HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקצאת ימי הדרכה למטה, למחוזות ולמוסדות החינוך .
חוזר המנכ "ל מבחין בין שני סוג ים של מדריכים: מורה בתפקיד הדרכה הפועל בתוך המוסד החינוכי (להלן - מדריך מוסדי) ומדריך הפועל ברמת המטה והמחוז מחוץ למוסד החינוכי (להלן - מדריך מרכז).
תפקידו של מדריך מוסדי הוא להציע תמיכה וליווי לעובדי הוראה בעבודתם היומיומית ולקיים עמם קשר מקצועי בין-אישי רציף.
עבודתו נעשית בכיתה ובחדר המורים מול מורה יחיד או מול קבוצות מורים עמיתים.
הדרכה של מדריך מוסדי כוללת, בין השאר, שיעורים פתוחים להדגמה, התבוננות וצפייה בשיעורים, סדנאות קצרות טווח בחדר המורים, ניתוח מקרים והתנסויות בהוראה.
מדריך מרכז עוסק בהפצת התורה החינוכית -דידקטית (ראו להלן) מטעם היחידה המקצועית שהוא שייך אליה.
אוכלוסיות היעד שלו הן מורים -מדריכים, מנהלים, מפקחים ורכזי מקצוע או תחום בית-ספרי.
על פי חוזר המנכ"ל קבוצת המדריכים המרכזים מתחלקת לשלוש קבוצות משנה: מדריך מרכז ארצי (להלן - מדריך ארצי) למקצוע הוראה או לתחום חינוכי -דידקטי בפריסה ארצית, מטעם יחידת המטה האחראית לנושא; מדריך מרכז מחוזי (להלן - מדריך מחוזי) שיכול לשמש מדריך מרכז למקצוע הוראה או לתחום חינוכי - דידקטי או לקידום יזמה או תכנית של המחוז; ומדריך מרכז במרכזים לפיתוח סגלי הוראה (להלן - מרכזי פסג"ה) המשמש מדריך לפיתוח ולבנייה של תכניות המותאמות לצורכי בתי הספר ולהנחיית עובדי הוראה.
חוזר המנכ"ל קובע כי הקצאת ימי הדרכה תיעשה בחמישה סלים: סל מטה, סל מחוז, סל מרכזי פסג"ה, סל מוסד חינוכי וסל פיקוח.
עוד נקבע כי 60% מימי ההדרכה יהיו בסל מוסד חינוכי (בתי ספר וגני ילדים), 35% יתחלקו בין סל מטה (40% ( ) וסל מחוז60%) ו-5% יהיו בסל מרכזי פסג"ה.
כמו כן צוין ש"השאיפה היא להגדיל את ההקצאה לסל המוסד החינוכי על חשבון ההקצאה לסלים האחרים".
בנוגע לסל פיקוח הוסבר כי מדובר ב"מענה מיוחד לצורכי הפיקוח הקיימים כיום" שיינתן "על ידי מנגנון הקצאה מפצה בנפרד".
מן הנתונים במצבת מדריכים עולה כי בפועל הקצה המשרד את 5,141 ימי ההדרכה שעמדו לרשותו בשנת הלימודים התשס"ט בתשעה סלים.
סל מוסד חינוכי שהוקצו לו 1,124 ( ימים22% ) פוצל לארבעה סלי הדרכה נפרדים של הקצאה ישירה למוסדות חינוך, וסל מחוז שהוקצו לו 1,756 ימים (34% ) פוצל לשני סלים: מקצועות הוראה ותחומים חינוכיים-דידקטיים.
לסל מטה הוקצו 1,646 ( ימי הדרכה 32% ), לסל פיקוח - 388 ( ימים 7.
5% ) ולסל מרכזי פסג"ה - 227 ( ימים 4.
) יוצא אפוא שהמשרד הקצה רק 22% מימי ההדרכה לסלים המיועדים ישירות למוסד החינוכי - שיעור נמוך בהרבה מזה שנקבע בחוזר המנכ"ל (60% ).
את רוב ימי ההדרכה הוא הקצה למטה שלו ולמחוזותיו (ראו להלן).
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה שהוא פועל להבטחת "שינוי במגמה" בנוגע לחלוקת ימי ההדרכה בין מוסדות החינוך ובין המטה והמחוזות "בשאיפה להגיע לחלוקה של עד 70% ימים בית ספריים, ועד30% .
"ימים מחוזיים וארציים משרד החינוך 801 .
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להקצות ימי הדרכה על פי מטרות ההדרכה שהוא בעצמו קבע, תוך כדי הקפדה על מהותה של ההדרכה המכוונת ברובה להתקיים בתוך הכיתה.
אופן ההקצאה של ימי ההדרכה .
בחוזר המנכ"ל נכתב כי נושאי ההדרכה ותחומיה המועדפים ייקבעו מדי שנה על פי קדימויות המשרד.
עוד צוין כי המחוזות ויחידות המטה יגבשו תכניות עבודה שנתיות שיוגשו לוועדת ההיגוי במטה לאישור ויישבו בה גם נציגים מהמזכירות הפדגוגית, מהמינהל הפדגוגי ומהמחוזות.
בחוזר הודגש שההקצאה בפועל של ימי ההדרכה תיעשה לאחר אישור תכניות העבודה השנתיות.
נמצא שיחידות המטה לא נדרשו להגיש תכניות עבודה שנתיות בכתב והמשרד גם לא הקים ועדת היגוי, וממילא לא נדונו בה תכניות עבודה.
יצוין כי לפי ממצאי הביקורת נדרשו אמנם המדריכים להגיש ל ממונים עליהם תכניות עבודה, אבל לא הוגדרו בהן מטרות ההדרכה ויעדיה (ראו להלן).
לכן, הליך הקצאת ימי ההדרכה שעליו ממונה המשנה למנכ"ל לא עמד בדרישות חוזר המנכ"ל.
יוצא אפוא שהנהלת המשרד הקצתה ימי הדרכה בלי שהיו לפניה נתונים מפורטים בכתב על צורכיהן של יחידות המטה במשרד ובלי שאישרה תכניות עבודה ליישום מדיניות ההדרכה.
בנובמבר 2009 השיב המשרד למשרד מבקר המדינה שהוא ניסה להקים ועדת היגוי בשנת הלימודים התשס"ד (ספטמבר 2003 - אוגוסט 2004 ), אבל הניסיון לא צלח.
לכן, המשרד נערך עתה לשנות את ההנחיות בחוזר המנכ"ל.
בפברואר 2010 השיב המשרד כי מספר פעמים מדי שנה התקיימו ישיבות עבודה עם כל יחידות המשרד ובהן מופו הצרכים והדרישות לעבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי ראוי להעלות את צורכי היחידות במשאבי הדרכה על הכתב ולהציגם באופן ברור, לרבות נתונים רלוונטיים.
אם מתקיימים דיונים יש להקפיד על תיעודם, כדי שניתן יהיה לבחון אם הליך ההקצאה נעשה באופן הוגן ושוויוני ולבדוק את תוצאותיו.
אין בתשובתו של המשרד מנובמבר 2009 הסבר מדוע הוא לא מצא חלופה לוועדת ההיגוי שהתקשה להקים במשך חמש שנים.
לנוכח המשימות הנכבדות שהוטלו על ועדת ההיגוי מת עוררת השאלה אם המחדל בעניין הקמת ועדת ההיגוי צריך להוביל לשינוי חוזר המנכ"ל בד בבד עם בחינת חלופות לוועדה או שמא יש לפעול ליישום נאות של הנוהל הקיים.
חוזר המנכ"ל קובע כי המשרד יקצה ימי הדרכה למחוזות, למקצועות הוראה ולתחומים חינוכיים -דידקטיים, לפי מפתח ה קצאה שייקבע מראש ויעודכן מפעם 802 דוח שנתי60ב .
משרד מבקר המדינה ביקש לדעת מהם התבחינים שלפיהם הקצה המשנה למנכ"ל את ימי ההדרכה.
מנהלת תחום תיאום וייזום פעולות בלשכת המשנה למנכ"ל (להלן - נציגת המשנה למנכ"ל) העבירה למשרד מבקר המדינה את התבחינים שיפורטו להלן.
(א) בסל הד רכה בהקצאה ישירה אזורית, בסל הקצאה ישירה בתי ספר, בסל הקצאה ישירה גני ילדים, בסל הקצאה ישירה חינוך מיוחד ובסל מרכזי פסג"ה הוקצו ימי הדרכה למחוזות לפי גודלם, דהיינו לפי מספר בתי הספר בתחומם.
יצוין כי סלים אלה כללו כרבע מימי ההדרכה בשנת הלימודים התשס"ט.
(ב) התבחינים לחלוקת סל מחוז מקצועות הוראה הם: קביעת מקצועות החובה נעשית על ידי המזכירות הפדגוגית לפי סדר קדימויות של המשרד; הקצאת החובה בסל זה נעשית, בין השאר, למקצועות מתמטיקה, שפת אם (עברית וערבית), אנגלית ומדעים; המחוז והמפמ"רים (מפקחים מרכזים) מאשרים את מ תכונת ההקצאה ואת המועמדים להדרכה.
חלוקת ימי הדרכה בסל מחוז תחומים חינוכיים-דידקטיים נקבעת לפי סדר קדימויות של המטה והמחוז, ויש להקצות שלושה ימים לנושא בטיחות וזהירות בדרכים.
סל פיקוח מיועד להשלמת משרתם של מפקחים שמשרתם חלקית בלבד ולמשרות פיקוח במחוז.
(ג) ימי ההדרכה שבסל מטה יוקצו להדרכה ברמה הארצית בלבד, וחלק מהם יופעלו ברמת המחוז באחריותו המינהלית של המחוז ובאחריותו המקצועית של המטה.
בחירת המדריכים ומינוים נעשים בהסכמה של המטה והמחוז.
יחידות המטה שהוקצו להן ימי הדרכה גם ברמה המחוזית הן שפ"י, אגף שח"ר, האג ף לקליטת עלייה, האגף לבטיחות בדרכים, מטה שנהר ומטה קרמניצר.
מבדיקת התבחינים שהעבירה נציגת המשנה למנכ"ל עולה שכמה מהם לא עומדים בדרישה שהציב חוזר המנכ"ל לקבוע מפתח הקצאה ולעדכנו מדי פעם בפעם, ומקצת מימי ההדרכה הוקצו לפי מפתח הקצאה של גודל מחוז.
עוד הועלה כי המחוזות או יחידות המטה לא יכולים היו לדעת, על פי התבחינים האלה, אם ההקצאה נעשתה באופן ראוי וכל אחד מהם אכן קיבל את ימי ההדרכה המגיעים לו.
כל מחוז קיבל פרטים רק על ימי ההדרכה שהוקצו לו.
עוד עלה שלא נקבע אף לא תבחין אחד של ממש בנוגע לחלוקת ימי ההדרכה ליחידות המטה.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי התבחין של חלוקה על פי גודל מחוז דומיננטי לקביעת מדיניות, והוא מתייחס להקצאה של 50% מימי ההדרכה שמוקצים מבסיס התקציב (ראו להלן); גם התבחין להקצאת ימים למקצועות הליבה דומיננטי מאוד במדיניות המשרד; תבחין הקצאה ישירה לבתי ספר נעשה בתיאום מלא עם מנהלי המחוזות ולפי בקשתם כדי לאפשר גמישות ואוטונומיה לכל מחוז להיערך לפי צרכיו; הקצאת ימי ההדרכה למחוזות נעשית בשקיפות מוחלטת וכל מחוז יכול לדעת מהן ההקצאות שניתנו למחוזות האחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך, כי רוב התבחינים שהוא קבע ומופיעים במסמכיו אינם כוללים את תבחין גודל מחוז.
חלוקת ימי ההדרכה נעשתה במקרים רבים שלא על בסיס אמות מידה מוגדרות ושוויוניות.
מן הראוי היה שהמשרד יגדיר את התבחינים באופן ברור משרד החינוך 803 .
ויפרסמם במשרד כדי לאפשר בקרה פרטנית על כל החלטת הקצאה שהתקבלה.
כמו כן מן הראוי כי תבחינים אלה ייבחנו מדי פעם בפעם כנדרש בחוזר המנכ"ל.
המשרד מממן את ימי ההדרכה הן מתקציב שיועד להדרכה מראש בתקציב המשרד (להלן - בסיס התקציב) הן מתקציבים של יחידות המטה הרוכשות ימי הדרכה.
המשרד קבע את המחיר של יום הדרכה נרכש לשנת לימודים - 20,000 ש"ח בשנת הלימודים התשס"ח ו- 30,000 ש"ח בשנת הלימודים התשס"ט.
בסיס התקציב בשנת 2008 היה73.
8 מיליון ש"ח וימי הדרכה נרכשים הסתכמו באותה שנה ב-27.
מיליון ש"ח יחידות המטה רכשו מדי שנה ימי הדרכה עבורן ועבור המחוזות מתקציבים שונים שעמדו לרשותן.
רכישת ימי הדרכה מתקציבים כאלה נעשתה בכל שנה: בשנת הלימודים התשס"ד מומנו 22% מימי הדרכה מתקציבים כאלה; בשנת הלימודים התשס"ה (ספטמבר 2004 - אוגוסט 2005 )- 28% ; בשנת הלימודים התשס"ו (ספטמבר 2005 - אוגוסט 2006 )- 30% ; בשנת הלימודים התשס"ז - 29% ; בשנת הלימודים התשס"ח - 34% ; ובשנת הלימודים התשס"ט - 37% .
מחוזר המנכ"ל עולה שהמשרד ביקש להגביל את מספר ימי ההדרכה שיחידות המטה רשאיות לרכוש מתקציבן, ולפיו יכולה יחידת מטה לרכוש ימי הדרכה במתכונת של חצי יום נרכש תמורת יום מוקצה מבסיס התקציב.
משרד מבקר המדינה ניתח את מצבת המדריכים של המשרד לשנת הלימודים התשס"ט ואת המקור התקציבי לרכישתו של כל יום הדרכה.
נמצא כי באותה שנה הקצה המשרד 318 ימי הדרכה מבסיס התקציב ל- 31 יחידות מטה.
נוסף על כך הוא אישר להן לרכוש 1,685 ,ימי הדרכה 90% .
מהם נרכשו בחריגה28 מתוך31 יחידות המטה רכשו מספר ימי הדרכה גבוה מהמותר לפי הכלל המופיע בחוזר המנכ"ל.
ל-16 מהן כלל לא הקצה המשרד ימי הדרכה מבסיס התקציב, אבל אפשר להן לרכוש ימי הדרכה.
ל -4 יחידות- אגף שח"ר, שפ"י, אגף א אר גון לימודים ומינהל חברה ונוער - הוא אפשר לרכוש 846 ימי הדרכה, מספר הגדול פי 13 .
ממספר ימי ההדרכה שהוקצו להם מבסיס התקציב מתשובתו של המשרד למשרד מבקר המדינה עולה כי הכלל האמור בחוזר המנכ"ל נקבע בשנת הלימודים התשס"ד אבל המשרד לא יכול היה לעמוד בו, לכן הוא לא יושם ומספר ימי ההדרכה שהותר ליחידות המטה לרכוש נקבע על פי צורכיהן.
כאמור, הבדיקה העלתה שיחידות המטה לא נדרשו להגיש תכניות עבודה שנתיות בכתב והאישור לרכישת ימי הדרכה לא יכול היה להינתן על פי נתונים כתובים וברורים הנוגעים לצורכיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתנהלות כזאת של אישור לרכישת ימי הדרכה עולה חשש שהם יינתנו ללא הקפדה על שוויוניות וחלוקה צודקת.
אם המשרד סבור שלא ניתן לאשר רכישת ימי הדרכה על פי הכלל הקיים בחוזר המנכ"ל, עליו לקבוע כלל אחר, ידוע וברור, ולשנות את הכתוב בעניין זה בחוזר המנכ"ל.
ביוני 2007 כתבה סמנכל"ית ומנהלת המינהל הפדגוגי גב' לאה רוזנברג (להלן - הסמנכ"לית) למנכ"ל דאז של המשרד מר שמואל אבואב: "קיבלתי את ההקצאה לימי הדרכה ליחידות המינהל הפדגוגי ונדהמתי.
לא היה דיון - לא נמסרו הקריטריונים, לא הובאו בחשבון המטלות על אגפי המינהל הפדגוגי, קוצץ שליש מימי ההדרכה באופן שעל פניו נראה שרירותי לחלוטין".
באוגוסט 2008 'הלינה יו"ר לשעבר של המזכירות הפדגוגית במשרד פרופ ענת זוהר בפני מנכ"לית המשרד לשעבר גב' שלומית עמיחי (להלן - המשנ"כלית לשעבר) על הקיצוץ בימי הדרכה.
היא ציינה כי במהלך עשר שנים קוצצה מכסת ימי ההדרכה למפמ"רים באופן דרסטי, לכן כמעט שלא ניתן לנהל תחומי הוראה מסוימים באופן מקצועי.
מצבת כוח האדם של המזכירות הפדגוגית מבוססת בעיקרה על המדריכים הארציים, וללא סיועם "לא ניתן להוביל את תחומי הדעת השונים במערכת החינוך".
ממסמכי המשרד עולה שגם עובדים נוספים במזכירות הפדגוגית התרעמו על אופן חלוקת ימי ההדרכה.
במאי 2007 פנתה מנהלת גף ניסויים ויזמות במזכירות הפדגוגית במשרד אל שרת החינוך דאז פרופ' יולי תמיר וציינה כי "מידי שנה אנו מחזרים על הפתחים ומכלים את זמננו בשתדלנות והתדפקות על הדלתות לקבלת ימי הד רכה ותקציבים המגיעים לנו כדין".
ביולי 2008 כתב המפמ"ר להוראת התנ"ך אל מנהל אגף המפמ"רים דאז במזכירות הפדגוגית על ימי ההדרכה שהוקצו לו וציין שיש מקצועות ש"נפח ההוראה" שלהם הוא כרבע ואף פחות ממקצוע התנ"ך, ובכל זאת מוקצים להם ימי הדרכה רבים יחסית.
הוא הלין על אי- צדק בחלוקת משאבי ההדרכה.
מתשובתו של המשרד למשרד מבקר המדינה עולה כי הקצאת ימי ההדרכה לשנת הלימודים התשס"ח נעשתה על פי הדגשים שונים של הנהלת המשרד, לכן קטן מספר ימי ההדרכה שהוקצו למינהל הפדגוגי.
משנת הלימודים התשס"ו נעשתה הקצאת ימי ההדרכה שלא לפי חוזר המנכ"ל, משום שהמשרד סבר שמסגרות הפעולה שנקבעו בו אינן אפקטיביות ו"הכרעות לגבי הקצאה בפועל נעשו בסופו של דבר בדרג המנכ"ל".
עוד עלה כי בחלוקת ימי ההדרכה באים לידי ביטוי מרכיבים רבים ותיאומי פעולה רבים מול כל מנהלי המינהלים והמחוזות, תוך כדי יצירת שיתופי פעולה ותיאומים פנימיים בין יחידות המטה והמחוזות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי תשובתו מדגישה ביתר שאת את הצורך להגדיר אמות מידה להקצאת ימי הדרכה ולקבוע תבחינים ברורים להקצאתם ליחידות השונות.
על המשנה למנכ"ל היה להימנע מהקצאת ימי ההדרכה באופן שתואר.
על הסמנכ"לית היה לדרוש מהנהלת המשרד להקצות את ימי ההדרכה לפי תכניות עבודה שנתיות שמגישות יחידות המטה ובהן הן מגדירות את צורכיהן.
על הנהלת המשרד להגדיר אמות מידה להקצאת ימי הדרכה ולקבוע אילו גורמים רשאים להקצותם.
עוד עליה לקבוע תבחינים ברורים להקצאתם של ימי ההדרכה ליחידות המטה ולמחוזות ולרכישתם.
על הנהלת המשרד להפיץ את אמות המידה ואת התבחינים המאושרים למחוזות וליחידות המטה, כדי שאלה יוכלו לבחון ולעקוב אחר הקצאות ימי ההדרכה שאושרו להם.
מועדי הקצאה של ימי ההדרכה .
המשרד ממנה מדריכים, בדרך כלל, באמצעות כתבי מינוי שהוא מוציא להם לשנת לימודים אחת.
חוזר המנכ"ל קובע כי את כתבי המינוי למדריכים במחוזות יוציאו מנהלי המחוזות ואת כתבי המינוי למדריכים ארציים תוציא לשכת ההדרכה הארצית.
כתבי המינוי יוצאו לאחר אישור ועדת ההיגוי במטה, ומינוי המדריכים ייעשה לכל המאוחר עד אמצע אוגוסט בכל שנה.
המשרד לא הקים ועדת היגוי, כאמור, ואת אישור המטה להוצאת כתבי מינוי נותן המשנה למנכ"ל.
הביקורת העלתה כי לקראת שנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע לא השלים המשרד את מינוי המדריכים עד אמצע אוגוסט, המועד שנקבע בחוזר המנכ"ל.
(א) באמצע יוני 2007 הודיע המשנה למנכ"ל למחוזות המשרד על הקצאת ימי ההדרכה לשנת הלימודים התשס"ח, ובסוף יולי 2007 הוא הודיע על תוספות של ימי הדרכה.
באוגוסט 2007 , ימים אחדים לפני פתיחתה של שנת הלימודים התשס"ח, כתבה רכזת בלשכת ההדרכה הארצית ללשכות ההדרכה המחוזיות שהלשכה עדיין לא קיבלה את רשימת המדריכים שבמחוזות וציינה שיש לשבץ את המדריכים בימי ההדרכה שבסלים השונים.
(ב) בתחילת יולי 2008 , לקראת פתיחתה של שנת הלימודים התשס"ט, הודיע המשנה למנכ"ל למחוזות על הקצאת ימי ההדרכה לאותה שנה, ובמהלך אותו חודש הוא הודיע על כך גם ליחידות המטה.
(1) בסוף אוגוסט 2008 כתבו כמה מדריכות באגף לחינוך מוכר שאינו רשמי למנכ"לית לשעבר על עיכוב בהוצאת כתבי המינוי שלהן.
הן ציינו שנוכחותם של מדריכים בבתי הספר ובגני הילדים בחינוך המוכר שאינו רשמי בתחילת שנת הלימודים חיונית, ובמהלך השנים הוקצו ימי ההדרכה רק באוגוסט.
באין כתב מינוי עם פתיחתה של שנת הלימודים, אין המדריך יכול להתחיל בעבודתו מול הצוותים החינוכיים במוסדות החינוך, מול הרשויות המקומיות ומול הבעלויות על מוסדות החינוך.
עוד ציינו המדריכות כי עובדי הוראה ללא כתבי מינוי אינם יכולים לעבוד, והם נשארים ללא מקור פרנסה.
יצוין כי משרד מבקר המדינה מצא כי בשנת 2008 , בשל מחסור במשרות פיקוח באגף לחינוך מוכר שאינו רשמי, הוטל חלק ניכר ממטלות הפיקוח של המפקחים באגף על מדריכים.
(2) בסוף אוגוסט 2008 , ערב פתיחתה של שנת הלימודים התשס"ט, כתב סגן מנהלת המינהל הפדגוגי למשנה למנכ"ל על חלוקת 200 ימי ההדרכה של המינהל ליחידותיו וביקש להסדיר את שיבוץ המדריכים.
(ג) לקראת פתיחתה של שנת הלימודים התש"ע, ביולי 2009 , הודיע המשנה למנכ"ל למחוזות על ימי ההדרכה שהוקצו להם, וליחידות המטה הוא הודיע על ההקצאה רק באוגוסט 2009 , וממילא לא הוצאו כתבי מינוי אלא עם פתיחת שנת הלימודים או לאחריה.
בהודעות אלה צוינה גם מכסת ימי ההדרכה שהיחידות 806 דוח שנתי60ב .
יכולות לרכוש מתקציבן, והן התבקשו לדווח על מספר הימים שירצו לרכוש.
כאמור, יש יחידות שרכשו את רוב ימי ההדרכה שלהן, ולעתים אף כמה מאות בשנה.
ביולי 2009 כתבה מנהלת האגף לחינוך קדם -יסודי למנהלי המחוזות שהם מתבקשים להשהות את שיבוץ המדריכים בימי ההדרכה עד שיקבלו הנחיות כיצד לחלקם בין המגזרים השונים.
(ד) בספטמבר 2009 ,, כשבועיים לאחר פתיחת שנת הלימודים התש"ע ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה בלשכת ההדרכה הארצית ונוכחו לדעת שעובדי הלשכה עדיין עסקו באותו הזמן בהוצאת כתבי מינוי למדריכים.
משרד מבקר המדינה השווה את מועד תחילת עבודתם של מדריכים, בשנת הלימודים התשס"ט, עם המועדים שבהם הנפיק המשרד את כתבי המינוי שלהם על ידי הצלבת הנתונים במצבת המדריכים של המשרד עם הנתונים בדוחות החודשיים של המדריכים (בנוגע לדוחות חודשיים - ראו להלן).
מבין 339 ,מדריכים שקיבלו כתבי מינוי לפי מצבת המדריכים לאחר תחילת שנת הלימודים באוקטובר 2008 או לאחר מכן, נבחרו באופן אקראי68 .
מדריכים (א) 41 ( מדריכים60% ), שמונו באוקטובר 2008 או מאוחר יותר, דיווחו על עבודתם בהדרכה כבר בספטמבר 2008 - 18 ,מונו באוקטובר19 ,מונו בנובמבר 3 מונו בדצמבר- כולם בשנת 2008 , ואחד מונה במרס 2009.
)(ב שני מדריכים שמונו בדצמבר 2008 ואחד שמונה בינואר 2009 דיווחו שעבדו בהדרכה כבר בנובמבר 2008.
)(ג מדריכה שמונתה במרס 2009 דיווחה שהחלה את עבודתה כבר בינואר 2009 , מדריכה שמונתה בפברואר 2009 דיווחה על עבודתה כבר בינואר 2009 ושתי מדריכות שמונו בינואר ובפברואר 2009 ,החלו לעבוד, על פי דיווחיהן שבועות אחדים לפני המינוי.
יוצא אפוא ש-48 מ-68 ( מדריכים שנבדקו71% ) מונו לאחר שכבר החלו לעבוד בשנת הלימודים התשס"ט.
ההדרכה נועדה לעזור לעובדי ההוראה במוסדות החינוך ולסייע בקליטתם של עובדי הוראה חדשים ובקידומם.
מן הראוי שמדריך יבנה תכנית עבודה שנתית לפני תחילת שנת הלימודים, יסייע כבר בעת ההיערכות לפתיחתה, בזמן חופשת הקיץ, ובוודאי יעמוד לרשות עובדי ההוראה כבר בימיה הראשונים של שנת הלימודים.
כאשר המשרד ממנה מדריך באיחור של חודש או יותר והמדריך עובד גם קודם למינויו, הדבר פוגם ביכולתו וביכולת הממונים עליו לתכנן כראוי את עבודתו בחודשים הראשונים של שנת הלימודים.
יתרה מזאת, המדריך משרד החינוך 807 .
נאלץ לעבוד בתנאים של אי-ודאות בנוגע להעסקתו כמדריך בכלל ולעבודתו בתחומים ספציפיים בפרט.
כפי שיודגם להלן, הדבר מתבטא גם בהכנה לקויה של תכניות עבודה שנתיות ובהגשתן באיחור.
ממטרות ההדרכה, כפי שנכתבו בחוזר המנכ"ל, עולה שההדרכה מכוונת בעיקרה למוסד החינוכי ולעובדי ההוראה שבו.
לדוגמה, ההדרכה ברובה אמורה להתקיים בתוך הכיתה ועל פי תכנית העבודה של המוסד החינוכי המשקפת את צרכיו.
כאמור, המשרד הקצה רק 22% מימי ההדרכה לסלים המיועדים ישירות למוסד החינוכי בשנת הלימודים התשס"ט.
משרד מבקר המדינה בירר עם לשכת המשנה למנכ"ל את הסיבות להקצאה הנמוכה של ימי ההדרכה למוסדות החינוך.
בתשובתה של הלשכה הוסבר כי יש מדריכים ארציים ומדריכים מחוזיים שפעלו גם בתוך המוסד החינוכי שבתחומם, לכן מספר ימי ההדרכה המתקיימים בפועל במוסדות החינוך גבוה יותר.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 כי המסקנה שרוב ימי ההדרכה אינם משמשים לביצוע משימות הדרכה אינה נכונה.
עם זאת ישנה מכסה של ימי הדרכה שהוקצתה לצרכים שונים.
מתשובתו של המשרד עולה כי על פי הנחיית מנכ"ל המשרד עוסקים המשנה למנכ"ל והסמנכ"לית למינהל בעבודת מטה כדי להגדיל את מספר המדריכים שעוסקים במשימות שההדרכה יועדה להן.
במהלך הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה מלשכת המשנה למנכ"ל לקבל נתונים על מספר ימי ההדרכה שניתנו בפועל למוסדות החינוך באמצעות מדריכים מרכזים.
נמצא כי למשרד לא היו נתונים כאלה.
גם בתשובתו של משרד החינוך לא הובאו נתונים על ימי הדרכה שנ יתנו בפועל למוסדות החינוך, גם באמצעות מדריכים מרכזים.
באין נתונים כאלה, לא ניתן לדעת אם מדריכים מרכזים עבדו במוסדות החינוך.
בדצמבר 2007 , בשנת הלימודים התשס"ח, נערכה פגישה בין המשנה למנכ"ל ונציגי לשכת ההדרכה הארצית ובין מנכ"ל חברה ב שנתנה למשרד שירותי ייעוץ.
בעקבות הפגישה כתב נציג חברה ב למשנה למנכ"ל, ששימש באותה עת כמנהל מינהל שעסק גם בהכשרה ובהדרכה של עובדי הוראה, על הנושאים שעלו בה.
על פי המסמכים, באותה הפגישה היה המשנה למנכ"ל ער לעובדה שהיקף השימוש בימי הדרכה והאופן שהיא נעשתה במטה ובמחוזות אינם עולי ם בקנה אחד עם הוראות המשרד בנושא.
שימוש בימי הדרכה נעשה גם לביצוע תפקידים ארגוניים-מינהליים ורק חלק קטן מימי ההדרכה שימשו להדרכה פנים -מוסדית שזו מהותה של ההדרכה.
עוד הועלה בפגישה כי ימי הדרכה החליפו משרות בתקן, ובמשרד נמצאו יחידות שרוב עובדיהן הועסקו באמצעות ימי הדרכה.
מהאמור עולה שרק 22% .
מימי ההדרכה הוקצו ישירות למוסד החינוכי המשרד מינה את רוב המדריכים לשם ביצוע משימות מחוץ למוסדות החינוך, שלא על פי מדיניותו כפי שהיא באה לידי ביטוי בחוזר המנכ"ל, שלפיה ההדרכה אמורה להיעשות בעיקרה בתוך הכיתה.
המשנה למנכ"ל היה ער למצב זה לפחות מסוף שנת 2007 , אבל המשיך להקצות את רוב ימי ההדרכה לאותן המטרות גם בשנת הלימודים התשס"ט.
היקף ימי הדרכה במטה .
כאמור, חוזר המנכ"ל קובע כי 35% ( מימי ההדרכה יתחלקו בין סל מטה40% ) ( וסל מחוז60% ), כלומר לסל מטה יוקצו14% .
התברר כי בשנת הלימודים התשס"ט הקצה המשרד כ -32% מימי ההדרכה באותה שנה לסל מטה.
דהיינו, חלקם של ימי ההדרכה בסך הימים שהקצה המשרד בשנה זו היה גדול פי שניים ויותר מהנקבע בחוזר המנכ"ל.
בסך הכול מינה המשרד באותה שנה 789 מדריכים ארציים ב- 1,646 ימי הדרכה, ולפי מספר שעות העבודה הם שווי ערך ל -270 משרות מלאות.
עוד התברר כי מדריך ארצי נמצא במעין מעמד ביניים בין עובד משרד ובין עובד הוראה במוסד חינוכי, והוא עובד בעיקר במשרד.
הדיווח על נוכחותו במקום העבודה אינו נעשה כמקובל אצל כל עובד משרד, הנדרש להחתמת שעון נוכחות בתחילת יום עבודה ובסופו, אלא נעשה בדיווח ידני על גבי טופס דוח חודשי.
יתרה מזאת, חוזר המנכ"ל קובע כי מספר ימי החופשה שהמדריך זכאי להם ייקבע באותו האופן שנקבע הדבר למפקח עובד המשרד ולא כמו שנקבע לעובד הוראה במוסד חינוכי.
על פי חוזר המנכ"ל המדריך יגיש לממונה על יו דוח עבודה חודשי המפרט את הפעילות שנעשתה במהלך החודש הקודם (להלן - דוח חודשי).
משרד מבקר המדינה בדק בלשכת ההדרכה הארצית, האחראית גם על הטיפול במדריכים ארציים, את הדוחות החודשיים של מדריכים ארציים לנובמבר או לדצמבר 2008 (להלן- מועד א) וכן לפברואר 2009 (להלן - מועד ב), וזאת כדי ללמוד על מהות עבודתם ועל מקום עבודתם בשנת הלימודים התשס"ט.
באותה שנה פעלו כאמור 789 ,מדריכים ארציים62 מהם במשרה מלאה.
משרד מבקר המדינה בדק דוחות של 56 מדריכים שעבדו במשרה מלאה שתיקיהם האישיים נמצאו בלשכת ההדרכה הארצית.
כמו כן נבחרו באופן אקראי 28 מדריכים ארציים שעבדו בהדרכה במשרה חלקית.
בסך הכול נבדקו דוחותיהם של 84 מדריכים ארציים (להלן - בדיקת המדריכים הארציים).
)(א נמצא שבלשכת ההדרכה הארצית היו דוחות חודשיים לשני המועדים רק ל -69 מ-84 ( המדריכים שנבדקו82% .
) )(ב בטבלה מספר 2 מופיעים הממצאים של בדיקת המדריכים הארציים בנוגע למקום הפעילות.
כדי לבחון אם ההדרכה נעשתה בעיקרה בתוך מוסדות החינוך, כדרישת חוזר המנכ"ל, חילק משרד מבקר המדינה את ימי ההדרכה המדווחים בדוחות של המדריכים לארבע קבוצות: ימי הדרכה במשרד, ימי הדרכה בכנסים, בימי עיון ו בפגישות עם גורמי חוץ (כמו רשויות מקומיות ועמותות), ימי הדרכה במרכזי פסג"ה וימי הדרכה שנערכו בהם סיורים וביקורים במוסדות חינוך.
1,282 71 165 395 651 מספר .
100% 5% 13% 31% 51% אחוז .
1,183 91 105 534 453 מספר .
100% 8% 9% 45% 38% אחוז .
הימים מנתוני הטבלה עולה שהמדריכים הארציים שנבדקו עשו את עבודתם בעיקר מחוץ למוסדות החינוך ולמרכזי הפסג"ה.
במועד א הם עבדו בעיקר במשרד, ובמועד ב עיסוקם השכיח היה השתתפות בכנסים, בימי עיון ובפגישות עם גורמי חוץ.
(ג) משרד מבקר המדינה בדק גם את תיאור פעילותם של המדר יכים הארציים שהופיע בדוחות החודשיים.
נמצא כי המדריכים דיווחו שברוב ימי ההדרכה הם עסקו בעבודה שבמהותה נעשית במשרד, כמו כתיבת חומרי הדרכה, פיתוח וגיבוש תכניות לימודים ופגישות עבודה.
ימי הדרכה במטה המשרד אינם מכוונים למטרות העיקריות של ההדרכה, והמשרד התיר להקצות עד 14% מימי ההדרכה שלו למטה.
אולם בפועל הקצה המשרד למטה ימי הדרכה בכמות כפולה ואף יותר - כשליש מן הימים.
יוצא אפוא שחלקם של ימי ההדרכה בכלל הימים, שאינם מיועדים 810 דוח שנתי60ב .
למטרות ההדרכה ואינם ניתנים במוסדות החינוך ולעובדי ההוראה בשטח בתוך מוסדות החינוך, גדל באופן ניכר.
מינוי מדריכים לתפקידים ארגוניים-מינהליים .
ממסמכי המשרד עולה כי המשנה למנכ"ל כתב מדי שנה ליחידות המטה במשרד שימי ההדרכה המוקצים להן מיועדים למשימות פדגוגיות ברמה הארצית בלבד, ואין לייעד מינוי של מדריך לתפקידים ארגוניים-מינהליים במהותם.
ביוני 2005 כתב הסמנכ"ל דאז למנכ"לית דאז של המשרד גב' רונית תירוש (להלן - המנכ"לית דאז) בעניינם של עובדים מינהליים שהועסקו בימי הדרכה.
הוא ציין כי "הגיע הזמן לחסל את התופעה ולהעמיד את הנושא באופן ברור בפני האוצר".
לאחר כחודשיים הגישה המנכ"לית דאז לסגן הממונה על התק ציבים במשרד האוצר בקשה להמיר ימי הדרכה, שהם שווי ערך ל-18 משרות, למשרות עב"צ כדי להסדיר את העסקת העובדים על פי הוראות חוק המינויים והוראות התקשי"ר.
היא ציינה שבכמה יחידות במשרד הועסקו מדריכים בתפקידים מינהליים באמצעות ימי הדרכה.
בספטמבר 2005 השיב סגןהממונה על התקציבים במשרד האוצר למשרד החינוך כי ייעודם של ימי ההדרכה הוא לעובדי הוראה לצורכי הדרכת מורים ולא ניתן להכשיר שימוש בימי הדרכה שלא על פי ייעודם בהמרתם למשרות מינהליות.
הוא ביקש מהמשרד לגבש תכנית לביטול העסקת העובדים האמורים בימי הדרכה בתוך פרק זמן סביר.
ממסמכי המשרד עולה כי הנהלת המשרד לא גיבשה תכנית לביטול העסקת מדריכים במשרות מינהליות, כפי שהתבקש, ומשרד האוצר מצדו לא וידא שהמשרד ימלא אחר הנחייתו.
נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר מסרו למשרד מבקר המדינה שאין בידיהם מידע על היקף ימי הדרכה ועל השימוש בהם.
נמצא כי כבר בנובמבר 2005 החליטה הנהלת המשרד להפסיק עד דצמבר 2005 להעסיק עובדים בתפקידים מינהליים באמצעות ימי הדרכה, ובמקרים מסוימים עד לסוף שנת הלימודים, אוגוסט 2006 .
הביקורת העלתה כי עד יוני 2009 ,, סיומה של שנת הלימודים התשס"ט שלוש שנים וחצי לאחר החלטה זו של הנהלת המשרד, היא טרם יושמה.
לדוגמה, בדיון שנערך ביוני 2009 בהנהלת המינהל הפדגוגי, בראשות הסמנכ"לית, הוחלט כי בנוגע ל"ימי ההדרכה במטה המחליפים משרות נחוצות בתקן יש להיערך בהקפדה עם כל הנתונים והנימוקים בצורך של ימי ההדרכה".
עוד עלה כי המשרד שב ושיבץ מדריכים למשימות שאינן משימות הדרכה, בניגוד להחלטת הנהלתו ובניגוד לקביעתו של אגף התקציבים במשרד האוצר.
באוגוסט 2009 העבירה נציגת המשנה למנכ"ל למשרד מבקר המדינה רשימת מדריכים ארציים במטה שאינם עובדים בהדרכה והסבירה שרובם ממלאים תפקידים פדגוגיים ומקצ תם ממלאים תפקידים מינהליים.
נמצא כי ברשימה משרד החינוך 811 .
מופיעים42 מדריכים שעבדו בהיקף של142 ימי הדרכה במסגרת סל מטה, כ-9% מימי ההדרכה שהמשרד הקצה לסל זה בשנת הלימודים התשס"ט, שהם שווי ערך ל-23 .
משרות מלאות 42 המדריכים האלה עבדו ב -12 .
יחידות מטה במשרד למשל, 15 מ-42 המדריכים עבדו באגף לתכנון ולפיתוח תכניות לימודים ו -9 עבדו באגף בכיר לשירות לאומי ומורות חיילות.
הביקורת העלתה שבנוסף למדריכים האלה, עבדו במשרד עוד מדריכים ארציים שלא עסקו בהדרכה אלא במשימות ארגוניות-מינהליות.
מדוחות חודשיים של ארבע מדריכות ארציות ביחידתו של המשנה למנכ"ל עולה שהן עבדו בעיקר במשרד ועסקו, למשל, ב"תכנון ותכניות עבודה" וכן בהכנת מסמכי מדיניות ופיתוח אסטרטגי של המשרד.
עוד שלוש מדריכות ארציות עבדו באגף לחינוך קדם -יסודי, באגף לחינוך על -יסודי ובאגף לכוח אדם בהוראה ועסקו בעיקר במשימות ארגוניות-מינהליו ת.
יש לציין כי ארבע מהמדריכות האלה עבדו ביחידתו של המשנה למנכ"ל.
הגדרתן "מדריכות" עלולה להטעות משום שעל פי דיווחיהן עולה שהן לא עסקו בהדרכה לשמה כהגדרתה בחוזר המנכ"ל.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי שתי מדריכות שעבדו בלשכת המשנה למנכ"ל לא מונו שוב בשנת הלימודים התש"ע.