HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תכלית החוק בקביע תה של חובת רישו מם של מאגרי המידע הייתה לאפשר לציבור לדעת על קיומו של מידע על אודותיו במאגרי המידע, לאפשר בקרה ופיקוח על המאגרים ובכך לתרום לשמירת פרטיותם של נושאי המידע.
35 כחריג לכך יצוין כי במרץ 2018 הודיעה הרשות כי פתחה בחקירה מנהלית כנגד חברת ענק המפעילה רשת חברתית בעקבות הפרסומים הנוגעים להעברות המידע האישי מהחברה לחברה אחרת, והאפשרות לביצוען של הפרות חוק נוספות במידע אישי של ישראלים.
ע ם זאת וכאמור, גם אם הרשות תטיל קנסות על החברה הרי שמדובר בסכומים נמוכים בגין כל הפרה.
כאשר מדובר במספר רב של הפרות הקנסות עשויים להצטבר לכדי סכומים משמעותיים יותר.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |23 .
בפועל, על אף פעולות שונות שנקטה הרשות להגדלת מספרם של המאגרים הרשומים, במועד הביקורת היו רשומים כ- 16,600 מאגרים בלבד, הגם שהרשות אומדת את מספר המאגרים החייבים רישום במאות אלפים.
גם מבקר המדינה העיר בעבר שרוב המאגרים אינם רשומים 36.
במרוצת השנים התגבשה במשרד המשפטים וברשות ההכרה ש תועלתו של עצם הרישום מועטה ועל כן יש ל צמצם את חובת הרישום ולהמירה במנגנון אחר להגנה על פרטיות המידע, כגון חובת ניהול תקין .
הכרה זו נבעה בין השאר מכך שההיקף הרחב של חובת הרישום מסיט את הרשות מעיקר עבודתה - ביקורת ופיקוח על המאגרים - ומן העובדה שחלק זניח בלבד של המאגרים נרשם, דבר הגורם לזילות החוק.
נוסף על כך התברר, כי יכולתו המעשית של הרשם לברר, בפרק הזמן שקצב ה חוק, את מאפייני הפעילות של המאגר, את הסיכונים שהפעילות מייצרת ואת אופן ההתמודדות של הארגון עם סיכונים אלה מועטה, ובמקרים רבים אינה האמצעי המאסדר היעיל להגברת הציות לחוק.
לפיכך המליץ צוות ההסדרה לצמצם את חובת רישומם של מאגרי המידע למאגרים בעלי רגישות מיוחדת בלבד.
בשנת 2009 הכין משרד המשפטים טיוטה ראשונה של תזכיר חוק המציעה לצמצם במידה רבה את חובת הרישום ולהמירה בכללים להבטחת פרטיות המידע שבמאגרי המידע, ולהמשיך להחיל את חובת הרישום על מאגרים רגישים, כגון מאגרים של גופים ציבוריים ומאגרי מידע שמטרתם איסוף מידע לצורך מסירתו לאחר.
התזכיר פורסם, לאחר שהוכנסו בו שינויים, רק באוגוסט 201237.
נמצא כי בחלוף תשע שנים ממועד כתיבתה של טיוטת תזכיר החוק ושש שנים ממועד פרסומו תיקון החקיקה לא הושלם.
הרשם ממשיך בהקצאת משאבים לרישום , שחובתו נקבעה לפני 40 ,שנה בקירוב אף שהדעה הרווחת מזה שנים רבות היא שיש לבטלו ו להמירו בכללים המתאימים למציאות בת זמננו.
יוצא אפוא, כי חובת הרישום ממומשת בידי שיעור נמוך של חייבי רישום, בעוד רוב בעלי המאגרים מוחזקים כמפירי חוק בלי שנעשות נגדם כל פעולות אכיפה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 מסרההרשות להגנת הפרטיות כי במחצית השנייה של שנת 2017 הוקם צוות בהובלת מחלקת ייעוץ וחקיקה ובשיתוף הרשות, לשם היערכות להכנסת תיקונים נקודתיים בחוק הגנת הפרטיות (להלן - הצוות המשותף).
הצוות עסק גם בצמצומה של חובת הרישום.
עוד כתבה הרשות, כי אין זה נכון לנקוט מדיניות יזומה של אכיפת הרישום על .
36 ,מבקר המדינהדוח שנתי 42 (1992 '), עמ496 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2013 '), עמ 1152 .
37 חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס'.
) (צמצום חובת הרישום וקביעת חובה לקיום סדרי ניהול וכללי עבודה ולתיעודם במסמכים), התשע"ב-2012 ,.
פורסם באתר קשרי ממשל 7.
מאגרים רגישים כדבר העומד בפני עצמו ולא אל מול מכלול החובות על פי החוק ותקנותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים, כי עליו לפעול באופן נמרץ לקידומו של תיקון החקיקה בנושא על מנת לאפשר לרשות למקד את משאביה בסוגיות בעלות תרומה יעילה יותר להגברת הציות להוראות החוק.
זאת לצד קידום הצעת החוק בדבר סמכויות האכיפה של הרשם ועל מנת שלא לגרוע מסמכויותיו בטרם יינתנו לו סמכויות מתאימות אחרות.
מאחר ש חובת הרישום צפויה לה משיך ולחול על גבי מאגרים רגישים, שסכנתם לפרטיות רבה יותר, על הרשות לפעול כבר עתה לאכיפת חובה זאת עליהם, יחד עם אכיפת מכלול החובות על פי החוק ותקנותיו.
תיקונים נוספים בחוק הגנת הפרטיות ובתקנותיו .
עיון במידע שבמאגר מידע: תקנות הגנת הפרטיות (תנאים לעיון במידע וסדרי הדין בערעור על סירוב לבקשת עיון), תשמ"א-1981 (להלן- תקנות העיון), כוללות הסדרים לעיון של אדם במידע שנאסף עליו המצוי במאגר מידע, תשלום בעד העיון, סירוב לאפשר עיון ועוד.
התקנות הותקנו סמוך לחקיקת החוק וכוללות הוראות שאינן בהירות כל צורכן, הוראות ארכאיות והוראות שיש לבחון את הצורך בשינוין.
חלק מהנושאים הטעונים שינוי עלו עוד בדיוני צוות ההסדרה ובהמלצותיו וחלקם הועלו על ידי הרשות עצמה.
בהקשר זה יצוין, כי בינואר 2017 " פרסם הרשם הנחיה שכותרתהתחולת הוראות חוק הגנת הפרטיות על זכות העיון בהקלטות קול, וידאו ומידע דיגיטלי", המנסה לתת לתקנות העיון פרשנות המותאמת למציאות בת זמננו.
טרם פרסום ההנחיה הסופית פרסמה הרשות טיוטת הנחיה להערות הציבור.
במסגרת ההערות עלו תהיות אם פרשנות זאת אינה מרחיבה מדי, באופן שאינו עולה בקנה אחד עם התקנות הקיימות.
כבר בינואר 2010 הציגה הרשות למחלקת ייעוץ וחקיקה את הצורך בעדכונן של תקנות העיון, בהיבטים מהותיים ובהיבטים מינהליים.
נמצא כי תקנות העיון לא תוקנו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לפעול לקידום תיקון התקנות ולהתאמתן לעידן הנוכחי.
צוות ההסדרה דן גם בעניינים אחרים הטעונים הסדרה בחוק הגנת הפרטיות ובין ה שאר ציין את הצורך בהגדרה חדשה ופשוטה יותר של "מידע" ו"מידע רגיש".
עוד המליץ הצוות על תיקון חקיקה שיכליל את חוק הגנת הפרטיות בתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות, תשס"ו-2006, היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |25 .
ויאפשר לתבוע בגינו תביעה ייצוגית38.
גם בדיוני הצוות המשותף מ-2017 עלוכמה נושאים הטעונים הסדרה ואף נקבעו סדרי עדיפויות לקידומם של תיקוני החקיקה הנדרשים ובראשם הגדרות "מידע", "בעל מאגר" ו"מחזיק" וצמצום חובת הרישום.
בפניות של ראש הרשות לשרת המשפטים ולמנכ"לית המשרדמשנת 2017 הועלה הצורך לחדד ולהוסיף הגדרות בחוק, כגון "שימוש במידע " ו"עיבוד מידע", והבהרת המונחים " בעל מאגר", "מחזיק במאגר" ו"הסכמה מכללא".
עוד סוגיות של הגנת הפרטיות נדונו במשך השנים במשרד המשפטים, כגון פרטיות של נפטר, פרסום פרטים מזהים במסגרת פסקי דין, והזכות להישכח39.
עם כניסתה לתוקף של הרגולציה האירופית נתגלו בינה לבין החקיקה הישראלית פערים שיש לתת עליהם את הדעת - מהו "עיבוד מידע", מהי הסכמה לשימוש במידע, וכן כללים לעיבוד מידע, דרישה ל"עיצוב לפרטיות", חובת מינוי ממונה הגנה על הפרטיות בארגונים ועוד.
על משרד המשפטים לבחון את הצורך בביצוע התאמות להמלצות צוות ההסדרה, בשים לב לזמן שחלף.
עליו גם להמשיך ול בחון אם יש מקום לתיקונים נוספים בנושאים שהחוק אינו מתייחס אליהם כיום וראוי להסדירם לאור ההתפתחויות הטכנולוגיות המואצות.
על הצוות המשותף למצות את הליך הבחינה ולהעביר מסקנותיו למקבלי ההחלטות במשרד, לצורך בחירת הפעולה המתאימה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 מסרה מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים כי התיקונים בהוראות הדין בנושא הגנת הפרטיות נעשים בשים לב לסדרי עדיפויות שנ קבעו בשיתוף עם הרשות ולכן קודמו ראשונים נושאי סמכויות האכיפה ותקנות אבטחת המידע.
הצוות המשותף בוחן דרכים אפקטיביות לתיקון החקיקה בשים לב לאילוצים העומדים לפניו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 מסרההמועצה להגנת הפרטיות כי לצד קידום החקיקה בנושא סמכויות אכיפה, היא קוראת להקמת צוות משימה מיוחד במשרד המשפטים, לשם גיבוש טיוט ה לחוק הגנת מידע מקיף ומודרני.
האחריות לקידום החקיקה והתקנות בתחום הגנת הפרטיות .
במדריך הפנימי לעבודת מחלקת ייעוץ וחקיקה, שפורסם בנובמבר 2017 , נקבעה חלוקת האחריות בינה ובין יחידות אחרות במשרד המשפטים לקידום .
38 אפשרות שלא קיימת היום, למעט במקום בו קיימים יחסי עוסק-צרכן המערבים הפרה של דיני הגנת הפרטיות.
39 הזכות שמידע הפוגע בפרטיות או בשם הטוב יימחק ממנועי חיפוש אינטרנטיים.
תושבי מדינות האיחוד .
חקיקה ותקנות שבסמכות שרת המשפטים.
בעניין חוק הגנת הפרטיות ותקנותיו נקבע כי החוק כולל נושאים תשתיתיים40 מהותיים וייחודיים שמטבעם הםבאחריותה של מחלקת ייעוץ וחקיקה ונושאים שאינם תשתיתיים ומטבעם באחריותה של הרשות להגנת הפרטיות (במדריך החוק מוגדר על כן כ"חוק מעורב").
לפיכך נקבע במדריך, כי יש להבחין בין חלקים או נושאים תשתיתיים שהאחריות לקידומם תחול על מחלקת ייעוץ וחקיקה ובין חלקים או נושא ים שאינם תשתיתיים והאחריות להם תחול על הרשות.
עד מועד סיום הביקורת לא נעשתה הבחנה כאמור.
מחלקת ייעוץ וחקיקה נדרשת לפעול ל חלוקת העבודה בינה ובין הרשות, לצורך קידומם של הנושאים שבאחריות ן.
נציגת מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2018 כיהמחלקה מתעתדת לנסח מסמך עקרונות לחלוקת העבודה בין הגופים.
שמירת מעמדה של ישראל כמדינה בעלת מדיניות נאותה להגנה על הפרטיות .
תיקוני החקיקה והתקנות הנדרשים בתחום הגנת הפרטיות חשובים לא רק לפרטיותם של תושבי ישראל אלא גם ביחס לגופים וחברות ישראליים המקיימים קשרים עם מדינות האיחוד האירופי או אוספים ומעבדים מידע על תושבי האיחוד.
משנת 2011 ישראל היא אחת מ -12 מדינות שהוכרו בידי האיחוד האירופי כמבטיחות הגנה נאותה על מידע אישי , ברמה התואמת את הדין האירופי ( Adequate Protection ) (להלן גם - החלטת ההלימה), ולכן מסוגלת להבטיח לאירופאים הגנת מידע שוות ערך ל הגנה שהם מקבלים באיחוד האירופי.
משמעות ההכרה היא אפשרותם של חברות וגופים ישראליים להעניק שירותים של עיבוד מידע אישי על אירופאים, ללא המגבלות שחלות על העברת מידע למדינות שלישיות ב היעדרה של הכרה כזאת .
החלטת ההלימה משנת 2011 ניתנה, בין ה שאר, על סמך ההבנה כי ה מלצות צוות ההסדרה צפויות להיות מיושמות, ובכלל זה תיקון החקיקה בנושא סמכויות אכיפה.
בעקבות פסק דין של בית הדין האירופי לצדק41 בקשר להעברת מידע על אירופאים לחברות אמריקאיות, הבהירה נציבות האיחוד האירופי בנובמבר 2015, כי כחלק מיישומו של פסק הדין בכוונתה לקיים הערכות סדירות של החלטות הלימה .
40 המדריך מגדירחוק תשתיתי כחוק שמתקיים בו לפחות אחד מהמאפיינים האלה: נושא העוסק בהסדרה של תחומי התשתית של המשפט וחוקי היסוד; נושא העוסק באיזון מורכב של זכויות אדם; נושא רוחבי המשפיע על הציבור הרחב או על כלל משרדי הממשלה ; נושא שמעצם טבעו דורש ידע משפטי רב-תחומי.
Data Protection Commissioner, Judgement (Summary), Case C -362/14, Court of Justice of the European Union, October 6, 2015.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |27 .
קיימות, ולבחון מחדש התאמת הדין במדינות השונות לסטנדרטים האירופיים בהווה ואכיפת הדין בפועל.
ואכן, ב ינואר 2017 פנו נציגי האיחוד למדינת ישראל בנושא זה, והנושא נידון במחלקת ייעוץ וחקיקה בשיתוף הרשות מול הגו רמים הרל וונטיים באיחוד , שביקש ו לשמוע על ההתקדמות שחלה בהגנת הפרטיות בישראל בשנים שחלפו מהחלטת ההלימה בשנת 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים , כי על מנת לשמור על מעמדה של מדינת ישראל כמדינה המבטיח ה הגנה על מידע אישי ברמה העומדת בדרישות הדין האירופי, יש חשיבות רבה לקידום תיקון החוק הנוגע לסמכויות האכיפה של הרשם , בהמשך לתקנות אבטחת מידע שנכנסו לתוקפן.
יש לתת את הדעת לכך שהחלטת ההלימה משנת 2011 ניתנה גם על סמך הצפי ליישום המלצותיו של צוות ההסדרה, עניין שעדיין מתקדם בעצלתיים.
ממשקי הפעילות של הרשות עם גופים ציבוריים .
כאמור, במסמך הייזום של הרשות נכתב כי היא תסייע למחלקת ייעוץ וחקיקה בליווי המשפטי למשרדי הממשלה בהתנהלותם בנושאי הגנת הפרטיות .
בסיכומי הפעילות השנתיים של הרשות מצוין כי מתפקידי הרשות להשפיע על תהליכי "עיצוב לפרטיות " בארגונים ובמערכות מידע בכל מגזרי המשק.
בביקורת נמצא כי על אף החשיבות שהרשות מייחסת למעורבותה בסוגיות הגנת הפרטיות במאגרי מידע העולות במגזר הציבורי, פעילותה בנושא חלקית בלבד.
הרשות תופסת את עצמה "כמוקד ידע של השירות הציבורי בסוגיות שונות של משפט וטכנולוגיה, הן בפן החקיקתי והן בפן הפרויקטלי".
בהקשר זה כתב ראש הרשות: "הפרויקטים הממשלתיים תופסים בשנים האחרונות תאוצה ולמעשה כמעט כל פרויקט טכנולוגי עשוי לכרוך עימו נושאים של פרטיות, שחיוני לבדוק אותם בשלב הייזום, ולפיכך מעורבותה של רמו"ט בשלב זה היא הכרחית.
כח האדם ]הכוונה לרשות להגנת הפרטיות [ המצוי ביחידה אינו מאפשר מעורבות בכל הפרויקטים הממשלתיים הרלוונטיים, על אחת כמה וכמה, בצורה הולמת ואפקטיבית"42.
42 מסמך ראש הרשות "הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע בראי המציאות של שנת 2015" מ - 30.
מסרה כי בעקבות השינוי הארגוני היא צמצמה מאוד ליווי של פרויקטים ממשלתיים (וגם מתן מענה וליווי פרטני לגופים שונים).
בהתייחסותה של המחלקה המשפטית של הרשות לאתגרי הרשות בשנים 2018 - 2019 נכתב כי "בשל משאבים מוגבלים אנו נדרשים לתעדף בין הנושאים ובהתאם הנוכחות של הרשות בכנסת מוגבלת ומצטמצמת לגדר נושאים קריטיים בלבד.
כפועל יוצא, נערכים דיונים רבים בנושאים משיקים או בעלי השלכות על הזכות לפרטיות , ללא נוכחות נציגי הרשות וללא שמובאת נקודת המבט של הזכות לפרטיות".
בפגישת עבודה של הנהלת הרשות ביולי2017 ציינה המחלקה המשפטית של הרשות כי גם מחלקת ייעוץ וחקיקה מצפה שהרשות תיתן מענה בהיבטים משפטיים טכנולוגיים הקשורים להגנת הפרטיות המתעוררים בקשר לחקיקה ולפעולות שונות של משרדי הממשלה, כגון ייעוץ בסוגיות הקשורות ל"עיצוב לפרטיות".
עוד עלה בפגישה האמורה, כי הרשות צריכה לקבל החלטה עקרונית על מידת מעורבותה בפרויקטים של המגזר הציבורי בתחומים אלה.
בפגישה בינואר 2018 נדונו פניותיהם של גופי שלטון לרשות בנושאי הגנת הפרטיות והצורך לשמור על הרלוונטיות של הרשות בהקשר זה.
ראש הרשות הנחה לקבוע סדרי עדיפויות בקשר לפניות אלה, אך בשל הצמצום שנקטה הרשות בליווי פרו יקטים ציבוריים, הדבר לא נעשה.
במסגרת המהלך הארגוני של הרשות נערכו ראיונות עם משרדי ממשלה והסתבר כי הם מתקשים בקבלת מענה וייעוץ מהרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי יש חשיבות רבה למעורבותה בפרויקטים ממשלתיים בענייני הגנת הפרטיות במאגרי מידע, והנושא אף מצוי בליבת תפקידיה כפי שעולה מעמדתם של נציגי הרשות עצמה.
הרשות השיבה כי היא אכן פועלת להשפיע על תהליכי עיצוב לפרטיות , אך בשל מיעוט כוח האדם יחסית למספר הגופים המפוקחים והמאגרים הקיימים, גיבשה מדיניות מושכלת ולפיה היא משקיעה את משאביה בעיקר באסדרה של נושאים עקרוניים בעלי השפעה רוחבית על כלל מפוקחיה, ואינה מתמקדת בפרויקטים "שוטפים" של גופים ממשלתיים או פרטיים , אינה מלווה אותם ואינה מייעצת להם.
מחלקת ייעוץ וחקיקה השיבה כי היא זו שמסייעת ומנחה לשכות משפטיות של משרדי ממשלה בשאלות של הגנת הפרטיות, במיזמים הנוגעים למאגרי מידע ובהצעות חוק בנושא.
הרשות משתלבת בייעוץ כאשר עולה צורך בכך לגבי היבטים שבהם יש לה מומחיות מיוחדת, למשל נושאים המשלבים טכנולוגיה ומשפט או נושאים הנוגעים ישירות לסמכויות הסטטוטוריות של הרשם.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |29 .
הגם ש הגורם המכריע מהבחינה המשפטית בנושא הגנת הפ רטיות הוא מחלקת ייעוץ וחקיקה, הדבר אינו סותר את הצורך במעורבות ה של הרשות להגנת הפרטיות בפרויקטים הקשורים להגנת הפרטיות במאגרי מידע.
על הרשות לבחון דרכים למתן משקל ראוי לנושא זה, שכן ככלל, פרויקטים של משרדי הממשלה שכרוכה בהם הגנת פרטיות במאגרי מידע הם רלוונטיים לציבור כולו.
העברת מידע בין גופים ציבוריים .
גופים ציבוריים (משרדי ממשלה, מוסדות מדינה, תאגידים סטטוטוריים, רשויות מקומיות וכיוצא באלה) מחזיקים מטבעם מידע בהיקף עצום על אזרחי המדינה, לצורכי פעולתם.
על פי החוק, מסירת מידע מידי גוף ציבורי אסורה, אלא אם כן המידע פורסם או הועמד לעיון הרבים לפי סמכות כדין או שהאדם נושא המידע נתן הסכמתו למסיר ת המידע.
על אף הוראה זו, מותרת קבלת מידע ומסירת מידע בין גופים ציבוריים בתנאים המנויים בחוק, שעיקרם כי המסירה לא נאסרה בחיקוק וכי היא דרושה במסגרת הסמכויות או התפקידים של מוסר המידע או של מקבלו.
עוד נקבע בחוק, כי גוף ציבורי המקבל דרך קבע מידע מגוף ציבורי אחר והמידע נאגר במאגר מידע, יודיע על כך לרשם.
בתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), תשמ"ו-1986 , נקבע טופס דיווח לרשם מאגרי המידע ובו, בין השאר, תיאור המידע המתקבל.
בהתאם לתקנות יש להקים בכל גוף ציבורי ועדה להעברת מידע בין גופים ציבוריים, שתפקידה לבחון בקשות מידע של הגוף הציבורי ובקשות מידע שלו מגופים אחרים, ולקבוע הור אות לענ יין ההרשאות וההגבלות בעניין הגישה למאגרי המידע 43.
בשנת2006 ובעקבות פסיקה של בית המשפט העליון44 על העברת מידע מגוף ציבורי, ולפיה על רשויות המדינה להגביר את הפיקוח על הרשאות הגישה למאגרי המידע והיקף המידע המועבר, תוקנו התקנות האמורות.
גם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) דאז פרסם הנחיה ליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה45 ,על העברת מידע בין גופים ציבוריים ובכלל זה על בחינת הבקשות על הצורך בקביעתם של כללי גישה למידע המועבר, על תפקידי הוועדה מול הממונה על אבטחת המידע ועל החובה לפרסם את רשימת הגופים שמידע מועבר אליהם דרך קבע.
בשנים 2010 - 2011 בדקה הרשות את עבודת הוועדות להעברת מידע ב -34 גופים ציבוריים ומצאה כשלים בפעולתן ובסדרי עבודתן, באי -פרסום רשימות .
43 בעניין זה ראו פרק"טיפול משרד החקלאות בהגנת הפרטיות ובאבטחת מידע", המפורסם בדוח זה.
44 בג"ץ 8070/98 'האגודה לזכויות האזרח נ' משרד הפנים ואח, פ"ד נח(4) 842 .
של הגופים שמידע מועבר אליהם דרך קבע ובאי מינויו של ממונה אבטחת מידע כקבוע בחוק.
בסיכום פיקוח שפרסמה הרשות צוין בין השאר כי אף אחד מהגופים אינו מדווח לרשם על העברת מידע דרך קבע.
עוד צוין בסיכום הפיקוח כי בשנת 2013 תפרסם הרשות הנחיה שתבהיר את הנחיית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה תוך התייחסות לכמה נושאים שצוינו בדוח הפיקוח וכי תפנה לרשות התקשוב הממשלתי46 .
לצורך פיתוח מערכת להעברת מידע באופן מאובטח הרשות לא פרסמה הנחיה כאמור.
האגף לביקורת פנים ופניות הציבור במשרד המשפטים ערך בשנת 2015 ביקורת בנושא ועדות להעברת מידע.
בביקורת נמצא כי לרשות להגנת הפרטיות אין מידע על העברות מידע קבועות בין משרדי הממשלה, למעט לגבי גוף אחד.
בביקורת נמצא כי מכלל הגופים הציבוריים בישראל, ארבעה בלבד המקבלים מידע דרך קבע מגוף ציבורי אחר מדווחים לרשם מאגרי המידע כקבוע בחוק: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, משרד הרווחה, משרד החינוך ונציבות שירות המדינה.
עוד נמצא כי הרשות להגנת הפרטיות אינה מבצעת מעקב או אכיפה יזומה על גופים שאינם מעבירים דיווחים כחוק.
למעשה, משנת 2011 לא פיקחה הרשות על העברות מידע בין גופים ציבוריים.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה, כי נושא העברת המידע בין גופים ציבוריים לא תועדף במקום גבוה במניין משימותיה ויעדיה, שכן סברה שקיומה של חובה בירוקרטית בעיקרה אינו תורם רבות להגנת הפרטיות במגזר הציבורי.
הרשות הוסיפה, כי רשות התקשוב הממשלתי פיתחה מערכת ממוחשבת לניהול הוועדות להעברת מידע בין גופים ציבוריים ובשנת 2018 היא מוטמעת במשרדי הממשלה בהדרגה .
הרשות פנתה לרשות התקשוב הממשלתי על מנת ליצור ממשק בינה לבין מערכת זו, כך שהגופים יוכלו לדווח לרשות להגנת הפרטיות באותה מערכת.
המידע הנאגר במאגרי המידע של גופים ציבוריים נאסף מכוח חובה חוקית ולאו דווקא מרצונו ובהסכמתו של נושא המידע .
לנוכח האמור, ובשל רגישותו של המידע הנצבר בידי גופים ציבוריים, על הרשות להקפיד לדרוש ולקבל דיווחים על העברות המידע הנעשות דרך קבע בין גופים ציבוריים, בהתאם להוראות הדין.
השקיפות תאפשר לציבור לעקוב אחר השימוש שעושים הגופים במידע ולוודא ש הוא מועבר באופן סביר ומידתי.
בהחלטת ממשלה מספר 2097 מאוקטובר2014 הוחלט על הקמת צוות לשיפור העברת מידע בין משרדים ויחידות סמך, לשם הקלת הנטל הבירוקרטי ושיפור .
46 רשות התקשוב הממשלתי במשרד ראש הממשלה מנחה את אגפי מערכות המידע במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, מקדמת את מאמצי ההגנה על תשתיות ומערכות המידע הממשלתיות, פועלת לפיתוח תשתיות, מערכות ושירותים לייעול עבודת הממשלה ולהנגשת מידע ושירותים ממשלתיים לציבור.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |31 .
השירות הממשלתי לאזרח, תוך איזון אל מול הפגיעה בפרטיות הכרוכה בהעברת המידע.
הצוות המליץ47, בין השאר, להשאיר את הפיקוח על העברת המידע בין הגופים הציבוריים בידי הוועדות, והן יפעלו על פי לוח זמנים קשיח שיעוגן בתקנות המסדירות את פעולתן, לצד תיקונים אחרים שיבהירו את דרישות אבטחת המידע בתקנות.
המלצות הצוות עוגנו בהחלטת ממשלה מספר 1933 מאוגוסט2016 , שנקבע בה עוד, כי התקנות יותקנו בתוך תשעה חודשים לכל היותר.
על אף האמור, ובניגוד להחלטת הממשלה, רק בספטמבר 2017 פורסמה להערות הציבור טיוטת תיקון לתקנות העברת מידע בין גופים ציבוריים, ועד סוף שנת 2018 טרם תוקנו התקנות.
מאגרי-על של גופים ציבוריים .
בשנת 2014 החל צוות בין-משרדי 48 לפעול למיפוי "מאגרי -על" בגופים הציבוריים ולקביעת מדיניות לגביהם.
במסגרת המדיניות הוגדר מאגר-על כמאגר הכולל פרטים אישיים מזהים; מורכב משני מיליון רשומות ייחודיות או יותר; והסיכון שבחשיפתו מוערך כבעל פוטנציאל נזק גבוה ברמה לאומית, בהיבטים מדיניים- ביטחוניים, כלכליים או אזרחיים .
ביוני 2017 אישר ראש מערך הסייבר את המדיניות וביקש כי רשות הסייבר תבנה את מנגנון האסדרה והיישום מול כלל המשק.
על פי עיקרי המדיניות, מאגרי -על יזוהו על ידי הצהרה של הארגונים עצמם, מיפוי באמצעות גורמי ההנחיה המוסמכים של הרשות הלאומית להגנת הסייבר ובאמצעות הרשות, על פי הדיווחים המועברים לה לפי החוק.
לפיכך, בתוכנית העבודה של הרשות לשנת 2015 " נקבע היעדחיזוק הגנת מידע אישי במאגרי-על באמצעות פיקוח על העברות מידע בין גופים ציבוריים ", ואחד ממדדי ההצלחה של היעד הוגדר כקבלת מידע על העברות מידע מ-100 .
גופים בביקורת נמצא, כי גם מהלך זה טרם קודם והרשות להגנת הפרטיות אינה מעודכנת על העברות מידע בין גופים ציבוריים גם בקשר למאגרי-על שהם, על פי הגדרתם, מאגרים בעלי מידע רגיש שפגיעה בחשאיותם, באמינותם, בשלמותם ובזמינותם עלולה לגרום נזק רב מאוד לציבור ולמדינה בהיבטים מדיניים-ביטחוניים, כלכליים או אזרחיים.
47 דוח מסכם- צוות לשיפור העברת מידע בין משרדים ויחידות סמך, יולי 2016 .
48 שכלל נציגים ממטה הסייבר, הרשות להגנת הפרטיות (רמו"ט דאז), התקשוב הממשלתי - יה"ב (היחידה להגנת הסייבר בממשלה הפועלת במסגרת רשות התקשוב הממשלתי ) וגופי ביטחון.
הנחיותיו של רשם מאגרי המידע .
הנחיותיו של רשם מאגרי המידע הן הנחיות מינהליות שהרשם מפרסם ומביע בהן את עמדתו על דרכי הפעלתן של סמכויותיו.
ההנחיות משקפות את הפרשנות המשפטית שתשמש את הרשות בעת ולצורך הפעלת הסמכויות המסורות לה בחוק.
קביעת הנחיות מייעל ת את פעולת הרשות ופרסומן תורם לאחידות, ל יציבות, לעקביות ולשוויון בהפעלת סמכויותיה.
הן מאפשרות לאזרחים ולארגונים לצפות ולכלכל את צעדיהם במידה סבירה של ודאות והן מאופיינות בגמישות שאינה קיימת בחוק49 אך חשובה מאודבמציאות הדיגיטלית המשתנה, שההתפתחויות בה תכופות, משמעותיות ומקדימות את החוקים והתקנות.
משרד המשפטים רואה בהנחיות את אחת השיטות האפקטיביות בהתמודדות עם ה אתגרים החדשים המתפתחים בתחום ולקידום ואכיפה של הגנת הפרטיות במאגרי מידע.
הצורך והחשיבות שבפרסום הנחיות עולים גם ממסמך הייזום של הרשות, מדוח צוות ההסדרה, מהערות המועצה להגנת הפרטיות על הדוחות של רשם מאגרי המידע ומישיבות ההנהלה של הרשות.
בביקורת נמצא כי על אף החשיבות הרבה שהרשות מייחסת לפרסום הנחיות, בשנים 2008 - 2018 היאפרסמה 15 הנחיות50 בלבד בתחום הגנת הפרטיות, ובשנים 2013 - 2016 לא פרסמה הנחיות כלל.
הרשות להגנת הפרטיות השיבה כי בשנת 2018 ערכהעבודת מטה לטיוב פרסומיה כך שידורגו באופן המאבחן ביניהם - הנחיות, גילויי דעת, מדריכים וכדו'.
בהתאם לכך, ונוסף על ההנחיות פרסמה הרשות בשנת 2018 נייר עמדה בנושא הצבת מצלמות בגני ילדים, גילוי דעת בנושא כתובות דואר אלקטרוני כמידע אישי, מדריכים ליישומן של תקנות אבטחת מידע ומדריך לערים חכמות.
השימוש בהנחיות ככלי להבהרתן של הוראות החוק ולהגברת הציות לחוק נפוץ גם במדינות אחרות.
כך למשל, נציבות המידע בבריטניה ( Information Commissioner's Office ) פרסמה עשרות רבות של הנחיות המפרשות את עמדתה בנושאים כגון איסוף, עיבוד והעברה של נתוני עתק, "התממה " של מידע (הסרת מרכיבים מזהים מובהקים ממידע אישי והמרתם בערכים כלליים יותר), הנחיות פרטיות למפתחי יישומונים (אפליקציות ), הנחיות להגנת הפרטיות במקומות עבודה ועוד.
גם הרשות להגנת המידע הצרפתית ( Commission Nationale de l'Informatique et des Libertés) פרסמה הנחיות המנגישות את החקיקה לציבור ובכלל זה בנושא זכות העיון במידע, מכשירים וכלי רכב "חכמים", חובות מנהליהם של מאגרי מידע, סוגיית ההסכמה ועוד.
49 )ראו בהקשר זה עת"ם (מחוזי ת"א 24867 -02-11 איי.
איי חברה לביטוח נ' משרד המשפטים הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע-רשם מאגרי המידע (פורסם במאגר ממוחשב, 5.
) 50 שנת2009 -1 , שנת2010 -1 , שנת2011 - 2 , שנת2012 - 4 , שנת2017 - 3 , שנת2018 - 4.
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |33 .
בביקורת נמצא , כי אף שהרשות זיהתה כי נכון יהיה ל פרסם הנחיות בנושאים מסוימים, בשל חשיבותם והרל וונטיות שלהם לציבור, היא לא עשתה כן לבסוף.
בכמה נושאים פורסמו טיוטות של הנחיות, אך הן לא הפכו להנחיות תקפות.
שירותי ענן; הנחיה למפתחי אפליקציות בעניין "עיצוב לפרטיות" - במסגרת סיכום פגישה בנושא "סיכום המהלך הארגוני ובחירת נושאים וסיגמנטים למיקוד" נכתב כי בשנת 2017 יפורסמו הנחיות בנושאים האמורים, אך הדבר לא נעשה.
רחפנים- בפגישת עבודה של הנהלת הרשות ביוני 2018 ביקשה המחלקה המשפטית לקדם את ההנחיה בנושא רחפנים המצויה על שולחנו של ראש הרשות, אך עד מועד סיום הביקורת היא לא פורסמה.
ככלל, ההנחיה נועדה לחול על שימוש עסקי או שימוש של רשוי ות המדינה ברחפנים (בכפוף לסייגים ולהבדיל משימוש ביתי), ולקבוע תנאים מוקדמים להסדרת השימוש ברחפן .
יצוין כי הרשות מסרה בתשובתה מפברואר 2019 , כי בדצמבר 2018 פורסמה טיוטת הנחייה בענ יין שימוש ברחפנים להערות הציבור.
הרשות להגנת הפרטיות פרסמה ארבע טיוטות של הנחיות וכללים להערות הציבור, שלא הפכו להנחיות תקפות: התנאים לאיסוף מספרי זהות למאגרי מידע והשימוש בהם; אחריות בעל מאגר מידע לקיים אמצעי אבטחה בעת מתן עיון במידע אישי; העברת בעלות במאגרי מידע.
בדצמבר 2010 פרסמה הרשות את הטיוטה "כללי אתיקה והתנהגות לבעלי מאגרים האוספים מידע על קטינים", וגם היא לא הפכה להנחיה תקפה.
הנחיותיו של רשם מאגרי המידע הן דרך פעולה מינהלית יעילה ומהירה בהתמודדות עם האתגרים החדשים המתפתחים חדשות לבקרים בתחום הגנת הפרטיות במאגרי מידע.
הן עשויות גם לשפר את השירות לציבור ולצמצם את פניותיו לרשות.
האמור לעיל מעיד על צורך בשיפור פעילות הרשות בתחום זה , בין בפרסום הנחיות ובין בגילויי דעת או מסמכים אחרים, לא כל שכן במציאות שתיקוני החקיקה נמשכים בה שנים ארוכות.
הכלי העיקרי של הרשות להגנה על פרטיות במאגרי מידע הוא פיקוח ואכיפה מינהלית ופלילית מכוח החוק, שהסמיך את הרשם לרשום מאגרי מידע ולפקח עליהם.
כאמור, החוק קובע סנקציות פליליות בגין הפרת כמה מהוראותיו.
כמו כן, חלק מהפרות חוק הגנת הפרטיות נקבעו כעבירות שאפשר להטיל בגינן קנס מינהלי.
פעילות אכיפה עשויה להינקט בין השאר בעקבות תלונה שהוגשה לרשות, בעקבות 34 |דוח שנתי 69ב .
פרסום בכלי התקשורת, עקב מידע שהועבר מרשות אכיפה אחרת, או בעקבות פעילות יזומה של הרשות.
על החשיבות שמשרד המשפטים מייחס לקידום האכיפה בכל תחומי פעילותו אפשר ללמוד מתוכניות העבודה שלו.
כך למשל, בתוכניות העבודה לשנים 2015 ו-2016 נקבע כיעד קידום וייעול אכיפה אפקטיבית, ובכלל זה פיתוח כלים חלופיים ומניעתיים למשפט הפלילי.
היקף פעולות האכיפה ברשות ואיכותן .
להלן בתרשים מספר פעולות האכיפה הפלילית והמינהלית שנפתחו ברשות בשנים 2008 - 2018 בנושא הגנת הפרטיות51.
תרשים2 : מספר פעולות אכיפה בנושא הגנת הפרטיות שנפתחו ברשות בין השנים 2008 ל- 2018 .
מהתרשים עולה כי בעשור האחרון פחתו פעולות האכיפה שהרשות נקטה בהן בהשוואה לתחילתו, ואף שבשלהי העשור חלה עלי יה, עדיין מספרן קטן משהיה בשנים 2008 - 2009 ,.
זאתעל אף הגידול בהיקפו של שוק המידע האישי בישראל ועל אף שכוח האדם ברשות בכלל ובתחום האכיפה בפרט, גדל במשך השנים עד להכפלתו: בשנת 2009 עסקועשרה עובדים ברישום המאגרים ובאכיפה גם יחד ובשנת 2018 הועסקו במחלקת האכיפה לבדה 19 עובדים.
51 הרשות מבצעת אכיפה גם בקשר לחוק חתימה אלקטרונית וחוק נתוני אשראי .
היבטים בהגנה על הפרטיות במאגרי מידע |35 .
יצוין כי מכלל 363 פעולות האכיפה שנפתחו משנת 2012 עד 2018, 20 פעולות בלבד (כ- 5.
5% ) הןפעולות אכיפה פלילית ואילו היתר הן פעולות אכיפה מינהלית (קנס מנהלי, קביעת הפרה והנחיות לתיקון ליקויים).