HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להתקשרות בשיטה שהוצעה בבקשה, תוך תיעוד הדיון בנושא.
בתגובתו של מפא"ת מנובמבר 2021 עלממצאי הביקורת הוא מסר כי יש מקום לבחון את .
האפשר ות לתעד במסגרת הבקשה המוגשת לוועדת המפתחים את נימוקי הבחירה בשיטת .
התקשרות במחיר קבוע בפרויקטים עם סיכונים .
טכנולוגיים משמעותיים .
כאמור, בהמ"ב בנושא שיטות התקשרות נכתב כי התקשרות במחיר קבוע היא "חיובית ורצויה", .
בתנאי שהמחיר שנקבע הוא "בדוק, סביר ומבוסס"; ובמסמך פנימי של מפא"ת פורטו מאפייני .
פרויקטים המתאימים להתקשרות בכל אחת משיטות ההתקשרות, ובכלל זה רמת הסיכון של .
50 תקציב העומד לרשות מפא"ת בעיקר לצורך התקשרויות בגין תוכניות מו"פ בשלבים של קדם -הפיתוח.
מתאם מקצועי במפא"ת, המוביל את הנושא העולה לדיון בוועדה .
52 יחידה להתקשרויות, מידענות ובקרה במפא"ת שייעודה לטפל בכל ההיבטים הכלכליים וההתקשרויות בפרויקטים .
53 בנושא חוות דעת כלכלית, כהגדרתה בהמ"ב בנושא "הוראות כלכליות להתקשרויות משהב"ט - מבוא ותנאי יסוד".
יצוין כי בעולם, לרבות ישראל, קיימים מדדים מקובלים להערכת הסיכונים הטכנולוג יים של .
כך למשל, בנוהל ניהול פרויקט של התע"א הוגדרה רמת הבשלות הטכנולוגית .
(TRL)54 של פרויקט כמדד בטווח1-9 ,לציון רמת הבשלות הטכנולוגית של המערכת המפותחת .
תת-המערכת או המכלול נשוא הפרויקט, המאפשרת בכל שלב של הפרויקט להעריך את .
הסיכונים הטכנולוגיים שיש בו.
ככל שהמדד גבוה יותר כך מידת הבשלות הטכנולוגית גבוהה .
יותר, והסיכונים הטכנולוגיים קטנים יותר.
נמצא כי לא נקבעו במשהב"ט, לרבות במפא"ת, מדדים להערכת רמות הסיכון הטכנולוגי .
של פרויקטים, דוגמת TRL , וזאת בין היתר לצורך התאמת שיטות ההתקשרות לרמות .
הסיכון של הפרויקטים, בדגש על פרויקטי פיתוח.
במרץ 2019 כתב מנכ"ל התע"א דאז למנכ"ל משהב"ט דאז כי בפרויקטים עם מרכיב פיתוח .
מהותי דורש משהב"ט מהתע"א להתקשר בשיטת המחיר הקבוע, "וזאת למרות שהוראות .
ההרכשה של המשרד ממליצות על התקשרות בשיטת החזר עלות", וכי שיטת התקשרות זו .
מטילה את מרב הסיכון על התע"א והתארכות תהליך הפיתוח נרשמת כהפסד לחברה 55.
ראש מפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כיבמסגרת ניהול הפרויקט צריך להביא בחשבון .
התמודדות עם תנאי אי-ודאויות בפרויקט, לרבות מורכבות הטכנולוגיה.
עבור משהב"ט הוא פורץ דרך, כי פרויקטי הפיתוח המלא הם פרויקטים מורכבים ו כרוכים בסיכון .
גבוה (יחס ית לפרויקטי הצטיידות) ולכן אפשר שהם אולי רווחיים פחות בטווח הזמן הקצר; .
ובהמשך מחזור החיים של המוצר ונגזרותיו, לעיתים הם מהווים מקור לרווח ולעליונות טכנולוגית.
מומלץ כי צוות כלכלה בראשות הכלכלן הראשי למעהב"ט יבחן להוסיף להמ"ב .
הרלוונטיות הבחנה בין פרויקטי פיתוח מלא ברמות סיכון שונות, וכן שיקולים מנחים .
לבחירת שיטת ההתקשרות לביצוע פרויקטים המתאפיינים ברמת מורכבות טכנולוגית .
גבוהה, ולפיכך - שיש סיכון רב לאי-עמידתם ביעדיהם.
עוד מומלץ כי לקראת כניסה לפרויקטים של פיתוח מלא והצטיידות, מפא"ת יקיים תהליך .
מובנה של בחינת סיכוני הפיתוח שיש בביצועם ויפעל להצגת תוצרי בחינה זו בפני ועדת .
המפתחים, זאת כדי לאפשר את קידום ההתקשרות באמצעותה בהתאם לשיטות .
ההתקשרות שתואמות את הסיכונים האמורים.
54 TRL - Technology Readiness Level ( .
סטנדרט עולמי שקבעה סוכנות החלל של ארצות הברית NASA - National .
Aeronautics and Space Administration .
), המקובל לדירוג סיכוני פיתוח בפרויקטים על פי רמת בשלותם .
55 למכתב המנכ"ל צורף מכתב שכתב ב- 18.
19 המשנה למנכ"ל וסמנכ"ל הכספים דאז, המפרט את הסוגיות .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח הוראות משהב"ט בנוגע לאופן קביעת שיעור .
הרווח בפרויקטי פיתוח .
בהמ"ב בנושא "הוראות כלכליות להתקשרויות משהב"ט - מבוא ותנאי יסוד" נכתב בין היתר כי .
במסגרת תהליך ההתקשרות חייב מבצע ההתקשרות לשקול ולבחור את תנאי היסוד הכלכליים .
בהמ"ב בנושא "הוראות כלכליות להתקשרויות משהב"ט - תשלומים, הצמדות ורווח" נקבעו, בין .
היתר, עקרונות קביעת הרווח בהתקשרויות של משהב"ט עם ספקים, לרבות התע"א.
נכתב כי יש צורך לקבוע את הרווח כמרכיב נפרד בין מרכיבי המחיר בכל התקשרות שהמחיר .
בה מבוסס על תחשיבי עלות או בכל התקשרות המתבצעת במסגרת משא ומתן ; וכי הרווח .
התחשיבי מחושב לפי שיעור מסוים מהעלויות המוכרות בהזמנה56, והוא נועד לתת לספק תמורה .
עבור המרכיבים האלה: .
• ניהול ומאמץ ארגוני - פעילויות שהספק מבצע בתחומי הטכנולוגיה 57 ,הניהול58 ובקרת .
העלויות 59 , לשם עמידה בדרישות ההזמנה, ואשר לא באות לידי ביטוי בעלויות המוכרות.
• סיכון - הסיכון שהספק מקבל עליו בהתאם לשיטת ההתקשרות בינו לבין משהב"ט .
ובהתאם לרמת אי-הוודאות הגלומה בה (להלן - רמת הסיכון).
ככל שרמת הסיכון הגלומה .
בשיטת ההתקשרות גבוה ה יותר לספק, כך גדל שיעור הרווח.
• השקעה ברכוש קבוע - (להלן - תמורה לרכוש קבוע - תל "ק 60) מתןפיצוי ל ספק על .
תשואה אלטרנטיבית חסרת סיכון על השקעה אשר היה נהנה ממנה לולא השקי ע ברכוש .
קבוע המשמש אותו בעבודתו מול משהב"ט.
56 משהב"ט אינו מכיר בכל העלויות הנגרמות לספק לצורך ביצוע ההזמנה.
כך למשל מהוצאות השיווק מוכרות רק .
עלויות השכר של אנשי השיווק, והוצאות המו"פ העצמי לא מוכרות במלואן.
57 שימושבטכנולוגיה מתקדמת הנדרשת לביצוע ההזמנה או פיתוח טכנולוגיה לצורך ההזמנה.
מאמצי הספק לשלב ולתאם את המשאבים הנחוצים לעמידה בדרישות ההזמנה .
יכולת הספק לארגן, לפקח ולבקר את העלויות, תוך מתן דיווחים שוטפים ומפורטים בעלי רמת אמינות גבוהה .
60 בדיונים של צוות כלכלה מכונה התל"ק "מרכיב התמורה להון".
:להלן שיעורי הרווח לספקי משהב"ט בהתאם להמ"ב האמורה .
לוח 1 : שיעורי הרווח לספקי משהב"ט בהתאם להמ"ב, לפי מרכיבים .
ההתקשרות(1) הרווח הכולל .
על פי הוראות משהב "ט, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
(1 ) אם משך הזמן הצפוי בין מועד ההזמנה לבין "מרכז הכובד של האספקות המתוכננות" ארוך מ -20 .
חודשים, והספק הוכיח כי קיימים סיכונים אשרנובעים מאורך ההתקשרות.
נמצא כי משהב"ט הגדיר בהוראותיו שיעורי רווח אחידים לכל ההתקשרויות שלו בכל .
תחומי פעילותו ועם כל ספקיו, ולא הגדיר שיעורי רווח שונים לפרויקטי הפיתוח, על אף .
מאפייניהם הייחודיים ובעיקר בשל הסיכונים הטכנולוגיים שיש ב ביצועם.
פעילות משהב"ט בנושא: בחינת שינוי עקרונות הרווח .
בשנים 2013 ו-2014 הוביל סגן ר אש אגף התקציבים לכלכלה במשהב"ט דאז במסגרת צוות .
כלכלה עבודת מטה 61 (להלן - עמ"ט) בין היתר לבחינת שינוי מודל הרווח בהתקשרות עם .
ממסמכי צוות כלכלה עולה כי העמ"ט התבצעה בשיתוף מנהל ההרכשה והייצור במשהב"ט .
(מנה"ר) ומפא"ת; וכי במסגרתה גובשו שני נושאים לשינוי - נושא ההצמדה ועקרונות הרווח; כי .
בכל הנוגע ל עקרונות הרווח - השינוי שהוצע בעמ"ט התבסס על רציונל לפיו תהיה הלימה בין .
הסיכון הגלום בהתקשרות לבין שיעור הרווח, כך שככל שיש בהתקשרות יותר סיכון עבור הספק .
כך הרווח שהוא יקבל בגין אותה התקשרות יהיה גבוה יותר ; וכי לשינוי עקרונות הרווח היה צפוי .
פוטנציאל לחיסכון תקציבי.
במאי 2014 ,התקיים דיון של צוות כלכלהובו הוצגו מסקנות צוות משנה62 בנושא עקרונות הרווח .
בהתקשרויות משהב"ט עם ספקיו.
מסיכום הדיון ומהמצגת שהוצגה בו עלה כי הרציונל לשינוי .
עקרונות הרווח הוא, בין היתר , התאמתו למאפייני ההתקשרות; וביטול רכיבי רווח שלדעת הצוות .
אינם רלוונטיים עוד : ניהול ומאמץ ארגוני ורכיב התמורה לרכוש קבוע (תל"ק ).
היתרונות והחסרונות הטמונים בשינוי המוצע מבחינת משהב"ט וה ספקים.
בין היתר צוין כי השינוי .
61 באותו מועד יחידת הכלכלן הראשי נכללה באגף התקציבים שבמשהב"ט (את"ק).
עם פרישתו של סגן ראש את"ק .
מתפקידו, המשיך הכלכלן הראשי למעהב"ט את העמ"ט.
צוות משנה לצוות כלכלה בהשתתפות, בין היתר, מנה"ר, מפא"ת ואגף הכספים במשהב"ט .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח יביא להלימה בין רמת הסיכון לשיעור הרווח ויאפשר בקרה טובה יותר על הפרויקטים.
צוין בין היתר כי התעשיות הביטחוניות עלולות להתנגד לשינוי נוכח פגיעה אפשרית ברווחיהן.
ממסמכי משהב"ט עלה כי במשך תקופת ביצוע העמ"ט עודכנו התעשיות בעניין השינוי המתוכנן.
עוד עלה ממסמכי משהב"ט כי עמדת שלוש התעשיות הביטחוניות הגדולות הייתה .
שעליהן לקבל בהתקשרויותיהן עם משהב"ט תשואה גבוהה מכפי שהציע משהב"ט , .
במיוחד בגין רכיבי הסיכון.
במצגת של הכלכלן הראשי למעהב"ט בנושא "סטטוס עבודת מטה מול התעשיות - פורום .
כלכלי - מרץ 2015 "צוין כי השינויים המוצעים הם "שינו יים משמעותיים במערכת היחסים .
ההרכשתית מול התעשיות הביטחוניות, המשנה הסדרים של עשרות שנים.
התעשיות, לרבות הטענה כי גם כך רווחיות התעשייה נמוכה והשינויים ישחקו אותה עוד יותר; .
והטענה כי השינוי המוצע הוא שינוי לא מאוזן במדרגות הרווח, ו אינו נותן מענה להתקשרויות .
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי עקרונות המודל הוצגו לתעשיות .
בשנת 2014 והן הביעו התנגדות לשינוי63; כי טענותיהןהעיקריות נגד השינוי נדונו והוצגו למנכ"ל .
משהב"ט דאז בשנת 2015 .
באוגוסט2015 "סיכם מנכ"ל משהב"ט כי מטרת העדכון הייתה לבצע שינוי בהסכמה ש"יפשט .
את התהליך וייטיב את התוצאות; כי מתוך העבודה שבוצעה עולה כי עלות השינוי גבוהה וכי אין .
כדאיות לבצעו; וכי יש להשאיר את המצב הקיים.
בחינה השוואתית של מודל הרווח לספקים בהתקשרויות משהב"ט למודלים בעולם .
בשנת 2018 בחן הכלכלן הראשי למעהב"טמודל אלטרנטיבי למודל הרווח הקיים .
נערכה בחינה השוואתית של מודל הרווח לספקים בהתקשרויות משהב"ט למודלים מקבילים .
בעולם, ובמיוחד אל מול המודל הבריטי .
במצגת מ אפריל 2018 שהכין הכלכלן הראשי .
למעהב"ט בנ ושא זה הוא ציין כי מרכיב הרווח נועד לפצות את הספק עבור ההשקעה שלו .
בהשוואה להשקעה אלטרנטיבית בעלת סיכון דומה, כלומר - שיעור הרווח הגולמי תלוי ברמת .
הסיכון המוטל על ה ספק, וכי שיעורי הרווח הנקובים בהוראות משהב"ט הם קבועים, ולא .
מפורטת המתודולוגיה לחישובם.
63 יצוין כיממצגת של רפאל משנת 2013 בנושא"משמעות שינוי שיטת ההצמדה ושיעור הרווח על רפאל" עלה כי השינוי .
צפוי היה להקטין את הרווח של החברה.
להלן פירוט מודלהרווח במדינות שנבחנו: .
לוח 2: השוואת מודל הרווח בהתקשרויות משהב"ט עם ספקיו .
ישראל על פי הוראות משהב"ט, שיעור הרווח קבוע בהתאם לשיטת ההתקשרות .
ארה"ב נקבע עבור כל חוזה בנפרד ב מסגרת משא ומתן ובהתבסס על 30 פרמטרים .
בריטניה שיעור רווח ספציפי לכל תעשייה בהתאם לסיכון הפיננסי שלה .
אוסטרליה לא נקבעה נוסחת רווח - הרווח נקבע ב מסגרת משא ומתן .
הולנד לא נקבעה נוסחת רווח - הרווח נקבע ב מסגרת משא ומתן .
צרפת שיעור הרווח נקבע באופן שיתמרץ את הספקים בהתאם לביצועים .
על פי מסמכי משהב"ט, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בהתייחס למודל הבריטי צוין במצגת, כי שיעור הרווח כולל בין היתר את הרכיבים האלה: שיעור .
רווח נורמטיבי ביחס לעלות, אותו קובע הרגולטור הבריטי מדי שנה; והתאמ ות לרווח זה, לרבות .
תוספת סיכון משתנה - התאמה פרטנית של פרמיית הסיכון, שנקבע ת במשא ומתן כדי לפצות .
את הספק עבור הסיכונים הכרוכים במבנה העלויות בפועל לעומת הצפי שנקבע בחוזה .
נמצא כי הבחינה שביצע משהב"ט ב-2018 לא הביאה לשינוי בשיעורי הרווח .
שבהתקשרויות שלו עם ספקיו בהתאם לרמות הסיכון שבהן.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי המודל הבריטי אינו רלוונטי .
למשהב"ט נוכח תהליכי העבודה שלו עם התעשיות, מספרם הרב של הגורמים שהוא עובד .
עימם והקושי התפעולי והניהולי לייש ם מודל זה.
כמו כן הוא מסר כי בעבר ציינו לפניו גורמים .
מהתעשייה כי בארה"ב ניתנים שיעורי רווח כוללים "שיכולים להגיע עד 15%"; וכי משהב"ט לא .
עוד מסר הכלכלן הראשי למעהב"ט למשרד מבקר המדינה כי תנאי ההרכשה של משהב"ט .
ברורים, שקופים, הוגנים ואחידים לכל התעשיות ; כי הוראות משהב"ט מתעדכנות אחת לתקופה, .
אולם לא השתנו בהם הכללים לחישוב הרווח; כי שיעור י הרווח נקבעו לפני שנים רבות, ומאז .
לא חלו בהם שינויים; כי לא ידוע על סמך מה נקבע שיעור הרווח ברכיב התמורה לסיכון; כי .
רכיב התמורה לרכוש קבוע (תל"ק) נקבע על סמך עבודה שמשהב"ט עשה בעבר הרחוק והוא .
משקף תשואה לטווח ארוך בשוק ההון.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח נוכח הצורך לקבוע שיעורי רווח לתעשיות על בסיס כלכלי שיוצר קשר בין מידת הסיכון .
לתשואה ונוכח הפערים בנוגע לביסוס חלק מרכיבי הרווח, מומלץ כי משהב"ט יבחן .
בראייה כוללת את מרכיבי הרווח בהתקשרויות שלו עם התעשיות אל מול הסיכון הגלום .
בהן, בין היתר תוך ביצוע השוואה בין-לאומית וניתוח תשואות ענפיות מקובלות.
זה מומלץ כי כאשר מדובר בפרויקטים בעלי מורכבות טכנולוגי ת רבה שמימושם כרוך .
בסיכון רב ו שההתקשרות לביצועם היא בשיטת מחיר קבוע , תיקבע התשואה תוך .
התחשבות בסיכונים הגלומים בהם.
יש לדבר משנה חשיבות נוכח העובדה כי מרבית .
ההתקשרויות של משהב"ט עם התעשיות הביטחוניות, לרבות התע"א, בפרויקטי פיתוח .
הן התקשרויות במחיר קבוע, שבמסגרתן מושתים סיכונים על התעשיות.
תמחור עלויות בלתי צפויות מראש (בצ" ם) .
סיכון בפרויקט הוא אירוע ספציפי עתידי, לא ודאי, שהתרחשותו תקשה על ה עמידה ביעדי .
ככלל, תכנון פרויקטים ומימושם מתבצעים בתנאי אי-ודאות אשר הולכת וגדלה כ כל .
שהפרויקטים מחייבים חקר של תחומים שאין בידי הגורם המפתח י דע קודם לגביהם.
שנדרש פיתוח של טכנולוגיה מתקדמת יותר, גדלה אי-הוודאות הטכנולוגית בכל הנוגע למרכיביו .
השונים של הפרויקט, המשליכה על סיכויו לעמוד ביעדים הנדרשים, ובעיקר בזמן ביצוע .
הפרויקט, בעלויות ובמשאבים 64 .
ניתוח סוגיאי-הוודאות והסיכונים הכרוכים בהם ומתן ביטוי .
כמותי לסבירות התממשותם משמשים בסיס לחישוב רכיב "בלתי צפוי מראש" (להלן - בצ"ם) .
בתמחור הפרויקט, וזאת לצורך הערכה ריאלית של העלויות שלו.
תמחור עלויות בצ"ם בתע"א: התע"א מנהלת פרויקטים תוך תמחור הסיכונים הגלומים בהם .
במסגרת בצ"ם הנכלל בעלויותיהם המת וכננות.
בדצמבר 2009 הופצה הנחיה מטעם ארגון .
הכספים בחברה בנושא הבצ"ם 65, ולפיה ככלל בכל פרויקט יתוקצב בצ"ם 66 כדי להגן על .
הרווחיות המתוכננת של הפרויקט מפני הוצאות בלתי צפויות, סיכונים צפויים וכאלה שאינם .
בהנחיה פורטו כמה סוגי בצ"ם.
בהנחיה מעודכנת ממאי 2020 :פורטו סוגי הבצ"ם האלה .
בצ"ם "פרויקטלי בגין סיכונים", שנועד להגן על היקף העלויות בפרויקט בגין סיכונים מזוהים .
העשויים להתממש לאורך חיי הפרויקט (להלן - בצ"ם פרויקטלי); ובצ"ם התייקרויות, שנועד .
לתת מענה להתייקרויות בתעריפי שעה ובתשומות אחרות67.
תקצוב הבצ"ם נבחן בכמה שלבים: .
בשלב הכנת הצעת המחיר, עם קבלת הפרויקט, ובמהלך חיי הפרויקט - בחינה עיתית להתאמתו .
לנדרש ושינויים בו עם התקדמות הפרויקט והפחתת הסיכונים.
)כגון הזמינות והאיכות של המשאבים המושקעים בפרויקט (בייחוד כוח האדם וציוד .
""תכנון ניהול ובקרת הבצ"ם בפרויקטים, מסמך הפעלה .
66 חובת תקצוב הבצ"ם נקבעה לגבי פרויקטים הנמשכים יותר משנה ושהיקפם גדול מ-2 .
67 יצוין כי בהנחיה הקודמת (משנת2009) נכלל גם בצ"ם הנהלה שנועד לתת מענה לסיכונים שאישרה הנהלת החטיבה .
ויועד לשימוש במקרים חריגים.
ממסמכי התע"א עולה כי סכום הבצ"ם שהיא קבעה בארבעה פרויקטים הפסדיים .
מסוימים לא הספיק לכיסוי הגידול בעלויות שנצברו בהם עד לסוף שנת 2020 ולעמידה .
ברווחיות התפעולית הצפויה.
יצוין כי בשנת 2018 הכין המבקר הפנימי של התע"א דוח ביקורת בנושא מדיניות הבצ"ם בחברה .
הביקורת כללה המלצות לשיפור ניהול הסיכונים ותמחור הבצ"ם במסגרת ה פרויקטים, .
לרבות עדכון המתודולוגיה בנושא ובהתאם לכך - עדכון של ההנחיה משנת 2009 ושל מערכות .
עוד יצוין כיבשנים 2019 ו-2020 הפיץ ארגון הכספים של התע"א לחטיבות בחברה עדכונים .
להנחיה בנו שא ה בצ"ם בפרויקטים.
בהנחיה המעודכנת משנת 2020 נכתב כי ניהול בצ"ם .
פרויקטלי69 הוא אחד האמצעים לביצוע בקרה הדוקה על עמידת הפרויקטים ב רווחיותם הצפויה; .
וכי הבצ" ם מתוקצב בתשומות הפרויקט וכלול במחיר המכירה הנקוב בהצעת המחיר ללקוח .
עוד נכתב כי תקצוב יתר של בצ"ם פרויקטלי עלול לפגוע בכושר התחרות של החברה ובסיכויי .
הזכייה בפרויקט, ותקצוב חסר של הבצ" ם מהווה סיכון למימוש הפרויקט ולעמידה ביעדי .
בהנחיה צוין כי הבצ"ם הפרויקטלי צריך להיות שווה לעלות המשוקללת של הסיכונים .
הרלוונטיים המזוהים בפרויקט או גבוה ממנה ב-10% לכל היותר.
תמחור עלויות בצ"ם בהתאם להמ"ב: כאמור, בביצוע פרויקטי פיתוח גלומים סיכונים, .
ובייחוד סיכונים טכנולוגיים .
ראש מפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי במסגרת ניהול פרויקט .
יש להביא בחשבון מרכיבים שונים, ובהם - תנאי אי -ודאויות ומורכבות טכנ ולוגית; וכי אם .
מרכיבים אלה אינם מובאים בחשבון - התוכנית נקלעת לקשיים ולעיכובים, והדבר עלול לגרום .
לדחיות במועד סיומו של ה פרויקט ולהפסדים.
נמצא כי על אף הסיכונים הגלומים בפרויקטי הפיתוח והשפעת התממשותם על לוחות .
הזמנים ועל העלויות של הפרויקטים - משהב"ט אינו מאפשר בהתאם להוראותיו לתעשיות .
הביטחוניות, ובהן התע"א, לכלול מרכיב בצ"ם בהצעות המחיר לביצוע הפרויקטים.
כי התע"א כוללת בצ"ם בתחשיביה הפנימיים.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי על פי הוראות משהב"ט, התעשיות .
אינן רשאיות לתמחר בצ"ם בהתקשרויות עם משהב"ט; וכי הן מתמחר ות את הסיכונים בדרך .
אחרת, למשל באמצעות הוספת שעות עבודה בפרויקט.
עוד מסר כי תמחור סיכונים הוא .
לגיטימי; וכי ייתכן שיש מקום לתקן את הוראות משהב"ט בנושא זה ו לאפשר הגדרת בצ"ם .
68 התע"א מנהלת את הסיכונים העיקריים בפרויקטים באמצעות מערכת ייעודית לניהול סיכונים (נסיכ"ה).
נוספת ("הדיווח האחיד") משמשת לניהול ולריכוז של נתוני פרויקטים, ובכללם גם תקציב הפרויקט (לרבות בצ"ם), .
ולהצגת דוחות מעקב וסטטוס.
69 סיכונים טכנולוגיים ותפעוליים, סיכוני עמידה בלוחות זמנים, וסיכונים כספיים כגון קנסות פיגורים וסיכוני מטבע.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח בתגובתה של רפאל מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי העובדה שמשהב"ט אינו .
מאפשר לכלול מרכיב בצ"ם בהצעות המחיר בעייתית ביותר במקרים של הסכם הכולל סיכוני .
מפא"ת מסר בתגובתו על ממצאי הביקורת כי היעדר מרכיב בצ"ם ייעודי בהצעות המחיר אין .
משמעותו שהסיכון לא גולם בהצעת המחיר; כי למיטב ידיעתו התעשיות מתמחרות את הסיכון .
בביצוע פרויקט בכל אחד ממרכיבי הפרויקט, על פי רמת בשלותם הספציפית, וכי לדעתו זו .
הדרך הנכונה לתמחר סיכון טכנולוגי "באופן ענייני, שקוף ומדוד ולא בסעיף כללי שאינו מאפשר .
לקבל נימוקים לתמחורו".
מומלץ כי משהב"ט יבצע עבודת מטה , בשים לב לעמדות התעשיות הביטחוניות, לבחינת .
הדרך המיטבית להכללת מר כיבי עלויות בלתי צפויות מראש בהתקשרויותיו עם התעשיות .
הביטחוניות לביצוע פרויקטים עבורו, ובייחוד פרויקטי פיתוח בהם גלומים סיכונים ניכרים; .
ובהתאם לממצאי בחינתו יעדכן את הוראותיו בנושא.
זאת כדי לאפשר , בין היתר, .
התנהלות שקופה בנושא הבצ"ם בינו לבין התעשיות הביטחוניות, לרבות התע"א .
קביעת תעריפים לשעת עבודה .
בהמ"ב בנושא "הוראות כלכליות להתקשרויות משהב"ט - עקרונות העלות, התמחור וקביעת .
תעריפים" (להלן - המ"ב לקביעת תעריפים) צוין כי משהב"ט קובע בדרך כלל לספקים איתם .
הוא עורך התקשרויות רכש חוזרות תעריפים לשעת עבודה (להלן - תעריף שעה); וכי התעריפים .
נקבעים במסגרת הליך "Audit"70 עבור כל ההתקשרויות שמחירן מבוסס על חישובי עלות, הן .
לשם הגשת תחשיבי עלות מראש לקביעת המחיר , והן לשם דיווח על העלויות בפ ועל.
פורטו רכיבים שמשהב"ט מכיר בהם, קרי - רכיבים שייכללו בתעריף, ורכיבים שאינם מוכרים.
עוד צוין בהמ"ב כי לספקים גדולים 71 אפשר שייקבעו כמה תעריפי שעה, וזאת בהתאם לאופי .
העבודה ובהתאם למומחיות הנדרשת לביצוע הפעולות.
עוד נקבע בהמ"ב כי "ככלל, קביעת תעריף מחדש על סמך בדיקת ספרים נוספת תיעשה מדי .
3 "שנים72 , וכי לאישור ועדת התעריפים 73 יוגשו תעריפים שיתבססו על נתונים "לכל היותר .
שנתיים אחורה ממועד הגשת התעריף לאישור הוועדה" 74.
70 בדיקת ספרי הספק לצורך אישור תעריפי שעת עבודה, הכוללת בדיקת רישומים כספיים וחשבונאיים, מסמכים, .
דוחות, ספרי הנהלת חשבונות, מערכת תמחיר, דוח כספי מבוקר ודוחות לרשויות ; שנועדה לוודא את הנכונות, .
הרלוונטיות והסבירות של העלויות שעליהן מבוססים תחשיבי תעריפי שעת העבודה .
ספקים אשר מערכת התמחיר שלהם מאפשרת זיהוי עלויות ושעות .
72 לעיתים תיתכן בדיק ת ספרים במועד אחר זאת לאחר ששוכנע משהב"ט כי חל שינוי מהותי במבנה הספק או .
כשהתנאים האובייקטיביים מצדיקים דחיית הבדיקה.
73 ועדה האחראית לגיבוש מדיניות בתחום אישור תעריפים, אשר לה הסמכות הבלעדית לאישורם באופן סופי.
הוועדה - הכלכלן הראשי למעהב"ט.
חבריה: ראש היחידה הכלכלית במנה"ר, חשב משהב"ט וראש אגף כספים או .
נציגו, ונוסף על כך חבר מתחלף: ראש היחידה הכלכלית באגף אשר הספק נמצא בתחום אחריותו.
74 אישור חריגים מנוהל זה ייבחן על ידי הכלכלן הראשי למעהב"ט והיחידה הכלכלית באגף הרלוונטי האחראי לביצוע .
בהוראת הארגון של אגף התכנון נקבע כי הכלכלן הראשי למעהב"ט אחראי, בין היתר, ליחידה .
לפי הגדרת התפקיד, על ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות לרכז את כל .
פעילות המטה הקשורה ליחסי הגומלין שבין התעשיות הביטחוניות למשהב"ט, לרבות: ריכוז .
עבודת המטה להגדרת האינטרסים הביטחוניים של משהב"ט בתעשיות; ריכוז עבודת המטה .
לקביעת תעריפי שעה לתעשיות על בסיס "Audit" אחת לשלוש שנים; ליווי פרויקטים גדולים; .
ניתוח שוטף של הנתונים העסקיים של התעשיות, התקציב השנתי ודוחות ביצוע, והצגת .
משמעויות נגזרות למקבלי ההחלטות במשרד.
בהתאם להמ"ב, קביעת תעריפי השעה צריכה להתבצע על בסיס" Audit" אחת לשלוש .
בביקורת עלה כי ה "Audit" האחרון שביצעה יחידת הכלכלן הראשי למעהב"ט .
בתע"א, נכון למועד סיום הביקורת (ספטמבר 2021 ), שהתבסס על דוחותיה הכספיים .
של החברה לשנת 2015 , הסתיים בשנת 2019 , ועל בסיסו נקבעו תעריפי השעה .
בהתקשרויות של התע"א עם משהב"ט מתחילת שנת 2020 ואילך, זאת לאחר שמנכ"ל .
משהב"ט דחה את החלת תעריפי ה" Audit" מאפריל2019 לינואר2020 במענה לבקשת .
התע"א; וכי ה" Audit" שקדם לו בוצע בשנת2004 .
יצוין כי בשנת2019 ביצעה התע"א שינוי במבנה הארגוני שלה75 ; וכי ממסמכיה עולה כי קשה .
להשוות בין תעריפי משהב"ט למפעלים השונים בתע"א, שנכנסו לתוקף בתחילת שנת 2020 .
ומתבססים על המבנה הארגוני שלה משנת2015 , ובין תעריפי הביצוע בפועל של החברה לאחר .
השינוי במבנה הארגוני.
עוד עלה בביקורת כי ה" Audit" האחרון ברפאל הסתיים בשנת 2010 וזה שלפניו בוצע .
"מהאמור לעיל עולה כי ביצוע הAudit " בתע"א וברפאל אינו נעשה בהתאם לקבוע בהמ"ב .
ובהגדרת התפקיד של ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות, שלפיהן עליו לקבוע תעריפי .
שעה לתעשיות אחת לשלוש שנים.
בנושא זה מסר הכלכלן הראשי למעהב"ט למשרד מבקר המדינה כי ברפאל בוצעו במהלך .
השנים מאז ה "Audit" כמה עדכונים והתאמות לשינויים הארגוניים שחלו, וכי" Audit" שנקבע .
לשנת 2020 נדחה בשל הקורונה.
בביקורת עלה עוד כי משנת 2016 , עם מינויו של ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות הקודם .
לתפקיד הכלכלן הראשי למעהב"ט, ועד מועד סיום הביקורת (ספטמבר 2021 )- משרת .
ראש היחידה אינה מאוישת.
75 חטיבת התעופה החלה לפעול בינואר2019 לאחר איחוד של חטיבות כלי טיס אזרחיים, בדק מטוסים , והנדסה ופיתוח .
ושל ענפי פעילות מסוימים אשר קודם לכן נכללו בחטיבת כ ט"צ.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח ראש היחידה לארגון, תקינה והנדסת ייצור במשהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי התקן של .
משרת ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות, שאינ ו מאויש, משמש מפעם לפעם כמקור תקינתי .
לתגבור זמני ביחידות האגף.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי תפקיד ראש היחידה לתעשיות .
ביטחוניות אינו מאויש כיום וכי הוא אינו ממלא תפקיד זה נוסף על תפקידו; כי הוא מטפל בחלק .
מהנושאים שבהם הוא טיפל בעבר כראש היחידה לתעשיות ביטחוניות; וכי כלכלנים אחרים .
ביחידת הכלכלן הראשי מבצעים את יתר הפעילות שהיה אמור לבצע ראש היחידה.
על יחידת הכלכלן הראשי למעהב"ט לבצע את הליכי הבדיקות של ספרי התעשיות .
הביטחוניות, כבסיס לעדכון תעריפי השעה בהתקשרויות של משהב"ט איתן, מדי שלוש .
שנים כנקבע בהוראות המשרד, וכן בעקבות שינויים ארגוניים משמעותיים המתבצעים .
בתעשיות, זאת כדי שתעריפי השעה ישקפו את עלויות הביצוע בפועל.
אגף התכנון יבחן מחדש את ייעוד היחידה לתעשיות ביטחוניות ואת תפקידיה לעומת .
המבנה הארגוני הקיים; ויפעל לאיושה בהתאם לתוצאות הבחינה שיבצע, תוך עדכון .
הוראת הארגון ועדכון התקינה בהתאם לכך.
הכרה בעלויות מו"פ עצמי במסגרת תעריף השעה .
בהמ"ב לקביעת תעריפים נקבע לגבי עלויות מו"פ, כי במסגרת ה" Audit" יש להפרידבין מו"פ .
מוזמן לבין מו"פ עצמי של הספק 76 ; וכי ספקיםשהכלכלן הראשי יגדיר כ"ספקים עתירי מו"פ" .
על בסיס שני קריטריונים מצטברים - מרכיב המו"פ העצמי הביטחוני והאזרחי של הספק הוא .
לפחות 5% מסכום המכירות הכולל, ומרכיב המו"פ העצמי הביטחוני הוא לפחות 3% מסכום .
המכירות למשהב"ט - יקבלו תוספת של 1% לתעריף השעה בגין מו"פ עצמי .
נמצא כי משהב"ט אישר לתע"א שיעורים שונים מ-1% בגין מו"פ עצמי בתעריף השעה .
בחלק ממפעליה, בלי שקבע ועיגן בהוראותיו קריטריונים לשיעורים השונים.
מסיכום דיון של צוות כלכלה מנובמבר 2015 , בין היתר בנושא "מודל מוצע להכרה במו"פ עצמי .
בתעריף", עלה כי הצוות סיכם בעבר שיש הצדקה כלכלית להעלות את השיעור בגין מו"פ עצמי .
מרמה של 1% "לרמה גבוהה יותר", וכי המלצת הצוות הייתה שיש "לאמץ את עקרון התוספת .
לתעריף בגין עתירות מו"פ", ויש לקבוע פרמטרים אשר "יבטאו את השונות בין התעשיות".
בסיכום הדיון צוינו פרמטרים מוצעים לבחינת שיעור התוספת בגין מו"פ לתעריף: שיעור המו"פ .
העצמי הביטחוני מהמכירות; שיעור הגידול השנתי הממוצע בהשקעה במו"פ עצמי בשלוש .
השנים האחרונות; שיעור המו"פ המוזמן מהמכירות; שיעור הוצאות השכר בסעיף המו"פ העצמי; .
והכרה רק במו"פ עצמי הרלוונטי לצורכי משהב"ט.
76 מחקר ופיתוח הממומן על ידי הספק עצמו ואשר אינו ממומן על ידי הזמנה ספציפית של משהב"ט, או של מזמין אחר, .
או על ידי תמיכת גורם ממשלתי.
עוד נכתב בסיכום הדיון כי בראייה כלכלית מו"פ עצמי של התעשייה היא הוצאה לגיטימית ויש .
מקום להכיר בה כבכל הוצאה תקורתית אחרת 77 ; כי המו"פ העצמי של התעשייה תורם .
למשהב"ט; כי נושא ההכרה בעלויות המו"פ העצמי של התעשייה עולה בכל פעם שמתבצע .
תהליך dit"uA" ; כי יש לשקול לעדכן את מדיניות המשרד בנושא; וכי הדיון בנושא יימשך78.
הכלכלן הראשי למעהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה כי לא התקיים דיון נוסף בנושא המו"פ .
העצמי במסגרת צוות כלכלה, וכי הנושא נדון פרטנית במסגרת עדכון תעריפי השעה בתע"א.
מומלץ כי צוות כלכלה ישלים את הדיון בנושא עלויות המו"פ העצמי המוכרות במסגרת .
תעריף השעה, לרבות לגבי הצורך בקביעת פרמטרים שיבטאו את ההבדלים בין .
התעשיות ובין סוגי הפעילויות בהן, ויפעל לעדכון ההוראות הנוגעות במשהב"ט, ככל .
בתגובתו של משהב"ט מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הוא מסר כי הוא בוחן ומעדכן את .
הוראות המשרד הנוגעות לחישוב ולעדכון של תעריפי השעה לספקים, לרבות סוגיית המו"פ .
העצמי ואופן הכללתו בתעריף.
היבטים מכרזיים של התקשרויות מפא"ת עם .
בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), נקבע כי המדינה לא תתקשר .
בחוזה לביצוע עסקה, אלא על פי מכרז פומבי, הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו; וכי .
עורך המכר ז לא יפלה בין מציעים.
המכרז נועד להעניק לרשות הציבורית את מרב היתרונות .
בכל הנוגע לאיכות ההצעה, למחירה ולתנאיה ולהבטיח שיעלו בקנה אחד עם האינטרס של .
יעילות המינהל וחיסכון בכספי הציבור.
זאת באמצעות מנגנון התחרות.
עקרונות אלה צוינו גם .
בתקנות חובת המכ רזים (התקשרויות מערכת הביטחון), התשנ"ג -1993 (להלן- תקנות .
המכרזים), נקבע כי לגבי עסקאות בנושא מו"פ משהב"ט אינו חייב לבצע מכרז פומבי אלא "מכרז .
סגור" - מכרז שבו הפנייה להזמנת הצעות נעשית למציעים מסוימים בלבד80 .
נקבעו עילות שבהתקיימן - ההתקשרות אינה מחייבת עריכת מכרז (להלן - פטור ממכרז).
בהמ"ב בנושא "חוק חובת המכרזים 1992 והתקנות המותקנות על פיו" נקבעו הוראות מקבילות .
לחוק ולתקנות הנוגעות לפעילות משהב"ט.
בהמ"ב צוינו העילות לפטור ממכרז, כגון עסקה .
שההתקשרות בה נדרשת בדחיפות, לרבות לשם היענות לצרכים מבצעיים; עסקה עם בעל רעיון .
חדשני וייחודי בתחום הביטחוני שפנה מיוזמתו למשרד; עסקת המשך שתבוצע בתוך שלוש שנים .
כגון שיווק והשקעה בתשתיות .
נוסף על מרכיבים מוכרים אחרים בתעריף שנדרש לתקפם .
79 לדוגמה: עע"מ 1966/02 המועצה המקומית מג'אר נ' ג'מאל אבראהים (2003 ) (פורסם במאגר ממוחשב); עע"מ .