HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, על ההנהלה לוודא כי גם קשרי משפחה חדשים שנוצרים בין עובדים יטופלו במועד בהתאם להוראות התקשי"ר ונש"ם.
בתקשי"ר נקבע בעניין עבודה פרטית48 של עובדים בשירות המדינה, לרבות עובדי מדינה במקצועות הרפואה, כי "עובד המדינה הממלא תפקיד מטעם המדינה ומקבל את שכרו מאוצר המדינה חייב להקדיש את כל תשומת לבו למילוי התפקיד שנתמנה לו.
לגבי רופא המבקש לעסוק בפרקטיקה פרטית 49 נקבע בתקשי"ר כי עליו לקבל לכך אישור ממנכ"ל משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך וכן אישור מנש"ם50 .
בהלל יפה יש עשרות רופאים העוסקים בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית או בשתיהן, נוסף על עבודתם בבית החולים.
מחלקת משאבי אנוש בהלל יפה מפרסמת בכל כרבעון חוזר ריענון, הכולל בין היתר הוראה לעובדים המבקשים לעסוק בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית להגיש בקשה לקבל אישור לעשות כן.
משרד מבקר המדינה בדק כ-80 תיקים של רופאים העוסקים בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית; נמצאו ארבעה תיקים שלא כללו א ישורים לכך.
בעקבות הביקורת הסדירה הנהלת הלל יפה את האישור לארבעת הרופאים לעסוק בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה ש ככלל, הנהלת הלל יפה פועלת באופן שוטף להסדרת האישורים לעבודה פרטית ולפרקטיקה פרטית.
על ההנהלה להמשיך ולהקפ יד על קיום הליכים תקינים לגבי עיסוק של רופאים בעבודה נוספת, לבחון מדי פעם בפעם אם יש רופאים שעוסקים בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית וטרם הסדירו את האישור הנדרש ולפעול להסדרתו של האישור.
48 על פי התקשי"ר, עבודה פרטית היא "כל עבודה המכניסה שכר או עיסוק בעסק שמטרתו היא קבלת הכנסה או רווחים, וזאת מחוץ למסגרת עבודתו של העובד בשירות, לרבות כל עבודה או עיסוק כאמור, בין אם הם נעשים דרך קבע, בין אם הם נעשים באופן זמני ובין אם נעשים באופן חד-פעמי".
49 על פי התקשי"ר, פרקטיקה פרטית היא "מתן טיפול ו/או שירות רפואי, תמורת תשלום, לרבות יעוץ רפואי, במסגרת קליניקה פרטית, שנמצאת בבעלותו של הרופא.
50 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (2008 " ), בפרקסוגיות בסדרי מינהל בבתי חולים", עמ' 407-371.
תרומות למרכזים רפואיים .
תרומות לבתי חולים מתקבלות מיחידים, מאגודות ומחברות מסחריות51 .
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות ממלכתי), מחיל את חובת הדיווח על כל מי "שנתן לגוף העוסק בתחום הבריאות תרומה בסכום כלשהו" ועל "גוף העוסק בתחום הבריאות שקיבל מתורם תרומה בסכום כלשהו ".
יודגש כי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, מחייב לדווח מדי שנה בשנה על מתן תרומה או קבלתה, בכסף או בשווה כסף.
הדיווח נועד להבטיח שקיפות מירבית ולאפשר למאסדר לפקח על ניגודי עניינים בתחום הבריאות52 .
משרד הבריאות קבע בחוזרי מנכ"ל את אופן הדיווח של התורם ושל מקבל התרומה53.
בחוזר מנכ"ל מיולי201154 צוין בעניין הצורך בדיווח כי קשרי הגומלין ביןחברות המייצרות תרופות, תכשירים רפואיים או ציוד רפואי ובין מוסדות רפואיים וחוקרים באים לידי ביטוי בתרומות, מתנות, מימון כנסים, פרסומים וכדומה.
קשרי גומלין אלה הם בעייתיים מבחינת עקרונות האתיקה הרפואית, עקב חשש שהם יגרמו להטיית החלטות של מקבלי התרומות - רופאים, רוקחים, חוקרים וכדומה.
עוד צוין בחוזר המנכ"ל האמור כי נוכח המשאבים הציבוריים הניכרים המושקעים בתחום הרכש בבריאות, עולה הצורך לוודא כי "קידום התרופות והציוד הרפואי יתבסס אך ורק על שיקולים מקצועיים ועל צורכי ציבור המטופלים", וכן לוודא כי התרומות יופנו לקידום הרפואה.
לעתים מבקש גם חולה לתרום לבית החולים שבו הוא מטופל, ובכך להביע את הוקרתו ותודתו לצוות הרפואי בבית החולים.
על מנת למנוע מצבים כמו התניית טיפול רפואי בתשלום, הנחה משרד הבריאות כבר בשנת 1998 את בתיהחולים שלא לקבל תרומה מחולה אלא לאחר שחרורו מהאשפוז או לאחר שסיים לקבל טיפול55.
אשר למניעת ניגוד עניינים עקב קבלת תרומה מתורם שאינו יחיד, עוד בספטמבר 2005 הפיץ המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) למשרדי הממשלה טיוטת נוהל בעניין אישור תרומות למשרדי ממשלה, לשם קבלת תגובתם.
בנובמבר 2005 החלו משרד הבריאות, משרד המשפטים ומשרד האוצר לדון בגיבוש נוהל מיוחד ל תרומות במערכת הבריאות 56.
בפברואר2010 הפיץמשרד המשפטי ם טיוטת נוהל שכותרתה "נוהל לאישור תרומות לבתי חולים ממשלתיים".
משרדי הבריאות והמשפטים עדכנו טיוטה זו באוגוסט 2014 (להלן- טיוטת הנוהל).
ואולם במועד סיום הביקורת טרם פורסם הנוהל.
51 חברה מסחרית היא חברה שהוקמה במטרה לעסוק במסחר ולהפיק רווחים, בניגוד לאגודה שמוקמת שלא למטרות רווח.
52 דברי ההסבר להצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס52,) התשע"א-2010.
53 האחרון שבהם- חוזר מנכ"ל מס' 6/14 בנושא "נוהל דיווח תרומות2013" מ-2.
54 'חוזר מנכ"ל מס20/11 בנושא "חובת דיווח על תרומות" מ-11.
55 חוזרמינהל רפואה מס' 67/98 בנושא "תרומות ממטופלים במוסד רפואי" מ- 15.
ביולי 2016 חידד משרד הבריאות את הוראות החוזר.
56 בעניין זה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב (2011 " ), בפרק תרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 776-741.
עניינית בפעילותם של .
גופים אלה, ואולי אף .
המידות אשר לתרומות מחברות מסחריות ציין מבקר המדינה בעבר כי " סוגיה זו מעלה שאלות מהותיות לגבי שקיפות בנושאים דוגמת ניגוד עניינים וחשש מפני קשר בין מתן תרומה לבין קידום עסקי התורם"57.
נהלים מסוד רים בעניין תרומות הניתנות לגופים ממשלתיים בכלל ולבתי החולים בפרט יסייעו להבטיח כי קבלת התרומות אינה גורמת להטיה שאינה עניינית בפעילותם של גופים אלה, ואולי אף לפגיעה בטוהר המידות.
יש לראות בחומרה את השיהוי הממושך של משרדי הבריאות, המשפטים והאוצר בקביעת נוהל בעניין חשוב זה.
על פי טיוטת הנוהל, על ועדת תרומות שיקים מנהל בית החולים הממשלתי לברר בעת בחינת תרומה ולפני אישור קבלתה אם היו לתורם זיקה או קשר לבית החולים עד חמש שנים לפני הצעת התרומה58.
כמוכן, על ועדת תרומות זו לוודא שאין בקבלת התרומה משום פגיעה בטוהר המידות, ובין היתר לבדוק אם התרומה ניתנת לבית החולים ללא תמורה59 כלשהי או ללא ציפייה לקבלת תמורה כלשהי מבית החולים או מעובדיו, במישרין או בעקיפין.
בביקורת עלה כי גם חברות מסחריות שאינן עוסקות באספקת תרופות וציוד רפואי תרמו לעתים כספים לבתי חולים.
להלן דוגמאות שעלו בהלל יפה: 1.
תרומה מחברה מסחרית : חברה מסחרית תרמה להלל יפה באמצע שנת 2013 סכום של100,000 .
ש"ח על פי הסברי הנהלת הלל יפה למשרד מבקר המדינה, הבעלים של החברה תרם לבית החולים כספים לשם ביצוע שיפוץ בו, כהוקרה על טיפול בית החולים בבן משפחתו .
מנהלת גיוס ופיתוח משאבים בהלל יפה , שאחראית ל נושא התרומות בו, ציינה כי כל תרומה מיועדת לתכלית מסוימת ומקבלת את אישור הנהלת בית החולים.
בסוף שנת 2013 בחר משרד הבריאות בחברה זו לזוכה במכרז למתן שירותים לבתי חולים אחדים, ובהם הלל יפה.
בתחילת שנת 2015 החלה החברה לספק שירותים להלל יפה.
הצעה לקבלת הטבה ברכישת דירה: באמצע שנת 2015 פרסמה מנהלת המחלקה למשאבי אנוש של בית החולים בהלל יפה בקרב העובדים הצעה של חברת בנייה מסוימת לרכוש דירות בפרויקט שנבנה בחדרה וליהנות מהטבה מיוחדת לעובדי בית החולים.
ההטבה כוללת קבלת חבילת מוצרי חשמל ללא תשלום (יודגש כי ועד העובדים לא עמד מאחורי פרסום זה).
שם 58 מלבד במקרים שבהם התורם הוא אזרח שקיבל שירות רפואי מבית החולים.
59 "תמורה" לעניין זה- לרבות מתן עדיפות בקידום עסקיו של התורם עם בית החולים בעת מתן התרומה ולאחר מכן.
בביקורת עלה שבסוף אותה שנה תרמה חברת הבנייה לבית החולים10,000 ,ש"ח לשם ביצוע שיפוץ בו.
יש לציין שחברת הבנייה לא ביצעה פרויקטים של בינוי או שיפוץ בבית החולים עד למועד סיום הביקורת.
עוד יצוין כי פרסום ההצעה של חברת הבנייה בקרב עובדי בית החולים אף אינו מתיישב עם הוראת תכ"ם 15.
1 בנושא "פרסומת מסחרית חסות ממשלתית והשתתפות משרדי ממשלה בכנסים", שבה נקבע כי משרד (או יחידת סמך) יהיה רשאי להשתתף בפעילות פרסומת מסחרית , רק לאחר שהגיש בקשה לוועדה המשרדית או הבין-משרדית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כתבה הנהלת הלל יפה שלא היה לה מידע קודם על התרומה של חברת הבנייה.
לגבי מסירת המידע לעובדים בדבר הצעתה של חברת הבנייה, טענה הנהלת הלל יפה כי מנהלת המחלקה למשאבי אנוש עשתה זאת בתום לב ובכוונה לסייע לעובדים המעוניינים בכך, ולא במטרה להשיג רווח כלשהו לבית החולים .
תרומות בנסיבות כמו שפורטו לעיל עלולות לפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות, מאחר ש בית החולים עלול להעדיף את התורם על פני אחרים בעסקאות מסחריות עתידיות.
הדוגמאות שהובאו לעיל מחדדות את הצורך שמשרד הבריאות, משרד המשפטים ומשרד האוצר יסיימו לאלתר להשלים את גיבושו של נוהל קבלת תרומות במערכת הבריאות, שבו ייקבעו המנגנונים למניעת זיקה בין תורם לבין בית החולים הממשלתי (מלבד כאשר התורם הוא אזרח שקיבל שירות רפואי מבית החולים).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כתב משרד הבריאות כי השלים את גיבושה של טיוטת נוהל התרומות, וכי משרדי המשפטים, האוצר והבריאות דנים בטיוטה בימים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות, המשפטים והאוצר כי עבר כעשור מאז הוחל בגיבוש נוהל התרומות למערכת הבריאות, וכי מדובר בשיהוי ממושך ביותר בגיבושו של הנוהל.
על המשרדים האמורים להשלים לאלתר את גיבושו של הנוהל, שכן היעדרו פותח פתח לפעולות בלתי תקינות, אם בתום לב ואם בשל כוונות לא ענייניות.
נסיעות לחו"ל של רופאים ומנהלי מרכזים רפואיים .
נסיעות רופאים לכנסים בחו"ל .
כנסים מדעיים (כנסים של איגודים וארגונים רפואיים) ממומנים בדרך כלל על ידי חברות תרופות וחברות של ציוד רפואי, לעתים על ידי כמה חברות ולעתים על ידי חברה אחת.
בכנסים מתעדכנים הרופאים במידע חדש לגבי תרופות חדשות, התפתחויות בעולם הרפואה וניסויים.
ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) גיבשה אמנה בין הרופאים לחברות התרופות, שלה שותפות גם קופות החולים.
האמנה נחתמה לראשונה באוקטובר 2004 ועודכנה בשנת 201460 .
האמנה מסדירה את מערכת היחסים בין הרופאים לחברות התרופות וקובעת מנגנוני בקרה על יישומה ומנגונים לאכיפת היישום.
בין היתר מסדירה האמנה את נושא הכנסים וההשתלמויות בחו"ל במימון חברות התרופות, ומצוין בה שהרופא, באמצעות האיגוד שאליו הוא משתייך או באמצעות המעסיק, יהיה רשאי לקבל מחברת התרופות החזר חלקי או מלא של הוצאות נסיעתו לכינוס או להשתלמות.
חוזר מנכ"ל משרד הבריאות בנושא נסיעות לחו"ל והשתתפות בכינוסים מדעיים בארץ ובחו"ל61 קובע כי נסיעות על חשבון גוף מסחרי לא יאושרו לעובדי יחידות המשרד או עובדי קופת החולים.
ואולם גוף מסחרי רשאי להקצות למוסד או לקרן מחקרים הפועלת ליד המוסד (תאגיד הבריאות) תקציב לכיסוי הוצאות נסיעה של עובדים, בתנאי שהעובדים אינם קשורים לפעילות הגוף המסחרי באופן ישיר.
מנהל המוסד או מנכ"ל קופת החולים יקבעו את זהות העובדים שישתתפו בכנסים.
לפי נתוני המשרד62 , התרומות למערכת הבריאות הסתכמו בשנת2015 בכ-58 מיליון ש"ח, בשנת 2014 - בכ-69 מיליון ש"ח, בשנת2013 - בכ-100 מיליון ש"ח ובשנת 2012 - בכ-41 מיליון ש"ח.
חלק מתרומות אלה נועד למימון הכנסים בחו"ל.
60 פרופ' אבינעם רכס (עורך), האמנה האתית המשותפת של ההסתדרות הרפואית בישראל ושל הארגונים היציגים של חברות התרופות הפועלות בישראל (מרץ 2014 .
) 61 'חוזר מנכ"ל מס 4/10 בנושא "כללים להתקשרות מוסדות משרד הבריאות ושירותי בריאות כללית עם גופים מסחריים/עסקיים" מ-9.
62 משרדהבריאות, סיכום דיווח תרומות בש"ח לפי נתרם.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי מחיל את חובת הדיווח על כל מי "שנתן לגוף העוסק בתחום הבריאות.
תרומה בסכום מצטבר העולה על 2,500 ש"ח בשנה".
אומדן שבוצע לבקשת חברת שראל63 , הסתכם היקף רכש התרופות והציוד הרפואי במערכת הבריאות בשנת 2012 בכ-11 מיליארד ש"ח64 .
יוצא ששיעור כספי התרומות של חברות מסחריות למערכת הבריאות בשנת 2012 מכלל הכספים ששולמו בגיןרכש תרופות וציוד רפואי בשנה זו, אף שהיה בהיקף של עשרות מליוני ש"ח, היה פחות מחצי אחוז, שיעור מזערי מסך הרכש.
נסיעות לחו"ל בהלל יפה: נוהל נסיעות לחו"ל של הלל יפה מסדיר את נסיעות עובדי המרכז הרפואי בהתאם להנחיות משרד הבריאות.
בנוהל נקבעו הליך הגשת הבקשות לנסיעות לחו"ל והליך הטיפול בהן, הסמכויות של הגורמים המטפלים בבקשות, שיטת המימון של הנסיעות והפיקוח על תקציב הנסיעות.
להלן דוגמאות לנסיעות רופאים בהלל יפה שחברות תרופות וציוד רפואי סייעו לממן: משנת 2013 עד אפריל2016 נסעמנהל יחיד ה לתשעה כנסים בחו"ל, שניים מהם על חשבון חברות מסחריות ושבעה על חשבון התאגיד; מנהל יחידה אחרת נסע משנת 2015 עד אפריל2016 לארבעה כנסים, שני כנסים מומנו בסיוע חברה פרטית, כנס אחד היה על חשבון התאגיד, ועוד כנס מומן בסיוע ארגון אירופי מסוים; רופא מומחה נסע משנת 2013 עד מרץ2016 לשבעה כנסים, במימון חלקי של שבע חברות שונות.
בדוח קודם בנושא "נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי" 65 ציין מבקר המדינה כי "על הממש לה לקיים בחינה כוללת בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, בכל הנוגע למדיניות האישור של נסיעות שרים וסגני שרים במימון שאינו ממשלתי.
בחינה זו ראוי שתיעשה לאור העיקרון שבא לביטוי בהחלטות שקיבלה בשנים האחרונות הוועדה למתן היתרים, ולפיו כאשר נודעת חשיבות להשתתפותו של שר או סגן שר באירוע בין-לאומי לקידום שמה ומעמדה של מדינת ישראל, ראוי שמימון הנסיעה לא ייעשה על ידי גורם שאינו ממשלתי.
היסוד לעמדה זו הוא הצורך לשמור על טוהר מידות, ניקיון כפיים ואתיקה ציבורית בפעילותם של שרים וסגני שרים למנוע אפשרות למחויבות כלשהי כלפי הגורמים המממנים לרבות למראית עין".
63 חברה בבעלות עמותת בתי חולים ציבוריים למען הציבור, המספקת מוצרים ושירותים לבתי חולים ולמוסדות רפואיים.
64 רכש של משרד הבריאות (הכולל את כלל בתי החולים הממשלתיים), ארבע קופות החולים ובתי חולים ציבוריים שאינם ממשלתיים.
65 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 ), בפרק "נסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל במימון שאינו ממשלתי", עמ' 58-3.
מימון נסיעות רופאים .
לכנסים מקצועיים מימון נסיעות רופאים לכנסים בחו"ל באמצעות חברות תרופות או חברות לציוד רפואי עשוי לפתוח פתח לניצול לא תקין של ההיתר שניתן לחברות אלה לממן נסיעות רופאים לכנסים מקצועיים.
קיים חשש שרופא ייסע לכנס מקצועי בחו"ל במימון חברה כאמור, ומאוחר יותר יפעל לקידום רכש התרופות או הציוד הרפואי בבית החולים מאותה החברה, משיקולים שאינם רפואיים בלבד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כתב משרד הבריאותכי החשש לקידום רכש משיקולים שאינם רפואיים מתחזק, מכיוון שלא קיימת סטנדרטיזציה לגבי רכש של תרופות וציוד רפואי בבתי החולים, אשר מגבילה את בתי החולים לרכש של מותג אחד או שניים, דבר שמאפשר לכל רופא לדרוש מבית החולים לרכוש תרופה או ציוד של חברה מסוימת.
נוכח השיעור המזערי של כספי התרומות של חברות מסחריות מכלל הסכום ששולם עבור רכש התרופות והציוד במערכת הבריאות, ונוכח החשש לקשרים לא ראויים בין חברות התרופות לבין הגורמים הנוסעים לכנסים בחו"ל במימונן - על משרד הבריאות לבחון את התועלת שבהסתייעות בחברות התרופות במימון הכנסים, לעומת הנזק שעלול להיגרם מכך; וככל שיחליט משרד הבריאות לאפשר הסתייעות כזאת, עליו לקבוע הסדרים הדוקים שימנעו קשרים לא ראויים כאמור.
נוכח חשיבותו של הקשר בין חברות מסחריות, ובכללן חברות תרופות וציוד רפואי וחברות ספקיות, ובין עובדי מערכת הבריאות, הנושא מצוי על סדר יומו של מבקר המדינה.
אישורי טיסות לחו"ל למנהלי מרכזים רפואיים .
לפי התקשי"ר, מנכ"ל משרד הבריאות מוסמך לאשר נסיעות לחו"ל בתפקיד66 לכל עובדי משרדו.
עוד נקבע בתקשי"ר כי נסיעת עובד מדינה לחו"ל לצורך תפקידו שלא על חשבונו ושלא במימון תקציב המשרד, תיבחן על ידי היועץ המשפטי של המשרד הרלוונטי, וכי היועץ ימסור את חוות דעתו למנכ"ל המשרד לפני קבלת החלטה בעניין.
נוהל משרד הבריאות67 מעגן את האמורוקובע כי המנכ"ל מוסמך לאשר נסיעות בתפקיד של מנהלי בתי החולים הממשלתיים.
בקשה לנסיעה לחו"ל של מנהל בית חולים תובא לדיון בוועדה משרדית, שבה חברים בין היתר סמנכ"ל בכיר במינהל משאבי אנוש, ראש מינהל רפואה ונציג של חשב משרד הבריאות, וזו תחליט אם להמליץ למנכ"ל לאשר את הנסיעה.
נסיעות על חשבון תקציב המשרד 67 נוהל נסיעות לחו"ל של מינהל ומשאבי אנוש- אגף הדרכה ופיתוח.
הנוהל נכנס לתוקף ב-1.
ומחליף הנחיות חלקיות שהיו עד לאותו מועד משרד הבריאות |539 .
משרד מבקר המדינה בדק את הבקשות שהוגשו לוועדה המשרדית האמורה (להלן- ועדת הנסיעות) בשנים 2016-2013 .
הועלה כי מנהלי המרכזים הרפואיים הכלליים הממשלתיים (11 בתי חולים) הגישו בסך הכול33 ;בקשות לנסיעה לחו"ל בתקופה זו 16 מהבקשות הגיש פרופ' מאיר אורן, מנהלו לשעבר של הלל יפה68.
יוצא שהמנהלים של עשרת המרכזים הרפואיים הכלליים הממשלתיים האחרים הגישו לוועדת הנסיעות במשך ארבע שנים רק 17 בקשות לאישור נסיעות לחו"ל.
סמנכ"ל משאבי אנוש במשרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי ייתכן שהסיבה לנתונים בלתי סבירים אלו היא שהמנהלים האמורים הגישו בקשות לאישורי טיסה ישירות למנכ"ל משרד הבריאות, כפי שנקבע בהוראת התקשי"ר, ולא לוועדת הנסיעות, כפי שנקבע בנוהל משרד הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי ועדת הנסיעות היא גורם מטה שבכוחו לאסוף את הנתונים על הנסיעות, לגבש תמונה כוללת, ועל בסיסה להחליט על ההמלצה שתינתן למנכ"ל.
אי-הגשת הבקשות לוועדה, כנקבע בנוהל, גורמת לכך שהחלטת המנכ"ל לאשר נסיעה של מנהל בית חולים או שלא לאשרה עלולה להתקבל בלי שיהיו בידיו מלוא הנתונים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ דצמבר 2016 כתב משרד הבריאות כי יקיים ישיבה בראשותו של המנכ"ל, לשם קביעת מתכונת לאישור נסיעות לחו"ל של מנהלי בתי החולים, בהסתמך על נוהל משרד הבריאות והוראת התקשי"ר, וכי נוהל מסודר בעניין זה ייקבע בשנת 2017 .
משרד הבריאות הוסיף כי החטיבה למרכזים רפואיים ממשלתיים תהיה אחראית לנושא זה.
68 בבחינת בקשותיו של פרופ' אורן נמצא כי הוא פעל לפי הנוהל המשרדי.
פרופ' אורן סיים את תפקידו בספטמבר 2015.
בינוי ופיתוח במרכזים רפואיים כלליים-ממשלתיים - מעקב .
פרויקטים של בנייה ופיתוח במרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים הם פרויקטים ארוכי טווח ועתירי משאבים.
תקציב הפיתוח שהמשרד מקצה לבתי החולים כולל תקציבים לבינוי ולהצטיידות.
תקציב זה נמוך כמעט תמיד מהתקציב הנדרש למילוי הצרכים של בית החולים.
על פי הצעת התקציב לשנת 2016 , תקציב הפיתוח השנתי של המשרד היה כ-657 מיליון ש"ח; לעומת זאת הסתכמו צורכי הפיתוח של מערכת הבריאות במיליארדי ש"ח 69.
הצורך בתכנית אב לבינוי ופיתוח .
תפקידו של משרד הבריאות, כמאסדר של מערכת הבריאות, הוא בין היתר לגבש תכנית רב-שנתית לפיתוח מערכת הבריאות הציבורית, ובעיקר זו הממשלתית, לאמוד את התקציב שיידרש ליישום התכנית ולקבוע את מקורות המימון שלה ואת לוח הזמנים לביצועה.
לשם כך על המשרד לבצע סקר של המצב הקיים, לבחון את הצרכים העתידיים ולקבוע את סדרי העדיפויות ביישום התכנית.
על המשרד להביא בחשבון בעניין זה שמקורות המימון של פרויקטים לבינוי ופיתוח בבתי החולים כוללים תקציב שהקצה לכך הוא עצמו, תקציב שהקצה לכך בית החולים וכן תקציבים אחרים, בעיקר של תאגידי הבריא ות ואגודות הידידים (שהם עמותות), שמסייעים לבתי החולים בתחומים שונים, ובכלל זה בהשקעה בתשתיות של בתי החולים, בהקמת מבנים, בפיתוחם, בשיפוצם ו בתחזוקתם.
כדי שלמשרד הבריאות תהיה תמונה שלמה של מערך הפיתוח, עליו לרכז את מלוא המידע על תכניות העבודה לבינוי ופיתוח של בתי החולים כאשר אלו מתבססות על מלוא מקורות מימונם.
מבקר המדינה כבר העיר בדוחות קודמים למשרד הבריאות על שלא הכין תכנית אב רב-שנתית לבינוי ופיתוח של המרכזים הרפואיים , ועל ש הוא אינו שותף ל גיבוש תכניות הפיתוח שלהם70.
69 בשנת2011 היה תקציב הפיתוח השנתי של המשרד317 מיליון ש"ח, בשנת2012 - 310 מיליון ש"ח, בשנת 2013 - 413 מיליון ש"ח, בשנת2014 - 323 מיליון ש"ח ובשנת2015 - 721 מיליון ש"ח.
70 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 " ), בפרקתרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 776-741 ; ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2013 ), בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 803-717; ,מבקר המדינה דוח שנתי 65ג (2015 ), בפרק "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמוד 608-555.
והוא עדיין אינו שותף .
המרכזים הרפואיים בביקורת עלה שלמשרד עדיין אין תכנית אב רב-שנתית לבינוי ופיתוח של המרכזים הרפואיים הכלליים -ממשלתיים , וכי הוא עדיין אינו שותף לגיבוש התכניות לבינוי ופיתוח של המרכזים הרפואיים .
בשל כך חלקו בקביעת סדרי העדיפויות לפיתוח מערכת הבריאות, כגורם-על שביכולתו לראות את צורכי הפיתוח בהיבט מערכתי-לאומי, קטן מאוד .
יצוין כי בשנת 2005 הכין המשרד "תחזית תכנון מערך האשפוז הכללי" עד לשנת 2025 , שנגעה להוספת מיטות אשפוז.
ואולם בתכנית לא הייתה התייחסות לצורך לתכנן את התשתיות והבינוי שיידרשו למרכזים הרפואיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כתב משרד הבריאות כי החטיבה למרכזים רפואיים ממשלתיים עתידה לתכלל בין ההסתכלות הרחבה של התוכניות הלאומיות לפיתוח מערכת הבריאות לבין תכניות העבודה ותכנית האב של בתי החולים הממשלתיים.
יש לראות בחומרה את העובדה שמשרד הבריאות טרם גיבש תכנית רב - שנתית לבינוי ופיתוח במרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים, זאת אף שמבקר המדינה חזר והעיר על כך בדוחות קודמים.
כדי להבטיח טיפול רפואי ראוי, על המשרד, בשיתוף המרכזים הרפואיים, להכין תכנית כזאת, שבה מפורטים צורכי הבינוי והפיתוח של בתי החולים והעלויות הכרוכות בכך, וכן לקבוע סדרי עדיפויות לגבי הבינוי והשיפוץ ביחידות.
בהכנת התכנית יש להביא בחשבון את כלל מקורות תקציבי הפיתוח ולתת את הדעת על הצרכים העתידיים הצפויים ועל ההתפתחויות הטכנולוגיות.
על משרד הבריאות להציג את התכנית לפני משרד האוצר, שר האוצר ואף הממשלה כולה, כדי להגיע להסכמה עליה, על מקורות המימון לביצועה ועל לוח הזמנים ליישומה.
ההשפעה של היעדר תכנית אב על הקמת מרכז הרווחה בהלל יפה .
היעדר תכנית אב רב -שנתית לבינוי במרכזים הרפואיים הכלליים -ממשלתיים ולפיתוחם של מרכזים אלה התבטא בפרויקט של הלל יפה להקמת מרכז הרווחה הכולל קומה של משרדי מטה.
הפרויקט אמנם נעשה בידיעת המשרד, אולם הוא לא בחן אותו בראייה כוללת ומערכתית של כלל הצרכים של הלל יפה.
ההחלטה להקים את מרכז הרווחה ולא לבצע פרויקטים אחרים, למשל שיפוץ המחלקה לבריאות הנפש, שהמאושפזים בה שהו במשך שנים במבנים ישנים ובתנאים ירודים71:, התקבלה על פי שיקול דעתו של הלל יפה.
להלן הפרטים הלל יפה החל, באמצעות כספים של תאגיד הבריאות, בבניית מרכז הרווחה ובו שתי קומות: קומת ראשונה המיועדת לחנויות ומסעדות וקומה שנייה המיועדת למשרדים .
71 רק בשנת 2015 הוחל בהעברת המחלקה לבריאות הנפש למבנה משופץ .
חדשים עבור המטה של המרכז הרפואי.
כאמור, עלות הבנייה היא כ -29 .
מיליון ש"ח כבר בדצמבר 1993 פנה מנהל הלל יפה למנכ"ל משרד הבריאות דאז וביקש ממנו אישור ליישום התכנית להקמת מרכז הרווחה והנחיות בעניין זה, ובמשך השנים עודכנו משרד הבריאות ומשרד האוצר בנושא.
בספטמבר 2009 המליץ נציג משרד האוצר להנהלת הלל יפה להקים את הבניין באופן עצמאי ולא בשיטת שותפות ציבורית-פרטית72, וכך אכן החליטה ההנהלה.
בינואר 2014 פרסם הלל יפה מכרז להקמת הבניין, ובספטמבר אותה שנה הוחל בבנייתו.
באוגוסט 2016 , בעת ביצוע הביקורת, הייתה הבנייה בשלבים מתקדמים - הקומה הראשונה, המיועדת לחנויות ומסעדות, נבנתה כמעט במלואה, ובקומה השנייה, המיועדת למשרדי מטה של המרכז הרפואי, נבנו הקירות החיצוניים.
יצוין שהמרכז הרפואי מתכנן לבצע עשרות פרויקטים אחרים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כתבה הנהלת הלל יפה שבניית מרכז מסחרי ומשרדים, בוצעה לאחר דיונים שקיימו הגורמים הרלוונטיים בהנהלת משרד הבריאות ולאחר דיונים שקיים בנושא סגן החשכ"ל.
הנהלת הלל יפה הוסיפה שבמשך השנים התפתח בית החולים ומספר העובדים בו עלה מכ-700 לכ-2,000 , וכן נוספו בו בעלי תפקידים חדשים , כמו מנהל סיכונים ומבקר פנימי, שנדרש להם שטח עבודה.
ההנהלה ציינה כי היא אף שוקלת לבנות קומה שלישית במרכז הרווחה לצורך ריכוז כלל משרדי המטה בו, דבר שיביא לפינוי שטחים בקומות האשפוז בבניין האשפוז, יאפשר לשפר את התשתיות הרפואיות בו וייתן מענה למחסור במשרדים.
המנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים מסר כי במסגרת תכ נון הפרויקטים האחרים של הלל יפה, נבחנת האפשרות להעביר את המרפאות לבריאות הנפש ואת השירות הסוציאלי מהצריפים שהם פועלים בהם כעת למבנים יבילים.
ראוי שהמשרד, שהוא הגורם המאסדר של מערכת הבריאות והאחראי לקיום תשתית מתאימה למתן טיפול רפואי, יהיה מעורב בקביעת סדרי העדיפויות לבינוי ופיתוח במערכת הבריאות.
במסגרת מעורבות זו על המשרד, ובכלל זה החטיבה למרכזים רפואיים ממשלתיים בו, לבדוק את החלטת הלל יפה להקצות תקציב לבניית משרדי מטה חדשים, בו בזמן שפרויקטים אחרים של הלל יפה הקשורים לרפואה, להצטיידות, להקמת מחלקות ולשיפור תנאי האשפוז של החולים זקוקים לתקציב אף הם, ולפעול בעניין זה בהתאם לתוצאות בדיקתו.
72 שיטהשבה גוף פרטי מקבל זיכיון מגוף ציבורי כדי לממן את תכנונו ובנייתו של מתקן ציבורי ואת הפעלתו לתקופה קצובה.
שקיפות בשכרהכולל של עובדי המרכזים הרפואיים הכלליים-ממשלתיים - מעקב .
חוק יסודות התקציב מעגן את סמכויות שר האוצר בכל הנוגע לשכר במגזר הציבורי73, לפיקוח על תנאי העבודה בגופים מתוקצבים או בגופים נתמכים כהגדרתם בחוק זה ולאכיפת החוק בעניינם.
שר האוצר א צַל את רוב סמכויותיו האמורות לממונה על אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר).
חלק מרופאי בתי החולים הכלליים-ממשלתיים עובדים בשעות אחר הצהריים גם במרפאות קופות החולים כרופאים עצמאיים, וחלקם אף מנתחים בבתי חולים פרטיים, במסגרת תכניות שירותי בריאות נוספים (שב"ן).
במרכזים רפואיים כלליים- ממשלתיים יש עובדים המועסקים על ידי בית החולים ומקבלים שכר ממנו בלבד, עובדים המועסקים על ידי התאגיד ומקבלים שכר ממנו בלבד, ועובדים שמועסקים הן על ידי בית החולים והן על ידי התאגיד ומקבלים שכר משניהם.
מדי שנה בשנה מפרסם הממונה על השכר כמה דוחות על השכר, כדי להציג לציבור בשקיפות מידע חיוני בעניין זה.
לעובדי מערכת הבריאות יש התייחסות בין היתר בדוחות האלה: (א) "דוח שיאני שכר" - פירוט מקבלי השכר הגבוה ביותר מבין עובדי המגזר הציבורי, כשהוא עולה על שכר חודשי ממוצע של 40,000 ש"ח ברוטו בשנה מסוימת (להלן - השכר הקובע).
בדוח זה נכללים בין היתר עובדי מערכת הבריאות, לרבות עובדי קופות החולים ועובדי תאגידי הבריאות במרכזים הרפואיים הממשלתיים.
בדוח זה מצוין השכר שעובדי המרכזים הרפואיים מקבלים מתאגידי הבריאות בלבד ולא השכר שמשלמים להם בתי החולים הממשלתיים74 .
הפרסום בדוח זה אינו שמי, אלא לפי הגדרת תפקיד; (ב) "דוח נתוני שכר - עובדי בתי החולים המועסקים בבתי חולים ובתאגידי בריאות במקביל, לפי בתי חולים", ובו מפורט השכר הממוצע של כל מגזר75 בבית החולים ובתאגיד הבריאות, כל אחד בנפרד, והשכר הממוצע של כל מגזר במרכז הרפואי כולו.
הפירוט בעניין זה אינו ברמת העובד הבודד.
הדוח מתייחס רק לשישה מרכזים רפואיים כלליים - ממשלתיים76 ;, והלל יפה אינו נכלל בהם (ג) "דוח על הוצאות השכר בשירות .
73 המגזר הציבורי - גורמי הרשות המבצעת , ובהם משרדי הממשלה, גופי הביטחון והבריאות ויחידות הסמך שלהם וכן גופים נתמכים וגופים מתוקצבים כהגדרתם בחוק יסודות התקציב.
74 מלבד רופאים המקבלים שכר מבתי החולים שבמרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (איכילוב) ובמרכז הרפואי בני ציון שבחיפה, שהם בתי חולים בבעלות עירונית.
75 רופאים, אחים ואחיות, עובדים פ ר ה-רפואיים, רוקחים, רנטגנאים וכו'.
76 המרכז הרפואי אסף הרופא, המרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון, המרכז הרפואי לגליל, המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה, המרכז הרפואי ע"ש ברזילי והמרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא.
בנוגע לצעדי המדיניות .
שהם רוצים לנקוט המדינה, בגופי ביטחון ובשירות בתי הסוהר"77, ובו מצוין בין היתר השכר הממוצע של רופאים, רוקחים, אחים ואחיות ב-22 .
בתי חולים ממשלתיים מדוחות הממונה על השכר לא ניתן אפוא ללמוד על ה שכר המלא של הרופאים במערכת הבריאות ; אין אף דוח שמצי ג שכר משולב ומלא של רופאים שמתקבל מכמה מעסיקים במערכת הציבורית - בתי החולים, התאגידים וקופות החולים.
לגבי עובדי בתי החולים הממשלתיים, אין אפילו מידע על סך הכנסתם מהמרכז הרפואי הממשלתי - מבית החולים ומהתאגיד.
מבקר המדינה העיר על כך כבר בשנת 2009 בדוח קודם וציין: "יוצא שלמשרד הבריאות ולמשרד האוצר אין ראייה כוללת של שכר הרופאים במשק.
הדבר עלול לפגום בקבלת החלטות בנוגע לצעדי המדיניות שהם רוצים לנקוט"78.
בנובמבר2008 , במסגרת תשובתו לאותו דוח, כתב הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה כי יבחן את ההצעה לפרסם מידע בדבר השכר הכולל של הרופאים, אולם עד למועד סיום הביקורת הנוכחית הוא לא פרסם מידע כזה.
כאמור, במרכזים הרפואיים יש עובדים המועסקים הן על ידי בית החולים והן על ידי התאגיד ומקבלים שכר משניהם.