HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר שוועדת "כחול לבן" הגישה במאי 2007 את דוח הוועדה למנכ"ל משהב"ט, ערכו צה"ל ומשהב"ט מספר עבודות מטה בעניין שימור קווים חיוניים בתעש9 .
להלן עיקר תוצרי עבודות מטה אלו: ממסמכי משהב"ט עולה, כי המדיניות שקבע מנכ"ל משהב"ט לגבי קווי הייצור של תחמושת כבדה בתעש, הייתה, שמדובר "בתשתית לאומית" שנדרש לשמור אותה; וכי על כל הגורמים, דהיינו משהב"ט, צה"ל ותעש, להגיע לפתרון בנושא.
בעקבות כך הגדירה היועצת הכלכלית למערכת הביטחון (להלן - היועכ"ל10 ) מספר פעמים במשותף עם תעש את הגודל המזערי ההכרחי (גמ"ה) של הזמנות לרכש שנתי של תחמושת כבדה , הנדרש לקיום קווי הייצור בתעש.
העמדה שקבע צה"ל הייתה, כי קיים צורך מבצעי לשימור קווי התחמושת הכבדה בתעש בשל הצורך להימנע מתלות באישורים של גורמים זרים במקרה חירום, הצורך בשימור הידע וזמינות הייצור, כדי לאפשר יכולות פיתוח והתאמת המוצרים לצרכים המבצעיים; כי איכות המוצרים בתעש טובה משמעותית מאשר של מוצרים מחו"ל ועוד.
אולם, צה"ל ציין גם, כי אין לו יכולת תקציבית לרכוש תחמושת בהיקף הנדרש לצורך שימור הקווים האמורים.
ביוני 2010 סיכם ראש מטה (להלן - רמ"ט) ז"י דיון בנושא תחמושת ב', כי נוכח הפערים בתחמושת זו, יש לשמר לאורך זמן קו ייצור אסטרטגי זה בתעש, ובכלל זה "סף משמר" של טכנולוגיה "כחול לבן".
הגדרת קווי ייצור חיוניים במצגת שהכינה היועכ"ל לדיון בנובמבר 2010 בנושא קווי ייצור חיוניים בתעשיות בראשות מנכ"ל משהב"ט דאז, נכתב, בין היתר, כי קו חיוני הוא קו שמערכת הביטחון רואה בו חשיבות בקיום עצמאות הייצור והידע, גם אם ניתן לרכוש בטווח הזמן הקצר את המוצרים בחו"ל.
בסיכום הדיון לא הגדיר מנכ"ל משהב"ט דאז מהו קו חיוני.
פתרון, כגון הפרטה, הבראה או מיזוג עם תעשייה אחרת 9 ראו בעניין זה בדוח המעקב משנת 2012.
ביטל משהב"ט את אגף היועכ"ל תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות 47 .
:שם הדוח תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 באפריל 2011 כתב מנכ"ל משהב"ט דאז למנכ"לים של התעשיות הביטחוניות, כי הוא מבקש למפות את כלל קווי הייצור האסטרטגיים, בהקשר למיגונם מפני אמל"ח של האויב.
במאי 2011 ענה לו מנכ"ל התע"א דאז, כי חסרה הגדרה של משהב"ט מהו קו אסטרטגי.
נמצא, כי לאורך השנים ועד לאוגוסט 2013 השתמש משהב"ט במושג "קווי ייצור חיוניים" ללא שהגדיר מה הם.
זאת על אף חיוניות ההגדרה לצורך קבלת החל טה על הקצאת משאבים כספיים לרכש אמל"ח ותחמושת מקווים אלו, כדי לשמר אותם פעילים.
משרד מבקר המדינה העלה, כי לראשונה, באוגוסט 2013 , בדיון בנושא קווים חיוניים בתעש, הגדיר מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') דן הראל, מהו קו ייצור חיוני, ובדיון המשך בנושא בספטמבר 2013 עדכן המנכ"ל את ההגדרה ל"תשתית פיזית או מוקד ידע שהם צורך חיוני ואשר לא ניתן להשיג לו תחליף הן באיכותו או בזמינותו ע"י ביצוע רכש במקום אחר".
מיפוי קווי ייצור חיוניים עוד נכתב במצגת שלעיל מנובמבר 2010 , כי מנה"ר בחן בשנת 2010 ומצא, כי קיים מענה הרכשתי המאפשר את קיום היכולות של מרבית ה"קווים החמים" שמיפתה ועדת "כחול לבן", למעט בנושא תחמושת כבדה בתעש.
סוגיית השמירה על המשך הייצור בקווי הייצור, ובכללם כאלו שוועדת "כחול לבן" הגדירה כקווים חיוניים, עלתה גם בנוגע לרפאל.
כך, לדוגמה, בינואר 2012 כתב יו"ר דירקטוריון רפאל דאז לשר הביטחון דאז, כי הוא דרש מהנהלת רפאל להציג לו תכנית לסגירת קווי ייצור של אמל"ח ותחמושות שונות, נוכח היעדר הזמנות לרכש מהקווים.
משרד מבקר המדינה העלה, כי מאוגוסט 2007 ,ועד מועד סיום הביקורת אפריל 2014 , לא תיקף משהב"ט, בשיתוף עם צה"ל, באופן שיטתי ועיתי את מסקנות ועדת "כחול לבן" בעניין קווי הייצור החיוניים שמיפתה הוועדה שיש לשמר בתעשיות הביטחוניות, למעט בנושא קיום מענה הרכשתי ל"קווים החמים" שטופל עד לשנת 2010 .
בכלל זה לא נבדק האם נשמרו הקווים שהוועדה הגדירה כ"רדומים", והאם יש צורך לעדכן את רשימת ה" קווים החמים".
וזאת על אף האמור בסיכום מנכ"ל משהב"ט שלעיל מאוגוסט 2007 .
עוד העלה משרד מבקר המדינה, כי משהב"ט, בשיתוף עם צה"ל, לא ערך עמ"ט למיפוי כלל קווי הייצור החיוניים, כך שיכללו גם את אלו שוועדת "כחול לבן" לא בדקה באישור מנכ"ל משהב"ט, כגון הקווים הנוגעים לייצור פלטפורמות ויכולת התחזוקה שלהן וקווים המטופלים במינהלות שונות במשהב"ט.
גם זאת לא נעשה, על אף האמור בסיכום מנכ"ל משהב"ט שלעיל מאוגוסט 2007.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משהב"ט במאי 2013 למשרד מבקר המדינה, כי "לא נדרשנו " (ההדגשה במקור) למפות את ית ר קווי הייצור הקיימים בתעשיות הביטחוניות.
שם הדוח: תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ,משרד מבקר המדינה מעיר, כי משהב"ט לא קיים עמ"ט, בשיתוף עם צה"ל למיפוי קווי הייצור החיוניים, כדי לגבש ראייה מערכתית לגבי כלל הקווים החיוניים הקיימים בכל התעשיות הביטחוניות ומצבם, לרבות התעדוף ביניהם, לצורך קבלת החלט ות בעניין היקף ההשקעה הנדרשת לשימורם ולפיתוחם בטווח הארוך.
בהיעדר עמ"ט, אין במשהב"ט קביעֹות בנוגע להקצאת מקורות תקציב לחידוש הקווים ולשימורם.
זאת, למעט שיקום ושדרוג של קווי ייצור באמצעות המטה לרכיבים קריטיים11 שבמשהב"ט, ללא ראייה מערכתית של כלל הצרכים בתשתיות הלאומיות, כאמור לעיל.
כמתואר בדוח המעקב מ - 2012 , בשנים 2011 -2007 לא קיבל משהב"ט החלטות מגובות בתקציבים על שימור קווי ייצור חיוניים בתעש, ונגרמו נזקים כבדים לקווים בתשלובת התחמושת הכבדה.
שימור קווים חיוניים בתעש א.
קווי תחמושת כבדה במצגת של היועכ"ל לשר הביטחון מספטמבר 2009 לגבי קווי התחמושת הכבדה בתעש נכתב, כי לא ניתן לפרק את מערך הייצור במפעלי תעש השונים לקווי מוצרים ייחודיים.
דהיינו, כל קווי הייצור נדרשים כדי לייצר את מוצרי התחמושת הכבדה השונים.
בדיון מנכ"ל משהב"ט שלעיל בספטמבר 2013 הציג רמ"ח תכנון באג"ת את עמדת צה"ל, ולפיה קבע צה"ל מספר קווים חיוניים בתעש בנושאים שונים, אולם קווי התחמושת הכבדה, לרבות ראשי קרב מסוימים ופגזים א' וב', לא נכללו בהם.
וזאת לדברי אג"ת, נוכח ההצטיידות המספקת שביצע צה"ל עד לאותו מועד בפגזים מקווים אלו, ונוכח חלופות לראשי הקרב.
עמדת צה"ל כלל לא התייחסה לנושא תחמושת ב'.
לגבי עמדת צה"ל בעניין הפגזים האמורים מעיר משרד מבקר המדינה, כי העמדה שצה"ל הצטייד בפגזים בכמות מספקת אינה עולה בקנה אחד עם האמור בפקודות העבודה של צה"ל לשני ם 2014 -2013 , שבהן פורטו מלאי התחמושת ויעדי ההיערכות12 .
של תחמושת שבבקרה מטכ"לית בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל במאי 2014 למשרד מבקר המדינה, כי השיקול של יעדי ההיערכות שקבע צה"ל הוא שיקול משני, ואינו מעיד על חיוניות קווי הייצור, על עוצמת הפער המבצעי ביחס לפערים מבצעיים אחרים או על היכולת להסתפק בחלופות.
במנה"ר פועל מטה לטיפול ברכיבים קריטיים 12 על פי הוראת קבע אגף המבצעים מנובמבר 2010 : יעדי היערכות (תקנים) למלאים בחירום - כמות פריטים הנדרשים למענה מלא למלחמה המתנהלת על פי תרחיש ייחוס; תרחיש ייחוס - החלטה פיקודית על מתאר המלחמה, שלגביו בונה הצבא כוח, בין היתר, בהיבט רמות מלאי התחמושת.
תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות 49 .
:שם הדוח תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיימת חשיבות רבה לניתוח ולהצגה של הפערים בין רמות מלאי התחמושת הקיימות בפועל לבין אלו הנדרשות למתן מענה מלא למלחמה, כפי שנקבע ביעדי ההיערכות; וכי על צה"ל היה להציג בדיון בספטמבר 2013 ,בראשות מנכ"ל משהב"ט פערים אלו לרבות תחזיותיו לעתיד, כדי שהם יהוו שיקול נוסף בתהליך קבלת ההחלטות שערך המנכ"ל לגבי אי-הכללת קווי התחמושת הכבדה ברשימת ה"קווים החיוניים".
בעניין השיקולים השונים של צה"ל ושל משהב"ט בנוגע לרכש מקווים חיוניים מציין משרד מבקר המדינה, כי כבר במאי 2007 קבעהועדת "כחול לבן" , כי צה"ל נוטה להקצות יותר משאבים לבניין הכוח , דהיינו רכש מלאים, ופחות משאבים לתשתיות; ובדיון שלעיל באוגוסט 2013 ,סיכם מנכ"ל משהב"טבין היתר, כי ה רכש של צה"ל הינו לפי צורך עיתי, וכי הקשר בין הקווים החיוניים לרכש של צה"ל אינו מובהק.
דהיינו, שיקולי צה"ל הינם בעיקר ל"טווח הקצר" של רכש מלאים, ואילו שיקולי משהב"ט אמורים לכלול גם את שיקולי ה"טווח הארוך" של שמירת תשתיות הייצור.
בדיון בספטמבר 2013 הסביר סגן ראש מינהלת תכנית הטנק במשהב"ט (להלן - מנת"ק) את הייחודיות של תחמושת הטנקים שמייצרת תעש, ואת החשיבות לשמר יכולת זו.
ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות באגף התקציבים במשהב"ט (להלן - את"ק) סקר בדיון את רשימת הקווים החיוניים בתעש על בסיס הגדרת המנכ"ל מאוגוסט 2013 מהו קו חיוני.
ברשימה נכללו קווי התחמושת הקלה 13 והכבדה בתעש, לרב ות ראשי הקרב המסוימים.
במצגת לדיון שהכין את"ק נכתב, כי יש לשמר את קווי התחמושת הכבדה בגלל שיקולי זמינות, איכות, ביצועים, סיווג (ביטחוני) ויכולת פיתוח עתידית.
לגבי ראשי הקרב המסוימים נכתב, כי יש לשמר את קו הייצור נוכח היותו מוקד ידע, וכיוון שלא ניתן לרכוש בחו"ל את המוצר.
ראש היחידה לרכש יבשה במנה"ר הסביר בדיון את החשיבות לשמר את התשתיות בתחומי התחמושת הכבדה והקלה בראייה ארוכת טווח.
מנכ"ל משהב"ט סיכם בדיון שלעיל בספטמבר 2013 , כי כיוון שבהגדרת קו כחיוני משהב"ט מתחייב לשלם עבורו גם בהיעדר רכש ממנו, אזי חוסר היכולת לקיים רכש בהיקפים סבירים בשנים הקרובות בגלל המצוקה התקציבית מחייב להגדיר מחדש את הקווים החיוניים.
המנכ"ל קבע את רשימת הקווים החיוניים בתעש.
ברשימה לא נכללו קווי התחמושת הקלה והכבדה, לרבות אלו של ייצור תחמושת ב' וראשי קרב מסוימים.
עם זאת, המנכ"ל סיכם, כי יבוצע רכש גם מקווי ייצור אלו, באותם היקפים כספיים שנתיים כמו בקווים החיוניים.
סכומי ההתקשרות של משהב"ט עם תעש לתקופה של חמש שנים בקווים החיוניים שהגדיר משהב"ט ובשאר הקווים, עוגנו בהחלטת ועדת השרים לענייני הפרטה מדצמבר 2013 .
להפריט את תעש בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה תעש במאי 2014 למשרד מבקר המדינה, כי באפריל 2014 נחתם הסכם בין מדינת ישראל באמצעות משהב"ט לבין תעש להסדרת מחויבויות המשרד לרכש מוצרים מתעש בשנים 2018 -2014 ; ההסכם נותן מענה חלקי בלבד לשימור קווי התחמושת הכבדה; על אף שלא חלה על תעש חובה לשמר קווי ייצור שלא הוגדרו כקווים חיוניים, נקבע בהסכם, כי תעש תמשיך ותפעל כקבלן ראשי בעל יכולות משמעותיות בקווים אלו; ועליה להודיע למשהב"ט הודעה מוקדמת על החלטותיה לבטל יכולות ייצור, הדרושות כדי לממש את הזמנות הרכש .
תחמושת עבור נשק קל, כגון רובים ומקלעים 50 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ממשהב"ט, וזאת כדי לאפשר לו להעמיד תקציב לרכש לצורך שימור יכולות הייצור שלה.
לאורך השנים הגדירו משהב"ט וצה"ל את קווי התחמושת הכבדה בתעש כקווים חיוניים.
זאת בשל עמדתם, כי איכות המוצרים בתעש טובה משמעותית מאשר המוצרים מחו"ל, בגלל הצורך בשימור הידע, נוכח התלות במדינות אחרות בהספקת תחמושת לצה"ל ועוד.
באוגוסט 2013 ,הגדיר מנכ"ל משהב"ט קו חיוני בין היתר, כתשתית פיזית או מוקד ידע אשר לא ניתן להשיג לו תחליף באיכותו או בזמינותו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בדיון בספטמבר 2013 לא כלל מנכ"ל משהב"ט את קווי התחמושת הכבדה בתעש ברשימת הקווים החיוניים.
הדבר אינו עולה בקנה אחד עם ההגדרה דלעיל של קו חיוני, כפי שהגדיר המנכ"ל עצמו, ועם הצורך בשימור יכולות הייצור לטווח הארוך.
יודגש, כי הנימוקים שהעלו באותו דיון גורמים שונים במשהב"ט, הצביעו על הצורך בהכללת קווי התחמושת הכבדה בתעש כקווים חיוניים.
זאת ועוד, במשהב"ט לא נמצאו סי מוכין לסיבות לאי - ההכללה, למעט הנימוק של "מצוקה תקציבית".
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי במצב דברים זה ונוכח הליך הפרטתה של תעש, קיים חשש כבד ליכולת לשימור מוקדי הידע ותשתיות הייצור של תחמושת כבדה בארץ ל"טווח הארוך", לרבות היכולת לפתח מוצרים מתקדמים ולהצטייד בהם, כגון תחמושת ב' מתקדמת, שהיא בעלת חשיבות מיוחדת לצה"ל, וכתוצאה מכך אף לפגיעה ביכולות של צה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף האמור בהסכם מאפריל 2014 להסדרת מחויבות משהב"ט לרכש מתעש לשנים 2018 -2014 , אי-הכללת קווי הייצור של התחמושת הכבדה בתעש ברשימת קווי הייצור החיוניים, שעוגנה בהחלטת ועדת השרים לענייני הפרטה מדצמבר 2013 להפריט את תעש, מדגימה היעדר מדיניות עקבית של משהב"ט בנושא, שאמורה להיות מושתתת על הצרכים של מערכת הביטחון לטווח הארוך, על ניתוח מצבן של כלל התשתיות החיוניות, ועל תיעדוף ההשקעה בתשתיות השו נות נוכח מצבן והצרכים בהן מחד, ומגבלות התקציב מאידך.
קווי תחמושת ב' בדוח מבקר המדינה משנת 201214 נדונה סוגיית היערכות צה"ל לפיתוח ולהצטיידות בתחמושת ב'.
בביקורת עלו עיכובים בהצטיידות בתחמושת זו.
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012) ', "תחמושת מסוג מסוים", עמ 1751.
תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות 51 .
:שם הדוח תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 כמתואר לעיל, העמדה שהציג צה"ל בדיון מנכ"ל משהב"ט בספטמבר 2013 , ולפיה לא קיים צורך בהגדרת קווי התחמושת הכבדה בתעש כקווים חיוניים, כלל לא התייחסה לנושא תחמושת ב'.
עמדה זו עלולה להביא לפגיעה ביכולת של צה"ל.
יצוין, כי עד מועד הדיון האמור צה"ל לא ערך עמ"ט שתצי ג חלופות ישימות לתחמושת ב', ואף המשיך בפיתוח ובהצטיידות בה, דבר המצביע, על פניו, על הצורך בקיום קווי ייצור לתחמושת ב' ובהגדרתם כחיוניים.
לפיכך מעיר משרד מבקר המדינה, כי העמדה שהציג צה"ל למנכ"ל משהב"ט בספטמבר 2013 , לוקה בחסר, אינה עולה בקנה אחד עם הצורך בתחמושת ב', ואף יש בה כדי לפגוע בתהליך במשהב"ט של בחינת הגדרתם של קווי הייצור של תחמושת זו כקווים חיוניים.
הגורם האחראי במשהב"ט לקווי הייצור .
בהוראת משרד הביטחון (להלן - המ"ב) העוסקת בארגון מנה"ר נקבע, כי ייעוד מנה"ר הוא לפעול לפיתוח תשתית תעשייתית -ביטחונית, כדי ל העמיק ו להרחיב את הייצור המקומי בארץ תוך ראיית צ ורכי העתיד של מערכת הביטחון ; וכי סגן ראש מנה"ר לתיעוש נושא באחריות לכך.
בהמ"ב העוסקת, בין היתר, בתפקידים של "מינהלת תכנית" במשהב"ט, נקבע, כי ניתן להקצות למינהלת סמכויות עצמאיות בתחום ההתקשרויות, כגון לייצור אמל"ח.
בהמ"ב בעניין ארגון מנת"ק נקבע, כי מנת"ק נושאת באחריות לייצור טנק ה"מרכבה", ועליה ליזום את הרחבת "הפוטנציאל התעשייתי", ולתאם ולהכווין את גורמי הייצור באמצעות מנה"ר.
בהמ"ב העוסקת בארגון המינהל למחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת) נקבע, כי מפא"ת תנהל את תכניות הייצור של מערכות נשק שבהן מרכיב פיתוח גדול; תרכוש מתקני תשתית; בכפיפות לה פועלות שלוש מינהלות, שייעודן, בין היתר, ניהול פעולות משהב"ט בתחום הייצור הרלוונט י להן; שהמינהלות אחראיות לבחינת התשתיות התעשייתיות הקיימות הרלוונטיות בתיאום עם גופי הרכשה אחרים במשהב"ט; ושהן פועלות להקמת התשתיות המתחייבות מתכניות הייצור של המערכות להן הן אחראיות.
מהמתואר לעיל עולה, כי במשהב"ט קיימים מספר גופים, האחראים כל אחד בתחומו על פיתוח ושימור תשתיות ייצור, ואין גוף שעליו מוטלת האחריות הכוללת לפעילויות לפיתוח ולשימור תשתיות אלו.
נוכח זאת מעיר משרד מבקר המדינה, כי מן הראוי, שמנכ"ל משהב"ט יבחן ויקבע את הגורם במשהב"ט הנושא באחריות הכוללת לפעילויות לפיתוח ולשימור תשתיות הייצור האמורות.
אי - עדכון קטלוג תשתיות ייצור - בהמ"ב בעניין הפעלת מטה מיוחד לטיפול ברכיבים קריטיים, נקבע, כי רכיב קריטי הוא חומר, פריט או מכלול החיוני 52 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 לייצור אמל"ח, וכי יש צורך שהרכיב או הידע והיכולת לייצרו יהיו בארץ, או שיהיה מלאי ממנו ל"תקופה ארוכה".
בהמ"ב בעניי ן הבטחת השימוש בתשתיות ייצור שהקים משהב"ט, נקבע, כי סגן ראש מנה"ר לתיעוש יעמוד בראש מטה לתשתיות ייצור, כדי לוודא ולאכוף את מדיניות משהב"ט לשימוש בתשתיות האמורות, לרבות תשתיות לייצור רכיבים קריטיים.
וזאת, בין היתר, באמצעות עריכה של "קטלוג לתשתיות ייצור" המתעדכן מדי שנה בשנה, שיכלול את כל התשתיות האמורות, ויופץ לגופים הרוכשים במשהב"ט, לגופים הדורשים בצה"ל ולתעשיות הביטחוניות.
משרד מבקר המדינה העלה, כי במשך כ-12 שנים, ממרץ 2002 ועד למועד סיום הביקורת, אפריל 2014 , לא עדכן מנה"ר את קטלוג תשתיות הייצור כנדרש בהמ"ב שלעיל.
בכך נפגעת היכולת של משהב"ט לממש את מדיניותו לשימור קווי הייצור שהוקמו במימונו, לרבות קווים חיוניים, וביניהם אלו המשמשים לייצור רכיבים קריטיים ולשמירה על עצמאות טכנולוגית בארץ.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משהב"ט במאי 2014 למשרד מבקר המדינה, כי במרץ 2002 הכין מנה"ר קטלוג תשתיות ייצור, שהופץ בתעשיות, בצה"ל ובמשהב"ט; כי לקטלוג ולתוכנו אין קשר לקווים הנדרשים לשימור, אלא הוא נועד להעשיר את התעשיות במידע על רכיבים חדשים מתוצרת "כחול לבן" ותכונותיהם; כי עלויות הפקת הקטלוג היו גבוהות, ומנה"ר לא קיבל משוב משמעותי על תרומתו לתעשיות; וכי המידע בקטלוג "הינו חלקי".
נוכח האמור בהתייחסות משהב"ט מעיר משרד מבקר המדינה, כי על מנה"ר היה לפעול בהתאם לאמור בהוראה, או לפעול לעדכונה, ככל שיידרש.
משך שנים השקיעו התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון (משהב"ט) משאבים רבים בבניית יכולות עצמאי ות וחיוניות במדינת ישראל לייצ ור מערכות נשק ותחמושת עבור צה"ל.
תשתיות הייצור שהוקמו נוגעות ל שיקולים לאומיים של אי-תלות ב הספקת פריטים חיוניים הדרושים לביטחון המדינה, ויש להן חשיבות למוכנות צה"ל ולחוסנן הכלכלי של התעשיות.
רכש בלתי מספיק מקווי הייצור החיוניים ואי-השקעה מספקת בשימור ם, עלולים לגרום נזק לקווי ם אלו ואף להביא לסגירתם.
הדבר יביא לפגיעה או אף לאבדן של יכולות ייצור "כחול לבן" של אמצעי לחימה ותחמושת חיוניים, ולצורך ב השקעות ניכרות בעתיד בכסף, בזמן ובכוח אדם כדי להק ים מחדש קווים שנסגרו , במקרה שהדבר יידרש .
הדברים מקבלים משנה חשיבות כאשר אבדן היכולות מתרחש "אד הוק", מתוך שיקולים מיידיים קצרי טווח, וללא ניתוח צרכים, בחינת משמעויות ותכנון מערכתי לטווח הארוך.
תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות 53 .
:שם הדוח תשתיות ייצור לאומיות בתעשיות הביטחוניות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 למרות זאת, במשהב"ט, לא קיימתראייה מערכתית בשיתוף עם צה"ל לגבי כלל תשתיות הייצור החיוניות בתעשיות הביטחוניות , לרבות מיפוין, מצבן הפיזי והתעדוף ביניהן, לצורך קבלת החלטות בנוגע להיקף ההשקעה הנדרשת לשימורן ולפיתוחן בטווח הארוך.
על מנכ"ל משהב"ט לקבוע גורם במשהב"ט שיישא באחריות-על לנושא תשתיות הייצור החיוניות בתעשיות הביטחוניות ובמשהב"ט, אשר יפעל בהקדם למיפוי כלל התשתיות הקיימות, לבחינת מצבן ולזיהוי הצרכים בהן ובתשתיות חדשות בטווח הקצר והארוך.
מומלץ, כי גורם זה יבצע בהקדם עבודת מטה מקיפה זו שתוצאותיה והמלצותיה יוצגו לאישור המנכ"ל ושר הביטחון.
זאת לצורך קבלת ההחלטות המתחייבות בדבר ההשקעה הנדרשת בשימור כלל התשתיות הביטחוניות ופיתוחן, לרבות בצה"ל, כדי לשפר את מוכנות צה"ל, את חוסנן הכלכלי של התעשיות הביטחוניות והיתרונות הטכנולוגיים שלהן, ולשימור יכולות "כחול לבן".
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
על פי הוראת הארגון של האגף, האגף מופקד על הטיפול במי שהפכו לנכים בתקופת שירותם ועקב שירותם בצה"ל, במשטרת ישר אל או בכל שירות אחר ששר הביטחון הכריז עליו ברשומות כעל שירות צבאי (להלן - נכי צה"ל או נכים).
החוק העיקרי המסדיר את זכויותיהם של נכי צה"ל הוא חוק הנכים.
מכוחו של חוק זה הותקנו תקנות שונות, וכן נקבעו לעניין זה הוראות פנימיות במשהב"ט ובאגף.
בהוראת הארגון האמורה נקבע, כי ייעוד האגף הוא להחזיר את הנכה לכושר תפקוד מיטבי בחברה באמצעות מתן שירותים (רפואיים, סוציאליים וכלכליים) ותגמולים.
לפי נתוני האגף, בשנת 2012 הוא טיפל בכ- 56,400 נכים2.
בכל שנה מוגשות לאגף כ- 6,000 בקשות חדשות להכרה כנכה צה"ל, כמחציתן מאושרות.
האגף מעניק שירות לנכים באמצעות יחידות מטה ובאמצעות שבע לשכות מחוזיות ברחבי הארץ.
בשנת 2012 הסתכם תקציב האגף בכ -3.
בתקופה מנובמבר 2012 עד אוגוסט 2013 .
בדק משרד מבקר המדינה תהליכי עבודה באגף בירורי השלמה נערכו, לסירוגין, בחודשים ספטמבר עד דצמבר 2013 .
נבדקו בין היתר הנושאים הבאים: פעילות היחידה לתביעות וקביעת זכאות, אישור תגמולים מיוחדים, סוגיות בתחום כוח האדם באגף ועיגון הטבות הניתנות על ידי האגף בחקיקה.
הביקורת נערכה במשהב"ט: באגף - ביחידה לתביעות וקביעת זכאות, ביחידה לשירותים רפ ואיים, ביחידה לתגמולים והטבות, ביחידה הארצית לשירותי שיקום ובמחוזות: תל אביב, דן, חיפה ורחובות; באמ"ש, ביועמ"ש למעהב"ט, באגף תקשוב וניהול מערכות מידע - בארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, ובאגף הכספים - בחטיבת חשבונות שיקום נכים; בצה"ל: במקשל"ר שבאכ"א; ובנציבות שירות המדינה.
בקרה לקויה על משך הטיפול בתביעות .
על פי חוק הנכים, המבקש הכרה כנכה צה"ל וזכויות לפי החוק (להלן - התובע) יגיש בקשה (להלן - בקשה או תביעה) לקצין התגמולים 3 .
קצין התגמולים הוא הגורם המוסמך ביחידה לקבוע האם להכיר בתובע כנכה צה"ל הזכאי לזכויות על פי חוק הנכים, אם לאו.
נכות מוגדרת בחוק הנכים כ"איבוד הכושר לפעול פעולה רגילה, בין גופנית ובין שכלית, או פחיתתו של כושר זה.
כתוצאה של אחת מאלה שארעה בתקופת שירותו עקב שירותו: (1 ) .
2 נכים שדרגת נכותם20% ומעלה ונכים בדרגת נכות 19%-10% שהוכרו לפני 1.
נכים אלה זכאים לתגמול חודשי ולשירותים מהאגף (נוסף על כך, כ- 47,000 נכים אחרים היו זכאים למענק חד-פעמי).
3 באגף פועלים קציני תגמולים, שעל פי חוק הנכיםמטפלים בתביעות וקביעת זכאות, וכן מוסמכים לקבוע תגמולים ותשלומים שונים.
קצין תגמולים מתמנה על ידי שר הביטחון.
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ( ;מחלה2 ( ;) החמרת מחלה 3 ) חבלה".
כלומר, כדי שאדם יוכר כנכה צה"ל עליו לעמוד בשלושה תנאים בסיסיים: האחד, להיות שייך לקבוצת האוכלוסייה הרשאית לבקש הכרה, כגון: מי ששירת שירות צבאי בצה"ל (חובה, קבע ומילואים) ושוטרים במשטרת ישראל; השני, עליו ללקות בנכות כפי שהיא מוגדרת בחוק הנכים; השלישי, נדרש שהנכות אירעה "תוך ועקב השירות" הצבאי כלומר שקיים "קשר סיבתי" 4 .
בין הנכות לבין השירות הצבאי היחידה מטפלת בכל שלבי ההכרה, מעת הגשת הבקשה, דרך איסוף הנתונים הרלוונטיים ובדיקת הקשר הסיבתי בין האירוע לשירות הצבאי ועד להחלטת קצין התגמולים5 ,.
למעשה תקופת הטיפול בתביעה מתחלקת לשני שלבים: השלב הראשון - התקופה שבה היחידה אוספת את כל החומר הרלוונטי כדי לקבל החלטה; והשלב השני - התקופה מרגע שבו כל החומר הרלוונטי מונח על שולחנו של קצין התגמולים ועד שהוא מקבל החלטה.
מדי חודש בחודשו מוגשות כ-500 בקשות חדשות להכרה כנכה צה"ל.
בקשות אלה ממוינות למסלול ירוק (מהיר) או למסלול רגיל.
במסלול הירוק מטופלות חבלות, שברור לגביהן הקשר הסיבתי וכל החומר הרלוונטי קיים (כגון: פציעות עקב לחימה או תאונות אימונים).
במסלול הרגיל מטופלים מקרים של חבלה, שמאפייניה פציעה ישנה או פציעה שנסיבותיה אינן חד- משמעיות, ומקרים של מחלה.
לצורך בירור הבקשה במסלול הרגיל, על התובע למסור ליחידה מידע רלוונטי6; מעבר לכך, על פי הוראת האגף7 ,, על היחידה לפנות, במידת הצורך, לגופים כגון ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, מפקדת קצין הרפואה הראשי, מקשל"ר, היחידה הצבאית (לקבלת דוחות פציעה או אישור מפקדים) ומוסדות רפואיים, ל שם איסוף חומר רפואי ועובדתי הנדרש לה לביסוס התביעה.
שלב איסוף החומר: בשלב זה, על התובע לספק ליחידה מידע נדרש, ובמקביל פונה היחידה, כאמור, לגופים שונים כדי לקבל מידע רלוונטי לביסוס התביעה.
כמו כן, לעתים נדרשת חוות דעת רפואית-מקצועית בשאלת הקשר הסיבתי.
נמצא, כי במקרים רבים שלב איסוף החומר נמשך זמן רב.
אלפי תיקים מצטברים וממתינים להשלמות מסמכים, לעתים כשנה ואף מעבר לכך.
כך למשל, על פי דוח של האגף מנובמבר 2012 (שמתייחס לתביעות שנפתחו החל ממרץ 2010), בכ - 3,400 תביעות טרם נאספו כל המסמכים הנדרשים לצורך קבלת החלטה על ידי קצין התגמולים (באותה נקודת זמן בכ -390 תביעות נאספו המסמכים וההמתנה הייתה להחלטת קצין התגמולים).
בביקורת עלה, שהאגף לא קבע לוח זמנים לעבודת היחידה בשלב הראשון.
כתוצאה מכך, עובדי היחידה פועלים בהיעדר נורמות מחייבות בתחום זה.
יצוין, כי כבר בדצמבר 1998 המליץ מבקר מערכת הביטחון בדוח בנושא הכרה בנכות, "לקבוע בהוראות אגף שיקום לוחות זמנים מחייבים לטיפול בשלבים השונים של תהליך ההכרה בנכות".
אין מתקיים הליך סדור של מעקב ובקרה על השלב הראשון.
האגף אינו מרכז נתונים על תהליך הטיפול בתביעה בשלב זה , לרבות המועדים שבהם ביקשה היחידה מסמכים מגורמים שונים, מצב הטיפול בבקשות, מועדי קבלת המסמכים והפערים הקיימים בין המועדים.
ריכוז נתונים כזה היה מאפשר שימוש מושכל במידע, לצורך מעקב ובקרה על משך הטיפול בתביעות, לרבות איתור גורמים מעכבים.
קשר של גרימה ותוצאה בין המעשה לבין הנזק 5 .
לרבות הודעה לנכה על קביעֹות הוועדות הרפואיות בנוגע לאחוזי נכות 6 נטל ההוכחה, שהתביעה עומדת בתנאיםהדרושים, הוא על התובע.
"הוראה בנושא "טיפול בפנייה להכרת זכות נכה משרד הביטחון 169 .
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 בשנת 2011 קבע האגף ופרסם ברבים אמנת שירות.
יודגש, כי אמנת השירות, כמו גם דוחות מדדי השירות באגף, אינם מתייחסים לשלב הראשון.
על אף שראש האגף הציג ביולי 2013 ,לנציגי משרד מבקר המדינה, כי קיימים שמונָה "עקרונות אסטרטגיה" לאגף וביניהם "בקרה, איכות, מדידה", אין הלכה למעשה מודל בקרה ומדידה לצורכי שיפור וקידום השירות לתובעים בשלב הראשון.
ראשת היחידה מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2013 , כי עובדי היחידה יכולים לעקוב אחרי התיקים שבטיפולם באמצעות שאילתות במחשב.
ביולי 2013 הסבירו ראשת היחידה, ראשת תחום תביעות ובדיקת זכאות וראשת תחום החלטות וקביעת זכאות לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הן מכירות את התביעות, וכאשר ישנם עיכובים הן בודקות את הגורמים לכך ומציעות פתרונות.
יצוין, כי בהיעדר הליך סדור של מעקב ובקרה, נוצר מצב שתביעות מסוימות מקבלות קדימות על פני אחרות, ואף על פני תביעות ותיקות יותר, לדוגמה כשתובעים או עורכי דינם מתלוננים על משך הטיפול בתביעתם במוקד הטלפוני או באמצעות פנייה בכתב.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בקרה חלקית זו אינה יכולה להבטיח מענה סדיר ועקבי אחר כל אחת מהתביעות, בעיקר כשעל הפרק מונחות כ - 6,000 תביעות חדשות בכל שנה.
הדבר אףגורם לפגיעה בעיקרון השוויון.
עמידה בפרקי זמן לקבלת החלטה: על פי סעיף31 לחוק הנכים, קצין התגמולים "ידון ויפסוק בכל בקשה בהקדם ככל האפשר".
בתקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), התשנ"ה- 1995 (להלן- תקנות הליכים), נקבע, כי קצין התגמולים יחליט בבקשות בתוך תשעה חודשים לאחר שהתובע מסר מסמכים וראיות אחרות שדרש קצין התגמולים, והתייצב לבדיקות.
באמנת השירות שפרסם האגף הוא התחייב, בתחום הכרה בתביעות, לזמני השירות הבאים: לתביעות במסלול הירוק - עד 14 ;יום לקבלת החלטה מיום הגשת הבקשה לתביעות במסלול הרגיל: לתביעות בגין חבלה ופציעה (להלן - חבלה) - ארבעה חודשים לקבלת החלטה מיום הגשת החומר, ולגבי תביעות שמאפיינן העיקרי הוא מחלה - עד תשעה חודשים לקבלת החלטה מיום הגשת החומר.
למעשה התחייב האגף ללוחות זמנים קצרים יותר לתביעות במסלול הירוק ולתביעות בגין חבלה, לעומת הזמן שצוין בתקנות הליכים.
בהתאם לנתונים שבדוחות מדדי השירות המוצגים לראש האגף, היחידה אינה עומדת בפרקי הזמן שנקבעו בתקנות הליכים ובאמנת השירות של האגף.
מהדוחות עולה, כי בחודשים ינואר -אוקטובר 2013 בכ-96% מהתביעות במסלול הירוק התקבלו החלטות בתוך 14 יום בהתאם לאמנת השירות, אך לגבי תביעות בגין חבלה ומחלה שבמסלול הרגיל רק בכשליש מהמקרים התקבלו החלטות בפרקי הזמן שנקבעו.
להלן ריכוז הנתונים בנוגע לתביעות בגין חבלה ובגין מחלה: .
שיעור* חבלה טופלו בתוך ארבעה חודשים 29%-23% טופלו לאחר ארבעה חודשים 28%-18% טרם טופלו 59%-49% 170 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מחלה .
טופלו בתוך תשעה חודשים 41%-34% .
טופלו לאחר תשעה חודשים 5% - 14% .
* הטווח משקף את שיעור התביעות שטופלו מתוך כלל התביעות שהוגשו בחודשים ינואר-אוקטובר 2013.
יודגש, כי בביקורת נמצאו ליקויים בדוחותמדדי השירות, בין היתר, בכך שמדידת הזמן בנוגע לתביעות בגין חבלה ולתביעות בגין מחלה שאינן במסלול הירוק, לא הייתה אחידה, ונעשתה בנקודות זמן שונות בתהליך הטיפול בבקשות.