HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן המליץ הצוות לפגוע מלכתחילה במוטיבציה של המסתננים להגיע לישראל.
עוד ציינה הרשות בתשובתה שהיא פועלת על פי המלצות הצוות להפעלת הליך מזורז להרחקתם של מסתננים שהם בני-הרחקה.
עוד ציינה הרשות כי הצוות הבין -משרדי בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שהוקם על פי החלטת הממשלה מיולי 201088 , המליץ על מגוון פתרונות, ובהם הקמת מתקן המתנה ושהייה למסתננים שאינם בני -הרחקה.
זאת כדי שהרשות תוכל לבצע אכיפה נגד מעסיקי המסתננים ותפגע במוטיבציה של מסתנני העבודה להיכנס לישראל.
בנובמבר 2010 קיבלה הממשלה החלטה89 ובה, בין היתר, הטילה על צוות בין- משרדי לגבש בתוך 30 יום תכנית להקמתו ולהפעלתו של מרכז שהייה למסתננים, לרבות מציאת מקורות המימון הנדרשים; על מנהל רשות האוכלוסין הוטל לפעול להתחלת האכיפה נגד מעסיקי המסתננים.
החל ביום הפעלת מרכז השהייה וכלה במועד תחילת האכיפה תפעל הרשות לפרסום ההחלטה ולהגברת המודעות של ציבור המעסיקים להיערך לקליטת עובדים ישראלים כחוק; כן הטילה הממשלה על רשות האוכלוסין להיערך לטיפול ייעודי במסתננים בני-הרחקה.
משרד ראש הממשלה ציין במכתבו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי הקמת המכשול בגבולה הדרומי של המדינה, בהתאם להחלטת הממשלה ממרס 201090, צפויה לקדם את פתרון ההסתננות לאילת, והיא מרכיב א חד מסל הפתרונות המתגבש לטיפול בתופעה זו.
87 עוד בנושא זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב (2008 ), בפרק "הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל", עמ' 97 .
ואילך 88 'החלטה מס2104 מ-19.
בנושא ההתמודדות עם תופעת ההסתננות לישראל ההחלטה כוללת הקמה של שני צוותי עבודה בין-משרדיים שיפעלו למציאת צעדים אופרטיביים לפתרון בעיית המסתננים, לרבות צעדים שיאפשרו תחילת אכיפה כנגד מעסיקי מסתננים.
89 'החלטה מס2507 מ- 28.
90 'החלטה מס1506 מ-14.
10 בדבר הקמת מכשול (גדר, אמצעי הרתעה ואמצעים משלימים) בגבול המערבי של ישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ככל שמתעכב הטיפול בבעיית המסתננים באילת, כך מחריפה הבעיה ומתגבר הקושי לתת לה פתרון הולם.
לפיכך על משרדי הממשלה הנוגעים לעניין לפעול בהקדם ליישום החלטות הממשלה שהתקבלו לטיפול בתופעת ההסתננות לאילת.
בה בעת עליהם לפעול למציאת פתרונות ארוכי טווח לבעיית התעסוקה בעיר.
פיתוח התיירות באילת 121 .
" תכנית "סטודנטים תאילנדים : במהלך שנת 2007 , לאחר ביטול המכסות להעסקת עובדים זרים והגיוס הדל של עובדים ב"מבצע עובדה", ניסו המלונאים למצוא פתרונות למצוקת כוח האדם באמצעות התאחדות המלונות באילת.
אחד הפתרונות שהוצעו היה בניית תכנית שיועדה ל -500 סטודנטים תאילנדים ושילבה הכשרה במוסד אקדמי עם תעסוקה בתחומים שונים בבתי המלון בעיר.
באוקטובר 2007 חתמו בתאילנד נציגי התאחדות המלונות באילת והמשרד התאילנדי לחינוך מקצועי (שמונה לטפל בנושא מטעם התאילנדים) על הסכם מסגרת לשיתוף פעולה.
הסכם זה כלל את העקרונות המרכזיים של התכנית.
הנציגה המסחרית דאז של משרד התמ"ת בתאילנד חתמה על ההסכם כעדה.
בפברואר 2008 , במהלך ביקור של המשלחת התאילנדית בארץ, הודיע מנכ"ל משרד התמ"ת דאז כי משרדו מתנגד לתכנית.
משרד התמ"ת ציין במכתביו למשרד מבקר המדינה מנובמבר ומדצמבר 2010 כי לא שותף בגיבושו של ההסכם, וכשהוצגה בפניו התכנית בשלב מתקדם להתגבשותה, היה סבור כי אין מדובר בתכנית להכשרת סטודנטים למקצועות המלונאות, ולפיכך החליט שלא להשתתף בה.
עוד ציין משרד התמ"ת כי הנספחת המסחרית דאז הש תתפה בטקס החתימה כמענה לבקשה שהופנתה למנכ"ל המשרד דאז, וחתימתה על ההסכם כעדה היא כלי ראייתי המוכיח כי החתימות הן של מי שחתמו, ולא יותר מכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי היה עליו לגבש את עמדתו בנוגע לתכנית לפני שחתם על הסכם המסגרת לשיתוף פעולה, ואם מצא כי התכנית אינה ראויה, היה עליו להימנע מלשלוח נציגה רשמית מטעמו לטקס החתימה.
בהודעת המשרד על התנגדותו להסכם לאחר החתימה יש טעם לפגם, ומצוקת כוח האדם באילת נותרה ללא פתרון.
פתרונות ארוכי טווח: בדיון שקיימה הוועדה לעובדים זרים באוקטובר 2007 אמר סמנכ"ל בכיר לתפעול, תקינה ואיכות במשרד התיירות, מר רפאל בן חור, כי באילת יש בעיה של ממש בנושא כוח אדם.
עוד אמר הסמנכ"ל כי יש להקים צוות משותף לכמה גורמים כדי לגבש פתרונות לבעיית התעסוקה באילת.
משרד התמ"ת ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי הוא פועל לקיום הכשרות מקצועיות לענף המלונאות במודל שפותח במיוחד לאילת, הכולל שלושה ימי לימודים ושלושה ימי עבודה בענף לפי מקצוע ההתמחות.
כמו כן המשרד מפעיל עוד פרויקטים בתחום, וזאת בשיתוף השלוחה של אוניברסיטת בן- גוריון בעיר.
במכתבו של שר התמ"ת דאז, מר בנימין בן אליעזר, לראש עיריית אילת מדצמבר 2009 כתב השר כי אף על פי שהמשרד ניסה לעודד קליטת עובדים ישראלים בענף באמצעים שונים, מספרם של העובדים שגויסו היה רחוק מהנדרש.
במכתב העלה השר את האפשרות להביא עובדים זרים עונתיים לתקופה של שנה עד שנתיים, כנהוג בענף החקלאות.
המשנה לנג יד בנק ישראל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מניתוחים מקצועיים שנעשו על ידו ועל ידי צוותים מקצועיים במשרד האוצר עולה כי ענף המלונאות אינו נזקק לעובדים לא ישראלים לשם מילוי המשרות השונות.
לטענתו הענף מסוגל לספוג עליית שכר מסוימת שתנבע מהעסקת ישראלים, והיא תגרור העלאה מתונה במחיריהם של שירותי התיירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הטיפול בסוגיית כוח האדם בענף המלונאות, בעיקר במקצועות "הצווארון הכחול", חיוני לקיומה ולהמשך פיתוחה של תעשיית התיירות בעיר, והוא מקבל משנה תוקף נוכח הכוונה להגדיל בכרבע את היצע החדרים בבתי המלון בעיר.
לפיכך על משרד התיירות, משרד האוצר, משרד התמ"ת ורשות האוכלוסין לפעול לאלתר למציאת פתרון מוסכם, ישים וארוך -טווח לבעיית כוח האדם בענף המלונאות בעיר.
משרד התיירות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי הוא תומך במציאת פתרון מוסכם ומקובל, והנושא נדון בפגישות שקיים מנכ"ל המשרד עם ראשי המשרדים הנוגעים לעניין ובפגישות שהוא מקיים בימים אלה נוכח שינוי המדיניות של הממשלה בנוגע למסתננים.
בתשובתו של שר התמ"ת דאז למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 הוא הביע את הסכמתו בנוגע לצורך בטיפול בין- משרדי בסוגיית כוח האדם בענף המלונאות בעיר.
מגוון הבעיות שהעיר אילת מתמודדת אִתן משפיע על המשך פיתוחה התיירותי ומחייב קבלת החלטות רבות ברמה המערכתית הלאומית.
הפתרונות לרוב הסוגיות שהועלו בדוח זה דורשים מהלכי תיאום וקבלת החלטות של יותר מגוף ציבורי אחד.
עיריית אילת ציינה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי הנהלת העירייה, המכהנת מדצמבר 2003 , שמה לה כיעד עיקרי להביא בפני מקבלי ההחלטות בישראל תכנית אסטרטגית המציגה את הסיכונים והאתגרים שמולם ניצבת העיר ומדגישה את מאפייניה הייחודיים ואת חשיבותה האסטרטגית למדינה.
כמו כן עוסקת העירייה בהכנת "תכניות אב" לעיר בנושאים שונים ובכללם נושא התיירות.
ביולי 2007 פנה ראש עיריית אילת למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה להקים ועדת שרים לענייני אילת, אך נענה בשלילה.
במכתבו למשרד מבקר המדינה מיוני 2010 כתב מנכ"ל משרד ראש הממשלהכי משרד הפנים והמשרדים המקצועיים הנוגעים לעניין נותנים מענה לרשויות המקומיות, ומשרדו מוכן לסייע בהתנהלות כלפי אותם משרדים ככל שיתבקש.
לדבריו, התערבות מקיפה בעיר אילת היא שאלה של מדיניות, ומדיניות זו טרם הוגדרה.
במכתבו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין משרד התיירות כי הוא עושה ככל יכולתו לתרום לפיתוחה ולקידומה של העיר, אך מאחר שהמשרד אמון רק על קידום התיירות בישראל, ידיו כבולות בנהלים, בתהליכים ובעמדות של גורמים קובעים בנושאים שונים.
לפיכך סבור המשרד כי האתגרים העומדים בפני העיר הם לאומיים וחוצי משרדים, וכדי לבצע פעילות כוללת ומקיפה באילת יש לרכז את מכלול הסמכויות מהמשרדים השונים בידי גוף אחד; משרד התיירות סבור כי רצוי שמשרד ראש הממשלה ירכז את הטיפול בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעיותיה המורכבות של אילת, ריחוקה הגאוגרפי, הישענותה הכמעט בלעדית על תעשיית התי ירות והתחרות האזורית הגוברת, כל אלה מחייבים את משרד התיירות ואת משרד ראש פיתוח התיירות באילת 123 .
הממשלה לטפל במגוון הסוגיות הדורשות פתרון, לבחון את כל ההיבטים של התחרות האזורית ולהפיק את הלקחים הנדרשים.
זאת כדי לעצור את דעיכתה של אילת כעיר תיירות ולדאוג להמשך קיומה ופיתוחה של תעשיית תיירות משגשגת בעיר.
משרד התיירות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי משנת 2011 בכוונתו לבנות בשיתוף עם עיריית אילת תכנית רב -שנתית שתכלול את כל הנושאים הקשורים לקידום התיירות בעיר, לרבות 124 דוח שנתי61ב .
אג"ת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי בימים אלה נעשית עבודת מטה במשרד האוצר לצורך גיבוש דרכי פעולה לקידום העיר אילת נוכח התחרות הגוברת עם המדינות השכנות ונוכח יתר הבעיות שהועלו בדוח.
שר התמ"ת דאז ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי משרדו עסק בהכנת תכנית לפיתוח העיר תוך שימוש בכל הכלים הקיימים במשרד, אולם תוך כדי הכנת התכנית נמצא כי כדי להבטיח את מיצוי מלוא הפוטנציאל הכלכלי של העיר ואת שגשוגה יש לבנות תכנית בין-משרדית משותפת.
משרד ראש הממשלה ציין במכתבו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי הממשלה הנוכחית פועלת לחיזוק הפריפריה ובכלל זה העיר אילת, הנכללת במפת העדיפות הלאומית91 ובתכנית התחבורה לפריפריה92 .
סלילת קו הרכבת לאילת והקמת נמל התעופה בתמנע יקדמו את העיר אילת ויחברו אותה למרכז.
לאחר סיום עבודת המטה של המועצה הלאומית לכלכלה בנוגע לתכנית "השער הדרומי" יתברר אם תכנית זו היא ריאלית.
תעשיית תיירות משגשגת ובת -תחרות באילת חיונית לכלכלה הלאומית בכלל ולאילת בפרט, משום שהיא העוגן הכלכלי המרכזי שעליו מתבססת כלכלת העיר.
הפיכתה של אילת לעיר מבוססת תיירות נעשתה בעידודה ובתמיכתה של הממשלה.
אולם בשנים האחרונות נמצאת העיר אילת בתהליך דעיכה, והיא סובלת ממספר רב של בעיות, ובהן: מחסור בחדרי מלון, באטרקציות ובתשתיות תיירותיות; רצועת חוף קצרה שחלק ניכר ממנה משמש לצרכים שאינם תיירותיים; מחסור בכוח אדם בענף המלונאות; ובעיות דמוגרפיות המאיימות על מעמדה כעיר תיירות.
בעיות כבדות משקל אלה הולכות ומחריפות עם הזמן.
רצועת החוף הקצרה של העיר, בייחוד בהשוואה לרצועות החוף במדינות השכנות, מחייב כי תנוצל באופן הטוב ביותר האפשרי, תוך איזון בין המשך פיתוח הנמלים לשם גיוון מקורות התעסוקה ובין צורכי פיתוח התיירות בעיר.
אולם חוסר נכונותם של נמלי הים וגורמים אחרים לפנות שטחים ברצועת החוף מחייבת את הגופים הממשלתיים הנוגעים לעניין - משרד התחבורה, משרד התיירות ומינהל מקרקעי ישראל - לבחון בהקדם את הצרכים העכשוויים והעתידיים של הנמלים לעומת צורכי התיירות של העיר ותמ"א 13 ולגבש תכנית מוסכמת בנוגע להקצאת הקרקעות, לאופן פיתוח התשתיות ולפינוי רצועת החוף של אילת.
על כל הגופים הממשלתיים המעורבים בפיתוחה של העיר - ובכללם משרד התיירות, משרד האוצר, משרד התחבורה ומינהל מקרקעי ישראל - לפעול בהקדם, מתוך שיתוף פעולה ובתיאום עם עיריית אילת ועם הגורמים המקומיים, כדי להכריע במחלוקות וליישם את התכניות לפיתוחה של העיר כעיר תיירות בת -תחרות.
בין היתר, עליהם לטפל בסוגיות האלה: פיתוח אמצעי סיוע מתאימים להרחבת היצע חדרי המלון ופיתוח אטרקציות תיירותיות בעיר; פיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות .
91 'החלטת ממשלה מס1060 מ- 13.
פיתוח התיירות באילת 125 .
בעיר; מציאת פתרונות לסוגיית כוח האדם הנדרש לתעשיית התיירות בעיר; פיתוחן ושדרוגן של דרכי התחבורה לעיר, ובראשן הקמתו של נמל התעופה הבין -לאומי בתמנע; סיוע לעיריית אילת בהתמודדותה עם הבעיות הדמוגרפיות העלולות לפגוע במעמדה כעיר תיירות, ובראשן סוגיית המסתננים הבלתי חוקיים מאפריקה.
מן הראוי שהגופים המוזכרים בדוח יפעלו בנחרצות לפתרון הבעיות בעיר ויעבדו בשיתוף פעולה מתוך ראיית התמונה הכוללת, וזאת כדי להגיע לפתרונות מוסכמים וישימים שיהיו שמישים גם לטווח הארוך.
כדי להקל על התיאום בין כל הגופים הללו, מן הראוי שהממשלה תשקול לקבוע גורם מוסמך שיוכל לפעול לריכוז הטיפול בנושא ולקיד ום הסוגיות הדורשות מעורבות של כמה גופים.
אותו גורם גם יוסמך להכריע בין הגופים במידת הצורך.
בין יתר הנושאים יש לפעול לפיתוחם של עוד עוגנים כלכליים בעיר, שיקטינו את הסיכון שבהסתמכות כמעט בלעדית על תעשיית התיירות.
חוק העונשין, התשל"ז - 19775 (להלן- חוק העונשין), אוסר על ארגון משחקים אסורים, הגרלות והימורים, שעשויים לזכות את המשתתפים בכסף, בשווה כסף או בטובת הנאה לפי תוצאות שהן תלויות בגורל או בניחוש יותר מאשר בהבנה או ביכולת וכן אוסר השתתפות במשחקים אסורים כהגדרתם בחוק (להלן - הימורים בלתי חוקיים).
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 363 .
חוק העונשין קובע כמה עברות פליליות בתחום ההימורים הבלתי חוקיים ואת העונשים בגינן: המארגן או עורך הימורים בלתי חוקיים, או המחזיק או מנהל מקום לעריכת הימורים, דינו מאסר שלוש שנים או כפל קנס6 ; המשחק משחק אסור דינו מאסר שנה אחת או קנס, והמציע, מוכר א ו מפיץ כרטיסים המיועדים להימורים בלתי חוקיים דינו מאסר שנה אחת או כפל קנס7 .
כדי למלא את הביקוש הקיים בקרב הציבור להשתתף בהגרלות ובהימורים, קובע חוק העונשין חריגים מוגבלים ומפוקחים לאיסור הפלילי ומאפשר ארגון סוגי הגרלות שלקיומם ניתן היתר מאת שר האוצר, בכללם הגרלות שמקיים מפעל הפיס בהיתר מאת שר האוצר, והשתתפות בהגרלות אלה.
החוק להסדר ההימורים בספורט, התשכ"ז - 1967 , מתיר הימורים שמקיימת המועצה להסדר ההימורים בספורט על תוצאות של משחקים ותחרויות בספורט.
מפעל הפיס והמועצה להסדר ההימורים בספורט מייעדים את הכנסותיהם לקידום מטרות ציבוריות 8 .
האיסור הפלילי לארגן הימורים מבוסס על תפיסה הרואה פסול מוסרי וחברתי בתופעת ההגרלות וההימורים, שההתמכרות להם עלולה להסב נזק חברתי וכלכלי קשה ליחיד ולחברה.
בית המשפט העליון הדגיש בפסיקתו את התוצאות החמורות של תופעת ההימורים וציין כי הטעמים העומדים ביסוד האיסור הם ש" התעשרות הכרוכה כולה במזל.
מעודדת תופעות של פרזיטיות והשתעבדות לדרך חיים שבה הפרט אינו נדרש למצות את יכולתו הפיזית והמנטאלית בדרך התורמת לעצמו ולחברה.
הפן האחר של ההתייחסות עניינו בסכנות הרות -אסון להפסדים כספיים מפליגים היוצאים מכלל שליטה.
מצבים כגון אלה עלולים למוטט את המתמכר ובני משפחתו, ולהופכם תלויים במקורות הסעד של החברה.
הם עלולים לדרדר את המתמכר לפשיעה כדי להקהות את תוצאות הפסדיו.
ההתמוטטות הכלכלית של הפרט משתלבת כך גם עם יצירת סיכון לשלום הציבור ובטחונו"9.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים קבע שההתמכרות להימורים נחשבת להתמכרות בעלת ההשפעות הקשות ביותר על משפחתו וסביבתו הקרובה של המכור, ואף הצביע על הסכנות הכרוכות בה.
בין התופעות החברתיות שמתלוות לבעיית ההימורים בולטות התאבדויות, אלימות בכלל ואלימות במשפ חה בפרט, עבריינות, זנות, התמוטטות כלכלית, פירוק משפחות, הפרעות נפשיות, אשפוזים ודרות רחוב10 .
מדוחות משטרת ישראל מ- 2007 ומ- 2009 עולה שההימורים הם אחד ממחוללי הפשיעה המשמעותיים בישראל 11 .
תחום זה הוא ענף כלכלי מרכזי עבור ארגוני הפשיעה ועבריינים בכירים ומחולל פשיעה בתחומי הרכוש, פשיעת נוער, אלימות, סחיטה וגביית דמי חסות, מלחמות עבריינים, הלבנת הון ופעילות השוק אפור12 .
6 כאמור בסעיף61()(א4 .
) לחוק העונשין 7 יוטעם כי על פי חוק העונשין , המסייע לדבר עברה, כהגדרתו בחוק, דינו מחצית העונש שנקבע בחיקוק בגין העברה העיקרית.
8 חוות דעת היועץ המשפטי לממשלה דאז, דצמבר 2007.
9 רע"פ 9140/99 רומנו ואח' נ' מדינת ישראל, פ"ד נד(4 ,)349, 'עמ 359-360 .
10 ,משרד הרווחה והשירותים החברתיים, השירות לטיפול בהתמכרויות נייר עמדה בנושא הימורים, מאי 2007 .
)(הוגש למשרד המשפטים 11 ,על נושא מחוללי הפשיעה ראו מבקר המדינה דוח 59( ב 2009) , בפרק "המאבק בארגוני הפשיעה".
12 כך, לדוגמה, פרשת הבנק למ סחר - שבה מהמר יחיד גרם למעילת ענק שגרמה לקריסתו של הבנק ורוששה מאות לקוחות.
פרשה זו הייתה כרוכה בפעילותם של גורמים עבריינים ובפשע מאורגן, הלבנת הון, התמכרות המהמר, גנבה, סחיטה, חטיפה ואיומים.
לפי הדוחות, לתופעת ההימורים הבלתי חוקיים "היבט התמכרותי, הכולל לפי הערכות גורמים שונים מאות אלפי אנשים בישראל ומקיפה את כלל שכבות הציבור, בכלל זה גם בני נוער וילדים".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 365 .
להערכת המשטרה המחזור הכספי של הימורים אלה נע בין 10 ל-15 מיליארד ש"ח בשנה - פי שניים-שלושה מהכנסות מפעל הפיס והמועצה להסדר ההימורים בספורט גם יחד13.
לפי נתוני המשטרה, בין סוגי ההימורים הבלתי חוקיים 14 בולטים ההימורים המתקיימים באמצעות האינטרנט (להלן - הימורים באינטרנט).
מרשתת (רשת) האינטרנט כוללת שרתי אינטרנט15 המאחסנים אתרי אינטרנט16 , והיא מקשרת בין מיליוני משתמשים במחשבים ברחבי העולם.
באמצעות האינטרנט ניתן להעביר למחשבים חבילות מידע המאפשרות גישה אל תכנים וכן לאתרי ההימורים.
מדוחות ה משטרה עולה שעד שנת 2006 היה ידוע על כ -200 אתרי אינטרנט להימורים שיועדו לישראלים.
עוד עולה שההיקף הכספי של ההימורים באינטרנט בעולם מגיע לכ-10 מיליארד דולר, ובישראל ההערכה לשנת 2004 הסתכמה בכ- 125 מיליון דולר ול- 2005 בכ-200 מיליון דולר.
קצב הגידול השנתי של ההימורים באינטרנט בישראל הגיע לכ-%5017 .
יצוין כי לרוב בתי האב בישראל יש גישה למחשבים ולאינטרנט, והם זמינים לקטינים ואין יכולת של ממש לקיים פיקוח אפקטיבי על הגולש.
לפיכך פוטנציאל החשיפה להימורים באינטרנט הוא גדול.
בחודשים יולי 2009 עד נובמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את טיפול משרדי הממשלה בנושא מניעת ההימורים הבלתי חוקיים באינטרנט ואת המישק בין פעולותיהם ובין פעולות האכיפה הפלילית של המשטרה.
הביקורת נעשתה במשרד התקשורת, במשרד המשפטים, במשרד האוצר, בבנק ישראל, ברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור במשרד המשפטים (להלן - הרשות לאיסור הלבנת הון), במשטרת ישראל ובמשרד התרבות והספורט.
בירורי השלמה נעשו במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), במפעל הפיס ובמועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן - המועצה).
עמדת גורמי האכיפה בדבר ההימורים באינטרנט .
עם ההתפתחות המואצת של האינטרנט, לקראת סוף המאה העשרים, הוקמו אתרי אינטרנט להימורים שהופנו לקהל היעד הישראלי.
חלק מהאתרים הוקמו בישראל וחלקם מחוץ לה.
גורמי האכיפה - המשטרה ומשרד המשפטים - נדרשו .
13 בשנת 2009 הסתכמו הכנסות מפעל הפיס בכ-4.
5 מיליארד ש"ח, והכנסות המועצה להסדר ההימורים בספורט בכ-1.
14 כגון: בתי קזינו, משלחות מהמרים לחו"ל, בינגו, הימורים דרך טלפונים סלולריי ם, הימורים המתקיימים על ספינות נוסעים, משחקי רחוב, הימורים בספורט (בטים), מכונות מזל, משחקי קלפים וקובייה, מרוצי סוסים ומכוניות וקרבות בעלי חיים.
15 שרת אינטרנט הוא מחשב מיוחד שעליו מותקנת תכנה המאפשרת ליצור תקשורת עם רשת האינטרנט.
השרתים משמשים לאחסון, לגישה לאתרי אינטרנט ולהפעלת תכנות.
16 אתר אינטרנט הוא אוסף של דפי אינטרנט המקושרים ביניהם לפי תחום עניין.
יש אתרים סטטיים המציגים מידע פרסומי ויש אתרים דינמיים המציגים מידע שמשתנה לפי פעילות המשתמש.
17 מסקירת המשטרה ממאי 2009 , שהוכנה עבור מרכז המחקר והמידע בכנסת, לפי מחקר שנעשה באוניברסיטת דרבי בישראל.
לסוגיית אכיפת הדין הפלילי לפי הוראות חוק העונשין.
להלן אבני דרך בגיבוש עמדתם בנושא.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 367 .
ביולי 2001 כתבה ראש מחלקת חקירות ותביעות במשטרה דאז אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז ופירטה את מדיניות המשטרה בנושא האכיפה בתחום ההימורים באינטרנט 18 .
לדבריה "עמדת משטרת ישראל הינה שאין כל דרך להתמודד עם מארגני הימורים או עם מהמרים פוטנ ציאלים ישראלים, ואין עניין לציבור בפתיחת חקירה".
היא הוסיפה שמדיניות זו נובעת הן ממחסור בחוקרים מיומנים והן מכך ש"רב רובם של אתרי ההימורים המקוונים כלל אינם ישראלים אלא זרים ועליהם לא ניתן לאכוף כלל את איסורי חוק העונשין הישראלי".
בפברואר 2003 הכין מפלג עברות מחשב במשטרה חוות דעת בנושא ההימורים באינטרנט ולפיה אין מניעה להחיל את הסעיפים הפלילים העוסקים בהימורים גם על פעילות המבוצעת באינטרנט, ואין צורך במערכת דינים נפרדת לאינטרנט.
בחוות הדעת הודגש שגם אם השרת נמצא מחוץ לגבולות המדינה, הרי ש"המשחק עצמו מתקיים , לפחות בחלקו, במדינת ישראל על גבי מחשבים של אזרחיה", ועל כן קיימת סמכות שיפוט.
בחוות הדעת גם נקבעו הדרכים העיקריות להתמודדות עם תופעת ההימורים באינטרנט: חסימת ערוצי העברת הכספים למארגני ההימורים וחסימת שירותי הגלישה לאתרי הימורים באמצעות ספקי האינטרנט.
באוגוסט 2005 כתב סגן בכיר לפרקליט המדינה (כלכלי) (להלן- סגן הפרקליט) חוות דעת בנושא הימורים בלתי חוקיים באינטרנט שנועדה להציג גישה כללית להתמודדות רשויות האכיפה עם התופעה, בייחוד עקב הנסיבות המחמירות הקיימות בהימורים באינטרנט: סיכון לקטינים, הגדלת מספר המהמ רים הפוטנציאלי וחשש מפני מעשי הונאה כלפי המהמרים (להלן - חוות הדעת).
חוות הדעת הוכנה לבקשת המשנה לפרקליט המדינה19 .
סגן הפרקליט טען שחוק העונשין מאפשר אכיפה פלילית, ושהימנעות רשויות האכיפה מפעילות נגד תופעת ההימורים באינטרנט מסכלת את תכלית האיסור הפלילי ופו געת פגיעה ישירה בערכים שהאיסור נועד להגן עליהם.
לדבריו, "הימנעות זו עלולה להגביר את התחושה הקיימת כבר כיום לפיה המרחב הווירטואלי הינו מרחב פרוץ בו ניתן לבצע עברות אשר לא היו עוברות בשתיקה במידה והיו מבוצעות בדרך אחרת".
סגן הפרקליט הוסיף שמאחר שההימורים הבלתי חוקיים מתבצעים באינטרנט, לא ניתן לנקוט את שיטות האכיפה הרגילות, אלא יש לפעול באמצעות גורמי הביניים המאפשרים את ביצוע ההימורים, כמו חברות כרטיסי האשראי וספקי האינטרנט המקומיים (ראו להלן).
המשנה לפרקליט המדינה אימץ את מסקנות חוות הדעת והמליץ כי לנוכח היקף התופעה, מורכבותה ופריסתה הארצית, הנושא יטופל על ידי יחידה משטרתית ארצית שתתמחה בעניין.
בנובמבר 2005 קבע פרקליט המדינה כי הפרקליטות רואה בפעילות אתרי ההימורים באינטרנט המכוונים למהמר הישראלי עברות על האיסורים הקבועים בחוק העונשין.
לדבריו, "הונחו הגורמים הרלוונטיי ם.
לפעול לאכיפת החוק בעניין זה ופעילות זו מתחילה בימים אלה".
בינואר 2006 קבעה הממשלה 20 את המאבק בפשיעה החמורה, בפשיעה המאורגנת ובתוצריהן כיעד ארוך טווח.
הממשלה החליטה להקים ועדה שבראשה יעמוד ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרה, ויהיו חברים בה בין היתר המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) ונציגים בכירים קבועים של הפרקליטות, של המשטרה .
המדיניות אושרה על ידי ראש אגף החקירות במשטרה דאז 19 עקב פניות שהתקבלו ממפעלהפיס, מהמועצה ומשני חברי כנסת.
20 החלטה 4618 מינואר 2006.
ושל רשות המסים בישראל (להלן - הוועדה המתמדת).
מטרת הקמת הוועדה הייתה תיאום ושיתוף פעולה בין כל רשויות המדינה העוסקות באכיפת חוקים הנוגעים למלחמה בפשיעה וגיבוש תכניות שנתיות ורב-שנתיות למאבק בפשיעה 21 .
21 ,לפירוט בדבר הרקע להקמת הוועדה והמאבק בארגוני פשיעה ראו מבקר המדינה דוח 59ב ( 2009.
) הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 369 .
במסגרת פעילותה של הוועדה המתמדת הוגדרה מניעת ההימורים באינטרנט כיעד במלחמה בפשע המאורגן.
בדצמבר 2006 החליטה הוועדה על הקמת כוחות משימה שישמשו הזרוע המבצעת שלה למאבק בפשיעה החמורה.
ב- 2008 הוקם במשטרה כוח משימה האמור לפעול נגד התופעות של הימורים באינטרנט (להלן - כוח המשימה), ועיקר פעילותו מתמקדת בתשתית הטכנולוגית, בתחום הכלכלי ובאיתור אתרים המשמשים להימורים באינטרנט ואיסוף ראיות כנגדם.
מאז הקמתו ועד מועד סיום הביקורת טיפל כוח המשימה בכמה פרשות.
התקיימו חקירות נגד מארגני ההימורים, נגד בת י תכנה ונגד חברות שרתים המאכסנים אתרי הימורים.
החקירה של ארבע מהפרשות עברה לשלב החקירה הגלוי, נתפס רכוש בשווי רב ובאחד התיקים הוגשו כתבי אישום בשל עברות הימורים, עברות מס והלבנת הון.
בינואר 2007 קבע בית משפט השלום בהחלטה חדשנית 22 שחברה המפעילה אתר הימורים שמופנה לציבור הישראלי, מפרה את הוראות חוק העונשין גם אם היא רשומה בחו"ל, במקום שבו ההימורים מותרים, ושרת האינטרנט שלה נמצא מחוץ לגבולות ישראל.
בית המשפט המחוזי23 דחה את ערעור החברה וקיבל את עמדת המשטרה, ולפיה לבית המשפט בישראל סמכות שיפוט, מאחר שמקצת העברה נעשתה בארץ במחשבי המהמר24 .
בדצמבר 2007 נתנה נציגת הפרקליטות (אזרחי) חוות דעת לפרקליטת מחוז ירושלים, ובה נסקרו האמצעים האזרחיים והמינהליים להתמודדות עם תופעת ההימורים באינטרנט, בתחום הגלישה לאתרי הימורים באינטרנט ובתחום אמצעי התשלום.
בפברואר 2010 החליטה מנכ"לית משרד התרבות והספורט להקים צוות עבודה בראשותה למלחמה בהימורים הבלתי חוקיים בהשתתפות מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, מנכ"ל המועצה ונציגי משרד התקשורת, המשטרה והרשות לאיסור הלבנת הון 25.
הצוות הקים תת -ועדה לתיאום והגברה של המלחמה בהימורים הבלתי החוקיים, כדי ליצור שיתוף פעולה בין הרשויות הנוגעות בדבר.
בינואר 2011 מסרה המנכ"לית למשרד מבקר המדינה שעבודת תת -הוועדה הופסקה בעקבות החלטת משרד המשפטים והמשטרה כי נציגיהם לא ישתתפו בישיבות.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוחלט שאין צורך שנציג המשרד יהיה חבר קבוע, אך אם תידרש חוות דעתו של המשרד בהקשרים הפליליים, ניתן יהיה לפנות אליו כדי לקבל הסיוע הנדרש.
בשנים 2002 -2010 העבירו מפעל הפיס והמועצה תלונות מפורטות למשטרת ישראל, ליועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש), לפרקליטות המדינה, לרשות המסים בישראל ולרשות לאיסור הלבנת הון בנוגע לפעילויות של הימורים בלתי חוקיים.
אמנם המתלוננים הם בעלי עניין בתחום ההימורים, אולם התלונות כללו מידע מפורט וקונקרטי.
22 מע' (ראשון-לציון) 1106/07 משטרת ישראל נ' קרלטון, תקדין.
23 ב"ש (תל-אביב-יפו) 90861/07 'קרלטון נהיחידה הארצית לחקירות הונאה , תקדין.
24 על פי חוק יסוד: השפיטה, "הלכה שנפסקה בבית משפט תנחה בית משפט של דרגה נמוכה ממנו.
הלכה שנפסקה בבית המשפט העליון מחייבת כל בית משפט זולת בית המשפט העליון".
25 הצוות הוקם על ידי משרד התרבות והספורט כרגולטור של המועצה להסדר הימורים בספורט, בעקבות תלונות המועצה על פגיעה בהכנסות, בניסיון לגבש פורום לטיפול בתופעת ההימורים באינטרנט.
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר המשנה לפרקליט המדינה כי "במסגרת עבודת הפרקליטים בכוח המשימ ה, גובשה תוכנית לתקיפה משולבת, תוך שימוש בכלים של אכיפה פלילית, מנהלית ואזרחית.
למרות שכוח המשימה לא הגיע למיצוי מלא - מבחינת כוח אדם - אלא במהלך שנת 2010 , בכל זאת הושגו הישגים משמעותיים בכל תחומי פעילות הכוח.
לצד העשייה הרחבה בתחום הפלילי.
נעשתה על ידי הפרקליטות במהלך 2009 , ובהמשך גם בשנת 2010 עבודה רחבה בנוגע להפעלת כלים מנהליים להתמודדות עם התופעה ולשם הגברת האפקטיביות של האכיפה".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 371 .
מהאמור לעיל עולה אפוא כי עם התפתחות השימוש באינטרנט ולאחר שנושא ההימורים באינטרנט צבר תאוצה, חל שינוי ביחסם של גופי האכיפה לנושא: הגם שבתחילת שנות האלפיים סברה המשטרה שאין דרך להתמודד עם התופעה ואין עניין לציבור בה, הרי שבמועד סיום הביקורת, נובמבר 2010 , נשמעו קולות רבים בדבר הצורך לפעול למיגור התופעה, והדרכים שבהן ניתן לפעול למיגורה.
מניעת ההימורים יכול שתיעשה באמצעות חסי מת שני נתיבים עיקריים: נתיב תקשורת האינטרנט, שבאמצעותו מתאפשרת הגישה לאתרי ההימורים, ו"נתיב הכסף", המאפשר תשלום עבור ההשתתפות בהימורים וקבלת כספי הזכיות, כמפורט להלן.
המהמרים ומארגני ההימורים באינטרנט משתמשים במגוון אמצעים לתשלום עבור ההימורים ולתשלום כספי הזכייה.
הגופים העיקריים העוסקים בהעברות כספים בכלל ומשמשים כלי להעברה בנתיב הכסף הם הבנקים המסחריים, בנק הדואר, נותני שירותי מטבע, חברות כרטיסי האשראי וחברות בין-לאומיות (להלן - הגופים הפיננסיים).
מרבית הגופים הפיננסיים כפופים למערך הסדרה מינ הלי המפקח עליהם כדי לוודא שהם פועלים לפי החוק, הצווים והנהלים המחייבים: בנק ישראל מפקח על המערכת הבנקאית המסחרית ועל חברות כרטיסי האשראי, משרד התקשורת מפקח על בנק הדואר, ומשרד האוצר (היחידה לנותני שירותי מטבע באגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון) מפקח על נותני שירותי מטבע (ראו להלן).
להלן תרשים המפרט את הגופים הפיננסיים, את מערך ההסדרה ואת אמצעי התשלום בנתיב הכסף: 372 דוח שנתי61ב הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 373 .
על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס - 2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), "הלבנת הון" היא פעולה שמטרתה להסוות או להסתיר את מקורו ואת זהות בעליו של רכוש שמקורו בעבֵרה 26 , או ששימש לביצוע עברה, או שאִפשר ביצוע עברה (להלן - רכוש אסור).
באמצעות הלבנת הון, הרכוש האסור משולב במערכות המקומיות והעולמיות של הבנקאות והעסקים כרכוש שמקורו בפעילות חוקית.
חוק איסור הלבנת הון 27 אוסר הלבנת הון וביצוע פעולה ברכוש אסור 28 , ומטיל עונשי מאסר של עשר ושבע שנים בהתאמה.
התוספת הראשונה לחוק איסור הלבנת הון מפרטת את העברות שהן מקורו של רכוש אסור ואת העברות שרכוש אסור מאפשר את ביצוען.