HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהודעה לציבור שפרסמה הנהלת בתי הדין ביולי 2011 בדבר כוונתה לקבוע כללים לפיקוח ולניהול נכתב, בין היתר: "הפיקוח על ההקדשות התרופף במשך השנים וגורמים אינטרסנטיים השתלטו על חלק של נכסי ההקדשות.
אף מבקר המדינה ]בדוח הקודם[ נדרש לכך לפני מספר שנים, ומתח ביקורת על העזובה בתחום".
הטיוטה הופצה בקרב הגורמים הרלוונטיים לקבלת הערותיהם, ופורסמה באתר האינטרנט של הנהלת בתי הדין הרבניים לצורך קבלת הערות מן הציבור.
הביקורת העלתה כי אף שחלפו שנתיים מפרסום טיוטת כללי ההקדשות ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2013 , טרם הסתיים הטיפול בהכנת הכללים.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי הנושא נמצא בהתדיינות שטרם הסתיימה עם משרד המשפטים.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת בתי הדין, בשיתוף משרד המשפטים, לסיים את מלאכת קביעת הכללים בהקדם, להפיצם בקרב כלל הציבור ובקרב נאמני ההקדשות, ולאכוף את יישומם.
עד אז עליהם לאכוף את ההנחיות הקיימות בתחום ההקדשות.
אישור לצורך קבלת פטור ממסים .
סעיף 46 קובע כי אדם]נוסח חדש[ לפקודת מס הכנסהיזוכה מהמס שהוא חייב בו בגין סכומי כסף שתרם למוסד ציבורי, שקבע לעניין זה שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.
הזיכוי מהמס הוא בשיעור של 35% מסכום התרומה , ולפי דרישת ועדת הכספים קבלתו מותנית בהצגת אישור ניהול תקין לגבי המוסד הציבורי.
אישור ניהול תקין נדרש גם לצורך קבלת פטורים והקלות ממס שבח למוסדות ציבור לפי סעיף 61 לחוקמיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג- 1963 .
פטורים אלה יכולים להגיע לסכומי כסף גבוהים מאוד בעת מכירת נכסי הקדש.
הצגת אישור כזה היא גם תנאי לקבלת תמיכות כספיות מהמדינה, להשתתפות במכרזים ולהקצאת קרקע מרשויות מקומיות.
רשות התאגידים מוסמכת להנפיק אישור ניהול תקין עבור הקדשות ציבוריים.
יצוין כי ההנהלה אינה מוסמכת להנפי ק אישור ניהול תקין, ולפיכך הקדשות דתיים אינם יכולים ליהנות מהפטורים ומהזיכויים האמורים.
מעיון במסמכים מהשנים האחרונות עולה כי גורמים שונים עסקו בסוגיה זו: במהלך שנת 2010 פנתה ועדת הכספים אל מנהל רשות המסים בעניין זה, ומתשובתו עולה כי שאלת הסמכות למתן אישור ניהול תקין להקדש דתי נידונה במשרד המשפטים ובהנהלה זה חודשים.
בינואר 2011 וביולי 2012 פנה יו"ר ועדת הכספים דאז אל שר המשפטים דאז, ואל מנכ"ל משרדו וביקש מהשר להתערב בנושא כדי שהנהלת בתי הדין תהיה מוסמכת להוציא אישור ניהול תקין להקדשות דתיים, ובכך למנוע את הנזק הכספי להקדשות אלה.
שר המשפטים דאז ציין בתשובתו ליו"ר הוועדה מאפריל 2011 כי הוא מקווה ש"העניין על מכלול היבטיו יוכרע בזמן הקרוב ויוסדר באופן כולל".
הוא שב וכתב באוגוסט 2012 כי הוסכם על מתווה לפיילוט (ראו לעיל בעניין זה), שיאפשר את תחילת העבודה גם בנושא זה כבר בחודשים הקרובים.
בתשובתו מסר שר המשפטים דאז כי בתקופת כהונתו העביר למנכ"ל המשרד את הטיפול ביישוב סוגיה חשובה זו.
מהאמור עולה כי אף שחלפו יותר משלוש שנים מאז הפניות להסדרת הנושא, טרם נקבע הסדר שיאפשר להקדשות דתיים לקבל אישור ניהול תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר לגורמים האחראים, ובעיקר למשרד המשפטים ולהנהלת בתי הדין, כי עליהם לפעול בהקדם לקביעת הסדר כאמור.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הקדשות שאין להם שטר הקדש .
ההקדש הדתי נוצר בשטר הקדש, שבו מפורטים מטרות ההקדש, נכסיו, ההנחיות למימושו, דרך ניהולו והזכאים ליהנות מפירותיו (להלן - שטר ההקדש).
לעתים מוגדרים בשטר גם שמות הנאמנים ואופן מינויָם של הנאמנים הבאים אחריהם.
גם צוואה יכולה לעתים להיחשב שטר הקדש, בהתאם לתוכנה.
על פי פסיקת בית הדין הרבני הגדול, כאשר נעשתה פעולה שיש בה כדי לגלות רצון ליצירת הקדש דתי, אולם לא נוצר שטר הקדש, ניתן אף מאוחר יותר לייסד רשמית את ההקדש בפני בית הדין הרבני, כדי לוודא שימולאו כוונות המקדיש 22 .
בדומה, גם בית המשפט האזרחי מוסמך להצהיר על קיום הקדש ציבורי אף בהיעדר שטר הקדש.
בכך יכולים בית הדין ובית המשפט לתקן הלכה למעשה את הפגם בהקדש שלא התמלאו הדרישות הפורמל יות ליצירתו.
משרד מבקר המדינה עיין בעשרות תיקי הקדשות, המתנהלים בבית הדין הרבני בירושלים, והעלה כי ברבים מהם אינם מתויקים שטרי הקדש, אשר כאמור מספקים הוכחה לכינונו של ההקדש בכלל ולכינונו כהקדש דתי בפרט.
בהיעדר שטר הקדש עלול להתעורר ספק בדבר סמכותו של בית הדין לדון בענייני ההקדש.
עם זאת, ההנהלה לא פעלה כדי לקיים כינון רשמי של ההקדשות במקרים המתאימים.
כך לדוגמה, בית המשפט העליון קבע, בעניינו של הקדש קבר ר' שמעון בר יוחאי אשר אין לו שטר הקדש23, כי אף שבית הדין הרבני דן בעשרות השנים האחרונות בסוגיות שונות הכרוכות בניהול ההקדש , ואף שהצדדים לא כפרו בסמכותו לעשות כן, אין בכך כדי להקנות לבית הדין הרבני סמכות עניינית לגביו.
הסמכות לבית הדין תינתן רק אם הוכח שההקדש אכן כונן מלכתחילה בפני בית דין רבני.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי שטרי ההקדש של חלק מן ההקדשות שנוצרו לפני שנים רבות אבדו במהלך השנים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה כי עליה למפות את כל תיקי ההקדשות המתנהלים בבתי הדין הרבניים.
בתיקים שבהם חסרים שטרי הקדש, עליה לבחון את הנסיבות, ובמקרים המתאימים לפע ול כדי לקיים כינון רשמי של ההקדש כהקדש דתי.
כך יובטח שפעולות בית הדין בתחום ההקדשות ייעשו בסמכות.
שימור מסמכי ההקדשות והאפשרות לאתרם .
בתקנות הארכיונים (שמירתם וביעורם של תיקי בתי משפט ובתי דין דתיים), התשמ"ו- 1986 , נקבע שעל בית הדין לשמור לצמיתות תיקי אפוטרופסות של הקדשות.
כללי המינהל התקין מחייבים שמירה נאותה של כל המידע הנוגע להקדשות, ובכלל זה מסמכים חיוניים ובהם שטרות ההקדש, שלפיהם כוננו ההקדשות, והחלטות בית הדין שניתנו במהלך השנים.
22 'תיק בית הדין הרבני הגדול מס 812105/1 מתתיהו נ' הקדש ועד הקדשות הבוכרים, תקדין ( 29.
) 23 ע"א 11593/05 היועץ המשפטי לממשלה ואח' נ' הקדש העדה הספרדית בעיה"ק צפת ומירון ואח', תקדין ( 17.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מרבית תיקי ההקדשות מרוכזים בבית הדין הרבני האזורי בירושלים, והיתר בתל אביב, בצפת ובטבריה.
בתיקים, המאוחסנים בארכיונים של בתי הדין (להלן - תיקים פיזיים), מתויקים מסמכים, חלקם בני עשרות שנים, המסדירים את המעמ ד החוקי ואת הבעלות על נכסים, שהערך של חלקם מגיע למיליוני ש"ח.
מבקר המדינה העיר בדוח הקודם על כך שבתיקים הפיזיים שבארכיון ההקדשות נמצאו מסמכים שמצבם הפיזי היה ירוד ביותר.
בשנת 2012 החלו בהנהלה לסרוק את המסמכים שבתיקי ההקדשות של בית הדין הרבני האזורי בירושלים למערכת מחשב (להלן - תיקים סרוקים).
אשר למסמכים הנמצאים בבתי הדין הרבניים האחרים, עד מועד סיום הביקורת, לא נעשו פעולות סריקה, והם נשמרים בתיקים הפיזיים בלבד.
עד מועד סיום הביקורת, יולי 2013 , טרם הסתיימה סריקת התיקים בירושלים.
כמו כן התברר כי חלק מהמסמכים שנסרקו נשמרו לפי מספר התיק בבית הדין, אך לא צוין בהם שם ההקדש, ולכן קשה לאתר את התיקים המתאימים כדי לתייק בהם מסמכים אלה.
חשיבות פעולות גיבוי המסמכים מתחדדת לאור הנזקים שנגרמו למסמכים בבתי הדין הרבניים בצפת ובטבריה: בשנת 2006 , במהלך מלחמת לבנון השנייה, פגעה קטיושה בארכיב בית הדין הרבני בצפת שבו נמצאו גם תיקי הקדשות.
חלק מהמסמכים שהיו בהם נשרפו חלקית, באופן שאי-אפשר לשחזרם.
גם בארכיון בית הדין הרבני בטבריה נפגע ו תיקי הקדשות לפני שנים רבות, וכתוצאה מכך נעלמו חלק מהמסמכים שהיו בהם.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי הסריקה נעשית באמצעים עצמיים של ההנהלה, וכי היא תפעל בהמשך כדי לסרוק תיקי הקדשות גם בבתי דין רבניים אזוריים אחרים.
כללי המינהל התקין מחייבים כי כל המסמכים הנוגעים להקדש ירוכזו בתיק אחד כדי לאפשר טיפול סדור ושיטתי בהקדש, וכדי שהדיינים והמפקח יוכלו לעקוב אחר התנהלות ההקדש ואחר פעילות נאמניו.
נמצא כי במקרים רבים התנהלו בבית הדין הרבני בירושלים כמה תיקים סרוקים הנוגעים לאותו הקדש, ששמם אינו זהה, ועקב כך המסמכים הנוגעים להקדש אחד היו מפוזרים בכמה תיקים בעלי שמות שונים.
התופעה קיימת גם בתיקים הפיזיים.
,עוד העלתה הביקורת כי בידי מזכיר בית הדין הרבני בירושלים כרכים ישנים שבהם מאוגדים שטרות הקדש בני עשרות שנים, וכי לא נעשו במזכירות בית הדין פעולות שיבטיחו שהעתקים של שטרות אלה יתויקו בתיקי ההקדשות הרלוונטיי ם.
הממצאים שהועלו בפרק זה הם מהותיים, ויש בהם כדי לפגוע באופן ממשי ביכולתם של בתי הדין לנהל את כלל תיקי ההקדשות באופן סדור ותקין.
לדעת משרד מבקר המדינה על ההנהלה להנחות את מזכירויות בתי הדין לרכז את המידע לגבי כל הקדש בתיק אחד, הן בתיק הפיזי והן בתיק הסרוק, כדי להבטיח כי כלל המידע הנחוץ יהיה מאוחד וזמין לדיינים ולהנהלת בתי הדין.
כן יש לסיים בהקדם את סריקת כלל תיקי ההקדשות ולתייג את התיקים הסרוקים כך שאפשר יהיה לאתר, ללא קושי, את תיקי ההקדש - הפיזיים והסרוקים כאחד.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
תזכיר הצעת חוק ההקדשות הציבוריים, התשע"ב- 2012 .
כאמור, הסמכויות הנתונות לבית הדין בדבר הקדשות נקבעו בדבר המלך במועצה על ארץ ישראל 1922- 1947 , וכן בתקנות הדיון.
כבר בשנת 196924 הציע מבקר המדינה למשרדים הנוגעים בדבר כי "יגבשו בהקדם הצעת חוק מתאים שיסדיר את ניהולם של כל ההקדשות היהודיים, לרבות פיקוח ציבורי על הניהול".
בהצעת היועץ המקצועי מ - 2007 הוא המליץ ליזום תיקוני חקיקה בתחום ההקדשות הדתיים, שכן לדבריו ההסתמכות על הוראות כלליות ומעורפלות בדברי חקיקה משנת 1922 אינה רלוונטית לפעילות הנדרשת כיום בקיום פיקוח יעיל על הקדשות דתיים.
כאמור, באוגוסט 2012 פרסם המשרד את תזכיר חוק ההקדשות הציבוריים, התשע"ב- 2012 שמטרתו "ליצור הסדר ספציפי ומקיף לפעולתן של נאמנויות למטרה ציבורית" בנושאים שחוק הנאמנות אינו נותן עליהם מענה.
התזכיר מציע לקבוע כי בכל הנוגע ליצירתו ולניהולו הפנימי של הקדש דתי ימשיך לחול הדין הקיים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד ועל ההנהלה לקיים עבודת מטה מקיפה לבחינת הדין החל על ההקדשות הדתיים והצורך בשינויו, בהמשך להסדר החוקי המוצע בנוגע להקדשות הציבוריים, ולפעול בהתאם למסקנות שיגובשו.
ההקדשות הדתיים הם חלק משירותי מגזר הצדקה במדינת ישראל.
לא אחת תומכים ההקדשות בפעולות ממשלתיות בתחומי החינוך, הבריאות והרווחה.
בהנהלת בתי הדין רשומים למעלה מ -700 הקדשות דתיים, שערכם נאמד ב -3.
5 מיליארדי שקלים שהוקדשו למטרות ציבוריות.
בדרך כלל נוצרו ההקדשות על ידי אנשים שהלכו לעולמם ושהקדישו את נכסיהם למטרות ציבוריות חשובות, מתוך אמונה שהמערכות הממלכתית, המשפטית והדתית יבטיחו את הגשמת רצונם.
הממצאים בדוח חמורים והם מלמדים על חולשה משמעותית בפיקוח של הנהלת בתי הדין הרבניים על ההקדשות היהודיים דתיים, וקיים חשש ממשי שגורמים בעלי עניין השתלטו על חלק מנכסי ההקדשות.
משכך, אי-אפשר לקבל את התגובה שניתנה על רבים מממצאיו של דוח זה, ולפיה בהיעדר אמצעים לא ניתן לתקן את הליקויים.
מחובת משרד המשפטים והנהלת בתי הדין, הן כלפי המקדישים שתרמו מהונם למטרות ציבוריות והן כלפי האינטרס הציבורי, ליצור מנגנונים שיבטיח ו טיפול מיטבי בהקדשות ופיקוח נאות עליהם.
בראש ובראשונה עליהם למנות מפקח על ההקדשות ולקבוע נהלים ותהליכי עבודה בתחום מורכב ומרובה אינטרסים זה, אשר עד כה לא טופל באופן סדור ושיטתי.
24 ,מבקר המדינהדוח שנתי 19 ( 1969 '), עמ220 .
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על הנהלת בתי הדין, בתיאום משרד המשפטים, לפעול לאיתור נכסיהם של כלל הקדשות, לרשום את הזכויות של ההקדשות בנכסי המקרקעין שלהם בלשכות לרישום מקרקעין, ולפקח על הפעולות הנעשות בהם.
ראוי כי פעולות איתור ופיקוח דומות ייעשו גם על הנכסים הכספיים של ההקדשות.
מאגר מידע ממוחשב, מקיף ועדכני חיוני לביצוע פעולות פיקוח יעילות ויש לפעול להקמתו, בד בבד עם שימור נאות של תיקי המסמכים הפיזיים.
ראוי כי הנהלת בתי הדין תסדיר את הליך מינויָם של הנאמנים על ההקדשות, באופן שיבטיח שרק נאמנים העומדים בדרישות שייקבעו יתמנו לתפקיד.
כמו כן עליה להכין מאגר נאמנים פוטנציאליים, להבטיח כי לא ימונו נאמנים שיהיו נתונים בניגוד עניינים בשל ניהול ענייני ההקדשות, ולקבוע הנחיות לפעולתם.
כמו כן, יש מקום שהנהלת בתי הדין תקיים עבודת מטה כדי לבחון את סוגיית הדיווחים הנדרשים מנאמני ההקדשות, ושתקבע נוהלי דיווח ובקרה הולמים.
כדי לבצע את המהלכים האמורים על הנהלת בתי הדין ועל משרד המשפטים לפעול ליצירת תשתית נורמטיבית מתאימה מבחינת ההיבטים שהוצגו בדוח זה, אשר תעודד את פעילות ההקדשות היהודיים דתיים, תתמוך בה ובד בבד גם תבטיח את פעולתם התקינה.
הזכות לפרטיות היא אחת מזכויות האדם החשובות בישראל.
עניינה של הזכות לפרטיות הוא בשמירה על האוטונומיה של האדם, בשמירה על צנעת חייו וענייניו האישיים ואף בהגנה על האדם מפני שימוש לרעה במידע על אודותיו.
עם חקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו אף הוקנה לה מעמד חוקתי על חוקי.
סעיף 11 לחוק היסוד קובע כי "כל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את הזכויות שלפי חוק יסוד זה".
כמו כן, הזכויות החוקתיות לכבוד ולפרטיות מטילות על המדינה חובה להגשימן באמצעים העומדים לרשותה 3 .
מידע פרטי הוא בעל ערך רב, לרבות ערך כלכלי, ולכן לחברות מסחריות ולגופים אחרים אינטרס ברור באיסופו ובשמירתו במאגרי מידע.
בנוסף, בידי רשויות המדינה מידע רב על בני אדם, הנוגע לכל היבטי חייהם, וקיים חשש שייעשה בו שימוש שלא למטרה שלשמה הוסמכו הרשויות לאספו.
מאגרי מידע מסכנים בעצם קיומם את הפרטיות 4 , ועל כן יש צורך בקביעת מנגנונים ייחודיים להגנה על המידע הנאגר בו.
3 בג"ץ 2557/05 מטה הרוב נ' ממשלת ישראל, פ"ד סב( 1 )200 , פסקה4 לפסק דינו של הנשיא ברק ( 2006 )); ע"ע (ארצי 90/08 איסקוב נ' מדינת ישראל- הממונה על חוק עבודת נשים, פסקה 11 לפסק הדין (פורסם במאגר מידע, 8.
) 4 )עת"מ (ת"א 24867 -02-11 איי.
איי חברה לביטוח בע"מ נ' רשם מאגרי המידע, הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים, פיסקה 6 ( פורסם במאגר מידע, 1.
) משרד המשפטים 1151 .
:שם הדוח רישום מאגרי מידע בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,צורך זה מתעצם בשל ההתפתחות הטכנולוגית מרחיקת הלכת של העשורים האחרונים שהביאה עמה שינויים באופן שבו מידע נאסף ומעובד ובשימושים הנעשים בו.
איסוף המידע כיום פשוט מבעבר, וניתן לאסוף מידע על אדם אגב שימוש שהוא עושה בשירותים רבים, כגון גלישה באינטרנט או תשלום בכרטיס אשראי, תוך הצלבת נתונים אלה עם נתונים אחרים וביצוע חיתוכים במידע שנאסף.
כתוצאה מכך, נוצרו איומים חדשים על הזכות לפרטיות במידע.
בהתייחס לכך ציין בית המשפט העליון 5 כי "אמצעי המחשוב המודרניים והטכנולוגיה המתקדמת בתחום התקשורת מביאים עמם ברכה רבה בצד סכנות גוברות לפגיעה בזכותו של האדם לפרטיות".
בשנת 1981 נחקק חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), במטרה "לשריין את ההגנה של האדם לזכותו לפרטיות"6 .
בשל הפגיעה הפוטנציאלית הגלומה במאגרי מידע יוחד בחוק פרק לנושא זה, ונקבעה בו חובה לרשום מאגרי מידע7 ,לפני ניהולם והחזקתם בפנקס המנוהל על ידי רשם מאגרי המידע.
במרוצת השנים הוטלו אגרה עבור רישום מאגרי מידע ואגרה תקופתית על מאגרי מידע רשומים.
מטרת הרישום היא לאפשר בקרה ופיקוח על המאגרים, להביא להגנה על פרטיות המידע ולאפשר לציבור לדעת על קיומו של מידע על אודותיו במאגרי המידע.
לצד חובת הרישום, מטיל החוק חובות מהותיות על בעל מאגר מידע והמחזיק בו, בהן אחריות לאבטחת המידע האגור במאגר, שמירת סודיות המידע והימנעות משימוש בו שלא למטרה שלשמה נמסר.
בעת חקיקתו, נועד חוק הגנת הפרטיות להתמודד עם מציאות של מאות מאגרי מידע שחייבים ברישום.
במהלך השנים השתנתה מציאות זו לחלוטין, ובשנים האחרונות רווחת ההערכה כי ישנם בישראל מיליוני מאגרי מידע החייבים, על פי הוראות החוק, ברישום.
כמעט לכל בית עסק לפחות מאגר מידע אחד החייב ברישום, ואף רבים מהטלפונים החכמים שבידי אנשים פרטיים מכילים מאגרי מידע החייבים, לכאורה, ברישום 8 .
בשנת 1986 הוקמה המועצה הציבורית להגנה על הפרטיות (להלן- המועצה), כגוף מייעץ לשר המשפטים בנושאי חקיקה הנוגעים להגנת הפרטיות וכגוף ציבורי המלווה את עבודת רשם מאגרי המידע.
בהתאם לקבוע בחוק הגנת הפרטיות, מגישה המועצה לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת הערות לדוח השנתי שמכין רשם מאגרי המידע על פעולות האכיפה והפיקוח שביצע (להלן - הערות המועצה).
בינואר 2006 החליטה ממשלת ישראל על הקמת רשות משפטית לטכנולוגיה והגנת הפרטיות במשרד המשפטים, שתאגד תחתיה שלוש יחידות רגולטור יות שהיו קיימות קודם הקמתה, בכללן רשם מאגרי מידע.
בין יתר סמכויותיו, מפקח רשם מאגרי המידע (להלן - הרשם) על מילוי הוראות חוק הגנת הפרטיות והתקנות שהותקנו על-פיו (להלן - תקנות הגנת הפרטיות), והוא העומד בראש יחידת הפיקוח על מאגרי המידע, רישומם ואבטחת המידע שבהם.
5 בג"ץ 8070/98 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' משרד הפנים, פ"ד נח( 4 )842 ,864.
6 ה"ח 1453 ,התש"ם206.
7 סעיף8 (ג) לחוק קובע שבעל מאגר מידע חייב ברישומו בפנקס אם מתקיימת בו אחת מהנסיבות המנויות בסעיף, בהן שמספר האנשים שמידע עליהם נמצא במאגר עולה על 10,000 ; המאגר מכיל מידע רגיש כהגדרתו בחוק; המאגר משמש לשירותי דיוור ישיר.
8 בעניין זה, ראו למשל דברי ראש רמו"ט (רשם מאגרי המידע) דאז בישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה מיום 23.
09" : המנגנון של רישום מאגרי מידע הוא חוק שגובש בעולם שבו היו 300 שבחדר הזה להערכתי יש סדר]במציאות[ מחשבים במדינת ישראל.
אנחנו נמצאים היום גודל של לפחות מאתיים מאגרי מידע שלכאורה היו צריכים להירשם אצל רשם מאגרי מידע כיוון כל אחד בטלפון שלו, ואני מניח שלרוב ]ל[שהאנשים פה יש טלפונים חכמים, יש את האי מיילים שלהם שהם מקבלים".
שם הדוח: רישום מאגרי מידע בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחודשים דצמבר 2012 - אוגוסט 2013 , בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים שונים בסוגיית רישום מאגרי המידע בישראל.
בין היתר נבדקו: היקף רישום מאגרי המידע, תהליך הרישום ומשמעותו, פעולות שנעשו לצמצום חובת הרישום הקיימת בחוק והמרתה בחובת ניהול תקין וכן גביית אגרות בגין רישום מאגרי מידע.
הביקורת נערכה במשרד המשפטים: ברשות למשפט, טכנולוגיה ומידע (להלן - רמו"ט) בראשות עו"ד יורם הכהן שסיים את תפקידו באפריל 2013 , אז מונתה לתפקיד ממלאת מקום זמנית, עו"ד רבקי דב"ש9 ; במחלקת ייעוץ וחקיקה (חקיקה), בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד אורית קורן (להלן - המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (חקיקה)).
בדיקות השלמה נעשו בחברת דואר ישראל בע"מ (להלן - דואר ישראל).
היקף רישום מאגרי המידע בישראל .
חוק הגנת הפרטיות קובע כאמור חובת רישום למאגרי מידע ואוסר על ניהולם והחזקתם אלא אם נרשמו בפנקס מאגרי המידע.
החוק מוסיף וקובע כי המנהל, מחזיק או משתמש במאגר מידע בניגוד להוראות אלה דינו מאסר שנה.
חוק הגנת הפרטיות מקנה לרשם סמכות להתלות את תוקפו של הרישום או לבטל את רישומו של מאגר המידע בפנקס בנסיבות מסוימות.
תקנות הגנת הפרטיות (אגרות), התשס"א- 2000 קובעות כי תוקפו של מאגר מידע החייב באגרה שנתית יותלה, אם לא שולמה אגרה שנתית בגינו במשך שישה חודשים מהמועד האחרון לתשלומה.
עם חקיקת חוק הגנת הפרטיות, בשנת 1981 , הוחל ברישום מאגרי מידע באופן ידני ב"פנקס מאגרי המידע".
באופן זה נרשמו כ-500 מאגרי מידע.
בשנות השמונים של המאה העשרים פותחה והופעלה מערכת מידע ממוחשבת בסיסית שפעלה כיישום נפרד במערכת המחשב המרכזית של משרד המשפטים, ובה נרשמו כ- 2,000 מאגרים.
עם הפעלתה התברר שקיימות בה תקלות רבות שסיכלו את האפשרות להמשיך ולהשתמש בה כמאגר אמין של נתונים.
בסוף שנות השמונים אישר משרד המשפטים הקמת מערכת רישום ממוחשבת נפרדת, על גבי רשת מקומית של מחשבים אישיים, ובה נרשמו כ - 3,500 מאגרים.
בשל מגבלות טכניות הייתה מערכת רישום המאגרים חסרת יציבות, בלתי אמינה, איטית ומסורבלת (נתגלו מקרים של אי- רישום מלא, רישום שגוי ורישום כפול).
דוח מבק ר המדינה 10 לשנת 1992 התייחס למאגרי מידע ממוחשבים.
בין היתר נמצא כי "בפנקס מאגרי המידע רשומים רק כ- 3,500 מאגרי מידע מבין אלפי מאגרים החייבים ברישום על פי החוק.
רשם מאגרי מידע ומשרד המשפטים לא ערכו פעולות להגברת המודעות בקרב בעלי מאגרי המידע לחובתם לרשום מאגרים שבאחריותו".
בשנת 1999 נכנסה לתפקיד רשמת מאגרי מידע חדשה.
בדוח לשנת 1999 שהגישה ציינה כי מאז פורסם דוח מבקר המדינה בנושא, בשנת 1992 , עלה בצורה ניכרת שיעור מאגרי המידע הממוחשבים במגזר הציבורי ובמגזר העסקי, אך הפלח היחסי של המאגרים הרשומים מתוך כלל המאגרים אשר לדעתה חייבים ברישום, לא עלה.
על כן הוחלט במשרד המשפטים לפנות באופן יזום לכל בעל מאגר מידע פוטנציאלי בדרישה להירשם כחוק.
איתור הגופים שאליהם נשלחו פניות נעשה לפי מאגרי מידע אחרים המתפרסמים כדין (כגון רשם החברות) ולפי .
, לאחר מועד סיום הביקורת, נכנס לתפקיד ראש רמו"ט חדש 10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 42 ( 1992 '), עמ496 ,505 .
:שם הדוח רישום מאגרי מידע בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הרישומים במדריך הטלפונים "דפי זהב".
בדוח רשמת מאגרי המידע לשנת 1999 צוין כי על אף מגבלות כוח האדם, גדלה כמות הבקשות לרישום מאגרי מידע.
בשנת 2000 נערכה יחידת הרשם למבצע רישום נרחב של מאגרי מידע הנמצאים בידי הציבור.
המטרה, כפי שהוגדרה בדוח רשם מאגרי המידע לשנת 2000 , הייתה "לשמור על זכויות הפרט בעניין ההגנה על פרטיות המידע אודותיו.
המדינה חייבת להיות בעלת מאגר המידע האולטימטיבי הכולל את פרטיהם של כל מאגרי המידע.
וזאת כדי לפקח על חוקיותם ותקינותם של המאגרים והשימוש שנעשה בהם.
יצירת בסיס הנתונים כתשתית לפיקוח כזה תתאפשר רק על ידי רישום כל המאגרים בפנקס המאגרים הסטטוטורי".
מטרת המבצע הוגדרה כ"בנייה ראשונית של פנקס מלא ומעודכן".
המבצע בוצע בשיתוף גורם חיצוני - השירות הבנקאי של דואר ישראל (רשות הדואר דאז), שעליו הוטלו הפיתוח והתפעול של מערכת המידע לניהול הפנקס, והטיפול בתהלי כי הרישום וגביית האגרה.
בתקופת המבצע התברר שאף שהושגה התקדמות בנושא רישום המאגרים, הייתה ההיענות דלה יחסית: אף על פי שנערכה פנייה לכ- 100,000 גורמים, נרשמו כ- 4,000 מאגרי מידע חדשים בלבד.
בהתייחסותה לדוח רשם מאגרי מידע לשנת 2002 העירה המועצה להגנת הפרטיות כ י "בישראל לא נערכה עד היום פעילות בעלת משמעות לאכיפת חוק הגנת הפרטיות" וכי מבצע רישום מאגרי המידע לא תרם להגנה על הפרטיות בישראל.
המועצה ציינה כי לדעתה קיימים בישראל מאות אלפי מאגרי מידע כמשמעותם בחוק הגנת הפרטיות, וכי לאחר שלוש שנים של פעילות רישום נרשמו רק אלפים בודדים מביניהם.
בהערותיה לדוח לשנת 2004 ציינה המועצה כי רשומים כ- 16,000 .
מאגרים מתוך יותר ממיליון מאגרים בשנת 2006 מונה צוות בראשות עו"ד יהושע שופמן, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (חקיקה) דאז (להלן - הצוות), שהתבקש "לבחון ולהמליץ למשרד המשפטים על הסדרת החקיקה בנושא מאגרי מידע ( Data Protection )- בחינת ההסדר הרצוי, הגדרת תחולת ההסדר ואמצעי האכיפה" (ראו הרחבה בנושא להלן).
בדוח שהגיש הצוות בשנת 2007 (להלן - דוח ועדת שופמן) צוין כי ההערכה היא כי רק כ-2% ממאגרי המידע רשומים- כך שישנה זילות של הוראות החוק בנוגע לרישום המאגרים 11.
בהתאם לנתוני רמו"ט, בשנת 2009 היו רשומים 17,844 מאגרים; בשנת 2010 היו רשומים 18,186 מאגרים; בשנת 2011 היו רשומים 18,613 מאגרים; ובשנת 2012 היו רשומים 19,216 מאגרים.
נכון למאי 2013 היו רשומים 19,611 מאגרי מידע, מהם 13,806 ,מאושרים787 ,בבדיקה 2,007 מבוטלים ו- 3,011 מותלים עקב חוב אגרה.
יצוין כי אין בידי רמו"ט נתונים לגבי מספר מאגרי המידע הקיימים כיום בישראל והחייבים ברישום בהתאם להוראות החוק, אך ההערכה הרווחת היא כי מדובר במיליוני מאגרים.
מן האמור לעיל עולה כי חרף העובדה שהחוק קובע חובה לרשום מאגרי מידע, רק שיעור זניח מכלל מאגרי המידע שבישראל אכן רשומים.
משרד מבקר המדינה הצביע על תופעה זו כבר בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים, ולמעשה היא קיימת כבר מעת שנחקק החוק (בשנת 1981 ), והיא הולכת ומחר יפה עם ההתפתחות הטכנולוגית, שהביאה להגדלה ניכרת במספר מאגרי המידע הקיימים.
11 ראו דברים דומים גם במאמר משנת 2008 , שבו צוין כי מדובר ב"הסדר כושל לפיכל אמת מידה.
רק מיעוט זניח של מאגרי מידע נרשם אצל רשם מאגרי המידע, אין כמעט אכיפה ציבורית, ואכיפה פרטית נעדרת כליל".
מ' בירנהק, הבסיס העיוני של הזכות לפרטיות, משפט וממשל י"א (התשס"ח), עמ' 16.
שם הדוח: רישום מאגרי מידע בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כפי שיורחב להלן, במרוצת השנים התגבשה ההבנה שהתועלת הצומחת מעצם הרישום מועטה, ועל כן יש להביא לצמצום חובת הרישום ולהמירה במנגנון אחר להגנה על פרטיות המידע.
אולם נכון למועד סיום הביק ורת באוגוסט 2013, חובת הרישום עודנה קיימת במתכונת שפורטה לעיל.
יתרה מזאת, בעל מאגר מידע נדרש לשלם אגרת רישום בגין רישום מאגר המידע וכן אגרה שנתית.
כתוצאה מההיקף המצומצם של מאגרי המידע הרשומים, רק שיעור זניח מבעלי המאגרים נושא בנטל תשלום האגרה, דבר שיש בו מ שום חוסר צדק כלפיהם למול בעלי מאגרי מידע אחרים, שבניגוד לדין אינם רושמים את מאגרי המידע שבבעלותם ואינם משלמים אגרה בגינם (ראו הרחבה להלן).
תהליך רישום מאגרי המידע ומשמעותו .
כאמור, תכלית החוק בקביעת חובת רישום מאגרי המידע הייתה במקורה לאפשר בקרה ופיקוח על המאגרים, להביא להגנה על פרטיות המידע ולאפשר לציבור לדעת על קיומו של מידע על אודותיו במאגרי המידע, ובכך לתרום לשמירת הפרטיות בכל הנוגע למידע האגור בהם.
עד תחילת שנות האלפיים בוצע רישום מאגרי המידע במשרד המשפטים.
בשנת 2001 ערכה כאמור רשמת מאגרי המידע דאז מבצע ארצי לרישום מאגרי מידע, ולצורך כך הסתייעה בספק במיקור חוץ - דואר ישראל, לאחר שקיבלה ממשרד המשפטים פטור מחובת קיום מכרז.
מאז מנוהל מערך הדיוור והרישום של מאגרי המידע באמצעות מערכת מידע שפיתח דואר ישראל, תוך שהפטור ממכרז להתקשרות עמו מתחדש מדי שנה, בנימוק שאין חלופה אחרת להספקת שירות זה וכן בשל עיכוב בתיקון החקיקה (ראו הרחבה בעניין זה להלן).
בשנת 2012 הייתה העלות השנתית של ההתקשרות עם דואר ישראל כ-380 )אלף ש"ח (לא כולל מע"מ.
על המבקש לרשום מאגר מידע למלא טופס בקשה הכולל פרטים כלליים על אודות בעל המאגר, מנהלו והמחזיק בו, וכן פרטים על אודות המאגר 12 , לצרף לבקשה כתב מינוי מנהל מאגר ואסמכתה לתשלום אגרת הרישום, ולשלוח את הבקשה באמצעות הדואר לרמו"ט, שמעבירה את הבקשה לדואר ישראל.
עובדת הדואר, משפטנית בהשכלתה, מקלידה את הנתונים שבכל בקשה למערכת המידע ובודקת את תקינותם בהתאם להוראות נוהל שקיבלה מרמו"ט בעניין זה.
אם בטופס הבקשה כלול נתון שמצריך בירור נוסף היא מפנה דרישה להשלמת מידע למבקש הרישום.
בתום הבדיקה מודיעה עובדת הדואר לרמו "ט אם לדעתה הבקשה תקינה או טעונה בדיקה.
רמו "ט בוחנת את המלצות עובדת הדואר ומחליטה אילו בקשות לרישום מאגרים לאשר ואילו לבדוק באופן מעמיק יותר.
אם אושר המאגר לרישום על ידי רמו"ט, נשלח למבקש מכתב המאשר את רישום המאגר בצירוף כרטיס מאגר.
בהקשר זה, יצוין כי תפקידה של רמו"ט אינו מתמצה ברישום מאגרי מידע - בנוסף על הרישום, מבצעת רמו"ט, בין היתר, פיקוח על מאגרי מידע, בין אם רשומים ובין אם לאו.
היות מאגר מידע רשום בפנקס אינו מהווה שיקול במסגרת שיקולי רמו"ט אם לבצע פיקוח על מאגר מידע מסוים, ולמעט מקרים חריגים, הפיקוח אינו עוסק במילוי חובת הרישום אלא במילוי הוראות החוק המהותיות, בהן אחריות לאבטחת המידע האגור במאגר, שמירת סודיות המידע והימנעות משימוש בו שלא למטרה שלשמה נמסר.
12 שעיקרם שמו, שנת הקמתו, מהות המידע שבו, מטרות הקמתו, האם הואמשמש לשירותי דיוור ישיר או לצורך העברת מידע אל מחוץ לגבולות המדינה, והאם יש בו פרטים שהתקבלו מגוף ציבורי.
:שם הדוח רישום מאגרי מידע בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באוגוסט 2011 החל אגף מערכות מידע שבמשרד המשפטים בפיתוח מערכת ממוחשבת לניהול תהליכי עבודת רמו"ט, לרבות ניהול תהליכי הרישום והעדכון של המאגרים וגביית אגרה בגינם.
על פי התכנון, ניהול תהליכים אלה ברמו"ט יחל בדצמבר 2013 וההתקשרות עם דואר ישראל צפויה להסתיים בתחילת שנת 2014 .
מפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי רמו "ט ועובדת דואר ישראל עלה כי הנתונים המוקלדים למערכת המידע מבוססים במרבית המקרים על הפרטים הכלולים בטופס בקשת הרישום בלבד, ולרוב לא נבדקת נכונותם13 .
עוד העלתה הביקורת כי בתהליך הרישום לא מבוצעת בדרך כלל בחינה של עמידת המאגר בחובות המהותיות הקבועות בחוק.