HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדבריה, במסגרת זו אוחדו תכניות הלימודים של ביולוגיה ומדעי החיים והחקלאות; נעשים מאמצים לצמצם את החפיפה בין תכנית הלימודים במידענות ומדעי המחשב, עיצוב במסלול הטכנולוגי ואמנות ומקצועות אחרים.
עם זאת היא ציינה כי "מדובר בתהליך איטי והדרגתי המוכתב ע"י קצב ההתחדשות של תכניות הלימודים".
משרד מבקר המדינה מעיר שגם אם חפיפה מסוימת בין תחומי לימוד היא בלתי נמנעת, יש חשיבות לתחימת גבולות בין המקצועות ולקביעת הנושאים שיילמדו בכל מקצוע באופן שיאפשר לדעת מה הם הנושאים הנלמדים בכל מקצו ע ובכך ימנע ריבוי מקצועות עקב כפילויות.
משרד החינוך לא הגדיר חד-משמעית מה הם המקצועות שיילמדו, ולא קיים דיון בשאלה אם יש מקום להמשיך וללמד את כל המקצועות הנלמדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת משרד החינוך לבחון באופן יסודי את הגדרת מקצועות הלימוד ואת התכ נים הנלמדים בכל אחד מהם ולקבוע למי תהיה הסמכות לאשר פתיחה או סגירה של מקצוע.
יו"ר המזה"פ כפוף לשר ולמנכ"ל, ובין תפקידיו: להתוות את המדיניות הפדגוגית של מערכת החינוך; להנחות את שאר היחידות במשרד לפעול בהתאם למדיניות שנקבעה; לאשר את תכניות הלימודים בהתאם ליעדי מערכת החינוך; לבחון אפשרויות לפיתוח תכניות ויזמות חינוכיות; ולייצג את המשרד כלפי גופים העוסקים בנושאים פדגוגיים.
יו"ר המזה"פ הוא חבר הנהלת המשרד, ויש לו השפעה מכרעת בכל הנוגע לעיצוב המדיניות הפדגוגית של מערכת החינוך ולפיקוח על יישומה.
קיימת תחלופה תכופה של יושבי ראש המזה"פ, ובשנים 1992 -2008 כל אחד מיו"ר המזה"פ כיהן בממוצע כשלוש שנים.
בתשובות לשאלונים התריעו המפמ"רים על "היעדר רצף פדגוגי - קובעי המדיניות הפדגוגית מתחלפים בקצב מהיר.
תחלופה זו אינה עולה בקנה אחד עם עקביות שמחייבת הליכים ח ינוכיים והטמעתם"; עקב כך המזה"פ "הפכה להיות גוף שמטרתו היא ליישם את האג'נדה של היו"ר הנוכחי", ונוצר "חוסר אמון בין המורים למערכת הפדגוגית וכאוס פדגוגי".
יו"ר המזה"פ אישרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "החילופין התכופים במערכת פוגעים ביכולת יו"ר המזכירות הפד גוגית להטמיע באופן מעמיק את התהליכים הפדגוגיים אשר מטבעם דורשים זמן רב".
כאמור, חילופים תכופים של יו"ר מזה"פ, פוגעים בקיום רצף פדגוגי.
הטמעת תהליכים פדגוגיים נמשכת שנים ולכן תכנון ארוך-טווח, ללא שינויים תדירים, חיוני לפעילות תקינה של מערכת החינוך.
בעניין זה קבעה ועדה ציבורית בראשות מר שלמה דוברת כי "התחלופה הגבוהה של שרי החינוך (8 שרים ב-14 שנה) הביאה משרד החינוך 779 .
לחוסר עקביות והמשכיות במערכת החינוך, חוסר יכולת לתכנן לטווח ארוך, שינויים תכופים בסדרי עדיפויות ובלבול וחוסר שקט במערכת החינוך, הזקוקה ליציבות ולעקביות"7.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאפשר תכנון ארוך טווח, החיוני לפעילות תקינה של מערכת החינוך ולהטמעת תהליכים פדגוגיים כראוי, יש לשמור על רצף בניהול המזה"פ, ולהבטיח את קיום המדיניות הפדגוגית שהתוותה.
זאת, למשל, על ידי קביעת תקופת כהונה מינימלית בתפקיד היו"ר.
המסגרת הארגונית שבה פועלים המפמ"רים .
,כאמור60 המפמ"רים משובצים בשש יחידות במשרד החינוך.
בשאלון נשאלו המפמ"רים אם ביזורם בכמה יחידות משפיע על עבודתם.
מרביתם (56% ) השיבו שהביזור מכביד על העבודה, והיתר השיבו שהדבר אינו משפיע עליה או משפר אותה.
בין היתר כתבו המפ מ"רים כי הביזור יוצר כפילויות; גורם להיעדר ראייה מערכתית; גורם לכפילות בתפקידים בתחומי המדעים והאמנות בין מפמ"רים באגף המפמ"רים שבמזה"פ לבין המפמ"רים במינהל מדע וטכנולוגיה; מכביד על ביצוע פעילות משותפת בין המפמ"רים, וכתוצאה מכך נוצר בלבול בקרב המורים; יוצר מחויבות של המפמ"ר כלפי מנהל היחידה שהוא עובד בה, ולעתים נוצרים ניגודי עניינים בין המחויבות הפדגוגית לבין המחויבות המינהלית.
משרד מבקר המדינה בדק עוד את הקשר בין ביזור המפמ"רים בשש היחידות במשרד לבין איגום המידע המקצועי.
המפמ"רים נשאלו למי הם פונים כשמתעוררת בעיה מקצועית.
ניתוח התשובות מלמד שכאשר מתעוררות בעיות מקצועיות, כ-33% מהמפמ"רים פונים ליו"ר המזה"פ, כ-25% פונים ליו"ר ועדת המקצוע (ראו להלן), כ-20% פונים למנהל אגף המפמ"רים והיתר פונים לעמיתים בעבודה, למנהלי היחידות שלהם או שאינם יודעים למי לפנות.
יו"ר המזה"פ כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "איני מתווכחת עם העובדות אלא עם הפרשנות לעובדות אלה: בעיות שונות של המפמ"רים מצריכות פנייה לכתובות שונות.
כך לדוגמה בבעיה פדגוגית ראוי שיפנו ליו"ר המזכירות הפדגוגית, בבעיה תוכנית (של מקצוע) ראוי שיפנו ליו"ר ועדת המקצוע ובבעיה מינהלית ראוי שיפנו למנהל אגף המפמ"רים".
מנהל אגף המפמ"רים בעבר (ד"ר שלמה אלון) כתב כי הפיצול "מקשה על ניהול אגף המפמ"רים כיחידת רוחב.
כל הנושאים הפדגוגיים חייבים להיות מרוכזים תחת קורת גג אחת".
7 הוועדה בראשות מר דוברת מונתה בידי הממשלה ב - 21.
03 , במטרה לעשות בחינה מקיפה של מערכת החינוך בארץ ולהציע תכנית שינוי כוללת - פדגוגית, מבנית וארגונית - וכן להתוות דרך ליישומה.
הוועדה הגישה דוח מס כם בינואר 2005 , 'הציטוט מעמ51.
מגוון התשובות שענו המפמ"רים מלמד שאין כתובת אחת שאליה הם פונים לשם פתרון בעיות מקצועיות.
מכאן שחלק נכבד מהבעיות המקצועיות של המפמ"רים אף לא הובאו לידיעת יו"ר המזה"פ, ואין בידיה מידע מלא ויכולת לקבל תמונת מצב כוללת.
על הנהלת המזה"פ לקבוע כללים ברורים לדיווח על בעיות מקצועיות ולטיפול בהן.
בשאלון נשאלוהמפמ"רים אם יש פורומים מקצועיים לנושאים מסוימים.
פחות ממחציתם ציינו שיש פורומים כאלה; זאת ועוד, מתשובותיהם עולה כי הפורום הפעיל היחיד הוא הפורום לנושא מדעים.
לדעת המפמ"רים ביזורם בין יחידות משרד החינוך מקשה עליהם לקיים קשרי גומלין ופורומים משותפים.
לדעת משרד מבקר המדינה היות שלהרבה מקצועות ותחומי דעת - כמו שפות, נושאי יהדות, אמנות ומדעים - יש מכנה משותף, על המשרד לשקול לקיים פורומים משותפים לנושאים בעלי מכנה משותף, שכן הדיונים בהם עשויים לתרום להבנת בעיות ולפתרונן.
יו"ר המזה"פ הקודם, פרופ' יעקב כץ, כתב בדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי המצב הקיים הוא בכי רע וחייב לחול בו שינוי משמעותי, וכי הוא הציע בזמנו לרכז את כל המפמ"רים במזה"פ ולהכפיפם ליו"ר המזה"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר, שעל משרד החינוך לבחון את האפשרות לרכז את המפמ"רים במזה"פ ולהכפיפם ליו"ר המזה"פ, שכן הדבר עשוי לצמצם את הליקויים שפורטו לעיל.
תפקיד המפמ"ר הוגדר בחוזר מנכ"ל משרד החינוך מ - 1989 , לפני כ -20 שנה באופן הבא: "המפמ"ר אחראי בפני המזכירות הפדגוגית, ובמקצועות הייחודיים בחמ"ד למנהל אגף החינוך הדתי, למקצוע ההוראה שהוא מופקד עליו, על כל היבטיו התוכניים והפדגוגיים.
היבטים אלה כוללים תכנון, יישום ובקרה בתחומים אלה: תכניות לימודים - קביעתן והנחיית הצוות המקצועי; הכשרת מורים, השתלמויות מורים, הדרכת מורים והנחייתם; סקרים, בחינות, משוב ובקרה".
מאחר שהגדרת תפקיד המפמ"ר לא עודכנה במשך שנים, בדק משרד מבקר המדינה כיצד רואים המפמ"רים את תפקידם, כיצד הם נוהגים בפועל, ומה הן לדעתם ציפיות הנהלת המזה"פ והנהלת משרד החינוך מהמפמ"רים.
השאלות בתחום זה נגעו ל -14 רכיבים בתפקיד המפמ"ר 8 (להלן- הרכיבים), ואלה הם: פיתוח תכנית לימודים, השפעה על פיתוח תכנית לימודים, הטמעת תכנית לימודים, .
הרכיבים התבססה על הגדרת תפקיד המפמ"ר ועל שיחות עם מפמ"רים משרד החינוך 781 .
הנחיית הצוות המקצועי, איסוף מידע על מידת הידע של תלמידים, איסוף מידע על מספר המורים, איסוף מידע על רמת המורים, איסוף מידע באמצעות סקרים ומשוב, אחריות לבחינות הבגרות, מעורבות באישור ספרי לימוד, ביצוע מחקר השוואתי עם הנעשה במד ינות אחרות, פיתוח יזמות חדשות בהוראת המקצוע, יידוע הנהלת המזה"פ על בעיות בהוראת המקצוע, יידוע הנהלת המשרד על בעיות בהוראת המקצוע.
להלן הממצאים: (א) התשובות לשאלונים מלמדות ששיעור גדול של מפמ"רים 9 סבור ששמונת הרכיבים שלהלן כלולים בתפקידם: הטמעת תכנית לימודים (90% ), הנחיית הצוות המקצועי (90% ( ), איסוף מידע על מידת הידע של תלמידים80% ), איסוף מידע על רמת המורים ( 77% ( ), אחריות לבחינות בגרות 82% ), פיתוח יזמות חדשות בהוראת המקצוע ( 87% ), יידוע הנהלת המזה"פ על בעיות בהוראת המקצוע (82% ), השפעה על פיתוח תכנית לימודים(82% ).
אשר לששת הרכיבים האחרים - הכוללים: פיתוח תכנית לימודים, איסוף מידע על מספר המורים, איסוף מידע באמצעות סקרים ומשוב, מעורבות באישור ספרי לימוד, ביצוע "מחקר השוואתי" עם הנעשה במדינות אחרות, יידוע הנהלת המשרד על בעיות בהוראת המקצוע, פחות מ-75% מהמפמ"רים סברו שהם כלולים בתפקיד.
(ב) מהתשובות עולה שיש פער בין הדרך שבה תופסים המפמ"רים את תפקידם לבין הדרך שבה הם פועלים: לפי תפיסתם דרישות התפקיד גבוהות, אולם דרישות אלה אינן מוצאות ביטוי ראוי בתפקודם.
למשל 82% מהמפמ"רים ראו ביידוע הנהלת המזה"פ רכיב חשוב בתפקידם, אולם רק 66% דיווחו שהם נוהגים לעשות כן.
(ג) התשובות לשאלונים הראו שיש פער בין מה שהמפמ"רים סבורים שההנהלה מצפה מהם לעשות לבין מה שהם עושים בפועל.
הם ציינו בין היתר שמצב זה יוצר תסכולים וכמה מהם דיווחו כי "בשנים האחרונות קיים 'פחת' מתמיד ביחס המערכת לעבודת המפמ"ר ומעמדו".
תשובות המפמ"רים מלמדות שלא לכל המפמ"רים יש תמונה ברורה וחד- משמעית בדבר רכיבי תפקידם, דרישות התפקיד לדעתם אינן מוצאות ביטוי הולם בתפקודם, ויש פער בין הדרך שבהם הם תופסים את תפקידם לבין הדרך שבה לדעתם תופסת אותו ההנהלה.
משרד החינוך היה ער לצורך בהגדרה מחודשת של תפקיד המפמ"ר.
בשנת 2002 מינתה המנכ"לית דאז של המשרד (הגב' רונית תירוש) ועדה שתבדוק את תוכן עבודתם של המפמ"רים, ואת תחומי תפקידם, את הכישורים הנדרשים מהם במכרזים ואת ההשכלה וההכשרה הנדרשות מהם.
בכתב המינוי של הוועדה כתבה המנכ"לית דאז כי "מערכת החינוך שינתה את פניה בעשור האחרון", וכי "בתי ספר מתפקדים בניהול עצמי, בשיתוף ההורים והקהילה.
", ו"במקביל הוסרו בעידן הכפר הגלובאלי הגבולות והמגבלות.
שינויים אלה מחייבים שינוי בתפקידו של המורה, וכפועל יוצא מכך מתבקש גם שינוי בתפיסת תפקידו של המפקח".
9 שיעור גדול הוגדר בידי משרד מבקר המדינה יותר מ-75%.
בסיום עבודתה הכינה הוועדה טיוטת דוח בלבד בלא שגובשו מסקנות סופיות ואופרטיביות.
הוועדה הצביעה בטיוטת הדוח על אי -בהירות בהגדרת הפיקוח המקצועי, ולמרות זאת לא נעשו בעקבותיה ניסיונות נוספים להביא לשינוי בהגדרת תפקיד המפמ"ר.
עד סוף שנת 2008 לא תוקן חוזר המנכ"ל בנושא, והגדרת תפקיד המפמ"ר לא עודכנה.
יו"ר המזה"פ כתבה למשרד מבקר המדינה, בדצמבר 2008 , כי רשימת 14 הרכיבים האמורים בתפקיד המפמ"ר, "הנשענים על חוזר מנכ"ל משנת 1989 .
אינה מעודכנת ואינה תואמת במלואה את תפקיד המפמ"ר כפי שהוא נתפס היום".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבותו הרבה של הפיקוח של משרד החינוך על הוראת תחומי דעת, עליו להחליט באופן חד -משמעי מה הם תפקידי המפמ"ר וסמכויותיו ולזרז מאוד את הגדרת התפקיד בהתאם להחלטתו.
המידע שבידי המפמ"ר על המקצוע שבפיקוחו .
לצורך מילוי תפקידו, זקוק המפמ"ר למידע על הנעשה במשרד החינוך ובבתי הספר.
המידע מסייע לו הן לקבל החלטות מושכלות והן לקיים פיקוח שוטף ובקרה.
כמעט כל המפמ"רים ציינו בתשובותיהם לשאלון שלמיטב ידיעתם אין הנחיות הקובעות אילו נתונים אמורים להיות בידם ( 95% ), ומה עליהם לעשות בנתונים שהם אוספים (90%.
80% מהמפמ"רים סברו שיש לאסוף מידע על מידת הידע של תלמידים, ו- 70% ;דיווחו שהם עושים זאת65% סברו שיש לאסוף מידע על מספר המורים המלמדים את המקצוע שהם מפקחים עליו וגם דיווחו שהם עושים כן; 77% סברו שיש לאסוף מידע על רמת המורים ו-64% דיווחו שהם אוספים מידע זה; כ -65% מהמפמ"רים דיווחו למשרד מבקר המדינה שיש בידיהם תמונת מצב חלקית בלבד של הוראת המקצוע שעל הוראתו הם מפקחים.
זאת ועוד התשובות לשאלונים מלמדות שכ -25% מהמפמ"רים אינם רואים באיסוף מידע רכיב בתפקידם.
כמה מהמפמ"רים, ובהם מפמ"רים במקצועות חובה לכל ה מגזרים, הסבירו שאין ברשותם מידע על מספר המורים המלמדים את המקצוע שהם מפקחים על הוראתו ומספר התלמידים הלומדים מקצוע זה ועל רמת הידע של המורים, מאחר שלדבריהם קשה לאסוף נתונים על כך.
,"מהתשובות לשאלונים עולה, כי לא אחת "יש קושי בקבלת נתונים של המשרד "המידע אי ננו עובר למפמ"רים באופן רוטיני", ו"יש חוסר נגישות למידע שקיים במשרד ואינו זמין" למפמ"רים.
המפמ"רים הביאו לדוגמה חוסר במידע על כוח האדם בהוראה, או נתונים סטטיסטיים על התלמידים הלומדים את המקצוע שעל הוראתו הם מפקחים או מקצועות דומים.
מנהלת מינהל תקשוב ומערכ ות מידע כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 : "אנו נמצאים בעיצומו של תהליך הדרגתי של הטמעת מערכת מידע ומודל כללי.
חשוב ]עובדי הוראה[ למנהלים בקרב המפמ"רים, בעיקר מודל עו"ה להדגיש כי מידע בנושא הישגי בגרות מועבר על בסיס קבוע לכל המפמ"רים.
כמו כן, מספר מפמ"רים מקבלים דוחות וקבצים רבים אחרים בהתאם לבקשתם".
יוצא אפוא שעד סוף 2008 לא הייתה בידי המפמ"רים מערכת מידע הכוללת את מכלול הנתונים הדרושים לביצוע עבודתם ומערך שיטתי לאיסופם, וכל מפמ"ר נאלץ לבנות בעצמו את מאגר הנתונים שלו.
היעדר מידע אינו מאפשר לקבל תמונה כולל ת על מצב ההוראה של מקצועות.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך לפעול בהקדם להקמת מערכת המידע.
לגבי כל מקצוע פועלת ועדת מקצוע המשמשת יועץ האקדמי למזה"פ בעניין אותו מקצוע, ואשר נועדה לסייע למזה"פ בהתוויית המדיניות בדבר הוראתו.
ועדת המקצוע מייעצת בתחומים כגון: שינויים וחידושים במקצוע ובהוראתו; מצב הוראת המקצוע; תכניות לימודים והפעלתן; הערכת הישגים; הכשרת מורים והשתלמותם.
משנת 2007 ואילך ועדות המקצוע מכינות גם מתווה להוראת המקצוע שבאחריותן עבור הוועדות הכותבות תכניות לימודים.
בכל ועדת מקצוע עשרה חברים וביניהם נציגים מהאקדמיה, נציגים ממשרד החינוך - בהם נציג האגף לתכניות לימודים - ומורים.
את יו"ר הוועדה וחבריה ממנה יו"ר המזה"פ, והמפמ"ר משמש מרכז הוועדה.
הוועדה אמורה להתכנס עד שלוש פעמים בשנה, ואין הנחיה בדבר המספר המזערי של כינוסיה בשנה10 .
מתשובות המפמ"רים עולה שכמה מ -41 ועדות המקצוע שעליהן דיווחו לא התכנסו כלל בשנים מסוימות: בשנת הלימודים התשס"ו11 ( 2006- 2005 ) לא התכנסו%33 ( מהוועדות; בהתשס"ז 2006 -2007 )- 22% ( ; ובהתשס"ח 2007 -2008 )- 27%.
יוצא אפוא כי ב - 33%-22% מהמקצועות לא התקיימו ישיבות של ועדת המקצוע אפילו אחת לשנה, ועקב כך לא התקיימו דיונים על ההתפתחויות .
10 לפי ההנחיות לפעילות ועדת המקצוע שפרסם יו"ר המזה"פ לשעבר פרופ' יעקב כץ ב- 2005 , ויו"ר המזה"פ הנוכחית פרופ' ענת זוהר חידשה את תוקפן ב - 2007 .
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 784 דוח שנתי59ב .
בתחום המקצועי ועל כיווני ההוראה ולא טופלו נושאים שוטפים.
זאת ועוד, כ-75% מהמפמ"רים דיווחו שאין, או שלא ידוע להם על קיומו של מנגנון לעדכון שוטף של הנהלת המזה"פ בדבר ישיבות ועדת המקצוע; 90% דיווחוכך בנוגע לעדכון הנהלת משרד החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המזה"פ לקבוע מספר מזערי של ישיבות שוועדת מקצוע צריכה לקיים בשנה, כדי למנוע מצב שבו הוועדה והנהלת המזה"פ אינן מעודכנות לגבי נושאים שונים הרלוונטיים למקצוע.
על ההנהלה גם לקבוע נהלים שלפיהם המפמ"רים המרכזים את הוועדות ידווחו לה על החלטות שהתקבלו בישיבותיהן.
יישום ההנחיות הפדגוגיות של משרד החינוך ואכיפתן .
הוראת מקצוע אמורה להיעשות לפי תכנית לימודים סדורה הקובעת, בין היתר, את מטרות הוראת המקצוע ומפרטת את התכנים לפי נושאי לימוד עיקריים ונושאי משנה; סדר לימוד הנושאים ומספר שעות הלימוד שיוקצו לכל נושא והמיומנויות שהתכנית אמורה להקנות לתלמידים.
תכנית לימודים היא מסמך רשמי המחייב את בתי הספר.
אשר למקצועות החובה, מקצועות אלה מפורטים בחוזרי מנכ"ל משרד החינוך שפורסמו ב-30 .
: יישום ההנחיות הפדגוגיות של משרד החינוך בשאלון התבקשו המפמ"רים לדווח אם בתי הספר מלמדים את המקצוע שהם מפקחים עליו לפי כל ההנחיות הפדגוגיות של המשרד.
המפמ"רים שדיווחו על בתי הספר החורגים מההנחיות הפדגוגיות התבקשו לפרט את טיב החריגות לפי הסוגים המפורטים בטבלה שלהלן.
המפמ"רים דיווחו כי כ -67% ( מהמקצועות28 מ-42 מקצועות לגביהם דיווחו המפמ"רים על יישום ההנחיות הפדגוגיות) אינם נלמדים לפי ההנחיות הפדגוגיות.
להלן התפלגות המקצועות לפי סוג החריגה מההנחיות (בחלק מהמקצועות קיימת יותר מחריגה אחת מההנחיות): .
מספר המקצועות סוג החריגה .
11 המקצוע אינו נלמד ברצף השנים הנדרש .
11 לא כל הנושאים במקצוע נלמדים כפי שנקבעה בתכניתהלימודים .
26 המקצוע אינו נלמד במספר השעות שקבע המשרד .
14 את המקצוע מלמדים מורים שלא הוכשרו ללמדו (א) המקצוע אינו נלמד : המפמ"רים דיווחו שיש בתי ספר שאינם מלמדים אחד או יותר מחמשת מקצועות החובה האלה: תורה שבעל פה לתלמידי המגזר הממלכתי, גאוגרפיה, ערבית או צרפתית12 ועברית.
יצוין שאין חובה להיבחן בבחינות הבגרות במרבית המקצועות האמורים.
12 לפי חוזר מיוחד של המנכ"ל מ- 15.
אפשר להמיר את לימוד הערבית בצרפתית משרד החינוך 785 .
כך לדוגמה, את מקצוע הגאוגרפיה חובה ללמד בחט"ב בהיקף של שש שעות שבועיות (להלן - ש"ש).
ביוני 2008 כתבה מפמ"רית גאוגרפיה למשרד מבקר המדינה, כי "ממיפויים שנעשו בשנים האחרונות עולה כי מצב לימודי הגיאוגרפיה בישראל הוא: כשליש מחטיבות הביניים אינם מלמדים כלל את המקצוע, כשליש מלמדים כפי שנדרש: 6 ש"ש, כשליש מלמדים באופן חלקי.
יתכן שלאחרונה המצב אף יותר חמור מכך".
(ב) המקצוע אינו נלמד ברצף השנים הנדרש : המפמ"רים דיווחו על 11 מקצועות שאינם נלמדים בחלק מבתי הספר ברצף השנים הנדרש, ואלה הם: מקרא; תורה שבעל פה והיסטוריה לתלמידי הזרם הממלכתי; ספרות והיסטוריה לתלמידי הזרם הממלכתי -דתי; עברית, גאוגרפיה, ספרות, צרפתית, מוסיקה, פיזיקה.
כך לדוגמה, עברית היא מקצוע חובה לתלמידים במגזר היהודי בבתי הספר היסודיים, בחט"ב ובחט"ע.
בשאלון ציינה המפמ"רית לעברית כי "להוראת העברית כשפת אם שתי מטרות מרכזיות במערכת החינוך: 1 ) השפה כדיסציפלינה בפני עצמה.
2 ) השפה ככלי לרכישת ידע בכל המקצועות הנלמדים.
לדברי המפמ"רית, מאחר שאין מלמדים את המקצוע בכל שכבות הגיל , "הלימודים קטועים וממוקדים בדרישות בחינת הבגרות ללא התייחסות ללשון ככלי, וההישגים נמוכים ביותר הן במבחנים הארציים והן במבחנים הבינלאומיים".
(ג) לא כל הנושאים במקצוע נלמדים כפי שנקבע בתכנית הלימודים : המפמ"רים דיווחו על 11 מקצועות שאין מלמדים בהם את כל הנוש אים שנקבעו בתכנית הלימודים.
ואלה המקצועות: היסטוריה לתלמידי הזרם הממלכתי; תלמוד ותורה שבעל פה, תנ"ך והיסטוריה לתלמידי המגזר הדתי; גאוגרפיה, ספרות, מתמטיקה, עברית, חקלאות, מדע וטכנולוגיה בבתי הספר היסודיים ובחט"ב; דת האסלאם לתלמידי המגזר הערבי.
(ד) המקצוע א ינו נלמד במספר השעות שקבע המשרד : המפמ"רים דיווחו על 26 מקצועות שאינם נלמדים במספר השעות שקבע המשרד, בכללם: גאוגרפיה, ערבית, כימיה, ביולוגיה, ספרות, אנגלית, עברית, מדעי המחשב, צרפתית, היסטוריה; מדעים וטכנולוגיה בבתי הספר היסודיים ובחט"ב; מורשת דרוזית.
כך לדוגמה, ערבית למגזר היהודי היא אחד המקצועות שחובה ללמד בחט"ב בהיקף של תשע ש"ש ובכיתה י' בהיקף של שלוש ש"ש.
ביולי 2008 מסר מפמ"ר ערבית למשרד מבקר המדינה כי "החובה ללמוד ערבית מתקיימת בשני שליש מחטיבות הביניים בהיקף של 6 עד9 ש"ש"; "בחינוך הממלכתי דתי אחוז הלומדים נמוך יותר ומגיע ל-40% מכלל התלמידים.
הנתונים הנ"ל אינם כוללים את החינוך המיוחד והחינוך העצמאי והחרדי בהם אין לומדים ערבית כלל".
(ה) את המקצוע מלמדים מורים שלא הוכשרו ללמדו : המפמ"רים דיווחו שהוראת 14 מקצועות אינה נעשית בידי מורים שהוכשרו ללמד אותם, בהם מתמטיקה, מדעי המחשב, היסטוריה, פיזיקה ודת האסלאם לתלמידי המגזר הערבי.
מהאמור לעיל עולה שיש בתי ספר שאינם מלמדים רבים מהמקצועות לפי ההנחיות הפדגוגיות להוראת המקצועות.
אי -יישום ההנחיות משפיע על הכישורים ועל רמת הידע של התלמידים.
יתרה מזו, יש בתי ספר שאינם מלמדים מקצועות חובה.
פרופ' יעקב כץ, לשעבר יו"ר המזה"פ, כתב בעניין זה כי מקצועות החובה "תואמים את הדרישות של מערכת חינוך הישגית וערכית ובהתאם לדרישות בינלאומיות אך בגין החולשה של המערכת אין אכיפת לימוד או היבחנות בכל המקצועות שנקבעו כמקצועות חובה.
למשל, אין חובת ההיבחנות במקצועות תורה שבעל פה, גיאוגרפיה או ערבית לתלמידים בחינוך העברי למרות שמקצועות אלה מופיעים כמקצועות חובה.
מצב זה שם ללעג ולקלס הוראות מפורשות של מערכת החינוך, יש בריחה ממקצועות שבהם מרכיבים מרכזיים של מורשת ושל ציונות ותלמידים מסיימים את לימודיהם במערכת החינוך מבלי ללמוד נושאים חשובים למערכת החינוך ולחברה הישראלית"13 .
: אכיפת ההנחיות הפדגוגיות בשאלון נשאלו המפמ"רים אם הם מנסים לאכוף את ההנחיות הפדגוגיות להוראת המקצוע.
רוב המפמ"רים דיווחו כי אין להם סמכויות אכיפה, וכי "קיים פער בלתי סביר לחלוטין בין האחריות המוטלת על המפמ"ר מעצם הגדרת תפקידו ובין הכלים והאמצעים העומדים לרשותו לצורך ביצוע תפקידו".
מרביתם ענו שלצורך אכיפה הם מבקשים סיוע מהמפקח הכולל, ממנהל המחוז או ממנהל בית הספר, אולם בדרך כלל אלה אינם מסייעים.
כ-90% מהמפמ"רים דיווחו כי למיטב ידיעתם בשנים האחרונות לא נקט משרד החינוך סנקציות כלפי בתי ספר שאינם מלמדים לפי ההנחיות את המקצוע שהם מפקחים עליו.
יו"ר המזה"פ לשעבר, פרופ' יעקב כץ, כתב בדצמבר 2008 ,למשרד מבקר המדינה כי בזמנו הציע "לחזק את האחריותיות ( accountability ) של הפיקוח המרכז על הוראת תחומי הדעת.
והגברת האכיפה בכל התחומים הפדגוגיים והארגוניים".
הממצאים דלעיל מלמדים שהצעתו לא יושמה.
שיתוף הפעולה בין המפמ"ר לבין המפקח הכולל .
קשרי עבודה בין מפמ"רים לבין מפקחים כוללים מאפשרים להחליף מידע, להתייעץ, לתאם עמדות ולפקח על ביצוע הנחיות.
בשאלון נשאלו המפמ"רים אם היו בקשרי עבודה עם מפקחים כוללים בשלוש השנים האחרונות.
29% מהמפמ"רים דיווחו שלא היו כלל בקשר עם מפקח כולל.
מרבית המפמ"רים שהיו בקשרי עבודה עם מפקח כולל ( 96% ) ציינו שהקשר היה לצורך אכיפת ההנחיות הפדגוגיות להוראת המקצוע שהם מפקחים עליו, וכאמור לעיל, קשרי עבודה אלה כמעט ולא הניבו תוצאות.
13 יעקב כץ, "חינוך לאומי, ציוני, דמוקרטי ואיכותי: כיצד?
", נייר עמדה, ינואר 2007 .
דיווחו על קשרי עבודה שנסבו על הטמעת תכניות לימודים, ארגון ימי הדרכה והשתלמויות והקצאת מורים לבתי ספר.
בתשובת מנכ"לית משרד החינוך למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 היא כתבה כי "ההערות מקובלות עלינו.
מדובר בהסדרה ארגונית כללית של עבודת המשרד; המפמ"רים, המינהל הפדגוגי והמחוזות, כל אלו באחריות המנכ"לית ובכוונתי לפעול להסדרת הדברים".
המפמ"רים אחראים בין היתר לצדדים התוכניים והפדגוגיים של מקצועות ההוראה, לתכנונם, ליישומם ולבקרה עליהם.
המפקחים הכוללים אחראים לביצוע המדיניות החינוכית, ועליהם לסייע למפמ"רים בבניית מערך ההדרכה להוראת המקצוע בבתי הספר.
מתשובת מנכ"לית משרד החינוך עולה, שעד סוף שנת 2008 לא הו סדרו קשרי העבודה בין המפמ"רים למפקחים הכוללים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות לקשרי עבודה בין שני סוגי המפקחים, ועל הנהלת משרד החינוך לקבוע נהלים שיסדירו קשרים אלה.
המזכירות הפדגוגית היא הגוף בעל הסמכות המקצועית העליונה במשרד החינוך בכל הנושאים ה פדגוגיים שבמשרד החינוך.
הפיקוח על הוראת מקצועות הלימוד נעשה באמצעות 60 מפקחים מרכזים (מפמ"רים).
הוראת מקצוע אמורה להיעשות לפי תכנית לימודים הכוללת מתווה לימודי ברור, מלא ותקני לכל התלמידים במדינה ולפי ההנחיות הפדגוגיות שקבע משרד החינוך.
נמצא שלא כל בתי הספר מלמדים את כל המקצועות לפי הנחיות אלה, והמשרד אינו אוכף את יישומן.
כתוצאה מכך יש מקצועות, בהם מקצועות חובה כמו עברית, ערבית וגאוגרפיה, שאינם נלמדים כלל, או נלמדים שלא ברצף השנים הנדרש, שלא לפי תכנית הלימודים או שלא במספר השעות שקבע המשרד.
לאי -יישום ההנחיו ת הפדגוגיות להוראת מקצוע יש השפעה שלילית על הכישורים ועל רמת הידע של התלמידים.
הגדרת תפקיד המפמ"ר לא עודכנה מאז שנת 1989 ; הן לדעת הנהלת המשרד והן לדעת המפמ"רים ההגדרה מיושנת ואינה נותנת בידי המפמ"רים כלים נאותים לפיקוח על הוראת המקצועות ולאכיפת ההנחיות הפדגוגיות בעניינם.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך לבחון ביסודיות את מנגנון הפיקוח הפדגוגי, ובכלל זה לבצע בחינה יסודית של תפקיד המפמ"ר ושל הכלים העומדים לרשותו.
עוד על המשרד לפעול לאכיפת ההנחיות הפדגוגיות שלו ככתבן וכלשונן בכל בתי הספר.
אגף שירותי חינוך ורווחה (להלן - אגף שחר או האגף) במשרד החינוך (להלן - המשרד) הוקם בשנת 1988 .
האגף אחראי לקידום תלמידים מאוכלוסיות חלשות באזורי פיתוח ובשכונות מצוקה3 , ולשם כך הוא מספק שירותים לתלמידים שהגיעו מרקע חברתי -כלכלי נמוך.
במסגרת ז ו מטפל האגף בין היתר בנושאים הבאים: בתכניות לרווחה חינוכית; בתכניות לצמצום פערים חינוכיים חברתיים, בהגדלת מספר הניגשים לבחינות הבגרות; בהפעלת תכניות במרכזי חינוך ובמפתנים - מסגרות חינוכיות -טיפוליות לתלמידים בסיכון (ראו להלן); בהפעלתם של קציני ביקור סדיר לצמצום ולמניעת נשירה ממוסדות חינוך ובהפעלת מועדוניות חינוכיות לילדים בסיכון.
פעולות האגף מתרכזות במיצוי הפוטנציאל האישי ובקידום ההישגים הלימודיים בכל רמות הגיל, בעיקר כדי להגדיל את מספר מקבלי תעודות הבגרות מקרב אוכלוסיות לא מבוססות וכדי להקטין את תופעת הנשירה של תלמידים ממוסדות החינוך.
הילדים שבהם מטפל האגף, מטופלים גם בידי גופים נוספים כמו משרד .
3 ממסמכי האגף עולה, כי באוכלוסיות אלה נכללים גם תלמידים שאמנם שייכים לקבוצות מבוססות מבחינה חברתית -כלכלית, אך מאחר שהם מתגוררים ב"יישובי מצוקה", או לומדים בבתי ספר שהוגדרו כ"טעוני טיפוח", או שהם בסכנת נשירה, הם יזכו בכל זאת לעזרה ולסיוע מהאגף.
הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), רשויות מקומיות ועמותות.
האגף מפעיל מגוון תכניות לימודים ותכניות התערבות בכיתות לימוד בבתי הספר היסודיים והעל-יסודיים.
על פי השנתון הסטטיסטי "ילדים בישראל - 2007"4 (להלן- השנתון הסטטיסטי), ברשויות המקומיות הגיע בשנת 2007 לכ- 419,000 ילדים, מתוכם כ - 327,000 נמצאו בסיכון המשפיע על התפתחות הילד ועל מהלך חייו.
נתוני המשרד אף קשים יותר, ולפיהם מספרם של הילדים בסכנת נשירה מתקרב ל- 500,000 .
כך או כך למעלה מ- 400,000 ילדים, כשליש מתלמידי ישראל, נמצאו במצב שבו הם זקוקים לעזרת האגף.
מאז הקמת האגף בשנת 1988 מנהל אותו ד"ר אבי לוי (להלן - מנהל האגף), והוא כפוף לסמנכ"לית ומנהלת המינהל הפדגוגי, הגב' לאה רוזנברג.
בשנת 2008 הועסקו במטה האגף20 עובדים בתקן המשרד, שני עובדי חברות קבלניות ושני עובדים ששכרם שולם מתקציב ימי הדרכה 5 .
מפקחי האגף נמצאים בכל אחד משבעת מחוזות המשרד6, והם מהווים את חוליית הקשר בין המטה לבין השטח.
רוב העובדים במחוזות מועסקים גם הם מתקציב ימי הדרכה.
בחודשים פברואר - ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות אגף שחר.
הביקורת התמקדה בעיקר בהפעלת תכניות באגף, וביניהן תכניות "מיכאל" ו"גילת" ובפעילות הגף לתרבות ולאמנות בשכונות.
עוד נבדקה העסקת עובדת של חברה קבלנית.
הבדיקה נעשתה במטה האגף.
בדיקות השלמה נעשו במינהל הפדגוגי, במחוזות ירושלים והמרכז, בחברה למתנ"סים, בלשכת חשב המשרד, באגף משאבי אנוש, בלשכת הסמנכ"ל הבכיר למינהל ולמשאבי אנוש, בוועדת המכרזים, הנקראת במשרד ועדת הרכישות, ובלשכה המשפטית.
לאגף יש תקציב ייעודי לפעולותיו, ותקציב נוסף שהסתכם בשנת 2008 בכ-400 מיליון ש"ח מתקציב שכר לימוד7, שהמשרד מעביר לבעלים של בתי הספר העל- יסודיים8 .
בטבלה שלהלן פרטים על התקציב בפועל שיועד לפעולות האגף בשנים 2008- 2001: .
באחוזים התקציב בפועל .
4 בהוצאת המועצה הלאומית לשלום הילד, המרכז למחקר ופיתוח.
5 תקציב ימי הדרכה נועד לתשלום עבור מדריכי המורים.
ישנן יחידות במשרד המעסיקות עובדים בתפקידי ניהול במטה מתקציב זה.
6 המחוזות: ירושלים, תל-אביב, מרכז, חיפה, צפון, דרום והחינוך ההתיישבותי.
7 המשרד מעביר לבעלויות של בתי הספר שכר לימוד לפי מספר השעות התקניות שהוא מקציב לבית הספר, לפי עלות שעת ההוראה ולפי רמת השירות של בית הספר.
רמת השירות נקבעת על פי האמצעים המושקעים בסביבה התומכת בתהליכי ההוראה והלמידה בבתי הספר.
תקציב שכר הלימוד מיועד בעיקר לתשלום שכר לעובדי הוראה וכן לרכישת ציוד.
8 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב ( 2004,) בפרק על "תשלומים של משרד החינוך לחטיבות העליונות", עמ' 557.
משרד החינוך 671 - 266,646 2001 1.
7(-) 261,982 2002 18.
1(-) 214,532 2003 11.
7(-) 189,351 2004 17.
1)+( 221,656 2005 10.
4(-) 198,556 2006 12.
0)+( 222,318 2007 21.
8(-) 173,855 2008* * על פי הצעת התקציב של המשרד.
עד סוףנובמבר 2008 נוצל כ-72% .
מהטבלה עולה, שתקציב האגף בשנת 2007 היה קטן בכ -17% יחסית לתקציב בשנת 2001 , ובשנת 2008 הצעת התקציב הייתה נמוכה בכ - 35% יחסית לתקציב בשנת 2001 ,.
יצוין שעל פי השנתון הסטטיסטי, בינואר 2001 היו כ - 290,000 ילדים מוכרים למחלקות לשירותים חברתיים, ובינואר 2007 מספרם גדל בכ -44% .