HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על החשיבות הרבה שיש לזכויותיו הבסיסיות של עצור עמד בית המשפט העליון41 בשנת 2012 , כשדן בשאלה האם יש לפגיעה בזכויות חשוד להיוועצות עם עורך דין בשלב המעצר נפקות לגבי מעצרו.
בית המשפט קבע כי התשובה לכך היא חיובית, ולפיה "המשך מעצרו של עצור שנפל פגם משמעותי ומהותי בזכויותיו הבסיסיות כעצור עלולה בנסיבות המתאימות לפגוע בלגיטימיות של הליך המעצר, בטוהר ההליך הפלילי ובאמון הציבור במערכת המשפט.
מצופה כי רשויות החקירה יקפידו הקפדה יתירה על זכויותיו של עצור, הנמצא במעמד פגיע וקשה ביותר".
הדברים יפים גם לעניין הפרת זכויות קטין בחקירתו, לרבות הודעה על זכויות אלה.
מהמדגם עולה כי בכ - 98% מהתיקים הודיעו לקטין על זכויותיו; עם זאת, בכ - 73% מהתיקים ההודעה הייתה חלקית, ולקטין פורטו רק חלק מזכויותיו.
על פי מקדמי הניפוח, ביותר מ- 3,500 תיקי מעצרים בשנת 2012 נמסרה לקטינים הודעה חלקית בלבד על זכויותיהם.
בתשובתה כתבה המשטרה כי בנובמבר 2013 נכנסו לתוקף תקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (נוסח הודעה לקטין חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו), התשע"ג-2013 , שעניינן הוא נוסח הודעת חוקר לקטין חשוד בטרם החלה החקירה.
בהתאם לתקנות החדשות הופצו הנחיות חדשות, הוכנו טפסים חדשים למערכת הממוחשבת וההנחיות בנושא מוטמעות בהסמכות לחוקרי נוער.
לפי דיווחי המשטרה, בבקרות שמחלקת הנוער מקיימת לא נמצאו פערים דומים לאלה שנמצאו בביקורת משרד מבקר המדינה.
המשטרה גם כתבה שבשנת 2014 יקוימו ימי עיון וכנסים להטמעה נוספת של הנושא.
גם משרד המשפטים ציין בתשובתו שיש למסור לקטין בטרם חקירתו את הנוסח האחיד והחדש בדבר זכויותיו, ומסר שהנוסח גובש בעבודה משותפת שלו, של המשטרה, של המשרד לביטחון הפנים ושל משרד הרווחה.
41 בש"פ9220/12 שלמה עדי פרץ נ' מדינת ישראל ( 26.
) המשרד לביטחון הפנים 429 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל המצב העמום הנוכחי, שבו לא ניתן לדעת בוודאות ממתי הקטין מוגדר כעצור, על המשטרה לנסח הנחיות מפורטות ולגבש טפסים מתאימים שיפרטו את השלבים שבהם נערך מעצרו של הקטין ויסייעו לקבוע אם זכויותיו נשמרו בהתאם להוראות הדין.
כמו כן, על המשטרה לוודא שהנוסח החדש של ההודעה לקטין חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו - בהתאם לתקנות החדשות - יהיה שגור אצל חוקרי הנוער ובקרב כל דרגי השטח הבאי ם במגע עם קטינים.
על המשטרה להחיש את הכנסת הטפסים למערכת הממוחשבת.
ממצאי הבדיקה מעלים את החשש שבתקופת הביקורת הוראות החוק לא יושמו במלואן, שנפגעו קשה זכויות היסוד של הקטינים ושהמשטרה יידעה את הקטינים רק על חלק מזכויותיהם, באופן שלעתים הם אף לא יודעו על זכו תם הבסיסית להיוועץ בעורך דין וזכאותם לייצוג בידי סנגור ציבורי.
היוועצות קטין עצור עם סנגור אחת הזכויות הבסיסיות הקיימות לכל עצור, ובכלל זה עצורים קטינים, היא זכות ההיוועצות עם סנגור טרם חקירה.
חוק הנוער קובע כי בטרם ייחקר קטין חשוד עצור, יודיע החוקר לסנגורו של הקטין על חקירתו, ואם אין לו סנגור על המשטרה למסור הודעה לסנגוריה הציבורית כדי שתבחן את זכאותו לייצוג.
בית המשפט קבע42 (בעניינו של בגיר) שזכות ההיוועצות עם עורך דין וחובת היידוע לגביה טרם תחילת החקירה היא זכות יסוד מרכזית: "זכותו של עצור להיות מיוצג על-ידי עורך-דין ולהיוועץ בו הוכרה כזכות יסוד מרכזית בשיטתנו המשפטית עוד בימי הבראשית של בית- משפט זה.
חשיבותה של זכות הפגישה וההיוועצות עם סנגור בשלב החקירה נובעת מכך שככלל, חקירה על-ידי אנשי מרות מהווה סיטואציה מורכבת ולוחצת עבור כל מי שנחקר בתנאי מעצר כשהוא ניצב לבדו אל מול חוקריו.
הדעה המקובלת היא כי זכות הייצוג וההיוועצות בעורך-דין מסייעת לשמירה על זכויותיהם של נחקרים, להבטחת הגינותם של הליכי החקירה ולמניעת ניצול לרעה של פערי הכוחות המובנים בין העצור לאנשי המרות החוקרים אותו".
מן המדגם עולה כי בכ- 40% מן התיקים לא הייתה היוועצות עם סנגור לפני חקירת הקטין, וכ - 23% מן הקטינים ויתרו על זכות ההיוועצות עם סנגור לפני חקירתם.
מן הקטינים נחקרו בלי שנועצו קודם החקירה עם סנגור משרד מבקר המדינה מעיר שעל פי מקדמי הניפוח אפשר להסיק שבכ- 3,200 תיקי מעצרים לא מימשו הקטינים את הזכות להיוועץ עם סנגור לפני החקירה.
יצוין כי בכ- 2,100 תיקים הדבר נעשה אף בלי שיש תיעוד לוויתור זה מצד הקטין.
על פי מקדמי הניפוח אפשר להסיק שבכ- 1,100 תיקים היה ויתור מצד הקטין.
יוער כי לפי המדגם, כ- 38% מן הקטינים שוויתרו על הזכות להיוועץ עם סנגור היו בגילי 15-12.
42 ע"פ5121/98 טור' יששכרוב נ' התובע הצבאי הראשי, סא(1 )461 (4.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה כתבה המשטרה כי "ככל שמדובר בקטין עצור, ההנחיה היא כי הודעה בדבר מעצרו של הקטין מועברת לסנגוריה הציבורית.
הזכות להיוועץ בעו"ד הינה זכות המוקנית בחוק ומחייבת יידוע של כל קטין שנעצר, אולם לא כל העצורים מבקשים לממש זכות זו.
בישיבות בין משרדיות הנערכות במשרד המשפטים.
מתקיימת עבודה להתאמת תזכיר חוק חקירת חשודים לקטינים תוך שקילת תיקון חוק הנוער בנושאים אלו.
במסגרת ישיבות אלו נבחנת גם הסוגיה של קטין אשר ויתר על זכות ההיוועצות, ומה הפעולות הנדרשות במקרים אלו".
המשטרה הוסיפה כי בשנת 2014 , במסגרת בקרות של מחלקת הנוער, תיבחן סוגיה זו לעומקה ויחודדו ההנחיות.
משרד המשפטים כתב בתשובתו כי חוק הנוער אכן קובע כי זכות ההיוועצות בסנגור חלה על קטין חשוד שהוא עצור.
הוא הוסיף כי, בספטמבר 2012 הופץ תזכיר חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים) (תיקון), התשע"ב-2012 , המעגן בין היתר את זכות ההיוועצות גם לגבי חשוד שביקש להיפגש עם עורך דין.
לדברי משרד המשפטים, במהלך 2013 נעשתה עבודת מטה להתאמת הוראות התזכיר גם לקטינים.
גם משרד המשפטים וגם המשטרה ציינו כי בעת הקרובה עתידה לקום ועדה מייעצת לשרת המשפטים בנושא חוק הנוער, שבין היתר נועדה לגבש תזכיר לעיגון ההתאמות הנדרשות בנושא זה, ובמסגרתן תיבחן גם סוגיית סירובו של קטין להיוועץ עם סנגור.
בתשובתה מדצמבר 2013 ,כתבה הסנגוריה הציבורית כי הנתונים המוצגים בדוח הנוכחי שלפיהם כ-23% מהקטינים ויתרו על זכות ההיוועצות ובכ -29% מהמקרים ההודעה לקטין על זכויותיו הייתה חלקית, מעלים חשש ממשי שזכויות הקטינים לא מובהרות להם כראוי וכי הם ויתרו על זכותם לסנגור בלי להבין את משמעות הוויתור.
כן הוסיפה כי בית המשפט העליון התייחס לנושא הוויתור על זכות ההיוועצות43, בקובעו כי "במהלך חקירתו במשטרה נתון החשוד בלחץ נפשי כבד, בין היתר בשל ההאשמות המוטחות בו, ובשל ניתוקו מסביבתו הטבעית וממשפחתו ונוכח פער כוחות מובנה בין הנחקר לבין חוקריו.
במצב דברים זה מעייניו של החשוד אינם נתונים במלואם לעמידה על זכות ההיוועצות".
הסנגוריה כתבה כי דברים אלו, שנאמרו על חשוד בגיר, נכונים פי כמה ביחס לקטין.
בתשובתו מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה, כתב המשרד לביטחון הפנים (להלן- המשרד לבט"פ) כי "בין המשטרה לסנגוריה הציבורית קיימת מחלוקת מתמשכת בדבר הגדרת 'עצור' שכן קיימת עמימות מסוימת לגבי המצב בו נחקר הופך לעצור".
הוא הוסיף כי נתוני המדגם המוצגים "לא מתייחסים לשאלה האם הועברה הודעה לסנגור של הקטין או לסנגוריה הציבורית ולא שוכלל היחס בין המקרים בהם הועברה הודעה, והסנגור לא הגיע מסיבות שונות, לבין המקרים בהם לא הועברה הודעה כלל .
ההבדל בין מקרים אלה הוא דרמטי מבחינת השאלה האם המשטרה קיימה את דרישות החוק, אם לאו" (ההדגשות במקור).
סוגיית זכותו של הקטין להיוועצות עם סנגור לצד משמעות זכותו לוותר עליה, היא אכן סוגיה הדורשת הסדרה.
תשובות הגופים השונים שהובאו לעיל, ובמיוחד תשובת המשרד לבט"פ, מדגישות את העמימות הקיימת לגבי המועד שבו נחקר הופך לעצור, ולגבי הסיבות לאי -היוועצות הקטין עם עורך דין.
לעמימות זו השלכות בעלות משקל על זכויותיו של הקטין, ולפיכך על המשטרה, המשרד לבט"פ ומשרד המשפטים מוטלת החובה לפזר את העמימות בהקדם.
על פי הנתונים דלעיל, לא ברור אם השוטרים הבאים במגע עם קטינים מודעים לחובתם להבהיר לכל קטין את זכויותיו ואת משמעות הוויתור על זכויות אלה.
43 ע"פ 10049/08 אבו עצא נ' מדינת ישראל (23.
) המשרד לביטחון הפנים 431 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עוד לפני התאמת תזכיר חוק חקירת חשודים לקטינים, עליה להקפיד שתיקי החקירה יכללו מידע מפורט ושיצוין בהם מתי הוגדר הקטין כעצור ומה היו הסיבות לאי-היוועצותו בעורך דין.
כמו כן, עליה לוודא שההסבר הניתן לקטין מותאם לגילו, למידת בגרותו ולצרכיו, בשפה המובנת לו וברמת שפה המובנת לו, לדאוג שהוא הבין כראוי את השלכות החלטתו לוותר על זכות ההיוועצות ולתעד את ההחלטה.
לפיהסנגוריה הציבורית, על המשטרה להעביר אליה את ההודעה על מעצרו של קטין מיד עם מעצרו וללא דיחוי, גם אם הקטין מוותר מסיבה כלשהי על זכותו להיוועץ בעורך דין טרם החקירה.
יצוין כי בית המשפט העליון קבע44 כי "יש להקפיד על כריכת ההודעה על עצם זכות ההיוועצות עם ההודעה על אפשרות המינוי של סנגור ציבורי".
בית המשפט עמד על כך שהודעה על זכות ההיוועצות ללא הודעה על אפשרות למינוי סנגור ציבורי שקולה (ולמצער, כמעט שקולה) לאי-מתן הודעה על זכות ההיוועצות.
בשל כך, ויתור על זכות זו בלי להיות מודע לאפשרות של מינוי סנגור ציבורי אינו ויתור מדעת.
דברים אלה נקבעו בדיון בעניינו של בגיר, ותוקפם גדל כאשר מדובר בקטין.
מנתוני הסנגוריה הציבורית עולה כי לא מעט הודעות על מעצרי קטינים מגיעות אליה לאחר שכבר הסתיימה חקירת הקטין ובלי שקיבל ייעוץ לפני החקירה, כמפורט בתרשים שלהלן: .
44 ע"פ8974/07 הונצ'יאן נ' מדינת ישראל (3.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנת 2012 היו 6,480 פניות של קטינים לבקשת ייצוג מהסנגוריה הציבורית, ומהן רק 3,250 התקבלומהמשטרה לפני חקירה 45.
מכאן שבקשתם של כ-%50 מן הפונים הגיעה לאחר החקירה.
בתרשים שלהלן נתונים על שיעור הפונים לסנגוריה הציבורית לפני החקירה, שיעור הפונים לאחר החקירה, ושיעור הפונים שבקשתם לייצוג נעשתה רק בעת הדיון בעניינם בבית המשפט, בהתאם למחוזות שבהם פרוסות לשכות הסנגוריה הציבורית.
מן התרשים עולה כי קיימת שונות רבה בין המחוזות השונים.
במחוז ירושלים נרשם המצב הטוב ביותר, ובו יותר מ - 80% מן הפניות נעשו לפני חקירה.
גם במחוז דרום שיעור הפניות לפני חקירה היה גבוה משיעור הפניות לאחריה.
בנצרת, בחיפה, בתל אביב ובמרכז המצב טוב פחות - כ- 60% מןהפניות היו לאחר החקירה.
עוד עולה שהבקשה לייצוג של כ -8% מןהפונים לא התקבלה בשלב החקירה, אלא התקבלה לראשונה בבית המשפט.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "יש לקחת בחשבון שלעיתים נעצרים קטינים שלא בשעות הפעילות השוטפת של הסנגוריה הציבורית, ולכן לא תמיד נמצא נציג סנגוריה היכול לתת מענה ולממש את זכות ההיוועצות של הקטין בשעות אלו.
לעתים ההחלטה בדבר מעצרו של הקטין נעשית רק לאחר החקירה, כאשר לא היה מקום לצפות כי הקטין ייעצר בעקבותיה".
45 הנתונים מתייחסים לכל הפניותלייצוג של קטינים עצורים שהופנו לסנגוריה הציבורית , בהליך של מעצר ימים.
המשרד לביטחון הפנים 433 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי בדיקת תיקי המדגם העלתה שב -91 תיקים (כ - 26% ), נערכה חקירת הקטי נים ללא נוכחות הורה וללא היוועצות עם סנגור, כך שלא ניתן מענה למקרי חקירה לפני מעצר וגם לא למקרי מעצר לפני החקירה.
על פי מקדמי הניפוח, אפשר להסיק כי מצב זה התקיים ביותר מ- 1,300 מקרים.
זהו מצב מדאיג המלמד שבמספר גדול של תיקים, זכויות היסוד של הקטינים אינן מקוימות.
יצוין כי גם בית המשפט התייחס למקרה כזה וקבע46 : "במקרה שהוחלט שלא ניתן לחקור את הקטינים בנוכחות ההורים, מן הראוי שמשטרת ישראל תדאג להתייצבות של עורך דין כדי לדאוג לאינטרסים של הקטינים שבגלל גילם אינם יכולים לשקול את כל השיקולים הרלוונטיים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה להטמיע לאלתר בכל המחוזות את החובה לפנות לסנגוריה הציבורית במקרים שבהם אין לקטין סנגור, וזאת בטרם תחילת החקירה.
מעצר וחקירה בשעות הלילה חוק הנוער קובע כי לא ייחקר קטין בתחנת המשטרה בשעות הלילה.
שעות הלילה מוגדרות כדלקמן: לגבי קטינים שטרם מלאו להם 14 שנים- מ-20:00 עד7:00 , ולגביקטינים בני 14 שניםומעלה - מ-22:00 עד7:00 .
גם בפקודת מטא"ר נקבע כי "ככלל, תיערך חקירת קטין בשעות היום".
עם זאת, החוק מאפשר לקצין מוסמך לאשר, בהחלטה מנומקת בכתב, קיום חקירת קטין חשוד בשעות הלילה בתנאים מסוימים: 1 .
;העברה נעברה בסמוך למועד עיכוב הקטין או מעצרו 2 .
העברה היא מסוג פשע או מסוג עוון, והקצין המוסמך שוכנע כי דחיית החקירה עלולה, בין היתר, (א) להביא לפגיעה בשלומו הגופני או הנפשי של הקטין ; (ב) לסכל או לשבש את חקירתם או את מעצרם של חשודים נוספים; (ג) למנוע גילוי ראיה או תפיסת חפץ הקשור לעברה; (ד) לסכל מניעת עברות נוספות; 3 .
ניתן לחקור בשעות הלילה- עד חצות הלילה בלבד - אם הקטין והורהו נתנו הסכמתם לכך.
פקודת מטא"ר קובעת שמעצרי קטינים יבוצעו בשעות היום, אלא אם דחייתם עלולה להכשיל את החקירה, ושאישור לעצור קטין בשעות הלילה יינתן על ידי ראש מחלק נוער או קצין נוער או ראש משרד חקירות.
מן המדגם עולה כי ב -111 תיקים, שהם כ - 32% מתיקי המדגם, החקירה הייתה בשעות הלילה.
על פי מקדמי הניפוח, ניתן להסיק שבכ- 1,600 תיקי מעצרים של קטינים התקיימה החקירה בשעות הלילה.
התפלגות המחוזות של 111 תיקי המדגם שבהם התקיימה חקירה בשעות לילה, מלמדת כי במחוז החוף ובמחוז ירושלים היה השיעור גבוה מ-20% .
, כמפורט בתרשים שלהלן .
46 ת"פ (ירושלים-נוער) 29698 -06-10 מ"י נ' פלונים ( 16.
)) (לא פורסם 434 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למרות הקביעה בחוק הנוער ש קטין לא ייחקר בתחנת המשטרה בשעות הלילה , להוציא חריגים, ואף שגם פקודת מטא"ר קבעה כי "ככלל, תיערך חקירת קטין בשעות היום", כשליש מהקטינים נחקרו בשעות הלילה.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "חוק הנוער קבע חריגים, המאפשרים חקירה בלילה של הקטין.
לא עולה מהדוח כי החקירה בלילה נעשתה בניגוד לחוק.
יש לזכור כי נ בחנו רק תיקים בהם היה הקטין עצור.
במקרים אלו לעתים שיקולי חקירה מחייבים חקירה בלילה, במיוחד אם הקטין נעצר בסמוך לביצוע העבירה.
לעתים יש בפעולות חקירה ראשוניות המתבצעות בתכוף לביצוע העבירה בשעות לילה, כדי להביא לבירור מהיר של האירוע ולשחרור הקטין לביתו" (ההדגשות במקור).
כן הוסיפה המשטרה כי בבקרות שייערכו בשנת 2014 , כחלק מהטמעת תיקון 14 , יינתן דגש גם לנושא זה.
גם המשרד לבט"פ כתב בתשובתו שנתוני המדגם אינם מתייחסים לחריגים, ולא צוין בהם באילו מקרים התקיימו התנאים החריגים המאפשרים חקירה בלילה בהתאם להוראות חוק הנוער.
במרבית תיקי המדגם יש אמנם אישורים לחקירה בשעות הלילה, אך הם אינם מנומקים ואינם מפרטים מה הייתה ההצדקה החריגה לקיום חקירה בשעות הלילה.
במצב זה אין לדעת באילו מקרים נעשה שימוש בתנאים החריגים בהתאם לחוק.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה ולנוכח מספרן הגדול של חקירות קטינים בשעות הלילה, על המשטרה לוודא שכל תיק שהייתה בו חקירה בלילה יכלול פרטים ונימוקים לגבי נחיצותה, תוך התייחסות לחריגותה לפי החוק.
כמו כן, על המשטרה לקיים פיקוח ובקרה בכל המחוזות והמרחבים, כדי להבטיח שכלל הפעולות בתחום זה ייעשו בהתאם להוראות הדין, לרבות חובת ההנמקה.
המשרד לביטחון הפנים 435 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חקירה בידי חוקר נוער בחוק הנוער הוגדר כי חוקר נוער הוא שוטר שקיבל הכשרה לצורך כך, וכי המפקח הכללי של המשטרה או מי שהוא הסמיך לעניין זה, הסמיך את השוטר לחקור בני נוער.
בפקודת מטא"ר נקבע כי חקירת קטינים תבוצע בידי עובד נוער, המוגדר כ"איש משטרה במגזר החקירות, אשר הוסמך לעבודת נוער על ידי מדור עבריינות נוער ונפגעי עבירות ועוסק בחקירת קטינים, פקחנות47 .
"ומניעת עבריינות נוער פקודת מטא"ר מתירה חקירה שלא בידי עובד נוער - אם אין בתחנת המשטרה עובד נוער - במקרים דחופים או במקרים שבהם קיים חשש לשיבוש הליכי חקירה.
במקרים אלה תיגבה עדות ראשונה בידי חוקר תורן או איש חקירות אחר, לאחר קבלת אישור, ולאחר מכן תועבר החקירה ליחידת הנוער.
הפקודה מדגישה שבשום מקרה לא תתנהל החקירה כולה שלא על ידי חוקר נוער.
משרד מבקר המדינה מצא כי רק בתיק אחד במדגם צוין במפורש שהחקירה נערכה בידי חוקר נוער.
בתיקי המעצרים לא מצוין אם החקירה נעשתה בידי חוקר נוער מוסמך או בידי חוקר אחר שקיבל לכך אישור.
מן המדגם עולה כי ביותר מ- 4,600 מן התיקים (כ - 92% ) לא צוין אם החוקר היה חוקר נוער ואם החקירה נעשתה בהתאם לפקודת מטא"ר.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "רק במספר קטן מהמקרים, חקירת קטינים נעשתה שלא ע"י חוקר נוער.
בהתאם לפקודת המשטרה, ניתן לחקור קטין שלא ע"י חוקר נוער, במקרים המפורטים ובאישור הגורם המוסמך.
מהדוח לא עולה כי המשטרה פעלה בניגוד לפקודת המשטרה וכי לא הייתה הצדקה לחקירת הקטין שלא ע"י חוקר נוער.
ככלל, ישנה הקפדה כי קטינים ייחקרו ע"י חוקרי נוער מוסמכים, אולם ישנם מקרים מעטים בהם ישנה חריגה, לרוב עקב דחיפות העניין" (ההדגשות במקור).
היא הוסיפה כי ב-2014 תחודד ההנחיה לחקור קטין בידי חוקר נוער, ושבמהלכה יבחן מינהל הטכנולוגיות במשטרה את האפשרות לשדרג את המערכת הממוחשבת ולציין לצד שמו של החוקר המבצע את חקירת הקטין שמדובר בחוקר נוער.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי גם בעניין זה עליה לוודא כי תיקי המעצרים כוללים את מלוא הפרטים הנחוצים, כדי שניתן יהיה לקיים פיקוח ובקרה, ולוודא שהקטינים נחקרו בי די חוקרים שהוסמכו לכך, או בידי חוקרים שקיבלו אישור לקיים את החקירה.
המחוקק קבע מקרים חריגים שבהם יכולה המשטרה לנהוג אחרת מהקבוע בחוק הנוער לגבי קטינים (להלן - חריגים).
בפועל, המשטרה עושה שימוש בחריגים הקבועים בחוק הנוער במקרים רבים, לרוב בנימוק של ריבוי מעורבים או בנימוק של חשש משיבוש הליכי חקירה - .
47 פקחנות נוער מוגדרת כפעילות הכוללת התמצאות בשטחוהכרתו, הכרת אוכלוסיית היעד, פיקוח על אתרי נוער ומקומות בילוי של נוער, חשיפת עברות ומניעתן, איתור קטינים בסיכון והפנייתם לטיפול.
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ובדרך כלל היא לא מפרטת איזה שיבוש עלול להיגרם לחקירה.
בית המשפט התייחס לנושא48 וקבע כי ה"חשש לשיבוש חקירה רק בשל העובדה שמדובר במספר שותפים, אינו חשש מבוסס.
חשש לשיבוש חקירה צריך להתבסס על מעשים או הצהרות שעלו מפיו של החשוד".
החוק לא הגביל את השימוש בחריגים, מה שעלול להוביל למצב שבו המשטרה תעשה שימוש בכמה חריגים.
כך למשל, קטין יכול להיחקר בשעות הלילה, ללא נוכחות הוריו, בידי חוקר שאינו חוקר נוער ואף בלי להיוועץ עם סנגור.
בדיקת תיקי מדגם שנעשה בהם שימוש ביותר מחריג אחד העלתה את הממצאים האלה: (א) הבדיקה העלתה כי ב -69 תיקים (כ - 20% ), חקירת הקטינים התקיימה בשעות הלילה וללא נוכחות הורה.
על פי מקדמי הניפוח אפשר להסיק כי מצב זה התקיים ביותר מ-950 .
תיקי חקירה (ב) הבדיקה העלתה כי ב -161 תיקים (כ - 47% ), חק ירת הקטינים הייתה ללא נוכחות הורה וההודעה לקטין על זכויותיו הייתה חלקית.
על פי מקדמי הניפוח אפשר להסיק, כי מצב זה התקיים בכ- 2,400 תיקים.
עוד נמצא כי ב-101 תיקים (כ- 29% ), חקירת הקטינים הייתה ללא היוועצות עם סנגור וההודעה לקטין על זכויותיו הייתה חלקית.
על פי מקדמי הניפוח אפשר להסיק כי מצב זה התקיים בכ- 1,500 .
תיקים (ג) הבדיקה העלתה כי ב-15 תיקים (כ-4% ), חקירת הקטינים נעשתה שלא על ידי חוקר נוער וללא נוכחות הורה.
על פי מקדמי הניפוח ניתן להסיק כי מצב זה התקיים בכ-200 תיקים.
עוד נמצא כי ב -14 תיקים (כ -4% ), חקירת הקטינים התקיימה בשעות הלילה ולא בידי חוקר נוער.
על פי מקדמי הניפוח ניתן להסיק כי מצב זה התקיים בכ-190 תיקים.
יצוין כי אמנם מדובר במספר קטן יחסית של תיקים, אך על המשטרה להקפיד שחקירת הקטינים תיעשה בידי חוקר נוער, על אחת כמה וכמה במקרים שבהם אין נוכחות הורים או שהחקירה נעשית בלילה.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "בבקרות הנערכות בתחום הנוער, נבדק באופן קבוע גם השימוש בחריגים, ולא נמצא כי השימוש בחריגים אינו מידתי.
לאור זאת ניתן לקבוע בוודאות כי החריג אינו הופך להיות הכלל".
לדעת משרד מבקר המדינה, שיעור החקירות של קטיני ם שנעשה בהן שימוש בחריגים הוא משמעותי.
על המשטרה לבחון בצורה פרטנית את המקרים הללו, ובפרט את המקרים שבהם נעשה שימוש ביותר מחריג אחד.
באמצעות בחינה כזאת היא תוכל לבדוק אם אין ידה קלה במתן אישורים לשימוש בחריגים הקבועים בחוק הנוער, ולוודא באמצעות נתונים כי החריג אינו הופך להיות הכלל.
במרץ2011 פרסמה האגודה לזכויות האזרח בישראל מסמך בנושא "הפרת הוראות חוק הנוער בטיפול המשטרה בקטינים במזרח ירושלים".
מן המסמך עולה כי "בפועל בטיפול המשטרה בקטינים מירושלים המזרחית הפכו החריגים הקבועים בחוק לנורמה השולטת, וכתוצאה מכך לא נהנים הקטינים בירושלים המזרחית מההגנֹות שהחוק קובע".
48 עמ"י 41744 -08-11 .
המשרד לביטחון הפנים 437 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המסמך נכתב כי השימוש בחריגים מרוקן את חוק הנוער מכל תוכן ומונע מן הקטינים את ההגנות שהוא מקנה להם.
מסמך האגודה לזכויות האזרח מציין כי המשטרה מבצעת חקירות רבות לקטינים ממזרח ירושלים בזמן הסעתם בתוך כלי הרכב המשטרתיים, טרם הגעתם לתחנות המשטרה.
פעילות זו אינה ממוסמכת, נעשית בכל שעות היממה, וללא נוכחות הורים.
המסמך מדגיש כי אופן החקירה הוא פסול, מאחר שבדקות הראשונות של מעצרים אלה, המתבצעים לרוב בשעות הלילה, הקטינים עייפים מאוד ושרויים בפחד ובלחץ.
עוד צוין כי חקירה שכזו מהווה ניצול לרעה של המרות המשטרתית כלפי אוכלוסייה חלשה בזמן הפגיע ביותר.
נושא זה לא נבדק בביקורת הנוכחית.
יצוין כי בית המשפט עמד פעמים מספר על השימוש התכוף שעושה המשטרה בחריגים, וקבע49 כי חוק הנוער נחקק על מנת שיפעלו על פיו ולא על מנת שייעשה שימוש תדיר וקבוע בחריגים שבו, בוודאי לא כשניתן להימנע מכך ללא קשיים מיוחדים.
תיקון 14 אמנם התיר את השימוש בחריגים, אולם לדעת משרד מבקר המדינה על המשטרה לפעול ברוח תיקון 14 , האמנה וחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ולהבטיח שנעשה שימוש מידתי וזהיר בחריגים ושהם אינם הופכים להיות הכלל.
טפסים מפורטים בדיקת תיקי המדגם העלתה ליקויים הקשורים לטפסים שממלאים החוקרים בעת חקירת קטינים החשודים בביצוע עברות.
יצוין כי בתקופת הביקורת לא היו למשטרה טפסים אחידים בנוגע להודעה על זכויותיו של קטין חשוד.
במקרים ש בהם נדרש אישור מיוחד בכתב מקצין, נמצאו הליקויים האלה: לגבי אישור חקירה בשעות הלילה - ב-25 ( תיקי מדגם 363 )מכלל התיקים האישור לא היה חתום, לא נשא תאריך או ניתן בעל פה.
לגבי האישור לאי-נוכחות הורה - ב-67 ( תיקי מדגם 995 מכלל התיקים) האישור לא היה חתום, לא נשא תאריך או ניתן בעל פה.
גם טופסי ההודעה לסנגוריה הציבורית אינם מלאים, ונמצאו טפסים רבים שאין בהם פרטים על שעת הפנייה או חסר בהם אישור קבלה של הסנגוריה הציבורית.
בחלק מתיקי המדגם אין מסמך נפרד ובו פירוט הנימוקים של הקטין במקרים שבהם החליט שלא לממש את זכויותיו.
במספר לא גדול של תיקים נמצאו טפסים שהוכנו ונחתמו מראש.
הימצאותם של טפסים כאלה מעוררת חשש שמא החוקרים לא ימלאו את חובתם על פי דין, ויעשו בטפסים החתומים מראש שימוש לא מושכל.
בתשובתה כתבה המשטרה כי "ביוני 2013 פלילי[ הוכנסו טפסים אחידים למערכת הפל"א הכוללים אישור קצין לחקירה ללא נוכחות הורה, אישור קצין לחקירה ללא המתנה ]אלפיים .
49 כך לדוגמה, בדבריו של השופט גד ארנברג בתיק מספר 15431 -03-10 .
שם הדוח: היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להורה, אישור קצין לחקירת חשוד בלילה, חקירת עד בלילה ואזהרה להורה הנוכח בחקירת ילדו".
היא הוסיפה שבנובמבר 2013 ,נוסף כאמור נוסח חדש בדבר הודעה לקטין על זכויותיו שנמצא בימים אלה בהטמעה ואמור להיכנס כטופס אחיד למערכת הממוחשבת של המשטרה.
עוד כתבה המשטרה כי "תצא הנחיה ברורה כי אין לחתום על טפסים מראש בשום תנאי".
בית המשפט קבע במקרה של קטין שהופרו זכויותיו (המייצג מקרים רבים נוספים) 50 : "ניתן היה להמתין.
לחוקר נוער, אשר יבצע עבודה מקצועית.
ויידע לפחות למלא כראוי את הטפסים המשטרתיים הנוגעים לעניין ונובעים מתיקון 14 טיעוני[ לחוק הנוער.
ושהדברים לא נרשמו מפיו של הקטין, אלא מפיו של החוק]הקטיןר.
אין וודאות כי המשטרה פנתה לסנגוריה, שכן מסמך ההפניה לסנגוריה איננו נושא שעה או מספר טלפון שאליו פנה השוטר.
המסמכים המצריכים אישור קצין אינם חתומים.
המסמך המחייב לפרט את נימוקי הקטין ואי רצונו להיות מיוצג ושהוריו יהיו נוכחים בחקירה נותר ריק מנימוקים.
יתר המסמכים אינם נושאים תאריך ואינם נושאים שעה וכל עבודת המשטרה בעניין חקירתו של הקטין אומרת רשלנות".
לדעת משרד מבקר המדינה על המשטרה לוודא ששוטרי המרחבים ותחנות המשטרה ממלאים את הטפסים כנדרש ומזינים את הנתונים למערכת הממוחשבת, כדי שניתן יהיה לקיים פיקוח ובקרה על תיקי החקירות ולוודא כי הטיפול בקטינים נעשה בהתאם להוראות הדין, וכי זכויותיהם נשמרות הלכה למעשה.
מממצאי פרק זה עולה כי זכויות קטינים מופרות לעתים קרובות בידי משטרת ישראל.
תוצאות המדגם מלמדות שתיקון 14 .
לא הוטמע דיו, ואינו מיושם כנדרש בשנת 2012 בכ- 1,300 תיקי מעצרים לא הייתה הודעה להורים; בכ - 3,200 תיקים התקיימה חקירת הקטינים ללא נוכחות הורה או קרוב אחר ; ביותר מ - 3,700 תיקים מסרו החוקרים לקטין הודעות חלקיות על זכויותיו; בכ - 1,600 תיקים נעשו החקירות בשעות הלילה, וכ-580 מהן נעשו ללא אישור קצין כנדרש.
על טיפול המשטרה בקטינים ניתן ללמוד לא אחת מן הביקורות של בתי המשפט, אשר מציגות תפקוד לא תקין של המשטרה במקרים רבים.
במרבית תיקי החקירות חסר מידע על מלוא הטיפול בקטין, כתוצאה מכך לא ניתן לקיים פיקוח ובקרה ואין לדעת אם הטיפול נעשה בהתאם להוראות הדין.
המידע החסר נוגע בעיקר למועד שבו הוגדר הקטין כעצור, לנוכחות או אי-נוכחות ההורים בחקירה, להיוועצות עם עורך דין, למשלוח הודעות לסנגוריה הציבורית ולחקירה בשעות הלילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר ששיעור החריגות המשתקפות מדוח זה הוא ניכר, אין המשטרה יכולה להישען על הנחות מקלות בעניין זה וכי הנתונים המוצגים כאן מחייבים אותה לבחינה יסודית של כל הליך הטיפול בקטינים.
50 מ"י 52682 -12-11 .
המשרד לביטחון הפנים 439 .
:שם הדוח היבטים בטיפול המשטרה בקטינים המעורבים לכאורה בפלילים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה גם מעיר למשטרה שאף שעשתה כברת דרך בכל הנוגע להליכים שהיא נוקטת נגד קטינים, עליה להמשיך ולפעול בנחישות כדי להטמיע את הוראות תיקון 14 , לרענן את ההנחיות, לוודא שהתפיסה הגלומה בהן הוטמעה בכל תחנות המשטרה ולהבטיח כך את זכויות הקטינים וקיום של הוראות החוק.
האמנה קוראת ליזום אמצעים שימנעו נקיטת הליכים פליליים נגד הקטין, או שיפנו אותו למסגרות שיבטיחו שהוא יטופל בהתאם לגילו, למצבו ולעברה שביצע ובאופן העולה בקנה אחד עם רווחתו וטובתו.
בדצמבר 2011 התקבל בכנסת תיקון16 לחוק הנוער (להלן- תיקון 16 ), הקובע כי חובתו של כל קצין מבחן לשקול את התאמתו של קטין אשר יש יסוד להעמידו לדין, להליך חלופי.
עוד נקבע בתיקון 16 כי השלמת השתתפותו של הקטין בהליך החלופי תהיה שיקול מרכזי ומכריע בכל החלטה בדבר המשך ההליך הפלילי בעניינו.
הליך חלופי מוגדר בחוק הנוער כ"הליך חלופי להליך הפלילי או לחלקו, שנקבע בנוהל, אשר מתנהל שלא בפני בית המשפט, ומטרתו, בין היתר, להביא לפעולה שתבטא את קבלת האחריות של הקטין למעשה הפלילי, לרבות באמצעות תיקון כלפי נפגע העבירה, הקהילה או החברה".
יצוין כי עד לתיקון 16 , ההליך החלופי העיקרי שנעשהבו שימוש היה הליך האי - תביעה המשטרתי.
בהליך זה רשאית המשטרה לגנוז את חומר החקירה בעניינו של הקטין ללא רישום פלילי, וזאת כדי למנוע את כניסתו למערכת המשפטית ואת הכללתו במרשם הפלילי.
הבדיקה הנוכחית התמקדה בשתי תכניות ששירות המבחן לנוער מפעיל בשילוב המשטרה, כדי להתמודד עם עברות של בני נוער.
קבוצת דיון משפחתית ( Family Group Conference ) היא תכנית המופעלת במשך שנים בקרב המאורים בניו זילנד, להתמודדות עם עברות של בני נוער ועם בעיות נוספות.
במסגרת התכנית, הרשת המורחבת של הקהילה והמשפחה היא שנושאת באחריות להתנהגותו של נער, והאדם שנפגע מהתנהגות זו שותף להחלטות.