HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שמדובר בפרויקט לאומי מורכב הכרוך בעלויות גבוהות, ראוי שהחברה תעביר את התכנית האסטרטגית ה מוצעת לאישור השר להג"ס האחראי לפעולות החברה, ובאמצעותו לאישור ועדת השרים הרלוונטית 15 או לממשלה.
אם תאשר הממשלה תכנית זו, על החברה להכין על בסיסה תכנית עבודה רב -שנתית לפיתוח ולתחזוקה של כל שטחי הפארק ולהביא גם אותה לאישור הממשלה.
בתכנית הרב-שנתית יפורטו השלב ים השונים בפיתוח עתידי של הפארק, וכן לוחות זמנים ואמדן עלויות של כל שלב ושלב והמקורות התקציביים לכך.
אישור התכנית האסטרטגית והתכנית הרב-שנתית על ידי הגורמים האמורים הוא מרכיב משמעותי החיוני להצלחת הפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 הודיע המשרדלהג"ס כי בכוונתו לקיים בתוך זמן קצר "ישיבה בראשות השר, בישיבה תובא התוכנית האסטרטגית לאישור סופי של השר ויתקבלו החלטות אופרטיביות לגבי הבאתה לדיון בממשלה".
קידום תכנון סטטוטורי לאחר שהתכנית האסטרטגית הוצגה לדירקטוריון הוא החליט, כאמור "לאמץ את חלופה B2 , כיעד ארוך טווח, שמשמעותה מבחינת אחוזי בינוי הוא 0.
6% עד[ לכל היותר 30,000 ,]מ"ר והיקף ההכנסות העצמיות יהיה עד 34% .
, ובהתאם לתוכניות הסטטוטוריות התקפות בשטח מימוש התכנית ייעשה בשלבים, והמעבר בין רמות הפיתוח ייבחן בכל שלב, ויאושר על ידי הדירקטוריון".
בהתאם לת מ"מ 3/5 , שמטרתה "יצירת תנאים לפיתוח פארק מטרופוליני", שטחי הבנייה המותרים בפרויקט לא יעלו על 12,000 .
מ"ר משרד מבקר המדינה העיר כי לנוכח העובדה ששיעור שטחי הבנייה המותרים בפרויקט לפי החלופה שבחר הדירקטוריון גדול מהשיעור שנקבע בתכנית המתאר, הרי שלשם מימוש מ לא של החלופה יידרש שינוי בתכנית המתאר.
בעניין זה הבהיר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "כל עוד לא יוחלט אחרת על ידי הוועדה המחוזית יש להתאים את התוכנית האסטרטגית להיקף הזכויות המאושר בתמ"מ".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה החברה כי לאחר שתממש את זכויות הבנייה המותרות כיום היא תשקול להגיש תכניות סטטוטוריות להגדלת שטחי הבנייה המותרים בפרויקט לכ- 30,000 מ"ר, וכי הצורך לעשות כן צוין במפורש בהחלטת הדירקטוריון בישיבתו במאי 2013.
יצוין כי בישיבת הדירקטוריון המוזכרת אכן צוין צורך זה, אך לא נמצא כי במסמכי ההחלטות של ישיבה זו או של הישיבה מיוני 2013 ניתן ביטוי כלשהו לעובדה שאימוץ החלופה האמורה אינו עולה בקנה אחד עם תכנית המתאר ושלשם מימוש מלא שלה יידרש שינוי בתכנית המתאר.
לא פעלה ועדת שרים לענייני תיאום ומינהל 1396 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוסף על כך, משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי התייחסותה לעניין זה, ולפיה רק לאחר מימוש שטחי הבנייה המותרים ( 12,000 מ"ר) היא תשקול להגדיל את זכויות הבנייה לכ - 30,000 מ"ר, אינה עולה בקנה אחד עם מתווה התכנון האסטרטגי שעליו המליץ היועץ ביולי 2011 , ולפיו בשלב השני תגבש החברה תכנית פעולה שתכלול מטרות ויעדים רב -שנתיים.
מוצע אפוא כי התשתית הסטטוטורית הכללית שנחוצה למימוש יעדי הפרויקט תנותח כבר עתה וייקבע לוח זמנים להנחתה.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי החלטה על קיום הליך של שינוי תכנית מתאר מחוזית בעיצומו של הליך ההקמה של הפרויקט עלולה לגרום לעיכוב רב בהשלמת הפרויקט.
סוגיה זו ראוי כי תנותח במסגרת סיכום לוח הזמנים הרב-שנתי למימוש הפרויקט.
תקצוב הפארק על ידי המדינה בהחלטת ממשלה 3562 מאפריל 2005 נקבע, בין היתר, כי המדינה תשתתף בפיתוח הפארק בחמש השנים הראשונות להקמתו "ביחס של שקל תקציב מול שקל תרומה ועד לתקרה של 10 מיליון ש"ח בשנה".
במרץ 2011 החליטה הממשלה 16,, בין היתר להטיל על השר להג"ס "לאשר תכנית פיתוח לפארק, לרבות התייחסות לתקציב הנדרש ליישומה, בכפוף להסכמת שר האוצר".
עוד החליטה הממשלה להקצות לחברה סך של 15 מיליון ש"ח בכל שנה שישמשו לשיקום הר הפסולת, להוצאות הנהלה וכלליות ולשיפוי מחזיקים בקרקע שהופקעה לטובת הפארק.
ההחלטה עוגנה בדצמבר 2011 בהסכם בין הממשלה לחברה, ונקבע בו גם כי המשרד להג"ס רשאי להעמיד לרשות החברה תקציבים גדולים מאלה שנקבעו בהחלטת הממשלה, בכפוף לכך שיהיו בידיו מקורות תקציביים להקצאתם.
במאי 2012 הוסכם בין משרד האוצר למשרד להג"ס כי נוסף על התקצוב של 15 מיליון ש"ח לשנה בהתאם להחלטת הממשלה האמורה, יוקצה לשם פיתוח הפארק סך של 35 מיליון ש"ח בשנת 2012 וסך של55 מיליון ש"ח בשנת 2013 .
בהסכם נקבע גם כי "לצורך מעקב אחר ביצוע התקציב, חברת פארק אריאל שרון בע"מ תעביר למשרד להגנת הסביבה ולאגף התקציבים במשרד האוצר דיווח על ביצוע התקציב מדי רבעון, עד לסיום ניצול תקציב זה.
הדיווח יכלול את תזרים המזומנים הצפוי, תשלומים שבוצעו ואת קצב התקדמות הפרויקטים השונים הממומנים על ידי התקציב האמור".
משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא הגישה דיווחים כנדרש לאגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) אלא רק למשרד להג"ס.
משרד האוצר, אשר חתום כאמור על ההסכם ממאי 2012 , לא התריע לפני החברה על אי-הגשת הדיווחים.
עוד הועלה כי באוקטובר 2013 עדיין לא נחתם בין המדינה לחברה הסכם תקצוב חדש לשנת 2014 .
ולשנים שלאחר מכן משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולמשרד הא וצר כי נודעת חשיבות רבה לכך שהדיווחים האמורים יוגשו גם למשרד האוצר ולכך שהוא יקיים בקרה נאותה על ההוצאות של החברה להקמת הפארק.
"חברת "פארק אריאל שרון 1397 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החברה כתבה בתשובתה כי "החל מהרבעון הקרוב יועברו באופן שוטף דוחות רבעוניים של ביצוע התקציב אף למשרד האוצר".
אג"ת כתב בתשובתו מנובמ בר 2013 למשרד מבקר המדינה כי בעקבות קבלת הערות הביקורת הוא הפנה "את תשומת לב חברת פארק אריאל שרון לחשיבות העברת הדיווחים כנדרש".
עוד ציין אג"ת כי הוא "עובד כיום בשיתוף פעולה .
לאור שיעור הניצול ]של הפארק [ עם המשרד להגנת הסביבה על המשך תוכנית הפיתוח ש[ הנמוךל תקציב הפרויקט לשנת 2013 , והעובדה שבבסיס תקציב] 2014 הוקצו 15,000 אלש"ח לטובת המשך פיתוח הפארק, אין באי חתימה על הסכם חדש בשלב זה פגיעה בקצב הפיתוח או במתן וודאות לפרויקט".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בפרויקט בשלבי פיתוח המתקדם בקצב לא אחיד, העובדה שבשנת 2013 נוצל רק חלק קטן מהתקציב שהוקצה לפרויקט אינה מעידה בהכרח שדי יהיה בתקציב שנתי בסך 15 מיליון ש"ח לביצוע פרויקט רב-שנתי שעלותו הכוללת נאמדה כאמור בכ -1.
מיליארד ש"ח חוסר ודאות לגבי התקציב המיועד לביצוע פרויקט בהיקף כזה אינו תקין ועלול להקשות על החברה לבצע כראוי את תפקידה.
הערה זו מקבלת משנה תוקף בעת הזו, לאחר שדירקטוריון החברה אישר תכנית אסטרטגית המחייבת גיבוש תכניות עבודה רב- שנתיות המבוססות על תכנון תקציבי משמעותי.
שיתוף הציבור בהליכי התכנון המטרה העיקרית של החברה היא, כאמור, לתכנן, להקים ולהפעיל את הפארק אשר ישמש כשטח ציבורי פתוח ו"ייועד לתועלת כלל הציבור למטרות פנאי ונופש, בהווה כמו גם לדורות הבאים".
מכיוון שהפארק נועד בראש וראשונה לשמש את תושבי המדינה בכלל, ותושבי גוש דן בפרט, ולנוכח מגוון האוכלוסיות שמתגוררות בסמוך לפארק, יש חשיבות לשיתוף הציבור בשלבי תכנון הפארק ולהיוועצות בו במסגרת תהליך קבלת ההחלטות בנושא.
הדבר עשוי לשפר את איכות התכנון, לאפשר מתן ביטוי לאוכלוסיות שונות וכן לשקף את הערכים, הצרכים והאינטרסים השונים שלהן.
שיתוף הציבור גם תורם להגברת השקיפות של תהליכי התכנון.
יודגש כי כבר במסגרת גיבוש התכנית האסטרטגית נקבע כי אחד מגורמי המפתח להצלחת הפרויקט הוא יצירת מנגנון ל"שיתוף הציבור" בהחלטות הנוגעות לפארק.
בשנת 2007 קיימה החברה, באמצעות יועצת חיצונית, "סקר צרכים והעדפות מהפארק" בקרב תושבי הקהילות המתגוררות בסמוך לפארק.
הסקר העלה, בין היתר, שהציבור "מחפש: מקום של טבע; מפלט מההמולה היומיומית; מענה לצרכים מיוחדים וסוגיות חברתיות נוספות; תשתיות לחינוך ושינוי עמדות בעיקר בתחום הסביבתי; בטיחות וביטחון למבקרים; אכיפה של נהלי הבילוי; תשתיות נגישות ומבוזרות (שירותים); תחבורה נגישה (חיצונית ופנימית); פנאי ובילוי מגוון (מנגל, פינות ליטוף, מתקנים מוצללים וכו')".
בשנת 2009 החל תהליך נוסף של שיתוף הציבור.
במסגרת תהליך זה התקיימו שלושה מפגשים עם תושבי האזור, בני נוער וחב רי ארגון סביבתי וכן התקיימו פגישות עם גופים המייצגים אינטרסים של הציבור ושל קבוצות ייחודיות כגון: רוכבי אופניים, אנשים עם מוגבלויות וחרדים.
התהליך הופסק בגלל היעדר תקציב.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא שיתפה את הציבור במסגרת התהליכים שקיימה משנת 2011 לבחירת החלופה המועדפת מבין החלופות השונות שהוצעו בתכנית האסטרטגית, אף שהדבר יכול היה לסייע בקבלתה של ההחלטה.
בישיבת דירקטוריון החברה במאי 2013 , שבמסגרתה נבחרה כאמור חלופה לתכנון הפארק, הוחלט כי תוקם ועדת משנה אשר תלווה את תהליך שיתוף הציבור בתכנון הפארק.
ביוני 2013 הדגיש הדירקטוריון כי הוא רואה בתהליך האמור רכיב חשוב החיוני להצלחת הפרויקט.
הדירקטוריון הטיל על הנהלת החברה "לגבש תכנית עבודה ליישום מתווה שיתוף הציבור".
לנוכח העובדה שמטרת הקמתו של הפארק הייתה אספקת תשתית למגוון פעילויות פנאי ונופש לכלל קבוצות האוכלוסייה ושההחלטה בדבר החלופה המועדפת לתכנון הפארק קבעה במידה רבה את אופיו של הפארק ואת אופי השימוש שיעשה בו הציבור17 , ראוי היה שתהליך שיתוף הציבור היה מתבצע עוד בשלב בחירתה של אחת החלופות שנבחנו במסגרת התכנית האסטרטגית.
כדי שהתכנון של הפארק יתאם גם את ציפיות הציבור, דבר שיש בו כדי לתרום להצלחת הפרויקט, מוצע כי דירקטוריון החברה והנהלתה ינקטו בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי שיתקיים באופן רציף תהליך של שיתוף הציבור בפיתוחו ובקידומו של הפארק, ובמסגרתו יתאפשר לרבים ככל האפשר מתושבי האזור להביע את דעתם בעניין.
בד בבד, מוצע לשקול בין היתר את האפשרות להקים פורום קבוע אשר יכלול נציגים של גופים וקבוצות הרלוונטיים לפעילותו של הפארק, שעמו תקיים החברה שיח שוטף.
החברה הודיעה בתשובתה שהיא פועלת "לגיבוש מודל ונהלים לאופן יישום הליך שיתוף הציבור בהתאם לתוכנית האסטרטגית".
עמותת ידידי פארק חירייה-איילון לצדם של הרבה מוסדות ללא כוונת רווח (להלן - מלכ"רים) גדולים פועלות אגודות ידידים.
בדרך כלל אלה גופים בעלי ישות משפטית נפרדת שנרתמים לסייע למלכ"ר, בין היתר באמצעות גיוס משאבים לקידום פעילותו.
בהתאם להחלטת ממשלה 4416 האמורה נקבע בתקנון החברה שתקציבה יתבסס על "תרומות, עיזבונות, מתנות, מענקים, הקצבות מתקציב המדינה, מרשויות מקומיות ומאיגוד ערים דן לתברואה, וכן מהכנסות ממיזמים ההולמים את אופי המקום כפארק פתוח לציבור ואת מטרות החברה, בהתאם לתכניות החלות על שטח הפארק".
במאי 2005 נרשמה כעמותה, לפי חוק העמותות, התש"ם - 1980 , עמותת ידידי פארק חירייה- איילון (להלן - עמותת הידידים או העמותה).
מטרות העמותה הן תמיכה בהקמת הפארק, עזרה בשיקומו ובפיתוחו של הר הזבל "חירייה", סיוע להקמת פארק לתעשיות מיחזור פסולת ועזרה לחברה בגיוס כספים.
לדוגמה, החלופה קבעה את היחס בין השטחים הפתוחים ובין השטחים הבנויים "חברת "פארק אריאל שרון 1399 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בספטמבר 2008 נחתם בין העמותה לחברה הסכם להסדרת היחסים ביניהן מתוך כוונה שהעמותה תהיה גורם המסייע לחברה בהשגת מטרותיה הן מהבחינה הציבורית (יצירת אקלים תומך ואוהד) והן מהבחינה הביצועית (גיוס המשאבים לפיתוח הפארק ולבניית מבנים ומתקנים שישמשו את הפארק ואת מבקריו).
בהסכם צוין גם כי הצדדים יקבעו בהסכמה את הפרויקטים אשר העמותה תגייס כספים ומשאבים למימונם.
למותר לציין שעל מנת שהעמותה תצליח לסייע בקידום מטרות החברה, חשוב מאוד שיתקיימו שיתוף פעולה ותיאום בינה ובין החברה.
משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא שיתפה פעולה עם העמותה.
ב תיקי החברה לא נמצאו מסמכים שאפשר ללמוד מהם מה היו הסיבות לכך.
אי-שיתוף הפעולה עם העמותה אפשר שפגע ביכולתה לפעול להשגת מטרותיה, שהן כאמור סיוע לחברה ותמיכה בהקמת הפארק.
עקב כך במועד ביצוע הביקורת לא הייתה העמותה פעילה כלל.
במכתב18 ששלח יו"ר העמותה לשעבר לוועד המנהל של העמותה הוא כתב כי "מזה חודשים , ]פארק אריאל שרון[ אנחנו מנסים לקבוע פגישה עם השחקנים החדשים בחברה הממשלתית בלא הצלחה.
בין אם מדובר בכשל ביורוקראטי פשוט ובין אם זה מסר גלוי ובוטה המסקנה אחת - ככה אי אפשר להמשיך.
אשר על כן אני מבקש להגיש בזאת את התפטרותי.
אעמוד לרשות כל מי שייקח על עצמו את המשימה החשובה".
רק באפריל 2013 , במהלך תקופת הביקורת, החליט הדירקטוריון לקיים באחת מישיבותיו הקרובות דיון "לגבי אפשרות החייאת פעילותה של עמותת הידידים של החברה".
בישיבת הדירקטוריון במאי 2013 ציינה חברת דירקטורי ון כי לדעתה יש לייחד את אחד מדיוני הדירקטוריון לנושא הקמתה של עמותת ידידים חדשה לפארק או לנושא החייאתה של העמותה הקיימת.
באוקטובר 2013 עדיין לא קיים הדירקטוריון דיון בנושא וגם לא קיבל החלטה לגבי אופי הקשר בין החברה לעמותת הידידים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות פעילותה ותרומתה הפוטנציאלית של עמותת הידידים לחברה, על החברה לבחון בהקדם דרכים לחידוש פעילותה של עמותת הידידים או הקמת עמותה חדשה, על מנת שזו תוכל לעזור לחברה בהשגת משאבים כספיים ואחרים לפעילותה, להרחיב את מקורות ההכנסה שלה וכפועל יוצא מכך לסייע לה להשיג את מטרותיה בתוך זמן קצר יותר.
החברה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה בין היתר כי "לכשיתכנס דירקטוריון החברה בהרכבו החדש יובא בפניו נושא הקשר בין החברה לעמותת הידידים, לרבות הצגת דוח הביקורת בעניין".
המכתב אינו נושא תאריך 1400 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קרקעות הפארק והשימוש בהן .
הקצאת קרקע לפרויקט 1.
כאמור, השטח המיועד לפארק בהתאם לתמ"מ3/5 הוא כ- 8,000 דונם.
מרבית השטח הוא בבעלות מדינת ישראל, וכ - 3,200 .
דונם הם שטחי בית הספר החקלאי מקווה ישראל קידום הפרויקט והשלמתו מותנים בהעברת כל מקרקעי הפארק לידי החברה.
בהחלטת ממשלה 3562 מאפריל 2005 הוטל על "יו"ר מועצת מקרקעי ישראל להגיש לאישור המועצה הצעת החלטה בדבר הקצאת הקרקע הנדרשת לצרכי הפארק, לניהול הגוף המנהל עם הקמתו, בהתאם למתחם הקבוע בתמ"מ 3/5 למעט שטחי מקווה ישראל".
בהחלטת הממשלה 4416 מנובמבר 2005 נקבע שמינהל מקרקעי ישראל (כאמור, כיום רשות מקרקעי ישראל) יפעל לאיתור שטחים הנכללים במקרקעי הפארק שניתן להקנות לחברה את זכויות חכירתם, ואם לא ניתן להקנות לחברה זכויות חכירה תוקנה לה זכות אחרת שיוחלט עליה ושתומר, מיד כשהדבר יתאפשר, לזכות חכירה.
הזכויות יוקנו לשם השגת מטרותיה של החברה ועל פי הסכם שייחתם בין החברה ובין רשות מקרקעי ישראל בתוך שנה מיום הקמת החברה.
אם תתגלע מחלוקת בין הצדדים בנוגע לתנאי ההסכם, יובא הנושא להכרעתו של מנכ"ל משרד האוצר.
הזכויות שיוקנו לחברה יהיו בתוקף כל עוד השטח משמש פארק ציבורי.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי "עד אשר תוסדר הקצאת זכות החכירה לחברה על כל מקרקעי הפארק.
תינתן לחברה הרשאה לתכנון ופיתוח בהתאם לייעוד הקרקע כפארק וכמפורט במטרות הקמת החברה".
בפברואר 2009 החליטה כאמור הממשלה19 לפעול לקידום הקמת פארק אריאל שרון, ובין היתר הוחלט להנחות את משרדי הממשלה ואת רשות מקרקעי ישראל לתת עדיפות לביצוע הפעולות הנדרשות להקמת הפארק.
בהחלטת הממשלה צוין גם כי יש לקדם את הקניית זכויות החכירה לחברה בשטחים הנכללים במקרקעי הפארק.
לצורך כך נקבע כי רשות מקרקעי ישראל תגיש לשר להג"ס, לשר הבינוי והשיכון ולשר האוצר (להלן - השרים) דוח הכולל פירוט של המחזיקים ובעלי הזכויות במקרקעין בניהול רשות מקרקעי ישראל שבתחום שטח הפארק (להלן - דוח המחזיקים).
עוד נקבע כי מנכ"ל המשרד להג"ס, מנהל רשות מקרקעי ישראל והממונה על התקציבים במשרד האוצר יגישו לשרים תכנית פעולה לקידום הפרויקט.
התכנית תכלול, בין היתר, לוחות זמנים, סדרי עדיפויות לפיתוח ומקורות מימון.
הועלה שמנכ"ל המשרד להג "ס, מנהל רשות מקרקעי ישראל והממונה על התקציבים במשרד האוצר לא הגישו כנדרש לשרים תכנית פעולה כוללת ומפורטת להקמת הפארק.
בתשובתו הודיע המשרד להג"ס כי הוא "מקבל את הערות המבקר, ובהתאם לכך מנכ"ל המשרד יפעל מול מנכ"ל והממונה על התקציבים באוצר לגיבוש ]רשות מקרקעי ישראל [ תוכנית פעולה כוללת ומפורטת לקידום הקצאת זכויות חכירה לחברה בשטחים מתוך מקרקעי הפארק, כל זאת ביחד עם הגורמים הנוספים הממונים על התוכנית".
בנובמבר 2011 חתמו רשות מקרקעי ישראל והחברה על הסכם הרשאה לתכנון שטח של 4,515 דונם משטחי הפארק20 .
ההסכם נועד לקדם את ענייני החברה בנוגע לתכנון הפארק העתיד לקום.
בהסכם נכתב כדלהלן: "החברה מאשרת כי ידוע לה שבשטח נשוא הסכם זה .
20 השטח שנותר לאחר גריעתם של שטחי בית הספר החקלאי מקווה ישראל ושל חלקות בבעלות פרטית מתוך השטח הכולל שנכלל בתמ"מ 3/5.
"חברת "פארק אריאל שרון 1401 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מצויים מחזיקים רבים כפי שפורט בדוח המחזיקים שנמסר לחברה, וכי מטרת הסכם זה הינה אך ורק קידום תכניות בקשר לשטח בהתאם להוראות תמ"מ 3/5 .
לפיכך ידוע לחברה כי לא נמסרת לה בהסכם זה זכות כלשהי בשטח וכי אין בהסכם זה כדי לשנות את זכויות המחזיקים בשטח, אם וככל שישנן כאלה, וכי אין לראות בהסכם זה משום התחייבות מפורשת או מכללא, בשום צורה ואופן, להקצות לה את השטח נשוא הסכם ו/או חלקו" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה העלה כי על אף החלטות הממשלה בדבר הצורך לקדם את העברת שטחי הפארק לידי החברה, עד אוקטובר 2013 העבירה רשות מקרקעי ישראל לחזקת החברה רק כ - 1,800 דונם (כ - 40% מהשטחים שלגביהם קיבלה החברה את ההרשאה האמורה לתכנון).
עוד הועלה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הוגשה לאישור מועצת מקרקעי ישראל, כנקבע בהחלטת הממשלה 3562 מאפריל 2005 .
, הצעת החלטה בדבר הקצאת הקרקע הנדרשת לצורכי הפארק 3.
במהלך הביקורת, בספטמבר 2013 , כתב מנהל רשות מקרקעי ישראל למשרד מבקר המדינה כי ברשות הוקם צו ות שטיפל "במיפוי הזכויות בשטחי הפארק ובמתן מענה לצרכי החברה, תוך קיום קשר רציף וישיבות עבודה עם הנהלת חברת הפארק ויועציה.
הטיפול ללא ]רשות מקרקעי ישראל [ בבקשות החברה להקצאת השטחים הדרושים לה בוצע ע"י עיכובים.
ההקצאות מבוצעות בהתאם לבקשת חברת הפארק, אשר פונה מפעם לפעם בהתאם להתקדמות פיתוח הפארק על ידה".
המשרד להג "ס כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי החברה פנתה מפעם לפעם לרשות מקרקעי ישראל בבקשה שלא תאריך חוזי חכירה קיימים בשטחי הפארק.
גם החברה כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה שהיא בקשר "רציף וישיר" עם הרשות, "על מנת להבטיח ככל שניתן, שלא יוארכו חוזי חכירה בשטחים המיועדים לעבור לחזקת החברה".
לא נמצאו אסמכתאות המעידות שהחברה וידאה שרשות מקרקעי ישראל אכן נעתרה לבקשותיה ולא האריכה את חוזי החכירה האמורים.
רשות מקרקעי ישראל הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2013 כי החברה פנתה אליה בשנת 2010 בבקשה "שלא לחדש חוזי חכירה וחוזי שכירות עונתיים בשטח תמ"מ 3/5 .
"", וכי מאז פנייה זו הרשות "לא חידשה את חוזי השכירות העונתיים בתחום הפארק הממשלה קבעה בהחלטותיה עוד בשנת 2005 את הפעולות הנדרשות כדי להעביר לחזקת החברה את ז כויות המקרקעין על שטחי הפארק שבהם יבוצע הפרויקט, אולם בתחום זה לא נעשה די במשך השנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות מקרקעי ישראל בשיתוף משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובהם המשרד להג"ס, ובשיתוף החברה לעשות כל מאמץ כדי להאיץ את העברת השטחים הנכללים בתכנית להקמת הפארק לאחריותה של החברה, כדי לקדם את הקמת הפארק כולו.
המשרד להג"ס הודיע כאמור בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי יפעל "לקידום הקצאת זכויות חכירה לחברה בשטחים מתוך מקרקעי הפארק".
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה כי היא "מאמצת את הערת הביקורת ומבהירה כי תמש יך לפעול.
ולהאיץ את העברת השטחים הנכללים בתוכנית לחזקתה".
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שימוש במקרקעין ללא היתר בהתאם לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), סטייה מהיתר או מתכנית מוגדרת כ"עבודה או שימוש במקרקעין בניגוד להיתר או שלא בהתאם לתנאי היתר או תקנה אחרת לפי חוק זה או שלא בהתאם לתכנית, למעט עבודה או שימוש לפי הקלה או שימוש חורג שניתנו כדין ".
את ההיתרים לשימוש במקרקעין נותנות בדרך כלל ועדות מקומיות לתכנון ולבנייה, אך מכיוון ששטח הפארק הוא שטח גלילי21 , את ההיתר לשימוש בשטח זה נותנת רשות הרישוי המחוזית של מחוז תל אביב במשרד הפנים.
13 הודיעה היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה במחוז תל אביב לחברה כי במסגרת ביקור שקיים מפקח מטעמה בשטחי הפארק שהועברו זמן קצר קודם לכן לרשות החברה התעורר חשד לביצוע עברות על חוק התכנון והבנייה.
עברה אחת היא ביצוע בלא היתר של עבודה הטעונה היתר - "בניית תוספת בניה, מרפסת העשויה עץ בשטח של כ-20 מ"ר".
עברה נוספת היא שימוש במקרקעין בלא ההיתר הנדרש ובאופן החורג מהתכנית "שימוש במבנים קיימים למשרדי חב' פארק אריאל שרון".
13 אישרה רשות הרישוי המחוזית את בקשת החברה לקבל בדיעבד היתר "שימוש במבנים קיימים בחוות הזרע לטובת משרדים זמניים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 העיר משרד הפנים כי "נקיטת פעולות שלא בהתאם להוראות החוק משבשת את עבודת הרישוי ומחייבת השקעת משאבי פיקוח ואכיפה, דבר שאינו ראוי ביחסים בין גופים ציבוריים, ויש בו משום בזבוז מיותר של משאבים ציבוריים".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי במסגרת ביצוע פעולותיה במקרקעין שבשטחי הפארק עליה להקפיד על קיום הוראות החוק; וכן עליה להקפיד על קבלת היתר לפני ביצוע העבודות ולפני שינוי השימוש במבנים שבגינו נדרש היתר.
על החברה לקבוע כללים ומנגנוני בקרה שימנעו את ביצוען של פעולות בתחום התכנון והבנייה בפארק שלא התקבל אישור לבצען.
שהחלה לעבוד באמצע אוקטובר [ בתשובתה הודיעה החברה כי "סמנכ"לית התכנון והביצוע 2013 בחברה מבצעת ביקורת ומטפלת באופן שוטף בכל הנושאים הסטטוטוריים בחברה, על] מנת שאלה יבוצעו בהתאם להוראות החוק".
הזכויות על הגז שנמצא בקרקע הפארק 1.
בעקבות הצטברות הפסולת שהוטמנה בשטח הר חירייה (להלן- ההר או הר הפסולת) במשך שנים רבות נוצרו בו מצבורי גז שיכולים לשמש לצרכים מסחריים.
ואכן, עוד לפני הקמת החברה הקים איגוד ערים אזור דן לתברואה (להלן גם - האיגוד) מערכת הכוללת בארות להפקת גז מהפסולת שבהר.
האיגוד מסר למשרד מבקר המדינה כי הקמת המערכת "נעשתה בעיקרה מסיבות סביבתיות וכדי למנוע סכנה לשלום הציבור", וכי השימוש המסחרי בגז "הינו מרכיב זניח במערכת".
במכתב לרשות מקרקעי ישראל מספטמבר 2008 , שעל יו חתומים מנהל אגף נכסי העירייה בעיריית תל אביב -יפו והמנכ"ל דאז של החברה, נאמר כי החברה והעירייה הסכימו לחלק .
21 אזור שאינו נמצא בתחום השיפוט של שום רשות מקומית.
"חברת "פארק אריאל שרון 1403 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביניהן את הזכויות במקרקעין במתחם חירייה, וכי הסכמות הצדדים מבטאות "נכונות ורצון לקדם את הפארק ומתחמי המחזור, כמו כן רצון והסכמת העירייה לוויתור על שטחי 'הר הזבל', כאשר פעילות הגז תישאר בידי איגוד ערים דן לתברואה".
מהמכתב עולה אפוא שהחברה הסכימה לוותר על הזכויות על הגז.
מנכ"ל החברה לשעבר, שכיהן בתפקיד בשנת 2008 , כתב בתשובתו מנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "המכתב וההסכמות הובאו לאישור הדירקטוריון דאז.
ההסכמות היו לאחר פגישות בהן השתתפו נציגי הדירקטוריון.
שמונו על ידי הדירקטוריון לצורך כך".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מעיון בפרוטוקולים של ישיבות דירקטוריון החברה עולה שההסכמה בין החברה ובין עיריית תל אביב-יפו בדבר חלוקת זכויות החכירה בשטחי ההר אכן הוצגה לדירקטורים באוגוסט 2008 והדירקטוריון אישר את חלוקת השטחים במתחם חירייה באופן ש"שטחי הר הפסולת יוחכרו לחברה ושטחי יוחכרו לעיריית ת"א", אך לא נמצא ]שטחי פארק המחזור[ תפעול הטיפול בפסולת בפרוטוקולים אלה כי הסכמת החברה לוותר על הזכויות על הגז בכל שטחי ההר דווחה במפורש לדירקטוריון החברה וקיבלה את אישורו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לקבוע בהקדם נהלים ומנגנוני בקרה שיחייבו כי כל הסכם או הסכמה משמעותיים שהחברה צד להם ושבגינם נוצרת התחייבות מהותית של החברה יובאו מבעוד מועד לאישור הדירקטוריון.
בנובמבר 2009 נחתם בין החברה לרשות מקרקעי ישראל הסכם הרשאה ובמסגרתו הועבר שטח ההר ( 394 דונם) לחזקת החברה.
ההסכם קבע כי החברה אחראית לכל נזק שייגרם בעקבות החזקתו או הכשרתו של הנכס או בעקבות השימוש בו וכן בעקבות כל מפגע או מחדל של החברה בפרק הזמן שבו תחזיק בשטח.
במסגרת האחריות נכללים גם סיכונים שמקורם במצבורי הגזים 22 .
כפועל יוצא מהסכם זה החברה אחראית למלא את דרישות המשרד להג"ס בנוגע לגז, כגון ניטור הגז והעברת נתונים לגביו למשרד להג"ס.
החברה ]שבהר[ בהתאם להסכם זה "החברה רשאית.
לפעול לניקוז ולניצול מצבורי הגזים הצהירה כי יד וע לה שבצדו הדרום -מזרחי של השטח שבו עוסק ההסכם יש כמה מתקנים ובכללם פרויקטים להפקת גז שאותם מפעילים עיריית תל אביב-יפו או מי מטעמה, וכי היא הגיעה לידי הסכמה עם עיריית תל אביב-יפו ולפיה שטח זה יוקצה לעירייה בלבד.
הועלה כי אף שלפי ההסכם החברה רשאית לפעול לניקוז ולניצול של הגז בשטחים שהועברו לרשותה, ממשיך האיגוד להפיק גז לא רק בשטחים שהוקצו בהסכמה לעיריית תל אביב-יפו אלא בכלל השטחים שבהר.
מתשובות החברה והאיגוד למשרד מבקר המדינה עולה כי יש ביניהם מחלוקת בנוגע לתוקפה של הסכמת החברה לוותר על זכויותיה על הגז בכלל השטחים שבהר, כפי שנכתב במכתב האמור מספטמבר 2008 : החברה כתבה בתשובתה כי ההסכם בעניין זה "לא היה ידוע לחברה כלל והתגלה אך בדיעבד לאחר חתימתו, לא למותר לציין כי החברה אינה מכירה בתוקפו של המעניק לה את הזכויות ]רשות מקרקעי ישראל[ הסכם זה ורואה בהסכם ההרשאה עםבגז, כהסכם מחייב".
22 לעניין הטלת האחריות על החברה בשל הסיכונים שמקורם בנזקי העבר בשטח הר הפסולת ראו להלן בפרק "שיפוי נושאי משרה".
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לעומת זאת, האיגוד כתב בתשובתו מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי הזכויות על הגז "אינן במחלוקת ומוסכמות על כל הגורמים העוסקים בנושא.
האיגוד משקיע כיום מיליוני שקלים בהטמנת מערכת הגז כדי לאפשר גישת מבקרים להר הזבל.
יתרה מזאת, האיגוד עדיין מחזיר את ההשקעות העצומות שבוצעו ומבוצעות אף היום בהקמת המערכת ובהטמנתה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החברה והאיגוד ליישב בהקדם את המחלוקות ביניהם.
הדבר חיוני במיוחד במצב הנוכחי - שבמסגרתו החברה נושאת באחריות לגז אך לא נהנית מהזכויות שמקורן בשימוש בו.
אם ה צדדים לא יגיעו לידי הסכמות בנושא, יהיה מקום להעביר את הטיפול במחלוקת לידי הגורמים האחראים לפעולות גופים אלה, ובהם המשרד להג"ס, רשות החברות ומשרד הפנים.
בדוח של חברה חיצונית בנוגע לסקר סיכונים בהר הפסולת שהוגש לחברה באוקטובר 201223 נכתב כי מערכת הפקת הגז"פועלת היטב עבור המשטח העליון של המטמנה.
התוצאה היא הפחתה ניכרת בנידוף הגז לאוויר, הפחתת ההשפעה על הסביבה והפחתת הסיכון הבריאותי לעובדים ולמבקרים"; מאידך נכתב בדוח כי מכיוון שמערכת איסוף הגז היא בבעלות האיגוד, לחברה "גישה מוגבלת למידע בנוגע לרמת התחזוקה וה יא נסמכת על גוף אחר ללא שליטה או בקרה מספקת על תנאי הבטיחות והתחזוקה של המערכת.
יש להסדיר את נהלי התחזוקה, הניטור והדיווח.
באופן שבו המידע יהיה גלוי ונגיש לחברת הפארק".
בדוח הכספי של החברה לשנת 2012 צוין שידוע לחברה כי לאיגוד הכנסות מהגז שהוא מפיק בהר.
עוד נכתב בדוח כי פעילות הפקת הגז "טומנת בחובה סיכונים בטיחותיים שונים.
בדעת החברה להגיע בשלב הראשון, להסכמות עם איגוד הערים (ומי מטעמה) להסדרת הפעילות במשך תקופת ביניים, בכל הנוגע לקבלת מידע, דיווחים, וניטור פעילות הביו -גז, על מנת לשמור על שיגרת פעילות בטוחה בתחומי הפארק, באופן שמעגן נהלים על פיהם עובדים הצדדים כיום ולשפרם.
בהמשך לכך, מתכוונת החברה למצות את זכויותיה בקשר עם הפקת הביו-גז והתועלות הכלכליות הנובעות מכך, באפיקים מנהלים ומשפטיים שונים".
בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה במאי 2013 , במהלך הביקורת בנושא, הוצגה לחברי הדירקטוריון טיוטת הסכם בין החברה לאיגוד לגבי הסדרת שיתוף הפעולה ביניהם בעניין ההיבטים הבטיחותיים הקשורים בהפקת הגז הנמצאים באחריותה הבלעדית של החברה.
ההסכם אמור לשפר את שיתוף הפעולה בין החברה לאיגוד בכל הנוגע לדיווחים בנוגע להפקת הגז ולתקלות במערכת הפקת הגז.
בעניין זה יצוין כי המשרד להג"ס הבהיר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא "סייע ומסייע לחברה לקבל את מכלול הנתונים הנדרשים לה בנושא ניטור הגז".