HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כלומר, ב -50% מהמצבים שהוצגו במודל, צפוי מחסור של עד ההיקף האמור, וב-50% .
מהמצבים הנותרים יהיה מחסור של לפחות ההיקף האמור .
67 ניתוח מאזן מים במסגרת עדכון תוכנית אב ארצית למשק המים, מאוקטובר2017.
משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו כי מועצת רשות המים החליטה בפברואר 201868 (להלן- החלטה 170 ) לצמצם את היקף שיקום האוגר ל -50 מלמ"ק בשנה זו, ובהתאמה המחסור הצפוי צומצם ל -40 מלמ"ק, והיקף האוגר הצפוי בסוף השנה בעקבות כך הוא 200- מלמ"ק69 , כמתואר בלוח3 .
לעיל יצוין כי היצע המים הטבעיים באותה שנה היה נמוך בכ-180 מלמ"ק מזה שחזתה רשות המים באוקטובר 2017 , אך מנגד היקף ההתפלה עלה ב -70 .
מלמ"ק לפיכך היה לכאורה צריך לשקם את האוגר בהיקף הקטן בכ-110 מלמ"ק בלבד ביחס לנתוני אוקטובר 2017 ולא להקטין את שיקומו ב -280 מלמ"ק כפי שמתואר בלוח לעיל.
על פי תחזיות רשות המים שהיוו בסיס להחלטת הרשות מפברואר 2018 , בשנת 2022 יהיה היקף האוגר 28 מלמ"ק בלבד.
יצ וין כי, בהחלטת מועצת הרשות מפברואר 2018 לא ניתן כל ביטוי לכך שההחלטה נוגדת את העקרונות שנקבעו במסמך המדיניות משנת 2012 , זאת על אף שמדובר בשינוי מהותי של נושא עקרוני וקריטי למשק המים, אשר עוגן באותו מסמך.
שינוי כה מהותי בעקרונות שנקבעו במסמך המדיניות משנת 2012 היה צריך להיעשות במסגרת שינוי ועדכון של מסמך המדיניות עצמו, שיאושר על ידי מועצת הרשות לאחר שקילת כל השיקולים הרלבנטיים ותוך התייחסות ברורה לשינוי המדיניות הנגזר מהחלטתה, על השלכותיו של שינוי זה על מצב מקורות המים הטבעיים.
תהליך קבלת ההחלטות כמתואר לעיל, עלול להביא לפגיעה קשה במקורות המים הטבעיים.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "לירידה לכשעצמה מתחת לקווים האדומים (עד לקווים השחורים) אין נזק.
וללא מתן ערך כמותי לתופעה לא ניתן להכילה במודל אופטימיזציה.
בפועל, במצבי קיצון, אין אנו מגיעים להיקפי המחסור התוצאתיים המוצגים במאזנים או בתוצאות הרצות של המודלים אלא מתירים ירידה מתחת לקווים אדומים, וזאת מתוך שיקולים רחבים יותר של התועלת למשק הלאומי".
יצוין כי תשובת רשות המים אינה עולה בקנה אחד עם הגדרת הקו האדום, המוגדר70 "כקו המבטא את מפלס הסף התח תון שירידת מפלס המים מתחתיו עלולה לגרום לנזק הידרולוגי חמור וייתכן שאף בלתי הפיך למקור המים".
68 ישיבת מועצת רשות המים מ- 27.
69 בנתונים מפברואר2018 הטמיעה רשות המים במודלים את המצב ההידרולוגי של שנת2018 , כך שהיקף האוגר ירד ל -200- מלמ"ק, לעומת האוגר בסוף השנה הידרולוגית 2017/18 המתואר בתרשים 3.
70 הוגדר במסמך תוכנית אב ארצית ארוכת טווח למשק המים חלק א- מסמך מדיניות מהדורה 4 , אוגוסט2012 שאושר בידי מועצת רשות המים בשנה זו (ראו להלן), וכן בדוח הצוות לשיקום האוגר מינוי 2013 .
)(ראו להלן תכנון משק המים וניהולו |45 .
מתשובת רשות המים עולה כי היא לא הביאה בחשבון את העלות של הנזק הנוצר מירידה מתחת לקווים האדומים.
היעדר חישוב הנזק הנובע מירידת האקוויפרים אל מתחת לקווים האדומים פו גם בתהליך קבלת ההחלטות של רשות המים ומועצתה, גורם להקצאת משאבים לא נכונה ומסכן את קיומם של מאגרי המים הטבעיים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי במשך שש שנים, מאז שנת 2012 ועד מועד סיום הביקורת, ינואר2018 , לא דנה מועצת רשות המים בעדכון לתוכנית האב שבמסגרתו שינוי יעד ההתפלה, ולא אישרה עדכון כזה.
כל עדכוני התחזית שנעשו - על השלכותיהם מבחינת היקף ההתפלה והיקף שיקום האוג ר כמתואר לעיל, פרט לעדכון האחרון מפברואר 2018 - .
מעולם לא נדונו ולא אושרו על ידי מועצת רשות המים .
בהחלטתה מאוקטובר 2010 הנחתה הממשלה את רשות המים לקבוע בתוכנית האב "מגבלות הפקה ממקורות המים השונים".
תוכנית האב ובכללה מגבלות ההפקה טעונות אישור הממשלה.
הממשלה גם קבעה כי חריגה ממגבלות ההפקה השנתית (ירידת המפלס מתחת לקווים האדומים) של מקורות המים הטבעיים תהיה טעונה אישור הממשלה או הקבינט החברתי-כלכלי.
במסמך המדיניות שאישרה מועצת רשות המים באוגוסט 2012 נכתב כי השירות ההידרולוגי הציע קווי תפעול (המהווים בפועל מגבלות הפקה) לכל אחד ממקורות המים הטבעיים הראשיים; קווים אלה היו אמורים להידון באופן מקצועי בפורום רחב של קבלת החלטות ולהיבחן בשלב היישום של תוכנית האב.
תוכנית האב הייתה אמורה לכלול הגדרות ומתודולוגיה של קביעת הקווים האדומים.
עוד נכתב באותו מסמך כי "מקורות המים הטבעיים ישוקמו וישומרו כערך אסטרטגי.
בהתאם לכך יוגדרו אזורי שיקום לצד הגדרת אזורים בהם לא תהיה כדאיות לכך.
יוגדרו קווי תפעול לכל אחד ממקורות המים הטבעיים.
ניהול ההקצאות השנתיות וההפקה ממקורות המים הטבעיים המתחדשים יהיו ברי- קיימא תוך הימנעות מכריית יתר ואי ירידה מקווים אדומים".
ביוני 2013 המליץ הצוות לשיקום האוגר בין היתר על קביעת מגבלות הפקה לכל אחד ממאגרי המים הטבעיים.
עוד המליץ הצוות לשיקום האוגר כי מאחר שירידת מפלסים מתחת לקו האדום התחתון עלולה לגרום נזק הידרולוגי חמור ואף בלתי הפיך למקור המים, יש לנקוט משנה זהירות ולתפעל את מקור המים מעל הקו האדום; והשאיפה היא להתייצב בתום השנה ההידרולוגית על הקו הירוק, המבטא את המפלס ההידרולוגי התפעולי הממוצע המומלץ לניהול האגן.
מבקר המדינה העיר71 בדוח קודם כי על מועצת רשות המים לקבוע בהקדם את גבולות ההפקה מהמאגרים, ובהם קווים אדומים ואחרים עבור כל מאגרי המים .
71 דוח שנתי66 א(2015,) "היבטים במניעת זיהום של מקורות המים" עמ' 639.
של מדינת ישראל , כנדרש בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 .
אולם עד למועד סיום הביקורת הנוכחית מועצת רשות המים לא קבעה קווי תפעול כאמור, ולא הביאה אותם לאישור הממשלה כנדרש בהחלטה מאוקטובר 2010.
רשות המים הסבירה בתשובתה בדוח הקודם כי קווי תפעול מומלצים נקבעו במסגרת עבודת הצוות לשיקום האוגר וכי היא "פועלת כל העת ליישום המלצות תוך חתירה להגעה לקווים ירוקים ]לשיקום האוגר[ הצוותבירת"ן (ירקון תנינים) ובכינרת מי ידית ובא קוויפר החוף בהליך מדורג יותר באמצעות צמצום הפקה"72.
אולם בביקורת נמצא כי למרות טענת רשות המים כי היא אימצה בפועל את המלצות הצוות, הרי שהיא לא אימצה אותן הלכה למעשה, לא עיגנה את קווי התפעול שעליהם המליץ הצוות ואף לא פעלה לשמירה עליהם.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-קביעת קווי התפעול לכל אחד ממאגרי המים הטבעיים של מדינת ישראל, למעט בכינרת, בידי מועצת רשות המים, ואת אי -הבאתם לאישור הממשלה, זאת בניגוד להחלטת הממשלה, להערות מבקר המדינה ולהמלצות הצוות לשיקום האוגר.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי בשנים 2013 עד2017 היא המשיכה לתפעל את מקורות המים הטבעיים על סף הקווים האדומים שעליהם המליץ הצוות לשיקום האוגר.
כמו כן לא חתרה רשות המים לתפעול מאגרי המים בגבולות קוויהם הירוקים, תוך סיכון לפגיעה בלתי הפיכה בהם.
להלן סקירה על מצב מקורות המים הטבעיים העיקריים: .
אגן ההיקוות של הכינרת .
אגן ההיקוות של הכינרת הינו מכלול של תת-אגנים אשר הניקוז הטבעי המשותף שלהם הוא ימת הכינרת.
תכנון משק המים וניהולו |47 .
במפה לעיל, תיאור גיאוגרפי של אגן ההיקוות של הכינרת הכולל את אגם הכינרת ואת מעלה אגן הכינרת73 (להלן- מעלה הכינרת).
אגם הכינרת משמש כמאגר תפעולי וכמקור אספקת מים למערכת הארצית, לצרכנים מקומיים ולממלכת ירדן74 .
בשנת2017 סופקו מאגם הכינרת135 מלמ"ק75 , מתוכם25 מלמ"ק שהפיקה חברת מקורות למערכת הארצית.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי כמות זו עומדת כנגד ממוצע אספקה של כ-250 עד300 .
מלמ"ק שסופקו מאגם הכינרת בעבר מקורות המים הזמינים ל אגם .
73 מעלה אגן הכינרת כולל את האזורים האלה: ירדן עליון, ירדן תחתון, מורד גשר הפקק, כינרת מערב וכינרת מזרח.
עיקר ההפקה היא לצורכי חקלאות.
74 בהתאם להסכם השלום עם ירדן שנחתם באוקטובר 1994 .
הדוח אינו עוסק באספקת מים למדינות שכנות.
נוסף על כמויות אלה, הופקו כמויות נוספות במעלה האגם, ראו להלן 48 |דוח שנתי 69א .
הכינרת ( סך הכול נפח המים הנכנסים בניכוי ההתאדות76 ) הםנהר הירדן העליון, הגשם הישיר על פני האגם, נחלים המתנקזים לאגם מרמת הגולן ומהגליל המזרחי ומעיינות.
נוסף על המים שמפיקים מקורות וגורמים פרטיים באופן ישיר מאגם הכינרת, מופקות כמויות מים נוספות במעלה הכינרת, מים הנמנעים מהאגם.
ב-2015 התריע השירות ההידרולוגי על ה תדרדרות במצב אגם הכינרת: "השירות ההידרולוגי פרסם בשנים האחרונות מספר עבודות המצביעות על מגמת פחיתה במשקעים באגן ההיקוות של הכינרת וכתוצאה מכך פחיתה בשפיעת המעיינות, נפחי הזרימה בנהר הירדן ולבסוף נפחי המים הזמינים המתקבלים בימת הכינרת.
למגמות אלה יש להוסיף את הצפי העתידי להמשך פחיתה בכמויות המשקעים במעלה אגן ההיקוות של הכינרת, כפי שמשתקף במודלים האקלימיים ארוכי הטווח.
מגמה זו צפויה להשפיע באופן ישיר על נפחי המים הזמינים בכינרת ועל ריכוזי המליחות באגם ועלולות אף להחריף את חוסר היציבות האקולוגי באגם"77.
לנוכח תופעת פחיתת נפח המים באגם הכינרת, על רשות המים היה לנקוט צעדים לשיקומה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רק במהלך הביקורת בדצמבר 2017 אישרה רשות המים למקורות להקים מתקן שיאפשר להעביר עודפי מים בהיקף של 60 מלמ"ק בשנה לאגם הכינרת (ראו להלן).
להערכת מקורות פתרון זה ימומש תוך לא פחות משנתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי על אף התרעות השירות ההידרולוגי משנת 2015 ,בעניין השלכות התדרדרות מצב אגם הכינרת היא השתהתה בנקיטת הצעדים הנדרשים עקב כך.
לכל הפחות יצא הפתרון אל הפועל על פי תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת), התשכ"ח-1967 , יו"ר רשות המים הוא המוסמך לקבוע בצו את ה רום המרבי והמזערי של פני המים באגם הכינרת (להלן - המפלס המותר).
בצו המים (קביעת המפלס המותר), התשכ"ח-1968 (להלן- צו המים), נקבע כי הרום המזערי של אגם הכינרת יהיה 213 מטרים מתחת לפני הים (הקו האדום התחתון).
ממסמכי רשות המים ממרץ 2016 עולה כי הצוות לשיקוםהאוגר המליץ לשאוף לתפעל את אגם הכינרת סביב ה"קו הירוק" ( 211.
50- ) כמפלס מזערי שנתי 78 האמור לשמור על מצב הידרולוגי יציב באגם ו המצב האקולוגי הנגזר מכך, ומותיר אוגר פנוי של כ-450 מלמ"ק עד לרום של כינרת מלאה.
76 ההתאדות השנתית הממוצעת מהאגם מסתכמת בכ-230 .
מלמ"ק 77 היצע וביקוש למים באגן הכינרת, תמונת מצב עדכנית והמלצות הפקה, אוגוסט 2015.
המפלס הממוצע הרצוי נמצא בקו האמצע שבין הקו האדום התחתון לקו האדום העליון תכנון משק המים וניהולו |49 .
להלן בתרשים 7 ההפקה הישירה מאגם הכינרת ביחס לנפחי המ ים הזמינים שהם תוצאה של המילוי החוזר הטבעי79.
תרשים 7 : ההפקה הישירה מאגם הכינרת לעומת נפח המים הזמינים באגם ( 2012/13 עד 2016/17) .
כעולה מהתרשים לעיל, בכל אחת מהשנים ההידרולוגיות 2013/14 עד 2016/17 רשות המים איפשרה לשאוב מאגם הכינרת כמויות מים בהיקף העולה על נפחי המים הזמינים בה.
כתוצאה מכך נרשם גירעון שהצטבר עד שנת 2017/18 לכ-377 מלמ"ק, ובהתאם לכך ירד מפלס אגם הכינרת עד לסוף התקופהאל מתחת לקו האדום, כפי שיתואר להלן.
להלן מוצגות כמויות המים שהופקו במעלה הכינרת .
סכום זרימת הנחלים והמעיינות, הגשם הישיר על פני הכינרת, בניכוי ההתאדות ממנה 50 |דוח שנתי 69א .
תרשים 8 : ההפקה השנתית במעלה הכינרת במלמ"ק* ( 2004/05 עד 2017/18) .
המקור: רשות המים * לא כולל הפקת מים ישירה מהאגם.
יוצא אפוא כי אף שנרשמה ירידה בהפקת המים הישירה מאגם הכינרת, כמתואר בתרשים 7 לעיל, כמות המים שהופקה במעלה הכינרת בחמש השנים האחרונות, שהיו שנים שחונות, הייתה גבוהה מהשנים שקדמו להן כמתואר בתרשים 8 .
מים אלה נמנעו מאגם הכינרת, ונפח המים שבו הולך ויורד.
סך ההפקה בכל אחת מהשנים 2014/15 , 2015/16 ו- 2016/17 באגם ובמעלה הכינרת הייתה 369 ,346 ו-339 .
מלמ"ק בהתאמה בתרשים 9 להלן מוצג מפלס אגם הכינרת ביחס לשני קוויה האדומים לאורך השנים האחרונות.
תכנון משק המים וניהולו |51 .
תרשים 9 : מפלס אגם הכינרת ביחס לקווים האדומים (במטרים) .
כעולה מהתרשים, בשנים ההידרולוגיות 2010/2011 ו- 2016/2017 ירד מפלס אגם הכינרת אל מתחת לקו האדום התחתון.
כאמור הממשלה קבעה גם כי חריגה ממגבלות ההפקה השנתית (ירידת המפלס מתחת לקווים האדומים) של מקורות המים הטבעיים תהיה טעונה אישור הממשלה או הקבינט החברתי-כלכל י.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "מאחר שלמרות במסגרתה היו אמורים להיקבע [ מאמצי רשות המים, תוכנית האב למשק המים לא הגיעה לדיון ואישור הממשלה, לא היה מקום להביא ]הקווים האדומים לאישורה את הסטייה מהקו האדום בכנרת".
יצוין כי אי -הבאת תכנית האב לאישור הממשלה אינה מהווה צידוק לאי -הבאת הסטייה מהקו האדום באגם הכינרת לאישור הממשלה, וכי הרום המרבי והמזערי של הקו האדום בכינרת נקבע בצו המים כאמור לעיל.
אותו לנזק בלתי הפיך .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים על שאיפשרה להגדיל את השאיבה ממעלה הכינרת ומנעה מים אלה מאגם הכינרת, כ ל זאת בתקופה של שנים שחונות.
פעולה זו העצימה את התדלדלות כמויות המים באגם וחשפה אותו לנזק בלתי הפיך באופן שאינו עולה בקנה אחד עם צו המים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שרשות המים פעלה בניגוד לצו המים ואיפשרה למפלס אגם הכינרת לרדת מתחת לקו האדום התחתון בתחילת כל אחת מהשנים 2016/17 ו- 2017/18 מבלי לקבל את אישור הממשלה לכך - ירידה העלולה לגרום לנזק הידרולוגי חמור וייתכן שאף בלתי הפיך למקור מים זה.
על רשות המים לפעול לשיקום אגם הכינרת ולתפעולו סביב הקו הירוק, כפי שהמליץ הצוות לשיקום האוגר, ועל מועצת רשות המים לפקח על כך.
אקוויפר החוף (ראו מפה 3 ) הוא מאגר מי תהום המשתרע בתת-הקרקע לאורך מישור החוף בישראל, מהכרמל בצפון ועד חבל עזה בדרום , ולרוחב רצועה הנמשכת מקו החוף במערב ועד 7 - 20 .
ק"מ מזרחה בשנת 2017 הפיקו חברת מקורות ומפיקים פרטיים מהאקוויפר כ-245 .
מלמ"ק תכנון משק המים וניהולו |53 .
מפה3 : אקוויפר החוף* .
* אקוויפר החוף השטח מסומן בצבע ירוק במפה.
מנתוני השירות ההידרולוגי מנובמבר 2017 עולה כי אקוויפר החוף היה באותה עת נמוך ב-341 מלמ"ק מקווי התפעול המומלצים (הקווים הירוקים), וכי במהלך השנה ההידרולוגית 2016/17 .
מפלסי מי התהום ירדו בכל חלקי אגן החוף בסיום שנה זו מפלסי מי התהום היו מתחת לקווים האדומים במרבית א זורי אקוויפר החוף שקיימים בהם אמצעי הפקה כגון קידוחים (בחלק הדרומי, בחלק המרכזי ובאזור נחלי מנשה), כמתואר בתרשים 10 .
להלן 54 |דוח שנתי 69א .
תרשים 10 : המפלס ביחס לקווי התפעול בקידוחים מייצגים באקוויפר החוף ( 2016/17) .
המקור: דוח סיכום ראשוני של השנה ההידרולוגית 2016/17 במערכת הארצית, נובמבר 2017.
רק בחלקו הצפוני של האגן, שאין בו די אמצעי הפקה (להלן- כלי הפקה)80 , התקרבו המפלסים לקווי התפעול המומלצים (הקווים הירוקים), ופוטנציאל ההפקה נמצא במגמת ירידה, כמפורט בלוח 4 .
80 על הסיבה לאי-יכולת הניצול של מים אלה, ראו להלן בפרק על פיתוח כלי הפקה בחלק הצפוני של אקוויפר החוף.
תכנון משק המים וניהולו |55 .
לוח 4 :מצב אקוויפר החוף ופוטנציאל המים בו, במלמ"ק ( 2012/13 עד 2016/17) .
2012/13 350- 609 400 209 .
2013/14 369- 590 420 170 .
2014/15 260- 699 557 142 .
2015/16 224- 735 599 136 .
2016/17 341- 618 555 63 .
* נפח האוגר ביחס לקו האדום פחות נפח המים שלא ניתנים לניצול.
נפח זה נובע מכמות המים הנמצאת מעל הקווים האדומים בתאים המרכזיים והדרומיים של האוגר, שכאמור בהם קיימים כלים להפקת מים.
הפקת מים באקוויפר החוף .
מדוח הצוות לשיקום האוגר עולה כי "שיקום אקוויפר החוף ללא צמצום ההפקה הפרטית יהיה בלתי אפשרי למימוש".
הצוות המליץ, בין היתר, על צמצום משמעותי של ההפקה הפרטית, בעיקר בחלקו המרכזי של האקוויפר, ועל פיתוח מערכת לאספקת מים, שתאפשר אספקה לצרכנים מהמערכת הארצית.
במסמך המדיניות נקבע כי "המדיניות היא כי קווים אדומים לא ייחצו עוד בעתיד.
מפרוטוקול ועדת התפעול מספטמבר 2017 עולה כי "בועדות התפעול שמים , אולם מהנתונים של השנה ]מערכת הארצית [ דגש על הפקה מים למפא"ר השנה ההידרולוגית [ החולפת 2016/17] עולה כי ההפקה הפרטית בהרבה ".
]למערכת הארצית[ אגנים אף עלתה על ההפקה למפא"ר בלוח 5 .
להלן נתוני רשות המים על ההפקה מאקוויפר החוף 56 |דוח שנתי 69א .
לוח 5 : הפקה שנתית באקוויפר החוף הדרומי והמרכזי, במלמ"ק ( 2012/13 עד 2016/17) .
הפקה פרטית הפקת מקורות סך הכול הפקה .
2016/17 137 108 245 .
מלוחות 4 ו-5 עולה כי החל בשנת 2013/14 ההפקה מהתאים המרכזיים והדרומיים של אקוויפר החוף הייתה גבוהה מנפח המים שמעל לקווים האדומים, כך שמפלסי המים ירדו באותם תאים מתחת לקוויהם האדומים.
עוד עולה מלוח 5 כי משנת2014 כמויות ההפקה הפרטית באקוויפר החוף כמו גם סך ההפקה הכוללת מהאקוויפר לא הצטמצמו.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה לחבר כמה שיותר קידוחים באזור זה למערכות המים האזוריות ולמערכת הארצית על מנת לשפר את כושר הוויסות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים על שאישרה הפקת מים מאקוויפר החוף, כך שמפלסי המים בתאים המרכזיים והדרומיים באקוויפר ירדו מתחת לקוויהם האדומים תוך סיכון לגרימת נזק הידרולוגי בלתי הפיך להם, וזאת בניגוד לקבוע במסמך המדיניות.
אגן ירת"ן (ראו מפה 4 ,) הוא אחד המקורות הראשיים לניצול מי תהום בישראל והוא משתרע בין רכס הרי יהודה ושומרון במזרח ובין חוף הים התיכון במערב (מתחת לאגן החוף ומופרד ממנו על ידי סלעים אטימים), ומעמק יזרעאל ומשולי המורדות הדרומיים של הכרמל בצפון, ועד חצי האי סיני בדרום.
תכנון משק המים וניהולו |57 .
מפה4 : אקוויפר ירת"ן* .
* הירת"ן מסומן בצבע צהוב במפה.
להלן בתרשים 11 נתוני השירות ההידרולוגי שברשות המים לגבי מצב הירת"ן ביחס לקווי התפעול שעליהם המליץ השירות ההידרולוגי.
תרשים 11 :נפח המים הזמינים בירת"ן, במלמ"ק ( 2013/14 עד 2017/18) .
מתרשים 11 לעיל עולה כי נפח המים באוגר, ביחס לקווים האדומים והירוקים בירת"ן, היה במגמת ירידה, ובתחילת השנה ההידרולוגית 2017/18 ירד מפלס האקוויפר מתחת לקו האדום.
על פי דוח הפעילות של הרשות הממשלתית למים וביוב לשנת 2015 , ממאי 2016 .
, חוֹות דעת הידרולוגיות הן גורם מכריע באישור תוכניות ברמות שונות בספטמבר 2013 המליץ השירות ההידרולוגי להפיק בשנת 2013/14 127 מלמ"ק מהירת"ן בעבור המערכת הארצית.
על אף המלצה זו החליטה ועדת התפעול כי תופק מהירת"ן למערכת הארצית כמות גדולה יותר, של כ-216 מלמ"ק.
יצוין כי באותה שנה החליטה רשות המים לצמצם את רכישתם של מי הים המותפלים לשנת 2014 בכ-150 מלמ"ק (מ-510 מלמ"ק ל-360 .
)מלמ"ק במרץ 2017 המליץ השירות ההידרולוגי להפיק מהירת"ן190 מלמ"ק.
ממסמכי השירות ההידרולוגי עולה כי במהלך השנה ההידרולוגית 2016/2017 הופקו למערכת הארצית כ-224 .
מלמ"ק מהירת"ן תכנון משק המים וניהולו |59 .
הפקה מאקוויפר ירקון .
תנינים, לעיתים בניגוד .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי ההפקה מהירת"ן, שלעיתים הייתה בניגוד להמלצות השירות ההידרולוגי, ומיעוט המשקעים בשנים האחרונות גרמו לדילול האקוויפר עד לירידת המפלס מתחת לקווים האדומים.
על רשות המים לשקם את הירת"ן ו לתפעלו בגבולות הקווים הירוקים כדי להבטיח את קיומו כמקור מים בר קַיָימה.
האגנים הצפוניים הם: אגני הגליל המערבי (אגן כברי -צור ואגן נעמן), אגן הגליל המזרחי ואגן עינן.
אגני הגליל המערבי מנקזים את הרי הגליל אל עבר הים התיכון.
האגנים משתרעים מחוף הים במערב ועד קו פרשת המים במזרח, ומעמק יזרעאל בדרום ועד גבול ישראל-לבנון בצפון.
אגנים אלה מספקים מים לצפון, המנותק ממערכת אספקת המים הארצית, והם מקור עיקרי למים שפירים לצורכי המגזר הביתי ולצורכי החקלאות בצפון הארץ.
מנתוני רשות המים עולה כי בשנה ההידרולוגית 2016/17 היא הפיקה מארבעת האגנים הללו כ-110 .
מלמ"ק 60 |דוח שנתי 69א .
מפה 5 : האגנים הצפוניים* .
* האגנים הצפוניים מסומנים בצבע כחול במפה.
להלן מתאר את כמויות המים שהופקו מאגני הגליל המערבי לוח 6 : הפקה מהאגנים הצפוניים, במלמ"ק ( 2012/13 עד 2016/17) .
שנה אגן כברי-צור אגן נעמן .
2016/17 33 24 תכנון משק המים וניהולו |61 .
תרשים12 :נפח האוגר באגן כברי-צור ובאגן נעמן ביחס לקו האדום, במלמ"ק ( 2012/13 עד 2016/17) מלוח6 ומתרשים12 עולה כי בשנים 2015 עד2017 איפשרה רשות המים להפיק מהאגנים הצפוניים כמויות מים באופן שהביא לירידת מפלסיהם מתחת לקוויהם האדומים, כל זאת מבלי לפתח מקורות מים חלופיים, כפי שיובא להלן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי ההפקה מאגני הגליל המערבי במשך השנים ומיעוט המשקעים בשנים האחרונות גרמו לדלדול האגנים עד לירידת מפלסיהם מתחת לקווים האדומים.
על רשות המים לפעול לשיקום האגנים הצפוניים ולהימנע מהבאתם אל מתחת לקוויהם האדומים.
השתהותה בפיתוח מקורות אספקת מים חלופיים לצפון המדינה (ראו להלן) תרמה גם היא להתדלדלותם של אגנים אלה.
לשם שמירה על מקורות המים הטבעיים כבני קַיָימה מן ההכרח שבמאזן הרב-שנתי כמות המים הנשאבת מהמאגרים תתאזן עם כמות המים הנוספת אליהם, וזאת כדי שמפלסי המאגרים לא ירדו מתחת לקוויהם האדומים ולא יושחתו81.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את פעולותיה של רשות המים שאיפשרה לנצל את מאגרי המים הטבעיים שלא בהתאם לעמדת השירות ההידרולוגי, הגורם המקצועי בנושא.
הדבר הביא להתדלדלות כמות המים בהם ולירידת מפלסיהם אל הקווים האדומים ואף מתחת להם, ועלול לגרום נזק בלתי הפיך למאגרים אלה.
רשות המים לא הביאה לשיקום מאגרי המים הטבעיים ולשימורם כמקור מים בר קַיָימה, ובכך לא מימשה את ייעודה כאחראית לניהול מושכל של משק המים.
על רשות המים לפעול לשיקו ם מאגרי המים הטבעיים ולתפעולם בגבולות קוויהם הירוקים, ולאפשר הפקה בת קַיָימה מהם.
על מועצת רשות המים לוודא שרשות המים תיישם את מדיניות הממשלה בניהול משק המים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה באוקטובר 2010 .
על משרד האנרגייה ועל השר העומד בראשו, מתוקף אחריותו המיניס טריאלית למשק המים, לפעול לתיקון הכשלים העולים מדוח זה.
81 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 37 (1987 ), "המים בישראל מקורותיהם והקצאתם לשימושים השונים", עמ' 250.
תכנון משק המים וניהולו |63 .
מי האקוויפרים נשאבים באמצעות קידוחים והם מהווים חלק מרכזי באספקת המים בישראל.
לפי נתוני רשות המים ההיקף הממוצע של ההפקה השנתית מקידוחים הוא כ-1.
07 מיליארד מ"ק בשנה, המהווים כמחצית מהמים המסופקים למשק.
מספר הקידוחים הכולל כיום עומד על כ -1550 קידוחים, כ -900 מתופעלים בידי מקורות, וכ-650 .
מתופעלים בידי גורמים פרטיים בעיקרי הצעת התקציב לשנת 2015 נקבע כי שימור פוטנציאל ההפקה מקידוחים ממקורות מים טבעיים במדינת ישראל (להלן - שימור יכולת ההפקה) הוא יעד חיוני.
עוד צוין בעיקרי הצעת התקציב כי יוקצו משאבים מתאימים לשימור ולפיתוח כושר ההפקה מהמקורות הטבעיים; וכי אם לא יינקטו צעדים אקטיביים לשימור ולפיתוח כושר ההפקה, לא יעמוד למשק המים כושר הפקה מתאים לצרכים המַאֲזָנִיִים השנתיים ולצרכים התפעוליים היומיים ובוודאי לא למצבי קיצון.
בשנת 2015 החלה רשות המים לקדם מיזם של שימור יכולת ההפקה ובמסגרתו ערכה בחינה מדגמית של כ-200 קידוחי מי שתייה שהושבתו, על מנת לבחון את הסיבות להשבתתם וללמוד מכך על מצבם המשוער של כלל קידוחי המים ועל הצפי להשבתתם.
בדוח עיבוד וניתוח של מיזם שימור יכולת ההפקה שסיכמה רשות המים במאי 2016 (להלן- הדוח), היא ציינה בין השאר כי משך החיים הממוצע - ה"קיים" - של מרבית הקידוחים בישראל - הוא כ-60 שנה מיום קדיחתם, ובסוף תקופה זו צפוי שהקידוח יושבת82.
עוד ציינה הרשות בדוח כי מרבית הפקת מי התהום במדינת ישראל היא מקידוחים שנקדחו בשנות ה-50 וה-60 , ולכן ברבים מהם התפתחו כבר תהליכי השבתה שונים.
הרשות הסיקה בדוח כי עד 2030 (להלן- התקופה הראשונה) ייגרעו באופן מצטבר כ -800 קידוחים שסך אספקתם כ -540 מלמ"ק בשנה, ועיקר הגריעה צפוי להיות באקוויפר החוף, בירת"ן ובגליל המערבי, שם יש ריכוז גבוה במיוחד של קידוחים ישנים.
עוד הסיקה הרש ות כי בין השנים 2030 ל-2050 (להלן- התקופה השנייה) צפויים להיגרע כ-280 קידוחים נוספים בעלי כושר הפקה של כ-300 .
82 קידוח יכול להיות מושבת עקב סיבות שונות הגורמות לכשל טכני בקידוח, כגון היאטמות וקורוזיה.
תכנון כולל לביצוע קידוחים חדשים ולשיקום הישנים לטווח הארוך .
מסקנת הרשות בדוח ממאי 2016 הייתה שעל מנת להבטיח כי יכולת ההפקה הקיימת מה קידוחים תישמר עד שנת 2030 , נדרש ביצועם של 345 עד517 קידוחים, בהתאם לתרחישי הפעלה שונים83 .
שתי החלופות לשימור פוטנציאל ההפקה מקידוח מושבת או כזה הצפוי להיות מושבת הן ביצוע קידוח חדש, או שיקום הקידוח הקיים.
הרשות ציינה בדוח כי אין בישראל יכולת ביצוע מספקת כדי לקדוח קידוחים חדשים או כדי לשקם קידוחים ישנים בהיקף כה גבוה.
יכולת ביצוע כזו דורשת היערכות מיוחדת, לרבות גיוס כוח אדם מיוחד והשגת ציוד מכני כבד מתאים, כמו גם הכנת תוכניות סטטוטוריות בהתאם לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה -1965 , ותוכניות קדיחה שנתיות מפורטות בכל אקוויפר, עם הגדרת סדר העדיפויות לקדיחה בו ופירוט המשאבים הדרושים למימוש התוכניות.
מהדוח עולה כי בשנת 2020 צפויה ירידה של267 מלמ"ק בכושר ההפקה עקב התיישנות הקידוחים ושל 44 מלמ"ק נוספים עקב ירידה בספיקתם, סך הכול הפחתה של 311 מלמ"ק.
עוד עולה מהדוח שקצבהשבתת הקידוחים בתקופה הראשונה גבוה יותר מזה שבהמשכה, כיוון שמרבית הקידוחים נקדחו בשנות ה- 50 וה-60 ואורך החיים של קידוח הוא כאמור כ-60 .
שנה ביולי 2016 החליט מנהל הרשות הקודם, מר אלכסנדר קושניר (להלן- מנהל הרשות הקודם), בהמשך לדוח ממאי 2016 , לגבש תוכנית פע ולה משולבת להבטחת השימור.
מנהל הרשות הקודם החליט כי תוכנית הפעולה תתבסס על השוואת חלופות לשיקום ולשיפור של כושר ההפקה, ועל ניתוח עלות -תועלת למשק המים של החלופות השונות.
מנהל הרשות הקודם גם החליט להקים מינהלה ייעודית, לבצע הערכת תקציב, למנות בעלי תפקידים ול יצור מנגנוני תמרוץ והסדרה לביצוע קידוחים חדשים.
עוד החליט מנהל הרשות הקודם להקים צוותי עבודה להכנת המתווה המקצועי והמינהלי לפעילות רשות המים בנושא זה, וכי על הרשות להגיש את התוכנית עד 1.
2017 לאישור מועצת הרשות.
הביקורת העלתה כי אף על פי שבדוח הרשות ממאי 2016 עלה שיש להגביר כבר בטווח המיידי את קצב ביצוע הקידוחים החדשים, ולמרות החלטות מנהל רשות המים הקודם להשלים את התוכנית עד ינואר 2017 , לא השלימה רשות המים עד למועד סיום הביקורת את התוכניות הדרושות, לרבות תוכנית ייעודית לביצוע קידוחים חדשים או לשיקום קידוחי ם במקרים המתאימים, בהיקף הנדרש.
בנובמבר 2016 ציינה רשות המים בהערכה כלכלית של מיזם שימור כלי ההפקה כי עד שנת 2020 צריך לשקםכ-100 קידוחים ולבצע כ-200 קידוחים חדשים - פעילות שחייבה תוכנית המשקללת מגבלות אילוצים שונים ושמוגדר בה סדר העדיפויות לחלוקת המשאבים בין האזורים השונים.
83 ככל ששעות ההפעלה של הקידוח יהיו רבות יותר, כך נדרשים פחות קידוחים.
תכנון משק המים וניהולו |65 .
הרשות אמדה אתהעלות הכוללת של שיקום וחידוש הקידוחים עד שנת 2050 בכ-3.
46 מיליארד ש"ח, כתלות במספר השעות השנתיות שבהן יפעלו הקידוחים.
יצוין כי בתקופה הראשונה יש צורך בקצב מוגבר של ביצוע קידוחים - שילך ויפחת עם השנים.
הרשות העריכה ש עלות השיקום וביצוע קידוחים חדשים עד שנת 2026 תסתכם ב-330 מיליון ש"ח בשנה בממוצע.
בדצמבר 2016 סיכמה הרשות כי כל דחייה של ההשקעות בתוכנית הקדיחה תגרור ייקור משמעותי בעלויות בגלל צורך בתוספת של מים מותפלים למערכת המים הארצית, ופיתוח מערכות אספקה שלא לצורך.
עוד ציינה רשות המים כי יישום מסקנותיה מחייב תכנון מפורט של כל אחד מהאקוויפרים , לרבות בדיקה טכנית של מצב הקידוחים והגדרת סדרי עדיפויות לחידושם ולשיקומם.
יצוין שרק ביולי 2017 , במהלך הביקורת, יותר משנה לאחר הדוח ממאי2016 , הורתה רשות המים למקורות84, המתפעלת כ-65% מהקידוחים המצריכים החלפה או שיקום, להכין תוכנית רב-שנתית הכוללת אומדן עלויות ביצוע של קידוחים חדשים ושיקום קידוחים ישנים לשם שימור יכולת ההפקה.
עוד יצוין שעד למועד סיום הביקורת טרם הכינה מקורות תוכנית רב -שנתית לטווח הארוך לשימור יכולת ההפקה.
יצוין גם שרשות המים טרם גיבשה תוכנית ה נוגעת לשימור יכולת ההפקה של הקידוחים הפרטיים, המהווים כ -35% מהקידוחים שנדרש להחליפם או לשקמם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים על כי לא קידמה את התוכניות מאז יולי 2016 , ובכך עיכבה את קידום המיזם להבטחת שימור כלי ההפקה, שהוא בעל השלכות רוחב לעניין העמדת כו שר הפקת מים מתאים לצרכים השנתיים והיומיים, ובמיוחד למצבי קיצון של משק המים.
הרשות השיבה במאי 2018 , כי בנובמבר 2017 היא בחנה את כושר ההפקה הנוכחי ואת כושר ההפקה העתידי הנדרש, וכי מסקנות מעבודה זו היו שעד שנת 2030 צריך לבצע כ -330 קידוחים חלופיים בלבד, כ -130 קידוחים נוספים עד שנת 2040, וכ-40 קידוחים נוספים עד שנת2050 .
יצוין כי בהמשך לעבודה זו גיבש אגף התכנון ברשות המים מתווה שטרם אושר לביצועם של הקידוחים, ובמסגרתו הומלץ בין היתר על הכנת תוכנית לטווח המיידי - חמש השנים הקרובות - לביצוע מרבית הקידוחים, בהתאם לסדר העדיפויות ולמלאי התכנוני הקיים, עוד הומלץ במסמך על הנחיית מקורות להקצות תקציב שנתי קבוע מתוך תוכנית הפיתוח לביצוע קידוחים חדשים וחידוש קידוחים ישנים.