HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הצעה לדיון במועצת המינהל ולאחר אישורה יוכן הסכם בין המינהל לבין תעש והפרויקט אמור לצאת לדרך; ותפקידו של משהב"ט הינו לנסות ולהביא לגישור בין עמדות תעש והמינהל.
בהערות ראש הממשלה מאוקטובר 2004 לדוח הביקורת הקודמת נכללו תגובת משהב"ט שלעיל וכן תגובת תעש, כי בפברואר 2004 ,התקיים דיון ובו סיכמו תעש המינהל ומשהב"ט את דרך הטיפול במתחם.
בישיבת הוו עדה לענייני ביקורת המדינה שהתקיימה בדצמבר 2004 דיווח ראש חטיבת נכסים באמו"ן, מר אריה לב, כי סוכם הליך של מימון ותחילת עבודת הפינוי של מערומי התחמושת העיליים בשלב ראשון; משהב"ט מעביר לתעש תקציב עבור כך ותעש תתחיל לפנות את מערומי התחמושת העיליים כבר בשטח, לה ערכתו בתוך חודש או חודש וחצי; משהב"ט נעתר לפנים משורת הדין לממן את הפינוי של המערומים העיליים, כי דוח מבקר המדינה חמור וזילות האדם שהייתה בשטח היא בלתי אפשרית מבחינת משהב"ט; "טיוטת ההסכם בינינו לבין תעש מתגלגלת זה באוויר.
אסור שיהיה אחרת"; ובשלב השני יהיה הסכם עם המינהל למכירת החול ולניקוי המתחם, אך ההסכם נתון להחלטת המינהל ומועצת המינהל והתהליך יהיה קצת יותר ארוך.
על אף האמור בהערות ראש הממשלה, ועל אף דיווחי משהב"ט האמורים, נמצא בביקורת המעקב, כי המשא ומתן בין תעש לבין המינהל לפינוי המתחם שבמרכז הארץ, לרבות שטח הנפלים, נמשך עד יולי 2006 , חלקו נערך בהשתתפות משהב"ט, אך הוא לא הבשיל לכדי הסכם בין הצדדים.
יצוין, כי בנובמבר 2006 אישרה הנהלת המינהל, כי ההתקשרות לביצוע פינוי הנפלים, כריית החול ומכירתו תהיה בין המינהל לבין משהב"ט (ראו בהמשך).
הדיווח שמסר ראש חטיבת נכסים במשהב"ט לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 , כי להערכתו בתוך חודש או חודש וחצי יתחיל פינוי מערומי התחמושת העיליים, לא היה מבוסס, היות שלא הסתמך על תכנית אופרטיבית קונקרטית כלשהי לפינוי הנפלים.
כאמור לעיל, עד לאוגוסט 2009 לא הוחל בפינוי.
יוצא מכך שהוועדה קיבלה דיווח מרגיע שלא התממש, כשבפועל נמשכו הסחבת ואי -הטיפול.
כל זאת, למרות הביקורת ולמרות המצב החמור בשטח.
עד לאוגוסט 2009 משהב"ט לא תקצב את פינוי מערומי התחמושת העיליים; ובכך לא עמד בדיווחו לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004.
פעילויות לפינוי הנפלים בביקורת המעקב נמצא, כי טרם נחתם הסכם לפינוי הנפלים בין כל הגורמים המעורבים, לרבות פינוי מערומי התחמושת העיליים.
מועד צפוי לחתימה על הסכם כזה אינו ידוע.
להלן פירוט: ממצאי מעקב 289 .
א התקשרות בין משהב"ט לבין תעש בספטמבר 2004 הנחה מנכ"ל משהב"ט, כי בשלב ראשון תתקשר תעש עם חברה פרטית לביצוע פינוי מערומי התחמושת העיליים במימון של משהב"ט בסך של 2 מיליון ש"ח.
באוקטובר 2004 כתב מנכ"ל תעש למנכ"ל משהב"ט, כי עלות הפינוי היא בסך 3.
מיליון ש"ח, וכי יידרשו עלויות נוספות בדצמבר 2004 הציג הסמנכ"ל וראש אמו"ן למנכ"ל משהב"ט, כי "אין התקדמות משמעותית בפעילות תעש לפינוי הנפלים".
מנכ"ל משהב"ט הנחה אותו להביא לחתימה על הסכם לפינוי שטח הנפלים וכן לכריית החול ומכירתו בכל המתחם.
בינואר 2005 הורה מנכ"ל משהב"ט לאמו"ן ולאגף כספים במשהב"ט (להלן - אכ"ס) לסיים את הכנת ההסכם לפינוי המערומים העיליים בשטח הנפלים בין משהב"ט לבין תעש ולחתום עליו.
בפברואר 2005 הודיעה תעש למשהב"ט, כי בתעש לומדים את המשמעויות ואת ההשלכות בעניין ההתקשרות בין תעש לבין משהב"ט בנוגע לפינוי המערומים העיליים.
בעקבות ההודעה כתב בפברואר יועץ משפטי במערכת הביטחון למנכ"ל משהב"ט, כי תעש משהה (הדגשה במקור) את הפעילות לפינוי המערומים העיליים עד לסיום אפיון הפרויקט לכריית החול ולפינוי הנפלים במשותף על ידי תעש, משהב"ט והמינהל.
משהב"ט ותעש המשיכו בחליפת מסמכים ביניהם בנוגע להגעה להסכם לפינוי המערומים העיליים בלבד.
בביקורת המעקב נמצא, כי משהב"ט ותעש לא הגיעו להסכמה עד מאי 200814 על פינוי מערומי התחמושת העיליים והנפלים, וממילא לא בוצעה ביניהם התקשרות לכך.
לפיכך ממשיך משהב"ט לממן את עלויות האבטחה, ועדיין קיימות סכנות לציבור הנובעות מאי -פינוי המערומים העיליים והנפלים.
התניות לחתימת הסכם לפינוי הנפלים באוגוסט 2005 רשם הסמנכ"ל לשיווק, עו"ד רונן כהן-שור, כי מנהל המינהל ומנכ"ל משהב"ט סיכמו, שמשהב"ט בליווי תעש ינקו את שטח הנפלים; המימון לכך יהיה מהתמורה משיווק החול; ומשהב"ט בליווי נציגי המינהל ותעש יקדמו מכרז לפינוי הנפלים והתחמושת.
ממסמך אמו"ן מאוקטובר 2005 עולה, כי אגף בינוי אמור היה להכין ולהפיץ את המכרז האמור.
בינואר 2006 הטיל מנכ"ל משהב"ט על המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב לבחון את הדרך המהירה ביותר לפינוי שטח הנפלים ולביצוע הפעולות הנדרשות למימוש מהיר של הפינוי.
בעקבות כך הנחה המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב מיד את תעש להגיש בתוך כחודש הצעת מחיר לאישור המינהל ואגף בינוי.
באפריל 2006 קיבל אגף בינוי את הצעת המחיר.
במאי 2006 הציגה תעש לסמנכ"ל לשיווק את הצעת המחיר ואת שיטת הפינוי.
14 במאי 2008 לקח על עצמו המינהל את הובלת הפרויקט לפינוי הנפלים לרבות הוצאת מכרז.
ביוני 2006 "הודיע הסמנכ"ל לשיווק למשנה למנכל וראש מלמ"ב, שהמינהל בחן את האפשרות שמשהב"ט יהיה אחראי לפינוי הנפלים ולשיווק החול, דהיינו לא תעש.
מלמ"ב השיב לסמנכ"ל לשיווק, כי קיימת אפשרות מעשית לכך.
בעקבות כך דרש המינהל ממשהב"ט ביולי 2006 את הסכמתו למספר עקרונות שפורטו כתנאי לחתימה על הסכם בין המינהל לבין משהב"ט לפינוי הנפלים ולמכירת החול.
באוגוסט 2006 השיב משהב"ט למינהל, כי חלק מהעקרונות יסוכמו בנפרד בגלל מורכבותם והמשמעויות הכספיות בגינם.
בנובמבר 2006 אישרה הנהלת המינהל לגבש את ההסכם האמור בין הצדדים על בסיס הסכמת משהב"ט למספר עקרונות.
בביקורת המעקב נמצא, כי עד דצמבר 2008 לא דנו משהב"ט והמינהל בחלק מהעקרונות, כגון: התמלוגים למינהל בגין מכירת החול וההיתרים הנדרשים, ולא חתמו על הסכם בנושא.
בחירה בתעש כספק יחיד מאוגוסט 2005 פעל משהב"ט להשיג פטור ממכרז לתעש לפינוי שטח הנפלים על פי סעיף פטור של "ספק יחיד", כאמור בתקנות חובת המכרזים (התקשרויות משרד הביטחון), התשנ"ג - 1993 .
משהב"ט שם דגש על הטיפול בסכנה הביטחונית והבטיחותית שבשטח.
ממסמכי משהב"ט עולה, כי חברות שונות יכולות לבצע חלקים מרכזיים מתכולת העבודה שבחר משהב"ט, כך שניתן היה לצאת למכרז ביניהן.
הגדרת תכולת העבודה במשהב"ט הובילה לכך שתעש תהא "ספק יחיד", באישור מנכ"ל משהב"ט מיולי 2007 .
המינהל לעומת זאת הדגיש את כריית החול במתחם ומכירתו, לרבות כדי לממן על ידי כך את פינוי הנפלים.
בדצמבר 2008 סיכמו מנכ"ל משהב"ט ומנהל המינהל, כי המינהל ייצא במכרז לכריית החול.
פינוי הנפלים חייב שיתוף פעולה בין המינהל לבין משהב"ט, כדי להביא בחשבון את מכלול האינטרסים הציבוריים, לרבות צמצום הסכנה הביטחונית והבטיחותית והשאת התקבולים ממכירת החול במתחם.
בביקורת המעקב עלה, כי משהב"ט והמינהל לא הכריעו מלכתחילה בנוגע לדרך ביצוע הפרויקט והאם לבצעו באמצעות ספק יחיד או באמצעות מכרז.
לאחר שמשהב"ט בחר בתעש כספק יחיד לפינוי שטח הנפלים, החל המינהל בהכנת מכרז מטעמו לכריית החול ולפינוי הנפלים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בינתיים לא קידמו הצדדים את הפרויקט כנדרש, ובזבזו זמן יקר ומשאבים כספיים.
הצעות המחיר בנובמבר 2006 הנחה המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב את כל הגורמים המעורבים לפעול בהקדם להתחלת הפינוי של מערומי התחמושת העיליים.
באותו חודש הגישה תעש למלמ"ב הצעת מחיר לכך בסכום של כ-3.
אגף בינוי דחה אותה, כיוון שהטילה את האחריות על משהב"ט ולא כללה את כל העלויות הדרושות לביצוע הפינוי.
במאי 2007 מסר אגף בינוי למלמ"ב אומדן עלויות מפורט ממצאי מעקב 291 .
בספטמבר 2007 הגישה תעש לאגף בינוי הצעת מחיר מעודכנת בסך כ-19 .
)מיליון ש"ח (לא כולל עלויות שמירה בדצמבר 2007 סיכם מלמ"ב עבודת מטה לפינוי מערומי התחמושת העיליים במתחם, לרבות שתי הצעות המחיר שסוכמו עם תעש: האחת בסך של כ -21.
5 מיליון ש"ח והשנייה בסך של19.
3 מיליון ש"ח, בתנאי שמשהב"ט יהיה מוכן לקחת על אחריותו עלויות מסוימות.
במרס 2008 ,דן מנכ"ל משהב"ט, מר פינחס בוכריס בעבודת המטה.
בביקורת המעקב עלה, כי חלפו כשלוש שנים וחצי מהמועד שבו החליט מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') עמוס ירון, לפעול מיידית לפינוי מערומי התחמושת העיליים בספטמבר 2004, ועד שמלמ"ב הציג במרס 2008 לדיון בראשות המנכ"ל, פינחס בוכריס, שתי הצעות מחיר מפורטות לביצוע הפינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תקופה הנמשכת כשלוש שנים וחצי במשהב"ט כדי לסכם הצעות מחיר לפינוי המערומים העיליים אינה סבירה ומעידה גם היא על הסחבת הבלתי נסבלת והטיפול הבלתי תקין בפינוי המתחם על ידי כל הגורמים המעורבים.
החלטות במשהב"ט 1 ) במרס 2008 הציגו גורמי משהב"ט למנכ"ל משהב"ט שתי חלופות: פינוי הנפלים העיליים ומכירת החול או פינוי הנפלים העיליים בלבד.
על פי החלופה הראשונה לא ניתן להעריך את הכדאיות הכלכלית ולוחות הזמנים לביצוע, ועל משהב"ט להמשיך ולשאת בעלויות אבטחת השטח.
על פי החלופה השנייה, חשוף משהב"ט לעלות הפינוי בסך כ -21 מיליון ש"ח, אך יתאפשר צמצום עלויות האבטחה.
במסמך שהוכן לדיון המליץ אמו"ן על החלופה הראשונה ומלמ"ב המליץ על החלופה השנייה וכן להמשיך ולקדם את פרויקט פינוי המתחם כולו ומכירת החול.
בסיכום הדיון הורה מנכ"ל משהב"ט "להיכנס לפרויקט מיידי לפינוי הנפלים מערומי[ " במתחם שבמרכז הארץ (ההדגשה במקור) והמשך]התחמושת העיליים המשא ומתן עם המינהל לפינוי יתרת המתחם מחומרי נפץ ונפלים והכול מהתמורה ממכירת החול; הנחה את אגף התקציבים (להלן - את"ק) לסכם עם משרד האוצר תקצוב מיידי לפינוי עד מאי 2008 ; והנחה את הסמנכ"ל וראש אמו"ן ל סכם עם המינהל על החזר עלויות השמירה והפינוי וחלוקת הרווחים ממכירת החול.
בביקורת המעקב נמצא, כי ביוני 2008 , רק שלושה חודשים לאחר החלטת מנכ"ל משהב"ט, פנה בכתב את"ק למשרד האוצר וביקש לזמן דיון כדי לגבש הסדר משותף להעמדת תקציב בסך כ -21 מיליון ש"ח לפינוי מערומי התחמושת העיליים 15 .
אולם במשהב"ט לא סוכם על הקצאת התקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -הסיכום במשהב"ט כמוהו .
15 באוגוסט 2008 השיב משרד האוצר לאת"ק, כי בהתאם לאמור בדוח ברודט (דוח הוועדה ממאי 2007 , שקבע את מסגרת תקציב הביטחון הרב-שנתי) תקציב הביטחון יתייחס לכל הוצאות מערכת הביטחון ולא יהיו סעיפי תקציב שנתונים למיקוח נפרד.
כאי-קבלת החלטה על תקציב לפינוי מערומי התחמושת העיליים, על כל המשתמע מכך.
2 ) במאי 2008 סיכמו הסמנכ"ל וראש אמו"ן, מר ויקטור בר -גיל, והסמנכ"ל לשיווק, עו"ד רונן כהן -שור, שלא לפי החלטת מנכ"ל משהב"ט, כי פינוי הנפלים העיליים ומכירת החול ינוהלו בשלב אחד, ובמכרז משותף למינהל ולמשהב"ט.
יצוין, כי לאחר מכן דיווח אמו"ן לעוזר המנכ"ל על סיכום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, שהמשמעות המעשית של סיכום הסמנכ"ל וראש אמו"ן והסמנכ"ל לשיווק הייתה, שפינוי הנפלים העיליים לא יבוצע בזמן הנראה לעין, נוכח כריכתו בפרויקט הכולל לניקוי החול ולשיווקו.
כך, לא מומשה ההחלטה של מנכ"ל משהב"ט, פינחס בוכריס, ממרס 2008.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי לא מומשו גם ההחלטות הקודמות של אלוף ( מיל') עמוס ירון - מספטמבר 2004 , ושל המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב, יחיאל חורב - מנובמבר 2006 , לפעול מיידית לפינוי מערומי התחמושת העיליים.
3 ) בדצמבר 2008 ,המליץ המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב למנכ"ל משהב"ט פינחס בוכריס, להנחות לפעול מיידית ליישום החלטתו ממרס 2008 לפינוי מערומי הנפלים העיליים, בשל ההיבטים הביטחוניים, הבטיחותיים והציבוריים, ובהתאם להחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 , וכן להיפגש עם מנהל המינהל לטיפול בנושא.
בדצמבר 2008 סיכמו מנכ"ל משהב"ט ומנהל המינהל, ירון ביבי, כי המינהל ייצא בתוך ארבעה חודשים למכרז פומבי לפינוי המתחם בכללותו מתחמושת ומנפלים, לאחר בחינה נוספת של האפשרות לקדם את פינוי הנפלים העיליים תחילה.
מהמתואר לעיל עולה, כי מנכ"ל משהב"ט אמנם החליט במרס 2008 לבצע את פינוי מערומי התחמושת העיליים תחילה, אך בהמשך דווח לו על סיכום הסמנכ"ל וראש אמו"ן במשהב"ט והסמנכ" ל לשיווק במינהל ממאי 2008 לבצע את הפרויקט הכולל את מכירת החול.
אולם, בדצמבר 2008 הציג מנכ"ל משהב"ט בפני מנהל המינהל את עמדתו ממרס 2008 .
לפעול בתחילה לפינוי מערומי התחמושת העיליים בלבד ו.
תגובות לממצאי הביקורת להלן תמצית התגובות של הגורמים השונים על ממצאי ביקורת המעקב בנוגע לפינוי התחמושת והנפלים שבמתחם: ביולי 2009 הודיעה תעש למשרד מבקר המדינה, כי היא מסתייגת מממצאי הביקורת בגין אחריותה לשטח הנפלים.
דא עקא, הסתייגותה של תעש אינה עולה בקנה אחד עם האמור במסמכיה.
באותו מועד הודיע המינהל למשרד מבקר המדינה, כי משהב"ט נושא באחריות החוזית, הציבורית והכלכלית להשבת המתחם למינהל כשהוא מטוהר ונקי מנפלים ממצאי מעקב 293 .
ומתחמושת, והמינהל ומשהב"ט פועלים לאחרונה במשותף ובאופן נמרץ לגיבוש מכרז לפינוי הנפלים ולשיווק החול שבמתחם.
גם אמו"ן הודיע למשרד מבקר המדינה באותו מועד, כי סוכם עם המינהל שפינוי התחמושת והנפלים מהמתחם שבמרכז הארץ ימומן באמצעות שיווק החול מהמתחם, מדובר בפרויקט יקר ומורכב לביצוע, ובמהלך החודשים הקרובים עתידה עבודת המטה אשר ביצע משהב"ט עם המינהל להתכנס לכדי סיכום על דרך הפעולה ומימושה.
באוגוסט 2009 הודיע עוזר מנכ"ל משהב"ט למשרד מבקר המדינה, כי נוכח הקשיים והעיכובים בהסדרת פינוי הנפלים יחד עם כריית החול, יש להפרידם ולהתחיל מיד בביצוע התקשרות לפינוי מערומי התחמושת העיליים, והמנכ"ל יעקוב בשבועות הקרובים אחר התקדמות הפתרון בסוגיה והבאתה לכדי סיום.
"לאורך השנים מנכ"לים במשהבט והמשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב הגדירו את פינוי הנפלים ומערומי התחמושת העיליים במתחם שבמרכז הארץ כנושא בעל חשיבות ביטחונית, בטיחותית וציבורית עליונה.
בהערות ראש הממשלה מאוקטובר 2004 לדוח שנתי55 א של מבקר המדינה, נאמר, כי פרויקט פינוי התחמושת והנפלים אמור לצאת ל דרך.
משהב"ט הודיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 , כי הוא נעתר לפנים משורת הדין לממן את פינוי מערומי התחמושת העיליים.
למרות כל אלה, המנכ"לים במשהב"ט בתקופה 2004 -2008 לא קיבלו החלטה מגובה בתקציב לפנות לכל הפחות את מערומי התחמושת העיליים שבמתחם.
תעש והמינהל לא פעלו ביעילות להסרת המפגע הבטיחותי והביטחוני: על תעש היה לעשות כן לכל הפחות מתוקף הסכם הנכסים להקמתה מאוקטובר 1990 , שהעביר לניהולה את המתחם, ומתוך כך גם את שטח הנפלים, ומתוך האינטרס שלה להחזיר את השטח למינהל ולהימנע מדרישה לתשלומי ארנונה (ראו בהמשך); ועל המינהל היה לעשות כן לכל הפחות מהאינטרס הכלכלי שלו לקבל את השטח.
נכון למועד סיום ביקורת המעקב בדצמבר 2008 , עלויות השמירה בשטח הנפלים הסתכמו בכ -10.
8 מיליון ש"ח (במחירים שוטפים) בתקופה נובמבר 2003 - דצמבר 2008 , המהווים כמחצית מהעלות המתוכננת במשהב"ט במרס 2008 לפינוי הנפלים העיליים.
משהב"ט גם ממשיך לממן את האבטחה בשטח הנפלים בעלות של כ-2.
מיליון ש"ח בשנה בביקורת המעקב עלה, כי גם בחלוף ארבע שנים מאז הביקורת הקודמת טרם עלה בידי משהב"ט והמינהל להסכים על תכנית אופרטיבית לפינוי התחמושת והנפלים ולהוציאה אל הפועל, ומועד צפוי לכך אינו נראה בעין.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגיע המועד לסיים התנהלות מבישה זו, שבה הגורמים המוסמכים אינם פועלים בנחישות הראויה לפתרונה, ובתוך כך מסכנים חיי אדם.
מן הראוי, ששר הביטחון, שר האוצר ומנכ"ל משרד ראש הממשלה יידרשו בהקדם לפתרון הסוגיה.
דרישות לתשלום ארנונה .
משרד מבקר המדינה העלה, כי כל עוד המינהל אינו מקבל לידיו את המתחם (בגלל העיכוב המתמשך בפינוי שטח הנפלים), תעש ומשהב"ט עלולים לשאת בחיובי ארנונה 16 בגין שטח הנפלים שהסתכמו בכ -46 מיליון ש"ח לתקופה 1996 -2005 ו- 2008.
לאורך השנים מנכ"לים במשהב"ט הגדירו את פינוי הנפלים ומערומי התחמושת העיליים במתחם שבמרכז הארץ כנושא בעל חשיבות ביטחונית, בטיחותית וציבורית עליונה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמשרד הביטחון, המינהל ותעש מגלים סחבת ואזלת יד מתמשכת לאורך שנים ב טיפול בליקויים מרכזיים וחמורים שעליהם הצביע מבקר המדינה בשנת 2004 (בדוח שנתי 55 א) בנושא ניקוי המתחם מתחמושת, מנפלים ומכל פסולת אחרת.
מדובר במחדל ביטחוני ובטיחותי מתמשך, הגובל בסיכון ממשי לשלום הציבור.
בנוסף לכך, הסחבת בטיפול ואי-פינוי המתחם מהנפלים גרמה לב זבוז משאבים כספיים, שהיה נמנע לו ההחלטות לפינוי היו מתבצעות כסדרן.
קיימת חשיבות עליונה לדיווחים מבוססים של הגופים המבוקרים לראש הממשלה ולכנסת לצורך ביצוע פיקוח ובקרה יעילים על תיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה.
בביקורת המעקב נמצאה אי -עמידה מהותית בדיווחים שמסרו משרד הביטחון והמינהל בדיון הוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 .
חמורים במיוחד אי-העמידה של משרד הביטחון בדיווחו לוועדה, כי יתחיל בפינוי הנפלים במתחם, ושל המינהל שדיווח, כי יעלה לדיון בפני מועצת מקרקעי ישראל את סוגיית השמירה, האחזקה והפיקוח על קרק עות שפינתה תעש; אך שני הגופים לא עשו כן.
אי - העמידה מטילה ספק בתקפות הדיווחים.
נוכח ממצאי ביקורת המעקב בדבר התמשכות הליקויים והמחדלים שנמצאו בביקורת הקודמת, מן הראוי, כי המינהל ומשרד הביטחון ישפרו את שיתוף הפעולה ביניהם, ויפעלו יחדיו בנמרצות וללא דיחוי לטיה ור המתחם מאמצעי הלחימה והנפלים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגיע המועד לסיים התנהלות מבישה זו, בה הגורמים המוסמכים אינם פועלים בנחישות הראויה לפתרונה ובתוך שכך מסכנים חיי אדם.
16 הודעות חיובי הארנונה ששלחה העירייה, שבתחומה המתחם האמור, מתבררות בהליכים משפטיים.
נוכח הסכנות לבריאות הציבור הנובעות מהטיפול החלקי של כל הגורמים האמורים לטפל במפגע הסביבתי החמור של זיהומי הקרקע שבמתחמי תעש והזיהומים במי התהום, על כל הגורמים הקשורים למקרקעי תעש לפעול מיידית כדי למנוע את המשך התפשטות הזיהומים הקיימים ולפעול לאלתר לסילוקם.
נוכח האמור לעיל, ראוי ששר הביטחון, שר האוצר, השר להגנת הסביבה ומנכ"ל משרד ראש הממ שלה יידרשו בהקדם לפתרון סוגיות אלה.
שירותי הבריאות לתלמיד מיועדים לכמיליון תלמידים בכיתות א' עד ט' בכ- 3,500 בתי ספר, והם כוללים בין היתר חיסונים13 ובדיקות רפואיות 14 .
ההוראות של שירותי בריאות הציבור של משרד הבריאות (להלן - המשרד), אשר מעודכנות מפעם לפעם, מפרטות אילו חיסונים יינתנו לתלמידים כהמשך לתכנית החיסונים הניתנים בתחנות טיפות חלב ובאיזו כיתה יינתן כל חיסון; וכן אילו בדיקות רפואיות לגילוי מוקדם של בעיות בריאות וסטיות מטווח הנורמה יי עשו לתלמידים ובאיזו כיתה.
כמו כן כוללים שירותי הבריאות לתלמיד את הפעולות שהמשרד אמור לבצע בתחומי הבריאות ואת השירותים הרפואיים שהוא אמור לתת, וגם אלה פורטו בהוראות, כדלהלן: "חינוך לבריאות בנושאים נבחרים לתלמידים בכל הכיתות; ייעוץ לתלמידים, למורים ולהורים ב נושאי בריאות ומניעת התנהגויות מסכנות בריאות; ייזום והכנת תכניות קידום בריאות תוך שיתוף גורמים בבית הספר ובקהילה; ייעוץ להנהלת המוסד החינוכי בנושא עזרה ראשונה .
פיקוח וייעוץ בנושאי תברואה וסביבה בטוחה במוסד החינוכי"15.
; וכן מתן שירותי עזרה ראשונה לתלמידים 1.
במשך כמה שנים, עד שנת 1997 , קיבלו תלמידי ישראל את שירותי הבריאות לתלמיד על ידי ספקים פרטיים שנשכרו בידי הרשויות המקומיות, ואת מקצתם גם על ידי המשרד16 .
ביולי 1997 תוקן חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק), ונקבע כי השירותים יינתנו בידי המשרד .
עקב כך, מ - 1997 עד אפריל 2007 נתנו את שירותי הבריאות בבתי הספר אחיות ורופאים, מרביתם .
13 החיסון נועד להגנה מפני מחלות מידבקות העלולות לגרום סבל רב ולעתים אף סכנת חיים.
אלה החיסונים שניתנו בשנת הלימודים תשס"ח: (א) MMR - חיסון משולש הכולל שילוב של חיסונים נגד חזרת, אדמת וחצבת (מחלות הנגרמות מנגיף); (ב) .
dTap -ipv - שילוב של חיסונים נגד אסכרה (דיפטריה), פלצת (טטנוס), שעלת ושיתוק ילדים (פוליו).
אסכרה - חיידק שפוגע באיברים שונים, ובהם הלב, מערכת העצבים ומערכת הנשימה.
פלצת - חיידק שעלול לחדור לגוף בעת פציעה.
שעלת - חיידק שגורם שיעול טורדני ועלול לגרום דלקת ריאות; (ג) Td - .
שילוב של אסכרה ופלצת 14 בדיקות רופא ובדיקות סינון- בדיקות שמיעה, בדיקות ראייה ובדיקות גדילה (בדיקת המשקל והגובה על פי הגיל).
בדיקות הסינון נועדו לאתר מוקדם ככל הניתן בעיות בריאות אשר עלולות להשפיע על השתלבות התלמיד בבית הספר ועל רמת הישגיו.
אם בבדיקות אלה מועלה חשש לבעיה רפואית, יש ליידע את ההורים ולהפנות את הילדים להמשך הבירור בקופות החולים.
15 המקור- נוהל מתן שירותי בריאות התלמיד בשנת הלימודים תשס"ז שהוציאו שירותי בריאות הציבור שבמשרד באוגוסט 2006 .
הנוהל החליף נוהל קודם ממרס 2003.
16 :המקור "שירותי הבריאות לתלמיד בישראל - עבר ללא עתיד או עתיד ללא עבר?
" אלכס לבנטל, יונה אמיתי, הרפואה, כרך 147 ', חוב11 (נובמבר 2008.
עובדי העמותה "האגודה למען שירותי בריאות הציבור" (להלן - האגודה)17 , שעבדו בלשכות הבריאות המחוזיות של המשרד18 על פי הסכם בין האגודה כ"קבלן כוח אדם" לבין המשרד19; המשרד הוא שנשא באחריות לאספקת השירותים.
בשנת 2006 החליט משרד האוצר להעביר את שירותי הבריאות לתלמיד לביצוע בידי גוף חיצוני, ושיטת ההתקשרות של המשרד עם האגודה שונתה מ"אספקת כוח אדם" ל"אספקת שירותים" 20 .
מאפריל 2007 האגודה מספקת למשרד את שירותי הבריאות לתלמיד כ"קבלן שירותים".
הסכם שחתם המשרד עם האגודה 21 קבע כי ההתקשרות תהיה לשלוש שנים, ובכל שנה תקבל האגודה תמורת השירות 64 מיליון ש"ח.
רכז בריאות באגף התקציבים במשרד האוצר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 כי על פי חישובים שעשה, העברת השירותים לגוף חיצוני אמורה לחסוך למדינה 7 מיליון ש"ח בשנה.
כמו מרבית ההתקשרויות עם האגודה, גם התקשרות זו נעשתה בפטור ממכרז22.
,שירותי הבריאות לתלמיד הם חלק מהרפואה המונעת.
לדעת אנשי המקצוע ההשקעה ברפואה מונעת כדאית מאוד מבחינה כלכלית, בין היתר מכיוון שעלות הטיפול המונע מזערית לעומת עלות הטי פול באדם החולה.
צמצום שירותי הבריאות לתלמיד יביא להגדלת ההוצאות על בריאותם של תלמידים אלה בטווח הארוך.
תלמידי בתי הספר הם בגיל קריטי מבחינת ההתפתחות הגופנית, הקוגניטיבית והחברתית.
ה ם חשופים למחלות זיהומיות, להפרעות בתזונה, להתפתחות מצוקות אישיות ו להתנהגויות סיכוניות.
לדעת אנשי מקצוע, בית הספר הוא מסגרת מתאימה מאוד לביצוע פעילויות של רפואה מונעת בקרב התלמידים.
בקלות יחסית אפשר לקדם את בריאות הילדים בסביבת הלמידה באמצעות ביצוע פעולות מנע מפני מחלות ואיתור ליקויי בריאות מוקדם ככל שניתן.
בסביבת הלמידה אפשר גם לאמוד צורכי בריאות של תלמידים ולהדריך אותם לקבל אחריות לבריאותם.
ביצוע פעילויות של רפואה מונעת בבית הספר תורם למשק ולכלכלה גם משום שהוא מפחית את איבוד זמן העבודה של ההורים, מאחר שנמנע מהם הצורך להיטלטל לבדיקות או לטיפול במקומות כמו קופת חולים.
לא מן הנמנע שהורים יוותרו על פעילויות בריאות חשובות שאינן נעשות בבית הספר.
17 האגודה הוקמה ב - 1972 כאגודהעות'מנית וכעבור כעשר שנים, ב - 1983 , נרשמה כעמותה.
במשך השנים היא נוהלה בידי בכירים בהנהלת משרד הבריאות.
האגודה הוקמה כדי לשמש כלי עזר לביצוע פעולותיו של המשרד, אשר ראה בה את "זרועו הארוכה" לביצוע פעולות שונות בתחום הבריאות.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 '), בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", עמ 467.
למשרד שבע לשכות בריאות מחוזיות בפריסה ארצית 19 כמו שהיה נהוג בהתקשרויות של המשרד עם האגודה.
בעת פעילות האגודה כ"קבלן כוח אדם" היא סיפקה למשרד עובדים, שהמשרד היה מעוניין בשירותיהם והמשרד הוא שהפעיל את העובדים והדריכם.
20 בעת פעילות האגודה כ"קבלן שירותים" היא סיפקה למשרד את מכלול השירותים שסוכם עליהם, והיא שהייתה אחראית להפעלת העובדים ולהדרכתם.
21 ההסכם אינו נושא תאריך של חתימתו אך לפי מסמכי המשרד, הוא נחתם ככל הנראה ב- 1.
22 בעניין פטורים ממכרז שניתנו לאורך שנים להתקשרויות עם האגודה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", עמ' 467.
" ביטול התפקיד "אחות בית ספר : לדברי ראש שירותי בריאות הציבור במשרד, ד"ר איתמר גרוטו 23 , אחות בית ספר היא "אחות קבועה אשר מבצעת את רוב הפעילויות בבית הספר, פוגשת את התלמידים יותר מפעם אחת, חברה בצוות ומשתתפת בישיבות הורים ומורים".
בפועל, לאחר העברת השירותים ב- 2007 לאגודה, למעט נוכחות של אחיות האגודה (אחיות שונות בכל פעם) בעת ביצוע החיסונים והבדיקות הרפואיות, אין עוד נוכחות אחות בבית הספר.
בדיון שהתקיים בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת24 במרס 2008 הסבירה גב' מירה חונוביץ, המפקחת הארצית על בריאות הציבור במשרד הבריאות, את החשיבות שבהימצאות אחות בבית הספר: "שירותי בריאות לתלמיד זה לא רק חיסונים.
כאשר יש נוכחות של אחות בבית ספר ילדים באים לחדר אחות, ושם מתגלים כל מיני תחלואים שלא היו מתג לים אילולא היתה נוכחת אחות.
בשנה מסוימת היו 265,000 בדיקות[ פניות של תלמידים, שלא לצורך בדיקות סינון או חיסונים.
ילדים מצאו אוזן קשבת.
]רפואיות שונות בחודשים מרס-אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה את ההיערכות להעברת שירותי הבריאות לתלמיד לביצוע בידי גוף חיצוני (להלן - העברת השירותים לגוף חיצוני) ואת ביצוע ההעברה.
בירורים נעשו במשרד החינוך ובמגן דוד אדום (להלן - מד"א).
ההחלטה העקרונית של המשרד לקנות את שירותי הבריאות לתלמיד מגורם חיצוני ולא לספקם בעצמו - עומדת ותלו יה לפני בג"ץ בעתירה שהגישו ההסתדרות הרפואית בישראל וארגון רופאי המדינה 25 , ולכן משרד מבקר המדינה אינו עוסק בה.
הביקורת מתמקדת בתהליך קבלת ההחלטות ובהיערכות של משרד הבריאות, של משרד האוצר ושל משרד החינוך לאספקת השירותים בידי גורם חיצוני, ובליקויים שהעלה משרד הבריאות בדוח מסכם שערך על מתן השירותים בידי האגודה בשנת הלימודים תשס"ח ( 2008- 2007)26 .
לאחר סיום הביקורת ובעקבות הביקורת, פרסם המשרד מכרז למתן שירותי בריאות לתלמיד.
במכרז יושמו המלצות משרד מבקר המדינה בדבר הצורך לעשות מכרזים אזוריים27.
המועד האחרון להגשת ההצעות למכרז נקבע ל- 24.
עוד נקבע שאספקת השירותים תתחיל בינואר 2010 , וההתקשרות הראשונה תימשך עד אוגוסט 2013.
23 במכתבו מאוקטובר 2008 .
למשרד מבקר המדינה 24 הדיון התקיים ב- 25.
08 ( בעניין הצעה לתיקון החוקראו בהמשך).
25 בג"ץ 1083/07 , ההסתדרות הרפואית בישראל וארגון רופאי המדינה נ' מדינת ישראל - משרד הבריאות.
26 הדוח הוגש לבג"ץ במסגרת הודעה משלימה שהגישה המדינה באוקטובר 2008.
27 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", בנושא "תנאי סף וחלוקת השוק בין ספקים" עמ' 478.
תמונת המצב ערב העברת השירותים לגוף חיצוני .
ירידה מתמשכת בהקצאת משאבים ובאיכות השירותים .
להפעלה ראויה של שירותי הבריאות לתלמיד יש צורך בהקצאה כספית הולמת, בין היתר כדי שלא יועסקו עובדים ברמה מקצועית נמוכה; כדי שיישמר היקף כוח אדם ראוי ביחס למספר התלמידים, כדי שהיקף השירותים ותדירותם יהיו בהתאם לדרוש, כדי שנותן השירות לא יתמקד רק בפעילויות לפי משימות ותהיה לו ראייה כוללת של הטיפול באוכלוסיית התלמ ידים; כדי שלא יהיה כרסום בסטנדר דים מקצועיים; וכדי שיתקיים מעקב מלא אחר תלמידים שנמצא כי הם סובלים מבעיות בריאות.
בשל החשיבות של מתן השירותים לתלמידים בבתי הספר היה אפשר להניח כי המשרד יפעל לשפר את איכותם, אולם הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בתקופה שהשירותים ניתנו בידי המשרד (עד אפריל 2007 ) העלתה שהיה צמצום מתמשך בהקצאת משאבים לתחום במשך שנים.
על רקע הצמצום המתמשך בהקצאת המשאבים טען המשרד כי השירות הניתן לתלמידים אינו מספק.
טענה זו וההערכה כי במתן השירותים בידי גוף חיצוני ייחסכו כספים היו העילות העיקריות לפעולת משרד האוצר להעברת השירותים לגוף חיצוני.
לדוגמה: מנתוני משרד הבריאות28 עלה שבשנת 2001 הוקצו כ-79 מיליון ש"ח, ובשנת 2006 - רק כ-60 מיליון ש"ח, אף שמספר התלמידים גדל בשיעור של כ-10% .
התקציב המוקטן גרם לצמצום תקן האחיות והרופאים ולצמצום הפעילויות שהיה נהוג לבצע בבית הספר (ראו גם בהמשך).
במסמך סיכום פעילות של שירותי בריאות הציב ור במשרד מיוני 2006 נכתב כי הנוכחות המועטה של האחות בבית הספר הביאה לכרסום בתפקידה כגורם בריאות מרכזי ולפגיעה בתפקידים חשובים שלה כמו ביקורי בית אצל ילדים עם בעיות בריאות, תיאום בין גורמי טיפול, ייעוץ ושותפות בפעילויות בית הספר והקהילה בנושא קידום בריאות ופעילות ייחודית עם קבוצות בסיכון על רקע חברתי, כלכלי וסביבתי.
נושא הקיצוצים בתקציב הבריאות לתלמיד נדון בכמה פורומים.
במכתבו של פרופ' אבי ישראלי, מנכ"ל משרד הבריאות דאז מנובמבר 2006 לסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר התריע המנכ"ל: " 25% משרות של אחיות אי נן מאוישות.
יש לשכות שבהם המחסור באחיות מגיע ל - 30%-45% .
מציאות זו אינה מאפשרת מתן שירות ע"פ הסטנדרטים המקצועיים שאנו מחוייבים להם".
התקן הרצוי בתחום זה - לדעת המשרד - הוא אחות לכל 1,500 ,תלמידים.
מנגד צמצום תקני האחיות הגדיל את מספר התלמידים שטיפלה בהם כל אחות.