HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי אף שלמעלה מארבע שנים מאז יצאה התכנית אל הפועל, לא בדק ו לא משרד הכלכלה ואף לא משרד האוצר מה ה השפעה של העלאת גיל הפרישה על קהל היעד של הקרן, מהם הכלים הייעודיים שהקרן משתמשת בהם כדי למזער את הפגיעה בקהל היעד , באיזו מידה מתן הכשרה ו ביצוע הסבה מקצועית הן כלי אפקטיבי לכך, האם ההכשרות מתאימות, האם קיים ביקוש להן של קהל היעד, והאם קיימת ישימות לעיסוק חדש שנרכש.
בפועל התכנית מיושמת ללא ראייה מערכתית ולאומית , כדי לסייע לעובדים במקצועות שוחקים בפתרון קשיים כלכליים הנגרמים מהעלאת גיל הפרישה, זאת על מנת למצות את כספי הציבור, שהוקצו לשם כך, באופן המיטבי.
מאחר שמדובר בתכנית ארוכת טווח הכרוכה ב התחייבות תקציבית כבדת משקל של 600 מליון ש"ח, היה ראוי כי במהלך יישומה יבחנו משרד הכלכלה או משרד האוצר את הסוגיות האלה.
הצורך בבדיקה עקבית ושוטפת של סוגיות אלו מתחדד בייחוד נוכח נתונים מהשנים האחרונות.
מנתונים אלו עולה בבירור כי נטייתם של עובדים בגיל טרום-פרישה להפסיק לעבוד אינה עולה על נטייתם של צעירים מהם לעשות כך, וכי שכר העובדים הוותיקים אינו יורד עם השנים9.
9 כךעולה ממסקנות הוועדה לשילוב מבוגרים בתעסוקה וקהילה מאוקטובר 2014 , המבוססותעל נתוני דוח בנק ישראל משנת 2012 .
אתהוועדה הקים המשרד לאזרחים ותיקים בשיתוף המועצה הלאומית לכלכלה.
ראו גם אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר , "סקירה כלכלית שבועית בעניין שיעורי האבטלה בגי לאים 66-62 ( " 21.
בסקירהצוין כי אין הבדל בין שיעורי האבטלה בגילים אלו לבין שיעוריהם בגילים צעירים יותר.
היעדר יעדים ומדדים לבחינת האפקטיביות .
ניהול מיטבי של תכנית הממומנת מכספי ציבור, ובוודאי תכנית רב -שנתית, מצריך לקיים מעקב ובקרה על יישומה, כדי לבחון את שנעשה עד כה בהשוואה לתכנון, ללמוד ולהפיק לקחים מהתהליך, להעריך את התכנית ולבחון אם היא מספקת את ה צרכים שעמדו בבסיס ייזומה.
לשם כך צריך לקבוע יעדים ו כן מדדי תוצאה שימדדו את הצלחת התכנית בהשוואה ליעדים שנקבעו מראש.
אם הושגו היעדים, משמע שהביצוע היה אפקטיבי; אם לא הושגו, יש לבחון מחדש את המדיניות, את הכלים ואת דרכי הפעולה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי הצורך בבחינת האפקטיביות של עבודת הקרן מתחדד לנוכח המשאבים הניכרים שהמדינה התחייבה להקצות לה, כ-60 מיליון ש"ח בשנה במשך עשור.
לשם השוואה, התקציב השנתי שהקצתה המדינה בשנת 2015 לאגף להכשרה מקצועית ופיתוחכוח אדם (להלן – האגף להכשרה מקצועית) במשרד הכלכלה לצורך הכשרות מקצועיות לכלל המבוגרים ( חוץ מאוכלוסיות מיוחדות , כגון חרדים ומיעוטים) הסתכם גם הוא בכ-60 .
מיליון ש"ח לפי דוח של 10OECD משנת2014, מימון לימודי ההכשרה המקצועית בישראל הוא במגמת ירידה משנת 2002 , שלא כמגמה העולמית.
עוד נכתב בדו ח כי ישראל נמנית עם עשר מדינות OECD המקצות את הסכומים הנמוכים ביותר להכשרתם המקצועית של מובטלים11.
נמצא כי בתכניות העבודה השנתיות של הקרן לא נקבעו מדדי תוצאה12 אלא יעדי תפוקות, קרי צפי של מספר העובדים שישתתפו בקורסים .
בכלל זה, לא נדרש למדוד ולהעריך אם ובאיזה אופן אכן שדרגו הקורסים את העובדים או הביאו להסבתם המקצועית באופן ששיפר את מצבם, ומה מבחינת הקרן נחשב בגדר הצלחה.
מאז חתימת ההסכם ובמהלך הפעלת התכניתהועלה הצורך לבחון את תוצאות פעולות הקרן.
כך למשל, בישיבת היערכות בשנת 2012 לקראתתחילת ה של פעילות הקרן, בהשתתפות נציגי משרד הכלכלה ונציגי הקרן, סוכם כי "בהמשך ייעשה מעקב אחר בוגרי הקורסים השונים", וכן נדרש בישיבות של ועדת ההיגוי ושל האסיפה הכללית בשנים 2013-2012 .
גם מההסכם עצמו משתמע הצורך לבחון את תוצאות פעולותיה של הקרן שכן נקבע בו כי הקרן מתחייבת להעביר לבדיקת רואה חשבון, לפי דרישה של משרד הכלכלה, נתונים שונים על הקורסים ו על המשתתפים בהם , ובכלל זה נתונים על השתלבותם של המשתתפים בעבודה לאחר סיום לימודיהם בקורסים.
10 Organisation for Economic Co -operation and Development .
11 "A Skills beyond School: Review of Israel" (2014), pp.
12 מדדי תוצאה מודדים את ה הצלחה בהשוואה ליעדים שנקבעו מראש .
עמידה בהם מראה שהביצוע היה אפקטיבי, ואי- עמידה בהם מחייבת בחינה מחדש של המדיניות, של הכלים ושל דרכי הפעולה.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |773 .
העשרה ופעילות פנאי הועלה כי משרד הכלכלה לא דרש מהקרן במהלך שנות פעילותה נתונים על השתלבות המשתתפים בקורסים אלו בעבודה לאחר סיום לימודיהם.
גם הקרן לא אספה נתונים בנדון כדי לנתח את האפקטיביות של פעילותה, למעט במסגרת מדגם אחד מיולי 2015 שעשתה כחלק מסקר שביעות הרצון בקרב בוגרי הקורסים.
תוצאות המדגם : במדגם השתתפו 151 בוגרי קורסים שתכליתם הייתה שדרוג מקצועי ו-200 בוגרי קורסים שתכליתם הייתה הסבה; כל הקורסים התקיימו בשנת 2014 .
בוגרי הקורסים נשאלו אם תפקידם השתנה בעקבות הקורס מתשובותיהם ע ולה שרק 14% מהמשתתפים בקורסי השדרוג ו -9% .
מהמשתתפים בקורסי ההסבה דיווחו כי תפקידם השתנה בעקבות הקורסים מתוך כך מתברר כי תפקידם של רוב מוחלט ממשתתפי הקורסים וההכשרות לא השתנה כל עיקר.
הביקורת העלתה כי למרות תוצאותיו הנוקבות של המדגם שיזמה הקרן עצמה, לא דנו בהן המוסדות והגופים המלווים את הקרן והמפקחים על פעילותה השוטפת - האסיפה הכללית, הוועד המנהל וועדת ההיגוי - ובכלל זה הם לא ניתחו את תוצאות הסקר, לא הפיקו לקחים ולא בחנו אם תוצאותיו מצריכות שינוי באופן התנהלותה כדי להגביר את האפקטיביות של פעולותה.
:היעדר בחינת התאמה של מועמד לקורס כדי להגביר את האפקטיביות של ההכשרות והקורסים וכדי שלא ישמשו להעשרה בלבד 13, נחו צה התאמה בין סוג הקורס או ההכשרה ובין המועמד להשתלמות מבחינת גילו, מצבו הרפואי, השכלתו, כישוריו ורצונותיו.
כך ישופרו סיכוייו של המועמד להתאים לקורס, ותעלה הסבירות שבעקבות הקורס ישתדרג תפקידו או תוכתר בהצלחה הסבתו למקצועות אחרים.
בחינה כזו מתבקשת לאור הקביעה בהסכם כי ראוי להעדיף הכשרות שיש בהן כדי להאריך את תקופת העסקתו של העובד אצל אותו המעסיק.
נמצא כי הקרן אינה בוחנת את התאמתו של כל עובד ועובד לקורס שבו ביקש להשתתף (למעט תנאי סף כלליים) ואת ההיתכנות לכך שהקורס יאפשר את שדרוגו המקצועי.
ובפועל עלה מבדיקת נתוני הקרן שבמקרים מסוימים יצאו יחדיו כמה מעובדי ו של מעסיק לאותם הקורסים בדיוק .
היות שהקרן לא בדקה את ההתאמה של כל קורס למשתתף בו, עולה החשש שהעובדים בחרו באותם הקורסים וה הכשרות לצורך העשרה ופעילות פנאי.
13 כפי שעלה בישיבה של האסיפה הכללית בסוף שנת2012 .
בישיבה זו ציין יו"רההסתדרות כי : "יש להיזהר שחלילה הקרן לא תיהפך לקרן שמספקת העשרה כללית לעובדים".
כך למשל בשנת 2013 השתתפו יחדיו27 עובדי חברת תחבורה ציבורית בקורס בישול, ו-11 עובדי מפעל יצרני השתתפו בקורס נדל"ן.
בשנת 2014 השתתפו13 עובדי מרכז קהילתי בקורס צילום ו- 13 עובדי חבר ת דפוס השתתפו בקורס מנעולנים.
בינואר 2015 החליט הוועד המנהל של הקרן כי הקרן תוודא שההכשרה שהעובד מבקש יכולה לשדרגו או שהיא מתאימה לצורכי המעסיקים במשק.
במקביל החליטה הקרן להפסיק לקיים קורסים שהעריכה כי אינם מתאימים לצורכי המעסיקים במשק (כגון איפור, נדל"ן, עיצוב הבית, שזירת פרחים, צילום, מנעולנות, ליצנות רפואית, חלק מקורסי הבישול ועוד).
עם זאת, היא עדיין אינה בוחנת את התאמת המועמד לקורס שבו הוא מבקש להשתתף.
למרות ההחלטה האמורה של הוועד המנהל , גם נתונים מן השנים 2015 ו-2016 מעלים חשש שחלק מהקורסים נועדו לצורכי העשרה ו פעילות פנאי.
לדוגמה: חמישה עובדי חברה העוסקת בייצור השתתפו יחדיו בקורס סוכני נסיעות, וחמש עובדות בית חולים השתתפו בקורס קוסמטיקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 הסבירה הקרן, כי לגישתה היא לא נועדה לקדם מטרות ציבוריות או למצות את כספי הציבור באופן המיטבי, אלא לנהל כספים שנועדו לשמש את המעסיקים ואת העובדים, וזאת כדי להקל את עול הגזירה של חקיקת חוק גיל הפרישה.
דרך מינסרה זו יש לבחון את מטרות הקרן ופעילותה.
כל פעילות שהקרן מצאה כי היא מקיימת תנאי זה הנה פעילות לגיטימית.
לדעתה, הפררוגטיבה והסמכות הבלעדית לקביעת מדדי ההצלחה נתונים לקרן בלבד.
הקרן אינה בוחנת את הצלחתה לפי היקף הסבתם או שדרוג תפקידם של בוגרי הקורסים, כי אם לפי הביקוש ל קורסים ולהכשרות ולפי יכולתה לשמור על בוגרי ההכשרות במקום העבודה - בין במקום עבודתם המקורי, בין בעיסוק צדדי בשכר במקביל לעבודתם ובין בהסבה מקצועית.
לדוגמה, קורס קוסמטיקאיות לעובדות פס ייצור במזון אין מטרתו להכשיר עובדות אלה למקצוע חדש, אלא להוסיף עניין חדש לחייהן, להעלות את כושר השתכרותן לקראת הפרישה ולאחריה ולתרום למעגל העבודה במשק, ובכך להפיג במעט את השחיקה ולהגביר את המוטיבציה של עובדות פס הייצור להישאר במקום עבודתן.
בתשובתו מדצמבר 2016 מסר אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערותיו בדבר היעדר יע דים ומדדים לבחינת האפקטיביות של הקרן.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה ), מסר בתשובתו מאותו החודש, כי בכוונת האגף להכשרה מקצועית בתיאום עם אגף החשכ"ל להביא לפני ועדת המעקב העליונה את הצורך לבחון את אפקטיביות ההסכם, כפי שעולה מדוח הביקורת.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |775 .
ממועד הקמת הקרן משרד מבקר המדינה שולל את תשובת הקרן מכל וכל.
הקרן נשענת על כספי הציבור בהיקף של מאות מיליוני ש"ח.
המדינה מקצה כספים אלו לקרן במטרה שתבצע תכניות לצורך הכשרה מקצועית, הסבה מקצועית ושדרוג מקצועי כמתחייב מההסכם.
על מוסדות הקרן לבחון אם קורסי ההכשרה המ קצועית שהיא מקיימת מגשימים את מטרותיה כפי שנקבעו בהסכם ובתקנון.
בכלל זה עליהם למדוד ולהעריך אם הקורסים עולים בקנה אחד עם סדר העדיפות כפי שנקבע בהסכם - קידום תכניות הסבה או הכשרה מקצועית שיש בהן כדי להאריך את תקופת ההעסקה של בעלי מקצועות שוחקים במקום עבודתם עד הגיעם לגיל פרישה.
אי-יישום מסלול הפנסיה המגשרת .
המסלול השני בתכנית שהקרן הייתה צריכה להוציאו אל הפועל הוא תשלום פנסיה מגשרת שתאפשר פרישה מוקדמת לבעלי מקצועות שוחקים שלא בחרו במסלול הקורסים לפי ההסכם.
מסלול זה נועד לספק פתרון למקרים שבהם העובד נמנע מלצאת לפנסיה מוקדמת בשל שיקולים כלכליים, ובכך עלול לפגוע בבריאותו ובתפוקת הארגון.
על פי מסלול זה תהיה הקרן רשאית לשלם קצבה חודשית לבעלי מקצועות שוחקים העומדים לפני פרישה והזכאים לקבל קצבה מקרן פנסיה ותיקה שבהסדר14.
סכוםהקצבה (דמי קיום) הוא עד 5,000 ש"ח לחודש, וזאת למשך שנה או עד הגעה לגיל הפרישה - המוקדם שבהם.
לצורך תשלום דמי הקיום - הן למי שמשתתף בקורסים (מסלול הכשרה והסבה) והן למי שאינו משתתף בהם (מסלול פנסיה מגשרת) - הוקצה לקרן סכום של 20 מיליון ש"ח לשנה ( מכלל התקציב השנתי בסך 60 מיליון ש"ח).
במועד סיום הביקורת טרם עלה בידי הקרן להוציא לפועל את מסלול הפנסיה המגשרת, למעט בעניינם של חמישה עובדים בלבד, אף שעברו כחמש שנים ממועד הקמת הקרן .
עד ליוני 2016 נוצלחלק מזערי מהתקציב שהוקצה למסלול זה: כ-5.
2 מיליוןש"ח בלבד מתקציב של כ-102 מיליון ש"ח.
כחמישה מיליון ש"ח מסכום זה שימשו להוצאות התקורה ו להוצאות השיווק של הקרן; היתרה, כ - 200,000 ,ש"ח בלבד שימשה לתשלום פנסיה מגשרת לעובדים שפרשו.
בכך למעשה לא יושמה אחת משתי מטרות ההסכם שנקבעה כחלופה למסלול הקורסים.
עוד נמצא כי במהלך השנים עלה הנושא מפעם לפעם בוועדות השונות, ובכלל זה בין השנים 2015-2013 ,הן בוועדת המעקב העליונה והן בוועד המנהל אך לא זכה לקידום של ממש.
בשנת 2016 ציינה יו"ר הקרן באחת הישיבות של הוועד המנהל כי קיימים כמה חסמים המעכבים את מימוש המסלול , ובהם התניית התשלום של .
14 קרנות פנסיה שהיו ברובן בניהולה של ההסתדרות ועברו לניהולה של המדינה, לאחר שבבדיקה שביצע משרד האוצר התברר כי הן נמצאו בגירעון אקטוארי.
הפנסיה המגשרת בהשתתפות המעסיק בתשלום הפנסיה וגובה תקרת השכר שהוא תנאי לזכאות.
באותה ישיבה החליט הוועד המנהל כי יו"ר ההסתדרות ונשיא לשכת התיאום יפעלו להכנת הצעה לשינוי התנאים הקבועים בהסכם כדי להביא למימוש המסלול.
בישיבה לא נקבע מועד להגשת ההצעה למשרד האוצר.
נמצא כי ועדת המעקב העליונה לא התכנסה בשנתיים וחצי האחרונות, מאז ראשית 2014 .
, ולא דנה בסיבות לכישלון מימושו של מסלול הפנסיה המגשרת בחלוף כ חמש שנים מאז החתימה על ההסכם , על ועדת המעקב העליונה לבדוק באופן יסודי, באמצעות גוף מקצועי, את הסיבות לאי -הוצאתו לפועל של מסלול הפנסיה המגשרת, ובין היתר לנתח את הביקושים למסלול, ולבחון את הטענות שהועלו בדבר החסמים המעכבים את מימושו.
על ועדת המעקב העליונה להסיק מסקנות מבדיקה זו ולקבל החלטות בהתאם.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 " :כימסלול הפנסיה המגשרת הנו חלופה שאינה אטרקטיבית עבור העובד והמציאות מוכיחה כי אכן לא ניתן היה לרתום עובדים למסלול זה במתכונתו הנוכחית.
בהיעדר נכונות מצד משרדי האוצר והכלכלה להגדיל משמעותית את דמי הקיום ולפטור את המעסיק מתשלומים משמעותיים במסלול פנסיית הגישור, דומה כי ההיענות למסלול זה תמשיך להיות זעומה".
ההסתדרות מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כי היא והקרן שוקדות בימים אלו על יוזמה לשינוי הקריטריונים ולהרחבתם.
עוד ציינה כי החסמים המעכבים את מימושו של מסלול זה נובעים מהכללים שכפתה המדינה, והם מקווים כי אלה יוסרו לאחר שינוי הקריטריונים.
אגף החשכ"ל מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כימוסכם שיש צורך לעדכן את תנאי הזכאות, וזאת בהסכמת כל הגורמים המעורבים.
עוד ציין האגף כי הוא ביקש מראש מטה שר האוצר לבחון הקמת צוות בראשות מנכ"ל משרד האוצר כדי שידון בשינוי הכללים שנקבעו.
לנוכח החסמים שגרמו לאי מימוש מסלול הפנסיה המגשרת, ולניצול הזעום של התקציב המיועד אליו בחמש השנים שבהן אמור היה לפעול , על ועדת המעקב העליונה לבחון ולנתח לאלתר את ישימותו של המסלול ולבחון חלופות שיאפשרו את מימושו בהקדם האפשרי.
היעדר חלוקת סמכויות בדרג המנהל .
באוקטובר 2011 מינה הוועד המנהל מנכ"ל לקרן.
בדצמבר2011 החליטה האסיפה הכללית של הקרן לשנות את תקנון הקרן כך שיתווסף בה גם תפקיד של יו"ר העמותה בשכר (שינוי התקנון נעשה באישור רשות התאגידים).
בתקנון נקבע כי את משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |777 .
ברורה יו"ר העמותה תבחר האסיפה הכללית , והוא יהיה זכאי לשכר ראוי על פי החלטת האסיפה ובכפוף לכל דין.
היועץ המשפטי דאז של הקרן הציג כך את הנימוק לשינוי התקנון: "התנעת פעילותה של הקרן.
וכן חתימת ההסכם הסו פי בין הקרן לבין המדינה, הובילו לצורך בהתאמת תקנון העמותה לפעילותה המעשית של הקרן.
ובהם יצירת מוסד יו"ר העמותה".
לתפקיד מונתה באותה ישיבה הגב' יפה ויגודסקי, והיא ממלאת אותו מאז (בחצי משרה).
בעקבות שינוי התקנון משתתפים אפוא בניהול הקרן בעלי התפקידים האלה: מנכ"ל (שכיר בקרן), יו"ר העמותה (בשכר) וועד מנהל, שבראשו יו"ר משלו.
,נמצא כי בנוהלי הקרן הכוללים תיאורי תפקידים ב קרן, אין תיאור של תפקיד יו"ר הקרן ושל תפקיד מנכ"ל.
בתקנון הקרן מוגדר תפקיד יו"ר העמותה אך תפקיד המנכ"ל לא מוגדר בו.
נקבע בתקנון כי יו"ר העמותה ירכז את פעילותה, יוביל את ביצוע מדיניותה ויפעל לקידום מטרותיה ולפעילות מיטבית של מוסדותיה .
בפועל את התפקידים האלה ביצע במקביל ליו"ר העמותה גם המנכ"ל.
יתרה מכך, יו"ר העמותה עסקה כבשגרה גם בהיבטים שמשמעותם ניהול שוטף של הקרן, למשל היא עסקה בהסכמים עם ספקים ועם נותני שירותים, בהעסקת עובדים, בבחינת תכניות לימוד, בקביעת מתכונת לקיום קורסים, בשיווק, בפרסום ובנושאי מינהל שונים.
זאת ועוד, טשטוש גבולות זה השפיע על היציבות הניהולית של הקרן: נמצא כי מאז סוף שנת 2011 , שבה החלה הקרן לפעול, ועד סוף שנת 2016 , דהיינו בתק ופה של כ חמש שנים בלבד, התחלפו בקרן חמישה מנכ"לים15 .
שלושה מחמשת המנכ"לים שעזבו מסרו לצוות הביקורת כי אחת הסיבות לסיום עבודתם הייתה שחלוקת הסמכויות בין יו"ר הקרן לבין המנכ"ל לא הייתה ברורה, והדבר הקשה עליהם למלא את תפקידם.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר בנוגע לתחלופה רבה של מנכ"לים בתאגידים מסוימים , כי היא משפיעה על יכולת המנכ"ל להתמקצע בתפקידו ומקשה עליו למצות תהליכים ארוכי טווח.
עוד ציין כי במצב זה עלולה להיפגע יכולת הניהול התקי ן של התאגיד , ועל כן מן הראוי שדירקטוריון התאגיד ייתן על כך את דעתו ויפיק את הלקחים הנדרשים16 .
דברים אלה כוחם יפה גם לכאן.
על הוועד המנהל לתת את דעת ו להשפעות השליליות שיש לתחלופה התכופה של המנכ"לים בקרן ולפעול ליציבות עבודתם של נושאי המשרה הבכירים, בין היתר באמצעות הגדרה ברורה של תחומי האחריות של נושאי המשרה בקרן.
15 המנכ"לית האחרונה כיהנה בתפקיד ממרץ2016 וסיימה את תפקידה לאחר כעשרה חודשים.
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (2008), " החברה לאוטומציה במינהל השלטון המקומי", עמ' 1481 ,; ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 66ג, (2016" ,) המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים", עמ' 548-547.
בשנת 2011 קבעה האסיפההכללית כי שכר ה של יו"ר העמותה יהיה בשיעור של 50% משכרו של מנכ"ל הקרן, וזאת בהתאמה לחוזר רשות החברות הממשלתיות, המאפשר תגמול ליו"ר דירקטוריון בחברה ממשלתית.
בשנת 2014 הסתכמה עלותהמעביד של שכר המנכ"ל בכ-400 ,אלף ש"חושל יו"ר העמותה הסתכמה בכ-230 אלף ש"ח17, כך שסה"כ עלות שכרם היתה כ-%35 מהוצאות התקורה של הקרן בשנה זו18 .
בשנת2015 הסתכמה עלותהמעביד של שכר המנכ"לים בכ-400 אלף ש"חושל יו"ר העמותה הסתכמה בכ -373 אלף ש"ח19 , כך שסה"כ עלות שכרם היתה למעלה מ -%40 מהוצאות התקורה של הקרן בשנה זו20.
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי מחוזר רשות החברות הממשלתיות בנושא היקף פעילות ו של יו"ר דירקטוריון בחברה ממשלתית , עולה כי העסקת יו"ר דירקטוריון בשכר תתאפשר רק בחברות הממשלתיות הגדולות, למעט מקרים חריגים כגון חברה בהקמה 21 .
מדובר ב חברות המעסיקות מאות ואף אלפי עובדים , ותקציבן השנתי עומד לכל הפחות על מאות מיליוני ש"ח; זאת להבדיל מ הקרן, שמעסיקה כאמור כ -20 עובדים, תקציבה השנתי כ -60 מיליוןש"ח, ושלבי הקמתה הסתיימו זה מכבר.
לפיכך ההנחיות שמאפשרות לקבוע שכר ליו"ר דירקטוריון של חברה ממשלתית בזיקה לשכרו של מנכ"ל החברה - אינן רלוונטיות לקביעת שכרו של יו"ר העמותה.
לאור הכלל האמור ובחלוף חמש שנים מאז החלה הקרן לפעול, על האסיפה הכללית לבחון את היקף העסקתה של יו"ר הקרן ואת גובה שכרה, וזאת גם בהתחשב במגבלות שנקבעו בחוזר רשות החברות הממשלתיות שעליו הסתמכה בהחלטתה משנת 2011 .
כאמור, בגלל עלותה הגבוהה של העסקה זו עלו במידה ניכרת הוצאות התקורה של הקרן ולא ברור אם יש לה הצדקה עניינית.
זאת ועוד, כל עוד תפקיד ו של יו"ר הקרן מאויש, בין בשכר ובין שלא בשכר, נדרש ליצור הבחנה ברורה בנוהלי הקרן בין תפקיד היו"ר לבין תפקיד המנכ"ל .
17 מתוך רשימת חמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה לשנת2014.
18 בשנת2014 הוצאות התקורה הסתכמו בכ- 1,915 .
אלפי ש"ח 19 מתוך רשימת חמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה לשנת2015.
20 בשנת2015 הוצאות התקורה הסתכמו בכ- 1,830 .
אלפי ש"ח 21 בשנת2016 מתוך כלל החברות הממשלתיות בישראל רק עשר חברות, שהן הגדולות והמורכבות ביותר, מעסיקות יו"ר דירקטוריון בשכר (במשרה מלאה או בחצי משרה).
בחברות: רכבת ישראל, דואר ישראל, נמל חיפה, עמידר ונמלי ישראל מועסק יו"ר דירקטוריון בחצי משרה.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |779 .
למרות זאת הייתה יו"ר .
כדירקטורית כאמור אי-הסדרת ניגודי עניינים של יו"ר הקרן .
יו"ר הקרן ממלאת תפקידים ציבוריים רבים.
בין היתר היא מכהנת כדירקטורית בכמה גופים.
לחלק מגופים אלה יש קשרים עסקיים עם הקרן בהיותם בין היתר מוסדות הכשרה, ועל כן המעורבות של יו"ר הקרן בעניינים הנוגעים אליהם עלולה להעמיד אותה במצב של ניגוד עניינים.
בהנחיות רשות התאגידים להתנהלות עמותות (להלן-הנחיות רשות התאגידים) נקבע כי ככל שיש לעמותה מאפיינים ציבוריים רבים יותר, כך גובר הצורך להימנע ממצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
נקבע כי אם בעל תפקיד בעמותה נמצא בניגוד עניינים בעניין פרטני שאינו מונע את כהונתו בעמותה, עליו להימנע מהשתתפות בדיונים ומהבעת עמדה באותו עניין.
יצוין כי בפסיקה כבר נקבע בעבר כי מטרת הכללים בדבר ניגודי עניינים למנוע פעולות במצב של ניגוד עניינים, ועל כן אסורה גם עצם ההימצאות במצב שבו עלול להיות ניגוד עניינים 22 , וזאת בין אם מדובר בניגוד עניינים אישי, ובין אם מדובר בניגוד עניינים מוסדי, בין שני אינטרסים שונים עליהם מופקד בעל התפקיד.
הביקורת העלתה כי למרות זאת הייתה יו"ר הקרן מעורבת בממשקים של הקרן עם חלק מהגופים שבהם היא מכהנת כדירקטורית כאמור .
הדבר בא לידי ביטוי למשל בפגישות עבודה של ה במסגרת פעי לותה כיו"ר הקרן עם נציגי אותם גופים ובנוכחותה בישיבות שבהן התקבלו החלטות הנוגעות להם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הקרן כי כמתחייב מהדין ומכללי המינהל התקין היה על יה להימנע מלעסוק בעניינים הנוגעים לגופים אלה כדי למנוע חשש שתיקלע למצב של ניגוד עניינים.
למען הסר ספק יצוין כי בביקורת לא נמצא שיו"ר הקרן נהגה בפועל במשוא פנים כלפי מי מהגופים האמורים.
זאת ועוד , נוכח עיסוקיה הרבים של היו"ר, אשר לחלקם כאמור יש זיקה לפעילות הקרן, נדרש היה מלכתחילה לערוך לה הסדר, כדוגמת ההסדר למניעת ניגוד עניינים הקיים בשירות הציבורי, ולקבוע בו את המגבלות שיחולו על היו"ר.
בתשובת הקרן מדצמבר 2016 , נמסר כי הקרן החליטה לאמץ נוהל למניעת ניגוד עניינים אשר יובא בהקדם לאישור הוועד המנהל.
ליקויים בניהול הוצאות הקרן .
לקרן מאפיינים ציבוריים רבים : מטרותיה ציבוריות, היא פועלת בשיתוף הממשלה , והמימון שלה כולו מכספי המדינה.
לכן עליה לפעול על פי העקרונות הנדרשים .
22 "ראו למשל: בגץ 531/79 'סיעת הליכוד בעיריית פתח תקווה נ עיריית פתח תקווה, לד ( 2 ) 566 (1980.
) 780 |דוח שנתי 67ב .
מגופים ציבוריים, ובכלל זה לנהוג בשוויון, בשקיפות, ביעילות ו בחיסכון ולהקפיד על תקינות ההליכים הנוגעים להוצאותיה.
בשנים 2014 ו-2015 הסתכמו הכנסות הקרן בכ-50 מיליון ש"ח ובכ -60 מיליון ש"ח בהתאמה, רובן ככולן מכספי המדינה, והוצאותיה בשנים הללו הסתכמו בסכומים דומים.
במסגרת הביקורת נבדקו כמה היבטים הנוגעים להוצאות הקרן , ולהלן הליקויים שהועלו.
הוצאות שכירות משרדי הקרן .
לפי כללי המינהל התקין, עמותה הרוכשת שירותים תעשה זאת על פי אמות מידה אובייקטיביות ומתוך התחשבות בטובת העמותה.
אמנם חוק חובת המכרזים, תשנ"ב- 1992 , ככלל אינו חל על עמותות אולם, בהנחיות רשות התאגידים נקבע כי עמותה המזמינה שירות או מוצר צריכה לבדוק אם מבחינת המחיר והאיכות מדובר בהצעה הטובה ביותר שבאפשרותה לקבל.
אין הכוונה כי העמותה תהא מחויבת בקיום הליך מכרז, אלא אם הדבר מתחייב מנסיבות העניין, מאופי העמותה ומאופי ההתקשרות.
מהקרן נדרש אפוא שתפעל בשיוויון, ביעילות ובחיסכון, זאת כגוף שתכליתו ציבורית, הפועל למען הציבור והמתוקצב כל כולו מכספי הציבור.
משכך, עליה להתקשר עם ספקים לפי עקרונות דיני המכרזים, ולכל הפחות לפנות לכמה מציעים כדי להשיג את ההצעה המתאימה, האיכותית והזולה ביותר.
ככלל , הקרן אכן נוהגת כך בהתקשרויותיה, והצורך לפנות לכמה מציעים מעוגן בנהליה.
לצורך פעילותה שכרה הקרן בשנת 2012 , מכמה משכירים, משרדים בבניין "בית התעשיינים" שבתל אביב -יפו (להלן - המשרדים הישנים).
הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה כי בחירתה לשכור את משרדיה דווקא בבית התעשיינים נעשתה מטעמים מעשיים בלבד , וזאת כדי להקל את עבודתה עם ההתאחדויות השונות שמשרדיהן ממוקמים אף הם בבית התעשיינים.
חוזה השכירות העיקרי נחתם לתקופה של שמונה שנים וכלל תשלום מראש עבור כל התקופה.
דמי השכירות החודשיים של הקרן עבור כלל משרדיה הסתכמו בכ - 189,000 ש"ח (נכון ל-2015.
) הביקורת העלתה כי אף שמדובר בהתקשרות רחבת היקף ביחס להתקשרויות אחרות של הקרן, היא לא בחנה חלופות למשרדים אלה - לא בסמוך לבית התעשיינים, לא באזורים אחרים בתל אביב-יפו וגם לא באזורים אחרים, שבהם מחיר השכירות יכול להיות נמוך הרבה יותר.
יתרה מכך, אף שבישיבת ועדת ההתקשרויות של הקרן נקבע כי הקרן תבקש הערכת שמאי עבור דמי השכירות כדי לבחון את סבירות ם, היא לא עשתה זאת.
בהתנהלותה זו פעלה הקרן שלא על פי אחד מעקרונות המינהל הציבורי: עקרון היעילות ו החיסכון .
לפי הנחיות רשות התאגידים, על עמותה להיזהר בעסקאות עם גופים הקשורים אליה כדי להימנע ככל האפשר מ ניגודי עניינים אסורים.
לפיכך אם הקרן מחליטה לבצע עסקאות עם גופים קשורים, ראוי כי לכל הפחות תבחן כמה משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |781 .
בהן מציעים לאותה עסקה ותוודא כי העסקה שבחרה מקדמת באופן מיטבי את האינטרסים של העמותה .
כאמור, נציגי התאחדות התעשיינים חברים באסיפה הכללית ובוועד המנהל של הקרן, ונשיא ההתאחדות מכהן כיו"ר הוועד המנהל.
לפיכך ההתאחדות היא בבחינת "תאגיד קשור ", ובעסקאות עמה מצופה מהקרן שתפעל ביתר זהירות.
בשנת 2015, כשלוש שנים בלבד לאחרשכירת המשרדים ב"בית התעשיינים ", הציע נשיא התאחדות התעשיינים ליו"ר הקרן לשכור מההתאחדות משרדים שבבעלותה המצויים אף הם ב"בית התעשיינים" (להלן - המשרדים החדשים) במקום המשרדים הישנים .
יתרה מכך , ההתאחדות התחייבה לשלם את שכר הדירה של הקרן עבור המשרדים הישנים עד שאלה יושכרו לגו ף אחר, כך שהקרן לא תיאלץ לשלם עבור המשרדים דמי שכירות כפולים, אלא תשלם רק עבור שכירת המשרדים החדשים.
יו"ר הקרן קיבלה את ההצעה, והקרן עברה אל המשרדים החדשים בפברואר 2016 .
העלות החודשית של שכירות המשרדים החדשים עומדת על כ- 22,000 .
ש"ח ועדת ההתקשרויות של הקרן א ישרה את ההתקשרות עם ההתאחדות , אולם מסמך האישור של הוועדה אינו נושא תאריך , ולכן אין לדעת מתי ניתן.
הביקורת העלתה כי גם הפעם לא בחנה הקרן חלופות להחלטתה לעבור למשרדים החדשים: לא נמצאו מסמכים המתעדים פנייה לגופים אחרים לקבלת הצעות חלופיות בבניינים או באזורים אחרים.
נוסף לכך, גם הפעם לא ביקשה הקרן הערכת שמאי בנוגע לסבירות גובה דמי השכירות ודמי הניהול.
אי - נקיטת פעולות אלה מצד הקרן היא בניגוד לכללי המינהל התקין, בייחוד משום שמדובר בעסקה עם "צד קשור" לקרן - התאחדות התעשיינים, ובעסקה מסוג זה מצופה מהקרן לנהוג במשנה זהירות.
עוד נמצא כי באפריל 2016 , כלומר כחודשיים לאחר המעבר למשרדים החדשים, המליצה היועצת המשפטית של הקרן ליו"ר הקרן להביא את ההסכם לבחינת הגוף המבקר של הקרן, וזה המליץ בדיעבד לאשר את ההסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן על כך שהיא ויתרה על בדיקת חלופות להצעה לעבור דווקא למשרדים אלו, בניגוד לאופן התנהלותה לגבי עסקאות רכש מצומצמות היקף בהרבה - אז היא מקפידה לקבל הצעות מכמה גופים ובוחרת בהצעה שהיא מעריכה כמיטבית.
מהתנהלות הקרן במקרה זה עולה התעלמות מהזהירות הנדרשת מגופים הפועלים למען הציבור והעושים שימוש בכספי הציבור בכל הנוגע להתקשרויות, ועל אחת כמה וכמה כשיש לגורמים הקשורים לקרן עניין בהן.
לפי כללי המינהל התקין, כאשר עוסקים בכספי ציבור נדרש שהסכמות והסדרים לקבלת שירותים יעוגנו בכתב במפורט ו במפורש, כדי להבטיח את בהירות הפרטים, לעקוב אחר הביצוע ולאפשר פיקוח ובקרה.
על פי הנחיות רשות התאגידים , יש לדאוג לחתימת הסכמים בכתב בנוגע לכל התחייבות כספית של העמותה , ויש לתעד בכתב כל הוצאת כספים וקבלתם.
מאז הקמתה קיבלה הקרן שירותי מחשוב , לרבות תשתיות ורישיונות , מהתאחדות התעשיינים.
בפועל בשנת 2016 שילמה הקרן להתאחדות סך של כ - 25,000 ש"ח בגין שירותים אלו אשר התקבלו בשנים קודמות וטרם שולם בעבורן.
בביקורת נמצא כי לא נחתם בין הצדדים הסכם שהסדיר את קבלת השירותים האמורים.
גם בדוחות הכספיים של הקרן לא ניתן ביטוי להתחייבות כלשהי כלפי ההתאחדות בגין השירותים האלה.
עוד עלה בביקורת כי הקרן אף לא ביקשה אישור מוועדת ההתקשרויות בטרם שילמה להתאחדות בגין שירותים אלו.
זאת ועוד, בהודעת דואר אלקטרוני בנושא זה ששלחה היועצת המשפטית של הקרן לעוזרת יו"ר הקרן באפריל 2016 היא ציינה: "אינני יכולה לראות איך אפשר לאשר דרישת תשלום שנים אחורה כאשר את לא מצרפת הזמנת עבודה/ הסכם/אישור.
מצד הקרן או ועדת הרכש שלה או הועד המנהל שלה.
במיוחד לא עם צד קשור.
צריך להביא זאת בפני ועדת הביקורת.
על פי החוק חברה אמורה להביא לאישורה של האסיפה הכללית וועדת הביקורת כל עסקה עם צד קשור".
משרד מבקר המדינה מעיר לקרן כי בהתאם לעקרונות הכלליים של המינהל התקין, המתחייבים מאופייה הציבורי, עליה להבטיח כי תפעל באופן מסודר ובשקיפות מירבית - זאת באמצעות הסכמים בכתב המבהירים ומסדירים את קבלת השירותים ואת התמורה בגינם ואת תנאי ההתקשרות, בייחוד כשמדובר בהתקשרות עם תאגיד קשור.
התנהלות הקרן בדרך זו גם תאפשר פיקוח ובקרה וגם תמנע אי-בהירות ומחלוקות שעלולים להיגרם בהיעדר הסכם.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כילאחר דין ודברים עם התאחדות התעשיינים (שארכו כשנה ) ובשל שינוי במדיניותה של ההתאחדות בנוגע לדרישת תשלום בגין הענקת שירותים לגופים שונים הגיעו הצדדים ל הסכמה בדבר מתן שירותי המחשוב , והסכם בנדון נחתם בנובמבר 2016.
ליקויים בניהול הנתונים בקרן ובבקרה עליהם .