HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוראות הנוהל נועדו: להוסיף על ההוראות הקבועות בחוק שירות התעסוקה ובתקנות שהותקנו מכוחו, להתנות את תוקפם של ההיתרים המיוחדים הניתנים ללשכות הפרטיות (להלן - היתרים ללשכות או היתרים)34 ולהבטיח טיפול נאות בנזקק הסיעודי מתוך הבטחת זכויותיו של העו"ז.
במאי 2007 בסמוך לפרסום הנוהל הוגשו לבית המשפט העליון כמה עתירות שהתנגדו לו.
הדיון בהן אוחד35 (להלן- בג"ץ אחיעוז).
בפסק הדין שניתן בינואר 2008 ,נדחו העתירות.
עם זאת צוין, בין השאר שבעקבות הגשת העתירות הוקם צוות ליווי בין -משרדי לעניין השיטה החדשה (להלן - צוות ליווי בין משרדי), וזה החליט לתקן כמה הוראות בנוהל ובחו זרים שהוצאו לאחר פרסומו.
מלבד זאת נקבע בפסק הדין: "המבחן האמיתי של הנוהל יהא עם יישומו ומימושו.
בכל עת שדנים אנו בנושא זה של הבאת עובדים זרים ארצה חובה לזכור כי נהלי העבר, ובמיוחד הסדר הכבילה, הביאו לפגיעה קשה בעובדים הזרים.
כמו כן נוצר תמריץ כלכלי בלתי ראוי, שתרם לכך כי מספר העובדים שהגיעו ארצה לעבודה בענף הסיעוד עלה על הנדרש".
לאחר מתן פסק הדין החל משרד התמ"ת לבחון את הגופים שביקשו היתר להפעלת לשכה פרטית.
באוגוסט 2008 ניתנו היתרים ל -152 ,לשכות פרטיות והחלה הפעלת השיטה החדשה על פי נוהל הלשכות.
עודכן נוהל זה 34 עד תיקון תש"ע של החוק ניתן ההיתר מטעם שר התמ"ת, וחלו על לשכות כאמור גם הוראות סעיף 63 לחוק שירות התעסוקה, המחייבות אותן לקבל רישיון לתיווך כוח אדם משר התמ"ת.
מתיקון תש"ע ואילך (ראו להלן) הלשכות פטורות מחובה זו.
35 בג"ץ 4957/07 אחיעוז אר גון ארצי של חברות כוח אדם נ' משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ואח', תקדין.
היתריהן של 20 לשכות שלא עמדו בתנאי ההיתר, ו-7 לשכות אחרות לא פעלו או נסגרו.
במועד הביקורת ביולי 2010 היו רשומות ברשות ההגירה 125 לשכות בעלות היתר תקף.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 275 .
אף שבפסק הדין האמור צוין כי הוקם צוות ליווי בין -משרדי להפעלת השיטה החדשה, הועלה שלאחר מתן פסק הדין התכנס צוות הליווי הבין- משרדי רק פעם אחת, ביוני 2009 , ולמעשה הוא הפסיק לפעול.
וכך לא זו בלבד שלא קוים ההסדר שדווח עליו לבית המשפט, אלא שהצוות גם לא ליבן בעיות ולא גיבש המלצות בנוגע להפעלת השיטה החדשה.
יצוין שמיוני 2009 ועד יוני 2010 נדחו החלטות בנושאים שונים, בהן החלטות הקשורות בביקורי בית של עובד סוציאלי (להלן - עו"ס או עו"סים) מטעם הלשכות, ביקורים שנועדו לבחון את צורכיהם של הקשישים ואת השמירה על זכויותיהם של העו"זים (ראו להלן).
רשות ההגירה השיבה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה, שהצורך לבסס בהדרגה את תפ עולה של שיטת ההעסקה החדשה בסיעוד חייב קיום דיונים פנימיים תכופים בתוך הרשות עצמה, ולכן הושם פחות דגש בכינוס צוות הליווי הבין-משרדי.
עם זאת מסרה הרשות שכדי ללבן נושאים הקשורים להפעלת השיטה נפגשו נציגיה עם נציגיהם של משרדים הנוגעים בדבר.
הרשות הוסיפה שבתום ש נתיים להפעלת השיטה החדשה נכנסו לתוקף רוב מרכיביה, ולכן היא מתכוונת לכנס את צוות הליווי הבין -משרדי כדי להסיק מסקנות ולהחליט בדבר המשך יישומה של השיטה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי צוות הליווי הבין -משרדי נועד במהותו ללוות את תפעולה של השיטה החדשה; הממונה היה אמור להפנות אליו את השאלות שהתעוררו במהלך יישומה, ומתפקידו של הצוות היה לדון בהן.
כינוסו בדיעבד רק לאחר שנתיים הוא בגדר החטאת ייעוד ו.
יתרה מכך, אי-כינוסו יכול שהביא את הרשות לידי קבלת החלטות שלא על דעת הגופים המיוצגים בו.
כך עולה למשל מתשובת המוסד לביטוח לאומ י בנושא השינויים שנקבעו בנוגע לביקורי הבית אצל מעסיקים (ראו להלן).
לפי החלטות הממשלה36 , ביולי 2008 .
הוקמה במשרד הפנים רשות ההגירה רשות זו נועדה, בין השאר, לרכז את הסמכויות ו את האחריות בכל הנוגע לעו"זים, שחלקן היו נתונות עד אז בידי משרד התמ"ת.
עם הקמת רשות ההגירה, על פי קווים מנחים שנקבעו בהחלטות ממשלה 37 , החלו בספטמבר 2008 להעביר בשלבים ממשרד התמ"ת אל רשות ההגירה את יחידת הסמך לעו"זים38 , שהייתה מופקדת על אישור הבאתם והעסקתם של העו"זים (להלן - יחידת הסמך לעו"זים).
כדי להשלים את העברת סמכויותיה של היחידה וכדי להגדיר מחדש את חלוקת האחריות בין משרד התמ"ת למשרד הפנים אישרה הכנסת תיקון חקיקה39 .
התיקון נכנס לתוקף ב- 23.
10 (להלן- תיקון תש"ע).
באפריל 2010 , בעקבות תיקון תש"ע, בוטלה יחידת הסמך לעו"זים כמסגרת ארגונית ברשות ההגירה, ולפי החלטת הממשלה40 ולפי סעיף1 לחוק, הופקד על .
36 החלטות 2327 מיולי 2002 ו- 3434 מאפריל 2008.
37 החלטות 3599 מיוני 2008 ו- 3887 מאוגוסט 2008.
38 הוקמה על פי החלטת ממשלה 2327 מיולי 2002.
39 'חוק עובדים זרים (תיקון מס12 ), התש"ע- 2010 , ס"ח 2238 , מרס 2010.
40 החלטה 4402 מינואר 2009.
מתן ההיתרים להעסקת עו"זים 41 ""הממונה- עובד משרד הפנים ששר הפנים הסמיכו לכך.
אשר למינוי הממונה, עד תיקון תש"ע הוגדר הממונה בחוק: עובד מדינה שמונה למנהל יחידת הסמך.
הממשלה החליטה42 לפטור מחובת מכרז את מינוי הממונה וקבעה שהוא ייבחר בהליך .
יג לחוק עו"ז 42 החלטות 2615 מאוקטובר 2004 ו- 4402 מינואר 2009.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 277 .
מיוחד של ועדה לאיתור מועמדים.
בסוף יולי 2010 סיים את תפקידו מי שמילא את תפקיד הממונה עד אז, ושר הפנים - על פי סמכותו לפי סעיף 23 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 - מינה את מנכ"ל רשות ההגירה מר אמנון בן עמי לשמש בתפקיד הממונה למשך שלושה חודשים, עד סוף אוקטובר 2010 .
רשות ההגירה מסרה בתשובתה מינואר 2011 שעל פי החלטת הממשלה מדצמבר 201043 מינה שר הפנים את מנכ"ל רשות ההגירה לשמש בתפקיד הממונה באופן קבוע.
באוגוסט 2009 ביוזמת משרד הפנים החלה חברה חיצונית לבחון היערכות ארגונית חדשה לרשות ההגירה.
בדיון בראשות מנכ"ל רשות הה גירה שהתקיים ביולי 2010 הציגה החברה את המלצותיה בנושא המבנה הארגוני של הרשות הנוגע לטיפולה בזרים.
החברה המליצה כי בכפוף למנכ"ל הרשות יוקמו שני מינהלים - מינהל אכיפה, שיכלול את יחידות האכיפה של יחידת הסמך לעו"זים ויחידות אכיפה אחרות הפועלות במסגרת רשות ההגירה; ומינהל שירות למעסיקים ולעובדים שיכלול, בין היתר, את היחידות שטיפלו במתן היתרים במסגרת יחידת הסמך לעו"זים.
בסיכום הדיון קיבל מנכ"ל הרשות את המלצות החברה בכל הנוגע למינהל האכיפה וביקש להמשיך ולבחון את המלצות החברה בכל הנוגע למינהל השירות למעסיקים ולעובדים.
בפברואר 2009 מונתה ועדת משנה בין -משרדית לנושא עו"זים ותעסוקת ישראלים בתחום הסיעוד, שנועדה לפעול במסגרת פורום האג'נדה החברתית - כלכלית (להלן - ועדת המשנה).
בכתב המינוי של הוועדה קבע מנכ"ל משרד האוצר כי היא תדון בהעלאת סף הניקוד של מבחני התלות לצורך קבלת היתר להעסקת עו"ז, בכלים לתמרוץ ישראלים לעסוק בתחום הסיעוד ובנושאים נוספים שתבחר הוועדה כדי לצמצם את היקף העסקתם של עו"זים בסיעוד.
במאי 2009 החליטה הממשלה44 (להלן- החלטת ממשלה ממאי 2009 ), שוועדת המשנה רשאית להמליץ למנכ"ל רשות ההגירה על אמות מידה נוספות.
בהחלטת ממשלה מינואר 201045 (להלן- החלטת ממשלה מינואר 2010 ) נדרשה הוועדה לסיים את משימותיה בתוך שישה חודשים, דהיינו עד סוף יולי 2010.
בשנת 2009 התכנסה ועדת המשנה פעמיים ואחר כך התכנסה שוב רק באפריל 2010 .
ביולי 2010 טרם גיבשה הוועדה המלצות בנושאים שהתבקשה לדון בהם, ובאותו חודש החליטה הממשלה 46 לתת לה ארכה להגשת המלצותיה עד ינואר 2011 .
ביולי 2010 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה שהנושאים שהוטלו על הוועדה מורכבים ביותר, ורגישות רבה נדרשת בגיבוש המלצותיה משום שהן ישפיעו על אורח חייהן ועל תפקודן של אוכלוסיות חלשות, בהן קשישים ונכים.
בתשובתו מינואר 2011 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי ועדת המשנה נמצאת בשלבים סופיים של גיבוש המלצותיה, והקבינט החברתי -כלכלי החליט לתת לוועדה ארכה נוספת למתן המלצותיה עד תחילת מרס 2011.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי השיטה החדשה להעסקת עו"ז נ ועדה להשתית את מתן הסיוע לקשיש בקהילה על יסודות חדשים ומשופרים.
יתרונותיה וחסרונותיה של השיטה, כדברי בית המשפט העליון, צריכים להיבחן ביישומה, ולמרות זאת כשנתיים התעכב יישומם של חלק .
44 'החלטה מס147 ממאי 2009.
46 'החלטה מס 2004 מיולי 2010.
ראוי שרשות ההגירה תפעל ליישומם באופן מלא, רצוף ומבוקר.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 279 .
קשיש המעוניין להסתייע בעו"ז צריך לקבל היתר העסקה בסיעוד; היתר כזה ניתן בהסתמך על תוצאות מבחן תלות שמבצע המוסד לביטוח לאומי 47 .
בהיתר ההעסקה הניתן לקשיש מצוין שעליו להירשם בלשכה בעלת היתר ולהעסיק רק עו"ז שבאחריות לשכה ושהוא בעל רישיון ישיבה בארץ לצורך עבודה בסיעוד.
מנתוני יחידת הסיעוד עולה כי בסוף דצמבר 2009 היו בתוקף 55,805 היתרי העסקה, מתוכם 47,613 (%85 ) היתרים לקשישים 48 , 1,649 (%3 ) מהם היו מוקפאים (ראו להלן).
בשנת 2009 ניתנו 13,646 ,היתרים חדשים 15,735 ,היתרים הוארכו525 בקשות להיתרים נדחו, ו- 10,411 בעלי היתרים נפטרו.
עוד עולה ממסמכי יחידת הסיעוד, כי בשנת 2009 ביצע המוסד לביטוח לאומי 624 .
מבחני תלות לקשישים שאינם זכאים לגמלת סיעוד בשל גובה הכנסתם רשות ההגירה, המופקדת לפי החוק על מתן היתר העסקה ורישיון ישיבה, הייתה צריכה להיערך לטיפול בנושאים האלה על פי החלטות הממשלה ונהליה, וככל האפשר גם על פי צורכי הקשישים והעו"זים.
להלן סקירה על היערכותה של רשות ההגירה לטיפול בנושאים האמורים: היתר להעסקת עו"ז על פי חוק עו"ז, היתרי העסקה יינתנו בהתחשב במאפייני שוק העבודה על ענפיו השונים.
כמו כן לשר הפנים ניתנה הרשאה 49 לקבוע דרך כלל או לסוגי עבודה או ענפים מסוימים תנאים למתן היתר ותנאים שייכללו בהיתר.
הגשת בקשה להיתר העסקת עו"ז בסיעוד : על מתן היתרים להעסקת עו"ז בסיעוד מופקדת יחידת הסיעוד שברשות ההגירה, ובראשה עומד "ממונה סיעוד ארצי"50.
יחידה זו נותנת שירות לציבור בארבעה מחוזות51 .
כדי לקבל היתר להעסקת עו"ז בסיעוד, על הקשיש להגיש בקשה לקבלת היתר באחד מארבעת המחוזות.
טופס הבקשה בליווי הסברים מתפרסמים באינטרנט באתר רשות ההגירה, והבקשה והמענה עליה יכולים להישלח בדואר או להימסר ביד באחד המחוזות האמורים בזמנים שנקבעו לקבלת קהל 52 .
יומיים בשבוע נקבעו למתן מענה טלפוני אנושי לשאלות, וכן קיים מענה טלפוני מוקלט המוסר פרטים חשובים, בהם שעות הקבלה במחוזות וכתובת אתר האינטרנט.
47 מבחני תלות נעשים בעקבות תביעה של גמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי, ואם אין הקשיש זכאי לגמלת סיעוד בשל גובה הכנסתו - הם נעשים בעקבות בקשה מטעם רשות ההגירה.
48 נשים בנות65 ומעלה וגברים בני68 .
ומעלה 49 על פי סעיף1 .
עד תיקון תש"ע של החוק ניתנה ההרשאה לשר התמ"ת 50 היות שבספטמבר 2009 יצא ממונה סיעוד ארצי לחופשה ללא תשלום, הוטל על רכז מחוז ירושלים לרכז את כל הטיפול הנוגע לתחום הסיעוד (להלן - מרכז יחידת הסיעוד).
51 תל-אביב, ירושלים, חיפה ועומר.
52 תוצאות מבחני התלות של מגישי הבקשות מועברות מהמוסד לביטוח לאומי אל רשות ההגירה באופן מקוון.
השירותים האחרים שרשות ההגירה נותנת לציבור, בהם שירותים הקשורים למעמד ולאזרחות, למרשם, לדרכונים ולמתן אשרו ת, ניתנים באמצעות כ -30 לשכות (להלן- לשכות רשות ההגירה) הפזורות ברחבי הארץ, ואילו הטיפול בהיתרים להעסקת עו"זים ניתן רק בארבעה מוקדים, מה שמקשה על הקשישים מיישובי הפריפריה.
יתרה מזו, מוקדים אלו שוכנים במקומות שונים ממקומות משכנן של שאר לשכות רשות ההגירה (שבהן ניתנים שירותיה האחרים של רשות ההגירה).
מיעוט המוקדים פוגע בנגישות הפיזית אליהם.
הנפגעים מכך הם מי שמעדיפים לזרז את ההליך ולהגיע פיזית אל המוקדים, ולא להסתייע בשירותי הדואר (בשליחת הבקשה ובקבלת תשובתה של רשות ההגירה).
על רשות ההגירה להבטיח שהליך מתן ההית ר יהיה יעיל ונגיש לכל הנזקקים במידה שווה.
לשם כך עליה, בין השאר, להרבות את מספר המוקדים המטפלים בנושא ולדאוג ששירות זה יינתן באותם המקומות שבהם ניתנים שירותיה האחרים.
רשות ההגירה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 , כי במסגרת ארגון מחדש שנעשה ברשות בחודשים האחרונים נשקלת הרחבת מוקדי הטיפול האמורים.
אמות המידה להעסקת עו"ז בסיעוד : על פי החלטות הממשלה53 , נדרשה רשות ההגירה לקבוע אמות מידה למתן היתרים להעסקת עו"זים בסיעוד; אלה צריכות לאזן בין צורכיהם של חולים ונכים המוגבלים בתפקודם והזקוקים לשירותיהם של עו"זים כדי להמשיך ולהתגורר בביתם ובקהילה, ובין מדיניות הממשלה לצמצם את מספר העו"זים המועסקים בישראל.
בהתאם לכך קבעה הרשות את הנוהל "קריטריונים למתן היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד" (להלן - נוהל הקריטריונים)54.
על פי נוהל הקריטריונים, הזכאות להיתר העסקה של עו"ז בסיעוד תוענק רק במקרים חמורים, שבהם מטופל זקוק לטיפול ולסיוע בביצוע רוב פעולותיו היומיומיות ברוב שעות היממה, ולא תתאפשר העסקת עו"ז במשרה חלקית או במשך שעות ספורות או ימים ספורים בשבוע.
היתר העסקה ניתן בדרך כלל לשנתיים, אלא אם נקבע אחרת בהיתר.
בנוהל מפ ורט איזו בקשה מן הבקשות שאינן עומדות בקריטריונים הבסיסיים אפשר להעביר לבדיקת ועדה מקצועית מייעצת (להלן - ועדה מקצועית) 55 .
המלצות הוועדה מוגשות לאישור הממונה על מתן היתרי העסקה.
53 'החלטות ממשלה: מס642 מספטמבר 2001 ', מס 2211 מאוגוסט 2007 ו-מס' 147 ממאי 2009.
54 הנוהל עודכן בינואר וביוני 2010.
55 למעשה פועלות שתי ועדות מקצועיות: ועדה אחת דנה בעניינם של קשישים, וועדה אחרת - בנכים.
בראש כל ועדה יושב רופא בעל התמחות בגריאטריה.
בוועדה הדנה בקשישים חברה גם אחות ארצית ממשרד הרווחה, ובוועדה הדנה בנכים חברה גם אחות ארצית מהמוסד לביטוח לאומי.
במידת הצורך מוזמנות לישיבות הוועדות נציגת המחלקה המשפטית של רשות ההגירה או פסיכולוגית מטעם משרד הבריאות.
כן משתתפת בישיבותיהן של שתי הוועדות מרכזת הוועדות מטעם יחידת הסיעוד של רשות ההגירה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 281 .
בשנת 2009 דנה הוועדה המקצועית ב- 8,201 :תיקים261 (3% ,) מהבקשות נדחו ובמענה ל -462,7 בקשות ניתנו היתרים לתקופות שונות 56 ; מתוך היתרים אלו %41 ( 3,102 ) היו היתרים לחצי שנה בשל שחרור מבתי חולים57.
56 ב-7% מהתיקים בוצעו פעולות אחרות, למשל התבקשו השלמות מסמכים או נערכו ביקורי בית.
57 מיוני 2010 , על פי החלטת הממשלה ממאי 2009 , עודכן נוהל הקריטריונים, והיתר זמני למשוחררים מבתי חולים ניתן לפרק זמן מרבי של שלושה חודשים.
מתן היתרים אלו אינו מתבסס על מבחני תלות, אלא על אבחנה של רופא מטעם בית החולים, ולפיה מבקש הבקשה נזקק לרצף טיפולי.
כדי להאריך את ההיתר הזמני, על הנזקק לעבור את ההליך הרגיל של מבחני תלות מטעם המוסד לביטוח לאומי.
הממשלה בהחלטתה ממאי 2009 החמירה את הקריטריונים המנחים את הוועדה המקצועית וקבעה שהוועדה תפעל על פיהם מאוקטובר 2009.
רק כתשעה חודשים לאחר מכן, ביונ י 2010 , עוגנו הקריטריונים המחמירים בנוהל הקריטריונים, והוועדה המקצועית החלה לפעול לפיהם.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי היה צורך לעגן בנוהל לא רק את הקריטריונים המחמירים הנוגעים לפעולת הוועדה המקצועית, אלא גם נושאים נוספים, למשל החובה להפקיד את שכרו של העו"ז בחשבון בנק על שמו.
הרשות ציינה כי השינויים שנדרשו נוגעים לאוכלוסייה מבוגרת ברובה, ושינויים בתדירות גבוהה יכולה להביאה לידי בלבול, ולכן אין לבצעם תדיר.
בשל כך ובשל הצורך בתיאומים רבים, הן פנימיים והן עם משרדי ממשלה אחרים, השינויים בנוהל הקריטריונים עוגנו במרוכז רק ביוני 2010.
משרד מבקר המדינה מעיר שהחלטת הממשלה בנוגע להחמרת הקריטריונים התקבלה במאי 2009 , והיא הורתה במפורש כי על הוועדה המקצועית לפעול על פיהם כבר מאוקטובר 2010 , אבל הם עוגנו בנוהל רק כתשעה חודשים לאחר מכן.
אשר להורא ת הממשלה בעניין חובת ההפקדה של שכר העו"ז בחשבון בנק על שמו - הוראה זו התקבלה רק בינואר 2010 , כלומר רבע שנה לאחר שהוועדה המקצועית כבר הייתה אמורה לפעול על פי הקריטריונים המחמירים.
רישום מעסיקים בלשכות פרטיות והעסקה ללא היתר : קבלת היתר העסקה הוא תנאי להעסקת עו"ז, ועל פי השיטה החדשה, קשיש בעל היתר העסקה יוכל להעסיק עו"ז רק אם נרשם באחת הלשכות הפרטיות.
חובתו זו מצוינת בהיתר ההעסקה הניתן לו ונועדה, בין השאר, להבטיח שהלשכה תתאים לו עו"ז לפי צרכיו.
מנתוני רשות ההגירה עלה שבתחילת אוגוסט 2010 לא היו רשומים בלשכה כנדרש 1,260 (3% ) בעלי היתר תקף להעסקת עו"ז שהיו רשומים כמעסיקיו של עו"ז פעיל אחד לפחות.
עוד עלה שבאותו מועד 1,605 מעסיקים בסיעוד בעלי היתר העסקה לא תקף היו רשומים ברשות ההגירה כמעסיקיו של עו"ז פעיל אחד לפחות.
על רשות ההגירה לאתר את הקשישים בעלי היתר להעסיק עו"ז שאינם רשומים בלשכה כלשהי ולדאוג לרישומם כנדרש.
כמו כן עליה לאתר את הקשישים המעסיקים עו"ז אך היתרם אינו תקף, ולדאוג לחידושו אם הקשיש זכאי לכך.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שרק לאחר תקופת הרצה, היערכות ושליחת מכתבי הסבר למעסי קים הסיעודיים וכדי לא להכביד על המעסיקים ניתנה להם אורכה לצורך רישום בלשכות, ורק לקראת סוף שנת 2009 הוחלט שלא להאריך אשרות של עו"זים המועסקים אצל מעסיקים שלא נרשמו בלשכות פרטיות.
הרשות הוסיפה שהיא תוודא כי עד סוף שנת 2010 כל המעסיקים יהיו רשומים בלשכות כנ דרש.
בתשובתה מינואר 2011 מסרה הרשות שכל המעסיקים הסיעודיים שטופלו בשנת 2010 ,שויכו ללשכות פרטיות עובדים זרים בתחום הסיעוד 283 .
ולשכות רשות ההגירה הונחו שלא לטפל במעסיק סיעודי אם אינו משויך ללשכה פרטית.
העסקת עו"ז כאשר הקשיש שוהה במוסד : על פי נוהל הקריטריונים, לא יינתנו היתרי העסקת עו"זים לקשישים השוהים במוסדות (בתי חולים, מרכזי שיקום, בתי אבות וכו'), חוץ מקשישים בדיור מוגן או באשפוז יום, משום שבמוסדות אלה הם מקבלים שירותי סיעוד 284 דוח שנתי61ב .
כל שעות היממה מעובדי המוסד.
מטופל השוהה במוסד ורוצה תוספת טיפול יכול, בכפוף למקובל באותו מוסד, להעסיק עובד ישראלי.
ממסמכי רשות ההגירה עלה שיש מקרים חריגים בעלי היבטים פסיכולוגיים.
למשל, יש קשישים שבטרם נכנסו למוסד העסיקו עו"ז כדין תקופה ארוכה, ובמהלכה נוצר ביניהם קשר רגשי מיוחד.
ניתוק קשר זה בבת אחת עלול לגרום לקשיש נזק נפשי.
כדי לפתור בעיות כגון אלה נקבע באוקטובר 2009 , כי פסיכולוגית קלינית מטעם משרד הבריאות תבחן את הבקשות ותמליץ לממונה בנוגע לכל מקרה, והממונה יחליט אם לאשר היתר חריג.
מנתוני יחידת הסיעוד עלה שעד אוגוסט 2010 הוגשו70 בקשות למתן היתר כאמור.
למרבית הפונים - 65 במספר- ניתן היתר חריג להעסיק עו"ז ב מוסד לתקופות שונות עד שנתיים, ו-5 .
בקשות נדחו רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי הממונה, הוא הגורם המוסמך על פי סעיף 1 יג לחוק עו"ז להתיר העסקת עו"זים מתוך סטייה מן הנהלים בנסיבות מיוחדות.
הרשות הוסיפה שהחלטת ממשלה ממאי 2009 (ראו לעיל) קבעה שוועדת משנה במשרד האוצר תקבע בתוך ארבעה חודשים כללים מיוחדים מקלים בנושא פעילותה של הוועדה המקצועית, אך שנה וחצי אחר כך טרם נקבעו כללים כאמור.
הרשות הסבירה כי מאחר שבפועל את ההיתרים במקרים החריגים נותן הממונה; ומאחר שאין זה סביר שלא נקבעו כללים מקלים תקופה כה ארוכה אף שהממשלה הכירה בצורך לקבעם; ומאחר שנדרש להחליט החלטות רגישות, הומניות ודחופות בנוגע לבעיות קשות של מגישי בקשות סיעודיים - לנוכח כל אלה החליט הממונה דאז כי במקרים חריגים, לאחר היוועצות, הוא יפעיל את סמכותו החוקית.
בתשובתה מינואר 2011 מסרה הרשות כי שּונה ההסדר שלפיו פסיכולוגית קלינית מטעם משרד הבריאות תמליץ לממונה בנוגע למקרים חריגים, ונקבע שמספטמבר 2010 כל בקשה במקרים הומניים חריגים תידון בוועדה המקצועית; בדיונים אלו תשתתף גם המפקחת הארצית ברשות ההגירה, שהיא עו"ס במקצועה.
ואולם משרד הבריא ות בתשובתו מנובמבר 2010 מסר למשרד מבקר המדינה, שאין זה סביר כי רשות ההגירה תקבע בנושא הכנסת גורם מטפל (עו"ז) למוסדות סיעודיים בטרם תיאמה זאת עם הגוף המפקח על המוסדות האלה, שהוא משרד הבריאות.
המשרד הסביר שבהעסקת עו"ז במוסד יש בעיות מהותיות שאינן מוסדרות, למ של למי כפוף העו"ז מקצועית או ניהולית בעת שהקשיש שוהה במוסד, או על מי מוטלת האחריות כאשר מתעוררת בעיה בעניין העו"ז.
משרד הבריאות העיר שיש לבחון באיזו מידה המטופל זקוק לטיפול נוסף על זה שנותן המוסד; ואף הוסיף שאם העסקת עו"זים במוסדות סיעודיים תהיה לתופעה שכי חה יהיה עליו לקבוע אמות מידה מקצועיות בנושא.
אף משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) בתשובתו מנובמבר 2010 מסר למשרד מבקר המדינה, שהאישורים החריגים האמורים ניתנו בידי רשות ההגירה בטרם התייעצו אתו.
משרד הרווחה הוסיף שלדעתו אין צורך בעו"זים במו סדות מאחר שעל פי חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 , ועל פי תקנותיו, על המוסדות לטפל בקשישים השוהים אצלם ולהשגיח עליהם 24 .
שעות ביממה עובדים זרים בתחום הסיעוד 285 .
נוכח כל זאת מן הראוי שרשות ההגירה תפנה בהקדם למשרד הבריאות ולמשרד הרווחה ותתאם איתם את נושא מתן האישורים החריגים האמורים.
חובות הלשכה בתחום מתן השירותים לקשיש כדי לשפר את איכות השירות לקשיש נקבע בשיטה החדשה, שלשכות פרטיות שהתמחו והתמקצעו בתחום הסיעוד הן שיביאו את העו"זים לעבודה בתחום זה, והן יהיו נתונות לפיקוח המדינה.
אחד מתפקידיה המרכזיים של הלשכה הוא להכיר את מוגבלותו ואת צרכיו הייחודים של הקשיש שבטיפולה ולהתאים לו עו"ז שיוכל לטפל בו כראוי.
נוהל הלשכות מפרט את חובות הלשכה הפרטית בתחום מתן השירותים לקשיש ולעו"ז.
לפי הנוהל, על הלשכה מוטל, בין השאר: לדאוג שעו"ס מטעמה יבקר את הקשיש בביתו וילווה את הטיפול בו; לסייע לקשיש לבקש היתר להעסקת עו"ז בסיעוד; לבחור את העו"ז בעקבות בדיקת יכולותיו והתאמתו לתחום הסיעוד, ובייחוד התאמתו לקשיש; למסור לקשיש המיועד להעסיק את העו"ז פרטים על הכשרתו ועל כישוריו של העו"ז; לדאוג שהעו"ז הוכשר לעבודה בסיעוד טרם השמתו בעבודה, ולהדריכו לטפל בצרכיו המיוחדים של הקשיש שאצלו הוא מועסק.
אשר לעו"ז, על הלשכה לסייע לו, בין השאר, בכל הקשור להסדרתם ולהארכתם של רישיון העבודה והדרכון.
על הלשכה להכין חוזה העסקה ולתת אותו לקשיש ולעו"ז, וכן עליה לסייע לקשיש להסדיר את תשלום הביטוח הרפואי והביטוח הלאומי עבור העו"ז.
על הלשכה גם לדווח לממונה אם אין הקשיש עומד בתנאי ההעסקה, למשל אם אינו משלם לעו"ז את שכרו.
על פי הנוהל, לשכה רשאית לגבות מקשיש בעד שירותיה השוטפים עד 70 ש"ח (כולל מע"מ) לחודש וכן סכום חד-פעמי מרבי של 2,000 ש"ח (כולל מע"מ) עבור השמת העו"ז אצלו58 .
אשר לעו"ז- לפי תקנות שירות התעסוקה 59 , לשכה הייתה רשאית לגבות מעו"ז תשלום מרבי של כ- 3,400 ש"ח, וזאת לאחר שהפחיתה את הסכום ששילם העו"ז ללשכה פרטית אחרת בין בארץ ובין בחו"ל.
אם מימנה הלשכה את טיסתו לארץ, היא רשאית לגבות ממנו את עלות הטיסה.
ליווי הטיפול בקשיש על ידי עובד סוצ יאלי מטעם הלשכה : על פי נוהל הלשכות, על הלשכה להעסיק עו"ס שיהיה מסוגל לאבחן את צורכי המעסיקים הסיעודיים, להתאים להם עו"זים בעלי כישורים כנדרש, לתקשר עם העובד ועם המעסיק לצורך אבחון ופתרון של בעיות בהעסקה, לפקח על צוות העו"סים של הלשכה, להכשיר עובדים בכירים אחרים מטעם הלשכה שיוסמכו לבקר ביקורי בית אצל הקשיש ולפקח עליהם (להלן - עו"ס אחראי).
במתכונתו הראשונה של נוהל הלשכות, שהייתה תקפה עד יוני 2010 , נקבע שבתמורה לתשלום שישלם הקשיש ללשכה היא, בין השאר, תשלח עו"ס לביקורים בביתו בשלושה שלבים: (א) ביקור בית קודם להשמת העו"ז כדי לעמוד על צורכי הקשיש, לאבחן את סוג השירות הנדרש, להתאים את העובד לצורכי הקשיש ולבחון את התנאים המוצעים לעו"ז; (ב) ביקור בית נוסף בחודש ההעסקה הראשון, כדי לבחון את קליטתו של העו"ז; (ג) ביקורי בית שוטפים בתקופת העסקתו של העו"ז ככל שיידרש ולפחות ארבע פעמים בשנה (להלן - ביקורי בית שוטפים), כדי להדריך את העובד בדבר הטיפול, להדריך את המעסיק בדבר זכויותיו של העובד ולפתור בעיות בהעסקה.
58 משגבתה הלשכה דמי השמה ממעסיק, היא לא תוכל לגבות ממנו תשלום נוסף על התשלום החודשי במשך שנה מיום ההשמה, וזאת גם אם השימה אצלו עובדים אחרים באותה תקופה.
59 תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה), התשס"ו- 2006 , פורסם בפדאור החדש, המעודכן לאפריל 2010.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 287 .
,עקב טענות שהעלו הלשכות נגד ההוראות בדבר ביקורי הבית השוטפים ובהתבסס על העובדה שאצל רבים מן המטופלים הסיעודיים מבקרים גם עו"סים מטעם המוסד לביטוח לאומי בכל 60 יום (ראו להלן), עודכנו ההוראות בנושא זה עם עדכון נוהל הלשכות ביוני 2010 .
בעדכון לא רק שהחובה לקיים ביקורי בית שוטפים צומצמה לתדירות של מינימום פעמיים בשנה, אלא שונתה גם ההוראה בנוגע לגורם שיבצע את ביקורי ה בית, וזאת בנוגע לקשישים המקבלים שירותי סיעוד לפי חוק הסיעוד באמצעות עו"ז שחלק משכרו משולם על ידי חברת סיעוד הפועלת מטעם המוסד לביטוח לאומי (להלן - הקבוצה הראשונה).
בנוגע לקבוצה זו נקבע שביקור בית אחד מתוך השניים 288 דוח שנתי61ב .
יוכל להיות ביקור של עובד בכיר בלשכה, ולא של עו"ס, ורק אצל יתר הקשישים (להלן - הקבוצה השנייה) יהיו שני ביקורי הבית השנתיים ביקורי עו"ס.
מרבית הקשישים המעסיקים עו"ז נמנים עם הקבוצה הראשונה, וכך ממועד שינוי הנוהל הצטמצמה החובה השנתית לביקורי עו"ס מטעם הלשכה בבתיהם לביקור בית אחד בלבד.
אשר לקבוצה השנייה, זו אינה זוכה כלל וכלל לביקורי בית מטעם המוסד לביטוח לאומי, ולמרות זאת הופחת מספר ביקוריו של העו"ס מטעם הלשכה אצל קבוצה זו לפעמיים בשנה בלבד.
השירות שהלשכה נותנת לקשיש צומצם אפוא גם בכמותו וגם באיכותו, אבל הועלה שלמרות צמצום זה, לא הופחת במקביל התשלום ב סך 70 .
ש"ח שעל הקשיש לשלם ללשכה מדי חודש בחודשו עבור שירותיה יתרה מזו, הועלה שרשות ההגירה לא עשתה עבודת מטה מקדימה לבחינת העלויות המוטלות על הלשכות קודם שהחליטה להפחית ממחויבויותן למתן השירותים האמורים לקשישים הסיעודיים.
רק כחודש לאחר שינוי נוהל הלשכות הנחה מנכ"ל רשות ההגירה את מרכז יחידת הסיעוד לבחון את הנושא עם יועץ כלכלי חיצוני.
עד דצמבר 2010 , טרם הסתיימה בחינה זו.
אחד ההסברים להפחתת הנטל מעל הלשכות היה שממילא חברות הסיעוד הפועלות מטעם המוסד לביטוח לאומי מחויבות לשלוח עו"ס כל 60 יום אל רבים מהמטופלים הסי עודיים.
יצוין שגם עו"סים מטעם הלשכות לשירותים חברתיים של הרשויות המקומיות מבקרים בבתי הקשישים60 .
ואולם הועלה שרשות ההגירה לא דאגה - קודם לקביעת ההסדר החדש בנוהל - להסדיר עם השירות לזקן במשרד הרווחה (המופקד על פעילותן של הלשכות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות) כיצד יועבר המידע מביקורי בית אלו אל רשות ההגירה לצורך מתן טיפול נאות לקשיש.
תוצאות מזיקות עלולות להיות לשינוי הסעיף בנוהל הלשכות המאפשר ללשכה לשלוח לאחד מביקורי הבית, אצל רוב הקשישים, עובד לשכה שאינו עו"ס, כי לעובד כזה, גם אם הוא ממלא תפקיד בכיר בלשכה, אין הכשרה מקצועית ואף לא מיומנות לאבחן בעיות בתחום הסוציאלי.
על כך עמדה גם ביוני 2010 מפקחת ארצית ברשות ההגירה, עו"ס במקצועה, האחראית לפיקוח על פעילות העו"סים בלשכות הפרטיות.
היא ציינה כי מי שאינו עו"ס, גם אם הוא בעל תפקיד בכיר בלשכה, אין לו הכשרה מקצועית טיפולית וגם לא הידע והמיומנות הנדרשים כדי לפרש התנהגות לא מילולית המלמדת על מצוקות של הקשיש או של העו"ז, וכך לזהות בעיות בין -אישיות.
לדעתה, הדרכתו של העו"ס האחראי מטעם הלשכה ופיקוחו על ביקורי הבית של בעל התפקיד הבכיר אינם בגדר תחליף ראוי להיעדר המיומנויות האלה.
המפקחת אף ציינה שהמוסד לביטוח לאומי דורש מחברות הסיעוד הפועלות מטעמו להכשיר את הבקרים שאינם עו"סים בתחום הנזכר ואף קבע לכך תוכניות הכשרה מתאימות, ולעומת זאת בנוהל הלשכות המעודכן לא נדרשו מן הלשכות דרישות דומות בנוגע לעובדיהן.
משרד האוצר בתשובתו מדצמבר 2010 מסר למשרד מבקר המדינה כי השינויים האמורים בנוהל נעשו שלא בידיעתו ושלא על דעתו.
60 ראו בדוח זה בפרק שעניינו מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה עמ' 221.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 289 .
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי במפגשים רבים עם נציגי הלשכות הפרטיות הן טענו כי התעריפים שנקבעו בנוהל אינם מכסים את עלויות התפעול השוטפות של ה לשכות.
הרשות אף ציינה שבמהלך השנה הראשונה להפעלת השיטה החדשה נקבע כי 290 דוח שנתי61ב .
התשלומים שהמעסיקים מחויבים לשלם ללשכה בעד שירותיה כוללים מע"מ, מה שהביא בפועל לצמצום ההכנסות המותרות של הלשכות בגובה שיעור המע"מ.
כן היא ציינה שהכנסות הלשכות הצטמצמו גם משום שמשרד התמ"ת החליט, על אף פניות הרשות, שלא להאריך הוראת שעה שהתירה ללשכות לגבות תשלום מהעו"ז בגין הבאתו מחו"ל; ולפיכך מתחילת ספטמבר 2010 אין הלשכות רשאיות לגבות תשלום מהעו"ז.
בעקבות שינויים אלו וכדי שלא לפגוע בשיטה החדשה החליטה הרשות כי מן הראוי שלא להפחית את סכומי הגבייה המותרים מהמעסיקים בטרם ייבדק הנושא בדיקה כלכלית מקיפה.
הרשות הוסיפה שהוחלט בתיאום עם האוצר לבצע בדיקה כלכלית.