HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2014 קיבלה הממשלה החלטה בדבר הפחתת הנטל הרגולטורי 72 , הכוללתמיסוד של הליך .
הערכת השפעות רגולציה המכונה Regulatory Impact Assessment (להלן- RIA) בתהליכי קבלת .
החלטות וכינון רגולציה חדשה.
החלטה משלימה בדבר "מנגנונים משלימים להפחתת הנטל .
הרגולטורי" התקבלה בממשלה בשנת 201673 .
עם השנים התפתחה בעולם גישה של"רגולציה .
חכמה", שמטרתה להביא לכך שהרגולציה תייצר איזונים בין אינטרסים ציבוריים שונים ותנוהל .
באופן יעיל ואפקטיבי תוך שיתוף הציבור ו בשקיפות.
נוכח זאת החליטה הממשלה74 בשנת2018 , .
72 החלטת הממשלה 2118 ( 22.
14 , להלן- החלטה 2118 .
73 החלטת הממשלה 1901 ( 11.
74 החלטתהממשלה 4398 ( 23.
ברוח המלצותה- OECD, לקבוע אבני יסוד למדיניות רגולציה חכמה בישראל (להלן - החלטת .
הממשלה על רגולציה חכמה).
אחת מאבני היסוד של ההחלטה היא כי רגולציה חכמה תהיה .
עקבית ותעודד היענות בקרב המפוקחים.
מהחלטות אלו הוחרגו תאגידים ציבוריים, לרבות רשות ניירות ערך, בנק ישראל ובכללו המפקח .
על הבנקים וכן רשות שוק ההון75 .
עםזאת, נרשמה בהחלטת הממשלה הודעת הממונה על .
רשות שוק ההון, ולפיה יאומץ באופן וולונטרי תהליך מקביל, וכן צוין בהחלטת הממשלה משנת .
2013 כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יפנה לתאגידים ציבוריים, לרבות לבנק ישראל ולרשות .
ניירות ערך, על מנת שישקלו לבצע תהליכים מקבילים 76.
יובהר כי החרגות אלו בוצעו הואיל .
ובנק ישראל ורשות ניירות ערך הם תאגידים ציבוריים ולפיכך ככלל אינם כפופים להחלטות .
רשות שוק ההון היא רשות עצמאית פנים-ממשלתית, באחריות שר האוצר, ואינה .
במהלך הביקורת, בנובמבר 2021 חוקקה הכנסת במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני .
חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022 ,) התשפ"ב-2021 , את חוק .
עקרונות האסדרה, התשפ"ב-202178 (להלן - חוק עקרונות האסדרה).
העוסק בהשפעת הרגולציה על גופים מפוקחים, יורחב בעניין חוק זה.
אי-שוויון בין המגזרים השונים מבחינת החובות או הדרישות המוטלות עליהם בצווי הלבנת ההון .
עשוי להסיט את פעילות הלבנת הון למגזרים שנותנים שירותים פיננסיים חלופיים, שלגביהם .
נקבעו כללים מקילים יותר.
כמו כן, פערים כאמור עשויים לפגוע בשוויון במתן שירות לאזרח .
וליצור פגיעה בשוויון ההזדמנויות לתחרות בין המגזרים השונים, למשל, ייתכן שבמגזרים שונים .
ביצוע פעולה זהה במהותה יימשך פרקי זמן שונים או יחייב המצאה של מסמכים שונים או .
לפיכך, יש להיזהר מהבדלים בדרישות בצווים המגזריים, אלא אם יש לכך .
הצדקה בהתאם למאפייני המגזר והסיכונים הכרוכים בפעילותו.
במענה של גופים מרכזיים במסגרת שיתוף הציבור הם עמדו על שני סוגים של ליקויים בצווים .
המגזריים: פערים בלתי מוסברים בין הצווים השונים המסדירים מגזרים שמאפייניהם דומים, וכן .
מגזרים שעל אף השוני המהותי ביניהם הם מוסדרים לפי צו אחד.
להלן הטענות שהועלו לפני .
משרד מבקר המדינה: שונות בין גופים שונים המאוסדרים על ידי רגולטור אחד בצו אחד: חברות כרטיסי .
האשראי פועלות בהתאם לצו התאגידים הבנקאיים, החל על בנקים שמעניקים שירות .
פרונטאלי וכן על חברות כרטיסי האשראי שפעולותיהן אינן פרונטאליות.
חברות כרטיסי האשראי להתחרות באופן אפקטיבי בבנקים תוך הענקת שירות לא .
פרונטאלי (זאת בייחוד עם ההתפתחות והחדירה המואצת של אפליקציות תשלומים, .
ארנקים דיגיטליים ושירותים פיננסיים דיגיטליים ), הצו לא הותאם למאפייני חברות כרטיסי .
75 בהחלטת הממשלה 4027 ( 25.
11 ) נקבעכאמור, כי נוסח חוק שייחקק בנושא יתואם עימם.
בהחלטת הממשלה 2118 משנת 2014 .
76 החלטתהממשלה 708 מיום 25.
77 הצוות הבין-משרדי לרגולציה חכמה , דוח המלצות הצוות הבין-משרדי לרגולציה חכמה - תוכנית לאומית .
למדיניות רגולציה ככלי לשיקום המשק ביציאה ממשבר הקורונה (יולי 2021) ,עמ' 95 ו-96.
78 פורסם בס"ח2933 ', עמ80 ,125 (ב- 18.
משטר איסור הלבנת הון בישראל האשראי.
הדבר נחוץ כדי לאפשר גמישות ב יצירת תהליכי הצטרפות פשוטים וקצרים, בפרט .
כאשר מדובר על פעילות בתוך ״מערכת סגורה״ דהיינו כאשר לא נכנסים כספים חדשים .
למערכת, שכן לקוחות חברות האשראי בהכרח מנהלים חשבון בתאגיד בנקאי.
המפקח על הבנקים מסר בעניין זה, כי הצו המגזרי כולל הוראות ייחודיות לחברות כרטיסי .
האשראי, וכי לעמדתו לא מדובר "במערכת סגורה", שכן הכספים אינם חוזרים למקור .
מוכרות טיפולוגיות של שימוש באמצעי תשלום לצורך הלבנת הון ומימון .
טרור, ומכאן החשיבות של החלת החובות העיקריות בכל הנוגע להנפקה ולשימוש באמצעי .
כמו כן, המידע על אודות הפעילות בכרטיס אשראי חוץ-בנקאי ידוע לחברת כרטיסי .
האשראי בלבד ובהתאם היא הגורם הרלוונטי לניטורה ובחינת התאמתה למאפייני פעילות .
עוד נמסר, כי הוראות הצו בנוגע להנפקה של כרטיסי חיוב, ובעיקר כרטיס חיוב .
בנקאי, הותאמו לסיכון והן מקלות יחסית להוראות הנוגעות לפתיחת חשבון.
לאחרונה עודכנה הוראת נוהל בנקאי תקין 411 באופן שניתנו הקלות בחובות איסור הלבנת .
הון בעת מתן שירותי תשלום וזאת בהתאמה לרמת הסיכון.
לבסוף העיר המפקח כי לא .
מובן הקריטריון של שירות פרונטלי או שירות מרחוק בהקשר של שיקול להקלה.
העיקרי בהקשר זה הוא ני תוח הסיכון בפעילות, כשבמקרים מסוימים ייתכנו סיכונים .
מיוחדים הכרוכים בביצוע פעולות מרחוק.
עוד צוין כי המפקח על הבנקים מפרסם קובץ .
ייעודי בנושא שאלות ותשובות ליישום הצו המגזרי והוראת נב"ת 411 בחברות כרטיסי אשראי .
המרכז את עמדות המפקח ואת פרשנותו המחייבות לסוגי ות שעלו בעניין יישום הצו .
פערים בין ההוראות המחייבות גופים המבצעים פעילות דומה אך מאוסדרים לפי .
צווים שונים , בעלי תוכן שונה : .
החובות המוטלות על חברות כרטיסי האשראי המאוסדרות לפי צו התאגידים הבנקאיים .
שונות מהחובות המוטלות על חברות אשראי חוץ-בנקאי, שעליהן חל צו נותני שירותי .
אשראי, אף שמדובר בפעילויות דומות או זהות 79 ,, ופער זה פוגע בתחרות ביניהן.
נטען במסגרת המענה של גופים, שניתן במסגרת שיתוף הציבור, כי יש להשוות את .
התנאים הקבועים בצו נותני שירותי אשראי ובצו התאגידים הבנקאיים לעניין ב יצוע .
המפקח על הבנקים מסר למשרד מבקר המדינה בעניין זה, כי ל מפקח על הבנקים יש .
סמכויות להקלה בדרישות ובמקרים שבהם מתקבלות פניות להקלות ולהשוואת .
הארביטראז' הרגולטורי - המפקח עושה שימוש בסמכות זו במקרים שבהם האמור .
תואם את תפיסת הסיכון הפיקוחית.
הפערים הקיימים מקורם בהיסטוריה החקיקתית, .
בתפיסת המפקח על הבנקים ובניתוח הסיכונים הרלוונטיים.
בימים אלו נערכת בחינה .
של התקנת צו אחיד שיחול על כלל הגופים הפיננסיים, אם כי גם לאחר התקנתו ייתכנו .
הבדלים עקב גישה שונה של הרגולטור וניתוח סיכון.
בבנק הדואר ניתן לרכוש כרטיס חד -פעמי בסכום של עד 600 ש"ח, ללא זיהוי, ללא .
יכולת טעינה חוזרת וללא יכולת שימוש בכספומט, ובחברות האשראי ניתן להעניק .
79 לשם ההמחשה - קבלת אשראי לצרכי רכישת רכב מחברת כרטיסי האשראי לעומת קבלת האשראי מחברת מימון .
כרטיסי מתנה ללא זיהוי בסך של עד 1,000 ש"ח.
לעומת זאת, נש"פים מחויבים בזיהוי .
לקוחות גם לשם ביצוע פעולות בסכום של פחות מ- 1,000 .
ש"ח פרשנות הוראות שונה על ידי שני רגולטורים : הגם שבצווים שונים יש הוראות דומות, .
פרשנותה של רשות ניירות ערך להוראות מסוימות מחמירה מפרשנותה של רשות שוק ההון .
להוראות אלה, ורצוי שתהיה אחידות בין הגופים המפקחים לעניין פרשנות של הוראות80.
הוראות שמקנות לכל מפוקח שיקול דעת רחב לעניין ה אסמכתאות הנדרשות .
בנוגע למקור הכספים ולחוקיותם : במסגרת המענה בשיתוף הציבור עלה כי כל גוף .
מפוקח מחליט בעצמו, בהתאם למדיניות ניהול הסיכון שקבע לעצמו, אם לבקש מסמכים .
מהלקוחות בדבר מקור הכספים, ואם כן - אלו מסמכים לבקש מהם, וזאת בהתאם למאפייני .
הלקוח, לסכום הכספים המופקד, להצהרת הלקוח בדבר מקור הכספים ועוד.
הגופים השונים בשוק נבדלים זה מזה מבחינת האסמכתאות הנדרשות מהם, ו הדבר משפיע .
במישרין על שיקול דעתם של לקוחות ומפוקחים לגבי בחירת המגזר שיתקשרו עימו ועל .
ניתוב הכספים בין הגופים השונים.
עוד עלה כי לכאורה חובות חלק מהבנקים לביצוע .
בדיקות לגבי נאותות הכספים מגולגלות אל עורכי דין ורואי חשבון, ולפיכך הם נדרשים .
לאשר בנוגע לחברה כי שולמו מיסים במדינת ההתאגדות, וכן בכל מדינה שבה ה חברה .
בינואר 2018 פנה המפקח על הבנקים81 , לבנקים והפנה אותם לדינים ולהוראות החלים על .
רואי חשבון המגדירים מהם האישורים שרואי חשבון מוסמכים להפיק.
לשכת רואי החשבון מסרה בפברואר 2021 ,למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי גופים .
פיננסיים דורשים מרואי חשבון לאשר, בין היתר, כי בגין הסכומים המועברים מחו"ל לארץ, .
שולמו מיסים כדין והם עומדים בהוראות איסור הלבנת הון.
בעניין זה מסרה הלשכה, כי .
הדרישה מרואה חשבון לספק אישור כאמור, עומדת בסתירה לחוק רואי חשבון, התשט״ו- .
1955 ולתקנות שנקבעו מכוחו, וכןבסתירה לתקנים המקצועיים החלים על רואה חשבון .
מכוח תקן בחינת מהימנות (ישראל) 3000 בדבר ״דוחות מיוחדים של רואי חשבון״, מאחר .
שנתיב הכסף מקוטע (״לכסף אין ריח״) .
לדבריה, לכן אין דרך לוודא כי הכסף המדווח על .
ידי הלקוח בחשבונית הוא גם הכסף המופקד בחשבון הבנק.
לפיכך, לעמדת לשכת רואי .
החשבון, אין לרואה חשבון דרך לאשר כי הסכום המופקד דו וח לרשויות כדין.
במכתב של רשל"ה מינואר 2019 לכלל הרגולטורים, לרשויות אכיפת החוק ולמשרדי הממשלה .
הנוספים הרלוונטיים למשטר איסור הלבנת הון, סוכמו הליקויים שעלו בביקורת של ה-FATF .
בשנת2018 , ובין היתר צוין כי בצווים השונים, בכולם או בחלקם, נדרשים17 תיקונים כדי להשוות .
80 לשכת עורכי הדין מסרה למשרד מבקר המדינה, כי הרשות ניירות ערך מחמירה מאוד בפרשנות ה ובעמדתה בנוגע .
לצו זירות הסוחר לחשבונן העצמי, ובנוגע לפרשנות ולהנחיות של רשות שוק ההון לגבי נותני אשראי - נש״פים.
לדוגמה: לפי עמדת הרשות ניירות ערך חשבון בנק משותף של בני זוג גורם בהכרח להיווצרות נהנה נוסף בחשבון .
של הלקוח בזירת הסוחר; זירות סוחר אינן יכולות לבצע זיהוי מרחוק של לקוחות בעת פתיחת חשבון מקוון, אלא רק .
באמצעות מנגנון של היוועדות חזותית (שיחת וידאו) כפי שנקבע בצו זירות סוחר, וה רשות לניירות ערך מפרשת את .
ההיוועדות החזותית הקבועה בצו באופן מצומצם ומגביל מאוד (בייחוד בנוגע לרשות שוק ההון ובנוגע לנוהל בנקאי .
)של המפקח על הבנקים .
81 המפקח על הבנקים, אישורים מיוחדים מרואי חשבון בנוגע לפעילות לקוחות ( 4.
משטר איסור הלבנת הון בישראל צווים מסוימים ליתר הצווים 82 .
רשל"ה מסרהבתשובתה בעניין זה בינואר 2022 , כי קיימות חובות .
מהותיות שבהן יש פערים, כגון החובה לדווח על פעולות רגילות ובלתי רגילות, החובה לבצע .
זיהוי של לקוחות מזדמנים מהשקל הראשון, החובה לשמור מסמכים של התכתבות עסקית, .
חובות הנוגעות לרישום פרטים בהעברות בין -לאומיות.
עוד מסרה, כי חלק מהתיקונים בוצעו .
בתוקף הנחיות של הרגולטורים אך לא בתוקף צווים.
יצוין כי רשל"ה ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מסרו בתשובתם כי יזמו, החל מינואר .
2019 , התקנת צו אחיד לכלל המגזרים (להלן- הצו האחיד), באופן שכלל הצווים המגזריים .
יואחדו למסגרת נורמטיבית אחודה, שתמנע פערים רגולטור יים שאין להם הצדקה עניינית.
רשל"ה מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2021 כי היא עתידה להפיץנוסח עדכני של .
היוזמה לגופים הפיננסיים על מנת לקיים איתם התכנסויות של שולחנות עגולים ולשמוע את .
עמדתם במסגרת הליך RIA , לפני פרסום נוסח רשמי ל הערות הציבור והמשך קידום הליכי .
בהקשר זה כתבה ראש רשל"ה למפקח על הבנקים באוגוסט 2020 כי היוזמה לקביעת .
צו אחיד נועדה "למנוע פערים רגולטורים והחלת חובות המשטר בצורה שוויונית על כל המגזרים, .
הקלה על המגזר הפיננסי באמצעות מעבר לאסדרה מבוססת סיכון, והתאמת המשטר .
לסטנדרטים הבינלאומיים".
במכתב האמור הוסיפה ראש רשל"ה כי "המסגרת הרגולטורית הנוכחית של משטר איסור .
הלבנת הון אינה מיטבית, שכן כיום קיימים יותר מעשרה צווי איסור הלבנת הון ייעודיים המכילים .
הוראות שונות עבור כל מגזר.
מצב זה יוצר פערים רגולטוריים, חוסר ודאות בקרב המגזרים .
השונים וקושי פרוצדוראלי בעת הצורך לביצוע תיקוני חקיקה שונים, כאשר אלו נדרשים בהתאם .
לסטנדרטים הבינלאומיים או הצרכים המשתנים".
בתשובת המפקח על הבנקים למכתב האמור צוין, בין השאר, כי צו אחיד שיוחל על כל המערכת .
הפיננסית בישראל אומנם יסייע לצמצום הפערים הרגולטוריים אך לצד זאת עלול לפגוע .
באפקטיביות ניהול הסיכון על ידי גופים פיננסיים, ובהם התאגידים הבנקאיים המיישמים כיום .
את הסטנדרטים הבין-לאומיים של ארגון ה-FATF באופן המיטבי , וכן לפגום בדרגות החופש של .
ניהול הסיכון על ידי בנק ישראל, וביישום תפקידו כאמון על יציבות המערכת הבנקאית .
המפקח על הבנקים, כפי שבאה לידי ביטוי בתשובתו לרשל"ה, הצו האחיד צריך להיות ברמת .
"עקרונות על" אשר יחולו על כל הסקטורים הפיננסיים תוך הותרת הסמכויות הקיימות כיום .
בידיהם של הנגיד ו המפקח על הבנקים מבחינת ניהול משטר הלבנת הון החל על התאגידים .
רשל"ה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה, כי טיוטת הצו האחיד הופצה להערות הגופים .
המדווחים, כי מתנהל הליך הערכת השפעות הרגולציה , ומתקיימים דיונים בין-משרדיים בנושאים .
שונים לרבות שאלת צמצום הפערים בין ההוראות השונות שמפרסמים הרגולטורים.
המפקח על הבנקים מסר למשרד מבקר המדינה, כי בראייתו את יישום משטר איסור הלבנת .
הון במערכת הבנקאית, נלקחים בחשבון שיקולים רחבים מעבר למלחמה בפשיעה ובמעשי .
טרור שעיקרם שמירה על יציבות ואיתנות הבנקים.
עוד ציין המפקח, כי התפתחות האקו -סיסטם .
82 ,רשל"הסיכום הליך הביקורת של ארגון ה - FATF על מדינת ישראל ועל ה פעולות הנדרשות להמשך - נספח .
הפיננסי והשינויים בטכנולוגיה ובצרכי הלקוחות והעדפותיהם, מחייבים במקרים מסוימים .
אסדרה פרטנית, ולשיטתו לא ניתן להסתפק באסדרה ברמת עקרונות בלבד.
רשות ניירות ערך מסרה בתשובתה, כי פעמים רבות הפער בין הצווים נוצר כיוון שהפרקטיקה .
הקיימת בתיקון צווי איסור הלבנת הון היא תיקון צו אחד ולאחריו תיקון יתר הצווים בהתאם לכך, .
אך הליכי החקיקה כה ממושכים ומסורבלים עד שחלק מהתיקונים בסופו של דבר אינם מגיעים .
לסוף התהליך או שמראש לא מתחילים בתהליך לצורך תיקונים נקודתיים (למשל, הרשות .
החלה לקדם תיקון לצו זירות הסוחר בפברואר 2017 ובמועד סיום הביקורת הוא עדיין לא הגיע .
לעמדת הרשות יש לקדם את חקיקת הצו האחיד אשר יפתור את סוגיית .
חוסר האחידות וימלא את הצורך בתיקון הצווים באופן שוטף.
הרשות סבורה כי תהליך הקביעה .
ולאחר מכן התיקון מפעם לפעם של צווי איסור הלבנת הון המערב משרדי ממשלה רבים ואת .
הכנסת הוא ארוך ומסורבל באופן בלתי סביר .
נמצא כי ריבוי הצווים שנכנסו לתוקפם בהדרגה במשך כ -20 שנים, השונות בין הצווים .
והשונות בפרשנות שנתנו להם הרגולטורים יש בהם כדי לפגוע באחידות הרגולציה של .
המשטר והם עלולים לגרום להיווצרות של פערים בין מגזרים שונים ללא כל הצדקה, אם .
השונות אינה מבוססת על הערכת סיכונים סדורה.
כמו כן השונות האמורה עלולה ליצור .
נקודות תורפה שינוצלו להלבנת הון.
מצב זה אינו עולה בקנה אחד עם עקרונות החלטת .
הממשלה בדבר רגולציה חכמה, שנדרש שתהיה עקבית ותעודד היענות בקרב .
במצב דברים זה עלולה להיווצר פגיעה בשוויון בין הגופים המפוקחים.
מוצע כי משרד המשפטים בשיתוף כלל הרגולטורים ורשל"ה ימשיכו לפעול במשותף כדי .
לקדם רגולציה שתבוסס על עקרונות של שוויון אשר מחד גיסא תיתן ביטוי לייחודיות של .
כל מגזר בגישה מבוססת סיכון ותוך שיתוף הגופים המפוקחים, ומאידך גיסא תימנע פערי .
רגולציה בלתי נחוצים בין שירותים חלופיים ומגזרים דומים.
רגולציה שיוויונית, שהיא גם .
רגישה לתפקידיו הנוספים של כל רגולטור ולכפיפותו לסטנדרטים בין-לאומיים בתחומים .
אחרים - עשויה לתרום לעידוד התחרות.
עוד מוצע כי המפקח על הבנקים, בשיתוף לשכת .
רואי החשבון ולשכת עורכי הדין, ותוך תיאום עם משרד המשפטים, יגבשו כללים ברורים .
ומפורטים בדבר אישורים של עורכי דין ורואי חשבון שגופים מפוקחים יוכלו לדרוש .
מלקוחותיהם במסגרת מתן שירות, ותוך מתן תשומת לב להשפעות של כללים אלו על .
דרישת אישורים על ידי מגזרים מקבילים.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו, כי למרות השוני בין הענפים השונים, הרי שאחידות , כל .
אימת שיש בה צורך ובמידת האפשר, היא דבר ראוי, וכי יש לכוון לכך את הרגולציה הקיימת.
המפקח הוסיף כי י שמח לשתף פעולה עם רשל"ה ועם שאר הרגולטורים המעורבים בעניין .
הכבדה הנובעת מכפל רגולציה - הצורך בגישה ישירה .
כאמור, חוק איסור הלבנת הון הקנה לכל רגולטור ראשי סמכות רגולציה בנוגע למגזר מוגדר.
בחוק לא הוקנתה לשום גורם הסמכות לשמש רגולטור -על שממונה על הרגולטורים הראשיים, .
וכן לא הוקנה לשום צו מעמד מיוחד יחסית לצווים אחרים.
יצוין כי על פי ההחלטה בדבר רגולציה .
משטר איסור הלבנת הון בישראל חכמה, רגולציה חכמה תפעל להגברת התיאום בין הרגולטורים השונים ולצמצום אי-התאמות .
המערכת הפיננסית בישראל מאופיינת בכך שכל תהליך הסליקה של הפעילות הפיננסית מתנקז .
למערכת אחת - מערכת זה"ב, גופים שאינם בנקים - כדוגמת נש"פים - אינם יכולים לבצע סליקה .
ישירות למערכת זו, והם מחויבים לבצע סליקה באמצעות הפקדה דרך מערכת הבנקאית .
מערכת זה"ב היא מערכת מסוג RTGS ( Real Time Gross Settlement ) .
הפועלת בבנק ישראל ומאפשרת סליקה של תשלומים שקליים בזמן אמת ובאופן סופי.
זה"ב משמשת הסולק היחיד והסופי של כל מערכות התשלומים והסליקה.
פועלים במערכת זה"ב 20 גופים- בנקים מסחריים, בנק הדואר, מסלקות שונות ובנק ישראל.
על פי נתוני המפקח על הבנקים, נכון לסוף ש נת 2020 המערכת הבנקאית בישראל בלבד .
5 מיליון חשבונות ליחידים ולתאגידים.
בביקורת עלה כי בשל הוראות הדין בישראל קיים כורח לבצע סליקה באמצעות מערכת זה"ב .
בבנק ישראל ולפיכך נוצרת הכבדה הנובעת מכפל רגולציה שמקשה על מפוקחים המוכרחים .
לעשות שימוש בשירותי סליקה באמצעות מערכת זה"ב בבנק ישראל .
מגזרים שלהם צו נפרד .
ורגולטור שאינו המפקח על הבנקים נדרשים לעמוד הן בדרישות המסוימות לגביהם והן .
בדרישות המפקח על הבנקים, מאחר שהם נדרשים לסלוק את פעילותם באמצעות המערכת .
טענות בעניין זה הועלו גם במענה של גופים מרכזיים במסגרת שיתוף הציבור.
למשל, כשנותן שירותי אשראי מבצע פעולה בחשבון הבנק העסקי שלו, במסגרת שירות לאחד .
מלקוחותיו, לאחר שפעל בהתאם להוראות צו נותני שירותי אשראי ולהנחיות רשות שוק ההון, .
הבנק דורש ממנו לעמוד גם בדרישות צו התאגידים הבנקאיים והדבר יוצר הכבדה הנובעת מכפל .
להלן בתרשים 6 תוצגהכבדה הנובעת מכפל רגולציה הנגרמת בשל הצורך של מגזרים .
מסוימים להשתמש בשירותי המערכת הבנקאית לצורך סליקת פעולות.
תרשים6: הדמייתה הכבדה הנובעת מכפל רגולציה בהליך הסליקה בשל .
הצורך של מגזרים מסוימים להשתמש בשירותי המערכת הבנקאית לסליקת .
על פי מידע שהתקבל במסגרת שיתוף הציבור, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נושא זה עלה גם בדוח רשות התחרות ממאי 2021 על "חברות הפינטק וקשיים בפעילותן מול .
חברות פינטק, שחלקן מוגדרות גם נש"פים, הן חברות המשתמשות .
בטכנולוגיה חדשנית לצורך אספקת מוצרים ושירותים 83 .
אחת מהמלצות הדוח הייתה להקים .
83 רשות התחרות, חברות הפינטק וקשיים בפעילותן מול המערכת הבנקאית ( מאי 2021 .
) לפי הדוח, איןכיום .
הגדרה מוסכמת ומקובלת למונח "פינטק".
יש סוגים רבים של חברות אשר ניתן לכנותן "חברות פינטק", העוסקות .
בפיתוח טכנולוגיות פיננסיות ו במתן שירותים פיננסיים מבוססי חדשנות מתחומים שונים.
בתזכיר חוק לעידוד פיתוח .
טכנולוגיה פיננסית בישראל, התש"ף-2020 , חברת פינטק מוגדרת כחברה המשתמשת בטכנולוגיה חדשנית לצורך .
אספקת מוצרים ושירותים.
משטר איסור הלבנת הון בישראל צוות בין -משרדי " לצורך גיבוש פרקטיקות נאותות ודגלים לבנים לבנקים שיאפשרו הקלה .
בסביבת הפעילות של הבנקים וחברות הפינטק", שאחד מעקרונות המסמך שיגבש יהיה "כי .
ברגע שגוף מסוים קיבל רישיון מאת הרגולטור, ככלל אין מקום שהבנק ידרוש לבדוק בעצמו .
את התקיימות התנאים למתן הרישיון ועמידה בהוראות הרגולציה של חברת פינטק, שכן אין זה .
תפקידו של הבנק להיכנס לנעלי הרגולטור האמון על אכיפת הוראות הדין.
קיבל הקלות ברישיון או שפעילותו מפוקחת על ידי משרד ממשלתי "84 .
המפקח על הבנקים מסרבתשובתו , כי בהתאם לדרישות החוק, הצו המגזרי ו הוראת נב"ת 411 , .
המערכת הבנקאית נדרשת לנהל את סיכוני איסור הלבנת הון הנובעים מפעילות לקוחותיהעוד .
מסר, כי האמור רלוונטי גם כאשר לקוחות המערכת הבנקאית הם גופים פיננסיים.
על הבנקים נקט כמה צעדים כדי להקל את פעילות ם של נותני השירות החוץ-בנקאיים ובכלל זה .
נתן הקלות בעניין חלק מדרישות איסור הלבנת הון בפתיחה ו בניהול חשבונות של גופים פיננסיים .
מוסדרים בעלי רישיון מאחר שחל על פעילותם צו איסור הלבנת הון.
עוד צוין בתשובת המפקח, .
כי על פי תיקוף הערכת הסיכונים הלאומית של המערכת הבנקאית והמפקח על הבנקים, ושל .
רשויות האכיפה מנובמבר 2021 , פעילות נותני השירותים הפיננסיים הוערכה בסיכון גבוה.
הוסיף, כי בהתאם לסטנדרט הבין -לאומי בתחום ו ל הוראות המפקח על הבנקים, יש לנקוט הליכי .
זיהוי וניטור מוגברים עבור חשבונות בסיכון גבוה.
עוד מסר בתשובתו, כי המפקח על הבנקים , .
לנוכח סמכויותיו, התמחותו ומקצועיותו הוא הגורם האמון על הסדרת יישום משטר הלבנת הון .
במערכת הבנקאית, ובכלל זה הסדרה וגיבוש פרקטיקות נאותות וכי בהקשר של הקלה בסביבת .
הפעילות של הבנקים וחברות הפינטק, המפקח פועל וימשיך לפעול לקידום הנושא.
נמצא כי מנגנון הסליקה שלפי הוראות הדין מתבצע בלעדית באמצעות המערכת .
הבנקאית יוצר הכבדה הנובעת מכפל רגולציה בתחום הלבנת ההון על מגזרים הנאלצים .
להשתמש בשירותי המערכת הבנקאית לצורך סליקה.
לנוכח ההכבדה הנובעת מכפל הרגולציה האמורה על המגזרים השונים ועל הציבור הרחב .
הנושא בהשלכות כדוגמת עלויות הכרוכות בכך, מוצע כי המפקח על הבנקים וכלל .
הרגולטורים בתיאום עם משרד המשפטים, כל אחד בתחום סמכותו, יבחנו דרכים להקלה .
רגולטורית, למשל באמצעות הסדרה רגולטורית של ממשקי התפר בין המגזרים השונים, .
תוך שיתוף הציבור ובייחוד הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מסוגיה זו.
השפעת הרגולציה על הגופים המפוקחים .
עלות משטר הלבנת ההון לגופים המפוקחים .
לפי חוק איסור הלבנת הון, חלה על הגוף המפוקח החובה למנות אחראי למילוי חובותיו לפי .
חוק זה ולהסדרת כל עניין נוסף שייקבע בצו.
לרוב הנושא בתפקיד קצין ציות בגוף המפוקח 85 .
ממלא גם תפקיד זה או ממונה על בעל תפקיד זה.
כמו כן, על הגוף המפוקח לדווח לרשל"ה .
דיווחים רגילים ובלתי רגילים, בהתאם להוראות הצו המגזרי.
לצד התועלת החברתית והכלכלית .
84 רשות התחרות, חברות הפינטק וקשיים בפעילותן מול המערכת הבנקאית (מאי 2021 ,) עמ' 26 ,30.
85 האחראי לוודא שהגוף המפוקח מציית לדין גם בנושאים שאינם נוגעים לאיסור הלבנת הון.
מקיומו של משטר איסור הלבנת הון, שמטרתו למגר את הפשיעה ואת הלבנת ההון שמזינה את .
הפשיעה ולשמור על מעמדה הבין-לאומי של מדינת ישראל, למשטר זה ישנן גם עלויות.
הפעולות האמורות בגופים מדווחים מצריך גיוס כוח אדם מקצועי מגוון והקמת מערכות מידע .
כמו כן, לרגולציה עלויות נוספות, עקב פעולות עסקיות שנמנעו בעקבותיה - למשל .
החלטה של בנק לסרב לבקשה לפתיחת חשבון של נש"ף.
על פי המדריך הממשלתי להערכת השפעות רגולציה86 , הרגולציהכרוכה ב עלויות רבות שאינן .
ניתנות לכימות במונחי תקציב המדינה.
הטלת רגולציה או אי-הטלתה - הגם שיש להן מחיר .
כלכלי, משקי וחברתי - לא תמיד נבחנת על פי העלות הכלכלית הכרוכה בה.
בעניין זה, בארצות ה- OECD מוסדו לפני כמה שנים מנגנונים ופותחו תורות הערכה של השפעות .
הרגולציה, לבחינת יתרונותיה לעומת חסרונותיה ולהגברת האפקטיביות שלה, הן עבור הרשות .
השלטונית והן עבור המגזר המפוקח והציבור כולו.
במסגרת זו הוכר הצורך לבחון את האפשרות .
לקביעת רגולציה תוך שיח עם בעלי העניין שעתידים להיות מושפעים מן הרגולציה וביצוע RIA .
כאמור, בהחלטת הממשלה בנושא רגולציה חכמה נקבע, בין היתר, כי היא תתבסס על נתונים .
תומכים לשם ניתוח מיטבי של הבעיה, הגדרת מטרות ברורות והאפשרות להשגתן, בחינה של .
השפעות וחישוב עלויו ת ותועלות לאינטרס הציבורי, ותתבסס על רגולציה ופרקטיקות .
בין-לאומיות שיותאמו למשק הישראלי.
ביולי 2021 פורסמו המלצות הצוותהבין-משרדי שהוקם .
על פי החלטת הממשלה "למיפוי ובחינת סוגיות רגולטוריות מערכתיות, כפילות ברגולציה, פיקוח .
ואכיפה ושינויי חקיקה לטובת סביבה משפטית תומכת ברגולציה חכמה" (להלן - המלצות הצוות .
הבין-משרדי בעניין רגולציה חכמה) 87.
בדוח זה נדונה בין היתר החרגת רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון ובנק ישראל ובכללו המפקח .
על הבנקים, מחובת ביצוע RIA , הבקרה על ביצועה ופרסום תוכנית רגולטורית שנתית88 .
גיסא, נטען כי הרגולטורים הפיננסיים אמונים על הרגולציות בעלות ההשפעה המרבית על .
המשק, שבייחוד לגביהן ראוי להתוות ערובה דיונית לכך שמתקבלות ההחלטות הנכונות; כי .
כיום ביזוריות הפיקוח על המערכת הפיננסית בין הרגולטורים הפיננסיים גורמת לכשלי תיאום, .
לפער רגול טורי ולהיעדר ראיה רוחבית של השפעות הרגולציה, וכן, כי חרף הודעת הממונה על .
רשות שוק ההון, היקפי הרגולציה של רשות שוק ההון לא זו בלבד שלא פחתו, אלא אף גדלו .
מאידך גיסא, עלו בין היתר חששות מפני החלת חובת RIA על רגולטורים .
פיננסיים, משום שהימשכות הלי כי הרגולציה עשויה לפגוע בגמישות הנדרשת להם לנוכח .
הדינמיות בשווקים, וכן בשל טענות כי חובה זו תשמש כלי לתקיפת החלטות בטענה שלא .
התקבלו כדין ובשל כך שעבודתם ממילא שקופה וסדורה ומתבצעת בתיאום עם המפוקחים.
כמו כן, לפי העמדה שהביעה רשות ניירות ערך, סמכותה להטיל רגולציה מצומצמת מאוד יחסית .
לסמכותם של רגולטורים אחרים.
אשר לבקרה על מילוי חובת ביצוע RIA , נטען כי הבקרה של .
גוף ממשלתי על רשויות עצמאיות תפגע במידת עצמאותן, וכי הדבר יפתח פתח לעירוב שיקולים .
86 https://regulati on.
87 הצוות הבין-משרדי לרגולציה חכמה , דוח המלצות הצוות הבין-משרדי לרגולציה חכמה - תוכנית לאומית .
למדיניות רגולציה ככלי לשיקום המשק ביציאה ממשבר הקורונה (יולי 2021.
משטר איסור הלבנת הון בישראל זרים ויפגע בעמידתם בסטנדרטים הבין-לאומיים שלפיהם הרגולטורים האמורים נדרשים להיות .
הצוות הבין-משרדי העלה, במבט השוואתי, כי המצב בארה"ב ובבריטניה נוטה לעבר קביעת .
חובת ניתוח הערכת רגולציה הדומה ל-RIA , באמצעות חקיקה ספציפית הנוגעת לרגולטורים .
כמו כן, בנוגע לחובת בקרה על ביצוע RIA , העלה הצוות כי בארה"ב .
ובבריטניה אין בקרה ב"זמן אמת" על איכות הליכי ניתוח השפעותיה של הרגולציה שמבצעים .
הרגולטורים הפיננסיים.
הצוות המליץ, לנוכח הבחינה המשווה וניתוח מבנה הרגולטורים הפיננסיים בישראל, כי יש מקום .
שגם הרגולטורים הפיננסיים יקיימו הליכי RIA , אולםלא במסגרת החובה שתחול על רגולטורים .
אחרים, ותוך המשך שיח לגבי מתכונת קיום הליכים אלה.
כמו כן, הצוות המליץ כי על רקע .
הבחינה המשווה ושיקולי העצמאות האמורים, אין מקום להחיל בקרה על הליכי קביעת .
הרגולציה בידי הרגולטורים הפיננסיים, וכי במסגרת המשך השיח הצפוי בנושא, יגובש מנגנון .
פיקוח פנים -רשותי חלופי.
עוד צוין בהמלצות כי בקרה חלופית נוספת המוכרת ומיושמת במשפט .
המשווה, שניתן לשקול אותה בחיוב, כרוכה בשקיפות המאפשרת דיון ציבורי באמצעות קביעת .
הטלת חובה על הרגולטורים הפיננסיים לפרסם לציבור את דוח ה -RIA במסגרת תהליך קביעת .
על פי מ סקנות הצוות, המנגנון של פרסום דוח ה -RIA לציבור אינו מעורר חשש .
לפגיעה בעצמאות הרגולטורית הפיננסית (שכן הדיווח אינו לממשלה ואף לא לכנסת), והוא .
מאפשר בקרה מינימלית על תהליך ה-RIA .
, אך בשים לב למגבלותיה .
בביקורת עלה כי אף שצו התאגידים הבנקאיים נכנס לתוקפו בשנת 2002 ,ועל אף העלות .
הניכרת של יישום הצו שהמגזר הבנקאי נדרש לשאת בה, בהיותו מחויב להשקיע בכוח .
אדם ובפיתוח מערכות מידע הכרוכים בכך, וכן על אף העלויות שעשויות להיות מושתות .
בגין כך על הציבור - המפקח על הבנקים שבבנק ישראל לא בחן את העלות שהמערכת .
הבנקאית נושאת בה בגין משטר הלבנת ההון, ואת העלות המגולגלת בגין כך על .
כמו כן נמצא כי רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, משרד התקשורת, הממונה .
על נותני שירות עסקי והמפקח על היהלומים לא בדקו את העלויות של המשטר על המגזר .
שהם מפקחים עליו, מאז כניסתו לתוקף של הצו המגזרי.
יצויין כי בדיקת עלויות המשטר .
וזיהוי כפילויות או חוסר יעילות ברגולציה, אינם עומדים בהכרח בסתירה להשגת מטרות .
בתשובות שהתקבלו מהמפקח על הבנקים ורשות ניירות ערך נמסר כי לא חלה עליהם חובה .
פורמלית לבצע הליך RIA , אך לא נימקו מדוע אינם מבצעים איסוף מידע שיטתי וולונטרי בדבר .
העלויות, בהליך שמקביל ל-RIA , באופן שמשמר את עצמאותם.
משרד ראש הממשלה מסר .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי לא ביצע עבודת מטה ספציפית ייחודית בעניין רגולציית .
הלבנת ההון בתחום הפיננסי, אך רגולציית הלבנת ההון הרלוונטית היא תחום צר בתוך העולם .
הרחב של הרגולציה הפיננסית.
משרד התקשורת מסר בתשובתו, כי במועד הביקורת הוא מקדם .