HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
השתלמויות מקצועיות לכוח ההוראה במתמטיקה מדיניות הפיתוח המקצועי של המורים, שמקדם משרד החינוך בעקבות הרפורמות, מבוססת על תפיסה ולפיה מורה חייב להתפתח במהלך הקריירה שלו הן מפני שתחומו המקצועי מוסיף להתפתח אחרי שסיים את לימודיו בהכשרה הבסיסית והן מכיוון שמהות המקצוע מחייבת התפתחות כזאת לאורך כל הקריירה המקצועית שלו109 .
תפיסה זו מתבססת על ממצאי מחקר ולפיהם להשתלמות מקצועית עשויה להיות השפעה ניכרת על הידע ועל המיומנויות של מורים וכן על הישגי התלמידים.
הדבר מותנה בכך שההשתלמות המקצועית מתמשכת לאורך זמן, ממוקדת בתוכן ומתקיימת במסגרת קהילות לומדות מקצועיות 110 .
ואכן, הרפורמות שנעשו במערכת החינוך - "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" - הכירו בחשיבותה של ההשתלמות המקצועית לעובדי ההוראה במסגרת חיזוק מעמדו של מקצוע ההוראה.
על פי רפורמות אלה מקודם המורה על פי היקפי ההשתלמויות המקצועיות שהשלים בפרקי זמן מוגדרים.
משרד מבקר המדינה בדק את היקף ההשתתפות של המורים למתמטיקה בהשתלמויות בשנה"ל התש"ע-התשע"ב ואת משכן 111.
108 ממשלת ישראל מאמינה בחינוך, דוח ביצוע ותכנית יישום לשנים 2011 -2009 , משרד החינוך (אוגוסט 2010.
) 109 אורית אבידב -אונגר, "הפיתוח המקצועי בעידן של רפורמות ושינויים - משמעויות של תפיסת הרצף", בתוך: שרה שמעוני, אורית אבידב -אונגר, על הרצף - הכשרה, התמחות ופיתוח מקצועי של מורים- מדיניות, תאוריה ומעשה ( 2013 '), עמ 213-203 .
111 בבדיקה ניתח משרד מבקר ה מדינה כמה קובצי נתונים שהכין עבורו משרד החינוך והצליב ביניהם.
קבצים אלה כוללים את נתוני המורים למתמטיקה (כגון השכלה, גיל, ותק) בשנות הלימודים התש"ע -התשע"ג בשלבי החינוך השונים (יסודי, חטיבת הביניים וחטיבה עליונה), מוסדות החינוך המיועדים למגזרים השונים, וההשתלמויות במתמטיקה שבהן השתתפו מורים אלה בשנים התש"ע- התשע"ב ( 2012 -2009 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהבדיקה עלה כי יותר ממחצית (כ- 55% ) מהמורים למתמטיקה שהם בעלי ותק של יותר משנתיים בכל שכבות החינוך לא השתתפו בשום השתלמות בנושאים הנוגעים למקצוע זה במשך שלוש שנים (התש"ע -התשע"ב); שיעורם של מורים אלה היה גדול במיוחד בקרב המורים למתמטיקה המלמדים בחטיבה העליונה (כ- 61% מהם).
עוד עלה מהבדיקה שבמגזר הממ"ד שיעור המורים שלא השתתפו בשום השתלמות גדול מזה שבמגזר היהודי הממלכתי; ובמגזר החרדי בלט שיעורם הגבוה מאוד של המורים שלא השתתפו בהשתלמויות בשנים אלו - כ- 90% מהמורים.
יצוין כי במגזר הדרוזי שיעור המורים שלא השתתפו בהשתלמויות היה קטן יחסית ליתר המגזרים.
עוד העלתה הבדיקה כי שיעור ניכר מהמורים שלא עברו השתלמות במתמטיקה בשנים האחרונות הם גם חסרי הכשרה מתאימה ללימוד המקצוע.
מבין המורים למתמטיקה שלימדו בחטיבת הביניים בשנה"ל התשע"ג ואשר לא השתלמו בשנות הלימודים התש"ע -התשע"ב, שיעורם של המורים שתחום הכשרתם לא התאים להוראת מקצוע המתמטיקה היה כ- 29% (441 מורים מכלל 1,539 המורים שלא השתתפו בהשתלמות בתקופה האמורה).
השתלמויות בחינוך היסודי 1.
בספטמבר 2001 פרסם משרד החינוך בחוזר מנכ"ל תכנית לקידום לימודי המתמטיקה בחינוך היסודי, שיועדה לפעול בהדרגה החל משנה"ל התשס"ב ( 2002 -2001 ) בכ -650 בתי"ס.
אחת המטרות שהוצבו בתכנית היא הכשרת המורים הכוללים בבתיה "ס היסודיים כדי להקנות להם שליטה מקצועית בתחום הידע המתמטי, בהתאם לתכנית הלימודים ולהישגים הנדרשים; לצורך כך פירטה התכנית מהלך נרחב של התמקצעותם (להלן - תכנית ההתמקצעות).
במסגרת תכנית ההתמקצעות השתלמו במתמטיקה מורי בתיה"ס היסודיים במשך שנתיים 112 .
,התכנית פעלה עד שנה"ל התש"ע ובשנה"ל התשע"א הוחלפה תכנית זו בתכנית הכשרה בסיסית תלת -שנתיות, בהיקף של 30 'שעות בשנה למורי מתמטיקה בכיתות א -ב' ולמורי מתמטיקה בכיתות ג'-ו' (ראו בהמשך).
בסיום השנתיים להשתלמות שבמסגרת תכנית ההתמקצעות ניגשו המורים שהשתתפו בה למבחן סיום, שמטרתו הייתה לבדוק את הידע המתמטי והדידקטי שלהם, ולהעניק לעוברים אישור על סיום ההתמקצעות.
את מבחני הסיום פיתחה ראמ"ה.
הציון במבחן שוקלל עם ציון פנימי שנתנו לנבחן מרכזי ההכשרה113 .
הציון המשוקלל נחשב לציון הסופי בהתמקצעות.
ציון עובר בסיום תכנית ההתמקצעות ניתן למורים שהציון הסופי שלהם היה 75 .
ויותר באפריל 2011 פרסמה ראמ"ה דוח מסכם על הישגי המשתלמים בתכנית ההתמקצעות בשנות הלימודים התשס"ד-התש"ע.
112 בשנה"ל התשס"ה בוצע שינוי בתכנית ההתמקצעות בעקבות פרסום מסקנות של ועדה מקצועית שבחנה את התכנית: שונה מבנה ההשתלמות ומספר שעות ההשתלמות צומצם מ -360 שעות במשך שלוש שנים לכדי 280-224 שעות במשך שנתיים (בהתאם לרקע המקצועי ולהכשרות קודמות של המורה).
113 ( הציון הסופי נקבע על פי שקלול הציון במבחן הסיום70% ) והציון הפנימי שנתן מרכז ההכשרה (30%.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנתונים שפורסמו מלמדים על הישגים נמוכים בתכנית ההתמקצעות של חלק ניכר מהמורים המלמדים מתמטיקה בבתיה"ס היסודיים - כ- 23% מכלל המורים שנבחנו במבחני הסיום של תכנית ההתמקצעות במהלך כל שנות פעילותה נכשלו בהם 114 .
הדבר מעורר ספק אם אותם מורים יכולים להמשיך ללמד מתמטיקה 2.
במסגרת התכנית האסטרטגית גיבש משרד החינוך מסמכי יישום שנתיים לחינוך הקדם- יסודי, לחינוך היסודי ולחינוך העל-יסודי - "מארזי תכנון, ניהול והיערכות" (להלן - מסמך מתנ"ה) הכוללים יעדים, משימות, פעולות, תפוקות ודרכי הערכה.
נוסף על כך, המשרד מפרסם מדי שנה מסמך "הנחיות הפיתוח המקצועי למורים בחינוך היסודי".
במסמך מתנ"ה לחינוך היסודי הוקצו משאבי הדרכה לפיתוחם המקצועי של המורים למתמטיקה בנושאים שונים , ובהם קורס "הכשרה בסיסית" למורי מתמטיקה בכיתות א' -ב' בהיקף של 30 שעות בשנה למשך שלוש שנים (בסך הכול 90 שעות); קורס "הכשרה בסיסית" למורי מתמטיקה בכיתות ג'-ו' בהיקף של 30 שעות בשנה למשך שלוש שנים (בסך הכול 90 שעות); השתלמויות עדכניות למורים ולרכזים בהיקף של 30 .
שעות כאמור, ההכשרות הבסיסיות התלת-שנתיות הללו החלו בשנה"ל התשע"א.
עלה כי 1,804 'מורים למתמטיקה בכיתות א -ב' החלו בשנה"ל התשע"א את ההכשרה הבסיסית התלת -שנתית למורי מתמטיקה בכיתות א' -ב', אך חלק ניכר מהם (לפחות 34% .
) לא השלימו את כל שלוש השנים של התכנית אשר למורי מתמטיקה בכיתות ג' -ו', עלה כי 596 מורים החלו בשנה"ל התשע"א את ההכשרה הבסיסית התלת-שנתית למורי מתמטיקה בכיתות ג' -ו', אך חלק ניכר מהם לא השלימו את כל שלוש השנים של התכנית.
למשל, במחוז הצפון מספר המורים מהמגזר היהודי שהחלו בהכשרה בשנה"ל התשע"א היה 189, והוא ירד לאפס בשנה"ל התשע"ג115.
משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד החינוך לבחון את הסיבות לכך ששיעור כה ניכר מהמורים למתמטיקה בחינוך היסודי שהחלו בשנה"ל התשע"א את ההכשרות במתמטיקה לכיתות א'-ב' ולכיתות ג' -ו', לא סיים בשנה"ל התשע"ג את התכנית התלת-שנתית של ההכשר ה ולמד שנה אחת בלבד (בשנה"ל התשע"א) או שנתיים (בשנות הלימודים התשע"א והתשע"ב).
בהתאם לבדיקה זו, על משרד החינוך לגבש צעדים שיביאו את המורים המשתתפים בהכשרות הללו להשלימן בתוך שלוש שנות לימוד רצופות; זאת, כדי להביאם בהקדם האפשרי לרמה הנדרשת להוראה אפקטיבית של מקצוע המתמטיקה בבתיה "ס היסודיים.
'חוץ מההכשרות הבסיסיות למורים למתמטיקה בכיתות א -ב' ובכיתות ג' -ו' יש השתלמויות נוספות למורי המתמטיקה בחינוך היסודי (כיתות א'-ו').
משרד מבקר המדינה בחן נתונים מהשאלון בעניין ההשתתפות של מורי המתמטיקה בכיתות א' -ו' בכלל הה שתלמויות במתמטיקה בשנות הלימודים התשע"ב-התשע"ג.
114 מבין 4,714 ,מורים שהשתתפו בתכנית ההתמקצעות במהלך שנות פעילותה 1,081 מורים לא עמדו במבחנים הסופיים שלה.
115 הנתונים שהתקבלו ממשרד החינוך לא אפשרו חישוב של שיעור המורים שלא השתתפו בכל שלוש שנות התכנית מקרב כלל המורים שהחלו את התכנית בשנה"ל התשע"א, אולם כאמור מדובר בשיעור ניכר מהם.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הועלה כי בשנתיים שנבדקו בכמחצית מבתיה"ס שיעור ההשתתפות של המורים בהשתלמויות היה נמוך: כ- 48% מבתיה"ס בשנה"ל התשע"ב וכ - 52% מבתיה"ס בשנה"ל התשע"ג ציינו כי "אף מורה או מיעוט המורים השתתפו בהשתלמויות במתמטיקה".
משרד מבקר המדינה סבור כי על מנת לבסס את הידע המתמטי והדידקטי בקרב המורים, לעדכן אותם בחידושים בהוראת המתמטיקה ולקדם את התפתחותם המקצועית, על משרד החינוך לעודד מורים לצאת להשתלמויות במתמטיקה ולא להשלים עם מצב שבו מורים לא יצאו להשתלמות במקצוע במשך שנים.
השתלמויות בחטיבת הביניים 1.
התכנית האסטרטגית התמקדה בחטיבת הביניים, שבה הונהגו משנה"ל התש"ע תכנית לימודים חדשה לחטיבת הביניים והתכנית מיצוי ומצוינות.
תכניות אלה דרשו קיום קורסי הטמעה של 30 שעות בשנה לפחות.
בשנה"ל התש"ע, תכנית הלימודים החדשה הופעלה רק בכיתות ז' ; בשנה"ל התשע"א הוחל בהפעלתה גם בכיתות ח', ובשנה"ל התשע"ב צורפו לתכנית כיתות ט'.
בסמוך להפעלת התכנית בשנה"ל התש"ע הוחל בביצוע השתלמות בנושא התכנית החדשה למורי כיתות ז'-ט', ובד בבד קיבלו המורים בבתיה "ס חומרי הדרכה ממערכי ההדרכה המחוזי והארצי.
ההשתלמות הייתה כלי חשוב בהטמעת עקרונות התכנית החדשה בקרב ציבור המורים ובסיוע לתהליך הוראתה בכיתות.
השאלון לשנה"ל התשע"ב נועד לאסוף, בין היתר, מידע מבתיה "ס על שיעור המורים למתמטיקה בכיתות ז'-ט' שהשתתפו בהשתלמות הזאת (לפני מילוי השאלון או בעת המילוי).
מדובר בהשתלמויות שהתקיימו בשלוש השנים הראשונות להפעלת התכנית (שנות הלימודים התש"ע-התשע"ב).
משרד מבקר המדינה בדק את הממצאים שנאספו באמצעות השאלון.
מהנתונים עולה שאמנם רוב המורים השתתפו בהשתלמות בנושא התכנית החדשה במתמטיקה, אולם במועד סיום הביקורת - כשלוש שנים לאחר הפעלת התכנית וההשתלמות הנלווית - עדיין נותר שיעור בלתי מבוטל של מורים (כ- 21% ממורי כיתות ז' וכ - 22% ממורי כיתות ח' ו -ט') שלא השתתפו בהשתלמות.
במגזר הממ"ד ובעיקר במגזר הבדואי שיעורם גדול מכך: כ - 26% ממורי כיתות ז', כ - 28% ממורי כיתות ח' וכ - 29% ממורי כיתות ט' במגזר הממ"ד ל א השתתפו בהשתלמות; ובמגזר הבדואי לא השתתפו בהשתלמות כ- 31% ממורי כיתות ז' וכ- 32% ממורי כיתות ח' ו -ט'.
יצוין כי במגזר הדרוזי כמעט כל המורים השתתפו בהשתלמות.
משרד מבקר המדינה סבור כי נוכח חשיבותה של ההשתלמות להטמעתה התקינה של תכנית הלימודים החדשה במתמטיקה בכי תות ז' -ט', ראוי שכל המורים למתמטיקה ישתתפו בהשתלמות זו בשנים הראשונות להפעלת התכנית.
על משרד החינוך לקיים מעקב רציף אחר השתתפותם של המורים בהשתלמויות.
התכנית לקידום ההישגים במתמטיקה לוותה במחקר הערכה שביצעה ראמ"ה.
המחקר סיכם את ממצאי שנת ההערכה הראשונה של התכנית ו התמקד , בין היתר, בתהליכי הטמעת 998 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התכנית116.
שיטת המחקר התבססה על שימוש בכלי מחקר איכותניים וכמותיים .
במסגרת המחקר נבדקו, בין היתר, עמדותיהם של מורי כיתות ז' שהשתתפו בשנה"ל התש"ע בהשתלמות בנושא תכנית הלימודים החדשה בדבר השתלמות זו.
ממצאי המחקר מלמדים כי רק מעט יותר ממחצית המורים ציינו כי ההשתלמות סייעה להם להכיר טוב יותר את תכנית הלימודים החדשה : 52% מהמורים למתמטיקה במגזר היהודי ממלכתי, 57% במגזר הממ"ד ו - 62% במגזר המיעוטים; רק כמחצית המורים ציינו כי רוב הנושאים שנדונו בהשתלמות היו רלוונטיים עבורם - 48% ,מהמורים למתמטיקה במגזר היהודי ממלכתי 52% במגזר הממ"ד ו - 58% במגזר המיעוטים.
יצוין כי ה מורים למתמטיקה במגזר המיעוטים הביעו שביעות רצון גבוהה יותר מההשתלמות לעומת מורים למתמטיקה במגזר היהודי ( 57% במגזר המיעוטים לעומת 45% במגזר היהודי ממלכתי ו - 50% במגזר הממ "ד).
הממצאים הללו מלמדים על התאמה בלתי מספקת של ההשתלמויות שהועברו למורים בנושא תכנית הלימודים החדשה לצורכי המורים המלמדים תכנית לימודים זו.
כאמור, לשם השגת היעד של קידום ההישגים הלימודיים במתמטיקה בתכנית האסטרטגית הופעלה, בין היתר, ה תכנית "מיצוי ומצוינ ות".
מטרת התכנית הי יתה קידום ההישגים במתמטיקה תוך התמקדות בשתי קבוצות ה"קצה" - מיצוי היכולת של המתקשים וטיפוח המצטיינים.
על פי תכנית העבודה במתמטיקה לשנה"ל התש"ע תוכנן כי 860 מורים מבתיה"ס שבהם טרם הופעלה התכנית ישתתפו בהשתלמות על תכנית זו מאוגוסט 2009 עדאוגוסט 2010 .
כמו כן תוכנן כי 440 מורים מבתיה "ס שבהם פועלת התכנית ישתתפו בהשתלמות עליה מאוגוסט 2009 עד אוגוסט 2010 בהיקף של 14 שעות.
בהשתלמויות אלה נקבע כיעד שהמורים המשתתפים בהן יתמידו ב-80% .
משעות ההשתלמות לפחות בשנה"ל התש"ע 89% מהמורים שהיו אמורים להשתתף בהשתלמות על תכנית "מיצוי ומצוינות" אכן השתלמו במסגרתה.
עם זאת, במחוזות מרכז ותל אביב שיעור המורים שהשתתפו בהשתלמות היה קטן בשיעור ניכר מהשיעור הארצי ( 64% ו- 76% , בהתאמה).
עוד יצוין, כי רק 72% מכלל המורים שהשתלמו התמידו ב -%80 לפחות משעות ההשתלמות, וכי במחוז ות מנח"י 117 וחיפה שיעוריהם אף היו קטנים מכך באופן ניכר ( 44% ו- 61% .
)בהתאמה בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר משרד החינוך כי מאז הוחל בהפעלת הרפורמות "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" היה קושי להביא מורים להשתלמויות משום שהם עובדים עד שעה מאוחרת, וכי מתקיימות עבור המורים השתלמויות מוסדיות לצורך השתלמותם המקצועית.
116 ,ראמ"התכנית לקידום הישגים בכיתות ז' במתמטיקה, שפת אם ומדע וטכנולוגיה בשנת הלימודים תש"ע ( 2012.
מינהל החינוך בעיריית ירושלים משרד החינוך 999 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לנוכח החשיבות שמייחס משרד החינוך להשתלמות המקצועית של עובדי ההוראה ככלי מרכזי לשיפור איכות ההוראה, על המשרד לדאוג שהקורסים הנלמדים במסגרת תכניות ההשתלמות המוסדית יכללו נושאים מקצועיים בתחום המתמטיקה.
,מתמטיקה היא אחד המקצועות המרכזיים הנלמדים במערכת החינוך בישראל ועמידת התלמידים בבחינת הבגרות במתמטיקה היא תנאי לקבלת תעודת בגרות.
חשיבותו הרבה של מקצוע המתמטיקה מקורה בנחיצותו לתפקוד האדם הבוגר בתחומי פעילות מרכזיים בחברה המודרנית, בהיותו בסיס לחשיבה הלוגית-כמותית ותשתית ללימודי המדע והטכנולוגיה ולפיתוחם.
מצב לימודי המתמטיקה מעורר זה שנים דאגה הנובעת, בין היתר, מהישגים נמוכים במבחנים ארציים ובין-לאומיים, משיעור נמוך של נבחנים במבחני הבגרות במתמטיקה ברמות המוגברות, ממחסור במורים בעלי הכשרה מתאימה, מפער ים בהישגי התלמידים בין המגזרים השונים ובין המרכז לפריפריה, שעלולים לפגוע בזכות לחינוך ובשוויון ההזדמנויות, ומירידה במספר הפונים למקצועות עתירי מתמטיקה באוניברסיטאות.
משרד החינוך השקיע מאמצים ומשאבים רבים בקידום לימודי המתמטיקה תכנית אסטרטגית שגיבש המשר ד לשנים 2012 -2009 כללה יעדים הנוגעים גם למקצוע המתמטיקה, ובהם: שיפור בתוצאות של מבחני המיצ"ב ושל המבחנים הבין-לאומיים, שיפור איכותו של כוח ההוראה, הגדלת מספר התלמידים הלומדים מתמטיקה בחטיבה העליונה ברמה מוגברת.
יעד נוסף שקבע משרד החינוך הוא צמצום הפערים הלימודיים בין המגזרים ובין המרכז לפריפריה.
בכל הנוגע למקצוע המתמטיקה המשרד יישם את התכנית האסטרטגית על ידי הגדלת מספר שעות ההוראה השבועיות, הטמעת תכניות לימודים חדשות במתמטיקה המיועדות לחינוך היסודי ולחטיבת הביניים, הפעלת תכנית התמקצעות למורים למתמטיקה בחינו ך היסודי וכן הפעלת תכנית לתגבור תלמידים מתקשים ולטיפוח מצטיינים בחטיבת הביניים.
היעד שקבע המשרד בנוגע לשיפור ההישגים במקצוע המתמטיקה הושג באופן חלקי.
עם זאת, תוצאות המבחנים מלמדות על פערים גדולים בין הישגי המגזר היהודי להישגי מגזרי המיעוטים.
נוכח התמשכותם של הפערים הניכרים בין המגזרים השונים במערכת החינוך מבחינת ההישגים הלימודיים במתמטיקה, כפי שעלה מתוצאות מבחני המיצ"ב, הטימס והפיזה, ראוי שמשרד החינוך יבחן את יעילותן של התכניות שהוא מפעיל לצורך צמצום הפערים הלימודיים.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יעדים נוספים של משרד החינוך- הגדלת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמה מוגברת וצמצום הפערים בתחום זה בין המגזרים, ובין השכבות החברתיות- כלכליות החלשות והחזקות - לא הושגו, ובשנים האחרונות אף התרחבו הפערים בהישגי הנבחנים במתמטיקה בחטיבה העליונה בין בתיה "ס ביישובים חלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובי ן בתיה"ס ביישובים חזקים יותר.
על משרד החינוך לשים דגש מיוחד על צמצום הפערים הלימודיים בין השכבות החברתיות-כלכליות ובין המגזרים השונים, הן לצמצום סכנת הקיטוב בין אוכלוסיות שונות במערכת החינוך, והן כדי לאפשר לכלל התלמידים במערכת החינוך לרכוש ידע ומיומנויות ברמה הנדרשת ולהבטיח הזדמנות שווה למימוש הזכות לחינוך והשתלבות שוויונית במדינה.
תכנית הלימודים האחרונה במתמטיקה לחטיבה העליונה אושרה לפני יותר מעשרים שנה, ומאז משרד החינוך לא השכיל להביא לאישורה של תכנית לימודים חדשה, והדבר מונע פיתוח והכנה של חומרי למידה מתאימים.
יותר ממחצית המורים למתמטיקה בכל שכבות החינוך לא השתתפו במשך שלוש שנים (בשנות הלימודים התש"ע -התשע"ב) בשום השתלמות בנושאים הקשורים למתמטיקה.
על משרד החינוך לעודד את המורים למתמטיקה לצאת להשתלמויות ולהבטיח את התפתחותם המקצועית, כדי לבסס את הידע המתמטי והדידקטי שלהם, לעדכן אותם בחידושים בהוראת המתמטיקה ולהביא לשיפור איכות ההוראה.
על משרד החינוך להקפיד שכל בי"ס יעמוד במספר השעות המזערי הנדרש להוראת המתמטיקה, כדי שלא לפגוע בזכות לחינוך, וכן עליו לדאוג שכל תלמיד יקבל את מכסת שעות הלימוד שהוא זכאי לה, על מנת שלא תיפגע רמת ידיעתו ומיומנויותיו במקצוע.
משרד מבקר המדינה סבור, כי הטיפול הכולל בבעיית התרחבותם של הפערים הלימודיים בתחום המתמטיקה בין מגזרים שונים וכן בין המרכז לפריפריה מצריך מעורבות של משרדי ממשלה נוספים על משרד החינוך, אשר יש להם נגיעה לכך.
על כן פתרון כולל לבעיה זו מחייב היערכות במישור הממשלתי.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבוא .
מערכת החינוך אחראית להתפתחות הרגשית, החברתית והערכית של התלמידים נוסף על אחריותה להתפתחותם הקוגניטיבית ולהרחבת עולם הידע שלהם.
תפיסה זו באה לידי ביטוי בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 " :, שלפיו מטרות החינוך הממלכתי הן, בין היתרלפתח את אישיות הילד והילדה .
למיצוי מלוא יכולתם כבני אדם החיים חיים של איכות ושל משמעות.
לחזק את כוח השיפוט והביקורת, לטפח סקרנות אינטלקטואלית, מחשבה עצמאית ויוזמה.
לאפשר ]לכל ילד וילדה[ להתפתח על פי דרכם וליצור אווירה המעודדת את השונה והתומכת בו".
התפיסה שלפיה למערכת החינוך תפקיד חשוב ומרכזי בהתפתחות הרגשית והחברתית של התלמידים הביאה לידי הקמתו של שירו ת הייעוץ החינוכי, שהוא שירות מקצועי הפועל במוסדות החינוך, כבר לפני כחמישים שנה.
תפקידו של היועץ החינוכי (להלן גם - היועץ) הוא לסייע הן לתלמידים והן לביה"ס להשיג תפקוד מיטבי ומיצוי של יכולותיהם מתוך רווחה נפשית ובאווירה תומכת ומקבלת.
עם השנים שינה מקצוע היי עוץ את פניו לנוכח תהליכים שהתרחשו בחברה ובמדינה, כמפורט להלן5.
היועצים החינוכיים הם עובדי הוראה ופועלים בכל שכבות הגיל - מן הגן ועד ביה"ס התיכון6 .
בשנת הלימודים (להלן- שנה"ל) התשע"ג ( 2012- 2013 ) הועסקו במערכת החינוך כ- 4,700 יועצים חינוכיים בהיקפי משרה שונים (משעות מעטות בשבוע ועד משרה מלאה), מהם 500 פעלו במוסדות חינוך חרדיים, השייכים לחינוך המוכר שאינו רשמי7 ו-122 פעלו במוסדות חינוך לגיל הרך (בני 3-6)8 .
תחומי פעילותם של היועצים החינוכיים, ההכשרות הנדרשות, כפיפותם ודרישות העיסוק בתחום מוסדרים בחוזרי מנכ"ל - נהלים פנימיים של משרד החינוך (להלן גם - המשרד).
משרד החינוך קבע בחוזר מנכ"ל משנת 2002 תקן מחייב לשעות הייעוץ החינוכי בחטיבה העליונה, שלפיו יוקצו 1.
7 שעות ייעוץ שבועיות לכל כיתה9.
לגבי החינוך הקדם-יסודי (להלן גם - הגיל הרך), היסודי וחטיבות הביניים לא נקבע תקן מחייב.
תחומי פעילותו של שירות הייעוץ החינוכי בבתיה"ס הם, בין היתר, טיפול בצורכי ההסתגלות החברתית והרגשית של תלמידים בכל שכבות הגיל, התערבויות במצבי משבר וסיכון, מתן מענה חינוכי לתלמידים בעלי צרכים מיוחדים, ייעוץ לתלמידים ולהורים וייעוץ לצוות החינוכי, בין היתר בשכלול כישוריו בקידום דיאלוג משמעותי עם התלמידים.
נוסף על כך, מעורבים היועצים החינוכיים בטיפוח אקלים חיובי מיטבי בביה"ס, בהפעלה של תכניות .
5 בשנת 1962 הוקם "המכון הארצי לייעוץ והכוון", באחריות משותפת של משרד החינוך ומשרד העבודה ובשיתוף אנשי האקדמיה, והוא שהניח את היסודות לעיצוב תהליכי ההכשרה של היועצים החינוכיים ולפיתוח קווים מנחים לתפעול שירות הייעוץ החינוכי בבתיה"ס.
בשנת 1964 החלו43 יועצים חינוכיים ("מורים-יועצים" בתוארם אז) לעבוד בבתיה"ס ברחבי הארץ.
בתחילת הדרך עסק שירות הייעוץ בהכוון חינוכי מקצועי של בוגרי חטיבות הביניים ובתהליכי מעברים בין מסגרות חינוך ובתוכן.
עם השנים הורחבה הפעילות לתחומים נוספים, כמפורט בדוח זה.
6 שירותי הייעוץ החינוכי ניתנים לבני18-3 בחינוך הרגיל ולבני21-3 .
בחינוך המיוחד 7 ,גני הילדים בתיה"ס היסודיים ו בתיה"ס העל-יסודיים במערכת החינוך מחולקים לשני סוגים עיקריים: מוסדות של החינוך הרשמי, אשר מונהג בהם חינוך ממלכתי או חינוך ממלכתי -דתי והם ממומנים מימון מלא בידי המדינה והרשויות המקומיות, ומוסדות של החינוך המוכר שאינו רשמי, שמשרד החינוך מממן מימון חלקי או מלא.
לפני כ -11 שנים החל משרד החינוך לספק שירותי ייעוץ חינוכי במוסדות החינוך החרדי, השייכים לחינוך המוכר שאינו רשמי.
8 משרד החינוך אחראי לפקח גם על יועצים חינוכיים המועסקים במוסדות פרטיים שאינם מוסדות חינוך של המשרד, כגון אורט, ויצ"ו, בתי חולים, בתי"ס אקסטרניים ובתי"ס פרטיים.
3-3 , תקנון למתן רישיונות לייעוץ מיום 1.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התפתחות ומניעה על פני כל הרצף החינוכי, בהכשרה של צוותי חינוך המנחים תכניות אלה בכיתותיהם ובתמיכה בהם10 .
נוכח התפתחותה של ראייה מערכתית בשירות הייעוץ החינוכי נדרש היועץ לעבוד עבודה צוותית ובין-מקצועית עם קהלי יעד ב ביה"ס (מנהל, צוות הנהלה ועוד) ועם גורמים חיוניים במעטפת ביה"ס (פסיכולוגים חינוכיים, גורמי רווחה ועוד), ללוות תהליכים במוסד החינוכי ולהיות שותף לעיצוב מדיניותו.
בסקר שנעשה בקרב מנהלים בשנת 2009 עלה כי כ -%28 ממנהליבתיה"ס נעזרים ביועצים ומתייעצים עמם לצורך ניהול ביה"ס11.
נוסף על עבודתו בתחום הייעוץ, מחויב היועץ החינוכי המועסק במערכת החינוך להורות בכיתה בין שליש לשישית ממשרתו בהתאם למתווה העסקתו (ראה להלן).
משנת הלימודים התשס"ב ( 2002 -2001 ) ניתנים שירותי הייעוץ החינוכי גם לגיל הרך, על יסוד תפיסת המשרד שמתן מענה התפתחותי הולם והשקעה בדור הצעיר חיוניים לצמצום פערים חברתיים, ליצירת שוויון הזדמנויות וליצירה של סביבה מיטבית להתפתחות ולאיתור ילדים בסיכון.
פעילות היועצים החינוכיים בגיל הרך נעשית מול צוות הגן ומתמקדת בהובלת תהליכים לקידום רווחה נפשית ובכלל זה: ייעוץ בנושאים הקשורים לארגון הגן ולניהולו, ייעוץ בדבר מערכות היחסים בין באי הגן מן ההיבט הרגשי, החברתי והערכי, הובלה והנחיה של תכניות התפתחות ומניעה, סיוע לגננת באיתור ובזיהוי של ילדים בעלי צרכים מיוחדים וילדים בסיכון והתערבות במצבי משבר ובמצבי סיכון.
כל יועץ לגיל הרך אחראי על כ-100 .
גנים בשנים האחרונות חלו שינויים ניכרים בפעילותם של היועצים החינוכיים, הן עקב שינויים בערכים ובתבניות חשיבה טיפוליות וארגוניות בארץ ובעולם והן עקב שינויים בחברה הישראלית, שהביאו לידי שינויים בצורכי התלמידים וציפיות של הסגל החינוכי לקבל סיוע בהתמודדות עם נושאים כגון משבר ערכים וערעור על סמכותם של מורים והורים; חשיפה גוברת של ילדים ובני נוער למתח ביטחוני; העמקה של פערים חברתיים על י סוד סוציו - אקונומי, לאום, מקום מגורים ועוד; החמרה של תופעות הסיכון בקרב תלמידים - התגברות ניכרת של אלימות, שימוש בסמים ובאלכוהול, פגיעות מיניות, אבדנות ועוד - וירידה בגילם של התלמידים המעורבים.
השירות הפסיכולוגי ייעוצי (להלן- שפ"י) במינהל הפדגוגי במשרד ממונה מקצועית על כלל שירותי הייעוץ למוסדות החינוך 12 .
אגף הייעוץ החינוכי בשפ"י (להלן - אגף הייעוץ) אחראי להתוויית מדיניות ארצית למתן שירותי ייעוץ חינוכי למערכת החינוך על מוסדותיה, לביצועה של מדיניות זו ולסיפוק הדרכה מקצועית והעשרה ליועצים העובדים במערכת החינוך .
10 /בחוזר מנכ"ל תשע 1 (א) מאלול התשס"ט (ספטמבר 2009 ) בנושא קידום אקלים מיטבי והתמודדות עם אירועי אלימות במוסדות חינוך מוגדר האקלים במוסד החינוכי כגורם מרכזי המשפיע על יצירת סביבה המפתחת ביטחון אישי ותחושת שייכות, כבוד ואחריות לחברים בקהילה ומצמצמת אלימות, פגיעה באחר והתנהגויות סיכון.
עוד נקבע שם כי כדי ליצור אקלים חינוכי מיטבי יש ליישם אסטרטגיה מערכתית ארוכת טווח ליצירת אקלים בטוח, לקידום רווחה נפשית, לבניית אורח חיים המקדם שייכות, מעורבות ואחריות ולטיפול באלימות ובהתנהגויות סיכון במישור מערכתי ופרטני.
משרד החינוך קבע כי טיפוח אקלים חיובי מיטבי הוא אחד מיעדיו.
ראו גם בפרק "קידום תכניות למניעת אלימות של תלמידים" עמ' 807.
11 אבני ראשה, המכון הישראלי למנהיגות בית ספרית, על מנהלים ומנהלות בבתיה"ס בישראל, תמונת מצב בעקבות סקר בקרב מנהלים וסדרה של ראיונות, מרץ 2009.
12 נוסף על כך, ממונה שפ"י מבחינה מקצועית ברמה הארצית על השירות הפסיכולוגי החינוכי ברשויות המקומיות.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באמצעות מדריכי שפ"י13 ,.
את הפיקוח על היועצים החינוכיים מבצעים המפקחים על הייעוץ המשתייכים מקצועית לשפ"י ופועלים במחוזות המשרד.
למפקחים נתונה סמכות מקצועית בתחום הייעוץ החינוכי, ופעילותם נועדה להבטיח שירות ייעוץ מיטבי באזורים הנתונים לאחריותם.
המפקחים על הייעוץ אחראים להכוונה מקצועית של היועצים החינוכיים, על פי המדיניות, התקנים והמטרות שקובע אגף הייעוץ בשפ"י.
בחודשים פברואר -ספטמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את שירותי הייעוץ החינוכי בבתיה"ס ובגני הילדים.
בין היתר נבדקו תנאי העסקתם של היועצים החינוכיים, דרישו ת הכשרתם, דרכי הערכתם והפיקוח על עבודתם.
הביקורת נעשתה במשרד החינוך: באגף הייעוץ בשפ"י, במחוזות חיפה, צפון, תל אביב, מרכז, ירושלים 14 , ודרום ובאגף א' לחינוך מוכר שאינו רשמי (חינוך חרדי).
בדיקות השלמה נעשו במינהל תקשוב ומערכות מידע ובלשכת מנכ"לית המשרד.
תנאי העסקתם של היועצים החינוכיים במוסדות החינוך .
משרד החינוך הוא שקובע ומתקצב את תנאי העסקת היועצים החינוכיים.
בעשורים האחרונים גייס המשרד לשורותיו יועצים חינוכיים רבים.
בשנת 1964 עבדו במוסדות החינוך 43 יועצים, בשנת 2000 היה מספרם 3,500 , וכאמור בשנת 2013 הועסקו במוסדות החינוך כ - 4,700 יועצים חינוכיים בהיקפי משרה שונים 15 :.
מגמה זו נובעת מכמה גורמים, בהם השינויים החברתיים, לרבות ריבוי מקרי האלימות, שהביאו לידי התגברות הצרכים והדרישות של התלמידים והסגל החינוכי כאחד לקבל שירותי ייעוץ חינוכי; ההכרה בקשר שבין התרבות והאקלים ב ביה"ס להצלחתו ובריאותו הנפשית של התלמיד, שהביאה לידי התערבותם של אנשי מקצוע, בהם היועצים החינוכיים, בתרבות הארגונית של ביה"ס.
13 משרד החינוך מעסיק עובדי הוראה בהדרכה.
המדריכים הם עובדים מנוסים המצטיינים בכישוריהם ובאיכות עבודתם ויכולים לתרום מניסיונם הרב לעמיתיהם במערכת באמצעות הרחבת הידע המקצועי וליווי וייעוץ בתחומי מומחיותם.
המדריכים של שפ"י הם יועצים חינוכיים בהכשרתם.
14 בשנה"ל התשע"ג אוחדו מחוז ירושלים ומינהל חינוך ירושלים, שעד אותה עת היו יחידות נפרדות שמילאו תפקיד של מחוזות.
15 יצוין כי על פי נתוני משרד החינוך, המינהל לכלכלה ותקציבים (אגף כלכלה וסטטיסטיקה), בשנת הלימודים התש"ס ( 2000 -1999 ) למדו במערכת החינוך 1,625,000 תלמידים מגיל 3 ועד כיתות י"ב לעומת 2,003,000 ( תלמידים בשנת הלימודים התשע"ג 2013 -2012 ), כלומר בין שנת הלימודים התש"ס לשנת הלימודים התשע"ג חלה עלייה של כ -19% במספר התלמידים לעומת עלייה של כ-25% .
במספר היועצים 922 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כמפורט להלן, תנאי העסקת היועצים החינוכיים מורכבים ומעוררים קשיים הן מן ההיבט המערכתי - פיתוח תחום הייעוץ, הרחבת שירותי הייעוץ הניתנים למערכת החינוך ושיפור איכותם - והן מנקודת מבטו של היועץ.