HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החל משנת 2008 היה תקציבו של מאז"פ בין 150 ל-200 מיליון ש"ח מדי שנה 14 .
מלבד הטבות אלו, משרד התמ"ת ומשרדי הממשלה השונים יכולים לפעול - באמצעים העומדים לרשותם - כדי לטפל בכשלים ובקשיים הנובעים ממיקומם של האזורים כאמור; לדוגמה, באמצעות העמדת אמצעי תחבורה זמינים והנגשת תשתיות שונות לאזורי התעשייה.
פעולות אלו תרמו אמנם לאכלוס כמה מאזורי התעשייה בפריפריה, אולם אזורים אחרים מאוכלסים חלקית ואינם מממשים את הפוטנציאל התעסוקתי הטמון בהם.
נמצא כי על אף המשאבים שהשקיעה המדינה מאז הקמתה כדי לתת פתרון לכשלי השוק בתחום התעשייה באזורי הפיתוח, לא בחן משרד התמ"ת אם הקמת אזורי תעשייה ופיתוחם ושימוש ביתר כלי הסיוע של המשרד מקדמים את השגת היעד של פיתוח התעשייה והתעסוקה בפריפריה.
זאת ועוד, הגם שעוד ביוני 2010 העיר מבקר הפנים של משרד התמ"ת למאז"פ בדוח שהגיש כי יש לגבש מדדים ברורים ולעגן תהליך מובנה של הפקת לקחים, עד מועד סיום הביקורת לא הגדיר מאז"פ מדדים כאמור לבחינת הצלחה או כישלון של אזור תעשייה בהשגת היעדים שהוא נועד לקדם, לא בחן את העלות לעומת התועלת של הקמת פארקי התעשי יה ופיתוחם, ולא הפיק לקחים מתפקודו.
על משרד התמ"ת לבחון תדיר ובאופן מובנה את העלות לעומת התועלת של כלי הסיוע שניתנים לתעשיינים לשם קידום כלכלי וחברתי של הפריפריה ולנקוט את הפעולות הדרושות להשגת יעד זה.
בתשובת משרד התמ"ת ממרץ 2013 לטיוטת דוח משרד מבקר המדינה צוין כי "מדד הצלחה הינו היקף השיווק והאחוז המשוקלל של הפיתוח מסך השיווק.
למדד זה יש ביטוי בתכנית מרקם הפיתוח של המינהל לאזורי פיתוח".
המשרד הוסיף כי ישקול את " הצורך ביצירת מדדים נוספים להגדרת הצלחת אזורי תעשייה, בהתאם לביקושים ולשיווק בפועל, לתשומות המושקעות, כמו כן יילקחו בחשבון בניית מדדים להפקת לקחים להצלחות של אזור תעשייה, במדדים הקשורים לפעילות מנהל אזורי פיתוח" (ההדגשה במקור).
12 על פי תקנה 25(5 )(ב) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , התקשרות של ממ "י לביצוע עסקה במקרקעין של המדינה אינה טעונה מכרז, אם נושא ההתקשרות הוא הענקת זכויות במקרקעין באזור עדיפות לאומית למטרת תעשייה או מלאכה או בניית מבנה תעשייה להשכרה.
13 לפי החלטה 1250 של מועצת מקרקעי ישראל בנושא מדיניות אחידה למתן הנחות בק רקע מ- 30.
12 , דמי החכירה באזור עדיפות לאומית א' כהגדרתו בחוק לעידוד השקעות הון יהיו31% .
במקרים מסוימים יינתן פטור מלא מן התשלום עבור עלות הקרקע לממ"י 14 יצוין כי בשנים 2011 -2012 נוספה לתקציב מאז"פ תוספת תקציבית חד-פעמית בסך 124 מיליון ש"ח לכל התקופה.
היעדר תכנון לתעשייה ברמה הארצית הקרקע היא משאב חיוני לענפים בתעשייה המשתמשים בשטחים ייעודיים לקווי ייצור, לאחסון ולשינוע של התוצרים.
לצורך ניצולו המיטבי של משאב זה, המוגבל מטבעו, מן ההכרח לתכנן תכנון ארוך טווח של קרקעות לייעודים שונים.
בשנת 2000 נעשה עבור משרד התמ"ת ואגף התקציבים במשרד האוצר (להלן- אג"ת) מחקר בנושא "תחזית עתודות הקרקע הדרושות לתעשייה בישראל עד שנת 0202"15 .
התחזית התבססה על בחינת התפתחות התעשייה כנגזרת של הרחבת היקף התעסוקה בתחום זה.
המחקר העלה כי המחסור החזוי בקרקע לתעשייה בשנת 2020 יעמוד על כ- 38,000 ,דונם בכל המדינה מהם כ- 17,000 -19,000 דונם בפריפריה.
תוצאות מחקר זה חידדו את הצורך בתכנון ארוך טווח לקרקעות בתעשייה תוך התייחסות להיבטים המשפיעים על מיקומה.
נמצא כי אף שחלפו כ-12 שנים ממועד סיום המחקר, לא פעל משרד התמ"ת לתכנון עתודות קרקע לתעשייה ולא קבע מנגנון מעקב לבחינת התפתחות התעשייה ולחיזוי עתודות הקרקע הדרושות לה על בסיס התפתחות זו.
את תכניות המתאר הארציות בתחומים שונים עורכת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ומאשרת הממשלה, והן מפורסמות ברשומות על פי הוראות חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה).
לפי חוק זה, תכניות המתאר הארציות נועדו לקבוע את התכנון של שטח המדינה כולה, לרבות ייעוד הקרקע ושימושיה, תכנון אזורי תעשייה ושטחי הפקת מחצבים, התוויית תשתיות תחבורה, שימור קרקעות, שמירה על עתיקות ועל מקומות קדושים וכו'.
לתחום התעשייה אין תכנית מתאר ארצית (להלן - תמ"א) ייעודית למעט התייחסות מסוימת בתמ"א 35 (תכנון כולל משולב למדינת ישראל, הכו לל בנייה, פיתוח ושימור).
נמצא כי בשנים שחלפו ממועד חקיקת חוק התכנון והבנייה לא יזם משרד התמ"ת הכנת תמ"א ייעודית אשר תתווה את מדיניות התכנון והפיתוח של התעשייה במדינה16 .
רק בשנת 2011 הקים משרד התמ"ת יחידת תכנון במסגרת מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא (להלן - היחידה).
בתחילה עבד בה רק עובד אחד - מנהל היחידה, ובמחצית השנייה של 2012 הצטרף אליה עובד נוסף.
מנהל היחידה נוכח בישיבות של ועדת התכנון הארצית בלבד, ואילו בוועדות התכנון המחוזיות אין נציגות קבועה של משרד התמ"ת אשר תייצג את מדי ניות המשרד ותשמור את האינטרסים של התעשייה לטווח הארוך.
משנת 2008 פנו נציגי משרד התמ"ת למשרד הפנים בבקשה להוספת נציג מטעם התמ"ת כחבר מן המניין בוועדת המשנה לתכניות מתאר ארציות לתשתיות וכן בוועדות המחוזיות הנוגעות לעבודת משרד התמ"ת.
המשרדים סיכמו כי נציגי התמ"ת יתווספו לצוותי הוועדות האמורות במסגרת רפורמה מורכבת .
15 ,דוויד גיירתחזית עתודות הקרקע הדרושות לתעשייה בישראל עד שנת 2020 ( 2000.
) 16 'בהחלטת ממשלה מס 4434 בנושא "מקרקעין ותכנון- עדכון תפיסת התכנון הארצית (במסגרת יישום המלצות דוח הוועדה לשינוי כלכלי -חברת י - דוח ועדת טרכטנברג)" מ- 18.
12 הונחה יו"ר המועצה הארצית לתכנון ובנייה להביא לאישור המועצה תכנית מתאר ארצית אחת שתפשט ותאחד תכניות מתאר ארציות רבות ככל האפשר, חוץ מתמ"א 35 .
לפיכך יזמה עכשווית לתמ"א בתחום התעשייה אינה ישימה.
המתוכננת בהליכי התכנון והבנייה.
עד מועד סיום הביקורת לא קודמה הרפורמה ונציגי משרד התמ"ת טרם נוספו כחברים בוועדות אלו.
במועד סיום הביקורת, נציגי משרד התמ"ת אשר נוכחים בדיוני הוועדות המחוזיות נמצאים שם במעמד של משקיפים בלבד.
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי אם הרפורמה לא תמומש, יבחן המשרד דרכים אחרות להוספת נציגים או להשפעה במוסדות התכנון.
משרד התמ"ת לא גיבש תכנית אסטרטגית או תכנית אב לתכנון ולפיתוח של אזורי תעשייה בארץ.
נמצא כי המשרד פועל לפיתוחם של אזורי תעשייה שלא באופן מובנה, ללא ראייה מערכתית רחבה וללא שיתוף גורמי התכנון מתוך המשרד ומחוצה לו.
עבודת המשרד אינה מבוססת על תכנית עסקית כוללת המציינת את התועלת בפיתוח כל אחד מהאזורים והתאמת תמהיל התעשייה בו לצורכי האזור, את היקף המשאבים המתוכנן ואת אבני הדרך בתהליך הפיתוח.
החלטות משרד התמ"ת בתחום פיתוח הקרקעות לתעשייה הושפעו בחלק מהמקרים מלחצים שהפעילו ראשי רשויות מקומיות אשר ביקשו להקים אזורי תעשייה בתחום שיפוטם כדי לייצר מקומות תעסוקה לתושבים ולהעלות את הכנסות הרשויות.
בכמה מקרים הוקמו אזורי תעשייה בשטחים של רשויות סמוכות המצויים במרחק של קילומטרים ספורים זה מזה אף אם שטחו של פארק התעשייה הוותיק יותר לא אוכלס במלואו.
כך הוקם פארק התעשייה מבואות גלבוע במרחק קצר מפארק התעשייה צבאים, העומד בשיממונו זה שנים רבות, וכך שוכנים קילומטרים ספורים זה מזה פארקי התעשייה ס פירים ונע "ם.
סמיכות שני פארקי תעשייה גורמת לקשיים בשיווקן של קרקעות זמינות לתעשייה ולהשקעת משאבים מיותרים בגופי הניהול והפיתוח של הפארקים.
בתשובתו מפברואר 2013 ,למשרד מבקר המדינה ציין הממונה על התקציבים במשרד האוצר מר גל הרשקוביץ, כי "ריבוי האזורים בהם מט, הנובע בחלקו מלחצים ]מאז"פ[ פל המינהל שהופעלו בעבר על ידי רשויות מקומיות להקמת אזורי תעשייה בתחומיהן, גורם לשלושה כשלים עיקריים.
היעדר המיקוד מונע יצירת יתרונות לגודל 2 .
היכולות והקשב הניהוליים של המינהל מתבדרים בטיפול באזורים השונים וכן מונעים ממ נו את היכולת להתמודד עם ניהול המאקרו.
עלויות הפיתוח לכל יחידת קרקע במספר רב של אזורי תעשייה קטנים גבוהות בהרבה מעלויות הפיתוח במספר קטן של אזורי תעשייה גדולים".
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי "המשרד מגבש תכנית לפיתוח אזורי תעשייה מרחביים.
התוכנית תאפשר מעבר מתכנון מגיב לתפישה של תכנון יוזם ותהווה תכנית ארוכת טווח ותבנית מנחה לתוכניות מפורטות הנגזרות ממנה".
בתשובת משרד הפנים מפברואר 2013 למשרד מבקר המדינה צוין לעניין זה כי "המינהל לשלטון מקומי תומך בהקמת אזורי תעשייה מרחביים/ משותפים אשר יגבירו את שיתופי הפעולה בין הרשויות המקומיות ויכולים להקטין חיכוכים בין רשויות סמוכות".
משרד התמ"ת באמצעות מאז"פ פועל לתכנון, להקצאה ולפיתוח של קרקעות לתעשייה באזורי פיתוח בלבד.
המשרד אינו שותף - במישור התכנוני - להכנת תכניות מתאר מחוזיות במרכז הארץ הנוגעות, בין היתר, לתחום התעשייה מתוך ראייה רחבה של צורכי המשק ושל הצורך בפריסת אזורי התעשייה בארץ.
לפיכך המשרד אינו מעורב בבחינתם של ההיבטים האלה: ההשפעה על התעשייה והתפתחותה; מיקומן הרצוי של תעשיות כבדות ומזהמות; סמיכות לאזורי תעשייה אחרים; קרבת אזורי התעשייה לאזורי מגורים, לצירי תנועה ולתשתיות נדרשות; ההשפעה על אכלוס אזורים שונים בארץ וכו'.
כמו כן המשרד אינו יוזם בחינה משותפת עם משרדי ממשלה אחרים כדי להביא למימוש מרבי של פוטנציאל התעסוקה באזור מסוים, שאינו בהכרח בהקמת תעשייה.
עם התפתחות התעשייה בארץ ולצד הגידול באוכלוסיית המ דינה והמחסור בקרקעות זמינות נוצרים קונפליקטים בין הצרכים השונים של החברה הישראלית.
למרות זאת, אין גוף ממשלתי העוסק בתכנון ארוך טווח של אזורי התעשייה בארץ, מתוך איזון בין הצרכים השונים כדי להבטיח פיתוח מיטבי ובר קיימא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להיות גוף יוזם ומוביל בתחום התעשייה והתעסוקה ולפעול לגיבושה של תכנית אב ארצית לפיתוח התעשייה, אשר תתווה את מדיניות המשרד ותניח את הבסיס ליצירת הכלים להשגת המטרות והיעדים של המשרד.
על המשרד להגביר את מעורבותו בהליכי התכנון, ובכך הוא יוכל להבטיח את מימוש הפוטנציאל של מדינת ישראל בתחום התעשייה על ידי יצירת מלאי תכנוני זמין לפעילות תעשייתית בהווה ועל ידי דאגה לשמירה על עתודות קרקע הדרושות לפיתוח התעשייה בעתיד.
פעילות משרד התמ"ת במישור התכנוני צריכה להיעשות מתוך ראייה ארצית רחבה, ולהקיף גם את אזורי התעשייה במרכז הארץ ולא להתמקד באזורי פיתוח בלבד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 ,ציין מנכ"ל התאחדות התעשיינים בישראל רו"ח אמיר חייק, כי יש חשיבות "לתכנון הקמתם של אזורי פיתוח בהתאם לתכנון פיתוחן של תשתיות אחרות, כגון: תחבורה, רכבת, גז טבעי וכד'.
אי התחשבות בתש תיות הנלוות, החשובות לפעילותם של מפעלי התעשייה, יקשה על אכלוסם של אזורי התעשייה ויעילותם הכלכלית של מפעלי התעשייה שיועתקו אליהם או יוקמו בהם" (ההדגשה במקור).
בתשובת משרד התמ"ת צוין: "תחום התכנון המרחבי הוקם במשרד התמ"ת לפני כשנתיים ותחומים מסוימים בו עדיין בבנייה".
היבטים בתכנון אזורי תעשייה אופיים של המפעלים שיוכלו לקום בכל אחד מפארקי התעשייה בארץ נקבע בתכנית בניין עיר (להלן - תב"ע) החלה על פארק התעשייה.
לדוגמה, הוראות התב"ע לפארק מסוים קובעות אם מותר להקים בו גם תעשייה כבדה, תעשייה המשתמשת בחומרים מסוכנים וכו'.
משרד התמ"ת אינו שותף להליכי אישור התב"ע, ואין לו השפעה על אופי התעשיות ועל תמהיל המפעלים בפארקי התעשייה.
בביקורת נמצאו כמה מקרים שבהם בא לידי ביטוי היעדר המעורבות של משרד התמ"ת: בכמה פארקי תעשייה שווקו קרקעות סמוכות למפעלים שאינם רשאים לשכון זה בסמיכות לזה (כגון מפעל מִחזור לצד מפעל מזון).
נוסף על כך, משרד התמ"ת אינו מעורב בחיבור בין מפעלים אשר יכולים לשתף פעולה ביניהם, כגון להעביר פסולת של האחד לשימוש כחומר גלם במפעל האחר.
בחלק מהמקרים מנהלי הפארקים מנסים להשפיע על מיקום המפעלים בפארק לאחר שקלול היבטים אלו, טרם הקצאת הקרקע ליזם, ואולם יכולת ההשפעה שלהם מוגבלת.
חלק נכבד מפארקי התעשייה, ובעיקר אלה המשותפים לכמה רשויות מקומיות, מרוחקים מאזורי המגורים של הרשויות המקומיות, ורבים מעובדי המפעלים בפארקים נעזרים בתחבורה ציבורית כדי להגיע למקום עבודתם.
נמצ א כי בכמה מפארקי התעשייה תשתיות התחבורה הציבורית אינן מספקות את צורכי העובדים, ובשל כך הם מתקשים להגיע למקום עבודתם.
נמצא כי את התאמת התחבורה הציבורית באזור לצורכי פארק התעשייה עושה מנהל פארק התעשייה בשיתוף משרד התחבורה ללא כל מעורבות של משרד התמ"ת.
לדעתמשרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להיות מעורב בתכנון הפנים של שטחי פארקי התעשייה בהיבטים האלה: תמהיל התעשייה והמסחר והתשתיות הנדרשות להצלחתו של פארק התעשייה ובהן תשתיות התחבורה לשימוש העובדים.
ניהול המידע המידע בדבר המשאבים שהשקיעה המדינה באזורי הפיתוח חיוני לגיבוש מדיניות התכנון והפיתוח ולביצועה.
כאשר גוף ממשלתי מתקשר עם חברה פרטית לצורך ניהול ארגוני, תכנוני או הנדסי של מיזם גדול, קיימת סכנה לאבדן ידע וליצירת תלות בחברה זו.
שמירה על שליטת המדינה בגרעין הידע ובליבת הפעילות, נחוצה בין היתר כדי שלא לפתח תלות בחברה הפרטית, וכדי שבעת הצורך תוכל המדינה להפסיק את ההתקשרות עם החברה17 .
משרד התמ"ת התקשר עם חברה מפקחת חיצונית (להלן - החברה המפקחת) לקבלת שירותי ייעוץ וניהול הנדסי, כלכלי ושיווקי בכל הנוגע לפיתוח אזורי תעשייה בארץ.
בידי החברה המפקחת נתונים על אזורי הפיתוח לפי צרכיה השוטפים בפיקוחה ההנדסי על העבודות באזורים אלו.
נמצא כי מאז"פ לא הגדיר לחברה המפקחת אילו נתונים נדרשים לו כבסיס מידע לקבלת החלטותיו ולא גיבש אמות מידה לעיבוד הנתונים שבידיה.
זאת ועוד, נמצא כי אין במאז"פ מידע מלא וזמין בדבר המשאבים שהושקעו בכל אחד מאזורים אלה; רמת הפיתוח הקיימת, שממנה תיגזר ההשקעה העתידית הנדרשת להשלמת פיתוחם של פארקי התעשייה; המפעלים ומספר המועסקים בכל אחד מאזורי התעשייה.
חלק מהנתונים על ההשקעות באזורי התעשייה השונים מצויים במערכת ממוחשבת במאז"פ אשר אינה בשימוש, ואין בנמצא עובד היודע להפיק ממנה נתונים.
כן נמצא כי בסיס המידע הקיים ביחידות שונות במשרד התמ"ת אינו משותף ליחידות אחרות במשרד.
לפיכך נדרשים עובדי המשרד במחוזות וביחידות המטה שבהנהלת המשרד להשקיע זמן רב כדי לקבל נתונים נחוצים ממאגרים שונים או לעדכנם.
בדוח ביקורת של יחידת הביקורת הפנימית של משרד התמ"ת מיוני 2010 המליץ מבקר הפנים כי מאז"פ יבצע "מחשוב של בסיס הנתונים כך שיכיל בין השאר גם נתונים על מצב התשלומים.
בקשות שהוגשו ונדחו, מצב היזם ביחידות אחרות".
עד מועד סיום הביקורת לא תוקנו הליקויים כאמור.
17 ,לעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 ), "חברת נת"ע- נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ, ביצוע פרויקט הסעת המונים במטרופולין תל אביב", עמ' 319 ; דוח שנתי 53ב ( 2003 '), "הרפורמה בתחבורה הציבורית", עמ697 ; דוח שנתי59ב ( 2009 ), "השירות לנוסע באוטובוסים", עמ' 1069 .
רשות שלטון אינה מ נּועה מלהיעזר בגופים חוץ -ממשלתיים, אם מצויים בידיה גרעין הידע וליבת הפעילות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא זה המצב במאז"פ, שכן חסר לו בסיס הידע ההכרחי לפעילות שלטונית שבתחום אחריותו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להבטיח שימור מידע מלא על המשאבים שהושקעו בכל אחד מאזורי התעשייה ועל אופי התעשיות בהם כבסיס מידע שישמש את המשרד לצורכי תכנון ולמימוש סמכויותיו השלטוניות בתחומים אלה.
מידע זה חיוני ליכולת המעקב והבקרה של המשרד ולמניעת תלות מוחלטת בבסיס הידע שבידי נותני שירותים חיצוניים.
כמו כן, על משרד התמ"ת להב טיח את העברת הידע הנמצא ברשות החברה המפקחת באופן שוטף למשרד, שאם לא כן, במקרה שתופסק ההתקשרות עם החברה עלולים להיווצר חללי ידע גדולים, וכדי למלאם מחדש - אם הדבר יהיה אפשרי - תידרש השקעה ניכרת.
על משרד התמ"ת לוודא כי בסיס נתונים זה יהיה זמין ונגיש לכלל הגופים המעורבים בתהליך הקצאת הקרקעות ומתן ההטבות למפעלים.
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי "מינהל אזורי פיתוח הוא הקובע את המדיניות ומתווה את תכניות העבודה.
המשרד אכן נעזר בחברה חיצונית לייעוץ הנדסי, כלכלי, תכנוני, פיקוח ובקרה.
המשרד למד את הערת המבקר, יבחן כיצד לשפר ולבנות הליך סדור למיפוי ואיגום המידע הקשור לאזורי התעשייה במדינת ישראל".
בחוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , ובתקנות על פיו מפורט המידע שגופים ציבוריים חייבים לכלול בדוח תקופתי שיעמידו לרשות הציבור, כולל סקירת עיקרי הפעולות המתוכננות; תקציב הרשות הציבורית; פירוט הוצאותיה לפי סעיפי התקציב; תמיכות שנתנה הרשות הציבורית ועוד, באופן המבטיח שקיפות.
השקיפות נועדה בין השאר לוודא כי יינתן יחס שוויוני והוגן לכל מקבלי השירות.
נמצא כי בדוח התקופתי שמפרסם משרד התמ"ת לא מובא לידיעת הציבור, כנדרש, כל מידע על ניצול תקציב מאז"פ לפי אזורי התעשייה ולפי המוטבים.
על משרד התמ"ת ועל מאז"פ להביא לידיעת הציבור את המידע על השימוש שנעשה בתקציב המינהל כנדרש בחוק.
הליך השיווק וההקצאה של קרקעות .
בהסדר עבודה שנחתם בשנת 1993 בין ממ"י למשרד התמ"ת הוסדר שיתוף הפעולהבין שני הגופים בנושא תכנון ופיתוח של שטחי תעשייה באזורי פיתוח (להלן - הסדר העבודה).
על פי הסדר העבודה, יפנה משרד התמ"ת באמצעות מאז"פ למחוז הרלוונטי בממ"י לשם קבלת הרשאה לתכנון ולפיתוח של שטחי תעשייה באזורי פיתוח.
במסגרת ההרשאה תינתן למשרד התמ"ת הרשות לתכנן ולפתח שטחי תעשייה אלו וכן להמליץ לממ"י להקצות מגרשים ליזמים בפטור ממכרז לשם הקמת מפעלי תעשייה.
בהוראות מנכ"ל משרד התמ"ת בדבר מתן המלצות להקצאת קרקע באזורי פיתוח נקבע אופן הטיפול של המשרד בבקשות להקצאת קרקעות לתעשייה.
בין היתר, נקבע בהוראות כי ועדה לאיתור קרקע ליזם (להלן - ועדת האיתור) תדרג את הבקשות המונחות לפניה לאחר שקיבלה 394 דוח שנתי64א .
עליהן חוֹות דעת של המינהל המקצועי הרלוונטי במשרד התמ"ת.
הבקשות מדורגות על פי אמות המידה לתעדוף שקבע המשרד.
בקשות שאישרה ועדת האיתור מועברות למחלקת עסקאות עירוניות במחוז הרלוונטי בממ"י.
ממ"י שולח שמאי לאמוד את ערך הקרקע ולאחר מכן דן בבקשה.
לאחר מתן אישור ממ"י, היזם חותם על הסכם פיתוח בכפוף לתשלום לממ"י בגין עלות הקרקע, ולמשרד התמ"ת - בגין דמי הפיתוח.
נמצא כי מאז"פ רק מגיב על ביקושים ואין לו תכנית שיווק לאזורי תעשייה לרבות המשאבים הכרוכים בכך.
בעוד שביעדי משרד התמ"ת לשנת 2012 נקבע שהמשרד יקים תשתית לליווי משקיעים המעוניינים להשקיע באזורי עדיפות לאומית, הרי שמאז"פ לא יזם לא פרסום על עתודות קרקע פנויות לתעשייה ולא מתן מידע על תעשיות קיימות באזורי הפיתוח בתחום אחריותו.
למעשה, מאז"פ אינו מש מש גורם מתכלל המרכז את מלוא המידע הנדרש ליזם כדי להחליט החלטה מושכלת על אזור התעשייה המתאים ביותר עבורו להקמת המפעל, כגון מידע על האפשרויות העומדות לפניו, על הקרקעות הפנויות באזורי התעשייה, על מוכנות השטח לבנייה, על העלויות, על התשתיות העומדות לרשותו באזור ועל המפעלים המצויים בו.
מאחר שבמשרד התמ"ת אין גוף המסוגל לספק ליזמים את מלוא המידע, היזמים נאלצים להיעזר בגופים חיצוניים המרכזים מידע זה, כדוגמת התאחדות התעשיינים בישראל.
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי את השיווק האפקטיבי מבצעות הרשות המקומית ומינהלות אזורי התע שייה מתוך הנחה שאלו הגופים בעלי האינטרס השיווקי.
לגישת משרד התמ"ת, כמשרד ממשלתי, אין ביכולתו לקדם שיווק של אזורים מסוימים ובכך להעדיף אזור תעשייה אחד על משנהו.
עם זאת, המשרד ציין כי ייתכן שבעתיד ניתן יהיה לצאת בקמפיין ארצי מתמשך לשיווק.
לדעת משרד מבקר המד ינה, על מנת לקדם את הפריפריה ולעודד יזמים להקים מפעלים באזורים אלו, מן הראוי כי מאז"פ ישמש גורם מתכלל בכל הנוגע למידע על אזורי תעשייה אלו.
על מאז "פ להקל על היזמים: להנגיש להם את המידע הדרוש ולסייע בידם להחליט החלטה מושכלת בדבר הקמתו או העתקתו של מפעל.
הקצאת הקרקע עבודת נציגי מאז "פ במחוזות משרד התמ"ת למשרד התמ"ת כמה מחוזות המשמשים שלוחות שלו באזורים השונים בארץ.
למאז"פ יש נציגים במחוזות אלו, והם מעבירים אליו בקשות להקצאת קרקעות באזורי התעשייה שבמחוזותיהם.
נוסף על ייצוג מאז"פ במחוזות, לעובדים אלו יש תפקידים אחרים.
נמצא כי קיימת שונּות בין תוכני עבודתם של הנציגים השונים, שכן כל אחד מהם יוצק תוכן שונה לעבודתו מול הנהלת מאז"פ ומקבל עליו תחומי אחריות שונים.
כדי לשפר את עבודת מאז"פ, על משרד התמ"ת להגדיר את תפקידיהם ואת סמכויותיהם של נציגי מאז"פ במחוזות המשרד, ולא להותיר את היקף מעורבותם בתהליך הקצאת הקרקע לבחירתם ולשיקול דעתם.
מתווכים משרד הכלכלה 395 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי במקרים שונים היזמים נעזרים ביועצים פרטיים (המכונים גם "מאכערים") כדי לקבל מהם סיוע בהליכי הפנייה למאז "פ.
סיוע זה, תמורת תשלום המגיע לעתים עד עשרות אלפי שקלים, מזרז את ההליכים במשרד התמ"ת.
מעורבותם של חלק מהיועצים כה רבה עד שהם נמצאים דרך שגרה במשרד התמ"ת ואפילו משתתפים בדיוני המשרד בנוגע לבקשות שבטיפולם.
על כך העיר משרד מבקר המדינה בעבר: "לתופעת ה'מאכערים' השפעות שליליות על השירות הציבורי: היא פוגעת בשוויון ועלולה להשפיע לרעה על השירות שמוסדות המדינה נותנים לאזרחים מן השורה.
היא פוגעת באמון הציבור ברשויות המדינה ומערערת את הבסיס לקיומה של מערכת שלטונית תקינה המקובלת על האזרחים"18 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת כי על מאז"פ לזהות את התהליכים שבהם מעורבים המתווכים ולפשט את מתן השירות בתהליכים האלה, כדי למנוע תופעה זו.
בתשובת משרד התמ"ת צוין כי "המשרד לומד את הערת המבקר ובוחן מחדש את הליך בקשת על מנת למנוע ולמגר תופעת מאכערים".
]להקצאת קרקע[ ההמלצה מינהלים מקצועיים כל בקשה המגיעה למאז"פ מופנית לאחד משני המינהלים המקצועיים שבמשרד התמ"ת19 לשם קבלת חוות דעת מקצועית, ועל בסיסה מחליט מאז"פ אם להמליץ על הקצאת קרקע בפטור ממכרז.
בחוות הדעת נקבע אם המפעל מתאים להגדרה "תעשייה" או "מלאכה", ומהו השטח הדרוש למפעל לדעת המינהל.
חוות הדעת כוללת גם הערכה של מספר העובד ים שיועסקו במפעל לאחר הקמתו או הרחבתו בהתבסס על בקשת היזם.
נמצא כי חוות הדעת של המינהלים המקצועיים מבוססת על מידע שמאז"פ מעביר אליהם בלי שתהיה להם גישה ישירה לבסיס הידע שנאסף על גופים אלו במשרד התמ"ת או על ידי גופים חיצוניים רלוונטיים.
בפגישה בין נציגי משרד מבקר המדינה למנהל מינהל תעשיות ציין מנהל המינהל כי קיים קושי לאמוד את מספר העובדים שיועסקו במפעל לאחר הקמתו או הרחבתו, נתון אשר מאז"פ מתבסס עליו בעת דירוג הבקשות.
עוד ציין כי המינהלים המקצועיים אינם מקבלים משוב ממאז"פ אם ועד כמה הערכתם בחוות הדעת מתאימה לנעשה בפועל במפעל לאחר הקמתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בכך עלולות להיפגע אפקטיביות חוות הדעת והשפעתן על תעדוף המפעלים על ידי מאז"פ.
עבודת המינהלים המקצועיים כנותני שירות למאז "פ אינה מעוגנת בנוהל עבודה כתוב, ויש שונות רבה בין הדוחות על פי הגוף המקצועי שבחן כל אחת מהבקשות.
התכתבות בין סגן מנהל מאז"פ למנהלי המינהלים המקצועיים בניסיון לגבש נוסח אחיד לדוחות המקצועיים לא הביאה לידי הטמעת נוהל עבודה או נוסח אחיד לדוחות אלו.
עד מועד סיום הביקורת לא הייתה בחוות הדעת של המינהלים המקצועיים בדיקה מעמיקה של ההיבטים האל ה: יכולתו הכלכלית ואיתנותו הפיננסית של היזם מגיש הבקשה מתוך הבחנה בין מפעל קיים לחדש; עבודת היזם עם משרד התמ"ת בעבר - עמידתו בתנאים שקבע המשרד בתמורה לקבלת הטבות; הסיכונים .
18 מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב ( 2007 '), "תופעת ה'מאכערים' בשירות הציבורי", עמ99 .
ראו גם דוח שנתי 61ב ( 2011 '), "מרכז ההשקעות", עמ 1247 .
19 המינהלים המקצועיים במשרד התמ"ת הם מינהל תעשיות עתירות ידע וטכנולוגיה (להלן- מינהל תעשיות) ומינהל סביבה ופיתוח בר קיימא.
והסיכויים לתחום פעילותו של המפעל ולענף כולו, לרבות סיכויי הצלחת המפעל לפי תנאי השוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מאז"פ להנחות את המינהלים המקצועיים בדבר הפרמטרים הנדרשים בחוות הדעת לצורך יצירת תשתית אחידה למתן ההטבות.
ככל שחוות הדעת תהיה מקיפה יותר ותעסוק באופן מובנה בפרמטרים שייקבעו, כך ירבו הסיכויים לכך שהיזמים שיזכו להקצאת קרקע ולמתן הטבות אכן יהיו בעלי יכולת לממש את תכניותיהם ולהקים מפעלים ולהעסיק עובדים באזורי הפריפריה.
משרד התמ"ת ציין בתשובתו כי "הקמת מערכת ה -GIS[20] לריכוז ועיבוד נתונים תאפשר בעתיד לקבל גם נתונים על העובדים במפעלים ובכך ייסגר גם 'מעגל זה'.
המינהל מגבש בימים אלו טופס ממחושב אשר דרכו יוגשו הבקשות להקצאות קרקע.
הוא יצור שפה משותפת עם המנהלים המקצועיים אשר שותפים לתהליך.
המשרד למד את הערת המבקר וישקול כיצד להעמיק את הבדיקות המקצועיות באופן סביר".
ועדה לאיתור קרקע ליזם לאחר קבלת חוות הדעת מהמינהלים המקצועיים מתכנסת ועדת האיתור לצורך דירוג הבקשות על פי הקריטריונים שקבעה, ובהם: (א) העתקת המפעל ממרכז הארץ; (ב) מספר העובדים שיתווספו למפעל בעקבות הרחבתו; (ג) מיקום אזור התעשייה שבו היזם מעוניין להקים את המפעל.
נמצא כי אין בקריטריונים התייחסות למצב הפיתוח של הקרקע ולמוכנות השטח לבנייה, זאת אף כי הזמן הקצוב להקמת מפעל הוא שלוש שנים ממועד אישור העסקה בממ"י, ועיכובים בפיתוח השטח מונעים מהיזם להתחיל בהקמת המפעל.
2 של מנכ"ל משרד התמ"ת, ועדת האיתור היא הגוף המוסמך להמליץ לממ"י על הקצאת קרקעות בפטור ממכרז למטרת תעשייה באזורי פיתוח.
עד כשנתיים לפני מועד סיום הביקורת בין חברי ועדת האיתור היה גם נציג של ממ"י, והוא היה מביע את עמדת ממ"י בנוגע לבקשות על בסיס נהליה, כדי להימנע מעיכוב תיקים במסגרת הליך הקצאת הקרקע בממ"י.
ואולם בעקבות חילוקי דעות בין נציגי משרד התמ" ת בוועדה ובין נציגי ממ"י בכל הנוגע למעמדו ולסמכותו של נציג ממ"י בוועדה, שּונה הרכבה של הוועדה, נציג ממ"י הושמט ממנה ונפגע שיתוף הפעולה ביניהם.
נציגי ממ"י טענו לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי שיתופו של נציג ממ"י בוועדת האיתור אִפשר לו להביא לידי ליבון שאלות הנוגעות להקצאת הקרקע ובכך לחסוך עיכובים עתידיים.
ממ"י ציין בתשובתו ממרץ 2013 כי נעשה ניסיון להדק את שיתוף הפעולה בין הגופים ולחדש את פעילות ועדת האיתור (במתכונת משותפת כבעבר).
משרד התמ"ת ציין בתשובתו כי בשיתוף פעולה עם ממ"י נקבע שלא יהיה נציג מטעמו בוועדה, וכי דרך זו יעילה יותר.
20 ה-GIS ( Geographic Information System) ,היא מערכת מידע ממוחשבת המאפשרת ניהול אחזור וניתוח מידע גאוגרפי תוך שילוב תכנים מכמה שכבות מידע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התמ"ת ולממ"י כי עליהם לפעול בהקדם לחידוש שיתוף הפעולה21 .
ביניהם במטרה לייעל את תהליך הקצאת הקרקע הליך הקצאת קרקע ליזם בממ "י 1.
,לצורך אישור בקשה להקצאת קרקע לתעשייה בפטור ממכרז לפי תקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 , מועברת המלצת ועדת האיתור לממ"י.
11 של ממ"י נקבע כי טרם העברת בקשה להקצאת קרקע לדיון אצל הגורם המוסמך בממ"י יקבע ממ"י את מחיר הקרקע ואת תנאי התשלום, על פי טבלת מחירי הקרקע לתעשייה באזורי העדיפות הלאומית שבתוקף או לפי שומה פרטנית, לפי שיקול דעת ממ"י.
השמאות נעשית גם במקרים שבהם ניתן פטור מלא מתשלום ערך הקרקע, וזאת לצורך הערכת ההטבה הניתנת ליזם.
בקשה להקצאת קרקע ששטחה קטן מחמישה דונמים נדונה בוועדת עסקאות במחוז הרלוונטי בממ"י, ואילו בקשה להקצאת קרקע ששטחה גדול מחמישה דונמים מועברת להנהלת ממ"י לאישור במסלול המכונה "מסלול ירוק".
במסלול זה הבקשה נדונה בוועדה בראשות סגן מנהל אגף שיווק וכלכלה בממ"י.
במהלך ביקורים של נציגי משרד מבקר המדינה בפארקי תעשייה ציינו כמה ממנהלי פארקי התעשייה כי במקרים רבים העברת הבקשה להנהלת ממ"י מעכבת בכמה חודשים את אישורה.
בדיון שהתקיים בין שר התמ"ת למנהל ממ"י בפברואר 2012 ציין מנהל ממ"י כי בכוונת ממ"י להעביר יותר סמכויות למחוזות כך ש-80% מהבקשות יטופלו על ידם.
נמצא כי הליך הקצאת הקרקע ליזם לצורכי תעשייה נמשך בממ"י חצי שנה לפחות, ובחלק מהמקרים אף למעלה משנה.
בכמה מקרים, בשל התארכות ההליכים בממ"י, פג תוקף המלצתה של ועדת האיתור לממ"י להקצאת קרקע בפטור ממכרז, שכן תוקף ההמלצה הוא לשנה בלבד.
עוד נמצא כי אין למנהלת מחלקת עסקאות עירוניות במחוז דרום של ממ"י מעקב על סטטוס הבקשות להקצאת קרקע שהתקבלו במחוז.
על ממ "י לפעול לקיצור הליכי הקצאת הקרקעות לתעשייה בפטור ממכרז, כדי לייעל, לפשט ולזרז את ההליכים, במסגרת חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
בתשובתו ציין ממ"י כי "במסגרת השינויים התפעוליים ניתנת הדעת לקביעת זמני תקן שיהיו חלק אינטגרלי מנהלי הרשות.
יימדדו עמידה בלוחות זמנים ועבודה יעילה ומהירה", וכי "נבחנת האפשרות להכנת טבלת ערכי קרקע לשם ייעול התהליך".
הארכת הסכמי פיתוח הסכם הפיתוח שהיזם חותם עליו קצוב לפרק זמן של שלוש שנים, ובמהלכן הוא נדרש לבנות את מבנה המפעל על פי הוראות הסכם הפיתוח.
אם לא עמד היזם במועדים שנקבעו לו, באפשרותו לפנות למאז"פ בבקשה להאריך את תוקף ההמלצה וההקצאה.
של משרד התמ"ת, הארכת תוקף ההמלצה נתונה לשיקול דעתה של ועדת האיתור .
21 לעניין טיפול במחלוקות בין -משרדיות, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011 ), "הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות", עמ' 3.
נמצא כי הוועדה לא קבעה תבחינים למתן ההארכות ולא גיבשה מנגנון הכולל תמריצים חיוביים ושליליים לעמידה בפרקי הזמן שנקבעו בהסכמי הפיתוח.