HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שיעור רופאי השיניים בישראל גבוה מהממוצע במדינות ה- OECD , אולם בעשור האחרון הוא נמצא במגמת ירידה מתמדת: בשנת 2000 היו1.
12 רופאים עד גיל65 לכל 1,000 ;נפש בשנת 2007 הנתון עמד על1.
08 רופאים (השני בגובהו מבין מדינות ה- OECD , ממוצע של 0.
62 במדינות הארגון באותה שנה); בשנים 2008 , 2009 ו- 2010 - 1.
05 ; ובשנת 2012 ירד מדד זה ל-1.
17 "רפואת הפה והשיניים- אחריות המדינה לתושביה", טוביה חורב ויונתן מן, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, ירושלים, ( 2007.
) 18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב2005) בפרק, "שירותי בריאות השן", עמוד 567 ואילך.
19 בהדרגה על פי גיל הילדים.
20 על פי הנתונים שהגישו קופות החולים לאגף לבריאות השן.
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב2005) , "שירותי בריאות השן", עמוד567 ואילך.
22 מבין מקבלי הרישיון בשנים 2010 , 2011 , 2012 , 2013 למדו בישראל- 32% ,25% ,24% ו- 26% .
בהתאמה משרד הבריאות 679 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מספר רופאי השיניים נכון למועד הביקורת: מנתוני משרד הבריאות עולה כי בסוף 2012 היורשומים בישראל כ- 10,500 ( רופאי שינייםמהם כ- 8,300 עד גיל 65) ו -928 רופאיםמומחים (מהם 687 עד גיל 65 ).
מנתונים עדכניים שהעביר משרד הבריאות למבקר המדינה עולה כי נכון ליולי 2014 רשומים בארץ 10,524 .
רופאי שיניים בדצמבר 2006 מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז פרופ' אבי ישראלי ועדה לבדיקת הצרכים העתידיים בכוח האדם במערכת הבריאות.
בראש הוועדה עמד פרופ' גבי בן נון, סמנכ"ל לכלכלה וביטוח בריאות במשרד הבריאות דאז.
בפברואר 2008 פרסמה הוועדה דוח העוסק בבחינת כוח האדם במקצועות בריאות שונים ובהם בריאות השן.
הוועדה לא ראתה צורך להגדיל את מסגרות ההכשרה לרופאי שיניים בישראל, היות שעל פי הצפי שלה, עד שנת 2020 אמנם ירד שיעור הרופאים לכדי 0.
85 רופאי שיניים לאלף נפש, אולם גם שיעור זה גבוה ביחס למדינות ה- OECD .
אשר למקצועות בריאות השן הנוספים- הוועדה צפתה כי עד לשנת 2020 יגדל שיעור השינניות ל -0.
28 שינניות לאלף איש, ולכן לא ראתה צורך בהגדלת המסגרות להכשרת שינניות 23.
אשר לטכנאי ה שיניים הגיעה הוועדה למסקנה ששיעורם צפוי לרדת, ולכן המליצה על הגדלה הדרגתית של מסגרות ההכשרה לטכנאי שיניים24 החל משנת 201025 .
מחסור ברופאי שיניים ו בשינניות בדרום הארץ : על פי דוח הוועדה לבחינת הרחבת שירותי הרפואה בדרום 26, שיעור רופאי השיניים בדרום נמוך בהשוואה לממוצע הארצי, ובאזור יש גם מחסור בשינניות.
הדוח קובע כי בשנת 2025 יידרשו עוד400 רופאי שיניים בדרום, מתוכם 133 רופאי שיניים לילדים ו-63 .
שינניות סייעות: המקצוע 'סייעת לרופא שיניים ' אינו מוסדר בחקיקה.
בעבר עלו הצעות ח וק שונות בניסיון להסדיר את המקצוע ולחייבו ברישוי27.
אולם עד סיום הביקורת הנושא לא הוסדר, ולמעשה אין תנאי סף לעיסוק במקצוע.
תחזיות לגבי סייעות אינן קיימות, וקיים קושי מובנה לבנות תחזיות לגבי המקצוע כל עוד הוא איננו מוגדר ומוסדר בחקיקה.
קיימת הערכה שלפיה קיים בישראל חוסר בסייעות28 .
הביקורת העלתה כי למשרד הבריאות אין מידע על מספר רופאי השיניים הפעילים בארץ מבין כלל רופאי השיניים הרשומים, וזאת כיוון שלאחר שרופאי השיניים קיבלו מהמשרד את רישיון העיסוק ברפואת שיניים - נותק הקשר בינם ובין המשרד.
למשרד גם אין מידע על היקף המוע סקּות של השינניות, ואין לו תחזית .
23 ביולי 2014 היו רשומות בארץ 2,013 שינניות.
על פי נת וני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף אוגוסט 2014 מנתה האוכלוסייה בארץ 8,238.
3 אלף איש, מכאן שמדובר ב - 0.
שינניות לאלף איש 24 טכנאי שיניים מכין התקנים, כגון שתלים, המוכנסים לפיו של האדם.
25 ביולי 2014 היו רשומים בארץ 3,869 .
טכנאי שיניים 26 ועדה בראשותפרופ' ארנון אפק, ראש מינהל הרפואה דאז, שהוקמה כדי להציע תכנית לפיתוח ותכנון שירותי הבריאות בנגב במטרה לספק שירותי רפואה איכותיים.
הוועדה הגישה את המלצותיה לח"כ יעל גרמן, שרת הבריאות דאז ומר הראל לוקר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה באוגוסט 2014.
27 לדוגמה- הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז - 2007 שהוגשה ע"י ח"כ אריה אלדד.
28 ,פרופ' יהונתן מן, מנהל המחלקה לרפואת שיניים קהילתית, הפקולטה לרפואת שיניים האוניברסיטה העברית והדסה .
"מערך כוח האדם הדנטאלי בישראל והתמורות בתחום זה - סקירת המלצות והצעות בתחום כוח האד ם ברפואת השיניים", DENTAL ,כתב עת רופאי השיניים בישראל, גיליון מספר 19 , אוגוסט-ספטמבר 2011 , עמוד8.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לגבי כמות הסייעות הנדרשת.
עוד עלה כי על אף הכללתה בחוק של הזכאות לשירותי בריאות השן לכל הילדים עד גיל 12, המשרד לא עדכן את תכנית הצרכים הלאומית לכוח אדם רפואי בתחום בריאות השן.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב משרד הבריאות כיכדי לגשר על פער המידע לגבי תעסוקת רופאי שיניים בפועל , ביקש המשרד מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לקבל הצעה לביצוע מחקר מאפיינים תעסוקתיים של רופאי השיניים שיתבסס על קובץ הרישיונות של המשרד ו על קובץ ההכנסות של רשות המסים .
תחזית לגבי רמת התחלואה בתחום רפואת השיניים .
אחד המרכיבים המשפיעים על תכנון כוח האדם הנדרש לטיפולי שיניים בעתיד הוא תחזית בנוגע לתחלואה העתידית באוכלוסייה.
כבר בשנת 200529 העיר מבקר המדינה כי קיים חוסר במידע אפידמיולוגי30 .
עד מועד סיום הביקורת הנוכחית, אוגוסט2014 , משרד הבריאות לא עשה עבודת מטה לגיבוש התחזית לגבי רמת התחלואה העתידית.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות יעדכן את התכנון שלו לטווח הארוך בנוגע לצ ורכי כוח האדם בתחום בריאות השן, בהתאם להתפתחויות הדמוגרפיות והחוקיות; עליו להסדיר את העיסוק במקצוע סייעת לרופא שיניים; ראשית לכול עליו לעדכן את מאגרי המידע שבידיו ולבססם על נתונים אמינים; עליו גם להביא בחשבון את הפיזור הגיאוגרפי של כוח האדם המקצועי שיידרש וכן את התחזית לגבי מצב התחלואה העתידי בתחום בריאות השן.
תחומי מומחיות ברפואת שיניים .
בשונה מלימודי רפואה, סטודנט או סטודנטית המסיימים את לימודי רפואת השיניים מקבלים רישיון ויכולים לעסוק ברפואת שיניים גם ללא צורך בהתמחות כלל.
תקנות רופאי שיניים (אישור תואר מומחה ובחינות) התשל"ז - 1977 , מפרטות את תחומי המומחיות ברפואת השיניים, תקופת ההתמחות ותכנית ההתמחות הנדרשות לקבלת תואר מומחה בכל אחת מהדיסציפלינות בתחום זה.
ברפואת שיניים קיימים תשעה תחומי מומחיות: מומחה בכירורגיית פה ולסתות, מומחה בפדודונטיה (להלן - רפואת שיניים לילדים), מומחה באורטודונטיה31 , מומחה בפריודונטיה (להלן- מחלות חניכיים), מומחה באנדודונטיה (להלן - .
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), "שירותי בריאות השן", עמוד567 .
רמת המחלה באוכלוסייה 31 .
יישור שיניים ולסתות משרד הבריאות 681 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 טיפולי שורש), מומחה ברפואת שיניים ציבורית32 , מומחה ברפואת הפה, מומחה בפתולוגיה אורלית ומומחה בשיקום פרוסתודונטי (להלן - שיקום הפה).
, התשל"ט]נוסח חדש[ על פי פקודת רופאי השיניים- 1979 (להלן- פקודת רופאי השיניים), המועצה המדעית של ההסתדרות לרפואת שיניים 33 (להלן- המועצה המדעית) מופקדת על התכנון והביצוע של מערכת ההתמחות של רופאי השיניים בישראל ואף על הפיקוח עליה, והיא גם קובעת אילו מוסדות רפואיים יהיו מוסדות מוכרים להתמחות.
הכרה זו ניתנת בכפוף לדרישות כגון קיומם של מתקנים מתאימים במחלקות שבהן נערכת ההתמחות, מספר המטופלים ומגוון הטיפולים שעל המתמחה להיחשף אליהם ועוד.
מספר המומחים ושיעורם מקרב רופאי השיניים באוקטובר 2010 קיימה וע דת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת דיון בנושא "מחסור במומחים, במקומות התמחות, ובמתמחים ברפואת שיניים".
הוועדה סיכמה כי כל הנוגעים בדבר סבורים כי קיים מחסור ברופאי שיניים מומחים, הניכר כמעט בכל תחומי ההתמחות, וכי הוא חריף במיוחד בתחום רפואת השיניים לילדים, נוכח הכנסת טיפולי השיניים לילדים לסל הבריאות.
המחסור במומחים נובע מהמספר המצומצם של המוסדות להכשרת רופאי שיניים בארץ ושל מקומות ההתמחות.
לפי הוועדה, מחסור זה אינו נובע מביקוש נמוך להתמחות בקרב רופאי השיניים, אלא מהיעדר תקציב, ובעיקר מהיעדר תמיכה ממשלתית ב הכשרת מומחים בתחום רפואת שיניים, וזאת בשונה מהמצב שקיים ברפואה הכללית.
הוועדה קראה, בין השאר, למשרד לגבש תכנית שתקבע את מספר המומחים שיש להכשיר בישראל במהלך השנים הקרובות.
כמו כן נקרא המשרד לכלול בתקציב שיועד על ידו לבריאות השן לילדים את עלות התכנית להוספה של 32 מומחים בתחום רפואת שיניים לילדים ושל תשעה רופאים לרפואת הפה (ראו בהמשך בתת פרק "תקציב למימון התמחויות בענפי בריאות השן " לגבי פעילות המשרד בנושא).
מנתוני המועצה המדעית עולה כי נכון ליולי 2014 , יש 1,045 מומחים במגוון המקצועות של רפואת השיניים.
יש הסכמה רחבה ששיעור המומחים ברפואת שיניים בכלל רופאי השיניים הוא נמוך מאוד.
בסוף שנת 2009 רק כ-8% מבעלי הרישיון לעסוק ברפואת שיניים עד גיל 65 היו מומחים.
לשם השוואה - 22% מרופאי השיניים בארה"ב הם מומחים, וברפואה הכללית אחד מתוך שני רופאים הוא מומחה, אולם בקרב רופאי השיניים רק רופא אחד מבין 12 רופאים הוא רופא מומחה.
השיעור נמוך במיוחד בששה מתוך תשעה התחומים: רפואת שיניים לילדים, רפואת הפה, אורתודונטיה, מחלות חניכיים, טיפולי שורש ושיקום הפה34.
אשר למספר המומחים ברפואת שיניים לפי תחומי ההתמחות להלן תמונת המצב 35 : אורתודונטיה - 189 ; טיפולי שורש- 107 ; כירורגיית פה ולסתות- 164 ; מחלות חניכיים- .
32 מטרת ההתמחות ברפואת שיניים קהילתית או ציבורית היא לספק את הידע האופטימלי בארגון ובניהול מרפאות שיניים ושירותים דנטליים, ובתכנון והערכה של תכניות קידום בריאות הפה למגזרים השונים בציבור.
ההסתדרות לרפואת שיניים היא איגוד מקצועי שמאגד רופאי שיניים תקנות רופאי השיניים (אישור תואר מומחה ובחינות) התשל"ז - 1977, קובעות כי המועצה המדעית של ההסתדרות לרפואת שיניים בישראל ממליצה על הכרה במוסד כמקום התמחות ; רופא שיניים המבקש להתמחות מגיש את הבקשה אליה, היא המאשרת השלמת התמחות והמאשרת למתמחים לגשת לבחינות.
היא גם יכולה להמליץ על פטור מחובת התמחות למי שיש לו תואר מומחה מחו"ל ועוד.
34 ,"מחסור ברופאי שיניים מומחים", מרכז המחקר והמידע של הכנסת 25.
35 ההסתדרות לרפואת שיניים בישראל, דוח הוועדה לבדיקת אפשרויות הגדלת מספר המתמחים בארץ, 17.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 132 ; פתולוגיה אורלית - 13 ; רפואת הפה - 61 ; רפואת שיניים לילדים - 134 ; רפואת שיניים ציבורית - 32 ; שיקום הפה - 203 מומחים ובתת -התמחות פנים ולסתות 36 - 10 .
מומחים הביקורת העלתה כי משרד הבריאות לא קבע את הצרכים בנוגע למספר המומחים הנדרשים בכל אחד מתחומי רפואת השיניים.
יש הסכמה רחבה שקיים שיעור נמוך במיוחד של מומחים, ובפרט בשישה תחומים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות בשיתוף המועצה המדעית לקבוע מהו מספר המומחים ברפואת שיניים הנחוץ בטווח הארוך בכל תחום התמחות, ולפעול נמרצות להגדלת מספרם של המומחים, בייחוד בתחומים שבהם קיים שיעור נמוך במיוחד.
הכשרת רופא השיניים כמומחה ייעודי לתחום מסוים מוסדות מוכרים להכשרה: בישראל יש עשרה מוסדות מוכרים להתמחות ברפואת שיניים37.
בית הספר לרפואת שיניים בירושלים, בית הספר לרפואת שיניים של אוניברסיטת תל אביב והמרכז הרפואי רמב"ם הם מוסדות ההתמחות הגדולים ביותר בתחום זה, המציעים את המגוון הרחב ביותר של תחומי ההתמחות38 .
ברוב בתי החולים הכלליים אפשר להתמחות בכירורגיית פה ולסתות בלבד.
היעדר תקנים לרופאים מתמחים: רופאים המתמחים במקצועות הרפואה השונים בבתי החולים מועסקים לרוב במסגרת תקנים.
תקן מאפשר לבית החולים לקבל מימון למשרת המתמחה, שבגינה המתמחה מקבל שכר.
בלא תקנים קיים קושי לקלוט מתמחים.
עלה כי בשמונה מתוך תשעה סוגי התמחות משרד הבריאות אינו מקצה תקנים למתמחים39.
בינואר 2012 הגיש פרופ' חיים טל, יו"ר ועדה לבחינת האפשרות להגדלת מספר המומחים בארץ40 , לפרופ' מרק ליטנר, יו"ר המועצה המדעית דאז, את מסקנות הוועדה שלפיהן זמינות מסלולי ההכשרה הקליניים הם צוואר הבקבוק של הכשרת מומחים.
על פי דוח הוועדה, היא התרכזה בסוגיית מקורות המימון להכשרת המתמחים.
לטענתה סוגיה זו היא קריטית, וללא פתרונה לא תהיה דרך יעילה להגדלת מספר המומחים בישראל.
הוועדה ציינה כי השקעות .
36 מהווה תת-התמחות של שיקום הפה.
37 המרכז הרפואי שיבא; המרכז הרפואי רמב"ם; המרכז הרפואי פוריה; המרכז הרפואי איכילוב; המרכז הרפואי רבין; המרכז הרפואי ברזילי; בית הספר לרפואת שיניים באוניברסיטת תל אביב; הפקולטה לרפואת שיניים בהדסה; צה"ל והאגף לבריאות השן במשרד הבריאות.
38 בבית הספר של האוניברסיטה העברית והדסהאפשר להתמחות בכל התחומים פרט לפתולוגיה אורלית, בבית הספר לרפואת שיניים של אוניברסיטת תל אביב אפשר להתמחות בכל התחומים פרט לכירורגיית פה ולסתות, והוא המוסד היחיד בישראל בו ניתן להתמחות בפתולוגיה אורלית.
במרכז הרפואי רמב"ם אפשר להתמחות בארבעה תחומים וכן בהתמחות-על.
39 מלבד התמחות ברפואת פה ולסתות, שהתקנים שלה הם חלק מתקני בית החולים.
נוסף על כך משרד הבריאות מקצה תקנים להתמחות ברפואה ציבורית אצלו (ולא בבתי חולים כגון הדסה שבו מחלקה להכשרת מומחים ברפואה ציבורית).
ועדה של ההסתדרות לרפואת שיניים בישראל משרד הבריאות 683 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ההון הדרושות להקמת תשתיות שיעמדו ברמה המקצועית והטכנולוגית ההולמת התמחות, כמו גם ההוצאות השוטפות לתחזוקת המתקנים, לכיסוי פחת ולחידוש ציוד הנן גבוהות - וזאת בשעה שכל המוסדות המוכרים להתמחות סובלים מגירעונות בגין הכשרת מתמחים.
הוועדה המליצה כי הפתרונות לבעיית המחסור במומחים בישראל יתוקצבו ממשאבי המדינה.
בפברואר 2014 ביקש פרופ' שלמה טייכר, מנהל מחלקת כירורגית פה ולסתות בשיבא לשעבר, מד"ר שלמה זוסמן, מנהל האגף לבריאות השן במשרד הבריאות, להקצות משאבים לתקני מומחים ומתמחים על מנת לאפשר מקומות להתמחות.
לטענתו, אף על פי שהיום כל תחומי הרפואה מתנהלים במתכונת של רפואת מומחים, הרי שברפואת השיניים על ענפיה השונים רק 10%-9% מהרופאים הם מומחים, אף שנכללים בסל למשל טיפולים למחלות בריריות ולנגעים בחלל הפה, המטופלים בלעדית על ידי רופאי השיניים.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתבה הכללית כי המועצה המדעית מורכבת בחלקה הגדול ממומחים שהם נציגי המחלקות המבצעות את תכנית ההתמחות, ולכן הם מצויים בניגוד עניינים בכל הנוגע לקביעת מחלקות מורשות להתמחות, למתן אישור לבצע בהן תכניות התמחות ובחינות התמחות ולהעניק תעודות מומחה, שכן האינטרס שלהם הוא להפחית את מספר המומחים בתחומים השונים, בין השאר כדי למנוע תחרות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי אין זה מתקבל על הדעת שמחד גיסא הכירה מדינת ישראל במסגרת החוק ותקנותיו בסוגי מומחיות שונים ברפואת שיניים, ומאידך גיסא המשרד שאמון על הנושא מטעם המדינה אינו מאפשר את קיומם של סוגי ההתמחות המוכרים והנדרשים.
על משרד הבריאות, בשיתוף המועצה המדעית ומשרד האוצר, להסדיר את המתכונת להכשרת רופאי שיניים מומחים, לרבות את אופן הקצאת התקנים הנדרשים לשם כך.
בהיעדר התמחות ראויה נפגעת איכות השירות הרפואי שהציבור זכאי לה.
משך ההכשרה ועלותה: משך ההתמחות בכל אחד מתחומי בריאות השן הוא שונה ונע משלוש לחמש שנים.
מרבית ההתמחויות נמשכות שלוש שנים.
עלות ההתמחות ברפואת שיניים היא גבוהה, שכן נדרשים לה מתקנים, ציוד מתאים וכוח עזר מתאימים, וכמו כן היא מחייבת ליווי של מומחה שחונך את המתמחים; כל מומחה יכול להדריך מספר מצומצם של מתמחים, מכיוון שמדובר בהדרכה קלינית שנעשית תוך כדי טיפול במטופלים.
לרופא בתקופת ההתמחות אין זמן לעבוד, ולכן נפגעת הכנסתו.
יתרה מזאת הוא נדרש לשלם למקום ההתמחות סכומים הנעים בין 20,000 ש"ח ל- 80,000 ש"ח לשנת לימודים41 ,.
מכבי ופרופ' יהונתן מן מנהל המחלקה לרפואת שיניים קהילתית בהדסה, עדכנו בתשובתם את משרד מבקר המדינה כי שכר הלימוד יכול להגיע עד ל- 100,000 .
ש"ח לשנה עלותה הגבוהה של ההתמחות ברפואת שיניים עלולה לגרום להפליה בין רופאי שיניים מבוססים לבין רופאי שיניים שמצבם הכלכלי אינו מאפשר להם את ההתמחות.
משך ההכשרה הארוך וסוגיית מימונה גורמים לכך שמעט רופאי שיניים אכן פונים להתמחות בתחומים הייעודיים השונים של רפואת ש יניים.
להלן בלוח 1 מספר מקבלי תואר מומחה בשנים האחרונות על פי תחום התמחות: .
41 דוחהוועדה לבדיקת אפשרויות הגדלת מספר המתמחים בארץ , המועצה המדעית של ההסתדרות לרפואת שיניים בישראל, 17.
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לוח 1 .
מספר מקבלי תואר מומחה, 2013 -2009 .
תחום התמחות 2009 2010 2011 2012 2013 סה"כ .
אורתודונטיה 3 9 3 2 7 24 .
רפואת שיניים לילדים 7 4 4 4 9 28 .
אנדודונטיה 6 1 4 5 8 24 .
פריודונטיה 6 4 5 5 4 24 .
כירורגיית פה ולסתות 3 14 3 5 9 34 .
רפואת שיניים ציבורית 1 - 2 1 2 6 .
רפואת הפה 7 2 2 3 2 16 .
שיקום הפה 5 5 6 6 4 26 .
פתולוגיה אורלית 1 - - - 1 2 .
שיקום פנים ולסתות 1 - - - - 1 .
סה"כ מומחים 40 39 29 31 46 185 מלוח 1 עולה כי בשנים 2013 -2009 התמחו בכל מערכת הבריאות בסך הכול185 רופאי שיניים, רובם במסגרת כירורגיית פה ולסתות.
עוד עולה כי כמעט אין מתמחים בשלושה תחומים בעלי מאפיינים ציבוריים - ברפואת שיניים ציבורית, ברפואת הפה ופתולוגיה אורלית42 ובתת-התמחות שיקום פנים ולסתות.
נוכח השיעור הנמוך של המומחים ברפואת שיניים, ובפרט בששה תחומים, על המשרד לפעול נמרצות להגדלת מספרם, וזאת לאחר שיעשה עבודת מטה שבה ייקבע מספר המומחים שיש להכשיר בכל תחום התמחות.
על המשרד לגבש את המתכונת הראויה לפיתוח הכשרות להתמחויות על מנת להבטיח שהמומחים יוכשרו בהתאם לצרכים של האוכלוסייה.
תקציב למימון המוסדות שעוסקים ב התמחויות בענפי בריאות השן: בינואר 2013 , בביקור של פרופ' רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות דאז, בבית הספר לרפואת שיניים באוניברסיטת תל אביב העלתה מנהלת בית הספר בפני המנכ"ל את בעיית המחסור במקורות מימון להכשרת מתמחים ברפואת שיניים, שעלותה עומדת להערכתה על 50,000 .
ש"ח למתמחה לשנה בנובמבר 2013 כתב ראש מינהל רפואה דאז פרופ' ארנון אפק למנכ"ל הדסה דאז ד"ר אביגדור קפלן כי החלטת הדסה להקפיא קבלת מתמחים חדשים 43 אינה מקובלת על מנכ"ל המשרד ועליו וכי על בית החולים לחדש לאלתר את ההליך לקבלת מתמחים חדשים בדגש על תחומי רפואת השיניים לילדים ורפואת הפה.
במרץ 2014 נערכה פגישה במשרד הבריאות בהשתתפות מנכ"ל המשרד, ראש האגף לבריאות השן במשרד, ראש מינהל רפואה דאז ופרופ' .
42 רפואת הפה היא חלק מסל הבריאות.
היא ופתולוגיה אוראלית עוסקותבביטויים הקליניים של קשת רחבה של מחלות של חלל הפה, כמו סרטן רירית הפה ומחלות סיסטמיות כסוכרת, ולכן ההתייחסות לרפואת הפה היא כאל מומחיות בעלת מאפיינים ציבוריים.
בעקבות הקשיים התקציביים שאליהם נקלע המרכז הרפואי הדסה משרד הבריאות 685 .
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 אהרון פלמון, דיקאן הפקולטה לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית והדסה.
הפגישה עסקה בנושא התמחות ברפואת שיניים, ובסיומה נקבע כי יש לוודא שמתכונת לימודי ההתמחות בילדים וברפואת הפה תימשך ו"תתייצב" בהדסה.
הדיון הסתיים בלא החלטות אופרטיביות.
בסיכום בין משרדי הבריאות וה אוצר בעניין תקציב משרד הבריאות לשנים 2014 -2013 נקבע כי במהלך השנים 2015 -2013 תינתן תוספת של 2.
45 מיליון ש"ח בכל שנה עבור תכנית להתמחות ברפואת שיניים במקצועות שבהם יש מחסור במתמחים.
משרד הבריאות החליט בסוף שנת 2013 לתמוך בשתי התמחויות- רפואת הפה ורפואת שיניים לילדים, וזאת באמצעות מענקים לבתי חולים ממשלתיים ומבחני תמיכה 44 .
למוסדות שאינם ממשלתיים מבחני התמיכה שפרסם המשרד קובעים, בין השאר, כי הסכום שיוקצה לא יעלה על 50,000 ש"ח לכל מתמחה עבור כל שנת התמחות, וכי מספר המתמחים המזכה בתמיכה יחושב על פי מספר המתמחים באותה שנה בניכוי מספר המתמחים שהוכשרו על ידי המוסד בשנת 2012 .
באוגוסט 2014 ,החליטה ועדת התמיכות לתת שמונה מענקי תמיכה 50,000 ש"ח כל אחד מהם, לארבעה מתמחים בהדסה ולארבעה מתמחים באוניברסיטת תל אביב בכל אחת מהשנים 2014 , 2015 ו- 2016 .
כמו כן החליט המשרד לתת מענקים לארבעה מתמחים בבתי החולים ברזילי ונהריה.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הכללית כי לפי חישובים זהירים עלות ההתמחות למוסד היא יותר מ - 500,000 ש"ח לשנת התמחות , וכי התמיכה כיום היא בבחינת " לעג לרש".
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב פרופ' אהרון פלמ ון, דיקן הפקולטה לרפואת שיניים בהדסה, כי על המדינה מוטלת האחריות להכשרת רופאי שיניים מומחים, וכי קיימות שתי אפשרויות מנגנוניות שניתן לאמץ ל צורך מימון הכשרת ם: מודל ההתמחות ברפואה באמצעות תקנים שבאחריות משרד הבריאות , ומודל הכשרת רופא באמצעות הוועדה לתכנון ותקצוב, שפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל.
יש לבחור באחת מהן למימון ההכשרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות בשיתוף הגורמים המקצועיים לגבש תכנית ארוכת טווח, מלווה בלוח זמנים, שתיתן מענה לצורכי הציבור בתחום בריאות השן על מגוון התחומים שבו, ולפעול ליישומה בהתאם.
עליהם להתחשב בכך ששיווי המשקל בין רפואת השיניים הציבורית ורפואת השיניים ה פרטית משתנה, שכן טיפולי השיניים לילדים נכנסו לסל הבריאות ותוחלת החיים בישראל הולכת ועולה ועמה גם היקף מחלות החניכיים ו טיפולי השיניים הנדרשים לקשישים.
עליהם להביא בחשבון את התחזית לתחלואה העתידית45 ולפעול לכך שיהיו די מקומות להכשרת המומחים על פי הצרכים הצפויים.
קובעים את התנאים שבגינם ניתן לקבל תמיכה 45 למשל, מספר מקרי סרטן הפה והלוע מהווה 3%-2% ממקרי הסרטן החדשים בישראל ושכיחותם עולה עם הגיל.
(דוח "בריאות הפה והשיניים באוכלוסיית הקשישים בישראל הצעה לשינוי, 2012 .
)" של הקואליציה לבריאות שיניים ציבורית 686 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ומשרד האוצר להסדיר את המתכונת להכשרת רופאי שיניים מומחים .
מן הראוי שהגורמים הרלוונטיים, ובהם משרד הבריאות, משרד האוצר והמועצה להשכלה גבוהה, ידונו בהסדרים אפשריים לסיוע במימון ההתמחויות ברפואת שיניים .
השתלמויות לרופאי שיניים .
השתלמויות מקצועיות מתקדמות מאפשרות לרופא, בין השאר, לרענן את ידיעותיו, להתעדכן בחידושים הרפואיים ולהעמיק את הכשרתו ו את מומחיותו.
רופאים שאינם רופאי שיניים פועלים ברובם במסגרות כגון בתי חולים, קופות חולים, אוניברסיטאות וכיוצא באלה, המאפשרות להם לימודים תמידיים, אולם רוב רופאי השיניים עובדים במסגרות פרטיות, שאינן מקיימות שגרת לימוד והשתלמות.
לאחר שרופא השיניים קיבל ממשרד הבריאות רישיון לעסוק במקצועו, מסתיים למעשה הקשר ביניהם, עובדה הגורמת לכך שלא קיימת אפשרות לעקוב אחר המשך הכשרתו של רופא השיניים העובד במרפאה הפרטית, ולכאורה הוא אינו מחויב להמשיך ולהשתלם.
על מנת לאכוף את הצורך בהשתלמויות רוב מדינות העולם המערבי מחייבות את רופאי השיניים בתחומן בתכנית לימודי המשך.
בסקר שנערך ב-27 מדינות באירופה נמצא כי בכולן קיים מנגנון לימודי המשך; בשוויץ למשל חייב רופא שיניים ב-80 ,שעות השתלמות בשנה מתוכן 30 שעות של לימודי בחירה ו-50 שעות במוסדות רשמיים; מדינות אחרות ובהן ארה"ב וקנדה מתנות את חידוש הרישיון בלימודי ההמשך46 .
,בישראל, לעומת זאתרופאי השיניים אינם נדרשים לחידוש רישיונם, ומשכך משרד הבריאות אינו עוקב אחר השתלמויות של רופא שיניים "עצמאי", שאינו מועסק במסגרת שבה נהוגה שגרת השתלמות.
משרד הבריאות פרסם נוהל בנושא לימודי המשך לרופאי שיניים47 .
הנוהל קובע כי לימודי המשך הם חובה מקצועית לאורך כל החיים המקצועיים וכי על רופא השיניים להקדיש לפחות 50 שעות בשנה לעדכון הידע שלו, שניתן יהיה לבצע אימות לפחות לגבי מחציתן.
הנוהל מפרט כמה נושאים שחייבים להיכלל בלימודי המשך אשר יתקיימו מדי חמש שנים 48 .
הנוהל מטיל את האחריות לביצועו על רופא השיניים, על השיננית ועל מנהלי מרפאות השיניים.
הביקורת העלתה כי האוניברסיטאות למשל מקיימות השתלמויות.
באוניברסיטת תל אביב למשל יש קורסים מרוכזים וימי עיון, שניתנים על ידי סגל בי ת הספר לרפואת שיניים ומרצים אורחים מחו"ל.
גם הר"ש, שבה רשומים כמחצית מרופאי השיניים בישראל, מציעה לחבריה מערך השתלמויות מרצון.
46 פרופ' יונתן מן ופרופ' אלכס מרזל, "לימודי המשך- זכות או חובה?
", מאמר מיוחד מתוך סקירה מעודכנת של מאמרים מהספרות המדעית בעולם, גילי ון 105 , ינואר- פברואר 2010 , עדכון רפואת שיניים.
47 "הנחיות בדבר דרישות מקצועיות למתן טיפול שיניים איכותי", נוהל2.
48 הגשת עזרה ראשונה; מניעת העברת זיהומים; חוק ואתיקה ובירור תלונות; הדמיה והגנה מפני קרינה; אבחון גידולים באזור הראש והצוואר; טיפול בחולים עם מחלות סיסטמיות.
:שם הדוח משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בתגובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הר"ש כי אין זה סביר להתמקד בצורך בהשתלמויות אצל רופאי שיניים בלבד.
יש לבחון זאת בכל מקצועות הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור, בניגוד לשאר תחומי הרפואה, רוב רופאי השיניים עובדים במסגרות פרטיות שאינן מקיימות שגרת לימוד והשתלמות.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתבה הכללית כי רופאים המועסקים במרפאות כללית סמייל49 .
מחויבים לעבור השתלמויות במסגרת עבודתם עוד הוסיפה הכללית כי בשל אכיפה בלתי שוויונית של הנחיות המשרד נושא ההשתלמו יות נבדק אך ורק במרפאות תאגיד ובמרפאות הקשורות בהסכם עם הקופות , והוא אינו נבדק כלל, וודאי אינו נאכף, במרפאות פרטיות בקרב כלל רופאי השיניים.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2015 כתבה מכבי כי רופאי השיניים המועסקים במכבידנט מחויבים לעבור השתלמויות במסגרת עבודתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי אין די בכך שהוא קבע נוהל, שלפיו חלה חובה על רופא השיניים להשתלם מדי שנה בשנה, שכן הוא הותיר הנחייה זו ללא מנגנונים של פיקוח ושל אכיפה.
אשר על כן, בפועל אין למשרד מידע בנוגע למידת ההיענות להנחייתו ואין בידיו כלי לכפות את הנחייתו.
מבקרות של משרד הבריאות במרפאות שיניים תאגידיות50 ובמרפאות שיניים שנותנות טיפולים לילדים במסגרת סל הבריאות, עולה שמנהלי המרפאות אינם מקיימים את הנוהל או שהם מקיימים אותו באופן חלקי.
להלן מספר דוגמאות: 1.
מביקורת של משרד הבריאות שנעשתה במרפאת השיניים של רופא מסוים בינואר 2014 .
עולה שהצוות שנכח בשעת הבקרה כלל אינו מכיר חובת השתלמויות 2.
מביקורת של משרד הבריאות שנעשתה במרפאת השיניים של רופא אחר עולה כי לא קיים מערך מובנה להשתלמויות ופ יתוח הצוות, ולא מעקב מסודר אחר השתתפות בהשתלמויות וכנסים.
מביקורת של משרד הבריאות שנעשתה במרפאת השיניים של רופא נוסף בנובמבר 2013 .
, עולה שלא מתקיים הנוהל עוד הועלה שבכמה בקרות51 ,שעשה משרד הבריאות במרפאות שינייםנושא ההשתלמויות לא נבדק כלל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי לצורך שמירה על בריאות הציבור עליו ל פתח מנגנון שיאפשר לו לאכוף את חובת ההשתלמויות בקרב רופאי השיניים, ובכך יובטח הצורך בריענון ובעדכון של ידיעותיהם ובחשיפתם לחידושים בתחום בריאות השן.
על המשרד גם לקבוע מי הם המוסדות הרשאים .
49 רשת מרפאות שיניים של ש.
, חברת-בת בבעלות מלאה של שירותי בריאות כללית.
מרפאת שיניים שבבעלות תאגיד, בהחזקתו או בניהולו 51 .
"לגבי בקרות המשרד ראו בהמשך בפרק "בקרות של משרד הבריאות על מרפאות השיניים 688 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שירותי בריאות השן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 לבצעהשתלמויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהמשרד גם ישקול לחייב את רופאי השיניים לחדש את רישיונם בתדירות שתיקבע על ידו.
במסגרת זו יתאפשר לו לשמור על קשר עם רופא השיניים, להתעדכן בנוגע למקום עבודתו, לקבל מידע מעודכן בנוגע למספרם של רופאי השיניים הפעילים ולאכוף את ההנחיה להשתלמויות .
היעדר הכשרה מספקת לביצוע השתלות שיניים .
שיניים חסרות יכולות להשפיע על מראה האדם, על יכולת הדיבור ויכולת הלעיסה שלו ועל בריאות שיניו הנותרות.
תחום השתלות השיניים הוא תחום כירורגי יקר ומורכב, ואף על פי כן רופא שיניים אינו זקוק לרישיון מיוחד כדי לבצע השתלות שיניים .
בשנים האחרונות חלה התפתחות משמעותית בתחום זה, והשתלות שיניים הפכו שכיחות .
חברות הביטוח הפרטיות מעודדות את המטופלים לבצע השתלת שיניים אצל מומחה.
לדוגמה, אחת מחברת הביטוח מאשרת לחלק ממבוטחיה השתלת שיניים, רק אם היא מבוצעת על ידי מומחה לחניכיים, מומחה לכירורגיית פה ולסתות או מומחה לשיקום הפה.