HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למרות פניות חוזרות להסדרת הסוגיה בכל הדרגים, לא נמצא כל פתרון.
לצערי, למרות שמדובר במשימה שבאחריות אגף התנועה, טרם קיבלנו מענה הולם לסוגיית הזנת גזרי הדין".
25 בשנת 2012 הוכפף מערך התביעות לאת"ן.
אזור יהודה ושומרון |211 .
2016-2012 בתחום התעבורה לא אפשרה .
לבית המשפט לשקול מידע זה במסגרת גזרי הדין שניתנו בתקופה זו לעבריינים "חוזרים " באותו חודש כתבה ראש מחלקת תביעות את"ן במטא"ר לראש את"ן במטא"ר, דאז, ניצב ירון בארי, לקצין האת"ן במחוז ש"י ולגופים נוספים כי "העדר מידע ]בית משפט [ המופק ממערכות המחשוב והעדר ממשק מיחשובי עם בימ"ש צבאי באיו"ש (בשונה ממשק מיחשובי בתי המשפט בארץ), בדבר גזרי דין עבריינים [ ועונשים שהושתו על נאשמים ובהם עבריינים רצידיביסטייםהחוזרים ומבצעים עבירות, פוגע באפקטיביות האכיפה ואינו מאפשר מיצוי הדין והעונש ] עם הנאשם.
לאור האמור הוחלט לפעול במספר מישורים ולרכז מאמץ להזנת גזרי הדין שהצטברו".
באותו מסמך נקבע כי לפי המשוער הזנת גזרי הדין שבפיגור תסתיים בתחילת ספטמבר 2016.
בביקורת עלה כי בספטמבר 2016 טרם הוזנו למערכות המשטרתיות הממוחשבות כ- 2,700 גזרי דין שמועד פסיקתם קדם לשנת2016.
בדצמבר 2016 מסרה רמ"ד תביעות את"ן לקצינת פיקוח ובקרה את"ן כי "הזנת גזרי דין בתעבורה של בית הדין ]בימ"ש[ בסאלם אחד [מבתי המשפט הצבאיים באיו ]"ש- מתבצעת על ידי מערך התביעה (יחידת תביעות תעבורה מרכז).
הזנת גזרי דין בתעבורה של בית הדין ]בימ"ש[ בעופר26- מתבצעת על ידי את"ן ש"י בשיתוף פעולה עם יחידת תביעות תעבורה ירושלים".
משרד מבקר המדינה מעיר לאת"ן מ"י כי אי-ההזנה של גזרי הדין בשנים 2016-2012 מנעה את הצגתו של הרישום הפלילי המעודכן של הנאשמים לבית המשפט, וממילא לא אפשרה לבית המשפט לשקול מידע זה במסגרת גזרי הדין שניתנו בתקופה זו לעבריינים "חוזרים".
עקב כך נפגעו מלאכת השפיטה ויכולת האכיפה וההרתעה של רשויות אכיפת החוק, ובכלל זה מחוז ש"י, כנגד נהגים פלסטינים, לרבות נהגים ש רישיונם נשלל.
במרץ 2017 מסרה מתפ"ש בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "בשל פער בקלדניות בבית המשפט הצבאי במחנה עופר, לא מוזנות ההחלטות השיפוטיות".
בכל הנוגע להתייחסות מתפ"ש דלעיל מסר במאי 2017 נשיא בית המשפט הצבאי לערעורים באיו"ש, אל"מ נתנאל בנישו, כי "לא קיים פער בקלדניות בבית המשפט הצבאי במחנה עופר.
כל ההחלטות השיפוטיות מוזנות למערכת המחשוב של בתי המשפט הצבאיים כדבר שבשגרה.
על כן, תוצאות השיפוט בכל התיקים שנדונו בבתי המשפט הצבאיים, מצויות במערכת המחשוב של בתי המשפט.
אין ממשק ממוחשב בין משטרת ישראל לב תי המשפט הצבאיים באיו"ש.
על כן, תוצאות המשפטים בתיקים המתבררים בפני בתי המשפט הצבאיים באיו"ש, ובכלל זה בתיקי התעבורה, מוזנים למערכת המשטרתית על ידי משטרת ישראל, שהיא האמונה על הזנת הנתונים במערכות המחשוב שלה".
26 "סאלם" ו"עופר" הם שמות של מחנות צה"ל ומג"ב שבהם שוכנים שני בתי המשפט הצבאיים באיו"ש: ביהמ"ש שומרון וביהמ"ש יהודה.
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "בשל ההעדר ממשק מחשובי בין צה"ל למשטרה (אשר מצוי בשלבי עבודה), יש צורך 'בהזנה ידנית' של דוחות.
כיום הוזנו כל גזרי הדין על ידי תביעות את"ן".
בעניין הממשק המחשובי, ראו בהמשך.
משרד מבקר המדינה מעיר לאת"ן מ"י כי נוכח הפיגור בהזנת גזרי הדין, כאמור, עליו לפקח על שלוחות התביעה ולוודא כי הן יזינו באופן שוטף את גזרי הדין, כדי למנוע את הישנות התופעה בעתיד.
מידע בדבר רישוי כלי רכב פלסטיניים ומידע על נהגים פלסטינים הנוהגים בכבישי איו"ש בתקנות התעבורה (איסור שימוש ברכב) (יהודה והשומרון), התשע"א -2011 , אשר הוצאו מכוח צו בדבר התעבורה (יהודה והשומרון) (מס' 1310,) התשנ"ב–1992 , נקבע27 כי קצין אגף התנועה של מחוז ש"ייעביר לקמ"ט תחבורה במנהא"ז העתק של ההודעות בדבר איסור שימוש בכלי רכב, ועליו להעבירו לרשות הפלסטינית כדי לעדכנה בדבר האיסור.
בדוח ביקורת שעסק ב"סוגיות בתיאום בין גופי אכיפת החוק באזור יהודה ושומרון"28 ציין מבקר המדינה כי "במועד סיום הביקורת, הנתונים שבידי מחוז שומרון ויהודה של המשטרה (מחוז ש"י) בדבר תוקפם של מסמכי הרישוי של נהגים פלסטינים לא היו מעודכנים, דבר המונע את יכולת האכיפה 'בזמן אמת' נגד נהגים עבריינים.
זאת אף שבאותו מועד היו בידי קמ"ט תחבורה במנהא"ז נתוני רישוי עדכניים של נהגים פלסטינים וכלי רכבם, אך בשל היעדר מנגנון עדכון של הנתונים הקיימים במערכת המחשוב של מנהא"ז למערכת המחשוב של המשטרה, לא הועברו נתונים אלה למשטרה".
עוד העיר משרד מבקר המדינה למנהא"ז על "הליקוי המתמשך בהעברת המידע החיוני לאכיפת החוק בתחום דיני התעבורה באיו"ש" וקבע כי פערי המידע הקיימים עלולים לסכן את כלל המשתמשים בדרכים.
כמו כן קבע מבקר המדינה כי על מנהא"ז ו מ"י להחיש את פעילותם לשיפור פני הדברים בתחום זה ולהסדיר את העברת המידע בהתאם לדין.
במרץ 2016 כתב קצין את"ן ש"י למפקד מחוז ש"י כי "מרבית כלי הרכב שנעים בצירים הבין עירוניים במחוז אינם רשומים במערכות ]הפלסטינים[ ]המחשב של[ מערכת[ מ"י בשל העדר סנכרון בין מערכות מ"י למערכות צה"ל מחשב המשמשת את המנהא ]"זלאחרונה חלה עלייה בכמות כלי הרכב שהורדו .
28 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63 ב (2013 ') בעמ134 ,155.
אזור יהודה ושומרון |213 .
מהכביש לצורך פירוק/ אובדן גמור.
הנעים בצירים הבינעירוניים ומהווים סכנה למשתמשי הדרך".
באפריל 2016 מסר סגןהקמ"ט לתחבורה במ נהא"ז לצוות הביקורת כי "כתוצאה מאי קבלת מידע משפטי על נהגים פלסטינים הן מהמשטרה והן ממערכת בתי המשפט, אין ביכולתו של הקמ"ט להעביר לטיפולם של הגורמים הרלוונטיים במשרד התחבורה ברשות הפלסטינית נתונים ו/או מידע משטרתי .
או בדבר נהגים פלסטינים שנהגו בשטחי איו"ש.
לכן, ]כנגד[ פעולות שננקטו על יתכן מצב בו נהגים פלסטינים שנפסלו על ידי בתי המשפט מלנהוג באיו"ש, יודיעו לרשות הפלסטינית על אובדן רישיון נהיגה למשל, כך שיונפק להם רישיון חדש, בעוד שהם מהווים סכנה למשתמשים בדרך".
במרץ 2017 מסרה מתפ"ש בתגובתה לממצאי הביקורת כי "בכל הקשור לפיתוח הממשק בין מערכת המחשוב לבתי המשפט לבין מערכת הגבייה המנוהלת ע"י קמ"ט אוצר במינהל האזרחי הרי בשנה הח ולפת ביצענו.
המערכות פועלות כיום באופן מסונכרן הרבה יותר, אבל כאמור אין לכך משמעות אם ההחלטות השיפוטיות אינן מוזנות".
עוד מסרה מתפ"ש בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "לאחר חודשים ארוכים ומספר רב של דיונים.
אישרה משטרת ישראל את בקשת מתפ"ש לקבל נתונים ממערכת 'א[ ' מערכת משטרתית ממוחשבת לנושא התעבורה למערכת ] מחשב ]המשמשת את המנהא"ז [ 'ב.
זאת על מנת למנוע מצב בו משטרת ישראל פוסלת כלי רכב פלסטינים ומערכת מתפ"ש אינה מעודכנת.
על אף האמור, טרם הצלחנו לגרום לגורמי מנ"ט/מ"י ]מנהל הטכנולוגיות של משטרת ישראל[ לתעדף את בניית הממשק הממוחשב בין מערכות מתפ"ש לבין המערכות שלהם".
עוד מסר ה מתפ"ש בתגובת ה כי "העברת נתונים בין משרד התחבורה הפלסטיני לבין מתפ"ש מתבצעת פעם בחודש.
הרחבת פס הנתונים בין משטרת ישראל למתפ"ש אשר בוצעה במהלך 2016 , במימון המתפ"ש, מאפשרת כיום שיקוף מלא של הנתונים ממתפ"ש למ"י.
באשר לבניית ממשק און ליין בין מערכות משרד התחבורה הפלסטיני לבין מערכת המתפ"ש – כיום עם הבשלות הטכנולוגית המתאימה.
ניתן לקדם את הנושא ואולם חשוב להזכיר כי נדרשת הסכמה פלסטינית לביצוע המהלך .
הנושא נמצא על שולחננו ובשבועות הקרובים נקיים פגישת עבודה עם גורמי תחבורה לשם ניסיון לסכם פרוצדורה מחשובית מתאימה ולשלבה בתכנית העבודה שלנו" ( ההדגשה במקור).
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "משטרת ישראל מקיימת ממשקים דו כיוונים עם המנהל האזרחי בכל הקשור לדוחות תנועה.
בהתאם לתכניות העבודה משטרת ישראל סיימה את הסבת מאגר הרכבים.
מהלך זה מאפשר לנו לבצע את המהלך הבא של קליטת נתוני רכבים ונהגים פלסטינאים.
תהליך קליטת הנתונים יסתיים ביוני 2017 .
ולאח ר מכן יפותח ממשק לטעינת הנתונים באמצעות ממשקים מקוונים.
בכל הקשור לפיתוח ממשק להעברת הורדות כלי רכב מהכביש עבור צה"ל, בתאריך 28/12/16 אושרה בוועדה להעברת מידע בקשת צה"ל לקבל בממשק את נתוני הורדות כלי הרכב.
צוות הפיתוח יסיים את פיתוח הממשק עד ליוני 2017 .
למרות האמור 214 |דוח שנתי 68ב .
בכבישי איו"ש לעיל לאחר דיון עם רע ]ראש ענף[ "ןמבצעים במתפ"ש הועלו פערים ונמצא כי ישימות האכיפה בעייתית".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למ"י, לצה"ל ולמנהא"ז על התמשכות הטיפול בהסדרת הממשק בין מערכות המחשוב לצורך העברת המידע החיוני לאכיפת החוק בתחום דיני התעבורה באיו"ש.
פערי המידע הקיימים עלולים לאפשר תנועת כלי רכב פלסטינים בלתי מורשים בכבישי איו"ש, והמשך נהיגה של נהגים פלסטינים שרישיונם נשלל.
על מ"י, בשיתוף מנהא"ז וצה"ל, להשלים בהקדם את הסדרת הממשקים בין מערכות המחשוב הנוגעות לאכיפת החוק בתחום דיני התעבורה באיו"ש, ולטפל מידית בפערים שעלו מול מתפ"ש בעניין ישימות האכיפה.
אזור יהודה ושומרון |215 .
התיאום בין מחוז ש"י לצה"ל .
כאמור, למפקד פקמ"ז יש את כל סמכויות השלטון, החקיקה, המינוי והמינהל הנוגעים ל שטח איו"ש ולתושביו.
הוא נושא באחריות הביטחונית והצבאית הכוללת באיו"ש, ובאחריותו למלא את צורכי האוכלוסייה האזרחית ולקיים את הסדר הציבורי, תוך הגנה על האינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל.
מאחר שהמפקד הצבאי הוא הריבון בשטחי איו"ש, מ"י כפופה לו ופועלת על פי הנחיותיו.
משום כך, כדי לעמוד ביעדים ובמשימות של צה"ל ומחוז ש"י וכדי להשיג את האינטרס הביטחוני - הלאומי המשותף, נוצר צורך בשיתוף פעולה ובתיאום ביניהם.
בביקורת עלו כמה בעיות בתיאום בין צה"ל לבין מחוז ש"י, ולהלן פירוט הממצאים שעלו בהקשר זה: .
פקודות ונוהלי השת"פ .
ביולי 2014 "הופצה פקודת "הפעלת יחידות המשטרה בגזרת פקמ"זובה נכתב כי "מתוקף היות צה"ל הריבון באזור יהודה ושומרון משטרת ישראל מחויבת להיות כפופה לצבא ולפעול על פי הנחיותיו.
בעקבות מס' אירועים של תקלות תאום שגרמו לסיכון חיי אדם הוחלט על כתיבת נוהל זה פקודת [ הפעלת יחידות המשטרה בגזרת פקמ".
]"ז בפברואר 2014 הפיצו ראש מחלקת מבצעים באמ"ץ בצה"ל וראש מחלקת מבצעים באג"ם מ"י טיוטה להתייחסות של הוראת קבע מבצעית/נוהל משטרתי בנושא "השת"פ המבצעי בין צה"ל למשטרת ישראל".
בטיוטה נכתב כי "צה"ל ומשטרת ישראל הם שני גופים ביטחוניים הפועלים כל אחד בתחום אחריותו.
שיתוף פעולה ושילוב יכולות.
יאפשר טיפול איכותי ומיטבי באתגרים מבצעיים.
קיימת הגדרת סמכות ואחריות ]צה"ל ומ"י [ ,בתחומו על פי חוקי המדינה והחלטות הממשלה.
בהמשך לכך ועל רקע זה נקבעה הסדרה בהוראה זו".
במועד השלמת הביקורת, ינואר 2017 ,עלה כי צה"ל ומ"י טרם השלימו את גיבוש ההוראה האמורה.
15 ממ"ז ש"י היוצא לצוות הביקורת כי "אומנם הערכות [ מתקיימים דיונים משותפים והעמ"צמצב משותפות עיתיות עם ]גורמי צה"ל, אך לא קיימים נהלים/ אמנה משותפים".
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "בימים אלה מסתיים תהליך גיבוש של נוהל שת"פ מבצעי בין צה"ל למ"י.
התהליך נמצא באישור יועמ"ש לנוסח סופי.
צפי לביצוע - סוף יוני 2017 .
" בעדכון נוסף מדצמבר2017 מסרה מ"י כי "בספטמבר 2017 להתייחסות יועמ"ש ]נוהל השת"פ [ הועבר המשטרה.
צפי לאישורו הסופי - במהלך רבעון ראשון 2018.
" 216 |דוח שנתי 68ב .
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמ"י כי בדצמבר 2017 , כארבע שנים לאחר שהופצה הטיוטה האמורה בנושא "השת"פ המבצעי בין צה"ל למשטרת ישראל", טרם הושלם גיבושו של הנוהל אשר נועד לאפשר טיפול איכותי ומיטבי באתגרים מבצעיים של שני הגופים.
מאחר שהדבר עלול לפגוע בתיאום בין צה"ל ובין מ"י, על צה"ל ומ"י להשלים את גיבוש הנוהל בהקדם.
בתחומי מחוז ש"י מתרחשים מפעם לפעם פיגועי פח"ע ב מגוון מתווים, החל בפיגועי דקירה ודריסה וכלה באירועי ירי, וכן אירועים פליליים, שבהם נדרשת עבודת אנשי הזיהוי הפלילי בזירת האירוע29 .
משרד מבקר המדינה קבע בדוח ביקורת שעסק ב"סוגיות בתיאום בין גו פי אכיפ ת החוק באיו"ש"30 כי חייליצה"ל מגיעים, על פי רוב, ראשונים לזירת אירוע של פח"ע או של אירוע פלילי, לפני המשטרה, מאחר שכוחות הצבא פרושים בשטח וכי "נוהל האוגדה העוסק בהתנהגות הנדרשת מכוח צה"ל המגיע לזירת אירוע של פח"ע או של אירוע פלילי, קובע, בין היתר, כי על הכוח לעצור את המעורבים באירוע תוך הפרדה ביניהם; עליו לסגור את הזירה ואת זירות המשנה; ונאסר עליו להזיז חפצים או לגעת בהם" .
עוד נקבע בדוח האמור כי "לעתים כוחות צה"ל לא קיימו את ההוראות שנקבעו בנוהל של אוגדת איו"ש העוסק בהתנהגות הנדרשת מכוחות צה"ל המגיעים לזירת אירוע.
דבר זה בא לידי ביטוי בנטילת פריטים מזירת האירוע על ידי חיילי צה"ל לפני הגעת המשטרה לשטח ובאי-העברת פריטים שנתפסו על ידי צה"ל בזירות אירוע למשטרה או בהעברתם באיחור.
התנהלות זו פוגעת בחקירת האירועים ובהליך הפלילי שיש לנהל.
נושא שמירת זירת האירוע על ידי חיילי צה"ל, שהוזכר כבר במסקנות ועדת שמגר [31] משנת1994 טרם הגיע אף במועד השלמת הביקורת לידי פתרון אף על פי שקיים נוהל בנושא.
על צה"ל, בשיתוף המשטרה, למצוא מענה ראוי לבעיה זו".
בעניין זה כתב בדצמבר 2015 קצין האח"ם של מחוז ש"י, דאז נצ" ם גטניו יצחק (להלן - קצין האח"ם היוצא), לעו"ד שלומי אברהמסון, מהמחלקה לתפקידים מיוחדים בפרקליטות המדינה, כי "באירועים אלה לא ניתנה הזדמנות לחוקרי המשטרה לגבות עדויות מהלוחמים שנכחו בזירה, גופת מחבל פונתה מבלי שטופלה ע"י ולא הייתה שמירת זירה לצורך סקירה ]מעבדה לזיהוי פלילי[ מז"פ ותיעוד כנדרש על פי חוק.
הזירה נוהלה ע"י הצבא.
כולל חיפוש בכלי המחבלים, ובכך גרמו לטשטוש הזירה.
לא נבע מרצון להגן על החיילים אלא מרשלנות וחוסר מודעות גרידא".
29 " במסמכים שנאספו בביקורת מכונה לעתיםזירת אירוע" גם "זירת עבירה".
30 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 63 ( ב2013 ') בעמ132 ,138.
אזור יהודה ושומרון |217 .
בפברואר 2016 מסרקצין האח"ם היוצא של מחוז ש"י למשרד מבקר המדינה כי "לקציני צה"ל יש חוסר הבנה לגבי הנושא של זיהום זירת עבירה.
אין כל אסדרה בנושא כי יש תחלופה של המח"טים בגזרה.
רצוי שיכללו נושא זה במסגרת החפיפה וידגישו את חשיבותו".
בנובמבר 2016 מסר קצין מבצעים באג"ם אוגדת איו"ש לצוות הביקורת כי "בוצעו מס' פגישות עם יצחק גטניו קצין [האח"ם היוצא של מחוז ש ]"יהנ"ל העביר לנו את הדגשים לשמירה על זירה.
ההנחיות הועברו בפורום מח"טים מפקדי [ חטיבות".
] ביוני 2017 מסר משרד המשפטים בתגובה לממצאי הביקורת כי "נושא סגירתה של זירת אירוע והקשיים המתלווים אליו הועלה על ידי חוקרי משטרת ישראל בפני פרקליטות המדינה (המחלקה לעניינים מיוחדים) במהלך פגישות עבודה ביניהם שהתקיימה ביום 1.
בעקבות כך פנה עו"ד שלומי אברמזון מלשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) ליועמ"ש איו"ש וביקש כי יקפידו בטיפול בנושא זה.
יועמ"ש איו"ש עדכן את עו"ד אברמזון כי מפקד האוגדה חידד את הנושא בפני הכוחות הפועלים בשטח וכי הוא מקווה כי הבעיה לא תישנה.
במכתב סיכום הדיון ששלח עו"ד אברמזון בעקבות ישיבה שהתקיימה ביום 1.
15 הוא עדכן את המשטרה בדברים שמסר יועמ"שאיו"ש וב יקש כי המשטרה תעדכן את פרקליטות המדינה ככל שיתעוררו בעיות נוספות בהקשר זה.
עד כה לא התקבלו דיווחים המצביעים על בעיות נוספות.
למיטב ידיעתה של פרקליטות המדינה, לעתים הקושי בסגירת הזירה נבע מקשיים אובייקטיביים שנבעו מהאופי המבצעי של האירועים, כגון אירועי הפרת סדר".
במאי 2017 מסר צה"לבתגובתו על ממצאי הביקורת כי הוא "מקפיד על שמירה ותיעוד של ממצאים בכל המקרים בהם מתקיים חשד לביצוע עבירה פלילית, ומטמיע כבר כיום בקרב חייליו ומפקדיו את החשיבות שבשמירה על זירות אירוע, והקפדה על מילוי ההוראות בנושא.
מופצים לכוחות מעת לעת דגשים בכתב לשימור זירת אירועי עבירה.
נערכים תדריכי מפקדים והרצאות.
הנחיות בעניין זה נכללות בהוראות מבצעיות רלוונטיות המופצות לדרג הבכיר בפיקוד ובעוצבותיו ולמערכים המבצעיים השונים" (ההדגש ה במקור).
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה שצה"ל נתן הנחיות לשימור זירת האירוע בפורום מח"טים.
על צה"ל להטמיע בקרב חייליו וקציניו את החשיבות שבשמירה על זירת אירוע ו בהקפדה על מילוי ההוראות בנושא.
עוד עלה בביקורת כי לצה"ל ולמ"י אין נוהל המסדיר את אופן חלוקת התפקידים בין מ"י ובין צה"ל לאחר שהגיע הכוח המשטרתי לזירה.
בעניין זה מסר בדצמבר 2015 קצין האח"ם היוצא של מחוז ש"י למבקר המדינה כי "כיום, אין נוהל משותף לחלוקת התפקידים בין המשטרה.
חסרה כיום חלוקה מדויקת ומוגדרת של הפעילות בזירת עבירה, באופן שיובהר כי הצבא צריך לאבטח, המשטרה אחראית לאיסוף כל המוצגים, הראיות".
בינואר 2016 כתב קצין האח"ם היוצא של מחוז ש"י למפקד אוגדת איו"ש כי "מאירועים שהתרחשו בתחומי המחוז בחודש האחרון עולות שתי בעיות אבטחה משמעותית, לפיה מוצאים עצמם אנשי המזמעבדה [ "פלזיהוי פלילי ] עובדים תחת סכנה משמעותית.
עבודה בזירת האירוע כאשר הזירה לא סגורה והכוחות חשופים לפיגוע דריסה.
עבודה בזירת האירוע כאשר מרבית הכוחות ]צה"ל[עזבו את שטח הזירה ואנשי הזיהוי נשארים לעבוד על הגופות ללא אבטחה ראויה בשטח חם מאוד מבחינה ביטחונית".
באפריל 2017 מסרה מ"י בתגובתה על ממצאי הביקורת כי "החל תהליך כתיבת נוהל בחטיבת הזיהוי בשת"פ חקירות ובהמשך מול צה"ל.
" בדצמבר2017 מסרה מ"י בעדכון נוסף על ממצאי הביקורת כי "נכתבה טיוטת נוהל אשר מצויה בשלבי תיקוף מול הגורמים הרלבנטיים במשטרה.
בהמשך תועבר גם לתיקוף הגורמים הרלבנטיים בצה"ל.
צפי - סוף חציון ראשון 2018 ".
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמ"י כי בהיעדר נוהל המסדיר את אופן חלוקת התפקידים בין מ"י ובין צה"ל לאחר הגעת הכוח המשטרתי לזירה עלולות להיפגע היכולת לאסוף ראיות מהזירה והיכולת להבטיח את שלומם של כוחות מ"י הפועלים בשטח.
לפיכך על מ"י בשיתוף צה"ל לזרז את גיבוש נוהל המסדיר את אופן חלוקת האחריות בין שני הגופים עד הגעת הכוח המשטרתי לזירת האירוע, ואף לאחר מכן, לאחר שכוח המשטרה הגיע לזירה, באופן שיינתן מענה הולם וראוי גם לסוגיות הנוגעות לאבטחת הכוח המשטרתי.
אחריות ביטחונית באזור בט"פ אדומים .
באפריל 2006 החליטה הממשלה להטיל את האחריות לביטחון הפנים והסדר הציבורי בשטח "עוטף ירושלים " וביישובים נוספים באזור, לרבות אזור העיר מעלה אדומים, על מ"י.
במסגרת תהליך העברת האחריות מצה"ל למ"י ביצעו מ"י וצה"ל עבודת מטה משותפת, ובסיומה בשנת 2007 התפרסם מסמך "הבנות צה"ל ומשטרת ישראל לעניין העברת האחריות בעוטף י - ]ירושלים[ ם מעלה א]העיר[ודומים למשטרת ישראל" (להלן - האמנה) אשר נחתם על ידי ראשי אג"ת של צה"ל ושל מ"י.
באוקטובר 2010 ,החליט המפכ"ל דאז, רב ניצב דודי כהןלהעביר את האחריות הביטחונית באזור העיר מעלה אדומים ממחוז ירושלים למחוז ש"י, וקבע שאחריותו של מחוז ש"י תמומש באמצעות פלוגת מג"ב הכפופה פיקודית למחוז ירושלים.
במרץ 2013 העניקאלוף פקמ"ז לממ"ז ש"י באזור העיר מעלה אדומים "סמכויות של מפקד צבאי"32 .
בנספח לצו, כאמור, נקבע כי האזור שבו מחוז ש"י מקבל .
אזור יהודה ושומרון |219 .
אדומים אחריות ביטחונית, המכונה בט"פ אדומים, משתרע מאזור התעשיי ה מישור אדומים במזרח ועד הכפר א-זעים במערב, ומהיישובים אלון ועלמון בצפון ועד ליישוב קידר בדרום.
באזור זה שוכנים יישובים ישראליים, כפר פלסטיני א[- ]זעיםושלושה ריכוזי אוכלוסייה של בדואים, ובסך הכול אוכלוסייתו מונה כ- 60,000 .
איש משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו מממש מחוז ש"י את אחריותו בשטח בט"פ אדומים, ולהלן הפרטים: .
כפיפות פלוגת מג"ב למחוז ש"י .
מחוז ש"י קיבל אחריות טריטוריאלית לטיפול בנושאי ביטחון שוטף (להלן - בט"ש) במרחב בט"פ אדומים.
לשם סיוע במשימה זו הוקצתה למחוז ש"י פלוגת מג"ב.
ממסמכי הביקורת עולה כי התרחשו כמה אירועים שבהם פלוגה זו הועברה לפעילות במחוז ירושלים של מ"י, ולכן נפגעה יכולתו של מחוז ש"י להפעיל את הפלוגה כדי לממש את אחריותו באזור בט"פ אדומים.
15 קצין אג"מ מחוז ש"י לר אש אג"ם, לממ"ז ש"י ולעוזר המפכ"ל כי "בתקופה האחרונה אירעו מספר מקרים בהם נדרש כוח מבצעי מיומן לטפל בגזרת בט"פ אדומים כשבפועל מחוז ש"י נותר ללא יכולת .
]מלאה[ להקצות את פלוגת מג"ב הרלוונטית מאחר והיא תחת פיקוד מחוזי"ם ".
]ירושלים[ משרד מבקר המדינה מעיר למ"יכי ראוי שתבחן את ההשפעות על יכולתו של מחוז ש"י לממש את אחריותו הביטחונית בבט"פ אדומים נוכח העובדה שפלוגת מג"ב שהועברה למחוז לתכלית זו, לא הוכפפה אליו פיקודית והיא נדרשת למלא גם תפקידים אחרים במחוז ירושלים.
באפריל 2017 מסרה מ"יבתגובתה על ממצאי הביקורת כי "הנושא נבחן באופן יסודי ומעמיק, ובהתאם לממצאי הבחינה הוחלט להותיר את המצב על כנו, עם גמישות הפעלה למחוז ש"י".
בתגובה נוספת על ממצאי הביקורת מאוגוסט 2017 מסרה מ"י כי "בחינת נושא הכפיפות הפיקודית של פלוגת מג"ב למחוז י"ם נעשתה בדיונים ]ירושלים[ פנימיים ובע"פ ללא תיעוד בכתב לכך.
הנושא יבחן שוב בתקופה הקרובה".
משרד מבקר המדינה מעיר למ"י כי חשוב לתעד דיונים שמקיים פיקוד המשטרה בנושאים חשובים ומורכבים אשר יש בהם כדי להשפיע על יכולת יחידות מ"י לעמוד במשימותיהן, כדוגמת כפיפות פלוגת מג"ב.
תיעוד זה נועד לאפשר את הנחלתן של הנחיות ביצוע באופן מסודר ולאפשר לפיקוד המשטרה לעקוב אחרי אופן מימוש ההחלטות שהתקבלו, ובעת הצורך גם להפיק לקחים בנוגע לתהליך קבלתן.
אחריות ביטחונית בסביבת הכפר א-זעים .
הכפר א -זעים נמצא בחלקו באזור בט"פ אדומים ובחלקו מחוצה לו (בשטח שנמצא באחריות מחוז ירושלים של מ"י), ורובו בשטח B .
מהמסמכים שנאספו בביקורת עולה כי קרבתו הרבה של הכפר לירושלים, והעובדה שרבים מתושביו הם בעלי תעודת זהות כחולה, יכולות להקל על גורמים עוינים להיכנס לישראל או לנצל לרעה תושבים אלה לצורך ביצוע פעילות עוינת, ביטחונית ופלילית בכלל, ובעיר ירושלים הסמוכה לכפר בפרט.
ביוני 2015 נכתב בסיכום של פורום בט"פ אדומים בראשות ממ"ז ש"י, כי מול פקמ"ז ואוגדת איו"ש נקבע כי פעילות סיכולית ]שערכה מ"י [ "בתאום בכפר [ תבוצע ]ביטחונית[א- ע"י צה"ל ופעילות פלילית ע"י משטרת ]זעים ישראל", וכי פעילות משטרת מחוז ש"י מחייבת שיתוף פעולה מבצעי עם כוחות צה"ל.
עוד עולה ממסמכים אחרים שאספה הביקורת כי צה"ל ממעט להקצות כוחות לפעילות בכפר עקב שיקולים שמקורם בסדר העדיפויות המבצעי של החטיבה המרחבית.
עקב כך צה"ל אף ממעט להקצות כוחות סיוע לפעילות אכיפה פלילית של מחוז ש"י, ובכך נפגעת יכולת מחוז ש"י לאכוף את החוק בסביבת הכפר.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמ"י כי עליהם לפעול לאלתר למימוש תחומי האחריות שנקבעו ביניהם לביצוע האכיפה הפלילית בכפר א-זעים.
באפריל 2017 מסרה מ"יבתגובתה על ממצאי הביקורת כי הגדרת ]הוחלט ש[" מחוז ש"י כמי שאמון ומופקד עלמפ"ל פשיעה (מערכת לטיפול במידע פלילי, מרמה גבוהה לנמוכה) מאיו"ש לישראל ו להקצאת תקנים כדי לממש זאת (מימוש ב -2017 ).
יצירת דסק אמל"ח המסונכרן בין צה"ל, שב"כ, מחוז ש"י ואח"ם ]תניב[ הישגים מרשימים ביותר בממשק שבין טרור לפשיעה ממוקד בנושא אמל"ח.
מחוז ש"י מטפל בכפר א-זעים בכפוף לניתוחי פשיעה ובתיאום ושת"פ מחוז ירושלים".
אזור יהודה ושומרון |221 .
חקירת שוטרים באיו"ש .
ליקויים באופן חקירת אירועי ירי של שוטרי מג"ב באיו"ש .
]נוסח חדש[ בפקודת המשטרההתשל"א -197133 ,נקבעבין היתר, כי חקירתם של שוטרים החשודים בעב ירות שהוגדרו בתוספת הראשונה, ובהן עבירות שהעונש בגינן עולה על שנת מאסר, לא תיערך בידי מ"י, "אלא בידי המחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים" (להלן - מח"ש).
בעניין זה נאמר בדוח מבקר המדינה34 כי "הקמתמח"ש נועדה, בין היתר, לתת מענה לביקורת ציבורית על כך שהמשטרה חוקרת את עצמה ולכן חקירות רבות אינן מגיעות לידי מיצוי".
בביקורת עלה, כי עם הקמתה של מח"ש בשנת 1992 אמור היה הטיפול באירועי ירי של שוטרים להיות בידיה, אולם באותה השנה החליטו פרקליטת המדינה ומפכ"ל מ"י כי עבירות הכרוכות באירועי ירי של שוטרים באיו"ש תיחקרנה על ידי מ"י עצמה (אח"ם ש"י) ולא על ידי מח"ש.
בשנת 2007 החליט פרקליט המדינה להחזיר את חקירת אירועי הירי שאירעו באיו"ש למח"ש.
אולם עקב קשיים שהעלתה מח"ש, הוחלט להעביר למח"ש את החקירות שעניינן אירועי ירי של שוטרים באיו"ש בשני שלבים: בשלב הראשון הועברו לטיפול מח"ש אירועים שבהם היו מעורבים שוטרים "כחולים", ואירועים שהתרחשו באזורים ש"ככלל אין סיכון בהגעה אליהם" כגון גבעת זאב ומעלה אדומים.
בשלב השני שאמור היה להסתיים ב- 1.
09 היו אמורות לעבור לידי מח"ש גםחקירות של אירועים שבהם היו מעורבים שוטרי מג"ב.
בינואר 2011 שלח ראש מח"ש דאז, מר הרצל שבירו, לפרקליט המדינה דאז, מר משה לדור, מסמך העוסק בהצעה של [ "להעביר את סמכות חקירת אירועי ירי באיו"ש לידי הגורם המוסמך בצה"ל".
]שוטריםאחד הנימוקים שהעלה היה כי למח"ש אין המומחיות הנדרשת לחקור אירועים כאמור: "החקירות מצריכות ידע מצטבר ביחס למציאות הקיימת בשטח תוך הכרת הפקודות והתאמתן - במידת הצורך - לדין בינלאומי.
נושא זה מצוי בתחום המומחיות המובהקת של רשויות החקירה הצבאיות ומומחי המשפט הצבאי.
מדובר בתחום שהוא זר לעשיית ".
]לחקירת שוטרים[ המחלקה בביקורת עלה, כי החלטת פרקליט המדינה, שחקירות של אירועים שבהם היו מעורבים שוטרי מג"ב תועבר לידי מח"ש, לא יושמה כמו גם הצעתו של ראש מח"ש כי חקירות אלה יעברו לידי הגורם המוסמך בצה"ל ובמועד סיום הביקורת עדיין חקר מחוז ש"י מקרי ירי של שוטרי מג"ב וזאת בניגוד לפקודת המשטרה.
ט 34 מבקר המדינה, דוח שנתי 56 א(2005) , "הטיפול המערכתי בתלונות על אלימות והתנהגות לא נאותה של שוטרים" עמ' 355.
ראו גם דוח ביקורת מיוחד (2017 ) "הטיפולהמערכתי בעבירות שוטרים", עמ' 168-167 ,179.
ממסמכי הביקורת עלה כי קצב הטיפול של חוקרי מחוז ש"י בחקירת אירועי ירי של שוטרי מג"ב היה אטי.
ממועד הקמת מח"ש בשנת 1992 ועד שנת2014 הוגשו על ידי התביעות בסה"כ חמישה כתבי אישום נגד לוחמי מג"ב כפועל יוצא מחקירות שניהל מחוז ש"י בגין אירועי ירי באיו"ש.
בעניין זה כתב בפברואר 2015 מנהל המחלקה לחקירת שוטרים דאז, מר אורי כרמל, לעו"ד אלי אברבנאל, המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פלילים, כי "מדובר בנתון בלתי סביר לכאורה, המצביע על אי הקצאת משאבים מתאימים ועל טיפול בלתי הולם מצד מ"י בזירה זו".
בדצמבר2014 החליט היועץ המשפטי לממשלהדאז, עו"ד יהודה וינשטיין, כי מח"ש היא שתחקור את מעורבותם של שוטרי מג"ב באירועי ירי באיו"ש, והיא תעבוד במידת הצורך בשיתוף פעולה עם הפרקליטות הצבאית.
עקב החלטה זו של היועץ המשפט הפסיק מחוז ש"י לחקור מקרי ירי מג"ב באיו"ש.
באפריל2015 מסר ראש אח"ם במטא"ר, ניצב מני יצחקי, ליועץ המשפטי לממשלה כי "עולה כי במהלך תקופה ממושכת מועברים תיקים מיד ליד ללא טיפול.
מדובר באירועים משמעותיים שכיום אינם מקבלים את המענה הנדרש, והעברת התיק מגורם אחד למשנהו מביאה לפגיעה קשה הן בחקירה והן באמון הציבור ברשויות האכיפה".
עוד ציין ראש אח"ם במכתבו, כי "עמדתנו הינה, כי לא סביר ולא ראוי מבחינה ציבורית שהמשטרה תחקור תלונות בקשר לחשדות הנוגעים להתנהלות אנשי משטרה במקרים מסוג זה וכי כבר עתה יש ליטול מידי המשטרה את ביצוע החקירות בתחום הנדון.
מח"ש אמונה על חקירת שוטרים ובעלת ניסיון מצטבר בחקירות מסוג זה".
במאי2015 ,כתב היועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד יהודה וינשטיין למפכ"ל דאז, רב ניצב יוחנן דנינו, כי "מובן הוא כי יש לסיים את היערכותה של המחלקה לחקירת שוטרים לביצוע חקירת אירועים אלה, מהר ככל הניתן על כן ביקשתי מפרקליט המדינה לפעול באופן אינטנסיבי לקידום הדברים.
יחד עם זאת, כל עוד המחלקה לחקירת שוטרים אינה ערוכה להתחיל בחקירת האירועים, לא ניתן להשלים עם הותרתם ללא חקירה כלל.
המדובר בא ירועים רגישים, אשר מעוררים חשדות לביצוע עבירות חמורות.
אבקשך להנחות את הגורמים הרלבנטיים במשטרה להמשיך ולחקור אירועים מסוג זה, עד אשר תסתיים היערכות המחלקה לחקירת שוטרים והאחריות לחקירת האירועים תועבר אליה באופן מסודר".
בדצמבר2015 "כתב קצין האחם היוצא של מחוז ש"י לראש אח"ם במטא"ר כי "מאז פנייתי האחרונה לקבלת תקנים ואמצעים לצורך הטיפול בתיקים הללו, טרם התקבלו תקנים ואמצעים לטיפול במשימה.
הנחיית ממ"ז ש"י הינה לא לטפל בתיקי החקירה בטרם התקבלו האמצעים והתקנים".
ממסמכי מחוז ש"י עולה כי במרץ 2016 היו27 תיקי חקירה נתונים לטיפולם של הקצין והחוקר המופקדים על חקירת ירי של שוטרי מג"ב באיו"ש נוסף על תפקידם.
שני ים מתיקי החקירה האמורים עסקו באירועים שהתרחשו אזור יהודה ושומרון |223 .
שנים רבות חוקר מחוז .
2007 בניגוד לפקודת המשטרה ובקצב אטי במיוחד בשנת 2012 , ארבעהמהם עסקו באירועים שהתרחשו בשנת 2013 , שישה תיקים עסקו באירועים שהתרחשו בשנת 2014 ותשעה תיקי ם באירועים שהתרחשו בשנת 201535 .
במועד השלמת הביקורת, ינואר 2017 , טרם הקצה מטא"ר את התקנים והציוד שביקש קצין אח"ם מחוז ש"י לצורך פעילותו בנושא זה.
ברם, על אף הוראת מפקד המחוז, אח"ם ש"י המשיכו לחקור שוטרי מג"ב באמצעות קצין וחוקר שהקצו חלק מזמנם לנושא זה.
יוצא אפוא כי זה שנים רבות חוקר מחוז ש"י בעצמו את שוטרי מג"ב שהיו מעורבים באירועי ירי שגרמו לפציעה או מוות של פלסטינים.
חקירות אלה נערכו משנת 2007 בניגוד לפקודת המשטרה ו בקצב אטי במיוחד .