HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות המים לא השכילה לפעול במועד לגישור על הפער שבין הביקוש הצפוי לבין היצע המים, וכבר בסוף שנת 2017 , במועד סיום הביקורת, כמות המים השפירים לא הספיקה כדי לעמוד באספקה סדירה לכל הצרכים של משק המים.
לפיכך נדרשה רשות המים לנקוט צעדי חירום על מנת לספק את מלוא הביקוש למ ים.
רשות המים לא נקטה פעולות מספיקות לשימוש בפוטנציאל המים הטבעיים הזמינים באמצעות טיוב מים מזוהמים ובאמצעות פיתוח כלי הפקה נוספים, וכן לא פעלה במועד לקידום הקמת מתקני התפלה נוספים שיספקו את הביקוש הצפוי בטווח הארוך, ובכלל זה יאפשרו לשקם את מאגרי המים הטבעיים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את תפקודה של רשות המים, שהביאה את משק המים ואת מאגרי המים הטבעיים למצב משבר - זאת בתקופה שבה משק המים הישראלי ניצב בפני אתגרים רבים: היצע מים טבעיים מוגבל; רצף של אירועי בצורת קשה שפקדו את הארץ בשנים האחרונות; ועלייה בביקוש למים.
לשם התמודדות עם האתגרים השונים במשק, על רשות המים לנקוט מדיניות תכנון בת קַיָימה שתאפשר אספקת מים באיכות הנדרשת, באמינות ובזמינות מחד גיסא, ותשמר את מלאי היצע המים הטבעיים כמשאב חיוני של המדינה מאידך גיסא.
תכנון משק המים וניהולו |91 .
רשות המים מופקדת על אוצר הטבע החשוב ביות ר במדינה.
מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי במשך שנים ניהלה רשות המים את משק המים באופן שאינו עולה בקנה אחד עם גודל האחריות הכרוכה בכך121 .
,על רשות המים לפעול ללא דיחוי להבטחת ניהול יעיל של משק המים ולפעול באופן תכליתי לתיקון נזקי העבר.
ככל שרשות המים תקדים לנקוט את הצעדים הדרושים כן ייטב 122 .
על משרד האנרגייה ועל השר העומד בראשו, מתוקף אחריותו המיניסטריאלית על משק המים, לפעול לתיקון הכשלים העולים מדוח זה.
על מועצת רשות המים לוודא שרשות המים תיישם את מדיניות הממשלה בניהולו של משק המים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה באוקטובר 2010 , .
ותפעל לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה .
121 ,ראו מבקר המדינהדוח מיוחד (1990,) " ניהול משק המים בישראל", עמ' 53.
122 ,ראו לעניין זה מבקר המדינה דוח שנתי 37 (1987 ), "המים בישראל מקורותיהם והקצאתם לשימושים השונים", עמ' 250.
הפעילות הישראלית בתחום החלל החלה בשנות השישים של המאה העשרים והתמקדה במחקר באוניברסיטאות.
בינואר 1983 הוקמה סוכנות החלל הישראלית (להלן - סל"ה), כגוף ממלכתי הפועל ליד משרד המדע והטכנולוגיה10 (להלן- משרד המדע).
ייעודה של סל"ה הוא לגבש תוכניות ודרכי פעולה לקידום המטרות הלאומיות האזרחיות של ישראל בתחום החלל ולהוציאן לפועל במסגרת המשאבים שיוקצו לכך.
מדינת ישראל נכנסה לתחום החלל והתמקדה תחילה בלווייני תצפית11 ויכולת שיגור של לוויינים כאלה מסיבות ביטחוניות.
בספטמבר 1988 שיגרהמדינת ישראל לחלל את אופק 1 - לווייןהתצפית הישראלי הראשון שפיתחה ובנתה, ובכך הצטרפה למועדון מצומצם של מדינות ששיגרו עד אותה עת בכוחות עצמן לוויין מתוצרתן.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים עסקה תעשיית החלל הישראלית גם בפיתוח לווייני תקשורת12 , ובמאי1996 שוגר לחלל לוויין התקשורת הראשון - עמוס 1 .
, באמצעות משגר של חברה זרה פעילות מדינת ישראל בתחום החלל היא מנוף חשוב לפיתוח טכנולוגיות הדרושות למדינת ישראל.
בהשקעת מדינת ישראל בתחום החלל יש כדי לתרום לצורכי הביטחון הלאומי.
כן תורמות השקעות אלה לקידום התעשייה, הכלכלה, המדע והטכנולוגיה ומסייעות לשיפור במעמדה הבין -לאומי של המדינה.
שיגור לווייני תקשורת מתוצרת ישראל הוא מרכיב חשוב בתוכנית החלל הלאומית.
לוויינים אלה מאפשרים שליטה טכנולוגית וקיום תקשורת בכל עת ונדרשים להבטחת עצמאות תקשורתית של המדינה, שאינה תלויה בגורמים חיצוניים.
התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - התע"א) מפתחת ומייצרת לווייני תצפית ולווייני תקשורת וכן משגרי לוויינים ומכלולים מסוגים שונים.
פעילות זו כוללת תכנון, פיתוח, ייצור ואינטגרציה של לוויינים וכן הקמת תחנות קרקע לשליטה ולבקרת לוויינים, שיגור לווייני תצפית ותפעול לוויינים.
משנות התשעים של המאה העשרים שוגרו בהצלחה לחלל (באמצעות משגרים של חברות זרות) ארבעה לווייני תקשורת אשר פיתחה וייצרה התע"א - עמוס 1 , 2 ,3 ו-4 .
הלוויין עמוס 113,, אשר היה בבעלות התע"א הפסיק לספק שירותי .
10 שמו של המשרד כיום.
בעבר נקרא המשרד בשמות שונים בין היתר משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
11 לוויינים הנמצאים במסלול לווייני בגובה של בין400 ל-700 ק"מ מעל פני כדור הארץ ומקיפים אותו.
הלוויינים משמשים לצילום על פני כדור הארץ למטרות צבאיות ואזרחיות, והם בעלי יכולת קליטת תמונות, אחסונן ושידורן לקרקע.
12 ,לוויינים המשמשים להעברת אותות בין נקודות על פני כדור הארץבאמצעותם מועברים, בין היתר, שידורי טלוויזיה, אינטרנט ושיחות טלפון בין -לאומיות.
לווייני התקשורת הם לווייני ם גיאוסטציונריים - הם משייטים בגובה של כ-36,000 ק"מ מעל קו המשווה, במהירות זהה לזו של כדור הארץ ובאותו כיוון, וכך הם ממוקמים באופן קבוע מעל לנקודה מסוימת על פני כדור הארץ.
13 בתגובתה על ממצאי הביקורת מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי עמוס1 .
פותח ויוצר בתע"א בעלות של מאות מיליוני דולרים 484 |דוח שנתי 69א .
הלוויין עמוס2 , אשר שוגר לחלל בדצמבר2003 , סיים באפריל 2017 את חייו והפסיק לספק שירותי תקשורת.
הלוויינים עמוס 2 ,3 ו-4 הםבבעלותה של חברת חלל תקשורת בע"מ (להלן - חברת חלל)14; חברת חלל רכשה אותם מהתע"א והחכירה ללקוחותיה שירותי תקשורת לוויינים.
לפעילות התע"א בתחום לווייני התקשורת שני מאפיינים עיקריים: (א) היא פועלת על פי מודל של שילוב מערכות - דהיינו מייצרת את הלוויין בהתבסס בעיקר על מכלולים ורכיבים שהיא רוכשת מספקים מחוץ לישראל; (ב) נפח העבודה בתע"א בתחום זה קטן יחסית, מאחר שהיא מפתחת ומייצרת לוויין אחת לכמה שנים.
עקב כך משך הזמן שבו התע"א מפתחת, מייצרת ומשגרת את הלוויינים רב יותר, ומחיריהם גבוהים יותר מהמקובל בעולם.
בשל כך הזמינה חברת חלל ביולי 2008 את הלוויין עמוס 515 מחברה רוסית ולא מהתע"א.
בסוף שנת 2012 חתמו התע"א וחברת חלל על הסכם לרכישת הלוויין עמוס6 , אשר היה אמור להיות משוגר לחלל בספטמבר2016 ולהחליף את הלוויין עמוס 2 (בנקודת השמיים4W).
16 ,במהלך תדלוק משגר של ח ברה אמריקנית האחראית לשיגור עמוס 6 , שנעשה במסגרת ההכנות לקראת השיגור, התפוצץ המשגר, דבר שגרם לאובדן מלא של הלוויין.
חברת חלל נוסדה בשנת 1989 .
כמיזם משותף של התע"א ושל חברה אחרת חברת חלל החלה את פעילותה בהספקת שירותי תקשורת לוויינית באמצעות הלוויין עמוס 1 , .
שנבנה בתע"א והיה בבעלותה כיום עוסקת חברת חלל בהספקת שירותי תקשורת לוויינית באמצעות השכרת משיבים16 המצויים בלווייני התקשורת שבבעלותה17 ובלוויינים אחרים18 ללקוחות בארץ ובחו"ל.
במשך השנים מכרה התע"א את החזקותיה בחברת חלל, עד למכירת כל החזקותיה בחברה במאי 2010 .
משנת2005 נסחרות מניותיה של חברת חלל בבורסה לניירות ערך בתל אביב (להלן - הבורסה).
חברת חלל היא חברה ישראלית, ובעלי השליטה בה הם גורמים ישראליים.
עם הקמתה של החברה הוסדרה פעילותה בין היתר באמצעות רישיון זמני מיוחד למתן שירותי בזק שהעניק לה משרד התקשורת באוגוסט 1994 ; הרישיון הגדיר את שירותי הבזק ואת פעילות הבזק וכן את השירותים המותרים והתנאים לכך.
עדכן משרד התקשורת את הרישיון האמור .
14 חברת חלל היא חברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב (לפרטים ראו בהמשך).
פסק הקשר עם הלוויין, וכעבור זמן קצר הוכרז על אובדנו 16 רכיבי תקשורת בלוויין שתפקידם לקבל את האות מהאנטנה, להגביר אותו, להסיט את תדר האות לתדר שידור מהלוויין ולהעביר אותו חזרה לאנטנה לצורך שידור.
17 במועד סיום הביקורת היו בבעלות חברת חלל הלוויינים עמוס3 ועמוס4 .
, שפותחו ויוצרו בתע"א עד אפריל 2017 סיפקה חברת חלל שירותים גם באמצעות הלוויין עמוס2, שהיה בבעלותה.
18 לדוגמה, נכון למאי2017 חברת חלל מספקת שירותים ללקוחותיה גם באמצעות הלוויין עמוס7 , שבבעלות חברת AsiaSat .
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |485 .
במועד סיום הביקורת, יוני2017 , היו פעיליםבחלל שני לווייני תקשורת מתוצרת התע"א הנמצאים בבעלות חברת חלל: עמוס 3 , ששוגר לחלל באפריל200819 וצפוי לסיים את חייו בשנת202520 ; ועמוס4 , ששוגר לחלל באוגוסט201321 וצפוי לסיים את חייו בשנת202922 .
נוסף על כך, לאחר אובדנו של הלוויין עמוס 6 חכרה חברת חלל לוויין מחברה זרה א' (עמוס7 ), על מנת לספק ללקוחותיה את השירותים שהיה אמור לספק עמוס 6 .
במרץ2018 ,, לאחר סיום הביקורת הזמינה חברת חלל מחברה זרה ב'23 פיתוח וייצור לוויין תקשורת24 שנועד להחליף את עמוס 7.
מפברואר עד יוני 2017 בדק משרד מבקר המדינהבין היתר תהליכי קבלת החלטות בתחום לווייני התקשורת במדינת ישראל.
נושאים מסוימים עודכנו עד יולי 2018:.
נבדקו המדיניות הלאומית בתחום לווייני התקשורת ; פעילות משרד המדע והמטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל), לאחר אובדן הלוויין עמוס 6 ; והמנגנונים שנקבעו להסדרת פעילותה של חברת חלל, שנועדו לשמור על האינטרסים של מדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת , לרבות אופן יישומם.
הביקורת נעשתה במשרד המדע; במשרד התקשורת; בתע"א; במל"ל ובגופים נוספים.
באפריל 2018 , נוכח החלטת חברת חלל לרכוש לוויין מחברה זרה ב', פנה מבקר המדינה לראש הממשלה במכתב25 , ובו ציין בין היתר כי יש לנקוט ללא דיחוי את הפעולות הנדרשות לצורך קביעת מדיניות ממשלתית בתחום לווייני התקשורת ולתקצובו של תחום זה על פי סדרי עדיפויות מול נושאים לאומיים אחרים.
זאת על מנת שלא לפגוע בהישגי מדינת ישראל בתחום זה, וכדי שהמדינה לא תאבד יכולות אסטרטגיות.
19 מוצב בנקודת שמיים4W .
)(מיקום שמיים בקשת הגיאוסטציונרית 20 על פי ההסכם בין התע"א לחברת חלל מספטמבר2005 , משך חיי הלוויין היה אמורלהיות לפחות 12 שנים (עד שנת2020 ).
ממסמכים עולה כי צפוי שהלוויין יסיים את חייו בשנת2025.
21 מוצב בנקודת שמיים65E.
22 על פי ההסכם בין התע"א לחברת חלל מיולי2007 משך חייו המתוכנן של עמוס4 יהיה כ-12 שנה (עד שנת2025 ).
ממסמכים עולה כי מועד סיום חייו הצפוי הוא שנת 2029.
23 Space System/Loral, LLC.
24 לחברה יש זכות לבטל הסכם זה עד25.
25 ,עותקים מהמכתב נמסרו בין היתר לשר האוצר, לשר המדע והטכנולוגיה, לשר התקשורת לראש המל"ל ולמנכ"ל התע"א.
מדיניות לאומית בנוגע לתחום לווייני התקשורת .
תחום לווייני התקשורת כחלק מתוכנית החלל הלאומית .
תחום לווייני התקשורת הוא מרכיב משמעותי וחשוב בפעילות שנעשית ליישום תוכנית החלל הלאומית.
נוסף על תחום זה כוללת פעילות מדינת ישראל בתחום החלל כאמור גם את תחום לווייני התצפית, הנבנים לצרכים ביטחוניים ולצרכים אזרחיים, בעיקר מדעיים; תחום לווייני התצפית מקודם בין היתר במסגרת שיתופי פעולה בין-לאומיים.
במשך השנים ייחדו גור מים מקצועיים בתעשיית החלל הישראלית ובמשרדי הממשלה הנוגעים בדבר תשומת לב לתוכנית החלל הלאומית, אולם לא בכל המקרים ניתנה התייחסות מיוחדת לתחום לווייני התקשורת, שנכלל בתוכנית זו.
התהוות משבר בתוכנית החלל הלאומית .
באוגוסט 2008 התריעה התע"א בפני גורמים שונים על משבר חמור המסתמן בתוכנית החלל הלאומית: במכתב של מנכ"ל התע"א דאז מר יצחק ניסן, בין היתר ליו"ר סל"ה אלוף (מיל') יצחק בן ישראל, הוא כתב כי התע"א, כמובילת תוכנית החלל בישראל, מתריעה על משבר חמור שמסתמן בתוכנית, עד כדי סכנה לסגירתה.
מנכ"ל התע"א המליץ כי הנושא יידון בדחיפות ברמה הלאומית העליונה, תוך הגדרת מטרות תוכנית החלל בישראל, מתן פתרונות ותקצוב רב- שנתי מתאים.
בשנת 2009 התריעה התע"א לפני ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת ולפני יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה על המשבר וציינה בין היתר כי סל"ה אינה מצליחה להעמיד משאבים מספקים לקידום מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) ולקידום פעילות חלל אזרחית כמקובל במדינות המתקדמות בעולם.
כן ציינה התע"א כי המשבר גורם לפעילות מועטה ביותר בתחומי המו"פ ול"דריכה במקום" לעומת ההתקדמות בעולם בתחום, וכי התשתיות מתיישנות ונוצר "ניוון" של מוקד הידע הלאומי (בתע"א).
נוסף על כך ציינה התע"א כי התלות של ה בספקים שהם גם מתחרים וחוסר היתרון לגודל - כל אלה גורמים לה לבצע רכש יקר ומהווים חסמים לצמיחת תעשיית החלל.
עוד ציינה התע"א שחברת חלל הזמינה לראשונה לוויין תקשורת - עמוס 5 - מחברה רוסית ולא מהתע"א, נוכח סבסוד ממשלתי רוסי "מסיבי".
המלצות הצוות לגיבוש תוכנית חלל לאומית .
נוכח המשבר שהתהווה בתחום החלל מינה בנובמבר 2009 נשיא המדינה דאז מר שמעון פרס, בתיאום עם ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, צוות לגיבוש תחום פעילות לאומי אסטרטגי |487 .
תוכנית חלל לאומית (להלן - צוות הנשיא).
בראש הצוות עמדו מנכ"ל משרד המדע מר מנחם גרינבלום ויו"ר סל"ה אלוף (מיל') פרופ' יצחק בן ישראל26 .
:להלן פירוט לגבי פעילות הצוות והמלצותיו ביוני 2010 ,הגיש צוות הנשיא לנשיא המדינה ולראש הממשלה את הדוח שגיבש [ שכותרתו "החלל כפרויקט לאומי - תוכנית חלל ישראלית ותעשיית חלל ] מקומית בת-קיימה בתוך שנים ספורות".
בדוח נכתב בין היתר כי החלל הוא משאב אסטרטגי, וכי הפעילות בו היא מנוף טכנולוגי שמהווה מפתח לקיומה של חברה מודרנית ומפותחת המבוססת על ידע.
צוות הנשיא המליץ בדוח כי הממשלה תקבל החלטה להשקיע בתוכנית חלל אזרחית ובתשתית המדעית והטכנולוגית, כדי לחזק את יתרונה היחסי של ישראל.
צוות הנשיא גיבש בין היתר את ההמלצות האלה בנוגע למדיניות וליעדים לאומיים: למצב את ישראל כמובילה מדעית וטכנולוגית בתחום החלל; לפתח את הטכנולוגיות, הידע והתשתית המדעית הנחוצים לחקר החלל, נושאים שבהם יש למדינת ישראל יתרון יחסי; ולקדם שיתופי פעולה בין-לאומיים ב חקר החלל וניצולו.
כדי לממש את תוכנית החלל הלאומית ולהחזיר את היתרון היחסי של מדינת ישראל, המליץ צוות הנשיא להקצות בין היתר תקציב חלל לאומי לפעילות האזרחית בהיקף של 300 מיליון ש"ח לשנה במשך חמש שנים.
עוד המליץ הצוות כי סל"ה תהיה אחראית לגיבוש המדיניות ויעדי-העל הלאומיים בתחום החלל, על הבאתם לאישור הממשלה, ועל ביצועם באמצעות הקצאת המשאבים שברשותה, לרבות תקציב החלל הלאומי.
בנספח לדוח המליץ הצוות כי במסגרת תקציב זה יושם דגש בין היתר על החזרת היתרון היחסי שיש לישראל בתחום לווייני התקשורת.
יצוין כי בדוח שהגיש צוות הנשיא הוא המליץ לשים דגש בין היתר על החזרת היתרון היחסי למדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת, אך לא קבע את התקציב הייעודי הנדרש לתמיכה בתחום זה אף שלהמלצה זו היו משמעויות תקציביות.
במסמך משותף של מנכ"ל משרד המדע וראש אגף התקציבים במשרד האוצר מדצמבר 2011 בנושא סיכום תקציבי בעניין תוכנית החלל האזרחית לשנים 2012 - 2014 (להלן- הסיכום התקציבי) נכתב כי בעקבות הדוח של צוות הנשיא, ובהמשך לסיכום בין שר האוצר לשר המדע והטכנולוגיה (להלן - שר המדע), תופעל בשנים 2012 - 2014 ,תוכנית לקידום תעשיית החלל הישראלית וכי תקציבה הכולל יהיה 180 מיליון ש"ח.
עקרונות התוכנית היו כדלהלן: קידום שיתוף פעולה בין-לאומי בתחום החלל האזרחי; תמיכה בקידום מו"פ בתחום החלל האזרחי, בדגש על חברות קטנות ובינוניות; וקידום מחקר בסיסי ויישומי באקדמיה.
26 חברי צוות הנשיא היו בין היתר מנכ"ל סל"ה וגורמים מהתע"א ומחברת חלל.
לרבות בתחום לווייני .
בסיכום התקציבי לא הייתה התייחסות מפורשת לתחום לווייני התקשורת.
יצוין כי 180 ( מיליון הש"ח שהוקצו לשלוש שנים2012 - 2014 ) לסל"ה עבור תוכנית החלל הישראלית הם 20%27 מהתקציב שהמליץ צוות הנשיא להקצות עבור התוכנית לפרק זמן זה.
באפריל וביוני 2017 מסר מנכ"ל סל"ה למשרד מבקר המדינה כי בשנים2012 - 2014 נוצל תקציב סל"ה בסך של189 מיליון ש"ח, וכי כ-26 מיליון ש"ח מסכום זה נוצלו בתחום לווייני התקשורת28.
המנכ"ל ציין כי הכספים שנוצלו בתחום לווייני התקשורת נוצלו לפיתוח מרכיבים מסוימים מתוצרת ישראל, ש בעבר נרכשו בחו"ל, ולפיתוח טכנולוגיות עתידיות למרכיבים אלה.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי במסגרת סדרי העדיפויות שעליהם החליטה הממשלה בתקציב לשנת 2012 ולאחר מכן, לא היה ניתן לתקצב את התוכנית המלאה שעליה המליץ צוות הנשיא; וכי בהסכמה של משרד המדע וסל"ה נקבע תקציב של 180 מיליון ש"ח לשלוש שנים, כפי שעולה מהסיכום התקציבי.
עוד מסר משרד האוצר כי על סמך תקציב זה נקבעה תוכנית רב-שנתית לתחום החלל לשלוש שנים (2012 - 2014 .
) בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר משרד המדע למשרד מבקר המד ינה בדצמבר 2017 כי הצורך ב-300 מיליון ש"ח הוצג למשרד האוצר ואף לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת כמה פעמים.
משרד המדע הוסיף כי נוכח קביעת התקציב במשרד האוצר קבעו סל"ה ומשרד המדע סדרי עדיפויות בהתאם לצרכים באותה העת.
בביקורת לא נמצא כי משרד המדע, לרבות סל"ה, ניתח את ההשלכות והמשמעויות הצפויות של מימוש חלקי ומצומצם בלבד של המלצות צוות הנשיא על עתיד תוכנית החלל הישראלית, לרבות בתחום לווייני התקשורת.
ניתוח כזה נדרש לצורך הסקת מסקנות בנוגע לפגיעה הצפויה בתחום החלל במדינת ישראל לעומת היעדים שקבע הצוות, והצגתה של פגיעה זו לשר האוצר ולשר המדע בטרם יסכמו את תקציב סל"ה לשנים 2012 - 2014.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר שר המדע דאז פרופ' דניאל הרשקוביץ למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי הייתה מודעות מלאה למשמעות הקטנת התקציב.
עם זאת, ההסכמה עם שר האוצר הושגה עקב התחשבות במגבלות התקציב, עקב הערכה של סל"ה כי היערכות להגדלה כה ניכרת של התקציב (מכ-2 מש"ח לשנה) חייבת להיות הדרגתית, ועקב הבטחה של האוצר להגדלה ניכרת של התקציב בשנה השלישית.
27 60 מיליון ש"ח לשנה, לעומת תקציב של300 .
מיליון ש"ח לשנה על פי המלצת צוות הנשיא 28 עבור פיתוח טכנולוגיות בתחום תחנות קרקעיות הוקצה סכום נוסף של כ-13.
מיליון ש"ח תחום פעילות לאומי אסטרטגי |489 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המדע כי אף שהיה מודע למשמעות הקטנת התקציב שהוקצה לתוכנית החלל לעומת המלצת צוות הנשיא, עדיין היה עליו לנתח את המשמ עויות וההשלכות שיש לכך על עתיד תוכנית החלל הישראלית; דבר שלא נעשה.
המלצות ועדת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח למדיניות מו"פ בתחום החלל .
בעקבות פעילות צוות הנשיא הוקמה בראשית שנת 2012 , במסגרת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח (להלן - המולמו"פ)29 , ועדה למדיניות מו"פבתחום החלל.
בראש הוועדה עמד פרופ' תא"ל (מיל') חיים אשד, ובין חבריה היו נציגים של גופי המו"פ השונים בישראל, של התעשיות המובילות ושל מוסדות אקדמיה שונים.
הוועדה עסקה במגוון נושאים החיוניים להתפתחות העתידית של פעילות המו"פ בישראל בתחום החלל ולקידום האינטרסים, לרבות המדעיים - טכנולוגיים, החברתיים והכלכליים של מדינת ישראל בתחום זה, ומטרתה הייתה לספק תוכנית המשך לתוכנית החלל שהציג צוות הנשיא, הכוללת המלצות לפעולה.
לאחר כשלוש שנים, במאי 2015 , הגיש יו"ר הוועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל ליו"ר המולמו"פ אלוף (במיל') פרופ' יצחק בן ישראל דוח ובו המלצות לקידום תחום החלל.
בדוח פורטו היעדים האסטרטגיים בנושא פעילות החלל בישראל, ובהם בניית תעשייה איכותית, תחרותית ובת-קיימה ושימור וחיזוק של יכולות הנדרשות למילוי כלל הצרכים.
לצורך מימוש היעדים גיבשה הוועדה בין היתר את ההמלצות האלה: לחזק את המחקר המדעי והיישומי בתחום החלל; להקים תעשייה גלובלית, מסחרית ותחרותית בתחומים שונים; ולבצע פעולות בתחום החינוך במטרה להכשיר כוח אדם איכותי וטכנולוגי בטווח הארוך.
הוועדה המליצה בין היתר לבצע את הפעולות הבאות: להגדיר את נושא החלל כיעד בעדיפות לאומית; להתניע תוכנית רב -שנתית לאומית וכוללת שמטרתה להקים תעשיית חלל מגוונת, תחרותית ורווחית; להקצות תקציב קבוע ורב-שנתי של לפחות 300 מיליון ש"ח בשנה לנושא ולקבוע מנגנונים לשם שימוש יעיל בתקציב; ולחזק את מעמד סל"ה.
עוד צוין בדוח כי מההנחה שעצמאותה של ישראל בנוגע להפעלת תקשורת לוויינית היא נכס אסטרטגי שיש לשמור עליו כדי להבטיח את רצף השירות באמצעות הפעלת תקשורת מהחלל ולמנוע חסימת ערוצים, נובעות בין היתר המסקנות האלה: יש לקיים יכולת תפעול לווייני תקשורת עצמאית מישראל, וכן לקיים יכולת תכן מטע"דים ואינטגרציה בישראל; כדי לקיים יכולות אסטרטגיות אלה נדרשת השקעה בתע"א "בפיתוח קבוע", על מנת להשאירה תחרותית .
29 המועצה משמשת זרוע לחשיבה אסטרטגית של משרד המדע, ותפקידה לבחון את מערכות המחקר והפיתוח בישראל ולמפות את צורכיהן.
בין היתר המועצה ממליצה לממשלה על מדיניות לאומית בנושאי מו"פ.
בשוק לווייני התקשורת.
ואולם יש להבטיח שהתע"א תתחייב למחירים תחרותיים עקב השקעה זו, דבר שיאפשר את צמצום התמיכה בה בטווח הארוך.
בפגישה שהתקיימה בינואר 2016 בראשות שר ה מדע אופיר אקוניס ובהשתתפות בין היתר של יו"ר המולמו"פ, של מנכ"ל סל"ה ושל יו"ר הוועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל, הוצגו לשר מסקנות הוועדה.
ממסמכי המולמו"פ עולה כי שר המדע הנחה להכין "נייר עבודה" עבור הצעת מחליטים לממשלה בנושא "פרויקט לאומי"30 וחיזוק נושא החינוך (הכוונה לפעילות חינוכית טכנולוגית בתחום החלל).
לבקשת משרד מבקר המדינה מסר לו מנכ"ל סל"ה במאי 2017 טיוטה של הצעת מחליטים לדיון ולהחלטה בממשלה מפברואר 2016 , כפי שנכתבה במולמו"פ.
כותרתה של ההצעה היא "תכנית ממשלתית להעצמה וחיזוק של החלל האזרחי בישראל", ונכתב בה בין היתר כך: "מחליטים, בהמשך לתוכנית מ-2010 .
לאשר תוכנית המשך להאצת ]הכוונה להמלצות צוות הנשיא [ התהליך שכבר החל נוכח המגמות בפעילות החלל בעולם וההתקדמות בפעילות בישראל".
עוד נכתב בטיוטה כי בשלב ראשון תינתן עדיפות למימוש תוכנית החלל בין היתר באמצעות אלה: (א) פרויקט מרכזי בשילוב התעשייה והאקדמיה, בעדיפות לפרויקט המבוסס על שיתוף פעולה בין-לאומי.
לשם כך יוקצה לסל"ה, מלבד תקציבה הנוכחי, סכום של 120 מיליון ש"ח לשנה לתקופה של חמש שנים; (ב) הרחבה של ההשקעה בפעילות החינוכית בנושאי חלל כדי להגדיל ולהנגיש את לימודי המדע והטכנולוגיה לילדים ולנוער וכדי לשמר ולפתח כוח אדם איכותי וטכנולוגי בטווח הרחוק.
לשם כך יוקצה לסל"ה תקציב שנתי של 18 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המדע כי הוא לא כלל בטיוטת הצעת מחליטים בנושא "תכנית ממשלתית להעצמה וחיזוק של החלל האזרחי בישראל", מפברואר 2016 , התייחסות לתחום לווייני התקשורת, וזאת על אף המלצת הוועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל בנוגע לצורך בשימור הנכס האסטרטגי של התקשורת באמצעות הקצאת כספים "קבועים" לתחום לווייני התקשורת.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר משרד המדע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי במסגרת דיוני התקציב לשנת2016 הוצגו לאגף התקציבים במשרד האוצר הדרישות התקציביות ליישום דוח המולמו"פ (דוח הועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל), שבו הומלץ להקצות תקציב של 300 מיליון ש"ח לנושא החלל, בדומה להמלצות צוות הנשיא.
ואולם בהיעדר הקצאה תקציבית מתאימה קבע משרד המדע סדרי עדיפויות בהתאם לתקציב העומד לרשותו, על סמך בחינה יסודית של התועלת הצפויה מקידומם לתעשיית החלל הישראלית, .
30 בטיוטה של הצעת מחליטים מפברואר2016 שכותרתה "תכנית ממשלתית להעצמה וחיזוק של החלל האזרחי בישראל" (ראו פרטים בהמשך) הובהר, כי הכוונה לפרויקט מרכזי שהוא בחזית הטכנולוגיה ובעל פוטנציאל לפיתוח של נישות חדשות במוצרים ובשירותים, שייעשה תוך שיתוף פעולה בין התעשייה לאקדמיה ועם העדפה לשיתוף פעולה בין-לאומי.
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |491 .
לידע המדעי בתחום החלל ולקידום שיתוף פעולה בין -לאומי.
משרד המדע הוסיף כי כלל בטיוטת הצעת המחליטים את הנושאים אשר נראו לסל"ה באותה עת בעדיפות ראשונה.
כן מסר משרד המדע כי "אין מחלוקת כי כל הפרויקטים בהם עוסקת סל"ה הם בחוד החנית של המדע והטכנולוגיה בישראל, ויש בהם לקדם באופן משמעותי את תעשיית החלל הישראלית".
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי לשנים2015 ו-2016 נקבע תקציב אשר היה דומה לתקציב הממוצע השנתי שנקבע לתוכנית הרב-שנתית (לשנים 2012 - 2014 )- כ-60 מיליון ש"ח לשנה- במטרה להמשיך את התוכנית.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד מ ועד סיום הביקורת, ואף שעברו כשנה וחצי מגיבוש טיוטת הצעת המחליטים, לא הביא אותה משרד המדע, לרבות המולמו"פ וסל"ה, לאישור הממשלה; יצוין כי סל"ה הוגדרה בהמלצות צוות הנשיא האחראית להביא את מדיניות החלל ויעדי-העל הלאומיים בתחום זה לאישור הממשלה.
עקב כך לא דנה ממשלת ישראל בתוכנית המשך בנושא החלל, לא קבעה מדיניות בנוגע לקידום תוכנית זו ולא קיבלה החלטה בנוגע להקצאת תקציבים לחיזוק תחום החלל בישראל על נגזרותיו.
יצוין בהקשר זה כי במולמו"פ ובסל"ה לא נמצאו מסמכים המפרטים את הסיבות לאי -הבאת הצעת המחליטים לאישור הממשלה.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר משרד המדע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי סבר שאין טעם להעלות לפני הממשלה הצעות שאינן מגובות בתקציב מהאוצר, ועל כן החליט כי יש לסכם תחילה עם האוצר את ההצעה ואחר כך להעלותה לפני הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המדע כי מאחר שקידום תחום החלל חיוני להבטחת האינטרסים הלאומיים של המדינה, נוכח המשמעויות של היעדר יישום ההמלצות של הוועדות שצוינו לעיל וכן נוכח האחריות המוטלת על משרד המדע בכל הנוגע לפעילות מדינת ישראל בתחום החלל האזרחי, היה עליו להעלות את הנושא, לרבות את המחלוקות עם משרד האוצר - שהיה מקום להציגן עוד בהצעת המחליטים - לדיון בממשלה, שהיא הגורם המופקד על התוויית המדיניות בנושאים בעלי חשיבות לאומית.
דברים אלה נדרשו כדי שהממשלה תקבע את עמדתה בנושא בראייה מערכתית ותביא בחשבון את כלל השיקולים - הלאומיים, הטכנולוגיים והתקציביים.
זאת מאחר שבאי -העמדת התקציב הדרוש לקידום תחום החלל במדינת ישראל - בהתאם להמלצות צוות הנשיא, הוועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל ומשרד המדע - היה כדי לקבוע הלכה למעשה את סדר העדיפות הלאומי באחד מתחומי הפעילות האסטרטגיים של מדינת ישראל.
פעילות משרד המדע, המל"ל וגורמים נוספים הנוגעים בדבר לאחר אובדן הלוויין עמוס 6 .
רקע כללי- משבר בתחום לווייני התקשורת .
באוגוסט 2016 התריעה התע"א לפני הגורמים הנוגעים בדבר על כך שתחום לווייני התקשורת נמצא במשבר ועלול להיסגר.
סמנכ"ל התע"א ומנהל חטיבת מערכות טילים וחלל בה כתב לגורמים אלה כי באותו מועד לא הייתה קיימת בחברה פעי לות פיתוח בקו לווייני התקשורת, ולא היה קיים לוויין תקשורת "באופק".
עוד כתב הסמנכ"ל כי ללא המשכיות של תהליכי הפיתוח והייצור של לווייני תקשורת, התחום עלול להיסגר.
כאמור, פחות מחודש לאחר מכן, ב-1.
16 , אבד לוויין התקשורת עמוס6 , עקב פיצוץ של משגר של חברה אמריקנית שהייתה אחראית לשיגור הלוויין.
פעילות ועדת החלל בראשות מנכ"ל משרד המדע .
16 כתב שר המדע לראש הממשלה, לשר האוצר ולגורמים נוספים הנוגעים בדבר כי "בעקבות הרס עמוס 6 (אשר הצטרף לאובדנו של הלוויין עמוס 5 לפני מספר חודשים בודדים) תימצא מדינת ישראל בקרוב מאד בחוסר משמעותי של לווייני תקשורת בחלל, כאשר במקום צפי ל-4 לווייני תקשורת פעילים בו-הלוויינים עמוס [ זמנית3 ,4 ,5 ו-6 יוותרו בקרוב רק שניים (עמוס]2 צפוי לסיים את פעילותו בחודשים הקרובים ועמוס3 ו-4 יוותרו פעילים לעוד מספר שנים)".
השר תיאר את החשיבות האסטרטגית של ייצור לווייני תקשורת מתוצרת ישראל, וציין כי לוויינים כאלה חיוניים לשמירה על עצמאות תקשורתית מלאה שאינה תלויה בגורמים חיצוניים, ומאפשרים שליטה טכנולוגית וקיום תקשורת בכל עת.
השר ציין במכתבו כי הוא פועל בתיאום עם יתר משרדי הממשלה וגורמים רלוונטיים אחרים להקמת ועדה מקצועית שתגבש המלצות לגבי תוכנית החלל האזרחית של ישראל לשנים הקרובות.
בספטמבר 2016 מינה שר המדע ועדה בראשות מנכ"ל משרדו מר פרץ וזאן, שמטרתה לגבש המלצות לגבי תוכנית החלל האזרחית של ישראל לשנים הבאות, לרבות אופן יישום התוכנית והתקציב ה נדרש לכך (להלן - ועדת החלל).
בוועדה היו חברים בין היתר נציגים של סל"ה והמולמו"פ , ושל המל"ל.
נציג משרד התקשורת שימש בוועדה משקיף.
במכתב של שר המדע למנכ"ל משרדו מדצמבר 2016 ציין השר כי הוועדה מתבקשת לגבש המלצות והצעות בנושאים אלה: הצורך הלאומי בפעילות החלל; מיפוי הפערים הקיימים ביחס לצורך שהוגדר בנושא זה, והדרכים לגישור עליהם; ובחינת הצרכים התקציביים של הגורמים הפועלים בתחום והמשמעויות התקציביות של הפתרונות המוצעים.
בדצמבר 2016 הגישהועדת החלל לשר המדע דוח מסכם של פעילותה (להלן - דוח ועדת החלל).
בדברי הפתיחה לדוח כתב מנכ"ל משרד המדע, שכאמור עמד בראש הוועדה, כי שר המדע מינה את הוועדה בראשותו "לצורך טיפול בנושא תכנית החלל של ישראל בדגש על לווייני התקשורת".
עוד כתב המנכ"ל תחום פעילות לאומי אסטרטגי |493 .
בדוח) בתחום לווייני .
והמצב בתע"א, ותוארו .
כי "מטרת הדו"ח לנתח ולהגיש לממשלת ישראל הצעה מעשית לטיפול מיידי לשיקום המצב הקשה אליו נקלעה פעילות החלל בישראל ולהתוות תוכנית פעולה לחיזוק הפעילות ושימורה לצורך מענה לצרכיה הלאומיים הכוללים של מדינת ישראל".
בדוח ועדת החלל צוין כי הוועדה בחנה מחדש את המלצות הוועדה למדיניות מו"פ בתחום החלל ואת המלצות צוות הנשיא, וכי חברי ועדת החלל סבורים כי "מאחר שהמלצות שתי הוועדות האמורות מומשו באופן חלקי ביותר, לא רק שלא הושגו התוצאות המקוות, אלא שנגרם נזק נוסף לתכנית החלל ולתעשיית החלל בישראל".