HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת של משרד מבקר המדינה נמצא שהרבנות לכשרות ארצית לא קבעה אמות מידה לסיווג בתי העסק המבקשים הכשר על פי גודלו של בית העסק.
יתרה מכך, גובה דמי ההשגחה גם לא נקבע במסמך מחייב.
לא זו אף זו, נמצא כי בתי העסק המושגחים משלמים בפועל סכומים חודשי ים גבוהים מאלה שדיווח מנהל היחידה לשעבר והם נעים בין 500 ש"ח ליותר מ- 4,000 .
ש"ח במצב זה, לא רק שקביעת דמי ההשגחה אינה מוסדרת בדין אלא היא גם אינה מוסדרת ברמת המועצה, ובפועל היא מתבססת רק על הערכתו וקביעתו האישית של מנהל היחידה לכשרות ארצית.
גביית אגרות אמור ה להיעשות בשקיפות תוך כדי הקמת כלים ניהוליים נאותים למעקב אחר אופן קביעת סכומי האגרה, אופן חיוב בעלי העסקים, התשלומים שבוצעו והחיובים שטרם נפרעו.
אולם בפועל עלה כי גביית דמי ההשגחה נעשית באופן לא מבוקר - בדרך כלל מפקח מטעם הרבנות לכשרות ארצית מבקר מפעם לפעם בבית העסק, גובה את דמי ההשגחה ומפקידם בגזברות המועצה הדתית נתניה91 .
מחלקת הכשרות במועצה הדתית נתניה מבצעת מעקב ידני (באמצעות תוכנת אקסל) אחר ההפקדות ומועד פירעונן (להלן - טופס המעקב הידני).
91 לעתים בעל בית העסק המושגח מגיע בעצמו למשרדי המועצה הדתית לצורך הפקדת התשלומים בגין דמי ההשגחה.
הפיקוח על כשרות המזון |163 .
משרד מבקר המדינה בדק את כרטסת הנהלת החשבונות של דמי ההשגחה ואת גביית דמי ההשגחה באמצעות הרבנות לכשרות ארצית.
הבדיקה התייחסה לשנים 2016-2014 :.
להלן הליקויים שהועלו 1.
ב-22 מ-80 בתי העסק המושגחים התגלה ליקוי בנושא דמי ההשגחה.
ב-17 מקרים שונה מדי שנה גובה דמי ההשגחה שבעל העסק מחויב בהם, וזאת בלי שנמצא לכך הסבר; ב-9 מקרים נגבו דמי השגחה בשנת 2015 ולא נגבו בשנת 2016 ,וגם זאת בלי שנמצא לכך הסבר; נמצאו ארבע הפקדות במזומן בסך 1,000 ש"ח כל אחת ללא זיהוי בית העסק המשלם.
על בסיס הרישום בטופס המעקב הידני נמצאו בכרטיס הנהלת החשבונות כמה בתי עסק שלא שילמו דמי השגחה בשנת 2016 על אף היותם רשומים לכאורה כבתי עסק מושגחים בטופס המעקב הידני.
בתשובתה ציינה הרבנות לכשרות ארצית כי בשנים 2015-2014 דמי ההשגחה דורגו לשש רמות ובשנת 2016 העסקים דורגו לשלוש רמות.
שינוי זה יש בכוחו להסביר חלק מהשינויים בגובה דמי ההשגחה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרבנות לכשרות הארצית כי עליה לשפר באופן מהותי את מערך גביית אגרות הפיקוח ואגרת ההשגחה כדי להבטיח שקיפות במערך החיובים, אמות מידה שוויוניות לקביעת גובה האגרות והפעלת מערך פיקוח חשבונאי על התשלומים הנגבים.
תגובה עקרונית של המשרד לשירותי דת לממצאי דוח הביקורת .
בתשובת המשרד ציין המנכ"ל כי הוא רואה חשיבות רבה בדוח הביקורת של משרד מבקר המדינה, וכי הוא משמש כלי עבודה ובסיס לתכניות העבודה של המשרד ושל הגורמים האחרים בתחום הכשרות.
עוד ציין כי תכנית העבודה של תחום הכשרות במשרד לשנת 2017 מקיפה לא מעט מהסוגיות שפורטו בטיוט ת הדוח.
המשרד ביקש להדגיש כי מאז כניסת ההנהלה החדשה, בחודשים מאי -יולי 2015 , נמצאת הסדרת מערכת הכשרות בעדיפות גבוהה, והמשרד שם דגש רב על הטיפול בנושא הכשרות למרות סביבת העבודה המגבילה.
הוא הוסיף שנערכו פעולות רבות לצורך קידום משימה זו; למשל, קידום מערכת המח שוב "שירת הים", מאמצים לשינוי הפעלת מערך הכשרות לרבות מפגשים עם גורמי חוץ, קידום התכנית להקמת חברה ממשלתית, הוצאה לפועל של פיילוט הכשרות כפי שהוצג בבג"ץ, העברת התקן של 164 |דוח שנתי 67ב .
מנהל תחום כשרות ממשרד ראש הממשלה למשרד לשירותי דת וביסוס תחום כשרות במשרד וכן תחילת מיפוי של מחלקות הכשרות במועצות הדתיות.
עוד ציין מנכ"ל המשרד כי הסדרת מערכת הכשרות דורשת שיתוף פעולה בין כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר - המשרד לשירותי דת ומשרדי האוצר והמשפטים - הרבנות הראשית ונציבות שירות המדינה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המהלכים שהחל המשרד לקדם, חלקם בשנים אחרונות, אך עם זאת במבחן התוצאה, וכפי שעולה מדוח ביקורת זה, הדרך עוד ארוכה עד להבשלתם ולמימושם.
הפיקוח על כשרות המזון |165 .
חלק ניכר מהציבור היהודי במדינת ישראל מקפיד על צריכת מזון כשר.
לפיכך הפיקוח על כשרות המזון הוא אחד השירותים הבסיסיים והחשובים שמספקות המועצות הדתיות.
ממצאי הביקורת מעידים על כשל חמור של המועצות הדתיות שנבדקו, ובהן המועצות הדתיות ירושלים ונתניה, בכל הנוגע לאכיפת הוראות נוהל הכשרות.
המועצות הדתיות מאפשרות העסק ה בלתי תקינה של משגיחי כשרות, ובכלל זה העסקה בהיקף שעות עבוד ה שלא ניתן לבצעו בפועל.
הדבר מעמיד בספק את איכות עבודת המשגיחים.
מדובר בעצימת עיניים חמורה ביותר של המועצות הדתיות , העלולה לפגוע ברמת הכשרות ובאמון הציבור במערך הכשרות שהמדינה אמורה להבטיח את קיומו, ואף בהטעיה של בתי העסק המשלמים בעבור שעות השגחה שלא תמיד מבוצעות בפועל.
אגב כך, נוצר מצב נוח ומתאים לכל הצדדים, דהיינו - בתי העסק משלמים עבור ההשגחה אך היא מתבצעת באופן חלקי המאפשר להם גמישות ונוחות; המשגיחים מצדם משתפים עמם פעולה וזוכים להכנסה נוספת קבועה ושוטפת.
המצב הנוכחי - שבמסגרתו משגיחי הכשרות, מועסקים בניגוד ענייני ם באמצעות בית העסק שהם משגיחים עליו ותלויים בו לפרנסתם - גורם לפגיעה במערך הכשרות ובמוטיבציה של המשגיחים לדווח על תקלות כשרות.
הדבר גם פותח פתח לדיווחים כוזבים בנוגע לנוכחות המשגיחים בבית העסק, לאי-גביית מס כנדרש, לאי-תשלום הפרשות מעבידים לפנסיה ולמוסד לביטוח לאומי, לניגודי עניינים חמורים ולפגיעה באמון הציבור במערך הכשרות ובמועצות הדתיות.
מבקר המדינה כבר עסק בעבר בסוגיית התלות של המשגיח במושגח, שמקורה בכך שהמושגח משלם למשגיח ישירות את שכרו, ובניגוד העניינים המובנה הנוצר עקב כך.
גם בג"ץ עוסק בכך משנת 2004 ; אולם במועד סיום הביקורת עדיין לא השכילו הרבנות והמשרד לשירותי דת לקדם פתרון שיביא לשינוי במעמדם של משגיחי הכשרות.
קיום שירותי הפיקוח על הכשרות כרוך בעלות כלכלית שאינה מבוטלת, המתווספת למחירי המזון.
ממצאי הביקורת מעידים שמערך הפיקוח על הכשרות אינו מנוהל באו פן יעיל ומסודר; בתי עסק משלמים בעבור שעות השגחה רבות משעות ההשגחה בפועל; המועצות הדתיות נבדלות זו מזו במידה רבה מבחינת תעריפי ההשגחה ושעות ההשגחה; רבנויות מקומיות מטילות הגבלות על הכנסת מוצרי מזון שקיבלו הכשר בעיר אחרת.
עקב כל אלו מוטל על הציבור נטל כלכלי עודף המתבטא בהעלאה מיותרת של יוקר המחיה.
על המשרד ומועצת הרבנות לנקוט צעדים נחושים ומעשיים להסדרת סוגיית מעמד המשגיח, שבמועד סיום הביקורת טרם הושג פתרון מחייב בעניינה .
הוועדה לבחינת מערך הכשרות בישראל, שאותה הקים הרב הראשי לישראל, נדרשת אפוא להתמודד עם בעיה שאחרים לא פתרו, אם בשל פעולות מועטות שננקטו, אם בשל חוסר נחישות להגיע לפתרון כולל, ואם בשל שתי הסיבות גם יחד.
ראוי כי הרב הראשי , שמינה את צוות הבחינה , יקבע לוחות זמנים מפורטים להשגת יעדי ביניים, כדי שבסופו של דבר תושג המטרה - הסדרת מערך הכשרות בכלל ומ עמד המשגיח בפרט.
לנוכח מתכונת העסקתם של המשגיחים, שבמסגרתה חלקם מועסקים בהיקף שעות בלתי סביר ובתנאי העסקה פוגעניים, מתעורר ביתר שאת הצורך לבחון אותה מחדש.
על הדרגים הבכירים ביותר במשרד וברבנות, לרבות השר לשירותי דת, הרבנים הראשיים ומועצת הרבנות, לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותם כדי לקדם את הסדרתן של הסוגיות שעלו בדוח זה.
בראש ובראשונה עליהם להיות מעורבים בפעולות המתבצעות בעניינן של סוגיות אלו, לעקוב אחריהן בקפידה, לשתף פעולה ביניהם ולהשתמש בכלי הניהול העומדים לרשותם .
לנוכח הממצאים החמורים המועלים בדוח ביק ורת זה בכל הנוגע לפעולות המועצות הדתיות בתחום הכשרות, ראוי ונכון הוא שהשר לשירותי דת יפעיל את סמכותו המוענקת לו בחוק שירותי הדת ויתערב ללא דיחוי לצורך הנהגתה של רפורמה מקיפה להסדרת מערך הכשרות במועצות הדתיות.
שימוש בחומרי הדברה בחקלאות הוא שיטה נפוצה שחקלאים בעולם נוקטים כדי להגן על תוצרתם מפני מזיקים כגון חרקים, חיידקים, פטריות ונגיפים.
מדי שנה בשנה נעשה בישראל שימוש בעשרות אלפי טונות של חומרי הדברה לחקלאות.
החומרים מרוססים על פני כ-4.
5 מיליוני דונם של שטחים חקלאיים, אשר חלק ניכר מהם נמצא בקרבת אזורי מגורים, וכ -13% מהם נמצא ים בתחומם של יישובים עירוניים.
השימוש בחומרי הדברה בחקלאות עלול לפגוע בבריאות האדם, במערכות אקולוגיות, בצמחים, בבעלי חיים ובאיכות ה מים והקרקע.
האדם יכול להיחשף לחומרי הדברה בדרכים שונות, ובכלל זה במסגרת עבודתו - אם הוא המבצע את ההדברה; באמצעות האוויר, שכן לעתים חומרים אלה נישאים ברוח; ובאמצעות מי שתייה ומזון שיש בהם שאריות של חומרי הדברה.
בספרות המקצועית מוצאים עדויות לכך שחשיפה אקוטית וכרונית לחומרי הדברה עלולה להזיק למערכות שונות בגוף האדם, בהן מערכת העיכול, מערכת הנשימה ומערכת העצבים המרכזית.
עוד נמצא כי עוברים, תינוקות וילדים רגישים במיוחד לחומרי הדברה.
משרד הבריאות בישראל יזם בשנת 2011 " סקר של חשיפת הציבור לזרחנים אורגניים באמצעות ניטור ביולוגי" ובו נמצא כי חשיפתם של המשתתפים בו לתוצרי פירוק של זרחנים אורגניים - חומרים ששימשו להדברה ושיש להם השפעה שלילית על הבריאות5 - הייתה רבה מזו של כלל האוכלוסייה בארצות הברית ובקנדה.
ועדה בין-משרדית, ש משתתפים בה, בין היתר, נציגים ממשרד החקלאות וממשרד הבריאות, עוסקת באישור רמת השאריות המרביות המותרת של חומרי הדברה בחקלאות.
יחידת השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות אחראית לרישומם של תכשירי הדברה, לבדיקתם ולפיקוח על השימוש שחקלאים עושים בהם.
במאי 2003 החליטה הממשלה לקדם פיתוח בר-קיימה , ועל משרד החקלאות הוטל לפעול ל צמצום השימוש בחומרי הדברה.
במסגרת עבודתם של אנשי המקצוע במשרדי הממשל ה, ובראשם משרדי החקלאות והבריאות, הם בוחנים מחדש את השימוש בחומרי הדברה מסוימים.
במסגרת זו חלק מחומרי ההדברה נאסרו לשימוש או הוגבלו לשימושים חיוניים בלבד במשך השנים.
גם בשנים 2014-2011 בוצע מהלך כזה של בחינה והערכה מחדש של חומרי הדברה ששימשו בחקלאות, ולנוכח ממצאי הבחינה הוחלט להוציא משימוש חומרי הדברה מסוימים שנמצא כי הם פוגעים בבריאות האדם, בבעלי חיים או בסביבה.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינהאם הדרישות הנורמטיביות השרירות כיום מאפשרות למלא את הצרכים הנוגעים ל שימוש בחומרי הדברה בחקלאות.
עוד נבדקו פעולות של פיקוח, של אכיפה, של הסברה ושל הדרכה בנוגע לשימוש בחומרי הדברה.
נוסף על כך נבדקו היבטים הקשורים לבטיחות עובדי חקלאות העוסקים בהדברה.
הביקורת נעשתה בשירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות; בשירות המזון הארצי במשרד הבריאות (להלן - שירות המזון .
5 נמצא כי לזרחנים אורגניים השפעה שלילית, בין השאר, על מערכת העצבים.
ילדים ועוברים בבטן אמם חשופים במיוחד להשפעתם השלילית של חומרי הדברה כאלה.
הארצי); ובמינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה והתעשייה .
מינהל זה עבר במהלך תקופת הביקורת לאחריות משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה והרווחה).
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |663 .
שימושבחומרי הדברה בישראל, שנים לאחר שבאירופה ובארצות הברית נאסר או הוגבל השימוש בהם .
משרד החקלאות אחראי לרגולציה של חומרי הדברה לפי תקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים), התשנ"ה-1994 .
במסגרת זו הוא אחראי הן לרישום תכשירי הדברה לתוצרת הצמחית והן להנחיות לשימוש בתכשירים המפורטות על התווית של כל תכשיר.
ועדה בין משרדית - שחבריה הם נציגי משרד הבריאות, משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד הכלכלה ונציגי ציבור - מייעצת למנהל השירותים להגנת הצומח כיצד לקבוע את שיעור השארית המרבית המותרת של חומרי הדברה שאינה מסוכנת לאכילה.
תקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה), התשנ"א -1991 על התוספות להן6 (להלן- תקנות שאריות חומרי הדברה) מפרטות אילו חומרים מותרים לשימוש בהדברה; באילו סוגי פירות וירקות כל חומר מותר לשימוש ומהי הרמה המרבית של שארית של כל חומר שמותר שתימצא בכל סוג של פרי או ירק לאחר הקטיף.
בשנים 2014-2011 ערכו משרדי החקלאות והבריאותמהלך המכונה רוויזיה (להלן - תהליך הרוויזיה או הרוויזיה ), שמטרתו לצמצם את חשיפת הצרכן לחומרי הדברה שנמצאים בתוצרת הצמחית המשמשת למאכל.
לדברי משרד החקלאות, ר וויזיה כוללת הערכת סיכונים לגבי כל חומר וחומר בין השאר בהתאם לשימושו החקלאי, לתנאים הסביבתיים , לשכיחות הצריכה של כל פרי וירק על ידי הצרכן הישראלי ותוך בחינת נחיצות התכשיר לחקלאות בארץ.
יצוין כי אנשי המקצוע במשרדים אלה כבר ביצעו רוויזיה כמה וכמה פעמים בעבר והם עדיין מבצעים זאת באופן שוטף.
בעקבות תהליך הרוויזיה האמור ה וחלט לצמצם את השימוש בחומרי הדברה מסוימים, לאסור על השימוש בהם או להגביל את אזורי השימוש בהם; כמו כן הוחלט להפחית ערכי שארית מרבית מותרת של חלק מחומרי ההדברה.
בעקבות ההחלטות שהתקבלו במהלך ביצוע הרוויזיה פרסם משרד החקלאות בשנים 2012 ו-2013 הודעות לחקלאים ב דבר המועדים שבהם יוגבל או ייאסר השימוש בחומרי הדברה מסוימים.
ההגבלות והאיסורים בשימוש קיבלו תוקף על פי הודעות אלה, בהתאם לכל חומר וחומר, בפרק הזמן שבין דצמבר 2012 לדצמבר2015.
תקנות שאריות חומרי הדברה שכוללות פירוט לגבי החומרים המותרים לשימוש ושאריותיהם המרביות עודכנו בעקבות הליך הרוויזיה ביוני 2016 , וזאת ב תקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה ) (תיקון), התשע"ו -2016 .
תוצרי הרוויזיה התבטאו בהוצאה משימוש של 45 חומרים פעילים (שנכללו עד אז ב -120 תכשירי הדברה) ובעדכון רמות השאריות המרביות של 500 חומרים מותרים לשימוש.
6 תוקנו לאחרונה בתקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה) (תיקון), התשע"ו -2016.
נמצא כי עד שיושמה הרוויזיה היו חומרים שהיו מותרים לשימוש בישראל אף שהם נאסרו לשימוש באירופה כבר שנים קודם לכן, חלקם עוד במהלך העשור הקודם; בארה"ב צומצם השימוש בחלק מ החומרים עוד בעשור הקודם, ובסופו של דבר בחלוף השנים אף נאסר לגמרי.
מכאן עולה שבמשך כמה שנים שבהן באירופה נאסר על השימוש בחומרים אלה ובארצות הברית השימוש בהם הצטמצם, המשיך הציבור בישראל להיחשף לרעילותם, וזאת עד שהחל תהליך ההערכה מחדש שלהם בישראל, במסגרת הרוויזיה.
להלן דוגמאות לשימוש ב ארבעה חומרים כאלה: 1.
Azinphos methyl: החומר נמנה ע ם קבוצת חומרים המכונה "זרחנים אורגניים " אשר נמצא כי הם בעלי השפעה שלילית על התפתחות העובר ועל בריאות ילדים.
החומר נאסר לשימוש במדינות באירופה עוד ב -2007; בארצות הברית צומצמו שימושים רבים שלו משנת 1999 לאחר שנמצא שחשיפה של תינוקות וילדים עד גיל 6 לחומר זה גבוהה מדי; עוד הוחלט בארה"ב כי עד ספטמבר 2012 יוצא לחלוטין חומר זה משימוש בגלל שהוא עלול לסכן את בריאותם של עובדי חקלאות ואת הסביבה המימית.
החומר היה מותר בשימוש בישראל עד שנת 2013 .
, ובעקבות הליך הרוויזיה נאסר השימוש בו 2.
Acephate: גםחומר זה נמנה עם קבוצת הזרחנים האורגניים.
במדינות באירופה הוא נאסר לשימוש עוד בשנת 2003 בגללהחשש מפני חשיפה אקוטית של צרכנים אליו וכן בגלל חשש מפני השפעותיו השליליות על אורגניזמים בסביבה (ובהם יונקים, ציפורים וחיות השוכנות בסביבה מימית).
בארצות הברית הוחלט בשנת 2011 ,לאסור על השימוש בחומר זה להדברה בגידול תפוחים, אגסים אפרסקים ושעועית ירוקה.
בעקבות הרוויזיה הוא נאסר לשימוש בישראל בשנת 2013.
Parayion methyl: חומר הנ מנה עם קבוצת הזרחנים האורגניים.
במדינות באירופה נאסר החומר לשימוש כבר ב שנת 2003, נוכח חשש לבטיחותם של עובדים הנחשפים לחומר, וכן נוכח חשש להשפעות אפשריות על ציפורים, על יונקים ועל חרקים.
בארצות הברית נאסר השימוש בחומר זה משנת 1999 לגידול רוב סוגי המזון, לרבות אגסים, תפוחים ונקטרינות; הירקות והפירות בהם נאסר החומר לשימוש היו אלו שלגביהם נמצא כי הם מעלים מאוד את החשיפה של ילדים לחומר דרך צריכתם; בדצמבר 2012 .
נאסר השימוש בחומר זה לחלוטין בשנת 2013 .
נאסר השימוש בו בישראל 4.
Carbaryl: החומר נמנה עם קבוצת חומרים המכו נה "קרבמטים "; חומרים מקבוצה זו נמצאו בעלי פוטנציאל לגרום לרעילות אקוטית וכן עלו לגביהם חששות שהם מזהמים מי שתייה וגורמים לגידולים בחיות מעבדה.
במדינות באירופה נאסר השימוש בחומר כבר בשנת 2007 בעקבות חשש ששאריותיו במזון מסכנות צרכנים .
כמו כן הוערך שהוא עלול לגרום לגידולים בחיות מעבדה.
בארצות הברית שימושים חקלאיים רבים של החומר, אם כי לא כולם, בוטלו ב שנת 2009.
בשנת2015, ב עקבות הרוויזיה , נאסר בישראל השימוש בחומר זה בתוצרת חקלאית טרייה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |665 .
ימשיכו להיות חשופים .
מן האמור לעיל עולה כי הציבור בישראל הוסיף להיחשף במשך שנים לחומרי הדברה בחקלאות אשר זה מכבר נאסרו לשימוש זה במדינות באירופה והשימוש בהם הוגבל בארצות הברית.
אותן מדינות מפותחות אסרו והגבילו את השימוש בחומרים אלה כיוון שנמצא שהם בעלי השפעה שלילית על בריאות האדם והחי ועל הסביבה ובעיקר על ילדים ועל עוברים בבטן אמם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי החקלאות והבריאות כי בעניין זה, הנוגע במישרין לבריאות הציבור, נראה שמדינת ישראל מתעכבת זמן רב לאחר מדינות אירופה וארצות הברית ביישום הידע המחקרי המצטבר בעולם.
כאשר מתגלה במחקרים בין-לאומיים כי חומרים מסוימים משפיעים לרעה על בריאות האדם ועלולים לגרום למחלות או לבעיות התפתחות, ראוי להקדים לפעול כדי לבצע הערכה מחודשת של השימוש בהם בישראל ולפעול בהתאם לממצאי ההערכה.
בכל הנוגע לבריאות הציבור המדינה היא מגן הציבור; אין כל הצדקה לכך ש תושבי ישראל וילדיהם ימשיכו להיות חשופים במשך שנים לחומרים המסכנים את בריאותם שנאסרו זה מכבר לשימוש במדינות מפותחות.
משרד הבריאות כתב בתשובתו מדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה, כי הוא "משקיע משאבים רבים כגון ביצוע וניתוח הערכות חשיפה של הציבור בישראל לחומרי הדברה וכן השתתפות במחקרים"; וכי הוא "יזם, לראשונה, סקר של חשיפת נמצאו רמות חשיפה ]ובסקר[.
הציבור לזרחנים אורגניים באמצעות ניטור ביולוגי גבוהות יחסית לזרחנים אורגניים והוא היה זרז משמעותי לקידום הרביזיה של התקנות בנושא זה".
עוד נאמר בתשובתו, כי הרגולציה בעולם אינה זהה, ו"היום ישנם עשרות חומרים המותרים באירופה או בארה"ב אך אסורים בישראל.
ביטול ו/או צמצום רישוי השימוש בחומר הדברה מחייב פרק זמן להתארגנות שרק לאחריו מעודכנות ונכנסות לתוקף השאריות המקסימליות המותרות"; "לאחרונה נציגי משרד הבריאות בוועדה הבינמשרדית הגישו הצעה לנוהל פנימי לבדיקה מחודשת ומתמשכת של החומרים הפעילים הרשומים במשרד החקלאות.
כך שלא יהיה פער משמעותי בין החלטות רגולטוריות באירופה ובארצות הברית (למשל ביטול או צמצום שימוש בחומר פעיל) לבין אימוץ החלטות אלו בישראל".
משרד החקלאות כתב בתשובתו מדצמבר 2016, כי תהליך הרוויזיה מבוצע בא ופן שוטף במהלך השנים; וכי הליך זה "נבחן על-ידי חברי הוועדה הבין -משרדית, אשר במסגרת תפקידם דנים במקביל גם בשאר הבקשות לרישום תכשירים חדשים "; המשרד הוסיף כי הוא "נמצא בהליך גיוס של עובד למשרה של טוקסיקולוג, דבר שיכול לקדם ולזרז את .
לטענתו, הסיבה לעיכוב ב יישום הרוויזיה "נעוצה בחילופי הממשלה .
כך, בכל הנוגע לתקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה), אילו אושרו על-ידי הכנסת הקודמת אך עקב התפזרות הממשלה ]היה[.
"צורך באישור של הכנסת החדשה ואישור השרים מחדש מנכ"ל משרד החקלאות כתב בהתייחסות ו הכללית לדוח הביקורת, כי משרד החקלאות קיבל עליו "לפעול להפחתת השימוש בחומרי הדברה.
לאור החשיבות 666 |דוח שנתי 67ב .
מתקיימים דיונים בעניין זה בראשותי".
לדבריו בנובמבר ובדצמבר 2016 ]שאמורה[ התקיימו דיונים כאלה ובהם "עלה עניין הרוויזיה העתידית להתאים את הד רישות של משרד החקלאות לדרישות במדינות מפותחות (כמו האיחוד האירופאי, ארה"ב ואוסטרליה) להפחתת השימוש בחומרי הדברה בתוצרת חקלאית".
עוד כתב המנכ"ל, "משרד החקלאות שוקד בימים אלו לגיבושה של תכנית אשר תקדם משמעותית יעד זה ותביא להפחתת השימוש בחומרי הדברה".
מתגובותיהם של משרדי החקלאות והבריאות על הממצאים שהוצגו בפרק זה עולה כי הם מכירים בצורך לצמצם את זמן התגובה בישראל לידע המחקרי שמצטבר בעולם בנוגע להשפעות של חומרי הדברה על האדם והסביבה.
הם גם זיהו דרכי פעולה - במישור המשרדי והבין -משרדי כאחד - שניתן לנקוט בהם לצורך כך.
לפיכך על שני המשרדים לפעול בשיתוף ובמרץ כדי ליישם את הפעולות הנחוצות לצמצום פער הזמנים בין מועד קבלת ה החלטות הרגולטוריות באירופה ובארצות הברית לגבי ביטול או צמצום שימוש בחומר הדברה כלשהו לבין המועד שבו נבחנות ומיושמות החלטות כאלה בישראל.
כל זאת לטובת בריאות הציבור , ובעיקר לטובת בריאותם של ילדי ישראל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |667 .
היעדרן של תקנות לחוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו .
בחוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התשע"א -2011 (להלן- החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו) נאמר שמטרתו להבטיח ייצור ואספקה של תוצרת המשמשת למאכל אדם, "העומדת בתקנים של איכות ובטיחות, באמצעות קביעת נהלים ליצור התוצרת והסדרת מערכת בקרה ופיקוח על כל שלבי ייצורה ושיווקה, והכל לתועלת הצרכנים והיצרנים".
שר החקלאות מוסמך לקבוע "בתקנות נוהל בסיסי, שיפורטו בו תנאים לייצור ולשיווק צמחים, לרבות לעניין בטיחות ואיכות פנימית וחיצונית של הצמחים" (אנשי המקצוע במשרד החקלאות מכנים חוק זה - "חוק הסטנדרטים ").
במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שנחקק חוק זה, טרם הותקנו מכוחו תקנות שיאפשרו ליישם את החוק ולהשיג את מטרתו.
עקב כך עדיין אין נוהל בסיסי המפרט את תנאי ה ייצור והשיווק הנדרשים כדי שהתוצרת הצמחית תעמוד באמות מידה של איכות ובטיחות (יש לציין שאמות מידה אלה טרם הוגדרו).
במצב הנורמטיבי הקיים היום החקלאים אף אינם נדרשים לציין את פרטיהם המזהים על גבי חלק מהמוצרים, ועקב כך הצרכן אינו יכול לדעת לעתים מי ייצר את הפירות והירקות שהוא רוכש בשווקים.
הסחורה חשופה לזיהומים שעשויים לחדור אליה לפני הגעתה לידי הצרכן, לנוכח העובדה שלא הוטלו דרישות קונקרטיות על הגורמים המגדלים את הסחורה והמובילים אותה ועל אלה המאחסנים אותה כדי לחייבם לנקוט אמצעים מתאימים כדי להגן עליה מפני זיהומים7 ,.
כמו כן, מאחר שהיצרנים הגורמים המאחסנים את הסחורה והגורמים המובילים אותה לשוק אינם מחויבים להוסיף לכל תוצרת סימון מזהה, הרי שאם מתגלים בתוצרת זיהומים או שאריות חריגות של חומרי הדברה מתקשים משרדי החקלאות והבריאות לאתר גורמים אלה בהקדם ולפקח עליהם; עקב כך נפגעת גם יכולתם של משרדי החקלאות והבריאות לאכוף את החוקים והתקנות על מי שמייצר את הסחורה ומטפל בה עד הגיעה לצרכן.
מבקר המדינה כתב בדוח משנת 20158 כי "אי-התקנת תקנות פוגעת בשלטון החוק ומסכלת את הגשמת רצון המחוקק, המבטא את רצון העם.
לעתים מדובר בפגיעה ממשית ביכולת ליישם את הוראות החוק, והן עלולות להישאר בגדר 'אות מתה'"9.
7 כך לדוגמה, אין דרישה לאחסן את הסחורה באופן שימנע ממנה להיחשף למשל, לבעלי חיים העלולים לזהם אותה.
כמו כן אין דרישה שעובדים העוסקים באריזת הסחורה ישמרו על כללי היגיינה.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג, בפרק "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ' 111 - 161 ראו בעמ' 118.
במסמך הצעת התקציב של משרד החקלאות לשנים 2016-2015 ישנן אמירות הממחישות את הבעייתיות הקיימת במצב העניינים הנוכחי.
על פי המסמך, התוצרת הישראלית המיוצאת לחו"ל כפופה 10 לאמות מידה קפדניות בכל הנוגע לאיכות ולבטיחות המזון בתהליך הגידול, האריזה והשיווק אולם "אין הדבר נכון עבור חלק מן התוצרת אשר נמכרת בשוק המקומי" 11; הדבר פוגע בצרכנים, "אשר קונים לעתים, מחוסר מידע, תוצרת לא איכותית או לא בטוחה ונאלצים לשלם מחיר אחיד על תוצרת שאינה הומוגנית מבחינת איכותה.
כמו כן המצב הקיים אינו מאפשר קבלת תגמול הולם עבור איכות ומצמצם את התמריץ לשיפור איכות התוצרת הנמכרת לשוק המקומי".
במחצית הראשונה של שנת 2016 פרסם משרד החקלאות ברבים טיוטה של התקנות, לשם קבלת הערות הציבור בעניינה.
מן הטיוטה ניתן ללמוד על הדרישות שהמשרד מתכוון להטיל על יצרנים ועל מי שמאחסן ומוביל את התוצרת הצמחית עד הגיעה לידי הצרכן.
בין השאר נרשמו בטיוטה הדרישות האלה: יש לוודא שהתוצרת תאוכסן במקום סגור באופן שלא יאפשר לבעלי חיים או להפרשותיהם לחדור אליה; יש להקפיד שמקום האחסון יהיה נקי משאריות של חומרי ניקוי וחיטוי; יש להחזיק באישור רפואי הקובע שהעובד האורז את התוצרת החקלאית אינו נגוע במחלה זיהומית כרונית או במחלה מידבקת העלולה לעבור לאדם עקב מגע בצמחים; יש לוודא שכלי הרכב המוביל את התוצרת החקלאית יהיה נקי ומאוורר, ולא יאפשר חדירת בעלי חיים והפרשותיהם.
דרישות אלו, הנוגעות לשמירה על התוצרת מפני זיהומים ורעלים, שנרשמו בטיוטת התקנות, אינן מוטלות כיום על מי שמטפל בתוצרת החקלאית.
מכאן שהתוצרת החקלאית מן הצומח המיוצרת בארץ ומשווקת בה חשופה לזיהומים ולרעלים היכולים לחדור אליה טרם הגיעה לידי הצרכן בישראל.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי כתיבת התקנות "מתנהלת במרץ מזה תקופה ממושכת.
תקנת הנוהל הבסיסי עוסקת בסוגיות רחבות היקף הנוגעות, בין היתר, לייצור התוצרת החקלאית, קביעת קריטריונים לאיכות התוצרת המשווקת, לסימונה לבטיחותה.
בימים אלה אנו נמצאים בישורת האחרונה לקבלת אישור ממשרד המשפטים לתקנות טרם העברתן לוועדת הכלכלה של הכנסת".
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה כי הוא "רואה חשיבות גדולה בהתקנת תקנות אלה, שכן ישנה חשיבות רבה לעקיבות ולקביעת תנאי איכות וסף למי השקיה ולדישון.
משרד הבריאות אף היה שותף בהכנת החוק והיה מעורב בכתיבת טיוטת התקנות בנושא עם משרד החקלאות"; "משרד הבריאות סובר כי חובת סימון .
10 בעקבות דרישות הקניינים במדינות השונות, בעיקר באירופה, הסחורה הישראלית לייצוא נדרשת לעמוד באמות מידה קפדניות של בטיחות ואיכות.
11 משרד החקלאות ופיתוח הכפר, "הצעת התקציב של משרד החקלאות ופיתוח הכפר לשנים 2016-2015 " (פורסם בשנת2015 '), עמ25 .
il/yhidotmisrad/mahozot/m_hashfala/pages/default.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |669 .
הנמכרת לצרכן]על הסחורה[ התוצרת החקלאית כולל סימון שם החקלאי וכתובתו חשובה ביותר גם לצורך עקיבות ואכיפה במקרים של חריגות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עליו להמשיך לפעול במרץ לכך שיותקנו בהקדם התקנות הנדרשות מכוח החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו.
היעדר פיקוח בשטח של משרד החקלאות על עבודת החקלאים .
על התוויות של תכשירי ההדברה לחקלאות נרשמים הייעוד והוראות השימוש, אמצעי הבטיחות שיש לנקוט בעת ההדברה ומספר הימים המינימלי שיש להמתין בין הריסוס לבין הקטיף.
חשוב לפקח על עבודתם של החקלאים ועובדיהם כדי לוודא שהם ממלאים את ההוראות הרשומות על תכשירי ההדברה, שכן התכשירים מכילים חומרים רעילים אשר שימוש לקוי בהם עלול לפגוע באדם, בחי ובסביבה.
אחת ממטרות החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו היא לפקח על עבודת החקלאים המייצרים את התוצרת הצמחית, תפקיד שהוא במסגרת תחומי אחריותו של משרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה העלה כי משרד החקלאות אינו מפעיל מפקחים שיבקרו במשקים החקלאיים ויבדקו אם ההדברה מתבצעת על פי הוראות השימוש הרשומות על התכשירים.
בהיעדר פיקוח בשטח משרד החקלאות מסתפק בסקר שנתי המנטר שאריות של חומרי הדברה בתוצרת הצמחית.
הואיל ובסקר נכללות רק כמה מאות דגימות של מוצרים (במשקל כולל המוערך בכמה מאות קילוגרמים ועד לטון אחד בקירוב12,) מתוך תוצרת במשקל כולל של כשני מיליון טון בממוצע לשנה - סך הצריכה המקומית בישראל של ירקות ופירות - הרי שהסקר אינו יכול לשמש תחליף ראוי לפיקוח בשטח.
נוסף על כך, ב היעדר פיקוח בשטח נבצר ממשרד החקלאות לברר פרטים רבים שאפשר לגלות רק באמצעות פיקוח ולא באמצעות כלי הסקר שהוא מפעיל.
למשל, אין באפשרותו לדעת אם ההדברה בוצעה כאשר נשבה רוח חזקה שהשיאה את החומרים הרעילים אל סביבת מגורים סמוכה או אם ההדברה בוצעה באופן שפגע בחיות הבר ובסביבה האקולוגית.
עובדים בשירותים להגנת הצומח ציינו לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי הם מכירים בחשיבות הפיקוח בשטח .
לדבריהם, גם אם יותקנו תקנות מכוח החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו ומכוחן י וטלו דרישות על יצרנים וגורמים אחרים המטפלים בתוצרת החקלאית, לא יהיה די בכך כדי לשפר את בטיחות התוצרת החקלאית וניקיונה; אדרבה, כדי לבדוק את יישומן של הדרישות שיעוגנו בתקנות יגבר הצורך לבצע פיקוח בשטח.
יצוין כי בינואר 2016 שלח משרד החקלאות למשרד האוצר מכתב ובו הציג את צרכיו התקציביים וציין כי הוא מקדם תקנות לחוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו.
משרד החקלאות הוסיף כי יש צורך בכוח אדם כדי שאפשר יהיה לפקח על ביצוע התקנות לכשיותקנו, וכי "ללא פיקוח הולם, החוק והתקנות לא יביאו לשינוי המצופה".
12 על פי הוראות הדגימה של משרד החקלאות משקל דגימה הוא חצי קילוגרם עד שני קילוגרם בהתאם לסוג הפרי והירק הנדגמים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |671 .
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר, "המבקר צודק כי הסקר אינו מהווה תחליף ראוי לפיקוח .
עוד נאמר כי פיקוח כזה הוא דבר "הדורש תקני כוח אדם רבים" ולשם כך זקוק המשרד לתוספת תקנים של כוח אדם.
משרד החקלאות הוסיף כי "פעילות פיקוח ואכיפה היא פעילות שלטונית מובהקת, וככזו לא ניתן להעבירה לביצוע באמצעות מיקור חוץ אלא באמצעות תוספת תקנים".