HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במחוז תל אביב היא מופעלת ברוב הרשויות80%.
) ברשויות מגזר המיעוטים כמעט אין מופעלת סיירת הורים.
רק ב-9 מתוך 38 ( רשויות24%) מופעלת סיירת הורים; במחוז מרכז - ברשות אחת מתוך 5 (20% ), במחוז חוף- 2 מתוך5 (40% ) ובמחוז צפון6 מתוך20 (30% .
) בתשובתה מסרה המשטרה כי במחוז צפון חל שיפור בחודשים האחרונים בהיקף הפעלת סיירת הורים ברשויות שבתחום אחריותן של תחנות המחוז, ואף הושם דגש מיוחד על הרשויות במגזר המיעוטים.
במחוזות דרום וחוף אין מופעלת סיירת הורים ברוב הרשויות במגזר המיעוטים בשל בעיות תקציביות וחוסר שיתוף פעולה מצד הרשויות לצד מאפיינים ייחודיים של אותן רשויות המקשים על הפעלת הסיירות.
גם במחוז מרכז אי-הפעלת סיירת הורים בולטת בעיקר ברשויות שבמגזר המיעוטים.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ כי סיירת הורים היא תכנית חשובה שהוכיחה את תרומתה לאיכות החיים ברשויות שהיא פועלת בהן.
עם זאת, ניסיונו המצטבר של המשרד לימד כי הפעלת הסיירת אינה מתאימה לכל מגזרי האוכלוסייה ולכל צורת התיישבות.
בשל כך, באוקטובר 2012 הנחה המשרד את הרשויות המשתתפות בתכנית לבדוק את מידת האפקטיביות של סיירת ההורים ואת מידת התאמתה למאפייני הרשות ולצרכיה.
בנוסף, גיבש המטה המקצועי רשימה של דרכים חלופיות באמצעותן יוכלו תושבי הרשות לתרום למאבק בפשיעה; למשל, הקמת קבוצת מתנדבים לליווי קשישים ביום קבלת הקצבה מהמוסד לביטוח לאומי או ליווי הסעות של תלמידים ופעילות הורים בהפסקות בבתי ספר.
גיבוש מערך נהלים למטה : בתכנית העבודה נקבעה כיעד לתחילת 2012 הקמתו של מערך נהלים מסודר ומובנה שיכלול הגדרות תפקיד לכל בעלי התפקידים במטה המקצועי, כתיבת אוגדן נהלים לתכנית, נוהלי בקרה ופיקוח ותכניות אחרות.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת גיבש המשרד את מסמך הגדרת בעלי התפקידים במטה וסמכויותיהם; נוהל פיקוח ובקרה ברשויות מקומיות המפרט את תהליכי הבקרה שיבצעו בעלי תפקידים במטה וכן נוהלי אישור תכניות המפרטים את תהליך אישור תכנית העבודה לשנת 2012 ; מתווה עבוד ה מול משרד החינוך; וטיוטת מתווה עבודה בתחום הפנאי .
לעומת זאת, עדיין לא גובשו כל הנהלים שיתרגמו את כל החלטות הממשלה הרלוונטיות - עקרונות התכנית, מטרות -העל שלה והמנגנונים שנקבעו לה - למתווה אחיד מפורט ומובנה 99 המחייב את כל הגורמים הרלוונטיים בתחומי הפעילות של התכנית (אכיפה, חינוך, פנאי, רווחה, פרסום ודוברות).
99 המתווה יכלול את פירוט המערך הארגוני, גופים משיקים, תהליכי היערכות ברמות שונות (ארצית ומקומית), שגרת ניהול ועבודה לכל תחום, כוח אדם ועוד.
המשרד לביטחון הפנים 591 .
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ שהוא משלים את תהליך כתיבתו של אוגדן נהלים אשר לתחום הרווחה, צוות בראשותו של המשנה למנכ"ל משרד הרווחה מגבש מתווה עבודה בנושא.
איסוף מידע, מדידה והערכה : תהליך איסוף מידע על ביצו ע התכנית ומעקב אחר ביצועה חיוניים ל הסקת מסקנות ולהפקת לקחים.
קיימת חשיבות רבה בגיבוש כלים ואמצעים לאיסוף מידע ולביצוע מעקב וכן להפעלת מאגר נתוני מדידה שישקף את העשייה ואת המגמה של 592 דוח שנתי63ג .
תהליכי העבודה בתכנית.
דרכי ההערכה המתוכננות בתכנית על"א כוללות מעקב אחר נתוני המשטרה הרלוונטיים לתכנית; פיתוח כלים להערכת תכניות הליבה של התכנית בתחומים השונים; מיפוי גאוגרפי של נתוני התכנית מתוך התייחסות לשינוי ב"נקודות החמות"; טפסים מקוונים המשמשים מדדי תשומות וכן סקר תחושת הביטחון ברמת היישוב100.
)(א בסוף 2011 החל המשרד לבנות טפסים מקוונים למרכיבי ה תכנית המאפשרים לאסוף מידע זמין ה קיים ברשויות על תחומי הפעילות של התכנית, לרבות נתונים מהמוקד העירוני (106 ), וזאת כדי ליצורממשק דיגיטלי בין המשרד לרשויות המקומיות ולהקנות למנהלי התכנית מידע ונתונים מרוכזים על התכנית הנדרשים להם ככלי נ יהולי.
אולם במועד הביקורת תהליך זה היה עדיין בשלבי פיתוח.
עם זאת, בתשובתו מסר המשרד לבט"פ כי מספטמבר 2012 יש בידי המטה המקצועי נתונים שנאספו באמצעות טפסים אלה.
(ב) במהלך 2011 ערך המשרד מחקר הערכה לבחינת תהליך יישום התכנית ברשויות, השפעותיה ובחינת יעילותה, שנועד גם לסייע בידי הגורם הרלוונטי להחליט על הרחבתה לרשויות נוספות.
ממצאי המחקר מאוגוסט 2011 הציבו אתגרים מרכזיים להמשך הפעלת התכנית, בין השאר, את הצורך בהטמעתם של עקרונות התכנית בקרב הדרגים המקצועיים המעורבים ביישום התכנית, בהכוונת דרגים אלה ובהדרכתם; חיז וק המנגנונים העירוניים, העמקת השותפויות בין הגופים השונים ברשות ומתן כלים לגיוס הקהילה ולביסוס האמון של התושבים ברשות; יצירת מערכת סדורה שתאפשר מעקב ובקרה אחר המענים הפועלים ברשויות ואחר אירועי האלימות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ כי רק בחלוף ארבע שנ ים מהפעלת התכנית הוא איתר את החולשות המרכזיות ביישום התכנית כבסיס שיטתי לשיפורה.
למרות זאת הוא המשיך והרחיב את היקף ההשתתפות בתכנית וצירף רשויות נוספות בלי שסיפק מבעוד מועד פתרונות לבעיות המרכזיות העולות מהפעלתה, הבאות לידי ביטוי בממצאי המחקר המלווה.
ממכלול הדברים עולה כי המשרד לבט"פ נערך ברמה הלאומית ליישום תכנית עיר ללא אלימות אחרי יותר מארבע שנים מאז גובשה.
זאת ועוד, גם בסיום מועד הביקורת, כחמש שנים וחצי מאז הופעלה התכנית ושותפות בה 98 רשויות, עדיין לא סיים המשרד את היערכותו, בייחוד בתחומים של ליווי רשוי ות חלשות ושל הערכה שיטתית ומקיפה של אפקטיביות התכנית בכל הרשויות המשתתפות בה.
על המשרד לסיים את ההיערכות ברמת המטה.
ככל שהדבר נוגע לתחום האכיפה ראוי שהוא ימנה בהקדם מנהל תחום אכיפה וישתף פעולה עם המשטרה בזיהוי נקודות תורפה של התכנית בתחום האכיפה ובגיבוש מע נים להן.
עליו להשלים את הליך התאמת התכנית למגזר המיעוטים וליצור את התשתית הנדרשת להטמעתו ולהפעלתו של תחום האכיפה ברשויות המגזר המהוות חלק מהותי מכלל הרשויות המקומיות השותפות לתכנית לאומית חשובה זאת.
100 מסמך של המשרד לבט"פ בנושא "מחקר מלווה לתכנית המשרד- סטטוס כללי", מיום 25.
המשרד לביטחון הפנים 593 .
התחנה היא האורגן העוסק במכלול הגדול והמגוון ביות ר של נושאים שבאחריות המשטרה - מניעת עברות וגילוין, קיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
טיב תפקודן של התחנות, היקף פעילותן, נוכחות שוטריהן ברחובות ובמקומות ציבוריים וזמינות השירותים שהן מעניקות מבטאים במידה רבה את הישגיה של המשטרה כולה ובד בבד מעצבים את תדמיתה בעיני הציבור.
משנת 2007 הגדירה המשטרה את חיזוק התחנות ושיפור האפקטיביות של פעילותן כאחד מיעדיה האסטרטגיים.
במסגרת עבודות מטה הושקעו משאבים לאבחון בעיות במגוון רחב של נושאים הנוגעים להיערכות התחנה ולתפקודה ולגיבוש פתרונות לחיזוקה באמצעות שינויים ארגוניים, שינויים בתהליכי עבודתה ותוספת משאבים.
אולם רוב ההמלצות לא יושמו, אף שנבחנו ואושרו בידי דרגי הפיקוד הבכיר במטא"ר; מיעוטן הלכו ודעכו או ננטשו לאחר שנוסו בהצלחה, בלי שהתקבלה כל החלטה רשמית בעניינן.
אי -יישומם לאורך זמן של רוב הפתרונות שגובשו בתכניות המטה הותיר בעינן את בעיותיהן של התחנות וייתכן שאף החמירן, לנוכח המשימות הנוספות שהוטלו עליהן במהלך אותן שנים.
יתרה מזאת, התחנות, לא די שלא יצאו נשכרות מתכניות המטה בעניינן, הן גם מוצאות את עצמן במצב של חוסר ודאות הנוגע להיערכות הנדרשת מהן, לשיטות העבודה שלפיהן עליהן לפעול ולמהות המשימות הנדרשות מכל אחד מבעלי התפקידים - חוסר ודאות העלול להשפיע גם על איכות השירות שהן נותנות לציבור.
לפיכך, ראוי שהמשטרה תראה בתכניות לחיזוק התחנה יעד אסטרטגי, תקבע לוחות זמנים ליישומן, תטמיע אותן באופן מבוקר, תקפיד על ביצוע תהליך הפק ת לקחים ותימנע מהפסקתן ללא תהליך קבלת החלטות הולם.
בנוגע להיבטי תפקודן השוטף של התחנות עצמן, היקף הבעיות בתחומים מסוימים, כמו בעיות בהיענות הסיור לקריאות הציבור ומיעוט פעילותו היזומה וכן ליקויים בהיבטים נוספים של שירות לאזרח, מחייב את התחנות ליתר הקפדה על קיום הנהלים ולייעול דרכי עבודתן.
כמו כן, היקף הבעיות שעלו ביישום תחום האכיפה של תכנית עיר ללא אלימות מצביע על כך שהתחנות לא נתנו לתכנית את העדיפות הנדרשת בעבודתן השוטפת.
לפיכך, על מפקדי התחנות להוביל את יישום התכנית, להקפיד על ביצוע המרכיבים שהתחנות אחראיות להם ולתת לתכנית משקל ניכר בפעילותן השוטפת.
אתגר מרכזי נוסף הרובץ לפתחם של המשטרה והמשרד לבט"פ הוא חיזוק מערך התחנות המשרתות את היישובים הלא -יהודיים.
בתחילת 2012 , באיחור של כעשור, הם החלו לראשונה ליישם תכנית רב-שנתית מקיפה לשיפור האכיפה והמענה המשטרתי הני תן ליישובים אלה.
מן הראוי שהמשטרה והמשרד לבט"פ יקפידו על יישומה לפי לוחות הזמנים שנקבעו, ובעשותם כן יהיו קשובים לצרכיה הייחודיים של האוכלוסייה, ישימו דגש על שיתוף פעולה והידברות עם מנהיגיה, על הרחבת השיטור הקהילתי ועל שיפור השירות הניתן לה.
הכול בד בבד עם ביצוע פעולות שיגבירו את האכיפה ויסייעו בהתמודדות עם האלימות והפשיעה.
המשרד לביטחון הפנים 595 .
המשטרה עוסקת במסגרת תפקידיה ומתוקף אחריותה בזיהוים של אלמונים שגופותיהם נמצאו ובאיתורם של נעדרים.
לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים יש חשיבות רבה מכיוון שמדובר בנושא שיכול להיות לו קשר להיבטים פליליים, וכמובן מאחר שמדובר בתחום רגיש הנוגע לדיני נפשות ואשר עלול להשפיע על מעמדם האישי של הנעדרים והאלמונים ושל קרוביהם בעניינים כמו עגינות, ממזרות וירושה.
טיב הפעולות שהמשטרה נוקטת בעניין זה ועיתוין יכולים להשפיע על הסיכוי לאתר נעדר, ולעתים אף להציל את חייו.
יתרה מזו, חקירה יעילה לזיהוי אלמוני עשויה לגלות כי האלמוני כבר הוכרז נעדר, וזיהויו יש בו כדי להקל, ולו במעט, על משפחתו ומכריו שלעתים היו שרויים במשך תקופה ארוכה, אפילו במשך שנים, באי-ודאות בדבר הקורות אותו.
פעולות המשטרה לטיפול בנעדרים ובאלמונים מוסדרות בפקודת המטה הארצי של המשטרה (להלן - הפקודה) ובנוהל של חטיבת החקירות של המשטרה בנושא הטיפול בנעדרים ואלמונים (להלן - הנוהל)15 .
על פי הפקודה, נעדר הוא אדם שהיה אמור להגיע לביתו או לכל מסגרת מגורים אחרת שהוא לן בה ולא הגיע לשם במשך זמן סביר, ומקום הימצאו אינו ידוע; ואלמוני הוא אדם, חי או מת, שלא ניתן לזהותו בגלל מצבו הנפשי או בעקבות פגיעה גופנית16.
על פי הפקודה, תחנות המשטרה צריכות לחקור מקרים של היעדרות שדווחו להן כדי לאתר את הנעדרים, ומקרים של מציאת אלמונים כדי לזהותם.
על פי נתוני המשטרה17 , בכל אחת מהשנים 2012- 2006 התקבלו בתחנות המשטרה כ- 3,200 -3,900 הודעות על נעדרים.
כ -91% מהנעדרים אותרו בתוך שבועיים מיום מסירת ההודעה על ההיעדרות: כ -48% אותרו יום לאחר מסירת ההודעה, כ -31% - 2-4 ימים לאחר המסירה, וכ -12% - 5-14 ימים לאחר המסירה.
ואולם מנתוני המשטרה גם עלה שבכל שנה באותן השנים לא אותרו 6 עד46 נעדרים, ולא זוהו 13 עד20 אלמונים.
לפי רישומי חוליית נעדרים המעודכנים לאוגוסט 2012 , מספרם של הנעדרים שלא אותרו מאז קום המדינה היה 508 , ומספרם הכולל של האלמונים שלא זוהו ממועד זה היה482.
בביקורת שנעשתה בשנת 2009 (להלן- הביקורת הקודמת) 18 נבדק טיב טיפולה של המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים שלא אותרו או לא זוהו פרק .
29 ;"בנושא "טיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים נוהל מס' 03.
16 לרבות שלד וחלקי שלד שזהותם לא ידועה.
17 הנתונים הופקו במדור סטטיסטיקה של המשטרה במרץ 2012 , ובחוליית נעדרים באוגוסט 2012.
18 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ 299-326 .
זמן לא קצר, ובכלל זה נעשתה בדיקה פרטנית של תיקים שטרם נגנזו19.
השאלות העיקריות שנבדקו בביקורת הקודמת הן אלה: באיזו .
19 אם נעדר לא נמצא ואלמוני לא זוהה במשך חמש שנים מהמועד שבו התקבלה ההודעה על ההיעדרות או מיום מציאת האלמוני, ייגנז התיק בארכיון נעדרים במטה הארצי של המשטרה לפי התנאים וההליכים המפורטים בפקודה.
מידה מיצו תחנות המשטרה את אמצעי החקירה העומדים לרשותן במסגרת הטיפול בנושא; האם חוליית נעדרים פעלה באופן ראוי ונכון בטיפול בנושאים שבאחריותה, ובהם פיקוח על טיפולן של תחנות המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים; האם יש מאגר מידע ותשתית טכנולוגית נאותה להצלבת מידע לצורך איכון20 ;נעדרים וזיהוי אלמונים; כיצד טיפלה החוליה בגניזת תיקי נעדרים ואלמונים והאם הפקודה והנוהל עודכנו כנדרש.
במעקב שעשה משרד מבקר המדינה בחודשים יולי-אוגוסט 2012 (להלן- המעקב) נבדק כיצד טיפל מטה המשטרה בליקויים העיקריים שהועלו בביקורת הקודמת וכיצד טיפלה המשטרה, בשיתוף המרכז הלאומי לרפואה משפטית הפועל מטעם משרד הבריאות (להלן - המכון), בפרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים שהוחל בביצועו לאחר הביקורת הקודמת.
המעקב נעשה במשטרה - בחוליית נעדרים ובחטיבה לזיהוי פלילי (להלן - מז"פ) - וכן במכון.
הפרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים .
הליך זיהוי ודאי של גופה או חלק ממנה מפורט בחוות דעת של מנהל המכון מ- 25.
02 , שניתנה בהמשך לסיכום דיון בנושא זה שהתקיים ב- 21.
02 בלשכת היועץ המשפטי לממשלה דאז (להלן - חוות הדעת).
בחוות הדעת הוסבר כי זיהוי ודאי של גופה או חלק ממנה, המאפשר מתן שם לנפטר, מתבצע בין היתר כאשר להשוואה בין נתון של גופה או חלק ממנה ובין נתון דומה של נעדר או של קרובי משפחתו מדרגת קרבה ראשונה יש תוצאות חיוביות.
בחוות הדעת מפורט מדרג פעולות לשם זיהוי ודאי של אלמונים הכולל מגוון אמצעי זיהוי מדעיים שמהם ניתן להפיק נתוני זיהוי, ובהם טביעות אצבע (להלן - ט"א), נתוני משנן 21 , סימנים רפואיים ייחודיים כמו סימני פעולות רפואיות וכירורגיות הנותרים לצמיתות, ומומים.
אם בדיקות אלו אינן אפקטיביות ניתן לבצע גם בדיקות דימות, כמו צילום רנטגן, CT ו- MRI .
אם גם תוצאותיהן של בדיקות אלה אינן מספקות תשובה ודאית, ניתן להפיק פרופיל גנטי (להלן גם - נתוני זיהוי גנטיים) באמצעות הפקת DNA מרקמה זעירה של דגימה ביולוגית (כגון שערה, ציפורן או רירית) הנלקחת מהגופה (להלן - דגימת DNA ).
אםנמצאו גופות או חלקי גופות שלא ניתן לזהותם באמצעות מדרג הפעולות שפורטו לעיל, נהוג לבצע לפני קבורת הגופה פעולות פולשניות, כגון בדיקת גולגולת, אגן ואיברים אחרים.
בחוות הדעת ציין מנהל המכון שמדרג הפעולות בתהליך הזיהוי נקבע בהתאם לסיכום הדיון אצל היועץ המשפטי לממשלה מ - 21.
02 , שבו צוינה המידתיות של כל שלב ושלב של מדרג הפעולות אשר הועמדו לרשות הרופא בכלל והרופא המשפטי בפרט לזיהוי גופת אלמוני.
ייזום פרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים וקידומו בביקורת הקודמת הועלה כי במאי 2009 קבע ראש אח"ם שנושא הנעדרים והאלמונים הוא אחד הנושאים החשובים שהוא החליט לטפל בהם ולקדם אותם.
ראש אח"ם הנחה ליזום פרויקט לזיהוי אלמונים ולאיכון נעדרים והנחה את ראש .
איתור נעדר חי או מת 21 מבנה השיניים וסימנים ייחודיים בהן.
חוליית נעדרים דאז להכין פקודת מבצע להצלבת נתוני נעדרים עם נתוני אלמונים כדי לאכן נעדרים ולזהות אלמונים (להלן - הפרויקט).
לפי הנחיה זו הכין ראש חוליית נעדרים דאז עוד ביולי 2009 הצעה לפקודת מבצע שנקרא "לכל אלמוני יש שם", שהוצאתו אל הפועל הייתה אמורה להתחיל באוקטובר 2009 .
בהצעה לפקודת המבצע פירט ראש החוליה מה ייעשה בפרויקט, ובין היתר נקבע שעל מנת לבצע הצלבת נתונים אפקטיבית יש לבדוק קודם כול למי מהנעדרים והאלמונים יש אמצעי זיהוי.
לאחר מכן תיזום המשטרה פנייה לקרובי המשפחה של נעדרים שטרם נלקחו מהם דגימות DNA , לצורך לקיחת דגימות כאלה והפקת פרופיל גנטי, ובד בבד ייאספו אמצעי זיהוי חסרים אחרים של נעדרים (כגון תצלומי רנטגן ונתוני משנן).
לאחר איסוף אמצעי הזיהוי הנוגעים לנעדרים יוצלבו נתוני הזיהוי הנוגעים להם עם נתוני הזיהוי של אלמונים כדי לאכן נעדרים ולזהות אלמונים.
בשל חשיבות הנושא הוטלה האחריות לאיסוף אמצעי הזיהוי, לרבות דגימות DNA ממשפחות הנעדרים, על היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית להב 343 (להלן- יחידת להב 433)22 , בתיאום עם חוליית נעדרים.
במעקב עלה שבפועל החלה המשטרה באיסוף אמצעי הזיהוי הנוגעים לנעדרים רק בנובמבר 2010 , שנה לאחר המתוכנן.
כמו כן עלה שעד סוף שנת 2010 עדיין לא הוסדר מימון הפרויקט.
בשל החשיבות שראה ראש אח"ם בתחילת ביצוע הפרויקט , הוא קבע בנובמבר 2010 כי פרופילים גנטיים מדגימות DNA שיילקחו מקרובי משפחה של נעדרים יופקו במעבדת DNA הפועלת במז"פ.
אשר להפקת פרופילים גנטיים של אלמונים - רק בפברואר 2011 , לאחר הסדרת נושא התקציב של הפרויקט, החל המכון להפיק פרופילים גנטיים מאמצעי זיהוי של אלמונים שנמצאו ברשותו.
מנתוני חוליית נעדרים עולה שמתחילת שנת 2010 ועד אמצע יולי 2012 זוהו38 אלמונים- והיה בכך כדי להפיג את אי-הוודאות שבה היו משפחותיהם שרויות עד אז ולהקל עליהן, ולו במעט (אשר למצאי אמצעי הזיהוי ולהפקת פרופילים גנטיים, ראו להלן בפרק "ריכוז המידע על אמצעי הזיהוי ונתוני הזיהוי וניהול מאגר נעדרים ואלמונים").
הקמת מאגר נעדרים ואלמונים 1.
בביקורת הקודמת הועלה שכבר בינואר 2008 התקיים דיון בראשותו של ראש מז"פ דאז, ובו העלה המכון את הצורך בהקמת מאגר ארצי שיכלול נתונים גנטיים של אלמונים שיופקו באמצ עות בדיקות DNA ,, ויסייע לתהליך הזיהוי.
עם זאת במועד סיום הביקורת הקודמת, אוגוסט 2009 , עדיין לא קודם הטיפול בסוגיות המשפטיות והתקציביות הכרוכות בהקמתו של מאגר הנתונים, אף שטיפול בסוגיות אלה היה חיוני להקמתו.
בתשובתה לביקורת הקודמת מסרה המשטרה שהיא בוחנת עם המכון את סוגיית הקמתו של מאגר DNA לאלמונים ונעדרים, וכי בחודשים הקרובים תגובש דרך פעולה שתאפשר למלא את הצרכים הטכניים ואת התנאים המשפטיים הנדרשים להקמת המאגר.
נוכח זאת העיר משרד מבקר המדינה שעל הגופים הנוגעים בדבר - המשטרה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאו ת - להחליט בהקדם אם להקים את המאגר במכון או במשטרה ולקדם את הקמתו לפי ההחלטה שתתקבל.
22 במחצית השנייה של שנת 2007 החליטה המשטרה להקים את יחידת להב 433 .
ביחידה אוגדו ארבע יחידות ארציות של המשטרה - היחידה הארצית לחקירות הונאה, היחידה הארצית לחקירות פשעים חמורים ובין -לאומיים, היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית והיחידה הארצית לאיתור גנבות כלי רכב - וכן יחידה נוספת.
בהתאם לסימן א' בפרק ד' לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה- חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ"ו- 1996 (להלן- החוק), רשאית המשטרה לנהל מאגר של נתוני זיהוי (להלן - המאגר הפלילי).
על פי החוק, רשאית המשטרה לכלול במאגר הפלילי נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי המשרד לביטחון הפנים 549 .
זיהוי (כמשמעם בחוק) או מדגימה ביולוגית שאינה אמצעי זיהוי שמתקיימים לגביהם התנאים שנקבעו בסעיף 11 .
יג לחוק ביולי 2011 הוכנס תיקון לחוק23 ובמסגרתו ניתן פתרון לסוגיות המשפטיות שעלו בנוגע להפעלת הפרויקט (להלן - תיקון החוק מיולי 2011 ).
בתיקון החוק נקבע בין היתר שנוסף על המאגר הפלילי רשאית המשטרה לנהל מאגר נעדרים ואלמונים ולכלול בו נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי שהוגדרו בחוק או מדגימה ביולוגית שאינה נכללת באמצעי זיהוי אלה, זאת לצורך בירור זהותם של אדם או של גופה או לצורך איתורם (להלן - מאגר נעדרים ואלמונים או המאגר).
התיקון הסדיר בין היתר את נטילת אמצעי הזיהוי לצורך איתור נעדרים או זיהוי אלמונים, את מקום שמירתם של נתוני הזיהוי שיופקו מאמצעי הזי הוי ואת השימוש בהם, וכן את התנאים למחיקת נתוני הזיהוי ממאגר נעדרים ואלמונים ולביעור, לאחר המחיקה, של אמצעי הזיהוי ששימשו להפקתם 24 .
כמו כן, נקבע בתיקון החוק שנטילה של דגימה ביולוגית תיעשה לאחר שקצין משטרה או רופא משפטי אישר כי זו הדרך היעילה ביותר לבירור זהותם של אדם או של גופה או לאיתורם; יצוין כי לפי החוק, באירוע אסון המוני כמשמעו בחוק חל פטור מאישור כאמור25.
)(א "אמצעי זיהוי" של אדם מוגדר בחוק כל אחד מאלה: ט"א; דגימה ביולוגית של תאי לחי ושל ׂשער או דגימת דם מזערית; ותצלום26 .
"נתוני זיהוי" לעניין זיהוי אדם מוגדרים בחוק נתונים שהופקו מט"א או נתונים שהופקו מ - DNA אשר הופק מדגימה ביולוגית או תצלום.
אשר לנטילת דגימה ביולוגית - על פי חוק חקירת סיבות מוות, התשי"ח - 1958 (להלן- חוק חס"ם), אם יש יסוד סביר לחשש שסיבת מותו של אדם אינה טבעית או שמותו נגרם מביצוע עברה פלילית, קצין משטרה רשאי בין היתר לבקש משופט בית משפט השלום להורות על ביצוע בדיקה או נתיחה של הגופה (להלן - הוצאת חס"ם).
בתשובתו לביקורת הקודמת מסר משרד המשפטים כי לא נדרשת הסמכה חוקית לנטילת אמצעי זיהוי מגופה, מחפץ או ממקום.
לגבי גופה אנונימית, ככל שהנטילה אינה באה לכדי נתיחה המוסדרת בחוק האנטומיה והפתולוגיה, התשי"ג - 1953 , ובחוק חס"ם, הרי שהדבר מתחייב לשם כיבוד המת וכחלק ממחויבות אנושית להביאו לקבורה מזוהה.
סמכות המשטרה לנטילת אמצעי הזיהוי, כאמור, נתונה לה מכוח הסמכויות שהוקנו לה לשם ביצוע תפקידיה לפי פקודת המשטר נוסח [ ה , התשל"א ]חדש- 1971 , ומכוח סיכום הדיון שהתקיים אצל היועץ המשפטי לממשלה ב- 21.
בעת ביצוע הביקורת הקודמת, קודם לתיקון החוק מיולי 2011 , לא נהגה המשטרה לבקש הוצאת חס"ם אם לא עלה חשד שמותו של אלמוני נגרם מביצוע עברה פלילית.
בד בבד ביקשה המשטרה מהמכון כי לפני שיועבר האלמוני לקבורה יילקחו ממנו אמצעי זיהוי לצורך זיהויו בעתיד; הדבר נעשה על בסיס הנחיה שניתנה בדיון שהתקיים אצל היועץ המשפטי לממשלה ב - 21.
02 , לשם כיבוד המת וכדי למצות את כל דרכי הפעולה שיאפשרו את זיהויו בעתיד.
במעקב הועלה שהמשטרה הוסיפה מקרים נ וספים שבהם על היחידה החוקרת לפנות לבית המשפט.
בעדכון נוהל הטיפול בנעדרים ואלמונים מדצמבר 2011 (ראו להלן) נקבע .
23 חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה- חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 3 ), התשע"א- 2011 .
כז לחוק 25 סעיף11 ()כז(ב2 .
) לחוק 26 תצלום מוגדר בחוק כך: תצלום פניו ומראה גופו של אדם שאינו חושף את חלקי גופו המוצנעים.
תפעל להוצאת חס"מ לנתיחת הגופה, בהתאם לצורך, או ]החוקרת[ כי "היחידה לחילופין לצורך נטילת דגימה לצרכי השוואה וזיהוי".
כלומר, כל אימת שתתבקש נטילת דג ימה מאלמוני כדי לאפשר השוואת נתונים לצורך זיהוי, תדאג היחידה החוקרת לפנות לבית המשפט ולבקש הוצאת חס"ם27.
27 נוהל הטיפול בנעדרים ואלמונים, בפרק "הטיפול בתיקי אלמונים", סעיף1 'ו6 .
)(ב בתיקון החוק מיולי 2011 נקבע כי הוראות שמירת סודיות ואבטחה שחלות על פי החוק על המאגר הפלילי יחולו גם על מאגר נעדרים ואלמונים, למעט הוראות שפורטו ב חוק28 .
מתוקף החוק הותקנו בינואר 2007 תקנות29 בעניין ניהולו של "מאגר נתוני זיהוי כאמור בפרק ד' לחוק" (להלן - תקנות המאגר הפלילי).
באותו מועד אפשר פרק ד' לחוק את הפעלתו של המאגר הפלילי בלבד, מאחר שכאמור מאגר הנעדרים והאלמונים הוסדר רק בתיקון החוק מיולי 2011.
ת קנות המאגר הפלילי מגדירות בין היתר את מבנה המאגר ומה ייכלל בו, וכן נקבעו בהן כללים הנוגעים לעניינים שונים, כמו מיהם הרשאים לעשות במאגר פעולות, דרכי האחסון של נתוני הזיהוי ושל אמצעי הזיהוי, נושאים שבהם יבוצע פיקוח, דרכי אבטחתו של המאגר ומחיקת נתונים לזיהוי גנטי וביעור אמצעי הזיהוי ששימשו להפקתם.
ואולם במעקב הועלה שלא נקבעו תקנות או נהלים מפורטים להסדרת ניהולו ותחזוקתו של מאגר נעדרים ואלמונים.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהמשטרה תקבע בהקדם תקנות או נהלים כאמור.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי לדעתה אין מקום לקביעת תקנות כפי שהומלץ.
לדעתה, אין מקום להקיש היקש מלא בין הוראות החלות על המאגר הפלילי ובין הוראות שראוי שיחולו על מאגר נעדרים ואלמונים, מכיוון שכאשר מדובר במידע שיש בו משום הכתמה פלילית של האדם שממנו ניטלו האמצעים, יש חשיבות גדולה יותר בשמירה על המאגר.
כמו כן ציינה המשטרה שגם בנוגע למאגר נעדרים ואלמונים קבע החוק הוראות שמירה על הנתונים הכלולים במאגר, ונראה כי די בהוראות אלה.
המשטרה הוסיפה שבדיונים על הצעת החוק בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת היא התחייבה כי רמת השמירה על מאגר נעדרים וא למונים תהיה זהה לרמת השמירה על המאגר הפלילי, ולדעתה די בכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שאכן, כפי שציינה, אין מקום להקיש היקש מלא בין ההוראות החלות על המאגר הפלילי ובין ההוראות שראוי שיחולו על מאגר נעדרים ואלמונים.
ואולם אף כי בחוק נקבעו הוראות שמירה על נתוני מאגר נעדרים ואלמונים, עדיין חסרה הסדרה של נושאים שונים הנוגעים לו, אשר בתקנות המאגר הפלילי דאגה המשטרה להסדירם, ובהם מבנה המאגר ומה ייכל ל בו וכללים מפורטים לניהולו ולתחזוקתו.
לפיכך ראוי שהמשטרה תסדיר נושאים אלו בתקנות או בנהלים, ותתחשב בעניין זה בהבדל ים בין המאגר הפלילי ובין מאגר נעדרים ואלמונים.
(ג) בהיעדר תקנות או נהלים מפורטים יש מקום לכך שהכללים שנקבעו בתקנות המאגר הפלילי ינחו, בשינויים המתחייבים, גם את ניהול מאגר נעדרים ואלמונים.
בהתאם לתקנות המאגר הפלילי, יכלול המאגר שלושה מדורים: תת-מאגר DNA ; תת-מאגר ט"א ותת -מאגר תצלומים.
28 סימן ג' בפרק ד' לחוק, סעיפים 11כ ו-11כא1.
29 תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה- חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (המאגר ואבטחתו, עיון בו, מחיקה ביעור והפקה חוזרת), התשס"ז- 2007 ', ק"ת תשס"ז, עמ 443.
אשר למאגר נעדרים ואלמונים, שתיקון החוק מיולי 2011 ,התיר למשטרה להקימו הועלה כדלהלן: (1) תת-מאגר DNA: במעבדת DNA הפועלת במז"פ (להלן - מעבדת .
DNA ) הוקם מאגר נתוני זיהוי גנטיים הנוגעים לנעדרים ואלמונים (להלן- מאגר הפרופילים הגנטיים ).
כאמור, בהתאם להנחיית ראש אח"ם, ממועד התחלת הפרויקט מפיקה מעבדת DNA נתוני זיהוי גנטיים המשרד לביטחון הפנים 553 .
מדגימות DNA שהתקבלו מקרובי משפחה של נעדרים, ונתונים אלו נשמרים במאגר הפרופילים הגנטיים.
כמו כן, כולל המאגר פרופילים גנטיים שהפיק המכון ושנמסרו למעבדת DNA (רובם של אלמונים ומיעוטם נוגעים לנעדרים).
ואולם בעת המעקב, תחילת אוגוסט 2012 , הועלה כי מאגר הפרופילים הגנטיים נשמר במאגר הממוחשב-הפלילי, אם כי בחוצץ (ספרייה) נפרד, אף שבחוק נקבע כי מאגר נעדרים ואלמונים יהיה מאגר נפרד מהמאגר הפלילי.
ראש מאגר DNA מסרה למשרד מבקר המדינה שמאגר הפרופילים הגנטיים אמור לעבור לאחסון בשרת מחשבים נפרד שכבר נרכש, אך התהליכים המִחשוביים שמינהל טכנולוגיות (מנ"ט) במשטרה אמור לבצע כדי שיהיה אפשר לאחסן את הנתונים בשרת נפרד זה טרם הסתיימו.
(2) תת-מאגר ט"א : תת-מאגר ט"א שנכלל במאגר הפלילי נשמר במז"פ במע רכת אוטומטית להשוואת ט"א המכונה "אפיס" ( AFIS .
) ואולם אף כי ממועד תיקון החוק ביולי 2011 רשאית המשטרה להקים מאגר ט"א של נעדרים ואלמונים, במועד סיום המעקב עדיין לא הוקם מאגר כזה בשל מגבלה טכנולוגית30 .
הנוגעת לשמירת נתוני האלמונים ראש המעבדה לזיהוי ולהשוואה של ט"א הפועלת במז"פ הסביר למשרד מבקר המדינה שאמצעי הזיהוי - תמונות ט"א של האלמונים (שמהן מופקים נתוני הזיהוי המבוטאים כאלגוריתמים) -נשמרים בקלסרים נפרדים עד שיימצא פתרון טכנולוגי לבעיה.
ראש המעבדה הוסיף שניתן להפיק נתוני זיהוי של אלמונים לצורך השוואתם עם מאגר ט"א הפלילי, וכי נתונים כאלה אמנם מופקים, אך לאחר ההשוואה הם אינם נשמרים, ולצורך השוואה חוזרת יש להפיקם מחדש.
מדבריו של ראש המעבדה עולה כי בעיה זו תיפתר לאחר שתוסדר המגבלה הטכנולוגית האמורה.
(3) תת-מאגר תצלומים : המשטרה שומרת תצלומים של נעדרים ואלמונים, במידה שהם קיימים, אולם לא במאגר שלם ומוסדר.
התצלומים נשמרים בתיקי החקירה הפרטניים שבתחנות המשטרה או בתיקי החוליה הנוגעים לכל נעדר ואלמוני, וחלקם אף שמורים בקובץ תמונות המצוי בחוליה.
(4) אמצעי זיהוי שאינם כלולים בהגדרות החוק : כאמור, ניתן לזהות אלמונים בוודאות גם באמצעות אמצעי זיהוי שאינם כלולים בהגדרות החוק31.
, למשל משנן, סימנים רפואיים ייחודיים וסימני גוף ייחודיים כמו קעקועים הועלה שבתחילת שנת 2009 "הייתה בידי המשטרה מערכת הקרויה "פלאס דטה ( Plass Data ), שמדינות רבות בעולם משתמשות בה להשוואת נתוני זיהוי (נתוני משנן, נתונים רפואיים ונתוני תוכן אחרים), לשם זיהוי מדעי של אלמונים ונעדרים בעתות שגרה.
בדיון שהתקיים באפריל 2009 בראשות סגן ראש אח"ם צוין כי מערכת הפלאס דטה יכולה לאפשר הצלבת נתוני זיהוי של נעדרים שטרם אותרו .
30 כדי להזין מידע על אדם למערכת "אפיס" נדרש להזין גם את פרטי הזיהוי של נותן ט"א.
ואולם לגבי אלמונים פרטי זיהוי אלו חסרים, ולכן לא ניתן להזין במערכת מידע בנוגע להם.
31 כמשתמע מסיכום הדיון בלשכת היועץ המשפטי לממשלה מ- 21.
עם נתוני זיהוי של אלמונים שטרם זוהו, וכי יש לבצע את הזנת הנתונים במסגרת הפרויקט.
ואולם הועלה שהמשטרה משתמשת במערכת הפלאס דטה רק בהיערכותה בעת חירום להתמודדות עם אסון המוני, וכי היא אף השתמשה במערכת זו בתרגיל לבדיקת היערכותה בשעת חירום שביצעה באפריל 2012 .
בעת שגרה אין המשטרה נעזרת במערכת זו להשוואה בין נתוני אלמונים לנתוני נעדרים, ורק מזינה בה נתוני משנן של אלמונים ונעדרים.
מנתונים שמסר בספטמבר 2012 ראש היחידה לזיהוי חללים הפועלת במז"פ למשרד מבקר המדינה עולה שאף כי יש נתוני משנן של 19 מהנעדרים, הוזנו לפלאס דטה עד אותו מועד נתוניהם של רק 11 מהם.
אשר לאלמונים, יש נתוני משנן של כ-220 מהם, אולם לפלאס דטה הוזנו נתוניהם של רק31 .