HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד לשירותי דת ציין בתשובתו מינואר 2017 כי המשרד שוקד עלסיום פיתוחה של מערכת מחשוב "שירת הים", שתתבסס בין היתר על אפליקציה ב"טלפון חכם".
המערכת אמורה לטפל בסוגיית סידור העבודה למשגיחי כשרות ולאפשר פיקוח אפקטיבי על נוכחות המשגיחים בבתי העסק, זאת באמצעות דיווח של המשגיח על כניסה ויציאה מבית העסק, לרבות זיהוי המקום שממנו נשלח הדיווח.
הפיקוח על כשרות המזון |83 .
ביותר משרד מבקר המדינה מציין כי גם ללא מערכת מחשוב מתקדמת ואף לפני הטמעתה, אין המועצות הדתיות פטורות מאחריותן הבסיסית לוודא שמספר שעות ההעסקה שיוקצו לכל משגיח לא יעלו על מספר השעות המותרות על פי החוק.
אפשר לוודא זאת בלא כל קושי, גם ללא מערכת מחשוב מתקדמת.
הביקורת במועצות הדתיות ירושלים, נתניה ורחובות חשפה תופעה נרחבת של העסקה בהיקף שעות בלתי סביר ובחלק ניכר מהמקרים אף היקף שעות שלא ניתן לבצעו בפועל.
המועצות הדתיות שחתמו על הסכמים למתן שירותי כשרות עם בתי העסק שבהם הועסקו משגיחים, היו חייבות לדעת על כך, אך הן איפשרו זאת תוך כדי העלמת עין מהמצב שנוצר.
הדבר מעורר חשש שמדובר בהקצאה כוזבת של שעות השגחה ובאי-ביצוען בפועל.
מהאמור לעיל משתמע שבתי העסק נדרשו, כתנאי לקבלת תעודת הכשר, לשלם עבור שעות עבודה בהיקף שאינו ניתן לביצוע בפועל או שהסיכוי לביצוע ו המלא נמוך ביותר.
מאחר שמדובר בכמה מעסיקים ובהיקף שעות עבודה מצטבר בכל בתי העסק שבהם הועסק אותו משגיח, לא ניתן לקבוע שנעברו עבירות על פי חוק שעות עבודה ומנוחה או נעברו עבירות על חוקי העבודה מצד המעסיקים.
אולם כן ניתן לקבוע כי מדובר בהיקף שעות עבודה לא סביר שקבעה המועצה הדתית לאותו משגיח; לכן, המועצות הדתיות אינן יכולות להתנער מאחריותן לוודא כי זכויות העובד נשמרות והוראות חוק שעות עבודה ומנוחה נאכפות.
בהיעדר זאת, המועצות הדתיות נותנות יד הן להעסקה בעייתית של משגיחים הן לספק העולה בנוגע לשעות ההשגחה המבוצעות בפועל.
תמונת מצב זו מעוררת חשש כבד כי מדובר במצב נוח ומתאים לכל הצדדים .
בתי העסק משלמים עבור שעות השגחה, אך היא נעשית באופן חלקי המאפשר להם גמישות ונוחות, ואילו המשגיחים, האמורים ל וודא כי בתי העסק מבטיחים את הכשרות הנדרשת, שותפים ל רידוד היקף ההשגחה אשר סוכם עם בעלי העסקים, וכך זוכים להכנסה קבועה ושוטפת עבור שעות עבודה שלא בהכרח עמדו בהן באופן מלא.
זהו מצב בלתי נסבל שיש בו משום פגיעה באמון הציבור בכל הנוגע לרמת הכשרות ולתפקודן של המועצות הדתיות, ועל המשרד לתת דעתו לכך ולהסדיר נושא זה לאלתר.
לחילופין, אם לדעת המועצות הדתיות ההשגחה בפועל נעשית כראוי, הרי מכסת השעות שנקבעה לכל בית עסק כנראה גבוהה מדי ו אינה נחוצה.
במקרה כזה עולה חשש שהמכסה הגבוהה מדי נקבעה כדי להגדיל את הכנסת המשגיח, על חשבון בית העסק שבסופו של דבר "מגלגל" את ההוצאה לפתחו של הציבור.
לכן, לא נותר אלא לקבוע כי מדובר בנטל כספי עודף המוטל על בעלי העסקים ועל הציבור.
מציין לחיוב את יוזמת .
בעניין פיקוח המועצות .
של משגיחי הכשרות כל עוד לא נקבעה שיטת העסקה אחרת המבטיחה כי לכל משגיח יהיה מעסיק אחד בלבד שיעסיקו כחוק, הרי המועצה הדתית היא זו הצריכה לתפוס את נושא העסקת המשגיחים בראייה כלל-ארגונית, ובהתאם לכך לקבוע את שיבוץ המשגיחים בהיקף שעות השגחה סביר ובאופן שיעמוד בהוראות חוק שעות עבודה ומנוחה ויעלה בקנה אחד עם עיקרון השוויון.
פיקוח המועצות הדתיות על נוכחות משגיחים באמצעות מערכת ממוחשבת .
בדוח הקודם הועלה כי מחלקות הכשרות אינן מקיימות מעקב אחר נוכחות המשגיחים מכיוון שהם אינם ממלאים דוחות נוכחות .
משגיחים רבים משובצים להשגחה בכמה בתי עסק בו זמנית ומשגיחים מסוימים אף לא נכחו בבתי העסק בשעות שנקבעו להם.
לצורך רישום נוכחות משגיחים בבתי עסק ומעקב אחריה התקשרו מועצות דתיות אחדות, למשל המועצות הדתיות תל אביב -יפו ואשדוד, עם חברות פרטיות המספקות שירותי דיווח מרחוק על נוכחות משגיחים בבתי העסק באמצעות אפליק ציה בטלפון נייד - טלפון חכם, או חיוג מטלפון נייח בבית העסק (להלן - מערכת דיווח ממוחשבת)30 .
במועצות דתיות אלה החלו המשגיחים לדווח על נוכחותם בבתי העסק המושגחים באמצעות מערכת הדיווח הממוחשבת הרושמת את זמני כניסתם ויציאתם מבתי העסק המושגחים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת המועצות הדתיות תל אביב- יפו ואשדוד לשיפור מערך הבקרה והפיקוח על עבודת המשגיחים, ורואה בה שינוי רצוי וחדשני שבכוחו להגביר את אמון הציבור במערך הכשרות העירוני.
יצוין כי יוזמה זו היא מעבר לנדרש בהנחיות המשרד לשירותי דת בעניין פיקוח המועצות הדתיות על עבודתם של משגיחי הכשרות.
המשרד מסר בתשובתו כאמור כי הוא שוקד על סיום פיתוחה של מערכת מחשוב "שירת הים" שתאפשר למשגיחים לדווח ישירות על נוכחותם בבתי העסק.
הוא גם ציין שהמערכת נמצאת בשלב של פיילוט ולקראת הטמעתה בכלל המועצות הדתיות, דבר שיאפשר בקרה אמינה וטובה בעניין זה.
30 ,מטעמים הלכתיים חלק ממשגיחי הכשרות אינם מעוניינים להחזיק במכשיר טלפון חכם; לכן המועצה הדתית מאפשרת להם לדווח על נוכחותם בבית העסק באמצעות חיוג מטלפון נייח בבית העסק.
הפיקוח על כשרות המזון |85 .
משרד מבקר המדינה מצייןכי קידומה ופיתוחה של מערכת הדיווח הישיר על נוכחות המשגיחים הוא צעד נכון לקראת הסדרת הפיקוח על דיווחי הנוכחות ש ל המשגיחים בבתי העסק; על המשרד להחיש את השלמת פיתוחה והטמעתה אצל המועצות הדתיות כולן ולעודדן לעשות בה שימוש.
לחלופין על המשרד לקבוע כל אמצעי אחר, שימצא לנכון, ויבטיח פיקוח אפקטיבי בנושא זה.
משרד מבקר המדינה בדק ב מועצות הדתיות תל אביב -יפו ואשדוד את דיווחי הנוכחות שנרשמו במערכת הדיווח הממוחשבת לחודש מאי 2016 והשווה אותם לתקן זמן ההשגחה שקבעה כל מועצה בהסכם עם כל בית עסק, שעל פיו נדרש בית העסק לשלם את שכרו של המשגיח31 .
יצוין כי הבדיקה לא התייחסה לדיווחים ידניים, אם הי ו כאלה, אלא התייחסה לדיווחים שהעבירו המשגיחים באמצעות האפליקציה או בחיוג מבית העסק אל המערכת הממוחשבת.
המועצה הדתית תל אביב-יפו .
משרד מבקר המדינה בדק את זמני נוכחותם של המשגיחים על סמך דיווחיהם במאי 2016 של12 משגיחים שנבחרו באקראימבין כלל המשגיחים מטעם המועצה.
זאת, כאמור, על סמך דיווחי המערכת הממוחשבת בלבד.
בביקורת עלה כי המשגיחים מדווחים על נוכחות באמצעות האפליקציה או חיוג מטלפון נייח רק מ-48 מתוך 74 בתי העסק (65%) :עליהם הם מופקדים מ-13 מתוך 48 בתי העסק מתקבלים דיווחים באמצעות האפליקציה ומ-35 בתי עסק באמצעות טלפון נייח בבית העסק.
יצוין כי כל 13 הדיווחים באמצעות האפליקציה הם דיווחים של 3 משגיחים בלבד מתוך 12 המשגיחים שנבדקו (25% )בלבד.
31 דיווחי הנוכחות הופקו ממערכת הדיווח הממוחשבת.
מדיווחי 12 המשגיחים שנבדקו עולה כי הם דיווחו, במשך כל החודש, באופן חלקי על נוכחותם32 .
חלקם דיווחו על כניסה בלבד (התחלת עבודה) או יציאה בלבד (סיום עבודה), באופן שלא מאפשר לדעת אם הם אכן עמדו במכסת השעות שנקבעה.
לכן לצורך הבדיקה נמדדו רק הימים שבהם ניתן דווח על כניסה ויציאה או שניתן היה ללמוד על משך השהות בעסק על פי מועדי הכניסה או היציאה מבית עסק אחר.
משגיח ח' מופקד מטעם המועצה על שמונה בתי עסק.
נמצא כי הוא דיווח באמצעות האפליקציה באופן חלקי ביותר על שעות ההשגחה שלו.
במאי 2016 הוא דיווח על נוכחות רק בשישה בתי עסק, שמהם היו אמורים להתקבל 132 דיווחי נוכחות33 .
בשמונה (%36) מ -22 ימי העבודה באותו חודש הוא כלל לא דיווח באמצעות מערכת הדיווח מבתי העסק.
ב-14 ימי העבודה שבהם נכח הוא היה אמור לדווח משישה בתי העסק על 84 ביקורים34 ,אך בפועל הוא דיווח על 70 ביקורים (83% .
) יתר על כן, באותם שישה בתי עסק שלגביהם דיווח, שיקפו דיווחי הנוכחות באמצעות מערכת הדיווח הממוחשבת בממוצע כ-24% בלבד מתקן זמן ההשגחה שנקבע, ובשלושה מהם שיקפו הדיווחים 21%-8% בלבד מתקן זמן ההשגחה שנקבע.
משגיח ט' מופקד מטעם המועצה על שישה בתי עסק, בהיקף כולל של 11.
מתוך היקף שעות זה הוא משמש משגיח במשרה מלאה במלון בעיר.
נמצא כי רוב הדיווחים מחמשת בתי האוכל האחרים חופפים לשעות הבוקר שבהם הוא משמש משגיח במלון.
עוד נמצא כי הוא דיווח באופן חלקי בלבד באמצעות מערכת הדיווח - דיווחי הנוכחות שלו לא כללו ימים רבים או כללו דיווח על כניסה או יציאה בלבד.
בתשובת המועצה הדתית תל אביב -יפו מינואר 2017 ציין יו"ר המועצה כי המערכת הוטמעה רק בשנה האחרונה, ומטבע הדברים היא דורשת שדרוגים ושיפורים; עדיין יש קשיים בהפעלתה, תקלות ובעיות כיסוי וקליטה.
כמו כן, חלק ניכר מהמשגיחים מחזיקים בטלפון כשר ללא אפשרות להתקנת האפליקציה - במקרים אלה נדרשים המשגיחים להחתים נוכחות מהטלפון בבית העסק, ובבתי עסק רבים אין טלפון או יש רק טלפון המשמש גם כקו אשראי.
עוד ציין יו"ר המועצה כי המשגיחים משלימים את הדיווחים או מדווחים מחלק .
32 בחודש מאי2016 הם הגיעו ל-48 בתי עסק שמהם דיווחו, מתוך74 בתי העסק שבאחריותם; הם דיווחו על 574 מתוך770 ( הימים75% ) שהם היו צריכים להיות באותם48 בתי עסק.
מתוך574 ימי הנוכחות המדווחים, רק ב-491 ( ימים86%) הדיווחים היו מלאים, דהיינו כללו דיווח על שעת כניסה ודיווח על שעת יציאה, או שהיו חלקיים אך ניתן היה ללמוד על משך השהות בעסק על פי מועדי הכניסה או היציאה מבית עסק אחר; באותם 491 ימים הם שהו רק 64% משעות ההשגחה שנקבעו לאותם בתי עסק (ימי דיווח נחשבים ימים בהם דיווח המשגיח מבית העסק.
לצורך כך גם אם דיווח על כניסה או יציאה בלבד מבית העסק, נחשב הדבר כיום דיווח.
באשר לזמן נוכחות המשגיח בעסק – נוכחות זו נמדדה בהתאם לדיווח כניסה ויציאה; במידה וחסר דיווח על כניסה או דיווח על יציאה – הוא נאמד בהתאם לדיווח כניסה או יצי אה מבית העסק הקודם או מבית העסק הבא ).
33 22 ימי עבודה ב-6 בתי עסק- 132 .
דיווחים 34 14 ימי עבודה ב-6 בתי עסק- 84 .
דיווחים הפיקוח על כשרות המזון |87 .
מבתי העסק בדיווח ידני.
כמו כן ציין יו"ר המועצה כי במסגרת השדרוגים שדרשה המועצה ממתכנתי המערכת פותח לאחרונה "דוח תקינים" אשר יפיק דוחות על חריגות בדיווחי המשגיחים.
יו"ר המועצה הדגיש כי מדובר בשינוי טכנולוגי שנדרש לשיתוף פעולה של המשגיחים, שכן בסופו של דבר הם אינם עובדי המועצה.
על פי עמדתו, המועצה רואה במערכת דיווח זו את הדרך הנכונה והראויה לפיקוח על דיווחי המשגיחים, והיא תפעל לאכיפת השימוש בה.
באשר למשגיח ח' ציינה המועצה כי הוא זומן לשיחת בירור.
לדברי המשגיח, ההחתמה באפליקציה אינה משקפת את משך זמן שהותו בפועל בעסקים ולטענתו מדובר בתקלות חוזרות של האפליקציה.
היו"ר הוסיף כי המשגיח צירף דיווחים ידניים על שעות עבודתו בבתי העסק.
אשר למשגיח ט' מסר היו"ר כי המועצה יזמה הליך בירור ושימוע והנושא אף נדון בבית הדין לעבודה.
כדי למצות את השימוש החיובי במערכת שהנהיגה המועצה הדתית תל אביב - יפו עליה לנקוט צעדים להגברת הדיווח באמצעותה על נוכחות המשגיחים.
עליה לזהות את החסמים המעכבים את השימוש במערכת ולפעול להסרתם.
כמו כן עליה לשים דגש גם על פעולות הדרכה והסברה למשגיחים ולבתי העסק.
המועצה הדתית אשדו ד אחראית למתן תעודות כשרות ל -454 בתי עסק ברחבי העיר.
המועצה מפעילה 80 משגיחים המועסקים באופן ישיר בבתי העסק שהם משגיחים בהם.
יו"ר המועצה הדתית הוא הרב עובדיה דהן.
המועצה הדתית התקשרה עם חברה פרטית המפעילה מאפריל 2013 מערכת שירותי דיווח על נוכחות משגיחים בב תי העסק באמצעות אפליקציה בטלפון נייד או חיוג מטלפון נייח.
משרד מבקר המדינה בדק את דיווחיהם של שישה משגיחים לחודש מאי 2016 והשווה אותם לתקן זמן ההשגחה שקבעה המועצה בהסכם עם כל בית עסק, שעל פיו נדרש בית העסק לשלם את שכר המשגיח35:.
אף לא אחד מששת המשגיחים שנבדקו דיווח באופן מלא על כניסה ויציאה מבתי העסק; לכן, לא ניתן לדעת אם הם אכן נכחו בבתי העסק במהלך כל פרק הזמן שנקבע להם בתמורה לשכרם.
ששת המשגיחים היו מופקדים על 54 בתי עסק.
הם דיווחו באמצעות מערכת הדיווח הממוחשבת על נוכחות ב-30 ( בתי עסק בלבד56% ).
בסך הכול, במהלך מאי 2016 היו צריכים להירשם 66036 דיווחי נוכחות, אך נתוני המערכת הראו 209 ( דיווחי נוכחות בלבד32%.
35 דיווחי הנוכחות הופקו ממערכת הדיווח הממוחשבת.
36 לפי22 ימי עבודה ב-30 .
בתי עסק 88 |דוח שנתי 67ב .
)בדיקת הדיווחים (כניסה ויציאה העלתה כי ששת המשגיחים האלה נכחו בממוצע, באותם הימים שבהם נרשמו דיווחי נוכחות, רק 53% מתקן זמן ההשגחה שנקבע לבית העסק.
על פי הדיווחים האלה נכחו המשגיחים בבתי העסק רק %17 מתקן זמן ההשגחה שנקבע בחישוב חודשי37.
להלן דוגמה לנוכחותו החלקית של משגיח על פי דיווחיו למערכת הדיווח הממוחשבת: משגיח י' מופקד על שבעה בתי אוכל באשדוד בהיקף מצטבר של 3.
בהתאם לכך, היה עליו לדווח במהלך מאי 2016 על 154 ביקורים בבתי האוכל שבהשגחתו38 .
בפועל הוא דיווח רק 12 פעמים, וגם אז דיווח על כניסה או על יציאה בלבד, לכן לפי הדיווח הוא נכח בבתי העסק רק ב-8% מהמכסה שהוא מחויב בה.
זאת ועוד, על פי דיווחיו התרכזה עבודתו רק ב-5 מתוך 22 ימי העבודה בחודש וכל הדיווחים התרכזו משלושה מתוך שבעה בתי העסק שבהשגחתו.
בתשובתו של יו"ר המועצה הדתית אשדוד מינואר 2017 צוין כי בהמשך לביקורת החליט מנהל מחלקת הכשרות לשנות את אופן עריכת הפיקוח על המשגיחים ולבססה על בדיקת דיווחי המשגיחים למערכת מדי יום, בשילוב עם בדיקת נוכחות אקראית לכמה משגיחים, לרבות משך נוכחותם בעסק באותו היום.
נתונים על חריגות יועברו לבדיקתו של מנהל המחלקה והוא יחליט אם לזמן את המש גיח לבירור או לשימוע לפני פיטורין.
הדוגמאות שהובאו לעיל מעידות שדיווחי המשגיחים היו חלקיים ביותר.
על פי הדיווחים לא ניתן לקבוע אם מדובר בהתחמקות מדיווח מלא או בביצוע חלקי של שעות העבודה, ואף ייתכן שמדובר בשילוב של שתי הסיבות - דיווח חלקי וביצוע חלקי.
אשר על כן, בשל האופן שבו המערכת משמשת לדיווח על נוכחות המשגיחים, לא יכולות המועצות הדתיות להסתמך על המערכת לשם ביצוע בקרה ופיקוח נאותים על נוכחות המשגיחים.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצות הדתיות תל אביב-יפו ואשדוד כי בידן כלי פיקוח ובקרה שיכול לשמש כלי יעיל ואמ ין, אולם בפועל העובדה שהן לא חייבו להשתמש באופן מלא במערכת הדיווח הביאה לכך שהפיקוח שלהן הוא לקוי.
הדבר מאפשר למשגיחים, לפחות לפי הדיווחים, שלא למלא את מכסת שעות ההשגחה שהמועצות עצמן קבעו ואשר המשגיחים מחויבים בה - מכסה האמורה להבטיח השגחת כשרות ראויה.
37 53% מתקן זמן ההשגחה החודשי מתוך32% ימים מדווחים בלבד.
38 לפי22 ימי עבודהב-7 .
בתי אוכל הפיקוח על כשרות המזון |89 .
בפגישה שקיימו נציגי .
ב-21 מתוך 50 (42% ) .
העסק - 34 מתוך 50 (68% )- נהגו בניגוד לחוק ולא הפרישו למשגיחים תשלומי פנסיה כנדרש נוכחות חסרה של המשגיחים בעבודה במשך שעות ההשגחה שנקבעו, בין שמדובר בשהות חלקית קצרה במהלך היום בין שמדובר בימי היעדרות רבים, יש בה משום פגיעה של ממש במערך הכשרות, ואף יותר מזה - פגיעה באמון הציבור במערך הכשרות ובשמה הטוב של המועצה הדתית.
יתרה מזו, הדבר מעלה ספקות אם תקן ההשגחה שנקבע אכן משקף צורך הלכתי של ממש, ושמא הוא נקבע לצורך רווחתם הכלכלית של משגיחי הכשרות.
ראוי שהמועצות הדתיות יבחנו את הליך קביעת התקן של זמן ההשגחה.
בין כך ובין כך, לתופעה של קביעת תקן מרחיב של זמן השגחה יש השפעות ניכרות מהיבט עלות הכשרות העודפת ומהיקף הנטל הכלכלי המוטל על בעלי בתי העסק המושגחים.
על המועצות הדתיות לבדוק באופן תדיר את דיווחי המשגיחים, להקפיד כי ידווחו מכל בתי העסק שהם משגיחים בהם ולעמוד על כך שיהיו נוכחים בבתי העסק לפי תקן זמן ההשגחה שנקבע.
אי-תשלום תנאים סוציאליים למשגיחים והיעדר פיקוח של המועצות הדתיות בנושא זה .
חוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 , מחייב "מסירת תלוש שכר לעובד".
המטרה היא להבטיח שהמעסיק ישלם את כל חבויותיו לרשויות המס ויעניק לעובד את כל הזכויות הסוציאליות המגיעות לו על פי חוק.
משרד מבקר המדינה בדק את תשלומי השכר שמשגיחי הכשרות מקבלים מבעלי העסקים המעסיקים אותם.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם חמישה משגיחים עלה כי ב-21 מתוך50 (42%) בתי העסק שהם משגיחים בהם אין נמסרים להם תלושי שכר ואת שכרם הם מקבלים במזומן או בהמחאה.
זאת ועוד, רוב בתי העסק - 34 מתוך 50 (68%) - נהגו בניגוד לחוק ולא הפרישו למשגיחים תשלומי פנסיה כנדרש.
בפגישה ציינו המשגיחים כי הם חווים לחץ מצד חלק מבתי העסק שבהשגחתם המתנים את העסקתם בתשלום ללא תלוש שכר מבלי שזכויותיהם יובטחו - הפרשות פנסיוניות, תשלום דמי הבראה, חופשות וכדומה.
עוד ציינו כי בתי העסק אינם מקפידים על תשלום שכרם במועד, ובמקרים מסוימים הם אף לא קיבלו שכר .
הם הוסיפו כי עבורם המועצה הדתית אינה גורם שניתן לפנות אליו כדי שיסייע בידם להגן על זכויותיהם.
מבדיקת תנאי השכר של שני משגיחי כשרות בנתניה המופקדים על 16 בתי עסק עלה כי ב -10 מבתי עסק ( 62% ) הם אינם מקבלים תנאים סוציאליים (הפרשות לפנסיה ולקופת גמל).
בכמה בתי עסק גם אין נמסרים למשגיחים תלושי שכר ואת שכרם הם מקבלים במזומן או בהמחאה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצות הדתיות ירושלים ונתניה כי אמנם המשגיחים אינם עובדי המועצה הדתית, אך לא ניתן להתעלם מהזיקה שבין העסקתם באופן ישיר בבתי העסק ובין מ סגרת העסקתם הנקבעת בידי המועצה.
המועצה הדתית היא זו המקשרת בין המשגיח לבית העסק והיא זו הקובעת את היקף העסק תו ואת מאפייניה ואף את גובה שכרו.
אשר על כן, המועצה אינה יכולה להתנער מאחריותה כלפי המשגיחים , גם אם מדובר באחריות חלקית בלבד.
המועצה הדתית ירושלים מסרה בתשובתה כי לאור הערת הביקורת הנחה יו"ר הוועדה הממונה כי חידוש התעודות לרבעון הבא מותנה בהצגת תלושי שכר או אישור רו"ח על תשלומי שכר כדין.
המועצה הדתית נתניה מסרה בתשובתה כי תטיל על גורם מקצועי לעמוד לעזרת משגיחי הכשרות ולבדוק את תלושי משכורתם, ואם יתגלו אי -סדרים במתן תנאים סוציאליים למשגיחים יידרשו בעלי העסקים להשלימם או לשלמם.
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו כי "תשלום שכר משגיחי הכשרות במזומן נגרם לעיתים בשל בקשת המשגיח אך לא פחות מכך בשל החלטת בעל העסק.
צורת העסקה זו אם נעשית לבקשת משגיח הכ שרות הינה פוגענית בראש ובראשונה במשגיח עצמו אשר אינו מקבל את זכויות היסוד כעובד (שכר הוגן, פנסיה, הבראה, חופשה), משאיר את העובד ללא זכאות לזכויות בביטוח לאומי במקרה של תאונת עבודה וכדו'; מנגד למדינה נגרם נזק גדול כתוצאה מאי תשלום מיסים כדין".
המשרד הוסיף ש הוא מעוניין בהסדרת הנושא ואף פנה לשם כך לרשות המסים, וזאת גם לצורך הבטחת זכויותיו של העובד.
הפיקוח על כשרות המזון |91 .
שיטת ההעסק ה של המשגיחים, לרבות העובדה ש חלקם מועסקים בהיקף שעות בלתי סביר שבמקרים רבים לא ניתן לבצעו, מחייבת לבחון ביתר שאת את יעילותה ומועילותה.
על המשרד, בתיאום עם הרבנות, לבחון את השיטה ולקבוע בדחיפות מתכונת יעילה, בת -ביצוע, שוויונית והוגנת להעסקת משגיחים.
עליו לעשות זאת אם בדרך הקיימת, ובלבד שהמועצות הדתיות יפקחו כראוי על תנאי העסקתם ויבטיחו את מיצוי זכויותיהם, אם בדרך חלופית, למשל באמצעות חברה זכיינית, כפי שכבר הודיע המשרד לבית המשפט העליון במסגרת עתירה שעיקרה הוא "מעמד המשגיח".
בדרך זו, כגוף המקבל שירות יהיה על המועצה הדתית לשאת ב אחריותה כמזמינת השירות; וזאת בדומה לקבוע בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2011 , המטיל על גוף מזמין שירותלנקוט אמצעים סבירים כדי למנוע פגיעה בזכויותיהם של עובדי קבלן המועסקים אצלו.
במהלך הביקורת הפנה משרד מבקר המדינה את תשומת לבן של רשויות המסים להיקף הרחב של בעלי בתי עסק המעסיקים משגיחים בלי לנכות משכרם מסי חובה כחוק, תוך פגיעה בזכויותיהם ובהכנסות המדינה.
משרד מבקר המדינה הפנה גם את תשומת לבו של משרד הכלכלה והתעשיה - מינהל אכיפה, להיקף הרחב של בעלי בתי עסק שלא הפרישו תשלומי פנסיה כחוק לטובת המשגיחים שהם מעסיקים.
בתשובתו מינואר 2017 מסר משרד הכלכלה והתעשייה כי ממצאי הביקורת יילקחו בחשבון על ידי מינהל ההסדרה והאכיפה וייבחנו ויטופלו על פי מדיניות האכיפה של משרד הכלכלה והתעשייה.
רשות המסים מסרה בתשובתה מינואר 2017 כי היא ערה לכך שנושא הכשרות לוקה באי-סדרים, והדבר גרם לה להרחיב את הביקורות באופן יזום, אף מעבר למתוכנן.
בדיעבד התברר לרשות המסים שתוצאות הרחבת הפעילות שלה שקדמו לטיוטת דוח זה משיקות בחלקן הגדול לנקודות שהעלה בה משרד מבקר המדינה, והן טופלו או נמצאות בטיפול בימים אלה.
רשות המסים הפעילה פיילוט ביקורת משגיחים ומעסיקיהם במועצה דתית אחת ובכוונתה לבצע ביקורות גם בשאר המועצות הדתיות ברחבי הארץ.
העסקת מפקחי כשרות ועובדים אחרים במועצות הדתיות כמשגיחי כשרות ללא היתר ובהיקף עבודה רחב .
עבודת ההשגחה בבתי העסק אמורה להיעשות בעיקרה בשעות הבוקר כאשר בתי העסק מקבלים את תוצרת המזון.
בשעות אלה נדרשת עבודת המשגיח הן לבדיקת כשרות התוצרת המתקבלת הן לשטיפת עלי ירק, ניפוי קמח וכיוצא באלה בשלבים 92 |דוח שנתי 67ב .
המוקדמים של הכנת האוכל.
עובדי מועצות דתיות, העובדים במשרה מלאה, אמורים להימצא בשעות גרעין, לרבות בשעות הבוקר, בעבודתם.
בהסכם הקיבוצי החל על עובדי המועצות הדתיות39 הסכימו הצדדים כי חוקת העבודה של העובדים ברשויות המקומיות תחייב את עובדי המועצות הדתיות כאילו הייתה הסכם קיבוצי בין הצדדים והיא עדיין כזאת כיום.
לפי הוראות חוקת העבודה וההסכם הקיבוצי חלה חובה על עובדי המועצה הדתית לבקש מהמועצה היתר לעבוד בעבודה נוספת והיא רשאית לדחותה או להתנותה בתנאים למניעת פגיעה בעבודתם.
דרישה זו נכללת גם בנוהל הכשרות.
עובד המועצה הדתית המעוניין לעבוד בעבודה נוספת נדרש לקבל את אישור המעביד.
אם ניתן היתר כזה עליו להימצא בתיק העובד במועצה הדתית וגם במשרד לשירותי דת.
הנוהל גם מפרט את בעלי התפקידים במועצה שנאסר עליהם ככ לל לשמש משגיחי כשרות: יו"ר המועצה, מורשה חתימה, מנהל מחלקת כשרות, מזכיר מחלקת כשרות.
כמו כן, חל איסור להעסיק מפקח כשרות מטעם המועצה כמשגיח כשרות במקום שבו הוא משמש כמפקח.
עם זאת, הנהלת המועצה רשאית במקרים חריגים להתיר גם לבעלי תפקידים אלה לעסוק - למשך שישה חודשים לכל היותר - כמשגיחי כשרות שלא לפי ההוראה הכללית שבנוהל, וזאת בהתאם לכללים שנקבעו בנוהל הכשרות.
בתום התקופה שנקבעה, ניתן לבחון את הצורך מחדש.
בחוק שעות עבודה ומנוחה נקבע כי ככלל "יום עבודה לא יעלה על שמונה שעות עבודה"40 .
בתקנות חוק שעות עבודה ומנוחה, התשט"ו-1955 , נקבע כי "שר הכלכלה נתן היתר כללי להעסקת עובדי מדינה עד שתים-עשרה שעות ביום ועד חמש עשרה שעות נוספות בשבוע; אסור להעסיק עובד מעבר לשעות האמורות, אלא בהיתר מאת שר הכלכלה".
אמנם עובדי המועצה הדתית אינם עובדי מדינה אך ניתן ללמוד מהחוק ומהתקנות על היקף שעות עבודה מקובל וסביר.
כאמור, בינואר 2016 עדכן שר הכלכלה את ההוראות והתיר עבודה נוספת בענף המזון, בהיקף של ארבע שעות ביום; ניתן להשליך מהתקנות על היקף שעות עבודה מקובל וסביר.
משרד מבקר המדינה בחן במועצות הדתיות שנבדקו את נתוני העסקתם של עובדי מועצות דתיות, לרבות מפקחי כשרות, המועסקים גם כמשגיחים.
הביקורת התבססה על נתונים מפורטים שמסרו לו 93 .
39 הסכם קיבוצי כללי הנוגע ל עובדי המועצות הדתיות שנחתם ב - 4.
75 בין חבר המועצות הדתיות בישראל המייצג את כל המועצות הדתיות וכולל את הערים ירושלים, תל אביב וחיפה ובין הסתדרות הפקידים, עובדי המינהלה והשירותים.
40 כלל זה כוחו יפה לשבוע עבודה של שישה ימים.
בשבוע עבודה של חמישה ימים יועסק העובד עד 8.
שעות עבודה ביום הפיקוח על כשרות המזון |93 .
כשרות בביקורת במועצות הדתיות ירושלים ונתניה נמצא שיעור גבוה של עובדים ומפקחים המועסקים גם כמשגיחי כשרות, וזאת ללא היתר ובהיקפי שעות רחבים, שלא ניתן לבצען.
המועצות הדתיות האלה לא פנו לשר הכלכלה כדי לקבל היתר עבור עובדיהם שיתיר להם לעבוד יותר מ -12 ,שעות ביממה כנדרש.
יצוין לחיוב כי המועצה הדתית תל אביב -יפו מסרה בתשובתה כי היא אינה מאפשרת למפקחים המועסקים על ידה לשמש גם משגיחי כשרות, וזאת מתוך תפיסה שעבודת ההשגחה עלולה להביא ומביאה לידי פגיעה באיכות עבודת המפקח ובסדרי העבודה המינהלית במועצה הדתית.
לנוכח היקף שעות העבודה הנוספת של עובדי המועצות הדתיות כמשגיחי כשרות ספק רב אם הם יכולים למלא את חובתם כעובדי המועצות הדתיות ובו זמנית להיות בכמה בתי עסק לצורך השגחת כשרות.
מדובר בהיקף שעות עבודה בלתי מתקבל על הדעת ובקבלת תשלום מהמועצה הדתית ומבתי עסק עבור היקף שעות עבודה שאינן ניתנות לביצוע בפועל מדי יום .
מכאן, עולה חשש לפיקוח רופף של המועצה הדתית על נוכחות עובדיה אם במועצה עצמה אם בבתי העסק המושגחים.
במצב זה קיים ספק בדבר מצב הכשרות באותם בתי עסק מושגחים, העלול לפגוע באמון הציבור באותם בתי עסק ובמועצה הדתית.
23 מתוך56 העובדים (%41 ) במטה המועצה הדתית ירושלים41 משמשים גם בתפקיד משגיח כשרות, נוסף לתפקידם במטה, וזאת ללא היתר כנדרש בנוהל; 16 מתוכם הם מנהלים, מפקחים ומזכיר מחלקת הכשרות, דהיינו בעלי תפקידים שעל פי הנוהל נאסר עליהם לשמש משגיחים.
העסקתם של מפקחים ומנהלים העובדים באגף הכשרות במועצה הדתית ירושלים כמשגיחים: 11 מתוך16 המנהלים והמפקחים במחלקת בתי עסק ובתי אוכל באגף הכשרות במועצה הדתית ירושלים מועסקים גם כמשגיחים בהיקף של 16-1 שעות מדי יום, נוסף לתפקידם במשרה מלאה כמנהלים ומפקחים באגף; יוצא אפוא שההיקף המצטבר של העסקת כל אחד מהם כמפקח וכמשגיח גם יחד הוא 24-9 שעות מדי יום.
יתרה מכך, נמצא שהיקף שעות ההשגחה של 7 מתוך11 המפקחים והמנהלים האמורים רחב מאוד - 16-8 שעות השגחה ביום נוסף למשרתם במטה!
עובדים אלה אףלא קיבלו אישור לעבודתם הנוספת , כנדרש בנוהל.
אין ספק שמדובר בהיקף שעות חריג ובלתי סביר המעורר חשש לעצם האפשרות למלא את שני התפקידים בעת ובעונה אחת, ומכאן מילוי חלקי ולא תקין של תפקידם.
כלל עובדי המועצה הדתית להוציא רבני שכונות, בלניות, בלנים ומנקים במקוואות 94 |דוח שנתי 67ב .
מפקח א' מועסק כמפקח במשרה מלאה במועצה הדתית ירושלים והוא אחראי ל-68 בתי עסק.
נוסףעל כך, הוא מועסק כמשגיח בשישה בתי עסק (מסעדות ואטליזים) בפיקוחם של מפקחים אחרים.
בביקורת עלה שהוא מועסק מדי יום כמשגיח, במשך 6-5 ימים בשבועובהיקף מצטבר של 9 שעותבכל יום.
יוצא אפוא שהוא אמור לעבוד 17 שעות מדי יום!
חמור אף יותר, בשני בתי עסק הוא משמש מפקח ומשגיח בעת ובעונה אחת, דהיינו הוא מפקח על עצמו.
כל זאת בלי שניתן לו אישור חריג לצורך העסקתו.
בתשובתו מינואר 2017 מסר יו"ר הוועדה הממונה על המועצה הדתית ירושלים מר יהושע ישי כי תוך כדי הביקורת המועצה מתקנת את הליקויים וכי הוא בירר את העניין עם ארבעה מפקחים מתוך אלה שהיקף העסקתם הכולל, לרבות שעות השגחה, עמד על 17-15 שעות ביממה.
מהבירור עלה כי כיום המפקחים האמורים עובדים 15-13 שעות מדי יום, דהיינו היקף שעות השגחה נמוך יותר מזה שציין משרד מבקר המדינה.
הוא ציין כי עבודתם הנוספת של המפקחים היא פועל יוצא משכרם הנמוך.
יו"ר הוועדה הממונה ירושלים הוסיף בעניין זה כי כל מערך הכשרות פועל על בסיס הרתעה, ובלשון רבותינו "מירטט"; לכן, "שעות ההשגחה" אינן "שעות עבודה" אלא הן שעות האמורות לשקף את תחום האחריות של המשגיח.
לדידו, הפער בין הנתונים שהציג משרד מבקר המדינה ובין הנתונים שהציגו המבוקרים נעוץ בהבחנה שהוא עשה בין "שעת השגחה" ל"שעת עבודה"42.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רהוועדה הממונה ירושלים כי היקף שעות העבודה שצוין, חושב על פי מאגר המכיל נתונים על בתי עסק, משגיחים, מפקחים ושעות העסקה, שהמועצה עצמה העבירה למשרד מבקר המדינה; ההצדקה של הרחבת היקף משרת המפקח לממדים בלתי סבירים בשל השכר הבסיסי הנמוך שלהם אינה יכולה להתקבל, ויש לכך משמעויות חמורות מרחיקות לכת.
את שאלת שכר עובדי אגף הכשרות, לרבות מפקחיו, יש לפתור בדרכים המקובלות.
אשר לעניין הפעלת מערך הכשרות על בסיס הרתעה ולא על בסיס עבודה בפועל, משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועדה הממונה ירושלים כי מדובר בנתונים המבוססים על ההסכמים למתן השגחה שנחתמו בין המועצה ובין בתי העסק, שעל פיהם נדרשים בתי העסק לשלם את שכר המשגיחים; שיטת ההשגחה שהמועצה הדתית ירושלים הציגה משמעה "השגחה וירטואלית", כלומר השגחה הנעשית לכאורה.
לעומת זאת, נדרש בית העסק לשלם תשלום אמת אף שבפועל השירות אינו ניתן לו.
יש לראות זאת בחומרה יתרה ולהפסיק נוהג זה לאלתר.
הדבר גורם הן לייקור עלויות ההשגחה ועלייה ביוקר המחיה והן לפגיעה באמון הציבור השם מבטחו בהשגחה הממלכתית.
42 " בעניין זה ראו לעיל בפרקמשגיחי כשרות המועסקים בהיקף שעות עבודה בלתי סביר ".
הפיקוח על כשרות המזון |95 .
כמשגיחים; זו מציאות .
ניגוד עניינים מובנה .
עבודה נוספת של הרב שמואל בורנשטיין: הרב בורנשטיין מועסק במועצה הדתית ירושלים במשרה מלאה בתפקיד מפקח אחראי לבתי המלון; הוא משמש גם סגן מנהל אגף הכשרות.
כבר בדוח הקודם הועלה כי הרב שמואל בורנשטיין עבד, בניגוד להוראות, גם כמשגיח כשרות בבית מלון שעליו הוא גם מפקח מטעם המועצה הדתית, וגם כגורם המעניק הכשר פרטי הנושא את שמו בבתי מלון שונים ברחבי הארץ.