HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
טרם הסתיימה הבדיקה משרד התמ"ת בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה התייחס להסברי רשות ההגירה, ולפיהם החל בספטמבר 2010 - בשל א י-הארכת הוראת שעה בתקנות שירות התעסוקה 61 - אין הלשכות רשאיות לגבות תשלום מהעו"ז בגין הבאתו מחו"ל.
משרד התמ"ת הסביר שהוראת השעה לא הוארכה בשל הקושי של גורמי האכיפה לאכוף את החוק בגין גבייה מעל המותר, ומשום שההסדר האמור היה בבחינת חריג על רקע הכלל (המעוגן באמנה של ארגון העבודה הבין -לאומי) האוסר על מתווך עבודה לגבות תשלום כלשהו מדורשי עבודה.
עם זאת משרד התמ"ת הבהיר כי לשכה פרטית הפועלת מחוץ לישראל (להלן - לשכה זרה) רשאית לגבות מעו"ז תשלום עד לגובה המרבי שנקבע בתקנות62 , ולשכה פרטית ישראלית רשאית להתקשר עם לשכה זרה ולקבל ממנה תשלום עד לגובה המרבי שנקבע.
משרד מבקר המדינה מעיר שטענות הלשכות היו ידועות לרשות כבר בשנה הראשונה להפעלת השיטה החדשה, ומן הראוי היה שהבדיקה הכלכלית האמורה תיעשה עוד בטרם עודכן הנוהל, ביוני 2010 , ולפיו צומצמו שירותי הלשכות למעסיקים הן כמותית והן איכותית.
אשר להפחתת ביקורי הבית של הלשכות אצל המעסיקים - רשות ההגירה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שבפני הממונה דאז הועלתה טענה חוזרת ונשנית: שביקורי הבית אצל המעסיקים תכופים מדי.
לפי הטענה, חלק מהביקורים נעשים אצל הקבוצה השנייה שעיקרה נכים, ורבים מהם א נשים עצמאיים המתפקדים באופן תקין מן הבחינה הקוגניטיבית.
רשות ההגירה הוסיפה כי אף על פי שהנוהל המתוקן צמצם את מספר ביקורי הבית השוטפים שהלשכה מחויבת להם, הודגשה בו חובת הלשכות לעמוד בקשר שוטף עם המעסיקים ועם העו"זים, לפתור בעיות ולבקר בבית המטופל לפי הצורך.
לפיכך מסרה רשות ההגירה כי לדעתה, החובה לבקר לפחות שני ביקורי בית שוטפים בשנה קלנדרית וחובת הלשכה לפתור את הבעיות המתעוררות - יחדיו הן מבטיחות טיפול נאות של הלשכה במטופליה.
ואולם המוסד לביטוח לאומי בתשובתו מנובמבר 2010 מסר למשרד מבקר המדינה, שרשות ההגירה ה פחיתה את ביקורי הבית אצל המעסיקים מהקבוצה השנייה, אשר אצלם אין כל ביקורי בית מטעם המוסד לביטוח לאומי, בניגוד לעמדת המוסד.
עוד הוא מסר שלדעתו אין מקום לקשור בין ביקורי הבית שחברות הסיעוד הפועלות מטעם המוסד .
61 הנוגעת לתקנה3 בתקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה), התשס"ו- 2006.
62 על פי סעיף69 ז לחוק שירות התעסוקה ועל פי תקנה2 .
שבתקנות האמורות עובדים זרים בתחום הסיעוד 291 .
לביטוח לאומי מבצעות לצורכיהן שלהן ובין חובת הביקורים המוטלת על רשות ההגירה.
אשר לביקורי הבית של עובדים בכירים במקום עו"סים - רשות ההגירה מסרה בתשובתה למבקר המדינה שאף המוסד לביטוח לאומי הכיר בכך שאין צורך בנוכחות עו"ס בכל ביקור תקופתי אצל קשיש, ואת ביקורי הבית מטעם המוסד יכולים לעשות גם "בקרים", שהם מטפלי ם סיעודיים שהודרכו לכך בקורס קצר והנתונים לפיקוח עו"סים.
לפיכך לממונה דאז נראה סביר ההסדר החדש, ולפיו מתקיימים ביקורי בית של עובדים בכירים בלשכות שהודרכו לכך בידי עו"סים אחראים בלשכות, וזאת מלבד ביקורי הבית של הגופים האחרים.
נוסף לתשובת המוסד לביטוח לאומי שאין לקשור בין ביקורי הבית הנעשים מטעמו ובין חובת הביקורים המוטלת על הרשות, משרד מבקר המדינה מעיר שעובד בכיר, גם אם הודרך בידי עו"ס אחראי, לא עבר ולו קורס קצר בתחום ולא קנה לו מיומנויות מן הסוג שקונים המטפלים הסיעודיים במהלך עבודתם עם המטופלים ועם העו"זים.
אשר לקבלת מידע מביקורי הבית של המוסד לביטוח לאומי - רשות ההגירה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי סוכם בין הממונה דאז ובין המוסד, שאם יוחלט ברשות כי יש צורך במידע, תוגש בקשה נפרדת לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 , אבל בשלב זה אין לרשות צורך בכל הדיווחים התקופתיים מהמוסד.
הרשות הוסיפה שבמסגרת הדיון הכללי בעניין השיטה החדשה, המתוכנן לקראת סוף שנת 2010 , ייבחן אם יש צורך במידע השוטף, ובהתאם לכך הם יפעלו.
ואילו המוסד לביטוח לאומי מסר בתשובתו לעניין זה, שאין הוא יכול להעביר לרשות ההגירה מידע הנאסף בחברות הסיעוד הפועלות מטעמו, משום שהמידע אינו מועבר אליו כי אם למרכזי הוועדות המקומיות המקצועיות לענייני סיעוד הפועלות ברשויות המקומיות או לגופי הטיפול המתאימים בקהילה.
בעניין זה כתב משרד הרווחה בתשובתו, שעד כה לא נערך תיאום בין ביקורי הבית של עו"סים מטעם הלשכות הפרטיו ת ובין אלה של חברות סיעוד הפועלות מטעם המוסד לביטוח לאומי או אלה של המחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות.
משרד הרווחה הוסיף כי הוא ייזום הכנת נוהל לתיאום הביקורים האמורים ולקביעת הליך העברת המידע.
פיקוח על ביקורי הבית מטעם הלשכות : כאמור, במתכונתו הראשונה של נוהל הלשכות נקבע, בין השאר, שעו"ס מטעם הלשכה יבקר ביקורי בית שוטפים בביתו של הקשיש במהלך תקופת העסקת העו"ז ככל שיידר ש ולפחות ארבע פעמים בשנה.
כן נקבע בנוהל, שלאחר כל ביקור בבית המטופל על מבצע הביקור לרשום דוח ובו סיכום ממצאי הביקור.
על הדוח יחתמו הוא והעו"ס האחראי, והדוח יתויק בלשכה ויימסר לביקורת רשות ההגירה לפי דרישתה.
מלבד זאת נקבע בנוהל שהלשכה תדווח לממונה כל רבע שנה בתאריכים קבועים על הביקורים מטעם הלשכה אצל כל מעסיק.
בחוזר של ממונה הסיעוד הארצי ממאי 2009 ניתנו ללשכות הנחיות הנוגעות לכל סוגי ביקורי הבית, אבל נכתב שהוראות הנוגעות לביקורי הבית השוטפים יישלחו בחוזר נפרד.
(א) ואולם הועלה שעד מועד עדכון הנוהל ביוני 2010 לא ניתנו ההנחיות המובטחות, ובהיעדרן שררה עמימות.
רק אם לשכה לא קיימה הוראות אחרות של הנוהל, כי אז במסגרת האכיפה התייחסה רשות ההגי רה גם לביקורי הבית עובדים זרים בתחום הסיעוד 293 .
במקרים אחרים לא הקפידה רשות ההגירה לאכוף באופן סדור ושוטף את החובה שעו"ס מטעם הלשכה יבקר לפחות ארבעה ביקורי בית בשנה.
(ב) עוד הועלה שמלבד נוהל הלשכות, שבו נקבעו הוראות כלליות, לא הוציאה רשות ההגירה הוראות מפורטות לעניין הפיקוח על פעילותו של העו"ס.
בין השאר, לא הוצאו הנחיות להסדרת דרכי הפיקוח של המפקחת הארצית בתחום העו"ס על טיב עבודת העו"סים בלשכות, ולא נקבע 294 דוח שנתי61ב .
באילו נושאים ובעיות על מבצעי ביקורי הבית להתמקד (בביקורי טרום השמה, לאחר השמה ובאופן שוטף במהלך השנה), ומהם המדדים שהם יכו לים להיעזר בהם.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי בשל החידושים הרבים שהיו כרוכים בהפעלת השיטה החדשה ובשל קשיים ביישומה הוחלט ליישמה בהדרגה ובזהירות, ואחד המרכיבים בשיטה שלא הוקפד על יישומם היה נושא הביקורים השוטפים של עובדי הלשכות אצל המעסיקים.
הרשות הוסיפה כי בדיונים שונים ובתגובות שהועברו לרשות הועלו קשיים, ולכן לא גובש נוהל ביצועי מפורט בעניין תדירותם ואופן ביצועם של הביקורים השוטפים, שלא כהוראות הביצוע המפורטות שניתנו בנוגע לביקורי טרום השמה ולאחר השמה.
הרשות ציינה שרק עם עדכון הנוהל ביוני 2010 נכללו בו הוראות סופיות בנושא ביקורי הבית.
אשר להיעדר נהלים מפורטים הנוגעים לפיקוח על ביקורי הבית - רשות ההגירה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי כתנאי יסודי לקבלת רישיון חויבה כל לשכה להעסיק עו"ס אחראי בעל רישיון מטעם משרד הרווחה ובעל ותק של שלוש שנים לפחות במקצוע.
הרשות ציינה כי לאור אחריותו של העו"ס: הנתון בין היתר לפיקוחו של משרד הרווחה, המחויב לפעול לפי סטנדרטים מקצועיים מוסכמים, האחראי על כל הסדרי הביקורים והמפקח על העו"סים המשניים של הלשכה - לאור כל אלה לא הייתה דחיפות מיוחדת בהוצאת נה לים.
הרשות הוסיפה כי לסיכום ביקורי הבית בחרו הלשכות להיעזר בשאלונים שהכין בעבר המוסד לביטוח לאומי, ובשלב הביניים, עד שהיא תקבע לכך שאלונים מיוחדים, היא סבורה שהשימוש בשאלונים אלו סביר.
עוד מסרה הרשות שהיא פועלת לקבוע נהלים נחוצים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אישור משרד הרווחה שהעו"ס האחראי נרשם בפנקס העו"סים כנדרש בחוק העובדים הסוציאליים, התשנ"ו - 1996 , הוא בבחינת אישור להכשרתו המקצועית, אך אין בו משום פיקוח שוטף על פועלו.
היות שהלשכות פועלות על פי היתרים הניתנים בידי רשות ההגירה, חובת הפיקוח על פועלן והוצאת הנהלים חלים עליה.
אחד מעקרונות היסוד של השיטה החדשה הוא להבטיח את איכות הטיפול של העו"זים בקשישים, ואפשר לעשות זאת באמצעות פיקוח על ביקורי הבית מטעם הלשכות.
לכך הייתה הרשות צריכה להיערך מבעוד מועד.
 יוצא אפוא שבמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 (להלן- מועד ס יום הביקורת), אף שעברו שלוש שנים ויותר מאז פרסום נוהל הלשכות, במאי 2007 , וכשנתיים מאז הועברה האחריות לנושא לרשות ההגירה, היא טרם נערכה כראוי ליישום השיטה החדשה.
כבר עם תחילת יישומו של נוהל הלשכות לא עמדה רשות ההגירה על כך שהלשכות הפרטיות יספקו לקשיש את אחד השירותים המרכזיים - ביקורי בית שוטפים של עו"ס, שנועדו בין השאר לוודא שניתן לקשיש טיפול הולם, להדריכו בנוגע לזכויות העובד ולפתור בעיות בהעסקה.
כמו כן לא פרסמה הרשות הוראות מפורטות לעניין הפיקוח על פעילותו של העו"ס.
רק ביוני 2010 עובדים זרים בתחום הסיעוד 295 .
היא קבעה בנהליה כללים בנושא ים מהותיים שטרם הוסדרו.
במועד זה היא גם שינתה את הכללים הנוגעים לביקורי הבית של נציגי הלשכות אצל מעסיקי עו"ז, שינויים שמשמעותם צמצום שירותיהן של הלשכות למעסיק.
שלא כמצופה, צמצום השירותים לא לווה בהפחתת התשלום החודשי של המעסיק ללשכה.
כל זאת החליטה רשות ההגי רה ולא ראתה לנכון להקדים להחלטותיה עבודת מטה לבחינת תקצובן של הלשכות.
בכל אלה יש כדי לפגוע בטיב השירות לקשיש הנזקק לעו"ז ובטיב הטיפול בו.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל רשות ההגירה לסיים בהקדם את הסדרתם של הנושאים הקשורים לביקורים בביתו של הקשיש: הקניית הכשרה מתאימה לעובדי לשכות בכירים המבקרים ביקורי בית בבתי הקשישים ואכיפה של חובת ביקורי הבית על הלשכות באופן שיטתי וקבוע, שכן ביקורים אלו הם הכלי העיקרי שבאמצעותו אפשר להבטיח מתן טיפול נאות לקשיש.
סדרי העסקת עו"ז בסיעוד .
אשרת כניסה לישראל ורישיון עבודה לעו"ז 1.
לפי חוק הכניסה לישראל, לא יינתנו אשרה ורישיון ישיבה לעו"ז, אלא אם כן המבקש להעסיק את העו"ז מחזיק בהיתר העסקה63.
,בחוק הכניסה לישראל נקבעו אף תנאים להארכת אשרות ורישיונות ישיבה לעו"ז ובכלל זה תנאים ייחודיי ם הנוגעים לעו"זים המועסקים בסיעוד 64 .
הנוהל "הזמנת עובד זר בתחום הסיעודי" 65 של רשות ההגירה מסדיר את הטיפול בהזמנת עו"ז לסיעוד מחו"ל ואת הליך הנפקתו של רישיון ישיבה ועבודה לעו"ז, הניתן בדרך כלל לשנה66.
, וקובע את התנאים להארכתו מנתוני רשות ההגירה עולה כי בתחילת אוגוסט 2010 שהו בישראל 55,986 עו"זים שניתנה להם אשרת כניסה לארץ לצורך עבודה בסיעוד, ואולם רישיון העבודה של 10,543 (19% ) מהם לא היה תקף.
כ -45% מכלל העו"זים בתחום הסיעוד הגיעו מהפיליפינים, כ -14% מנפאל, כ - 14% ממולדובה, כ -11% מהודו כ -3% מרומניה, כ -3% ,מאוקראינה ועשרת האחוזים הנותרים הגיעו מ-55 .
ארצות אחרות שיעור העו"זים שרישיון העבודה שלהם אינו תקף מורה על אכיפה לא יעילה.
על רשות ההגירה לפעול לאיתורם ולהחליט כיצד לנהוג בהם.
כאמור, בחוק הכניסה לישראל נקבע הסדר ייחוד י לעו"ז בסיעוד, ולפיו לשר הפנים הסמכות להאריך את האשרה ואת רישיון הישיבה של עו"ז בסיעוד מעבר לתקופה המרבית של חמש שנים - לתקופות נוספות שכל אחת מהן תימשך עד שנה אחת, וזאת בהתקיים התנאים המפורטים בחוק: טיפול רצוף במשך שנה באותו מטופל סיעודי והוכחה שהפסקת העסקתו של העו"ז תפגע במטופל.
במקביל להסדר הייחודי שנקבע בחוק הכניסה לישראל הנחה אגף מרשם ומעמד הפועל ברשות ההגירה, כי בתחום הסיעוד אין לאשר לעו"ז מעבר למעסיק חדש לאחר 51 .
חודשים מהמועד שבו ניתנו לו לראשונה אשרה ורישיון עבודה בארץ .
(ג) בחוק הכניסה לישראל כניסוחו בתיקון תש"ע של החוק 64 סעיף 3 .
א(ב) לחוק הכניסה לישראל 65 'נוהל מס 5.
0002 , מעודכן לספטמבר 2009.
תוקף רישיון העבודה הניתן לעו"ז מוגבל לתוקף היתר ההעסקה שבידי המעסיק עובדים זרים בתחום הסיעוד 297 .
מנתוני רשות ההגירה עלה כי בתחילת אוגוסט 2010 היו רשומים כמועסקים פעילים 13,421 עו"זים בעלי רישיון עבודה תקף אשר שהו בארץ 52 חודשים ויותר ממועד כניסתם הראשונה לארץ.
למרביתם הוארכו האשרה ורישיון הישיבה על פי הנחיית רשות ההגירה, ואולם שלא על פי הנחייתה, מהנתונים עולה שרשות ההגירה אפשרה ל -513 (4% ) מהם להחליף מעסיק לאחר 52 חודש ויותר ממועד כניסתם הראשונה לארץ.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שהיא מבצעת אכיפה על כל השוהים הבלתי חוקיים בישראל.
אשר לעו"זים בסיעוד, היא מסרה שמסוף אוגוסט 2010 - מאז הקמת המאגר וסיומו של מבצע הסדרת מעמדם (ראו להלן בפרק "מאגר ממוחשב של עו"זים חסרי מעסיקים") - הוגברה האכיפה על עו"זים בסיעוד שאין להם מעמד חוקי במדינה.
אשר להנחייתה שעו"ז אינו יכול לעבור למעסיק חדש לאחר ששהה בארץ 51 חודשים ויותר - הרשות מסרה שהיא הפיצה ללשכות הנחיות ברורות לעניין זה, לרבות הנחיה בנוגע למי שמעסיק עו"ז כזה.
על פי ההנחיה, מתאפשרת למעסיק תקופת התארגנות קצרה למציאת עו"ז חלופי.
עמידת העו"ז בדרישות החוק ונוהלי רשות ההגירה השיטה החדשה נועדה להבטיח את התאמתו של העו"ז לעבודה בתחום הסיעוד עוד בטרם השמתו לטיפול בקשיש.
על פי חוק עו"ז, לפני כניסתו של העו"ז לארץ על המעביד לקבל אישור ממוסד רפואי במדינת החוץ שהעו"ז נבדק בדיקה רפואית ונמצא שאינו נשא של אחת המחלות המנויות בתוספת לחוק או חולה בה.
על פי נוהל הלשכות, על הלשכה לוודא שכישוריו ויכולותיו של העו"ז מתאימים לצורכי הקשיש, ועליה להכשיר את העו"ז לעבודה בסיעוד טרם השמתו לטיפול בקשיש.
אשר לעו"ז המובא מחו"ל, נקבע בנוהל שהוא יוכשר בארץ מוצאו, וכתנאי מוקדם להבאתו מחו"ל על הלשכה להציג תעודה רשמית מאושרת כדין ממשרד ממשלתי רלוונטי של מדינת המוצא, ולפיה העו"ז הוכשר לסיעוד במוסד מוכר.
מלבד זאת, לפי הנחיות אגף מרשם ומעמד שברשות ההגירה, נדרשת מהעו"ז ידיעת השפה האנגלית ברמה שתאפשר לו לתקשר עם הקשיש או עם בני משפחתו, חוץ מעו"ז ממזרח אירופה או מחבר העמים המושם אצל קשיש הדובר את שפתו.
הבאת עו"ז מחו"ל : בטרם יובא העו"ז מחו"ל וכדי להבטיח את קיומם של תנאים אלו על הלשכה לחתום על כתב התחייבות 67 .
בין היתר, עליה להתחייב שהעו"ז עומד בתנאים האמורים, ושהוסברו לו עיקרי חובותיו כלפי הקשיש, ובכללם סוג הטיפול הדרוש, תנאי העסקתו ומגוריו.
כתב ההתחייבות בחתימת הלשכה מוגש לאחת מלשכות רשות ההגירה, והיא הנותנת לעו"ז אשרה ורישיון ישיבה לצורך עבודה בארץ.
כמו כן על הלשכה למסור ללשכת רשות ההגירה "פרופיל מעסיק", ובו נתוניו של הקשיש המסוים.
בין השאר ידּווח בפרופיל על מצבו הרפואי הכללי של הקשיש, על האבחנה הרפואית העיקרית, על משקלו ועל הטיפול הרפואי שהוא נזקק לו, ויתוארו תיאור כללי הבית והמשפחה שהעו"ז מיועד אליהם.
מידע זה יועבר לנציגות הישראלית בארץ מוצאו של העו"ז ויסייע לה לבחון האם העו"ז מתאים למעסיק זה.
67 כתב התחייבות למעסיק וללשכה פרטית המזמינים עובד זר מחו"ל- ענף סיעוד, טופס ב 8056.
לפי הנוהל "הזמנת עובד זר בתחום הסיעודי" של רשות ההגירה, לפני בוא העו"ז לארץ תבדוק הנציגות הישראלית האם התנאים האמורים אכן מתקיימים.
עליה, בין השאר, לראיין את העו"ז, לבדוק את מסמכיו ולבחון ככל האפשר האם נתוניו מתאימים לנתוני הקשיש כפי שפורטו בפרופיל המעסיק.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 299 .
הועלה שנוהלי רשות ההגירה חסרים כללים ומדדים ברורים בנושא הבאת עו"ז מחו"ל.
היעדרם בא לידי ביטוי במסמך ממאי 2010 של מנהל אגף מרשם ומעמד שברשות ההגירה.
במסמך זה צוין: "בתקופה האחרונה היו מספר תקלות בהליך הזמנת עובדים זרים מחו"ל בנסיבות שונות ובמקומות שונים (בדיקות רפואיות, הגעה פיזית לקונסוליה לקבלת האשרה, הצגת מסמכים מזויפים וכו')".
מנהל האגף הוסיף שבשל כך הוא מתכוון לבדוק ולסכם - בשיתוף הנוגעים בדבר ברשות ההגירה ובחטיבה הקונסולרית במשרד החוץ - את הליך הטיפול בהזמנת עו"ז מחו"ל משלב הזמנתו ועד בואו לארץ.
בעת סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בנושא.
בחינת התאמתם של חוזי ההעסקה לדיני העבודה בישראל על פי הנוהל, על הלשכה להכין חוזה העסקה שנועד להסדיר את זכויותיו ואת חובותיו של העו"ז בעת העסקתו.
החוזה יינתן לקשיש ולעו"ז.
על הלשכה להגיש לממונה דוגמה של החוזה בצירוף אישור מטעם עורך דין שהוא בדק את החוזה ומאשר כי הוראותיו תואמות את דיני העבודה בישראל, את הנהלים ואת ההתחייבויות החלים על מעסיקים, על עו"זים ועל לשכות פרטיות בכל הקשור להעסקת עו"ז בסיעוד.
בעת עריכת הביקורת לא נמצאו החוזים האמורים אצל הממונה, וממילא ברור שרשות ההגירה לא וידאה באופן שיטתי שעורכי דין מטעם הלשכות אכן בדקו ואישרו שהחוזים תואמים את דיני העבודה בישראל ואת הנהלים האחרים הקשורים לנושא.
עולה אפוא שעד מועד סיום הביקורת טרם השלימה רשות ההגירה את הסדרתם של מכלול הנושאים שנועדו להבטיח את התאמתו ואת הכשרתו של העו"ז לעבודה בתחום הסיעוד עוד לפני השמתו לטיפול בקשיש.
על רשות ההגירה להשלים את הסדרתם של נושאים אלו.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה, שכל לשכה המבקשת להזמין עו"ז מחו"ל מחויבת להגיש לרשות ה הגירה טופס התחייבות ובו הצהרת מנכ"ל הלשכה, שהעו"ז מתאים לצורכי המעסיק ושהמעסיק אישר זאת.
טופס זה נועד למנוע הבאת עו"זים שאינם מתאימים למעסיקים סיעודיים.
עם זאת ציינה הרשות שמנהל אגף מרשם ומעמד ברשות פועל לקבוע נהלים מפורטים יותר בנושא הזמנת עו"ז בכל הענפים .
לשם כך התקיים בספטמבר 2010 דיון בראשותו של מנהל אגף מרשם ומעמד, נציגי משרד החוץ ונציגים מהרשות, וסוכם בו שצוות משנה יכין טיוטת נוהל בנושא, וזו תועבר לדיונו של צוות רחב יותר.
אשר להעברתם של העתקי החוזים מהלשכות לרשות - הרשות מסרה שאכן היא לא חייבה את הלשכות להגיש לה את העתקי החוזים, וזאת בין היתר משום שיש אי-בהירות משפטית בנוגע לתנאי ההעסקה הבסיסיים של העו"ז בסיעוד.
הרשות ציינה שבג"ץ קרא למדינה לפתור נושא זה בדרך של חקיקה.
על פסק הדין של בג"ץ הוגשה בקשה לדיון נוסף בהרכב רחב, ונושא זה עדיין תלוי ועומד ללא הכרעה.
עוד ציינה הרשות שהלשכה המשפטית של משרד התמ"ת הכינה במקביל הצעת חוק, וזו לא קודמה.
כל נושא תנאי ההעסקה של עו"ז בסיעוד נשאר אפוא במצב של עמימות.
הרשות מסרה שבנסיבות אלו קיימת בעיתיות במתן גושפנקה 300 דוח שנתי61ב .
ממשלתית לנוסחיהם של חוזי העסקה בתחום הסיעוד אפילו בעקיפין, ולכן הוחלט שלא להתערב בנושא זה בשלב הנוכחי.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 301 .
משרד מבקר המדינה מעיר שעל אף אי -הבהירות, הלשכות נדרשות להמציא נוסחי חוזים למעסיקים ולעו"זים.
כדי שהרשות תבחן אם לא נקבעו בהם הלכות חריגות בנושאים שיש בהם בהירות, מן הראוי שהחוזים יוצגו לרשות כנדרש בנוהל.
תנאי ההעסקה של עו"ז בסיעוד והבטחת זכויותיו אחת ממטרות השיטה החדשה היא להבטיח כי העו"ז העוסק בסיעוד יקבל מן הקשיש שכר ותנאים הוגנים.
בתחילת 2007 פרסם משרד התמ"ת בעברית ובכמה שפות אחרות מסמך ושמו "זכותון לעובד הזר" 68 , המרכז את תמצית זכויותיו וחובותיו הבסיסיות של העו"ז בתחום העבודה בישראל (להלן - זכותון).
בזכותון צוין שאין התמצית הזאת בבחינת חלופה לחוק, לתקנות או לצווי ההרחבה הרלוונטיים, אלא הם המחייבים.
עוד צוין שתנאי ההעסקה המפורטים בו הם התנאים המינימליי ם, ואם בהסכם מסוים נקבעו תנאי עבודה עדיפים, יחולו התנאים העדיפים.
עוד צוין בזכותון, שהעו"ז בישראל זכאי לתנאי העסקה שווים לאלה של העובד הישראלי, ובהם לפחות שכר מינימום, דמי הבראה וחופשות.
מלבד אלה יש לעו"ז זכויות מיוחדות: על המעביד לספק לו ביטוח רפואי פרטי, מגורים הולמים, הסכם עבודה בכתב ועוד.
אחד הנושאים שחוזה ההעסקה אמור להסדיר הוא אורך יום העבודה, וממנו נגזר התשלום בעד השעות הנוספות שהוא זכאי להן.
תבנית ההעסקה של עו"ז בסיעוד : במרכזה של עתירה שהוגשה לבית המשפט העליון עמדה השאלה: האם עו"זים בסיעוד זכאים לתשלום עבור שעות נוספות, וכך נדרש בית המשפט העליון לבעייתיות שבתבנית ההעסקה של עובדים זרים בתחום הסיעוד69 .
בפסק הדין מנובמבר 2009 :נאמר בין השאר "זכותם של העובדים הסיעודיים לשעות נוספות - אינה עומדת לעצמה.
היא תוצר של בעיה כללית יותר, הנוגעת הן לאוכלוסיית הנכים הסיעודיים והן לעניינם של העובדים בתחום הסיעוד - וזאת בשל תבנית העסקה הייחודית בתחום זה, הסותרת, על פני הדברים, כשלעצמה, את חוקי המגן.
במקרה זה, נראה שהדרך הראויה לפתרון הסוגיה העקרונית הניצבת בפנינו היא הכרעה מושכלת ומקיפה של המחוקק במכלול השאלות הקשורות לתבנית ההעסקה הייחודית של עובדים זרים בתחום הסיעוד".
באוגוסט 2010 כתב היועץ המשפטי של משרד התמ"ת (להלן- היועץ המשפטי) למשרד מבקר המדינה כי עוד בשנת כהונתו האחרונה של שר התמ"ת דאז, מר אלי ישי, הכין משרד התמ"ת הצעות מפורטות לתיקוני החקיקה הנדרשים להעסקת עו"ז בסיעוד.
תיקונים אלו לא קודמו משום שהם היו מייקרים את עלות העסקתו של העו"ז בסיעוד בלא לשפות את המעסיק הסיעודי.
לדברי היועץ המשפטי, בעקבות זאת היו התייעצויות עם המוסד לביטוח לאומי ועם משרד האוצר, אבל הן לא הניבו הסכמה.
68 במועד סיום הביקורת היה נוסח הזכ ותון - כפי שהתפרסם באתר האינטרנט של משרד התמ"ת - מעודכן לינואר 2009.
69 בג"ץ 1678/07 'יולנדה גלוטן נ' פורמלי בית הדין הארצי לעבודה ואח, תקדין.
היועץ המשפטי הוסיף וציין שעם התמנותו של השר בן אליעזר לשר התמ"ת הוא קיבל את עמדתו העק רונית של קודמו והנחה את מנכ"ל משרדו לברר שוב, האם אפשר להשיג את הסכמת משרד האוצר לשפות את המעסיק הסיעודי כדי לקדם את החקיקה הנדרשת.
ואולם משרד האוצר הוסיף להתנגד לכל שיפוי.
לפיכך עדיין אין שר התמ"ת מאשר לקדם את הצעות החקיקה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 303 .
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר שר הפנים מר אלי ישי למבקר המדינה כי תבנית ההעסקה של עו"ז בסיעוד היא בעייתית ואף סותרת את נורמת ההעסקה הנוהגת בחברה הישראלית, והעיקרון המנחה שיש לפעול לפיו הוא הקפדה על זכויות העו"ז ופיצויו כדין, ובכלל זה מתן תשלום בגין שעות נוספות.
לכן כשר התמ"ת דאז הוא הנחה את הלשכה המשפטית של משרדו להכין תקנות להסדרת הנושא.
שר הפנים הוסיף שמתוך נתינת הדעת להכבדה הצפויה על הקשיש ועל הנכה הסיעודי בשל תוספת התשלום שתוטל עליהם, הוא פעל ליצירת הסדר אשר ישפה אותם על כך.
ואולם להצעת ההסדר טרם ניתן מענה, ובשל כך עוכב קידומו.
משרד המשפ טים, בתשובתו מנובמבר 2010 , מסר למשרד מבקר המדינה שעל פסק הדין של בג"ץ אמור להתקיים דיון נוסף בבג"ץ.
סיכומים בנושא מטעם היועץ המשפטי לממשלה אשר יוגשו לבית המשפט העליון יתואמו עם כל הגופים הנוגעים בדבר, ובכללם משרד התמ"ת.
הסדרת נושאים נוספים הנוגעים לעו"ז בסיעוד: החלטת הממשלה מינואר 2010 כוללת, בין השאר, הוראות להסדרת נושאים הנוגעים לעו"ז בסיעוד.
(א) תשלום שכר לעו"ז על ידי הלשכה, אם לא עבד בשנה הראשונה לבואו לארץ : כדי למנוע את הלשכות מלהביא עו"זים לישראל רק כדי לגרוף רווחים מעמלות תיווך ולא כדי לספק להם עבודה בפועל, הונחה שר הפנים בהחלטת ממשלה מינואר 2010 ,להביא לאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - ועדת העבודה) תקנות לפי סעיף 65 (ג) לחוק שירות התעסוקה.
תקנות אלו אמורות להטיל על הלשכה הפרטית חובה לשלם לעו"ז שהביאה מחו"ל ואשר לא עבד בשנה הראשונה לבואו לישראל, כולה או חלק ממנה, בעד התקופה שבה לא עבד, ובלבד שהעובד לא סירב סירוב בלתי סביר להצעת עבודה מהלשכה.
את התקנות האמורות היה צריך להגיש לאישור הוועדה בתוך 30 .
יום ממועד החלטת הממשלה הועלה שבמועד סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בחקיקת תקנות אלו, ורק ביולי 2010 , כחצי שנה לאחר החלטת הממשלה, העבירה הלשכה המשפטית של רשות ההגירה הצעת תקנות לאישורו של שר הפנים.
רשות ההגירה מסרה בתשובותי ה מדצמבר 2010 ומינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי המלאכה המורכבת של הכנת התקנות אכן ארכה כשישה חודשים.
הרשות ציינה כי הסמכ ות בעניין התקנות הועברה ממשרד התמ"ת לשר הפנים בסוף אפריל 2010 , ולכן נדרשו שינויים נוספים.
הרשות הוסיפה שבדצמבר 2010 העביר שר הפנים לשר התמ"ת הצעת תקנות לצורך היוועצות כמתחייב מהחלטות הממשלה ומחוק שירות התעסוקה.
יוצא אפוא שעד ינואר 2011 , שנה לאחר החלטת הממשלה, טרם הוסדר נושא תשלום השכר מן הלשכה לעו"ז, אם לא עבד בשנה הראשונה לבואו לארץ.
(ב) פיקדון לטובת העו"ז : סעיף 1 יא לחוק עו"ז קובע ששר התמ"ת - בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת העבודה - רשאי לקבוע חובה על מעבידו של עו"ז להפקיד כספים לטובת כל עו"ז שהעסיק באותו חודש, עד 700 ש"ח לחודש (להלן - פיקדון).
יצוין שבין השאר, בתיקון תש"ע של החוק הותר לשר התמ"ת לקבוע תשלום מופחת של הפיקדון בנוגע 304 דוח שנתי61ב .
לעו"ז המועסק בסיעוד בידי יחיד.
עוד נקבע באותו סעיף חוק, שעו"ז זכאי לקבל את הכספים עובדים זרים בתחום הסיעוד 305 .
ששולמו בעדו בתנאים שק בע שר הפנים 70 , ובלבד שהעו"ז עזב את ישראל, לא יציאה זמנית, עד תפוגת תוקפו של רישיון השהייה לפי הוראות חוק הכניסה לישראל.
כאמור, הממשלה בהחלטתה מספטמבר 2006 אימצה את המלצות ועדת סובל בנוגע לשיטת ההעסקה החדשה של עו"ז בסיעוד, ובכללן המלצת הוועדה כי גובה הפיקדון של מעסיק בסיעוד יהיה 300 .
ש"ח הועלה שהחלטת ממשלה זו לא יושמה, והפקדת הפיקדון כפי שקבעה ועדת סובל לא הוסדרה.
כדי להסדיר את הפיקדון בתחום הסיעוד, הוטל על שר הפנים בהחלטת ממשלה מינואר 2010 להתקין תקנות מיוחדות בנושא.
על פי ההחלטה, בתקנות תוטל חובה על החברות הנותנות שירותי סיעוד מטעם המוסד לביטוח לאומי והמעסיקות עו"ז71 להעביר לחשבון בנק נפרד, כמשמעותו בסעיף האמור, את הסכומים שהמוסד לביטוח לאומי מעביר אליהן לתשלום פיצויי פיטורין ופנסיה.
הסכום שיופקד יינתן לעו"ז במועד יציאתו מהארץ.
בהחלטת הממשלה הובהר כי אין בהחלטתה כדי לייקר את עלות העסקת העו"ז מבחינת הנזקק הסיעודי, והסכומים שיועברו לחשבון הבנק ישמשו במקום תשלום פיצויי פיטורין ופנסיה ששילמה לעו"ז חברת הסיעוד שהעסיקה אותו.
על פי החלטת הממשלה היו התקנות אמורות לעבור לאישור ועדת העבודה לא יאוחר מתחילת יוני 2010, ואולם עד מועד סיום הביקורת הן לא הוגשו לאישורה.
ההסדר בדבר הפיקדון שקבעה למעשה הממשלה בינואר 2010 אינו מספק את צורכם של כל העו"זים בסיעוד היות שלא כל בעלי היתר להעסקת עו"ז זכאים לגמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי.
אי לכך נקבע באותה החלטת ממשלה שוועדת המשנה בראשות נציג משרד האוצר תבחן כיצד אפשר לכלול בהסדר זה את כלל מעסיקי העו"זים בסיעוד ותגיש את מסקנותיה עד סוף יולי 2010 .
אך כאמור, בהחלטת הממשלה מיולי 2010 ניתנה לוועדת המשנה ארכה להגשת המלצותיה עד ינואר 2011 ; ולאחר מכן נתן לה הקבינט החברתי -כלכלי ארכה נוספת עד תחילת מרס 2011.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוחלט שכצעד ראשון יופקד הפיקדון עבור עו"זים שמעסיקיהם זכאים לגמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי, ולאחר מכן ייבחנו אפשרויות להסדרת מנגנון משלים עבור היתר.
משרד האוצר הוסיף שעל פי חוק, כל מעסיק מחויב לשלם בעד זכויות סוציאליות לעו"ז, ולכן גם אם אין הסדר הפיקדון חל עליו, אין בכך כדי לאפשר פגיעה בעו"ז.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי לפני אישורו של הסדר הפיקדון בענף הסיעוד מן ההכרח שוועדת העבודה תאשר הסדר .
עד תיקון תש"ע של החוק הייתה הסמכות נתונה בידי שר התמ"ת 71 עו"זים אלו מועסקים אצל קשישים בעלי היתר להעסקת עו"ז בסיעוד הזכאים לגמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי.
חברת סיעוד הפועלת מטעם המוסד לביטוח לאומי משלמת לעו"ז חלק משכרו - עד גובה סכום הגמלה - וכך קשישים אלו מממשים את גמלתם זו.
בסיסי בעניין הפיקדון לעו"זים.
תקנות בעניין פיקדון בענף הבניין, הכוללות את ההסדר הבסיסי האמור, הובאו לאישור ועדת העבודה פעמים רבות מאז 2007 , אך היא דחתה אותן מסיבות שונות.
בשנת 2010 סירבה הוועדה לאשר תקנות אלו לנוכח טענות שהועלו בנוגע לדרך השקעת הכספים עד למועד מסירתם לעו"ז.
הרשות הוסי פה שמשרד האוצר בשיתופה פועלים בחודשים האחרונים לקבוע תנאים להשקעת כספי עובדים זרים בתחום הסיעוד 307 .
הפיקדון באמצעות יציאה במכרז חדש המיועד לבנקים.
בסיום המכרז יהיה אפשר להגיש לאישור ועדת העבודה גם את הצעת התקנות להסדר הפיקדון בענף הסיעוד.
(ג) הממונה על זכויות העו"ז במשרד התמ"ת : הממשלה החליטה בספטמבר 2006 , בין השאר, כי הממונה על זכויות העו"ז הפועל במשרד התמ"ת יטפל גם בתלונות בתחום הסיעוד.
בתיקון תש"ע של החוק עוגנו, הורחבו והוגדרו תפקידיו של הממונה על זכויות העו"ז הפועל במשרד התמ"ת במסגרת חקיקה ראשית.
על פי התיקון, סמכויות הממונה על זכויות העו"ז לא יופעלו כלפי יחיד המעסיק עו"ז בסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו72 , חוץ ממקרים שבהם קיים חשש לסחר בבני אדם, להחזקה בתנאי עבדות או לעבודת כפייה 73 ובמקרים של עברות מין, של אלימות או של הטרדה מינית74 .
תלונות שיוגשו בנושאים אחרים- הממונה על זכויות העו"ז יהיה רשאי להפנותן לבירורו של גוף אחר הפועל על פי דין או להעביר את התלונה לגישור בהסכמת המתלונן והנילון.
בדיוני ועדת הפנים והגנת הסביבה 75 אשר עסקו בהכנת התיקון לחוק הסבירה נציגת משרד הפנים את עמדת המשרד.
לדבריה, המעסיקים הסיעודיים גם הם אוכלוסייה חלשה הזקוקה להגנה, כמוהם כעו"זים.