HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד הוסיף כי הוא אינו אחראי להקמת מוקדי ייעוץ של בריאות הנפש במוקדי קליטה ואינו אחראי לפעולות מניעה ואיתור בקרב קבוצות חיילים עולים המשתחררים על רקע נפשי; לדעתו הדבר באחריותו הבלעדית של משרד הבריאות.
הוא הוסיף כי משרד הבריאות העביר לסוכנות היהודית וקרן מיראז' (לפיתוח התיישבות, עסקים ויוזמות בנגב) אלף ש"ח לטיפול בנושא זה.
לדעתו הוא גם אינו 500 תקציב ייעודי על סך של אמור להפעיל קווים חמים ותמיכה ברשת האינטרנט - אלה אמורים להיות מופעלים כחלק מהמערך הלאומי של התוכנית הלאומית.
משרד הקליטה הוסיף כי הוא סבור שעל הצוותים הבין-משרדיים שגובשו כחלק מהתוכנית הלאומית לקיים דיון משותף בנושא אובדנות בקרב עולים ולקבוע את חלוקת האחריות בין כלל המשרדים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בכוונתו להעמיק את הפעילות הנוגעת למניעת אובדנות בקרב קבוצות העולים אל מול משרד הקליטה.
במסגרת זו ייבחנו גם המלצות תת-הוועדה של המועצה למניעת אובדנות בתחום.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הקליטה בשיתוף משרד הבריאות יפעלו לגיבוש תכניות למתן מענה לאוכלוסיות בסיכון גבוה בקרב העולים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי383 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |בניית מערך הרצף טיפולי בדרך כלל אנשים בסיכון אובדני אינם נוטים לשתף פעולה עם גורמים בסביבתם ואינם לוקחים אחריות פעילה לשמירה על בריאותם.
לכן יש חשיבות רבה לכך שההעברה בין הגורמים השונים (חברים, משפחה, רופאים ראשוניים, עובדי חינוך ורווחה) לאבחון במערכת בריאות הנפש תיעשה תוך שיתוף פעולה אקטיבי לשמירה על הרצף הטיפולי.
להלן תרשים כללי לרצף טיפולי כפי שעולה מהתוכנית הלאומית למניעת אובדנות: רצף טיפולי כללי: 18 תרשים בפיילוט של התוכנית למניעת אובדנות הוצעו דוגמאות של מערכים לרצפי טיפול בין גורמים שעליהם אחראים משרד הבריאות, משרד החינוך ומשרד הרווחה: רצף טיפולי בזקנים ועולים; רצף טיפולי בילדים ובני נוער בחינוך הפורמלי; רצף טיפולי במערכות חוץ בית ספריות (תנועות נוער, מתנ"סים וקהילה); ורצף טיפולי במקרה של אדם שניסה להתאבד בעבר.
בסיכום מהלך הפיילוט נקבע כי התיאום בין הגופים השונים בכל הרמות הוא תנאי הכרחי להצלחת התוכנית.
בהמשך לכך, אחת מדרכי הפעולה ליישום התוכנית שנקבעו בהחלטת הממשלה היא נקיטת פעולות להבטחת הפניה לטיפול, רצף טיפולי ומעקב, לרבות הנגשה לשונית ותרבותית.
על פי התוכנית הלאומית על היחידה למניעת התאבדויות הוטל לבנות מערכת לשמירה על רצף טיפולי - כולל בין גורמים מקצועיים שונים - ולהבטחת זמינות לאבחון ולטיפול נפשי וכן לערוך בקרה על תפקודה (להלן - מערך רצף טיפולי).
נמצא שהיחידה למניעת התאבדויות לא גיבשה, בשיתוף עם המשרדים והרשויות, נוהל רצף טיפול גנרי או ספציפי לאף אחת מהאוכלוסיות בסיכון לאובדנות; היא גם לא ניתחה בשיתוף המשרדים השותפים את החוליות החלשות, המונעות הבטחת רצף טיפולי לאוכלוסיות שונות, 384 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ולא הציעה פתרונות לבעיות חוזרות במצב זה.
יתרה מכך, צירוף רשויות מקומיות לתוכנית הלאומית הוא פלטפורמה מובנית לשיתופי פעולה בין המשרדים השותפים בתוכנית על שלל השירותים שהם מספקים ברשויות - ההיקף המצומצם של צירוף רשויות מקומיות משפיע אף הוא על היכולת להבטיח רצף טיפולי לאוכלוסיות השונות.
בנסיבות אלה, קיים סיכוי רב שאדם שאותר על ידי גורם אחד כבעל סיכון לאובדנות לא יקבל את הטיפול שלו הוא זקוק, בשל חוסר ברצף טיפולי בין הגורמים.
להלן דוגמה שעלתה בביקורת למצב סיכון הנובע מחוסר ברצף טיפולי: טיפול המשטרה באדם המאיים להתאבד והמשך הטיפול של גורמי המקצוע: 2015 שלוש ישיבות של המועצה הלאומית למניעת אובדנות שהתקיימו בשנת עסקו בשאלת תפקידו של סייר משטרה בטיפול באדם המאיים או מנסה להתאבד.
המשטרה הציגה בפני המועצה את הנוהל שלה בנושא טיפול הסייר באדם המאיים להתאבד.
היא אף הציגה את הדילמה העומדת בפני הסייר, שטרם גובתה בנוהל לגבי המשך הטיפול באדם שניסה להתאבד, לפיה אין לשוטר סמכות להורות על בדיקת אותו אדם וגם אין לידו רופא שרשאי להורות על בדיקה; מהצד האחר אם ישחרר את האדם הדבר עלול להביא בהמשך לסיכון חייו.
המשטרה הוסיפה וציינה כי ביקשה ממשרד הבריאות להנחות אותה מי האחראי לטיפול באותו אדם שאליו יש להפנותו.
נכון למועד סיום הביקורת משרד הבריאות (באמצעות היחידה למניעת התאבדויות) טרם קבע עם המשרדים השותפים נוהל המסדיר את הליך הטיפול באדם שניסה להתאבד.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי חוזר מינהל הרפואה בנושא "נסיונות התאבדות- התערבות, טיפול, שמירה מיוחדת ודיווח בבית חולים כללי/פסיכיאטרי" (להלן- הוא 2017 חוזר רפואה) דן בהליך הטיפול לאחר ניסיון אובדני.
עוד ציין כי בשנת החל בבניית מודל להפעלת שירותי חירום נפשיים בשיתוף מגן דוד אדום אשר ייתן מענה למצב שבו המשטרה מגיעה לאירוע של ניסיון התאבדות, ובמסגרתו ייקבע הקשר מול גורמי המקצוע - הפסיכיאטר המחוזי ואגפי הרווחה ברשות המקומית.
הוא הוסיף וציין כי החלו הכשרות בתחום אך הן הופסקו עקב סוגיות תקציביות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי385 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | הואיל והחוזר האמור הינו נוהל העוסק בשחרור מטופל לאחר ניסיון אובדני מבתי חולים, מומלץ כי משרד הבריאות יקבע נוהל משותף ומורחב ביחד , המשטרה ומשרד הרווחה אשר יפרט את הפעולות 52עם מגן דוד אדום שיש לנקוט בכלל המקרים של אדם המאיים או מנסה להתאבד.
על פי התוכנית הלאומית למניעת רצף טיפולי של תלמידים בסיכון לאובדנות: אובדנות, תלמיד שאותר חשש לסיכון אובדני לגביו יופנה להערכה ראשונית של מסוכנות אובדנית.
ערב גיבוש התוכנית הלאומית הופנו כל התלמידים שבסיכון לגורמי בריאות הנפש.
בתוכנית הלאומית נקבע כי על הפסיכולוגים החינוכיים בשפ"ח לקבל את האחריות להערכת המסוכנות ולביצוע אבחון ראשוני של ילדים ובני נוער בסיכון אובדני.
ככל שנדרש, הפסיכולוג בשפ"ח יפנה תלמיד שנמצא שקיים לגביו חשש בסבירות גבוהה להתאבדות לבריאות הנפש.
משרד החינוך נדרש להכשיר את הפסיכולוגים החינוכיים לביצוע משימות האבחון והטיפול החדשות שנקבעו להם על פי התוכנית.
אגף פסיכולוגיה בשפ"י, בתיאום משרד הבריאות, גיבש נוהל המגדיר את תפקיד השפ"ח בתוכנית הלאומית למניעת התאבדות (להלן - נוהל השפ"ח).
הנוהל שהופץ קבע קריטריונים לקבלת ילד לטיפול בשפ"ח או לחלופין 2015 למנהלי השפ"ח ביולי הפנייתו לשירותי בריאות הנפש.
הנוהל גם מתווה מודל עבודה לשפ"ח וכן קובע מקרים שבהם יטפל הפסיכולוג החינוכי בילדים בסיכון, לצד מקרים שבהם עליו .
על פי הנדרש, המשרד הכשיר את 53להפנותם לטיפול במסגרת בריאות הנפש הפסיכולוגים בשפ"ח לבצע הערכת סיכון ראשונית וכן לטפל בתלמידים שנמצאו במצוקה נפשית או בחשש מועט לאובדנות, שעל פי הקריטריונים בנוהל אינם מצריכים הפניה לבריאות הנפש.
אף ששלב הטיפול של השפ"ח הוסדר בנוהל, נמצא שהממשק בינו לבין משרד הבריאות לא נכלל במסגרת ההסדרה.
כתוצאה מכך נפגע הרצף הטיפולי בתלמידים שהעביר השפ"ח לטיפול גורמי בריאות הנפש ולא הוסדר ההיזון החוזר מבריאות הנפש לשפ"ח.
ממשק זה הכרחי על מנת להבטיח את האפקטיביות של הטיפול בבני נוער שאובחנו כנזקקים לטיפול, הן על ידי גורמי בריאות והן על ידי גורמי רווחה.
747 ' ראו בדוח זה פרק "היבטים ברפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות הנפש" עמ 52 בין התנאים: הילד אינו בעל כוונה מיידית להתאבדות או תוכנית לבצע מעשה אובדני; והילד לא 53 .
ביצע מעשה אובדני בעבר 386 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה הקושי הרב הנובע מהחוליות החסרות באשר להבטחת הרצף הטיפולי בתלמידים בסיכון אובדני עולה גם מתשובות מנהלי השפ"ח לשאלון שהפנה אליהם צוות הביקורת, בנוגע לבעיות העיקריות בהתמודדות עם אובדנות של תלמידים.
מנהלי השפ"ח ציינו קשיים שמשמעותם רצף שבור של טיפול במי שזוהה כבעל מסוכנות פירוט הבעיות העיקריות בהתמודדות עם אובדנות 19 לאובדנות.
להלן בתרשים כעולה מהשאלון שהופנה למנהלי השפ"ח: בעיות עיקריות בהתמודדות עם אובדנות לפי מנהלי השפ"ח: 19 תרשים על פי נתונים שהתקבלו מתשובות לשאלון למנהלי השפ"ח ועובדו על ידי משרד מבקר המדינה.
מראה כי מנהלי השפ"ח סבורים שבסיס הקושי בהתמודדות 19 תרשים עם האובדנות נעוץ בהיעדרם של מרכיבים בסיסיים להבטחת הרצף הטיפולי: היעדר זמינות של עורף טיפולי (גורמי בריאות הנפש 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי387 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | בקהילה) וקשר לקוי מולם, אי-ודאות תקציבית, אי-בהירות בנוגע לאחריות של כל גורם והיעדר נוהל שיסדיר את שיתוף הפעולה ביניהם והכשרה לקויה.
- להקים פורום מקצועי 2015 תצוין לחיוב יוזמה של מחוז חיפה משנת ובו נציגי משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד הרווחה וקופות החולים שבמחוז לטיפול באובדנות ומניעתה, במטרה לגשר על הפערים הנובעים מחוסר ההסדרה ברמה הארצית וליצור שותפות ורצף טיפולי.
בנוגע לתהליכים שיש להסדיר ציינו מנהלי השפ"ח בין השאר את הנקודות האלה: 1 .
יש שיתופי פעולה ברשות, אבל צריך להסדיר את שיתופי הפעולה ברמה ארצית, בין היתר באמצעות הסדרת נהלים.
יש צורך ליצור ממשקי עבודה בין משרד החינוך למשרד הבריאות ולחזק את הממשק עם לשכות הרווחה, וכן לגבש נוהל מערכתי שמגדיר את התפקידים של כל אחד מהגורמים המטפלים בבני הנוער, כדי להבטיח רצף טיפולי ומעקב אחר הטיפול בהם.
ראוי שמשרד החינוך ומשרד הבריאות יציגו בפני הפורומים הבין- משרדיים - הצוות הבין-משרדי והמועצה הלאומית, את העמדות של מנהלי השפ"ח, שהם הגורם המקצועי המנהל את תהליך האבחון, האיתור והטיפול בבני נוער המצויים בסיכון אובדני.
עמדות אלו מבטאות קושי ממשי של השפ"ח לתת מענה ממשי לאוכלוסייה הרגישה של התלמידים בסיכון.
הגדלת מעורבות השפ"ח במניעת התאבדויות היא בין ההישגים הבולטים של התוכנית הלאומית במתן מענה לאוכלוסיית התלמידים שבסיכון אובדני.
על המשרדים השותפים לתוכנית, לצד משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד הרווחה, לאפשר את יישום נוהל השפ"ח בתוכנית למניעת אובדנות לשם הבטחת הרצף הטיפולי בתלמידים שבסיכון אובדני.
כמו כן עליהם לנתח את החסמים המונעים את הסדרת השלבים לקיום רצף טיפולי שנוטלים בו חלק גם גורמי בריאות הנפש וגם העובדים הסוציאליים.
פתרון אפשרי הוא בדומה לזה שנקט מחוז חיפה - הקמה של פורומים מקצועיים אשר יאחדו את כלל הגורמים 388 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה המטפלים בבני נוער על מנת ליצור גוף שיבטיח את הירתמות כל הגורמים לעקרונות ולתהליכים משותפים בהתמודדות עם אובדנות של ילדים ובני נוער.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי נושא של הקמת פורומים מחוזיים בכל הארץ ייבחן בשיתוף עם אנשי השטח של התוכנית הלאומית ואנשי המשרדים השותפים ויטופל בהתאם לצרכים ולדרכי העבודה במחוזות השונים.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הוא שותף לצורך להבטחת הרצף הטיפולי ולצורך להסדיר את הקשרים בין מסגרות החינוך לגופי הבריאות.
עוד ציין משרד החינוך בתשובתו כי מעורבות השפ"חים חיונית להצלחת התוכנית ולשיתופי הפעולה עם קופות החולים.
הטמעת התוכנית ברשויות המקומיות כאמור, על פי החלטת הממשלה, ההתמודדות עם ההתאבדויות צריכה להיעשות במהלך משותף של משרדי הממשלה והרשויות המקומיות, בהובלת משרד הבריאות.
ההחלטה משקפת את האסטרטגיה הבסיסית של התוכנית הלאומית, שיש למקדה באוכלוסיות ששיעור ההתאבדות בקרבן הוא גבוה בהרבה מהשיעור הממוצע בקרב כלל האוכלוסייה.
ההתמקדות פירושה יישום האסטרטגיות המרכזיות של התוכנית, כגון: הכשרת "שומרי סף"; הכשרת צוותים מקצועיים; נגישות הסברתית; ונגישות לאבחון וטיפול מתאים של בריאות הנפש.
עוד נקבע בתוכנית הלאומית כי כניסה ליישוב (להלן גם - רשות) והפעלת התוכנית בו תיערך באופן מדורג ומסודר.
התהליך יכלול מיפוי נתונים של היישוב; אפיון משותף של צורכי היישוב ומתן מענה להם; הקמת ועדת היגוי יישובית; ובניית תוכנית עבודה משותפת.
השנה הראשונה תהיה שנת היערכות ובשנה השנייה יוחל ביישום.
על פי מתווה הפריסה של עיכוב בהטמעת התוכנית הלאומית ברשויות המקומיות: התוכנית הלאומית, צריך היה להטמיע אותה בכל הרשויות המקומיות במשך כשש ; להתחיל במספר רשויות קטן יותר אך עם היקף אוכלוסייה 2018 עד2013-שנים, מ ) 2015 - 2013( משמעותי; ובכל אחת משלוש השנים הראשונות להפעלת התוכנית התוכנית אמורה 2018-2016 ; בשנים 54 יישובים 21 -נקבע כי התוכנית תופעל ב להיטמע בכל היישובים בארץ.
ערים, מועצות אזוריות ומועצות מקומיות.
54 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי389 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | רשויות מקומיות 71-בפועל, עד מועד סיום הביקורת התוכנית פועלת ב ממספר הרשויות בארץ) ונותנת מענה לכ- 28%- רשויות (כ 255 מתוך מוצגים מספר המתאבדים ומספר 4 .
בלוח55 מאוכלוסיית המדינה 44% :ניסיונות ההתאבדות על פי רשויות מקומיות מספר ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות ברשויות המקומיות: 4 לוח על פי נתונים שנאספו ע"י משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עולה כי ברשויות המקומיות שבהן הופעלה התוכנית ירד מספר 4 מלוח ), ואילו ברשויות 13%- (בכ 2012 ביחס לשנת 2017 ההתאבדויות בשנת ); באשר 7%-המקומיות שבהן התוכנית לא הופעלה מספרן עלה (בכ למספר ניסיונות ההתאבדות - ברשויות המקומיות שבהן הופעלה , ואילו ברשויות שבהן לא הופעלה 7%-התוכנית עלה שיעורם בכ .
23%-התוכנית עלה שיעורם בכ נתונים אלה מצביעים, לכאורה, על השפעת התוכנית הלאומית על צמצום תופעת ההתאבדויות ברשויות בהן הופעלה.
כדי ללמוד על תרומת המרכיבים השונים של התכונית לרשויות המקומית אלה - מיליון.
9- מיליון מתוך כ 4- כ55 390 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה המצויות עדין בשלבים שונים של היערכות והפעלת התוכנית - על משרד הבריאות לערוך בקרה על יישומה בכל רשות ולוודא שמגמה זאת היא תולדה חיובית של הפעלתה ומהם התנאים ההופכים את מרכיביה לאפקטיביים בכל אחת מהרשויות כהפקת לקחים להמשך תהליך ההטמעה.
בה בעת ממחישים הנתונים את דחיפות הטמעת התוכנית בכלל הרשויות ובאלה ששיעור מקרי ההתאבדויות ו/או ניסיונות להתאבדויות גבוהה, במיוחד.
התקשר 2018 במרץהפעלת התוכנית למניעת אובדנות ברשויות המקומיות: משרד הבריאות עם ספק מסוים לצורך מתן שירותים להטמעת התוכנית ברשויות המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, שמונה כיו"ר ועדה לעניין 2019 המקומיות.
באפריל רשויות מקומיות 20-זה, הורה לספק להכין תוכנית עבודה להפעלת התוכנית ב ששיעור ההתאבדויות בהן הוא הגבוה ביותר.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת משרד הבריאות לקבוע תוכנית עבודה להפעלת התוכנית ברשויות שבהן שיעור ההתאבדות הוא הגבוה ביותר.
עם זאת, הביקורת העלתה כי המשרד קבע את זהות הרשויות המקומיות שייכללו בתוכנית ללא היוועצות, וממילא ללא אישור של המשרדים השותפים, ובלי שקיבל את הסכמת הצוות הבין- משרדי.
עוד עלה כי הספק פועל לפי הנחיות משרד הבריאות והוא מדווח לוועדה שהוא הקים, שחבריה הם נציגיו בלבד.
שבהן 56 הרשויות 25 הציג הספק בפני הוועדה והמועצה את רשימת 2019 במאי ) ובהן בכוונתו להפעיל את 2016 שיעור האובדנות הוא הגבוה ביותר (נכון לשנת התוכנית.
הוועדה אישרה את התוכנית.
התוכנית עדיין לא החלה לפעול 2019 בביקורת עלה כי מאז מאי הרשויות המקומיות האמורות שאושרו ע"י הוועדה 25-באף אחת מ המתכללת; בתשע מהן נוצר קשר ראשון, שתי רשויות מקומיות סירבו הרשויות הן (לפי סדר ה-א"ב): אור יהודה, אילת, בת-ים, גבעתיים, דימונה, הוד השרון, הרצליה, 56 ,חדרה, חוף הכרמל, חיפה, טבריה, כרמיאל, לוד, מטה אשר, נהרייה, נצרת עילית, ערד, עמק חפר קריית אתא, קריית גת, קריית ים, ראשון לציון, רחובות, רעננה ותל אביב יפו.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי391 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | הרשויות המקומיות עדיין לא 14 להפעיל את התוכנית בתחומן, וביתר נוצר קשר.
מומלץ שמשרד הבריאות ישקול להנחות את הספק שנבחר ולסייע לו ביצירת קשר עם המשרדים השותפים והגופים הנוספים בתכנון האופן שבו תופעל התוכנית, לרבות הנעת הקשר הראשון אל מול הרשויות המקומיות, וכן בגיבוש דרכי ההטמעה כך שהן יותאמו לכל רשות ורשות על פי מאפייניה הייחודיים.
מהלך כזה עשוי לסייע בהסרת חסמים.
כמו כן, מומלץ כי הבחירה העתידית ברשויות מקומיות נוספות לתוכנית תיעשה בשיתוף כלל הגורמים השותפים לתוכנית.
מומלץ כי לצורך ההחלטה על זהות הרשויות המקומיות הללו יובאו בחשבון גם שיקולים אחרים, מלבד שיעור ההתאבדויות הגבוה ברשות, כגון: צרכים של אוכלוסיות המיעוטים והחרדים, מידע על אודות תוכניות נוספות משיקות שמופעלות ברשויות המקומיות וכיו"ב.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי זה שנים שהוא קובע את הרשויות הנכנסות לתוכנית לפי שיעורי ההתאבדויות שמפרסם מרכז המידע של המשרד, ובמקביל הוא מתאם עם משרד החינוך את היכולת ליישם את התוכנית.
המשרד ציין כי מספר לא רב של יישובים נכנסו לתוכנית שלא בהתאם לשיעור ההתאבדויות בהם אלא משיקולים אחרים.
אשר לחסמים המונעים רשויות מהצטרפות לתוכנית ציין המשרד כי הם נובעים מחוסר ידע ומרתיעה מלגעת בנושא, וכן מהעדפת פרויקטים אחרים.
משרד הבריאות ציין שבכוונתו להמשיך בפעילות לריסון ההתנגדות של אותן רשויות לתוכנית ולצירופן אליה בהמשך.
392 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינהסיכום התאבדות וניסיון התאבדות הן תופעות מורכבות, קשות ועמוסות רגשות שבשל סטיגמות ודעות קדומות נמנעה, לאורך שנים, התמודדות ציבורית מובנית ומקיפה עימן; התנהגות אובדנית מופיעה אצל אנשים מכל שכבות הגיל, כולל נערים וילדים, והסיכון להופעתה מושפע מתרכובת של מגוון גורמים - ביולוגיים, פסיכולוגיים, תרבותיים וסביבתיים.
המעשה האובדני והניסיון לביצועו גובים מחיר אנושי כבד ומשפיעים על חייהם ורווחתם של אלפי בני אדם מקרב משפחות שיקיריהן התאבדו ועל סביבתם החברתית הקרובה.
בהחלטת ממשלה אימצה מדינת ישראל את התפיסה השלטת במדינות 2013 מדצמבר רבות בעולם, שלפיה התאבדות אפשר וצריך למנוע.
במסגרתה לקחה המדינה אחריות להתמודדות עם מניעת אובדנות באופן מערכתי, שיטתי ולאורך זמן, במטרה לצמצם את מקרי ההתאבדות ואת ניסיונות ההתאבדות.
זאת על ידי הכרזת הממשלה על מניעת התאבדות כאינטרס לאומי שיש להתמודד עימו במהלך משותף של משרדי הממשלה והרשויות, בהובלת משרד הבריאות.
ההחלטה התוותה את המנגנונים הארגוניים, התקציביים והמקצועיים לניהול התוכנית ואת הפעולות המרכזיות שנדרשות להשגת יעדיה.
עם זאת, על פי ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה, כשש שנים לאחר תחילת הפעלת התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות טרם יושמו מרכיבים מרכזיים בה ופריסתה הארצית מוגבלת למדי.
האחריות לכך מוטלת הן על משרד הבריאות, שאמור היה להוביל ולתכלל את התוכנית הלאומית, והן על משרדי הממשלה השותפים המרכזיים לה - משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הקליטה.
לאורך שנות הפעלת התוכנית משרד הבריאות לא הפעיל בצורה מיטבית את המנגנון הארגוני הבין- דה משותפים למול של תהליכי עבו משרדי ולא פעל לגיבוש וישום המשרדים והגורמים השונים השותפים לה - הוא לא השתמש בכלים שהוקנו לו בהחלטת הממשלה, במשאבים ובקווים המנחים שהותוו בתוכנית הלאומית ליצירת מערך לאומי כולל וביצועי להתמודדות עם תופעת האובדנות.
בה בעת משרדי הממשלה השותפים מיעטו לנקוט פעולות יזומות ואקטיביות לקידומה של התוכנית על פי המתווה שנקבע - תנאי הכרחי ליצירת תהליכים ותשתיות להתמודדות ארוכת טווח עם תופעת האובדנות בקרב האוכלוסיות שבסיכון שבאחריותן.
עם זאת, יש לציין את התגייסות אגף שפ"י במשרד החינוך, את פעילותו להגדלת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי393 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | מעורבות השירות הפסיכולוגי החינוכי במניעת אובדנות ואת תוכניתו לגיוס צוותי חינוך ואף תלמידים כ"שומרי סף" לאיתור תסמיני אובדנות בקרב עמיתיהם.
הצלחת ההתמודדות עם תופעת האובדנות תלויה בכל המשרדים השותפים בתוכנית הלאומית.
מומלץ כי משרד הבריאות יקיים הליך הפקת לקחים עם המשרדים השותפים, ובמסגרתו יבחן את מתכונת יישום התוכנית הלאומית למניעת אובדנות.
על משרד הבריאות, כמי שאחראי מטעם הממשלה להובלה ולניהול של התוכנית, להקפיד על שימוש במנגנוני שיתוף הפעולה, על הסדרת עבודת מטה ועל ניהולה עם כלל המשרדים השותפים ועל פי סדרי העדיפויות הבאים לידי ביטוי בתוכנית הלאומית.
בה בעת על המשרדים האחרים השותפים בתוכנית לנקוט צעדים יזומים להטמעת מרכיבי ההתמודדות בתהליכי העבודה של המשרד על כל דרגיו.
הירתמותם של כל המשרדים השותפים - בדרגי המטה והשטח - היא שתבטיח מהלך של השגת היעדים של התוכנית הלאומית תוך מתן כלים לגורמי השטח לסייע גם ביישום אסטרטגיות נוספות להתמודדות עם אובדנות, דוגמת הבטחת רצף טיפולי - ביטוי לשגרת שיתוף פעולה של הגורמים השונים הנותנת מענה למגוון האוכלוסיות בסיכון.
מבוא המתקשים בתפקוד האישי והחברתי ועוברים 18 עד12 בני נוער בסיכון גבוה הם בני תהליכי ניתוק חברתי, לרבות ניתוק ממערכות החינוך הפורמליות, עד כדי הידרדרות לעבריינות ולסטייה חברתית (בני נוער בקצה הרצף).
אוכלוסייה זו היא אחת האוכלוסיות החלשות והפגועות בחברה כולה ובקרב ילדים ובני נוער בפרט.
קשייהם וצורכיהם רבים ומורכבים, והם נמצאים במצבים מגבירי סיכון, דוגמת רקע אישי ומשפחתי מורכב, התמודדות עם לקויות למידה, קורבָּנוּת, מצב רגשי-נפשי קשה והתנהגויות מסוכנות.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה או המשרד) ילדים, בני נוער וצעירים 550,000 - כי באותה עת חיו בישראל כ 2018 העריך בשנת .
1) במצוקה, בניתוק או בסיכון גבוה 110,000 - (כ20%-), מהם כ 25 בסיכון (עד גיל התפיסה המנחה את הטיפול בבני נוער בסיכון גבוה היא שעל הטיפול להתמקד בשיקומם במסגרות ייחודיות בקהילה או במסגרות חוץ-ביתיות לצורך החזרתם לתפקוד חברתי , על המדינות החתומות עליה לנקוט 2נורמטיבי.
על פי אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד את הפעולות המתאימות כדי להגן על ילדים מפני אלימות, ניצול או התעללות.
עוד היא קובעת כי פעולות אלו צריכות לכלול זיהוי קטינים שנפגעו וטיפול בהם להבטחת שיקומם הגופני והפסיכולוגי ולצורך שילובם מחדש בחברה.
על מתן שירותי הסיוע לאוכלוסייה זו ועל התמיכה והטיפול בה מופקדים בעיקר משרדי החינוך והרווחה וכן הרשויות המקומיות.
חלק מהשירותים ניתנים על פי חוק, וחלקם על פי המדיניות וסדרי העדיפויות של המשרד או של הרשות המקומית האחראים להם.
מופקד על הטיפול בבני נוער אלה מכוח חוק לימוד חובה, משרד החינוך (להלן - חוק לימוד חובה), המחייב הורים לשלוח את ילדיהם למסגרת 1949-התש"ט ועד סיום כיתה י"ב.
הוא ייעד שני גורמים במחלקת החינוך שברשות 3 חינוך מגיל המקומית לטיפול בבני נוער שאינם לומדים באופן סדיר: מסמך של השירות לנוער, צעירות וצעירים שכותרתו: "מודל לאיתור, עבודת רחוב ויישוג 1 .
2018 כפרופסיה טיפולית" מדצמבר .
1991 ), שאושררה בישראל בשנת 20.
89 (אמנה מיום 221 ,31 האמנה בדבר זכויות הילד, כ"א 2 .
"18 באמנה מגדיר ילד: "כל יציר אנוש מתחת לגיל 1 סעיף 1376 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה1 .
יחידה זו אחראית לאיתור בני הנועריחידת קציני ביקור סדיר (להלן - קב"ס): שנשרו ממסגרות הלימודים, לטיפול בהם ולשילובם מחדש במסגרת לימודים.
אחראית ליצירת קשר עם בני נוער מנותקים, שנשרו יחידת קידום נוער: ממערכת החינוך; תכנון יעדים חינוכיים וטיפוליים וקידומם באמצעות טיפול פרטני; הנחיה והדרכה במסגרת קבוצתית; עבודה קהילתית ועבודה משפחתית.
משרד החינוך מממש את אחריותו לפי חוק לימוד חובה לבני נוער עם קשיים לימודיים או התנהגותיים ניכרים, ובכלל זה בני נוער בסיכון גבוה, באמצעות שלושה מענים מרכזיים הניתנים במסגרת החטיבה העליונה: 1 .
אלו כיתות לימוד במערכת החינוך הפורמלית ואתגר: 3כיתות תל"ם, מב"ר המיועדות לקידומם של תלמידים עם פערים לימודיים משמעותיים שיש להם קשיים רגשיים, התנהגותיים וחברתיים ובעיות התמדה בלימודים.
אלו בתי ספר המיועדים לתלמידיםמרכזי חינוך טכנולוגיים (להלן - מח"ט): שהתקשו להתמיד בבתי ספר מקיפים בתחומי הלמידה, ההתנהגות והביקור הסדיר, ומטרתם הקניית תעודת בגרות טכנולוגית או תעודת הסמכה המאפשרת עמידה בתנאי הסף לקבלה למכללה טכנולוגית.
זוהי תוכנית להשכלת יסוד לימודי השלמה (להלן - תוכניתתוכנית היל"ה: היל"ה), המופעלת מחוץ למוסדות הלימוד הפורמליים ומיועדת לשילוב מחדש בבתי ספר או להשלמת השכלה לתעודה פורמלית.
מופקד, באמצעות מינהל הסיוע לבתי המשפט ותָקוִֹן (להלן - מינהל משרד הרווחה תקון), על הטיפול באוכלוסייה זו ועל הפיקוח החברתי עליה, לרבות שיקומה ומניעת הידרדרותה, והוא עושה זאת באמצעות כמה שירותים: 1 .
שירות זה מסייע לבני נוער וצעירים: השירות לנוער, צעירות וצעירים (נוצ"ץ) המצויים על רצף מצבי הניתוק, המצוקה והסכנה.
נוצ"ץ מפעיל מגוון 25-13 בני תוכניות, כגון בית חם לנערות, הנותן מענה טיפולי בשעות אחר הצוהריים 165 היה תקציב נוצ"ץ 2016 .
בשנת 4לנערות במצבי סיכון ומצוקה בקהילה .
5 בני נוער וצעירים 44,700 -מיליון ש"ח, והיו רשומים בו כ תל"ם: תנופה לבגרות מלאה; מב"ר: מסלול בגרות רגיל.
3 מועדון - מענה טיפולי בשעות אחר הצוהריים לנערים במצבי סיכון ומצוקה; מט"ל ועוד למשל: 4 - מענה לנערותמרכז עדי - טיפול פרטני, קבוצתי ומשפחתי לנוער להט"ב; טיפולי לנוער להט"ב מענה ייעודי לנוער חרדי מנותק, הכולל גם שירותי -נוח"ם בסיכון שנשרו ממסגרות חינוך; השכלה הניתנים על ידי משרד החינוך.
מקור הנתונים: משרד הרווחה, 24 עד18 בני13,100 -, וכ17 עד13 בני31,600 - כ 5 .
)2017( 2016 השירותים החברתיים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1377 משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 2 .
שירות זה מתמחה בהקמה ובהפעלה של מסגרות יום: השירות לשיקום נוער , המשמשות רשת ביטחון קהילתית לבני נוער על רצף הסיכון, 6כוללניות הסכנה והניתוק שמערכות החינוך הפורמליות אינן יכולות לתת מענה לצורכיהם הרב-ממדיים בתחום הרגשי, החברתי, הלימודי והמשפחתי.
יש שתי מסגרות עיקריות: א.
זהו מרכז יום תומך רב-תחומי (להלן - מית"ר) - מסגרת יום מית"ר: שנשרו ממסגרות לימודיות או מתקשים להתמיד 18 עד12 ייחודית לבני בהן.
מסגרת זו פועלת ברוב ימות השבוע וברוב שעות היום, ותכליתה טיפול חודשים), מעין "פסק זמן" לצורך התארגנות וחזרה 18 קצר מועד (עד למסגרת נורמטיבית; מית"ר כולל הזנה לאורך היום ומרחבי פעילות שונים, ש"ח 2,226 .
עלות ההשמה במסגרת זו היא7כמו מוסיקה, אומנות ותעסוקה ש"ח בשנה).
זוהי מסגרת יום טיפולית שיקומית-חינוכית המיועדת לבני נוער בגיל מפתן: 12 וכוללת הזנה, לימודים עיוניים לקראת מבחני בגרות ותעודה של 18 עד13 .
שנות לימוד, מרחבי תעסוקה, יזמות עסקית והכנה למבחני סיווג מקצועי ).
9 ש"ח בשנה 16,600 - ש"ח בחודש (כ 1,513 עלות ההשמה במסגרת זו היא מיליון ש"ח, והוא הפעיל 22 היה תקציב השירות לשיקום נוער 2018 בשנת במית"רים וכ- 1,200 - - כ10 ילדים ובני נוער 2,200 - מסגרות ששהו בהן כ 45 .
: רשות זו אחראית לטיפול חוץ-ביתי סמכותי-כופה בבנירשות חסות הנוער נוער המצויים במצבים של עבריינות וסטייה חברתית במסגרת מעונות.
המעונות הם מסגרות שיקומיות המשלבות תכנים לימודיים, חינוכיים ומקצועיים בטיפול פרטני וקבוצתי ובעבודה עם משפחותיהם של בני הנוער.
המעונות נבדלים זה מזה ברמת ההגנה על בני הנוער ובדפוסי הטיפול בהם לפי שלושה סוגי מרחבים: (להלן - מרחב 11מרחב המגן הנעול - המצוי במרבית המעונות הממשלתיים נעול); מרחב הקידום - מרחב סגור פנימייתי; מרחב השילוב - מסגרות פתוחות מסגרות המספ קות מענה כולל לצורכי בני הנוער, לרבות הזנה (ארוחות חמות) לאורך שעות היום.
6 לדוגמה, במית"ר באשקלון בני נוער המעוניינים בכך (ונמצאים מתאימים) מועסקים בשכר במיזם 7 .
הדפסה דיגיטלית עבור מוסדות חינוך ברחבי הארץ שקלים לחודש.
למשרד הרווחה 2,800 - עלות ההשמה במית"ר תעסוקתי (ראו פירוט להלן) היא כ 8 .
שלושה מית"רים תעסוקתיים חודשים בשנה.
)2019( 2018 - 2009 סקירת השירותים החברתיים: סקירת העשור מקור הנתונים: משרד הרווחה, 10 מרחב מגן נעול ששוהים בו בני נוער על פי צו בית משפט לתקופה קצובה תוך כדי הגבלת תנועתם 11 .