HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשיחות שקיימו אנשי משרד מבקר המדינה עם כמה אנשי מודיעין של מס הכנסה ברשות עלה כי בשנים האחרונות שודרגה מחלקת החקירות והמודיעין של מס הכנסה מהבחינה המקצועית וחל בה שינוי ארגוני שנועד לייעל אותה.
אך אנשי המודיעין העלו טענות שהם עוסקים בעיקר בעבודת קלדנות, ואינם מתפנים לע בודת המודיעין שאמורה להעשיר מידע שיכול להוביל לחקירה פלילית .
עוד הם טענו כי אין במחלקת המודיעין כוח האדם והציוד הטכנולוגי הדרושים להעשרת מידע מודיעיני (כגון כלי רכב, מצלמות נסתרות ואמצעי הקלטה).
ידיעות שנשמרים במאגר המידע של הרשות 12 דוח שנתי65א .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עלה כי חלק מהמידע שהתקבל במוקד והועבר לפקידי שומה אזרחיים, נשלח על ידם ל חוליות ביקורת ניהול פנקסים ולחוליות השומה.
אולם אין ברשות מעקב אחר המידע שטופל על ידי חוליות ביקורת ניהול פנקסים.
מטה המודיעין של מס הכנסה מפיץ את הידיעות ליחידות של מס הכנסה, אך הוא אינו דורש משוב על המידע שטופל ועל ממצאיו.
כמו כן עלה כי מטה המודיעין של מס הכנסה לא עשה עיבוד וניתוח של נתונים על היעילות של המידע שהתקבל ושל פעילות המוקד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לייעל את הטיפול בידיעות שמתקבלות ובהפצתן לגורמים המתאימים ולערוך מעקב אחר הטיפול בהן.
הרשות ציינה בתשובתה כי אנשיה מקבלים את עמדת המבקר באשר לעיכוב בקליטת הידיעות.
לטענתה, הדבר נובע ממחסור בכוח אדם מקצועי שאמור לטפל בידיעות המתקבלות.
לכן ככל שיגדל מספר אנשי המודיעין כך יתחזק מערך ההרתעה של הרשות.
עוד ציינה הרשות כי לאחרונה נקלטו במשרדי השומה האזרחיים רכזי מודיעין שתפקידם להזין את תוצאות הטיפול האזרחי במידע.
העברת ידיעות ממס הכנסה למע"ם ידיעות רבות הנמסרות למוקד עוסקות בנושאים שבהם מתקיימים בד בבד שני סוגי עברות: , התשכ"א ]נוסח חדש [ עברה על פי פקודת מס הכנסה - 1961 (להלן- פקודת מס הכנסה) , ועברה על פי חוק מס ערך מוסף, התשל"ו- 1975 (להלן - חוק מע"ם); למשל, מקרה שבו התגלו עברות של העלמת הכנסות מפעילות עסקית, אי -ניהול פנקסים, קיזוז חשבוניות פיקטיביות ואי-רישום של עסקים.
נמצא כי מטה המודיעין של מס הכנסה, האחראי לפעילות המוקד, לא העביר ידיעות על עברות לפי חוק מע"ם לטיפול יחידות המודיעין והחקירה של מע"ם.
יצוין כי חקירת עברות לפי חוק מע"ם מתבצעת ביעילות רבה יותר מכיוון שהדיווחים של הנישומים למע"ם נעשים אחת לחודש או אחת לחודשיים לעומת הדיווחים למס הכנסה הנעשים אחת לשנה.
על כן, העברת המידע שהתקבל במוקד ליחידות המודיעין והחקירה של מע"ם עשויה לסייע סיוע של ממש ליכולת החקירה של הרשות וליכולת ההרתעה שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יחידות המודיעין ברשות לפעול בשיתוף פעולה ולהעביר ביניהן מידע באופן שגרתי, כדי שיוכלו לבחון אותו ולנקוט את הפעולות המתחייבות.
בעקבות הביקורת הורה ב- 8.
13 סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין ברשות מר אבי ארדיטי למטה המודיעין של מס הכנסה לתקן מידית את הליקוי ולהעביר ליחידות המודיעין והחקירה של מע"ם את כל הידיעות שיש בהן גם עברות על חוק מע"ם.
בתשובתה הוסיפה הרשות כי הו חלט שכל ידיעה שמתקבלת תופץ אוטומטית למס הכנסה ולמע"ם, וכי מערכת המחשב של מודיעין הרשות נפתחה להזרמת מידע הדדית של שני הגופים.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 13 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 העסקת סטודנטים ביחידות המודיעין על פי נוהלי יחידות המודיעין ברשות, בכל ידיעה שמתקבלת על מקבל המידע לוודא כי הוא יכול לענות על שש השאלות: (א) מי?
(חמשת המ"מים) (ו) איך?
(אופן הגעת המידע למקור).
כמו כן עליו לוודא שהמידע שהוא מזין למערכות המחשוב מלא ומפורט עד כמה שניתן.
קבלת התשובות לכל השאלות האלה מאפשרת למקבלי ההחלטות לקבוע את דרך הפעולה הנכונה.
נמצא כי מטה המודיעין של מס הכנסה מעסיק סטודנטים בתפקיד של מוקדנים במוקד "קו הצדק".
מוקדנים אלה לא קיבלו הכשרה מתאימה בנוגע לפקודת מס הכנסה, לחוק מע"ם ולתורת המודיעין של הרשות.
עקב כך נרשמו ידיעות שחסרים בהן פרטים רל וונטיים.
גם ביחידות החקירה והמודיעין של מס הכנסה שבמשרדי השומה האזוריים מועסקים סטודנטים.
עובדי המודיעין של הרשות נדרשים לסיווג ביטחוני גבוה, בשל חשיפתם למידע רגיש.
אולם נמצא כי לסטודנטים המועסקים ביחידות אלה אין סיווג ביטחוני.
בתשובתה ציינה הרשות כי המידע במוקד מוגדר ברובו מידע ברמת סיווג נמוכה יחסית, והוא פתוח לעיני כל עובדי הרשות ואינו מצריך התארגנות מורכבת, ארוכה ויקרה של תחקירים ביטחוניים.
עוד ציינה הרשות כי גורמי המודיעין שמנתחים את המידע ומעבירים אותו לטיפול היחידות המתאימות הם גורמים מקצועיים בעלי סיווג ביטחוני מתאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל העובדים ביחידות המודיעין של מס הכנסה יקבלו הכשרה מתאימה על מנת שניתן יהיה לאסוף את מלוא הפרטים ממוסרי הידיעות.
נוסף על כך, על הרשות לבחון את הצורך לקבוע עבור העוסקים בעבודת המודיעין סיווג ביטחוני שיתאים לצורכי תפקידם.
אחד האמצעים הנוספים לעודד מסירת מידע על העלמות מס עברות על פקודת מס הכנסה ועל חוקי מע"ם הוא תגמול כספי למוסר המידע (להלן - מודיע או מקור).
יצוין כי מודיע שפונה למוקד "קו הצדק" ומבקש גמול כספי מופנה לטיפול של רכז המודיעין האזורי.
נוהל הר שות קובע שיש אפשרות למתן גמול כספי למודיע.
כל בקשה לגמול כספי צריכה לעמוד בכמה תנאים , ובהם: (א) הגמול ישולם רק למודיע אשר הזדהה בפרטיו המלאים, ביקש גמול במפורש עוד לפני פתיחת החקירה הפלילית, ובקשתו אושרה מראש על ידי מנהל אגף בכיר במטה המודיעין ברשות וקיבלה אישור סופי של סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין ברשות; (ב) המודיע מסר מידע אמתי ומלא, אין לו כל מעורבות נוספת מעבר למה שמסר במידע, והוא ישתף פעולה וימסור מידע מלא בכל ההליכים המשפטיים; (ג) אם יתברר כי המודיע הסתיר מידע חיוני, שיקר או זייף מסמכים באופן שיש בהם כדי להטעות, בקשתו לגמול כספי תידחה.
כל הסכם עמו יהיה בטל מעיקרו, והוא אף יהיה צפוי לעונשים הקבועים בחוק; (ד) המודיע מוסר מידע אשר אינו ידוע לרשות המסים; (ה) המודיע מוסר את המידע שלא בעקבות חקירה או בדיקה גלויה המתבצעת ברשות המסים או ברשות של טונית אחרת; (ו) המודיע מוסר מידע אשר טרם נדון בערכאה משפטית בישראל; (ז) המודיע מוסר מידע אשר טרם פורסם באמצעי התקשורת בישראל.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 חוסר שקיפות בנהלים של הגמול הכספי גוף שלטוני נדרש, בתנאים מגבילים מסוימים, להקפיד על שקיפות פעולותיו ככל הניתן.
רעיון זה נובע מעקרונות היסוד של המשטר הדמוקרטי בדבר חובת הנאמנות של רשויות השלטון כלפי הציבור ובדבר זכות הציבור לדעת , ונועד לוודא כי ההנחיות מיושמות באופן אחיד ושוויוני בנוגע לכלל הציבור.
בדוח מיוחד של מבקר המדינה בנושא הטלת כופר בגין עברות מס2 .
המליץ המבקר על הגברת השקיפות של פעולות הרשות ושל החלטותיה .
נמצא כי הנהלים של יחידות המודיעין של מס הכנסה ושל מע"ם בנוגע לגמול כספי למודיעים אינם גלויים.
המודיע נחשף לנהלים רק כאשר הוא מציג בקשה מפורשת לקבלת גמול כספי תמורת המצאת מידע.
בתשובתה ציינה הרשות כי תחום המודיעין הוא תחום רגיש מאין כמוהו, ויש חשש שחשיפת שיטות הפעולה תביא לשיבושים בעבודת המודיעין.
על כן היא "מתנגדת בכל תוקף לנושא השקיפות בתחום המודיעין".
לדעת משרד מבקר המדינה , מן הראוי שהרשות תבחן את הצורך ב הגברת השקיפות של הכללים בתחום הגמול הכספי למוסרי המידע באופן שלא יפגע בעבודת המודיעין שלה; הדבר עשוי לתרום להגברת המודעות ושיתוף הפעולה של הציבור בתחום ולתרומה במאבק בהון השחור.
הגמול הכספי למוסרי מידע על פי הוראות הנוהל לתשלום גמול כספי של מטה המודיעין של מס הכנסה3 ( להלן- הנוהל), הגמול הכספי למודיע יהיה 20% מסכום הקנס הכספי שבית המשפט השית על הנאשם בגין הרשעתו בעטייה של הידיעה שנמסרה או 20% מסכום הכופר שהושת על הנישום בגין אותה עברה, על פי הוראות סעיף 221 לפקודת מס הכנסה; אך סכום זה לא יחרוג מתקרת הגמול שאושרה מראש על ידי סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעי ן ועל ידי מנהל אגף בכיר במטה המודיעין ברשות .
הגמול הכספי משולם רק לאחר סיום ההליכים המ ינהליים והמשפטיים ולאחר סיום תשלום הקנס שהושת בבית המשפט או סיום תשלום הכופר ויחושב רק מהסכומים ששולמו בפועל.
הביקורת העלתה כי הנוהל גורם לכמה בעיות במתן הגמול הכספי ולעי כובים של ממש בתשלומו בפועל: 1 .
היה ובית משפט מטיל על הנאשם עונש מאסר בפועל ללא קנס כספי, המודיע לא יקבל גמול כספי כלל, אף שפעמים רבות מדובר במידע בעל חשיבות רבה.
מצב זה עלול לפגוע בנכונות של מודיעים למסור מידע לרשות.
להלן שתי דוגמאות הממחישות מצב זה: א.
המודיע מסר מידע שאומת, והנישום הואשם בהעלמת מס לשנים 2004 -2001 בסכום של כ -2.
12 ניתן גזר הדין: שמונה חודשי מאסר בפועל, עשרה חודשי מאסר על תנאי לשלוש שנים, ארבעה חודשי מאסר על תנאי (תנאי אחר) לשלוש שנים וקנס כספי בסך 40,000 ש"ח.
ועדת הגמול של מס הכנסה אישרה למודיע על פי הנוהל 8,000 ש"ח שהם 20% מהקנס שנקבע על ידי בית .
2 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על הטלת כופר בגין עבירות מס הכנסה, פברואר 2006 .
3 לעניין זהקיים גם נוהל של מטה המודיעין של מע"ם.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 15 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המשפט.
על פי הנוהל, לא הייתה הוועדה יכולה לתגמל את המודיע באופן שיהלום את עונש המאסר שהושת על הנישום.
המודיע מסר מידע שאומת, והנישום הואשם בהעלמת מס לשנים 2008 -2003 בסכום ש ל כ- 272,000 ש"ח.
11 המירה ועדת הכופר את העונש הפלילי בכופר בסכום של 68,000 ש"ח.
12 אישרה ועדת הגמול של מס הכנסה למודיע 13,600 ש"ח, שהם20% .
מהכופר בדוגמה הראשונה עברת המס הייתה חמורה יותר - הועלמו מיליוני ש"ח, הנאשם קיבל עונש חמור של מאסר בפועל, והטיפול המשפטי ארך יותר מחמש שנים, אולם המודיע קיבל רק 8,000 ש"ח.
בדוגמה השנייה עברת המס הייתה קלה יותר וסכום ההעלמה היה מאות אלפי שקלים, ואילו המודיע קיבל גמול גבוה יותר - כ- 13,600 .
ש"ח לדעת משרד מ בקר המדינה, יש מקום לבחון אפשרות לתיקון הנוהל כך שבמקרים מתאימים ניתן יהיה להכיר בתרומת מוסרי מידע איכותי לאיתור עברות מס באופן שהגמול שיינתן להם איכותי יהיה הוגן ויהלום את חומרת העברה שנחשפה הודות למסירת המידע.
בתשובתה ציינה הרשות כי היא נמצאת בתהליכי התי יעלות שיעצרו את בזבוז כספי הציבור, לכן היא מפעילה מקורות ללא תשלום או תשלום מופחת, תוך "שיפור דרמתי" של מערך ההרתעה.
עוד ציינה כי שיקוליה בעניין הגמול הכספי מבוססים על דרישות החוק, על עקרון המוסר, על צורכי הרשות ועל הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
על פי נוהל מטה המודיעין של מס הכנסה, גמול כספי ישולם רק אם נפתחה חקירה פלילית בגין המידע שמסר המודיע, אך הוא לא ישולם עבור מידע בתיק נישום המשמש את הרשות לגביית מסים בהליך אזרחי.
לעומת זאת, נוהל המודיעין של מע"ם מאפשר להעניק גמול כספי גם למוסר ידיעה שהטיפול בה תרם לגביית מסים בהליך אזרחי, ולאו דווקא בסיום הליך פלילי קשה ומורכב.
נמצא כי מטה המודיעין של מס הכנסה חתם עם מודיעים על הסכמי גמול כספי תמורת מידע בתיקים מסוימים , אך תיקים אלו לא טופלו על ידי פקידי השומה לחקירות במס הכנסה, מסיבות שונות.
על פי נוהל מטה המודיעין של מס הכנסה, אסור לעשות שימוש במידע שהתקבל ממוסרי המידע האלה בהליך האזרחי, אשר אינו מזכה אותם בגמול כספי.
במקרים אלו על אנשי יחידת המודיעין לקרוא למודיעים ולבקש מהם לוותר על בקשת הגמול הכספי כדי שיהיה אפשר להעביר את המידע לטיפול בהליך אזרחי.
על פי נוהלי הרשות, מודיע המסרב לבקשת הרשות, המידע שמסר נגנז, ולא נעשה בו שימוש.
היות שכך, באי-השימוש במידע יש חשש שמצב עניינים זה ירתיע מודיעים מלחזור ולמסור מידע לרשות.
כמו כן יוצא אפוא שבמקרים אלו מידע איכותי, שהיה יכול לשמש בהליך האזרחי להוצאת שומה גבוהה יותר, לא יועבר לפקידי השומה, ועקב כך המדינה תפסיד מקורות הכנסה.
בתשובתה ציינה הרשות כי גמול ישולם גם במקרה של מידע על שיטת העלמת מסים שאינה נגועה בפלילים.
גמול זה יהיה באישורו של סמנכ"ל בכיר למודיעין ו חקירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לשקול לשנות את נוהל הגמול של מודיעין מס הכנסה כך שיוסדר מתן גמול במקרים מתאימים, גם אם לא נעשה 16 דוח שנתי65א .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שימוש במידע בהליך פלילי מהותי, אך הוא חשוב להליך האזרחי ותורם לגביית מס מהנישום, זאת במטרה לעודד מסירת מידע על עברות מס.
אי-תשלום גמול כספי הרשות אינה מבקשת מהמודיעים לציין מ י הם היורשים שלהם, והיא לא עושה ניסיונות ממשיים לאיתור זכאים.
מידע על זכאים לגמול הוא חשוב מכיוון שלעתים קרובות עובר זמן רב עד לסיום העיסוק בתיקים הפליליים ברשות, ובינתיים מודיעים הולכים לעולמם או שהקשר עמם אובד.
על פי הנוהל, מודיע אשר זומן לקבל את הגמול הכספי ולא הגיע הוא בחזקת מי שוויתר על הגמול הכספי, והסכומים הנוגעים בדבר נשארים אצל הרשות.
בתשובתה ציינה הרשות כי תחום המודיעין רגיש ביותר כשמדובר במקור מודיעיני.
מרבית המקורות שומרים בקנאות על פרטיותם, ולכן דרך המלך לקבלת הגמול הכספי היא בפניית המקור למפעילו.
לרשות אין עניין למסור פרטים למוטבים או לכל גורם אחר בדבר הפעלת המקור ותגמולו מטעמים של חיסיון הקיים בפקודת מס הכנסה, בעניין חשיפת דרכי הפעלה ושיטות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבחון את האפשרות להציע למודיעים להצהיר על מוטבים בעת החתימה על ההסכ ם עם מס הכנסה; אלא אם ביקשו המודיעים לשמור על חסיונם המלא אף מול יורשיהם.
סכומי הגמול ומספר תיקי הגמול מספר התיקים הממתינים לגמול במודיעין מס הכנסה משנת 2002 עד 2013 הוא כ-50 ,בלבד ובשנת 2013 נפתחו רקשני תיקי גמול.
מבדיקה שביצעו עובדי משרד מבקר המדינה עולה כי מטה המודיעין של מס הכנסה קבע סכומים נמוכים יחסית כתקרה לגמול הכספי.
בביקורת לא נמצאו אמות מידה או נימוקים לסכומים שנקבעו כתקרת הגמול.
בנובמבר 2012 הוגשו המלצות הוועדה שהוקמה על ידי מנהל הרשות דאז לאיסוף מידע על תושבים ישראלים בחו"ל ועל תושבים זרים בארץ (להלן - הוועדה לאיסוף מידע), ובהן ההמלצה להגביר את מוכנות הציבור לדווח על עברות מס, ובכללן עברות מס קשות להוכחה של זרים בישראל ותושבי ישראל בחו״ל, באמצעות: (א) עידוד מסירת מידע על עברות מס מאנשים הפ ונים ביזמתם ומתן אפשרות לשלם גמול כספי בסכום של עד 20% מהטיפול הפלילי או עד 500,000 ;ש"ח, הנמוך מביניהם (ב) ביטול האיסור לשלם גמול כספי למקורות המוסרים מידע שהיה מצוי ברשויות אחרות.
ניסיון העבר מלמד כי ללא הכוונתו של המודיע, המידע לא היה מגיע לרשות המסים.
המלצות הוועדה טרם אומצו ויושמו על ידי הנהלת הרשות.
בתשובתה ציינה הרשות כי אין מקום לשינוי הנוהל, וכי התשלום ודרך ההפעלה הם נגזרת של נוהלי המודיעין.
הרשות הוסיפה כי הירידה החדה במספר התשלומים למוסרי המידע נובעת מהתמקצעות של העוסקים בתחום.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 17 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לקבוע את עמדתה בנושא זה לאחר בחינה יסודית של המלצות הוועדה לאיסוף מידע שהוקמה על ידה.
הרשות החליטה להקים את מוקד "קו הצדק" - מוקד כללי המאפשר לציבור למסור מידע בנוגע לכל עברות המס.
הרשות לא הכינה תכנית סדורה להקמת המוקד ולא נערכה להפעלתו, למרות החשיבות והרגישות שהיא עצמה מייחסת לפעילותו.
הרשות לא שיתפה את יחידת המודיעין של מע"ם במידע שהתקבל במוקד, אף שהמטרה הייתה לשתף ולהפעיל את כלל יחידות הרשות כדי למצות את המידע ולהעשירו.
הטיפול במידע שהתקבל במוקד לא היה אפקטיבי, ו נוצרו עיכובים בהזרמת המידע ליחידות השדה.
הנוהל לתשלום גמול כספי של מטה המודיעין של מס הכנסה מעניק למודיע גמול כספי רק בשלב מאוחר מאוד - בסיום ההליך הפלילי או בסיום הליך הכופר.
בשנים האחרונות חלו שיפורים מקצועיים ביחידות המודיעין של מס הכנסה, כולל שינוי במבנה הארגוני.
עם זאת, הטיפול בידיעות שהתקבלו במוקד הוא לקוי, ויש חשש שיפגע ביכולת של הרשות להרתיע עברייני מס פוטנציאליים.
יש להגביר את היקף הפעילות של יחידות המודיעין של מס הכנסה כדי לשפר את כושר ההרתעה של הרשות.
בנושא הגמול הכספי למודיעים, על הרשות לבחון את תיקון הנוהל לתשלום גמול כספי כדי לפתור בעיות הנובעות ממנו ולערוך התאמות בין הנהלים של אגפי המודיעין.
שםהדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 23 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
בישראל קיימת פעילות כלכלית שאינה מדווחת, אשר ההכנסות ממנה מכונות "הון שחור".
לפעילות זו יש בעיקרה שני מרכיבים: עיסוק בפעילות חוקית שהכנסותיה אינן מדווחות; עיסוק בפעילות בלתי חוקית כגון סחר בנשים, סחר בסמים והימורים.
בדוח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי, בראשות הפרופ' מנואל טרכטנברג, שפורסם באוקטובר 2011 , מצוין כי בישראל קיים פער משמעותי בין הפעילות הכלכלית המדווחת ובין הפעילות הכלכלית בפועל, וכי צמצום הפער עולה בקנה אחד עם הרצון ליצור מערכת מס "צודקת" יותר.
דוח הוועדה מציין כי היקף הפעילות של ארגוני פשיעה בישראל מוערך על ידי ארגון ה- .
OECD בשלושה עד חמישה אחוזים מהתמ"ג, אומדן המתייחס ל-30 עד45 מיליארדי ש"ח בשנה.
לפי דוח הוועדה, ההון השחור שמקורו בפשיעה איננו רק מקור להכנסות נוספות, הוא מהווה גם חסם לתחרות חופשית ולצמיחה כלכלית, תורם לתחושת אי-השוויון בנטל המס ואף מוביל לכרסום בשלטון החוק.
, התשכ"א]נוסח חדש[ פקודת מס הכנסה- 1961 (להלן- הפקודה), מציינת כי יש להטיל מס על הכנסות ממקורות שונים.
הפקודה אינה מתנה את חבות המס בחוקיות מקור ההכנסה או בחוקיות הפקתה.
זאת על בסיס התפיסה שלפיה הימנעות מהטלת מס על פעילות לא חוקית תביא לפגיעה בעקרון "הצדק האופקי" (אנשים במצבים כלכליים דומים צריכים לשלם את אותו מס), ותאפשר לעבריינים לצאת נשכרים.
מטרתה של הסמכות שהוענקה לרשויות האכיפה לחלט את הרווח מעסקות הנעשות אגב פעילות פלילית ולהטיל עליו מס, היא לפגוע במבצעיהן של עסקות אלה ובתמרי ץ לעבור עברות שיש להן נגיעה כלכלית .
בחילוט המס ובהטלת המס יש גם כדי לצמצם את האפשרות לשימוש חוזר בכספים אלה, לצורך מימון עסקות במסגרת פעילות עבריינית.
כדי להרתיע נישומים מהעלמת הכנסות נקבעו בפקודה וכן בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו- 1975 (להלן- חוק מע"ם), עונשים על מעלימי מס.
לאי-תשלום מס או לתשלום בחסר עשויה להיות משמעות משפטית במישור האזרחי -מינהלי ובמישור הפלילי.
כדי להבטיח גבייה מיטבית והרתעה מהעלמת מס יש צורך בתיאום בין המסלול הפלילי והמסלול האזרחי, תוך הסדרת נהלים להעברת היזון-חוזר בין המסלולים לגבי תיקי העוסקים המטופלים בכל אחד מהם.
רשות המסים במתכונתה הנוכחית מאחדת בתוכה שני אגפים שפעלו בעבר בנפרד - אגף מס הכנסה ואגף המכס ומע"ם.
בפועל אין מדובר באיחוד תפקודי אלא באיחוד אדמיניסטרט יבי בלבד: תחום החקירות הפליליות לא אוחד, מאחר שקיים שוני בין שיטות הטיפול בכל אחד מהאגפים האמורים, ועל כן חקירות אלה ממשיכות להתבצע בכל אחת מהן בנפרד.
על תחום החקירות (הפליליות) ברשות המסים בישראל (להלן גם - הרשות) מופקד סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין של הרשות.
ברשות המסים פועלים ארבע יחידות אזוריות לחקירות במע"ם ובמכס, ארבעה משרדי שומה אזוריים לחקירות (פליליות) במס הכנסה והיחידה הארצית לחקירות ומאבק בפשיעה (להלן -יחידת יהלום ), שהוקמה על פי החלטות ממשלה .
ונועדה למאבק בפשיעה המאורגנת2 (החלה לפעול באפריל 2011.
) על פי נתוני רשות המסים, יחידות החקירות (הפליליות) של מס הכנסה מונות46 ,חוקרים ויחידות החקירות של המכס ומע"ם מונות 145 חוקרים.
בשנת 2011 פתחו יחידות החקירות של מס הכנסה תיקי חקירות שהתייחסו ל-461 נישומים; בשנה זו פתחו יחידות החקירות של .
2 החלטה 1150 מדצמבר 2003 והחלטות 4618 ו- 4619 מינואר 2006.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המכס ומע"ם תיקי חקר שהתייחסו ל -307 עוסקים.
בשנת 2012 נפתחו במס הכנסה תיקי חקר שהתייחסו ל-416 נישומים; ובאגף המכס ומע"ם נפתחו בשנה זו תיקי חקר שהתייחסו ל -317 .
עוסקים בחודשים מאי-דצמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות יחידות החקירות (הפליליות) של רשות המסים בנוגע למיסוי הכנסות שלא דווחו ואת הטיפול האזרחי שנעשה במשרדים האזוריים בעקבות החקירות דנן, וכן את טיפול הרשות בארגוני הפשיעה .
הבדיקה היא בחלקה מעקב אחר תיקון הליקויים שפורטו בדוח מבקר המדינה 62 בנושא חקירות מס הכנסה (להלן - הדוח הקודם)3.
הביקורת נערכה בהנהלתהרשות, במשרדי ם אזוריים של מס הכנסה, ביחידת יהלום ובמשרדים אזוריים של מע"ם.
בירורי ם לצורך השלמה נעשו במשטרת ישראל ובמשרד המשפטים.
מס הכנסה הסמכות לביצוע חקירות פליליות במס הכנסה נתונה בידי החוקרים של משרדי השומה לחקירות.
פקידי השומה לחקירות פותחים בחקירות בדבר עברות פליליות על פי המידע המגיע אליהם מכמה מקורות: מדורי השומה במשרדי השומה, שבהם מתבצעת בדיקת הדוחות (להלן - משרדי השומה האזרחיים); יחידות ביקורת ניהול פנקסים; אזרחים; יחידות המודיעין של הרשות; אגף המכס והמע"ם וכן משטרת ישראל.
פקידי השומה לחקירות ממליצים לסמנכ"ל הבכיר לחקירות אם לפתוח בחקירה.
זאת תוך התחשבות בסוג העברה ובחומרתה, במקור המידע, בסיכויים לראיות לכאורה לביסוס החשדות וכן ביכולת המקצועית והטכנית לביצוע החקירה.
במקרים שבהם הוחלט שלא לפתוח בחקירה, אמור המידע להיות מועבר לטיפולו של משרד השומה האזרחי, שבו מנוהל תיקו של הנישום ואשר בו מחושבות השומות על הכנסותיו.
תנאי הכרחי להרתעה מהעלמות מס הוא קיומם של תשתית לאגירת מידע ושל נוהלי עבודה אפקטיביים להזרמת המידע בין משרדי השומה האזרחיים ובין משרדי השומה לחקירות (הפליליות).
קשרי גומלין שוטפים וסדירים בין המשרדים יאפשרו למצות את כל ההליכים, המינהליים והפליליים, כלפי נישומים שנמצא כי העלימו הכנסות.
בדוח הקודם צוין כי העברת מידע ממשרדי השומה האזוריים למשרדי השומה לחקירות מתבצעת בהיקף קטן מהנדרש, וכי רוב תיקי החקירה של משרדי השומה לחקירות לא נפתחו בעקבות מידע ממשרדי השומה האזוריים אלא בעקבות מידע ממקורות אחרים.
בתשובה דאז של רשות המסים נאמר: "ללא תגבור מערך החקירות בצורה משמעותית לא ניתן יהיה לטפל במידע שיועבר ממשרדי השומה האזרחיים".
באוקטובר 2011 הוציאה רשות המסים הוראת ביצוע בדבר יחסי הגומלין בין אלה האמונים על הטיפול הפלילי ואלה העוסקים בטיפול האזרחי בתיקי מס הכנסה.
על פי הוראת הביצוע, על עובדי משרד השומה האזרחי להעביר כל מידע מחשיד בנוגע לביצוע של עברות מס פליליות, לידיעת משרד השומה לחקירות, בסמוך ככל האפשר למועד ביצוע העברה.
3 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ,)בפרק "חקירות מס הכנסה", עמ' 149.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 25 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שהטיפול הפלילי והטיפול המינהלי, המתנהלים במקביל, יביאו להגברת ההרתעה על ציבור הנישומים וליתר ציות לחוק.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי העברת תיקי נישומים שיש בהם חשדות להעלמת הכנסות ממשרדי השומה האזרחיים אל משרדי החקירות אינה מתבצעת עדיין בהיקף שניתן היה לצפות לו.
זאת בהתחשב ביחס שבין כמות הסכמי השומה הנחתמים עם נישומים, שהדיווח בהם נמצא חסר או לקוי ובין כל ל כמות התיקים המטופלת על ידם.
כך, לדוגמה, בשנים 2010 ו- 2011 בדק משרד מבקר המדינה באופן אקראי111 תיקי חקירות שנפתחו במשרדי השומה לחקירות - בתל אביב (47 ( תיקים), בחיפה42 ( תיקים) ובמרכז22 .
)תיקים נמצא כי רק במשרד השומה לחקירות בחיפה נפתחו תיקים (שמונה במספר) שהמקור שלהם היה משרדי השומה האזרחיים.
לא נמצא כי במשרדי השומה לחקירות בתל אביב ובאזור המרכז נפתחו תיקי חקירה שמקורם במשרדי השומה האזרחיים.
הביקורת העלתה כי משרדי השומה האזרחיים מעדיפים לסיים את הטיפול בנישומים במישור האזרחי ולגבות את המס במקום להעביר את הטיפול בהם אל המישור הפלילי.
משרדי השומה הסבירו התנהלות זאת, בכך שהטיפול הפלילי מתמשך זמן רב, לעתים לאחר שלנישום כבר אין נכסים או לאחר שחלה התיישנות בכל הנוגע לחבותו במס לצורך הטיפול האזרחי (בעניין זה ראו גם בהמשך).
משרד מבקר המדינה סבור כי מציאות זו עלולה ליצור מצב של אי -שוויון בין הנישומים - נישומים היכולים להגיע להסדר ולשלם את המס למרות החשדות הפליליים נגדם - תיקם לא יועבר לחקירות וייסגר.
לעומת זאת נישומים שאין באפשרותם להגיע להסדר, תיקם יועבר לחקירות.
רשות המסים השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2014 (להלן– תשובת הרשות) כי "כעיקרון קיים רפרנט ביחידת החקירות שמכסה את פעילות משרדי השומה האזרחיים ככל שמתקבלות פניות.
נעשה המיטב לטיפול יעיל ככל שניתן".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות לפעול לכך שמשרדי השומה האזרחיים ימלאו אחר הוראת הביצוע שהוזכרה לעיל , ויעבירו למשרדי השומה לחקירות תיקי נישומים שיש לגביהם חשדות להעלמת הכנסות.
מע"ם במע"ם, שלא כמו במס הכנסה, אין הפרדה בין הטיפול במסלול האזרחי ובין הטיפול במסלול הפלילי.
במהלך הכשרת ם מקבלים מבקרי החשבונות במ שרדי מ ע"ם האזוריים הכשרה גם בתחום החקירות הפליליות.
במסגרת הכשרה זו הם מוסמכים לבצע חקירות פליליות, וזאת בנוסף לחקירות שמבצעות יחידות החקירה.
על פי נוהלי הרשות, אם מבקר חשבונות מגלה במהלך עריכת ביקורת החשבונות חשד לביצוע עברות, הוא מעביר את החשדות ואת הנימוקים להן אל הממונה במשרד האזורי.
אם הממונה השתכנע שיש מקום לפתוח בחקירה פלילית, הוא מורה למבקר החשבונות לפתוח בחקירה.
במהלך החקירה רשאי מבקר החשבונות לנקוט בכל אמצעי החקירה: חיפוש בבית העוסק ובעסקו, מעצר, תפיסת הטובין וגביית עדות.
במסלול זה מדובר בסכומים נמוכים יחסית ועל כן החקירה אמורה להיות מהירה.
שיט ת עבודה זו של משרדי המע"ם מגדילה את מספר החקירות המבוצעות נגד עוסקים הנחשדים בהעלמת מס.
יחידות החקירות של אגף המכס ומע"ם מטפלות בעוסקים שחשודים בהעלמת מס שמעל ל- 200,000 ש"ח, או בחקירת עברות מורכבות או חמורות, כדוגמת הפצה של חשבוניות פיקטיביות או חשבוניות מזויפות.
החקירות נפתחות בעיקר עקב מידע המגיע מיחידות המודיעין הפועלות בתוך יחידות החקירות וממידע מהמשרדים האזוריים לגבי תיקים עם עבירות מס בסכומים גבוהים.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 באוקטובר 2013 הפיצה הנהלת רשות המסים במשרדי מע"ם האזוריים נוהל חדש לגבי אופן הטיפול בתיקים שיש בהם חשדות להעלמת מסים.
הרקע להפצת הנוהל נעוץ במקרים הרבים שבהם נדרשו השלמות חקירה, בשל מידע חסר בחקירות שביצעו מבקרי החשבונות במשרדי מע"ם האזוריים.
על פי נוהל זה, כאשר בטרם עריכת ביקורת או במהלך עריכת ביקורת עולה חשד לביצוע עברה פלילית, על מבקר החשבונות לפנות ליחידת החקירות; עליו לציין את עיקרי החשדות ולבקש אישור לפתיחה של חקירה פלילית.
לאחר קבלת האישור ילווה נציג יחידת החקירות את החקירה הפלילית, ינחה את מבקר החשבונות ויפקח מהבחינה המקצועית על החקירה בכל שלב משלביה.
במקרים חריגים, שבהם עולה הצורך לפתוח בחקירה פלילית באופן מידי וקיים חשש ששיהוי בחקירה עלול להביא לסיכול או לשיבוש החקירה הנדרשת, לממונה משרד המע"ם האזורי יש סמכות להורות על פתיחה בחקירה.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה במשרדים האזוריים בעניין יישומו של הנוהל החדש, העלו חלק ממנהלי התחנות האזוריות במע"ם טענות בפני צוות הביקורת כי הדרישה לאישור לפתיחה בחקירה בכל מקרה בו עולה חשד לביצוע עבירת מס פלילית עלול להוביל לכך, שבמקרה שבו במהלך ביקורת חשבונות יעלו חשדות להעלמת הכנסות, יעדיפו מבקרי החשבונות שלא לטפל בו במישור הפלילי (כדי שלא להכביד על עבודתם) אלא לסיים את הטיפול בו במישור האזרחי (כפי שהוזכר לעיל לגבי מס הכנסה).
רשות המסים ציינה, בין היתר, בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי על מנת לחזק את יכולת ההרתעה של רשות המסים הוחלט על רפורמה מקיפה שכוללת הכשרות של מבקרי החשבונות וליווי של החקירות הפליליות (שנפתחות ביחידות האזרחיות) על ידי ראש מדור (רמ"ד) חקירות.
כמו כן, על מנת לעודד מבקרי חשבונות לטפל במישור הפלילי במקרים שבהם יש חשדות להעלמת הכנסות, "יצא מכתב של מנהל אגף בכיר לשומה וביקורת על פיו מבקרי חשבונות שיבצעו תיקים פליליים יתוגמלו על כך בפרמיה".