HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות המים הסבירה בתשובתה כי "לרשות המים ולמשרד להגנת הסביבה, פעילות משיקה וסמכויות מקבילות בכל הנוגע למניעת זיהום מקורות המים.
המחלוקות אותן מציין הדו"ח והמתבססות על דו"ח ועדת החקירה ממלכתית משנת 2010 , שייכות בעיקרן לע בר".
עוד הסבירה רשות המים כי "בין המשרדים נתגלעו אכן מחלוקות בנוגע לתחומים מסויימים, ברם מצב הדברים כיום הוא שהמשרדים עובדים באופן הדוק ומשתפים פעולה במגוון נושאים הנדרשים למניעת זיהום מים, כגון: הכנת כללי שפכי תעשיה 2014 .
שיתוף פעולה בעבודה מול ועדות התכנון של משרד הפנים.
היגוי משותף של צוותי מעקב על מניעת זיהום באגני שקמה ומנשה.
סיורים משותפים למניעת זיהום בתאגידים וביישובים שאינם מתואגדים".
בתשובת מנכ"ל המשרד להגנ"ס מר דוד לפלר למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת המשרד להגנ"ס) נמסר כי "הפעולות של המשרד להגנת הסביבה בתחומים המשיקים לפעילות רשות המים נעשות רק לאחר התייעצות בין שני הגופים על מנת לאפשר פעולה ממשלתית מתואמת לטובת צרכי הסביבה ומשק המים.
שיתוף פעולה בין הגופים מתהדק עם חלוף הזמן ובמרבית הסוגיות קיימת הסכמה.
יחד עם זאת, עדיין ישנם נושאים בהם קיימת מחלוקת מקצועית שהיא מחלוקת בונה בכך שמביאה לדיון תפיסות מקצועיות שונות הנובעות מהשוני בתחומי האחריות.
אנו סבורים כי קיימת ומיושמת מדיניות בת קיימא בנושא חלוקת הסמכויות ובעת הזאת לא מתחייבת פעולה נוספת לעניין זה" .
עוד ציין המשרד להג נ"ס כי בנושא טיוב הרגולציה הסביבתית - רישוי סביבתי משולב, לדוגמה, "פתח המשרד בסדרת דיונים בהשתתפות משרד הבריאות ורשות המים בכדי למפות את הממשקים בין הגופים בתחום אסדרת שפכי תעשייה, את הקשיים העלולים לנבוע מפעולה של מספר רגולטורים במקביל ואת הפתרונות האפשריים.
הדיונים בנושא טרם מוצו, אך בשלב זה התגבש מתווה מוצע לדיוני צוות, שמטרתו לנסות וליצור תיאום בין הרגולטורים".
מתשובותיהם של רשות המים והמשרד להגנ"ס עולה כי בשנים אחרונות השתפר שיתוף פעולה ביניהם, אך טרם עוגנה הסדרת חלוקת הסמכויות ביניהם כאמור.
משרד מבקר המדינ ה מעיר לרשות המים ולמשרד להגנ"ס כי למרות שבשנים האחרונות השתפר שיתוף פעולה ביניהם, עליהם לפעול בהקדם על מנת לעגן ולהסדיר את חלוקת הסמכויות ביניהם כנדרש, אם בדרך של חקיקה או בדרך של החלטת ממשלה.
הליכי חקיקה וחקיקת משנה הצעת תקנות המים (מניעת זיהום מים ) (חוות מכלי דלק ) חקיקת משנה קובעת הסדרים פרטניים ליישום החקיקה הראשית ומתקינים אותה גורמים של הרשות המבצעת, דהיינו שרים ופקידים בכירים, מכוח הסמכות שהוקנתה להם בחוק.
מבקר המדינה כבר הצביע על כך, שאי -התקנת התקנות עלולה להביא לכך שלרשויות המינהליות 648 דוח שנתי66א .
המופקדות על ביצוע החוק לא יהיו מדיניות וכללים לגבי דרכי ביצועו, והן ייאלצו למצוא פתרונות נקודתיים לסוגיה ולפעול לפי ראות עיניהן28.
הצעת תקנות המים (מניעת זיהום מים) (חוות מכלי דלק) (להלן- תקנות חוות מכלים) הוכנה על ידי המשרד להגנ"ס כבר במאי 200229.
בביקורת הנוכחית נמצאה טיוטת תקנות נוספת - תקנות המים (מניעת זיהום מים) (חוות מכלי דלק), התשס"ט - 2009 .
מטרת טיוטת תקנות אלה, בין השאר, "למנוע דליפת דלק מחוות מכלים כדי להגן על הסביבה ובכלל זה מקורות המים, קרקע, המגוון הביולוגי, מערכת אקולוגית ומשאבי טבע אחרים וכדי למנוע מפ געים סביבתיים ומטרדים".
בדוח מבקר המדינה שהתפרסם ב - 200430 צוין כי במועד סיום הביקורת, בדצמבר 2003 , טרם הותקנו התקנות המסדירות את מניעת זיהום המים מחוות מכלים.
מפרסום באתר האינטרנט של המשרד להגנ"ס 31 עולה כי "חוות מכלי דלק הם אתרים בהם מאוחסנים בין עשרות למאו ת אלפי מ"ק של דלק.
זיהום מי תהום מחוות מכלי דלק מתרחש, הן כתוצאה מדליפות מתמשכות של המכלים והמתקנים הנלווים והן כתוצאה מאירועים חריגים העלולים להתרחש, כגון רעידות אדמה או פעולות איבה ולגרום להתבקעות מכל.
נכון לשנת 2013 קיימים כ -40 אתרים המוגדרים כחוות דל ק והכוללים מסופי דלק.
רב המכלים אינם בעלי רצפה כפולה ונתונים במאצרת עפר שלרוב אינה אטומה לחלחול ושאין ביכולתה למנוע התפשטות הזיהום וחלחול הדלק לקרקע ולמי תהום".
בפרסום באתר הובאה דוגמה של דליפת סולר בכמות של כ - 45,000 ליטר ממכלי דלק עיליים של אחת החברות הגד ולות בארץ שאירעה במאי 2013 בשל אי-הקפדה על מילוי נוהלי החברה.
בעקבות הדליפה זוהמו הקרקע ומי התהום באזור חוות המכלים.
בדוח של אגף איכות המים ברשות המים, "סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים 2013 " (להלן- דוח הסיכום מ- 2013 ), נאמר, בין השאר, כי "מרכיבי דלק מוגדרים כחומרים רעילים, מסרטנים, העלולים לפגוע במערכת העצבים המרכזית, במערכת החיסונית ובפוריות".
מכאן החשיבות הרבה של אסדרת מניעת זיהום המים מחוות מכלי דלק.
רשות המים פרסמה באתר האינטרנט שלה32 כי היא "עוקבת אחרי כ-140 אתרי אחסון ושינוע דלק באמצעות דיגום מי תהום בכ -450 קידוחי ניטור ייעודיים לניטור זיהום מדלק.
מתוכם נמצא זיהום מי תהום ב -75% מהאתרים, כאשר בכ -30% מהאתרים נמצאה עדשת דלק חופשית מעל מי תהום"33.
מנתונים שפרסם אגף איכות המים בדוח הסיכום מ- 2013 עולה כי מתוך כ-17 אתרים של חוות מכלים, רק בארבעה אתרים או סביבם נמצאו מי תהום נקיים; בשאר האתרים היה המצב כדלהלן: בשמונה אתרים נמצאו במי תהום עדשות דלק, בארבעה נמצאו במי תהום זיהום קל במומסי דלק34 .
ובאתר אחד אף נמצא זיהום חמור במומסי דלק .
28 דוח שנתי65( ג 2015 '), "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ161.
29 ,ראו גם מבקר המדינה דוח ביקורת על האיגודים , "שמירת איכות הסביבה בחברות תשתית האנרגיה", אוגוסט 2004 ', עמ54.
il/subjectsEnv/ContaminatedSoil/FuelStorageContainment/Pages … 32 :ראו .
il/Hebrew/ProfessionalInfoAndData/Water -Quality/Pages/fuel … 33 עדשת דלק היאשכבת דלק הצפ ה מעל מי התהום.
תוצרי לוואי של דלק הרשות הממשלתית למים ולביוב 649 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה שמסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 נכתב, כי "מהבדיקה הועברו אלינו לראשונה בשלהי שנת ]תקנות חוות מכלים[ עולה כי התקנות 2004 .
במהלך בדיקת התקנות עלתה השאלה האם קוימה חובת התייעצות עם רשות המים.
לאחר שהתברר שחובה זו טרם קוימה, סוכם, בתחילת שנת 2006 , להמתין עם בדיקת התקנות אצלנו עד לסיום חובת ההיוועצות.
מאז לא שמענו דבר בעניין תקנות אלה.
איננו יודעים את הסיבה לכך".
המשרד להגנ"ס השיב למשרד מבקר המדינה בתשובה קודמת שמסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2015 כי תקנות חוות מכלים "אינן מעוכבות בשל מחלוקות עם רשות המים.
לאחר שהופצו להתייעצות חיצונית עלו סוגיות לבחינה מחדש על ידי האגף המקצועי המרכז את הטיפול בתקנות, ובימים אלה אנו שבים לדון על הוראות התקנות לצורך גיבושן גם מן ההיבט המשפטי, לפני הפצה להתייעצות מחודשת, הן מפאת הזמן שחלף, והן מפאת השינויים שיוכנסו כנראה בעקבות הערות הציבור לנוסח שהופץ במקור.
רשות המים תהיה בין יתר הגורמים אליהם נפנה את הטיוטה להערות".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסכנות הטמונות מזיהום מי תהום מדלק ומתוצרי לוואי שלו, ובהם פסילת כמות מים גדולה של מי תהום וסכנות בריאותיות לציבור, ונוכח נפחי האחסון הגדולים של דלק הקיימים במדינת ישראל, יש חשיבות רבה להשלמת חקיקת המשנה למניעת זיהום מים מחוות מכלי דלק.
בפועל, הליכים אלה נמשכים כבר כ -13 שנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להגנ"ס כי עליו לפעול נמרצות וללא דיחוי להשלמת התקנתן של תקנות חוות מכלים.
המשרד להגנ"ס השיב כי הוא "מקבל את הערת הביקורת לזירוז השלמת התקנות.
במשרד מתגבשת טיוטה סופית להפצה בהמשך להבנות עם רשות המים בנושא".
המשרד להגנ"ס גם ציין בתשובתו כי "חוות מכלים הינם עסק טעון רישוי לפי חוק רישוי עסקים, ולכן באמצעות התנאים שניתנים להן בריש הנושאים העתידיים להיות מוסדרים ]מ[ יון העסק הוסדרו חלק בתקנות".
הצעת חוק למניעת זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות, התשע"א - 201 1 בנובמבר 2008 הפיץ המשרד להגנ"ס תזכיר חוק למניעת זיהום קרקע ולטיפול בקרקעות מזוהמות, התשס"ט- 2008 .
הצעת החוק נועדה להסדיר את מכלול ההיבטים הקשורים בזיהום קרקע בישראל ולהגן על הקרקעות בישראל, לרבות מקורות המים.
בין היתר, הוצע לקבוע איסורים על זיהום קרקע וסילוק חומרים מזהמים לקרקע וכן הוראות בעניין מניעת זיהום קרקע.
הצעת החוק אף כוללת פרק של הוראות לעניין ביצוע פעולות מידיות אשר חלות גם במקרים שבהם מתגלים "זיהומי עבר".
נוכח הקשר בין זיהום קרקע לזיהום מים, סוגיה זו מעוררת, בין היתר, שאלות בנושא חלוקת סמכויות בין המשרד להגנ"ס ובין רשות המים.
באוגוסט 2011 עברה הצעת חוק למניעת זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות, התשע"א- 2011 (להלן- הצעת חוק למניעת זיהום קרקעות), קריאה ראשונה בכנסת.
בהתאם להחלטת ממשלה מ- 2.
11 נדרש המשרד להגנ"ס, טרם קידום החוק לקריאה שנייה ושלישית, להגיע עם משרדי הממשלה השונים לנוסח מוסכם ומתואם של הצעת החוק.
נמצא כי רשות המים והמשרד להגנ"ס קיימו שני דיונים משותפים בנושא בד צמבר 2011 ובפברואר 2012 .
נוסף על כך בשנת 2012 התקיימו כארבעה דיונים בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, ובהם דנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת החוק למניעת זיהום קרקעות.
עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בקידום הצעת החוק למניעת זיהום קרקעות, ומאחר שהחילו על הצעת החוק דין רציפות פעם אחת35 ,לא ניתן להחיל עליה דין רציפות פעם נוספת.
בתשובה נוספת שמסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 צוין כי "מדובר שאינו בסמכות שר המשפטים.
על כן, ]למניעת זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות[ בחוק משרד המשפטים יפעל כמובן לקידום הצעת החוק ככל שתועבר לטיפולנו, ככל הצעת חוק אחרת, אך אין ביכולתנו לפעול לקידום הצעה שעה שטרם הועברה לטיפולנו".
המשרד להגנ"ס הסביר בתשובתו כי "התקיימו מספר דיונים עם המשרדים הרלוונטיים, אך הדיונים לא מוצו.
בין לבין גובשה במשרד מדיניות מעודכנת בתחום מניעת זיהום קרקע וטיפול במזהמים בקרקע, אשר פורסמה כטיוטה להערות הציבור ופורסמה בסופו של דבר בינואר 2015 .
בכוונת המשרד להמשיך בקידום התשתית המקצועית העדכנית בתחום זה, על מנת לקדם בהמשך הצעת חוק מתוקנת ומשופרת.
במסגרת זו ייבחן גם הצורך בהסדר נוסף לגבי חלוקת הסמכויות מול רשות המים".
עוד ציין המשרד להגנ"ס בתשובתו כי "לעניין ממשקי עבודה עם הרשות הממשלתית למים ולביוב - בשנים האחרונות שופרו במידה רבה נהלי עבודה המשותפים בין המשרד לבין הרשות, והמחלוקות המקצועיות והמשפטיות - ככל שהן קיימות - נדונות בשיתוף פעולה ועל בסיס נוהל העבודה המוסכם".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על המשרד להגנ"ס, רשות המים ומשרד המשפטים לפעול כדי להשלים בהקדם את הטיפול בהצעת החוק למניעת זיהום קרקעות אשר החל כבר בשנת 2008 .
סדרי פיקוח ובקרה על מצב האקוויפרים .
מערך הניטור אגף איכות המים ברשות המים אחראי להקמת מערכי ניטור ייעודיים לשם קבלת מידע עדכני ואמין על מצב איכות מקורות המים.
מנתוני אגף איכות המים מדצמבר 2014 עולה כי האגף מפעיל כ- 1,026 קידוחי ניטור ייעודיים לגילוי מוקדם של מזהמים במקורות המים.
קידוחים אלה משמשים מערך התראה והגנה עבור כ- 1,000 קידוחי מי שתייה.
השירות ההידרולוגי אחראי גם לניטור של מקורות המים הטבעיים בהיבט של כמות ואיכות.
במסגרת זאת מנוטרת איכות המים בכ-680 קידוחים, בכ-150 מעיינות ובכ-50 .
נחליםנוסף על כך השירות ההידרולוגי .
35 הליך שנועד לאפשר את קידומה של הצעת חוק שאושרה בקריאה הראשונה בכנסת ושהמשך חקיקתה נעצר עקב התפזרות הכנסת, על פי חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשכ"ה- 1964.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 651 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מנטר מפלסי מי תהום וכן עוקב אחר חדירת הפן הביני36 ותמלחות37 אחרות ממקורות טבעיים.
לשם כך, השירות ההידרולוגי מפעיל רשת של קידוחים לניטור מפלסים הכוללת כ - 2,300 קידוחי הפקה 38 וקידוחי תצפית 39 בכל האקוויפרים.
רשת זו מורכבת, בין השאר, מרשת מורחבת ומרשת מצומצמת40 .
ביוני 2013 הגיש הצוות לשיקום האוגר למנהל רשות המי ם דוח ובו מובאות, בין היתר, המלצות בנושאי השיקום והניהול של האוגר (להלן - הדוח לשיקום האוגר).
בדוח לשיקום האוגר העלה הצוות לפני מנהל הרשות המלצות הנוגעות למערך הניטור של האקוויפרים; בין השאר המליץ הצוות לקדם באקוויפר החוף סדרה של כ-360 קידוחים חדשים בעלותכוללת של כ-60 מיליון ש"ח; לשדרג מערך הניטור הייעודי לאיתור מוקדם של זיהומים במקורות מים בקרבת אזורים בעלי פוטנציאל זיהום כמו אזורי תעשייה; להקים מערך ניטור באקוויפר ירקון-תנינים (להלן - ירת"ן) באמצעות קדיחה של שבעה קידוחי ניטור, זאת לצורך מעקב אחר הגברת ההפקה (שאיבת יתר) של הרשות הפלסטינית ולצורך איתור זיהום אנתרופוגני (זיהום שנוצר בידי אדם) באקוויפר .
במסמך שהכין השירות ההידרולוגי בדצמבר 2014 הוא חזר על ההמלצות לגבי חלק מקידוחי הניטור שעליהם המליץ הצוות לשיקום האוגר כבר ביוני 2013 , ואף המליץ על ביצוע קידוחי ניטור נוספים.
יצוין כי בביקורת הקודמת, שפורסמה בדוח 56ב41 , נכתב, בין השאר, כי "ממסמכי הנציבות ממאי 2005 עולה כי טרם הושלם מערך הניטור בחלקו המערבי של אקוויפרירת"ן וכי יש להרחיב את המערך הזה".
עד מועד סיום הביקורת הנוכחית, כתשע שנים לאחר מועד סיום הביקורת הקודמת, ליקוי זה טרם תוקן.
לא הושלם ]בחלקו המערבי של אקוויפר הירת"ן[ רשות המים השיבה כי "אכן מערך הניטור מסיבות של סדרי עדיפויות, נוכח אילוצי תקציב וכי הנושא עולה מידי שנה במסגרת תוכנית העבודה המוגשת על ידי השירות ההידרולוגי".
לגבי מערך הניטור של אקווי פר החוף, הודיע השירות ההידרולוגי למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 כי "לרשת ניטור הפן הביני חסרים כיום כ-32 קידוחי ניטור".
במסמך מדצמבר 2014 המליץ השירות ההידרולוגי להוסיף על מערך הניטור הכולל של אקוויפר החוף כ-79 קידוחי ניטור כדי לקבל מידע רחב יותר על מצב האקוויפר, ובכלל זה מידע על ניטור הגבול המזרחי של האקוויפר, השלמת ניטור המפלסים וניטור שטחי רצועת עזה.
בתשובת רשות המים מינואר 2015 " צוין כימידי שנה נקדחים בין 50-100 קידוחי ניטור חדשים בממוצע.
ובממוצע מצטרפים מידי שנה כ-25 אתרים נוספים בעלי פוטנציאל זיהום בהם נדרש לבצע ניטור .
יודגש שבעתיד הקרוב מספר האתרים בהם תידרש חקירה למי תהום תגדל משמעותית מעבר לממוצע הנוכחי של כ-25 אתרים נוספים מידי שנה" (ההדגשה .
36 ,מקום המגע בין מי ים מלוחים למי תהום מתוקים נקרא "הפן הביני".
ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ808.
37 מים המכילים ריכוז גבוה של מלחים.
קידוחים ששואבים מהם מים לצריכה שוטפת 39 .
קידוחים המשמשים למחקר; מקידוחים אלה אין שאיבת מים לצריכה 40 ( ברשת מצומצמת נעשות מדידות מפלס פעם בחודש 12 מדידות בשנה), לעומת זאת ברשת מורחבת נעשות מדידות מפלס פעמיים בשנה - בסתיו ובאביב.
ראו גם דוח 56ב, עמ' 805.
41 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ810.
במקור); זאת, לדברי רשות המים, בגלל החלטת ממשלה על פינוי בסיסי צה"ל והחלטת ממשלה על הפרטת התעשייה הצבאית בע"מ (תעש).
עוד הודיעה רשות המים בתשובתה ממאי 2015 כי "אגף איכות המים יצא השנה לעבודה נוספת למיפוי ראשוני של מכבסות ניקוי יבש שהינן בעלות פוטנציאל גבוה לזיהום מי תהום.
בעקבות העבודה יידרשו להערכתנו, חקירות זיהום מפורטות באמצעות קידוחי ניטור בכ -30 "אתרים נוספים לקביעת פוטנציאל הזיהום (ההדגשה במקור).
לגבי פוטנציאל הזיהום באתרי תעשייה הודיעה רשות המים בתשובתה כי "בשנת 2007 יזמה רשות המים פרויקט רחב היקף שתכליתו הקמת מערכי ניטור באזורי תעשייה נבחרים באקויפר החוף לצורך הערכת היקף זיהום מי התהום ותכנון פעולות לצמצומו ולהגנה על מקורות המים.
להערכתנו יש צורך בהקמת מערכי ניטור בעוד כ-11 אזורי תעשייה נוספים לפחות (בכל אחד מהם קיימים מפעלים רבים) באקויפר החוף.
מספר קידוחי הניטור שיבוצעו באזורים אלו מוערך בכ -40 " (ההדגשה במקור).
רשות המים הוסיפה כי "מערך הניטור שהוקם על ידי רשות המים באזורי תעשייה כולל כ -200 קידוחים יעודיים.
השלמת מערך הניטור באזורי התעשייה הנוספים תלויה בהמשך תקצוב".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המים להשלים את מערך הניטור הכולל של מקורות המים בהקדם האפשרי, כדי לקבל תמונת מצב מהימנה על מ צבם, וכדי למנוע זיהום של מקורות המים הטבעיים.
מידע זה דרוש גם כדי לשקם את מקורות המים שניזוקו.
תחזוקת תחנות הידרומטריות כדי לקבל נתונים על מצב מקורות המים הטבעיים הוקמו כ-116 תחנות הידרומטריות בפריסה ארצית.
בתחנה הידרומטרית קיים מכשור למדידת מים עיליים ו לקבלת נתונים על מצבם; מנתונים אלה אפשר לקבל מידע גם על מצב מי התהום42 .
בדוח56ב העיר מבקר המדינה, בין השאר, על הזנחת הטיפול בתחזוקת התחנות ההידרומטריות; בשל מחסור בכוח אדם, עבודות התחזוקה הכלליות בציוד השירות ההידרולוגי אינן נעשות בזמן.
עוד צוין כי " פיגור בעבודות תחזוקה שוטפות בציוד של השירות ההידרולוגי ובתחנות ההידרומטריות פוגע ביכולת הפיקוח והבקרה של נציבות המים ובאפשרות לקבל נתונים מהימנים על מצב האקוויפרים.
כמו כן, מידע לא אמין על מצב האקוויפרים עלול לגרור אחריו החלטות לא מבוססות, העלולות לפגוע פגיעה נוספת באיכות של מי התהום באקוויפרים" (ההדגשה במקור).
מדוחות סיכום של מנהל תחום הידרומטריה שבשירות ההידרולוגי שפורסמו מיוני 2011 ועד אוגוסט 2014 :עולים הממצאים האלה (א) בכל התקופה הנזכרת ניכרת מצוקת כוח אדם בתחזוקה ובמכשור אשר פוגעת בתפקוד ראוי של מחלקת הי דרומטריה; מנהל תחום הידרומטריה ציין בדוחות כמה פעמים כי " הדברים מגיעים כדי פגיעה ממשית ביכולתנו לקיים את תכניות הניטור ומעבר לכך" (ההדגשה במקור).
(ב) בכל שנת 2013 לא הייתה התקשרות עם קבלן לצורך תחזוקת תחנות הידרומטריות.
בינואר 2014 הייתה התקשרות עם קבלן לצורך תחזוקת תחנות, אך רק באזורים הבאים: כנרת, צפון ומרכז.
באזור הדרום לא תוחזקו התחנות ההידרומטריות מתחילת שנת 2013.
42 ראו גםדוח 56ב, עמ' 806.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 653 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 רשות המים השיבה כי ""תחזוקת תחנות לשנת 2015/16 בסך850 אלש"ח הוצגה במסגרת תכנית העבודה של השרות אך טרם תוקצבה".
לדעת משרד מבקר המדינה, תח נה הידרומטרית היא כלי מידע ייחודי שיש לשירות ההידרולוגי.
כדי לא לאבד מקור מידע חשוב זה, יש לקיים תחזוקה של התחנות ההידרומטריות בהתאם לתכנית העבודה שנקבעה.
איוש משרות בשירות ההידרולוגי ובאגף איכות המים בדוח 56ב43 עולה כי]נציב המים[ נכתב, בין השאר, כי "ממסמכים שצורפו לתשובת הנציב חמש משרות בשירות ההידרולוגי, ובהן תפקידים הקשורים לאקוויפר החוף ולאקוויפר ההר, אינן מאוישות, ויאוישו לאחר שיסתיים מכרז בעניינן.
הנציב הוסיף בתשובתו כי משרת 'מרכז בכיר הידרומטריה' בוטלה, ו'העדר אדם בתפקיד מפתח זה גורמת פגיעה קשה בנושא איכות נתוני המים העיליים'".
בביקורת הנוכחית נמצא כי עד נובמבר 2014 לא אוישו חמש משרות קבועות בשירות ההידרולוגי, שאותן אמורים לאייש בעלי התפקידים האלה: מְרַכֵּז הידרולוגיה, מְרַכֵּז בכיר לניטור, מנהל המחלקה למחקר משאבי מים ושני חוקרים.
אגף איכות המים מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בפברואר 2015 כי כדי שהאגף יוכל לעמוד במשימות הנדרשות מהגדרת תפקידיו, נדרש להגדיל את התקן ולהוסיף בו משרות.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל רשות המים כי עליו לבחון את הקצאת המשאבים לאגף איכות מים ולשירות ההידרולוגי כדי שיוכלו למלא את תפקידן ולעמוד במשימות וביעדים שהוקצו להן.
בדוח ועדת ביין נקבע, בין היתר, כירשות המים תקבע את כמות המים שתופק בהפקה בת-קיימה ממקורות המים הטבעיים, והפקת מים בכמות גדולה יותר תהיה רק באישור הממשלה; מועצת רשות המים תקבע בכללים את גבולות המאגרים, הקווים האדומים וקווים אחרים עבור כל אחד ממאגרי המים של מדינת ישראל לאחר שתקבל את המלצת השירות ההידרולוגי.
נמצא כי אף שחלפו כחמש שנים מהמועד שבו החליטה הממשלה לאמץ את המלצות הוועדה 44, עד מועד סיום הביקורת טרם קבעה מועצת רשות המים כללים כאמור.
44 החלטת ממשלה 2348 , אוקטובר 2010.
רשות המים השיבה במאי 2015 כי "אכן לא נקבעו בכללים גבולות ההפקה של המאגרים ונושא זה ייבדק - הן מבחינה המקצועית של הצורך בכך והן מהפן המשפטי".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת רשות המים לקבוע בהקדם בכללים את גבולות ההפקה מהמאגרים, ובהם קווים אדומים ואחרים, עבור כל מאגרי המים של מדינת ישראל, כנדרש על פי המלצות ועדת ביין והחלטת הממשלה מאוקטובר 2010.
שאיבת יתר מתרחשת כאשר כמות המים הנשאבת מהמאגר גדולה מכמות המים שהוספה לו במילוי החוזר הטבעי מגשם (בממוצע רב-שנתי), שהוא פוטנציאל המים הטבעי של המאגר45 .
שאיבת יתר עלולה להביא לעלייה ברמת המליחות של מי התהום זיהום מים מוגדר בחוק המים כ"שינוי בתכונותיהם של מים שבמקור מים מבחינה פיסקלית, כימית, אורגנולפטית 46 , ביולוגית, בקטריולוגית, רדיואקטיבית, או אחרת, או שינוי הגורם שהמים יהיו מסוכנים לבריאות הציבור, או עלולים לפגוע בחי או בצומח, או פחות ראויים למטרה אשר לה הם משמשים או נועדו לשמש".
על פי הגדרה זו, כל פעולה הגורמת לעלייה ברמת המליחות של מי התהום נחשבת פעולה מזהמת.
הקו האדום במאגר מים הוא המפלס ההידרולוגי47 התפעולי המזערי של מי תהום, והוא משמש גבול תחתון.
שמירה על מפלס תפעולי מזערי זה במאגר מים נועדה למנוע פגיעה באיכות המים במאגר ולשנות את התכונות שלהם.
הקו הירוק במאגר מים הוא המפלס ההידרולוגי התפעולי הממוצע המומלץ של מי התהום לניהול מאגר מים בראיית ניהול בר-קיימה.
כבר באוקטובר 2007 המליץ השירות ההידרולוגי48 הידרדרות]ה[ כי "על מנת לבלום את במצב מקורות המים הטבעיים ולשמרם כמקור בר קיימא במשק המים בישראל, מומלץ.
לפעול למניעת המשך תהליכי הזיהום ממקורות טבעיים ואנושיים, ולקדם פעולות שיקום של מקורות המים הטבעיים לאיכות מי שתייה ותפעולם ירוקים]ה[ סביב הקווים.
ולא ביחס לקווים האדומים" (ההדגשות במקור).
בביקורת הקודמת נמצא כי הייתה שאיבת יתר ממקורות המים הטבעיים.
נציב המים דאז הסביר בתשובתו כי "משנת 2000 על פי החלט ת ממשלה המדיניות השתנתה והוחלט שתפעול מקורות המים יהיה בראייה ארוכת טווח כך שמקורות המים ישמשו גם לדורות הבאים"49.
נמצא כי בנובמבר 2011 מינה מנהל רשות המים צוות לשיקום האוגר הטבעי.
בכתב המינוי צוין כי "מגמת ניצול היתר של מקורות המים הטבעיים, באקוויפר החוף ובאקוויפר ההר ובכינרת נמשכת מזה שנים רבות.
ירידה בהיצע המים הטבעיים מחד גיסא וגידול בצריכת המים מאידך גיסא גרמו לניצול מוגבר של מאגרי המים הטבעיים, אשר התבטא מאז שנות החמישים בכרייה של כ-3 ,מיליארד מ"ק באקוויפר ההר, החוף ואגם הכינרת .
45 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 37 ( 1987) ', עמ 571-543 ,; מבקר המדינהדוח על ניהול משק המים בישראל (התשנ"א- 1990 '), עמ8-7 , 22-21 ,59 .
הקשורים למראה, טעם וריח 47 .
הידרולוגים קובעים את הקו על סמך בחינה ומחקר 48 משרד התשתיות הלאומיות- רשות המים, השירות ההידרולוגי, התפתחות, ניצול ומצב מקורות המים בישראל עד סתיו 2006 (אוקטובר 2007.
) 49 דוח56ב, עמ' 808.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 655 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מתוכם, קרוב למיליארד מ "ק מהאוגר התפעולי 50 בין השנים 2010/11- 2004/5 .
נובמבר[ המפלסים בכל מקורות המים הטבעיים בישראל נמצאים כיום 2011 ברמה ] .
"נמוכה, חלקם מתחת לקווים האדומים ממסמכי רשות המים עולה כי השנים 2009-2004 והשנה ההידרולוגית 2013 /2014 היו שנים שחונות, וכי השאיבה מהאקוויפרים בשנים אלה גרמה להקטנת כמות המים הקיימת לניצול מידי באוגר התלת-אגני באופן ניכר.
אמנם בשנים 2013-2009 ,חלה מגמת שיפור אך ממסמכי השירות ההידרולוגי עולה כי בשנה ההידרולוגית 2013/2014 נגרעו מהאוגר התלת-אגני כ -412 מלמ"ק מים, ונותרו בו למעשה כ -666 מלמ"ק מים מעל הקווים האדומים.
כדי להגיע לקווים הירוקים (שהם הקווים שבהם רצוי לתפעל כל אגן ואגן בכל שנה הידרולוגית) היו חסרים כ-770 מלמ"ק מים.
באקוויפר החוף היו בספטמבר 2014 כ- 590 מלמ"ק מים הניתנים לניצול מעל הקווים האדומים אך כ-400 מלמ"ק מים מתוכם לא היו ניתנים להפקה מידית51, ולכן למעשה היו באקוויפר רק כ-190 מלמ"ק מים לניצול מידי.
מכאן שבאוגר התלת -אגני היו קיימים בספטמבר 2014 כ-26652 מלמ"ק מים מעל הקווים אדומים ל הפקה מידית.
רשות המים מסרה בתשובתה כי "השנים 2004 -2010 היוו רצף של 7 שנות בצורת במערכת הארצית, הזמן הארוך ביותר המתועד.
שנת 2008/09 הייתה שנת בצורת קיצונית (כ-70% גשם ביחס לממוצע).
בעקבות בצורת ירדו המפלסים בכל מקורות המים מתחת לקווים האדומים".
עוד מסרה רשות המים כי " בשנים האחרונות נפחי ההפקה ממקורות המים נמצאים בירידה מתמדת.
שנת 2013/14 הייתה השנה השחונה ביותר בשקלול הארצי הגיעו המשקעים ל ]של ספיקות המים [ מאז החלו המדידות -63% מהממוצע בלבד ובאגנים הצפוניים לפחות מ-50% .
" ביוני 2013 הגיש הצוות לשיקום האוגר למנהל רשותהמים דוח ובו מובאות, בין היתר, המלצות בנושאי השיקום והניהול של האוגר.
ההמלצות העיקריות בדוח לשיקום האוגר נוגעות לשיקום תאים 53 באקוויפרים, שיקום מקורות מים מזוהמים ועצירת התפשטות הזיהום, שיקום בארות מזוהמות וניטור.
בדיון שקיים מנהל רשות המים ביולי 2013 בעניין הדוח לשיקום האוגר הוא קבע, כי לאחר קבלת הערות חטיבת הכלכלה ברשות המים לדוח והטמעתן, צוות של הרשות יתעדף את המלצות הדוח.
הצוות התכנס באוגוסט 2013 .
ודן בעיקרי המלצות הדוח משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת לא קבעה רשות המים סדרי עדיפויות ולוחות זמנים ליישום המלצות הדוח לשיקום האוגר.
רשות המים הסבירה בתשובתה כי היא "פועלת כל העת ליישום המלצות הצוות תוך חתירה להגעה לקווים ירוקים בירת"ן (ירקון תנינים) ובכנרת מיידית ובאקוויפר החוף בהליך מדורג יותר באמצעות צמצום הפקה", וכי "בשנת 2013 נעשתה פעולה אקטיבית להעלאת מפלס באקוויפר החוף באזורים בהם המפלסים היו נמוכים ]על ידי רשות המים[ .
"מקווים אדומים באמצעות החדרה .
50 נפח המים המצוי מעל למפלס הקו האדום במאגר בנקודת זמן כל-שהיא.
נפח מים זה הוא רזרבת המים במאגר.
51 אותם400 מלמ"ק מצויים בחלקו הצפוני של אקוויפר החוף.
במועד סיום הביקורת לא היו לרשות המים כלי פיתוח והפקה מאותו החלק של האקוויפר.
52 666 מלמ"ק פחות400 .
מלמ"ק אשר אינם ניתנים לניצול מידי 53 .
האקוויפרים מחולקים לתאים, בין היתר על מנת לפשט את אופן הדיווח 656 דוח שנתי66א .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה לקבוע בהקדם את סדרי העדיפות ולוחות הזמנים לביצוע הפעולות הנדרשות לדעתה לשיקום האוגר הטבעי בראייה בת-קיימה.
ללא קביעת סדרי עדיפויות ולוחות זמנים לביצוע, אין כל וודאות כי המלצות הדוח אכן ייושמו.
בדוח לשיקום האוגר, בפרק "קווי תפעול במקורות המים במערכת הארצית", צוין, בין השאר, כי במהלך עבודת הצוות הציג השירות ההידרולוגי קווי תפעול מומלצים עבור כל אגן ואגן המבט אים את המפלס ההידרולוגי התפעולי הממוצע המומלץ לניהול האגנים.
לפי המלצות הדוח, מאחר שירידת מפלסים מתחת לקו האדום התחתון עלולה לגרום נזק הידרולוגי חמור ואף בלתי הפיך למקור המים, יש לנקוט משנה זהירות ולתפעל את מקור המים מעל הקו האדום.
עוד נכתב בהמלצות כי הכלים שעומדים לרשות רשות המים אינם מאפשרים לקבוע מתי בדיוק ייגרם הנזק.
בנוסף נכתב כי השאיפה היא להתייצב על הקו הירוק, המבטא כאמור את המפלס ההידרולוגי התפעולי הממוצע המומלץ לניהול האגן, בתום אותה שנה הידרולוגית.
משרד מבקר המדינה נדרש למצב האקוויפרים העיקריים של מדינת ישראל, בהתבסס על מסמכי רשות המים.
להלן הממצאים העיקריים: א.
אקוויפר החוף : אקוויפר החוף מתחבר במערב עם הים, ולכן שאיבת יתר בחלקו המערבי של האקוויפר תגרום לירידת מפלס מי התהום ולחדירה מוגברת של מי ים לתוכו, וכתוצאה מכך - להמלחת המים המתוקים.
בסיכום ראשוני של השנה ההידרולוגית 2014 -2013 שהפיץ השירות ההידרולוגי ברשות המים בנובמבר 2014 צוין כי "באזורים נרחבים באקוויפר החוף הדרומי והמרכזי המפלסים נמצאים מתחת לקו האדום".
עוד עולה מאותו סיכום כי בארבעה קידוחים המייצגים את המפלסים בחלק הדרומי של האקוויפר נמצאים המפלסים מתחת לקווים האדומים, וכך גם בשניים מתוך שלושה קידוחים אשר מייצגים את המפלסים בחלקו המרכזי של האקוויפר.
עוד עולה ממסמכי רשות המים, כי בשניים משלושת הקידוחים המייצגים את המפלסים באקוויפר החוף היה מפלס המים מתחת לקווים האדומים במשך תקופה ממושכת, כמפורט להלן.
באחד מהם, שנמצא בחלקו המרכזי של האקוויפר, היה מפלס המים מתחת לקווים האדומים מאוקטובר 1997 ועד דצמבר 2014 .