HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מפעל ההתרמה לרווחת החיילים המלווה את צה"ל מאז הקמתו, מבטא קשר חשוב בין העם בארץ ובתפוצות לבין חיילי צה"ל, והוא מושתת על ערכים של התנדבות וערבות הדדית.
אשר על כן, נודעת חשיבות מרובה לכך שמערך ההתרמות יפעל על בסיס עקרונות של יעילות, שקיפות, מינהל תקין ושמירה על טוהר מידות, וזאת גם כדי לשמור על שמם הטוב ועל תדמיתם החיובית של צה"ל וחייליו בעיני הציבור.
הממצאים שעלו בביקורת הם בחלקם חמורים, וביניהם תופעה נרחבת שבה קצינים וחיילים מקיימים קשר ישיר עם תורמים ומעורבים בגיוס ובקבלת תרומות, בכסף ובפריטים שונים, ובהם ציוד לחימה, בניגוד לפקודות ולהוראות וללא פיקוח ובקרה של צה"ל; אי-ההסדרה של תהליך ההתרמה באמצעות פקודות מתאימות; ואי -קיום פקודות צה"ל הקיימות בכל הקשור למערך ההתרמה.
כל אלה עלולים לגרום לפגיעה בשוויוניות בין יחידות צה"ל וח ייליו, לעורר לחצים בלתי ראויים למתן תרומות כלפי הורי החיילים וקרוביהם ולפגוע בשמו הטוב של צה"ל, כצבא שאינו אוכף את פקודותיו על חייליו, ואשר אינו יכול לספק את צרכיו הבסיסיים של חייליו.
בנוסף לכך הציוד הנרכש בתרומות אלה שלא באישור צה"ל עלול גם לעורר סכנות בט יחותיות.
מה עוד שציוד לחימה ופריטים הנדרשים לפעילויות ליבה של הצבא, אמורים להיות מסופקים על ידי צה"ל בעצמו.
נוכח התופעה האמורה של קבלת תרומות על ידי חיילי צה"ל ישירות מהתורמים, על סגן הרמטכ"ל והרמטכ"ל לבחון נושא זה בהקדם, לגבש דרכי פעולה הולמות למיגור התופעה, ולאכוף את קיום הפקודות בכל דרגי הפיקוד, ובכלל זה באמצעות ענישה הולמת למפרים אותן.
בנוסף לכך, נוכח הממצאים שעניינם היעדר יד מכוונת בהכוונת התרומות ליחידות צה"ל, על צה"ל להקפיד שהגופים המתרימים יפעלו בקרב התורמים לגיוס תרומות בהתאם לתכניות של צה"ל ועל פ י סדרי העדיפויות שקבע.
בד בבד, נדרש מצה"ל להכין תכנית עבודה סדורה לייעוד כל סוגי התרומות, להדק את הבקרה והפיקוח על ייעוד התרומות בתוך צה"ל, ולהשלים את כתיבת הפקודות בנושא התרומות לחיילי צה"ל.
על משהב"ט להשלים את הסדרת הפעלתו של מערך ההתרמה החדש ולבחון באופ ן קבוע את יעילותו ואת התאמתו לצורכי צה"ל.
על הדרגים הבכירים בצה"ל ובמשהב"ט, בשיתוף קברניטי הארגון האחוד, להידרש בהקדם לנאמר בדוח זה, ולבחון דרכים מיטביות לטיפול הראוי בליקויים שהועלו בו, וזאת למען המטרה החשובה של שמירה על מערך ההתרמות והתמקדות בשיפור רווחתם של חיילי צה"ל.
16 ,רות בן ישראלדיני עבודה (תשס"ב- 2002 ), כרך3 ', עמ 1109.
17 דברי השופטת א' חיות בפסקדין דולב.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 57 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מבוא .
גופים ציבוריים18 שונים נותנים לעתים לעובדיהם ללא תשלום או בתשלום מופחת, נוסף על שכרם, גם מוצרים או שירותים שהם מספקים לציבור הרחב תמורת תשלום.
הטבות אלה ניתנות על פי הסדר או הסכם קיבוצי, על פי הסכם עם העובדים בגוף מסוים או על פי החלטה פנימית של הגוף או פסיקת בית משפט, והן חלק מתנאי השכר של העובד.
בשנת 2013 פעלו בישראל 728 ;גופים ציבוריים בשבעה מגזרים: רשויות מקומיות חברות עירוניות; איגודי ערים19 ; חברות ממשלתיות; מועצות דתיות; תאגידים שהוקמו על פי חוק 20 וגופים נתמכים.
בגופים הציבוריים הועסקו כ - 349,000 עובדים, ועלות העסקתם השנתית הכוללת הסתכמה בכ-60 מיליארד ש"ח21 .
גופי המגזר הציבורי מספקים מוצרים ושירותים כמו חשמל ומים, שירותי בריאות, חינוך והשכלה, תחבורה ציבורית ואירועי תרבות וספורט.
בשנת 2011 הסתכמה ההו צאה החודשית על מוצרים ושירותים שמספקים גופים מהמגזר הציבורי בכ -20% מסך ההוצאה החודשית של משקי הבית22 .
חוק יסודות התקציב חל על המגזר הציבורי, הכולל את משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם, גופי הביטחון והבריאות ויחידות הסמך שלהם וכן גופים ציבוריים.
החוק מקנה לשר האוצר סמכויות פיקוח ואכיפה בנוגע לשכר העובדים בגופים הציבוריים, וזה אצל אותן לממונה על השכר.
בחוק עוגן, בין היתר, הצורך בפיקוח על תנאי השכר של העובדים בגופים הציבוריים, לרבות מתן הטבות כספיות הקשורות לעבודה, ובסעיף 29 (א) לחוק נקבע כי גוף ציבורי "לא ינהיגשינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה ובאישורו של שר האוצר".
בהחלטת הממשלה משנת 1997 נקבע כי גופים ממשלתיים מאסדרים (רגולטורים) יקיימו, בתיאום עם הממונה על השכר, פיקוח ובקרה על השכר ותנאי העבודה בגופים ציבוריים ויעבירו אליו מידע בנוגע לחריגות בשכר ובתנאי העבודה והפרישה בגופים אלה.
להלן נתונים על מגזרי הגופים הציבוריים שבאחריות כל גוף מאסדר, בהתאם להחלטת הממשלה, ועל מספר המועסקים ועלות ההעסקה בכל מגזר בשנת 2013: .
לעיל 19 לפי חוק הפרשנות, התשמ"א- 1981 , איגוד ערים נכלל בהגדרת רשות מקומית, ומכאן שהוא גם גוף מתוקצב לפי חוק יסודות התקציב.
20 לפי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב מוגדר תאגיד כאחד מאלה: תאגיד שהוקם בחוק או מכוח סמכותו של שר שניתנה בחוק, והוא מוסד של המדינה; תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, או שחברי הנהלתו, כולם או מקצתם, מתמנים בידי הממשלה או שר (למעט בנק ישראל, רשות מקומית וחברה ממשלתית); חברה מוגבלת בערבות או הקדש, ששר או ראש רשות מקומית ממנה להם דירקטור או נאמן, וששר הא וצר קבע שהוראות הפרק על תאגידים ורשויות מקומיות בחוק זה, יחולו עליהם.
21 ,משרד האוצר דין וחשבון על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים לשנת 2013 ; בנוסף פעלו בשנה זו 11 .
)תאגידי בריאות (ראו להלן 22 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר הוצאות משק בית 2011 , לוח1.
2 : "הרכב הוצאות חודשיות לתצרוכת, לפי קבוצות משניות".
נתונים אלה כללו הוצאות על מסים ממשלתיים על דיור; מים; חשמל, גז ודלק לבית; מסים עירוניים (ארנונה); בריאות; שירותי חינוך; מופעי תרבות, ספורט ובידור; נסיעה בתחבורה ציבורית.
חלק מהשירותים והמוצרים בקטגוריות אלה אינם ניתנים באופן בלעדי על ידי גופים מהמגזר הציבורי.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 תרשים1 מגזרי הגופים הציבוריים שבאחריות הגופים המאסדריםועלות ההעסקה השנתית של עובדי כל מגזר, 2013 שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 59 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 תרשים2 מגזרי הגופים הציבוריים שבאחריות הגופים המאסדרים ומספר העובדים (בקירוב) בכל מגזר, 2013 .
בחודשים מרץ-יולי 2014 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הטבות שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ולגמלאיהם, שמקורן בפעילות של הגוף הציבורי או הניתנות בדרך של חליפין בין הגוף הציבורי לגוף אחר.
הביקורת נעשתה בגופים האלה: משרד האוצר - אגף השכר והסכמי העבודה (להלן - אגף השכר), משרדי הפנים והבריאות, שירותי בריאות כללית (להלן גם - הכללית), המועצה להשכלה גבוהה, רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות 60 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החברות) ורשות המסיםבישראל.
בדיקות השלמה נעשו גם במשרד לשירותי דת.
במסגרת עבודת ביקורת זו גם הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים בקרב 471 גופים ציבוריים23 .
עקרונות מן המשפט המינהלי .
בית המשפט העליון קבע: "ביסוד קיומו ופעולתו של השירות הציבורי עומד אמון הציבור בכך שעובדי הציבור פועלים מתוך הגינות, יושר ענייניות וסבירות.
בלא אמון הציבור ברשויות הציבור יעמדו הרשויות ככלי ריק.
אמון הציבור הוא המשענת של רשויות הציבור והוא המאפשר להן למלא את תפקידן" 24 .
"אמון הציבור ברשויות השלטון הוא מנכסיה החשובים של הרשות השלטונית ושל המדינה.
כאשר הציבור מאבד את אמונו ברשויות השלטון הוא מאבד את אמונו באמנה החברתית המשמשת בסיס לחיים משותפים.
יש ליתן משקל נכבד לשיקולים הבאים לקיים, לשמר ולפתח את תחושת הציבור, כי משרתיו אינם אדונים, וכי הם עושים את מלאכתם למען הציבור, מתוך יושר וניקיון כפיים"25 .
פסק דין של בג"ץ משנת 2012 (פסק דין דולב) עסק בהטבות אשר נתנה שירותי בריאות כללית לעובדיה, ובו נאמר מפי השופט א' רובינשטיין 26 כי תפקוד תקין של גוף ציבורי מחייב כי יפעל בשקיפות ובפתיחות; בזכות השקיפות מובטח קיומן של בחינה וביקורת ציבוריות על פעילותן התקינה של מערכות ציבוריות.
חשיפה לעין הציבור היא חלק מתפיסת ההגינות, והיא תנאי הכרחי לתקינותה של המער כת הציבורית ולהבטחת אמון הציבור בה.
מתן שכר באמצעות הטבות ולא כתוספת שכר אינו מאפשר להציג תמונה מלאה ושקופה בדבר היקף ההטבות הכללי והיקף ההטבות לכל עובד, ואינו מאפשר פיקוח מתאים על הטבות אלה.
בנוגע לזכויות יתר והטבות בעין לעובדים נאמר מפי השופטת א' חיות: "לעיתים, יש צורך לבחון הסדרים כאלה ואחרים אפילו נשתרשו עם השנים, ואין להירתע משינויים או מביטולם ככל שמסתבר כי הם אינם מתיישבים עם עקרונות יסוד של מינהל תקין ".
השופט א' רובינשטיין הוסיף: "על פני הדברים, ומבלי לטעת מסמרות, יהא מקום לבחון גם את ההסדרה של נושא ההטבות בגופים נוספים, זאת בהתחשב במהות הגוף וטיב השירות שהוא מספק".
בכללם כאמור גם המרכזים הרפואיים, שאינם גופים ציבוריים כהגדרתם בחוק יסודות התקציב 24 בג"ץ 7074/93 סויסא נ' היועץ המשפטי לממשלה( 1994 ) (פורסם במאגר ממוחשב 7.
) 25 בג"ץ 6163/92 'אייזנברג נ שר הבינוי והשיכון פ"ד מז(2 )229( , 1993 .
) 26 יצוין כי מבחינת הסעד האופרטיבי שניתן, היה השופט רובינשטיין בדעת מיעוט, אך אין הדבר גורע מהיות דבריו נכוחים וטובים.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 61 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 2.
פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי .
בסעיף 29 (א) ל חוק יסודות התקציב נקבע כאמור כי גוף ציבורי לא יסכים לבצע שינויים בשכר העובדים, בתנאי פרישה או בגמלאות או למתן הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר.
שר האוצר אצל את הסמכויות שניתנו לו בחוק לעניין סעיף זה לממונה על השכר במשרדו27.
מטרת הסעיף האמור בחוק, על פי פסיקת בג"ץ, היא"ליצור מנגנון בקרה ופיקוח שלטוני על מתן הטבות שכר חריגות בגופים ציבוריים, לבל ייעשה בכספי ציבור שימוש קל ובלתי ראוי, ולבל יותר לגופים ציבוריים.
לפעול בקופה הציבורית כבתוך שלהם, בניגוד לנהלים ולכללים המחייבים את כלל המשק"28 .
חוק יסודות התקציב קובע גם שאם ראה שר האוצר שגוף ציבורי לא קיים את הוראות סעיף זה, הוא רשאי לנקוט סנקציות באמצעות הפסקה או הפחתה של תשלומי הממשלה לגוף29 .
בהחלטת הממשלה משנת 1997 נקבע כי "לגוף מתוקצב או נתמך שלא מילא אחר הוראות ס עיף 29 )(אלחוק יסודות התקציב, יופחת או יופסק, לפי העניין בהת אם לסעיף 29 ,(ג) לחוק סכום או מענק או השתתפות תקציבית אחרת, כל עוד מתבצעים תשלומים בניגוד להוראות אלה".
על פי סעיף 33א לחוק יסודות התקציב, גופים ציבוריים ימסרו לממונה על השכר אחת לשנה, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא של תנאי ההעסקה של כל בעל תפקיד המועסק בהם.
על פי תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח), התשנ"ד- 1993 , הדוח השנתי צריך לכלול פירוט מלא של תנאי ההעסקה של כל בעל תפקיד בגוף הציבורי כמפורט בדרישת הממונה.
בהחלטת הממשלה משנת 1997 נקבע שגופים ממשלתיים מאסדרים יקיימו פיקוח ובקרה על פעולות של גופים ציבוריים בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה בתיאום עם הממונה על השכר, על פי הפירוט שלהלן: משרד הפנים יפקח על רשויות מקומיות, תאגידים עירוניים ואיגודי ערים; רשות החברות תפקח על חברות ממשלתיות; המשרד לענייני דתות - על מועצות דתיות; הוועדה לתכנון ו לתקצוב 30 (להלן- הוות"ת) - על המוסדות להשכלה גבוהה; ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר יפקחו על תאגידים סטטוטוריים ועל גופים נתמכים אחרים.
לדוגמה, משרד הבריאות הוא האחראי לאסדרה בקופות החולים ובתאגידי הבריאות (ראו להלן בפרק על הטבות הניתנות לעובדים במערכת הבריאות).
עוד קבעה הממשלה כי על הגופים המאסדרים למסור לממונה על השכר מידע על שכר ותנאי עבודה ופרישה בגופים הציבוריים החורגים מאלו שאישר הממונה וכל מידע אחר שידרוש.
בשנת 2014 פרסם מבקר המדינה דוח שעסק בפיקוח ובבקרה על השכר במגזר הציבורי31.
בדוח צוין שהחלטת הממשלה האמורה ביססה מערך פיקוח דו -רובדי .
27 אצילת הסמכות לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 ; ילקוט הפרסומים 6068 , 7.
28 בג"ץ 556/07 דדון נ' החברה למוסדות חינוך ותרבות ברמלה מיסודה של הסוכנות היהודית בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב 7.
07 ); ע"ע 1445/02 פרידמן נ' עיריית מגדל העמק (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
)(ג 30 ועדת משנה של המל"ג שאחד מתפקידיה הוא לשמש גוף בלתי תלוי שיעמוד בין הממשלה מחד גיסא והמוסדות להשכלה גבוהה מאידך גיסא, בכל ענייני ההקצבות למערכת ההשכלה הגבוהה.
31 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64 ג( 2014), 'עמ 295-318 .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 (רובד הגופים המאסדרים ורובד אגף השכר), ובו הפיקוח של משרדי הממשלה המשמשים מאסדרים נועד לשמש בסיס למעקב ולאכיפה של הממונה על השכר על פי חוק יסודות התקציב.
עוד צוין בדוח שכדי ליישם את החלטת הממשלה נד רש תיאום בין הממונה על השכר ובין המשרדים המאסדרים, לצורך ביצוע בדיקות שכר בגופים ציבוריים ונקיטת פעולות בעקבותיהן ולצורך דיווחים של המאסדרים לאגף השכר.
בדוח נקבע שיש להשלים את התיאום הנדרש בין אגף השכר ובין שאר הגופים המאסדרים ובכלל זה לקבוע את חלוקת עבודת הבקרה ביניהם, את היקפי הבדיקה ואת האופן שבו ידווחו המאסדרים על הממצאים לאגף השכר.
(1 ) בפקודת מס הכנסה נקבע שיש לשלם מס על הכנסתו של תושב ישראל שהופקה או שנצמחה בישראל ממקורות שונים המנויים בסעיף האמור, ובכללם השתכרות או רווח מעבודה או כל טובת הנאה, בין שניתנו בכסף ובין בשווה כסף, בין שניתנו לעובד במישרין או בעקיפין ובין שניתנו לאחר לטובתו, לרבות תשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו, כמפורט בפקודה , אך למעט תשלומים כאמור המותרים לעובד כהוצאה.
תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ"ג - 1993 , קובעות כיצד ינכה מעביד מס ממשכורת העובד.
סעיף 8 (א) לתקנות קובע כי אם התשלום הוא בשווה כסף, יקבע המעביד לצורך הניכוי את סכום התשלום כפי שעלה לו או לפי מחיר השוק, הכול לפי הגבוה שבהם (להלן - זקיפת הטבה).
(2) כאשר מעסיק מקבל עליו את תשלום המס בגין שווי הטבה שנתן לעובד (להלן- גילום מס), העובד נהנה מהשווי המלא של ההטבה, ולא משווייה בהפחתת תשלום המס.
כאשר המעסיק מגלם את המס, הוא נושא בהוצאות נוספות על שווי מתן ההטבה עצמה.
(3) סעיף32(11 ) לפקודת מס הכנסה קובע כי הוצאות למתן טובת הנאה שנתן מעביד לעובדיו ואשר לא ניתן ליחסן לעובד פלוני, לא יראו בהן הכנסת עבודה של העובדים.
רשות המסים הבהירה, כי הטבה שאפשר לייחס לעובד מסוים חייבת במס בידי העובד, ואילו הטבה שאי -אפשר לייחס לעובד מסוים, היא הוצאה עודפת של המעסיק, ולכן חבות המס חלה עליו (להלן - הוצאות עודפות).
בנוגע לעובדי המדינה נקבע בהוראות תקנות כספים ומשק (להלן - תכ"ם) אשר מפרסם החשב הכללי במשרד האוצר, כי הטבות שוות כסף הניתנות לעובדים במסגרת יחסי עבודה חייבות בניכוי מס.
בנוגע לגילום מס נקבע כי "החשב לא יבצע גילום עבור הטבות שוות כסף ללא אישור פרטני של חטיבת השכר באגף החשב הכללי"33 .
כיוון שגילום מס הוא הטבה כספית הקשורה לעבודה, הרי שלפי חוק יסודות התקציב נדרש לו אישורו של הממונה על השכר.
בעניין זה כתב הממונה על השכר למעסיקים .
32 דוח זה עוסק בהיבטים של תשלום מס הכנסה על הטבות.
נציין בהקשר זה כי לנושא יש היבטים נלווים נוספים של תשלומי ביטוח לאומי וביטוח בריאות ממלכתי.
", "אופן יישום כללי המס במגזר הציבורי שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 63 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 במגזר הציבורי עוד ביוני 1990 : "גילום משמעותו תוספת שכר לכל דבר ועניין והינו מנוגד לחוק יסודות התקציב".
בנוגע להכנסה שחייבת בתשלום מס נכתב בפסק דין של בית המשפט העליון מ - 1960 : "אין לחייב במס דברים שאינם מוסיפים למקבלם כל הנאה פרטית, או שאינם מוסיפים לו אלא הנאה בלתי ניכרת לעומת מטרתם התועלתית".
בפסק הדין נעשתה הבחנה בין בגדים שסיפק המעסיק לעובדיו להנאתם, והם נחשבו הכנסה לצורכי תשלום מס, ובין בגדים שסיפק המעביד ואשר שימשו לעבודה בלבד, והם לא נחשבו הכנסה לצורכי תשלום מס 34 .
בעניין זה הבהירה רשות המסים, כי טובות הנאה המאורגנות והממומנות על ידי המעסיק ואין מקורן בפעילות של ארגון העובדים, חייבות במס.
הטבות שנותנים גופים ציבוריים - נתונים כוללים .
לצורך קבלת מידע מגופים ציבוריים בנוגע להטבות שהם נותנים לעובדיהם, הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים לגופים הציבוריים, שהעסיקו 30 עובדים לפחות בשנת 201235 .
נוסף על כך נשלחו שאלונים לכל11 בתי החולים הכלליים הממשלתייםול-11 תאגידי הבריאות הפועלים לידם.
בסך הכול נשלחו כאמור שאלונים ל -471 .
גופים בשאלון התבקשו הגופים הציבוריים לציין אם הם נתנו בשנת 2013 לעובדיהם או לגמלאיהם, חינם או בתשלום מופחת, את אחד השירותים או המוצרים שהם מספקים לציבור.
הם גם התבקשו לציין מה היו הסדרי המיסוי של ההטבות שנתנו ועלותן השנתית.
להלן לוח המפרט את מספר השאלונים שנשלחו לגופים הציבוריים, לפי המגזרים, ומידע מסכם על מספר השאלונים שהתקבלו ועל מספר הגופים שנתנו הטבה כאמור לעובדיהם: .
34 ע"א 545/59 'דן' שרות ציבורי עירוני ובין עירוני יפו-פתח תקווה ותל אביב רבתי אגודה שיתופית בע"מ נ' פקיד השומה תל אביב 5 , 35 משלוח השאלונים התבסס על רשי מת גופים ציבוריים לשנת 2012 ;שהתקבלה מאגף השכר במסגרת פיילוט נשלחו שאלונים גם לכמה גופים שהעסיקו פחות מ-30 .
עובדים 64 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לוח1 מילוי השאלונים ומתן ההטבות בשנת 2013 .
רשויות מקומיות 249 218 88% 28 13% .
חברות ממשלתיות 46 46 100% 6 13% .
חברות עירוניות 42 39 93% 10 26% .
גופים נתמכים 40 40 100% 35 88% .
מועצות דתיות 36 31 86% 2 6% .
תאגידים סטטוטוריים 30 29 97% 5 17% .
תאגידי בריאות 11 11 100% 5 45% .
ממשלתיים* 11 11 100% 4 36% .
איגודי ערים 6 5 83% 0 0% .
סה"כ 471 430 91% 95 22% .
* לרבות שני בתי חולים עירוניים-ממשלתיים.
להלן ממצאים כלליים שהועלו מניתוח התשובות שהתקבלו מהגופים הציבוריים (נתונים מפורטים בנוגע לכל מגזר יובאו בהמשך): א.
סוגי ההטבות : מספר ההטבות שנתנו הגופים הציבוריים לעובדיהם הסתכם ב-12736, והן התחלקו כלהלן: מרבית ההטבות הן בתחומי התרבות והספורט (כ - 28% ), החינוך (כ -28% ), ההשכלה הגבוהה (לימודים במוסד אקדמי; כ -20% ) והבריאות (טיפולים רפואיים ובדיקות; כ-10% .
המקור הנורמטיבי למתן ההטבה : משרד מבקר המדינה ביקש מהגופים הציבוריים לציין מהו מקורן הנורמטיבי של ההטבות: חוק או תקנה, הסכם, החלטה פנים-ארגונית וכיו" ב.
נמצא שמרבית ההטבות בתחום הבריאות - טיפולים רפואיים ובדיקות (כ-78% ) ניתנו בהתאם להחלטה פנים-ארגונית של הגוף הציבורי, וכך גם בתחומי הח ינוך והתרבות והספורט (כ -52% ו-56% , בהתאמה).
הטבות בתחום ההשכלה הגבוהה ניתנו בעיקר על סמך הסכם או הסדר משפטי עם העובדים (כ-42% ) או על סמך החלטה פנים-ארגונית (כ -39% .
36 כל הטבה שנתן גוף נספרה.
למשל, אם גוף אחד דיווח שנתן שתי הטבות בתחום החינוך והטבה אחת בתחום התרבות, הרי שמדובר בשלוש.
אם שלושה גופים נתנו א ותה הטבה, היא נספרה כשלוש הטבות.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 65 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ג.
נותן ההטבה : כ-80% מההטבות נתן הגוף עצמו, ואת השאר נתן גוף אחר (באמצעות 37Barter.
מספר העובדים : נמצא שבגופים שנתנו הטבות, המספר הממוצע של העובדים, משרות העובדים והגמלאים היה גדול יותר בהשוואה לגופים שלא נתנו הטבות והסתכם ב- 1,773; 1,130 ו-783 , בהתאמה.
זאת, לעומת416 ;352 ו-203 , ,בהתאמה בקרב גופים שלא נתנו הטבות.
מיסוי ההטבות: נמצא כי רוב ההטבות שנתנו גופים ציבוריים לעובדים בשנת 2013 (כ-51% .
מהן) לא נזקפו לשכר העובדים ו.
גילום המס על ההטבות : בכ-82% מהמקרים שבהם נזקף שווי ההטבה לשכרו של העובד, הוא נשא בתשלומי המס.
בשאר המקרים גילמו הגופים הציבוריים את המס בעבור העובד.
להלן רשימת הגופים שלא השיבו עד סוף דצמבר 2014 , לשאלון ששלח אליהם משרד מבקר המדינה: א.
רשויות מקומיות: עיריות חולון, קריית ביאליק, קריית מלאכי, אל -טירה ובאקה אלגרבייה, המועצות המקומיות באר יעקב, ביר אל -מכסור, דיר חנא, זמר, חצור הגלילית, טובא -זנגריה, מג'אר, מג'ד אל -כרום, מיתר, מסעדה, סאג'ור, עין מאהל, ערערה, פוריידיס, פסוטה, פקיעין, רכסים, תל שבע, מעלה עירון , כסיפה, לקיה ומזרעה, המועצות האזוריות מטה אשר, אזורית שפיר, אזורית שדות נגב ואל- בטוף.
חברות עירוניות ואיגודי ערים: החברה הכלכלית לפיתוח מיתר בע"מ, החברה לפיתוח נצרת עלית בע"מ, הרי נצרת מפעלי מים וביוב בע"מ ואיגוד ערים חינוך על-יסודי גדרה .
מועצות דתיות : המועצה הדתיות באר שבע, בית שמש, יבנה, לוד ומרום הגליל.
הטבות הניתנות לעובדים במערכת הבריאות .
מערכת הבריאות כוללת, בין השאר, בתי חולים ממשלתיים, שהם יחידות סמך של משרד הבריאות, ועובדיהם הם עובדי מדינה; תאגידי בריאות - המוכרים שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקניו 38.
; וקופות חולים, שהן גופים ציבוריים .
הטבה כפי שהוגדרה לעיל, אלא שהיא ניתנת בדרך של חליפין בין שני גופים 38 תאגידי בריאות הוקמו בסוף שנות השמונים של המאה העשרים ליד כל בית חולים ממשלתי, והם ישות משפטית נפרדת (עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר).
בתחילה נקבע כי מטרת התאגידים לבצע מחקרים רפואיים, ולאחר מכן הם החלו לבצע בשעות אחר הצהריים ניתוחים ובדיקות שונות, כדי לנצל את התשתיות שבבתי החולים.
עוד בנושא תאגידי בריאות, ראו מבקר המדינה, דוח 59ב ( 2008 ,"), "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים עמ' 399.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 עובדי בתי החולים הממשלתיים הם כאמור עובדי מדינה, שמשרד הבריאות הוא האחראי לתשלום שכרם ולתנאי העבודה שלהם.
שכרם ותנאי עבודתם של עובדי קופות החולים מפוקחים הן על ידי משרד הבריאות בהתאם להחלטת הממשלה משנת 1997 והן על ידי הממונה על השכר מתוקף חוק יסודות התקציב.
השכר ותנאי העבודה של עובדי תאגידי הבריאות נקבעו ב תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב - 2002 .
עוד נקבע בתקנות כי תאגיד בריאות מחויב למסור לשר הבריאותדיווח חודשי על רשימת עובדי התאגיד ושכרם, בחלוקה לפי תחומי עיסוק, וכן למסור לממונה על השכר דין וחשבון שנתי ובו פירוט מלא של תנאי ההעסקה של כל בעל תפקיד המועסק בתאגיד, כאילו היה גוף נתמך או גוף מתוקצב.
הממונה על השכר מפרסם את הדוחות במסגרת הדוח השנתי שלו (ראו להלן).
בלוח שלהלן נתונים שרוכזו מאגף השכר על מספרי המשרות ומספרי העובדים בבתי החולים הממשלתיים, בקופות החולים ובתאגידי הבריאות ועל עלויות השכר של עובדיהם: .
,מספר העובדים ועלויות השכר במערכת הבריאות בישראל 2013 .
הגוף הציבורי מספר העובדים .
(בקירוב) מספר המשרות .
(בקירוב) עלות השכר השנתית .
בתי החולים הממשלתיים * 25,100 22,180 6.
כללית 41,400 31,500 9.
מאוחדת 5,040 3,460 0.
לאומית** 3,130 2,500 0.
תאגידי הבריאות 11,550 *** 1.
* מבין בתי החולים הממשלתיים11 הם בתי חולים כלליים (ובהם2 ,)בתי חולים עירוניים8 בתי חולים לבריאות הנפש ו -5 בתי חולים גריאטריים.
הנתונים בלוח נוגעים לכלל בתי החולים הממשלתיים, אף שדוח ביקורת זה עוסק בבתי החולים הכלליים בלבד.
** נתונים אלה מסרה קופת חולים לאומית בתשובתה.
*** על פי דברים שמסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה, עם עובדי תאגידי הבריאות נמנים אנשים שמועסקים בשיטת "ססיות", ולפיה היקף שעות העבודה עשוי להשתנות מחודש לחודש.
לפיכך אין נתון מסכם על מספר המשרות בשנה נתונה.
חלק מעובדי תאגידי הבריאות מועסקים גם בבתי החולים.
בדוח מבקר המדינה משנת 200639 נכתב על הטבות שמקבלים עובדים בקופות החולים, וכן על העדפה במתן שירותים לבני משפחה ומקורבים של עובדים בבתי חולים ממשלתיים.
בדוח צוין כי משרד הבריאות לא קבע מי נכלל בהגדרת פרסונל, לא הסדיר את הטיפול בפרסונל ואת אופן התשלום בעבורו, ולא הוציא הנחיות המאפשרות לו לפקח על מתן העדיפות לפרסונל או למגר את התופעה.
39 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2006 ), "זכויות היתר של העובדים במערכת הבריאות בקבלת שירותים", עמ' 377-389 .
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 67 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ביקורת זו בדק משרד מבקר המדינה גם את פעולות משרד הבריאות בנוגע לכמה ליקויים שהועלו בדוח הקודם לגבי ההטבות כאמור.
בדוח מבקר המדינה משנת 2006 צוין כי בשלוש קופות חולים (שירותי בריאות כללית, קופת חולים מאוחדת וקופת חולים לאומית), ובעיקר בשירותי בריאות כללית, נהנו עובדי הקופה וגמלאיה ובני משפחותיהם, מזכויות יתר ומהטבות, לרבות קבלת תרופות ללא תשלום, השתתפות עצמית מופחתת בהיטל על תרופות שבסל שירותי הבריאות 40 ; פטור מאגרות על שירותים או הנחות באגרות אלה ועוד.
ההטבות עוגנו בהסכמי עבודה קיבוציים.
בדוח צוין כי שווי ההטבות האלה בשלוש קופות החולים נאמד בכ-70 מיליון ש"ח בשנה, מזה על פי נתוני הכללית, עלות ההטבות שהיא נתנה נאמד ביותר מ-66 מיליון ש"ח בשנה.
עוד צוין בדוח כי על פי הסכם של כללית עם רשויות המס, היא גילמה את המס על הפטור שניתן לעובדים ולגמלאים בפנסיה מוקדמת.
עלות ההטבה נרשמה כחלק מההוצאות העודפות של הקופה.
על פי נתוני הכללית באותה עת היה מדובר ביותר מ-7 .
מיליון ש"ח בשנה כפי שיפורט להלן, על פי השאלונים שמילאו שלוש קופות החולים, שווי ההטבות שנתנה שירותי בריאות כללית ב- 2013 היה82 מיליון ש"ח וקופת חולים לאומית- 5.
קופת חולים מאוחדת, אשר נותנת מגוון הטבות לעו בדיה, כמפורט להלן, ציינה כי אין באפשרותה לדעת מהו שווי ההטבות שהיא נותנת לעובדיה.
בעקבות דוח מבקר המדינה האמור, בשנת 2009 ,הוגשה לבג"ץ עתירה נגד שר הבריאות שירותי בריאות כללית ואחרים (בג"ץ דולב), בבקשה להוציא צו מוחלט המורה למדינה להורות לשירותי בריאות כללית לחדול ממתן ההטבות האמורות.
בפברואר 2010 כתב המשנה לממונה על השכר ללשכה המשפטית במשרד האוצר כי שירותי בריאות כללית ניהלה משא ומתן עם עובדיה כדי לבטל את ההטבות תמורת פיצוי כספי, אולם ניסיון זה לא צלח והעובדים סירבו לוותר על ההטבות.
הוא ציין כי יש להביא בחשבון שהסדרת ההטבה תגדיל את ההוצאה הציבורית, מכיוון שהעובדים ידרשו הטבה בשיעור המרבי שניתן בגוף, ולכן הציע להניח לסוגיה ולחלופין לאפשר בחוק מתן הטבות לפרסונל, כפי שהיה נהוג באותה עת.
בית המשפט דחה בפברואר 2012 את העתירה ברוב דעות, ולא נתן צו מוחלט כפי שהתבקש, בין היתר, משום שההטבות היו חלק בלתי נפרד מתנאי ההעסקה של העובדים, ובשל החשש לפגוע ביחסי העבודה.
השופט י' עמית ציין בהקשר זה בפסק הדין כי ההטבות הן חלק בלתי נפרד מתנאי ההעסקה של העובדים זה עשרות בשנים, וכי מתן הטבות לעובדים, לרבות הטבות בתחום העיסוק ש ל המעביד, הוא נורמה מקובלת ואף מושרשת ביחסי העבודה, בכלל זה בגופים ציבוריים או מעין-ציבוריים.
השופטת א' חיות ציינה כי מדובר בתחום מובהק של דיני העבודה, וכי הערכאה בעלת המומחיות הדרושה לבחינת הנושא על כל היבטיו היא בית הדין לעבודה.
זאת, בייחוד נוכח השלכות אפשריות .
40 מכלול השירותים, הטיפולים והתרופות שמבוטח בביטוח בריאות חובה זכאי לקבל, במימון המדינה, מקופות החולים וממשרד הבריאות מתוקף חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 שיש לכל הסדר שיגובש בהקשר זה על הסכמים והסדרים קיבוציים קיימים ועל זכויות מוקנות של עובדים בכללית ובמגזרים נוספים.
עם זאת, נכתב בפסק הדין מפי השופט א' רובינשטיין בדעת מיעוט, כי ההטבות אינן ניתנות "בדרך המלך" כמו שכר עובדי קופות החולים אלא בדרך צדדית, וכי מתן הטבות בסכום ניכר בחוסר שקיפות, יוצר "חשש להתנהלות במחשכים, הרחק מעין בוחנת ופתח לאי סדרים.