HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, על רשם העמותות לפעול על פי הודעתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 ולפיה אם דוח הביקורת הסופי יכלול את הממצאים שעלו בביקורת ובהם אלו הנוגעים לאי -המצאת מסמכים למבקר הפנימי, לתפקידים הנוספים של רואה החשבון, להיעדר תיעוד מספיק בפרוטוקולים, לאי -ניהול פנקס חברים כנדרש בחוק ולליקויים בתפקוד של ועדת הביקורת, "ישקול רשם העמותות הפעלת סמכויותיו על פי דין".
נוסף על כך, על האיגוד ורשם העמותות לפעול לאלתר להסדרת הרישום של השינויים שהוכנסו בתקנון האיגוד.
ענף החציבה והכרייה מהווה מנוע צמיחה במשק המקומי.
ענף זה נחשב אסטרטגי שכן פעילותו .
מבטיחה את המשך א ספקתם של חומרי הגלם המשמשים להקמת תשתיות תחבורה, מבני ציבור .
ותעשייה, בתי מגורים ועוד 1.
מרבית המחצבות בישראל- הפעילות ואלה שאינן פעילות עוד - הן .
על קרקעות המנוהלות על ידי רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י).
להלן נתונים של משרד .
האנרגייה ורשות התחרות על היקף ענף המחצבות: .
תרשים 1: ענף המחצבות בישראל במספרים .
2019 - 59 • מיליוני טונות חומרי .
אגרגט* • תמלוגים שהתקבלו .
(מיליוני ש"ח) • מחצבות פעילות .
* אגרגט הוא חומר גרגרי מנופה, שהתקבל מגריסה או מטחינה של סלעים קשים או מהתפוררות טבעית .
של סלעים (מתוך תקן ישראלי לאגרגאטים מינראליים ממקורות טבעיים).
למחצבות פעילות השלכות סביבתיות ניכרות, כמפורט להלן: המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס) הצביע על שלושה סוגי מפגעים עיקריים .
בעת הפקת משאבי טבע: (א) מפגעים הקשורים בפליטות לסביבה ובריאות האדם; (ב) .
1 במסקנות הוועדה לבחינת המדיניות לגבי חלק המדינה המתקבל בעד השימוש של גורמים פרטיים במשאבי טבע .
לאומיים מאוקטובר 2014 (להלן- ועדת ששינסקי 2 ) נכתב כיהמוצר ה עיקרי במשק הבנייה והסלילה הוא החצץ .
המופק מדולומיט, מגיר ומ גרניט.
אספקה סדירה של חצץ למשק הישראלי היא תנאי הכרחי לפיתוח המשק, לבנייה .
פרטית וציבורית, לסלילת דרכים ולהקמת תשתיות.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות פגיעה במערכת האקולוגית; (ג) מפגעים נופיים ופגיעה באתרי מורשת.
"חציבה פתוחה אחראית לפליטת חלקיקי אבק נשימים ומפגעי רעש" 2.
ניתוח שביצע המשרד להג"ס בעניין המפגעים מלמד כי "חציבת אגרגטים למשק הבנייה .
והסלילה מהווה גורם משמעותי להפרה של שטחים פתוחים [3] ויוצרת מפגעי רעש ואבק .
בשל עלות השינוע של האגרגטים, הקרבה הנדרשת בין מיקום מחצבות .
האגרגטים לאזורי הביקוש יוצרת פיזור מרחבי גבוה של מחצבות באזורים ההרריים של .
עובדה המעצימה את ההשפעות הסביבתיות ואת חשיפתן הנופית של המחצבות.
תהליך השיקום הנופי של המחצבות עשוי לשפר את המראה הנופי ולטשטש את נוכחות .
ההפרה בנוף, אך לרוב אינו יכול להעלים לחלוטין את הפצע בנוף.
היקף השטחים הפתוחים וקוטעות את רציפותם.
פגיעה זו מתעצמת באזורי מרכז וצפון הארץ .
שבהם השטחים הפתוחים חסרים ומאוימים על ידי פיתוח.
ההשפעה על איכות השטחים .
הפתוחים ורציפותם מתבטאת גם במגוון הביולוגי, בתי גידול ומערכות אקולוגיות.
שינוע של חומרי חציבה אחראי לחלק ניכר מתנועת המשאיות בכבישי ישראל ובכך יוצר .
עומס על התשתית התחבורתית ותורם לזיהום האוויר, גודש בכבישים ותאונות דרכים"4.
,השימוש במשאבי טבע, שהם משאבים ציבוריים"יוצר השפעות חיצוניות ישירות על המשק .
המקומי הן כיום והן בעתיד - כתוצאה מייקור השימוש במשאב לדורות הבאים.
אלו אינן מבוטאות כיום במחיר הזיכיון הניתן לבעלי היתרי כרייה וחציבה וניתן לכנותן בשם .
'עלויות חיצוניות ' כיוון שהן ]אינן[ חלק ממערכת שיקולי עלות-תועלת של היזם הפרטי " 5.
מחצבה נטושה היא מחצבה שניצולה או ניצול חלק ממנה הופסקו.
לסוגיהן השונים6 - מחפורות חול ואדמת מילוי, מחצבות כורכר ומחצבות אגרגטים ואבן לייצור .
סיד ומלט - נדרש לשקם, בין היתר, מכיוון שעלולות להיות גם להן (בייחוד למחצבות כורכר .
ולמחצבות אגרגטים ואבן) השפעות סביבתיות שליליות ניכרות, כמפורט להלן7 : מחצבהנטושה מהווה מוקד משיכה לפעילות של קבלני בניין, גורמים פרטיים ואף גופים .
מוניציפליים המוצאים בה מקום נוח להיפטר בו מן הפסולת והאשפה המצטברות ברשותם .
2 מצגת שהעביר המשרד להג"ס באוקטובר 2013 לוועדת ששינסקי 2 (להלן- המצגת של המשרד להג"ס .
3 הכוונה לפגיעה באיכות וברצף של שטחים פתוחים עד כדי הרס בתי גידול רגישים ומערכותטבעיות.
4 אשכול תכנון ופיתוח בר קיימא במשרד להג"ס, "סקירה תמציתית של ההיבטים הסביבתיים העיקריים של כרייה .
5 "מתודולוגיה לכימות השפעות חיצוניות מפעילות סקטור החציבה והכרייה בישראל", מסמך שהגישו בדצמבר2014 .
למשרד להג"ס במשותף חברההמתמחה בייעוץ, בקרה ואסטרטגיה וחברה המתמחה בתכנון, כלכלה וסביבה.
אתר המרשתת של הקרן לשיקום מחצבות .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שפיכה בלתי מבוקרת של פסולת ואשפה גורמת להתרבות מזיקים לחקלאות (מכרסמים, .
כן גורמת שפיכה כזאת לזיהום מי התהום בגלל שטיפת חומרי ם רעילים משטח .
המחצבה על ידי הגשמים, להיקוּות מי גשמים ולהתפתחות מוקדי דגירה לחרקים וליתושים.
קירות המחצבה מהווים סיכון בטיחותי של מפולות ונפילה.
קיר המחצבה התלול מפר את .
האיזון האנרגטי של הקרקע מעל המחצבה, ובכך גורם ל סחיפת קרקע מוגברת ולפגיעה .
בחי ובצומח בסביבת המחצבה.
בתנאי האקלים בארץ אין לצפות לשיקום טבעי של קירות המחצבה באמצעות קרקע וצומח .
המתהווים באופן טבעי, ועל כן מחצבה לא משוקמת מהווה מפגע חזותי קבוע .
מהוות שטח מופר שבו קל למיני צמחים פולשים להתבסס, ובכך הן "מקור פוטנציאלי .
מהמחצבה לשטחים סמוכים או למרחקים"8 .
בעלי חיים ושל צמחים כאחד, הם גורם עיקרי להכחדת מינים בישראל, שכן השפעתם על .
בתי הגידול הטבעיים ועל המינים החיים בהם היא הרסנית.
8 אתר המרשתת של המשרד להג"ס, "הנחיות להכנת תוכנית מתעדכנת לטיפול וניטור של מיני צמחים פולשים .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות מפה 1: מיקום המחצבות הנטושות בישראל .
המקור: אתר המרכז למיפוי ישראל (מפ"י), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 להלן תמונות של מחצבת אפיק ברמת הגולןקודם ששוקמה ואחרי ששוקמה בשנת 2008 והפכה .
תמונה 1: מחצבת אפיק ברמת הגולן בשנת 2006 , לפני ששוקמה .
המקור: הקרן לשיקום מחצבות.
תמונה 2: מחצבת אפיק ברמת הגולן בשנת 2012 , לאחר שיקומה .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות התשתית החוקית .
פקודת המכרות (להלן גם - הפקודה) היא חיקוק מנדטורי משנת 1925 , והיא החיקוק המרכזי .
המאסדר את תחום הכרייה והחציבה במדינת ישראל.
בשנת 1973 הוספו לפקודה לראשונה .
הנחיות בעניין שיקום מחצבות והיא העניקה סמכויות בתחום זה: למפקח על המכרות שבמשרד .
האנרגייה (להלן גם - המפקח)9 , לבעלי המחצבות ולרשות הטבע והגנים.
בתקנות סמכויות בעניין זה גם לקרן ממשלתית חדשה שהוקמה - הקרן לשיקום מחצבות (להלן .
המפקח על המכרות: הוא רגולטור מרכזי במכלול היבטים בתחום הכרייה והחציבה, .
ובמסגרת פקודת המכרות נמסרו לו סמכויות שונות בתחום, לרבות סמכויות הקשורות במתן .
תעודות היתר ורישיון לחיפוש ולחקירה של מחצבים; סמכויות במתן זכויות כרייה וחכירה .
לכרייה; וסמכויות בכל הקשור ל איתור מחצבות שהניצול בהן הופסק והכרזתן טעונות .
רשות הטבע והגנים: הוקמה במקור כשני תאגידים נפרדים בחוק גנים לאומיים ושמורות .
טבע, התשכ"ג-1963 (להלן- חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע המקורי): (א) רשות .
הגנים הלאומיים, אשר הייתה אחראית בעיקר על ניהול אתרי מורשת והיסטוריה, כלומר .
בנייתם, הסדרתם ותחזוקתם; (ב) רשות שמורות טבע, אשר הייתה אחראית על ניהול ענייני .
שמורות הטבע אשר הוכרזו ככאלו, בהיבטים של שימור החי, הצומח, הקרקע, המערות .
והמים "מפני שינויים בלתי רצויים במראם, בהרכבם הביולוגי, במהלך התפתחותם" 10.
בשנת 1998 אוחדו רשות הגנים הלאומיים ורשות שמורות הטבע לרשות אחת- הרשות .
לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.
הדבר נעשה בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים .
לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח -1998 (להלן- חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע .
שמה של הרשות קוצר והיא קרויה כיום כאמור הרשות לשמירת הטבע והגנים .
על פי פקודת המכרות, רט"ג רשאית לשקם מחצבות במקרים מסוימים .
שבהם בעל המחצבה אינו מעוניין לשקם את המחצבה בעצמו.
הקרן לשיקום מחצבות: פקודת המכרות מסמיכה את שר האנרגייה, בהסכמת שר האוצר .
ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להקים בתקנות קרן לשיקום מחצבות.
כי שר האנרגייה רשאי לקבוע את הרכב הנהלת הקרן, דרכי עבודתה וסמכויותיה וכן לחייב .
בעל מחצבה לשלם לקרן תשלומים לפי פרמטרים שונים.
עוד נקבע בפקודה כי השר רשאי .
לקבוע בתקנות הוראות בדבר החזר הוצאות, כולן או מקצתן, לבעל מחצבה ששיקם אותה .
בעצמו או לרט"ג אם היא שיקמה את המחצבה.
הקרן לשיקום מחצבות הוקמה על ידי שר .
האנרגייה על פי תקנות המכרות (קרן לשיקום מחצבות), התשל"ח-1978 (להלן- תקנות .
תקנות המכרות הותקנו על סמך התיקון האמור בפקודת המכרות משנת 1973 , .
לפי]לתקנות[ שקובעות כי "בעל מחצבה ישלם לקרן את התשלומים המפורטים בתוספת .
הסוגים והכמויות של חומר שנחצב במחצבה כמפורט בתוספת, ובמועדים שייקבעו על ידי .
בעל המחצבה יגיש להנהלת הקרן בקשה לאישור החזר הוצאות שיקום .
לפני שיתחיל בשיקומה, והוצאות השיקום, כולן או מקצתן, יוחזרו לו, בהתאם לאישור .
9 הפקודה קובעת כי שר הפיתוח רשאי למנות בצו פקיד שיכונה בתואר מפקח על המכרות.
סמכויות שר הפיתוח לשר האנרגייה, וכיום המפקח ממונה על ידי שר האנרגייה.
10 ראו בסעיף1 את הגדרת "שמורת טבע" וכן את סעיפים27 - 39 .
בחוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע המקורי .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מראש מאת הנהלת הקרן11 .
הקרן תנוהל בידי הנהלה בת שמונה חברים, והמפקח על .
המכרות יהיה חבר קבוע מתוקף תפקידו, ושבעה חברים נוספים יהיו נציג משרד התשתיות .
הלאומיות12, ,שיתפקד כיו"ר ההנהלהונציגי משרד האוצר, משרד הפנים, משרד העבודה .
והרווחה 13, המשרד לאיכות הסביבה14 , מינהל מקרקעי ישראל15 ורשות שמורות הטבע16 .
הקרן מממשת את הסמכויות שהוקנו לה בתקנות הקרן, בהתאם למסמך מדיניות שאישרה .
הנהלתה ביולי 201517 .
בחודשים מאי - ספטמבר 2019 בדק מש רד מבקר המדינה כמה היבטים הנוגעים ל שיקום .
הבדיקה נערכה בקרן לשיקום מחצבות ובמשרד האנרגייה.
בדיקות השלמה ובירורים .
נערכו במשרד להג"ס, ברמ"י, ברט"ג, במינהל התכנון שבמשרד הפנים (להלן - מינהל התכנון) .
ובכמה רשויות מקומיות.
חלק מהנתונים שנאספו עודכנו ליוני 2020 .
משרד מבקר המדינה בדק .
בעבר מגוון היבטים הנוגעים לשיקום מחצבות והתייחס גם לפעילותה של הקרן: בשנת 2000 .
"פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "שיקום מחצבות18 ובשנת2014 פרסם דוח בנושא "הבטחת .
אספקתם של חומרי חציבה וכרייה" (להלן - הדוח מ-2014)19 .
, שהתייחס גם לפעילות הקרן .
בשנת 2020 "פורסם דוח נוסף בנושא "קידום תחום הכרייה והחציבה בישראל20.
11 בקשה לאישור החזר הוצאות שיקום תכלול הודעת שיקום, תוכנית שיקום מאושרת והצעה תקציבית לשיקום.
הקרן רשאית להחזיר הוצאות שהן: "(1 ( ;) הכנת תוכנית שיקום והכנת תקציב לשיקום2 ( ;) שיקום פני השטח3 ) שינוי .
פני השטח לצורך שיקומו".
12 כיום- משרד האנרגייה.
13 כיום- משרד הכלכלה.
14 כיום- המשרד להג"ס.
15 כיום- רשות מקרקעי ישראל (רמ"י).
16 כיום- רשות הטבע והגנים.
אישרה הנהלת הקרן נוסח מעודכן של מסמך המדיניות .
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 50( ב 2000 ) ', "שיקום מחצבות", עמ580 - 589 (להלן- הדוח מ-2000.
19 מבקר המדינה, דוח שנתי 65א ( 2014 ) ', "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה", עמ345 - 386.
20 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א ( 2020 ) ', "קידום תחום הכרייה והחציבה בישראל", עמ664 - 731.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות קשיים וחסרים בתהליכים ובפעולות של .
כרייה וחציבה הן ענפים כלכליים עתיקי יומין ומקובלים בכל העולם מזה מאות ואף אלפי שנים.
נהוג לחלק את המחצבים לכמה סוגי מינרלים21, ובהםמינרלים לתעשיית ה אנרגייה (גז, נפט .
ופחם); מתכות (כסף, זהב ונחושת); אבנים יקרות; ומחצבים לענף הבנייה 22 .
תרשים 2: סוגיהמחצבים .
פקודת המכרות מגדירה את המונח מחצבה כך: "מכרה שכרוהו על מנת לחצוב מתוכו אבן, .
צפחה, שחם וכל מיני אבני געש או סלעים מטמורפיים אחרים, צור (קוורץ), שיש, חלמיש, גיר, .
חצץ, חול, חמר וגבס, ואין היא כוללת חציבת אבנים לשריפת סיד באזורים השמורים ליערות" 23 .
,שיקום המחצבות על פי הדין הישראלי תחום אפוא למכרות שבהם נחצבים מינרלים אלה .
שייעודם העיקרי הוא לענף הבנייה, והוא אינו חל על סוגים אחרים של מכרות שבהם דנה .
21 מינרל הוא יסוד או תרכובת כימית, גבישית בדרך כלל, שנוצר בעקבות תהליכים גיאולוגיים (ויקיפדיה).
22 אף שהמינרלים מתחלקים ל כמה קטגוריות, לא תמיד הבחנה זו מתבטאת בחיקוקים במדינות השונות.
23 סעיף108 לפקודת המכרות.
יצוין שהגדרת המונח "מכרה" בפקודה רחבה יותר מהגדרת המונח "מחצבה", והוא .
מוגדר בסעיף 2 "לפקודה ככל חפירה לצורך כריית מחצבים וכל מכמני מחצבים, שמנצלים אותם מעל פני האדמה .
לצורך תכלית כרייה כמוגדר בסעיף זה לרבות הבנינים, המבנים, המיסדר, המנגנון, החשמליות, הרכבות, הכלים, .
המחסנים, ערמות הזבל והאשפה, השייכים או נוגעים לכך, בין שהם מעל לאדמה ובין שהם מתחת לאדמה".
חרסית וחול אבנים יקרות חצץ ופוספט לבנייה פחם נפט מתכות יקרות .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נתונים בדבר הליכי שיקום במחצבות .
הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2019 נתוניםבדבר מספר המחצבות הנטושות .
שאותרו בישראל בסקר שהסתיים בשנת 2009 , וכן נתונים בדבר מספר המחצבות המוכרזות .
כטעונות שיקום ומספר המחצבות ששוקמו בפועל, כמפורט בתרשים שלהלן: .
תרשים 3: מחצבות נטושות , מחצבות שהוכרזו טעונות שיקום ומחצבות .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות להלן בתרשים נתונים נוספים על אודות כלל המחצבות הנטושות בישראל24 : .
תרשים 4: נתונים אודות מחצבות נטושות בישראל .
24 המצגת של המשרד להג"ס מ-2013 .
המתבססת, בין היתר, על מידע ועל הַערכות של הקרן לשיקום מחצבות .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בישראל יש יותר מ-800 מחצבות נטושות (כ-75% מכלל המחצבות הנטושות) שהמפקח .
על המכרות עדיין לא בדק את מצבה של כל אחת מהן כדי להחליט אם היא טעונת .
שיקום; רובן של מחצבות אלה הן מחצבות קטנות (עד 10 דונמים).
לשיקום מחצבות, שמבוססות על סקר שעשתה בשנת 2009 (ראו להלן), רוב המחצבות .
שוכנות בשטחים שייעודי הקרקע הנוכחיים או הצפויים בהם, בתוכניות שונות, הם למטרות .
מנתוני הקרן עולה עוד כי רק רבע מהמחצבות הנטושות בישראל הוכרזו .
טעונות שיקום (19 מהן בשנים2015 - 2019 ), מתוכן מעט יותר משני שלישים שוקמו .
יתרת המחצבות המוכרזות טעונות שיקום ( 87 מחצבות) נמצאות לדברי הקרן .
"בהליכי תכנון ואישור שונים, כולל תהליכי משא ומתן עם רשויות מקומיות לקבלת .
האחריות על השטח בגמר עבודות השיקום"25.
הקרן כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר2020 כי חלקמהמחצבות ששוקמו הן .
מדידת עבודת הקרן בהתייחס למספר המחצבות ]וכי[.
"מחצבות גדולות ואף גדולות מאוד .
יוצרת תמונה שאינה משקפת באופן מלא ונכון את המציאות".
יצוין כי בביקורת הועלה כי אין בידי הקרן נתונים על השטחים של כל המחצבות ששוקמו .
בפועל (בעניין זה ראו להלן).
מומלץ כי הקרן תשלים את מיפוי כלל המחצבות ושטחן וכן .
תגבש תוכנית להשלמת בדיקת כלל המחצבות, כבסיס לתוכנית שיקום כלל-ארצית .
פערים בסמכות המוקנית על פי דין לגורמים .
והפרקטיקה שאותה הם נוקטים .
במטרה לעמוד על הגורמים לפערים האמורים בכל הנוגע לטיפול במחצבו ת נטושות או .
במחצבות הנטושות שהוכרזו טעונות שיקום, בחן משרד מבקר המדינה את "מפת" הסמכויות .
של הגורמים השונים ואת האופן שבו ממומשות סמכויות אלה הלכה למעשה.
פקודת המכרות קובעת הליך להכרזה על מחצבה טעונת שיקום , ויחד עם תקנות הקרן הן .
מציינות כמה גורמים עיקריים שיעסקו בשיקום המחצבות ו יהיו אחראים לנושא , כמתואר להלן: .
25 ( הודעת דוא"ל של הקרן לשיקום מחצבות למשרד מבקר המדינה 7.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תרשים 5: הגורמיםהעוסקים בשיקום מחצבות .
המכרות  מוסמך להניע הליך שיקום מחצבה, להפעיל שיקול דעת .
בנושא המחצבות שפעולת החציבה בהן הופסקה, ולהכריע .
באילו מקרים להכריז כי המחצבה טעונת שיקום26.
 אם ראה המפקח שניצול מחצבה או חלק ממנה הופסק, הוא .
רשאי להודיע לבעל המחצבה שאתר המחצבה טעון שיקום .
(להלן - ההכרזה), לציין את הנימוקים לכך ולפרסם זאת .
 מוסמך להכין תוכנית שיקום למחצבה בהתייעצות עם מנהל .
רט"ג ובאישור הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה27.
המכרות  לבעלהמחצבה 28 ניתנת זכות סירוב ראשונה לביצוע עבודות .
 בעלה מחצבה שקיבל הודעת שיקום רשאי לקבל על עצמו .
את שיקומה, ובלבד שיבצע זאת בהתאם להוראות חוק .
התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון .
והבנייה), התקנות והתוכניות על פי חוק זה 29 .
 על בעל המחצבה להתחיל בפעולו ת השיקום בתוך שלושה .
חודשים מהודעתו בעניין.
המכרות  רשאית לשקם את המחצבה, אם בעל המחצבה לא הגיש .
ערר על הודעת המפקח ולא הודיע על רצונו לבצע זאת .
במועד הקבוע בפקודה; וזאת בכפוף לקיומה של תוכנית .
 רשאית לשקם את המחצבה אם בעל המחצבה לא ביצע זאת .
בשקידה הראויה או אם לא סיים את השיקום במהלך .
התקופה שקבע המפקח ובהתאם להוראות הפקודה 30.
26 סעיף115 לפקודת המכרות מאפשר לכל אדם הרואה את עצמו נפגע מהודעת שיקום כאמור לערור על ההודעה .
לפני ועדת ערר בהליך הקבוע בסעיף.
27 סעיף117 לפקודת המכרות.
הסמכות מוקנית אם לא חלה על המחצבהתוכנית לפי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- .
1965 , אואם אין בתוכנית ה וראות בדבר שיקום המחצבה .
28 לפי סעיף112 לפקודה, המונח בעל מחצבה כולל אתמי שמפעיל אותה הלכה למעשה, בין שניתן לו ר ישיון חציבה .
29 סעיף116 לפקודת המכרות.
בעל מחצבה יכול להודיע על רצונו לבצע את השיקום בתוך חודשיים ממועד קבלת .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הגורם בעל .
מוסמכת לעסוק בהיבטים כספיים של שיקום מחצבות .
 מוסמכת לגבות תשלומים מבעלי מחצבות באופן המפורט .
 מוסמכת להחליט על החזרת הוצאות שיקום לבעל מחצבה .
ולעקוב אחר ביצוע תוכנית השיקום.
מן הפקודה ומן התקנות עולה כי בעוד שהסמכויות הביצועיות בתחום שיקום המחצבות מסורות .
למפקח על המכרות, לבעל המחצבה ולרט"ג, הרי שלקרן לשיקום מחצבות מסורות רק סמכויות .
לניהול ההיבטים הכספיים של הנושא .
כאשר יש צורך בהכנת תוכנית שיקום מעורבים בהליך .
גורמים נוספים, ובהם רשויות מקומיות, מוסדות תכנון ורמ"י.
שיקום המחצבות מחייב פעולות תכנוניות וסטטוטוריות לצד יישום החלטות תקציביות וביצועיות.
משום כך נודעת חשיבות ליישום הפעולות בתחום זה בהתאם לסמכויות מוסדרות בדין 32 .
בביקורת עלה כי הפרקטיקה הנוהגת בפועל בעניין תהליכי ביצוע השיקום שונה במידה .
ניכרת מהנקבע בהוראות הפקודה ובתקנות.
להלן כמה דוגמאות הממחישות את הפער .
בין הוראות הדין והסמכויות בנושא שיקום מחצבות לבין הפרקטיקה שנוקטים שלושה .
מהגורמים הקשורים בעניין, כפי שיתואר להלן.
כאמור, הקרן מוקמת מכוח פקודת המכרות, וסמכויותיה קבועות בתקנות המכרות .
32 בבג"ץ 890/03 אדם טבע ודין- אגוד ה ישראלית להגנת הסביבה נ' שר האוצר, מר סילבן שלום, פורסם .
09 , נאמר כך: "בנוסף להיותה בעלת אישיות משפטית בתחום המשפט הפרטי, הקרן היא .
גם רשות מוסמכת, בעלת סמכויות שלטון, וככזו היא כפופה לכללי המינהל הציבורי.
עוד יש להבחין בין שאלת .
אישיותה המשפטית של הקרן לבין שאלת כשרותה המשפטית.
משמעות היותו של גוף ציבורי בעל אישיות משפטית .
נפרדת אינה בשום פנים כי גוף זה מוסמך לעשות פעולות במשפט הפרטי ככל העולה על רוחו.
של גוף ציבורי מוגבלת תמיד לפעולות הדרושות לו למילוי תפקידיו ולהפעלת סמכויותיו הציבוריות"; לגבי חשיבות .
הפעולה בהתאם להסמכה בחוק ראו בג "ץ 4491/13 המרכז האקדמי למשפט ולעסקים נ' ממשלת ישראל, פ''ד .
ס"ז(1) ,177 (2014) ; רע"א 2558/16 פלונית נ' קצין התגמולים של משרד הביטחון (פורסם ב מאגר ממוחשב, .
17 ;) בג"ץ 7755/14 צלול-עמותה לאיכות הסביבה נ' הממונה על ענייני הנפט (פורסם במאגר ממוחשב, .
כמו כן ניתן ללמוד על חשיבות הפעולה בהתאם להסמכה בחוק מהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס .
0004 ( בעניין הבטחות מינהליות 21.
18 ), ולפיה הבטחה שלטונית מתקיימת רק כאשר נותן ההבטחה הוא בעל .
סמכות על פי דין, ואין די בהסכמת הצדדים כדי ליצור סמכות יש מאין.
עם זאת יצוין כי לרשות נתונות סמכויות עזר, .
כלומר סמכויות נלוות לסמכות העיקרית שהמחוקק מעניק לרשות המינהלית בחוק לשם ביצוע תפקידיה - וזאת .
במידה המתקבלת על הדעת.
ראו בעניין זה את סעיף 17)(ב לחוק הפר שנות, התשמ"א-1981.
כמו כן, יכולה הרשות .
לקבוע נוהלי עבודה וסדרי דיונים לצורך ביצוע תפקידיה על פי חוק, ראו שם, סעיף 17 (א).
עם זאת סמכויות עזר אינן .
מאפשרות להרחיב את היקף הפעילות של הגוף אלא רק מאפשרות לו לעשות שימוש בכלים שונים, כדי למלא את .
תפקידיו המוגדרים בדין.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות המפקח על המכרות .
כאמור פקודת המכרות מסמיכה את המפקח על המכרות להניע הליך של שיקום מחצבה אם .
ראה שניצול ה הופסק, וזאת על ידי הודעה על היות אתר המחצבה טעון שיקום.
לשיקומה של המחצבה לפי חוק התכנון והבנייה, מוטלת על המפקח (לאחר התייעצות עם רט"ג) .
הסמכות להכין תוכנית לשיקום המחצבה או הוראות לשיקום, ולקבל עליהן את אישור הוועדה .
המחוזית לתכנ ון ולבנייה, אשר בתחום מרחב התכנון שלה נמצ א ת המחצבה.
בדוח משנת 2000 של מבקר המדינה (הדוח מ -2000) צוין כי המפקחים על המכרות במהלך .
השנים "לא יזמו בדיקה כדי לקבוע עבור איזו מהמח צבות הנטושות קיימת תכנית שיקום מאושרת .
כחוק, וממילא גם לא יזמו הכנת תכניות שיקום עבורן".
עוד עלה בדוח זה כי מעורבותו של .
המפקח "בתכנון שיקום מחצבות נטושות הצטמצמה בעיקר לאותם מקרים שבהם הוגשו .
להתייחסותו תכניות לשיקום מחצבות נטושות מסוימות, שהכינה הקרן " 33.
,בביקורת הנוכחית עלה שמצב זה לא השתנה.
הרוב המוחלט של המחצבות הנטושות .
על פי משרד האנרגייה, הן מחצבות שאין אפשרות כלשהי להפקה נוספת של חומרי .
הפקודה קובעת שתנאי יסודי לשיקום מחצבה הוא הכרזת המפקח על .
המכרות שהמחצבה היא אתר הטעון שיקום, וקיימת תוכנית שיקום מאושרת שניתן לעיין .
ואולם על פי רוב, המפקח על המכרות לא יוזם פעולות לאיתור מחצבות שאינן .
מנוצלות עוד (באופן מלא או חלקי), ולא יוזם בדיקות כדי לקבוע אם ניתן להכריז על .
מחצבה - אתר טעון שיקום, כפי שקובעת הפקודה.
בפועל המפקח מחליט אם להכריז .
על מחצבה כעל אתר הטעון שיקום רק בנוגע לאתרים שהקרן מביאה לפניו אחרי .
שביצעה הליכים מקדמיים 34.
כאמור, דרך פעולה זו הביאה לכך שרק כ-17% מהמחצבות .
הנטושות בישראל שוקמו.
כמו כן, לא נמצא כי המפקח הגדיר אמות מידה להכרזה על .
מחצבות כאתרים הטעונים שיקום.
לפי פקודת המכרות, המפקח על המכרות נדרש להיות גורם יוזם ומוביל בעניין הטיפול במחצבות .
הנטושות: עליו ליזום בדיקה כדי לקבוע אילו מחצבות טעונות שיקום, ועבור אילו מהן קיימת .
תוכנית שיקום מאושרת; עליו להכין תוכניות שיקום או הורא ות לשיקום למחצבות שאין להן .
להכרזה על [ תוכנית כזו ולפעול לאישורן.
יצוין כי לדברי משרד האנרגייה, "אמות המידה .
נגזרות מהפרקטיקה הנהוגה בתיאום עם הקרן".
]מחצבות כאתרים הטעונים שיקום .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המפקח על המכרות ישלים בדיקה סדורה לגבי כ-800 .
המחצבותהנטושות אשר טרם הוחלט לגביהן אם הן טעונות שיקום, יגדיר בכתב אמות .
מידה להכרזה על מחצבות כטעונות שיקום וייזום תוכניות שיקום בתיאום עם מינהל .
התכנון, רמ"י והרשויות המקומיות הרלוונטיות, לשם הסדרת מעמדן התכנוני העתידי .
33 הדוח מ-2000 ', עמ583 .
34 ראו מסמך "שיקום מחצבה נטושה- היכן מתחילים?
מדריך לרשויות מקומיות".
המסמך מובא בנספח 4 של דוח .
הקרן לשיקום מחצבות לשנת 2016 ולשנת2017 .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2020 כתב משרד האנרגייה כי המפקח על המכרות .
הנחה את הקרן "ליצור קשר ישיר עם כלל הרשויות המקומיות על מנת שאלו יבחנו את ה'אתרים' .
המסומנים בתחומי הרשות ויודיעו מה ברצונן שהקרן תבצע בשטח.
לבעלי הקרקע שבמרבית המקומות שייכת לרשות מקרקעי ישראל על מנת לקבל את דעתה .
בהתאם לממצאים שיתקבלו תיגזר תכנית סדורה לשיקום ולתיעדוף שיקום מחצבות .
בהתאם לתקנות הקרן, היא מוסמכת לגבות תשלומים, להחליט על החזרת הוצאות שיקום או .
מתן מקדמה לבעל מחצבה לצורך פעולות שיקום, לעקוב אחר ביצוע תוכנית שיקום, להתייעץ .
עם מומחים, ולפקח על ההוצאות של בעל מחצבה לשיקום ולממן אותן.
בפועל, הקרן מבצעת ביוזמתה פעולות שונות, ובהן: איתור מחצבות לשיקום ובדיקת ן, פרסום .
מכרזים לעבודות שיקום, קיום משא ומתן עם יזמים, מתכננים ומבצעים, וקבלת החלטות .
אופרטיביות לביצוע השיקום במימון הקר ן ולפיקוח עליו 35 .
להלן דוגמאות לכמה פעולות .
תרשים 6: פעולות שמבצעת הקרן לשיקום מחצבות .
במימון ובניהול • איתור מחצבות שאינן מנוצלות עוד.
• עריכת בדיקה וסיורים בשטח וקביעה אם ניתן להכריז .
על אתר מחצבה כעל טעון שיקום.
• ייזום וגיבוש תוכניות שיקום למחצבות וכן פרסום .
• פנייה לרשות המקומית שבשטחה שוכנת המחצבה .
לקבלת מסמך פרוגרמה ראשוני שישמש את הקרן .
כבסיס להכנת תוכנית שיקום לאתר37.
• פנייה לבעל הקרקע (בדרך כלל רמ"י) שבשטחה .
נמצא אתר המחצבה לקבלת הסכמתו לתוכנית .
• פנייה לרשות המקומית לקבלת הסכמתה והתחייבותה .
לקבל אחריות על האתר לאחר שיקומו.
מתוך אתר המרשתת של הקרן לשיקום מחצבות .
37 "נוהל המלצה בפני המפקח על הכרזת מחצבהכטעונת שיקום" של הקרן לשיקום מחצבות, שאושר בהחלטת הנהלה .
38 ראו "נוהל המלצה בפני המפקח על הכרזת מחצבהכטעונת שיקום" של הקרן לשיקום מחצבות, סעיף 3 , וכן באתר .
המרשתת של הקרן לשיקום מחצבות.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות 97 .
מחצבות36 • הכרעה אם נוכחתוצאות ה פעולות האמורות בכוונתה .
לעסוק בשיקום אתר המחצבה, לרבות במימון.
• קביעת אמות מידה עקרוניות לביצוע השיקום 39 .
• המלצה לפני המפקח על המכרות להכריז על מחצבה .
בינואר 2019 אישרההנהלת הקרן את "נוהל המלצה בפני המפקח על הכרזת מחצבה כטעונת .
שיקום" (להלן - נוהל הכרזה על שיקום מחצבה), ובו נכתב , בין היתר, כי הוא "נועד לעגן .
ולהסדיר את הפרקטיקה הנוהגת בפועל, מאז הקמתה של הקרן לשיקום מחצבות.
איתורן של מחצבות, אשר החציבה בהן הופסקה או מצויה לפני סיום תקופת הפעילות.
בחינת עמדתה המקצועית של הקרן, על פי מדיניותה והכללים המחייבים אותה, באשר .
לאפשרות שיקומן המלא או החלקי של המחצבות האמורות, באמצעות הקרן או בסיועה".
מהאמור לעיל עולה כי במשך כל שנות קיומה, הפרקטיקה הנוהגת של הקרן היא עיסוק .
נרחב בהיבטים מרכזיים של עבודות שיקום מחצבות שאינם כספיים 40.
אף שעוגנו במסמך פנימי שלה, אינן מעוגנות כנדרש בדין, וחלקן היה אמור להתבצע על .
ידי גורמים אחרים: פקודת המכרות ותקנות הקרן אינן מסמיכות את הקרן לעסוק בהכנת .
תוכניות שיקום מחצבות, בפרסום מכרזים41, בהוצאת פעולות שיקום לפועל, ובניהולן - .
פעולות המסורות בדין למפקח על המכרות, לבעל המחצבה ולרט"ג.
אשר ניתנו לקרן מוגבלות - תקנות הקרן מסמיכות אותה לעסוק בהיבטים כספיים של .
שיקום מחצבות, ובית המשפט פסק בהקשר זה כי יש לקרן גם סמכות לנהל את כספיה .
ולבצע מגוון פעולות בתחום המשפט הפרטי הדרושות לה למילוי תפקידים אלו42.
36 יש מקרים שבהם במחצבה אחת מבוצעים כמה פרויקטים, כגון שביל אופניים ושביל טיולים רגליים.
מבוצעים לרוב באמצעות קבלנים חיצוניים.
39 "נוהל המלצה בפני המפקח על הכרזת מחצבהכטעונת שיקום" של הקרן לשיקום מחצבות, סעיף 3 .
40 הודעת דוא"ל של היועצת המשפטית של הקרן למשרד מבקר המדינה ( 27.
41 פעולה זו מסורה לרט"ג, ראו עת"ם (י -ם) 269/07 התאחדות קבלני התשתיות ומפעילי הצמ"ה נ' הרשות .
לשמירת הטבע והגנים הלאומיים , פסקה 5 ,(פורסם במאגר ממוחשב 12.
07 ), שבה קובע בית המשפט כי .
"הרט"ג מפרסמת מכרז לביצוע עבודות השיקום ".
42 בג"ץ 890/03 אדם טבע ודין-אגודה ישראלית להגנת הסביבה נ' שר האוצר, מר סילבן שלום , פסקות 14 - 15 .
,(פורסם במאגר ממוחשב 1.
בית המשפט הוסיף כי "חשוב וראוי להבהיר כי פעילותה של הקרן, כגוף בעל .
אישיות משפטית עצמאית במשפט הפרטי, אינה נטולת פיקוח וכספיה אינם פרו צים.
משמעות היותו של גוף ציבורי .
בעל אישיות משפטית נפרדת אינה בשום פנים כי גוף זה מוסמך לעשות פעולות במשפט הפרטי ככל העולה על .
כשרותו המשפטית של גוף ציבורי מוגבלת תמיד לפעולות הדרושות לו למילוי תפקידיו ולהפעלת סמכויותיו .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 יצוין כיבדוח מ -2000 כבר העירמבקר המדינה לקרן לשיקום מחצבות על כך שהיא אינה .
פועלת על פי "לשון התקנות", וכי "אם רוצים לייעד לקרן תפקידים נוספים - יש לעגן .
זאת בתיקוני חקיקה מתאימים" 43 .