HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
38 א' צימרינג וע' מואב, האם חוק עידוד השקעות הון תורם לכלכלה ולחברה ומשיג את מטרותיו המוצהרות?
39 בנק ישראל, חטיבת המחקר, התמסורת משער החליפין למחירים (דצמבר 2018 '), עמ40 .
אלא אם יש נסיבות חריגות המצדיקות סטייה מכך .
41 כדי שהחלטות בעניין זה יתקבלו ללא מעורבות של בעלי עניין וללא חשש לניגוד אינטרסים.
בפרט בענפי המסחר והבינוי ובענפי תעשייה המאופיינים בעצימות טכנולוגית נמוכה .
43 בנק ישראל, חטיבת המחקר, העלאת רמת החיים בישראל באמצעות הגדלת פריון העבודה (אוגוסט 2019 ,) .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים12: התפתחות הסחר הבין-לאומי של מדינת ישראל בסחורות .
ובשירותים, במיליארדי דולרים* .
יצוא שירותים שירותים .
* תרשים יצוא שירותים מציג את השינויים בקטגוריות המרכזיות.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב מהתרשים עולה כי בשני העשורים האחרונים חל גידול של כ -20 מיליארדי דולרים במאזן .
השירותים, בעיקר בעקבות התרחבות יצוא שירותי מחשוב – מ- 7.
3 מיליארדי דולרים ב-2013 לכ- .
6 מיליארדי דולרים ב-2019 .
בתוך כך, בשני העשוריםהאחרונים גדל יצוא השירותים בכ -40 .
מיליארדי דולרים, ואילו יבוא השירותים גדל רק בכ-20 מיליארדי דולרים.
התכווץ מאזן הסחורות בהיקף של כ -20 מיליארדי דולרים בעקבות גידול תואם בסחורות .
המיובאות, ואילו בהיקף הסחורות המיוצאות, המיוחסות בעיקר לענפי התעשייה, הכרייה .
והחציבה כמעט ולא חל שינוי.
במחקרים שנערכו בישראל נמצא, ככלל, שפיחות של 1% מרחיב את היצוא בכ-0.
,נקודות אחוז ולחלופין ייסוף בשיעור דומה פועל לצמצום היצוא באותו האופן.
במחקר שפרסם בנק ישראל במרץ 2017 נמצא כי שער החליפין משפ יע על היצוא בענפי .
התעשייה, בפרט באלו המעורבים טכנולוגית, יותר מאשר בענפי השירותים 44.
ממחקר חטיבת המחקר בבנק ישראל במרץ2017 עולה כי האפקטיביות של התערבות .
הבנק בשער החליפין לתמיכה ביצוא פוחתת עם הגידול בשיעור השירותים המיוצאים .
בסך היצוא של מדינת ישראל ומיטיבה עם ענפי ם שהשכר בהם גבוה מהשכר הממוצע .
במחקר שערכה חטיבת המחקר בבנק ישראל בינואר2013 נמצא כי ההשפעה העיקרית של .
הבנק על שער החליפין נובעת מהכרזותיו על אופן ההתערבות ועל היקף הרכישות46 .
2021 התקיימו דיונים מוניטריים בבנק ישראל בנושא שוק המט"ח, שבמסגרתם נדונו ההשלכות .
הגלומות בהתחזקות שער החליפין על היצוא, על התעסוקה ועל יציבות המחירים ומדיניות שער .
החליפין הרצויה בהתחשב בהשפעות משבר הקורונה.
הוועדה המוניטרית העריכה שכדי לתמוך .
בהשגת יעדי הבנק ובהתאוששות המשק בעת משבר הקורונה, ובפרט כדי לתמוך בענפי היצוא .
ותחליפי היבוא, יש להמשיך להתערב בשוק המט"ח בהיקף נרחב בשנת 2021 .
להודיע מבעוד מועד על רכישות מט"ח בהיקף של 30 מיליארדי דולרים לשנת2021 , בכפוף .
לכך שרכישתן לא תביא לפיחות בסדר גודל שאינו עקבי ליעדי הבנק בתחום יציבות המחירים .
והיציבות הפיננסית 47 .
בחודשים ינואר עד פברואר2021 רכש בנק ישראל יתרות מט"ח בהיקף של כ-11.
דולרים במסגרת התוכנית האמורה (ניצול של כ-39% ).
נכון לחודש פברואר2021 סך יתרות .
מט"ח המוחזקים בידי בנק ישראל נאמדו ב - 185.
1 מיליארדי דולרים זאת למול הרמה הרצויה .
העומדת על 70 עד110 מיליארדי דולר.
עוד עלה כי הליך אישור שינוי העקרונות לקביעת הרמה .
44 בנק ישראל, דוברות והסברה- הודעה לעיתונות, "השפעת שער החליפין על היצוא" ( 26.
45 על פי הודעה לתקשורת של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השכר הממוצע ברוטו למשרת שכיר במחירים שוטפים .
בענף מידע ותקשורת בשנת 2019 , כולל בשירותיהמחשוב, גדול ביותר מפי שניים מהשכר הממוצע ברוטו בכל .
ראו: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת, "השכר הממוצע ברוטו למשרת שכיר של עובדים .
ישראליים בשנת 2019( " 4.
46 בנק ישראל, סקר בנק ישראל 86 , "האם התערבות בנק ישראל בשוק מטבע החוץ הייתה אפקטיבית?
47 בנק ישראל , מזכירות הוועדה המוניטרית, דיווח על הדיונים המוניטריים נערכו בבנק ישראל בנושא שוק .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הרצויה של היתרות מול שר האוצר, כמתחייב בחוק, לא התקיים מאז כניסתו לתוקף בשנת2010 , .
וזאת לדברי בנק ישראל משום שעם הקמתה אשררה הוועדה את העקרונות שהיו בתוקף .
לחוק מפקיד בידי בנק ישראל את ניהול המדיניות המוניטרית ואת ניהול היתרות .
נוסף על כך, סעיף 5 לחוק מקנה לבנק עצמאות בבחירת פעולותיו ובהפעלת סמכויותיו לשם .
השגת מטרותיו ולמילוי תפקידיו והסמכות להתערב במסחר בשוק המט"ח לפי סעיף 53 לחוק .
מוקנית לוועדה המוניטרית במקרים שלדעתה נדרשים לשם השגת מטרות הבנק ולמילוי תפקידו.
בנק ישראל כתב למשרד מבקר המדינה ב- 11.
21 כי "החוק מחייב תהליך אישור מול האוצר .
רק אם חל שינוי בעקרונות.
מאחר והעקרונות לא שונו, לא היה תהליך אישור עם שר האוצר מאז .
כניסתו של החוק לתוקף.
עם כינון הועדה והתווית הקווים המנחים על ידה לראשונה, קוימה .
ביחד עם ההיוועצות בנוגע לקווים המנחים דיווחנו לאוצר על אשרור .
העקרונות" וכי "בנק ישראל מנהל את המדיניות המוניטארית ואת המדיניות הפיסקאלית .
בנק ישראל יכול רק לייעץ לאוצר, כיוע צו הכלכלי, לגבי צעדים פיסקאליים .
שעשויים לתמוך ביצוא" (ההדגשה במקור).
משרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה ב- 30.
21 כי "אף על פי שניתן להתווכח אם חלו .
שינוי בעקרונות המוגדרים בסעיף 40 (א) לחוק בנק ישראל, תש"ע -2010 , בין היתר בשל .
עמימותם של העקרונות ובפרט עמימות ההגדרה של סטייה מטווח הרמות המתיישב עם שיווי .
המשקל הבסיסי של המשק, אין עוררין על כך שחל שינוי במדיניות בנק ישראל בפעילותו בשוק .
המט"ח, כפי שהוועדה המוניטרית הצהירה בעצמה, בהודעתה לתקשורת מיום ה- 14.
מומלץ כי נוכח הסטייה מהרמה הרצויה של היתרות, בנק ישראל יבחן את הצורך בשינוי .
העקרונות שעל פיהם יחליט הנגיד על הרמה הרצויה של יתרות מטבע החוץ לטווח ארוך, .
באישור שר האוצר, וכי בכובעו של הנגיד כיועץ הכלכלי של הממשלה י משיך במתן ייעוץ .
לממשלה בגיבוש כלי מדיניות מעודדי יצוא שיעמדו לרשות משרד האוצר חלף רכישת .
עוד מומלץ, כי במקביל לפעילות בנק ישראל בשוק המט"ח ובשים לב לממצאי .
מחקר בנק ישראל משנת 2017 המפורט לעיל בדבר אפקטיביותהתערבות הבנק בשער .
החליפין לתמיכה ביצוא , משרד האוצר יבחן שימוש בכלים פיסקליים לצורך קידום הי יצוא .
בהתאם למדיניות הממשלתית.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב שער שני - ניהול יתרות מטבע -חוץ .
מסגרת ניהול תיק היתרות .
הקווים המנחים והסדרת הפעילות של תיק היתרות .
סעיף 40 (ב) לחוק קובע כי הוועדה המוניטרית, בהתייעצות עם שר האוצר, תתווה את הקווים .
המנחים למדיניות ההשקעה של היתרות (להלן - הקווים המנחים).
הקווים המנחים מגדירים את .
מדיניות ההשקעה של תיק היתרות, את חלוקת העבודה בין הוועדה המוניטרית ובין חטיבת .
השווקים, את מטבע המדידה של תשואת ההחזקה של היתרות ואת העקרונות לקביעתו, את .
פרופיל הסיכון של תיק היתרות, את הכללים לניהול הסיכונים ולמדידת התשואות, וכן את אופן .
מדיניות ההשקעה של תיק היתרות מושתתת על שלושה יעדים מרכזיים שנועדו להשיג את .
מטרות בנק ישראל, בהתאם לחוק (להלן - יעדי ההשקעה): (1 ) שמירה על כוח הקנייה - .
שמירה על ערך היתרות במשך זמן במונחי מטבע המדידה שהבנק בחר (הנומרר)48( ;2) רמת .
נזילות גבוהה - חלק גדול מהיתרות מושקע בנכסים הניתנים למימוש מהיר בהתראה קצרה .
ובלא לפגוע בערכן; (3 ) השגת תשואת החזקה נאותה - בכפוף לנטילת סיכון ברמה מקובלת .
ולכך שלא ייפגעו יעדי ההשקעה האחרים 49 .
נמצא כי שלושת יעדי ההשקעה שפורטו לעיל הולמים את התפיסה המקובלת בקרב .
בנקים מרכזיים אחרים, כפי שהשתקפה בסקר שביצע הבנק העולמי ב-2019 בקרב 99 .
בנקים מרכזיים, כמפורט בתרשים להלן.
תרשים 13: ,תוצאות סקר יעדי ההשקעה של יתרות מט"ח בבנקים מרכזיים .
נתוני World Bank Group (הבנק העולמי), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
48 ראו תת-פרק "מטבע מדידת תשואת ההחזקה של תיק היתרות".
49 בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ, דין וחשבון 2019 , "הקווים המנחים למדיניות ההשקעה של יתרות .
מטבע החוץ", עמ' 32 - 33.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ההשקעה בפועל של תיק היתרות נגזרת מההקצאה האסטרטגית השנתית ומסטיות ממנה .
במסגרת דרגות החופש שהוועדה נותנת לחטיבת השווקים.
ההקצאה האסטרטגית היא תהליך .
שנתי שבמסגרתו הוועדה המוניטרית קובעת את הרכב הנכסים בתיק כדי להשיא א ת תשואתו .
בכפוף לקווים המנחים, לרמת הסיכון שקבעה הוועדה ולהערכות בדבר התנאים הצפויים .
במסגרת התהליך נקבעים גם מאפייני התיק, ובכללם ההרכב המטבעי, .
אריכות אג"ח, משקל המניות וחלוקתן לשווקים שונים50 .
הערכת ההקצאה האסטרטגית נבחנת .
בשתי מסגרות עיקריות: מדי רבעון מתקיים בבנק דיון שמוצגים בו, בין היתר, נתונים עדכניים .
על הכלכלה העולמית והשווקים הפיננסיים ונבחן הצורך בשינוי ההקצאה; בסוף כל שנה חטיבת .
השווקים מבצעת השוואה וניתוח של התחזיות לביצועי הנכסים יחסית לביצוע בפועל ונבחנת .
יכולת הניבוי של המו דלים המשמשים אותה.
מטבע מדידת תשואת ההחזקה של תיק היתרות .
כמקובל בניהול השקעות, ניהול תיק יתרות מושווה לסמן ( enchmarkB )51 המשמש למדידת .
ביצוע החלטות ההשקעה ויעילותן.
הסמן הבסיסי מייצג הרכב שמרני בר- השקעה, שלו רמת .
סיכון מינימלית ומטרתו לעמוד בשני יעדים מרכזיים של ניהול התיק - שמירה על כוח הקנייה .
ושמירה על רמת נזילות גבוהה.
משכך, הסמן הבסיסי מורכב מאג"ח ממשלתיות נבחרות .
, בדירוג וברמת נזילות גבוהים ובהרכב מטבעי זהה לנומרר .
הנומרר הוא סל מטבעות שקבעה הוועדה המוניטרית, והוא נגזר מהשימושים האפשריים של .
היתרות בעת הצורך (להלן - גישת השימושים) ומיעדי ההשקעה המשקפים את מטרות החזקתן.
העקרונות שלפיהם נקבע הרכב הנומרר, כפי שהוגדרו בקווים המנחים מיום 23.
"ההרכב המטבעי של היבוא בפועל ושל היבוא הצפוי בשעת חירום, הרכב החוב החיצוני לטווח .
הקצר והבינוני והערכות לגבי נזילותם של המטבעות השונים שניתן להשקיע בהם".
לבחירת מטבע המדידה השפעה ישירה על מדיניות ההשקעה ועל ניהול הסיכונים של התיק, .
ולכן הבחירה היא אבן יסוד במדיניות ההשקעה.
תשואת ההחזקה של התיק נמדדת במונחי .
נומרר, והוא משמש אמת מידה לסיכונים ולביצועים של התיק.
לכן הרכבו נחשב חסר סיכון.
הניהול המטבעי היומיומי נעשה אל מול הרכב הנומרר, וסטייה מטבעית של התיק מהרכבו .
נחשבת פוזיציה מטבעית המוגדרת ומוגבלת לפי דרגות החופש להשקעה שהותרו לחטיבת .
התרשים להלן מציג את הרכב הנומרר השנתי בממוצע בכל אחד מהשנים 2012 עד .
51 הסמן הוא תיק רעיוני, בר-השקעה, המורכב מנכסים שונים ובנוי על פי כללים ידועים וקבועים.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 14: הרכב הנומרר השנתי בממוצע .
בכל אחת מהשנים 2012 עד 2020 , באחוזים .
מהתרשים עולה כי הנומרר נחלק לשלושה מטבעות: דולר, אירו וליש"ט.
בהרכב הוא הדולר, כ-66% מהרכב הנומרר בממוצעבשנים 2012 עד2020 , ואילו חלקם הממוצע .
של האירו והליש"ט בתקופה זו נאמד בכ-31% ובכ-3% בהתאמה.
עוד עולה מהתרשים כי חלקם .
היחסי של המטבעות בנומרר נותר יציב במשך התקופה, אם כי חלקו של הדולר עלה מעט על .
חשבון חלקם של האירו ושל הליש"ט.
על ההרכב המטבעי של הרמה הרצויה ושל הנומרר להיות עקביים עם מטרות החזקת היתרות .
כיוון שסטייה מהם עלולה לגרום לפיחות חד כשעולה הצורך לממש את היתרות, וכך לפגוע .
בכוח הקנייה שלהן 53 .
עם זאת עלייה ברמת היתרות יחסית לרמה הרצויה מקטינה את רגישות .
התיק לסטייה מההרכב המטבעי של השימושים ומגדילה את חופש הבחירה במטבע מדידה .
שאינו נגזר מההתפלגות המטבעית של השימוש ביתרות.
לנוכח הסטייה המהותית מהרמה .
הרצויה ולנוכח כוונת הבנק להמשיך לרכוש מט"ח כאחד הכלים המוניטריים העומדים לרשותו, .
שינוי הרכב הנומרר נבחן במסמך שכותרתו "בחינה מחדש של מטבע המדידה", מסמך מיוני .
53 ראו "שמירה על כוח הקנייה של היתרות", בתוך: בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ , דין וחשבון 2019 , .
'"הקווים המנחים למדיניות ההשקעה של יתרות מטבע החוץ", עמ32 - 33.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בחינת חטיבת השווקים בבנק ישראל העלתה כי הרכב הנומרר משתנה בין בנקים .
מרכזיים בעולם, כי החלופות המרכזיות הן דולר, מטבע מקומי, אירו וסל מטבעות וכי .
חלופת סל המטבעות הנהוגה בישראל אינה שכיחה בבנקים מרכזיים בכלל ובקבוצת .
ההשוואה לישראל54 בפרט.
בקבוצה זו משמ ש בעיקר הדולר (בקרב יותר מ -60% .
החטיבה בחנה גם את היתרונות והחסרונות המרכזיים של השימוש במטבעות השונים.
כי היתרון המרכזי של שימוש בסל מטבעות הוא העקביות עם גישת השימושים, אך חשיבותו .
פוחתת עם העלייה ברמת היתרות העודפות, ויישומו מורכב ו לכן פוגע בעקרון השקיפות .
ובאמינות הדיווח לציבור.
לעומת זאת, שימוש בדולר כמטבע מדידה מתמקד בשקיפות ובאחידות .
הדיווח, אך מעודד תיק ריכוזי ומגדיל את התנודתיות בתיק במונחים שקליים.
כמטבע מדידה עונה על צורכי השקיפות והדיווח, אולם הוא אינו עקבי עם מטרת החזקת היתרות, .
אינו יכול לשמש כסמן בר-השקעה וחסר סיכון ואינו תומך ביציבות השקעתית 56.
20 העבירה החטיבה לוועדה המוניטרית מסמך שבו ריכזה את המלצותיה בנוגע .
לבחירת הסמן המטבעי ולמדידת תשואת היתרות לנוכח רמתן הגבוהה.
את תשואת היתרות במונחים שקליים ובמונחי הסמן המטבעי ולדווח עליה בהתאם.
הדגישה בנימוקיה כי הדיווח במונחים שקליים הולם ליעד ארוך הטווח של כיסוי עלות מימון .
היתרות וכי ניהול התיק דורש לקבוע סמן מטבעי במונחי מט"ח, לפיו תיעשה הקצאת הנכסים.
נוסף על כך הודגש במסמך הצורך לפעול לשינוי יעדי ההשקעה והעקרונות לקביעת הרכב .
בתוך כך, הומלץ למקד את יעד ההשקעה בהשגת תשואת החזקה שבטווח הארוך .
תכסה בהסתברות גבוהה את עלות המימון על פני זמן חלף יעדי ההשקעה המתמקדים בשמירה .
על כוח הקנייה ובהשגת תשואה נאותה.
כמו כן, הומלץ לשנות את העקרונות לקביעת הרכב .
הנומרר כך שגישת השימושים תוחלף בעקרונות של פיזור, יציבות לאורך זמן, התחשבות .
בתנודתיות התשואה במונחי שקל בטווח הארוך ושימוש במטבעות מוכרים המאפשרים השקעה .
בנכסים מגוונים ובעלי נזילות גבוהה57 .
21 אישרה הוועדה המוניטרית את המלצות החטיבה.
במסמך טיוטה לשינוי הקווים .
המנחים, הממתין לאישורה של הוועדה ולהיוועצות עם שר האוצר כמתחייב בחוק, הוטמעו .
השינויים הנוגעים הן ליעדי ההשקעה והן להרכב הסמן המטבעי ולאופן מדידת תשואת ההחזקה .
54 המורכבת ממדינות עם משטר שער חליפין נייד שאינן מנפיקות מטבע רזרבה, לרבות מדינות גוש האירו, שעבורן .
מטבע האירו בר -השקעה ביתרות.
55 בנק ישראל, חטיבת השווקים, בחינה מחדש של מטבע המדידה (יוני 2020.
57 בנק ישראל, חטיבת השווקים, מדידת תשואת יתרות מטבע החוץ ובחירת הסמן המטבעי שלהן - התאמה .
לרמת היתרות: המלצה לוועדה המוניטרית בהמשך לדיונים בנושא ( 20.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב בהינתן הסטייה המהותית המתמשכת של יתרות מט"ח מהרמה הרצויה, משרד מבקר .
המדינה מציין את עבודת חטיבת השווקים לעדכון יעדי ההשקעה, הרכב הסמן המטבעי .
ואופן מדידת תשואת ההחזקה של היתרות.
בתשובת בנק ישראל נכתב כי עדכון הקווים המנחים נכנס לתוקף באפריל 2021 לאחר השלמת .
ההיוועצות עם שר האוצר.
ניהול הסיכונים של תיק היתרות .
הקווים המנחים מגדירים את הכללים לניהול הסיכונים הפיננסיים שהתיק חשוף אליהם.
כך מוגדרים, בין היתר, הנכסים המותרים להשקעה, משקלה המרבי של כל קבוצת נכסים בתיק, .
היקפן של חשיפות מטבעיות אסטרטגיות יחסית להרכב הנומרר, וכן מערכת כללים שנועדה .
לאפשר הן מימוש בהתראה קצרה בלא לפגוע בערך היתרות והן מזעור של סיכון האשראי .
הכרוך בניהול השוטף של היתרות, לרבות באמצעות הגבלת דירוג האשראי של הנכסים.
על כך, קביעת מדיניות ההשקעה מתייחסת גם לסיכונים שאינם פיננסיים, בהם סיכון המוניטין .
וסיכונים משפטיים, פוליטיים ותפעוליים שיש להם חשיבות רבה בתהליך הקצאת הנכסים.
פרופיל הסיכון של תיק היתרות .
הוועדה המוניטרית קובעת את רמת הסיכון המרבית בתיק היתרות (להלן - פרופיל הסיכון) .
הגדרתו נועדה להגביל את חשיפת התיק לסיכונים פיננסיים שונים, .
בהם סיכוני מחיר, אשראי, מטבע ונזילות.
פרופיל הסיכון הוגדר כרמת ההפסד המרבית .
שהוועדה מוכנה לספוג ברמת היתרות בלא שתיפגע השגת היעדים שלשמם הן מוחזקות ( CVaR .
- Conditional Value at Risk )).
המדד משמש לאמידת רמת סיכון השוק (סיכון המחיר והמטבע .
במונחי תוחלת ההפסד בתיק ההשקעה, בהינתן טווח מסוים והסתברות מסוימת ( p ).
צופה פני עתיד, והוא מושפע משינויים בהחזקות התיק ובתנודתיות הנכסים המוחזקים בו ונסמך .
על רמת התנודתיות בעבר.
הוועדה קבעה בקווים המנחים את רמת הסיכון המרבית של התיק כך שבהינתן 5% של תוצאות .
ההשקעה הגרועות ביותר ( %5aRCV ), ממוצע ההפסד בטווח של שנה לא יעלה על מספר נקודות .
הבסיס (נ"ב) שיוגדר בקווים המנחים.
נוסף על כך, הוועדה קובעת בתחילת כל שנה, על בסיס .
תנאי הרקע המקרו-כלכליים והפיננסיים הצפויים, את רמת הסיכון (במונחי %5aRCV ) שתשמש .
לקביעת ההקצאה האסטרטגית לאותה שנה בכפוף לרמת הסיכון המרבית שהוגדרה בקווים .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הגדרת פרופיל הסיכון מושפעת מסיכון המוניטין, מאופק ההשקעה, ממערכת ההעדפות של .
הבנק ומהמשקל שניתן לכל אחד מיעדי ההשקעה והסיכונים שתיק היתרות חשוף להם.
גיסא, שמירה על ערך היתרות ועל נזילותן, לצד חשש מפני פגיעה באמון הציבור בשל הפסדים .
בתיק היתרות, מכתיבים ניהול שמרני ובחירה באופק השקעה קצר טווח.
סיכונים עודפים נדרשת כדי להשיג לאורך זמן תשואה נאותה התומכת בהרחבת אופק .
עלייה ברמת היתרות יחסית לרמה הרצויה מקטינה את החלק היחסי של היתרות .
הנדרש לזמינות מיידית בעת חירום ומאפשרת להשקיע חלק גדול יותר מהן לאופק השקעה .
ארוך יותר ובנכסים תנודתיים יותר58.
ברקע העלייה הנרחבת ברמת היתרות מעבר לרמה הרצויה, חטיבת השווקים בחנה בתקופת .
הביקורת את אופק ההשקעה ואת הרכב הנכסים הראויים במסמך פנימ י מיום 20.
שכותרתו "בחינת פרופיל הסיכון של תיק היתרות" (להלן- בחינת פרופיל הסיכון).
הודגש מחד גיסא כי עם הגידול באופק ההשקעה והצורך בהרחבתו בהתאם להחזקת היתרות .
בפועל לטווח ארוך כדאי להשקיע בנכסים תנודתיים, אך מאידך גיסא הודגשה חשיבות נזילות .
היתרות בכל רגע נתון לצורך שימוש בעת משבר, ובפרט תועלתה הגבוהה יחסית להגדלת .
התשואה בטווח הארוך, אשר מחייבת לנהל את היתרות באופק השקעה קצר טווח.
שאוזכר להשקעה באופק קצר טווח הוא רצון להגביל את ההפסד השנתי שעלול להירשם .
בחינת פרופילהסיכון העלתה כי "ככל שמגדילים את חלקן של המניות על חשבון אגרות חוב .
ממשלתיות (1 - 10 שנים) ניתן לראות כי הוספת מניות עד רמה מסוימת מקטינה את הסיכון .
בתיק בכל אופקי ההשקעה הן במונחים נומינאליים והן במונחים ריאליים.
במונחים נומינאליים, .
באופק השקעה של 3 שנים, הוספה של 26% מניות אינה משפיעה על ההסתברות להפסד .
מינימום CVaR5% מושג סביב21% מניות.
במונחים ריאליים, באופק השקעה .
של 3 שנים, ההסתברות להפסד וה- CVaR5% המינימאליים מושגים עם כ-20% ,בתיק".
החטיבה סברה כי לנוכח הרמה הנוכחית של היתרות אפשר לנהל את התיק ברמת סיכון גבוהה .
יותר בלא לסכן את ייעודן והמליצה להעלות את פרופיל הסיכון ואת משקל הנכסים התנודתיים .
58 IMF, Revised Guidelines for Foreign Exchange Reserve Management (2014), p.
59 מנגד צוין במסמך החטיבה כיIMF מזהיר שפרסום של הפסד בדוחות הכספיים עשוי להוביל לקביעה של אופק .
השקעה קצר מדי, הפוגע בתשואה לאורך זמן.
ראו: IMF, Revised Guidelines for Foreign Exchange Reserve .
Management (2014), p.
60 במסגרת העלאת פרופיל הסיכון, המלצת החטיבה הייתה להגדיל את ה- CVaR5% מרמה של475 לרמה של 1,000 .
נ"ב, המלצה התומכת בהגדלת משקל נכסי הסיכון בתיק, בהמשך ניהול הסיכון בתיק בטווח של שנה, בהגדלת .
מגבלת ההשקעה במניות מ- 17.
5% ל-30% , באישור השקעה באגרות חוב High Yield (HY ; אג"ח בעלות סיכון גבוה .
כיוון שיש ספק בדבר יכולת הגוף שהנפיק אותן לעמוד בתשלומי הקרן והריבית במועד) תאגידיות וממשלתיות בהיקף .
של עד 5% מהתיק ובהגדלת המגבלה על סכום ההשקעה בנכסי סיכון בתיק מסוג מניות, אג"ח תאגידיות ו-HY מ- .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב יש שתי גישות מרכזיות לניהול יתרות, שכל אחת מהן מובילה לאופקי השקעה שונים.
אחת, הנהוגה בבנק ישראל, היא ניהול התיק לאופק השקעה ממוצע (להלן - האופק הממוצע).
אופק זה מתאים את פרופיל הסיכון ואת אופק ההשקעה לרמת כלל התיק בתוך הטלת .
מגבלות61 שנועדו לשמור על ערך היתרות ועל רמת הנזילות המשתקפות ברמה הרצויה.
אחרת היא ניהול תיק היתרות בשני תיקים נפרדים ( ranchesT ) - תיק נזילות62 ותיק השקעות– .
שלכל אחד מהם מטרה שונה.
מטרות אלו מכתיבות מסגרות ניהול, אופק השקעה ופרופיל סיכון .
בסקר שערך הבנק העולמי בשנת2020 נמצא כי83% מבין105 בנקים מרכזיים שהשתתפו .
בסקר משתמשים בתיקים נפרדים לניהול היתרות 64.
יתרון מרכזי של הפרדת התיקים הוא שמירה .
על ערך היתרות ועל רמת נזילות גבוהה בתיק הנזילות והשגת תשואה נאותה בטווח הארוך בתיק .
נוסף על כך, הפרדת התיקים מותאמת לגידול ברמת היתרות ומונעת את הצורך .
בשינויים תכופים בקווים המנחים.
מנגד, הפרדת התיקים טומנת בחובה כמה חסרונות, בהם .
עלויות גבוהות, העלאת הסיכון התפעולי וסיכון להקצאת נכסים לא מיטבית.
עמדת חטיבת השווקים, כפי שהשתקפה בהמלצתה במסמך בחינת פרופיל הסיכון, היא כי יש .
לנהל את התיק בגישת האופק הממוצע כיוון שהחסרונות שבהפרדת התיקים גוברים על .
היתרונות ברמת היתרות הנוכחית.
נוסף על כך, החטיבה המליצה להשקיע בין %30 ל-50% .
מהתיק לאופק השקעה ארוך (שלוש עד חמש שנים) תוךהקפדה על שמירת ערך היתרות ועל .
רמת נזילותן שתהלום את הרמה הרצויה של היתרות בטווח הקצר.
בשיחות שקיים צוות הביקורת .
עם נציגי חטיבת השווקים נמסר כי עמדת החטיבה מתייחסת לרמת היתרות הנוכחית ועשויה .
להשתנות עם התפתחויות עתידיות ברמת היתרות.
20 אישרה הוועדה המוניטרית להעלות את פרופיל הסיכון ואת משקל הנכסים .
המסוכנים בתיק בעקבות העלייה ברמת היתרות.
הוועדה אישרה לנהל 40% עד60% מהיתרות .
לאופק השקעה ארוך משנה (שלוש עד חמש שנים), להגדיל את פרופיל הסיכון במדד %5aRCV .
לאופק של שנה מרמה מרבית של475 נ"ב לרמה מרבית של900 נ"ב ולהרחיב את מגבלות .
ההשקעה בנכסים תנודתיים65 .
שינויים אלה השתקפו בשינוי הקווים המנחים שהתוותה הוועדה .
הקווים המנחים נמצאים בתהליך היוועצות עם שר האוצר, כמתחייב בחוק.
61 מגבלות כגון: מינימום השקעה בנכסים סולידיים או מקסימום השקעה בנכסים עם רמת נזילות נמוכה.
62 תיק המנוהל במטרה להבטיח רמת יתרות רצויה.
63 World Bank Group, Inaugural RAMP Survey on the Reserve Management Practices .
of Central Banks (2019), p.
64 World Bank Group, Central Bank Reserve Management Practices (2020), p.
65 הגדלת המגבלה על סכום ההשקעה בנכסי סיכון בתיק מסוג מניות, אג"ח תאגידיות ו- HY מ-25% ל-35% , השקעה .
באגרות חוב HY בהיקף של עד5% מהתיק והגדלת מגבלת ההשקעה במניות מ- 17.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בהינתן הסטייה המהותיתהמתמשכת של יתרות מט"ח מהרמה הרצויה, משרד מבקר .
המדינה מציין את עבודת חטיבת השווקים לעדכון פרופיל הסיכון של התיק.
מומלץ כי בנק ישראל ימשיך בביצוע בחינה תקופתית של נושא השימוש בתיקים נפרדים .
לניהול יתרות לצורכי נזילות באופקי השקעה שונים ו בהתאם לרמת היתרות הרצויה, .
בכפוף לשינויים שיחולו ברמת היתרות בעתיד, וכנהוג ב-83% מתוך105 בנקים מרכזיים .
כפי שעלה בסקר הבנק העולמי משנת 2020 .
הרכב הנכסים בתיק היתרות .
ככלל, הקצאת נכסים בתיק נקבעת בהתאם ליעדי מדיניות ההשקעה ובכפוף לפרופיל הסיכון .
במסגרת ההקצאה השנתית הוועדה המוניטרית קובעת את סוגי הנכסים .
המאושרים לשימוש בניהול היתרות ואת מגבלות שיעורי ההשקעה בכל נכס או קבוצת נכסים.
הגידול הניכר ברמת היתרות מעבר לרמה הרצויה והעלות הכרוכה בצבירתן השפיעה במהלך .
השנים על המשקל ועל הדגשים שניתנו לכל אחד מיעדי ההשקעה.
ירידה בסבירות להתממשות .
הסיכון שרמת היתרות תפחת מהרמה הרצויה הובילה למתן דגש ע ל השגת יעד התשואה .
הנאותה ולהפחתת החשיבות שיוחסה ליעדים הקשורים בשימור כוח הקנייה ורמת נזילות גבוהה .
הסטת יעדי מדיניות ההשקעה התבטאה בהגדלת פרופיל הסיכו ן, אופק ההשקעה .
של התיק והחשיפה לנכסים תנודתיים.
ה תרשים להלן מציג את התפלגות הרכב תיק היתרות 66 .
לפי נכסים בשנים 2013 עד2020 .
66 הוועדה המוניטרית מאפשרת לחטיבת השווקים דרגות חופש להשקעת היתרות, כך שההרכב עשוי להיות בפועל .
שונה מההקצאה האסטרטגית.
ההבדלים יכולים להתבטא, בין היתר, בהשקעה בשיעורים שונים בנכסי הסיכון .
ובהשקעה באריכות שונה.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 15: התפלגות הרכב תיק היתרות לפי נכסים .
בשנים 2013 עד 2020 , באחוזים .
מהתרשים עולה כי בשנים 2013 עד2020 נותר יציב משקלם של נכסי הסיכון (מניות, אג"ח .
תאגידיות ונכסי מרווח) בתיק.
משקל הנכסים הממשלתיים בתיק, שמוחזקות בהם מרב היתרות .
(כ-64% נכון לסוף שנת2020 ), נותר אף הוא יציב במשך התקופה.
אף על פי כן, משקל המניות .
ואג"ח התאגידיות בתיק היתרות גדל על חשבון משקלם של נכסי המרווח ( pread AssetsS )67 .
נכון לשנת2020 הסתכמו נכסי הסיכון בתיק בכ-36% , שהרכבם מניות (כ-15% ), אג"ח תאגידיות .
(כ-7% ) ונכסי מרווח (כ-14% ).
מדובר בירידה של כ-1% בסך נכסי הסיכון יחסית לשנת2013 .
ואולם, בשנים2013 עד2020 חל גידול מהותי בסיכון התיק בשל הגברת החשיפה לנכסים .
תנודתיים, בהם הגדלת שיעור המניות מכ-6% לכ-15% והשקעה באג"ח תאגידיות, החל משנת .
2014 , עד שבשנת2020 הם היו כ-7% מסך הנכסים בתיק.
הסקר שביצע HSBC בשנת2020 בקרב74 בנקים מרכזיים שעסק בסוגי הנכסים בהם מושקע .
67 נכסים הנושאים תשואה לפדיון גבוהה מזו של אג"ח ממשלתיות, עם תקופת פירעון דומה, בשל הבדלים בחשיפה .
לסיכון אשראי, ל נזילות, לגורמים תפעוליים וכדומה.
מרווח התשואה של נכס הוא ההפרש שבין התשואה שלו לפדיון .
לתשואה לפדיון של אג"ח ממשלתי דומה.
עיקר נכסי המרווח שהבנק משקיע הם: אג"ח בריבית משתנה, נכסים .
סינתטיים (השקעה באג"ח קצרות שאינן נקובות בדולר, מגודרות באמצעות עסקת החלף מטבעית) וניירות ערך .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים16: תוצאות סקר השקעה בנכסים שונים בקרב בנקים מרכזיים .
נתוני HSBC , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
(1 ) ניירות ערך המושקעות בבנק האירופאי לשיקום ולפיתוח, בבנק ההשקעות האירופאיות ובניירות ערך .
באיחוד האירופאי בדירוג מינימאלי של AAA .
(2 ) אג"ח שונפקו ע"י מפעל ממומן ממשלתי או ע"י גורם פדרלי שאינו משרד האוצר האמריקאי.
אינו מובטח באופן מלא.
(3 ) אג"ח שהונפקו כנגד נכסים שנועדו לכסות תביעות בכל עת.
(4 ) אג"ח המיועדות למימון פרויקטים שמטרתם תמיכה באקלים ובסביבה, לרבות יעילות אנרגטית, מניעת .
מהתרשים עולה כי רוב הבנקים המרכזיים משקיעים את תיק היתרות באפיקי השקעה .
זהים וסוליד י ים וכי ההשקעה בנכסים מסוכנים פחות מקובלת, בהתאם למטרת החזקת .
עוד עולה כי האפשרות להשקיע באג"ח ירוקות נמצאת במוקד בחינת הרחבת .
התיק לנכסים נוספים בבנקים מרכזיים.
בדצמבר 2020 הצטרף בנק ישראל כחבר מהמניין בארגון ה- 68NGFS שבין מטרותיו לקדם גיוס .
מקורות להשקעות ירוקות ודלות פחמ ן, לטובת פיתוח סביבתי בר קיימא.
נציגי חטיבת השווקים .
68 NGFS (Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System) .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב מסרו לצוות הביקורת כי בתחילת 2021 גובש צוות פנימי שתפקידו לבחון הרחבה של סוגי .
הנכסים בהם מושקע תיק היתרות, כך שיכלול השקעות אחראיות69 ,, לרבות שמירה על הסביבה .
צדק חברתי וממשל תאגידי, וזאת מבלי לפגוע במטרות החזקת היתרות.
מומלץ כי בנק ישראל ישלים את הבחינה שיזם להרחבת תיק היתרות להשקעות אחראיות .
(ESG) ויבחן שילוב כללים אלו במסגרת מדיניות ההשקעה של בנק ישראל.
דרגות החופש הניתנות לחטיבת השווקים בהקשר של ההקצאה האסטרטגית מתייחסות .
להיבטים שונים, בהם סטייה באריכות 70 ,, סטייה במשקל ההשקעה במניות ובאג"ח קונצרני .
השקעה בנכסי מרווח, חשיפה למטבעות שונים מאלו שהוגדרו בהקצאה או סטייה ממשקלם.
נוסף על כללי ההשקעה שנקבעו בקווים המנחים, חטיבת השווקים עובדת על פי כללי ציות .
פנימיים - הגבלות פנימיות הנגזרות מדרגות החופש שניתנו לה.
כללים אלה נועדו להסדיר את .
המעקב ואת היררכיית האישורים לחריגה מכללי ההשקעה.
עמידה בדרגות החופש נבדקת על פי כללי הציות המוגדרים במערכת ניהול WSS71 .
ניהול דרגות החופש והיקפ ן נתון למעקב ומ נוטר בדוחות המופקים ברמה יומית, חודשית .