HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור הב"ה הטילה את יישום האחריות המקצועית על בעלי תפקידים שונים מאנשיה נמצא, כי חלוקת התפקידים בין מנהל המחוז למנהל התחום בכל הקשור לאחריות המקצועית כלפי במ"ש עמ"ק אינה ברורה וממצה: תחומי האחריות הרבים המתוארים בתיאור התפקיד של מנהל התחום אינם משתקפים בנוהל ממשקי עבודה, וחלק מהתפקידים מיוחסים בנוהל ממשקי עבודה דווקא לתחום האחריות של מנהל המחוז.
יוצא אפוא, שקיים חשש לאי-בהירות בחלוקת האחריות ביניהם (ראו לעיל).
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה ציינה הב"ה, כי האחריות המקצועית היא של מנהל התחום, ואולם ישנם מקרים נקודתיים שבהם שופט, נשיא או סגן נשיא מוציאים הנחייה שונה, שאז בית המשפט הרלוונטי יהיה מחויב להנחיה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה , ככל שהב"ה מ בקשת ל קיים הפרדה ולמנות גורמים שונים בתוכה שיהיו אחראים ליישום אחריותה המקצועית - עליה לתת לכך ביטוי בנוהל ממשקי עבודה או במסמך מוסדר אחר, ולפרט בהם את חלוקת התפקידים ביניהם, את תחומי האחריות שלהם ואת סמכויותיהם.
על המסמך להיות גלוי ונגיש לכל המזכירים ועובדי במ"ש עמ"ק.
תכניות עבודה שנתיות : נמצא, כי הב"ה אינה עורכת תכניות עבודה שנתיות מובנות המקיפות את הנושאים שבתחומי האחריות המקצועית שלה בנוגע לבמ"ש עמ"ק.
יצוין , כי מנהל התחום לשעבר ערך בשנים 2012 -2009 סיכומי פעילות שנתיים של עבודתו, והיא כללה גם את במ"ש עמ"ק.
בתשובתה מסרה הב"ה, כי "באשר לתכנית העבודה בהיבט ההנחיה המקצועית לשנת 2016 .
"התכנית הוכנה וסוכמה ותוצא לפועל לדעת משרד מבקר המדינה, טוב שהב"ה החלה בהכנת תכנית עבודה שנתית לבמ"ש עמ"ק.
ואולם, בשים לב לעובדה שחוק בתי המשפט לא הבחין בין במ"ש עמ"ק ובין בתי משפט שלום אחרים, על הב"ה להקפיד שתכניות העבודה השנתיות יקיפו את כלל תחומי אחריותה המקצועית.
ראוי שהתכנית תכלול היבטים מקצועיים כגון פעולות הדרכה לאותה שנה, השלבים המתוכננים ליישום הטמעת נט המשפט באותה שנה, תכנון ביקורים של מנהל התחום בבמ"ש עמ"ק, תכנון בקרה יזומה ורציפה, פיקוח אקטיבי הכולל אמצעי אכיפה אפקטיביים, תכנון פגישות עבודה לרבות אלו של מנהל מחוז עם מזכירים, ושל מנהל התחום עם צוות העבודה בנושא עמ"ק.
ממצאיו של פרק זה מלמדים על הצורך בנקיטת פעולות של הב"ה כדי להבטיח את מימוש אחריותה המקצועית בבתי המשפט לעניינים מקומיים .
בין היתר: לקב וע נוהלי עבודה אחידים בעבור בתי המשפט המקומיים; למנות גורם מרכזי שיוביל את ההנחייה בתחום המקצועי; להטמ יע את מערכת המחשוב נט המשפט; לגבש וליישם תכנית עבודה מפורטת של הב"ה בבתי משפט עמ"ק; ולקיים פיקוח ובקרה שוטפים בבתי המשפט המקומיים.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתגובתה על דוח זה שבה והעלתה הב"ה את הטענה שיכולתה לחייב את בתי המשפט לפעול בתחומים מקצועיים בהתאם להנחיותיה ולדרישותיה היא מוגבלת.
טענה זו עשויה לשקף בעיה עקרונית של הפער שבין סמכות לאחריות.
על הב"ה לפעול בשיתוף פעולה עם בתי המשפט, ובין היתר לקיים הדרכות ופגישות מקצועיות להטמעת הנחיותיה המקצועיות.
יתר על כן, על הב"ה להבטיח כי ננקטות על ידה, הלכה למעשה, הפעולות הדרושות לאכיפת הנחיותיה למול רשויות מקומיות, ובהן: משלוח מכתבי התראה; פנייה במישרין לראשי רשויות מקומיות; קיום פעולות פיקוח שוטפות וקביעת סנקציות מינהליות שיוטלו בעת הצורך.
אם גם לאחר נקיטת כל הפעולות האמורות היא נתקלת בקושי באכיפת הנחיותיה בתחום המקצועי - יהיה עליה להעלות את הנושא לטיפול ולהסדרה במשרד המשפטים ובמשרד הפנים.
פריסת בתי המשפט לעניינים מקומיים .
כדי לשפר את תפקודם של בתי משפט עמ"ק המליצה ועדת זמיר לפעול בשלושה מישורים עיקריים: (א) הקמת בתי משפט עמ"ק נוספים כדי לשפר את השירות לתושבים שיישפטו בתחומי יישובם; לייעל את אכיפת החוק בתחום היישוב ולשמש גרעין שיוכל להצמיח במשך הזמן בית משפט שלום - כל זאת תוך שימת לב לתנאים שיצדיקו את השקעת המשאבים הכרוכים בכך, ולאפשרות לצרף לאזורי השיפוט של בתי המשפט רשויות מקומיות נוספות ; (ב) הרחבת אזור השיפוט של בתי המשפט עמ"ק כך שיכללו גם רשויות מקומיות סמוכות - הרחבת אזור השיפוט נועדה ליעל ולהקל על תושבים שעניינם יידון בבתי משפט עמ"ק, לסייע לרשות המקומית לפתח את בית המשפט ולהקל על העומס המוטל על בתי משפט השלום; (ג) לבחון אם היקף הפעילות של כל אחד מבתי המשפט עמ"ק מצדיק את קיומם הנפרד מבתי משפט השלום.
במישור הראשון - מאז שהוגש דוח ועדת זמיר בספטמבר 1995 ועד אוקטובר 2015 לא נוספו בתי משפט עמ"ק לצו להקמת בתי משפט עמ"ק.
במישור השני - בצו הורחבו אזורי השיפוט של כמה בתי משפט עמ"ק ובהם: בתי המשפט בקריית ביאליק; בראשון לציון; בכרמיאל ובחדרה: אזור השיפוט של במ"ש עמ"ק בקריית ביאליק כולל את תחומי השיפוט של עשר רשויות מקומיות; אזורי השיפוט של בתי המשפט עמ"ק בראשון לציון ובכרמיאל כוללים תחומי שיפוט של שתי רשויות מקומיות 16 ואזורי השיפוט של במ"ש עמ"ק חדרה כולל תחו מי שיפוט של תשע רשויות מקומיות.
במישור השלישי - עולה שהמלצת ועדת זמיר לבחון אם היקף הפעילות השיפוטית של כל אחד מבתי המשפט עמ"ק אכן מצדיק את הקיום הנפרד שלהם מבית משפט השלום, לא בוצעה עד אוקטובר 2015 .
בתשובת הב"ה נכתב כי אף שהנושא מצוי בידה, הוא אינו קשורלחטיבת תפעול ומזכירויות וכי השיקולים הנבחנים בעת הקמת בתי משפט עמ"ק אינם כוללים התייחסות להיקף פעילותם.
16 בשנת 1988 אוחדה הרשות המקומית הנוספת (שכונת נחלת יהודה)ׂ ׂ עם ראשון לציון.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתרשימים שלהלן הובאו נתונים על מספר ימי שיפוט בממוצע לשנה שנקבעו בהתאם לצורכי בתי המשפט ומספר התיקים הממוצע לשנה17.
מספר ימי השיפוט בשנה(בממוצע), לפי במ"ש עמ"ק, 2014 -2010 .
על פי נתונים שנמסרו בשאלונים של מזכירויות בתי המשפט עמ"ק שבתרשים תרשים 2 .
מספר התיקים שנפתחו(בממוצע ) לשנה, 2014 -2010 .
לבתי משפט עמ"ק בכפר סבא, בתל אביב ובירושלים אין נתונים מלאים על ימי השיפוט 1168 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
על פי נתונים שנמסרו בשאלונים של מזכירויות בתי המשפט עמ"ק שבתרשים .
מהתרשימים עולה כי יש הבדלים גדולים בהיקפי הפעילות של בתי משפט עמ"ק.
בתי המשפט שבהם נפתח בממוצע מספר התיקים הגדול ביותר לשנה (למעלה מ-11,000 )תיקיםהם בתי המשפט בירושלים, בתל אביב ובחיפה.
מספר ימי השיפוט שהוקצו לבתי משפט אלה היה בין כ-220 ימים לכ-650 ימים בממוצע.
בשלושה בתי משפט נפתח מספר התיקים הקטן ביותר בממוצע בשנה ( פחות מ-1,000 )תיקים.
מספר ימי השיפוט שהוקצו לשלושת בתי משפט אלה היה בין כ-10 ימים לכ-24 .
ימים בממוצע משרד מבקר המדינה מעיר, כי בשל ההבדלים המובנים שבין גודלן של הרשויות , היקף הפעילות השיפוטית שבהן וההבדלים הגדולים בנתוני הפעילות שלהם - ראוי שהנהלת בתי המשפט תבדוק את היקפי הפעילות המעודכנים של בתי המשפט עמ"ק, ותגבש מסקנות בשאלה של הצדקת קיומם הנפרד מבתי משפט השלום או הצורך באיחוד של חלקם.
התאמת פעילותם של בתי המשפט עמ"ק לצו .
צו בתי המשפט קובע שני הסדרים המסמיכים את בתי המשפט לדון בעניינים מקומיים: ההסדר הראשון בצו הקים כאמור 15 בתי משפט עמ"ק שפעילותם נעשית באופן אוטונומי.
ההסדר השני בצו הסמיך שלושה בתי משפט שלום לשבת כבתי משפט לעניינים מקומיים .
לגבי שני ההסדרים, נקבעו בצו אזורי השיפוט של בתי המשפט.
משרד מבקר המדינה בדק אם בתי המשפט פועלים בהתאם להסמכה שנקבעה בצו להקמת בתי משפט עמ"ק.
נמצא חוסר התאמה בין פעילותם של שלושת בתי משפט שלום שהוסמכו בצו לשבת גם כבתי משפט עמ"ק ובין הנדרש לפיו כמפורט להלן: 1.
: בית המשפט עמ"ק ברמת גן הצו קובע כי בית משפט השלום בתל אביב מוסמך לשבת כבית משפט עמ"ק, ואזור השיפוט שנקבע לו הוא של רמת גן.
נמצא, כי בית משפט השלום בתל אביב אינו מטפל בתיקי עמ"ק של רמת גן כלל, ותיקים אלו מטופלים בבמ"ש עמ"ק נפרד השוכן בעיר רמת גן .
בית משפט זה מוצג ומסווג במסמכי המזכירות, בחטיבת תפעול ומזכירויות ובאתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט, כבית משפט עמ"ק שפועל באופן אוטונומי ונפרד מבית משפט השלום.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
: בית משפט עמ"ק כפר סבא הצו קובע, כי בית משפט השלום בכפר סבא מוסמך לשבת כבית משפט עמ"ק, ואזורי השיפוט שנקבעו לו הם תחומי הרשויות המקומיות כפר סבא, רעננה והוד השרון.
נמצא, כי בבית משפט השלום בכפר סבא פועל מדור העוסק בעניינים מקומיים, ואולם, בניגוד לצו המדור מטפל גם בשתי רשויות מקומיות שאינן מופיעות בצו - טירה ודרום השרון.
: בית משפט עמ"ק הרצליה הצו קובע כי בית משפט השלום בהרצליה מוסמך לשבת כבית משפט עמ"ק ואזורי השיפוט שנקבעו לו הם תחומי הרשויות המקומיות הרצליה, רמת השרון וכפר שמריהו.
נמצא, כי בבית משפט השלום בהרצליה פועלת מזכירות העוסקת בעניינים מקומיים, והיא מפוצלת לשניים: האחת מטפלת בתיקי עמ"ק של הרצליה והשנייה מטפלת בתיקי עמ"ק של רמת השרון.
באתר האינטרנט של הב"ה ובחטיבת תפעול ומזכירויות - כל אחת מהן מוצגת ומסווגת כבית משפט עמ"ק אוטונומי על אף שבצו נקבע כי מי שמוסמך לטפל בעניינים מקומיים הוא בית משפט השלום בהרצליה.
תיקי כפר שמריהו נפתחים במזכירות בית משפט השלום בהרצליה.
עיריית הרצליה כתבה בינואר 2016 למשרד מבקר המדינה, כי במ"ש עמ"ק הרצליה רמת השרון וכפר שמריהו מנוהלים בנפרד ואין לה הנחיה לעבוד אחרת.
הנתונים דלעיל מעידים על פערים בין אזורי השיפוט ו הסמכויות שנקבעו בצו למצב בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת בחינה כוללת שיש לקיים בנושא, צריכה הנהלת בתי המשפט לבחון גם את הפערים ואת המשתמע מהם ולהחליט אם לתקן ולהתאים את הצו למצב הקיים, או לגבש דרכי פעולה להתאמת הפעילות של כל בתי המשפט עמ"ק ובתי משפט השלום לצו, או ליזום תיקון אחר לצו שיקדם את האינטרס הציבורי כאמור לעיל.
הקמתם של בתי משפט ביהודה ושומרון .
באזור שטחי יהודה ושומרון נתונות סמכויות החקיקה והמינהל למפקד כוחות צה"ל באזור (להלן - המפקד).
על פי הסמכויות שקבע המפקד בצו בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה ושומרון), התשמ"א-1981 ובצו בדבר ניהול מועצות אזוריות (יהודה ושומרון), התשל"ט - 1979 , שעניינם הסדרת התיישבות ישראלים באזור והיבטי המינהל הנוגעים לכך, התקין המפקד את תקנון המועצות המקומיות (יהודה ושומרון), התשמ"א - 1981 (להלן- התקנון).
בין היתר נקבעה בפרק ט"ז לתקנון סמכותו של המפקד להקים באזור בתי משפט לעניינים מקומיים.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המפקד השתמש בסמכויותיו והקים שלושה בתי משפט לעניינים מקומיים- באריאל, במעלה אדומים ובקריית ארבע.
עובדי המזכירות בבתי משפט אלו מועסקים על ידי הרשויות המקומיות, ובין השנים 2014 -2013 נפתחו בהם כ-1,700 .
תיקים בנושאים מוניציפליים ב-2002 קבע המפקד צו למינוי שופטים ונשיא בית משפט לעניינים מקומיים של ערכאת ערעור.
בצו קבע המפקד, כי שופטי בית המשפט המחוזי בירושלים ישמשו שופטים בערכאת הערעור על פסיקות בתי המשפט לעניינים מקומיים של האזור.
בשונה מסמכויות במ"ש עמ"ק בישראל, הכיר התקנון בסמכותם של בתי המשפט באזור לעסוק לא רק בעבירות בעלות אופי מוניציפלי, אלא גם בעבירות פליליות נוספות ובהליכים אזרחיים שונים.
נוסף על כך קבע המפקד צווים ספציפיים שנוספו לתקנון והסמיכו את בתי המשפט באזור לדון בנושאי תעבורה, אבטחת מוסדות חינוך והעסקת עובדים; וכן בדיני משפחה, דיני חינוך, דיני בריאות ועבודה.
כמו כן ניתנה להם סמכות ייחודית לכהן כבתי משפט לנוער18.
יצוין כי מהתגובה על דוח הביקורת הפנימית שפרסמה הב"ה ב-2011 (להלן- דוח הביקורת הפנימית) עולה, כי שלושת בתי המשפט באזור, להבדיל מבמ"ש עמ"ק בשטח מדינת ישראל, מתפקדים כבתי משפט שלום ודנים בתיקים אזרחיים רגילים.
ביוני 2003 , בדיון שנערך בלשכת היועץ המשפטי לממשלה בנושא בית המשפט באריאל, נדון גם נושא תקצובם של שלושת בתי המשפט באזור.
בסיכום הדיון נקבע, כי סמכויות בתי המשפט באזור רחבות יותר מסמכויות בתי המשפט עמ"ק במדינת ישראל ובכך ייחודם.
פרק ט"ז לתקנון קובע, כי נשיא בית המשפט לעניינים מקומיים או ממלא מקומו יקבעו את כל סדרי העבודה של בית המשפט לעניינים מקומיים, לרבות חלוקת התיקים בין השופטים.
במקרה ולא התמנה נשיא לבית המשפט, תקבע "הרשות המוסמכת" את ימי הדיון ואת כל סדרי העבודה של בית המשפט לעניינים מקומיים לרבות חלוקת התיקים בין השופטים.
עוד נקבע, כי המפקד יתייעץ עם הרשות המוסמכת בנוגע למינוי שופטים, קביעת ערכאת ערעור וקביעת שטחי השיפוט של בתי המשפט.
התקנון מגדיר "רשות מוסמכת": אדם הכשיר להתמנות לשופט בית משפט מחוזי שמפקד האזור מינה אותו להיות רשות מוסמכת.
בפועל - מאז הקמתם ועד מועד סיום הביקורת לא מונה נשיא לבתי המשפט באזור.
מינה המפקד את מנהל בתי המשפט לשמש רשות מוסמכת בדיון שנערך בשנת 2003 אצל היועץ המשפטי לממשלה נקבע גם הצורך לעצב "הסדר מנהלי תקין יותר" לבתי משפט אלה.
על החשיבות של הסדרת הסמכויות המינהליות של פעילות בתי המשפט באזור ניתן ללמוד מדיונים שקיימו בעלי תפקידים בהב"ה: בדיון בנושא תשלום לגופים חיצוניים בעבור שירותים משפטיים מ-3.
13 הובהר, כי בבתי המשפט המקומיים באזור "נשמעים סוגי הליכים מעבר לעניינים מקומיים" ופעילותם מצריכה הסדרה.
13 בנושא בתי המשפט הפועלים באזור הובהר, כי "המצב המשפטי בבתי משפט אלה מורכב.
ונדרשת הסדרת הנושא המשפטי ולאחר מכן המנהלי.
נמצא, כי למרות הצורך לקבוע את סדרי העבודה בבתי משפט באזור כאמור בפרק ט"ז לתקנון ובסיכום הדיון האמור מיוני 2003 בעניין הצורך לעצב "הסדר מנהלי תקין יותר", לא קבע מנהל בתי המשפט (שמונה בידי המפקד לשמש כרשות המוסמכת לקביעת סדרי העבודה) את סדרי העבודה של בתי המשפט מכוח התקנון.
עוד נמצא שבפועל חטיבת תפעול ו מזכירויות מנחה את מזכירי בתי המשפט האמורים בנוגע לסדרי העבודה.
18 'צו בדבר חוק הנוער (יהודה ושומרון) (מס1559), תשס"ה-2005 .
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין כי בפברואר ובמרץ 2014, פנה היועץ המשפטישל הב"ה ליועמ"ש של האזור בבקשה לקבל את כתב ההסמכה מטעם מפקד כוחות צה"ל באזור או כתב הסמכה חדש כקבוע בתקנון, נוכח היעדר כתב המסמיך את מנהל בתי המשפט לשמש "רשות מוסמכת".
בתשובתה של הב"ה נכתב כי "האחריות לניהול בתי המשפט באיו"ש היא של הצבא ולא של הב"ה.
מינוי שופטים לבית משפט לעניינים מקומיים באיו"ש, נעשה על ידי המושל הצבאי (מפקד האזור).
זאת לאחר היוועצות עם מנהל בתי המשפט.
בכך מתמצה האחריות של מנהל בתי המשפט ביחס לבתי משפט אלה".
בתשובת צה"ל מפברואר 2016 נכתב כי "מנהל בתי המשפט בישראל מונה בשנת 1985 לשמש כ'רשות המוסמכת' על פי התקנון.
מקום שלא מונה נשיא לבית משפט לעניינים מקומיים, הסמכות הבלעדית לקביעת סדרי העבודה של בית המשפט לעניינים מקומיים, נתונה לרשות המוסמכת, קרי למנהל בתי המשפט.
המינוי לרשות מוסמכת כאמור נעשה בהסכמת הנהלת בתי המשפט.
משכך, על פי דין, סמכות ואחריות מנהל בתי המשפט משתרעת לא רק על היוועצות בקשר למינוי שופטים, אלא גם על קביעת סדרי עבודה כאמור לעיל".
לדעת משרד מבקר המדינה נודעת חשיבות רבה לקביעת סדרי העבודה בבתי המשפט לעניינים מקומיים כפי שנקבע בתקנון .
קביעת סדרי העבודה נחוצה במיוחד, נוכח ריבוי סמכויותיהם ומורכבות פעילותם של בתי המשפט באזור לעומת יתר בתי המשפט עמ"ק.
ככל שתישקל אצילת סמכות 19 זולחטיבת תפעול ומזכירויות המנחה כיום את בתי המשפט, או לכל גורם אחר, ויימצא שיש סמכות לבצעה, ניתן לעשות זאת בתיאום עם המפקד.
הזיקה של עובדי בתי משפט עמ"ק לרשויות המקומיות .
לבתי המשפט לעניינים מקומיים יש מעמד מיוחד המשייך אותם לשתי מערכות מינהליות - להב"ה ולרשויות המקומיות.
העובדים של מזכירויות בתי המשפט עמ"ק כפופים מבחינה מינהלית לבעלי תפקידים שונים ברשויות ומבחינה מקצועית להב"ה.
ברשויות המקומיות מורכב מערך התביעה, בין היתר, מתובעים עירוניים הכפופים לראש הרשות המקומית.
מצב זה יוצר מתח בין שתי המערכות שעליו עמדה גם ועדת זמיר.
כך למשל, קיים חשש שבעת ניהול הליכים משפטיים, יושפעו עובדי המזכירויות של בתי המשפט עמ"ק ממערך התביעה, בעת שעליהם לפעול בהתאם להנחיות המקצועיות של הב"ה.
כמו כן קשה להב"ה לחייב את עובדי המזכירויות השייכים למערכת מינהלית נפרדת, לפעול על פי הנחיותיה המקצועיות (ראו בדוגמה לעיל בעניין ההדרכות).
19 אצילת סמכויות היא מצב שבו הרשות המוסמכת מסמיכה גורם אחר - על פי רוב, גורם הכפוף לה -להחליט במקומה, היינו להפעיל את שיקול הדעת הנדרש לצורך הפעלת הסמכות, לכל דבר ועניין.
ככלל, אצילת סמכויות אמורה להתבצע במפורש, על ידי הודעה של הרשות המוסמכת על דבר הסמכתו של הגורם הכפוף לה להפעיל את הסמכות, וראוי גם לתת לה פומבי על ידי פרסום מתאים בנסיבות העניין.
דפנה ברק-ארז משפט מנהלי , התש"ע – 2010 , ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין, עמ' 173 ,180 ,188 .
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת זמיר הציעה לפתור את הכפילות המינהלית בין היתר באופן הבא: למנוע את הכפפתם של עובדי המזכירות ליועץ המשפטי של הרשות המקומית או לראש העיר או לנבחר ציבור אחר20, ולהכפיפם מינהלית למזכיר או למנכ"ל הרשות; לקבוע הסדרים בתחום המשמעת שיבטיחו ציות של עובדי המזכירות להוראות של השופטים או הנהלת בתי המשפט; להקצות מבנה נפרד לבית המשפט עמ"ק במבנה שבו שוכן בית המשפט הכללי או לשכנו במבנה שאינו מזוהה עם הרשות המקומית בנפרד ממשרדי התביעה העירונית.
ב-2008 חיוותה היועצת המשפטית של הב"ה את דעתה בנוגע לפעולות שיש לבצע לניתוק הזיקה שבין עובדי המזכירות לרשות המקומית ובהם - ביטול כפיפותם של עובדי מזכירות בית המשפט לעורכי הדין שבלשכה המשפטית בעירייה.
בבג"ץ קארשי ציין בית המשפט, כי במישור המינהלי נותרה זיקה מוגבלת בין בתי המשפט עמ"ק ובין הרשויות המקומיות.
מעמדת המדינה בבג"ץ קארשי עולה, שהיא קיבלה על עצמה לקיים מספר תנאים שישפרו את מראית פני הצדק בבתי משפט עמ"ק, ונתנה לרשויות המקומיות שהות של שנתיים להיערך לביצוע התנאים בתנאי שאם לא יעשו כן תבטל את צווי ההקמה של בתי המשפט.
להלן עיקרי התנאים שנקבעו: (1) בית המשפט עמ"ק לא ישוכן בבית העירייה ולא במבנה אחר שבו מצויים משרד התביעה העירונית; (2) עובד עירייה המועסק בבית המשפט לא יעבוד בתקופת העסקתו ביחידה אחרת של העירייה; (3) עובד עירייה המועסק בבית משפט עמ"ק יהיה כפוף להנחיות המקצועיות של המזכיר הראשי של בית משפט השלום שאליו מסונף בית המשפט; (4 ) ראש העירייה יסמיך את המזכיר הראשי של בית משפט השלום שאליו מסונף בית המשפט עמ"'ק, להיות קובל משמעתי מטעמו, וסמכות דומה תינתן ליועץ המשפטי של הב"ה; (5) ההשתתפות התקציבית בשכר השופטים תיעשה בדרך של העברה כספית לממשלה ולא להב"ה, וייקבע מנגנון להעברה כספית מהרשויות המקומיות אל משרד הפנים וממנו אל הב"ה.
משרד מבקר המדינה בדק את ניתוק הזיקה שבין עובדי מזכירויות בתי משפט עמ"ק לרשויות המקומיות.
הכפיפות המינהלית של עובדי בתי המשפט .
לפי עמדת הב"ה יש להכפיף את עובדי מזכירות בתי המשפט עמ"ק למזכיר או למנכ"ל הרשות.
בדוח הביקורת הפנימית שעסק בעיקר בכפיפות המינהלית והמקצועית של עובדי בית המשפט עמ"ק ובציוד והמבנה הפיזי של בתי המשפט נקבע, כי רק 13 בתי משפט עמ"ק מ-22 בתי המשפט שנבדקו21 כפופים מינהלית לגורם המומלץ על ידי ועדת זמיר.
יתר בתי המשפט פועלים בניגוד להמלצות הוועדה, והעובדים שלהם כפופים לגורמים שונים ברשות המקומית ובהם: היועץ המשפטי, ראש העיר, התובע העירוני, גזבר העירייה, מנהל הגבייה או נושא משרה אחר.
בתגובה לדוח הביקורת הפנימית פורטו הפעולות שביצעה הלשכה המשפטית ליישום הדוח, וצוין בה כי בנושא זה עודכנו הגורמים הרלוונטיים בערים שבהן לא מיושמת המלצת דוח ועדת זמיר.
זאת בשל האופי הפוליטי של תפקידם 21 הדוח עוסק ב- 22 בתי משפט עמ"ק ובהם בתי המשפט לעניינים מקומיים ביהודה ושומרון.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במסמך מסכם לנשיא בית המשפט מאוקטובר2013 כתב היועץ המשפטי של הב"ה, כי הב"ה הסדירה עם הרשויות המקומיות את כפיפותם של העובדים למנכ"ל העירייה בהתאם להמלצות ועדת זמיר.
ואולם נמצא שהנהלת בתי המשפט לא ריכזה נתונים עדכניים של העובדים ברשויות המקומיות שבהם מופיעים פרטים על כפיפותם המינהלית כך שאפשר יהיה להעריך את התאמתם לדרישות הב"ה, ולבדוק אם קיימים מקרים שעובדי בתי המשפט עדיין כפופים מבחינה מינהלית לגורמים ברשויות המקומיות.
מהתשובות לשאלונים התברר , כי בבמ"ש עמ"ק בפתח תקווה עובדי בית המשפט כפופים מינהלית ליועץ המשפטי של הרשות המקומית הפועל מטעמה כצד בתיקים הנדונים בבית המשפט עמ"ק, ולא למזכיר או למנכ"ל הרשות כפי שהמליצה ועדת זמיר, וכפי שעלה במסמך המסכם שהכין היועץ המשפטי של הב"ה.
בבית משפט עמ"ק בכפר סבא יש עובדת אחת הכפופה מינהלית לוועדה המקומית לתכנון ובנייה של דרום השרון, שהיא צד העוסק בנושאים הנדונים לעתים בבתי המשפט עמ"ק.
בתשובתה כתבה הב"ה, כי "העובדה שעובדים מבית המשפט לעניינים מקומיים עדיין סבורים שיש להם כפיפות מקצועית לגורמי התביעה או לבעלי תפקידים אחרים ברשות מצביעה על הבעייתיות בעובדה שהכפיפות המנהלית של עובדי בתי המשפט היא לרשות המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות דלעיל שעליהן להתאים את כפיפותם המינהלית של העובדים להנחיות הב"ה.
להב"ה יוער שעליה לרכז נתונים עדכניים של העובדים ברשויות המקומיות ובהם פרטים על כפיפותם המינהלית.
כמו כן עליה לעקוב מדי פעם ולוודא את תקינות כפיפותם המינ הלית של עובדי מזכירות בתי המשפט עמ"ק.
חשיבותה של ההקפדה על הכפיפות המינהלית לנושא המשרה ברשות המקומית שאינו שותף להליכים משפטיים נעוצה בחובה להימנע ממצב של חשש לניגוד עניינים.
מינוי קובלים משמעתיים על עובדי מזכירויות במ"ש עמ"ק .
חוק הרשויות המקומיות (משמעת), התשל"ח - 1978 קובע כי "ראש רשות מקומית או מי שהוא הסמיך לכך או היועץ המשפטי לממשלה רשאים להגיש לתובע קובלנה על עבירת משמעת שעבר עובד הרשות המקומית".
בשנת 2008 הוגשו המלצות של דוח שהכין צוות שמינה מנהל הב"ה לבחינת שילובם של בתי המשפט עמ"ק בבתי משפט השלום (להלן - דוח בושארי).
בדוח הועלה, כי עובדי בתי המשפט עמ"ק הם עובדי הרשות המקומית ואין בסמכותה של הב"ה לטפל בבעיות משמעת ובתפקוד לקוי המתגלים אצל עובדים אלה.
עמדתה של המדינה בנוגע לנושא מופיעה בבג"ץ קארשי.
שם הדוח: משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העמדה גובשה לאחר דיון של היועץ המשפטי לממשלה ועם הגורמים הרלוונטיים לכך ובהם משרד הפנים, ולפיה על ראש עירייה להסמיך את המזכיר הראשי של בית משפט השלום שאליו מסונף בית המשפט עמ"ק להיות קובל משמעתי מטעמו, וסמכות דומה צריכה להינתן ליועץ המשפטי של הב"ה.
דוח הביקורת הפנימית בהב"ה מ-2011 בדק גם מי הם הגורמים המטפלים באירועי משמעת ובתלונות, ונמצא כי רוב מזכירי בית המשפט עמ"ק אינם יודעים מיהו הגורם המטפל באירועי משמעת ותלונות על עובדים ומהו אופן הטיפול בהם.
התגובה של הלשכה המשפטית בהב"ה לדוח הביקורת הפנימית עסקה גם בנושא המשמעת ונכתב בה, כי הגורם שנדרש לטפל בעברות משמעת בהתאם לסעיף 11 לחוק הרשויות המקומיות (משמעת), התשל"ח-1978 , הוא מנהל המחוז בהב"ה, ועליו לקבל מינוי מטעם ראש העירייה כדי לשמש קובל משמעתי.
כמו כן נכתב, כי "הגורמים הרלוונטיים" ברשויות המקומיות עודכנו בכך והתבקשו להעביר להב"ה עותק מכתבי המינוי.
גם הייעוץ המשפטי של הב"ה דן בנושא וציין באוקטובר 2013 , כי הב"ה הסדירה עם הרשויות המקומיות את מינויו של מנהל המחוז לתפקיד קובל משמעתי מטעם ראש העירייה.
במסמך נוסף הדגיש היועץ המשפטי את הקשיים שמתעוררים בבירור תלונות ומיצוי הליכים משמעתיים בתלונות על עבודת מז כירויות של בתי משפט עמ"ק.
זאת מכיוון שהבירור המשמעתי אינו נמצא בסמכותה של מערכת בתי המשפט אלא בידי הרשות המקומית.
הב"ה ביקשה להסדיר את נושא המשמעת בנוהל ממשקי עבודה.
בנוהל נקבע, כי יש להפנות תלונות על מזכירויות עמ"ק בתחום המקצועי אל המזכירים הראשיים שבאזור שיפוטם פועל בית משפט עמ"ק.
עליהם להעביר את התלונות לבדיקתה של הביקורת הפנימית בהב"ה, ובמקרים המתאימים לפי המלצת יחידת הביקורת, יש להעביר את הטיפול המשמעתי אל היועץ המשפטי של הב"ה.
מהתשובות לשאלונים עולה, כי רק בשבעה מ-18 במ"ש עמ"ק (כ- 38% ) הוסמך המזכיר ה ראשי או מנהל המחוז לקובל משמעתי.
קובלים משמעתיים אחרים הם בעלי תפקידים שונים ברשויות המקומיות.
מהתשובות לשאלונים עלה, כי היועץ המשפטי של הנהלת בתי המשפט לא מונה לקובל משמעתי.
יוצא אפוא, שאין הסדרה נאותה לגורמים הממונים לטפל באירועי משמעת של עובדי המזכירות בבתי המשפט, ושלא יושמו ההחלטות וההנחיות בנושא זה.
בתשובתה ציינה הב"ה, כי "אכן קיים קושי מובנה בהכפפת עובדי הרשות לטיפול משמעתי של מנהל המחוז.
בפועל אין הסדרה, מקצועית להב"ה [ שוב בשל בעיית הכפיפות הדואלית ".
]ומינהלית לרשות בתשובתה של עיריית רמת גן מדצמבר 2015 נמסר, כי ראש העיר ימנה את מנהל המחוז לקובל משמעתי של עובדי במ"ש עמ"ק ברמת גן.
ואילו בתשובת עיריית בת ים מדצמבר 2015 ,נכתב, כי עובדי הרשות המקומית כפופים לדיני המשמעת של הרשות ועל כן, לעמדתם אין מקום להסמיך לקובל משמעתי את מזכיר בית משפט השלום.
:שם הדוח משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט - היבטים בהפעלת בתי המשפט לעניינים מקומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה על הב"ה לרכז נתונים עדכניים על העובדים ברשויות המקומיות ובהם פרטים על כפיפותם המינהלית ועל הקובלים המשמעתיים המוסמכים לטפל בענייני המשמעת.
הרשויות המקומיות שבהן פועלים בתי משפט לעניינים מקומיים נדרשות להסמיך ללא דיחוי קובל משמעתי מתאים ולהעביר את כתבי המינוי לגורמים הרלוונטיים בהב"ה.
הגבייה העירונית בבתי משפט עמ"ק .
ככלל, תפקידו של בית המשפט מסתיים לאחר מתן פסק דין, ואולם לפעמים הוא מטפל גם בעניין אכיפת מאסר שנקבע בגזר דין, או שיש צורך לבצע פעולות לגביית תשלומים לפי פסק דין.
לפי הב"ה, פעולות גבייה לאכיפת פסקי הדין המבוצעות לפי הסמכות הנתונה לרשויות המקומיות מכוח פקודת המסים (גבייה) (להלן - פקודת המסים) אינן מתפקידם של מזכירי בתי המשפט, ולפי עמדת היועץ המשפטי של הב"ה (לשעבר) אף אינן צריכות להיעשות ממבנה בית המשפט.
עקרון הפרדת הרשויות ואי-התלות של בתי המשפט הם עקרונות בסיסיים בשיטת המשפט הישראלית שעליהן עמד גם בית המשפט בבג"ץ קארשי.
הפרדת פעולות הגבייה של הרשויות המקומיות מפעולות בית המשפט אף מופיעה כאחד משלבי הביצוע שנקבעו במסמך סיכום המפגש עם המנכ"לים, בדומה לתהליך הפרדת ההוצאה לפועל מבתי המשפט.
לאחר שנמצאו כמה חריגות שבהן הופיעו במסמכי גבייה שמותיהם של בתי משפט עמ"ק לצד שם הרשות המקומית, הנחה מנהל התחום את המזכירים של בתי משפט עמ"ק, כי עליהם לפנות לממונה על הגבייה בעירייה ולהבהיר לו שבדרישות לתשלום קנס על פי פקודת המסים לא יופיע שמו של בית המשפט אלא של הרשות המקומית בלבד.
ממסמכי הב"ה עולה, כי מדורי גבייה של מספר רשויות מקומיות פועלים בתוך בתי המשפט עמ"ק.
שילוב של מדורי גבייה עם פעילות בתי המשפט עמ"ק והצגתם כחלק בלתי נפרד מבתי המשפט חותר תחת עקרון הפרדת הרשויות ולעתים גם מנוגד להנחיה מפורשת של מנהל התחום האוסרת זאת, להלן דוגמאות: א.
בדצמבר 2014 הודיע מנהל התחום לייעוץ המשפטי בהב"ה, כי בבתי משפט עמ"ק מסוימים פועלות מחלקות לגביית קנסות.
(1) בבמ"ש עמ"ק בירושלים פועלת מחלקת הגבייה בתוך בית המשפט.
היא גובה את הקנסות שהטיל בית המשפט עמ"ק ו מנהלת המדור (גבייה ושירות) משתמשת בסמלי הרשות המקומית לצד סמל בית המשפט.
(2) גם בחיפה פועלת מחלקת גבייה בתוך בית המשפט.
לפי הב"ה העובדים במדור אינם עובדים של בית המשפט, אך יושבים בו כמחלקת גבייה.
מנהל במ"ש עמ"ק בחיפה הסביר בתשובתו, כי בבית המשפט יושבת עובדת אחת שמרכזת את התיקים ומעבירה אותם לחברת גבייה.
בדצמבר 2014 כתבה עו"ד מהלשכה המשפטית בהב"ה, כי בהתאם לעקרונות בג"ץ קארשי יש להפריד הפרדה מלאה בין הרשות השופטת ובין הרשות המבצעת בין 1176 דוח שנתי66ג .