HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
6 מיליארד ש"ח, אינם רשומים כהקדש ציבורי ומא חר שהאוניברסיטה - הנאמן - טוענת כי לא מדובר בהקדשות ולכן לא מוטלת עליה החובה לרשמם כך, על רשם ההקדשות לשקול אם יש מקום להפעיל בעניין זה את סמכויות החקירה שניתנו לו מכוח חוק הנאמנות.
בחקירה זו יוכל הרשם לבדוק, ולו באמצעות מדגם, אם הקרנות הצמיתות הרבות של האוניברסיטה שעדיין לא נרשמו כהקדש ציבורי חייבות להירשם ככאלה.
על רשם ההקדשות לבדוק את הנושא גם בשאר האוניברסיטאות ולשקול אם יש מקום לנקוט צעדים נוספים בעניין זה, על פי תוצאות הבדיקה.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי נוכח חוות הדעת המשפטית בנושא שקיבל כאמור ועד ראשי האוניברסיטאות בשנת 2006 , היא סבורה שהתנהלותה בעניין "כדין יסודה, יחד עם זאת, לאור מורכבות הנושא, ההשלכות הכלליות והמשפטיות האפשריות מהחלטה בנושא זה והצורך המובן לפיקוח ציבורי נאות נראה לנו שיש ללבן סוגיה זאת יחד עם האוניברסיטאות במסגרת ות"ת".
ות"ת כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי צוות שהקימה לבדיקת נושא אחר22 יבחן גם את סוגיית רישום הקרנות כהקדש ציבורי על ידי המוסדות להשכלה גבוהה ויגיש את המלצתו בנושא לדיון במליאת ות"ת.
סגנית ראש רשות התאגידים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי האוניברסיטה "אינה נמצאת תחת פיקוח רשם העמותות או רשם ההקדשות, ולפיכך אין לרשם כל אינדיקציה באשר להיקף הקרנות שבאוניברסיטה ובאשר לאופין.
יחד עם זאת, לאחר קבלת דו"ח סופי של המבקר, אין מניעה כי הרשם יפנה לאוניברסיטה על בסיס המידע שיהיה בדוח ויבקש הבהרות באשר לאפשרות כי קרנות צמיתות נוספות של האוניברסיטה הן הקדשות ציבוריים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על ות"ת, רשות התאגידים והאוניברסיטה להשלים בהקדם, כל אחת בתחומה, את בחינת הנושא ואת ביצוע כל המתחייב מתוצאותיה.
22 ראולהלן בפרק "הנחיות ות"ת בנושא ההשקעות של האוניברסיטאות".
במכתב שהעבירה האוניברסיטה למשרד מבקר המדי נה באוקטובר 2010 על[ ,היא הודיעה, בין היתר, כי "חלק מהקרנות הצמיתות הוקמו, במהלך השנים החלטת האוניברסיטה, ולא מכח התחייבות כלשהי".
]פי 1436 דוח שנתי61ב .
הביקורת העלתה כי בדוחות הכספיים של האוניברסיטה לא נעשתה הפרדה בין קרנות שהתורמים קבעו כי הן ישמשו קרנות צמיתות ובין קרנות שהוקמו על פי החלטתה והיא רשאית לייעד אותן למטרות שקבעו מוסדותיה המנהלים.
משמעות הדבר היא שהאוניברסיטה מחזיקה בקרנות כספים שהיא יכולה להשתמש בהם למטרות דחופות, כגון כיסוי גירעונות.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "ההפרדה בין קרנות הת ורמים הקיימת בדוחות הכספיים של האוניברסיטה הינה בהתאם להנחיות ות"ת לגבי כללי הדיווח הכספי.
האוניברסיטה במערכותיה הפנימיות מסוגלת להבחין בין הקרנות שיש להן יעוד ע"פ ההסכמים עם התורמים לבין הקרנות שיועדו ע"פ החלטות ההנהלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובתה של האוניברסיטה מתבססת על הנחיות ות"ת משנת 1983 , ואולם בהנחיות שקבעה ות"ת בנובמבר 2009 "בדבר כללי חשבונאות ודיווח כספי על ידי מוסדות להשכלה גבוהה" נקבע, בין היתר, כי על המוסדות להפריד בדיווחיהן בין קרנות שהתורמים קבעו כי הן ישמשו קרנות צמיתות ובין קרנות שהוק מו לפי החלטת המוסד.
על האוניברסיטה להקפיד על קיום הוראה זאת ולהציג את הקרנות שהוקמו לפי החלטתה בנפרד בדוחותיה הכספיים (מספטמבר 201023 ).
על ות"ת לוודא כי הדיווחים של האוניברסיטה ושל האוניברסיטאות האחרות בעניין זה בדוחותיהן הכספיים תואמים את הנחיותיה כדי שתושג שקיפות מרבית.
הנחיות ות"ת בנושא ההשקעות של האוניברסיטאות על פי החלטת ממשלה מ- 1977 , תפקידי ות"ת הם, בין היתר, "להיות גוף בלתי תלוי, שיעמוד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מצד אחד למוסדות להשכלה גבוהה מצד שני בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה.
לחלק בלעדית בין מוסדות להשכלה גבוהה את התקציבים הרגיל והפיתוח, הכוללים והמאושרים.
לעשות למען ייעול המוסדות להשכלה גבוהה.
להביא לידי חיסכון; לעקוב אחר ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות או חריגות".
בדוח הקודם הועלה כי ות"ת לא קבעה כללים מנחים לאוניברסיטאות בדבר ניהול ההשקעות הפיננסיות שלהן ודרכי הפיקוח והבקרה עליהן.
בתגובה כתבה אז ות"ת, בין היתר, ש"מאחר שחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 , קובע כי המוסדות להשכלה גבוהה הם תאגידים עצמאיים הנהנים מחופש אקדמי ומינהלי במסגרת תקציבם, וחופש זה כולל כל פעולה מדעית, חינוכית או משקית, מל"ג וות"ת רואות חשיבות רבה בשמירת החופש האמור ונמנעות מלהתערב בניהול המוסדות להשכלה גבוהה, לרבות בקביעת כללים לניהול השקעותיהם".
ות"ת ציינה בתגובתה כי יש חשש שאם "ות"ת תקבע כללים לניהול ההשקעות המוסדות יטילו על ות"ת את האחריות לתוצאות שעלולות לנבוע מהם - תשואות נמוכות מהרצויות".
23 שנה אקדמית מתחילה כאמור ב-1 באוקטובר ומסתיימת ב-30 .
בספטמבר אוניברסיטת תל-אביב 1437 .
משרד מבקר המדינה קבע בדוח הקודם כי "מאחר שכישלון בניהול ההשקעות עלול לגרום לחריגה מהתקציב ולמשבר פיננסי, ונוכח חשיבות [השמירה על איתנותן הפיננסית של האוניברסיטאות 24 , מן הראוי ] שוות"ת תשקול לקבוע כללים מנחים לניה ול ההשקעות ותכין אותם בתיאום עם האוניברסיטאות.
כללים אלה יכולים לכלול הנחיות בכל הקשור לוועדת השקעות, תפקידיה, אופן פעילותה, תדירות התכנסותה והוראות כלליות בעניין אפיקי ההשקעה.
בין היתר, ראוי שוות"ת תנחה את הנהלות האוניברסיטאות לגבש תוכנית לניהול סיכונים ה נוגעת לפעילות האוניברסיטאות בתחום מדיניות ההשקעות וניהול תיק הנכסים שלהן".
בדצמבר 2008 , בעיצומו של המשבר הפיננסי העולמי, פנה משרד מבקר המדינה אל מנכ"ל מל"ג וות"ת דאז וביקש לדעת מהם הצעדים שנקטה ות"ת בעקבות המלצתו האמורה בדוח הקודם.
בפנייתו כתב משרד מבקר המ דינה: "אם לא נקטתם עדיין בצעדים כאמור, נבקשכם להודיענו את הסיבות לכך והאם נוכח המשבר הפיננסי העולמי והשלכותיו, בכוונתכם לבצע פעולות כלשהן בעניין זה".
בינואר 2009 הודיע מנכ"ל מל"ג וות"ת דאז למשרד מבקר המדינה כי ות"ת בוחנת מחדש את המלצתו בדוח הקודם לקבוע כל לים מנחים לניהול השקעות ואת עמדתה כי אין מקום להתערבותה בנושא בגלל עקרון החופש המינהלי של המוסדות.
מהתשובה האמורה עולה כי עד אותו המועד לא נקטו מל"ג וות"ת צעדים כלשהם בנושא.
המעקב העלה כי הבחינה המחודשת של ות"ת נמשכת זמן רב.
ביולי 2010 "כתב מנכ"ל מל"ג וות ת למשרד מבקר המדינה כי בחודש זה מינתה ות"ת צוות מטעמה אשר יבחן עם האוניברסיטאות את עמדתן ואת דרך עבודתן בנושא השקעות פיננסיות וימליץ לוות"ת על מדיניות בתחום זה.
הוא הוסיף כי הצוות אמור להציג את ממצאיו לפני מליאת ות"ת עד 31.
באוקטובר 2010 הודיע מנכ"ל מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי הצוות "קיים דיון מעמיק ובדק נתונים אשר הובאו בפניו לקבל נתונים נוספים בטרם יגיש המלצה למליאת ות"ת".
הוא ]וביקש[ שב וציין כי עד 31.
יגיש הצוות את המלצתו למליאת ות"ת בדצמבר 2010 הודיעה ות"ת למשרד מבקר המדינה כי הצוות החל יט "לאור מורכבות הנושא ולאור סוגיות נוספות שהועלו, לרבות סוגיות שהועלו על ידי משרד יש צורך להעמיק את הבדיקה ולהיפגש עם כמה חשבים ]כי[ ,מבקר המדינה ]מליאת[ דיווח ביניים בישיבת]הצוות ימסור [ .
ומנהלים של כמה אוניברסיטאות ות"ת הקרובה".
בישיבה שקיימה מליאת ות "ת באותו חודש דיווחו חברי הצוות "שאין להם ספק שיהיה מקום שות"ת תיקבע כללים כלשהם לעניין ההשקעות הפיננסיות של האוניברסיטאות, ושהם יוכלו להציע מסגרת כללים כזו לאחר שיערכו הפגישות.
ולאחר שילמדו את הפרטים הרלבנטיים לעומקם".
לאחר הדיווח ולאחר דיון .
24 בעניין ממצאי הביקורת לגבי הנזקים הכספיים שנגרמו לאוניברסיטה בהשקעותיה עקב המשבר הפיננסי העולמי שהתרחש בשנים 2008 -2009 .
, ראו להלן 1438 דוח שנתי61ב .
שהתקיים סוכ ם כי הצוות יציג בפני מליאת ות"ת בישיבתה במרס 2011 את המלצותיו בנושא.
אוניברסיטת תל-אביב 1439 .
כפי שנאמר לעיל, בשנים 2008 -2009 ,, לאחר פרסום הדוח הקודם התרחש משבר פיננסי קשה בשווקים בעולם, אשר פגע גם באוניברסיטאות בישראל.
הדבר חידד את הצורך שמל"ג וות"ת יפעלו ללא דיחוי להשלמת יישום המלצות מבקר המדינה בדוח הקודם בדבר בחינת הצורך בקביעת כללים מנחים לניהול ההשקעות של האוניברסיטאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את התנהלות מל"ג וות"ת בנושא, ועליהן להשלים ללא דיחוי נוסף את בחינתן ולפעול ליישום הצעדים המתחייבים מתוצאות בחינה זו.
 ביקורת המעקב של משרד מבקר המדינה מיועדת לוודא שהגופים המבוקרים אכן תיקנו את הליקויים ושהביקורת הניעה אותם לנהוג על פי החוק ועל פי סדרי מינהל תקינים והביאה לידי שיפור פעולתם וחיסכון של כספי ציבור.
במעקב שעשה משרד מבקר המדינה בעניין יישום כמה מן ההמלצות שנכתבו בדוח הקודם ותיקון הליקויים שהועלו בו נמצא כי האוניברסיטה, מל"ג וות"ת לא נקטו את כל הצעדים הדרושים לאחר פרסום הדוח.
יש מקום להניח כי אילו מימשו האוניברסיטה, מל"ג וות"ת את כל ההמלצות שנכתבו בדוח הקודם, אפשר שכמה מהליקויים המועלים בדוח הנוכחי היו נמנעים.
על הגורמים האמורים להשלים בהקדם את פעולותיהם בנושא ולקבוע את ההסדרים הדרושים לקיום הוראות החוק בעניין הטיפול בדוחות מבקר המדינה.
ההחלטה על מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני ויישומה .
בחוקת האוניברסיטה אין כל התייחסות מפורשת להיבטים השונים של השקעות האוניברסיטה, לא נקבעו הגורמים המוסמכים לקבל החלטות בעניינים אלה, ואף קיומה של ועדת השקעות לא הוזכר.
הסמכויות וחלוקת התפקידים בנושא נקבעו במרוצת השנים באמצעות יישום התפקידים הכלליים שהוטלו בחוקה על המוסדות המנהלים השונים, כלהלן: הוועד המנהל: בין היתר, נקבע בחו קה כי הוא "יהיה אחראי לאיכותה, לתפקודה ולרמתה של האוניברסיטה.
סמכויותיו של הוועד המנהל הינן.
ליזום פיתוח מקורות מימון חדשים לצורך הגשמת יעדי האוניברסיטה ולפקח על אופן ניצול המקורות הקיימים.
למנות וועדות משנה ולקבוע את סמכויותיהן והרכבן.
לוועד המנהל ה סמכות השיורית בכל ענייני האוניברסיטה שבהם לא הוקנתה או בתקנוני האוניברסיטה, לגופים ולמוסדות אחרים".
]זו[ סמכות בחוקה ההנהלה: בחוקה נקבע כי הנהלת האוניברסיטה (להלן - גם ההנהלה) "תהא אחראית על הפעלת נושאי הניהול היומיומיים של האוניברסיטה.
היקף סמכויות 1440 דוח שנתי61ב .
ההנהלה ותוקף ההחלטות שתתקבלנה על ידה ייקבעו על ידי הוועד המנהל".
חברי ההנהלה הם: נשיא האוניברסיטה, רקטור האוניברסיטה, סגני הנשיא, המנכ"ל וסגן הרקטור, ובחוקה נקבע כי "הנשיא עומד בראש האוניברסיטה ומהווה את הסמכות האקדמית והמנהלית העליונה בה" וכי על המנכ"ל "לסייע לנשיא בכל נושאי המנהל והכספים".
: ועדת ההשקעות הוועדה היא אחת מוועדות המשנה שמינה הוועד המנהל.
הוועד המנהל גם הגדיר את סמכויותיה ועיגן אותה בכתבי המינוי שהוצאו לחבריה25.
על פי ספר ועדות הקבע המינהליות של האוניברסיטה לשנים התש"ס- התשס"ב ( 1999 -2000 - 2001 -2002 :), תפקידה של ועדת ההשקעות הוא "בחינת תיק ההשקעות של האוניברסיטה, בין מושב חבר -הנאמנים למשנהו.
גיבוש המלצות להנהלת האוניברסיטה, לגבי אפיקי ההשקעה האופטימליים בהתייחס למצב שוק ההון בארץ במטרה לשמור על תשואה מרבית תוך שמירה על ערך הקרנות האוניברסיטאיות".
יצוין כי אף שהדבר לא נאמר במפורש בהגדרת התפקיד של ועדת ההשקעות, במרוצת השנים לא פעלו הנהלת האוניברסיטה ואגף הכספים בניגוד להמלצות ועדת ההשקעות, חוץ ממקרה אחד שאירע בשנת 2007 (השנה האקדמית התשס"ח) ובו העבירה ההנהלה חלק מכספי ההשקעות (214 מיליון ש"ח) לניהול בחו"ל על פי החלטת הוועד המנהל ובניגוד להמלצת ועדת ההשקעות.
משרד מבקר המדינה בדק את תהליך קבלת ההחלטות ופעולות האוניברסיטה בעניין מימוש תיק המניות וחלק מהאג"ח הקונצרני בתחילת שנת 2009 .
יודגש שוב כי משרד מבקר המדינה לא בחן אם ההחלטה האמורה הייתה נכונה, ואין לראות בממצאים המפורטים להלן משום חוות דעת כלשהי על עצם ההחלטה.
יזמת ההנהלה למימוש מניות בשנת 2008 וברבעון הראשון של שנת 2009 התרחש כאמור משבר פיננסי גלובלי חריף.
ניצני המשבר נראו בסוף שנת 2007 בארצות הברית, והוא התפשט ברחבי העולם.
בישראל הגיע המשבר לשיאו בספטמבר -אוקטובר 2008 .
ברבעון השני של 2009 , לאחר קבלת ההחלטה של הוועד המנהל, נראו סימני התאוששות בעולם ובישראל, אולם המשק עדיין היה נתון בתנאי חוסר ודאות.
נמחקו חלקים ניכרים מההפסדים בשוקי ההון לאוניברסיטה כאמור קרנות צמיתות שרבות מהן כר וכות בהתחייבויות לתורמים.
האוניברסיטה נדרשת להשקיע את כספי התורמים ולהשתמש בפירות ההשקעות (ההכנסות מההשקעות) לצרכיה השונים, לעתים לפי יעדים שקבעו התורמים.
בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) ירדה יתרת ההשקעות של האוניברסיטה והתקרבה ליתרת הקרנות המשוערכת על פי ההתחייבויות לתורמים עקב המשבר בשוק ההון.
בשל המשבר גם לא היו לאוניברסיטה הכנסות מהשקעות, שעליהן התבססה בתכנון תקציבה (כ -76 מיליון ש"ח), והדבר תרם להיווצרות גירעון תקציבי בשנה זו.
בישיבת ועדת ההשקעות שהתקיימה ב- 11.
09 דווח כי "על מנת לצמצם את חוסר הוו דאות ולאפשר להנהלה לשלוט על היקף הגירעון החזוי, החליטה ההנהלה26 להמליץ לוועדת ההשקעות על שינוי מבנה ההשקעות ומעבר להשקעות בטוחות יותר בריבית קבועה וזאת על ידי מימוש האחזקות במניות ובאג"ח קונצרני" (ההדגשות אינן במקור).
מפרוטוקול הישיבה אין לדעת מי היה הגורם המדווח.
25 הגדרת התפקיד נכללה בכתבי המינוי של חברים חדשים לוועדת ההשקעות לפני יולי 2009 .
, מועד פרסומו של נוהל ועדת ההשקעות .
בעניין תפקידי ההנהלה והרכבה על פי החוקה ראו לעיל 1442 דוח שנתי61ב .
יצוין כי הפרוטוקולים של ישיבות ההנהלה שקדמו לישיבת ועדת ההשקעות האמורה אינם מתעדים החלטה כזאת, ולא ברור אפוא כיצד היא התקבלה ומה נאמר בה.
אוניברסיטת תל-אביב 1443 .
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "קרוב לודאי שנפלה טעות ובשוגג לא נרשמה ההחלטה הנ"ל שהתקבלה בהנהלה".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי בעת אישור פרוטוקולים של ישיבות המתקיימות בה, ובייחוד ישיבות הנהלה, עליה להקפיד שהם ישקפו כראוי את מהלך הדיון וההחלטות שהתקבלו בו.
ועדת ההשקעות התנגדה למהלך של מימוש החזקות האוניברסיטה במניות ובאג"ח קונצרני והחליטה לבקש מההנהלה לדון מחדש בנושא ולהודיע לה על החלטתה.
בישיבת ההנהלה שהתקיימה ב- 26.
09 טען סמנכ"ל הכספים דאז, מר עמית שטרייט (להלן - סמנכ"ל הכספים דאז), כי יש " לצאת לגמרי מאחזקת מניות", ואילו המנכ"ל סבר כי " ]בתיק[ צריך להקטין את שיעור האחזקה במניות מ-%12 ל-%8"27 .
ההחלטה שקיבלה ההנהלה הייתה "להציע לוועדת ההשקעות שוב, להוריד אחזקת המניות בתיק"28 .
)(ההדגשה אינה במקור בהודעה ששלחה גזברית האוניברסיטה לחברי ועדת ההשקעות לאחר ישיבת ההנהלה נכתב: "בישיבת ההנהלה שהתקיימה היום דנה ההנהלה בנושא וקיבלה החלטה להמליץ לועדת ההשקעות להקטין את שיעור האחזקה באפיק המנייתי" (ההדגשה אינה במקור).
בישיבת ועדת ההשקעות שהתקיימה בפברואר 2009 דווח כי עמדתה של ההנהלה בנושא לא השתנתה, והיא מבקשת "להקטין את שיעורי האחזקה באפיק המנייתי" (ההדגשות אינן במקור).
בישיבה זו החליטה ועדת ה השקעות "לא לרדת בשיעור המניות הכללי" (ההדגשה אינה במקור) בתיק ההשקעות של האוניברסיטה.
ד"ר ליאורה מרידור (להלן - ד"ר מרידור או יושבת הראש דאז), שכיהנה כיו"ר הוועד המנהל ממרס 2009 עד ספטמבר 201029 , ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 (שניתנה באמצעות באת כוחה) כי נוסח ההחלטה שקיבלה ההנהלה בישיבתה ב - 26.
09 (לפני כניסתה לתפקיד) יכול להתפרש "כהורדת מרכיב המניות מתיק ההשקעות (בהתאמה מלאה עם ההחלטה הקודמת המדברת על מכירת ההחזקות במניות) ויכול בדוחק להתפרש כהורדת שיעור המניות בתיק" (ההדגשות אינן במקור).
מנכ"ל האוניברסיטה כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי החלטת ההנהלה שהתקבלה בישיבה ב - 26.
09 , שבה השתתף, הייתה "לצמצם את שיעור החשיפה למניות, ולא למכור את כלל התיק".
27 יצוין כי בדיון שקיים הוועד המנהל בנושא במרס 2009 (ראו להלן) ציין מנכ"ל האוניברסיטה כי יש לאפשר לוועדת ההשקעות לקבוע על פי שיקול דעתה כיצד ומתי להקטין את שיעור ההחזקה במניות.
28 בעניין פרשנות יושבת הראש דאז להחלטה זו והשפעותיה על החלטת הוועד המנהל ראו להלן.
29 בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה בספטמבר 2010 הודיעה ד"ר מרידור כי החליטה להתפטר מתפקידה וכי התפטרותה תיכנס לתוקף ב - 30.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום לקיומו של פער כה גדול בין הדברים שהבינה ד"ר מרידור לדברים ש הבין מנכ"ל האוניברסיטה שכן מדובר בהחלטה חשובה ביותר של ההנהלה שיש לה השפעות ניכרות על כספי האוניברסיטה.
על האוניברסיטה להקפיד לנהל רישום מדויק וברור של מהלך הדיונים המתקיימים בה ושל ההחלטות המתקבלות בהם כדי למנוע הישנות של אי-הבנה כזאת.
אוניברסיטת תל-אביב 1445 .
יו"ר הוועד המנהל דאז (שקדם בתפקיד לד"ר מרידור), מר דב לאוטמן, שהיה גם חבר ועדת ההשקעות אך לא השתתף בישיבות האמורות של הוועדה, מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי הנושא וחילוקי הדעות האמורים בין ועדת ההשקעות ובין ההנהלה הובאו לידיעתו, אולם הוא העדיף שלא לטפל בכך ואף לא לערב את הוועד המנהל בהחלטת ועדת ההשקעות משום שסבר, בין היתר, שחברי ועדת ההשקעות הם אנשים מקצועיים המבינים היטב בנושא.
ישיבת הוועד המנהל במרס 2009 בפברואר ובמרס 2009 ,, לפני כניסתה לתפקיד יושבת הראש, נפגשה ד"ר מרידור שהיא בעלת תואר דוקטור בכלכלה והתמחתה בתחומי כלכלה ושוק ההון, עם בעלי תפקידים בכירים באוניברסיטה, בהם סמנכ"ל הכספים דאז, ועודכנה, בין היתר, בנושאים אלו: מבנה תיק ההשקעות של האוניברסיטה, נוהל ועדת ההשקעות שאושר בישיבת הוועד המנהל ב - 8.
0930 והמחלוקת בין ועדת ההשקעות להנהלה בעניין מימוש המניות והאג"ח הקונצרני בתיק ההשקעות.
לפיכך ביקשה יושבת הראש דאז לקיים דיון בנושא מדיניות ההשקעות של האוניברסיטה בישיבה הראשונה שיקיים הוועד בראשותה.
ואכן מפרוטוקולים של ישיבות הוועד המנהל עולה כי הוא דן בנושא לראשונה בישיבה שהתקיימה ב - 16.
09 , שהייתה הישיבה הראשונה שקיים הוועד בראשות ד"ר מרידור.
יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "מאחר והתקופה היתה תקופת משבר כלכלי עולמי חסר תקדים שלווה בירידות חריפות במחירי המניות והאג"ח הקונצרני והסיכון לתיק ההשקעות של האוניברסיטה היה גבוה מאד, ולאור העובדה שערך תיק ההשקעות ירד כבר באופן ניכר והגיע לרמה בה ההפסד בערך התיק מחייב הזרמת כסף ממקורות אחרים אשר ימנעו עמידה ביעדים התקציביים של האוניברסיטה ולאור סירובה של וועדת ההשקעות לקיים את בקשת ההנהלה - החליטה לקיים בעניין ]יושבת הראש דאז[ .
בישיבתהוועד המנהל שהתקיימה ב - 16.
09 (להלן גם - ישיבת הוועד המנהל במרס 2009 ) השתתפו תשעת חברי הוועד המנהל שכיהנו באותה העת והמשקיפים הקבועים על פי החוקה - מנכ"ל האוניברסיטה, היועצת המשפטית ויו"ר אגודת הסטודנטים דאז.
נוסף על כך, הוזמנו להשתתף בדיון סמנכ"ל הכספים דאז וחברי ועדת ההשקעות31.
יו"ר ועדת ההשקעות דאז32 הודיע מראש כי לא יוכל להשתתף בדיון במועד שנקבע, אולם מאחר שיושבת הראש דאז ראתה חשיבות בקיום הדיון בנושא בדחיפות עקב המשבר הפיננסי המתמשך, היא החליטה לקיימו בלעדיו.
ממלא מקום יו"ר ועדת ההשקעות וחברי הוועדה האחרים הציגו בדיון את עמדתם בנושא.
הוועד המנהל החליט בדיון להוריד את רמת הסיכון בתיק ההשקעות למינימום האפשרי ולבקש "מוועדת ההשקעות לפרוע את כל המניות שבתיק ואת כל אגרות החוב הקונצרניות ברמה שיש בהן סיכון" (להלן - החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 ) (ההדגשה אינה במקור).
30 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1441.
אחד מחברי הוועד המנהל שהשתתפו בדיון היה גם חבר ועדת ההשקעות .
32 הוא שימש בתפקיד זה עד המחצית השנייה של חודש אפריל 2009 .
ראו להלן 1446 דוח שנתי61ב .
(א) מפרוטוקול הישיבה עולה כי יושבת הראש דאז חששה שעקב המשבר הפיננסי השקעות האוניברסיטה יצטמצמו עוד יותר, ולכן היא רצתה לשנות את הרכב תיק ההשקעות באמצעות הקטנת הסיכון שבו, כלומר לממש את כל המניות והאג"ח הקונצרני שיש בו סיכון.
אוניברסיטת תל-אביב 1447 .
משרד מבקר המדינה מציין כ י עמדתה זו של יושבת הראש דאז לגבי פעולות האוניברסיטה המתחייבות בעניין מבנה תיק ההשקעות לא תאמה את עמדתה של ההנהלה, שלפיה יש להקטין כאמור את החזקת המניות בתיק, ואת עמדתה של ועדת ההשקעות שלא לשנות את שיעור ההחזקה בהן.
(ב) מפרוטוקול הישיבה עולה כי עמדתה האמורה של יושבת הראש דאז נבעה מחשש שהאוניברסיטה תיאלץ לשאת ב"קנס" אם יתרת ההשקעות תהיה קטנה מיתרת הקרנות.
יושבת הראש דאז שאלה בדיון את חברי ועדת ההשקעות אם הרכב תיק ההשקעות מתאים למצב שבו יש "קנס" גדול מאוד אם ההשקעות יורדות אל מתחת לסכום מסוים.
יצוין כי בישיבה לא הוסברה משמעותו של הביטוי "קנס", ולכן לא ברור אם הוא סכום שהאוניברסיטה תיאלץ להקצות מיד לקרנות מתקציבה הרגיל בשל התחייבותה לתורמים לשמור על ערך הקרנות אם ערך ההשקעות יהיה נמוך מערך הקרנות; או שמא משמעותו היא שהאוניברסיטה לא תוכל לחלק באותה השנה, ואולי גם בשנים שלאחריה, פירות מהקרנות עקב תשואה נמוכה, ואף שלילית, של ההשקעות ותיאלץ לחפש מקורות חלופיים למימון פעילותה השוטפת או לצמצמה.
סמנכ"ל הכספים דאז הסביר למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי האוניברסיטה אכן חשבה תחילה שאם המצב יחמיר ויתרת ההשקעות תהיה קטנה מ יתרת הקרנות יהיה עליה "לשלם קנס", כלומר להשלים מתקציבה את ההפרש ביניהן.
ואולם, לדבריו, בבירור משפטי שהתקיים באוניברסיטה אחר כך הובהר שאין לאוניברסיטה חובה משפטית להחזיר מיד לקרנות את ההפרש מהתקציב, והפרש זה יוחזר בחלוף הזמן באמצעות אי -חלוקת פירות הקרנות.
י צוין כי מתשובת האוניברסיטה מנובמבר 2010 עולה שבירור כזה התקיים עוד לפני ישיבת הוועד המנהל במרס 2009.
ביולי 2010 ביקש משרד מבקר המדינה ממנכ"ל האוניברסיטה שימציא לו את המסמכים המתעדים את הבירור המשפטי בנושא ה"קנס" שציין סמנכ"ל הכספים ואת תוצאותיו.
באוגוסט 2010 השיב מנכ"ל האוניברסיטה כי"לא התקיים דיון ולא התקבלה חוות דעת משפטית בנושא.
הדברים בנושא עלו במסגרת התייעצויות לא פורמאליות באוניברסיטה והשאלה המרכזית היתה האם בתקופה בה האוניברסיטה מפסידה על השקעותיה כתוצאה ממשבר בשוק ההון, היא מחוייבת ערך ]את[ להשליםהקרנות מתקציבה.
הדעה הרווחת היתה שאין זאת חובתה" (ההדגשה אינה במקור).
האוניברסיטה וסמנכ"ל הכספים דאז כתבו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "לא הייתה חוות דעת פורמאלית אלא התייעצות בלתי פורמאלית".
בספטמבר 2010 כתבה יושבת הראש דאז למשרד מבקר המדינה כי "במילה 'קנס' התכוונתי למחיר גבוה שהאוניברסיטה - בגלל מחויבויותיה לתורמים - תיאלץ לשלם, אם התיק יישמר ברמת הסיכון הנוכחית ויתממש התסריט החמור שאיים אז על שוקי ההון בעולם.
ירידת הערך של קרנות ההשקעה אל מתחת למחויבויות לתורמים הייתה מחייבת את האוניברסיטה להעביר כספים מן התקציב השוטף של ההוראה והמחקר אל קרנות ההשקעה.
ה'קנס' הזה יכול היה להגיע למאות מיליוני שקלים".
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הנהלת האוניברסיטה להבהיר בדיון לחברי הוועד המנהל מה משמעות ה"קנס" ואם הוא יחול על האוניברסיטה ולהציג לפניו בכתב חוות דעת משפטית בעניין.
זאת ועוד, מאחר שנושא ה"קנס" היה, כאמור, אחד השיקולים המרכזיים שעליהם נסמכה ההחלטה בנושא, היה על חברי הוועד המנהל לדרוש לקבל הסבר ממצה ומקצועי על ה"קנס" ומשמעויותיו כדי שההחלטה בעניין הרכב תיק ההשקעות תסתמך על עובדות ברורות ומבוססות.
אין זה ראוי שהחלטה בנושא כה מהותי ובעל השפעות ניכרות על כספי האוניברסיטה תתקבל על סמך חוות דעת "לא פורמאלית" והתייעצות "בלתי פורמאלית".
מתשובותיהן של האוניברסיטה ושל יושבת הראש דאז למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 עולה כי תפיסתה של הנהלת האוניברסיטה בעניין המונח "קנס" והמתחייב ממנו אינה מתיישבת עם תפיסתה של יו"ר הוועד המנהל דאז בעניין זה: הנהלת האוניברסיטה סברה כי היא לא תצטרך להחזיר מיד את ההפרש בין יתרת הקרנות ובין יתרת ההשקעות מהתקציב השוטף, ואילו לדברי יושבת הראש דאז, האפשרות שלא להחזיר מיד לקרנות את ההפרש בין יתרת הקרנות ליתרת ההשקעות, שלדבריה כאמור עלול היה להגיע למאות מיליוני שקלים, לא הועלתה כלל לפניה באותו המועד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לעיתוי כיסוי ההפרש בין יתרת הקרנות ליתרת ההשקעות השפעה ניכרת על התקציב השוטף ועניין זה היה אחד השיקולים המרכזיי ם שעליהם נסמכה ההחלטה בדבר שינוי הרכב תיק ההשקעות, שכן יש הבדל ניכר בין תשלום "קנס" מידי ובין אי -מימוש תחזית הכנסה, שאפשר להיערך לה בעוד מועד, בין היתר באמצעות נקיטת צעדי התייעלות.
נוסף על כך, ייתכן כי במרוצת הזמן לא יידרש קנס עקב מחיקת הפער באמצעות עליית פירות הקרן או התייעלות.
על כן היה על הנהלת האוניברסיטה להבהיר כראוי את משמעות המונח "קנס" בדיון של הוועד המנהל בנושא, ועל הוועד היה לבקש הבהרה זו.
אין זה ראוי שהחלטה בנושא כה מהותי תתקבל על סמך נתונים שאינם ברורים דיים.
(ג) לפני ישיבת הוועד המנהל במרס 2009 המציא אגף הכספים לחברי הוועד המנהל מסמך ובו תמצית מדיניות ההשקעות של האוניברסיטה ממאי 2007 עד פברואר 2009 והרכב תיק ההשקעות בניהול ועדת ההשקעות בפברואר 2009 .
להלן הרכב התיק בסך 1,787 מיליון ש"ח שניהלה ועדת ההשקעות בפברואר 2009 :, לפי המסמך אוניברסיטת תל-אביב 1449 הביקורת העלתה כי במסמך לא נכללו פרטים ונתונים חשובים, כגון יתרת הקרנות לעומת יתרת ההשקעות (כלומר עד כמה קרובה האוניברסיטה ל"קו האדום" של ההתחייבויות לתורם), ה"קנס" שאפשר שהאוניברסיטה תצטרך לשלם, דרכי פעולה שונות ותוצאות חזויות שלהן.
המסמך גם לא כלל חלופות למימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני ודרכים להשקעת הכספים אם תתקבל החלטה לממשו.
חברי הוועד המנהל לא ביקשו להמציא להם מסמך מפורט כאמור ובהיעדרו ספק אם יכלו לקבל החלטה מושכלת בנושא.
יצוין כי מסמך מפורט כזה הוכן על ידי אגף הכספים והוצג לפני ועדת ההשקעות בינואר 2009.
האוניברסיטה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי המסמך האמור "היה בידי מקבלי ההחלטות של האוניברסיטה " (ההדגשה במקור).
יצוין כי האוניברסיטה לא הבהירה בתשובתה מי הם "מקבלי ההחלטות" האמורים.
יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי היא "סבורה שכל הנתונים הרלבנטיים לקבלת החלטה הוצגו במהלך הישיבה ומתועדים בפרוטוקול: גודל התיק והרכבו, הקביעה שכל הנהלת האוניברסיטה הציגה כי האוניברסיטה הגיעה לקו האדום, שאסור לרדת מתחתיו וכי יש סיכון גבוה למרכיב המניות והאג"ח הקונצרני בתיק ההשקעות.
לצורך קבלת ההחלטה של הועד המנהל על הקטנת החשיפה לסיכון אין צורך בנתונים נוספים ובודאי לא ]חברי[ ברזולוציה שמתבקשת בדיוני ועדת ההשקעות.
החלופות אף הן הוצגו בפני הוועד המנהל: לא לעשות דבר כפי שסברו חלק מחברי ועדת ההשקעות.
ול שנות את ההרכב באופן שכל ההשקעות המסוכנות תימכרנה - ומעבר לכל אלו ]שהציגה יושבת הראש דאז[ כפי- עמדת על ידי סמנכ"ל הכספים ומנכ"ל האוניברסיטה.
לפיכך ]בדיון[ ההנהלה כפי שהוצגה האמירות שלא נבחנו חלופות ולא הוצגו הנתונים - אינה נכונה".
ועדת ההשקעות היא הגורם האמור לבחון באופן שוטף את השקעות כספי האוניברסיטה ולהחליט בעניינן.
לצורך כך היא נדרשת להסתמך על מידע מפורט וסקירות מקצועיות, והחלטותיה אמורות להתקבל לאחר בחינה מפורטת של ההתפתחויות בשווקים השונים, התחזיות לשווקים אלו והשפעותיהן האפשריות על מצבה הכספי של האוניברסיטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהחליט הוועד המנהל לקיים בעצמו את הליך ההחלטה בעניין תיק ההשקעות של האוניברסיטה עקב המשבר הכלכלי, היה עליו לבחון בדקדקנות את הנושא, כפי שנדרש מוועדת ההשקעות.
לדרישה זו משנה תוקף כשהוועד המנהל עומד לקבל החלטה המנוגדת לזו של ועדת ההשקעות.
כאמור, לוועד המנהל לא נמסרו פרטים ונתונים חשובים לעניין קבלת ההחלטה, והוא לא ביקש לקבלם.
מן הראוי היה שלפני קבלת החלטה חשובה כל כך יקפיד הוועד המנהל לקיים הליך בחינה סדור ושלם של הנושא.
חוקת האוניברסיטה קובעת כי "החלטות הוועד המנהל יתקבלו ברוב רגיל של המשתתפים בהצבעה, אלא אם כן נאמר אחרת בחוקה זו.
אם יתחלקו הדעות שווה בשווה, תהיה ליו"ר הוועד המנהל דעה מכרעת".
על פי פרוטוקול ישיבת הוועד המנהל במרס 2009 , חברי ועדת ההשקעות הביעו את עמדותיהם ולאחר שיצאו המשיכו חברי הוועד המנהל לדון בנושא.
ההחלטה שהתקבלה הייתה: "הוועד המנהל מחליט להוריד את רמת הסיכון בתיק ההשקעות למינימום האפשרי ומבקש מוועדת ההשקעות לפרוע את כל המניות שבתיק ואת כל אגרות החוב הקונצרניות ברמה שיש בהן סיכון.
הוועד המנהל יבדוק בעוד חודשיים את החלטתו" (ההדגשות אינן במקור).
משרד מבקר המדינה מציין כי הפרוטוקול לא היה מפורט דיו, ולכן אין לדעת ממנו כיצד התקבלה ההחלטה בישיבה, אם התקיימה הצבעה, מי התנגד להחלטה ומי תמך בה.
עם זאת מבדיקת תמליל הישיבה עולה כי לא התקיימה הצבעה על מימוש המניות והאג"ח הקונצרני וכי ההחלטה שהתקבלה אמנם שיקפה את עמדת יושבת הראש דאז ואת עמדתם של מרבית חברי הוועד, אך היה חבר אחד שלא הסכים עם ההחלטה במלואה וחבר נוסף שלא הביע את דעתו בנושא.
על פי התמליל, אמרה יו"ר הוועדה: "אני מבקשת את ההסכמה שלכם.
אני מבינה שלא כולם מסכימים עם הבקשה שלי להקטין את הסיכון עד למינימום.