HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פעילותו ותוצריו, וללא .
שדאגה למניעת ניגודי .
עניינים בין עיסוקיו .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נ שקלו במידה הראויה הנימוקים להחלטות לאשר מינוי יועץ אישי ולהאריך את ההסכם עמו, אף שמדובר ביצירת משרה יש מאין.
התקשרות ותשלומים: תוקפו של ההסכם המקורי עם היועץ האישי הוארך רק כחצי שנה לאחר שהוא פג .
עוד יצוין, כי הסכם הארכה שני נחתם רק חודשיים לאחר שפג תוקפו של הסכם ההארכה הראשונה.
קבוצת החברות מסרה למשרד מבקר המדינה כי לחברה נ' לא הייתה כל כוונה להפסיק את ההתקשרות עם היועץ האישי בתום תקופת ההסכם, וכי מיד לכשהתברר כי ההסכם פג, פעלה החברה לחדשו.
נמצא כי חברה נ ' שילמה ליועץ האישי גם עבור שעות חריגות, וכי לא היה לה דוח חודשי שבו מפורטות שעות העבודה של היועץ.
בהיעדר דוח חודשי כאמור לא יכלה חברה נ' לעקוב אחר שעות עבודתו של היועץ ולדעת אם הן תואמות את הנקבע בהסכם.
בעל התפקיד מסר למשרד מבקר המדינה כי היו"ר שפרש מר ב' אישר בחתימתו את התשלום בגין השעות החריגות.
מר ב' מסר למשרד מבקר המדינה שאין בידיו רשימות בדבר שעות עבודתו של היועץ האישי.
בהסכם המקורי לא הגדירה חברה נ ' מהם התוצרים שעל היועץ האישי לספק ולא קבעה ליועץ סדרי דיווח .
בעל התפקיד ציין בדיון של ועדת הביקורת שאין לו מידע על המהות וההיקף של הייעוץ שהעניק היועץ האישי ליו"ר, ושמר ב' אישר בחתימתו את החשבוניות שהגיש היועץ האישי שלו לתשלום.
קבוצת החברות מסרה למשרד מבקר המדינה כי בתקופת הביניים התנהל דיון בדירקטוריון בעניין הגדרת היקף העסקתו, והתחומים שעליהם יהיה אמון כיועץ.
משרד מבקר המדינה העלה שגם אם דן הדירקטוריון בנושאים אלו, הוא לא החליט על תחומי עיסוקו של היועץ האישי וממילא לא דאג שהחלטותיו יעוגנו בהסכמים שהתחדשו עם היועץ האישי.
בהסכמיםשחתמה חברה נ' עם היועץ האישי, נכתב בין השאר כי היועץ יפעל במסגרת תפקידו בכפיפות ליו"ר החברה ויתאם את פעילותו עם המנכ"ל והפונקציונרים הרלוונטיים בחברה.
ה ועלה כי חברה נ ' שילמה ליועץ האישי את הוצאות הטיסה והאש"ל עבור נסיעותיו לחו"ל.
ואולם לחברה נ ' לא היו מסמכים המעידים שיו"ר הדירקטוריון אישר מראש תשלומים אלה.
כמו כן נעשה הדבר ללא תיאום עם הנהלת החברה.
משרד מבקר המדינה מבהיר שהביקורת בעניין זה אינה כלפי היועץ האישי, מאחר שהיועץ הוא גורם פרטי שאינו גוף מבוקר.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר שפרש מר ב' ולקבוצת החברות כי בשנים 2015 -2012 שילמה חברה נ ' ליועץ האישי תשלומים רבים ללא בקרה מתועדת על פעילותו ועל התמורה שקיבל ממנו היו"ר שפרש.
היבטים בפעילות חברה ל' | 1841 .
אי הסדרת ניגוד עניינים: לפי ההסכם המקורי, היה היועץ האישי אמור להתמנות גם לדירקטור בחברה מ' - אף שהאינטרסים של החברה ושל חברה מ' אינם זהים בהכרח.
יצוין שבפרוטוקול הדיון של ועדת כוח אדם צוינה טענתו של יו"ר הוועדה, ולפיה לא היה ידוע לו שההסכם המקורי כולל את מינויו של היועץ האישי לדירקטור בחברה מ'.
בדיון האמור המליצה הוועדה לדירקטוריון להאריך את ההסכם המקורי עם היועץ האישי, בכפוף לחתימתו על הסדר למניעת ניגוד עניינים, כמקובל.
יצוין שרואי החשבון של חברה מ' אישרו כי היועץ האישי לא קיבל מ חברה מ' כל תשלום או גמול אחר בפרק הזמן מ-2012 עד2015 .
משרד מבקר המדינה מעיר ל יו"ר שפרש מר ב' כי בכל תקופת התקשרותה של חברה נ' עם היועץ האישי היא לא החתימה אותו על הסדר למניעת ניגוד עניינים , ובכך לא נמנעה האפשרות לניגוד עניינים של היועץ, בין עיסוקיו כיועץ אישי לבין עיסוקיו כיועץ בחברה מ', כדירקטור ועיסוקיו האחרים.
מהפרוטוקולים של דיוני הדירקטוריון לגבי הארכת ההסכם המקורי, עלה כי היה ידוע לחברי הדירקטוריון כי טרם ה ושלם גיבושו של הסדר ניגוד עניינים עבור היועץ האישי בשל פעילות ייעוץ אחרת שלו שהייתה עלולה ליצור ניגוד עניינים.
קבוצת החברות מסרה למשרד מבקר המדינה כי בהסכמים שחתמה חברה נ' עם היועץ האישי נכלל סעיף בנושא הסדר אחר למניעת ניגוד עניינים שעל היועץ האישי לחתום, זאת נוסף על הצהרתו באותם הסכמים שאין בעיסוקיו כדי ליצור ניגוד עניינים.
יצוין שביוני 2013 מילא היועץ האישי טפסים כנדרש לצורך הכנת הסדר למניעת ניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר שפרש מר ב' שמלבד אי-החתמת יועצו האישי על הסדר למניעת ניגוד עניינים, נקלע מר ב' עצמו למצב של ניגוד עניינים בין עניינו בהמשך העסקת יועצו האישי לבין תפקידו.
העסקת יועצים לצורך מענה למבקר המדינה .
הקבוצה שכרה את שירותיו של יועץ שפעל באמצעות משרד עורכי דין (להלן - משרד עוה"ד).
שירותי היועץ נשכרו לצורך הכנת מענה למשרד מבקר המדינה.
מלבד אותו יועץ עסקו בנושא שתי עורכות דין ממשרד עוה"ד וחברת ייעוץ נוספת.
חברה נ' שילמה למשרד עוה"ד כ - 542,000 "שח כולל מע"ם (כ- 459,600 ש"ח ללא מע"ם) בגין תשעה חודשים, ולחברת הייעוץ הנוספת 103,500 ש"ח כולל מע"ם ( 87,750 ש"ח ללא מע"ם) בגין חמישה חודשים.
בסך הכול שילמה 1842 |דוח שנתי 68ג .
הקבוצה באמצעות חברה נ' כ- 645,000 ש"ח כולל מע"ם (כ- 547,000 ש"ח לפני מע"ם) עבור שירותי ייעוץ כאמור.
בעל התפקיד הודיע למשרד מבקר המדינה כי לפני שכירת שירותי היועץ שפעל באמצעות משרד עוה"ד לא התקיים הליך איתור של יועצים, מאחר שמר ב' כיו"ר החליט שאותו יועץ הוא האישיות המתאימה לטפל בנושא.
משרד מבקר המדינה העלה שלא נחתמו הסכמי שכר טרחה בין חברה נ' למשרד עוה"ד ובין חברה נ ' לחברת הייעוץ הנוספת .
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי קבוצת החברות לא דאגה שחברת הייעוץ הנוספת תצרף לחשבוניותיה יומני עבודה מפורטים (לפי פעילות ייעודית, תאריך, שעת התחלה ושעת סיום).
מפרוטוקולים של דיוני ועדת כספים והשקעות של דירקטוריון חברה נ' עולה, כי חברי הוועדה לא היו מעורבים בהתקשרות עם משרד עוה"ד ועם חברת הייעוץ הנוספת ובקביעת סכום שכר הטרחה שיינתן לכל אחד מהם, וכי אישרו בדיעבד חריגות מהתקציב המאושר שנוצרו בגין התשלומים לאותם יועצים.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר שפרש מר ב', לקבוצה ולחברה נ' שהם לא בחנו חלופות להעסקת היועצים האמורים, העסיקו את היועצים ללא הסכמי שכר טרחה חתומים ומפורטים, לא ביצעו בקרה על החשבונות וחרגו מהתקציבים המאושרים.
לגבי החריגות, הדירקטוריון אישר אותן רק בדיעבד.
העסקת יועמ"ש הקבוצה .
קבוצת החברות עוסקת בפעילות מורכבת.
למרות כל זאת אין לקבוצת החברות לשכה משפטית ויועץ משפטי פנימי.
הקבוצה העסיקה במשך עשרות שנים יועץ משפטי חיצוני קבוע, הן לשם ייעוץ שוטף והן לשם ייעוץ מיוחד (להלן - יועמ"ש הקבוצה).
יועמ"ש הקבוצה ריכז אצלו את המידע המשפטי הנוגע לקבוצת החברות, דבר שגרם לכך שהגורמים השונים פיתחו בו תלות מוחלטת.
משרד מבקר המדינה העלה שקבוצת החברות והיו"רים שלה לא דנו בעשור האחרון בעניין העסקת יועמ"ש הקבוצה במשך זמן כה רב ולא שקלו חלופות בעניין זה, ובכלל זה קיום הליך בחירה מחודש לתפקיד או העסקת יועץ משפטי פנימי קבוע בקבוצה.
כמו כן לא שקלו גורמים אלה את הצורך בריכוז מלוא המידע המשפטי הנוגע לקבוצה בקבוצה.
משרד מבקר המדינה כבר ציין בעבר בנוגע לגוף אחר2 כי היה ראוילהביא בחשבון, לשם השוואה, את שנקבע בחוזר של רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) כי "יועץ משפטי קבוע שנסתיימה תקופת מינויו לאחר חלוף 6 שניםאו יותר , לא ישמש עוד כיועץ משפטי לאותה חברה, בין למטלה ובין כיועץ משפטי קבוע"3 .
2 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56א (2005 '), בפרק "ארגון נכי צה"ל", עמ285 .
3 חוזר היועץ המשפטי 2/2001 מ- 4.
01 - "יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות וחברות בנות ממשלתיות - רענון וריכוז חוזרים".
היבטים בפעילות חברה ל' | 1843 .
העסקת יועמ"ש הקבוצה הייתה כרוכה בהעסקת עובדים ממשרד עורכי הדין שלו (עורכי דין בכירים וזוטרים ו כן מתמחים).
בשנים 2015-2014 הסתכמו הוצאות חברה נ' בגין העסקת יועמ"ש הקבוצה בכ-4.
23 מיליון ש"ח כולל מע"ם, מהם כ-4.
1 מיליון ש"ח שכר טרחה וכ- 130,00 0 ש"ח הוצאות.
לדברי מנהלי חברה נ' בוועדת הביקורת של הדירקטוריון, הם סמכו על דיווחי יועמ"ש הקבוצה ולא ביצעו בקרה על הוצאות יו והוצאות עובדיו.
המנהלים הוסיפו ש התעריפי ם שדרש יועמ"ש הקבוצה עבור שירותיו היו גבוהים לשם השוואה מהתעריפי ם שקבעה הרשות, אך לא הייתה להם ברירה אלא לשלם לו על פי תעריפים אלה, מאחר שרק הוא היה בקיא ב תחום.
בעל התפקיד ששימש גם מנהל חברה נ', מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2004 סיכמו יו"ר הדירקטוריון באותה עת ויועמ"ש הקבוצה כי שכר הטרחה של יועמ"ש הקבוצה יהיה 220 דולר לשעה, של עורך דין מנוסה - 150 ,דולר לשעה של עורך דין צעיר - 125 דולר לשעה ושל מתמחה - 75 .
דולר לשעה עוד נקבע בסיכום כי חברה נ' ויועמ"ש הקבוצה יקבעו בתחילת כל שנה סיווג עורכי הדין, שלפיו ישולם שכר הטרחה שלעיל.
עוד מסר בעל התפקיד כי בשנת 2011 סוכם עם יועמ"ש הקבוצה כי תעריפי התשלום בגין פעילותו השוטפת עבור הקבוצה יופחתו, וכי הפחתה זו התבצעה לגבי כל התשלומים שניתנו ליועמ"ש הקבוצה משנת 2014 .
ואילך בעל התפקיד הוסיף כי תעריפי התשלום בגין הייעוץ המיוחד של יועמ"ש הקבוצה ושל עובדיו לא השתנו משנת 2004.
משרד מבקר המדינה העלה ש קבוצת החברות לא עמדה על כך שה יועמ"ש שלה יצרף לחשבוניותיו מהשנים 2014 ו-2015 יומני עבודהשבהם פורטו לגבי כל אחת מהפעולות שצוינו בחשבוניות (תאריך, שעת התחלה ושעת סיום).
עקב כך לא יכלה קבוצת החברות לוודא כי היועמ"ש שלה ביצע את הפעולות שעליהן דיווח בחשבוניותיו ושבעבורן היא שילמה לו שכר טרחה.
כמו כן לא יכלה קבוצת החברות לדעת מי ביצע את הפעולות השונות - מתמחה או עורך דין מנוסה או יועמ"ש הקבוצה בעצמו - ואם מדובר בפעילות שוטפת או בייעוץ מיוחד.
בעניין זה יצוין כי במהלך הביקורת גילה בעל התפקיד טעות בתעריף שלפיו שולמה חשבונית.
עוד העלה משרד מבקר המדינה שקבוצת החברות לא עמדה על כך שיועמ"ש הקבוצה יצרף לחשבוניות מהשנים 2014 ו-2015 מסמכים שבהם מפורטות ההוצאות שצוינו בחשבוניות .
בעל התפקיד מסר למשרד מבקר המדינה כי ההוצאות חושבו על בסיס הערכה כאחוז קטן מהחשבון הכולל.
יועמ"ש הקבוצה מסר שמשרדו גבה מקבוצת החברות הוצאות גלובליות לפי נוהג הקיים עשרות שנים, וכי הנוהג הוא ראיה חזקה ביותר להסכמה עם הלקוח על אופן החיוב.
יצוין שגם אם הסכימה קבוצת החברות לגבייה על פי הנוהג הקיים, הדבר מלמד על היעדר פיקוח מספיק של הקבוצה על הוצאותיו של היועמ"ש שלה אותן היא שילמה.
בישיבת ועדת הביקורת של הדירקטוריון העיר מבקר הפנים של קבוצת החברות שעל יועמ"ש הקבוצה לשפר את דיווחיו, ועל חברה נ' להדק את הבקרה על התשלומים הניתנים לו ולהקפיד על קבלת דיווחים מפורטים על הפעולות שבגינן ניתנים התשלומים.
על הדיווחים המפורטים לכלול בין היתר את תאריך 1844 |דוח שנתי 68ג .
ביצוע הפעולה , שעת הביצוע וזהות המבצע .
יו"ר הדירקטוריון ( מר ב') ביקש באותה ישיבה לבצע מעקב אחר יישום כל הערות הביקורת של מבקר הפנים.
קבוצת החברות מסרה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות אותה ישיבה הגיש יועמ"ש הקבוצה פירוט של חשבונותיו.
יועמ"ש הקבוצה מסר כי לא ידע על ישיבת ועדת הביקורת האמורה ועל תוכנה.
היועמ"ש הוסיף כי שוחח בשלב כלשהו עם מבקר הפנים, וזה הציע לו להוסיף לחשבונות הרבעוניים פירוט לגבי כל פעולה , בלי לציין את השעות שבהן היא נעשתה .
יצוין שאין מסמכים התומכים בדברים אלו של קבוצת החברות ושל יועמ"ש הקבוצה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר שפרש מר ב' כי חברה נ ' שילמה ליועמ"ש הקבוצה באותן שנים שכר טרחה וכן שילמה עבור הוצאותיו, בלי שפיקחה כראוי על פעילותו ובלי שבדקה אם פעילותו הצדיקה תשלומים אלו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי מן הראוי שהגורמים המתאימים ייתנו את דעתם על התקופה הממושכת שבה הועסק יועמ"ש הקבוצה וישקלו לבחון חלופות.
הקבוצה הודיעה ליועמ"ש הקבוצה בספטמבר 2016 כי עליו להקפיד לצרף לבקשותיו לתשלום פירוט שעות המציין את שם העובד, תאריך העבודה, שעות העבודה (משעה ועד שעה), פירוט ונושא העבודה, וכי עליו ליישם את ההנחיה באופן מיידי.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב התפתחות זו , המשפרת את בקרת הקבוצה על הוצאותיה המשפטיות.
קבוצת החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי נוכח הערותיו היא תבחן את האפשרות למנות יועמ"ש קבוע.
משרד מבקר המדינה מעיר לקבוצת החברות וליו"ר שפרש מר ב', כי ההתפתחויות שצוינו לעיל מעידות ביתר שאת על חולשת הפיקוח בתקופה האמורה הן בעניין תשלום חשבונותיו של יועמ"ש הקבוצה והן בעניין קביעת שכר טרחתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה ראוי שתינתן הדעת על היעדר הבקרה של היו"ר שפרש מר ב' ו של נושאי המשרה הבכירים של קבוצת החברות על פעילות יועמ"ש הקבוצה ועל התשלומים שניתנו לו, במשך שנים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי היה ראוי לוודא שתופחת התלות ביועמ"ש הקבוצה , וכן היה ראוי שת יבחן האפשרות להחליפו לאחר ששימש בתפקידו שנים רבות.
מפרוטוקול ועדת הביקורת של הדירקטוריון עולה כי הדירקטוריון דיווח על התשלומים ליועצים ועל ההוצאות בגינם בשנת 2014 ובחודשים ינואר-יוני 2015 .
,על פי הדיווח בתקופה האמורה שילמה חברה נ' ליועצים כ-2.
96 מיליון ש"ח היבטים בפעילות חברה ל' | 1845 .
מיליוני ש"ח ליועצים .
והוציאה בגינם כ - 830,000 ש"ח.
כלומר, בתקופה האמורה הסתכמו תשלומי החברה בגין היועצים בכ-3.
מבדיקת תשלומי הקבוצה ליועצים עולה שחברה נ ' לא עשתה בקרה על תשלומיה ליועצים.
מהפרוטוקולים של חברה נ' עולה כי בעל התפקיד והעוזר האישי של יו"ר הדירקטוריון רק טיפלו בתשלום החשבונות שהגישו היועצים, אולם לא היה להם מידע לא על שעות העבודה של היועצים, לא על הניהול המקצועי שלהם וגם לא על שכרם.
בעל התפקיד ציין בישיבה של ועדת הביקורת של הדירקטוריון כי הוא חותם על הוראות התשלום ליועצים "ביד רועדת" וכי אין לו כל דרך לבדוק אותן.
משרד מבקר המדינה העלה כי בהתקשרו יות חברה נ' וקבוצת החברות עם יועמ"ש הקבוצה, כגורם חיצוני המנהל את ענייני חברה נ' ו את ענייניה של הקבוצה, לא פורטו משימותיו בעניין ניהול המגעים עם היועצים והנחייתם.
יועמ"ש הקבוצה ציין בישיבת דירקטוריון כי הוא והיועצים עובדים בכפיפ ות ליו"ר.
אך היו"ר שפרש מר ב' מסר לדירקטוריון כי הבכיר היחיד המתמצא בנושא הוא יועמ"ש הקבוצה שהוא הסמכות העליונה בתחום הידע המקצועי.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה נ' ולקבוצת החברות כי אי-מעורבות ן בהנחיית היועצים ובניהול המגעים עמם והותרת עניינים אלה לשיקול דעתו הבלעדי של גורם פרטי חיצוני כמו יועמ"ש הקבוצה, משקפות התנהלות לא תקינה שלהם גם בנוגע להיעדר בקרה ישירה של קבוצת החברות והיו"ר על נושאים אלה ופיתוח תלות מוחלטת שלהם ביועמ "ש הקבוצה.
משרד מבקר המדינה העלה כי יועמ"ש הקבוצה אישר את החשבוניות לתשלום על בסיס הערכותיו לגבי סבירות עצם הפעולה, בלא שהתבסס על נתונים ואסמכתאות.
לקבוצת החברות לא היו במועד סיום הביקורת העתקים חתומים של הסכמי השכר עם כמה יועצים שלהם שולמו כספים בשנת 2014 ובחודשים ינואר-יוני 2015 ,וכן העתקים חתומים של הסכמים של אותם יועצים עם יועצי משנה שלהם, שעסקו בין היתר באופן חישוב השכר.
כמו כן לא צורפו לחשבוניות שעל פיהן שילמה קבוצת החברות יומני עבודה מפורטים (לפי תאריכים, שעות תחילת הפעילויות וסיומן ומהות הפעילויות).
יצוין כי היו"ר שפרש מר ב' דיווח בישיבת הדירקטוריון שאין לו מנגנון פיקוח על התשלומים ונאמן עליו יועמ"ש הקבוצה, כאשר הוא מודיע על הצורך להעביר כספים ליועצים, כשלא הייתה לו דרך לבדוק את הצורך ולכן הוא חתם על כל דרישה.
עוד יצוין כי יועמ"ש הקבוצה ציין בישיבת הדירקטוריון לגבי תקופת כהונתו של היו"ר שפרש מר ב' כי בשנתיים-שלוש האחרונות בדקו פחות את התשלומים, לעומת תקופות קודמות.
יצוין גם כי בעל התפקיד והנהלת קבוצת החברות נמנעו מלמסור למשרד מבקר המדינה חלק מהחומר הרלוונטי.
קבוצת החברות מסרה למשרד מבקר המדינה חלק מהחומר רק לאחר מועד סיום הביקורת.
שכיהנו ברציפות יותר .
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר שפרש מר ב' ולקבוצת החברות כי מצב דברים זה מעיד גם הוא על התנהלות בלתי תקינה של קבוצת החברות, ששילמה בשנים 2014 ו-2015 מיליוני ש"ח ליועצים ללא פיקוח ובקרה מספיקים.
ב-2016 דיווח היו"ר מר ג' לדירקטוריון כי עצר את התשלומים ליועצים עד שיגובש נוהל חדש.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את החלטת היו"ר מר ג' בנוגע לעצירת התשלומים.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי התפתחויות אלו מעידות ביתר שאת על חולשת הבקרה שהייתה לקבוצת החברות וליו"ר שפרש מר ב' על התשלום ליועצים .
יש לוודא שיוקם מנגנון פיקוח ראוי על העסקת היועצים, ובכלל זה על התשלומים שיינתנו להם.
משך הכהונה של דירקטורים .
לשם השוואה, בסעיף 21 בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה -1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות) נקבע כי תקופת הכהונה של דירקטורים תהיה לא יותר משלוש שנים מתחילת תוקף המינוי, עקב הצורך בתחלופה של דירקטורים, בין השאר כמתחייב מעקרונות הבקרה הפנימית .
כמו כן נקבע בחוק זה כי דירקטור שחדל לכהן יכול להתמנות מחדש.
משרד מבקר המדינה העלה כי בתחילת שנת 2015 נכללו בדירקטוריון לפחות שלושה דירקטורים שכיהנו בו ברציפות יותר מ-12 שנה.
לגבי הדירקטורים שכיהנו בדירקטוריון במועד סיום הביקורת, נמצא שכל אחד מהם כיהן בתפקידו ברציפות יותר משש שנים, ובכלל זה דירקטור שכיהן ברצף משנת 2005 ושלושה דירקטורים שכיהנו ברצף משנת 2011 .
משרד מבקר המדינה מעיר שמשך זמן כהונת הדירקטורים בדירקטוריון בשנים 2015 -2012 עלה, לשם השוואה, על הקבוע בהוראות חוק החברות הממשלתיות בעניין זה.
היבטים בפעילות חברה ל' | 1847 .
הגמול הכולל שקיבלו הדירקטורים בכל אחת מהשנים 2006 עד2010 ,חרג לשם השוואה, מהנקבע בתקנות בדבר גמול4 בשיעורים שבין 190% לבין 395%.
,לשם השוואהבתקנות בדבר גמול נקבע כי "דירקטור בחברה יהיה זכאי לגמול בעד כהונתו בדירקטוריון, שתשלם לו החברה לפי מספר ישיבות דירקטוריון או ישיבות ועדה שבהן השתתף, כמפורט בתוספת הראשונה, בהתאם לדרגתה של החברה".
עוד נקבע בתקנות אלה כי "הגמול כולל כיסוי של כל ההוצאות שהיו לדירקטור בקשר להשתתפותו בישיבה, וכולל מס ערך מוסף", וכי "דירקטור לא יהיה זכאי לתמורה נוספת כלשהי על הגמול לפי השתתפות בישיבות.
בשל מילוי תפקידו כדירקטור בחברה וכל הפעולות הנובעות מתפקידו זה".
על פי התקנות האמורות יעודכן גמול הדירקטורים ב-1 בפברואר בכל שנה, בהתאם לשינויים במדד המחירים לצרכן.
בשנת 2014 שולם לכל דירקטור של חברה ל' שכר חודשי של 6,275 ש"ח ( 75,300 ש"ח לשנה); זאת נוסף על 1,500 ש"ח ששולמו לכל דירקטור בגין כל השתתפות בישיבה של ועדה או של הדירקטוריון.
תגמולי כל הדירקטורים באותה שנה הסתכמו בכ- 957,600 ש"ח.
נמצא שבשנים 2015 -2012 שולם לשמונה דירקטורים גמול בסך 3.
משרד מבקר המדינה העלה כי סכום זה חרג, לשם השוואה, בכ-2.
4 מיליון ש"ח מהסכום שהיה צריך להיות משולם על פי התקנות בדבר גמול בחברות ממשלתיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשנים 2015 -2012 שולמו תשלומים הגבוהים לשם השוואה מהסכומים הנקובים בתקנות בדבר גמול לדירקטורים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שייבחן הצורך שדירקטורים ישיבו את התשלומי ם שעלו על המקובל.
4 תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמ ול והוצאות לדירקטור מקרב הציבו ר בחברות הממשלתיות ), התשנ"ד -1994 (להלן- התקנות בדבר גמול) .
נושא משרה בכיר והדירקטוריון .
הדירקטוריון אישר לנושא המשרה הבכיר הקודם שעמד לפרוש, שלושה חודשי הסתגלות בשכר, נוסף על פיצויי פרישה בשיעור של 200% שנקבעו בחוזה העסקתו.
באותה עת החליטה ועדת איתור מקרב חברי הדירקטוריון לבחור נושא משרה בכיר חדש.
הדירקטוריון אישר את מינוי נושא המשרה הבכיר בשכר של 35,000 ש"ח לחודש בצירוף תנאים נלווים, זאת בכפוף למגבלות שנקבעו.
כשנה לאחר מכן אשררה ועדת הביקורת של הדירקטוריון להעניק לו משכורת 13 ,למפרע וכן את עדכון שכרו לכ- 38,800 .
ש"ח הדירקטוריון אישר ברוב קולות ל נושא המשרה הבכיר חופשה ללא תשלום למשך זמן ממושך מאד.
הוסכם שהחופשה תחודש מעת לעת , וכי תינתן לו אפשרות לשוב לתפקידו בהתראה שנקבעה .
לשם השוואה, בהתאם לחוזר מנהל הרשות מיולי 2014, על חברות ממשלתיות וחברות בנות ממשלתיות המעסיקות 50 עובדים או יותר לקבוע נוהל לגבי יציאת עובדיהן לחופשה ללא תשלום (להלן - חל"ת) ולפעול על פיו.
משרד מבקר המדינה מעיר לקבוצת החברות כי היה ראוי שתקבע נוהל לגבי יציאת מי מעובדי הקבוצה לחל"ת.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לקבוצת החברות וליו"ר מר ב' שספק אם ההחלטה לאשר לנושא המשרה הבכיר לצאת לחל"ת לזמן ממושך הייתה תקינה, מאחר שהיעדרות בעל תפקיד כזה במשך זמן רב עלולה לפגוע בתפקוד קבוצת החברות.
בעת החלטת הדירקטוריון לאשר חל"ת לנושא המשרה הבכיר, הוא מינה את אחד הדירקטורים כבעל התפקיד למשך תקופה, בתנאי העסקה זהים לתנאים של נושא המשרה הבכיר.
יועמ"ש הקבוצה הביע את דעתו באותה ישיבה כי יש להקים ועדת איתור לתפקיד נושא המשרה הבכיר רק אם תעבור התקופה ונושא המשרה הבכיר לא יחזור לתפקידו.
לקראת סוף תקופת החל"ת ביקש נושא המשרה הבכיר להאריך את החל"ת בעוד תקופה.
הדירקטוריון אישר את הארכת החל"ת לתקופה נוספת, בתנאי החל"ת הקודמת.
במקביל הוארכה גם כהונת בעל התפקיד, בלי שמונתה ועדת איתור לתפקיד זה.
נושא המשרה הבכיר חזר לתפקידו במועד מאוחר יותר.
היבטים בפעילות חברה ל' | 1849 .
היבטים בפעילות חברה ס' .
עמידה ביעדי התשואה המתוכננים של חברה מ' .
חברה ס' חתמה על הסכם ולפיו היא תחזיק במניות חברה מ ' האמורה לנהל פעילות.
החל ממועד מסוים נדרשו בעלי המניות להקצות ממקורותיהם אחוז מסוים מסכום ההשקעה, בהתאם לשיעור ההחזקה של כל אחד מהם.
לקראת אישור הדירקטוריון לנציגי חברה ס ' לחתום על ה הסכם בין בעלי המניות של חברה מ ', הכין סמנכ"ל הכספים דאז מודל פיננסי מתוכנן לגבי כדאיות ההשקעה בפעילות , שבו הובאו בחשבון שינויים באומדני עלות התכנון וההקמה בשל שינויי תצורה.
לפי המודל, שיעור התשואה על ההון5 היה אמור להגיע לכ- 18.
04 % , ושיעור התשואה הפנימי6 של פעילות חברה מ' היה אמור להגיע לכ- 13.
מדוחותיה הכספיים של חברה מ' לשנים 2015 -2011 עולה כי שיעורי תשואתה באותן שנים הסתכמו כדלהלן: לוח 1 : שיעורי התשואה של חברה מ' בשנים 2015 -2011 .
2011 2012 2013 2014 2015 .
תשואה על הון 1% 4%- 5%- 12% 14% .
תשואה על נכסים* 4% 7% .
* רווחתפעולי שנתי ביחס לכל מחזור הנכסים השוטפים.
יצוין כי ב - 2014 ו- 2015 פירטהמנכ"ל לדירקטוריון בין השאר את שיעורי התשואה על ההון (להלן - ROE ) ואת שיעורי התשואה הפנימית (להלן - IRR ) ב-20127 ,ב-20138 ,ב- 20149 וב-201510, לעומת התכנון בתחילת2011 ולפיו הם יהיו בשיעורים של 15.
בהתאמה בהתאם לנתוני הסמנכ"ל לכספים שיעורי התשואה הפנימיים היו כדלהלן: .
רווח שנתי נקי ביחס לממוצע ההון העצמי 6 שיעור תשואה פנימי (שת"פ) של זרם מזומנים הוא שיעור ההיוון המאפס את הערך הנוכחי הנקי של אותו זרם.
בהתייחס להנחות שנקבעו 9 ROE - 14.
, בהתייחס להנחות שנקבעו 10 ROE - 12.
לוח 2 : שיעורי התשואה הפנימיים .
דצמבר 2014 אוגוסט 2015 .
בהתחשב בהשקעות הבעלים והמממנים .
וברווח התפעולי הצפוי 12.
בהתחשב בהשקעות הבעלים .
ובחלוקות הרווחים הצפויות להם 9.
3% בעת הצגת נתוניו עדכן הסמנכ"ל לכספים את משרד מבקר המדינה כי במהלך שנת 2015 לא התקבל מודל בנקאי11 מעודכן מלבד המודל שהתקבל בתחילת השנה.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות בקשתו, במועד סיום הביקורת לא היו לחברה ס' מסמכים המבססים את נתוני התשואה שהציג הסמנכ"ל ומסמכים המבססים את הנחותיו לגבי הרווח התפעולי וחלוקות הדיבידנדים הצפויות.
עוד העלה משרד מבקר המדינה שלא היו לחברה ס' מסמכים ולפיהם אישר הבנק המממן את המודל הבנקאי המעודכן ואת המודל הבנקאי שעודכן בהמשך.
יועמ"ש הקבוצה וקבוצת החברו ת מסרו למשרד מבקר המדינה כי גם אם המודל העסקי לא הוצג לבנק וממילא הבנק לא אישר אותו, אם המודל העסקי לא היה מקובל עליהם כמממנים, הם לא היו מאפשרים משיכה גדולה של בעלי המניות שבוצעה בהמשך.
יצוין כי גם אם א יפשר הבנק את משיכת בעלי המניות, אין הדבר מעיד בהכרח על כך שבדק כראוי את נתוני התשואות שהציג הסמנכ"ל לכספים למשרד מבקר המדינה.
מהודעותיו של המנכ"ל לדירקטוריון עולה ששיעורי התשואות שהציגה חברה מ' הלכו ופחתו בייחוד לאחר תחילת הפעילות המסחרית.
הסמנכ"ל גם הודיע ששיעורי התשואה הפנימיים שלעיל לא כללו הכנסות תפעוליות שנתיות של קבוצת החברות מחברה מ'.
בהתאם לכללי בקרה וכמקובל בחשבונאות ניהולית, בעת הצגת תוצאות פעילות יש להציג גם את הפערים לעומת התכנון ולהצביע על הגורמים לפערים ועל המשמעות הכספית שלהם - כדי שיהיה ניתן ל קבל החלטות על צעדי תיקון.
משרד מבקר המדינה העלה שהמנכ"ל ו הסמנכ"ל לכספים הציגו לדירקטוריון נתונים לגבי שיעורי התשואות של חברה מ ' במועדים השונים .
ואולם הם לא הציגו לדירקטוריון את הגורמים לפערים בין התשואות שהושגו בפועל לבין התשואות שנחזו ושעל בסיסן החליט הדירקטוריון לחתום על הסכם השותפות עם בעלי המניות האחרים בחברה מ ', ואת המשמעויות הכספיות הכוללות של פערים אלו.
11 בהתאם להסברי הסמנכ"ל לכספים, המודל הפיננסי נקבע בראיית ארוכת טווח ובהתחשב במשך כל חיי הפעילות.
המודל התבסס על שיעורי התשואה הפנימיים בתזרים, בהתחשב בהשקעות הבעלים, במימון המממנים וברווח התפעולי הצפוי, ועל החלוקות הצפויות לבעלים.
היבטים בפעילות חברה ל' | 1851 .
יועמ"ש הקבוצה וקבוצת החברות השיבו למ שרד מבקר המדינה כי נתוני התשואות המדוברים לא היו רלוונטיים להשוואה.
אולם משרד מבקר המדינה מציין, כי ההסכם שנחתם התבסס על המודל הפיננסי המתוכנן של כדאיות ההשקעה בפעילות שבו הובאו בחשבון שינויים בעלותה - כך שהיה ראוי אפוא להשוות את התשואות שהושגו בפועל לנתוני התשואות שצוינו במודל הפיננסי.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון שהוא לא דרש מההנהלה להציג לו את הגורמים לפערים ב ין ה תשואות שהושגו בפועל לבין התשואות שעל בסיסן החליט הדירקטוריון לחתום על הסכם השותפות עם בעלי המניות האחרים של חברה מ', על מלוא המשמעויות הכספיות של פערים אלו.
עקב כך נמנעה מהדירקטוריון האפשרות לקבל החלטה מושכלת לגבי הנחיית נציגיו בדירקטוריון חברה מ ' להציע צעדי תיקון שיביאו להגדלת רווחי חברה מ ' ותשואותיה, וכן להגדלת תשואת הקבוצה מהשקעתה זו.
בישיבת ועדת הכספים והשקעות של הדירקטוריון ציין יו"ר הדירקטוריון מר ב', כי הנחה את החברה לאתר גורם בעל ניסיון ובעל הידע הדרושים לשאת באחריות לפעילות של חברה מ', זאת מן הטעם של נזק פוטנציאלי כבעלת מניות.
המנכ"ל הציג לוועדת הכספים והשקעות הצעה להתקשרות עם קבלן משנה מסוים לפעילות, וציין שקבלן המשנה ישלם לחברה ס' תמורת המחאת ההתקשרות עם חברה מ '.
הדירקטוריון החליט לאשר ברוב קולות את ההתקשרות עם קבלן המשנה האמור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ה יו"ר שפרש מר ב' לא בחן חלופות להתקשרות עם קבלן המשנה המסוים, אלא הציג חלופה זו לדירקטוריון כחלופה היחידה.
בכך מנע מר ב ' מהדירקטוריון לבחון חלופות להתקשרות עם קבלן המשנה בהיבטי עלות ורווחיות.
בשנת 2011 בחנה חברה ס' את האפשרות להקמת פעילות נוספת.
לצורך הגשת בקשת רישוי לביצוע הפעילות נדרשה חברה ס' להקים ישות משפטית נפרדת, ולשם כך הקימה חברה ס' את חברה ע ' בבעלותה המלאה.
לאחר תקופה הכריז הדירקטוריון בשבתו כאסיפה כללית של חברה ע ' כי חברה זו אינה פעילה.
יצוין כי החברה הגישה דוחות לרשם החברות, ולפיהם אישר דירקטוריון חברה ע', בהתאם לסעיף 171 )(גלחוק החברות, את הדוחות הכספיים של חברה זו.
ואולם סמנכ "ל הכספים הודיע למשרד מבקר המדינה כי בפועל חברת ע' מעולם לא הייתה פעילה, אין לה דוחות כספיים, הוצאות, הכנסות, כוח אדם וכו', והיא לא רשומה כעוסק במס הכנסה או במע"מ.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה שגם התנהלותה בעניין חברה ע ' הייתה בלתי תקינה, בעת שדיווחה לרשם החברות דיווחים לא מהימנים.
מינהל מקרקעי ישראל, הישות הקודמת לרשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) הסכים להחכיר שטח (להלן - המגרש) לחברה ס ' לתקופה, כדי שזו תחכיר אותו בחכירת משנה ל חברה פרטית שאינה חלק מקבוצת החברות, לצורך פעילות מסוימת, עם אפשרות להאריכה לתקופה נוספת.
ר מ"י וחברה ס' חתמו על הסכם החכירה בו צוין כי מטרת החכירה היא אותה פעילות מסוימת.
כעבור תקופה פסקה הפעילות המסוימת באמצעות החברה הפרטית.
עוזר המנהל של מרחב ירושלים ברמ"י הודיע למשרד מבקר המדינה כי גורמי המרחב לא בדקו אם השימוש שנעשה מאז במגרש תאם את מטרת החכירה שהוגדרה בחוזה החכירה.
מנהל רמ"י מסר למשרד מבקר המדינה כעבור תקופה נוספת כי ספק אם רמ"י ידעה על ביטול ההסכם עם החברה הפרטית בעניין הפעילות, כשלדעתו היה על חברה ס' ועל מאסדר הענף בו פעלה החברה הפרטית (להלן - המאסדר) לעדכן את רמ"י בעניין.
מנהל רמ"י אף מסר שבעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה, ביקש המאסדר מרמ"י להמשיך בהקצאה הקיימת.
מנהל רמ"י מסר בעקבות כך כי רמ"י תבחן את המצב המשפטי ומעמדו של הסכם החכירה, אך היא סבורה שאין מקום לשינוי במעמד החכירה.
יצוין שהמאסדר לא בחן, לפני בקשתו מרמ"י, אם צפוי ה פעילות מסוימת עתידית של החברה הפרטית.
עוד יצוין שאין למאסדר מסמכים ולפיהם הוא בחן, לפני בקשתו האמורה מ רמ"י, את האפשרות שחברה פרטית אחרת תשתמש במגרש לצורך הפעילות המסוימת.