HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
16, וממנו עולה כי הוועדה הצביעה על הנזק שנגרם בשל הצפיפות בשדות הקליניים - שכן בנסיבות אלו לא ניתן להכשיר כהלכה את הסטודנטים לערוך בדיקה גופנית ולקיים ראיון רפואי, הסט ודנטים גם לא מצליחים לתרגל כראוי במהלך הלימודים הקליניים.
גם הסטודנטים עצמם פנו כמה פעמים במהלך 2017 -2016 לגורמים שונים בפקולטה לרפואה ובהם דקאן בית הספר ויו"ר ועדת ההוראה, והתריעו על העומס ועל הפגיעה בהכשרתם.
17 דיווחהיו"ר ועדת מורים -תלמידים 23 לדקאן וליו"ר ועדת ההוראה כי נפגשה עם נציגי הסטודנטים ושמעה " בדאגה על התסיסה הגוברת בקרב הסטודנטים על גודל הקבוצות בשנים הקליניות, שפוגע בצורה קשה באיכות ההוראה הקלינית.
לדברי הסטודנטים, בגלל הקבוצות הגדולות כמעט שאין ביקורים מודרכים, ורוב ההוראה מתקיימת בח דרי הסמינרים.
בנוסף לכך, יש חוסר שביעות רצון מ הקדמת הסבבים הקליניים בכירורגיה".
בהתייחסותה להקדמת הסבב הקליני בכירורגיה, ציינה דקאנית בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית, בתגובתה מדצמבר 2017 ,לממצאי הביקורתכי הדבר מלווה בקורס מיוחד בנושא שניתן לפני הכניסה למחלקות, והוא גישר על הפער במוכנות הסטודנטים .
הדבר מקובל בחלק מבתי הספר לרפואה הטובים בעולם.
אין בכוונתנו לערער על שיקול הדעת של בית הספר לרפואה באוניברסיטה ה עברית בנוגע להחלטה לשנות את תכנית הלימודים.
עם זאת עולה תמונת מצב מדאיגה ביותר בנוגע להכשרה הקלינית של הסטודנטים וזאת בשל קבוצות לימוד גדולות מדי בשדות הקליניים, הרבה יותר מהתקן שנקבע כסביר בדוח גלזר -ישראלי.
בשנים האחרונות חל גידול ניכר במספר הסטודנטים באוניברסיטה והיעדר הסדרה כוללת גורמת בין השאר לכך שלא ניתן מענה מתאים מבחינת מספר השדות הקליניים להכשרת הסטודנטים, והדבר עלול לפגוע באיכות הכשרתם.
בתגובה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 כתבהדקאנית בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית כי בעקבות המלצת הביקורת היא בדקה את מצב השדות הקליניים של הפקולטה שלה ומצאה פתרון למצב: א.
הסטודנטים בסבבים בכירורגיה ובילדים מתחלקים לקבוצות במספר מחלקות כך שבכל קבוצה יש לכל היותר שמונה סטודנטים, וכי בית הספר לרפואה בעברית נערך להעברת חלק מהלימודים למרפאות קופות החולים.
המחלקות הנוירולוגית והנוירוכירוגית בשערי צדק, תתחלקנה בעומס ההוראה של בית הספר ו החל מאפריל 2018 נוסף שדה קליני לנוירולוגיה בשערי צדק.
23 :בפקולטה קיימות מספר ועדות שבהן משתתפים נציגי הסטודנטים כגון וועדת הוראה, וועדת חינוך רפואי וועדת מורים - תלמידים.
בהיעדר הנחיות ברורות בנוגע למתכונת של הפעלת השדות הקליניים ונוכח המצוקה של השדות הקליניים בעברית, היא מפתחת לשם כך מענה עצמי.
על מל"ג-ות"ת בשיתוף משרד הבריאות לבחון את הפתרונות של העברית כדי להבטיח שההכש רה הקלינית נעשית באופן האיכותי המחייב.
ליקויים בהסכמים בין בתי החולים לאוניברסיטאות (כספיים וסינוף) .
כדי לקיים את שיתוף הפעולה בין בתי החולים לאוניברסיטאות בשלבי ההכשרה הקלינית יש להסדיר את המתכונת להליך ההתחשבנות בין הצדדים, לעגן את ההתחייבויות ההדדיות ולקיים מנגנון פיקוח על ההסדר.
בפועל, שיתוף הפעולה בין הפקולטות לרפואה ובין בתי החולים מוסדר בהסכמי התקשרות ביניהם.
הסכמי ההתקשרות : מל"ג-ות"ת ומשרד הבריאות, האמורים להיות הגופים המאסדרים של הפעילות האקדמית בבתי החולים והאחראיים לתקצובה, לא קבעו כללים כלשהם בנוגע להסכמי ההתקשרות, ואף אינם דורשים שההסכמים יובאו לאישורם או אפילו לידיעתם.
בפועל, עם השנים התפתחו ההסכמים בצורה אקראית ולא אחידה, ללא אמות מידה סדורות ושקופות ומדדים קבועים.
כל הסכם גובש ישירות בין הפקולטה לרפואה ובין בתי החולים המסונפים אליה.
בביקורת עלה שיש הבדלים מהותיים בין ההסכמים השונים מפקולטה לפקולטה ומבית חולים אחד למשנהו אפילו באותה פקולטה לרפואה.
הועלו גם מקרים שבהם לא קיימים כלל הסכמים בכתב בין הפקולטה לבית החולים, או שקיימים רק ניירות הבנה נקודתיים המסדירים תשלום בגין הקצאת תקנים נוספים לבתי החולים לצורך הוראה קלינית24.
:להלן דוגמאות אוניברסיטת תל אביב: הפקולטה לרפואה בתל אביב שילמה עד שנת 2014 למרכז הרפואי שיבא סכום גלובלי שאין כל הסבר לאופן חישובו; משנת 2014 היא משלמת לשיבא סכום קבוע לשבוע הוראה קלינית המוכפל במספר השבועות של הוראה קלינית שהתקיימו.
לפקולטה לרפואה בתל אביב אין הסכמים עם שאר בתי החולים שהיא שולחת אליהם סטודנטים: איכילוב, בלינסון ושניידר.
אוניברסיטת בן גוריון: על פי הסכם מאוגוסט 2014 הפקולטה לרפואה בבן-גוריון משלמת לכללית בעבור ההוראה בסורוקה סכום קבוע שאינו תלוי במספר הסטודנטים הלומדים.
24 אי-קיום הסכם בכתב אינו אומר שלא מועברים תשלומים בין הגופים.
הטכניון: הפקולטה לרפואה בטכניון משלמת לבית חולים העמק בהתאם למספר שבועות הלימוד, ואף מממנת לביה"ח מענקי מחקר.
לעומת זאת, למרות היקף שעות ההוראה הגדול שהסטודנטים של הטכניון מקבלים ברמב"ם - אין לטכניון הסכם בכתב עם רמב"ם.
האוניברסיטה העברית: התשלום של בית הספר לרפואה בעברית למרכז הרפואי הדסה בעבור ההכשרה הקלינית נעשה על פי תעריף בסיס שנקבע בשנת תשס"א (שנת הבסיס) ו הוא מתעדכן על פי השינוי שחל בהיקף ההוראה השנתי25; התשלוםלמרכז הרפואי שערי צדק , לעומת זאת, נקבע כסכום גלובלי עד מספר שבועות שנקבעו מראש.
אם נעשית הכשרה קלינית נוספת נקבע לכך תגמול נפרד, נוסף על כך מממנת הפקולטה תקני רופאים או חברי סגל שעוסקים במחקר.
בעיית ההתחשבנות הכספית בין בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית ובין הדסה - בעוד האוניברסיטאות נושאות, לפחות חלקית, במימון השכר של הרופאים בעבור עיסוקם בהוראה האקדמית והקלינית בבית הספר, שכרם של רופאי הדסה העוסקים בכך משולם להם, על ידי הדסה, כחלק משכרם השוטף בעבור עבודתם בהדסה.
מימון שכר ם של רופאי המרכז הרפואי הדסה המלמדים בבית הספר לרפואה הוא נטל כלכלי כבד על המרכז הרפואי הדסה, ואחד ממחוללי הגירעון שאליו נקלע המרכז הרפואי.
בעקבות המשבר הגרעוני שהדסה נקלעה אליו, נחתם ביוני 2014 הסכם הבראה בין ממשלת ישראל, המרכז הרפואי הדסה וארגון נשות הדסה.
בבדיקה שמשרד הבריאות עשה לפני החתימה על ההסכם נמצא כי ההוצאות לשכר בהדסה גבוהות בהשוואה לבתי חולים אחרים, ואחת הסיבות לכך היא תוספות השכר המשולמות לרופאים.
בדוח קודם העיר משרד מבקר המדינה26 שעל דירקטוריון הדסה והנהלתה לבחון את המודל הכלכלי להפעלת בתי הספר שבין כותלי בית החולים, ולגבש תכנית שתביא להקטנת הגירעון.
כמו כן נדרש מהם לקיים עבודת מטה סדורה עם משרדי הבריאות והאוצר בשיתוף האוניברסיטה העברית, המל"ג וות"ת, כדי לגבש מדיניות בנוגע להתחשבנות שבין בית החולים לאוניברסיטה, תוך ראייה מקיפה של צורכי ההשכלה במקצועות הרפואה בארץ וצורכי בית החולים.
בדוח צוין שעל התכ נית להבטיח שתישמר המעורבות של הרופאים בסגל האקדמי של האוניברסיטה, והתגמול בעבור מרכיב זה בעבודתם יהיה הוגן, אך לא יחרוג מכללי הוות"ת לשכר הסגל האקדמי.
בפברואר 2017 הודיעה המל"ג לבית הספר לרפואה בעברית כי בשל תכנית ההבראה המופעלת בביה"ח הדסה, ובהתאם לאישור ביהמ"ש המחוזי ממאי 2014 - לא ייושמו המלצות דוח גלזר-ישראלי במסגרת ההסכם .
25 מספר סטודנטים שמוכפל בשבועות הוראה.
26 ,ראו דוח מבקר המדינה 66 ג', תשע"ו - 2016 בפרק "המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים", עמ' 565 .
והלאה משרד הבריאות |497 .
בין האוניברסיטה העברית והדסה, וזאת עד תום תכנית ההבראה של ביה"ח בשנת 2020 .
בתגובתהמל"ג היא כתבה כי תהליך יישום המלצות הוועדה הבינלאומית27 ע"י האוניברסיטה העברית נמשך ונמצא תחת מעקב שו טף של האגף להערכת איכות באמצעות סוקר מקצועי מהתחום.
האוניברסיטה העברית ובית החולים הדסה, כל אחד בתחומו, הם מהמוסדות היוקרתיים והמובילים בארץ.
ואולם בחינה של אופן ניהולם בכל הנוגע להכשרה האקדמית והקלינית של הסטודנטים לרפואה, מצביעה על היעדר פתרונות מעשיים העלול לפגוע באיכות ההוראה.
רופאי הדסה מקבלים בעבור חלקם בהוראה האקדמית והקלינית שכר גבוה יותר מעמיתיהם באוניברסיטאות האחרות בשל מנגנון התשלום הקיים בהדסה, אך האוניברסיטה אינה נושאת במימון העודף; כך הופך מימון שכר הרופאים המלמדים בבית הספר לנטל כלכלי כבד על הדסה.
כבר נמצא כי ההוצאות הגבוהות לשכר הן חלק ממחוללי הגירעון שאליו נקלעה הדסה.
המל"ג, האמורה להבטיח את איכות ההוראה , מדירה עצמה מטיפול בסוגיית העומס החריג בשדות הקליניים המופעלים בהדסה ותגובתה לממצאי הביקורת רק מבליטה את היעדר התכליתיות של החלטותיה.
משרד הבריאות מודע אף הוא לשתי הסוגיות הבוערות אך לא נקט שום צעד לתיקונן.
על הנהלת משרד הבריאות, הנהלת מל"ג -ות"ת ומשרד האוצר להיכנס בהקדם לעובי הקורה ולשנות את המצב הבלתי נסבל והמתמשך של ההוראה הקלינית.
הדעת אינה סובלת את התמשכות חוסר המעש של גורמים אלו בכל הנוגע להפעלת ההכשרה האקדמית והקלינית, העלול לפגוע באיכות ההכשרה, ולסכן את ציבור החולים במדינה.
ליקויים בהסדרי הסינוף: היעדר הסדרה בנושא הסכמי ההתקשרות בין בתי החולים ובין הפקולטות לרפואה, מונע את היכולת לראות את תמונת המצב מנקודת מבט כלל-לאומית בנוגע לניצול משאבי ההכשרה הקלינית ועלות השימוש בהם, ואינו מאפשר ויסות יעיל של המשאבים בין הפקולטות.
27 הוועדה הבינלאומית מטעם המל"ג שהתמנתה לצורך הערכת איכות לימודי הרפואה והגישה את המלצותיה ב-2014.
הסדרי בלעדיות - בביקורת עלו מקרים שבהם נחתמו הסכמים מגבילים שבהם ניתנה בלעדיות לצד אחד - חלק מההסדרים הם בלעדיים וחד -צדדים הקושרים במפורש בין בתי חולים לפקולטות מסוימות, ואינם מאפשרים לבתי החולים להגיע להסדרים עם פקולטות אחרות.
במצב כזה מוגבל חופש הפעולה של הצד שהבטיח בלעדיות, נפגעת התחרות החופשית וגם יעילות המיצוי של המשאבים המצומצמים ממילא עלולה להיפגע.
כך, למשל, עלה כי ההסכם בין הטכניון למרכז הרפואי העמק קובע: "המרכז הרפואי מצהיר ומתחייב.
כי אינו קשור אקדמית לכל מוסד אחר בתחום ההוראה וההכשרה של סטודנטים לרפואה והוא או מחלקה ממחלקותיו לא יתקשרו עם מוסד כאמור.
"; גם ההסכם בין הפקולטה לרפואה בצפת, באמצעות אוני ברסיטת בר אילן, לבית החולים פורייה קובע: ".
במשך כל תקופת ההסכם לא ישולבו סטודנטים מאוניברסיטאות אחרות.
בלמידה הקלינית בבית החולים אלא אם כן הוסכם אחרת בין דיקאן הפקולטה לבין מנהל בית החולים".
בתגובת דקאן הפקולטה לרפואה בצפת לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 הוא כתב כיאכן יש "בלעדיות" לכאורה בחוזים אלו.
ואולם מצוין בהם שבתי החולים יכולים ללמד תלמידים מבתי ספר אחרים באישור הדקאן, וזאת אם לפקולטה לרפואה בצפת אין הוראה באותה מחלקה.
תחרות בעייתית על הקצאת שדות קליני ים: על התוצאות של היעדר הסדרה כוללת ויצירת תחרות שלילית ניתן ללמוד מההשפעה שהייתה להקמת הפקולטה לרפואה בצפת על מארג היחסים שבין בתי החולים בצפון הארץ ובין הפקולטה בטכניון, שעד הקמת הפקולטה החדשה הייתה היחידה שהזינה תלמידים להכשרה קלינית בבתי חולים אלו כמפורט להלן: (1) בעקבות הקמת הפקולטה בצפת השתנו תנאי ההתקשרות של הטכניון עם המרכז הרפואי העמק, ובכלל זה החלה הפקולטה בטכניון להעניק תמיכה כספית ייעודית למרכז הרפואי העמק בעבור מחקר ולמימון מינויים אקדמיים .
(2) בעקבות זה שבית החולים הממשלתי לבריאות הנפש מזור (מזרע בשמו הקודם) בעכו החל לתת שירותי הוראה לא רק לטכניון אלא גם לפקולטה בצפת, בינואר 2011 נאלצה הפקולטה לרפואה בטכניון לחתום עם מזור על הסכם ייחודי.
לטענת דקאן הפקולטה של הטכניון, בהסכם התחייב הטכניון לתת למזור תנאים מועדפים שאינו נותן ל בתי חולים פסיכיאטריים אחרים שבהם לומדים סטודנטים שלו; מדובר בתנאים הנוגעים הן לתקינה והן להקצאת כספי מחקר .
באפריל 2017 - כשש שנים לאחר החתימה על ההסכם, ביקשה מנהלת מזור שהפקולטה לרפואה בטכניון תגדיל את התשלום שהיא מעבירה לבית משרד הבריאות |499 .
ומל"ג-ות"ת לא הביאו .
ולא פעלו בנושא כלל, .
החולים כך שהוא יהיה דומה לזה שאוניברסיטת בר אילן, המפעילה את הפקולטה בצפת, נותנת לבית החולים.
בתגובת מזור לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 הוא כתב כימתוך הבנה של המצב הקשה והכרה במאמץ שדורשת ההוראה, הוסכם עם דק אני שתי הפקולטות ]צפת והטכניון [ עלשינוי התגמול והגדלתו.
(3) עד פתיחת הפקולטה בצפת, סיפק בית החולים הצרפתי בנצרת לפקולטה בטכניון שירותי הוראה קלינית במחלקת הילדים, ובה בלבד.
באוקטובר 2016 שלח מנהל בית החולים הצרפתי בנצרת לדקאן הפקולטה לרפואה בטכניון מייל ובו הסביר שבגלל רצונו להרחיב את ההוראה הקלינית של מחלקות בית החולים, הוא מעונין לשתף פעולה, קודם כל, עם הפקולטה לרפואה בצפת.
הוא הוסיף שהפקולטה לרפואה בצפת מאפשרת לו הוראה במחלקות נוספות מלבד מחלקת הילדים, ולכן החל בשנת הלימודים הבאה ייתן בית החולים הכשרה קלינית לסטודנטים של הפקולטה בצפת.
הוא ציין גם כי הוא נכון לתת מענה, לפי דרישה, גם לפקולטה לרפואה בטכניון לאחר תיאום עם בר-אילן המפעילה את הפקולטה בצפת.
דוגמה נוספת נוגעת להשפעת ההחלטה של אוניברסיטת אריאל להקים פקולטה לרפואה היא החשש של אוניברסיטת תל אביב שבשל שיתופי פעולה שתיצור אריאל עם בתי חולים במרכז הארץ לאיתור שדות קליניים, ייפגע המאגר הקיים שלה.
בפרוטוקול של ישיבת פורום הדקאנים בדצמבר 2016 :נכתב "פרופ' גרוסמן, דיקאן הפקולטה לרפואה בתל אביב, נקלע למצב קשה ובודק איך למזער את הנזק העלול להיגרם לפקולטה בתל-אביב".
השילוב של מצוקה במקומות להכשרה קלינית כפי שעלה בביקורת, תחרות בעייתית, יצירת הסכמים כובלים והיעדר אסדרה פותח פתח ל"שוק פרוע" - הפעלת לחצים, קביעת התניות, העלאת דרישות והצעת תשלומים שאינם מאוזנים ובלבד שניתן יהיה להבטיח את ההכשרה הקלינית.
סדרי מינהל תקינים מחייבים הסדרה קבועה וברורה, שבלעדיה אף עלולה להיפגע הראייה המערכתית לאומית והיעדרה עלול לפתוח פתח למניעים בלתי ענייניים.
לא ניתן להסתמך על שיקולי דעת נקודתיים בנוגע למערכות היחסים בין הפקולטות לבתיה"ח כפי שמתואר לעיל.
יש להוקיע מצב זה ולמנוע אותו ככל האפשר, שכן הוא אינו ראוי, אינו שוויוני ואינו מבטיח קבלת החלטות מיטבית.
מציאות זו משקפת את היעדרה של היד המכוונת - משרד הבריאות ומל"ג-ות"ת לא הביאו בחשבון שאחריותם כמאסדרים מחייבת אותם להבטיח שההכשרה הקלינית בבתי החולים תיעשה באופן מסודר ותקין ולא פעלו בנושא כלל, ועל כן מונח המחדל בעניין הזה לפתחם.
ממצאי הביקורת מצביעים על חובתם של המל"ג בשיתוף משרד הבריאות, פורום הדקאנים ובתי החולים ל גבש הסכם שי שמש תשתית להסדרת ההתקשרות בין בתי החולים ובין הפקולטות לרפואה כדוגמת הסכם המתבסס על המלצות דוח גלזר-ישראלי, ולחייב שכל התקשרות כאמור תתבצע באמצעות הסכם בכתב.
עליהם לקבוע מנגנון להסדרת הסכם מסגרת רחב יותר לשיתוף פעולה בין הפקולט ות לרפואה ובין בתי החולים.
חשוב לציין כי קיים מנגנון דומה בהסכמים הנוגעים להתקשרויות שבין בתי החולים, קופות החולים ותאגידי ה בריאות המחייב בדיקה ואישור שלהם בידי משרד הבריאות.
בוגרי רפואה מחו"ל שנקלטים בארץ .
שיעור בוגרי לימודי הרפואה בישראל הוא פחות ממחצית מהממוצע של מסיימי לימודי רפואה בארצות ה- OECD : בשנת2015 עמד שיעור בוגרי בתי הספר לרפואה בישראל על 5.
5 למאה אלף איש לעומת ממוצע של 11.
7 למאה אלף איש במדינות ה- OECD.
המקור העיקרי לצמצום הפער שבין מספר בוגרי הרפואה הדר ושים במדינה ובין מספר המסיימים בפועל את לימודיהם בישראל הוא ישראלים שלמדו רפואה בחו"ל - בשנת 2015 הנפיק משרד הבריאות 540 רישיונות לעסוק ברפואה לישראלים28 שלמדו לימודי רפואה בחו"ל.
מקור נוסף הוא בוגר רפואה שאינו ישראלי והגיע ארצה; בשנת 2015 הנפיק משרד הבריאות197 רישיונות לעולים שסיימו את לימודי הרפואה בחו"ל29 לפני עלייתם ארצה, ול-38 בוגרי חו"ל ששנת עלייתם או שנת סיום לימודי הרפואה שלהם אינן ידועות .
מ- 1,259 הרישיונות החדשים שהנפיק המשרד בשנת 2015 ,775 (62%) ניתנו לרופאים שלמדו בחו"ל.
תנאי הקבלה ללימודי רפואה שונים ממדינה למדינה, וכל מדינה קובעת את דרישותיה להכשרת הרופא הן מבחינת ידע תאורתי, הן מבחינת ידע מעשי והן מבחינת כישורים אישיים ובין-אישיים שונים.
הסתמכות על בוגרי רפואה ישראלים שלמדו בחו"ל .
חלק גדול מהישראלים שהם בוגרי רפואה בחו"ל ביקשו ללמוד בארץ, אך לא התקבלו ללימודים בשל תנאי הסף הגבוהים לקבלה שנקבעו, בין השאר, מתוך הנחה שתנאי קבלה גבוהים יבטיחו רופא בעל כישורים גבוהים, והן בשל מספר .
לרבות ישראלים שנולדו בחו"ל 29 מספר הרישיונות שניתנו לעולים הוא במגמת ירידה, כעשירית מכלל הרישיונות לעומת כמחצית בתחילת שנות האלפיים.
המקומות המצומצם ללימודי רפואה באוניברסיטאות בארץ.
עם סיום הלימודים בחו"ל חלק30 מהם חוזר ארצה.
השיעור הגבוה של רופאים ישראלים שלמדו בחו"ל וקיבלו רישיון לעבוד בארץ מצביע על כך שמדינת ישראל נסמכת במידה רבה על בוגרי פקולטות לרפואה שלא למדו בארץ ובשל כך אין לה שום השפעה על קביעת המרכיבים השונים של התכניות להכשר תם ולהתאמתם למערכת הבריאות בישראל וכן לדרישותיה ולצרכיה.
בכך מוותרת מדינת ישראל על יכולתה להכשיר את עתודת הרופאים הטובים ביותר שהיא יכולה לקבל, אילו היו לומדים במסגרת לימודים שבה היא המשפיעה על מתכונתה, תכניה והצוות האקדמי שלה.
בתגובת קופת חולים לאומית לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 היא כתבה כי היא מתרשמת "מהאיכות הירודה מאוד של בוגרי חו"ל רבים, כך למשל מבין עשרות רבות של פונים בוגרי חו"ל להתקבל להתמחות ברפואת המשפחה במחלקה להתמחות בקופה, אנו מתקשים לאתר את אותם הבודדים בעלי ידע ראוי ויכולת להתמחות ולסיים את ההתמחות בהצלחה.
מה שמצביע בבירור על כך שישנם לא מעט בעלי רישיון לעסוק ברפואה, בוגרי חו"ל שרמת הידע והמיומנויות שלהם נמוכה".
בהתחשב בכך שבביקורת עלו ממצאים בעייתיים בנוגע לעמידה בהצלחה של בוגרים אלו במבחני הרישוי לרפואה, התרשמות קופת חולים לאומית מעוררת דאגה בנוגע לאיכות הכישורים של לפחות חלק מבוגרי חו"ל.
על המל"ג והמשרד לבחון לעומק את הסוגיה הנוגעת למכסת לומדי הרפואה בארץ והצורך להגדילה באופן ממשי.
מענה כזה יכול להבטיח שאלה שיורשו להצטרף למערכת הרפואית בארץ יהיו הטובים ביותר שהוכשרו על פי הסטנדרטים שקבעו המומחים בארץ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי רק הגדלה ממשית של מקומות הלימוד לישראלים בפקולטות לרפואה בארץ יש בה כדי להבטיח שרוב המצטרפים למערכת הרפואית בארץ יהיו מטובי הסטודנטים הישראלים - לרבות אלה שעד היום מצאו את עצמם בדיוק מתחת לתנאי הסף לקבלה הגבוהים מאוד.
סביר להניח שיש כאלו שבקשתם ללמוד רפואה בארץ נדחית והם פונים ללמוד מקצוע אחר.
על משרד הבריאות והמל"ג לבחון סוגיה זו באיזון הראוי בין מכלול ההיבטים ובהם איכות לימודי הרפואה של אלו שלמדו בחו"ל ועם שובם נקלטים במערכת הבריאות בארץ, כדי להבטיח את איכותה הגבוהה של הרפואה בישראל.
30 כנראה רובם, אךאין בידי משרד הבריאות מידע על מספר הסטודנטים הלומדים רפואה בחו"ל.
בחינת רישוי לבוגרי רפואה ישראלים שלמדו במוסדות בחו"ל .
הצורך בהכשרה איכותית של הרופא העוסק בחיי אדם ובשלמותו הגופנית והנפשית ברור מאליו.
לפיכך נודעת חשיבות רבה לעמידה במדדים שיבטיחו כי הרופא רכש את הידע, הכשירות והמיומנות הנדרשים לביצוע תפקידו.
פקודת הרופאים , ]נוסח חדש [התשל"ז -1976 (להלן- פקודת הרופאים) מעניקה למנכ"ל משרד הבריאות או מי מטעמו את הסמכות להכיר בבית ספר לרפואה בחו"ל ואת הסמכות להכיר בתואר מבית ספר כאמור.
כמה פסקי דין שעסקו בנושא רישוי רופאים שלמדו בחו"ל דנים בכך.
בפסק דין אחד31 נאמר על ידי השופט פוגלמן כי "אין חולק כי תכליתה של פקודת הרופאים בכלל, ותכליתם של התנאים למתן רישיון לעסוק ברפואה בפרט, היא להבטיח כי בשערי המקצוע יבואו אך ורק רופאים שרמתם המקצועית נאותה.
נקודת המוצא היא אפוא שהמחוקק הקנה לרשות המופקדת על כך סמכות למנוע ממי שאינו עומד בסטנדרטים הנדרשים מלעסוק ברפואה בישראל".
פסק דין אחר 32 שניתן ע"י השופט טירקל גיבה את סמכות המשרד כגורם המקצועי שרשאי לקבוע את שאלת הכשירות לעסוק ברפואה בישראל, וציין בקשר לכך כי ".
היא שאלה מובהקת לשיקול דעתו המקצועית ולמומחיותו המקצועית של מנהל שירותי הרפואה וכי הרשות הרפ ואית המוסמכת רשאית לקבוע סטנדרטים גבוהים, ובית משפט זה לא יבוא בטרוניה לרשות זו אם לא תתיר לרופאים לעסוק בישראל אלא אם כשירותם אינה מוטלת בספק.
לפני התחלת הסטז'33 נדרשים הסטודנטים שלמדו רפואה בארץ לעמוד בהצלחה בבחינות ארציות בחמ ישה מקצועות: רפואה פנימית , כירורגיה, פדיאטריה (רפואת ילדים) , גינקולוגיה ופסיכיאטריה ; לאחר סיום הסטאז' הם יהיו זכאים לרישיון לעסוק ברפואה.
רופא ישראלי שסיים לימודי רפואה בחו"ל והוא בעל דיפלומה מוכרת, אך לא סיים סטז' בארץ שבה למד, יהיה זכאי לרישיון לעסוק ברפואה בישראל רק לאחר שעמד בהצלחה בבחינה מטעם משרד הבריאות (להלן - בחינת רישוי), ועשה אחריה שנת סטז' במוסד מוכר34 .
פקודת הרופאיםקובעת כי בקשה לקבלת רישיון לעסוק ברפואה תוגש למנכ"ל משרד הבריאות או מי שמונה מטעמו (להלן - המנהל), והוא ייתן רישיון למי שעמד בתנאים לקבלת רישיון, המופיעים בפקודה; בין התנאים: סיום תקופת .
31 עם 2814/12 ד"ר מריה כריסטינה רודריגז נ' משרד הבריאות האגף לרישוי מקצועות רפואיים, אתר נבו.
32 ע"א 2701/00 הדר נ' המנהל הכללי של משרד הבריאות, פ"ד נו( 1 )200.
33 כאמור, בארץ קיימות שתי תכניות ללימודי רפואה לישראלים: תכנית שש שנתית ותכנית ארבע שנתית.
בסיום לימודי הרפואה מבצעים הסטודנטים את הסטז'.
34 האגף לרישוי מקצועות רפואיים במשרד הבריאות מבחין בין רופאים שעשו סטז' ובין רופאים שטרם עשו זאת.
על פי פקודת הרופאים רופא שלמד בחו"ל חייב לעבור בחינה לקראת סטז'.
שאר הנבחנים נבחנים בבחינה לקבלת רישיון.
שתי קבוצות הנבחנים ניגשות לאותה בחינה.
בדוח זה נכנה את הבחינה "בחינת רישוי".
סטז' שהמנהל הכיר במשכה ובתנאיה לבעלי תואר ברפואה מחו"ל.
עוד קובעת הפקודה כי המבקש לעשות סטז' חייב לעמוד בבחינות שדרכי הרישום וכל עניין אחר הקשור בהן יקבעו בתקנות.
תקנות הרופאים (בחינת רישוי ), התשמ"ח - 1988 (להלן- תקנות בחינת הרישוי) קובעות כי המבקש להיבחן יגיש בקשה בכתב לוועדת הבחינה באמצעות המנהל, והמנהל יצרף לוועדת הבחינה אישור שהוא מכיר בבית הספר לרפואה שהמבקש להיבחן למד בו ובתואר שקיבל.
הבדיקה העלתה כי קיים פער של ממש בשיעור ההצלחה בבחינות בין סטודנטים שלמדו בארץ ובין אלו שלמדו בחו"ל ונבחנו בארץ: בשנים תשע"ד ( 2014 -2013 )- תשע"ז ( 2017 -2016 ) עמד שיעור ההצלחה הממוצע של סטודנטים שלמדו בארץ על כ-97% .
לעומת זאת, השיעור הממוצע של בוגרי רפואה מחו"ל שעמדו בהצלחה בבחינת הרישוי בארץ, בשנים 2017 -2015 היה רק כ-50% , ,וממדינות מסוימות אף נמוך יותר; כך למשל, בשנים 2017 -2015 עברו את בחינת הרישוי 43%-36% מבוגרי לימודי הרפואה באיטליה; 44%-31% מבוגרי לימודי רפואה במולדובה; 22%-8% מארמניה ו-27% מרוסיה35.
אימות תארים מחו"ל באגף לרישוי מקצועות רפואיים במשרד .
האגף לרישוי מקצועות רפואיים מטפל בבקשות של בוגרי רפואה מחו"ל לקבלת רישיון לעסוק ברפואה בארץ; במסגרת הבדיקה עליו לבדוק את מהימנות התעודות שממציא מבקש הרישיון וכן את ההכרה במוסד הלימודים כרשאי להעניק תואר ברפואה.
המשרד אינו בודק את אמינות הדיווח בנוגע ללימודים בחו"ל.
למשל - האם המבקש אכן שהה באותה מדינה שבה למד לטענתו, כמו כן אין הוא דורש אישור של האוניברסיטה על לימודים מעשיים; יצוין כי בדיקה כעין זו נעשית במשרד החינוך בהליך לאישור תארים של ישראלים שלמדו הוראה בחו"ל.
מספר לומדי הרפואה במזרח אירופה36 שמבקשים לקבל רישיון רפואה ישראלי עלה בשנים האחרונות במידה ניכרת.
בשנת 2016 ביקשו לגשת לבחינת הרישוי 1,314 בוגרים ממזרח אירופה, לעומת 934 בשנת 2010 - עלייה של כ- 41% במשך שש שנים.
בו בזמן משרד הבריאות החל לקבל תלונות על בעיות בהכשרה בחלק ממדינות אלו, אמינות התארים שניתנים בהן ובעיות באופן שבו הושגו.
מדינת ארמניה: בינואר 2017 כתב מנהל האגף לרישוי למשטרת ישראל וביקש ממנה לסייע למשרד הבריאות בחקירה בנוגע ללימודי הרפואה במוסדות שונים בארמניה.
זאת, בשל חשד סביר שהדיווח על תכניות .
35 בשנים האמורות נבחנו עשרות בוגרים מכל אחת ממדינות אלו שהם כמחצית הנבחנים.
אוקראינה, ארמניה, בולגריה, בלרוס, לטביה, ליטא, מולדביה, סלובקיה, פולין, רומניה, רוסיה 504 |דוח שנתי 68ג .
הלימוד המתקיימות במוסדות אוניברסיטאיים שונים בארמניה אינ ו אמין.
המשרד העלה כמה בעיות בלימודי הרפואה בארמניה ובהן : רבים מהבוגרים התקבלו בארמניה לשנים מתקדמות של ה לימודים, אף על פי שנכשלו בלימודי הם במוסדות שבהם למדו קודם , ובוגרים שהמציאו אישורים על לימודים אך לא שהו בארמניה לפרקי זמן המאפשרים לימודים אלה.
מדינת מולדובה: להלן בתרשים 3 נתונים המציגים את העלייה הדרסטית במספר הסטודנטים לרפואה ממולדובה שביקשו רישיון רפואה ישראלי בשנים האחרונות: תרשים 3 : מספר הסטודנטים לרפואהממולדובה שביקשו רישיון רפואה בישראל בשנים 2016 -2010 מתרשים3 עולה כי בשנים 2013 -2011 היה מספר בוגרי מולדובה שביקשו רישיון רפואה בישראל פחות או יותר קבוע והסתכם בממוצע של 91 מבקשי רישיון, ואולם בשנת 2016 הוא הגיע ל -319 איש (עליה של כ - 250% .
)אחוז שיעור מבקשי הרישיון בוגרי מולדובה בשנת 2016 הגיע ל-17% אחוזים מכלל המבקשים הזרים.
ממכתב שנשלח ביולי 2017 מאוניברסיטה במולדובה למנהל האגף לרישוי , בתשובה לפניה שלו עולה כי שמונה מ-12 בוגרי רפואה שטוענים שלמדו באוניברסיטה לא סיימו את תקופת הלימודים באוניברסיטה שעליה הצהירו, חלקם כיוון שנכשלו בקורסים.
שניים מהם אף הציגו מסמכים מזויפים, ואחת מהם - העובדת כרופאה במרכז הארץ, הציגה תואר מזויף.
הספקות הכבדים בנוגע לאמינות התארים של בוגרי מולדובה מעוררים דאגה ממשית ומחייבים את האגף לרישוי לבחון מחדש את הליך אישור התארים.
עליו לקיים בדיקות קפדניות בבקשות לגשת לבחינת הרישוי , כדי שרק רופאים שאין ספק בנוגע להשכלתם, כישוריהם וכשירותם יוכלו לעסוק ברפואה בישראל.
מספר בוגרי ארמניה ומולדובה העומדים בבחינת הרישוי: החל בשנת 2014 חלה עלייה במספר הבוגרים מארמניה שניגשו לבחינה; בשנה זו ניגשו לבחינה 21 בוגרים; בשנת 2015 ניגשו 49 בוגרים לבחינה ורק חמישה מהם עברו אותה; בשנת 2016 ניגשו 77 בוגרים לבחינה רק 17 מהם עברו אותה.
גם מספר בוגרי מולדובה שניגשו לבחינת הרישוי עלה באופן חריג בשנים האחרונות: בשנת 2014 ניגשו116 ,בוגרי מולדובה לבחינה 34 מהם עברו אותה, בשנת 2015 ניגשו197 בוגרים ו -62 עברו אותה; בשנת 2016 כבר ניגשו 319 בוגרים ו-119 עברו אותה; במועד הראשון של שנת 201737 נגשו כבר 165 בוגרים לבחינה ו- 84 .
עברו אותה בתגובת משרד הבריאות הוא כתב כי בעקבות הביקורת הוכן דוח הכולל המלצות אופרטיביות בנוגע להתייחסות ללימודים במוסדות הלימוד בארמניה.
הדוח הוצג למנכ"ל משרד הבריאות והנחיותיו יושמו לגבי לומדי ובוגרי רפואה, רפואת שיניים ורוקחות בחו"ל.
עוד הוסיף המשרד כי נושא בחינות הרישוי עובר לאחרונה הערכה מחדש, ויש כוונה לכלול בתוך התכנים של הבחינה מרכיבים קליניים כדי שהבחינה תשקף את הידע והמיומנות הקלינית.
לאור מספרם ההולך וגדל של בוגרי מוסדות בארמניה ומולדובה בשלוש השנים האחרונות שניגשו לבחינת הרישוי, השיעור הנמוך מהם שעוברים את הבחינה, וכן החשש לאמינות התעודות שהציגו על משרד הבריאות לוודא שהנחיותיו ייושמו כדי להבטיח את אמינות המסמכים המוגשים לאישור האגף ואת כשירות הבוגרים.
קורסי הכנה לבחינת הרישוי .
לאחר שמנהל האגף לרישוי הכיר בדיפלומה של בוגר חו"ל, נדרש הבוגר לעמוד בבחינת רישוי, אלא אם כן עמד בתנאים למתן פטור מהבחינה.
כדי לעבור את הבחינה יש לקבל ציון 60 לפחות.
משרד הבריאות - ליקויים בהפעלתם של הקורסים ובפיקוח עליהם .
תקנות בחינת הרישוי קובעות שמנכ"ל המשרד ימנה ועדת בחינה שבין תפקידיה : לאשר ולערוך את בחינת הרישוי, לקיים את הבחינה ולקבוע ולאשר .
37 עד מועד סיום הביקורת נערך מועד אחד בשנת2017.
עוד קובעות התקנות כי המבקש להיבחן רשאי להשתתף בקורס הכנה לקראת בחינת הרישוי (להלן - הקורס) שהכיר בו מנכ"ל משרד הבריאות.
הציון שיקבל מסיים קורס ההכנה, ישקף את הישגיו בקורס (להלן - ציון מגן); ובחישוב הציון של בחינת הרישוי יובא בחשבון ציון המגן לפי קביעת ועדת הבחינה.
קורס ההכנה מיועד להכין עולים חדשים ותושבים חוזרים לקראת בחינת הרישוי של המשרד.
הקורס נמשך חמישה ימים בשבוע במשך כשישה חודשים.
ועדת הבחינה קבעה בשנות ה - 90, כי ציון המגן למי שעמד בהצלחה בבחינה בקורס יזכה את הנבחן בבונוס שערכו 10 נקודות.
תיתכן הצדקה להענקת בונוס לציון הבחינה רק אם אפשר להבטיח שהמשתתפים למדו בקורסים ראויים וסיימו את לימודיהם בקורס בהצלחה.
ואולם משרד הבריאות לא קבע כללים או דרישו ת להכרה בקורס ההכנה, ובפועל, לפי הסבריו של מנהל אגף הרישוי, סינוף לפקולטה לרפואה הוא תנאי להכרה בקורס כקורס הכנה לבחינת הרישוי.
המשרד גם לא קבע הוראות לבקרה על האופן שבו פועלים קורסי ההכנה.
משמעות הדבר היא כי לא ניתן להבטיח את רמתו האקדמית או ניהולו התקין של קורס ההכנה.
המשרד נחשף לליקויים בהפעלת הקורסים של תושבים חוזרים רק לאחר שסטודנטים שלמדו בהם ניגשו לבחינות רישוי ואף עברו אותן בזכות הבונוס.