HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
צה"ל מסר בתשובתו כי לאחרונה הועברה לאישור משרד המשפטים טיוטת צו שמטרתו לאפשר להטיל קנסות על ביצוע עבירות שונות ביו"ש, כולל עבירות סביבתיות; כמו כן נבחנות אפשרויות נוספות להרחבת הכלים לאכיפ ה מינהלית ביו"ש, נושא שאף הוגדר יעד בתכנית העבודה הפנימית של יועמ"ש יו"ש ל-2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר לגופים שלהלן כי בלי קשר לשאלה המדינית של השליטה בשטחי יו"ש, כל עוד קיימת שליטה ישראלית על חלקים נרחבים מהשטח, על המשרד להג"ס, על המנהא"ז ועל יועמ"ש יו"ש להגדיר בהקדם יעדים רב -שנתיים ברורים ולוחות זמנים להחלת החקיקה הסביבתית הישראלית הרלוונטית ביו"ש ולעמוד ביעדים אלה, תוך כדי שימת דגש על הרחבת כלי האכיפה, הן על ההתיישבות הישראלית והן על יתר שטחי C .
כל זאת בהתחשב בחובות החלות על מדינת ישראל על פי הדין הבינלאומי ועל פי הסכמי הביניים עם הרש"פ.
הסכמים בין ישראל לפלסטינים בנושא הגנת הסביבה .
הסכם הביניים כולל סדרת הוראות בתחום ההגנה על הסביבה בכלל ובתחום המים בפרט.
בין היתר, נקבע בו כי "כל צד יפעל להגנה על איכות הסביבה ולמניעת סיכונים, מפגעים ומטרדים סביבתיים, לרבות כל סוגי זיהום הקרקע, המים והאוויר", וכן ש"כל צד ינקוט באמצעים הדרושים המתאימים על מנת למנוע הזרמה בלתי מבוקרת של ביוב ו/או שפכים למקורות מים.
אשר עלולה להשפיע על הצד האחר, ולקדם את הטיפול הנאות בביוב ביתי ותעשייתי וכן בפסולות מוצקות מסוכנות".
כן הסכימו הצדדים להקים ועדת מומחים לאיכות הסביבה .
בהיותו נושא אזרחי, הועבר נושא איכות הסביבה לשליטה אזרחית פלסטינית בשטחיA ו-B.
לפי אותו הסכם, גם סמכויות בתחום איכות הסביבה באזורC צריכות היו לעבור בהדרגה מהצד הישראלי לצד הפלסטיני, אולם העברה זו לא בוצעה.
38 ,להרחבה בנושא כשלי אכיפה של עבירות סביבתיות ביו"ש, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63ב (2013,) בפרק "סוגיות בתיאום בין גורמי אכיפת החוק באזור יהודה והשומרון", עמ' 141 .
הצדדים באותו הסכם גם הכירה ישראל בצורך לסייע לצד הפלסטיני בשיפור איכות הסביבה ביו"ש.
ההסכם גם קובע הסדרים ספציפיים בתחום המים והביוב.
בין היתר הוסכם על הצורך במניעת התדרדרות של איכות המים במשאבי מים והבטחת שימוש בר-קיימא בהם בעתיד, בכמות ובאיכות; על נקיטת כל האמצעים הדרושים לשם מניעת כל נזק למשאבי מים, לרבות אלה המשמשים את הצד השני; על טיפול, שימוש חוזר או סילוק נאות של כל ביוב ביתי, עירוני, תעשייתי וחקלאי.
עוד הוסכם כי הסמכויות והאחריות שיקבל הצד הפלסטיני בתחום מים וביוב בגדה המערבית יהיו כלפי הפלסטינים בלבד.
בעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה (אינתיפאדת אל -אקצא) בשנת 2000 והמשך העימות בין שני הצדדים, קרסו מרבית ההסכמות ומנגנוני שיתוף הפעולה שנקבעו בהסכמי אוסלו.
עם זאת, שיתוף הפעולה והתיאום בין הצדדים בנושא המים נמשך, גם בתקופות שהעימות התגבר, מתוך הכרה והסכמה ביניהם שמדובר בנושא חיוני לחיי אוכלוסיות שני הצדדים.
עמדת רשות המים לכל אורך הדרך היא שגם האינטרס הישראלי הוא לקיים את הסכם הביניים בתחום המים ולהימנע מהפרתו או משינויו.
יש להזכיר גם את הסכם ההבנות לשיתוף פעולה בתחום הסביבה והמים שנחתם בדצמבר 2013 בין ישראל, ירדן והרש"פ, שמטרתו להציל את ים המלח מהידרדרות סביבתית, לספק מים מותפלים ממתקן התפלה שייבנה בעקבה ולייצר אנרגיה במחירים סבירים39.
39 :ראו Memorandum of Understanding on the Establishment of the Red Sea - Dead Sea First Phase, and on Water Solutions for the Region (2013) זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1505 .
זיהום נחלים חוצי הקו הירוק וטיפול בשפכים ביו"ש: תמונת מצב .
כמות השפכים הכללית המיוצרת ביו"ש מוערכת כאמור ב-90 מלמ"ש נכון לשנת 2015 .
בחלק ניכר מהערים הפלסטיניות אין עדיין פתרון לטיפול בשפכים, וכך חלק משפכי הערים מסולקים לנחלים וחלק לבורות ספיגה, באופן המזהם את מי התהום.
רוב שפכי הכפרים מסולקים לבורות ספיגה, למעט כמה כפרים, דוגמת ג'ילזון, ג'יפנה ועין סיניא, שבהם פועלת מערכת איסוף המסלקת את השפכים לנחל40.
לפי רט"ג, סילוק מרוכז של השפכים לנחל באופן זה, ללא פתרון קצה לטיפול בשפכים, מזיק יותר לסביבה מבורות ספיגה המפזרים את השפכים, וכך מקטינים את הנזק.
שפכי ערים פלסטיניות מרכזיות ביו"ש מוזרמים במשך שנים ארוכות בנחלים החוצים את הקו הירוק: שפכי חברון, המאופיינים בעומס אורגני רב, זורמים בנחל חברון; קולחי מערב שכם וחלק משפכי טול כרם זורמים בנחל שכם, עד הגעתם לתחומי מדינת ישראל; שפכי מזרח שכם זורמים בואדי סג'ור ומזהמים אזורי מעיינות; שפכי מזרח בית לחם ובית סאחור זורמים בצורה גולמית בנחל קדרון ; קולחי ג'נין זורמים בנחל קישון, עד הגעתם לתחומי מדינת ישראל; קולחי רמאללה ושפכיה זורמים בנחל מודיעים, באופן המזהם את הנחל ואת אקוות ההר, שאליה הם מחלחלים במהירות; קולחי אל -בירה ז ורמים בנחל מכמש, באופן המזהם את מעיינות נחל פרת41.
תצלום 1 : שפכי רמאללה ובית סוהר עופר42 במעלה נחל מודיעים43 .
,מתוך דוח ניטור נחלים2016 ', עמ40.
40 דוח ניטור נחלים2016 ', עמ23.
מתקן כליאה ישראלי ביו"ש 43 הזרימה הנראית בתצלום היא של שפכים.
עשוי למנוע את זיהום .
קולחים ברוב היישובים הישראליים ביו"ש קיימים מתקנים מתקדמים לטיפול בשפכים ובחלקם לשימוש חוזר במי הקולחים להשקיה חקלאית, לגינון ולשימושים נוספים כמו תעשייה ותיירות (להלן - השבת קולחים).
עם זאת, יש עדיין כמה יישובים המזרימים במשך שנים שפכים או קולחים לנחלים , כפי שיפורט להלן.
כמויות השפכים הלא מטופלים הגדולות ביותר ביו"ש זורמות מאזור ירושלים לנחל קדרון, כפי שיפורט בהמשך44 .
מתקני טיפול בשפכים ביו"ש .
טיפול נאות בשפכים עשוי למנוע את זיהום הנחלים ומי התהום, ואף לסייע בפתרון מצוקת המים בשטחי יו"ש ורצועת עזה45 , באמצעותהשבת קולחים.
לדעת הגורמים המקצועיים, ביניהם המשרד להג"ס ורט"ג, הדרך הטובה ביותר לטפל בשפכים היא הקמת מט"שים מתקדמים, הכוללים מערכת להשבת קולחים.
מתקני טיפול בשפכים מיישובים פלסטיניים .
לפי דוח ניטור נחלים 2016 , מתוך כ-62 ,מלמ"ש השפכים הבלתי מטופלים ביו"ש כ-%94 מקורם בשפכים של האוכלוסייה הפלסטינית46 .
בראשית שנות השבעים הקימה ישראל ארבעה מט"שים ביו"ש- בג'נין, בטול כרם, בחברון וברמאללה - שכיום יעילותם נחשבת נמוכה.
מאז שנות השבעים ועד סוף שנות התשעים לא הוקמו מתקנים נוספים לטיפול בשפכים ביו"ש47 .
לפי דוח מבקר המדינה שפורסם ב -1993 , במשך עשור הכינה ואישרה ישראל תכניות שונות למפעלי ביוב אזוריים, אך בלי לגייס את המשאבים הדרושים להקמתם, ולפיכך לא בוצעו תכניות רבות שהיה בהן כדי למנוע זיהום נחלים ומי תהום48 .
נכון לאוקטובר2016 פועלים ביו"ש שלושה מט"שים פלסטיניים גדולים ומתקדמים בלבד, כולם מקומיים: מט"ש אל-בירה, שנבנה במימון גרמני בשנות התשעים; מט"ש דיר שרף במערב שכם, שנבנה אף הוא במימון גרמני והחל לפעול ב-2013; מט"ש ביריחו שהוקם במימון ממשלת יפן , ובנייתו הסתיימה ב-2014.
44 ראו להלן בפרק "זיהוםנחל קדרון משפכי ירושלים".
45 לפי נתוני רשות המים הפלסטינית, בשנת 2020 יספקו המים הקיימים רק שליש מהצריכה הפלסטינית עקב צורכי החקלאות הגדלים, הגידול באוכלוסייה וזיהום מי התהום בעזה.
46 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ16.
רשות המים חולקת על הנתונים הללו (ראו להלן).
47 שירי ספקטור בן-ארי, הטיפול בשפכים ביהודה ושומרון, הכנסת, מרכז המחקר והמידע (מרץ, 2016 ) (להלן- דוח מרכז המחקר של הכנסת), עמ' 16.
48 ,מבקר המדינהדוח שנתי 43 (1993), בפרק "טיפול בשפכים וסילוקם באזור יהודה ושומרון", עמ' 890-881.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1507 .
כעשרה מט"שים קטניםובריכות חמצון49 לרמאללהולג'נין50 .
ביו"ש אין מט"שים אזוריים ואין תכניות להקמת מתקנים כאלה51.
תצלום 2 :מט"ש יריחו .
מתוך: דוח ניטור נחלים 2016 ,עמ' 21 .
לפי רשות המים, לאחר לחץ כבד מצד ישראל הן על הפלסטינים והן על נציגי המדינות התורמות הועלו על סדר היום של ועדות המים המשותפות 36 פרויקטים של מערכות לטיפול בשפכים, והם נמצאים בשלבים שונים של דיון, תכנון וביצוע.
מתוכם 14 מטש"ים או מערכות התחברות למט"שים קיימים- 10 מהם נבנו והופעלו ו-4 מט"שיםנמצאים בבנייה או נבנו וטרם הופעלו52.
לפי דוח מרכז המחקר של הכנסת, מתוך 36 הפרויקטים האמורים, בנובמבר2015 בנייתם של17 ,טרם החלה והם נמצאו בשלבים שונים של תכנון, בקשת היתרים וקידום מכרזים; 10 מט"שים שנבנו והופעלו הם מקומיים וקטנים, ומתוכם אחד הוא פרויקט לשיקום מתקן טיפול בשפכים קיים בג'נין.
לפי רשות המים, על אף ההתקדמות הניכרת בשנים האחרונות בהקמת מתקנים לטיפול בשפכים הפלסטיניים, המצב עדיין רחוק מלהיות סביר, וכך גם באשר לרמת התחזוקה והתפעול של מתקנים שכבר הוקמו.
להערכת הרשות, נקודת מפנה .
49 מקווי מים מלאכותייםשאליהם מנקזים שפכים לצורך סילוק של החומר האורגני שבשפכים באמצעות חמצון ביולוגי.
שיטה לטיהור שפכים המתאימה ליישובים קטנים (כמה מאות תושבים) ומבודדים.
50 מסמך רשות המים, 2015 ', עמ3.
51 ,דוח ניטור נחלים2016', עמ 8.
52 'שם, עמ4 , על פי נספח פרויקטים מנובמבר2015.
חשובה תהיה עם השלמת בנייתם של ארבעה מט"שים גדולים יחסית - שכם מזרח, רוואבי, רמאללה (עין ג'ריות) וחברון - וכן כאשר הפלסטינים יחלו להשתמש בקולחים להשקיה.
לדעת רשות המים, נקודת מפנה זו היא בהישג יד 53 .
יצוין כי המשרד להג"ס בתשובתו מדצמבר 2016 חולק על עמדה זו, שלפיה חלה התקדמות ניכרת במצב הטיפול בשפכים ביו"ש או כי צפוי שיפור ניכר בטווח הנראה לעין.
לפי דוח ניטור נחלים, 201654 , נתוני הטיפול בשפכים ביו"ש לשנים2014-2015 הם כדלקמן: נפח שפכי האוכלוסייה הפלסטינית : מוערך ב-69 "מלמש, מתוכם כ-8 מלמ"ש מטופלים במט"שים ביהודה ושומרון, כ -4 "מלמש מטופלים במט"שים בישראל תמורת תשלום וכ-57 "מלמש מסולקים לבורות ספיגה או לנחלים ללא טיפול.
53 מסמך רשות המים, 2015 ', עמ4.
54 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ16.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1509 .
תרשים 2 : התפלגות הטיפול בשפכייישובים פלסטיניים ביו"ש לפי דוח ניטור נחלים, 2015 -2014 .
,על בסיס נתוני דוח ניטור נחלים2016.
לשם השוואה, להלן נתוני טיפול בשפכים בישראל ממערב לקו הירוק: .
תרשים 3 : התפלגות הטיפול בשפכים במדינת ישראל, 2014 .
לעומת זאת, לפי רשות המים, נתוני הטיפול בשפכים הפלסטיניים שונים, כמפורט להלן: .
תרשים 4 : התפלגות הטיפול בשפכייישובים פלסטיניים לפי רשות המים .
על בסיס נתוני מסמך רשות המים, 2015 ', עמ10.
הביקורת העלתה כי בין נתוני רשות המים לבין נתוני רט"ג התגלו פערים עצומים ולא סבירים.
לדוגמה, לפי רשות המים כ-21 מלמ"ש משפכי יישובים פלסטיניים מטופלים במט"שים בישראל לעומת כ-4 "מלמש לפי דוח ניטור נחלים, 2016 (פער של כ-500% ); לפי רשות המים, כ-34 "מלמש מסולקים לבורות ספיגה או לנחלים ללא טיפול, לעומת כ -57 לפידוח ניטור נחלים, 2016 (פערשל כ-170%.
) מבירור עם רשות המים ועם רט"ג עולה כי חלק מהפער ניתן להסבר בכך שרט"ג בוחנת את כמויות השפכים מנקודת מבט סביבתית לצורך ניטור נחלי יו"ש, ולכן אינה מביאה בחשבון שפכים שטופלו במט"ש פלסטיני ואחר כך קולחיהם זורמים, לאחר ערבוב עם שפכים, למט"ש ישראלי ומטופלים פעם נוספת; רשות המים, האחראית להתחשבנות הכספית מול הרש"פ לגבי עלות הטיפול בשפכים שלהם, כוללת כמויות אלה בשפכים המטופלים בישראל.
אולם גם לאחר הסבר זה נותרים פערי נתונים ניכרים ולא מוסברים בין רט"ג לבין רשות המים.
יצוין כי גם נתוני המט"שים הישראליים מתבססים על הערכות שונות, שכן רובם אינם יודעים למדוד ולייחס את הספיקות לפי המקורות השונים של השפכים.
בינואר 2017 עדכנה רשות המים שבספטמבר2016 שכרה רואת חשבון לביצוע בקרה על הנתונים שמעבירים תאגידי המים ורשויות מקומיות בנוגע ל טיפול בשפכי הרש"פ, וכי באוקטובר 2016 .
כבר הועברו חשבונות לבדיקתה זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1511 .
בסוף אוקטובר2016 , בעקבות הביקורת, יזמה חברת הגיחון בע"מ, שהיא תאגיד המים המפעיל את מט"ש שורק, פגישה עם רט"ג בנושא פערי הנתונים, שבה התברר לפי רט"ג כי נתוני הגיחון מבוססים על כמה הנחות שגויות שהובילו לקבלת כמויות מופרזות בתחשיב הכמויות המטופלות במט"ש, וכי בכוונת הגיחון לתקן את נתוניה.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי בימים אלה מקודמת בניית מסד נתונים אחוד של המשרד להג"ס, משרד הבריאות, רשות המים ורט"ג בכל הנוגע לנתוני מט"שים ושפכים ברחבי ישראל וביו"ש.
רשות המים מסרה בתשובתה כי היא בודקת ביסודיות את נתוניה לגבי שפכים פלסטיניים המטופלים בישראל, ולפיהם נקבעים דמי הטיפול בשפכים שמשלמים הפלסטינים.
עוד מסרה רשות המים בתשובתה כי היא יצאה למכרז לבדיקת מידת הדיוק בנושא כמויות השפכים הפלסטיניים המטופלים במט"שים ישראליים ובנושא דרישת פיצוי על הנזקים הנגרמים משפכים אלה; במכרז האמור הוכרז זוכה, שהתחיל כבר בביצוע העבודה ועם השלמתה תוכל רשות המים לקבוע במידה רבה של ודאות מהי כמות השפכים הפלסטיניים המטופלת בישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, לרט"ג ולמשרד להג"ס כי עליהם לפעול בצוותא כדי לבחון ול תקן את נתוני כמויות הטיפול בשפכים הפלסטיניים באופן שיתקבל בסיס נתונים אמין אחד.
פערים כה גדולים בין נתוני הגופים האמורים אינם סבירים ויכולים להשפיע מהותית על ההחלטות שמקבלים הגופים השונים המתבססים על הנתונים בתחום זה55 .
כמו כן, על רשות המים לבדוק ביסודיות את תחשיבי כמויות השפכים המטופלות במט"שים ולבצע בקרה שוטפת בנושא כדי לוודא את מהימנותם; כמו כן עליה לבחון בהקדם את האפשרות להתקנת מדי מים כדי שאלה יספקו נתונים מדויקים ככל האפשר בדבר כמויות השפכים הפלסטיניים המטופלים בישראל וישמשו גם בסיס אמין לגביית התשלום עבור כך.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את ערנות הגיחון לממצאי הביקורת ואת הבדיקה החוזרת של נתוניה.
עתה עליה להשלים את הבדיקה באופן יסודי ולתקן את הנדרש.
מתקני טיפול בשפכי יישובים ישראליים ומחנות צה"ל .
ההתיישבות הישראלית ביו"ש מונה כ-400,000 .
אישלהלן שיעו רי הטיפול בשפכים בהתיישבות זו: נפח שפכי האוכלוסייה הישראלית: נפח זה מוערך ב-21 "מלמש, מתוכם כ-18.
5 "מלמש (כ-%88 ) מטופלים במט"שים בתחומימדינת ישראל ויו"ש56 .
55 לדוגמה, רשויות ניקוז ורשויות תכנון העוסקות בתכנון בניית מט"שים לטיפול בשפכים פלסטיניים הזורמים לשטחי ישראל.
56 ,דוח ניטור נחלים2016 , 'עמ16.
כוללים בריכות חמצון המתפקדות חלקית.
5 "מלמש (כ-12% ) מסך שפכי ההתיישבות הישראלית אינם מטופלים ומחלחלים לבורות ספיגה או מסולקים לנחלים.
תרשים 5 : התפלגות הטיפול בשפכייישובים ישראליים ביו"ש, 2015 -2014 .
הביקורת העלתה כי ביו"ש כ-74 מט"שים ישראליים פעילים וכ-20 מט"שים אינם פעילים57.
בגלל היעדר חיבור של חלק מהיישובים הישראליים למערכות טיפול בשפכים ובגלל אי -תקינות של חלק מהמט"שים שהוקמו, מוזרמים שפכים של חלק מהיישובים הישראליים לנחלים ולסביבה.
להלן העיקריים שבהם: שפכי קריית ארבע זורמים לנחל חברון; שפכי אלקנה זורמים ליובלי נחל רבה; שפכי קדומים זורמים אל ואדי אבו ג'מוס; שפכי עפרה זורמים לוואדי אל-עין; חלק מקולחי אריאל ז ורמים ליובלי נחל שילה ; קולחי כוכב יעקב ופסגות ז ורמים לנחל מכמש ; קולחי חשמונאים מסולקים למדרון הסמוך ליישוב; קולחי טלמון זורמים ליובל של ואדי ג'ב נציר; עודפי קולחי גוש עציון זורמים לנחל צופית58.
מועצת קדומים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר2016 כי ליישוב שני מט"שים, אך אחד חדל מלפעול בשנת 2008 .
ומאז זורם ביוב גולמי לסביבה .
57 מסמך רשות המים, 2015 ', עמ5.
58 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ30-29.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1513 .
לדברי המועצה כיום היא נמצאת בסוף התהליך לאישור בניית המט"ש והיא צופה כי בנייתו תתחיל במהלך 2017 .
המינהל לפיתוח תשתיות ביוב ברשות המים (להלן - המילת"ב) מסייע בהקמת תשתיות ביוב ליישובים ישראליים ביו"ש.
המועצות המקומיות ביו"ש מאופיינ ות במספר תושבים נמוך בהשוואה להיקף ההשקעה הנדרש בהקמת תשתיות הביוב, עובדה המקשה מציאת פתרון לשפכי היישובים הללו.
עד כה סייע המילת"ב להקמת מתקנים לטיפול בשפכים של יישובים ישראליים בהיקף של מאות מיליוני שקלים59.
רשות המים בתשובתה ביקשה להדגיש כי במקרים שבהם לא היה צורך בשיתוף פעולה בין יישוב פלסטיני ליישוב ישראלי במציאת פתרון לטיפול בשפכים , וכן במצבים שבהם הושג שיתוף פעולה כזה בתחומי יו"ש, השקיעה רשות המים תקציבים ניכרים בהיקף של כ -330 מיליון ש"ח בנושא.
לדברי הרשות, במצבים שבהם יושג שיתוף פעולה עם הרש"פ היא תפעל לסייע במציאת פתרונות תקציביים.
ביוני 2015 גיבש אגף תכנון ברשות המים תכנית אב לביוב של ההתיישבות היהודית ביו"ש המציעה פתרונות שעיקרם חיבור לביוב וטיפול מלא בשפכים עד שנת 2030 , ,לפי תקני איכות קולחים בישראלומתוך העדפת השבת מים לחקלאות.
לפי התכנית סך ההשקעות הנדרש לפי סוגי פתרונות הוא כ-545 מיליון ש"ח: מט"שים מקומיים (51 יישובים) - 214 מיליון ש"ח; חיב ור למפעלי טיפול ממערב לקו הירוק ( 34 יישובים) - 234 ( מיליון ש"ח; חיבור למערכות אזוריות בתחומי יו"ש32 יישובים) - 97 מיליון ש"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות הישראליות ביו"ש המפורטות להלן, ששפכיהן אינם מטופלים או מטופלים חלקית, כי נוסף על פעילות המילת"ב, הן נדרשות לפעול במרץ לחיבורן המלא למתקנים לטיפול בשפכים ולהשבת קולחים.
הרשויות הרלוונטיות הן אלה: המועצות המקומיות של קריית ארבע, אלקנה, קדומים, עיריית אריאל והמועצות האזוריות מטה בנימין וגוש עציון.
הביקורת העלתה כי אף על פי שבעיית השפכים הלא מטופלים ביישובים הפלסטיניים שבשליטה מלאה של ישראל (שטחי C ) חמורה בהרבה מהבעיה ביישובים הישראליים, בשל אילוצים שונים כמו פיזור הכפרים הפלסטיניים וחוסר שיתוף פעולה בין ישראל לפלסטינים, אין בנמצא תכנית לטיפול בשפכי היישובים הפלסטיניים.
על רשות המים, כגורם המקצועי, ועל מתפ"ש כבעלת השליטה בשטח, לפעול ככל הניתן מול הרש"פ למציאת פתרונות מוסכמים לטיפול בשפכים גם ליישובים הפלסטיניים בשטח C , בצד קידום פתרונות בשטחי הרש"פ כדי לספק מענה אזורי נרחב ככל האפשר לבעיה זו.
59 מסמך רשות המים, 2015 ', עמ6.
ביו"ש מעל 58 מחנות צה"ל, ושפכי רובם אינם מטופלים.
שיעורם היחסי של שפכי מחנות צה"ל, מתוך כמויות השפכים הלא מטופלים ביו"ש, מוערך באחוזים בודדים.
ב-2010 התקבלה החלטת ממשלה60 בנושא ביצוע תכנית לחיבורכלל מחנות צה״ל לתשתיות ביוב וטיפול בשפכים.
לצורך ביצוע התכנית הוקצה סכום של כ -400 מיליון ש"ח, במימון משותף של משרד הביטחון (250 מיליוןש"ח) והמשרד להג"ס ( 150 )מיליון ש"ח , והתכנית הייתה אמורה להתבצע עד סוף שנת 2015, על פי סדרי העדיפויות שהגד יר צוות בין -משרדי בר אשות המ ינהל לתשתיות ביוב במשרד התשתיות הלאומיות.
על פי דוח מרכז המחקר של הכנסת, רובם המוחלט של 13 מחנותשנסקרו בשומרון בפברואר 2016 אינם מחוברים לתשתית ביוב.
בהתייחס למועצה אזורית יהודה, נמצא כי מתוך מעל עשרה בסיסים שבשטח השיפוט של האיגוד, יש רק שלושה בסיסים המחוברים ל מערכת הביוב: מחנה נחשון במעלה אדומים; חטיבה מרחבית עציון בצומת גוש עציון; בסיס במחסום יתיר בעל מתקן משלו.
יתר הבסיסים מחוברים חלקית או ש אינם מחוברים כלל , ו בכלל זה : חטיבה מרחבית חברון, עתניאל, המחסומים, הרודיון, כרמי צור, מחנה ישי ובקעת הורקניה.
בסוף פברואר 2016 התקיים דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנושא "אי-חיבור מחנות צה"ל ביו"ש לביוב".
במהלך הישיבה הנחה יו"ר הוועדה ח"כ דוד אמסלם את ראש החטיבה להגנת הסביבה ב אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשרד הביטחון (להלן - אמו״ן) להגיש תכנית רב-שנתית לחיבור המחנות שטרם חוברו.
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי בד בבד הוא מטפל גם בחיבור אגד מחנות בית אל ואוגדה מסוימת, במימון חלקי של המנהא"ז.
אמו"ן מסר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2016 , כי הוא שוקד על הכנת התכנית האמורה, אולם אין מדובר בתכנית ביצוע רב-שנתית אלא ברשימת כל בסיסי צה"ל, בישראל וביו"ש, שטרם חוברו, לפי סדרי עדיפויות ועלויות, וקצב התקדמות הביצוע ייקבע לפי היקף התקציב השנתי.
לדבריו, התקציב השנתי בשנים האחרונות נע בין 50-20 מיליון ש"ח, ובשנתיים האחרונות עמד על כ-20 מיליון ש"ח.
הוא הדגיש כי הבסיסים ביו"ש אינם בעדיפות שנייה בהשוואה לבסיסים בישראל.
אמו"ן מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כי מחנה עופר חובר לתשתית ביוב אזרחית בשבועות האחרונים, וכי בימים אלה צפויים להיחתם הסכמים לחיבור חטמ"ר שומרון, מעלה אפרים ואלון מורה.
לדבריו, מתקנים עצמאיים לטיפול בשפכים יוצבו בקרוב במוצב הסלע ובנווה יאיר.
רשות המים מסרה בתשובתה כי בהיותה הגוף שמנחה את צה"ל בנושא זה, בתיאום עם המשרד להג"ס, היא מעודדת את מחנות צה"ל להתחבר למערכות טיפול בשפכים, בייחוד אלה המהווים מפגע סביבתי וזמינים לביצוע, ומסייעת כשיש לה אפשרות לכך.
60 'החלטת ממשלה מס1770 .
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1515 .
בעצמו מהאמור לעיל עולה כי רובם הגדול של מחנות צה"ל ביו"ש טרם חובר למערכת ביוב וטיפול בשפכים תקינה, והם ממשיכים להזרים במשך שנים שפכים לסביבה.
בכך הם יוצרים מפגע סביבתי חמור המזהם את מי התהום.
מעבר לכך אף עולה כי פעולתה של מערכת הביטחון לטיפול בנושא אינה נשענת על תכנית ביצוע רב-שנתית סדורה הכוללת לוחות זמנים ליישומה.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמשרד הביטחון כי אין זה ראוי שצה"ל, הריבון בשטח, והגורם האחראי להגנת הסביבה ולאכיפת החוקים הסביבתיים, ובכלל זאת בנושא זיהום מים, יהיה הוא מזהם בעצמו.
על משרד הביטחון להכין לאלתר תכנית רב -שנתית הכוללת לוחות זמנים מפורטים ותקציב לחיבור כלל מחנות צה"ל לבי וב ולמתקני טיפול בשפכים כבר בשנים הקרובות.
שימוש חוזר בשפכים מטופלים (קולחים) להשקיה .
הזרמת קולחים באיכות ירודה לסביבה עלולה לסכן את איכות מי התהום באזור ולגרום לבזבוז משאב מים, אשר ניתן לנצלו להשקיה חקלאית או לשימושים נוספים כמו גינון, תעשייה ותיירות.
ככלל האוכלוסייה הפלסטינית ביו"ש ממעטת לעשות שימוש חוזר במי קולחים.
השימוש העיקרי הוא מן המט"ש החדש ביריחו (לצורך השקיית גידולי תמרים), אך רוב רובם של השפכים מוזרמים לנחלים ולסביבה61 .
בעניין זה ציינה מתפ"ש בתשובתה שהחסם העיקרי בפני שימוש פלסטיני במים מּושבים לחקלאות הוא סיבות דתיות ותרבותיות.
בדוח מרכז המחקר של הכנסת הובאו גם טיעונים השוללים סברה זו62.
9 מלמ"ש(כ-7% ) מכלל שפכיהפלסטיניים (כ-69 מלמ"ש) משמשים להשקיה בישראל.
מתוך שפכי היישובים הישראליים ביו"ש, כ-21 ,מלמ"ש 10.
3 מלמ"ש (כ-50% ) מנוצלים להשקיה חקלאית ולנוי, מתוכם כ-6 מלמ"ש(כ-29% ) מנוצלים בישראל וכ-4.
3 מלמ"ש(כ-%20 ) מנוצלים ביו"ש63.
לשם השוואה, בישראל שיעור השפכים המושבים לשימוש בחקלאות הוא כ-82% :, כמוצג בתרשים להלן .
61 מט"ש יריחו נמצא עדיין בשלבי הרצה, ויש תכניות שונות לשימוש חוזר בעתיד בקולחים של ג'נין, שכם, אל-בירה וחברון.
הבנק הגרמני מממן פרויקט ניסיוני לשימוש בקולחי מט"ש שכם מערב להשקיה חקלאית.
62 בדוח צוינה העובדה שבמדינות ערביות שכנות כן נעשה שימושבמי קולחים להשקיה חקלאית.
כמו כן הובאו דבריו של מנהל תחום הביוב לשעבר ברשות המים הפלסטינית שציין שהפלסטינים רואים בשימוש במי קולחים לחקלאות ערך כלכלי גבוה, וכי אין מניעה דתית מסורתית לעשות שימוש כזה.
דוח מרכז המחקר של הכנסת, עמ' 22-21 .
63 ,דוח ניטור נחלים2016 ', עמ16.
תרשים 6 : ,שיעורי השבת קולחים בישראל וביו"ש 2014- 201564 .
64 על בסיס נתוני רט"ג, מחושב מתוך כלל השפכים.
לגבי יו"ש הובאו בחשבון רק הכמויות המשמשות להשקיה ביו"ש ולא בישראל.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1517 .
חסמיםבפני טיפול ושימוש חוזר בשפכים שמקורם ביישובים פלסטיניים .
לאור הנתונים המצביעים על כך שמעל 90% מהשפכים הלא מטופלים ביו"ש מקורם ביישובים פלסטיניים, והיות שהשבת קולחים להשקיה ביו"ש כמעט שאינה קיימת ביישובים פלסטיניים, יתמקד פרק זה בחסמים העומדים בפני טיהור שפכים ושימוש בקולחים של יישובים אלה.
כאמור, המצב המדיני והסכסוך המתמשך בין הצדדים, וכן הימנעות הרש"פ מלפעול בהתאם לצורכי הסביבה בתחום זה הם מכשול מרכזי ומהותי בפני התקדמות בנושא זה.
עם זאת, גם להתנהלות גופי השלטון הישראליים יש חלק לא מבוטל בכך.
החסמים העיקריים הם: הפסקת אישור פרויקטים בוועדת המים המשותפת; קשיים באישור, תיאום וייזום פרויקטים במימון המדינות התורמות; והיעדר מדיניות של ממשלת ישראל בנושא.
הפסקת אישור פרויקטים בוועדת המים המשותפת .
ועדת המים המשותפת ( Joint Water Committee - JWC ) הוקמה לאחר החתימה על הסכם הביניים מ-1995 כדי ליישם את התחייבויות ישראל והפלסטינים לטיפול בכל הנושאים הקשורים למים ולביוב.
הוועדה הורכבה ממספר שווה של נציגים מכל צד, ובראשה שני יושבי ראש, מנהלי רשות המים הישראלית והפלסטינית.
נקבע כי כל החלטות הוועדה יתקבלו פה אחד.
לוועדת המים המשותפת ארבע תתי -ועדות טכניות בנושאים אלה: הידרולוגיה, מפעלי מים, שפכים ומחירי מים.
בשנים 2010-1995 נפגשה הוועדה ככלל באופן סדיר וקיבלה החלטות על הקמת פרויקטים שעוגנו בפרוטוקולים חתומים.
הוועדה המשיכה את עבודתה גם בתקופות של החרפת העימות כמו בתקופת האינתיפאדה השנייה בשנת 2000 , מתוך הכרה של שני הצדדים בחשיבות שיתוף הפעולה בנושא המים ומתוך הבנה כי יש להשאיר נושא זה מחוץ למגרש הפוליטי65 .
מ-2010 חל שינוי בעמדה הפלסטינית: ראשי רשות המים הפלסטינים אימצו עמדה השוללת אישור פלסטיני לתשתיות מים וביוב ביישובים הישראליים הנחשבים בעיניהם התנחלויות לא חוקיות.
יצוין כי עוד קודם לכן נשמעו טענות על כשלים ועל קשיים במנגנון הוועדה המשותפת ובתפקודה: בדוח של הבנק העולמי מ-920066 .
65 כפי שעוגן במסמך מינואר 2001 שכותרתו Joint Declaration for Keeping the Water Infrastructure out of the Circle of Violence, בחתימת שני הנציגים הבכירים, הישראלי והפלסטיני, בוועדת המים המשותפת.
66 :ראו The World Bank, West Bank and Gaza: Assessment on Restrictions on Palestinian Water Sector Development (April 2009) 1518 |דוח שנתי 67ב .
מאוגוסט 2010 לא התכנסה ועדת המים המשותפת כדי לאשר פרויקטים.
התקין יש לעתים חשיבות מכרעת לגבי החלטת מדינות תורמות, ארגונים בינלאומיים וגורמים פלסטיניים אם ליזום פרויקטים ביו"ש ולהשקיע בהם בתחום המים והשפכים נכתב שהוועדה המשותפת אינה מתפקדת כמוסד לניהול משותף עקב חוסר איזון בסיסי בין ישראל לרש"פ בעוצמה, ביכולת, במידע ובאינטרסים67 .
הביקורת העלתה כי מאוגוסט2010 ועד מועד סיום הביקורת לא התכנסה ועדת המים המשותפת כדי לאשר פרויקטים בתחום המים והשפכים ביו"ש.
לאישור ועדת המים המשותפת ולתפקודה התקין יש לעתים חשיבות מכרעת לגבי החלטת מדינות תורמות, ארגונים בינלאומיים וגורמים פלסטיניים אם ליזום פרויקטים ביו"ש ולהשקיע בהם בתחום המים והשפכים.
מנתוני רשות המים מנובמבר 2015 עולה כי24 (כ-69% ) מתוך35 הפרויקטים הפלסטיניים בתחום הטיפול בשפכים ובהשבת קולחים שהוגשו לוועדת המים המשותפת בשנים האחרונות - חלקם לפני 2010 - לא אושרו על ידה, בחלקם או במלואם, בפרוטוקול חתום בידי שני הצדדים 68 כנדרש על פי הסכמי הביניים; חלקם מתעכבים בשל כך וחלקם קודמו ואף הושלמו למרות היעדרו של אישור.
דוגמה לפרויקט חשוב המתעכב היא פרויקט בניית מט"ש בג'נין באזור ימון בעלות של 30 .
מיליון דולר ראש מינהלת המים והביוב ליש"ע מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי היו כמה פרויקטים לטיפול בשפכים פלסטיניים, שאושרו על ידי רשות המים מחוץ לוועדת המים המשותפת מפני שנידונו בעבר בין הצדדים.
כמו כן, מתקיימים מפגשים רבים של הצדדים ברמה המקצועית באמצעות ועדה טכנית (ישראלית- פלסטינית), שבהם נעשים תיאומים טכניים ומקצועיים בעניין פרויקטים פרטניים, מאושרים ושטרם אושרו.
הביקורת העלתה כי בשעה שפרויקטים ישראליים בתחומי המים והשפכים לא עוכבו עקב שיתוק ועדת המים המשותפת כאמור, עשרות פרויקטים שביקשו הפלסטינים בתחומים אלה טרם אושרו; זאת למעט פרויקטים בודדים בתחום הטיפול בשפכים שרשות המים קבעה כי נידונו בעבר על ידי הצדדים, ולכן אושרו.
בנייר עמדה של רשות המים הפלסטינית מ-2012 נכתב בהקשר זה כי ועדת המים המשותפת הפכה ל״פורום המבוסס על סחיטה.
כתוצאה מהתעקשותה של ישראל לקשור בין אישור פרויקטים פלסטיניים חיוניים ובין אישור פרויקטים בתחום המים שתפקידם לחזק את נוכחותן של ההתנחלויות הבלתי חוקיות, ולתמוך בהרחבתן, .
67 אורי טל -ספירו, שיתוף פעולה ישראלי-פלסטיני בתחום המים, הכנסת, מרכז המחקר והמידע (2011 '), עמ8.
68 נספח למסמך רשות המים שכותרתו Palestinian Wastewater Treatment and Reuse Projects as of November 2015 (להלן- נספח הפרויקטים).
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1519 .
עבודת ועדת המים המשותפת נתקלה במבוי סתום בשנתיים האחרונות, ועתידה אינו ברור״69.