HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עולה כי בכל התאגידים שנבדקו ושבהם יש ועדת ביקורת, לא וידאה הוועדה כי ההנהלה או המנכ"ל אמנם דנו בכל דוחות הביקורת הפנימית.
: משרדי הממשלה בשתי החלטות ממשלה בעניין הקמת ועדה למעקב אחר תיקון הליקויים96 נקבע בין השאר כי בכל משרד יקים המנכ"ל ועדה בראשותו למעקב אחר תיקון הליקויים.
תפקידיה של הוועדה יהיו לעקוב אחר תיקון הליקויים שעלו בביקורות של מבקר המדינה והמבקר הפנימי.
בוועדה יהיו חברים היועץ המשפטי של המשרד, המבקר הפנימי והחשב.
93 ככלל, נבדקו דוחות הביקורת אשר הוגשו מפברואר 2008 , מועד כניסתה של המנכ"לית דאז לתפקידה, ועד סוף שנת 2010.
יום 95 מבדיקה שנעשתה בנוגע לשנים 2008 -2010 בלבד, שנות כהונתה של המנכ"לית דאז, עולה ש-15 דוחות ביקורת מ-38 שנבדקו (כ -39% ) לא נידונו כלל, ו-19 מ-23 ( הדיונים שקיימה המנכ"לית בעניין הדוחות בשנים אלה83% ) היו לאחר יותר מ-45 יום ממועד הגשת הדוח.
בממוצע חלפו בשנים אלה113 יום ממועד הגשת הדוח ועד מועד הדיון בו.
96 'החלטה מס92 - "הטיפול בממצאי מבקר המדינה" מ- 19.
80, והחלטה מס' 686 /(תמ10 )- "ועדות מעקב אחר תיקון הליקויים" מ- 21.
בכל משרדי הממשלה שנבדקו קיימות ועדות למעקב אחר תיקון הליקויים בראשותו של המנכ"ל, ונמצא שהן דנו בדוחות מבקר המדינה.
ואולם נמצא שבשליש מהמשרדים לא דנו הוועדות בדוחות הביקורת הפנימית, כלומר שליש מהמנכ"לים של משרדי הממשלה שנבדקו לא דאגו כי הוועדה למעקב אחר תיקון הליקויים תדון בדוחות הביקורת הפנימית כנדרש.
בהיעדר מעורבותם של המנכ "לים בתיקון הליקויים, עלולה אפקטיביות עבודתו של המבקר הפנימי להיפגע.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 193 .
כך למשל לא נמצאו במשרד הבריאות מסמכים המעידים על שהוועדה למעקב אחר תיקון הליקויים דנה מאז שנת 2004 בדוחות המבקר הפנימי, אלא רק בדוחות מבקר המדינה, אף שחבריה מחויבים על פי כתבי המינוי שלהם97 לעקוב גם אחר תיקון הליקויים שעלו בדוחות הביקורת הפנימית.
: החברות הממשלתיות כדי לאפשר מעקב אפקטיבי אחר תיקון הליקויים מן הראוי כי הדירקטוריון יקבע כי על היחידה המבוקרת לדווח על תיקון הליקויים הנתונים לאחריותה.
מניתוח השאלונים ששלח משרד מבקר המדינה עול ה כי בכ -36% מהחברות שנבדקו לא חייב הדירקטוריון את היחידה שבדק המבקר הפנימי לדווח על תיקון הליקויים שעלו בביקורת, ובדבר יש פגיעה באפקטיביות של הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקיים מעקב אפקטיבי אחר תיקון הליקויים שעלו בדוחות הביקורת הפנימית, על הדירקטוריון של כל חברה לחייב את היחידה המבוקרת לדווח על תיקון הליקויים הנתונים לאחריותה.
פעולות שנעשו לקידום הביקורת הפנימית .
: חוק הביקורת הפנימית חוק הביקורת הפנימית, שהוא חוק מסגרת החל על גופים השונים במהותם זה מזה, נחקק כאמור בשנת 1992 .
בעת חקיקתו היה החוק חוק חדשני בהשוואה בין -לאומית שנועד להסדיר את מעמדו של המבקר הפנימי במגזר הציבורי, ובכלל זה במגזר הממשלתי.
במשך השנים נעשו בחוק כמה תיקונים, וכן הועלו כמה הצעות חוק פרטיות לשינויו, כדי לשפר את האפקטיביות של הביקורת הפנימית.
דוח ועדת זילר : כאמור, באוגוסט 2005 הקימה שרת המשפטים דאז גב' ציפי לבני את ועדת זילר לבחינת חוק הביקורת הפנימית.
בדצמבר 2006 הגישה הוועדה דוח בעניין זה לשרת המשפטים.
בדוח היו בין היתר המלצות לנקיטת צעדים לחיזוק מעמדו של המבקר הפנימי, ובהם השוואת מעמדו של המבקר הפנימי במשרד הממשלתי למעמדו של הסמנכ"ל למינהל, הקמת גוף -על בעל סמכות הכרעה בנושאים השנויים במחלוקת בין המבקר הפנימי ובין הגוף המבוקר ועוד.
: תיקון חוק הביקורת הפנימית משרד המשפטים פועל להשלים את "הצעת חוק הביקורת הפנימית (תיקוני חקיקה), התשס"ט - 2009 ", שנועדה לתקן את חוק הביקורת הפנימית 98 .
בהצעה לתיקון החוק נכללת הקמתה של ועדה לענייני מבקרים פנימיים בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים, אשר תייעץ לשר בהתקנת התקנות לחוק הנוגעות לפעילותו של המבקר הפנימי ולנוהלי הביקורת הפנימית וכן בנוגע להפסקת עבודתו של המבקר הפנימי.
97 לדוגמה כתב מינויו של מנכ"ל משרד הבריאות דאז לוועדה למעקב אחר תיקון הליקויים מ- 15.
98 נוסח תזכיר הצעת החוק המעודכן ל- 21.
במועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר שהוגש דוח ועדת זילר, טרם השלים משרד המשפטים את הכנת הצעת החוק וטרם הכין תזכיר הצעת חוק, וממילא טרם הגישה הממשלה לכנסת את ההצעה לתיקון החוק.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 195 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 מסר מנכ"ל משרד המשפטים כי תזכיר הצעת החוק שמכין משרד המשפטים לתיקון חוק הביקורת הפנימית נמצא בשלב מתקדם, ובעוד זמן לא רב יובא לאישורם של הגורמים הבכירים במשרד המשפטים, בטרם יופץ להערות הציבור.
חוק הביקורת הפנימית שנחקק בשנת 1992 וקבע כי על כל גוף ציבורי לבצע ביקורת פנימית, היה מהלך רב חשיבות במינהל הציבור י בישראל, מכיוון שקבע אמצעי פיקוח על תקינות תפקודם של הגופים הציבוריים ותרם בכך לשיפור תפקודם ולהגברת אמון הציבור בהם.
ואולם ממצאי דוח זה מצביעים על ליקויים בדרך פעולתם של הגופים הציבוריים שנבדקו בכל הנוגע לביקורת הפנימית בהם, ועל כי חלק מההסדרים המוסדיים הקיימים אינם מבטיחים את העצמאות הדרושה למבקר הפנימי בארגון הציבורי לשם ביצוע תפקידו כנדרש על פי החוק.
עצמאות המבקר והשאיפה להקטנת תלותו הן מאושיות הביקורת הפנימית, ותלות מרובה שלו פוגעת באינטרס הציבורי לשמור על תקינותו של השירות הציבורי.
במשרדי הממשלה לא התגבש הסדר המבטיח את מידת העצמאות הדרושה למבקר הפנימי כדי שיוכל למלא את תפקידו כראוי.
הסדר כזה יתאפשר באמצעות מיסוד זיקתו של המבקר הפנימי במשרד הממשלתי לגורם ביצוע ובקרה ממשלתי חוץ -משרדי, בדומה להסדרים שהתגבשו בנוגע לשומרי הסף במשרדי הממשלה.
יש לציין כי עמדת משרד מבקר המדינה היום כבעבר היא שגורם זה צריך להיות חלק מהרשות המבצעת, ולפיכך אינו יכול להיות משרד מבקר המדינה שאינו חלק ממנה.
נוסף על כך, לא השתמשו השרים בעבודת המבקר הפנימי כדי לממש את אחריותם המיניסטריאלית ולא היו מעורבים במידה מספקת בעבודתו של המבקר.
בכך נוצרה תלות יתר של המבקר הפנימי במנכ"ל, ולעתים גם בסמנכ"ל למינהל.
תלות זו של המבקר במנכ"ל ובסמנכ"ל למינהל מתבטאת בין היתר באישור תכנית העבודה שלו, בהקצאת המשאבים לעבודתו ובהשפעה על תנאי העסקתו ועל מעמדו בארגון.
בגלל תלות זו נוצר חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, העלול לפגוע הן בעבודתו של המבקר הפנימי והן בהכרעותיו של המנכ"ל בסוגיות הנוגעות לביקורת הפנימית.
האפקטיביות של הביקורת הפנימית תלויה אפוא במידה רבה במנכ"ל ובתפיסתו את תפקידי הביקורת, ולא בהסדר מוסדי המבטיח אותה.
הנציבות לא השכילה לראות בתחום הביקורת הפנימית תחום המחייב קביעת תקנים מזעריים, ונתנה יד לקביעת תקן חסר של כוח אדם ביחידות הביקורת הפנימית במשרדי הממשלה, לאיוש חסר של התקן שנקבע ולמעמדו הארגוני הנמוך של המבקר הפנימי, לעומת מעמדם של המנהלים ושל שומרי הסף במשרדי הממשלה.
הנציבות דחתה במשך השנים בקשות חוזרות ונשנות לבדיקה מחודשת של מעמדם ותנאי שכרם של המבקרים הפנימיים במשרדי הממשלה.
לגבי התאגידים הציבוריים, ממצאי דוח זה מצביעים על כי פעילותם של התאגידים טרם הוסדרה בחוק כללי, וכי קיים הבדל רב בין התאגידים בנוגע להסדרים המהותיים והפרוצדו רליים החלים, על פי החוקים המקימים שלהם, על כל אחד מהם, ובכלל זה בנוגע לביקורת הפנימית בהם.
הדבר אינו עולה בקנה אחד עם ההסדרה הקיימת בחברות הציבוריות ובחברות הממשלתיות ועם ההמלצות של מבקר המדינה ושל המועצה לתאגידים ציבוריים.
עם זאת, יצוין כי בינואר 2013 פרסם משרד המשפטים את תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים, המסדיר את הקמתם ואת פעילותם של התאגידים הציבוריים, ובכלל זה את הביקורת הפנימית בהם.
המועצה בתאגיד הציבורי היא המפקחת על פעילות התאגיד ועל הנהלתו.
על המועצה, בסיוע ועדת הביקורת, לשמש גורם מאזן שיפחית את התלות של המבקר הפנימי במנכ"ל התאגיד ולמלא, בהיבטים מסוימים, את התפקידים המיועדים במשרדי הממשלה לגורמי הביצוע והבקרה החוץ - משרדיים.
ואולם ממצאי הביקורת מלמדים כי המועצות משכו לפעמים את ידיהן מעיסוק במערך הביקורת הפנימית ולא השתמשו בעבודת המבקר הפנימי - ובכך כשלו במילוי תפקידן.
עוד נמצא שוועדות הביקורת בחלק מהתאגידים לא מילאו את תפקידיהן במלואם ולא התכנסו לדון כנדרש.
מצב הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות טוב בהיבטים רבים ממצבה בתאגידים הציבוריים.
עם זאת, עלו בכמה חברות שנבדקו ליקויים בביקורת הפנימית, ובשתיים מהן - חברת חלמיש וחברת שפיה - לא נעשתה כלל ביקורת פנימית במשך פרקי זמן ארוכים, אף שהדבר נדרש בחוק הביקורת הפנימית.
כמו כן, נמצאו ליקויים בפיקוח של רשות החברות על הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות.
על רשות החברות לשפר את הפיקוח שלה על הביקורת הפנימית בחברות הממשלתיות כדי לוודא שהביקורת היא אפקטיבית ומתפקדת כראוי.
לשם כך חובה עליה בין היתר לשלוח את נציגיה לדיוני הדירקטוריון וועדותיו, לדרוש מהחברות להשלים את דוחותיהן לגבי הביקורת הפנימית ולהגישן לה, לנתח את המידע שהיא מקבלת מהן ולבחון את היקף המשאבים שהוקצו לביקורת הפנימית בחברות.
דוח זה מעלה כי חוק הביקורת הפנימית שנחקק בשנת 1992 , ושעליו מבוססת עיקר פעילותו של המבקר הפנימי במגזר הציבורי אינו ממלא את הצורך להבטיח את עצמאותו של המבקר הפנימי ולהקטין את תלותו בגורמים הנתונים לביקורתו.
אף כי ממשלות ישראל היו מו דעות לחולשתו של מוסד הביקורת הפנימית, ואף כי ועדת זילר בחנה את הסוגיה והגישה את המלצותיה כבר בשנת 2006 , אף על פי כן לא טופלו הסוגיות המהותיות בעבודתם של המבקרים הפנימיים מאז סיימה הוועדה את עבודתה.
כך למשל טרם נקבעו בתקנות התקנים המקצועיים המחייבים את המבק רים הפנימיים לפי חוק הביקורת הפנימית, על אף החשיבות שבקביעתם.
הביקורת הפנימית במגזר הציבורי 197 .
נוכח חשיבותו של מוסד הביקורת הפנימית במגזר הציבורי ונוכח קשיי פעילותו במסגרת ההסדרים הקיימים, ראוי כי משרד המשפטים יקדם במהרה את התיקון לחוק הביקורת הפנימית ברוח הצעותיה של ועדת זילר וממצאי דו ח זה וכן את חוק התאגידים הציבוריים בהסתמך על תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים וממצאי דוח זה.
ראוי שהצעות החוקים האלה שמגבש משרד המשפטים ייצרו את המסגרות הארגוניות ואת ההסדרים המוסדיים הדרושים להבטחת האפקטיביות של הביקורת הפנימית.
לשם הבטחת האפקטיביות של ה ביקורת יש להגביר את עצמאותו של המבקר הפנימי במשרד הממשלתי, באמצעות יצירת זיקה בינו ובין גורם ביצוע ובקרה ממשלתי חוץ -משרדי בכיר ובעל סמכויות שיחולו על כלל משרדי הממשלה; וכן להגביר את מעורבותן של המועצה וועדת הביקורת בתאגידים הציבוריים בעבודת המבקר הפנימי ול הסדיר את עבודתן בדומה לקבוע בחוק החברות, ובכלל זה לקבוע את תדירות התכנסויותיה של ועדת הביקורת ואת המניין החוקי לקיום דיוניה.
עם זאת, בלא תלות בגיבוש הצעות החוק על ידי משרד המשפטים כאמור, על הגורמים המוסמכים - השרים הממונים והנציבות, מועצות התאגידים רשות ה חברות והדירקטוריונים - לפעול לתיקון הליקויים במערך הביקורת הפנימית ולשיפור האפקטיביות של הביקורת, ובכלל זה הקטנת תלותו והגברת עצמאותו של המבקר הפנימי והגברת מעורבותן של המועצות וועדות הביקורת בתאגידים, באמצעות התקנת תקנות או מתן הוראות מינהליות.
בדומה למדינות אחרות בעולם המערבי, גם בישראל הולכת ומתרחבת בעשורים האחרונים התופעה של חיים במשפחות חד -הוריות, הנובעת מהעלייה באחוזי הגירושין ומהעלייה הניכרת במספר הנשים הרווקות הבוחרות להביא ילד ל עולם ללא בן זוג.
בשנת 2011 היו בישראל כ- 131,000 משפחות חד-הוריות, שהיוו 12.
4% מכלל המשפחות עם ילדים3 ; מספר הילדים בהן- כ- 219,000 , דהיינו כ-%9 מכלל ילדי ישראל.
התפלגות המשפחות החד -הוריות על פי מעמדם האישי של ההורים הייתה: גרושים - %67 , רווקים- %23 , אלמנים - %104 .
בראשן של המשפחות החד-הוריות בישראל עומדת בדרך כלל אישה; בשנת 2010 היו רק 3.
3% משפחות חד -הוריות שבראשן עמד גבר.
נכון לשנת 2010 היו 92.
4% מן המשפחות החד-הוריות במגזר היהודי 5.
למשפחות החד -הוריות קשיים רבים במישורים הכלכלי, החברתי והרגשי.
עומס הלחצים הנובעים מהמצוקות הכלכליות ומהקשיים החברתיים מוביל פעמים רבות לקשיים של ממש בתפקוד ההורי ולקשיים רגשיים אצל ילדים הגדלים במשפחה חד-הורית.
לכל אלה מצטרפים קשיים שמקורם ביחסה של החברה ובתפיסות הרווחות בה הנוגעות למשפחות חד-הוריות 6.
חלקן של המשפחות החד -הוריות באוכלוסיית המשפחות העניות גדול מחלקן באוכלוסייה כולה.
8% מהמשפחות החד-הוריות מתחת לקו העוני לעומת %26.
8 מהמשפחות הדו-הוריות 7 .
שיעור העוני של ילדים במשפחות חד-הוריות גבוה בכ -%4 משיעור העוני של ילדים במשפחות שבהן זוג הורים 8 .
השוואה בין מדינות העלתה כי המשפחה החד -הורית הממוצעת בישראל ענייה גם בהשוואה למשפחה החד-הורית המערבית 9.
3 המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, "מקבלי גמלאות ילדים 2011 ", סקר תקופתי 239 , 2012.
4 משרד הרווחה והשירותים החברתיים, האגף לשירותים חברתיים ואישיים, השירות לרווחת הפרט והמשפחה - נתוני 2011 , מרץ 2012.
5 המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, "משפחות חד-הוריות 1993 -2010 ," סקר תקופתי232.
6 משרד הרווחה והשירותים החברתיים, האגף לשירותים חברתיים ואישיים , השירות לרווחת הפרט והמשפחה, מידע למשפחות חד-הוריות, 2008.
7 המוסד לביטוח לאומי, "מדדי העוני והפערים החברתיים- 2011 ", נובמבר 2012.
9 מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, דוח מצב המדינה- חברה, כלכלה ומדיניות 2010 , 2011.
מנתוני משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) עולה שבשנת 2011 היו בטיפולן של המחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות (להלן - המחלקות לשירותים חברתיים) כ- 59,000 משפחות חד-הוריות שהיוו כ -45% מכלל המשפחות החד -הוריות.
משפחות חד -הוריות היוו שליש מהמשפחות המטופלות במחלקות אלה, וכשיעור זה מתוכן מקבלות קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי (הבטחת הכנסה ומזונות).
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1333 .
חוק משפחות חד -הוריות, התשנ "ב- 1992 (להלן- חוק משפחות חד -הוריות או החוק), מגדיר מיהו הורה יחיד ואילו הטבות יינתנו לו מכוח חוק זה.
בטיפול במשפחות חד -הוריות מעורבים משרדי ממשלה וגופים אחדים - משרד הרווחה, המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, המוסד לביטוח לאומי, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), משר ד הבינוי והשיכון ורשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים).
בחודשים אפריל-ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הטיפול של המשרדים והגופים השונים במשפחות חד -הוריות.
במסגרת הביקורת נבדקו ההיערכות והפעולות של הגופים השונים בנושא משפחות חד-הוריות; מידת שיתוף הפעולה בין המשרדים והגופים לצורך מתן שירות יעיל; נקיטת פעולות להסרת החסמים המונעים מהמשפחות הללו לממש את ההטבות הקבועות בחוק; ממשקי העבודה בין הגורמים המטפלים, לרבות העברת מידע כדי לפשט את מימוש הזכאות; היערכותם המתכללת של המשרדים להפעלת תכניות לשילובם של הורים יחידים במעגל העבודה ולהערכת תועלתן של התכניות.
הביקורת נעשתה במשרד הרווחה, בארבע מחלקות לשירותים חברתיים ברשויות מקומיות10 , במוסד לביטוח לאומי ובמשרד התמ"ת.
בירורי השלמה נעשו במשרד הבינוי והשיכון ובאגף התקציבים שבמשרד האוצר.
במסגרת הביקורת נאספו נתונים על פעילותן של מחלקות לשירותים חברתיים בנושא משפחות חד -הוריות באמצעות שאלון שהועבר ל-62 רשויות מקומיות (להלן- השאלון).
בשנת 2011 היו ברשויות אלה 106,375 משפחות חד-הוריות, שהיוו כ -81% מהמשפחות החד-הוריות בישראל.
הסדרים למשפחות חד-הוריות .
חוק משפחות חד -הוריות עיגן לראשונה את מכלול זכויותיהן החברתיות והכלכליות של משפחות חד -הוריות לכדי מסגרת משפטית כוללת, ובכך נתן הכרה רשמית למבנה משפחתי זה.
שר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שר הרווחה) ממונה על ביצוע החוק.
על פי החוק, הורה יחיד הוא תושב ישראל שבהחזקתו ילד שטרם מלאו לו 18 שנה הנמצא עמו, והוא אינו נשוי ואין אדם הידוע בציבור כבן זוגו.
במהלך השנים נעשו תיקונים בחוק בכל הקשור להגדרת הורה יחיד.
בתיקון משנת 1994 הורחבה מסגרת הזכאים והוספו שתי קבוצות נוספות המתפקדות באופן מעשי כמשפחות חד-הוריות - מעוכבות גט 11 ועגונות.
התיקון משנת 1998 מבהיר כי על פי התנאי היסודי שנקבע בהגדרה המקורית בחוק, הורה יחיד הוא מי שאין לו בהווה בן זוג.
בעקבות תיקון נוסף בשנת 2001 הורחבה הגדרת הורה יחיד גם לנשים נפגעות אלימות במשפחה, ונקבע שאם תיחשב חד -הורית אם היא חיה בנפרד מהא ב, אם פתחה בהליכי גירושין ואם שהתה לפחות 180 יום במקלט לנשים מוכות.
10 בירושלים, בתל אביב, ברעננה ובבאר שבע.
מי שחי בנפרד מבן זוגו במשך שנתיים לפחות ופתח בהליכי גירושין 1334 דוח שנתי63ג .
בנוסף להגדרה הקבועה בחוק הורחבה הגדרת הורה יחיד בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א- 1980 (להלן- חוק הבטחת הכנסה), גם לבני זוג החיים בנפרד ואינם מכלכלים זה את זה או שאחד מהם נמצא במעצר או במאסר.
בהגדרה זו נכללות משפחות שבהן בן הזוג אינו מכלכל את בת זוגו במשך משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1335 .
30 ימים רצופים וכן מתקיים בהן אחד התנאים האלה: הוגשה תביעה למזונות או בן הזוג נכה ואין לו הכנסה אחרת או בני הזוג חיים בנפרד שנה לפחות.
הזכויות של משפחות חד-הוריות וההטבות שהן זכאיות להן .
בחוק הבטחת הכנסה הוענקו תנאי זכאות מיוחדים למשפחות חד -הוריות.
חקיקה זו שמטרתה העיקרית היא לחלץ משפחות ממעגל העוני, שיפרה באופן ניכר את מצבן הכלכלי של משפחות חד-הוריות.
הורים יחידים המקבלים קצבאות הבטחת הכנסה והשלמת הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי (להלן - קצבת הבטחת הכנסה) זכאים להטבות נלוות למקבלי קצבאות, כמו הנחות במסי הארנונה, ובאגרת רשות השידור.
כמו כן, משרד התמ"ת מפעיל משנת 2003 תכנית לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה, הכוללת הטבות נוספות.
עוד קובע החוק מתן קדימות למשפחות חד-הוריות בתחומים שונים, כמו קדימות בהכשרה מקצועית וסיוע בהשתלבותם של הורים יחידים בשוק העבודה וכן קדימות בקבלת ילדים ממשפחות חד-הוריות למעונות יום, לרבות סבסוד התשלום.
מכוח החוק, ועל פי כללים שנקבעו בנהליו, מסייע משרד הבינוי והשיכון למשפחות חד-הוריות חסרות דיור בשלושה מסלולים, ואלה הם: השכרת דיור ציבורי במחירים נמוכים יחסית, מתן משכנתאות לרכישת דירה וסיוע בשכר דירה.
בעקבות חקיקת החוק תוקן חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה - 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), ונקבעה זכאות למענק לימודים להורה יחיד בעבור כל אחד מילדיו בגילאים 6-11; בהמשך הורח בה תחולת מענק הלימודים לילדים עד גיל 14 .
נכון לאוגוסט 2012 , גובה המענק בעבור ילדים בני6-11 הוא 1,507 ש"ח לשנה, ובעבור בני 12-14 - 837 ש"ח.
בשנת 2011 קיבלו 57,129 משפחות חד -הוריות מענק לימודים בעבור 80,727 ילדים.
היקפו הכולל של המענק היה כ-89 מיליון ש"ח.
]נוסח חדש[ בפקודת מס הכנסה12 , נקבע כי עובד שהוא הורה יחיד ובהחזקתו ילדים שטרם מלאו להם 19 שנים והוא מפרנס אותם, זכאי לשתי נקודות זיכוי נוספות על אלה המוענקות כנקודות קצבה.
בינואר 2012 היה ערכה של נקודת זיכוי 215 ש"ח לחודש.
4 מנתונים שאסף בנק ישראל בשנת 200513 עולה כי לאחר חקיקת החוק שהרחיב את אוכלוסיית הזכאים לקצבה להבטחת הכנסה בקרב המשפחות החד- הוריות, חלה ירידה ניכרת בשיעורי העוני של אוכלוסייה זו ובהיקף התעסוקה בקרבה.
בשנת 2003 החליטה הממשלה לקצץ בקצבת הבטחת הכנסה ובדמי מזונות, לרבות למשפחות חד -הוריות , ולשנות את התנאים לקבלת קצבת הבטחת .
פורסמה בשנת התשכ"א 13 בנק ישראל, מחלקת המחקר, "חוק משפחות חד -הוריות, היצע עבודה ועוני", יולי 2005.
לדוגמה, הורה יחיד, לשני ילדים או יותר, שקיבל קצבת הבטחת הכנסה בגובה 3,346 ש"ח לפני מאי 2003 ,היה זכאי לאחר הקיצוץ בקצבה ל- 2,607 ש"ח בלבד (קיצוץ של כ-22% ).
בעקבות החלטת ממשלה זו שונה חוק הבטחת הכנסה ונקבע כי הורים יחידים המקבלים הבטחת הכנסה ולהם ילדים מעל גיל שנתיים חייבים .
14 גובה הקצבה וההטבות הנלוות קוצצו והופחת גובה השכר מעבודה הפט ור מקיזוז הקצבה.
בעקבות זאת ירד שכר הסף ליציאה מוחלטת ממערך הבטחת הכנסה.
כמו כן הורד גיל הילד הפוטר את האם ממבחן התעסוקה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1337 .
להתייצב בשירות התעסוקה (להלן - מבחן תעסוקה) כתנאי לקבלת הקצבה; עד אותו מועד חובה זו חלה על הורים יחידים לילדים מעל גיל שבע.
בשנת 2003 , על רקע הלחץ הציבורי שנוצר בעקבות הקיצוץ בקצבאות, וכדי לעודד הורים יחידים להשתלב בשוק העבודה, גיבשו משרדי התמ"ת והרווחה, בשיתוף אגף התקציבים במשרד האוצר, תכנית "לעידוד השתלבות אמהות חד -הוריות במעגל העבודה" שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה15.
אלה היו מרכיבי התכנית: (א) מענק כספי של 9,600 ש"ח לשנת העבודה הראשונה המלאה ל הורים יחידים שהגדילו את הכנסתם מעבודה16 ; (ב) מתן הטבות למעסיקים, עד 12,000 ש"ח לשנה ראשונה, בעבור העסקה של הורה יחיד במשרה מלאה17; (ג) החזרי נסיעות עד 3,600 ש"ח לשנת עבודה ותשלום נסיעות ללומדים בהכשרה מקצועית; (ד) מתן זכאות לקורסים ייעודיים ולמסלולים המשלבים הכשרה מקצועית תוך כדי עבודה.
הורים יחידים ברמת השכלה נמוכה שולבו בלימודים להשלמת השכלה, ואחרים שולבו במסגרות הכוון לצורך רכישת כישורי עבודה בסיסיים; (ה) מתן זכאות למשפחות חד-הוריות לשלב את ילדיהן במעונות היום והמשפחתונים שבפיקוח משרד התמ"ת, בהנחה ניכרת.
לנוכח הצורך שהתעורר במסגרות טיפול משלימות לילדי הגנים והכיתות הנמוכות בשעות אחר הצהריים, נכללו במסגרת תכנית ההמשך לשנת 2006 אפשרויות לשילוב ילדים בצהרונים שמשרד התמ"ת ישתתף בעלותם.
בסוף ינואר 2012 דנה הממשלה 18 בהמלצות הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי ("ועדת טרכטנברג").
במועד זה רשמה הממשלה את כוונתם של שר הרווחה, שר התמ"ת ושר האוצר להקים צוות מקצועי משותף למוסד לביטוח לאומי, למשרד הרווחה, למשרד התמ"ת ולמשרד האוצר שיגבש, עד סוף יוני 2012 , תכנית פעולה שתתמקד בשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
על פי ההחלט ה, מטרת התכנית היא לשפר את פוטנציאל הצמיחה של כלל המשק ולצמצם את רמת אי- השוויון והפערים החברתיים, בין היתר, באמצעות עידוד התעסוקה בקרב משפחות חד-הוריות.
למימוש תכנית זו נקבע כי יוקצו עד מאה מיליון ש "ח במונחים שנתיים בשנת 2012 וגם בשנת 2013 .
נציג מאגף התקצי בים שבמשרד האוצר נקבע כמרכז הוועדה.
הליך הקמת הצוות המקצועי המשותף ארך זמן רב.
רק בסוף מאי 2012 ביקש משרד האוצר מהמשרדים המעורבים למנות נציגים מטעמם לשמש חברי צוות.
נכון למועד סיום הביקורת בספטמבר 2012 (להלן- מועד סיום הביקורת) קיים הצוות שלוש פגישות עבודה.
בתשובתו מדצמבר 2012 הודיע משרד האוצר כי הצוות מתכוון להציג את התכנית עד מועד אישור תקציב המדינה לשנת 2013.
15 'החלטת ממשלה מס757 מיום 28.
16 המענק ניתן להורים יחידים שהגדילו את הכנסתם הקודמת ב - 1,200 .
ש"ח לפחות בשנת ההפעלה השנייה הופחת סכום המענק למקסימום של 7,200 ש"ח לשנת עבודה מלאה.
17 העסקה במשרה חלקית זיכתה את המעסיק בחלק היחסי של ההטבה.
בשנה השנייה להפעלת התכנית הופחתה ההטבה ועמדה על 75% מגובה ההטבה המרבית בשנת ההפעלה הראשונה.
18 'החלטת ממשלה מס 4193 מיום 29.
בשל העיכוב האמור בתחילת עבודתו של הצוות המקצועי הצטמצמה האפשרות לממש את התכנית לכשתגובש ואת הסיוע הכספי שהורים יחידים אמורים היו לקבל בשנת 2012 לצורך שילובם בשוק העבודה, על פי החלטת הממשלה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1339 .
עוד יוער כי בניגוד להחלטת הממשלה, מתשובתו של משרד הרווחה מנובמבר 2012 עולה כי לצוות המקצועי האמור לא הוזמן נציג מן המשרד.
בהיעדרו של נציג משרד מרכזי האמור להוביל את הטיפול במשפחות חד-הוריות, עלולה להיפגם עבודתו של הצוות שהוקם בהמשך להמלצותיה של ועדת טרכטנברג.
לעניין שילובו של נציג משרד הרווחה בצוות המקצועי מסר משרד האוצר, בתשובתו מדצמבר 2012, כי עבודת הצוות מתמקדת בשילוב אוכלוסיות ההורים היחידים בשוק העבודה, וממילא עבודתו תובא לאישורו של שר הרווחה.
החלטת הממשלה מינואר 2012 שהורתה על הקמתו של הצוות המקצועי חייבה גם את שיתופו של משרד הרווחה בעבודת הצוות.
אילו סבר משרד האוצר שדי בהעברת מסקנות הצוות לאישורו של שר הרווחה, היה עליו לחזור לממשלה ולבקש את תיקונה של ההחלטה האמורה.
הטיפול במשפחות חד-הוריות בתחום הרווחה .
בטיפול במשפחות חד -הוריות מעורבים כאמור משרדי ממשלה וגופים אחדים, שכל אחד מהם מתמקד בהיבטים מקצועיים שבתחום אחריותו.
משרד הרווחה משמש חוליה מרכזית במדיניות הרווחה הישראלית וייעודו להוביל, עם משרדים וגופים אחרים, תכניות לטיפול באוכלוסיות מיוחדות, לרבות משפחות חד-הוריות 19.
שר הרווחה ממונה, כאמור, על ביצוע חוק משפחות חד-הוריות.
משרד התמ"ת מופקד, בין היתר, על יישום מדיניות הממשלה בפעילותה לקידום התעסוקה.
המשרד פועל להגדלת שיעור השתלבותה של כלל האוכלוסייה בכוח העבודה ותעסוקתה, לרבות אוכלוסיית ההורים היחידים.
משרד התמ"ת עושה זאת באמצעות תכניות לשילובה של אוכלוסייה זו בשוק העבודה, לרבות הכשרתה המקצועית.
כמו כן המשרד מסייע במימון החזקתם של ילדים ממשפחות חד - הוריות במעונות יום ובמשפחתונים.
תיאום ושיתוף פעולה בין המשרדים חשוב להערכת ממדיה של אוכלוסיית המשפחות החד-הוריות, למיפוי כולל של צרכיה, לתכנונה ולקביעתה של מדיניות טיפולית כוללת, לגיבוש החלטות משותפות, וגם לבחינה מערכתית של הדרכים להקל על מיצוי הזכויות וההטבות המוקנות על פי דין לאוכלוסיית ההורים היחידים.
אחד האמצעים ליצירת שיתוף פעולה בין המשרדים בסוגיות מערכתיות הוא הקמת פורום משותף קבוע - פורום שולחן עגול - שבמסגרתו ייבחנו סוגיות מורכבות המשותפות לכמה גופים.
בפורום זה יוכלו נציגי המשרדים להעביר ידע ומידע בנושא, לבחון את פריסתן הגאוגרפית של התכניות הקיימות ולבדוק אם הן הולמות את צורכי המשפחות החד-הוריות, לשלב בין התכנ יות ולהעריך את האפקטיביות שלהן, לקבוע סדרי עדיפויות עקביים ולאגם משאבים תקציביים.
19 מסמך מדיניותמשרד הרווחה והשירותים החברתיים לשנים 2010 -2015 , יוני 2010.
כפי שיפורט להלן, הועלה שמשרד הרווחה לא שימש חוליה מרכזית ומתכללת במערך הטיפול במשפחות חד-הוריות ולא הקים פורום מקצועי משותף לו וליתר משרדי הממשלה והגופים האחרים.
בתשובתו מנ ובמבר 2012 הסביר משרד הרווחה כי "מחוק משפחות חד -הוריות לא עולה חובתו של משרד הרווחה ליזום מהלכים לקידום שיתוף פעולה ותיאום בין הגורמים השונים המעורבים בטיפול במשפחות חד-הוריות" (ההדגשה במקור).
אכן לשון החוק אינה מחייבת במפורש את משרד הרווחה ליזום שיתוף פעולה ותיאום בין הגורמים השונים.
אולם, לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהטיפול במשפחות החד-הוריות מחייב גישה מערכתית, ראוי היה שמשרד הרווחה יוביל מהלך של הקמת פורום מקצועי בראשותו, משותף למשרדים המעורבים, וייזום מהלך להסדרת תיאום הפעילות בין הגופים המעורבים בטיפול באוכלוסייה זו.
האחריות לטיפול באוכלוסיית ההורים היחידים מוטלת, כאמור, על משרד הרווחה.
המשרד אמון על קביעת מדיניות הרווחה במדינה, ותפקידו לספק את השירותים הנדרשים לאוכלוסייה זו באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים, המבצעות בפועל את מדיניות המשרד, מסייעות למשפחות החד -הוריות ומטפלות בהן.
ייעודו של משרד הרווחה הוא להוביל עם משרדי ממשלה וגופים אחרים תכניות של מניעה, הגנה, שיקום וסיוע לכל אדם, משפחה וקהילה הנתונים במצבים של משבר זמני או מתמשך מפאת מובדלות, עוני והדרה חברתית.
חזונו של המשרד לצמצם את הפערים החברתיים בין קבוצות שונות במדינה ולקדם שוויון הזדמנויות בנגישות לשירותי הרווחה20.
משרד הרווחה זיהה שינויים בדפוסי המשפחה, בייחוד גידול במספר המשפחות החד-הוריות והחד -מיניות ובאחוזי הגירושין, והוא רואה במשפחות החד -הוריות אוכלוסייה בעלת מאפיינים וקשיים המייחדים אותה21.
במדיניותו של משרד הרווחה, כפי שהיא באה לידי ביטוי בפרסומיו, המשפחות החד-הוריות הן חלק מאוכלוסיית היעד שלו, והוא עושה לפיתוחם, לבנייתם ולביסוסם של שירותים, של מענים ושל הסדרים מתוך ראייה מערכתית המזהה את כלל צרכיהן והווייתן של משפחות אלה.
כמו כן המשרד רואה חשיבות מרובה בחיזוק המשפחות החד-הוריות ובהעצמתן, וזאת באמצעות מתן כלים להתמודדות עם חיי היום יום, למיצוי זכויות רחב יותר ולשיפור מהבחינות האישית, המשפחתית, החברתית והקהילתית, באמצעות הכוונה להשתלבות הורים יחידים בשוק העבודה ובאמצעות קידום ושיפור של חקיקה ומדיניות הנוגעות למשפחות חד-הוריות.
הדברים מובאים מתוך אתר האינטרנט של משרד הרווחה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1341 .
בפרסומי המשרד פורטו דרכי ההתערבות שלו וצוין כי הפעילות מאופיינת בשילובן ובשיתופן של המשפחות עצמן בפיתוח התכניות ובהפעלתן.
מגוון ההתערבויות ששירותי הרווחה מציעים למשפחות חד-הוריות כולל טיפול פרטני בא מצעות עובד סוציאלי במחלקה לשירותים חברתיים, 1342 דוח שנתי63ג .
ובו התייחסות לבעיות פרטניות, וכן פעולות תיווך וסנגּור.
בנוסף לפעילות זו, מוצעת פעילות קבוצתית-קהילתית נרחבת במסגרת מרכזים למשפחות חד -הוריות, שנועדה להעצים אצלן תחושת שייכות למסגרת שתעניק להן תחושה של כוח.