HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, המצגת של רשות החברות לשר התחבורה ממאי 2018 כוללת הערכת שווי של חנ"ח באמצעות חישוב מכפיל שווי של חברות נמל בעולם.
בעבודה שבוצעה על ידי יועץ רשות החברות בפברואר 2019 נעשה שימוש, נ וסף על שיטת DCF , גם בשיטת מכפילי שווי של חברות נמל ציבוריות והוצגו שני חישובים.
בחישובים בשתי העבודות שנעשו בשיטת מכפילי שווי על בסיס נתונים של חברות נמל ציבוריות התקבלו אינדיקציות שווי לנמל חיפה עם שונות גבוהה מאוד.
לעומת זאת, בשני חישובים בשיטת DCF במסמך מפברואר 2019 נרשמה שונות נמוכה יחסית.
שונות גבוהה באינדיקציות לשווי שוק מקשה על מקבלי ההחלטות לקבוע הערכה מושכלת לשווי השוק של הנמל.
מבלי לפגום בשימוש במכפילי שווי של חברות נמל אחרות בעולם לקבלת אינדיקציות ראשוניות של שווי שוק, ראוי ככל האפשר לבסס הערכת שווי על פי גישת היוון תזרים מזומנים (DCF) , תוך שימוש בנתונים עדכניים של החברה המוערכת.
ראוי היה להכין הערכת השווי לנמל חיפה לפי השיטה המקובלת בשלב מוקדם יותר על מנת לטייב את הבסיס לניהול המשא ומתן לפני חתימת הסכם העקרונות.
בדיון של דירקטוריון חנ"י מדצמבר 2018 ציין יו"ר הדירקטוריון כי חנ"ח משלמת לחנ"י כ-116 מיליון ש"ח דמי שימוש שנתיים, ומקבלת בחזרה כ -90 מיליון ש"ח.
הוא ציין כי "חברת נמל חיפה מחזיקה במקרקעין בהיקף של כ- 2,000 דונם.
חברת נמל חיפה משלמת לחנ"י נטו כ-26 מיליון ש"ח עבור 2,000 דונם.
נמל המפרץ יחזיק בשיאו כ-800 דונם, והוא ישלם לחנ"י כ-100 מיליון ש"ח".
היו"ר עדכן עוד כי הוא פנה מספר פעמים לגורמי המדינה, והתריע בפניהם לפני מדינת ישראל -262 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים שהם יפריטו את נמל חיפה שלא יתנו את ההטבה הנ"ל, בגובה של מיליארדי ש"ח שהיא סמויה החברות להעביר את הדברים הללו היו"ר ביקש מנציגת רשות .
מהעין, לגורם שיקנה את הנמל לגורמים המחליטים ברשות בנושא.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר, לרשות החברות ולמשרד התחבורה כי כתנאי למימוש ההפרטה תוכן הערכת שווי מבוססת המתייחסת גם לסוגיית שווי המקרקעין שהועמדו לטובת נמל חיפה, מה שיבטיח את שמירת כלל האינטרסים הלאומיים, בעת הפרטת חנ"ח.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה להסדיר בנהלי רשות החברות את עיתויה של ביצוע הערכת שווי, ושיטת חישובה במסגרת הליכי הפרטה של חברות ממשלתיות, וכן להסדיר ביצוע הערכות שווי לנכסי המקרקעין של החברה המופרטת במסגרת זו.
של מחלקות הים ןהסדרת פעילות .
אי-השלמת הסדרה של שירותי מחלקת ים למפעילים .
בהתאם למודל ה Landlord - , אחד הנדבכים המשמעותיים עליו נשענת הרפורמה הנמלית, ותנאי בסיסי לקיום תחרות הוגנת בין מפעילים שונים באותו נמל, הוא קיומה של מחלקת ים עצמאית ונטולת פניות 66.
קיומה של מחלקת ים עצ מאית המופעלת בידי ה - Landlord נדרש להבטחת מתן שירות למפעילים השונים על בסיס שיקולים מקצועיים בלבד, והבטחת התנועה אל הנמל והחוצה ממנו בכל עת.
בהיעדר מחלקות ים בלתי תלויות בנמלים, יהיו מפעילי הנמלים החדשים תלויים במחלקות הים הפועלות בנמלים הישנים, והדבר עלול לסכל את התחרות.
השירותים הנמליים הם החוליה הראשונה בשרשרת הפעילויות בנמל.
עוד בלב ים מקיימות האוניות קשר (אלחוטי ואחר) עם התצפית במחלקת הים בנמל ומקבלות באמצעותה הוראות ומידע עדכני ושוטף, כל שעות היממה, על תנועות כלי השיט והשירותים הניתנים בנמל.
ל, מחלקות הים מספקות לאוניות שירותים ימיים ובהם ניתוב האונייה לתוך הנמל בהגיען לנמ ואל מחוץ לו, גרירתה למעגן התפעולי וקשירתה לרציף, וכל התמרון הימי מתואם על ידי תצפית הנמל.
לאוניות העוגנות מספקת מחלקת הים מים ודלק, פינוי אשפה וכיו"ב.
חנ"ח וחנ"א מספקות כיום שירותי מחלקת ים לכל הגורמים שבתחומי הנמל שמחלקת ים פועלת בו.
מחלקות הים בחיפה ובאשדוד כוללות את היחידות הבאות: נתבים, עובדי גוררות, עובדי עגינה ועובדי תצפית.
בסך הכול מועסקים בכל אחת ממחלקות הים של חברות הנמל כ-100 .
עובדים בשנת 2017 , בחנה חנ"י בשני דיונים שונים את החלופות להפעלתן של מחלקות הים בחיפה ובאשדוד: .
66 ראו לעניין זהדוח שנתי 59ב (2009 '), עמ1105.
מדינת ישראל -263 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים 1 .
ביוני2017 נדון בדירקטוריון חנ"י נושא היערכות לקליטת מחלקות הים.
בדיון פורטו תפקידי מחלקות הים, הציוד והעובדים העומדים לרשותם.
חלופה א': חנ"י תהיה חברת האם ויוקמו שתי חברות בנות -"חברת שירותי ים חיפה" ו"חברת שירותי ים אשדוד"; השירותים יינתנו מחטיבות המטה.
נבחנו הצדדים של המודל הכספי של הקמת שתי חברות הבת, מודל הכנסות והוצאות, הסכם התקשרות עם חברות הבנות, שירותי גבייה ועוד.
ותעריפים, ומערכות מידע, תפעול, רכש מחסנים ומלאי, שינויי רגולציה 2 .
בדצמבר2017 , בדיון "היערכות חנ"י לקליטת מחלקות הים", דן דירקטוריון חנ"י בשלוש חלופות אחרות.
חלופה ב': קליטת המחלקות כפי שהן (As Is) והסבתן לשתי חברות בנות תחת חנ"י 67 .
חלופה ג': הקמת מחלקת ים בחנ"י עבור הנמלים החדשים (ולמפעילים אחרים בנמל); השירותים י ינתנו באמצעות קבלן עצמאי אשר יספק שירותי ניתוב 68 , גרירה69 וסיראות70 , בדומה למודל הקיים בחו"ל; לפי חלופה זו מחלקות הים של הנמלים הקיימים לא יעברו לחנ"י 71 .
חלופה ד': הקמת קופראטיב נתבים בחקיקה, עם שותפות הנתבים ברווחי התאגיד, ללא אפשרות שביתה בחקיקה, והכנסות המבוססות על תעריף בגין הכנסת אוניה.
בישיבת דירקטוריון חנ"י מ - 26.
18 ,ציין מנכ"ל חנ"י כי "כאשר ייכנסו המפעילים החדשים המטרה היא שמחלקות הים תוצאנה מחברות הנמל הקיימות, ותועברנה לחברת נמלי ישראל בהיותה ה- Landlord , המחזיק בכל המרחב הציבורי, וחנ"י מבצעתפעילויות נוספות עם ראייה של שמירה על המרחב הציבורי".
עוד ציין כי "כרגע ברמת הטיוטה, כפי שסוכם, מחלקות הים תועברנה לחברת נמלי ישראל כחברות בת, חברת בת חיפה, וחברת בת אשדוד, והן תספקנה שירותים לכלל המשתמשים".
מפרוטוקול ישיבת הדירקטוריון של חנ"י מ - 18.
18 עולה כי חנ"י התחייבה כלפי מפעילי הנמלים החדשים לספק להם שירותים של מחלקת ים, ומנכ"ל חנ"י הדגיש כי נדרשת הוצאת מגדל התצפית, כיוון שהוא צריך לשרת את שני הנמלים יחד.
בהתייחסו לסוגיות המונעות את העברתן של מחלקות הים מחברות הנמל ציין מנכ"ל חנ"י כי חנ"י וחברות הנמל חלוקות על שוויין של מחלקות הים.
בתשובת חנ"י על טיוטת הדוח, מאוגוסט 2019 , ציינה כי כתבי ההסמכה הסמיכו את חברות הנמל לתת שירות זה.
ההתחייבות למתן שירות זה לנמל חדש באופן בלתי תלוי היא חלק ממתווה הפעלתם של הנמלים החדשים ונקבעו באישור כל הגורמים המפקחים על חנ"י.
כדי לשנות את המצב נדרשות כמה פעולות ורובן אינן ניתנות לביצוע בידי חנ"י לבדה: הקמת .
67 יתרונותיה: שימוש במנגנון ובתשתיות קיימים, קליטת כ"א מיומן ומו"מ קל יחסית עם העובדים.
חולשותיה העיקריות: שימור הקשר בין העובדים ובין ועדי הנמל, העלול להביא לריבוי שביתות.
68 בנהרות הדורשים מיומנות מיוחדת.
הניתוב, העברת אונייה בנתיבי מים מיוחדים כמו תעלות, כניסה לנמל או שיוט להבדיל מניווט הנעשה בידי הקברניט בים הפתוח, נעשה בידי נתב.
מחלקת הים מפעילה גוררות המשמשות לתמרון אוניות בנמל, על פי הוראות הנתב 70 ות כאלה לספינות העברת סחורות לחוף מספינות שאינן עוגנות ליד רציף או אל ספינות כאלה מן החוף, מאוני אחרות או מספינות כאלה לספינות אחרות, באמצעות סירות פריקה, בהתאם להוראותיו של מנהל הנמל.
יתרונותיה הגברת התחרות במשק, התייעלות בנמלים הקיימים, גמישות ניהולית וצמצום הסיכון לשביתות ת.
חולשותיה העיקריות: כפילות ופוטנציאל לחיכוך בין שתי המחלקו מדינת ישראל -264 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים חברות בת בידי רשות החברות והממשלה, שינוי חוק רספ"ן, כתבי ההסמכה למתן שירותי מחלקת ים לחברות הבנות שיוקמו, ושינוי בכתבי ההסמכה של החברות הקיימות המעניקות תלויה באישור ובהסכמה של חברת הנמל ושל בחיפה העברת מחלקות הים שירות זה כיום.
אם ישולם מחיר הוא צריך להיות ריאלי וכלכלי לשני הצדדים, בהתאם לאומדן שווי שתלוי בהעברת נתונים מידי חברת הנמל.
עוד צוין בתגובה כי הגם שניהול על חנ"י, היא פועלת לקידום הנושא, בהתאם מחלקת ים ומתן שירותי מחלקת ים לא הוטלו להמלצה, כמיטב יכולתה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחנ"י, משרד התחבורה, אגף התקציבים, רשות החברות הממשלתיות, ולממונה על השכר באוצר, בשיתוף הנהלות הנמלים, לפעול בהקדם להסדרת פעילותן של מחלקות הים על מנת לאפשר מתן שירותיהן למפעילים השונים, בהתאם לתפקידה של חנ"י כ- Landlord.
,לאחר סיום הביקורת, עדכנה חנ"י כי גובשו ונחתמו הסכמים קיבוציים בין חנ"י, ההסתדרות חברה בת של חנ"י וההסכמים אושרו על ידי לבנמל חיפה וחנ"ח להעברת עובדי מחלקת הים רות.
עוד צוין בתשובה כי נדרשים עוד הממונה על השכר באוצר והדירקטוריונים של שתי החב כמה שלבים להשלמת המהלך ובהם החלטת ממשלה מתאימה, שינוי חקיקה בכנסת, שינויים בכתבי ההסמכה וחתימת ההסכם להעברת הפעילות מחנ"ח לחברת הבת, לרבות קביעת המחיר באמצעות הערכת שווי הפעילות.
בדצמבר 2019 חתמו חנ"י, חנ"א וההסתדרות הסכם ולפיו יועברו עובדי מחלקת הים באשדוד לחברה בת של חנ"י.
לשם מימושו של הסכם זה יידרשו פעולות משלימות בדומה לפעולות המפורטות לעיל ביחס למחלקת הים בחיפה.
מבקר המדינה מציין בחיוב את העובדה שחנ"י בשיתוף הנהלות חנ"ח וחנ"א קידמה באופן משמעותי את העברת מחלקות הים מחברת נמל חיפה וחברת נמל אשדוד לחנ"י, אך מציין כי הן נדרשות להשלים את המהלך, ובין היתר להשלים את הכנת אומדן שווין של מחלקות הים.
פה בהסכם העקרונותהוצאת מחלקת הים של חי .
על פי תקציב חנ"ח לשנת 2018 , הכנסותיה ממחלקת הים בשנת2018 נאמדו בכ-120 מיליון ש"ח, ואילו הוצאותיה היו כ -90 מיליון ש"ח.
בשנת 2017 תרמה מחלקת הים 33% מן הרווח התפעולי של החברה, וכ-20% מה- EBITDA72 .
שלה לפיכך נאמד שוויה של מחלקת הים בחיפה בשנת 2054 , על סמך זרם ההכנסות וההוצאות המהוון הצפוי ממחלקת הים עד תום תקופת ההסמכה של חנ"ח, במיליארד ש"ח בקירוב.
18 החליט דירקטוריון חנ"ח לאשר את העקרונות הקבועים בהסכם העקרונות, בשלב זה ללא סעיפי ההסכם הנוגעים לגבי מחלקת הים.
18 , ולאחר חתימת הסכם העקרונות, אשרר דירקטוריון נמל חיפה את נוסחו המלא של הסכם העקרונות, .
רווח לפני ריבית, מיסים, הפחתות ופחת מדינת ישראל -265 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים אך האשרור לווה בהסתייגות מחוסר הבהירות של המתווה להעברת מחלקת הים.
עוד החליט הדירקטוריון כי כיוון שלא הוצג בפניו מתווה מוסכם בין ההסתדרות למדינה על העברת אינו מאשר את המתווה להעברתה, שכן הוא עלול לפגוע בחנ"ח פיננסית או מחלקת הים, הוא תפעולית.
הדירקטוריון הנחה את הנהלת הנמל לכך שבהסכמים המפורטים תקבע מתווה הפעלה שלא יפגע בנמל.
בביקורת נמצא כי על פי הסכם העקרונות ניתנה לחברת הבת של חנ"י בלעדיות במתן כל על ידי מחלקת הים לנמלים שישנם ושיהיו בתחום נמל חיפה.
בהסכם השירותים הניתנים היום העקרונות נקבע כי הנושא יוסדר באופן שיחייב את כל הגורמים הרלוונטיים וכי הבלעדיות תוקנה ותעוגן באישור הממונה על ההגבלים העסקיים -ובהחלטת )אשר ניתן בצירוף להסכם( ממשלה.
מתן הבלעדיות למחלקת הים של חיפה בבעלות חנ"י משמעה הוצאתו מתחום התחרות של נתח פעילות נכבד, שהיווה כ-33% מהרווח התפעולי של חברת נמל חיפה, והיה עשוי להיות נתון לתחרות.
תפקידן של מחלקות הים בנמלים חיוני מאוד לפעולתם הסדירה של הנמלים.
על מנת להבטיח שכבר בתחי לת פעולתם יתאפשר לנמלים החדשים תפקוד מלא ויימנעו שיבושים בפעולתם, אולי אף השבתתם, שומה על משרד התחבורה, משרד האוצר וחנ"י והנהלות חנ"ח וחנ"א, להשלים בהקדם את הסדרת פעילותן של מחלקת הים בנמל חיפה ובנמל אשדוד, על מנת לאפשר תחרות בין הנמלים, תוך שמירה על שוויו ן בין הנמלים כולם.
מומלץ כי במסגרת ההסדרה תילקח בחשבון הפגיעה בחנ"ח.
אי-השלמת הסכם המקרקעין ופתרון המחלוקות בין חנ"י לחברות הנמל חיפה ואשדוד .
על פי כתב ההסמכה של חנ"י, חנ"י תעמיד לשימושן של חברות הנמל את השטחים כאמור, התפעוליים של הנמלים (השטחים הצהובים) בתנאים שייקבעו בהסכם בין חנ"י לחברות הנמל.
מיום מימושה של הרפורמה בנמלים בשנת 2005 שוררת בין חנ"י לחברות הנמל -, חנ"ח וחנ"א הנמל הללו פועלות בהם.
עיקר המחלוקת נסוב על מנגנון מחלוקת על המקרקעין שחברות ההתחשבנות בין חנ"י ובין חברות הנמל בעניין שטחים שבתחומי הנמלים שפועלים בהם צדדים שלישיים (השטחים הלבנים), ובגינם מקוזזים סכומים גדולים מדמי השימוש שחברות הנמל אמורות להעביר לחנ"י, כפי שיפורט להלן.
מדינת ישראל -266 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים פברואר כאמור, ב 2005 חתמו חברות הנמל וחנ"י הסכמי ביניים, שנועדו לקבוע באופן זמני את תנאי פעילותן של חנ"י וחברות הנמל עד שייחתם בין הצדדים הסכם מפורט של תנאי העמדת הנכסים לשימושן של חברת הנמל.
תוקפו של הסכם הביניים היה חצי שנה.
בד בבד עם חתימת הסכם הביניים, ובהתאם לחוק רספ"ן, הותקן צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש משתנים ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים), התשס"ה-2005 (להלן- צו דמי השימוש).
בשנת 2010 תוקן המנגנון האמור והותקן צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש משתנים ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים) (תיקון), התש"ע- 2010 .
על השינוי שנגזר מתיקון זה ראו לעיל בפרק על הרפורמה התעריפית בצו פורט מנגנון ולפיו ישלמו חברות הנמל לחנ"י דמי שימוש בנכסים שחנ"י מעמידה לרשותם לחברות (מנגנון אשר שונה, כאמור).
בצו גם נקבע מנגנון התחשבנות ולפיו על חנ"י להעביר הנמל 75% מכלל הכנסותיה נטו (הכנסות בניכוי הוצאות) בגין שירותים נמליים בשטחים שלא הועמדו לרשות חברות הנמל והיו תפוסים ביום התחולה ( 17.
בצו דמי השימוש צוין במפורש כי הצו יחול על כל חברת נמל כל עוד לא אישרו השרים הסכם בינה ובין חנ"י הקובע את דמי השימוש המשתנים.
בהיעדר הסכמה בין חברות הנמל לחנ"י, צו דמי השימוש, על תיקונו, הוא הבסיס להתחשבנות בין הצדדים.
גם על פי הצו המתוקן, נותר מנגנון ההתחשבנות על כנו, ולפיו כל אחת מחברות הנמל, תנכה מהסכומים שעליה להעביר לחנ"י בגין דמי שימוש, בין היתר, 75% מהכנסות חנ"י ממתן זכויות במקרקעין המצויים בנמלים 74 , וכן על חנ"י להעביר לחברות הנמל סכום המהווה 75% .
מהכנסותיה נטו מהתשלומים בגין שירותים נמליים למשל, בשנת 2018 היו הכנסות חנ"י משירותים נמליים כ-272 מיליון ש"ח, והכנסותיה ממתן זכויות במקרקעין באותה שנה כ-176 מיליון ש"ח.
בהתאם למנגנון ההתחשבנות, באותה שנה הועברו לחברות הנמל כ-176 מיליון ש"ח75.
בישיבת דירקטוריון חנ"י מ- 23.
18 הציג מנכ"ל חנ"י את הסכמי המקרקעין בין חנ"י לחברות הנמל, ויו"ר הדירקטוריון ציין כי "מדובר בהסכם שהיה צריך להסתיים חצי שנה לאחר הרפורמה ש הייתה ב-2005 , והוא לא נחתם".
עוד טען היו"ר כי לדעת ו "ראוי שהסכמי המקרקעין ישתנו מהיסוד, וכי החלוקה שנקבעה בזמנו 75%-25% מביאה לכך שנמל חיפה חוכר מחנ"י כ-2000 דונם ולא משלם עבורם אגורה.
נושא הסכם המקרקעין שווה מאות מיליוני שקלים".
בהסכם העקרונות מדצמבר 2018 נקבע כיאחד התנאים לפרסום הליך מכירתו של נמל חיפה למשקיע אסטרטגי הוא "חתימת הסכם מקרקעין מפורט חנ"י-חברת נמל חיפה שיושלם על ידי החברות עד סוף הרבעון הראשון של 2019 (בהעדר הסכמה בין החברות ייקבע מנגנון הסכמה מחייב על ידי רשות החברות הממשלתיות, ויחייב את החברות)".
73 תשקיף חנ"י ממאי2018 'פרק ו' עמ23.
בניכוי הוצאות חנ"י בייצור ההכנסות האמורות 75 דוחות כספים של חנ"י לשנת2018.
מדינת ישראל -267 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נחתם בין חברת נמלי ישראל ובין חברת נמל חיפה הסכם המקרקעין, שהוא תנאי הכרחי לקיום הסכם העקרונות, ורשות החברות לא קבעה מנגנון הסמכה מחייב, כפי שהוסכם בהסכם העקרונות.
אך הסכם כזה טרם בתשובתה ציינה חנ"י כי היא מנסה להגיע עם חברת נמל חיפה להסכם, הבשיל.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החברות כי לנוכח העובדה שחנ"י וחברת נמל חיפה טרם הצליחו לגשר על המחלוקות ביניהן, ומאחר שמחלוקות אלו נמשכות יותר מ -14 שנים, עליה לקבוע בהקדם את מנגנון ההסכמה, שהנושא יוסדר על פיו, ולשקול להחילו גם על חברת נמל אשדוד.
פעולה זו נדרשת במיוחד לנוכח הכוונה להפריט את חברת נמל חיפה וההטבה הגדולה שיעניק לרוכש הפוטנציאלי הסכם המקרקעין בנוסחו הנוכחי.
בתשובתה ציינה רשות החברות כי "עמדת הרשות לאורך כל הדרך, וכפי שהובאה גם בפני שכל עוד לא יגובש הסכם המקרקעין בין נציגי המשא ומתן בעת גיבוש מסמך העקרונות היא חנ"י ובין חברות הנמל, לא תבצע הרשות הליך הפרטה למכירת מניות החברה הרלוונטית, כולן או חלקן.
שכן, לעמדת הרשות מעבר לעניין החובות והזכויות הקיימות בהסדרי יותר שיש המקרקעין הנוכחיים הקיימים בין חנ"י וחברות הנמל, "הדבר החשוב והמרכזי ב להסדיר טרם ביצוע הליך הפרטה הוא יצירת ודאות מרבית ככל האפשר בפני רוכשים פוטנציאלים, לרבות ובעיקר בסוגיית המקרקעין".
עוד ציינה הרשות כי אין לה סמכות לכפות על חנ"י את השלמתו של הסכם המקרקעין או לקבוע מנגנון משפטי מחייב בעניין זה, אך צים בנושא ובכלל זה קיימה כמה דיונים עם חנ"י ועם חנ"ח.
עשתה את מרב המאמ רשות החברות הוסיפה כי לאחר החתימה על הסכם העקרונות, דנו דירקטוריון חנ"י וועדת הביקורת של חנ"י במסמך העקרונות והחליטו, מסיבות שונות, שלא לקבל את האמור במסמך ייב להסדרת סוגיית המקרקעין בין העקרונות בקשר לכך שהרשות תקבע מנגנון הסכמה מח החברות.
מבקר המדינה מציין כי פעולתה זו של חנ"י מדגישה את הצורך בהסדרה מחייבת של חובותיהם של כלל הגורמים הרלבנטיים על פי הסכם העקרונות שאם לא כן, רבות מן ההתחייבויות המנויות בו, התלויות בגורמים שאינם הנהלת נמל חיפה ועובדי הנמל - למשל חנ"י -אינן ישימות.
רשות החברות ציינה עוד בתשובתה כי בשלב זה הוחלט לפעול בהליך הדרגתי, בשיתוף חנ"י וחנ"ח ונציגי ממשלה, לרבות נציגי אג"ת שבמשרד האוצר ונציגי משרד התחבורה, להסדרת סוגיי דמי השימוש בנמל חיפה ולגיבוש הסכם מקרקעין סופי.
מדינת ישראל -268 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים הבדלי אסדרה של מטען כללי בנמלי הים - מגבלות על פעילותו של נמל מספנות ישראל .
להלן (חברת מספנות ישראל בע"מ -, פועלת בנמל חיפה משנת )מספנות ישראל 1951 ועיסוקה בניית ספינות ושיפוצן.
נמכרה החברה (אז חברה ממשלתית) לידיים פרטיות במאי 2005 נחתם הסכם עקרונות (להלן -הסכם מספנות) בין משרד התחבורה ומשרד האוצר ובין חברת מספנות ישראל, ולפיו תוכל החברה לתת בשטח החברה שירותי ניטול מטענים ואחסנה, למעט מכולות ומכוניות.
בשנת 2017 נפרקו בנמלי ישראל כולם כ-3.
9 מיליון טונות מטען כללי, מהם כ -1.
2 מיליון טונות בנמל מספנות ישראל (כ -31% .
)מכל המטען הכללי הנמל עוסק גם בניטול מתכות ובשנת 2017 נפרקו בו כ-1.
1 מיליון טונות מתכות, כ-51% מכלל המתכת שנפרקה בנמלי ישראל באותה שנה.
עירוב גורמים מתחרים בפיקוח על נמל מספנות ישראל .
בהסכם מספנות נקבע כי חברת מספנות ישראל תוכל לתת בשטחה שירותי ניטול מטענים ואחסנה, למעט מכולות ומכוניות ובתנאי שכמות המטענים השנתית לא תעלה על 5% ממשקל המטענים המשונעים באותה שנה בנמלי מתחרותיה -חיפה, אשדוד ואילת.
מספנות ישראל לחתום, המהווה "כתב הסכם מספנות כלל נספח עליו נדרשו בעלי חברת התחייבות" ליו"ר האגף לאיגוד המקצועי בהסתדרות החדשה.
על פי הנספח, חברת מספנות ישראל מתחייבת להעביר אחת לחודש למנהל נמל חיפה וכן למי שיורה בכתב יו"ר האגף עברו לאיגוד מקצועי בהסתדרות, הסכמים והעתקים של כל תעודות המשלוח של המטענים ש בנמל המספנות בחודש שקדם למועד הדיווח, כדי לוודא שלא חרגה מכמויות שינוע המטען המותר לה על פי ההיתר.
עוד נקבע בהסכם מספנות כי חברת מספנות ישראל אינה רשאית לקבל שירותי ניתוב, גרירה, י החוק, עיתוק, עגינה, קשירה וריתוק אלא מתאגיד שקיבל הסמכה ליתן שירותים אלה על פ ובהמשך התחייבה חברת מספנות ישראל לרכוש שירותים אלה מחברת נמל חיפה.
שנה ממועד חתימת ההסכם המסחרי ביניהם משרד התחבורה ומשרד האוצר דרשו את החתימה על כתב ההתחייבות שהגביל את היקף הפעילות של נמל מספנות ישראל ואף חייבו את נמל מספנות יש ראל להעביר מידע לנמל חיפה על מנת לוודא את עמידתה של חברת מספנות ישראל במגבלה שנקבעה.
משרד התחבורה ומשרד האוצר אף שילבו בהסכם נספח בו התחייבה חברת מספנות ישראל בפני יו"ר האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות לרכוש את שירותיה של מחלקת הים בנמל חיפה עשרים שנה.
מדינת ישראל -269 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים על מנת לעודד את התחרותיות במשק, מן הראוי שגורם מאסדר לבדו יקבל סמכויות של ניטור ופיקוח על הסדרים מול הגורמים הכפופים לפיקוחו, וראוי להימנע ממתן הסכמה גורפת להעברת מסמכים לגורמים חיצוניים ובפרט לגורמים מתחרים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר לבחון להב א במקרים דומים, מנגנוני דיווח למאסדרים לשם וידוא עמידה במגבלות כלשהן, ובמידת האפשר, להביא למינימום התחייבויות ומגבלות ארוכות לטווח ארוך.
פגיעה בתחרות בתחום המטען הכללי בטווח הארוך .
באוגוסט 2016 ,פנתה חברת מספנות ישראל לשר התחבורה כדי שיבטל את המגבלה האמורה מטעמים אלה: א.
פעילות הנמל מאפשרת ללקוחות חלופה תחרותית נוספת; ב.
הנמל מספק את השירות ביעילות רבה בזכות עבודה בשלוש משמרות; ג.
הנמל מספק פתרונות לוגיסטיים המקיפים אחסון ושיווק ישיר ללקוחות הקצה; ד.
הנמל משתמש בטכנולוגיות חדשות.
באפריל 2017 פנתה חברת מספנות ישראל בכתב לממונה על ההגבלים העסקיים 76 , בטענה שהמגבלה אינה חוקית ובדרישה לבטלה מיד.
למספנות ישראל נמסרה מלשכת הממונה על ההגבלים העסקיים כי הנושא בבדיקה.
17 פנתה החברה בנושא גם למנכ"ל משרד האוצר.
17 כתבה רספ"ן למנכ"ל חברת מספנות ישראל כי נמל המספנות חרג ממגבלת ה-5% ומשקל המטענים ששונעו בו היה ביולי 2017 5.
35% ממשקל המטענים ששונעו בנמלי חיפה, אשדוד ואילת.
ב-30 באוגוסט2017 פנה מנהל נמל מספנות ישראל לרספ"ן וטען כי נמל מספנות ישראל הוא נמל מתחרה לנמל חיפה, שהינו מונופול אזורי, וכיוון שהמגבלה נקבעה לפני יותר מעשור, יש לעדכנה.
הוא הזכיר עוד כי על רקע זה פנו לרשות ההגבלים העסקיים ולמשנה ליועץ המשפטי לממשלה כדי להסדיר את הנושא, המחייב שינוי בשל חלוף הזמן ושינוי הנסיבות המהותי.
17 עתרה חברת מספנות ישראל לבג"ץ 77 :להוציא צו על תנאי בנושאים הבאים 1 .
ביטול מגבלת ה-5% משנת2005 ;בהיותה בלתי חוקית2 .
החרגת המלט ממגבלת ה-5%; 3 .
אישור לעסוק בפריקת מכוניות ב- 15.
18 הגישה המדינה ל בג"ץ "הודעה מטעם המדינה" וטענה בה כי דינה של העתירה להידחות וכי "ביחס לסעד המבוקש בעתירה שעניינה החרגת המלט ממגבלת ה-5% , לאחרונה הוחלט, על יסוד נתונים שהובאו על ידי העותרת, שלא להביא במניין הספירה של מגבלת ה-5% את מטעני המלט שמייבאת החברה לשימושה העצמי.
19 אושר תיקון חוק ההגבלים העסקיים, ושם החוק שונה ל"חוק התחרות הכלכלית, תשמ"ח - 1988," במסגרת זה שונה שם הרשות להגבלים עסקיים לרשות התחרות, ושם הממונה על ההגבלים העסקיים לממונה על התחרות.
77 בג"ץ 8875/17 מספנות ישראל נגד שר התחבורה, שר האוצר, רשות הספנות והנמלים, הממונה על ההגבלים העסקיים והסתדרות העובדים הכללית החדשה.
מדינת ישראל -270 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים התחבורה, אם מטעני המלט לא יובאו במניין הספירה, היקף הפעילות של העותרת יעמוד על 3.
האמור מצדיקאף הוא את דחייתה של העתירה".
לפני הדיון בעתירה הודיעה המדינה כי "לאחרונה ממש, ולאחר הגשת התגובה לבית המשפט הנכבד, הוחלט על דעת דרג בכיר על קיום דיון נוסף בסוגיה על היבטיה השונים".
הדגישה כי עד השלמת הבחינה הנוספת של הסוגיה, תושהה ההחלטה האמורה בעניי בהמשך להחלטת בית המשפט מ- 17.
18 קיימו משרד התחבורה ומשרד האוצר שימוע לחברת מספנות ישראל ובו נדרשה להשמיע טענותיה נגד החלטתו של שר התחבורה שלא להחריג את המלט ממגבלת ה-5% ,.
במסגרת זו נשמעו גם חנ"ח, לרבות נציגות העובדים חנ"א וחנ"י.
18 הגישה המדינה לבית המשפט הודעת עדכון ולפיה "החלטת השר לעת הזו שלא לשנות את המגבלה מהווה איזון לשעה.
זאת כשבנסיבות הקיימות, בפרט בעניין המהלכים שעל הפרק במסגרת הרפורמה (הפעלתם של מסופים חדשים), מחייבת התבוננות על הסוגיה מתוך ראיית השינויים הצפויים במשק הנמלי כולו".
במרץ 2019 ציין משרד התחבורה לפני משרד מבקר המדינה כי במסגרת הסכמי הרפורמה של 2005 והפיכת רשות הנמלים לארבע חברות ממשלתיות, סוכם עם ההסתדרות שכל עוד מספנות ישראל לא תחרוג מהיקף של 5% .
, תשמור ההסתדרות על שקט תעשייתי בעניין זה במהלך ההכנה של עמדת המדינה לבג"ץ אכן נערכו דיונים על החרגת המלט ממגבלת ה-5% , אך לבסוף נותרה המדינה בעמדתה שהחרגת המלט תהווה הפרה של הסיכומים הישנים בעניין.
עמדתו של השר שלפיה על המדינה לכבד את הצד שלה בסיכומים היא עקבית ולא השתנתה לאורך כל הדרך.
עמדת המדינה בעניין הוסברה בהרחבה בכתבי בית הדין.
לשכת המנכ"לית הוסיפה כי חשוב להבין שגם נושא זה שלוב במו"מ שהתנהל במסגרת מסמכי העקרונות, ולאחר עריכת שימוע לכל הצדדים התקבלה ההחלטה הנכונה ביותר.
18 הוגשה לבג"ץ תגובת ההסתדרות על הודעת העדכון מטעם המדינה.
ההסתדרות טענה כי קבלת עמדתה של העותר ת, מספנות ישראל, ולפיה יש להחריג את מטען המלט ממגבלת ה-5% , משמעותה ריקונן מתוכן של ההסכמות המפורשות שהושגו בין המדינה ובין ההסתדרות.
עוד טענה כי בימים אלו מתגבשת רפורמה חדשה ורחבה יותר בנמלים, אשר השלכותיה על עובדי הנמלים עלולות לפגוע קשות בפרנסתם, והם לא יהיו מוכנים להשלים עם פגיעה נוספת בפרנסתם.
לכן, נכון עשה השר שדחה את בקשת העותרות להפרת ההתחייבויות המפורשות שנטלו על עצמן במסגרת הרפורמה, מתוך רצונן לקדם את האינטרס העסקי הצר שלהן, ותחת זאת בחר לשמור על האינטרס הציבורי הרחב הטמון בקיום ההסכמים.
לכן נכון יהיה לדעתה לדחות את העתירה.
הביקורת העלתה כי פעילותם של משרדי התחבורה והאוצר בשנת 2005 אפשרה קידום התחרות בטווח הקצר באמצעות צירופה של חברת מספנות ישראל לפעילות נמלית בתחום המטען הכללי.
משנת 2005 , שמשרדי התחבורה והאוצר חתמו בה על ההסכם עם חברת מספנות ישראל, הוגבלה פעילות נמל המספנות ל-5% מכלל הפעילות הנמלית בישראל (ללא ייבוא מכוניות), ללא הגבלת מועד.
מדינת ישראל -271 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים בתשובתו ציין משרד התחבורה כי "משרדי האוצר והתחבורה נדרשו להכריע בזמנו בין תחילת תחרות עם מגבלה של 5% לבין היעדר תחרות והעדיפו את תחילתה של התחרות.
לכניסתה של חברת מספנות ישראל תועלת לפעילות משקית רבה בתחום המטען הכללי, וסביר כי גם בדיעבד השרים היו פועלים לקבלת ההישג הטוב ביותר שניתן במגבלות שהיו באותה תקופה".
עוד ציין משרד התחבורה כי נמל המספנות מבקש לפרוץ את המגבלה המוסכמת לנוכח כניסתו לתחום ייבוא המלט, שהגדיל את חלקו בכלל המטענים.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרדי התחבורה והאוצר יבחנו מעת לעת את מדיניותם בכל הנוגע למגבלות, ובפרט מגבלות הפוגעות בתחרות לטווח ארוך ותכולתן, וכל זאת במסגרת פעילותם לקידום תחרות במשק.
משנת 2005 מקדמים משרדי התחבורה והאוצר וחנ"ישינויים משמעותיים בשוק הנמלים בארץ.
שיאם של שינויים אלה צפוי להתרחש בשנת 2021 , עם תחילת פעולתם של נמלי הים החדשים -נמל המפרץ ונמל הדרום.
תכליתה המוצהרת של הקמת נמלי הים החדשים ומסירתם להפעלה בידי גורמים פרטיים היא מילוי צורכי המשק הנמלי לתת שירות בתחום המ כולות גם לאוניות הגדולות ביותר הצפויות לפקוד את הארץ, שיתוף המגזר הפרטי בעלויות, קידום התחרות בענף הנמלים, וייעול השירות לגורמי הספנות השונים.
על פי הערכות עבר של משרד האוצר, היעדרה של תחרות בענף הנמלים עולה למשק כמיליארד ש"ח בשנה.
ממצאי דוח זה מעלים כי לצד קידום הקמתם של הנמלים החדשים, משרדי התחבורה והאוצר, חנ"י ורספ"ן, והנהלותיהן של חברות נמלי חיפה ואשדוד, טרם השכילו לקדם את הנמלים הקיימים בתחומים חיוניים להמשך תפקודם, ובעיקר התאמת התשתיות הנמליות והתאמת כוח האדם לקראת מועד תחילת פעילותם של הנמלים החדשים בשנת 2021 .
ללא נקיטת צעדים משמעותיים, עולה חשש לאיתנותן הפיננסית של חברות הנמל הקיימות, ולפיכך יש ספק אם תתקיים בסופו של דבר תחרות אמיתית בין הנמלים השונים, ואם יושגו החיסכון בעלויות והשיפור ביעילות בענף הנמלים, שהיו מלכתחילה תכליתם העיקרית של הקמתם של הנמלים החדשים.
מדינת ישראל -272 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים על חנ"י ומשרד התחבורה לקדם התוויה של תוכנית אב עדכנית, שייגזרו ממנה כל הפעולות הנדרשות לפיתוח ענף הנמלים בארץ.
על משרד התחבורה, חנ"י, משרד האוצר, חברת נמל חיפה וחברת נמל אשדוד לפעול בהקדם לנקיטת הצעדים ההכרחיים הנדרשים להכנתם של הנמלים הקיימי ם לתחרות הצפויה, על מנת להבטיח שענף הנמלים בארץ יהיה תחרותי בכל תחומי הפעילות.
פעולתם של הנמלים החדשים, שיהיו להם יתרונות תפעוליים ומבניים משמעותיים על פני הנמלים הקיימים, ללא תחרות אמיתית, עלולה בטווח הקצר לסכל השגתן של חלק ממטרות הרפורמה, כגון הורדת מחירי השירותים הנמליים, ובטווח הארוך להביא לידי היווצרות מונופולים המוחזקים שלא על ידי ממשלת ישראל.
לקיומה של מחלקת ים עצמאית ונטולת פניות יש חשיבות קריטית לעצם קיומה של התחרות בנמלים.