HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם בפגישה שהתקיימה במז"פ עם ראש המעבדה לזיהוי ולהשוואה של ט"א ועם ראש היחידה לזיהוי חללים באוגוסט 2012 נמסר למשרד מבקר המדינה שכל עוד צה"ל לא יעביר למשטרה את כל אמצעי הזיהוי שנטל הנוגעים לנעדרים, הדבר עלול לפגוע ביכולת המשטרה לבצע באופן המיטבי את הפרויקט לזיהוי אלמונים ולאיתור נעדרים.
נוכח הדברים שהוצגו לעיל ראוי שהמשט רה, משרד המשפטים וצה"ל יבחנו מחדש את המקרים שבהם יועברו אמצעי זיהוי מהצבא למשטרה ואת הדרכים החוקיות להסדיר העברה כזאת.
צה"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 שאמצעי הזיהוי אשר ניטלים מחיילי צה"ל משמשים לזיהוי חללים בלבד ולא לשם איתור נעדרים בנסיבות שאינן צבאיות, ומחובתו לוודא כי לא נעשה באמצעי הזיהוי שימוש החורג מצורך זה.
כמו כן, במסגרת הפרויקט הוא סייע בבדיקת העתקי ט"א של אלמונים ובהשוואתם לנתונים הקיימים במאגר הצבאי, שכאמור העלתה חרס.
צה"ל הוסיף שהשאלת אמצעי הזיהוי שנטל למשטרה נעשית בהתאם לנוהל "השאלת אמצעי זיהוי לשם זיהוי חללים - שת"פ בין צה"ל למשטרת ישראל", שלפיו אמצעי זיהוי יושאל למשטרה כאשר היא ביססה חשד בדבר זהותה של גופה אלמונית.
השאלת אמצעי הזיהוי תיעשה בתנאי שיכולתו של צה"ל לעשות שימוש עתידי באמצעי הזיהוי לא תיפגע, שאמצעי הזיהוי ישמש אך ורק לזיהוי הגופה, ושיוצג צו של שופט המורה על השאלת אמצעי הזיהוי לצורך האמור.
אשר להעברת אמצעי הזיהוי הניטלים והשימוש האפשרי בהם, הוסיף צה"ל שראוי שנושא זה יוסדר בחקיקה ראשית.
לצורך זה הוא שוקד על גיבוש טיוטת תזכיר חוק, אשר יעגן את מכלול ההסדרים הנוגעים למאגר אמצעי הזיהוי הצבאיים.
לדבריו, יוסדר כך האיזון הראוי בין האינטרס הציבורי לזהות חללים, ובין ההגנה על פרטיותם של נותני אמצעי הזיהוי.
36 אמצעי הזיהוי שצה"ל נוטל מחיילים הם ט"א, צילומי שיניים ודגימות דם.
נטילת ט"א וצילומי שיניים מוסדרת בדין (סעיף 11 , התשמ"ו]נוסח משולב[ לחוק שירות בטחון- 1986 , ותקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי), התשמ"ט - 1989 ), ואילו דגימות הדם ניטלות בהסכמה של החייל בלבד.
יצוין כי דגימות הדם נשמרות במאגר של צה"ל ומפוענחות רק כאשר מתעורר צורך בזיהוי של חלל או באיתור נעדר.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי המשטרה רשאית לקבל מידע מצה"ל ומגופים אחרים ולהשוותו לנתוני הזיהוי של נעדרים ואלמונים הכלולים במאגר, על מנת לנסות לזהות את הנעדרים והאלמונים.
המשרד הוסיף שמחלקת ייעוץ וחקיקה בו מלווה את צה"ל בגיבוש תזכיר החוק האמור.
לדבריו, המטרה היא לחוקק חוק אשר יסדיר הן את אופן נטילת המשרד לביטחון הפנים 575 .
אמצעי הזיהוי והן את אופן שמירתם בצה"ל, ואשר בין היתר יקבע הוראות בעניין השימושים המותרים באמצעי הזיהוי ובעניין העברת נתוני הזיהוי מצה"ל לגופים חיצוניים כגון המשטרה.
תקצוב הפרויקט עם אישורו של תקציב הפרויקט לקראת סוף שנת 2010 , נאמדה עלותו בכ-4 מיליון ש"ח, וסוכם שמשרד הבריאות והמשרד לביטחון הפנים יממנו אותו שווה בשווה.
מפרוטוקול של דיון שהתקיים ביוני 2012 בראשות ראש אגף תכנון, ארגון, תקצוב ובקרה במשרד לביטחון הפנים (להלן - את"ב) ובהשתתפות נציגי המשטרה, משרד הבריאות והמכון עלה כי שלא כמו ההערכה הראשונית, יידרשו לצורך הפקת פרופילים גנטיים במסגרת הפרויקט 2 מיליון ש"ח בלבד.
נוכח זאת סיכם ראש את"ב שבהפרש בין הסכום שנקבע בהערכה הראשונית ובין הסכום האמור - הפרש בסך 2 מיליון ש"ח- יהיה אפשר לרכוש שני מכשירים שהגורמים המעורבים בטיפול זקוקים להם, ימומן הפרויקט עד המועד המוערך לסיומו - סוף שנת 2014 (מועד שבו המכון אמו ר לסיים את הפקתם של פרופילים גנטיים של אלמונים מאמצעי הזיהוי שברשותו), ואף תמומן הפקת פרופילים גנטיים של מקרים חדשים שהגיעו למכון בשנת 2011 ושיגיעו אליו בשנת 2012.
ואולם מפרוטוקול הדיון עולה שטרם הוסדר המימון לטיפול השוטף משנת 2013 ואילך, אף שלפי ההערכות י ש לטפל מדי שנה בשנה בכ - 30-40 מקרים חדשים.
בדיון האמור ציין ראש את"ב כי האחריות למימון הבדיקות השוטפות שהמכון נדרש לבצע מדי שנה בשנה מוטלת על משרד הבריאות, שהוא האחראי למכון, ולא על המשרד לביטחון הפנים, ויש להביא זאת בחשבון לקראת שנת 2013.
כדי להבטיח שהפעיל ות החשובה לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים, שננקטה ביזמת המשטרה והמכון, תימשך ברציפות ולא תיקטע, ראוי שהמשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות יסדירו בעוד מועד את המשך מימונה.
פיקוח על הליכי חקירה וגניזה של תיקים ועל ביעורם .
כאמור, חוליית נעדרים היא יחידת מטה מקצ ועית האחראית לפיקוח על פעולות תחנות המשטרה ולמתן הנחיות וייעוץ בכל הנוגע לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים.
קובץ נתונים ממוחשב על נעדרים ואלמונים כדי לעמוד במשימותיה חוליית נעדרים בין השאר מזינה למערכת נעדרים ואלמונים הממוחשבת שהיא מנהלת את הפרטים הידועים על הנעדר או האלמוני, לרבות סימנים מזהים, כמו מין, גיל, גובה, צבע ׂשער וצבע עיניים ופרטי זיהוי ייחודיים, כמו צלקות, מומים, שברים או קעקועים.
שימוש יעיל במידע הנאגר במערכת זו עשוי לסייע באיכון נעדרים או בזיהוי אלמונים, אם נמצאה התאמה בין פרטי נעדר לפרטי 576 דוח שנתי63ג .
המשרד לביטחון הפנים 577 .
בביקורת הקודמת הועלה שהתשתית הטכנולוגית של המערכת הממוחשבת ששימשה את חוליית נעדרים, תשתית שהוקמה עוד בשנת 2000 , הייתה ישנה ולא משוכללת ונוהלה בנפרד ממערכת פל"א של המשטרה.
החוליה לא יכלה לבצע חיפוש מתקדם במערכת זו, ונאלצה לעשות חיפוש פרטני באמצעות תפריט שאילתות הנכלל במערכת.
במעקב עלה כי במסגרת דיונים מקצועיים על כלל הפיתוחים הנדרשים באח"ם לא ניתנה העדפה לפיתוח המערכת ואף לא לפיתוח מנשק בין המערכת ובין מערכת פל"א של המשטרה; זאת למרות פניותיו של ראש חוליית נעדרים לרמ"ד סיוע חקירתי במאי 2011 , שבהן הועלה הצורך בשדרוג המערכת ובבניית מנשקים למערכות ממוחשבות אחרות של המשטרה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסרה המשטרה כי שדרוג מערכת המחשוב כרוך בעלויות גבוהות, ובמסגרת כלל הצרכים לא ניתנה לו העדפה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שהימנעותה משדרוג התשתית הטכנולוגית הישנה של מערכת הנעדרים והאלמונים אינה עולה בקנה אחד עם קביעת ראש אח"ם משנת 2009 שנושא איתור הנעדרים וזיהוי האלמונים הוא חשוב ביותר ויש לפעול לקדמו .
לפיכך ראוי שהמשטרה תחזור ותבחן מתן עדיפות גם למחשוב המערכת, שהיא התשתית לעבודת החוליה והמפתח לאיכות עבודתה בתחום עתיר טכנולוגיה זה הנתון לאחריותה.
עדכון הפקודה והנוהל בביקורת הקודמת הועלה שהפקודה העוסקת בטיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים לא עודכנה ולא התאימה למבנה הארגוני הקיים של המשטרה, אף שכבר נקבע בעבר שיש לעדכן את הפקודה לכל המאוחר עד דצמבר 2007 .
כמו כן עלה שהנוהל לא עודכן, שניתנו בו הנחיות מפורטות לטיפול בנעדרים בלבד, ושהיו חסרות בו בין השאר הנחיות לטיפול באלמונים.
בתשובתה לביקורת הקודמת מסרה המשטרה כי עדכון הפקודה נדחה בשל מתן עדיפות לפעולות מבצעיות אחרות שנועדו לקדם את הטיפול באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים, וכי הלקחים שיופקו בעקבות פעולות אלה יסייעו לגיבוש הנחיות מושכלות וברורות בנושא שיועלו על הכתב.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כ י הפקודה והנוהל היו אמורים להתעדכן לכל המאוחר בדצמבר 2007 , וכי אי-עדכונם פוגם בפעילות השוטפת של תחנות המשטרה ובאיכותה ומביא לעתים לידי התמשכותן של פעולות החקירה ללא צורך.
עוד נקבע בביקורת הקודמת כי ראוי שחוליית נעדרים תפעל לעדכון הפקודה והנוהל בהקדם האפשרי וללא דיחוי.
במעקב הועלה שבסוף שנת 2011 עדכנה חטיבת החקירות את הנוהל וכללה בו בין השאר הנחיות מפורטות בעניין אופן הטיפול באלמונים.
ואולם במועד סיום המעקב נמצא כי הפקודה טרם עודכנה, אף שפקודות המשטרה37 הן בגדר תקנות המחייבות אותה, והנוהל אמור להיקבע בהתאם להוראות הפקודה.
ראוי שהמשטרה תפעל לעדכון הפקודה בהקדם האפשרי וללא דיחוי.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 שהפקודה לא עודכנה היות שהעדכון אמור להתבסס על הלקחים שיופקו בעקבות יישום הפרויקט "לכל אלמוני יש שם".
בעקבות לקחים שכבר הופקו כאמור עו דכן נוהל חטיבת החקירות, והתחזית היא שהפקודה תעודכן בחצי הראשון של שנת 2013.
מיצוי החקירה כאמור, טיב הפעולות שנוקטות תחנות המשטרה ועיתוין עשויים להשפיע על הסיכוי לזהות אלמוני או לאכן נעדר ואף להציל את חייו.
על פי הפקודה, כדי לאתר נעדר ולזהות אלמוני על תחנות המשטרה לבצע פעולות חקירה לפי נסיבות האירוע ולהמשיך במאמצי האיתור והזיהוי במשך חמש שנים ברציפות.
הנוהל כניסוחו בעת הביקורת הקודמת פירט את פעולות החקירה שיש לבצע במסגרת טיפול מתמשך בתיקי נעדרים.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת שאף כי לא היה נוהל שפירט באופן דומה את הפעולות שיש לבצע בחקירה לזיהוי אלמונים, היה מקום ששימוש באמצעי חקירה בסיסיים, המפורטים בנוהל האמור ובשינויים המתחייבים, ינחו את תחנות המשטרה במסגרת טיפול מתמשך בתיקי אלמונים.
הממצאים שהועלו בביקורת הקודמת לימדו שבכל התיקים שנבדקו לא מיצו תחנות המשטרה אמצעי חקירה חשובים העומדים לרשותן.
כמו כן, הועלו כשלים בשימוש באמצעים השונים, למשל יש שלא נגבו עדויות אף שהממונים על החקירה הורו לגבותן; יש שלא נעשתה פנייה לגורמי מודיעין לחיפוש מידע כנדרש בנוהל; יש שלא נעשה שימוש באיכון טלפון סלולרי או בקבלת מידע על שיחות נכנסות ויוצאות מטלפון; ויש שלא טופלו, כנדרש בנוהל, חפצים שנמצאו אצל האלמונים, אף שהם עשויים היו לסייע בזיהוים.
כמו כן, על פי הנוהל, כשמדובר בתיקים שחקירתם מורכבת ומתמשכת38 יש לקיים הערכות מצב תכופות בעניינם כדי להחליט אילו צעדים יש לנקוט בנושא ומה מידת דחיפותם.
ואולם לגבי 30 (88% ) מ -34 התיקים שנבדקו בביקורת הקודמת הועלה כי לא נעשו בעניינם הערכות מצב בתכיפות הראויה - לגבי 23 (77% ) מ -30 התיקים האמורים לא נעשו הערכות מצב במשך שנה או יותר, ולגבי חלק מהתיקים הן לא נעשו אף .
37 על פי סעיף 9 א לפקודת המשטרה יקבע המפכ"ל באישור השר הוראות כלליות שייכללו בהן עקרונות בעניין ארגון המשטרה, סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בה והבטחת פעולתה התקינה הנקראות הוראות המשטרה; המפכ"ל יקבע פקודות כלליות שייכללו בהן פרטים בנושאים האמורים לעיל הנקראות פקודות המטה הארצי.
כל אגף במשטרה רשאי לקבוע נהלים הנוגעים לתחומי עבודתו.
38 נוהל הטיפול בנעדרים ואלמונים סעיף2'ב3 .
", בפרק" הטיפול בתיק נעדרים המשרד לביטחון הפנים 579 .
במשך שנתיים עד ארבע שנים ויותר.
דהיינו המשטרה לא בדקה עד כמה מועילה החקירה שבוצעה, ולא נבחנו כיווני חקירה אפשריים אחרים.
ראש חטיבת החקירות (להלן - רח"ט החקירות) מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 כי לאחר הביקורת הקודמת, במסגרת אימון תחנות המשטרה, ניתנה בשנים 2010 -2011 לכלל השוטרים המבצע יים הדרכה בנושאים הנוגעים לטיפול בנעדרים ואלמונים ונבנה מערך שיעור מיוחד הכולל 580 דוח שנתי63ג .
דוגמאות שנועד לרענן ולעדכן את הידע שלהם בטיפול בנושא זה.
לדבריו, מחוזות המשטרה, המנחים את התחנות ומפקחים על עבודתן, נוהגים לקיים ישיבות תקופתיות בנוגע למצב הטיפול בתיקים.
עם ז את, הוא הורה למטה החטיבה להנחות את מחוזות המשטרה בדבר הצורך לעשות בדיקות מצב תקופתיות בנוגע לטיפול בתיקי נעדרים ואלמונים.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי מפקדי היחידות המטפלים בתיקים מודעים לכלים ולאמצעים העומדים לרשותם ועושים בהם שימו ש לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים בהתאם לרמת הסיכון.
לדברי המשטרה, הערכת מצב, או ליתר דיוק "הערכת איום 39 ", נוגעת לתיקי נעדרים בלבד, מטרתה לקבל מידע על גורלם והיא משמעותית לזמן קצר מרגע ההודעה על ההיעדרות.
בהערכת המצב מתקבלים לעתים סימנים לגבי גורל הנעדר שלפיהם אין מקום לקיים הערכות איום, ויש לפעול בהתאם להנחיות חקירה מפורטות של הממונים.
לפיכך אין מקום לקבוע הוראה לבצע הערכות איום קבועות וסדורות בכל תיקי הנעדרים והאלמונים עד לשלב גניזת התיק.
עם זאת, מסרה המשטרה שרח"ט החקירות קבע ביולי 2012 הנחייה שלפיה יש לקיים בדיקות מצב בתיקים הנדונים פעם בחצי שנה, לצורך פיקוח של פיקוד המשטרה.
גניזה וביעור של תיקי נעדרים ואלמונים על פי הפקודה, על תחנת משטרה לחקור תיק של נעדר שלא אוכן או תיק של אלמוני שלא זוהה במשך חמש שנים מהמועד שבו התקבלה ההודעה על ההיעדרות או מיום מציאת ה אלמוני.
אם לא בוצעו זיהוי ואיכון בתום אותן חמש שנים, ומפקד התחנה שחקרה סבור כי מוצו כל אפשרויות החקירה, ייגנז התיק40 בארכיון שבמטה הארצי של המשטרה (להלן - מטא"ר), על פי ההליך והתנאים שנקבעו בפקודה, ולאחר אישורו של רח"ט חקירות.
חקירה בעניינו של תיק גנוז תחודש כאשר יתקבל מידע חדש או יתגלו דרכי חקירה שלא נבדקו בעבר.
תיק שנגנז במטא"ר יבוער רק בתום 50 שנה ממועד ההיעדרות או מיום מציאת האלמוני ובאישורו של רח"ט חקירות.
על פי הנקבע בפקודה, אם יתקבל מידע חדש או יתגלו דרכי חקירה שלא נבדקו בעבר, אפשר לחדש את החקירה בעניינו של נעדר בתוך 50 שנה ממועד ההודעה על ההיעדרות, ורק לאחר 50 ;שנה יבוער התיק לעומת זאת, על פי הנקבע בפקודה ובנוהל - אם נמצאו עצמות או שלד לאחר יותר מ -20 שנה ממועד המוות, היחידה החוקרת לא תפתח תיק ולא תנהל חקירה בנושא41.
39 Threat Assessment 40 .
תיק של אלמוני שעדיין חי לא ייגנז עד שייוודע למשטרה על מותו 41 סעיף4'ו5 לפקודה וסעיף1'ז5 לנוהל הטיפול בנעדרים ואלמונים, בפרק הדן בטיפול בתיקי אלמונים.
המשרד לביטחון הפנים 581 .
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח אמצעי החקירה והפיתוחים המדעיים הקיימים והמשתכללים מפעם לפעם, המאפשרים זיהוי אלמונים באמצעים שלא היו ידועים קודם לכן, ראוי שהמשטרה תבחן מחדש את האפשרות לשנות את ההנחיה האמורה הן בפקודה והן בנוהל, ולקבוע שהתיק ייפתח והמקרה ייחקר גם אם העצמות או השלד נמצאו יותר מ-20 שנה לאחר מועד המוות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסרה המשטרה כי הנוהל נקבע בכפוף להוראות החוק הדן בהתיישנות עברה.
כן מסרה המשטרה שאח"ם לא נדרש עד כה להתמודד עם הסוגיה, 582 דוח שנתי63ג .
מאחר ששלדים שנמצאו לאחר 20 שנה הוגדרו שלדים ארכאולוגיים.
לפיכך מסרה המשטרה שהיא תבחן את העיקרון שנקבע בנוהל ובהתאם האגף יבחן אם יש לעדכן את הפקודה והנהלים.
בהתאם לפקודה, חוליית נעדרים מבצעת בדיקה בתיק לפני העברתו לרח"ט חקירות ומצרפת המלצה לגניזתו.
החוליה בודקת בין היתר אם תחנת המשטרה שטיפלה בתיק צריכה לבצע השלמות לחקירה, כמו לקיחת דגימות DNA מקרובי משפחה.
במקרים אלו מוחזר התיק לתחנת המשטרה, ורק לאחר השלמת הנדרש הוא מועבר, בצירוף המלצתה של החוליה לגניזתו, לרח"ט חקירות לאישור גניזה.
בביקורת הקודמת נמצא כי בדיקת קובץ נעדרים ואלמונים 42 שניהלה החוליה העלתה כי יותר מ-%60 מהתיקים שנפתחו בשנים 2003- 1962 והיו אמורים להיגנז43 ,טרם נגנזו ועשרות תיקים שהגיע מועד גניזתם לא הועברו מתחנות המשטרה לחוליה אלא בוערו בתחנות עצמן, שלא לפי הוראות הפקודה והנוהל.
מניתוח נתונים שעשה משרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 במסגרת המעקב בנוגע לטיפול החוליה בגניזת ה תיקים של הנעדרים והאלמונים שהיו רשומים בקבצים שהתקבלו מהחוליה, עלה ש -354 (70% ) מ -508 תיקי הנעדרים נגנזו בארכיון במטא"ר, ו -154 (30% ) תיקים היו פתוחים.
אשר לתיקי אלמונים - 235 (49% ) מ -482 התיקים נגנזו בארכיון במטא"ר ו-247 (51% ) תיקים היו פתוחים.
בסך הכול היו פתוחים 401 (41% ) מ- 990 .
תיקי נעדרים ואלמונים שהיו רשומים בחוליה אשר ל -401 התיקים הפתוחים, ב -134 ( מהם50 תיקי נעדרים ו -84 תיקי אלמונים) טרם עברו חמש השנים האמורות, או שהנעדר אוכן והאלמוני זוהה אך הטיפול בתיק לא הסתיים; ב -108 ( מהם62 תיקי נעדרים ו -46 תיקיאלמונים) נרשם שהם נאספו מתחנות המשטרה והם נמצאים ברשות החוליה; ב -16 מהם (13 תיקי נעדרים ו -3 תיקי אלמונים) נרשם שמדובר בתיקי רצח שנמצאים בחקירה; וב-2 מהם (של נעדרים) דווח שהם לא אותרו וקצין בודק בחן את הסיבות לכך.
אשר ל -141 (35% ,) התיקים הפתוחים הנותרים 27 (7% מכלל401 התיקים הפתוחים) מהם הם תיקי נעדרים ו-114 (28% מכלל401 התיקים הפתוחים) הם תיקי אלמונים, כמתואר להלן: (א) לגבי 14 ( תיקים4 תיקי נעדרים ו -10 )תיקי אלמונים - אף שעוד במרץ 2011 , כשנה וחצי לפני מועד סיום המעקב, ביקשה החוליה מתחנות המשטרה שיעבירו לה את התיק (לגבי חלק מהתיקים הוגשה בקשה גם קודם לכן - במאי 2010 ), רק סמוך למועד סיום המעקב ציין ראש החוליה כי יש להמליץ שקצין בודק יבחן מדוע תיקים אלה לא אותרו.
42 לפי נתונים המעודכנים לאמצע יוני 2009.
43 למעט התיקים שהחקירה בעניינם עדיין לא מוצתה או שבעלי התפקידים המפורטים בפקודה טרם המליצו על גניזת התיק.
)(ב לגבי 58 ( תיקים אחרים3 תיקי נעדרים ו-55 )תיקי אלמונים- עוד במאי 2010 , יותר משנתיים לפני מועד סיום המעקב, ביקשה החוליה מתחנות המשטרה להעביר לה 54 מהם, ואף חזרה וביקשה במרץ 2011 , כשנה וחצי לפני מועד סיום המעקב, להעביר לה50 מהם.
באותה פנייה (במרץ 2011 ) ביקשה החוליה להעביר לה שני תיקים נוספים שלא נכללו בבקשתה ממאי 2010 , ובמועדים אחרים ביקשה להעביר לה שני תיקים אחרים שלא נכללו בבקשתה זו.
ואולם במועד סיום המעקב, יותר משנתיים לאחר שביקשה החוליה לראשונה את רוב התיקים, היא לא קיבלה אותם וממילא טרם סיימה לברר מה עלה בגורלם וגם לא ציינה אם ימונה קצין בודק לבירור העניין.
(ג) לגבי 69 ( התיקים הנותרים20 תיקי נעדרים ו -49 ,)תיקי אלמונים החוליה טרם פעלה לאסוף אותם מתחנות המשטרה, אף ש-53 ( מהם13 תיקי נעדרים ו-40 תיקי אלמונים) נפתחו לפני שנת 200744 (חלקם נפתחו אף בתחילת שנות האלפיים), ועוד 9 מהם אמנם נפתחו בשנים 2008 - 2011 , אולם מועד תחילת ההיעדרות או מציאת האלמוני היו שנים קודם לכן.
הממצאים מלמדים כי ב -35% מתיקי הנעדרים והאלמונים הפתוחים הרשומים בחוליית נעדרים היו כשלים בקידום הליך גניזתם בידי החוליה.
עוד עלה ש -28% מהתיקים הפתוחים שבעניינם היו הכשלים היו תיקי אלמונים, ואילו 7% מהם בלבד היו תיקי נעדרים- מכאן שהכשל בטיפול בתיקי אלמונים חמור יותר מזה שבתיקי נעדרים.
עוד בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה שהבקרה בעניינם של התיקים שאינם מועברים במועד לחוליה מתבצעת באיחור רב, וכי בחלק מהמקרים שבהם מתגלים כשלים בטיפולן של תחנות המשטרה בתיק, לא ניתן עוד לבצע השלמות בחקירה ולהביא למיצויה.
מניתוח הנתונים כאמור עלה שבאוגוסט 2012 נמצאו בחוליה108 (27% ) מ-401 ( תיקי הנעדרים והאלמונים הפתוחים62 תיקי נעדרים ו-46 תיקי אלמונים), והם טרם נגנזו.
יצוין שעצם הימצאם של התיקים בחוליה אין בו די, ויש בכך תועלת רק אם החוליה עשתה בקרה על תיק ים אלה, בדקה שאין צורך לבצע השלמות בחקירתם והשלימה את הליך גניזתם.
הדחיפות והחשיבות שבאיסוף התיקים מתחנות המשטרה והעברתם לחוליה עולה גם נוכח ממצאי הביקורת הקודמת, שלפיהם עשרות תיקים שהגיע מועד גניזתם לא הועברו מתחנות המשטרה לחוליה אלא בוערו בתחנות עצמן, שלא לפי הוראות הפקודה והנוהל.
העיכוב בטיפול החוליה באיסוף התיקים יכול לאפשר כשל של ביעור תיקים לפני שהגיע הזמן לכך גם במעקב הנוכחי.
נוכח הממצאים שהועלו בנוגע לטיפול החוליה בנושא זה, ראוי שהיא תפעל ביתר שאת לאיסוף התיקים שהגיע מועד גניזתם, תקדים ככל הניתן את ביצוע הבקרה עליהם, תבחן אם לא נדרשות השלמות בחקירתם ותשלים את הליך גניזתם.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 שמאז הביקורת הקודמת פעלה חוליית נעדרים לאיסוף תיקי החקירה שהגיע זמן גניזתם ושלחה לתחנות המשטרה תזכורות בנושא.
כן מסרה המשטרה שבמערכת פל"א נקבעו מגבלות כדי למנוע ביעור תיקים בניגוד להנחיות, ושליחידות החקירה הופץ חוזר בנוגע לגניזת התיקים ולמניעת ביעורם.
המשטרה הוסיפה שלגבי 48 תיקים שבוערו או שלא אותרו בתחנות ולא נמסרו לחוליית נעדרים, הנחה פיקוד אח"ם את סגני ממוני מחוזות המשטרה למנות להם קצינים בודקים.
אשר לבקרת הטיפול בתיקים, מסרה המשטרה שהחוליה משקיעה בנושא מאמצים רבים.
לדברי המשטרה, במהלך העבודה השנתית מבצעת החוליה בקרות ביחידות .
44 7 תיקים נוספים נפתחו בשנת 2007.
החקירה, ובהן נבדקים תהליכי העבודה, איכות החקירה וקיום הנהלים בנוגע לטיפול היחידות בתיקים הפרטניים, ואם קיים צורך החוליה ממליצה לבצע השלמות חקירה.
המשטרה הוסיפה שבעקבות בקרות שעשתה החוליה בתיקים שהועברו אליה לגניזה, הוחזרו עשרות מהם ליחידות החקירה להשלמה, ובמרביתם בוצעה ההשלמה כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אף שפירטה בתשובתה פעולות שונות שנקטה החוליה הן בבקרה על התיקים והן בטיפולה בגניזתם ובמניעת ביעורם, הממצאים שהועלו במעקב מצביעים על עיכוב הטיפול בנושאים אלו.
ראוי אפוא שהמשטרה תתמיד במאמציה לשפר את טיפולה בנושאים אלה.
לא ניתן להמעיט בחשיבות של איתור נעדרים וזיהוי אלמונים, עניינים שהם בגדר דיני נפשות ממש.
נוסף על האינטרס המובן של משפחות הנעדרים, המייחלות לכל פיסת מידע הקשורה בגורל יקיריהן שנעלמו, יש להביא בחשבון את המשמעות המשפטית של איתור נעדרים וזיהוי אלמונים בכל הנוגע לענייני המעמד האישי של בני זוג, כמו עגינות וממזרות, לענייני ירושה וכיוצא באלה.
במועד סיום המעקב היו רשומים במשטרה 482 אלמונים שטרם זוהו ו- 508 נעדרים שלא אותרו.
שלוש שנים לאחר הביקורת הקודמת נמצא במעקב כי המשטרה, בשיתוף המרכז הלאומי לרפואה משפטית הפועל מטעם משרד הבריאות, (להלן - המכון) קידמו פרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים, נושא שקודם לכן לא הושם דגש על הטיפול בו, ומשנת 2010 ועד מועד סיום המעקב באוגוסט 2012 זוהו38 ,אלמונים.
כמו כן תוקנו כמה מהליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
עם זאת, הועלו במעקב ליקויים בטיפולה של המשטרה בנושאים הקשורים לפרויקט - היא לא דאגה שמאגר הנתונים לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים שבאחריותה יהיה מלא, היא לא פעלה לאסוף אמצעי זיהוי ב - 157 (70% ) מ-223 ,תיקי הנעדרים שבהם אין פרופיל גנטי הנוגע לנעדר ואף לא קבעה מדיניות בנוגע לאיסוף אמצעי זיהוי מלפחות 33% מהאלמונים שנקברו ואין לגביהם דגימה ביולוגית זמינה.
כמו כן נמצא שחלק מהליקויים בנושאים אחרים שהועלו עוד בביקורת הקודמת טרם תוקנו, וכי הטיפול בליקויים נוספים לא מוצה.
על המשטרה והמכון להקפיד לדווח זה לזה על המידע שבידם כדי להבטיח את שלמותו ומהימנותו של מאגר נעדרים ואלמונים, וכן להקפיד לפעול על פי הוראות החוק בכל הנוגע למחיקת נתוני זיהוי מהמאגר ולביעור אמצעי הזיהוי שמהם הופקו.
כן עליהם להסדיר בנהלים את שיתוף הפעולה בכל הקשור לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים.
ראוי שהמשטרה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות יבחנו אם יש מקום לשנות את ההליכים כדי להבטיח שנתוני המאגר במשטרה יהיו מלאים, וכן שהמשטרה תסדיר עם המשרד לביטחון הפנים ועם משרד הבריאות את המשך המימון של הטיפול בתיקים חדשים שייפתחו משנת 2013 ואילך.
כן ראוי שהמשטרה, משרד המשפטים וצה"ל יבחנו מחדש את המקרים שבהם יועברו אמצעי זיהוי מהצבא למשטרה ואת הדרכים החוקיות להסדיר העברה כזאת.
על החוליה להקפיד שהמידע שהיא מרכזת על נעדרים ואלמונים יהיה שלם, מלא ואמין.
על המשטרה אף לפנות בהקדם למשפחות הנעדרים שטרם נאספו מהן אמצעים לצורך הפקת פרופיל גנטי ואף לקבוע מדיניות בנוגע ללקיחת אמצעי זיהוי מאלמונים שנקברו - כל זאת כדי למצות את הפרויקט שבו החלה.
על המשטרה גם לקדם ולשפר את אופן טיפולה בגניזת תיקי נעדרים ואלמונים, כדי להבטיח שהחקירה בעניינם תגיע למיצוי, וכדי למנוע את ביעורם של תיקים לפני שהגיע הזמן לכך ושלא על פי הפקודה והנוהל.
כמו כן, ראוי שהמשטרה תפעל לשיפור התשתית הטכנולוגית כדי לאפשר הצלבת נתונים יעילה לצורך איכון נעדרים וזיהוי אלמונים, ותדאג בהקדם לעדכון של הפקודה בנושא זה.
מבקר המדינה מוסיף כי קביעת המשטרה שנושא נעדרים ואלמונים הוא אחד הנושאים החשובים שיש לקדמם היא חשובה מאד, והשילוב של פעילותה ופעילות המכון עם הטכנולוגיה המתפתחת מקדם את זיהוים של אלמונים ונעדרים שלא אותרו.
על המשטרה והמכון להמשיך בפעילות זו ולרתום טכנולוגיות מתפתחות נוספות למאמץ המתמשך בזיהוי אלמונים ובאיתור נעדרים.
לאחר השרפה שפרצה בכרמל בדצמבר 2010 ובה נספו44 אנשים, ודוח מבקר המדינה שפורסם בנדון, 15 קיבלה הכנסת ב - 25.
12 , כחלק מהרפורמה במערך הכבאות, את חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב- 2012 (להלן- חוק רשות הכבאות הארצית או החוק החדש).
החוק החדש פורסם ברשומות ב - 8.
מטרת החוק החדש היא להסדיר את קיומם של שירותי כבאות והצלה במדינה לשם הצלת חיי אדם ורכוש, הגברת הבטיחות באש, כיבוי דלקות ומניעתן.
על פי הוראת החוק החדש תוקם הרשות הארצית לכבאות והצלה במשרד לביטחון .
15 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על השרפה בכרמל - דצמבר 2010 מחדלים, כשלים ומסקנות ( 2012.
) המשרד לביטחון הפנים 577 .
הפנים כרשות ממלכתית ארצית.
יום כינון הרשות נקבע לשישה חודשים מיום פרסומו, דהיינו ב- 8.
ביום זה יבוטל חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959 (להלן- החוק, חוק שירותי הכבאות) שהסדיר את מבנה שירותי הכבאות וההצלה במדינת ישראל, תפקידם ואופן פעילותם עד כה.
במועד זה יבוטלו 578 דוח שנתי63ג .
גם איגודי הערים לכבאות ויחדלו מלהיות ישות משפטית.
במקומם יוקם מערך כבאות במבנה חדש בהתאם להוראות נציב הכבאות וההצלה שיגדירו את מבנה הרשות, יחידות הרשות ופריסתן למחוזות.
הביקורת בדוח זה חלה על התקופה שלפני קבלת החוק החדש בכנסת 16 , ולכן ההוראות הרלוונטיות לגביה הן ההוראות של חוק שירותי הכבאות.
עם זאת, תקפות הממצאים נותרת בעינה ואף מקבלת משנה תוקף, שכן הממצאים מתווים את הדרך לשינויים המתבקשים.
המסקנות וההמלצות של משרד מבקר המדינה בדוח זה אמורות לשמש את הרשות הארצית לכבאות והצלה שתכונן על פי החוק החדש, כבסיס לגיבוש התפישה העתידית בנושא מניעת דלקות וליישום השינוי הארגוני-תפעולי במערך הכבאות.
עם הקמת הרשות הארצית לכבאות והצלה עליה להכיר וללמוד את הליקויים שהביקורת הצביעה עליהם, לתקנם וליישם את ההמלצות הכלולות בדוח זה.
עד ינואר 2011 הופקד משרד הפנים על ביצוע החוק.
בינואר 2011 , בעקבות השרפה בכרמל, החליטה הממשלה 17 להעביר את האחריות לביצועו לידי השר לביטחון הפנים (להלן - השר לבט"פ).
עד הקמתה של הרשות הארצית לכבאות והצלה היו רשויות הכבאות וההצלה (להלן - רשויות כבאות או שירותי כבאות), גופים מוניציפליים שפעלו על פי החוק.
בסך הכול פעלו ברחבי הארץ 24 רשויות כבאות: 20 מהן במסגרת איגודי ערים לשירותי כבאות, וארבע הרשויות האחרות פעלו במסגרת הרשות המקומית (להלן ביחד - איגודי כבאות או איגודים).
הן על פי החוק והן על פי החוק החדש ממונה מערך הכבאות על הבטחת שירותי הכבאות לכיבוי דלקות ומניעתן או האטת התפשטותן, וכן על הצלת נפש ורכוש.
לשם כך הסמיך החוק את איגודי הכבאות להקים ולהחזיק בתחום אחריותם יחידה או יחידות של כבאים, ובכלל זה למנות מפקד לכל אחד משירותי הכבאות (להלן - מפקד השירות).
עד כינונה של הרשות הארצית לכבאות והצלה במשרד לביטחון הפנים (להלן - לבט"פ), פועל המשרד לבט"פ בתחום כיבוי האש באמצעות נציבות שירותי הכבאות וההצלה (להלן - הנציבות).
בראש הנציבות עומד נציב כבאות והצלה (להלן - הנציב), והוא אחראי, בין היתר, לניהולה ולקיום משימותיה.
בהתאם לחוק ולתקנותיו18 , הנציב משמש מפקח כבאות ראשי (להלן- מכ"ר), ובתוקף סמכויותיו ותפקידיו עליו לפקח על פעולות רשויות הכבאות , להורות להן כיצד לפעול ולדרוש מהן דין וחשבון בנושאי כוח אדם וציוד כיבוי.
מיוני 2002 ועד אפריל 2011 כיהן בתפקיד הנציב רב-טפסר שמעון רומח (להלן - הנציב דאז).
החל במאי 2011 מכהן בתפקיד רב- טפסר שחר איילון.
מדי שנה בשנה מתרחשים עשרות אלפי אירועי שרפה במבנים ובשטחים פתוחים הגורמים אבדות בנפש, נזק לרכוש ופגיעה קשה בטבע.
היקף הנזקים כתוצאה מאירועים אלו נאמד בעשרות מיליוני ש"ח.
"שרפות מלוות את האדם מקדמת דנא.
בעבר הרחוק, הן היו מלוות במספר אדיר של נפגעים ובנזקים כלכליים עצומים.
פגיעתן האיומה רוסנה במשך השנים על ידי הקמת מערכים צפופים של שירותי כבאות משוכללים, תקנות בנייה ותקנות בטיחות אש מרשמיות ( prescriptive ) .
16 כאמור, החוק התקבל ביולי 2012.
17 'החלטת ממשלה מס 2699.
18 תקנות שירותי הכבאות (סמכויות מפקח כבאות ראשי), התשל"ב - 1972 .
לפי החוק החדש תקנות אלה יעמדו בתוקף עד יום כינון הרשות הארצית לכבאות והצלה, אלא אם כן בוטלו או שונו קודם לכן בידי השר.
המשרד לביטחון הפנים 579 .
קשיחות, שכללו פירוט מלא שלאמצעים מוגדרים להבטחת בטיחות אש" 19 .
סיכוני אש הם מהסיכונים העיקריים האורבים לבאי מבנים המשמשים את הציבור.
לפיכך, לצד הצורך בכיבוי האש לאחר פריצתה קיים הצורך למנעה.
מניעת שרפות מחייבת ביצוע פעולות מקדימות לפני פרוץ השרפה .
19 'פרופמיכאל פורה , פרופ' רחל בקר ואינג' שמואל נתנאל, "בטיחות באש", בתוך : בחינת הבנייה לגובה סקר ספרות, כרך ב' - היבטים הנדסיים וכלכליים, (ינואר 2001 '), עמ 42-111 , משרד הפנים- מינהל התכנון.
שמטרתן להקטין את הסיכוי לפריצתה ולה אט את התפשטותה לאחר שפרצה.
מניעת אש והאטת התפשטותה מושגת הן באמצעות פעולות שגרתיות של תחזוקה שוטפת, והן באמצעות פעולות ארוכות טווח כגון התראה מפני פריצת שרפה, שימוש בחומרים עמידי אש, יצירת דרכי מילוט, שילוב מערכות לשחרור עשן וחום ויצירת נגישות נוחה לשירותי הכבאות בבואם לכבות שרפות20 .