HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בפעולות שנעשות בנושא זה, ועל הגורמים המטפלים בכך ובהם המשטרה לפעול באופן נמרץ נגד הפצת אלכוהול מזויף הן בהיבט הנוגע לבריאות הציבור והן בהיבט הכלכלי הנוגע גם להגנה על קניין רוחני.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
בשנת 2009 החליטה הממשלה להפעילתכנית לאומית לצמצום הצריכה המופרזת של אלכוהול ולצמצום נזקיו.
חלק מהיעדים שנקבעו בתכנית הלאומית לא היו מדידים ולפיכך לא היה אפשר לבחון אם אכן הושגו.
מתוצאות מחקר הערכה המלַוֶוה של התכנית עולה שאי-אפשר להכריע אם אכן התכנית השפיעה על הרגלי שתיית אלכוהול ועל הנזקים הנובעים ממנה.
יתרה מזו, דווקא בקרב קבוצות נוער שהוגדרו כאוכלוסיות בסיכון נמצא כי פעילויות התכנית היו פחות יעילות ואף חלה עלייה בהיקפי שתיית האלכוהול שלהם.
משנת 2010 פעלו המשטרה ומשרדי הממשלה בנושא המאבק בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת, בין היתר נעשו פעולות הסברה ופעולות אכיפה ובכללן שפיכת אלכוהול.
עם זאת, נוכח המציאות המשתנה, יש לעדכן את יעדי התכנית הלאומית ולהתאימם למצב כיום.
על הרשות והמשטרה לתת את הדעת להתפתחות תחומים חדשים בכל הנוגע למכירה ואספקה של אלכוהול לבני נוער הנעשית באמצעות האינטרנט וכן למעבר של אירועי שתיית האלכוהול של קטינים מהמרחב הציבורי למרחב הפרטי ולגבש דרכים נוספות להתמודדות עם התופעה.
התכנית הלאומית סימנה את הצריכה הלא אחראית של אלכוהול כבעיה לאומית המחייבת הקצאת משאבים, הגברת מודעות ועידוד שיח מחקרי וציבורי בנושא.
יש לשמר את המאבק בנגע האלכוהול כמשימה לאומית ולקדם שיתוף פעולה מלא של כל הגורמים שיש ביכולתם לתרום למאבק זה.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מערכת בתי המשפט של ישראל כוללת, בין היתר, את בית המשפט העליון, את בתי המשפט המחוזיים ואת בתי משפט השלום.
לבתי המשפט ניתנו סמכויות שפיטה בעניינים פליליים, אזרחיים ומינהליים (להלן - בתי המשפט או מערכת בתי המשפט)2 .
בתי המשפט מאורגנים בשישה מחוזות, ובראש כל מחוז עומד מנהל (להלן - מנהל המחוז).
הנהלת בתי המשפט ובראשה מנהל בתי המשפט מרכזת את הפעילות המינהלית של מערכת בתי המשפט, תומכת בדרג השיפוטי ומסייעת לו בנושאים מינהליים ומנחה מבחינה המקצועית את הדרג המינהלי שבבתי המשפט ברחבי הארץ .
בהב"ה פועלות יחידות שמטפלות במגוון התחומים הרלוונטיים במערכת בתי המשפט, ובכלל זה יחידות של מזכירות, בינוי, כוח אדם, תקציבים, ביטחון, לשכה משפטית וביקורת פנים 3.
חטיבת תפעול ומזכירויות בהב"ה עוסקת בריכוז הפעולות של יחידות בתי המשפט ובתיאומן , מבחינה ניהולית, מקצועית ולוגיסטית בתחומים שונים.
בהם: התחום הפלילי, תחום הנוער, תחום התעבורה ובמ"ש עמ"ק, התחום האזרחי ותחום המשפחה.
חטיבת תפעול ומזכירויות ממנה מנהל לכל תחום הפועל כלפי מזכירויות בתי המשפט העוסקים בתחומים אלה.
כך לדוגמה, כלפי בית משפט לנוער פועל מנהל תחום פלילי ונוער וכלפי בתי המשפט לעניינים מקומיים - מנהל תחום תעבורה ועניינים מקומיים (להלן - מנהל התחום).
בתי משפט עמ"ק בישראל דנים בעניינים הקשורים לתחום השלטון המקומי.
הסדר השפיטה הייחודי בעניינים מקומיים החל עוד בתקופת המנדט הבריטי.
מערכת בתי המשפט העירוניים דאז הוקמה מכוח פקודת בתי המשפט העירוניים, 1928, ושיקפה תפיסה שיפוטית שלפיה דיון בסכסוכים בעלי אופי מקומי צריך להתקיים בטריבונל עירוני שבו מכהנים גם אישי ציבור שאינם בהכרח שופטים, בנפרד ממערכת השיפוט הרגילה.
בתי משפט עמ"ק הוקמו מכוח חוק בתי המשפט שביטל את פקודת בתי המשפט העירוניים ואת בתי המשפט העירוניים.
החוק קובע, כי שר המשפטים רשאי להוציא צו להקמת בתי משפט לעניינים מקומיים ולקבוע את מקום מושבו ואת אזור השיפוט שלו.
כמו כן הוא רשאי להסמיך בית משפט שלום לשבת כבית משפט עמ"ק.
החוק מוסיף וקובע, כי דין בית משפט עמ"ק הוא כדין בית משפט שלום ודין שופט בבית משפט עמ"ק כדין שופט בבית משפט שלום לכל דבר ועניין.
על פי חוק בתי המשפט, סמכותם העניינית של בתי המשפט עמ"ק היא לדון בעברות לפי פקודת העיריות, פקודת המועצות המקומיות וחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, וכן לפי תקנות, צווים וחוקי עזר שנקבעו על פיהם ובעברות לפי החיקו קים המנויים בתוספת השלישית4, לרבות תקנות, צווים וחוקי עזר שעל פיהם.
בתי המשפט עמ"ק דנים בעיקר בנושאי תכנון ובנייה (ועדה מקומית לתכנון ובנייה), חניה, מבנים מסוכנים, רישוי עסקים ורוכלות.
בשנת 1983 פרסם שר המשפטים אתצו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים - הקמה והסמכה), התשמ"ג-1983 .
הצו קבע את מקום מושבם של בתי המשפט עמ"ק, את אזורי השיפוט שלהם ואת דרכי פעולתם.
בין השנים 1983 -2005 תוקן הצו מפעם לפעם ונוספו .
2 חוק יסוד השפיטה סעיף1 ; חוק בתי המשפט, תשמ"ד-1984 .
3 הרשות השופטת במדינת ישראל- דין וחשבון לשנת 2013 לפי חוק חופש המידע התשנ"ח- 1998, עמ' 40 .
4 התוספת השלישית לחוק בתי המשפט כוללת רשימה של41 .
חוקים, תקנות, צווים ופקודות 1146 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לבתי המשפט עמ"ק אזורי שיפוט נוספים.
הצו קבע אתאזור שיפוטם של בתי המשפט עמ"ק בתחומן של הרשויות המקומיות שפורטו לצדן.
חוק בתי המשפט והצו קובעים שלושה סוגי הסדרים המסמיכים את בתי המשפט לדון בעניינים מקומיים5 : הראשון- צו להקמת בתי המשפט עמ"ק, ולפיו הוקמו 15 בתי משפט עמ"ק (בבאר שבע, בבני ברק, בבת ים, בגבעתיים, בחדרה, בחולון, בחיפה, בירושלים, בכרמיאל, בנתניה, בפתח תקוה, בקרית ביאליק, בראשון לציון, ברחובות ובתל אביב).
ההסדר השני נכלל גם הוא בצו, ולפיו הוסמכו שלושה בתי משפט שלום בכפר סבא, בהרצליה, ובתל אביב6 ,לכהן כבתי משפט לענ יינים מקומיים .
ההסדר השלישי תקף ביישובים שאינם מוזכרים בצו, ובהם מוסמכים בתי משפט שלום לדון בתיקי עמ"ק כבכל תיק פלילי אחר.
בחודשים מאי-אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה אתסדרי המינהל של בתי המשפט עמ"ק, את זיקת בתי המשפט ועובדיהם לרשויות המקומיות, את האבטחה של בתי המשפט עמ"ק ונושאים כספיים הקשורים בהפעלתם.
הביקורת נעשתה בכמה מזכירויות של בתי משפט עמ"ק (ירושלים, תל אביב, חיפה, קריית ביאליק, חדרה, הרצליה, כפר סבא, רמת גן, גבעתיים ומעלה אדומים) במטה וביחידות שונות בהנהלת בתי המשפט.
בדיקות השלמה נעשו בעיריות ירושלים, תל אביב וחיפה, במרכז השלטון המקומי, בצה"ל ובמשרד הפנים .
בעבר פרסם מבקר המדינה דוחות בנושא בתי המשפט לעניינים מקומיים בשנים 1984 ,1986 ו-19947.
משרד מבקר המדינה שלח שאלונים ל-18 בתי המשפט לעניינים מקומיים ולכל בתי משפט השלום.
השאלונים כוללים שאלות בנושאים מגוונים ובהם: ניהול מזכירויות בתי המשפט, עלויות תפעול וגבייה, אבטחת בתי המשפט, שימוש במערכות מידע ממוחשבות ועוד.
משרד מבקר המדינה קיבל תשובות לכל השאלונים שנשלחו.
בתי משפט עמ"ק - רקע .
מתכונת ההעסקה של בתי המשפט עמ"ק היא ייחודית במערכת בתי המשפט.
הרשויות המקומיות הן המעסיקות המשלמות את שכרם של עובדי המזכירויות והמזכ יר הראשי.
השופטים והקלדניות בבתי משפט עמ"ק מועסקים על ידי הב"ה.
5 ברישומים של חטיבת תפעול ומזכירויות בהנהלת בתי המשפט רשומים שלושה בתי משפט באזור יהודה ושומרון.
6 בית משפט השלום בתל אביב מוסמך לשבת כבית משפט עמ"ק ותחוםהשיפוט שנקבע לו הוא של רמת גן.
7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 35 (1984 ,) דוח שנתי37 (1986) ודוח שנתי 44 (1994.
) משרד המשפטים 1147 .
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנת1994 העירה מבקרת המדינה דאז, כי גבולות האחריות והסמכות שבין הב"ה ובין הרשויות המקומיות בתחום עבודת המזכירויות של בתי המשפט עמ"ק לא הוגדרו הלכה למעשה והצביעה על היעדר אחידות בסדרי המינהל וההפעלה של בתי המשפט עמ"ק8 .
בעקבות ממצאי הדוח מינה שר המשפטים ביולי 1994 ועדה ציבורית בראשות שופט בית המשפט העליון (דאז) פרופ' יצחק זמיר.
בספטמבר 1995 הגישה הוועדה את מסקנותיה והמלצותיה "לרפורמה הנדרשת במערך הארגוני של בתי המשפט לעניינים מקומיים וכיצד לתקן את כל הליקויים שחשפה מבקרת המדינה בדוח שלה בנושא זה".
לצד היתרונות הגלומים בהפעלתם של בתי משפט עמ"ק שמנה הדוח ובהם: התמחות בחוקים בעלי אופי מקומי, הבטחת טיפול מהיר ויעיל, ביזור סמכויות שלטון ושיפור השירות לאזרח, הצביע הדוח גם על הבעיות הנובעות מחלוקת הסמכות והאחריות בין המערכת השיפוטית ובין הרשות המקומית.
הדוח ציין כי "בית משפט לעניינים מקומיים מעורר בעיות מיוחדות.
הנובעות מעצם השתייכות של בית המשפט לשתי מערכות מנהליות: המערכת השיפוטית מזה, והרשות המקומית מזה".
הדוח הצביע על כך שהכפילות באחריות לתפקוד בתי המשפט עמ"ק באמצעות שתי המערכות יוצרת מתח בלתי נמנע ומעוררת בעיות בחלוקת האחריות בין שתיהן, וזאת - כאשר הרשות השופטת חייבת להקפיד על עצמאות מוחלטת כלפי הרשות המבצעת והרשות המקומית בכלל זה.
עם זאת, הוועדה סברה כי אין לבטל את בתי המשפט עמ"ק ולמזגם עם מערכת השפיטה הכללית, וכי המערך הארגוני של בתי המשפט, ובמיוחד הקשר עם הרשות המקומית יוצר בעיות של תפקוד ותדמית, וכי יש לפעול לפתרונן ולא לשנות באופן בסיסי את המערך המערך [ הארגוני הקיים.
הועדה הציעה מספר הצעות "לשיפור המצב במסגרת המבנה הקיים", וזאת לצד ה]הארגונימשך פעילותם של בתי המשפט במתכונתם הקיימת, ובהם ייחוד האחריות בתחום המינהלי לרשויות המקומיות מחד, וייחוד האחריות בתחום המקצועי להב"ה מאידך, ולאפשר לשתי המערכות להתמודד עם המתח המובנה בהפעלת בתי המשפט.
שינוי מהותי החל רק בשנת2005 לאחר שהוגשהעתירה לבית המשפט העליון נגד מעמדו ודרך פעולתו של בית המשפט עמ"ק בירושלים בבג"ץ קארשי9 .
באותה עת ישב בית המשפט עמ"ק בבניין העירייה , והיא מימנה את שכרם של השופטים והקלדניות בבית המשפט.
בעתירה נטען בין היתר, כי אופן הפעלתו של בית המשפט אינו מתיישב עם עקרון הפרדת הרשויות.
במסגרת ההליכים בבג"ץ קארשי הציגה המדינה את "הסכמתה למסקנות ועדת זמיר, לפיה אין לשנות באופן בסיסי את התשתית הארגונית של בתי המשפט לעניינים מקומיים כפי פעילותם כיום, ואין במערך הקיים כדי לפגוע בטוהר ההליך השיפוטי, יש לדעתה מקום לשינויים מסוימים שעניינם בשיפור היבט "מראית פני הצדק" בערכאות שיפוט אלה".
בתשובתה לעתירה הוצגה העמדה שביטול מעמדם הנפרד של בתי המשפט עמ"ק ומיזוגם במערכת בתי המשפט אינו רצוי, שכן היתרונות הגלומים בהפעלת מערכת נפרדת זו תוך הבטחת עצמאות השיפוט במסגרתה, גוברים על החסרונות הקיימים בהפרדה.
עמדת המדינה בבג"ץ קארשי תמכה בביצוע שינויים בבתי המשפט עמ"ק לשם שיפור "מראית פני הצדק" בבתי המשפט.
בהם: העברת בתי המשפט מבניין העירייה וממבנים אחרים שבהם מצויים משרדי התביעה העירונית; הסמכתם של בעלי תפקידים בהב"ה לתפקיד קובלים משמעתיים על עובדי בתי משפט עמ"ק המועסקים על ידי הרשויות המקומיות; איסור העסקת עובדי בתי המשפט בו-זמנית גם ביחידות א חרות של הרשות .
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 44 (1994 ), חוק בתי המשפט סעיף58.
9 בג"ץ8194/05 'קארשי נ' עיריית ירושלים ואח(פורסם במאגר ממוחשב, 26.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המקומית וכפיפותם המקצועית של העובדים להנחיות מקצועיות של המזכיר הראשי של בית משפט השלום שאליו מסונף בית המשפט עמ"ק; ההשתתפות התקציבית של העירייה במימון פעילות בהמ"ש תיעשה בדרך של העברה כספית באמצעות משרד הפנים ולא ישירות להב"ה.
בשלב ראשון הותיר בית המשפט את העתירה תלויה ועומדת כדי לאפשר את ביצוע השינויים שהציעה המדינה, תוך בחינת השתלשלות העניינים באמצעות הודעות משלימות שהגישו הצדדים לבית המשפט עד מתן פסק הדין.
בהודעת המדינה לבית המשפט מ-16.
08 מסרה המדינה כי רוב במ"ש עמ"ק עומדים בתנאי הרפורמה או ברובה.
על בסיס הודעה זו קיבל בית המשפט באפריל 2010 את עמדת המדינה ודחה את העתירה תוך שהוא מציין, כי "הרפורמה המתבצעת בתחום בתי המשפט לעניינים מקומיים.
השיגה הישגים חשובים", וכי העתירה קיבלה מענה מלא.
בקשר לעניינים שטרם נפתרו ציין בית המשפט, כי "מדובר בתהליך מתמשך האורך זמן, ויש לאפשר לרשויות המדינה להתקדם ביישום מלא של הרפורמה עד להגשמתה המלאה".
09 יזמה הנהלת בתי המשפט מפגש בהשתתפותם של מנהל הב"ה, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, מנכ"לי הרשויות המקומיות, היועצים המשפטיים של הרשויות המקומיות ומנהלי יחידות בתי המשפט עמ"ק (להלן - מפגש עם המנכ"לים).
מטרת המפגש הייתה לקבוע מדיניות ולשתף גורמים ברשויות המקומיות בשינויים המתהווים לאור מסקנות דוח ועדת זמיר ועמדת המדינה בבג"ץ קארשי, כדי לזכות בשיתוף פעולה מצדם ולרתום אותם לשינויים המתהווים לצורך קבלת האחריות המקצועית של הב"ה על בתי המשפט עמ"ק וההפרדה בין הרשות השופטת לרשות המבצעת.
בעקבות המפגש עם המנכ"לים שלח מנהל בתי המשפט דאז למשתתפים סיכום של עיקרי הדברים שעלו בו וביניהם דוח ועדת זמיר, צווי ההקמה ובג"ץ קארשי (להלן - מסמך סיכום מפגש עם המנכ"לים).
הוא הוסיף כי "הנהלת בתי המשפט רואה בנושאים שעלו ביום זה, כקביעת מדיניותה לתחום בתי המשפט לעניינים מקומיים".
יצוין כי במהלך השנים נידונו שלושה מודלים עיקריים לפעילותם של במ"ש עמ"ק.
המודל הראשון הקיים עד היום בהתאם לצו, ולפיו פעילות במ"ש עמ"ק כפופה לשתי מערכות - לרשות המקומית ולרשות השופטת.
המודל השני עוסק בהשארת המודל הנוכחי תוך ביסוס סדרי המינהל העקריים בחקיקה.
המודל השלישי תומך בביטול צווי ההקמה של בתי משפט עמ"ק ובהטמעתם בבתי משפט השלום.
בשנת 2015 עדיין נותרו פערים בנוגע לאופן הפעלת מערכת בת י המשפט עמ"ק למול אותם עקרונות שנקבעו בדוח ועדת זמיר , בג"ץ קארשי ובמסמך סיכום המפגש עם המנכ"לים.
האחריות המקצועית של הב"ה למזכירויות בתי משפט עמ"ק .
דוח ועדת זמיר ניתח היבטים בעבודתן של מזכירויות בתי משפט עמ"ק לרבות עניין הכפיפות המינהלית והמקצועית, והמליץ כי בעניינים "מקצועיים" יהיו עובדי המזכירות כפופים אך ורק לשופטים המכהנים בבית המשפט ולהב"ה.
במסמך סיכום המפגש עם המנכ"לים, נקבע, בין היתר, כי "בכל העניינים המקצועיים, עובדי מזכירויות בתי המשפט לעניינים מקומיים, כפופים משרד המשפטים 1149 .
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בצורה מוחלטת ובלעדית להנהלת בתי המשפט.
הניהול המקצועי של בתי המשפט לעניינים מקומיים מתבצע בחטיבת תפעול ומזכירויות בהנהלת בתי המשפט, חרף היותם עובדי עירייה".
דוח ועדת זמיר קבע, כי יש צורך בהדרכה ובהכוונה מרוכזת ואחידה של כל מזכירויות בתי משפט עמ"ק והמליץ על מינוי ממונה מרכזי (רפרנט) לנושא בהב"ה.
בין היתר יקבע הממונה נוהלי עבודה אחידים; ייעץ וינחה את המזכירויות; יהיה אחראי לקיום הדרכות והשתלמויות לעובדי המזכירויות ויקיים פיקוח, מעקב ובקרה על תפקודם המקצועי של בתי משפט עמ"ק.
בשנת 2009 הגדירה הב"ה את התפקיד של מנהל התחום, הכולל את תחומי האחריות האלה: (א) איסוף נתונים וסיוע בהתוויית מדיניות בתחום עמ"ק; (ב) קביעת יעדים ומעקב אחר ביצועם; (ג) תכנון, בקרה והנחיה של עבודת היחידות וסיוע להן בפתרון בעיות; (ד) הדרכת העובדים ומעקב אחר הטמעת נוהלי עבודה; (ה) קישור ותיאום בין עובדי המזכירויות ובין גורמים אחרים בתוך הב"ה; (ו) מתן מענה לפניות של עובדי המזכירויות; (ז) ביקור ביחידות בתי המשפט שבאחריותו, ומתן פתרון לבעיות שבתחומי אחריותו10 .
בספטמבר2009 מונה לראשונה בהב"ה מנהל תחום והוא שימש בתפקיד עד יוני2014 (להלן - מנהל התחום לשעבר), ולאחר מכן, מונה מנהל תחום חדש.
במסמך סיכום המפגש עם המנכ"לים הבהירה הב"ה לרשויות את כפיפותם המקצועית של עובדי המזכירויות למנהל התחום.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים הנוגעים לאופן מימוש האחריות המקצועית של הב"ה על מזכירויות בתי המשפט עמ"ק ולהלן הממצאים: .
נוהלי עבודה אחידים בבתי המשפט עמ"ק .
כבר בשנת 1994 הצביע מבקר המדינה על אחריותה של הב"ה להגדיר את גבולות האחריות והסמכות שבינה ובין הרשויות המקומיות בנושא עבודת המזכירויות של במ"ש עמ"ק.
זאת כדי לגבש נוהלי עבודה מחייבים שייתנו מענה לבעיות ייחודיות למזכירות במ"ש עמ"ק, ולהסיר חשש למעורבות של הרשות המקומית בעבודתה.
המלצות ברוח זו עלו גם בדוח ועדת זמיר.
מחלקת נהלים בחטיבת תפעול ומזכירויות מרכזת את כתיבת נוהלי העבודה של הב"ה בתיאום עם הגורמים המקצועיים המעורבים בתהליך, ובהם צוותי עבודה המורכבים ממומחים לתחום שבו עוסק הנוהל (ראו להלן).
לאחר עריכת הנוהל ותיקופו הוא מתווסף או מתעדכן במאגר נהלים מקוון של הב"ה המכיל את כל נוהלי העבודה של הארגון, ומופץ במקביל לכל הגורמים הרלוונטיים שהנוהל נוגע לעבודתם.
נוהלי העבודה המקצועיים שקבעה הב"ה והחילה על במ"ש עמ"ק נחלקים לשני סוגים עיקריים: הסוג הראשון כולל נהלים ייחודיים לבמ"ש עמ"ק ולתיקי עמ"ק (להלן - נהלים ייעודיים).
הבולט שבהם הוא נוהל "הסדרת ממשקי העבודה המקצועיים בין בתי המשפט לעניינים מקומיים ומערכת בתי המשפט" מס' 03/23 , מיום1.
12 (להלן- נוהל ממשקי עבודה) שתכליתו ליצור אחידות בתהליכי העבודה במזכירויות במ "ש עמ"ק השונים ושיתוף פעולה מקצועי בין מזכירויות במ"ש עמ"ק למנהלי המחוזות בהב"ה.
הסוג השני כולל "נוהלי רוחב" שהם נוהלי עבודה של הב"ה החלים על כלל המזכירויות לעניינים פליליים של בתי .
10 תיאור משרה: "מנהל תחום (תעבורה ועניינים מקומיים)" מס' 80009588.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשפט שהוחלו גם על מזכירויות במ"ש עמ"ק בהיותם בתי משפט שדנים בעניינים פליליים (להלן - נוהלי רוחב).
בכתב המינוי של מנהל התחום נקבע שבאחריותו להנחות ולהדריך את עבודת המזכירויות בבתי משפט עמ"ק, ואולם נוהל ממשקי עבודה שדן, בין היתר, בדרכי הפצת הנהלים, קובע כי נוהלי עבודה מקצועיים יועברו למזכירויות על ידי מנהל המחוז.
משרד מבקר המדינה העלה, כי בפועל קיבלו מזכירויות בתי משפט עמ"ק את נוהלי העבודה מגורמים שונים בלא שהדבר נעשה בתיאום עם חטיבת תפעול ומזכירויות או בראייה כוללת - לעתים הופצו הנהלים על ידי מנהל התחום, לעתים על ידי מנהלי המחוזות לפי שיקול דעתם , לעתים על ידי מזכירות בית משפט השלום שבו נמצאת גם מזכירות במ"ש עמ"ק ולעתים נשלחו אותם נהלים בכמה ערוצים - דבר שהביא למקבץ נהלים לא אחיד במזכירויות בתי המשפט (ראו להלן).
בתשובותיה של הב"ה למשרד מבקר המדינה מינואר ומפברואר 2016 (להלן- תשובת הב"ה) נכתב כי היא אינה רואה סתירה בין הוראות נוהל ממשקי עבודה ובין כתב המינוי של מנהל התחום, ואין היא רואה פגם בכך שהנהלים מגיעים לבמ"ש עמ"ק במגוון דרכים.
על הבעייתיות שבהפצה זו ניתן ללמוד ממקרה שאירע בבמ"ש עמ"ק בירושלים .
במרץ 2012 עם כניסתו לתוקף של נוהל ממשקי עבודה, ביקש הממונה על במ"ש עמ"ק ירושלים ממנהל התחום לשעבר להעביר אליו "את כל הנהלים הרלוונטיים" לבית משפט עמ"ק.
מנהל התחום לשעבר השיב, כי נהלים והוראות עבודה נשלחים אליו באופן שוטף על ידי מנהל המחוז.
לבסוף פנה המזכיר למנהל המחוז באותה בקשה כדי שיוכל "לעבוד באופן ]כיוון ש[ .
מסודר אין ברשותי נהלים מהשנים האחרונות".
מנהל המחוז השיב, כי בשנים האחרונות העביר למזכיר גם נהלים שלא נוגעים או נוגעים חלקית לבית משפט עמ"ק.
כעבור מספר ימים העביר מנהל המחוז למזכיר מקבץ אלקטרוני של יותר מ- 50 הנחיות, נהלים והוראות עבודהשלדעתו לבמ"ש עמ"ק "יש ]בהם[ .
"עניין, קשר, צורך ואולם משרד מבקר המדינה העלה, כי בפועל רבים מהנהלים וההוראות שהעביר לא נמצאו במזכירויות האחרות של במ"ש עמ"ק.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפצה לא אחידה של נוהלי העבודה שאינה מנוהלת בידי גורם מטה מוסמך אחד המנהל מאגר מחייב של נהלים, עלולה להביא לידי פערי מידע, חוסר אחידות וסתירות פנימיות שימנעו קיום סדרי עבודה אחידים בפעילות המזכירויות.
המצב הקיים אף עשוי להביא לידי עמימות בשאלה מי הגורם המנחה והאחראי בהב"ה לעבודת המזכירויות.
סדרי מינהל תקין מחייבים כי בכל מזכירויות בתי משפט עמ"ק יימצאו כל הנהלים ובהם גם הנהלים המעודכנים שהפיצה הב"ה בנוגע להוראות המחייבות אותם.
כמו כן קובע נוהל ממשקי עבודה, כי על מזכיר במ"ש עמ"ק לתייק את נוהלי העבודה המעודכנים בקלסר ייעודי שיהיה נגיש לכלל העובדים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי להב"ה אין רשימת נהלים המחייבים את מזכירויות בתי המשפט עמ"ק.
בדיקה בתשע מזכירויות של בתי משפט העלתה שאין אחידות בין המזכירויות בנוגע להימצאותם של נוהלי העבודה, ובאף אחת מהן לא נמצאו כל הנהלים המחייבים שהפיצה משרד המשפטים 1151 .
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הב"ה.
(1) בשלוש מזכירויות של בתי המשפט שנבדקו נמצאו שישהנהלים ייעודיים, בשתיים נמצאו חמישה, בשלושה בתי משפט שניים ובבית משפט אחד נמצא רק נוהל אחד.
כך למשל נמצא נוהל בדבר התחייבות להימנע מעברה בתיקי עמ"ק רק בארבעה מבתי המשפט שנבדקו.
(2) בבדיקה בתשע מזכירויות של בתי משפט עמ"ק נספרו29 נוהלי רוחב.
ואולם באף אחד מהם לא נמצאו כל 29 נוהלי הרוחב.
בבית משפט אחד נמצאו רק ארבעה נוהלי רוחב (כ-14% ).
כך למשל, נמצאו הנהלים בדבר בקשות לשינוי מועד דיון ובקשות לדחיית דיון בשל קיום דיון אחר בבית משפט רק בארבעה מתשעת בתי המשפט שנבדקו.
הנהלים בנוגע להפקת צווי הבאה11 ולטיפול בתיק שיש לעובד בית המשפט זיקה אליו נמצאו רק בשלושה בתי משפט עמ"ק.
חמישה נהלים אחרים של הב"ה נמצאו רק בבית משפט עמ"ק אחד.
בבית משפט עמ"ק ירושלים נמצאו 15 נהלים שלא נמצאו באף אחד מבמ"ש עמ"ק האחרים שנבדקו.
נמצא כי חלק מהנהלים עודכנו כמה פעמים במהלך השנים, ואולם הנהלים המעודכנים והמחייבים נמצאו רק בחלק מתשעת בתי המשפט עמ"ק שנבדקו.
כך לדוגמה, המהדורה הרביעית של נוהל בדבר טיפול בגזרי דין בתיקי עניינים מקומיים שעונשם קנס שניתן להמירו בימי מאסר - נמצאה רק בארבעה במ"ש עמ"ק שנבדקו.
למרות שבכמה מקרים הועלה במזכירויו ת של במ"ש עמ"ק הצורך בקביעת מקבץ אחיד, מסודר ומחייב של נוהלי העבודה למזכירויות, הועלה בבדיקה של תשעת בתי המשפט, שבאף אחת מהמזכירויות שלהם לא נמצאו בקלסרים ואף לא במערכת הממוחשבת כל נוהלי העבודה המעודכנים והרלוונטיים לבמ"ש עמ"ק כ נדרש בנוהל ממשקי עבודה .
במזכירויות האמורות הנהלים אינם מאורגנים באופן סדור (לפי נושא ומהדורה עדכנית) ואינם נגישים לכלל העובדים.
חלק מהנהלים הודפסו, וחלק נותרו במערכת הממוחשבת כקבצים אלקטרוניים שהתקבלו מגורמים שונים.
יצוין כי בשנת 2012 במועד הכניסה לתוקף של נוהל ממשקי עבודה שתכליתו לאחד את הנהלים וסדרי העבודה של המזכירויות של במ"ש עמ"ק, הב"ה לא יזמה "יישור קו" של הנהלים הרלוונטיים לעבודת המזכירויות שיבטיח כי החל במועד זה יהיה ברשות המזכירויות מאגר אחיד של נהלים והנחיות.
הב"ה מנהלת מאגר נהלים מקוון הפתוח לעיו נן של כל מזכירויות מערכת בתי המשפט.
מאגר זה מעודכן באופן שוטף , והוא כולל את הנוסחים המחייבים.
ואולם, משרד מבקר המדינה מצא, כי לרוב מזכירויות בתי משפט עמ"ק אין גישה למאגר זה.
11 צו אותו מוציא בית המשפט למי שהוזמן להעיד ולא התייצב, או נצטווה להמציא מסמך ולא המציאו.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת הב"ה נכתב, כי לא קיימת אחידות בין בתי המשפט עמ"ק השונים כך שגם אם נכתב נוהל הוא אינו מתאים בהכרח לכל בתי המשפט עמ"ק.
לבמ"ש עמ"ק אין נגישות למאגר הנהלים הממוחשב מאחר שאינם כפופים להב"ה.
משכך, מופצים הנהלים לכל עובדי המזכירויות במ"ש עמ"ק, ואין באפשרותה של הב"ה לבדוק את אופן שמירת הנהלים בכל אחת מהמזכירויות.
הב"ה הוסיפה כי "בימים אלו קיימת תכנית עבודה במסגרתה פועלת הנהלת בתי המשפט לקבץ את נהלי העבודה".
מציאות שבה הטיפול בנושא הנהלים לא הובל ולא נוהל על ידי גורם מטה מתאם שבין תפקידיו להנחות, לפקח, לבקר ולהטמיע את הנהלים, עשויה להסביר את החסרים וחוסר האחידות שעלו בעניין זה בבתי המשפט עמ"ק.
הן הב"ה והן רוב מזכירי בתי משפט עמ"ק אינם מוודאים ש כל נ והלי הרוחב והנהלים הייעודיים העדכניים הרלבנטיים עומדים לרשות עובדי המזכירויות של בתי המשפט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הב"ה להסמיך גורם מקצועי אחד שיהיה אמון על הטיפול בנושא.
על מזכירי במ"ש עמ"ק לוודא כ י כל נ והלי העבודה העדכניים הרלבנטיים לעבודת המזכירויות יעמדו לרשות ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עבודה מבוססת נהלים המשותפים לכל המזכירויות היא שלב הכרחי ליצירת אחידות, ולפיכך ראוי ש הב"ה תשלים במהרה גם את ההכנה של מאגר אחיד שיכלול נהלים, הנחיות והוראות מקצועיות ומעודכנות שקובעת הב"ה שיאפשרו התמצאות מהירה ונגישות גבוהה ל מלוא ה מידע המעודכן.
מזכירויות בתי משפט עמ"ק נדרשות להקפיד על שמירת הנהלים המחייבים כנדרש, משום שהיעדרם פוגע ביכולת של עובדי המזכירויות להכיר את ההוראות והנהלים וביכולתן לנהוג לפיהם.
מענה מקצועי, הדרכות והכשרות מקצועיות .
כאמור המליץ דוח ועדת זמיר כי בין יתר תפקידיו של מנהל התחום הוא יהיה אחראי על מתן מענה לפניות עובדי המזכירויות ולקיום הדרכות עובדים.
גם בהגדרת התפקיד של מנהל התחום נכללו בין היתר התפקידים של מתן מענה לפניות עובדי המזכירויות והדרכת עובדים.
מענה מקצועי נוהל ממשקי עבודה מגדיר חלק מתחומי האחריות המקצועית של הב"ה לעובדי הרשויות המקומית שבמזכירויות ב תי משפט עמ"ק, ובנושא המענה המקצועי הוא קובע אחריות כפולה הן של מנהלי המחוזות והן של מנהל התחום.
הנוהל קובע, בין היתר, את האחריות של מנהל המחוז לזמן לישיבה אחת לרבעון את מזכירי במ"ש עמ"ק הפועלים במחוז שלו שתכליתה לקבוע שיתוף פעולה עמם, למסור עדכונים ולתאם ציפיות.
יש לתעד כל מפגש בפרוטוקול לשם הפצתו למשתתפים ולמעקב אחר הביצוע.
בנוסף על כך - נוהל ממשקי עבודה קובע, כי אם נדרש המזכיר של במ"ש עמ"ק לברר סוגיה משפטית בנושא עבודת המזכירות, הוא יפנה אותה למחלקה המשפטית של הב"ה באמצעות מנהל המחוז או מנהל התחום.
כמו כן נקבע בנוהל כי אם נדרש המזכיר לשאלות הנוגעות משרד המשפטים 1153 .
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לעבודה המקצועית של המזכירות בעת טיפול בתיקים, הוא יפנה למנהל המחוז או למנהל התחום.
כמו כן הבהירה הב"ה לרשויות המקומיות את כפיפותם המקצועית של עובדי מזכירויות במ"ש עמ"ק למנהל התחום בחטיבת תפעול ומזכירויות בהב"ה והורתה להן לקיים עמו שיתוף פעולה מלא.
הב"ה קבעה, כי "עובדי המזכירות יפנו שאלות מקצועיות לחטיבת תפעול ומזכירויות בהנהלת בתי המשפט ולא ליועצים המשפטיים בעיריות או לשופטים"12.
נמצא כי על אף שתיאור התפקיד של מנהל התחום מציג אותו כגורם המוסמך להנחיה מקצועית - בפועל הטילה הב"ה את האחריות להנחיה מקצועית על כמה גורמים - מנהל התחום, מנהל המחוז הרלוונטי והלשכה המשפטית של הב"ה.
בתשובת הב"ה נכתב, כי אין להב"ה תהליך המאפשר לאכוף את הטמעת הנהלים וכי חוסר אחידות והיעדר ניהול אחד מוגדר מקשה על תהליך ההנחיה המקצועית של מזכירויות בתי המשפט עמ"ק.
הב"ה הוסיפה כי "הבעיה אינה במנגנון של הב"ה, כי אם .
לא מעטים ]להנהלת בתי המשפט[ בעובדה שלא ברורה כפיפות מזכירויות עמ"ק המקרים בהם הב"ה מנחה.
אולם המזכירות מקבלת הנחיות מגורמים אחרים ברשות".
לדעת משרד מבקר המדינה קביעותיהם של ועדת זמיר ובג"ץ קארשי אינן מותיר ספק בדבר כפיפותן המקצועית של המזכירויות בבתי משפט עמ"ק להב"ה.
יוער כי חלק מאחריותה של הב"ה הוא לוודא כי כפיפות זו מוטמעת בקרב הרשויות המקומיות, ולכן עליה בשלב הראשון למנות גורם אחד שמטפל במזכירויות שיתרום לכך שהמענה המקצועי שיינתן למזכירויות יהיה אחיד ושלם.
הועלה, כי חלוקת התפקידים בין הגורמים השונים בנושא ההנחיה המקצועית של מזכירויות במ"ש עמ"ק אינה מעוגנת באופן ברור וממצה במסמך רשמי הגלוי לכל מזכירויות במ"ש עמ"ק.
כך למשל, מעגן נוהל ממשקי עבודה אחריות למתן מענה לשאלות מקצועיות של מזכירים, גם על מנהלי המחוזות וגם על מנהל התחום, ולא נקבעה בו חלוקת האחריות ביניהם.
מן התשובות לשאלונים עולה, כי חלק ממזכירי בתי משפט עמ"ק נוהגים להתייעץ בנושאים מקצועיים עם גורמים שאינם מנהל התחום או מנהל המחוז כנדרש בנוהל ממשקי עבודה, וביניהם גם גורמים בייעוץ המשפטי של הרשות המקומית או גורמים בתביעה העירונית, שהם בעלי דין בהליכים בבמ"ש עמ"ק.
וזאת - בניגוד לנדרש בנוהל ממשקי עבודה ולעקרון הפרדת הרשויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מזכירויות בתי משפט עמ"ק לפעול בהתאם להוראות של נוהל ממשקי עבודה.