HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאור קביעת הוועדה פנה ביוני 2011 סגן השר דאז ליועץ המשפטי של משרדו לקבלת חוות דעתו.
לגבי אחת הנסיעות קבע היועץ המשפטי ש"אין מדובר בנסיעה שהיא במסגרת תפקידו כסגן שר ונראה יותר כי הנסיעה היא בכובעו הפרלמנטרי".
היועץ המשפטי הפנה את סגן השר לוועדה למתן היתרים.
במענה לבקשת אישור לנסיעה נוספת של אותו סגן שר החליטה ועדת האתיקה ביולי 2011 ש"כאשר מדובר בפניות של שרים וסגני שרים, הוועדה תדון רק לאחר שיצורף לבקשה ".
]ושל הוועדה למתן היתרים[ אישור של היועץ המשפטי של המשרד מהחלטותיה האחרונות של ועדת האתיקה עולה כי מהמחצית השנייה של שנת 2011 היא דורשת מהשרים ומסגני השרים לפעול תחילה לקבלת אישור במסלול המיועד לשרים וסגני שרים, דהיינו פנייה ליועצים המשפטיים במשרדים, ואם יקבעו זאת היועצים, לפנות לוועדה למתן היתרים - ורק לאחר מכן לפנות לוועדת האתיקה.
מהאמור עולה כי לגבי בקשות לקבלת אישור לנסיעותיהם של שרים וסגני שרים שהם חברי כנסת במימון שאינו ממשלתי מתקיימים זה לצד זה שני מסלולי בחינה ואישור.
יתרה מז ו, לאחרונה ועדת האתיקה דורשת שבקשות של שרים או סגני שרים יוגשו לה לאחר שאושרו לפי נוהל היועמ"ש.
כדי למנוע מצב בלתי רצוי של בקשה ואף אישור כפול, על היועץ המשפטי לממשלה, בשיתוף היועץ המשפטי של הכנסת, להציע הסדר בעניין זה ולקבוע, על דעת מבקר המדינה, את מסלולי הטיפול ואת הגורם המתאים והמוסמך לקבלת החלטה בעניין נסיעות שרים במימון שאינו ממשלתי לסוגיהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר היועץ המשפטי לכנסת כי "יש להסדיר את סוגיית אישור נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל שלא במימון המדינה מתוך מטרה למנוע כפילות וחוסר בהירות בדבר הגורם המאשר".
לדבריו, "לא יהיה זה נכון שנסיעות שרים וסגני שרים יאושרו רק על ידי הוועדה הבוחנת את בקשותיהם לפי אמות המידה הנוגעות לכלל חברי הכנסת, בעוד שתפקידם מחייב שיקולים נוספים שאינם באים בגדר השיקולים שהוועדה מוסמכת לשקול".
היועץ המשפטי לממשלה מסר בתשובתו למבקר המדינה כי במסגרת "ההנחיה המתגבשת" הועלתה הצעה לקביעת הסדר ולפיו "הזמנת שר לנסיעה במימון חיצוני תיבחן תמיד במסלול המתחייב מהיותו חבר ממשלה.
בהתאם לכללים החלים על נסיעות שרים, ומבלי שיהא עוד צורך בקבלת אישורה של ועדת האתיקה של הכנסת".
נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 59 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
השתתפותם של שרים וסגני שרים בפעילויות במדינות העולם דרושה, בין היתר, לשם יצירה ושמירה של קשר מתמיד עם מנהיגות העולם, הסברה מדינית, יצירה והידוק של קשרים עם ארגונים בין -לאומיים ושמירה וחיזוק של הקשרים עם ארגונים יהודיים ועם תפוצות העם היהודי.
עם זאת, נסיעות של שרים וסגני שרים לחו"ל בכלל ואלה הממומנות על ידי גורמים שאינם ממשלתיים בפרט, מחייבות תשומת לב מיוחדת והקפדה על סדרי מינהל תקין ועל נורמות ציבוריות ראויות.
בשנים האחרונות גדל בשיעור ניכר היקף נסיעות השרים וסגני השרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי, וכן היקף הנסיעות הכולל.
היקף הנסיעות ומאפייניהן מחייבים הסדרה מקיפה של הליכי אישור הנסיעות , הקפדה על מילוי הוראות ובקרה ופיקוח על כל ההיבטים הנוגעים לנושא זה.
בתחילת 2010 קבע משרד המשפטים נוהל העוסק בהליכי האישור של נסיעות שרים וסגני שרי ם לחו"ל במימון שאינו ממשלתי .
הביקורת העלתה כי נוהל זה אינו מסדיר באופן מלא והולם את כלל הנושאים הכרוכים בנסיעת שר או סגן שר לחו"ל במימון שאינו ממשלתי, ואף יש בו הוראות הניתנות לפרשנות בדרכים שונות.
יצוין כי הצורך בחידוד הנוהל חזר והועלה גם בתשובות השרים למ בקר המדינה.
הממצא כי חלק ניכר מהנסיעות לא נבחנו כלל מהבחינה המשפטית מחייב שינוי מידי בהתנהלות השרים והסגנים בטרם נסיעתם לחו"ל: על השרים וסגני השרים להקפיד ולקיים את הדרישה היסודית שכל נסיעה במימון של גורם שאינו ממשלתי תיבחן על ידי גורם משפטי מוסמך.
בחינת הנסיעה חייבת להיעשות באופן יסודי ועל סמך מידע מקיף שימסרו השרים.
באופן זה יהיה אפשר להנהיג מדיניות בחינה ואישור אחידה.
יודגש כי הבחינה המשפטית אינה גורעת מאחריותם האישית של השרים וסגני השרים ומחובתם להימנע ככל הניתן ממצב של ניגוד עניינים או ממראית עין של מצב כזה.
ממצאיו של דוח זה מלמדים על הצורך בתיקון ובהסדרה של שורת נושאים.
להלן פירוט עיקרי ההמלצות בשלושה מישורים: משרדי הממשלה 1.
על החשכ "ל שבמשרד האוצר לקבוע בנוהל מחייב את תהליכי הטיפול של המשרד הממשלתי לגבי נסיעות שרים וסגני שרים.
על משרדי הממשלה להקפיד על תיעוד תהליך הטיפול והאישור של כל נסיעה.
ראוי כי החשכ "ל יקבע כללים ותקרות למרכיבי ההוצאה השונים מתקציב המדינה (טיסות, לינה וכד') בנסיעות של השרים ופמליותיהם לחו"ל.
שם הדוח: נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הממשלה והשרים 1.
על השרים וסגני השרים להקפיד במילוי הוראות נו הל היועץ המשפטי לממשלה ולוודא כי מתקיימות הבדיקות וניתנים האישורים המשפטיים הנדרשים לגבי כל נסיעה.
בתוך שכך על השרים להקפיד על גילוי מלא ומפורט של כלל הנתונים הקשור בנסיעה.
קודם שהממשלה מאשר ת נסיעה עליה לדרוש ולקבל מידע מפורט אשר למטרת הנסיעה, הגורם המ ממן וההוצאות הכוללות הכרוכות במימושה, כדי שאישורה לא יהיה טכני אלא יעשה על בסיס מלוא המידע הנדרש.
ראוי כי מזכירות הממשלה תשלב את הנחיות נוהל היועמ"ש לגבי סגני שרים בתקנון הממשלה.
על מזכירות הממשלה לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, להבהיר לשרים ול סגני השרים בתקנון את ההבחנה שבין נסיעה פרטית לבין נסיעה בתפקיד.
היועץ המשפטי לממשלה על היועץ המשפטי לממשלה לפעול כדלקמן: 1.
לקבוע הנחיות מיוחדות לעניין נסיעות שרים וסגני שרים הממומנות על ידי קרן היסוד, קק"ל והבונדס.
להבהיר את ההנחיות לעניין השתתפות שרים וסגני שרים באירועי התרמה וגיוס כספים.
לחדד ולהבהיר את המונח "נסיעה במסגרתהתפקיד" של שר ולקבוע מדיניות אחידה ואמות מידה להבניית שיקול הדעת של היועצים המשפטיים במשרדים לקביעת סוג הנסיעה.
להסדיר בנוהל היועמ"ש את נסיעות השרים וסגני השרים הנעשות בתקופת בחירות בכובעם כאישים פוליטיים.
להסדיר באופן מורחב ומפורט את הכללים לנסיעת בני זוג של שרים 6.
לקבוע כללים ברורים לעניין נסיעותיהם של שרים במטוסים פרטיים 7.
לקבוע בתיאום עם היועץ המשפטי לכנסת הסדרים שימנעו בחינה כפולה של נסיעת שר או סגן שר הן על ידי משרדו והן על ידי ועדת האתיקה של הכנסת.
להחיל את הכללים והתקרות שיקבע החשכ "ל למרכיבי ההוצאה השונים (טיסות, לינה וכד') בנסיעות של השרים ופמליותיהם לחו"ל גם על נסיעות במימון שאינו ממשלתי.
נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי 61 .
:שם הדוח נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוסףעל מכלול המלצות האמורות סבור משרד מבקר המדינה כי על הממשלה לקיים בחינה כוללת בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, בכל הנוגע למדיניות האישור של נסיעות שרים וסגני שרים במימון שאינו ממשלתי.
בחינה זו ראוי שתיעשה לאור העיקרון שבא לביטוי בהחלטות שקיבלה בשנים האחרונ ות הוועדה למתן היתרים, ולפיו כאשר נודעת חשיבות להשתתפותו של שר או סגן שר באירוע בין-לאומי לקידום שמה ומעמדה של מדינת ישראל, ראוי שמימון הנסיעה לא ייעשה על ידי גורם שאינו ממשלתי.
היסוד לעמדה זו הוא הצורך לשמור על טוהר מידות, ניקיון כפיים ואתיקה ציבורית בפעי לותם של שרים וסגני שרים למנוע אפשרות למחויבות כלשהי כלפי הגורמים המממנים לרבות למראית עין.
דוח זה מצביע על כך שהמנגנונים הממשלתיים המטפלים בנושא ניגוד העניינים בכלל ובהקשר של נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי בפרט, לוקים בחולשה טבועה.
בהקשר זה, תפקידיו של מבקר המדינה כגורם חיצוני לממשלה - הבודק את מילוי הוראות הכללים למניעת ניגוד עניינים ומחווה את דעתו לפני הוועדה הבלתי תלויה למתן היתרים, וכן תפקידיו וסמכויותיו בתחום הביקורת בכלל וביקורת מימון מפלגות ובחירות מקדימות בפרט ובירור תלונות הציבור - הם בבחינת יתרון המבטיח חוזק מבני שראוי לשמרו ולקדמו.
הגירה היא סוגיה גלובלית המעסיקה מדינות רבות.
מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים ועד סופן הגיעה אוכלוסיית המהגרים מכלל האוכלוסייה הרשמית בכמה ערים באירופה לשיעורים הנעים בין 5% ל-36% :, ולדוגמה29% ,בבריסל28% בפרנקפורט ו- %36 באמסטרדם14 .
על פי נתוני נציבות ארגון האומות המאוחדות (להלן - האו"ם) לפליטים15 , בשנת 2012 היו בעולם35.
8 מיליון בני אדםשהם פליטים או אנשים במצב דמוי פליטות, 7.
6 מהם הוגדרו כך באותה שנה16.
מאז ראשית שנות התשעים של המאה העשרים רבו הזרים השוהים בישראל שלא כחוק.
קבוצה זו כוללת עובדים זרים שנכנסו לישראל כחוק ולא יצאו ממנה בתום תקופת שהותם החוקית; מי שנכנס לישראל באשרת תייר ולא עזב אותה בתום תקופת שהייתו החוקית; וזרים שנכנסו לישראל לא דרך מעברי גבול רשמ יים.
בשנים האלה התקבע בישראל שוק עבודה שניוני17 המורכב גם ממהגרי עבודה, והעיר תל אביב -יפו הפכה למוקד משיכה מרכזי למהגרים18 .
כניסתם של עשרות אלפי זרים לישראלבתוך שנים אחדות ושהותם בה, יצרו מציאות מורכבת המציבה לפני הממשלה קשיים ואתגרים המחייבים טיפול ומענה, ובהם מציאות החיים שהתהוותה במהלך השנים בשכונות דרום תל אביב, שבהן שוהים כיום זרים רבים, והטיפול של משרדי הממשלה בצורכיהם הבסיסיים של הזרים השוהים בארץ.
את המענה המתחייב ממספרם הרב של הזרים ומנסיבות הגעתם לארץ, נדרשה הממשלה לספק במציאות של תקציב מוגבל.
איכות חייהם של התושבים המקומיים, בעיקר בחמש שכונות בדרום תל אביב -יפו שיפורטו להלן, נפגעה בצורה ניכרת ביותר, ושכונות מגוריהם שינו את פניהן ללא היכר.
התושבים מעידים על תחושה קשה של היעדר ביטחון אישי.
בשל פיצולי דירות, חיבורים פירטיים של מתקני גז וחיבורים בלתי תקינים ומסוכנים לרשת החשמל ישנה לעתים סכנת חיים ממשית.
רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן- רשות האוכלוסין) נוהגת להבחין בין ארבע קבוצות של אנשים השוהים בישראל ואינם אזרחים או תושבים: "עובדים זרים חוקיים" .
14 ,יצחק שנל ומיכאל אלכסנדר מדיניות עירונית כלפי מהגרי עבודה - לקחים מתל אביב יפו (אוקטובר 2002 ), מכון פלורסהיימר למחקרי מדיניות, ירושלים, עמ' 14.
15 נציבות האו"ם לפליטים היא אורגן של האו"ם.
האו"ם העניק לנציבות את האחריות לפקח על יישום האמנות הבין-לאומיות בדבר הגנת פליטים.
16 דוח נציבות האו"ם לפליטים לשנת 2012.
17 שוק העבודה מתפצל לעתים לשוק מאורגן ולשוק שניוני שבו תנאי העבודה נחותים.
בשוק העבודה השניוני הענפים אינם יציבים ומקנים לעובד סטטוס נמוך, העבודה נעשית בסביבת עבודה מסוכנת או לא נוחה, והעובדים מתוגמלים בשכר נמוך.
18 ,שנל ואלכסנדר 2002.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ;שהם בעלי רישיון תקף לעבוד בארץ בענף מסוים "עובדים זרים לא חוקיים"19 ; "תיירים ללא אשרה בתוקף"20"; ו"מסתננים21 .
דוח זה עוסק בעניינם של מהגרים שאין להם מעמד אזרחי בישראל, והם אינם בני הרחקה ממנה22 ,.
רבים מהם, אך לא כולם, עונים להגדרת "מסתננים".
על פי נציבות האו"ם לפליטים יש לכנות אנשים אלה בכינוי שילמד כי הם נמלטו ממדינתם בלית בררה, והם אינם יכולים לשוב אליה, לדוגמה "מבקשי מקלט" או "אנשים במצב דמוי פליטות".
מבלי לקבוע עמדה בדבר הכינוי המתאים לקבוצת אנשים זו, ולשם הקיצור, היא תכונה בדוח זה "זרים" או "זרים שאינם בני הרחקה".
קבוצת הזרים כוללת בעיקר יוצאי אריתריאה והרפובליקה של סודן 23 וכן קבוצה קטנה של יוצאי קונגו.
רוב הזרים נכנסו לישראל דרך הגבול עם מצרים, שלא דרך מעבר גבול מוסדר.
רשות האוכלוסין היא הגורם הממשלתי המופקד על מתן אשרות לזרים.
בלוח1 להלן נתוני הרשות על אנשים חסרי מעמד אזרחי בישראל, בחלוקה לק בוצות שהוזכרו לעיל (מעודכן ליוני 2013 ), ובלוח2 נתוני הרשות על מספר "מסתננים" שנכנסו לישראל עד יוני 2013 , והם כוללים אנשים שאפשר להחזירם למדינות מוצאם וכן אנשים שאינם בני הרחקה (ראו להלן).
לוח 1 אנשים חסרי מעמד אזרחי בישראל .
תיירים ללא אשרה בתוקף* 93,000 .
עובדים זרים בלתי חוקיים 14,200 .
עובדים זרים חוקיים 69,000 .
לוח2 מספר "מסתננים" שנכנסו לישראל .
עד 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 * סה"כ** .
2,800 5,100 8,900 5,200 14,700 17,200 10,400 100 64,400 .
19 כהגדרת רשות האוכלוסין: זרים שהיו בעבר עובדים שוהים חוקיים, בהתאם להגדרהשל עובדים זרים שבחוק עובדים זרים, התשנ"א- 1991 , אך כיום אינם עונים על קריטריון אחד לפחות של ההגדרות שבחוק זה.
20 אלו הם בדרך כלל "זרים מארצות בלתי מפותחות שנכנסו כתיירים ונותרו בישראל ללא אשרה בתוקף", שם.
21 מסתננים כהגדרתם בחוק למניעת הסתננות (עבירותושיפוט), התשי"ד - 1954 .
כיום אלו בעיקר זרים שנכנסו לישראל דרך הגבול עם מצרים שלא כחוק ונתפסו.
22 בנוגע למדיניות אי-ההרחקה ראו להלן.
המכונה לעתים "צפון סודן".
עם הקמתה של מדינת דרום סודן, יש להבחין בין השתיים זרים שאינם בני הרחקה מישראל 71 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 * עד יוני 2013.
הפער בין מספר ה"מסתננים" בשני הלוחות נובע מיציאה של חלקם מישראל במהלך השנים .
על פי נתוני רשות האוכלוסין ליוני 2013, כ - 50,000 מה"מסתננים" השוהים בישראל הם יוצאי אריתריאה והרפובליקה של סודן.
על פי המידע המצוי בידי רשות האוכלוסין, רוב הזרים מתגוררים בתל אביב-יפו והיתר בעיקר באילת, באשדוד, באשקלון, בבאר שבע, בפתח תקווה, בראשון לציון וברמלה.
אמנת האו"ם בדבר מעמדם של פליטים משנת 1951 והפרוטוקול הנלווה אליה משנת 1967 אושררו בישראל (להלן- אמנת הפליטים).
האמנה מגדירה אילו עילות מגבשות הגדרת .
אדם כפליט ואילו זכויות עומדות למי שמוכר כפליט.
המדינה תכיר באדם כפליט, על פי אחת מעילות אמנת הפליטים, לאחר שקוים בעניינו הליך לבירור בקשת פליטות 24.
על בירור בקשות אלה מופקדת רשות האוכלוסין.
ככלל, עד סוף 2013 לא החלה הרשות בבירור בקשות אלה שהגישו יוצאי אריתראה והרפובליקה של סודן המצויים מחוץ למתקני משמורת, פרט למקרים חריגים.
אמנת הפליטים מעגנת בסעיף 33 את עקרון אי -ההחזרה, שעל פיו אין להחזיר אדם למקום שבו נשקפת לו סכנה.
העיקרון עוגן גם במשפט הישראלי בפסק דין של בג"ץ 25 , שבו נקבע כי אין לגרש אדם למקום שבו יועמדו חייו או חירותו בסכנה.
מתשובת נציבות האו"ם לפליטים למשרד מבקר המדינה עולה כי לשיטתה אם ממצאי בדיקה פרטנית מלמדים שהאדם הוא פליט או אם הוחלט להחיל את עקרון אי-ההחזרה על קבוצת אנשים, יש להקנות להם, לשיטת הנציבות, את הזכויות המובטחות לפליט באמנת הפליטים.
כיום ננקטת לגבי יוצאי אריתריאה השוהים בישראל מדיניות אי -הרחקה זמנית.
נפסק כי מדובר במדיניות תלוית נסיבות, שיש לבחון מפעם לפעם26 .
להבדיל, המדינה נמנעת לעתהזאת מלהחזיר זרים יוצאי הרפובליקה של סודן למדינתם בעיקר בשל הקושי המעשי שבהרחקה למדינה שאין עמה יחסים דיפלומטיים 27 .
עמדת המדינה היא כי הדבר אינו מונע פעולות להסדרת חזרתם למדינתם דרך מדינות אחרות.
זכויות אדם, באשר הוא אדם, מעוגנות בחוקי היסוד של מדינת ישר אל ובאמנות בין - לאומיות שמדינת ישראל חתומה עליהן, ובהן האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות משנת 1966 , שאושררה בישראל ב- 1991 (להלן- האמנה בדבר זכויות חברתיות), ובחוקי מדינת ישראל, כפי שיפורט בדוח.
לפי פסיקת בית המשפט העליון, חוקים אלו יש לפרש לאורה של חזקת ההתאמה בין המשפט הבין -לאומי הפומבי ובין החוק המקומי, ולפיה "חזקה כי תכליתו של חוק היא, בין היתר, להגשים את הוראות המשפט הבין-לאומי ולא לעמוד בסתירה להן"28.
מרבית הזרים הם כאמור יוצאי אריתריאה והרפובליקה של סודן.
חלק ניכר מהם הגיע לישראל לאחר מסע מפרך, דרך הגבול עם סיני.
בפסק דין של בג"ץ מספטמבר 2013 (להלן- בג"ץ החוקתיות) 29 כתב בג"ץ כי במסע הזה חוו חלק מהזרים "חוויות קשות ביותר כגון .
D (Refugee Status Determination).
25 בג"ץ 4702/94 אל טאיי נ' שר הפנים (פורסם במאגר ממוחשב 11.
) 26 עע"ם 8908/11 אספו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב 17.
) 27 בג"ץ 7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת ואחרים (פורסם במאגר ממוחשב 16.
) 28 דנ"פ 7048/97 פלונים נ' שר הבטחון, פ"ד נד( 1 ) 743-742 ( 2000.
) 29 בג"ץ 7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת ואחרים, פס' 112 'לפסק דינה של השופטת ארבל, פס2 לפסק דינו של השופט עמית (פורסם במאגר ממוחשב 16.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חטיפה, עינויים, אונס וכו'", והם "נפלו קורבן לבני עוולה שעינו אותם, התעללו בהם, אנסו את נשותיהם ובנותיהם, ולעיתים אף הרגו מהם במיתות שונות משונות, ואין פוצה פה ומצפצף בקהילה הבינלאומית".
על פי רשויות מקומיות שבתחומן מתגוררות קבוצות גדולות של זרים , אפשר להבחין בקהילתם בתופעות המאפיינות לעתים מצבי פוסט טראומה: עבריינות, התמכרויות ואלימות עקב קשיי הסתגלות, וכן קושי ל השיג עבודה ולהתמודד עם הפערים התרבותיים העמוקים.
ביטוי לפערים אלו ניכר במגוון מצבים, כגון חוסר הבנה של אופן עבודת מערכת הבריאות ומשמעותו של כיסוי ביטוח רפואי.
הפערים ניכרים גם בהיעדר מודעות להשלכות צריכה מוגברת של אלכוהול ובהיעדר מודעות לסכנה בשימוש באמצעים מערביים, שמתבטא , למשל, באחסון בלוני גז בדירות מגורים.
פניות הזרים לארגונים שעוסקים בעניינם של זרים (להלן - ארגונים) מלמדות גם על קשיים במציאת תעסוקה ומקור פרנסה; על היעדר קורת גג; על מחסור במזון; ועל נכויות פיזיות.
חלק מהזרים אף דיווחו על אלימות כלפיהם בדרכם לישראל או בעת שהייתם בה.
בחודשים פברואר-ספטמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בטיפול הרשויות בסוגיית הזרים שאינם בני הרחקה מישראל.
הבדיקה נעשתה במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה); במשרד הבריאות; במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם); במשרד המשפטים; במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ); במשטרת ישראל; במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה); ברשות האוכלוסין; בעיריית תל אביב-יפו (להלן - עיריית ת"א או העירייה) ובחברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י).
לצורך הכנת הדוח נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי תושבים משכונות בדרום תל אביב-יפו ועם נציגים מכמה ארגונים שעוסקים בענייניהם של זרים.
יצוין כי במאי 2013 פרסם מבקר המדינה חוות דעת לפי סעיף21 ,(א) לחוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 ,]נוסח משולב[ בדבר "הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל" (להלן- דוח הקטינים)30, ומעקב אחר התיקון של חלק מהליקויים שהועלו בה מצורף לדוח זה31 .
על כן יעסוק דוח זה בעניינם של בגירים שאינם בני הרחקה.
נתוני אוכלוסייה בדרום תל אביב-יפו .
בעקבות ההגירה הייתה תל אביב-יפו למוקד משיכה מרכזי לזרים.
"זרים", בפרקים העוסקים בשכונות דרום תל אביב-יפו בלבד, כוללים גם עובדים זרים בעלי רישיון עבודה ועובדים זרים שרישיונם פג.
30 ,מבקר המדינה דוח שנתי 63 ג( 2013 '), עמ 1841.
31 ראו בקובץ דוחות זה את ממצאי הדוח "הטיפול בקטינים חסרי מעמדאזרחי בישראל" (ממצאי מעקב), עמ' 215.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 73 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתל אביב-יפו תשעה רבעים ובהם 71 שכונות.
בחמש מהשכונות הללו המצויות בדרום העיר - נווה שאנן, פלורנטין, שפירא, קריית שלום והתקווה (להלן - שכונות דרום ת"א) - מתגוררים רוב הזרים שבעיר.
שטח העיר תל אביב-יפו הוא כ - 51,800 דונם, ושטח שכונות דרום ת"א מגיע לכ- 4,200 דונם, שהם כ-8% מכלל שטח העיר.
במפה להלן מוצגות שכונות העיר, ומודגשות חמש שכונות דרום ת"א: 74 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
משרד מבקר המדינהקיבל מעיריית ת"א נתונים לגבי מספר התושבים 32 בשכונות דרום ת"א ואומדן שעשתה למספר הזרים בעיר33 .
יודגש כי נתוני העירייה על מספר התושבים בתל אביב-יפו אינם כוללים זרים שמתגוררים בעיר.
בלוח להלן מפורטים הנתונים הללו לשנים 2011 -2006 : לוח3 מספר תושבי תל אביב-יפו ושכונותיה הדרומיות ואומדן מספר הזרים בעיר לפי שנים 2006 2008 2009 2011 שיעור השינוי בשנים 2011 -2006 מספר התושבים בתל אביב-יפו 384,399 402,781 403,738 409,030 6.
4 מספר התושבים בשכונת התקווה 11,978 12,288 12,084 11,570 3.
4- מספר התושבים בשכונת נווה שאנן 4,849 5,034 5,064 4,490 7.
4- מספר התושבים בשכונת פלורנטין 4,878 7,048 7,185 7,530 54.
4 מספר התושבים בשכונת קריית שלום 8,391 8,790 8,741 8,670 3.
3 מספר התושבים בשכונת שפירא 7,819 7,127 7,076 6,840 12.
5- סה"כ התושבים בחמש השכונות האמורות 37,915 40,287 40,150 39,100 3.
1 אומדן מספר הזרים בעיר 35,000* 45,000 45,000 61,000 74.
3 * אומדן נכון ל- 2005.
מן הלוח עולה שאוכלוסיית תל אביב-יפו (לא כולל זרים) גדלה בשנים 2011 -2006 בשיעור של 6.
4% , ואוכלוסיית שכונות דרום ת"א גדלה בשיעור של 3.
בשלוש מבין חמש השכונות הייתה ירידה במספר התושבים שמשמעותה הגירה שלילית, וזו נעה מ- 3.
32 "תושבים", על פי הגדרת עיריית ת"א, הם תושבים קבועים, לרבות אלה ששהו בחו"ל אך נעדרו לא יותר משנה ברציפות, עולים ועולים בכוח, תושבים ארעיים ותיירים ששהו בעיר יותר משנה ברציפות.
33 עיריית ת"א עשתה שני אומדנים למספר הזרים בעיר - אומדן נמוך ואומדן גבוה.
אומדן מספר הזרים בפרק זה מתבסס על הממוצע בין שני האומדנים.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 75 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 12.
נתונים אלה אפשר ל הסביר גם בעזיבה של תושבים ישראלים בשל עלייה ניכרת במספר הזרים הגרים בשכונות אלה - 74.
מבין חמש שכונות דרום ת"א, שכונת פלורנטין בולטת בגידול הניכר שבאוכלוסייתה - 54.
שכונה זו בעלת אופי ייחודי, ואחוז הצעירים (לא כולל זרים) המתגוררים בה גבוה מאוד לעומת יתר השכונות.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתרשים1 מובאים נתונים בדבר שיעור אוכלוסיית הזרים בתל אביב-יפו בשנים 2011 -2006 .
)מכלל האנשים המתגוררים בעיר (תושבים וזרים בתרשים 2 מוצגים נתונים על מספר התושבים בחמש שכונות דרום ת"א ואומדן שעשתה עיריית ת"א על מספר הזרים בהן.
עולה אפוא כי על פי האומדנים הקיימים, כבר משנת 2008 היוותה אוכלוסיית הזרים רוב באוכלוסייה הכוללת של שכונות דרום ת"א.
בשנת 2011 היוותה אוכלוסיית הזרים, על פי האומדנים, כ-61% .
)מכלל אוכלוסיית שכונות דרום ת"א (תושבים וזרים זרים שאינם בני הרחקה מישראל 77 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
על ילודה בקרב זרים אפשר ללמוד מנתוני התחנותלבריאות המשפחה ("טיפות חלב" 34 ) העירוניות בתל אביב-יפו.
בתחנות אלה ניתן טיפול לנשים הרות, לתינוקות ולפעוטות עד גיל שש35 מקרב כלל אוכלוסיית העיר, לרבות הזרים.
בתרשים 3 מובאים נתוני אגף בריאות הציבור בעיריית ת"א על מספר המטופלים בתחנות לבריאות המשפחה מקרב הזרים משנת 2001 ועד אמצע 2013.
הנתונים האמורים מצביעים על עלייה חדה במספר המטופלים בתחנות לבריאות המשפחה בשנים 2013 -2008 .
יצוין כי על פי מסמכי עיריית ת"א, הירידה במספר המשפחות והילדים המטופלים בתחנות מהמחצית השנייה של שנת 2003 ועד תחילת שנת 2006 הייתה "פועל יוצא של המדיניות הממשלתית לצמצום מספר העובדים הזרים, הן בהרחקה והן בעזיבה מרצון".
עוד עולה מנתוני אגף בריאות הציבור כי מיולי 2012 ועד יולי 2013 נולדו 7,251 תינוקות בעיר, 864 מהם, כ -12% , נולדו לזרים.
משמעות הדבר היא שבקרב אוכלוסיית התינוקות בעיר, כל תינוק עשירי נולד לזרים.
34 ,"טיפת חלב" היא תחנה המספקת שירותי בריאות בתחומי קידום הבריאות והמניעה לנשים הרות לתינוקות וילדים ולמשפחותיהם.
35 תינוק- מלידה עד שנה, פעוט - מגיל שנה עד שש, ילד - תינוקות ופעוטות.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבנים ותשתיות בשכונות דרום ת"א .
פיצול דירות, אכלוסן בצפיפות והשלכותיהם הגידול באוכלוסיית חמש שכונות דרום ת"א הביא, בין היתר, לגידול בביקוש לדירות להשכרה.
חלק מהביקוש קיבל מענה בשתי דרכים: פיצול דירות מגורים לדירות קטנות יותר לשם השכרתן לזרים; ומגורים של זרים רבים בדירה שתוכננה לפחות נפשות 36 .
יובהר כי פיצול דירה או השכרתה לזרים רבים יותר עשויים להגדיל את התשואה של בעל הבית מהנכס.
דיני התכנון והבנייה מיועדים להסדיר את השימושים המותרים בקרקע ובנדל"ן באופן שימקסם את התועלת הציבורית, יבטיח שימוש בטוח, ללא פגיעה בגוף וברכוש, וישמור על אינטרסים ציבוריים כגון שימוש בטיחותי בתשתיות (גז, חשמל ומים), בריאות הציבור (ביוב), שיקולי איכות הסביבה (שטחים ירוקים), הגנה ומניעת אסון (דלקות).
פיצול דירות שנעשה באופן שאינו משמר את מגבלות התכנון והבנייה עלול לפגוע בכל אלה.
לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), שינוי פנימי בדירה המשנה את מספר יחידות הדיור טעון היתר מראש, ומי שעשה כך ואין בידו היתר עובר עברה.
רשות מקומית אמונה על אכיפת חוק התכנון והבנייה בשטחה המוניציפלי.
עוד בדצמבר 2010 עלה נושא פיצול הדירות בשכונות דרום ת"א בישיבה של הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים בכנסת.
יו"ר הוועדה דאז חבר הכנסת יעקב כץ אמר בנוגע למגורי הזרים בעיר: "הם נכנסים 7 או8 לדירה.
זה מעלה את המחיר של הדירות כי אנשים מחלקים את הדירות שלהם לשלושה ו ארבעה חלקים".
נושא הפיתוי הגדול לפצל דירות הועלה גם בישיבת הנהלת עיריית ת"א ביולי 2011 .
, בהשתתפות ראש העירייה מר רון חולדאי 2.
בפגישה שכינס ועד שכונות דרום תל אביב (להלן - ועד שכונות הדרום) עם ראש העירייה במרץ 2011 אמרו נציגי הוועד: "בשל הצפיפות הנוראה האמירו מחירי הדירות.
כל חדר שהפך לדירה/מלון מושכר לשוהים הבלתי חוקיים בכ- 2,500 ש"ח.
הדבר פוגע באפשרות של זוגות צעירים, סטודנטים ועולים לגור בשכונות.
אוכלוסייה חזקה זו שיכולה לתרום לשכונות מדירה רגליה ולעומת זאת אוכלוסיית השוהים הבלתי חוקיים הולכת ומשתלטת על השכונה וא יתן הולכות ומדרדרות השכונות והופכות למקום בלתי נסבל ומסוכן לגור בו".
עיריית ת"א מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי עקב השתכנותם של זרים בשכונות דרום העיר, והעומס שנוצר על המבנים והתשתיות הקיימים, עלה באופן ניכר מספר העבירות על דיני התכנון והבנייה באזור.
העירייה גם תיארה את פעולותיה לשם אכיפת הדין בתחום זה: בשנים 2013 -2011 היא נקטה הליכים משפטיים כנגד עברות בשלוש משכונות דרום ת"א: שפירא, התקווה ונווה שאנן, ובעקבות זאת נהרסו מבנים ותוספות בנייה לא חוקיות; במרץ 2013 החלה העירייה בסקירה ובמיפוי של דירות מחולקות בשכונות שפירא והתקווה, והעלתה כי אחוז הדירות המחולקות בשכונות אלה הוא 38% ו-28% .
, בהתאמה העירייה העריכה ש"אכיפת החוק נגד הדירות המחולקות בשכונות אלו מצריכה הקצאת משאבי כוח אדם וזמן רבים, אך תניב הצלחה משוערת של עד 10% .
" עיריית תל אביב ריכזה אפוא ב- 2013 נתונים על דירות מפוצלות בשתיים משכונות דרום העיר והעלתה שהן מהוות עשרות אחוזים מהדירות בשכונות האלה.
העירייה עצמה צופה שיעור הצלחה נמוך בפעולותיה לאכיפת דיני התכנון והבנייה במקרים אלה.
36 ,שנל ואלכסנדר 2002 ', עמ 41-40.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 79 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על עיריית ת"א להשלים את מיפוי הדירות בשלוש שכונות דרום ת"א הנוספות.
עוד עליה לגבש תכנית פעולה מפורטת לאכיפת דיני התכנון והבנייה בשכונות דרום ת"א, גם בנוגע לעברות בדרך של פיצולי דירות.
יישומה של תכנית זו ראוי שייעשה כחלק מתכניות פעולה נוספות שיש מקום לגבש בהתאם להמלצות המפורטות בהמשך דוח זה.
בתי עסק ורוכלות חוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), והתקנות והצווים שהותקנו על פיו, מסדירים את נושא רישוי העסקים, והם כלי חשוב וחיוני בידי הרשות המקומית לשמירה על רווחת תושביה, על בריאותם ועל איכות חייהם.
החוק מציב תנאים לקיום תקין של עסק, והרשויות המקומיות ממונות ומוסמכות ליתן את רישיון העסק.
על הרשות המקומית לוודא שהתקיימו הדינים הנוגעים לתכנון ובנייה ולשירותי כבאות.
כל אלה נועדו להבטיח איכות נאותה של הסביבה, את בריאות הציבור ואת קיום דיני הכבאות.
בפגישה של ועד שכונות הדרום עם ראש עיריית ת"א במרץ 2011 טענו חב רי הוועד כי העירייה מאפשרת את קיומם של בתי עסק מאולתרים רבים הפועלים ללא רישיון וללא פיקוח, לרבות מסעדות וחנויות, ואף בתי עסק שפועלים בחצרות של בתים; "ברח' נווה שאנן למשל מאחורי ניילונים וברזנטים מתרחשת פעילות מסחרית סואנת".
העירייה יודעת ומעלימה עין, האכיפה דלה ולא משמעותית.
"בצד כל עסק שנקנס, צצים עשרה עסקים נוספים שבהם העירייה אינה מטפלת.
כל אזרח מן השורה בעיר שפועל כנגד החוק .
העירייה מזדרזת להטיל עליו קנסות כבדים.