HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי הפנייה לוועדת הנישואין הוגשה בידי אחיו של רב ב' - ששימש באותה עת כעוזרו של שר בממשלה - והיא אף הוגשה על גבי נייר פקס של לשכת אותו השר.
רב ב' ואחיו מסרו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהם מינואר 2012 , כי תחילה פנה הרב לוועדת הנישואין והגיש לה את כל החומר הדרוש ואף הופיע בפנייה.
אך לאחר שחלף פרק זמן ולא נענה, פנה לאחיו, וזה פנה אל עוזר הרב הראשי והעביר לו בשנית את המסמכים שכנראה אבדו, ולאחר ריאיון א צל יו"ר ועדת הנישואין קיבל את האישור.
ועדת הנישואין מסרה בתשובתה כי היא התרשמה מידיעותיו ורמתו הרוחנית של הרב והתחשבה בגילו (73 .
) הרה"ר מסרה בתשובתה כי ועדת הנישואין אמנם קבעה תנאים לקבלת אישור לעריכת חו"ק, אולם השאירה לעצמה את שיקול הדעת להתחשב בתנאים נוספים.
ועדת הנישואין מסרה בתשובתה כי עד אמצע שנת 2009 היא נהגה בגמישות ובמתינות כדי להטמיע באופן מדורג את המציאות החדשה שיצרו תשע ההגדרות משנת 2005 .
אולם חרף תשובה זו, העלתה הביקורת כי גם בהרכבה החדש מאמצע שנת 2009 סטתה ועדת הנישואין לא אחת מהתנאים שקבעה.
בתשובתה מספטמבר 2012 מסרה ועדת הנישואין כי במקרים יוצאים מן הכלל ובהתאם לשיקול דעתה קיבלה הוועדה בהרכבה החדש החלטות נקודתיות החורגות מן הנורמה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הנישואין כי עליה להקפיד לפעול באופן שוויוני ועל פי התנאים שנקבעו כלפי כלל המועמדים הפונים אליה בבקשות לאישור עריכת חו"ק.
יתר על כן, עליה לנהוג משנה זהירות בעת שהיא דנה בבקשותיהם של רבנים בעלי קשרים אישיים או משפחתיים לגורמים ברה"ר או במערכת הפוליטית, ובמידת הצורך לקבוע הסדרי ניגוד עניינים מתאימים.
מכל מקום, אם אכן הוחלט על תנאים חלופיים, או על הגמשה של התנאים הקיימים, מן הראוי היה לעגן זאת בכללי עבודתה של ועדת הנישואין ולפרסמם.
(ב) הן בתשע ההגדרות משנת 2005 והן בארבעת התנאים המצטברים לקבלת אישור לעריכת חו"ק שנקבעו בשנת 2009 , לא נקבעה כל הגבלה למתן אישור לרב לערוך חו"ק באזור מסוים בלבד או לבני קהילה מסוימת בלבד.
ועדת הנישואין נתנה אישור גם לרבנים בני הקהילה האתיופית לערוך חו"ק.
אולם היה זה אישור מוגבל, שלפיו הם מורשים לערוך חו"ק לבני הקהילה האתיופית בלבד, וזאת על סמך תעודה מטעם הרה"ר המעידה על כך שהרב כשיר לכהן כרב הקהילה האתיופית או כרועה רוחני של בני הקהילה.
ועדת הנישואין לא עיגנה את הדרישות המיוחדות שנקבעו לרבנים אלה בתנאים הרשמיים.
הרה"ר מסרה בתשובתה מינואר 2012 כי התנאים הרשמיים אכן לא מתייחסים לרבני הקהילה האתיופית.
עם זאת, כיוון שהסמכתם מוגדרת ברוב המקרים כ"רועה רוחני" לקהילתם, אישרה ו עדת הנישואין לרבנים אלה לערוך חו"ק לבני קהילתם בלבד, בהתאם לתעודת הכושר שברשותם.
הרבנים עורכי החו"ק שונים זה מזה בסגנון החופה שהם עורכים.
מאחר שמדובר בטקס בעל משנה חשיבות לבני הזוג, ראוי להעניק להם את היכולת פעולות בתחום שירותי הדת 251 .
לבחור ברב שסגנונו ואישיותו מתאימים להם.
הרה"ר הפיצה בקרב המועצות הדתיות ופרסמה ברשת האינטרנט רשימה של הרבנים שקיבלו אישור קבוע מוועדת הנישואין לערוך חו"ק (במועד סיום הביקורת מנתה הרשימה כ - 1,400 רבנים, להלן- רשימת הרבנים).
מתוך הרשימה הזאת רשאים בני הזוג לבחור רב שיערוך את חתונתם.
הועלה כי החל משנת 2006 הובאו לידיעת ועדת הנישואין מקרים אחדים שבהם רושמי נישואין לא אפשרו לרבנים להשיא זוגות שנרשמו אצלם לנישואין, אף על פי שנכללו ברשימת הרבנים.
זאת משום שרושמי הנישואין נתנו עדיפות לרבנים המכהנים במועצה הדתית שבה הם מכהנים, או משום שהרב הרצוי על בני הזוג לא היה מקובל על רושם הנישואין.
מקרים אלה טופלו באופן נקודתי על ידי מרכז ועדת הנישואין, שהעיר לרושמי הנישואין והעמידם על החובה לאפשר לרבנים שהוכרו על ידי הוועדה להשיא זוגות שנרשמו אצלם לנישואין.
המועצה הדתית בגני תקווה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי תקפיד על הנהלים ותאפשר לרבנים שאושרו על ידי ועדת הנישואין להשיא זוגות.
רושם הנישואין במועצה הדתית בראשון לציון מסר כי לא אישר לרבנים אשר מצא אצלם טעויות בכתיבת הכתובות לערוך חו"ק, אך לא מנע זאת באופן גורף מכלל הרבנים המופיעים ברשימת הרבנים.
המועצה הדתית בנתניה מסרה כי מאז פורסמה הרשימה, כל רב שהתבקש לערוך חו"ק בנתניה אושר.
המועצה הדתית בכפר סבא לא השיבה לפניית משרד מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרה"ר כי עליה לוודא שכלל המועצות הדתיות והרבנים רושמי הנישואין מאפשרים לזוגות לבחור בעצמם את הרב שיביא אותם בברית הנישואין, מתוך רשימת הרבנים.
משרד מבקר המדינה גם מעיר כי אם מצוי בידי המועצות הדתיות מידע על רבנים המופיעים ברשימה שאינם בקיאים דיים בעריכת חו"ק, עליהן להעבירו לרה"ר כדי שהנושא יטופל על ידי הגורמים המוסמכים.
בתשובתה מינואר 2012 הודיעה הרה"ר כי תפעל בעניין זה מול המועצות הדתיות ומול רושמי הנישואין, ותנחה אותם לאפשר לרבנים המופיעים ברשימת הרבנים לערוך חו"ק.
מתן אישור חד-פעמי לעריכת חו"ק ועדת הנישואין נהגה לתת אישור חד -פעמי לעריכת חו"ק - לזוג מסוים ובמועד מסוים - למי שביקשו לערוך חו"ק ולא היה בידם אישור קבוע.
היא עשתה כן מעת לעת על פי שיקול דעתה.
היא גם נהגה להעניק אישור זמני לעריכת חו"ק למשך פרק זמן מסוים, במקרים שבהם המבקש מילא אחר מרבית תנאי הסף הדרושים לקבלת האישור הקבוע - ולמעשה אישרה לו זמנית לערוך חו"ק עד שישלים את יתר הדרישות.
שנים ספורות לפני תחילת הביקורת הפסיקה ועדת הנישואין לתת אישורים חד - פעמיים וזמניים לעריכת חו"ק, והאישורים החד -פעמיים ניתנו רק על ידי ראשי לשכות הרבנים הראשיים.
56% מהמועצות הדתיות השיבו בשאלונים כי מדי פעם רושם הנישואין שלהן מאשר לרבנים שאינם מופיעים ברשימת הרבני ם לערוך חו"ק.
רק כמחצית מהמועצות הדתיות שהשיבו כך דורשות מהרב להציג אישור חד-פעמי מהרה "ר.
גם מועצת הרה"ר הייתה מודעת לתופעה זו - כך עולה מהדברים שנאמרו בישיבתה מינואר 2009.
פעולות בתחום שירותי הדת 253 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי אל למועצות הדתיות לאשר לרבנים לערוך חו"ק אם אין בידם אישור (קבוע או חד-פעמי) לעריכת חו"ק מהרה"ר, וכי על המשרד ועל הרה "ר לפקח עליהן ולוודא כי הן מקיימות את הכללים בעניין זה.
בתשובתה הודיעה הרה"ר כי תבחן, בשיתוף המשרד, דרכים לפיקוח ולאכיפת הכללים על המועצות הדתיות ורושמי הנישואין.
בישיבת ועדת הנישואין מיולי 2010 הוחלט לבטל את הנוהג של מתן אישורים חד-פעמיים על ידי ראשי לשכות הרבנים הראשיים, ונקבע ש"אישורים חד פעמיים יינתנו אך ורק ע"י הרבנים הראשיים ובחתימת ידם".
עוד הוחלט כי אין לתת אישורים זמניים שתוקפם לחצי שנה, אלא יש לתת אישור חד-פעמי בלבד ולחופה מסוימת בלבד.
(א) משרד מבקר המדינה העלה כי גם אחרי ההחלטה האמורה מיולי 2010 המשיכו ראשי לשכות הרבנים הראשיים לתת אישורים חד-פעמיים לעריכת חו"ק, ללא חתימתם של הרבנים הראשיים, אלא בתוספת הערה כי האישור ניתן על דעתם.
(ב) עוד נמצא כי בניגוד להחלטה של ועדת הנישואין, המש יך מפעם לפעם ראש לשכת הרב הראשי הספרדי לתת לרבנים אישורים זמניים לערוך חו"ק, בדרך כלל לתקופות של חצי שנה ולעתים עד כשנה.
(ג) משרד מבקר המדינה העלה גם כי לא נקבעו כללים למתן האישורים החד-פעמיים ולא הוגדרו התנאים לקבלתם, כמו השכלה תורנית רלוונטית וניסיון, וב פועל נוצר חוסר אחידות בהחלטות של ראשי לשכות הרבנים הראשיים בנוגע לבקשות דומות.
נמצא כי לעתים נדחו בקשותיהם של רבנים גם כאשר הם צירפו מסמכים המעידים על השכלה תורנית כללית או על השכלה ספציפית בתחום חו"ק, וכן מסמכים המעידים על ניסיון קודם בעריכת חו"ק; לעומת ז את, היו מקרים שרבנים לא צירפו לבקשותיהם מסמך כלשהו או תעודה, אך הן אושרו.
ראש לשכתו של הרב הראשי האשכנזי הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי כאשר העניק אישורים חד-פעמיים על סמך היכרות אישית עם הרב לא דרש ממנו מסמכים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התנהלות זו פוגעת בשוויון ומעלה חשש להעדפת מקורבים.
נמצאו גם מקרים ששתי לשכות הרבנים הראשיים טיפלו בהם במקביל, אך באופן שונה.
כך למשל, ביוני 2010 החליטה ועדת הנישואין כי על אחד הרבנים להיבחן ברה"ר כתנאי לקבלת אישור לערוך חו"ק.
באוקטובר 2010 פנה הרב אל ראש ל שכת הרב הראשי האשכנזי בבקשה לקבל אישור חד -פעמי לעריכת חו"ק, ומשזה סירב והפנה אותו לוועדת הנישואין, הוא פנה עם אותה בקשה לראש לשכתו של הרב הראשי הספרדי, וזה נענה לה בחיוב.
באותו חודש קיבל הרב אישורים חד - פעמיים נוספים משתי הלשכות.
לא נמצאו נימוקים או הסברים בכתב למתן האישורים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרבנים הראשיים כי מאחר שהם אלה שהוסמכו לתת אישורים חד -פעמיים לעריכת חו"ק, עליהם לקבוע אמות מידה להנפקתם - כדי להבטיח שיינתנו רק למי שראוי לערוך חו"ק וכדי שכל הבקשות יידונו בצורה שוויונית ועל בסיס אמות מידה זהות.
פעולות בתחום שירותי הדת 255 .
בתשובתה הודיעה הרה"ר כי תפעל לקביעת קריטריונים למתן אישורים חד - פעמיים וזמניים לעריכת חו"ק, לשם הסדרת העניין ויצירת אחידות בין לשכות הרבנים הראשיים.
(ד) כללי המינהל התקין מחייבים כי לאחר שהוסמכה ועדה כלשהי לתת אישור קבוע לעריכת חו"ק, לא יינתנו אישורים חד-פעמיים כלל, ואם יינתנו יהיה זה אך ורק במקרים חריגים אשר אין להם מענה במסגרת אותה הוועדה.
הועלה כי הרה"ר אפשרה גם לרבנים שלא פנו לוועדת הנישואין, או שפנו אליה ונדחו, לערוך חו"ק שוב ושוב.
כך לדוגמה, בשנת 2005 פנה רב מסוים לוועדת הנישואין לשם קבלת אישור קבוע לערוך חו"ק, אולם נדחה על ידיה כיוון שלא עמד בהגדרות שנקבעו.
מאז ביקש וקיבל במהלך השנים האחרונות עשרות אישורים חד -פעמיים מלשכותיהם של שני הרבנים הראשיים.
כמו כן, משרד מבקר המדינה בדק באקראי, במשך כשלושה חודשים, אישורים חד-פעמיים שניתנו על ידי לשכת הרב הראשי הספרדי בין יוני לספטמבר 2011 .
הבדיקה העלתה כי לשלושה רבנים נתן ראש הלשכה ארבעה עד שישה אישורים חד-פעמיים לכל אחד; לחמישה רבנים ניתנו שלושה אישורים, ולעשרה רבנים - שני אישורים.
יצוין כי גם מנהל מחלקת הנישואין במועצה הדתית בירושלים הלין בפני ראש לשכת הרב הר אשי האשכנזי, באוגוסט 2009 , על תופעת האישורים החוזרים ונשנים שלשכתו מאשרת לרבנים, אף שלא אושרו בוועדת הנישואין.
מהביקורת עולה כי מנגנון האישור החד-פעמי מאפשר לרבנים מסוימים לקבל אישורים לעתים תכופות ולא בהתאם לתנאים שנקבעו, עד כדי ניצולו לעקיפת ועדת הנישואין.
בתשובתה מינואר 2012 הודיעה הרה"ר כי ועדת הנישואין פועלת לעיצובם מחדש של הקריטריונים למתן אישורים לערוך חו"ק, ושברצונה להגמיש את הכללים, לאפשר ליותר רבנים לקבל את האישור, ולייתר את הצורך לפנות ללשכות הרבנים הראשיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם יורחב מעגל הרבנים הזכאים לקבל אישור קבוע עקב הגמשת הכללים לעריכת חו"ק, על הרה"ר להקפיד כי מנגנון האישורים החד -פעמיים לעריכת חו"ק לא ינוצל לעקיפת ועדת הנישואין.
יצוין כי מטרתו של המנגנון הזה הוא להתיר לרבנים מסוימים לערוך חו"ק באופן חד -פעמי ובמקרים מיוחדים בלבד, אף שאין בידם אישור קבוע, משום שבני הזוג מעוניינים בהם מסיבותיהם האישיות.
משרד מבקר המדינה העלה כי לא מתנהל רישום מרוכז, לא ידני ולא ממוחשב, של האישורים החד -פעמיים שניתנים לרבנים.
בהיעדר רישום כזה אין ביכולתו של נותן האישור לעקוב אחר אישורים קודמים שניתנו, ואין ביכולתו לוודא שאין כאן ניסיון לעקוף את החלטת ועדת הנישואין או החלטות קודמות שלפיהן לא יינתן לרב מסוים אישור נוסף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לרכז ולרשום באופן מסודר את האישורים שניתנו לרבנים, כך שהמידע הנדרש יהיה מצוי בידם של הרבנים הראשיים בבואם להעניק אישורים כאלה.
בתשובתה הודיעה הרה"ר כי תפעל לרישום מסודר של האישורים שניתנו, לשם יצירת שקיפות ואחידות בין לשכות הרבנים הראשיים.
פעולות בתחום שירותי הדת 257 .
תשתית מינהלית לעבודתה של ועדת הנישואין כאמור, ועדת הנישואין מטפלת בכל שנה בבקשות רבות של רבנים לקבלת אישור קבוע לערוך חו"ק.
כן היא מטפלת בנושאים עקרוניים אחרים הקשורים לתחום הנישואין.
כדי שתוכל לפעול באופן תקין, יש להעמיד לרשותה תשתית מינהלית מתאימה שתסייע בקליטת הבקשות, במיונן, 258 דוח שנתי63ג .
בקביעת סדר היום, בהעברת החומר לחבריה מבעוד מועד, בניהול פרוטוקולים מסודרים ובמשלוח ההחלטות לפונים, תוך הקפדה על תיעוד נאות לכל אלה.
אולם מאז הוקמה ועדת הנישואין, ב - 2005 , מרכזי ועדת הנישואין ממלאים את תפקידם בלא שכר.
גם חבריה מבצעים את עבודתם ללא כל תשלום ואף אינם מקבלים דמי ביטול זמן והחזר הוצאות הנסיעה.
לוועדת הנישואין אין שירותי מזכירות, ועובדה זו משליכה על התשתית המינהלית של עבודתה, על זימון חבריה לישיבות ועל משלוח חומר כתוב טרם כינוסם, על תיעוד החלטותיה ועל תיוק המסמכים שהרבנים הגישו לה.
בישיבות מועצת הרה"ר מנובמבר 2007 ומנובמבר 2008 , הועלה הצורך למנות מזכיר שירכז את עבודתן של כל הוועדות שפועלות לצד מועצת הרה"ר 19 , אולם הדבר לא הגיע לידי מימוש.
גם פניית מרכז ועדת הנישואין למנכ"ל הרה"ר ביולי 2011 .
לא הביאה להסדרת הנושא משרד מבקר המדינה מעיר לרה"ר כי עליה להעמיד לרשות ועדת הנישואין תשתית מינהלית נאותה, כדי להבטיח את תפקודה ואת יעילותה.
בתשובתה מספטמבר 2012 הודיעה הרה"ר כי מינתה עובד שבין יתר תפקידיו ישמש כמרכז ועדת הנישואין ויעסוק במכלול הנושאים העולים מהביקורת ודורשים את טיפול הרה"ר.
השאת זוגות בנישואין פרטיים ההלכה היהודית איננה מתנה את תוקף הנישואין במעמד ציבורי או ברישום ממסדי כלשהו, כך שבני זוג יכולים להינשא במעמד "פרטי" וקידושיהם ייתפסו לכל עניין, אם התקיימו התנאים הנדרשים בהלכה (להלן - נישואין פרטיים)20 .
יש מבין הזוגות הנישאים שבוחרים להינשא בנישואין פרטיים, אולם בלי שיירשמו כנשואים ברישום ממסדי כלשהו.
להיעדר תיעוד ממוסד של רישום הנישואין יש השלכות ברמת הפרט, על זכויותיהם ומעמדם האישי של בני הזוג, ולעתים גם על ילדיהם ועל צדדים שלישיים; כן יש לכך השלכות ברמה הציבורית - על הקופה הציבורית, על תקינות רישומים ממסדיים שונים והאפשרות להתבסס עליהם.
היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) נדרש לסוגיית הנישו אין הפרטיים.
בשנים 2003 , 2004 ו- 2006 התקיימו דיונים בינו לבין הנהלת בתי הדין הרבניים בשאלה כיצד לנהוג עם רבנים שהשיאו זוגות באופן פרטי.
בעקבות מידע שהתקבל מבתי הדין הרבניים, בשנים האחרונות שלח מנהל בתי הדין הרבניים לכ-400 רבנים שחיתנו זוגות באופן פרטימכתבי נזיפה (לעתים מכתבים חוזרים ונשנים), אולם תופעה זו עדיין קיימת.
יצוין כי ביוני 2006 הוקמה ברה"ר ועדת משמעת לעורכי חו"ק, המוסמכת להמליץ בפני מועצת הרה"ר לשלול כושר לעריכת חו"ק כאשר הנסיבות מצדיקות לעשות כן.
נמצא כי אף שחלק מאותם .
19 נכון למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , פעלו לצד מועצת הרה"ר 11 ועדות שונות.
20 על רקע זה התקינה מועצת הרה"ר ב - 1950 תקנההלכת ית, המכונה "חרם דירושלים".
על פיה נישואין שלא באמצעות רושם נישואין מטעם הרה"ר הם נישואין אשר תקפים בדיעבד, אך אסורים מלכתחילה.
"חרם דירושלים" הוא חלק ממכלול הדינים הדתיים המעוגנים במשפט הישראלי.
פעולות בתחום שירותי הדת 259 .
רבנים שננזפו הם בעלי אישור קבוע מהרה"ר לעריכת חו"ק, הם לא הובאו בפני ועדת המשמעת בגין עריכת טקסי נישואין פרטיים.
הרה"ר מסרה בתשובתה כי תפעל לקיום בחינה מעמיקה בנושא, בשיתוף המשרד והנהלת בתי הדין הרבניים.
המשרד מסר בתשובתו כי הוא רואה בחומרה את תופעת הנישואין הפרטיים שעורכים רבנ ים.
הוא הוסיף כי לדעתו "יש לשלול מאותם רבנים עורכי חופות באופן פרטי את אישור הרבנות לערוך חופות, ובמידה והמדובר ברבנים הנושאים משרה ציבורית, אף לנקוט בצעדים דרסטיים יותר".
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי בעבר הנחה היועמ"ש את היועץ המשפטי של בתי הדין הרבניים להכין טיוטה מעודכנת של הצעת חוק בנדון, כדי לקדם חקיקה בנושא.
מנהל בתי הדין הרבניים ציין בתשובתו כי לפני שנים מספר הגישה הנהלת בתי הדין הרבניים טיוטה מעודכנת של הצעת חוק בנושא, אולם משרד המשפטים לא קידם אותה.
משרד מבקר המדינה ממליץ שהמשרד, הנהלת בתי הדין הרב ניים והרה"ר בשיתוף משרד המשפטים, יבחנו אם קידום טיוטת החוק המעודכנת שהגישה הנהלת בתי הדין הרבניים, כמות שהיא או בגרסה מתוקנת, יביא לצמצום התופעה, ויפעלו באמצעים העומדים לרשותם כדי להשיג תוצאה זו.
הכללים הנוגעים לקבלת תמורה בגין עריכת חו"ק ולפרסום השירותים בציבור 1.
בעקבות טענות שהושמעו בציבור על תשלום לרבנים עובדי ציבור בגין עריכת חו"ק, אישרה מועצת הרה"ר ביולי 2009 כללים לרבנים עובדי ציבור, בנושא עבודה פרטית בכלל וקבלת תמורה בגין עריכת חו"ק בפרט.
הכללים נקבעו בשיתוף משרד המשפטים והמשרד.
הכללים אוסרים על רבני ערים, על רבני מועצות מקומיות ואזוריות ועל רבני שכונות לקבל תמורה עבור עריכת חו"ק - כאשר אחד מבני הזוג או שניהם גרים בתחום הרשות המקומית או השכונה שבאחריותם.
עם זאת נקבע כי אם החופה נערכת במקום המרוחק לפחות 15 ,ק"מ מחוץ לגבולות האזור שבתחום כהונתו של הרב הוא יהא רשאי לקבל מבני הזוג החזר הוצאות נסיעה ודמי ביטול זמן.
גם אופן חישוב התשלום המרבי המותר נקבע בכללים.
עוד נקבע שרב עיר או רב מועצה מקומית שהתבקש לערוך חופה לבני זוג אשר אינם מתגוררים בתחום כהונתו, רשאי לקבל על כך תשלום, ובלבד שקיבל מראש היתר לביצוע עבודה פרטית מוועדה למתן אישורים לעבודה פרטית שתוקם ברה"ר.
יתרה מכך, רב שקיבל אישור לערוך חו"ק בתשלום נדרש להעביר אחת לחצי שנה למנכ"ל הרה"ר - שמונה לרכז את עבודת הוועדה האמורה - דיווחים על מהותן, היקפן ושכרן של העבודות שביצע, ובהן עריכת חו"ק בתשלום.
הועלה כ י עד למועד סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , לא הוגשה לוועדה למתן אישורים לעבודה פרטית שום בקשה לקבלת אישור.
יצוין כי במהלך ישיבת מועצת הרה"ר ביוני 2010 העיר אחד מחברי המועצה כי עריכת חו"ק מהווה פרנסה לחלק מרבני השכונות ולרבנים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרה"ר והמשרד לפעול לאכיפת האיסור לעבודה פרטית ללא היתר וליישום הכללים הנוגעים לקבלת תמורה בגין עריכת חו"ק.
כן עליהם לקיים בקרה בנושא בפרט נוכח העובדה שטרם הוגשה לרה"ר בקשה כלשהי לקבלת אישור לעבודה פרטית.
פעולות בתחום שירותי הדת 261 .
הרה"ר מסרה בתשובתה כי תפעל בשיתוף משרד המשפטים לקיום ב חינה מעמיקה בסוגיה זו.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי ייתכן שעל הרה"ר לשקול אמצעים שונים לפרסום הכללים ולהצגתם בפני הקהל הרחב.
המשרד מסר בתשובתו כי יפעל לרענון ההנחיות המחייבות אישור לקבלת תמורה עבור עבודה נוספת, בקרב כל הרבנים המכהנים בתפקידים ציבוריים.
הוא הוסיף שיפעל נגד רבנים שימצא כי עברו על ההנחיות.
בישיבת מועצת הרה"ר שהתקיימה ביוני 2010 הוחלט לאסור על רבנים עורכי חו"ק לפרסם את עצמם בכלי התקשורת השונים: אינטרנט, עיתונות, או חוברות פרסום.
היא קבעה כי רב אשר יעבור על האיסור יועמד לדין משמעתי, עד כדי שלילת רישיונו לערוך חופות בעתיד.
באותו מעמד טען הרב הראשי האשכנזי כי הדבר "גורם לזילותא גדולה בקרב הרבנים.
כמו שבין הרופאים נאסר לפרסם עצמם כן גם נדרשת אתיקה רבנית מינימאלית אצלנו".
משרד מבקר המדינה מצא כי רבנים רבים מפרסמים את שירותיהם כעורכי חו"ק באתרים שונים ברשת האינטרנט.
לא נמצאו מקרים שבהם ננקטו הליכים משמעתיים נגד הרבנים שעברו על האיסור, למרות שהראיות על כך גלויות ואינן מצריכות מאמץ לאיסופן.
הרה"ר מסרה בתשובתה כי תבחן עניין זה, תוך בדיקת האפשרויות החוקיות והמינהליות העומדות לרשותה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרה"ר כי עליה להקפיד לאכוף את החלטותיה בנוגע לקבלת תמורה עבור עריכת חו"ק ובנוגע לאיסור לפרסם ברבים שירותי עריכת חו"ק, גם באמצעות הפצת הכללים בקרב הציבור הרחב.
גביית אגרות ותשלומים נוספים במסגרת הליך הרישום לנישואין .
נוסח מ[ חוק שירותי הדת היהודיים, ]שולבהתשל"א - 1971 , קובע כי מועצה דתית תגבה אגרות עבור שירותי הדת שהיא מספקת בהתאם לתקנות שיקבע השר לשירותי דת (להלן - השר), בהסכמת שר האוצר.
בתוקף סמכותו, בהתאם לתקנות שירותי הדת היהודיים (אגרות שירותים), התשל"ד- 1974 , אישר השר לכל המועצות הדתיות שיעורי אגרות אחידים שפורסמו ברשומות והובאו לידיעתן בחוזר מנכ"ל המשרד מדצמבר 2002 (להלן- חוזר המנכ"ל).
בחוזר המנכ"ל נקבע כי אגרת רישום לנישואין וסידורם תעמוד על 600 ש"ח, ואגרת הוצאת תעודת רווקות תעמוד, כאמור, על 135 .
ש"ח כמו כן נקבעה זכאות להנחה בשיעור של 40% , כלומ ר אגרה בסך 360 ש"ח למועמד לנישואין שהוא חייל בשירות סדיר; למי שמשרת בשירות לאומי; למקרה סעד באישור הלשכה לשירותים חברתיים; לבן ישיבה או לסטודנט; ולעולה חדש בשנתיים הראשונות ממועד עלייתו ארצה.
על פי הגדרה שפורסמה בחוזר מנכ"ל המשרד מאוקטובר 2009 , סטודנט אובן ישיבה הוא מי שעונה על שלושה תנאים מצטברים, כמפורט: מי שהוא בעל תעודה המאשרת כי הנו תלמיד מן המניין; מי שלומד בהיקף לימודים של לפחות 50% מתכנית שנתית מלאה.
סטודנט הוא מי שלומד לתואר ראשון במסגרת אקדמית מוכרת על ידי המועצה להשכלה גבוהה ונושא תעודת סטודנט בתוקף, למעט לימודי תעודה; בן ישיבה הוא מי שהציג אישור לימודים בישיבה מוכרת על ידי ועד הישיבות או איגוד ישיבות ההסדר.
פעולות בתחום שירותי הדת 263 .
: מתן הנחה שלא על פי הנהלים (א) מרבית המועצות הדתיות (כ-73% ) ענו בשאלונים כי הן אינן מקפידות לדרוש את כל המסמכים הדרושים למתן ההנח ה לסטודנטים - תעודת סטודנט בתוקף ואישור לימודים - ובדרך כלל הן דורשות רק אחד מהם.
לעניין היקף הלימודים הנדרש מהסטודנט, כמחצית מהמועצות הדתיות השיבו כי לימודים בכל היקף מזכים בהנחה.
עוד עולה מהתשובות כי שיעור ההנחה הניתנת לסטודנטים אינו קבוע, והסכומים שהמו עצות הדתיות גובות מהם נעים בין 135 ל-430 .
ש"ח אחת המועצות הדתיות אף גובה אגרה בסכום של 650 ש"ח במקום600 ש"ח, ולאחר הנחה- 410 .
ש"ח (ב) משרד מבקר המדינה בדק את התנהלותן של 10 המועצות הדתיות שנבדקו בנוגע לגביית תשלום האגרות.
הועלה כי בחלק מהתיקים לא נמצאו ת עודות סטודנט, או נמצאו תעודות שאינן בתוקף כאסמכתה למתן ההנחה לבני הזוג.
בחלק מהתיקים ניתנה הנחה על סמך אישור לימודים במסגרת שלא נכללת בקריטריונים האמורים.
באחת המועצות הדתיות אף ניתן לזוג פטור מלא מתשלום האגרה בשל מצבם הכלכלי ועל בסיס המלצה של רב מקומי במו עצה, ובמקרה אחר ניתנה הנחה לעולה לאחר ארבע שנים ממועד עלייתו ארצה.
מכאן שהמועצות הדתיות אינן פועלות באופן אחיד בכל הנוגע למתן ההנחות, ואינן פועלות על פי ההוראות שנקבעו בחוזרי המנכ"ל מ- 2002 ומ- 2009 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לפעול לאכיפת ההוראות בנושא הזכאות להנחות, וכן להבהיר ולחדד את ההוראות תוך מתן הנחיות מפורשות ופירוט האסמכתאות הנדרשות לקבלת כל אחת מההנחות.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי הוא מודע לקושי שנתקלו בו אחדות מהמועצות הדתיות ביישום הנחייתו בעניין תנאי הזכאות להנחות באגרות הנישואין, וכי הוא פועל לפשט ולגבש תנאי זכאות חדשים למתן ההנחות.
לאחר גיבושן יפעל להטמעתן בקרב המועצות הדתיות.
: קבלה על תשלום האגרה בכרבע מתיקי הנישואין שנבדקו אצל אחת המועצות הדתיות לא נמצאו קבלות על תשלום האגרה ולא נמצא כל רישום ידני של תקבול האגרה, כך שלא ניתן לדעת אם שולמה האגרה (שסכומה כאמור 600 ש"ח, או360 .
ש"ח לזכאים להנחה), למי שולמה ובאיזה חשבון הופקדה בדיקה ממוחשבת שעשתה אחת המועצות הדתיות בעניין זה ב - 2009 העלתה כי "לא נמצאו קבלות תשלום ל -136 תיקי נישואין (אי -רישום הכנסה משוער של כ -82 אלף ש"ח)".
בעקבות הממצ א הזה התברר שמחלקת הנישואין במועצה גבתה את האגרות מהזוגות שפתחו תיקי נישואין אך הכספים לא הועברו לקופת המועצה.
הנושא טופל במסגרת הליך משפטי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד ללמוד את המקרה ביסודיות, להפיק ממנו לקחים וליזום בקרות במועצות הדתיות שיפקחו על נ ושא האגרות ותיעוד ההכנסות המתקבלות בגינן, כמתחייב מכללי המינהל התקין וכדי למנוע אי-סדרים כספיים.
פעולות בתחום שירותי הדת 265 .
גביית תשלומים אחרים : בחוזר המנכ"ל מפורטים סכומי האגרות שנקבעו למתן שירותים, כמו הנפקת תעודת רווקות ( 135 ש"ח), הנפקת העתק תעודת נישואין (50 ש"ח) ומתן אישורים שונים מאת הרבנות או המועצה הדתית (100 .
)ש"ח התברר כי המועצה הדתית בתל אביב גובה במסגרת הליך הרישום לנישואין תשלומים נוספים שאינם מוגדרים בחוזר המנכ"ל כאגרות, כשירותים או כאישורים, כדלקמן: לעתים בני הזוג המבקשים להינשא נדרשים להצהרות שונות, בהתאם לנסיבות הפרטיות שלהם.
נמצאו מקרים שבהם המועצה הדתית בתל אביב גבתה מהם אגרה בסך 100 ש"ח בגין הצהרות שנדרשו למסור, כגון הצהרת אבהות כשהאישה הרה או מיניקה או הצהרה מהוריו של אחד מבני הזוג על כך שהם הוריו הביולוגיים.
המועצה הדתית בתל אביב מסרה בתשובתה כי היא גובה 100 ש"ח בגין ההצהרות, בהתאם לסמכותה בגין "אישורים שונים מאת הרבנות או המועצה הדתית".
לטעמה, הצהרות אלה ישמשו את בני הזוג וילדיהם גם בעתיד.
גביית תשלומים מהאזרח ללא אסמכתה חוקית אינה תקינה ועל המשרד לפעול להסדרת נושא גביית התשלומים הנוספים במסגרת הליך הרישום לנישואין ולעגן את החלטותיו בדין.
כמו כן, ראוי לשקול את האפשרות להשיב כספים שנגבו שלא כדין.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2012 כי במהלך שנת 2011 יזם ביקורות בחלק מהמועצות הדתיות באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים - שכללו בדיקות בתחום הרישום לנישואין וההיבט הכספי שלו.
המשרד הוסיף כי הוא פועל לקדם הליך לתיקון הליקויים שנמצאו בהן ויפעל לביצוע ביקורות נוספות על מנת לוודא שההנחיות מוטמעות.
החזרת אגרה ששולמה : בנוהל רישום נישואין נקבע כי אגרת הנישואין כוללת את התשלום עבור פתיחת התיק.
אולם אם נפתח תיק נישואין ובסופו של דבר בני הזוג לא נישאו, תוחזר להם אגרת הנישואין בניכוי אגרת פתיחת התיק בסך 135 .
ש"ח בתשובות לשאלונים השיבו 25% מהמועצות הדתיות כי בכל המקרים האגרה מוחזרת במלואה, ו-11% .
השיבו כי האגרה מוחזרת חלקית ורק אם בני הזוג דורשים זאת משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כ י עליו לרענן את הוראות הנוהל בנוגע להחזר האגרות במקרה של ביטול תיק הנישואין, ולאכוף את ביצוען.
: תשלום אגרה לבירור יהדות בבתי הדין הרבניים אדם עשוי להזדקק לבירור יהדותו אגב הליך הרישום לנישואין וגם בנסיבות אחרות, בלא קשר לנישואין.
על פי תקנות הדיינים (א גרות), התשי"ז - 1957 , כל הגשת בקשה לבירור יהדות בבתי הדין הרבניים טעונה תשלום אגרה בסך 236 .
ש"ח ההנחיות החדשות משנת 2010 פוטרות מתשלום האגרה וקובעות כי רושם נישואין או בא כוחו המפנים אדם שמבקש להינשא לבירור יהדות, ייתנו בידיו הפניה לבית הדין הרבני שתפטור אותו מתשלום האגרה האמורה.
בתשובות לשאלונים השיבו 24% מהמועצות הדתיות שהן אינן מציידות את המועמדים שנשלחו לבירור יהדות בהפניה מטעמן.
עקב כך המועמדים נדרשים לשלם את האגרה האמורה בבית הדין הרבני.
פעולות בתחום שירותי הדת 267 .
זאת ועוד, חלק מבני זוג המופנים לבירור יהדות שלא במסגרת בתי הדין הרבניים, אלא באמצעות העמותה הפרטית או חוקר יהדות מטעם המועצה הדתית (כמפורט לעיל בפרק "בירור יהדות לצורך נישואין"), נדרשים לשלם להם סכום של כ -200 ש"ח נוסף על אגרת הנישואין המשולמת למועצה הדתית.
בתשובתו מינואר 2012 הודיע המשרד כי הוא פועל לגיבוש הנחיות חדשות בנושא האגרות, ובכללן השבת חלק מסכום האגרה במקרה של ביטול תיק נישואין.
כן מסר כי יטמיע הנחיות אלה בקרב המועצות הדתיות וכי ירענן את ההנחיה בדבר מתן הפניה לבית הדין הרבני למועמדים הנדרשים לבירור יהדות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שחלק מהמועצות הדתיות אי נן פועלות על פי הנחיות הרה"ר אינה תקינה ואף מסבה עלויות מיותרות למבקשים להינשא.
על המשרד לוודא שהמועצות הדתיות מודעות להנחיות האמורות, ולהחיש פעולתו בנושא.
כמו כן, מן הראוי ליידע את הציבור הרחב בדבר האפשרות של זוגות הנרשמים לנישואין לקבל את השירות מבית הדין הרבני ללא צורך בתשלום אגרה.
גביית אגרות במקומות שאין בהם מועצות דתיות לפי חוזר מנכ"ל מאפריל 1996 , במקומות שבהם לא פועלת מועצה דתית יתבצע הליך הרישום לנישואין על ידי המועצה הדתית הפועלת ביישוב הסמוך למקום המגורים של המבקשים להינשא, וגם אגרת הנישואין תיגב ה על ידיה.
אולם אין מניעה שהרב המכהן במקום מגוריהם של המבקשים יבצע את הליך הרישום, ובלבד שהאגרה תיגבה על ידי מועצה דתית.
בחוזר המנכ"ל מ - 1996 מפורטת רשימת היישובים שבשטחם לא פועלות מועצות דתיות, לצד רשימת יישובים סמוכים שבשטחם פועלות מועצות דתיות ושלהן ניתן לשלם את האגרה.
12 מועצות אזוריות ומקומיות אשר אין בהן מועצה דתית ענו על השאלונים ששלח משרד מבקר המדינה.
בעניין מקום גביית האגרה, תשע מהן השיבו כי היא נגבית במחלקת הגבייה שלהן או אצל מזכירת הרב המקומי; מועצה אחת השיבה כי היא אינה גובה כלל אגרת נישואין; רק שתי מועצות השיבו כי האגרה נגבית במועצה דתית סמוכה.
להלן שתי דוגמאות: (א) בשנת 2010 נגבו במחלקת הגבייה של אחת המועצות המקומיות שאין בה מועצה דתית כ- 304,000 ש"ח בגין פתיחת תיקי נישואין- והם לא נגבו במועצה דתית סמוכה, כנדרש בהוראות המנכ"ל מ- 1996 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 , הסבירה המועצה המקומית כי ראוי לדעתה שהאגרה תיגבה על ידי מחלקת הדת שלה, הואיל והשירות ניתן על ידיה.