HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר הבדיקות, השוטרים מגיעים למערך הכשירות המבצעית, ומדריכי כושר מתרגמים את המלצות הרופא לתכנית אימון אישית.
המשטרה מתירה לשוטרים לעשות פעילות גופנית על חשבון זמן העבודה כשעתיים בשבוע, ומצפה שישלימו שעתיים נוספות בזמנם הפרטי.
שוטרים שעיסו קם כרוך בפעילות גופנית אינם רשאים לעשות מבחן כשירות המהווה תנאי לקידומם אם לא עשו פעילות גופנית הן במשטרה והן בזמנם הפרטי.
המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2010 כי כבר ב- 2001 נכתבו מפרטי מזון, בידי תזונאים, המשלבים פריטי מזון בעלי ערכים תזונתיים עשירים בסיבים תזונתיים ובירקות ודלי שומן 94 על פי רמת הפעילות של השוטרים.
יש בסיסי משטרה שבהם מוגש מזון בידי חברה חיצונית.
גורמים במשטרה מבקרים את המזון המוגש מהבחינה התברואתית והתזונתית; מנהלי מטבחים וטבחים נשלחים לכנסים, השתלמויות וקורסים שבהם הם לומדים כיצד לבש ל מזון מופחת שומן בעל ערך תזונתי טוב יותר.
עם זאת מהמשטרה נמסר כי במטבחים מסוימים עדיין מוגשים מוצרי מאפה שאינם בריאים כגון מלווח וג'חנון, המכילים שומן טרנס בכמות רבה.
המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי תכניות ההתערבות אינן מתמקדות בהורדת המשקל אלא בשינוי הרגלי התזונה והפעילות הגופנית של השוטרים.
בעניין תכניות ההתערבות שהחלו ב - 2009 בעקבות הקמת המרכזים לבריאות השוטר ומערך התזונאיות, יש לבחון שינויים התנהגותיים כשנתיים-שלוש לאחר שהפעולות נעשו; נמצא כי בקרב 100 שוטרים שהשתתפו בסדנאות לשינוי תזונה חלה ירידה במשקל, במדד אחוזי השומן ובהיקף המותניים; עם סיום שנת 2010 יוכל מערך הרפואה לבצע מחקר השוואתי בין הנתונים במרכזים לבריאות השוטר משנת 2010 לאלו משנת 2009 .
נוסף על כך מערך הרפואה ומחלקת מדעי ההתנהגות במשטרה מתכננים לעשות ב - 2011 סקר המתבסס על שאלון דיווח עצמי לבדיקת השינויים באורח חייהם של השוטרים.
ואולם במעקב לא נמצא כי המשטרה בחנה את יעילות השינויים שנעשו מאז 2001 בתפריטי המזון ובמטבחים והסיקה מסקנות בעניינם.
לא נמצא כי נעשה מחקר בעניין התוצאות של השינויים שנעשו ולא נבחנה השפעתן של תכניות ההתערבות ש בוצעו מסוף 2004 .
94 ואלה השינויים בתפריטים: הפחתה של בשר מעו בד (נקניקיות, המבורגר, קבב); העשרת בר הירקות; הכנסת לחם מחיטה מלאה או משיפון נוסף על הלחם הלבן, אם כי בשל אילוצי תקציב הדבר נעשה באורח חלקי בלבד; שתייה מתוקה ומרגרינה אינן מוגשות עוד; הוגדלה כמות החלבון והוקטנה כמות הפחמימות; הוכנסו לתפריט קינואה, בורגול, קמח מחיטה מלאה, אורז מלא.
בחנה את השפעת השינויים על השוטרים, לרבות משקלם, היקף המותניים ואחוז השומן בגוף, מידת השמירה על המשקל לאורך זמן והתמדתם בפעילות גופנית.
ניטור רציף ומקיף של מצב ההשמנה באוכלוסייה .
השמנת יתר נחשבת בעולם המערבי לאחד המדדים החשובים לבחינת בריאות האוכלוסייה ולגורם עיקרי במצבי חולי רבים.
על פי המלצות כוח המשימה, כדי לתכנן תכניות התערבות שונות לטיפול בהשמנה ולמניעתה, יש לאסוף מידע על מצב הבריאות, אורח החיים, הצריכה התזונתית והפעילות הגופנית של האוכלוסייה.
ניטור רציף של מדד ה - BMI של כלל האוכלוסייה חיוני לניתוח סוגי האוכלוסייה הסובלים או העתידים לסבול מהשמנת יתר ולגיבוש תכניות פעולה פרטניות וכלליות למניעת השמנה ולטיפול בסובלים ממנה, לשינוי אורח חייהם, ולהטמעת תזונה נבונה ופעילות גופנית.
עם זאת, ולמרות היותו של מדד ה- BMI מקובל בממסד הרפואי, לדעת מומחים הוא אינו מדד מדויק להשמנה.
ערך זה אינו מראה הבדלים בין עודף משקל שמקורו ברקמת השומן לעודף משקל שמקורו ברקמת השריר, כגון בקרב אנשים שריריים.
נוסף על כך, כאמור, מדד זה אינו מבדיל בין שומן באיברים שונים של הגוף ובין השמנה בִּטנית, שידוע כי היא גורמת לתחלואה גבוהה יותר, ובמיוחד לתחלואת לב וכלי דם.
ואכן, בעולם המערבי מקובל למדוד גם את היקף המותניים.
משרד הבריאות השיב בסיום הביקורת כי הוא ממליץ לכלול בהערכת ההשמנה גם מדידת היקף מותניים.
למשרד יש נתונים מדגמיים בלבד, המתקבלים בסקרים שונים הנעשים אחת לכמה שנים ולא דרך קבע.
אחת ההמלצות של כוח המשימה הייתה לחוקק חוק סקרי מצב בריאות, תזונה ופעילות גופנית; כמו כן המליץ הכוח לייחד תקציב ייעודי לסקרי מצב בריאות ותזונה לאומיים (מב"ת) למרכז הלאומי לבקרת מחלות (להלן - מלב"ם)95 ולמשרד ולחייבם לעשות ניטור רציף ומקיף של הבריאות והתזונה של האוכלוסייה בכל חמש שנים כדי שיהיה אפשר לתכנן פעולות התערבות אצל הלוקים בעודף משקל96 .
המעקב העלה שאף על פי שמשרד הבריאות מודע לכך כי יש לשלב בהערכת המשקל גם מדידת היקף מותניים, וכך המליצה לעשות גם תת- הוועדה 2020 , לא נמצא כי המשרד הנחה את כלל הגופים העושים מדידות BMI להרחיב את שיטת המדידה ולכלול בה גם מדידת היקף מותניים.
מדידת מצב ההשמנה על ידי קופות החולים היקפי מדידת B M I במבוטחי קופות החולים המידע שברשות משרד הבריאות על אודות נתוני BMI של האוכלוסייה מקורו בקופות.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי בדיקת BMI נעשית בקופות בדרך שגרה בעיקר לחולים במחלות כרוניות ולא לכלל המבוטחים.
95 המלב"ם הוקם במשרד הבריאות כדי להציג לקובעי המדיניות במערכת הבריאות מידע מעודכן בתחומי הבריאות השונים שישמש אותם בקבלת החלטות.
96 המלב"ם עשה סקר בריאות לאומי INHIS - Israel National Health Survey - בשנים 2007 -2008 , וגם סקר "ידעעמדות והתנהגות בריאותית בישראל" KAP -Knowledge Attitude Practice בשנת 2008 .
המעקב העלה כי בכללית אין ריכוז של נתוני BMI , והדבר מקשה עליה להסיק מסקנות ולגבש תכניות פעולה לטיפול במבוטחים הסובלים מהשמנה; במכבי יש נתוני BMI של כ -65% מהאוכלוסייה הבוגרת ושל כמחצית מהילדים ובני הנוער; במאוחדת יש נתוני BMI של כמחצית מהמבוטחים; בלאומית יש נתוני BMI רק של כרבע מהאוכלוסייה המבוגרת וכשליש מבני הנוער.
אמנם ניכר שיפור במדידות ה - BMI שעושות הקופות למבוטחיהן, אולם עדיין יש מחסור בנתונים.
לפיכך אין בידי הקופות מידע מספיק לתכנון פעולותיהן למניעת השמנה, ובכלל זה הקצאת משאבים על פי היקף הבעיה בסוגי האוכלוסייה ובמחוזות השונים, ופיתוח תכניות אישיות למבוטחים הסובלים מהשמנה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות ולקופות כי עליהם לפעול למדידת כל המבוטחים כדי לקבל תמונת מצב מלאה של היקפי ההשמנה בארץ, וכך להבטיח מסד נתונים עדכני, מקיף ואיכותי שיאפשר להם לעקוב אחר מצב ההשמנה, מגמותיה והשינויים המתחוללים בה, ויוכל לשמש בסיס לקבלת החלטות.
איתור כלל הסובלים מעודף משקל והשמנה יסייע בידי משרד הבריאות והקופות לקדם מניעת מחלות שבהן עתידה לחלות אוכלוסייה זו.
דוח מדדי איכות לרפואת הקהילה דוח מדדי איכות לרפואת הקהילה (להלן - דוח מדדי האיכות) מופק אחת לשנה על ידי משרד הבריאות97 בהשתתפות ארבע הקופות, כדי לעקוב אחר מגמות לאומיות ברמת הטיפול הרפואי ולהעמיד במרכז הדיון הלאומי סוגיות רפואיות בתחום זה.
הדוח נוגע לכמה סוגיות, ובנושא ההשמנה הוא עוסק רק במספר המבוטחים שמדד ה- BMI .
שלהם נמדד, ולא במספר הסובלים מהשמנה מבין אלה שנמדדו נתוניהם משרד הבריאות מתגמל את הקופות באמצעות תקציב המחולק להן בהתאם להישגיהן בתחומים שלגביהם נקבעו מדדי איכות לבריאות.
התמריץ נועד בין היתר לעודד את הקופות לעשות פעולות בקרב מבוטחיהן לעידוד מניעת ההשמנה ולטיפול בה.
אולם למרות חשיבות הנושא, לא קבע משרד הבריאות אמות מידה להישגיהן של הקופות בתחום זה, והתגמול מחולק רק על פי מספר מדידות ה - BMI ולא על פי הישגים של מני עת השמנה וטיפול בה.
מן הראוי להרחיב את המדדים כדי שיכללו גם את הישגי הקופות בהורדת שיעור המבוטחים הסובלים מהשמנה.
97 תכנית המרכזת מארבע הקופות נתונים של 30 מדדי איכות מוסכמים עבור כלל אוכלוסיית המבוטחים ועבור קבוצות אוכלוסייה שונות, כגון קבוצות גיל ומצב חברתי- כלכלי ומתגמלת את קופות החולים בהתא ם ליעדים מוסכמים.
משרד הבריאות השיב כי ב- 2011 הוא מתכנן לדרוש מהקופות נתונים על מדדי משקל וגובה כדי לקבל תמונה לאומית על מצב ההשמנה, אף שהמידע בקופות אינו מלא ועלול שלא להיות מייצג.
מדידת BMI במוסדות החינוך אבחון מדויק של ילדים בעלי עודף משקל מחייב מדידות תקופתיות של מדד ה- .
BMI על פי בדיקת האחוזונים של היחס בין מסת הגוף לגיל98 .
מידע זה חשוב גם מפני שהוא משמש בסיס להכנת תכניות התערבות ליישובים ולבתי ספר ולקביעת סדר עדיפויות ליישומן על פי חומרת התופעה.
האגודה למען שירותי בריאות הציבור סיפקה שירותי בריאות בבתי הספר עד 2010 , ובהנחיית משרד הבריאות99 מדדה את קומתם ומשקלם של תלמידי כיתות א', ג', ה', ז' ו-ט'.
נקבע שתוצאה חריגה תימסר להורים כדי שיפנו לרופא המטפל.
משרד הב ריאות מסר כי נתוני הגובה והמשקל של התלמידים בכ-50% מבתי הספר נותחו על ידי האגודה ודווח עליהם למשרד.
נוסף על כך דרש משרד הבריאות כי החברה תחשב את ערך ה- .
BMI של התלמידים באופן ידני, ועל פי הצורך תמליץ להורים לפנות לרופא, והדבר נעשה לגבי כ-50% .
מהתלמידים הספק החדש שזכה במכרז להספקת שירותי בריאות לתלמיד התחייב לשפר את הזרמת הנתונים למשרד באמצעות שימוש במערכת מחשב שתעביר את נתוני המשקל והגובה של התלמידים באופן ממוחשב ואוטומטי למשרד, תסכם את התוצאות על פי חלוקה לכיתות ותעביר אותן להנהלת בית הספר כדי שזו תוכל להכין תכנית התערבות ומניעה על פי הצורך.
המעקב העלה כי משרד הבריאות הטיל ספק במהימנות הנתונים לשנים 2008 -2010 שהעבירה לו האגודה למען שירותי בריאות הציבור על שיעור הילדים הסובלים מהשמנת יתר ( BMI גדול מהאחוזון ה-95 ).
אף שעל פי עמדת משרד הבריאות אי -בהירות בנתון ז ה או אחר אינה מבטלת את הצורך בהכנת תכניות התערבות, לא נמצא כי משרד הבריאות השתמש בנתונים שקיבל להכנת תכניות התערבות נקודתיות למוסדות חינוך על פי ממדי ההשמנה שנמצאו בהם.
יצוין כי אוכלוסיית התלמידים בבתי הספר נמדדת גם בקופות החולים, אולם שלא כבתי הספר, לקופות אין נתונים על כלל התלמידים.
הנתונים הנאספים בבתי הספר והנתונים הנאספים בקופות נשמרים במאגרים נפרדים.
על משרד הבריאות והקופות לבחון את האפשרות לחלוק את המידע שבמאגרי הנתונים כדי שיוכלו להשתמש בהם ולהסיק מסקנות בעניין מוקדי סיכון, לקבוע תכניות פעולה ולבקר את יעילותן לאורך זמן.
כמו כן על משרד הבריאות והקופות לתת דעתם למדידות הכפולות ולהקצאה המיותרת של משאבי זמן של רופא ואחות.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2010 כי הוא צופה להפעיל בשנת הלימודים התשע"א (ספטמבר 2010 - אוגוסט 2011 ) מערך ממוחשב לרישום התוצאות של מדידת התלמידים שיוכל לשמש לצורכי מעקב.
98 מחקרים הראו כי רק 20% מהילדים שיש להם עודף משקל ורק כ -50% מהילדים המוגדרים כלוקים בהשמנת יתר אכן אובחנו.
ראו גל דובנוב-רז, אליוט בארי ונעמה קונסטנטיני "השמנת ילדים - הגדרה, מניעה וטיפול", הרפואה, כרך 148 , חוברת12 , דצמבר 2009 ', עמ831 הערות שוליים 14-16 .
99 ראו גם במחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת מ - 18.
09 , "השמנת יתר ועודף משקל", שבו מובא דוח שירותי בריאות התלמיד - סיכום הפעילות בשנת הלימודים התשס"ח ובשנתון הסטטיסטי "ילדים בישראל" לשנת 2008 .
קיים שיפור במדידת ה - BMI במסגרת הקופות ומוסדות החינוך מאז הביקורת הקודמת ואולם בניגוד להמלצות של ועדות שעסקו בנושא, עדיין אין בידי משרד הבריאות מאגר נתונים אמין ומידע ניהולי המאפשרים להציג הערכת מצב מדויקת בנוגע לה שמנת האוכלוסייה הבוגרת וזאת במטרה שתוכן תכנית התערבות יעילה וממוקדת לטיפול בהשמנת האוכלוסייה.
משרד הבריאות הכין תכנית לאומית שעניינה אורח חיים בריא ומניעת השמנה.
אף על פי שחלפו כמה מועדים שקבע משרד הבריאות לסיום הטיפול בתכנית, רק בנובמבר 2010 הוצגה התכנית למשרד ראש הממשלה, ובמועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , היא טרם אושרה בממשלה וטרם הוקצו משאבים לביצועה.
בשל העיכוב, המלצות רבות של הוועדות שעסקו בנושא מניעת ההשמנה אינן מיושמות, לרבות המלצות לביצוע פעולות הנהוגות במדינות רבות בעולם.
הפעילות הנעשית בשטח מועטה בהתחשב בצרכים ומבוזרת, ואינה מתואמת בידי גורם אחד.
על משרד החינוך, בשיתוף הרשויות המקומיות ומשרד הבריאות להסדיר בחקיקה את האיסור למכור מזון ומשקאות עתירי קלוריות במוסדות חינוך.
במועד הביקורת הנושא הוסדר רק בחוזר משרד החינוך, אך זה אינו נאכף, ובמוס דות החינוך נמכרים מוצרי מזון ומשקאות ממותקים, מזיקים ומשמינים.
עד שתושלם החקיקה בעניין זה, על הרשויות המקומיות ומשרד החינוך לשתף פעולה לשם פיקוח על הקיוסקים, המכונות האוטומטיות, המזנונים והקפֶטריות שבמוסדות החינוך ועל יישום החוזר.
על הרשויות המקומיות שבתחומן הם פועלים להתנות את המשך השכרתם בעמידה בדרישות החוזר.
על משרד החינוך להרחיב את הפעלת התכניות למאבק בתופעת ההשמנה לכל מוסדות החינוך בארץ; עוד עליו לפעול לשינוי הרגלים והקניית ידע בנושא תזונה, ולהטמעת פעילות גופנית ואורח חיים בריא באמצעות תכניות הלימודים במהלך כל שנות הלימוד; נמצא כי חלק מהתלמידים הלומדים יום לימודים ארוך במסגרת "אופק חדש" אינם מקבלים ארוחה יומית בבית הספר.
על משרדי החינוך והבריאות להבטיח א ת קיומה של בקרה תזונתית על הארוחות המוגשות לתלמידים במוסדות החינוך; על משרד החינוך להוסיף שעות חינוך גופני למערכת ולעשות צעדים מהותיים לקידום נושא הפעילות הגופנית במוסדות החינוך, ובכלל זאת לנצל כראוי את הזמן המוקצה לה כיום.
על משרדי הבריאות והתמ"ת לפעול להסדרת הפרסום והשיווק של מזון הגורם לנזק בריאותי המכוונים לילדים.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , ההסדרה העצמית על ידי קוד אתי לא יצאה אל הפועל והילדים אינם מוגנים מפני פרסום מוצרי מזון העלולים לגרום להשמנה.
המשרדים לוודא כי כללי ההסדרה העצמית יגובשו בהק דם ויינתן בהם משקל רב לבריאותם של הילדים יותר מאשר לאינטרס הכלכלי של יצרני המזון.
אם לא יגובשו כללי הסדרה עצמית או שאלו לא ישיגו את התוצאה הנדרשת, על המשרדים ליזום חקיקה בנושא.
על משרד הבריאות לפעול כדי שהוועדה לסימון תזונתי תוכל לקדם יותר נושאים, להגדיר את החסרים בסימון התזונתי ואת הנושאים שעליה לקדם, לקבוע סדר עדיפויות ולהכין תכנית עבודה.
על משרד הבריאות לשקול יישום ההמלצות בעניין הוספת הרישום של הסיבים התזונתיים על אריזות המזון; לקדם את התכנית הלאומית להפחתת צריכת המלח; לפעול להתקנת תקנות המחייבות להעש יר בוויטמינים קמח המיועד לאפיית לחם לבן, לחם אחיד וחלה; ולהתקין תקנות לסימון סוכרים במזון ארוז מראש על פי הצעת חוק בנושא.
על משרד הבריאות לקדם הכנסת ייעוץ לפעילות גופנית לסל שירותי הבריאות ומתן ייעוץ תזונתי לאוכלוסיות בסיכון; על הקופות לשקול לתת ייעוצים אלו גם אם אינם כלולים בסל.
על משרד הבריאות, בשיתוף הקופות, לקבוע מבחנים על פיהם יחלקו את התקציב שנקבע לשנים 2011 -2013 בין הקופות על פי מדדי איכות שנקבעו במטרה לקדם בריאות ולמנוע השמנה; עליהם לבחון גם מתן תמריצים שיעודדו את המבוטחים להפחית ממשקלם, לשמור עליו ולעשות פעילות גופנית; כמו כן על משרד הבריאות ורשות המסים לבחון באמצעות ועדה מקצועית אם הטלת מסים על מזונות משמינים יכולה לשנות את הרגלי צריכת המזון של האוכלוסייה.
אין בידי משרד הבריאות והקופות מסד נתונים מלא המאפשר להם לתכנן תכניות לטיפול בהשמנת האוכלוס ייה או להציג הערכת מצב מדויקת בנוגע להשמנת האוכלוסייה.
על משרד הבריאות והקופות להוסיף לפעול למדידת מרבית האוכלוסייה ולאסוף נתונים שיאפשרו להם לעקוב אחר מצב ההשמנה, מגמותיה והשינויים המתחוללים בה.
כדי להכין תכניות ולהקצות משאבים לטיפול בהשמנה ולמניעתה בקרב מבוטחי הקופות, על כל קופה לאסוף מידע בנושא ולמפות את צורכי המבוטחים, להכין תכנית כוללת, להציב יעדים ולבדוק אם עמדה בהם, ולבחון את יעילותן וכדאיותן של תכניות שכבר יצאו אל הפועל.
ראוי כי נתוני ה- BMI של תלמידי בתי הספר ישמשו את משרד הבריאות להכנת תכניות התערב ות לטיפול בילדים הסובלים מהשמנה.
משרד מבקר המדינה ציין כי מאחר שרק חלק קטן מהמנותחים ניתוחים בריאטריים מגיעים למעקב לאחר הניתוח, אין בידי משרד הבריאות מידע בעניין מידת החלמתם ומצבם הרפואי, לרבות השמירה על המשקל, מצבם התזונתי ורמת ספיגת המזון בגופם.
על משר ד הבריאות לעקוב אחר המנותחים בקביעות ולבדוק כיצד אפשר להבטיח שהמנותחים יהיו במעקב רפואי כדי לבחון את יעילות הניתוחים ולהסיק מסקנות בעניין כדאיותם.
השתתפות הרשויות המקומיות ב"רשת ערים בריאות" שאחת ממטרותיה לקדם את בריאות האוכלוסייה דלה, ורק 29 מ-256 רשויות הן חברות פעילות ברשת; אף אחת מהרשויות המקומיות לא הפעילה תכנית מלאה ומקיפה למניעת השמנה.
על צה"ל לעשות עבודת מטה המשותפת לכלל הגורמים העוסקים בהשמנה בצבא כדי להכין תכנית כוללת למניעת השמנה.
עליו לרכז את הטיפול במניעת ההשמנה בידי גורם אחד; להציב יעדים ולק בוע לוחות זמנים לעמידה בהם.
בידי צה"ל מאגרי נתונים שונים הכוללים נתוני BMI .
של חלק מהחיילים על צה"ל ליצור מאגר נתונים מקיף ומרוכז הכולל נתוני BMI של כלל החיילים כדי שיוכל לנתחם ולאבחן קבוצות חיילים הסובלים מהשמנה, להסיק מסקנות מערכתיות, לגבש תכניות פעולה לטיפול בחיילים אלה ולהקצות משאבים על פי היקף הבעיה בכל בסיס.
על צה"ל לאשר בהקדם את ההנחיות לבישול בריא ביחידותיו ולהפעילן הלכה למעשה.
בתום תקופת החוזים עם הזכיינים המפעילים את השק"מיות ואת המכונות האוטומטיות שבבסיסיו, על צה"ל לקבוע סייגים ומגבלות בנוגע למכירת מזון משמין שיחייבו את הזכיינים כתנאי לחידוש החוזים עמם.
על צה"ל לפעול להגדלת שיעור החיילים המתאמנים בקביעות ולהאריך את משך הפעילות; עליו לבחון את האפשרות להגדיל את מספר התקנים של מדריכי אימון גופני; להרחיב את זמינותם של חדרי כושר ומתקני פעילות גופנ ית; להגדיל את שיעור ההשתתפות של חיילים הסובלים מהשמנה בתכנית "אורח חיים בריא".
על המשטרה לפעול להערכת יעילותן של תכניות ההתערבות שלה והשפעתן על משקל השוטרים ועל אורח חייהם ולפעול להוצאת מזון משמין ממטבחיה.
לסיכום, מרבית המשרדים והגופים הנוספים החלו לפעול למניעת השמנה, אולם המלאכה עדיין מרובה, ועל כל הגורמים המטפלים בעניין לפעול כל אחד בתחומו ובשיתוף פעולה עם יתר הגורמים, כדי לצמצם את ממדי מגפת ההשמנה.
זאת עד להקמתו של גורם שיתאם את פעולת הגופים השונים במאבק בהשמנה על פי התכנית הלאומית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לטפל במרץ בעיקר בילדים, בבני נוער ובצעירים, שכן סיכוייהם לחולל תפנית בהרגלי החיים, להפחית ממשקלם ולשנות את עתידם הבריאותי גבוהים יותר משאר האוכלוסייה.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק), קובע כי "קופת חולים אחראית כלפי מי שרשום בה למתן מלוא שירותי הבריאות שלהם הוא זכאי.
בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח", וכי "הטיפול יינתן בין במרפאה ובין בבית".
ואכן כל קופות החולים (להלן - הקופות) נותנות שירותי בריאות למבוטחיהן גם בבית (להלן - טיפולי בית).
להלן סוגי טיפולי הבית שמספקות הקופות ומאפייניהם: 1 .
תחליף לאשפוז בבית חולים - לטיפול הרפואי בבית יתרונות רבים על פני אשפוז במוסד או בבית חולים, ובהם מניעת חשיפה לזיהומים, שהיית המטופל בסביבה מוכרת לו המונעת בלבול, דיכאון ואי -התמצאות (דיס -אוריינטציה), ה עלולים להתלוות לאשפוז בסביבה שאינה מוכרת; מניעת הרעה במצב המטופל לאחר שחרורו לביתו בשל אי-קבלת הנחיות ברורות לגבי ההתנהגות בבית או בשל אי-הבנת ההוראות; מתן אפשרות תמיכה רציפה של בני המשפחה; הפחתת העומס במחלקות האשפוז הפנימיות בבתי החולים, שברבות מהן מצוקת אשפוז ומחסור בכוח אדם רפואי וסיעודי 11 ; וככל הנראה ועל פי מחקר שנעשה - גם הפחתת ההוצאה הלאומית על שירותי בריאות12 .
שירותי מרפאה (בדיקת רופא ואחות) לחולים שאינם מסוגלים להגיע בכוחות עצמם למרפאה בשל מצבם הבריאותי או בשל תנאי המגורים שלהם, כגון מגורים בקומ ה גבוהה ללא מעלית או במרחק רב מהמרפאה.
הוספיס 13 בית- טיפול בחולים הנוטים למות 14 .
כך לדוגמה, בישראל מתים ממחלת הסרטן כ- 10,000 .
איש בכל שנה שרבים מהם זקוקים לטיפול כזה 4 .
שיקום רב - מקצועי15 - .
בדרך כלל כהשלמה לשיקום בבית חולים כדי להבטיח טיפול רפואי ר אוי בקשיש המטופל בביתו (להלן - מטופל בית 16 ,) ומכיוון שלעתים אין בבית הקשיש השגחה צמודה כפי שקיימת בבתי החולים ובמוסדות, יש לקבל כתנאי ראשוני והכרחי לטיפול בית את הסכמתם של החולה ומשפחתו לטיפול ואת נכונותם לשיתוף פעולה.
תנאי נוסף לקיום כל סוגי טיפולי הבית הדרושים הוא הרכבת צוות רפואי מגוון ובו רופאים מומחים במגוון תחומים, אחיות, פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת, מרפאים בעיסוק, עובדים סוציאליים, דיאטנים ועוד.
11 עוד על נושא זה ראו בכרך זה בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 169.
12 מחקר של הכללית, משרד הבריאות והדסה על מאושפזי הבית של הכללית במחוז ירושלים שפורסם ב- 2007 .
מצא כי עלות אשפוז בית היא כחמישית מעלות אשפוז בבית חולים 13 הוספיס- מוסד סיעודי, בעיקר לחולים חשוכי מרפא (מילון אבן שושן).
14 חולה הנוטה למות- חולה בסוף ימיו; terminally ill patient ; end of life patient 15 תהליך שמטרתו לשפר תפקודים מוטוריים וקוגניטיביים שנפגעו בעקבות מחלה או פציעה.
תהליך זה מצריך טיפול על ידי צוות רב -מקצועי ועשוי לכלול, בין השאר, פיזיותרפיה, ריפוי בדיבור וריפוי בעיסוק.
16 מרבית מטופלי הבית הם קשישים- חולים בני 65 .
ומעלה 114 דוח שנתי61ב .
כל אחת מקופות החולים הקימה מערך של יחידות שייעודן מתן שירות למטופלי הבית (להלן - היחידות לטיפולי בית או היחידות) 17 .
על פי נתונים שמסרו הקופות למשרד מבקר המדינה, מספרי .
17 ;כפי שיפורט בהמשך, הקופות הגדירו באופן שונה את שמות היחידות ואת ייעודן בדוח זה, תחת ההגדרה "יחידות" נכללים כל סוגי היחידות לטיפול בחולים בביתם, אלא אם כן צוין אחרת.
עוד על ייעוד היחידות כפי שכל אחת מן הקופות הגדירה ראו בפרק "הצורך במידע אחיד על טיפולי הבית".
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 115 .
מטופלי הבית שהיו מטופלים ביחידות בתחילת שנת 2010 היו כדלהלן: בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) - 18,722 מטופלים; במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) - 6,307 ; בלאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) - 2,120 ; בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) - 1,565 .
מספר המטופלים ביחידות בכל הארץ הוא אפוא כ- 29,000 .
בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 2006 הוא ציין 18 כי "רק בשנים האחרונות החל משרד הבריאות ליזום תהליך של פיתוח סטנדרדים וגיבוש קריטריונים לטיפול רפואי בבית".
בחודשים פברואר -אוגוסט 2010 , בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלה: הפעולות שנקטו משרד הבריאות (להלן - המשרד) והקופות להסדרת תחום טיפולי הבית; מתן תמריצים לקופות לעידוד טיפולי בית; טיפולי בית וטיפול פליאטיבי 19 ( palliative care ) לחולה הנוטה למות; מניעה ואבחון של מחלות האופייניות לקשישים המטופלים בביתם; סדרי הטיפול במטופלי הבית; קביעת תקני כוח אדם ליחידות; שמירה על עקרון השוויון שנקבע בחוק במתן טיפולי בית; תיעוד רפואי ביחידות.
הבדיקה נעשתה במשרד ובמחוזות של ארבע הקופות: במחוז מרכז ובמחוז דרום של הכללית; במחוז ירושלים והשפלה ובמחוז צפון של מכבי; במחוז ירושלים ובמחוז מרכז של מאוחדת; במחוז דרום ובמחוז מרכז של לאומית.
נבדקו, בין היתר, תיקים רפואיים של 114 מטופלי בית, אשר נבחרו באורח אקראי ממטופלי הבית המבוטחים בכל הקופות.
בדיקות השלמה נעשו במועצות הלאומיות20 , במכון ברוקדייל21.
, במוסד לביטוח לאומי ובאגודה למלחמה בסרטן .
חשש לפגיעה בעקרון השוויון בין המבוטחים .
החוק קובע כי "ביטוח הבריאות הממלכתי לפי חוק זה, יהא מושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית".
לכן על הקופות להקפיד על מתן שירות שווה למבוטחיהן ברחבי הארץ, לרבו ת ביחידות לטיפולי בית.
כדי לעמוד על שיעור הקשישים המקבלים שירות זה בכל מחוז משרד מבקר המדינה השווה את מספר הקשישים המטופלים על ידי היחידות למספר הקשישים המבוטחים בכל מחוז ממחוזות הקופות.
להלן תרשימים המציגים את ניתוח הנתונים שנאספו בכל אחת מן הקופות: .
18 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק "היבטים בטיפול בקשיש הסיעודי", עמ' 577.
19 טיפול תומך, בעיקר להקלת כאביו של החולה הנוטה למות.
עוד על נושא זה ראו להלן.
ועדות מקצועיות בשילוב מומחים, שהמשרד מקים כדי שייעצו לו 21 "מכון ברוקדייל" הוא מכון מחקר המבצע מחקרים בסוגיות חברתיות לרבות בנושא הזקנה.
116 דוח שנתי61ב הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 117 הביקורת העלתה כי בכללית, מאוחדת ולאומית קיימים הבדלים ניכרים בין שיעורי הקשישים המטופלים על ידי היחידות במחוזות השונים של אותה קופה.
בייחוד בולטים ההבדלים בין המחוזות שבמרכז הארץ ובין מחוזות פריפריים.
כך, נמצא כי במחוז תל אביב -יפו של הכללית שיעור הקשישים שזכו לטיפול היחידה גדול פי 2.
5 משיעורם במחוז דרום ופי 1.
5 משיעורם במחוז ירושלים; שיעור המטופלים במאוחדת שזכו לטיפול היחידות במחוז ירושלים גדול פי ארבעה ויותר משיעורם במחוז צפון - שומרון ופי שלושה משיעורם במחוז מרכז -שרון; בלאומית שיעור המטופלים ביחידה של מחוז ירושלים הוא יותר מפי 3 משיעורם במחוז צפון וכמעט פי 1.
5 משיעורם במחוז דרום.
הבדלים ניכרים אלה משקפים לכאורה פגיעה בעקרון השוויון שנקבע בחוק.
בתשובתה מאוקטובר 2010 השיבה מאוחדת כי טיפולי הבית מבוצעים על פי תפיסת השירות של כל מחוז, וכי במחוז ירושלים מטופלים ביחידה גם מבוטחים שאינם מרותקים לביתם ושמצבם אינו מחייב טיפול בית, ועל כן לא ניתן להסיק מכך על אי-שוויון.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת מאוחדת מאשרת כי קיימת אי -אחידות בפעולת היחידות במחוזות השונים שאף עלולה להוביל לאי-שוויון, ולכן על המשרד ומאוחדת לשוב ולבחון את דרך פעולתה של הקופה בעניין זה.
בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה מאוחדת כי היא משלימה בימים אלו הקמת מחלקה ייעודית לטיפול כוללני בקשישים בקופה הן במרפאות ייעודיות והן ביחידות לטיפולי בית, ובמקביל ייבנו יחידות מחוזיות שירכזו את פעולות היחידות לטיפולי בית במחוזות השונים.
להערכת מאוחדת מהלכים אלו יביאו לאחידות במסגרות הטיפוליות, בנוהלי הטיפול ובאופן הדיווח בכל מחוזות הקופה.
בתשובתה מאוקטובר 2010 השיבה הכללית כי היחידה לטיפולי בית היא גורם "מסייע ותומך" לשירות הניתן על ידי המרפאות, וכי מידת השימוש במשאב זה משתנה ממחוז למחוז וממרפאה למרפאה ותלויה בגורמים רבים, ולכן לדעתה אין לקשר בין מספר הקשישים במחוז ובין מספר הקשישים המטופלים על ידי היחידות באותו מחוז.
משרד מבקר המדינה מציין כי לפי נוהלי הכללית, במקרים רבים היחידות לטיפולי בית אינן רק "גורם מסייע ותומ ך" אלא גורם הנותן את עיקר הטיפול למטופלים בביתם, ולגבי חלק מהם הטיפול הוא אף תחליף לאשפוז.
לכן ההבדלים הגדולים בין שיעורי הקשישים הזוכים לטיפול היחידות במחוזות השונים מצביעים על חשש לפגיעה בעקרון השוויון.
סדרי הטיפול בקשישים מטופלי בית .
בדיקה ראשונית של המטופלים הטיפול בקשיש בביתו בא לעתים כתחליף לאשפוז והוא עשוי להציל את חייו, להאריכם או לשפר במידה ניכרת את איכותם.
על כן חשוב להתחיל בטיפול בקשיש בביתו סמוך ככל האפשר לסיום הטיפול במסגרת הרפואית הקודמת שבה שהה (בדרך כלל חדר מיון או מחלקת אשפוז בבית חולים), וכי הצוות הרפואי של היחידה יבדוק את הקשיש בדיקה ראשונית מקיפה בתוך פרק זמן סביר וקצר שיאפשר שמירה על הרצף הטיפולי לאחר ששב לביתו.
קיימת סכנה שאם יחלוף זמן רב מדי קודם שיוחל בטיפול בבית, יידרדר מצבו של הקשיש והוא יזדקק לאשפוזים נוספים, דבר העומד בניגוד למטרות הטיפול בבית, שכוללות את ייצוב המצב הבריאותי של המטופל והפחתת מספר ההפניות לבתי חולים וימי האשפוז בהם.
נמצא כי כל הקופות, מלבד הכללית, קבעו תקן לפרק הזמן המרבי שיחלוף עד קיום הבדיקה הראשונית, אולם הן לא הקפידו על עמידה בתקן שקבעו.
להלן דוגמאות לליקויים בתחום זה: .
פרק הזמן העובר עד הבדיקה הראשונית הכללית : כאמור, הכללית לא קבעה בנהליה תקן בעניין זה.
ואכן בבדיקה אקראית של עשרה תיקים ביחידה של הכללית במחוז מרכז נמצא כי בשלושה מהם חלף יותר מחודש ימים מההפניה ליחידה ועד הבדיקה הראשונית.
זהו פרק זמן ניכר גם בהשוואה ליתר הקופות, כפי שיפורט להלן.
בתשובתה מאוקטובר 2010 מסרה הכללית כי לא קבעה מהו פרק הזמן המרבי מההפניה ליחידה עד הבדיקה הראשונית, משום שהשיקול הקובע הוא השיקול הרפואי, ולכן, זמן הבדיקה הראשונית נקבע לכל מטופל בית לפי המידע הרפואי שהתקבל בהפנייתו ליחידה.
משרד מבקר המדינה מציין כי לעתים עלולה לחול הידרדרות מהירה במצבו הרפואי של קשיש שאך השתחרר מבית החולים.
לפיכך חשוב לקבוע פרק זמן מרבי שיחלוף מההפניה ליחידה עד הבדיקה הראשונית ולעמוד בו.
לאומית : לאומית קבעה בנהליה כי צוות היחידה יגיע לביתו של המטופל בתוך 24 שעות מההפניה ליחידה.
ואולם בביקורת נמצאו דוגמאות למקרים שבהם היו עיכובים בביצוע הבדיקה הראשונית; באחד מעשרת התיקים שנבדקו אקראית ביחידה בקריית גת נמצא שחלפו יותר מעשרה ימים מההפניה ליחידה עד בדיקה הראשונית, ובתיק אחר - אף יותר משלושה שבועות.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 119 .
מכבי : מכב י קבעה בנהליה כי גורם מקצועי מטעם היחידה יבקר בבית המטופל בתוך 48 שעות מההפניה ליחידה (בשבתות וחגים- 72 .