HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנוסח הצעת המחליטים (להלן גם- ההצעה) של משרד החקלאות נאמר: "מחליטים להקים צוות בין -משרדי אשר יבחן וימליץ בתוך 90 ,יום על מתווה להעברת פעילות מנהל המחקר החקלאי - מכון וולקני (להלן - מכון וולקני) לצפון וקביעת מיקומו , כחלק מיעדי הממשלה בדבר חיזוק הפריפריה" (ההדגשות לא במקור).
עוד נאמר בהצעה, כי הצוות שיוקם יורכב ממנכ"לים של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
על פי דברי ההסבר להצעה, "היוזמה להעתקת מנהל המחקר נולדה מתוך הבנת הצורך לחיזוק הפריפריה באמצעות גופים משמעותיים, אשר ימשכו לאזור אוכלוסייה חזקה, עבודה בנושא זה בוצעה על ידי ראשי רשויות בגליל"; להעברת מכון וולקני לצפון "מספר השפעות פוטנציאליות" על הצפון כפי שצוינו בדוח של חברת ייעוץ (כאמור לעיל - מסמך א').
בין השפעות אלה צוין כי למהל ך זה תהיה תרומה לפיתוח .
12 בג"ץ297/82 ברגר נ' שר הפנים, פ"ד לז( 3 )29 (1983 ,).
כמו כן, דפנה ברק ארזמשפט מינהלי, כרך א', עמ' 270.
13 מחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים קיבלה את ההודעה בנוגע להצעת המחליטים מלשכת הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות.
התעסוקה בצפון ולפיתוח ענפי החקלאות באזור; התהליך ייעשה "לאחר הדברות עם ארגון עובדי המדינה.
על מנת לצמצם כמה שניתן את אשר יבחרו שלא להעתיק את מקום ]של מכון וולקני[ הפגיעה בעובדים עבודתם לצפון".
בינואר 2019 כתב משרד החקלאות בתשובה למשרד מבקר המדינה, כי להצעת המחליטים שהכין המשרד קדמו "עבודות סקר של חברות חיצוניות בנושא[14].
מסמך סדור של אשכול רשויות מקומיות גליל מזרחי]ו[ ובו נוסח להצעת מחליטים לממשלה בדבר העתקת המכון".
עוד קדמה לכך "החלטה שהתקבלה על ידי שר החקלאות, ראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל".
לגבי המסמך של אשכול הרשויות המקומיות גליל מזרחי שאליו התייחס מנכ"ל משרד החקלאות יצוין: בתחילת שנת 2016 הציג ה אשכול לפני משרד ראש הממשלה ומשרד החקלאות תוכנית להעתקת מכון וולקני לצפון הארץ וצירף לה נוסח של הצעת מחליטים לדיון בממשלה שהכין.
בנוסח ההצעה שהכין האשכול נכתב כי יש להקים צוות בין-משרדי שיגבש מתווה להעברת פעילות המכון לגליל, כחלק מיישום יעדי הממשלה בדבר חיזוק הפריפריה.
מנוסח הצעת מחליטים שהכין משרד החקלאות, עולה כדלקמן: (א) התקבלה החלטה להעתיק את מכון וולקני לצפון הארץ.
(ב) הוועדה שהמשרד ביקש שתוקם לא נועדה לבחון את שאלת העתקת המכון לצפון אלא לגבש מתווה מעשי להעתקה.
(ג) משרד החקלאות כתב בדברי ההסבר להצעת המחליטים כי העתקה של מכון וולקני לצפון "נולדה" מתוך הצורך לחזק את הצפון אך לא ציין כי הייתה מטרה נוספת שהדבר אמור לשרת - מטרה שנבחנה כבר בשנת 2014 על ידי משרד הבינוי והשיכון - לפנות את השטח במרכז הארץ ששוכן עליו מכון וולקני כדי שיהיה ניתן להשתמש בו לבנייה של אלפי יחידות דיור.
בתשובתו מינואר 2019 למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות, כי "אין לטעון שמטרתו של המהלך הייתה לפנות שטח לצורך בניה, אלא זה היה רק המקור התקציבי למהלך.
מטרת המהלך היחידה, היא חיזוק הצפון ".
על הסקרים שהוזמנו מרמ"י ראו לעיל משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1355 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי מאחר ששר החקלאות בכובעו כשר הבינוי והשיכון בחן במסגרת פעולות משרדו את האפשרות להשתמש בשטח עליו שוכן מכון וולקני למטרות דיור, היה על משרד החקלאות לציין בהצעת המחליטים שהגיש למשרד המשפטים כי הרעיון להעתקת מכון וולקני ממקומו עלה בעבר כדי לשרת מטרה זו, ולא להסתפק בציון המטרה של חיזוק אזור הצפון.
הצעת המחליטים הוגשה למשרד המשפטים כדי שתוגש בסופו של דבר לאישור ועדת השרים, ולפיכך האמור בה היה צריך לשקף את כל המטרות שביקשה הממשלה להשיג מהמהלך.
16 שלחההיועצת המשפטית של משרד החקלאות את נוסח הצעת המחליטים אל הרפרנטית העוסקת בענייני משרד החקלאות במחלקת ייעוץ וחקיקה שבמשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה), וכתבה לה שהיא מבינה שיש כוונה להעלות את ההצעה לדיון בוועדת השרים לענייני הנגב ו הגליל בימים הקרובים.
היועצת המשפטית של משרד החקלאות ציינה כי הצעת המחליטים "לא בשלה כלל " וכי היא מנסה לקבל תשובות מהגורמים המקצועיים במשרד בקשר אליה.
בתשובה מאוקטובר 2018 למשרד מבקר המדינה כתבה היועצת המשפטית של משרד החקלאות: "לפי התיעוד שבידי .
נ וסח מוקדם של הצעת ההחלטה הועבר אלי ב-12.
16 מלשכת המנכ"ל, לצורך הכנת חוות דעת משפטית.
העברתי את הערותיי ללשכת המנכ"ל ביחס לנוסח זה, במטרה ללבן את הקשיים המשפטיים שעלו ממנו.
16 , לאחר תיאום עקרוני של הנוסח מולי, הופצה על ידי מזכירתי טיוטה של הצעת ההחלטה ליועצים משפטיים של משרדי ממשלה נוספים.
באותו היום וקודם להפצה ליועצים המשפטיים, העברתי את טיוטת ההצעה לרפרנטית חקלאות בייעוץ וחקיקה, כשהיא כוללת את השאלות שהפניתי ללשכת המנכ"ל בעניין.
טיוטה ראשונית זו הועברה מתוך רצון לעדכן בעניין את הגורמים הרלוונטיים בייעוץ וחקיקה, ועוד טרם הפצה רשמית של הצעת ההחלטה על ידי המשרד "; " טיוטת חוות הדעת המשפטית הנלווית להצעת ההחלטה.
הוכנה בימים שלאחר מכן, לאחר שהתקבלו הערות לנוסח הן ממשרד המשפטים והן ממשרדי ממשלה אחרים".
כפי שצוין, משרד החקלאות שלח את נוסח הצעת המחליטים שהכין אל משרד המשפטים וביקש ממנו להגיב בדחיפות כדי שיהיה ניתן להגישה למזכירות הממשלה לשם העלתה לדיון בוועדת השרים.
עם זאת, משרד החקלאות שלח את נוסח הצעת המחליטים ליועצת המשפטית שלו כדי שתחווה דעתה עליה רק יומיים לפני כן.
היועצת המשפטית של משרד החקלאות לא צרפה את חוות דעתה לנוסח ששלח משרד החקלאות.
היא סברה כי נוסח הצעת המחליטים אינו בשל וביקשה לקבל מידע על ההצעה לרבות את הערותיהם של משרדי ממשלה אחרים.
לאחר שהיה בידיה המידע היא הכינה את חוות הדעת על הצעת המחליטים ושלחה אותה למשרד המשפטים כדי שתצורף לנוסח הצעת המחליטים שמשרד החקלאות שלח עוד קודם לכן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, כי מן הראוי שיקבל מלשכת הייעוץ המשפטי שלו חוות דעת בנוגע לנוסח הצעת מחליטים לפני הגשתה למשרד המשפטים.
שליחת נוסח של הצעה לפני קבלת חוות דעת זו עלולה להוביל למצב שבו הערות משרד המשפטים יהפכו לא רלוונטיות אם ישונה הנוסח בעקבות חוות הדעת של הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות.
עוד יש לתת ללשכת הייעוץ המשפטי של המשרד שהות מספקת כדי שתוכל לקבל מידע על הנושא ולהביא בחשבון את הערות משרדי הממשלה האחרים הרלוונטיים לעניין; זאת כדי שחוות הדעת שלה תהיה מקצועית ונוסחה מטּויב.
אשר להעברת הצעת מחליטים למשרד המשפטים - יש להציג לו את כל המידע הנחוץ לו, ואין טעם להאיץ בו להגיש את הערותיו בדחיפות בטרם נמסרה לו חוות הדעת של הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות עצמו.
בבירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עם הנהלת מכון וולקני היא מסרה כי משרד החקלאות לא התייעץ עם מכון וולקני וחוקריו במהלך גיבוש נוסח הצעת המחליטים להעתקת מכון וולקני לצפון, אף שהדבר משליך על עתיד המכון ועל עתידם המקצועי של העובדים והחוקרים המועסקים בו.
באופן זה המשרד גיבש את ההחלטה לקדם פעולות להעתקת מכון וולקני לפריפריה מבלי שבחן קודם לכן את משמעות המהלך והשלכותיו על המחקר החקלאי ועל עתיד המכון.
בתשובות משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כתב מנכ"ל המשרד, כי "לאחר הפגישה שהתקיימה אצל ראש הממשלה ובה ניתנה ברכת הדרך לרעיון העתקת המכון לצפון, עודכנו כלל הנוגעים בדבר, ואף התקיימו מספר ישיבות וחליפות מיילים בנושא".
עוד כתב מנכ"ל משרד החקלאות, כי "מכון וולקני כולו, כולל היועצת המשפטית שלו, סירבו לשתף פעולה עם המהלך.
סירוב זה לא מנע מהנהלת משרד החקלאות לשתף את הנהלת מכון וולקני בדבר המהלכים הצפויים וזאת עוד בטר ם הוכנה הצעת ההחלטה לממשלה".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1357 .
בתשובת מכון וולקני למשרד מבקר המדינה נאמר כי המכון "לא שותף לפני הצעת המחליטים כך שלא הייתה בידיו ההזדמנות לשתף פעולה (או שלא).
לאחר קבלת טיוטת הצעת המחליטים - יצאה תגובה מפורטת מהלשכה המשפטית".
מתשובותיהם של משרד החקלאות ומכון וולקני עולה כי יחסי האימון ושיתוף הפעולה בין הצדדים ראויים לשיפור.
הערות משרד המשפטים לנוסח הצעת המחליטים : מחלקת ייעוץ וחקיקה ביקשה ממשרד החקלאות להבהיר אם, כעולה מנוסח הצעת המחליטים, קיבל משרד החקלאות החלטה להעתיק את מכון וולקני לצפון הארץ; ואם קיבל החלטה כזו - מהי התשתית העובדתית שהתבסס עליה לשם קבלת ההחלטה.
בחלופת המכתבים מאפריל 2016 בין משרד החקלאות לבין מחלקת ייעוץ וחקיקה בנוגע להצעת המחליטים, כתב משרד החקלאות כי קיבל החלטה להעביר את מכון וולקני לצפון.
עלה כי מחלקת ייעוץ וחקיקה מצאה כי המסמכים ששלח משרד החקלאות בנוגע לתשתית העובדתית שעליה נשענה החלטתו, לא ה יו מספקים כדי לבסס אותה.
בהתכתבות פנימית במחלקת ייעוץ וחקיקה מאותו חודש נאמר בקשר להצעת המחליטים כי לפי העמדות הראשוניות שנמסרו מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות ומהלשכה המשפטית במכון הוולקני "לא ברור מי קיבל את ההחלטה ועל בסיס איזו תשתית עובדתית.
לא התייעצו עם גורמי המקצוע הרלוונטיים אצלם, כמו גם עם גורמי מקצוע במשרדי הממשלה הרלוונטיים כמו המשרד להגנת הסביבה, האוצר או הנציבות.
עוד לא ברור אם נלקחו בחשבון היבטי דיני העבודה העולים מהחלטה מסוג זה; העלויות הצפויות לכך; ההשלכות האפשרויות לניהול המחקר על-ידי המכון כמו הפגיעה האפשרית במחקרי ם המתנהלים בתחומו כיום.
על-כן, בהנחה שההחלטה כבר התקבלה, נוכח הקשיים שעל פניו עולים מאופן קבלתה, דומה שיש מקום לדחות את העלאת הצעת המחליטים.
על מנת לאפשר ללשכות המשפטיות ללבן את העניין.
ובמידת הצורך, אם יתגלעו מחלוקות, יתאפשר להן גם לפנות בנושא ליועץ ה משפטי לממשלה" (ההדגשות במקור).
יצוין, כי בתשובה מנובמבר 2018 מאת מחלקת ייעוץ וחקיקה למשרד מבקר המדינה נאמר: "למיטב הבנתנו וידיעתנו .
הייעוץ המשפטי - של משרד החקלאות ושל המכון הוולקני .
לא היו מעורבים בגיבוש נוסח הצעת המחליטים בשלבים הראשונים של העבודה עליה.
עם זאת, בשלבים מאוחרים יותר הייתה מעורבות ]ו[ .
יש חוות דעת משפטית של היועצת המשפטית של [ ]משרד החקלאות הכוללת גם התייחסות לחוות הדעת של היועצת המשפטית של המכון הוולקני".
16 ששלחה היועצת המשפטית של משרד החקלאות אל מחלקת ייעוץ וחקיקה, היא הבהירה כי משרד החקלאות אכן קיבל החלטה להעביר את מכון וולקני לצפון.
לדבריה, ההחלטה עצמה התקבלה כהחלטה אסטרטגית שהשיקול המרכזי בה הוא חיזוק הצפון, ולצוות של הוועדה שתוקם לא יהיה "מנדט" להחליט לגבי עצם ההעברה; הצוות אמור להמליץ על מתווה לביצוע ההחלטה, "המתווה צריך לקחת בחשבון בין היתר את ההשפעות על העובדים".
היועצת המשפטית צירפה למכתבה מסמכים הנוגעים להחלטה.
בתשובה מאותו יום אל היועצת המשפטית של משרד החקלאות כתבה מחלקת ייעוץ וחקיקה כי נוסח ההחלטה "נותר לא ברור", וכי יש מקום לציין מיהו הגורם שקיבל את ההחלטה ו"ע ל בסיס איזו תשתית התקבלה ההחלטה.
הכול על מנת להציג בפני השרים את התשתית העובדתית הרחבה ביותר הצריכה לעניין"; עוד נאמר: "עיון במסמכים.
מעלה שהם מסמכים ראשוניים ולא ברור כיצד הם מבססים את ההחלטה להעברת המכון לצפון.
אפשר למצוא בהם סקר שהוכן עבור רשות מקרקעי ישראל לעניין איתור מתחם להעתקת מכון וולקני" - הסקר אינו מתייחס לעצם .
כבר עוסק בניסיון ליישם אותה"; לגבי מסמך א', שגם ]אלא[ .
ההחלטה אותו שלח משרד החקלאות למשרד המשפטים כחלק מן המסמכים שעליהם התבססה ההחלטה, כתבה מחלקת ייעוץ וחקיקה, כי במסמך זה אין ניתנת הדעת " להערכות ולהשלכות של המהלך על עבודת המכון אם יועתק מאזור המרכז " (ההדגשות במקור).
מחלקת ייעוץ וחקיקה סיכמה את המכתב בכך שאין די במסמכים ששלח משרד החקלאות כדי לבסס את קבלת ההחלטה להעתיק את מכון וולקני לצפון ולכן צריך לדחות את העלאת הצעת המחליטים לדיון בממשלה עד להשלמת הבירור בנוגע אליה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1359 .
באותו שבוע כתבה מחלקת ייעוץ וחקיקה אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בתחום המשפט הציבורי-מינהלי (להלן - המשנה ליועמ"ש), כי התשתית העובדתית הנדרשת לצורך קבלת ההחלטה שעליה מדובר בהצעת המחליטים אינה מבוססת דיה, ועולה כי לא נשקלו כל השיקולים הרלוונטיים לקבלתה ולא ניתן לכל אחד מהם המשקל הראוי.
עוד הוסיפה מחלקת ייעוץ וחקיקה, כי הצעת המחליטים יש בה כדי לכבול את שיקול הדעת של הצוות שימונה כדי להמליץ בעניין זה, זאת כיוון שגם אם יימצא כי אין מקום לבצע העתקה של המכון לצפון - מטעמים שנוגעים להיבטים האלה: דיני עבודה (השפעות על עובדי המכון), העלויות הצפויות מהעתקת המכון וכן הפגיעה בתחום המחקר - הרי שהצוות שימונה נדרש בכל מקרה להמליץ על מתווה ההעברה; לפיכך יש לדחות את הצעת המחליטים נוכח הפגמים המשפטיים שעדיין עומדים בעינם, וביניהם ניסוח לא ברור של ההצעה וחלקיות המידע שנבחן ונשקל בטרם התקבלה ההחלטה על העברת המכון; מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה אל המשנה ליועמ"ש כי "נוכח האמור ובשל הגבלת שיקול דעתו של הצוות עולים קשיים לעניין סבירות קבלת ההחלטה.
]ההדגשה במקור[ " במכתב מפברואר 2018 ששלחההמשנה ליועמ"ש בתחום הציבורי-מינהלי אל ד"ר אביחי מנדלבליט, היועץ המשפטי לממשלה, היא התייחסה לסוגיית הצעת המחליטים, כפי שהשתקפה מנקודת המבט של גורמי הייעוץ המשפטי לממשלה אשר עסקו בנושא.
המשנה ליועמ"ש כתבה, בין היתר, כי דברי ההסבר להצעת המחליטים היו "רזים למדי" וכי לא היה ברור מתי ועל ידי מי התקבלה ההחלטה על העתקת המכון לצפון הארץ, על בסיס אילו נתונים התקבלה ההחלטה ומהן המשמעויות שלה וכן האם נבחנו חלופות להשגת המטרה של חיזוק הצפון.
עוד כתבה, כי היה ברור שככל שההחלטה על העתקת המכון התקבלה, הרי שהיא לא הובאה בזמנו לידיעת הלשכות המשפטיות של משרד החקלאות ושל מכון וולקני , ולא נערכה היוועצות עם גורמי המקצוע הרלוונטיים במשרד החקלאות ובמשרדי ממשלה אחרים הנוגעים בדבר.
עוד הוסיפה המשנה ליועמ"ש במכתבה, כי במסגרת הבירורים של משרד המשפטים בנוגע להצעת המחליטים מסר לו משרד החקלאות כי ההחלטה על העתקת המכון לצפון התקבלה בעקבות ישיבה שנערכה בראשות ראש הממשלה, אך לא היה פרוטוקול או רישום לגבי מה שנאמר בישיבה זו.
בתשובה מאוגוסט 2018 למשרד מבקר המדינה כתב העוזר ליועץ המשפטי לממשלה, בין היתר, כי לנוכח הקשיים שעלו 15 בקשר לבדיקת הצעת באותה העת עם שרת ]המשפטי לממשלה [ המחליטים "שוחח היועץ המשפטים והציג לפניה את הקשיים האמורים.
היועץ הבהיר, שיש להוסיף .
15 יוזכר כי הבדיקה שערכה מחלקת ייעוץ וחקיקה להצעת המחליטים בעניין מכון וולקני הייתה בשנת 2016 .
למנדט הצוות את הסמכות לדון בעצם ההחלטה על העברת המכון לצפון, וככל שכך ייעשה - אין מניעה בקידום ההחלטה.
בהמשך להשתלשלות העניינים שתוארה לעיל ולאחר שנדרש היועץ המשפטי לממשלה לסוגיה, הודיע משרד החקלאות למשרד המשפטים כי תיקן את נוסח הצעת המחליטים ושלח למחלקת ייעוץ וחקיקה נוסח חדש של ההצעה, שכותרתו: "הקמת צוות לבחינת העתקת מנהל המחקר ההדגשה לא במק [ "החקלאי לצפון .
בהצעה זו נכתב כי מחליטים ]ור "להקים צוות בין -משרדי אשר יבחן את העתקת פעילות מנהל המחקר החקלאי - מכון וולקני.
לצפון ובהתאם לצורך ימליץ על מיקומו ומתווה להעברתו, כחלק מיעדי הממשלה בדבר חיזוק הפריפריה.
הצוות יגבש המלצותיו ויגישן לממשלה בתוך 90 .
בסופו של דבר הצעת המחליטים לא עלתה לדיון בוועדת השרים.
כאמור, בינואר 2017 מינה ראש הממשלה צוות לבחינת העתקת פעילות מכון וולקני לצפון (הוועדה).
כעולה לעיל, בשנת 2016 גיבשמשרד החקלאות החלטה ל קדם פעולות להעתקת מכון וולקני ל צפון הארץ וציין כי הדבר נועד לחזק את הפריפריה.
אולם המשרד לא בחן במסגרת זו את משמעות המהלך והשלכותיו על המחקר החקלאי ועל עתיד המכון.
משרד החקלאות לא קיים היוועצות עם הנהלת המכון וחוקריו כאשר גיבש הצעת מחליטים להעתיק את מכון וולקני לצפון, אף שהדבר משליך על עתיד המכון ועל עתידם המקצועי של העובדים והחוקרים המועסקים בו.
בתשובה מדצמבר 2018 אל מבקר המדינה כתב שר החקלאות: "קביעת אג'נדה ציונית לאומית שמנחה אותי עשרות שנים לא צריכה הסכמה או שיתוף של מכון וולקני, היא צריכה הסמכה של ראש הממשלה, ועל כן הצגתי אותה לראש הממשלה, וקיבלתי את תמיכתו".
מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובה מדצמבר 2018 ,למשרד מבקר המדינה .
היא ]ן["לא אחת נדרשתי להתייחס להצעות שונות של השר.
שכל מטרת אחת - חיזוק הפריפריות בישראל"; "אין השר נדרש, כנבחר ציבור, להתייעץ עם מאן דהוא, כדי להורות על מימוש תפיסת עולמו.
תפיסת עולם של נבחר ציבור, של שר בישראל, מוצגת במעש יו, ואין הוא נדרש לעבור תהליכים דומים לתהליכים של קבלת החלטות מנהליות ברשות המבצעת".
עוד כתב המנכ"ל, כי "לתפיסת עולם זו של השר.
היו שותפים גם ראש הממשלה וגם השר לפיתוח הנגב והגליל.
שלושה נבחרי ציבור אלו הסכימו ביניהם כי יש לממש את תפיסת עולמם באמצעות העתקת מכון וולקני לצפון.
עובדה זו ששלושה נבחרי ציבור הביעו את תפיסת עולמם בהסכמתם על מהלך זה, אינה דרושה לעבור תהליך הדומה לתהליך הדרוש ברשות מנהלית, טיוטת הצעת ההחלטה משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1361 .
לממשלה גובשה ברוח תפיסת עולם זו.
דהיינו, שההחלטה על העתקת מכון וולקני לצפון כבר התקבלה, וכעת יש לבחון לאן להעתיקו".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות: אין חולק כי סמכותם ואף חובתם של שרי הממשלה להוביל מדיניות.
עם זאת בבואם להכריע בעניין יישומה נדרשים הם לקיים הליכי בחינה והחלטה ראויים, ובכלל זה לקבל מידע ולהיוועץ עם הגורמים הרלוונטיים לנושא.
החלטה של נבחר ציבור אשר משליכה - כמו במקרה זה של מכון וולקני - על עבודתה של יחידה ממשלתית זו ועל עתידו של המחקר החקלאי בישראל, צריכה להתקבל רק לאחר שכלל הבחינות הרלוונטיות בוצעו, נותחו ההשלכות והמשמעויות של כל אחת מהחלופות וניתן משקל לכל השיקולים הנוגעים בדבר.
במקרה זה היה ראוי, במסגרת הבחינות הרלוונטיות, להיוועץ עם הנהלת מכון וולקני ולקבל ממנה נתונים, לשם בחינה מיטבית של הנושא, לפני קבלת החלטה שמשליכה על פעילותו העתידית של המכון, העוסק במחקר חקלאי, תחום שעליו מופקד גם המשרד עצמו.
גיבוש החלטה על ידי רשות שלטונית מבלי שנבחנות קודם לכן משמעותה והשלכותיה על הגופים הרלוונטיים להחלטה אינו מתיישב עם הכללים שרשות שלטונית מחויבת להם בעניין דרך הפעלת הסמכות וקבלת החלטות.
ראוי להבהיר שוב, כי דוח הביקורת אינו בא לחוות דעה בנוגע למדיניות או בנוגע לעדיפותה של חלופה אחת על פני חלופה אחרת.
הביקורת בעניין המהלכים שהובילו לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון דנה בהליכים שקיימו הרשויות השלטוניות הנוגעות לעניין בשנים 2014 - 2016 ונועדה לבדוק אם כחלק מהליך זה ולפני קידום החלטות מולאה המחו יבות הציבורית להשיג את כל הנתונים הנדרשים לקבלת החלטות מושכלות ומבוססות בנושא.
דוח הוועדה לבדיקת מינוף המו"פ החקלאי בישראל (ועדת קנדל) .
בשנת 2011 מינה שר החקלאות דאז ועדה בין -משרדית אשר בחנה את האפשרות למינוף המו"פ החקלאי בישראל , לטובת החקלאים המקומיים ולפיתוח התעשייה הישראלית.
לתפקיד יו"ר הוועדה מונה פרופ' יוג'ין קנדל, שמילא באותה תקופה את תפקיד ראש המועצה הלאומית לכלכלה (להלן - ועדת קנדל).
עם חברי הוועדה נמנו נציגים ממשרד האוצר, ממשרד החקלאות, מרשות המים ו ממכון וולקני .
מסקנות הוועדה עוגנו בשנת 2012 בהחלטת ממשלה16.
16 [ החלטה5274 של הממשלה ה ]-32 , "אימוץ המלצות הוועדה הבין משרדית למינוף המו"פ החקלאי בישראל" 9.
בדוח ועדת קנדל נאמר כי "הוועדה רואה ערך רב בצמצום מספר האתרים בהם קיימות תשתיות מו"פ, בדגש על תשתיות ממשלתיות, וריכוזם במספר אתרים מרכזיים.
ריכוז החוקרים והתשתיות מאפשר הפרייה טובה יותר של רעיונות וידע, ומאפשר ניצול יעיל יותר של התשתיות"17 .
משמעות ההחלטה על העתקת מכון וולקני אל צפון הארץ היא ניתוקו הגיאוגרפי מסביבתו האקדמית-מדעית - שנמצאים בה מוסדות מחקריים ואקדמיים המקיימים עימו קשרי גומלין18 .
מאחר שלפי ועדת קנדל הריכוז הגיאוגרפי של החוקרים חשוב מאד לשם הפריה הדדית, היה נדרש לבחון וללבן באופן ברור לאור מסקנות ועדת קנדל את ההיבט הזה של העניין, במסגרת הליכי הבדיקה שהתקיימו בנוגע לשאלת העתקת המכון.
לצורך הבהרה, ייאמר כי למכון וולקני קשרי גומלין עם מוסדות אקדמיים בכל הארץ לרבות בצפון, אך תחומי הידע שהמוסדות בסביבתו הגיאוגרפית חולשים עליהם מספקים את הצרכים המדעיים והמחקריים של מכון וולקני, והם גם מדורגים בשורה הראשונה של מוסדות האקדמיה והמדע בישראל.
בתמורה מספק להם מכון וולקני בין היתר שירותי הדרכה ומקום הכשרה לסטודנטים בתחומים הנוגעים למחקר החקלאי.
חוות הדעת של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח בנוגע לשאלת העתקת מכון וולקני לצפון .
המועצה הלאומית למחקר ופיתוח (להלן - המולמו"פ) פועלת על פי חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, ומשמשת מנוע החשיבה האסטרטגית של משרד המדע והטכנולוגיה.
תפקיד המולמו"פ לבחון את מערכות המו"פ הקיימות בישראל ולזהות את צ ורכיהן ואת נקודות החוזק והחולשה שלהן.
המו למו"פ מייעצת לממשלה בנוגע למדיניות הלאומית בתחו מי המחקר והפיתוח19.
ביולי2016 הגישההמולמו"פ לראש המועצה הלאומית לכלכלה חוות דעת לגבי הצעה שהועלתה להעתקת מכון וולקני ממרכז הארץ אל הגליל המזרחי.
בחוות הדעת נאמר כי היא הוכנה לבקשת המועצה הלאומית לכלכלה, וכי עבודת .
17 המועצה הלאומית לכלכלה, משרד ראש הממשלה, "מינוף המו"פ החקלאי בישראל: המלצות הוועדה הבין משרדית למינוף היתרון היחסי של ישראל בתחום הידע, והטכנולוגיה החקלאית", עמ' 20.
18 מכון וולקני מקיים קשרי גומלין עם: הפקולטה לחקלאות ברחובות השייכת לאוניברסיטה העברית, עם מכון ויצמן למדע, עם אוניברסיטת בר-אילן ועם אוניברסיטת תל אביב.
19 ,משרד המדע והטכנולוגיה w.
il/he/departments/units/molmop https://ww משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1363 .
הצוות התמקדה בסוגיה המקדמית של עצם היתכנות ההעתקה והשפעתה על המשך פעילותו של המכון כבעבר.
בחוות הדעת נכתב עוד כי "הסוגיה של העתקת מרכזי מחקר לאתר המרוחק גיאוגרפית עולה במקומות שונים בעולם אולם בשכיחומעטים ]ו[ .
ת מאד נמוכה מאד המקרים, אם בכלל, שבהם בוצע מהלך כזה הלכה למעשה".
הוזכרו שני תנאים כדי שמהלך כזה יתאפשר: התנאי הראשון הוא העברת ההון האנושי לאתר החדש - "בניגוד למרכזי ייצור בהם עיקר הנכסים שיש להעתיק הם מתקני ומערכי ייצור, במרכזי מחקר הנכס המרכזי הוא כח האדם והידע שצבר "; "המחקר של היום מבוסס במידה רבה על ניסיון אישי ועל ידע בלתי פורמאלי ( Tacit Knowledge ).
זהו ידע שקשה לתעדו, וקשה להעבירו לצוותים חדשים אלא בתהליך של חניכה ממושכת.
מכאן שסיכויי ההצלחה של העתקת מרכזי מחקר תלויה באופן מוחלט ביכולת להעתיק גם את כח האדם".
התנאי השני הוא סביבה אקדמית-מחקרית תומכת - "מרכזי מחקר נסמכים בדרך כלל על מערכת סביבתית תומכת ומשלימה ( Ecosystem .
) המאפשרת את קיום המחקר מערכת כזו כוללת מכונים דומים, מוסדות אקדמיים, בתי ספר גבוהים וכו '.
סביבה כזו מאפשרת ביצוע מחקרים משלימים, שימוש בציוד ייחודי, העזרות בסטודנטים למחקר, החלפת מידע, והתייעצויות מקצועיות עם עמיתים במפגשים בלתי פורמליים".
עוד נאמר בחוות הדעת כי "העתקה של מרכזי מחקר ללא הבטחה מראש לנכונות החוקרים להעתיק את מקום המחקר וללא קיומה של המערכת הסביבתית התומכת מקטינה מאד את הצלחת המהלך "; "צוות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח משוכנע שללא הבטחת המעבר של עיקר החוקרים, המהנדסים ואנ שי התמיכה לאתר .
]החדש[ קיימת סבירות גבוהה מאד שהמכון יאבד במידה רבה את יכולתו לחקור, לחדש ולתרום לחקלאות בישראל עד כדי ניוון תחומי פעילות רבים.
מעבר לכך, גם מעבר הצוותים ללא קיומה של מערכת סביבתית תומכת מראש תעמיד בסיכון גבוה את הצלחת ההעתקה.
מבירורים שק יים צוות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח עם אנשי מכון וולקני מתקבל הרושם שקיים קושי אמיתי בהעתקת מגורי האנשים.
מעבר לכך, למרות קיומה של תשתית מסוימת בצפון.
זו אינה תשתית סביבתית מספקת בוודאי שלא בכל תחומי הפעילות של המכון.
אינה תחליף לסביבה התומכת במיוחד של הפקולטה לחקלאות ולמכון ויצמן.
שתי העובדות הנ"ל מביאות את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח למסקנה שתהליך ההעתקה של מכון וולקני לצפון טומן בתוכו סכנה להמשך קיום מחקר חקלאי מתקדם במדינת ישראל בשנים הקרובות ולכן יש להימנע ממנו".
בחוות הדעת נאמר עוד כי "המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אינה ממליצה על כל מהלך של העתקת פעילות משמעותית צפונה מבלי שננקטו לאורך זמן הצעדים שיבטיחו קיום תשתית של חוקרים ותשתית סביבתית תומכת (אקדמיה ומעבדות).
בכל מקרה ממליצה המועצה הלאומית למחקר ופיתוח על המשך הקיום והפיתוח של ליבת הפעילות במרכז אשר תתמקד במחקר עומק, בחיזוק הקשרים עם האקדמיה המובילה בארץ ובפעילויות שאינן מזוהות עם אזור מסוים".
בדיקה שנעשתה בנוגע לשאלת העתקת מיקומו של מכון וולקני לצפון .
עלה כי לאחר שמשרד החקלאות העלה לפני ראש הממשלה הצעה להעביר את מכון וולקני לצפון הארץ, התבקש ראש המועצה הלאומית לכלכלה לעשות עבור ראש הממשלה בדיקה מקדמית בעניין.
ראש המועצה הלאומית לכלכלה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי במסגרת הבדיקה שעשה הוא נפגש עם אישים שיש להם נגיעה לנושא, ועיין בין היתר בדוח ועדת קנדל ובחוות הדעת של המולמו"פ.
לדבריו, הוא אינו מקבל את עמדתו של פרופסור קנדל ונוסף לכך הוא סבור שחוות הדעת של המולמו"פ אינה מעמיקה דיה.
לאחר שסיים את הבדיקה המליץ ראש המועצה הלאומית לכלכלה לראש הממשלה למנות ועדה שתבחן את העתקת מכון וולקני לצפון הארץ; לדבריו, הוא נפגש עם מנכ"ל משרד החקלאות שגם הוא המליץ על מינוי ועדה כזו.
מסקנות ועדת קנדל בנוגע לסביבה המדעית -אקדמית הנחוצה למכון וולקני, וכן חוות הדעת של המולמו"פ לעניין העתקת המכון לצפון הארץ, נוגעות לצרכים של המחקר החקלאי ורלוונטיֹות לשאלת מיקומו של המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה היה ראוי לתעד א ת הנימוקים להסתייגויות שעלו אצל ראש המועצה הלאומית לכלכלה מן האמור במסמכים אלה, במסגרת בדיקתו בשנת 2016 את שאלת העתקת מכון וולקני לצפון.
לגבי משרד החקלאות ייאמר, כי היה מצופה שמסמכים אלה ילובנו בו, ואם עלו הסתייגויות בקשר לאמור בהם, הן יתועדו ויוצגו הנימוקים לכך.
אולם הבדיקה במשרד החקלאות ובמשרד ראש הממשלה (אשר המועצה הלאומית לכלכלה היא חלק ממנו) העלתה כי במשרדים אלה שעסקו בנושא העתקת מכון וולקני לצפון, אין מסמכים המתעדים את ליבון האמור בדוח ועדת קנדל או בחוות הדעת של המולמו"פ.
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו מדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה כי ראש המועצה הלאומית לכלכלה הכיר היטב את דוח המולמו"פ ואת דוח ועדת קנדל עת המליץ לראש הממשלה להקים את הוועדה וכי אין הוא מקבל את "הדרישה.
לתיעוד הבדיקה שנעשתה ביחס לאותו הדו"ח כשלב מקדמי להקמת הוועדה".
משרד ראש הממשלה הוסיף כי הנימוקים כנגד העתקת מכון וולקני לצפון שעלו בדוחות אלה נדונים במסגרת הוועדה שמינה ראש הממשלה.
מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובה מינואר 2019 למשרד מבקר המדינה, כי "משרד החקלאות לא הכיר את דוח המולמו"פ בשלב זה".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1365 .
,משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ראש הממשלה ולמשרד החקלאות כי על פי כללי המינהל התקין נדרשים משרדי ממשלה לתעד את פעולותיהם ובעניין זה היה הדבר נחוץ אף יותר נוכח חשיבות הנושא, וכדי שיוכל הציבור להיות סמוך ובטוח שבוצע תהליך בדיקה ראוי וממצה ושהתקיימה תשתית המידע הנדרשת להמלצה שעלתה ממנו, ושלכל אחד מן השיקולים הרלוונטיים בעניין זה ניתן המשקל הראוי.
אי-הצגה בפני הוועדה את כל הסקרים שהזמינה הממשלה מרמ"י בנוגע להעתקת מכון וולקני ממקומו .
במהלך ישיבות הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון הציג מנכ"ל רמ"י את הסקר השני שנעשה עבור רמ"י - איתורים בצפון הארץ למכון וולקני ואת מסמך א' העוסק בהשפעה הכלכלית על אזור הצפון שתיתכן בעקבות העתקת המכון לשם.
מבירורים שערך משרד מבקר המדינה עם רכזת הוועדה עלה כי במסגרת החומר שנמסר לעיון חברי הוועדה לא נמצא חומר המעיד על קיומם של הסקר הראשון והסקר השלישי20 שבוצעו עבור רמ"י - סקרים המתייחסים לאפשרויות השימוש בקרקע שעליה שוכן כיום מכון וולקני לצורך בניית יחידות דיור.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות, למשרד ראש הממשלה ולרמ"י, במסגרת הביקורת שעשה, כי בחומר שהוגש לוועדה ואף בכתב המינוי שלה משתקפת המטרה - חיזוק צפון הארץ, זאת על ידי העתקת מכון וולקני לאזור, אולם לא משתקפת גם המטרה - שלשמה הזמינו ראשי משרד החקלאות 21 את הסקר הראשון עוד בתקופת כהונתם במשרד הבינוי והשיכון - בדיקת אפשרות ניצול לצורכי דיור את השטח שיתפנה כתוצאה מהעתקת מכון וולקני ממקומו.
למעט מסמך א' שצורף לסקר השלישי כאמור 21 בשנת2014 שר החקלאות כיהן כאמור בתפקיד שר הבינוי והשיכון; מנכ"ל משרד החקלאות כיהן באותה שנה בתפקיד מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.
בנוגע להעתקת המכון לצפון הארץ ניכר כי הוצגה לחברי הוועדה והודגשה בפניהם המטרה של חיזוק הצפון.
בנוגע לכך גם הוגש לעיונם הסקר השני שבוצע עבור רמ"י בדבר אתרים בצפון שיכולים לשמש את מכון וולקני, וכן מסמך א' המציג תועלת צפויה לאזור הצפון כתוצאה מהעתקת המכון לשם.