HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כעולה מהדין, מן הראוי שהכלל יהיה שישתתפו בישיבת הוועדה הרפואית רק חברי הוועדה, ה תובע ומלוויו הנוכחים בהסכמתו, ולא ישתתפו בה מזכיר או כל אדם אחר, וזאת על מנת להבטיח את צנעת הפרט של התובע ושמירת כבודו.
אם המוסד רואה חשיבות בנוכחות מזכיר הישיבה במהלך האבחון הרפואי עליו ליזום מהלך לשינוי התקנות.
זימון התובע 14 : יום לפני האבחון הרפואי על פי תקנות ביטוח נכות כללית , על המוסד לשלוח הזמנה לתובע לשם קביעת אחוז נכותו הרפואית 14 ימים לפחות לפני המועד שנקבע לאבחון הרפואי, אלא אם כן הסכים המוסד לביטוח לאומי 1139 .
התובע להתייצב לבדיקה ללא הזמנה כאמור או בתוך פרק זמן קצר מזה44 .
נוהל המוסד קובע כי יש לתעד את הסכמת התובע בתיק התביעה.
אי-עמידת המוסד בדרישות האמורות בעניין זה עלולה לגרום לביטולי דיונים , לפגיעה בזכותו של התובע להיערכות נאותה לקראת התייצבותו לאבחון הרפואי ולהארכת משך הטיפול בתביעה.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מדגם א' אם המוסד עמד בסף הזמן של 14 ימים45 , ואם לאו - אם התקבלה לכך הסכמת התובע והיא תועדה כנדרש בתיק התביעה.
במדגם נכללו 149 תביעות ובהן211 זימונים; מתוכן התאפשרה בדיקתן של 122 תביעות ובהן182 זימונים46.
מנתוני המדגם עלה כי ב כ-37% מתיקי התביעה, שכללו כ -32% מכלל הזימונים שנבדקו, מספר הימים בין מועד משלוח הזימון לתובע ובין מועד האבחון הרפואי היה קטן מ-14 ימים, בלי שהסכמת התובע לכך, אם ניתנה, תועדה כנדרש.
במקרים אלה לא ניתן לאמת אם נשמרה זכותו של התובע להיערכות נאותה לקראת התייצבותו ל אבחון הרפואי לצורך קביעת אחוז נכותו הרפואית.
זכות הטיעון והזכות לקבלת התייחסות : על פי נוהלי המוסד, על התובע לציין בטופס התביעה פרטים על הנכות, ולצרף מסמכים המעידים על כך.
עוד נקבע בנוהלי המוסד כי באבחון רפואי, כאשר הבדיקה הרפואית מתבצעת בנוכחות התובע, על הוועדה הרפואית לשמוע מפי התובע את כל טענותיו ואלה חייבות להירשם כלשונן בטופס האב חון הרפואי, המשמש גם לצורך רישום פרוטוקול.
עוד מחייב נוהל המוסד כי בפרוטוקול, במסגרת סיכום ממצאי הבדיקה, יתייחס הרופא בנימוקי הקבלה או הדחייה של התביעה לכל טענות התובע - אלה שפורטו בטופס התביעה ואלה שנרשמו בטופס האבחון הרפואי (להלן - כל טענות התובע).
נוהלי המוסד גם קובעים שיש לכתוב "את הסיכום והמסקנות.
להקפיד למלא בכתב יד ברור את הסיכום".
]ההדגשה במקור[ התייחסות למסמכים הרפואיים ולכל טענות התובע היא נדבך בבניית האמון של התובע במערכת הקובעת את זכאותו, והוכחה לכך שאלה היו מונחים לפניה בעת קבלת החלטתה.
על כן חשוב שהתובע יוכל להיווכח ולהשתכנע כי בעלי התפקידים המעורבים בהליך התייחסו לכל טענותיו ו למסמכיו הרפואיים.
האמצעי לכך הוא רישום ברור ומובן לכול בטופס האבחון הרפואי (פרוטוקול) של כל טענות התובע, ורישום מפורט של כל המסמכים הרפואיים שהגיש התובע 47.
יצוין כי הזמנת התובע וקבלת הסכמתו יכולים להיעשות גם באמצעות הטלפון 45 זימונים אלה כללו את הזימון לדיון הראשון ואת הזימון לדיון השני , אם היה כזה.
46 18 תיקי תביעה טופלו במסלול ירוק, וב-12 מהם היה חסר טופס זימון; בתשעה תיקי תביעה נוספים היו חסרים 11 .
טופסי זימון 47 ראו טופס אבחון רפואי סעיף ז' "ממצאי הבדיקה הנוכחית וסיכוםכללי"; בעניין חובת ההנמקה - ראו דב"ע נד/ 0-154 לבל נ' המוסד לביטוח לאומי, פד"ע כז 474 ; בעניין הבהירות הנדרשת בהצגת ההנמקות להחלטה - ראו דב"ע מג/ 01-1356 'לביא נ המוסד לביטוח לאומי , פד"ע יז 130 /וגם דב"ע שם 01-1694 מלמד נ' המוסד לביטוח לאומי, פד"ע יג; בעניין ח ובת ההתייחסות לחו"ד רפואיות שהוגשו - ראו דב"ע 1140 דוח שנתי60ב .
נמצא כי בכ-34% 'מכלל תיקי מדגם אלא הייתה התייחסות בפרוטוקול, במסגרת סיכום ממצאי הבדיקה, לכל טענות התובע; בכ-21% מכלל תיקי מדגם א' לא ניתן להבין מסיכום ממצאי הבדיקה אם הייתה התייחסות לכל טענות התובע, בשל כתב יד לא ברור או ניסוח בלשון הרפואה.
עוד נמצא כי בכ-84% מכלל תיקימדגם א' לא פורטו בטופס האבחון הרפואי כל המסמכים וחוות הדעת שעמדו לרשות הוועדה וכלולים בתיק ה תביעה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי אין כיום דרך לקשר בין כל טענה לסעיף בפרוטוקול או ליצור רשימת מסמכים וחוות דעת שיעמדו לרשות הוועדה הרפואית וכלולים בתביעה.
המוסד אף ציין כי הדרך היחידה להתגבר על קשיים אלה היא על ידי מערכת מחשב רפאל.
המוסד הוסיף כי בגלל חשיבות הנושא הוא קיים שלוש בדיקות שונות (שתי בדיקות באמצעות רופאים מטעם הלשכה הרפואית ובדיקה נוספת באמצעות מנהלי תחום של נכות כללית), ומצא כי בלמעלה מכ-94% מהתיקים שנבדקו על ידם ניתנה התייחסות לטענות התובע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לפעול, הן בדרך של הסברה בקרב הרופאים והן באמצעות בקרה נאותה, לתיקון הליקויים הנוגעים להיעדר התייחסות לטענות התובע, וזאת ללא תלות ביישו ם פרויקט מערכת המחשב רפאל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למוסד כי עליו לבחון אם אמנם ההתייחסות לטענות התובע נכתבת בשפה המובנת לכול, ולא רק לבעלי הסמכה רפואית, כפי שעשה המוסד.
רישום נימוקי ההחלטות : תקנה 9 לתקנות ביטוח נכות כללית קובעת כי "החלטת רופא מוסמך בד בר אחוז נכות רפואית תהיה בכתב ויצורפו אליה הממצאים והנימוקים".
נושא זה אף נדון בכמה פסקי דין בעניין תובעי קצבת נכות מעבודה.
לדוגמה, בית המשפט קבע כי "ההנמקה צריכה שתהיה כזאת, שממנה למד לא רק רופא אחר את מהלך המחשבה שהביא להחלטה, אלא שגם בית הדין יוכל לעשות זאת ולעמוד על כך, אם הוועדה נתנה פירוש נכון לחוק.
"48 ; ובפסק דין אחר נקבע כי "מן הראוי שהחלטת הועדה תהיה ברורה לכל, ללא כל צורך בפרשנות או בהסקת מסקנות"49.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מדגם א' אם הרופא שהחליט בדבר אחוז הנכות הרפואית נימק בפרוטוקול, במסגרת סיכום ממצאי הבדיקה, את החלטתו, ואם, במקרים שהרופא נימק את החלטתו, הנימוק נכתב בלשון ברורה לכול.
בבדיקת כלל תיקי מדגם א' נמצא כי בכ-70% מתיקי התביעה הרופא לא נימק את החלטתו באשר לקביעת אחוז הנכות הרפואית לתובע, ובכ-9% .
/ל0-15 בטרמן נ' המוסד לביטוח לאומי, פד"ע ב 147 וראו חובת רישום מסמכים וחוות דעת בטופס אבחון רפואי סעיף ו' "מסמכים וחוות דעת רפואיות העומדים לרשות הרופא/הוועדה";בעניין הפירוט הנדרש של המבחנים לקביעת אחוזי הנכות - ראו דב"ע לב/0-46 מיכלסון נ' המוסד לביטוח לאומי, פד"ע ג 418 ;327.
48 /ראו דב"ע מג 01-1356 ,לביא נ' המוסד לביטוח לאומי פד"ע יז 130.
49 ראו עב"ל 97/10082 ,שיה נ' המוסד לביטוח לאומי פד"ע לד 188.
המוסד לביטוח לאומי 1141 .
מתיקי תביעה נוספים לא ניתן היה להבין את נימוקיו של הרופא המסכם בשל שימוש בלשון הרפואה שאינה ברורה לכול.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי מתן נימוקי ההחלטות ובהירותם תתאפשר רק לאחר פיתוח מערכת מחשב רפאל.
בשלב זה הלשכה הרפואית תכניס את הנושא למערך הבקרה השוטפת שהיא מנהלת לגבי החלטות הרופאים בתחום נכות כללית.
רופאים יקבלו משוב אישי במקרים שלא נימקו בהם מספיק או לא נימקו בצורה נכונה את החלטותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים הנוגעים לבהירות הפרוטוקול, לפירוט טענות התובע וההתייחסות אליהן, ולנימוק ופירוט קביעות הרופאים, עלולים לפגוע בזכותו של התובע לזכות בהתייחסות לטעוניו ועלול להיפגע אמונו במערכת הקובעת את זכאותו.
על המוסד לפעול בקרב הרופאים לתיקון ליקויים אלה, וזאת ללא תלות ביישום פרויקט מערכת רפאל.
ניגוד עניינים : כאמור, בהליך קביעת אחוז נכותו הרפואית של התובע שותפים בין היתר רופא מוסמך או רופא מומחה.
רופאים אלה משמשים בעבודתם היומיומית רופאים עצמאיים או רופאים של מוסדות רפואיים.
ככלל, "עובד ציבור עלול להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית כאשר עניין עליו הוא מופקד בתפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שלו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא" 50 .
היועץ המשפטי לממשלה קבע בהנחיות שני שלבים בעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים: הראשון - איתור הנושאים שעלול להיווצר בהם ניגוד עניינים בין תפקידו של העובד בשירות הציבורי ובין ענייניו האחרים; השני - מציאת פתרון הולם ל"ניטרולם".
המוסד מצא כי ייתכן שרופאים הדנים בתביעות טיפלו בעבר בתובע או נתנו לו חוות דעת, והדבר יכול ליצור מצב של ניגוד עניינים.
כדי להימנע ממצב זה, נקבע בנוהלי המוסד כי רופא העלול להימצא בניגוד עניינים חייב לפסול את עצמו, על הליך האבחון הרפואי להיפסק, ויש צורך לקבוע אבחון על ידי רופא אחר במועד אחר.
בטופס האבחון הרפואי יש סעיף המתייחס לנושא ניגוד העניינים, ועל הוועדה הרפואית לציין שם את תשובת התובע ל שאלה "האם טופלת/ניתנה לך חוו"ד ע"י הרופא/ים".
אי -הקפדה של המוסד על מילוי הסעיף הזה בטופס עלול לשדר למעורבים בתהליך, ובכללם הרופאים, כי המוסד אינו מייחס חשיבות לסוגיה זו.
משרד מבקר המדינה בחן באמצעות מדגם א' את שכיחות מילוי סעיף ניגוד העניינים שלעיל בטפסי התביעה.
נמצא כי בכ-47% מכללתיקי מדגם א', הוועדה הרפואית לא מילאה סעיף זה.
אי-מילוי סעיף ניגוד העניינים עלול למנוע גילוי מצבים ש ל היכרות מוקדמת בין הרופאים המטפלים בתביעה ובין התובע, ולגרום למראית עין של יחס מוטה כלפי התובע.
50 ראו הנחיות היועץ המשפטי לממשלה , "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה" (הנחיה 1.
עררים על החלטות של ועדות רפואיות על פי החוק, תובע שרואה את עצמו נפגע מהחלטת רופא מוסמך בכך שקבע לו אחוז נכות רפואית שאינה מזכה בקצבה, רשאי לערור עליה בפני ועדה רפואית לעררים.
כאמור, בערכאה ראשונה נקבע לתובע אחוז נכותו הרפואית.
אי-התייחסות לכלל הטענות של התובע , ושימוש בסעיפי ליקוי שאינם מופיעים ברשימת הליקויים (להלן - ליקוי "מותאם") ובסעיפי ליקוי שמופיעים ברשימת הליקויים אולם חומרת הליקוי אינה תואמת את הליקוי אצל התובע (להלן - ליקוי "חריג")51, עלולים לגרום בין היתר לריבוי עררים על קביעת הוועדות ולעומס על מערכת ניהול הוועדות במוסד.
(א) משרד מבקר המדינה בדק52 'באמצעות מדגם ב, שכאמור אינו מדגם מייצג, 41 תיקי תביעה שהטיפול בהם הסתיים בשנת 2008 ושהתובע ערר בהם על קביעת אחוז נכותו הרפואית, את שיעור העררים שהתקבלו, ואת ההשפעות של קבלת הערר על אחוז הנכות הרפואית, ובכלל זה החלטה בערר שהביאה למעבר התובע ממצב של אי-קבלת קצבה למצב של קבלת קצבה (להלן- שינוי משמעותי).
בבדיקה נמצא כי ב כ-56% מכלל41 תיקי התביעה שבמדגם ב' שינו הוועדות הרפואיות לעררים את ההחלטות שהתקבלו בערכאה הראשונה.
בכ-96% מהם השינוי היה לטובת התובע: ב כ-32% מהם השינוי היה משמעותי; ב כ-27% מהםהשינוי הביא להעלאת דרגת אי -הכושר להשתכר ולהגדלת קצבת הנכות לתובע .
ובכ -41% הנותרים השינוי לא השפיע על דרגת אי-הכושר להשתכר .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין המוסד כי בבקרה שערכה הלשכה הרפואית של המוסד במדגם של 454 תביעות בנכות כללית, שבהם היו 68 עררים, נמצא כי בכ -26% מהעררים הביא הליך הערר לשינוי משמעותי בהחלטת דרג א'.
51 (א) סעיףליקוי "מותאם ": כאשר הליקוי של הנבדק אינו מופיע ברשימת הליקויים, יש לקבוע את אחוז הנכות הרפואי לליקוי לפי סעיף ליקוי "מותאם", כלומר ליקוי אחר, רצוי כזה שמתייחס לאותה מערכת בגוף שבה קיים הליקוי אצל הנבדק .
בעניין זה ראו בהרחבה בפרק "ספר הליקויים ורשימת הליקויים" להלן; (ב) סעיף ליקוי "חריג": כאשר הליקוי של הנבדק מופיע ברשימת הליקויים, אולם חומרת הליקוי אצל הנבדק אינה תואמת את אחת מחומרות הליקוי הרשומות בה, יש לקבוע סעיף ליקוי "חריג", כלומר אחוז ביניים בין שתי חומרות הרשומות לאותו הליקוי .
52 משרד מבקר המדינה ביקש לבדוק באמצעות מדגם אם קיים הבדל ביןאחוז הנכות הרפואית הנקבעת על ידי הערכאה הראשונה ובין אחוז הנכות הרפואית הנקבעת בוועדות רפואיות לעררים, ואת הסיבות להבדל.
בשל חוסר יכולתן של מערכות המחשב של המוסד להבחין בין תיקי תביעה שנדונו בוועדות רפואיות לעררים ובין אלה שנדונו בוועדות לעררים, בחר המוסד למדגם ב' הן תיקי תביעה שהוגש בהם ערר לוועדות רפואיות לעררים והן תיקי תביעה שהוגש בהם ערר לוועדות לעררים.
משום כך לא התאפשר למשרד מבקר המדינה לגבש מדגם מייצג שניתן להסיק ממנו מסקנות בעלות תוקף סטטיסטי לאוכלוסיית העררים כולה.
המוסד לביטוח לאומי 1143 .
על אף שלא ניתן לייחס לתוצאות מדגם ב' משמעות סטטיסטית, משרד מבקר המדינה מציין כי ניתוח התיקים שהועמד ו לרשותו מצביע על כך שהוועדות הרפואיות לעררים משנות שיעור ניכר של החלטות הערכאה הראשונה.
הדבר עולה גם מהבקרה שעשתה הלשכה הרפואית של המוסד.
נוכח ממצאים אלה, על המוסד לבחון מהן הסיבות לקבלת העררים על החלטות הועדות הרפואיות בערכאה ראשונה.
(ב) משרד מבקר המדינה בדק במדגם ב' את הנסיבות ששונו בהן החלטות ה ערכאה הראשונה .
נמצא שכ -83% (19 עררים) מהערערים התקבלו רק על סמך נתונים שכבר עמדו לרשות הערכאה הראשונה, מתוכם 5 עררים התקבלו תוך שימוש שונה מזה שעשתה הערכאה הראשונה בליקויים מותאמים או חריגים ; כ -17% (4 עררים) מהעררים התקבלו בשל טענות חדשות שהעלה התובע.
כפי שעולה מהניתוח דלעיל, שיעור העררים על החלטות הערכאה הראשונה שהיה בהם שינוי משמעותי הוא ניכר; עוד עולה שמרביתם מתקבלים רק על סמך נתונים שכבר עמדו לרשות הערכאה הראשונה, ורק מיעוטם בשל טענות חדשות שהעלה התובע .
על המוסד לבחון מהן הסיבות לשינויים בהחלטות שמתקבלות בערכאה ראשונה של הוועדות הרפואיות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 בהתייחס לממצאי דוח הביקורת, מסר המוסד כי "נושא שיפור העבודה בוועדות הרפואיות נמצא כבר ארבע שנים בראש סדר היום האסטרטגי של המוסד לביטוח לאומי.
המוסד דואג למבוטחים ושואף למיצוי זכאויותיהם.
עם זאת, יש לזכור כי מדובר בארגון גדול בו שינויים במערכות אורכים זמן ודורשים משאבים ניכרים.
בנושא הוועדות הרפואיות הוקמו מספר צוו תי חשיבה ומופו כל הפרמטרים שבהם נדרש שיפור או תיקון.
עבודת הצוותים התמקדה בהיבט השירותי, בהיבט הפיזי ובהיבט החקיקתי.
בכל אחד מהיבטים אלו חלו שיפורים, עם רמות הצלחה שונות, שחלקן מותנות בהסכמות עם ועד העובדים.
עוד יש לזכור, כי מדובר בוועדות בהיקפים אדירים העוסקות בנושאים רגישים, כשחלק מהעיכובים נובעים מאישיות המבוטח, חדשות.
אנו ממשיכים במאמץ לקצר את משך ]טענות[ מסמכים חדשים ותלונות הטיפול בתביעות ובימים אלו אנו מגבשים נוהל עבודה שונה אשר יאפשר להעמיד את המבוטח בפני ועדה רפואית תוך 21 "יום מיום הגשת התביעה.
עוד הוסיף המוסד כי מערכת המחשב "רפאל" תביא לפתרון ליקויים רבים המופיעים בדוח הביקורת, ובהם: 1 ;.
התייחסות לכל טענות התובע2 .
נימוק החלטות של הרופאים בעת קביעת אחוז הנכות הרפואית; 3 .
התייחסות לטענות התובע ופירוט של הליקויים שעמדו בבסיס קביעת אחוז הנכות הרפואית; 4 .
צמצום במספר עצירות דיון; 5 ;.
רישום סוג האבחון הרפואי ותוקף הנכות6 .
כתב יד לא קריא 1144 דוח שנתי60ב .
אמנם המוסד הביא לשיפור איכות השירות הניתן בוועדות הרפואיות, אולם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי איכות השירות שהמוסד מספק לתובעים קצבת נכות כללי ת עדיין לוקה בחסרונות הבאים: משך הטיפול בתביעה ארוך, בחלק ניכר מהמקרים מסיבות שבאחריות המוסד; שיעור גבוה של דיונים בוועדות הרפואיות מתבטל או נעצר ועקב כך נגרמת טרחה מיותרת לתובע, מתארך משך האבחון הרפואי וגדלות העלויות הכספיות של המוסד; לא נעשה די לצמצום מספר הופעותיו של תובע בפני הוועדות; לא תמיד נשמרת צנעת הפרט בוועדות; ההתייחסות לטענות התובע אינה ממצה, ורישום הפרוטוקול אינו נעשה תמיד בהתאם לנדרש על פי התקנות, הפסיקה ונוהלי המוסד - דבר המקשה על תובע להבין את הקשר בין טענותיו ו בין קביעת אחוז נכותו הרפואית , ועלול לפגוע ביכולת המוסד לבצע בקרה על ההחלטות המתקבלות.
הוועדות הרפואיות של המוסד משרתות מאות אלפי מבוטחים מדי שנה, חלקם תלויים למחייתם בגמלאות המשולמות על ידי המוסד.
חובתו של המוסד לספק לתובעים שירות יעיל וחסכוני, לפעול לצמצום משך הטיפול בתביעותיהם ומספר הפעמים שנדרשים בהם התובעים להתייצב בפני ועדה רפואית, להקפיד על שמירת כבודם ו צנעת הפרט שלהם, ולדאוג לכך שטענותיהם תזכינה להתייחסות מקצועית, מנומקת ובהירה.
ועדות לשיפור השירות במוסד .
במהלך השנים העלו ארגוני נכים, חברי כנסת וועדות ציבוריות שונות טענות על תפקוד הוועדות הרפואיות הפועלות במוסד.
הטענות נגעו לאופן התנהלותן של הוועדות הרפואיות, למידת מקצועיותן ו לאיכות השירות שהן מספקות, והתייחסו למשך ההמתנה הארוך ממועד הגשת תביעה עד קבלת החלטה בעניינה, ל הטרחה מיותרת של התובעים בזימונים חוזרים לוועדה, ולהיעדר הכשרה מספקת של חברי הוועדות, המוביל לקבלת החלטות שאינן משקפות את מצבו של הנבדק.
נושא שיפור השירות בוועדות הרפואיות נמצא בראש סדר היום של המוסד החל משנת 2005 .
בשנים 2005 -2008 מינה המוסד שתי ועדות לשיפור השירות בוועדות הרפואיות , שהמליצו על שורה של צעדים לשיפור השירות.
להלן פירוט המלצות הוועדות שמינה המוסד לשיפור השירות והטיפול שנעשה בהן: הוועדה לשיפור השירות מנכ"ל המוסד דאז , ד"ר יגאל בן שלום , קבע את נושא שיפור השירות בוועדות הרפואיות כאחד היעדים האסטרטגיים של המוסד לשנת 2005 .
ואכן, במהלך אותה שנה הוא מינה ועדה לקידום שיפור השירות בוועדות הרפואיות , בראשות סמנכ"לית גמלאות, גב' אילנה שרייבמן, ("הוועדה לשיפור השירות ").
בוועדה פעלו שלושה צוותי משנה: צוות טכנולוגי, צוות רפואי -מקצועי וצוות תהליכי -ארגוני.
המוסד לביטוח לאומי 1145 .
בדצמבר 2005 הגישה הוועדה לשיפור השירות דוח מסכם למנכ"ל דאז, ובו פירוט ליקויים בשירות למבוטחים.
הליקויים התייחסו לטיב הקשר עם המבוטחים , למשך הטיפול, לסרבול הליכים, לרמת המקצועיות, ולתנאים פיזיים בלתי הולמים בהם פועלות לעתים הוועדות הרפואיות.
בדוח המסכם פירטה הוועדה יעדים לשיפור ואמצעים להשגתם.
המינהל ה של המוסד 53 עסקה בחלק מהנושאים שבדוח, אולם לא נערך דיון מקיף וממצה בדוח עצמו, בממצאיו ובמסקנותיו, ולא התקבלו במינהלה החלטות לגביהם.
לשם השלמת הבדיקה ב נדון סקר משרד מבקר המדינה באיזו מידה השיג המוסד את היעדים שהוצבו בדוח הוועדה לשיפור השירות.
להלן הממצאים שעלו, נכונים למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009: (א) כמה מהיעדים שקבעה הוועדה הושגו, ובהם: (1 ) הפקת סרט הסברה לנבדקים בוועדות הרפואיות; (2 ) הכשרת מזכירי הישיבות ; (3 ) קיום סדנאות הכנה לנבדקים בוועדות הרפואיות; (4 ) ;העלאת שאלות ותשובות שכיחות לאתר האינטרנט של המוסד (5 ) הכנת טיוטה של הצעת חוק לחיוב הכשרת הרופאים הפוסקים54( ;6 ) קביעת חובה לחברי הוועדה לענוד תגי זיהוי.
(ב) כמה מהיעדים שקבעה הוועדה הושגו באופן חלקי בלבד: ( 1 ) הפחתהעד כדי מחצית במספר תלונות הציבור המוצדקות על הוועדות - התלונות פחתו, אולם על פי נתוני המוסד, בשיעור נמוך מ -50%; (2 ) מתןעדיפות גבוהה לטיפול בתביעותיהם של בעלי מוגבלות קשה ביותר - נקבע נוהל מיוחד לטיפול בהם ("המסלול הירוק"), אולם על פי הממצאים המפורטים לעיל הוא אינו מיושם באופן מלא; (3 ) הקצאת מרחבים ייעודיים לפעילות הוועדות הרפואיות - על פי מסמכי המוסד, בחמישה מסניפי המוסד עדיין מתקיימות הוועדות הרפואיות בחדרי העבודה של פקידי המוסד.
(ג) באשר לשאר היעדים, בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הם לא הושגו כלל.
ואלה הם: (1 ) משך זמן הכנת התביעה לא יעלה על 30 ;יום (2 ) הקמת מערכת מחשב לתמיכה בהחלטות המקצועיות של הוועדות הרפואיות, לשיבוץ בעלי תפקידים בוועדות, ולקבלת מידע רפואי מבתי החולים ומקופות החולים בתקשורת ישירה; (3 ) הפעלת הוועדות הרפואיות גם בימי שישי והרחבת משך פעילותן בימים א' -ה'; (4 ) הכשרה ייעודית של עובדים לעבודה חלקית כמזכירי ועדות; (5) החתמת הרופאים הפוסקים על קוד אתי מחייב; (6 ) הכנת אמנת שירות לרופאים הפוסקים ולמזכירים; (7 ) ;מינוי זמני לרופאים פוסקים (8) הפסקת עבודתם של רופאים פוסקים ומזכירים שאינם מתאימים לעבודה בוועדות; .
על פי החוק, המינהלה של המוסד היא הרשות המנהלת והמבצעת של המוסד חברים בה מנכ"ל המוסד, המשנה למנכ"ל, הסגנים וחשב המוסד.
54 בדצמבר 2009 התקבל בכנסת התיקון לחוק.
ראו להלן בתת הפרק "הכשרה והדרכה שוטפת של הרופאים".
(9) ;מעקב אחר הסיבות לעררים (10) הקמת אגף ועדות רפואיות שיבטיח אחידות בתהליכי העבודה, התמקצעות, פיקוח ובקרה.
נושא שיפור עבודת הוועדות הרפואיות נמצא מאז שנת 2005 בראש סדר היום של המוסד, והמוסד אף הביא לשיפור בעבודתן.
עם זאת, רוב היעדים שהציבה הוועדה לשיפור השירות בשנת 2005 ,, חלקם מהותיים לא הושגו עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי חלק מהליקויים המצוינים בדוח זה יבואו לידי שיפור עם שילובן והטמעתן של מערכות מחשב מתקדמות.
לדעת המוסד, מערכות אלה יענו על צורכי שיבוץ של בעלי תפקידים בוועדות, יתמכו בהחלטות המקצועיות של הוועדות הרפואיות, יסייעו במעקב אחר הסיבות לעררים וניתוחן, ויאפשרו לקבל באופן מקוון מידע רפואי מקופות החולים ומבתי החולים.
עוד ציין המוסד בתשובתו כי נושא החתמת הרופאים הפוסקים על קוד אתי מחייב הוכנס לתכנית העבודה של הלשכה הרפואית לשנת 2010 , וכי הקוד האתי יכלול כללים בנושא מניעת ניגוד עניינים וכללי התנהגות.
משרד מבקר המדינה מציין שהמוסד טרם פיתח חלק ממערכות המחשב שהוא תולה בהן את פתרון חלק מהליקויים.
על כן, עד להטמעת מערכות המחשב במוסד, על המוסד לפעול בדרכים חלופיות להשגת היעדים בתחום שיפור השירות.
צוות לגיבוש תפיסת שירות חדשה בוועדות הרפואיות באוגוסט 2008 הגיש צוות של המוסד55 , בראשותה של סמנכ"לית גמלאות, דוח המציג תפיסת שירות חדשה בוועדות הרפואיות במוסד.
הדוח כלל כמה המלצות לשינוי בעבודת הוועדות הרפואיות , ובהן : 1.
ריכוז הוועדות בשבעה מרכזים ארציים סמוכים לסניפי המוסד, במקום פריסתן ב -21 מסניפי המוסד, דבר שיאפשר זמינות גבוהה יותר של רופאים; 2.
תפעול מרכזי הוועדות הרפואיות על ידי יחידה מינהלית נפרדת, שבה יועסקו מזכירי ישיבה מקצועיים שזוהי עבודתם היחידה, דבר שיביא לשיפור בפן המינהלי של עבודת הוועדות הרפואיות.
כמו כן חזר הצוות על המלצות שכבר בשנת 2005 נתנה הוועדה לשיפור השירות, וכאמור לא יושמו: הפעלת הוועדות הרפואיות בכל שעות העבודה, בניית מערכת מחשב כוללת לוועדות הרפואיות, בחינת רכישת תוכנה לשיבוץ אוטומטי של מזכירי ישיבה ורופאים בוועדות הרפואיות, וריכוז ליום אחד של כל הוועדות שהתובע נזקק להן.
בדוח נקבע כי יבוצע ניסוי חלוץ בסניף אחד של המוסד (סניף רמלה), ובאמצעותו ייבחנו הנחות היסוד שהועלו במסמך וייבדקו ההמלצות שבו, וכי בספטמבר 2008 תושלם תכנית הניסוי.
עוד נקבע בדוח שעל מנת להשלים את תהליך השינוי ולפני .
55 בשנת 2008 מינתה מנכ"לית המוסד , הגב' אסתר דומיניסיני , את הצוות לגיבוש תפיסת השירות.
המוסד לביטוח לאומי 1147 .
ביצוע הניסוי בסניף רמלה, יש לקבל את אישור המינהלה וועד העובדים לעקרונות התהליך , ולהגדיר באופן מדויק יותר את מרחבי העבודה הנדרשים לתכנית ואת התקציב הנדרש לכך.
גם במקרה דנן, על אף השאיפה המוצהרת של המוסד לשפר את השירות בוועדות הרפואיות, נכון למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009, טרם החל המוסד בניסוי בסניף רמלה, בין היתר משום שהוא טרם הגיע להסכמות בעניין עם ועד העובדים.
שיפור השירות הוא חשוב וחיוני.
אשר על כן, מן הראוי כי ממצאים והמלצות של ועדות שמינתה הנהלת המוסד לעסוק בנושא, יזכו להתייחסות עניינית ומעמיקה מצד הגורם שמינה אותן.
מן הראוי שהמוסד ידון במכלול ההמלצות העולות מהדוחות שפורטו לעיל, ויפעל בנחישות ליישומן.
שאם לא כן, שורש הבעיה אינו מטופל, לא יחול שיפור בשירות, ועלולה להיפגע תדמית של המוסד ויעילותו.
אי-תלותן של הוועדות הרפואיות .
במהלך השנים עלו חששות לפגיעה באי -תלותן של הוועדות הרפואיות.
הטיעונים לחששות היו: המוסד משלם את ההטבות הנובעות מהחלטות הוועדות הרפואיות ויש לו לכאורה עניין למזער את היקף התשלומים; מנגד מעורב המוסד בעבודתן של הוועדות (שיבוץ הרופאים לוועדות, תשלום שכרם, פעילות הוועדות במתקני המוסד ונוכחות מזכיר ישיבה בדיוניהן) - דבר העשוי להשפיע על החלטותיהן.
בנוסף לכך מעורב המוסד במינוי הרופאים הפוסקים ובהפסקת עבודתם, כך שיש חשש לפגיעה במידת אי -תלותם במוסד.
חשש זה גובר כאשר מדובר ברופאים מוסמכים, שכן מינוים לתפקיד וביטולו תלויים במוסד (בעניין זה ראו להלן).
טענות אלה נדונו הן בבית המשפט העליון והן על ידי ועדות בדיקה ציבוריות.
בג"ץ קבע כי "הוועדות הרפואיות, הגם שהן מופעלות על -ידי המוסד מן הבחינה הארגונית והתקציבית, אין הן בשר מבשרו ועצם מעצמיו של המוסד, אלא גופים סטטוטוריים המוחזקים כעצמאיים, שתפקידם לפסוק בזכויות המבוטחים לפי החוק ולהכריע במחלוקות רפואיות בין המבוטחים לבין המוסד.
בכך ממלאות הוועדות תפקיד מעין -שיפוטי מובהק.
חבריהן אינם כפופים למרותו של המוסד ואינם חבים לו חובת נאמנות.
כפיפותם היא לחוק ולציבור, וחובתם, על-פי הדין, היא לפסוק בשאלות הרפואיות המובאות בפניהם, על -פי אמות מידה מקצועיות וענייניות.
על הוועדות הרפואי ות, הנדרשות לעתים להכריע בצדקת עמדתו (בשאלה רפואית) של המוסד, מוטלת חובה מוגברת לקיים את אי -תלותן; שכן ההקפדה על אי-תלותן מהווה תנאי חיוני למילוי ייעודן ותפקידן"56.
56 בג"ץ 2874/93 קופטינ' ביה"ד הארצי לעבודה ואח', פ"ד מח( 2 )673 ,682.
עוד קבע בג"ץ, בהערת אגב, כי ההסדר הנוהג לפי הדין הקיים צופן בחובו קשיים, וכי בנסיבות מסוימות הוא אף מעורר חשש לעיוותים אפשריים.
שורש הקשיים והחששות טמון בעירובן הבלתי רצוי של רשויות מינהליות בקביעת הרכביהן וסדרי עבודתן של ועדות רפואיות.
עוד נקבע כי הפעלתן התקינה של הוועדות הרפואיות "מותנית בתחולתם של עקרונות יסודיים - כקיום אי-תלותם של חבריה, דרכ י מינוים, קביעת סדרי פעולתם וכן מניעתם ממצבים של ניגוד עניינים.
בג"ץ קבע כי אף על פי שהצורך בעיצובו של הסדר חקיקתי חדש ומתוקן דרוש ואף חיוני, אין הוא מוצא אחיזה מספקת לקביעה שמתכונת הפעולה הקיימת של הוועדות הרפואיות מעמידה את כלל חבריהן בחזקת פסולים מחמת ניגוד עניינים58.
גםהוועדות הציבוריות השונות שמונו לבדיקת הוועדות הרפואיות במוסד, הן על ידי הממשלה והן על ידי הכנסת, היו ערות לצורך לתת מענה לסוגיית אי-תלותן של הוועדות הרפואיות, ובכלל זה למניעת מראית עין של ניגוד עניינים בעבודתן ולהפחתת תלותם במוסד של הרופאים חברי הוועדות הרפואיות.
להלן כמה מהמלצותיהן של הוועדות הציבוריות: (א) ועדת גולדברג המליצה להקים גוף מיוחד ועצמאי שירכז את נושא הבדיקות הרפואיות של הנכים ויהיה כפוף מנהלית לרשות שיפוטית או להנהלת בתי המשפט או למערכת בתי הדין לעבודה; (ב) ועדת אור-נוי הראשונה המליצה כי בשלב ראשון תוצאנה מהמוסד ועדות הערר של נכות כללית ושל נכות מעבודה, ותוקם לשם כך רשות מינהלית ארצית הכפופה למשרד הבריאות או למשרד המשפטים או למשרד ממשלתי אחר; (ג) ועדת לרון המליצה להשאיר את הוועדות הרפואיות במוסד ולהקים ועד ה לקביעת כללים והסדרים לבחירת רופאים ושיבוצם בוועדות הרפואיות; (ד) ועדת אור-נוי השנייה המליצה על מינוי גוף חיצוני מקצועי, כפוף למשרד הבריאות, שיטפל בכל נושא הוועדות הרפואיות במוסד, ושמתפקידו יהיה גם לייעץ להן, לבקר אותן ולפקח עליהן.
הנה כי כן, מתחילת שנות האלפיים המליצו ועדות ציבוריות שונות, שאת חלקן מינתה הממשלה ואת חלקן מינתה ועדה של הכנסת, על צעדים שונים להתמודדות עם הקושי הטמון במעורבותו של המוסד בקביעת הרכבן וסדרי עבודתן של הוועדות הרפואיות.
מרביתן של ההמלצות נדונו, חלקן אומצו אך טרם יושמו 59 , ובחלוףעשור, הגורמים הנוגעים בעניין - משרד הרווחה, המוסד, משרד הבריאות - לא נקטו צעדים אלה.
נמצא כי הן הוועדות הציבוריות אשר המליצו על הוצאתן של הוועדות הרפואיות מחוץ למוסד, והן הגופים הש ונים אשר התנגדו לכך (משרד האוצר והמוסד), בין היתר בשל העלויות הכרוכות בכך, לא בדקו את עלות הוצאתן של הוועדות הרפואיות מחוץ למוסד.
על המשרדים הנוגעים בעניין - משרד הרווחה ומשרד הבריאות - לשקול ליזום הצעה שתביא לשינוי ההסדר הקיים, בין אם על ידי הוצאת הוועדות .
"לעניין תוקף ההמלצות ראו בפרק "הטרחת התובע המוסד לביטוח לאומי 1149 .
הרפואיות מהמוסד ובין בדרך אחרת שתחזק אתאי-תלותן .
ראוי שבדיקה זו תיעשה על בסיס עבודת מטה סדורה בתוך גיבוש בסיס נתונים נאות לביסוס ההחלטה.
ייאמר כי אף אם החשש לפגיעה באי-תלותן של הוועדות הרפואיות הוא רק למראית עין, הרי שעלולה להיות לה השפעה על אמון הציבור בהליך המתקיים בהן ובמוסד.
אמון הציבור ברשויות השלטון הוא מנכסיה החשובים של הרשות השלטונית, ויש ליתן משקל נכבד לשיקולים הבאים לקיים, לשמר ולפתח את תחושת הציבור כי משרתיו אינם אדוניו, וכי הם עושים את מלאכתם למען הציבור, מתוך יושר וניקיון כפיים60.
מינוי, הכשרה, הדרכה, והפסקת עבודה של רופאים .
כאמור, רופאים פוסקים מתמנים בידי שר הרווחה ורופאים מוסמכים בידי המוסד.
תפקידם של הרופאים לקבוע את אחוז הנכות הרפואית של התובע באופן מקצועי וענייני.
לעבודתם יש אפוא השפעה מהותית על זכויות ה תובעים, ולכן חשוב שרופאים אלה יתאימו לתפקידם, בהיבטי הידע והניסיון הרפואיים ותפיסת השירות לציבור ה תובעים.