HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד ציינה, כי השימוש במעמד השמ"ז תוך הקמת יחידות ייעודיות לכאורה אפשרי משפטית, ובתנאי שההפעלה תתאם את התכנון (התכלית לשמה הוקמו היחידות).
30 סעיף25 , התשל"א]נוסח חדש[ לפקודת המשטרה- 1971 , מסדיר את אפשרות הגיוס של שוטרים במעמד שמ"ז לתקופה של שישה חודשים.
31 עלות שכר השמ"ז היא כ-66% .
מעלות שכר קבע 32 בג"ץ 2656/00 ,לוטן ואח' נ' מדינת ישראל, תקדין.
באוקטובר 2005 מסרה הלשכה המשפטית במט ה הארצי למחלקת ייעוץ וחקיקה פלילית במשרד המשפטים העתק מעמדתה המשפטית וביקשה את התייחסותם.
במכתב הנלווה קבעה הלשכה, כי ניתן לעשות שימוש במעמד השמ"ז לצורך הטיפול בסוגיית האלימות, ובתנאי שיקומו יחידות מיוחדות אשר תפורקנה עם שחרור השוטרים ועם סיום המשימה.
בבירור שערכו עובדי הביקורת עולה, כי במטה הארצי לא התקבלה התייחסות משרד המשפטים.
בביקורת עלה, כי שוטרים במעמד שמ"זים שירתו וביצעו משימות דומות בצוותא עם שוטרי קבע, וזאת בניגוד לאמור בחוות דעתה של הלשכה המשפטית של מ"י.
לדוגמה, ביולי 2008 שירתו בכל אחת מפלוגות מג"ב "סופה" ו"אופיר" 11 שוטרים במעמד שמ"ז.
בפלוגות אלה שירתו גם שוטרי קבע (11 ו-8 ,בהתאמה).
עוד עולה כי פלוגות השמ"ז אינן מופעלות אך ורק לייעודן לטיפול בפשיעה בערים, כפי שקבעה הלשכה המשפטית, אלא הן משמשות בעת הצורך גם לביצוע משימות ליבה של מג"ב ככוח עתודה, ו מופעלות לטיפול בהפס"ד או להצבת מחסומים בדומה ליתר פלוגות הבט"ש.
יצוין, כי אף שבפועל השמ"זים עוסקים בתפקידי שיטור רגילים, השוטרים במעמד שמ"ז אינם יוצאים להכשרות שלעתים מהוות תנאי לעלייה בסולם הדרגות, ואין הם זכאים לקבל מענקים הניתנים לשוטרי קבע רגילים.
כך לדוגמה: בנובמבר 2008 פרסמה היחידה לתכנון שכר במטה הארצי, כי "נגד שיחתום על התחייבות לשרת באופן רציף יהיה זכאי לקבל מענק של עשרת אלפים ש"ח".
מהמסמכים עולה, כי אוכלוסיית השמ"זים אינה נכללת באוכלוסייה הזכאית למענק זה.
יוצא אפוא, כי מ"י ומג"ב חרגו מהמגבלות שקבע ה הלשכה המשפטית בחוות דעתה להעסקת השמ"זים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי השמ"זים מבצעים בפועל תפקיד זהה לתפקידם של שוטרים מן המניין, ובמקרים מסוימים אף משרתים ביחידות משותפות עם שוטרים - מן הראוי שמ"י ומג"ב יבחנו את המשך העסקת השמ"זים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח הערות בית המשפט העליון, מן הראוי שמ"י תבחן אם יש מקום להבחנה שעושה מ "י בין שוטרים שגויסו במעמד שמ"ז לפלוגות הביטחון האישי לבין שוטרים מן המניין.
מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה, כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה לעניין העסקת השמ"זים.
מ "י בוח נת בימים אלה את נושא הפסקת פעילותן של פלוגות הביטחון האישי.
ביולי 2009 מסר המשרד לבט"פ בתגובתו לממצאי הביקורת, כי כעולה מהדוח לא פורסמו פק"אות לפלוגות אלה, ועל כן לא הובא אופן העסקת השמ"זים לאישור המשרד לבט"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובת המשרד לבט"פ מצביעה על בעיה מהותית ביכולתו לבצע בקרה על מ"י כפי שנקבע בנוהלי המשרד.
משמר הגבול ממלא תפקיד מרכזי במשימותיה של מ"י בתחומי הביטחון השוטף, האבטחה, השיטור, הלחימה בפשיעה ומניעת הפרות סדר.
לצורך כך מפעיל מג"ב מגוון רחב של יחידות מסוגים שונים בפ ריסה ארצית.
מג"ב הגיע להישגים בביצוע משימותיו תוך הפגנת יכולת תגובה מהירה לנדרש ממנו וליכולת להסתגל למציאות ולדרישות מבצעיות משתנות.
בביקורת נמצאו ליקויים משמעותיים בהתנהלות המטה הארצי ומג"ב הנוגעים לארגון ולתקינה של כוח אדם וציוד ביחידות מג"ב, שיש בהם כדי לפגוע בבניין הכוח, בהפעלתן, ברמתן המקצועית ובכשירותן המבצעית של מסגרות ויחידות במג"ב.
הפער הגדול שבין הפק"אות והתקינה שנקבעו למג"ב ויחידותיו לבין המצב הקיים מרוקנים אותן מתוכן.
מציאות זו מתבטאת ב"אי -סדר ארגוני" בתחום זה, וגורמת לפגיעה בדפוסי המינהל התקי ן וביכולת הפיקוח והבקרה.
במהלך הביקורת הביעו גורמים שונים במג"ב ובמ"י דעה בפני עורכי הביקורת, כי צורת עבודה זו בתחום הארגון והתקינה, נובעת, בין היתר, כתוצאה מהתפתחות דינמית של הצרכים המבצעיים ומאילוצים תקציביים, ומאפשרת למג"ב גמישות ארגונית גבוהה, אשר מתב טאת, בין היתר, ביכולת להקים מערכים חדשים במהירות או להתאים מערכים קיימים למשימות חדשות ונוספות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אין חולק בדבר חשיבותה של גמישות ארגונית ויכולת התאמה מהירה למצבים ודרישות מבצעיות משתנות, אולם הגמישות אינה יכולה להיות גושפנקה לחוסר סדר בתחום הארגון והתקינה, והיא איננה באה להחליף את הצורך בסדר ארגוני המושתת על הוראות ופקודות ואמות מידה ידועות וברורות המשמשות בסיס למינהל תקין וליכולת המימוש של שינוי ארגוני מבוקר ונשלט.
מתגובות המשרד לבט"פ לממצאי הביקורת עולה בעיה משמעותית ביכולת הפיקוח שלו בתחום הארגון והתקינה על מ"י, שאמורה להיות כפופה לו.
על המשרד לבט"פ לאכוף את הסמכויות המוקנות לו בנושא זה.
מן הראוי, כי המשרד לבט"פ ומ"י יסדירו את נוהלי העבודה ביניהם, כדי לעמוד בהוראות חוק התקציב.
על מ"י לפרסם תורה ונהלים בתחומי הארגון והתקינה בתיאום עם המשרד לבט"פ, ולפעול להשלמת ולעדכון הפק"אות; ולשמור על האיזון המתבקש בין גמישות ארגונית ובין הצורך בקיומם של נהלים ופק"אות, יישומם והשליטה והבקרה עליהם; ולערוך ניתוח עיסוקים ובחינה של היקף כוח האדם, הציוד והתפקידים מול הייעוד של יחידות מג"ב, תוך יצירת אח ידות בין יחידות דומות לשם השגת יעילות תפעולית ומבצעית.
ראוי גם שהמטה הארצי ומג"ב יפעלו לשרש את תופעת ה"פיקציות" והשימוש ב"תקנים וירטואליים".
על מ"י ומג"ב לקבוע את הדרכים לשמירת הכוננות והכשירות במערך המילואים וליישמן הלכה למעשה.
בנוסף לזאת, על המטה הארצילהחליט על גורל מערך הפלוגות לביטחון אישי, שהוקם כמערך זמני, ובכלל זה הסדרת מעמד השמ"זים.
חיובי הארנונה מתבררים בהליכים משפטיים 278 דוח שנתי60א .
בנובמבר 1990 הוקמה חברת "התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש)" (להלן- תעש) על מנת לקבל לידיה כעסק פועל את התעשייה הצבאית, שפעלה עד אז כיחידת סמך7 במשרד הביטחון (להלן- משהב"ט).
בהסכם הנכסים להקמתה של תעש נקבע, כי יוחכרו לה בחוזי חכירה כ - 80,000 דונם, מרביתם אדמת מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל).
במהלך שנות התשעים פינתה תעש את מפעליה ממספר מתחמים בארץ (מתחמים במרכז הארץ, בהרצליה, בתל -אביב ובירושלים).
אחת הקרקעות שנכללו בהסכם הנכסים היא קרקע במתחם שבמרכז הארץ במועד ההקמה קיבלה תעש את המתחם, כ- 3,800 דונם, ומתוך כך גם שטח עם מצבורי תחמושת שלל ממלחמת ששת הימים ונפלים 8, שקי בלה על עצמה התעשייה הצבאית ב - 1968 .
התעשייה הצבאית גידרה כ-315 דונם, המהווים חלק מהשטח שזוהם בנפלים (להלן- שטח הנפלים).
בשנת 1992 "נטשה" תעש (כעולה ממסמכיה) את המתחם, אך המשיכה במשך שנים רבות בפעילויות, כגון החזקת המפתחות לשטח, שמירה, גידור, ביטוח רכוש והפעלת חברה פרטית במועדים שונים לסקרים ולטיפול בנפלים שבשטח.
מתצלומי אוויר ולפי סקר מינואר 1994 ,שהגישה לבקשת תעש חברה פרטית התברר, שבשטח הנפלים וצפונית לו מפוזרים אלפי פריטי תחמושת ובהם קטיושות, פגזי ארטילריה, רימוני יד, מוקשים נגד טנקים וחומרי נפץ, וכי התעשייה הצבאית קברה ביוזמתה נפלים במספר אזורים והרחיבה את שטח מפעלה על חשבון שטח הנפלים.
עוד נטען בסקר, כי שטח הנפלים שימש את התעשייה הצבאית כ"מזבלה" לפריטי תחמושת שנועדו להשמדה.
יצוין, כי בספטמבר 2009 הודיעה תעש למשרד מבקר המדינה, כי היא דוחה מכל וכל את הנאמר בסקר על השימוש בשטח הנפלים כ"מזבלה".
משנת 1968 ולאורך שנות השבעים העלו צה"ל ומשהב"ט רעיונות שונים שלא צלחו לפינוי הנפלים.
בשנים 1992 - 2006 ניהלו תעש והמינהל משא ומתן להחזרת המתחם מתעש למינהל, לרבות משא ומתן החל משנת 1997 לניקויו מהתחמושת ומהנפלים.
החל מאוגוסט 2006 ,ניהלו המינהל ומשהב"ט משא ומתן לניקוי המתחם.
הסכם לא נכרת בין הצדדים ועד לאוגוסט 2009 טרם החזירה תעש למינהל את המתחם וטרם הוחל בניקויו מהתחמושת ומהנפלים.
בהסכמים בין תעש לבין המינהל לפינוי מתחמים נקבעה מחויבותה של תעש להעביר את החזקה למינהל, גם אם לא תטוהר הקרקע.
תעש פינתה במהלך שנות התשעים מתחמים בהרצליה, תל -אביב וירושלים, ובהם מתחמים שטוהרה בהם הקרקע, אך המינהל לא קיבל אותם חזרה ממנה.
בפועל אין מי שאחראי על הקרקע, שומר עליה או מאתר מקרי פלישה והסגת גבול.
משלהי שנות התשעים (ועד לנובמבר 2004 ) שררו מחלוקות במספר נושאים עקרוניים בין משרדי ממשלה לבין עצמם ובין תעש לבין המדינה.
המחלוקות נותרו ללא פתרון משך שנים, ועיכבו את הטיפול בזיהום הקרקע שבמתחמי תעש באזור .
ההתייחסות בדוח זה היא לתעשייה הצבאית כיחידת הסמך ולתעש כחברה 8 'ראו הערה מס 2.
השרון ובזיהום מי התהום.
גם הטיפול בנזקי איכות הסביבה במקרקעי תעש על ידי הגורמים המוסמכים, שנועד להתבצע במסגרת יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 להפריט את תעש, אינו מתבצע כנדרש.
במצב דברים זה, לא זו בלבד שהציבור נפגע, אלא גם עלות שיקום המים הולכת וגדלה עם התפשטות הזיהום.
בתקופה יולי 2003 - נובמבר 2004 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על מקרקעי תעש, לרבות המתחם שבמרכז הארץ, על מתחמים שפינתה תעש ועל פעולות שננקטו לטיפול בזיהום הקרקע שבמתחמי תעש ובזיהום מי התהום.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 55א9 ובדוח שנתי56א10 (להלן- הביקורת הקודמת).
בתקופה מרס -דצמבר 2008 ,ערך משרד מבקר המדינה, לסירוגין ביקורת מעקב אחר תיקון הליקויים במספר נושאים שהועלו בביקורת הקודמת.
ביקורת המעקב נערכה בתעש, במשהב"ט ובמינהל.
בדיקות השלמה נערכו במשרד להגנת הסביבה ובמשטרת ישראל.
מספר נתונים עודכנו לאוגוסט 2009.
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת בטבלה שלהלן מובאת תמצית הליקויי ם שהועלו בביקורת הקודמת, תמצית הדיווחים שמסרו הגופים המבוקרים לאגף בכיר לביקורת המדינה והביקורת הפנימית שבמשרד ראש הממשלה (להלן - האגף לביקורת המדינה) (אוקטובר 2004 ) ולוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת (דצמבר 2004 ), ותמצית הממצאים שהועלו בביקורת המעקב: .
ממצאי ביקורת המעקב דיווח שנמסר בעקבות .
הביקורת הקודמת הליקוי שהועלה .
בביקורת הקודמת מס' זיהום קרקעות ומי תהום הליקוי לא תוקן: .
בטיפול בזיהום הקרקע .
הקיים במתחמי תעש באזור .
הרשויות ותעש לפתרון .
הבעיות שעלו בביקורת .
ישולבו במסגרת תכנית .
1 פיקוח על קרקעות שתעש פינתה הליקוי לא תוקן: .
המינהל לא קיבל מתחמים .
שפינתה תעש ולא העלה .
בפני מועצת מקרקעי ישראל .
המועצה לא קיבלה החלטות .
בעניין זה או בעניין החזקת .
המינהל בקרקעות שפונו.
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א ( 2004 '), "ניהול מקרקעי תעש", עמ223.
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56א ( 2005 ), "מקרקעי תעש- זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331.
את השמירה למעלה מחמש .
מהעלות המתוכננת לפינוי .
כפתרון זמני - שלושה .
כ-35 שנים, מאז 1968 .
במערכת הביטחון הוציא .
הנחיות לשמירה על השטח.
המצב בשטח לעומת המצב .
באופן מספק כניסה של .
לביטחון הציבור ולבטיחותו.
ארוכה, אין כניסה ואין .
לפינוי הנפלים בין כל .
הגורמים המעורבים, לרבות .
פינוי הנפלים העיליים.
יגיעו להסכמות ביניהם.
תתחיל העבודה לפינוי .
בשנים 2004 -2008 לא .
קיבלו החלטה לתקצב את .
זיהום קרקעות ומי תהום .
בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה על אזלת היד המתמשכת של כל הגורמים שאמורים היו לטפל בזיהום הקרקע במתחמי תעש ובזיהום מי התהום.
חמורה מכל היא העובדה, שחלפו כ-15 שנה ממועד גילוי זיהום מי התהום במתחם השרון בשנת 1988 ועד לתחילת ממצאי מעקב 281 .
סקר הזיהומים בו בדצמבר 2003, ובמהלכן עסקו תעש ומשרדי ממשלה שונים בהטלת האחריות זה על זה, במקום להוציא אל הפועל תכנית פעולה לטיפול בזיהום ולמניעת התפשטותו.
במצב דברים זה הציבור נפגע וגם עלות שיקום המים הולכת וגדלה עם התפשטות הזיהום.
עוד העיר משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת, כי נוכח הס כנות הנובעות מזיהום הקרקע במתחמי תעש ומזיהום מי התהום, חיוני שכל הגורמים המעורבים, ובהם משרד האוצר, יפעלו מתוך ראייה ממלכתית כוללת בדחיפות לטיפול בזיהום הקרקע, למניעת התפשטות זיהום מי התהום, ולטיפול בהם.
בהחלטת הממשלה מאוקטובר 200411 ,נכתבה הודעת משרד האוצר כי סוגיית מקרקעי תעש נדונה ותידון ביחד עם כל גורמי הממשלה הרלוונטיים כחלק מהליך הפרטת תעש.
בהערות ראש הממשלה מאוגוסט 2005 לדוח שנתי56 א של מבקר המדינה נכתב, כי הצעדים שינקטו הרשויות ותעש (בנוגע לזיהום הקרקע וזיהום מי התהום) ישולבו במסגרת התכנית להפרטת תעש.
בהחלטה של ועדת שרים לענייני הפרטה על הפרטת תעש מאוגוסט 2005 ,נקבע כי רשות החברות הממשלתיות תגבש יחד עם החשב הכללי ואגף התקציבים, המשרד להגנת הסביבה ונציבות המים 12 , הסדר להשתתפות המדינה בהוצאות תעש בנושא איכות הסביבה ומי התהום, לגבי כל הקרקעות שבהן פעלה תעש וכן כל טיפול נדרש, לרבות מכוח צווים על פי דין.
להלן תמצית התגובות של הגורמים השונים על ממצאי ביקורת המעקב בנוגע לזיהום הקרקע במתחמי תעש ולזיהום מי התהום: הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים) הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי מקובלות עליה מרבית מסקנות הביקורת בדבר "אזלת היד והיעדר התקדמות בפתרונות הזיהום של תעש", וכי זיהום מי התהום מתפשט וגרם לסגירתם של קידוחי מים ברמת השרון ובתל-אביב, והזיהום צפוי להמשיך להתפשט ולזהם אם לא יטופל, אולם טרם הוסדרו מקורות מימון לכך.
משרד האוצר הודיע למשרד מבק ר המדינה ביולי 2009 , כי נוכח עלויות סקרי הקרקע וטיהורה נכון לטפל בזיהום הקרקע באמצעות קידום הליכי התכנון; ו"בימים אלו המדינה נערכת להפרטת תעש" ולהעתקת מפעליה לנגב, דבר שבשילוב עם ההליכים הסטטוטוריים יאפשר למדינה לטפל בזיהום הקרקע שבמתחם תעש השרון.
המינהל הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי כיוון שהליך הפרטת תעש לא קודם סבור המינהל, כי תעש אחראית לטיהור הקרקע ומקורות המים.
המשרד להגנת הסביבה הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 , כי אכן הזיהום ממשיך להתפשט וככל הנראה יגדיל את ההוצאות העתידיות בגין שיקום מי התהום שיידרש; אין בידיו תמונת מצב על זיהום הקרקע במתחמי תעש ברמת הפירוט הרצויה; קיימים קשיים רבים לקדם את הליכי התכנון והפרטת תעש, שנועדו לטפל בסקרי הקרקע ובטיפול בה; המשרד גיבש בשנת 2007 מסמך הבנות עם משרד האוצר והמינהל לטיהור ולשיווק קרקעות תעש, אך קיים קושי .
11 /החלטת ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה (בק79 ) מיום 31.
04 , שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה מספר 2647 /(בק79 ) מיום 28.
הרשות הממשלתית למים ולביוב (רשות המים) כיום 282 דוח שנתי60א .
ביישומו לאור פסיקת בית המשפט13 ; המשרד ניסה לקדם פעולות חירום למניעת התפשטות הזיהום, ללא הצלחה בשלב זה; ופעילותו הביאה להפסקת זיהומים חדשים של הקרקע ומי התהום במתחם תעש השרון, ולשדרוג תשתיות הייצור כדי להקטין פליטת מזהמים.
בביקורת המעקב עלה, כי גם בחלו ף כארבע שנים ממועד הביקורת הקודמת לא נערכו סקרי הקרקע הדרושים במתחמי תעש ולא נעשה טיפול מקיף בזיהומים הקיימים בהם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה, רשות המים, המינהל ותעש כשלו בטיפול בזיהום הקרקע במתחמי תעש ובזיהום מי התהום.
גם הטי פול בנזקי איכות הסביבה במקרקעי תעש, שנועד להתבצע במסגרת יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 להפריט את תעש, לא התבצע, נוכח העיכוב המתמשך בתהליך ההפרטה, שאין לדעת מתי ייצא אל הפועל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מדובר בליקויים מהותיים וחמורים, המתמשכים למרות הפגיעה בציבור והסכנות לבריאותו, הנובעות מהתפשטות הזיהום בקרקע ובמי התהום, הנזקים הנגרמים בעטיו ועלות השיקום של מקורות המים ההולכת וגדלה.
מן הראוי ששר הביטחון, שר האוצר, השר להגנת הסביבה ומנכ"ל משרד ראש הממשלה יידרשו בהקדם לפתרון סוגיות אלה.
פיקוח על קרקעות שתעש פינתה .
בביקורת הקודמת העלה משרד מבקר המדינה, כי בשנות התשעים פינתה תעש מתחמים בהרצליה, בתל אביב ובירושלים, אך המינהל לא קיבל אותם ממנה, לרבות כאלו שטוהרה בהם הקרקע.
כך אין בפועל מי שאחראי לקרקע שפונתה, שומר עליה או מאתר מקרי פלישה והסגת גבול.
משרד מבקר המד ינה העיר בביקורת הקודמת, כי מן הראוי שהמינהל יבחן את סוגיית החזרת הקרקעות המזוהמות אליו.
במידת הצורך, על מועצת מקרקעי ישראל להחליט בעניין החזרת הקרקעות שפינתה תעש, בין אם טוהרו ובין אם לאו.
על המועצה לדון בסוגיות השמירה, האחזקה והפיקוח על קרקעות אלו בטרם החזרתן למינהל.
הודיע המינהל למשרד מבקר המדינה, כי הוא מקבל עמדה זו בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 נקבע, כי "בלי לקבוע בסוגיית האחריות למקרקעין, מנהל מינהל מקרקעי ישראל, בהתייעצות עם תעש, יודיע לאגף לביקורת המדינה תוך שישה חודשים על ההסדרים שקבע, בתיאום עם משטרת ישראל והמשרד לאיכות הסביבה לשמירה ולאחזקה של 'הקרקעות החשודות כמזוהמות' שאינן בשימוש תעש, זאת עד לטיהורן ושיווקן".
13 עת"מ 1291/07 אחל"ה- איכות חיים לתושבי רמת השרון ואח' נ' הוועדה המחוזית המשותפת לתכנון ולבנייה ואח', פורסם בתקדין ( 2009 ).
המדינה הגישה ערעור על פסה"ד לבית המשפט העליון הצפוי לידון בינואר 2010.
בדיון שנערך בוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2004 בעניין דוח הביקורת הקודמת דיווח מנהל המינהל, מר יעקב אפרתי, כי המינהל מקב ל את המלצת מבקר המדינה לקבל את השטחים שפינתה תעש, אף על פי שתעש עדיין לא פינתה את הזיהום; לדבריו, ראוי שהמינהל ישנה את עמדתו ויפעל לקבל את השטחים האלה לאחריותו, לאחזקתו, לשמירתו ולטיפולו; והוא יביא הצעה זו למועצת מקרקעי ישראל.
בביקורת המעקב נמצא, כי הנהלת המינהל לא העלתה בפני מועצת מקרקעי ישראל את סוגיית השמירה, האחזקה והפיקוח על קרקעות שתעש פינתה.
ממילא לא קיבלה המועצה החלטות בעניין זה או בעניין החזקת המינהל בקרקעות שפונו.
זאת, למרות הדיווח כאמור של מנהל המינהל, מר יעקב אפרתי, לוועדה לענייני ביקורת המד ינה בדצמבר 2004.
מנהל המינהל, מר ירון ביבי, הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 , כי המינהל לא לקח אחריות לשטח המזוהם ולא טיפל בו, היות שהוא טרם הגיע להסכמות עם משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהודעת מנהל המינהל אין כדי להצדיק את העובדה שהנהלת המינהל לא העלתה להחלטת מועצת מקרקעי ישראל, הקובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה פועל המינהל, את סוגיית ההחזר למינהל של הקרקעות המטוהרות והבלתי מטוהרות שפינתה תעש.
משרד מבקר המדינה העלה בביקור במתחם נוף -ים באפריל 2008 , כי המתחם פרוץ והציבור חשוף לסכנה בריאותית נוכח זיהום הקרקע שבו.
בביקורים במתחם בית -הכרם ביולי 2008 ובאפריל 2009 עלה, כי המתחם פרוץ ומשמש כמזבלה לפסולת בניין משכונת מגורים הנבנית בצמוד לשטח המתחם.
עלות פינוי הפסולת, הנאמדת באלפי טונות, עלולה להגיע לסכומים ניכרים.
מנהל המינהל הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי גורמי הפיקוח של המינהל מקיימים סיורים מעת לעת במתחמים שתעש פינתה, על אף שטרם הועברו לאחריות המינהל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המינהל ותעש טרם הגיעו להסכמה בדבר החזרת הקרקעות שפינתה תעש בהרצליה, בתל -אביב ובירושלים והמינהל לא קיבל אותן מתעש.
על אף הסיורים העתיים שעורך המינהל לדבריו במתחמי תעש שפונו, אין בפועל אחראי לקרקע, שומר עליה או מאתר מקרי פלישה והסגת גבול, כפי שנמצא גם בביקורת הקודמת.
זאת אף שחלפו כארבע שנים מהודעת המינהל ביוני 2004 למשרד מבקר המדינה ומהדיווח של מנהל המינהל לוועדה לעניינ י ביקורת המדינה בדצמבר 2004 .
, כי ראוי שהמינהל יקבל את הקרקעות לאחריותו 284 דוח שנתי60א .
החלטת הממשלה מאוקטובר 2004 בעקבות הביקורת הקודמת החליטה הממשלה באוקטובר 2004 , שצוות בראשות נציג המינהל ובהשתתפות נציגי תעש, משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה יגבש בתוך שלושה חודשים תכנית ועקרונות לניקוי המתחם שבמרכז הארץ מתחמושת, מנפלים ומכל פסולת אחרת, לרבות פירוט המשאבים הנדרשים ולוח הזמנים לביצוע.
בביקורת המעקב נמצא, כי המינהל, משהב"ט, תעש והמשרד להגנת הסביבה אמנם דנו ביניהם, אך לא הגיעו לכלל תכנית מוסכמת, לרבות המקורות הכספיים הדרושים להוצאה לפועל של תכנית כזו, כנדרש על פי החלטת הממשלה מאוקטובר 2004 , שהתקבלה בעקבות הביקורת הקודמת, בנוגע לניקוי המתחם מתחמושת, נפלים וכל פסולת אחרת (ראו בהמשך).
האבטחה בשטח הנפלים 1 .
בביקורת הקודמת העלה משרד מבקר המדינה, כי שטח הנפלים לא אובטח מאז 1968 ועד לנובמבר 2003 , דהיינו כ-35 שנה.
הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - מלמ"ב) לא פעל בתקיפות כדי להגיע להחלטה בדבר הגוף האחראי להוצאת הנחיות להפעלת האבטחה וגם לא הוציא הנחיות בעצמו.
בביקורת המעקב נמצא, כי בשלהי שנת 2003 הוציא מלמ"ב הנחיות להפעלת האבטחה במתחם ולאכיפתה.
בביקורת הקודמת העלה משרד מבקר המדינה, כי הפעולות שעשתה תעש - גידור ושילוט - היו מעטות מדי, שהרי הגידור לא מנע כניסה לשטח המתחם.
תעש לא פעלה די למניעת כניסת בלתי מורשים למתחם, או כדי להבטיח שגורם אחר יעשה זאת, ולא פעלה די להקטנת הסיכון לשלום הציבור ממצבורי התחמושת ומהנפלים, שלא אובטחו.
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת שהתקיימה בדצמבר 2004 דיווח משהב"ט, כי "אין כניסה ואין יציאה של אף אדם לשטח, אז מבחינה זו אפשר להירגע בעניין הזה שאין גניבה ב שטח הספציפי עצמו המאובטח ובוודאי שאין מבקר [ מהשטח, אחד המרכיבים שעלה בדוח]אמצעי לחימה[ הוצאה של אמל"ח ".
]המדינה בדצמבר 2004 דיווח משהב"ט לוועדה לענייני ביקורת המדינה, כי "אין ".
בביקורת המעקב נמצא, כי אבטחת שטח ]הנפלים[ גניבה בשטח הנפלים, שהחלה במהלך הביקו רת הקודמת בנובמבר 2003 , לא מנעה באופן מספק כניסה של בלתי מורשים לשטח, ועל פי מסמך של מלמ"ב ממרס 2008 , קרו מספר אירועים חריגים שבהם נגנבו חומרי נפץ מהמתחם.
ממסמך משהב"ט ממרס 2008 עלה, כי חלק מהגידור של ממצאי מעקב 285 .
שטח הנפלים "אינו ברמה גבוהה, ולכן קיימת בעייתיות באבטחתו בצורה הרמטית"; ולא הושקעו המשאבים הכספיים ותשומות הביטחון הנדרשות לביצוע השמירה באתר באופן מיטבי, אשר ימנע חדירת גורמים בלתי מורשים למתחם.
במסמך מלמ"ב ממרס 2008 ,למנכ"ל משהב"ט נכתב כי קיימת סכנה בטיחותית מהותית לחיי אדם במתחם וסכנה ביטחונית הנובעת מהאפשרות לגניבת נפלים וחומרי נפץ.
תעש הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי עשתה ככל יכולתה לאבטח את שטח הנפלים, והיא ממשיכה לאבטחו באופן המיטבי במגבלות המשאבים שמקצה לכך משהב"ט.
מלמ"ב הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי בגלל הנחיית מנכ"ל משהב"ט ממרס 2008 לפעול לפינוי מיידי של מערומי הנפלים (ראו בהמשך), החליט מלמ"ב שלא לדרוש את יישומם של אמצעי אבטחה נוספים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהתייחסויות תעש ומלמ"ב לממצאי הביקורת אין מענה לליקויי האבטחה שנמצאו במתחם לפחות עד למרס 2008 .
זאת ועוד, כפי שנכתב בביקורת הקוד מת, העובדות המתוארות מקבלות ממד חומרה נוסף על רקע סכנת העימות והטרור, שכן עדיין מתאפשר לגורמים עוינים ואחרים לגנוב אמצעי לחימה שעלולים לשמש למטרות טרור או למעשים פליליים.
אמנם האבטחה שיפרה את המצב בשטח, לעומת המצב ששרר לפני הביקורת הקודמת, אך עדיין נשקפת סכנה לביטחון הציבור ולבטיחותו נוכח העיכוב המתמשך בפינוי הנפלים והתחמושת.
הפתרון היעיל המתבקש אפוא הוא פינוי התחמושת והנפלים.
עלויות האבטחה במהלך הביקורת הקודמת, בנובמבר 2003 , החל משהב"ט במימון עלויות אבטחת שטח הנפלים.
בהערות ראש הממשלה מאוקטובר 2004 לדוח שנתי 55 א של מבקר המדינה נכתב, כי עד לפינוי הנפלים תתבצע במתחם אבטחה על ידי משהב"ט.
בשלהי שנת 2003 קבע מנכ"ל משהב"ט, כי עד להחלטה בדבר מתווה הפעולה הרצוי לפינוי הנפלים יאובטח השטח במימון משהב"ט.
בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 נכתב, כי משהב"ט הודיע, שמלמ"ב הציב שמירה במתחם כפתרון זמני עד לסיום עבודת הצוות שהוזכרו לעיל - כאמור בתוך שלושה חודשים.
בביקורת המעקב נמצא, כי מאז נובמבר 2003 מתקצב משהב"ט ומממן את השמירה במתחם.
העלות לכך מאז ועד לדצמבר 2008 הסתכמה בכ- 10.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי עלות זו מהווה יותר ממחצית העלות לפינוי המערומים והנפלים העיליים שנאמדה במשהב"ט במרס 2008 .
העלות השנתית הצפויה להמשך השמירה במחירי 2008 היא כ-2.
מיליון ש"ח 286 דוח שנתי60א .
יצוינו דברי המשנה למנכ"ל וראש מלמ"ב, מר יחיאל חורב, מאוגוסט 2006 , כי אינו מקבל את העובדה שכספי ציבור ירדו לטמיון עבור שירותי השמירה הנדרשים מאחר שנושא פינוי הנפלים אינו מקודם.
מדיון מנכ"ל משהב"ט בספטמבר 2004 עלה, כי משהב"ט מממן את מלוא הוצאות האבטחה ללא כל הסכם חתום מול תעש, וכי יש לגבש הסכם ולפיו תחזיר תעש למשהב"ט את ההוצאות.
בביקורת המעקב נמצא, כי עד לדצמבר 2008 לא חתמו משהב"ט ותעש על הסכם להחזר עלויות האבטחה למשהב"ט.
בינואר 2005 הטיל מנכ"ל משהב"ט על אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשהב"ט (להלן - אמו"ן) את האחריות "לסיים ]המינהל[ את הסיכומים עם ממ"י לגבי שטח הנפלים", ולכלול את הדרישה להחזר הוצאות האבטחה של משהב"ט במתחם.
בפברואר 2006 הודיע מלמ"ב למינהל, כי משהב"ט יישא בעלויות השמירה במתחם עד לתחילת העבודות לפינוי הנפלים והתחמושת, והחל ממועד מכירת החול יחזיר המינהל את העלוי ות למשהב"ט.
במרס 2006 הודיע המינהל למשהב"ט, כי עד לקבלת המתחם כשהוא מטוהר ונקי מנפלים ואמצעי לחימה, השמירה ועלותה הן באחריות משהב"ט ועל חשבונו.
בדצמבר 2008 חזר הסמנכ"ל לשיווק ולכלכלה במינהל (להלן - הסמנכ"ל לשיווק), בעל פה, על עמדה זו בפני נציגי משרד מבקר המדינה.
ממסמכי משהב"ט עולה, כי קיים חשש שיעבור עוד זמן רב עד להכרעה במחלוקת שנוצרה בין משהב"ט לבין המינהל בסוגיית מימון עלויות אבטחת שטח הנפלים.
פתרון האבטחה הזמני, כשלושה חודשים במימון משהב"ט, שנכתב בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 , נמשך כבר מעל ארבע שנים.
בפועל מוציא משהב"ט מיליוני ש"ח לצורכי אבטחה, מאחר שאינו מסכם עם המינהל על תכנית לפינוי התחמושת והנפלים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה התנהלות זו המספקת בפועל מענה אבטחתי חסר ומובילה לבזבוז מתמשך של כספי הציבור.
בביקורת הקודמת עלה לפי סקר קרקע שהוגש בינואר 1994 לתעש, על פי בקשתה, כי בשטח הנפלים וצפונית לו מפוזרים אלפי פריטי תחמושת במצבורים ומתחת לפני הקרקע.
בביקורת המעקב עלה, כי הסמנכ"ל לשיווק הוציא באוגוסט 2006 סיכום לדיון שנערך באוקטובר 2005 ובו נאמר, כי מנכ"ל משהב"ט , אלוף (מיל') עמוס ירון, ומנהל המינהל, מר יעקב אפרתי, החליטו כי משהב"ט והמינהל יקצו סך של 1 מיליון ש"ח כל אחד להתנעת תהליך פינוי התחמושת והנפלים ושיווק החול שבמתחם.
,משרד מבקר המדינה מעיר למינהל, כי הוצאת מסמך הסמנכ"ל לשיווק המהווה סיכום לדיון בין מנהל המ ינהל למנכ"ל משהב"ט, רק כתשעה חודשים לאחר קיומו אינה מתיישבת עם סדרי מינהל תקין.
הסיכום אמור היה להוות הנחיה אופרטיבית לגורמי הביצוע במינהל ובמשהב"ט להקצות את המימון האמור, אך העיכוב בהעלאת ההסכמות על הכתב גרם גם הוא לעיכוב בהתנעת פינוי הנפלים.
יצוין, כי בנובמבר 2006 שלח המינהל למשהב"ט את התחייבותו להשתתפות עד לסך של 1 מיליון ש"ח להתנעת תהליך טיהור המתחם ושיווק החול, אך באוגוסט 2008 ביטל אותה בנימוק ש"הפרויקט אינו מתקדם בשלב זה ומינהל מקרקעי ישראל מינה חברה מנהלת לצורך טיפול בפרויקט".
בדצמבר 2005 הטיל ה סמנכ"ל וראש אמו"ן על ראש אגף בינוי בפועל במשהב"ט לבצע סקר על מיקום הנפלים בשטח באמצעות חברה אזרחית.
משרד מבקר המדינה העלה בביקורת המעקב, כי רק שנה מאוחר יותר, בדצמבר 2006 , אישר אגף בינוי במשהב"ט להתקשר עם משרד מהנדסים לתכנון וייעוץ בהנדסה אזרחית (להלן - משרד המהנדסים) לביצוע סקר חול ראשוני בשטח הנפלים.
הסקר נערך במהלך שנת 2007 .
עוד העלה משרד מבקר המדינה, כי כדי להתניע את תהליך טיהור המתחם מנפלים על פי סיכום מנהל המינהל ומנכ"ל משהב"ט מאוקטובר 2005 , נדרש היה לבצע סקר קרקע נוסף במקום זה שבוצע בינואר 1994 .
זאת בגלל משך הזמן שחלף מביצוע הסקר הקודם, שבמהלכו חלו תזוזה של החולות במתחם והתפשטות הצמחייה בו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסחבת בהגעה להסכם בדבר פינוי הנפלים גרמה אפוא לבזבוז משאבים כספיים גם במקרה זה בשל הצורך לחזור על עבודות שכבר בוצעו בעבר.
דיווח עלתיקון הליקויים בביקורת הקודמת העלה משרד מבקר המדינה, כי על אף שהוחל בפינוי מצבורי התחמושת והנפלים בשנת 1968 , חלפו שנות דור ובמהלכן עלות הפינוי גדלה עשרות מונים; בשנים 1992 -2004 ניהלו תעש והמינהל משא ומתן להחזרת המתחם מתעש למינהל, לרבות משא ומתן החל משנת 1997 לניקויו מהתחמושת ומהנפלים, אך המשא ומתן לא השתכלל לכדי הסכם.
דרך התנהלות המשא והמתן הייתה אחת משורשי הבעיה של אי-ההגעה להסכם.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת, כי מן הראוי שמשהב"ט יקדם באופן מעשי ומהיר את הפתרון לכך שיבוצע פינוי דחוף של מצבורי התחמושת הגלויים שבשטח.
על פי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , בכל גוף מבוקר ימונה]נוסח משולב[ צוות לתיקון ליקויים (להלן - הצוות).
במסמך הצוות בראשות מנכ"ל משהב"ט מאוגוסט 2004 בעקבות דוח הביקורת הקודמת נכתב, כי מתנהלת עבודת מטה בין משהב"ט לבין המינהל ולבין תעש על פינוי המתחם מנפלים; עיקרי טיוטת ההסכם המתגבשת בין הצדדים היא: המינהל יפיץ מכרז למכירת החול שבמתחם, ומכספים אלו ימומנו פעילויות תעש לניקוי המתחם והוצאות השמירה; המינהל הכין 288 דוח שנתי60א .