HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מצב דברים זה פוגע קש ות בטיפול בתלונות ובאירועים המחייבים חקירה מהירה, יעילה ומקצועית, וכן באמון הציבור ברשויות האכיפה, ועלולות להיות לכך השלכות במישור הבינלאומי.
התייחסות ועדת טירקל וצוות צ'חנובר לסוגיית החקירה של שוטרי מג"ב ביחס לתלונות המועלות בדבר הפרות של כללי המשפט הבין-לאומי .
10 החליטה ממשלת ישראל36 להקים ועדה ציבורית בלתי תלויה בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס יעקב טירקל (להלן - הוועדה) לבדיקת היבטים שונים הנוגעים לפעולות שנקטה מדינת ישראל למניעת הגעת כלי שיט אל חוף רצועת עזה ב- 31.
בסעיף 5 להחלטת הממשלה נקבע כי הוועדה תבחן גם "האם מנגנון הבדיקה והחקירה ביחס לתלונות וטענות המועלות בדבר הפרות של דיני הלחימה, הנוהג בישראל באופן כללי, וכפי שהוא מיושם ביחס לאירוע הנוכחי האירוע [ הימי מ- 31.
10 ]תואם את חובותיה של מדינת ישראל בהתאם לכללי המשפט הבינלאומי".
בינואר 2011 הגישה הוועדה לממשלה את החלק הראשון של הדוח, שעסק באירוע הימי מיום 31.
35 יתר התיקים נפתחו בשנת2016.
36 החלטה1796 של הממשלה ה-32.
37 משט של שש ספינות שיצאו במאי2010 מחופי טורקיה כדי להגיע לנמל עזה.
לוחמי חיל הים השתלטו על חמש ספינות ונתקלו בהתנגדות שברובה הייתה פסיבית.
בספינה השישית, "מאווי מרמרה", התרחשו אירועים אלימים, בגינם נפצעו תשעה חיילי צה"ל, במהלכם נהרגו תשעה מנוסעי הספינה ונוסע עשירי מת מפצעיו זמן מה לאחר מכן.
בנוסף נפצעו 55 מנוסעי הספינה.
בפברואר 2013 הגישה הוועדה את החלק השני של הדוח (להלן - דוח טירקל השני) 38 .
במסגרת חלק זה בחנה הוועדה את יישומו של סעיף 5 בהחלטת הממשלה דלעיל.
בהמלצה מס' 14 בדוח טירקל השני39 נקבע כי "כאשר עולים חשדות להפרות של כללי המשפט הבינלאומי ההומניטארי בעקבות פעילות משטרתית שנעשתה תחת פיקודו של צה"ל, ראוי שהחשדות ייבדקו ויחקרו על ידי צה"ל ולא על ידי המשטרה.
הוועדה התרשמה, כי בידי הגורמים המופקדים על הבדיקה והחקירה בצה"ל, ובמיוחד על ידי הפרקל יטות הצבאית, הניסיון והמומחיות הדרושים לעריכת חקירות כאלה עם בקיאות בדין החל על פעילות זאת".
14 החליטה הממשלה על מינוי צוות לבחינה וליישום של מסקנות דוח טירקל השני.
לראש הצוות מונה ד"ר יוסף צ'חנובר 40 (להלן- צוות צ'חנובר).
באוגוסט 2015 המליץ צוות צ'חנובר כי "באירועים מבצעיים שבהם יהיו מעורבים שוטרי מג"ב או שוטרים אחרים, כשהם פועלים תחת פיקוד צה"ל, יהיו חוקרי מח"ש אמונים על החקירה בנוגע לשוטרים.
באירועים שבהם מעורבים חיילי צה"ל ושוטרים גם יחד, יוקם צוות חקירה משותף של חוקרים צבאיים ושל חוקרי מח"ש.
ביולי 2016 החליטה ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) (החלטה ב/125 ) לאמץ את המלצות דוחצוות צ'חנובר.
בנוגע ל"יישום המלצה מס' 14 של צוות צ'חנובר, שעניינה הטיפול בתלונות נגד שוטרים ביחס להפרות של כללי המשפט הבינלאומי במסגרת פעילות משטרתית שנעשתה תחת פיקוד צה"ל באיו"ש החליט הקבינט המדיני -ביטחוני כי היא תיבחן על ידי היועץ המשפטי לממשלה, בהתייעצות עם הגורמים הנוגעים בדבר, לר בות בחינת האפשרות ליישם את האמור בדוח השני של וועדת טירקל לגבי המלצה זו.
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "עמדת מ"י היא כי מי שצריך לחקור את שוטרי מג"ב הם מח"ש ואך ורק מח"ש.
לאור התנגדות מח"ש עד כה, הטיפול של מחוז ש"י מבוצע בשטח מוכוון על ידי מח"ש.
מ"י ישראל תשמח לממש את העברת האחריות כעולה בדו"ח.
למען הסר ספק, המשטרה מתנגדת נחרצות להעביר את האחריות לחקירה למצ"ח.
כיום מבוצעות החקירות ע"י קצין וחוקר מאח"מ ש"י וזאת בנוסף לתפקידם" (ההדגשה במקור).
ביוני 2017 מסר משרד המשפטים בתגובתו על ממצאי הביקורת כי "בהתאם להחלטת הקבינט המדיני - ביטחוני בחן היועץ המשפטי לממשלה את הדברים, .
38 במסגרת דוח טירקל השני גיבשה הוועדה18 המלצות העוסקות במנגנוני בדיקה וחקירה בנוגע לתלונות וטענות המועלות בדבר הפרות של דיני הלחימה.
39 המלצה מס' 14 , פסקה 85, עמ' 343 .
לדוח 40 'החלטה מס1143 מ- 3.
אזור יהודה ושומרון |225 .
בשים לב לחלופות השונות העומדות על הפרק.
לאחר שבחן את הנושא לעומקו עמדת היועץ המשפטי לממשלה היא כעמדת ועדת טירקל, דהיינו, כי אירועים בהם מתעורר חשד להפרת דיני העימות המזוין, שבהם מעורבים שוטרים שפעלו תחת פיקוד צה"ל, נכון שיחקרו על ידי מצ"ח.
היועץ המשפטי לממשלה סבור כי פיצול חקירת אירועים מסוג זה בין מח"ש לבין מצ"ח, בהתאם לזהות החשודים כפי שהוצע על ידי צוות צחנובר, עלול לפגוע באפקטיביות ובמהירות של החקירות.
כמו כן, מצב שבו חיילים ושוטרים, שלחמו שכם אל שכם באותו אירוע ותחת פיקוד משותף, מטופלים ע"י גו פי אכיפה שונים, עלול לעורר טענות באשר לשוויוניות האכיפה.
נוכח האמור לעיל, הודיע היועץ המשפטי לממשלה במכתב מיום 6.
17 לשר הביטחון ולשרת המשפטים כי עמדתו היא שעל הקבינט המדיני-ביטחוני לאמץ את המלצה 14 , בהתאם למתווה שהוצע על ידי ועדתטירקל כך שצה"ל יהיה הגורם שיופקד על חקירת טענות בדבר הפרות של הדין הבי ן-לאומי ההומניטרי באיו"ש.
17 כתב שר הביטחון לראש הממשלה כי הוא עומד על יישום המלצת צוות צ'חנובר, דהיינו כי ירי של שוטרי מג"ב יחקרו על ידי מח"ש, וכי עמדתו מקובלת על הרמטכ"ל ולדבריו אף על מפכ"ל משטרת ישראל.
שר הביטחון כתב כי הוא אינו רואה צורך להביא את הדברים לדיון בפני הקבינט.
היועץ המשפטי לממשלה ממשיך בטיפול אינטנסיבי בנושא זה.
בהתאם לכך הובהרה דחיפות הנושא לראש הממשלה ונמסר לנו על -ידי המטה לביטחון לאומי כי הנושא צפוי לעלות לדיון בראשותו של ראש הממשלה במועד קרוב".
ביולי 2017 מסר הפרקליט הצבאי הראשי למשרד מבקר המדינה כי "שר הביטחון ציין במכתבו [ האמור ]לראש הממשלה כי שוטרי מג"ב נמנים עם משטרת ישראל ואינם חלק מצה"ל וצה"ל אינו אמון על הכשרתם, הפיקוד עליהם ושגרת פעילותם; כי הליכי חקירה והעמדה לדין של שוטרים על ידי גורמי צה"ל באירועים המבצעיים הרגישים והטעונים ביותר עלולים להביא למתח וחיכוך בין-ארגוניים חריפים בין צה"ל לבין המשטרה; וכי ממילא חקירת פעילות מג"ב במזרח ירושלים נעשית על ידי מח"ש, והדבר מחדד את העובדה שחקירות שוטרי מג"ב אינן חייבות להיערך על ידי גוף צבאי".
מתגובת המטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) מנובמבר 2017 על טיוטת דוח מבקר המדינה עולה כי ב- 25.
17 התקיים דיון בראשות ראש הממשלה בנושא סמכות החקירה והעמדה לדין של שוטרי מג"ב הפועלים באיו"ש בו הציגו בפניו הגורמים הרלוונטיים את עמדתם המנומקת ולאחריה אף ביצעו השלמות.
עוד עולה כי המל"ל מסר לשרת המשפטים, היועץ המשפטי לממשלה, למזכיר הצבאי לשר הביטחון, המזכיר הביטחוני לשר לבט"פ, לרמטכ"ל, מפכ"ל המשטרה ולפרקליט הצבאי הראשי כי בהמשך לדיון זה, ראש הממשלה קיבל החלטה לפיה "הטי פול בתלונות נגד שוטרי מג"ב ביחס להפרות של כללי המשפט הבינלאומי במסגרת פעילות משטרתית, שנעשתה תחת פיקוד צה"ל באיו"ש תהיה בידי צה"ל/מצ"ח".
לאירועי ירי הגורמים .
אינה תקינה משרד מבקר המדינה מעיר כי במשך שנים רבות התנהלות גורמי אכיפת החוק בנוגע לחקירת שוטרי מג"ב הפועלים תחת פיקוד צה"ל בנוגע לאירועי ירי הגורמים לפציעה או למוות אינה תקינה.
נוכח זאת, ראוי היה כי החלטה סופית ומחייבת בעניין וקביעת הגורם האחראי תתקבל במועד מוקדם יותר.
משהחליט ראש הממשלה בנובמבר 2017 שהסמכות לחקירת תלונות נגד שוטרי מג"ב בנוגע להפרות של כללי המשפט הבינלאומי במסגרת פעילות משטרתית שנעשתה תחת פיקוד צה"ל באיו"ש תהיה בידי מצ"ח, על כל הגורמים המעורבים בחקירות אלו לפעול בהקדם האפשרי ובתיאום מלא, ליישום ההחלטה.
הסמכת חוקרי מח"ש לחקור שוטרים באיו"ש .
כאמור, מח"ש חוקרת מקרי ירי של שוטרי מחוז ש"י שגרמו לפציעה או למוות של פלסטינים (למעט ירי שוטרי מג"ב) וכן כל חשד לביצוע עברות פליליות על ידי שוטרי המחוז.
בתהליך האזרוח של מח"ש שהחל בשנת 2008 נקלטו במח"ש חוקרים אזרחיים, על מנת להחליף בהדרגה את החוקרים "שהושאלו" ממ"י41.
מטרת ה אזרוח הייתה, בין היתר, להגביר את עצמאותה של מח"ש ואת אי-תלותה במשטרה.
במועד סיום הביקורת תהליך זה עדיין לא הושלם.
יצוין כי החוקרים האזרחיים אינם נמנים עם מ"י, והם עובדי משרד המשפטים.
ממסמכים שנמסרו לצוות הביקורת עולה כי בין ינואר 2013 לאפריל 2016 נחקרו במח"ש 126 .
שוטרים וקצינים של מחוז ש"י בדצמבר 2015 נשלח מסמך מטעמו של יועמ"ש איו"ש ליועמ"ש יחידת שב"כ, לפרקליט איו"ש, ליועמ"ש מחוז ש"י ולגורמים נוספים במפקדת הפרקליטות הצבאית (מפצ"ר), ובו באיו"ש ]מח"ש[ נאמר כי "פעילות חוקרי המחלקה מתבצעת כיום ל לא הסדרה כנדרש.
חוקרי המחלקה אינם נמנים עם כוחות המשטרה בישראל, ועל כן, הם אינם שוטרים וכפועל יוצא מכך נעדרי סמכות לבצע את תפקידם באזור.
לאור האמור יש חשיבות להסדיר סוגיה זו בהקדם על מנת להקנות לחוקרי המחלקה את הסמכויות הדרושות להם במילוי תפקידיהם".
רק באפריל 2016 הוסמכו חוקרי מח"ש לביצוע חקירות באיו"ש.
מפקד פיקוד המרכז, האלוף רוני נומה, חתם על צו42 "שהוכן ביוזמת יועמ"ש איו"ש דאז, אלם דורון בן ברק, הקובע כיכל ]ל[" :מי שנמנה על המחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים, תהיינה הסמכויות הנתונות לכל חייל על פי תחיקת הביטחון".
41 סעיף 45 לדוחטירקל השני , עמ' 258 .
42 צו בדבר הוראות ביטחון (תיקון מס' 49) )(יהודה והשומרון (מס' 1769), התשע"ו-2016.
אזור יהודה ושומרון |227 .
אפריל 2016 ללא הסדרה כנדרש משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ המשפטי באיו"ש כי אי-הסדרת הסמכתם של חוקרי מח"ש עד אפריל 2016 היא ליקוי.
מן הראוי שהיועץ המשפטי באיו"ש יבחן בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, לפי העניין, את נושא הסמכתם של כלל גורמי האכיפה הפועלים באיו"ש.
במאי 2017 מסר צה"לבתגובתו על ממצאי הביקורת כי "המידע הדרוש על מנת לוודא כי כל אחד מהגופים פועל כדין, מצוי בראש ובראשונה בידיו של הגוף הרלוונטי - כמי שאחראי לפעילותו ובקיא בפרטיה - ואינו מובא בהכרח לידיעת יועמ"ש איו"ש.
שבו העובדה שחוקרים אזרחיים מבצעים פעולות המצריכות סמכות שיטור באיו"ש, ללא הסמכה מתאימה, הובאה לידיעת יועמ"ש איו"ש, על ידי הגוף הפועל באיו"ש.
נבהיר כי לא ידוע ליועמ"ש איו"ש על כל גוף הפועל כיום לאכיפת חוק באיו"ש, מבלי שנתונות לו הסמכויות הנדרשות לכך" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי הגם שלפי טענתו, המידע הדרוש כדי לוודא שכל אחד מן הגופים פועל כדין מצוי בידי הגופים עצמם, על יועמ"ש איו"ש - כגורם המופקד על הסדרת הסמכויות מכוח הדין באזור - למפות את כל גורמי האכיפה הפועלים באיו"ש ולבחון בתיאום עמם את נושא הסדרת סמכויותיהם, ובמידת הצורך עליו לפעול להסדרתן ולדווח על כך למשרד מבקר המדינה.
ליעדו סוגיות בתיאום בין מחוז ש"י לבין שב"כ .
טיפול השב"כ בבקשות המשטרה .
04 נחתמה האמנה ה"בין-ארגונית" (להלן - האמנה) בין מ"י לבין שב"כ שמטרתה להסדיר את יחסי הגומלין בין שני הגופים.
האמנה נוגעת הן לשטח הריבוני של מדינת ישראל והן לאיו"ש.
באמנה נקבע כי פגישות עבודה, הן ברמת המטה והן ברמת השטח, יתקיימו בין גורמי מ"י לבין גורמי שב"כ באופן שוטף ועל פי הצורך, לרבות לקראת אירועים מתוכננים או כחלק מהטיפול באירועים בעת התרחשותם.
ממסמכים שמסר אגף המודיעין במחוז ש"י לצוות הביקורת עלה כי בין דצמבר 2015 לינואר 2016 הגישהמחוז לשב"כ בקשות לטיפול בהתאם לאמנה, וכי ביוני 2016 בקשות אלה עדיין לא נענו.
16 מסר שב"כ לצוות הביקורת בהקשר זה כי "העדר המענה ]למשטרה[ נבע בעיקר בשל הצורך בתעדוף בקשות.
]ה[ וניהול העומס בתחום זה.
מיד לאחר קבלת התזכורת מטעם [מ ]"יניתן מענה לכלל הבקשות.
לאחרונה התקיימה פגישה של הנהלת המרחב ומחוז ש"י ובמהלכה סוכם כי ייקבע תהליך מסודר.
לטיפול [ המחוז]בבקשות שיביא לידי ביטוי את צרכי המשטרה לצד אילוצי השב"כ".
באפריל 2017 מסר שב"כ בתגובתועל ממצאי הביקורת כי "בסוף שנת 2015 ובראשית שנת 2016 נוצר פער .
]בטיפול בבקשות בהתאם לאמנה [ .
עיקר הפער נוצר בשל גל ההסלמה בסוף שנת 2015 ובראשית2016 ,אשר הטיל עומס עבודה רב על יחידות.
לאחר ההצבעה על הפער בוצע ריכוז מאמץ במהלכו נסגרו הפערים המתוארים והועברו תשובות לכלל בקשות.
]ה[ עדכנית, ולאחר בדיקה מול משטרת ישראל, לא מוכר לנו כי קיים פער.
]בטיפול בבקשות[ בהתאם ]לאמנה[ .
, מחויב השירות להעברת התשובות עד חודש ימים ממועד קבלת הפניה, כאשר ברוב המכריע של המקרים, מועברת התשובה עוד קודם לכן".
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"כ כי עיכוב במענה לבקשותיו של מחוז ש"י לפעול בהתאם לאמנה כמתבקש על ידי המחוז גרם לכך כי מידע פוטנציאלי שהיה יכול להגיע לידיעת גורמי המודיעין במחוז, לא הגיע ליעדו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לשב"כ כי עליו להיערך לתת למשטרה מענה גם בתקופות של הסלמה, ואם יחולו עיכובים בתהליך האישור, עליו לדאוג לעדכן את מ"י בכך.
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "לאור הערת הביקורת, הנושא טופל בין מטה מחוז ש"י מול מטה שב"כ וכיום קיים שת"פ ותיאום בנושא".
אזור יהודה ושומרון |229 .
אבטחת חוקרי היחידה לחקירות פח"ע .
היחידה לחקירות פח"ע (ילח"פ) של מחוז ש"י נועדה לחקור פיגועים והתארגנויות טרור וחבלה נגד מטרות ויעדים ישראליים באיו"ש ובמדינת ישראל.
חוקרי היחידה מקיימים חקירה משטרתית לאחר חקירת העצור על ידי שב"כ, והם אלה שמופיעים בבית המשפט.
חוקרי הילח"פ פועלים בכמה מתקנים שונים של השב"כ באיו"ש בהם קיימים מתקנים לחקירת חשודים בפעילות פח"ע.
בספטמבר 2016 עדיין קיימו חוקרי הילח"פ את החקירות במתקנים אלה ללא סידורי אבטחה נאותים וללא נוהלי עבודה מתואמים בין שב"כ לבין מ"י.
במתקני החקירה במחנות א' ו-ב' מותקנים אמצעים שונים שנועדו להזעיק בעת הצורך כוח כוננות שפועל במקום.
בבדיקה שעשה צוות הביקורת בדצמבר 2015 במתקןא' עלה כי האמצעי המסוים היחידי שבחדר חקירות לא פעל.
בחדר החקירות השני האמצעי היחידי פעל, אך כוח הכוננות לא הגיב על הקריאה.
עוד נמצא כי לכוח הכוננות לא היה מפתח לשער של מתחם החקירות המשטרתי במקום, ולפיכך בזמן אמת עלול היה להיגרם עיכוב בסיוע הנדרש מכוח הכוננות.
על פי נוהלי מ"י, יש לנקוט בזמן חקירה צעדים מסוימים.
ממסמכי הביקורת עלה כי לעיתים מתרחשים מצבים שצעדים אלה אינם ננקטים דבר העלול לסכן את החוקר.
15 כתב סגן מפקד מחוז ש"י דאז, תנ"ץ דוד ביטון, לראש יחידה בשב"כ, כי "בפועל ובשל ריבוי עצורים כל חוקר מטפל בעצור וצמוד אליו.
החוקרים נמצאים בסיכון היות ומדובר בחקירת חשוד בפח"ע .
לצערי למרות פנייתי הקודמת המצב נשאר כפי שמתואר לעיל".
בינואר 2016 מסר קצין האח"םהיוצא של מחוז ש"י לצוות הביקורת כי במתקן א' "קיימת בעיית אבטחה חמורה: החוקרים יושבים ללא ]אבטחה מספקת[ .
מול עצורים שביצעו פעילות חבלנית עוינת שאין להם לכאורה 'מה להפסיד'.
לעיתים חוקר נשאר עם 3 עצורים.
מנגד, באותו מחנה, במתקן סמוך של שב"כ- רכזי החקירות של שב"כ מאובטחים .
בביקורת עלה כי גם במתקן ב' קיימת בעיית אבטחה דומה.
רק בספטמבר 2016 שלח גורם בכיר בשב"כ טיוטה לראש אח"ם במ"י בנושא תיאום ותיחום אחריות לאבטחת שוטרי הילח"פ במתקני שב"כ, כדי לקבל את תגובתו בעניינה.
בטיוטה נאמר כי שב"כ מכיר באחריותו לאבטחת האנשים הנמצאים במתקני שב"כ גם אם אינם עובדי שב"כ.
במסמך פורטה מתכונת האבטחה ל חוקרי הילח"פ במתקני ב' ו -א' הכוללת, בין היתר, את שירותי האבטחה שמספקים מאבטחי שב"כ לחוקרי הילח"פ.
בנובמבר 2016 מסר מפקד היחידה לחקירות פח"ע לצוות הביקורת כי שב"כ הקצה מאבטח מטעמו במתקנים ב' ו-א' לצורך אבטחת חוקרי היחידה, ובדצמבר 2016 .
מסר כי הותקנו גם אמצעי האבטחה הנדרשים בחדרי החקירות 230 |דוח שנתי 68ב .
באפריל 2017 מסר שב"כ בתגובתועל ממצאי הביקורת כי "נוהל עבודה בנושא זה אושר על-ידי סגן ראש השירות בחודש מאי 2016 .
בחודש ספטמבר 2016 , אושר הנוהל על-ידי ר' אח"מ במ"י ומסמך הסדרה הועבר גם לממ"ז ש"י.
האמור מעוגן בנהלי העבודה של יחידות .
בשירות וההתנהלות בשטח תואמת את הסיכומים בין הארגונים".
משרד מבקר המדינה מעיר למ"י ולשב"כ כי הימשכות הטיפול בהסדרת אבטחת שלומם של חוקרי הילח"פ במשך שנים רבות היא ליקוי.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה כי במהלך הביקורת הכיר שב"כ באחריותו להבטחת שלומם של חוקרי הילח"פ הפועלים במתקניו, אם כי באיחור ניכר, הקצה לשם כך מאבטח והתקין את האמצעים הדרושים.
אזור יהודה ושומרון |231 .
מרשם מקרקעין מסודר, סופי ונגיש מקנה ודאות בביצוע עסקאות במקרקעין ומונע מעשי תרמית ופגיעה אפשרית בזכות הקניין.
רק כשליש מכלל הקרקעות באיו"ש מוסדרות ברישום.
קמ"ט משפטים ורישום מקרקעין שבמנהא"ז (להלן - קמ"ט מקרקעין) אחראי על רישום והסדר מקרקעין בשטחי איו"ש.
כאשר הפרט או הריבון מבקש להוכיח את זכותו הקניינית במקרקעין באיו"ש על נכסי דלא ניידי אשר טרם נרשמו, יש ביכולתו לפנות לוועדה לרישום ראשון43 .
על פי הדין החל באיו"ש, לגבי הקרקעות שרישומן אינו מוסדר, על המבקש הטוען לזכות בעלות במקרקעין להוכיח עיבוד וחזקה למשך 10 שנים ויותר ו/או להצביע על מקור חוקי לזכות זו.
בדצמבר 2014 כתב קמ"ט מקרקעין במנהא"ז לצוות הביקורת שערך ביקורת בנושא יחידת הפיקוח של המנהא "ז באיו"ש44 כי "על מנת לקבוע בוודאות מיקום המקרקעין וגבולותיה, יש לפנות לקמ"ט רישום מקרקעין ולהגיש בקשה מתאימה לתיקון שטח וגבולות במסגרתה יציג הטוען לבעלות במקרקעין מפת מדידה מדויקת של המקרקעין כאשר היא חתומה על ידי השכנים הנוכחיים ורשומים בספרי המקרקעין הגובלים בחלקה מארבע רוחות שמים".
באוגוסט 2014 כתב היועץ המשפטי לאיו"ש דאז, אל"ם דורון בן ברק, לפרקליט המדינה, עו"ד שי ניצן, כי "אך לאחרונה נמצאנו עדים לגילוין של חשדות חמורים נוספים לזיוף עסקאות רכישת מקרקעין באזור, בהיקף ניכר.
בחלק מהמקרים התגלו חשדות ביחס למקרקעין עליהם הוקמו מאחזים.
מעבר לעסקאות האמורות, אשר בעניינן מתנהלת כיום חקירת מ"י, התגלו חשדות אף ביחס לעסקאות רכישת מקרקעין שאינם קשורים למקבצי הבניה הלא חוקית, אלא המצויים סמוך ליישובים מוסדרים.
כך, התגלו חשדות לזיוף עסקאות רכישת מקרקעין, המצויים סמוך ליישובים גבעת זאב, אורנית, קרני שומרון ועוד".
היועמ"ש הוסיף כי "לאור ניסיון העבר, יש מקום לבחינת אפיקי הטיפול הקיימים והתאמתם למציאות הקיימת באזור ולצורך במתן מענה למעשי עבריינות במקרקעין" (ההדגש ות במקור).
בביקורת עלה כי מ"י הקימה ביחידת להב 433 צוות חקירות מיוחד (להלן - צח"ם) אשר הופקד על חקירת זיופי עסקאות מקרקעין באיו"ש.
43 הוועדה לרישום ראשון היא ועדה מעין שיפוטית הפועלת במנהא"ז באיו"ש, מכוח חוק רישום נכסי דלא ניידי שלא נרשמו קודם לשנת 1964 'מס6 לשנת1964 , וצו בדבר תיקון חוק רישום נכסי דלא ניידי אשר טרם נרשמו (יהודה והשומרון) (מס' 1621 ), התשס"ט-2008 .
תפקידה לבדוק את הזכויות על מקרקעין אשר לגביהם הוגשו בקשות לרישום ראשון.
אם השתכנעה הוועדה כי התגבשו התנאים המתאימים, יש בסמכותה ליתן צו לרשם המקרקעין, לרשום את חלק ות המקרקעין, אשר הוועדה תיחמה אותם בספרי הרישום.
ניתן להגיש ערר על החלטת הוועדה.
לרישום ראשון של מקרקעין בספרים יש מעמד איתן, והוא מוגדר כסופי, למעט במקרים חריגים.
44 מבקר המדינה, דוח 66 ב (2016 ), בנושא "פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין", עמ' 47 .
בדיון בנושא חקירת עבירות של זיוף עסקאות במקרקעין מסר קצין אח"ם של המחוז לקמ"ט מקרקעין ופרקליט איו"ש כי הצח"ם שהוקם סירב לקבל לחקירתו תיקים חדשים אשר אינם קשורים לתיקים שהוא כבר החל בחקירתם.
בדצמבר 2015 מסר קצין אח"ם של מחוז ש"י לצוות הביקורת כי לצורך חקירת מקרי הונאה, ובכלל זה זיופים של מסמכים המעידים על בעלות על הקרקע, "נדרשים אנשים מקצועיים כגון עו"ד, מנהלי חשבונות וכיו"ב היכולים לטפל בעברות אלו.
מכיוון שלמחוז אין יחידת הונאה המטפלת בעבירות אלו.
בהיעדר יחידה שתטפל, ומאחר ואלו הן עבירות חשיפה - נפתחים גם פחות תיקי הונאה במחוז.
תחנות המשטרה במחוז ש"י בהיעדר כוח אדם מקצועי אינן מסוגלות לטפל בתיקים אלה ולו ברמה המקצועית הבסיסית".
יצוין כי בדיון האמור שהתקיים במאי 2016 התייחס קמ"ט מקרקעין ליכולתו של מחוז ש"י לחקור אינם ]איו"ש[ תיקי הונאה הכרוכים בזיופי רישומי מקרקעין ואמר כי "ימ"ר מסוגלים לחקור מקרים בהיקפים ובמורכבות כזו".
בביקורת עלה כי בשנים 2010 ו-2011 הגיש משרדו של קמ"ט מקרקעין שתי תלונות למ"י בדבר חשדות לזיוף ולתרמית במסמכים (ובכלל זה זיופים של תעודות זהות, דרכונים וייפויי כוח).
באפריל 2016 מסר קמ"ט מקרקעין לצוות הביקורת כי "עד לפני כ -5 שנים, הוגשו תלונות למשטרת ישראל שכלל לא טופלו.
המשטרה לא החזירה תשובות בנוגע לסטטוס הטיפול בתיק: האם נסגר או הוגש כתב אישום ואף לא הוחזרו מסמכי מקור שנמסרו.
כתוצאה מהיעדר הטיפול המשטרתי חדל המנהל האזרחי מהגשת תלונות לפרק זמן מסוים".
בין ינואר 2014 לאפריל 2016 הגיש משרדו של קמ"ט מקרקעין למחוז ש"י 25 תלונות בדבר חשדות לזיוף ותרמית במסמכים, וכמו כן הוגשו באמצעות פרקליטות מחוז ירושלים 23 תלונות נוספות.
באפריל 2016 הבהיר קמ"ט מקרקעין לצוות הביקורת כי לאחרונה, בסיוע יועמ"ש איו"ש וגורם מפרקליטות המדינה, הוא מצא לנכון "לחדש את הליכי הגשת התלונה במשטרה מאחר שנוכח כל חשד לביצוע עבירה, מופסק הטיפול במסמכי העסקאות, וזכותם של צדדים שלישיים לערוך עסקת מכר מקרקעין נפגעת.
בהיעדר נתונים להגשת תלונה לא ראוי ולא מידתי לעצור את הטיפול בעסקאות מכר מקרקעין בין צדדים".
עוד מסר קמ"ט מקרקעין לצוות הביקורת כי "בתלונות שכבר הוגשו לא הייתה לקבלת מסמכים מהמנהל האזרחי ]מצד מחוז ש"י [ בנוגע אליהן כל פנייה (התלונות מוגשות רק עם המסמך הנלווה כאמור, ללא מסמכים תומכים) וגם כל עדות מהרשם שקיבל את התלונה".
]על ידי מחוז ש"י [ לא נגבתה במאי 2016 כתב קמ"ט מקרקעין לצוות הביקורת כי בחלק מהתיקים "המשטרה לא עשתה דבר וחצי דבר עם תלונתנו.
אציין כי לא תמיד יש בידינו את מסמכי המקור, דבר שאינו מונע מהמשטרה לקבל את ההעתקים מאתנו, ולדרוש את מסמכי המקור מהצדדים במהלך חקירתה - דבר שגם הוא לא נעשה".
אזור יהודה ושומרון |233 .
בזכויותיהם הקנייניות .
הכלכלית באיו"ש צוות הביקורת בדק את סטטוס הטיפול ב-18 תלונות שהוגשו מטעם משרדו של קמ"ט מקרקעין בשנים 2016-2014 וטופלו על ידי מחוז ש"י.
הבדיקה העלתה כי באוקטובר 2016 טרם הושלמו החקירות של התלונות האמורות45 .
באפריל 2017 מסרה מ"יבתגובתה על ממצאי הביקורת כי "הנושא של העדר יחידת הונאה במחוז ש"י מוכר בדגש על עבירות הונאה במקרקעין.
]יש[לציין כי מחוז ש"י הכין עמ"ט בנושא שטרם אושרה.
במקביל, כפתרון זמני, הוקם במחוז ש"י צח"ם ]סגן ניצב[ בראשות סנ"צלטיפול בכל סוגיית במקרקעין בגין חשדות לזיוף והונאה.
כיום מרוכזים בידי צח"מ 24 תיקי חקירה".
משרד מבקר המדינה מעיר למ"י כי לעיכוב בהשלמת הטיפול בתלונות על עברות הונאה במקרקעין שהוגשו למחוז ש"י עלולות להיות תוצאות חמורות, כגון פגיעה בזכויותיהם הקנייניות של רוכשי הקרקעות, פגיעה באמון הציבור במערכת אכיפת החוק, ו כן פגיעה בפעילות הכלכלית באיו"ש.
נוכח האמור לעיל ראוי כי הגורמים המוסמכים במשטרה, לרבות אח"ם ואג"ת, יבחנו מהי הדרך המיטבית שתאפשר לטפל בעבירות מסוג זה, וזאת באמצעות הסדר קבוע ולא באמצעות הקמת צח"ם כפתרון זמני.
45 יובהר כי הכוונה לתיקים שאינם בטיפולצח"ם.
נוסף על כך, משטרת מחוז ש"י מתמודדת עם גידול ניכר בפעילות החבלנית העוינת (להלן - פח"ע), והיא נושאת באחריות הביטחונית באזור בט"פ (ביטחון פנים) אדומים (באזור העיר מעלה אדומים וסביבתה).
בביקורת נמצאו ליקויים, מהם מהותיים ומשמעותיים, באופן תפקודם של המטה הארצי ומחוז ש"י בנוגע לארגון ולתקינה של כוח אדם והציוד במחוז ולאופן פעילותו של מוקד 100 ,, שיש בהם כדי לפגוע בבניין הכוח בהפעלתו, ברמתו המקצועית ובכשירותו המבצעית.
נוסף על כך נמצאו ליקויים בכל הנוגע לקשר ולשיתוף הפעולה בין המחוז לבין צה"ל ושב"כ, שיש בהם כדי לפגוע ביכולת המחוז למלא את משימותיו.
כמו כן נמצא ליקוי שגרם לעיכוב בהשלמת הטיפול בתלונות על עבירות הונאה במקרקעין שהוגשו למחוז ש"י, שעלולות להיות להן השלכות חמורות על זכויותיהם הקנייניות של הצדדים לעסקאות מקרקעין, וכן הדבר עלול לגרום לפגיעה באמון הציבור במערכת אכיפת החוק וכן לפגיעה בפעילות הכלכלית באיו"ש.
על מ" י להתאים את הפק"א של מחוז ש"י להיקף ואופי משימותיו של המחוז ובכלל זה את המשאבים הנדרשים לשם כך.
נוסף על כך נדרש המשך שיפור שיתוף הפעולה של המחוז עם שאר הגורמים הפועלים במרחב אחריותו, ובכלל זה צה"ל, שב"כ והמינהל האזרחי.
באוגוסט 2017 מחוז ש"י עדיין חוקראירועים שבהם פלסטינים נורו על ידי שוטרי מג"ב שפעלו תחת פיקוד צה"ל באיו"ש.
חקירות אלה נערכות בניגוד לפקודת המשטרה ובקצב איטי במיוחד .
הדבר פוגע קשות בטיפול בתלונות ובאירועים המחייבים חקירה מהירה, יעילה ומקצועית, אינו עומד בכללי המשפט בינלאומי ואף פוגע באמון הציבור ברשויות האכיפה.
בשל המשמעויות כבדות המשקל וההשלכות העלולות להיות מהימשכות מצב זה ראוי היה לקבל החלטה בנושא, זה מכבר.
משהתקבלה החלטה בנושא זה על ידי ראש הממשלה בנובמבר 2017 על כל הגורמים המעורבים בחקירות אלו לפעול בהקדם האפשרי בהתאם להכרעת ראש הממשלה, ובתיאום מלא כדי שחקירה של שוטרי מג"ב הפועלים באיו"ש והחשודים בהפרת כללי המשפט הבין-לאומי תבוצע על ידי המשטרה הצבאית החוקרת (מצ"ח).
על מ"י לבחון את הליקויים הנסקרים בדוח זה ואת דרכי הפעולה האפשריות לתיקונם, בתיאום עם כל הגורמים המעורבים בנושאים אלה ותפעל לתיקונם.
בשירות הציבורי מובנות סמכויות חוקיות שלפיהן הוא מעצב את התנאים שבהם פועל המשק.
כן הוא קובע את דרכי הפעולה המינהליות (ביורוקרטיות) של משרדי הממשלה ושל יתר גופי השלטון במגעם עם הציבור הנזקק לאישורים או למסמכים, בבואו לממש את זכויותיו או לקדם עסקאות כלכליות.
דרישות מינהליות אלה מן הציבור הנן נכונות, מאחר שהן נועדו לשמור על המשאבים הציבוריים ולאפשר בדיקה ובקרה בטרם הענקת זכות כזאת או אחרת.
אבל בה בעת, הן גורמות לטרחה ולנטל מינהלי -ביורוקרטי (להלן - נטל ביורוקרטי או נטל) ויש לצמצמן להכרח בלבד.
הנטל הביורוקרטי בא לידי ביטוי בעיקר בדרכים האלה: דרישה של הרשות הציבורית להמציא מידע שכבר קיים בידיה, לעתים לאחר שכבר ביקשה וקיבלה אותו או שקיים במאגרי המידע של גוף ציבורי אחר; דרישה להמציא מידע שאינו נחוץ לשם קבלת החלטה או הענקת השירות; דרישה להתייצבות לפני כמה פקידים, או בכמה מועדים, על מנת לקבל שירות מסוים.
נטל ביורוקרטי כבד מדי עלול להביא לחוסר אמון במוסדות השלטון בכלל, מה שעלול להגביר תופעות של אי -ציות לחוק.
הנטל הביורוקרטי על בעלי העסקים מקשה עליהם לתכנן את צעדיהם, שכן לא תמיד ברור מתי יש לצפות לקבלת אישור מסוים.
נטל ביורוקרטי כבד מעודד גם התפתחות נורמות קלוקלות של שימוש ב"קיצורי דרך" ושירות לא שוויוני, כמו תופעת ה"מאכערים"23 .
23 "מאכער" הוא מונח מקובל למייצג בעל מהלכים ("קשרים") בשירות הציבורי.
המייצג מקבל עבור האזרח את השירות מנותן השירות, תמורת תשלום.
אין פסול בפעולת 10 דוח שנתי62 .
להשפיע באופן שלילי על הנורמות האתיות של השירות הציבורי.
כמו כן, הנטל עלול להביא לתופעות של אלימות כלפי עובדי ציבור24 .
לעתים הנטל הביורוקרטי מאלץ אנשים לפנות לנציבות תלונות הציבור ולבתי משפט לעניינים מינהליים, על מנת שיסייעו להם במיצוי זכויותיהם.
מכאן שצמצום הנטל הביורוקרטי להכרח הנדרש הוא חובתה של המדינה כלפי תושביה וכלפי עסקים הפועלים בה, ותועלותיו באות לידי ביטוי גם בחיזוק אמון הציבור בשירות הציבורי וגם בשיפור הכלכלה והמשק הלאומיים.
בקרב מדינות מפותחות רבות בעולם, ובראשן החברות בארגון מדינות ה- OECD25 (להלן- ה- .
OECD או ארגון ה- OECD ), גברה המודעות לנזקים שמסב הנטל הביורוקרטי26 וכן לאפשרות להגביר את פריון המגזר העסקי בעלות נמוכה יחסית באמצעות הפחתת הנטל על המשק ועל הציבור בלי לוותר על ליבת הפיקוח והבקרה הנדרשת לשמירה על המשאבים הציבוריים.
על מנת להקטין את הנטל הן פיתחו כלי מדידה, שיטות ניתוח ודרכים לפישוט הליכים.
על בסיס אלה נקטו מדינות מפותחות רבות בשנים האחרונות27 .
הליכים רחבי היקף למדידתו ולהפחתתו של הנטל הביורוקרטי גם בשירות הציבורי בישראל בוצעו במהלך השנים רפורמות על מנת לייעל ולפשט הליכים ביורוקרטיים מסוימים, ואלו אף הביאו לעתים לצמצום הנטל בהליכים אלה.
משרד מבקר המדינה התייחס בדוחות קודמים לנזקים הנובעים מהנטל הביורוקרטי ולדרכים המוצעות לשיפור הליכים שונים28.
בחודשים ינואר -ספטמבר 2011 ביצע משרד מבקר המדינה במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"מ), לרבות במשרד השר הממונה על השירות לציבור, במשרד האוצר, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) וברשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים, בדיקה מערכתית של עבודת המטה הכלל-ממשלתית להפחתת הנטל הביורוקרטי.
בכמה גופים ציבוריים ובהם משרד הבריאו ת, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), משרד התמ"ת, המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי), משטרת ישראל ומרכז השלטון המקומי בישראל (להלן - מרכז השלטון המקומי) .
המייצגים, ובלבד שהייצוג מקצועי, נעשה כחוק ואינו פוגע בשיר ות הניתן למקבלי השירות שאינם מיוצגים.
עוד בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 ,) 'עמ99.
24 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 '), עמ39.