HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היעדר בסיס מידע משולב ל שימושם של גופי הפיקוח והאכיפה : בהחלטת הממשלה מדצמבר 2004 נקבע, בין היתר, כי מתפ"א "תתאם שילוב בסיסי מידע המצויים בידי מינהל מקרקעי ישראל ומשרד הפנים, ותיצור בסיס מידע גיאוגרפי משולב ועדכני אשר ישמש למיפוי ולמעקב אחר עברות על חוקי המקרקעין תוך התמקדות בעברות על חוק התכנון והבנייה ותפיסת מקרקעי ציבור שלא כדין".
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוח הקודם נקבע כי אין בידי מתפ"א נתונים על עברות שאיתרו גופי הפיקוח, והיא לא הקימה בסיס מידע גאוגרפי עדכני אשר ישלב את הנתונים שבידי משרד הפנים ו רמ"י.
עוד נקבע כי "במצב זה אין ביכולתה של המינהלה לעקוב אחר עברות על חוקי המקרקעין ולגבש תכנית מערכתית שנתית, לרבות קביעת תכנית עבודה לגופי הפיקוח במסלול הממוקד, כנדרש בהחלטת הממשלה".
המשטרה מסרה בתשובתה מאוקטובר 2008 על ממצאי של הדוח הקודם כי "אכן לא קיימת מערכת מחשוב שתתכלל ותשלב את המידע הקיים בידי רשויות האכיפה ומשטרת ישראל.
להקמת מערכת המחשוב הקצה משרד האוצר של ושה מיליון ש"ח, אך התקציב טרם הועבר.
באין ברירה, מנהלת מתפ"א בשיטה ידנית את המידע על הצווים שעוברים דרכה ועל ביצועם".
במועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר שהצהירה המשטרה על כוונתה להקים מערכת ממוחשבת שמשלבת את מלוא המידע של כלל גופי הפיקוח והאכיפה בנושא עברות מקרקעין - מתפ"א עדיין לא הקימה את המערכת.
המשטרה הסבירה בתשובתה כי מערכת המחשוב אופיינה כבר בשנת 2006 וכאמור הוקצו להקמתה כ-3 מיליון ש"ח, ומאלה כמיליון ש"ח היו אמורים להיות מועברים לה כבר בשנת 2007 .
אולם משיקולים השמורים עם משרד האוצר טרם הועבר לה התקציב עוד הסבירה כי חשיבות מערכת המחשוב ברורה לכל העוסקים בנושא, ואין ספק כי לאחר שתוקם היא תאפשר לראש מתפ"א לתכנן את פעילות כלל גורמי האכיפה הן לטווח הקצר והן לטווח הארוך.
במועד סיום הביקורת, בלית בררה, מתפ"א עדיין מזינה במערכת הפנימית שלה באופן ידני מידע שגופי האכיפה מוסרים לה.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוקטובר 2015 כי אין כל חסם מצדו המונע את הקמתה של המערכת הממוחשבת במתפ"א, אשר תשמש כבסיס מידע משולב לכלל גופי הפיקוח והאכיפה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף התקציבים שבמשרד האוצר, לרמ" י, אשר מתקצבת את פעילות מתפ"א, ולמשטרה כי נדרש מהם לפעול בתיאום ולקיים הידברות על מנת להביא בהקדם להקמת בסיס המידע המשולב לכלל גופי הפיקוח והאכיפה.
עד להשלמת מערכת זו, על רמ"י, היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה והסיירת הירוקה לבחון שילוב של ממשקי המחשוב הקיימים ביניהם וכן בינם ובין מתפ"א.
מדריך התכנון הממשלתי 19 קובע כי תכנית העבודה השנתית של גוף ממשלתי אמורה לשקף את הפעולות שהגוף מתכנן לבצע בתקופה נתונה, כדי להגיע למצב עתידי רצוי.
לשם כך יש להגדיר מטרות כלליות, יעדים פרטניים להשגת המטרות, ומשימות לביצוע הנקבעות לפי היעדים.
כמו כן יש לקבוע מדדי תפוקות כדי לבחון אם המשימות אכן בוצעו והיעדים הושגו.
תכנית העבודה חשובה לקביעת הליך עבודה מסודר, להצגת .
19 צוות בין-משרדי בראשות האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה הכין את מדריך התכנון הממשלתי שנועד לשמש כלי מרכזי לחיזוק עבודת המטה במשרדי הממשלה ולשפר את אפשרויות הניהול והבקרה של המשרדים.
בעניין זה ראו גם: מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג' ( 2015 ), בפרק "תכנון עבודה במשרד ראש הממשלה".
רשות מקרקעיישראל 1751 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפעילות ואישורה בידי הדרג המנהל של הגוף הממשלתי, ולבחינה של מידת השגתם של היעדים והמטרות לאחר סיום הפעילות המתוכננת.
על פי נ והלי רמ"י, מנהל החטיבה לשמירה על הקרקע אחראי להכנת תכנית העבודה השנתית של כל מערך הפיקוח , והמנהלים של מרחבי השמירה אחראים להכנת תכנית עבודה למפקחים בכל מרחב המתבססת, בין היתר, על הדגשים שנקבעי ם ועל המאפיינים של כל מרחב.
הועלה כי רק ביוני 2015 ,, באמצע שנת העבודה פרסמה רמ"י לראשונה תכנית עבודה מפורטת לפיקוח במרחבי שמירת הקרקע לשנת 2015 , שהוכנה בהתאם להנחיות מדריך התכנון הממשלתי.
תכנית העבודה מפרטת יעדים כמותיים של איתורים, פינויים והליכים משפטיים המשמשים למעשה כמכסות וכמדדי הצלחה.
אולם תכנית העבודה אינה מתייחסת ליעדים ולמשימות של המפקחים על פי הנפות שהם אחראים להן, אינה מפרטת את סדרי העדיפויות, את שלבי ההתארגנות לביצוע המשימות וגם לא את הגורמים האחראים והשותפים לביצוען.
אין בתכניות העבודה הסברים המלמדים כיצד נקבעו המכסות ומהי זיקתן ומידת התאמתן לתכניות עבודה ולפעילות המשותפת עם גופי אכיפה כגון הסיירת הירוקה, מתפ"א והיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה.
למשל, בתכנית העבודה לשנת 2015 הוטל על מרחב השמירה מרכז-תל אביב לאתר 100 עברות במקרקעין במושבים ובקיבוצים במרכז הארץ.
יעד כמותי זה נקבע בלא שרמ"י ביצעה ניתוח שיטתי של התופעה וללא מתודולוגיה מסודרת: על פי נתוני משרד הפנים, עד לשנת 2015 הצטברו כ- 15,000 עברות מסוג זה במרכז הארץ, ומכאן שאין הלימה בין היקף העברות ובין ההתמודדות אתן במסגרת תכנית העבודה של רמ"י.
יתרה מזו, רמ"י הסבירה בתשובתה כי איתור העברות במגזר החקלאי הוא אחד משני היעדים הניצבים בראש סדר העדיפויות שלה בתחום הפיקוח והאכיפה.
יוצא שגם בהיבט זה תכנית העבודה במרכז הארץ אינה משקפת את סדר העדיפויות של החטיבה לשמירה על הקרקע.
עוד יצוין כי חלק מהמכסות שנק בעו ב תכנית העבודה לשנת 2015 נוגעות לעברות שטרם בוצעו ואי אפשר לחזות את היקפן מראש: למשל איתור 265 פלישות"טריות " ו-19 עברות של כרייה בלתי חוקית.
רמ"י הוסיפה בתשובתה כי היעד המרכזי במרחב השמירה מרכז -תל אביב הוא איתור ופינוי של פלישות למתחמים שעומדים לפני שי ווק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מטרה זו כלל אינה נכללת בתכנית העבודה של מרחב זה, גם אם מרחב השמירה פועל להשגתה (כגון במתחם "נס לגויים" בתל אביב; במתחם הקרוונים בבת ים; ובמתחם מחלף השבעה בחולון).
יוצא אפוא כי תכנית העבודה במתכונתה הקיימת אינה משמשת כלי ניהול י מרכזי להשגת מטרות החטיבה, וספק אם היא תורמת במידה רבה לפיקוח ולאכיפה אפקטיביים במקרקעי ישראל.
על פי החלטת הממשלה מדצמבר 2004 , מתפ"א אמורה להיות גוף היגוי בעל סמכויות ניהוליות - עליה לגבש תכנית פעולה מערכתית שנתית של גופי האכיפה ולהגישה לאישורו של היועץ המשפטי לממשלה.
על מתפ"א הוטל להפעיל את גופי האכיפה, ובהם 1752 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חטיבת השמירה ברמ"י, ולקיים מעקבאחר פעולתם.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי על גופי האכיפה להקצות לפעילות זו לפחות 40% ממשאביהם מדי שנה.
בדיקת תכניות העבודה של רמ"י בשנים 2013 ו- 2015 העלתה כי רמ"י אינה פועלת על פי תכניות העבודה המתכללות של מתפ"א.
למשל, בשנת 2013 הוטל עלרמ"י להיות גוף האכיפה המתכלל בנושא השימושים החורגים בשטחים החקלאיים, ולהוביל את הפעילות לאיתור השימושים החורגים, למיפוי שלהם, לזיהוי המחזיקים בשטחים א לה ולטיפול בפינוים.
כמו כן הוטל עליה לבצע סיורים משותפים עם מפקחי הוועדות המקומיות והיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה לאיתור מבנים לא חוקיים בתחומי היישובים ומחוץ להם.
לטענת רמ"י הסיבה לכך שלא פעלה על פי תכניות העבודה המתכללות של מתפ"א בשנת 2013 היא שנבצר ממנה לעשות כן בשל השינוי הארגוני שעברה באותה שנה.
בתכנית העבודה לשנת 2015 שפרסמה מתפ"אהוטל על מרחב השמירה מרכז-תל אביב של רמ"י להתמקד בנושאים ה אלה: איסוף מידע על מעורבות עבריינים בתחנות דלק פירטיות, אכיפה בנושאי מטמנות אשפה ותחנות מעב ר, כרייה בלתי חוקית במחצבות , שימוש לא חוקי במקרקעי ציבור המיועדים לתכנון עתידי או הנמצאים בהליכי תכנון (בחמש ערים נבחרות), גני אירועים בלתי חוקיים, בנייה בלתי חוקית בחופי הים 20 ( מנתניה עד ראשון לציון) וסיום הטיפול ב-20% מצווי הריסה שיפוטיים ישנים שטרם טופלו.
הועלה כי תכנית העבודה של מרחב השמירה מרכז-תל אביב כוללת רק מקצת מהמשימות שבתכנית העבודה של מתפ"א - אין בה התייחסות לנושא תחנות הדלק, לשימוש הבלתי חוקי ב מקרקעי ציבור בערים ולבנייה הבלתי חוקית בחופים.
גם כשיש התאמה בין שתי התכניות היא מועטה: למשל על פי התכנית של מתפ"א היה על מרחב השמירה להגיש בשנת 2015 תביעות כנגד מפעיליהם של גני האירועים הבלתי חוקיים ואילו בתכנית העבודה של מרחב השמירה נקבע יעד של הגשת שלוש תביעות בלבד בנושא זה.
מכאן שרמ"י פועלת על פי סדרי עדיפויות משלה ואינה שותפה מלאה לריכוז מאמצים על פי סדר עדיפויות לאומי.
הדבר עלול לגרום להיעדר תיאום, להפחתת האפקטיביות של מאמצי האכיפה של מנגנוני פיקוח ואכיפה אחרים, לחלוקת המשימות בין גופי האכיפה שלא בהתחשב ביתרון היחסי של כל גוף, ולאי-ניצולו של היתרון הגלום באכיפה מערכתית ורחבת היקף.
בדוח ה מסכם של הנהלת רמ"י לשנת 2013 שהוגש לכנסת צוין כי בעקבות הנהגת הרפורמה חלו בחטיבה שינויים ובהם הגדרה מחדש של הנפות במרחבי השמירה על פי אמת המידה של שיעור הפלישות הפוטנציאליות בהן.
עוד צוין כי בשנת 2014 יקיימו המפקחים סיורים בנפות על פי תכנית עבודה שיטתית, תוך מתן דגש לאזורים המועדים לפלישות ולהפרות דין.
מתכנית העבודה השיטתית הייתה אמורה להיקבע תכנית עבודה רבעונית ושבועית לכל מפקח בנפות שבאחריותו.
20 ,ראו בעניין זה: מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2015 , בפרק "ניהול נכסים מושכרים-עיריית בת ים -ביקורת מעקב", עמ' 401.
רשות מקרקעיישראל 1753 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מתשובת רמ"י עולה כי בשלהי שנת 2015 היא השלימה את תהליך מיפוי הנפות על פי שיעור העברות הפוטנציאליות שעלולות להתבצע בהן.
הביקורת העלתה כי רמ"י לא הזינה את המידע על העברות המוכרות לה במערכת של מידע גאוגרפי ( gis), ולא ביצעה ניתוח שיטתי של הנתונים על הפלישות ועל עברות אחרות במקרקעין כדי לאפיין את הנפות.
עוד העלתה כי תכנית העבודה של מרחב השמירה מרכז -תל אביב לשנת 2015 היא כל לית, ולא בוצעה על פי מיפוי של הפרות הדין הפוטנציאליות ב נפות.
יוצא שהמפקחים במרחב שמירה זה פועלים על פי סדרי עדיפויות שנ קבעו לפי מידע אישי שלעתים אינו מבוסס דיו על נתונים שאינם מערכתיים, ו ללא תכנית עבודה מפורטת ותקופתית שנקבעה לפי רמת הסיכון לפלישות ולעברות אחרות בנפות שבאחריותם.
על פי נתוני רמ"י, בשנת 2014 מספרם הגדול ביותר של השימושים החורגים במגזר החקלאי היה במרחב ירושלים; מספר הפלישות (ה"טריות", ה"חדשות" וה"ישנות") הגדול ביותר היה במרחבי הדרום והצפון; מספרן הגדול ביותר של עברות הכרייה שלא כדין היה במרחבי ירושלים והדרום; ומספר הפרות החוזים הגדול ביותר היה במרחבי הדרום והמרכז-תל אביב.
מנגד, בתכניות העבודה של מרחבי השמירה של רמ"י לשנת 2015 עיקר מכסת האיתורים של שימושים חורגים במגזר החקלאי הוטלה דווקא על מרחב הצפון; מכסות איתור העברות של כרייה בלתי חוקית נחלקה בין כל המרחבים באופן כמעט שווה; ומכסת איתור העברות של הפרות חוזים הייתה הקטנה ביותר דווקא במרחב מרכז -תל אביב.
מכאן שלא הייתה הלימה בין תכנית העבודה ובין הנתונים על העברות הידועים לרמ"י, ועקב כך היא אינה אפקטיבית.
בתכנית העבודה של מתפ"א נקבע, בין היתר, כי רמ"י והיחידה המבצעית יקיימו סיורים משותפים במסגרת פעילויות שונות בכל רבעון.
למשל, בתכנית העבודה לשנת 2013 נקבע כי בכל רבעון יתקיימו במרחב הדרום16 ימי איתורים משותפים ובמרחב הצפון12 .
ימי איתורים כאלה נמצא כי ב חודשים ינואר -יוני 2013 בוצעו שמונה סיורים משו תפים במרחב הדרום ושישה סיורים משותפים במרחב הצפון בכל רבעון.
כלומר, שני הגופים עמדו רק ב- 50% מהיעדים שקבעה מתפ"א.
חמור מכך, למתפ"א ולרמ"י אין מסמכים המתעדים סיורים משותפים שבוצעו במחצית השנייה של שנת 2013 ובשנת 2014 .
אי-העמידה בתכנית העבודה והיעדר מסמכים בנושא יש בהם כדי ללמד על כשל של מתפ"א כמתכללת נושא האכיפה במקרקעין.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תיאוםפעולות האכיפה בין רמ"י למשטרה .
על פי חוק המקרקעין, המחזיק במקרקעין כדין רשאי להשתמש בכוח במידה סבירה כדי לפנות מהם פולש בתוך שלושים יום מיום הפלישה.
מכאן שמפקחי רמ"י מוסמכים לפעול בעצמם לסילוקו של כל הפולש למקרקעי ישראל בתוך שלושים יום ממועד הפלישה.
על פי חוק מקרקעי ציבור מנהל רמ"י או מנהל המרחב מוסמכים להוציא צו מינהלי לסילוק יד של הפולש בתוך שישה חודשים מ היום שנודע להם על הפלישה, ולא יאוחר משלוש שנים מיום הפלישה עצמה.
אם עבר מועד פינוי הפלישה שנקבע בצו מינהלי, מנהל רמ"י, באישור מנהל החטיבה ובאישור היועץ המשפטי של הרשות המקומית, יורה למפקח לאכוף את הצו בתוך שישים יום מהמועד לפינוי שנקבע בצו.
אם צפויה התנגדות אלימה לביצוע הצווים - על פי חוק מקרקעי ציבור המפקח רשאי לבצע את הפינוי, להש תמש בכוח סביר , ולקבל לשם כך עזרה מתאימה מהמשטרה.
הדבר אף נקבע בהחלטת הממשלה על הקמת מתפ"א , שבה צוין כי שוטרי מתפ"א ילוו את מפקחי הגופים המשתתפים בביצוע של פעולות אכיפה.
יוצא שלמהירות התגובה על פלישה או על בנייה בלתי חוקית ול מהירות הוצאת צווי פינוי או הפסקת הבנייה או הריסה יש חשיבות ניכרת באשר היא מרתיעה, אפקטיבית ויכולה לייתר הליכים משפטיים ממושכים ויקרים המתבצעים כאשר הפלישה היא "ישנה"21.
מנגד, אי-ביצוע של צווים מינהליים ושיפוטיים יש ב ו כדי לפגוע במידה ניכרת בהליך האכיפה כולו.
אי-מתן סיוע משטרתי בכפר קאסם משרד מבקר המדינה בדק אירוע מתמשך שבמסגרתו לא נענתה המשטרה לבקשות של רמ"י לסייע במימוש צווים משפטיים ומינהליים לסילוק יד של מפרי חוקי המקרקעין בע יר כפר קאסם: 1.
בנובמבר 2001 ובאפריל 2004 אושרו שתי תכנית מתאר מקומית לעיר כפר קאסם ובהן חלוקה ל - 2,378 מגרשיםלבנייה למגורים , לרבות בבנייה רוויה .
לפי שתי התכני ות אפשר לבנות במקום כ- 11,700 יחידות דיור בסך הכול, ולכן יש בהן משום פתרון לביקושי הדיור בעיר לטווח הארוך ואף משום פתרון לסוגיית מצוקת הדיור בה, בייחוד בקרב הזוגות הצעירים.
על פי נתוני רמ"י, בין ינואר 2012 לפברואר 2015 בוצעו יותר מ-40 פלישות למקרקעי ישראל בכפר קאסם במגרשים שהותוו בתכניות דלעיל.
הפלישות התגלו בסיורים של מפקחי רמ"י לקראת שיווק המגרשים לתושבי העיר.
המפקחים מצאו כי הפולשים הם תושבי העיר שהחלו בבניית בתים במגרשים ללא היתר.
במסגרת צעדי האכיפה רמ"י הוציאה נגד הפולשים צווים לסילוק יד.
חלק מדיירי הבתים שהוגדרו כפולשים פנו לערכאות משפטיות ב בקשה לביטול הצווים שהוצאו נגדם , אך טענותיהם נדחו בכל הערכאות, והצווים לסילוק יד שהוציאו מפקחי רמ"י נותרו בעינם.
ביולי 2014 פסק כבוד השופט רובינשטיין בבית המשפט העליון22 בעניין זה כי "תהא לנגד עינינו תכלית צווי הפינוי - שמירה על קרקעות ציבור בפני פולשים - ולאו מילתא .
21 פלישה "ישנה" היא הסגת גבול שבוצעה לפני יותר משנה.
אם בוצעה פלישה מסוג זה, הפינוי שלא מרצון מתבצע בהליך תביעה משפטית לסילוק יד ופינוי באמצעות הוצאה לפועל, בהתאם לפסיקת בית המשפט.
22 רע"א 4088/14 סנא בדיר ואח' נ' רשות מקרקעי ישראל .
רשות מקרקעיישראל 1755 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 זוטרתא היא.
בית משפט זה רואה בתפקידו להגן על קרקעות הציבור ועל חלוקתם השוויונית, תוך תמיכה באכיפה כנגד העושים בהם כבתוך שלהם וגוזלים את הציבור.
על רקע זה יש ל ראות גם את המקרה שלפנינו.
המבקשים אינם בעלי זכויות במקרקעין , מיום הוצאת צו הפינוי, ]רשות מקרקעי ישראל[ ופלשו אליהם שלא כדין.
על הרשות להחיש עד כמה שניתן את ביצועו, וזאת לשם הגשמת האינטרס הציבורי בפינוי מהיר של פולשים ממקרקעי ציבור, וכן כדי למנוע הישנותם של מקרים מעין אלה, בהם מנצלים פולשים את הזמן כדי לקבוע עובדות בשטח".
לצורך אכיפת הצווים לסילוק יד בכפר קאסם נדרש סיוע משטרתי.
התברר שהמשטרה לא נענתה לבקשות לסייע באכיפה, והנושא עלה בדיונים אחדים של מתפ"א בשנים 2015 -2013 , אולם ללא תוצאות מעשיות.
למשל, בדיון ביוני 2014 העלה נציג רמ"י את עניין אי-מתן הסיוע המשטרתי לטיפול בפלישות בכפר קאסם, ובהמשך לדבריו גם נציג פרקליטות המדינה העלה את סוגיית אי -מימוש הצווים ואת העובדה שמסתמנת "מגמה מדאיגה" במשטרה שאינה עולה בקנה אחד עם החלטות של בתי המשפט.
בישיבת מתפ"א באוגוסט 2014 אמר נציג המשרד לביטחון הפנים בעניין כפר קאסם כי מדובר בתקדים מסוכן של אי-קיום החלטות בית המשפט בידי המשטרה.
במצגת לסיכום שנת העבודה של החטיבה ממרץ 2014 אף נקבע כי "בכפר קאסם התופעה חרגה מעל לכל פרופורציה וקרוב ל-20 .
"]בידי המשטרה[ צווים לא נסתייעו מתשובת רמ"י לביקורת עולה כי גם ניסיונות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ושל המשנה לפרקליט המדינה להשפיע על המשטרה לתת את הסיוע המבוקש לא צלחו.
בתחילת שנת 2015 אף הוקמה ועדה בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ובהשתתפות גורמי פרקליטות בכירים ונציג בכיר של המשטרה, אך גם זו לא הביאה לכך שהמשטרה תסייע לרמ"י באכיפת הצווים.
בחודשים נובמבר 2014 - פברואר 2015 פנומפקח של רמ"י ומנהל מרחב השמירה מרכז-תל אביב (להלן - מנהל המרחב ברמ"י) פעמים אחדות לתחנת המשטרה קדמה ולמפקד מרחב השרון במשטרת ישראל (להלן - מפקד המרחב במשטרה) בבקשה לקבל סיוע משטרתי באכיפת הצווים לסילוק יד של הפולשים בכפר קאסם.
במכתביו למפקד המרחב במשטרה מינואר ופברואר 2015 צייןמנהל המרחב ברמ"י כי המועד ל אכיפת הצווים עומד לפוג, וכי עשרות צווים נוספים לא נאכפו בכפר קאסם עקב אי-קבלת סיוע של המשטר ה, והדבר תרם ל קיומן של פלישות חדשות שהיו נמנעות לו מומשו הצווים הקודמים.
הועלה שמכתב ים אלה לא זכו לתגובה של מפקד המרחב במשטרה.
בנובמבר 2014 כתב מפקד מחוז המרכז של המשטרה למפכ"ל כי רמ"י הוציאה במועדים שונים 18 ,צווים מינהליים להריסת מבנים בכפר קאסם לרבות שני בתי מגורים מאוכלסים ו-12 שבבנייה.
תוקפם של צווים אלה כבר פג ולא ניתן ליישמם ללא החלטת בית משפט.
פרקליטות המדינה מבקשת להאריך את תוקפם, ובכוונת המחוז "לאשר את ביצועם של כל הצווים" בשלבים, אף על פי שלפי הערכת מודיעין יש חשש להפרות סדר בהיקף גדול עקב כך.
מפקד המחוז אף צירף למכתבו את עקרונות התכנית המבצעית לאכיפת הצווים.
בפועל, הצווים לא מומשו בימים שלאחר כתיבת המכתב.
אולם באמצע דצמבר 2014 כתב מפקד מחוז המרכז של המשטרה ללשכת המפכ"ל כי אין הוא ממליץ לפי שעה לאשר את אכיפת צו ההריסה מתוך תפיסה שיש למצות את 1756 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
ההידברות עם הפולשים ולמצוא פתרון המסדיר את הנושא מול הרשות המקומית ורמ"י באותו יום אישר המפכ"ל המלצה זו.
בינואר 2015 קיים היועץ המשפטי לממשלה דיון בנושא המאבק בבנייה הבלתי חוקית והגדיר אותו כיעד אסטרטגי אשר על כל רשויות המדינה להוביל על מנת לשמור על שלטון החוק.
בדיון הובאה פסיקתו של כבוד השופט רובינשטיין דלעיל בעניין כפר קאסם.
בפברואר 2015 כתב ראש ענף מודיעין של מחוז המרכז במשטרה ללשכת המפכ"ל כי חלק מצווי ההריסה שהוציאה בשעתו רמ"י כבר נאכפו באמצעות הריסה עצמית של הפולשים, לאחר הידברות של נציגי המשטרה עם נציגי העירייה.
אשר לצווים האחרים, אם הם ייאכפו צפויות הפרות סדר קשות ביותר וממושכות, וכן צפויה פגיעה במסכת הקשרים החיובית שנוצרה בין המשטרה לעירייה.
בהתייחס לחוות דעת זו כתב מפ קד מחוז מרכז ללשכת המפכ"ל בשתי הזדמנויות כי הוא ממליץ שלא לבצע את צווי ההריסה במועד שנקבע לכך.
לא נמצא כי המפכ"ל אישר את המלצותיו בשתי הפעמים האמורות.
בפברואר 2015 פנהגם מנהל החטיבה לשמירה על הקרקע ברמ"י למפקד מחוז המרכז במשטרה במכתב ובו ציין כי ב עוד כשבוע יפוג תוקפם של שני צווים לסילוק יד שהוצאו לשני פולשים בכפר קאסם, כי פניות קודמות למפקד המרחב במשטרה כלל לא נענו, וכי לנוכח דחיפות העניין יש לפעול ללא דיחוי.
עוד כתב כי עמידה נחרצת על אכיפת צווים מסייעת לרמ"י ל התמודד עם הפלישות הרבות שנוספו מאז הפסיקה המשטרה לסייע באכיפתם, יותר משנתיים קודם לכן.
מפקד המחוז במשטרה השיב למנהל החטיבה ברמ"י כי אכיפתם של צווי הריסה במגזר הערבי מחייבת שיקול דעת ואיזון בין האינטרס הציבורי של אכיפת החוק ובין החשש לשלום הציבור וביטחונו, וזאת על פי הערכות מצב ומודיעין עדכניים, והם טעונים אישור של מפכ"ל המשטרה.
רמ"י הוסיפה בתשובתה כי מעולם לא קיימה המשטרה דיון עם גורמי האכיפה בנושא הצווים בכפר קאסם; כי המשטרה אינה לומדת בזמן אמת על מהות הצווים; וכי החלטות המשטרה שלא לאכוף את הצווים התקבלו ערב המועד האחרון למימושם.
בעקבות כך "פורעי חוק משתלטים על אדמות ציבור ואנשים ישרים המחכים להקצאת מקרקעין באופן חוקי נותרים ללא מגרשים לשיווק".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ההחלטות של מרחב השרון בנוגע לאי-אכיפת הצווים במועדים שנקבעו לכך התקבלו ללא התייעצות עם גורמים משפטיים, לרבות פרקליטות המדי נה, וללא שיתוף של גורמי הפיקוח הרלוונטיים, לרבות רמ"י.
הדבר מע ורר ספק אם ההחלטה על אי -הסיוע התקבלה על סמך הערכה מקיפה, ולא ניתן לוודא שהחלטת המשטרה היא אכן ההחלטה המיטבית המאזנת בין האינטרס הציבורי של אכיפת החוק ובין החשש לשלום הציבור ולביטחונו.
רשות מקרקעיישראל 1757 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כפועל יוצא מסירובה בפועל של המשטרה לסייע ביישום הצווים שאושרו בערכאות משפטיות , לרבות בבית המשפט העליון , לא פונו הפולשים מהמגרשים ונבצר מ רמ"י לשווקם לתושבי העיר כפר קאסם בתנאים שוויוניים.
יודגש שלא זו בלבד שאי -אכיפת הצווים גורמת לפגיעה בתושבי העיר עצמה, אשר מתקשים להיחלץ ממצוקת הדיור בעיר, אלא שהדבר מעודד פלישות נוספות.
ואכן, על פי נתוני רמ"י, מינואר 2015 ועד ספטמבר 2015 אירעועוד 12 פלישות למקרקעי ישראל בכפר קאסם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בדפוס פעולה זהה של הפולשים - תפיסת מקרקעין בסמוך למועד שיווקם - מצופה כי המשטרה תפעל ביתר נחישות למיגור ה"שיטה" מבעוד מועד ותיתן לזאת עדיפות גבוהה.
בהתאם לכך היה על משטרת ישראל להיערך לביצוע המשימות שהוטלו עליה מכוח החוק, מכוח פסקי דין ומכוח החל טות ממשלה.
עליה לפעול לביצוע המשימות ב"חלונות הזמן" המתאימים, כדי שלא יושמו לאל מאמציהם הרבים של גופי הפיקוח ושל פרקליטות המדינה, וכדי לאפשר את אכיפת פסקי הדין של בית המשפט העליון.
כמו כן, הן המשטרה והן רמ"י יכלו לפעול באופן פרטני נגד הפולשים למקרקעין עצמם, שכן לפי הוראות חוק מקרקעי ציבור ניתן להטיל עליהם קנס ואף עונש מאסר כל עוד הם מחזיקים במקרקעין שלא בהתאם לצו שהוצא נגדם.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשטרת ישראל על שאינה מסייעת במימוש של צווים והחלטות שיפוטיות חלוטות.
על המשטרה, כזרוע אכיפה המייצגת את ש לטון החוק, לפעול בהתאם להחלטות אלה, ויפה שעה אחת קודם.
ליקויים בטיפול בתביעות בגין עברות על דיני המקרקעין .
לפני שנת 2013 , השנה שבה יושמה הרפורמה ברמ"י, האחריות לטיפול בהגשת כתבי תביעה בגין עברות על דיני המקרקעין הייתה מוטלת על היועצים המשפטיים בשש הלשכות המשפטיות במחוזות של ממ"י דאז.
בדוח הקודם בדק משרד מבקר המדינה את אופן הטיפול בהגשת כתבי התביעה והעלה ליקויים חמורים בתפקודן של הלשכות המשפטיות המחוזיות, לרבות ליקויים בשליחת מכתבי התראה, בהעברת תיקים לטיפולם של תובעים חיצוניים, בארגון המידע ובמעקב א חר מצב התיקים שהועברו ל תובעים החיצוניים.
הליקויים גרמו לכך שמאות תיקים לא הגיעו לידי כתב תביעה.
אי לכך משרד מבקר המדינה העיר לרמ"י כבר בשנת 2009 ( במסגרתהדוח הקודם) כי הוא "רואה בחומרה את התפקוד הלקוי של הלשכה המשפטית של ממ"י בטיפולה בתיקים שהועברו אליה.
ע ל הלשכה המשפטית לערוך בדק בית בסדרי עבודתה ולהגביר את הפיקוח והמעקב על עורכי הדין החיצוניים המועסקים על ידה".
בעקבותהנהגת הרפורמה והקמת החטיבה שודרג מערך התביעה במרחבי השמירה על הקרקע של רמ"י : למטה החטיבה ולכל אחד מארבעת מרחבי השמירה מונו יועצים משפטיים ש הוטלה עליהם האחריות לטיפול המשפטי בעברות המקרקעין בכל מרחב 1758 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שמירה, לרבות טיפול בהוצאת צווים לפינוי פולשים וליווי משפטי של הליכי הפינוי ושל התביעות, מתן ייעוץ משפטי שוטף לממונה על כל מרחב שמירה והעברת תיקים משפטיים לטיפולם של תובעים חיצוניים.
המדובר ב עורכי דין חיצוניים שנבחרו במכרז של רמ"י והוסמכו בידי היועץ המשפטי לממשלה, המגישים בשמה לבית המשפט כתבי תביעה בגין עברות על חוק המקרקעין (להלן - תובעים חיצוניים).
כל אלה נועדו לקצר באופן ניכר את פרקי הזמן הנדרשים להגשת תביעות ולש יפור המעקב אחר תיקי התביעה .
בשנת 2014 רמ"י אף קבעה כי בליבת העשייה של החטיבה נמצאת האחריות "על כלל התיקים המשפטיים המטופלים שמספרם נאמד באלפים".
את המדיניות וסדרי העדיפויות בנושא הטיפול בתביעות משפטיות בתחום השמירה על הקרקע קובעים היועץ המשפטי של רמ"י, מנהל החטיבה לשמירה על הקרקע ופרקליטות המדינה, והיועץ המשפטי לממשלה קובע אם לאשרם.
לכל מרחב יש סדר עדיפויות משלו לטיפול בתיקים המשפטיים ובד בבד יש נושאים הנקבעים כיעדי תביעה ארציים.
משרד מבקר המדינה חזר ובדק בשנת 2015 אתאופן הטיפול בהגשת כתבי התביעה נגד מפרי דיני המקרקעין.
הבדיקה נעשתה ב מרחב השמירה המרכז -תל אביב, והיא העלתה כדלקמן: א.
במרחב השמירה מרכז -תל אביב מיוחסת חשיבות מרובה להגשת תביעות בשני נושאים: תביעות הנוגעות לאתרים אשר פינוי פולשים מהם וטיפול בהפרות דין שנעשו באתרים אלה מאפשר שיווק של אלפי דירות מתוכננות, וכן תביעות בגין שימושים חורגים במגזר החקלאי.
במישור הארצי מיוחסת חשיבות לתביעות להחזר הוצאות שמקורן בהריסה ופינוי של פולשים.
כמו כן המדיניות הכללית היא כי כל הפרת דין במקרקעין המאותרת בידי המפקחים ומועברת ליועץ משפטי מחייבת טיפול משפטי.
כפי שיפורט בהמשך, הביקורת העלתה כי במרחב השמירה מרכז-תל אביב אכן הוגשו תביעות נגד פולשים במתחמים המוצעים לשיווק, אך הטיפול המשפטי במרחב זה לוקה בחסר בכל הנוגע לתביעות בגין שימושים חורגים במגזר החקלאי, בגין השבת עלויות הריסה ופינוי, ובייחוד בנוגע לטיפול המשפטי בכל ממצאי המפקחים.
על פי נוהל של רמ"י בנושא פ עולות משפטיות, הגשת תביעות משפטיות נועדה להבטיח את זכויותיה של רמ"י על המקרקעין שבניהולה ו להרתיע את הפוגעים בהן.
לשם הגשת כתב תביעה לבית המשפט, על מפקח להכין תיק נתונים על כל עברה שחשף ולהגישו ליועץ המשפטי של המרחב.
היועץ המשפטי בוחן את המסמכים ושולח לחשוד בביצוע ה עברה מכתב התראה בדרישה שיסלק את ידו מהמקרקעין וישיב את המצב לקדמותו בתוך פרק זמן מוגדר.
אם בתום פרק הזמן שנקבע נמצא כי החשוד לא ביצע את הנדרש, על היועץ המשפטי המרחבי להעביר את התיק לפרקליטות המדינה או לאחד התובעים החיצוניים.
רשות מקרקעיישראל 1759 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי משנת 2010 מחוזות המרכז ותל -אביב, אשר בעקבות הנהגת הרפורמה מוגדרים כמרחב השמירה מרכז -תל אביב ברמ"י, התקשרו לצורך הגשת תביעות משפטיות עם שלושה תובעים חיצוניים בלבד.
הדבר גרם להיווצרות עומס בלתי סביר על התובעים ול"צוואר בקבוק" בפעולות האכיפה.
לדוגמה, בשנת 2013 מרחבהשמירה המרכז - תל אביב העביר לטיפולם של התובעים החיצונים רק 21 תיקים, ובאוגוסט 2015 ( שמונה תיקים 38% ) מאלה עדיין נמצאו בסטטוס של "לפני תביעה", אף שהם נמסרו לתובעים החיצוניים יותר משנה לפני כן.
רק בשנת 2015 פרסמה רמ"י מכרז חדש כדי לגייס תובעים חיצוניים נוספים.
ביולי 2015 זכו במכרז שבעה תובעים חיצוניים שיסייעו לטפל בתביעות של מרחב השמירה המרכז -תל אביב, במקום שלושה שכיהנו בתפקיד לפני כן.
הליך האכיפה של דיני מקרקעין מסתיים ב אכיפת הצווים השיפוטיים והמינהליים , קרי - בשלב ההוצאה לפועל.
גם את השלב הזה מבצע קבלן חיצוני.
בביקורת עלה כי בשנים 2015 -2003 הצטברו במרחב השמירה המרכז-תל אביב כ-170 .
תיקים שהיו אמורים לעבור לביצוע הליך של הוצאה לפועל אף על פי כן, משנת 2014 לא התקשר מרחב שמירה זה עם קבלן הוצאה לפועל, והדבר הביא להקפאת ההליכים.
רק ביולי 2015 נבחר קבלן הוצאה לפועל לעבוד במרחב השמירה של המרכז -תל אביב, אך במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 .
, הוא עדיין לא החל בעבודתו ד.
על פי תכנית העבודה לשנת 2015 ,שפרסמה מתפ"א, הוטל על רמ"י לפתוח תיקים להוציא צווים ולהגיש תביעות משפטיות בתוך פרק זמן קצר ביותר; כמו כן, על פי תכנית העבודה שקבעה מתפ"א למרחב המרכז -תל אביב הוטל עליו לאתר פסקי דין ישנים שלא נעשה דבר בעניינם, לבצע הליך של הוצאה לפועל כדי לממשם, ולנהל הליכים למניעת ביזיון בית המשפט במקרים המתאימים.