HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנובמבר 2007 , בעקבות הביקורת, החלה יו"ר הנהלת היחידה, בהכנת תכנית עבודה ליחידה ובאוקטובר 2008 אישרה ההנהלה את התכנית לשנת 2009 .
תכנית העבודה התבססה על יעדי הגופים שהיחידה משרתת: השו"ט, הגה"צ ומשרד הבריאות, ונקבע בה סדר העדיפויות לביצוע המטלות והיקף כוח האדם הנחוץ לביצוען.
יצוין כי מנהל יחידת הפיצו"ח הוא שקבע את תכנית עבודתה לשנים 2007 ו-2008 וההנהלה לא רק שלא הכינה ואישרה אותן כפי שנקבע על ידי השר אלא אף לא הייתה מעורבת בגיבושן.
יתר על כן, עד שנת 2009 הפיקוח על יבוא בשר והעברתו לרש"פ לא קיבל ביטוי בתכניות העבודה של היחידה.
בתכנית העבודה לשנת 2009 ,נכלל לראשונה נושא הפיקוח אך לא הוקצו לשם כך מפקחים, ורק בשנת 2010 הקצתה הנהלת היחידה למשימה זו שני מפקחים.
אף על פי כן, עד מועד סיום הביקורת לא החלה היחידה לבצע את הפיקוח על יבוא הבשר לרש"פ.
8 ,מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים", עמ' 901 .
קביעת מדדים כמותיים לצורך מדידת יעילות פעילות היחידה יש לקבוע בתכנית העבודה מדדים כמותיים; יש לכמת ולמדוד את תפוקת היחידה מבחינת כמות המידע שאספה היחידה, מספר התפיסות שבוצעו ועוד, וכן לקבוע יעדים לשיפור התפוקה.
בפועל נקבעו יעדים כלליים, כגון הגברת יכולת איסוף המידע משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1087 .
והטיפול בידיעות ב -25% , שיפור ההישגים במבצעים ב -25% , שיפור ההישגים בחקירות ב-25% , שיפור יכולות המוקד ב-25% .
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שתכנית העבודה אינה כוללת מדידת תפוקה נוכחית ואינה נוקבת ביעדים כמותיים - יעדי תפוקה נדרשים מול תפוקה נוכחית, לא ניתן להעריך את מידת היעילות של עבודת היחידה.
התאמת היקף כוח האדם למטלות היחידה התאמת היקף כוח האדם לעבודת היחידה: בשנים 1994 -1999 מנתה היחידה136 עובדים.
במהלך 1999 פוטרו53 עובדים עקב קיצוצים.
בשנת 2003 ביקש המשרד לסגור את היחידה, ובעקבות זאת היו קיצוצים נוספים.
משנת 2006 עד מועד סיום הביקורת חזרו וביקשו מנהל היחידה והנהלתה משר החקלאות תוספת כ וח אדם (להלן - כ"א) לביצוע המטלות או, לחלופין, לבצע בחינה מחדש של רשימת המטלות שהוטלו על היחידה.
בדיונים, בתקופה האמורה, בנוגע לפניות אלה הסביר השר כי הוא רואה ביחידה גוף אכיפה ראשי של משרד החקלאות, מעין משטרה חקלאית; הוא הבטיח לפעול להוספת יותר מעשרה עובדים למצבת העובדים ביחידה, ובד בבד ביקש להעביר אליה את הפיקוח על כל הנושאים במשרד ואת אכיפתם.
בפועל לא נוספו עובדים ליחידה, אולם הוטלו עליה מטלות נוספות רבות, שאינן נגזרות מחוק היישום.
בשנת 2006 טיפלה היחידה בין היתר גם בנושאים הנכללים בתחום אחריותם של הווטרינר הרשותי 9 ופקחי הרשות המקומית: ביקורות במפעלים, ברשתות שיווק, במחסני קירור ובנקודות ממכר.
כמו כן עסקה היחידה בטיפול בגנבות בקר, באימות הצהרות של חקלאים בעניין עובדים זרים, בביצוע מפקדי רפתות וצאן ובסיוע למועצת הדבש.
בשנת 2007 הוטלו עלהיחידה מטלות נוספות ובכללן: אכיפה במועצת החלב, במועצת הלול, במשחטות, באירועי סוסים, במפגעים של חיידק הסלמונלה; פיקוח על עדרים במרעה בשטחים פתוחים; פיקוח על כניסת בע"ח מאזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש) וסיוע בספירת עדרים ובחיסונם.
בשנת 2008 הטיל השר על היחידה גם את האכיפה על הדיג ואת כל הנוגע לאכיפה של השו"ט בשטחים פתוחים.
על אף תוספת המשימות שהוטלו על היחידה נוספו לה בסך הכול חמישה עובדים שכולם מיועדים לביצוע אכיפה עבור מועצת החלב.
תוספת זו בכ"א לא סייעה ביתר המטלות שנוספו ליחידה בשנה זו.
התאמת כ"א לעבודת היחידה על פי תכנית עבודה לשנת 2009: על פי קביעת הנהלת היחידה, לביצוע תכנית העבודה לשנת 2009 נדרשו50 מפקחים.
5 מפקחים בלבד, חמישה מהם מיועדים לאכיפה במועצת החלב.
יוצא אפוא שליחידה חסרים עשרה מפקחים כדי להשלים את כל המשימות המתוכננות.
על אף מצוקת כוח אדם ביחידה, ביוני 2009 החליט מנכ"ל המשרד להטיל על היחידה את ביצוע הנחיית האיחוד האירופי בנושא יצוא דגי נוי, ובדצמבר אותה שנה הסמיך ראש המינהל האזרחי את היחידה לבצע אכיפה על בנייה בלתי חוקית באיו"ש (פרטים על כך יובאו בהמשך).
בשנת 2010 המשיכה יו"ר הנהלת היחידה לפעול לקבלת מפקחים נוספים.
לכל רשות מקומית, עירייה וכיו"ב יש וטרינר משלה 1088 דוח שנתי61ב .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי לאורך השנים התרחבו המשימות שבאחריות היחידה - חלקן משימות פיקוח בעלות זיקה למשרד החקלאות וחלקן נטולות כל זיקה למשרד.
לצד הוספת המשימות, הנהלת המשרד לא בחנה האם יש ביכולת היחידה במצבת כוח האדם הנתונה להתמודד עם כל המשימות שבאחריותה; על הנהלת המשרד לבצע עבודת מטה למיפוי כל משימות היחידה וקביעה של סדר עדיפויות לביצוען בהתאם למצבת היחידה.
ביצוע מטלות שנכללות בתכנית העבודה .
היחידה אמורה לפקח על העברת סחורה במעברים שבין ישראל לרש"פ ו לקיים סיורים ממונעים לאורך קו התפר.
נוסף על כך היחידה אמורה לפקח עבור השו"ט, בין השאר, על תכשירים וטרינריים, על יבוא בשר לרש"פ וכן לאכוף סגרים בעת התפרצות מחלות בע"ח.
עבור משרד הבריאות היחידה צריכה לפקח על האכיפה במעברים, ועבור הגה"צ - למנוע הברחת שתילים, זרעים, תכשירי הדברה, מספוא ולפקח על המעבר של מוצרים אלו מהשטחים לעזה.
משרד מבקר המדינה בדק חלק מהמטלות שהיחידה הייתה אמורה לבצע על פי תכנית העבודה.
להלן הפרטים: פיקוח במעברים ונקודות ביקורת עם הקמת גדר הביטחון ומרחב התפר, נדרש מתן מענה על צורכי הביטחון השונים וצורכי האוכלוסייה העוברת בקו התפר.
מעברים לאורך הגדר הפעלת המעברים כפופה לכמה הנחיות שנקבעו: צו בדבר העברת טובין (יהודה ושומרון) (מס' 1252 ), התשמ"ח- 1988 , הודעה בדבר קביעת נקודות למעבר טובין (להלן - צו האלוף) ונוהל הפעלת נקודות ביק ורת של היחידה.
סמכות האכיפה נוסח [ )למניעת הברחות של תוצרת חקלאית היא לפי פקודת בריאות הציבור (מזון , התשמ"ג]חדש- 1983.
:לפי נוהלי הפעלת מעברים ונקודות מעבר של היחידה, סוגי המעברים שהוקמו הם 1 .
מעברים לישראלים- מופעלים 24 שעות ביממה ומשמשים את ההתיישבות היהודית באיו"ש.
בתשעה מתוכם ניתן להעביר תוצרת חקלאית שמקורה ביישוב ישראלי וייעודה יישוב ישראלי.
מעברי "גב אל גב- מעברים שבהם נפרקת סחורה חקלאית שמקורה או יעדה הרש"פ ומועמסת על משאית ישראלית, הם מפוקחים על ידי מינהלת המעברים10 ונעשה בהם שימוש במתקן שיקוף סחורות, המקל מאוד על הביקורת.
מתחומי הרש"פ לישראל ניתן להעביר רק תוצרת חקלאית שאינה וטרינרית.
מעבר רגלי לשימושם של הפלסטינים, מאחר שנאסר עליהם להיכנס עם כלי רכב לישראל.
מעברי מרקם חיים11 וכן שערים .
10 מינהלת המעברים אחראית על פיקוח מעבר סחורות ואנשים בחלק מהמעברים, היא כפופה למשרד הביטחון ופועלת באמצעות עובדים אזרחיים.
מעברים הממזערים ככל האפשר את הפגיעה בחיי היום יום של פלסטינאים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1089 .
חקלאיים לחקלאים פלסטינים ששדותיהם נמצאים מע בר לגדר הביטחון (כ -81 .
)שערים העברת תוצרת מישראל לשטחי הרש"פ ומשטחי הרש"פ לישראל ברישום כוזב ולפיו מקור התוצרת ביישוב ישראלי היא הפרת צו האלוף.
העברת תוצרת ללא אישור מהשו"ט או ממשרד הבריאות 1090 דוח שנתי61ב .
כל תוצרת חקלאית אשר עוברת מהרש"פ לישראל בניגוד לצו תיחשב תוצרת מוברחת ועקב כך היא תושמד.
המעברים מפוקחים על ידי חיילי צה"ל, על ידי מג"ב או על ידי מינהלת המעברים.
נוסף על כך עובדי היחידה מאיישים שישה מעברי גב אל גב מבוקר עד ערב בשתי משמרות ושמונה מעברים לישראלים, בשעות משתנות.
במקרה של תפיסת תוצרת חקלאית על ידי צה"ל, מג"ב או מינהלת המעברים בזמן שמפקח היחידה אינו מאייש את המעבר, נקרא המפקח למעבר לביצוע התפיסה עצמה.
זאת מאחר שרק מפקח היחידה הוסמך על פי החוק לעצור עוברי עברות חקלאיות ולחקרם.
ניידת של היחידה אשר נמצאת באזור אמורה להיענות לקריאות אלו.
בלוח1 שלהלן מפורטים מספרי אירועי התפיסות שנעשו במעברים בשנים 2007 -2009 : לוח1: מספר התפיסות במעברים בשנים 2009 -2007 .
במעברים תפיסות בשאר .
849 228 352 269 סה"כ מלוח 1 עולה כי בשנים 2007 -2009 מספר התפיסות במעברים נותר פחות או יותר קבוע.
בה בעת, מספר התפיסות במעברי גב אל גב, שאותם מאיישים כאמור באופן קבוע עובדי היחידה, יורד בעקביות בשיעור של כ-50% משנה לשנה ובסך הכול הוא ירד בתקופה זו בשיעור של כ-75% .
במקביל לכך, מספר התפיסות במעברים ישראליים וביתר המעברים, המאוישים על ידי צה"ל, מג"ב ומינהלת המעברים, הולך וגדל בשיעור של כ -50% בכל שנה.
נמצא כי מרבית ניסיונות ההברחה מתבצעים במעברים שאינם מעברי גב אל גב, מעברים אלו מהווים פרצה במנגנון של מניעת הברחת סחורה מהרש"פ לישראל.
מאחר שנוכחות מפקחי היחידה במעברים הישראליים המופעלים 24 שעות ביממה היא חלקית - עובדי היחידה כמעט אינם עובדים במשמרות לילה (בעניין זה ראו את הפרק על משמרות לילה); הבדיקה במעברים אלו אינה בדיקה מלאה אלא רק מדגמית; היא גם אינה כוללת בדיקה באמצעות משקף סחורות.
כאמור בעת ביצוע תפיסה על ידי צה"ל, מג"ב או מינהלת המעברים נקרא מפקח היחידה לביצוע התפיסה עצמה.
קריאה זו נרשמת בדוח תלונות של היחידה12 .
גופים אלו מנהלים גם דוחות משלהם בכל הנוגע לאירועים במעברים ובכלל זה אירועי תפיסות.
מבדיקת דיווחי המוקד של .
12 דוח שבו מרוכזות כל התלונות שמתקבלות במוקד היחידה (ראו את הפרק עלמוקד היחידה) ומועברות לטיפול היחידה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1091 .
היחידה, דוח התלונות, דוחות מינהלת המעברים, ודוחות צה"ל ומג"ב עולה כי ב-27 מקרי תפיסה שהיו מאוגוסט2008 עד ספטמבר2009 , פנו אנשי מג"ב, צה"ל או מינהלת המעברים למוקד של היחידה בבקשה לשלוח מפקח לטיפול בתפיסה, אך לא הגיע כל מפקח.
משרד מבקר מדינה העיר כי על הנהלת היחידה ועל משרד החקלאות להסדיר את הפיקוח במעברים שאינם מעברי גב אל גב בכדי לצמצם ניסיונות ההברחות דרכם.
פיקוח על תכשירים וטרינריים היחידה והשו"ט מופקדים בין היתר על פיקוח על תכשירים וטרינריים לפי סעיף 46 נוסח[ לפקודת הרוקחים, התשמ"א ]חדש- 1981 .
מדוח58 ב של מבקר המדינה עולה כי אף שנקבע כי השו"ט הוא הגורם המקצועי המנחה את עבודת היחידה בתחום התכשירים הווטרינריים ואף שקיים נוהל עבודה ממרס 2005 המחייב ומסדיר את שיתוף הפעולה הנדרש בין השו"ט ובין היחידה- לא היה בין שני הגופים הללו שיתוף פעולה.
היעדר שיתוף הפעולה גרם לכך שלא היה פיקוח אפקטיבי על התכשירים הווטרינריים, הטיפול של היחידה היה בלתי מקצועי, הקצאת המשאבים לפעילות בתחום זה הייתה בלתי מספקת, ונוסף על כך היו מחלוקות על סדרי עדיפויות.
תוצאותיה של התנהלות כזאת, קבע דוח המבקר, עלולות להיות פגיעה חמורה בבריאות הציבור ובבריאות בעלי החיים.
להלן מסקנות ממעקב של משרד מבקר המדינה בנושא הוצאת נוהל עבודה מעודכן לשיתוף פעולה בין השו"ט ובין היחידה: נוהל: בעקבות דוח 58 ב החל המשרד בינואר 2008 בעדכון נוהל העבודה הקיים, ובדצמבר אותה שנה אישר המשרד את הנוהל המעודכן.
בפברואר 2009 , בעקבות טענות נגד עובדי השו"ט שעלו בוועדת זיילר13 בדבר תפקודם כחוקרים ולא כיועצים מקצועיים לנושא חקירות בעניין תכשירים וטרינריים, דרשו נציגי השו"ט לשנות את הנוהל כך שהשו"ט לא יהיו מעורבים באופן פעיל בחקירות, אלא יתמקדו במתן חוות דעת מקצועית בנושאים וטרינריים על פי בקשות בכתב.
מנכ"ל המשרד ניסה לפשר בין שני הגופים, ובמאי 2009 קבע כי היחידה תהיה אחראית לחקירות, וכי השו"ט יכינו תכנית עבודה לשנים 2009 -2010 .
עוד קבע המנכ"ל כי אירועים שוטפים יטופלו על פי הנוהל הקיים, וכי פעם בשבוע תתקיים ישיבה ובה ישתתפו נציגי השו"ט ונציגי היחידה.
מנכ"ל המשרד אמנם ניסה לפשר בין אנשי השו"ט לבין היחידה, אולם הוא לא פתר את חילוקי הדעות ביניהם בנוגע לנוהל שהוצא בדצמבר 2008 ולא הצליח להביא לשיתוף פעולה בין אנשי השו"ט ליחידה.
סמכויות חקיר ה: לביצוע חקירה ואכיפה בנושאים הנוגעים לתקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט- 1988 , על העוסקים באכיפה בתחום תכשירים וטרינריים להיות בעלי הסמכה מאת המשרד לביטחון פנים לביצוע חקירות.
ועדה שהוקמה לבחינת תפקוד השו"ט בראשותו של השופט בדימוס זיילר משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1093 .
הביקורת העלתה כי משך כשישה חודשים (מצטברים) בשנים 2008 - 2009 ואף ממאי2010 לא הייתה לחוקרי השו"ט הסמכה ולכן נמנעה מהם היכולת לבצע חקירות כפי שנדרש מתוקף תפקידם.
משרד מבקר המדינה העיר כי על המשרד להפעיל מנגנון שיטתי שעל פיו יוסמכו עובדיו במועד כך שלא יחולו עיכובים במתן ההסמכה ותימנע פגיעה בהליכי עבודה תקינים וביעילות האכיפה.
ביצוע האכיפה : על פי סיכום בין השו"ט והיחידה נקבע, כי שני הגופים יקיימו ישיבות עבודה משותפות אחת לחודש, ועל פי החלטת מנכ"ל המשרד הם ייפגשו אחת לשבוע.
בפועל, בשנת 2008 התקיימו12 פגישות בין היחידה לשו"ט ובשנת 2009 - שלוש פגישות בלבד.
על פי תכניתהעבודה לשנת 2009 , היחידה הייתה אמורה לעסוק בפיקוח על תכשירים וטרינריים יומיים בשבוע, אולם מישיבות עדכון של היחידה לשנים 2007 -2009 עולה כי היחידה עסקה בכך רק פעם בחודש או פעם בחודשיים.
מבדיקת דוחות היחידה לשנים 2006 -2009 עולה כי שיעור התפיסות של התכשירים הווטרינרים ירד בשיעורים שבין 100% ל-50% (תלוי בסוג התכשיר).
בביקורת הנוכחית עלה שהיחידה והשו"ט לא הפנימו את הערת הביקורת בדוח 58 .
ב לא שיתפו פעולה ולא פעלו לשיפור האכיפה אכיפה ופיקוח בתחום השירותים להגנת הצומח היחידה הוסמכה לבצע פיקוח ואכיפה בתחום השירותים להגנת הצומח לפי כמה חוקים: חוק הגנת הצומח, התשט"ז - 1956 (להלן- חוק הגנת הצומח); חוק הזרעים, התשט"ז- 1956 (להלן- חוק הזרעים); חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 (להלן- חוק הפיקוח), וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א - 1971 (להלן- צו ייצור מספוא).
האכיפה והפיקוח מתבצעים במעברים ובסיורים לאורך קו התפר והם מתמקדים בנושאים אלו: 1.
פיקוח על מניעת הברחה של חומרי ריבוי ושתילים 2.
פיקוח על העברת זרעים מהרש"פ לישראל ולהפך 3.
פיקוח על העברת תכשירי הדברה מהרש"פ לישראל ולהפך 4.
פיקוח על העברת מספוא 5.
פיקוח על יבוא ועל מעבר בין השטחים לעזה בכל הנוגע למוצרים לעיל הביקורת העלתה כי החוקים שעל פיהם אמורים עובדי היחידה לבצע פיקוח ואכיפה בנושא הגה"צ אינם מקנים להם סמכויות כגון השמדת התוצרת המוברחת, ולכן הם הונחו על ידי הייעוץ המשפטי במשרד שלא לבצע תפיסת שתילים ועצים, זרעים, תכשירי הדברה או מספוא המועברים מהשטחים לישראל, אלא לפעול להחזרתם לרש"פ, זאת עד לקידום חקיקה מתאימה.
במהלך השנים חלה ירידה דרסטית של כ-100% בהיקף תפיסת עצים ושתילי עצים, זרעים, חומרי הדברה ומספוא.
כמות התפיסות הדלה שמבצעת היחידה בתחום הגה"צ משפיעה לרעה על החקלאות בישראל.
לדוגמה, עצי שסק, עצי הדרים ועצי זיתים שהוברחו מהשטחים שווקו בשוק הבדואי בבאר שבע ללא פיקוח.
 משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1095 .
מבדיקת ביצוע המשימות הכלולות בתכנית העבודה עולה כי תפקודה של היחידה במשימות אלו לוקה בחסר: מרבית ההברחות מ הרש"פ מתבצעות במעברים שאינם מאויישים על ידי עובדי היחידה, היקף תפיסות התכשירים הוטרינרים דל ואין ליחידה סמכות לפקח בכל הנוגע להגה"צ.
מדובר בנושאים חשובים שיש להם השפעה רבה על בריאות הציבור, ומכאן גם חומרת המחדל.
מטלות הכלולות בתכנית העבודה שאינן בליבת תפקידי היחידה .
תכנית העבודה כוללת משימות נוספות הנוגעות לפעילות משרד החקלאות שאינן בתחום ליבת העשייה של היחידה, כגון: מופעי סוסים, צער בע"ח ופיקוח על שרפות גזם.
עוד הוטל עליה לסייע לאגף הדיג וחקלאות המים של משרד החקלאות (להלן - אגף הדיג).
אכיפה ופיקוח בתחום הדיג וחקלאות המים בעקבות דוח ביקורת פנימי חמור של המשרד על אגף הדיג, החליט השר באפריל 2008 לבחון העברת סמכויות פיקוח ואכיפה בנושא לאחריות היחידה.
בנובמבר 2009 ,הסמיך השר את כל עובדי היחידה על פי פקודת הדיג 1937 .
ההסמכה כוללת פיקוח על דיג ללא רישיון, עדכון דייגים בדבר מזג האוויר ומצב הים, טיפול במעגנות ועוד.
נמצא כי בשנים 2008 -2009 פעלה היחידה שמונה פעמים בלבד בנושא טיפול במעגנות ופיקוח על דיג ללא רישיון, זאת למרות שעל פי תכנית העבודה היא היתה אמורה לפעול בנושא שישה ימים בכל חודש-כלומר היחידה לא היוותה חלופה ראויה לפיקוח באגף הדיג.
בשנת 2009 מונה מנהל חדש האחראי לפיקוח באגף הדיג, ובאוקטובר אותה שנה החליט מנכ"ל המשרד כי בשלב זה יישאר כל הפיקוח בנושא הדיג תחת אחריות אגף הדיג, וכי תתבצע בדיקה נוספת לאחר חצי שנה.
צער בעלי חיים ומופעי סוסים הפעילות בנושאים אלו כוללת מניעת התעללות בבע"ח, פיקוח על בע"ח הנמכרים בשווקים, אכיפה על הובלת בע"ח בתנאים מתאימים, אכיפה בתערוכות ותצוגות של בע"ח, אכיפה במופעי סוסים ופיקוח על חיסונים.
נמצא כי אף שלפי תכנית העבודה לשנת 2009 היחידה אמורה לטפל בנושאים אלו בכל שבוע, בפועל היא עסקה בנושאים אלו פעמים ספורות, בדרך כלל בעקבות תלונות שהתקבלו או על פי מועדי התערוכות ומופעי הסוסים.
פיקוח על חוק השרפות בשדות בסוף שנת 2001 החליטה הנהלת המשרד להעביר לאחריות היחידה את הפיקוח על החוק למניעת שריפות בשדות, התש"י- 1949 , אשר היה בתחום אחריותו של האגף לשימור קרקע וניקוז תחום שטחים פתוחים, וזאת על מנת להקטין את 1096 דוח שנתי61ב .
העומס על עובדי אגף זה.
לפי נוהל למתן היתרים לשרפת גזם חקלאי שפרסמה היחידה, מטרת האכיפה היא צמצום מטרדים סביבתיים.
בנוהל נקבע, בין היתר, כי לא יינתנ ו היתרים לשרפת גזם בגליל העליון, מטולה, יסוד המעלה, ראש פינה, מטה יהודה, עמק חפר, גן רווה, וכי בקשות לקבלת אישור לשרפת גזם במקומות אחרים בארץ יופנו ליחידה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1097 .
מבדיקת תלונות שהגיעו ליחידה בשנים 2008 -2009 עולה כי אף שנקבע כי לא יינתנו היתרי שרפה לגזם בצפון הארץ, התקבלו במוקד היחידה תלונות רבות על שרפו ת גזם במקומות הללו.
מדוח תלונות עולה כי באותן שנים התקבלו במרחב צפון 50 תלונות בגין שרפת גזם, מהן לא טופלו 40 ,תלונות.
בחלק מהמקרים לא צוין מדוע לא טופלה התלונה ובחלקם צוין כי הסיבה לכך הייתה מחסור בכוח אדם.
ביצוע מטלות שאינן נכללות בתכנית העבודה .
נוסף על המשימות שנכללו בתכנית העבודה של היחידה הטילו עליה מנהל השו"ט, מנכ"ל המשרד והשר משימות נוספות, אשר אינן מתחום הליבה של היחידה, לא כולן נוגעות לתחום החקלאי ורק חלק מהן נועדו לשמור על בריאות הציבור.
חשובות ככל שיהיו משימות אלו, הן הוטלו ללא עבודת מטה ובלי שנבדקו השפעות העניין על כוח האדם ביחידה ועל ביצוע משימות הנכללות בתכנית העבודה, שלביצועה חסרו כאמור עשרה מפקחים.
סיוע למועצת החלב, למועצת הביצים ולמועצת הדבש .
המועצה לענף החלב בישראל (להלן - מועצת החלב) היא חברה פרטית בעירבון מוגבל, והיא אחראית לפעילותו התקינה של הענף, המורכב מחקלאים, מגדלי בקר ומחלבות.
המועצה לענף הלול (להלן - מועצת הלול) פועלת על פי חוק והיא אחראית למיון ביצי מאכל, לשיווק, לפרסום, לקידום מכירות ועוד.
מועצת הדבש היא חברה פרטית בעירבון מוגבל, העוסקת בשיפור איכות המוצר, מניעת זיופים, ביטחון הכוורות ועוד.
בתחילת שנת 2007 החליט השר לבטל את הרשות לפיקוח חקלאי ולהטיל את הפיקוח על החלב ומוצריו ועל הביצים על היחידה.
היחידה הוסמכה לפי חוק תכנון משק החלב בישראל, התשנ"ב- 1992 .
, ולפי חוק הפיקוח מועצת החלב : למועצת החלב אין יחידת פיקוח משלה, והיחידה הי א המנהלת את הפיקוח, הכולל פיקוח ברפתות בשיתוף פעולה עם השו"ט, השמדת חלב שנפסל למאכל אדם, קיום חקירות, ביצוע מפקדי בקר במהלך כל השנה כדי לבדוק אם יש יחס הגיוני בין כמות הפרות החולבות לבין מכסת החלב של היצרן, ואם בעל הרפת משווק חלב למחלבה שנקבעה על ידי מועצת החלב וביצוע מפקדי בקר בשטחי מרעה במהלך כל השנה כדי להעביר נתונים לרשות המרעה לקבלת מענק מרעה.
מועצת הלול: עם סגירת הרשות לפיקוח חקלאי פוצלו סמכויותיה בכל הנוגע לאכיפה בענף הלול בין יחידת האכיפה של מועצת הלול ובין היחידה.
יחידת האכיפה במועצת הלול הוסמכה לבצע ביקורת על טריות הביצה ואיכותה בתחנות מיון ובנקודות מכירה וכן לבצע ביקורת במחסני המשווקים, ויחידת הפיצו"ח הוסמכה לבצע מטלות הנוגעות לאכיפת תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי 1098 דוח שנתי61ב .
מאכל), התשנ"ה- 1994 .
בשנת 2008 הנחו השר ומנכ"ל משרדו את היחידה לבצע גם פיקוח על חיידק הסלמונלה בענף העופות.
נמצא כי יחידת האכיפה במועצת הלול ויחידת הפיצו"ח מבצעות תפקידים דומים: יחידת האכיפה במועצת הלול עוסקת במניעת הברחות ביצי מאכל משטחי הרש"פ ובתחום ישראל, מקיימת מפקדים שגרתיים בלולי תרנגולות מטילות, מפקחת על שיווק של תרנגולות מטילות, מבצעת משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1099 .
ביקורת בתחנות מיון, בלולי פטם ובלולי רבייה וכן מבצעת חקירות שוטפות.
ויחידת הפיצו"ח עוסקת בביצוע ביקורת במשחטות ובמדגרות, מבצעת חקירות בנושא ביצים הנושאות חותמת מזויפת, בודקת מכוני מיון ביצים, מבצעת תפיסת הברחות משטחי הרש"פ ועוד.
מבדיקת דוחות תפיסות ביצים של הפיצו"ח עולה כי בשנים 2007 -2009 מתוך כ-7 מיליון ביצים מוברחות, מעל2.
מיליון מהן נתפסו על ידי מועצת הלול משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי עליו לפעול לחלוקת העבודה בין היחידה ליחידת האכיפה של מועצת הלול למניעת פעילות כפולה בענף ובכך לאפשר הפניית עובדי היחידה לביצוע משימות אחרות.
מועצת הדבש : בתחום זה היחידה מסייעת למועצת הדבש בחשיפת דבש מזויף.
מרבית העבודה נעשית לקראת חגי תשרי, שכן אז מתרבות תופעות של זיוף דבש (ייצור שלא בהתאם לתקן), ומועצת הדבש מבקשת את סיוע היחידה בפעולות כגון איתור דבש מזויף ותפיסתו, לקיחת מדגמים וניהול חקירות בנושאים אלו.
יש לציין כי בתקופת החגים מתרבות גם הברחות של ביצים, בשר ועוד, ועל כן הסיוע למועצת הדבש ללא גידול במשאבים בא על חשבון טיפול בהברחות של תוצרת חקלאית אחרת.
סיוע לאגף הדיג - פיקוח על יצוא דגי נוי בתחילת שנת 2009 התקבלו הנחיות האיחוד האירופי בנושא יצוא דגי נוי למדינות האיחוד, ולפיהן יבוא יתאפשר במידה שהמשלוח נבדק 72 שעות לפני היצוא ואושר על ידי פקח.
המשימה הוטלה על פקחי אגף הדיג, ובישיבת הנהלת היחידה שהתקיימה ביוני 2009 הוחלט להקצות לכך גם ארבעה מפקחים מהיחידה, מהם שניים לגיבוי.
לביצוע המטלה הוסמכה היחידה לפי החוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז- 1957 .
הפיקוח כולל ביצוע בדיקות להימצאות מחלות ובדיקות תנאי גידול פעמיים בשבוע, 72 ,שעות לפני משלוח דגי הנוי ליצוא זאת כתנאי לאישור היצוא.
עוד הוחלט כי ביצוע מטלה זו יחל ביולי 2009 , וכי לצורך הקצאת כוח אדם מהיחידה לביצוע משימה זו יצומצם הפיקוח בדרכים על הובלת בע"ח.
למשימה זו הקצתה היחידה כאמור שני מפקחים, על חשבון ביצוע הפיקוח בדרכים על הובלת בע"ח.
משימה זו מבוצעת גם על ידי פקחי אגף הדיג.
נמצא כי המשרד לא בחן את השאלה אם ביצוע המשימה מצדיק את צמצום הפיקוח בדרכים על הובלת בע"ח.
פיקוח על עדרים בשנת 2007 החליט מנכ"ל המשרד להעביר לטיפול היחידה את הפעילות הנוגעת לפיקוח על עדרים במרעה בשטחים פתוחים, פיקוח על כניסת בע"ח מאיו"ש, סיוע בספירת עדרים ופיקוח על חיסונים מהסיירת הירוקה.
גם הטיפול בבע"ח משוטטים 1100 דוח שנתי61ב .
הועבר לטיפול היחידה, וזאת במטרה לסייע במבצע לאומי לאיתור ואיסוף של בע"ח משוטטים על מנת למנוע תאונות דרכים.
נמצא כי היחידה מבצעת פעילות אינטנסיבית בנושאים אלו, הכוללת מתן היתרי מרעה, שמירה על שטחים פתוחים ומניעת מרעה בשטחים אלו, ביקורות צאן בדרכים, תפיסת בקר משוטט השמדתו ועוד.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1101 .
לביצוע פיקוח על מטלה זו הוסמכה היחידה לפי פקודת הכלבת, 1934 .
הפעילות בנושא זה כוללת מאבק במחלת הכלבת ומניעת הברחת חיות מחמד לישראל מאירופה או מאסיה דרך נתב"ג.
אכיפה בנושא בוצעה בעבר על ידי המשרד להגנת הסביבה, הסיירת הירוקה ורשות שמורות הטבע והגנים.
מאחר שהשר להגנת הסביבה, מר גלעד ארדן, החליט להסיר נושא זה מאחריות משרדו, ביקש מנהל השו"ט מהיחידה לבצע אכיפה גם בנושא זה.
הביקורת העלתה כי בשנים 2007 - 2009 עסקה היחידה בנושאים אלו פחות מעשר פעמים בסך הכול, היקף פעילות שאינו מאפשר פיקוח או אכיפה משמעותיים.
מהאמור לעיל עולה כי בפועל נוספו ליחידה מטלות רבות בהחלטות אד- הוק.
יצוין כי המטלות האמורות לעיל אינן נכללות בתכנית העבודה של היחידה, אולם היחידה מקדישה לביצוען זמן רב ומשאבים גדולים.
ביצוע מטלות שאינן נוגעות לבריאות הציבור פיקוח על הבנייה: בנובמבר 2009 קיבלה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי החלטה14 בדבר השעיית אישורי בנייה באיו"ש.
בדצמבר 2009 הסמיך ראש המינהל האזרחי את היחידה לפי צו בדבר תכנון ערים, כפרים ובנינים (יהודה ושומרון) (מס' 418 ), התשל"א- 1971 ), ולפי צו הקמת מינהל אזרחי (יהודה ושומרון (מס' 947 ) התשמ"ב- 1981 , לפקח כי הבינוי של קרקע כלשהי או הבנייה של בניין כלשהו נעשים בהתאם לרישיון, לפי תכנית תכנון או בינוי מאושרת, ולפי צווים והוראות שבתוקף.
בעקבות החלטה זו הנחה מנכ"ל המשרד את היחידה להקצות צוות אחד מכל מרחב לביצוע המשימה.
למשימה הוקצו בדצמבר 2009 עשרים מפקחים למשך חודש ימים, וזאת על חשבון פיקוח ממונע לאורך קו התפר, היענות לקריאות מהמעברים בעת תפיסה של תוצרת מוברחת, פיקוח על הובלת בע"ח, שחיטה שחורה, בתי מטבחיים ומופעי סוסים, מניעת צער בע"ח, ומניעת הברחות של תכשירים וטרינריים ושל חומרי ריבוי צמחי.
טיפול בגנ בות: על מנת להתמודד עם תופעת הגנבות החקלאיות היחידה משתפת פעולה עם יחידות מג"ב ומשטרת ישראל לצורך איתור בעלי חיים גנובים והחזרתם לבעליהם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי הקצאת מפקחי היחידה לביצוע משימות אלו, חשובות ככל שתהיינה, אינה עומדת בקנה אחד עם מחויבות היחידה לשמור על בריאות הציבור.
14 /מס' ב22 1102 דוח שנתי61ב .
במהלך השנים הרחיב המשרד באופן ניכר את תחומי פעילות היחידה מעבר לתחומים שלשמם היא הוקמה.
חלק מהמטלות אינן בתחום ליבת העשייה של היחידה, חלקן בתחומי סמכותן של מועצות הייצור (מועצת החלב, מועצת הלול ומועצת הדבש), ולחלקן אין זיקה לתחום הפעילות של משרד החקלאות.
החלטות השר והנהלת המשרד להטיל על היחידה את הפיקוח והאכיפה בתחומים האמורים לעיל מחייבות עבודת מטה אשר תעגן את המטלות הנוספות בתכנית עבודה הערוכה על פי סדר עדיפויות ותקצה להם כוח אדם ומשאבים בהתאם.
מממצאי הדוח עולה כי היחידה ממלאת באופן חלקי את המטלות שהטיל עליה החוק ותכנית העבודה שהיא קבעה, כגון איוש מעברים למניעת הברחות או פיקוח על תכשירים וטרינריים.
נראה כי הפגיעה בתפקוד היחידה נגרמת בשל משימות רבות שהמשרד מטיל על היחידה בכל תחומי ענף החקלאות ללא מתן תוספת תקציב וכ"א, בלי שתיעשה עבודת מטה לקביעת סדרי עדיפויות לביצוע המשימות ובלי שנבדקו השפעות העניין על פעילותה של היחידה.
הגורמים לפגיעה בתפוקות ובאפקטיביות .
אחד הגורמים הת ורמים לאפקטיביות של עבודת היחידה הוא גורם ההרתעה; טיפול משפטי יעיל בפורעי חוק שבסופו ענישה יכול לייצר הרתעה.
הביקורת התמקדה בטיפול הלשכה המשפטית באירועים שבהם נתפסו עבריינים בעת ביצוע עברות, ולא באירועים שגרתיים כמו ביקורת או מסירת צו.
בגין כל אירוע תפיסה נפתח תיק; התיק עבר לחוקר המרחב, והוא החליט אם לסגור את התיק או להעביר אותו לתובע במחלקה המשפטית.
בידי הלשכה המשפטית נתונה הסמכות להחליט על מסלול האכיפה שבו יטופל התיק.
אפשרות אחת היא להגיש כתב אישום, ואפשרות שנייה היא להטיל קנס מינהלי.
פעילות אגף הייעוץ ה משפטי: ממסמכי הלשכה המשפטית של המשרד עולה כי מ- 1,776 תיקים שהגיעו ללשכה המשפטית מינואר 2007 עד יוני 2010 ,639 (36% .
) לא טופלו בכ-76% מכלל התיקים שטופלו הוטלו קנסות מינהליים, שעל גבייתם ממונה רשות האכיפה והגבייה.
על פי תשובת רשות האכיפה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 , שיעור גביית הקנסות המינהליים של התיקים שהופנו אליה בשנים 2007 - 2009 הוא כ-47% .
משרד החקלאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 כי הדרך המיטבית לטיפול בתיק היא הטלת קנס מינהלי, וזאת כדי לסייע בהפחתת העומס על בתי המשפט.
בנסיבות מסוימות (ריבוי אירועים, הרשעות קודמות) יש עדיפות להגשת כתב אישום אף שמדובר בתהליך ממושך יותר העלול לפגוע ביעילות האכיפה, שכן בדרך זו ניתן יהיה להטיל על הנאשמים עונשים מרתיעים יותר - מאסר על תנאי, קנס כספי גבוה ואף עונש מאסר בפועל.
אשר ללשכה המשפטית, משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1103 .
טען המשרד כי בלשכה מצוקת כוח אדם שמקשה על התמודדות עם מספר כה רב של תיקים.
תופעת הנתפסים החוזרים: הביקורת העלתה כי מינואר 2006 עד יוני 2010 כ-5% (כ-140 מ- 2,809 ) מהנתפסים היו נתפסים שחזרו על ניסיון ההברחה יותר משלוש פעמים (להלן - נתפסים חוזרים), וכי קיימת תופעה של מעורבות קרובי משפחה בהברחות.
בסך הכול נתפסו 140 נתפסים חוזרים, כ-700 .
פעם 1104 דוח שנתי61ב .
מתוך 850 ,קנסות שהושתו על נתפסים באותה תקופה119 (14% ) הם קנסות של 55 נתפסים חוזרים אשר נקנסו בין פעמיים לארבע פעמים; שמונה מהם בלבד שילמו את הקנס.
הנתונים שהובאו מצביעים על כך שקיים גרעין קשיח של מבריחים, אשר העונש המוטל עליו אינו מהוה עבורו עונש מרתיע ועל כן הוא שב וחוזר על ניסיונות ההברחה.