HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מכלל האמור עולה כי הגופים הממשלתיים האחראים למתן שירותים חיוניים לאנשים עיוורים לקו במימוש אחריותם לכמה משירותים אלה: משרד החינוך טרם חילק לתלמידים רבים ערכות טכנולוגיות שהם זכאים להן וטרם הסדיר בחקיקת משנה את נושא ההתאמות הפרטניות לתלמידים עם מוגבלות, ובכלל זה לתלמידים עיוורים; משרד הרווחה, שבאחריותו שירותים רבים לאנשים עיוורים, לא מיפה זה שנים את הצרכים שלהם, לא פעל די הצורך להגדלת שיעור מיצוי הזכות להדרכה שיקומית ולא בחן את האפקטיביות של פעולותיו בתחום השיקום התעסוקתי; ומשרד הכלכלה לא פעל להגדלת מספר המעסיקים הזכאים לקבלת מימון לביצוע התאמות לעובדים עיוורים.
הפיקוח על השירותים שבאחריות משרד הרווחה .
כאמור, רוב השירותים שניתנים לאנשים עיוורים הם באחריות משרד הרווחה, ואת מרביתם הוא מספק באמצעות ארגונים חיצוניים.
בין אותם שירותים מצויים המפעלים המוגנים לאנשים עיוורים, שירותי ההדרכה השיקומית, תחנות המידע, מכונים לשיקום ראייה ירודה והמועדונים החברתיים ומעונות היום לילדים עיוורים.
אחד התפקידים החשובים של המשרד בעניין זה הוא הפעלת מערך פיקוח ובקרה על השירותים שמפעילים עבורו ארגונים חיצוניים, כדי להבטיח שהם עומדים בסטנדרטים הנדרשים להענקת שירות מיטבי לאוכלוסיית האנשים העיוורים ולקויי הראייה.
מערך זה מעסיק מפקחים ארציים ומפקחי מחוזות.
בשנת 2013 היו לשירות לעיוור שלושה תקנים של מפקחים ארציים.
במחוז ירושלים של משרד הרווחה היה חצי תקן למפקח מחוז לתחום השירות לעיוור ומדצמבר באותה שנה היה גם במחוז תל-אביב והמרכז חצי תקן כאמור.
במחוזות חיפה ובאר שבע לא היו לשירות לעיוור מפקחים ייעודיים, ובמחוזות אלה נעשה הפיקוח באמצעות מפקחי המחוזות באגף השיקום במשרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים בפיקוח של משרד הרווחה על שירותים לאנשים עיוורים במחוז ירושלים ובמחוז תל-אביב והמרכז בשנים 2014 -2012 .
להלן יובאו ממצאי הבדיקה .
ביקורי פיקוח סדירים .
תדירות הביקורים וניהולם הפיקוח על השירותים מחייב ביקורי פיקוח תדירים במקומות שבהם ניתן השירות וכן בדיקת השירותים, כולל הימצאות הציוד הנדרש, הנגישות למקום ותקינות המצב הבטיחותי והתברואתי במבנה.
לצורך כך יש לקבוע תקן לתדירות הביקורים וסדרי עדיפויות ולפעול לפי תכנית עבודה תקופתית.
נדרש כי חלק מביקורי הפיקוח יהיו ביקורי פתע, שכן באמצעותם אפשר לחשוף ליקויים אשר לא בהכרח ייחשפו בעת ביקור פיקוח מתוכנן.
אשר לניהול הביקורים - כדי להבטיח שהמפקח יבדוק את כל ההיבטים שיש לבדוק וכדי לאפשר מעקב משרדהרווחה והשירותים החברתיים 409 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יעיל אחר תיקון ליקויים, דרוש שהמפקח ימלא במהלך הביקור טופס מובנה הכולל רשימת תיוג (צ'ק ליסט) לגבי היבטים אלה.
הבדיקה העלתה שמשרד הרווחה לא קבע תקן לתדירות ביקורי פיקוח במוסדות המעניקים שירותים לאנשים עיוורים ולא היו לו תכניות עבודה לשנים 2013 -2012 המסדירות את ביקוריהפיקוח במוסדות אלה.
המשרד גם לא קבע תקן לכמות ביקורי הפתע, ואף לא נמצאו מסמכים המתעדים ביצוע של ביקורי פתע כלשהם.
עוד העלתה הבדיקה שתדירות ביקורי הפיקוח בחלק מהמוסדות הייתה נמוכה כך, למשל, בתקופה האמורה לא ערכו המפקחים כלל ביקורי פיקוח במפעלים המוגנים באשדוד, בנתניה, בחולון ובבת ים, מפעלים שבהם משוקמים כ-170 אנשים עיוורים, וכן במועדון חברתי לעיוורים בירושלים.
אשר למפ עלים המוגנים בנתניה ובחולון, נמצא שלא נערכו בהם ביקורי פיקוח גם בשנים 2011 -2010 , כלומר במשך ארבע שנים לפחות.
אשר לפיקוח על תחנות המידע, נמצא כי מאז שנת 2012 ועד תום מועד הביקורת ערכו המפקחים ביקורי פיקוח רק בשלוש מתוך עשר תחנות מידע במחוז ירושלים ובמחוז תל- אביב והמרכז (בכל תחנה נערך ביקור פיקוח אחד).
תדירות נמוכה של ביקורי פיקוח פוגעת באפקטיביות של הפיקוח, שכן נפגעת היכולת של משרד הרווחה לעמוד על איכות השירותים שהמשרד מספק לאנשים עיוורים.
חסר בפיקוח עלול אף לגרום למשרד להתקשות בחשיפת ליקויים בשירותים שהוא מספק ובמעקב אחר תיקון ליקויים שאותרו בעבר.
נמצא שמשרד הרווחה קבע טפסים מובנים רק עבור חלק מסוגי השירותים הניתנים לאנשים עיוורים - בתי תלמיד, מעון יום שיקומי ומכון לשיקום ראייה ירודה; אולם לגבי שירותים אחרים, לרבות מפעלים מוגנים ומועדונים חברתיים, לא קבע המשרד טפסים מובנים.
בהיעדר טפסים כאמור לגבי חלק מהשירותים פועל כל מפקח על פי שיקול דעתו.
במצב זה אין אמות מידה אחידות לפיקוח, אי -אפשר לדעת אם כל ההיבטים המצריכים בדיקה אכן נבדקו ונפגעת היכולת לעקוב ביעילות אחר תיקון ליקויים העולים באותם ביקורים.
כך, בסיכום ביקור פיקוח שהתקיים ביוני 2013 ,במועדון לאנשים עיוורים בבית שמש שבו 21 חברים, לא הייתה התייחסות לסוגיות של נגישות ובטיחות, שהן רלוונטיות במיוחד לאוכלוסיית האנשים העיוורים.
מעקב, בקרה והפקת לקחים כדי להבטיח שהגוף המפוקח יתקן את הליקויים שאותרו, נדרש כי המפקחים יעקבו אחר תיקון הליקויים.
מעקב זה צריך להתבצע באופן שיטתי - יש לקבוע לוח זמנים לתיקון הליקויים ולוודא שהם אכן תוקנו כנדרש.
בד בבד, כדי להבטיח כי ביקורי הפיקוח מתבצעים כנדרש, נדרשת גם בקרה על דוחות הפיקוח.
פעולה נוספת שיש לבצעה היא ניתוח ד וחות הפיקוח; ניתוח כזה יכול לשמש את המטה לשם הפקת לקחים מערכתיים לגבי השירותים השונים הניתנים לאנשים עיוורים ולצורך גיבוש מדיניות.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מעקב חסר אחר תיקון ליקויים בבדיקת הסיכומים של ביקורי הפיקוח נמצא שהמפקחים לא התייחסו לדוחות קודמים, לא קבעו פרקי זמן לתיקון הליקויים ולא וידאו כי אלה יתוקנו45 .
כך, בביקור פיקוח שערך משרד הרווחה במפעל מוגן באשקלון בפברואר 2012 נמצא כי "קיימת בעיה קשה של נגישות", וכי "המפעל פועל בתנאים קשים שאינם עומדים בתנאי הנגשה בסיסיים", אולם משרד הרווחה לא בחן אם הליקויים האמורים תוקנו.
היעדר ניתוח והפקת לקחים בביקורת נמצא שהשירות לעיוור לא ניתח את דוחות הפיקוח לשם הפקת לקחים ברמה המערכתית לגבי השירותים הניתנים לאנשים עיוורים.
בקרה לקויה על דוחות הפיקוח בביקורת נמצא כי משרד הרווחה לא קיים בקרה על דוחות הפיקוח כדי לוודא שהמפקחים ממלאים את הדוחות כנדרש, ולא העביר למפקחים משוב על דוחות הפיקוח.
כך, טופס מובנה שמילאה מפקחת במסגרת ביקור פיקוח בבית תלמיד בנתניה באפריל 2013 לא הושלם- לא הייתה בו התייחסות לסעיפים בנושאי בטיחות, היגיינה אישית וקיום תכניות אישיות לתלמידים.
אף על פי כן, השירות לעיוור והממונה על המפקחת במחוז לא העירו לה על כך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי פיקוח המתנהל בלי שיתקיים לגביו תהליך בקרה עלול להוביל להתרופפותו.
סדרי הפיקוח על שירותי ההדרכה השיקומית כאמור לעיל, את רובם המכריע של שירותי ההדרכה השיקומית מפעילה במיקור-חוץ עמותה א'.
במצב דברים זה מתעורר חשש לתלות במפעיל השירות46 , וחשש זה מחייב הקפדה יתרה על פיקוח שיטתי והדוק יותר.
הביקורת העלתה כי הפיקוח של השירות לעיוור על שירותי ההדרכה השיקומית לקה בחסר במידה רבה.
45 למעט מקרה אחד בשנת 2013 .
46 ,ראו הוועדה לשינוי כלכלי חברתידו"ח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי ( 2011 '), עמ43 (דוח טרכטנברג).
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 411 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 היעדר הנחיות ותכנית לפיקוח כאמור, פיקוח על שירות אמור להיעשות בין היתר באמצעות ביקורים במקום שבו ניתן השירות.
שירותי ההדרכה השיקומית שונים משירותים אחרים שמקבלים אנשים עיוורים מאחר שהם ניתנים בדרך כלל בביתם.
הביקורת העלתה כי השירות לעיוור לא קבע הנחיות למפקחים בדבר הדרך לפקח על ההדרכה השיקומית בהתח שב באופי השירות, כגון באמצעות ביקורי בית מדגמיים או בירורים טלפוניים עם מקבלי השירות.
בהתאם, למפקחים אין תכנית עבודה לפיקוח על שירותי ההדרכה השיקומית.
בקרה לקויה על דיווחים לפי הסכם ההתקשרות עם מפעיל השירות, עליו להעביר מדי חודש דיווח פרטני למחלקת הרווחה על ההדרכות שניתנו לכל לקוח ולקוח, וכן להעביר העתק מהדיווח למפקחים המחוזיים של משרד הרווחה.
בביקורת נמצא כי המפקחים במחוז תל -אביב והמרכז אינם דורשים לקבל דוחות אלה וממילא אינם עוקבים אחריהם ומבקרים אותם.
במחוז ירושלים נמצא שמפקחת המחוז מקבלת העתקים מן הדוחות ופונה מפעם לפעם למחלקות הרווחה בבירורים לצורכי בקרה, אך הדבר לא נעשה באופן שיטתי ומלבד זאת לא נעשה בדיווחים שימוש כלשהו, למשל לצורכי הפקת לקחים.
נוסף על כך הביקורת העלתה מקרים המצביעים על טשטוש גבולות האחריות בין השירות לעיוור (כמפקח) לגורם המפעיל: בספטמבר 2014 התקיימה במשרד החינוך ישיבה בנושא ממשקים עם משרד הרווחה בתחום ההדרכה השיקומית , והשתתפו בה נציגי השירות לעיוור, משרד החינוך ומפעיל השירות.
בסיכום הישיבה נקבע בין היתר כי על מפעיל שירות ההדרכה השיקומית להוציא נוהל בנוגע לתיאום ביקורים בבתי ספר.
בישיבה אחרת שהתקיימה במאי 2014 בין השירות לעיוור למפעיל השירות, ואשר עסקה בין היתר בקשר של מפקחי המחוזות עם המפעיל, נקבע כי על הרכזות של המפעיל לקבוע פגישות תדירות עם המפקחות המחוזיות של משרד הרווחה, אף שראוי היה שהדבר ייעשה ביזמת המפקחות ובהובלתן, בהתאם לצורכי הפיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השירות לעיוור להקפיד שהיבטים הנוגעים לנוהלי הפיקוח ולסדרי הפיקוח יהיו באחריותו, וכי הוא זה שיוביל את תהליך מימושם בשטח.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מכלל האמור עולה שהפיקוח שמפעיל משרד הרווחה על השירותים שבאחריותו הניתנים לאנשים עיוורים אינו מספק.
יצוין כי גם בדוח מבקר המדינה משנת 2000 נמצאו ליקויים בפיקוח משרד הרווחה בתחום השירותים הניתנים לאנשים עיוורים47.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הרווחה כי השירות לעיוור מודע היטב לבעיה הקיימת בתחום הפיקוח על שירותים לאנשים עיוורים, וכי בפועל ל א התבצע פיקוח על שירותים אלה אלא במקרים ספורים.
עם זאת לאחרונה חלו שינויים בתחום, ובכללם במרץ 2015 נכנסה לתפקיד מפקחת ייעודית במחוז חיפה.
כמו כן הובנו כלי פיקוח על רוב השירותים הניתנים לאנשים עיוורים, והשירות לעיוור פועל להשלמת כלי הפיקוח על כלל השירותים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה להרחיב ולהעמיק את הפיקוח על השירותים שהוא נותן לאנשים עיוורים ולשפר את האפקטיביות שלו כדי להבטיח כי השירותים ניתנים באיכות הנדרשת.
לשם כך עליו לקבוע תקנים לפיקוח שיתייחסו בין היתר לתדירות הביקורים ולביקורי פתע, לקבוע ת כניות עבודה שהמפקחים יפעלו לפיהן ולוודא שהפיקוח אכן מתבצע על פי התקנים שנקבעו.
עוד עליו לעקוב אחר תיקון הליקויים ולהפיק מדוחות הפיקוח מסקנות, תובנות ולקחים מערכתיים לשם גיבוש מדיניות.
מדינת ישראל נותנת ומממנת מגוון שירותים לאנשים עיוורים מגיל לידה ועד גיל זקנה בתחומים שונים של חיי האדם, ובהם שיפור התפקוד העצמאי, חינוך, תעסוקה ופנאי.
הביקורת העלתה ליקויים באופן שבו ניתנים שירותים אלה לנזקקים להם: משרד הרווחה לא יזם ולא ערך מיפוי של צורכי האנשים העיוורים בעשרים השנים האחרונות.
הגופים האחראים למתן שירות ים לאנשים עיוורים, ובהם השירות לעיוור שבמשרד הרווחה, משרד החינוך ומשרד הכלכלה, לא עשו די כדי שאוכלוסייה זו תוכל למצות את זכויותיה ולהפיק את המרב מהשירותים הניתנים לה: תלמידים רבים לא קיבלו את הערכות הטכנולוגיות שלהן הם זכאים; השירות לעיוור לא מיפה ולא בחן את הסיבות לאי-מיצוי הזכות לקבלת הדרכה שיקומית ואת האפקטיביות של תכניות השיקום התעסוקתי; ונמצאו ליקויים בפעולות משרד הכלכלה להגדלת מספר המעסיקים שיקבלו מימון להתאמות לעובדים עיוורים.
כמו כן, הפיקוח של משרד הרווחה על השירותים שבאחריותו לוקה בחסר במידה רבה, דבר שאף הוא עלול לפגוע בזכויות האנשים העיוורים.
ליקויים אלו עלולים לפגוע באיכות חייהם של האנשים העיוורים ולהגביל את יכולתם להשתלב בחברה.
47 ,מבקר המדינהדוח שנתי 50ב ( 2000 "), בפרק "השירות לעיוור, עמ' 495 .
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 413 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מדינה מודרנית נדרשת לספק מענה מתאים לאוכלוסיות עם צרכים ייחודיים כדי לאפשר להן להשתלב בחברה ולמצות את יכולותיהן, ובכלל זה אוכלוסיית האנשים העיוורים, שאיכות חייה תלויה במידת ניכרת בהיקפם ובאיכותם של השירותים שהיא מקבלת כמענה לצרכיה.
על הגופים המופקדים על מתן השירותים, ובראש וראשונה השירות לעיוור שבמשרד הרווחה, לבחון את הצרכים העדכניים של אוכלוסיית העיוורים ולפעול להגדלת שיעו ר המיצוי של זכויותיהם ולהגברת השימוש שהם עושים בשירותים שבאחריות גופים אלה, כמפורט בדוח זה.
חברת נתיבי איילון בע"מ 695 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 מבוא .
חברת נתיבי איילון בע"מ הוקמה בשנת 1970 בבעלות שווה של ממשלת ישראל ועיריית ת"א לשם הקמתו של עורק התחבורה נתיבי איילון.
החברה היא חברה ממשלתית על פי חוק החברות הממשלתיות.
החברה עוסקת בפיתוח ובתחזוקה של כביש נתיבי איילון, משמשת בפועל זרוע של משרד התחבורה לקידום, תכנון וביצוע של פרויקטים בתחום התחבורה בסביבה עירונית, בעיקר במטרופולין תל אביב, וכן מבצעת עבור עיריית ת"א, רשויות מקומיות אחרות וגורמים נוספים מגוון פרויקטים במטרופולין תל אביב ומחוצה לו5 .
במועד ביצוע הביקורת כיהן בתפקיד מנכ"ל החברה מר אבי חודין6 ,בתפקיד ראש מינהל כספים - מר סטניסלב שוורצביין, בתפקיד ראש מינהל ביצוע - מר דן ארי ובתפקיד ראש מינהל תכנון - מר ירון שרון.
נת"א עובדת בשיטת "עלות בתוספת רווח" ( Cost Plus).
פעילותה ממומנת מתשלום עמלה של הגופים המממנים את הפרויקטים שהיא מבצעת.
חוץ מתשלום זה החברה אינה מתוקצבת על ידי שום גורם.
נוסף על כך, לחברה יש הכנסות מהשכרת נכסים הנמצאים בבעלותה ומהשקעות של עודפים צבורים משנים קודמות.
בשנת 2013 הסתכםמחזור הפעילות של נת"א בכ-411 מיליון ש"ח - כ-63% מהם בגין עבודות שבוצעו עבור משרד התחבורה.
זאת לעומת מחזור של כ-466 מיליוןש"ח בשנת 2012 .
החברה סיימה את שנת2013 בהפסדשל כ-4.
8 מיליון ש"ח ואת שנת 2012 בהפסד שלכ-2.
בינואר 2013 החלו רואי החשבון המבקרים לבצע בחברה, על פי בקשת רשות החברות, ביקורת מיוחדת לפי סעיף 45 לחוק החברות הממשלתיות.
הביקורת עסקה בחוזים והתקשרויות עם ספקים ויועצים, ובין היתר נבדקו מכלול ההליכים הנוגעים לוועדת המכרזים של החברה, הליכי בדיקת ההצעות ואישורן, טיפול בתוספות ובשינויים בביצוע התקשרויות.
כמו כן נבדקה מעורבותם של גורמים מסוימים בביצוע פרויקטים של החברה.
בביקורת האמורה ובביקורות שוטפות אחרות שביצעו רואי החשבון המבקרים בחברה עלו ליקויים, ובכלל זה בנושאים האלה: הליך האישור של חשבונות קבלנים; העסקה בתפקידי מפתח ללא בקרות מספיקות; ביצוע פעולות שלא על פי נוהלי החברה; פיקוח בלתי מספק של הדירקטוריון באמצעות ועדת הביקורת; אי-הטמעת בקרות שנדרש לבצען לשם ניהול סיכונים; ליקויים בתיעוד ובהרשאות הגישה למערכות מידע; והיעדר בקרה אפקטיבית הדרושה למניעת מעילות והונאות, ובכלל זה בקרה על עבודת החברה עם מנהלי פרויקטים, מלווי פרויקטים ונותני שירותים חשובים.
בעקבות חילוקי דעות בין רואי החשבון המבקרים ובין הנהלת החברה בדבר הליקויים שהתגלו והמסקנות העולות מהם, אושרו הדוחות הכספיים של החברה ל-31.
בדוחות הכספיים ל -31.
13 כללו רואי החשבון המבקרים שלוש הערות בדבר קיומן של חולשות מהותיות7 בחברה, שמהן הסיקו כי החברה לא ביצעה בקרה פנימית אפקטיבית על הדיווח הכספי ליום 31.
5 כגון בניית הפרדות מפלסיות בדרכים עירוניות, הכשרת נתיבי תחבורה ציבורית, הכשרת רצועות עבור מסילות רכבת ופיתוח והסדרה של כבישים עירוניים.
6 מר אבי חודין מונה לתפקידמנכ"ל החברה בשנת 2011.
7 חולשה מהותית היא ליקוי או צירוף של ליקויים בבקרה הפנימית על דיווח כספי, עד כדי אפשרות סבירה שהצגה מוטעית מהותית בדוחות כספיים שנתיים או רבעוניים לא תימנע או תתגלה במועד.
8 תמצית החולשות המהותיות: (א) ליקויי בקרה משמעותיים, בין היתר בהליך אישור חשבונות קבלנים, העסקת בעלי תפקידי מפתח, פיקוח בלתי מספק של הדירקטוריון באמצעות ועדת הביקורת; (ב) טעות חשבונאית מהותית בספרי החברה.
טעות זו תוקנה בעקבות ביקורת הדוחות הכספיים; (ג) היעדר בקרה אפקטיבית הדרושה למניעת מעילות והונאות.
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 החברה והנהלתה הכירו במסגרת הדוחות הכספיים באופן חלקי רק באחת משלוש החולשות המהותיות.
בחודשים יולי 2014 עד מרץ 2015 בדק משרד מבקר המדינהאת תהליכי ניהול הפרויקטים והעסקת היועצים בחברה וכן נושאים הקשורים לפיקוח ובקרה עליה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה וברשות החברות.
בתקופת ביצועה של ביקורת זו עדיין נמשכה הביקורת המיוחדת של רואי החשבון המבקרים, ומשרד מבקר המדינה נמנע מלבדוק את הפרויקטים והנושאים שרואי החשבון המבקרים בדקו.
הסדרת מעמד החברה ותחומי פעילותה .
היעדר הסכמים בין החברה ובין המדינה ועיריית ת"א מטרות נת"א, כפי שהוגדרו במסמכי ההתאגדות שלה , היו פיתוח התשתית התחבורתית במטרופולין תל אביב וסלילת כביש מהיר בתוואי של נחל איילון.
מדינת ישראל מחזיקה ב- 50% ממניות היסוד של החברה ובמניית הכרעה, ועיריית ת"א מחזיקה ב-50% האחרים של מניות היסוד.
החברה פועלת מיום הקמתה בלי שנחתמו בינה ובין משרד התחבורה ועיריית ת"א הסכמים שיסדירו את פעילותה עבור המדינה והעירייה.
בשנים 2011 -2010 הכינו משרד התחבורה ועיריית ת"א טיוטות להסכם בין החברה ובין המדינה, אולם עד מועד סיום הביקורת לא נחתם הסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה ולעיריית ת"א כי עליהם להכין בהקדם את ההסכמים שיסדירו את פעילות החברה.
הגדרת תחומי פעילותה של החברה על פי תקנות חובת המכרזים, התקשרות של משרד עם חברה ממשלתית בפטור ממכרז צריכה להיעשות במסגרת הסכם מסגרת.
אחד התנאים להתקשרות בהסכם מסגרת הוא שהחברה הממשלתית מהווה זרוע לביצוע מטלות ישירות ומוגדרות של הממשלה בתחומי פעילות שבהם אין לחברה הממשלתית תחרות, או שהחברה הממשלתית מהווה זרוע ביצוע של הממשלה בתחומי הניהול וקיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן הפעילות באמצעותה היא חיונית לשם הגשמת מטרות המדיניות של הממשלה.
בשנת 1994 קבע היועץ המשפטי לממשלה בחוות דעת שמסר לשר התחבורה ולשר האוצר בעניין הרחבת הפעילות של נת"א אל מחוץ לתחומי תל אביב-יפו, כי החברה אינה רשאית לפעול מחוץ לתחום תל אביב-יפו, אלא כאשר לפעילות יש זיקה ישירה לעיר.
משנת 1998 החליטה הממשלה כמה החלטות לגבי המשך פעילותה ותחום עיסוקה של החברה.
כמה מן ההחלטות נגעו להסדרת סיום פעילותה של החברה, ואילו אחרות נגעו להטלת ביצוע חברת נתיבי איילון בע"מ 697 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 פרויקטים חדשים על החברה ולהרחבת תחומי פעילותה גם לפרויקטים בתחום של מטרופולין תל אביב כולו, או פרויקטים בעלי זיקה ישירה למטרופולין תל אביב9 .
בשנים האחרונות הפחית משרד התחבורה את מספר הפרויקטים החדשים הנמסרים לטיפולה של החברה.
במקביל הוא העביר את האחריות לטיפול בנושאים ובפרויקטים שהיו באחריות נת"א לחברות ממשלתיות אחרות.
הנושאים והפרויקטים שהועברו היו, בין היתר, תכנון וקידום של מערכות תחבורה ציבורית; תכנון המסילה הרביעית עבור רכבת ישראל בתוואי נחל איילון, מתחנת האוניברסיטה בתל אביב ועד לתחנת לוד; פרויקטים לפיתוח מערכת אוטובוסים מהירה - 10BRT, ולהקמת צירי העדפה לאוטובוסים אלה; ותכנון והקמה של דרכי גישה לנמל אשדוד.
החברה ציינה בדוחותיה הכספיים לשנת 2013 כי לשינויים אלה צפויה השפעה מהותית על פעילותה.
מבקר המדינה נדרש לסוגיית מעמדה של החברה ולהחלטות לגבי המשך פעילותה ותחומי פעילותה כמה פעמים בעבר.
למשל, בשנת 2009 העירמבקר המדינה כי החברה מבצעת גם פרויקטים מחוץ למטרופולין תל אביב שאין להם זיקה ישירה אליו, וכי אין הלימה בין מבנה הבעלות של החברה והשליטה בדירקטוריון שלה ובין פעילותה11 .
כמו כן העיר מבקר המדינה בשנת 2013 עלשמשרד התחבורה הקים בשנת 1999 ,בנת"א אגף לתחבורה ציבוריתאף שהנושא אינו כלול בתחום פעילותה של נת"א, ואף שלא היה לה ניסיון קודם בתחום12 .
לאחרונה, בשנת 2014 ,העיר מבקר המדינה כי השינויים בעמדתה של הממשלה לגבי החברה גורמים לחוסר ודאות בנוגע לעתידה ועלולים לפגוע בתפקודה ובפיתוחה13 .
בביקורת הנוכחית נמצא כי משרד התחבורה לא קבע אמות מידה ברורות לגבי פרויקטים שיש למסור לטיפולה של נת"א.
החלטות לגבי פרויקטים כאמור מתקבלות כיום בנוגע לכל פרויקט בנפרד ומּונעות ממגוון שיקולים.
בתשובה שמסר משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת משרד התחבורה) ציין משרד התחבורה כי בעת הקצאת פרויקטים הוא מתייחס, בין היתר, לעומס שבו מצויה החברה, לראייה הכוללת הנדרשת לצורך קידום הפרויקט וליכולות החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עליו להגדיר באופן מפורש את תחומי פעילותה של החברה הן מהבחינה הגאוגרפית והן מבחינת סוגי הפרויקטים שבהם תעסוק, ולהעביר אליה פרויקטים בהתאם להגדרות אלה.
הדבר גם נדרש על פי תקנות חובת המכרזים על מנת שמשרד התחבורה יוכל להתקשר עם החברה בהסכם מסגרת ולהזמין ממנה עבודות ושירותים בפטור ממכרז.
9 בין היתרהחלטת ממשלה מס' 4193 מ-12.
98 '; החלטת ממשלה מס2260 מ-18.
04 ; 'החלטת ממשלה מס2527 /(כל62) מ-26.
02 '; החלטת ממשלה מס2260 מ-18.
10 Bus Rapid Transit - מערכת אוטובוסים מהירה, שבה נעשה שימוש באוטובוסים רבי קיבולת הנעים על ציר העדפה.
מערכת זו היא חלק ממערכת להסעת המונים, הכוללת גם רכבת פרברים ורכבת קלה.
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 ), בפרק "חברת נתיבי איילון בע"מ- תקצוב פרויקטים וביצועם", עמ' 1385 -1384.
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), בפרק "משרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב", עמ' 504-503.
13 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 ), בפרק "רשות החברות הממשלתיות- הפרטות ושינויים מבניים של חברות", עמ' 289-288 .
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 החלטות לגבי שינויים עתידיים בחברה במאי 2014 התקבלה החלטת ממשלה מס' 1613 , שקבעה כי המדינה תרכוש את חלקה של עיריית ת"א בנת"א, על פי הערכת שווי שתיקבע, ובכך תהפוך החברה לחברה ממשלתית שהמדינה מחזיקה בכל מניותיה.
עסקה זו אמורה להתבצע בד בבד עם ביצוע עסקה לסיום החזקותיה של הממשלה בארבע חברות שבהן יש למדינה ולעיריית ת"א החזקות משותפות.
נכון למועד סיום הביקורת ההחלטה עדיין לא יצאה אל הפועל.
במסמך עמדה הנוגע לעתידה של נת"א שהכין מינהל תשתיות ותיאום תחבורתי במשרד התחבורה (להלן - מינהל תשתיות ותיאום) באפריל 2014 צוינו בעיות בתפקוד החברהבמגוון היבטים: "תפקוד מקצועי בעייתי, ישנם חריגות ועיכובים בפרויקטים ובפרט בהכנת פרויקטים לביצוע.
התנהלות החברה הינה לא יעילה ומייצרת בירוקרטיה מיותרת.
בעיות פנים ארגוניות בין העובדים ובניהולם, אין שיתופי פעולה ואינטגרציה בסיסית של תחומי הפעילות בחברה ולחברה אין מערך נהלי איכות מוסדרים, מנגנוני בקרה וניהול ראויים".
עם זאת צוין במסמך העמדה כי משרד התחבורה זקוק לזרוע ביצוע ממשלתית בעלת התמחות בפרויקטים עירוניים ומטרופוליניים, ולכן "נכון לייצר חברה המתמחה בפרויקטים תחבורתיים עירוניים, מנוסה בעבודה במסגרת נהלי משרדי התחבורה והאוצר, ומאפשרת בקרה ופיקוח נאותים מצד משרד התחבורה".
מינהל תשתיות ותיאום המליץ במסמך להעביר את הבעלות המלאה על נת"א למדינה, ובכך להפוך אותה לחברה ממשלתית מלאה, וכן לפעול להבראת החברה, להגברת יעילותה ולשיפור מקצועיותה.
נוסף על כך המליץ מינהל תשתיות ותיאום לשנות את מטרותיה וייעודה של החברה ולקבוע כי עליה להתמקד ולהתמחות בתכנון, בביצוע ובניהול של פרויקטים בסביבה עירונית ומטרופולינית.
אף שחלפה כבר שנה מאז הכין משרד התחבורה את מסמך העמדה, הוא עדיין לא החליט אילו שינויים יבוצעו בחברה, מה הן הפעולות הדרושות להבראתה, ו באילו אזורים היא תפעל .
לצורך קבלת החלטות אלה על משרד התחבורה לקיים הליך סדור של בחינת צרכיו ויכולות החברה.
משרד התחבורה כתב בתשובתו כי אין לו כיום יכולת לקדם הבראה והסדרה של פעילות החברה, וכי בנייתה מחדש של החברה תיעשה מיד עם הפיכתה לחברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי מן הראוי שיבצע את עבודת המטה ביחס לתפקידי החברה, פעילותה והבראתה עוד בטרם הושלם תהליך הפיכתה לחברה ממשלתית מלאה, על מנת שיוכל לקדם את הטיפול בנושא על פי תכנית מסודרת מיד עם העברת הבעלות בחברה לידי הממשלה.
אם תהליך העברת הבעלות לידי הממשלה יתארך, על משרד התחבורה ועיריית ת"א לבחון אפשרויות לבצע פעולות הבראה והסדרה של החברה גם במבנה הבעלות הנוכחי שלה.
בתשובה שמסרה רשות החברות למשרד מבקר המדינה ביוני 2015 (להלן- תשובת רשות החברות) ציינה הרשות כי בימים אלה היא מקדמת את השלמת העסקה עם עיריית ת"א, שבה תהפוך החברה לחברה בבעלות ממשלתית מלאה.
במקביל לכך היא תפעל להסדרת מטרות החברה ותחומי פעילותה וכן להסדרת כל ליקוי שיימצא בהתנהלותה העסקית של החברה ובנהליה.
חברת נתיבי איילון בע"מ 699 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 בתשובה שמסר אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה ביוני2015 (להלן- תשובת החשכ"ל) נכתב כי עם השלמתו של תהליך רכישת מ ניות החברה, ידרוש אגף החשכ"ל ממשרד התחבורה לגבש הסכם הקובע את יעדי החברה - כמקובל בחברות המשמשות זרוע ביצוע של הממשלה - ולהטמיע את ההמלצות העולות מדוח הביקורת בתוך ההסכם.
כאמור, נת"א עובדת בשיטת "עלות בתוספת רווח" ( Cost Plus ,)כלומר הגופים שעבורם היא מבצעת את הפרויקטים מממנים את הפרויקטים במלואם, ובנוסף משלמים לחברה עמלה בגין הוצאות התקורה שלה.
לגבי כל פרויקט נת"א מקבלת התחייבות תקציבית או חותמת על חוזה מימון עם הגופים המממנים, ולאחר מכן היא מתקשרת עם ספקים שונים לביצוע העבודות.
במרבית המקרים העמלה של החברה היא 3% .
מעלות העבודות שהיא מבצעת שיטת עבודה זו של החברה וכן שיעור העמלה נקבעו בשנות השבעים של המאה העשרים, ומאז לא נבחנו.
השיטה יוצרת תמריץ לחברה להגדיל את עלויות הפרויקטים ומעודדת חוסר יעילות.
היא גם מקשה על החברה לקיים פעילות רציפה, מכיוון שהכנסותיה תלויות בפרויקטים שמוסרים לטיפולה הגופים המממנים, ולעומת זאת חלק מהוצאותיה הן הוצאות קבועות.
בעניין זה יצוין כי בשנים האחרונות, עם הצמצום בהיקף הפעילות של החברה, שחלקו הגדול נובע מהחלטות משרד התחבורה כאמור, סיימה החברה את השנים 2012 ו- 2013 .
בהפסד משרד התחבורה כתב בתשובתו כי אינו שבע רצון מתפקודה של החברה; לדבריו, עם הפיכת החברה לחברה ממשלתית מלאה ייחתם הסכם שבין היתר יסדיר את התקורה שתשולם לחברה ואת תחומי הפעילות שבהם תעסוק, וכן יוסדר המבנה הארגוני שלה.
כן כתב משרד התחבורה כי עם החתימה על הסכם פעילות חדש ישונה מנגנון התקורה המשולמת לחברה, והיא תיגזר ממדדים ברורים של תפקוד החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה לבחון את מבנה ההוצאות של החברה ובהתאם לכך ליישם שיטת מימון שתקנה לחברה איתנות ושתתמרץ אותה לפעול ביעילות.
על פי תקנות ההתאגדות של החברה, מספרם של חברי הדירקטוריון שלה לא יפחת מ-6 ולא יעלה על14; כל אחד משני הבעלים זכאי למנות עד שבעה דירקטורים לדירקטוריון החברה; שר התחבורה ימנה את יו"ר הדירקטוריון מבין חברי הדירקטוריון.
התקנות קובעות עוד כי בכל אספה של הדירקטוריון יהיה משקל קולותיהם של חברי דירקטוריון שמינה בעל מניות יסוד מסוג כלשהו (המשתתפים באותה אספה) 50% מסך כל הקולות באותה אספה.
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 הועלה כי מתחילת שנת 2011 ועד מועד סיום הביקורתהיה מספר הדירקטורים שכיהנו בדירקטוריון החברה מטעם הממשלה נמוך ממספר הדירקטורים מטעם עיריית ת"א.
ברוב התקופה האמורה כיהנו רק ארבעה דירקטורים מטעם הממשלה לעומת שישה או שבעה מטעם עיריית ת"א.
לדעת משרד מבקר המדינה, באי -מינוי דירקטורים במספר המרבי הממשלה מוותרת על ייצוג עמדותיה בנוגע לפעילות החברה ועל פיקוח נאות מטעמה על החברה.