HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפני העברת המקנה על בעליו להעביר ללשכה הווטרינרית שבה נמצא המשק הקולט את המקנה טופס "העברת מקנה" (להלן - טופס העברה).
בטופס מצוין לאיזה משק מועבר הבקר או הצאן, והלשכה הווטרינרית מנפיקה לבעלים "היתר הובלה" ידני או ממוחשב.
אם מוטל הסגר על המשק המעביר והוא בבידוד, בשל גילוי מחלה שנפוצה בעדר, לא ניתן להפיק היתר העברה של מקנה אליו או ממנו, גם לא היתר ידני.
הביקורת העלתה כי לפני מתן אישור העברה לא כל הלשכות בודקות את נכונות הפרטים המצוינים בטפסים, ואף אין הנחיה המורה להם לעשות זאת.
בהיעדר בדיקה ייתכנו אי-התאמות בין דיווחי בעל המקנה בטופס בדבר המשק שאליו הועבר הבקר ובין המשק שאליו הועבר הבקר בפועל.
נוכח חשש לאי-התאמה כאמור, באחת משש הלשכות - לשכת כנות - הוחלט בשנת כי בזמן קבלת טופס ההעברה יש לברר עם המשק הקולט אם הוא אכן הסכים 2017 לקבל את הבקר המיובא, ורק לאחר מכן ניתן היתר העברה.
במסגרת בדיקה זו נמצאו אי-התאמות בין הדיווח שהוגש ללשכה לבין מצבת הבקר במשקים בפועל.
עם זאת, לא כל הלשכות מבצעות בדיקה מוקדמת זו מול המשקים הקולטים, ולכן לא ניתן לאתר אי-התאמות הנוגעות לדיווחים שנמסרו ללשכות אחרות.
למרות האמור לעיל, השו"ט לא הנחו את הלשכות בדבר הבקרה הנדרשת למניעת הדיווח הכוזב ולהבטחת מעקב ראוי אחר הבקר.
בהיעדר הנחיה בנושא, ובהיעדר מערכת ממוחשבת מעודכנת ומערך אכיפה סדור, המעקב אחר הבקר אינו יכול להיות מיטבי.
הדבר מעורר חשש כי לא ניתן יהיה להתחקות אחר היסטוריית הטיפול בבקר שבמשק, ויש חשש כי יבוצעו "שחיטות שחורות" של בקר.
1192 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתשובת משרד החקלאות צוין כי הלשכה הווטרינרית היא הגורם הנדרש לטפל בסוגיית הדיווחים המוטעים על המקום שאליו הועבר המקנה, וזאת באמצעות פעילות פיקוח במשקים.
המשרד הוסיף כי לפי ההנחיות, אם בעלי חיים מועברים בין משקים המשתייכים ללשכות שונות, הרי שקודם להנפקת אישור ההובלה נדרשת הלשכה הווטרינרית הקולטת את המקנה לאשר זאת.
עוד נטען כי נדירים המקרים של דיווח כוזב.
מבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי בנוהל הקיים יש הנחיה כי היתר הובלה יינתן רק באישורם של מנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק המקור ומנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק היעד.
ההנחיה מחייבת בירור בין לשכות, אך אין כל הנחיה ולפיה יש לבצע בירור מול משק היעד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט להורות על ביצוע בקרה על הדיווחים המתקבלים מבעלי המקנה בכל הלשכות כדי למנוע דיווחים כוזבים ובכך לטייב את הנתונים במערכת הממוחשבת של הלשכות בדבר בעלי החיים שבתחום אחריותן, באופן שיאפשר לשו"ט למלא את ייעודם באופן המיטבי ולהגן על בריאות הציבור והמקנה.
תיעוד דיוני הנהלת השו"ט הנהלת השו"ט מנהלת מידי תקופה ישיבות בנושאים שונים ובהן משתתפים, בין היתר, מנהלי יחידות השו"ט בהתאם לנושאים הנידונים.
יחידת שו"ט בשדה מקיימת מידי חודש דיונים בהשתתפות מנהלי הלשכות הווטרינריות ונציגים נוספים של משרד החקלאות.
במסגרת הדיונים עולים נושאים שונים שעל סדר היום בשו"ט, ובכלל זה מחלות בעלי חיים והתמודדות הווטרינרים בלשכות עם התפשטותן, החיסונים הנדרשים, הפחתת הנטל הרגולטורי המוטל על החקלאים ושיתוף הפעולה בין עובדי הלשכות לחקלאים.
לעיתים, בתום הדיון מתקבלות החלטות אופרטיביות ומוטל על מנהלי הלשכות או החקלאים ליישמן.
בשל חשיבות הנושאים העולים בדיונים אלו וההשפעות של הנאמר בהם על החלטות שמקבלת הנהלת השו"ט, חשוב כי תהליך קבלת ההחלטות יתקיים תוך הקפדה על סדרי מינהל תקין: קבלת החלטות על בסיס מידע אמין ומלא, תוך קביעת אמות מידה ברורות, נימוק ההחלטות ותיעוד נאות של ההליך.
לעניין חשיבות תיעוד של דיונים והחלטות שמתקבלות בעקבותיהם פסק בית המשפט העליון: "שקיפות פעילותו של הגוף נבחר היא מן הסימנים המובהקים לקיומה של חברה דמוקרטית.
היחס הנמתח בין היותו של הדיון פומבי לבין הצורך 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1193 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לערוך פרוטוקול הינו יחס הפוך, לאמור: פומביות דיון ממעטת מהצורך לערוך .
41"פרוטוקול מלא, ואילו ישיבה סגורה מגבירה את הצורך לערוך פרוטוקול מלא ציין בית המשפט העליון כי "החובה לכתיבת פרוטוקול שורשיה במשפט 42בדיון אחר המינהלי הכללי ובעקרון שקיפות פעילותו של המינהל".
למרות חשיבות הנושאים הנידונים בישיבות אלו, עלה כי דיונים פנימיים של הנהלת השו"ט לא תמיד מלווים בפרוטוקולים או בסיכומי ועד מועד סיום הביקורת לא 2018 דיון.
חמור מכך, עלה כי מאוגוסט הכינה יחידת שו"ט בשדה כל פרוטוקול דיון ואף לא סיכום של הנקודות שהועלו בישיבותיה החודשיות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הביקורת מוצדקת, וכי ממלא המקום של מנהל יחידת השו"ט בשדה הונחה לסכם את הדיונים בכתב מעתה ואילך.
נוכח ההשפעות של דיונים אלו על הציבור חשוב שהם ילוו בפרוטוקולים אשר ניתן יהיה ללמוד מהם על מה נסוב הדיון, אילו סוגיות הועלו בו, ואילו החלטות התקבלו במהלכו.
צורך זה גובר ככל שמתקבלות יותר החלטות מקצועיות אשר משפיעות על הציבור בכלל ועל ציבור החקלאים בפרט.
פרוטוקול דיון שישקף את עיקרי הדברים שעלו בו יאפשר לעקוב אחר הליך קבלת ההחלטה ולהבין מהם המניעים לקבלתה.
אם החקלאים יהיו חשופים לשיקולים שקדמו לקבלת ההחלטות ניתן יהיה להגביר את שיתוף הפעולה בינם ובין השו"ט ולגייס אותם לקידום יישום ההחלטות.
פיקוח משרד החקלאות על מחלות בעלי חיים החוק העיקרי המקנה למשרד החקלאות סמכויות בכל הנוגע למניעת מחלות בעלי חיים ולטיפול בהן הוא פקודת מחלות בעלי חיים.
בהתאם לסמכות שהוקנתה לו בפקודה, פרסם שר החקלאות כמה וכמה תקנות הנוגעות למחלות בעלי חיים ובהן תקנות בנושאים האלה: יבוא בעלי חיים, יבוא בשר, יבוא ויצוא של מוצרים שמקורם בבעלי חיים, שחיטת בהמות, ומניעת מחלת הפה והטלפיים.
1998( 522 ', עמ 486 ,)3(, פ"ד נבעו"ד ד"ר כהן נ' ראש לשכת עורכי הדין 954/97 בג"ץ 41 .
)2004( 836 ' עמ817)3(, פ"ד נט עיריית תל־אביב־יפו 'אילן נ 3751/03 בג"ץ 42 1194 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מלבד סמכויות משרד החקלאות שנקבעו בפקודה, הפקודה מטילה אחריות על מגדלי המקנה וכן על הווטרינרים שהם מעסיקים או קונים מהם שירותים: על פי הפקודה, מי שבהחזקתו או בפיקוחו נמצא בעל חיים נגוע במחלה או שיש חשש כי הוא נגוע בה, וכל וטרינר שנודע לו על מחלה או על תמותה חשודה בקרב בעלי חיים, יודיע על כך מייד לווטרינר הממשלתי הקרוב.
כמה מחלות נפוצות בקרב המקנה בישראל, חלקן ייחודיות לצאן או לבקר וחלקן משותפות לשניהם.
חלק מהמחלות זואונוטיות וחלקן לא.
להלן בלוח מפורטות כמה מהמחלות הנפוצות ביותר בישראל בקרב המקנה, שיעור הנגיעות במחלות ותפוצתן בעולם.
פירוט מחלות הצאן והבקר הנפוצות בישראל ומספר בעלי החיים :3 לוח 2018 – 2016 שאובחנו כנגועים בהן בשנים מחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות ברוצלוזיס מיליטנסיס בבקרמס' אירועי 43התפרצות1 2 4 ,קנדה ארה"ב, אוסטרליה, רוב מדינות אירופה וחלק ממדינות אפריקהרוסיה, סין, חלק ממדינות אירופה, חלק ממדינות אפריקה וחלק ממרכז ודרום אמריקהמס' בעלי חיים חולים658 626 1,991 עכברתמס' אירועי התפרצותאין 44נתוניםאין נתוניםאין נתוניםכלל-עולמית מס' בעלי חיים חולים אירוע התפרצות הוא מחלה של אחד או יותר מבעלי החיים במשק מסוים.
OIE מאחר שאין חובת דיווח על המחלה לארגון 44 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1195 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות שמלנברגמס' אירועי התפרצות0 0 0 ,ארה"ב קנדה ואוסטרליהמדינות אירופה ובהן: גרמניה, הולנד, בלגייה, צרפת, פולין, הונגריה, רומניה, ליטא וצרפתמס' בעלי חיים חולים0 0 0 פה 45וטלפייםמס' אירועי התפרצות0 4 28 רוב מדינות העולם וביניהן: כל אירופה, צפון אמריקה ואוסטרליהמדינות באפריקה ובאסיה ובהן הודו וסיןמס' בעלי חיים חולים0 273 1,837 היא מחלה שאינה זואונוטית אך כרוכה בסכנה ממשית לחקלאות - FMD - Foot and Mouth disease 45 .
המחלה מתאפיינת בשלפוחיות באזור הפה והטלפיים, וזהו מקור שמה 1196 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות כחול 46הלשוןמס' אירועי התפרצות29 30 22 אנגליה וחלקים מאוסטרליה (מערב) וארה"באפריקה, אמריקה, אוסטרליה, דרום מזרח אסיה, המזרח התיכון 47ואירופהמס' בעלי חיים חולים237 168 271 אבעבועות 48כבשיםמס' אירועי התפרצות1 10 4 רוב מדינות העולם המערבי חופשיות מהמחלה וביניהן: יבשת אמריקה, אוסטרליה ורוב אירופהחלק ממדינות אסיה, צפון אפריקה, המזרח התיכון ורוסיה מס' בעלי חיים חולים8 250 15 דבר 49הצאןמס' אירועי התפרצות2 3 6 יבשות אמריקה, אוסטרליה ואירופהאפריקה, המזרח התיכון, אסיה וסין מס' בעלי חיים חוליםאין נתונים113 795 .
בעיבוד משרד מבקר המדינה OIE-על פי נתוני משרד החקלאות ואתר ה - היא מחלה שאינה זואונוטית אך נפוצה בקרב כבשים ומעלי גירה BTV-Blue Tongue virus 46 ), ומעבירים אותה Reoviridae - ממשפחת ה Orbivirus ( אחרים.
המחלה נגרמת על ידי נגיף ארבו .
Culicoides imicola חרקים מסוגים שונים ובייחוד יבחושים.
בישראל המעביר הוא היבחוש סוגים שונים של הנגיף, ותשעה מהם נפוצים בישראל.
זוהי מחלה אקוטית 25 בעולם ידועים כיום המאופיינת בין היתר בחום גבוה, בהיפרמיה, בבצקת בולטת באזור הראש, בדימומים בחלל הפה ובדלקות שרירים.
מתוך אתר משרד החקלאות: 47 https ://www.
il/vet/noseim/MarachBriaut/Prevention_animal_diseases _Zoaonotiot/ chol_lashon/Pages/default.
aspx - מחלה שאינה זואונוטית ונפוצה בכל הארץ.
סימני המחלה: חום, אבעבועות על העור Sheep Pox 48 .
ובאברים פנימיים, הגדלת קשרי לימפה, הפרשה מוקופורולנטית מהאף - מחלה וירלית שאינה זואונוטית.
מתאפיינת בחום, בהפרשה PPR-Peste des petits ruminants 49 .
מוגלתית מהעיניים ומהאף, בדלקות בפה ובריאה ובשלשול 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1197 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מהטבלה ניתן לראות כי רוב המחלות המוזכרות מוגרו ממדינות מערביות אך עדיין קיימות בישראל במידה כזאת או אחרת.
כמו כן בשנים האחרונות חל גידול מתמיד במספר בעלי החיים שחלו במחלות הברוצלוזיס, הפה והטלפיים ודבר הצאן.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי בשל מקומה הגאוגרפי של ישראל - לב אזור למחלות אלו - לא ניתן להשוותה למדינות מערביות אחרות.
בהתייחס 50אנדמי למחלת הפה והטלפיים ציין המשרד כי "מדובר במחלה הנגרמת על ידי שבעה זנים של הנגיף, ולכל זן תתי זנים רבים.
חיסון בתת זן אחד אינו מבטיח חסינות כנגד תת זן אחר, אפילו של אותו זן נגיף, ולא ניתן לחסן כנגד כל הזנים של המחלה מהטעם זני תרכיב בלבד).
המחלה עוברת גם 19( הפשוט שמספר זני התרכיב בעולם מוגבל באוויר למרחקים גדולים וחודרת ממדינות שכנות, שלצערנו אין קשרים רציפים עם מקבילנו במדינות אלה והם גם אינם מדווחים כראוי לארגונים בינלאומיים.
עקב כך המניעה, השליטה בחדירתה והתפשטותה לאחר חדירתה עלולות להיות בעייתיות.
לא ניתן לשלוט בחדירת הנגיפים לישראל ובסוגם".
המשרד אף ציין כי חדר לישראל נגיף נוסף אשר גרם להתפרצויות רבות יחסית של המחלה 2018 בשנת , ובשל הקושי לרכוש תרכיב מתאים שייתן מענה נקודתי לזן 2019- ו2018 בשנים ההתפרצות, הוקצו משאבים לפיתוח תרכיב בישראל, והוחל להשתמש בהתרכיב בהצלחה מרובה.
אולם, למרבה הצער, בשל אי-כדאיות כלכלית ספק אם יתבצע פיתוח מסחרי של התרכיב.
משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו משרד החקלאות פועל למניעת התפשטות של מחלות הברוצלוזיס והעכברת וכן למניעת התפרצות מחלת השמלנברג, ואת השפעתן של מחלות אלה על שוק הבשר בישראל, להלן הפרטים: בְּרוּצֵלוזיס , היא מחלה חיידקית הנגרמת על ידי כמה מיני 51בְּרוּצֵלוזיס, המכונה קדחת מלטה חיידקים מהסוג ברוצלה.
מדובר במחלה זואונוטית, המסכנת את בריאות האדם ובריאותם של בעלי חיים.
יש לה אף השפעות כלכליות על החקלאות והמסחר, שכן אסור לצרוך את בשרה של בהמה חולה וכן את החלב שהיא מניבה.
המחלה פוגעת באברי הרבייה, אך לבהמות החולות אין סימנים קליניים חיצוניים.
אחד מתסמיני מקומי, מוגבל לאזור מסוים ואופייני לו.
ברוצלוזיס - על שם חיידק הברוצלה.
קדחת מלטה - על שם המקום שהמחלה זוהתה בו לראשונה 51 1198 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המחלה הוא הפלות, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון.
תסמיני המחלה באדם אינם ייחודיים - היא יכולה להתבטא בחום עולה ויורד, בעייפות, בהזעת לילה, בכאבי ראש, בהפלות ובפגיעות במערכות גוף שונות; לעיתים עלולה המחלה אף לגרום למוות.
בני אדם עלולים להידבק במחלה בעקבות צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים המופקים מחלב של בעלי חיים נגועים, בעקבות מגע עם הפרשות של בעלי חיים נגועים או בעקבות צריכת בשר נא נגוע.
ההובלה, ההכנה, השחיטה ופירוק הבשר של בעלי חיים נגועים מסכנת את כל העובדים המעורבים בתהליכים אלה, ולכן משרד החקלאות אסר את השחיטה של בעלי חיים הנגועים בברוצלוזיס ואת השימוש בבשרם.
בהתאם לפקודת מחלות בעלי חיים, וטרינר ממשלתי רשאי להורות לבעליו של בעל חיים נגוע במחלה - או לבעליו של בעל חיים שנחשף בדרך אחרת להידבקות במחלה או לזיהום ממנה - להמיתו.
בפקודה נקבע כי אוצר המדינה ישלם לבעליו של בעל חיים שהומת, עקב המחלה, פיצויים כלהלן: היה בעל החיים נגוע במחלה - מחצית שוויו לפני שחלה, ועד לתקרה שנקבעה; היה בעל החיים חשוד כנגוע במחלה אך לא אובחן כנגוע - שוויו המלא לפני שהומת, עד לתקרה.
בקשה לתשלום פיצויים מוגשת לוועדה לבדיקת בקשות לתשלום פיצויים שמונתה לצורך כך.
ברוצלוזיס בבני אדם ), ברוצלוזיס היא מחלה המחייבת דיווח למשרד 1940( לפי פקודת בריאות העם הבריאות.
לחיידק הברוצלה כמה מינים; בקר הוא המאכסן הטבעי של ברוצלה אבורטוס, ואילו צאן הוא המאכסן הטבעי של ברוצלה מיליטנסיס.
בכל אחת מהשנים האחרונות מאות בני אדם בישראל, בעיקר באזור הדרום, נדבקו במחלה זו.
נושא התפשטות המחלה ומאמציו של משרד החקלאות לצמצמה נדון בהרחבה בדוח בנושא "הטיפול במחלות בקר וצאן" (להלן - דוח הטיפול 2017 מבקר המדינה משנת .
בדוח הומלץ כי משרד החקלאות - בהיותו המופקד על המניעה, המזעור 52)במחלות וההדברה של מחלות בעלי חיים, ובייחוד מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם - יפעל "כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח זה ולהפיק לקחים מממצאיו כדי לשפר את דרך פעולתו בתחום חשוב זה, המשפיע על בריאות הציבור ועל ענפי חקלאות המתבססים על גידול בעלי חיים".
982 - 929 '),עמ 2018( ב68 מבקר המדינה, דוח שנתי 52 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1199 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | , המשיכה המחלה להתפרץ ביישובים נוספים ברחבי הארץ 2019- ו 2018 בשנים כמתואר בתרשים שלהלן: 532019 - 2014 מספר בני האדם שנדבקו בברוצלוזיס בשנים: 17 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יש לציין לחיוב את מגמת ההפחתה במספר בני האדם שנדבקו במחלה, כפי שעולה מהתרשים.
אומנם מספר עדרי הבקר לחלב שנמצאו נגועים גדול מאשר בשנים הקודמות, כפי שניתן לראות בהמשך, 2019 בשנת אך לדברי משרד החקלאות, ניתן להעריך שההפחתה בתחלואת בני האדם מקורה בהפחתה בנגיעות של ברוצלוזיס בצאן ובקמפיין שארגן המשרד בבתי ספר בנגב, אשר הדגיש את החשיבות של צריכת חלב ומוצרי חלב מפוסטרים בלבד והקפדה על בטיחות החקלאים המגדלים בעלי חיים או המטפלים בהם.
על משרד החקלאות להוסיף לפעול כדי למנוע גידול מחודש במספר הנדבקים.
ביעור הברוצלוזיס בקרב עדרי צאן השו"ט מופקדים, בין היתר, על קיום בדיקות מסוימות לאבחון מחלות בקרב חיות משק ועל מתן חלק מהחיסונים נגד מחלות מדבקות, במסגרת הרפואה המונעת שבאחריותם.
את הבדיקות והחיסונים מבצעים הווטרינרים בשש הלשכות האזוריות של השו"ט.
19 עד 53 1200 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,1989-על פי תקנות מחלות בעלי חיים (ביעור מחלת הברוצלוזיס בצאן), התשמ"ט "בעל צאן יודיע, בכתב, לווטרינר הממשלתי האזורי.
על מספר הנקבות בגיל חודשיים עד ארבעה חודשים בעדרים שבבעלותו ויקבע עמו מועד לחיסונן נגד ; "לא יחזיק אדם בנקבות צאן שגילן עולה על חצי שנה אלא ]ברוצלוזיס[ "המחלה אם כן חוסנו וסומנו לפי תקנה זו".
התוכנית הרב-שנתית למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס בצאן חיסון צאן נגד הברוצלוזיס הוא מחיסוני החובה שקבעו השו"ט לחיות משק (להלן - דוח הברוצלוזיס) צוין כי "ביעור 54בישראל.
בדוח משרד החקלאות בנושא מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן הנה הדרך המקצועית הנכונה ביותר להתמודדות עם איום תחלואת האדם בברוצלוזיס, וגם עם הפצתה לבעלי חיים אחרים".
עדרי הצאן נדרשים לקבל מהלשכה הווטרינרית אישור מוקדם לעלייה למרעה, 55שעולים למרעה והלשכה לא תיתן אישור אם העדרים לא נוטרו ולא נוקו לאחר שאותר חיידק.
לכן אמור להיות מידע מלא על עדרים אלו ולהתבצע מעקב אחר שיעור הנגיעות במחלה.
לעומת זאת, לא מתבצע כל מעקב אחר עדרים שעולים למרעה בלא אישור, בעיקר עדרים השייכים לאוכלוסיית הבדואים בנגב, ואין בידי משרד החקלאות נתונים על שיעור עדרי הצאן הנגועים מכלל עדרים אלה.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי עדרים שעולים למרעה ללא אישור הם בבעלות פורעי חוק, ואין למשרד מידע על שיעור הנגיעות בעדרים אלו.
כאשר הסיירת הירוקה של המשרד להגנת הסביבה, המפקחת על הרעייה בשטחים הפתוחים, מאתרת עדר כזה - הוא מוחזר לביתו.
בדוח הטיפול במחלות פורטו שלבי התוכנית הרב-שנתית של משרד החקלאות (להלן - 2019 - 2014 למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב לשנים .
מטרת התוכנית הייתה מזעור 56)המבצע למזעור היקף הברוצלוזיס או התוכנית היקף התחלואה בברוצלוזיס בקרב בני אדם, צאן וגמלים ושמירה על רמת תחלואה מזערית לאורך זמן.
השגת מטרה זו הייתה אמורה להתבטא בהפחתת תחלואת צאן ; ניטור ומעקב לצורך צמצום התפרצויות של המחלה בשנים 5%- ל26%-וגמלים מ ) - התמודדות עם מחלת הברוצלוזיס ברפתות חלב בישראל, RIA( דוח בחינת רגולציה חדשה 54 .
2019 מרץ עדרים המקבלים את אישור השו"ט לרעות באזורים מסוימים.
55 מיליון ש"ח למימון ביצוע הפעולות 50 משרד האוצר אישר למשרד החקלאות תקציב מיוחד בסך 56 .
הנדרשות במסגרת המבצע 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1201 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | הבאות; מניעת התפשטות המחלה לעדרים מוסדרים כעדרים ברפתות החלב; וקידום הידע והכלים לשליטה מיטבית במחלה באמצעות מחקר ייעודי ויישומי.
התוכנית כללה בדיקה והמתה של בעלי חיים נגועים תוך מתן פיצוי למגדלים לפנים משורת הדין.
כדי לעמוד בהיקפי העבודה של בדיקות, חיסונים והמתות בקרב עדרים רבים שהיו צפויים במסגרת יישום התוכנית, שכר המשרד במיקור חוץ שירותי וטרינרים, עובדי מעבדה ועוד.
הווטרינרים בלשכות טענו לפני הנהלת המשרד כי מאחר שמדובר במחלה זואונוטית, המדינה היא הגורם האחראי לטפל בה, ולכן אין להסתמך על מיקור חוץ.
בית לאחר 57הדין האיזורי לעבודה ביטל הליך משפטי שנקטו הווטרינרים נגד המדינה שהצדדים החלו במגעים לצורך השגת הבנות, אך לאחר יותר משנה אלה לא הושגו.
בשל כך ובשל סכסוכי העבודה בתוך השו"ט הסתיים המבצע בטרם עת.
בנובמבר פרסם משרד החקלאות הודעה לציבור בדבר הפסקת המבצע.
בעניין זה 2017 כי "ביצועה של תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת58צוין בדוח הטיפול במחלות , ולשם כך קיבל בשנת 2014 הברוצלוזיס בדרום שבה החל משרד החקלאות בשנת בטרם תגשים 2017 מיליון ש"ח, הופסק בנובמבר 50 תקציב מיוחד בסך 2016 עדכנו משרד 2018 התכנית את יעדיה, עקב סכסוך עבודה במשרד החקלאות.
בינואר האוצר ומשרד החקלאות את משרד מבקר המדינה כי במשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה, וניתן לחדש את הפעילות למזעור מחלת ברוצלוזיס בנגב באופן מידי.
נוכח זאת על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את פעולותיו במסגרת זו בהקדם".
במועד הפסקת המבצע שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס - ומכאן שבמועד הפסקת המבצע עדיין לא 19%-היה עדיין גדול- כ הושגו יעדיו.
אף שיישום התוכנית הופסק בטרם עת ושיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב הצאן בנגב היו גדולים, לא קיים משרד החקלאות, האחראי למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים, את ההצהרה שמסר בתגובתו על דוח מבקר המדינה.
המשרד לא גיבש תוכנית חדשה ובת יישום למיגור המחלה ולהפסקת התפשטותה, והוא אף לא פנה למשרד האוצר בבקשה לתקצב תוכנית חלופית בנושא.
המשך התפשטות הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות עובדי המדינה נ' 9968-07-16 )' סק (חי 57 .
17 (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל .
984 ' עמ 58 1202 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה גרם נזק כלכלי ניכר למשקים שנפגעו 2019- ו 2018 המחלה בשנים ולמשק החלב והבשר בכלל.
נוכח העובדה שמדובר במחלה זואונוטית אשר הדביקה בני אדם ובעלי חיים רבים בשנים האחרונות, המשך התפשטותה עלול לגרור תמותה נוספת של בעלי חיים ואף הדבקה של בני אדם נוספים, ועקב כך גם נזק כלכלי עתידי עצום לחקלאים.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי אין צורך בתוכנית חדשה אלא בעדכון התוכנית שהופסקה.
ההסכמה שהושגה בין המשרד למשרד האוצר לא יושמה בגלל התנגדות משרד האוצר להעסקת כוח אדם חיצוני.
הוא ציין כי הפתרון שהוסכם בין משרדי עובדים זמניים לחמש שנים, וכי השו"ט שוקדים 11 האוצר והחקלאות הוא גיוסם של על פרסום המכרזים למשרות אלו.
כמו כן, הוחל בהתאמת התכנית למזעור המחלה .
2019 ולהערכת התקציב הנדרש.
ישיבה ראשונה בנושא התקיימה בשו"ט באוקטובר ניטור עדרי הצאן מדוח הטיפול במחלות עלה כי עוד לפני שהוחל ביישום התוכנית למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס הנחה המשרד את הלשכות הווטרינריות האזוריות לבדוק את לפחות מעדרי הצאן באזור שבאחריותן, ואף על 80%-שיעור הנגיעות בברוצלוזיס ב היו שיעורי הבדיקה קטנים יותר.
משרד מבקר המדינה 2016 פי כן בפועל עד שנת הוסיף לעקוב אחר שיעורי הבדיקה גם בשנים הבאות.
להלן בתרשים מפורט שיעור לפי לשכות.
59הדיגום של עדרי הצאן הרשומים במשרד החקלאות עדרים רשומים הם עדרים אשר חוסנו על ידי הלשכות הווטרינריות בשנה הקודמת ופרטיהם הוזנו 59 - למאגר הממוחשב של משרד החקלאות.
נוסף על עדרים אלו יש עדרים - שמספרם אינו ידוע שאינם רשומים במאגר המשרד, וזאת בניגוד להנחיות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1203 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2018 - 2016 שיעור דיגום עדרי הצאן לפי לשכות בשנים: 18 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים ניתן ללמוד כי במשך השנים לא כל מחוזותיו של משרד 2017 מעדרי הצאן, וכי בשנים 80% החקלאות עמדו ביעד ולפיו יידגמו מסתמנת מגמת קיטון בשיעור הביצוע של הדגימות בפועל 2018-ו 68% היה שיעור הדגימות הממוצע 2016 במרבית המחוזות.
בשנת מהעדרים; 75% היה שיעור הדגימות הממוצע 2017 מהעדרים; בשנת מהעדרים.
66% פחת שיעור הדגימות הממוצע ל 2018 ובשנת 1204 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה602019 - 2016 השיעור הממוצע של עדרי הצאן החיוביים בשנים: 19 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
השיעור הממוצע של עדרים 2019- ו2018 מהתרשים עולה כי בשנים .
בלשכת 2017- ו 2016 חיוביים פחת במידה ניכרת יחסית לשנים .
מגמת 0%- ב 2019 העמקים הסתכם שיעור העדרים החיוביים בשנת ההפחתה האמורה בשיעור העדרים החיוביים בולטת בעיקר בלשכות הנגב והגליל המערבי, שבהן שיעור העדרים החיוביים בשנים קודמות היה גדול מביתר הלשכות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא פועל ללא לאות להגדלת שיעור הדיגום והאיתור של עדרים נגועים.
מנהל הלשכה שבה היקף הניטור היה קטן נדרש להעביר תוכנית עבודה לצורך עמידה ביעדים.
כמו כן ציין המשרד כי לא קל לעמוד ביעד של מכלל העדרים.
19 נכון לתאריך 60 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1205 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מגמת ההפחתה בשיעור העדרים החיוביים וממליץ כי על המשרד בכלל והשו"ט בפרט להמשיך להתגייס למניעת התפשטות מחלת הברוצלוזיס בקרב עדרי הצאן ולפעול ככל הניתן למזעור נזקיה.
על המשרד לפעול להגדלת שיעור הדגימות, בעיקר בלשכות שבהן שיעור העדרים הנגועים גדול יותר, ולבחינת הנתונים על שיעור הנגיעות, כדי לקבוע את הצעדים המתאימים לצמצום היקף המחלה.
כמו כן, על המשרד לכלול בתוכניות העבודה המחוזיות מדדים כמותיים של מספר הדגימות, שישקפו את ההרחבה הנדרשת ולעקוב אחר יישומה.
ביעור הברוצלוזיס בקרב עדרי הבקר , גדל במידה ניכרת מספר ראשי הבקר שנמצאו 2019 בשנים האחרונות, בייחוד בשנת היו ארבעה משקים שבהם ראשי בקר נמצאו 2018 חיובים לנגיף הברוצלוזיס.
בשנת היו חמישה משקים (שאינם 2019 חיוביים.
לעומת זאת, במחצית הראשונה של שנת ) שהיו בהם ראשי בקר שנמצאו חיוביים 2018 המשקים שנמצאו חיוביים בשנת לנגיף, בשניים מהם היו גם בני אדם שנדבקו מהחיידק.
מספר ראשי בקר שהומתו בשל הידבקות בחיידק הברוצלוזיס: 20 תרשים 2019- ו2018 בשנים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
1206 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מנתוני הגרף עולה כי מספר ראשי הבקר שהומתו בשל החיידק בשנת .
יצוין כי 2018 ממספר ראשי הבקר שהומתו בשנת 48%- היה גדול ב 2019 אף שיש למשרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי משקים שהמקנה שלהם הומת בשל החיידק (ראו להלן), אין בידי השו"ט נתונים , וכאמור לא מתבצע כלל 2018 על מספר ראשי הבקר שהומתו לפני שנת מעקב אחר מספר ראשי הצאן שהומתו.
בהיעדר נתונים על היקף המחלה במשך השנים לא ניתן להתמודד כראוי עם נזקי המחלה ולא ניתן להעריך אם הפעולות שנעשו למזעור היקף המחלה צלחו.
ניטור עדרי בקר מיליארד ליטרים של 1.
5- מהבשר בישראל וכ 30%-הרפתות המקומיות מספקות כ חלב בכל שנה.
למחלת הברוצלוזיס אין סימנים קליניים חיצוניים, אך ריבוי הפלות של פרות ברפת, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון, יכול להעיד על הידבקות במחלה ועל הצורך לבצע אבחון.
הפסיקו השו"ט לבצע דרך שגרה בדיקה 2015 מדוח הטיפול במחלות עלה כי במרץ ) מאחר שאמינותו לאיתור ברוצלוזיס 61"לאבחון המחלה ברפתות ("מבחן הטבעת למנהלי הלשכות 2015 אינה טובה דייה.
מנהל השו"ט בשדה דאז כתב בפברואר האזוריות כי ההחלטה להפסיק את הבדיקה התקבלה על בסיס ניתוח סיכונים.
לדבריו, בשנים שקדמו להחלטה מספר ההתפרצויות של מחלת הברוצלוזיס ברפתות חלב היה אפסי; לגבי הבדיקה כתב כי היא "אינה רגישה דיה לאתר תחלואה ראשונית ברפתות עם מאות פרות חולבות".
הוא הוסיף כי "השו"ט יבחנו ויגדירו דרכי ניטור ומעקב חלופיות להתפרצות ברוצלוזיס ברפת חלב, כגון מעקב אחרי הפלות".
מהדוח ועד מועד סיום הביקורת שפורסמה בדוח הטיפול במחלות - 2015 עלה שממרץ - לא קבעו השו"ט דרכי ניטור חלופיות שיסייעו להם לחשוף בקר 2017 ספטמבר נגוע בברוצלוזיס ברפתות ולמנוע את התפרצות המחלה.
המלצת מבקר המדינה היתה כי על השו"ט להקפיד לפעול למניעת התפרצות של מחלות בעלי חיים.
לשם כך יש לבצע באופן שוטף פעולות לעדכון המידע על בעלי החיים, לחסנם, לבצע בדיקות אבחון כנדרש ולוודא שעדרים אינם נגועים במחלה.
פרסמו השו"ט נוהל המיועד למגדלי בקר לחלב ולווטרינרים של 2018 בפברואר בקר בנושא: "דיגום בקר לחלב לגורמי הפלה".
במכתב הנלווה ציין מנהל השו"ט, כי כדי למנוע את התפשטות מחלת הברוצלוזיס, יש לבצע ניטור של גורמי הפלה.
בדיקה למציאת נוגדנים למחלה בחלב.
כאשר נמצא חיידק באחד מראשי הבקר או הצאן במשק 61 .
מסוים מבוצעת בדיקת דם לכל ראשי הבקר והצאן במשק ולא בדיקת טבעת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1207 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מכלל בעלי הרפתות שולחים דגימות לניטור גורמי הפלה, הוחלט 25% מאחר שרק לקבוע נוהל שיסדיר את הניטור.
הנוהל הגדיר את רמת הסיכון של הרפת, את מספר הדגימות שיש לקחת מהעדר בתדירות קבועה בהתאם לסיכון וכן מידע נוסף שעל המגדלים והווטרינרים הפרטיים למסור ללשכות הווטרינריות.
מדוח הברוצלוזיס עולה כי ההיענות של המגדלים והווטרינרים להנחיות הנוהל , 62הייתה מועטה.
גם וטרינרים ברפתות שהוגדרו ברמת סיכון גבוהה לפי הנוהל ואפילו כאלה שנמצאו בהן פרות הנגועות במחלה בשלוש השנים האחרונות, לא שלחו למשרד החקלאות דגימות של גורמי ההפלה כנדרש.
בכמה אירועים התגלתה המחלה כאשר שיעורי הנגיעות בעדר היו גדולים מאוד, עובדים חלו והשו"ט נאלצו להמית מאות פרות.
בדוח צוין כי "למרות הנוהל שפורסם אין עליה במספר המשקים מהם מגיעות דגימות.
יש מידע (לפחות דגימה אחת בשנה) מכמחצית רפתות מעדרי הבקר לבשר.
במרבית ההתפרצויות האחרונות התגלתה 20%-החלב ומכ המחלה כאשר חלק נכבד מעדר החולבות היה כבר נגוע במחלה, כתוצאה ממיעוט משלוח דגימות מפרות מפילות ומיעוט משלוח נפלים לבדיקה".
בסיכום הדוח נכתב ]בקר[ כי "חלופת הניטור ההדוק אינה מאפשרת התמודדות עם הסיכון להדבקות בברוצלה מליטנזיס".