HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על אף הקושי לתכנן את הייעוד העתידי כבר בשלב אישור התכנית למחצבה, נושא השיקום נבחן במסגרת תמ"א 14 ב', ובנוסח המוצע כלולות הוראות שלפיהן תכנית מפורטת לכרייה וחציבה תקבע, ככל הניתן, את ייעוד הקרקע לאחר סיום פעולות הכרייה והחציבה.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 377 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות שבתחומן שוכנות מחצבות כי תכנון השימושים בקרקעות שבהן נמצאות המחצבות לפני סיום פעולות הכרייה וקידום תכניות הפיתוח במחצבות הנטושות עשויים להקטין את ההתנגדות הציבורית להימצאות מחצבות פעילות בסמיכות ליישובים.
על אף התקציב הייעודי שהוקצה לקידום תכניות שיקום ופיתוח של מחצבות ונכונות הקרן לפעול לשיקום מידי של אתרי החציבה, היעדר תכנון וחוסר נכונות לקדם תכניות שיקום ופיתוח מצד בעלי הקרקע ורשויות המקומיות פוגעים באינטרס הציבורי, מאפשרים השלכת פסולת ברשות הרבים ומונעים שיקום של קרקעות אלה.
גם לאחר שתאושר תמ"א 14 'ב לא מובטח שוועדות התכנון יישמו את ההחלטות באופן מלא, ולפיכך על מנהלי הקרן למצוא דרכים שיחייבו שיקום מינימלי שתחזוקתו אינה דורשת השקעה כספית.
השפעת הכרייה והחציבה על בריאות הציבור והסביבה .
תקנות למניעת מפגעים (מניעת זיהום אוויר ורעש ממחצבה), התשנ"ח-1998, מחייבות את בעלי המחצבות לגבש תכנית לניטור אבק שוקע ואבק מרחף באזורים הרגישים הסמוכים למחצבה53 וליישמה באמצעות מכשירי ניטור.
עלאזורים הסמוכים לאזורים מיושבים חלות תכניות ניטור שאותן מנהלים המחוזות של המשרד להגנת הסביבה54.
אם נמצאו חריגות או תלונות של התושבים, מקצה המשרד להגנת הסביבה ניידת למדידת היקפי זיהום האוויר באזורים אלה על פי קריטריונים לאוויר נקי שאותן קבע.
,בעקבות חקיקתו של חוק אוויר נקיהתשס״ח-2008 , הקימו המשרד להגנת הסביבה ומשרד הפנים כ-140 תחנות ניטור זיהום אוויר, מהן רק28 שייכות למשרד להגנת הסביבה.
יתר התחנות שייכות לשלטון המקומי או לחברות שחייבות לבצע ניטור עצמי, ולדברי המשרד להגנת הסביבה הוא אינו יכול לקבוע את המקום שבו הן יוקמו.
כ-50% מ-140 תחנות55 הניטור מודדות את שיעור החלקיקים הנשימים56 , והן אינן שוכנות בהכרח באזורי המחצבות.
חלק מהמחצבות נמצאות בשטחים הסמוכים לאזורים מיושבים, ומסתמנת מגמה של הקמת שכונות בסמוך למחצבות ואף הרחבתן לכיוונן של מחצבות.
הדבר גורם לקרבה רבה מדי בין המחצבות ובין אזורים מאוכלסים, שלא לפי המלצות תמ"א 1457 .
לדוגמה, משנת 2010 תושבי העיר אלעד, השוכנת בסמיכות למחצבה ותיקה שהוקמה עוד לפני הקמת העיר, טוענים שהמחצבה גורמת לעלייה בתחלואה בקרב אוכלוסיות רגישות והיא בבחינת .
53 ""אזור רגיש- אזור המשמש או המיועד לשמש למגורים, להקמת מבני ציבור, לתיירות או לנופש, לרבות 1,000 מטרים מקו בניין כהגדרתו בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970, שבקצה אזור כאמור.
54 חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008.
על פי המוצג באתר המשרד להגנת הסביבה 56 חלקיקים שהקוטר האוירודינמי שלהם קטן מ-10μm.
57 על פי תמ"א14 , שעליה מתבססת תמ"א14 ב', המרחק בין המחצבה לאזורי אוכלוסין יהיה מעל 500 מטר.
מרחק יכוללהשתנות עם הכנתו של תסקיר השפעה על הסביבה והכנתה של תכנית מפורטת.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ,מטרד בריאותי שמסכן את התושבים בסביבתה.
תושבי העיר אף פנו לוועדות התכנון לבתי משפט ולרגולטורים השונים בבקשות להפסקת פעילותה של המחצבה.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממאי 2014 למשרד מבקר המדינה כי "במסגרת הכנת תכניות המתאר לישובים השונים עולה לא פעם הקונפליקט של הצורך בפיתוח אל מול מגבלות של תשתיות שונות וביניהם מחצבות.
התכניות לא מתעלמות מהמגבלות, אלא מתמודדות איתן במספר דרכים תוך הידברות עם גורמי התשתית וגופי הממשלה השונים, בין באמצעות מניעת פיתוח בתחום המגבלות שהן מטילות ובין באמצעות מציאת פתרונות לטווח ארוך , המתנים את הפיתוח בהסגת המגבלות עם התקדמות ומיצוי החציבה ובפעולות ניטור רציפות המאושרות על ידי המשרד להגנת הסביבה ".
שמירה על עקרונות בטיחות והבאה בחשבון של ההשפעה הסביבתית של תמ"אות על נושאים תשתיתיים במסגרת ביצוע תהליכי התכנון עשויות לסייע למדינה להוציא לפועל פרויקטים תשתיתיים.
על משרד הפנים ועל ועדות התכנון לוודא שעקרונות אלו מיושמים במסגרת תהליכי התכנון של התמ"אות השונות.
בעקבות דיון שקיימה בדצמבר 2011 הוועדה המשותפת פנים -עבודה של הכנסת לנושא סביבה ובריאות58 , וכן בעקבות תלונות של תושבי העיר אלעד שקרובה למחצבת מגדל צדק ושל תושבי היישוב אום אל-קוטוף שקרוב למחצבת ורד, ביצע משרד הבריאות מחקר שבחן את ההשפעה האפשרית של מחצבות אלה על בריאות התושבים שגרים באזורים הסמוכים.
לדברי משרד הבריאות, המחקר בחן אם שיעור התחלואה של אוכלוסיות באזורים הסמוכים למחצבות גדול משיעורה בקרב אוכלוסיות דומות באזורים מרוחקים מהן, והוא עומד בקריטריונים רפואיים מקובלים למחקרים מהסוג הזה.
עוד ציין משרד הבריאות כי קשה לקשור ישירות בין חשיפה לזיהום אוויר שמקורו בפעילות המחצבות ובין שיעור התחלואה באזור הסמוך למחצבות , שכן לא נמדדת החשיפה האישית של האדם למזהמים שמקורם במחצבות , שלא כבמחקרים אפידמיולוגיים פרטניים.
לדברי משרד הבריאות, ממסקנת המחקר לא ניתן ללמוד על הקשר בין פעילות המחצבות לשיעורי התחלואה בסביבתן.
המשרד להגנת הסביבה הוא המאסדר בנושא זיהום אוויר, ומשרד הבריאות אחראי לבריאות הציבור ולניתוח השפעות זיהום האווי ר על התחלואה בקרב ה אוכלוסייה.
המשרד להגנת הסביבה אוסף את הנתונים על חלקיקים נשימים שנפלטים מהמחצבות ועלולים להשפיע בעיקר על תחלואה בדרכי הנשימה ומחלות לב באופן שלמשרד הבריאות אין דרך להשפיע על אופן המדידות, על משך ביצוען ועל אופיין.
משרד הבריאות לא גיבש ערכי יעד בריאותיים (להלן - קריטריונים), ואף שהוא מתמודד עם קשיים מתודולוגיים לגבי סוג הנתונים הנחוצים לביצוע מחקרים בנושא זה, הוא לא פנה באופן שוטף למשרד להגנת הסביבה לקבלת הנתונים הנאספים אלא לגבי אזורים שהוא התבקש לחוות את דעתו עליהם.
לדוגמה, הרשויות המנהלות את מערך הניטור אינן מודדות לשם מעקב את זיהום האוויר בקרבת מחצבות שהפסיקו את פעילותן ואינן בודקות אם חלה ירידה בזיהום האוויר בסביבתן, ומשרד הבריאות אינו בוחן אם יש באזורים אלה ירידה בהיקפי התחלואה כאמור.
58 בהשתתפות חברי הוועדה: ח"כ דב חנין - היו"ר, ח"כ זבולון אורלב, ח"כ אורלי לוי אבקסיס, ח"כ אברהם מיכאלי ומוזמנים מהמשרדים הרלוונטיים, מעיריות וממועצות מקומיות ונציגי התושבים.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 379 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו ממרץ2014 למשרד מבקר המדינה כי "אמות .
המידה לבחינת חלקיקים מזהמים נקבעו בתקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) התשס"א 2011.
התקנות קובעות את הרמות המותרות של מזהמי אוויר (חלקיקים נשימים) בסביבה.
ערכים אלו נקבעו בהתחשב בהשפעותיהם הבריאותיות של המזהמים ובתאום עם .
משרד הבריאות ומשמשים כאמות מידה לעניין מפגעים סביבתיים ממקורות פליטה לרבות .
משרד הכלכלה אחראי לפיקוח על בריאות העובדים בתעשייה בכלל ובמחצבות בפרט ומבצע מפעם לפעם ביקורות על בריאות עובדי המחצבות.
לדברי הרופאה התעסוקתית של משרד הכלכלה, לא נמסרו למשרד הכלכלה נתונים המלמדים על היקפים חריגים של תחלואה בדרכי הנשימה בקרב עובדי המחצבות.
נמצא כי אין בידי משרד הכלכלה נוהל עבודה ולפיו ממצאי בדיקות המעידים על חריגות בתחלואת עובדים, מועברים למשרדי האכיפה האחרים ובראשם משרד הבריאות.
משרד האנרגיה מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי חשוב מאוד ששאר הגורמים הרלוונטיים יבחנו את הדרישות לגבי הקריטריונים הבריאותיים, יבצעו תיאום בנושא ויבחנו אם לאשרם .
עוד מסר המשרד כי התקנות צריכות להיות מוסדרות וברורות, וכי עד שיוסדר עניין זה לא יועלו דרישות כאלו לפני מוסדות התכנון.
הפעלתן של מחצבות בישראל זה עשרות שנים, בצד החשש להשפעתן על בריאות הציבור, הידלדלות השטחים הפתוחים והתקרבותם של ריכוזי אוכלוסייה אל אזורי החציבה הגבירו את הצורך לבדוק באופן פרטני את השפעתה של כל מחצבה על סביבתה ועל בריאות האוכלוסייה שבקרבתה.
בהיעדר מחקרים אשר ממצאיהם חד -משמעיים, שעל בסיסם ניתן להסיק מסקנות ולבסס החלטות בעניין זה, מועלות לפני ועדות התכנון התנגדויות שמונעות משיקולים סביבתיים ובריאותיים, והדבר גורם להתמשכות תהליכי התכנון ומעמיד בספק את הרחבתם של אתרי הכרייה המיועדים לפי תמ"א 14 .
'בעל משרד הבריאות ליזום איסוף של נתונים ולהציע כלים59 ברורים שישמשו בסיס מספק לגיבוש עמדתו כבר בשלב התכנון בנוגע להשפעתן של מחצבות על בריאות התושבים באזורים השונים, כדי לסייע בהפגת הערפל האופף סוגיה זו.
משרד הבריאות מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כיהקשר בין חשיפה סביבתית לרמת תחלואה של מחלה ספציפית מורכב ביותר.
עוד מסר כי מדידת תוצאות ניטור סביבתי, כפי שמבצע המשרד להגנת הסביבה - באזורי חציבה פעילים או במחצבות לא פעילות - אינה תורמת לביצוע מחקרים השוואתיים.
בתשובתו ממאי 2014 הוסיף המשרד כי "מספיק שנתוני זיהום האוויר מצביעים על חריגה מערכי סביבה בקרבת אוכלוסייה על מנת שינקטו פעולות כגון צמצום פעילות הכרייה או הפעלת טכנולוגיות שיצמצמו את פליטת המזהמים.
כאשר תוצאות הניטור מצביעות על ערכים שאינם חורגים מערכי הסביבה, אבל קיים חשש לפגיעה חמורה בבריאות הציבור ניתן להסתייע בתוצאות בריאותיות על מנת להכריז על 'אזור נפגע זיהום אוויר' בהתאם להגדרות של חוק אוויר נקי (סעיף 11 ).
במקרה זה ניתן לנקוט פעולות גם כאשר אין חריגה מערכי]זה[ א לחוק סביבה".
עוד ציין המשרד כי "עצם העובדה שזיהום האור מתחת לערכי הסביבה אינה .
59 ועדת המשנה לנושאים תכנוניים עקרוניים התכנסה באפריל 2011 ודנה בחשיבות הגדרתם של קריטריונים ברורים מדידים למדידת השפעות בריאותיות של פרויקטים תשתיתיים.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מספקת כדי להוכיח כי אין סיכון בריאותי, ואינה מהווה אישור אוטומטי מבחינת משרד הבריאות כי ייתכן והם מעל לערכי היעד הבריאותיים.
במקרה כזה בהחלט יש מקום לביצוע בדיקת השפעה על הבריאות".
זאת ועוד, "כאשר תסקיר ההשפעה על הסביבה מצביע על כך שלא תהיה חריגה מתקני הסביבה, תוספת של זיהום אוויר שתביא לתוספת תחלואה משמעותית עשויה להביא את משרד הבריאות להתנגד לתוכנית, וזאת בהתאם לממצאי בדיקת השפעה בריאותית".
על פי תקנות התכנון והבניה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס"ג-2003, תסקיר השפעה על הסביבה הוא חלק בלתי נפרד מתהליכי התכנון אולם אין חוק המכליל באופן מקיף ומערכתי את השיקולים הבריאותיים בתהליכים אלה.
ההנחיות של ארגון הבריאות העולמי לביצוע תסקיר השפעה על הבריאות אומצו במדינות מתועשות רבות ככלי מחייב בתכנון פרויקטים תשתיתיים.
בשנת 2011 הועלתה הצעת חוק שנועדה לחייבביצוע תסקיר השפעה על הבריאות במסגרת תסקיר השפעה על הסביבה, אולם מאמצי החקיקה לא צלחו, והדבר תרם להרחבת הפערים בין עמדת משרד הבריאות לעמדותיהם של משרדים תשתיתיים המשתתפים בוועדות התכנון.
משרד הבריאות מסר בתשובתו ממרץ 2014 כיהוא תומך בביצוע תסקירי השפעה על הבריאות בד בבד עם ביצוע תסקירי השפעה על הסביבה, על מנת לייעל את הליכי התכנון וביצועם תוך התחשבות בשיקולים סביבתיים, בריאותיים, כלכליים ותכנוניים.
כל עוד לא חלה חובת ביצוע הערכת סיכונים על הבריאות בפרויקטים כגון מחצבות ומפעלים, יפעל משרד הבריאות לשמירת בריאות הציבור תוך הסתמכות על עקרון הזהירות המונעת.
בתשובתו ממאי 2014 הוסיףהמשרד כי תקני הסביבה שנקבעו בחוק אוויר נקי אינם מבטיחים כי הפעלתן של מחצבות לא תשפיע על בריאות התושבים המתגוררים בסמוך למחצבות.
וכי ערכי היעד שנקבעו בחוק זה הם הקובעים את הסף של הסכנה הבריאותית.
משרד מבקר המדינה מעיר לגורמי התכנון כי עליהם לגבש כלים שיבטיחו כי במסגרת תכנון סטטוטורי של תשתיות נשקלו כל השיקולים הנוגעים לשמירה על חיי אדם, על בריאותם ועל איכות חייהם; ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם .
על גורמי התכנון, ובכללם משרד הבריאות, להגדיר קריטריונים ברורים ומדידים לשימוש באותם כלים, על אף הקושי הכרוך בכך, ולשלבם בתהליכי התכנון, תוך שיתוף כל הגורמים המעורבים בנושא.
שימוש בכלים אלה עשוי לסייע לגורמי התכנו ן בקבלת החלטות מאוזנות בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים ולמנוע עיכובים בביצועם של פרויקטים גדולים.
בשנת 1951 הוקם מכרה הפוספטים הראשון בנגב.
את המכרה הפעילה חברהממשלתית - חברת פוספטים בנגב בע"מ60 , והיא אף גילתה בשנת1983 את עתודות הפוספטים בשדה .
60 את חברת פוספטים בנגב הקימה בשנת1951 ,החברה הממשלתית תעשיות מחצבי ישראל בע"מ ונקבע כי מטרתה לכרות ולהשביח פוספטים בשדות הפוספט שבנגב.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 381 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בריר.
חברת רותם אמפרט נגב בע"מ (להלן- החברה לפוספטים) נוסדה בשנת 1991 .
באמצעות מיזוג של חברת פוספטים בנגב עם חברת רותם דשנים וחברת אמפרט ההולנדית בשנת 1995 ,הופרטה חברת האם כימיקלים לישראל, והזיכיון לכרייתו הבלעדית של מצבור הפוספטים בישראל הועבר לידיים פרטיות.
אתרי כריית הפוספטים שוכנים בשלושה גושים נפרדים מהבחינה הגאוגרפית: רותם, אורון .
וצין (להלן - המכרות הפעילים) שמוצגים במפה שלהלן.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מפה1 .
מפת אזורי הפוספטים בדרום ישראל ( 2013) מקור: משרד האנרגיה משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 383 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 תמונה3 מכרה אורון והעבודות שנעשות בבור הכרייה (דצמבר 2013.
) מרבית הסלע המועשר המופק במכרות אלה משמש לתעשיית המשך61 בישראל, וכ-%25 ממנו מיוצא לתעשיות ולשימוש חקלאי.
כ -95% מתוצרי תעשיית ההמשך מיוצאים לחו"ל ומשמשים כחומר גלם לתעשיית הדשנים, התרופות והמזון.
בישראל כרו בשנים 2012 -1996 כ-7.
5 מיליון טונות פוספטים בשנה בממוצע, והיא נחשבת ספקית קטנה בקנה מידה עולמי שמספקת כ-2.
5% מצריכת הפוספטים העולמית.
שיעורו של יצוא הפוספטים כ-2% מהיצוא השנתי של ישראל, והיקפו מסתכם בכמיליארד דולר בשנה.
בספטמבר 2005 הורתה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה להכין תמ"א לכרייה וחציבה של מינרלים תעשייתיים (תמ"א14 ג') שתספק את צורכי המשק עד שנת 2045 תוך התייחסות להיבטים כלכליים, חברתיים וסביבתיים.
על פי נתוני תמ"א 14 ג', עתודות הפוספטים במכרות הפעילים מסתכמות בכ-145 מיליון טונות (להלן - עתודות פוספטים) ומכלל זה יש רק כ-45 מיליון טונות של פוספט דל-אורגני62 שממנו מפיקים את מרב תוצרי תעשיית ההמשך, וחברת הפוספטים כורה אותו בקצב של כ-5 מיליון טונות בשנה63 .
ההכנסות הצפויות למדינה מתמלוגים מכריית עתודות פוספטים נאמדות .
תעשייה המתבססת על מינרלים, ובהם פוספטים, להפקת תוצרים שונים 62 פוספט ששיעור החומר האורגני בו קטנה, ואשר נחשב לחומר גלם איכותי המניב את התמורה הגבוהה ביותר יחסית לשטח הכרייה.
63 נוסף על כך כורה חברת הפוספטים כ-2 עד2.
5 מיליון טון פוספט גבה-אורגני, שהביקוש לו מועט יחסית לביקוש לפוספט הדל-אורגני בשל מגבלה טכנולוגית ביכולת להעשיר אותו ולייצר ממנו חומצה זרחתית.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בסכום כולל של כ -150 מיליון ש"ח64 .
על פי הערכה המובאת בתמ"א14 ג', העתודות המוכחות של פוספט דל-אורגני צפויות להתכלות בהדרגה בתוך שנים ספורות, עד שנת 2020 , ואם לא יוגדל היקף העתודות של חומר זה, כרייתו של פוספט גבה-אורגני לא תהיה כדאית מהבחינה הכלכלית על אף העתודות הגדולות שלו.
על מנת להבטיח עתודות מספקות שיאפשרו את קיומה והתפתחותה של תעשיית הפוספטים נדרשים שדות פוספטים חדשים שיסייעו להתמודד עם המחסור בפוספט דל-אורגני ולחילופין לשקול את הגבלת קצב כרייתם כדי לדחות את הצורך בהכשרת שדות חדשים.
בשני אזורים בישראל יש עתודות משמעותיות של פוספט דל-אורגני שיכולות לספק את המחסור הצפוי ואת היעדים שהציבו מתכנני תמ"א 14 ג' להבטחת אספקת מחצב זה עד שנת 2045 .
היקף העתודות באזורים אלה נאמד בכ-600 מיליון טונות בשולי הערבה והנגב המרכזי ובכ-550 מיליון טונות בבקעת ערד (שבה שוכן שדה בריר).
מיצוי העתודות בשולי הערבה והנגב המרכזי מוטל בספק עקב אופיו הייחודי ורגישותו הסביבתית הגבוהה של האזור ועקב ריחוקו מאתרי הכרייה והעיבוד.
תושבי ערד וסביבותיה מתנגדים לכרייה בשדה בריר, בטענה כי היא עלולה לפגוע באיכות חייהם ולגרום לעלייה בתחלואה ובתמותה בקרב תושבי האזור.
המפה שלהלן מציגה את שטח השיפוט של ערד ואת גבולות שדה בריר65 .
מפה2 מפת שדה בריר ( 2013) .
64 ממשלת ישראל- דוחות כספיים ל-31.
12 , שבהם מוצגים נתונים עדכניים על אומדן השווי של נכסים תלויים בגין תמלוגים עתידיים מהפקה צפויה של פוספטים למשך 20 .
שנה 65 משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים- מינהל אוצרות הטבע.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 385 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 החברה לפוספטים הגישה בשנת1999 לוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה של מחוז דרום בקשה להקמתו של מכרה לפוספטים בשדה בריר שהעתודות בו נאמדות בכ-65 מיליון טונות.
ועדת התכנון חייבה את החברה לפוספטים לבצע תסקיר השפעה על הסביבה על פי קריטריונים שקבע המשרד להגנת הסביבה.
נוכח חשיבותו ורגישותו של המכרה המיועד ונוכח ההשפעות הבריאותיות האפשריות שתושבי האזור הסמוך למכרה עלולים להיחשף אליהן, הוסיף המשרד להגנת הסביבה הנחיות אופרטיביות למעקב אחרי תכנית הכרייה ובהן ניטור רציף של חריגות אפשריות בהיקף הזיהומים הסביבתיים יחסית לערכים שניבאו המודלים שעליהם מתבסס תסקיר ההשפעה על הסביבה.
לנוכח מסקנות התסקיר שהוגש לוועדת התכנון במחוז דרום בשנת 2003 .
, תמך הדרג המקצועי במשרד להגנת הסביבה בכרייה ניסיונית בשדה בריר בעקבות הגשת תסקיר ההשפעה על הסביבה לוועדה המחוזית לתכנון, פעלה עיריית ערד בהתייעצות עם מנהלי משרד הבריאות במחוז דרום לקבלת חוות דעת מקצועית על ההשפעה .
הבריאותית של פעילות מכרה הפוספטים על תושבי ערד66.
בפברואר2008 הוגשו לעיריית ערד מסקנות חוות הדעת, ובהן המסקנה ולפיה הכרייה בשדה בריר תגרום להגברת זיהום האוויר ולעלייה בתחלואה ובתמותה בקרב תושבי האזור.
במסקנה זו תמכו גם מומחים אחרים67.
לעומת זאת, חברת הפוספטים הגישה לגורמים שונים, ובהם ועדת התכנון, חוות דעת אחרות שמסקנותיהן היו מנוגדות לאלה שהוגשו לעיריית ערד68.
,עקב ריבוי חוות הדעת המנוגדות של המומחים החיצונייםהתנגדות התושבים באזור, היעדרה של עמדה ברורה של המשרד בנושא הכרייה והסיכונים הנשקפים בגינה, ובעקבות דיון שהתקיים ביוני 2008 במשרד הבריאות, הודיע המשרד ל וועדה המחוזית במחוז דרום על הכנתו של מכרז לקבלת ייעוץ של מומחה חיצוני בלתי תלוי מחו"ל.
אולם באוקטובר 2009 הודיע משרד הבריאות- באמצעות נציגיו במחוז דרום - לוועדה המחוזית במחוז כי התכנית לפרסום המכרז ירדה מהפרק, ו"בנסיבות אלה אין מניעה מבחינת משרד הבריאות להמשיך בהליכים הנוגעים לתכנית שדה בריר".
בתשובתו ממאי 2014 למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי בשום שלב לא חל שינוי בעמדתו והוא מתנגד לכרייה בשדה בריר, וכי ההודעה שמסר לוועדה המחוזית בשנת 2009 משמעה כי "אין עוד צורך להמתין לעמדת המשרד, ולכן ניתן להתקדם לדיון בוועדה המחוזית בו יוכל משרד הבריאות להציג את עמדתו (שנותרה בעינה נגד הכרייה) לוועדת התכנון, כמקובל".
באפריל 2010 אימץ משרד הבריאות חוות דעתהשוללת באופן מוחלט כל כרייה בשדה בריר.
באוגוסט 2011 הודיע משרד הבריאות כי "במטרה לגבש המלצות מקצועיות בעניין הנזק העלול להיגרם לבריאות הציבור כתוצאה מהפעלת מכרה פוספטים בשדה בריר, אין להסתפק במודלים התיאורטיים אלא לדרוש ביצוע מדידות בשטח".
משרד הבריאות הציע לבצע מדידות נחוצות במכרה אורון, מינה לשם כך ביולי 2011 ועדה מקצועית והתחייב להעביר לוועדה המחוזית במחוז דרום קריטריונים והנחיות הנחוצים לניסוי זה.
כמו כן התחייב משרד הבריאות לפקח על מהלך הניסוי במכרה אורון, לנתח את התוצאות ולהמליץ על בסיסן אם לבצע כרייה ניסיונית בשדה בריר.
במכתבו של ראש שירותי בריאות הציבור אל סגן שר הבריאות באותה .
66 חוות דעת של ד"ר מיכה ברחנא וד"ר יהונתן דובנוב, מומחים לבריאות הציבור מאוניברסיטת חיפה, פברואר 2008.
67 חוות דעת של ד"ר אריק קרסנטי ממאי2008 , הוגשה למשרד להגנת הסביבה; ד"ר חנוך כסלו, פיזיקאי יועץ, יולי 2008 ; פרופ' אליהו ריכטר, מנהל היחידה לרפואה התעסוקתית וסביבתית באוניברסיטה העברית, אוקטובר 2009 ; פרופ' שי לין, מומחה לאפידמיולוגיה ולבריאות הציבור במינהל רפואי, ינואר 2010.
68 חוות דעת של פרופ' יוסף ריבק, מומחה לרפואהתעסוקתית, מאי 2008 ,; פרופ' רפאל כראל מומחה לבריאות הציבור ורפואה תעסוקתית, מאי 2008 ; פרופ' שמואל שפירא, סמנכ"ל הדסה וראש המסלול הצבאי לרפואה של האוניברסיטה העברית, דצמבר 2010 , שהכין את חוות דעתו לבקשתו של ראש הממשלה, שכיהן באותה העת גם כשר הבריאות.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 התקופה, ח"כ הרב יעקב ליצמן, נפרסו השיקולים לביצוע הניסוי במכרה אורון והשפעותיהן של תוצאות הניסוי על עמדת משרד הבריאות בנושא הכרייה בשדה בריר.
במכתב תשובה מאפריל 2012 של מנכ"ל משרד הבריאות נאמר כי "לאור עוצמת ההתנגדות של המתיישבים באזור וחשש לבריאות הציבור, החליט סגן שר הבריאות להפסיק את פעולת הוועדה", וכי היא לא לקדם את הכרייה בשדה בריר".
בינואר ]של סגן שר הבריאות דאז[ "כרגע מדיניותו 2014 חזר ח"כ הרב ליצמן והציג לנציגי משרד מבקר המדינה את עמדתו ולפיה הוא מתנגד לכל כרייה בשדה בריר כל עוד עומדת בתוקפה חוות הדעת ולפיה הכרייה בשדה בריר תסכן את תושבי ערד.
ביולי 2012 הודיע משרד הבריאות למתכננת מחוז דרום במשרד הפנים כי הוא מתנגד באופן חד-משמעי לכל פעולות הכרייה בשדה בריר עקב היעדר "נתונים ברורים וחדים לגבי הצפי של תוספת זיהום אוויר" ובשל הנוהג לפעול במקרים כאלה על פי עקרון הזהירות המונעת.
בנובמבר 2012 קיימה מנהלת מינהל התכנון של משרד הפנים, גב' בינת שוורץ, ישיבה שמטרתה הייתה לבחון את עמדתו של משרד הבריאות ואת הדרך לקידומה של תכנית הכרייה בשדה בריר.
אולם עקב התנגדותו של המשרד לכרייה מכל סוג בשדה בריר, מינהל התכנון של משרד הפנים קיבל עליו, בשיתוף המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה, לגבש הנחיות לפיילוט.
גם השר להגנת הסביבה דאז, מר גלעד ארדן, החליט שלא לתמוך בכרייה ניסיונית בשדה בריר וזאת על אף המלצה של גורמים מקצועיים במשרדו.
השר הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2014 כי עקב תנאים מסוימים, ולנוכח הנסיבות ששררו באותה עת, השיקולים שהשפיעו על החלטתו היו היעדר תכנית לאומית לגבי משק הכרייה והחציבה ואי-הוודאות בנוגע לפיילוט, לרבות היעדר תקנים מספקים למדידת החלקיקים הנשימתיים שצ פויים להיפלט בעת הכרייה, פיקוח ומעקב מקצועי חלקי על תוצאות הבדיקות בשטח, קושי של המשרדים המפקחים לפעול ביעילות להפסקת הכרייה אם מתעורר חשש לזיהום אוויר חריג, היעדר פתרון הולם לקיומו של מוסד חינוכי קרוב בישוב הבדואי מפני נזקים אפשריים בגין חשיפה לזיהום האוויר שמקורו במכרה הפוספטים והתנגדותם של משרדי הביטחון והבריאות לביצוע כריית ניסיון במקום.
בניסיון לגבש מדיניות לגבי ענף הפוספטים הקים מנכ"ל משרד האנרגיה דאז בספטמבר 2012 ועדה משותפת של משרד האנרגיה ומשרד הכלכלה לבחינת משק הפוספטים.
ביוני2013 פרסמה הוועדה את המלצותיה, שעסקו בין השאר בצורך לבחון את אופן ניצול משאב הפוספטים בישראל, מתוך ראייה ארוכת טווח של הבטחת ההספקה של פוספטים לצ ורכי המשק הישראלי, תוך שימת דגש על כמות הפוספט שיש להתיר לכרייה, על אופן ניצול שכבות הפוספט ועל דרך השיקום המומלצת של המכרות בסיום הכרייה.
המלצות הוועדה הוגשו לשר האנרגיה ביוני 2013.
לאחר כינונה של ממשלה חדשה, קיימו כל המעורבים בתכנית הכרייה ביולי 2013 סיור בשדה בריר.
מקצת המשתתפים בסיור הסבירו לנציגי משרד מבקר המדינה כי סוכם שמשרד הבריאות יבחן מחדש את סוגיית הכרייה בשדה בריר ואת הדרך ליישוב המחלוקת בעניין ויציג את עמדתו "תוך מספר שבועות".
כאמור משרד הבריאות התנגד לקבלת יעוץ בין-לאומי בנושא שדה בריר.
באוקטובר 2013 , בפגישה שהתקיימה במשרד הבריאות עם נציגי משרד מבקר המדינה, ציינו נציגי משרד הבריאות כי ישקלו פנייה למומחה בין-לאומי לקבל ת ייעוץ בנושא.
לפני מועד סיום הביקורת בנובמבר 2013 פנה משרד הבריאות למומחה בין-לאומי כאמור (בעניין זה - ראו בהמשך).
משרד הבריאות מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינהכי יש לו קול אחד בלבד בהצבעות שמקיימת הוועדה המחוזית , ולכן ועדת התכנון יכולה לקבל החלטה המנוגדת לעמדת משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 387 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 נציג משרד הבריאות ולשאת באחריות הבריאותיתלכך אם היא סבורה שהיתרונות של הכרייה עולים על חסרונותיה.
תפקידו של משרד הבריאות הוא בראש ובראשונה להגן על בריאות הציבור, לפני שיקולים אחרים, כלכליים או תכנוניים.
משרד הבריאות הוסיף כי הוא מתנגד לכריית ניסיון בשדה בריר עקב הסיכון האפשרי לאוכלוסיית האזור.
בתשובתו ממאי 2014 מסר המשרד כי כל עוד יש חלופות לאתרי הכרייה ואף יש טכנולוגיות ושיטות כרייה אחרות69 ,, הוא לא ראה מקום לסכן את הציבור ללא צורךוכי הופעלו עליו לחצים מצד גורמים שונים לשנות את עמדתו.
כמו כן יש בידיו כל הנתונים והתשתית המקצועית הנדרשים לבחינת ההשפעות הבריאותיות של אתרים כדוגמת שדה בריר, ואף הוגש לוועדות התכנון דוח בנושא, כפי שנעשה גם במקרים דומים אחרים.
עיריית ערד מסרה בתשובתה ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי היא פעלה במשך השנים לשמר את צביונה של העיר כעיר תיירות ומרפא וכי היא פנתה למיטב המומחים בתחום הבריאות כדי שיבחנו את ההשפעה הצפויה של הכרייה על תושבי העיר.
לטענת העירייה העיקרון המנחה אותה הוא "עקרון הזהירות המונעת", ועל פיו, על פי המלצות משרד הבריאות וחוות דעת של המומחים בתחום הבריאות אין מקום לכריית פוספטים בבקעת ערד.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה כי במסגרת מסמך המדיניות לכרייה וחציבה של מינרלים תעשייתיים- תמ"א/ 14 ג' הוא בדק כיצד ההחלטה להפסיק את תעשיית הפוספטים עשויה להשפיע על המשק ועל התעסוקה, וכי אם עתודות הפוספט בבקעת ערד לא ינוצלו בטווח הקרוב, תהליכי הפיתוח במרחב יביאו בתוך שנים מועטות לכך שמהבחינה המעשית לא תתאפשר כרייה פוספט באזור זה.
הדבר יביא להפחתה ניכרת בהיקף העתודות לטווח הארוך, ולכך תהיה השפעה שלילית ביותר על עתיד התעשייה לטווח הבינוני עד כדי חיסולה בטווח הארוך.
עוד נמסר ממשרד הפנים כי מינהל התכנון תומך בקידום כרייה ניסיונית בשדה בריר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי בהיותו בעל הסמכות העליונה בנושאים הקשורים לבריאות הציבור, ולנוכח העובדה שהחלטותיו מתבססות על ידע, ניסיון וקריטריונים רפואיים מקובלים , יש לו השפעה מכרעת על ההחלטות בנושאים אלו המתקבלות בוועדות התכנון.
המשרדים הרלוונטיים ערים זה שנים רבות לתכונות הפוספטים, לקרקעות שבהן הם נמצאים, וכן ליתרונותיה וחסרונותיה של הכרייה.
רק לקראת השלבים המתקדמים של אישור התכנית נדרש משרד הבריאות לסוגיה, אך בהיעדר נתונים מס פקים וחוות דעת מבוססות מהבחינה המדעית-מחקרית הוא התקשה לבסס את עמדתו, לרבות בנוגע לקיום כרייה ניסיונית.
גם החלטתו לקבל ייעוץ בין -לאומי התקבלה באיחור.
בכך תרם המשרד להגברת החששות בקרב האוכלוסייה לגבי הכרייה בשדה בריר ולאי-הוודאות לגבי ענף כלכלי חשוב זה.
במרץ 2014 הגיש המומחה הבין-לאומי למשרד הבריאות את הדוח לגבי הכרייה בשדה בריר (להלן - הדוח).
לפי הדוח, כריית הניסיון שניסו לקדם ועדות התכנון לא תאפשר להתמודד עם סוגיית השפעתה של הכרייה על תחלואת האוכלוסייה, אלא רק תוכל לספק אישוש להנחות שעליהן התבסס תסקיר ההשפעה על הסביבה משנת 2003 .