HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדיניות הטיפול של הרשות למלחמה בסמים .
הרשות למלחמה ב סמים היא תאגיד סטטוטורי אשר הוקם מכוח חוק הרשות הלאומית למלחמה בסמים, התשמ"ח- 1988 .
השר הממונה על ביצוע החוק הוא ראש הממשלה.
תחומי הפעילות העיקריים של הרשות הם טיפול בנפגעי סמים ושיקומם ופעולות הסברה ומניעה בנוגע לשימוש לרעה בסמים.
בהחלטת ממשלה מיוני 2005 הוטלה על הרשות גם האחריות לטיפול מערכתי בסוגיית השימוש לרעה באלכוהול.
נפגעי סמים מקרב העולים מאתיופיה יכולים לקבל את הטיפול לצורך שיקומם במסגרת הפעילות הכוללת של הרשות הניתנת לכלל נפגעי הסמים.
בשנת 2003 נערך מחקר מטעם הרשות למלחמה בסמים בנושא שימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים (סמים ומשקאות אלכוהוליים) בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה25 .
ממצאי המחקר מלמדים כי בקרב אוכלוסיית בני הנוער יוצאי אתיופיה רבים משתמשים בחומרים פסיכו-אקטיביים: כרבע מכלל הנבדקים דיווחו על שימוש בסמים, כשני שלישים דיווחו על שתיית משקאות אלכוהוליים וכ-40% דיווחו על שתייה לשוכרה של משקאות אלכוהוליים.
שיעורי שימוש גדולים בהרבה מהמקובל בכלל אוכלוסיית בני הנוער בישראל: מממצאי מחקר26 בקרב כלל תושבי ישראל שהרשות למלחמה בסמים פרסמה בשנת 2005 עולה כי 9.
9% מבני הנוער שנכללו במחקר דיווחו על שימוש בסמים 49% דיווחו על שתיית משקאות אלכוהוליי ם וכ-25% דיווחו על שתייה לשוכרה של משקאות אלכוהוליים.
25 את המחקר ערכו ד"ר ארנון אדלשטיין מהמכון לקרימינולוגיה באוניברסיטה העברית וד"ר רחל בר-המבורג, המדענית הראשית של הרשות למלחמה בסמים.
ראו ארנון אדלשטיין, "שימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה", משטרה וחברה 8 ( 2004 '), עמ95- 126.
26 י' אזרחי, ד' שטיינברג ואחר', השימוש בחומרים פסיכואקטיביים בקרב תושבי מדינת ישראל - 2005 ,דו"ח מסכםהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.
ממצאי המחקר ומגמת הגידול בשימוש בסמים ובפשיעה בקרב נוער עולה הביאו את משרד הרווחה, את הרשות למלחמה בסמים וגורמים נוספים ליזום תכניות מניעה מיוחדות המותאמות לבני הקהילה האתיו פית.
במהלך השנים 2004 ו- 2005 גובשה "תכנית התערבות רגישת תרבות למניעת השימוש לרעה באלכוהול ובסמים לבני נוער יוצאי אתיופיה ולהוריהם"27 (ראו להלן).
נמצא כי בשתי העיריות שנבדקו החלו ביישום תכנית המניעה האמורה בראשית 2007 , ולקחו בה חלק משתתפים ספורים בלבד מאוכלוסיית העולים מאתיופיה.
28 עוד נמצא, כי עד לשנת 2007 לא גיבשה הרשות למלחמה בסמים תכנית ייחודית רגישת תרבות לטיפול בצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים מקרב בני הנוער והצעירים יוצאי אתיופיה (בדומה לתכנית המניעה כאמור לעיל).
בפועל, העיריות שנבדקו נתנו טיפול מצומצם ביותר לאוכלוסייה זו (ראו להלן).
באוגוסט 2007 גייס סגן מנהל הרשות למלחמה בסמים צוות להכנת תכנית מסגרת לטיפול במגזר האתיופי.
הצוות גיבש תכנית חירום לטיפול דחוף בבני העדה האתיופית בתחום הסמים והאלכוהול, הכוללת הכשרה של בני העדה לפעול בקרב בני עדתם, הכנת חומרים ותכניות בשפה האמהרית, טיפול ושיקום תוך שימת דגש על בני נוער וצעירים ועוד.
עלות התכנית מוערכת ב -1.
באוגוסט 2007 נשלחה התכנית ליו"ר ועדת הכספים של הכנסת, אך עד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 .
, טרם התייחסה ועדת הכספים לתכנית הרשות למלחמה בסמים הבהירה בדצמבר 2007 בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי תכנית התערבות רגישת התרבות לא מומשה בין היתר עקב מגבלות תקציב.
הנושא לא ירד מסדר היום - וטופל באופן נקודתי - אם כי לא במסגרת מערכתית, במקביל, גובשה תכנית בעלות של 1.
בקשה שהוגשה לוועדת הכספים של הכנסת לאשר לנושא זה תקציב ביניים עדיין לא נענתה "נושא טיפול הספציפי בעדה האתיופית בסדר עדיפות גבוה בתוכנית העבודה של הרשות לשנת 2008 - 'יעד מס1.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות למלחמה בסמים, כי נוכח המידע המחקרי בדבר המספר הגדול של בני נוער יוצאי אתיופיה הצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליי ם, עליה להיערך לפעילות מניעה רחבת היקף בקרב אוכלוסיית בני הנוער יוצאי אתיופיה ולפעול לאלתר להפעלת תכנית טיפול בצורכים סמים ומשקאות אלכוהוליים מקרב אוכלוסייה זו29.
27 ,משרד הרווחה, הפרויקט הלאומי של עולי אתיופיה, הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול משרד הקליטה, משרד החינוך, עמותת "אפשר", ליאורה שחר (עורכת) תכנית התערבות רגישת תרבות למניעת השימוש לרעה באלכוהול ובסמים לבני נוער יוצאי אתיופיה ולהוריהם (ספטמבר 2006.
) 28 מנתוני משרד הרווחה עולה כי מספר היישובים בהם הופעלה התוכנית רגישת התרבות גדל משנת 2005 והגיע בשנת 2007 ל-15 , וכי בממוצע לקחו חלק בתכניתכ-12 .
משתתפים בכל יישוב 29 'ראו להלן עמ 1480.
הכשרת עובדים לעבודה עם נזקקים יוצאי אתיופיה .
אוכלוסיית העולים מאתיופיה מאופיינת כאמור בהטרוגניות רבה.
רבים מהעולים אינם שולטים בשפה העברית, ומנהגים חברתיים ותרבותיים רבים בחברה זו שונים מאלו המקובלים בחברה הישראלית הקולטת.
מאפיינים אלה מחייבים להכשיר עובדים סוציאליים בעלי ידע, מיומנויות ויכולות תרבותיות לתת מענה מתאים לצורכי המטופלים.
במחקר נמצא כי עובדים סוציאליים החסרים את היכולת התרבותית לא יוכלו ליצור תקשורת אפקטיבית עם מטופליהם, לא יוכלו להבינם, הם עלולים לפתח גישות אתנוצנטריות, ביקורתיות ושוללות, כמו גם חוסר יכולת לתת מענים אפקטיביים למטופלים, ובכך להחמיר את הניכור שלהם מהחברה 30 .
תובנה זו מדגישה את הצורך במתן הכשרה מיוחדת לכל העובדים הסוציאליים המטפלים בנזקקים יוצאי אתיופיה.
בהוראות התע"ס נקבע כי יש צורך בהשתלמויות לשיפור המיומנויות הבין -תרבותיות של עובדי המחלקה לשירותים חברתיים ושל עובדים אחרים ברשות המקומית.
ביולי 2006 אף נקבע בתע"ס כי "מדריכים/ראשי צוותים ועובדים סוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות מקומיות בהן מתגוררים עולים, יעברו השתלמות בהיקף של לפחות 56 ,שעות ובאמצעותה ישפרו את הקשר ואת התקשורת עם העולים בטיפולם וכתוצאה מכך את אפקטיביות עבודתם".
המפקחת הארצית קבעה במסמך שהגישה, כאמור, בדצמבר 2006 , כי ראוי להשתית את הסיוע הניתן ליוצאי אתיופיה על הבנה מעמיקה יותר של הצרכים הייחודיים להם, ולתת להם מענה המותאם לתרבותם ולצורכיהם.
בית הספר המרכזי להכשרת עובדים בשירותי הרווחה של משרד הרווחה מכשיר עובדי רווחה בתחומים שונים.
ההכשרות כוללות למידה תיאורטית והתנסות.
בית הספר מקיים הכשרות בתחומי הרווחה גם עבור משרדים אחרים כמו משרד הקליטה, הסוכנות היהודית ומשרד הבריאות.
נמצא כי משרד הרווחה לא יזם השתלמות מיוחדת ומקיפה בתחומי הכרת התרבות האתיופית לעובדים סוציאליים המטפלים בעולים מאתיופיה.
החל משנת 2006 כלל המשרד יחידת לימוד רגישת תרבות בקורסים המיועדים לממלאי תפקידים בתחום הרווחה ברשות המקומית.
יחידת לימוד זו אמורה לתת כלים לטיפול בעולים בכלל.
עוד קיים משרד הרווחה בשנים 2005 ו- 2006 קורס לטיפול בטראומה אצל יוצאי אתיופיה וקורס למניעה ולטיפול באלימות במשפחה לעולים, לרבות ליוצאי אתיופיה, ובכל אחד מהם השתתפו כ-24 .
עובדים סוציאליים בביקורת נמצא כי בכל אחד מאגפי הרווחה של העיריות שנבדקו - אשדוד ונתניה - מועסקים עובדים סוציאליים עולים מאתיופיה בכחמש משרות בלבד.
רובם המכריע ש ל העובדים הסוציאליים באגפי הרווחה, העובדים גם עם אוכלוסיית יוצאי אתיופיה, אינם מבני העדה האתיופית.
רוב העובדים האלה לא השתתפו במהלך השנים בהשתלמויות לצורך הכרת התרבות והחברה האתיופית והטיפול בה31 , ואינם מכירים את השפה, התרבות, הערכים ודפוסי החיים של העולים הנזקקים.
יצוין כי במקרים רבים מתקשים העובדים הסוציאליים ליצור .
Winkelman, Ethnic Sensitivify in Social Work , 1999 (בוסטין 2004 'עמ43 , ראו הערה 24.
) 31 בעיריית אשדוד משתתפים שני עובדים סוציאליים החל ממאי 2007 בהשתלמות למניעת אלימות במשפחה בעדה האתיופית באוניברסיטת בר -אילן, ושלושה משתתפים מנובמבר 2006 בהשתלמות דו-שנתית לטיפול ביוצאי אתיופיה בנושא טיפול בטראומה, המתקיימת בבית הספר המרכזי להכשרת עובדים בשירותי הרווחה של משרד הרווחה.
בהשתלמות זו משתתפת גם עובדת סוציאלית מעיריית נתניה.
קשר עם מטופליהם, מאחר שהשפה העברית אינה שגורה בפי העולים, ואילו שפות העולים אינן שגורות בפי העובדים.
מממצאי הביקורת באשדוד ובנתניה עולה כי בשלושת תחומי הנזקקות שנבדקו לא ניתן היה לתת למטופלים טיפול סוציאלי מיטבי במסגרת הקיימת: חסרו מטפלים היודעים את השפות שהעולים מדברים בהן או בעלי הכשרה מיוחדת בתרבות העולים מאתיופיה; ולצורך הטיפול בזקנים גם חסרו מסגרות טיפול ייחודיות (ראו להלן).
מהסברי המפקחת הארצית למשרד מבקר המדינה עולה, כי במקרים רבים העובדי ם הסוציאליים שאינם יוצאי אתיופיה מתקשים לתת טיפול סוציאלי לעולים מאתיופיה, מאחר שהשפה העברית אינה שגורה בפי המטופלים, והמטפלים חסרים מתרגמים במספר שיאפשר לתת את הטיפול הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי נוכח הייחודיות התרבותית והחברתית של העולים מאתיופיה, יש להשתלמויות ייעודיות העוסקות בחברה ובתרבות האתיופית משנה חשיבות, והן מהוות מרכיב משמעותי העשוי לתרום להצלחת הטיפול הסוציאלי בנזקקים מקרב אוכלוסייה זו.
על משרד הרווחה להיערך אפוא לעריכת השתלמויות לכל העובדים הסוציאליי ם המטפלים ביוצאי אתיופיה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הרווחה, כי עליו ליזום פעולות אשר יביאו להגדלת מספר יוצאי אתיופיה שיוכשרו כעובדים סוציאליים, ובתקופת הביניים להגדיל משמעותית את מספר המתרגמים שיבואו לעזרת המטפלים ביוצאי אתיופיה.
עיריית אשדוד הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא תפעל כדי שמשרד הרווחה יאשר תקציב לביצוע הכשרות לעובדי הרווחה המטפלים בעולים מאתיופיה, ובמקביל תקצה העירייה תקציב לביצוע הכשרה "פנים-ארגונית" לעובדי הרווחה.
עבודת הוועדה לקליטת עלייה בעיריית אשדוד ובעיריית נתניה .
נקבע כי "בעי]נוסח חדש[ בפקודת העיריותרייה שלפחות 10% מתושביה עלו לישראל אחרי יום ד' בשבט התש"ן (1 בינואר 1990 ) תבחר המועצה ועדה לקליטת עליה שתטפל בכל עניין הנוגע לקליטתם של התושבים האמורים".
בסעיף 166 (אא) לפקודת העיריות נקבע כי "ועדה שחובה להקימה לפי כל דין תכונס לפחות אחת לשלושה חודשים".
אשדוד ונתניה קלטו מספר רב של עולים.
בסוף שנת 2006 ,התגוררו בהן, לפי נתוניהן 72,000 ו- 65,000 עולים, בהתאמה, שעלו ארצה לאחר שנת 1990 .
בשתי הערים היוו העולים יותר משליש מאוכלוסייתן.
משרד הפנים פרסם קווים מנחים לפעילות ועדת הקליטה כדלהלן: הוועדה תגבש את מדיניותו של היישוב לקליטת העולים החדשים ותמליץ על תכניות מקיפות לקליטתם ביישוב; תעודד 1464 דוח שנתי58ב .
ותטפח את שיתוף הפעולה של המחלקות השונות המטפלות בקליטת עולים ברשות המקומית עם מוסדות ציבוריים וגופים התנדבותיים בתחום היישוב ועם משרדי הממשלה העוסקים בתחום32 .
נמצא כי ועדות הקליטה שנבחרו בשתי הערים לא פעלו באופן סדיר: באשדוד קיימה הוועדה ישיבה אחת בנובמבר 2003 , סמוך לבחירתה, ובנתניה היא קיימה מאז בחירתה בינואר 2004 ארבע ישיבות, שהאחרונה שבהן התקיימה באוגוסט 2006 .
בישיבות האמורות לא דנו שתי הוועדות בעניינם של העולים מאתיופיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריות כי באי -מילוי חובתן החוקית להפעיל את ועדת הקליטה באופן סדיר יש כדי לפגוע בתפקוד העירייה בשלושה תחומים מהותיים: בתהליך גיבוש המדיניות של העירייה בנושא קליטת העולים; בתיאום ובשיתוף הפעולה בין היחידות השונות בעירייה העוסקות בטיפול בע ולים; ובפיקוח על יישום תכניות בתחום קליטת העלייה ובמעקב אחריהן.
לפיכך על העיריות להפעיל לאלתר את ועדת הקליטה.
טיפול אגפי הרווחה באשדוד ובנתניה בעולים מאתיופיה .
בחוק שירותי הסעד, התשי"ח- 1958 (להלן- חוק שירותי הסעד), נקבע כי "רשות מקומית תקיים לשכת סעד לשם טיפול סוציאלי בנזקקים והגשת סעד להם".
בתקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים), התשמ"ו- 1986 ,", הוגדרה רשות מקומית המפעילה לשכת סעד "רשות סעד החייבת להגיש סעד וטיפול סוציאלי לנזקק שפנה אליה וביקש זאת, וכן חייבת לשאת בהוצאות הטיפול הסוציאלי, בכפוף לאמור בתקנות ובהוראות של תקנון העבודה הסוציאלית .
רבים מהעולים מאתיופיה נזקקים לסיוע חמרי ולטיפול סוציאלי של לשכות הרווחה ביישוביהם.
להלן נתונים דמוגרפיים ונתונים על מטופלי הרווחה באשדוד ובנתניה הנכונים לסוף שנת 200633: .
הרווחה עולים מאתיופיה .
2% 6,500 204,000 אשדו .
2% 10,800 173,800 נתניה .
* לפי נתוני משרד הקליטה.
32 ,האגף למינהל מוניציפלי במשרד הפניםהמדריך השימושי לנבחר ברשות המקומית , מפע"ם, מהדורה שלישית, אוקטובר 2003 .
33 נתוני כלל האוכלוסייה הם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
הנתונים על מטופלי הרווחה הם של העיריות.
מהנתונים שבטבלה עולה כי העולים מאתיופיה היוו בסוף שנת 2006 כ-3% וכ-6% מכלל אוכלוסיית הערים אשדוד ונתניה, בהתאמה.
יותר ממחציתם היו בטיפול אגפי הרווחה בערים אלו, כך ששיעורם בקרב מטופלי אגפי הרווחה היה גבוה בהרבה משיעורם בכלל האוכלוסייה.
אוכלוסיית מטופלים כה גדולה ומיוחדת בצרכיה מחייבת היערכות של העירייה בכלל ושל אגף הרווחה שבה בפרט לטיפול בנזקקים מקרב אוכלוסייה זו.
מדובר בהכשרת צוות טיפולי מתאים העונה על צורכי אוכלוסיית הנזקקים, בקביעת מדיניות הטיפול בתחומי הנזקקות השונים ובהקמת מסגרות טיפול מתאימות.
הפעלת עובדי סמך-מקצועיים משרד הרווחה מאפשר לעובדות סוציאליות להיעזר בעת הטיפול בנזקקים ב"עובדים סמך - מקצועיים".
מדובר בעובדים ללא הכשרה מקצועית רשמית בעבודה סוציאלית או במקצועות קרובים, הבאים בדרך כלל מהקהילה.
מה שמייחד אותם הוא קרבתם למטופלים מבחינת אורח החיים, המנטליות, התרבות, הע רכים, השפה ודפוסי החיים.
עובדי הסמך יכולים להשתלב בסוגים שונים של טיפול במשפחה, בזקנים ובקטינים.
בתע"ס מוצע להסתייע בעובדי סמך למתן עזרה למשפחות אשר אין ביכולתן להפיק את מלוא התועלת ממסגרות קבוצתיות, למען שיפור תפקודן וחיזוקן בחיי היום יום במסגרת הבית, המשפחה והקהילה.
שילוב עובדי הסמך בטיפול באוכלוסיית העולים מאתיופיה חיוני נוכח המחסור בעובדים סוציאליים שהוכשרו לטפל בעולים יוצאי אתיופיה.
בשנת 2006 נעזרו אגפי הרווחה באשדוד ובנתניה ב-17 וב-28 עובדי סמך, בהתאמה, מקרב יוצאי אתיופיה.
העיריות נהגו להפעיל כל עובד כמסייע למשפחה נזקקת אחת למשך כחצי שנה, כך שבפועל זכו לסיוע עובדי הסמך משפחות מעטות יחסית מהמאות הרבות של המשפחות הנזקקות המטופלות באגף הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי נוכח המספר המצומצם יחסית של עובדי הסמך ביחס למספר הנזקקים, יש מקום לבחון עם כל אחת מהעיריות את הגדלת מספר עובדי הסמך הקיימים, כדי לתת מענה למשפחות המתקשות לתפקד בחיי היום יום ואין ביכולתן להפיק תועלת ממשית ממסגרות סיוע אחרות המוצעות לנזקקים.
איתור נזקקים בתקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים), התשמ"ו - 1986 , נקבע כי "רשות סעד תגיש סע ד וטיפול סוציאלי לנזקק שהפנה אליה בקשה לכך"34 .
משרד הרווחה קבע בתע"ס את העקרונות שינחו את עובדי המחלקות לשירותים חברתיים בעבודתם ובהם "קירוב השירות לפונה והגברת זמינות ונגישות השירותים".
לצורך זה נקבע "איתור אוכלוסייה הזקוקה לשירותי לשירותים חב[ המחלקה לש"ח ואינה פונה אליה" כמטרה ראשונית לעובדי המחלקה.
]רתיים עובדי המחלקה לשירותים חברתיים נדרשו בתע"ס לנסות לזהות בעיות פוטנציאליות במשפחות עולים מטופלות עוד בטרם התפרצותן.
עוד נדרשו העובדים ליזום איתור מוקדם של ילדים ובני נוער עולים בעלי קשיי הסתגלות חריפים.
34 בתקנות הוגדר סעד כ"עזרה חומרית ישירה או עקיפה שלגביה קיימים כללי זכאות"; טיפול סוציאלי הוגדר כ"כל סוגי עזרה ושירותים סוציאליים למעט סעד".
משרד הרווחה נוהג להבחין בין שלושה סוגי איתור: 1 ,.
איתור ישיר על ידי גורמי הרווחה תוך הגעה למקום הימצאותו של הנזקק והכרת ערכיו, הנורמות ודפוסי התנהגותו בסביבתו הטבעית; 2 ;.
איתור עקיף על ידי גורמים קהילתיים הנותנים שירותים לנזקקים3 .
איתור בין-תחומי על ידי גורמים הנותנים שירותים משיקים לתחום הרווחה (חינוך ומגזר שלישי)35 .
בביקורת נמצא כי פעולות האיתור הישירות שביצעו שתי העיריות היו מצומצמות ביותר פעילותן המצומצמת של העיריות נסמכת על פי הסברי העיריות על העובדה שכמחצית מאוכלוסיית הקהילה מוכרת ממילא לאגפי הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה לעיריות כי מרבית הקשרים של האגף עם העולים יוצאי אתיופיה נוגעים למתן סעד חומרי, ולנוכח קשר זה לא תמיד ניתן לאתר בעיות המצריכות טיפול סוציאלי.
נוסף על כך, כמחצית מאוכלוסיית העולים אינה מוכרת לאגפי הרווחה.
בעובדות אלו יש כדי להדגיש את החשיבות שבהרחבת הפעולות לאיתור ישיר של נזקקים מקרב העדה.
יצוין כי בחלק מתחומי הנזקקות, כגון אלה שנכללו בבדיקת משרד מבקר המדינה (אלימות במשפחה, טיפול בזקנים והמאבק בשימוש בסמים), נדרש בעיקר טיפול סוציאלי, ואין לנזקקים בתחומים אלו נגיעה לתחום הסעד החומרי.
על העיריות לבחון אפוא את היערכותן ואת המענה שלהן בתחום האיתור הישיר של הנזקקים מקרב אוכלוסיית העולים מאתיופיה שבתחומן, ולגבש תכנית איתור מוגדרת אשר תבטיח פעילות שיטתית ועקבית של עובדים, בעיקר בקרב העולים מאתיופיה שאינם מוכרים לגורמים המטפלים.
התיאום בין גורמים המטפלים בעולים מאתיופיה בעיריית אשדוד .
הטיפול בתחומי נזקקות שונים של אוכלוסיית העולים מאתיופיה מחייב גישה טיפולית מערכתית במשפחה הנזקקת ומעצים את הצורך בתיאום ובהעברת מידע בין כל המטפלים בבני המשפחה ובקהילה.
יש גורמים שונים בעיריית אשד וד העוסקים בטיפול בתחומי רווחה שונים הקשורים לעולים מאתיופיה: באגף הרווחה יש עובד סוציאלי למשפחה, עובד סוציאלי לזקן, מרכז למניעה ולטיפול באלימות במשפחה, מענה ייחודי לרווחת הנוער ומדור ליוצאי אתיופיה במחלקה לעבודה קהילתית; מחוץ לאגף הרווחה יש מחלקה למניעת נ שירה ולקידום נוער במינהל החינוך, מוקד קליטה עירוני לעולי אתיופיה (להלן - מוקד קליטה) 36 הפועל לצד המחלקה לעלייה ולקליטה בעירייה ורשות עירונית למאבק בהתמכרויות ובאלימות.
נוכח המספר הגדול של הגורמים המטפלים, חיוני שיהיה תיאום קבוע ומובנה ביניהם.
35 ,משרד העבודה והרווחהתוכנית לטיפול בנערות במצוקה: סיכום עבודת צוות במינוי מנכ"ל משרד העבודה והרווחה (מאי 2002.
) 36 משרד הקליטה הקים במהלך השנים 2000 -2007 עשרים מוקדי קליטה בלב שכונות שיש בהן ריכוז גבוה יחסית של יוצאי אתיופיה.
מטרתם להאיץ ולהעמיק את תהליכי הקליטה.
המוקדים מופעלים בידי הרשויות המקומיות ומשרד הקליטה משתתף במימונם.
נמצא כי העירייה לא פעלה ליצירת תיאום בין פעולות כל הגורמים האמורים, ואף לא דאגה להפגיש נציגים מגופים אלה לדיונים משותפים לצורך קביעת מדיניות טיפול אחידה ומניעת כפילויות.
כתוצאה מכך פעל כל גורם טיפולי לבדו, ללא תיאום עם גורמי טיפול אחרים, בלי שהעביר מידע לגופים אחרים ולעתים אף תוך ביצוע מטלה זהה לזו של גוף טיפולי אחר.
מצב זה עשוי לפגוע במתן טיפול נאות.
להלן דוגמאות: (א) מנהלת אגף הרווחה הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי אין תיאום בין אגף הרווחה לבין מוקד הקליטה, וכי אין ישיבות מטה משותפות לתיאום העבודה.
גם מדברי מנהל מדור יוצאי אתיופיה במחלקה לעבודה קהילתית באגף הרווחה עולה כי אין קשרי עבודה ואין שיתוף פעולה בין אגף הרווחה למוקד הקליטה.
אחת מהמשימות שמשרד הקליטה הטיל על מוקד הקליטה היא לפעול לתיאום מרבי בין הארגונים הפועלים בתחום קליטת העולים מאתיופיה.
חוסר שיתוף פעולה של אגף הרווחה עם מוקד הקליטה אינו מאפשר את מילויה של משימה זו.
(ב) קצין ביקור סדיר 37 (להלן- קב"ס) במינהל החינוך שבעירייה מסר למשרד מבקר וכל גוף רוצה לשלוט ב'אחוזה' שלו".
כך ]מטפלים בתוך העיר[ המדינה כי "יש ריבוי גופים לדוגמה אין לו כל קשר עם מוקד הקליטה, והקשר עם המדור באגף הרווחה המטפל בבני נוער במצוקה לקוי ואינו עונה על צרכים מידיים של בני נוער במצוקה שבטיפולו.
(ג) במכתב מינואר 2007 ממנהלת מחוז תל אביב והמרכז שבמשרד הקליטה לעירייה פורטו קונפליקטים בין הגורמים העוסקים בקליטת יוצאי אתיופיה בעירייה לבין אלו שבמשרד הקליטה.
במסמך נכתב בין היתר כי "עובדי משרד הקליטה נאלצו להתגבר על הקשיים שנוצרו לעיתים קרובות ביחסים עם מחלקת הקליטה של העירייה".
שני גורמי טיפול, עובדי המדור ליוצאי אתיופיה שבמחלקה לעבודה קהילתית ועובדי מוקד הקליטה, ביצעו פעולות זהות ללא כל תיאום בינ יהם: טיפול בפניות של עולים מאתיופיה, ליווי לגופים מוסדיים וגיוס פעילים מתנדבים מקרב בני העדה.
נמצא שהיו עולים שפנו לשני הגופים בזה אחר זה, לעתים אף בהפרש של כמה שעות.
בתיקי אגף הרווחה ומוקד הקליטה לא נמצאו כל אסמכתות המעידות על תיאום או על קיום פעולות למניעת כפילות בין המדור לבין מוקד הקליטה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי ריבוי הגופים המטפלים בעולים מאתיופיה בלא שהוסדרו תחומי פעילותם והקשרים ביניהם הביא לכפילות בפעילות ולשיתוף פעולה לקוי בין הגורמים ולזרימת מידע לקויה.
על העירייה להגדיר בכתב ובאופן ברור את המטרות ואת הפעילות של כל אחד מגופי הטיפול, תוך הדגשת המֵישַקִים ביניהם, ולוודא כי שיתוף הפעולה ושיתוף המידע בין הגורמים השונים מתקיים בפועל.
37 בסעיף4 לחוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 , נקבעה חובת הורים לדאוג שילדם בגיל חינוך חובה ילמד באופן סדיר במוסד חינוך מוכר; כן נקבעו הסנקציות שבית משפט רשאי להטיל על הורים שלא מילאו את חובתם.
בית משפט שדן בעברה לפי סעיף זה חייב לקבל את חוות דעתו של "קצין ביקור סדיר" שהוגדר "עובד מדינה או עובד רשות מקומית ששר החינוך והתרבות הסמיכו לענין זה".
קצין הביקור הסדיר אמון על איתור תלמידים שנשרו ממערכת החינוך ועל שילובם מחדש במוסדות החינוך.
עיריית אשדוד כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה לגבי הצורך בשיפור התיאום בין הגורמים המטפלים, וכי אחת המשימות הראשונות של מנהלת מחלקת הקליטה בעירייה תהא שיפור התיאום בתחום זה.
עוד ציינה העירייה בתשובתה כי במסגרת הפרויקט הלאומי לעולי אתיופיה38, פועלת בעירייה ועדה רב-תחומית בראשות ראש העירייה ששותפים בה נציגי הגופים העירוניים והממשלתיים שיש להם נגיעה לטיפול בעולי אתיופיה.
בין השאר משמשת הוועדה כגוף לתיאום ולהעברת מידע.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי הוועדה הרב -תחומית האמורה דנה בתחום החינוך בלבד.
כמו כן בשתי הישיבות שקיימה הוועדה לא היה דיון בנושאי הרווחה בכלל, ולתיאום בין הגורמים העוסקים בתחום זה בפרט.
:במוקד הקליטה שבעיריית אשדוד פועלים שני ממלאי תפקידים בתחומי החינוך והרווחה רכזת הנוער ורכזת החינוך.
נמצא כי חלק מעיסוקיהן זהים לעיסוקיהם של גורמים אחרים בעירייה: (א) רכזת הנוער שבמוקד הקליטה אחראית לכלל פעילויות החינוך של בני נו ער יוצאי אתיופיה.
במסגרת תפקידה היא מגשרת ומתווכת בין הנער ומשפחתו לבין מוסדות החינוך העל-יסודי, מפנה את בני הנוער לפעילות במתנ"ס ובמוקד הקליטה ומאתרת בני נוער שאינם לומדים.
הרכזת נוהגת לסייר ברחובות העיר בשעות הבוקר והערב בניסיון לאתר בני נוער יוצאי אתיופיה שאינם לומדים, ולהביא את שמות בני הנוער שאיתרה לידיעת הקב"סים ומגשר הפנימיות.
נמצא כי אף שתפקיד הרכזת דומה בעיקרו לתפקידי הקב"ס והמגשרות, לא נדון בעירייה אופן הפעולה של בעלי התפקידים, ולא נתחמו שטחי הפעולה של כל אחד מהם.
(ב) רכזת החינוך אחראית לפעילויות חינוך הקשורות לתלמידים בגיל הגן ובית הספר היסודי.
חלק מתחומי פעילותם של רכזת החינוך ושל מגשרים הפועלים בבתי הספר היסודיים בעיר39 .
חופפים משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אשדוד, כי העבודה במוקד הקליטה בתחום החינוך במקביל לעבודתם של גורמים אחרים בתחום זה מחייבת היערכות נאותה של העירייה בשלושה תחומים: הגדרת תחומי העיסוק של כל אחד מממלאי התפקידים תוך התייחסות פרטנית לפעילויות ולתחומי עיסוק חופפים; בחינת שאלת היעילות שבקיום הפעולות המקבילות על ידי כמה ממלאי תפקידים; קביעה של הסדרים מוגדרים לדיווח ולהעברת מידע בין הרכזות במוקד הקליטה לבין ממלאי תפקידים אחרים.
38 הפרויקט הלאומי לקהילה האתיופית בישראל בע"מ - חברה ללא כוונת רווח שנוסדה בידי הסוכנות היהודית וכמה ארגונים וולונטריים המיועדים לקליטת עולי אתיופיה בישראל (להלן - הפרויקט הלאומי).
39 מגשר פנימיות הוא עובד אגף הרווחה המגשר בין מוסדות חינוך פנימייתיים לבין בני נוער יוצאי אתיופיה השוהים בהם ובני משפחתם.
בבתי הספר העל -יסודיים פועלות ארבע מגשרות, שאת שכרן מממנים מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך (גוף מייעץ במשרד החינוך) והפרוייקט הלאומי.
בבתי הספר היסודיים פועלות שתי מגשרות, שאת שכרן מממן מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך, ומגשר שאת שכרו מממנת קרן קרב.
הטיפול בתופעת האלימות במשפחה .
תהליך מעבר מתרבות אחת לאחרת, כעלייה לישראל, מאופיין וכרוך בשינויים רבים: פיסיים חברתיים ותרבותיים והעולה מתמודד עם בעיות רב מימדיות, בהן ארגון מחדש של מערכות יחסים בתוך המשפחה שה תפקידים בה השתנו.
המעבר מאתיופיה - מתרבות מוצא פטרנליסטית בה הגבר היה ראש המשפחה ובעל הכבוד הרב ביותר - לישראל בה נשות העדה הועצמו וזכו לעצמאות כלכלית יחסית והגברים הוזנחו ואבדו את מעמדם ובעיקר את כבודם, יצר במשפחות רבות שבר שעשוי להביא לאלימות במשפחה.
המצ ב הכלכלי הקשה של משפחות עולים רבות והאפשרות שניתנה לנשים למצוא עבודה ולהיות למפרנסות המשפחה בעוד הגברים לא מצאו עבודה הגדילו את המתחים בתוך המשפחה והגבירו נטייה לאלימות.
המשפחה המורחבת פוזרה מבחינה גיאוגרפית, המנהיגות המסורתית - הקייסים והשמגלוץ40 - איבדה מ כוחה, וכך התמוטטו מנגנונים חברתיים מסורתיים שיכלו לעזור בניתוב המתחים לאפיקים מקובלים.
משפחות רבות של עולים מאתיופיה הצליחו להתגבר על משבר העלייה, ובהן מתקיימת מערכת יחסים טובה ללא אלימות, אך משפחות רבות אחרות נותרו שרויות במשבר עם פוטנציאל ליחסי אלימות בתוכן41.
נתונים סטטיסטיים של משטרת ישראל מצביעים על שיעור גבוה של אלימות בין בני זוג יוצאי אתיופיה יחסית לשיעורם בכלל האוכלוסייה בישראל, ועל עלייה במספר מקרי רצח של נשים על רקע אלימות במשפחה42 .
מנתוני משרד הרווחה עולה כי רק שיעור זניח של זוגות יוצאי אתיופיה הנזקקים לטיפול מגיע לידיעת גורמי הרווחה המטפלים.
ספרות המחקר מלמדת כי מחסומים תרבותיים כגון מחסומי שפה וחוסר אמון ומחסומים המצויים בעיקר אצל מהגרים מתרבויות מסורתיות קולקטיביסטיות מונעים ממהגרים לפנות לקבלת המענה שמציע הממסד של החברה הקולטת43.
משרד הרווחה רוא ה את מקומה של האישה במשפחתה כמרכזי לטיפוח שלמּות המשפחה.
האלימות כלפי נשים במשפחה מתפרסת על פני רצף, החל משליטה על המשאבים הכלכליים דרך בידוד חברתי ואלימות מילולית ונפשית וכלה באלימות פיזית ומינית.
המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות נדרשו בתע"ס לפעול לאיתור מוקדם של נשים מוכות ולבנות תכנית טיפולית עבורן.
מרכז למניעת אלימות במשפחה טיפול ארוך טווח בנפגעי אלימות ניתן במסגרת מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה (להלן - המרכז).
המרכז נועד לספק מענה ברמות שונות וברבדים שונים לכל בני המשפחה ובכל רמת פגיעה אפשרית.
לאור זאת יש במרכז סל מגוון של שירותים, סעד ומענה למניעת אלימות במשפחה ולטיפול באלימות לאורך רצף טיפולי החל מבניית תכנית הגנה וכלה בטיפול מעמיק, בהתאם לצרכים השונים ובהתאם לעיתוי הפנייה לעזרה.
שמגלוץ הם זקני הקהילה האתיופית שהיו מנגנון גישור בקהילה 41 ,לאה קסן וליאת קידראלימות בין בני זוג בקרב משפחות יוצאות אתיופיה בישראל, אונ' בן- גוריון, ג'וינט ישראל, משרד הרווחה, ספטמבר 2006.
42 ,ישיבה משותפת של ועדת הקליטה והתפוצות ושל הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת 12.
43 ,לאה קסן ואחריםמדריך להפעלת תכנית קהילתית לשלום המשפחה (יָבֵתֵסֶב - דְהֵנֵנֶת) יו צאת אתיופיה, המרכז הישראלי לשיטות מחקר איכותניות, אוניברסיטת בן גוריון (דצמבר 2005.
עיריות אשדוד ונתניה מפעילות, כל אחת בתחומה, את המרכז האמור.
את המרכז בנתניה מפעילות במשותף עיריית נתניה ו-11 מועצות נוספות44 בסביבתה, והוא מטפל בנפגעי אלימות מנתניה ומיישובי הסביבה.
המרכז מעניק טיפולי מניעה קהילתיים וטיפולים פרטניים וקבוצתיים לגברים ולנשים נפגעי אלימות ולקבוצות של ילדים.
בשנת 2006 טיפל המרכז בנתניה ב-495 משפחות, מהן 54 יוצאות אתיופיה.
המרכז באשדוד טיפל בשנה זו ב -310 משפחות, מהן24 .
יוצאות אתיופיה בתע"ס נקבע כי "בכל מרכז תופעל ועדת היגוי שתפקידה לדאוג ליישום מדיניות המשרד, ליווי עבודת המרכז, אישור תוכניות עבודה שנתית ומעקב אחר הביצוע.
ועדת ההיגוי תתכנס, לפחות, פעמיים בשנה.
מנהל המחלקה לשירותים חברתיים אחראי לזימון הוועדה, באמצעות מנהל המרכז".
מנהל אגף הרווחה ברשות המקומית יעמוד בראש הוועדה.
ועדת ההיגוי במרכז שבאשדוד לא דנה בנושא האלימות במשפחות העולים מאתיופיה.
ועדה נוספת שפעלה בעירייה במסגרת המרכז בשם "אלימות נגד עולים" דנה לראשונה בנושא זה ביוני 2007 .
ועדות אלו לא אישרו תכניות עבודה שנתיות בנושא המטפלים באלימות במשפחה המרכז מטפל בבני המשפחה בדרכים כגון טיפול פרטני באמצעות שיחות, טיפול קבוצתי והפניית הגבר האלים לשירות מבחן באמצעות בית המשפט והרחקת האישה הנפגעת למקלט לנשים מוכות45 .
ככלל, טיפול שיחתי מחייב את המטפל להכיר היטב את אורחות החיים של המטופל ולשוחח אתו בלשון דיבור משותפת, המוכרת למטפל על בוריה.