HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הרחבה ניכרת של השימוש בוועדת האיתור .
חוק המינויים הסמיך את הממשלה לקבוע משרות פטורות ממכרז בתנאים שתקבע ועל פי הצעת ועדת השירות ולקבוע משרות שהמינוי להם מחייב את אישורה41.
, ללא תלות בהליך המינוי באוקטובר 1998 קבעבג"ץ42 (להלן- בג"ץ אינשטיין) כי הפרשנות שנתנה הממשלה לסמכותה לפטור משרות ממכרז לא עלתה בקנה אחד עם נוסח החוק, עם תכליתו ועם עקרונות היסוד של השיטה הואיל וכשהוסיפ ה משרות לרשימת המשרות המחייבות אישור ממשלה, למעשה פטרה אותן ממכרז בלי לבחון אם הן אכן ראויות לפטור כזה ובלי לקבל המלצה של ועדת השירות לכך.
בעקבות פ סיקת בג"ץ וכדי לשפר את מנגנון הפטור ממכרז קיבלה הממשלה בספטמבר 1999 החלטה עקרונית (להלן - החלטה 345) המבחינה בין שני סוגים של משרות הפטורות ממכרז: א.
מספר מצומצם של המשרות הבכירות ביותר בשירות המדינה, שנושאיהן מופקדים על ביצוע מדיניות הממשלה ועל יישומה, ואיושן מחייב את אישור ועדת המינויים43 שמינתה הממשלה; ב.
מספר קטן של משרות בכירות שנושאיהן מחויבים בידע מקצועי או מדעי מובהק או משרות בעלות אופי רגולטורי , שהממלאים אותן מופקדים על שמירת האינטרס הציבורי בתחום מוגדר, והם נדרשים למידה רבה של עצמאות ואי -תלות מקצועית .
למינוי ל משרות אלה קבעה הממשלה ב החלטה 345 אתמנגנון ועד ת האיתור .
הוועדה נועדה לאתר מועמדים, לבחון את כישוריהם ולהגיש לשר הממונה את המלצותיה.
החלטה 345 לא קבעה מה מספר המועמדים שעל הוועדה להמליץ עליהם לשר.
החלטה345 קבעה כי מנגנון ועדת האיתור יחול על מספר מצומצם של משרות, ואולם אמות המידה שקבעה הממשלה בהחלטותיה לבחירת המשרות האלה הן כלליות - מטבע הדברים , בשירות המדינה למאות משרות בכירות יש מאפיינים מקצועיים -מדעיים או שהן בעלות אופי רגולטורי.
כפי שיפורט בהמשך 41 מכוח סעיף23 .
לחוק המינויים 42 בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכלליתהחדשה ואח' נ' מדינת ישראל ואח', פ"ד נב(5) 111.
43 הוועדה המייעצת למינויים לתפקידים בכירים (להלן - ועדת המינויים) פועלת מכו ח החלטות הממשלה מס' 4891 מ- 7.
06 , ותפקידה לייעץ לממשלה ולראש הממשלה בעניין מינויים לתפקידים בכירים של הממשלה או של ראש הממשלה.
ועדות איתורבשירות הציבורי 45 .
הוראות חוק המינויים, הממשלה מוסמכת לקבוע משרות שיהיו פטורות ממכרז, ועל כן היא רשאית בכל עת להוסיף משרות כאלה ולקבוע אם תהיינה בפטור מלא או שיאוישו באמצעות ועדת איתור.
על כן ראוי היה שהנציבות, בשיתוף משרד המשפטים ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, תעשה עבודת מטה מקיפה ותקבע אילו משרות ראויות לפטור ממכרז ולאיוש באמצעות ועדת איתור.
ואולם הנציבות לא עשתה עבודת מטה כזאת, ולפיכך לא נקבעו מגבלות לשימוש במנגנון זה .
ועדת האיתור הפכה אם כן למנגנון שבאמצעותו אוישו משרות 46 דוח שנתי61ב .
בכירות רבות בשירות המדינה, בשונה מהעיקרון שנקבע בהחלטה 345 - להחילה על מספר מצומצם של משרות: (א) מספר המשרות : כאמור, בהחלטה 345 קבעה הממשלה כי הפטור ממכרז באמצעות ועדת איתור יחול רק על מספר מצומצם של משרות בכירות בשירות המדינה ופרטה רשימה של תשע משרות 44 שיאוישו בהליך זה; למרות זאת היו במועד סיום הביקורת 45 כ-100 משרותכאלה, כלומר מספרן גדל פי אחד עשר בעשר שנים.
בפועל, כפי שאף עולה מדברי מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר איל גבאי, והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ)46 , מאז הקמתו של מנגנון ועדת האיתור ראתה הממשלה בהליך זה דרך המלך לאיוש משרות בכירות בשירות המדינה.
(ב) משרות שהמינוי להן היה קודם לכן במכרז: הבדיקה העלתה כי כ-30% מכ-100 המשרות שהממשלה אישרה למנות את נושאיהן באמצעות ועדת איתור היו משרות שהמינוי להן היה בעבר במכרז; רק 30% מן המשרות היו במקורן פטורות ממכרז; היתר (כ-40% ) היו משרות חדשות שהממשלה, בעקבות המלצת ועדת השירות, קבעה שהמינוי להן יהיה באמצעות ועדת איתור .
(ג) אי-עקיבות באישור המשרות: משרד מבקר המדינה בדק את המשרות שאושרו לאיוש באמצעות ועדות איתור והשווה ביניהן.
הבדיקה העלתה כי בשל אי-ההסדרה של הנושא ובשל דרך פעולתן של הנציבות ושל ועדת השירות בכל הנוגע ל קביעת סוג המשרות המיועדות לוועדות האיתור , היו מקרים שבהם ועדת השירות המליצה לממשלה על איוש משרות באמצעות ועדות איתור בעקבות פניות חוזרות ונשנות של המשרדים ולא על בסיס קריטריונים אחידים47.
לא נמצא מכנה משותף למשרות שהממשלה אישרה לאיוש באמצעות ועדות איתור: (1 ) לא כל המשרות האלה היו משרות בכירות - 16% מהן היו בדרגות שאינן בכירות ביותר 48.
(2 ) לא הייתהאחידות במינוי למשרות מקבילות במשרדים שונים - חלקן אוישו במכרזים, חלקן - באמצעות ועדות איתור, וחלקן - אף בפטור מלא ממכרז .
לדוגמה, המינוי למשרת המבקר הפנימי במשרד לביטחון הפנים היה פטור ממכרז, והמשרה אוישה באמצעות ועדת איתור, אף כי בשאר המשרדים , חוץ ממשרד הביטחון, התמנה מבקר פנימי באמצעות מכרז; במשרד הב יטחון אוישה המשרה בפטור מלא ממכרז .
נוסף על כך, המינוי ל -15 משרות בכירות ביותר בשירות .
44 ואלה הן: הממונה על ההגבלים העסקיים במשרד התמ"ת, מנהל מינהל מחקר חקלאי במשרד החקלאות, יו"ר הרשות לשירותים ציבוריים במשרד התשתיות, הסטטיסטיקן הממשלתי במשרד ראש הממשלה, מנהל האגף לחינוך ממלכתי-דתי במשרד החינוך, נציב קבילות הציבור במשרד הבריאות, רשם מאגרי מידע במשרד המשפטים, מנהל הרבנות הראשית במשרד לענייני דתות ונציב המים במשרד התשתיות.
46 בתשובת מנכ"ל משרד ראש הממשלה ובתשובת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 ומדצמבר 2009.
"ראו בהמשך בפרק "הפעלת ועדות איתור בשירות המדינה 48 במתח דרגות המתחיל ב-40 או41 בדירוג המח"ר.
ועדות איתורבשירות הציבורי 47 .
המדינה49 הפטורות ממכרז, שאינן משרות המכונות משרות אמון, היה במינוי אישי של השר בלא הליך .
49 :בין היתרהממונה על אגף הכלכלה והכ נסות המדינה במשרד האוצר ; הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר; החשב הכללי במשרד האוצר; הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר ; הממונה על התקציבים במשרד האוצר; מנהל מרכז ההשקעות במשרד התמ"ת; מנהל רשות החברות הממשלתיות; מנהל הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.
יצוין כי לחלקן 50 מאפיינים51 זהים לאמות המידה שקבעה הממשלה בהחלטה 345 למשרות הפטורות ממכרז שיש לאיישן באמצעות ועדת איתור.
מאז הקמת ועדות האיתור אוישו אפוא באמצעותן משרות בכירות ביותר רבות בשירות המדינה, בין אם היו בעבר פטורות ממכרז ובין אם היה איושן במכרז, מבלי שנעשתה עבודת המטה הראויה לקביעת אמות המידה למשרות שאיושן יהיה בדרך זו ולאפיונן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין הנציב דאז כי לדעתו, שיטת המכרזים מנציחה לעתים קרובות את הבינוניות בשירות המדינה ומונעת כניסה אליו של כוחות טובים, חדשים ורעננים.
לדבריו, בחירה באמצעות ועדת האיתור הוא הליך חלופי אשר נותן מענה מיטבי לחסרונות אלה של שיטת המכרזים.
עוד ציין הנציב דאז כי הנציבות שותפה לעמדת משרד מבקר המדינה בדבר אי - האחידות של מאפייני המשרות שעליהן הוחל מנגנון ועדת האיתור, והיא תפעל לבחינה מקצועית מקיפה של המשרות הבכירות בשירות המדינה כדי להבטיח יותר אחידות בנושא זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 ציין מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי "יש לבצע עבודת מטה כוללת על מיפוי המשרות הבכירות בשירות המדינה ואופן מינויים אולם יש לעשות כן נוכח כלל המגמות שחלו בשירות המדינה, מתוך מטרה לשמור על בחירת הטוב ביותר בד בבד עם חיזוק משילותה של הממשלה בביצוע מדיניותה".
המשרות המאוישות באמצעות ועדת איתור הן מהמרכזיות בשירות המדינה, ונושאיהן מבטיחים את השמירה על האינטרס הציבורי ועל ערכי שירות המדינה.
לד עת משרד מבקר המדינה, בשל מרכזיותן ומספרן הגדול ראוי שרשימת המשרות האלה ומנגנון איושן יוסדרו ויעוגנו בנהלים.
במהלך השנים התגבשו שתי תפיסות עקרוניות של מנגנון ועדות האיתור: לפי האחת, ההליך בוועדת האיתור הוא הליך שעולה בקנה אחד עם עקרונות חוק המינויים, ולפיה ועדה מקצועית בוחרת את המועמד המתאים ביותר מבין המועמדים הכשירים תוך שמירה על עקרון השוויון ומניעת מעורבות פוליטית בבחירה; ואילו האחרת ראתה בוועדת האיתור ועדה ממיינת אשר ממליצה לשר על כמה מועמדים, והוא אמור לבחור מהם את הטוב ביותר.
50 בהן משרות הממונה על שוק ההון , ביטוח וחיסכון במשרד האוצר ; החשב הכללי במשרד האוצר ; מנהל מרכז ההשקעות במשרד התמ"ת ; מנהל רשות החברות הממשלתיות.
51 על פי המלצות הצוות הבין-משרדי לקביעת תקופת כהונתם של נושאי משרה בכירים.
ההמלצות אושרו בהחלטת ממשלה מס' 4470 מ- 8.
ועדות איתורבשירות הציבורי 49 .
ועדתאיתור כוועדה בוחרת בהחלטה 2541 שקיבלה הממשלה ב ספטמבר 2002 (להלן- החלטה 2541) , בעקבות עבודת מטה של הנציבות ו של משרד המשפטים, קבעה הממשלה עקרונות כלליים לפעולת ועדות האיתור , ובהם 50 דוח שנתי61ב .
העיקרון שהוועדה תמליץ לשר הממונה על מועמד אחד, אם מצאה מועמד אחד שהוא ה מתאים ביותר; ואולם ה וועדה רשאית להציע לשר שניים או של ושה מועמדים.
ביוני 2002 פרסם עו"ד מני מזוז, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, חוות דעת52 שבעקבותיה התקבלה החלטה 2541 , שלפיה מנגנון ועדת האיתור נועד בראש ובראשונה לשפר את הליך הבחירה למשרות שהיו פטורות ממכרז.
לדעת עו"ד מזוז, ההליך בוועדת איתור בשירות המדינה הוא מעין מכרז משוכלל, מאחר שהוועדה - שהרכבה נקבע מראש , מרבית חברי ה הם אנשי מקצוע והנציבות משתתפת בה כשומר סף - מבטיחה מצד אחד שוויון מהותי, מכיוון ש היא פונה למועמדים מן ה ציבור הרחב בפני יה פומבית כמו במכרז ושיקול יה ענייניים ; מצד אחר, היא יכולה לפנות לבכירים שאינם מעוניינים להציע את עצמם כמועמדים ביזמתם.
בכך משפרת ועדת האיתור את הליכי המכרז הקבועים בתקשי"ר 53 , מאפשרת לשירות המדינה לגייס כוח אדם איכותי למשרות הבכירות ביותר ומונעת את חסרונות שיטת המכרזים (ראו לעיל).
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ( ייעוץ), עו"ד מלכיאל בלס 54, הבהיר כי על ועדת האיתור לשאוף להגיע להסכמה על מועמד אחד, ו פירוש החלטת הממשלה הוא ש"אכן הוועדה רשאית להציע לשר שני מועמדים, אך זאת רק אם לא מצאה מועמד אחד כמתאים ביותר.
במקרים בהם הוועדה לא מצליחה להגיע להס כמה בנוגע למועמד אחד שהוא המתאים ביותר, וממליצה על שניים או שלושה מועמדים, עליה להציג באופן מנומק בפני השר את היתרונות והחסרונות לגבי כל אחד מהמועמדים עליהם המליצה, ולהסביר מדוע לא יכולה הייתה להגיע להחלטה על המועמד הטוב ביותר".
ואולם בבדיקה נמצא כי 16 מ-07 (כ-%23 ) ועדותהאיתור המוסדרות55 בשירות המדינה שנבדקו המליצו על יותר ממועמד אחד, ולא כולן ציינו את היתרונות ו את החסרונות של כל מועמד.
כמה ועדות וולונטריות שנבדקו (בתאגידים סטטוטוריים ובשירות המדינה) המליצו על שלושה מועמדים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי הדבר מלמד שייתכן שחלק מוועדות האיתור שהוקמו על פי החלטה 2541 לא הפנימו את חובתן הבסיסית להמליץ בראש ובראשונה על המועמד המתאים ביותר, ורק בהיעדר מועמד כזה - להמליץ על שניים או שלושה מועמדים.
המשנה לנציב שירות המדינה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2009 שכבר בהתכנסות הראשונה של חברי ועדת איתור, הנציב או נציגו מדגישים כי הדבר הרצוי ביותר הוא המלצה על מועמד אחד, ואך ורק אם לא ניתן להגיע לתוצאה זאת, אפשר להמליץ על שניים עד שלושה מועמדים.
52 חוות דעת בנוגע להליכי המינוי למשרות בכירות בשירות המדינה מ- 26.
בתקשי"ר 54 סיכוםמ- 28.
07 של דיון שהתקיים בלשכת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ב- 7.
07 בנושא"ועדת איתור למשרת מפקח עבודה ראשי במשרד התמ"ת".
ועדות איתור שהקמתן אושרה על ידי הממשלה ועדות איתורבשירות הציבורי 51 .
לדעת משרד מבקר המדינה, המלצת ועדת איתור על מספר מועמדים, בלי פירוט היתרונות והחסרונות של כל מועמד, משמעותה העברת הבחירה של המועמד לשר, על כל הכרוך בה.
האופן בו פעלו ועדות שהמליצו על יותר ממועמד אחד פגע במטרה שלשמה הוקמו, שכן במקום לבחור מועמד הן הותירו את ההחלטה בידי השר ואפשרו לו לשקול גם שיקולים שאינם בהכרח מקצועיים גרידא.
יצוין כי הממשלה החליטה בספטמבר 200856 לקבוע הסדרים לקציבת כהונתם של בכירים בשירות המדינה , בין השאר, במטרה למנוע היווצרות תלות בין העובד הבכיר לבין הגורם הממנה ולהגדיל את עצמאותו.
בהמשך להחלטתה מספטמבר 8200 מינתה הממשלהצוות מקצועי בראשות נציב שירות המדינה דאז57 (להלן- הנציב דאז).
הצוות המליץ, בין השאר, כי בד בבד עם קציבת הכהונה תבחן הנציבות, בשיתוף המשרדים הנוגעים בדבר ומשרד המשפטים , את האפשרות להציע לממשלה שמשרות אלה , הפטורות פטור מלא ממכרז, יאוישו באמצעות ועדת איתור תוך בחינה של כל משרה לגופה.
בפברואר 2009 אישרה הממשלה58 .
את המלצות הצוות במועד סיכום דוח זה, יותר משנה וחצי לאחר קבלת ההחלטה שנזכרת לעיל, טרם בחנה הנציבות אם כל אחת מהמשרות הפטורות פטור מלא ממכרז ראויות למינוי עובד באמצעות ועדת איתור ואף לא בחנה פרטנית את המשרות שהיה צריך לאיישן במהלך התקופה שלאחר מועד סיום עבודת הצוות כדי לקבוע את אופן המינוי להן.
ועדת איתור כוועדה ממליצה כאמור, תפיסת היסוד, כפי שבאה לידי ביטוי בהחלטה 2541 , הייתה כי ועדה מקצועית בוחרת את המועמד המתאים ביותר, והשר, בהליך פורמלי, מקבל את ההמלצה וממנה את המועמד למשרה.
אולם במהלך 2009 הציגו בוועדת השירות שר המשפטים דאז, פרופ' דניאל פרידמן (להלן - השר פרידמן), והשר שכיהן בתקופת הביקורת, פרופ' יעקב נאמן (להלן - השר נאמן), תפיסה שונה לגבי תפקיד ועדת איתור בשירות המדינה; על פיה, ועדת האיתור היא ועדה ממיינת.
על פי הצעת השר נאמן על ועדת האיתור להמליץ לשר על שלושה מועמדים; היא רשאית לדרגם בהתאם להתאמתם לתפקיד, ועל השר להפעיל את שיקול דעתו ולבחור מהם את נושא המשרה.
על פי הצעה זו, גם כאשר לדעת ועדת האיתור מועמד אחד הוא המתאים ביותר, עליה להוסיף להמלצתה מועמדים כשירים פחות מתאימים ולהשאיר לשר את אפשרות הבחירה.
בנובמבר 2009 אישרה ועדת השירות עקרונית את הצעת השר נאמן59 , לאחר ששבעה חודשים קודם לכן דחתה הצעה דומה של השר פרידמן (ראו פרטים בהמשך).
לדעת משרד מבקר המדינה הליך זה שונה משמעותית מהליך של מכרז, שכן, במקום בחירת המועמד המתאים ביותר מבין המועמדים הכשירים בוועדה המורכבת ממספר חברים, הבחירה היא בידי השר לבדו מכמה מועמדים שלדעת ועדה מקצועית כשירים למלא את המשרה.
אמנם, הליך כזה עדיף על מינוי פוליטי שמשמעותו לעתים מינוי של מי שאינו בעל כישורים מת אימים למשרה, אולם בהליך בחירה כזה עלולים להיות מעורבים שיקולים נוספים לבד משיקולי ההתאמה המקצועית לתפקיד כגון התאמה בין תפיסת העולם של המועמד לזו של השר.
56 החלטת ממשל ה מס' 4062 מ- 7.
57 או נציגו- בפועל עמד בראש הצוות המשנה לנציב שירות המדינה, מר יעקב ברגר.
58 החלטת ממשל ה מס' 4470 מ- 8.
59 נוסף על כך, החליטה הוועדה להקים צוות אשר ימליץ לוועדת השירות עלהמשרות אשר יוחרגו מההחלטה ובהן ועדות האיתור יגישו לשר מועמד אחד.
ועדות איתורבשירות הציבורי 53 .
על פי הצעה זו, עלול להיווצר מצב שבו למעשה המינוי של נושא משרה בכירה, שעליו המליצה ועדת האיתור לאחר מיון ובחינה, יהיה תלוי, בסופו של דבר, בשר, אף שהמשרה אינה משרה המכונה משרת אמון.
בדרך זו יהפוך המינוי באמצעות מנגנון ועדת האיתור למינוי הקרוב יותר במהותו למינוי למשרות הפטורות באופן מלא ממכרז, ולא למינוי בהליך בחירה של ועדת מכרזים.
בשיטה זו יבחר הדרג הפוליטי הלכה למעשה חלק ניכר מממלאי המשרות הבכירות ביותר בשירות המדינה.
משמעות ההכרעה בין שתי התפיסות החלטות הממשלה שקבעו הסדרים לקציבת כהונתם של בכירים בשירות המדינה60 , אשר רובם נבחרו באמצעות ועדות איתור, עולות בקנה אחד עם שיטת השירות הציבורי הנהוגה בישראל שבה ת קופת כהונתו של נושא משרה בכירה אינה תלויה בחילופי שלטון.
מנגד, התפיסה שוועדת האיתור היא ועדה ממליצה גרידא, כפי שהציעו השר דאז פרידמן והשר נאמן, אינה עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה על קציבת כהונה, שכן אילו סברה הממשלה שמינוי למשרה בכירה מסוימת צריך להיות על דעת השר הממונה על נושא המשרה, לא הייתה קוצבת את משך כהונתו בה, אלא הייתה מוצאת דרך לאפשר לשר החדש להחליף את נושאּה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ,ציין היועץ המשפטי לממשלה דאז עו"ד מני מזוז, כי הוא שותף לעמדת משרד מבקר המדינה בסוגיה זו, ושינוי דרך העבודה של ועדת האיתור באופן שההליך שהיא מקיימת יהפוך למעשה להליך של פטור ממכרז - שיחול כמעט על כל המשרות הבכירות בשירות המדינה - אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק המינויים ועם תכליותיו.
עוד הבהיר עו"ד מזוז, כי לפי המלצת ועדת השירות מפברואר 2009 , שקיבלה תוק ף של החלטת ממשלה ( 4472 ), יש לשקול את שינוי הליך הבחירה של נושאי המשרות המקצועיות הבכירות מהליך בפטור מלא ממכרז להליך של בחירה בוועדת איתור תוך הבחנה בין ועדות איתור ובין מינוי בעלי תפקידים ל"משרות אמון מקצועיות"; לפי הבחנה זו, במשרות מקצועיות ורגולטוריות - שהן הרוב הגדול של המשרות הבכירות - ימשיך לחול ההסדר שוועדת האיתור מאתרת מועמד אחד ומביאה אותו לאישור השר, ואילו במשרות אמון מקצועיות - שהן מיעוט המשרות - תציע ועדת האיתור לשר כמה מועמדים.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) הדגיש בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי משנת 1999 , כאשר ביקשה הממשלה לקבוע הליך מיוחד לאיוש משרות בכירות, היא אימצה את מודל ועדת האיתור.
עוד ציין כי כל עוד העקרונות שנקבעו בהחלטה 2541 בתוקף, ובמיוחד החובה להמליץ על המועמד המתאים ביותר - הרי שהשימוש שנעשה "עד כה" בוועדות האיתור היה תקין.
אם יוחלט באופן גורף לתקן את ההליך ולחייב את ועדת האיתור להמליץ על כמה מועמדים, גם אם מצאה מועמד אחד שהוא הראוי ביותר - הדבר עלול להביא לסטייה מתכלית הסמכות של הממשלה לפטור מחובת המכרז במקרים מסוימים ואף יעורר קושי משפטי מאחר שמשמעותו שינוי דרך המלך ל בחירה של נושאי המשרות הבכירות בשירות המדינה בדרך עוקפת חקיקה.
60 החלטת ממשל ה מס' 4062 מ- 7.
08 'והחלטה מס 4470 מ- 8.
השר נאמן ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 כי התכלית העיקרית של המלצתו היא לאפשר לשרי הממשלה, הנושאים באחריות ציבורית כלפי ציבור הבוחרים, להגשים את מדיניות הממשלה באמצעות מינוי עובדים ראויים ומקצועיים שמסוגלים להגשים את מדיניות הממשלה; לדעתו, חובתו של השר המביא לממשלה מינוי לוודא כי האדם שעליו המליצה ועדת האיתור הוא המתאים למשרה על מאפייניה הייחודיים; מאחר שבמשרות הנדונות דרושים תיאום ואמון מוגברים, דרישת השר להמלצה על שלושה מועמדים מתא ימים למשרה היא "אך טבעית ועדות איתורבשירות הציבורי 55 .
עוד ציין השר כי לדעתו ההנחה שמעורבותו של שר במינויים בכירים היא מקור למינויים אישיים-פוליטיים ולאו דווקא למינויים מקצועיים וראויים היא הנחה שגויה; אין בהחלטת ועדת השירות מנובמבר 2009 אלא כדי לקבוע נוהל פנימי שעל פיו תמליץ ועדת האיתור לשר הממונה על שלושה מועמדים מתאימים וראויים למשרה בלבד.
השר נאמן חולק על המסקנה כי שינוי דרכי עבודתן של ועדות האיתור יהפוך את ההליך להליך של מינוי בפטור ממכרז, שכן, לדבריו, "הליך מינוי באמצעות ועדת איתור הינו הליך כמעט זהה להליך מינוי באמצעות מכרז" בהתבסס על העקרונות של שני ההליכים - שקיפות, פומביות ושוויוניות.
הוא ציין כי ההבדלים בין שני ההליכים נוגעים לסוג המשרות המאוישות בכל הליך, למועד סיום הגשת המועמדויות ולביצוע הליך של מכרז פנימי.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר איל גבאי, ציין בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 ומינואר 2011 כי ההצעה לשינוי דרכי פעולתן של ועדות איתור נשענת על תפיסה של סמכות לצד אחריות, שלפיה השר הממונה מופקד על ענייני משרדו, ומינוי בכיריו יזכה למשפט הציבור; בחירת השר במועמד אחד משלושה מועמדים הנמצאים ראויים לדעת ועדת איתו ר אין בה משום מתן פטור מוחלט ממכרז למשרות הבכירות בשירות המדינה והיא גם לא מינוי פוליטי.
נוסף על כך, מדובר במספר מצומצם של משרות בעלות אופי ייחודי.
המניע להחלטה, לדברי המנכ"ל, הוא השינוי שחל באופיו של שירות המדינה, בין היתר, נוכח תהליך ביזור סמכויות מהשר ומהמנכ"ל, כך שמטוטלת הכוח נעה מהשר לבכירי שירות המדינה.
לנוכח מגמות נוספות של "משפטיזציה ובירוקרטיה מסועפת" הורחבו סמכויותיהם של בכירי שירות המדינה באופן המגביל מהותית את יכולת משילותו של שר בממשלה ואת יכולתו ליישם את המדיניות אשר לשמה נבחר.
עוד הוסיף המנכ"ל כי חוק המינויים מאפשר את המינוי בפטור ממכרז תוך הותרת שיקול הדעת בידי הממשלה; נכון לבחון מעת לעת את מנגנון ועדת האיתור שהוא מנגנון חדש, בן עשור; וההחלטה הסופית בנוגע למדיניות מינוי כוח אדם בשירות המדינה היא של הממשלה.
במדינת ישראל עם חילופי הממשל מתחלפים נושאי המשרה בלשכות השרים, מנכ"לים של משרדי ממשלה, יועציהם ועוזריהם; שאר המשרות הבכירות בשירות הציבורי אינן תלויות בממשלה והן נתפסות כמשרות מקצועיות שנושאיהן מיישמים את מדיניות הממשלה.
כאמור, החלטות הממשלה שקבעו הסדרים לקציבת כהונתם של בכירים בשירות המדינה, עולות בקנה אחד עם תפיסה זו, שכן הן קובעות שתקופת כהונתו של נושא משרה בכירה נקבעת עבור המשרה ואינה תלויה בחילופי שלטון.
לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת ההצעה לשינוי כללי ועדת האיתור כך שתמליץ על שלשה מועמדים ולא אחד עלולה להשפיע על מהות תפיסת שירות המדינה, שכן הדבר עלול להוביל להפיכת שירות המדינה בישראל, בפרט שכבת הפקידות הבכירה ביותר, לנתון לאמון הדרג הפוליטי; על כן מתבקש דיון ציבורי בכנסת כדי לבחון את משמעויות ההצעה.
הדיונים בוועדת השירות בהצעות שרי המשפטים 1.
דיון בהצעת השר פרידמן: (א) בדיון בוועדת השירות שהתקיים בפברואר 2009 הוצגה הצעתו של השר פרידמן על ידי נציגו - ראש מטה ויועץ בכיר לשר המשפטים.
היועץ המשפטי לממשלה דאז והנציבות התנגדו להצעה בתוקף משום שלגישתם, היא אינה עולה בקנה אחד עם ההיגיון שבהקמת ועדת 56 דוח שנתי61ב .
בסיכום הדיון החליטה ועדת השירות ל התנגד להצעת השר והמליצה להקים צוות מקצועי בי ן-משרדי , אשר יבחן את הסוגיות ש עלו במהלך הדיון.
הוועדה קבעה שהחלטות הצוות יוגשו לממשלה החדשה.
באותו החודש אימצה הממשלה, בהחלטה מס' 4472, את המלצת ועדת השירות והחליטה על הקמת צוות מורחב בראשות נציג ראש ועדות איתורבשירות הציבורי 57 .
הממשלה הצוות נד רש להגיש את המלצותיו בתוך 60 יום- עד תחילת אפריל 2009.
נמצא כי עד מועד כתיבת דוח זה 61 לא הקים משרד ראש הממשלה את הצוות מאחר שההחלטה על הקמתו התקבלה ערב בחירות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משרד ראש הממשלה לא הקים את הצוות גם לאחר שהוקמה הממשלה החדשה.
החלטת הממשלה לא מומשה אפוא למרות שהיא בתוקף כל עוד לא שונתה.
(ב) ועדת השירות נועדה להתוות מדיניות ולקבוע כללים בדבר ניהול שירות המדינה, ובידיה סמכויות החלטה או המלצה בנושאים עקרוניים, מערכתיים ורגישים, שהמחוקק לא ראה לנכון להפקידם בידי נציב שירות המדינה לבדו.
חוק המינויים62 קובע כי הממשלה תמנה את חברי ועדת השירות, וכעבור שנתיים מיום המינוי יפרשו בכל שנה שנ יים מחבריה, מנהל כללי אחד ואיש ציבור אחד, לפי סדר שתקבע הממשלה, והיא תמנה במקומם מנהל כללי אחר ואיש ציבור אחר.
יצוין כי על פי החוק, ועדת השירות רשאית לפעול כ ל עוד הרכבה לא פחת מתשעה חברים.
תכליתן של הוראות אלו היא רענון שורותיה של הוועדה, אך עם זאת שמירת הזיכרון הארגוני שלה, הואיל והיא עוסקת בעניינים עקרוניים של שירות המדינה הדורשים היכרות עמוקה ומתמשכת עם תחום המינויים בו.
נמצא כי בתחילת פברואר 2009 פעלה ועדת השירות בקוורום חסר - שמונה חברים בסך הכול.
נוסף על כך, בדיון שקיימה הוועדה בהצעתו של השר פרידמן היא התכנסה בנוכחות חמישה מחבריה בלבד.
עם זאת, המלצת ועדת השירות בסיכום הישיבה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה עם אישורה על ידי הממשלה שבוע לאחר מכן.
דיון מהותי על צב יון שירות המדינה התקיים אפוא בוועדת השירות בקוורום חסר אשר על פי החוק לא היה רשאי להמשיך לפעול.
(ג) עוד נמצא כי שלושת נציגי הציבור שכיהנו באותה עת בוועדת השירות כיהנו בה כבר שנים רבות63.
כהונתם הממושכת והרכבה החסר של הוועדה נבעו מאי- הקפדת הממשלות והנציבות על עקרון הרוטציה הקבוע בחוק במינוי נציגי הציבור בוועדה ומאי-הקפדתם למנות נציגי ציבור חדשים תחת אלו שפרשו, כנדרש בחוק.
הממשלות והנציב דאז, עו"ד שמואל הולנדר, לא קיימו אפוא את הוראות החוק בדבר החלפת חברי הוועדה אחת לשנתיים.
לפיכך מצד אחד, כיהנו בה חברים מסוימים יותר מעשרים שנה, ומצד אחר, היה מספר חבריה קטן מזה שנדרש בחוק.
דיון בהצעת השר נאמן בוועדת השירות החדשה : באפריל 2009 , עם החלפת הממשלה וחילופי מרבית המנכ"לים במשרדי הממשלה, כללה ועדת השירות רק מנכ"ל מכהן אחד ושלושה נציגי ציבור.
בשל כך מינתה הממשלה באוגו סט 2009 ארבעה מנכ"לי משרדים וחמישה נציגי ציבור חדשים לוועדה.
בנובמבר 2009 - לאחר החלפת המנכ"ל היחיד שכיהן באפריל .
2009 , היו כל עשרת חברי הוועדה, למעט הנציב דאז, חדשים; לחלק מנציגי הציבור לא היו רקע וניסיון קודם בעבודת שירות המדינה (להלן - ועדת השירות החדשה).
ועדות איתורבשירות הציבורי 59 .
)(א קבלת ההחלטה: בנובמבר 2009 התכנסה ועדת השירות החדשה לדיון הראשון שלה; היא דנה בו, בין היתר, בהצעתו של השר נאמן לשנות את כללי עבודתן של ועדות איתור בשירות המדינה כך שוועדת איתור תגיש לשר הממונה שלושה מועמדים שמצאה אותם מתאימים לתפקיד ותהיה רשאית לדרג אותם על פי התאמתם לתפקיד.
היועץ המשפטי לממשלה דאז התנגד להצעה בתוקף - משום שלדעתו משמעותה היא למעשה העברת המשרות שאוישו באמצעות ועדת איתור לאיוש בפטור מלא ממכרז.
גם המשנה לנציב, מר יעקב ברגר, התנגד להצעה מתוקף ניסיונו הרב כחבר בעשרות ועדות איתור וציין כי אין כל צורך בשינוי כללי העבודה של הוועדות ויש לסמוך על שיקול דעתן כאשר הן מגיעות למסקנה כי יש מועמד אחד מתאים ביותר.
הוא אף ציין כי השרים לא הלינו על ההליך.
ועדת השירות החליטה פה אחד לאשר עקרונית את הצעת שר המשפטים, בכפוף להצעת הפשרה שהציע יו"ר הוועדה - הנציב דאז - להקים צוות אשר יבחן את המשרות שהליך המינוי להן באמצעות ועדת איתור ויקבע אילו משרות יוחרגו מהתיקון המוצע, קרי, תחול עליהן החלטת הממשלה 2541 כלשונה- המלצה על מועמד אחד אם נמצא אחד מתאים ביותר.
ועדת השירות החדשה קיבלה אפוא החלטה אשר אינה עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה 4472 מפברואר2009 .
, עוד לפני יישומה השר נאמן מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2010 כי הצעתו לוועדת השירות מהווה יישום של החלטת הממשלה 4472.
יוטעם שהחלטת הממשלה4472 מפברואר2009 השאירה על כנו את הכלל כי ועדת איתור תמליץ על מועמד אחד בלבד, וקבעה כי צוות בין - משרדי בן חמישה חברים יבחן משרות אמון מקצועיות ספציפיות, שוועדת האיתור תמליץ על שניים-שלושה מועמדים לאיושן, ואילו ועדת השירות החדשה קבעה כי כעיקרון, יחול הכלל החדש להמליץ על שלושה מועמדים, והצוות שהוקם יקבע את המשרות שעליהן ימשיך לחול ההסדר שנקבע בהחלטה 2541 .
ועדת השירות החדשה החליטה להטיל על הצוות לבצע את הבחינה תוך 21 יום אולם עד מועד סיכום דוח זה- פברואר 2011 , יותר משנה לאחר ההחלטה- טרם הגיש הצוות את מסקנותיו.
(ב) הרכב הצוות: על פי תקנון ועדת השירות, בסמכותה של הוועדה להסמיך צוות מחבריה לשם בירור כל עניין הנמצא בוועדה.
בהרכב צוות זה יישמר האיזון בין המנכ"לים לבין נציגי הציבור, והוא רשאי להתייעץ במומחים וביועצים.
ועדת השירות החדשה החליטה להקים צוות שכלל שלושה חברים בלבד: מנכ"ל משרד ראש הממשלה, נציג ציבור אשר כיהן בעבר כמנכ"ל משרד ממשלתי ונציגת ציבור שלא היה לה רקע קודם בתחום מינוי בכירים בשירות המדינה.
בהרכב הצוות לא נשמר האיזון בין המנהלים הכלליים לבין נציגי הציבור בוועדה, ואף לא האיזון הרצוי בין בעלי דעות שונות בוועדה מאחר ששלושת חברי הצוות הביעו בדיון את תמיכתם בהצעתו של השר נאמן, ועל כן היה סביר כי נטייתם תהא לאשר משרות בהתאם להצעת השר.
הנציב דאז לא הפנה את תשומת לב ועדת השירות לכך שהרכב הצוות אינו עולה בקנה אחד עם תקנון ועדת השירות.
הצוות לא כלל את נציגי 60 דוח שנתי61ב .
נציב שירות המדינה והיועץ המשפטי לממשלה - שהובילו כל השנים את הפעלת מנגנון ועדות האיתור.
ועדות איתורבשירות הציבורי 61 .
הנציב דאז ציין בתשובת הנציבות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 כי סבר שלא נכון לאמץ את הצעת השר נאמן בטרם יתקיים דיון מקצועי מקדים בנושא באמצעות ועדה בין -משרדית במתווה דומה לזה שהוחלט עליו בהחלטת ועדת השירות מפברואר 2009 , ועל כן אף הציע הקמתועדה כזו במהלך הדיון בוועדה, אך הצעתו לא התקבלה.
עוד ציין כי אמנם לא נמנה עם הצוות, אולם בהחלטת הוועדה נקבע כי הנציבות תסייע לעבודת הצוות ככל שיידרש.
(ג) מעורבותו של השר נאמן בדיון בוועדת השירות: ועדת השירות היא כאמור ועדה סטטוטורית בראשות נציב שירות המדינה, והיא אמורה להיות מקצועית ונטולת שיקולים פוליטיים.
מן הראוי ששר המבקש להציג את עמדתו בנושא הנדון בוועדה - בעיקר אם מדובר בהצעה שהוא עצמו ביקש מהוועדה לדון בה - יציג בה את עמדתו, אך לא יהיה נוכח בדיון בנושא ובקבלת ההחלטות של הוועדה על מנת שלא יהיה סממן של מעורבות הדרג הפוליטי בפעילות הוועדה, והיא תקבל את החלטותיה כשהיא חופשייה מלחצים.