HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדובר הן בכלואים שנכלאו במדינת השירות והן באלה שנכלאו במדינת האמנה.
59 נתונים על ביקורים שלא התקיימו בעקבות מגפת הקורונה לא נכללו בתחשיב זה.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל להלן בתרשים 19 יוצגו הסיבות לאי ביקורים כנדרש שציינו הנציגויות לפני משרד מבקר המדינה .
(כפי שעלה מהמענה של הנציגויות על השאלון).
תרשים 19 : הסיבות לאי ביקורים כלואים .
על פי מענה של הנציגויות על השאלון של משרד מבקר המדינה .
משרד החוץ מסר בתשובתו כי לעיתים בוחר הכלוא שלא לעדכן את הנציגות או להיות בקשר .
איתה, ועקב כך היא אינה יודעת על דבר כליאתו.
כמו כן לעיתים הודעות על כליאת אזרח .
ישראלי מועברות לנציגויות באיחור רב של כמה חודשים ואפילו שנים .
זאת ועוד, לעיתים אזרח .
שנעצר הוא בעל אזרחות מקומית או אזרחות זרה נוספת, והרשויות אינן מודעות לעובדה שהוא .
גם בעל אזרחות ישראלית ושיש להודיע לנציגות הישראלית על מעצרו.
יצוין כי כאמור, אזרח .
ישראלי שהוא בעל אזרחות נוספת ומעוניין בטיפול שגרירות ישראל נדרש לבקש מהרשויות .
המקומיות לעדכן את הנציגות הישראלית בדבר רצונו שנציג המשרד יבקרו.
כי יש מדינות שאינן מכבדות את אמנת וינה ; עוד מסר המשרד כי החובה החוקית היא לבקר .
אסיר שפסק דינו חלוט ואינו ניתן לערעור, בתוך 21 יום ממועד קבלת פסק הדין.
המשרד הוסיף כי בתקנון הקונסולרי מעוגן נוהג לקיום ביקורים .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פעמיים בשנה אצל ישראלים הכלואים בחו"ל, בהתאם למרחק בין הנציגות לבית הכלא וכן .
בהתאם לתקציב הנציגות (ההדגשה במקור).
המשרד ציין בתשובתו כי בקורסי הכשרת הנציגים ולאחר קבלת מינוים למקום שירותם, הם .
משתתפים ב הדרכות פרטניות וממוקדות, בסיוע סימולציות ודוגמאות, בנוגע למצופה מהם .
בהתנהלותם למול הכלואים.
כמו כן לפני יציאה לשליחות הקונסולים ]הנציגים[ מתודרכים .
ומקבלים מידע ממשי על הכלואים במדינות בהן ישרתו.
נוסף על כך, מעת לעת נשלחים מברקי .
ריענון מהמטה ומתקיימת התייעצות שוטפת של הנציגויות עם המטה במענה על שאלות הנוגעות .
ביקור כלואים ישראלים הוא חלק מהשירות שמדינת ישראל נותנת לאזרחיה הנתונים .
במצוקה בחו"ל, ולא פעם הוא למעשה הקשר היחיד שיש לכלוא עם ישראל.
לאפשר למדינה, באמצעות משרד החוץ ולוודא כי זכויותיהם של הכלואים נשמרות ותנאי .
כליאתם הולמים ולסייע להם ככל האפשר בזמן היותם כלואים במדינה זרה.
עולה כי נציגים במדינות שונות לא ביקרו כלואים במועד או בתדירות כמתחייב.
הביקור בוצע על ידי ארגונים קהילתיים יהודים, דבר שאינו בגדר תחליף לביקורים של .
נציגי המדינה כמתחייב.
נוכח העובדה שמדובר לא אחת באוכלוסייה חלשה, שפוטנציאל .
הפגיעה בה רב, על משרד החוץ לרענן את הנחיותיו לנציגויות בעניין זה, לוודא כי יועמדו .
לרשותן המשאבים וכוח האדם הנדרשים לביצוע הביקורים, ולעקוב אחר קיומם.
מוצע שהמשרד יבחן לפרסם בקרב הכלואים שהשתחררו סקר על הביקורים ועל .
תרומתם לכלואים כדי לקבל מהם משוב על התועלת שבפעילות הנציגויות בנושא.
המשרד להקפיד להודיע לכלואים בעלי אזרחות כפולה שעליהם להגיש בקשה כדי .
לאפשר ביקורים של נציגי המשרד ולתעד זאת.
תקציב לביקור כלואים .
כאמור, פעילות המערך הקונסולרי בישראל ובחו"ל ממומנת משני מקורות: תקציב האגף .
לעניינים קונסולריים ותקציב הנציגויות , תקציב הנציגות אינו כולל סעיף ייעודי מוגדר ונפרד .
המוקצה לפעילות קונסולרית בחו"ל, ופעילות זו ממומנת מתוך התקציב הכולל של הנציגות ועל .
פי שיקול דעתו של ראש הנציגות.
סדרי העדיפו יות של כל אחת מנציגויות ישראל בעולם נקבעים ומנוהלים בהתאם ליעדיהן, .
למשימותיהן ולמטרותיהן אשר אושרו על ידי מטה משרד החוץ.
במסגרת שיקול הדעת המוקנה .
לראש הנציגות לעניין קביעת סדרי העדיפויות של ההוצאות התקציביות , הואצלה לנציגות .
הסמכות לקבוע את התקציב שיוקצה למימון ביקורי אסירים ועצירים.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי א ין הנחיות המחייבות את הנציגויות להקצות .
מתקציבן סכום ייעודי לביקורי כלואים בהתאם להוראות המחייבות ולמספר הביקורים .
הצפוי וההוצאות הצפויות בגינם.
בפועל עלויות הביקורים ממומנות מתוך תקציב האש"ל .
מנתוני התשובות על השאלונים עולה כי בכ-85% מהנציגויות לא .
מוקצה תקציב ייעודי לביקור כלואים, ורק בכ-10% מהנציגויות התקציב המוקצה לכך .
נקבע לפי מספר הכלואים ועל העלויות הצפויות של קיום הביקורים כנדרש.
מדוח מבקר המדינה בנושא "מערך החוץ הישראלי ומשבר תקציב משרד החוץ" משנת 2019 .
עלהשבסיס התקציב של משרד החוץ קוצץ בשיעור של כ-15%, ועקב כך הפחית המשרד את .
המשאבים הכספיים למימון של הפעילות בנציגויות בחו"ל בכלל ושל הפעילות הקונסולרית .
על פי נתוני משרד החוץ הפחתה זו הביאה לכך שבשנת 2019 פחת ב-60% מספר .
הביקורים השנתי של הכלואים הישראלים בחו"ל.
במאי 2019 , מסר בעניין זה ראש החטיבה לעניינים קונסולריים במשרד החוץ למשרד מבקר .
המדינה כי צמצום תקציב משרד החוץ גורם, בין היתר , לביטול ביקורי אסירים כמתחייב .
עוד מסר כי בהיעדר תקציב כמעט לא התקיימו ביקורי אסירים בשנת 2019 .
מחוץעיר השירות, גם כשמדובר היה במעצר המחייב ביקור ראשון בהתאם לנוהל המשרדי או .
אסיר שיש לבקרו כאמור, בהתאם לתקנות העברת אסירים.
בנובמבר 2019 כתבהמנהלת המחלקה לישראלים בחו"ל אל ה נציגויות כי בשל מגבל ו ת .
התקציב, הונחו הקונסולים בתחילת שנת 2019 להמשיך לבקר אסירים לפי הנוהל, רק "אם אין .
עלויות נלוות לביקור".
במכתבה חידדה מנהלת המחלקה כי לנוכח מקרים שאירעו לאחרונה, .
אם מתקן הכליאה נמצא בקרבת הנציגות "יש להקפיד לבקר את העציר/אסיר לפי הנוהל " .
מתחילת שנת 2020 דיווחו כמה נציגויות למטה משרד החוץ על צמצום ביקורי הכלואים בשל .
למשל, בינואר 2020 דיווח נציג באחת ממדינות יבשת דרום אמריקה כי במדינה .
שהוא משרת בה כלוא אזרח ישראלי מנובמבר 2018 ועד כהלא ביקרו אותו, וכי הכלוא מבקש .
פנייתו ש ל הנציג למטה משרד החוץ באוקטובר 2019 לאישור תקציב לביקור לא .
אושרה עקב הגירעון התקציבי של המשרד.
נציג אחר באחת מהנציגויות בדרום אמריקה דיווח .
שהוא ביקר שלושה כלואים שלא ביקר ו אותם כ-14 חודשים, בשל היעדר תקציב לביקור.
בפברואר 2020 כתבנציג באחת המדינות באירופה למטה המשרד כי בשל מגבלות התקציב לא .
מתקיימים ביקורים אצל כלואים מחוץ לעיר הבירה שבה שוכנת הנציגות .
משרד החוץ מסר בתשובתו כי בסוף שנת 2018 הופסקו ביקורי העצירים והאסירים לאלתר .
בהנחיית מנכ"ל המשרד בשל מגבלות תקציב.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 היעדר תקציב ייעודי להבטחת ביקורי הכלואים, וקיצוץ תקציב משרד החוץ ב שנת 2019 .
הביאו לצמצום של כ-60% במספר הביקורים שקיימונציגי משרד החוץ בחו"ל כמתחייב .
מתקנות העברת אסירים ומנוהלי המשרד.
כפועל יוצא מכך, אין בקרה על תנאי הכליאה .
ועל מצבם של מאות הישראלים הכלואים בחו"ל.
ראוי כי משרד החוץ יבחן מהי הדרך .
המיטבית להבטיח תקצוב של הנציגויות באופן שיאפשר להן למלא את תפקידן בתחום .
כמו כן ראוי כי יבחן חלופות לשמירה על קשר עם האסירים שנבצר .
מהנציגות להגיע פיזית לבקרם.
ביקור כלואים בתקופת מגפת הקורונה .
במרץ 2020 ,, בעקבות התפרצות מגפת הקורונה הנחתה מנהלת המחלקה את נציגויות ישראל .
בעולם כי לשם שמירה על בריאותם, בשלב זה יש להימנע מכל ביקורי כלואים.
התמשכות המגפה ומניעת האפשרות לקיים ביקורי כלואים, ונוכח החסר התקציבי כאמור לעיל, .
הנחתה המחלקה את הנציגויות לקיים שיחות טלפון, לרבות באמצעות וידאו עם הכלואים .
הישראלים במדינות כהונתן.
מנתוני השאלונים עולה כי בכ-70% מהנציגויות דווח שמדינת הכהונה הטילה מגבלות על .
ביקורים בבתי הכלא בתקופת מגפת הקורונה.
מניתוח נתוני הבדיקה הפרטנית עולה כי .
ב-12 נציגויות לא יישמו את הנחיית המחלקה ולא יצרו קשר טלפוני עם הכלואים שבתחום .
אחריותן (מאז פרוץ המגפה ועד ספטמבר 2020 .
) חלף הביקור שנמנע עקב מגפת הקורונה .
מגפת הקורונה מנעה ממרבית הנציגויות לקיים ביקורי כלואים.
ההנחיה של מטה משרד החוץ ולפיה על הנציגויות ליצור קשר טלפוני עם הכלואים נוכח .
המגבלות שהוטלו, ולהמשיך לוודא את יישומה.
ולכן על האגף הקונסולרי להמשיך לבחון .
דרכים חלופיות, לשמירה על קשר עם הכלואים הישראלים ולמימוש החובה להודיע להם .
על האפשרות לבקש לשאת את יתרת עונשם בישראל זאת גם כאשר נבצר מנציגי המשרד .
לקיים מפגשים פרונטליים בשל מגפת הקורונה או בשל מגבלות נקודתיות אחרות.
כן מוצע שהמשרד יבחן אם במדינות אחרות נקבעו הסדרים שיאפשרו קשר עם הכלואים, .
העברת אסירים להמשך ריצוי עונשם בישראל .
בשנת 1983 חתמו המדינות החברות במועצת אירופה60 עלאמנה להעברת נידונים בעלי אזרחות .
זרה שנגזרו עליהם עונשי מאסר לארץ שהם אזרחיה, כדי שימשיכו לרצות בה את עונשם .
60 ארגון בין- לאומי הפועל למען שיתוף פעולה בין מדינות אירופה, בייחוד בתחומי זכויות האדם, קידום הדמוקרטיה, .
האמנה נכנסה לתוקף בשנת 1985 .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל (להלן - האמנה) 61 .
בשנת2020 היו חברות באמנה כ-66 מדינות, ובהן מדינות אירופה ומדינות .
רבות אחרות כדוגמת ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה וגאנה.
בשנת 1998 הצטרפה גם מדינת .
זאת לאחר שבשנת 1996 עיגנה את הוראותיה בחוק לנשיאת עונש מאסר .
במדינת אזרחותו של האסיר, התשנ"ז-1996 (להלן- חוק העברת האסיר).
הומניטרית ושיקומית, והוא נועד לאפשר לנתין ישראלי שנידון לעונש מאסר במדינה זרה לרצות .
את מאסרו בישראל, וכן לאפשר לאזרח זר שנידון למאסר בישראל ל רצות את מאסרו בארץ .
לפי החוק שלושה גורמים נדרשים לתת את הסכמתם למימוש הליך העברה: .
האסיר ושתי המדינות המעורבות בהליך העברה.
בחוק העברת האסיר נקבעו תנאי הסף והשיקולים להעברת אזרח ישראלי המרצה עונש מאסר .
במדינה זרה לריצוי עונשו בישראל.
בין היתר נקבעו בחוק תנאים להעברת האסיר כמפורט .
ההחלטה בדבר העברת האסיר טעונה הסכמה של שר המשפטים והשר .
לבט"פ (להלן - השרים)62 .
לפני קבלת ההחלטה מוגשת לשריםחוות דעת הכוללת המלצה של .
המחלקה הבין-לאומית בפרקליטות המדינה שבמשרד המשפטים, שבהתאם לתקנות מכוח .
החוק נקבעה כ"רשות המוסמכת" ליישומו (להלן - הרשות המוסמכת).
תרשים 20: תנאי הסף והשיקולים להעברת אזרח ישראלי המרצה עונש מאסר .
במדינה זרה להמשך ריצוי עונשו בישראל .
על פי התנאים שנקבעו בחוק העברת האסיר בעיבוד משרד מבקר המדינה .
61 Convention on the Transfer of Sentenced Persons.
62 אם מדובר באסיר ביטחוני נדרשת גם הסכמתו של שר הביטחון להעברה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 אסיר ישראלי הכלוא בחו"ל ומעוניין להשלים את ריצוי עונשו בישראל נדרש להגיש לרשות .
להלן תיאור הליכי העבודה בפועל, שלפיהם פועלים הגורמים .
המעורבים בטיפול בבקשה: לצורך גיבוש חוות דעתה, הרשות המו סמכת פונה לגורמים .
ממשלתיים63 ובהם המשרד לב ט"פ, ובאמצעותו לשירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס) ולמשטרה, .
למשרד הפנים ולעיתים גם למשרד החוץ לקבלת מידע משלים מהמדינה המעבירה, אם אין .
לרשות המוסמכת קשרי עבודה שוטפים עם אותה מדינה 64 .
אם השרים מסרבים לאשר בקשה .
של אסיר לעבור לישראל, הרשות המוסמכת מודיעה על כך לאסיר על מנת ש יוכל, אם הוא .
מעוניין בכך, לשוב להגיש בקשה חוזרת בחלוף שנתיים ממועד ההחלטה.
המוסמכת מודיעה לרשות המקבילה במדינה הזרה על הסירוב.
בתרשים 21 להלןמתוארים .
השלבים הנהוגים בפועל בתהליך העברת אסירים שהורשעו ב חו"ל לריצוי עונשם ב ישראל.
ככלל, הרשות המוסמכת ממתינה לאישור המדינה הזרה לפני תחילת ההליך .
64 כמו כן, לאחר שניתנה הסכמת השרים להעברה, משרד החוץ מסייע לשב"סבתיאום ההעברה בפועל .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 21: תיאור השלבים בתהליך העברת אסירים שהורשעו בחו"ל לישראל .
על פי הרשות המוסמכת בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .
על פי נתונים שמסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2020 , משנת2015 עד .
שנת 2019 פנו אל הרשות המוסמכת82 אסירים ישראלים בבקשה לרצות את יתרת מאסרם .
להלן בתרשים 22 פילוח של מספר הבקשות של אסירים להעברתם ארצה לריצוי .
עונשם, שהרשות המוסמכת טיפלה בהן.
תרשים 22: מספר האסירים שהרשות המוסמכת טיפלה בבקשותיהם .
על פי נתוני הרשות המוסמכת בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי בקשתם של 22% מהאסירים להמשך ריצוי עונשם בישראל- אושרה, .
52% מהבקשות שהוגשו- התייתרו, 11% מבקשות ההעברה לא אושרו ו-15% מהבקשות .
עדיין נמצאות בטיפול ובבחינה של הרשות המוסמכת.
להלן בלוח 12 יוצג פילוח נתונים על מספר ימי הטיפול בשלבים השונים של הטיפול בהעברתם .
של אסירים שבקשותיהם אושרו.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל לוח 12: ,)משך הטיפול בבקשות העברת האסירים לישראל (בימים .
1 28 28 51 51 86 14 19 254 0.
2 8 8 56 17 13 154 0 1154 3.
3 219 219 31 45 8 9 26 288 0.
4 49 49 41 238 1 22 176 650 1.
5 אין נתונים אין נתונים אין .
נתונים אין נתונים 3 37 0 220 0.
6 אין נתונים אין נתונים 22 2 210 211 94 343 0.
7 אין נתונים אין נתונים 36 4 10 39 213 443 1.
8 88 88 57 6 3 4 6 763 2.
נתונים אין נתונים 15 3 אין נתונים 141 0.
10 57 57 21 3 4 0 אין נתונים 503 1.
11 18 18 56 20 20 10 14 576 1.
12 אין נתונים אין נתונים אין .
נתונים אין נתונים 18 56 129 430 1.
13 אין נתונים אין נתונים אין .
14 161 161 109 39 14 360 372 977 2.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 על פינתוני הרשות המוסמכת בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* בתהליך הטיפול של האסירים 4 ו-16 חלו עיכובים שנבעו בין היתר מנסיבות שאינן בשליטת הרשות .
מנתוני הרשות המוסמכת עולה כי זמן הטיפול הממוצע בבקשות ההעברה של 18 האסירים .
שהועברו לישראל בשנים 2020-2015 , ממועד הגשת בקשות האסירים ועד העברתם בפועל .
9 שנים, וממועד קבלת בקשות האסירים ברשות המוסמכת ועד העברתם בפועל .
יצוין כי אמנם כל בקשת העברה צריכה להיבחן לגופה, ובהתאם לנסיבות המקרה .
הספציפיות, ו עם זאת, מומלץ כי הרשות המוסמכת בשיתוף הגורמים המעורבים בתהליך .
העברה תבחן את השונות בנתונים המובאים לעיל על משך זמן הטיפול בכל אחד .
מהשלבים, תבחן דרכים לייעול התהליך ותעקוב באופן עיתי וסדיר אחר כלל הבקשות .
נוהל עבודה משותף לטיפול בבקשות להעברת אסירים .
במרץ 2017 קבע בית המשפט העליון65 כי עתירה שהוגשה בנושא העברת אסירים תמחק, והוא .
התנה זאת בכך שהמדינה תכין מסמך המציג את מגוון השיקולים שלפיהם מחליטים השרים אם .
להיענות לבקשות של אסירים להעברתם לישראל להשלמת ריצוי תקופת מאסרם (להלן - .
65 בג"ץ4042/16 'יבגני פסקו נ' השר לביטחון פנים ואח (פורסם במאגר ממוחשב, 15.
15 18 18 49 2 35 אין נתונים אין נתונים 604 1.
16 אין נתונים אין נתונים 52 221 14 182 200 714 2.
17 אין נתונים אין נתונים אין .
נתונים אין נתונים אין נתונים אין נתונים 206 576 1.
18 אין נתונים אין נתונים 82 41 11 45 1174 1372 3.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מסמך השיקולים) ובכך שישולב במסמך השיקולים גם "הנוהל הפנימי הקיים באשר לפרוצדור ה .
לעניין הטיפול בבקשות כאלה", וכי המסמך יובא לעיון הציבור בתוך שלושה חודשים ממועד .
בעקבות מתן פסק הדין, בדצמבר 2017 התקיימה ישיבה של הגופים העוסקים בהעברת אסירים .
ישראלים מחו"ל, שמטרתו הייתה לדון בשלבים השונים של תהליך הטיפול בבקשות להעברת .
אסירים לישראל ובגיבוש נוהל עבודה שיגדיר את תפקידם ואחריותם של כל אחד מהגופים .
הממשלתיים המעורבים בהליך בחינת הבקשה להעברת אסי ר והטיפול בה.
ש"לפני מספר שנים גובשה על ידי המחלקה לעניינים הבינלאומיים טיוטת נוהל עבודה לטיפול .
בבקשות להעברת אסירים", אך הטיוטה טרם גובשה לכלל מסמך מחייב .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מסמך השיקולים אכן הוכן במרץ 2018 , והוא אף .
פורסם לציבור 66 ,אולם הנוהל הקשור להליכי הטיפול בבקשות ההעברה ולממשקים בין .
הגופים הנוגעים בדבר עדיין לא הושלם במועד סיום הביקורת עקב חילוקי דעות בין .
הגופים הרלוונטיים, וממילא הוא לא פורסם לציבור .
בהיעדר נוהל מוסכם כנדרש, .
מתעוררות לא אחת מחלוקות בין הרשות המוסמכת לגופים הנוגעים בדבר באשר .
למסמכים ולנתונים הנדרשים לשם טיפול בבקשה, ונגרמים עיכובים בטיפול בבקשות, .
כאמור, אחד התנאים הקבועים בחוק העברת אסירים הוא שהאסיר שמבקש לעבור לישראל .
ולרצות בה את עונשו, אינו מהווה סכנה לשלום הציבור ול ביטחונו.
כדי לוודא זאת הרש ות .
המוסמכת מבקשת מהמשטרה ו משב"ס חוות דעת בנושא .
במסמך שמסרה הרשות המוסמכת .
למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2020 :היא ציינה כי יש שני קשיים מרכזיים בתהליך זה הצורך לקיים קשרים עם מדינות זרות רבות לצורך הידברות, יצירת קשרים ושימורם.
הדרישה של שב"ס לקבל עותק של פסק הדין המלא ותעודה רפואית עדכנית על מצבו .
הבריאותי של האסיר כתנאי לגיבוש עמדה בשאלת מסוכנותו של האסיר בהעברתו .
לטענת הרשות המוסמכת, מסמכים אלו אינם נחוצים בשלב הראשוני והמקדמי של בדיקת נושא .
ההעברה מול המדינה המקבילה , אינם מחויבים במסגרת האמנה האירופית, וויתור על דרישתם .
בשלב זה היה, לדעתה, מקצר את תהליך ההעברה בכשלושה חודשים.
הוסיפה כי ריבוי הגורמים המעורבים בהליך ההעברה, ובקשות המשרדים כאמור, הם בגדר חסם .
בירוקרטי הגורם להתמשכות ניכרת של תהליך ההעברה.
אשר לעיכובים שחלו לא פעם בהליכי טיפול בבקשות העברה של אסירים, הרשות המוסמכת .
טענה כי לא אחת העיכובים הללו חלו עקב דרישות חוזרות של שב"ס לקבלת אישורים רפואיים .
66 בג"ץ 4245/17 מכלוף נ' השר לביטחון פנים (פורסם במאגר ממוחשב 8.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 מסרה הרשות המוסמכת כי להערכתה דרישת .
שב"ס במקרים מסוימים עלולה לגרום לעיכוב של שלושה חודשים לפחות, ולעיתים היא אף .
עלולה לסכל כל אפשרות להתקדמות בבחינת בקשת ההעברה.
עוד מסרה כי קיימת מחלוקת .
בין שב״ס לבינה לגבי היקף המסמכים הנדרשים ועיתוי דרישתם; ולגישתה חלק מהדרישות אינן .
מקובלות בעולם הרחב ואינן נדרשות על פי האמנות התקפות.
הרשות המוסמכת הוסיפה כי לא .
ראוי שמחלה - נתון אובייקטיבי שאין לו כל זיקה להתנהלות האסיר ואישיותו - תהיה בעוכריו .
של האסיר, מקום ששיקולים הומניטריים (שמחלתו היא אחד מהם) מצדיקים את העברתו .
שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת שב"ס) כי העברת המידע הרפואי .
המעודכן על האסיר נועדה לסייע לבחינת המסוכנות של האסיר, שכן אם מדובר באסיר אשר .
נושא במחלה מידבקת או נדבק בה ועלול להפיצה בישראל, הדבר עלול לפגוע בשלום הציבור .
ובביטחונו; החומר המשפטי הנוגע לפרטי הרשעתו וגזר דינו, ה ם בגדר תשתית עובדתית .
ומשפטית המ תחייבת לשם שקילת בקש ת העברה; לא יעלה על הדעת, שכגורם מקצועי תינתן .
חוות דעת בעניין מסוכנותו של אדם ללא פרטי הרשעתו; שב"ס הוסיף כי קבלת המסמכים .
נחוצה גם לשם גיבוש ובניית הרכב צוות הליווי הנדרש להעברתו של האסיר לישראל וקליטתו .
במתקן המותאם למצבו הבריאותי ולמידת מס וכנותו.
לעניין הדוגמאות שהעלתה הרשות .
המוסמכת, שב"ס מסר כי פערי הזמנים נבעו בין היתר כתוצאה מגורמים ודרישות שאינן .
עוד מסר שב"ס כי מעצם טבעה העברת אסירים בין מדינות היא משימה רגישה ומורכבת .
והטיפול בה ממושך, בין היתר בשל גורמים אלה: התיאומים הנדרשים עם מדינות שאין לישראל .
שליטה על לוח הזמנים שלהן; תיאומים עם גורמי חוץ כגון קונסולים, שגרירים, בתי סוהר, .
משטרה, אינטרפול, תיאומי טיסות, רכישת כרטיסי טיסה, העברת תשלום ממשפחות עבור .
כרטיסי הטיסה, מתן חיסונים, הוצאת דרכונים, הקמת צוות ייעודי ועוד.
שב"ס ציין כי פעולות .
אלה מחייבות השקעת זמן ורגישות גבוהה.
בתשובתה למשרד מבקר מדצמבר 2020 מסרה המשטרה (להלן- תשובת המשטרה) כי היא .
מעבירה את חוות דעתה בנושא מידת המסוכנות של האסיר תוך פרק זמן סביר.
במועד סיום הביקורת, אף ש חלפו כשלוש שנים וחצי לאחר שהתקבלה החלטת בית .
המשפט העליון בדבר הטיפול בבקשות להעברת אסירים, כלל הגורמים המעורבים .
בהליך טרם גיבשו נוהל עבודה מוסכם בנושא.
במצב דברים זה נמשכות המחלוקות בין .
הצדדים הן לגבי מהות המסמכים הנדרשים והן לגבי השלב שבו יש לקבל אותם, והדבר .
עלול להביא לעיכוב בטיפול בבקשות ההעברה של אסירים.
על המשרדים לפעול לאלתר .
ליישוב חילוקי הדעות ביניהם ולהשלמת הנוהל, באופן שיאפשר לפרסמו בהתאם .
להחלטת בית המשפט העליון.
במסגרת זו מוצע כי משרד המשפטים, המשרד לבט"פ, .
שב"ס והמשטרה יסכמו ביניהם מהם המסמכים הנדרשים בכל שלב של תהליך ההעברה .
ויקבעו לוחות זמנים להעברת חוות הדעת של כל אחד מהגופים בשלבים השונים של .
התהליך, כדי להבטיח טיפול מהיר ככל האפשר בבקשות העברה של אסירים.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל המשטרה מסרה בתשובתה כי ככל שיש כוונה לקיים דיון עם הגורמים הרלוונטיים לגבי ייעו ל .
התהליך, היא מוכנה להשתתף בדיון.
עוד מסרה כי אם יוחלט על קידום הכנתה של טיוטת .
הנוהל, היא תשתף פעולה עם יתר הגורמים הרלוונטיים לקידום התהליך.
רישום פלילי בגין עבירות שבוצעו בחו"ל .
בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א -1981 (להלן- חוק המרשם הפלילי), נקבעה .
סמכותה של המשטרה לנהל את המרשם הפלילי בישראל, ובתוקף סמכות זו לנהל רישום של .
הרשעות במשפטים פלילים, עונשים והחלטות אחרות הנוגעים לעבירות מסוג עוון ופשע.
נקבע בחוק כי המשטרה רשאית למסור לגורמים הרלוונטיים, מידע מהמרשם הפלילי בדבר .
עברם הפלילי של אזרחים, הנחוץ למילוי תפקידם של גורמים אלה, וכן תקופות התיישנות .
לרישום הפלילי בגין עבירות.
במצב החוקי הקיים במועד הביקורת, חוק המרשם הפלילי אינו חל על אסירים פליליים אשר .
נדונו למאסר בחו"ל והועברו לרצות את מאסרם בישראל, בהתאם לחוק העברת אסירים, זאת .
מפני שהעבירה וההרשעה לא בוצעו בישראל.
על מאסרו בישראל של אזרח שהועבר לארץ .
לשם ריצוי עונשו חלים כל הכללים החלים על אזרח שנשפט בישראל, לרבות האפשרות .
לשחרור מוקדם או לשחרור על תנאי ממאסר , אך הרשעתו אינה נרשמת במרשם הפלילי .
זאת גם אם האזרח נדון לשנות מאסר רבות בגין ביצוע עבירות חמורות במדינה הזרה 67 .
נוסף על אסירים אלה, המרצים חלק ממאסרם בישראל, יש אזרחים ישראלים שהורשעו בחו"ל .
בפלילים, ריצו את מלוא עונשם במדינה שבה בוצעה העבירה ולאחר מכן חזרו לישראל (להלן .
- אזרחים שהורשעו בחו"ל).
בהתאם למצב החוקי הקיים, גם דבר הרשעתם של אזרחים אלה .
בעבירה פלילית לא נרשם במרשם הפלילי.
עקב האמור לעיל לא ניתן להחיל מנגנונים שונים המסתמכים על המרשם הפלילי על אזרחים .
שהורשעו בחו"ל לאחר שחרורם ממאסר, בניגוד למי שהורשעו בישראל וריצו את עונשם.
לא ניתן להחיל על אזרחים אלה את החוקים החלים על עברייני מין מורשעים (חוק הגנה על .
הציבור מפני ביצוע עבירות מין) , התשס"ו-2006 ; חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות .
מסוימים, התשס"א -2001, והוראות חוק שונותהקובעות שיש להתחשב בעבר פלילי במסגרת .
קבלתן של החלטות שונות, כמו מינויים ומתן רישיונות 68 .
בספטמבר2019 ביצעו המשרדלבט"פ ומשרד המשפטים עבודת מטה משותפת בעניין רישום .
במרשם הפלילי של אסירים שהורשעו בחול, ובה הוצע לתקן א ת חוק העברת האסיר כך שבית .
המשפט בעת מתן צו לנשיאת יתרת המאסר בישראל, יקבע גם את העבירה המקבילה בדיני .
העונשין בישראל לזו שבגינה הוטל על האסיר העונש במדינה הזרה.
לפי ההצעה, קביעתו של .
בית המשפט תיחשב כאילו האזרחים הורשעו בישראל ויוחל עליהם חוק המרשם הפלילי, וכך .
67 כגון- עבירות המתה, שוד, אונס, סחר בבני אדם, עבירות מין חמורות וכו' (להלן - עבירות חמורות).
68 הגופים השונים ובעלי התפקידים הרשאים לקבל מידע מהמרשם ה פלילי מנויים בין היתר בחוק המרשם הפלילי .
ותקנות השבים וכן, בתוספות לחוק ובחיקוקים ספציפיים.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 יתועד דבר הרשעתם במרשם הפלילי המתנהל בארץ.
בהתאם לכך הוכנה טיוטה ראשונית של .
יצוין כי תזכיר החוק אינו נותן מענה לתיעוד בדבר אזרחים שריצו את כל .
תקופת מאסרם בחו"ל וחזרו לישראל, אף אם הורשעו בביצוע עבירה חמורה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 מסר משרד המשפטים (להלן- תשובת משרד .
המשפטים) כי תזכיר החוק נמצא בשלבי הכנה מתקדמים ונדרש עוד ליבון של כמה סוגיות מול .
העבודה על הכנת התזכיר הופסקה באופן זמני בתקופת הקורונה בשל .
נושאים דחופים ובלתי צפויים שבהם טיפל המשרד באופן אינטנסיבי בתקופה זו.
כוונה לחדש בתקופה הקרובה את הטיפול בנושא, לסכם את הסוגיות שנותרו פתוחות ולקדם .
מנתוני משרד המשפטים עולה כי בשנים 2010 - 2019 הועברו לישראל לפי חוק העברת אסירים .
ולפי חוק ההסגרה 64 אזרחים, ו-26 מהם הורשעו בעבירות חמורות.
כאמור, בהתאם למצב החוקי .
הקיים במועד הביקורת, במרשם הפלילי לא יתועדו העבירות שבגינן הורשעו האסירים.
כאמור, מרבית המידע על אזרחים ישראלים שהורשעו ונכלאו בחו"ל מצוי בידי משרד החוץ.
משרד מבקר המדינה בחן בבדיקה הפרטנית תיקים של אזרחים ישראלים שהורשעו בחו"ל .
מהבדיקה עולה כי, 12 אזרחים שהורשעו בביצוע עבירות חמורות וריצו שנות .
מאסר ממושכות בחו"ל, חזרו לארץ בתום מאסרם והעבירה שבגינה ריצו את עונשם לא נרשמה .
הדבר עלול לגרום, למשל, להעסקת עבריין מין שהורשע בביצוע עבירות .
פדופיליה, במוסד חינוכי לילדים בארץ בלי שנמסר למעסיק מידע על עברו הפלילי של העבריין .
למשל, נמצא כי חמישה אזרחים ישראלים שהורשעו וריצו עונשים של בין שלוש עד 24 שנות .
מאסר בגין עבירות של סחר בנשים, אונס, עבירות מין ופגיעה מינית בקטינים (ובהם אזרח .
ישראלי שריצה כ-24 שנות מאסר בגין עבירות מין; ואזרח ישראלי שריצה כשלוש שנות מאסר .
בגין עבירות מין בקטינות) שבו לארץ בלא שדבר העבירה ודבר מאסרם בגינה תועדו במרשם .
עוד נמצא כי כמה אזרחים ישראלים שריצו עונשים בגין עבירות של רצח, הזמנת רצח .
ושוד (לדוגמה אזרח ישראלי שריצה כתשע שנות מאסר בגין רצח בזדון באחת ממדינות אירופה .
ואזרח נוסף שריצה עונש מאסר של שש שנים וחצי בגין רצח ) שבו לארץ בלי שדבר העבירה .
שביצעו ודבר מאסרם תועדו במרשם הפלילי.
יוצא אפוא כי חוק המרשם הפלילי אינו חל על אזרחים ישראלים שביצעו עבירות חמורות .
בחו"ל, לרבות עבי רות מין, ועקב כך שדבר העבירה אינו מתועד במרשם הפלילי בישראל .
או במאגר אחר הנגיש לרשויות הנוגעות בדבר.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי הוא מקפיד לשמור על פרטיות אדם שנעצר או נשפט והורשע .
עם זאת, משום שטובת הציבור לנגד עיניו, האגף הקונסולרי חורג מנוהגו זה בכל הקשור .
להעברת מידע למשטרה בדבר הגעה מיועדת לארץ של אזרח אשר הורשע בביצוע עבירות מין .
69 תזכיר לתיקון החוק לנשיאת עונש מאסר במדינת אזרחותו של האסיר (תיקון מס' .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל המשטרה מסרה בתשובתה כי נושא העברת מידע פלילי בין מדינות ה יא נושא מורכב, שצריך .
להיבחן בשים לב, בין היתר: ל הבדלים בין מדינות מבחינת שיטת המשפט, להסכמים השונים .
בין המדינות, ההבדלים בין העבירות, שאלות וסוגיות של אכיפה שוויונית, האפשרות לבדוק את .
מידת האמינות והמהימנות המידע המועבר ולערער עליו, היכולת לקבל מידע באופנים שונים .
הנושא עלה במסגרת דיונים במשטרה ומחוצה לה ונעשית חשיבה האם, וכיצד ניתן .
לאסוף את המידע הזה, בשים לב לקשיים באיסופו, בבדיקתו ובטענות שונות שיכולות להיות .
מועלות על ידי הצדדים שהמידע נאסף אודותיהם.
המשטרה הוסיפה כי היא פועלת מכוח חוק, .
ולכן כיום היא אינה יכולה לדווח למרשם הפלילי על הרשעות של אזרחים ישראלים שבוצעו .
בתשובת משרד המשפטים נמסר כי הוא אינו תומך בהרחבת התיקון לעניין ישראלים שסיימו .
לרצות את עונשם בחו"ל, שכן ההצעה נבחנה, ונדחתה על דעת כלל הגורמים הרלוונטיים.
מאחר ש הרישום של אזרחים ישראלים שהורשעו במדינה זרה וריצו את מלוא עונשם במדינה .
שבה בוצעה העבירה, מעו ררת קשיים משפטיים , ובהם: (א) מהימנות ההרשעה ובסיסה .
הרשעות במדינות זרות אינן עשויות מקשה אחת, והן תוצר של שלל שיטות משפט .
זרות, חלקן הוגנות וראויות להכרה וחלקן אינן כאלה.
בשיטות משפט מסוימות, הוגנות ככל .
שיהיו, ישנן דינים המאפשרים הרשעה על בסיס ראיות שלא היה די בהן להרשעה בישראל.
הקושי לרשום בישראל הרשעות בביצוע מעשים שנחשבים במדינות אחרות לעבירות ואינם .
נחשבים לכאלה בישראל, או קשיים אחרים הנוגעים להבדלים בין מדינות מבחינת הגדרת .
עבירות, הרשעה בעבירות או הטלת עונש בגינן.
מעבר לכך, יש קושי משפטי ממשי בקביעת .
סעיף העבירה הישראלי המקביל לסעיף העבירה הזר, ולשם כך נדרשת הכרעה שיפוטית, כפי .