HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי הערכת הרשות, עלות ביצועם של קידוחים אלה נותרה זהה לעלות שהיא העריכה בנובמבר 2016 - כ-4.
5 מיליארדש"ח עד לשנת 2050 .
יצוין כי במועד התשובה עדיין לא התקבלה החלטה של מנהל הרשות לאישור תוצאות הבחינה מנובמבר 2017 .
על מסקנותיה, כמו גם תוכנית עבודה הנגזרת ממנה מתשובת מקורות לדוח ממאי 2018 עולה כי מנכ"ל החברה מינה צוות שנועד לקדם את כלל הפעילויות הנדרשות והניתנות לביצוע על מנת לשפר את היצע .
84 בסמכות רשות המים להורות למקורות, ראו להלן בפרק "הכללת ביצוע קידוחים בתוכנית הפיתוח של מקורות".
המים הזמינים ועל מנת להימנע מתקלות באספקת המים כתוצאה מהמחסור במקורות מים זמינים.
אחת מהמלצות הצוות שהופצו גם לרשות המים בינו אר ובפברואר 2018 הייתה כי נדרשת הגדלת הפקה נוסף על שמירת יכולת ההפקה הקיימת של המים הטבעיים, באמצעות העמקת קידוחים, ביצוע קידוחים חדשים וחלופיים, ותיקון קידוחים מזוהמים או מושבתים.
לפיכך היא גיבשה רשימת קידוחים הנדרשים לדעתה לעשור הקרוב (קרי עד 2028 ), ולפיה נדרש בתקופה זו לבצע כ-500 קידוחים, מתוכם כ-450 קידוחים חלופיים.
עוד ציינה מקורות כי במרץ 2018 , בעקבות דרישה של רשות המים להתמקד בקידוחים הנדרשים לשלוש השנים הקרובות, הועברה רשימה של 120 קידוחים שיש לבצעם בתקופה זו.
עוד הדגישה מקורות בתשובתה כי תקציבה אינ ו מאפשר את השלמת כלל המשימות הנדרשות לשם ביצוע הקידוחים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, על כך שעד מועד תשובתה טרם החליטה על התוכנית לביצוע קידוחים חדשים ולשיקום קידוחים ישנים לשם שימור יכולת ההפקה בהיקף הנדרש, וממילא טרם הוחל בביצועם של קידוחים חלופיים כנדרש.
זאת למרות שגם על פי תחשיביה החדשים אין מחלוקת בדבר הצורך בביצועם של עשרות קידוחים מדי שנה.
השתהות זו עלולה לפגוע בשימור יכולת ההפקה מהקידוחים ובאספקת המים הסדירה מהם, ולגרום להשקעות מיותרות לשם אספקה זמנית של מים.
על רשות המים להאיץ את קידום התוכניו ת הדרושות לביצוע הקידוחים בהיקף הנדרש.
היעדר מידע על מצב הקידוחים .
בדוח ממאי 2016 ציינה רשות המים, בין השאר, שמימוש תוכנית שימור מערך הקידוחים מחייב הכנה של תוכניות סטטוטוריות מפורטות, והכנת תוכניות קדיחה שנתיות מפורטות לכל אגן.
במסגרת תוכנית הפעולה ייבחנו לעומק כל אחד מהקידוחים הצפויים לצאת מכלל פעולה והחלופה המיטבית לגבי כל קידוח, ויוגדר בה סדר העדיפויות הפנימי בכל אקוויפר ויפורטו המשאבים הנדרשים למימושה.
זאת כמהלך הכרחי מקדים, בטרם ביצוע הקידוחים החלופיים או שיקומם של קידוחים.
משרד מבקר המדינה מצא כי עד למועד סיום הביקורת לא ביצעה רשות המים בדיקה מקיפה של מצב כלל הקידוחים, ואין לה נתונים ומידע מפורט על מצבם המשוער של 1,550 הקידוחים הפעילים - כמו שיטת ביצוע הקידוח, המבנה הטכני שלו, משטר תפעולו ואופן תחזוקתו השוטפת - ולפיכך היא גם לא קבעה סדר עדיפויות לחידושם.
תכנון משק המים וניהולו |67 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי היא לא אספה מידע בסיסי על מצבם של הקידוחים, מידע שהוא תנאי הכרחי לתכנון ולקביעה של סדר העדיפויות לשיקומם של הקידוחים ולחידושם.
על רשות המים לקדם לאלתר את איסוף המידע ואת עיבודו כאמור.
הכללת הקידוחים בתוכנית הפיתוח התלת-שנתית של מקורות .
בהתאם לחוק המים85 מקורות משמשת כרשות המים הארצית, ומתפקידה לנהל את מפעל המים הארצי86 , להחזיקו במצב תקין ולשפרו, להרחיבו ולעשות כל פעולה אחרת הדרושה לאספקת מים ממנו.
בהתאם לכללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי המים וחובות דיווח החלות על מקורות), התשע"א-2011 (להלן- כללי המים), רשות המים מוסמכת לקבוע למקורות תוכנית פיתוח שנתית ו תלת-שנתית לפי סדרי העדיפויות ובהתאם למדיניות משק המים.
על מועצת רשות המים לקבוע למקורות הנחיות להכנת תוכנית פיתוח לשלוש השנים הבאות ולאשרה, תוך קביעת סדרי עדיפויות במיזמיה באותן שלוש השנים, לפי תוכניות אב ארציות ואזוריות.
הביקורת העלתה כי למרות שכבר במאי 2016 היה ברור שיש להגביר בטווח המיידי את קצב ביצוע הקידוחים, כלומר היה צריך לקדוח כ -200 קידוחים חדשים ולשקם 100 נוספים עד שנת 2020 , כשגם מתשובות הרשות ומקורות ממאי 2018 עולה הצורך בביצוע קידוחים חדשים כבר בטווח המיידי, מועצת רשות המים לא הנחתה את מקורות לכל ול בתוכנית הפיתוח התלת -שנתית לשנים 2017 עד2020 ביצוע קידוחים בהיקף זה, וגם לא פנתה לגורם אחר לביצועם.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד למועד סיום הביקורת מקורות לא כללה בתוכנית הפיתוח שלה תוכנית לשימור הקידוחים.
בפועל ביצעה מקורות בשנת 2017 כ-10 קידוחים חדשים ושיקמה 10 נוספים בלבד, לרבות ביצוע קידוחים חלופיים בחצר של קידוח קיים.
ביצוע קידוחים אלה נעשה כחלק מתוכנית העבודה השנתית של מקורות לשיקום הקידוחים שאותם היא מפעילה ולתחלופתם, ולא כמענה ישיר לצורך שעולה מהדוח ממאי 2016.
85 סעיף48 לחוק המים, התשי"ט-1959.
מפעל שמטרתו להפיק, לאגור, להוביל ולספק מים בקנה מידה ארצי 68 |דוח שנתי 69א .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי היא השתהתה במתן הוראות בעניין זה למקורות ולא קבעה למקורות הנחיות להכנת התוכנית, ומקורות מִצִדה, נכון למועד סיום הביקורת בינואר 2018 , טרם השלימה את עריכת התוכנית לקידוחים אלה וממילא היא לא כללה אותה בתוכנית הפיתוח שלה לשנים 2017 עד2020.
רק בסוף פברואר 2018 לאחר מועד סיום הביקורת, פנתה מקורות לרשות המים בהצעה לתוכנית היערכות לביצוע קידוחים בעשור הקרוב.
תוכנית זו טרם נדונה ברשות המים וממילא טרם הוחל בביצועה.
שינוי נוסחת רדיוסי המגן .
בתקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתיה), התשנ"ה -1995 (להלן- תקנות הקידוחים), נקבעה נוסחה שלפיה יש לחשב אזור מגן לקידוחים, שבו אסור שיימצאו מפגעים מסוגים שונים כגון קווי ביוב, בנייה ואחרים.
מדוח רשות המים מנובמבר 2016 עולה שהנוסחה הגבילה ביצוע מספר רב של קידוחים חלופיים בפרק זמן קצר יחסית, הנדרשים על פי הדוח.
על י ישום התקנות ואכיפתן אמון משרד הבריאות.
בספטמבר 2015 מינה מנהל הרשות הקודם ועדת היגוי בין-משרדית 87 "לבחינת מתודולוגיות חדשניות לקביעת רדיוס מגן לקידוחים".
לדברי יו"ר הוועדה ממרץ 2016 , מטרת הוועדה הייתה "לנסות לבחון קריטריונים מתקדמים שיאפשרו מחד להבטיח את איכותם הראויה של מי השתייה, ומאידך להסיר חסמים לקדיחת קידוחים חדשים ולשימור כושר ההפקה באמצעות, קידוחים, של מקורות המים בישראל".
משרד מבקר המדינה מצא כי עד למועד סיום הביקורת קיימה הוועדה שתי ישיבות בלבד (במרץ ובאוגוסט 2016 ) והיא טרם סיכמה את המלצותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים ולמשרד הבריאות כי ההשתהות בעבודת הוועדה לא איפשרה לצמצם את המגבלות בביצוע הקידוחים החלופיים.
על רשות המים ועל משרד הבריאות לזרז את עבודת הוועדה ולקדם את בחינת נוסחת רדיוס המגן, ובכך לאפשר ביצועם של קידוחים חלופיים במקום שבו אין הדבר מסכן את בריאות הציבור.
87 בראשות מנהלת אגף איכות המים דאז ברשות המים, ובהשתתפות נציגי רשות המים - מנהל השירות ההידרולוגי, מנהלי האגפים של התכנון והתפעול, ממונה תכנון משאבי המים ומנהלי התחומים לבקרת המים ולניטור ולהידרוגיאולוגיה; ממשרד הבריאות - המהנדסים הארציים לבריאות הסביבה ולמי השתייה; וממקורות - ההידרולוג הראשי ומנהל היחידה לאיכות המים.
תכנון משק המים וניהולו |69 .
פיתוח כלי הפקה בחלק הצפוני של אקוויפר החוף .
כבר בדוח לשנה ההידרולוגית 2012/13 ציין השירות ההידרולוגי כי האוגר באקוויפר החוף מכ יל כ-609 מלמ"ק מעל לקווים האדומים , מתוכם כ -400 מלמ"ק בחלקו הצפוני של האקוויפר שאינם ניתנים לניצול מיידי בשל היעדר כלי הפקה (כאמור בפרק על ניהול מקורות המים הטבעיים, תפעולם ושמירה עליהם) וניתן לנצלם באופן חד פעמי 88 .
גם מדוח השירות ההידרולוגי לשנה ההידרולוגית 2016/17 עולה כי "האוגר באקוויפר החוף מסתכם בכ-618 מלמ"ק מעל לקווים האדומים" ואולם "עקב אילוצים תפעוליים האוגר שניתן לניצול מידי למערכת הארצית באקוויפר החוף מוערך בכ -63 מלמ"ק בלבד מתוכם כ-30 מלמ"ק מים מליחים המופקים בנקז המזרחי".
יצוין שכבר בספטמבר 2011 מצאה רשות המים, בין השאר, כי באקוויפר החוף דרושים כלי הפקה חדשים, וכי יש צורך בחידוש כלים קיימים וכן בהקמת מערכות הובלה חדשות.
צעדים אלה נדרשים כדי לאפשר כושר הפקה נוסף ואמין יותר החיוני לשנים שחונות, כאשר מקורות המים האחרים של המערכת הארצית מגיעים לשפל.
כושר נוסף זה אף יאפשר ייצוא מים למערכת הארצית.
הביקורת העלתה כי למרות פוטנציאל ההפקה הקיים כאמור באקוויפר החוף, עד למועד סיום הביקורת טרם פעלה רשות המים לביצוע קידוחים באזור זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי השתהותה לאורך שנים בביצוע קידוחים להפקת מים מחלקו הצפוני של אקוויפר החוף, מנעה את ניצול מלוא כמות המים מאקוויפר זה ומנעה את האפשרות לווסת את שאיבת המים מהאקוויפרים האחרים.
על פי פקודת בריאות העם, 1940 (להלן- פקודת בריאות העם או הפקודה) שר הבריאות מוסמך להתקין תקנות בדבר איכותם התברואית של מי השתייה ולקבוע את תנאי התברואה של מקור למי שתייה.
תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי -שתיה ומיתקני מי שתיה), התשע"ג -2013 (להלן- תקנות איכות מי השתייה) מגדירות את איכות מי השתייה הנדרשת.
בתוקף סמכותו לפי הפקודה ולפי תקנות איכות מי השתייה, משרד הבריאות ר שאי לפסול מים מלשמש מי שתייה כאשר איכות המים אינה עומדת בדרישות תקנות הקידוחים ותקנות איכות מי השתייה, וכאשר יש חשש סביר שהמים עלולים לסכן את בריאות הציבור.
88 מים אלה ניתנים לניצול באופן חד פעמי, ובהמשך קיים פוטנציאל של שאיבת כ -34 מלמ"ק בשנה באמצעות 56 .
קידוחי הפקה 70 |דוח שנתי 69א .
מאז שנת 2000 פסל משרד הבריאות כ -200 קידוחים לאספקה ישירה של מי שתייה, בשל חריגות מהאיכות הנדרשת בת קנות האמורות ; החריגות נבעו משילוב של דעיכה מתמשכת באיכות מי התהום, מגילוי מוקדי זיהום חדשים באקוויפר או מהחמרת תקן מי השתייה.
משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה באפריל 2018 כי הוא מאפשר להחזיר לפעולה בארות של קידוחים שנפסלו בשל חריגות באיכות המים, לאחר ש הוצג טיפול הולם להרחקת המזהם, העומד בדרישות שבהנחיותיו מאפריל 2017.
החלטת הממשלה מאוקטובר2010 , שאימצה את עיקרי דוח ועדת ביין, קבעה כי רשות המים תפעל לטיפול בקידוחים מזוהמים במגמה למנוע התפשטות הזיהום ולהשיב את הקידוחים כמקור מים.
גם בדוח ועדת ביין נקבע כי על רשות המים לפעול לזירוז טיוב קידוחים מזוהמים לשימוש, וכי אסור להשאיר בארות מזוהמות כבארות מושבתות לזמן ארוך.
עד לכניסתו של תיקון 27 לחוק המים89 נדרש כל מפיק מים לשלם היטל הפקה בגין המים שהפיק לרשות המים.
כדי לשמר את יכולת ההפקה מהאקוויפר ואת האפשרות לנצל את המים, רשות המים הפעילה מנגנון תמריץ כלכלי לעידוד מפיק המים להמשיך להפיק מהקידוחים שראויים לשימור.
טיבו של מנגנון זה שהוא מופעל רק על ידי המבקש להפיק את הפקת הטיוב.
בעקבות התיקון, בוטל היטל ההפקה, ותחתיו נקבע מנגנון שלפיו משולם למפיק תשלום בגין פעולת ההפקה והטיוב 90 .
כפועל יוצא, הן של המנגנון הקודם והן של המנגנון הקיים, טיוב הקידוח נעשה בהתאם לצורכי מפעיל הקידוח הפרטני ושיקוליו, ולא בהתאם לצורכי משק המים בכללותו, הן מבחינת עצם ביצועו של הטיוב, והן מבחינת שיקולי בחירת הקידוח המטויב - מיקומו והיקף ההפקה ממנו.
כבר בדיון שקיימה רשות המים בנושא בנובמבר 2013 עלה כי מרבית הפקת הטיוב היא הפקה פרטית, ויכולת רשות המים להשפיע עליה מוגבלת.
עוד צוין בדיון כי הכלים האסדרתיים שהרשות מייצרת אינם נותנים מענה למקרים פרטניים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מנגנון הפטור מהיטל ההפקה אומנם הביא לחידוש ההפקה בבארות המפיקות בסך הכל כ -50 מלמ"ק בשנה באקוויפר החוף, אך לא הביא לחידוש ההפקה בחלק ניכר מהקידוחים שנפסלו, ונכון למועד סיום הביקורת בינואר 2018, כ-150 קידוחים מתוך200 הקידוחים שנפסלו לשתייה בעשור האחרון - עדיין פסולים לשתייה.
עוד העלתה הביקורת כי עד למועד סיום הביקור ת לא יזמה רשות המים תוכנית כוללת לתיקון הקידוחים המזוהמים, המשקללת שיקולי עלות-תועלת של משק המים בכללותו כך שתצביע על הקידוחים שטיובם יהיה המועיל ביותר.
הרשות הותירה את היוזמה לתהליך הטיוב (לאחר אישור רשות המים) ואת ההחלטה על עצם ביצוע הטיוב לשיקול דעתם של מפעילי הקידוחים, זאת בהתעלם מתפקידה של רשות המים לנהל בראייה כוללת את צורכי משק המים, ולמרות .
89 'ס"ח תשע"ז מס2604 מיום 13.
17 'עמ394) 'החלטת ממשלה תשע"ו מס1008 'עמ442 )- 'תיקון מס27 ; תחילתו ביום 30.
90 כללי המים (חישוב עלויות ותעריפים להפקה ולהולכה), התשע"ז-2017.
תכנון משק המים וניהולו |71 .
תוכנית כוללת לטיפול .
האמור בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 .
רשות המים גם לא שיפרה מספיק את המנגנון הקיים, כך שיתאים למקרים רבים יותר שיש בהם פוטנציאל לטיוב קידוח.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות המים שאין היא יכולה להותיר את שיקול הדעת בדבר טיובו של קידוח זה או אחר למפעיל הקידוח91.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עד למועד סיום הביקורת בינואר 2018 היא לא יישמה את החלטת הממשלה מאוקטובר 2010 - לטפל בקידוחים המזוהמים ולהשיב את הקידוחים הפסולים לשמש כמקור מים.
רשות המים לא יזמה תוכנית כוללת לטיפול בקידוחים המזוהמים באמצעות קידוחי טיוב .
כמו כן הותירה רשות המים לשיקול דעתם של המפיקים הפרטיים את היוזמה באילו מהקידוחים המזוהמים להתחיל בתהליך ביצוע הטיוב, ובכך לא הבטיחה שהטיוב ייעשה בהתאם לשיקולי עלות-תועלת כלל משקִיִים.
פסילת הקידוחים בהיקף הקיים, מחייבת בחינה מקיפה של הטיפול בהם.
על רשות המים לאמץ מדיניות כוללת שתעודד ביצוע טיוב בקידוחים במקום שבו טיוב כזה נחוץ ולקדם תוכנית כזו שתישען על ראייה כוללת של צורכי משק המים.
במסגרת תוכנית זו עליה להביא בחשבון את מכלול השיקולים הרלוונטיים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
על רשות המים לבחון את המנגנון המיטבי לתמרוץ הקמת מתקני הטיוב, על מנת להבטיח את חידוש פעולתם של הקידוחים המושבתים, את הטיפול בזיהום ואת שימור כלי ההפקה.
91 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 68א (2017 '), "סוגיות בניהול תאגידי מים", עמ755.
תכנון והקמה של מתקני התפלה .
על פי התחזיות המעודכנות שהכינה רשות המים 92 היצע המים הטבעיים ילך ויפחת עד לשנת 2050 , בעוד הביקוש למים צפוי לעלות, בהתאם לגידול החזוי באוכלוסייה.
אחת הדרכים להגדלת היצע המים היא התפלת מי ים, המתבצעת על ידי הפרדה בין המים למלחים המומסים בהם, על מנת לקבל מים הראויים לשתייה, לחקלאות ולכל שימוש אחר במים באיכות מי שתייה 93 .
במדינת ישראל פעלו במועד סיום הביקורת 5 מתקנים להתפלת מי ים , שיכולת ההפקה שלהם בשנת 2017 הייתה כ-585 "מיליון מלמק לשנה 94 .
בלוח7 להלן נתוני רשות המים על כמויות המים המותפלים שנצרכו מ -2011 ועד2017.
לוח 7 :נפח המים המותפלים שנצרך, במלמ"ק ( 2011 עד 2017) .
2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 .
מי ים מותפלים 292 310 349 361 503 543 586 .
מים מליחים מותפלים 14 16 18 17 17 17 .
סך הכול 306 326 367 378 520 560 מנתוני רשות המים עולה כי עד שנת2050 תידרש הקמתם של מתקני התפלה נוספים, והיקף ההתפלה הכולל הנדרש צריך לעמוד על כ -1.
מימוש החלטת הממשלה מ-2008 בדבר היקף ההתפלה ב-2020 .
בהחלטת הממשלה מיוני200895 נקבע כי היקף ההתפלה יהיה600 מלמ"ק עד שנת 2013 , וכי "ההיקף הכולל של מי ים מותפלים יעמוד עללפחות ההדגשה [ .
92 במסגרת "תכנית אב ארצית ארוכת טווח למשק המים - מסמך מדיניות" מיוני 2017 - מסמך שמועצת רשות המים טרם אישרה.
93 ,התפלה מתבצעת על ידי טכנולוגיה המרחיקה מלחים משני סוגים של תמיסות: מים מליחים שריכוז המלחים בהם אינו עולה על 10,000 מ"ג מלחים לליטר מים; מי ים, שריכוז המלחים בהם מגיע ל- 40,000 .
מ"ג מלחים לליטר מים 94 בשנת2016 סיפקו המתקנים את הכמויות (במלמ"ק) כמפורט להלן: אשקלון - 104 , חדרה- 127 , פלמחים- 80 , שורק- 149 , אשדוד- 81 .
תכנון משק המים וניהולו |73 .
]לא במקור750 מלמ"ק בשנה לא יאוחר משנת2020 " (להלן- יעד ההתפלה).
הביקורת העלתה כי במסמך המדיניות שאישרה מועצת רשות המים באוגוסט 2012 נקבע שההשלמה ל-750 מלמ"ק עד שנת2020 תיבחן לקראת שנת2015 בהתאם למצב משק המים.
בנובמבר 2014 עדכן אגף התכנון שברשות המים את ההמלצה וקבע שאין צורך להגדיל את היקף ההפקה עד שנת 2020 , ואפשר להסתפק ב-600 מלמ"ק בשנה- עדכון שלא אושר על ידי מועצת רשות המים, והיה בניגוד להחלטת הממשלה.
במועד סיום הביקורת, היקף יכולת ההתפלה היה כ-585 .
מלמ"ק לשנה, בהתאם להמלצה המעודכנת, שלא אושרה רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי כמי שיזמה וניסחה את החלטת הממשלה בדבר היקף ההפקה הנדרש, פרשנותה להחלטת הממשלה היא כי הכוונה הייתה להקים מתקני התפלה בהיקף של עד 750 מלמ"ק ולאלפחות 750 .
מלמ"ק, ולכן הייתה מוסמכת לפעול כפי שפעלה משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי טענתה בדבר פרשנותה להחלטת הממשלה אינה עולה בקנה אחד עם לשון ההחלטה.
הצעד שנקטה, שינוי היעד ללא קבלת אישור הממשלה ומבלי שהובהרה הסיבה לשינוי הכמויות, נעשה בניגוד להחלטת הממשלה ולסדרי הממשל התקינים.
שינוי היעד אף לא הובא לאישור מועצת רשות המים.
דבר זה הביא לאי-פיתוחם של מתקני התפלה במועד ובהתאם לצורכי משק המים.
תוכנית להקמת מתקני התפלה .
הקמת מתקני ההתפלה בקצב הנדרש כדי לעמוד בצורכי משק המים מחייבת היערכות מבעוד מועד, הכוללת תכנון מוקדם של הגדלת היקף ההתפלה הנדרש בעתיד, איתור האתרים המתאימים להקמת המתקנים, הכנת התוכניות הסטטוטוריות המתאימות, ופרסום מכרזים לבחירת היזמים שיקימו ויפעילו את אותם המתקנים.
מנתוני רשות המים עולה כי ההליך הסט טוטורי לעריכת תוכנית מפורטת להקמת מתקן התפלה אורך כשנתיים, ופרסום המכרז והקמת מתקן ההתפלה אורכים בממוצע כ -5 שנים, כלומר סך הכול כ -7 שנים מיום ההחלטה על הקמתו ועד ההקמה בפועל.
מכאן שכדי לענות על צורכי משק המים באופן מיטבי, יש לקבל את ההחלטה על הקמת מתקן ההתפלה הנדרש לפחות 7 שנים לפני המועד שבו לפי תחשיבי רשות המים יהיה צורך במים שאותם הוא יפיק.
ממסמכי רשות המים מאוקטובר 2017 עולה כי על מנת לעמוד בתחזיות הביקוש יש להוסיף כל שלוש שנים מתקן התפלה בהיקף של 100 .
מלמ"ק בשנה 74 |דוח שנתי 69א .
במרץ 2009 הציג אגף התכנון ברשות המים אתתוכנית ההתפלה הבסיסית 96 וציין בה באופן כללי את המתקנים שהיו עתידים לקום עד2013 .
על פי תוכנית זו הוקמו המתקנים הפועלים כיום.
עוד ציין האגף, בין היתר, כי "משק המים איבד את גמישותו בהתמודדות עם שנות מחסור" וכי "הדיוק בחישוב, קבלת ההחלטות ויישומן במועד, חשובים מאי פעם" (ההדגשה לא במקור).
הביקורת העלתה כי עד למועד סיום הביקורת לא אישרה רשות המים תוכנית עבודה סדורה להקמה עתידית של מתקנים נוספים על אלה שכבר הוקמו, אף לא בדומה לתוכנית הבסיסית שנעשתה בשנת 200997 .
לפיכך אף לא קבעה את סדר הקמת המתקנים ואת מועד תחילת ה קמתו של כל מתקן ומתקן, כך שיבטיחו את אספקת המים בהתאם לתחזיות הביקוש.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה ועל מועצתה לאשר ולקדם תוכנית סדורה להקמתם של מתקני ההתפלה.
עליה להתאים את קצב הקמת המתקנים להתפתחות החזויה בביקוש למים, לתחזית היצע המים הטבעיים, ובהתחשב במשך הזמן להקמת מתקן התפלה, וזאת כדי להבטיח את הקמת מתקני ההתפלה כך שתתאפשר אספקת מלוא הביקוש הצפוי למים, וכדי להימנע ממצב של מחסור במים המחייב קיצוץ.
בשנים 2015 ו-2016 , שהיו שחונות במיוחד, התדלדלו האקוויפרים כמתואר לעיל.
ממסמכי רשות המים מאוגוסט 2017 עולה כי צפוי מחסור של כ -100 מלמ"ק כבר בשנת2018 , ומחסור של כ-40 מלמ"ק בשנת2020 .
כאמור רשות המים לא פעלה לעמידה ביעד ההתפלה בהיקף של 750 מלמ"ק המיועד לשנת 2020 שקבעה הממשלה בהחלטתה מנובמבר2008 , וכושר ההתפלה כיום הוא כ-600 מלמ"ק בלבד.
נוסף על כך החליטה רשות המים בכל אחת מהשנים 2013 ו-2015 על צמצום ההפקה ממתקני ההתפלה הקיימים.
כל אלה הביאו לכך שעל פי תחזיות רשות המים מאוקטובר 2017 היה המחסור בשנת 2018 צפוי להיות210 מלמ"ק.
על מנת להתמודד עם מחסור זה, צמצמה מועצת רשות המים בהחלטתה מפברואר 2018 את היקף שיקום האוגר ל-50 מלמ"ק בשנת 2018 בלבד.
באופן זה המחסור הצפוי יצומצם ל -40 מלמ"ק בשנה זו, ובשנת 2020 צפוי מחסור של כ-82 מלמ"ק.
לפיכך, במקום שהאוגר ישוקם ויעמוד על 2,000 מלמ"ק מעל הקווים האדומים כפי שנקבע במסמך המדיניות מ-2012 , הרי שלפי החלטת מועצת הרשות מפברואר 2018 , בשנת2025 יעמוד היקף האוגר על 680 .
מלמ"ק בלבד על פי נתוני רשות המים מספטמבר 2017, הנזק הכספי הנגרם למשק בשל אי-אספקת מלוא כמות המים הדרושה היא בין כ-3 ש"ח למ"ק במקרה של מחסור בהיקף 25 מלמ"קלשנה , ועד כ-8 ש"ח למ"ק במקרה של מחסור בהיקף 450 מלמ"ק .
במקרה של מחסור בהיקף של 40 ,מלמ"ק הנזק שהוערך היה בסך .
96 במסמך "מדיניות תכנון ההתפלה בישראל", שפורטו בו הערכת צורכי ההתפלה הדרושים, ניתוח תרחישי שינוי היצע המים הטבעיים, והמלצות ביחס לתכנון ההתפלה וניהול משק המים.
97 רשות המים איתרה אתרים מתאימים במסגרת תמ"א 34//ב2/2 , שאישרה הממשלה בהחלטה 1486 /(פש36) מ- 20.
תכנון משק המים וניהולו |75 .
של כ-150 מיליון ש"ח (כ -3.
5 )ש"ח למ"ק לא מסופק , במקרה של מחסור בהיקף של 82 מלמ"ק, הנזק מוערך בכ-370 מיליון ש"ח, ובמקרה של מחסור בהיקף של 210 מלמ"ק, הנזק המוערך הוא כ -1.
יודגש כי במקרה של הקמת מתקן התפלה בהיקף של 100 מלמ"ק אשר לא יידרש להפיק מים בפועל, המחיר שישולם למפעיל המתקן כהוצאות קבועות הוא כ-150 .
מיליון ש"ח בשנה הביקורת העלתה כי במסגרת עדכון מסמך המדיניות מנובמבר 2016 , בחן אגף התכנון ברשות המים את הצורך בתוספת התפלה.
מסקנות הבחינה היו כי "עם הפעלת קריטריונים אמינות אספקה סבירים (95% ) נדרש להתפיל בשנת2027 כ-700 מלמ"ק" אך בהמשך צוין כי "בהינתן מגבלות רבות שלא הובאו בחשבון.
במיוחד בטווח הקצר הי קף ההתפלה הנדרש עשוי להיות גבוה יותר.
" מנגד צוין כי "יש להביא בחשבון שאף פעם אין אמינות של 100% , יש לציין כי גם ההיערכות למצבים אלה מייצרת עלות לא סבירה ברמת קבלת ההחלטות.
" יחד עם זאת בהמשך צוין כי "יש לזכור כי המערכת מתחילה כיום באוגר נמוך ולכן נוצר צור ך דחוף ומידי בהרחבת היקף ההתפלה ובשיקום האוגר".
יצוין כי בשלב זה רשות המים לא פעלה בהתאם לאמירות אלה, ולא קידמה באופן מיידי ודחוף את הרחבת היקף ההתפלה, ועד אמצע שנת 2017 , אף לא בחנה את הצורך לעשות כן- על אף הדחיפות שהוצגה לעיל.
ממסמכי רשות המים מאוקטובר 2017 ומתשובתה לטיוטת הדוח ממאי 2018 , עולה כי ערכה בדיקות נוספות באמצע שנת 2017 , ומהן עלה כי יש צורך בהקמת מתקני התפלה בהיקף של כ-250 מלמ"ק עד שנת2023 .
למרות האמור לעיל עד למועד סיום הביקורת טרם החליטה מועצת הרשות על הקמת מתקני התפלה נוספים, למעט המתקן בגליל המערבי שהקמתו מתעכבת (ראו להלן).
כפועל יוצא מאי -החלטת מועצת רשות המים, עד למועד סיום הביקורת היא טרם החלה בייזום תוכניות מתאר מפורטות מתאימות (מעבר לאלה שאישרה הממשלה במרץ 2014 ), לא פרסמה מכרזים להקמתם של מתקני התפלה נוספים, וממילא טרם החלה בהקמתו של מתקן התפלה נוסף.
כאמור, על מנת להבטיח את הקמתם של מתקני ההתפלה באופן שיביא למימוש החלטת הממשלה במלואה וימנע את המחסור הצפוי בשנת 2018 , היה על רשות המים לרבות מועצתה להחליט על הקמתם כבר בשנת 2011 , לכל המאוחר.
על מנת להבטיח הקמת מתקני התפלה כנדרש עד 2023 כאמורהיה צורך בהחלטה על הקמתם כבר בשנת 2016 .
, אך רשות המים לא עשתה כן רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 , כי היא נתנה מענה למחסור הצפוי בשנת 2018 באמצעות הגדלת כמויות המים המותפלים הנרכשים מהמתפילים הקיימים, בהיקף של כ -55 מלמ"ק, בעלות של כ -150 מיליוןש"ח.
רק לאחר מועד סיום הביקורת, בסוף פברואר 2018 , החליטה מועצת רשות המים לאשר את המלצת רשות המים לעניין הצורך בהגדלת כושר הייצור המותקן באופן מיידי ולעדכנו ליעד של 885 עד 1,000 מלמ"ק לשנה בהקדם האפשרי.
בעקבות זאת החליטה הממשלה ב- 10.
18 לאשר לפי הצעת שר 76 |דוח שנתי 69א .
האנרגייה תוכנית אסטרטגית להתמודדות עם תקופות הבצורת במשק המים, כפי שיפורט להלן98.
הרשות השיבה במאי 2018 כי היא השתהתה בקבלת ההחלטה בשל חילופי מנהלים ברשות המים וכי קבלת החלטה מסוג זה כמה חודשים מוקדם יותר או מאוחר יותר אינה מעלה או מורידה דבר.
יצוין כי מנהל הרשות הנוכחי נכנס לתפקידו כבר ביוני 2017 כך שהיה סיפֵק בידו לפעול בכל הנושאים המפורטים לעיל ולקבל החלטות קריטיות למשק המים.
עוד יצוין כי בכל אותה תקופה עד לכניסת מנהל רשות המים הנוכחי לתפקידו, היה לו ממלא מקום שהיה יכול להביא את הנושא להחלטת ה של מועצת רשות המים.
יצוין כי משמעות העיכוב בקבלת ההחלטה היא המשך פגיעה במאגרים הטבעיים עד להשלמת הקמת מתקני ההתפלה, או לחלופין מחסור באספקת המים למשק , שמשמעותו נזק כלכלי ניכר כמתואר לעיל.
יצוין כי עלות אי- אספקתם של כ-250 מלמ"ק למשק המים, כתוצאה מעיכוב ש ל שנה, היא יותר ממיליארד ש"ח.
לפיכך השתהות הרשות בקבלת ההחלטה על הקמת מתקני ההתפלה, היא מהותית ביותר מבחינה משקית.
הרשות השיבה במאי 2018 , כי "רמת האמינות התוצאתית המתקבלת לשימושים חקלאיים עומדת על כ-95% עם מחסורים מירביים של עד400 מלמ"ק לשנה (הסתברות למחסורים - פעם ב-20 שנה), וכי אין הגיון כלכלי בהגדלת אמינות האספקה לסקטור החקלאי ומעבר לכך, אין מי שיממן את ההשקעות וההוצאות השוטפות הנדרשות לצורך כך - לא החקלאים ולא המדינה.
" יצוין כי על פי מאזני משק המים שהרשות עצמה הכינה בנובמבר 2017 , היה צפוי מחסור של 210 מלמ"ק כבר בשנת 2018 , ושל 70 מלמ"ק בשנת 2020 .
כלומר, היה כבר צפוי שבשלוש השנים הקרובות יהיו שנתיים שיהיה בהן מחסור, ומחסור זה צומצם ל-40 מלמ"ק על חשבון שיקום האוגר.
עוד יצוין כי הרשות לא הראתה כל תחשיב מצידה, ה מביא בחשבון את עלות המחסור לחקלאות, אל מול עלות הגדלת אמינות האספקה לחקלאים, אף על פי שנתבקשה לעשות כן על ידי משרד מבקר המדינה.
ויתרה מכך, על פי הנתונים שאותם כן העבירה רשות המים למבקר המדינה המצוטטים לעיל, מחיר המחסור נע בין 3 ל-8 ש"ח למ"ק לא מסופק, זאת אל מול עלות הפקה שולית - ממתקני ההתפלה - שהיא נמוכה יותר, ולפיכך אין לה לטענת הרשות על מה להיסמך.
רשות המים אף לא הציגה חישוב המראה את המחיר של הירידה מתחת לקווים האדומים באוגר, אל מול עלות המחסור במים לחקלאות.
98 'החלטה מס3866 של הממשלה מיום 10.
תכנון משק המים וניהולו |77 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי בעת התכנון והניהול של משק המים יש להתחשב במכלול העלויות, לרבות עלויות הנזק העלול להיגרם לאוגר כתוצאה מירידה מתחת לקווים האדומים, ובעלויות המחסור אל מול עלויות התפלת המים.
בנוסף היה עליה להביא בחשבון את קצב הקמת מתקני ההתפלה הנוספים הנדרשים, אך הדבר לא בא לידי ביטוי בתוכניות ובהחלטות רשות המים ומועצתה.
היעדר היערכותה בשנים עברו להקמת מתקני התפלה במועד, ואי-מימוש החלטת הממשלה בדבר הקמת מתקני התפלה בהיקף של לפחות 750 מלמ"ק עד 2020 , מסכנים את יכולתה לעמוד באחריותה לספק את מלוא הביקוש למים בהתאם לתחזיותיה.
ב-2001 החליטה הממשלה להטיל על חברת מקורות לפעול להקמת מתקן להתפלת מי ים באשדוד במימון המדינה ולהקימו עד למרס 2003 .
התוכנית לא יצאה אל הפועל, וב-2007 החליטה הממשלה כי מתקן ההתפלה באשדוד יוקם ללא סיוע או תמיכה מהמדינה.
רק באוגוסט 2011 נחתם ביןהמדינה לבין חברת אשדוד התפלה בע"מ הסכם זיכיון להקמת מתקן התפלה באשדוד בהיקף כולל של 100 מלמ"ק לשנה.
לפי הסכם הזיכיון לוחות הזמנים להפעלת המתקן היו כמפורט להלן: סיום השלב הראשון כך שהמתקן יספק 50 מלמ"ק מים מותפלים - עד ליום 15.
2013 , סיום השלב השני כך שהמת קן יספק 100 מלמ"ק מים מותפלים- עד ליום 15.
אולם בפועל חלו עיכובים בהקמת המתקן; השלב הראשון הסתיים באוקטובר 2015 והשלב השני בדצמבר201599 , .
וחלו ליקויים בפעולתו של המתקן ולפיכך לא עמד ביעדי האספקה שנקבעו לו יצוין כי מבקר המדינה נדרש כבר ב-2012 לעיכובים בהקמת המתקן והעיר כי אי-הקמת המתקן באשדוד במשך עשר שנים מעידה על כשל מתמשך אשר פוגע באינטרס הציבורי100.
בלוח8 להלן כמויות המים שסופקו ממתקן ההתפלה באשדוד לעומת הכמויות שתוכננו.
99 משרד מבקר המדינה לא בדק בביקורת זו את ניהול מתקן אשדוד, מאחר שהסוגיות הכרוכות בו מצויות בהליכי בוררות.
100 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 '), בנושא "הקמה וחיבור של מתקנים להתפלת מי ים", עמ 1258.
ותפקודו הלקוי הביאו .
לוח 8 :נפח המים שסיפק מתקן ההתפלה באשדוד לעומת הנפח שתוכנן, במלמ"ק ( 2014 עד 2017) .
כמויות המים שלא יוצרו במתקן באשדוד, המסתכמות לכדי 215 מלמ"ק בארבע השנים 2014 עד2017 , היו יכולות לתרום לשיפור מצב מקורות המים הטבעיים ולמנוע ניצול יתר שלהם, כפי שתואר לעיל.
יצוין כי במהלך התקופה שלא פעל מתקן ההתפלה באשדוד בתפוקה המתוכננת, רשות המים לא פעלה למציאת חלופות לאספקת המים כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי נוכח העיכוב של כשנתיים בהקמת המתקן באשדוד ולנוכח תפקודו הלקוי, שהביאו למניעת כמויות מים ניכרות ממשק המים, היה עליה לפעול לקידום חלופות לאספקת כמויות מים אלה, בין אם על ידי קידום הקמתו של מתקן התפלה חלופי, ובין אם בכל דרך אחרת.
אספקת מים לאזור הצפון .