HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המפקחים נדרשו לקיים ביקורים בשטחים החקלאיים (להלן - ביקורי שטח), לבדוק אם החקלאים ביצעו את הנדרש לפי היתר המכירה ולהנפיק להם היתר לשיווק לשנת השמיטה.
מינהלת השמיטה נדרשה למסור לממונה שמיטה בכל חודש דיווח על תוצאות פעילות הפיקוח שלה, הן בנוגע לתקינות עבודת החקלאים בשמיטה, הן בנוגע לשיווק התוצרת החקלאית בשווקים (להלן - דיווח חודשי).
כמתחייב בהסכם מסרה מינהלת השמיטה לממונה שמיטה דיווחים חודשיים, ובהם, בין השאר, נתונים על מספר היתרי השיווק שהונפקו, על מספר הביקורים אצל חקלאים, בשווקים סיטונאיים וברשתות שיווק ועל ליקויים שהתגלו.
בנוסף, מינהלת השמיטה הקימה מערכת מידע ממוחשבת שאפשרה לממונה שמיטה להתעדכן בנוגע לפעילות הפיקוח שלה.
מסקירת הדיווחים החודשיים לתקופה נובמבר 2014 - יולי 2015 עולהשברוב הדיווחים החודשיים שהגישה מינהלת השמיטה לא רשמו המפקחים פרטים או הערות כלשהם בנוגע להתרשמותם מהביקור אצל החקלאים.
עלה שהמשרד לשירותי דת דרש ממינהלת השמיטה לדווח לו רק על חריגות מן הכללים, ולא דרש דיווח מפורט על מהלך הפיקוח.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד לשירותי דת כי ההסתפקות בדיווח רק על החריגות פגמה ביכולתו לקיים בקרה על כלל עבודת הפיקוח ולגבש תמונה כוללת בנוגע למידת יישום הנחיותיו לחקלאים.
הפיקוח על ביצוען של "מלאכות אסורות ": הנחיות המשרד לשירותי דת קבעו כי על המפקחים לבצע ביקורי שטח אצל החקלאים בעת ביצוע המלאכות האסורות.
החקלאים נדרשו להודיע לנציגי מינהלת השמיטה שבועיים לפני ביצוע אחת מהמלאכות האסורות ולחלופין שבועיים לפני הקטיף של תוצרתם החקלאית כדי לאפשר למפקחים לבקר בשטח ולוודא שהפעולות נעשות בידי לא יהודי, לצורך מתן היתר לשיווק התוצרת.
עוד קבעו ההנחיות כי יש לבצע ביקורת מדגמית של 50% ממלאכות אלה לפחות.
לפיכך היה על חברה א לבצע 4,800 פעולות "תיאום ודיווח מועדי זריעה וזמירה לחקלאים לפי דרישות הרבנות הראשית", בעלות של 150 ש"ח לפעולה, ובסך הכול 720,000 ש"ח.
משרד לשירותי דת 1079 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסקירת הדיווחים החודשיים לתקופה נובמבר 2014 - יולי 2015 עלה כי הם לא כללו מידע על חקלאים שהודיעו למינהלת השמיטה שבכוונתם לבצע אחת מן המלאכות האסורות.
לפיכך אי-אפשר לבדוק אם ביקורי השטח חפפו למועדי ב יצוע המלאכות האסורות כדי לבדוק אם החקלאים עמדו בדרישות המשרד.
זאת ועוד, בדיווחים לא ציינו המפקחים מטעם מינהלת השמיטה מה היו תוצאות הביקורות בכל הקשור לדרישות הנוגעות לביצוען של המלאכות האסורות.
מהמתואר לעיל עולה שהמידע הכלול בדיווחי מינהלת השמיטה אינו יכול לשמש את המשרד לשירותי דת כדי לאמת שהוראותיו בכל הקשור לביצוען של המלאכות האסורות מיושמות כנדרש.
היעדר דיווח מלא לא מאפשר למשרד לשירותי דת לוודא שמינהלת השמיטה עומדת בדרישותיו בכל הקשור להיקף הפיקוח שנקבע בהסכם.
זאת ועוד, במצב זה המשרד אינו יכול לוודא שהתמורה שקיבל תואמת את הסכום ששילם.
המשרד לשירותי דת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ממונה שמיטה נכנס למערכת הממוחשבת של המפקחים ועקב אחר המידע הישיר שהתקבל והגיע לשטח לצורך בקרה ישירה על המפקחים.
אשר למידת ההתאמה בין פעולותיה של חברה א ובין התמורה ששולמה לה, המשרד לשירותי דת הסביר כי בהתאם להסכם עם חברה א, חשבות המשרד הסתמכה בתשלומים שביצעה על דיווחי היחידה המקצועית ועל אישורה, וכי היא מבצעת בדיקות מדגמיות של המסמכים; במקרה זה ממונה שמיטה הוא הגורם המקצועי המאשר.
לדעת משרד מבקר המדינה הפעולות שביצע ממונה שמי טה באמצעות המערכת הממוחשבת אינן יכולות להחליף סיכום מסודר של פעילות הפיקוח מטעם חברה א לצורך בחינת עמידתה במפתח שנקבע במסמכי ההתקשרות.
הפיקוח בשווקים הסיטונאיים , בשווקים המקומיים ובמרלו"גים : בתחילת שנת השמיטה פעלו בישראל שלושה שווקים סיטונאיים (בחיפה, בצריפין ובירושלים), 119 שווקים מקומיים ו-12 מרלו"גים.
המשרד לשירותי דת הנחה את מינהלת השמיטה אילו פעולות לבצע בשווקים ובמרלו"גים.
לפיקוח על נושא זה נקבעה תמורה בסך 366,000 ש"ח.
ממונה שמיטה לא סיכם את הנתונים הכלולים בדיווחים החודשיים ולא ניתח אותם כדי לוודא שהתמורה ששולמה למינהלת השמיטה תואמת את שיעור עמידתה במחויבויותיה.
משרד מבקר המדינה ניתח את פעולות הפיקוח שמינהלת השמיטה דיווחה עליהן בדיווח החודשי והשווה בינן ובין דרישות המשרד לשירותי דת בנוג ע לפיקוח בשווקים ובמרלו"גים: א.
בשווקים הסיטונאיים : על פי דרישת המשרד לשירותי דת היה על המפקחים לקיים בכל שבוע ביקורת בכל אחד משלושת השווקים הסיטונאיים בזמן פעילות השוק (דהיינו בשעות הלילה) למשך ארבע שעות לפחות.
כאמור, על פי המפתח היה על המפקחים לבקר בשנת השמיטה 162 פעמים בשווקים הסיטונאיים בעלות של 600 ש"ח לביקור, ובסך הכול 97,000 ש"ח.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסקירת הדיווחים החודשיים על ביקוריהם של מפקחי מינהלת השמיטה בשלושת השווקים הסיטונאיים בחודשים נובמבר 2014 - יולי 2015 עולה שתדירות הביקורים ומשכם לא התאימו לדרישות המשרד לשירותי דת.
בתקופה זו ביקרה מינהלת השמיטה 85 פעמים בלבד בשווקים הסיטונאיים אף שהיה עלי ה לבקר בהם 112 ( פעמים 76% .
)59 ( מהביקורים 69% ) ארכו פחות מן הנדרש- ארבע שעות.
המשרד לשירותי דת לא התאים את התמורה ששילם לחברה א לשיעור הביצוע של ביקורי הפיקוח בשווקים הסיטונאיים ושילם לה תמורה מלאה תמורת פיקוח חלקי בלבד.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה שולם לחברה א תשלום יתר בסך 16,200 .
ש"ח בעבור הפיקוח בשווקים הסיטונאיים ב.
בשווקים המקומיים : על פי דרישת המשרד לשירותי דת, בכל אחד מ-119 השווקים המקומיים היה על מינהלת השמיטה לבקר לפחות פעם בחודשיים בשעות היום למשך שעה; על פי המפתח היה על המפקחים לבקר בשנת השמיטה בשווקים אלה 714 פעמים בעלות של150 ש"ח לביקור, ובסך הכול 107,000 ש"ח.
הדיווחים החודשיים של מינהלת השמיטה לא כללו מידע על הביקורות שנערכו בשווקים המקומיים, וממילא לא דווח על תוצאותיהן.
מכאן שאי- אפשר לדעת אם נערכו ביקורות בשווקים המקומיים, באיזו תדירות, ואם התאימו לדרישות.
יוצא אפוא שהמשרד לשירותי דת שילם את מלוא התשלום עבור ביקורי הפיקוח בשווקים המקומיים בלא שווידא שהעבודה נעשתה על פי דרישותיו המפורטות.
במרלו "גים: על פי דרישת המשרד לשירותי דת, בכל אחד מ-12 המרלו"גים היה על מינהלת השמיטה לערוך ביקורת לפחות פעם בשבוע בזמן הפעילות למשך שעתיים לפחות.
על פי המפתח היה על המפקחים לבקר במרלו"גים 540 פעמים בעלות של 300 ש"ח לביקור (ממוצע של 45 ביקורות לחודש), ובסך הכול 162,0 00 ש"ח.
הביקורת העלתה שמספר הביקורות שביצעה מינהלת השמיטה (בארבעת החודשים שנבדקו) היה קטן מזה שנקבע בהסכם ושגם משכן היה קצר מהנדרש.
למרות זאת, המשרד לשירותי דת שילם את מלוא התשלום.
משרד לשירותי דת 1081 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהאמור לעיל עולים ליקויים של ממש בהתנהלות המשרד לשירותי דת בכל הקשור למעקב אחר מידת עמידתה של מינהלת השמיטה בדרישות ההסכם בינה ובין המשרד לשירותי דת.
המשרד לא ניתח בצורה סדורה את תוצרי עבודתה של מינהלת השמיטה, לא השווה בינם ובין מה שנקבע בהסכם ולא התאים את התמורה ששילם לה בעבור תוצרי הפיקוח שהתקבלו.
זאת ועוד, בדיווחים החודש יים לא נמצא ביטוי לפיקוח שמינהלת השמיטה הייתה אמורה לבצע בשווקים המקומיים.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי הפיקוח על יישום ההנחיות של הרה"ר בסוגיות הלכתיות הנוגעות לשנת שמיטה הוא נדבך חשוב בבניית אמון הציבור המקפיד לצרוך תוצרת המותאמת להגבלות של שנת השמיטה ולפתרונות ההלכתיים הקיימים, ומכאן החשיבות בהקפדה על הבטחת יעילותו.
חברה א השיבה למשרד מבקר המדינה כי פעילות הפיקוח נעשתה בתיאום עם ממונה שמיטה ועם הרה"ר.
לדברי החברה, עם הזמן התברר שאין צורך בביקורות בתדירות ובמשך שנקבעו בתחילה, והוחלט להתאים את משכן למאפייני ה אתר, לעונת הפעילות החקלאית, לחודשי השנה ולמועדי ישראל.
עוד ציינה חברה א כי במקום ביקורי השטח שהוחלט לוותר עליהם היא ביצעה מטלות רבות אחרות.
בתשובתו של המשרד לשירותי דת למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הוא מסר כי תכנית העבודה המקורית שימשה מתווה כללי אך הייתה דינמית, ונעשו בה שינויים ועדכונים תדירים בהתאם לצרכים.
כך למשל צומצם מספר הביקורים במרלו"גים אך הוגדל מספר הביקורים בשטחים החקלאיים.
עוד הסביר המשרד לשירותי דת כי "בהערכות לקראת פרויקט חדשני כזה לא ניתן היה לדעת מראש מספרים מדויקים וחלוקה מדויקת של נפח הע בודה, ומאידך על מנת לקבל הצעת מחיר היה נדרש לקבוע מראש כימות של שעות פיקוח".
לפיכך נקבע בנספח לחוזה כי "פירוט הפעילות המוצעת בהסכם כפוף להנחיות הרבנות הראשית ולשיקול דעתו של הממונה", וניתנה לממונה שמיטה סמכות לערוך שינויים והתאמות במבנה הפיקוח כל עוד אין בכך חריגה מהסכום הכולל.
בתשובת הרה"ר מדצמבר 2015 היא ציינה כי "ועדת השמיטה הממלכתית נתנה את על בסיס הדרישות ההלכתיות.
]חברה א[ הוראותיה במנותק מן ההסכם שנחתם עם כאשר הועברו ההנחיות ההלכתיות למינהלת השמיטה לא נאמר לה שהן חורגות מההסכם, רק כאשר ביקשה להגדיל את מספר המפקחים, נאמר לה שבקשה זו חורגת מהתקציב שנקבע לביצוע ההכנות לשמיטה".
משרד מבקר המדינה דוחה מכול וכול את תשובתו של המשרד לשירותי דת: הגמישות יוצרת עמימות ואינה מאפשרת למדוד תפוקות ולהעריכן.
קבלת הצעת המחיר וההתקשרות החוזית אינן רק פעולות פורמליות, אלא מטרתן לבטא את התחייבויותיו של המציע.
כל שינוי בכמויות מרכיבי הפיקוח ובתדירותם משפיע על העלויות ועל הרווחיות של הספק, ופיקוח שאינו מושתת על מדד כמותי בהתאם לנקבע בחוזה ההתקשרות אינו מאפשר למשרד לעקוב אחר מידת ביצוע הדרישות וממילא אחר הסכומים שעליו לשלם על פי אותו מפתח כמותי.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אפשר לנהוג בגמישות ולהתאים את תכנית הפיקוח לנסיבות המשתנות, אך זאת יש לעשות אך ורק על פי מתווה מוסכם מראש.
לפיכך היה על המשרד לשירותי דת לקבוע עוד במסמכי המכרז "נוהל שינויים" המסדיר את הליך ביצוע השינויים בדרישות.
הקביעה בחוזה ההתקשרות שלפיה "פירוט הפעילות המוצעת בהסכם כפופות להנחיות הרבנות הראשית ולשיקול דעתו של הממונה" אינה יכולה לבוא במקום נוהל שינויים מפורש, הכולל הסכמה מראש של הצדדים על גבולות השינויים - תמחורם, ואופן אישורם.
נוהל כזה לא נקבע במסמכי המכרז ואף לא בהסכם עם החברה.
יתר ה מזו, לא נמצא במסמכי המשרד לשירותי דת והרה"ר אזכור כלשהו של השינויים שהוסכם עליהם בין הצדדים.
במצב זה, התשלומים ששולמו לחברה א בוצעו ללא בדיקה וביסוס נאותים.
מתשובותיהם של המשרד לשירותי דת ושל הרה"ר עולה בבירור היעדר תיאום, שהוא חיוני לביצוע מוצלח של פרוי קט שמעורבים בו כמה גורמים.
אי-אפשר לבצע התקשרות חוזית ללא התחשבות בהיבט התקציב, ואי-אפשר לנהל פרויקט של הפעלת שנת שמיטה ללא קביעה ברורה ומראש של הדרישות ההלכתיות.
,מהמתואר לעיל עולה כי המשרד לשירותי דת כשל בהתנהלותו, הן בשלב המכרז הן בבקרה על עמידתה של החברה הזוכה בהתחייבויותיה ובמשימות הציבוריות שהוטלו עליה.
כל זאת אגב תשלום מלוא התמורה בגין ביצוע העבודה ובלי שהבטיח קבלת תמורה מלאה בגין משאבי ציבור.
בתשובה נוספת שהעביר המשרד לשירותי דת בסוף ינואר 2016 , מסר מנכ"ל המשרד19 כי בשל חוסר ניסיון קודם, המשרד לש ירותי דת לא נערך בעוד מועד לביצוע הפיקוח בשנה השמינית על תוצרת חקלאית של שנת השמיטה20 .
עם זאת, לאחר קבלת טיוטת דוח הביקורת הפעיל המשרד מנגנון פיקוח על התוצרת החקלאית בשנה השמינית בעלות 400 ,אלף ש"ח שלא באמצעות חברה א שהגישה הצעה כספית בסך 2.
מיליון ש"ח יצוין שדיווח מנכ"ל המשרד לשירותי דת מתייחס לפעולות שנעשו לכאורה לאחר סיום הביקורת, ועל כן הן לא נבדקו במסגרתה.
19 כאמור, מנכ"ל המשרד לשירותי דת, עו"ד עודד פלוס, נכנס לתפקידו ב- 15.
20 ישגידולים שהבשילו בשנת השמיטה והמשווקים בשנה השמינית; חלה עליהם קדושת שביעית.
משרד לשירותי דת 1083 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 טיפול המשרד לשירותי דת בממצאי הפיקוח של מינהלת השמיטה .
בדיווח החודשי לנובמבר 2014 דיווחה מינהלת השמיטה שמפקחיה נתקלו בבעיות רבות בשווקים הסיטונאיים ובמרלו"גים, והעירה שהמשגיחים מטעם הרה"ר שהיו בשווקים לא היו בקיאים בנוהלי "היתר המכירה", ושהיה מחסור ברשימות עדכניות של החקלאים הכלולים בהיתר.
גם בדיווחים החודשיים לחודשים דצמבר 2014 - אפריל 2015 דיווחה מינהלת השמיטה על ליקויים דומים.
מינהלת השמיטה העביר ה את הדיווחים החודשיים, לרבות פירוט הליקויים, לממונה שמיטה.
עוד העבירה אליו ואל הרה"ר מכתב על כל חריגה בנפרד.
ממונה שמיטה העביר מפעם לפעם מכתבים לאגף הכשרות הארצי ברה"ר (להלן - אגף הכשרות) בעניין החריגות שהעלו מפקחי מינהלת השמיטה בשווקים הסיטונאיים21.
בפועל, המשגיחים מטעם מחלקות הכשרות שבמועצות הדתיות הם הגורם המקצועי האמון על הפיקוח השוטף על קיום תנאי ההכשר של תוצרת השמיטה, על פי ההנחיות ההלכתיות והמינהליות שנתנו הרבנים הראשיים וממונה שמיטה.
הבדיקה ברה"ר העלתה כי רק מאפריל 2015 העבירה ממונה שמיטה לאגף הכשרות דוחות של מינהלת השמיטה בנוגע לביקורות שעשו מפקחי מינהלת השמיטה בשווקים הסיטונאיים.
רק בחודשים אפריל -יולי, בעקבות ממצאי הדוחות, פנה מנהל המדור למצוות התלויות בארץ שבאגף הכשרות לרבנים המקומיים ולמנהלי מחלקות הכשרות של המועצות הדתיות וחידד את ההנחיות למשגיחים המקומיים בשווקים.
מהדיווחים החודשיים למאי -יולי 2015 עולה שהליקויים שמנהל המדור למצוות התלויות בארץ דיווח עליהם למחלקות הכשרות ולרבנים המקומיים חזרו ונשנו, ובהם היעדר משגיחים בשוק ושיווק תוצרת חקלאית ללא היתר שיווק.
המשרד לשירותי דת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה שבתחילת שנת השמיטה טרם נקבע הנוהל בדבר דרישת היתרי שיווק, ורק בהמשך התבקשו המשגיחים לדרוש היתרי שיווק מכל החקלאים.
לפיכך היה קושי להטמיע דרישה זו.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי , אכן ישנה ת ]צריפין, ירושלים וחיפה [ "בנושא השווקים הסיטונאים הגדולים שתית כשרותית חלקית עקב חוסר במשאבי תקציב וכוח אדם ולאו דווקא בשנת השמיטה".
עוד ציין המשרד בתשובתו כי מהבחינה ההלכתית אין פגם בכשרות התוצרת החקלאית גם אם לא ניתן היתר לשיווק כיוון שהחקלאים רובם ככולם ביצעו הליך של מכירת קרקעות עוד לפני השמיטה.
21 אגף הכשרות ברה"ר ממונה על ההסדרה והפיקוח של תחום הכשרות ועל קביעת נוהלי כשרות אחידים ברחבי ישראל במגוון תחומים.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אכן, לעיכוב בקביעת ההנחיות ההלכתיות לשנת השמיטה התשע"ה בידי הרה"ר הייתה השפעה ניכרת על איכות הפיקוח על יישומן של הנחיות אלה.
אף על פי כן, הישנותם של הליקויים מעלה ספק בדבר נכונותם של משגיחי הכשרות ליישם את הנחיות הרה"ר בכל הקשור להסדר של היתר מכירה.
גורמי הכשרות המקומ יים שלא מילאו את ההנחיות ההלכתיות שקבעה הרה"ר, הפרו את חובתם המקצועית ופגעו ביכולתה של הרה"ר לממש את אחריותה הארצית הכוללת על תחום הכשרות.
בביקורת הקודמת המליץ משרד מבקר המדינה שהרה"ר (שהייתה אז הגוף הממונה על הטיפול בנושא השמיטה) תיערך לשנת השמיטה בפרק הזמן שבין שנות השמיטה ותגבש פתרונות לסוגיות ההלכתיות.
צוין אז כי סביר להניח שאם הרה"ר תיערך כראוי לשנת השמיטה, יהיה אפשר לשלב את הטיפול בנושא השמיטה בתפקידי המדור למצוות התלויות בארץ, בין השאר כדי שיהיה אפשר לנצל את הידע ואת הניסיון של עובדי המדור וכך גם לצמצם את עלויות ביצוע הפרויקט בעתיד.
בעקבות ממצאי הביקורת לשנת התשע"ה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד לשירותי דת ולרה"ר לשוב ולשקול את האפשרות לשלב את הפיקוח על יישום ההנחיות ההלכתיות בשנת השמיטה בתפקידי המחלקה המקצועית ברה"ר - המדור למצוות התלויות בארץ.
שילוב ז ה עשוי לאפשר גם פיקוח הדוק ומקצועי יותר של המשגיחים במועצות הדתיות.
כוח האדם הנדרש למתן השירותים : בהסכם ההתקשרות התחייבה חברה א להעסיק כוח אדם מקצועי כדי לעמוד בדרישות המכרז, ונקבעו דרישות הנוגעות למספר העובדים ולאיכותו וכישוריו של כוח האדם שתעסיק.
נקבע שוועדה משרדית תבחן את התאמתם של המועמדים המוצעים לתנאי המכרז.
לפיכך על המציעים להציע מאגר של בעלי תפקידים לכל תפקיד נדרש.
במכרז פורטו התפקידים הנדרשים בכל תחום, ובהם תפקידים בתחום הלוגיסטי.
לכל צוות העובדים נדרש רקע בתחום ההלכה היהודית כתנאי סף כללי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי דרישה זו יש בה משום פגיעה בשוויון ההזדמנויות בתעסוקה.
התנאי שנכלל במכרז אינו שוויוני כלפי עובדים שלא יועסקו בתחום ההשגחה אלא בתחום הלוגיסטי, ולכן תפקידם אינו מחייב רקע בתחום ההלכה.
בתשובתו של המשרד לשירותי דת למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הוא הסביר כי אין מדובר בפעילות לוגיסטית בלבד אלא בפעילות בעלת הקשר כשרותי והלכתי מובהק, ולפיכך נקבע תנאי סף של עיסוק בפרויקטים שיש להם קשר ליהדות.
עוד ציין כי "מכרז שעבר מספר ערכאות שיפוטיות ואושר לחלוטין למרות טענות רבות נגדו.
חזקה שהוא תקין וראוי".
משרד לשירותי דת 1085 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מציין כי המבנה הארגוני שנדרש במכרז כלל בעלי תפקידים כגון "מרכז לוגיסטי", "אחראי תיאום ובקרה" ו"רכז אזורי".
מתיאור התפקידים האלה אין עולה שנדרש ידע הלכתי קודם.
יודגש כי בית המשפט לא נדרש לסוגיה של הדרת עובדים, ולכן אי-אפשר ל גזור מפסיקתו דבר בנוגע לכך, ובוודאי שהוא לא נתן הכשר להדרת מי שאין לו רקע בתחום ההלכה היהודית.
מתן תמיכות לחקלאים ולמוסדות שונים בשנת השמיטה .
בהחלטת הממשלה בעניין היערכות לשנת השמיטה נקבע כי סעיפי התמיכה לחקלאים בשנת השמיטה התשע"ה יחולקו לשני סוגים עיקריים: (א) סעיפי תמיכה שקשורים ישירות למגזר החקלאי - 79.
5 מיליון ש"ח (מתקציב משרד החקלאות); (ב) סעיפי תמיכה שקשורים לשירותי דת - 20.
5 מיליון ש"ח (מתקציב המשרד לשירותי דת).
תמיכה בחקלאים משביתי משקים מתקציב משרד החקלאות .
הממשלה קבעה שהיקף התמיכה בחקלאים שמשביתים את משקם יהיה 45 מיליון ש"ח.
עד סוף אפריל 2015 אישר משרד החקלאות את בקשותיהם של150 חקלאים משביתי משקים לקבל תמיכה בהיקף כולל של כ-19 מיליון ש"ח.
בביקורת הקודמת עלה כי משרד החקלאות גיבש נוהלי תמיכה לחקלאים משביתים באיחור, וכתוצאה מכך התעכבו מאוד הטיפול בבקשותיהם לתמיכה ותשלום כספי התמיכות לזכאים.
כלקח משנת השמיטה הקודמת גיבש משרד החקלאות עוד במאי 2014 שישה נוהלי תמיכה ייעודיים לחקלאים המשביתים.
נוהלי התמיכה נועדו לאפשר קיום לחקלאים משביתים בשנת השמיטה, והם מפרטים את תנאי הסף לזכאות לתמיכה ואת אמות המידה לקביעת סכום התמיכה, אופן הגשת הבקשה והמסמכים והנתונים שיש לצרף לה.
הנוהל למתן תמיכה בחקלאים משביתי משקים קובע כי לאחר קביעת הזכאות בתחילת שנת השמיטה תינתן לחקלאים תמיכה בשיעור של כ-25% מהסכום הכולל שהם זכאים לו, והיתרה תשולם להם ברבעון האחרון של שנת השמיטה.
יצוין כי בינואר 2015 פנו למשרד החקלאות 35 חקלאים מדרום הארץ שהחליטו להשבית את משקיהם בשנת השמיטה וקבלו על כך שעד אותו מועד - חמישה חודשים אחרי שהתחילה שנת השמיטה - לא קיבלו כל תשלום מתקציב השמיטה.
עד במועד הביקורת, אפריל 2015 , שילם משרד החקלאות מקדמות רק ל -64 חקלאים משביתי משקים, דהיינו רק לכ-43% מהחקלאים שבקשתם אושרה, בסכום כולל של כ- 4.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
לאחר שנת השמיטה הקודמת עלה הצורך להקים קרן שתיתן מענה לחקלאים שמשביתים את פעילותם החקלאית בשנת השמיטה.
גם החלטת הממשלה בעניין ההיערכות לשנת השמיטה מיוני 2014 קבעה שיש להקים קרן שמיטה לא יאוחר מאוגוסט 2015.
באפריל 2015 הוקם צוות משותף למשרד לשירותי דת, משרד החקלאות, משרד האוצר ומשרד המשפטים כדי לגבש מסמך שישמש אבן דרך להקמת הקרן.
בדיון שקיים הצוות ב- 15.
15 נידונו כמה חלופות לקרן השמיטה וצוין כי החקלאים שהגישו בקשות להשבתת הקרקע חתמו על כתב הסכמה להשתתף בקרן השמיטה, אם תוקם.
עד מועד סיכום הביקורת, אוגוסט 2015 , לא גיבש הצוות הבין -משרדי את מתכונת הקמתה של קרן השמיטה.
בתשובתו של משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הואציין כי גובשה טיוטת נוהל לתמיכה בחקלאים (קרן שמיטה), ובימים אלו דנים בה גורמי המדינה השותפים ליצירתה לקראת הפצתה לציבור הרחב לקבלת הערותיו.
תמיכות המשרד לשירותי דת במוסדות לימוד ובאוצרות בית דין בשנת שמיטה .
בהחלטת הממשלה הנוגעת לשנת השמיטה התשע"ה נקבע שהמשרד לשירותי דת יתמוך מתקציבו במכונים שעוסקים בהפעלת אוצרות בית דין ובפעילות הכנה והדרכה לקראת שנת השמיטה ובמהלכה (להלן - אוצרות בית דין) בסך של 11.
הממשלה לא ייחדה תקציב לתמיכה במוסדות לימוד המקיימים לימודים לחקלאים המשביתים את משקיהם בשנת השמיטה (להלן - מוסדות לימוד), והמשרד לשירותי דת הקצה לכך 7 מיליון ש"ח מתקציבו.
בשנת השמיטה הקודמת הקצתה הממשלה 10 מיליון ש"ח לתמיכה במוסדות לימוד ובאוצרות בית דין.
הביקורת הקודמת העלתה שמבחני הזכאות לתמיכה במוסדות הלימוד ונוהל התמיכה באוצרות בית דין פורסמו כשלושה חודשים לאחר תחילת שנת השמיטה הקודמת.
כתוצאה מכך נאלצה ועדת התמיכות לאשר למוסדות הלימוד ולאוצרות בית דין תמיכה בדיעבד על סמך דוחות כספיים ומאזנים בלבד בלא לבדוק אם הגופים מקבלי התמיכה עומדים בתנאים שנקבעו לקבלתה.
בעקבות הביקורת הקודמת העיר מבקר המדינה כי היערכות בעוד מועד למתן התמיכות וקביעת המבחנים לחלוקתן לפני תחילת שנת שמיטה היו מאפשרות לבקר בזמן אמת את הנתונים שצוינו בבקשות לתמיכה - נוכחות התלמידים, מועדי הלימוד, קיום הדרכות - ולהעביר את התמיכות פרק זמן סביר לאחר תחילת שנת השמיטה.
נוהל שר האוצר לטיפול בבקשות לתמיכה מתקציב המדינה22 (להלן- הנוהל) קובע כי משרד שבהצעת תקציבו נכלל סכום לתמיכה במוסדות ציבור יפרסם מודעה בשני עיתונים לא יאוחר .
22 נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן (לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985.
) משרד לשירותי דת 1087 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מ-5 באוקטובר של השנה הקודמת לשנה שעבורה מוצעת התמיכה, ושהבקשות יוגשו עד1 בדצמבר של השנה הקודמת כאמור, דהיינו יוקצו45 .
ימים להגשת הבקשה כאמור, שנת השמיטה חלה מ - 24.
15 , ולפיכך תקציב התמיכות לשנת השמיטה היה אמור להיות מחולק לשניים - חלקו הראשון לשנת 2014 , וחלקו האחר לשנת 2015 .
ברוח נוהל שר האוצר היה ראוי שפרסום המודעה בדבר התמיכות, לכל הפחות התמיכות לשנת 2014 , ייעשה לא יאוחר מתחילת יולי, ולגבי התמיכות לשנת 2015 - לא יאוחר מ-5 .
באוקטובר הביקורת העלתה כי רק בדצמבר 2014 גיבש המשרד לשירותי דת מבחנים לחלוקת כספי תמיכות למוסדות לימוד ולאוצרות בית דין.
14 מינה השר לשירותי דת ועדת תמיכות בראשות מנכ"ל המשרד לקביעת זכאותם של מוסדות לימוד ושל אוצרות בית דין לתמיכה (להלן - ועדת התמיכות); ממונה שמיטה מונה למרכז הוועדה.
14 פנה המשרד לשירותי דת לחשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן- החשכ"ל) וציין כי מאחר שהחלטת הממשלה בנושא ההיערכות לשנת השמיטה התקבלה ביוני 2014 , חל עיכוב בכתיבת מבחני התמיכה למוסדות לימוד ולאוצרות בית דין.
המשרד ביקש את אישורו של החשכ"ל להאריך את המועדים לפרסום קול קורא להגשת בקשות לתמיכה באוצרות בית דין ולטיפול בהן.
החשכ"ל קבע שסיום הדיון בבקשות וחלוקת כספי התמיכה יהיו עד ליום 30.
האישור החריג שנתן החשכ"ל למשרד לשירותי דת לדחות את מועד פרסום הקול הקורא לציבור הביא לקיצור ניכר של התקופה העומדת לרשות המוסדות להגיש בקשות לתמיכה - 17-16 יום בלבד במקום45 יום כנדרש לפי נוהל שר האוצר.
במצב זה כמה ממוסדות הלימוד ואוצרות בית הדין לא הספיקו להתארגן להגשת בקשותיהם לתמיכה.
מהאמור ל עיל עולה כי בשל העיכוב בגיבוש מבחני התמיכה ובפרסומם אישרה ועדת התמיכות של המשרד לשירותי דת את מתן התמיכה בדצמבר 2014 (ולא לפני תחילת שנת השמיטה) גם בשנת השמיטה התשע"ה.
לנוכח העיכובים בגיבוש מבחני התמיכה שב משרד מבקר המדינה ומעיר למשרד לשירותי דת שעליו להיערך לשנת השמיטה בפרק הזמן שבין שנות השמיטה.
תמיכה במוסדות לימוד שתי עמותות הגישו למשרד לשירותי דת בקשות לתמיכה במוסדות לימוד לשנת 2014 .
שתיהן עמדו בתנאי הסף.
במבחנים נקבע כי עמידה באמות המידה לקבלת התמיכה תזכה את מוסדות הלימוד בסכום מרבי של 1,200 ש"ח לחודש בעבור כל תלמיד; וכי התלמיד עצמו יקבל 840 ש"ח בחודש אם למד בתכנית מלאה וחלק יחסי מתאים ללומדים בתכנית שאינה מלאה.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשל העיכוב באישור התמיכות לא היה אפשר לבדוק את נוכחות החקלאים במוסדות הלימוד בחודשים הראשונים של שנת השמיטה כדי לבדוק אם המוסדות והתלמידים עומ דים באמות המידה שנקבעו.
רק בחודשים פברואר -מרץ 2015 , ,כחמישה חודשים אחרי תחילת שנת השמיטה וכחודשיים לאחר אישור התמיכות עשה המשרד ביקורות פתע במוסדות הלימוד שאושרה להם תמיכה.
מהביקורות עלה שמוסדות אלו לא הקפידו לקיים את הדרישות שקבע המשרד כתנאי לתמיכה, לרבות בכל הנוגע להיקף הפעילות ולמספר המשתתפים.
כך למשל, בביקורת פתע שערך המשרד בפברואר 2015 נמצא כי ב-13 מוסדות לימוד לא התקיימה פעילות לימוד כלל, וכי ב -14 מוסדות היה מספר המשתתפים קטן - שלושה עד שמונה תלמידים - במקום 15 .
תלמידים לפחות, כנדרש יצוין שבישיבה שקיי מה ועדת התמיכות ב - 8.
15 היא סיכמה: "אף שמצד הדין היה ניתן לבטל מידית את התמיכה עבור אותן כיתות שלא עמדו בביקורת, מדובר בסופו של יום בחקלאים שמסתמכים על מלגה בגין לימודיהם בשנת השמיטה בכוללים.
בנסיבות אלו מוצע לנהוג לפנים משורת הדין.
ולצאת לסבב ביקורות נוסף בשטח במהלך יוני-יולי 2015.
" בהמשך לכך החליטה ועדת התמיכות של המשרד ביולי 2015 לשלם מכספי התמיכות בעבור התקופה ספטמבר 2014 - פברואר 2015 לעמותות שמוסדות הלימוד שלהן עברו בהצלחה את הביקורת.
עוד החליטה הוועדה לשריין את סכומי התמיכה שנותרו ולהתכנס להחליט בנוגע לחלוקה הסופית לאחר סבב ביקורות שני.
רק באוגוסט 2015 עשה המשרד לשירותי דת ביקורת שנייה במוסדות הלימוד כדי לעקוב אחר מידת עמידתם בדרישות המשרד.
מדיווחי המשרד לשירותי דת עולה כי במועד זה, דהיינו בסוף שנת השמיטה, הוא החל לשלם תמיכות למוסדות שקיימו מסגרות לימוד בעבור חלקה הראשון של שנת השמיטה (שנת 2014.
) תמיכה באוצרות בית דין 1.
14 החליטה ועדת התמיכות כי תקציב התמיכה באוצרות בית דין לשנת 2014 יהיה2 מיליון ש "ח.
הוועדה קבעה גם שהחלטה בנוגע לזכאותם של המוסדות ולהיקפה, תתקבל סופית לאחר שרואה חשבון מלווה מטעם החשכ"ל יבדוק את הנתונים הנדרשים.
עוד החליטה הוועדה כי בינואר 2015 היא תתכנס שוב כדי לבחון את חלוקת כספי התמיכה.
רק במרץ 2015 ,, דהיינו באמצע שנת השמיטה אישרה ועדת התמיכות את זכאותן של ארבע עמותות המפעילות אוצר בית דין ואישרה להן תשלום תמיכה בסכום כולל של 2 מיליוןש"ח.
עם פרסום מבחני התמיכה לאוצרות בית דין לשנת 2014 לציבור לקבלת הערותיו קיבל המשרד לשירותי דת פניות מכמה גופים קטנים שעוסקים בתחום השמיטה בבקשה לקבל תמיכה בגין פעילותם.
הנהלת המשרד ביקשה לתקן את המבחנים לקראת פרסומם בשנת 2015 כך שיאפשרו לתמוך גם בגופים קטנים, מתוך כוונה לתקן את המבחנים באופן מבוקר, ובלי לפגוע בפעילות הגופים הגדולים.
במאי 2015 העביר המשרד לשירותי דת משרד לשירותי דת 1089 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 למשרד המשפטים הצעה לתיקון מבחני התמיכה וביקש את אישורו לפרסם את המבחנים להערות הציבור.
משרד המשפטים אישר את ההצעה.
רק באוגוסט 2015 החליט השר לשירותי דת ח"כ דוד אזולאי לאשר את פרסומם של המבחנים בנוסח שיאפשר תמיכה גם בגופים קטנים.
בביקורת הקודמת בדק משרד מבקר המדינה את השפעת שנת השמיטה על המחירים שהצרכן משלם בעד התוצרת החקלאית באמצעות השוואת מחיריהם של 19 מיני ירקות ופירות בארבע רשתות שיווק בירושלים.
הביקורת העלתה שהמחיר הממוצע של ירקות ופירות אלה ברשתות המהדרין יקר בכ -66% ממחירו ברשתות המוכרות תוצרת לפי היתר מכירה: הירקות היו יקרים ב-76% והפירות- ב-50%.
לקראת שנת השמיטה התשע"ה קבע משרד החקלאות הסדר לייבוא ירקות מחו"ל, במכס מופחת או בלא מכס, מכסה ייעודית של תוצרת חקלאית לשנת השמיטה.
זאת כדי להבטיח אספקה סדירה של תוצרת חקלאית טרייה לציבור המקפיד על שמיטה למהדרין23 ואינו יכול לרכוש תוצרת מתאימה בשוק המקומי, ובלי לפגוע בייצור המקומי, שמתנהל על פי היתר המכירה.