HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי תקן שהגדיר האגף, יש לבצע לפחות ביקור פיקוח אחד בשנה בכל מעון, אך הביקורת העלתה שתדירות הביקורים בחמש השנים האחרונות בשבעים המעונות שתיקיהם נבדקו הייתה נמוכה בהרבה: ב -51 מהמעונות (כ -73% ) נערכו פחות מחמישה ביקורים בתקופה זו, כלומר פחות מביקור אחד בשנה בממוצע.
מתוכם, ב -16 ( מעונות23% ) נערך ביקור אחד בלבד במשך כל אותה התקופה, וב-5 מעונות (כ- 7% .
) לא נערך ולו ביקור אחד תדירות הביקורים הנמוכה פוגמת ביעילות הפיקוח, שכן האגף מתקשה לחשוף ליקויים חדשים בעוד מועד.
יתר על כן, כשתדירות הביקורים נמוכה, אי-אפשר לקיים מעקב יעיל אחר תי קון ליקויים שאותרו בעבר.
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר האגף בין השאר כי "תדירות הפיקוח במעונות הינה נמוכה וזאת בשל מגבלת כוח האדם החריפה הקיימת באגף לאורך השנים".
עוד טען שמשרד התמ"ת קידם תהליכים בעניין זה מול נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר, ושבהסכם משנת 2008 אושרו לו תקנים חדשים אך איושם טרם הושלם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שעליו לפעול להחשת איוש התקנים החדשים, וכן ראוי שיבחן דרכים לייעל את עבודת הפיקוח ואת תכנונה, כך שלא יישנה מצב שבמעונות רבים לא נערכים ביקורי פיקוח במשך שנים אחדות.
את ביקורי הפ יקוח אמורות המפקחות לנהל לפי רשימת תיוג (צ'ק -ליסט), שמטרתה להבטיח שייבדקו כל הפרטים שהאגף דורש.
הביקורת העלתה שמקצת מהמפקחות לא השתמשו כלל ברשימת התיוג, ואחרות השתמשו בחלקים ממנה או ברשימות תיוג מקוצרות.
על כן אין לדעת אם בביקורים אכן נבדקו כל הפרטים הנדרשים.
משרד מבקר המדינה העיר למנהלת האגף כי שומה עליה ועל הממונות המחוזיות להקפיד שביקורי הפיקוח ינוהלו לפי רשימת תיוג אחידה.
כמו כן, ראוי שהאגף יעדכן את הרשימה מפעם לפעם ויתאימה לצורכי הפיקוח.
למשל, רשימת התיוג הקיימת אינה כוללת בדיקה של החוזה שנחתם בין המעון להורים כדי לוודא שגובה שכר הלימוד שהמעון גובה בפועל אינו עולה על שכר הלימוד המרבי הנקבע מדי שנה.
עוד העלתה הביקורת שבמשך שנים לא נהגו מפקחות האגף לקבוע בדוחות הפיקוח לוח זמנים לתיקון הליקויים שהועלו בהם.
רק בשנת 2010 החלו לעשות כן לעתים.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח האמור לעיל ראוי שמנהלת האגף תקבע נוהל שיסדיר את עבודת המפקחות ויציג אמות מידה ברורות ומוגדרות לניהול ביקורי הפיקוח, תדירותם ופרק הזמן הדרוש לתיקון הליקויים.
בתשובתו מינואר 2011 ,מסר האגף שהוא הכין מודל עבודה חדש לתחום הפיקוח המסדיר עבודה שיטתית וכולל רשימות תיוג חדשות, והשימוש בו יחל במהלך שנת 2011 .
בדיקת דרישות הבטיחות ואכיפתן אחד ההיבטים העיקריים הנבדקים בביקורי הפיקוח הוא ההיבט הבטיחותי.
מאחר שסביבה שאינה בטיחותית מסכנת את שלום הפעוטות, חשוב במיוחד להקפיד על יישום ההוראות בתחום זה.
לפי ההסכם בין משרד התמ "ת למעונות, המעונות מחויבים להחזיק ברשותם אמצעי בטיחות כגון שער נעול עם אינטרקום, ערכת עזרה ראשונה ולחצן מצוקה המחובר למוקד שירותי חירום.
כמו כן, עליהם לעמוד בדרישות המפורטות ב"פרוגרמה לתכנון ולציוד מעונות יום לגיל הרך" שפרסם האגף בשנת 2006 .
מבדיקה של דוחות ביקורי פיקוח שנערכו ב -65 מעונות12 עלה שב -45 מהם (כ-69% .
) נמצא לפחות מפגע בטיחות אחד בביקור הפיקוח האחרון ב-21 מעונות נמצאו בחצר חפצים מסוכנים או מתקני משחקים שאינם תקינים או תקניים; ב -12 מעונות נמצאו מכלי גז או דודי מים שאינם ממוגנים כנדרש או שהוצבו במקום שאינו בטיחותי; ב -8 מעונות לא היה לחצן מצוקה המחובר למוקד שירותי חירום או שהחיבור לא היה תקין; וב- 19 מעונות נמצאו גדרות לא תקינות או לא תקניות.
כמו כן, ב-4 מעונות מצאה המפקחת את שער המעון פתוח בהגיעה, בניגוד להנחיות.
לנוכח ריבוי מפגעי הבטיחות והסכנה הטמונה בהם שומה היה על האגף לפעול ביתר-שאת לאכיפת דרישותיו, אך הביקורת העלתה שהוא לא קבע מנגנון למעקב אחר תיקוני הליקויים ולא פירט אמצעים שינקוט כדי לאכוף אותם.
גם כשמפקחות התריעו על מפגעים חמורים, ובהם אף כאלה שכבר .
כאמור, בחמישה מעונות שנכללו בבדיקה לא התקיימו ביקורים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1335 .
אותרו בביקורי פיקוח קוד מים, לא נמצא שהן בדקו בשיטתיות אם המפגעים אכן הוסרו, ולא נמצא שהאגף נקט אמצעי אכיפה כלשהם להסרתם.
בפברואר 2010 קיימה מפקחת האגף ביקור פיקוח במעון ומצאה מפגעי בטיחות רבים: בחצר המעון נמצאו שיח דוקרני וגדר שעמודיה חלודים, לחצן המצוקה לא היה תקין, מטפי כיבוי האש 1336 דוח שנתי61ב .
לא נבדקו במועדם, חומרי הניקוי לא אוחסנו בארון סגור, באחת הכיתות היה הריצוף שבור, ונמצאו דלתות ללא מיגון אצבעות כנדרש.
עוד נמצא במעון דוד מים ללא מיגון, והמפקחת ציינה שהוא מסוכן ושיש למגנו מיד או להעבירו לגג.
דרישה למיגון הדוד הופיעה גם חמש שנים קודם לכן בדוח פיקוח מפברואר 2005 , אך מאז נותר המפגע בעינו.
בדוח המסכם של הביקור ב - 2010 הורתה המפקחת למעון לתקן מיד את הליקויים ולדווח על כך בכתב עד סוף אפריל באותה השנה.
ואולם, הביקורת העלתה שהאגף לא בדק אם תוקנו הליקויים, ולא פעל לאכיפת תיקונם.
התקיים ביקור פיקוח במעון, ונמצאו בו ליקויי בטיחות רבים מהדוח המסכם של הביקור עולה שמכלי הגז לא אוחסנו בכלובי מגן כנדרש, דלתות וגופי תאורה היו ללא מיגון מתאים, ובחצרות היו פזורים חפצים חלודים, אבנים ובורות.
עוד נמצאו במעון גגות מאסבסט ש לגביהם ציינה המפקחת שיש להחליפם בדחיפות.
בדוח המסכם לא קצבה המפקחת זמן לתיקון הליקויים, ובביקורת נמצא שמאז הביקור לא קיים האגף מעקב כלשהו בנושא, ולא התקיימו במקום ביקורי פיקוח נוספים.
במרס 2006 התקיים ביקור פיקוח במעון, ובביקור נמצא בין היתר שאין במקום מערכת אינטרקום, לחצן מצוקה ושער ליציאת חירום כנדרש.
כמו כן, נמצאה פרצה בגדר המקיפה את המעון, גדר אחרת הייתה לא תקנית, ונמצאו דלתות ללא מיגון.
מקצת מהליקויים צוינו גם בביקור פיקוח קודם שנעשה במעון בשנת 2005 .
בדוח המסכם של הביקור ב- 2006 ביקשה המפקחת מהמעוןלעדכן אותה בדבר תיקון הליקויים, וכן ביקשה שהמעון יזמין יועץ בטיחות לבדיקת תקינות החצר והמתקנים.
גם במקרה זה העלתה הביקורת שהאגף לא עקב אחר תיקון הליקויים, לא וידא אם הוזמן יועץ בטיחות כנדרש ולא קיים ביקור פיקוח נוסף באותו המעון מאז הביקור האמור.
בתשובתו מס ר האגף כי עקב מגבלת גובה שכר הלימוד מתקשים הארגונים המפעילים מעונות רבים לשאת בנטל העלויות הנדרש לשם עמידה בכל דרישות הבטיחות, ובשל כך מתקשה משרד התמ"ת לחייבם לעשות כן בלי שיינתן להם סיוע.
האגף הוסיף כי "כדי לשפר את המצב נערך המשרד לבצע מיפוי תנאי הבטיחות בכל המעונות ב - 2011 , כדי לאמוד את העלויות התקציביות הכרוכות בתיקונם ולגייס את התמיכה התקציבית הנדרשת לכך".
עוד מסר האגף שבמגבלות התשומות העומדות לרשותו הוא מקיים שימועים ובירורים נקודתיים למפעילים במקרים שבהם לא תוקנו הליקויים, וכן ביקורי פיקוח נוספים לפי הצורך.
לדבריו, במקרים קיצוניים אף הוסרה הכרה במעון.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שאין מקום לכך שמגבלה שהציבה המדינה תשמש צידוק לאי -טיפול בליקויי בטיחות, ועליו לערוך תחשיב כלכלי כדי לקבוע אם יש ממש בטענה זו ולפעול לפי התוצאות.
יתר על כן, דוחות הפיקוח ה עלו גם ליקויי בטיחות שהטיפול בהם אינו דורש עלויות ניכרות (למשל הימצאות חפצים מסוכנים בחצר ואחסון לקוי של חומרי ניקוי), ועל המשרד לאכוף בנחישות את תיקונם.
עוד העיר משרד מבקר המדינה שהמעקב אחר תיקון ליקויים ראוי שיהיה שיטתי גם במגבלות כוח האדם הקיים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1337 .
בדיקתתקן כוח האדם לצורך טיפול הולם בפעוטות, חינוכם ושמירה על שלומם יש להבטיח שלכל קבוצת פעוטות יוקצו די מטפלות.
מטבע הדברים, ככל שמספר המטפלות גדול יותר ביחס למספר הפעוטות, כך גדל הזמן המוקדש לכל פעוט, משתפרת ההשגחה עליהם ומהירות התגובה לצורכיהם, ומצטמצמת חשיפתם לסכנות.
בהסכם עם המעונות קבע האגף את תקני כוח האדם הנדרשים בכל כיתה במעון לפי גיל הפעוטות ומספרם (לדוגמה, לכיתה בת 27 פעוטות בני שנתיים עד שלוש, על המעון להקצות כוח אדם טיפולי בהיקף של 18 שעות עבודה ביום, דהיינו שתי מטפלות במשרה מלאה).
סקירת דוחות הפ יקוח האחרונים של 65 המעונות שנכללו בבדיקה העלתה שב-18 מהם (כ-28% ) היה מספר שעות העבודה שהוקצו לטיפול נמוך מהתקן (ממחצית השעה ועד חוסרים של יותר מ -4.
5 שעות ליום בארבעה מעונות, כלומר יותר מחצי משרת מטפלת).
גם במקרים אלה לא נמצא שהאגף קיים מעקב כדי לבדוק אם תוגבר כוח האדם בעקבות ביקור הפיקוח.
בתשובתו מסר האגף בין השאר כי "מפקחי האגף אינם יכולים לבצע מעקב שיטתי לגבי כל מעון ומעון.
אך במקרים בהם נמצא חוסר משמעותי של כוח אדם במעון (משרת מטפלת במעון ויותר).
נערכים שימועים ובירורים לתיקון הליקוי ואף מתקיימים ביקורים נוספים".
האגף הוסיף שכאשר יתווספו לו תקני מפקחים יבצעו המפקחים מעקב טוב יותר בנושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חשיבותו של הנושא בהיבט החינוכי והבטיחותי כמצוין לעיל, ראוי שהאגף יעמיק את המעקב בנושא.
בדיקת היבטי תברואה ותזונה 1.
לפי הוראות האגף, מעון המבקש לקבל את הכרת משרד התמ "ת נדרש להמציא אישור מטעם משרד הבריאות שלפיו הוא עומד בדרישות התברואתיות של משרד הבריאות.
הביקורת העלתה שלאחר שהתקבל האישור האמור, האגף אינו דורש מהמעונות לחדשו, ובפועל מפקחות האגף הן שבודקות היבטים של תברואה ותזונה במסגרת ביקורי הפיקוח השגרתיים.
משרד הבריאות אינו נוהג לקיים ביקורות נוספות במעונות, אלא אם כן קיבל תלונות על ליקויים במעון מסוים או שהתבקש לעשות כן על ידי האגף (כשזה העלה ממצאים חמורים בביקורי פיקוח), שכן לא מוטלת עליו חובה לעשות כן, ולטענתו אין ברשותו די כוח אדם לשם כך.
משרד מבקר המדינה העיר שמאחר שבמעונות חלים מטבע הדברים שינויים שיש להם השלכה על מצב התברואה בו, כגון בלאי של תשתיות, ציוד ומתקנים, על האגף לבחון עם משרד הבריאות אם יש צורך לחדש את האישור אחת לתקופה ולהתנות זאת בבדיקה תקופתית.
אחד הנושאים שבודק האגף הוא תפריט הארוחות במעון.
לפי ההסכם שבין משרד התמ "ת למעונות, על תפריט זה לענות על דרישות התפריט המומלץ שפרסם משרד הבריאות, אך בדיקת דוחות הפיקוח העלתה שב-18 מעונות מתוך 65 שנכללו בבדיקה (כ-28% ) ענה התפריט רק על חלק מהדרישות האמורות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ממצא זה מחזק את הצורך לקיים במעונות ביקורות נוספות לבדיקת הנושא.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1339 .
הפקת הדוחות המסכמים חשוב שהדוחות המסכמים של ביקורי הפיקוח יופקו בתוך פרק זמן סביר מיום הביקור, שכן ממצאי הביקור מלמדים לא אחת על ליקויים שיש לתקנם מיד.
ברם, הביקורת העלתה מקרים רבים שבהם הופקו הדוחות לאחר פרקי זמן ניכרים.
לדוגמה, בראשית דצמבר 2008 ערכה מפקחת ביקור פיקוח במעון ומצאה מפגעי בטיחות רבים, כגון דוד ללא מיגון, גדרות לא תקניות ומתקן לא בטיחותי בחצר.
מתבקש היה שהדוח המסכם יופץ בדחיפות למעון ולגוף המפעיל אותו, אך נמצא שהוא הופץ אליהם רק ביוני 2009 .
, יותר מחצי שנה לאחר הביקור במקרה אחר נערך ביקור פיקוח במעון בנובמבר 2007 ,, ונמצאו בו ליקויים רבים בהם היעדר לחצן מצוקה, גופי תאורה ללא מיגון, אחסון לקוי של חומרי ניקוי ותפריט שאינו עונה על הנחיות משרד הבריאות.
גם במקרה זה אפשר היה לצפות שהדוח יופץ בהקדם, אך בפועל הוא הופץ רק באפריל 2008 , כלומר כעבור יותר מארבעה חודשים.
עוד העלתה הביקורת מקרים רבים, בעיקר במחוז תל אביב והמרכז, שבהם כלל לא צוינו בדוחות מועדי הפקתם, ואי-אפשר לדעת מתי הועברו למעונות.
לדעת משרד מבקר המ דינה, מן הראוי שהאגף יקבע תקני זמן להפקת הדוחות המסכמים ויקפיד שיצוין בדוח מועד הפקתו.
כך יזרז האגף את הפקתם ויוכל לבקר את משכי הטיפול בהם.
לפי הוראת האגף, כשפעוט נפגע בעת שהותו במעון, חובה על מנהלת המעון להעביר לאגף דוח על התאונה בתוך שבוע מיום התרחשותה.
בדוח עליה לפרט את פרטי הנפגע ולתאר את התאונה ואת הפעולות שננקטו בעקבותיה.
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה דיווחים על תאונות שהתקבלו במחוזות חיפה והצפון ותל אביב והמרכז בשנים 2007 -2009 .
הבדיקה העלתה שטיפולו של האגף בדוחות התאונה אינו מוסדר כראוי בנהלים, וכל מפקחת פועלת כראות עיניה.
כך, נמצאו באגף דוחות תאונה שהמפקחת הממונה קיימה בירור לגביהם, בצד דוחות תאונה שלא נעשה דבר בעניינם.
כמו כן, לא נמצא שהאגף עוקב בשיטתיות אחר תיקון הליקויים שתוארו בדוחות.
למשל, בנובמבר 2007 קיבל האגף דיווחעל תאונה שאירעה במעון, שבה נחתך פעוט בראשו עקב נפילה מנדנדה.
בדוח ציינה מנהלת המעון שיש להוציא את הנדנדה משימוש, אך בבדיקת הביקורת לא נמצא שהאגף ערך בירור כלשהו עם המעון בעקבות הדיווח או וידא שהמפגע אכן סולק.
במקרה שאירע במעון אחר ביוני 2008 דווח על פעוט שנחבל בראשו כשנפל על ארון טלוויזיה שהיה פתוח.
גם במקרה זה לא נמצא שהאגף קיים בירור כלשהו בעקבות הדיווח ובחן אם קיים מפגע שיש לתקנו.
כשלושה חודשים לאחר מכן התברר בביקור פיקוח שארון הטלוויזיה שבמעון אינו בטיחותי, וכן נמצאו ליקויי בטיחות אחרים שיש לתקנם, אך מאז לא נערך ביקור פיקוח נוסף, והאגף אינו יודע אם תוקנו הליקויים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שמטרתה של חובת הדיווח על תאונות היא שהאגף יוכל לברר את נסיבותיהן ולוודא שהופקו הלקחים ותוקנו הליקויים, שכן מדובר בסיכון שלומם של הפעוטות.
על כן יש לראות בחומרה את המחדלים בפיקוח בנושא זה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1341 .
בתשובתו מסר האגף כי מחוזות האגף קיימו מעקב אחר דיווחי התאונות "לפי הצורך בהתאם לחומרת המקרה.
על פי שיקול הדעת המקצועי של הממונה המחוזית".
האגף הוסיף שהמפקחים הונחו לטפל בדיווחים על פי נוהל חדש שקבע האגף (מינואר 2011.
הפקת לקחים כלליים מהתאונות ויישומם: חקר נסיבותיהן של תאונות שהתרחשו במעונות ובמשפחתונים לצורך הפקת לקחים הוא מרכיב חשוב במאמץ הכולל הנדרש ממפעילי המעונות והמשפחתונים ומהאגף כדי לצמצם את מספר התאונות.
לשם כך ראוי היה שהאגף ירכז את נתוני הדוחות שקיבל מכל המחוזות, יבחן אותם ויסיק מהם מסקנות כלליות.
כך יוכל למפות את תדירות התאונות במעון או במשפחתון זה או אחר; לנתח את מאפייניהם של אתרים ומפגעים מועדים לתאונות; ולמפות גורמי סיכון שכיחים.
למשל, מבדיקת דיווחי התאונות העלתה הביקורת שיש אירועים חוזרים ונשנים של חשיפת פ עוטות לחומרי ניקוי שלא אוחסנו כנדרש ושל פעוטות שנחבלו עקב נפילה מנדנדות.
ואולם, לא נמצא שהאגף ריכז את הנתונים מכל המחוזות והסיק מסקנות כלליות מעין אלה.
בתשובתו מסר האגף כי בשנים 2005 -2007 בוצעה ביוזמתו במעונות ובמשפחתונים רבים ברחבי הארץ השתלמות למניעת תאונות, ושבשנת 2010 הוא עדכן את טופס הדיווח על תאונות לצורך תהליך ניסיוני של איסוף נתוני היפגעות של ילדים במעונות וניתוחם.
לדעת משרד מבקר המדינה, תהליך חקר התאונות, הפקת לקחים ולמידה ארגונית, שתוצריו יופצו בקרב המפקחים, הארגונים, המעונות והמשפחתונים לפי העני ין, יסייע לאגף לחדד דגשים בעבודת הפיקוח, כגון מתן תשומת לב למפגעים ששכיחות התאונות הנגרמות מהם גבוהה, או ביקורים חוזרים במקומות שבהם אירעו כמה תאונות.
תהליך כזה יסייע גם למפעילי המעונות והמשפחתונים לנקוט פעולות מונעות ולהפחית את גורמי הסיכון.
הכשרת מפקחי האגף כדי לקיים רמת פיקוח נאותה ולשפרה, על האגף לדאוג להכשרתם של המפקחים, אך הביקורת העלתה שמנהלת האגף לא דאגה לכך, ומפקחי האגף לא קיבלו הכשרה בתחומים שהם בודקים בביקורי הפיקוח, כגון טיפול בילדים בגיל הרך ובטיחות.
בתשובתו מסר האגף שמפקחי האגף משתתפים דרך קבע בימי עיון שנתיים ובהשתלמויות.
האגף הוסיף שנכון להיום המפקחים מוגדרים על ידי נציבות שירות המדינה כ"מרכזים" בלא שיידרשו להתמחות ספציפית, וכשייכנס לתוקף חוק חדש לפיקוח על המעונות, "מפקחי האגף יוכשרו בהתאם לכל הכשרה שתידרש ברוח החוק ותקנותיו".
משרד מבקר המ דינה העיר שאין מקום להתנות את הכשרת המפקחים בסיום הליכי החקיקה, שכן אלה עלולים להימשך זמן רב.
שומה על מנהלת האגף להגדיר כבר עתה את ההכשרות הנדרשות לעובדי מערך הפיקוח ולפעול בהקדם ליישומן בשיטתיות.
 משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1343 .
בדיקת הפיקוח על המעונות מעלה שחרף הליקויים הרבים שנמצ או בביקורי הפיקוח, ובכלל זה מפגעי בטיחות חמורים, האגף אינו מפקח ביעילות על קיום הוראותיו ואינו נוקט אמצעים לאכוף אותן.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה חוסר מעש זה, המביא גם לזלזול בהוראות המפקחות ופוגע בכושר הרתעתן בעיני מנהלי המעונות.
על משרד התמ "ת לפעול ביתר -נחישות להנחיה ראויה של מערך הפיקוח ולנקיטת אמצעים נגד מפעילי מעונות שאינם מתקנים ליקויים חמורים (עד כדי סגירת מעונות), וכן ליידע את ההורים על מפגעים שנמצאו.
סדרי הבקרה על זכאות ההורים לתשלומי הסבסוד .
כאמור, אחד הכלים העיקריים שבו משתמשת המדינ ה כדי להגדיל את שיעור השתתפותן של אימהות בשוק העבודה הוא סבסוד התשלום למעונות ולמשפחתונים המוכרים.
הזכאות לסבסוד וגובהו נקבעים בעיקר לפי ההכנסה לנפש (ברוטו) של משק הבית והיקף משרת האם.
נכון לשנת הלימודים התש"ע נע גובה הסבסוד ליחיד13 במעון בין כ- 1,100 ש"ח (למשק בית שהכנסתו לנפש הייתה נמוכה מ - 2,000 ש"ח) ל -150 ש"ח (למשק בית שהכנסתו לנפש הייתה 5,000 ש"ח).
משקי בית שהכנסתם לנפש גבוהה יותר אינם זכאים לסבסוד וישלמו את שכר הלימוד המרבי, כ - 1,850 ש"ח.
יצוין שסכומי הסבסוד מועברים ישירות למפעילי המעונות, כך שההורים משלמ ים למעונות את שכר הלימוד בניכוי הסבסוד.
בשנים האחרונות חל גידול ניכר בסך הכולל של הסבסוד.
בשנת 2004 הסתכם הסבסוד בכ-320 מיליון ש"ח, ב- 2007 הוא הסתכם בכ-490 מיליון ש"ח, ובשנת 2008 הוא הגיע לכ-550 .
מיליון ש"ח תמיכות מתקציב המדינה מחייבות ביקורת על הנתמכים.
יתר על כן, לפי סיווג משרד התמ "ת, סבסוד תשלומי ההורים למעונות הוא בגדר "תמיכות מתקציב המדינה בגופים אחרים", והוראות החשכ"ל14 בדבר תמיכות מסוג זה קובעות שעל המשרד התומך לקבוע אמצעי בקרה וביקורת נאותים על השימוש בתמיכות.
מינואר 2009 על חשב המשרד לבצע פיקוח כספי ומקצועי שוטף וביקורת כספית ותפעולית מעמיקה על הנתמכים בשיתוף היחידה המקצועית הרלוונטית (במקרה זה האגף), כדי לוודא שהם ממלאים אחר התנאים וההתחייבויות שבבקשת התמיכה ובכל הוראה אחרת.
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את הבקרות העיקריות שקיים משרד התמ "ת על תשלומי הסבסוד והעלה את הממצאים שלהלן: .
13 למעט כאלה שמשרד הרווחה והשירותים החברתיים מממן את שכר הלימוד שלהם ואוכלוסיות מיוחדות, כגון מפוני גוש קטיף.
14 הוראת תכ"ם (תקנון כספים ומשק) 6.
7 מ-1 בינואר 2009 , ולפני כן הוראת תכ"ם 01.
הבקרה על דיווחי ההורים 1.
לצורך קביעת הזכאות לסבסוד וגובהו מעבירים ההורים למעונות מדי שנה בתקופת הרישום תלוש שכר או שומת מס (לעצמאים).
את תלושי השכר והשומות מעבירים המעונות לחברה חיצונית הקשורה בהסכם עם משרד התמ"ת, ותפקידה להזין את הנתונים במערכת ממוחשבת, ולאחר עיבודם נקבעים דרגת הזכאות וגובה הסבסוד.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1345 .
הבדיקה העלתה שבמשך שנים, ועל אף הגידול המתמשך משנה לשנה בהיקפי הסבסוד, לא הקים משרד התמ "ת מנגנון לפיקוח ובקרה על דיווחי ההורים.
רק בסוף שנת 2007 ביצעו לראשונה האגף והא גף למערכות מידע במשרד התמ"ת בקרה מקיפה על דיווחי ההורים, ובמסגרתה נדרשו הוריהם של כ - 33,500 פעוטות השוהים במעונות ובמשפחתונים להמציא תלוש שכר נוסף, עדכני לתקופת הבקרה.
ביוני 2008 פרסם האגף דוח מסכם שממנו עלה שהורים רבים זכו ליתר-סבסוד שלא כדין (לדברי האגף בעיקר עקב "ניפוח" היקף משרת האם, צמצום מלאכותי של השכר בחודש הרישום וטעויות הקלדה).
סך התקציב שנחסך כתוצאה מעדכון דרגות הסבסוד הסתכם בכ-2 מיליון ש"ח בחודש.
אחת ממסקנות הדוח המסכם הייתה כי "אי ביצוע בקרה שיטתית תנציח העברת כספי מדינה שלא כדין".
משרד מבקר המ דינה העיר שבהתבסס על ממצאי הדוח המסכם של האגף היו נחסכים בכל שנת הלימודים (11 חודש) כ-22 מיליון ש"ח רק מהאוכלוסייה שנבדקה, ומאחר שאוכלוסייה זו היא כשליש מכלל האוכלוסייה הנהנית ממעונות וממשפחתונים מוכרים, אפשר להעריך שהסכום הכולל שהיה יכול להיחסך גדול הרבה יותר.
לנוכח ממצאי הדוח מתבקש היה שמשרד התמ"ת יעמיק את הבקרה בנושא זה וישקול דרכים לצמצם את התופעה (כגון דרישה להמציא טופס 106)15 .
בדצמבר 2008 התקיים דיון בנושא בהשתתפות נציגי החשכ"ל ונציגי האגף, האגף למערכות מידע והחשבות במשרד התמ "ת, ובו סוכם בין היתר שהאג ף והאגף למערכות מידע יכינו לדיון נוסף הצעה לבקרה בשנת הלימודים הבאה.
הביקורת העלתה שהאגפים האמורים אמנם הכינו טיוטת הצעה, אך לא נמצא שהתקיים עוד דיון.
אשר לשנים 2009 -2010 , הביקורת העלתה שהבדיקות שנעשו בנושא זה היו נקודתיות ובוצעו על ידי האגף לביקורת פנ ים של משרד התמ "ת כחלק מתכנית עבודתו בשנים אלה.
משרד מבקר המדינה העיר שאת הבקרה הסדורה והשיטתית של הסבסוד צריך לבצע חשב משרד התמ"ת בתיאום עם האגף באופן שוטף ומעמיק מדי שנה כדבר שבשגרה, נוסף על הביקורת שעורך האגף לביקורת פנים שבמשרד.
זאת ועוד, לפי הוראות הח שכ"ל יש להעמיד לביצוע הביקורות על התמיכות תקציב ששיעורו 0.
5% מסכום התקציב לתמיכות, אך לא נמצא שמשרד התמ "ת העמיד תקציב מיוחד לכך, וחשבות המשרד לא פעלה לקיום הוראה זו.
יצוין שבמאי 2010 קיים משרד התמ "ת מכרז לבחירת חברה חיצונית שתפעיל מוקד למתן שירותים להורים, וכן תטפל בבקשות לסבסוד ותבקר בשיטתיות את דיווחי ההורים.
יודגש שהאחריות לקיומה של בקרה כמתחייב מהוראות החשכ"ל מוטלת על חשב משרד התמ "ת ועל האגף, ושומה יהיה עליהם להבטיח את ביצועה כיאות.
טופס שבו מדווחים כל התשלומים לעובד בשנת מס 1346 דוח שנתי61ב .
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר האגף שהערת המבקר שעל המשרד להעמיק את הבקרה היא במקומה, אך "יחד עם זאת, הטלת האחריות על האגף ללא הקצאת משאבים לצורך ביצוע הבקרה, מאיינת את היכולת של האגף להתמודד עם הסוגיה".
בתשובתה מינואר 2011 מסרה חשבות משרד התמ"ת כי "בשנת 2010 פעלה החשבות ביחד עם המשרד להקמת מערך בקרה אשר יאפשר בקרה אפקטיבית על סבסוד הילדים.
בכוונת החשבות והאגף לבצע בקרה כאמור בחודשים מאי -יוני 2011.
" משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1347 .
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר אגף החשכ"ל שהוא מכיר בצורך לבצע ביקורת על כספי הסיוע שנותן אגף המעונות, ושבתכנית עבודתו לשנת 2011 "הונחה חשב משרד התמ"ת לפעול להטמעתם של מנגנוני בקרה שיטתיים וקבועים".
הבקרה על דיווחי המעונות 1.
מלבד הבקרה על דיווחי ההורים אמור האגף לבקר גם את דיווחי המעונות את תשלומי הסבסוד מעביר משרד התמ "ת לארגון (או למעון כשמדובר במעון שאינו שייך לארגון) לפי פירוט הפעוטות שנרשמו בכל מעון.
לפי ההסכם בין משרד התמ"ת ובין הא רגון, על המעון להעביר בתום כל חודש דוח נוכחות עדכני הכולל את פרטי הפעוטות השוהים בו ופרטים בדבר עזיבות של פעוטות ומועד עזיבתם, כדי שלא יועברו תשלומי סבסוד שלא לצורך בגין פעוטות שאינם שוהים עוד במעון.
אי-העברת הדוחות במשך תקופה שעולה על שישים יום היא בגדר ה פרה שבגינה רשאי משרד התמ"ת לבצע שימוע לארגון ולהקפיא את העברת התשלומים אליו.
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את נתוני המערכת הממוחשבת של האגף על דיווחי הנוכחות החודשיים שהעבירו 1,466 מעונות בשנת הלימודים התשס"ח (ספטמבר 2007- יולי 2008 , כלומר11 דוחות בשנה), ו - 1,484 מעונות בשנת הלימודים התשס"ט (ספטמבר 2008- יולי 2009 :).
ואלה הממצאים בשנת הלימודים התשס"ח רק 117 מעונות (כ-8% ) העבירו את מלוא11 .
הדוחות הנדרשים662 ( מעונות45% ) העבירו5 דוחות או פחות, כלומר פחות מחצי מהדוחות שהיה עליהם להעביר, ו-234 מתוכם (כ-16% ) לא העבירו אף לא דוח אחד.
התמונה שעלתה מבדיקת שנת הלימודים התשס"ט עגומה אף יותר: רק 105 ( מעונות7% ) העבירו את מלוא הדוחות, 725 מעונות (כ -49% ) העבירו פחות מחצי מהדוחות, ו -320 מתוכם (כ-22% .
) לא העבירו אף לא דוח אחד הביקורת העלתה שהאגף לא פעל לריכוז הנת ונים האמורים מהמערכת הממוחשבת ולא נקט צעדים בגין ההפרה הגורפת והמתמשכת של חובת הדיווח כלפיו, אף שכאמור היה רשאי להקפיא העברת תשלומים לארגונים לאחר שימוע שבו יטענו את טענותיהם.
יתרה מזאת, יוצא שבמעונות שלא העבירו דיווחים לא היה לאגף מידע עדכני בדבר עזיבות ש ל פעוטות שניתן סבסוד בעבורם.
,כלי אחר לבקרה על דיווחי המעונות הוא בדיקת יומני הנוכחות במעונות ספירה בפועל של הפעוטות והשוואת הנתונים לאלה שדווחו לאגף.
משרד מבקר המדינה העלה שבשנים האחרונות מיעט האגף להשתמש בכלי זה.
בשנים 2008 - 2010 ערך האגף בדיקה מדגמית אחת (בראשית 2009) ב-125 מעונות (כ -8% מכלל המעונות), ונמצאו כ -300 מקרים של אי -דיווח על פעוטות שעזבו.
לטענת האגף, בקרה בדרך זו מצריכה משאבי זמן וכוח אדם ניכרים, ובשל מחסור בכוח אדם יקשה עליו להגדיל את תדירותה או לבצעה בשיטתיות במסגרת ביקורי הפיקוח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הוסיף האגף כי "עם השלמת איוש התקנים באגף ובלשכה המשפטית.
יוכל האגף ליישם את נושא האכיפה והבקרה בתחום זה".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1349 .
בשנים האחרונות הלך וגדל היקף הסבסוד שמעניק משרד התמ "ת באמצעות המעונות, המשפחתונים והצהרונים להורי הפעוטות השוהים בהם, ונכון לשנת 2009 הוא הסתכם בכ -612 מיליון ש"ח.
מתן תמיכה מסוג זה ובהיקף כה נרחב מחייבת בקרות מעמיקות ושיטתיות, הן על דיווחי ההורים והן על דיווחי המעונות, אך אלה אינן נעשות.
על משרד התמ"ת להטמיע בהקדם, בשיתוף חשב המשרד והחשכ"ל, מנגנון בקרה שיבחן אם מקבלי התמיכה אכן עומדים בתנאי הזכאות, וכן עליו לקבל בעקביות נתונים מהמעונות בדבר עזיבות של פעוטות שניתן סבסוד בעבורם ולצמצם את היקף תשלומי-היתר.
אפקטיביות הסבסוד כאמור, מטרתו של הסבסוד לעודד השתתפות של אימהות בשוק העבודה.
במסמך של בנק ישראל בנושא "מדיניות סבסוד מעונות י ום: צעד נוסף לעידוד היציאה לעבודה" משנת 2007 , צוין שמחקרים בעולם מלמדים שסבסוד מעונות מגדיל במידה ניכרת את שיעור ההשתתפות של נשים בכוח העבודה, ושגם בארץ הצביעו מחקרים על קשר בין קיומן של מסגרות הולמות ומסובסדות לטיפול בילדים ובין שיעורי היציאה לעבודה.
עם ז את, המסמך מציין שמאז החלתן של התוספות התקציביות לאגף לא נערך מחקר מקיף בנושא מתווה הסבסוד וכי "לא ברור עדיין אם הן יעילות בהגדלת שיעור ההשתתפות ובהקטנת העוני בישראל".
עוד נכתב במסמך שכדי לבחון את האפקטיביות של הסבסוד רצוי לקבוע מתווה למעקב אחר יעילות הקצאת המשאבים בתחום זה בשנים הבאות.
נכון למועד סיום הביקורת לא נמצא שהמשרדים הרלוונטיים לעניין זה, דהיינו התמ"ת והאוצר, ביצעו בחינה ומעקב בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח התרחבותו המתמשכת של הסבסוד יש משנה חשיבות לבחינת יעילותה של הקצאת המשאבים.
בשנת 2010 שוב הודגש הצורך לבחון את מתווה הסבסוד: ביוני המליצה ועדת אקשטיין, שבראשה עמד המשנה לנגיד בנק ישראל, לבחון גיבוש של מודל חדש לסבסוד שבין היתר יתמוך באימהות שעובדות בהיקף של חצי משרה לפי קריטריונים שייקבעו מראש, וביולי הורתה הממשלה 16 למנכ"ל משרד התמ"ת לקיים מחק ר מלווה כדי לבחון את אפקטיביות ההקצאה.
בתשובתו מסר משרד האוצר כי "יש הכרח בקיום בחינה מעמיקה של מידת יעילות הקצאת המשאבים המופנים לסבסוד", ושבישיבה שהתקיימה עם מנכ"ל משרד התמ"ת בנובמבר 2010 הוחלט להטיל על מינהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת להציג בתוך חודש הצעה לביצוע המחקר.
סדרי הפיקוח והבקרה על המשפחתונים .
שירות המשפחתונים המוכרים הוקם בישראל בתחילת שנות השמונים של המאה הקודמת כדי לספק להורים שירות נוסף לטיפול בפעוטות במקומות שבהם הביקוש למעונות עלה על ההיצע או שלא נפתחו בהם מעונות עקב מיעוט פעוטות, וכן כחלופה למעונות בשביל הורים שמעדיפים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1351 .
שילדיהם יטופלו במסגרת מצומצמת.
את המשפחתון מפעילה מטפלת עצמאית כעסק זעיר בדירת מגוריה, ושוהים בו עד חמישה פעוטות.
שעות הלימוד במשפחתונים זהות לאלה שבמעונות, וגם בהם המדינה מסבסדת את שכר הלימוד להורים שנמצאו זכאים לכך.
את מערך המשפחתונים בכל יישוב מנהלת על פי רוב הרשות המקומית לפי הסכם בינה לבין משרד התמ"ת.
על פי ההסכם, רכזות מהמחלקה לשירותים חברתיים של הרשות מופקדות על גיוס המטפלות והדרכתן, על רישום הפעוטות ושיבוצם במשפחתונים, ועל בקרה שוטפת אחר עבודת המטפלות לפי נהלים שפרסם האגף.
מטפלת המבקשת להפעיל משפחתון בביתה ונמצאה מתאימה על ידי הרכזת תתקשר עם הרשות בחוזה, ובו יוסדרו התחייבותה לקיים את הנחיות האגף והתחייבותה של הרשות להעביר למטפלת את כספי הסבסוד ממשרד התמ"ת (את יתרת שכר הלימוד משלמים ההורים ישירות למטפלת).
בתמורה לשירותי הניהול מקבלת הרשות ממשרד התמ "ת מדי חודש כ -400 ש"ח בגין כל משפחתון, וכן תשלום חד פעמי של כ- 2,000 .
ש"ח בגין כל משפחתון חדש שהוקם בשנת 2006 החליט משרד התמ "ת שביישובים שבהם לא עמדו הרשויות במשימותיהן או שהעדיפו שלא להפעיל את השירות, תועבר האחריות לניהול השירות לזכיינים פרטיים שייבחרו במכרז.
בשנים 2006 -2007 פרסם משרד התמ"ת שלושה מכרזים לפי חלוקה למגזרים, ובהם נבחרו שלושה זכיינים: אחד למגזר הכללי, אחד למגזר הלא יהודי ואחד למגזר החרדי.
נכון לפברואר 2010 , הרשויות ריכזו כ - 1,300 משפחתונים בכ -70 יישובים, והזכיינים ריכזו כ - 1,250 משפחתונים בכ-70 יישובים אחרים.