HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המניעים להשקעה בנכסים בארץ ישראל היו הן אידאולוגיים-ציוניים והן כלכליים 5 .
,עם פרוץ מלחמת העולם השנייה חוקקה פקודת המסחר עם האויב1939 .
הפקודה הורתה להעביר לבעלותו של הממונה על רכוש האויב - תפקיד שנוצר בפקודה - את כל הרכוש בארץ שהיה שייך לאזרחי גרמניה ולאזרחי המדינות שכבשה.
לעניין הפקודה הוגדרו אפוא יהודי מדינות אלו כ"אויבים", ומרבית רכושם הועבר לבעלותו של הממונה.
הפקודה נועדה בעיקר למנוע מגרמניה ומבעלות בריתה להשתמש בהון וברכוש של נתיניה ושל נתיני המדינות שכבשה שהיה מצוי, בין היתר, בארץ ישראל.
לימים התברר כי רבים מבעלי הרכוש בארץ שישבו בגרמניה ובארצות שכבשה נספו בשואה.
כך נותר בידי הממונה רכוש רב של יהודים שלא היו לו תובעים.
על היקפו המדויק של הרכוש שנותר בידי הממונה - רובו נדל"ן6 - אי-אפשר לעמוד, אך בשנות הארבעים של המאה העשרים נעשו הערכות שונות.
ב -1943 , למשל, העריך זליג לובינקר, מאנשי הכלכלה בצמרת מפא"י, רכוש זה במיליוני שקלים 7.
בעקבות מסקנות דוח הוועדה הפרלמנטרית בנושא איתור והשבת נכסים של קורבנות השואה בישראל בראשות ח"כ (לשעבר) קולט אביטל, חוקק ב-2006 חוק הנכסים.
מטרות החוק הן כדלהלן: (א) לפעול להגברת הפעולות לאיתור נכסים הנמצאים בישראל שיש יסוד להניח שבעליהם נספו בשואה ולאיתור היורשים של הנכסים כאמור, ולהשיב נכסים אלה ליורשים שאותרו; (ב) להביא לכך שנכסים כאמור, אשר היורשים לא אותרו למרות מאמצים שנעשו לאיתורם, ישמשו לסיוע לניצולי שואה ולהנצחת זיכרון השואה, הנחלתו לדורות הבאים והנצחת זכ רם של הנספים בשואה, תוך מתן עדיפות למטרת סיוע לניצולי שואה.
לשם ביצוע מטרות חוק הנכסים הוקמה החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בע"מ, ואלה תפקידיה: (א) לפעול לאיתור נכסים של נספי השואה הנמצאים בישראל, להעביר את הנכסים שאותרו לידי החברה ולנהלם בהתאם ל הוראות חוק זה; (ב) לפעול להשגת מידע על אודות נכסים של נספי השואה ועל אודות בעלי הזכויות האחרונים .
4 ( בנק אוצר התיישבות היהודים Jewish Colonial Trust - JCT ) נוסד על ידי הקונגרס הציוני שביקש לייסד בנק עברי שיאפשר התיישבות יהודית בארץ ישראל.
בראשית המאה העשרים נמכרו מניות החברה ליהודי התפוצות, חלק מהם נספו לאחר מכן בשואה.
5 ,יוסי כץרכוש שנשכח - גורל רכושם של קורבנות השואה המצוי בישראל (תש"ס), יד ושם (להלן - יוסי כץ, רכוש שנשכח).
6 מדובר בשטחים חקלאיים (מעובדים ולא מעובדים), מגרשים עירוניים ובתים.
חלק קטן יותר מהרכוש כלל כספי פיקדונות, ניירות ערך, פרטי ציוד, תכשיטים ורהיטים.
7 ,יוסי כץרכוש שנשכח .
הידועים עליהם, וכן לפעול לאיתור היורשים ובעלי הזכויות האחרים על הנכסים כאמור; (ג) להשיב את הנכסים שאותרו (או את שוויים ההוגן) לזכאים להם, בהתאם להוראות החוק; (ד) לסייע לניצולי שואה הזקוקים לסיוע, לרבות סיוע בתחומי הרפואה, הסיעוד, הרווחה, התמיכה הנפשית והכלכלית, ולתמוך במוסדות ובגופים שמטרתם סיוע לניצולי שואה; (ה) לתמוך במוסדות, בגופים, בפעילויות ובמיזמים שמטרותיהם הנצחה ותיעוד של זיכרון השואה, חינוך והסברה ב נושא השואה, הנחלת זיכרון השואה לדורות הבאים והנצחת זכרם של הנספים בשואה.
במרץ 2014 , בתיקון 3 לחוק הנכסים שיזמה החברה להשבה, נקבע כי פעילות החברה להשבה תקוצר, וכי החברה תפורק ב- 31.
17 , ארבע שנים מוקדם יותר מהמועד המקורי שנקבע בחוק.
במועד סיום הביקורת, פברואר 2016 , כיהן כמנכ"ל החברה ד"ר ישראל פלג, וכיו"ר דירקטוריון החברה - מר מיכה חריש.
בחודשים ספטמבר 2015 - פברואר2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות החברה להשבה ואת ההיערכות לסיום פעילותה הצפוי בדצמבר 2017 .
הביקורת נעשתה בחברה להשבה, ברשות הח ברות, ברמ"י, במשרד המשפטים, במשרד התרבות, במוזאון ישראל, במוזאון תל -אביב לאמנות ובמוזאון הכט באוניברסיטת חיפה.
בדיקות השלמה נעשו ברשות לזכויות ניצולי השואה, במשרד לשוויון חברתי (בעבר - המשרד לאזרחים ותיקים), ביד ושם, בספרייה הלאומית ובבית לוחמי הגטאות.
יצוין כי ב -2011 פרסם מבקר המדינה דוח בעניין הטיפול בנכסים של נספי השואה8 .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי מרבית הליקויים שנמצאו בדוח הקודם תוקנו .
תקציב החברה ושווי הנכסים שהיא מנהלת .
המדינה מחזיקה ב- 100% ממניות החברה, אך היא אינה שולטת בפעילות החברה או במדיניותה, ואסור לה להעביר את מניות החברה לאחר או לשעבדן.
הפעלת זכויות בעלי המניות מוקנית לוועדה ממנה בראשות שופט בדימוס.
חוק הנכסים קובע כי חלק מהוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 , יחולו על החברה (למשל תנאי שכר).
בחוק הנכסים נקבע התקציב לפעילות השוטפת של ה חברה משנת הקמתה ועד לסיום פעילותה.
לפי נתוני החברה, בשנים הראשונות לפעילותה (אוגוסט 2006 - אוגוסט2008 ) התקציב שקיבלה מהמדינה היה בשיעור2% משווי הנכסים שהיו צפויים להיות מועברים אליה באותה שנה או שהיו מצויים ברשותה בסוף שנת התקציב הקודמת.
מהשנה השלישית לפ עילות החברה ( 2009 ) ואילך מקורות תקציבה היו מתוך הנכסים שהיא מנהלת בנאמנות9 .
אופן חישוב תקציב החברה נקבע בחוק 120 | דוח שנתי 67א .
ל-2015 ,עד דצמבר 2015 איגמה החברה .
8 מיליארד ש"ח ממקורות שונים בלוח שלהלן מפורטים תקציב החברה וההקצבות מהמדינה לפי החוק לשנים 2016- 2006.
לוח 1 : נתונים על תקציב החברה וההקצבות מהמדינה, 2016 -2006 .
התקציב ( במלש"ח) ההקצבה מהמדינה ( במלש"ח) .
על פי נתוני החברה להשבה.
במועד סיום הביקורת, פברואר 2016 (להלן- מועד סיום הביקורת), העסיקה החברה כ-50 עובדים.
לפי הדוחות הכספיים ל-2015 , עד דצמבר2015 איגמה החברה נכסים בשווי של כ-1.
8 מיליארד ש"ח10 ממקורות שונים.
שווי הנכסים שנוהלו בנאמנות על ידה בדצמבר 2015 היה כ -975 מיליון ש"ח 11 - מהם נדל"ן בשווי 652 ,מיליון ש"ח מניות אוצר התיישבות היהודים 12 )(אוה"ה13 בשווי206 מיליון ש"ח ונכסים כספיים בשווי 103 מיליון ש"ח, וכן נכסים נוספים בשווי כ -14.
10 סך הנכסים שאוגמו על ידי החברה להשבה לא השתנה עד ליוני2016.
11 מאז הקמתה קיבלה החברה לידיה נכסים ב"שלבים" מהמקורות השונים, כאשר המסה הקריטית של הנכסים הועברה אליה מהאפוטרופוס הכללי ב-2007 .
ברבות השנים הושבו חלק מהנכסים ליורשים, חלקם מומשו וחלקם הושבו למקור לאחר שנמצא כי אין המדובר בנכס של נספה שואה.
12 החברה להשבה מחזיקה ב- 24.
79 % ממניות אוצר התיישבות היהודים, המחזיק ב- 4.
9% ממניות בנק לאומי לישראל.
13 חברת אוה"ה נסחרת בבורסה לניירות ערך, ושווי מניותיה נקבע על פי מחיר המניה ביום החתך.
בהליכי איתור (איתור יורשים יזום), הליכי השבה שונים (בדיקת בקשות, החלטות חלקיות) ושחרור נכסים.
הנכסים הכספיים שמורים לטובת יורשים שאותרו, לטובת תקציב החברה ולטובת התחייבויות לתכניות הסיוע והתמיכה.
מקורו של רוב הנדל"ן שהחברה מנהלת הוא מהאפוטרופוס הכללי (להלן - האפ"כ) ומקרן קיימת לישראל (להלן - קק"ל) או הימנותא בע"מ14, חלקו מרמ"י15– או מאיתור נכסים שמבצעת החברה להשבה (ובעבר על ידי מיקור חוץ) ונכס אחד מפיק"א16.
מרבית הנכסים הכספיים שהחברה מנהלת הגיעו מהאפ"כ, מקק"ל ומהבנקים.
עד יוני 2016 השיבה החברה ליורשים נכסים בהיקף של כ-280 מיליוןש"ח, כ - 15.
6% מסך הנכסים שאיתרה.
בארגונים דומים בעולם שיעור הנכסים המושבים הוא כ-20% .
עד מועד זה קיבלה החברה החלטות השבה לגבי נכסים בהיקף של כ-620 מיליון ש"ח, כ -34% מסך הנכסים שאיתרה.
הנימוקים לכך, לדברי החברה, הם קשיים של היורשים להוציא צווי ירושה וכן קושי מובנה של החברה לאתר יורשים של נספי השואה.
כאמור, במרץ 2014 התקבל תיקון 3 לחוק הנכסים, ולפיו תסיים החברה את פעילותה בסוף דצמבר 2017 .
במועד סיום הביקורת נותרו אפוא לחברה פחות משנתיים למימוש מטרותיה.
נמצא כי לאחר קבלת הת יקון לחוק גיבשה החברה תכנית עבודה מעודכנת ל-2014 , אולם היא לא הכינה תכנית עבודה רב-שנתית עד לסיום פעילותה.
בתשובה שמסרה החברה להשבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2016 (להלן- תשובת החברה להשבה) צוין כי לא היה טעם לגבש תכנית עבודה רב-שנתית עד שנת 2017 כל עוד תיקונ י החקיקה אינם עומדים במבחן המעשה והחברה אינה יכולה להפיק את הלקחים מיישומם.
בתכנית העבודה לשנת 2016 נכלל פרק שכותרתו "צופה שנת 2017 .
", דהיינו החברה נתנה על כך את הדעת לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח היקף הנכסים הרב המנוהל על ידי החברה ושטרם הושב ליורשים ונוכח גילם המופלג של הניצולים, היה על החבר ה להציב יעדים מדידים כדי שתצליח לנצל ביעילות המיטבית את הזמן שנותר לפעילותה לשם מילוי מטרותיה.
בהתאם לכך, היה עליה להכין תכנית עבודה תלת-שנתית לשנים 2017-2015 - לאחר מתן "תקופת הרצה" לתיקוני החקיקה - ולקבוע בה את סדר העדיפויות לפעולות שעליה לבצע עד סיום פעילותה תוך פירוט התקציב הדרוש לה והשינויים בנהלים ובכוח האדם שלה.
החברה נוסדה ב-1938 במטרה לשמש מכשיר משפטי לקנייה וניהול של קרקעות שקק"ל שוקלת למכרן, דבר הנוגד את עקרונות קק"ל.
כן נועדה החברה להחזיק בנאמנות קרקעות שנמסרו לקק"ל עד למסירתן חזרה לבעליהן.
מדובר בנכסים שעדיין לא הועברו בפועל לחברה 16 פיק"א- PICA - Palestine Jewish Colonization Association - חברה להתיישבות יהודית בארץ ישראל שהוקמה על ידי הברון אדמונד דה רוטשילד.
פיק"א רכשה אדמות בארץ, הקימה עליהן יישובים ונטעה יערות.
עם קום המדינה העבירה את רוב נכסיה למוסדות המיישבים ולמדינה.
פורקה החברה, ויתרת נכסיה הועברו לבעלות המדינה 122 | דוח שנתי 67א .
איתור נכסים, ניהולם ומימושם .
העברת נכסי מקרקעין מרמ"י לחברה .
באוקטובר 2008 החליטה הנהלת רמ"י להקים צוות עבודה משותף לרמ"י ולחברה להשבה לצורך גיבוש נוהלי עב ודה להעברת נכסים של נספים מרמ"י לחברה ולהעברת התמורה שהתקבלה בגין מכירת הנכסים אל החברה.
כשנתיים לאחר מכן, ביולי 2010 , החליטה הנהלת רמ"י להשיב את תמורתו של נדל"ן ששווק לצד שלישי ללא הפירות שהנכס הפיק בעבר ובקיזוז הוצאות שבהן נשא האפ"כ בגין ניהול הנכסים, א ך בתוספת שיערוך לפי חוק הנכסים17,18 ; נכסי נספים שהופקעו לפי פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943, תמורתם תשולם על פי שומה למועד ההפקעה בתוספת שיערוך; נכסי נספים שהופקעו לפי חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים), התשי"ג-1953 , תמורתם תשולם על פי שומה למועד הקובע לפי החוק ( 1.
50 ) בתוספת שיערוך; נכסים המוחזקים על ידי פולשים - יתקיים דיון פרטני בנוגע לכל מקרה ומקרה ברמה מחוזית.
אם יסבור המחוז כי להצעתו תידרש החלטת הנהלה - הנושא יועבר לאישור הנהלת רמ"י.
כשנה וחצי לאחר מכן, בפברואר 2012 ,, לאחר דיונים רבים בין רמ"י לחברה החליטה הנהלת רמ"י כי היא תשווק בתיאום עם החברה את מרבית הנכסים שטרם שווקו לצד שלישי, וכי חלק קטן מהנכסים יועבר בעין לניהול החברה 19 .
החלטת הנהלת רמ"י כללה תנאים שלחלקם החברה לא הסכימה, ולכן החליטה שהיא אינה מעוניינת שרמ"י תשווק עבורה את הנכסים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בעקבות שתי ההחלטות האחרונות ודיונים רבים אחריהן, בשנים 2014-2010 עשתה רמ"י 87 עסקאות שבהן הושבו נכסים בעין לחברה או שולמה תמורתם.
עוד עולה מהבדיקה כי עד מועד סיום הביקורת נותרו בידי רמ"י 61 נכסים20 שהשבתם או תמורתם נדרשות על ידי החברה להשבה21 , וכן4 נכסים שטרם סווגו כנכס של נספה שואה.
מאמצע 2014 ועד סוף2015 התקיימו דיונים בין רמ"י לחברה בנוגע לשיערוך הקרקעות שטרם שווקו לצד שלישי.
במהלך תקופה זו הוקפא שיווק קרקעות אלו.
באפריל 2015 פנתה החברה לרמ"י וביקשה ממנה להכין תיקי עסקה בהקדם לצורך תשלום תמורת נכסים שהחברה איתרה את יורשיהם, אשר חלק מהם מבוגרים מאוד.
17 השיערוך ייעשה על ידי החברה להשבה, יאומת וייבדק על ידי רו"ח חיצוני שימונה על ידי החברה ויאושר על ידי אגף החשבות ברמ"י.
18 אשר לנכסי נספים שטרם שווקו לצד שלישי - רמ"י החליטה להמתין להחלטת החברה אם לקבל את הנכסים בעין או את תמורתם.
19 רמ"י תעביר לניהול החברה את כל סוגי הנכסים, לרבות הנכסים החקלאיים.
בנכסים אלו נכללים נכסים ששווקו לצד שלישי ונכסים שטרם שווקו לצד שלישי 21 מהם2 ;נכסים שיש להעבירם בעין31 ;נכסים שיש להעביר לפי שווי להיום לפי שומה11 נכסים שיש להעביר לפי שווי למועד העברה לקניין המדינה בתוספת הפרשי שיערוך; ו-17 נכסים שיש לקבל בגינם פיצויי הפקעה.
החברה צירפה למכתבה רשימת נכסים שהיא מבקשת לקבל כקרקע בעין ורשימת נכסים שלגביהם מבוקשת התמורה22.
בנובמבר2015 קיבלה הנהלת רמ"י החלטה המאשרת מתווה לשיערוך הנכסים שטרם שווקו לצד שלישי (אשר רובם ייוותרו בידי רמ"י), ולפיה החברה תוכל לבחור בין שני מסלולים לחישוב התמורה בגין הנכסים 23 .
עוד החליטה הנהלת רמ"י כי תשלם לחברה מקדמה על סך 20 מיליון ש"ח על חשבון תמורת הנכסים שהחברה זכאית לקבל (להלן - המקדמה)24 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בינואר2016 העבירה רמ"י את תמורתו של הנכס הראשון מתוך 61 הנכסים שהחברה דורשת את העברתם או תמורתם למעלה משבע שנים.
עוד עולה מהבדיקה כי על אף החלטת רמ"י, עד מועד סיום הביקורת ]של המקדמה [ היא לא שילמה את המקדמה לחברה.
לטענת רמ"י, "הסכום הותנה.
בקישור לתיקים ספציפיים בהם יחד יגיע הפיצוי לסכום זה.
לאחר בחירת מספר תיקים והבאתם לאישור חשבת הרשות, נטפל בבקשתם זו".
החברה הסבירה כי לאחרונה חלה התקדמות בהליך העברת הנכסים ותמורתם, וכי היא לא תעמוד על תשלום המקדמה כל עוד רמ"י תעביר לה את הנכסים או את תמורתם בהקדם.
הדיונים בנוגע להעברת נכסים מרמ"י לחברה ובנוגע לשיערוכם נמשכו למעלה משבע שנים; הדיונים בנוגע לשיערוך הנכ סים שטרם שווקו לצד שלישי נמשכו כשנה וחצי.
גם לאחר קבלת החלטת הנהלת רמ"י בנובמבר 2015 , עד מועד סיום הביקורת לא העבירה רמ"י את מרבית יתרת שווי הנכסים לחברה.
על רמ"י לזרז את העברת יתרת שווי הנכסים לחברה כדי שהחברה תוכל לפעול למימוש מטרותיה בהקדם.
על החברה לפעול בנחישות לקבלת יתרת שווי הנכסים, שכן מדובר בכספים המיועדים לניצולי השואה וליורשיהם.
בתשובה שמסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 (להלן– תשובת רמ"י) צוין כי הסיבה העיקרית להתמשכות הדיונים בנוגע להעברת הנכסים לחברה ובנוגע לשיערוכם היא הזמן שנדרש לחברה להעביר את עמדתה וכן מחלוקות משפטיות לגיטימיות.
עוד ציינה רמ"י כי הטיפול בהעברת יתרת שווי הנכסים לחברה נמצא בעיצומו ברמ"י.
לטענתה, נמצאו אי-התאמות לכאורה במסמכי השיערוכים שהפיקו רואי חשבון חיצוניים מטעם החברה.
עסקות אלו צפויות להיות מאושרות בקרוב.
רמ"י קיבלה את הערת מבקר המדינה בנוגע לצורך בזירוז העברת יתרת שווי הנכסים לחברה.
מדובר בנכסים ששווקו לצד שלישי ונכסים שטרם שווקו לצד שלישי 23 תמורת הנכס לפי שווי עדכני או תמורת הנכס לפי שווי במועד העברת הנכסים לקניין המדינה בתוספת הפרשי שערוך, הקבוע בחוק, הגבוה מבין השניים.
24 שווי הנכסים הוערך על ידי מנהל הכספים של החברה בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה ב- 29.
מיליון ש"ח 124 | דוח שנתי 67א .
בדוח הקודם נוהל איתור נכסים .
אחת ממטרותיה העיקריות של החברה להשבה היא "לערוך פעולות לאיתור נכסים של נספי השואה ולהעברת הנכסים שאותרו לידיה ולנהלם בהתאם להוראות חוק זה".
לפי נוהל איתור נכסים של החברה (להלן - נוהל איתור נכסים או הנוהל), החלטה על מיצוי חקירה לאיתור נכס וסיומה תהיה בתנאים האלה: (א) אותר נכס של נספה שואה; (ב) עלויות פעולות האיתור המצטברות עולות על 50% משוויו המוערך של הנכס, אם קיימת הערכה כזו; (ג) מאגרי המידע הרלוונטיים לחקירה מוצו, ולא נמצא בהם די מידע שבאמצעותו ניתן לבסס את היותו של הנכס נכס של נספה שואה; (ד) מנהל אגף איתור בחברה הורה - לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של החברה - על מיצוי החקירה.
תכליתו של הנוהל היא לאזן בין התוחלת לאיתור נכס לבין עלויות פעולות האיתור והמשאבים המוקצים לכך.
בחוק הנכסים ובנוהל לא נקבעה מגבלת זמן לחקירה לאיתור נכס.
על פי הנוהל, מגבלת התקציב היא על פי הערכת שוויו של הנכס בלבד, אם קיימת הערכה כזו.
משרד מבקר המדינה העיר על אי-הצבת מגבלות כלשהן בנוגע לאיתור נכסים גם בדוח הקודם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה אינה כוללת בעלויות הפעולות לאיתור נכסים את שכר העבודה של החוקרים הפנימיים של החברה ואינה בודקת את שווי הנכס בשלב האיתור.
לו הייתה החברה כוללת את שכר העבודה כאמור, ייתכן שעלויות הפעולות המצטברות בנוגע לחלק מהנ כסים היו עולות על 50% משווים המוערך, ואז הייתה החברה צריכה להחליט על מיצוי חקירה בהתאם לנוהל שקבעה.
בתשובת החברה להשבה נמסר כי החוק אינו מגביל את הליך האיתור בזמן, שכן הגבלה כזו מרוקנת את חובת האיתור מתוכן.
מאחר שאיתור נכסים הוא חובתה של החברה על פי חוק, ה רי שהכללת שכר עובדיה בעלות המחקר חוטאת למטרות החוק.
עוד טענה החברה כי במהלך המחקר לאיתור נכס היא מעריכה את שווי הנכס הערכה כללית על פי מיקומו וייעודו, אך אינה מוציאה הוצאות כספיות לצורך הכנת השומה במצב שבו עדיין אין ודאות כי מדובר בנכס של נספה שואה.
זאת ועוד, החוק אינו מתייחס לשווי הנכס, ונוהל איתור נכסים מותיר לחברה שיקול דעת בהפסקת חקירה לאיתור נכס.
החברה הודיעה כי עד מועד סיום הביקורת לא התקבלה החלטה בדבר מיצוי חקירה בשל חריגה מהתקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקבוע כללים בנוגע לפרק הזמן לחקירה לאיתור נכס ובנוגע לתקציב החקירה כדי להקצות את משאביה ביעילות ולנהוג בחיסכון בכספי החברה, בפרט נוכח סיום פעילותה הצפוי.
על החברה לאמוד את שווי הנכס כבר בשלב האיתור, וזאת כדי שהשקעת המשאבים תהיה ביחס מתאים לשווי הנכס.
גם ב-2014 , לאחר שחלפה תקופת המגבלות בחוק על מימוש נכס של נספה שואה, לא הצליחה החברה לעמוד ביעדי המימוש מימוש נכסי מקרקעין עבור החברה .
חברה א' מנהלת באופן שוטף את נכסי המקרקעין שברשות החברה להשבה ממאי 2007 ואילך.
במועד סיום הביקורת ניהלה חברה א' עבור החברה להשבה כ -510 נכסים- כ-460 מגרשים וכ-50 ,נכסים מבונים.
מקורם של נכסים אלו הוא באפ"כ רמ"י, קק"ל ואיתור עצמי על ידי החברה להשבה ובמשך זמן מה גם על ידי שתי חברות פרטיות - חברה א' וחברה נוספת - חברה ב'.
סעיף 35 לחוק הנכסים קובע כי החברה להשבה תוכל לממש נכס של נספה שואה25 רק בתום שבע שנים מהיום שהנכס הועבר אליה (להלן - תקופת עיכוב המימוש).
נכס שנוהל על ידי האפ"כ לפני העברתו לחברה - תקופת עיכוב המימוש שלו תסתיים בתום תקופת הליך האיתור המיוחד26 , דהיינו יוני2009 , או בתום שבע שנים מהיום שבו נמסר לניהולו של האפ"כ, לפי המאוחר27 .
נכס שנוהל על ידי קק"ל או הימנותא בע"מ - תקופת עיכוב המימוש שלו תסתיים בתום תקופת תהליך האיתור המיוחד, כאמור יוני 2009 , או בת ום חמש שנים מהעברת הנכס לחברה, לפי המאוחר28 .
סעיף 37 לחוק קובע כי גם לאחר תום תקופת עיכוב המימוש תהא החברה רשאית לממש נכס רק אם אין לה יסוד סביר להניח שיאותרו יורשים, וזאת על בסיס המידע שברשותה ולאחר שביצעה את כל הפעולות הנדרשות לשם איתור היורשים.
מבדיקת מש רד מבקר המדינה עולה כי בספטמבר 2009 הכינה חברה א', על פי בקשת החברה להשבה, תכנית למימוש נכסי החברה להשבה המנוהלים על ידה.
התכנית כללה סדר עדיפויות מפורט לשיווק הנכסים.
באוקטובר 2010 עדכנה חברה א' את התכנית בהתבסס על ההנחה שניתן יהיה למכור את נכסי החברה להשבה ללא מגבלת זמן ההמתנה לנכסים שנוהלו על ידי קק"ל או הימנותא בע"מ.
חברה א' הציגה את התכנית לפני החברה להשבה בסמוך לאחר הכנתה.
נמצא כי על אף תכנית המימוש המפורטת שהכינה חברה א' לבקשת החברה להשבה, כמעט לא מומשו נכסים בשנים 2013-2011 .
גם ב -2014 , לאחר שחלפה תקופת המגבלות בחוק על מימוש נכס של נספה שואה, לא הצליחה החברה לעמוד ביעדי המימוש29 .
, כפי שניתן לראות בלוח שלהלן .
25 למעט כספים וניירות ערך.
26 תהליך האיתור המיוחד מפורט בסעיף19 .
27 במרבית נכסי האפ"כ תקופת עיכוב המימוש הסתיימה ביוני2009.
28 במרבית נכסי קק"ל או הימנותא בע"מ תקופת עיכוב המימוש הייתה בתום חמש שנים מהעברת הנכס לחברה - יוני 2012.
29 יעדי המימוש לשנים 2014-2013 נקבעו גם בתכנית התמריצים לעובדים.
ראו להלן בתת-הפרק "תכנית התמריצים של העובדים הזוטרים".
לוח 2 : יעדי מימוש נכסים של החברה בתכנית העבודה ומימוש בפועל, 2014 -2011 .
(מספר הנכסים) מימוש בפועל .
(מספר הנכסים) שווי המימוש בפועל .
החברה להשבה מסרה בתשובתה כי חברה א' הכינה תכנית מימוש על פי כדאיותו הכלכלית בלבד של המכר, "בחינה המנותקת בתכלית מהדרישות המגבילות של החוק בנוסחו עד 2014 .
" משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי חברה א' הכינה תכנית מימוש לפי הזמנת החברה להשבה, וכי אם החברה להשבה לא הייתה מרוצה מהתכנית, היה עליה להגדיר באופן ברור את דרישותיה כך שהתכנית תתאים ליעדיה ולצרכיה.
החברה להשבה הסבירה כי הקושי במימוש של נכסים נגרם, בין היתר, בשל היעדר כלים בחוק הנכסים שיאפשרו את המימוש (להלן - כלים המאפשרים מימוש) ובשל דרישת החוק בנוסחו אז כי לחברה אין יסוד להניח שתוגש בקשה להשבתו ליורשים (להלן - הסעיף בדבר אי-הגשת בקשת השבה).
כלים המ אפשרים מימוש, כמו גם ביטול הסעיף בדבר אי-הגשת בקשת השבה, הוכנסו לחוק במסגרת תיקוני החקיקה בשנת 2014 .
ואולם, נמצא כי גם ב-2014 .
לא הצליחה החברה לעמוד ביעדי המימוש בשנת 2015 עברה החברה להצבת יעדי מימוש בשווי כספי ולא במספר נכסים, זאת אף שנותרו לחברה, ככל הנראה, מאות נכסים למימוש ולמרות החשיבות הרבה שיש למימוש נכסים רבים ככל האפשר לפני סיום פעילותה.
המימוש הכמותי שנקבע לכל אחת מהשנים 2014-2011 .
עוד עולה כי יעד המימוש הכספי ל-2016 נמוך משמעותית מהיעד ל-2015 .
כמו כן עולה כי על אף סיום פעילותה הקרב לא קבעה החברה יעד למימוש נכסים .
ל-2017 לוח 3 :יעדי מימוש נכסים של החברה בתכנית העבודה ומימוש בפועל, 2017 -2015 .
(שווי כספי במלש"ח) המימוש בפועל .
2016 20 עדיין לא ידוע עדיין לא ידוע .
מספר הנכסים שמכרה החברה ב -2015 נמוך מיעד המימוש הכמותי שנקבע לכל אחת מהשנים 2014-2011 .
כמו כן עולה כי על אף סיום פעילותה הקרב לא קבעה החברה יעד למימוש נכסים ל-2017 ,.
יובהר כי הליך מימוש נכסים נמשך לכל הפחות חצי שנה ולכן יש חשיבות לקביעת יעדים ולוחות זמנים למימוש נכסים בטרם תפורק החברה.
החברה טענה בתשובתה כי תכנית המימוש שהוכנה לבקשתה התבררה כלא רלוונטית לגבי מכירת נכסים בשל מגבלות החוק, אך שימשה את החברה לקביעת סדר עדיפויות בחקירות לאיתור יורשים.
עוד טענה החברה כי כדי שהיא תוכל לעמוד ביעדי הסיוע שנקבעו לה בתיקוני החקיקה בשנת 2014 , עליה לקבוע יעדי מימוש בשווי כספי ולא במספר נכסים.
הערכת החברה לגבי מימוש נכסים בשנת 2017 תיגזר מתוצאות השנים הקודמות, ובייחוד משלהי השנים 2015 ו-2016 .
לפי נתוני החברה להשבה, כשליש מהנכסים שבניהולה "צבועים" ליורשים; עשרות בודדות של נכסים שייכים ליורשים בלתי ידועים ומכאן שניתן לממשם; היתרה נחלקת לנכסים הנמצאים בחקירה לאיתור יורשים, נכסים שהוגשו בגינם בקשות השבה ונכסים שרמ"י צריכה להעביר לחברה.
לגבי שלוש קב וצות הנכסים האחרונות - אם לא יאותרו יורשים לנכסים אלה - הם ימומשו.
החברה חזרה וטענה בתשובתה כי מימוש נכסים אינו יעד כשלעצמו אלא "תוצאה מחקירה".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי נוכח העובדה שנותרו בניהולה מאות נכסים, עליה לקבוע לגבי כל אחד מהם אם יש "יסוד סביר להניח שלא יאותרו יורשים" לגביהם.
נכסים הנכללים בקבוצה זו - יש לקבוע לגביהם בהקדם יעדים למימוש גם לשנת 2016 , הכוללים גם את מספר הנכסים למימוש ולא רק את שוויים הכספי, ותמורתם תשמש לסיוע לניצולי שואה.
על החברה לקבוע בהקדם יעדים למימוש גם לשנת 2017, ת וך קביעת סדר עדיפויות במימוש הנכסים, ולפעול למימוש היעדים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לחברה להשבה כי אף שהחברה הוקמה בראש ובראשונה למטרת השבת נכסים ליורשי נספים, היא לא הגדירה את יעד ההשבה כ"יעד על" מדיד (הן במספר הנכסים והן בשווים) ולכן יש קושי בהערכת תפקודה.
מתוך יעד על כאמור ניתן היה לגזור יעדי משנה לפעילות החברה.
מהנתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת השיבה החברה כ- 15.
6% מכלל הנכסים שאיגמה.
נוכח סיום פעילותה הקרב, על החברה לקבוע יעדי השבה מדידים ולהחיש את הליכי ההשבה ליורשים, וכן לפרסם בציבור את הישגיה.
איתור יורשים ושחרור של נכסים .
מטרה עיקרית נוספת של החברה להשבה היא "לערוך פעולות להשגת מידע על אודות נכסים של נספי השואה ועל אודות בעלי הזכויות האחרונים בהם, הידועים, וכן פעולות לאיתור היורשים ובעלי הזכויות האחרים בנכסים כאמור".
מטרתה העיקרית של החברה, כאמור, היא "להשיב נכסים של נספי השואה או את שוויים ההוגן לזכאים להם".
לפי נוהל איתור יורשים30 , המתייחס כאמור ליורשים של כל סוגי הנכסים של נספי שואה, "לא ניתן לקצוב את משך הזמן שאורכות חקירות לאיתור יורשים מפאת התלות בגורמים חיצוניים".
בבדיקה שעשה מבקר הפנים של החברה בשנת 201531 נמצא כי פרק הזמן הממוצע לביצוע חקירות מסוגים שונים לאיתור יורשים32 .
על ידי החברה הוא שנה וחודשיים מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חקירה לאיתור יורשים על ידי החברה נמשכת בהתאם לזמינות החומר המבוקש ובהתאם לתשובות המתקבלות מארכיונים.
במועד סיום הביקורת היו לחברה 547 חקירות לאיתור יזום הפתוחות למעלה משנה (מתוך 631 חקירות פעילות).
עוד עולה מהבדיקה כי כאשר מאותרים רק חלק מהיורשים של נכס שהוא נדל"ן - הזכויות במרשם המקרקעין נרשמות בהתאם לחלקם של היורשים הידועים בירושת הנספה; היתרה, המיועדת ליורשים הלא ידועים, נותרת בניהול החברה, והחקירה לאיתורם - שאינה מוגבלת בזמן - נמשכת.
הנכס משוחרר רק כאשר החברה סבורה כי איתרה את מירב היורשים או כאשר בית המשפט מאשר תביעה לפירוק שיתוף בנכס33 .
30 הנוהל נוגע לחקירה לאיתור יזום של יורשים; חקירה לאיתור יורש בתיק השבה; חקירה להשלמת הרכב משפחתי בתיק השבה; חקירה לאיתור חוליה שיש בה כדי לתת מידע או לסייע באיתור יורש; חקירה לצורך מתן הודעה מטעם החברה לרשם לענייני ירושה או לבית המשפט; חקירה לאיתור יורשים על פי החלטת ועדת ערר.
31 הנתונים נכונים לסוף שנת 2014.
32 בין סוגי החקירות ניתן למנות איתור יזום לכספים, איתור יזום למימוש, איתור לבקשת אגף השבה, ואיתור יזום - כספים תמורת נדל"ן.
33 במהלך עשר שנות קיומה אושרה רק תביעה אחת לפירוק שיתוף; במועד סיום הביקורת מתנהלות ארבע תביעות נוספות בבתי המשפט.
החברה להשבה הסבירה בתשובתה כי חקירות לאיתור יורשים, מעצם טבען ובעיקר בשל התלות בגורמים חיצוניים, נמשכות לעתים זמן רב מאוד, ובמקרים רבים הן מסתיימות באיתור יורש.
זמן העבודה על כל חקירה הוא מצומצם, ומרבית תקופת הימשכות החקירה היא זמן המתנה לתשובות מגורמים שונים.
אופי זה של חקירה מאפשר עבודה על מספר רב של חקירות בו זמנית.
סיום של חקירה בשל חלוף הזמן בלי שמוצה האיתור לגופו הוא בניגוד לחוק הנכסים, מרוקן את מאמצי איתור היורשים מתוכן ומהווה פגיעה בזכויות הקניין של היורשים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי נוכח מועד סיום פעילותה הקרב של ונוכח משאביה המוגבלים, עליה לקבוע כללים מעודכנים, על פי חוק הנכסים, להגבלת משך חקירה לאיתור יורשים ולהתנהלות במקרה שבו מאותרים רק חלק מהיורשים.
איתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות .
במלחמת העולם השנייה הוחרמו ונבזזו מיהודים באירופה יצירות אמנות, פרטי יודאיקה וספרים.
הביזה המאורגנת 34 נוהלה על ידי היחידה המיוחדת בפיקוחו של אלפרד רוזנברג, ראש משרד מדיניות החוץ של המפלגה הנאצית.
לפי הערכות ארגונים בין-לאומיים, בתקופה זו נבזזו באופן מאורגן כ - 600,000 ציורים ומאות אלפי פרטי יודאיקה וספרים.
לקראת תום המלחמה ואחריה מצאו בעלות הברית כמויות אדירות של יצירות אמנות ותרבות שנשדדו והעבירו אותן באמצעות כוח משימה מיוחד לנקודות איסוף שהוקמו ברחבי גרמניה במטרה למיין את היצירות ולהחזירן לבסוף לבעליהן.
רוב היצירות הועברו לארצות מוצא ן כדי שממשלותיהן יאתרו את בעליהן; חלק קטן יחסית מהיצירות הגיעו לידי הארגונים היהודיים JRSO ו-JCR , והם העבירו כ -40% מהן לישראל וכ -40% מהן לארצות הברית, ואת יתר היצירות העבירו לקהילות יהודיות אחרות בתפוצות.
ב-1998, כ-50 שנה לאחר תום המלחמה, נערכה ועידת וושינג טון, שעניינה השבת רכוש מתקופת השואה, בהשתתפות 44 מדינות ו-13 ארגונים לא-ממשלתיים.
בוועידה נקבעו כמה עקרונות לטיפול ביצירות אמנות בזוזות (להלן - עקרונות ועידת וושינגטון), ובהם: עידוד יורשים לתבוע את זכויותיהם ביצירות אמנות שהוחרמו על ידי הנאצים; זיהוי יצירו ת אמנות שהוחרמו על ידי הנאצים ולא הושבו לבעליהן; פתיחת רשומות וארכיונים רלוונטיים והנגשתם לחוקרים; פרסום יצירות אמנות שהוחרמו במטרה לאתר את בעליהן או את יורשיהן; הקמת מרשם מרכזי למידע על יצירות אמנות שהוחרמו; עידוד מדינות לפתח הליכים פנימיים ליישום עקרונות ועידת וושינגטון, בייחוד מנגנונים חלופיים לפתרון סכסוכי בעלות.
יצוין כי אין מנגנון אכיפה לעקרונות ועידת וושינגטון.
בד בבד עם הביזה המאורגנת נערכה גם ביזה פרטית בהיקף לא ידוע 130 | דוח שנתי 67א .
ב-2009 אישרו46 מדינות (ובהן ישראל) את הצהרת טרזין, שעניינה השבת נכסים שהוחרמו על ידי הנאצים בשנים 1945-1933 ופיצוי בגין נכסים אלו (להלן- הצהרת טרזין).
ההצהרה אינה מחייבת משפטית את המדינות שאישרו אותה, אך היא כוללת המלצות מעשיות בנוגע לנהלים הרצויים בתביעות השבת רכוש במדינות החותמות.