HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
)" (ההדגשה במקור בנובמבר 2016 מסרה משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "הנושא טופל וכיום משטרת ישראל מנחה גם בנושאים אלה.
מונה ראש תחום לנושא והוקם צוות במדור מניעת הברחת אמל"ח.
הוכנו אמצעי בידוק, נכתב תו והצוות עוסק בהנחיה ובהדרכה.
הפער נוצר מכך שלא מתבצע בידוק ]תורה[ "ל באופן סדור מכיוון ישראל לאיו"ש".
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1823 .
ממשלה משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמצים שהמשטרה עושה לשיפור האמצעים לטיפול ולגילוי חומרים דו-שימושים.
על משטרת ישראל, בהיותה הגוף המנחה מכ וח החלטה ב/ 43, ל המשיך ול פעול למציאת פתרונות מתאימים לזיהוי ובידוק כל סוגי החומרים הדו -שימושיים, בדגש על חומרים מסוימים, ולהחילם בכלל המעברים.
הנחיית השב"כ במעברי עוטף ירושלים .
בהחלטה ב/43 נקבע כי השב"כ יהיה אחראי להנחיה המקצועית של כלל המעברים - פרט למעברים שצה"ל אחראי להפעלתם - בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע27 .
עוד נקבע כי במעבר שהאחריות לתפעולו עברה מצה"ל לגוף אחר יהיה השב"כ אחראי להנחייתו המקצועית בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע.
כמו כן נקבע שם כי התחומים שבהם על השב"כ למלא את תפקידיו כגוף מנחה בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע הם תחומי ההפעלה המבצעית, המודיעין, הטיפול בכוח אדם, הפיקוח והבקרה ועוד.
בביקורת הקודמת עלה כי בדומה לממצאים שעלו גם בדוח ביקורת משנת 200828 המשטרה ממשיכה להתנגד לקבל את הנחיות השב"כ בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע, ומשכך השב"כ לא מימש את המוטל עליו מכוח החלטה ב/ 43.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת, כי מאחר שהמשטרה אינה מאפשרת לשב"כ להנחות את מעברי "עוטף ירושלים", נוצרו פערים ביטחוניים רבים שעלולות להיות להם השפעות מהותיות מהבחינה הביטחונית.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בביקורת הקודמת כי סירוב המשטרה, כאמור, אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין , וכי התמשכות הבעיה במלוא חריפותה מחייבת התערבות דחופה של הדרג המדיני - השר לביטחון הפנים ובמידת הצורך ראש הממשלה - וזאת כדי למנוע את קיומה של בעיה ביטחונית מהותית.
בביקורת עלה כי הליקוי לא תוקן , והמשטרה עודנה מתנגדת לקבל את הנחיות השב"כ בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע ולהביא ליישומה המלא של החלטה ב/ 43 :בתחום זה.
להלן הפרטים באפריל 2016 מסר בנושא זה ראש מטה לוט"ר לצוות הביקורת כי "באשר להעדר הנחיה של השב"כ במעברים של משטרת ישראל בנושא הטיפול באדם וכבודתו, הדבר נבע בתחילה מסירובה של המשטרה (שהתמחותה ופעילותה הן בין היתר בנושא האבטחה, והיא עצמה מנחה את המעברים בנושא אבטחת המעברים והטיפול הביטחוני במטענים), לקבל הנחיות בנושא זה מהשב"כ.
המצב הרצוי הוא שגוף אחד בלבד ינחה את המעברים, וגוף אחד בלבד יעסוק בהפעלתם.
סוגית אי- יישום ההנחיה של השב"כ בנוגע לנוסע וכבודתו במעברים שבאחריות המשטרה לא עלתה לדיון במטה לוט"ר".
27 תחום הטיפול הביטחוני בנוסע עוסק בבידוק אדם וכבודתו- מטלטלין הנמצאים עליו או ברכבו.
28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59 א(2008 ), "המכשול והמעברים ב'עוטף ירושלים'", עמ' 83.
באפריל 2016 מסר סגן ראש אג"ם במטה הארצי (להלן- מטא"ר) לצוות הביקורת כי "משטרת ישראל סירבה לקבל את הנחיית השב"כ משתי סיבות: האחריות הטריטוריאלית שיש למפקד המחוז בגזרת אחריותו מאפשרת לו שלא לקבל הנחיות מגורמי חוץ, ומימוש הנחיות השב"כ חייב הצטיידות באמצעים שלא עומדים לרשות המשטרה".
במאי 2016 מסר סמנכ"ל תכנון תקצוב ובקרה במשרד לביטחון הפנים לצוות הביקורת כי "עמדת משטרת ישראל, לפיה אין מקום לקבל את הנחיית השב"כ בתחום הטיפול בנוסע במעברי העוטף על פי החלטה ב/ 43 , מקובלת על המשרד לבט"פ.
עמדת המשרד לבט"פ היא כי עד הסדרת כלל תחומי ההנחיה באופן רוחבי אצל כל הגופים המנחים והמונחים כאחד אין מקום להחיל את הנחיות השב"כ על המשטרה המשמשת על פי החלטה זו גם כגורם מנחה".
ביוני 2016 מסר ראש מחלקה בחטיבת הנחיית האבטחה בשב"כ לצוות הביקורת כי "עד לפני כשנה, לא היה תיאום בין השב"כ והמשטרה בכל הנוגע לנוהלי הבידוק בנוגע לאדם וכבודתו.
נוכח ההבנה שמצב בו מוחלות במעברים נורמות שונות לבידוק והגורמים השונים הפועלים בהם אינם מדברים בשפה מקצועית אחידה הוא בעייתי, חטיבת הנחיית האבטחה בשב"כ ומדור חבלה במחלקת מעברים במשטרת ישראל החלו לפעול לכתיבת 'נוהל עבודה אחוד '.
אשר עתיד להיות מאושר ולהיכנס לתוקף בחודשים הקרובים.
יודגש, כי נוהל זה אינו משנה את תחומי האחריות להנחיה על פי החלטה ב/43 בין השב"כ ובין המשטרה".
במאי 2016 מסרעוד מר דני קריבו, סמנכ"ל תכנון, תקצוב ובקרה במשרד לביטחון הפנים לצוות הביקורת, כי "המשרד לבט"פ לא מתערב בשיקולים המבצעיים והמקצועיים הנוגעים לתחומי אחריות המשטרה.
עם אזרוח המעברים תיפתר הבעיה ביישום החלטה ב/43 .
"על כל היבטיה בספטמבר 2016 מסר השב"כלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "מטרתו של 'נוהל העבודה האחוד'.
הינה לצמצם פערים הנוגעים לאבטחה ולבידוק הביטחוני במעברים המופעלים על ידי רמי"ם בלבד.
הנוהל האחוד אינו מתייחס למעברי עוטף ירושלים ועל כן לא בא לתקן פערים שנבעו מאי קבלת הנחיות שב"כ על ידי המשטרה במעברי עוטף ירושלים".
בנובמבר 2016 מסרה המשטרהלמשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, [ כי "השב"כ אינו מנחה את המשטרה בתחום זההטיפול בנוס ע, ועל כן המשטרה ] גם בתחום הטב"ן (ה]ירושלים[ מבצעת את ההנחיה בעוטףטיפול בנוסע )".
בנובמבר 2016 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "סוגיית הנחיית השב"כ במעברי 'עוטף ירושלים' תמצא את פתרונה עם אזרוח המעברים".
כן ציין, כי על רקע כתיבת נוהל עבודה אחוד בין משטרת ישראל לשב"כ, אין הוא רואה צורך להידרש לעניין הנחיית השב"כ את משטרת ישראל.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1825 .
משרד מבקר המדינה מציין כי בכתיבת נוהל העבודה האחוד על ידי השב"כ והמשטרה יש משום התקדמות, ברם, נוהל זה אינו משנה את תחומי האחריות להנחיה על פי החלטה ב/43 בין השב"כ ובין המשטרה, ו המשטרה עודנה מסרבת לקבל את הנחיות השב"כ בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע במעברים שבאחריותה כנדרש בהחלטה ב/43.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרהלמשרד לבט"פ כי מצב דברים זה, שבו המשטרה בגיבוי המשרד לבט"פ מסרבת במשך שנים לקבל את ה נחיות השב"כ על פי החלטה ב/43 בתחום הטיפול הביטחוני בנוסע, אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין , ועלולה להיות לו משמעות ביטחונית מהותית.
נוכח העובדה שחלפו כ שמונה שנים מאז פרסום דוח הביקורת משנת 2008 ושהליקוי טרם תוקן, על השר לבט"פ להידרש בדחיפות לעניין זה ולפעול לתיקונו.
העסקת מאבטחים במעברי "עוטף ירושלים" .
כאמור, באפריל 2006 "השלים צה"ל את העברת האחריות לגזרת "עוטף ירושלים למשטרה, ובכלל זה האחריות להפעלת המעברים בגזרה זו.
עם קבלת האחריות למעברים התקשרה המשטרה עם חברות אבטחה אזרחיות לצורך העסקת אזרחים כמאבטחים בגזרת "עוטף ירושלים".
מחלקת המעברים במשטרה, בתפקידה כמנחה המקצועי בתחום האבטחה הפיזית של המעברים, אחראית לקביעת תכניות האבטחה הנדרשות והתקנים הנדרשים לביצוע האבטחה.
הביקורת הקודמת העלתה כי קיים פער משמעותי במספר המאבטחים האזרחיים שהועסקו במעברים ב גזרת "עוטף ירושלים" בהתייחס לתקנים שקבעה מחלקת המעברים במשטרה.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי יש בפער זה כדי לפגוע פגיעה ניכרת ברמת הביטחון במעברים , ולהגביר את הסיכון של כניסת מְפַגעים מאיו"ש לישראל.
בביקורת הקודמת נקבע כי ראוי כי הדרג הפיקודי העליון במשטרה יידרש לטיפול בסוגיה זו בהקדם.
בביקורת עלה כי המשטרה מעסיקה מאבטחים ב מספר העולה בקנה אחד עם דרישות התקן, אולם במתכונת העסקה שאינה תואמת את הנחיות המשטרה.
להלן הפרטים: ביוני 2016 מסרה מנהלת תחום פיקוח, מעקב ובקרה במשרד לביטחון הפנים לצוות הביקורת את עמדת משטרת ישראל, כי "מצבת אנשי האבטחה נותנת מענה לכלל משמרות של [ משימות האבטחה בכל המעברים אם כי במשמרות שלדיות12 שעות ".
]כל אחת ביולי 2016 מסר ראש מחלקת מעברים ותשתיות במשטרה (להלן - רמ"ח מעברים) לצוות הביקורת, כי "במהלך השנים התברר כי התקציב המיועד לתשלום שכר 1826 |דוח שנתי 67ב .
המשטרה עבודתם של מאבטחים אלה עבור כל שעת עבודה, נופל משמעותית מהשכר המקובל במתקנים כמו משרדי ממשלה.
כתוצאה מכך, חברות האבטחה מתקשות לגייס מאבטחים .
חברות האבטחה מצאו דרך להעלות את שכרם החודשי של המאבטחים על ידי הגדלת היקף השעות בהן מועסקים המאבטחים ביממה משמונה שעות במשמרת ל -12 שעות בכל משמרת.
מצב דברים זה מנוגד להנחיות המשטרה".
עוד מסר כי "במקרים בהם חברת האבטחה לא הצליחה למלא את כל עמדות האבטחה עקב מחסור במאבטחים, שוטרי מג"ב היו אלה שמילאו את החסר על חשבון מש ימות שוטפות הקשורות לבט"פ בקו התפר.
מנהלת המעברים במשטרה חיברה נוהל חדש להעסקת מאבטחים לפיו תתאפשר העסקת מאבטחים במשמרת של 12 שעות.
תוך הוספת מאבטח לכל משמרת.
נוהל זה טרם אושר ובפועל נמשכת העסקת המאבטחים במשמרות של 12 שעות כאשר הנוהל הקיים [ כיום מאפשר העסקת מאבטחים רק במשמרות של 8 ]שעות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הגם שמספר המאבטחים המועסק על ידי חברת האבטחה נותן מענה לכלל משימות האבטחה במעברי "עוטף ירושלים", מתכונת העסקתם של המאבטחים במעברים אלה מנוגדת להנחיות המשטרה, ומשכך היא חייבת להיפסק לאלתר.
בנובמבר 2016 מסרה המשטרהלמשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי אישרה.
לקיים משמרות של ]באג"ם במטה הארצי[ "חטיבת האבטחה12 שעות במעברים הכוללים שעתיים מנוחה.
מדור מסחר נערך לפרסום מכרז חדש עם שכר גבוה יותר וראוי לאופי המשימה של אבטחה במעברים.
במכרז החדש תתאפשר העסקה של מאבטחים במשמרות של 12 .
שעות הכוללות שעתיים מנוחה הצפי לתחילת העבודה על פי המכרז החדש הינו מחצית שניה של שנת 2017".
בנובמבר 2016 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "הביקוש למאבטחים בכלל הארץ, ובירושלים בפרט, עולה על ההיצע.
הדבר בא לידי ביטוי במחסור במאבטחים וכתוצאה מכך לא ניתן לאייש את תקני המאבטחים במגוון מוסדות – מוסדות ממלכתיים מאובטחים, מוסדות חינוך, מעברי 'עוטף ירושלי ם' ועוד.
יש לדעתנו להוסיף פתרונות רוחביים שיש בהם לתרום להגדלת היצע המאבטחים, בדגש על איזור ירושלים".
משרד מבקר המדינה מציין כי הפתרון שאליו הגיעה משטרת ישראל עשוי לתת מענה לבעיית המחסור במאבטחים.
על המשרד לבט"פ ללוות מהלך זה כדי להבטיח את הצלחתו.
איוש יחידת המעברים במג"ב "עוטף ירושלים" .
כאמור, בעקבות העברת מעברי "עוטף ירושלים" לאחריות משטרת ישראל באפריל 2006, וכחלק מההיערכות להפעלת המעברים, הקימה המשטרה את יחידת המעברים, האחראית על פעולות הביטחון השוטף לאורך מרחב התפר, ובין היתר, פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1827 .
עלפיקוד וניהול הכוחות הפועלים במעברים , על הפעלה מבצעית של הפעילות במעברים, ועל ריכוז ותיאום בין הגופים השונים הפועלים במעברים.
בביקורת הקודמת עלה כי נכון למר ץ 2010 העסיקה המשטרה שוטרים ביחידת המעברים בפער ניכר מהתקן הנדרש, ועקב כך רק ארבעה ממעברי "עוטף ירושלים"29 הופעלו על ידי יחידת המעברים (שוטרים "כחולים"), וכי שאר המעברים הופעלו על ידי שוטרי מג"ב (שוטרים "ירוקים") מיחידת מג"ב "עוטף ירושלים".
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי המחסור המשמעותי באיוש יחידת המעברים עלול להשפיע על תפקוד היחידה ועל יכולותיה לעמוד ביעדיה ולמלא את משימותיה, ובכלל זה לפגוע ברמת הבידוק במעברים ולהאריך את זמן ההמתנה בהם.
עוד העיר משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת, כי ראוי שמפכ"ל המשטרה יידרש בהקדם לסוגיה זו ויקבע כיצד ראוי לטפל בה.
בביקורת הנוכחית עלה כי נכון למועד סיו מה, הועסקו שוטרים "כחולים" בארבעה מעברים בלבד, וכי קיים מחסור בכוח אדם ביחידת המעברים.
ביוני 2016 מסרה מנהלת תחום פיקוח, מעקב ובקרה במשרד לביטחון הפנים לצוות מטופל מול פיקוד ]יחידת המעברים[ הביקורת כי "נושא גיוס שוטרים נוספים ליחידה המחוז.
מאמצי הגיוס נמשכים כל העת.
יודגש כי מצבת שוטרי היחידה אינה פוגעת ברמת הבידוק ו/או השירות, שכן במשמרות שבהן מצבת היחידה חסרה - המשמרת מאוישת ע"י שוטרי מג"ב עוטף ירושלים".
ביולי 2016 מסר מפקד מג"ב עוטף ירושלים לצוות הביקורת , כי "בכדי לא לפגוע בפעילות המעברים, את התקנים החסרים ביחידת המעב רים משלימים, לעת הזו, חיילי מג"ב עוטף ירושלים.
יש להדגיש, כי השלמה זו פוגעת בתפקוד מג"ב במשימותיו השוטפות".
ביולי 2016 " מסר רמ"ח מעברים לצוות הביקורת כילאחר שמשטרת ישראל קיבלה את האחריות להפעלת מעברי 'עוטף ירושלים' נקבע למחוז ירושלים האחראי פיקודית על המע.
]חסר של שוטרים[ ברים.
תקןכתוצאה מחוסר של תקנים אלה, שאר המעברים בגזרת 'עוטף ירושלים ' מנוהלים על ידי שוטרי מג"ב אשר בחלק מהמקרים הם ממלאים תפקיד מקצועי של מפקד מעבר, קב"ט או מנהלן ללא ההכשרה המתאימה.
מצב זה הנמשך כבר לאורך שנים פוגע בתפקוד הנכון והמקצועי הנדרש במעברים.
יצוין כי ייעוד כוחות מג"ב בגזרת העוטף הוא הגנה ואבטחה של מכשול קו התפר ולא ניהול המעברים.
מטלה זו הוטלה עליהם מכורח הנסיבות על חשבון משימות הבט"ש בגזרת קו התפר ומבלי שהם עברו הכשרה מתאימה לכך".
בנובמבר 2016 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "משטרת ישראל מתמודדת מזה שנים עם אתגרי גיוס כוח אדם לכל יחידותיה.
כתוצאה, מאות תקני כוח אדם אינם מאוישים לרבות תקנים ביחידת המעברים של 'עוטף ירושלים'.
במקביל, ועל רקע המצב הביטחוני, נוספו בשנים האחרונות תקנים רבים למחוז ירושלים, בדגש על מזרח העיר, לצורך חיזוק הביטחון .
מעבר ביתוניא, מעבר קלנדיה, מעבר זיתים ומעבר רחל 1828 |דוח שנתי 67ב .
הוא מופקד ושיפור שירותי המשטרה.
משטרת ישראל ומחוז ירושלים פועלים נמרצות לגיוס שוטרים חדשים לכל התקנים הפנויים".
משרד מבקר המדינה שב ו מעיר למשטרת ישראל, כי המחסור המתמשך באיוש יחידת המעברים משפיע על תפקודה, ופוגע ביכולתו של מג"ב "עוטף ירושלים" לעמוד ביתר המשימות שעליהן הוא מופקד.
על המשטרה לפעול בנמרצות לאיוש מלא של יחידת המעברים בהתאם לתקן שנקבע, ובהקדם האפשרי.
בקרה על מועד חזרתם של פלסטינים השוהים בישראל .
בהתאם לחוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשס"ג -2003 ( תוקפה של הוראת השעה מוארך מפעם לפעם ולאחרונה בתוקף עד 30.
17), יציאת תושבי האזור (פלסטינים) מאיו"ש לישראל תתאפשר למחזיקים בהיתרי שהייה בישראל שמנפיק מפקד האזור.
היתר שהייה בישראל ניתן בעיקר לצורך עבודה בישראל ולצורך טיפול רפואי.
נוהל של פקמ"ז, המכונה נוהל "סגירת מעגל", נועד לאפשר ביצוע של רישום ובקרה ממוחשבים על מועדי יציאתם וחזרתם של פלסטינים שיצאו מאיו"ש לישראל.
רישום נתונים אלה יאפשר לאתר פלסטינים שנכנסו לישראל מאיו"ש על פי היתר שניתן להם, אך לא שבו לשטחי איו"ש במועד שנקבע להם בהיתר 30 , כךשהמנהא "ז יוכל לנקוט נגדם אמצעי הרתעה, עד כדי ביטול היתר היציאה האישי שניתן להם.
בביקורת הקודמת צוין כי נושא "סגירת מעגל" במעברים שבין איו"ש לישראל הוא בעל חשיבות רבה מבחינה ביטחונית, והוא עשוי לסייע רבות לקיום בקרה ולהגביר את יכולת ההרתעה של פלסטינים השוהים בישראל ללא היתר שהייה תקף (שב"חים).
בביקורת הקודמת עלה כי נוהל "סגירת מעגל " לא הופעל בכל המעברים, למ עט במעבר רחל, והבודקים הביטחוניים המועסקים בהם קיימו רישום של פלסטינים הנכנסים לישראל מאיו"ש, אך לא נעשה כל רישום של פלסטינים העוברים מישראל לאיו"ש.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת למשטרה, לרמי"ם ולצה"ל, כי כדי שנוהל "סגירת מעגל" ישיג את מטרתו במלואה, צריך לקיימו בכל המעברים באופן אחיד ומלא, וכך תירשם כל תנועה של פלסטינים במעבר, הן בכניסה והן ביציאה.
אשר על כן, ראוי שכל הגופים המופקדים על ניהול המעברים יפעלו במשותף כדי לבצע את נוהל "סגירת מעגל" כנדרש.
בביקורת עלה, כי בכל המעברים בין ישראל לאיו"ש לא הופ על נוהל "סגירת מעגל ", ודיונים והחלטות שהתקבלו בנושא לא הגיעו לכדי מימוש, כמפורט להלן: .
היתר היציאה מאיו"ש לישראל יכול שיהיה יומי או לתקופה ארוכה יותר פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1829 .
השוהים בישראל באוקטובר 2014 התקיים דיון בראשות ראש המ ינהל האזרחי , ובו נקבע כי תהליך "סגירת מעגל" יתקיים בשלושה שלבים: ביצוע פיילוט במשך שישה חודשים במעבר אייל החל מפברואר 2015 עד אוגוסט אותה שנה; במקרה של הצלחת הפיילוט יורחב נושא "סגירת מעגל " למעבר שער אפרים ותרקומיא; הפעלת סגירת מעגל בשאר המעברים ותחילת פיילוט בעוטף ירושלים בתחילת 2016 .
במסמך פורטו פריסת התשתיות והמשאבים הנדרשים לשם כך.
בדיון זה נקבעה ההיערכות הדרושה לקראת הפעלת הנוהל, ונקבעו הסנקציות שיופעלו כנגד פלסטינים שיחרגו מתנאי רישיון השהייה בישראל, החל מאזהרה למי שנתפס בפעם הראשונה ועד לשלילת כניסה לתקופה של עד חודש ימים למי שנתפס בפעם הרביעית, ובמקרים חריגים אף מעבר לחודש.
בינואר 2015 כתב ראש תחום מעברים ותפר במנהא"ז, בין היתר לראש המנהא"ז, כי "בהמשך להנחיית שר הביטחון מ - 26.
15 , ובעקבות כך הנחיית מתפ"ש ופקמ"ז, בכוונתו להוציא לפועל את פיילוט סגירת מעגל".
כעולה ממכתבו של מנהל רמי"ם מפברואר 2015 )'למפקד פקמ"ז דאז, אלוף (במיל ניצן אלון, הפיילוט לא נערך, ובפקמ"ז התנהל תחקיר בנושא זה, ובו נקבע כי אי - מימוש "סגירת מעגל " ואי-יישום הפיילוט נבע מה יעדר יכולת רמי"ם להיערך ל "סגירת מעגל" בכלל המעברים.
מנהל רמי"ם ציין במכתבו, כי רמי"ם הייתה ערוכה לקיום הפיילוט כבר בספטמבר 2014 , וכי"במידה ורמי"ם היתה מונחית להיערך לסגירת מעגל בכלל המעברים שבאחריותה בפברואר 2014 .
הדבר היה מתבצע עד סוף שנת העבודה.
היעד [ ר גורם מתכלל מסביר מדוע בין החודשים ינואר ליולי2014 ] לא עסקובנושא".
במאי 2015 הודיע מתאם פעולות הממשלה בשטחים למנכ"ל משהב"ט כי "בהתאם להנחיית שר הביטחון מיום ה-29 באפריל2015 להפעלת שלב א' בתוכנית 'סגירת מעגל' במעברי יהודה ושומרון אנו נערכים להפעלת פיילוט בתאריך 22 במאי2015 " עוד הודיע מתאם פעולות הממשלה בשטחים כי "לצורך מימוש שלבים ב' ו -ג' בתכנית נדרש.
אישור והתאמה תשתיתית במעברים.
העלות הנדרשת הינה 11.
בדיון שהתקיים באוקטובר 2015 בראשות שר הביטחון ובהשתתפות, בין היתר, של אלוף פקמ"ז, מפקד מתפ"ש וראש אמ"ץ, קבע שר הביטחון כי הוא "מקבל את המלצת צה"ל שלא להפעיל בעת הנוכחית את 'סגירת מעגל' באופן חלקי, אלא להמתין עד להשלמת בו ]"של "סגירת מעגל [ הכנת התשתית לביצוע המהלך זמנית בכלל המעברים ואז לבחון את עיתוי ההפעלה" (ההדגשות במקור).
הנימוקים לדחייה היו: הפעלה חלקית לא בהכרח תשפר את הפיקוח; הדבר יקשה על בעלי היתרים, ייצור תמריץ שלילי להתנהלות הנורמטיבית ויוביל להגדלת מעגל השב"חים ; הפעלה חלקית לא תאפשר נקיטת סנקציות, ותהפוך את ההוראה ל 'אות מתה '".
השר הנחה כי "בשלב זה יש לקדם את התשתית במעברים כך שתהיה ערוכה להפעלת נוהל סגירת מעגל בכל המעברים בו - זמנית.
יש לפעול לתקצוב הפרויקט במימון חיצוני, אך להיערך להקצאת התקציב ממקורות מעהב"ט מערכת [ ]הביטחוןבהעדר מימון חוץ" (ההדגשה במקור).
עוד נקבע כי מועד השלמת ההיערכות הוא ה- 1.
באמצע מרץ 2016 כתב ראש רמי"ם למפקד פקמ"ז מכתב שנושאו "סגירת מעגל בכלל המעברים - משמעויות".
במכתבו הוא ציין כי מאיו"ש לישראל עוברים במעברי רמי"ם כ- 40,000 פלסטינים מדי יום ביומו, וכי "תהליך בקרת היתרים ורישום העוברים מתבצע במגמת כניסה בלבד באמצעות בקרים אנושיים.
היציאה בחזרה לאיו"ש מתבצעת בצורה חופשית הן דרך מעברי הולכי הרגל והן דרך מעברי הרכב הישראלים" כן ציין, כי התקציב שיידרש לצורך רכש אמצעים ובינוי הוא 5.
7 מיליון ש"ח, ותידרש תוספת שנתית של 3.
8 מיליון ש"ח עבור תפעול תשתיות אלה.
משך הזמן שיידרש לביצוע הרכש ופריסתו במעברי רמי"ם הוערך בכ-14 .
חודשים באפריל 2016 מסר בהקשר זה ראש מטהלוטנוהל [ "ר לצוות הביקורת כי "נושא זה שעניינו רישום כל הנכנסים לישראל והיוצאים ממנה, נועד בעיקר ]""סגירת מעגל למנוע את תופעת השב"חים, לצורך כך נדרשת במעברים תוספת של אמצעים, תשתיות, ומערכות שכיום אינן בנמצא.
לכן, המעברים במתכונתם כיום אינם ערוכים לבצע רישום של הפלסטינים החוזרים מישראל לאיו"ש.
יתר על כן, קיימות פרצות בגדר ]"גדר "קו התפר[ ההפרדה, ודרוש תקציב רב להשלמת הקטעים החסרים.
כל עוד קיימות פרצות בגדר ההפרדה, וקיימת היכולת של פלסטינים לעבור דרכן לשטחי ישראל, מערכת 'סגירת מעגל' לא תענה על בעיית השב"חים.
ההערכה היא שבישראל שוהים כל יום כ-50 אלף שב"חים".
באמצע מאי 2016 מסר ראש תחום מעברים ותפר במנהא"ז לצוות הביקורת, כי "שר הביטחון קיבל החלטה באוקטובר 2015 שהחל מ- 1.
16 יופעל נוהל 'סגירת מעגל ' בכל המעברים.
על פי נוהל זה , על כל הפלסטינים שעברו במעברים מאיו"ש לישראל להירשם גם בחזרתם לשטחי איו"ש.
עלות מימוש ההנחיה כ -17 מיליון ש"ח.
נכון לרגע זה אין במעברים תשתיות ליישום ההנחיה".
ביולי 2016 מסר ראש מנהלת קשת צבעים וקו התפר בפקמ"ז, אל "ם עופר הינדי, לצוות הביקורת כי לאורך גדר "קו התפר" קיימים מספר קטעים ללא גדר באורך כולל של כמה עשרות ק"מ.
בשני קטעים העבודות יושלמו בתווך זמן של כשנה , ובשאר הקטעים המשך הטיפול בהם מוקפא מסיבות מדיניות או מסיבות ביטחוניות ותקציביות.
יצוין כי פרצות אל ה בגדר מאפשרות לפלסטינים לעבור משטח איו"ש לשטח ישראל ללא כל בקרה וללא בדיקה ביטחונית.
בנסיבות אלה נפגעת משמעותית יעילותה של גדר "קו התפר" בכלל ויעילותם של המעברים בפרט.
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלהלמשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "נושא הפרצות בגדר כרוך בבעיות פנימיות, משפטיות ותקציביות, אך מטופל וידוע לדרג המדיני.
כך למשל, ביום 6 במרץ2016 התקיים דיון בראשות ראש הממשלה בנושא 'תכנית להגנת גבולות ישראל - סדרי עדיפות ומשאבים' אותו סיכם ראש הממשלה כדלקמן: .
סגירת ירושלים וקו התפר קריטית ובעדיפות עליונה.
להתחיל מידית בשתי פעילויות: 1 וקטע נוסף [ .
]בגדר התפרנדרש לכנס בהקדם את הקבינט , על מנת להביא את ההחלטה לאישורו ולסכם את נושא המימון לשנת 2016 " (ההדגשות במקור).
עוד מסר משרד ראש הממשלה בהתייחסותו כי " ביום 9 ביוני2016 התקיים דיון קבינט בנושא 'הערכת מצב בעקבות הפיגוע בת"א' שבמסגרתו אושרה התכנית והמקורות התקציביים לסגירת הפרצות בקו התפר ביהודה והשומרון.
לסגירת הפרצות בקו התפר (180 מיליון ש"ח לעוטף ירושלים ו-85 מיליון ש"ח "(ההד]לקטע נוסף[ .
)גשות במקור פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1831 .
בנובמבר 2016 מסר מתאם פעולות הממשלה בשטחים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "ביסוד הדברים עומדת התפיסה כי התקד מות בהשלמת תוואי גדר הביטחון וסגירת 'הפרצות' המרכזיות מאפשרות את מימוש הרעיון והתפיסה המבצעית המלאה לאורך גדר הביטחון, אשר תכליתה 'תיעול' התנועות הישראליות והפלסטיניות למעברים מוסדרים.
עם זאת, הרי שכיום קיימות מספר פרצות משמעותיות בגדר הביטחון, דרכן עוברים מדי יום אלפי שבחי"ם, בעיקר לתעסוקה לא חוקית בשטחי מדינת ישראל.
עמדת מתפ"ש הינה כי כל עוד לא הוסדרה סוגיית השב"חים (מניעת כניסתם והטיפול האוחר בהם ) הרי שאין טעם להשית קשיים נוספים דווקא על הפועלים החוקיים, בעלי רשיונות התעסוקה, היוצאים לעמל יומם ושבסופו של דבר הסנקציות בגין אי סגירת מעגל יושתו עליהם, בעוד אל מול השב"חים המנגנון לא מאפשר סנקציות כלשהן" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש, כי נוהל "סגירת מעגל" במעברים הוא בעל חשיבות רבה, ויש בו כדי לסייע רבות בקיום בקרה על שוהים בלתי חוקיים בישראל ובהרתעתם , וכי לעיכוב בישום נוהל זה עלולות להיות משמעויות ביטחוניות כבדות משקל.
העמדת התקציב לסגירת חלק מהפרצות בגדר "קו התפר" הינו צעד חשוב שיאפשר תיעול של כל מבקשי המעבר לישראל לעבר המעברים הקיימים.
ברם , המשך קיומן של פרצות בגדר "קו התפר " מונע אפשרות ל"סגירת מעגל" שלמה, ומשכך רק אחרי סגירת כל הפרצות תושג יכולת פיקוח על הנכנסים מאיו"ש לישראל, ות ימנע כניסתם לשטח ישראל של אלה שאין להם אישור לכך.
במצב דברים זה שבו לא קיימת "סגירת מעגל", ונוכח המשך קיומן של פרצות בגדר אשר מאפשרות חדירה לשטחי ישראל ללא בקרה, הימצאותם של שוהים בלתי חוקיים בישראל היא בלתי נמנעת.
מצב זה מהווה סיכון מתמשך לביטחון תושבי ישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי אי מימוש הנחיית שר הביטחון, כאמור, להשלמת הערכות למימוש נוהל סגירת מעגל עד למועד 1.
16 מעיד על משמעת אירגונית לקויה.
נוכח זאת על משהב"ט לפעול בשיתוף הגופים הנוגעים בדבר - רמי"ם, המשטרה וצה"ל - להשלמת ההיערכות למימוש נוהל "סגירת מעגל".
בד בבד, נוכח חשיבותה של גדר "קו התפר" לביטחון תושבי ישראל, ראוי כי הממשלה תמשיך במאמציה להשלמת גדר "קו התפר" ולתיקון הפרצות בהקדם האפשרי על מנת שהיא תמלא את ייעודה בהקטנת יכולת החדירה של מְפַגעים ובמניעת חדירת מסתננים מאיו"ש לישראל, ותאפשר להפעיל ביעילות את נוהל "סגירת מעגל".
מערכת ממוחשבת - "רעות" .
האמצעים הטכנולוגיים המשמשים לצורכי בידוק ובקרה במעברים כוללים, בין היתר, מערכת ממוחשבת לזיהוי ורישום של העוברים בהם ומערכת לזיהוי ביומטרי31.
בביקורת הקודמת נכתב כי במאי 2006 החליט הקבינט הביטחוני להטיל על המשטרה את האחריות לפיתוח מערכת רעו"ת (רישום עוברים ותנועות) לרישום עוברים ושבים במעברים בין ישראל לאיו"ש ואזח"ע , מתוקף אחריותה לרישום היציאות והכניסות במעברי הגבול הבין -לאומיים של ישראל.
בהחלטה ב/ 2 נקבע עוד כי באחריות משהב"ט, צה"ל והמשטרה להצטייד במערכת "רעות" עבור כל המעברים שבין ישראל ובין איו"ש ואזח"ע עם סיום הפיתוח של המערכת, וכי מנכ"ל משרד ראש הממשלה יחליט על גובה התוספת התקציבית הנדרשת לפיתוח מערכת "רעות", ויקבע את המקורות לאותם תקציבים.
מערכת "רעות" אמורה לשמש כמערכת אחודה המאפשרת קיום בקרה ורישום הן על העוברים השבים הישראלים ועל בעלי דרכונים זרים, והן על פלסטינים העוברים במעברים.
המערכת אמורה להתבסס, בין היתר, על הנחיה מקצועית שמשרד הפנים אמור לפרסם בנוגע למעברים הפנימיים שבין ישראל לאיו"ש בנוהל הנקרא "חוקת המעברים" (ראו הרחבה בהמשך).
מערכת "רעות" אמורה ה ייתה לפעול על בסיס מסד נתונים משותף, באופן מקוון עם מערכת מידע ורישום של עוברים ושבים הפועלת במעברים הבין-לאומיים של מדינת ישראל, ועם מערכת "אבן מתגלגלת" של המנהא"ז, הכוללת מאגר נתונים של האוכלוסייה הפלסטינית, ואשר, בין היתר, משמשת את המעברים לצורך קיום בקרה ורישום העוברים והשבים הפלסטינים.
מערכת "רעות" אמורה הי יתה לאפשר בקרה אמינה, מהירה ומדויקת על כל התנועות במעברים שבין ישראל ובין איו"ש ואזח"ע.
באוגוסט 2006 קבע מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז , מר רענן דינור, כי במימון עלות הפיתוח וההקמה של שלב א' ושלב ב' של המערכת, המסתכמת ב-28 מיליון ש"ח, ישתתפו משרד האוצר, השב"כ, משרד הפנים, משהב"ט והמשרד לביטחון הפנים.
הפיתוח וההקמה של מערכת "רעות" כללו ארבעה שלבים עיקריים: שלב א' - בקרת מעבר ישראלים וזרים; שלב ב ' - בקרת מעבר כלי רכב ; שלב ג ' - בקרת מעבר סחורות; שלב ד ' - בקרת מעבר פלסטינים.
בביקורת הקודמת נמצא כי הושלם פיתוח שלבים א' ו-ב' בלבד של המערכת.
הביקורת הקודמת העלתה כי השב"כ, משרד הפנים ומשהב"ט, שנדרשו להשתתף בעלות הפיתוח של המערכת, לא עשו כן, וכי בספטמבר 2009 הורה מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר איל גבאי, למשרד האוצר לנכות מתקציבם של אותם גופים את סכומי ההשתתפות האמורים שלא שולמו, אשר הסתכמו ב-9 .
מיליון ש"ח בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה כי בשל דרך פעילותם של הגורמים המעורבים בסוגיית התקציב של מערכת "רעות", נגרם עיכוב בהתקדמות הפרויקט .
31 מערכת המבוססת על טכנולוגיה המאפשרת אימות כמעט ודאי של זיהוי אדם על פי המאפיינים הביומטריים שלו.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1833 .
של מערכת מרכזית אחודה לביקורת הגבולות לעוברים בכל המעברים של מדינת ישראל, וכי על המשטרה להבטיח את המשך הפיתוח הפרויקט.
בביקורת עלה, כי מאז הביקורת הקודמת לא הושלם פיתוחה של מערכת "רעות", עקב אי -פיתוח שלבים ג' ו -ד', האמורים לאפשר בקרה על מעבר פלסטינים במעברים.
הפיתוח הופסק הן בשל העובדה שהגופים לא העבירו את חלקם בפיתוח המערכת, והן עקב העובדה שצה"ל אינו מאפשר את חיבורה של המערכת למערכת "אבן מתגלגלת", ובכך נמנעת האפשרות לקיים בקרה על מעבר פלסטינים במעברים בעזרת מערכת מ חשב אחודה.
יצוין כי גם פריסתה של המערכת לא הושלמה32 , דבר המונע קיום בקרה על מעבר בעלי דרכונים זרים ועל ישראלים בכלל המעברים.
משרד מבקר המדינה בחן את המשך הפיתוח ופריסתה של מערכת "רעות", ולהלן הפרטים: ביולי 2010 סיכם מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי "פיתוח שלבים ג-ד במערכת רעות בהיקף תקציבי של עד 42 מיליוןש"ח יחל לאלתר באחריות צוות הפיתוח.
מקורות המימון של עלות הפיתוח הסופית.
1/5 ,ביטחון1/5 ,בט"פ1/5 ,פנים1/5 ,אוצר1/5 שב"כ.
בכל מקרה הפיתוח יואץ ויקוצר ככל הניתן.
אגף התקציבים והאגף הכלכלי במשרד רה"מ יוודאו העברת התקציב מהמשרדים למשרד לבט"פ".