HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החברה החליטה להשאיר את ביה"כ החורבה בידה כאתר מורשת לאומי מתוך ציפייה להרוויח ממנו בעתיד.
בתשובת מנכ"ל החברה דאז נמסר כי הנחת המוצא כפי שהובנה על ידו היא שהממשלה אישרה את השינוי.
יו"ר הדירקטוריון דאז מסר בתשובתו כי ההחלטה התקבלה בוועדת הניהול המשותפת על סמך מידע שהועבר לחברי הוועדה בהנחה שהממשלה אישרה או צפויה לאשר בקרוב את שינוי המתכונת, ולפיה החברה תהיה האחראית הבלעדית לאתר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יו"ר הדירקטוריון דאז ומנכ"ל החברה דאז חרגו מסמכותם כשחתמו על שינוי כה מהותי בהסכם העקרונות שמנוגד להחלטת הדירקטוריון ואינו עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה.
זאת בלי שהנושא הובא לדיון והחלטה בדירקטוריון, כפי שנקבע בעת שאישר את הסכם העקרונות מלכתחילה.
חוק החברות הממשלתיות קובע כי על חברה ממשלתית לפעול על פי שיקולים עסקיים כפי שהייתה נוהגת חברה שאינה ממשלתית.
משרד מבקר המדינה מעיר ל יו"ר הדירקטוריון דאז ולמנכ"ל החברה דאז כי הסכמתם להשית את מלוא הגירעון התפעולי של ביה"כ החורבה על החברה מנוגדת לחובתם לפעול לפי שיקולים עסקיים כקבוע בחוק החברות הממשלתיות.
בספטמבר 2014 דן דירקטוריון החברה בטענת הקרן ולפיה ויתרו נציגי החברה על חלוקה שווה של הגירעונות שנוצרו מתפעול ביה"כ החורבה והחליט: "היות ולא ידוע שדירקטוריון החברה דן בנושא ו/או החליט על ויתור, מוטל על ההנהלה לגבות מהקרן את חלקה בגירעון".
בנובמבר 2014 ביקש סמנכ"ל החברה מהקרן לכנס דיון בנושא.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הסדירה החברה את גביית החוב הנטען מהקרן בסך 1.
מיליון ש"ח החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 91 .
בתשובת החברה נטען כי לצורך קבלת התשלום בעבור ההשתתפות יש לנקוט הליך משפטי נגד הקרן המצויה בקשרי עבודה טובים עם החברה.
הליך כאמור טעון אישור של היועץ המשפטי לממשלה.
החברה מסרה כי אם החלטת הממשלה לא תשונה, היא תפעל לגביית מחציתה של הקרן בגירעון.
בתשובת הקרן נמסר כי בעקבות הביקורת נמסרה לה דרישת תשלום מהחברה.
הקרן הודיעה בתשובתה שהיא מוכנה להיות שותפה מלאה בניהול ביה"כ החורבה, ואז גם לממן את חלקה בהוצאות (החל ממועד השותפות בניהול השוטף).
לדעת משרד מבקר המדינה ככל שהחברה והקרן מסכימות כי נדרש שינוי בהחלטת הממשלה, עליהן לפנות בצוותא לממשלה בבקשה לעשות כן.
כל עוד לא שונתה ההחלטה, על החברה והקרן לפעול בהתאם לקבוע בה.
ירידת מספר המבקרים בביה"כ החורבה .
בשנים 2014-2012 דנו חברי הדירקטוריון כמה פעמים בירידה שחלה במספר המבקרים בביה"כ החורבה, וקבעו כי יש לפעול כדי להגדיל את מספרם.
מהדוחות הכספיים של החברה ל-2014 עולה כי הסכום הכולל של ההכנסות מדמי הכניסה לביה"כ החורבה המשקף את מספר המבקרים באתר, פחת מ- 950,000 ש"ח ב-2012 ל- 540,000 ש"ח ב-2014.
מהנתונים עולה כי החברה לא עמדה ביעד של הגדלת מספר המבקרים בביה"כ החורבה.
בתשובת החברה נמסר כי בשנתיים שלאחר פתיחת ביה"כ החורבה הייתה התלהבות מהפתיחה המחודשת שדעכה לאחר מכן.
בשל האירועים הביטחוניים כגון מבצע "עמוד ענן" (ב-2012 ) ומבצע "צוק איתן" (ב-2014 ) חלה נסיגה שהחברהעדיין מתמודדת עמה.
הוצאת כספים על ידי החברה בביה"כ החורבה .
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי חובה על הדירקטוריון לקבוע את תקן החברה ואת שכרם ותנאי עבודתם של עובדיה.
בתקנון שאושר בדירקטוריון בפברואר 2010 נקבע כי גבאיביה"כ החורבה יכהן בהתנדבות.
נמצא כי בשנת 2011 החלה החברה להעסיק "גבאי" בשכר לביה"כ החורבה בניגוד לתקנון, וזאת בלי שהביאה את העניין לדיון בדירקטוריון ולאישורו.
עלות העסקת הגבאי לחברה הסתכמה בשנים 2014-2011 ביותר מ- 300,000 .
ש"ח בתשובת החברה נמסר כי הגבאי שהועסק על ידה אינו משמש כגבאי כפי שהוגדר בתקנון ביה"כ החורבה וכמקובל בבית כנסת רגיל, כלומר - מי שאחראי על סידורי התפילות, עליות לקריאה בתורה, מינוי שליח ציבור וכדומה, אלא מדובר באיש קשר והפעלה של אירועים שבצדם הכנסות לחברה.
בתשובת הקרן נמסר כי לא היה ידוע לה שהעסיקו גבאי בשכר בביה"כ החורבה.
משרד מבקר ה מדינה מעיר לחברה על כך שהעסיקה בעל תפקיד בשכר בניגוד לקבוע בתקנון ביה"כ החורבה.
צמצום גירעון ביה"כ החורבה .
בנובמבר 2014 אישר הדירקטוריון הצעה למתווה פעולה ועקרונות הבנה בשיתוף עם ועד ביה"כ החורבה (להלן - הוועד), ולפיהם הקהילה, באמצעות הוועד (הכולל את המתפללים הקבועים) תהיה שותפה להוצאות.
בדצמבר 2014 נחתם הסכם בין נציגי החברה לוועד, ולפיו הוועד יישא ב -75% מהוצאות תפעולביה"כ החורבה ויקבל את ההכנסות מפעילותו כבית כנסת.
הכנסות מכרטיסי כניסה לאתר, מא ירועים, מכנסים ומשמחות שיתקיימו במקום יועברו לקופת החברה.
בהתאם לכך הסתכמה ההשתתפות של הוועד בהוצאות בינואר-מרץ 2015 בכ- 20,000 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המנכ"ל בפועל להביא לאישור הדירקטוריון את ההסכם עם ועד בית הכנסת ככתבו וכלשונו לפני שחתמו עליו, ולא להסתפק בהצגת מתווה הפעולה בעל פה.
בתשובת החברה נמסר כי המסמך ש המנכ"ל בפועל הציג לפני הדירקטוריון בעל פה הוא בדיוק אותו מסמך שנחתם לבסוף.
עם זאת הוסיפה החברה כי היה צריך להביא את ההסכם כלשונו לאישור הדירקטוריון.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 93 .
ביה"כ החורבה הוא נכס יהודי לאומי חשוב ברובע היהודי, את רוב הכסף לשיקומו השקיע גורם פרטי, בנוסף על כספים שמדינת ישראל השקיעה בשיקומו.
לדעת משרד מבקר המדינה ספק אם ראוי שנכס לאומי ייחודי כזה יועבר לניהולו של גורם פרטי, ויניב לו הכנסות שהחברה אינה מפקחת עליהן, גם אם הדבר נועד לסייע בכיסוי הגירעון הנובע מתפעולו.
לפיכך, מן הראוי שהדברים יישקלו שנית בידי הגורמים המוסמכים ובהליך התואם את כללי המינהל התקין.
בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 , נקבע כי ככלל חברה ממשלתית תתקשר בחוזה לביצוע עסקה, ובכלל זה במקרקעין, במכרז פומבי, הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
ב תקנות חובת המכרזים התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים) נקבע כי גוף ציבורי יערוך מכרז באופן שקוף ככל האפשר, הוגן ושוויוני.
כן נקבע כי גוף ציבורי שהחליט להתקשר, בנסיבות הקבועות בתקנות, שלא באמצעות מכרז ינהל את ההליכים לקראת ההתקשרות לפי עקרונות ההגינות, השוויון והשקיפות ככל האפשר.
החלטה של גוף ציבורי להתקשר שלא בדרך של מכרז תתקבל בוועדת המכרזים אם הדבר מוצדק וסביר בנסיבות העניין, ותפורסם באתר האינטרנט שלו בתוך חמישה ימי עבודה.
בתקנות חובת המכרזים נקבע כי חברה ממשלתית פטורה מעריכת מכרז פומבי בין היתר אם שווי ההתקשרות אינו עולה על 200,000 ש"ח.
אשר להתקשרות בסכומים גבוהים יותר - נקבע כי אם מדובר בהתקשרות לביצוע עבודה שדורשת יחסי אמון מיוחדים היא אינה טעונה מכרז, אך תיעשה ככל האפשר בדרך של פנייה תחרותית להצעות.
פנייה כאמור תיעשה על ידי ועדת המכרזים, והיא תבדוק כמה הצעות מתוך רשימת המציעים לפי אמות מידה של מחיר, איכות השירות, אמינותו וכישוריו של המציע ודרישות מיוחדות ייחודיות לעסקה האמורה.
עוד נקבע ב תקנות חובת המכרזים כי גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי יפעל בעניין התקנ ות בין השאר על פי נוהל פנימי כתוב שקבע לעצמו.
נוהל מכרזים20 של החברה קובע כי אם לא חלה חובת עריכת מכרז, כל קבלה של הצעות מחיר ובחירת הצעה מתאימה, ייעשו בדרך תחרותית ככל האפשר.
עוד נקבע בנוהל כי התקשרות החברה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז בין היתר אם שווי ההתקשרות אי נו עולה על 50,000 ש"ח, ובלבד שהתקשרות העולה על 30,000 ש"ח תיעשה לאחר שנבדקו כמה הצעות.
עד מאי2012 היה בתוקף "נוהל קיום מכרזים" מ- 15.
העסקת יועץ לליווי פרויקט הרובע ההרודיאני .
בשנת 2013 נחתם הסכם בין החברה וביןיועץ א' כדי שילווה אותה מבחינה מקצועית וייעץ לה באופן שוטף כיצד לנהל את פרויקט הרובע ההרודיאני, לשדרג את מתכונת ההפעלה הקיימת, לפקח על נותני השירותים בפרויקט ולתאם ביניהם ולדווח לה באופן שוטף.
13 הגישיועץ א' הצעה לניהול הפרויקט במשך כ-56 ,שבועות משלב זיהוי צורכי החברה עד סיום הפרויקט, ההצעה מפרטת את השירותים שייתן אך אינה כוללת את פירוט שכ ר הטרחה.
יועץ א' נבחר על ידי ועדת איתור שבה השתתפו נציגי החברה, חמ"ת והרל"י.
עד יוני 2015 שילמה החברה ליועץ א' 34,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי פרוטוקול ועדת האיתור אינו נושא את מועד כינוסה ואינו מפרט את תהליך האיתור, את שיקולי הבחירה ואת התמורה, וזאת בניגוד לדיני המכרזים ולעקרונות של שקיפות ושוויון.
כמו כן נמצא כי החוזה שנחתם עם יועץ א' אינו נושא את תאריך ההתקשרות ואת תקופת ההעסקה.
בתשובת החברה נמסר כי ועדת המכרזים בחנה כמה יועצים, קיבלה המלצות על היועץ הנבחר והתרשמה מפרויקט שניהל.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה שהליך בחירת יועץ א' והעסקתו לא נעשו בשקיפות הראויה, ולפיכך אי-אפשר לבחון את השיקולים שהנחו את החברה בעת הבחירה, אם הבחירה נעשתה בשוויוניות ובהגינות.
העסקת יועץ לענייני תיירות .
14 חתמו נציגי החברה על הסכם התקשרות עם יועץ תיירות ( להלן - יועץ ב') למתן שירותי ייעוץ וניהול שיכללו בין היתר הכנת תכנית עבודה שנתית למערך התיירות, לפרסום וליחסי ציבור של אתרי התיירות ולשיווקם.
בהסכם נקבעה תמורה של 10,000 ש"ח לחודש בתוספת מע"ם לשישה חודשים של ניסיון.
14 אישרה ועדת המכרזים את ההתקשרות לחצי שנה, וקבעה שלאחר תקופה זו "תבחן הוועדה שוב את העסקתו או לחילופין פניה למכרז".
נמצא כי התקשרות זו עם יועץ ב' נעשתה בלי שהוצגה לפני ועדת המכרזים חוות דעת משפטית המצדיקה את הצורך לשכור את שירותיו ללא הליך תחרותי ובניגוד לנוהל המכרזים הקובע שיש לבחור יועץ בהליך תחרותי ככל האפשר.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 95 .
המכרז משרד מבקר המדינה מעיר כי הבאת ההתקשרות לאישורה של ועדת המכרזים בדיעבד, כחודש וחצי לאחר שחתמו נציגי החברה עם היועץ האמור, פוגעת בסדרי המינהל התקין.
הדבר מעורר חשש שחברי ועדת המכרזים פעלו בעצם כחותמת גומי של החברה והכשירו את מעשיה בדיעבד, באופן שאין בו כדי למלא את החובה ואת האחריות המוטלות עליהם.
בתשובת החברה נמסר כי הצורך בשירותיו של יועץ לענייני תיירות התעורר כשקיבלה את מרכז דוידסון לידיה.
עד אותו מועד לא היה לחברה ניסיון בהפעלת אתר כזה ולכן נזקקה בדחיפות ליועץ.
בשל הדחיפות ולוח הזמנים הקצר, לא נערך הליך תחרותי בשלב הראשון של שכירת שירותיו של יועץ ב'.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי על חברה ממשלתית חלה חובה לפעול על פי דיני המכרזים.
לפיכך היה על החברה להעלות את הצורך הבהול ביועץ לדיון בוועדת המכרזים, והיא תדון בפטור מחובת מכרז או בהליך תחרותי אחר לשכירת יועץ.
בינואר 2015 אישרה ועדת המכרזים את המשך ההתקשר ות עם יועץ ב' עד פברואר 2015 , וזאת "לצורך הוצאת מכרז לאלתר".
בפברואר 2015 פנתה החברה במכרז סגור למציעים את עצמם לתפקיד יועץ תיירות.
בוועדת המכרזים שהתכנסה ב - 26.
15 הוחלט לבחור בהצעתו של יועץ ב'.
במאי 2015 חתמה החברה על הסכם התקשרות חדש עם יועץ ב' כמנהל הת יירות של החברה, בעבור 16,500 ש"ח בתוספת מע"ם לחודש במשך שנה, עם אפשרות לשתי תקופות הארכה, כל אחת מהן לשנה.
בתקנות חובת המכרזים נקבע כי ועדת מכרזים תכלול במסמכי המכרז את פירוט כל אמות המידה, את מבחני המשנה, את המשקל היחסי שיינתן ואת אופן שקלולם.
הביקורת העלתה כי במכרז שפרסמה החברה בפברואר 2015 לא פורטו אמות המידה, מבחני המשנה והמשקל היחסי שניתן לכל מרכיב - בניגוד לתקנות המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אמות המידה ומשקלן אמורים להתפרסם למציעים במסמכי המכרז.
העסקת יועץ לגיוס כספים .
יועץ ג' הוא תושב הרובע היהודי, והיה סגן ראש עיריית ירושלים בשנים 2013-2009 .
הוא כיהן כחבר מועצת עיריית ירושלים בשנים 2015-2014 .
מנכ"ל החברה דאז כיהן 96 | דוח שנתי 67א .
כסגן ראש עיריית ירושלים בשנים 2008-1998 ושימש כמשנה לראש העירייה בשנים 2010-2008 .
מנכ"ל החברה דאז מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2014 כייועץ ג' פנה אליו וביקש ממנו שיעסיק אותו כיועץ לגיוס כספים ממשרדי ממשלה.
משרד מבקר המדינה, רואה טעם לפגם בכך שחברה ממשלתית מוצאת לנכון להעסיק יועץ במטרה לגייס כספים ממשרדי ממשלה.
בתשובותיו של יועץ ג' למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ומיוני2016 (להלן - תשובתו) הוא מסר כי הוא מעולם לא פנה למנכ"ל החברה בבקשה שיעסיק אותו.
בתשובתו נכתב: "נתבקשתי להכין תכנית לרובע ההרודיאני.
עוד בטרם נחתם חוזה העסקה נפגשתי עם.
הוא ציין כי כבר מדצמבר 2013 קיים פגישות בענייני הרובע ההרודיאני עם בעלי תפקידים בכירים במשרד ראש הממשלה, במשרד לירושלים והתפוצות, במשרד התיירות ובחברה, וזאת עוד בטרם עלה נושא העסקתו בוועדת המכרזים.
בישיבת ועדת המכרזים שהתקיימה ב- 6.
14 המליץמנכ"ל החברה דאז לשכור את שירותיו של יועץ ג' לגיוס משאבים כספיים לפרויקט הרובע ההרודיאני ולהנעתו.
ועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות למשך שישה חודשים, תמורת 7,000 ש"ח בתוספת מע"ם לחודש בכפוף ל"הוכחת ביצוע".
14 נחתם הסכם התקשרות בין החברה ל יועץ ג', ולפיו יועסק מ - 10.
14 (להלן- הסכם עם יועץ ג').
נמצא כי החברה החליטה להתקשר עם יועץ ג' בעקבות המלצתו של מנכ"ל החברה דאז וזאת בלי לבדוק כמה הצעות, כפי שמתחייב מתקנות חובת המכרזים ומנוהל המכרזים.
מנכ"ל החברה דאז השתתף כיו"ר ועדת המכרזים ב- 6.
14 שבה הוחלט לאמץ את המלצתו לשכור את שירותיו של יועץ ג'.
בפרוטוקול דיוני הוועדה לא הוזכרה כלל היכרותו המוקדמת של מנכ"ל החברה דאז עם יועץ ג'.
בתשובת מנכ"ל החברה דאז נמסר כי סיפר על היכרותו המוקדמת עם יועץ ג'.
משרד מבקר המדינה מעיר ל מנכ"ל החברה דאז כי בשל היכרותו המוקדמת עם יועץ ג' כמתואר להלן, היה עליו להימנע מכל דיון בנוגע להעסקתו בחברה, בייחוד בשל ההעסקה שהוחלט עליה ללא הליך תחרותי.
התנהלות זו של מנכ"ל החברה דאז אינה עולה בקנה אחד עם כללי המינהל התקין.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 97 .
בישיבה של ועדת התיירות מ- 10.
14 נדון העיכוב ביישום פרויקט הרובע ההרודיאני.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות חברי ועדת המכרזים שאישרו את שכירת שירותיו של יועץ ג' לגיוס כספים ממשרדי ממשלה בניגוד לתקנות חובת המכרזים ונוהל המכרזים.
14 הגיש יועץ ג' לחברה חשבונית לתשלום עבור "טיפול בפרויקט הרובע ההרודיאני עבור חודש ינואר 2014 " על סך 7,000 ש"ח בתוספת מע"ם.
כלומר - יועץ ג' ראה את עצמו כמי שמועסק כבר מינואר 2014 , כחודש לפני שאושרה ההתקשרות בוועדת המכרזים ב- 6.
14 ועוד לפני שנחתם אתו ה הסכם ב- 13.
יצו ין כי יועץ ג' לא קיבל תשלום בעבור חשבונית זו.
בתשובתו מסר יועץ ג' כי הנפקת החשבונית נעשתה בשגגה על ידי מזכירתו "החל מפגישת הגישוש הראשונית שקיימתי עם החברה".
בתשובת החברה נמסר: "ייתכן שבשל קשריו ופגישותיו עם גורמים שונים, מצא לבדוק מראש אפ]'יועץ ג[ לנכוןשרות של גיוס תקציב גם עבור החברה, בין יתר עיסוקיו".
על פי מסמכי החברה היא שילמה ליועץ ג' סכום כולל של 46,728 ש"ח.
בהסכם עם יועץ ג' נקבע בין היתר כי יועץ ג' יגיש "אחת לחודשיים דוח כתוב לחברה אודות פעילותו, התקדמות הטיפול, הישגים, קשיים ותוצאות".
עוד נקבע: עפ"י שיקול דעת הנהלת החברה".
ועדת ]'יועץ ג [ "התמורה מותנית בביצועי המכרזים מ- 4.
14 מבקשת]'יועץ ג[ החליטה: "תנאי להמשך ההתקשרות עם הוועדה לקבל.
תכנית עבודה, מה בוצע עד כה ומה בכוונתו להשלים ב -3 חודשים".
יועץ ג' צירף לתשובתו דוח פעילות מיוני 2014 , שלדבריו העביר לחברה, ובו פירוט הפגישות שקיים עם גורמים שונים בנושא, בין דצמבר 2013 למאי2014 .
החברה מסרה בתשובתה כי לא קיבלה מיועץ ג' דוח פעילות בכתב.
הביקורת העלתה כי על אף שלפי החברה היא לא קיבלה מיועץ ג' הוכחת ביצוע למאמצי גיוס הכספים שלשמם נשכר כאמור, ועל אף שוועדת המכרזים קבעה שההוכחה היא תנאי לתשלום שכרו, שילמה החברה ליועץ ג' שכר טרחה עבור כשישה חודשים, כפי שנקבע בהסכם אתו.
בנוהל הזמנת טובין ושירותים של החברה ממאי 2012 נקבעכי מתאם החשבונות במחלקה הרלוונטית יבדוק את החשבוניות שיתקבלו מספקים .
החשבוניות יועברו למדור הנהלת החשבונות לביצוע התשלום.
נמצא כי החברה שילמה ליועץ ג' בלי ש מנכ"ל החברה דאז (שביקש להעסיק אותו), מזכיר החברה או סמ נכ"ל החברה אישרו את השירות שהוזמן ממנו.
בתשובת החברה נכתב כי עצם קיומו של ה הסכם עם יועץ ג' "מייתר צורך בחתימת גורם בהנהלת החברה על כל תשלום ותשלום".
החברה הוסיפה כי ברשותה שלושה אישורי תשלום.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הצורך שגורם בהנהלה יחתום על קבלת שירות מיועץ נועד להבטיח בקרה על כך שהחברה אכן קיבלה את השירות שעליו שילמה.
תשובת החברה אינה עולה בקנה אחד עם נוהל הזמנת טובין ושירותים ועם כללי מינהל תקין.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שחברה ממשלתית תשלם לאדם כלשהו, ולא כל שכן לאדם בעל רקע פוליטי והיכרות קודמת עם מנכ"ל החברה, עבור שירותים לגיוס כספים ממשרדי ממשלה.
בתקנות חובת המכרזים נקבע: " התקשרות משרד לביצוע עבודה או לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז אם היא.
התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים.
התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים .
תיעשה, ככל הניתן, בדרך של פנייה תחרותית להצעות.
ועדת המכרזים תבדוק כמה הצעות הבאות בחשבון מתוך רשימת המציעים.
ב"נוהל קיום מכרזים" של החברה מ - 15.
04 נקבע: "התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים.
וכן התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
תעשה לאחר בדיקת מספר הצעות".
במאי 2012 נכנס לתוקףנוהל המכרזים וגם בו אומץ הסעיף האמור.
בדצמבר 2011 הכיןהיועמ "ש חוות דעת משפטית, לפיה לאור אופיו המיוחד של תפקיד דובר בחברה, שדורש מקצועיות, ידע ומומחיות מיוחדים וכן יחסי אמון מיוחדים ואשר על כן, ההתקשרות עמו יכולה להיעשות בפטור ממכרז ובדרך של פנייה תחרותית להצעות.
בינואר 2012 החליטה ועדת המכרזים: "תבוצע פניה למס' דוברים על מנת לבדוק את רמת המחירים הנהוגה וקבלת שירותים מעין אלו".
בפרוטוקול של ועדת המכרזים של החברה מ - 18.
12 נכתב: "בהתאם לחוו"ד היועמ"ש פעלה קיים שיחות ]דאז[ החברה לבדוק דוברים רציניים לתפקיד והמנכ"ל עם מועמדים.
שלושה מועמדים נתבקשו להגיש פרופיל + הצעת מחיר למתן שירותי דוברות בריטיינר".
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 99 .
ועדת המכרזים בביקורת עלה כי ועדת המכרזים לא ערכה פנייה תחרותית בכתב לקבלת הצעות מחיר מדוברים אפשריים, ולא פירטה את השירותים הנדרשים ואת אמות המידה לבחירה.
כמו כן, מהתיעוד אי-אפשר לדעת לאלו מציעים פנתה ועדת המכרזים וכיצד נבחרו.
החברה קיבלה הצעות מחיר לשירותי דוברות משלושה מועמדים.
לוח 4: הצעות מחיר לשירותי דוברות .
12 10,000 צורכי הדוברות השוטפים של הארגון .
12 13,000 מערך יחסי הציבור .
12 8,000 יחסי ציבור, דוברות, שיווק ופרויקטים מיוחדים .
מהמסמכים עולה כי המועמדים הגישו במועדים שונים הצעות מנוסחות באופן חופשי ולא על פי אמות מידה זהות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר אמות מידה זהות לבחינת הצעות המועמדים אינה מאפשרת לחברה לקיים ביניהן השוואה של ממש.
גם הליך קבלת ההצעות מהמועמדים לא התנהל בשקיפות ובשוויוניות.
בוועדת המכרזים מ - 18.
12 נדונו ההצעות האמורות.
להצעות צורפו קורות החיים של מציע מס' 3 בלבד.
בפרוטוקול הוועדה צוין כימנכ"ל החברה דאז מציע [ שוחח עם המועמדים וכי "הוא רואה יתרון למועמד 3 , לאור ניסיונו ] המוביל הן בתחום המוניציפלי והן בגזרה התקשורתית הארצית, כולל פיתוח קשרים בגורמי הממשלה השונים".
הוועדה בחרה בהצעתו של מציע מס' 3 (להלןגם - הדובר).
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שמנכ"ל יפנה למציעים פוטנציאליים, שכן עצם הפנייה שלו למציע עשויה להתפרש כהעדפה שעלולה להטות את הליך הבחירה ולהשפיע על החלטת ועדת המכרזים.
הדובר שנבחר ביוני 2012 הוא חבר מועצת עיריית ירושלים משנת2003 .
כאמור, מנכ"ל החברה דאז כיהן כסגן ראש עיריית ירושלים בשנים 2008-1998 ושימש כמשנה לראש העירייה בשנים 2010-2008 .
מנכ"ל החברה דאז השתתף בישיבה כיו "ר ועדת המכרזים ב- 18.
12 ,בעת שהוחלט לאמץ את המלצתו להתקשר עם הדובר.
נמצא כי בפרוטוקול דיוני הוועדה לא נכתב שמנכ"ל החברה דאז דיווח על כך שהוא מכיר את הדובר.
בתשובת החברה ובתשובת מנכ"ל החברה דאז נמסר כי מנכ"ל החברה דאז דיווח כי הוא מכיר את הדובר וממליץ עליו, ואולם בפרוטוקול של ועדת המכרזים אין כל עדות כתובה לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר ל מנכ"ל החברה דאז כי היה עליו לוודא שדיווחו ייכתב בפרוטוקול, ואף להימנע ממעורבות אישית בהעסקת מציע מס' 3.
ועדת המכרזים החליטה ב - 18.
12 : "מזכיר החברה בתאום עםהיועמ "ש ידאג להכין הסכם התקשרות.
תקופת הניסיון תעמוד על 6 חודשים וההסכם הוא ל- 12 חודשים, שבסיומם תישקל המשך ההתקשרות".
12 התקשרה החברה עם הדובר בהסכם למתן שירותי דוברות ומיתוג לחברה עד פברואר 2013 , ונקבע כי לאחר מכן תבחן החברה את האפקטיביות של הפעילות.
עודנקבע כי המשך ההתקשרות לאחר תקופת הניסיון טעון אישור בכתב (להלן - הסכם ההתקשרות).
בנובמבר 2013 הוארךהסכם ההתקשרות בין החברה לדובר עד סוף דצמבר 2013 .
באפריל2014 שוב הוארך ההסכם בדיעבד, מינואר2014 ועד יוני2014 , והתמורה החודשית הופחתה ל - 6,000 ש"ח.
באוגוסט 2014 הודיעה החברה לדובר שההתקשרות תסתיים בסוף החודש.
ממסמכי הנהלת החשבונות של החברה עולה כי העסיקה את הדובר כ-20 :חודשים לסירוגיןמספטמבר 2012 עד פברואר2013 וממאי2013 עד אוגוסט 2014.
ממאי עד נובמבר2013 ומינואר עד מרץ2014 , לא היה ביניהם הסכם התקשרות תקף.
בתשובת החברה נמסר כי הערות משרד מבקר המדינה בנוגע לפנייה אחידה למועמדים ולתקופות העסקה לסירוגין מקובלות עליה והלקחים יופקו.
כאמור בנוהל הזמנת טובין ושירותים של החברה ממאי 2012 נקבע כי מתאם החשבונות במחלקה הרלוונטית יבדוק את החשבוניות מספק ים וכי החשבוניות יועברו למדור הנהלת החשבונות לשם ביצוע תשלום.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 101 .
דיני המכרזים מחייבים .
לנהוג באופן שוויוני .
שקופות הביקורת העלתה כי לא אושרה בדיקתן של יותר ממחצית החשבוניות שהגיש הדובר ושנבדקו על ידי נציגי משרד מבקר המדינה.
על חלקן חתום סמנכ"ל החברה, על חלקן חתום מזכיר החברה וחלקן אינו חתום כלל.
דיני המכרזים מחייבים לנהוג באופן שוויוני כלפי מציעים ובכלל זה לדון בהצעות על בסיס של פניות אחידות ואמות מידה שקופות, וזאת כדי שההצעות יתבססו על מידע זהה שיאפשר להשוות ביניהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, אופן בחירתם של היועץ לגיוס כספים והדובר, על רקע ההיכרות המוקדמת של מנכ "ל החברה דאז עמם, כפי שתוארה לעיל, פוגעת בכללי השוויון.
העסקתו של יועץ משפטי של חברה ממשלתית טעונה אישור של הוועדה למינוי יועצים משפטיים ושכרם ברשות החברות (להלן - הוועדה למינוי יועצים משפטיים).
בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב -1992 (להלן- כללי החברות הממשלתיות), נקבע: "לא תמליץ הוועדה על אישור של מינוי אם, לדעתה, עלולים עיסוקיו האחרים של עורך הדין ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו כיועץ משפטי של החברה".
באוקטובר 2008 בחרה ועדת איתור של החברה משרד עורכי הדין שישמש כיועץ המשפטי שלה.
08 אישרה רשות החברות להעסיק את המשרד כיועץ המשפטי של החברה.
בפועל כיהן אחד מעורכי הדין מהמשרד האמור כיועמ"ש, ובתוקף תפקידו זה הוא השתתף בוועדות המכרזים של החברה.
בשנת 2011 האריך דירקטוריון החברה את העסקתו של היועמ"ש עד נובמבר 2014 .
באישור רשות החברות ניתנה ארכה להעסקתו עד מאי 2015.
ב דצמבר 2015 סיים היועמ"ש את תפקידו והחל בינואר 2016 .
מונה לחברה יועץ משפטי חדש 1.
בחוזר היועץ המשפטי 2001/2 של רשות החברות(להלן - חוזר 2001/2) נקבע כי מבקר הפנים בכל חברה ממשלתית ימסור לפחות אחת לשנה דוח ביקורת לוועדת הביקורת של הדירקטוריון ולרשות החברות על ביצוע כללי החברות הממשלתיות בהתאם לחוזר רשות החברות בעניין היועצים המשפטיים.
נמצא כי מבקר הפנים של החברה לא הגיש דוחות ביקורת כאמור לרשות החברות משנת 2011 עד מועד סיום הביקורת.
בחוזר 2001/2 נקבע כי ליועץ המשפטי הקבוע אין חזקה על המטלות המשפטיות של החברה, והוא יהיה רשאי לממשן ללא מכרז אם ייתן הנחה של 43.
75 % על התעריפים הקבועים בחוזר, וזאת לאחר שרשות החברות אישרה את היקף המטלה ואת גובה שכר הטרחה.
מפרוטוקול של ועדת המכרזים מ- 12.
11 עולה כי החברה מעסיקה את היועמ"ש בליווי פרויקטים על פי הסדר שכר טרחה שהושג (בשנת 2003 ) עם היועצת המשפטית הקודמת של החברה.
לפי הסדר זה: "תשלום ע"פ מדרגות פרוגרסיביות באחוזים משוויו של הפרויקט ולפי אבני דרך בהתאם להתקדמות, כשעל התוצאה המתקבלת הנחה בשיעור 25% .
הסדר זה חל גם על היועמ"ש המכהן כשגם לגביו ניאו ת היועמ"ש להפחית מתוצאות המכפלה המתקבלת בחלק מהפרויקטים המלווים על ידו" (ההדגשה אינה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי ההסדר עם היועמ"ש לא הובא לאישור הוועדה למינוי יועצים משפטיים.
היועמ"ש והחברה מסרו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 כי הסכם שכר הטרחה מבוסס על האישור של רשות החברות שניתן בעבר להתקשרות החברה עם היועצת המשפטית הקודמת בשנת 2003 .
החברה הסבירה כי בתחום הפרויקטים שהיא מוציאה אל הפועל שולם ליועמ"ש שכר שאינו מגיע "למדרגות התשלום כפי שסוכמו".
החברה טענה כי ההסכם עם היועמ"ש "הועבר אל רשות החברות בשעתו עבור הועדה למינוי יועצים משפטיים, (אשר באותה עת לא פעלה בשל הרכב חסר של חברים)".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אף אם היו תקופות שבהן הוועדה למינוי יועצים משפטיים לא פעלה, הרי שאי -אפשר לוותר על חובת האישור של רשות החברות להסכם טרחה של יועמ"ש עם חברה, רק משום שמדובר בהסכם זהה להסכם קודם שאושר ברשות החברות ליועץ משפטי קודם לפני שנים.
לפיכך היה על החברה לפנות לוועדה האמורה במהלך כשבע שנות כהונתו של היועמ"ש בחברה ולקבל את אישורה להסכם עם היועמ"ש הנוכחי של החברה בעת שחזרה הוועדה לפעול.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לפעול על פי ההנחיות של רשות החברות, ולרשות החברות כי עליה לפקח על החברה ולאכוף את הנחיותיה.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 103 .
ניגודי עניינים של מזכיר החברה .
הכלל שלפיו אסור לעובד ציבור להימצא בניגוד עניינים הוא עיקרון מרכזי בכללים החלים על משרתי הציבור.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, אחת ממטרות הכלל האמור היא למנוע מממלא תפקיד ציבורי להיות מושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור בו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם מתוקף תפקידו21 .
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל ממלא העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים את תפקידו בתום לב ואינו מושפע, לפי מיטב שיפוטו, מהאינטרס הזר שהוא כביכול נגוע בו.
בית המשפט קבע כי היכרות קודמת בין חבר בוועדת מכרזים ובין אחד המציעים אינה יוצרת כש לעצמה משוא פנים פסול 22 .
בנסיבות של היכרות קודמת בין חבר ועדת מכרזים ובין אחד המציעים שמגיעות עד כדי ניגוד עניינים, לעתים גילוי נאות ושקיפות בנוגע לטיב הקשרים ומאפייניהם משמשים מענה אפשרי23.
" :בפסיקת בג"ץ נקבע כדי להבטיח כי ועדת מכרזים במכרז פנימי לאיוש מישרה תמלא תפקידה נאמנה, שומה על חברי הוועדה לדווח לוועדה בפרוטרוט על קשריהם עם המועמדים או עם מקצתם, על שיחות שהיו להם על-אודות המועמדים עם אנשים שלישיים או עם חברי הוועדה שלא במושב הוועדה, וכו'; חובה היא המוטלת על הוועדה לנהל פרוטוקול שישקף, למצער, את עיקרי הדברים שהיו בדיוני הוועדה ואת נימוקי הוועדה להחלטתה.
פרוטוקול זה - בכפיפות לחריגים המקובלים כגון פגיעה בצנעת הפרט, גילוי סוד מסחרי וכיו"ב - יהיה פתוח לעיונם של כל המועמדים כולם.
כך ניתן יהא להבטיח, למצער לכאורה, כי הוועדה פעלה כשורה וכי קוים עקרון שוויון ההזדמנויות "24.
מזכיר החברה אחראי בין היתר לפרויקטים של החברה.
הוא נמנה עם חברי ועדת המכרזים, שבוחרת בעלי מקצוע הנותנים שירותים לחברה , והוא בעל הסמכות לאשר את קבלת השירותים מידי בעלי מקצוע .
לאחר שניתנו השירותים, מאשר מזכיר החברה בחתימתו שהחברה קיבלה את השירותים מהיועצים האמורים , ולאחר מכן מועברות דרישת התשלום או החשבונית להנהלת החשבונות לתשלום שכרם.
עד אוקטובר 2014 ריכז המזכיר את ועדת המכרזים של החברה.
נוסף על כך, מזכיר החברה הוא חבר בוועדת המכרזים שדנה מדי שנה בהתאם לחוזר 2001/2 ולהנחיה שפרסמה רשות החברות ב-2009, בכל הנושאים הקשורים ליועמ"ש, לרבות "בחינת אפשרות קיומם של גורמים אחרים העלולים להשפיע על עבודתו של עוה"ד בחברה, לרבות ניגוד עניינים", לצורך אישור המשך העסקתו.
21 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח -תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה , פ"ד לד(2 )566 ,572 (1980 ,); מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב(2007 ), בפרק "ניגוד עניינים בתחום הרכש במערכת הבריאות", עמ' 469 , ובפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 897 ; מבקר המדינה, דוח מיוחד בעניין חברת נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (2015.
) 22 ע"א 3744/94 אבן הבונים בע"מ נ' ארבל הנדסה וקבלנות, פ"ד נ( 5 )59 (1996.
) 23 ,ראו לדוגמה עומר דקלמכרזים , כרך ב' (תשס"ד-2004 '), עמ46.