HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כפי העולה מחוות דעת פסיכולוגית שהוגשה לוועדה, הוא ילד בסיכון הסובל מהפרעה נפשית ונמצא לפעמים במצב פסיכוטי; יש לו הפרעות בתפיסה, בחשיבה ובשיפוט, ומשום כך אינו מבין מצבים חברתיים באופן המקובל; הוא חרד וסובל מדיכאון ומהתפרצויות זעם היות שאינו מצליח לווסת את דחפיו.
למרות האמור לא השתתפו בוועדה - לא פסיכולוג, לא נציג בריאות הנפש ולא נציג מבית ספרו, אלא אנשי רווחה בלבד.
הוועדה החליטה, בין היתר, כי יש צורך בסידור הקטין בפנימייה טיפולית.
חודשים מספר לאחר מכן, בפברואר 2012 , לדרישת הפנימייה שאלי ה יועד הקטין, התכנסה בעניינו ועדת השמה של משרד החינוך, וזו קבעה כי הקטין ישולב במסגרת חינוך רגילה, שכן "על אף הקשיים, האבחון הפסיכולוגי והמצב המורכב .
מצליח לתפקד בבית הספר וברמת הכיתה".
43 עיריית אופקים מסרה בתשובתה כי לאחר שהמחלקה לשירותים חברתיים פנתה בכתב במרץ 2012 למפקחת המחוזית של משרד הבריאות והסבירה כי השתתפותו של נציג מטעמה בדיוני הוועדות היא חיונית, החל הנציג להשתתף בהן.
44 מרכזות הוועדות באשקלון, ביבנה ובנס ציונה מסרו כי הם אינם מגיעים לדיוני הוועדות בשל עומס עבודה ומסתפקים בשליחת מידע/דוח פסיכיאטרי בכתב.
מרכזת הוועדה באשקלון ציינה כי הדוחות לקוניים, וקשה להיעזר בהם.
המחלקה בנס ציונה מסרה כי אם הילד שעניינו נדון בוועדה מטופל בבית החולים לבריאות הנפש, חברי הוועדה וההורים מגיעים לבית החולים, ושם מתקיימת ישיבת הוועדה.
באשקלון, באופקים, ברהט וברחובות אין נציגים קבועים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1419 .
במאי 2012 , מילא בית הספר שאלון בנוגע לקטין, ולפיו מדובר בילד נעים וחביב, שמח ועליז, חברותי ואהוד על חבריו, ואין ניכרים בו סימנים למצוקה רגשית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי מקרה זה ממחיש עד כמה חשובה השתתפותו של צוות רב -מקצועי בוועדה, כדי לקבל את מלוא המידע הרלוונטי על הילד ועל משפחתו.
לו השתתף נציג בית הספר בדיון הוועדה באוקטובר 2011 , היה קרוב לוודאי שופך אור על תפקודו של הקטין במסגרת הלימודית.
השתתפותם של נציגים שמחוץ לרווחה שיש להם מידע חשוב על תפקודו של הקטין חשובה ביתר שאת כאשר על הפרק עומדת הצעה להוציא קטין למסגרת חוץ -ביתית, וזאת לנוכח השפעותיה על הקטין ועל משפחתו.
(ב) בפברואר 2012 התכנסה ועדה לדיון חוזר בעניינם של שני אחים- קטין ב' כבן שבעה חודשים וקטינה ג' כבת 1146 .
הוריהם של הקטינים נכים: אביהם פגוע נפש, ואמם סובלת ממחלה גנטית הגורמת לקשיי התפתחות פיזיים וקוגניטיביים.
בני המשפחה מתגוררים בבית אמו הקשישה של האב, שכיום היא סיעודית, ועמם גרים גם שני אחי האב, גם הם פגועי נפש.
הקטינה סובלת מהמחלה הגנטית שממנה סובלת אמה.
מהדוח שהכין עו"ס בית הספר לקראת דיון הוועדה עולה כי הקטינה מתפקדת ברמה נמוכה מאוד בתחומי הלמידה השונים, בוכה לעתים קרובות ללא פרופורציה לאירוע, ונראה שהיא חווה בבית אלימות מילולית ופיזית.
עוד עולה ממכתב העו"ס כי הבית אינו מתאים לגידול פעוט - הוא מוזנח ומלוכלך, ויש בו מפגעי בטיחות.
מפרוטוקול הדיון עולה כי תנאי ההיגיינה בבית ירודים, ויש בו מריבות קולניות רבות.
הוועדה החליטה, בין היתר, כי יש לסדר את הקטין ב' במעון ולאבחן את הקטינה ג' בשירות למפגר.
נמצא כי הדיון בוועדה נעשה בהרכב חלקי ולא השתתפו בו אנשי מקצוע מתחום החינוך או בריאות הנפש.
כמו כן, אף שנדון גם עניינו של הפעוט, לא השתתפה בדיון מפקחת מהשירות למען הילד.
יצוין עוד כי למרות החלטות הוועדה, נכון למועד הביקורת טרם אובחנה הקטינה ג', והקטין ב' טרם שובץ במעון.
(ג) בנובמבר 2011 התכנסה ועדה לדיון חוזר בעניינם של שישה קטינים בני משפחת ד' 47 .
מהמסמכים בתיק המשפחה עולה כי הקטינות משוטטות ללא השגחה ומתוך סיכון עצמי, בבית קיימת אלימות פיזית ומילולית וגם הזנחה עד כדי סיכון הקטינים.
הוועדה החליטה, בין היתר: לפנות למשטרה בבקשה לבצע חקירת ילדים בעניין החשד לאלימות כלפיהם; לסדר את הילדים בסידור חוץ-ביתי מאחר שכל הניסיונות שנעשו בקהילה לא צלחו והילדים עדיין בסיכון, כמה מהם ללא השגחה; לפנות למסגרו ת החינוך שבהן הילדים לומדים ולבקש דיווחים עליהם; בדיון השתתפו אנשי הרווחה בלבד.
מאחר שהמלצות הוועדה לא יצאו אל הפועל, נערך במאי 2012 דיון נוסף בעניינם.
הוועדה החליטה: להכניס סומכת לבית המשפחה, להדריך את ההורים במסגרת טיפולית המקובלת עליהם ולחייבם להשגיח על הילדים ולהפסיק את האלימות כלפיהם.
עוד הוחלט כי אם ההורים לא יעמדו בתכנית הטיפול, יש לבדוק עבורם מסגרות חוץ -ביתיות ולפנות לבית המשפט כדי שיכריע בעניינם.
גם בישיבה זו נכחו אנשי הרווחה בלבד.
46 בעניינה של הקטינה התקיימו שלושה דיונים קודמים: ביוני 2009 , ביולי 2009 ובנובמבר 2011 , ובעניינו של הקטין התקיים דיון אחד קודם בנובמבר 2011.
47 דיונים קודמים בעניין הקטינים התקיימו בינואר 2010 , באוקטובר 2010 ובמאי 2011 .
בדיונים אלה נעשו ניסיונות למצוא פתרונות לקטינים במסגרת הקהילה, פתרונות המחייבים מתן הדרכה להורים והשגחה על הילדים, כדוגמת צהרונים, מרכז הורים- ילדים, אומנה יומית וכדומה.
מהמסמכים בתיק עולה כי האם לא שיתפה פעולה עם הרווחה, ולכן הניסיונות לטיפול בקהילה לא צלחו.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1421 .
גם בבקרות המשותפות נמצא, ב-30 מהתרשומות שבהן צוין ההרכב הקבוע של הוועדה, כי המחלקות לשירותים חברתיים מתקשות לגייס נציגים מתחום החינוך ובעיקר מתחום הבריאות 1422 דוח שנתי63ג .
להשתתפות קבועה בוועדות.
רק בשש מחלקות לשירותים חברתיים צוינה השתתפותו של נציג מתחום הבריאות48:.
להלן דוגמאות בתרשומת מהבקרה המשותפת באפרת שנעשתה ב - 2012 צוין שהמגמה במחלקה לשירותים חברתיים ביישוב היא לצמצם את מספר הדיונים מאחר שהם מתקשים לגייס נציגים ממקצועות אחרים; בתרשומת מהבקרה המשותפת בבית אל נכתב כי לעתים יש מחסור באנשי צוות מקצועיים בוועדה, ולפיכך המחלקה מעוניינת בוועדה ניידת; בתרשומות מהבקרות המשותפות בבית"ר עילית, במטה בנימין, באליכין, בשפיר ובהר חברון צוין שאין חברים קבועים בוועדה מחוץ למחלקה לשירותים חברתיים.
אשר לנציגות הקבועה של אנשי צוות מהמחלקה לשירותים חברתיים שאינם מעורבים בטיפול בילד ובהוריו - גם בעניין זה נמצא כי לרוב אין נוכחות של איש צוות קבוע כנדרש, חוץ ממרכז הוועדה, והנציגים מתחלפים לפי המקרה (העובד הסוציאלי המטפל בילד ו/או במשפחה, ראש הצוות ולעתים פקיד הסעד לחוק נוער המעורבים בטיפול).
זאת ועוד, מרכזות הוועדות בקריית גת, ברהט49 ובנס ציונה50 ציינו כי מפקחת השירות למען הילד אינה משתתפת בקביעות בדיונים על ילדים בגיל הרך.
ועדת היישום קבעה כי המלצות הוועדה לתכנון טיפול יהיו תקפות, אם בדיון השתתפו מרכז הוועדה ולפחות שניים מן החברים הקבועים הנוספים.
בדיקת פרוטוקולים של דיוני הוועדות לתכנון טיפול באופקים העלתה כי פעמים התקיים הדיון בהרכב של שלושה אנשי צוות מהמחלקה לשירותים חברתיים בלבד, שניים מהם - העובדת הסוציאלית וראש הצוות - אינם חברים קבועים בוועדה לתכנון טיפול; יתרה מזו, בדיונים האלה החליטה הוועדה לתכנון טיפול, בהרכב חסר כאמור, על השמתם של הקטינים במסגרות חוץ-ביתיות.
הדעת נותנת כי דיונים בהשתתפות מגוון רחב יותר של אנשי מקצוע שאינם מעורבים בטיפול בקטינים אלו היו מאפשרים ראייה רחבה יותר של מורכבות צורכיהם של הקטינים.
בדצמבר 2012 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי יתקיים דיון עם הפיקוח המחוזי ועם צוות המחלקה לשירותים חברתיים באופקים, כדי לגבש תכנית לקידום ע קרונות הרפורמה בוועדות.
במסגרת זו יישקל מימון (במסגרת תקציב הכשרות) של כניסת אנשי מקצוע מומחים לקידום נושאים הקשורים בעבודת הוועדה במחלקה.
לעניין הרכב הוועדות מסר משרד הרווחה בתשובתו כי הוועדות פועלות לפי הוראת התע"ס, המגדירה הרכב קבוע של חברים.
מאחר שהתע"ס אינו מחייב את שירותי החינוך והבריאות, אין דרך לכפות על אנשיהם נוכחות בוועדות, אלא בחקיקה .
48 בראש העין צוין כי בדרך כלל משתתף נציג הבריאות; ברמת גן משתתף נציג הבריאות בקביעות בוועדות לגיל הרך; בקריית מלאכי ובמחלקה לשירותים חברתיים "אפיקים" בתל אביב משתתף נציג באופן קבוע; במחלקה לשירותים חברתיים מיר"ן באשדוד מזמינים נציג בריאות רק אם הדבר רלוונטי למקרה הנדון; ובבית שמש משתתף נציג מתחום בריאות הנפש.
49 עיריית רהט מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "לא הייתה נציגות בוועדות לשירות למען הילד וזאת למרות ההזמנות החוזרות לכך".
50 במועד הביקורת חידשה מפקחת השירות למען הילד בנס ציונה את השתתפותה בדיוני הוועדה לאחר היעדרות ממושכת מהן.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1423 .
עוד צוין כי המכשול העיקרי הוא היעדר תקצוב ותקנון של המשרדים האמורים לנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי הבעייתיות בגיבוש הרכב רב-מקצועי קבוע ל דיוני הוועדות הייתה ידועה למשרד לפני כעשר שנים בעקבות ממצאי המחקר על "ועדות ההחלטה"; בעיה זו הלכה והתעצמה נוכח התרבות דיוני הוועדות לתכנון טיפול בשנים האחרונות.
למרות זאת, מאז ועד למועד הביקורת לא נקט המשרד צעדים מעשיים לוודא כי הוועדות ידונו בילדים בסיכון בהרכב רב-מקצועי קבוע.
מאחר שהשירות לילד ונוער אינו מרכז מידע בדבר הרכב הוועדות, אין לדעת אם המצב השתנה מאז המחקר, ואולם מסיכום הבקרה המשותפת ומבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שהמחלקות לשירותים חברתיים עדיין מתקשות לגבש הרכב קבוע ורב-מקצועי לוועדות.
במצב זה עו לה החשש כי תהליכי קבלת ההחלטות בוועדות לתכנון טיפול אינם מיטביים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השירות לילד ונוער לרכז את המידע הנוגע להרכבי הוועדות, כדי לקבל תמונת מצב מלאה על שיעור הדיונים המתקיימים בהרכב שאינו עומד בדרישות ועדת היישום ועל הסיבות לכך.
בהמשך על משרד הרווחה לבחון, בשיתוף משרד החינוך ומשרד הבריאות, אלו פעולות יאפשרו לנציגיהם להיות שותפים פעילים ותורמים יותר לתהליכי קבלת ההחלטות, ובכללן הסדרת מעמדן של הוועדות בחקיקה כפי שנאמר לעיל.
הכנת ההורים להשתתפות בדיוני הוועדה לתכנון טיפול .
אחד העקרונות החשובים שעמדו בבסיס הרפורמה הוא זכותם של ההורים להיות מעורבים ושותפים בהליכי קבלת ההחלטות בנוגע לילדם שבסיכון, כדי לנסות ולגבש במשותף דרך התערבות שתספק את צורכי הילד והמשפחה ותבטיח את שלומו ואת רווחתו.
שותפות זו אמורה להיות מושגת בראש ובראשונה באמצעות השתתפות ההורים בדיוני הוועדה לתכנון טיפול.
במסמך החלטות ועדת היישום מאפריל 2004 נקבעה זכותם העקרונית של ההורים להשתתף בדיוני הוועדה לתכנון טיפול ולהציע בה תכניות טיפול משלהם, והוגדרו המקרים החריגים שבהם לא ישתתפו ההורים (אם קיים חשש שנוכחותם תפגע בטובת הילד).
כמו כן קבעה ועדת היישום הנחיות מפורטות בנושא השתתפות הורים בדיוני הוועדה לתכנון טיפול, לרבות אופן הזמנתם, החובה לתעד את הסיבות לקיום דיון בהיעדרם וזכותם לקבל תיעוד של המלצות הוועדה ושל נימוקיה.
כדי לוודא כי השתתפות ההורים בדיון הוועדה תהיה מועילה, נדרש העובד הסוציאלי של המשפחה לקיים עמם פגישת הכנה לקראת הדיון ולתעד את ההכנה בטופס שנועד לכך בערכת הכלים.
בפגישת ההכנה ההורים מקבלים מידע על הסיבות לכינוס הוועדה, על קשייו של הילד, על הפתרונות האפשריים, על דרך ניהול הדיון בוועדה ועל אנשי המקצוע המשתתפים בה.
העובד הסוציאלי מסביר להורים את הזכות ואת החשיבות שבהבעת עמדתם והצעותיהם לפני חברי הוועדה ומציין את זכותם להזמין לדיון אנשים מטעמם51.
51 ערכת הכלים כוללת "דף הסבר להורים המוזמנים לוועדה לתכנון טיפול והערכה".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1425 .
בביקורת נמצא כי בנושא השתתפות ההורים בדיוני הוועדות חל שינוי ניכר בעקבות הרפורמה, וכיום ברוב המוחלט של המקרים ההורים מוזמנים לדיונים ומשתתפים בהם.
עם זאת ולמרות החשיבות שבהכנת ההורים לדיון בוועדה, מצאה הביקורת כי נושא הכנתם לא הוטמע כדבעי.
אמנם במחלקות לשירותים חברתיים שנבדקו נמסר לביקורת כי בדרך כלל מתקיימות פגישות הכנה עם ההורים לקראת דיוני הוועדה, אך בתיקים שבדק משרד מבקר המדינה 1426 דוח שנתי63ג .
לא נמצאו אסמכתאות לכך, כלומר לא נמצא שהעובד הסוציאלי מילא את הטופס הייעודי להכנת ההורים המופיע בערכת הכלים או שהפגישה תועדה באופן אחר.
לפיכך אין לדעת האם התקיימה פגישת הכנה, האם נעשתה לפי ההנחיות, ובעיקר: האם סופק להורים מידע מלא לקראת דיון הוועדה והוסברה להם החשיבות שבהבעת עמדתם בדיון.
גם בבקרה המשותפת נמצאו תיקים ללא מסמכים המתעדים פגישות הכנה, אם משום שלא התקיימו פגישות הכנה במקרים אלו ואם משום שהן לא תועדו, אף שהתקיימו.
עוד נמצא בבקרה המשותפת כי בחלק מן התיקים אין מסמכים המתעדים את הסיבה לקיום דיון ללא נוכחות הורה הילד או הוריו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי נוכח חשיבות ההכנה המוקדמת של ההורים לדיון צריך השירות לילד ונוער, באמצעות המפקחים המחוזיים, להטמיע בעובדים הסוציאליים שעליהם להכין את ההורים לדיוני הוועדה ולתעד זאת כנדרש.
בדצמבר 2012 מסר משר ד הרווחה כי במהלך 2013 צפויה להיפתח הכשרה ייעודית לעובדים סוציאליים המטפלים בילדים בסיכון ובמשפחותיהם, אשר תכלול את נושא השותפות עם ההורים ואת תהליך ההכנה לדיוני הוועדה.
השתתפות ילדים בדיוני הוועדה לתכנון טיפול .
בהחלטות ועדת היישום מאפריל 2004 נכתב כי "הא מנה לזכויות הילד מבקשת להבטיח את זכותם של ילדים המסוגלים לכך להביע את דעתם בחופשיות, בכל עניין הנוגע להם, תוך מתן משקל ראוי לדעותיהם בהתאם לגילם ולכישוריהם המתפתחים".
בהמשך לכך קבעה ועדת היישום שלכל ילד תינתן ההזדמנות להביע את רצונו, את רגשותיו, את דעותיו ואת עמדתו בנוגע לדיון בוועדה ולתכנית הטיפול המתוכננת עבורו.
ועדת היישום קבעה כללים מנחים לשמיעת ילדים בדיוני הוועדות לתכנון טיפול: ילדים עד גיל 12 - בדרך כלל ישוחחו ביחידּות עם העובד הסוציאלי המטפל או עם מרכז הוועדה, ודבריהם יתועדו (ככל האפשר כלשונם) ויובאו לפני הוועדה; ילדים בני 12 ומעלה- בדרך כלל יוזמנו לדיוני הוועדה, והם שיחליטו אם להשתתף בדיון ולהשמיע את דבריהם לפני חבריה באופן ישיר.
ילד שהוזמן להשמיע את דבריו לפני הוועדה יעבור תהליך הכנה בידי העובד הסוציאלי המטפל.
אם החליט מרכז הוועדה שלא לאפשר לילד ב ן 12 ומעלה להשתתף בדיוניה, עליו לנמק את החלטותיו בכתב52.
52 ,אגף הסיוע המשפטי במשרד המשפטים ממנה, בין היתר על פי החלטות שיפוטיות עורכי דין המייצגים קטינים בהליכים אזרחיים.
עורך דין שמונה למייצג של הקטין רשאי לייצגו גם בדיוני הוועדה בעניינו של הקטין.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1427 .
ב-19 מתוך38 התיקים שנבדקו באקראי עסקו הדיונים בוועדות בקטינים מגיל 12 ומעלה, אך רק בתשעה מהם נכחו הקטינים בדיונים.
מתוך עשרת התיקים שבהם לא נכחו הילדים בדיונים: בשני מקרים נכתבו בפרוטוקולים הסיבות לאי-השתתפותם 53 , ואילו בשמונת התיקים האחרים לא ניתנו הנימוקים לכך.
זאת ועוד, מרכזי ועדה אחדים הדגישו שיש צורך להדריך את אנשי המקצוע הרלוונטיים (העובד הסוציאלי, המדריך או ראש הצוות ומרכז הוועדה) בנושא השתתפותם של ילדים בדיוני הוועדות והכנתם לדיונים, שכן בנוכחותם הדיון הוא רגיש ומורכב יותר.
53 במקרה אחד צוין שהנערה סירבה להגיע, ובמקרה אחר נרשם: "בשל המצב הנער לא מתאים".
המחלקה בנס ציונה מסרה בתשובתה כי יש מקרים שבהם מתקבלת החלטה שלא לזמן את הילד לוועדה.
במקרים אלו העובד הסוציאלי של המשפחה נפגש עם הילד לפני מועד הדיון, כדי לאפשר לו להשמיע את עמדתו בדיון גם אם אינו נוכח בו.
משרד מבקר המדינה מ עיר כי במקרים אלו יש לתעד בפרוטוקול את הנימוקים לאי-השתתפות הילד בדיון.
מהאמור לעיל עולה כי נראה שהשתתפות ילדים בדיוני הוועדות שכיחה פחות מהשתתפות ההורים בהם.
שיתופם של בני 12 ומעלה בדיוני הוועדות הוא חלקי ושלא כהשתתפות ההורים, הנושא טרם הוטמע במלואו במחלק ות לשירותים חברתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי היעדר המיומנות של אנשי המקצוע בשיתוף ילדים בדיוני הוועדות עלול להיות חסם בפני הטמעת הנושא, ולפיכך על השירות לילד ונוער לתגבר את ההדרכה בנושא זה.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי טיוטת התע"ס החדשה כוללת נהלים לשיתוף ילדים בתהליכי ההכנה לדיון ובדיון עצמו.
נוסף לכך, בקורסי ההכשרה למרכזי הוועדות מושם דגש בנושא שותפות ילדים.
כמו כן ייאסף מידע ממרכזי הוועדות על צורכיהם בנושא, ומידע זה יובא בחשבון בתכנון הכשרתם בשנת 2013.
גיבוש תכנית הטיפול במשפחה .
במסגרת הרפורמה נקבעו כללים לניהול הדיון ולתיעודו.
בין היתר, הדיון בוועדה אמור לכלול תהליך של בירור הצרכים - התחומים שבהם יש צורך בעזרה לילד ולמשפחתו54, דיון בחלופות הקיימות לסיפוק הצרכים55 וגיבוש תכנית הטיפול בילד ובהורים.
על מרכז הוועדה לתעד את מהלך הדיון על כל חלקיו בכלי לתיעוד הדיון - טופס שפותח לערכת הכלים.
במרבית המחלקות לשירותים חברתיים שנבדקו ציינו מרכזי הוועדות כי אינם ממלאים את טופס תיעוד הדיון בעיקר בשל הקושי למלאו על רכיביו השונים תוך כדי ניהול הדיון.
לפיכך הם רושמים פרוטוקול של עיקרי הדיון56.
כאמור, על הוועדה לגבש תכנית טיפול לילד ולמשפחתו.
מפרוטוקולים של דיוני ועדות שבדק משרד מבקר המדינה ומתיקים שנבדקו במסגרת הבקרה .
54 תחומי העזרה לילד- הגנה וביטחון פיזי, טיפול יומיומי, פיתוח מיומנויות לימוד ועוד; תחומי העזרה להורים - הענקת טיפול יומיומי לילד, למידת דרכי התמודדות עם התנהגותו, סיוע בסיפוק צרכיו הרגשיים ועוד.
55 בדף ההנחיות למרכז הו ועדה המצוי בערכת הכלים מצוין שיש להביא בחשבון את השירותים הקיימים ביישוב, את העדפות המשפחה והילדים, את ההצלחות או אי - ההצלחות הקודמות במתן פתרונות מסוימים למשפחה וגם את העלויות של הפתרונות החלופיים.
56 מרכזת הוועדה בראש העין ציינה כי היא ממלאת את הטופס וכן מ סכמת את ההחלטות העיקריות שהתקבלו, אך בשל מורכבותו וחוסר היכולת למלא אותו "בזמן אמת" היא משלימה את הטופס לאחר הדיון על בסיס הפרוטוקול שנכתב במהלך הדיון.
גם מרכזת הוועדה ברחובות רושמת את עיקרי הדברים שעולים בדיון במהלכו וממלאת את החלק "ניהול הדיון" של ערכת הכלים לאחר הדיון.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1429 .
המשותפת נמצא כי הוועדות לא הקפידו לקבוע בכל מקרה תכנית טיפול להורים כדי לסייע להם ולחזקם, במקביל לתכנית הטיפול שנקבעה לקטין .
תכנית כזו חשובה בייחוד אם הוחלט להוציא את הקטין למסגרת חוץ-ביתית.
לפי 1430 דוח שנתי63ג .
הוראת התע"ס57, ילד הנמצא במסגרת חוץ-ביתית מוסיף להיות חלק ממשפחתו ולהשתייך לה, ויש לעשות הכול כדי להבטיח את התנאים שיאפשרו לו לשוב לחיקה.
לפיכך החלטה על סידור חוץ-ביתי לילד מחייבת לקב וע תכנית טיפול גם למשפחתו, כדי לשקם את בני המשפחה ולאחדם מחדש.
בבקרה המשותפת ברעננה צוין בארבעה תיקים שנבדקו שלא נקבעה תכנית טיפול להורים; בכל אחת מהבקרות בטייבה, בטירה ובאשדוד (מיר"ן) צוין בשני תיקים כי לא נקבעה תכנית טיפול להורים; בכל אחת מהבקרות בכוכב יאיר, במכבים -רעות, בנתניה, בתל אביב (לב העיר), בחבל מודיעין ובמטה יהודה צוין הדבר בתיק אחד.
גם בקלנסואה צוין בתיק אחד שלא נקבעה תכנית להורים , ובתיק אחר נרשמה תכנית טיפול חלקית.
בבקרה בגבעת שמואל צוין בתיק אחד שלא נעשתה תכנית טיפול לחיזוק קשרי הורים-ילדים בע קבות הסידור החוץ-ביתי, ובבקרה באבן יהודה הודגש כי "חשוב לציין את המענים שינתנו להורים מלבד אלו של הילדים ".
מבדיקת 38 התיקים נמצא כי רק ב-18 מהם (כ-47% .
) צוינה תכנית טיפול להורים עיריית אופקים מסרה בתשובתה כי התכניות להורים נדונות בדרך כלל במסגרת הליווי השוטף שניתן למשפחה ולא תמיד נדונות במסגרת הוועדה לתכנון טיפול.
ואילו עיריית נס ציונה מסרה כי קיימות תכניות להורים, אך הן אינן מתועדות בטופס הייעודי לכך.
עוד ציינה עיריית נס ציונה כי היות שהיא משתתפת בניסוי החלוץ למערכת מתו"ה, יתועדו תכניות הטיפול להורים במערכת הממוחשבת.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי בהכשרות למרכזי הוועדות מושם דגש באופן בנייתה של תכנית טיפול מערכתית ומדידתה, ובהכשרות במחלקות ניתן ידע תאורטי ויישומי לעבודה עם ההורים.
עוד ציין המשרד כי השלמת הטמעתה של המערכת הממוחשבת במחלקות תאפשר למפקחים המחוזיים לבצע תהליכי בקרה על תכניות הטיפול שנקבעו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חיוני לגבש את תכנית הטיפול בהורים במהלך דיון הוועדה לתכנון טיפול משום שהיא נקבעת במסגרת רב - מקצועית, כחלק בלתי נפרד מתכנית הטיפול בילד ומתוך גיוס ההורים המשתתפים בדיון לשיתוף פעולה ביישומה.
זאת ועוד, תיעוד התכנית חיוני לקיום מעקב מסודר על יישומה.
לעניין תשובת משרד הרווחה, הטמעת המערכת הממוחשבת תושלם לפי לוח הזמנים שקבע המשרד רק בשנת 2015 .
, לפיכך ראוי לבחון אמצעי בקרה שניתן ליישמם לאלתר .
מעקב על ביצוע החלטות .
צוות היישו ם החליט כי לאחר קביעת תכנית הטיפול לילדים ולמשפחתם תעקוב הוועדה לתכנון טיפול אחר ביצוע החלטותיה בעניין תכנית הטיפול ותבדוק את תפקוד הילד ומשפחתו במסגרת הטיפולית שנקבעה, כדי לקבל החלטות מעודכנות בעניינו.
לפי החלטות צוות היישום, הוועדה לתכנון טיפול תמנה אחראי למעקב על יישום תכנית הטיפול (בדרך כלל העובד הסוציאלי של המשפחה); מעקב זה ייעשה .
""הנהלים הנוגעים לסידור ילדים במעונות, לטיפול בהם ולפיקוח עליהם משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1431 .
כעבור שלושה חודשים ממועד גיבוש התכנית58 ; הוועדה תקיים מעקב על כל ילד בתום שנה מהדיון הראשון, ועל ילדים עד גיל שש - אחת לחצי שנה לפחות; אם תכנית הטיפול לא יושמה ונדרשים שינויים מהותיים בה, תכונס הוועדה .
האחראי למעקב יתעד אותו וידווח עליו למרכז הוועדה 1432 דוח שנתי63ג .
לדיון נוסף; ילד בסידור חוץ -ביתי (פנימייה או אומנה): הוועדה תמשיך לעקוב לפחות אחת לשנה כל עוד הילד נמצא מחוץ לבית, ולפחות שנה לאחר החזרתו הביתה; ילד המסודר בקהילה: הוועדה תקבע את מועדי המעקב ותמליץ על מועד סיומו וחזרת הילד למסלול טיפול רגיל לפי יישום תכנית הטיפול והתקדמותה.
מועדי המעקב יירשמו כחלק מהמלצות הוועדה.
מלבד זאת קבע צוות היישום כי דיון חוזר של הוועדה לתכנון טיפול על מצב הילדים וההורים יתקיים בתכיפות שתיקבע על פי המצב: ככלל - אחת לשנה לפחות; אם לדעת הוועדה יש צורך - במועד מוקדם יותר; כשיש צורך בשינוי מהותי בתכנית הטיפול (בעקבות היעדר יישום, שינוי במצב, חזרת אחד הצדדים מהסכמתו לתכנית וכדומה); אשר לילדים עד גיל שש - ייקבעו מועדים תכופים יותר לפי שיקול דעת הוועדה.
מרכז הוועדה, אף שאינו מחויב לבצע את המעקב בפועל, נושא באחריות הכוללת לנהל את התהליך באמצעות ערכת הכלים משלב ההכנה עד שלב המעקב.
בביקורת הועלה כי נושא המעקב על ביצוע ההחלטות, בייחוד באמצעות הדיון החוזר, אינו מוטמע כראוי.
כפועל יוצא נמצאו מקרים שבהם לא בוצעו החלטות הוועדה לתכנון טיפול תקופה ארוכה, והטיפול בילדים היה לקוי.
להלן דוגמאות: (א) ביוני 2010 התכנסה ועדה לדון בעניינו של הקטין י', כבן11 ,, בעל פיגור קל שנהג באלימות כלפי עצמו וכלפי סביבתו.
בין היתר עלה החשש שמא יפגע בעצמו ובאחיו הקטן.
בסיכום ישיבת הוועדה צוין כי מדובר בילד בסיכון גבוה, ומצבו מעורר דאגה.
בנסיבות אלה החליטה הוועדה כי יש להכניס את הנער למרכז חירום כדי להגן עליו, לאבחן אותו אבחון מקיף ולבנות עבורו תכנית טיפול.
למרות זאת רק בדצמבר 2011 , כשנה וחצי לאחר קבלת ההחלטה בוועדה, נקלט הקטין במרכז חירום מכוח צו ביניים של בית המשפט לנוער.
הוועדה לא דנה דיון חוזר בעניינו במהלך כל התקופה מאז הדיון הראשון, שלא על פי הנהלים ועל אף הדיווחים מבית ספרו על החמרה במצבו.
כך למשל דווח כי הקטין ניפץ בקבוק על ראשו, חתך את עצמו בזכוכית, עקר אחת משיניו, הכה ילדים ואף תקף מינית את בת כיתתו.
גם האם דיווחה על התנהגות אלימה בבית, כמו ניפוץ חלונות ושבירת חפצים.
מתשובת הרשות המקומית שבה מתגורר הקטין עולה כי הוא לא נקלט במרכז חירום ונשאר בקהילה בהיעדר מקום, וכי בהיעדר פתרונות מתאימים בקהילה "לא ראינו לנכון לדון במקרה שוב במסגרת ועדה (במהלך ההמתנה למרכז חירום).
יחד עם זאת המשפחה והילד טופלו באופן אינטנסיבי בידי המחלקה".
(ב) בפברואר 2011 נדון בוועדה עניינו של הקטין י"א, כבן10 .
הוועדה החליטה כי "יש נזקקות דחופה להוצאת הנער מהבית למרכז חירום לצורך אבחון מקיף והגנה", שכן דווח שהקטין חשוף בבית לעיסוקה של אמו בזנות, נפגע מינית, מפגין התנהגות מינית חריגה ואלימות בלתי נשלטת בבית הספר ומתעלל בבעלי חיים.
למרות הצורך הבהול להוציאו למרכז חירום, נקלט שם הנער מכוח צו רק במאי 2011 ,, כחודשיים וחצי לאחר קבלת ההחלטה.
עד לאותו מועד הוא נשאר בביתו חשוף לסכנות ונטול הגנה.
לא זו אף זו, מאז הדיון בפברואר 2011 ועד סיום הביקורת ביולי 2012 .
לא דנה הוועדה דיון חוזר בעניינו משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1433 .
לדעת משרד מבקר המדינה, עיכוב של שנה וחצי עד לביצוע תכנית טיפול אינו סביר בשום מקרה, ולחלוטין אינו מתקבל על הדעת כשמדובר במצב חירום הדורש השמה דחופה של קטין במרכז חירום, כמו במקרה של הקטין י'.
בנ סיבות קיצוניות המחייבות פעולות חירום מידיות, אף עיכוב של כחודשיים וחצי, כמו בעניינו של הקטין י"א, אינו סביר.
הרשות המקומית שבה מתגורר הקטין השיבה כי פרק הזמן עד להשמת הקטין במרכז החירום הוא "פרק זמן סביר בהתחשב במס' המקומות המוגבל במרכזי החירום".
כמו כן ציינה הרשות המקומית בתשובתה כי אין ביישוב חלופות טיפול המתאימות למצבו המורכב של הילד.
משרד מבקר המדינה סבור כי משהובהר שאי -אפשר לבצע לאלתר את התכנית הטיפולית שגובשה - השמה במרכז חירום - ובהיעדר חלופות טיפוליות מתאימות ביישוב, חובה היה על הוועדה להתכנס לדיו ן נוסף ולבחון בראייה רב -מקצועית ואף בשיתוף דרג המחוז דרכי פעולה אפשריות שייתנו מענה הולם לצרכיו הטיפוליים של הקטין.
זאת ועוד, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי מהאמור לעיל עולה תמונה מדאיגה, ולפיה מרכזי החירום - האמורים לספק פתרונות מידיים למקרי קיצון - אינם זמינים לאוכלוסיית היעד במשך חודשים ואף יותר.
מרכזת הוועדה לתכנון טיפול במחלקה לשירותים חברתיים באופקים מסרה למשרד מבקר המדינה כי הוועדה דנה דיוני מעקב על ילדים השוהים בפנימיות רק אם מתעוררים קשיים מיוחדים.
מרכזת הוועדה לתכנון טיפול במחלקה לשירותים חברתיים ביבנה מסרה כי המעקב השנתי על ילדים השוהים במסגרות חוץ-ביתיות נעשה, ככלל, בהרכב ועדה מצומצם הכולל אנשי רווחה בלבד, ולא בהרכב מלא כנדרש בהחלטות ועדת היישום.
נמצא עוד כי גם במחלקות האחרות לא תמיד הקפידו לדון דיוני מעקב על ילדים הנמצאים במסגרות חוץ-ביתיות.
להלן דוגמה: הקטין י"ב, בן למשפחה בת 12 ילדים, שוהה בפנימייה משנת 2008 .
דיון המעקב הראשון של הוועדה בעניינו התקיים באפריל 2010 , והדיון השני- יותר משנתיים לאחר מכן: ביולי 2012 .
לפי הפרוטוקולים מדיוני המעקב, הקטין סבל לאורך כל התקופה מאלימות ומהתנכלות מצד אמו ומצד אביו החורג כאשר הגיע לחופשות בבית, ובנסיבות אלה קיומו של מעקב שנתי חשוב במיוחד.
בביקורת עלה כי רק בארבעה מתוך כלל המקרים שנבדקו בבקרה המשותפת צוין במפורש שדיוני מעקב על ילדים הנמצאים בסידורים חוץ -ביתיים מתקיימים כסדרם59.
במקרים אחרים שנבדקו ב בקרה המשותפת לא נמצאו דיוני מעקב שנתיים על ילדים הנמצאים בסידורים חוץ-ביתיים, שלא על פי הנהלים.
על משרד הרווחה לפעול ליישום ההנחיות בדבר המעקב על ביצוע החלטות הוועדות.
הקפדה על מעקב מסודר בפרקי זמן קבועים על ילדים המצויים בסידורים חוץ -ביתיים חשובה על אחת כ מה וכמה, הן לנוכח התפיסה הבסיסית שמקומו של הילד הוא בבית, ולפיכך אין להשאירו במסגרת חוץ -ביתית לתקופה ארוכה מזו המתחייבת מנסיבות המקרה, מצד אחד, והן לנוכח הסיכונים שבהוצאתו המוקדמת מדי ממסגרת כזו, מצד אחר.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי במסגרת תכנית הבקרה של השירות לילד ונוער לשנת 2013 פותח שאלון לבדיקתם של תהליכי קבלת ההחלטות בוועדות בעניינם של ילדים בגיל הרך.
59 מדובר בבקרות שנעשו בעמק לוד, באשדוד א', באשדוד ט"ז-י' ובירושלים - עיר גנים.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1435 .
אופן יישומם של עקרונות הרפורמה בוועדות ממועד הדיון הראשון של הוועדה ועד למועד מילוי השאלון.
עוד מסר המשרד כי מערכת המחשוב תאפשר בקרה פנימית של המחלקות ושל דרג הפיקוח על יישום תכניות הטיפול וביצוע מעקב מסודר בהתאם להוראות התע"ס.
 במסגרת הרפורמה נדרשו המחלקות לשירותים חברתיים לעשות שינויים מהותיים בסדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול.
על פי התפיסה שביסוד הרפורמה, הוועדות הן כלי בעל חשיבות מרכזית בטיפול בילדים בסיכון ובמשפחותיהם, שכן הן - על הרכבן הקבוע והרב -מקצועי - משתפות פעולה עם המשפחות שבסיכון כדי לבחון יחד את אפשרויות הטיפול בקהילה, ובאין בררה - מחוצה לה.
הבדיקה במחלקות לשירותים חברתיים העלתה כי הן לא יישמו א ת הרפורמה על מרכיביה באופן מלא.
כך למשל, אין הקפדה על קיום דיוני הוועדה בנוכחות צוות רב -מקצועי וקבוע, ולעתים קרובות הוועדה מתכנסת בהרכב הכולל בעיקר אנשי רווחה; לא תמיד השתתפות ההורים בדיוני הוועדות מלווה בתהליך הכנה כנדרש, והשתתפות הילדים בדיונים חלקית בלבד; מחלקות רבות אינן מקיימות תכנית טיפול להורים במקביל לתכנית הטיפול לילד; רבות מן הוועדות אינן עוקבות אחר ביצוע החלטותיהן על פי הנחיות ועדת היישום.