HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המסמכים הכילו ראיות לפעילות כלכלית במדינות מקלט מס, לרבות הלבנת הון.
במסמכים, המכונים "מסמכי פנמה"6, גילתה רשות המסים עדויות חשובות רבות ועשרות אלפי מסמכים ומדיה מגנטית הרלוונטיים לעבודתה.
סמנכ"ל חקירות ומודיעין ברשות הטיל את הטיפול במידע על משרד החקירות של אגף מס הכנסה מרכז.
פקיד השומה לחקירות מרכז הטיל על יחידת המודיעין במשרדו לאתר ולזהות את החברות הזרות המוזכרות במסמכים ואת הבעלים הישראליים של החברות, ולבדוק האם הם מדווחים לרשות המסים על החברות הזרות, על פעילותן .
6 מסמכי פנמה הם אוסף של 11.
5 מיליון מסמכים חסויים של חב רת עורכי הדין מפנמה.
המסמכים מכילים מידע על יותר מ- 200,000 חברות מכל העולם ועל בעלי המניות שלהן, ובהם מספר שליטי מדינות.
כמו כן, הם כוללים ראיות לפעילות פיננסית ענפה של פוליטיקאים ממדינות שונות במקלטי מס שונים ברחבי העולם, לרבות הלבנת הון, קשרים פסולים בין גופים שונים, ועוד.
2017 , הצליחה יחידת המודיעין במשרד .
החקירות של אגף מס הכנסה במרכז להביא לידי תחילת חקירה בארבעה מקרים בלבד מתוך כאלף הישראלים שהתקבל לגביהם מידע במסגרת מסמכי פנמה ועל הכנסתן7.
כל זאת במסגרת כוח האדם הקיים ונוסף לעבודתם השוטפת.
יש לציין כי ההערכות של רשות המסים היו שבחומר זה פוטנציאל רב לגילוי העלמות מס ועבירות על חוקי המס.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד למועד סיום הביקורת בפברואר 2017 , הצליחה יחידת המודיעין במשרד החקירות של אגף מס הכנסה במרכז להביא לידי תחילת חקירה ב ארבעה מקרים בלבד מתוך כאלף הישראלים שהתקבל לגביהם מידע במסגרת מסמכי פנמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לבחון את הצרכים הנדרשים לעיסוק בפרויקטים מיוחדים של מודיעין ולהקצות משאבים בהתאם, כדי לייצר הרתעה.
כאשר מפרסמת הרשות בתקשורת כי היא מטפלת בפרויקט מיוחד, אך בפועל אין פעילות ממשית והיקפה אינו גדול, הדבר עלול דווקא להפחית מכוח ההרתעה של רשות המסים, ואולי אף ליצור מצב הפוך מהרצוי.
קשרי גומלין באגף מס הכנסה בין משרדי החקירות לבין משרדי השומה .
רכז המודיעין במשרדי החקירות של אגף מס הכנסה הוא המנחה המקצועי של מְרַכְזֵּי המודי עין שבמשרדי השומה ומסמ"ק שבאזורו.
לכל משרד חקירות אזורי נקבעו כמה משרדי שומה.
מְרַכֵּז המודיעין במשרד השומה מעביר את פרטי המידע שאסף לידי רכז המודיעין שבמשרד החקירות.
רכז המודיעין אמור לבחון את המידע, ולהסיק האם הוא מצביע על קיומן לכאורה של עבירות פליליות הראויות לחקירת משרד החקירות.
במקרים שבהם המידע עדיין לא מתאים לחקירה פלילית, אמור רכז המודיעין להנחות את מְרַכֵּז המודיעין כיצד לפעול.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רכז המודיעין אינו עוקב אחר ביצוע ההנחיות שנתן למְרַכְזֵּי המודיעין שבמשרדי השומה.
הסיבה העיקרית היא שהוא אינו המנהל של מְרַכְזֵּי המודיעין אלא רק המנחה המקצועי שלהם.
נוסף לכך גם המערכת הממוחשבת אינה מציגה לרכז המודיעין את תוצאות הביצוע של הנחיותיו.
אמנם רכז המודיעין יכול להיכנס לכל פריט של מידע בנפרד ולבדוק אם הנחיותיו בוצעו, אך כיוון שרכז המודיעין מנחה כמה מְרַכְזֵּי מודיעין ולכל אחד מהם מספר רב של פריטי מידע, דבר זה אינו אפשרי לביצוע.
כך לדוגמה בחודש אוגוסט 2016 קיבל רכז המודיעין באחד ממשרדי החקירות מידע על אדם שעובד בשיפוצים, אינו מנהל ספרים, אינו נותן חשבוניות מס, אינו מדווח על הכנסותיו, ואין לו תיק במס הכנסה.
בבדיקה שערך רכז המודיעין התברר לו כי תלונה על אדם זה התקבלה כבר בחודש מרץ 2015 ", מלקוח שדיווח ב"קו הצדק8 כי לא קיבל קבלה או חשבונית לאחר ששילם לאדם זה בהמחאות, והוא אף פירט את .
7 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 67( א2016) " , בפרקמיסוי הכנסות של תושבי ישראל בחו"ל ", עמ' 171.
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2015" ,) קו הצדק וגמול למודיעים", עמ' 22-7.
כבר במרץ2015 הנחה רכז המודיעין במשרד החקירות את מְרַכֵּז המודיעין במשרד השומה האזרחי לזמן את האדם לבירור ולפתוח לו תיק במס הכנסה.
התברר כי מְרַכֵּז המודיעין שלח לאותו אדם טופס לפ תיחת תיק אך כיוון שלא קיבל תשובה, טרם נפתח לו תיק במס הכנסה.
בכך התאפשר לאותו אדם להמשיך ולהימנע, לכאורה, מלדווח על הכנסותיו.
במצב זה נראה כי יש לשפר את תהליכי העבודה אצל פקידי השומה, כדי למנוע הישנות מקרים דומים.
רשות המסים ציינה בתשובתה כי "בשל ריבוי המידעים, המדובר במאות ואף אלפי מידעים בשנה, אין אפשרות לעקוב אחר תוצאות הטיפול.
רכזי המודיעין מצליחים לעשות כן באופן חלקי במידעים גדולים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רכזי המודיעין במשרדי החקירות של אגף מס הכנסה לנהל מעקב אחר מילוי ההנחיות שהעבירו למְרַכְזֵּ י המודיעין.
אם רכזי המודיעין אינם מוודאים שההנחיות שלהם מבוצעות, ואם הם אינם בודקים את איכות ביצוע המשימות ומחווים דעתם על הביצוע - אין משמעות, למעשה, לאחריות המקצועית שהוטלה על רכזי המודיעין.
חילופי מידע מודיעיני ברשות המסים .
כאמור לאגף מס הכנסה ולאגף המע"ם והמכס יחידות מודיעין נפרדות זו מזו.
אדם העובר עבירות מס בתחום המע"ם עובר בדרך כלל גם עבירות מס בתחום מס הכנסה, ולהיפך.
במצב הדברים של הפרדה בין יחידות המודיעין של אגף מס הכנסה ליחידות המודיעין של אגף המע"ם והמכס , יש חשיבות לתיאום הפעולות ולשיתוף במידע בין היחידות .
בבדיקה התברר שהפעולות אינן מתואמות ושהמידע אינו משותף בין אגף מס הכנסה לבין אגף המע"ם והמכס.
חוסר התיאום גורם לא רק לאובדן הכנסות למדינה אלא גם לפגיעה ממשית בכוח ה הרתעה של רשות המסים.
הדבר חמור במיוחד כאשר מפקח מס במשרד שומה מצוי בדיון עם נישום על הסכם שומה, ולא ידוע לו כי יש מידע על הנישום במערכת המודיעין או כי הוא נחשד בביצוע עבירות מס ושנאסף עליו מידע לשם פתיחה בחקירה פלילית בעניינו.
יתר על כן, הסכם השומה עלול לפגוע בהליך איסוף המידע, ולעתים אף עשוי "להלבין" את ההכנסות שהעלים הנישום ולהעניק לו מעין הכשר על הכנסותיו.
בעניין זה כתב בדצמבר 2014 סגן מנהל מטה המודיעין של אגף מס הכנסה במסמך שהוזכר לעיל בעניין קביעת התקן ביחידות המודיעין , כי "המידע המתקבל ביחידות המודיעין במס הכנסה, מע"ם, מכס וסמים נאגר בתאים מקבילים וללא ממשק ולו של ידיעה על עצם קיומו ומכאן נובע במובהק כי משאבים רבים מתבזבזים בשל איסוף סימולטני, כשהמידע כבר מצוי ברשות יחידה אחרת.
לא אחת קרה שאחת מיחידות החקירה פתחה בחקירה משלה ולמעשה מידע שהיה ביחידת חקירות אחרת במס הכנסה או במע"ם לא היה ידוע ולא היה מנוצל".
המסים לנוכח האמור לעיל, עולה החשש כי מפקחים באגף מס הכנסה יסגרו שומות מס בלי להביא בחשבון את כל המידע המודיעיני הקיים בידי מערכת המודיעין ברשות המסים.
אי-שיתוף במידע בין יחידות רשות המסים גורם לאי -ניצול מידע חשוב על נישומים, אשר רשות המסים השקיעה משאבים רבים בהשגתו.
נוסף לאובדן המס בהיקף נרחב, נפגע גם כוח ההרתעה של רשות המסים.
הרשות ציינה בתשובתה כי "על פי הנחיות של אגף המודיעין, מידע שנבדק בחוליות המודיעין בחקירות וטרם הסתיימה הבדיקה, לא ייחשף בפני עובדים מחוץ לאגף המודיעין כדי שלא ישובש הליך איסוף החומר והאפשרות לפתיחה בחקירה פלילית.
חטיבת שומה וביקורת תדון עם אגף המודיעין האם להרחיב את חשיפת המידע המודיעיני בפני המפקחים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לקבוע הנחיות למיסוד שיתוף הפעולה בין יחידות המודיעין, וכן לציין במידע שזמין למפקחי המס במערכות המחשב של רשות המסים כי קיים מידע מודיעיני על נישומים הרשומים בתכנית העבודה שלהם.
מן הראוי שמיד ע זה ייבחן על ידי המפקח טרם סגירת השומה.
נוסף לכך, בעת שאיסוף מידע מגיע לסיומו ומתגלות במידע זה העלמות הכנסה או עבירות על חוקי המס, יש להפיץ את התגליות האלה בין היחידות השונות ולהרכיב צוותי חקירה משותפים של הרשות.
דבר זה ייצור מכפיל כוח ניכר ועבריין המס ייבחן בידי שני מערכי המס במקביל.
לעניין זה יש ליצור סינרגיה בעבודה של כל יחידות רשות המסים כך שעבודה של יחידה אחת תשלים ותשפר את העבודה של היחידות האחרות.
ליקויים בעבודת מְרַכְזֵּי ה מודיעין במשרדי השומה ומסמ"ק .
כפי שנקבע בהגדרת התפקיד של מְרַכֵּז המודיעין, עליו לעמוד בתכנית העבודה שאותה קובע מטה המודיעין.
כאמור לעיל, באמצע שנת 2015 הפסיק מטה המודיעין לקבוע תכנית עבודה מפורטת ובה יעדים לביצוע עבור מְרַכְזֵּי המודיעין במשרדי השומה ומסמ"ק.
כיוון שמְרַכְזֵּי המודיעין אינם עובדים על פי תכנית עבודה מפורטת, לא נקבעו יעדים מדידים לביצוע, ולכן לא ניתן לכמת באופן ממשי את תרומתם לאיתור העלמות הכנסות.
כל מְרַכֵּז מודיעין קובע לעצמו את לוח הזמנים ואת המשימות לביצוע.
למעשה מטה המודיעין אינו יודע במה מתמקד מְרַכֵּז מודיעין, וכמה זמן הוא מקדיש בפועל לעבודת המודיעין.
במצב זה מטה המודיעין אינו יכול לבחון האם מְרַכֵּז המודיעין אוסף מידע שעשוי לתרום לעבודת השומה או לאו.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי מְרַכְזֵּי המודיעין במשרדי השומה ומסמ"ק לא פעלו באופן אחיד ולא אספו מידע באופן מתואם ביניהם, ואף לא תיאמו את משרד האוצר |261 .
פעילות המודיעין פעולתם עם מטה המודיעין או ביחס לעבודת השומה.
עוד נמצא כי חוסר התיאום הביא לשונות בשיטות העבודה.
נמצא כי חלק ממְרַכְזֵּי המודיעין הקדישו זמן ניכר לעבודת שטח כדי לאסוף מידע, אך הזניחו את הטיפול במידע שהתקבל במשרד, ולעומת זאת מְרַכְזֵּי מודיעין אחרים כמעט לא יצאו לשטח ולא אימתו מידע שהתקבל, והקדישו את זמנם בעיקר לעבודת משרד במשרדי השומה ומסמ"ק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מטה המודיעין למלא את תפקידו כיחידת מטה בהתאם לאחריות המקצועית שניתנה לו, כמנחה של מְרַכְזֵּי המודיעין שבמשרדי השומה ומסמ"ק.
לשם כך עליו להנחות את מְרַכְזֵּ י המודיעין בהתאם לשיטות העבודה של המודיעין, ולהקפיד שבתהליך העבודה יתרחשו גם איסוף מידע מהשטח וגם אימות של מידע שהתקבל , ובד בבד להנחות את מְרַכְזֵּי המודיעין בעבודתם השוטפת.
על מטה המודיעין לקבוע בעבור מְרַכְזֵּי המודיעין תכנית עבודה לאיסוף מידע ולקבלת הנ חיות לפי הצורך.
בתכנית זו יש להביא בחשבון את המיקום הגאוגרפי ואת סוג האוכלוסייה שעליה מופקד כל משרד שומה או משרד מסמ"ק ולהשתמש בנגישות ובקרבה שיש למְרַכְזֵּי המודיעין בעבודתם עם אוכלוסייה זו.
נוסף לכך, כיחידת מטה, על מטה המודיעין לעקוב אחר תהליך העבודה ואחר התקדמות תכנית העבודה וההנחיות שהפיץ, ולוודא שאיסוף המידע מתנהל כפי שנקבע.
חלק מעבודת המודיעין הוא יציאה מהמשרד לשם איסוף מידע בשטח.
סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין ברשות המסים טען לפני עובדי משרד מבקר המדינה כי באגף מס הכנסה נהוג כי יצאו אל השטח שני עובדים יחדיו, כדי ששני העובדים יגבו זה את זה בפעולותיהם ובאיסוף הראיות.
לדבריו, סיבה נוספת לשליחת שני עובדים לשטח היא שהאדם שאוספים את המידע לגביו עלול להיות בלתי צפוי ואף אלים.
לפיכך אם לא יוכל עובד נוסף ללוות את מְרַכֵּז המודיעין היוצא אל השטח, מְרַכֵּז המודיעין לא אמור לצאת לאסוף מידע.
כאמור נקבע כי במשרדי השומה ומסמ"ק יהיה מְרַכֵּז מודיעין אחד.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עבודת המודיעין בשטח תלויה בפקיד השומה ובהחלטתו האם להקצות עובד נוסף לליווי מְרַכֵּז המודיעין לעבודת איסוף המידע.
מְרַכֵּז המודיעין גם יכול להצטרף ליחידת ניהול ספרים או אל מפקחי מס, שיוצאים גם הם לביקורות מחוץ למשרד.
נמצא כי בדרך כלל אין מקצים במשרד השומה תגבור למְרַכְזֵּי המודיעין, ולפיכך במקרים רבים הם נאלצים לבטל את יציאתם לשטח לצורך פעילות המודיעין.
כך לדוגמה למְרַכֶּזֶּת המודיעין באחד ממשרדי השומה אין סיוע והיא נאלצת לצאת לבדה כדי לאסוף מידע או כדי לאמת מידע שהתקבל.
במהלך אחת הפעמים שבהן יצאה לברר מידע על פעילות עסקית ללא דיווח למס הכנסה, התברר לה כי מדובר בעבריין, ובכך לכאורה הייתה עלולה להיחשף לסכנה.
גם למְרַכֶּזֶּת המודיעין במשרד שומה אחר אין סיוע לצורך יציאה מהמשרד לעבודת 262 |דוח שנתי 68א .
מוסרי המידע, ופוגעים .
המס המודיעין, והיא ממעטת לצאת מחוץ למשרד לפעילות המודיעין בכלל, ובשעות הערב בפרט, משום שהיא חוששת לביטחונה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנהל רשות המסים לשקול להנחות את פקידי השומה לסייע למְרַכְזֵּי המודיעין ולתגבר את פעילותם בשטח בעובד נוסף, בהתאם לצורך, כאשר הם צריכים לצאת ממשרד השומה לפעילות מודיעין.
אחד מעקרונות המודיעין הוא שמירה על חסיון מוסר המידעהסיבות, בין היתר, הן כדי למנוע את סיכון שלומו של המקור, פגיעה בפעילות המודיעין בעתיד עקב חשיפת שיטות עבודה, ופגיעה בהמשך שיתוף הפעולה בין הציבור לבין יחידות המודיעין.
בנוהלי אגף המכס ומע"ם ה נוגעים למודיעין, נאמר כי אחד מעקרונות המודיעין קובע שיש למנוע חשיפת מקורות וכי יש לנקוט את כל הפעולות והאמצעים כדי למנוע חשיפת מקורות.
עוד קובע הנוהל כי מכיוון שלעתים נשקפת סכנה לחיי המקור, יש לשמור על חשאיות בכל הקשרים עמו.
יתרה מכך, אם קיימת סכנה לחשיפת המקור יש לשקול את האפשרות לוותר על הפעלתו.
נמצא כי מְרַכְזֵּי המודיעין שבמשרדי השומה אינם מקפידי ם לשמור על חסיון מוסרי המידע.
נמצא כי בכל משרדי השומה שנעשתה בהם הביקורת של משרד מבקר המדינה, העבירו מְרַכְזֵּי המודיעין ליחידת ביקורת ניהול ספרים או למפקחי המס את התרשומת שעשו עם המקור שמסר את המידע ובכלל זה את פרטיו המזהים כמו שמו ומספר הטלפון שלו.
אפילו במקרה אחד שבו ביקש המקור במפורש להישאר אנונימי הועברו פרטיו כמתואר לעיל.
בכך מסכנים מְרַכְזֵּי המודיעין שבמשרדי השומה את מוסרי המידע, ופוגעים בקשר עתידי עם מוסרי מידע לרשויות המס.
הרשות ציינה בתשובתה כי "הוסבר למרכזים בכירים למודיעין כמה פעמים נושא חשיבות השמירה על מקורות!
בעקבות הדוח יצאה לאחרונה הוראה מפורשת למרכזים בכירים למודיעין לא לחשוף בשום מקרה את פרטי המקורות שמסרו את המידעים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מטה המודיעין ב אגף מס הכנסה להכשיר את מְרַכְזֵּי המודיעין גם בתחום זה ולחדד לפניהם את כללי חסיון המידע ו את כללי השמירה על מוסרי המידע.
עניין חסיון מוסרי המידע הוא מהותי ועקרוני ולכן על מטה המודיעין לוודא שאכן ההוראה בנושא נשמרת וכי מוסרי המידע אינם נחשפים.
ועבירות מס, ובגביית .
איסוף מודיעין הוא מאבני היסוד של עבודת רשות המסים ולהיקף השימוש המקצועי והמושכל בו עשויה להיות השפעה מכרעת על הגברת האכיפה, על יצירת הרתעה ועל ייעול עבודת השומה.
תכלית עבודת המודיעין ברשות המסים היא לאסוף מידע כדי לגלות , בין היתר, תופעות וממצאים לגבי נישומים העוסקים בפעילות כלכלית שאינה מדווחת, ולספק מידע מקיף לגבי שיעורן של פעילויות כלכליות או תופעות כלכליות בענפים כלכליים מסוימים.
אולם בבדיקת משרד מבקר המדינה נתגלו ליקויים מהותיים באגף מס הכנסה בעיבוד פרטי המודיעין המתקבלים ברשות המסים, ובהכשרת עובדי המודיעין .
נמצא כי אין שיתוף במידע בין יחידות הרשות ובהפעלת כלי המודי עין הקיימים.
הדבר פוגע בעבודת רשות המסים: באיתור העלמת הכנסות ועבירות מס, ובגביית מסים.
על כן הפעילות של יחידות המודיעין שבמשרדי החקירות של אגף מס הכנסה לוקה בחסר , והיחידות אינן מצליחות לספק עבודת מודיעין איכותית בזמן אמת.
עבודת המודיעין באגף מס הכנסה אינה נעשית באופן המיטבי לגילוי עבירות מס, דבר ההולך ופוגע יותר ויותר בכוח ההרתעה של שלטונות המס מפני העלמת הכנסות, ועלול לעודד נישומים להקל ראש במילוי חובתם האזרחית.
עבודת המודיעין חשובה לטיוב עבודת רשות המסים על יחידותיה השונות, העוסקות ב חקירות ו בשומה, בהגבר ת האכיפה ו בהגדלת ההכנסות ממסים.
על הרשות לבחון באופן מקיף את מערך המודיעין במט ה המודיעין של מס הכנסה, במשרדי החקירות ובמשרדי השומה , לערוך בחינה מקיפה של כל מערך המודיעין, להגדיר את הצרכים הלוגיסטיים ולקבוע אילו משאבים נדרשים.
כמו כן יש ליצור סינרגיה בעבודה של כל יחידות רשות המסים כך שעבודה של יחידה אחת תשלים ותשפר את העבודה של היחידות האחרות.
בכל הִ תקשרּות עסקית קיים תמריץ למתקשרים בעסקה, לחזות את תוצאותיה בהסתמך על בחינה דקדקנית של כל היבטיה ולצמצם את רכיבי אי -הוודאות והסיכונים הטמונים בה.
חבות המס העתידית שתוש ת על עסקה היא היבט חשוב שיש לבחון בטרם מעשה.
ואולם, במקרים רבים קשה מאוד לחזותה, עקב מורכבותם ואופיים הסבוך של דיני המס.
דינים אלו בנויים מרבדים רבים שנחקקו בתקופות שונות.
במקרים אלו אין לנִיּשום ערובה כדי להבטיח כי בסופו של דבר תאמץ הרשות את חבות המס המתגבשת מתוך דוחות המס שהוא מגיש.
אחד הכלים המקובלים בעולם ואף בישראל, להתמודדות עם הבעיה המתוארת, ה וא אסדרת (רגולציה) ה הליך המינהלי של מתן החלטת מיסוי.
מכוח סעיף 158 ב לפקודת מס הכנסה (נוסח חדש), התשכ"א-1961 (להלן - הפקודה), נקבע מוסד למתן החלטות מיסוי מקדמיות (להלן -המוסד למתן החלטות מיסוי).
במסגרת מוסד זה, יכול נישום לפנות מראש לרשות המס ים בישראל (להלן - רשות המסים או הרשות), להציג מתווה של עסקה נתונה שהוא עומד לבצע או שכבר בוצעה 4, להציג את עמדתו לגבי היבטי המס הכרוכים בעסקה ולבקש מהרשות ליתן בעניינו החלטת מיסוי מקדמית בנוגע לתוצאת המס ( Pre-Ruling ) (להלן- החלטת מיסוי או החלטת מיסוי מקדמית או רולינג ).
החלטת מיסוי בהסכם היא מסגרת חוזית שבה מציג הנישום מסכת עובדתית מסוימת של עסקות, ועל בסיסה קובעת הרשות את השלכות המס.
בדצמבר 2004 הוגש למנהל הרשות דאז דוח הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי על ידי רשות המסים בישראל (להלן - הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי או הוועדה).
בהודעה לתקשורת מיום 21.
04, שפורסמה באתר הרשות צוין כי מנהל הרשות החליט לאמץ את המלצות הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי וכי הוא הנחה את הגורמים הרלוונטיים להוציא באופן מיידי מהכח אל הפועל את כל ההמלצות הכלולות בדו"ח שאינן דורשות שינויי חקיקה ותהליכי מחשוב ובמקביל להכין תכניות עבודה ליישום מהיר של יתר המטלות לביצוע העולות מדו"ח הוועדה.
בשנת 2005 תוקנה הפקודה, ונוסף פרק המסדיר את נושא החלטת מיסוי5; התיקון נכנס לתוקף בינואר 2006 .
על פי סעיף 158 :ב לפקודה, "החלטת מיסוי" היא "החלטה בכל הנוגע לחבות המס של מבקש, לתוצאת המס או להשלכה על חבות המס שלו, בשל פעולה שביצע או בשל הכנסה, רווח, הוצאה או הפסד שהיו לו", בכל תחומי המס: מס הכנסה, מס ערך מוסף, מיסוי מקרקעין וחוקי העידוד6.
החלטת המיסוי ניתנת כתשובה לבקשת הנישום או מייצגו.
ככלל, מנהל הרשות רשאי .
4 ובלבדשתוגש לפני המועדים הקבועים בפקודה להגשת הדוח השנתי של הנישום על ההכנסה, שבו אמור להיכלל הדיווח על תוצאות העסקה העומדת במוקד החלטת המיסוי.
חריג לכלל זה נקבע בסעיף 158 ד (ב) לפקודה, ולפיו בקשה למתן החלטת מיסוי בעניין מס ערך מוסף או בעניין מיסוי מקרקעין תוגש לפני מועד ביצוע הפעולה שבגינה מוגשת הבקשה.
6 חוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959 ; חוק עידוד התעשייה (מסים), התשכ"ט-1968 ; חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א-1980 .
להסמיך עובד רשות לתת החלטות מיסוי לצורך מתן החלטת המיסוי.
כך הוסמכו עובדי החטיבה המקצועית7 לתת החלטות מיסוי.
המנהל רשאי להתנות את מתן ההחלטה בצירוף אדם נוסף כמבקש החלטת המיסוי, וכן רשאי הוא לסרב ליתן החלטת מיסוי או לקבוע כי תשובה לבקשה תינתן על ידי פקיד השומה שלא בדרך של החלטת מיסוי.
ראוי להעיר כי בארצות הברית הנישום רשאי להסתמך על החלטת המיסוי, והוא מוגן מפני שינויי חקיקה.
אולם בישראל, החלטת המיסוי אינה מוגנת מפני שינויי חקיקה, ועם שינוי חקיקה רשאי פקיד ה מס לבטל את ה החלטה, ובמקרים מסוימים אף רטרואקטיבית8 .
רוב החלטות המיסוי מטופלות בחטיבה המקצועית של הרשות.
בשנת 2015 התקבלו בחטיבה המקצועית 1,304 בקשות למתן החלטות מיסוי.
בשנה זו קיבלו 1,289 נישומים הודעה מהרשות על החלטתה לגבי בקשותשהוגשו ב אותה השנה ובשנים קודמות לה.
בחודשים אפריל-אוקטובר 2016 בדק משרד מבקר המדינהאת טיפולה של רשות המסים בבקשות למתן החלטות מיסוי.
הבדיקה נעשתה ברשות המסים בכל מערכי המס (מס הכנסה, מע"ם, מיסוי מקרקעין והמכס).
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים .
היעדר קווים מנחים לטיפול ולבקרה על החלטות מיסוי .
עמימות המונח "החלטת מיסוי" .
את הבקשה לקבלת החלטת מיסוי נדרש הנישום להגיש למנהל המחלקה הרלוונטית בחטיבה המקצועית.
על הבקשה לכלול את כל הפרטים והעובדות הקשורות לה.
רשות המסים רשאית לדרוש מסמכים נו ספים הדרושים לה כדי להכריע בעניין.
כל בקשה המגיעה לחטיבה המקצועית מנותבת לאחת משתי קטגוריות: (א) "החלטת מיסוי" המטופלת על ידי החטיבה המקצועית בליווי הלשכה המשפטית; .
7 החטיבה המקצועית מורכבת ממחלקות מקצועיות כאשר כל מחלקה מופקדת על נושא מקצועי ייעודי כפי שיפורט בהמשך.
8 ראו המלצות ועדת המסים של לשכת עורכי הדין בעניין מתן החלטות מיסוי (פרה רולינג ו/או רולינג) על ידי רשויות המס (פורסם במיסים און ליין, דצמבר 2004.
)(ב "פנייה" בשאלה מקצועית המטופלת על ידי החטיבה המקצועית, שהיא יחידת מטה קטנה יחסית, ללא ליווי הלשכה המשפטית.
חלק מהפניות מנותב לטיפול מפקחים במשרדי השומה ומבקרי חשבונות במשרדי מע"ם.
מטבע הדברים, לא כל בקשה של נישום אמורה להיות מופנית אל החטיבה המקצועית, ורוב פניות הנישומים מטופלות על ידי מאות העובדים המקצועיים במשרדי השומה.
להלן נתוני הרשות על פעילות החטיבה המקצועית בהחלטות מיסוי ובפניות שאינן מטופלות בדרך של החלטות מיסוי9 ,בשנים 2012-2015 .
יש לציין שהנתונים מתייחסים לפניות שהטיפול בהן הסתיים, ולשש מתוך תשע המחלקות בחטיבה המקצועית שפעלו בשנים האמורות: .
לוח 1: פניותשהתקבלו בחטיבה המקצועית, 2015 -2012 .
שם המחלקה 2012 2013 2014 2015 .
מיסוי מקרקעין 903 657 872 561 .
מלכ"רים 295 254 1,996 2,075 .
קופות גמל ומיסוי יחיד 6,879 4,000 5,480 4,409 .
מיסוי בינלאומי 662 1,199 1,760 1,134 .
מקצועית מע"מ אין נתונים 1,451 1,436 1,293 .
גילוי הון לא מדווח* 561 .
סך הכול 8,739 7,561 11,544 10,033 .
* מחלקה זו הוקמה בשנת2015.
פניות אלו הגיעו שלא באמצעות המערכת הממוחשבת 88 |דוח שנתי 68א .
מיסוי מקרקעין ומיסוי .
בינלאומי לוח 2: נתוני בקשות שהתקבלו להחלטות מיסוי, 2015-2012 .
שם המחלקה סך הבקשות למתן החלטות מיסוי .
מחלקה מקצועית מע"ם 214 .
מיזוגים ופיצולים* 897 .
חוק עידוד השקעות הון 402 .
אופציות לעובדים 1,141 .
* קיימים נתונים רק לגבי השנים 2015-2013.
הביקורת העלתה כי בעוד שהחלטת מיסוי מעוגנת בפקודה, הרי שלמתן תשובה ל"פנייה/אישור" המטופלת על ידי החטיבה המקצועית, אין עיגון בפקודה ואף לא בהנחיותיה הפנימיות של הרשות.
משמעות הדבר היא שאין ברשות משנה סדורה לגבי טיפול בפניות.
רשות המסים לא קבעה בנוהל - לא לעובדיה ולא לכלל הציבור - מהם הקווים המנחים לסיווג בקשה מנישום כבקשה להחלטת מיסוי או כפנייה.
הסיווג נעשה על פי שיקול דעתם של מנהלי המחלקות בחטיבה המקצועית.
מדי שנה מתקבלות בחטיבה המקצועית אלפי בקשות לאישורים או להבהרות בנושאים של היבטי מיסוי ; בקשות אלה אינן מוגדרות בקשות להחלטות מיסוי מקדמיות.
עיקר הבקשות הן במחלקות קופות גמל, מיסוי מקרקעין ומיסוי בינלאומי.
הביקורת העלתה כי חלק מה בקשות שהועברו אל המשרדים כטיפול ב -"פנייה" נופלות בגדר החלטות מיסוי, כפי שהן מוגדרות בפקודה.
מדובר במקרים בהם קיבלו עובדי המשרדים את הפניות ישירות מהנישומים ולא באמצעות החטיבה המקצועית, כמצוין בסעיף 158 .
ג (ב) לפקודהכך קורה שהחלטות הרשות בתחומים מסוימים ניתנות ללא בחינה מקדימה של הלשכה המשפטית, אשר נעשית כחלק מהפרקטיקה הנוהגת ברשות לגבי כל בקשה שהוגדרה החלטת מיסוי.
כך ניתנת תשובת הרשות לפנייה ללא בחינת התאמתה של תשובה זו להוראות החוק ותקנותיו וללא בדיקה אם תשובת הרשות התייחסה לכל סוגיות המס הרלוונטיות, למשל להיבטי מס הכנסה, גם אם עסקה הבקשה רק בסוגיות מע"ם.
על פי סעיף158 ג (ב) לפקודה: "הוגשה בקשה למתן החלטות מיסוי, רשאי המנהל.
לקבוע כי תשובה לבקשה תינתן על ידי פקיד השומה שלא בדרך של החלטת מיסוי".
הביקורת העלתה כי הרשות לא פירטה בהוראת ביצוע באילו מקרים ועל פי אילו קריטריונים תועבר בקשה למתן החלטת מיסוי לטיפול על ידי פקיד השומה ובאיזה אופן תטופל הבקשה.
כמו כן לא פורטו מהם כלי הבקרה של מטה הרשות לבדיקת אחידות ההחלטות הניתנות במשרדים השונים באותן סוגיות מס.
ליקויים במעקב הממוחשב אחר החלטות המיסוי והפניות .
בחטיבה המקצועית קיימת מערכת מחשב ייעודית לניהול אישורים והחלטות מיסוי, שמטרתה ליצור בסיס ידע ולשמש כלי ניהול למעקב ולפיקוח אחר האישורים וההחלטות האלה (להלן - המערכת הממוחשבת).
המערכת מתעדת את החלטות המיסוי משנת 2006 .
משרד מבקר המדינה הפיק מן המערכת הממוחשבת את נתוני כל האישורים שלא הוגדרו על ידי החטיבה כהחלטות מיסוי, שקיימים במערכת זו בין ינואר 2010 ועד יוני 2016 .
הבדיקה העלתה כי יש מחלקות שלא תיעדו במערכת הממוחשבת שום אישור שנתנו: מחלקת אופציות לעובדים; מחלקת חוקי עידוד; מחלקת חקלאות; מחלק ת מיסוי בינלאומי; מחלקת מלכ"רים.
שלוש מחלקות תיעדו עד שישה אישורים: מחלקת שוק ההון; מחלקת מיזוגים ופיצולים; מחלקת קבלנים.
רק שלוש מחלקות עושות שימוש תדיר במערכת הממוחשבת של החלטות מיסוי ואישורים: מחלקת קופות גמל ומיסוי יחיד; מחלקת מיסוי מקרקעין; המחלקה המקצועית מע"מ.
התברר כי המעקב אחר הטיפול בפניות בחלק מהמחלקות נעשה באמצעות "מערכת ניהול לשכה" או כלים אחרים שאינם נותנים מענה ראוי לתיעוד הפניות ולטיפול בהן.
כך למשל אי-אפשר לתעד או לבדוק את הליך הטיפול בכל בקשה ואי-אפשר לאתר פניות לפי מילות מפתח10.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין לדעת כמה אישורים שנבדקו הם הלכה למעשה החלטות מיסוי לכל דבר ועניין, המחייבות טיפול ככאלו.
10 למשל שם הפונה, מספר תיק הנישום נושאהפנייה.
הטיפול בבקשה על הרשות לקבוע בנוהל כללים שלפיהם תסווג בקשה כ פנייה/אישור או כהחלטת מיסוי ולהגדיר את אופן הטיפול בבקשה, בין היתר, רישומה במערכת הממוחשבת , כך ש תהיינה זמינות לצפייה הן לעובדי החטיבה המקצועית ברשות והן לעובדי המשרדים האזוריים הרלוונטיים (המטפלים בתיקי הנישומים שלגביהם הוגשו אותן הבקשות).
אופן פעולה זה אמור לתרום לניהול בקרה מקצועית על אופן הטיפול בבקשות אלו וליצור אחידות בתשובות שמעניקים המשרדים השונים באותן סוגיות מס.
כמו כן מאפשר הדבר להפיק באופן שוטף דוחות ניהוליים, שמהם ניתן ללמוד כמה פניות פתוחות יש בכל מחלקה בנקודת זמן מסוימת; כמה פניות משויכות לכל עובד; מהו זמן הטיפול הממוצע לכל עובד ולכל מחלקה; ועוד.
להלן מובאה מתשובת הרשות לטיוטת דוח הביקורת ממאי 2017 (להלן-"תשובת הרשות"): "בחטיבה המקצועית קיימות שתי מערכות ממוחשבות שמטרתן לתעד את הליכי העבודה בכל הקשור במתן מענה לפונים לחטיבה.
הראשונה מערכת לניהול ותיעוד החלטות מיסוי מקדמיות שהחלה לפעול בשנת 2006 יחד עם תיקון החקיקה בנושא החלטות מיסוי, והשנייה מערכת לתיעוד וניהול הטיפול בפניות שאינן החלטות מיסוי.
מערכת זו נבנתה לאחר שזוהה הצורך בתיעוד הטיפול בפניות אלו והמערכת נכנסה ליישום כבר במהלך שנת 2014 .
מכאן שכלפניה שמגיעה לחטיבה המקצועית, ויהא סיווגה אשר יהא, מתועדת ומנוהלת במערכת ממוחשבת בה ניתן לתעד את הליכי העבודה וכמובן את המסמכים הנלווים לטיפול בפניה ומתן המענה לפונה.
המערכות הממוחשבות מאפשרות גם יצירת דוחות סטטיסטיים לצורך בקרה וניהול יעיל של עבודת החטיבה בתחום זה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן יש מערכת ממוחשבת שניתן לתעד באמצעותה את הפניות שאינן החלטות מיסוי, אולם כאמור רוב האישורים או הפניות שטופלו בחטיבה המקצועית אינם מתועדים בה.
היעדר תיאום עם המחלקה הפיסקלית במשרד המשפטים .
החלטת מיסוי אמורה להינתן הן על סמך הרקע העובדתי הייחודי המפורט בבקשה שאותה הגיש נישום מסוים, והן על סמך הרקע הנורמטיבי הנובע מפרשנות הרשות למערך החוקים הקיים.
פרשנות זו אמורה להתעדכן, בין השאר, על סמך פסיקה רלוונטית של בתי המשפט.
הביקורת העלתה כי לעתים ניתנות החלטות מיסוי, אשר עלולות לפגוע בטענות הרשות בתיקים הנידונים בבתי המשפט.
כך לדוגמה, בשנת 2016 התפרסמה החלטת מיסוימסוימת.
באותה שנה שלח מנהל המחלקה הפיסקלית במשרד המשפטים לכמה מנהלים בחטיבה המקצועית מכתב שבו הוא מלין על קבלת החלטה זו ופרסומה ללא היוועצות עמו.
במכתב ו ציין בין השאר: "לא יבשה הדיו על מייל שיצא מלפניו של.
]פרקליט בפרקליטות המדינה[ מהעת האחרונה- בנושא קרוב, והנה גם היום התבשרנו בעוד מקרה, בו ניתנת ע"י משרד האוצר |91 .
הרשות החלטת מיסוי בנושא שנדון בתיק שתלוי ועומד בבית המשפט, או שעלולה להיות לה השלכה על תיק כזה או אחר.
הפעם מדובר בהחלטת מיסוי .
מצופה, כי מקום בו עומד ותלוי ערעור בבית המשפט תתקיים התייעצות עם הפרקליט המטפל באשר לתוכן ההחלטה כדי לבחון השלכות אפשריות".
על הרשות לעגן בנוהל חובת היוועצות עם פרקליטות המדינה במקרים שבהם החלטת המיסוי רלוונטית להליך התלוי ועומד בבתי המשפט.
כמו כן , על הרשות לבחון אפשרות לספק מידע על החלטות המיסוי גם לעובדי פרקליטות המדינה המייצגים את הרשות בבתי המשפט.
מידע כזה עשוי לשמש בידי הפרקליטים כתשומה וכמאגר ידע נרחב על מדיניות הרשות והפרשנות המשפטית המקובלת ברשות בעניינים העשויים להיות רלוונטיים לדיונים בבתי המשפט.