HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לתפיסת כל המסתננים ולהחזקתם "תוך מתן מענה הומנ יטארי הולם במתקני המשמורת".
הוועדה המליצה כי כדי שיושגו מטרות אלה בתוך 60 יום תפעל הממשלה בעת ובעונה אחת בארבעה ערוצים עיקריים: הערוץ הדיפלומטי - השפעה על מצרים לנקוט פעולות מידיות לצמצום ההסתננות משטחה לישראל ובד בבד שילובה של ישראל בקידום פתרון הומניטרי הולם בסודן; הערוץ המבצעי - נקיטת אמצעים לשמירה על גבול מצרים מפני מסתננים, כגון הקמת מכשול אפקטיבי נגד מסתננים בגבול; הערוץ המינהלי - גיבוש נוהל מסודר לתפיסת המסתננים, להחזקתם במשמורת הולמת ולהרחקה מידית של כל מסתנן שאינו סודני מתחום ישראל ומתן סיוע הומניטרי בהתחשב במאפייני ההסתננות; והערוץ ההסברתי - שינוי הדעה הרווחת בקרב זרים השוהים במצרים ולפיה ישראל נותנת סיוע הומניטרי לאזרחים הסודניים המסתננים לתחומה.
ביולי 2007 קיים ראש הממשלה דיון לצורך גיבוש פעולה מערכתית לטיפול באזרחים הסודניים שהסתננו בהתבסס על המלצות הוועדה הבין -משרדית.
בדיון הודיע ראש הממשלה כי גיבש בשיתוף נשיא מצרים סיכום מדיני בנוגע להחזרת האזרחים הסודניים למצרים.
בדיון קבע ראש הממשלה את תחומי האחריות והמשימות שיוטלו על כל אחד מהגופים הנוגעים לדבר, כלהלן: על צה"ל לשמור על הגבולות ולמנוע הסתננות לשטח ישראל; היה ונתפסו מסתננים, יפעל צה"ל להחזרתם המידית למצרים באמצעות מנגנון תיאום שיגבש משרד הביטחון על יסוד הסיכום בין ראש הממשלה לנשיא מצרים; משרד הביטחון ירכז, בתיאום עם משרד הפנים ונציבות הפליטים, רשימה של מסתננים אזרחי סודן השוהים בארץ, על מנת להחזירם למצרים; המשרד לבט"פ אחראי לכך שמינהלת ההגירה תעביר לטיפול השב"ס את כל המסתננים שאין בהם סיכון ביטחוני, ושלא ניתן היה להחזירם למצרים; על המשרד לבט"פ לפעול להחזרתם של המסתננים שלא ממוצא סודני לארץ מוצאם; משרד החוץ יגביר את היקף ההסברה בעניין, ידגיש כי ישראל נחושה שלא לאפשר הסתננות לשטחה, וינהל מגעים מדיניים עם מצרים לשם מניעת ההסתננות; משרד הרווחה יקבע את מספר הפליטים מדארפור שייקלטו בישראל וייערך לקליטתם ולטיפול בהם.
בתשובתו של משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 נאמר כי סוגיית הטיפול במבקשי מ קלט מורכבת ומחייבת שיתוף פעולה מצד רשויות רבות בישראל ומצד מדינות נוספות.
מיד לאחר שהתברר כי התופעה רחבת היקף וכי קשה לטפל בה גיבש ראש הממשלה מדיניות בנושא והנחה את המשרד לסייע למשרדים הנוגעים בדבר ביישומה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ראש הממשלה שכבר בתחיל ת שנת 2006 הצביע היועמ"ש על היקפה הרחב של ההסתננות מסודן לישראל דרך גבול מצרים והתריע על הצורך לנקוט פעולה דחופה בשל חשש להתגברות התופעה.
לנוכח היעדר היערכות לטיפול בסוגיה והגידול במספר מבקשי המקלט שב היועמ"ש והתריע לפני ראש הממשלה בדצמבר 2006 על הצורך בטי פול מערכתי בנושא ואף ציין שאם לא תגובש תכנית מידית, יקשה על ישראל בעתיד להתמודד עם המסתננים לתחומה.
ואולם, רק ביולי 2007 , לאחר שהגופים הנוגעים- משרד הפנים, המשרד לבט"פ ומשרד הביטחון - לא גיבשו תכנית פעולה לטיפול במכלול ההיבטים הנוגעים לאזרחים הסודניים וצה "ל נאלץ לשחרר חלק ניכר מהם, גיבש ראש הממשלה תכנית פעולה בין-משרדית לטיפול דחוף בסוגיה.
לנוכח האמור לעיל עולה כי בתחילת שנת 2006 , עם התגברות ההסתננות לישראל של מבקשי מקלט אזרחי סודן ממצרים, הציע היועמ"ש מתווה להתמודדות אתה.
רק ביולי 2007 החלה הממשלה לטפל בסוגיה.
עקב התמשכותו של הטיפול בסוגיה, רבים מהאזרחים הסודניים שהסתננו הוחזקו במעצר ללא הגבלת זמן וללא זכות להשתחרר בערבות; אחרים, בייחוד הנשים והילדים שבקרבם, שוחררו בלי שהובטחו להם תנאי מחיה בסיסיים, ונוסף על כך נגרם נזק לתדמיתה של ישראל 122 דוח שנתי58ב .
מאחר שהיא נמנעה לתת למבקשי מקלט השוהים בתחומה טיפול הומניטרי הולם ולא עשתה די לסייע בפתרון בעייתם של הפליטים הסודניים.
על כל המשרדים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות ליישום תכניתו של ראש הממשלה.
אם יתברר שמרכיבים מהותיים בתכנית הפעולה של ראש הממשלה אינם ישימים או מעוררים קשיים אחר ים, על הדרגים המקצועיים להביא זאת בהקדם לידיעת הדרג הממשלתי.
 סוגיית מבקשי המקלט המדיני בישראל היא סוגיה אנושית רגישה הנוגעת גם לתדמיתה הבין -לאומית של ישראל.
במסגרת טיפולה של ישראל במבקשי המקלט היא נדרשת למצוא איזון בין זכותה להגן על האינטרסים שלה ובין מחויבותה לסייע לפליטים באמצעות מתן מקלט מדיני, טיפול הומניטרי הולם וסיפוק צורכיהם הבסיסיים.
בביקורת עלה שהתמשכות הטיפול בבקשות למקלט מדיני פוגעת במבקשי המקלט שיש סבירות גבוהה שיוכרו כפליטים, והם לא מקבלים את מלוא הזכויות המאפשרות קיום הולם בישראל; בד בבד התמשכות הטיפול במבקשי המקלט הנדחים על הסף, שהם מרבית מבקשי המקלט, מאפשרת להם לשהות בישראל פרק זמן ארוך, מצב המכביד על רשויות האכיפה.
אשר למבקשי המקלט אזרחי סודן, מדינה הנחשבת עוינת את ישראל, ראש הממשלה ושר הביטחון לא פעלו לבטל במועד את חזקת המסוכנות שהוחלה עליהם, ועקב כך הוחזקו מרביתם במשמורת ללא ביקורת שיפוטית ובלי להחיל עליהם הסדרים אחרים המאפשרים שחרור בערבות, ואילו חלק מהילדים והנשים שוחררו בלי שיבטחו להם תנאי מחיה בסיסיים.
למרות התרעתו של היועץ המשפטי לממשלה, עו"ד מני מזוז, בתחילת 2006 , לפני ראש הממשלה , שר הביטחון, שרת החוץ והשר לבט"פ בעניין הצורך לגבש בדחיפות תכנית מערכתית לטיפול בכניסת האזרחים הסודניים מגבול מצרים, הדבר לא נעשה עד אמצע שנת 2007 .
בנסיבות אלה לא מיצו משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון והמשרד לבט"פ, הכפופים לאותם שרים, את הפעולות הנחוצות כדי למנוע מאזרחים סודניים כניסה לישראל או להחזירם למצרים.
נוסף על כך לא נערכו גופים אלה לטיפול דחוף בבעיה ההומניטרית של האזרחים הסודניים השוהים בישראל.
על משרד הפנים, האחראי להסדרת המעמד בישראל, לבחון בשיתוף נציבות הפליטים אם יש באפשרותו לסייע בהחשת תהליכי הטיפול בבקשות למקלט מדיני בישראל על מנת שלא לפגוע במבקשי מקלט הזכאים למעמד של פליט ובד בבד למנוע שהייה ממושכת בישראל של מבקשי המקלט שבקשותיהם נדחות על הסף.
כמו כן ראוי שמשרד הפנים יבחן עם כל הגופים הנוגעים בדבר דרך שתאפשר לכל מבקש מקלט שזכאי לרישיון ישיבה ביש ראל לקבל אותו ולמצות את זכויותיו בישראל.
בנוסף על משרד הפנים למצות את הדיון בסוגיית הענקת מעמד של קבע למי שהוכרו כפליטים בישראל.
אשר לטיפול במבקשי המקלט אזרחי סודן - על כל המשרדים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות ליישומה של התכנית שהתווה ראש הממשלה, מר אהוד אולמ רט, ולהקפיד על קיום כללי המשפט הבין -לאומי.
בין שתתאפשר החזרתם של האזרחים הסודניים למצרים בהקדם ובין לאו, נדרשת הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל 123 .
היערכות בין -משרדית הולמת לסיפוק צורכיהם של האזרחים הסודניים במגוון תחומים לרבות בריאות, שירותים סוציאליים וחינוך.
חוק, התש"ל ]נוסח משולב[ )שירות המדינה (גמלאות- 1970 (להלן- חוק הגמלאות), קובע את מכלול ההוראות הנוגעות לפרישת עובדי המדינה לגמלאות וכולל הסדרים ייחודיים למגזרים מסוימים, ובהם שוטרים וסוהרים.
נוסף על כך, תנאי הפרישה של שוטרים וסוהרים בנושאים אחדים נקבעו בהסכמים שנחתמו בין משרד האוצר ובין המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ), הממונה מהבחינה המיניסטריאלית ומהבחינה התקציבית על משטרת ישראל (להלן - המשטרה) ושירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס).
בפברואר 1979 החליטה הממשלה להשוות את תנאי השכר של שוטרים וסוהרים לאלה של אנשי הקבע בצה"ל 6 .
מכוח אותה החלטה הוקמה ועדת מעקב בהשתתפות נציגים ממשרד האוצר, מהמשרד לבט"פ, מהמשטרה ומשב"ס (להלן - ועדת המעקב).
הוועדה מתכנסת מפעם לפעם כדי לבחון אם לאשר ביצוע שינויים בתנאי השכר של שוטרים וסוהרים בעקבות ביצוע שינויים בשכר אנשי הקבע בצה"ל או כאשר מתעורר צורך לעשות שינויים בתנאי הפרישה של השוטרים והסוהרים.
ייחודו של ההסדר שנקבע לשוטרים וסוהרים בחוק הגמלאות הוא בכך שהוא מקנה למפקח הכללי של המשטרה (להלן - המפכ"ל) ולנציב שירות בתי הסוהר (להלן - הנציב) את הסמכויות לעניין פרישה לגמלאות, המוקנות לנציב שירות המדינה כלפי עובדי המדינה.
6 החלטת ממשלה 397 מ- 4.
ההחלטה האמורה אושררה בהחלטת ממשלה 1156 מ- 18.
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 9 .
יצוין כי הסדר הפרישה לשוטרים ולסוהרים שנקבע בחוק הגמלאות מיטיב לעומת הסדר הפרישה של עובדי המדינה.
ההטבה באה לידי ביטוי, בין היתר, באפשרות של ראשי הגופים להורות על יציאה לגמלאות בגיל מוקדם בעשר שנים מזה של עובדי המדינה ( 55-57 ,) ( באפשרות לקבל קצבה חודשית בשיעור גדול מהשיעור המרבי שנקבע לעובדי מדינה79% לעומת70% בשירות המדינה), באופן חישוב תשלום מענק הפרישה המגדיל את סכומו לעומת עובדי המדינה7 .
ובאפשרות לקבל חופשת פרישה בשכר הסדר הפרישה המיטיב שנקבע למשרתים במשטרה ובשב"ס משקף תפיסה ולפיה על גופים אלה, בהיותם גופים ביטחוניים, מוטלות משימות מורכבות ותובעניות במיוחד הכרוכות בלחצים ובשעות עבודה רבות ובלתי סדירות וגורמות לשחיקה מוגברת; כמו כן, רבים מהמשרתים במשטרה ובשב"ס, ובכללם אלה הממלאים תפקידי מטה או תפקידים הדורשים מומחיות מקצועית ייחודי ת (דוגמת רופאים או מהנדסים), נדרשים לעתים להפעיל את סמכויות האכיפה שלהם ולתגבר את הכוחות המבצעיים.
נוכח כל האמור לעיל, יש צורך ברענון תדיר של כוח האדם במשטרה ובשב"ס ובמתן תמריצים למשרתים בהם.
בפסק דין של בג"ץ מדצמבר 20068 בעתירה בה נטען כי הנהגת גיל הפרישה האחיד של השוטרים והסוהרים, המוקדם מזה של עובדי המדינה, היא הפליה לרעה מטעמי גיל, מתח בג"ץ ביקורת על ההסדר המיטיב שנקבע למשטרה ולשב"ס.
בג"ץ הורה למשטרה ולשב "ס לתקן את הסדרי הפרישה באופן שיאזן בין הצרכים שמקורם באופי השירות בהם ובין הצורך להתחשב באיסור ההפליה מחמת גיל.
בנוגע להבדל בין גיל הפרישה במשטרה ובשב "ס לגיל הפרישה בשירות המדינה, קבע בית המשפט כי "לא הוכח ש ההבחנה שנקטה המדינה בין עובדיה מתחייבת מאופיים או ממהותם של כל התפקידים או המשרות המבוצעים בשב"ס ובמשטרה".
בפסק הדין הובאו בחשבון תנאי השי רות הייחודיי ם במשטרה ובשב "ס, השתתפותם רחבת ההיקף של המשרתים במשטרה ובשב"ס במשימות חירום וכן היעדרה של התארגנות עובדים קיבוצית והיעדרם של ארגוני עובדים בגופים אלה.
עם זאת, נפסק כי בהסדר החדש שיקבעו המשטרה ושב"ס בעניין הפרישה לגמלאות יש לקבוע גיל פרישה סביר ומידתי ולתת משקל ראוי לזכותו של שוטר או סוהר שלא לפרוש בגיל מוקדם מגיל הפרישה של כלל עובדי המדינה שנקבע בחוק.
המשטרה ושב"ס קובעים את מדיניותם בנושא הפרישה לגמלאות בהסתמך על חוק הגמלאות, על החלטות הממשלה ועל ההסכמים שנחתמו עם משרד האוצר, ומסדירים את הנושא בפקודות ונהלים: במשטרה - בפקודות המטה הארצי (להלן - פקודות מטא"ר) ובנוהלי אגף משאבי אנוש (להלן - נוהלי אמ"ש); ובשב"ס - בפקודות נציבות בתי הסוהר ובנוהלי אגף משאבי אנוש (להלן - נוהלי מש"א).
נושא פרישתם של שוטרים וסוהרים נדון גם בנוהלי המשרד לבט"פ.
מחלקת פרט באגף משאבי אנוש (להלן - אמ"ש) במטה הארצי של המשטרה (להלן - מטא"ר) אחראית לטיפול בנושא פרישתם של השוטרים, בכללם הקצינים הבכירים9 .
בשב"ס מטפלת בנושא הפרישה מחלקת משאבי אנוש (להלן - מש"א).
נוסף על כך, פועלים ביחידות השונות בעלי תפקידים שאחראים לספק מידע לפו רשים, ובמידת הצורך לקשר בינם ובין מחלקות המטה המטפלות בפרישה.
7 שוטר הפורש יקבל מענק השווה ל משכורת של חצי חודש במכפלת מספר שנות שירותו, עד לשיעור מרבי של 12 חודשי משכורת.
לעומת זאת, עובד מדינה, יקבל מענק רק אם פרש לפני גיל 60 וסכום המענק שווה למשכורת של חצי חודש במכפלת מספר שנות שירותו כאשר הוא יקבל את הסכום הנמוך מבין השניים: שיעור של 12 חודשי משכורת אוהסכום היוצא מהיוון קצבה על פי נוסחה המפורטת בחוק.
8 בג"ץ 10076/02 'דר רוזנבאום ואח' נ' נציב שירות בתי הסוהר ואח' מובא מפדאור .
קצין בכיר הוא קצין בדרגת סגן ניצב ומעלה במשטרה ובדרגת סגן גונדר ומעלה בשב"ס 10 דוח שנתי58ב .
על פי נתוני המשטרה, בשנים 2003 -2006 פרשו לגמלאות 204 קצינים בדרגת סגן ניצב ומעלה: 108 ,קצינים בדרגת סגן ניצב 59 ,בדרגת ניצב משנה 23 בדרגות תת -ניצב, 13 בדרגת ניצב, ואחד בדרגת רב-ניצב.
נוסף על כך 13 קצינים בכירים פורשים בשנים 2007 ו- 2008 : שמונה בדרגת תת-ניצב, ארבעה בדרגת ניצב ואחד בדרגת רב -ניצב.
על פי נתוני מש"א בשב"ס, בשנים 2003 -2006 פרשו לגמלאות42 קצינים בדרגת סגן גונדר ומעלה: 24 ,בדרגת סגן גונדר12 בדרגת גונדר משנה, חמישה בדרגת תת-גונדר, ואחת ב דרגת רב-גונדר.
בחודשים מאי-ספטמבר 2007 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא תנאי הפרישה שניתנו לקצינים בכירים במשטרה ובשב"ס בשנים 2006- 2003 (להלן- התקופה הנבדקת)10 .
הביקורת נעשתה במסגרת בדיקה מערכתית של תנאי הפרישה של קצינים בכירים במערכת הביטחון.
בדוח זה המונח "תנאי פרישה" מציין את כלל ההטבות הניתנות לפורשים מהמשטרה ושב"ס עם פרישתם, ובהן חופשת פרישה, מימוש יתרת החופשה הצבורה ופדיונה, פדיון ימי המחלה, סיוע במימון לימודים לקראת הפרישה, מענק פרישה וקצבה חודשית.
בביקורת נבדקו ההסדרים שבדין באשר לתנאי הפרישה, אופן יישומם וחריגות מהם, באמצעות בדיקת תיקיהם של 58 קצינים בכירים שפרשו מהמשטרה ושישה קצינים בכירים שפרשו משב"ס11 .
הביקורת נעשתה במשטרה - במחלקת פרט ובמחלקת הדרכה (להלן - מה"ד) שבאמ"ש; בשב"ס נעשתה הביקורת במש"א ; ובמשרד לבט"פ - באגף תכנון, תקצוב ובקרה (להלן - את"ב).
ביקורת השלמה נעשתה במשרד האוצר.
הבסיס החוקי לפרישה מהשירות במשטרה ובשב"ס .
הבסיס החוקי לסיום השירות של כלל המשרתים במשטרה ובשב "ס, המזכה בתנאי הפרישה, נקבע בחוק הגמלאות.
זכאות זו חלה בהתקיים עילות הפרישה המצוינות בחוק נוסח[ הגמלאות, בפקודת המשטרה , התשל"א]משולב- 1971 (להלן- פקודת המשטרה), בחוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות), התשס"ו- 2006 , ובפקודת , התשל"ב]נוסח חדש[ בתי הסוהר- 1971 (להלן- פקודת בתי הסוהר).
(א) על פי חוק הגמלאות, "דרך המלך" לפרישה מהשירות, המזכה את הפורש בתשלו ם מידי של קצבת פרישה, היא פרישה בגיל הקבוע בחוק ( 55-57 שנים- לפי תאריך הלידה של הפורש).
המפכ"ל או הנציב רשאים להוציא לגמלאות שוטר או סוהר שהגיע לגיל פרישה ושירת עשר שנים לפחות המוכרות לגמלאות (לא כולל שירות חובה בצה"ל)12.
כאמור, בדצמבר 2006 דן בג"ץ בנוהל הפנימי הנהוג במשטרה ובשב"ס ולפיו סוהר או שוטר ששירת במשטרה ובשב"ס עשר שנים לפחות יפרוש או יחויב לפרוש לגמלאות בהגיעו לגיל הפרישה לשוטר וסוהר13 .
בג"ץ פסק כי הנוהל האמור אינו עומד במבחן של סבירות ומידתיות .
10 בבדיקה נכללו גם קצינים שהחלו בתהליך פרישה אשר יסתיים עם יציאתם לגמלאות בשנת 2008.
11 בביקורת נבדקו תיקיהם של כל הקצינים שפרשו מהמשטרה בדרגת תת-ניצב ומעלה (למעט שני תיקים שלא הומצאו לביקורת) וכן תיקיהם של עשרה קצינים בדרגות סגן ניצב - ניצב משנה; כמו כן נבדקו בביקורת תיקיהם של שישה קצינים בכירים בשב"ס, בדרגות סגן גונדר ומעלה.
לפי חלק ב' לתוספת השנייה לחוק הגמלאות 13 בג"ץ 10076/02 'דר רוזנבאום ואח' נ' נציב שירות בתי הסוהר ואח' מובא מפדאור .
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 11 .
והורה למשטרה ולשב"ס לבטלו.
למשטרה ולשב "ס ניתנה ארכה ע ד יוני 2008 להיערך כראוי לביצוע שינויים בנוהליהם, ובייחוד לקביעת מנגנון הוצאה לגמלאות סביר ומידתי שיתבסס על הנתונים האישיים של הפורשים ועל חלוקה כלשהי של סוגי התפקידים במשטרה ובשב "ס.
בעת הביקורת עדיין היה בתוקף הנוהל הפנימי ולפיו שוטר או סוהר יידרש לפרוש בהגיעו לגיל הפרישה לשוטר ולסוהר.
(ב) בחוק קבועות עילות המאפשרות לשוטר או לסוהר לפרוש קודם שהגיע לגיל הקבוע בחוק: פקודת המשטרה ופקודת בתי הסוהר מאפשרות פרישה מוקדמת בגין בריאות לקויה למי ששירתו חמש שנים לפחות המוכרות לגמלאות או למי ששירתו פחות מחמש שנים ובתנ אי שקיבלו דרגת נכות בשיעור 35% .
שאגף השיקום של משרד הביטחון מכיר בה נוסף על כך, סעיף 17 וסעיף72 א לחוק הגמלאות14 מאפשרים "יציאה לקצבה מרצון" לשוטר או לסוהר, דהיינו הם מאפשרים להם לפרוש מיזמתם קודם הגיעם לגיל הפרישה הקבוע בחוק.
"יציאה לקצבה מרצון" תחול על מי ששירת 25 שנה, מהם15 שנה במשטרה או בשב"ס, הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר או לסוהר15.
, והמפכ"ל או הנציב אישר לו לפרוש לקצין הפורש על פי סעיף זה תשולם קצבת הפרישה רק בהגיעו לגיל הפרישה הקבוע בחוק16.
אשר לפיטורי שוטר או סוהר - השר לביטחון הפנים (להלן - השר לב ט"פ) מוסמך "לפטר או להפסיק שירות" של קצין בדרגת מפקח (במשטרה) או מישר (בשב"ס) ומעלה לפני גיל פרישה.
הליך זה נקבע בסימן 15 לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל 1922 -1947 (להלן- סימן 15 לדבר המלך), ולפיו הממשלה רשאית לפטר כל אדם הממלא משרה ממשלתית בישראל או להפסיק את עבודתו.
הממשלה אצלה סמכות זו לשרים17 , בהם השר לבט"פ.
ההליך נקרא לעתים "פיטורי שר" או "פיטורים בהסכמה" .
פיטורים אלה יזכו את הקצין בתנאי הפרישה, ובלבד שביום פיטוריו היה בן 40 לפחות ושירת בשירות המדינה עשר שנים לפחות (לא כולל שירות חובה בצה"ל)18.
במקרה זה זכאי הקצין הפורש לקבל את קצבת הפרישה מיד עם פרישתו מהשירות, שלא כפרישה לפי סעיף "יציאה לקצבה מרצון" שבחוק הגמלאות.
את סמכות הפיטורים לפי סימן 15 לדבר המלך יש להפעיל רק אם הוחלט לפטר את העובד בשל אי-התאמתו לתפקידו או מטעמים ארגוניים כגון צמצום כולל של עובדי הארגון, קיצוץ או רה -ארגון19 .
במקרים שבהם נסיבות הפיטורים נכללות בסעיף ספציפי, כגון פיטורים מהשירות בשל החלטת בית דין למשמעת, פיטורי נכה מלחמה, פיטורים בעת חופשת לידה - יש להחילו.
מכאן שאם הפורש הוא שיזם את הפרישה, עליו לפרוש לפי סעיף "יציאה לקצבה מרצון" שבחוק הגמלאות ולא לפי סימן 15 .
לדבר המלך לסיכום, הזכאות של הפורשים מהמשטרה ומשב"ס לתנאי הפרישה שנקבעו בחוק הגמלאות מותנית בכך שהתקיימו עילות הפרישה הקבועות בדברי החקיקה.
חוק הגמלאות קובע שעל עובד מדינה לפרוש בהגיעו לגיל הקבוע בחוק.
גיל הפרישה של שוטרים וסוהרים מוקדם משל .
14 בהמשך יוזכר בהקשר זה סעיף72 .
א לחוק הגמלאות בלבד 15 לפי חלק ג' לתוספת השנייה לחוק הגמלאות, בגיל 52-50 .
, לפי תאריך הלידה 16 .
זאת להבדיל מהתפטרות לפני גיל פרישה מוקדמת, שאינה מזכה בקצבה 17 .
חלק מהשרים אצלו סמכותם למנכ"לים 18 סעיף76 א לחוק הגמלאות אומץ בסעיף2(ג) לפקודת מטא"ר 07.
231 לתקנון שירות המדינה החל על עובדי מדינהוכן הצעת חוק ההסדרים 2006 מ- 30.
, ודברי ההסבר לה 12 דוח שנתי58ב .
עובדי המדינה, ועם זאת, בנסיבות מסוימות סעיפים 17 ו72 ,א לחוק הגמלאות מאפשרים בהתאמה, לעובד מדינה וכן לשוטר ולסוהר לסיים את שירותו מרצונו לפני הגיעו לגיל פרישה.
פרישה בנסיבות אלה תזכה את הפורש בקצבת הפרישה רק בהגיעו לגיל הפרישה.
במקרים מסוימים שבהם הארגון הוא שיזם את הפרישה, היא תבוצע לפי סימן 15 לדבר המלך והפורש יהיה זכאי לקצבת פרישה מיד עם הפרישה.
השימוש בסימן 15 לדבר המלך כאמור, את סמכות הפיטורים לפי סימן 15 לדבר המלך יש להפעיל רק אם הוחלט לפטר את העובד בשל אי-התאמתו לתפקידו או מטעמים ארגוניים כגון צמצום כולל של עובדי הארגון, קיצוץ או רה-ארגון.
מי שפורש לפי סימן 15 לדבר המלך זוכה להטבה, שכן הוא מקבל קצבת פרישה לפני הגיעו לגיל פרישה, שלא כמי שהפורש במסגרת סעיף "יציאה לקצבה מרצון" שבחוק הגמלאות המקבל את הקצבה רק בהגיעו לגיל פרישה.
בפועל ממליצים המשטרה ושב "ס לשר לבט"פ לאשר פרישת קצינים בכירים שעדיין לא הגיעו לגיל פרישה לפי סימן 15 לדבר המלך אף אם הקצינים הם שיזמו את הפרישה ואף אם נסיבות פרישתם הן במובהק מתאימות להחלת סעיף "יציאה לקצבה מרצון" שבחוק הגמלאות.
ההוצאות הגדולות הכרוכות בכך - שמקורן בתשלומי קצבה לפורשים בטרם עת ובתשלומי משכורות לממלאי מקומם - הן נטל על תקציב המדינה, כמפורט להלן.
הבדיקה במשטרה העלתה כי בשנים 2003 -2008 84% מהקצינים שפוטרו באמצעות הפעלת סימן 15 .
פיטוריהם היו לבקשתם וביוזמתם ולא ביזמת המשטרה או במסגרת שינויים בארגון אף שכל הקצינים האמורים עמדו בתנאי הפרישה הנדרשים על פי סעיף 72 ,א לחוק הגמלאות המליצה המשטרה לשר לבט"פ להוציאם לגמלאות על פי סימן 15 ,לדבר המלך.
לאורך השנים השרים אישרו המלצות אלה בלי שבחנו את נסיבות הפרישה לגופן, היות שהמשטרה לא מסרה להם מידע זה והם אף לא דרשו לקבל ו.
דרך פעולה זו אינה מתיישבת עם מטרת המחוקק שחוקק את סעיף 72 :א לחוק הגמלאות במיוחד לנסיבות אלה.
להלן יתואר אחד המקרים קצין בכיר פרש לגמלאות ביזמתו במאי 2005 בהיותו בן 53 .
הקצין ביקש לפרוש פרישה מוקדמת שישה חודשים לאחר שמונה לממלא מקום ראש אגף קהילה ומשפחה (להלן - אק"מ) בדרגת תקן ניצב, כדי לנצל את זכאותו לשכר בחופשת הפרישה ולקצבת פרישה על פי דרגת התקן (ניצב) שקיבל באופן זמני מתוקף תפקידו כממלא מקום ולא על פי דרגת הכתף שלו (תת ניצב).
המשטרה אישרה את בקשת הקצין, אף שלא נמצא מחליף שיאייש את התפקיד עובר לפרישתו המוקדמת, ובכך היטיבה אתו, אף שהדבר לא התיישב עם האינטרסים שלה.
בהתחשב בנסיבות המקרה, היה ראוי שהקצין יפרוש לפי סעיף 72 א לחוק הגמלאות.
זאת ועוד, אילו היה הסעיף האמור מוחל, היה הקצין מקבל את קצבתו רק בהגיעו לגיל פרישה, ובכך הייתה המשטרה חוסכת תשלום של קצבת פרישה בשכר ניצב עבור ארבע שנים, שהסתכם ב- 1,267,728 ש"ח ברוטו.
לחלופין, הקצין היה יכול לפרוש בהגיעו לגיל פרישה על פי דרגתו בעת הפרישה.
בתשובת המשטרה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נמסר כי הקצין האמור ביקש לפרוש מיד לאחר שהובהר לו שלא ימונה לתפקיד ראש אק"מ, וכי המשך שירותו בתפקיד סגן ראש אק"מ לא התאפשר מאחר שהוחלט לבטל את תפקידי הסגנים במשטרה.
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 13 .
לדעת משרד מבקר המדינה, גם לפי תשובת המשטרה הקצין הוא שיזם את הפרישה, ומכאן שהיה עליו לפרוש על פי סעיף 72 א לחוק הגמלאות.
אשר להמשך שירותו בתפקיד סגן ראש אק"מ - אפשר היה להעסיקו בתפקיד זה עד לביטולו או לפחות לבדוק אפשרות לשבצו בתפקיד אחר.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי מתן הטבה למי שביקש לפרוש משום שלא מונה לתפקיד שחפץ בו, על חשבון הקופה הציבורית, אינה ראויה, והיא מנוגדת לנורמה שנקבעה בדין לגבי גיל הפרישה ותנאיה.
אשר לממצאי הבד יקה בשב"ס, בביקורת נבדקו תיקיהם של שישה קצינים בכירים שפרשו משב"ס, ונמצא כי שלושה מהם פרשו בהגיעם לגיל פרישה ואחד מהם פרש מטעמי בריאות.
שני הקצינים האחרים פרשו לפי סימן 15 לדבר המלך, ואחד מהם הוא שיזם את פרישתו המוקדמת.
מאחר שאושר לקצין לפרוש שנה לפני הגיעו לגיל פרישה שולמה לו קצבה עבור אותה שנה, והקצבה האמורה הסתכמה ב- 306,396 .
ש"ח ברוטו מהמתואר לעיל עולה שאף על פי שגיל הפרישה של קציני המשטרה ושב "ס מוקדם מזה של שאר עובדי המדינה, המשטרה ושב"ס מיטיבים עם קציניהם בכך שבפועל הם מקדימים אותו עוד באמצעות המלצתם לשר להחיל את סימן 15 לדבר המלך גם בנסיבות שאינן מצדיקות את החלתו.
הדבר מרוקן מתוכן את סעיף "היציאה לקצבה מרצון", ואף גורם להכבדה ניכרת על תקציב המדינה שלא כדין.
השר לבט"פ הנוכחי, מר אבי דיכטר, מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2007 כי "משטרת ישראל נאלצת לעשות שימוש בסימן 15 בשל צרכיה הארגוניים אשר אינם מקבלים מענה מספיק במצב הקיים", וכי הנחה את היועץ המשפטי במשרדו לבחון את הסדרת השימוש בסימן זה.
המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2007 כי היא משתמשת בסימן15 לדבר המלך במסגרת מדיניות של פרישה מוק דמת כבר משלהי שנות השמונים, וכי הדבר מחויב המציאות נוכח מאפייני השירות הייחודיים למשטרה, הגורמים לשחיקה מוגברת של שוטרים ולצורך תמידי בתחלופת כוח אדם וברענון שורותיה.
עוד הסבירה המשטרה שהצורך בגיבוש תהליך "הפיטורים בהסכמה" מקורו בכך שההסדר הקבוע בחוק הגמלאות לגבי פרישה מוקדמת, "יציאה לקצבה מרצון" של שוטר, מפלה את השוטרים לעומת עובדי המדינה - היות והשוטרים פורשים בגיל צעיר יותר מעובדי המדינה הפורשים פרישה מוקדמת, הם נותרים ללא קצבה מספר שנים רב יותר.
לפיכך, לטענת המשטרה, עילת פרישה זאת אינה משמשת תמריץ לפריש ה מוקדמת של שוטרים.
המשטרה ציינה בתשובתה, שככלל הדרכים לסיום השירות לפי החוקים שנהוגים כיום "אינן נותנות מענה מספיק לצורך של הארגון והפרט כאחד", ולכן, לטענתה, בכל מקרה של "פיטורים בהסכמה" של שוטר העומד בתנאים שנקבעו במסגרת מדיניות המשטרה, "מדובר במפגש רצונות של הארגון והפרט".
המשטרה ציינה שכל מקרי הפרישה של קצינים בכירים לפי סימן 15 לדבר המלך שבדק משרד מבקר המדינה עלו בקנה אחד עם האמור לעיל.
עוד העירה המשטרה כי השימוש בתהליך זה מקובל בגופי ביטחון אחרים ובמגזרים של השירות הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, בכך שהמשטרה מבצעת "פיטורים בהסכמה" באמצעות סימן 15 לדבר המלך באופן המתואר לעיל, היא נמנעת מלמלא את הוראות חוק הגמלאות, ואף מחילה את החיקוק שלא לתכלית שלשמה נועד תוך הטלת נטל כלכלי לא מבוטל על קופת המדינה.
טענת "הקיפוח" שמעלה המשטרה להצדקת אי-השימוש בסעיף "יציא ה לקצבה מרצון" אינה מוצדקת, היות והמחוקק הביא בחשבון את גילם הצעיר יחסית של השוטרים בעת פרישתם במסגרת קביעת מכלול תנאי הפרישה המיטיבים של השוטרים לעומת כלל עובדי המדינה.
כאמור, הטבות נוספות נקבעו בהחלטות ממשלה.
זאת ועוד, פרישה בגיל צעיר יחסית 14 דוח שנתי58ב .
מאפשרת לפורשי ם להשתבץ מחדש במעגל העבודה ולהשתכר לפרנסתם.
גם אם יש אמת בטענה כי כל פרישה של קצין לפני הגיעו לגיל פרישה עולה בקנה אחד עם רצונה של המערכת לרענן את שורותיה, אין היא בגדר העילות שהדין מכיר בהם ולשם כך נקבע גיל פרישה מוקדם במיוחד ( 55-57 ).
טענת המשטרה שגם גורמ ים אחרים בשירות הציבורי משתמשים בסימן 15 לדבר המלך באופן דומה, אין בה כדי להצדיק את השימוש הגורף שהיא עושה בו.
אילו סברו השר לבט"פ והמשטרה במשך השנים שהדין שהיה נהוג באותה עת לא אפשר למשטרה לרענן את שורותיה לפי צרכיה וצורכי המשרתים בה, ראוי היה שהם ייזמו עבודת מטה סדורה לשם ביצוע שינויי חקיקה שיאפשרו להתאים את החוק לצורכיהם של הארגון והמשרתים בו.
שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 כי הוא מחיל את סימן15 לדבר המלך במקרים שבהם הוא סבור "שהקצין הגיע לסוף דרכו המקצועית" או בעקבות שינויים ארגוניים.
עוד ציין שב"ס שגם במקרה זה, הבסיס לפרישתו הוא למעשה צורך ארגוני: "קצין בדרגה בכירה בעל מעמד בארגון אינו מוותר בקלות על משכורתו ותנאיה הנלווים.
אין המדובר בפרישה מרצון שבה היוזמה הינה בידי הקצין להסכים לפיטוריו לאחר שהובהר לו כי הגיע לסוף דרכו המקצועית או הפיקודית בארגון.
פיטורים אלו הם אכן מטעמים ארגוניים".
שב"ס הוסיף שאף שבמקרים אלה תשלום הקצבה לקצין שפוטר הוא מידי, הרי החיסכון למערכת מתבטא בצמצום זכויות הפרישה הנקבעות לפי הוותק שהקצין עתיד היה לצבור.
משרד מבקר המדינה סבור כי פרשנותו המרחיבה של שב"ס, ולפיה פרישה מוקדמת של קצין בהיעדר אפשרויות לקידומו תיחשב לפרישה בשל "צורך ארגוני", אינה ראויה.
כאמור, המחוקק הביא בחשבון את המאפיינים המיוחדים של השירות במשטרה ובשב"ס, והדבר בא לידי ביטוי בהטבות שנתן לקצינים שפרשו משב"ס והמשטרה - גיל הפרישה שלהם מוקדם משל עובדי המדינה, ניתנו להם תנאי פרישה מיטיבים וכן נקבע כי הם זכאים לפרוש פרישה מוקדמת בתנאים מסוימים ולקבל את הקצבה בגיל הפרישה.
טענת שב"ס ולפיה פרישה מוקדמת חסכונית מבחינתו של הארגון, אין בה כדי להצדיק את השימוש בסימן 15 לדבר המלך אם הנסיבות מאפשרות את החלתו של סעיף 72 א לחוק הגמלאות, המאפשר חיסכון רב יותר.
כמו כן ציינו המשטרה ושב"ס בתשובותיהם כי השימוש שהם עושים בסימן 15 לדבר המלך לשם פרישה נעשה, רובו ככולו, במסגרת מכסות הפרישה שמאשר להן משרד האוצר על פי החלטות הממשלה וללא חריגה מתקציב הגמלאות.
לדעת משרד מבקר המ דינה, העובדה שמשרד האוצר מקצה למשטרה ולשב"ס מכסות לפרישה אין משמעה שהן רשאיות לנצלן לצורך שימוש בסימן 15 לדבר המלך שלא למטרה שלשמה נועד.
מכל מקום, עצם הקצאתה של מכסה אינה מחייבת שתנוצל במלואה.
אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר מסר בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "להיקף הפרישה המוקדמת השפעה מהותית הן על גיל הממוצע בזרועות הביטחון והן על החבות הפנסיונית של המדינה.
ככלל פעל משרד האוצר להעלות את גיל הפרישה".
משרד האוצר ציין שהיות ונושא הפרישה המוקדמת הוא רב -חשיבות, בכוונתו לקיים דיון פנימי עם הגורמים הנוגעים בדבר על מנת לבחון אם נדרש לבצע שינויים בנושא.
משרד מבקר המדינה מכיר באילוצים העומדים לפני המשטרה ושב"ס נוכח השירות התובעני והשוחק של אנשיהם.
בה בעת, המשטרה ושב"ס החילו את סימן תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 15 .
15 לדבר המלך שלא למטרה שלשמה נועד, ועקב כך סעיף72 א לחוק הגמלאות התרוקן מתוכן.
ההסדרים החוקיים ונסיבות השימוש הראוי בהם ברורים, ועל המשטרה ושב"ס לפעול לפיהם.
במסגרת זאת עליהם לוודא שסימן 15 לדבר המלך יוחל רק כאשר הארגון הוא שיזם את הפרישה המוקדמת מטעמים הנוגעים לאי- התאמתו של המפוטר לתפקידו או מטעמים ארגוניים של ממש (צמצום בכוח האדם או רה-ארגון).