HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היתר גם בנושא הגבייה, וכל מה שקשור בגביית חובות של העירייה יש לבצע מחוץ לכותלי בית המשפט באמצעות עובדים שאינם עובדים בבית המשפט.
באותו זמן פנה מנהל התחום אל מנהלת מחלקת גבייה ושירות בבית משפט עמ"ק בירושלים והסביר לה בנוגע לאיסור להפעיל מחלקה לגביית קנסות בתוך בית המשפט, וכן בנוגע לאיסור להשתמש בסמלי הרשות המקומית המופיעים ליד חתימתה לצד סמל בית המשפט עמ"ק.
בתשובתה של עיריית ירושלים למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הודיעה העירייה, כי הוסרו כל הסמלים של הרשות המקומית, והם אינם מופיעים יחד עם סמל במ"ש עמ"ק.
עוד באותו חודש יידע מנהל התחום את סמנכ"לית חטיבת תפעול ומזכירויות בנוגע לחליפת המכתבים בנושא הגבייה בבית המשפט עמ"ק בירושלים.
יצוין כי הב"ה פנתה לעיריית ירושלים, והתרתה בפניה בעניין זה.
משרד מבקר המדינה העלה, כי מנהלת מדור (גבייה ושירות) בבמ"ש עמ"ק ירושלים כפופה מינהלית לממונה על בית המשפט22 .
ממצא דומה עלה גם בבית המשפט עמ"ק בתל אביב ולפיו המזכיר הראשי הוא "המנהל הישיר של משרה זו"23 .
ממצאים אלהמדגישים עוד יותר את הפגיעה בעקרון הפרדת הרשויות.
בתשובתה כתבה עיריית ירושלים, כי העובדת העוסקת בגבייה כפופה מינהלית לממונה על בית המשפט, אך היא כפופה מקצועית לממונה על הגבייה ברשות.
13 פנה מנהל התחום דאז למזכירי במ"ש עמ"ק והנחה אותם להימנע מהליכי גביית הקנסות של הרשות המקומית לפי פקודת המסים.
מנהל התחום לשעבר הורה, שבכל דרישת תשלום קנס לפי פקודת המסים לא יופיע בכותרת המסמך שם בית המשפט אלא שם הרשות המקומית, ובמקרה שהרשות המקומית התקשרה עם חברת גבייה חיצונית, חל איסור על חברת הגבייה לפעול בשם בית המשפט אלא בשם הרשות המקומית בלבד.
נמצא כי עיריית תל אביב התקשרה עם משרד עורכי דין שעוסק בגבייה24 .
מהמסמכים שבידי משרד מבקר המדינה נמצא, כי בדרישות התשלום שהוציא משרד עורכי הדין במהלך חודש יוני 2015 , נכתב כי דרישות התשלום נשלחו "מטעם מרשתי, תל אביב - יפו ביהמ"ש" וכן "מרשתי, ביהמ"ש לעניינים מקומיים תל אביב - יפו".
גם על שוברי תשלום שהונפקו ביחידת הגבייה של עיריית תל אביב - יפו נכתב לצד הודעת הזיכוי שם משרד עורכי הדין ומתחתיה נכתב "עבור ביהמ"ש לעניינים מקומיים תל אביב - יפו".
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית תל אביב כי עליה למלא אחר הנחיות הב"ה בנושא זה ולהנחות א ת הגורם העוסק בגבייה להימנע מהצגתו כמי שפועל מטעם בית המשפט עמ"ק.
מזכיר בית המשפט, ראו להלן הגדרת תפקיד של מזכיר בית המשפט עמ"ק 23 .
מנהל יחידת גבייה 24 הסכם מ-19.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה של עיריית תל אביב מדצמבר2015 נמסר, כי תפיק לקחים מן הביקורת ותנחה את הגורם העוסק בגבייה בעבורה שלא להציג את עצמו כמי שפועל מטעם בית המשפט.
לדעת משרד מבקר המדינה על הב"ה להמשיך ולה תרות בפני הרשויות המקומיות שלא לשלב מדורי גבייה בבמ"ש עמ"ק ולשקול את הצעדים שעליה לנקוט נגד רשויות שאינן מקיימות את הנחיותיה בעניין זה.
הגדרת התפקיד של מזכיר בית המשפט עמ"ק .
תיאור התפקיד של מזכיר בית המשפט האחראי לניהול מזכירות בית המשפט עמ"ק מופיע בשתי מערכות שונות: האחת - תיאור התפקיד של מזכיר בית משפט לעניינים מקומיים לפי הגדרת משרד הפנים - המינהל לשלטון מקומי, היחידה לכוח אדם ברשויות המקומיות; והשנייה - תיאור התפקיד שלו לפי הגדרת הב"ה.
לפי תיאור התפקיד בהב"ה, המזכיר מופקד על הפעלתה המינהלית של יחידתו בתיאום ובהנחיה של נשיא בית המשפט, המזכיר הראשי (מנהל המחוז) והב"ה.
הוא כפוף גם לחוקים, לתקנות ולנהלים המסדירים את עבודת בתי המשפט.
תפקידם של מזכירי בתי המשפט כפי שהגדיר משרד הפנים, כולל בין היתר את הארגון והתכנון ואת סדרי העבודה בהם.
כמו כן הם ממונים על צוות העובדים בבתי המשפט ובאחריותם לדווח לממונים עליהם על בעיות משמעת של העובדים.
בניגוד לאמור בתיאור התפקיד של הב"ה, הגדיר משרד הפנים כי בין תחומי אחריותו העיקריים של המזכיר - "שחרורם של היועץ המשפטי והתובע העירוני מטיפול טכני ואדמיניסטרטיבי בתחומי אחריותם, וככל שהכשרתו המקצועית מגעת - גם טיפול מקצועי בתיקים ובנושאים שבטיפולם".
עוד נכתב בהגדרה, כי המזכיר כפוף ליועץ המשפטי של הרשות המקומית וגורמי הקשר שלו ברשות הם התובע העירוני והיועץ המשפטי או הממונה הישיר.
הב"ה לא נמצאה בין גורמי הקשר של המזכיר מחוץ לרשות המקומית.
תפקידו של מזכיר בית המשפט כפי שהוא מוגדר בידי משרד הפנים - אינו מתיישב עם העקרונות של ניתוק הזיקה שבין הרשות המקומית לבתי המשפט לעניינים מקומיים שהוזכרו בוועדת זמיר ובבג"ץ קארשי.
מהגדרת תפקידו של מזכיר בית המשפט במשרד הפנים נובעת זיקה ישירה בין בתי המשפט לעניינים מקומיים ובין מערך התביעה העירונית ברשויות המקומיות.
הב"ה כתבה בתשובתה, כי בכך שהיועץ המשפטי והתובע העירוני ישוחררו מהטיפול האדמיניסטרטיבי מצביעה על כך שכפיפות זו יוצרת בהכרח ניגוד עניינים.
מהנתונים שנמסרו לביקורת התברר, כי בחלק מהרשויות המקומיות הגורם שהופקד על בתי המשפט לעניינים מקומיים אינו מוגדר כמזכיר בית המשפט אלא כמנהל בית המשפט.
כך לדוגמה, בבית המשפט לעניינים מקומיים בירושלים ובבית המשפט לעניינים מקומיים בחיפה.
בתשובתה כתבה עיריית ירושלים, כי בעבר הוגדר התפקיד "מזכיר", ושהעניין הופנה לבחינתו של אגף משאבי אנוש בעירייה.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנהל בתי המשפט העלה ב-2013 את הנושא הזה לפני יו"ר מרכז השלטון המקומי, וקרא לפעול להגדרת סמכויותיהם של המזכירים הראשיים, לרבות הסדרת תורנויות והסמכתם לקובלי משמעת בדומה לעובדי בתי המשפט.
כחלק מסיכום הדברים צוין, כי הגדרת התפקיד הקיימת של המזכירים "הינה ארכאית ולא מעודכנת" ויש לעדכן אותה בהתאם לסמכויות ולצרכים הקיימים בדומה לתפקידו של מזכיר ראשי בבית המשפט.
עד מועד סיום הביקורת, ועל אף שחלפו שנים רבות ממועד פרסום דוח ועדת זמיר ובג"ץ קארשי, עדיין קיים במשרד הפנים נוהל ובו מוגדר תפקידו של מזכיר בתי המשפט עמ"ק באופן שמבסס זיקה בין בית המשפט ובין הרשויות המקומיות.
משרד הפנים כתב בתשובתו מדצמבר 2015 , כי אכן יש מקום לבצע בחינה והתאמה בין תיאורי התפקיד של מזכיר במ"ש עמ"ק בתיאום עם הב"ה כנדרש וכמתחייב מעמדת המדינה בבג"ץ קארשי ולהנחיות שניתנו בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, המצב שבו ניתנו לתפקיד מזכיר בית המשפט שתי הגדרות שונות אינו תקין, ויש צורך לשנותו.
על הנהלת בתי המשפט, משרד הפנים והרשויות המקומיות לפעול ביחד כדי להתאים ולעדכן את הגדרת תפקידם של מזכירי בתי המשפט עמ"ק באופן שיאפשר את ניתוק הזיקה בין בתי המשפט עמ"ק לרשויות המקומיות.
נושאים כספיים בפעילותם של בתי המשפט לעניינים מקומיים .
אופן זקיפת תשלום לטובת אוצר המדינה .
פסיקות במ"ש עמ"ק שמחייבות נאשמים בקנסות, בעונשים כספיים ובתשלום הוצאות מסוגים שונים מניבות הכנסות.
הנפקת שובר תשלום הוא השלב הראשון לקראת זיכוי הרשויות בחיוב.
לאחר התשלום בדרך כלל מועברים כספי החייבים בדין מקופת בית המשפט לקופת הרשות המקומית מכוח הוראות החוק.
ואולם, יש מקרים שבהם על פי הדין נזקפים הכספים שהתקבלו מפעילותו של במ"ש עמ"ק לטובת המדינה, כמו במקרה של הוצאות לטובת המדינה (להבדיל מהוצאות משפט), שבית המשפט יכול להטיל על כל גורם בתיק או עקב תשלום אגרות.
למשל, אגרת תצהיר חתומה על ידי מזכיר במ"ש עמ"ק.
מהשאלונים עולה, כי בבתי משפט עמ"ק שאינם משתמשים במערכת נט המשפט, במרבית המקרים שבהם על פי הדין החיוב הכספי הוא לטובת המדינה מופקים שוברי תשלום (בין בעבור תשלום אגרות, הוצאות או קנסות) רק לזכות הרשויות המקומיות ולא לאוצר המדינה.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין כי הב"ה הסדירה את הנושא חלקית ופרסמה ביוני 2014 " נוהלהוצאות לטובת המדינה בתיקי עניינים מקומיים " החל רק על הוצאות לטובת המדינה בתיקי ע מ"ק.
לפי הנוהל השוברים מונפקים לזכות הרשויות, ורק לאחר מכן הן מעבירות כספים אלו להב"ה.
כאמור חוק בתי המשפט קובע את סמכותם העניינית של בתי משפט עמ"ק, בהם הסמכות לדון בעבירות לפי "פקודת העיריות, פקודת המועצות המקומיות וחוק התכנון והבניה, .
וכן בעבירות לפי החיקוקים המנויים בתוספת השלישית לרבות תקנות, צווים וחוקי עזר על פיהם".
בסמכותו של בית המשפט להטיל קנסות על נאשמים בתיקי עמ"ק בהתאם לאמור בחיקוקים אלו.
לחלקם נקבע בחיקוקים שהמוטב שיש לשלם לו את הקנס הוא הרשות המקומית, לחלק אחר נקבע שהמוטב הוא אוצר המדינה (ישירות או באמצעות גוף של המדינה), ולחלק לא נקבע מי המוטב כלל.
ועדת זמיר דנה בנושא וציינה, כי ישנם מקרים שבית המשפט עמ"ק מטיל קנסות מכוח חוקים שאין בהם הוראה שמחייבת להעביר כספים לקופת הרשות המקומית, אך בפועל קנסות אלה מועברים לקופת הרשות המקומית.
משרד מבקר המדינה בחר שבעה חיקוקים מהחיקוקים שבתוספת השלישית25 של חוק בתי המשפט שבהם קיימות הוראות הקובעות כי הקנסות שיוטלו בגין עבירות יועברו לאוצר המדינה (להלן - קנסות לטובת המדינה).
יצוין, כי בחלק מהעברות שנמנו בשבעת החיקוקים שנבחרו נקבע שתשלומי הקנסות מיועדים לרשויות המקומיות בתנאי שהוטלו על ידי פקח של הרשות אגב הפעלת סמכותו.
החיקוקים שולבו בשאלונים שהועברו לבתי משפט עמ"ק כדי לבחון למי יועדו הכספים בקנסות שלטובת המדינה.
כמו כן, בשאלונים נבדקו מספר התיקים שנדונו בין השנים 2015 -2010 בבמ"ש עמ"ק העוסקים בעברות הנכללות בחיקוקים שנבחרו, וזהות המוטבים האפשריים הנקובים בשובר התשלום.
מהתשובות לשאלונים עולה, כי בחמש עשרה מזכירויות של במ"ש עמ"ק26 מנפיקים שוברי תשלום רק לזכות הרשויות המקומיות שבתחום שיפוטן.
כאמור, בניגוד להנחיות הב"ה בעניין זקיפת הוצאות לטובת אוצר המדינה, לגבי קנסות לא נקבעו הוראות המסדירות את זקיפת הקנסות המיועדים לאוצר המדינה.
ואכן, בבדיקה נמצאו מקרים שבהם שולמו כספי קנסות המיועדים לאוצר המדינה לרשויות המקומיות.
כך לדוגמה, בין השנים 2010 -2015 נזקפו קנסות מדינה בסכום כולל של 1,212,010 ש"ח לחשבון של עיריית נתניה.
בתשובת עיריית ראשון לציון נכתב כי "זיכויים לטובת אוצר המדינה מתבצעים אך ורק על עפ"י החלטת שופט".
בתשובת משרד המשפטים נכתב, כי על הב"ה והרשויות המקומיות להבטיח שאגרות, קנסות והוצאות לטובת המדינה יועברו לקופת אוצר המדינה בלבד.
לדעת משרד המשפטים יש לרענן הוראות אלה בקרב המזכירויות האמונות על כך, ועל הנהלת בתי המשפט לוודא באמצעות פיקוח ומערך בקרה שאכן הדברים מתנהלים כשורה.
25 בתוספת השלישית לחוק בתי המשפט יש רשימה של41 :חיקוקים.
החיקוקים שנבחרו הם (1 ) חוקשמירת הנקיון, התשמ"ד - 1984; (2 ) חוק איסוף ופניוי פסולת למחזור תשנ"ג- 1993 ; (3 ) ,חוק המיםהתשי"ט- 1959 ; (4) חוק למניעת מפגעים, תשכ"א- 1961; (5 ) ,חוק אוויר נקי התשס"ח-2008; (6 ) ,פקודת בריאות העם1940; (7) חוק לימוד חובה, תש"ט-1949 עבירות לפי סעיפים3 ו-4.
26 בתשובות לשאלון של במ"ש עמ"ק בתל אביב נכתב, כי הם משלמים הוצאות לאוצר המדינה, אך לא נכתב כך על קנסות.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למזכירויות במ "ש עמ"ק, כי עליהן לוודא שכספי הקנסות ייזקפו למוטבים בהתאם לחוק.
להב"ה יוער שעליה לבחון בשיתוף משרד המשפטים את הדרכים שיש לנקוט כדי לוודא שכספי הקנסות ייז קפו לטובת המוטבים בהתאם לחוק, בבחינה זו עליהם לפעול להסדרת ייעוד הקנסות בחיקוקים שבהם אין ייעוד קנסות.
ממשקים כספיים בין הב"ה לרשויות המקומיות בהפעלת בתי משפט עמ"ק .
בשנת 1995 ,תיאר דוח ועדת זמיר את הפרקטיקה הנהוגה בין הב"ה ובין הרשויות המקומיות ולפיה הר שויות המקומיות נושאות בעלויות שכר השופטים בבמ"ש עמ"ק, כאשר בסיס החישוב של התשלום הוא חיוב על פי ימי שיפוט.
בשנים שחלפו מאז השתכלל הממשק הכספי בין הב"ה ובין הרשויות המקומיות.
כיום מעבירות הרשויות תשלומים נוספים להב"ה מלבד התשלומים על ימי השיפוט.
כמו כן, חלק מהרשויות המקומיות שיש להן במ"ש עמ"ק בתוך בית משפט השלום משלמות גם הוצאות יחסיות בגין ארנונה, שכירות, חשמל ומים, ציוד משרדי, טלפון וביול (להלן - הוצאות תפעול יחסיות).
אי-תלות: כחלק מן ההליכים שננקטו בעקבות העתירה בבג"ץ קארשי, פעלה המדינה לצמצום הזיקה שבין במ"ש עמ"ק לרשויות המקומיות.
ואכן ציין בית המשפט בפסיקתו, כי "שכר השופטים משולם על ידי המדינה, כאשר הרשות המקומית משתתפת במימון חלקי על ידי העברתו לממשלה".
בפועל מתבצעים התשלומים של הרשויות המקומיות להב"ה בגין ימי שיפוט באמצעות משרד הפנים.
יתר התשלומים (למשל שכר קלדניות, אבטחה, שירותי נט המשפט, שכירות וציוד משרדי) מוסיפים לעבור ישירות מהרשויות המקומיות להב"ה.
בפועל מתפקד משרד הפנים כ"צינור" להעברת דרישות לתשלום בין הרשויות המקומיות ובין הב"ה, המעביר לה את הסכום שקיבל עבור ימי שיפוט מהרשות המקומית.
נמצא כי במקרים של אי-הסכמה בעניין התשלומים, הב"ה והרשות המקומית שבנידון באות בדברים ישירות ביניהן בלי מעורבות של משרד הפנים.
במצב זה המתכונת שלפיה משרד הפנים משמש צינור להעברת כספים עבור ימי שיפוט בין ה רשויות המקומי ות להב"ה אינו נותן מענה לחשש למראית עין של תלות בין המנגנון השיפוטי של בית משפט עמ"ק ובין הרשות המקומית המממנת את פעילותו27 .
נמצא כי גם ביתר התשלומים המועברים בשגרה, נוסף על התשלום עבור ימי השיפוט, הב"ה והרשויות באות בדברים ישירות ביניהן.
לדעת משרד מבקר המדינה - ראוי שהב"ה תבדוק אם יש הצדקה להבחנה בין אופן התשלום בגין ימי שיפוט ובין יתר התשלומים.
27 עמדה דומה הביע מנהל התחום לשעבר בשנת2014.
שפיטה בתמורה : לבתי המשפט בישראל יש מעמד עצמאי המעוגן בחוק יסוד: השפיטה, וסמכות השפיטה נתונה להם.
במסגרת ההליכים בבג"ץ קארשי הציגה המדינה את הסכמתה למסקנות ועדת זמיר, לצד ביצוע שינויים מסוימים שעניינם שיפור היבט "מראית פני הצדק" ובכללם: "לעניין שכר השופטים סוכם כי להבא, ההשתתפות התקציבית של העיריה במימון פעילותו של בית המשפט לעניינים מקומיים תיעשה בדרך של העברה כספית לממשלה, ולא להנהלת בתי המשפט, כדי להרחיק את זיקת העיריה למנגנון השיפוטי של בית המשפט".
בית המשפט קיבל את ההסדר בעניין תשלומי השכר לשופטים, ולפיו שכר השופטים משולם על ידי המדינה, כאשר הרשות המקומית משתתפת במימון חלקי על ידי העברתו לממשלה, לאחר שהוקם מנגנון ליישום הסדר זה.
במרץ 2009 פנתה היועצת המשפטית של הב"ה דאז לפרקליטות המדינה והסבירה את מקור החיוב של רשות מקומית בעבור ימי שיפוט בבית משפט עמ"ק.
היא כתבה, כי ועדת זמיר "המליצה להשאיר את המצב כמות שהוא ובמתכונתו הנוכחית (בעת עבודת הוועדה).
לפי מתכונת זו התשלום בגין ימי השיפ וט מועבר מהרשות המקומיות הרלוונטית להנהלת בתי המשפט, כלומר הרשות המקומית היא הנושאת בתשלום זה".
לעומת זאת - ביולי 2013 כתב מנהל הב"ה כי "מערכת המשפט מחזיקה בעמדה לפיה אין מקום כי שירותי שפיטה יינתנו בתמורה ויווסתו בהתאם לשיעורי היצע וביקוש כפי שנעשה כיום".
עמדה דומה הוצגה על ידי היועץ המשפטי של הב"ה לפני מנהל הב"ה.
הביקורת העלתה כי בפועל, הב"ה ממשיכה לגבות מהרשויות המקומיות תשלומים בעבור שפיטה המחושבים לפי מספר ימי השיפוט המוקצים לכל במ"ש עמ"ק.
יוער כי נוצר מצב ובו כשנתגלעו חילוקי דעות בין הב"ה ובין הרשו ת המקומית בנוגע לחיוב על ימי שיפוט, הם גלשו גם לשאלת התמורה הראויה בעבורם.
במצב דברים זה עלול להיפגע עקרון עצמאות הרשות השופטת.
למשל, במחלוקת כספית בנוגע לתשלומים שדרשה הב"ה מעיריית באר שבע טענה העירייה בנוגע לימי השיפוט, כי "התחשיב לחיוב בעייתי, שכן לא נקבע מה בדיוק שופט צריך לעשות ביום עליו העירייה משלמת" ודרשה לקיים דיון לקביעת קריטריונים למדידת העבודה השיפוטית.
תגובת הב"ה לטענה זו הייתה כי העבודה השיפוטית אינה ניתנת לכימות, והיא נדחתה על הסף.
: הסדרת חיובים לאחר בג"ץ קארשי התרחב הממשק הכספי בין הב"ה ובין מזכירויות במ"ש עמ"ק וכלל התחשבנויות נוספות ובהם תשלום בעבור הדרכות ונט המשפט.
12 כתבה עו"ד מהלשכה המשפטית של הב"ה, כי "על מערכת היחסים של שני להיות מעוגנת בהסכם התקשרות ]של הב"ה והעירייה הרלוונטית[ הגורמים המנהלים ברור ואחיד.
על הלשכה המשפטית לנסח הסכם התקשרות אחיד הכולל התחייבויות מתאימות, ולחתום עליו אל מול כל עירייה שבתחומה מתנהל בית המשפט לעניינים מקומיים".
הוכן נוסח הסכם לחתימתן של הרשויות המקומיות 1182 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,נמצא כי הב"ה לא הסדירה הסדרה כוללת את הממשק הכספי שבינה ובין הרשויות המקומיות ורק שש עיריות28 ,חתמו על ההסכם עמה עוד נמצא כי גם ששת ההסכמים שנחתמו אינם אחידים, והם מסדירים נושאים כספיים רק באופן חלקי.
: תמחור נמצא כי תמחור השירותים שהב"ה מעניקה לרשויות המקומיות משתנה בין במ"ש עמ"ק השונים.
נמצא כי מכל בתי המשפט עמ"ק הפועלים בתוך מבני בתי המשפט, רק במ"ש עמ"ק הרצליה וראשון לציון משלמים להב"ה עבור הוצאות תפעול יחסיות.
נמצא כי הב"ה ועיריית באר שבע סיכמו על מודל חיוב ייחודי כללי (גלובלי), ולפיו עיריית באר שבע משלמת להב"ה סכום שנתי קבוע "לשם כיסוי כל ההוצאות הכרוכות בהפעלת בית משפט לעניינים מקומיים".
הסכום כולל, בין היתר "שירותי שפיטה" והוצאות תפעול יחסיות.
זאת - בניגוד לתחשיב המבוסס על ימי שיפוט שנערך ליתר במ"ש עמ"ק.
המודל נקבע לאחר שבמשך שנות הפעילות של במ"ש עמ"ק בבאר שבע נתגלעו חילוקי דעות כספיים בין העירייה ובין הב"ה, והיא נאלצה לנהל משא ומתן עם העירייה ולהתפשר על גובה החוב.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הב"ה והרשויות לחתום על הסכם אחיד ומקיף שיסדיר את כל ההתחשבנות הכספית ביניהן.
יש לנסח את ההסכם באופן שיקל על הב"ה ועל הרשויות המקומיות את ניהול ההתחשבנויות ביניהן, כך שבסופו של דבר יצומצמו אי-ההסכמות ביניהם על סעיפי החיוב ועל התחשי בים בגינם.
הב"ה השיבה ביחס לממצאים הנוגעים לממשקים הכספיים עם הרשויות המקומיות, כי מוטלת עליה האחריות לניהול המערך השיפוטי של במ"ש עמ"ק בלי שנקבעו לשם כך כללים ואמות מידה, לרבות נושאים של תקצוב, מימון ותפעול בתי המשפט.
במצב זה נקבעו "בלית ברירה" הסדרים שונים עם הרשויות המקומיות.
הב"ה סבורה, כי ההתנהלות תחת אילוצים אלה אינה מיטבית וכי היא עשתה ככל יכולתה לבצע את המוטל עליה.
היא חזרה על עמדתה שיש צורך בשינוי מבני יסודי של מערך בתי המשפט עמ"ק או לעגן בחקיקה כללים ברורים להתנהלות.
בתשובת משרד המשפטים נמסר, כי יש לנתק את הממשק הכספי שבין הב"ה לרשויות המקומיות, ולהקפיד על היעדר זיקה ומניעת התדיינויות על תשלומים עבור ימי שיפוט בין הב"ה לרשויות המקומיות.
לפי משרד המשפטים, על הב"ה לנהוג באופן שוויוני ואחיד בכלל ההסכמים שנחתמים בינה ובין הרשויות המקומיות להסדרת חיובים שונים.
בתשובת משרד הפנים למשרד מבקר המדינה נאמר, כי הוא מוכן לסייע להב"ה ולרשויות המקומיות לבחון את מודל ההתקשרות ביניהם.
ואולם המשרד פועל רק כגוף טכני לצורך העברת כספים ועל כן כל שינוי במודל האמור טעון הסכמה בין הצדדים.
28 מתוך21 רשויות מקומיות (לרבות שלושת בתי המשפט שבאזור) שעמן מתנהלים ממשקים כספיים.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא תומך במסקנות ועדת זמיר כפי שהתקבלו בבג"ץ קארשי, לרבות השקעה במערכת מחשוב, אבטחה, הפרדת מערכת גבייה, הדרכת עובדים וכיוצ"ב.
ואולם לעמדת מרכז השלטון המקומי, לכל אלו נדרשים תקציבים שאינם זמינים לרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי יש להקפיד הקפדה יתרה על ניתוק הזיקה בין הרשות המקומית ובין המנגנון השיפוטי של בתי המשפט לעניינים מקומיים, ובכלל זה להקפיד על היעדר זיקה , תלות ומניעת התדיינויות על התשלום עבור ימי שיפוט בין הב"ה לרשויות המקומיות , ובייחוד ב כל הנוגע לתמורה הראויה בגינם .
ראוי שהב"ה בשיתוף משרד המשפטים, משרד האוצר ומשרד הפנים, יבחנו את הסדר התקצוב שהתקבע של קבלת תשלומים מהרשויות המקומיות בעבור כל השירותים שמספקת הב"ה לבתי המשפט עמ"ק, וירתמו לקביעת הסדרים שיבטיחו את עצמאותם של בתי המשפט עמ"ק.
אבטחת בתי המשפט לעניינים מקומיים .
בשנת 1995 הוקם משמר בתי המשפט (להלן- המשמר) שתפקידו לשמור על הסדר והביטחון בבתי המשפט.
המשמר אחראי לאבטחת השופטים, הרשמים ועובדי בתי המשפט בין כותלי בית המשפט וגם מחוץ להם.
כמו כן הוא אחראי לשמירה על ביטחון הציבור בבתי המשפט ועל הסדר הציבורי בהם, ובכלל זה מניעת הפרות סדר, התפרעויות והפרת חוק בבתי המשפט29 .
המשמר כולל כ-750 מאבטחים, ובראשו עומד סמנכ"ל ביטחון ותפקידים מיוחדים בהנהלת בתי המשפט (להלן - מפקד המשמר).
בכל מחוז ממונה קצין ביטחון האחראי למערך האבטחה בבתי המשפט במחוז30.
, התשכ"ט ]נוסח חדש [ )הוראת פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש -1969 :(להלן הפקודה) קובעת בין היתר, כי מי שהוסמך לכך מאת שר המשטרה, יהיה רשאי, בלא צו, לערוך חיפוש על גופם של באי בית משפט, אם הדבר דרוש לצורך קיום הוראות חוק העונשין, תשל"ז-1977 , בדבר איסור נשיאת נשק או חומרים פוגעניים אחרים בבניין בית המשפט 31.
עם הקמת המשמר הסמיך שר המשטרה32 בצו את מאבטחי המשמר לפעול בהתאם להוראות הפקודה.
המאבטחים עוברים הכשרות והשתלמויות בבית ספר לאבטחה שהקימה הב"ה.
בית הספר מאמן ומדריך את המאבטחים גם באימוני ירי, אימוני קרב מגע ובסימולציות אבטחה.
לביצוע פעולות האבטחה בבתי המשפט קיבץ אגף הביטחון ותפקידים מיוחדים בהב"ה נהלים העוסקים במגוון הפעילויות של המשמר בעת שגרה ובעת חירום (להלן - נוהלי האבטחה), .
29 דברי הסבר להצעת חוקבתי המשפט (תיקון מס' 81 ) (משמר בתי המשפט), התשע"ו-2015 30 'ראו להלן נוהל מס302/08 הפקדת כספים (מעודכן לאוקטובר2008 ) סעיף3 פסקה ג', נוהל 308/08 אבטחת בתי המשפט (מעודכן לאוקטובר2008 .
למעט מי שהוגדר בסעיף כמוסמך לשאת נשק 32 שמו של משרד המשטרה הוסב בשנת 1995 .
למשרד לביטחון פנים 1184 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שבהם נקבעו סמכויותיהם של בעלי תפקידים במשמר והוגדרו בין היתר התפקידים, המטרות והפעילויות של המשמר.
בראש קובץ נוהלי האבטחה מופיעה "אמנת משמר בתי המשפט" ולפיה, "משמר בתי המשפט הנו גוף האבטחה הממלכתי של בתי המשפט במדינת ישראל" שמטרותיו העיקריות להגן על שופטים, רשמים ועובדי בית המשפט ולאבטח אותם ולשמור על הסדר הציבורי ועל ביטחון הציבור בבתי המשפט.
כאמור, חוק בתי המשפט קובע, כי מעמדו של במ"ש עמ"ק כמעמד בית משפט השלום, ומעמדם של השופטים כמעמד השופטים בבית משפט השלום.
בדצמבר 2012 חיווה היועץ המשפטי של הב"ה את דעתו בנוגע לאבטחת בתי המשפט עמ"ק, כי "על המעטפת הביטחונית של שופט בבית משפט עמ"ק לעמוד בסטנדרטים של משמר בתי המשפט, האמון על שמירתם וביטחונם של השופטים.
משמר בתי המשפט, הוא הגוף המחליט ביחס לרמת האבטחה, העזרים הנדרשים לצורך ביצועה וכל פעילות או משימה נגזרת אחרת.
" (להלן - חוות הדעת מדצמבר 2012.
) שמונה מתוך18 בתי משפט עמ"ק פועלים בתוך מבנים של בתי משפט שלום, והמשמר הוא הגוף המופקד על אבטחתם (להלן - קבוצה א'); שלושה במ"ש עמ"ק פועלים במבנים שמעמידה לרשותם הרשות המקומית, ואף הם מאובטחים על ידי המשמר (להלן - קבוצה ב'); בשבעה במ"ש עמ"ק הפועלים במבנים שמעמידה לרשותם הרשות המקומית, המשמר מעמיד אבטחה רק לשופט בימי דיון.
בבתי משפט אלה מוטלת האחריות לאבטחת מזכיר בית המשפט ועובדי המזכירות וכן אבטחת באי בית המשפט על הרשויות המקומיות (להלן - קבוצה ג').
ממסמכי הב"ה עולה, כי ביולי 2013 כתב מנהל הב"ה ליו"ר מרכז השלטון המקומי דאז בעניין בתי המשפט עמ"ק.
במכתבו ציין, כי בעקבות ישיבה שהתקיימה הוא מעלה בכתב את הסוגיות העיקריות שנידונו בה בין יתר הנושאים.
הוא כתב, כי "במצב הקיים קיימת חוסר אחידות לגבי אופן העסקת המאבטחים בבתי המשפט לעניינים מקומיים, כך שחלקם שייכים למשמר בתי המשפט וחלקם מועסקים על ידי הרשות המ קומית".
באוגוסט 2013 , בעקבות הישיבה והמכתב החליטו הב"ה ומרכז השלטון המקומי על הקמתו של צוות עבודה משותף שיפעל לפתרון בעיות שמתעוררות בתחום הפעילות של במ"ש עמ"ק.
בתשובתה הבהירה הב"ה את עמדתה: בבתי משפט עמ"ק בהם האחריות לאבטחתם מוטלת על הרשויות המקומיות אין אחידות באבטחה זאת כיוון שקציני הביטחון ברשויות המקומיות כפופים לראשי הרשויות והם קובעים את רמת האבטחה בבתי המשפט.
יוער, כי צוות העבודה המשותף לא גיבש עמדה לפתרון סוגיית חוסר האחידות בהעסקת מאבטחים בבתי המשפט שחלקם עובדי המשמר וחלקם מועסקים על ידי הרשות המקומית.
במהלך 2013 הגישה הב"ה את הצעת החוק שתקבע את אופי הפעילות של המשמר ואת סמכויותיו.
בהצעת החוק מוצע לעגן את סמכויות המעצר והחיפוש של מאבטחי המשמר ואת סמכותו של מפקד המשמר להנחות את גורמי הביטחון ברשויות שבהן פועלים בתי משפט עמ"ק, בביצוע תפקידי המשמר בבית המשפט.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב, כי ההנחיה נדרשת מכיוון שבמ"ש עמ"ק פועלים לעתים במבנים השייכים לרשות ומאובטחים על ידה.
בתשובתה לביקורת הוסיפה הב"ה, כי קיומה של רמת אבטחה אחידה בבתי המשפט עמ"ק והתאמתה לנוהלי האבטחה של המשמר אינה אפשרית ללא הסדר חוקי כדוגמת הצעת חוק בתי המשפט (משמר בתי המשפט), התשע"ה - 2015 שנמצא בהליכי חקיקה.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי עד תום שנת 2015 לא הושלמו ההליכים לתיקון חוק בתי המשפט 33 .
משכך, וכדי שניתן יהיה לקיים בכל בתי המשפט עמ"ק רמת אבטחה המותאמת לנוהלי האבטחה של המשמר על הב"ה לפנות לרשויות המקומיות ולקבל מידע על מערך האבטחה והמאבטחים בכל בתי המשפט עמ"ק ולוודא כי לכל בתי המשפט יש תכניות אבטחה המקיימות את נוהלי האבטחה של המשמר.
הסדרת האבטחה בבתי משפט עמ"ק .
נוהל אבטחת בתי המשפט34 מגדיר את עקרונות האבטחה ואת הגורמים האחראים למענה אבטחתי בבתי המשפט.
בנוהל מוסבר, כי מלבד היותם של בתי משפט זרוע שלטונית שקהל רב בא בשעריו - בתי המשפט הם סמל שלטוני שפגיעה בו עלולה לגרום פגיעה בנפש, נזק רב ושיבוש מהלך החיים התקין במדינה.
בנוהל נקבע, כי קציני הביטחון במחוזות אחראים לאבטחת בתי המשפט ועליהם לגבש תכניות שונות ובהן תכנית עבודה שנתית.
נוסף על כך קובע נוהל בניית תיק שטח ופק"מ מתקן (פקודת מבצע)35 , כי יש להכין תיק שטח לקביעת רמת אבטחה לבתי משפט ולשופטים, ובו יכללו נתונים שבעזרתם ניתן לקבוע ולתכנן את האבטחה בבתי המשפט ואת חלוקת האחריות בין בעלי התפקידים36.
,מהביקורת עולה כי לשישה בתי המשפט עמ"ק אין תכנית עבודה ותיקי שטח.
מהנתונים שנמסרו לביקורת עולה גם, שלמשמר בתי המשפט אין מידע על אבטחת בתי המשפט עמ"ק אלה במועדים שבהם הוא אינו מאבטח את השופטים בבתי המ שפט.
חוות הדעת מדצמבר2012 , קבעה תבחינים בנוגע להיקפה ולתדירותה של האבטחה בבתי המשפט עמ"ק.
לפיהם - בבתי משפט שבהם מתקיימים עד שני ימי דיונים בשבוע - משמר בתי המשפט מלווה ומאבטח את השופט בלבד, ואילו אבטחת המבנה ויתר האורגנים הפועלים בו הם באחריותה של הרשות המקומית בכל ימות השבוע לרבות ימי דיונים.
בתשובות לשאלונים נדרשו בתי המשפט לעניינים מקומיים להגיב גם בנושאים הנוגעים לאבטחת בתי המשפט.
מהתשובות הנוגעות לבתי המשפט עמ"ק עלה: א.
בשניים מבתי המשפט יש אבטחה של משמר בתי המשפט וגם אבטחה של הרשות המקומית37 .
בשישה בתי משפט שבקבוצה ג' המשמר מאבטח את השופט בימי הדיונים, ואולם הרשות המקומית לא הציבה מאבטחים מטעמה לאבטחת המבנה של בית המשפט, העובדים בו והבאים בשעריו.
הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט 34 נוהל308/08 אבטחת בתי המשפט, אוקטובר2008 .
פקודת מבצע היא כלי ביקורת והכוונה המגדיר רמת אבטחה ושיטת אבטחה 36 נוהל321/08 ,בניית תיק שטח ופק"מ מתקן 37 במ"ש עמ"ק בחיפה מאובטח באופן קבוע על ידי משמר בתי המשפט והרשות המקומית.
בבמ"ש עמ"ק חולון בימים שבהם אין דיונים מאבטחת הרשות המקומית את בית המשפט.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובה של שתי עיריות למשרד מבקר המדינה כתבה אחת מהן, כי תפעל לאבטחת במ"ש עמ"ק בעיר גם בימים שבהם א ין דיונים.
השנייה הודיעה בתשובתה מינואר 2016 , כי החל באוקטובר2015 התחיל משמר בתי המשפט לאבטח את במ"ש עמ"ק גם בימים שבהם אין דיונים.