HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כן נבדקות סביבת העבודה העתידית של המתנדב וסביבת מגוריו (אם מדובר בתקן חוץ).
יודגש כי ההחלטה אם להתקשר עם הגוף המבקש להפוך לגוף מפעיל נתונה בראש ובראשונה לגוף המוכר, אך הסכם זה טעון אישור של רשות השירות.
לפי תקנה 5 לתקנות, "הסכם בין מפעיל לבין גוף מוכר בדבר הפעלת בנות שירות לאומי טעון אישור האחראי, ויכלול, בין השאר, פירוט של מקומות השירות, תנאיו, תיאור התפקידים שבהם יופעלו המתנדבות והתחייבות המפעיל כלפי האחראי, למסור לו או למפקח מטעמו כל מידע הדרוש לשם פיקוח על הוראות תקנות אלה".
בביקורת הקודמת נמצא כי לא בכל המקרים יש בידי מינהלת השירות העתקים מהסכמי ההתקשרות של הגופים המוכרים עם הגופים המפעילים.
מינהלת השירות מסרה למשרד מבקר המדינה בתגובה לביקורת הקודמת, כי נוכח המחסור בכוח אדם, ברוב המקרים אין באפשרותה לפקח כראוי על ההסכמים של גופים מוכרים עם גופים מפעילים פרטיים ועל מימושם.
המינהלת מאשרת את ההתקשרות עם הגופים המפעילים רשות השירות האזרחי לאומי 1463 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדיעבד, בלי לבקר בהם ולהכירם ובלי לבדוק את סביבת העבודה ואת התפקיד המיועד למתנדב; ולמעשה ההסכמים אינם מועברים אליה.
לפיכך מתן מעמד של גוף מפעיל תלוי בשיקול הדעת של הגו ף המוכר, וכמעט שאין פיקוח ממשלתי של מינהלת השירות על עניין זה.
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו כי מאחר שמינהלת השירות היא המאסדרת של תחום השירות הלאומי, על פי הסמכות שניתנה לה בתקנה 5 ,לתקנותעליה לבדוק כל הסכם קודם שהיא מאשרת את ההתקשרות עם המפעיל, כדי לוודא שמצויים בהסכם כל ההוראות הנדרשות לשם שמירה על זכויות המתנדבים ולשם עמידה בדרישות התקנות.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 בשל מבקר המדינה15, הובטח כי יימצא פתרון לנושא עם השלמתו של מכרז לרכישת שירותי דיווח ובקרה במיקור חוץ, וכי המועד לסיום המכרז הוא יולי 2010 .
במרץ 2014 הודיעהרשות השירות למשרד מבקר המדינה כי החברה שזכתה במכרז החלה את עבודתה באוקטובר 2011 .
הרשות הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2014 כי כבר בשנת 2010 היא הנחתה את הגופים המוכרים שיש להעביר לאישורה כל התקשרות עם גוף מפעיל חדש.
לשם כך הוקמו שתי ועדות: האחת - לאישור גופים מפעילים שאינם משרדי ממשלה, והאחרת - לאישור גופים מפעילים שהם משרדי ממשלה.
אשר להתקשרויות עם גופים מפעילים ותיקים, בוצעו בנושא בקרות ובדיקות מדגמיות בגופים המוכרים.
בכוונת הרשות לערוך בדיקה מקיפה של כל ההתקשרויות בין הגופים המפעילים והגופים המוכרים, בשל מחסור במפקחים היא טרם בוצעה אך תבוצע עם קבלת כוח אדם נוסף.
בשיחה שקיים צוות משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל רשות השירות באוגוסט 2014 ,מסר מנהל הרשות כי המפקחים של חברת הבקרה אינם זוכים תמיד לשיתוף פעולה של הגופים המפעילים, ולפעמים אין מאפשרים לעשות את עבודתם.
מעיון בדוח מרוכז של חברת הבקרה לחודשים ספטמבר 2013 - אוגוסט 2014 עולהשגופים מפעילים ביטלו כ -300 בקרות שתכננה חברת הבקרה לבצע במהלך 12 חודשים, בקרות שנועדו לבחון את תנאי העסקתם של כ- 3,500 מתנדבים מתוך כ- 14,000 מתנדבים (כרבע מכמות המתנדבים) .
אשר ל- 10,500 מתנדבים שלגביהם נערכה בקרה, מצאה חברת הבקרה כ - 3,400 חריגות, ובכלל זה השמתם של מאות מתנדבים שעל פי ממצאי החברה הושמו בתפקיד שונה מזה שהוגדר להם.
מאחר שלמפקחים של חברת הבקרה אין סמכויות לקיים בקרה בגופים המוכרים, הם מעבירים את תוצאות עבודתם לידי שני מפקחים שהם עובדי הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה , לנוכח היקף הביטולים של הבקרות, חייבת רשות השירות לבחון מחדש את שיטת הפעלתה של חברת הבקרה, ובכלל זה לשקול גם הוספת ביקורות פתע.
הרשות הוד יעה בתשובתה מינואר 2015 , כי לפני מספר חודשים החלו הבקרים לערוך גם ביקורות פתע, וכן נשקלת אפשרות להורות על ביצוע בקרות (שמתבטלות) גם ללא נוכחות הרכז מטעם הגוף המוכר.
משרד מבקר המדינה ביקש מן הרשות את סיכום דוחות הבקרה של המפקחים עובדי הרשות, וקיבל ממנה סיכו ם של דוחות תקופתיים הנוגעים לשני גופים מוכרים.
מסיכומי דוחות החריגות של אחד הגופים עולה כי על פי חברת הבקרה, בחודשים ספטמבר 2013 - אפריל .
15 ראו הערה3 ', עמ249.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2014 נמצאו84 חריגות הנוגעות ל -132 ( מתנדבים0.
לאחר בדיקת הדוחות על ידי מפקחי הרשות נקבע שהיקף החריגות מגיע ל-32 (0.
בסיכומי דוחות החריגות של הגוף השני לחודשים ספטמבר 2013 - אפריל 2014 צוינו 297 חריגות הנוגעות ל-453 מתנדבים (0.
לאחר בדיקת הדוחות על ידי מפקחי הרשות נקבע שהיקף החריגות מגיע ל-129 (0.
לדברי הרשות , תוצאות הבדיקות משתקפות בציונים שכל אחת מן העמותות מקבלת במסגרת המכרזים שבה ם היא משתתפת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הפערים הניכרים בין היקף החריגות לפי דיווחי חברת הבקרה ובין היקף החריגות הסופי שנמצא בבדיקה שביצעו מפקחי הרשות לגבי דיווחים אלה, על הרשות לבחון אם המתכונת שנקבעה לביצוע הבקרה היא יעילה ומיטבית, ולקבוע על פי תוצאות הבחינה אם יש צורך לשנותה.
אישור ניהול תקין לגופים מפעילים .
משרדי ממשלה וגו פים אחרים מתנים העברת כספים לעמותות בהצגת אישור ניהול תקין.
בביקורת הקודמת הצליב משרד מבקר המדינה נתונים של 305 מהגופים המפעילים שהם עמותות עם קובץ של רשם העמותות שרשומות בו העמותות בעלות אישור ניהול תקין (מחודש יוני 2009 ).
התבררכי ל-53 מהגופים המפעילים שנבדקו, כ-17% , לא היה אישור ניהול תקין, ולמרות זאת הם העסיקו מתנדבי שירות לאומי.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת למינהלת השירות, שעליה לדרוש הצגת אישור ניהול תקין מאת רשם העמותות כתנאי לאישור גוף חדש כגוף מפעיל ולחידוש ההכרה בו מדי שנה בשנה; וכן עליה לוודא שלכל הגופים שאושרו בעבר כגופים מפעילים יש אישור ניהול תקין תקף.
מינהלת השירות מסרה בתשובתה כי בסוף נובמבר 2009 היא הנחתה את הגופים המוכרים לעשות כן.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה 16 ,נמסר כי בעזרת אנשי הבקרה והדיווח החדשים שייקלטו תהודק הבקרה בנושא זה.
התאריך שנקבע לביצוע היה ינואר 2011.
ב"דוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה" של משרד ראש הממשלה מדצמבר 201117 נכתב כי מנכ"ל מינהלת השירות הוציא כבר הנחיה לגופים המפעילים הקיימים כי הם חייבים להמציא אישור ניהול תקין, מרשם העמותות, שכן בלעדיו לא תאפשר להן מינהלת השירות להפעיל מתנדבים.
נציג משרד מבקר המדינה שוחח בדצמבר 2014 .
עם הממונה על הפיקוח והבקרה ברשות התברר שהרשות אינה בודקת אם יש אישור ניהול תקין לגופים מפעילים שהחלו להפעיל מתנדבים לפני שנת 2011 , אלא מתמקדת בבדיקתו אצל גופים מפעילים חדשים בלבד.
16 ראו הערה3 ', עמ251.
17 ראו הערה5 ', עמ818.
רשות השירות האזרחי לאומי 1465 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות השירות לפעול לפי הנחיית המנכ"ל שלה, ולא לאשר הפעלת מתנדבים בגופים שלא הגישו לה אישור ניהול תקין עדכני, מה גם שהאישור תקף לשנה אחת בלבד, ולפיכך יש לחזור ולבדוק מדי שנה בשנה אם חודש.
רשות השירות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בעקבות המעקב כי בנובמבר 2014 הוציא מנהל תחום הפיקוח והבקרה הנחיה, ובה נתבקשו הגופים המוכרים להעיד בתצהיר כי יש אישור ניהול תקין בתוקף לכל הגופים המפעילים בתחומם.
עוד הודיעה הרשות כי היא תבצע בדיקות מדגמיות תקופתיות בגופים המוכרים לבחינת קיו מם של אישורי ניהול תקין בתוקף.
לפי תקנה 10 ,לתקנותעל האחראי לפרסם "ברשומות, לא יאוחר מה -1 ,בדצמבר בכל שנה את רשימת ]הגופים[ המפעילים שאליהם הופנו מתנדבות לשירות בשנה שקדמה לפרסום, ואת מספר המתנדבות שהופנו לכל מפעיל כאמור על ידי כל גוף מוכר".
בביקורת הקודמת מצא משרד מבקר המדינה כי ברשימת הגופים המפעילים המתפרסמת אין די מידע לגבי הגופים המפעילים.
בחלק מהמקרים שם הגוף המופיע בפרסום אינו שמו הרשמי; מספר התאגיד אינו רשום; ולעתים אין פרטים שיאפשרו לזהות ו.
למשל, בשנת 2008 פורסם ברשומות כי באחד הגופים המוכרים התנדבו 19 בנות ב"עמותות", ושבע- ב"עיריות"; 90 תקני שירות לאומי בתפוצות (באמצעות גוף מוכר אחר) מופיעים בפרסום כאחת, ללא כל פרטים נוספים; מאות תקנים בכל הגופים המוכרים רשומים במסגרת "משרד הרווחה" בלא פירוט של שמות הגופים שבהם המתנדבים משרתים בפועל.
משרד מבקר המדינה קבע כי כדי להשיג את מטרת הפרסום יש להקפיד לכלול בו מידע רלוונטי, מדויק ומפורט על הגופים.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה18 נכתבכי החל ממועד הפרסום הבא, מינהלת השירות תכניס את כל הפרטים הרלוונטיים לפרסום ב"רשומות".
המועד לביצוע נקבע לדצמבר 2010.
ב"דוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה" של משרד ראש הממשלה מנובמבר 2010 צוין כי "כל הגופים מפורסמים ברשומות כולל מספר המתנדבים בכל גוף .
המעקב העלה כי הפרסום ברשומות עדיין חלקי, כמעט כפי שהיה בעת הביקורת הקודמת: מ- 15,365 תקני מתנדבים שפורסמו, על 7,000 מהם נכתב: "משרד החינוך", "מינהלת השירות הלאומי" או גופים נוספים, ללא פירוט כלשהו.
18 ראו הערה3 ', עמ252.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי כך לא ניתן לציבור מידע מלא ומדויק בדבר פריסת תקני השירות הלאומי והייעוד המסוים של כל מתנדב ומתנדב במסגרת השירות.
פרסום מלא כאמור היה יכול לסייע לרשות השירות להדק את הפיקוח על השימוש שעושים הגופים המפעילים בתקני השירות הלאומי שלהם.
רשות השירות הודי עה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2014 כי היא שדרגה משמעותית את תכנת הנתונים שלה, והחל מעת הפרסום בשנה הבאה, היא מתכוונת להיעזר בתוכנה זו ולפרסם את כל הפירוט הנדרש, על פי הערות משרד מבקר המדינה.
הממשלה החליטה כבר באוגוסט 2007 להקים מינהלה לשירות האזרחי-לאומי.
במסגרת מינהלה זו יתרמו צעירות וצעירים אזרחי מדינת ישראל מכל קבוצות האוכלוסייה אשר אינם משרתים על פי דין בשירות הביטחון, לפעילות אזרחית שיש בה תועלת לחברה, ובייחוד לאוכלוסיות מוחלשות.
פעילות זו תחזק את הקשר ואת ההזדהות של האזרח הצעיר עם הקהילה, עם החברה ועם המדינה וכן תחזק את יכולותיו המקצועיות ואת הכנתו לתעסוקה בעתיד.
תחומי הפעילות שבהם אמורים לפעול משרתי השירות האזרחי -לאומי הם בראש ובראשונה לתועלת הציבור, הקהילה והחברה, במקומות שבהם קיימת נחיצות לפעילויות ולשירותים נוספים על אלה המסופקים או פועלים במדינה.
בינואר 2008 הוקמה מינהלת השירות.
בשנת 2009 בדק משרד מבקר המדינה את מערך השירות האזרחי-לאומי במינהלת השירות, וממצאי הבדיקה פורסמו במאי 2010 בדוח שנתי60 .
ב של מבקר המדינה ממועד הביקורת הקודמת נוספו למעלה מ- 4,000 ,תקנים למערך השירות הלאומי ועל כך יש לברך.
עם זאת חלק ניכר מן הליקויים שצוינו בדוח הקודם ושנבחנו במסגרת המעקב לא תוקנו: נמשכה ההעברה התכופה של רשות השירות הלאומי- אזרחי ממשרד ממשלתי אחד למשנהו; לא קיימת מעורבות מספקת של רשות השירות בוויסות ובהקצאת התקנים תוך ראייה כוללת של כלל הצרכים, וא ין הסדרה של התקנים הפרטיים על פי אמות מידה שוויוניות.
על רשות השירות לשפר את מנגנוני הבקרה על הפעלת המתנדבים, כדי שמנגנונים אלה יהיו אפקטיביים ויביאו לניצול מיטבי של משאבי השירות הלאומי למטרות שלשמן הוקצו, וזאת מתוך הקפדה על תנאי השירות של המתנדבים כפי שנקבעו בדין.
על רשות השירות ועל השר הממונה עליה להחיש את הטיפול בתיקון כלל הליקויים ללא שיהוי.
תרומתו של היער לאיכות החיים ולאיכות הסביבה היא רבה.
מלבד השפעתו של היער על הרכב האטמוספרה ועל אפקט החממה, מקטין היער את השפעתם של מזהמים, חוסם תנועת אבק ורעשים ומשמש חיץ בין אזורי תעשייה ואזורי בינוי צפופים ובין סביבתם.
כמו כן, מגן היער על הקרקע מפני סחיפה והידלדלות ומונע נזקי שיטפונות; משמש מחסה למינים רבים של צמחים ובעלי חיים, ובכך תורם לאיזון אקולוגי; משמש מקום קיט, נופש ומרגוע ותורם לפיתוח התיירות; משמש להספקת עץ; ותורם להשבחת המרעה.
חשיבות טיפוחו של היער בישראל היא רבה, משום שישראל נמצאת על גבול המדבר, שטחה קטן, וצפיפות האוכלוסייה בה היא מהגבוהות בעולם.
במשך השנים גברה המודעות הציבורית לנושאים הקשורים באיכות הסביבה, ובכלל זה לצורך בשימור ובשיקום של היערות בישראל.
מימוש היעדים בתחום זה יכול להיעשות באמצעות תכניות פיתוח, המבוססות על מדיניות ייעור המכריעה בין היתר בין תפיסות שונות בנוגע לפיתוח החורש בישראל.
בדוח של מבקר המדינה משנת 2004 נכלל הפרק "סדרי הטיפול ביער בישראל" 3 (להלן- דוח הביקורת משנת 2004 ).
ביוני2004 קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דיון בנוגע למעקב אחר תיקון הליקויים שצוינו בדוח ביקורת זה.
3 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54 ב(2004 '), עמ631-619.
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחודשים מאי-יולי 2013 עשה משרד מבקר המדינה מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת משנת 2004 .
המעקב נעשה במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות).
בדיקות השלמה נעשו במשרד להגנת הסביבה, במשרד הפנים, ברשות הטבע והגנים הלאומיים ובחברה להגנת הטבע.
כן נעשה בירור השלמה עם קרן קיימת לישראל (להלן - קק"ל).
הקמת מועצה להכשרת מקרקעים ולפיתוחם .
הגוף המופקד על ביצוע מדיניות הייעור בישראל הוא קק"ל, על פי אמנה 4 שנחתמה בין מדינת ישראל ובין קק"ל בשנת 1961 (להלן- האמנה).
האמנה קובעת כי ליד קק"ל תפעל מועצה לענייני הכשרת מקרקעים ופיתוחם (להלן - המועצה).
במועצה יהיו 13 חברים, ושישה מהם תמנה הממשלה.
בראש המועצה ישב יושב ראש מועצת המנהלים של הקק"ל או מי שהקק"ל מינתה אותו לכך.
תפקידיה של המועצה יהיו קביעת מדיניות בנוגע לפיתוח היערות, לפי תכנית הפיתוח החקלאית שקבע שר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות); אישור הצעת התקציב של מינהל פיתוח קרקע (להלן - מפ"ק), שהוקם בקק"ל5 .
; ופיקוח על פעולות מפ"ק ועל ביצועה את האמנה באמנה גם נקבע כי מפ"ק יבצע את הכשרת המקרקעי ם ואת ייעורם, וכי קק"ל תמנה את מנהל מפ"ק לאחר התייעצות עם שר החקלאות.
עוד נקבע באמנה כי מפ"ק יכין אחת לשנה, בתיאום עם השר, תכנית לפיתוח מקרקעי ישראל וייעורם ויגיש אותה לממשלה ולקק"ל.
בדוח הביקורת משנת 2004 צוין כי המועצה לא הוקמה, ולפיכך הממשלה אינה מעורבת בקביעת מדיניות הייעור ובפיקוח על יישומה.
עוד צוין בדוח ביקורת זה כי משרד החקלאות לא דרש ממפ"ק להכין, בתיאום עם שר החקלאות, תכנית שנתית לפיתוח מקרקעי ישראל וייעורם.
בדוח הביקורת משנת 2004 הביע משרד מבקר המדינה את דעתו כי האמנה כרכה את הפקדת הטיפול ביער בידי מפ"ק בהקמתה של המועצה, כדי שזו תקבע את מדיניות הייעור ותפקח על פעולותיו של מפ"ק בתחום זה.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי הקמת המועצה מתחייבת מהצורך בפיקוח ממשלתי וציבורי על קביעת מדיניות הייעור וביצועה.
בהערות ראש הממשלה לדוח הביקורת משנת 2004 ,נכללה תגובתו של משרד החקלאות ולפיה הוא יפעל להקמת מועצה ציבורית לקביעת מדיניות הייעור6.
ביוני2009 הגישה לשכת היועץ המשפטי במשרד החקלאות סקירה לשר החקלאות דאזמר שלום שמחון בנושא "קביעת מדיניות, הסדרה ופיקוח על הייעור בישראל - הצורך ביצירת מסגרת חוקית חדשה".
בסקירה זו ציינה הלשכה בין היתר את דוח הביקורת משנת 2004 בדבר אי-יישום האמנה בכל הנוגע להקמת מועצה שתקבע את מדיניות הייעור בישראל.
הלשכה ציינה כי קיים צורך בהקמת מועצה ציבורית מקצועית שתוכל להתוות דרך ולהמליץ לממשלה על מדיניות בתחום זה.
4 ילקוט הפרסומים מספר1456 מ-7.
5 מפ"ק הוקם על פי זיכרון דברים שנחתם בין שר האוצר ובין נשיא קק"ל ב-1.
6 ,משרד ראש הממשלה הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 54 ב(2004 '), עמ184.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1043 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ואולםהמועצה , שבאמצעותה היו נציגי הממשלה אמורים לאשר את מדיניות הייעור ולפקח על יישומה, לא הוקמה עד למועד סיום המעקב.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 כי יש צורך דחוף בפיקוח ממשלתי על מדיניות הייעור ועל ביצועה.
משרד החקלאות הוסיף כי יש להקים מועצה ציבורית, אולם על הרכבה להיות שונה מההרכב שצוין באמנה, שכן ההרכב שצוין באמנה מבטיח רוב לנציגי קק"ל, שלא יאפשר פיקוח ממשלתי ראוי.
רשות הטבע והגנים הלאומיים עמדה בתשובתה מינואר 2014 , בין היתר על החשיבות במינוי נציג של רשות הטבע והגנים באותה מועצה.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי בדעתה לפעול לשם כינונה של המועצה בהקדם האפשרי.
בתשובתה הנוספת מינואר 2014 הודיעה קק"ל כי לא נתנה את הסכמתה לכל שינוי בהרכב המועצה וכי כל עוד האמנה בתוקף, אין מקום לכל שינוי בהרכב המועצה כפי שנקבע באמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החקלאות לפעול לאלתר לכינונה של מועצה אשר על חבריה יימנו כלל הגורמים הנוגעים לתחום עיסוקה ולתפקידיה.
חקיקת חוק להסדרת נושא הייעור .
נושא הייעור מוסדר בפקודת היערות, 1926 (להלן- פקודת היערות).
מטרתה של פקודת היערות היא להגן על היערות וליצור ולנהל מקומות מיוחדים ליערות.
שר החקלאות הוא הממונה על ביצועה של הפקודה.
בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח -1998 (להלן- חוק הגנים הלאומיים), נקבע בין היתר כי הממשלה תקים, לפי הצעת השר להגנת הסביבה, מועצה שתייעץ לשר הפנים ולשר להגנת הסביבה - כל אחד בתחום סמכותו - בעניינים הנוגעים לביצועו של החוק, וכן תייעץ למוסדות תכנון ולרשויות מקומיות בדבר ייעוד שטחים לשמש גנים לאומיים.
בדוח הביקורת משנת 2004 צוין כי לעומת הפירוט הנכלל בחוק הגנים הלאומיים, פקודת היערות אינה מפרטת בנוגע למטרות הייעור ולסדרי קביעתה וביצועה של המדיניות הנוגעת לנטיעת היערות ופיתוחם, וכן אינה קובעת כי יש להקים מועצה שתייעץ לשר החקלאות בנושא הייעור.
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו בדוח האמור כי מן הראוי שהממשלה תיזום הצעת חוק שיסדיר את הטיפול בייעור בישראל ואת אחריותם של הגופים הנוגעים לכך.
כן נכתב כי ראוי שההסדר החקיקתי יקבע את חובת הקמתה של מועצה ציבורית, אשר תתווה את המדיניות בתחום הייעור.
הקמת מועצה כזאת עשויה להבטיח דיון ראוי בגישות שונות בנושאי ייעור, כגון אופי היער וסוגי הנטיעות בו, וכן את שקיפותו של תהליך קבלת ההחלטות בנושא זה.
בהערות ראש הממשלה לדוח הביקורת משנת 2004 נכללה תגובתו של משרד החקלאות, ולפיה יפעל המשרד לפי המלצת המבקר וייזום הצעת חוק חדשה להסדרת הטיפול בנושא הייעור.
עוד ציין משרד החקלאות כי בהצעת החוק יושם דגש על נושאים הנוגעים לטיפול ביער - לרבות קביעת סדרי עדיפויות ולוחות זמנים, בנושאים הנוגעים לנטיעות בו - 1044 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לרבות סוגי העצים וצפיפות הנטיעה, וכן בעניינים הנוגעים לפיקוח ואכיפה, למרעה ביער ולטיפול בשרפות הפורצות בו 7.
מנכ"ל משרד החקלאות לשעבר מר יוסי ישי מסר בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת שהתקיימה ביוני 2004, כי שר החקלאות דאז ח"כ ישראל כץ הגיע למסקנה כי לניהול מדיניות ייעור אין די בפקודת היערות ובאמנה, וכי צריך לעדכן הן את הבסיס החוקי והן את הבסיס הניהולי בעניין זה.
מנכ"ל משרד החקלאות הוסיף כי השר דאז הורה להגיש הצעה לחוק יער, וכי הוא מניח שבתוך חודשיים עד שלושה חודשים תהיה הצעת החוק מוכנה.
לדבריו, בחקיקה תעוגן הקמתה של המועצה.
בהערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינהמשנת 20078 בנוגע לתיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת משנת 2004 , נכללה הודעתו של משרד החקלאות, ולפיה הוא החל בהכנת חוק יער מעודכן שיחליף את פקודת היערות, וכי טיוטת החוק תובא לאישור שר החקלאות.
בהערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה ממאי 20089 בנוגע לתיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת משנת 2004 , מסר משרד החקלאות דברים דומים, וציין כיבטיוטת החוק החדש באה לידי ביטוי המלצתו של משרד מבקר המדינה להסדיר את הטיפול ביער ואת אחריותם של הגופים הנוגעים לתחום זה.
עד למועד סיום המעקב, יולי 2013, לא הושלמו הפעולותהנדרשות לקידום חקיקת החוק, וטרם הוחל בהליך החקיקה בכנסת.
משרד מבקר המדינה סקר במעקב את ההתפתחויות שחלו בהסדרת נושא הייעור בשנים 2012 -2008.
:להלן פירוט (א) בנובמבר 2008 תוקן חוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 (להלן- חוק התכנ ון והבנייה), וכן תוקנה פקודת היערות.
בהוראה שנוספה לחוק התכנון והבנייה נקבע כי יש לסמן בתכנית הבנייה את כל העצים הבוגרים בשטח שהתכנית נוגעת לו, וכי יש לקבל לפני אישור התכנית במוסד התכנון את חוות הדעת של פקיד היערות בנוגע לצעדים שיש לנקוט כדי לשמור על העצים המצויים בשטח התכנית.
בד בבד נקבע בפקודת היערות כי פקיד היערות לא ייתן רישיון לכריתת עצים בוגרים, אלא אם השתכנע כי יינטעו במקומם עצים אחרים, כפי שייקבע בתנאי הרישיון.
(ב) בסקירה שהגישה כאמור, לשכת היועץ המשפטי במשרד החקלאות לשר החקלאות דאז ביוני 2009, צוינה בין היתר הערת משרד מבקר המדינה בדוח הביקורת משנת 2004, ולפיה חסרות בפקודת היערות הוראות בדבר קביעתה של מדיניות הייעור ובדבר נטיעת יערות ופיתוחם.
כמו כן ציינה הלשכה את המלצת משרד מבקר המדינה לממשלה ליזום חקיקת חוק שיסדיר את הטיפול בייעור בישראל ואת אחריותם של הגופים הנוגעים בדבר.
כמו כן צוין בסקירה כי יש לקבוע בחקיקה החדשה חלוקת תפקידים ברורה בין הגופים העוסקים במתן רישיונות ובין הגופים העוסקים בפיקוח (משרד החקלאות, הרשויות המקומיות וקק"ל).
8 ,משרד ראש הממשלה הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 57ב (2007 '), עמ508.
9 ,משרד ראש הממשלההערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 58 ב(2008 '), עמ524.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1045 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הלשכה עמדה בסקירתה על הצורך בחקיקת חוק יער שיסדירבין היתר את הקמתה של רשות יער ואילנות במשרד החקלאות, שתפקידה לוודא, באמצעות קביעת תקנות ונהלים, כי מדיניות הייעור יוצאת אל הפועל וכן לפקח על עבודת קק"ל והרשויות המקומיות.
(ג) במשרד החקלאות הוכנה טיוטת הצעת חוק, וזו קיבלה באוקטובר 2009 את אישור שר החקלאות דאז והוגשה לקק"ל לקבלת הערותיה.
(ד) בפרק הזמן ינואר 2010 - יולי2011 התקיימו כמה פגישות בין נציגי משרד החקלאות לנציגי קק"ל, לליבון חילוקי הדעות בין שני הגופים בנוגע לטיוטת הצעת החוק.
בפגישה שהתקיימה בינואר 2012 בהשתתפותהמנכ"לים של שני הגופים, סוכם על קיום פגישות קבועות, כדי לדון בקידום הצעת החוק.
כמו כן סוכם בפגישה כי במרץ 2012 תתקיים סדנה לגיבוש עקרונות החקיקה המתוכננת.
הסדנה תתקיים בשיתוף המשרד להגנת הסביבה, מינהל מקרקעי ישראל, משרד החקלאות ורשות הטבע והגנים.
(ה) באפריל 2012 פנו היועץ המשפטי של משרד החקלאות ופקיד היערות (ראו להלן) לשרת החקלאות דאז הגברת אורית נוקד (להלן - שרת החקלאות דאז) בנושא "אחריות שרת החקלאות לפי פקודת היערות והצורך ברפורמה דחופה למימוש האחריות".
בפנייה צוינה המלצת משרד מבקר המדינה ליזום הצעת חוק שבו יוסדרו הנושאים החסרים בחקיקה הקיימת.
(ו) ביוני 2012 פנה יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת דאז ח"כ אמנון כהן לשרת החקלאות דאז בנושא חקיקת חוק היער, וציין לפניה כי חצי שנה קודם לכן סיימה הוועדה לדון בהצעת החוק לתיקון פקודת היערות, וזו התקבלה בכנסת בינואר 2012.
יו"ר הוועדהדאז ציין בפנייתו כי בדיונים שקיימה הוועדה בהצעת החוק עלו נושאים הדורשים הסדרה, ובהם סמכויות עובדי קק"ל, סמכויות רשות הטבע והגנים באזורים השמורים ליער (להלן - שמורות יער), וחובת הפרסום ויידוע הציבור.
נציגי משרד החקלאות הודיעו לוועדה כי המשרד שו קד על הכנת חוק יער חדש ומקיף אשר יחליף את פקודת היערות המנדטורית ויסדיר סוגיות אלה, וביקשו מהוועדה לאשר בינתיים את התיקון הנקודתי בהצעת החוק לתיקון פקודת היערות.
הנציגים התחייבו להביא את הצעת חוק היער החדש לאישורה של הוועדה בתוך זמן קצר .
נוכח האמור ונוכח חשיבות העניין ביקש יו"ר הוועדה דאז משרת החקלאות דאז לפעול להבאת הצעת חוק היער לאישורה של הוועדה בהקדם.
(ז) בספטמבר 2012 קיימו יו"ר דירקטוריון קק"ל מר אפי שטנצלר, יו"ר עמית של קק"ל מר אלי אפללו, נציגי קק"ל והנהלת משרד החקלאות פגישת עבודה.
בסיכום הפגישה, שעסקה בין היתר בחקיקת חוק היער , ציין יו"ר קק"ל כי המשתתפים בה החליטו להתכנס פעם בחודשיים, כדי לעקוב אחר מכלול הנושאים שנדונו ואחר נושאים אחרים, לפי הצורך.
משרד החקלאות מכיר בקיומו של צורך מהותי לחוקק חוק יער , שיסדיר את פעולות הרשויות שנוגעות בדבר ויהיה בסיס לקביעת מדיניות וליישומה.
עוד בשנות השישים של המאה העשרים נקבע באמנה כי תוקם מועצה שתעסוק בגיבוש מדיניות בנושא הייעור והאילנות , והדבר מבטא אף הוא את ההכרה בצורך להסדרת הטיפול בנושא.
ואולם במועד ביצוע המעקב עדיין לא הושלמו הפעולות לקידום חקיקת החוק , ובכך נשמט הבסיס לקביעת מדיניות ייעור וליישומה.
על שר החקלאות לקבוע לגורמי המטה במשרדו לוח זמנים להשלמת המלאכה בנושאים אלו ולוודא כי יוחל בהליך החקיקה בהקדם האפשרי.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה יש לייחד בהליך החקיקה תשומת לב לא רק לקביעת תחומי הסמכות וגבולות האחריות של המדינה בנוגע ליערות, אלא גם 1046 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למשמעויות התקציביות והתפעוליות הכרוכות ב מתן סמכויות אלה ולמקורות התקציביים למימושן.
קק"ל הוסיפה כי לאורך השנים לא הקצתה המדינה כסף לטובת מימון תכנית העבודה המתייחסת למקרקעי הייעור.
עוד ציינה קק"ל בתשובתה הנוספת מינואר 2014 כי לדעתה על הצעת החוק החדש לעלות בקנה אחד עם הוראות האמנה.
כדי להשיג את מטרות הייעור נדרש לבצע תכנון ארוך טווח.
המטרות הן בין היתר שמירה על רצף של שטחים פתוחים; אספקת שירותי נופש וטיולים; שימור נופי מורשת ונופים ייחודיים; יצירת אזורי חיץ למניעת התפשטות שרפות; שמירה על ערכי טבע, למשל בתי גידול ייחודיים; והקצאת שטח ביער שיהיה שמור למחקר10.
על פי האמנה בין מדינת ישראל לקק"ל, מוטל על מפ"ק לבצע את הכשרת המקרקעים וייעורם, וכן להכין פעם בשנה, בתיאום עם שר החקלאות, תכנית לפיתוח מקרקעי ישראל וייעורם ולהגישה לממשלה ולקק"ל.
בדוח הביקורת משנת 2004 צוין כי שרי החקלאות לא ביקשו ממפ"ק להגיש הצעה לתכנית ייעור רב-שנתית הקובעת סדרי עדיפויות ולוחות זמנים לביצוע, בין היתר בנוגע לנטיעות חדשות לעומת טיפוח היער הקיים ושימורו, וכן בנוגע לפיתוח אזורים וסוגי יער.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2012 אישרהדירקטוריון שלה את תכנית ניהול היער החדשה ואת תחילת יישומו של פרויקט ארוך טווח, שבמסגרתו יוכנו תכניות אב לטיפול ביערות ישראל , שיהוו בסיס להכנת תכניות רב-שנתיות.
קק"ל הוסיפה כי הכינה בשנת 2012, ( במסגרת ניסוי חלוץפיילוט), תכנית אב ל"יער הקדושים" , וכי היא נמצאת בתהליך של הכנת תכניות אב לעוד שלושה יערות .
לדבריה, בכוונתה להכין בשנים הבאות תכניות אב למרבית היערות העיקריים.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנים האחרונות נעשתה בקק"ל עבודה שמטרתה להסדיר את ניהול היערות בישראל, וכי בשנת 2012 פורסם, לאחר אישורו בדירקטוריון קק"ל, מסמך מדיניות בשם "תורת הייעור".
לדברי משרד החקלאות, פקיד היערות הממשלתי פועל לאמץ מסמך זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החקלאות לבסס את פעולותיו בתחו ם הייעור על תכנון ארוך טווח, שיכלול קביעת יעדים רב-שנתיים מאושרים.
תכנון זה אמור להיות בסיס לגיבוש ואישור התכניות השנתיות , אשר אמורות להיעשות בתיאום עם שר החקלאות ומשרד ו.
10 יגאל אסם, דוד ברנד, ישראל טאובר, אביפרובולוצקי וחנוך צורף, תורת ניהול היער בישראל - מדיניות והנחיות לתכנון ולממשק היער, אקולוגיה, יולי 2012 , גיליון2 ', עמ130-129.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1047 .
:שם הדוח סדרי הטיפול ביער בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפיקוח של משרד החקלאות על פעילות קק"ל בנושא היער .
שר החקלאות ממונה על ביצועה שלפקודת היערות.
הפקודה מטילה על השר למנות פקיד יערות, כדי להוציא לפועל את מטרות הפקודה, וכן מסמיכה אותו להכריז על אזורי יער סגורים ועל אילנות מוגנים שאסור לכרות או להעתיק למקום אחר, אלא על פי רישיון של פקיד היערות.
עוד נקבע בפקודה כי השר יכול "להעמיד כל אדמו ת יער שאינן רכוש פרטי להשגחתה ולהנהלתה של הממשלה כשמורות יער ".