנשים שהופנו בשנת 2012 מתחנות המידע לקבלת הדרכה שיקומית, עלה כי כמחציתם לא פנו בבקשה לקבל את השירות.
אף על פי שבנתונים אלה יש כדי לתרום לבחינת היעדר מיצוי הזכות לשירותים כפונקציה של שיעורי הפניה, שיעורי פנייה וגורמים נוספים, נמצא שהשירות לעיוור לא בחן נתונים אלה וממילא לא הפיק מהם לקחים.
עוד נמצא כי במועד סיום הביקורת (נובמבר 2014 ) טרם הופקו נתונים בדבר פעילות התחנות לשנת 2013 .
השירות לעיוור, אשר אמור לפקח על הגורם המפעיל, לא התריע על כך בפניו ולא דרש זאת ממנו.
בתשובתו מאפריל 2015 מסר הגורם המפעיל למשרד מבקר המדינה כי הוא מודע לעיכוב בהצגת הנתונים וכי הוא עושה כמיטב יכולתו לצמצם את הפערים.
נתונים בדבר כבדי ראייה שאינם בעלי תעודת עיוור כאמור, גם אוכלוסיית האנשים שראייתם ירודה זכאית להדרכה שיקומית.
31 מרש"ל– "מרכז רב שירותים לעיוור", באחריות הרשות המקומית ובתפעולה.
מרכזים כאלה מצויים ב-13 .
יישובים 400 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הביקורת הע לתה כי השירות לעיוור אמד אוכלוסייה זו בשנת 2012 בכ- 35,000 איש, אולם אין בידיו נתונים פרטניים על אוכלוסייה זו, למעט נתונים החל משנת 2014 .
לגבי אנשים כבדי ראייה שבקשתם לתעודת עיוור נדחתה בהיעדר נתונים לא יכול השירות לעיוור לפעול למיצוי זכותם של אנשים כבדי ראייה לקבל הדרכה שיקומית, ולסייע בכך בשיפור איכות חייהם.
מכלל האמור יוצא אפוא כי על אף השיעור הנמוך מאוד של מיצוי הזכות לשירותי ההדרכה השיקומית - כ- 16% ,בלבדהשירות לעיוור לא גיבש תכנית פעולה יזומה להגברת המודעות לשירות בקרב אוכלוסיית היעד.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהשירות לעיוור ינקוט גישה יוזמת (פרו - אקטיבית) ויגבש תכנית שיטתית להגברת המודעות לשירות.
כחלק מתכנית זו ראוי שהשירות לעיוור ישקול לפנות לבעלי תעודת עיוור שטרם ניצלו את ההדרכה השיקומית לשם עדכונם בדבר זכאותם ל שירות זה , וכן שהוא יעק וב אחר פרקי הזמן שחלפו מאז קיבל האדם העיוור את השירות בעבר, כדי להזמינו מדי פעם בפעם להדרכות נוספות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר משרד הרווחה כי הוא מסכים ששיעור מקבלי השירות נמוך מהרצוי, אך לצורך הגדלת היקף מקבלי השירות נדרשת תוספת לתקציב, שכן התקציב השנתי ממוצה עד תום ויש להגדילו מדי שנה.
עוד מסר משרד הרווחה כי הוא רואה חשיבות רבה בהגברת המודעות להדרכה השיקומית אך לאור האמור "אין זה מן הראוי לעורר את הצורך מבלי יכולת לתת מענה".
לדעת משרד מבקר המדינה אין לקבל את טענת משרד הרווחה שלפיה לא ראוי לעורר את הצורך במיצוי הזכות לשירותי הדרכה שיקומית בשל היעדר תקציב.
עולה מכך שהשירות ניתן באופן בלתי מתוכנן וללא סדרי עדיפות רק למי שמודע או נחשף לו, ואילו מאחרים הוא נמנע.
ההדרכה השיקומית היא השירות המרכזי שמספקת מדינת ישראל כדי לשפר את תפקודם העצמאי של א נשים עיוורים ולצמצם את השפעת אבדן הראייה על חייהם; לכן ראוי כי זו תתבסס על צורכי האדם העיוור ולא על רמת מודעותם לשירות.
אם קיים מחסור בתקציב הנדרש לשם יישום תכנית להגדלת שיעור מיצוי הזכות להדרכה, על השירות לעיוור להעלות זאת בפני הנהלת המשרד; ככל שלא יוקצה תקציב מספיק לשירות חשוב זה, על משרד הרווחה לקבוע אמות מידה להקצאתו, כך שלכל הפחות, יובטח שאלה מבין האנשים העיוורים הזקוקים להדרכה שיקומית באופן הדחוף ביותר יקבלו אותה.
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 401 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שמירתרצף טיפול י ככלל, מחלקות הרווחה ברשויות המקומיות ממיינות תיקי לקוחות אחת לשנה לשם עדכון הנתונים32 וקביעת מידת ההתמדה (אינטנסיביות) הנדרשת לטיפול בלקוח.
אם ללקוח לא היה קשר עם מחלקת הרווחה במשך שנה ואין לגביו תכנית טיפול - ייגנז התיק שנפתח עבורו33 .
כאמור, שירות ההדרכה השיקומית מתאפיין בהיותו שירות הניתן בצמתים שונים במשך החיים.
אפשר שאדם שראייתו מוגבלת ומתפקד היטב בסביבתו הנוכחית לא ישמור על קשר עם המחלקה במשך תקופה, אך עלול להזדקק להדרכה שיקומית בהמשך חייו בשל הידרדרות מצב הראייה שלו או שינוי בנסיבות חייו (הולדת תינוק, שינוי מקום עבודה וכו').
כל עוד התיק שלו במחלקת הרווחה פעיל אמור העו"ס מדי תקופה להתעניין בשלומו ובמצבו ולהציע לו שירותים, ובכללם שירות הדרכה שיקומית.
אם נסגר התיק, ייתכן שבעתיד לא יוצעו לאדם כזה שירותים באופן יזום, דבר שעלול לפגוע בו.
עקב מצבם המיוחד של אוכלוסיית העיוורים בהקשר זה וחשיבותו של מעקב רציף, סבר אגף השיקום במשרד הרווחה (שבמסגרתו פועל השירות לעיוור) כי אין לסגור תיקי לקוחות מקרב אוכלוסייה זו וכי יש מקום להסדיר זאת בחוזר מנכ"ל.
האגף ציין כי בעבר הנחה השירות לעיוור את מחלקות הר ווחה בנדון, אך היו מחלקות רווחה שביקשו להפסיק לפעול לפי ההנחיה.
הביקורת העלתה כי בפועל משרד הרווחה טרם הסדיר את הנושא בהוראה כלשהי.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשתי מחלקות רווחה (ברחובות ובתל-אביב- יפו) העלתה כי ברחובות סוגרת המחלקה תיקים של לקוחות עיוורים שלא היו בקשר עם המחלקה במשך שלוש שנים; בתל -אביב-יפו מסרה המחלקה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 ,כי עד לאחרונה לא סגרה תיקים של לקוחות עיוורים אך כיום המדיניות משתנה והיא מגבשת קריטריונים לסגירת תיקים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסרה מחלקת הרווחה בעיריית רחובות כי "בהנחיות התע"ס.
תיק סגור הוא כשאין פעילות שנה", אך "בגין משנה זהירות, אנו סוגרים תיקים כאשר אין קשר מעל 3 .
לא קיבלנו הנחיות כלשהן לא לסגור תיקים בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 הוסיפה מחלקת הרווחה בעיריית תל-אביב- יפו כי לאורך השנים לא סגרה תיקי מטופלים שאינם פעילים "מכיוון שהייתה הנחייה על ידי השרות לעיוור.
כי לא סוגרים תיקי עיוורים.
הנחייה זו לא גובתה על ידי הוראת תע"ס או מסמך והועברה כעמדה מקצועית.
מאחר ולא נתקבלה הנחייה ברורה באשר למדיניות סגירת תיקי מטופלים עיו ורים שאינם פעילים הוחלט כי תיקים אלה יישארו פתוחים רק במידה וקיימים צרכים המטופלים על ידי המחלקות.
לדעת משרד מבקר המדינה בשל המתואר, על משרד הרווחה להסדיר את הוראותיו בנושא.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מאפריל 2015 למשרד מבקר המדינה כי "בימים הקרובים תצא הנחייה מתאימה בנושא למחלקות לשירותים חברתיים".
21 ( "לתע"ס "מיון תיקי לקוחות ממוחשב במחלקה לשירותים חברתיים 25.
19 לתע"ס "מאגר מידע– נתוני יסוד אודות משפחות מטופלות" ( 20.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פיתוח תכניות מתקדמות במהלך השנים האחרונות ניסה השירות לעיוור לפתח כמה תכניות שיקום חדשניות המתמקדות באוכלוסיות ספציפיות כדי לספק מענה לצרכים ייחודיים שלהן, כגון תכנית להתערבות טיפולית-שיקומית מוקדמת ואינטנסי בית לילד העיוור ולמשפחתו, ותכנית הכנה לשירות צבאי לבני נוער עיוורים.
הביקורת העלתה כי בסופו של דבר לא הצליח השירות לעיוור להוציא לפועל תכניות אלה, וכן כי הופסקה תכנית ממוקדת נוספת של הדרכה שיקומית קבוצתית בתנאי פנימייה שכבר פעלה.
לדברי השירות לעיוור הסיבה לכך הייתה חוסר בתקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי ראוי שייתן דעתו לנושא, שכן בראייה צופה פני עתיד, לצד הפעלת השירותים הקיימים, יש חשיבות גם לפיתוח שירותים חדשים בהיקף זה או אחר.
בחינת אפקטיביות כחלק מלמידה לצורך שיפור ראוי שכל גוף, ובכלל זה גם גוף ממשלתי המספק שירותים, יבחן מפעם לפעם את תפוקותיו, את תרומת השירות למקבליו ואת שביעות רצונם מן השירות.
כך יוכל לעמוד על האפקטיביות של פעילותו.
הביקורת העלתה כי בסוף 2012 פרסם השירות לעיוור מכרז לבחירת גוף שיבצע מחקר וסקר שביעות רצון בנושא ההדרכה השיקומית.
בראשית 2013 נחתם הסכם עם הגוף שנבחר ולפיו אמור היה המחקר להסתיים בתוך שנה, אולם בפועל הוארכה ההתקשרות עם הגוף המבצע עד אמצע ינואר 2016 .
יוצא אפוא שהדוח יוגש באיחור של שנתיים לפחות מהמועד המתוכנן, וכי עד אז לא יהיו בידי השירות לעיוור נתונים מבוססים בדבר מידת האפקטיביות של ההדרכה השיקומית שהוא מפעיל.
ראוי שמשרד הרווחה יוודא שהשירות שהוא נותן לאזרחים, בין בעצמו ובין באמצעות גופי ביצוע שלו, יפוקח ויבוקר מבחינת האפקטיביות שלו ומבחינת שביעות הרצון של הלקוחות מן השירות.
תעסוקת אנשים עיוורים .
לתעסוקה של אנשים עיוורים חשיבות ייחודית - הן מההיבטים האישיים ו הן מההיבטים החברתיים: היא מסייעת בידם לקדם עצמאות אישית, הערכה עצמית ואיכות חיים, ותורמת לשינוי ביחס הציבור כלפיהם, להכרה ב הם ולקבלתם כאנשים יצרנים ותורמים בחברה.
לפיכך שיקום תעסוקתי זוכה למעמד מרכזי וחיוני בשיקום אנשים עיוורים בארץ ובעולם המערבי.
בשנת 2014 היו בישראל כ- 8,300 ( אנשים עיוורים בגיל עבודה 64-19 ), מתוכם כ- 4,900 ( בגיל העבודה העיקרי 55-25 ), ולרבים מהם מגבלה בריאותית נוספת.
מבדיקה שערך משרדהרווחה והשירותים החברתיים 403 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 השירות לעיוור עולהששיעור התעסוקה של אנשים עיוורים בשנת 2008 היה כ-%2634 (כ- 18% בקרב נשים וכ-%32 )בקרב גברים35 .
מנתונים שאסף השירות לעיוור עולה ששיעור התעסוקה של אנשים עיוורים בארצות הברית ובקנדה היה לפני כעשור כ-30% , ולפי נתונים העולים מסקר שנערך בחלק ממדינות אירופה בתחילת שנות האלפיים עולה כי שיעור התעסוקה של אנשים עיוורים ולקויי ראייה במדינות שנבדקו נע בין %13 (בפולין) ל-%45 )(בפינלנד36.
המדינה מעודדת תעסוקת אנשים עיוורים באמצעות כמה גופים: הביטוח הלאומי והשירות לעיוור עוסקים בשיקומם המקצועי ובסיוע בהשמתם בעבודה 37; ו המטה לשיל וב במשרד הכלכלה פועל לשם הרחבת היצע התעסוקה לאנשים עם מוגבלות בכלל ולאנשים עיוורים בפרט38 .
מנתונים שמסר הביטוח הלאומי, בשנת 2013 השתתפו בתכניות השיקום התעסוקתי שלו כ -400 ,אנשים עיוורים.
תכניות השיקום כוללות אבחון תעסוקתי, השלמת השכלה לימודים אקדמיים וקורסים להכשרה מקצועית כגון עיסוי רפואי.
אי-מיפוי מצב התעסוקה של אנשים עיוורים למיפוי מצב התעסוקה של אוכלוסיית האנשים העיוורים, יש חשיבות כדי שהמדינה תוכל להקצות באופן יעיל ואפקטיבי את המשאבים לעידוד תעסוקה בקרב אוכלוסייה זו.
המיפוי יכול לכלול איסוף וניתוח של נ תונים עדכניים בדבר תעסוקת אנשים עיוורים, ובכלל זה נתונים בדבר מי שסיימו תכניות שיקום שמימנה המדינה.
בפברואר 2013 הסכימו ביניהם אגף השיקום במשרד הרווחה ואגף השיקום בביטוח הלאומי על כך שיש למפות את אוכלוסיית האנשים העיוורים שיש להם פוטנציאל תעסוקתי ולסקור את תחומי העיסוק המתאימים להם.
בשנת 2001 ערך השירות לעיוור סקר בנושא תעסוקת אנשים עיוורים כדי לקבל תמונת מצב של תעסוקת עיוורים בגיל עבודה ולעמוד על המאפיינים הייחודיים לאוכלוסייה זו.
הביקורת העלתה כי מאז לא ערכו השירות לעיוור, הביטוח הלאומי או המטה לשילוב - שלושת הגורמים הפועלים בנושא - מיפוי של מצב התעסוקה בישראל של אנשים עיוורים.
בכך נפגעת יכולתם לאתר את קבוצת האנשים שפוטנציאל התעסוקה שלהם גבוה ואשר ראוי להתמקד בה בתכניות השיקום.
34 נתונים דומים התקבלו בסקר שנערך עבור השירות לעיוור בשנת 1996 , ובו נמצא כי שיעור התעסוקה של אנשים עיוורים בני 54-19 היה28% , ובסקר משנת 2001 ,שיזם השירות לעיוור ובו נמצא כי שיעור התעסוקה בקרב אנשים עיוורים בני 64-19 היה29%.
35 שיעור התעסוקה בקרב בני 64-15 באוכלוסייה הכללית היה כ-52% , ובקרב בני 64-25 - כ- 70% .
36 European Blind Union, Survey on the employment of blind and partially sighted people in Europe (2011).
במחקרים אלה לא נעשתה הבחנה בין אנשים עיוורים לאנשים לקויי ראייה .
37 ככלל, הבי טוח הלאומי אחראי לשיקום התעסוקתי של אנשים עיוורים בשוק החופשי, ואילו השירות לעיוור אחראי לשיקומם בעבודה מוגנת או נתמכת.
כמו כן, השירות לעיוור מסייע לכמה קבוצות אוכלוסייה להשתלב בשוק החופשי (כגון אנשים עיוורים בגיל עבודה שמיצו את זכויותיהם לתכנית שיקום באמצעות הביטוח הלאומי ומבקשים לשנות מקצוע או עיסוק).
נוסף על כך, לשירות לעיוור שני עובדים שתפקידם לסייע לאנשים עיוורים בהשמה בעבודה.
38 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג ( 2014 ), בפרק "פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה", עמ' 133 .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה על השירות לעיוור, הביטוח הלאומי והמטה לשילוב לשתף פעולה במיפוי מצב התעסוקה של אנשים עיוורים, כדי שיוכלו להקצות את המשאבים שהם מפנים לשיפורו באופן יעיל ואפקטיבי יותר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר משרד הרווחה כי"לאור הערת המבקר, השירות לעיוור יזם פנייה למנהלת אגף השיקום במוסד לביטוח לאומי ולמנהלת המטה לשילוב אנשים עם מוגבלות במשרד הכלכלה לצורך חבירה משותפת לעריכת המיפוי הנדרש".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר משרד הכלכלה כי ככל שהשירות לעיוור או כל גורם אחר יערוך סקר כאמור, ישמח המטה לשילוב לסייע ככל האפשר ולשתף עמו פעולה.
אי-בחינת האפקטיביות של תכניות השיקום התעסוקתי של השירות לעיוור מטרת תכניות השיקום התעסוקתי היא לאפשר למשתתף בהן להשתלב בשוק התעסוקה - לרכוש מקצוע, לעבוד ולהתפרנס לאורך זמן.
על כן נחוץ לבחון את האפקטיביות של תכניות השיקום ולקבוע אם הן משיגות את יעדן, קרי לבחון את מידת ההשתלבות של המשוקם בשוק התעסוקה לאורך זמן.
לשם כך יש לעקוב אחר מצבם התעסוקתי של המשתתפים בתכניות השיקום בנקודות זמן שונות, כדי ללמוד על מצבם התעסוקתי גם לטווח זמן ארוך.
הביקורת העלתה כי לשירות לעיוור אין נתונים בדבר מספר המשתתפים בתכניות השיקום שהפעיל ובדבר מספר האנשים שסייע להם להשתלב בשוק העבודה.
כמו כן אין לו מידע לגבי מצבם התעסוקתי של המשתתפים בתכניות, והוא אינו יודע אם בסופו של דבר משולבים המשוקמים בתעסוקה לאורך זמן.
מכאן שאין בידיו כלים שיאפשרו לו להפיק לקחים מהאופן שבו הוא מפעיל את תכניות השיקום כדי להתייעל ולהשתפר.
מן הראוי שהשירות לעיוור יבחן את האפקטיביות של תכניות השיקום שהוא מממן, ובהתאם יקבע אם יש צורך בשינוי התכניות.
לשם כך עליו לערוך מעקב אחר המצב התעסוקתי של המשתתפים בתכניות השיקום התעסוקתי שהוא מממן.
ליקויים בהשתתפות המדינה במימון התאמות בעבודה המטה לשילוב במשרד הכלכלה מופקד בין היתר על הפעלת תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (השתתפות המדינה במימון התאמות), התשס"ו - 2006 (להלן- התקנות למימון ההתאמות).
במסגרת התקנות משתתפת המדינה במימון עלות ההתאמות שעל מעסיק (שאינו גוף ציבורי39) לבצע כדי לאפשר לעובד עם מוגבלות, ובכלל זה עובד עיוור, לתפקד כאחד העובדים בהתאם לחוק השוויון.
לחוק השוויון משרדהרווחה והשירותים החברתיים 405 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מיעוט הנהנים מ השתתפות במימון ההתאמות מנתונים שמסר המטה לשילוב עולה כי מאז תחילת פעילותו בתחום בשנת 2007 ועד אוגוסט 2014 הוא מימן התאמות ל-67 אנשים עיוורים ול-103 אנשים לקויי ראייה בעלות של כ-2 .
מיליון ש"ח עקב מיעוט האנשים עם מוגבלות, ובכלל זה האנשים העיוורים, הנהנים מהשתתפות המטה לשילוב במימון התאמות, הקים המטה ועדה בין -משרדית לגיבוש הצעות לשינוי התקנות למימון ההתאמות ונוהלי העבודה הנוגעים להן.
הוועדה התכנסה לדיונים במהלך 2010 -2009 , ופרסמה את המלצותיה באוגוסט 2010 .
כדי להגביר את האפקטיביות של התקנות ולהגדיל את מספר הנהנים מההשתתפות במימון התאמות המליצה הוועדה, בין היתר, לשנות את התקנות כך שהתהליך הביורוקרטי הכרוך במימוש הזכות למימון התאמות יהיה פשוט יותר, שתבוטל חובת ההשתתפות העצמית של המעסיק במימון ההתאמות ושיוגדל סכום ההשתתפות המרבי למימון ציוד מחשוב לאנשים עיוורים.
לשירות לעיוור הגיעו פניות של אנשים עיוורים שבהן נטען כי הדרישה בתקנות להשתתפות המעסיק במימון ההתאמות הייתה בגדר חסם להעסקתם.
בדוח משרד מבקר המדינה שפורסם בשנת 2014 נמצא כי שלוש שנים לאחר שהגישה הוועדה את המלצותיה טרם גיבש משרד הכלכלה נוסח סופי להצעה לשינוי התקנות, וממילא ההצעה טרם הובאה לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת כנדרש 40 .
נמצא כי גם במועד סיום הביקורת הנוכחית, כלומר למעלה מארבע שנים מאז הגישה הוועדה את המלצותיה, טרם גיבש משרד הכלכלה נוסח סופי להצעה לשינוי התקנות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי השיהוי בתיקון התקנות בהת אם להמלצת הוועדה פוגע בתמריץ של המעסיקים להעסיק אנשים עם מוגבלות, לרבות אנשים עיוורים, ופוגע באפשרותם להשתלב בעולם התעסוקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הכלכלה כי בשל חשיבות שינוי התקנות פעל המשרד בחודשים האחרונים לסיים את עבודת המטה הפנימית על התקנו ת, והן הועברו לאישור משרד האוצר, וכי זה ביקש לקיים דיון בנושא בחינת קידומן לאחר אישור תקציב המדינה לשנת 2015 .
במסגרת דיוני התקציב יועלה הנושא מחדש לדיון מול משרד האוצר.
גופים ציבוריים שאינם זכאים להשתתפות המדינה במימון ההתאמות כאמור, המטה לשילוב אינו מממן את עלות ההתאמות למעסיק שהוא "גוף ציבורי" כהגדרתו בסעיף 5 .
לחוק השוויון, ובין היתר למשרד ממשלתי, לרשות מקומית ולתאגיד שהוקם בחוק לגבי שתי קבוצות של גופים נקבע בחוק השוויון שהכללתם בהגדרת "גוף ציבורי" תיעשה לאחר הפעלת שיקול דעת: חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 , שקבע שר המשפטים, בהסכמת השרים כהגדרתם בחוק האמור41 ; וגוף אחר, שהוא גוף מבוקר כמשמעותו בסעיף 9 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , שקבע]נוסח משולב[ שר .
40 ראו ה"ש38 'לעיל, בעמ171 .
) לחוק השוויון 406 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המשפטים באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - גוף מבוקר אחר)42 .
עד כה לא נקבעו גוף מבוקר אחר או חברה ממשלתית כ"גוף ציבורי" כאמור.
הביקורת העלתה כי אף שלא נקבעו גופים מבוקרים אחרים שייכללו בהגדרת "גוף ציבורי" מכוח סעיף 5(11 ) לחוק השוויון, המטה לשילוב דחה פניות להשתתפות במימון התאמות לאנשים עם מוגבלות בכלל ולאנשים עיוורים בפ רט בנימוק שהמעסיק הוא גוף מבוקר, וככזה הוא גוף ציבורי שאינו זכאי להשתתפות במימון.
כך בשנת 2012 דחה המטה לשילוב בקשה שהגישה עמותת הספרייה המרכזית לעיוורים, כבדי ראייה ומוגבלים להשתתפות המדינה במימון התאמות לעובד עיוור בעלות של כ- 44,000 ש"ח, בנימוק שהעמותה היא גוף מבוקר.
בכך שלל המטה לשילוב זכות ממעסיקים שהיו זכאים לקבלה, באופן שיש בו כדי לפגוע בהעסקת אנשים עם מוגבלות בכלל ואנשים עיוורים בפרט.
מנתונים שמסר המטה לשילוב , בשנים 2014 -2008 עלה שהוא דחה 17 בקשות רשמיות להשתתפות במימון התאמות בנימוק שהמבקש הוא גוף ציבורי, אולם לא ידוע כמה מהן נדחו בנימוק שמדובר בגוף מבוקר או בחברה ממשלתית כאמור.
נוסף על כך, המטה לשילוב משיב לפניות לא רשמיות לבירור זכאות המעסיק להשתתפות המדינה במימון התאמות; גם במקרים כאלה קרה שהמטה לשילוב השיב לפונים כי הם אינם זכאים להשתתפות במימון ההתאמות מפני שהמעסיק הוא גוף מבוקר.
כיוון שהמטה לשילוב אינו עורך רישום של פניות אלה, אי- אפשר לדעת לכמה פונים השיב המטה כי הם אינם זכאים להשתתפות במימון התאמות כיוון שהם גופים מבוקרים, אף שייתכן שאותם פונים היו זכאים לכך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הכלכלה כי "מראשית הפעלת תקנות ההתאמות פירש המשרד את סעיף 5(11 ) באופן הרחב כמפורט בדוח המבקר.
משהועברה אלינו טיוטת דוח המבקר הבנו כי ניתן לפרש את הסעיף באופן שונה.
בהתאם גם הופנתה תשומת לב משרד המשפטים להיעדר קביעות בנושא על ידי שר המשפטים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2015 מסרה נציבות שוויון הזכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים כי לדעתה עמדת משרד הכלכלה מוטעית, וכי כל גוף מבוקר וכל חברה ממשלתית "שלא נקבעו ע"י שר המשפטים כגופים ציבוריים זכאים להשתתפות המדינה" לפי התקנות למימון ההתאמות.
עוד מסרה כי "על משרד הכלכלה לשנות את מדיניותו ולהעניק גם להם את ההשתתפות במימון התאמות בעבודה להם הם זכאים, דווקא משום שהם אינם מוגדרים 'גוף ציבורי' לפי החוק".
משרד מבקר המדינה מעיר כי משלא נקבעו גופים מבוקרים אחרים וחברות ממשלתיות אשר ייכללו בהגדרה של "גוף ציבורי", על משרד הכלכלה להימנע מלדחות פניות למימון התאמות בנימוק כי המעסיק הוא גוף מבוקר או חברה ממשלתית וככזה אינו זכאי למימון.
) לחוק השוויון משרדהרווחה והשירותים החברתיים 407 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שכר העובדים העיוורים במפעלים תעסוקתיים מוגנים במפעלים התעסוקתיים המוגנים (להלן - מפעלים מוגנים) עובדים כ-890 אנשים עיוורים.
לפי משרד הרווחה, תעסוקה מוגנת היא פתרון תעסוקתי עבור אנשים עיוורים ולקויי ראייה שאינם מסוגלים להתמודד עם דרישות השוק הפתוח התחרותי.
מדובר בהעסקה במפעלים שבהם קווי ייצור של מוצרים שונים או בענפי שירות ברמות תפעול שונות התואמות את יכולותיהם של המועסקים בהם.
בתעסוקה מוגנת לא מתקיימים יחסי עבודה.
שכר העובדים העיוורים במפעלים מוגנים מורכב משכר הנובע מהעבודה היצרנית במפעל, שבשנת 2013 היה בממוצע כ-5.
3 ש"ח לשעה, ומשכר קבוע לשעת עבודה שמשלם משרד הרווחה43, אשר בהתאם לנוסחה שקבע המשרד בתע"ס44 אמור היה להיות בשנת 2014 כ-8 .
ש"ח לשעה נמצא כי השכר הקבוע ששילם בפועל משרד הרווחה לעובדים העיוורים במפעלים מוגנים בשנת 2014 היה כ -7 ש"ח לשעה - בהתאם לתעריף שפורסם ברשימת תעריפי המשרד בתע"ס ולא עודכן כנדרש.
הפער בין השכר ששילם משרד הרווחה לזה שהיה עליו לשלם לפי הנוסחה שקבע היה 12% ועשוי היה להגיע לכ- 80 .
ש"ח בחודש בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הרווחה כי בינואר 2015 (לאחר מועד סיום הביקורת) הועלה השכר הקבוע שמשלם המשרד לעובדים העיוורים במפעלים המוגנים לכ- 8.
עוד מסר משרד הרווחה כי מאפריל 2015 השכר הקבוע הוא כ-9 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי להבא על משרד הרווחה להקפיד לעדכן במועד את התעריף לשכר הקבוע שהוא מפרסם ברשימת תעריפי המשרד בתע"ס ולשלם את שכר העובדים בהתאם לתעריף המעודכן, ובכך למנוע פגיעה מיותרת בקבוצת אוכלוסייה זו.
43 עבור חמש השעות הראשונות ליום עבודה במפעל, ובתנאי שעבדו לפחות12 .
10 "לתע"ס "מפעל תעסוקה מוגן לעוורים וללקויי ראייה( 23.