HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי סעיף 21 לכללי השידורים, עד אחד באוגוסט בכל שנה ימסור מנכ"ל הרשות לכל בעל זיכיון תחזית של הכנסותיו לשנה המתחילה באחד בינואר בשנה שלאחר מכן, בהתבסס על הכנסותיו ב -12 החודשים שקדמו להכנת התחזית ולנסיבות אחרות המשפיעות על הכנסותיו או הצפויות להשפיע עליהן.
המנכ"ל יעדכן את התחזית בשנת השידורים בתחילת ינואר ובתחילת יולי על פי נתוני ההכנסות בפועל וימסור לבעל הזיכיון הודעה על העדכון.
אם הכנסות בעל הזיכיון היו גדולות מההכנסה החזויה, הוא יוציא את סכום ההפרש מההכנסה החזויה בתוך שנתיים מתום אותה שנה.
ההוצאה הכספית על תכניות סוגה עילית בשנים 2006 -2008 .
בחוק נקבע כי במסגרת מילוי תפקידיה תפעל הרשות, בין היתר, במגמה לקידום היצירה העברית הישראלית; לטיפו ח אזרחות טובה ולחיזוק ערכי הדמוקרטיה וההומניזם; למתן ביטוי למורשת היהודית ולערכיה ולערכי הציונות; למתן ביטוי מתאים למגוון התרבותי של החברה הישראלית באזורי הארץ השונים ובצורות ההתיישבות השונות ולהשקפות השונות הרווחות בציבור.
אחת המטרות המרכזיות שהרשות הציב ה לעצמה היא קידומו של שוק היצירה הישראלי.
לנוכח זאת קבעה המועצה את כללי השידורים שנועדו להבטיח את קיומה וקידומה של היצירה הישראלית במסגרת הפקות מקומיות (כהגדרתן בתוספת הראשונה לחוק) של תכניות שונות מסוגה עילית, כמפורט להלן: תכניות תעודה, תכניות דרמה ותכניות מיוחדות.
לפיקוח על קיום שידורי טלוויזיה איכותיים נודעת חשיבות רבה.
אפשר ללמוד על כך גם מפסק דין שכתב בית המשפט לעניינים מינהליים24 ולפיו "המדובר בזיכיון שצפוי להניב לזכייניות הכנסה משמעותית כתוצאה ממכירת זמן פרסום, וחשוב מזה, במשאב שהשליטה בהפעלתו היא בע לת השלכות חברתיות רחבות, בין השאר על יכולת הביטוי, ועל האפשרות להישמע, של גורמים שונים בחברה".
במסמכי המכרז להפעלת ערוץ 2 שפורסם בספטמבר 2004 נקבע לעניין תכניות סוגה עילית ותכניות מיוחדות כי יינתן ציון גבוה יותר למציע שהתחייב להוציא הוצאה שנתית בסכום גדול מזה שנקבע בתוספת השנייה לחוק.
23 ,הפקות מקומיות מהסוגים האלה: תכנית תעודה, תכנית דרמה או תכנית מיוחדת כהגדרתן בתוספת הראשונה לחוק.
24 עת"מ 353/06 שידורי קשת בע"מ ואח' נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו ואח' , תקדין.
התוספת - לשם הפקת תכניות סוגה עילית יוציא בעל הזיכיון סכום שלא יפחת מ- 17% מההוצאה השנתית המזערית - 60% מכלל הכנסות בעל הזיכיון או 220 מיליון ש"ח, לפי הגדול שבהם- או סכום של 50 .
מיליון ש"ח, לפי הגדול שבהם בכתבי הזיכיון שנחתמו עם בעלי הזיכיון, שתוקפם מסוף שנת 2005 עד סוף שנת 2015 , פורטו ההתחייבויות הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 515 .
שקיבלו עליהם בעלי הזיכיון בהצעותיהם במכרז להוצאה השנתית על תכניות סוגה עילית בכל אחת מעשר שנות הזיכיון.
יצוין כי בשלב ההתמודדות במכרז הצהירו נציגי בעלי הזיכיון כי הם מברכים על דרישות המכרז שמטרתן ליצור טלוויזיה איכותית והבטיחו, לטובת ציבור הצופים, לעמוד בהתחייבויותיהם.
בדוחות השנתיים של הרשות מפורטים, בין היתר, ההתחייבויות שקיבלו עליהם בעלי הזיכיון בכתבי הזיכיון בתחום סוגה עילית ומידת עמידתם בהן.
בטבלה שלהלן יוצגו נתונים ל שנים 2006 -2008 ובכללם סכומי ההתחייבויות, ההוצאה בפועל והחובות שצברו בעלי הזיכיון, במיליוני ש"ח: .
שנת 2008 שנת 2007 שנת 2006 .
6 סה"כ מהטבלה עולה כי בשנת 2006 הסתכם החוב השוטף בכ -28% ;מההתחייבויות בשנת 2007 - בכ-28% מההתחייבויות; ובשנת 2008 - בכ-36% .
מההתחייבויות נוסף על ההתחייבויות השוטפות נוצרו לבעלי הזיכיון התחייבויות שמקורן בפער בין הכנסותיהם בפועל להכנסות שחזתה הרשות כמפורט להלן: בשנת 2006 - 3.
5 מיליון ש"ח; בשנת 2007 - 23.
9 מיליון ש"ח; בשנת 2008 - 24 .
מיליון ש"ח בתרשים שלהלן יוצג הסכום הכולל של התחייבויות והביצוע של בעלי הזיכיון בערוץ 2 בשנים 2006 -2008 .
מהתרשים עולה כי בעלי הזיכיון צברו חובות בסכומים ניכרים בשנים 2006 -2008 בעקבות אי -עמידתם בהתחייבותם.
יצוין כי הסכומים שהוציאו בעלי הזיכיון על שידור תכניות סוגה עילית גדלו משנה לשנה, אולם הפערים בין סכומים אל ה ובין הסכומים שהתחייבו להוציא הלכו וגדלו.
בשנת 2008 עשתה הרשות, כמידי שנה, סקר כדי לבחון באופן שיטתי, בין היתר, את עמדות הציבור כלפי התוכן המשודר ואת השפעתו על קהל הצופים.
רוב הצופים שהשתתפו בסקר הגדירו את אחד מערוצי הברודקאסט (שידור טלוויזיה פתוח לקהל הרחב) - ערוצים 1 ,2 ו-10 - כערוץ העיקרי שבו הם צופים.
תוצאות הסקר לימדו על גידול בשיעור הצופים שחשו במחסור בתכניות דרמה בשני הערוצים לעומת תוצאותיהם של סקרים קודמים שנעשו (32% לעומת23% ), ועל גידול ניכר בשיעור הצופים שסברו שמשודרות יותר מדי תכניות מציאות (ריאליטי) בשני הערוצים (בערוץ 2 - 45% לעומת37% , ובערוץ10 - 45% לעומת25%.
גם בתגובתה של הרשות על העתירות שהגישו הזכיינים לבג"ץ25 היא עמדה על הנזקים שנגרמו בגין אי-מילוי התחייבויותיהם: "משמעותם הקשה של החוסרים שעלו בדו"ח השנתי לשנת 2006 , הינה כספים רב ים שלא זרמו אל תעשיית הטלוויזיה והיצירה הישראלית, ותכנים מגוונים ואיכותיים שנמנעו מצופי הטלוויזיה בישראל.
ויודגש - חלק גדול מהפער האמור הינו בין הביצוע בפועל לבין מה התחייבו לגביו כלפי הציבור, מרצונן החופשי בהצעתן במכרז ושעל ]בעלי הזיכיון[ש יסודו זכו הן במכרז והועדפו על פני מתמודדים אחרים.
לא ניתן להשלים עם מצב בו זוכה במכרז מתחייב לשדר שידורים מסוג מסוים (ועל יסוד התחייבות זו מנוקדת הצעתו וזוכה במכרז), ולבסוף משדר שידורים מסוג אחר, כך סתם".
מהוראות החוק ומכתב הזיכיון עולה כי התחייבויות בעל הזיכיון בתחום התוכן המשודר נועדו להבטיח שידורי טלוויזיה איכותיים, מגוונים ומעשירים לטובת ציבור הצופים.
אם הביצוע בפועל לא עולה בקנה אחד עם ההתחייבויות הכספיות, הדבר עלול לגרום לכך שבלוח השידורים אין די תכניות סוגה עילית.
כמו כן, גם אם בעל הזיכיון ישלים את התחייבויותיו בעתיד וישודרו יותר תכניות איכות, מטבע הדברים עדיין לא יהיה בכך כדי לפצות את הציבור על חוסרים מהעבר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתפקידה של הרשות כגוף רגולטורי למנוע הצטברות של חובות ולהקפיד לאכוף את מילוי התנאים שנקבעו במכרז בכל שנת פעילות או לפחות בסמוך אליה, תנאים שבשלהם הועדפו בעלי הזיכיון על מתמודדים אחרים.
25 בג"ץ 10575/07 רשת-נגה בע"מ נ' הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו ואח' (טרם פורסם) ובג"ץ 10949/07 שידורי קשת בע"מ נ' הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו ואח' (טרם פורסם).
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 517 .
הפעולות שנקטה הרשות בעקבות הפרת ההתחייבויות .
החוק וכתבי הזיכיון נתנו בידי הרשות מגוון של אמצעי אכיפה נגד בעלי הזיכיון שנועדו לאפשר לרשות לטפל בהפרות שונות של ההוראות והכללים שהם עלולים לבצע.
אמצעי האכיפה שנקבעו בחוק הם: נטילת זמן פרסומת או זמן שידור מבעל זיכיון שהפר הוראות במסגרת שידור תכנית; חילוט ערבויות שימציא בעל הזיכיון למנכ"ל הרשות לשם הבטחת מילוי תנאי הזיכיון; ביטול זיכיון לשידורים, צמצומו או הגבלתו.
בכתבי הזיכיון ובכללי הרשות נקבעו אמצעי אכיפה נוספים, ובכללם: צמצום ההיתר לנייד דקות פרסום על פני שעות היממה (משעות צפייה ששיעור הצופים בהם קטן לשעות צפיית השיא); הטלת עיצום כספי בסך של עד 60,000 ,ש"ח בשל הפרה ואם מתבצעת הפרה חוזרת ניתן להכפיל את הסכום; נטילת זמן פרסומת או זמן שידור מבעל הזיכיון; בי צוע חיוב במקום בעל זיכיון, על חשבונו.
כמו כן הרשות רשאית לחלט את ערבויותיו של בעל זיכיון לצורך כיסוי התחייבויות שלא עמד בהן.
נוסף על כך בכתבי הזיכיון נקבע כי המועצה תבדוק בתום שנתיים, בתום חמש שנים ובתום שמונה שנים מתחילת תקופת הזיכיון, אם בעלי הזיכיון מי לאו את התחייבויותיהם בהתאם לכתב הזיכיון.
מטרת הבדיקה היא לבחון אם יש מקום לשנות את ההתחייבויות שנקבעו לנוכח שינויים שחלו בשוק הטלוויזיה במשך השנים אשר השפיעו על הכנסות בעלי הזיכיון.
משרד מבקר המדינה בחן את האופן שבו הפעילה הרשות את הכלים שניתנו לה בעקבות הפרת ההתחייבויות בשנים 2006 -2008 :.
להלן הפירוט בישיבת המועצה באוקטובר 2007 דנה המועצה, בין היתר, בממצאי הדוח השנתי של הרשות לשנת 2006 .
המועצה, שראתה בחומרה את החובות שצברו בעלי הזיכיון על פי נתוני הדוח השנתי, דרשה ממנכ"ל הרשות להגיש לה המלצות לגבי אופן השלמת ההתחייבויות, ולגבי המנגנונים שיבטיחו כי בעלי הזיכיון יעמדו בהן.
בעקבות דרישת המועצה גיבש המנכ"ל מתווה מפורט לעניין אופן הפיקוח של הרשות על בעלי הזיכיון בשנת 2008 והשלמת התחייבויות העבר, הכולל נקודות בדיקה במהלך השנה וחילוט כספים (להלן - מנגנון אבני הדרך).
המנגנון כולל את ההנחיות האלה: ( 1 ) בעלי הזיכיון יידרשו להשלים בשנת 2008 את התחייבויותיהם לשנת 2006( .
2 ) בעל זיכיון שלא יעמוד בכך, הרשות תחלט ערבויות שלו, כמפורט להלן: חודש לאחר סיומו של כל רבעון תבחן הרשות אם בעל הזיכיון עמד בהתחייבויותיו לרבעון החולף (ובכלל זה ההתחייבויות השוטפות לשנת 2008 ואלו שעליו להשלים עוד משנת 2006 ).
אם הגיעה הרשות לכלל מסקנה כי בעל הזיכיון לא עמד בהתחייבויותיו, היא רשאית לחלט ערבויות שלו.
הסכומים שנקבעו גדלים מרבעון לרבעון כמפורט להלן: לרבעון הראשון - 250,000 ש"ח, לר בעון השני - 500,000 ש"ח, ולרבעון השלישי - 750,000 ש"ח.
חילוט הכספים מיועד לאפשר לרשות או למפיקים אחרים שיזכו במכרז לבצע הפקות במקום בעל הזיכיון.
(3 ) בעל זיכיון שלא יגיש לוח שידורים עונתי עד המועדים שנקבעו במנגנון, יחולטו מכספי הערבות שלו 100,000 ש"ח.
המו עצה אימצה את מנגנון אבני הדרך בישיבתה בדצמבר 2007.
התברר כי הרשות יישמה את מנגנון אבני הדרך באופן חלקי בלבד ובכמה מהחלטותיה קבעה כי יוקטן הסכום שיחולט מבעלי הזיכיון, כמפורט להלן : בישיבת המועצה מינואר 2009 היא החליטה להקל במעט על אחד מבעלי הזיכיון שנמצא כ י לא הגיש את לוח השידורים במועד שנקבע במנגנון אבני הדרך והפחיתה את החילוט ל- 50,000 ש"ח (במקום 100,000 ש"ח) "וזאת מתוך תקווה שהפרות כגון אלה לא יישנו".
באותה ישיבה החליטה המועצה כי מאחר שבעלי הזיכיון לא מילאו חלק מהתחייבויותיהם בתחום התוכן בשלושת הרבעונים ה ראשונים של שנת 2008 , היא תחלט מסכומי הערבות שהעמידה כל אחת מהן סכום של 750,000 ש"ח במקום 1.
5 מיליון ש"ח- הסכום שנקבע במנגנון אבני הדרך.
יוצא אפוא שהמועצה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 519 .
ויתרה לכל אחד מבעלי הזיכיון על סכום של 750,000 ש"ח.
הרשות העבירה את הסכום שחולט לשתי חברות הפקה, כדי לקדם פרויקטים בהפקתם.
בישיבת ועדת כספים ומינהל של המועצה בנובמבר 2008 התקיים דיון בהיקף תקציב הרשות לשנת 2009 ".
יו"ר המועצה ציינה כי "אנחנו נכשלנו.
השיטה נכשלה לנוכח העובדה שבשנת 2006 נצברו חובות של עשרות מיליוני ש"ח בשל אי - השקעה בתכניות, שבשנת 2007 נכשלו פעולות 520 דוח שנתי61ב .
הרשות ושבשנת 2008 נדרשה הרשות להגיב שוב ושוב לטענות ולפיהן איכות שידורי הטלוויזיה גרועה מאוד והיא אינה מבצעת את עבודתה כנדרש.
יו"ר המועצה הוסיפה כי "יכול להיות שהמבנה הרגולטורי שאנחנו בנינו ברשות השנייה שהוא לא מקודש, יכול להיות שהוא לא נכון.
הוא לא מסוגל להביא בסוף את התוצאה הנדרשת".
בישיבת המועצה בדצמבר 2008 הוגש דוח הרשות לשנת 2007 לאישורה של המועצה, ובו פורטו חובות בשל אי-השקעה בתכניות וההוצאה לתכניות של בעלי הזיכיון לשנת 2007 .
המועצה החליטה על אופן פריסת חובותיהם שנצברו בשנים 2006 ו- 2007 על סך כ-94 מיליון ש"ח, שמקורם בהשקעה חלקית בתכניות סוגה עילית.
בהחלטה נקבע כי החזר החובות ייפרס על פני שש שנים (עד סוף שנת 2014 )- אחד מבעלי הזיכיון ישקיע7.
5 מיליון ש"ח לשנה, והשני- 8.
לדרישת המועצה, שחששה שבעלי הזיכיון לא יעמדו בהשקעות אלה בשנת 2009 לנוכח העובדה שהם לא ביצעו את ההשלמות שנדרשו לבצע בשנת 2008 , הפקידו בעלי הזיכיון בחשבון נפרד של הרשות את הסכומים האמורים שישמשו כערבות להבטחת השלמת ההתחייבויות בשנת 2009 .
המועצה גם החליטה להחיל את מנגנון אבני הדרך לשנת 2009 , בשינויים הנדרשים.
בתשובת הרשות היא ציינה כי חל שיפור בפעילות בעלי הזיכיון בשנת 2009 .
לדבריה בעלי הזיכיון "הוציאו בשנה זו את מלוא הסכום הנדרש לתכניות סוגה עלית, ואף החלו בהשלמת חסרים מן העבר, בהתאם לתכנית ההשלמות שנקבעה לכל אחד מהערוצים.
הציבור נהנה מהיצע נאה של תכניות סוגה עלית לצד תכניות בידור, ובתוך כך בוצעו השלמות של חסרי עבר".
הבעייתיות בנושא האכיפה שתוארה לעיל עולה גם מדוח הוועדה הבינמשרדית26 לבחינת משמעותו והיתכנותו של שינוי שיטת ההסדרה בתחום שידורי הטלוויזיה המסחריים שפורסם במרס 2009 .
מדוח זה עולה 27 כי "המציאות ההיסטורית והנוכחית של ההסדרה בתחום הטלוויזיה המסחרית רוויה בהפרות רבות של תנאי הזיכיון.
המחויבויות הגבוהות שנטלו בעלי הזיכיון על עצמם, והמשמעות הכספית הכבדה הנובעת מהן, גורמות לקיומו של אינטרס של בעלי הזיכיון להפר את תנאי המכרז.
מציאות זו גורמ ת לכך שעבודת הרגולציה בתחום זה אינה פשוטה, ונדרשים לה כלים חזקים על מנת לאכוף את הכללים השונים החלים על בעלי ההיתר לשידור.
בנוסף, רמת החשיפה הגבוהה לה זוכה התחום, וההשפעות הרבות שיש לכל החלטה בתחום על פעילות מספר רב של גורמים, לא מקלים על עבודת הפיקוח בתחום זה".
נתוני הרשות בנוגע להצטברות חובות של בעלי הזיכיון בשנים האמורות, מלמדים שהשירות שקיבל הציבור בתחום זה נפגע באורח משמעותי, שכן בעלי הזיכיון לא מילאו אחר ההתחייבויות בתחום סוגה עילית שנטלו על עצמם בכתב הזיכיון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המתכונת ולפיה התחייבויות שלא מולאו בשנים קודמות מקוימות באמצעות הגדלת ההשקעות בשנים מאוחרות אין בה כדי לבטל את הפגיעה האמורה בציבור הצופים, ולא יהיה בה כדי לפצות את הציבור על חוסרים מהעבר.
לכן הרשות נדרשת לאכוף בכל שנת פעילות או לפחות בסמוך אליה את מילוי התנאים שנקבעו במכרז.
26 ועדה זו הוקמה מכוח סעיף 4 להחלטה 3982 שקיבלה הממשלה באוגוסט 2008 , במסגרת ההחלטה על התקציב לשנת 2009.
27 בפרק ה' העוסק בשינוי שיטת ההסדרה בטלוויזיה המסחרית, בחלק העוסק באכיפת כללי הרישיון.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 521 .
החוק מסמיך את המועצה לקבוע כללים במגוון רחב של תחומים ולקבוע תנאים בזיכיון.
סמכות זו כוללת מעצם טיבה את הסמכות לתקנם מפעם לפעם28.
)(א במחצית הראשונה של שנת 2009 החליטה הרשות לבצע התאמות שנדרשו בשל אירועים מיוחדים.
כמו כן, כמידי שנה, הרשות ביצעה עדכו ן של תחזית ההכנסות של בעלי הזיכיון לאותה .
28 לפי סעיף15 לחוק הפרשנות, התשמ"א- 1981.
במסגרת זו הפחיתה הרשות בהיקף ניכר את סכום ההוצאות שהתחייבו בעלי הזיכיון להוציא לאותה שנה ואת חלקן דחתה, כמפורט להלן: בטבלה שלהלן יוצגו הסכומים שהתחייבו בעלי הזיכיון בערוץ 2 להוציא על תכניות סוגה עילית לשנת 2009 , וכן יוצגו הסכומים שהם יחסכו (בקירוב) בשל ההתאמות שעליהן החליטה המועצה כאמור (במיליוני ש"ח): .
בעל זיכיון ב' בעל זיכיון א' .
5 78 סכום ההתחייבות לשנת 2009 .
1 הפחתה בשל שינויים בלוח השידורים בתקופת מבצע .
7 הקפאה בשל הוראתשעה* .
7 עדכון תחזית ההכנסות בשל המשבר הכלכלי .
5 סה"כ התאמות ועדכונים לשנת 2009 .
כ-35% כ-35% שיעור ההתאמות והעדכונים מכלל ההתחייבות .
* בעקבות המשבר הכלכלי החליטה הרשות לקבוע כהוראת שעה כי יוקפאו 15% מההתחייבות השוטפת של בעלי הזיכיון להוצאות על תכניות סוגה עילית לשנת 2009 , תמורת השקעה מידית של הזכייניות בסכום זהה לזה בתכניות חדשות מהפקה קנויה המיועדות לשידור בשנת 2010 .
עוד הוחלט כי בסוף שנת 2009 תקבע הרשות, לנוכח המצב הכלכלי, אם יהיה על בעלי הזיכיון להשלים את המחויבות שהוקפאה, כולה או חלקה, ובאיזה אופן.
מהטבלה עולה כי הסכום שנדרשו בעלי הזיכיון להוציא על תכניות סוגה עילית לשנת 2009 , לנוכח ההתאמות ועדכון ההכנסות שעליהן החליטה המועצה, קטן בכ-35% .
מהסכום המקורי שהתחייבו להשקיע באותה שנה אמנם בעלי הזיכיון יידרשו להחזיר את הפער בין התחזית המעודכנת בעקבות המשבר הכלכלי ובין ההכנסות בפועל, אולם ניתנה להם ארכה של שנתיים להחזרתו.
(ב) כאמור, בתום שנתיים מתחילת תקופת הזיכיון תבחן הרשות את מידת עמידתם של בעלי הזיכיון בערוץ 2 בהתחייבויותיהם, לנוכח מצבו של שוק הטלוויזיה מהבחינה הכלכלית ומהבחינה המקצועית.
בדיקה שעשתה הרשות בשנת 2008 העלתה כי במהלך השנים 2006 -2008 , חלו בשוק הטלוויזיה שינויים הנוגעים לאופן ההתנהלות של שוק ההפקה והיצירה, וכן חלו שינויים בתהליכי העבודה של יצירת ההפקות, בהשקעה בתוכן, בהרגלי הצפייה של צופי הטלוויזיה, ובתפקודם של גורמי השידור המתחרים.
כדי להתמודד כנדרש עם ההתפתחויות המקצועיות האמורות, עם השינויים הכלכליים ועם הסוגיות המרכזיות בתחום הרגולציה הציבורית על שידורי הטלוויזיה, החליטה המועצה בישיבתה במאי 2009 לאשר ביצוע שינויים ברגולציה הקיימת.
לצורך כך תיקנה המועצה את כללי הרשות בכמה נושאים: שידורי תכניות טלוויזיה בידי בעל זיכיון; שיבוץ תשדירי פרסומת בשידורי טלוויזיה; אתיקה בפרסומות בטלוויזיה; נטילת זמני שידור וחסות לתכניות מבעל זיכיון (להלן - מיקוד הרגולציה).
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 523 .
התיקון לכללים אלה פורסם ברשומות בספטמבר 2009 , ונקבע כי הם יחולו ממועד פרסומם29 .
כאמור בכללי השידורים נקבע כי התקופה שייבדק אם במהלכה בעל הזיכיון עומד במכסות .
29 לגבי הערוץ השלישי- הכללים יחולו מ- 28.
10 , סעיפים14(ד) ו-(ט) לכללים יחולו רק מ- 1.
, ובסעיפים נוספים יחולו השינויים שנקבעו בכללים 524 דוח שנתי61ב .
ובכללים תהיה שנה שלמה, ולכן העמידה בהתחייבויות לשנת 2009 שנבדקה בסוף השנה נעשתה בהתאם למיקוד הרגולציה על כל שנת 2009 .
בישיבת המועצה ממאי 2009 דנה המועצה באפשרות להחיל את מיקודהרגולציה משנת 2008 .
בדיקה שעשתה הרשות העלתה כי משמעות החלה רטרואקטיבית זו משמעה הפחתה של חובות בעלי הזיכיון: כ-18 מיליון ש"ח מבעל זיכיון א' וכ-15 .
'מיליון ש"ח מבעל זיכיון ב באותה ישיבה ציין היועמ"ש כי יש חשש שמיקוד הרגולציה מאפשר לשדר שידורים פופולריים המגדילים את הרווחים אך גורמים להקטנת שיעור התכניות המעמיקות בלוח השידורים.
עוד ציין כי אף שהמועצה לא הקטינה את היקף ההשקעה הכוללת בסוגה עילית, החופש שניתן לבעלי הזיכיון לבחור את התמהיל של תכניות סוגה עילית מביא "דה-פקטו להקלות מאוד משמעותיות.
המועצה החליטה להחיל את מיקוד הרגולציה משנת 2009 .
יצוין כי בשנת 2009 הגישו זכייני ערוץ2 עתירה לבג"ץ30 בעניין החלת מיקוד הרגולציה רטרואקטיבית משנת 2008 .
, ובמועד סיום הביקורת העתירה עדיין תלויה ועומדת בתשובתה ציינה הרשות כי כללי מיקוד הרגולציה שומרים על מסגרת המחויבות של בעלי הזיכיון כפי שהוצעה במכרזים והיא לא הופחתה כלל.
"אכן, השינוי נתן לבעלי הזיכיונות מרחב תמרון עריכתי וז'אנרי רב יותר לגבי חלק מהמחויבויות, אך החלטה זו נבעה מהתאמה שהרשות מצאה לנכון לעשות, משיקולים מקצועיים".
 לשידורים בערוצי הטלוויזיה השפעות חברתי ות משמעותיות ורחבות היקף.
משום כך קבע המחוקק תנאים ודרישות בנוגע לתוכן השידורים, לסוגי התכניות ולהיקפים הכספיים למימון ולרכישה של תכניות שישודרו בערוצי הטלוויזיה המסחריים.
גם במכרז שפרסמה הרשות ובכתבי הזיכיון שניתנו לזוכים במכרז נקבעו דרישות ותנאים הנוגעים לשידורים.
מכלול של הגדרות אלו נועד להבטיח שידור של תכניות ברמה ובאיכות הולמים.
ממצאיו של פרק זה מלמדים כי הרשות התקשתה לאכוף על בעלי הזיכיון את החובה למלא את התחייבויותיהם, ובפועל מילוין נדחה משנה לשנה והיקפן הלך וגדל.
אף שמתשובת הרשות עולה כי בשנת 2009 חל שיפור משמעותי בפעילות בעלי הזיכיון, וכי הם השקיעו כאמור את מלוא הסכום הנדרש בתכניות סוגה עילית, יש לזכור כי מידת עמידתם בהתחייבויות נבחנה על פי ההתאמות שנעשו באותה שנה.
היישום החסר והחלקי של המחויבויות של בעלי הזיכיון בתחום השידור מלמד בהכרח כי איכות השירות שניתן לציבור בשנים שנבדקו, 2006 -2008 , נפגעה במידה ניכרת, כשם שטענה הרשות בעתירה לבג"ץ31 ,.
האחריות לתוצאה זו מוטלת, בראש ובראשונה .
30 ראו בג"ץ 9395/09 שידורי קשת בע"מ ורשת נגה בע"מ נ' הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו ומועצת הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו, תלוי ועומד.
31 בג"ץ 10575/07 רשת-נגה בע"מ נ' הרשות השניה לטלווי זיה ולרדיו ואח' (טרם פורסם) ובג"ץ 10949/07 שידורי קשת בע"מ נ' הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו ואח' (טרם פורסם).
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 525 .
על הרשות, שהייתה אמורה לפעול ולקבל החלטות אשר יבטיחו שידורים איכותיים בהתאם לתנאים ולדרישות שקבעה המדינה בעת שנתנה את זיכיונות השידור.
הגידול המתמשך בפערים בין ההתחייבויות שקיבלו עליהם בעלי הזיכיון במסגרת המכרז ובין השירותים שנתנו בפועל מלמד שהרשות לא יישמה את אמצעי האכיפה במועד ובאופן הנדרשים.
הבקרה אחר קיום תנאי הזיכיון לשדר בערוץ השלישי .
השידורים בערוץ השלישי הוסדרו בחוק במסגרת חוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000 )(תיקון), התש"ס - 2000 .
בחוק נקבע כי הזיכיון שיינתן לשידורי טלוויזיה בערוץ השלישי (להלן - הזיכיון) יהיה תקף שמונה שנים (לה לן - תקופת הזיכיון הראשונה) וכי הזיכיון יינתן ביחידות שידור 32 שוות לשני גופים משדרים שיזכו במכרז שהרשות תקיים לעניין זה.
כמו כן נקבע כי בתום ארבע השנים הראשונות של תקופת הזיכיון תקיים המועצה הליך בדיקה שבמסגרתו תבחן אם מילא בעל הזיכיון בתקופה זו את הוראות החוק, את כללי המועצה ואת תנאי הזיכיון (להלן - הליך הבדיקה).
באוקטובר 2000 פרסמה הרשות מכרז להענקת זיכיונו ת שידור בערוץ השלישי, ובאפריל 2001 בחרה המועצה בשתי זוכות.
בסיום הליכים משפטיים שעיכבו את תחילת השידורים תוקן 33 החוק באופן שנקבע בו שבעל זיכיון אחד ישדר בערוץ השלישי שבוע שידורים מלא.
בשלהי ינואר 2002 העניקה המועצה לבעל הזיכיון כתב זיכיון לביצוע השידורים שתוקפו שמונה שנים (להלן - תקופת הזיכיון).
בנסיבות האמורות, באותה עת פעל בעל הזיכיון בתנאי תחרות עם שלושה בעלי זיכיון ותיקים בערוץ השני, אשר שידוריהם נהנו משיעורי צפייה גבוהים.
בתום תקופת הזיכיון אישרה הכנסת את תיקון מס' 32 לחוק34 (להלן- תיקון מס' 32 לחוק), שנכנס לתוקפו בינואר 2010 .
התיקון לחוק הסדיר את הארכת תקופת הזיכיון של בעל הזיכיון המשדר בערוץ 10 .
בדברי ההסבר להצעת החוק35 נאמר כי מטרתו לאפשר הארכה כאמור בכפוף לתנאים שנועדו ליצור מתווה להשלמת המחויבויות שהזכיין לא מילא בתקופת הזיכיון.
משרד מבקר המדינה בחן את פעולות המעקב שקיימה המועצה בתקופת הזיכיון ואת הליכי קבלת ההחלטות שהובילו לתיקון החוק כאמור ולהארכת תקופת הזיכיון של בעל הזיכיון המשדר.
יודגש כי הביקורת אינה מבקשת לקבוע עמדה בנוגע לשאלה אם בעל הזיכיון עמד במחויבויותיו, אלא בוחנת את תהליך קבלת ההחלטות של המועצה, לאחר שהכריעה כי בעל הזיכיון לא עמד בהן.
הליך הבדיקה שקיימה המועצה לאחר אמצע תקופת הזיכיון 1.
בחוק נקבע כי בת ום ארבע השנים הראשונות של תקופת הזיכיון תקיים המועצה הליך בדיקה שבו תבחן אם מילא בעל הזיכיון בתקופה האמורה את הוראות החוק, את כללי המועצה ואת תנאי הזיכיון; מצאה המועצה כי בעל הזיכיון הפר את הוראות הדין, אך חומרת ההפרה אינה מצדיקה לדעתה את ביטול הזיכיון, תורה לו המועצה כיצד לתקן את ההפרות ביתרת תקופת הזיכיון.
החוק מסמיך את המועצה להתיר לבעל הזיכיון לקיים את התנאים וההתחייבויות שעליו למלא במהלך שנות הזיכיון השלישית והרביעית במועדים מאוחרים יותר שתקבע, יחולו עד תום תקופת ]המועצה[ "ובלבד שהמועדים הנידחים שתקבע הזיכיון הראשונה", קרי עד ינואר 2010 .
אם החליטה המועצה להתיר את הדחייה, היא .
32 לפי סעיף 54 (א) בחוק: ימים, לרבות ימים מסוימים בשבוע כפי שתקבע המועצה בזיכיון.
33 'חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס17 ), התשס"ב- 2002 .
34 'חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס32 ), התש"ע- 2010 .
35 'הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס32 ) (הארכה בתנאים של זיכיון לשידורי טלוויזיה הערוץ השלישי והסדר חובות), התש"ע- 2009 .
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 527 .
מוסמכת לדחות גם את מועד הליך הבדיקה בשנה אחת, לאחר תום שנת הזיכיון החמישית.
מתברר שרק בנובמבר 2006 , כעשרה חודשים לאחר שהסתיימה אמצע תקופת הזיכיון (בינואר 2006 ), החליטה המועצה כי "ב אופן עקרוני" היא תפעיל את סמכותה לדחות חלק ממחויבויותיו של בעל הזיכיון לגבי שנות הזיכיון השלישית והרביעית (בשנים 2004 -2005 ) ותאפשר לו למלאן עד 528 דוח שנתי61ב .
תום תקופת הזיכיון בינואר 2010 .
באותה ישיבה החליטה המועצה שמועד קיום הליך הבדיקה יידחה בשנה אחת, כלומר עד ינואר 2007 , מועד תום שנת הזיכיון החמישית.
לאחר כשישה חודשים, באוגוסט 2007 , מינתה המועצה ועדה בהשתתפות חלק מחבריה (להלן - ועדת הבדיקה או הוועדה) "שתדון תבחן ותגבש במכלול התחייבויותיה".
ממסמכי ]בעל הזיכיון [ המלצות למועצה בנושא עמידת הוועדה עולה כי היא החלה בדיוניה רק בדצמבר 2007.
נמצא כי אמנם המועצה קיבלה החלטה עקרונית לדחות את מחויבויותיו של בעל הזיכיון, אך לא מסרה לבעל הזיכיון פירוט של המחויבויות שמילוין יידחה ובאילו מועדים עליו למלאן.
במקביל לכך דחתה המועצה את מועד הבדיקה בשנה.
נמצא כי המועצה אף לא החלה בהליך הבדיקה מיד בתום שנת הזיכיון החמישית כפי שהחליטה, אלא רק כשישה חודשים לאחר מכן.
בישיבתה הראשונה של ועדת הבדיקה בדצמבר 2007 היא החליטה כי התקופה שבה ייבדק אם בעל הזיכיון עומד במחויבויותיו תהיה מתחילת שנת הזיכיון השלישית עד תום שנת הזיכיון החמישית.
עוד החלי טה הוועדה באותה ישיבה כי שלבי פעולתה יהיו כדלקמן: בשלב הראשון תקבל מהנהלת הרשות סקירה משפטית וסקירה בנוגע למידת עמידתו של בעל הזיכיון במחויבויותיו בתחום התכניות סוגה עילית ובתחום מחויבויותיו הכספיות ושימוע לנציגי בעל הזיכיון.
מסקירה מקצועית שנתנה הנהלת הרשות לוועדה בינואר 2008 עולה כי היא מצאה כי בעל הזיכיון לא עמד בהתחייבויותיו לשנים 2004 -2006 בתחום התוכן, וכי היקפן הכספי של המחויבויות שלא מולאו בתחום שידור תכניות סוגה עילית מסתכם בכ-103 מיליון ש"ח (היקף של279 .
נציגי האיגודים המקצועיים בתע שיית הקולנוע והטלוויזיה 36 (להלן- נציגי היוצרים) פנו לוועדת הבדיקה בינואר 2008 .
וביקשו להציג לפניה את עמדתם בפנייתם ציינו כי אי -עמידתו של בעל הזיכיון במחויבויותיו "פגעה קשות ביצירה הישראלית ולהמשך דרכה יש השפעה מכרעת על היוצרים בישראל".
נציגי האיגודים הוזמנ ו לישיבת הוועדה בפברואר 2008 .
מפרוטוקול הישיבה עולה כי נציגי היוצרים העריכו כי "ערוץ 10 יכול להשלים ולעמוד במחויבויות]בעל הזיכיון[ התוכן שלו לשנים 2004 - 2006 כולל ההשקעה בקולנוע בפריסה עד לסוף תקופת הזיכיון, ינואר 2010 ", וכי לדעתם על המועצה להימנע מלתת לבעל הזיכיון הקלות במילוי מחויבותו מחשש כי בעלי הזיכיונות לשידורים בערוץ 2 יבקשו הקלות דומות.
נציגי היוצרים הצהירו במכתב לוועדה מאותו חודש כי "התעשייה יכולה ומסוגלת לספק את כל הדרישות מערוץ 10 להשלמת חובותיו, זאת בנוסף לביצוע כל דרישות התוכן של ערוץ 2 , ערוצי הכבלים והלוויי ן והערוץ הראשון".
במאי 2008 הגישה הנהלת הרשות ליו"ר המועצה שלוש חוות דעת הנוגעות למידת עמידתו של בעל הזיכיון במחויבויותיו בתחומי התוכן והכספים וחוות דעת של היועמ"ש בנוגע להיבטים המשפטיים בעניין זה.
על פי חוות דעתו של היועמ"ש, המועצה מוסמ כת לקבוע, על סמך נימוקים שתציג ובהתבסס על חוות דעת .
36 פורום היוצרים הדוקומנטריים, איגוד מפיקי הקולנוע והט לוויזיה, איגוד שחקני המסך, אק"ט - איגוד עובדים בקולנוע ובטלוויזיה בישראל, איגוד הבמאים ואיגוד התסריטאים.
האיגודים משתפים פעולה כמטה ציבורי במאבק לקידום היצירה הישראלית ולקידום עניינם של היוצרים המאוגדים במסגרתם, בין היתר בעניין מילוי המחויבויות של בעלי הזי כיונות לשידורי טלוויזיה מסחריים לקיים הפקות מקומיות בטלוויזיה ולהשקיע בקולנוע.
נציגי איגוד העורכים לא היו בין הפונים לוועדה.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 529 .
מקצועית שתונח לפניה, כי היקף המחויבויות שיידרש בעל הזיכיון להשלים יהיה קטן מהיקף החוסרים שצבר.
עם זאת סבר היועמ"ש כי על המועצה להביא בחשבון לא רק את קשיי בעל הזיכיון אלא גם את העובדה כי מדובר למעשה ב"מחיקת חובות".
הנהלת הרשות המליצה לוועדה בחוות דעתה שלא לשלול את הזיכיון מבעל הזיכיון, ולדרוש ממנו להשלים עד מועד תום תקופת הזיכיון (כלומר עד ינואר 2010 ) לממן ולשדר תכניות סוגה עילית בהיקף של60 מיליון ש"ח בלבד, מתוך חוסר בהיקף של כ-103 מיליון ש"ח.
הנהלת הרשות העריכה כי בעל הזיכיון מסוגל להשלים הוצאה בהיקף כזה, וכי תעשיית הטלוויזיה מסוגלת לייצר את ההיקף האמור של תכניות סוגה עילית.
הנהלת הרשות ביססה את המלצתה על לוח השידורים של בעל הזיכיון לשנת 2008 שכלל את מחויבויותיו השוטפות והשלמה של תכניות סוגה עילית בסך כ -31.
8 מיליון ש"ח, כמחצית מסך ההשלמה המומלצת עד ינואר 2010.
בסוף מאי 2008 הציג דובר היוצרים במכתב ששלח ליו"ר הוועדה עמדה שונה מזו שהעלו נציגי היוצרים לוועדה בינואר אותה שנה ולפיה אם בעל הזיכיון יחתום בשבועות הקרובים על הסכמי פיתוח והפקה בהיקף של 60 מיליוןש"ח בגין חובות העבר, רובן המכריע של ההפקות ישודרו לא לפני השנים 2010 ו- 2011 .