HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נבחרים בידי כל עורכי הדין בארץ, וכל ועד מחוזי נבחר בידי ציבור עורכי הדין במחוזו.
הוועד המרכזי נבחר בידי המועצה הארצית מבין חבריה.
ללשכה קשורים כמה גופים (חברות בנות): ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין המפרסמת, בין היתר, ספרות משפטית ותקליטורי פסקי דין ומקיימת קורסי הכנה לבחינות ההסמכה; המכון להשתלמות עורכי הדין המקיים השתלמויות מקצועיות ולימודי תעודה לעורכי הדין; קרן הגמלאות של עורכי הדין; קרן "שכר מצווה בע"מ" המגייסת תרומות עבור פרויקט "שכר מצווה" שמפעילה הלשכ ה (סיוע משפטי למעוטי אמצעים).
לשכת עורכי הדין היא תאגיד שהוקם על פי חוק - לפי סעיף 4 לחוק "הלשכה היא תאגיד כשר לכל חובה זכות ופעולה משפטית".
הלשכה היא תאגיד ציבורי - תאגיד הפועל לקידום אינטרסים ציבוריים ולצורך כך מופקדות בידיו סמכויות שלטוניות מסוימות25.
בי ן השאר מנהלת הלשכה כספי ציבור מכוח הסמכות שנתנה לה המדינה.
לפיכך מן הראוי שתפעל לפי מיטב כללי הניהול והבקרה הנקראים כיום "כללי ממשל תאגידי", המחייבים שימוש בכלי בקרה ופיקוח יעילים שיבטיחו שקיפות ונשיאה באחריות הן מצדם של דרגי הניהול והן מצד דרגי הפיקוח והבקרה26.
בחודשים ינואר-דצמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את אופן התפקוד של מוסדותיה המרכזיים של הלשכה ואת פעולותיה העיקריות.
בין היתר נבדקו ביצועם של תפקידי החובה שהוטלו עליה בחוק ותפקידי הרשות שלה כגון: קיום השתלמויות לעורכי הדין ופיקוח על קרן הגמלאות שבבעל ותה; יחסי הגומלין בין הוועד המרכזי ובין הוועדים המחוזיים; היבטים מינהליים בפעילות הלשכה, וביניהם התקשרויות עם נותני שירותים, מנגנון הלשכה, תקצוב הלשכה, פיקוח ובקרה בתוך הלשכה.
משרד מבקר המדינה בדק את הנושאים הללו לפי כללי ממשל תאגידי.
הבדיקה נעשתה בוועד המ רכזי של הלשכה, בוועדים המחוזיים של הלשכה - ועד מחוז תל אביב, ועד מחוז ירושלים, ועד מחוז חיפה, ועד מחוז דרום וועד מחוז צפון; במכון להשתלמויות עורכי הדין ובקרן הגמלאות של עורכי הדין.
25 לעניין המאפיינים הכללים של תאגיד ציבורי ראו המועצה לתאגידים ציבוריים, התאגידים הציבוריים - דין וחשבון, יוני 2003 .
"ממשל תאגידי" הוא שם כולל למארג נורמות היסוד לניהול, לפיקוח ולבקרה בתאגיד על פי רוב, מארג הנורמות מגוון למדי ויכול שיכלול חיקוקים כדוגמת דברי חקיקה ראשית, תקנות ונורמות הנגזרות מפסיקת בתי המשפט לצד נהלים, הוראות עבודה והסדרים פנימיים נוספים שקובע התאגיד עצמו.
מארג כללים זה מגדיר וקובע את מתכונת ניהול התאגיד, ובין היתר מסדיר את פעולת מרכיבי התאגיד ואת תפקידיהם.
חשיבותו היא, בין היתר, ביצירת מנגנוני ניהול, פיקוח ובקרה ראויים, המבטיחים כי התאגיד יתנהל כיאות ויפעל בשקיפות על פי עקרון השוויון וכללי דיווח ובקרה ראויים, וכי המנהלים וגורמי הפיקוח והבקרה ישאו באחריות לפעילותם (מתוך מבקר המדינה, דוחות ביקורת על קופות החולים ( 2010 '), עמ200.
) 306 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בשנת 2003 הגישה המועצה לתאגידים ציבוריים27 למשרד המשפטים דוח מקיף28 בנוגע לנורמות המבניות והתפקודיות ולהסדרי הפיקוח הראויים להחלה על התאגידים הציבוריים בישראל.
המועצה לתאגידים ציבוריים המליצה, בין היתר, "להכפיף את התאגידים הציבוריים למערכת בקרה ופיקוח כוללת ויעילה יותר, הן מן ההיבט של הניהול הפנימי והן מן ההיבט של הבקרה והפיקוח .
27 גוף שהוקם בשנת 1992 בידי שר המשפטים דאז, ואחד מתפקידיו הי ה להתוות מדיניות לניהולם ולפעילותם של התאגידים הציבוריים.
28 ,המועצה לתאגידים ציבוריים התאגידים הציבוריים - דין וחשבון, יוני 2003.
לשכת עורכי הדין 307 .
בעניין מועצת התאגיד קבעה המועצה לתאגידים ציבוריים: "מועצת התאגיד היא הגוף בעל הסמכות העליונה בתאגיד הציבורי.
תפקידיה של המועצה הם לקבוע את מדיניות התאגיד הציבורי ולפקח על התנהלותו התקינה והיעילה ומימוש מטרותיו.
מתפקידה של מועצת התאגיד לפרש את מטרות התאגיד ליעדים אופרטיביים.
]את התאגיד[ ולמלאן תוכן, תוך 'תרגום' הוראות החוק המקים כמוסד העליון של התאגיד, ראוי כי מועצת התאגיד תאשר, מדי שנה, תכנית רב שנתית לפעולות התאגיד; תכנית עבודה שנתית; תקציב שנתי של התאגיד ואת תקן עובדי התאגיד וה מועסקים בשירותו".
עוד המליצה המועצה לתאגידים ציבוריים להחיל על עובדי התאגידים הציבוריים את עיקרי ההסדרים החוקיים שנועדו להבטיח את טוהר המידות בשירות המדינה; למנות ועדת ביקורת לתאגיד מקרב חברי מועצת התאגיד; לחייב את התאגיד בהעסקת רואה חשבון מבקר, יועץ משפטי ומבקר פנימי29 .
מאחר שלשכת עורכי הדין היא תאגיד ציבורי, בחן משרד מבקר המדינה את התאמתה של לשכת עורכי הדין - מבחינת המבנה, התפקוד והפיקוח עליה - לכללי ממשל תאגידי כפי שהם משתקפים בדוח המועצה לתאגידים ציבוריים.
הסמכויות של מוסדות הלשכה .
עם המוסדות הנבחרים של הלשכה שנקבעו בחוק נמנים, כאמור, ראש הלשכה, המועצה הארצית, הוועד המרכזי והוועדים המחוזיים 30 .
המועצה הארצית היא "הזרוע המחוקקת" של הלשכה, הקובעת את המדיניות ועקרונות היסוד של פעולותיה; נדונות בה הצעות לשינויים ותיקונים בחוק ובכללים המותקנים לפיו ונקבעות בה ההצעות שהלשכה מגישה למשרד המשפטים לתיקוני חקיקה ולכללים חדשים.
המועצה הארצית בוחרת את חברי הוועד המרכזי מבין חבריה31 ; קובעת דמי חבר ואגרות 32; מאשרת מדי שנה את תקציב הלשכה ואת דמי החבר 33 , קובעת את התעריף המזערי34 ואת התעריף המרבי35 לשכר טרחה בעבור שירותי .
29 הדוח מהווה בסיס לתזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע"א - 2011 , מטעם הממשלה.
לפי התזכיר הלשכה היא "תאגיד ציבורי" ויחולו עליה ההוראות והחובות הקבועות בו.
תזכיר החוק גובש במרץ 2011 בידי רשות החברות הממשלתיות.
לפי התזכיר על תאגיד ציבורי לפעול להגשמת מטרותיו ותפקידיו לפי החוק המקים בהתאם לכללים המחייבים אדם הממלא תפקיד ציבורי על פי כל דין, ביעילות ובחסכון.
התזכיר מפרט את החובות המיוחדות שיחולו על תאגיד ציבורי לרבות חובת אמונים של נושא משרה בתאגיד; החובה למנות בעלי תפקידים מיוחדים, בהם יועץ משפטי ומבקר פנים וחובות בנוגע לאופן הניהול הכספי של תאגיד ציבורי ונכסיו.
מוסדות אלה נבחרים על ידי חברי הלשכה הרשומים באותו מחוז 31 סעיף11 )(בלחוק.
(א) לחוק 33 כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקציב ואגרות), התשנ"ה- 1994.
34 לפי סעיף81 " ,לחוקהמועצה הארצית של הלשכה רשאית לקבוע תעריף מינימ אלי לשכר טרחה בעד שירותי עורכי דין, שיהיה בבחינת המלצה לחברי הלשכה, אך לא יחייבם".
35 לפי סעיף82 ,לחוק "קבע שר המשפטים בתקנות סוגי שירותים מסוימים שיש לקבוע בעדם תעריף מכסימלי לשכר -טרחה, תקבע המועצה הארצית של הלשכה את התעריף; משנקבע בתעריף שכר מכסימלי לשירות מסוים, לא יתנה ולא יקבל עורך-דין שכר גבוה ממנו, אלא ברשות שניתנה על ידי הוועד המחוזי לענ יין מסוים ".
308 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
עורך די ן ובוחרת את נציגי הלשכה 36 לוועדות לבחירת שופטים, דיינים, קאדים ושופטים צבאיים.
כמו כן נקבע בחוק37 " כיהמועצה הארצית של הלשכה רשאית, באישור שר המשפטים, להתקין כללים בכל עניין הנוגע לארגון הלשכה ופעולותיה, במידה .
36 ,)כללי לשכת עורכי הדין (בחירת נציגי הלשכה בוועדות בחירה ובוועדות מינויים התשנ"ז- 1997.
לחוק לשכת עורכי הדין 309 .
שלא נקבעו הוראות בחוק זה ובמידה שסמכות זו לא נ יתנה בחוק זה לשר המשפטים, ולרבות ענ יינים אלה: (1) בחירתם, הרכבם וסדרי -עבודתם של מוסדות הלשכה, וחלוקת סמכויות הלשכה ביניהם; (2) סדרי-קבלתם של מתמחים ורישומם, ודרכי -הפיקוח על התמחותם; (3) סדרי קבלת חברים ללשכה, לרבות חידוש החברות לפי חוק זה; (4) ;כללי האתיקה המקצועית (5) סדרי-הדין לפני בתי -הדין המשמעתיים; (6) מתן סעד משפטי למעוטי - אמצעים; (7) מדי עורכי-הדין וסדרי-לבישתם; (8) חובותיהם וזכויותיהם של עורכי-דין בקשר למילוי תפקידיהם המקצועיים; (9) חובת עורכי-דין לבייל יפויי - כוח הניתני ם להם בבול הלשכה בסכום שייקבע; (10) תשלום לנציגי ציבור בוועדת האתיקה הארצית ובוועדות אתיקה מחוזיות".
חברי המועצה הארצית38 הם ראש הלשכה המכהן וראש הלשכה שקדם לו, מנכ"ל משרד המשפטים, פרקליט המדינה, הפרקליט הצבאי הראשי, 28 חברי לשכה שנבחרים בידי כל עורכי ה דין בבחירות כלליות, שוות, יחסיות, חשאיות, ישירות וארציות; שלושה חברי לשכה מכל מחוז (יו"ר הוועד המחוזי ושני חברי לשכה מאותו מחוז), שנבחרו בידי הוועד המחוזי בבחירות חשאיות.
הוועד המרכזי הוא "הזרוע המבצעת" של הלשכה.
בידיו מרוכזות כל סמכויות הלשכה שלא יוחדו ב חיקוק למוסד אחר ממוסדותיה 39 .
הוועד המרכזי הוא המוסמך, בין השאר, לבצע את תפקידי החובה של הלשכה (למעט טיפול באתיקה מקצועית ושיפוט משמעתי המוקנים לפי החוק גם לוועדים המחוזיים40 ).
נוסף על כך הוועד המרכזי דן בהצעות חוק הנוגעות לפעילות הלשכה וחבריה ובנושאים שונים הנוגעים לפעילותה השוטפת של הלשכה.
על פי החוק41 מכהן ראש הלשכה כיו"ר הוועד המרכזי.
בוועד המרכזי מכהנים17 ,חברים: ראש הלשכה11 מ-28 חברי המועצה הארצית הנזכרים לעיל שנבחרים בבחירות שוות, יחסיות וחשאיות וחמישה נציגי מחוזות - נציג אחד משלושת הנציגים של כל מחוז במועצה הארצית הנבחר על ידיהם.
בלשכה פועלים חמישה ועדים מחוזיים 42 (להלן- ועדים מחוזיים או מחוזות) שחבריהם ויושבי הראש שלהם נבחרים ישירות בידי כל עורכי הדין בכל מחוז (מחוז תל אביב, מחוז ירושלים, מחוז חיפה, מחוז צפון ומחוז דרום).
ייצוגם של המחוזות במועצה הארצ ית ובוועד המרכזי הוא "ייצוג שווה" - מספר שווה של נציגים לכל מחוז ללא קשר לגודלו היחסי43 .
מכלל חברי הלשכה לוועד המרכזי ולכל אחד מהוועדים המחוזיים יש מנגנון מינהלי משלו שבראשו עומד מנכ"ל, והוא כולל עובדים בתחומים שונים.
ביניהם: מינהל כללי (מזכירות, הנהלת חשבונות, תחזוקה, ספרייה), השתלמויות ופעולות רווחה ותרבות, אתיקה (קבלת תלונות על עורכי דין), מינהל בתי הדין למשמעת ועוד.
לוועד המחוזי יש סמכות לקבוע את תקציבו בכפוף לאישור המועצה הארצית.
(א) לחוק 40 ראו, בין השאר, סעיף63 .
לחוק 42 סעיפים12 ו-13 .
לחוק 43 מספר חברי הלשכה באותו מחוז ביחס לכלל חברי הלשכה.
310 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
יחסי הגומלין שבין הוועד המרכזי לוועדים המחוזיים 1.
בדוח הביקורת הקודם שערך משרד מבקר המדינה בלשכה שפורסם באפריל 1999 (להלן- הדוח הקודם) 44 נכתב שאין בחוק הוראה כללית המפרטת את מכלול סמכויותיהם של הוועדים המחוזיים, וכל ועד מחוזי נוהג כישות משפטית בפני עצמו.
עוד נכתב בדוח: " לדעת משרד מבקר המדינה .
שומה על משרד המשפטים ועל המועצה הארצית לשקול את ארגונה מחדש של פעילות .
44 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בלשכת עורכי הדין בישראל ( 1999 '), עמ 34-35.
לשכת עורכי הדין 311 .
הוועדים המחוזיים על כלל היבטיה, לרבות יחסי הגומלין הראויים בין הוועדים לבין יתר מוסדות הלשכה; עליהם גם ליזום תיקוני חקיקה, אם יתחייבו מכך".
תחומי הפעולה של הוועדים המחוזיים ויחסי הגומלין שבינם ובין הוועד המרכזי לא הוסדרו, וזה כמה שנים ששוררת מחלוקת קשה בין הוועד המרכזי ובין ועד מחוז ת"א בדבר חלוקת הסמכויות והתפקידים ביניהם.
הוועד המרכזי נסמך על סעיפי החוק הקובעים כי בידיו נתונות כל סמכויות הלשכה שלא יוחדו בחיקוק למוסד אחר ממוסדותיה 45, וועד מחוזי לא יפעל בסתירה להח לטות הוועד המרכזי46 .
כך קיבל הוועד המרכזי החלטה בדצמבר 2003 כי "ועד מחוז יפעל אך ורק בעניינים הנוגעים במישרין רק לחברי המחוז, ולא יפעל בכל עניין הנוגע לכלל חברי הלשכה, או לחברי מחוזות אחרים, אלא על פי הסמכה מפורשת מראש של הוועד המרכזי.
ועד מחוז לא ינקוט פעולות, לרבות צעדים משפטיים, אלא על פי הסמכה מפורשת בחוק.
או על פי הסמכה מראש של הוועד המרכזי.
ועד מחוז שפעל או הפועל בניגוד לאמור לעיל - יחדל מפעילותו זו.
במקרה שפתח בהליכים משפטיים בניגוד לאמור לעיל - יפסיק אותה מיד.
אם לדעתו מדובר באינטרס הנוגע לכלל עורכ י הדין במדינה - יעביר את החומר לידי הוועד המרכזי על מנת שזה יחליט אם להמשיך בהליך או בפעולה, אם לאו".
ואולם, עמדתו של מחוז ת"א היא כי סמכויותיו השיוריות של הוועד המרכזי נוגעות לתפקידים הסטטוטוריים של הלשכה (תפקידי החובה) ולא לפעולות שברשות שאותן רשאי כל ועד מחוזי ליזום כראות עיניו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2011 ציין מחוז ת"א: "לשכת עורכי הדין איננה גוף ריכוזי שמוסדותיו המרכזיים מנהלים אותו במלוא רוחב יריעתו וככל שעולה על דעתם.
לשכת עורכי הדין היא, כעולה חד משמעית מן החוק, גוף פדרטיבי כאשר כל אחד ממחוזותיה נהנה מעצמאות רבה לנהל את ענייניו לטובת חבריו כראות עיניו.
אמנם הסמכות השיורית, בכל הנוגע לתפקידי החובה של הלשכה, הופקדה על ידי המחוקק בידי הוועד המרכזי, אך סמכות שיורית זו משתרעת על חלק בלבד ממכלול פעילותם של גופי הלשכה.
בכל המרחב המרכזי, זה המוסדר במ פורש בחוק, ישנה חלוקת תפקידים ברורה בין הוועד המרכזי לבין המחוזות וחלוקה זו מניחה למחוזות בקעה רחבה מאוד של סמכויות אוטונומיות שאינן כפופות כלל לוועד המרכזי.
החוק קובע את סמכויות מוסדות הלשכה, אולם אין הוא מגדיר את סמכויותיהם של הוועדים המחוזיים ואיננו ת וחם את מידת האוטונומיה שבמסגרתה הם יכולים לפעול.
בכל הנוגע לפעילויות הרשות, שחלקן מנוי בסעיף 2 לחוק, לא קנה הוועד המרכזי סמכות להורות לוועדי המחוזות לנקוט בדרך פעולה מסוימת או להימנע ממנה".
(א) על פי תפיסתו זאת פעל מחוז ת"א כלפי גופים חיצוניים ללשכה בנו שאים הנוגעים לכלל חברי הלשכה.
למשל: ביוני 2009 החליט מחוז ת"א להגיש בקשה להצטרף כידיד בית המשפט להליך משפטי47 ; באוגוסט 2009 פנה יו"ר מחוז ת"א לשר המשפטים בנושא שכרם של היועצים המשפטיים בחברות הממשלתיות; בנובמבר 2009 פנה יו"ר מחוז ת"א ליו"ר ועדת הפנים של הכנ סת בנושא חוזר מנכ"ל משרד הפנים בעניין נוהל מינוי יועץ משפטי חיצוני לרשות המקומית, מינוי יועץ משפטי קבוע לתאגיד מקומי ונוהל מסירת עבודות משפטיות לעורכי דין חיצוניים; בפברואר 2010 פנה יו"ר מחוז ת"א למנכ"לית המוסד לביטוח לאומי בעניין מדיניות המוסד לביטוח לאומי בנוגע להעברת תכתובות ישירות לעורכי דין המייצגים קרבנות עברה.
כמו כן התקשר מחוז ת"א לפני כמה שנים עם חברה .
(ז) לחוק 47 תפ"ח 1015/09 מדינת ישראל נ' משה קצב.
312 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
העוסקת בתחום של קשרי ממשל ולובינג לקידום יזמות חקיקה בכנסת, ללא כל תיאום עם הוועד המרכזי.
מחוז ת"א סבור כי פעולות אלו אינן נכללות בתפקידיה הסטטוטוריים של הלשכה, והן פעולות רשות שכל ועד מחוזי רשאי לעשות לפי הבנתו.
לשכת עורכי הדין 313 .
עולה אפוא כי בסוגיות עקרוניות שונות מביעה הלשכה יותר מעמדה אחת, ולעתים אף עמדות מנוגדות, והדבר עלול לפגוע באפקטיביות של פעילותה.
לפיכך משרד מבקר המדינה שב ומדגיש שמן הראוי ש משרד המשפטים והמ ועצה הארצית ישקלו את ארגונה מחדש של פעילות הוועדים המחוזיים על כלל היבטיה, לרבות יחסי הגומלין הראויים בין הוועדים המחוזיים לבין יתר מוסדות הלשכה , ובמידת הצורך ייזמו את עיגונם בחקיקה .
(ב) מחלוקת קשה בין הוועד המרכזי ובין מחוז ת"א קיימת גם בעניין חלוקת הסמכויות ביניהם בנושא פעולות הלשכה לקידום הטבות צרכניות לחבריה (להלן - פעולות צרכנות).
ללשכה וללשכת רואי החשבון בישראל יש מועדון צרכנות משותף (להלן - מועדון הצרכנות) המופעל עבורן בידי חברה חיצונית.
בין ההטבות הצרכניות הנחות ברכישה של מוצרי צריכה שונים (ביגוד, תכשיטים, כלי בית), חבילות נופש ואירועי תרבות.
הוועד המרכזי מרכז את פעילות הלשכה כלפי מועדון הצרכנות.
בד בבד עם זה מקיימים גם המחוזות (שהבולט בהם הוא מחוז ת"א) פעולות צרכנות עבור חבריהם המתמקדות בעיקר בהשגת הנחות בגופים מסחריים ובאירועי תרבות.
גודלו של מחו ז ת"א מאפשר לו להשיג הטבות צרכניות אטרקטיביות לחבריו, וביניהן הטבות בביטוח פנסיוני בקרן פנסיה, ביטוח חיים (ריסק) בחברת ביטוח במחיר מוזל, רכישת מנוי לעיתון כלכלי במחיר מוזל, הנחות ברכישת ציוד משרדי מחברה לציוד משרדי ועוד.
בנובמבר 2007 החליט הוועד המרכזי שטיפול הלשכה בנושא הצרכנות ייעשה אך ורק על ידי הוועד המרכזי, וכל פעילות יזומה של מחוזות הלשכה חייבת להיעשות באמצעותו.
החלטה זו אושרה מחדש בפברואר 2009 .
לעומת זאת טוען מחוז ת"א כי הוועד המרכזי אינו יכול למנוע מהמחוזות לנהל פעולות צרכנות כראות עיניהם משום שלא מדובר בתפקיד סטטוטורי של הלשכה.
לפיכך מחוז ת"א המשיך לנהל את פעילותו הצרכנית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2011 ציין הוועד המרכזי כי הוא "סיפק לוועדי המחוזות וללשכה בכללותה הנחיות ברורות באשר לנושא הצרכנות ופעל באופן ראוי ומסודר.
הלשכה סבורה, כי תועלתם של עורכי הדין במחוז תל אביב ובלשכה בכלל מושגת דווקא באופן מרוכז מן הלשכה.
כוחה של הלשכה ויכולתה להשיג תנאים מטיבים עבור חבריה נובע, בין היתר מגודלה וממעמדה.
סביר להניח כי התנאים והמבצעים שיושגו על ידי הלשכה יטיבו עם חברי ועד המחוז ועם חברי הלשכה בכלל".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מחוז ת"א כי "אין לאמץ את השקפת הוועד המרכזי, שלפיה הוא רשאי לכפות על ועד מחוז ת"א "ליישר קו" עם פעילויות הוועד המרכזי בתחום הצרכנות.
הוועד המרכזי פעל בחוסר סמכות בנסותו לכפות על ועד מחוז ת"א להימנע מטיפול עצמאי בנושא צרכנות, שכן הפעילות בתחום הזה חוסה תחת כנפי סעיף 2 לחוק לשכת עורכי הדין, ואינה אלא פעילות שברשות.
במקרה הזה, אפילו הטענה, שלפיה הסמכות לפעול בעניינים הנוגעים לכלל עורכי הדין מסורה לוועד המרכזי, איננה רלבנטית, שכן ועד מחוז ת"א פועל למען חבריו שלו.
הוועד המחוזי פועל, אם כן, בתחום האוטונומיה שלו, כגוף הנבחר של עורכי הדין במחוז ת"א והמרכז, ובמסגרת פעולות הרשות המוסדרות בסעיף 2 לחוק".
314 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לדעת משרד מבקר המדינה הסדרת המחלוקת בין הוועד המרכזי ובין מחוז ת"א ובניית שיתוף פעולה צרכני יגדיל את עוצמתה ומקצועיותה של הלשכה בהשגת הטבו ת צרכניות ועשוי לשפר את הישגיו של הוועד המרכזי עבור חברי הלשכה, בנוסף להטבות הצרכניות שהוועדים המחוזיים משיגים עבור חבריהם.
לשכת עורכי הדין 315 .
משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך לפתור בהקדם את המחלוקת המתמשכת באמצעות הסדרה כוללת של נושא חלוקת הסמכויות, ואם יהיה צורך בכך אף בא מצעות תיקוני חקיקה במעורבות של משרד המשפטים.
בנובמבר 2007 הקים הוועד המרכזי ועדה בראשות המשנה ליו"ר הלשכה, כדי "להציע שינויים נדרשים במבנה לשכת עורכי הדין" (להלן - הוועדה לשינויים מבניים או הוועדה).
ביוני 2009 הגישה הוועדה לוועד המרכזי דוח ובו המלצות לשינויים במבנה הלשכה.
בדוח צוין, בין היתר, כי "כמות חברי הלשכה הגדלה והולכת, והשנים אשר חלפו מאז הקמתה ומאז חקיקת חוק לשכת עורכי הדין, דורשות מבנה חדש ללשכה שיאפשר לשרת את הצרכים דהיום באופן יעיל.
כיום המצב הוא שרוב ציבור עורכי הדין אינו מעורב דיו, אם בכלל, בפעילות הלשכה".
עוד צוין כי נדרשים שינויים מבניים "על מנת לגרום למעורבות של חברי הלשכה בפעילותה ולהתייעלותם של מוסדותיה, שיפור שירותה לחבריה וביסוס מעמדה הציבורי".
באוקטובר 2010 אישר הוועד המרכזי, לאחר שדן בהמלצות הוועדה, שורת שינויים מ בניים ותפקודיים בלשכה וביניהם שינויים בקוורום הנדרש לקבלת החלטות בוועד המרכזי ובמועצה הארצית, שינויים בהרכב המועצה הארצית והוועד המרכזי, שינויים ארגוניים במנגנון הוועד המרכזי ובהרכב ועדת הכספים (להלן - החלטת הוועד המרכזי).
בעניין חלוקת סמכויות בין הוועד המרכזי ובין המחוזות החליט הוועד המרכזי, בין השאר בהסתמך על המלצות הוועדה, על כמה צעדים שנועדו לקבוע חלוקת סמכויות ברורה יותר בין הוועד המרכזי ובין המחוזות: "( 1 ) ועד מחוז יעסוק בקשרים של חברי המחוז ובקשרים עם המחוז בתחומים הבאים: בתי משפט ובתי דין במחוז, טריבונלים שיפוטיים במחוז, שירותים של משרדי ממשלה ורשויות שלטוניות במחוז, ספריה במחוז, אתיקה ודין משמעתי במחוז, שירותי פנאי ותרבות במחוז.
(2 ) בענייני השתלמויות, השמה וצרכנות, יעסוק ועד המחוז בתיאום עם השירותים והפעילויות בתחומים אלה של הוועד המרכזי.
(3 ) בכל עניין אחר יעסוק הוועד המרכזי.
הוועד המרכזי יוכל להאציל סמכויות נוספות בנושאים שונים לוועדי המחוז, לפי העניין.
(4 ) הוועד המרכזי יכלול בגופיו המקצועיים נציגים של המחוזות, אשר יבטאו עמדת המחוזות בתחומים אלה".
בעניין יישום הצעדים צוין בהחלטת הוועד המרכזי: "יישומן של ההחלטות ייבחן במיידית.
אלה מביניהן שניתן ליישמן לאלתר, תיושמנה.
האחרות תופנינה להחלטות ביצועיות בגופים השונים: מועצה ארצית, משרד המשפטים, הצעות חוק בכנסת וכו'".
יש לציין כי החלטת הוועד המרכזי התקבלה תוך התנגדות חריפה של מחוז ת"א החולק על הוועד המרכזי בנוגע למבנה הנחוץ ללשכה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין הוועד המרכזי "החלטות המתקבלות בוועד המרכזי או במועצה הארצית מתקבלות באופן דמוקרטי וברוב קולות.
הלשכה אינה נדרשת להתפשר עם המיעוט החולק על החלטת הרוב או להסכים איתו על 316 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
עקרונות החורגים מהחלטת הרוב (ובלבד שהחלטת הרוב אינה חורגת מן הסביר או אינה עומדת בעקרונות מינהל תקין).
המיעוט נדרש לקבל על עצמו את החלטת הרוב ולנהוג על פיו (זאת מבלי לפגוע, כמובן, בזכותו לתקוף את ההחלטות באמצעים המוקנים לו בדין)".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מחוז ת"א כי אף שרוב חברי הלשכה משתייכים למחוז ת"א, ייצוגו במועצה הארצית ובוועד המרכזי נמוך ביותר ולפיכך "במצב יחסי הכוחות הקיים היום, לנוכח המבנה המפלה של מוסדות הלשכה, אין סיכוי לכך שהוועד המרכזי יגיע להבנה ראויה עם לשכת עורכי הדין 317 .
המחוז חזר והדגיש כי "במסגרת חוק הלשכה כפי שהוא בתוקף היום אין לוועד המרכזי סמכות כופה אלא בתחומים שהמחוקק הפקיד בידיו, דהיינו באותו חלק של סמכויות הלשכה שבחובה שלא הופקדו בידי הוועדים המחוזיים ולא ביד גוף אחר, כגון המועצה הארצית.
לעומת זאת, בכל הקשור לסמכויות שברשות - אין לו, לוועד המרכזי, לא ס מכות חוקית ולא מעמד מוסרי לכפות את רצונו, המושפע, מדרך הטבע, מהאינטרסים של המיעוט אותו הוא מייצג, על רובם המוחלט של חברי הלשכה, החיים ופועלים במחוז ת"א והמרכז".
משרד מבקר המדינה סבור כי התמשכותה של המחלוקת בין הוועד המרכזי ובין מחוז ת"א בעניין הסמכויות עלו לה לפגוע קשות בתפקוד הלשכה ובמעמדה הציבורי, ולמנוע יישום של שינויים בהרכב מוסדות הלשכה, שישפרו את השירות לעורכי הדין ויגבירו את מעורבותם בפעילות הלשכה.
כדי להבטיח יישום תקין של שינויים מבניים בלשכה יש להשקיע את מירב המאמצים בהשגת הסכמה בין הצדדים בנוגע לחל וקת הסמכויות ביניהם, ואף להיעזר בתיקוני חקיקה מתאימים, אם יהיה בכך צורך.
על הלשכה לפעול לכך בהקדם, כדי שתוכל למלא כראוי את תפקידיה.
הבחירות למוסדות הלשכה .
הדרישה הציבורית הגוברת לשקיפות ולהטלת אחריות על נבחרי ציבור הביאה, בין היתר, להסדרת כללי מימון הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות.
ביניהם: הסדרת מימון המפלגות ומימון המועמדים בבחירות מקדימות במפלגות לתפקידים שונים או מטעמן, המתבטא בעיקר בהגבלת סכומי התרומות וההוצאות למימון תעמולת הבחירות והתורמים המותרים בתרומה; חיוב בדיווח על התרומות ועל ההוצאות ויציר ת שקיפות כלפי הציבור בנוגע לאופן מימון מערכת הבחירות.
ההסדרה נועדה למנוע את הסיכון שהנבחר יעדיף את האינטרסים האישיים של האנשים שתרמו סכומים גדולים לבחירתו על פני האינטרס הציבורי, להגביל את ההוצאה הציבורית ולצמצם את יתרונם של בעלי הממון.
העקרונות לבחירתם של חברי מוסדות הלשכה נקבעו בחוק וכן בכללי לשכת עורכי הדין (בחירות למוסדות הלשכה), התשמ"ב- 1982 (להלן- כללי הבחירות).
הבחירות למוסדות הלשכה נערכות אחת לארבע שנים.
בהליך בחירתם של ראש הלשכה, חברי המועצה הארצית וחברי הוועדים המחוזיים זכאים להשתתף כל חברי הלשכה.
בבחירות מתמודדות רשימות של מועמדים שהתארגנו לשם כך, וכן עורכי דין המתמודדים באופן אישי לתפקידים של ראש הלשכה ויושבי ראש הוועדים המחוזיים.
כדי להבטיח את צביונה הדמוקרטי של הלשכה יש צורך במניעת מצבים שנושאי המשרה הנבחרים של הלשכה יעדיפו את האינטרסים של מי שתרמו למימון התמודדותם במערכת הבחירות על פני האינטרסים של ציבור חברי הלשכה.
משרד מבקר המדינה סבור כי הפתרון המיטבי למניעת מצבים כאלה הוא הסדרה של מימון הבחירות למוסדות הלשכה בחוק ובכללי הבחירות של הלשכה; אך גם בהיעדר הסדרה כזאת ראוי שהלשכה תקבע כללים שי חייבו את המועמדים ואת רשימות המועמדים 318 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בדיווח על התרומות וההוצאות שלהם, בכסף ובשווה כסף, למימון פעילותם במערכת הבחירות.
לשכת עורכי הדין 319 .
יש להדגיש כי בעניין זה ציין מבקר המדינה עוד בדוח הקודם48 כי "ראוי לקבוע הוראות מפורטות למכלול העניינים הכספיים הכרוכים בבחירות למוסדות הלשכה, ובעיקר לקבוע הגבלות על סכום ההוצאה המותרת למימון תעמולת הבחירות; על קבלת תרומות מסוגים שונים של תורמים; ועל סכום התרומה.
כיוון שהלשכה היא גוף סטטוטורי בעל סמכויות נרחבות שתחומי פעילותו הוסדרו בחוק, ראוי שההנחיות האמורות יעוגנו אף הן בדבר חקיקה".
מאז התקיימו כמה מערכות בחירות למוסדות הלשכה 49 , ואולם נושא המימון של מערכת הבחירות של המועמדים למוסדות הלשכה לא הוסדר, כמפורט להלן.
(א) מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה) גיבשה בסוף שנת 2002 טיוטת תיקון לחוק- חוק לשכת עורכי הדין (תיקון - דוח על תרומות והוצאות בבחירות למוסדות הלשכה), התשס"ג- 2002 , הכולל הוספת סעיף 13 )א: "חובת הגשת דוח על תרומות והוצאות", ובו נאמר, בין היתר: "(א שמות מועמדים לתפקיד ראש הלשכה, שמות מועמדים לתפקיד יושב ראש ועד מחוזי ורשימות מועמדים למועצה הארצית ולוועדים המחוזיים, אשר מוגשים ליושב ראש ועדת הבחירות למוסדות אלה, יוגשו בצירוף דוח הכולל פרטים אלה: (1 ) רשימה של כל התרומות שהתקבלו בעבור מועמד או רשימת מועמדים כאמור במשך השנה שלפני יום הגשת המועמדות בציון סכום התרומה, שמו של כל תורם ופרטים מזהים אודותיו, למ עט תרומה מצטברת מאותו אדם ובני ביתו הסמוכים לשולחנו ששיעורן נמוך מ- 1000 ( ;ש"ח2 ) סך ההוצאות למימון מערכת הבחירות שהוצאו עד ליום האמור בפסקת משנה (1 .
") בשנת 2003 ניסתה מחלקת ייעוץ וחקיקה לקדם את הטיפול בתיקון החוק באמצעות הידברות עם הלשכה, אך מאחר שלא ז כתה לשיתוף פעולה מצדה חדלה מניסיונותיה.
(ב) בינואר 2005 , בפגישה של נציגי מחלקת ייעוץ וחקיקה עם נציגי הלשכה, שב משרד המשפטים והעלה את נושא הסדרת מימון הבחירות למוסדות הלשכה.
ביוני 2005 מסר משרד המשפטים ללשכה כי יקדם הצעה בעניין שקיפות מקורות המימון של הבחיר ות למוסדותיה.
בינואר 2006 העבירה מחלקת ייעוץ וחקיקה ללשכה מסמך ובו נוסח עקרונות ראשוני בנושא.
הלשכה הציגה עקרונות אלה והצעות נוספות של חברי הלשכה בנושא במועצה הארצית, כפי שמתואר בהמשך.
לא נמצא שמשרד המשפטים המשיך לקדם את התיקון לחוק, אשר ייצור שקיפות של מקורות המימון של המועמדים בבחירות למוסדות הלשכה; למרות שבשנת 2005 שב משרד המשפטים והודיע ללשכה כי יקדם תיקון חקיקה לצורך יצירת שקיפות של מקורות המימון במערכת הבחירות, הוא לא הביא לידי ההסדרה הדרושה.
48 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בלשכת עורכי הדין בישראל ( 1999 '), עמ8.
49 בשנים 2003 ו- 2007 , ומערכת הבחירות האחרונה התקיימה ביוני 2011 - לאחר סיום הביקורת.
320 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
(ג) גם חברי לשכה, וביניהם בעלי תפקידים בכירים, יזמו הצעות לתיקון החוק לצורך הסדרת מימון הבחירות למוסדות הלשכה.
במרץ 2005 העלה חבר ועד מרכזי לפני יו"ר המועצה הארצית הצעה לכמה תיקוני חוק בתחום הבחירות למוסדות הלשכה, וביניהם גם בנושא מימון הבחירות.
בפברואר 2006 נשלחה הצעה נוספת ליו"ר המועצה הארצית להסדרת מימון הבחיר ות, ובאפריל 2006 .
העלו המשנה לראש הלשכה וסגן יו"ר ועד מחוז ירושלים הצעה לתיקון חוק בנושא לשכת עורכי הדין 321 .
בדברי ההסבר להצעה מאפריל 2006 צוין, בין היתר, כי "בהיות לשכת עורכי הדין גוף ציבורי אשר יש לו נגיעה ומעמד בעניינים רגישים דוגמת מינוי שופטים ודיינים, קיים פגם חמור בכך שמקורות המימון של המועמדים ורשימות המועמדים אינם גלויים, דבר הפותח פתח רחב ל'הרצת' מועמדים ורשימות מועמדים על ידי גורמים בעלי עניין, מבלי שציבור עורכי הדין ידע על כך.
בד בבד, היעדר כל מגבלות ביחס לתעמולת הבחירות פוגע קשות בשוויוניות הבחירות, המהווה את נשמת אפו של התהליך הדמוקרטי.
נוצר אי שוויון בין מועמדים בעלי אמצעים לבין מועמדים אשר אין ביכולתם להוציא סכומי כסף גדולים לצורך הבחירות".
ההצעה כללה כללים בנושאי הסדרת מימון הבחירות למוסדות הלשכה, ניהול חשבונות וביקורת עליהם, תקרת הוצאות וכן סנקציות על הפרת הכללים.
ההצעות האמורות לעיל הועלו בשנים 2006 -2007 על סדר יומה של המועצה הארצית, אך הדבר לא הביא לגיבוש עמדה של הלשכה בדבר אופן ההסדרה הרצוי של מימון מערכת הבחירות של המועמדים בבחירות למוסדות הלשכה.
(ד) בשנת 2008 גיבש מנגנון הלשכה, על פי בקשתו של ראש הלשכה, עו"ד יורי גיא רון, שתי הצעות לשינויי חקיקה להסדרת מימון הבחירות למוסדות הלשכה.
הצעה אחת נועדה לקבוע הגבלות על תרומות ועל הוצאות של המועמדים, וההצעה השנייה נועדה לקבוע את אופן ניהול החשבונות בידי המועמדים והדיווח עליהם.