HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חשוב להגביר את המעורבות של נציג האפוטרופוס בכלל הליכי הכינוס והמימוש מאחר שלא פעם בעלי תפקידים מקומיים תיעדו רק חלק מהנכסים הכלולים בעיזבון ולא פעלו באופן מיטבי לכינוס העיזבון ולמימושו.
להלן דוגמאות: (1) בתיק עיזבון שנפתח בגרמניהלא מונה מנהל עיזבון , ואת העיזבון מימש ישירות האפוטרופוס הכללי באמצעות עורך דין מקומי.
נציג האפוטרופוס הכללי נדרש לבצע רישום מצאי של תכולת הדירה שבעיזבון.
הנציג הודיע לאפוטרופוס שלאחר מאמצים איתר בדירה כספת נסתרת, ובה כ -60 אלף יורו והוסיף שבדירה נמצאו מסמכים שעולה מהם שהעיזבון כולל כספת נוספת הנמצאת בבנק מקומי.
אלמלא הגיע נציג האפוטרופוס לדירה, היה חשש ממשי שלא היה נודע כלל למחלקה על קיומן של שתי הכספות.
(2) ,בתיק עיזבון שנפתח בצרפת ירשה מדינת ישראל כספת בבנק הנוטריון המקומי לא משך את הכסף מהכספת ולא העביר אותו לנציגות האפוטרופוס במסגרת חלוקת העיזבון.
מנהלת הנציגות בחו"ל איתרה את הכסף בכספת הבנק והעבירה אותו לישראל.
(3) בתיק עיזבון בצרפת ירשה מדינת ישראל דירה בשוויץ.
הנוטריון האחראי על העיזבון דיווח לאפוטרופוס כי ביצע רישום של מצאי הנכסים בדירה (אינוונטר).
המסמך לא הועבר לאפוטרופוס, ובדיעבד התברר שהנוטריון לא השלים את רישום מצאי הנכסים ולא תפס בהם חזקה.
דיירים שהתגוררו במקום לקחו את תכולת הדירה.
למחלקה לא ידוע מה היקף הנכסים שנגרעו מהעיזבון.
בעיזבון אחר בצרפת יועדו נכסים בצרפת ובשוויץ למדינת ישראל בדירה בשוויץ התגלתה כספת פרוצה אף שברשימת מצאי שכתב הנוטריון שטיפל בתיק לא הוזכרה כספת, לא תועדה מציאת כספת ולא נזכרו שמות הנוכחים במועד פתיחתה.
עולה אפוא כי במקרים שיש ליקויים בפעולותיהם של בעלי ת פקיד במימוש העיזבון ובכינוסו, פעילות יזומה ומעורבות של המחלקה ונציגיה בתהליכי הכינוס והמימוש יכולה לתרום למימוש מלוא זכויותיה של המדינה כיורשת, ולמימוש מלא של רצון המצווה.
משרד המשפטים | 1791 .
על האפוטרופוס הכללי למפות את הפעולות שגורמים מקומיים מבצעים בעת כינוס העיזבון ומימוש ו ולקבוע נהלים מפורטים אשר לפעולות הבקרה שעובדי המחלקה נדרשים לנקוט כדי לוודא שהכינוס והמימוש ייעשו במלואם באופן שיקטין את הסיכון שייגרעו נכסים מהעיזבון.
נהלים מפורטים המסדירים את עבודת המחלקה והנציגויות הם חיוניים לטיפול תקין בתרומות ובעיזבונות.
מן המקובץ עולה הנחיצות בהגדרה ברורה ומחייבת של כלל הפעולות שעובדי המחלקה נדרשים לנקוט במהלך טיפולם בעיזבונות.
כן עולה הצורך לתת את הדעת לבקרות הנדרשות בקיום הליך רגיש זה הנוגע לנכסים בעלי ערך רב ולמימוש רצונו של המצווה.
הדבר עשוי לתרום להבטחת שלמות העיזבונות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי שעליו להכין נוהלי עבודה מפורטים ולציין בהם את כלל דרכי הטיפול והפעולה הרצויות אשר לעיזבונות בארץ ובחו"ל.
פיקוח ובקרה על נציגויות האפוטרופוס בחו"ל .
בשנת2014 בוצעה ביקורת פנימית במחלקת העיזבונות של האפוטרופוס הכללי.
בביקור ת זו נבדקו חשדות לאי -סדרים ב -35 תיקים שטופלו בידי הנציגות בצרפת ונמצאו אי -סדרים במכירת נכסים בעשרה מבין התיקים שנבחנו.
עובדי הנציגות בצרפת שטיפלו בתיקים אלו סיימו את עבודתם בנציגות לפני תחילת הביקורת במשרד המשפטים (להלן גם -הצוות הקודם).
מהביקורת עלה כי הפי קוח והבקרה על עבודת הנציגות בצרפת לקו בחסר, אך ככל הנראה "לא נגרם נזק כלכלי מהותי למדינת ישראל".
ראוי שהאפוטרופוס יבחן את התיקים שהצוות הקודם טיפל בהם וייזום בדיקה מעמיקה בתיקים רלוונטיים כדי לוודא כי הליקויים שעלו בבדיקה לא נעשו בתיקים אחרים.
בתשובת האפ וטרופוס נכתב כי תיקים שטרם הסתיימו נבדקים במשך הטיפול בהם וכי ב כוונתו לקיים בדיקה חיצונית של רואה חשבון אשר לתיקים שטופלו והסתיימו בתקופתו של הצוות הקודם.
עוד נכתב כי תיערך רשימה של תיקים רלוונטיים, שהטיפול בהם הסתיים בשנים 2014-2011 .
כאמור, הצורך בבדיקה מתעורר לנוכח אי סדרים שנתגלו בטיפול בכמה תיקים בעבר.
בשנת 2000 נפתחה כספת שעל פי תיק העיזבון היו בה 143,000 פרנקים צרפתיים וכ- 6,000 דולרים אמריקניים במזומן.
הכספת נפתחה בנוכחות עובדת של הנציגות ונרשמה תכולתה.
באפריל 2013 נפתחה הכספת בפעם השנייה בנוכחות עובדים של הנציגות, אולם לא נעשה רישום של תכולתה.
הועבר התיק לגניזה בישראל בדצמבר 2015 , כשהתיק נבדק, נמצאה בו מעטפה, ובה הפרנקים הצרפתיים.
באותו מועד לא היה אפשר עוד להמיר פרנקים צרפתיים למטבע האירופאי 20, ושווי ה תמורה שירדה לטמיון נאמד בכ - 28,000 יורו.
כמו כן, לא נמצא כל תיעוד אשר ל- 6,000 .
הדולרים האמריקניים ב.
בתיק עיזבון נערכה רשימת מצאי של כסף ושל חפצי ערך, בהם מטבע זהב.
בדוח המצאי נכתב שהמטבע נמסר למנהלת הנציגות בצרפת, אולם המטבע נעלם.
יש לציין כי לא ברור מדוע נמסר המטבע לידי מנהלת המחלקה ולא נשמר בכספת של הנוטריון המקומי כפי שנדרש בדין המקומי.
בתיק עיזבון כתב נוטריון מקומי רשימת מצאי בנוכחות מנהלת הנציגות בחו"ל.
בעיזבון נכללה כספת בנק, ובה כ -50 אלף יורו.
בתיק נכתב שהכסף נמסר לידי "הזכאי", אך הכסף לא נמצא, ולא נכתבה התייחסות אשר למקום הימצאו.
בדיקה שנעשתה העלתה כי בניגוד לרישום בתיק, הכספת בבנק נותרה פעילה, ו בתוכה אותר הכסף, שהועבר בעקבות זאת למחלקה.
בתיק שבו מדינת ישראל היא אחד היורשים של דירה ושל עשרות תמונות יקרות ערך, נעשתה בדיקת מצאי של תכולת הדירה בשנת 2012 , בבדיקה הוערך שווין המשותף של מרבית התמונות שבעיזבון בכ- 690,000 יורו.
נמצא כי במשך שנים התיק לא ט ופל כראוי, ולא בוצעו בו פעולות החיוניות להכרה במדינת ישראל כיורשת בתיק העיזבון ולהעברת תכולתו לידיה.
עוד התברר כי בדוח מצאי שהוכן בתיק נכלל רק חלק מהעיזבון וכן כי לא ידוע היכן מרבית התמונות נמצאות ומה נעשה בהן.
בתיק העיזבון נכתב: "אם יש תמונות שאכן נמכרו, אין לנו מושג באיזו מסגרת, באיזה סכומים, על ידי מי ואיפה כספי התמורה מהמכירה".
מתשובת האפוטרופוס עולה כי טיפול הנוטריון בתיק התעכב מאוד וכי הדבר הקשה לממש את העיזבון לטובת מדינת ישראל, להגיע להסדר עם יורשים אחרים, ולחלוק את העיזבון ביניהם.
עוד נכתב כי הנוטריון שטיפל בתיק הוחלף, כי אותרו כל התמונות וכי ביוני 2018 הוערך שוויין בכ- 555,000 .
לא ניתן היה עוד להמיר פרנקים צרפתיים ליורו אירופאי משרד המשפטים | 1793 .
וחסרים בתיקי עיזבון .
דוגמאות אלה ממחישות שיש חשש ממשי שבתקופת הצוות הקודם התרחשו אי-סדרים נוספים.
חשש זה מחייב לבדוק את הטיפול בתיקי העיזבון בתקופה זו כדי לבדוק אם הטיפול היה לקוי או אם גרם נזקים כלכליים למדינת ישראל.
האפוטרופוס נדרש לקבוע סדר פעולות מחייב שיש לנקוט אם מתגלים פערים וחסרים בתיקי עיזבון, לציין לאילו גורמים מקצועיים יש לפנות לבדיקת הממצאים ולאילו בעלי תפקידים, בארץ ובחו"ל, יש להעביר את ממצאי הבדיקה.
בתשובת האפוטרופוס פורטו פעולות שהמחלקה נוקטת במ עקב אחר עבודת הנציגות ב צרפת ובליווי שלה ובהן: קבלת דיווחים עיתיים ובקרה שנתית על כלל התיקים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי ללא קשר לבחינה הנוספת, עליו לבחון את פעולות הפיקוח והבקרה שיש לבצע על הפעילות בנציגויות בחו"ל כדי לצמצם את האפשרות שפעילות עצמאית מקומית תוביל לאי-סדרים בפעילותן.
כן עליו לעגן פעולות פיקוח ובקרה בנוהלי עבודה סדורים.
בחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב -1992 , נקבע כי לאחר שהגיש המבקר הפנימי דין וחשבון, תדון הנהלת הגוף הציבורי בממצאיו בתוך 45 .
ימים המבקרת הפנימית של משרד המשפטים השלימה ביקורת נוספת על המחלקה בספטמבר 2016 ובו מספר ליקויים בנוגע לפעילות המחלקה ולפעילותן של נציגויות האפוטרופוס בחוץ לארץ.
לא נמצא שהתקיים דיון במשרד המשפטים על ממצאי דוח הביקורת הפנימית משנת 2016 .
כנדרש בחוק בתשובת משרד המשפטים נכתב כי בינואר 2017 נידון דוח הביקורת אצל מנכ"לית משרד המשפטים וניתנו הנחיות לתיקון הליקויים בנוכחותם של האפוטרופוס הכללי דאז , סגניתו, מנהלת המחלקה, ו עובדים אחרים וכי ככל הנראה תקלה מנעה את איתור הפרוטוקול.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו להקפיד על תיעוד ההחלטות המתקבלות בעקבות ביקורת על מנת שניתן יהיה לעקוב אחריהן ואחר תיקון הליקויים שנמצאו בדוח הביקורת הפנימית.
מדיניות ברורה לעניין .
ומצווים פוטנציאליים .
ייזום ושימור קשרים עם תורמים ועם מצווים פוטנציאליים .
עולה השאלה, האם האפוטרופוס נדרש והאם הוא רשאי ליזום קשר עם הקהילה המקומית בחו"ל, כדי ליידע ולעודד תורמים ומצווים פוטנציאליים בדבר האפשרות לצוות את רכושם ולהעביר תרומות למדינת ישראל או שעליו לנקוט במדיניות פאסיבית שמגיבה לרצונותיהם של מצווים ותורמים הפונים אליו בלבד.
במועד הביקורת ניהלה המחלקה כ- 2,000 תיקי עיזבונות ותרומות מכל העולם ויותר ממיליארד ש"ח של כספי עיזבונות.
בשנת 2017 נפתחו וטופלו במחלקה 292 תיקי צוואה ותיקי תרומה לטובת מדינת ישראל ו-152 תיקי הצעת צוואה של מצווים פוטנציאליים - אנשים שהתעניינו באפשרות לערוך צוואה לטובת המדינה או מוסדותיה.
נמצא כי פעולת האפוטרופוס הכללי נעשית בלא שגובשה מדיניות ברורה לעניין ייזום ושימור של קשרים עם תורמים ומצווים פוטנציאליים.
יצוין כי בחוק האפוטרופוס הכללי ובהחלטות הממשלה אין התייחסות לנושא זה.
בהיעדר החלטה סדורה בדבר הסוג והאופי של הפעילות הנדרשת לשמירה על קשר עם מי שכבר העביר תרומה או הצהיר על כוונתו להוריש רכוש למדינה , פעילות האפוטרופוס כלפי מצווים ותורמים פוטנציאליים אינה אחידה: עד שנת 2015 אחד מאפיקי הפעילות של האפוטרופוס היה לשמור על קשר עם תורמים ומצווים פוטנציאליים.
האפוטרופוס ניהל רשימה של תורמים פעילים, שמר איתם על קשר לאורך השנים ומפעם לפעם שלח להם שי סמלי וכרטיסי ברכה.
במדינות דוברות צרפתית המחלקה יצרה בעבר פרופיל של מצווה פוטנציאלי בקהילה היהודית, ונציגת האפוטרופוס הייתה שולחת אל מצווים פוטנציאליים אלו מכתבים ובהם תיאור האפשרות להוריש למדינת ישראל כספים פטורים ממס מקומי והזמנה ליצור קשר עם הנציגות בצרפת.
ממועד כניסתה של מנהלת המחלקה הנוכחית לתפקידה, בשנת 2015 , הופסק נוהג זה של יצירת קשרים עם מצווים ותורמים פוטנציאליים, מחשש להשפעה בלתי הוגנת ולמעורבות אסורה בעריכת צוואות.
השינוי שהונהג במחלקה לא הועלה על הכתב ולא הופץ לעובדי המחלקה או לנציגויות.
על אף השינוי, הנציגות בצרפת ממשיכה לפנות למצווים פוטנציאליים.
בתשובת האפוטרופוס הוסבר כי הנציגות בצרפת והאפוטרופוס הפסיקו את הנוהג של יצירת קשרים עם מצווים ותורמים פוטנציאליים מפני שיש בו כדי לעורר חשש להשפעה בלתי הוגנת ו למעורבות אסורה בעריכת צוואות .
עוד משרד המשפטים | 1795 .
הוסבר בתשובה כי הנציגות בצרפתיכולה ואף צריכה לפעול לא רק לשימור הקשר עם המצווים והתורמים הידועים אלא גם להביא לידיעת הקהל הפוטנציאלי את דבר קיומן של הנציגות ושל המחלקה ואת פועלן בתוך הקפדה שלא לעשות פעולות העלולות להיחשב השפעה בלתי הוגנת ומעורבות אסורה .
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי עליו לכתוב הוראות מפורטות כיצד לשמור על קשר עם מצווים ותורמים ולהגדיר בהן בבירור אילו פעולות מותר לבצע ואילו פעולות מעוררות חשש להשפעה בלתי הוגנת או למעורבות אסורה.
בתשובת האפוטרופוס נכתב כי מתוך הבנה שתפקוד תקין של המחלקה מחייב לקבוע מדיניות לעניין ייזום ושימור קשרים עם תורמים ומצווים פוטנציאליים, הוחלט כי הנושא ייכלל בתוכנית העבודה של האפוטרופוס לשנת 2019.
האפוטרופוס הוסיף כי עד גיבוש המדיניות הוא יפעל במשנה זהירות כדי לא להימצא במצב של השפעה בלתי הוגנת.
הקצאת כוח האדם לנציגויות האפוטרופוס בחו"ל .
כאמור, לאפוטרופוס הכללי שתי נציגויות בעולם: בצרפת ובארצות הברית העלות הממוצעת של הפעלת הנציגות בצרפת היא כ-1.
4 מיליון ש"ח מידי שנה בשנה והעלות הממוצעת של הפעלת הנציגות בארצות הברית היא כ- 370,000 .
ש"ח מידי שנה מרבית ההכנסות מתיקי עיזבונות ותרומות בחו"ל מקורן בשתי נציגויות אלו.
בלוח 1 מוצגים נתונים על מספר התיקים שנפתחו בארצות הברית ובצרפת ועל ההכנסות בכל אחת מהמדינות בשנים 2017-201621 : .
21 ב- 2016 נפתחו27 תיקי עיזבון בישראל, וההכנסות מתיקי עיזבון ישראליים היו כ-41 מיליון ש"ח (43% מכלל ההכנסות).
ב - 2017 נפתחו78 תיקי עיזבון ישראליים וההכנסות מת יקי עיזבון ישראליים היו כ- 19 ( מיליון ש"ח28% .
)מכלל ההכנסות 1796 |דוח שנתי 69ב .
לוח 1 : הכנסות האפוטרופוס מתיקי עיזבונות ותרומות בארצות הברית ובצרפת (במיליוני שקלים) .
שנפתחו הכנסות שיעור מכלל .
,בצרפת ובארצות הברית חיות הקהילות היהודיות הגדולות ביותר בעולם וכאמור, הקהילות מעבירות לישראל בתרומות ובעיזבונות מיליוני שקלים מדי שנה.
שתי הנציגויות נבדלות זו מזו באופי הפעילות ובהרכב כוח האדם.
בנציגות בצרפת מועסקים ארבעה עובדים (מנהלת, יועצת משפטית, מזכירה וממונה על קשר עם מצווים ותורמים) ובנציגות בארצות הברית מועסקת עובדת אחת.
יצוין כי עד שנת 2009 פעלה הנציגות בארצות הברית בעיר לוס אנג'לס אך כדי להגדיל את "היקף ההכנסות" מארצות הברית היא נסגרה, ובמקומה נפתחה נציגות בניו יורק.
נמצא כי לא נקבע איזה תקן כוח אדם נדרש לכל נציגות ואילו תפקידים נדרשים לכל אחת מהן.
הסדרת התקן והתפקידים נדרשת כדי לוודא מתן מענה לכלל היבטי העבודה הנדרשים בנציגויות, כדי שהעבודה השוטפת בנציגויות לא תפגע, כמתואר להלן: א.
האפוטרופוס הגדיר תפקיד לכל עובד בנציגות בצרפת - למנהלת נציגות האפוטרופוס הכללי בצרפת (להלן - מנהלת הנציגות), למשפטן בנציגות, למנהלת המשרד ולממונה על גיוס כספים, להבדיל, האפוטרופוס לא הגדיר את תפקידה של העובדת המועסקת בנציגות בארצות הברית, ובפועל עיסוקה נושא אופי פקידותי.
אף שהקהילה היהודית בצרפת קטנה מהקהילה בארצות הברית, ואף ששתי הנציגויות מכניסות הכנסות דומות, בנציגות בצרפת מועסק כוח אדם גדול פי ארבעה מכוח האדם המועסק בנציגות בארצות הברית, והגדרת התפקיד של העובדים בנציגות בצרפת נרחבת הרבה יותר מהתפקיד שמבצעת בפועל העובדת בארצות הברית.
בהגדרת תפקידה של מנהלת הנציגות בצרפת נכללת חובת נוכחות בעת הכנת רשימת מצאי של נכסים (אינוונטר) ובפתיחת כספות עם נציגי המצווה ועם נציגי הרשויות המקומיות בצרפת.
תפקידה מוגבל לתחומי צרפת בלבד אף שבתיקי העיזבונות הנפתחים בנציגות משרד המשפטים | 1797 .
המחלקה בצרפת נכללים גם נכסים הנמצאים במדינות אחרות בהן שוויץ, מונקו, ליכטנשטיין וספרד.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס שעליו לבחון את אופי הפעילות ואת התפקידים שהנציגויות בחו"ל נדרשות לבצע, ובהתאם לקבוע תקן לעובדים בנציגויות ולה גדיר את התפקידים שעליהם לבצע.
כמו כן, על האפוטרופוס לבדוק באילו תנאים ובאיזה היקף פעילות מוצדק להחזיק נציגות כדי שניתן לוודא שהפעילות בחו"ל נעשית בדרך מיטבית.
:יש שני נושאים שהאחריות עליהם מוטלת בה בעת על שני גורמים האחריות לקיים קשר עם בעלי תפקיד מקומיים המטפלים בעיזבונות ובתרומות, לפקח עליהם ולבקר את עבודתם מוטלת הן על העובדים בנציגות בצרפת והן על המפקח על מדינות דוברות צרפתית.
ההנחיה המקצועית של עובדי הנציגות בצרפת מוטלת הן על מנהלת הנציגות בצרפת והן על ראש הדסק למדינות דוברות צרפתית.
משרד מבקר המדינה מ עיר לאפוטרופוס הכללי כי הגורמים האחראיים עלולים לפעול בחוסר תיאום ולתת הנחיות מקצועיות סותרות.
על האפוטרופוס להסדיר את חלוקת התפקידים ואת התיאום כדי למנוע זאת.
עוד על האפוטרופוס לדון לאלתר באופן מעמיק בנושא - לבחון את הפעלת הנציגויות בחו"ל, את הצורך בפעילו תן, את הרכב כוח האדם הדרוש בהן, בתפקידי הנציגויות ובמטרות שהנציגויות מיועדות לבצע.
בתשובת האפוטרופוס צוין כי תפקיד הנציגות בצרפת שונה מהותית מתפקיד הנציגות בארצות הברית, משום שבאר צות הברית אין נכסים שצר יך לנהל ולמכור ומשום שעבודת מימוש העיזבון נעשית ישירות מה מחלקה ולא דרך הנציגות.
עוד צוין בתשובה כי אכן י ש ל בחון את ה פעלת הנציגויות בחו״ל , האפוטרופוס הודיע כי הנושא יידון במשולב עם גיבוש מדיניות בנושא שמירת קשר עם המצווים משום שהנושאים קשורים זה בזה.
ממשקי עבודה עם משרד החוץ .
משרד החוץ הישראלי מפעיל כ -100 נציגויות ברחבי העולם, וגם להן מועבר מידע על עיזבונות ותרומות המיועדים למדינת ישראל.
הקונסולים ובעלי תפקידים אחרים בנציגויות מעבירים מידע על תרומות ועיזבונות למחלקה, והמחלקה נעזרת בהם, בהתאם לצורך, בטיפול בתיקים אלה.
על חשיבותו של ממשק עבודה סדור בין האפוטרופוס ובין משרד החוץ ונציגיו הפזורים ברחבי העולם עמדה המנהלת הקודמת של המחלקה כאשר התייחסה לתורמים פוטנציאליים של מדינת ישראל: "העובדה, שלעתים תכופות, התורמים הפוטנציאליים מבקשים להיפגש עם האישיות הרמה ביותר בשגרירות, דהיינו, השגריר, מחייבת העלאת המודעות לנושא גם בקרבם, ולא רק בסגל הקונסולרי ו/או הזוטר".
משרד המשפטים הסביר בתשובתו כי האפוטרופוס מבקש ע זרה ממשרד החוץ למימוש עיזבונות רק במקרים מועטים וחריגים.
משרד החוץ כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2018 כי בהקשר של מימוש עיזבונות הוא פועל בתיאום עם אגף היועץ המשפטי במשרד החוץ וכי פעילותו נקודתית ומיועדת לענות על צורך מסוים ומוגדר בהתאם לנסיבות העניין.
לטענתו מקרים כאלה הם ייחודיים, ולכן אי אפשר לכתוב נוהל סדור עבורם.
משרד החוץ והאפוטרופוס ביקשו לגבש מתווה פעולה מעודכן לעבודה משותפת, ובשנים 2017-2016 גיבשו המחלקה והיחידה הקונסולרית במשרד החוץ מתווה פעולה משותף חדש בהקשר של ירושות ועיזבונות.
המתווה מופיע כפרק בתקנון הקונסולרי של משרד החוץ (להלן - התקנון הקונסולרי).
בתקנון הקונסולרי נכלל מידע כללי על פעילותה של המחלקה באפוטרופוס, על דרכי התקשרות עם בעלי תפקידים במחלקה, על סוגי נכסים הנכללים בירושות ועיזבונות לטובת מדינת ישראל ועל הפעולות שעל הנציגויות בחו"ל לבצע כשמועבר אליהן מידע בנושא.
להלן עיקרי הפרק בתקנון הקונסולרי: א.
כל ידיעה או פנייה בכתב או בעל-פה המגיעה לנציגות אשר לעיזבון, צוואה או תרומה יש להעביר למחלקה בצירוף כל המסמכים הרלוונטיים, ובהם צוואות ומסמכים משפטיים.
בצרפת ובארצות הברית אפשר להעביר את המידע לנציגויות האפוטרופוס בחו"ל.
בתקנון נכתב כי הנציגים הדיפלומטיי ם והקונסולריים אינם מוסמכים לחתום על מסמכים הקשורים לצוואות, לעיזבונות או לתרומות, לרבות על ייפוי כוח.
על מסמכים אלה יחתמו האפוטרופוס הכללי ומנכ"ל משרד המשפטים.
משרד המשפטים | 1799 .
בתקנון מצוין כי הקונסולים רשאים לשמור על קשר עם המצווים והתורמים, לרבות עם אלה הפוטנציאליים באמ צעות משלוח כרטיס ברכה, שי סמלי, הזמנה לאירוע בשגרירות וכדומה.
כספי העיזבונות והתרומות המצטברים בנציגויות מופקדים בחשבון ייעודי של האפוטרופוס עם כל האסמכתאות הרלוונטיות לאיתור שם התורם או המצווה ובאזכור התיק שאליו יש לשייך את התשלום.
בעבר, במשך עשרות שנים , קונסולים בנציגויות ישראל בחו"ל סייעו למחלקה לממש עיזבונות ותרומות, והמחלקה הנחתה אותם כיצד לפעול בתהליך המימוש.
כך, לדוגמה, נציגויות משרד החוץ פעלו אל מול הרשויות המקומיות לקבל מידע על חשבונות בנק של מצווים ולאתר מסמכי צוואות, סייעו למכור נכסי עיזבון באמ צעות מתווכי דירות מקומיים, ליוו גורמים מקומיים ברישום מצאי ובתרגום מסמכים ויצרו קשר בין המחלקה ובין תורמים פוטנציאליים.
בשנים האחרונות נראה כי פחת שיתוף הפעולה שהיה נהוג בעבר.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי הוא לא הסדיר את דרכי הפעולה הרצויות לסיוע ב מימוש עיזבונות ובאיתור מסמכים נוספים הדרושים לו.
בהיעדר הסדרה, נציגי משרד החוץ בחו"ל אינם מחויבים להשתתף בפעולות למימוש צוואות.
האפוטרופוס נדרש לבחון אם הוא זקוק לסיוע של עובדי משרד החוץ לפעילותו בחו"ל, ובמידת הצורך לפעול עם משרד החוץ להסדרת מתווה שיתוף פעולה בנושא זה בין שני המשרדים.
בתשובת האפוטרופוס צוין כי אכן יש היבטים שנדרש שיתוף פעולה רב יותר.
מתשובה זו ומתשובת משרד החוץ לביקורת מנובמבר 2018 עולה כי בעקבות ממצאי הדוח נקבעה פגישה בין המשרדים לדון בדרכים להידוק קשרי העבודה ביניהם.
יצוין כי לא די בשילוב נושא התרומות והעיזבונות בתקנון הקונסולרי וכי חשוב גם להכשיר את עובדי משרד החוץ בנושא תרומות ועיזבונות המתקבלים בחו"ל לטובת מדינת ישראל: א.
עד שנת 2014 משרד החוץ שילב בתוכניות הדרכה שונות לעובדיו תכנים אשר לתרומות ועיזבונות, ונציגי המחלקה תדרכו אותם בנושאים אלה.
עוד ב-2015 פנתה מנהלת המחלקה למשרד החוץ והציעה לחדש את התדרוך בנושא תרומות ועיזבונות אולם עד מועד סיום הביקורת הדבר לא נעשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי לאחר שילוב נושא התרומות והעיזבונות בתקנון הקונסולרי, על הקונסולים המיועדים לשרת בנציגויות ישראל בחו"ל להכיר את ההנחיות החדשות בנושא ואת המצופה מהם בתחום זה.
על האפוטרופוס לבחון עם משרד החוץ אם לשלב הדרכה מתאימה בנושא זה לקונסול ים היוצאים לחו"ל וכיצד לעשות כן.
כמו כן, על משרד החוץ להפנות את תשומת לב שליחיו לתקנון בנושא זה.
משרד החוץ השיב כי לאחר שיעודכנו ההנחיות, הן יופצו לנציגויות משרד החוץ.
בעבר העבירו קונסולים אל המחלקה מידע שקיבלו אשר לתרומות ועיזבונות.
חשוב להעביר מידע המגיע לנציגויות ומסמכים רלוונטיים אל המחלקה מהר ככל האפשר כדי שיהיה אפשר לתכנן את פעולות מימוש העיזבון בחו"ל.
ואכן, בעניינו של תיק שהגיע למשרד החוץ והמידע עליו התעכב יותר מחצי שנה ולא הועבר לאפוטרופוס כתב המפקח שטיפל בתיק לנציג משרד החוץ: "נראה שיש מקום לרענן אצל מי שעוסק בכך בין עובדי הקונסוליה את הנוהל המחייב להעביר מסמכים כגון אלה ללא שיהוי לעיוננו".
משרד החוץ נדרש לרענן את ההנחיות לדיפלומטים ולקונסולים שעליהם להעביר ללא דיחוי למחלקה מידע ומסמכים רלוונטיים על תרומות ועיזבונות וכן כיצד יש לשמור את המסמכים בנציגויות.
כאמור, התקנון הקונסולרי הסדיר את נושא שמירת הקשר עם מצווים ותורמים פוטנציאליים ואף הגדיר פעולות שיש לבצע למטרה זו.
בה בעת כמה מעובדי המחלקה נוהגים לעמוד בקשר עם המצווים והתורמים הפוטנציאליים.
האפוטרופוס אינו מעדכן את רשימת הצוואות והתורמים הפעילים במדינות השונות ואינו מעביר אותה לנציגויות משרד החוץ.
כמו כן, הקונסולים בנציגויות ישראל בחו"ל אינם מעבירים למחלקה ריכוז נתונים אשר לגורמים שהם שומרים עימם על קשר בהקשר של עבודתה.
ללא העברת מידע ובלא תיאום בין האפוטרופוס ובין משרד החוץ אשר למצווים ותורמים פוטנציאליים, עלולה להיווצר כפילות ונפגעת היכולת לפעול באופן מיטבי לשמירת הקשר עם כל המצווים והתורמים הפוטנציאליים למדינת ישראל.
על המחלקה ועל משרד החוץ להסדיר את התיאום השוטף ביניהם בנושא זה.
משרד המשפטים | 1801 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי עליו לבחון את הדרכים להידוק קשרי העבודה עם משרד החוץ שלו מיומנויות בתהליכי העבודה בחו"ל ויכולת לשמור על קשרים עם קהילות יהודיות ואחרות באמצעות הדיפלומטים והעובדים בנציגויות ישראל בחו"ל.
זיהוי תמורות בהיקף הפעילות בחו"ל .
בחמש השנים האחרונות חלו תמורות משמעותיות בהיקף התרומות והעיזבונות למדינת ישראל.
תרשים 2 להלן מציג נתונים על מספר התיקים שנפתחו בשנים 2017-2014 .
תרשים2 : מספר תיקי העיזבונות והתרומות לטובת מדינת ישראל שנפתחו בשנים 2014 - 2017 .
מקור הנתונים: על פי נתוני האפוטרופוס הכללי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי משנת 2014 עד שנת 2017 גדל מספר התיקים שנפתחו בכ-91% .
יצוין כי74 מבין101 התיקים שנפתחו בשנת2017 הם תיקי עיזבונות בחו"ל (כ-73% .
) פרט לשינוי במספר התיקים במהלך השנים, יש תמורות בתמהיל התרומות והעיזבונות.
תרשים 3 שלהלן מציג נתונים על השינוי במספר התרומות אל מול מספר העיזבונות בארצות הברית בשנים 2017-2014 .
)(במיליוני ש"ח משרד המשפטים | 1803 .
תרשים3 : ,מספר תיקי העיזבונות והתרומות שנפתחו בארצות הברית 2014 - 2017 מקור הנתונים: על פי נתוני האפוטרופוס הכללי בעיבוד משרד מבקר המדינה מהתרשים עולה שבשנים 2017-2014 גדלבכ- 111% מספר התרומות וירד בכ-45% מספר העיזבונות.
יצוין שמגמת הירידה במספר העיזבונות גדולה יותר יחסית לשנת 2010 ושיעורה כ-68%.
שינוי מגמה אחר הרלוונטי לפעולות האפוטרופוס חל בשנים האחרונות בהכנסות מתרומות ומעי זבונות ברחבי העולם, מכ -140 מיליון שקלים חדשים בשנת 2014 לכ-91 מיליון שקלים חדשים בשנת2017 .
נמצא כי המחלקה אינה פועלת לזהות את המאפיינים שהביאו לשינוי בתמהיל מספר תיקי התרומות והעיזבונות ואינה בוחנת האם עליה לשנות את אופי פעילותה בהתאם.
מנהלת נציגות האפוטרופוס בצרפת ציינה בדצמבר 2015 לפני משלחת מהמחלקה שחל שינוי בהלכי הרוח ובמגמות בקהילה היהודית ושהדבר עלול להשפיע גם על ההכנסות מצרפת בעתיד.
בשנת 2016 דנו כמה פעמים מנהלת המחלקה ומנהלת הנציגות בצרפת בין השאר בשינויים הנדרשים בהתנהלות הנציגות לעומת המצב בעבר.
בתשובת האפוטרופוס נכתב כי אי אפשר ללמוד דבר מהיחס בין כמות התיקים שנפתחו להכנסות מאותה שנה מאחר שאין הלימה בין מועד פתיחת התיק למועד קבלת הכספים וכי מרבית הכספים המתקבלים מקורם מעיזבונות ורק 1804 |דוח שנתי 69ב .
מיעוטם מגיעים מכספי תרומות כך, בשנת 2017, מתוך כ-68.
7 מיליוןש"ח אשר התקבלו מכספי עיזבונות, רק כ- 531,000 ש"ח מקורם מתרומות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי השינוי במספר תיקי התרומות ותיקי העיזבונות ובתמהילם והירידה הנמשכת בהכנסות מתיקי העיזבון מצריכים דיון ובחינה אם הנסיבות והשינויים מחייבים לגבש תוכנית לשינוי אופי פעילות המחלקה בחו"ל.
משרד המשפטים | 1805 .
עיזבונות לטובת קרן היסוד .
האפוטרופוס הכללי מייצג את המדינה ואת מוסדותיה בעיזבונות המצווים למדינה, ולעיתים באלו המצווים לעמותות ולגופים אחרים.
המדינה משמשת נאמנה של המצווים באמצעות מנגנון שנקבע כדי להבטיח שכספי העיזבון יועברו ליעדם ללא עמלות טיפול והיא מפקחת על השימוש בכספים.
המורישים רשאים לייעד את העיזבון למדינה באופן כללי, למטרה מסוימת או לגוף מסוים.
יש מצווים המבקשים לצוות את רכושם למדינת ישראל, והמוטב הסופי של הצוואה הוא עמותה או גוף אחר, דוגמת קרן קיימת לישראל או קרן היסוד - המגבית המאוחדת לישראל (להלן - קרן היסוד או הקרן).
לעיתים הסיבה לכך היא שהמדינה פטורה מתשלום מיסים מקומיים, ולא כן העמותה או הגוף האחר.
קרן היסוד נוסדה בשנת 1920 כזרוע לגיוס תרומות של התנועה הציונית.
לאחר הקמת המדינה הפכה קרן היסוד למוסד לאומי22 ;בחוק קרן היסוד , התשט"ז- 1956 הוכר מעמדו המיוחד של הארגון , והקרן רשומה בישראל כחברה לתועלת הציבור.
הקרן פעילה ב-45 מדינות ברחבי העולם, ובאמצעות כספים המגיעים אליה, בין היתר מעיזבונותיהם של מצווים, היא מממנת את פעילותה ומבצעת מיזמים בישראל.
בשנים 2010-2000 אירעו כמה מקרים בהם האפוטרופוס הכללי כלל לא ידע על צוואות לטובת מדינת ישראל שהמוטב הסופי בהן היה קרן היסוד והוא לא היה מעורב בהוצאתן לפועל.
במקרים אלו הוציאה את הצוואות אל הפועל קרן היסוד אף שהאפוטרופוס הוא הגורם המטפל בקבלת עיזבונות ונחלות לטובת מדינת ישראל.
הדוגמאות ה מפורטות להלן התרחשו במדינות אמריקה הלטינית ובהולנד.
בכמה ממדינות אמריקה הלטינית החוק המקומי בשנת 2001 לא אפשר לקרן להירשם ולפעול.
באותה שנה, אחד הקונסולים בשגרירות ישראל ייפה את כוחה של הקרן, לבקשתה, להוציא לפועל צוואה מטעם מדינת ישראל.
לאחר שקרן היסוד פעלה להוציא לפועל את הצוואה, גורמי המקצוע במחלקה התנ גדו לפעולה זו וטענו שלקרן אין סמכות לקבל עיזבונות לטובת מדינת ישראל כי לפי הצוואה מדינת ישראל היא היורשת, ואין לה חובה חוקית כלפי הקרן.
עוד הוסיפו שהקרן מפרה את החוק המקומי ושפעילותה מנוגדת לחוק בישראל ולהחלטות ממשלה שהתקבלו בנושא.
בהתאם, מנהלת מחלקת העיזבונות דאז התריעה לפני משרד החוץ על כך שבאישור שנתן נציג דיפלומטי של מדינת ישראל יש העדפה של האינטרסים של הקרן על פני האינטרסים של מדינת ישראל.
22 ,המוסדות הלאומיים הם: ההסתדרות הציונית העולמית, קרן קיימת לישראל, קרן היסוד הסוכנות היהודית.
הנציגויות בחו"ל אינם .
בשנת2011 פנו שלטונות מדינה בדרום אמריקה לשגרירות ישראל ודרשו כי מדינת ישראל תשלם חוב מס על עיזבון שמומש בשנת 2006 .
מדובר בעיזבון שהיורשת בו הייתה מדינת ישראל, והמוטב הסופי היה קרן היסוד.
באותה עת התברר שקרן היסוד אינה גוף מוכר באותה מדינה ואינה רשאית לקבל כלל עיזבונות, והשלטון המקומי ראה במדינת ישראל כמי שזכתה בעיזבון שהועבר לאותו גוף לא מוכר, ולכן חייבה אותה במס.
העיזבון לא היה מוכר לאפוטרופוס, והוא אף לא קיבל לידיו את הכסף, ורק בעקבות פניית שלטונות המדינה הסיקה המחלקה כי העיזבון כנראה "הגיע לקרן היסוד מאחורי גבנו".
מנהלת המחלקה דאז התריעה שהמדינה "מסתבכת בפעולות של אנשים הפועלים כביכול מטעמה, אך אף שלא בחרה אותם, אינה אחראית למקצועיותם ושאינם חבים לה חובת נאמנות, והתוצאות עלולות להיות.
נזק כספי, אי נעימות דיפלומטית ופגיעה במוניטין של המדינה".
בהולנד הוט ל בעבר מס עיזבון על צוואות.
מדינת ישראל הייתה פטורה מתשלום המס, ואילו קרן היסוד, באמצעות הגוף המשפטי שהקימה לפעילות בהולנד, הייתה חייבת בתשלום המס בעת מימוש עיזבון.
עד ביטול חובה זו בשנת 2009 נחתמו בהולנד כ -40 צוואות לטובת מדינת ישראל שהמוטב הסופי בהן היה קרן היסוד.