HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על משרד הבריאות לבחון דרכי תמחור חלופיות שיביאו בחשבון, בין השאר, תהליכים קבועים וידועים מראש דוגמת פקיעת תוקף פטנטים או ירידה צפויה של מחירי הטכנולוגיה.
למשל, ניתן לקבוע תהליך של הפחתה הדרגתית של מחירי הטכנולוגיות שהוספו לסל, ושיטה זו אינה מחייבת בדיקות פרטניות מורכבות.
יש לציין שלאחר סיום הביקורת הקודמת גם בעלי תפקידים במשרד הבריאות ומחוצה לו העירו על הצורך להתחשב ב"שינויים חיצוניים" בעת קביעת העלויות של טכנולוגיות חדשות בסל: (א) במכתב מנובמבר 2004 למנכ"ל משרד הבריאות ולמשנה לממונה על אגף התקציבים במשרד האוצר ובמכתב מנובמבר 2005 לשר הבריאות ציין מנכ"ל שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) בעניין זה כי "ככל מערכת כלכלית גם מערכת הבריאות מחויבת לבחון ולעדכן מעת לעת את התאמת מנגנוני העדכון וההתח שבנות השונים שנקבעו, כדי שאלו ימשיכו למלא את תפקידם".
כן ציין "כי הגיעה העת לקיים בחינה מחודשת של שיטת העדכון וקביעת העלויות".
(ב) בתגובה על מכתבו של מנכ"ל הכללית לשר הבריאות ציינה הסמנכ"לית לתכנון, תקצוב ותמחור במשרד הבריאות במכתב מדצמבר 2005 למנכ"ל המשרד , כי התקציב המיועד להרחבת הסל "מוקצה לקופות החולים בהליך המבוסס כולו על אומדנים פרוספקטיביים שמעולם לא נבדקה יכולת הניבוי שלהם", וכי "היקף ההוצאה על טכנולוגיות הינו נתון דינאמי התלוי במחיר הטכנולוגיה ובהיקפי השימוש, גורמים אלו משתנים באופן תדיר, לעיתים בכיוונים מנוגדים ולעיתים באותו כיוון", ואין "כל אינדיקציה כי דווקא המחיר בעת הכניסה, כפול כמות השימוש בשנה השלישית להכללת הטכנולוגיה, היא האומדן הנכון להיקף ההוצאה הממוצעת על פני זמן".
כן ציינה הסמנכ"לית כי יש צורך בבדיקת האומדנים המשמשים לחישוב עלות כלילת הטכנולוגיות החדשות בסל, כדי לתקנם ולשפר את תהליך ההקצאה של התקציב להרחבת הסל.
,אף שמשרד הבריאות בתשובתו טען כי לא מצא שיטה טובה מזו שהוא נוקט בסוף 2005 , שנתיים לאחר סיום הביקורת הקודמת, הוא החל, לנוכח החלטות הממשלה בעניין זה, בפעולות שמטרתן לשפר את שיטת חישוב העלות של הטכנולוגיות החדשות.
(א) בהחלטת הממשלה מ- 9.
05 ,בדבר מנגנון הערכת טכנולוגיות רפואיות הוחלט, כאמור למנות ועדת משנה לוועדה הציבורית "שתורכב מנציגי המשרד ובהם ראש מינהל טכנולוגיות, שיעמוד בראש הוועדה, נציגי האוצר ונציגי קופות החולים.
הוועדה תגי ]הציבורית[ ש לוועדה תמחור של התוספת הנדרשת לעלות סל שירותי הבריאות בגין כל אחד מהשירותים שהוספתם לסל נבחנת על ידי הוועדה, ואשר לוקח בחשבון את החיסכון הנובע מהוספת טכנולוגיה לסל שירותי הבריאות".
באוקטובר 2005 מינה מנכ"ל המשרד את ועדת המשנה וקבע נהלים לעבודת ה.
בין השאר נקבע כי על הוועדה לאמוד את עלותן הצפויה של הטכנולוגיות המועמדות לכלילה בסל על משרד הבריאות 481 .
בסיס עלויות הרכש שלהן והיקף השימוש הצפוי בהם.
על הוועדה לקחת בחשבון את החיסכון הצפוי בגין הפסקת ההוצאה או הקטנת ההוצאה על טכנולוגיה הקיימת בסל בגלל השימוש בטכנולוגיה החדשה.
כן עליה להביא בחשבון את הרווח הכספי האפשרי שיביאו מניעת המחלה ושיפור הטיפול בחולים בשל השימוש בטכנולוגיה החדשה.
גיבוש ההערכות ייעשה באופן שיטתי בהליך מתועד ומבוסס.
(ב) בהחלטת הממשלה מ- 9.
06 בנושא סל שירותי הבריאות לשנת 2006 הוחלט להנחות את מנכ"ל מש רד הבריאות להקים צוות משותף לנציגי משרד הבריאות ומשרד האוצר בראשותו של הסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים, שיקבע עד יום 1.
06 מקדם שישמש לחישוב המחיר של תרופות חדשות לצורך כלילתן בסל.
המקדם ייקבע בהתחשב במחיר שבו קנו קופות החולים את התרופות ולמול המחיר שבו הת חייב היצרן למכור אותן לקופה או מחירן הרשמי שנקבע לפי צו לפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירים מרביים לתכשירים שהם תכשירי מרשם), התשס"א - 2001 , לפי העניין.
עוד נקבע כי אם לא יגיע הצוות למסקנות עד המועד שנקבע, מחיר התרופות לצורך חישוב עלות כלילתן בסל יהיה 90% .
מהמחיר הרשמי או מהמחיר שבו התחייב היצרן למכור אותן לקופות, לפי העניין החישוב יחול על תרופות והתוויות6 חדשות שייכללו בסל לשנת 2007 .
המעקב העלה כי ב - 20.
06 מינה מנכ"ל המשרד "צוות לקביעת מקדם לחישוב מחירי התרופות לצורך הכללתן בסל שירותי הבריאות".
חברי הצוות מהמשרד הם הסמנכ"ל לתכנון, תקצוב ותמחור, הסמנכ"ל לביטוח וכלכלת בריאות והסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים (יו"ר), וכן חברה בו רכזת בריאות מאגף התקציבים שבמשרד האוצר.
לקראת סוף מאי 2006 פנה הסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים אל מנכ"לי הקופות וביקש לקבל, לצורך עבודת הצוות, את רשימת התרופות שנכללו בסל בשנים 1998 -2006 .
הקופות התבקשו לפרט לגבי כל תרופה את מחירה שבפיקוח, את המחיר שבו התחייב היצרן למכור את התרופה לקופות והמחיר שבו קנו קופות החולים את התרופה וההנחות שניתנו על קנייתה עקב רכישת תכשירים אחרים.
כן התבקשו ל פרט את ההוצאות הנוספות על המחיר כמו תשלומי ריבית והוצאות פחת וניהול מלאי.
עוד נדרשו לפרט את תאריך כלילתה של תרופה גנרית7 בסל, תאריך תפוגת פטנט אם פג או צפוי לפוג וסכום ההשתתפות העצמית של המבוטחים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסוף דצמבר 2006 ציין משרד הבריאות כי קופות החולים סירבו למסור נתונים בפירוט הנדרש בטענה שעל הנתונים חלה סודיות מסחרית וביקשו שרואה חשבון חיצוני שיחויב בסודיות הוא שיבצע את הבדיקה.
הוחלט כי הנתונים יהיו נגישים גם לנציג אחד מטעם משרד הבריאות ולנציג אחד מטעם משרד האוצר.
רואה החשבון ימונה בידי הצוות לקביעת מקדם מחיר התרופות וידווח על תוצאות הבדיקה לחברי הצוות ולקופות.
המשרד מסר כי הקופות הסכימו להסדר זה.
כן ציין המשרד כי החלטות הצוות יהיו תקפות רק להחלטות הוועדה הציבורית משנת 2008 , מכיוון שכבר יש סיכום של הוועדה בדבר הטכנולוגיות שייכללו בסל בשנים 2006 ו- 2007.
אומדן השימוש בטכנולוגיות החדשות בביקורת הקודמת הועלה כי השימוש הצפוי בטכנולוגיות החדשות נאמד בידי הוועדה הציבורית על סמך נתונים ממאגרי מידע, בעיקר בארץ, בדבר שכיחות המחלה ומספר החולים שישתמשו בטכנולוגיה, וכן נתונים שמסרו לה רופאים, חברות ת רופות וקופות החולים.
המעקב העלה כי בנוהל לוועדת המשנה נקבע כי האומדן של מספר המשתמשים הצפוי ייקבע .
התנאים והמגבלות למתן התרופות לחולים 7 .
תרופה שפג הפטנט שהיה בגינה 482 דוח שנתי57ב .
בהסתמך על נתונים או אומדנים שימסרו קופות החולים, איגודים מקצועיים, חברות תרופות או גורמים שהוועדה תסבור כי בידיה להתבסס על הנתונים שימציאו.
בביקורת הקודמת הועלה כי השיטה שנוקט משרד הבריאות לאומדן השימוש הצפוי מבוססת על ההנחה שצריכת הטכנולוגיה החדשה תהיה מרבית או קרוב לזה כבר בשנה הראשונה.
אולם יש שהצריכה בשנה הראשונה קטנה או גדולה מהצפוי.
כאמור גם הסמנכ"לית לתכנון, תקצוב ותמחור במשרד טענה כי היקף השימוש משתנה באופן תדיר.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם למשרד הבריאות כי לצורך קביעת העלות יש לפתח שיטות לאומדן השימוש בטכנולוגיות חדשות לאורך זמן, שיביאו בחשבון את כל המשתנים הרלוונטיים.
בביקורת הקודמת הועלה גם כי המשרד לא בדק את היקף השימוש בטכנולוגיות החדשות שכבר נכללו בסל ואת דפוסי השינויים בו לאורך זמן.
עם זאת הועלה כי בשנת 2002 הכין המשרד, בשיתוף מכון גרטנר 8 , תכנית מתודולוגית לבדיקת היקפי השימוש ודפוסי הטמעתן של כל הטכנולוגיות החדשות שנוספו לסל החל משנת 1999 .
לפי התכנית, על בסיס הנתונים שיתקבלו מהקופות ייבנה מודל לחישוב היקף השימוש, לפי גיל החולה ומינו, אופי המחלה - כרוני או לא כרוני - וסוג המחלה, כגון סרטן או מחלות לב.
החישובים שייעשו לפי המודל יסייעו בקבלת ההחלטות בנוגע לכלילת הטכנולוגיות החדשות בסל, ובכך להשגת התועלת המרבית של השימוש במקורות המוקצים לעדכון הסל.
המעקב העלה כי התכנית לבחינת היקפי השימוש בטכנולוגיות החדשות ודפוסי השינויים בהם לא בוצעה.
התרופה אמבייב ( AMEVIVE ), המיועדת לטיפול בחולים מבוגרים הסובלים מפסוריאזיס9 , יכולה לשמש דוגמה לצורך בפיתוח שיטות לאומדן השימוש בטכנולוגיות חדשות לאורך זמן.
התרופה צורפה לסל באפריל 2005 , ולאחר ארבעה חודשים נודע למשרד הבריאות באקראי שמספר המטופלים בתרופה קטן בהרבה מהמספר שצוין בתחזיות ששימשו את הוועדה הציבורית והיו בסיס לתקצובן של קופות החולים.
בעקבות המידע האמור מינה מנכ"ל משרד הבריאות ב - 24.
05 צוות לבדיקת הנ ושא, בראשות הסמנכ"לית לפיקוח על קופות החולים.
מדוח הבדיקה שהוגש למנכ"ל בספטמבר 2005 עלה כי אכן יש הבדל ניכר בין הנתונים על השימוש הצפוי בתרופה- ישתמשו בה 150 חולים והעלות לקופות החולים תהיה7.
5 מיליון ש"ח- לבין הנתונים על השימוש בה בפועל על פי דיווחי הקופות - 33 מטופלים בלבד בעלות של כ-2 מיליון ש"ח.
בדוח גם צוין כי לא נמצאו אסמכתאות או הסבר מניח את הדעת לאומדן של מספר המטופלים הצפוי שנקבע בתחזיות שעליהן התבססה הוועדה הציבורית.
כאמור, לצורך חישוב העלות של תרופה חדשה בשיטה הנהוגה, מקזזים מעלותה את עלות התרופו ת החלופיות הקיימות בסל.
לפיכך, מסד נתונים על השימוש בתרופות הקיימות בסל אמור לסייע לחשב את משקלה של כל תרופה בסל ולהכין אומדן מדויק יותר של עלות השימוש בתרופה החדשה.
בביקורת הקודמת הועלה כי המשרד החליט עוד בשנת 1998 להקים מסד נתונים על צריכת תרופות שיספק מידע על משק התרופות בישראל, לרבות דפוסי השימוש בתרופות והתפתחות משק התרופות במשך השנים.
בעקבות זאת פורסמו תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות החולים על ניפוק תכשירים), התשנ"ט- 1998 , המחייבות את הקופות למסור למשרד .
8 מכון מחקר בתחום מדיניות הבריאותהנותן למשרד הבריאות שירותי מחקר בנושאים מסוימים.
סוג של מחלת עור משרד הבריאות 483 .
דיווח חצי-שנתי הכולל פרטים על כמות התכשירים שניפקה קופת החולים בתקופה שבה עוסק הדוח ועל מספר המטופלים שבעבורם נופקו התכשירים.
אך הועלה כי לא נקבעה מתכונת הדיווח של הקופות, ומלבד הדיווח למשרד על התרופות שהוספו לסל בשנים האחרונות, אין הקופות מדווחות למשרד על כמות התרופות שניפקו ועל מספר המטופלים שבעבורם נופקו, ומסד הנתונים על צריכת תרופות טרם הוקם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות בעקבות הביקורת הקודמת כי ריכוז המידע על כל משק התרופות בארץ הוא הבסיס לפיתוח מודל תמחור טוב יותר של התרופות החדשות.
המעקב העלה כי נקבעה מתכונת לדיווח של הקופות למשרד הבריאות, ובתשובתו מנובמבר 2006 .
מסר המשרד כי הקופות דיווחו לו על צריכת התרופות בהתאם לתקנות עם זאת הועלה כי אף שחלפו שמונה שנים ממועד התקנת התקנות, מסד הנתונים על צריכת תרופות בארץ טרם הוקם.
לדעת משרד מבקר המדינה שומה היה על משרד הבריאות לדון זהמכבר בסוגיה של תמחור הטכנולוגיות החדשות ולחפש חלופות לשיטה שהוא נוקט.
אף שממצאי הביקורת בעניין זה פורסמו בשנת 2004 החל המשרד רק בסוף 2005 , בעקבות ביקורות מקצועיות במשרד ומחוצה לו, ובעקבות החלטות הממשלה בנושא, לפעול למציאת חלופות שישפרו את השימוש במקורות המוקצים לעדכון הסל.
שקיפות עבודתה של הוועדה הציבורית להרחבת הסל .
חברי הוועדה הציבורית הם נציגי הנהלת משרד הבריאות, נציג משרד האוצר, נציגים מהקופות ומההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) ונציגי ציבור העוסקים בתחומי החברה, הרווחה, האתיקה, הכלכלה והחשבונאות ובמקצועות הבריאות והרפואה.
חלק מחברי הוועדה הציבורית עוסקים בתחום הרפואה והטכנולוגיות הרפואיות, ולכן עשוי להיות להם עניין בבקשה שנדונה בוועדה.
הביקורת הקודמת העלתה שחברי הוועדה הציבורית אינם מחויבים להצהיר על עניינם בבקשה שנדונה בוועדה.
אף שעל פי הצהרתם יהיה ניתן להעריך אם יש חשש שיימצאו במצב של ניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות כי כדי למנוע ניגוד עניינים, יש מקום לשקול לחייב את חברי הוועדה הציבורית להודיע מראש על עיסוקיהם.
כמו כן, יש לחייבם לגלות אם יש להם עניין אישי בבקשה העומדת על סדר יומה של הוועדה, לרבות קשרים עסקיים עם יצרן או מפיץ של הטכנולוגיה שבה עוסקת הבקשה.
בדצמבר 2003 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי יקבע נהלים בנושא ניגוד העניינים כדי להבטיח את שקיפות עבודתה של הוועדה הציבורית.
המעקב העלה כי, בעקבות הביקורת, כיום כל אחד מחברי הוועדה הציבורית מחויב לחתום על טופס גילוי נאות שבו הוא מצהיר שאינו עובד בחברה מסחרית, אינו יועץ לה, אינו מבצע עבורה מחקרים ואינו ממלא כל תפקיד או נושא משרה במוסדותיה או קשור אליה בקשר אחר; אם יש לו זיקה לחברה מסחרית עליו להצהיר על כך.
כן עליו להצהיר על כל זיקה שהיא לטכנולוגיה שהוועדה אמורה לדון בה.
בנושא הרכב ועדת המשנה לוועדה הציבורית המעקב העלה שנקבע כי מינוי נציג קופת חולים לוועדה מותנה באישור של הסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים כי הקופה הודיעה לו בכתב חתום שאין בדעתה לנהל משא ומתן עם חברות תרופות במהלך דיוני ועדת המשנה.
עוד העלה המעקב כי נקבע שכל אחד מחברי ועדת המשנה שאינו חבר בוועדה הציבורית יחתום גם הוא על טופס גילוי נאות ומניעת ניגוד עניינים.
הטופס ייבד ק בידי ראש מינהל טכנולוגיות ויובא לידיעת היועץ המשפטי של המשרד ולידיעת שאר חברי ועדת המשנה.
כן העלה המעקב כי כל אחת מהקופות המציאה לסמנכ"ל לפיקוח על הקופות מכתב חתום בידי מנכ"ל הקופה, שלפיו אין בדעת הקופה לנהל משא ומתן עם חברות תרופות במהלך דיוני ועדת המשנה, וכי חבריה חתמו על הצהרה לגילוי נאות ומניעת ניגוד עניינים.
עדכון עלותו של סל השירותים שבאחריות קופות החולים .
בחוק נקבעה מסגרת ההוצאה המוכרת לקופות להבטחת הספקתו של סל השירותים שבאחריותן - עלות הסל לקופות, וכשנת הבסיס לחישוב העלות נבחרה שנת 1993 .
נקבע כי העלותתתעדכן בכל שנה בשיעור עליית מדד יוקר הבריאות המפורט בתוספת החמישית לחוק.
כן נקבע, ששר הבריאות ושר האוצר רשאים, על פי המלצת המועצה לביטוח הבריאות הממלכתי10 ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לשנות בצו את הרכב מדד יוקר הבריאות או לעדכן את עלות הסל לקופות בשל שינויים דמוגרפיים - שינויים בגודל האוכלוסייה ובהרכב הגילאים.
בנוסף על כך העלות מעודכנת בעקבות שיפורים טכנולוגיים.
בשנת 1995 , שבתחילתה נכנס החוק לתוקף, הייתה עלות הסל לקופות12.
7 ,מיליארד ש"ח ובשנת 2005 - 22.
לפי נתוני משרד הבריאות, עלות הסל בחישוב לנפש הסתכמה בשנת 1995 ב- 3,252 ש"ח ובשנת 2005 ב- 3,343 ש"ח, דהיינו עלייה בשיעור של כ-3% בלבד.
יש לציין שהעלות בשנת 2005 כוללת תוספת עבור טכנולוגיות חדשות שהוכנסו מאז שנת 1999.
10 מועצה שהוקמה לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי ומתפקידה לייעץ לשר הבריאות בנושאים שונים ובהם: שינויים בסל בהתחשב , בין היתר, בטכנולוגיות חדשות ו בעלותן; אמות מידה להקצאת מקורות להרחבת שירותי הבריאות; תשלומים של מבוטחים בעד שירותי הבריאות.
עוד מתפקידה לפרסם מידע עדכני ושוטף לחברי קופות החולים בדבר זכויותיהם לפי החוק, השירותים העומדים לרשותם, מקום קבלתם ונותני השירותים מטעם כל קופת חולים .
בביקורת הקודמת הועלה כי מאז נכנס החוק לתוקף יש שוני מהותי בין עמדת הקופות ומשרד הבריאות ובין עמדת משרד האוצר בנושאים אלה: (1 ) מה הם מקדמי המחירים שיש לכלול במדד יוקר הבריאות, ומה שיעור העדכון הדרוש של הסל כתוצאה משינויים דמוגרפיים ושיפורים טכנולוגיים; (2 ) האם יש לקבוע את שיעור העדכון מראש ולעגנו בחקיקה, או שיש לקבוע אותו בדיוני התקציב השוטפים עם משרד האוצר לפי סדר העדיפויות של תקציב המדינה, כמפורט להלן: מקדמי המחירים הכלולים במדד יוקר הבריאות על פי החוק, מדד יוקר הבריאות (להלן - מדד הבריאות), שלפיו מעודכנת עלות הסל, מתקבל משקלול מדדים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס).
בעת הביקורת הקודמת היה הרכבו כלהלן: (א) 58% ממנונקבעו לפי מדדי שכר, מזה 62% לפימדד השכר למשרת שכיר במגזר הבריאות ו-38% לפימדד השכר למשרת שכיר במגזר הציבורי; (ב) 23% ממנונקבעו לפי מדד המחירים לצרכן; (ג) 17% נקבעו לפימדד המחירים הסיטונאיים לתרופות; (ד) 2% נקבעו לפימדד מחירי תשומות הבנ ייה.
בביקורת הקודמת הועלה כי מאז כניסת החוק לתוקף בינואר 1995 לא שונה הרכב מדד הבריאות.
המשרד והקופות טענו כי מרכיבי המדד ומשקלם אינם מבטאים נכונה את העלייה במחירי התשומות של הקופות.
למשל, מדד הבריאות אינו כולל את העלייה במחיר יום האשפוז, אף שהוצאות האשפוז הן, לדבריהם, 50% מהוצאות הקופות; מרכיבי השכר במדד- המושפעים גם מהשכר במגזר הציבורי - אינם מבטאים את השינויים הריאליים בעלות השכר בקופות, ומרכיב התרופות אינו מבטא את ההוצאות הנגרמות בשל ההחלפה המתמדת של תרופות ישנות בחדשות ואת מחירי התרופות המיובאות.
לעומת זאת עמדת משרד האוצר במועד סיום הביקורת הקודמת הייתה כי כלילת מקדמי מחירים המבטאים במלואם את תשומות הקופות תותיר אותן אדישות להעלאת מחירים ותביא לסחרור של עלייה בהוצאות.
במעקב הועלה שבמרס 2006 ניתן צו ביטוח בריאות ממלכתי(שינוי התוספת החמישית לחוק), התשס"ו- 2006 , ולפיו בוטל למפרע בינואר 2005 מרכיב מדד המחירים הסיטונאיים לתרופות (שחלקו במדד הבריאות היה 17% ), ובמקומו הוגדל חלקו של מדד המחירים לצרכן (מ-23% ל-40%.
) לדברי המשנה למנכ"ל וראש מינהל רפואה במשרד הבריאות, עליית מחירי התשומות של הקופות מבוטאת במידה רבה יותר במרכיבי המדד החדש, אך הוא עדיין אינו משקף נכונה את עליית מחיריהן.
לפי נתוני משרד הבריאות, הפער המצטבר משנת 1995 עד 2005 בין מדד הבריאות למדד התשומות של הקופות, הסתכם ב - 8.
4% , ופער זה שווה ערך לשחיקה של יותר מ -1.
9 מיליארד ש"ח בעלות הסל לשנת 2005 .
כמו כן העלה המעקב כי ב- 2003 הגישו הכללית ומכבי שירותי בריאות עתירות לבג"ץ11 ובהן דרישה לכלול את העלויות של יום אשפוז במדד הבריאות.
העתירות נדונו יחד ובהחלטה ממרס 2006 הציע בית המשפט למדינה למנות צוות בדיקה של מומחים, ובו נ ציגי משרד .
11 בג"ץ 8730/03 'שירותי בריאות כללית נ' שר האוצר ואח; בג"ץ 10778/03 , מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר ואח'.
האוצר, משרד הבריאות והלמ"ס וכן מומחה בתחום כלכלת הבריאות שאינו נמנה עם רשויות הממשלה.
הצוות יחווה את דעתו על טענת הקופות בדבר הצורך להתחשב בעלויות האשפוז12.
בעקבות החלטת בג"ץ מינה שר האוצר במרס 2006 "צוות לבדיקת הכללתו של מחיר יום אשפוז במדד יוקר הבריאות", שחבריו הם מנכ"ל משרד הבריאות, סמנכ"ל הלמ"ס וסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
בגלל התנגדות המדינה לא מונה נציג חיצוני.
על הצוות היה להגיש את חוות דעתו עד 25.
בעת סיכום הביקורת, נובמבר 2006 .
, טרם הגיש הצוות את חוות דעתו מקדם דמוגרפי בחוק נקבע, כאמור, כי שר הבריאות ושר האוצר רשאים לעדכן את עלות הסל לקופות בשל השינויים הדמוגרפיים.
בדוח הביקורת הקודמת צוין כי עמדת משרד הבריאות והקופות הייתה ששיעור המקדם הדמוגרפי שלפיו תעודכן עלות הסל צריך להיות כשיעור הגידול באוכלוסייה, וכי יש לעגן עדכון זה בחוק, כדי לשמור על הערך הריאלי של הסל לנפש מתוקננת 13.
לעומת זאת, עמדת משרד האוצר במועד סיום הביקורת הקודמת הייתה שעדכון הסל צריך לבטא רק את התוספת השולית של העלויות הנגרמות מהגידול באוכלוסייה, ושאין לעגן תוספת זו בחוק אלא לקבוע אותה בדיוני התקציב השוטפים.
לפי עמדת משרד האוצר, לעתים בגלל החלטות הממשלה, על שינויים כגון קביעת תקרה לתשלומי הקופות לבתי החולים בעבור שירותיהם קטנות ההוצאות של הקופות.
המעקב העלה כי עדכון עלות הסל לקופות לפי מקדם דמוגרפי עדיין נעשה על בסיס משא ומתן עם משרד האוצר.
בסיכום מאוגוסט 2004 בין שר הבריאות לשר האוצר נקבע כי בכל אחת מהשנים 2005 -2007 תעודכן עלות הסל בשל שינויים דמוגרפיים בשיעור של כ - 1.
יש לציין כי על פי סיכום מספטמבר 2001 באותו נושא עודכנה עלות הסל בכל אחת מהשנים 2002 -2004 בשיעור של 1.
לשנה לפי חישוב שעשה משרד הברי אות, בשנים 2004 -2006 גדל מספר המבוטחים ב - 4.
מספר הנפשות המתוקננות גדל באותן שנים ב - 6.
ואולם שיעור העדכון הדמוגרפי של הסל היה 4.
הפער המצטבר הוא אפוא 2.
2% , והוא שווה ערך לשחיקה של יותר מ-0.
5 מיליארד ש"ח בעלות הסל של 2006 .
עוד נקבע בסיכום מאוגוסט 2004 כי בשנת 2007 תיעשה השוואה בין שיעור הגידול המצטבר בפועל של האוכלוסייה, לפי דיווחי הלמ"ס, ובין אומדן שיעור הגידול במספר הנפשות המתוקנן.
אם יתברר שההפרש בין השיעורים הוא 10% או יותר, בשנת 2008 תעודכן עלות הסל (הגדלה או הפחתה) בשיעור שני שלישים מההפרש שמעבר ל -10%.
12 " בנושאמחיר שירותי בריאות בבתי החולים הכלליים " ראו דוח שנתי 54 ב של מבקר המדינה ( 2004 '), עמ445.
13 הבסיס לחישוב ההקצאה של מקורות מימון הסל לקופות החולים בשיטת הקפיטציה- שבה ניתן לכל קבוצת גיל משקל שונה, המבטא את עלות צריכת שירותי הבריאות באותה קבוצה.
מקדם טכנולוגי בהתבסס, בין השאר, על הניסיון בעולם, ההערכה של משרד הבריאות היא שכדי לשמור על הרמה הטכנולוגית של מערכת הבריאות בארץ, שיעור תוספת התקציב השנתית להוספת טכנולוגיות חדשות לסל צריך להיות לפחות 2% .
מעלות הסל לקופות, ויש לעגן זאת בחוק גם בנושא זה יש שוני מהותי בין עמדת משרד הבריאות והקופות, הדורשים לעגן בחוק את שיעור העדכון של עלות הסל לקופות בגין המקדם הטכנולוגי, ובין עמדת משרד האוצר, הטוען ששיעור העדכון צריך להיקבע בדיוני התקציב השוטפים.
בביקורת הקודמת הועלה כי הסכום שהוקצב להוספת טכ נולוגיות לסל בכל אחת מהשנים 1998 -2002 היה בין 0.
5% מעלות הסל לקופות (בין150 מיליון ש"ח ל-255 מיליון ש"ח לשנה); בעבור שנת 2003 לא הוקצב לכך כל סכום, ובעבור שנת 2004 - כ- 0.
)מיליון ש"ח מהמעקב עולה כי עדכון הסל בגין המקדם הטכנולוגי עדיין נקבע בדיוני התקציב השוטפים.
כן עולה שהסכום שהוקצב בשנים 2005 ו- 2006 היה 1.
4% בהתאמה מעלות הסל (385 מיליון ש"ח ו-310 )מיליון ש"ח, בהתאמה14 .
מכאן שבשנים 2003 -2006 שיעור העדכון של עלות הסל לקופות בגין המקדם הטכנולוגי הייתה 3.
4% , אף שלפי החישוב של משרד הבריאות נדרשה באותן שנים תוספת של 8.
4% כדי לשמור על הרמה הטכנולוגית, כלומר הייתה שחיקה של 5% .
בעלות הסל עוד הועלה כי בשנים 2004 -2006 הגישו כמה חברי כנסת הצעות חוק פרטיות לתיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי בנושא עדכון קבוע של עלות הסל בגין המקדם הטכנולוגי בשיעור של 2% .
עד מועד סיכום הביקורת לא הבשילו ההצעות לכדי תיקון לחוק .
בדוח על הביקורת הקודמת ציין משרד מבקר המדינה כי עדכון נכון של עלות הסל לקופות הוא גורם יסודי בהפעלה נכונה של הסל וביישום מטרות החוק, וכי אף שחלפו שמונה שנים מאז נכנס החוק לתוקף, טרם נקבעה דרך מוסכמת לעדכון עלותו של הסל בהתאם למקדמים השונים.
המעקב העלה כי גם משעברו 11 שנים מאז נכנס החוק לתוקפו טרם הוסדר עדכון עלותו של הסל.
14 סך כל ההקצבה בשנת 2006 היה650 מיליון ש"ח, אך סכום זה כולל גם את ההקצבה עבור שנת 2007.
פיקוח המשרד על הסל שמספקות קופות החולים .
קופת החולים אחראית כלפי מי שרשום בה למתן מלוא שירותי הבריאות שהוא זכאי להם לפי החוק.
כמו כן בחוק נקבע כי שירותי הבריאות הכלולים בסל יינתנו בישראל, לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח, והכול במסגרת מקורות המימון העומדים לרשות הקופות לפי סעיף לחוק.
בסעיף 35 לחוק נקבע כי משרד הבריאות יפקח על פעילותן של הקופות לפי חוק זה ויבקר את איכות שירותיהן; דרכי הפיקוח והבקרה ייקבעו בתקנות.
בביקורת הקודמת הועלה כי למרות הוראות החוק, משרד הבריאות לא עשה בקרה שיטתית ומקיפה על איכות השירותים שהקופות נותנות, וכי הוא טרם קבע תקני איכות מחייבים שיאפשרו לו להנחות את הקופות ולבחון את השירותים שהן נותנות.
המעקב העלה כי באמצע שנת 2005 הוקם באגף לרפואה כללית במשרד הבריאות מנגנון פיקוח על איכות השיר ות בקופות החולים.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה כי עד יולי 2006 נבדקו מרפאות ב-14 מ-24 .
בביקורת הקודמת הועלה כי עמדתו של משרד הבריאות היא שקיומו של שירות בסל, אין משמעו שחובה לתת אותו לכל דורש ובכל זמן, ומן הדין להגדיר את זכאותו של מבוט ח לטיפול בהתחשב ביחס בין עלות הטיפול לתועלתו ובהתחשב בקיומם של פתרונות חלופיים לבעייתו הרפואית של המטופל.
הכול בשל הצורך הלגיטימי של הקופות לכלכל את ענייניהן באופן מושכל ואחראי ומתוך הכרת מגבלותיהן הכספיות.
כלומר לטענת המשרד, קופה רשאית לקבוע הנחיות שלפיהן לפני השימוש בטכנולוגיות יקרות ייעשה שימוש בטכנולוגיות זולות יותר שיעילותן דומה, ובלבד שהדבר לא יפגע באיכות הטיפול הניתן לחולה ובבריאותו.
בדוח הביקורת הקודמת צוין כי מתלונות שהוגשו לנציבת הקבילות לפי החוק שבמשרד הבריאות ולנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה, וכן מתביעות בבתי דין לעבודה ומפרסומים בכלי התקשורת, עלה כי לעתים הקופות אינן נותנות, או מפסיקות לתת, תרופות הכלולות בסל שהן יקרות יותר מהחלופות הכלולות בסל, אף שהדבר עלול לפגוע באיכות הטיפול בחולה ובבריאותו.
בירור התלונות העלה שחלקן מוצדקות.
כן הועלה בביקורת הקודמת כי משרד הבריאות אינו יודע מה הם נוהלי הקופות וההנחיות שהן נותנות לרופאיהן בעניין הגבלת השימוש בטכנולוגיות הכלולות בסל; מידע על נוהלי הקופות נמסר למשרד רק במסגרת בירור תלונות.
לפיכך אין באפשרות המשרד לבחון באורח שיטתי את הנהלים וההנחיות ולתת לקופות, במידת הצורך, הנחיות בעניין זה.
באוגוסט 2003 , במהלך הביקורת הקודמת, פנה מנכ"ל המשרד למנכ"לים של הקופות וביקש שיגישו לו את כל ההנחיות לטיפול רפואי ובקרה רפואית שהוציאו החל מיום 1.
95 - מועד כניסת החוק לתוקף.
כמו כן הורה לקופות להגיש לו את ההנחיות הרפואיות החדשות שיוציאו, חודש לפני הפצתן לרופאים.
המעקב העלה כי משרד הבריאות טרם קיבל מהקופות את ההנחיות הרפואיות שהוציאו לרופאיהן15.
רשימת השירותים והתרופות שקופות החולים אמורות לתת למבוטחים מפורטת בתוספת השנייה לחוק ובצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות) לתרופות חדשות, אך בתוספת לא מפורטים במלואם ההתוויות למתן השירות ואמות המידה המזכות בכל שירות.
בדוח הקודם צוין שממסמכים של המועצה הישראלית לצרכנות בעניין תלונות שקיבלה עולה כי רבים מהמבוטחים אינם יודעים אילו שירותים כלולים בסל ומה התנאים לקבלתם, וכי יש אי-בהירות בעניינים אלה.
ללא ידיעת התנאים המזכים בכל שירות, אין המבוטח יודע אם הוא מקבל את המגיע לו, ואין הוא יכול לעמוד על זכויותיו בעת הצורך.
כמו כן בביקורת הקודמת הועלה כי הוועדה הציבורית הציעה למשרד עוד ביולי 2002 להוציא "חוזר הדן בנושא המ ידע הניתן לחולה (סיכויים וסיכונים, בסל/לא בסל, שהטיפול חדשני וכו)", ולהפיצו לכל הרופאים במערכת הבריאות כדי שיספקו לחולים מידע על הכלול בסל ועל המגיע להם.
המעקב העלה כי עד נובמבר 2006 .
לא הוציא המשרד חוזר בנושא 4.
בעקבות הביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות כי יש להגביר את השקיפות בכל הנוגע למידע שיש לתת למבוטח על זכויותיו, בייחוד בתחומים שבהם המידע מורכב ורב ביותר.
עוד העיר כי מן הראוי שמשרד הבריאות ירחיב את הפרסום באשר לשירותים הכלולים בסל ולתנאים ולמגבלות לנתינתם, ויפרסם, באמצעי פרסום נגיש ל כל הציבור, מידע מפורט יותר מהמידע המובא בחוק ובעניין הטכנולוגיות שהוספו לסל בשנים האחרונות ולא צוינו בחוק.
מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי פירוט זה יאפשר למבוטח לבחור בנסיבות המתאימות בין החלופות הכלולות בסל השירותים ולממש את זכויותיו המלאות כמבוטח בקופות.
בשנים 2004 -2006 הגישו כמה חברי כנסת הצעות חוק פרטיות בנושא הגברת הנגישות של המידע על השירותים הכלולים בסל.
על פי הצעות החוק יפרסמו קופות החולים בכל מרפאה את רשימת התרופות והשירותים הכלולים בסל ויאפשרו לציבור המבוטחים להעתיקה ולצלמה.
אך עד מועד סיכום המעקב בנובמבר 2006 .
לא הבשילו ההצעות לכדי תיקון לחוק המעקב העלה כי משרד הבריאות אמנם פעל להגברת נגישות המידע לציבור, ובאתר האינטרנט שלו מפורטות התרופות הכלולות בסל וההתוויות שלהן.
עם זאת, מידע מפורט באשר לתרופות ולשירותים הכלולים בסל ובאשר לתנאים לקבלתם עדיין אינו מפורסם בדרך העושה אותו נגיש לכלל הציבור.
הועלה גם כי פרויקט בניית מערכת קישור ידידותית באינטרנט 16 הופסק משום שהמועצה לביטוח בריאות ממלכתי לא חידשה את הקצאת התקציב המיועד לביצועו.
15 ראו גם דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 " ) בנושאהקצאת תרופות למבוטחים בקופות החולים", עמ' 553 .
16 שתאפשר קבלת מי דע על כל השירותים הכלולים בסל על פי החוק, בכללם ההתוויות למתן 490 דוח שנתי57ב .
שירותי רפואה בעבודה .
סל שירותי הבריאות כולל שירותי בריאות הניתנים לעובדים במקומות עבודתם ובהם בדיקות רפואיות.
מדובר בעיקר בעובדים הנחשפים לחומרים המסוכנים לבריאותם.
בסעיף 7 אלחוק נקבע כי שר הבריאות ושר העבודה והרווחה יקבעו את סוגי שירותי הרפואה שיינתנו בעבודה, את המקומות, המועדים והדרכים שבהם יינתנו ואת היקפם.
כן נקבע כי נטל ההוצאה של שירותי רפואה בעבודה יתחלק בין הקופות , לפי כללים שיקבעו שר הבריאות ושר העבודה והרווחה.
בביקורת הקודמת הועלה כי המשרד לא הטיל על הוועדה הציבורית לדון בהרחבת שירותי הרפואה בעבודה, ולפיכך שירותים אלה אינם נכללים בתחום טיפולה והרחבתם אינה ממומנת מהסכומים המיועדים להרחבת הסל, שהקצאתם נדונה בוועדה הציבורית.
כן הועלה שיש מחלוקת בין משרד הבריאות למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) מי האחראי למימון הוספת בדיקות רפואיות לסל לצורך מעקב אחר עובדים בסיכון, והדבר מונע את הרחבת הבדיקות האלה.