HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבדיקה לפיה התקבלה ההחלטה הראשונה לא הייתה רצינית, לא הייתה מספיקה, לא מקיפה ולא הייתה אמורה להוות בסיס מלא ונכון לקבלת החלטה.
מן העדויות שנתקבלו והבדיקות הכלכליות שהוצגו כמו גם מן העמדות הסותרות שהוצגו בפני הוועדה בדבר הציוד הנדרש לא ניתן להערכת הועדה לקבוע בוודאות מהו סוג הנייד המועדף להפעלה בקו זה.
זאת, גם לאור השינויים שנעשו בינתיים בתשתיות הקו לירושלים כמו גם נושאים כלכליים, תפעוליים ואירגוניים שלא נבחנו עד תומם ושלא ניתן להם מענה בעדויות בפני הוועדה והמסמכים שהוגשו לה"6.
הוועדה המליצה למועצה לקבל את חוות הדעת המשפטית שהוצגה לה שלפיה יש לבטל את המכרז ולהודיע על כך למשתתפים.
היא המליצה לחדש את תהליך בחינת הציוד המועדף לקו לירושלים ולבחון ביסודיות לפני מכרז, את סוג הציוד ואת סוג הפעילות בכל אחד מהתוואים המוצעים.
המלצות ועדת רנ"ר לא נדונו במועצת רנ"ר.
באותה תקופה נעשו פעולות להפרדת הרכבת מרשות הנמלים ולהפיכתה לחברה ממשלתית.
החל לפעול דירקטוריון החברה ביולי 2003 הועברה כל פעילות הרכבת ל"חברת רכבת ישראל בע"מ".
03 כתב היועץ המשפטי החיצוני לרכבת ליו"ר הדירקטוריון דאז, מר משה ליאון ש"לפי מיטב ידיעתנו, מאז ועד היום הועלה הנושא כמה פעמים במסגרת דיונים ברנ"ר ובפני מועצת הרשות", אך לא נתקבלה החלטה בעניין ועד אותו יום, למיטב ידיעתו, "טרם הוחלט סופית מה דינו של המכרז שבנדון".
הוא קבע ש"בנסיבות העניין אין מנוס מביטול המכרז".
לדבריו, הגוף המתאים לדון בהליכי המכרז ולקבל החלטה בנוגע לביטולו או אי - ביטולו הוא ועדת המכרזים העליונה של הרכבת, אשר קיבלה את כל ההחלטות בעניין זה "החל ממועד פרסום המכרז, והיא זו אשר על פי דין הינה הסמכות בענייני מכרזי רכבת ישראל".
בעקבות חוות דעת זו ובהתאם לבקשת מנהל אגף רכש והתקשרויות מ - 25.
03 התכנסה ועדת המכרזים העליונה של הרכבת ב- 1.
הוועדה ציינה את פנייתו של מנהל אגף כלכלה מ- 25.
03 לפיה על אף בקשות הרכבת לא תוקצב במהלך השנים 2000 -2002 ואף בשנת 2003 כל סכום לרכש ציוד נייד מכל סוג שהוא להפעלת הקו המשודרג.
כמו כן הוועדה ציינה את חוות הדעת המשפטיות מ- 21.
אשר לפיהן אין מנוס מביטול המכרז הוועדה החליטה "כי בנסיבות הענין, לאור היעדר תקציב לרכישת מערכי טילטינג (ממועד הזכיה במכרז ועד היום) והיות המכרז מותנה בתקציב כאמור, וכן מפאת העובדה שלא ניתן היום לקבל את הצעתה של חברת פיאט, כפי שהוגשה לפני למעלה מ-4 שנים, בשל השינויים שחלו ממועד הגשתה ועד היום, על ביטול החלטתה מיום 11.
00 בדבר זכייתה של חברת .
כמו כן, מחליטה הועדה על ביטולו של המכרז שבנדון.
הודעה מתאימה תוצא לחברת פיאט" .
ב ]ההדגשה במקור[- 11.
03 הודיעה הרכבת ל - lsthomA על ביטול המכרז לרכבות רוכנות.
אגף התקציבים במשרד האוצר הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2005 כי תקצוב ציוד הנייד לקו המשודרג לירושלים היה תלוי בקבלת המלצות סופיות לגבי סוג הנייד מרנ"ר ומהרכבת.
לאחר קבלת המלצה סופית תוקצב רכש ציוד הנייד לקו לירושלים במסגרת תכנית הפיתוח הרב-שנתית.
6 ראודוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה עמוד 982.
חברת רכבת ישראל בע"מ 829 .
הרכבות הרוכנות ארכו חמש שנים, מהמכרז במאי 1998 עד ביטולו בספטמבר 2003 , והיו לקויים וארוכים ובעטיים נגרם מחסור בציוד נייד (ראו להלן).
רכישת קרונועים משומשים .
קבלת ההצעה ובחינתה 1.
ועדה משותפת של ועדה לענייני רכבת וועדת הפיתוח של מועצת רנ"ר אישרה ב- 1.
02 את תקציב הפיתוח של הרכבת.
בישיבה ציין המנכ"ל דאז יוסי שניר, כי "אין היגיון לרכוש היום ציוד שלא ניתן יהיה לחשמל אותו בעתיד.
הגורמים המומחים ברכבת יצטרכו להמליץ על סוג הציוד שיירכש בעתיד.
יירכש רק ציוד שניתן יהיה לחשמלו בעתיד".
03 דן דירקטוריון הרכבת, בין השאר, ברכישת ציוד נייד לשנים 2004 -2005 ו- 2007 -2008 .
באותה ישיבה הזכיר מנהל אגף תנו עה ברכבת מר הראל אבן את החלטת הרכבת לא לקנות קרונועים נוספים כפי שהזכיר קודם המנכ"ל, מתוך הנחה "שאנו הולכים לחישמול, ואת הקרונועים אי-אפשר להסב לחישמול".
באותה ישיבה לא התקבלה החלטה על רכישת ציוד נייד לשנים הנ"ל.
שני חברי דירקטוריון הציעו לשכור יועץ חיצוני שיחווה את דעתו על תכנית ההצטיידות, ויו"ר הדירקטוריון הצטרף להמלצה.
הדירקטוריון החליט שלאחר התייעצות יביאו שני חברים (שאול צמח וצ'רלי סלומון) הצעה לישיבה שלאחר מכן לשכור חברת ייעוץ מחו"ל שתייעץ באשר להצטיידות העתידית של הרכבת.
יש לציין כי הדירקטוריון דאז, לא נדרש למשמעות ההחלטה כי שכירת יועץ, תגרום לכך שבמועד פתיחת הקו לירושלים בדצמבר 2004 לא תוכל הרכבת להצטייד בציוד נייד חדש לקו לירושלים משום שהזמן המינימלי לאספקת קרונות חדשים כמו קרונות דו-קומתיים וקטרים על פי החוזים הוא 18 .
03 הציעה חברת הרכבת השוודית (להלן - רכבת שוודיה) לרכבת ישראל לרכוש 15 מערכי קרונועים מסוגIC3 משומשים.
ההצעה הועברה למנכ"ל דאז של הרכבת מר יוסי שניר ב- 13.
03 באמצעות מר ריצ'רד צרפתי מחברת( LTD.
M, חברה בבעלות מר משה קורניק, שתיווכה בין שתי חברות הרכבת.
בהצעה צוי ן כי רכבת שוודיה מתכוונת להפעיל רכבות חשמליות, ואת הקרונועים האלה לא ניתן להפעיל באמצעות חשמל.
רכבת שוודיה הציעה תשעה קרונועים משנות הייצור 1991 -1993 במחיר2.
6 מיליון דולר ליחידה, ושישה קרונועים משנות הייצור 1996 -1998 במחיר3.
מיליון דולר ליחידה ב- 13.
0 3 מינה מנכ"ל הרכבת מר יוסי שניר צוות מקצועי לבדיקת ההצעה לאספקת קרונועי .
IC3 משומשים לרכבת ישראל.
חבריו היו מנהל אגף רכש והתקשרויות, מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד ומנהל אגף אחזקת נייד.
בכתב המינוי ציין המנכ"ל כי ההצעה מעניינת ומאפשרת למלא את החסר מהר עד הפעלת לוח הזמנים של 2005.
ואולם דירקטוריון הרכבת לא קיבל החלטה על רכישת ציוד משומש או ציוד אחר כלשהו.
הנהלת הרכבת לא קיימה מכרז ולא פנתה בבקשה לקבל הצעות לרכישות ציוד נייד משומש.
יתר על כן, כבר באוגוסט 2002 התקבלה בה החלטה לא לרכוש 830 דוח שנתי57ב .
יותר קרונועים מסוג IC3 , שהייתה מקובלת על מר שניר ואוזכרה בישיבת הדירקטוריון מ- 9.
לדעת משרד מבקר המדינה, מינוי הצוות אינו עולה בקנה אחד עם דברי המנכ"ל מאוגוסט 2002 , ועמדתו שהוצגה בישיבת הדירקטוריון מ- 9.
03 ומהחובה לקיים מכרז או לקבל כמה הצעות מחברות אחדות.
לכן תמוהה החלטתו לטפל בהצעה לרכישת קרונועים משומשים ולהקים צוות לבדיקתה.
יצויין כי עמדתו הקודמת של מנכ"ל הרכבת מר שניר היתה כאמור לעיל, כי אין הגיון לרכוש ציוד שלא ניתן לחשמל אותו בעתיד.
יוצא אפוא כי מר שניר שינה באופן קיצוני את דעתו תוך שבוע.
בתשובת מר יוסי שניר שניתנה למשרד מבקר המדינה באמצעות בא כוחו מיום 7.
06 ,צוין כי העלה את ההצעה כראויה להיבדק "רק כאשר נקלע למצב שבו לא היה באפשרותו לספק את מינימום הציוד הנייד הנדרש לרכבת בדחיפות על מנת שתוכל לעמוד בצרכים המיידים פתיחת הקו המשודרג לירושלים" בשל דחיית תכניתו להצטיידות ב ]ב[וציוד אחר על ידי הדירקטוריון.
נוכח העובדה שבישיבה מ - 9.
03 דווח לדירקטוריון כי הוחלט ברכבת שלא לרכוש יותר קרונועים, מן הראוי היה לדווח לדירקטוריון על ניהול המשא ומתן.
03 פנה מר יוסי שניר לשני חברי הדירקטוריון הנ"ל וציין כי הדירקטוריון החליט לפנות ליועץ חיצוני שיכין חוות דעת שנייה שהכנתה תארך חודשים ארוכים.
הוא קבע שנוכח זמני האספקה הארוכים, 18-30 חודשים, מבקשת הרכבת להזמין באופן מיידי וללא תלות בהתקדמות עבודת היועץ, ציוד נייד בסכום קטן מתקציב רכש הנייד לחומש: 57 קרונות פרברים דו -קומתיים; תשעה קטרי ם שמונעים בדיזל ובחשמל; 10 .
קרונועים משומשים במכתבו נאמר כי מתנהל משא ומתן ראשוני לרכישת 10 קרונועיIC3 .
03 התקיימה ישיבת דירקטוריון שבה דנו בין היתר ב"רכישת ציוד נייד- מנה ראשונה דחופה".
המנכ"ל ציין כי יש לרכוש באופן דחוף 57 קרונות דו -קומתיים הזקוקים לקטרים.
הוא דיווח כי רכבת שוודיה מציעה לרכבת 10 מערכיIC3 .
""במחיר הזדמנותי למעשה עסקת הקרונועים המשומשים הייתה מורכבת משני חלקים: רכישת קרונועים מרכבת שוודיה ושיפוץ הקרונועים בחברת Bombardier .
אחד מחברי הדירקטוריון ביקש לדעת מי מייצג את החברות ואם יש להם משרדים בארץ.
המנכ"ל השיב כי חברת Bombardier הקימה את חברת Bombardier .
ישראל כיוון שהחליטה לא לעבוד עם סוכנים יוצא אפוא כי המנכ"ל לא הזכיר בישיבת הדירקטוריון את חברת K.
M בבעלות מר קורניק, שייצגה את רכבת שוודיה, זאת למרות שנשאל על כך.
כמו כן לא דיווח על היותו מקורב למר קורניק.
יצוין כי בנו של המנכ"ל הועסק בחברת K.
כחודש לאחר מועד הישיבה מבלי שהמנכ"ל דיווח על כך לחברה יתר על כן, לעניין ניהול משא ומתן עם רכבת שוודיה, אין זה תקין לנהל מו"מ עם מציע מסוים מבלי שנוהל לפני כן הליך תחרותי, מבלי שניתנה הזדמנות שווה למציעים אחרים ובטרם שניתן פטור ממכרז בגין הרכישה המיועדת.
הליך כזה אינו עולה בקנה אחד עם תקנות חובת המכרזים.
בתשובתו של מר שניר למשרד מבקר המדינה ציין כי עובדת היותו של מר קורניק נציג חברת רכבת שוודיה הייתה ידועה לרבים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משנשאל המנכ"ל על כך בישיבת הדיריקטוריון היה עליו להשיב לשאלה ישירות חברת רכבת ישראל בע"מ 831 .
ובאופן מלא, במיוחד על רקע היותו של מר קורניק מקורב למנכ"ל.
עובדות אלו מצביעות על התנהלות בלתי תקינה ביותר של המנכ"ל.
03 התקיים דיון על רכישת הקרונועים המשומשים.
חברי הדירקטוריון העלו ספקות באשר לכדאיות העסקה בגלל מחירה הגבוה ואי-האפשרות לחשמל את הרכבות האלו.
בסוף הדיון הוחלט כדלקמן: לקיים מכרז ליועץ שבתוך שלושה חודשים ייתן חוות דעת בעניין רכישת ציוד נייד לרכבת; אגף רכש יקיים משא ומתן עם הרכבת השוודית על רכישת קרונועי IC3 המשומשים כדי לשפר את הצעתה; אגף רכש יבקש לקבל מידע על ציוד נייד מ"יד שנייה".
על הנהלת הרכבת היה לחזור לדיון בדירקטוריון עם תוצאות הבקשה למידע.
באותו מועד הודיע מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד ברכבת, מר זאב גורדון, חבר הצוות שהקים המנכ"ל ב - 13.
03 , למנכ "ל ולחברי הצוות האחרים כי צוות מטעם הרכבת בדק במהלך ביקור בשוודיה את האפשרות לרכוש קרונועי IC3 השוודיים ולהתאימם לשימוש בארץ.
הוא קבע כי אם הנושא הכספי יוסדר ההצעה אטרקטיבית משום שהקרונועים משוודיה יוכלו להיטמע בצי הכללי של הקרונועים ללא בעיות מיוחדות לאחר ש- Bombardier תסב אותם בדנמרק לצורכי רכבת ישראל.
מחיר ההסבה שהוצג לצוות היה כ -1.
4 מיליון דולר לקרונוע.
03 פנה מנהל אגף רכש והתקשרויות מר צור עציון, חבר נוסף בצוות, למנכ"ל הרכבת מר יוסי שניר וציין כי באותו שלב בהעדר הצעת מחיר מעודכנת מחברת Bombardie r .
"לא ניתן יהיה להמליץ על רכישת המערכים "אלא אם ישתנו מועדי האספקה ויוזל המחיר יוטעם כי הצוות לא פרסם דוח חתום בידי כל חבריו עם נימוקים והמלצות מגובשות, כפי שסדרי מינהל תקינים מחייבים.
03 פרסמה הרכבת פנייה בין-לאומית לקבלת מידע לרכישת קרונות מ שומשים מסוגים שונים.
03 התקבלו12 הצעות, שנבדקו על ידי מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד.
04 הוא קבע בדוח סיכום ש"מן הראוי להמשיך ולהתעמק מבחינה טכנית" בארבע הצעות בלבד, משום שכל היתר אינן רלוונטיות.
דוח הסיכום כלל את ההצעות המפורטות, הנתונים הטכניים, המחירים, מועדי האספקה וחוות דעת מקצועית לגבי כל הצעה.
04 ,פנה מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד, מר זאב גורדון, אל המנכ"ל דאז של הרכבת מר יוסי מור, בעניין בקשת מידע לקרונות משומשים.
הוא חזר על הנתונים שבמכתבו הקודם וקבע שיש להקים ועדה שתורכב מגורמים טכניים מסחריים ומגורמי תפעול אשר תיפגש עם המציעים.
מנהל האגף הדגיש את הקשיים הכרוכים בהתאמת ציוד משומש לצורכי הרכבת וקבע כי לאור האמור במכתבו, אין "היגיון טכני" בהמשך התהליך אלא מומלץ להפסיקו.
הדירקטוריון לא חזר ודן בנושא ולא קיבל החלטה בעניין אף כי הוא זה שביקש מהרכבת לפרסם בקשה לקבלת מידע על ציוד משומש והוא אשר היה צריך להחליט על הטיפול בכך.
06 למשרד מבקר המדינה כי בפברואר 2005 התקבלו תוצאות הבקשה לקבלת מידע, ולדעת הגורמים המקצועיים הן חייבו בדיקות מעמיקות נוספות.
ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת היה לקיים את בקשת הדירקטוריון ולהעלות בו לדיון את תוצאות בקשתה למידע .
בתחילת 2004 הרכבת המשיכה לנהל משא ומתן עם רכבת שוודיה והצליחה להפחית את מחיר הקרונוע המשומש בכ -16% .
במקביל עלה מחיר שיפוץ הקרונועים בכ -64% עקב דרישות נוספות של הרכבת.
04 , לאחר שניתן לעסקה פטור ממכרז, נחתמו חוזים עם רכבת שוודיה לאספקת הקרונועים, ועם Bombardier- לשיפוצם.
בסה"כ היה מחיר קרונוע משופץ כ-4.
)מיליון דולר לפי חוות דעת של יועץ חיצוני מחו"ל מפברואר 2004 , עלות קרונוע חדש שהוצע לרכבת במאי 2002 במחירי 2004 הייתה כ-5.
1 מיליון אירו עד כ-5.
עוד ציין היועץ כי "רכבת ישראל קיבלה לאחרונה מידע מהיצרן כי העלות ליחידה (מערך קרונועים) יכולה להגיע אף ל-6.
6 ;)מיליון דולר הוא ציין כי נתון העלות הגבוהה, 5.
6 מליון אירו, סביר יותר מנתוני העלות הנמוכה והעלות הבינונית.
יצוין כי על פי נתוני היצרן, שלד קרונוע חדש יכול לתפקד 25 שנה.
בקרונוע יש מערכות שצפויות לתפקד פחות שנים לפי הנסועה (הקילומטרז') שלו: חוגונים - 20 שנה; החלק האלקטרוני של מערכת הבלמים - 15 שנה.
מהמסמכים עולה כי שנות החיים של הקרונועים הוערכו בין 43% ל-63% משנות החיים של ציוד חדש, על פי נסועתו.
יוצא אפוא כי הרכבת רכשה קרונועים משומשים בני כ-11 שנים בממוצע, ששנות חייהם כ-50% משנות חיי קרונוע חדש, במחיר של כ-80% ממחיר קרונוע חדש, לפי העלות הנמוכה ( 5.
1 מיליון אירו), או כ-73% ממחירו, לפי העלות הגבוהה (5.
)אירו לדעת משרד מבקר המדינה, לפני רכישת הקרונועים המשומשים היה על הרכבת לדאוג לקבלת הערכת שווי שלהם משמאי מקצועי בלתי -תלוי, דבר שהיה נותן בידי מקבלי ההחלטות מידע חשוב לצורך קבלת ההחלטה.
הבדיקות הכלכליות בפברואר 2004 בדק אגף הכלכלה בחטיבת המסחר, הכספים והכלכלה של הרכבת את כדאיות רכישת הקרונועים המשומשים שהציעה רכבת שוודיה ואת שיפוצם על ידי חברת .
, לעומת רכישת קרונועים חדשים מאותו סוג ומאותו יצרן הרכבת בדקה את הכדאיות של רכישת קרונועים משומשים על פי ההצעה של רכבת שוודיה ואת הצעת השיפוץ של הקרונועים במוסכי היצרן ( Bombardier ).
לפיהן, היה אפשר לקבל את הקרונועים המשופצים במועד מוקדם יותר ממועד הקבלה של קרונועים חדשים.
הבדיקה התבססה בעיקר על חישוב אובדן ההכנסות עקב הפסד נוסעים שהיה נגרם בקווים אחרים של הרכבת, אילו העבירה קרונות לטובת הקו לירושלים בפער הזמן בין קבלת הציוד המשומש לקבלת הציוד החדש, לּו החליטה לקנות ציוד חדש.
בתיקי הרכבת היו שלוש בדיקות של כדאיות כלכלית.
הבדיקות עסקו בארבעה תרחישים; כל תרחיש לוקח בחשבון את יתרת חיי הציוד ואת הפסד ההכנסה המשוער של הרכבת מאובדן נוסעים עקב ההמתנה לציוד החדש.
מאחת הבדיקות עולה כי הרכישה לא הייתה כדאית בכל ארבעת התרחישים, מהבדיקה השנייה עולה שבאחד מהם הכדאיות גבולית, ומן הבדיקה השלישית עולה שבתרחיש אחד הייתה כדאיות כלכלית ובאחר - כדאיות מסוימת.
בדיקה כלכלית ראשונה : את הבדיקה עשה ב - 17.
04 מנהל אגף כלכלה והכלכלן הראשי, מר אלי דליצקי (להלן - הכלכלן הראשי).
בבדיקה צוין כי התבססה על חברת רכבת ישראל בע"מ 833 .
תכנית תפעולית מעודכנת להסטת ציוד נייד מקווים קיימים שהוכנה על ידי אגף התנועה באותו יום ועל ספירת נוסעים שנעשתה בינואר 2004 .
לפי בדיקה זו, כאמור, הרכישה לא הייתה כדאית בשום תרחיש.
בדיקה כלכלית שנייה : לאחר הבדיקה הראשונה עשה הכלכלן הראשי בדיקה שנייה על סמך תחזית נוסעים7 , בניגוד לבדיקה הראשונה שהתבססה על נתוני אמת.
הרכבת הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2005 , כי הבדיקה השנייה עודכנה לאחר דיון פנימי.
הכלכלן הראשי הסביר למשרד מבקר המדינה בינואר 2006 , כי לאחר שמסר את הבדיקה הראשונה התקיים דיון בהשתתפות ממלא מקום המנכ"ל, מר יוסי מור, יו"ר הדירקטוריון, מר משה ליאון, מנהל אגף התקשרויות, מר צור עציון, ומנהל חטיבת נייד, מר דוד גבאי.
יצוין כי בדיון לא שותף סמנכ"ל הכספים של הרכבת שאחראי מבחינה מקצועית וארגונית לאגף הכלכלה ונושא באחריות לחוות הדעת של האגף.
למשרד מבקר המדינה לא נמסר תיעוד המעיד על פגישה זו.
מר משה ליאון היו"ר לשעבר של דירקטוריון הרכבת, ציין בתשובתו מ- 16.
06 למשרד מבקר המדינה כי למיטב זיכרונו מעולם לא השתתף בפגישה שצוינה לעיל, וככל הידוע לו לא התקיימה פגישה כזו; וזו הסיבה בגינה לא נמצא פרוטוקול או כל מסמך אחר המתעד את קיומה של הפגישה כאמור.
בדיקה מקבילה לבדיקה השנייה : ב- 19.
04 הגיש יועץ מחו"ל, לפי בקשת אגף תנועה, דוח בעניין ההצעה לרכוש עשרה קרונועים משומשים.
מסקנות היועץ היו כדלהלן: היעילות הכלכלית של רכישה וחידוש של מערכי קרונועים משומשים קטנה מאוד, ובהיעדר אילוץ זמן סביר להניח שהיה עדיף לרכוש ציוד חדש; אך לשם כך יידרש פרק זמן שלא יחרוג מ-24 חודשים.
עםזאת עדיף שיהיה זמין ציוד נוסף, אפילו משומש, מהעדר כל ציוד נוסף באותו זמן; אובדן התנועה והירידה בהכנסות אינם ברורים; עם זאת הפגיעה תהיה הרבה יותר גדולה אם לא יירכש ציוד נייד נוסף במהלך 24 "החודשים הקרובים"; אם מתחשבים בהיבט המסחרי גוברת הכדאיות לרכוש ציוד מ שומש כפתרון ביניים להקטנת הפגיעה המסחרית.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם המסרים של חוות דעת זו דו-משמעיים, וקשה לראות בה בסיס מתאים לקבלת החלטות על הוצאות של מאות מיליוני שקלים.
04 התקיים דיון בוועדת הכספים של הדירקטוריון.
אחד הנושאים היה רכש קרונועים משומשים.
ממלא מקום המנכ"ל, מר יוסי מור, ציין כי מחיר הקרונוע המשומש הוא 76% ממחיר קרונוע חדש.
בישיבה הוצגו העבודה של היועץ מחו"ל והבדיקה השנייה.
הוועדה החליטה לאשר את רכישת הקרונועים המשומשים מחברת רכבת שוודיה ואת התאמתם לרכבת ישראל בחברה Bombardier .
כמו כןאושר לצוות בראשות מ"מ המנכ"ל למצות את המשא ומתן, לנסות להפחית את המחיר ולהחיש את האספקה; את התוצאות הסופיות של המשא ומתן היה צורך להביא לאישור הדירקטוריון ובכפוף לכך לקבל פטור ממכרז מוועדת המכרזים.
04 ;נסע ממלא מקום מנכ"ל הרכבת לחו"ל עם צוות מהרכבתהם ניהלו משא ומתן עם רכבת שוודיה ועם חברת Bombardier .
רכבת שוודיה הסכימה להוריד את המחיר ב - 4.
3% , וחברת Bombardier הסכימה להקטין את מחיר השיפוץ ב-3% .
כמו כן, רכבת שוודיה הסכימה להקדים את מועד המסירה של הקרונועים לשיפוץ.
הבדיקה הכלכלית השלישית : ב- 29.
04 חישב הכלכלן הראשי את כדאיות הרכישה בהנחה שמסירת הקרונועים תוקדם והמחיר יהיה 40.
7 מיליון אירו (במקום42.
7 הכלכלן הראשי הסביר כי תחזית הנוסעים התבססה על פונקציית הצמיחה ששימשה גם בהנחת העבודה לצורך הכנת תקציב רב-שנתי.
מיליון אירו, הפחתה של 3.
לפי בדיקה זו שנעשתה בארבעה תרחישים, הרכישה הייתה לא כדאית בשני תרחישים, כדאית בתרחיש אחד, וכדאית במידה מסוימת בתרחיש אחד.
בחינת שלוש הבדיקות הכלכליות 8 :מעלה ליקויים כדלהלן 1.
מנהל אגף כלכלה העביר את תוצאות הבדיקות הכלכליות ישירות לממלא מקום המנכ"ל; הוא לא שיתף את הסמנכ"ל למסחר, כספים וכלכלה דאז, מר דרור יעקובסון, בבדיקות, אלא רק הביא אותן לידיעתו.
מר יעקובסון הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2006 , כי הדוחות הכלכליים הוכנו במגעים ישירים בין ראש אגף כלכלה, יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל ונדונו ביניהם.
הכלכלן הראשי הסביר כי לפי שיטת העבודה שהייתה נהוגה ברכבת, הוא קיבל בקשות למתן חוות דעת כלכליות מיחידות שונות, והוא הכין אותן ומסר אותן ישירות בלי לערב בהן את הסמנכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על פי סדרי בקרה פנימיים נאותים, על הרכבת היה להגיש את הבדיקה הכלכלית לרכישת ציוד בסכום של עשרות מיליוני דולרים למנכ"ל וליו"ר הדירקטוריון רק לאחר בדיקתו ואישורו של הסמנכ"ל לכספים, כלכלה ומסחר.
הבדיקות לא כללו חישוב של הסתברות הפסד הנוסעים בכל אחד מן התרחישים, דהיינו כאשר התוצאה הייתה שהרכישה כדאית בתרחיש אחד שבו צפוי אובדן נוסעים מרבי (עד הגעת הרכבות), לא נקבעה ההסתברות לתרחיש.
למשל, אילו חושבה כדאיות הרכישה בהנחה שהפסד הנוסעים יהיה מינימלי, כל הבדיקות היו מלמדות על אי -כדאיות.
בבדיקה הכלכלית, ערך הגרט של הציוד המשומש נגזר ממחיר של ציוד חדש מאחר שייצור קרונועים אלה פסק, אגף הכלכלה השתמש במחיר קרונוע שננקב על ידי נציג היצרן, 6.
2 ,מיליון אירו, בציון העובדה שזה המחיר לפני מו"מ.
כאמור המחיר המרבי לקרונוע שחושב על ידי יועץ לרכבת ומנהל אגף רכש והתקשרויות על סמך מחירי העבר מעודכנים על פי המדד היה 5.
מנהל אגף כלכלה ציין בניתוח הכדאיות שלו שירידה במחיר הקרונוע החדש תפחית את הכדאיות של רכישת הקרונועים המשומשים, אך לא פירט בכמה ולא קבע באיזה מחיר הרכישה לא תהיה כדאית מבחינה כלכלית.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, חישוב הכדאיות לפי מחיר של 5.
6 מיליון אירו לקרונוע, המחיר לפי הערכת היועץ מחו"ל, היה הופך את רכישת הקרונועים המשומשים בכל התרחישים בלתי - כדאית.
הביקורת העלתה גם שחישוב הכדאיות בגלל מניעת הפסד נוסעים היה לקוי.
החיסכון במניעת אובדן נוסעים לפי חישובי משרד מבקר המדינה 9 היה1.
38 מיליון אירו, לעומת חישוב שעשה אגף כלכלה ברכבת אשר לפיו החיסכון הוא8.
אילו נלקח בחישוב כדאיות העסקה הערך הנכון של ההפסד בשל אובדן נוסעים, דהיינו 1.
38 מיליון אירו, הייתה הכדאיות הכלכלית לרכישה הופכת מרווח של 2.
28 מיליון אירו להפסד של4.
מבלי להתייחס לכל היבטי הבדיקות הכלכליות מבחינה מתודולוגית 9 הבדיקה מבוססת על הנחה של כניסות ציוד חדש לאחר שנה וחצי ממועד ההפעלה המתוכנן.
חברת רכבת ישראל בע"מ 835 .
הביקורת העלתה כי לא נבחנו חלופות נוספות כמו דחיית מועד הפעלת הרכבת לירושלים10 , במיוחד נוכח העובדה שהכדאיות הכלכלית של הקו מוטלת בספק.
כמו כן לא נבחנה החלופה של שימוש זמני בציוד ישן שנועד לגריטה אך עדיין משמש את הרכבת.
אישור הרכישה בוועדת המכרזים ב- 2.
04 התקיים דיון של ועדת המכרזים העליונה על רכישת10 קרונועים משומשים.
מנהל חטיבת נייד מר דוד גבאי ביקש מהוועדה לאשר פטור ממכרז להתקשרות עם רכבת שוודיה לרכישת 10 קרונועים משומשים ולהתקשרות עם חברת Bombardier לשיפוץ ולהתאמה של מערכי IC3 .
הוועדה אישרה את הבקשה והתנתה אותה באישור דירקטוריון הרכבת הדירקטוריון אישר את ההתקשרות ב- 28.
ועדת המכרזים העליונה אישרה ב- 13.
04 את ההתקשרות בפטור ממכרז לפי תקנה3(29 ) בשילוב עם תקנה 33 לתקנות חובת המכרזים עוד לפני שתשלום המע"מ נדון בדירקטוריון.
04 נחתמו ההסכמים עם רכבת שוודיה וחברת Bombardier .
,בנוגע להחלטת ועדת המכרזים העליונה לאשר את עסקת הקרונועים המשומשים מן הראוי להעיר כי לא נבדקו חלופות אחרות להפעלת הקו לירושלים , פרט לרכישת קרונועים משומשים.
למשל, באותו מועד היו לרכבת 40 קרונועים שאפשר היה להשתמש בהם בקו לירושלים, והיא יכלה לרכוש לקווים האחרים ציוד נייד מסוג אחר כמו קרונות גרורי קטר.
בהקשר זה יצוין כי לפי נתונים שהכין מנהל אגף תנועה מר הראל אבן ב - 26.
04 , יועדו ח לק מהקרונועים של הרכבת לקו לירושלים, ואילו לקווים האחרים היו חסרים קרונות גרורי קטר וקטרים.
לא הוצגה בנתונים החלופה של עשיית שימוש במערכי קרונות ישנים שעדיין הופעלו והיו יכולים לשמש את הרכבת עד להגעת ציוד נוסף.
שיפוץ הקרונועים המשומשים והתאמתם לצורכי רכבת ישראל 1.
( הביקורת העלתה כי לפני החתימה על רכישת הקרונועים המשומשים 20.
04 ) לא נבדק מצבם בבדיקה מעמיקה.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2005 כי ציוד משומש נרכש כמות שהוא (" AS IS )".
לדעת משרד מבקר המדינה, הואיל ומדובר בעסקה של מאות מיליוני שקלים היה ראוי לבדוק את מצב הקרונועים בדיקה מעמיקה ולא להסתפק ברכישה בשיטה זו.
רק ביוני 2004 ,, כחודש וחצי לאחר חתימת החוזים לרכישה ולשינויים והתאמה בחנו עובדי הרכבת בחינה מפורטת שבעה מהקרונועים.
05 ביקש מנהל אגף פיתוח והנדסת נייד, מר זאב גורדון, הנחיות מאגף רכש והתקשרויות בעניין דיווח לוועדת מכרזים עליונה.
הוא טען שהתגלו פערים ניכרים בין דברי השוודים בעניין תחזוקת הקרונועים ובין מצבם האמתי.
בקרונועים שהועברו לשיפוץ .
10 ראו הערת שוליים6 .
לא נעשו פעולות תחזוקה שרכבת שוודיה הייתה צריכה לעשות באופן שוטף הוא פירט את דרישת תוספת תשלום מצד חברת Bombardier ,עקב כך.
מנהלת רכש חו"ל ביקשה מהוועדה ב- 6.
05 לאשר לחברת Bombardier את ביצוע פעולות התחזוקה אשר לא נכללו במסגרת ההסכם עמה.
הסכום לתשלום הסתכם ב - 5,753,124 כתרים דניים (כ -4.
2 מיליון ש"ח) עבור חמשת הקרונועים הראשונים בלבד.
כמו כן המליצה מנהלת הרכש להמשיך בתביעה מרכבת שוודיה לתשלום בגין עלויות פעולות התחזוקה שדרשה חברת Bombardier בכפוף לביצוע בדיקה בכל הקרונועים.
אישור הוועדה לכך ניתן ב- 10.
רכבת שוודיה הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2006 כי הרכבות נמכרו כמות שהן כפי שנקבע בחוזה והן נמסרו לרכבת בהתאם לכך; לכן היא רואה את עצמה כמי שמילאה את התחייבויותיה החוזיות.
יש לציין כי רכבת ישראל לא דאגה לעגן בהסכמים את הבטחותיה של רכבת שוודיה ל - Bombardier באשר לפעולות התחזוקה השוטפת שהייתה אמורה לעשות לפני מסירת הקרונועים.
רכבת ישראל נשאה אפוא בנטל שרכבת שוודיה הייתה אמורה לשאת.
הרכבת הודיעה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2005 כי "לאחרונה" פיצתה אותה רכבת שוודיה בשל הליקויים בפעולות התחזוקה שלה בחלפים בשווי של 5-7 מיליון כתרים שוודים (שהיו3-4 מיליון ש"ח במחירי 10/05 ) ובהפחתת המחיר של כל אחד מהקרונועים האחרונים ב-1.
2 מיליון כתרים שוודים (שהם0.
הרכבת לא חישבה אם הסכום מפצה אותה על הנזקים שנגרמו לה.
ממסמכיה עולה כי לא לכל החלפים יהיה שימוש.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי טרם נקבע סכום הנזקים שנגרמו לרכבת מכיוון שהמשא ומתן עם Bombardier .
מתשובת חברת Bombardier מינואר 2006 למשרד מבקר המדינה עולה, כי לחברה ישנן דרישות כספיות נוספות מהרכבת בגין שיפוץ הקרונועים בסך 48.
7 מיליון כתרים דניים (שהם כ-35 מיליון ש"ח) עקב הגעתם אליה ברמת תחזוקה לקויה ובגלל העובדה שהגיעו תשעה במקום עשרה.
קבלת הציוד הרכבת אמורה לקבל רק תשעה מעשרת הקרונועים שרכשה.
קרונוע אחד נפגע בתאונה בשוודיה, והרכבת ויתרה עליו.
שלושת הקרונועים הראשונים התקבלו בישראל עד אפריל 2005 , אך לא נבדקו לפני הפעלת הקו לירושלים באפריל 2005.
05 הודיע מנהל אגף פיתוח והנדסה נייד, מר זאב גורדון, לחברת Bombardier שאי-אפשר להפעיל את שלושת הקרונועים בגלל בעיות בחוגונים ובשל עניינים בטיחותיים.
במועד סיום הביקורת, מרס 2006 , לא הוכנסו הקרונועים לשרות בקו לירושלים בשל אי -התאמתם לתוואי, ואולם הם שימשו את הרכבת בקווים אחרים.
חברת Bombardier הודיעה למשרד מבקר המדינה כי המליצה לא להשתמש ברכבות המשופצות בקו לירושלים בשל תנאי המסילה והחשש ליצירת בעיות נוספות במרכבים גם ברכבות אלו.
חברת רכבת ישראל בע"מ 837 .
05 למשרד מבקר המדינה באשר לדחיית מועדי המסירה, כי לא ויתרה על זכויותיה, ויש תביעות תלויות ועומדות בין הצדדים בעניין זה.
יוצא אפוא שלמרות ההתבססות על האפשרות לקבל את הקרונועים המשומשים בזמן יותר קצר מזמן ההמתנה להגעת קרונועים חדשים, הייתה דחייה של שלושה חודשים במסירתם.
רכישת חלקי חילוף לרכבות .
הרכבת רוכשת חלקי חילוף מספקים בחו"ל.
נבדקו רכישות שבוצעו בשנת 2004 שהסתכמו בכ-59 מיליוני שקלים.
רוב החלקים נרכשים מספקים שהוגדרו כספקים יחידים, שהם לרוב ספקי הציוד (קטרים, קרונות, קרונועים), ומהיצרנים המקוריים של החלקים שמורכבים ברכבות.
הרכבת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי ככלל, ההתקשרויות לרכישת חלקי חילוף הן התקשרויות עם ספקי חלקי חילוף מקוריים, והן תנאי הכרחי לתחילת האחריות למתן השירות ולשמירה על בטיחות הנסיעה.
הואיל ורכישה של חלפים מקוריים יש לה מחיר משום שאין בחירה בין אלטרנטיבות, על דירקטוריון החברה לדון בנושא ולקבוע מדיניות המתבססת על בדיקה של עלות לעומת תועלת.
הרכבת הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2005 .
כי הנושא יידון בדירקטוריון את החלפים רוכשת המחלקה לרכש חו"ל שבחטיבת הנייד של הרכבת ; היא מטפלת גם ברכישות בחו"ל עבור חטיבת התשתיות.
בעת רכישת הציוד מוסר הספק רשימה מפורטת של כל המכלול ים והחלקים שלו.
הוא מציין את שמות היצרנים המקוריים של חלק מהחלפים.
הרכבת יכולה לרכוש את החלפים גם מספק הציוד וגם מהיצרן המקורי.
לעתים מגביל ספק הציוד את יצרני החלפים ואוסר עליהם למכור אותם ישירות לרכבת ישראל.
במצב זה נוצרת תלות של הרכבת בספק הציוד, והיא מאפשרת לספק היחיד לנצל לרעה את מעמדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרכבת לקבוע במכרזים ובחוזים עם הספקים תנאים שיאפשרו לה לרכוש חלפים גם מיצרני החלפים.
הרכבת הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2005 כי "כיום משלבת הרכבת בחוזי הרכש החדשים לרכישת ציוד נייד סעיפים לפ יהם ספק הציוד הנייד לא יוכל למנוע רכש חלפים ומכלולים מקוריים ישירות מהיצרנים".
הרכבת הסבירה כי היא עושה מאמץ לאתר את יצרני החלפים המקוריים כדי לא לפגוע באחריות ובבטיחות התפעול עקב שימוש בחלפים בלתי-מקוריים.
בכל שנה פונה חטיבת נייד אל ועדת המכרזים באמצעות אגף רכש והתקשרויות בבקשה לקבל פטור ממכרז לחלפים ומכלולים.
04 הגיש מנהל חטיבת נייד לועדת מכרזים בקשה 838 דוח שנתי57ב .