HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רכב הנושא מטען שמשקלו חורג מהמשקל המותר בתקנות שנקבעו לרכב מסוגו זקוק למרחק בלימה ארוך יותר ויכולת השליטה של הנהג בו קטנה.
הדבר מסכן את נהג הרכב, את כלי הרכב האחרים על הכביש ואת הולכ י הרגל.
חריגה מהעומס המרבי המותר (להלן - עומס יתר) גורמת גם לבלאי מואץ של הכבישים.
תקנות התעבורה קובעות משקל כולל מירבי מותר בהתאם לסוג הרכב ומבנהו.
התקנות קובעות כי נהיגה ברכב שעליו עומס יתר של משא היא עבירה.
חריגה של יותר מ-25% .
מחייבת גם הזמנה לדין בבדיקות של ניידות הבטיחות שנעשו בשנים 2014-2012 נשקלו משאיות כדי לאתר עומס יתר של רכב כבד.
להלן בלוח 10 נתונים על מספר כלי הרכב שנבדקו ועל מספר כלי הרכב שנמצא בהם עומס יתר.
לוח 10 : כלי רכב שנמצא בהם עומס יתר, בשנים 2014 -2012 .
מעל 25% מספר רישיונות .
2012 28,856 3,110 123 אין נתון .
2013 26,249 2,643 128 110 .
2014 25,170 2,542 126 100 .
מהלוח עולה כי בכ-10% מהמשאיותשנבדקו היו עומסי יתר שסיכנו את חיי הנהגים ויתר משתמשי הכבישים.
המשטרה הודיעה בתשובתה כי קיים קושי באכיפת האיסור על עומס יתר עקב היעדר מכשירי שקילה המאושרים לשימוש בשירות המשטרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הסיכון הגדול שכרוך בנהיגה ברכב שיש בו עומס יתר, על המשטרה ומשרד התחבורה לבחון את הצורך בפיתרון המחסור במכשירי שקילה (מאזניים) מתאימים כדי לאפשר את הגדלת היקף הבדיקות לאיתור עומס יתר.
כבר בשנת 2000 העיר מבקר המדינה25 כי המשטרה נוהגת לאכוף את התקנות למניעת עומס יתר על נהגי המשאיות, אף שלעתים האחריות לכך אינה מוטלת עליהם אלא על חברות ההובלה ובעלי המשאיות המחייבים את הנהגים להוביל מטען גדול מהמותר.
מבקר המדינה המליץ אפוא שמשרד התחבורה והמשטרה יפעלו למצות את הדין גם עם חברות ההובלה ובעלי המשאיות המתירים הובלת עומס יתר.
הביקורת העלתה כי המלצה זו לא יושמה.
בקרה על פעילות הנהגים (טכוגרף) .
על פי נתונים של משרד התחבורה, בתחום הנהיגה המקצועית יש מחסור של כ- 4,000 נהגים ובטווח הארוך צפוי מחסור של כ - 15,000 נהגים.
עוד עולה מנתוני משרד התחבורה כי יש גידול שלילי במספר בעלי הרישיון לנהיגת אוטובוס.
הדבר עלול לגרום להעסקת נהגים מעבר לשעות העבודה שנקבעו בחוק שעות עבודה .
25 מבקר המדינה, דוחביקורת בנושא המאבק בתאונות דרכים (2000) .
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 697 .
בטכוגרף דיגיטלי והמנוחה, התשי"א -1951 (להלן- חוק שעות העבודה), ובתקנה 168 לתקנות התעבורה, ובכך להגביר את הסיכון לתאונות ונפגעים עקב עייפות הנהג .
עוד בשנות התשעים של המאה העשרים קבע משרד התחבורה, כאמצעי לפיקוח על קיום הוראות חוק שעות העבודה, כי חובה להתקין במשאיות שמשקלן מעל שמונה טונות ובאוטובוסים רשם נתוני נסיעה (טכוגרף), כמכשיר מעקב אחר המרחק ומספר שעות הנסיעה בפועל של כל נהג.
הרישום בטכוגרף מתבצע באופן מכני על דסקית קרטון, ויש להחליפה בכל יום.
לטכוגרף המותקן בכלי הרכב יש כמה חסרונות, ובהם האפשרות לזיוף רישומים והחלפת דסקיות בין נהגים.
מובהר כי הטכוגרף שנדרש על פי התקנות הקיימות הוא טכוגרף מכני.
בהחלטת הממשלה משנת 2005 נקבעה חובת התקנתושל טכוגרף דיגיטלי, שיאושר על פי התקן האירופאי, כדי לשפר את האכיפה על פעילותם של נהגים מקצועיים, במקום הטכוגרף ה מכני.
יצוין כי באותה שנה נכנסה לתוקף באירופה תקנה המחייבת כל כלי רכב כבד וציבורי בהתקנת טכוגרף דיגיטלי שהוא אישי, מדויק, אמין ומאובטח יותר ובו מנוהל ים, בין השאר, רישום אישי של מספר שעות הנהיגה והמנוחה, מרחק הנסיעה ומהירות הנהיגה.
רישום ובדיקה של הנתונים הנצברים בטכוגרף משמשים את קציני הבטיחות של חברות ההובלה, שוטרים וגופים מוסמכים אחרים, לצורך ביקורות, פיקוח על התנהגות הנהגים וקבלת דיווחים על חריגות בחתכים שונים.
התקנת טכוגרף דיגיטלי מסייעת לאכיפת חוקי הנהיגה והתקנות (לדוגמה, חריגה משעות עבודה ומנוחה, חריגה מהמהירות המותרת), לחקירת תאונות דרכים ולהסקת מסקנות.
כמו כן, שיפור של איכות הנתונים, אמינותם וזמינותם עשוי להביא להקטנת העומס על מערכת האכיפה והמשפט.
כבר ביולי 2007 הודיעה סגנית היועצת המשפטית של משרד התחבורה בדיון של ועדת הכלכלה של הכנסת כי המשרד נמצא בעיצומה של עבודת מטה לקראת מעבר לטכוגרף דיגיטלי.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, ינואר 2016 , למעלה מעשור לאחר החלטת הממשלה וכשמונה שנים לאחר הודעת משרד התחבורה בכנסת, טרם יושמה ההחלטה לחייב שימוש בטכוגרף דיגיטלי.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי הוא פועל לקידום החובה ל התקנת טכוגרף דיגיטלי.
הוא הסביר כי העיכוב נובע מההליך של הצטרפות ישראל לאמנה בין- לאומית בנושא, וכי הוא פועל לקידום העניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשיבות הטכוגרף הדיגיטלי מחייבת את משרד התחבורה להחיש את פעילותו בנושא באמצעות קידום התיקון הרלוונטי לתקנות ואימוץ התקינה האירופאית המעודכנת בתחום.
ו-2014 בוצעו בחברות .
ההובלה רק 53 ו-77 ביקורות, בהתאמה, בתיאום עם קציני הבטיחות של החברות קציני בטיחות בתעבורה .
מרבית כלי הרכב הכבדים והאוטובוסים פועלים בשירות חברות הובלה, חברות הסעות או חברות אוטובוסים.
על פי תקנה 580 לתקנות התעבורה, התשמ"א-1981 , מחובתן של חברות היסעים, תובלה וציי רכב להתקשר עם קצין בטיחות או להעסיק קצין בטיחות.
תפקידי קצין הבטיחות הם, בין השאר, פיקוח על נהגי החברה, על תקינות כלי הרכב, על קיום דיני תעבורה ועל שעות עבודה ומנוחה.
הוראה דומה נכללת גם בתקנות שירותי הובלה, התשס"א-2001 , שמכוחןניתנים רישיונות לחברות הובלה.
משרד התחבורה מפקח על פעילות קציני הבטיחות, והרשות מממנת את פעילות הפיקוח במסגרת תכנית עבודה שהיא ומשרד התחבורה חותמים בכל שנה.
הרשות העריכה כי בשנת 2014 פעלו במדינה כ - 1,800 קציני בטיחות בכ - 3,000 .
חברות היסעים, תובלה וציי רכב הרשות הקצתה לפיקוח על קציני בטיחות בתעבורה כ- 800,000 ש"חבשנה .
משרד התחבורה התחייב כי יבצע באמצעות ניידות הבטיחות ביקורות ב- 1,200 ,מפעלים בשנה לצורך פיקוח על חברות היסעיםחברות הובלה, הובלת חומרים מסוכנים והסעת ילדים.
מדיווחי אגף הרכב במשרד התחבורה עולה כי בשנים 2013 ו-2014 בוצעו בחברות ההובלה רק 53 ו-77 ,ביקורות בהתאמה, בתיאום עם קציני הבטיחות של החברות.
על פי מסמכי משרד התחבורה, בדיקות הרכב נעשו בקרבת משרדי החברות ובמהלך שעות היום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף הרכב לבצע את כל בדיקות הרכב שהתחייב לבצע ולשנות את אופיין (לדוגמה - לבצען ללא תיאום מראש), וזאת כדי להגדיל את האפקטיביות שלהן.
נוכח הממצאים החמורים של הביקורות שעשו ניידות הבטיחות בכבישים, שבעקבותיהן הורדו כלי רכב כבדים מהכביש עקב ליקויים מסוכנים בבטיחותם, על משרד התחבורה להגביר את הפיקוח על פעילות קציני הבטיחות , בעלי המפעלים והחברות המעסיקים אותם.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי הוא פועל למצות את הדין גם עם חברות ההובלה.
עוד הוסיף כי המשרד מקדם תיקון חקיקה להסדרת סוגיית האחריות של בעל החברה וקצין הבטיחות גם לנושא עומס יתר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כבר בשנת 2000 הוא התריע לפני משרד התחבורה על הנושא, וכי עליו לפעול בנחרצות להשלמת תיקוני החקיקה.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 699 .
זאת ועוד, על משרד התחבורה לחייב את קציני הבטיחות בחברות ההובלה וההיסעים לוודא, בין היתר, כי הנהגים המועסקים באותן חברות מקיימים את דיני התעבורה; כי עליהם להעסיק רק נהגים שהוכיחו את מקצועיותם ושומרים על כללי נהיגה בטיחותיים; להבטיח כי נהגים אינם מועסקים מעבר לשעות העבודה שנקבעו בחוק; לוודא שהנהגים אינם עובדים בהשפעת אלכוהול וסמים; ולקיים הדרכות והשתלמויות עבור ה נהגים.
כמו כן, על משרד התחבורה להסדיר בחקיקה את חובת החברות בדיווח שנתי בנושא ולבחון את האפשרות להטלת סנקציות על אי-דיווח ועל אי-עמידת נהגים בכללי עבודה בטיחותיים.
חינוך לבטיחות בדרכים .
חלק ניכר מהולכי הרגל הם ילדים ונערים, בייחוד בעת שהם בדרכם לבית הספר ומבית הספר לביתם וכן בשעות שאחרי הלימודים.
ב שנת 2014 חל גידול ניכר במספר הולכי הרגל הצעירים שנהרגו בתאונות דרכים.
להלן בלוח 11 נתונים על הולכי רגל צעירים שנהרגו בתאונות דרכים בשנים 2014-2012 ,לפי קבוצות גיל.
לוח 11 : מספר הולכי הרגל הצעירים שנהרגו בתאונות דרכים, בשנים 2012- 201426 .
הגיל 2012 2013 2014 2015 .
סך הכול 24 15 24 18 .
מחקר שביצע בעבר את"ן במשטרה 27 בנושא הולכי רגל שנפגעו בתאונות דרכים העלה כי אחוז גבוה מהילדים עד גיל 12 נפגעו, עקב התנהגות לא בטיחותית, כגון התפרצות לכביש.
26 לא כולל תאונות חצר שהתרחשו בחצר הבית, מאחר שהן אינן מוגדרות כתאונות דרכים.
המקור: מגמות בבטיחות בדרכים בישראל (2014 ), פורסם ע"י הרשות.
לא כולל נתוני מחוז ש"י.
27 ,משטרת ישראלמעורבות ילדים ובני נוער בני 17-0 - מבט רב שנתי (2009).
משמרות הזהירות בדרכים (משמרות הזה"ב) .
כדי לסייע לתלמידים בכיתות הנמוכות לחצות בבטחה את הכבישים הסמוכים לבית הספר, שוטרי ההדרכה של המשטרה מכשירים תלמידים בכיתות הגבוהות יותר לביצוע משימות של משמרות הזה"ב הפועלות בכבישים הסמוכים ל בתי הספר היסודיים.
הרשות היא שמממנת את תקציב השוטרים.
באוגוסט 2013 חתמו המשטרה והרשות על תכנית העבודה לשנים 2013 ו-2014 , שכללה גם את ת קצוב השוטרים במשמרות הזה"ב.
בתכנית העבודה נקבע כי ב- 1.
14 יבוטל מערך משמרותהזה"ב במשטרה.
בפברואר 2014 הסכימואת"ן והרשות על המשך הפעלת מערך משמרות הזה"ב, ובמרץ אותה שנה נחתם הסכם בנושא.
נוכח העובדה שהנושא לא תוקצב החליט ראש את"ן, בהסכמת הרשות, כי תקציבים שהוקצו לנושאים אחרים באת"ן (מבצעים מיוחדים ורכש ציוד) יועברו למימון השכר של שוטרי משמרות הזה"ב.
המשטרה הודיעה בתשובתה כי במטרה לצמצם את הפגיעה בהדרכות, היא ביצעה כמה פעולות כגון צמצום שעות הדרכה לכל כיתה והדרכות בחודשי הקיץ (החופש הגדול) בבתי ספר שהביעו את הסכמתם לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשיבות הרבה של החינוך והתרומה של תכנית משמרות הזה"ב לבטיחות בדרכים, על הרשות והמשטרה לקדם מדיניות משותפת להמשך הפעילות.
חינוך תעבורתי בכיתות הגבוהות .
בספטמבר 1992 החליטה הממשלה כי נושא הבטיחות בדרכים יהיה מקצוע חובה בכל כיתה במערכת החינוך, החל מגן הילדים ועד כיתה י"ב.
במשך השנים הכין משרד החינוך תכניות להט מעת כללי התנהגות נכונים בסביבה התעבורתית, כדי להפחית את מעורבותם של ילדים ובני נוער בתאונות דרכים, להקנות להם הרגלי התנהגות וזהירות ולחנכם להיות משתמשי דרך נבונים גם בבגרותם (כהולכי רגל, כנהגים וכנוסעים ברכב).
הליך כזה צריך להיות רציף ולכלול פעילויות חינוך והסברה, המותאמות לגילים השונים, החל מגיל 3 .
ועד לסיום כיתה י"ב חוק הרשות קובע, בין היתר, כי אחד מתפקידיה של הרשות הוא לייעץ ולסייע למערכת החינוך בכל סוגי מוסדות החינוך בנוגע לתכנים של לימודים עיוניים בנושאי החינוך התעבורתי והבטיחות בדרכים בהתאם לשכבת הגיל הרלוונטית, במגוון דרכים, לרבות באמצעות סיוע במימון הנדרש לצורך קיום הלימודים בשכבות הגיל המתאימות.
מימון התכנית ללימודי בטיחות בדרכים מתחלק בין משרד החינוך לרשות; הרשות מסייעת במימון התכנית בשלב החינוך העל -יסודי, השלב שבו מתקיים החינוך התעבורתי.
הרשות מתקשרת מדי שנה בשנה עם משרד החינוך בהסכם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 701 .
למימון השתתפות ה בלימודי חינוך לבטיחות בדרכים.
שיעור ההשתתפות של הרשות במימון תקציב החינוך התעבורתי, שהיקפו הכולל 100 מיליון ש"ח, קטן במהלך השנים במקביל להקטנת תקציב הרשות מכ-39.
5 מיליון ש"ח בשנת 2008 ,לכ-18 מיליון ש"ח בשנת 2015 ו-13 מיליון ש"ח בשנת 2016.
הקטנת התקציבים הביאה לירידה במספר השיעורים הנלמדים בבתי הספר בנושא ולמספר התלמידים הלומדים את הנושא ברחבי הארץ.
מערכת החינוך ובתי הספר צריכים להתארגן מבעוד מועד לקראת שנת הלימודים המתחילה בספטמבר - הקצאת שעות, התקשרות עם מורים.
הביקורת העלתה כי בשנים 2013 ו-2015 חתמה הרשות על ההסכמים עם משרד החינוך לאחר תחילת שנת הלימודים ( 30.
היו שנים שבהן ההתקשרות הייתה לאחר שבוצעו חלק מהמשימות שנקבעו בהסכם (לדוגמה, לימודים בשמונת החודשים הראשונים של השנה).
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור תכניות עבודה ותקצובן בסוף השנה פוגעים באפשרות לנהלן כנדרש ופוגעים ביעילות ניצול התקציב, ולעתים עלולים למנוע השלמת ביצוע פעולות מתוכננות.
במטרה להגביר את המודעות לבטיחות בדרכים ולהטמעת הרגלי הבטיחות כהולכי רגל, כנוסעים וכנהגים חדשים, החליטה הממשלה במאי 1989 על הכללת הוראת הנהיגה במסגרת הלימודים בכיתות י"א וי"ב בבתי הספר העל- יסודיים28 .
תכנית החינוך בנושא זה אמורה לכלול, בין השאר, חינוך לנהיגה נכונה ומידע על נהיגת לילה, על נהיגה בהשפעת אלכוהול , על נהיגה המושפעת מלחץ חברתי ועל עייפות בנהיגה.
מרבית הנושאים האלה אינם נכללים בלימודי הנהיגה העיוניים לקראת קבלת הרישיון.
בהחלטת הממשלה מספטמבר 199329 נקבע כי מבחן עיוני בנהיגה ו בנושא הבטיחות בדרכים הוא מקצוע חובה בכיתות י"א , וכי היקף הלימוד של נושא זה יהיה 30 שעות שנתיות והתלמידים ייבחנו בו בבחינות הבגרות.
העמידה בבחינות סיום בתחום זה תוכר לצורך הלימוד המעשי, והציון יהיה בתוקף שנתיים מיום סיום הלימודים.
גם תכנית הבטיחות הרב-שנתית המליצה לשלב ציון בבטיחות בדרכים בתעודת הבגרות.
הממשלה החליטה בשנת 201030 לבטל את החלטתה משנת 1993 בעניין לימודחינוך תעבורתי כמקצוע חובה.
28 בנושא זה ראובדוח זה "תפקוד אגף הרישוי והכשרת נהגים", עמ' 594-547.
29 החלטת ממשלה1906 /(תד8 ,) החינוך לבטיחות בדרכים (1993.
) 30 החלטת ממשלה1721 , החינוך לבטיחות בדרכים (2010 .
) 702 | דוח שנתי 67א .
הביקורת העלתה כי זה שנים מספר, החינוך התעבורתי בבתי ספר תיכוניים נלמד בהיקף חלקי בלבד, במסגרת כ- 3,000 כיתות י"א בכל המגזרים, אך לא מקיף את כל פוטנציאל הכיתות בשיכבה.
משרד החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2016 (להלן- תשובת משרד החינוך) כי התכנית לא הקיפה את כל הכיתות בשל תקציב מוגבל אשר הועבר לצורך זה מהרשות.
עוד ציין כי תלמידי כיתות י' לומדים חינוך תעבורתי, אך חינוך זה אינו בגדר חובה.
הוא הוסיף כי מנכ"לית משרד החינוך הביעה את נכונותה למסד את תכנית החינוך התעבורתי, באופן שהיא תופעל בכל שכבת כיתות י', והתלמידים ייבחנו במבחן מסכם, והדבר יקנה להם פטור מבחינת התיאוריה של אגף הרישוי.
המנכ"לית התנתה זאת בכך שהתקציב למימון יועבר לבסיס התקציב של משרד החינוך ויאפשר תקצוב של החינוך בכל כיתות י' בכל שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, הרשות ומשרד החינוך לגבש מדיניות משותפת בנושא.
לנוכח מעורבותם הרבה של נהגים חדשים צעירים בתאונות דרכים 31 יש לכלול בתכנית הלימודים נושאים חשובים שאינם נכללים בלימודי הנהיגה העיוניים, כגון חינוך לנהיגה נכונה ומידע על נהיגת לילה, על נהיגה בהשפעת אלכוהול , על נהיגה המושפעת מלחץ חברתי ועל עייפות בנהיגה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האחריות לקיום לימודי בטיחות בדרכים מוטלת על משרד החינוך, כאשר לרשות שיקול דעת בקביעת היקף המימון לפעילות מתקציבה.
הכשרה לרכיבה בטוחה על אופניים ועל גלגינוע (קורקינט) .
למ"ס והרשות אינן מנהלות רישום של כל רוכבי האופניים שנפגעו, כיוון שבמרבית המקרים (כ-80% ) כלי רכב אינו מעורב, ולפיכך המקרה אינו מוגדר כתאונת דרכים.
מכון גרטנר פרסם בשנת 2015 דוח הכולל ניתוח נתונים על נפגעי תאונות דרכים שאושפזו ב-16 מרכזים רפואיים בישראל שבהם אושפזו מרבית הפצועים הקשים בשנים 2014-2000 .
על פי הדוח, החל משנת 2010 בולטת מגמת העלייה בשיעור הפצועים קשה ואנוש בקרב רוכבי האופניים שנפגעו בתאונות.
מעל למחצית מרוכבי האופניים שנפגעו ואושפזו הם ילדים וצעירים עד גיל 16 .
שיעור התמותה בקרב פצועים שאושפזו בעקבות תאונות אופניים שבהן היה מעורב כלי רכב נוסף גבוה כמעט פי 20 משיעור התמותה בקרב הנפגעים מתאונות אופניים שלא היה מעורב בהם כלי רכב נוסף.
31 שיעור הנהגיםהצעירים המעורבים בתאונות דרכים חמורות הוא כ -20% , וזאת אף שחלקם בכלל הנהגים הוא רק 14% .
בנושא זה ראו גם שם- דוח על הכשרת נהגים.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 703 .
האכיפה בשנים האחרונות חל גידול במספר רוכבי האופניים והגלגינועים.
חלק מרוכבים אלה הם צעירים אשר לא צברו ניסיון בנהיגה ואינם מכירים היטב את חוקי התנועה והתמרורים, הן בכביש והן על המדרכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שאחד הגורמים העיקריים לתאונות דרכים הוא הגורם האנושי, הטמעת הרגלי בטיחות כבר מהגיל הרך היא נדבך הכרחי בשיפור הבטיחות בדרכים והיא עשויה להשפיע לטווח הארוך על הרגלי המשתמשים בדרך ובמערכות התחבורה, לעומת ההשפעה המוגבלת של מערכת האכיפה.
חשיבות החינוך התעבורתי מתעצמת בייחוד בהיעדר גורם אחר אשר מלמד את התלמידים והנהגים הצעירים את כללי ההתנהגות בכביש ובמדרכה ומזהיר מפני הסכנות בדרכים.
אכיפת דיני התעבורה בכבישים .
אחד הגורמים לתאונות דרכים הוא אי-ציות לדיני התעבורה.
את"ן אחראי לאכיפת חוקי התעבורה ו לחקירת תאונות דרכים.
על פי נתוני הרשות32 , שלוש העבירות השכיחות ביותר של נהגים בתאונות דרכים חמורות (קטלניות וקשות) בשנת 2014 :היו כדלהלן (א) אי-מתן זכות קדימה להולך רגל ( 20% ;)מהעבירות (ב) אי-ציות לרמזור או לתמרור ( 13.
1% ;) ( )גמהירות רבה מהמותר ( 10.
) ועדת שיינין קבעה כי מדיניות אכיפה והרתעה באמצעות נוכחות בולטת של שוטרים עשויה להשיג ציות לחוק ולמנוע עבירות תעבורה.
הניסיון והתאוריה מלמדים שאם היקף האכיפה בכבישים גדול דיו, הדבר מגביר את מודעותם של נהגים לסיכוי שאם יעברו על חוקי התנועה הם ייתפסו, ובזכות זאת משתפרת יכולת ההרתעה בנושא.
בשנת2005 פעלו כ-200 ניידות של משטרת התנועה (להלן - ניידות תנועה) בכל משמרת בכבישי הארץ.
הממשלה החליטה לחזק את משטרת התנועה כגורם מרכזי אשר יביא לשינוי של ממש בהתנהגות בכבישים, בין השאר באמצעות הגדלת מספר הניידות במשמרת שיוצבו בכבישי הארץ ל-450 ניידות כדי ליצור נוכחות מסיבית, בעיקר בדרכים הראשיות.
חשוב לציין כי הפעלת הניידות מחייבת גיוס של סיירי תנועה ומתנדבים של את"ן, בהתאם למספר הניידות ולתכנית הפעולה שנקבעת על ידי את"ן תקציב את"ן הסתכם ב כ-600 מיליון ש"ח בשנת 2015.
על פי חוק הרשות, עליה לסייע תקציבית בתגבור מערך האכיפה של דיני התעבורה.
במהלך השנים מימנה הרשות רכש ותחזוקה של ניידות ואופנועים לאת"ן ופעילויות אחרות של ו.
עד שנת 2013 מימנה הרשות עבוראת"ן רכש ותחזוקה של 60 כלי רכבמסוגים .
32 ,הרשות הלאומית לבטיחות בדרכיםמגמות בבטיחות בדרכים בישראל (2014 .
) 704 | דוח שנתי 67א .
סיירי התנועה וצמצום .
אופנועיםכמו כן, משנת 2013 מימנה הרשות (במסגרת ליסינג) שכירה של 100 ניידות לפרויקט "מתנדבים בתנועה"33.
יצוין כי החל ב -2013 הועבר מבסיס תקציב הרשות סכום של 39 מיליון ש"ח למשטרה למימון העסקת שוטרי קבע.
בשנים 2014-2009 חלה עלייה של כ-20% במספר כלי הרכב בישראל, עלייה של כ-13% בנסועה הבין-עירונית ועלייה של כ -9% .
בשטח הכבישים על פי נתוני המשטרה, בכ -20% מהכבישים הבי ן-עירוניים התרחשו 80% מתאונות הדרכים עם נפגעים.
למרות כל האמור לעיל מספר סיירי התנועה הצטמצם בשיעור ניכר בשנים אלה.
גם ממסמכי המשטרה עולה כי בשנים 2014-2010 צומצם בהדרגה מספר סיירי התנועה של את"ן בכ -%4034 (מ-523 בשנת2010 ל-386 בשנת2015 ), וכי בסוף שנת2015 הוקצו רק113 ניידות תנועה לצורכי אכיפה בתחום הבין -עירוני.
על פי הערכת המשטרה, היקף הניידות וסיירי התנועה שהיו ברשותה בספטמבר 2015 איפשר להפעיל75 ניידות בלבד בשתי משמרות במהלך היום ו -37 ניידות במשמרת לי לה.
להערכתה , נוכח הירידה בתקינת סיירי התנועה וצמצום מספר הניידות, פחתה ההסתברות למפגש של נהג עם ניידת תנועה בכביש בין-עירוני , והדבר פוגע ביכולת האכיפה וההרתעה של המשטרה.
במאי 2014 פנה המנהל בפועל של הרשות דאז לסגןראש אג"ת בבקשה לאשר הפשרה מידית של 8 מיליון ש"ח מתקציב הרשות כדי לרכוש50 ניידות לפרויקט "מתנדבים בתנועה" שמפעילה המשטרה.
הוא הדגיש את דחיפות הנושא וציין כי מרבית ניידות המתנדבים שנרכשו בעבר נגרטו, ומערך המתנדבים של המשטרה הידלדל עקב נטישת מתנדבים.
בפברואר 2015 פנה מנכ"ל משרד התחבורה לסגן ראש אג"ת בבקשה לאשר תוספת תקציב למשטרה לרכישת 55 ניידות חדשות ו לתחזוקתן בשנת 2015 , .
נוכח העלייה במספר ההרוגים בתאונות דרכים אג"ת אישר את הבקשה האמורה.
המנכ"ל ציין כי לא די בפתרון הנקודתי של חידוש הניידות, ויש למצוא פתרון ארוך טווח לבעיית המחסור בניידות כשירות, כדי שבעיה זו לא תישנה בעוד כמה שנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצבת הניידות והשוטרים קטנה בשיעור ניכר במהלך השנים, ובכך קטנה ההסתברות למפגש של נהג עם ניידת תנועה בכביש בין-עירוני ופחתה יכולת האכיפה וההרתעה של המשטרה.
המשטרה הודיעה בתשובתה כי במשך השנים, בעקבות הפחתת תקציבי הרשות (בנושא זה ראו להלן), קוצצו גם התקציבים שיועדו לפעולות אכיפה של את"ן, דבר שהביא לפגיעה בתחזוקה והחלפת כלי רכב ולהקטנת צי הניידות באת"ן לצורך אכיפה.
המשטרה הוסיפה כי בהתאם להחלטת פיקוד המשטרה, היא פועלת לתגבור מערך התנועה ב-126 ניידות וב-80 סטודנטים.
השוטרים המתנדבים מסייעים באכיפת חוקי התעבורה ובטיפול בתאונות דרכים 34 .
מבוסס על נתוני המשטרה, על פי מצגת של אגף התכנון במשטרה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 705 .
כבדים השר לביטחון הפנים, ח"כ גלעד ארדן, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 כי במסגרת המדיניות שקבע לשנת 2016 נקבעו יעדים בנושא ההתמודדות עם תאונות הדרכים והקטל בכבישים.
לשם כך תתמקד המשטרה, בין השאר, באכיפת חוקי התעבורה בקרב הולכי רגל ונהגים צעירים ובמרחב העירוני; תפעל ביתר שאת למניעת נהיגה בהשפעת אלכוהול וסמים; תרחיב את היקף פעילותה להפחתת היקף תאונות הדרכים במגזר המיעוטים וכן להפחתת מקרי הבריונות בכבישים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות שהחלטת הממשלה משנת 2005 ייחסה חשיבות גדולה לנוכחותן של ניידות משטרה בכבישים להקטנת תאונות הדרכים, בפועל לא הוקצו בשנים האחרונות המשאבים הדרושים מתקציב המדינה כדי לתגבר את נוכחותן של ניידות המשטרה בכבישי הארץ.
כתוצאה מכך ירד היקף האכיפה של המשטרה בשיעור ניכר.
אכיפה בנושא תקינות משאיות .
כבר באפריל 2002 ציינה ועדת סגיס כי למשטר ה אין יחידת אכיפה מקצועית המתמחה בבדיקה ובאכיפה של חוקים ותקנים הנוגעים ישירות למשאיות והמליצה שהמשטרה תקים יחידה כזאת ותציב בה שוטרים שיוכשרו הכשרה טכנית ומקצועית בנושא.
גם בתכנית האב לתחבורה משנת 2014 צוין כי האכיפה המשטרתית בתחום תנועת המשאיות נפגעת נוכח העובדה שמרבית השוטרים והמתנדבים העוסקים בנושא אינם מיומנים לעסוק במשאיות, ו כי לטענת קציני בטיחות ונהגים, לעתים האכיפה המתבצעת אינה מקצועית.
בדיון שהתקיים במאי 2015 במשרד התחבורה בנושא המאבק בתאונות דרכים הציע ראש את"ן להקים יחידה ארצית לאכיפ ה בתחום המשאיות, שבה יפעל כוח אדם ייעודי מקצועי בנושא, כדי לשפר את האכיפה.
יצוין כי המשטרה הודיעה בתשובתה כי היא מבצעת עבודה סדורה בנושא אך עדיין לא קיבלה החלטות בנוגע להקמת היחידה ולתקצובה.
עולה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא יושמה המלצת ועדת סגיס להקים יחידה ארצית מקצועית לאכיפת חוקים הנוגעים לכלי רכב כבדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לפעול בהקדם להקמת יחידה כאמור, ולהכשיר את עובדיה ב אופן מקצועי במגוון נושאים ייעודיים הנוגעים לתחום המשאיות, כגון ריתום משא ושימוש בנתוני הטכוגרף לבדיקת חריגה מתקנות שעות מנוחה.
אכיפה בנתיבים ציבוריים (נת"ץ) .
באוגוסט 2013 חתמו הרשות והמשטרה על תכנית העבודה לשנים 2013 ו-2014 .
בתכנית נקבע בין השאר כי התקציב לתפעול השוטף של פרויקט אכיפה אלקטרונית אוטומטית (להלן - מצלמות א-3 ) לא יהיהמתקציבה של הרשות אלא ממקורות אחרים.
בספטמבר 2014 סיכמו משרד התחבורה ואג"ת כי יוקצו עד 10 מיליון ש"ח בשנה לאכיפה בנושא נסיעת כלי רכב לא מורשים בנתיבי תחבורה ציבורית (להלן - נת"צים) ו לאכיפה בנושא עבירות תנועה באמצעות מצלמות א -3.
באוקטובר 2014 אישרה הממשלה העברה של עד 7 מיליון ש"ח למימון ההפעלה השוטפת של הרחבת פרויקט מצלמות א-3 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד התחבורה לא בחן את האפקטיביות של מימון אכיפה של נסיעת כלי רכבים לא מורשים בנת"צים להגדלת הבטיחות בדרכים והתועלת מכך, ולכן מוטלת בספק הקצאת תקציבים כאמור לפעילות זו על פני הק צאתם לפעילויות אחרות.
יתרה מזו, בדוח של מבקר המדינה שעסק ב פעילות המשטרה בנושא אכיפת עבירות תנועה באמצעות מצלמות א-335 , צוין כי המשטרה לא טיפלה ביעילות בדוחות התעבורה שהופקו באמצעות מערך המצלמות.
פרויקט "שומרי הדרך" לאכיפה אזרחית .
בספטמבר 2015 ,החלה הרשות לבצע בדיקה מדגמית של פרויקט אכיפה אזרחית שלהערכתה עשוי להרחיב את האכיפה ולהביא לשיפור ההרתעה.
במסגרת הפרויקט יוכשרו אזרחים מתנדבים לתעד עבירות תנועה מסכנות חיים בזמן אמת באמצעות יישומון ייעודי במכשיר הטלפון החכם שלהם 36 .
ניסוי האכיפה בשיתוף המשטרה בוצע בהצלחה.
המשטרה הודיעה בתשובתה כי את"ן תומך ושותף בשילוב הרשות בפרויקט ורואה בו מכפיל כוח בהרתעה ובמניעת תאונות דרכים; בעתיד תיבחן הרחבת הפרויקט לאחר בחינת הצלחת הניסוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים המעורבים ב נושא - הרשות והמשטרה - לבחון את היתכנות הפעלת הפרויקט במטרה להגדיל את ההרתעה והמודעות וכך לסייע בצמצום תאונות הדרכים.
35 מבקר המדינה, הקמת מערך המצלמות האלקטרוניות ואכיפת חוקי תעבורה (2016.
) 36 דיווחים על עבירות אלה יועברו במערכת בקרת סינון מיוחדת למשטרה, והמשטרה תטפל בהם בהתאם לסוג העבירה.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 707 .
כדי שעונש המוטל על הנהג יהיה אפקטיבי, רצוי שיוטל סמוך ככל האפשר למועד ביצוע העבירה.
ועדת שיינין התייחסה לנושא זה וציינה כי בדרך כלל עברייני תנועה נשפטים זמן ניכר לאחר ביצוע העבירה37 .
הרשות מממנת פעילות שופטי תעבורה בהיקף שנתי של 10 מיליון ש"ח .
מבקר המדינה העיר בפברואר 2016 ,כי הנהלת בתי המשפט, המשרד לביטחון הפנים הרשות והמשטרה לא הגיעו להסכמות בעניין תקינת השופטים לתעבורה, והדבר פגע בהיערכות לגידול הצפוי במספר כתבי האישום בעקבות הפעלת פרויקט מצלמות א-3 .
סגן ראש אג"ת ציין בתשובתו ממאי 2016 (להלן- תשובת אג"ת) כי תקציב הרשות מיועד לטיפול בבעיות נקודתיות ולא לתקצוב שוטף של משרדי ממשלה אחרים, למשל תקצוב להגדלת מספר השופטים שאמור להיות באחריות משרד המשפטים.
הנהלת בתי המשפט השיבה למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי לדעתה ראוי שהתקציבים עבור תגבור מערך השפיטה, ככל ש יוקצו, יועברו במישרין ממשרד האוצר אליה ולא באמצעות הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגופים הנוגעים בדבר לבחון את הצורך בהסדר מינהלי ותקציבי לתגבור מערכת השפיטה בתחום התעבורה כדי לחזק גם בדרך זו את ההתמודדות עם עבירות התנועה ותאונות הדרכים.
ועדת שיינין המליצה לשנות את מעמד הרשות לבטיחות בדרכים, שהייתה משנת 1997 יחידת סמך במשרד התחבורה, להתאים את המבנה שלה לתפקידה ולתת לה סמכות לקבוע סדר עדיפויות בכל הנוגע לתקציבי הבטיחות שהיא מעבירה למשרדים השונים.
בהחלטת הממשלה נקבע כי לרשות יינתן פיקוד בתחומי הבטיחות על תשתית הכבישים ובטיחות כלי הרכב.
בינואר 2007 הוקמה הרשות על פי חוק הרשות.
בחוק נקבע כי הרשות תהיה רשות סטטוטורית עצמאית ונפרדת ממשרד התחבורה, וכי היא תפעל לפי מדיניות הממשלה ובכפוף להחלטות שר התחבורה.
37 על פי הנתונים בדוח בנושאהקמת מערך המצלמות האלקטרוניות ואכיפת חוקי תעבורה (2016 ,) בתחילת פברואר2015 היו 17,160 כתבי אישום שלא נקבע להם מועד משפט, חלקם עוד משנת 2007 .
בגין השנים 2014-2013 בלבד הצטברו כ -14 אלף כתבי אישום שלא נקבע להם מועד משפט, והם 9% מכלל כתבי האישום לעברות תעבורה שהופקו באותן שנים.
בתשובתו מ-2016 כי הרשות היא גוף .
סטטוטורי שהוקם בצורה לא מיטבית, ללא סמכויות מול משרדים אחרים, וללא תקציב מעוגן ומובטח שפחת במהלך השנים על פי הסמכויות והאחריות שנקבעו בחוק, הרשות היא גורם תומך בפעילות משרדי ממשלה אחרים במאבק בתאונות דרכים.
תקציבים רבים בתחום הבטיחות בדרכים אינם בסמכות הרשות והם מתוקצבים בבסיס התקציב של גורמים אחרים (למשל המשטרה ונת"י), ובתקציבים אחרים , הרשות רק משתתפת כחברה בקבלת ההחלטות בעניין חלוקתם (למשל, תקציב מוקדי סיכון בתחום העירוני).
כבר ב-2007 , בדיון שנערך בוועדת הכלכלה של הכנסת, התריע יו"ר הוועדה דאז, כי תפקידיה של הרשות כפי שנקבעו בחוק אינם נותנים לה סמכויות אפקטיביות בנושא הבטיחות בדרכים מול גופים שאמורים להיות כפופים לה מקצועית.
משרד התחבורה ציין בתשובתו מ-2016 כיהרשות היא גוף סטטוטורי שהוקם בצורה לא מיטבית, ללא סמכויות מול משרדים אחרים, וללא תקציב מעוגן ומובטח שפחת במהלך השנים.
יו"ר מועצת הרשות לשעבר ציין גם הוא בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 (להלן- תשובת יו"ר מועצת הרשות לשעבר) כי לרשות לא ניתנו סמכויות.
בחוק הרשות נקבע כי בתום ארבע שנים ממועד הקמת הרשות, בינואר 2011 , יבחןהשר האחראי את פעילותה של הרשות כתאגיד ואת מידת הצלחתה בביצוע תפקידיה ו בהשגת היעדים שנקבעו בתכניות יה ויגיש את מסקנותיו לממשלה; הממשלה תחליט, על פי המלצת השר, בדבר ה דרך המתאימה להגברת הבטיחות בדרכים ולהפחתת תאונות הדרכים.