HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנות הכספים קובעות כי בעל זיכיון ישלם לרשות בתשלומים חודשיים את התמלוגים המוטלים עליו.
בסוף ינואר 2010 תוקנו תקנות הכספים באופן שהוקנתה למנכ"ל הסמכות להתיר לבעל זיכיון לשלם את התמלוגים בתשלום רבעוני, לאחר ששקל את בקשת בעל הזיכיון בעניין זה ובהתחשב במועדים שבהם שולמו דמי הזיכיון בתקופה שלפני הגשת הבקשה.
(א) הרשות פעלה לדחיית מועד תשלום התמלוגים מבעלי הזיכיון עבור הרבעון הראשון של 2010 בשלושה חודשים- ליולי 2010 ,.
התברר שהדחייה לא הוסדרה ושהרשות גם לא גבתה מבעלי הזיכיון את התמלוגים עבור המחצית הראשונה של שנת 2010 עד 21.
מנכ"ל הרשות פנה ב- 25.
10 אל רכז התקשורת באגף התקציבים וביקש לדחות את מועד תשלום התמלוגים עבור המחצית הראשונה של שנת 2010 באופן שהם יחולקו לשלושה תשלומים64 .
רכז התקשורת השיב למנכ"ל בתחילת אוגוסט 2010 : "אנו נפעל לתיקון התקנות בהתאם למתווה האמור במכתבך".
היועמ"ש העביר למשרדי התקשורת והאוצר בסוף אוגוסט 2010 טיוטה לתיקון בדיעבד של הוראות תקנות הכספים, בהתאם לסיכום האמור.
בתגובה על כך טען משרד התקשורת כי הוא לא היה צד לסיכום האמור וביקש מהרשות להעביר לו פירוט של ההסכמות לעניין זה.
(ב) באוגוסט 2010 הודיע רכז התקשורת למנכ"ל כי אגף התקציבים קיבל את עמדת הרשות ולפיה יש לאפשר לבעלי הזיכיון לפרוס את תשלום התמלוגים לרשות ולדחות את מועד העברת התמלוגים לאוצר המדינה.
אולם רכז התקשורת ציין כי לא התקבל לכך אישורם של שרי התקשורת והאוצר.
הוא הוסיף כי "לאור ביקורת מבקר המדינה על תהליכים ברשות השנייה.
ובעקבות תלונות של חשב משרד התקשורת.
בשלב זה, המלצותינ ו היא שלא לקדם את דחיית תשלום התמלוגים והעברת כספי התמלוגים בהתאם לבקשת הרשות השנייה.
אבהיר כי לאחר שתתבהר תמונת הביקורת אנו נשקול את המלצתנו בשנית".
בעקבות כך באמצע ספטמבר 2010 ביקש המנכ"ל מבעלי הזיכיון להעביר לרשות את התמלוגים עבור המחצית הראשונה של שנת 2010 עד 19.
משרד מבקר המדינה העיר כי משמצאו משרדי התקשורת והאוצר כי יש צורך בתיקון התקנות, היה עליהם להקפיד להשלים את ביצוע הפעולות הדרושות מבעוד מועד ולמנוע את הישנות אי -גביית התמלוגים בלא שהוסדרה התשתית החוקית לכך.
כל עוד לא תוקנו התקנות, על הרשות היה להקפיד למלא אחר הוראתן לגבות את כספי התגמולים ולהעב ירן לאוצר המדינה.
בתשובותיהם של מנכ"ל משרד התקשורת ומנכ"ל הרשות נאמר כי בהליך תיקון התקנות ודחיית מועד תשלום התמלוגים יש כמה שלבים המחייבים שיתוף פעולה של כמה גורמי ממשלה ובהם משרדי האוצר, התקשורת והמשפטים.
בשל כך עובר זמן ממושך בין מועד פניית הרשות לגורמים במשרדי האוצר והתקשורת ובין מועד פרסום התקנות.
מנכ"ל הרשות הוסיף בתשובתו כי הרשות מסכימה כי יש להתחיל בתהליכים מבעוד מועד וכן לפעול לקיצורם ככל האפשר.
אולם לדעתו הרשות הייתה רשאית להימנע מתשלום כספי התמלוגים עבור שנת 2010 נוכח סיכומים שהיא השיגה עם .
64 10% מהתשלום התמלוגים בגין החציון הראשון ישולמו ב - 1.
10; ו-50% הנותרים ב- 21.
התשלומים נועדו להתבצע נוסף על תשלום התמלוגים עבור החציון השני של שנת 2010 .
בסיומו של כל רבעון 566 דוח שנתי61ב .
נציגי משרד האוצר בדבר דחיית התשלום לאוצר המדינה, בין היתר בהתחשב בעובדה שבשנים שקדמו לכך סיכומים מסוג זה כובדו והתקנות הותקנו עם תחולה רטרואקטיבית.
המנכ"ל הוסיף כי לאחר שהתברר כי התקנות לא יתוקנו, פעלה הרשות לגביית חובות התמלוגים לשנת 2010 .
בסופו של דבר אחד מבעלי זיכיון לשידורי טלוויזיה שילם הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 567 .
את חובו, ואילו את החובות של השניים הנותרים גבתה הרשות באמצעות מכתבי חילוט לערבויות שהמציאה לבנקים.
אגף התקציבים הסביר בתשובתו כי פניית הרשות למשרדי התקשורת והאוצר בבקשה לדחות את מועדי הגבייה של התמלוגים נעשתה במועדים שלא אפ שרו לבחון את הנושא קודם שחלף הזמן הקבוע בתקנות.
אגף התקציבים הוסיף כי לנוכח שינויי החקיקה שקידם משרד התקשורת בנושא שיטת ההסדרה בתחום הטלוויזיה המסחרית (באופן שלא יוענקו עוד זיכיונות לשידורים ובמקומם יוענקו רישיונות לשידורים), האגף מבצע בחינה מחודשת של מדינ יות התמלוגים, ואם תוצאותיה ילמדו כי יש צורך בשינוי המדיניות הקיימת, הוא ימליץ לשרי האוצר והתקשורת לפעול בהתאם לנהלים המקובלים.
נציגי אגף התקציבים והחשב הכללי הוסיפו בתשובתם כי הם החלו לפעול בשיתוף פעולה להסדרת התשלומים והדיווחים של הרשות לחשב משרד התקשורת.
יצוין כי בפברואר 2011 , לאחר סיום הביקורת, התקבל בכנסת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 33 ), התשע"א - 2011 , ובמסגרתו נקבע כי כספי התמלוגים ישולמו לאוצר המדינה.
יצוין כי בינואר 2011 , לאחר סיום הביקורת, התקין שר התקשורת תקנות כספים שהוחלו רטרואקטיבית מ - 1.
10 , ולפיהן שיעור התמלוגים יופחת מ-4% ויסתכם בשנת 2010 ב-1% מהכנסות בעלי הזיכיון, בשנת 2011 ב- 1.
75% , בשנת 2012 ב- 2.
5% ומשנת 2013 ואילך ב -1% .
עוד נקבע בתקנות כי בעל זיכיון ישלם ב - 1.
11 את התמלוגים בעד שנת 2010 ובעד המחצית הראשונה של שנת 2011 .
בעקבות כך בעלי הזיכיון קיבלו החזרים עבור הכספים שהם שילמו לאוצר המדינה בגין תמלוגים לשנת 2010 .
 ממצאיו של פרק זה מלמדים שהטיפול של הרשות, של משרד האוצר ושל משרד התקשורת בעניין תשלום כספי התמלוגים והעברתם לאוצר המדינה היה לקוי בכמה היבטים: באופן שיטתי החליט ו הגורמים האמורים לדחות את העברת כספי התמלוגים למדינה לאחר המועד שהיה קבוע בדין להעברת הכספים; עקב כך תוקנו פעם אחר פעם תקנות הכספים בדיעבד והוחלו על תקופות קודמות, מאחר שהתקנות הן התשתית החוקית להסדרת נושא התמלוגים המתקבלים מבעלי הזיכיון.
אי-קבלת התמלוגים במועדים שנקבעו בתקנות היא בבחינת ליקוי מהותי.
עקב כך גם התעכבה העברתם במועד של סכומים בהיקפים גדולים לקופת אוצר המדינה.
משמצאו משרדי התקשורת והאוצר כי יש צורך בתיקון התקנות, היה עליהם להקפיד להשלים את הפעולות הדרושות מבעוד מועד.
ככלל, דחיית תשלום אמורה לה ידרש במקרים חריגים בלבד.
עבודת המטה בעניין זה אמורה להתבצע באופן שהסדרת התשתית החוקית בתקנות תסתיים קודם למועד הקבוע בהן, ובדרך זו למנוע הישנות של אי-גביית תמלוגים, או של תיקון התקנות בתחולה רטרואקטיבית.
לשידורים בערוצי הטלוויזיה השפעה חברתית רחב ת היקף ומשמעותית על ציבור הצופים.
משום כך קבע המחוקק כי יש להקים רשות סטטוטורית שתפקידה לקיים שידורים ולפקח עליהם.
בכלל זה נדרשת הרשות להבטיח שידור שיש בו כדי להעשיר את הצופים, הכולל תכניות מרחיבות דעת ואיכותיות, בתחומים מגוונים.
ממצאי הדוח מצביעים על ליקו יים בהליכי מינויים ובהיבטים שונים של פיקוח הרשות על שידורי הטלוויזיה המסחרית.
על משרד התקשורת להיערך בעתיד לקיום הליך המינוי מבעוד מועד באופן שהמועצה החדשה תתמנה מיד עם סיום כהונתה של המועצה היוצאת.
על משרד התקשורת לפעול לקביעת מתווה לאיתור המועמדים ומינויים בשים לב למתווה שנקבע בפסיקת בג"ץ 65 ולמשך הזמן הדרוש להליך בכללותו; ראוי שבעת קביעת הסדרים למניעת ניגוד עניינים תקפיד ועדת המינויים לקבוע באופן מפורש וברור מי הגורם האחראי לאכיפת הוראות ההסדר שיש לבצען עובר לכניסה לתפקיד.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצת הרשות כי עליה לפעול לאלתר למינוי מספר הדירקטורים מטעמה הנדרש על פי חוק במועצת המנהלים של חברות החדשות כדי שיהיה להם משקל משמעותי בייצוג האינטרס הציבורי בחברת החדשות.
מוצע כי מועצת הרשות תגבש, באמצעות צוות מקצועי וניטרלי, מאגר מועמדים רחב שממנו ייבחרו הדירקטור ים, וכן תקבע נוהל שיכלול עקרונות מנחים לקיום ההליך שיבטיחו כי יושגו המטרות שלשמן הם מונו.
כדי לשמור על האינטרס הציבורי בתחום השידור המסחרי יש לפעול בראש ובראשונה כדי להבטיח כי יקוימו תנאי הזיכיון.
לנוכח התמונה הכוללת בנוגע לרמת הפיקוח והאכיפה שקיימה המועצה מתעורר ספק אם במשך השנים פעלה המועצה באופן המיטבי כדי להבטיח את השמירה על האינטרס הציבורי.
הצורך בקיום הליך ז ה נובע מהטעם שהרשות תידרש כבר בתקופה הקרובה לבצע בדיקות אם מילאו בעלי זיכיון את מחויבויותיהם, ולקבל החלטות בנושאים דומים לאלו שהועלו בביקורת.
הרגולציה בתחום השידור המסחרי חייבת להבטיח כי בעתיד לא תתאפשר חריגה מהתנאים ומהדרישות שנקבעו בחוק.
אל לו לרגולטור ליישם את ההתאמות והשינויים שהוא מוצא שהם נדרשים באמצעות הגמשת הדרישות בנוגע לתוכן ולסוג של השידורים.
על הרשות לוודא כי השימוש שהיא עושה בכלי האכיפה בעת הפרת החוק, התקנות, כללי הרשות או הנחיותיה מבטיח אכיפה אפקטיבית.
על שר התקשורת לקבוע תקנות למימוש הוראו ת החוק בדבר מנגנון קנסות, כדי לחזק את יכולת האכיפה וההרתעה של הרשות הפועלת כרגולטור והמופקדת, בין היתר, על קיום השידורים והפיקוח עליהם.
65 בג"ץ 3073/99 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואח' נ' שר החינוך והתרבות ואח', פ"ד נ"ד( 3,) 529.
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו 569 .
,הדוח השנתי שמפרסמת הרשות משמש כלי חשוב לסיכום הפעילויות להסקת המסקנות, לפיקוח ולקבלת החלטות הן לגבי הפערים שהתגלו והן לגבי התכנון העתידי.
הרשות נדרשת לנקוט את כל הפעולות אשר יבטיחו כי הדוח יפורסם בהקדם האפשרי, ומוצע כי היא תקבע תאריך יעד לפרסום הדוח.
על משרד האוצר לקיים פיקוח ובקרה על כספי התמלוגים.
על משרדי תקשורת והאוצר להקפיד להשלים את הפעולות הדרושות לתיקון תקנות הכספים מבעוד מועד כדי למנוע הישנות של אי -גביית תמלוגים.
הגז הטבעי 1 (להלן- גז) משמש מקור אנרגייה יעיל 2 ונקי, באופן יחסי, בתחנות כוח, במתקני .
התפלה במפעלי תעשייה ובבתי חולים, וכן הוא חומר גלם לתעשיות הכימית והפטרוכימית וחומר .
בשל יתרונותיו הסביבתיים, מחירו הנמוך יחסית ויעילותו הרבה, התעשייה .
ומשק החשמל בישראל מסבים את מערכי הייצור לגז טבעי 3 .
, בעידודה של ממשלת ישראל .
מאגרי הגז שהתגלו במים הכלכליים4 של מדינת ישראל משנת1999 ואילך (ובעיקרמ-2009 ,) .
הם משאב טבע לאומי המספק למדינה עצמאות וביטחון אנרגטי ומחזק את הכלכלה ואת .
ב-2019 הגיע שיעורהאנרגייה המופק מ גז במשק הישראלי לכ-34% וייצורהחשמל .
חוק הנפט, התשי"ב-1952 (להלן- חוק הנפט או החוק), מגדיר נפט בין היתר כגז טבעי5 והוא .
הבסיס החוקי לפעולתו המאסדרת של משרד האנרגייה בכל הנוגע לחיפוש נפט וגז טבעי, .
סעיף 2 לחוק קובע כי שר האנרגייה ימנה ממונה על ענייני הנפט .
(להלן - הממונה על הנפט או הממונה).
הממונה יעמוד בראש יחידת הנפט הנמצאת במינהל .
אוצרות טבע שבמשרד האנרגייה.
בחוק מוגדרת "זכות נפט - רישיון או חזקה" ונקבעו בו שלושה שלבים עיקריים להענקת רשות .
1 על פי חוק משק הגז הטבעי, התשס"ב- 2002 , גז טבעי הואתערובת של גזים פחמימניים ולא -פחמימניים המכילה .
כמות גדולה של גז מתאן (CH4 ) אשר בטמפרטורה של C °15 ובלחץ אטמוספרי נמצאת במצב צבירה של גז.
נקרא "טבעי" היות שאינו עובר תהליך זיקוק.
2 ערכו הקלורי של גז טבעי (כמות האנרגייה המופקת מ-1 ק"ג של דלק) גבוה בכ-80% ,מערכו הקלורי של פחם .
בכ-15% מערכו הקלורי של מזוט ובכ-10% .
מערכו הקלורי של סולר .
3 לצורך הפקת מיליוןBTU (יחידת מדידה לחום ואנרגייה, המשמשת לחישוב מחיר הגז הטבעי) נדרשים 27.
4 בתזכיר הצעת חוק האזורים הימיים, התשע"א-2011 , נאמר כי המשפט הבין-לאומי מאפשר למדינה להכריז על "אזור .
כלכלי בלעדי" שבו יהיו למדינה זכויות מחקר וזכויות כלכליות בתחומים שונים.
אזור זה אפשר שישתרע עד למרחק .
של 200 מייל ימיים מהחוף.
אולם מרחק זה כפוף לזכויות מדינות אחרות אשר חלק מאותם200 מייל מצויים אף .
5 בחוק נפט פירושו נפט ניגר, בין נוזלי ובין אדי, לרבות שמן, גז טבעי, גזולין טבעי, קונדנסאטים ופחמימנים (הידרו- .
קרבונים) ניגרים קרובים להם, וכן אספלט ופחמימנים של נפט מוצקים אחרים כשהם מומסים בתוך נפט ניגר וניתנים .
התועלות מיישום מתווה הגז תרשים 1: שלושת סוגי זכויות הנפט ופירוט הזכויות המוקנות .
היתר מוקדם היתר מוקדם: .
לצורך ביצוע בדיקות מוקדמות (סקרים שניתן להפיק מהם מידע ראשוני), כדי .
לאמוד את הסיכויים לגילוי נפט, למעט קדיחות ניסיון.
מקנה לבעליו זכות לחפש נפט בשטח הרישוי; זכות ייחודית לקדוח קדיחות ניסיון .
וקדיחות פיתוח בשטח הרישוי ולהפיק ממנו נפט וזכות לקבל חזקה לאחר שהגיע .
משניתן הרישיון חייב בעל הרישיון להתחיל בחיפוש הנפט .
בתוך ארבעה חודשים מיום מתן הרישיון ולהתחיל בקידוח ניסיון לא יאוחר משנתיים .
תוקפו של הרישיון שלוש שנים, עם אפשרות להאריכו בתנאים .
לא יינתן רישיון לקידוח בשטח הגדול מ- 400,000 דונם.
גילה בעל רישיון תגלית "חייב הוא, אם אין טעם לסתור חובה זו, להפיק נפט, לקבוע .
את גבולותיו של שדה הנפט ולפתחו - והכל בשקידה הראויה - כאילו היה בעל .
לאחר תגלית נפט בעל הרישיון זכאי לקבל חזקה המקנה לו "זכות ייחודית לחפש .
ולהפיק נפט בשטח החזקה כל ימי תקפה של החזקה".
חזקה להפקת גז טבעי ונפט .
ניתנת למשך 30 שנה עם אפשרות להארכה ל-20 .
שנה נוספותאת ה החזקה מקנה .
הממונה על הנפט, לאחר שאישר כי יש בהפקה כדאיות כלכלית ("תגלית .
שטח החזקה לא יהיה גדול מ- 250,000 .
דונםאם המקום שבו התגלתה .
התגלית המאושרת חורג מגבולות הרישיון, רשאי בעל הרישיון להגיש בקשה .
שיתווספו לו שטחים נוספים, באופן שגבולות האזור שהוא מבקש לפתח יכלל ו את .
התגלית המאושרת, והשר רשאי לאשר הוספת שטחים בהתאם לבקשתו.
שטר החזקה יפקע הרישיון, והזכויות בשטח שאינו כלול בחזקה יחזרו לידי המדינה.
כדי לקבל זכויות על הפקת נפט, על מחזיקי זכויות במאגר להגיש למשרד האנרגייה בקשה עם .
תוכנית הנדסית ותוכנית בטיחות.
משרד האנרגייה דורש מהיזמים עמידה בתנאים שונים כגון .
עמידה בלוחות זמנים להשלמת כל שלב בפיתוח המאגר, עמידה בקצב הפקה מינימלי, עמידה .
בהיקפי אספקה למשק המקומי ובהיקפי האספקה המותרת לייצוא ועוד.
בקשה שאינה כוללת תוכנית עבודה ות וכנית מימון התואמ ות את עקרונות הפעולה בחיפושי .
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים2: רשימת הפעולות והאישורים העיקריים הכלוליםבמסגרת זכות נפט .
התועלות מיישום מתווה הגז פעולות הביקורת .
בחודשים אוקטובר 2020 - פברואר2021 בדק משרד מבקר המדינה את יישום מתווה הגזואת .
התועלות שהושגו בעקבות יישומו.
בחלק הראשון של הדוח משתקפים הממצאים וההמלצות .
בנוגע להתפתחות התחרות במשק הגז בצל הפגיעה בתחרות עקב פעולות חלק ממחזיקי הזכויות .
בתגליות הגז, השפעת מתווה הגז על היתירות באספקת גז למשק הישראלי, ייצוא הגז וקידום .
בחלק השני משתקפים הממצאים וההמלצות בנוגע לתהליכי גביית תמלוגי .
גז ונפט, היטל רווחי נפט ומס הכנסה.
במסגרת הביקורת בוקרו פעולות שונות של משרד .
האנרגייה, רשות התחרות ורשות המיסים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר באגף החשב .
הכללי (חשכ"ל ), בבנק ישראל, במשרד המשפטים, בחברת חשמל לישראל בע"מ (חח"י ), .
ברשות החשמל, ברשות החברות הממשלתיות ובחברות להפקת גז טבעי.
חלק ראשון: פעולות רשות התחרות ומשרד .
האנרגייה לקידום התחרות במשק הגז - .
סקירת תגליות גז טבעי בישראל .
ברוב שנות קיומה של מדינת ישראל לא נמצאו בשטחה מקורות אנרגייה גדולים.
חלו התפתחויות אשר שינו את פני משק האנרגייה בישראל בפרט ואת פני המשק בכלל.
1999 מצאו מחזיקי הזכויות במאגר "ים תטיס "6 מול חוף אשקלון את מאגר הגז הטבעי הראשון .
כמות הגז במאגר נאמדה בכ-1 BCM7 .
ופיתוחו לא היה כלכלי בפברואר .
2000 גילו מחזיקי הזכויות ב" ים תטיס " מאגר נוסף "מרי B" , הסמוך למאגר "נועה", שגודלו .
בשנת2004 החלה הפקה מסחרית של הגז ממאגר"מרי B" .
חח"י להפעלת חלק מתחנות הכוח שלה שהוסבו משימוש במזוט לשימוש בגז.
מהצפוי, פחתה יכולת הפקת הגז ממנו, ובשנת 2019 התכלההמאגר עד תומו.
בשנים 2009 - 2201 התגלובמים הכלכליים של ישראל שלושה מאגרי גז גדולים8: מאגר "תמר " .
התגלה ב-2009 כ-90 קילומטר מערבית לחיפה.
כמות הגז הוערכה על ידי מחזיקי הזכויות .
6 במועד גילוי מאגר "נועה" ומאגר "מריB " מחזיקי הזכויות במאגר "ים תטיס " היו "נובל אנרג'י מדיטרניאן לימיטד ", .
"דלק קידוחים - שותפות מוגבלת ", "אבנר חיפושי נפט-שותפות מוגבלת " ו" קבוצת דלק " בע"מ .
"דלק קידוחים" ו"אבנר חיפושי נפט".
7 BCM - )אמת מידה מקובלת למדידת כמויות גז (נפח, מיליארד מטרים מעוקבים.
8 במרץ 2009 ,נתגלה מאגר נוסף מול חופי חדרהדלית1 , במרחק60 קילומטר מהחוף, במבחני הפקהשנערכו מאוחר .
יותר נאמדו המאגרים בכ-14 - 15 BCM , אך נכון לתום2010 הם נאמדו בכ-7 - 8 BCM .
בגלל הפוטנציאל הקטן בהרבה .
מזה של שדה "תמר", כדאיות פיתוח דלית אינה ברורה וה מאגר טרם פותח.
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהמאגר בכ-280 BCM9 ; מאגר " לוויתן" התגלה במהלך 2010 כ-120 ,קילומטר מערבית לחיפה .
כמות הגז נאמדה על ידי מחזיקי הזכויות להפקת הגז מהמאגר בכ-620 BCM; מאגר "תנין" .
התגלה ב-2012 כ-120 ק"מצפונית -מערבית לחיפה, (צפו נית-מזרחית למאגר "לוויתן ").
יותר התגלה באותו האזור מאגר "כריש ".
כמות הגז בשתי התגליות יחד נאמדה בכ-54 BCM .
ועדות ממשלתיות לאסדרת משק הגז הטבעי .
ועדת ששינסקי: באפריל 2010 הקים שר האוצר דאז ועדה לבחינת המדיניות הפיסקאלית .
בנושא משאבי נפט וגז בישראל, הידועה בשם ועדת ששינסקי (להלן – הוועדה).
של הוועדה נכתב כי " נדרשת בחינה של המערכת הפיסק א לית (מערכת המשלבת מיסוי, .
תמלוגים ואגרות) הנהוגה בישראל בכל הנוגע לחיפושי גז ונפט על מנת לבחון האם מערכת זו, .
שגובשה בשנת 1952 , מתאימה גם כיום; וכן לבדוק כיצד היא עומדת בהשוואה למערכות .
פיסקא ליות במדינות שונות בעולם המערבי-דמוקרטי.
כן ראוי לבחון מבעוד מועד את התמודדות .
הכלכלה הישראלית עם ההשלכות האפשריות, במקרה של גילויי גז ונפט מש מעותיים בעתיד, .
על שערי המטבע ועל תחרותיות הייצוא הישראלי".
הוועדה הסיקה כי מערכת המס דאז הייתה רגרסיבית (חלקה של המדינה ברווחים קטן ככל .
שהפרויקט רווחי יותר) ולא שיקפה כראוי את בעלות הציבור על משאבי הטבע של המדינה.
בינואר 2011 פורסמו מסקנות הוועדה שבהן היאהמליצה, בין היתר, על כמה שינויים לביצוע, .
לדוגמה הנהגת היטל על רווחי נפט, היטל פרוגרסיבי, ששיעורו ייקבע בהתאם ליחס שבין .
ההכנסות המצטברות בניכוי הוצאות שוטפות, תמלוגים והיטל ששולם בעבור שנים קודמות, לבין .
ההשקעה הכוללת בחיפוש המאגר ובפיתוחו הראשוני (ראו הרחבה בהמשך).
למימוש ההמלצות נחקק באפריל 2011 חוקמיסוי רווחים ממשאבי טבע, התשע"א -201110 .
(להלן- חוק מיסוי רווחי טבע), שבמסגרתו נוצר היטל על רווחים ממשאבי טבע (להלן - היטל .
ועדת צמח: בעקבות גילויי הגז, ב אוקטובר 2011 הוקמה ועדת צמח 11, ועדה בין -משרדית .
בראשות מנכ"ל משרד האנרגייה והמים דאז, מר שאול צמח, לבחינת משק הגז ולגיבוש המלצות .
למדיניות הממשלה בנוגע לפיתוחו העתידי.
אחד היעדים העיקריים של הוועדה היה להגדיר את .
המדיניות הרצויה לשמירת עתודות אספקת התצרוכת המקומית א ל מול האפשרות לייצא גז.
הוועדה קבעה שיש לשמור עתודות גז לשימוש מקומי בהיקף שלא יפחת BCM 450 , עתודות .
שנה, וכתוצאה מכך הגבילה את הייצוא עוד קבעה הוועדה שהייצוא נחוץ .
לצורך עידוד היזמים לחפש מאגרי גז חדשים ולפתח את המאגרים שנמצאו.
על אספקת הגז לצרכנים המקומיים ויגבר ביטחון האספקה עקב ריבוי המקורות.
של הוועדה היה היחס בין התועלת של המדינה ברווח מהמיסים המוטלים על הייצוא לעומת .
9 לגביכמויות הגז בכל מאגר, ראו פסק י דין של בג"ץ בעתירות: בג"ץ 4374/15 ,בג"ץ 7588/15 , בג"ץ 8747/15 , בג"ץ .
10 'ס"ח תשע"א מס2295 מיום 10.
שמו המקורי של החוק- חוק מיסוי רווחי נפט - שונה בשנת 2015 במסגרת .
11 מונתה באוקטובר 2011 על ידי ראש הממשלה ושר האנרגייה והמים דאז הגישה את המלצותיה באוגוסט 2012 .
התועלות מיישום מתווה הגז מחיר הגז מעבר לתקופה שנקבעה, תוך הערכת אפיקי השקעה אחרים להכנסות המדינה .
ממיסים בהווה לעומת רווחים עתידיים וייבוא גז בעתיד במידת הצורך.
הממשלה 12 לקבל את עיקרי ההמלצות של הוועדה13.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה מספר 442 מיוני2013 כי תיערך בדיקה תקופתית לבחינת .
בשנת 2017 מינה שר האנרגייה צוות בראשות מנכ"ל משרד האנרגייה .
לבחינת עדכון המלצות ועדת צמח.
הצוות בחן את ההתפתחויות במשק הגז משנת 2013 והמליץ .
כמה המלצות בנוגע להבטחת יתירות א ספקת הגז למדינת ישראל, חיבור מאגרים שיוכרו .
כתגלית לחוף ישראל , שינוי כמות הגז המובטחת לטובת השוק המקומי ל-25 שנים הבאות .
המלצות הצוות אומצו בינואר 2019 בהחלטת ממשלה מספר 444214 .
קידום התחרות במשק הגז הטבעי .
מרבית רישיונות החיפוש של נפט וגז במים הכלכליים של ישראל ניתנו בידי כמה חברות (ראו .
לוח להלן) שעסקו בתחום.
כדי להבטיח שיתבצע חיפוש של מאגרי גז בשטח הרישיונות ותהיה .
יכולת להפיקו במידה וימצא, מספר חברות החזיקו משיקולים כלכליים ברישיון חיפוש שניתן .
כל מחזיקה בזכות במאגר רשאית למכור את הגז לפי חלקה או את חלקה .
במאגר, לשעבדו, להשקיע בפיתוח המאגר וכל פעולה שמחזיק יכול לבצע בזכותו, כפי .
מחזיקי הזכויות נוהגים לעגן זכות קניין זו גם בהסכמי התפעול המשותף .
(להלן - JOA ) במאגר שמטרתם להסדיר את אופן קבלת ההחלטות בנוגע לפיתוח המאגר .
ותפעולו, ובין היתר לקבוע שכל אחד מ מחזיקי הזכויות במאגר מקבל החלטות באופן בלעדי .
בקשר לחלקו במאגר ואין יחסי שותפות ביניהם.
שיתוף פעולה בין החברות שעוסקות בתחום מחייב לעיתים אישור מהממונה על התחרות.
של הממונה לאישור שיתוף פעולה בין מתחרים פוטנציאליים היה עלול לפגוע במידה רבה .
במאמצי החיפוש של מאגרי גז חדשים, דבר שאף היה מצמצם את התחרות במשק הגז.
12 החלטת ממשלה מספר442 מיום 23.
13" , אימוץ עיקרי המלצות הוועדה לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק .
הגז הטבעי בישראל (דו"ח ועדת צמח)".
13 הממשלה אימצה את עיקרי המלצות ועדת צמח, אך החליטה להגדיל את הכמות שתישמר למשק המקומי ל- 540 .
14 החלטת ממשלה מספר 4442 מיום 6.
19" , אימוץ עיקרי המלצות הצוות המקצועי לבחינה תקופתית של המלצות .
הוועדה לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק הגז הטבעי בישראל ותיקון החלטת ממשלה".
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 1: מחזיקי הזכויות המרכזיים בחיפוש ים .
ובזכויות לחזקה בשנים 2012 , 2015 ו- 2020 .
שמות מחזיקי הזכויות חזקות רישיונות חזקות רישיונות חזקות רישיונות .
"דלק קידוחים שותפות מוגבלת" .
(להלן - "דלק") 15 4 17 6 5 6 2 .
"אבנר חיפושי נפט וגז שותפות .
מוגבלת" ( להלן - "אבנר") 4 17 6 5 .
"דלק מערכות אנרגייה בע"מ" .
(להלן - "דלק אנרגייה") 2 2 2 .
(להלן - "נובל") 16 4 15 6 5 6 .
"אנרג'יאן ישראל לימיטד" .
(להלן - "אנרג'יאן") 17 2 9 .
""שותפות רציו חיפושי נפט .
(להלן - "רציו") 5 2 3 2 8 .
""לימיטד אויל קפריקון .
(להלן - "קפריקון") 18 8 .
" פארוס אנרג'י" (להלן - .
המקור: משרד האנרגייה20.
15 "קבוצת דלק בע"מ" היא חברת החזקות ישראלית בעלת מגוון השקעות בישראל ובעולם.
החברה פעלה בין היתר .
בתחומי הגז והנפט, הזיקוק, תחנות דלק, תחנות שירותי דרכים, פיננסים וביטוח, רכב, התפלה, תחנות כוח וביוכימיה.
20 הודיעה Noble Energy Inc , חברת האם של Noble Energy Mediterranean Ltd ,)(נובל כי התקשרה בהסכם .
מיזוג עם חברת Chevron Corporation ,)"("שברון ולפיו תתמזג חברה בת בבעלות מלאה של "שברון" עם ולתוך .
"נובלאינק", באופן ש"נובל אינק" תהפוך לחברה בבעלות מלאה של "שברון".
17 החברה המחזיקה בתג ליות וברישיונות היא "אנרג'יאן ישראל לימיט ד", אשר 100% ממניותיה מוחזקות על ידי .
"אנרג'יאן פי אל סי" ( Energean PLC ).
"אנרג'יאן פי אל סי" היא חברה ציבורית בריטית, העוסקת, באמצעות שותפויות .
וחברות בנות, בחיפושי נפט וגז טבעי ו ב הפקתם בישראל, ביוון, בים התיכון ובים הצפוני.
18 Limited Oil Capricorn .
19 Pharos Energy is an independent oil and gas exploration and production company .
20 במספר לא מבוטל של מקרים ניתנו בנוגע לאותו פרויקט כמה רישיונות או חזקות.
ההפרדה בין "דלק קידוחים" .
ל"אבנר" אינה מתקיימת בפועל.
כיום "דלק" ו"אבנר" הן ישות אחת - "דלק קידוחים", וממילא בתקופה שעובר למיזוג .
הן פעלו במשותף בכפוף ל שליטתה של קבוצת "דלק בע"מ".
התועלות מיישום מתווה הגז תחרותיות - מאגר "תמר" .
פטור מהסדר כובל במאגר "תמר"- ב-2005 פנו"דלק" ו"אבנר" לממונה על רשות ההגבלים (כיום .
רשות התחרות) בבקשה לקבלת פטור מהסדר כובל בעניין הסכם לרכישת זכויות עם חברת .
"ישראמקו " בחיפוש גז בשטח רישיונות "מיכל" ו"מתן" שבו נמצא מאוחר יותר מאגר "תמר" 21 .
באוגוסט2006 החליטה רשות ההגבלים העסקיים להעניק פטור מהסדר כובל, לפי סעיף 14 .
לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח-198822 .
בהחלטתה נקבע בין השאר כי"לא יחזיק אחד .
התאגידים המקומיים לבדו, ישירות או בעקיפין, כל זכות או כוח למנוע מיתר מחזיקי הזכויות .
במאגר קבלת החלטה או פעולה בעניין שיווק גז טבעי שיופק ברישיונות 'מתן' ו'מיכל'".
נימוקי הממונה צוין כי: "המיזם המשותף נתפס אפוא כהכרחי למימוש הרישיון והוצאת הפרויקט .
למיטב הערכתנו, הנסמכת, בין היתר, על הגורמים האמונים על מתן .
הרישיונות במשרד התשתיות הלאומיות, בלא שיתוף הפעולה הנוכחי ספק אם קידוח 'תמר' היה .
ברי, כי אם הפרויקט הנוכחי ירד לטמיון, תהא הפגיעה בתחרות קשה יותר מן .
הפגיעה שעשויה להיווצר מחבירת המתחרים.
לנסיבות מיוחדות אלה משקל מכריע בהחלטתי".
בנובמבר 2012 הכריז הממונה על הגבלים עסקיים דאז, כיכל אחד ממחזיקי הזכויות במאגר .
"תמר" (להלן - מחזיקי הזכויות ב"תמר" או מחזיקי הזכויות במיזם " תמר") - "נובל", "דלק", .
"ישראמקו ", "אבנר" ו"דור", היא בעלת מונופול ין במשק אספקת הגז הטבעי23 .
תחרותיות - מאגר "לוויתן " .
נוכח הקושי של שותפות רציו חיפושי נפט (להלן - "רציו") להתחיל בפעולות חיפוש הגז בשטח .
רישיונה, היא הגיעה להסכם בשנת 2007 עם"דלק" וחברת " נובל" על שיתוף פעולה בחיפוש .
נפט וגז ברישיון זה 24 .
"דלק" ו"נובל" לא פנו לממונה על ההגבלים העסקיים לקבלת פטור .
מהסדר כובל נוכח שיתוף הפעולה ביניהן.
בשנת 2010 התגלה בשטח המדובר מאגר"לוויתן ", .
ובשנת 2011 החל הממונה על ההגבלים העסקיים דאז לבחון את סוגיית ההסדר הכובל, .
לכאורה, של השותפות במאגר "לוויתן ".
מחזיקי הזכויות במאגר "לוויתן" (להלן - מחזיקי הזכויות .
ב"לוויתן " או מחזיקי הזכויות במיזם "לוויתן" ) החלו במשא ומתן עם הממונה על ההגבלים .
21 שיתוף פעולה בין"דלק", מי שהחזיקה באותה תקופה זכויות להפקת גז ממאגר "ים תטי ס" וברישיונות נוספים לחיפוש .
גז, וחברת "ישראמקו ", שגם לה היו רישיונות לחיפוש גז, היה עלול לצמצם תחרות עתידית ביניהן , אם ימצאו יחדיו .
מאגר גז, ומכאן הפנייה לקבלת אישור הממונה .
22 רשות התחרות מספר 328533 מיום 22.
06" , החלטת הממונה על התחרות לפי סעיף14 לחוק ההגבלים העסקיים, .
התשמ״ח-1988 בעניין מתן פטור מאישור הסדר כובל להסכם בין קבוצת דלק ובין'ישראמקו ' נגב, ' נובל' ואחרים".
23 רשות התחרות מספר 500249 מיום 13.
12" , הכרזה בדבר קיום מונופולין לפי סעיף 26 (א) לחוק ההגבלים .
העסקיים: 'דלק קידוחים שותפות מוגבלת ' יחד ע ם ' אבנר חיפושי נפט וגז שותפות מוגבלת ', 'Noble Energy .
Mediterranean Ltd' ,' ישראמקו נגב2 שותפות מוגבלת' ו'דור חיפושי גז שותפות מוגבלת '".
24 על פי הדיווח לבורסה של "דלק" מ- 11.
07 , במסגרת ההסכם קיבלה "דלק" 70% מהמאגר בתמורה לסכום הנאמד .
בפחות ממיליון ש"ח והתחייבה להשתתף עם "רציו " בהוצאות העתידיות הקשורות לחיפושים בתא השטח המדובר.
"רציו" התחייבה לתת 5% נוספים למפעיל בין-לאומי , כשזה האחרון יצטרף למיזם.
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 העסקיים למציאת הסדרשימנע דיון משפטי בשאלה אם שיתוף הפעולה ביניהן חייב אישור .
מראש מהממונה על ההגבלים העסקיים 25.
במהלך תקופה זו, נוכח העדרו של הסדר כאמור.
ובהיעדר ודאות רגולטורית, לא פותחו מאגרי .
"לוויתן ", "כריש" ו"תנין".
לדוגמ ה, במהלך אותה תקופה לא ניתן ל מחזיקי הזכויות ב"לוויתן " שטר .
חזקה, שהוא תנאי מקדים לכל פעולת פיתוח של המאגר.
במרץ 2014 הגיעו הממונה על .
ההגבלים העסקיים, דלק, "נובל" ואבנר להסכמה על צו מוסכם26 .
ערב הגשת הצו המוסכם .
לאישור בית הדין בעקבות שימוע ציבורי, בדצמבר 2014 , חזר בוהממונה על הגבלים עסקיים .
דאז, פרופ' דיוויד גילה, מההסכמה והודיע כי לא יגיש את טיוטת הצו המוסכם לבית הדין .
הממונה נימק את החלטתו בכך, שלדעתו, הצו לא ייצור פתרון תחרותי של .
ממש לבעיית ההסדר הכובל שנוצר בשל החזקות צולבות של אותם גורמים בשני המאגרים .
ושקידום התחרות בתחום חיפושי הגז מוטלת על הממשלה וה יא צריכה למצוא לכך פתרונות.
בתרשים 3 שלהלן מפורטים שיעור י ההחזקה של "דלק"27 "ו"נובל מכלל פוטנציאל ייצור הגז .
במאגרי "תמר", "לוויתן ", "כריש " ו"תנין", סמוך ולפני מתווה הגז.
תרשים 3: שיעור החזקות "דלק" ו"נובל" מכלל פוטנציאל הפקת הגז .
המקור: נתונים שהוצגו על ידי הצדדים בבג"ץ 262/16 .
25 פרוטוקול ועדת הכלכלה מיום 30.
26 על פיה צו, החברות "דלק" ו"נובל" התחייבו: (א) למכור את זכויותיהן במאגרי "כריש" ו"תנין" לצד שלישי; (ב) למכור .