HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על משרד האנרגיה ומינהל התכנון להשלים בהקדם את הכנת תמ"א 41 ואת אישורה בהתאם לצורכי משק החשמל, ובכלל זה הצרכים הנוגעים למערך ייצור החשמל והולכתו, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה שהתקבלה לפני יותר משמונה שנים.
ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות .
בניגוד לייצור חשמל באמצעות אנרגיה פוסילית, ייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות כמעט אינו גורם לפליטת חומרים רעילים או חומרים שגורמים להתחממות כדור הארץ, ולכן גוברת בעולם המגמה להשתמש באנרגיות אלה.
משנת 2007 ועד שנת 2016 קיבלו ממשלות ישראל20 החלטות בעניין הפחתת פליטת גז"ח, ייעול צריכת האנרגיה במשק והפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים (ראו נספח 3 .
) ביוני2015 ,הגישו כמה חברי כנסת את הצעת חוק ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת התשע"ה-2015 .
עיקרי ההצעה הם אלה: היעד הלאומי לעניין ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות שקבעה הממשלה יישאר בתוקפו עד לקבלת החלטה אחרת לפי דין; שר האנרגיה יקבע תכנית עבודה לצורך עמידה ביעד זה; שר האנרגיה ימנה ועדה בין-משרדית אשר תבחן את החסמים בעניין זה ותגיש המלצות לצמצומם.
אג"ת והמשרד להג"ס מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ ובאפריל 2017 כי בתחילת מרץ דנה ועדת הכלכלה בהצעת החוק ואישרה אותה לקריאה ראשונה.
יעדים שקבעה הממשלה לגבי ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות .
ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות עד שנת 2015 .
עוד בנובמבר 2002 החליטה ממשלת ישראל 112 לעודד הקמה של מתקני חשמל ותחנות כוח שיפעלו באמצעות אנרגיות מתחדשות.
בהחלטה נקבע כי משנת 2007 יופקו עד2% מהחשמל המסופק לצרכנים במתקני ייצור הפועלים באמצעות אנרגיות מתחדשות, כי שיעור זה "יעלה בקצב של 1 אחוז בכל שלוש שנים", וכי משנת2016 יופקו לפחות5% מהחשמל המסופק לצרכנים במתקנים כאמור.
בינואר 2009 קבעה ממשלת ישראל יעד מנחה, ולפיו בשנת 2020 ייוצרו10% מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות.
הממשלה קבעה יעד ביניים, ולפיו בשנת 2014 ייוצרו5% מהחשמל באמצעות אנרגיות כאמור (להלן- יעד הביניים).
בפברואר 2010 פרסם משרד האנרגיה מסמך בשם "מדיניות משרד התשתיות הלאומיות לשילוב אנרגיות מתחדשות במערך ייצור החשמל בישראל" (להלן - מסמך המדיניות משנת 2010 ).
במסמך מפורטים צעדי המשרד לקידום מדיניות הממשלה בעניין זה וטכנולוגיות לייצור חשמל באמצעות סוגי אנרגיות מתחדשות.
ביולי 2011 החליטה הממשלה 113 לפעול למימוש היעדים שנקבעו בהחלטתה מינואר 2009 , בהתבסס על מסמך המדיניות משנת 2010 .
עוד קבעה הממשלה כי כדי להשיג את היעד לשנת 2014 , ייצור 5% מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות (כ- 3,190 מגה-ואט שעה) 114 , יש להקים מתקני ייצור בהיקף של 1,550 מגה-ואט מותקן.
כדי להשיג את היעד לשנת 2020 , ייצור10% מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות (כ- 6,540 מגה-ואט שעה), יש להקים מתקני ייצור בהיקף של 2,760 מגה- ואט מותקן.
בפועל היה הייצור באמצעות אנרגיות אלה בשנת 2014 בהיקף של כ-872 מגה-ואט שעה, ובשנת 2015 - בהיקף של כ- 1,276 מגה-ואט שעה.
בהחלטתה מיולי 2011 , שצוינה לעיל, הטילה הממשלה על משרד האנרגיה לגבש ולהביא לאישורה, לא יאוחר מינואר 2014 , מסמך מדיניות מעודכן למימוש היעדים שקבעה בעניין ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות בשנת 2020 .
מסמך המדיניות המעודכן צריך לכלול תמהיל טכנולוגיו ת מעודכן שיבטיח עמידה ביעדי הממשלה בד בבד עם מזעור העלויות העודפות למשק, וכן יעדי ביניים שיאפשרו היערכות מתאימה של משרדי הממשלה, רשות החשמל והחברות במשק.
המדיניות תיקבע בשיתוף משרד האוצר, המשרד להג"ס ורשות החשמל, והיא אמורה להיות מיושמת מ- 1.
112 החלטת ממשלה2664 /(חכ44 ), "מדיניות ייצור החשמל- אנרגיות מתחדשות" ( 4.
) 113 החלטת ממשלה 3484 ", "מדיניות הממשלה בתחום הפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים ( 17.
) 114 כמות האנרגיה המירבית שהיה המתקן מסוגל לייצר אילו עבד 8,760 שעות בשנה, כלומר שנה רצופה ללא הפסקה.
בפועל, כמות האנרגיה המיוצרת באמצעות טכנולוגיות מתחדשות היא נמוכה יותר ותלויה בתנאי הסביבה, למשל בשעות השמש וברוח.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |53 .
נמצא כיבניגוד להחלטת הממשלה מיולי 2011 , עד מועד סיום הביקורת לא הכין משרד האנרגיה מסמך מדיניות מעודכן כאמור.
באוקטובר 2014 החליטה הממשלה לשנות את תמהיל הייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות שנקבע בהחלטתה מיולי 2011 , והסיטה מכסות שהוקצו למתקני ייצור חשמל באמצעות טורבינות רוח, טכנולוגיה תרמו-סולרית וטכנולוגיית ביוגז, בסך 340 מגה-ואט, למתקני ייצור באמצעות טכנולוגיה פוטו -וולטאית.
זאת מאחר שעד אותה שנה נוצלו כל המכסות שהוקצו לייצור באמצעות טכנולוגיה פוטו -וולטאית, לעומת תת-ניצול ניכר של המכסות שהוקצו לייצור באמצעות טכנולוגיות אחרות (ראו להלן).
בשנים 2015-2008 קבעה רשות החשמל אסדרות לגבי ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות.
היקף הייצור הכולל שנקבע באסדרות אלה הוא 2,762 מגה- ואט115 ; הועלה כי בסוף שנת2015 הוקמו או נמצאו בשלבי הקמה מתקנים לייצור כאמור בהספק של כ- 1,460 מגה-ואט.
מנתוני רשות החשמל עולה כי בשנת 2015 היה סך הייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות כ - 1,276 מגה-ואט שעה, שהם כ -2% .
מהחשמל שיוצר במשק באותה שנה להלן נתונים מדצמבר 2015 על מכסות הייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות ומימושן.
מימוש המכסה מתייחס לסך המתקנים שהוקמו ולמתקנים שנמצאים בשלבי הקמה (קיבלו מרשות החשמל רישיון מותנה).
115 כולל מכסה של400 מגה-ואט שלא נקבעה בהחלטת הממשלה (ראו להלן).
לוח 13 : המכסות שנקבעו לגבי ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות ומימושן, דצמבר 2015116 .
הטכנולוגיה יעדים למימוש .
בִּיֹומָסָה 50 50 0 0 0% .
פוטו-וולטאי קטן 310 310 290 290 94% .
פוטו-וולטאי (הולכה) גדול - .
כולל מכרזי תמנע ואשלים* 320 320 290 132.
מוסבת ל-PV )(הולכה 180 180 180 0 0% .
פוטו-וולטאי חלוקה בינוני, .
כולל מכרזי קרקע שפרסומם .
הוא באחריות רמ"י 360 360 316 255.
תרמו- סולר (מכרז אשלים) 252 252 252 0 0% .
מתקני חלוץ 50 50 0 0 0% .
מונה נטו 0 400 90 31.
סה"כ 2,362 2,762 1,460 732.
* 60 מגה-ואט נוספים בתהליכי מימוש (מכרז תמנע).
** כולל מתקנים שהגיעו לסגירה פיננסית (גויס המימון הנדרש להקמת המיזם), חלקם טרם הוקם.
*** הנתונים על המכסות שנקבעו ומימושן התקבלו מרשות החשמל, ונתוני ההספק המותקן של מתקנים שהוקמו וסך הייצור בפועל התקבלו מחח"י, ולכן ההספק של המתקנים שהוקמו עולה על המכסה בטכנולוגיה זו.
המונחים בטור הטכנולוגיה, מוגדרים במילון המונחים בסוף הדוח השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |55 .
לוח 14 : יעדי הייצור לשנת 2014 , לעומת הייצור בפועל בשנת 2015 .
הטכנולוגיה יעד הייצור .
נקבע בשנת 2010) הייצור בפועל .
(באלפימגה-ואט שעה) שיעורי הייצור בפועל, .
ביומסה וביוגז 330 13 4% .
אנרגיה תרמו-סולרית ופוטו -וולטאי גדול 1,330 139 10.
פוטו-וולטאי בינוני 600 412 69% .
פוטו וולטאי קטן 320 553 173% .
* ההפרש בין המספר המצוין בטבלה לבין הייצור בפועל- 1,276 אלפי מגה-ואט שעה - נובע מכך שבטבלה לא נכלל היקף הייצור באמצעות טכנולוגיית מטמנות וטכנולוגיה הידרו -אלקטרית, מכיוון שלגבי טכנולוגיות אלה לא נקבעו יעדים בהחלטת הממשלה.
משרד מבקר המדינה העלה כי בסוף שנת 2015 , שנה לאחר המועד שנקבע בהחלטת הממשלה מינואר 2009 להשגת יעד הביניים, היה שיעור ייצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות כ-2% בלבד מסך ייצור החשמל במשק באותה שנה.
מהלוחות שלעיל עולה כי יש פער ניכר בין המכסות שנקבעו למכסות שנוצלו ולהספק המותקן של מתקנים שהוקמו.
בתרשים שלהלן מפורט עניין זה.
תרשים 2 : שיעור המכסות שמומשו ושיעור ההספק המותקן של מתקנים שהוקמו מכלל המכסות שנקבעו לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, לפי טכנולוגיה, דצמבר 2015117 .
עיבוד של משרד מבקר המדינה, מתוך נתונים של רשות החשמל וחח"י השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |57 .
מהתרשים עולה כי יש פער ניכר בין המכסות שנקבעו למכסות שמומשו ולהספק המותקן של מתקנים שהוקמו להפקת חשמל מאנרגיות רוח, ביוגז וביומסה.
באמצעות טכנולוגיות אלה יוצר בשנת 2015 כ-14 מיליון קילו -ואט שעה (להלן - קוט"ש), שהם כ -1% מהחשמל שהופק באמצעות אנרגיות מתחדשות באותה שנה.
ייצור חשמל באמצעות אנרגיית רוח .
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי היא צופה ששיעור המימוש של המכסה לייצור אנרגיה באמצעות טורבינות רוח יהיה כ -70% .
בלבד מינהל התכנון מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי עד כה מקודמים במוסדות התכנון 23 מיזמים להקמת מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגית רוח בהספק מותקן כולל של 234 מגה-ואט, וכי הוחל בעבודות ההקמה של חלק מהמתקנים לשם מימוש מקצת המכסות שהוקצו להם.
רשות החשמל הסבירה כי היקף הייצור הנמוך באמצעות אנרגיית רוח נובע מהסיבות שלהלן: רק בפברואר 2014 המליץ צוות בין -משרדי לבחינת "תאי שטח בעלי פוטנציאל להקמת חוות רוח גדולות" על 31 מתחמים שבהם יוקמו מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגיית רוח בהספק כולל של כ-700 מגה-ואט, נוסף על תכניות קיימות להקמת מתקנים לייצור כאמור בהספק של 160 מגה-ואט; רק באוגוסט 2014 אושרה תמ"א להקמת מתקני ייצור חשמל באמצעות אנרגיות רוח (תמ"א10//ד12 ;) משרד הביטחוןמתנגד להקמת טורבינות רוח באזורים מסוימים; להקמת טורבינות רוח יש פוטנציאל "לפגיעה בערכי טבע ונוף", ובעיקר בציפורים נודדות.
ממסמך המדיניות משנת 2010 עולה כי הכדאיות הכלכלית של ייצור החשמל באמצעות טכנולוגיית רוח גבוהה יותר מהכדאיות הכלכלית של ייצור החשמל באמצעות טכנולוגיות מתחדשות אחרות.
יש לבחון דרכים להסרת חסמים המקשים על הקמת המתקנים לייצור באמצעות טכנולוגיה זו ולקדם את הקמתם של מתקנים אלה, זאת בהתחשב בשיקולים ביטחוניים וסביבתיים.
ייצור חשמל באמצעות אנרגיית ביוגז ואנרגיית ביומסה .
ממסמכי רשות החשמל מדצמבר 2015 עולה כי לפי הערכות שונות, ובהן הערכה של המשרד להג"ס, הפוטנציאל המירבי להפקת חשמל באמצעות טכנולוגיית ביוגז בישראל הוא 60-30 מגה-ואט.
רשות החשמל העריכה כי הסיכוי למימוש מלא של מכסה זו הוא נמוך מאוד, וכי ימומשו רק 30% .
ממנה עוד עולה ממסמכי רשות החשמל מדצמבר 2015 כי נקבעה מכסה של50 מגה-ואט חשמל שיופק בטכנולוגיית ביומסה, וכי מבוצע ניסוי להפקת חשמל בטכנולוגיה כאמור בתחנות הכוח של חח"י ה מופעלות באמצעות פחם.
במועד סיום הביקורת 58 |דוח שנתי 68א .
עדיין לא הופק חשמל בטכנולוגיה ביומסה.
להערכת רשות החשמל, הסבירות למימוש 40% מהמכסה האמורה היא בינונית.
בהחלטתה מיולי 2011 הנחתה הממשלה את רשות החשמל לקבוע עוד מכסות, חוץ מאלו שקבעה הממשלה, "ככל שתימצאנה טכנולוגיות לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות אשר תועלתן המשקית גבוהה מעלותן".
בסוף שנת 2012 אסדרה רשות החשמל את הקמתם של מתקני י יצור חשמל לצריכה עצמית בטכנולוגיה פוטו - וולטאית בשיטת מונה נטו, בהספק של 400 מגה-ואט.
על פי ההחלטה יחוברו המתקנים לרשת החלוקה (בהספק של עד 5 מגה-ואט כל מתקן), והצרכן יתקזז עם חח"י על "עודפי ייצור" מול "עודפי צריכה" 118 .
תוקף האסדרה נקבע עד דצמבר 2014 .
במשך השנים תיקנה רשות החשמל את האסדרה, ובשנת2015 הוארך תוקפה עד סוף שנת 2020 .
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי הוא פועל לקבלת החלטה במליאת רשות החשמל בעניין הסרת חסמים המקשים את הקמתם של מתקנים לייצור בטכנולוגיית מונה נטו.
ייצור בשיטת מונה נטו מקטין את הצורך בהשקעות ברשת ההולכה והחלוקה, ועל כן יש לקדם הקמת מתקנים לייצור באמצעות טכנולוגיה זו ולהסיר חסמים המקשים את הקמתם.
עד דצמבר 2015 היה שיעור המכסות שהוקצו לייצור חשמל באמצעות אנרגיית רוח, ביוגז וביומסה כ-32% מהמכסות שהוקצו עד אותה שנה, אולם רק5% ( ממכסות אלו 1.
6% מסך המכסות שהוקצו לייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות) מומשו, ומתקנים שהוקמו לייצור חשמל בטכנולוגיות אלה ייצרו באותה שנה כ -1% מהחשמל שיוצר באמצעות אנרגיות מתחדשות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה כי כדי להשיג את היעדים שנקבעו בהחלטות הממשלה, עליו לפעול למימוש המכסות, לשקול את שינוי תמהיל הטכנולוגיות.
בהתאם להחלטת הממשלה מאפריל 2016 החל לפעול צוות בין -משרדי בראשות מנכ"ל משרד האנרגיה מר שאול מרידור 119 , לשם בחינת החסמים המקשים את .
118 בהחלטה נקבע מנגנון התחשבנות בין הצרכן לבין חח"י.
119 הצוות כלל נציגים של רשות החשמל, משרד האוצר (לרבות מינהל התכנון), רמ"י, משרד הפנים, משרד הכלכלה, המשרד להג"ס והשמאי הממשלתי.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |59 .
הקמתם של מתקני ייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות ומתן המלצות לצמצומם.
הצוות היה אמור לפרסם את המלצותיו עד סוף ספטמבר 2016 .
בדיוני הצוות צוין בין היתר כי משרד הביטחון מתנגד להקמת טורבינות רוח, וכן צוין כי קיים פתרון טכנולוגי לחסמים אלה וכי משרד האוצר ומשרד הביטחון דנים ביישומו.
משרד הביטחון השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי "חרף מספר פניות , קיים חוסר שיתוף פעולה מצד משרד ]משרד הביטחון [ בנושא מטעם משהב"ט האנרגיה ועל כן משהב"ט מפסיק את העיסוק בנושא".
משרד האנרגיה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2017 כי בתחילת אותו חודש התקיימה פגישה בין נציגי משרד האנרגיה לנציגי משרד הביטחון, ובה דנו הצדדים בדרכים אפשריות להסרת החסמים המקשים את ייצור החשמל באמצעות טורבינות רוח.
משרד האנרגיה הוסיף כי סוכם על קיום דיון נוסף שיתמקד בסוגיית מימון הפתרון הטכנולוגי לחסמים אלה.
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי הצוות הבין-משרדי קיים ישיבות עבודה, שלחלקן הוזמנו נציגי ציבור, אנשי אקדמיה ואנשי עסקים, ובהן נדונו שורה ארוכה של חסמים מערכתיים בעיקר בנושאי אסדרה ובנושאים פיננסיים מימוניים, תכנוניים וסביבתיים.
כמו כן קיים הצוות הליך של שיתוף הציבור באמצעות האינטרנט.
עוד מסר משרד האנרגיה כי העבודה בנושא החסמים "נמצאת בשלב מתקדם של גיבוש ההמלצות וצפוי כי הן יגובשו סופית ויפורסמו בתוך מספר חודשים".
באפריל 2017 מסר משרד האנרגיה כי הוא צופה שהוועדה "תפרסם את המלצותיה עד לסוף הרבעון השני".
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי נציגי משרד האוצר סיימו להעיר את הערותיהם לטיוטת הדוח של הצוות הבין-משרדי , וכי משרד האוצר נקט שורת צעדים שנועדו להסרת חסמים בולטים המקשים את ייצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות, כגון, קביעת מחיר אחיד ומוזל לקרקע המי ועדת להקמת מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגיה סולרית (ראו להלן בפרק "המשמעויות הכלכליות של שילוב אנרגיות מתחדשות").
במאי 2017 , לאחר מועד סיום הביקורת, עדיין לא פרסם הצוות הבין-משרדי את המלצותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר לצוות הבין-משרדי כי עליו לפרסם את המלצותיו להסרת החסמים בהקדם, להבטיח את הסרתם ולאפשר עמידה ביעדים שקבעה הממשלה לשנת 2020 .
תוצרי עבודת הצוות עשויים לסייע לשרים לבחון מהו תמהיל האנרגיות המתחדשות הרצוי למשק, ועד כמה תמהיל כזה ניתן ליישום.
עדכון התכנית לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות לשנת 2020 .
כאמור קבעה הממשלה יעד ולפיו ייוצרו 10% מהחשמל בשנת 2020 באמצעות אנרגיות מתחדשות.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי לפי הערכה עדכנית שלה יאפשר מימוש המכסות לייצר 7.
4% מהחשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות בשנת 2020 .
הסיבההעיקרי ת לפער היא עדכון ההערכ ה לגבי מימושה של מכסת הייצור באמצעות אנרגיית רוח.
בינואר 2016 התקיים דיון בלשכת שר האנרגיה בנושא "עדכון מדיניות לעמידה ביעדי אנרגיות מתחדשות לשנת 2020 .
" רשות החשמל המליצה באותו דיון על הגדלת מכסת החשמל המיוצר באמצעות אנרגיה סולרית ב- 1,000 מגה-ואט, מהם 300 מגה-ואט שייוצרו באמצעות שיטת מונה נטו120 .
עוד המליצה רשות החשמל להגדיל את מכסת החשמל המיוצר באמצעות אנרגיית רוח ב-740 מגה- ואט (נוסף על מכסה של 740 מגה-ואט שכבר נקבעה) ולבחון בתחילת שנת 2017 את הגדלת כל המכסות האמורות בעוד כ- 1,000 -500 מגה-ואט, בהתאם להתפתחויות בשוק, לעדכוני התחזית להקמת המתקנים ולקצב מימוש יעדי הממשלה.
שר האנרגיה ציין בדיון כי באחריות מנכ"ל משרדו לקדם, בהתייעצות עם רשות החשמל, "את ההמלצות שהוצגו לתוספת וחלוקת מכסות סולריות ורוח בתחילת 2016 וכן אופציה לתוספת משמעותית של מכסות סולריותבתחילת 2017 ".
שר האנרגיה הוסיף כי הוא מנחה לגבש עד לאמצע פברואר 2016 "תכנית עבודה לשחרור מכסות אלה לשנים 2017-2016 בהתחשב בהגשמת יעד10% אנרגיות מתחדשות עד לשנת 2020.
" רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי "משרד האנרגיה אכן הודיע על כוונתו להכפיל את מכסת הרוח, אולם הגדלת המכסה עדיין לא בוצעה".
רשות החשמל הוסיפה כי היא פועלת בתיאום עם משרד האנרגיה להעניק רישיונות להקמת טורבינות רוח נוסף על המכסה הקיימת כיום, על מנת לאפשר תחרות בין יזמי ם.
לדברי הרשות, אם יתברר כי ה הספק המותקן של המיזמים המתקדמים לקראת סגירה פיננסית עולה על ההספק המותקן שנקבע במכסה, היא תמליץ לשר להגדיל את המכסה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל ולמשרד האנרגיה כי אין די בהכפלת המכסה לייצור חשמל באמצעות אנרגיית רוח, כאשר המימוש בפועל של המכסה הקיימת הוא מזערי.
על רשות החשמל ומשרד האנרגיה לנקוט פעולות להסרת החסמים המקשים את ייצור החשמל באמצעות אנרגיית רוח, כדי לנצל את היתרונות הגלומים בייצור באמצעות טכנולוגיה זו.
בהתאם לחוק משק החשמל, רשות החשמל היא המוסמכת לקבוע תעריפים ליצרני החשמל, לרבות ליצרנים באמצעות אנרגיות מתחדשות.
ברוב האסדרות הנוגעות לטכנולוגיות המתחדשות קבעה רשות החשמל שיטה של "תעריפי הזנה"; לפי שיטה זו, בעל מתקן להפקת חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות מוכר את החשמל המיוצר במתקן לחח"י בתעריף המובטח ל-20 שנה, וחח"י מחויבת לקנות את כל החשמל המיוצר.
כדי לקבל רישיון לייצור חשמל באמצעות טכנולוגיה מתחדשת, על היזם להגיש בקשה לרישיון מותנה, לעמוד בתנאי סף של זיקה לקרקע 121 , להגיש תכנית .
120 חוץ מייצור400 מגה-ואט באמצעות טכנולוגיה זו, שכבר הוסדר בשנת 2012.
121 למשל להציג מסמכי בעלות או הסכם חכירה.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |61 .
להקמת מתקן ולהציג יכולת כספית.
לאחר קבלת הרישיון המותנה ולאחר הגשת המסמכים המתאימים, על היזם להשיג מימון למיזם ולקבל אישור על סגירה פיננסית.
בהתקיים הדרישות שהוצגו לעיל ולאחר הגשת מסמכים נוספים, מקבל היזם רישיון לייצור חשמל, וכן מסמך אישור תעריף, שבו נקבע התעריף שיקבל עבור החשמל שהוא עתיד לייצר.
בדצמבר 2016 , לאחר אישור שר האנרגיה, פרסמה רשות החשמל החלטה לאחר שימוע בדבר "עקרונות להליך תחרותי לקביעת תעריף לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו -וולטאית למתקנים המחוברים למתח גבוה ומתח נמוך", ההספק הכולל של המתקנים שיוקמו במסגרת ההחלטה יהיה של 1,000 מגה- ואט, ומתקנים בהספק 300 מגה-ואט נוספים, יוקמו בשיטת מונה נטו (להלן - ההחלטה).
בהחלטה נקבע כי בכל אחת מהשנים 2018-2017 יתקיימו שני הליכים תחרותיים להקמת מתקנים המחוברים לרשת החלוקה (למתח נמוך ולמתח גבוה).
כל הליך יתקיים לגבי הקמת מתקנים בהספק כולל של 300-150 מגה-ואט.
עוד נקבע בהחלטה כי ההליך הראשון יתקיים בינואר 2017 וההליך השני ביולי 2018 .
בהחלטה צוין כי על הזוכה להקים מתקנים במלוא ההספק שנקבע בהליך שבו זכה ולהביא להפעלה מסחרית של המתקנים עד 18 חודשים מיום קביעת התעריף ופרסומו, ולא יותר מ -20 חודשים לאחר הקביעה והפרסום כאמור.
מההחלטה עולה כי תנאי הסף להגשת הצעה בהליך אינם כוללים הצגת אישור על הפקדת תכניות מתאר לגבי הקרקע.
17 פרסמה רשות החשמלהזמנה להציע הצעות בהליך התחרותי הראשון.
במרץ 2017 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסמו הזוכים בהליך הראשון; ההצעות שהגישו הזוכים כללו הקמת מתקנים סולריים בהספק כולל של 235 מגה-ואט ואספקת חשמל במחיר של 19.
אגורות לקוט"ש אף שמבקר המדינה העיר בעבר למשרד האנרגיה122 כי היה עליו לגבש "לוח זמנים מציאותי המתחשב בפעולות הנדרשות להקמת מיזמים של אנרגיות מתחדשות", וניסיון העבר הראה שהזמן הנדרש בפועל להקמת מתקנים להפקת חשמל מאנרגיות מתחדשות הוא יותר מ -20 ,חודשים קבע משרד האנרגיה כי מתקנים כאמור יופעלו בתוך 20-18 חודשים מיום קביעת התעריף ופרסומו.
על משרד האנרגיה לפעול בהקדם ביחד עם המאסדרים השונים להסרת החסמים המעכבים את הקמת המתקנים להפקת חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות.
תכנית לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות לשנים 2025 ו-2030 .
בהחלטה מספטמבר2015 קבעה הממשלה כי בשנת2025 לפחות13% מסך כל צריכת החשמל תיוצר באמצעות אנרגיה מתחדשת, וכי בשנת 2030 תיוצר לפחות .
122 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63א (2012 ,"), בפרק "תכנון משק החשמל ומימושו עמ' 129-128.
היעד, 2025 ו-2030 17% .
מסך כל צריכת החשמל באמצעות אנרגיה כאמור באפריל 2016 קבעה הממשלה כי לצורך ייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת בהתאם ליעדים שנקבעו בהחלטה מספטמבר 2015 , מוטל על שר האנרגיה, בהתאם לסמכותו לפי סעיף 57 א לחוק משק החשמל, לפרסם עד 31.
16 תכנית להשגת היעדים האמורים.
נקבע כי בגיבוש התכנית יש להביא בחשבון בין השאר את התועלות המשקיות והטכניות שיצמחו מייצור חשמל באמצעות הטכנולוגיות השונות; את הזמינות של הטכנולוגיות; את תפעול משק החשמל בעקבות שילוב מתקנים לייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות; ואת הצורך במזעור עלויות משקיות.
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2016 : "בשלב זה, אין בידינו טיוטה של התכנית.
התכנית נמצאת בהכנה על ידי רשות החשמל ויידרש עוד זמן עד להשלמתה.
עד להשלמת התכנית, המשרד והרשות פועלים לעמידה ביעדי הממשלה לשנת 2020 ".
באפריל2017 מסר משרד האנרגיה כי הואצופה כי התכנית תפורסם עד סוף הרבעון השני של שנת 2017.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה כי במועד סיום הביקורת הוא טרם הכין תכנית כאמור, אף שהיה צריך לעשות זאת על פי החלטת הממשלה.
כדי לעמוד ביעדים שנקבעו לגבי ייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות בשנות היעד, 2025 ו-2030 , על משרד האנרגיה לקבוע בעוד מועד את תמהיל הטכנולוגיות ואת צורכי הגיבוי, האגירה וההולכה, לצפות חסמים אפשריים ולבחון דרכים לפתרונם וכן לקבוע לוח זמנים שיאפשר הקמת מתקנים במועד.
המשמעויות הכלכליות של שילוב אנרגיות מתחדשות .
כאמור, רשות החשמל היא המוסמכת לקבוע תעריפים ואמות מידה ליצרני החשמל, לרבות ליצרנים באמצעות אנרגיות מתחדשות.
האסדרות של רשות החשמל לגבי מכסות הייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות מבוססות על מדיניות משרד האנרגיה בעניין זה.
התעריפים שקבעה הרשות במסגרת האסדרות כללו מרכיב של תשואה להון, במטרה לעודד הקמת מיזמים בתחום האנרגיות המתחדשות.
ממסמכי רשות החשמל עולה כי בשנים 2014-2010 היו בעולם ירידות מחירים תלולות בתחום ההקמה והתפעול של מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגיה סולרית פוטו-וולטאית.
בדוח בנק ישראל מדצמבר 2015 נכתב בנושא זה כי "שיפורים טכנולוגיים בעולם הפחיתו בשנים 2015-2009 את עלות הייצור של חשמל ממקורות סולריים בכ -85% ".
בתחילת העשור קבעה הרשות תעריף של 179-160 אגורות לקוט"ש, ולעומת זאת, במועד סיום הביקורת היא קבעה תעריף של כ - 37-20 אגורות לקוט"ש.
מחישובי רשות החשמל משנת 2015 עולה כי שילוב אנרגיות מתחדשות עד שנת 2020 שיגיע לשיעור של 8.
2% מייצור החשמל במשק באותה שנה צפוי להעלות את תעריף החשמל בכ - 7.
6% ולהטיל על הצרכנים עלו ת עודפת של כ -1.
7 מיליארד השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |63 .
ש"ח, לעומת ייצור אותה מכסה באמצעות טכנולוגיות קונבנציונליות 123 .
הרשות הסבירה כי עיקר העלות העודפת נוצרה בשל פיתוח מוקדם של משק האנרגיה הסולרית, בתקופה שבה היו עלויות הטכנולוגיה גבוהות "פי 9-8 מהיום".
הרשות הוסיפה כי ייצור 500 מגה-ואט באמצעות אנרגיה סולרית בתעריפים של 236-91 אגורות לקוט"ש, שהוסדר בשנים 2011-2008 , אחראי לכ-56% .
מהעלות העודפת במסמך רשות החשמל - "אנרגיות מתחדשות - סטטוס מצב המשק" מסוף שנת 2015 צוין כי "הניסיון שהצטבר לאורך השנים מראה כי שיטת קביעת התעריף ]תעריפי הזנה[ המפוקחת על בסיס נתונים נורמטיבייםאינה יכולה לעקוב באופן מספק אחר התנודות בשוק, ואינה יכולה להחליף מנגנונים דינאמים ותחרותיים.
הנסיון העולמי מראה כי בכל פעם שרג ולטור יצא למכרז והעמיד ]אמת מידה להשוואה [ תעריף הזנה כבנצ'מרק - הוא קיבל תוצאה הנמוכה ב- 62%-30% " (ההדגשה במקור).
מהמסמך האמור עולה כי בשנים 2015-2011 ביצעה הרשות שורה של הפחתות תעריפים ויזמה הסטת מכסות בין טכנולוגיות, על מנת למזער את העלות העודפת למשק החשמל.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 , ציינה רשות החשמל כי הירידה התלולה במחירי הציוד הנדרש להקמת מתקנים לייצור חשמל "הפרה את האיזון שבין חובת הרשות למזער עלויות לבין הצורך להבטיח ליזמים תשואה נאותה כדי לתמרץ אותם להקים מתקני ייצור חשמל", שבלעדיהם לא יהיה ניתן לעמוד ביעדי הממשלה בנושא.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות הפחתת התעריפים שביצעה רשות החשמל, התעריפים האחרונים שהיא קבעה באסדרותיה עדיין כללו עלות עודפת.
בהחלטה3484124 הנחתה הממשלה את רשות החשמל להקצות מכסה של60 מגה-ואט "לטובת זוכים במכרזי קרקע ייעודיים למתקנים המחוברים לרשת ההולכה".
בשנת 2015 פרסמו משרד האנרגיה ורמ"י הזמנה לקבלת הצעות125 לחכירה של מתחם באזור תמנע לשם הקמת מתקן לייצור חשמל בשיטה פוטו- וולטאית בהספק של 60 מגה-ואט, להפעלת המתקן ולמכירת חשמל לחח"י לפי תעריף של 31.
9 אגורות לקוט"ש126 (להלן- מכרז תמנע); במכרז תמנע צוין כי החוזה ייחתם לתקופה של 24 שנים ו-11 חודשים.
ממסמכי רשות החשמל עולה כי חישוב התעריף התבסס על דוחות של חברה בין -לאומית ושל האיחוד האירופי, ולפיהם צפויה בשנים 2020-2014 ירידה של כ- 20%-17% במחירי הציוד הנדרש להקמת מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגיה פוטו -וולטאית.
עוד עולה ממסמכי רשות החשמל כי עלויות ההקמה הנורמטיביות של המתקן כפי שפורטו התחלקו כך: עלות הציוד - 68% מסך העלות המוכרת, עלות התכנון- .
ראו מילון המונחים בסוף הדוח 124 ( ""מדיניות הממשלה בתחום הפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים 17.
) 125 מכרז מס' בש/ 162/2015.
126 רשות החשמלקבעה תעריף למכסה זו בשנת 2011 (כ-102 אגורות לקוט״ש) ועדכנה אותו שלוש פעמים רצופות: בשנת 2012, בשנת 2014 ובשנת 2015, עד לתעריף של31.
מיליון ש"ח 22% ועלות הקרקע - 10% .
לפי חישובי רשות החשמל, שיעור התשואה על ההון במיזם היה 10% .
במכרז תמנע צוין כי שטח המתחם הוא 1,140 דונם, והמחיר המזערי שיש לשלם עבורו הוא כ-24 מיליון ש"ח.
ממסמכי רמ"י עולה כי ביולי2016 הוחלט כי הזוכה הוא יזם א', שהגיש את ההצעה הגבוהה ביותר : כ -213 מיליון ש"ח, כלומר כ- 187,000 ש"ח לדונם127.
יצוין כי למכרז זה הוגשו תשע הצעות אחרות בסכומים של כ- 200.
5 -91 מיליון ש"ח, כלומר כ- 176,000 -80,000 .
ש"ח לדונם יוצא אפוא שהצעות המחיר במכרז תמנע היו גבוהות בכ- 900%-300% מהמחיר המזערי שנקבע בו, וכי ההצעה הזוכה הייתה גבוהה בכ- 900% .
ממחיר זה ההפרש בין מחיר הקרקע על פי מכרז תמנע לבין הצעות המחיר שהוגשו במסגרתו אמנם הביא להגדלת הכנסות המדינה.
ואולם הצעות המחיר גילמו עלות עודפת בתעריף החשמל, שאיפשרה למציעים להציע מחירי קרקע גבוהים על מנת להבטיח את זכייתם במכרז.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, העריכו רוב המציעים את העלות העודפת עבור תפוקה שנתית של 105,000 מגה-ואט שעה128 ב-5-9 אגורות לקוט"ש 129 .
לפיכך, לכאורה היה יכול המחיר לקוט"ש להיות 26.
9 אגורות, במקום התעריף הקיים בפועל (ראו לעיל).
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, העלות העודפת הכוללת לצרכני החשמל עבור ההצעה הזוכה מסתכמת בכ-189 .
מיליון ש"ח רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 " כיהדינאמיות הגבוהה של עלויות ה-PV התאים הפוטו[- ]וולטאיםאשר הוסיפו לרדת, והדחייה החוזרת ונשנית של הגשת ההצעות במכרז עד למחצית שנת 2016130 , כמו גם הצפי להמשך ירידת העלויות בשנים הבאות והיבטים נוספים הקשורים למיצוי יתרונות תחרותיים שונים של הזוכה במכרז - הובילו לתוצאה אשר שיקפה פער בין התעריף לבין העלויות בפועל".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל כי תעריף ההזנה שנקבע במכרז תמנע גילם עלות עודפת131 לצרכני החשמל של כ-189 .
מיליון ש"ח לפי חישובי משרד מבקר המדינה היה ניתן להוזיל את התעריף לכ- 26.
אגורות לקוט"ש רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כיבעקבות הלקחים שהופקו ממכרז תמנע, היא פעלה עם משרד האנרגיה לקיום הליכים .
127 בדצמבר 2016 הוגשה עתירה מינהלית בעניין קביעת התעריף ושומת הקרקע במיזם.
ראו עת"מ 48575 -12-16 גלעד חן נגד מדינת ישראל - הרשות לשירותים ציבוריים-חשמל ואח' ( 26.
128 1,750 שעות עבודה, בהזנחת פחת של 0.
5% לשנה, למתקן שהספקו הוא 60,000 קילו-ואט.
129 היחס בין ההפרש של מחיר הקרקע המוצע לבין הערכת השמאי מחולק ב -20 שנות פעילות המתקן, לבין תפוקתו השנתית של המתקן.
משרד מבקר המדינה לא בדק את הליך המכרז 131 עלות שהינה מעל העלות שהייתה נקבעת, אילו המיזם תומחר בתנאים מיטביים.
השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל |65 .
תחרותיים לגבי קביעת התעריף למכסות הסולריות הבאות בהיקף של כ־ 1,000 מגה-ואט (ראו לעיל).
בהליכים תחרותיים אלה מחיר הקרקע נקבע מראש, בסיכום עם רמ״י והשמאי הממשלתי 132 , והתחרות הייתה על מחירי האנרגיה.