HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פיקוח הדירקטוריון באמצעות ועדת הביקורת והמבקר הפנימי תפקידה של יחידת ביקורת פנימית בחברה הוא לבדוק את תקינותן של פעולות החברה מבחינת השמירה על החוק, ניהול עסקים תקין, מעקב אחר המתרחש בחברה, בחינת מערכות הביקורת, זיהוי כשלים והמלצה על תיקונם.
בחברה פרטית אין חובה למנות מבקר פנים, אולם בעת הקמת החברה הכלכלית של לשכת עורכי הדין, ראתה הלשכה צורך למנות גם מבקר פנימי לחברה וגם ועדת ביקורת .
115המפקחת עליו מינה הדירקטוריון הקודם ועדת ביקורת.
חוק החברות קובע כי 2015 בדצמבר תפקידה של ועדת הביקורת לעמוד על ליקויים בניהול העסקי של החברה ולהציע לדירקטוריון דרכים לתיקונם.
אם מצאה הוועדה שאחד הליקויים הוא ליקוי מהותי, תקיים ישיבה אחת לפחות בעניינו.
גם תקנון החברה קובע כי על הוועדה לדון בדוחות הביקורת של המבקר הפנימי.
מינה הדירקטוריון מבקר פנימי לחברה.
תפקידו של המבקר 2016 בחודש יולי הפנימי לבדוק בין היתר את תקינות פעילות החברה, נושאי משרה ובעלי תפקידים בה מבחינת השמירה על החוק, הניהול התקין, טוהר המידות, החיסכון והיעילות ), עמודים 2018 - 5 , (מהדורה, דירקטורים ונושאי משרה בעידן הממשל התאגידי יוסף גרוס 115 .
231 - 229 2150 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה וכן את ניהול נכסי החברה והתחייבויותיה ובכלל זה הנהלת החשבונות שלה, דרכי שמירה על הרכוש והחזקת הכספים והשקעתם.
המבקר הפנימי התבקש לבצע סקר סיכונים שישמש בסיס לתוכנית עבודת הביקורת הוצג סקר סיכונים מצומצם לפני ועדת הביקורת, וזו 2016 הפנימית בחברה.
בדצמבר המליצה כי הסקר יוצג לדירקטוריון החברה בדיון הקרוב.
סקר הסיכונים המצומצם שימש להכנת תוכנית העבודה של המבקר הפנימי והועבר לעיון הדירקטוריון.
נמצא כי הדירקטוריון הקודם לא דן בסקר ובממצאיו ולא קיבל החלטות בנוגע לפעולות שיש לנקוט כדי להפחית את הסיכוי להתממשות הסיכונים שנמצאו בו.
כתב המבקר הפנימי של החברה הכלכלית שישה דוחות ביקורת.
2018 - 2017 בשנים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מספר הדוחות שכתב המבקר .
עם זאת, נמצא כי הדירקטוריון 2018 - 2017 הפנימי בחברה בשנים הקודם לא דן בשלושה דוחות.
דיון של ועדת ביקורת ודירקטוריון בליקויים העולים מדוחות הביקורת חיוני כדי ללמוד על הסיכונים העומדים בפני החברה בנושאים שנבחנו בביקורת הפנימית, לדון בדרכים לתיקון הליקויים שהופיעו בדוח ולהמליץ על דרכי פעולה מתאימות.
יצוין כי הדוחות עסקו בנושאים מרכזיים בעלי השפעה ניכרת על פעילותה הכלכלית של החברה ובהם: התפתחות הגירעון בחברה הכלכלית; קבלת החלטות בדירקטוריון; כינוסן של ועדות משנה של הדירקטוריון ותיעוד החלטותיהן ועוד.
היעדר דיון של הדירקטוריון בכל דוחות הביקורת הפנימית מנע קבלת החלטות על דרכי הפעולה המתאימות לתיקון הליקויים שנתגלו.
במצב זה ממילא לא נעשה הליך שיטתי וסדור למעקב אחר פעולות שנעשו לתיקון הליקויים שהעלו הדוחות.
על רקע אתגרי הניהול הפיננסי של החברה המתוארים בדוח זה הייתה חשיבות מיוחדת לדיון בדוחות שעסקו ברובם המכריע בליקויים בהיבטים פיננסיים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2151 לשכת ערוכי הדין | לשכת ערוכי הדין | יו"ר הדירקטוריון לשעבר הסביר בתשובתו כי הוא מצא חשיבות רבה בפעילות ועדת הביקורת ומבקר הפנים, וכי לאחר שקיבל את דוחות הביקורת, הוא שוחח עם הנהלת החברה והיועץ המשפטי, וההמלצות שהועלו בדוחות עלו ליישום מיידי על ידי הנהלת החברה.
משרד מבקר המדינה מציין כי בחינה ודיון על המלצות שבדוחות הביקורת בהליך סדור ומתועד, מטייב את הפיקוח והמעקב אחר תהליך תיקון הליקויים.
מומלץ כי דירקטוריון החברה יקפיד לקיים הליך סדור ביחס לדוחות הביקורת.
שימוש הדירקטוריון והלשכה בכלים העומדים לרשותם לפיקוח על החברה 1 .
,בעלת המניות - הלשכה, היא הממנה את הדירקטוריון של החברה הכלכלית והאינטרס שלה הוא כי אותו דירקטוריון יבצע את תפקידו על הצד הטוב ביותר.
מינוי הדירקטורים הוא כלי מרכזי של הלשכה בפיקוח על חברת הבת.
עקב אי-שביעות הרצון מתפקוד הדירקטוריון הקודם וועדותיו, כפי שפורט לעיל, על הלשכה לתת דעתה למשמעות הרבה של תפקיד הדירקטורים בחברה ולדרישות הכרוכות בו.
עליה להקפיד ולוודא כי היא מבהירה לדירקטורים מטעמה בבירור את ציפיותיה מתפקודם כשלוחיה ולוודא כי הם ממלאים אותן.
, על מנת לוודא שהחברות 2011 הלשכה היא הבעלים של כמה חברות בת.
בשנת מתנהלות באופן יעיל וחסכוני ושומרות על מינהל תקין, הוציאה הלשכה את נוהל הבקרה הקובע סדרת פעולות שאורגנים בלשכת עורכי הדין ובחברות הבת נדרשים לבצע.
הנוהל קובע כי על הלשכה לקיים בקרה על החברה באמצעות בדיקה תקציבית וניתוח דוחות כספיים שלה: בכל חודש על הלשכה לנתח דוח פעילות תמציתי של החברה, ובכל רבעון עליה לנתח את ביצוע התקציב והדוחות הכספיים (מאזן רווח והפסד ותזרים מזומנים).
בקרה זו מאפשרת יצירת מעקב אחר פעילות החברה ואבחון סטיות מתוכנית העבודה שלה ומקורן - תחזיות והנחות מוטעות או ביצוע לקוי.
2152 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה :הביקורת העלתה כי נוהל הבקרה של הלשכה כלל אינו מיושם הלשכה לא עמדה על כך שהחברה תגיש אליה דוח פעילות תמציתי ודיווח על ביצוע התקציב ומאזן רווח והפסד.
בכך נמנעה הלשכה משימוש בכלי בקרה מרכזי על החברה.
חוק החברות מקנה לדירקטוריון כלים למימוש תפקידיו בהתוויית מדיניות החברה ופיקוח על ביצוע תפקידי המנכ"ל: המנכ"ל נדרש לדווח לדירקטוריון בנושאים, במועדים ובהיקף שעליו יחליט הדירקטוריון; הדירקטוריון רשאי למנות ועדות משנה; הדירקטוריון רשאי לפטר את המנכ"ל; הדירקטורים רשאים לבדוק את מסמכי החברה, נכסיה ורישומיה ולהיעזר בייעוץ מקצועי לביצוע תפקידם; נוסף על אלה, ביכולתו של הדירקטוריון לפעול לתיקון ליקויים שעליהם הצביעו ועדת הביקורת בחברה ודוחות ביקורת הפנים.
הביעו חברי הדירקטוריון את מורת רוחם בנוגע להיקף ודיוק 2018 - 2017 בשנים המידע שקיבלו וציינו כי הם כלל לא מקבלים דוחות ומסמכים.
שוב ושוב עלו בישיבות דירקטוריון החברה השגות בעניין זה, דרישות לשינוי המצב ודרישות לקבלת מידע, שלא נענו לאורך תקופה.
ואולם הדירקטוריון הקודם לא הקפיד לתרגם את הטענות שעלו בדיון להחלטות, לא מינה גורם שיעקוב אחר ביצוע החלטות ולא עמד בתוקף על חובת ההנהלה להעביר אליו דוחות ומסמכים הדרושים לו.
כך, למשל, משך שנים לא עמד דירקטוריון החברה על כך שההנהלה תגיש לאישורו תוכנית עבודה מסודרת ומלאה.
מהמתואר בפרק זה עולה כי הלשכה כבעלת המניות והדירקטוריון של החברה הכלכלית לא עשו שימוש במלוא הכלים העומדים לרשותם כדי למלא את תפקידם בצורה מיטבית ולקדם את ענייני החברה.
על הלשכה, האסיפה הכללית והדירקטוריון להקפיד להשתמש בכלים שהחוק מקנה להם, ובין היתר למסד מנגנון סדור ועקבי של קבלת החלטות בנוגע לחברה, תיעוד ומעקב אחר ביצוען.
בתשובתו לביקורת הודיע מנכ"ל החברה לשעבר כי הקפיד לפעול בצורה דווקנית לפי הוראות הדירקטוריון.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2153 לשכת ערוכי הדין | לשכת ערוכי הדין | יו"ר הדירקטוריון לשעבר הסביר בתשובתו, שהדירקטוריון ביצע פעולות שמטרתן לייצב את מצבה של החברה: שכר את שירותיה של חברה חיצונית לבניית תוכנית אסטרטגית, שלא גובשה; שכר יועץ ארגוני במטרה לייצר תהליך עבודה מסודר בחברה אך פעילותו הופסקה כיוון שלא הייתה אפקטיבית; גויס מנהל כספים ומנהל שיווק; הוחלט לצמצם את הוצאות החברה; מונו ועדות משנה לדירקטוריון; הוקמה ועדת ביקורת ומונה מבקר פנים.
כמו כן פעל יו"ר הדירקטוריון מול יו"ר הלשכה לשעבר ומנכ"ל הלשכה, היועץ המשפטי של החברה, הדירקטורים שאיתם התייעץ והמבקר הפנימי של החברה ואף הנחה את הדירקטוריון ליישם את מסקנות דוחות הביקורת שפרסם.
בתשובתה לביקורת הודיעה הלשכה כי הוועד המרכזי עקב אחר הנעשה בחברה ופעל .
2019- וב2015-לתת מענה לקשיים שהתגלו ואף החליף את הדירקטוריון בחברה ב כמו כן קיימה הלשכה דיונים בנושא החברה בישיבות הוועד המרכזי ואף מונתה ועדת פיקוח על החברה.
הלשכה הודיעה כי תפעל לגבש נוהל מהודק ומוקפד אשר יבטיח בקרה שוטפת על חברות הבת.
מנכ"ל החברה הנוכחי ויו"ר הדירקטוריון הנוכחי, הציגו את הפעולות שנעשו בחברה כדי לאפשר את פעילותה התקינה: הוקם מערך 2019 ממועד כניסתם לתפקיד במהלך כספי חדש, צומצם כוח האדם בחברה בהתאם לתוכנית ההתייעלות ולצורך ייצובה הכלכלי, נוצרו מנועי צמיחה חדשים, הוטמעה תוכנית עבודה המבוססת על מדדי ביצוע ושופר הממשל התאגידי בחברה.
על הדירקטוריון החדש ועל הלשכה לפעול להגברת הפיקוח על פעילות החברה ולגבש מתווה פעילות יעיל לשיפור מצבה של החברה לשם הגעה לאיתנות פיננסית נדרשת ויציבה.
2154 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהסיכום מקצוע עריכת הדין הוא מקצוע ייחודי, שכן עורכי הדין המייצגים לקוחות מבצעים עבורם פעולות בעלות חשיבות רבה שעשויות להיות להן השלכות על חירותם, מעמדם וזכויותיהם.
לשכת עורכי הדין הוקמה על מנת לאגד את עורכי הדין בישראל ולשקוד על רמתו וטוהרו של מקצוע עריכת הדין.
עורך דין אינו יכול לעסוק במקצוע אם אינו חבר הלשכה.
הביקורת העלתה כי פעולות הלשכה בנוגע לגיבוש תוכניות עבודה, פיקוח על התמחות, פעילות מערך האתיקה והסדרת מניעת ניגודי עניינים טעונות בחינה ושיפור.
בנוגע למערך ביקורת הפנים ולחברה הכלכלית, נמצא כי הלשכה לא פיקחה על הנעשה בהם כראוי ולא וידאה כי בעלי התפקידים בתחום נושאים באחריות הכרוכה בתפקידם.
על לשכת עורכי הדין להשלים את הליכי המחשוב שבהם החלה ולפעול למיצוי התובנות מהם לשם שיפור הפיקוח על ההתמחות ועל מנת לוודא את כשירותם של הבאים בשערי המקצוע, זאת במקביל לביצוע בקרות חלופיות.
כמו כן, על הלשכה לפעול להאחדת דרכי הפעולה של מערכי האתיקה במחוזות כדי להביא לשוויוניות ובהירות בכל הנוגע לדין המשמעתי ולשפר את זמני הטיפול בתלונות, בפרט במחוז תל אביב.
נוסף על כך, על הלשכה לבצע הסדרה כוללת של הטיפול בנושא ניגודי העניינים בלשכת עורכי הדין.
על מחוזות הלשכה לשתף פעולה עם הלשכה בטיפול בליקויים העולים מדוח זה, וזאת בשים לב להיררכיה בין הגופים שחודדה בתיקון לחוק לשכת עורכי הדין.
על החברה הכלכלית של לשכת עורכי הדין להקפיד על מהימנות נתוני הנהלת החשבונות שלה שיאפשרו להנהלת החברה והדירקטוריון לקבל החלטות מיטביות.
נוסף על כך, על החברה יחד עם הדירקטוריון והאסיפה הכללית לבחון אילו פעולות ניתן לנקוט על מנת להבריא את החברה ולהביאה לאיתנות פיננסית ותפקוד מיטבי ותקין.
בד בבד עם ביצוע הפעולות האמורות, על הלשכה לבחון את התשומות הנדרשות לביצוע תפקידי החובה שלה ולתת עדיפות לביצוע תפקידים אלו בהקצאת המשאבים.
הפעולות האמורות נדרשות כדי לסייע ללשכה לשמור על רמת המקצוע ועל אמון הציבור בעורכי הדין.
מבוא , נקבע כי מדי שנה, ]נוסח משולב[ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי“ח 12 בסעיף במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה “דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה“.
עוד נקבע כי במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר מתשעה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את “מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה למועד תום שנת הכספים“.
18 - הגיש שר האוצר למבקר המדינה את הדוחות הכספיים ל 30.
19 -ב אינם מבוקרים, ויש 31.
18 -- הדוחות הכספיים ל בהם הסתייגויות רבות בדבר המידע המוצג בהם וכן בדבר מידע חסר.
להלן תמצית הנתונים הכספיים העיקריים של מדינת ישראל (במיליארד ש“ח): 2018 - 2015 , נתוני הביצוע הכספי: 1 לוח מדינת ישראל, דוח מאוחד בדצמבר 31 לשנה שהסתיימה ביום 2015 2016 2017 2018 הביצוע הכספי הכנסות ממיסים ומאגרות 336 351 384 379 הכנסות מהעברות 15 16 13 13 הכנסות מעסקאות חליפין 83 83 89 91 הכנסות אחרות 4 5 9 12 סך הכול הכנסות 438 455 495 495 שכר עבודה והטבות לעובדים 113 129 145 92 תמיכות, הקצבות והעברות 225 293 283 248 40 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מדינת ישראל, דוח מאוחד בדצמבר 31 לשנה שהסתיימה ביום 2015 2016 2017 2018 הוצאות תפעוליות 101 105 111 119 הוצאות הנהלה ואחרות 13 15 14 13 הוצאות מימון, נטו 20 26 25 39 סך הכול הוצאות 472 568 578 511 חלק בהפסדי ישויות מוחזקות- 1 - - - גירעון חשבונאי נטו- 35 -113 -83 -16 .
, משרד האוצר 2018 המקור: המדריך לאזרח לדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2018 - 2015 ,המצב הכספי: 2 לוח מדינת ישראל, דוח מאוחד בדצמבר 31 לשנה שהסתיימה ביום 2015 2016 2017 2018 המצב הכספי נכסים שוטפים 113 125 135 133 השקעות פיננסיות והלוואות 54 59 58 58 רכוש קבוע 351 364 387 398 נכסים ואחרים 7 7 8 9 סך הכול נכסים 525 555 588 598 התחייבויות שוטפות 152 166 161 172 מלוות פנים וחוץ לזמן ארוך 716 724 744 780 התחייבויות בגין זכויות עובדים 678 695 717 682 עתודות בגין אירועי ביטוח 559 650 712 729 התחייבויות אחרות לזמן ארוך 182 188 192 196 סך הכול התחייבויות 2,287 2,423 2,526 2,559 התחייבויות נטו / גירעון בהון- 1,762 -1,868 -1,938 -1,961 .
, משרד האוצר 2018 המקור: המדריך לאזרח לדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי41 31.
18 הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום | 31.
18 הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום | הדוחות הכספיים של המדינה אמורים לספק תמונה רחבה של פעילותה, של נכסיה ושל התחייבויותיה, והם הכלי המרכזי המאפשר שקיפות וגילוי נאות בכל הנוגע לפעילות הכספית של משרדי הממשלה והישויות שהיא מחזיקה בהן.
כן משמשים הדוחות הכספיים ככלי בידי מקבלי ההחלטות בנוגע להקצאת המשאבים.
כדי להשיג את מטרות אלו, על הדוחות הכספיים של המדינה להיות מלאים, מהימנים קובע כי האחריות לעריכת דוחות 1 .
תקן חשבונאות ממשלתי מספר 1ומבוקרים כספיים מאוחדים של הממשלה בכללותה, מוטלת במדינת ישראל על החשב הכללי.
, מצוין: “הדוחות הכספיים מספקים 31.
18 במבוא לדוחות הכספיים ליום לממשלה, לכנסת ולכלל הציבור, תמונת מצב מקיפה על האופן בו הרשות המבצעת מנהלת את כלל משאביה.
פעילותה של ממשלת ישראל ממומנת בעיקר מכספי מסים, המשמשים למימוש מדיניותה בתחומי הפעילות הבאים: ממשל ומינהל, חברה ורווחה, תשתיות, ביטחון וביטחון פנים.
מידע מפורט בדבר הכנסותיה והוצאותיה, נכסיה והתחייבויותיה יחד עם נושאים כספיים חשובים אחרים מוצג במסגרת הדוחות הכספיים ובביאורים הנלווים אליהם.
מידע כאמור, עשוי לתרום להבנה טובה יותר של תהליכים כלכליים בממשלה בעלי השפעה על המדינה ואזרחיה, ומתוך כך, גם לשיפורם ולייעולם“.
משרד מבקר המדינה בדק במבט חשבונאי כולל ובראייה רחבה את הרפורמה החשבונאית הממשלתית, את התקינה החשבונאית שעל פיה הדוחות הכספיים של המדינה ערוכים, את אמינות הנתונים שבדוחות, את שלמותם ואת הבקרה עליהם, וכן מגמות וסיכונים העולים מהם.
הביקורת נעשתה בעיקרה באגף החשב הכללי במשרד האוצר.
שלח משרד מבקר המדינה שאלונים בנושא זה לכל החשבונאים 2019 בדצמבר הראשיים במשרדי ממשלה, ביחידות סמך ובישויות ממשלתיות אחרות (להלן - ישויות ממשלתיות).
השאלון נועד לספק מידע רלוונטי על התקינה החשבונאית הממשלתית ועל שיתוף צוות הביקורת בהיבטים השונים הנוגעים לנושא זה.
עד חשבונאיים ראשיים מתוך 36- הגיעו למשרד מבקר המדינה תשובות מ 2020 ינואר (להלן - המידע שהתקבל מהחשבונאים הראשים במסגרת השאלון).
58 - השקעות בישויות 31.
15 ), “מאזן המדינה ליום 2017( ב67 דוח שנתי ראו גם מבקר המדינה, 1 .
228 'ותאגידים המוחזקים על ידי המדינה“, עמ 42 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה הרפורמה החשבונאית הממשלתית חשבונאות ממשלתית, אמורה לתת למקבלי ההחלטות בממשלה, לציבור הרחב, לאנשי המקצוע, ולכל בעל עניין תמונת מצב עדכנית על מצבם הכספי הגופיים הממשלתיים (משרדי ממשלה, רשויות המדינה ויחידות סמך, חברות ממשלתיות ) ועל תוצאות פעולותיהם.
תקני החשבונאות הממשלתיים 2ותאגידים סטטוטוריים מנחים את עורכי הדוחות הכספיים בסיווג, בגילוי ובטיפול החשבונאי בפריטים מסוימים בדוחות הכספיים ויוצרים תבנית קבועה להצגת המידע הכספי.
כך אפשר להשוות בין דוחות כספיים לדוחות מתקופות אחרות, לדוחות של ישויות אחרות.
בסוף המאה העשרים החלו ממשלות של מדינות מובילות בעולם המערבי לבצע רפורמות בחשבונאות הממשלתית כדי לספק למשתמשים השונים בדיווח הכספי הממשלתי גילוי נאות על תוצאות פעילותן ומידע מלא, שלם ומועיל עליהן.
עם הראשונות שבמדינות העולם שביצעו רפורמה בחשבונאות הממשלתית נמנות ארצות הברית, קנדה, ניו זילנד ואנגלייה.
לפני כשני עשורים החלה גם ממשלת ישראל בתהליך של רפורמה מקיפה , שעיקרה אימוץ הדרגתי של התקינה החשבונאית הבין-3בחשבונאות הממשלתית לאומית למגזר הציבורי, ניהול חשבונאי של נכסי המדינה והתחייבויותיה תוך מעבר , והגברת אמינותו של הדיווח 4של הדיווח החשבונאי מבסיס מזומן לבסיס מצטבר הכספי באמצעות ביקורת חיצונית על הדוחות הכספיים.
עם השלמת התהליך, יותאמו נורמות הדיווח והשקיפות במגזר הציבורי לאלה המקובלות במגזר העסקי.
על הרפורמה האמורה אחראי החשבונאי הראשי, העומד בראש החטיבה לחשבונאות ודיווח באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר.
ודוח 5החטיבה לחשבונאות ודיווח אחראית על עריכת הדוחות הכספיים המאוחדים ביצוע התקציב של מדינת ישראל ועל ופרסומם; על ניהול הרפורמה בחשבונאות הממשלתית והטמעתה תוך אימוץ של התקינה החשבונאית הבין-לאומית למגזר הציבורי; על ניהול מערך הביקורת החיצונית על הדוחות הכספיים של משרדי תאגיד סטטוטורי הוא ישות בעלת אישיות משפטית נפרדת, שהוקמה מכוח חוק או חיקוק או צו 2 .
הממלאת תפקיד בעל אופי ציבורי שלא למטרת השאת רווחים ראו פרק בנושא הליך התקנת התקינה החשבונאית הממשלתית בישראל.
3 ההכנסות מוכרות בעת התהוותן, ללא קשר למועד גבייתן, וההוצאות מוכרות בעת היווצרות 4 .
המחויבות, ללא קשר למועד הפירעון דוחות כספיים המשקפים את מצב הנכסים וההתחייבויות שלהן יחד (מאזן מאוחד), את התוצאות 5 העסקיות ואת תזרימי המזומנים (או השינויים במצב הכספי) המשותפים (דוח רווח והפסד מאוחד ודוח מאוחד של תזרימי המזומנים).
44 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה בסיס הדיווח החשבונאי בדוחות הכספיים של מדינת ישראל דוחות כספיים הערוכים על בסיס דיווח מצטבר מספקים מידע על עסקאות עבר הכרוכות בתשלום ובקבלה של מזומנים בתקופת הדיווח, על מחויבויות לשלם בעתיד מזומנים או למסור משאבים אחרים של הישות, על משאבי הישות במועד הדיווח ועל שינויים באותם מחויבויות ומשאבים בתקופת הדיווח.
לפיכך, מידע שהם מספקים על עסקאות עבר ועל אירועים אחרים מלמד את המשתמשים על ) ועל קבלת החלטות יותר מאשר מידע Accountability ( עמידה במחויבות ציבורית או על בסיסי חשבונאות או דיווח כספי אחרים.
6המסופק על בסיס מזומן מממשלות 45% ,)7IFAC( על פי נתוני ארגון הפדרציה הבינלאומית של רואי חשבון העולם (צבועות במפה בצבע סגול כהה) מדווחות כי הן נמצאות בתהליך מעבר מהממשלות (צבועות במפה בצבע 25% ,מבסיס דיווח מזומן לבסיס דיווח מצטבר מהממשלות בעולם (צבועות במפה 30%-סגול בהיר) מדווחות על בסיס מצטבר, ו בצבע שחור) מדווחות על בסיס מזומן.
להלן הנתונים: פילוח מדינות העולם בהתאם לבסיס הדיווח החשבונאי בדוחות הכספיים: 1 תמונה ), 28.
19 ( על פי נתוני מאגר מידע של ארגון הפדרציה הבין-לאומית של רואי החשבון בעיבוד משרד מבקר המדינה דיווח על בסיס מזומן אינו חשבונאי.
אין בו הפרדה מהותית בין הוצאות לנכסים ובין הכנסות 6 ,להתחייבויות.
הנכסים וההתחייבויות נרשמים עם התשלום או עם קבלת המזומן/הנכס בפועל בדיוק כמו הוצאות והכנסות.
International Federation of Accountants 7 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי45 31.
18 הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום | הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון, צפוי שעד 2018 על פי סקר שערכה בשנת , מספר הממשלות שידווחו על בסיס דיווח מצטבר יוכפל יותר מפי שניים - 2023 מהמדינות הנבדקות).
כלומר, מרבית ממשלות העולם עוברות לדווח 65%- (כ98-ל על בסיס מצטבר.
להלן הנתונים: פילוח מדינות העולם בהתאם לבסיס הדיווח החשבונאי המדווח :2 תרשים 2023 הצפוי בשנת ), 28.
19 ( על פי נתוני מאגר מידע של ארגון הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון בעיבוד משרד מבקר המדינה במדינות נבחרות 2023 פירוט בסיס הדיווח החשבונאי המדווח הצפוי בשנת: 3 לוח המדינה בסיס דיווח מזומןבסיס דיווח מצטבר אוסטרליה X אוסטרייה X בריטניה X ארצות הברית X גרמניה X דנמרק X הולנד X ניו זילנד X פינלנד X שוודיה X שוויץ X קנדה X ,)28.
19 ( על פי נתוני מאגר מידע של ארגון הפדרציה הבין-לאומית של רואי החשבון בעיבוד משרד מבקר המדינה.
46 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה החלה מדינת ישראל לבצע רפורמה בחשבונאות 2000 בשנת 31.
18 הממשלתית, שעיקרה מעבר מבסיס מזומן לבסיס מצטבר.
עד עברו כל משרדי הממשלה לדווח על בסיס מצטבר.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העבודה הרבה שנעשתה בנושא זה.
בעקבות זאת, מדינת ישראל הצטרפה למדינות רבות בעולם המבססות את הדוחות הכספיים שלהן על דיווח מצטבר.
הדוחות הכספיים של הרשויות המקומיות במדינת ישראל ערוכים על בסיס דיווח - ההכנסות נרשמות על בסיס מזומן, וההוצאות על בסיס מצטבר.
8“מזומן “מתואם המליצה ועדה ציבורית בראשותו של פרופ' אמיר 1998 יש לציין כי עוד בשנת 2015 שרשויות מקומיות יאמצו מתכונת דיווח כספי על בסיס מצטבר.
בשנת9ברנע , בראשותו של ד“ר שוקי אמרני: “בהתחשב בהשלכות 10קבעה ועדה ציבורית אחרת המערכתיות הרבות שנובעות מהמעבר לשיטת הדיווח על בסיס מצטבר ומאחר ומדובר בצעד מהותי מבחינת ניהול הכספים ברשויות המקומיות, ראוי לבחון החלטה זו לאחר יישום והטמעת יתר המלצות הוועדה“.
: “מידע מהימן 11משרד מבקר המדינה כבר ציין בדוח קודם בנוגע לשלטון המקומי ומקיף הוא תנאי לאסדרה יעילה ותכליתית.
שיטת הדיווח הכספי של הרשויות המקומיות במתכונתה הנוכחית אינה מספקת תשתית עובדתית מהימנה לשם קבלת החלטות מושכלות, וכתוצאה מכך נפגעת יעילותן של פעולות הפיקוח והבקרה על מצבן הכספי של הרשויות המקומיות ועל נכסיהן.
הדבר מקשה גם על נקיטת הפעולות הנדרשות לשם ניהול נאות של משאבי הרשויות המקומיות“.
החשבונאי הראשי באגף החשב הכללי מסר בתשובתו למבקר המדינה מדצמבר (להלן - תשובת החשבונאי הראשי) כי בשנה האחרונה דנו אגף החשב הכללי 2019 ונציגי משרד הפנים במעבר לדיווח על בסיס מצטבר, ונציגי משרד הפנים התנגדו לו נחרצות.
עוד ציין החשבונאי הראשי כי למיטב הבנתו, אף ששר הפנים אימץ ביוני את המלצות ועדת אמרני, הן נגנזו.
2015 בסיס דיווח המשלב בין בסיס דיווח מצטבר לבסיס דיווח מזומן.
בשיטה זו אין רושמים את כל 8 הנכסים (קבועים ושוטפים), כולל נכסים מהותיים, ואין רושמים את כל ההתחייבויות, לרבות התחייבויות מהותיות.
מינה שר הפנים, בהתאם להחלטת ממשלה, ועדה ציבורית לבחון את כללי הדיווח 1997 ביולי 9 .
ברשויות מקומיות דוח הוועדה הציבורית לבחינת מערכת הדיווח הכספי בשלטון המקומי (מסקנות והמלצות), אפריל 10 .
2015 ), בפרק “היבטים בתפקוד משרד הפנים כמאסדר של 2013( ג63 דוח שנתיראו מבקר המדינה, 11 .
1272 ‘השלטון המקומי“ עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי47 31.
18 הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום | מנהלת אגף בכיר לביקורת פנימית במשרד הפנים מסרה בתשובתה למבקר המדינה כי המשרד מתנגד לשינוי שיטת הדיווח.
לדבריה, מעבר לדיווח על 2020 מינואר בסיס מצטבר ייצור תמונה מעוותת על מצבה הכספי של הרשות המקומית, ואף פוגע בה קשות.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הפנים יבחן את המעבר של הרשויות המקומיות לדיווח על בסיס תקינה חשבונאית ממשלתית בראייה רב-שנתית ולחילופין יבצע בחינה להצגת הנתונים גם על בסיס מצטבר.
שלמות הנתונים בדוחות, מהימנותם והבקרה עליהם הדוחות הכספיים של מדינת ישראל צריכים לשקף באופן נאות את מכלול נכסיה והתחייבויותיה, ודוחות הביצוע הכספי צריכים לשקף באופן נאות את מכלול תוצאות פעילותה.
משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים הנוגעים לשלמות הדוחות הכספיים ולמהימנותם.
בין היתר הוא בחן את הגופים ואת הישויות המאוחדים בדוחות, נתונים חשובים החסרים בהם ואת מערכות המידע שהנתונים המופיעים בדוחות מבוססים עליהן.
הגופים המאוחדים בדוחות הכספיים של המדינה בדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה מוצגים פעילותן, מצבן וביצוען הכספי של : משרדי ממשלה, רשויות המדינה ויחידות סמך, חברות 12מגוון ישויות ממשלתיות ממשלתיות ותאגידים סטטוטוריים.
להלן מובאים נתונים בדבר ישויות שנכללו בדוחות הכספיים המאוחדים 3 בתרשים .
2018 - 2014 של המדינה בשנים היבטים המופיעים בדוחות בהקשר של ישויות אלו: ממשל, מינהל, פיננסים וביטוח, חינוך 12 ותרבות, בריאות, חברה ורווחה, אנרגייה ומים, תחבורה, בינוי מקרקעין ושיכון, תשתיות, ביטחון וביטחון פנים.
48 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה,מספר הישויות שנכללו בדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה: 3 תרשים 2018 - 2014 , בעיבוד משרד 2018 - 2014 על פי נתוני הנספחים לדוחות הכספיים של המדינה לשנים מבקר המדינה.
עולה כי בשנים האחרונות גדל מספר הישויות שנכללו 3 מתרשים וכי מרביתן בוקרו על ידי רואי חשבון 13בדוחות הכספיים של המדינה חיצוניים.
אף על פי כן, כשליש מהדוחות הכספיים של אותן ישויות מיליארד ש“ח וסך 74-עדיין אינם מבוקרים אף שסך נכסיהן הוא כ .
14 מיליארד ש“ח 49-התחייבויותיהן הוא כ , 2018 החשבונאי הראשי ציין בתשובתו כי נכון למועד הכנת הדוח השנתי לשנת 42%- מרשויות המדינה ו 83% , ממשרדי הממשלה 81% , מהחברות הממשלתיות 79% .
מהתאגידים הסטטוטוריים הגישו דוחות מבוקרים תאגידים סטטוטוריים (שהיקף נכסיהם 20 נבע הגידול בעיקר מכך שלראשונה אוחדו 2015 בשנת 13 מיליארדי ש“ח), והגידול בשנת 6.
7- מיליארדי ש“ח והיקף ההתחייבויות בגינם הוא כ 8.
8- תאגידים סטטוטוריים (שהיקף הנכסים שלהם כ 21 נבע בעיקר מכך שלראשונה אוחדו 2016 .
3-מיליארדי ש“ח והיקף ההתחייבויות בגינם הוא כ סכומים אלו אינם כוללים את הנכסים וההתחייבויות של מערכת הביטחון ואת ההתחייבויות של 14 .
מיליארדי ש“ח 452-מינהלת הגמלאות - כ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי49 31.
18 הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום | משרד מבקר המדינה מציין כי על החשבונאי הראשי להמשיך במלאכת איחוד הדוחות של תאגידים אלו כמו גם יתר הישויות הממשלתיות.
המידע שאינו מבוקר אך נכלל בדוחות הכספיים ושימש לאיחוד אותן ישויות מבוסס על דוחות כספיים לא מבוקרים לשנת הדוח או על דוחות כספיים לתקופות הקודמות לשנת הדוח (מבוקרים ולא מבוקרים).
ייתכן כי יש בו סטיות בנוגע לתוצאות בפועל.
המידע המבוקר של ישויות אלו, לכשיפורסם, עשוי להיות שונה באופן מהותי .
15מהמידע שעל בסיסו נערכו הדוחות הכספיים המאוחדים של מדינת ישראל , לצורך עריכת הדוחות 31.
18 - לדוחות הכספיים מ 2 כמו כן, כפי שצוין בביאור הכספיים, בכמה מהמקרים נלקחו נתוני הישויות המאוחדות כלשונם מהדוחות של המדינה.
שימוש 16הכספיים שלהן ללא התאמות הנדרשות למדיניות החשבונאית במדיניות חשבונאית שאינה אחידה באיחוד הדוחות הכספיים של המדינה מקשה .
17על היכולת לנתח דוחות כספיים ולהשוות בין הנתונים המופיעים בהם החשבונאי הראשי ציין בתשובתו כי האמור לעיל נכון בעיקר לתאגידים הסטטוטוריים המאוחדים כיום בדוחות הכספיים, אך לנתונים הכספיים שלהם השפעה מעטה על הדוח הכספי המאוחד.
כמו כן, בשל הקושי ליישם תקינה אחידה, יש להשלים את היערכות התאגידים לביצוע השינויים המתבקשים.
עוד ציין כי החטיבה לחשבונאות ודיווח פועלת ליישם מדיניות חשבונאית אחידה בדוחות היא החלה, בשיתוף משרד החקלאות, הליך 2018 התאגידים הסטטוטוריים.
בשנת רשויות ניקוז (הנכללות בתאגידים 11 של רפורמה חשבונאית בדוחות הכספיים של הסטטוטוריים המאוחדים), והרשויות צפויות לאמץ את התקינה החשבונאית .
2019 הממשלתית החל בדוחות הכספיים לשנת משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעילות לקידום הרפורמה החשבונאית בתאגידים הסטטוטוריים וממליץ להשלימה בהקדם.
יצוין בהקשר זה כי הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות מתקבלים באמצעות רשות החברות 15 הממשלתיות, והדוחות הכספיים של התאגידים הסטטוטוריים מתקבלים ישירות מהתאגידים הסטטוטוריים, שעליהם אין מפקח כל גורם מפקח או מאסדר.
מדיניות חשבונאית היא מכלול העקרונות, הבסיסים, המוסכמות, הכללים והפרקטיקות שישות 16 .
מיישמת בהכנת דוחות כספיים ובהצגתם בנושא חוסר האחידות במדיניות החשבונאית באיחוד הדוחות הכספיים ראו דוח מבקר המדינה, 17 - השקעות בישויות ותאגידים המוחזקים על 31.
15 ), “מאזן המדינה ליום 2017( ב67 דוח שנתי .