HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין שבארץ קיימים עמותות וגופים פרטיים הפועלים לקידום זכויותיהם של הלוקים באוטיזם ולשיפור השירותים הניתנים להם ולמשפחותיהם, וחלק מהשירותים שהמשרדים האמורים מעניקים להם ניתן באמצעותם.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הטיפול של משרדי הרווחה והבריאות במתן שירותים ללוקים באוטיזם ואת טיב הטיפול בהם.
הנ ושאים שנבדקו: התיאום בין המשרדים העוסקים בטיפול באוטיסטים; המידע הקיים על היקף אוכלוסייה זו בישראל; תהליך ההכרה בלקות לצורך מתן השירותים; הפעולות שנעשות לאיתור הלוקים באוטיזם; בחינת סל השירותים הניתן בידי המשרדים ודרכי הפיקוח על נתינתו.
הבדיקה נעשתה בשירות לטיפול באדם עם אוטיזם הפועל באגף לשירותי תקון ונוער מנותק שבמשרד הרווחה, ובמחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים הפועלת באגף לבריאות הנפש שבמשרד הבריאות.
בדיקות השלמה נעשו במחוז תל -אביב והמרכז של משרד הרווחה; במשרד הבריאות - במחלקה להתפתחות הילד ושיקומו, במחלקה לא ם לילד ולמתבגר, באגף לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים ואצל המרכזת הבכירה לתיאום וארגון באגף לבריאות הנפש; במל"ל - באגף גמלאות נכות, אצל האחראי על תחום ילד נכה בלשכה הרפואית ובמחלקה לשירותים מיוחדים וגמלת ילד נכה בסניף ירושלים; במשרד החינוך אצל מנהלת האגף לחינוך מיוחד.
ריכוז מערך הטיפול באוטיסטים .
מערך השירותים לאוטיסטים מפוצל בין כמה משרדים ממשלתיים: עד שנת 1999 הוביל משרד הבריאות את הטיפול באוטיסטים והציע להם בעיקר אשפוז בבתי חולים פסיכיאטרים, וכן קיים שמונה מסגרות לדיור חוץ-ביתי.
באותה שנ ה עברה האחריות להפעלת מסגרות הדיור החוץ-ביתי למשרד הרווחה.
משנת 2002 החל משרד הרווחה לתת להם גם שירותים בקהילה כחלק מהטיפול הסוציאלי והסעד שמשרד זה מעניק לנזקקים מכוח חוק שירותי הסעד התשי"ח - 1958 .
שירותים אלו כוללים התערבויות טיפוליות ושיקומיות לפי הצרכים הייחודיים של כל שכבת גיל - ילדים, מתבגרים ובוגרים.
בהם: ייעוץ ותמיכה של עובדים סוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות (להלן - לשכות הרווחה), ייעוץ והדרכה במרכזי תמיכה במשפחה, מועדוניות טיפוליות -שיקומיות כמסגרת משלימה לאחר שעות הלימודים, סומכים בבית המשפחה (להלן - מטפחים), נופשונים במסגרות חוץ-ביתיות לשהות קצרה לצורך מתן מנוחה למשפחה, דיור - חוץ ביתי ותעסוקה.
כמו כן אחראים משרדי הרווחה והבריאות להשמת פעוטות בעלי מוגבלות עד גיל שלוש 16 במעונות יום שיקומיים לפי חוק מעונות יום שיקומיים, התש"ס- 2000 (להלן - חוק מעונות יום שיקומיים).
16 סעיף2 לחוק מעונות יום שיקומיים קובע שאם מלאו לפעוט שלוש שנים במהלך שנת הלימודים - הוא יכול לשהות במעון יום שיקומי עד סיום שנת הלימודים.
בהתאם לחוק חינוך מיוחד, התשמ"ח- 1988 (להלן- חוק החינוך המיוחד), אחראי משרד החינוך להשמת ילדים מגיל שלוש עד עשרים ואחת שיש להם לקות משמעותית שבגינה מוגבלת יכולתם להתנהגות מסתגלת (להלן - בעלי צרכים מיוחדים) ובהם גם אוטיסטים, בגנים ובבתי ספר לחינוך מיוחד 17 .
בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות ממלכתי), אחראי משרד הבריאות באופן ישיר או באמצעות קופות החולים (להלן - קופו"ח) למתן שירותי אבחון לצורך הכרה באדם כלוקה באוטיזם; בהתאם לחוק זה וחוק מעונות יום שיקומיים, ובכפוף להסדרים שנקבעו בהודעה מוסכמת מטעם הצדדים לעתירה שהוגשה לבית המשפט העליון18 (להלן- הודעה מוסכמת), משרד הבריאות אחראי למתן טיפולים לילדים הלוקים באוטיזם עד גיל שבע בהיקף של 14 שעות שבועיות (להלן - ש"ש) המכונים "טיפול בריאותי מקדם" (להלן - סל בריאות מקדם).
כמו כן הוא אחראי למתן טיפול של צוות רב -מקצועי באמצעות קופו"ח, בהיקף של שלוש ש"ש לילדים הלוקים באוטיזם עד גיל 18 , למעט ילדים עד גיל שבע המממשים את זכאותם לסל בריאות מקדם (להלן - סל קופו"ח); משרד הבריאות אחראי גם למתן שירותי אשפוז.
בהתאם לפרק התשנ"ה]נוסח משולב[ ט' בחוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי) והתקנות שהותקנו על פיו מעניק המל"ל לילדים ולבוגרים גמלאות נכות לפי התנאים שנקבעו שם.
פעילות יעילה של מערך השירותים לאוטיסטים מצריכה תיאום ושיתוף פעולה מוסדר בין המשרדים המופקדים על מתן השירותים.
התיאום ביניהם הוא חיוני לאיתור ממדי אוכלוסיית האוטיסטים, מיפוי כולל של צרכיה, תכנון וקביעת מדיניות טיפולית כוללת, ליבון בעיות העולות ברצף הטיפולי שבאחריות המשרדים השונים, סיעור מוחות והחלפת מידע תוך התווית פתרונות וגיבוש החלטות משותפות שיאומצו בו -זמנית בידי כל נותני השירותים.
בדוח שהכין צוות לתכנון שירותים לאוטיסטים19 , באוקטובר 2000,20 הועלה הצורך בראייה כוללת של הטיפול באוטיסטים (להלן - דוח אשלים).
בדוח צוין שיש להכין תכנית של מערך השירותים שיינתנו ללוקים באוטיזם במשך כל ימי חייהם, ולכלול בהם תכניות טיפול אינדיבידואליות תוך הכנסת שינויים במשך הזמן; כמו כן יש לספק למשפחתם הדרכה ומידע, ולהציע להן תמיכה רגשית בקהילה.
כן הומלץ לבחון את השירותים גם מנקודת המבט של יכולת ההסתגלות והקבלה של הקהילה ולפתח תכניות לשלבם בה.
בדוח זה הומלץ גם למנות צוות בין-משרדי קבוע לבירור הנושאים המשותפים, לצורך תיאום ושיתוף פעולה.
בדיקת משרד מבקר המדינה לא כללה את טיפולו של משרד החינוך בלוקים באוטיזם 18 בג"ץ 8377/05 'העמותה לילדים בסיכון נ' שר הבריאות ואח .
בעקבות ההודעה המוסכמת נמחקה העתירה.
19 צוות שהוחלט על הקמתו באוקטובר 1999 במסגרת דיונ י ועדה בין -משרדית להיערכות מחודשת של הטיפול באוטיסטים שפעלה אז.
20 דו"ח הצוות לתכנון שירותים לאוטיסטים בישראל, אשלים- העמותה לתכנון ולפיתוח שירותים לילדים ובני נוער בסיכון ומשפחותיהם, 2000.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 915 .
הועלה שלמרות פיצול מערך השירותים בין המשרדים השונים אין גוף שמוביל את הטיפול באוטיסטים, ואף לא הוקם צוות בין -משרדי קבוע לבירור הנושאים המשותפים כפי שהמליץ דוח אשלים.
מתכונת הפעילות הקיימת פוגמת ביכולת התכנון של מערך השירותים ובאיכותו של השירות הניתן לאוטיסטים ולמשפחותיהם.
כל אחד מהגופים עוסק בנושאים שבתחום אחריותו, אך אין גוף שמרכז את מכלול צורכי הטיפול של הלוקים באוטיזם ובני משפחותיהם מתוך ראייה רחבה וכוללנית כדי לגבש פתרונות בין-תחומיים מקי פים.
הצורך בקבלת החלטה שתהיה מוסכמת על המשרדים הפועלים בתחום עלה למשל בנוגע להליך האבחון של הלוקים באוטיזם.
ביוני 2007 פרסם מנכ"ל משרד הבריאות דאז כללים בעניין וקבע שרק דוחות אבחון שיעמדו בכללים אלו יהיו קבילים במוסדות המדינה הרלוונטיים (אשר לכללים הנוגעים להליך האבחון - ראו להלן).
ואולם ההליך לא אומץ בו-זמנית בידי כל המשרדים: בעוד שהמל"ל אימץ את ההליך כבר ביולי 2007 , אימץ אותו משרד הרווחה באוגוסט 2008 , יותר משנה לאחר פרסומו, ואילו משרד החינוך אימץ אותו רק בשנת 2010 , למעלה משנתיים ממועד פרסומו (בנוגע להליך ההכרה בלקות לצורך קבלת שירותים ראו להלן).
יצוין שמשרד הבריאות מקיים ועדה בין -משרדית לטיפול בילדים בספקטרום האוטיסטי.
ואולם הוועדה עסקה בעיקר בנושאים מקצועיים שבאחריותו של משרד הבריאות כמו קביעת אמות מידה למתן סל הבריאות המקדם, ואף לא כל המשרדים הפועלים בתחום מיוצגים בה, למשל - המל"ל.
כמו כן לא גובשה הסכמה בין כל אותם משרדים שהחלטות ועדה זו יאומצו בידי כולם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד ראש הממשלה למנות גוף שיוביל את הטיפול בלוקים באוטיזם.
כל עוד לא נעשה הדבר, על המשרדים לקיים לפחות פורום הידברות, מעין "שולחן עגול", שבו יתקיים דיון קבוע בין הגופים המופקדים על הטיפול בנושא, שבין שאר תפקידיו עליו לגבש מדיניות ותהליכי עבודה אחידים, לתאם בין המשרדים ולפתור בעיות העולות בעת הטיפול באוכלוסייה זאת ברמת המקרו.
בתשובתו מנובמבר 2011 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה שמתקיימים קשרי עבודה רבים ומגוונים בין המשרדים המטפלים בנושא.
עם זאת, בעקבות הביקורת פנה בנובמבר 2011 מנכ"ל המשרד והציע למנכ"לים של המשרדים המעורבים לקיים דיונים על בסיס קבוע במתכונת של שולחן עגול.
גם משרד החינוך והמל"ל בתשובותיהם מנובמבר 2011 הביעו תמיכ ה בהידוק שיתוף הפעולה בפורום של שולחן עגול; עם זאת ציין המל"ל שלדעתו היה ראוי יותר להקים "רשות כוללת לטיפול בילד עם נכות", ללא הבחנה בין המחלות השונות.
בתשובתו מנובמבר 2011 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה שהוא רואה חשיבות בתיאום פעילות בין-משרדית בנושא, וציין שלוועדה שבה משתתפים נציגי משרדי הרווחה והחינוך שהוא מקיים יצרף גם את נציג המל"ל.
יש לברך על כך שהמשרדים המעורבים בטיפול בלוקים באוטיזם מכירים בחשיבות של הידוק שיתוף הפעולה ביניהם ובהקמת פורום משותף קבוע.
לפיכך מן הראוי שעד שמשרד ראש הממשלה ימנה גוף שיוביל את הטיפול בלוקים באוטיזם הם יאמצו ויישמו בהקדם את הצעת מנכ"ל משרד הרווחה לקיים דיונים על בסיס קבוע במתכונת של שולחן עגול.
מן הראוי שהמנכ"לים של אותם המשרדים יגיעו להבנות ולהסכמות משותפות בנוגע לגוף שינהל וירכז את הדיונים במתכונת של שולחן עגול, ובו י גובשו המדיניות ותהליכי העבודה בתחום, וילובנו הבעיות העולות ברצף הטיפולי.
היעדר נתונים על ממדי האוכלוסייה הלוקה באוטיזם בארץ .
תנאי בסיסי החיוני לכל תהליך של תכנון ותקצוב מסודר וכך גם בתחום הטיפול באוטיסטים הוא איסוף מרוכז ושיטתי של נתונים עדכניים ואמינים שעשויים לתרום לייעול ולשיפור ההיערכות של כל הגופים העוסקים בתחום.
הועלה שאין בישראל מאגר נתונים אחד המרכז נתונים על הלוקים באוטיזם, ואין לרשויות השלטון במדינה נתונים כוללים על ההיקף של אוכלוסייה זו; קיימים רק נתונים חלקיים שאותם מרכזים המשרדים השונים המסתמכים על השירותים שהם מעניקים לאוטיסטים.
ואולם הועלה שלא לכל המשרדים יש נתונים מלאים גם על כך.
כדי לקבל ממשרד הרווחה שירותים ייעודיים לאוטיסטים נדרש הנזקק לעבור הליך שיקנה לו את הכרת המשרד כלוקה באוטיזם.
ביוני 2011 היו רשומים במשרד הרווחה 6,718 בני אדם שהוכר ו על ידו כלוקים באוטיזם.
642 (כ-9% ) מהם עד גיל 4.
5 ,שנים 4,421 (כ-66% ) בני 4.
5 עד21 וכ- 1,655 (כ-25% ) בוגרים מעל גיל21 .
3,696 (55% ) מכלל המוכרים היו ממחוז תל-אביב והמרכז, 1,310 (19% ,) ממחוז ירושלים 1,198 (18% ) ממחוז חיפה והצפון ו -514 (8% ) ממחוז הדרום.
כמ ו כן עלה מנתוני משרד הרווחה כי בעוד שבשנים 2003 -2008 גדל מספר האוטיסטים שהוכרו על ידו בכ - 600-700 איש לשנה, הרי שבשנים 2009 -2010 גדל מספרם בכ-800 .
מנתוני משרד החינוך כפי שנמסרו למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 עולה כי בשנת הלימודים התשע"א ( 2010 -2011 ) למדו בגנים ובבתי הספר 6,099 ילדים שהלקות שהנחתה את ההחלטה בנוגע למקום השמתם במסגרות משרד החינוך הייתה אוטיזם.
1,354 (22% ) מהם היו בגנים ו- 4,745 (78% ) בבתי הספר.
כ -90% ( 1,222 ) מילדי הגן הושמו בגנים לחינוך מיוחד המיועדים לאוטיסטים (להלן - גני תקשורת), ו -10% (132 ) הושמו בגנים רגילים; 69% ( 3,293 ,) מהילדים בגיל בית הספר הושמו בבתי ספר לחינוך מיוחד או בכיתות לחינוך מיוחד שיועדו לאוטיסטים שפעלו בבתי ספר רגילים, ו -31% ( 1,452 .
) שולבו בבתי ספר רגילים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 917 .
ואולם הועלה שנתוני משרד החינוך אינם משקפים את מספרם של כל הילדים הלו קים באוטיזם שלמדו במסגרות משרד החינוך בשנת התשע"א.
זאת משום שאין בידיו נתונים על ילדים אוטיסטים ששובצו במסגרות המיועדות ללקויות אחרות (למשל פיגור), בהתאם להחלטות ועדות ההשמה של משרד החינוך.
מנתוני המל"ל לאפריל 2011 עלה ש- 6,163 ילדים עד גיל18 היו זכאים לגמלת ילד נכה מהמל"ל בשל אוטיזם.
ואולם הועלה שאין בידי המל"ל נתונים על מספרם של לוקים באוטיזם בני 18 ומעלה שהיו זכאים לגמלת נכות כללית, משום שבמאגרי המידע של המל"ל אין ציון המבדל אותם מזכאים אחרים.
אשר להיעדר נתונים על בני 18 ומעלה- המל"ל מסר בתשובתו למשר ד מבקר המדינה ש"בספר המבחנים"21 .
לא קיים סעיף אוטיזם, ולדעתו אף אין צורך בכך זאת משום שהספר דן בהפרעות נפשיות בכללן ולא בתסמונות השונות, דהיינו אף לא באוטיזם, והנכות נקבעת לפי נכות תפקודית ולא על פי מחלה.
מאידך הוסיף שאין עוררין על חשיבותו של מאגר מידע שירכ ז נתונים בנוגע ללוקים באוטיזם, ואולם, לדעתו מן הראוי שהמידע ירוכז במשרד הבריאות או במשרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר על כך כי מן הראוי שהמל"ל ימצא את הדרך לרכז גם נתונים על בני 18 ובוגרים יותר, כדי שניתן יהיה להשתמש בנתונים הללו גם לבניית מאגר הנתונים ה מרוכז של כלל אוכלוסיית האוטיסטים ולבדיקתו.
הועלה שהגופים המעורבים בטיפול באוטיסטים לא הסדירו העברת נתונים הדדית (תוך דאגה לשמירה על הפרטיות) הנוגעת לאוכלוסיית המטופלים שלהם, כדי לאפשר לכל גוף להיערך באופן יעיל לטיפול בהם.
כך למשל לא נקבע הסדר להעברת דיווח שנתי שוטף ממשרד החינוך למשרד הרווחה בנוגע לבני נוער אוטיסטים העומדים לסיים את לימודיהם, כדי שמשרד הרווחה יוכל להיערך כראוי לקליטתם בקהילה.
כמו כן לא הוסדרה העברת נתונים מסודרת ממשרד הרווחה למשרד החינוך בנוגע לפעוטות העומדים לסיים שהות במעונות יום שיקומיים ולעבור למסגרות משרד החינוך.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2011 לא העביר משרד החינוך למשרד הבריאות רשימה של כל גני התקשורת, אף שהתבקש לעשות זאת על ידי המחלקה לטיפול בילדים אוטיסטים שבמשרד הבריאות עוד בספטמבר 2009 .
, לצורך ההיערכות לבקרה עליהן משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי החובה לעקוב אחר מעבר הילדים ולתאמו עם המסגרות של מעונות היום, הגנים ובתי הספר מוטלת על הרשויות המקומיות באמצעות המחלקות הרלוונטיות - חינוך ורווחה.
ואולם משרד החינוך מסר בתשובתו כי הוא מסכים בהחלט שיש לייעל את התהליך ולפעול לקביעת הנחיות ברורות שיאפשרו מעבר נתונים בצמתי "מעברים" של התלמידים, .
21 ספר המבחנים הוא רשימה שנועדה להנחות בקביעת אחוז הנכות הרפואית של תובע, הנקבע בהתאם לאחוז הנקוב לצד כל אחד מהליקויים והפגימות אשר ברשימת הליקויים המפורטים במבחנים שבחלקים א' ו-ד' של התוספת לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט"ז- 1956.
בעיקר במעבר שבין המוסדות שבאחריות משרד הרווחה למוסדות שבאחריות משרד החינוך (מעבר ממעונות יום שיקומיים לגנים טיפוליים).
זאת - כדי לאפשר היערכות למתן השירותים בעוד מועד, שמירה על רצף השירותים, יעילותם והתאמתם לילדים.
משרד החינוך הוסיף כי עד מועד תשובתו בנובמבר 2011 , הוא העביר את כל הנתונים שביקש משרד הבריאות.
היעדר נתונים מקיפים על כלל אוכלוסיית האוטיסטים ואי -קיומם של הסדרים להעברת נתונים בין המשרדים פוגם ביכולתם של המשרדים הפועלים בתחום להיערך באופן יעיל ולתכנן מראש את השירותים שהם אמורים לתת.
לדעת משרד מבקר המדינה - על הגוף המוביל, שייקבע בידי משרד ראש הממשלה או בידי המשרדים המעורבים בטיפול, להקים מאגר נתונים שירכז נתונים על כל הלוקים באוטיזם בארץ, אך עד אז מן הראוי שהמשרדים הפועלים בתחום יפעלו להקמת מאגר נתונים כזה, כדי שכל משרד יוכל להיערך כראוי למתן השירותים שהוא אחראי להם.
הכרה בלקות בידי המשרדים המטפלים לצורך קבלת שירותים .
בעבר קבע כל אחד מהמשרדים המטפלים, על פי הנחיות פנימיות משלו, אילו חוות דעת של אנשי מקצוע דרושות כדי להכיר בכך שאדם לוקה באוטיזם.
ביוני 2005 מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז ועדה בראשות מנהל המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו (להלן - המחלקה להתפתחות הילד) במשרד הבריאות שכללה אנשי מקצוע בתחום האוטיזם, והיא דנה, בין היתר, באבחון הפרעת תקשורת זו.
ביוני 2007 ,, בעקבות המלצות הוועדה פרסם המנכ"ל נוהל מנחה בנוגע להליך "אבחון ילדים הסובלים מאוטיזם PDD ")(הספקטרום האוטיסטי 22 (להלן- חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מיוני 2007 ).
נוהל זה קובע כי לצורך אבחון הלקות על המאובחן לעבור הן אבחון של רופא והן אבחון של פסיכולוג (שכישוריהם מפורטים בנוהל); על המ אבחנים להשתמש בכלי אבחון המקובלים בתחום זה, ועליהם להיות מותאמים לגילו של המאובחן (להלן - אבחון משולב).
כן נקבע שרק דוח אבחון שיעמוד בתנאים אלו יהיה קביל במוסדות המדינה הרלוונטיים לצורך הענקת זכויות המגיעות לאוטיסטים.
(אשר לגורם המבצע את האבחון ראו להלן בפרק הדן במשרד הבריאות).
בשל קשיים ובעיות שהתעוררו בהפעלת האבחון המשולב והיו עלולים לפגוע ברציפות ובאיכות של הסיוע למטופלים, הוציא משרד הבריאות ביוני ובנובמבר 2010 הבהרות נוספות.
לפיהן כל מי שאבחונו התקבל לפני פרסום חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מיוני 2007 - אינוחייב באבחון משולב, וניתן להסתפק באבחון שנעשה בידי בעל מקצוע אחד; כמו כן במקרים שבהם נדרש אבחון חוזר, למשל בהערכות תקופתיות, אין לחייב אבחון של פסיכולוג, וניתן להסתפק באבחון של רופא שכישוריו פורטו בהבהרה.
22 'חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מס 13/07 מ- 24.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 919 .
לצורך קבלת שירותים נדרש כל מי שאובחן כלוקה באוטיזם (לאחר ביצוע האבחון המשולב) לעבור בכל משרד הליך של אישור תוצאות האבחון והכרה בלקות בידי אותו משרד בנפרד (להלן - הכרה), למעט מקרים שבהם נקבעו הסדרים חלקיים בין המשרדים הפועלים בתחום (ראו להלן).
דהיינו, על אף שמשרדי הרווחה, הבריאות והמל"ל, מכירים בלוקה באוטיזם על סמך האבחון המשולב שקבע מנכ"ל משרד הבריאות, הם מחייבים את הנזקק ומשפחתו להטריח את עצמם ולפנות לכל משרד בנפרד כדי לאשר את ההכרה בלקות.
יש לציין שבעוד שמשרדי הרווחה והבריאות מסתפקים במסמכי האבחון המשולב המועברים לבחינתו של פסיכולוג קליני המאשר את ההכרה בלקות מטעמם, המל"ל - במקרים שהאבחון אינו ברור או שהוא מצביע שהלקות היא על רצף האוטיזם - מזמן את המאובחן לוועדה רפואית שהוא מקיים, כדי להכיר בה בפעם הראשונה (כולל הכרה זמנית).
יצוין שהמשרדים השונים הגיעו להסדרים חלקיים בנוגע להליך ההכרה שאמורים להקל במידת מה על חלק מהפונים: (א) כדי להתייעל ולקצר את זמן ההמתנה לקבלת אישור לסל בריאות מקדם מטעם משרד הבריאות הגיעו משרדי הבריאות והרווחה להסדר באוגוסט 2008 .
לפיו משרד הבריאות מאשר לפעוטות הלוקים באוטיזם שנקלטו במעונות יום שיקומיים, סל בריאות מקדם על סמך ההכרה שנתן להם משרד הרווחה.
ואולם, הועלה שלא נעשה הסדר הפוך, והנזקק נדרש לעבור הליך הכרה נוסף במשרד הרווחה, גם אם קיבל הכרה במשרד הבריאות.
עוד עלה שבמסמכי משרד הבריאות הובהר שאוטיסטים שנקלטו בגנים שבאחריות משרד החינוך ולא שהו קודם לכן במעונות יום שיקומיים, נדרשים לעבור הליך הכרה נוסף במשרד הבריאות כדי לקבל סל בריאות מקדם.
(ב) הסדר אחר, המצוי בשלב ניסויי (להלן - ההסדר החדש), נעשה מסוף שנת 2010 בין משרד הרווחה למל"ל.
בהתאם לחוק מעונות יום שיקומיים - השמת פעוט הלוקה באוטיזם במעון יום שיקומי מחייבת אישור זכאות לגמלת י לד נכה (להלן - גמלת ילד"ן) מהמל"ל.
על פי ההסדר האמור - במקום לפנות בנפרד לשני הגופים מוצע לפונים למשרד הרווחה לצרף למסמכים שהם מגישים בלשכות הרווחה גם טופס תביעה לקבלת גמלת ילד"ן מהמל"ל.
בסיום הליך ההכרה יעביר משרד הרווחה את המסמכים שעליהם הסתמך, ובכללם אי שור ההכרה וטופס התביעה לגמלת ילד"ן, לבדיקה בסניף ירושלים של המל"ל, וסניף זה יטפל בעניין ויעביר לפונים את ההחלטה בדבר הזכאות לגמלת ילד"ן מהמל"ל.
ואולם, לא נעשה הסדר הפוך שימנע פנייה נפרדת למשרד הרווחה ממי שפנה למל"ל ואושרה לו גמלת ילד"ן.
יש לציין שבהתאם להס דר זה תתקבל ההחלטה על הזכאות לגמלת ילד"ן ללא זימונו של הילד לוועדה רפואית של המל"ל (למעט מקרים שבהם רופא המל"ל יקבע שאין אפשרות לקבל החלטה ללא נוכחות הילד).
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בתחילת אוגוסט 2011 בסניף ירושלים של המל"ל בנוגע להסדר החדש הועלה שעד אותו מועד הועברו לטיפולו של הסניף כ- 920 דוח שנתי62 .
בכל המקרים, למעט מקרה אחד23 ,, אושרה לילדים זכאות לגמלת ילד"ן וההחלטה התקבלה בלי שהילדים זומנו לוועדה רפואית.
ממסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה ומהסבריה של מנהלת המחלקה לשירותים מיוחדים וגמלת ילד נכה בסניף זה עלה, כי ממועד הגעת המסמכים לסניף ירושלים ועד קליטת אישור התשלום במחשב המל"ל ושליחת האישור לגמלת ילד"ן להורי הילדים חולפים שבוע עד שבועיים, בעוד שבהליך הרגיל נמשך הטיפול בסניף כשלושה שבועות ואף למעלה מזה במקרים שהוועדה הרפואית מטעם המל"ל תדרוש בדיקה נוספת, כגון אבחון נוסף של פסיכולוג.
בדצמבר 2010 פרסם משרד הרווחה את דבר קיומו של ההסדר החדש באתר האינטרנט של המשרד ואף הפיץ חוזר בנושא לגורמים שונים ובהם לשכות רווחה ומכונים להתפתחות הילד.
עם זאת, מנתוני משרד הרווחה עולה שמינואר עד אוגוסט 2011 נדונו בוועדות ההשמה המח וזיות של משרד הרווחה 196 פניות להשמת פעוטות במעונות יום שיקומיים.
מיעוטן בשל בקשה להעברה ממעון למעון, אך מרביתן היו השמות חדשות.
המשפחות שפנו יכלו להיעזר בהסדר החדש, אך כאמור רק 40 משפחות ניצלו זאת.
ניצולו המועט של ההסדר מצביע על הצורך שמשרד הרווחה והמל"ל יפעלו להרחבת פרסומו בקרב כלל האוכלוסייה.
יש לברך על כך שהמשרדים יזמו הסדרים, ולו חלקיים, כדי להקל על הנזקקים ובני משפחותיהם.
ואולם, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שההחלטה בנוגע להכרה בלקות תיעשה בידי גוף מוסכם אחד, והחלטתו תהיה תקפה בכל המשרדים האמורים, והיא תזכה את מקבל ההכרה בקבלת השירותים והזכויות מכל אותם משרדים בו-זמנית.
עמדה זו עולה בקנה אחד עם התפיסה המקובלת בתחום השירות הציבורי שלפיה יש לספק שירות בנקודת מפגש אחת - " ONE STOP SHOP"24 , כדי לשפר את השירות הניתן לציבור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסתייג משרד הרווחה מההמלצה.
לדבריו, הליך בחינת המסמכים המוודא עמידה בסטנדרטים של משרד הבריאות הוא קצר, ואינו גורם טרחה לנזקק ולמשפחתו.
משרד הבריאות מסר בתשובתו שבמקרים שהילד עבר הליך אישור זכאות במשרד הבריאות הוא המליץ למשרד החינוך לאמץ את ההכרה של משרד הבריאות בלקותו של הילד.
משרד הבריאות הוסיף שלדעתו, במקרים שילד הוכר כלוקה באוטיזם בידי משרדי הרווחה או הבריאות - על המל"ל להכיר בלקות ללא קיום הליך נפרד מטעמו.
המל"ל מסר בתשובתו כי אינו יכול להסתמך על הכרה המתבצעת במשרד הרווחה כיום, שכן מדובר בבדיקת מסמכים בלבד, והיא נעשית בידי פסיכולוג ולא בידי רופא.
עם זאת, המל"ל תמך בהמלצה שלפיה תיעשה ההכרה בלוקה באוטיזם בידי גוף אחד שהחלטתו תשמש את כל המשרדים, אם כי ציין שבתביעה לנכות כללית לבני 18 ומעלה נבדקת גם השפעת הליקוי על הכושר להשתכר, ולכן התובע יידרש להופיע בפני ועדה רפואית.
23 שבו הילד לא ה תאים להגדרה של "ילדו של מבוטח" כפי שנקבע בתקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה), התש"ע- 2010.
24 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003) ', בפרק "השירות לציבור", עמ 123 וכןדוח שנתי 60( ב 2010) , בפרק "היבטים בעבודת הוועדות הרפואיות לקביעת זכויות נכים ", עמ' 1130.
לדעת משרד מבקר המדינה גם אם ההליך שמשרד הרווחה מקיים הוא קצר - עצם חיובו של הנזקק לעבור הליך נפרד בכל משרד בעוד שניתן לקיימו בנקודת מפגש אחת, הוא בגדר טרחה.
כמו כן מן הראוי שהמלצותיו של משרד הבריאות בנושא, וכן ההמלצה שהסדרת ההכרה בלקות תעשה בידי גוף מוסכם אחד - יעלו לדיון, ילובנו ויסוכמו בפורום של שולחן עגול שהוזכר לעיל.
פעולות לאיתור הלוקים באוטיזם .
איתור מוקדם אבחון הלקות בגיל הרך והפעלת תכניות טיפוליות מגוונות באופן אינטנסיבי מוקדם ככל האפשר, מגדילים את הסיכויים לשיפור ולמיצוי יכולותיו של הלוקה באוטיזם.
ברחבי הארץ פועלות כאלף תחנות שכונתיות לבריאות המשפחה (להלן - תחנות טיפת חלב או תחנות) המספקות שירותים בתחום בריאות הציבור.
תחנות אלה משמשות כתובת ראשונית לאיתור בעיות וליקויים בשלב המוקדם ביותר של ההתפתחות הילד.
כמחציתן מופעלות ישירות בידי משרד ה בריאות, בירושלים ובתל אביב הן מופעלות בידי העיריות והשאר מופעלות בידי קופו"ח.
משרד הבריאות הוציא "נוהל לטיפול מונע בתינוק ובפעוט בתחנות טיפות-חלב"25 , כדי לאתר ילדים שיש להם בעיות התפתחותיות כבר בגיל הרך.
לפי הנוהל מוזמן הפעוט לביקורים בתחנה מיד לאחר הלידה ועד גיל שש, בנקודות זמן קבועות שהוגדרו בו, למתן חיסונים ולביצוע בדיקות שונות (שפורטו בנוהל), בידי אחיות ורופאים העובדים בתחנות טיפת חלב.
בין הבדיקות השונות כלולה גם הערכת התפתחות הילד מלידתו ועד גיל שש.
מטרת הבדיקה לקיים הערכה התפתחותית שיטתית ומובנית לצורך איתור מוקדם של ילדים שהתפתחותם אינה עומדת בקריטריונים של בני גילם.
זאת - כדי שניתן יהיה להפנותם לאבחון ולהתערבות טיפולית, אם תידרש, מוקדם ככל האפשר.
בתדריך להערכת התפתחות הילד מפורטות ההנחיות של משרד הבריאות לביצוע הבדיקה, וכן מוצג לוח המפרט את הפעולות המצופות מהילד בכל גיל, והן אמורות לשמש אבני דרך לבחינת התפתחותו התקינה של הילד (להלן - בדיקת סינון).
יוער שבדיקת הסינון לפיה עבדו בעת הביקורת עודכנה לאחרונה בשנת 2007 .
,יצוין שבדיקת הסינון נועדה לאתר בעיות התפתחותיות שונות בקרב כל הילדים ולא לקות ספציפית כגון אוטיזם.
במקרים שהילד לא ביצע אחת או יותר מהמטלות המצופות ממנו והועלה צורך להמשיך בבדיקות, מפנה האחות בטיפת חלב את הילד לרופא המשפחה בקופו"ח להמשך הבדיקות (כגון בדיקות ראייה ושמיעה).
אם יש צורך מפנה הרופא את המשפחה למכונים להתפתחות הילד המוכרים בידי משרד הבריאות (ראו להלן בפרק הדן במשרד הבריאות), לשם אבחון הבעיה והמשך הטיפול בה.
25 נוהל שמספרו 3/2004.
בפגישה עם מנהלת המחלקה לאם, לילד ולמתבגר במשרד הבריאות ביולי 2011 נמסר למשרד מבקר המדינה כי אין בידיהם נתונים עדכניים על מספר הביקורים בתחנות טיפת חלב על פי חתך הגילים של הילדים, אך למיטב ידיעתם חלה ירידה בביקורים של המשפחות בתחנות לאחר סיום מתן החיסונים לילדים בסביבות גיל שנתיים.
יש לציין שהירידה בביקורים בתחנות טיפת חלב פוגעת למעשה ביכולת האיתור המוקדם של בעיות התפתחותיות בידי תחנות טיפת חלב, שאמורות לבצע את בדיקות הסינון עד גיל שש.
משאיתר משרד הבריאות את מגמת הירידה בפניה לתחנות ראוי שישקול נקיטת פעולות להרחבת המודעות הציבורית לחשיבותו של איתור מוקדם של לקויות באמצעותן.
כמו כן עלה כי בעקבות העלייה במודעות למצבי התפתחות חריגים ובהם הפרעות בתקשורת ובשפה וליקויי למידה, מינה משרד הבריאות עוד ב- 2008 צוות שיעדכן את בדיקת הסינון.
הצוות כלל נציגים ממחלקת הסיעוד בבריאות הציבור, מהמחלקה להתפתחות הילד ומהמחלקה לאם, לילד ולמתבגר.
ואולם, על אף שהצוות הגיע להסכמה בנוגע לעדכון הנדרש, ביולי 2011 (יותר משלוש שנים לאחר שהצוות מונה) עדיין לא הוצי א משרד הבריאות תדריך חדש ומחייב ובו בדיקת הסינון המעודכנת לאחיות של תחנות טיפת חלב.
בדיקת הסינון המעודכנת היא למעשה גרסה משוכללת של הבדיקה הקיימת, וגם אם עדיין אינה יכולה לזהות לקות ספציפית כמו אוטיזם, יש לצפות שהשימוש בה יעלה את שיעור האיתור של בעיות תקשורת ושפה.
מן הראוי שמשרד הבריאות ינחה לקיים בהקדם את בדיקת הסינון המעודכנת בתחנות טיפת חלב.
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי קיימת בדיקת סינון לשפה ותקשורת לפעוטות בגיל שנתיים ורבע במטרה לאתר פעוטות עם ליקויים בהתפתחות שפה.
בבדיקת מדגם ארצי לילידי 2008 - 82% מהילדים במדגם היו מועמדים לעבור את הבדיקה 26 וכ-%70 מהם נבדקו בפועל.
כמו כן ציין משרד הבריאות שעל אף ירידה במספר הביקורים - תחנות טיפת חלב עדיין מזוהות בקרב האוכלוסיי ה כמקום לצורך התייעצות בנוגע לבעיות התפתחות.
בנוגע לבדיקת הסינון המעודכנת הוא מסר שהכלי יעבור הליך של מחשוב ויופעל בכל היחידות של טיפת חלב.
12 , ותידרש תקופה של עד חצי שנה להטמעתו בקרב צוותי השטח בלשכות.
משרד הבריאות הוסיף שבעקבות מחשוב ההליך הוא יוכל לאמוד את שיעור הילדים המופנים לאבחון בשל לקויי ההתפתחות השונים.
לא ניתן לעשות את הבדיקה למי שאינו דובר עברית או ערבית משרד הרווחה והשירותים החברתיים 923 .
פעולות איתור באוכלוסיות שבהם קיים תת-אבחון משרדי הרווחה והבריאות מודעים לכך שקיימות אוכלוסיות שבהן שיעור המאובחנים הלוקים באוטיזם נמוך באופן מובהק מכלל האוכלוסייה (להלן - תת-אבחון), ובהן המגזר הערבי ובעיקר המגזר הבדואי.
משרד הרווחה פועל להעלאת המודעות לקיומה של הלקות בקרב אוכלוסיות שונות ולאיתור מוקדם באמצעות מרכזי תמיכה במשפחה שהוא מפעיל בשיתוף עם אלו"ט - אגודה לאומית לילדים אוטיסטים (להלן - אלו"ט).
במועד הביקורת פעלו חמשה מרכזים: ברמת גן27 , בירושלים, בחיפה, בכרמיאל ובבאר שבע.
הפעילות כוללת העברת השתלמויות ומתן הרצאות לאנשי מקצוע שיש להם נגיעה לטיפול בלוקים באוטיזם ובהם: עובדים סוציאליים (להלן - עו"ס), רופאים, אחיות ועובדי מערכת החינוך; כמו כן הופצו פרוספקטים שבהם פורטו תופעות התנהגותיות שנועדו להנחות הורים באילו מקרים כדאי לפנות לייעוץ ולאבחון מוקדם.
הפרוספקטים פורסמו בעברית ובערבית והופצו במוקדי טיפול שונים ובהם: תחנות טיפת חלב, מכונים להתפתחות הילד, מערכת החינוך ולשכות רווחה.
כמו כן מתקיימות, מפעם לפעם, פגישות של ועדות היגוי בהשתתפות נציגים של גופים שונים הפועלים בתחום לליבון בעיות ותכנון המשך הפעילות.