HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובת איגוד לשכות המסחר לטיוטת הדוח ממרץ 2014 ביקש האיגוד להדגיש כי "בבדיקות היבוא העלויות הגדולות של הבדיקות הן בבדיקות ש', של כל משלוחי היבוא, גם באותם מקרים שקיימים הסכמי הכרה עם גופי בדיקה בחו"ל ובידי היבואן אישורי בדיקת דגם מחו"ל" (ההדגשה במקור).
לטענת משרד הכלכלה אין בסיס לחשש המועלה על ידי משרד מבקר המדינה, שכן ישנן מעבדות בחו"ל אשר מוכנות לבדוק ולאשר עמידת מוצרים בתקן גם בהתאם לשינויים לאומים שהוכנסו בתקנים רשמיים מאומצים.
כמו כן טען המשרד כי נכון למועד מתן תשובתו גיבש מכון התקנים נוהל הכרה בתעודות בדיקה הניתנות על ידי מעבדות משמעותיות בחו"ל.
לחלק מהמעבדות הפועלות בארץ יש הסכמי שיתוף פעולה עם מעבדות בין-לאומיות שיש להן הסכם הכרה עם מכון התקנים.
הסכמים אלו מאפשרים קבלת אישור מעבדה בין - לאומית לבדיקות שבוצעו במעבדות הישראליות.
נכון למועד סיום הביקורת, אף כי המכון מכיר באישורי מעבדות בין -לאומיות אלו, הוא אינו מכיר באישורים הניתנים על ידי המעבדות הישראליות, להן יש הסכמי שיתוף פעולה כאמור.
כלומר בדיקת דגם לטובין מיובאים שתבוצע במעבדה ישראלית לא תאושר על ידי המכון, אלא אם כן תיערך בדיקה נוספת במעבדה בין-לאומית שעמה התקשר המכון בהסכם, בדיקה הכרוכה בתשומות של זמן ומשאבים כספיים.
בתחום בדיקות היבוא משמש, כאמור, מכון התקנים כגורם בלעדי וכזרועה הארוכה של הממשלה.
לעומת זאת, בתחום בדיקות היצוא קיימת תחרות בין כמה מעבדות בדיקה, ובהן מכון התקנים.
יצוין כי לחלק מהמעבדות הפרטיות יש הסכמי הכרה עם מעבדות בין- לאומיות לשם קבלת הכרה שלהן בבדיקות הנעשות במעבדות הפרטיות לטובין מיוצאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, חתימה על הסכמי ההדדיות בין המכון למכוני בדיקה בחו"ל, ולא בין המדינות, מחזק ת את הקשר שבין פעילותו של המכון כגוף ממשלתי לבין פעילותו כגוף עסקי בשוק תחרותי ועלולה להשפיע על .
36 זאת למעט טובין אשר התקן החל עליהם סווג בקבוצה3 , ועל כן אינם מחויבים בבדיקות דגם אלא בהמצאת תצהיר בלבד.
התחרות המתקיימת בשוק הייצואהמעבדות הבין-לאומיות עשויות להעדיף לחתום על הסכמי הכרה הדדיים עם מכון התקנים מאשר לחתום על הסכמי הכרה עם מעבדות פרטיות, שכן המכון הוא הגורם הבלעדי המוסמך להכיר בבדיקות המתבצעות במעבדות הבין-לאומיות .
לפיכך, על משרד הכלכלה לבחון כיצד ניתן למנוע פגיעה בעקרון התחרות העסקית ההוגנת בתחום בדיקות היצוא, נוכח היתרון למכון התקנים שמקנה לו הבלעדיות שלו בתחום בדיקות היבוא.
בתשובתו לטיוטת הדוח טען מכון התקנים בהקשר זה כי בחתימתו על הסכמי הכרה הדדיים פועל המכון בהתאם למדיניות הממשלה, וכי הסכמים אלו אינם מעניקים למכון יתרון כלשהו בתחום היצוא על המעבדות הפרטיות.
כן טען המכון שאינו מכיר בבדיקות של מעבדות פרטיות משום שקיימת הח לטת ממשלה, אשר לפיה יש ל מכון בלעדיות בתחום בדיקות היבוא.
עוד מצוין בתשובה כי המכון אכן התנגד לפיילוט מטעמים שונים ונתן את הסכמתו למתווה בו המכון מתקשר עם מעבדה מחו"ל, מנחה אותה ומקבל אחריות על הבדיקות שהיא עורכת.
משרד הכלכלה השיב בעניין זה כי "הסכמי הכרהG- To-G מקנים מעמד שווה למעבדות פרטיות ולמעבדות מכון התקנים.
כך, לדוגמה, המצב בהסכמי G -To-G "עם קנדה וארה"ב בתחום ציוד טלקומוניקציה37.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי בשל העובדה שהמכון הוא גוף עסקי המצוי בתחרות בשוק בדיקות היצוא, יש טעם לפגם בהיותו הגורם החותם על הסכמי הכרה הדדיים המשפרים את מעמדו בתחרות הקיימת בשוק זה.
מן הראוי כי משרד הכלכלה ירחיב את הסכמי ההכרה בדרג של מדינות ( G-To-G ) על מנת שמעמדן של המעבדות הפרטיות לא ייפגע.
בדיקות תצהיר יבואן במטרה להקל על תהליכי היבוא החליטה הממשלה על תיקון האסדרה, כך שברירת המחדל לקבלת אישור להכנסת טובין מיובאים לארץ תהיה בכפוף להמצאת תצהיר של היבואן לממונה על התקינה בדבר התאמת הטובין לדרישות התקן הרשמי הישראלי 38 .
החלטה זו עוגנה בפקודת היבוא והיצוא במסגרת התיקון לחוק התקנים מאוקטובר 2013 .
עוד נכתב בתיקון לפקודה כי לשר הכלכלה הסמכות להורות בצו פיקוח על חובה להמצאת אישור מעבדה בדבר התאמתם של הטובין לתקן הרשמי החל עליהם, לרבות אישור על בדיקת התאמתם לתקן הרשמי.
לפי הצעת החוק, הממונה על התקינה אמור היה להיות הגורם האחראי לבדיקת התצהירים של היבואנים.
לאחר משא ומתן בין נציגי משרד הכלכלה ומשרד האוצר ובין מכון התקנים נקבע בחוק כי הממונה רשאי להורות שהתצהיר יוגש לעובד משרד ממשלתי שהוסמך לכך או לעובדי תאגיד שהוקם לפי חוק, "שמטרתו להבטיח רמה נאותה של טיב המצרכים ובלבד שהתאגיד הוסמך לכך על ידי שר הכלכלה ושר האוצר".
הסמכת התאגיד תיעשה לתקופה של עד שלוש שנים עם אפשרות להארכתה בשתי תקופות נוספות.
במסגרת דיוני ועדת הכלכלה .
37 הסכמי הכרה G-To-G הם הסכמים בדרג של ממשלות.
הסכמים אלו מאפשרים הכרה הדדית במעבדות שונות במדינות החתומות על ההסכם.
38 ראו החלטת ממשלה 4191 מתאריך 29.
"בנושא "הגברת התחרותיות והפחתת יוקר המחיה משרד הכלכלה 443 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בכנסת הובהר בהקשר זה כי נכון לאותו מועד התאגיד הוא מכון התקנים וכי אפשרות ההארכה היא בלתי מוגבלת39 .
כלי משלים לתיקון החוק הוא הגדלת סמכויות הפיקוח והאכיפה של הממונה על התקינה, בין היתר באמצעות מפקחים שיפעלו בשלב שיווק הטובין לצרכן.
לשם כך הסכימו משרד האוצר ומשרד הכלכלה על הוספת 30 תקנים למינהל התקינה במשרד הכלכלה 40 .
בדברי ההסבר לתיקון לחוק התקנים מאוקטובר 2013 מוזכר המודל האירופי הרצוי, שלפיו במקום חובת בדיקה גורפת ניתן יהיה להסתפק ב מקרים מסוימים בהצהרת יצרן או בהצהרת יבואן על עמידה בדירקטיבה האירופית.
כמו כן במדינות מפותחות עם שווקים משמעותיים גישת רשויות הפיקוח משלבת בין הסתמכות על אחריות היצרן או אחריות היבואן לעמידה בדרישות החיוניות ובין פיקוח וביקורת בשלב השיווק.
לצד האחריות של היצרן או של היבואן קיימים בשווקים אלו מנגנוני בקרה משלימים כגון ארגוני צרכנים וביטוח עצמי של הרשתות הקמעונאיות.
ביולי 2014 , כחודשיים לאחר מועד כניסת התיקון לתוקף, כלל מערך הפיקוח במינהל תקינה 9 עובדים בלבד.
כמו כן רק כחודשיים לאחר כניסת התיקון לתוקף, חתם שר הכלכלה על כתב ההסמכה של מכון התקנים לבדיקת תצהירי היבואנים והעבירו לשר האוצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הממונה על התקינה יפקח מקרוב על בדיקת התצהירים, תוך שימור בסיס הידע בידיו, ובאמצעות מערך הפיקוח ידאג לקבלת משוב, אשר יבהיר אם תצהיר יבואן הוא אכן הכלי המתאים ביותר למטרה זו.
כן יש מקום כי בתוך שלוש השנים שמיום כניסת התיקון לתוקף יבחן משרד הכלכלה את יעילותו של הסדר זה.
בתשובת משרד הכלכלה הובהר כי יש חשיבות לכך שגורם ממשלתי או תאגיד סטטוטורי יעסוק בבדיקת התצהירים, שכן חלות לגביו חובות משפטיות ותאגידיות מוגברות, שמקנות לו כלים נדרשים לבדיקת התצהירים.
בתשובה משלימה של משרד הכלכלה מיולי 2014 צוין כי תכנית תגבור כח האדם של מינהל תקינה אושרה ע"י נציבות שירות המדינה אולם הליך קליטת העובדים בשירות המדינה הוא ארוך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למשרד הכלכלה עמדה מכח התיקון לחוק התקנים האפשרות לדחות את כניסתו לתוקף של התיקון לפקודה.
משבחר המשרד שלא לעשות שימוש באפשרות זו היה עליו להיערך לקליטת עובדים והסמכת המכון עד כניסת התיקון לפקודה לתוקף.
התנהלות המכון מול יבואנים בשנים שקדמו לביקורת ביצע מכון התקנים שיפורים בט יב השירות הניתן ללקוחותיו.
בין היתר הוקמו מרכזי מש"י - מרכזי שירות ליבואנים, שבהם ניתן ליבואנים שירות טלפוני ומענה לשאלותיהם, הוקם פורטל ממוחשב ליבואנים, וכמו כן נערך קישור בין מערכת המחשוב של המכון למערכת מסלול של המכס, המאפשר לכל יבואן להזין נתוני משלוח למערכת.
נוסף על כך פרסם המכון לוחות זמנים מחייבים למתן תגובה על פניות הלקוחות שלו.
פעולות המכון האמורות הביאו לירידה משמעותית בכמות התלונות שהתקבלו בשנים האחרונות אצל מבקר הפנים של המכון (309 תלונות בשנת 2013 לעומת813 תלונות בשנת .
39 'פרוטוקול מס77 מישיבת ועדת הכלכלה מיום 7.
40 "סיכום בדבר היערכות להא טה כלכלית אפשרית בשנת 2012 " מיום 20.
12 , וכן "סיכום תקציבי עם משרד הכלכלה לשנים 2013 -2014 ", מיום 13.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 2011 ), אולם במועד סיום הביקורת שיעור לא מבוטל של תלונות היבואנים בנושאים שונים נמצא מוצדק או מוצדק חלקית, כעולה מסיכום שערך מבקר הפנים של המכון המברר תלונות אלה (53% בשנת 2011 ו-34% בשנת 2013.
תל"ח - "תקן לא חל": בחלק מהמקרים סיווג הטובין המיובאים תחת פריט מכס לפי הסיווג הבין-לאומי כולל קבוצת רחבה של טובין שעל חלקם חל תקן רשמי ועל חלקם תקן זה לא חל.
כתוצאה מכך נוצר פער בין סיווג הטובין על ידי המכס כטובין המחויבים בהמצאת אישור ממכון התקנים לפי צו יבוא חופשי לבין חלות התקן אשר חלה רק על חלק מהפריטים המסווגים תחת אותו פריט מכס.
במקרים אלו נדרש היבואן להמציא לרשויות המכס אישור של מכון התקנים לצורך שחרור המשלוח מהמכס ושיווקו לציבור הרחב.
מכון התקנים מחייב כל בקשה למתן אישור על תל"ח בתשלום אגרה בסך של 66.
6 ש"ח (לפני מע"מ) לכל פריט.
תשלום זה כרוך בביורוקרטיה ובטרחה ליבואן ואף בעלויות נוספות לאגרה המשולמת למכון כתשלום לסוכן המכס.
יתרה מזו, האישור על תל"ח ניתן על ידי מכון התקנים ללא בדיקה פיזית של המשלוח, גם כשמדובר בטובין המסווגים כפריט מכס המחייב בדיקה, לפי החלוקה לקבוצות של הממונה על התקינה.
בשנים שקדמו למועד סיום הביקורת עשה מכון התקנים שימוש נרחב במתן אישורי תל"ח וזאת מבלי להעביר דיווחים שוטפים בעניין זה למינהל תקינה במשרד הכלכלה.
מסלול זה הניב למכון התקנים הכנסות של למעלה מ -1.
8 מיליון ש"ח בשנת 2012 , שבמהלכה סווגו יותר מ- 20,000 פריטי מכס כתל"ח.
מאחר שהממונה על התקינה אינו עוקב אחר סיווג טובין כתל"ח, הוא לא מיפה טובין אלו ולא בחן את הצורך למצוא פתרון קבוע לטובין שמדי שנה בשנה מסווגים כתל"ח.
מן הראוי כי ההחלטה על חלות התקן לגבי פריט מכס זה או אחר תיעשה על ידי הממונה על התקינה ולא על ידי מכון התקנים.
כמו כן ראוי כי הממונה על התקינה יערוך מיפוי מקיף של כל הטובין שסווגו כתל"ח, ויפעל לפתרון הקושי הביורוקרטי המחייב המצאת אישור תל"ח ממכון התקנים במקרה שבו התקן לא חל על פריט מכס מיובא, אף על פי שצו יבוא חופשי דורש זאת.
בתשובתו הביע משרד הכלכלה את עמדתו לפיה "מן הראוי כי תוצאות מיפוי זה ישוקפו בצו יבוא חופשי שכן תל"ח נדרש רק כאשר צו יבוא חופשי מכיל לכאורה את התקן על הטובין המיובאים אולם בפועל התקן אינו חל".
מחירון מכון התקנים : מחירי בדיקות היבוא מפורסמים במחירון שמפורסם באתר האינטרנט של מכון התקנים.
סעיף 12 ג' לחוק התקנים קובע כי מחירון השירותים הניתנים על ידי המכון לבדיקת התאמה לתקן רשמי או כל פעולה אחרת שהמכון הוא היחיד המוסמך לבצעה, על פי דין, יובאו לאישור השר.
השר רשאי לאשר את המחירון המוצע או לקבלו, בכפוף לשינויים באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
החלטת השר תינתן תוך שלושה חודשים מהיום שבו המחירון וגש לו .
תלונות של יבואנים ועמילי מכס שהועלו בפני משרד מבקר המדינה, התייחסו למחירי בדיקות היבוא.
לטענתם מחירי בדיקות הדגם למוצרים מיובאים מסוימים גבוהים בשיעור שאינו סביר עד כדי הפיכת יבוא הטובין לארץ ללא כדאי, בייחוד עבור עסקים קטנים ובינוניים, שהיקף הטובין המיובאים על ידם אינו גבוה.
לשירותי הבדיקה של מכון התקנים, המפורטים במחירון, בנוגע טובין מיובאים, אין תחרות במשק.
נמצא כי אישורו האחרון של מחירון מכון משרד הכלכלה 445 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 התקנים על ידי משרד הכלכלה נעשה יותר מחמש שנים לפני מועד סיום הביקורת.
כמו כן על אף העובדה שהמכון העביר את המחירון לאישור משרד הכלכלה במהלך שנת 2012 , הרי שעד למועד סיום הביקורת מחירון זה טרם נבחן על ידי המשרד וטרם אושר על ידי השר.
בתשובת משרד הכלכלה לטיוטת הדוח צוין לעניין זה כי "משרד הכלכלה מבצע בחינה מקצועית של המחירון של מכון התקנים ורק בסיומה יאשר שר הכלכלה את המחירון".
מכון התקנים הוסיף לתשובתו באפריל 2014 כי מחירי בדיקות התאמה לתקן לא שונו בשבע השנים האחרונות.
תפקידיו השונים של מכון התקנים .
בשנים 2011 ו- 2012 עמדו הכנסות המכון על כ-356 מיליון ש"ח ועל371 מיליון ש"ח בהתאמה, מהן הכנסות מבדיקות כ-265 מיליון ש"ח ו-271 מיליון ש"ח בהתאמה.
יותר ממחצית מהכנסות מכון התקנים מבדיקות נובעת מבדיקות התאמה לת"ר לטובין מיובאים.
חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , קובע כי רשות ציבורית תפרסם דין וחשבון שנתי, שיכלול מידע על אודות פעילותה ותחומי אחריותה והסבר על תפקידיה וסמכויותיה.
כמו כן לפי החוק חובה על הרשות הציבורית להעמיד לרשות הציבור את ההנחיות המינהליות שלפיהן היא פועלת, ושיש להן נגיעה או חשיבות לציבור.
בתקנות שפורסמו מכוח החוק נקבע היכן יש לפרסם את ההנחיות המינהליות, וכן נקבע סוג המידע שעל הרשות הציבורית לפרסם במסגרת הדוח השנתי שלה.
מידע זה כולל, לפי התקנות, את תקציב הרשות הציבורית ואת פירוט הוצאותיה בשנה החולפת , לפי סעיפי התקציב.
נמצא כי חרף העובדה שהמכון הוא ר שות ציבורית, הנדרשת לפרסם דין וחשבון שנתי בהתאם לחוק חופש המידע, הוא לא עושה כך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מכון התקנים לנהוג בשקיפות ולפרסם את מלוא המידע, כנדרש לפי החוק והתקנות על פיו.
על משרד הכלכלה להידרש לסוגיה זו ולבחון את עמידתו של מכון התקנים בדרישו ת חוק חופש המידע ובתקנות הנגזרות ממנו.
המכון השיב לעניין זה כי "המכון ילמד את הנושא בשיתוף יועציו המשפטיים וככל שקיים פער בין דרישות חוק חופש המידע לבין המצב בפועל, הוא יפעל להשלים את הפער על מנת למלא אחר הוראות החוק ככתבן וכלשונן".
נכון למועד סיום הביקורת, למכון התקנים תפקיד מרכזי בתחום התקינה מחד גיסא ובתחום בדיקות התאמה לת"ר מאידך גיסא.
פעילותו של המכון בשני התחומים יוצרת ניגוד עניינים מובנה בין תפקידו כגורם הבודק עמידה בתקנים ובין תפקידו כמי ששותף לתהליך קבלת התקנים עצמם.
ההסתמכות הרבה של המכון על בדיקות היבוא כמקור הכנסה משמעותי עלולה להשפיע על ההתאמות הנעשות בתקנים הבין -לאומיים המאומצים בוועדות התקינה, שכן היקפן של ההתאמות משפיע על עבודת המכון בבדיקות הטובין המיובאים לארץ.
כאמור, על אף הוראות חוק התקנים, רק 5% מהתקנים הרשמיים המאומצים בישראל אומצו כלשונם.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מכון התקנים טען בתשובתו כי אין בעיה מבנית וניגוד עניינים בין תפקידיו השונים.
לדעת המכון השילוב של ועדות תקינה המורכבות מנציגי ציבור ושל הוראות חוק התקנים המחייבות אימוץ של תקנים בין-לאומיים מונע כל אפשרות שהמכון יטה את התקנים כד י להגדיל את היקפן של בדיקות ההתאמה לתקן.
בתשובה המשלימה של המכון ממאי 2014 הובהר כי לעתים המכון אינו נותן למוצר אישור ת"ר, אף אם המוצר עומד בתקן החל עליו, בנימוק שהוא אינו עומד בהוראות האסדרה הישראלית.
לשיטת המכון, הכללת החקיקה הישראלית בתקנים מונעת מצבים אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון התקנים כי סמכותו של המכון מכוחם של חוק התקנים ושל צו יבוא חופשי היא למתן אישור ת"ר לטובין מיובאים ואין היא כוללת בדיקת עמידה באסדרה שאינה כלולה בתקנים הרשמיים.
זאת ועוד הכללת אסדרה מקומית בתקנים עלולה להשפיע אף על שיעור הה תאמות הלאומיות בתקנים הרשמיים ועל בדיקות ההתאמה לת"ר המבוצעות על ידי המכון.
מכון התקנים הוא מחד גוף ממשלתי המשמש כזרוע הארוכה של משרד הכלכלה כשותף לתהליך התקינה ובבדיקות התאמה לת"ר לטובין מיובאים; ומאידך הוא גוף מסחרי המתחרה במעבדות פרטיות.
מן הראוי כי משר ד הכלכלה יבחן את האפשרות לניתוק הקשר בין תהליך התקינה לבין בדיקות היבוא וכן בין הפעילות הממשלתית לבין הפעילות המסחרית של המכון.
בד בבד על משרד הכלכלה ועל הממונה על התקינה לחזק את מנגנוני הפיקוח והבקרה על עבודת המכון בכובעיו השונים.
לרשות המסים תפקיד משמעותי בתהליך יבוא טובין לישראל, הן כגורם המעורב בתהליך קביעת המס על יבוא טובין, הטלתו וגבייתו והן כגוף המצוי בשערי הכניסה לארץ, הממונה על אכיפת הוראות החוק בתחום היבוא.
בארץ ישנם ששה בתי מכס, הממוקמים במעברי הגבול היבשתיים, הימיים והאוויריים.
סיווג טובין ואכיפת הוראות החוק בתחום היבוא מינהל המכס ברשות המסים הוא הגוף האחראי לפיקוח על היבוא לישראל ולאכיפת הוראות החוק בתחום זה .
מגדירה את סמכויות מנהל מינהל המכס בכל ]נוסח חדש [ פקודת המכס הנוגע לטובין מיובאים ולטיפול בהם.
פרק 3 ,לאוגדן המכס דן בנהלים הקשורים בסיווג טובין והוא מתווה את אופן עבודת המעריכים בבתי המכס השונים.
בתי המכס עובדים כיחידות עצמאיות בכל הנוגע לתהליך שחרור טובין.
לכל טובין מיובאים ניתן מספר המייצג פריט מכס (להלן - סיווג).
הסיווג הוא על בסיס בין- לאומי, לצורך תיאום בין המדינות השונות, בהתאם לאמנה הבין-לאומית בדבר שיטה מתואמת לתיאור מצרכים וקידודם.
סיווג הטובין הוא הבסיס לקביעה אילו סעיפי חוק יחולו על טובין מיובאים ומשפיע על שיעור המכס החל עליהם.
לצורך קביעה אילו הוראות חוק חלות על משרד הכלכלה 447 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הטובין המיובאים נדרש המעריך בבית המכס לאשר את סיווג הטובין שהוזן אל המערכת הממוחשבת בידי עמיל המכס.
לאחר הזנת פרטי המשלוח הממתין לשחרור מהמכס בוחן המעריך במכס את נתוני המשלוח, בין היתר באמצעות המערכת הממוחשבת והפרמטרים שהוזנו אליה, ומחליט אם לשחרר את הטובין למחסני היבואן, אם יש צורך בבדיקה נוספת של המסמכים שנלוו למשלוח או בבדיקה פיזית של המכולה שבה הועבר המשלוח.
בשנת 2012 %87 מכלל רשימוני היבוא41 נותבו להליך שחרור מהיר ושוחררו מהמכס תוך שעה מהזנתם במערכת הממוחשבת .
לא אחת, במסגרת תהליך שחרור הטובין מהמכס, נוצרת מחלוקת בין המעריך בבית המכס לבין היבואן בנוגע לסיווג הטובין42 .
מחלוקת זו יכולה להשפיע הן על דרישות החוק שיחולו על הטובין המיובאים והן על שיעור המכס שיחול עליהם.
בחלק מהמחלוקות משלמים היבואנים את שיעור המס הנתון למחלוקת תחת מחאה, רק כדי שיוכלו לשחרר את המשלוח מהנמל ולשווקו לציבור בארץ.
לאחר מכן, פותחים היבואנים בהתדיינות מול המעריך הראשי של בית המכס, בערעור על ההחלטה מול יחידת הסיווג בהנהלת המכס או בפנייה לבית המשפט.
התדיינות זו כרוכה בעלויות כספיות אשר עשויות להשפיע על כדאיות יבוא הטובין עבור היבואנים.
נמצא כי אין ביחידת הסיווג בהנהלת מינהל המכס מידע מרוכז ושוטף בנוגע למחלוקות כאמור בין יבואנים לבין מעריכים בבתי המכס.
אף כי בידי הלשכה המשפטית של מינהל המכס קיים מידע בנוגע לערעורים שהתנהלו בערכאות משפטיות, אין בידי המעריך הראשי מידע מרוכז על אודות ההתדיינויות האלו ועל אודות תוצאותיהן.
מידע בדבר מחלוקות מול מעריכים בבתי המכס, התדיינויות בבתי משפט ותוצאותיהן הוא חיוני לשם אחידות בין בתי המכס, מניעת הישנותן של מחלוקות ושל התדיינויות מיותרות בהתבסס על מחלוקות שכבר הוכרעו בעבר מחוץ לכותלי בית המשפט ועל החלטות תקדימיות שהתקבלו תוך בירור משפטי.
כמו כן מידע זה חיוני לצורך קיום בקרה על עבודת המעריכים בבתי המכס.
היעדר ריכוז מידע כאמור אינו מאפשר למעריך הראשי הארצי לבקר את עבודת המעריכים בבתי המכס ולהחיל סטנדרטים אחידים על עבודתם.
באוגדן המכס נקבע כי החלטות סיווג של ועדות הסיווג האזוריות 43 ושל הוועדה העליונה בהנהלת המכס יופצו לבתי המכס השונים לשם יצירת אחידות.
הנחיות סיווג עקרונית של יחידת הסיווג בהנהלה יפורסמו אף הן באמצעים שונים בבתי המכס ובקרב הציבור.
41 רשימון יבוא הוא מסמך מכס, שבו מפורטים מלוא הנתונים הרלוונטיים לטובין המיובאים.
המסמך נבדק על ידי עובדי בית המכס והגשתו היא תנאי הכרחי לשחרור הטובי ן המיובאים למחסני היבואן.
42 מחלוקת יכולה להיווצר אף לאחר שחרור הטובין מהמכס, שכן בהתאם לחוק מסים עקיפים (מס ששולם ביתר או בחסר), התשכ"ח - 1968 , לרשות המסים הסמכות לדרוש תשלום של מסים עקיפים כמכס עד חמש שנים מהיום בו נתהווה החסר.
ממונה תביעות פיקדונות וגירעונות (תפ"ג) בבית המכס ממונה על דרישת תשלום גירעונות מיבואנים (בגין תשלום חסר של מסי יבוא) לאחר בחינת רשימוני יבוא ששוחררו לשיווק על ידי מעריכים בבית המכס, לרבות סיווג הטובין שעל בסיסם שולמו מסי היבוא.
43 קיימות ארבע ועדות סיווג אזוריות (בבתי המכס בחיפה, באשדוד, בנתב"ג ובת"א -יפו), שבראשן עומד המעריך הראשי של בית המכס.
הוועדות דנות בסוגיות סיווג המתעוררות מפעם לפעם על פי שיקול דעת המעריך הראשי.
החלטותיהן מועברות לבדיקה ולאישור של יחידת הסיווג בהנהלת רשות המסים.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הגם שיחידת הסיווג בהנהלת המכס מפרסמת את החלטותיה, אין בנמצא מאגר החלטות מלא הפתוח לציבור, שיוכל לסייע ליבואנים להיערך בהתאם לשיעור המס ולהוראות החוק החלים על פריטי המכס.
אף על פי שהמעריכים בבתי המכס מחוברים למאגר הנחיות הסיווג של המכס, כל אחד מבתי המכס פועל בצורה עצמאית ומנותקת מעבודתם של בתי המכס האחרים, וסיווג פריטי המכס עלול להשתנות מבית מכס אחד למשנהו, כפי שאכן קרה במקרים אחדים.
במסגרת הליך בבית המשפט העליון הצהיר מינהל המכס בעקבות הערות בית המשפט כי לפעול על מ]של מינהל המכס[ "קיימת כוונהנת שהחלטות מקדמיות בעניין סיווגם של טובין יתפרסמו בפומבי.
בדרך זו תוגבר השקיפות של התנהלות המכס בסיווגם של טובין, יבואנים יוכלו לכלכל מהלכיהם על בסיס מידע בדוק ויקטן החשש של אפליה".
בית המשפט הביע תקווה כי אכן תימשך הפעילות הנדרשת, כך שניתן יהיה להגביר את השקיפות בעניין סיווגם של טובין לצורכי מכס ומס קנייה44 .
יצוין כי במדינות אחדות קיים מאגר של החלטות סיווגיות של רשות המסים המקומית.
שקיפות בעבודתה של רשות שלטונית נדרשת לשם שמירה על עקרון השוויון, והיא אחת מאבני היסוד של עבודת מינהל תקינה.
קיום מאגר החלטות פומבי של החלטות סיווג עקרוניות, אשר יהיה פתוח לעיון כלל הציבור תוך שמירה מלאה על סודיות נתוני היבואנים, עשוי לשפר את הסחר החופשי ואף להקל על הנטל המוטל על רשויות המס בביצוע בדיקות מקדמיות לסיווג טובין קודם היבוא.
על אף הבטחתה של רשות המסים לבית המשפט העליון בשנת 2010 להקים מאגר החלטות כאמור, בשנים שחלפו מאז לא נעשה דבר בעניין זה.
רשות המסים הסבירה בתשובתה לטיוטת דוח הביקורת כי המכס מקים מערכת ממוחשבת חדשה, שתהא פתוחה לכלל הציבור ותכלול את מאגר הנחיות הסיווג המלא וכן פרסום חלקי של תשובות המכס לפניות מקדימות של יבואנים.
ההצעה ליישום ההחלטה עברה בדיקה של המחלקה המשפטית, אולם היא מחייבת שינויים בחקיקה ופיתוח מערכת ממוחשבת המיועדת לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי מן הראוי שתקים, כפי שהצהירה בבית המשפט העליון בשנת 2010 .
, מאגר החלטות סיווג, כאמור קביעת שיעור המכס מכס הוא מס המוטל על יבוא טובין בלבד, אשר אחת ממטרותיו העיקריות היא לשמש הגנה על הייצור המקומי ולהפלות לטובה מוצרים מקומיים על פני מוצרים מיובאים, כדי לעודד את התעשייה המקומית.
הסכמי סחר שעליהם חתומה מדינת ישראל45 מביאים לשינויים (ובעיקר להפחתות) בשיעורי המכס.
הכנסות המדינה ממכס הסתכמו בשנת 2011 בכ-2.
44 רע"א 10144/06 , מדינת ישראל נ' פרמה גורי בע"מ.
יצוין כי במקרה זה קבע ביהמ"ש כי מאחר שניתן היה לצמצם את השאלון שהופנה למערערת, באופן שבו לא יידרש המכס לחשוף נתונים סודיים של יבואנים אחרים, הערעור מתקבל, ואין מקום לחייב את המדינה להשיב למלוא שאלות המשיבה בדבר אופן סיווג מוצרים אלו במשלוחים של יבואנים מתחרים.
45 ,כך, לדוגמה חתומה מדינת ישראל על הסכמי סחר עם מדינות האיחוד האירופי, ארה"ב, אפט"א קנדה, טורקיה, מרקוסור ומדינות נוספות.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ש"ח ובשנת 2012 בכ-2.
6 מיליארד ש"ח, שהם כ -0.
מדינת ישראל הפחיתה במהלך השנים את שיעורי המכס בהתאם להסכמי הסחר ולתכנית החשיפה שנקבעה בשנות התשעים של המאה העשרים; במסגרת תכנית זו הופחתו שיעורי המכס בהדרגה לאורך השנים, במטרה לייעל את המשק הישראלי באמצעות חשיפתו ליבוא מתחרה ולצמצם הקצאת מקורות לא יעילה והעדפה של מגזרים מסוימים על חשבון כלל האוכלוסייה.
עם זאת הפחתות אלו בשיעורי המכס לא היו גורפות ובין היתר נותרו הגנות נקודתיות על סקטורים ספציפיים; חלקן לשם הגנה על התוצרת המקומית (כגון בענף החקלאות) וחלקן מסיבות אחרות (כגון בענף הרכב47 .
) אחד מהשיקולים לשימור המכסים היה האפשרות לקבל תנאים מועדפים עבור היצוא מהמדינה במסגרת משא ומתן לקראת חתימה על הסכמי סחר עם מדינות אחרות.
לעניין זה ציינה ועדת טרכטנברג בהמלצותיה כי "הוועדה רואה חשיבות רבה בקידום סחר החוץ של ישראל, בין היתר באמצעות הסכמי סחר עם מדינות שונות, אך מסתייגת משימוש גורף בכלי המכס כמס המוטל על משקי הבית, לשם קידום מטרה זו".
בין המלצותיה השונות של ועדת טרכטנברג להסרת חסמים בתחום יבוא המוצרים לישראל, הומלץ על חשיפה הדרגתית של המשק ליבוא על ידי קביעת יעד של הפחתה מקסימאלית של המכס על מוצרים מיובאים עד כדי ביטולם.
במסגרת החלטת ממשלה מאוקטובר 201148 .
אומצו המלצות הוועדה, והוטל על שר האוצר לפעול ליישומן בשלבים הפחתות המכסים, שבוצעו בהתאם להמלצות ועדת טרכטנברג, נעשו תוך התחשבות בהמלצות התעשייה המקומית, שמטרתה היא להגן על תוצרתה ולמנוע תחרות מלאה עם יבוא.
המלצות אלו יצרו במספר מקרים קשיים טכניים ביישומו של צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (להלן - צו תעריף המכס) על ידי עובדי המכס או שיצרו עיוותים באופן הטלת המס על טובין באותו ענף.
כך לדוגמה, נוכח לחצים שהופעלו על ידי תעשיית הטקסטיל המקומית, בוצעה הפחתת המס על מוצרי טקסטיל מיובאים רק בנוגע למוצרים דומים שאינם מיוצרים בארץ.
החלטה זו הביאה לסרבול בעבודת המכס, שכן משלוחים רבים הכילו גם בגדים החייבים במס וגם בגדים הפטורים ממס.
לפיכך יזמה רשות המסים שינוי נוסף בצו וקבעה הפחתה נוספת במס על מלוא מוצרי הטקסטיל המוגמרים (עד לשיעור של %0)49 .
ואולם במסגרת דיוני ועדת הכספים, התקבלה החלטה על ביטול הצו בשל ההבדל במיסוי שנוצר בין מוצרי טקסטיל מוגמרים ובין חומרי גלם לתעשיית הטקסטיל (שעליהם חל מס בשיעור של 12% ).
בסופו של דבר הוחלט על הטלת מס אחיד בשיעור של6% הן על מוצרי טקסטיל מוגמרים והן על חומרי הגלם הנסחרים בענף.
לפני הפחתת המסים על מוצרי טקסטיל נעשתה ברשות המסים עבודת מטה, שבמסגרתה נערך ניתוח של הענף שהעלה כי הפחתת המכס תגולם במחיר לצרכן 50 .
מחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת הצביע אף הוא על כך שהפחתת שיעורי המכס על מוצרי הלבשה מביאה .
46 מינהל הכנסות המדינה, דו"ח שנתי לשנים 2011 - 2012.
47 שיעור המכס החל על יבוא הרכב עומד על7% .
יצוין כי ענף זה הביא לכ-16% מהכנסות המדינה ממכס בשנת 2012 .
מאחר שאין יצור מקומי בענף זה, משמש המכס בענף הרכב ככלי פיסקאלי למדיניות הממשלה.
48 החלטת ממשלה 3783 בנושא "שינויים במערכת המס", מתאריך 30.
49 יצוין כי במועד סיום הביקורת מתנהלת בביהמ"ש העליון עתירה בעניין זה.
בג"ץ 8621/12 , טיב תשלובת טכסטיל ( 1969 ') בע"מ נ' שר האוצר ואח.
50 בחינת מדיניות המכסים ביבוא מוצרי חקלאות ומוצרי תעשייה, המחלקה לתכנון וכלכלה, רשות המסים בישראל.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 להפחתת המחיר לצרכנים 51 .
תהליך שינוי המכס הושפע בין היתר מלחצים של תעשיינים לציבור הצרכנים, לעומת זאת, לא הייתה במקרה זה שדולה, אשר היה בכוחה להשפיע על ההחלטות שהתקבלו.
משרד מבקר המדינה העלה בדוח 64 " א חשש כיהחלטות בתחום המיסוי אינן מתקבלות באופן סדור ומנומק ובראייה כוללת, אלא בעקבות לחצים ואירועים"52 .
מן הראוי כי הפחתת מכסים תיעשה לאחר בחינה מלאה של כלל השלכותיה, לרבות שקילת שיקולים הנוגעים לשפעתה על התחרות, על הצרכן ועל ההוצאות של משקי הבית במדינה, על ענפי התעשייה המקומית ועל המועסקים בה - ובכלל זה בחינת מדיניות הממשלה בנוגע לעידוד תעשיות מסוימות תוך שקילת אופיין והשפעתן על המשק - וכן שיקולים הנוגעים ליצוא.
על משרד הכלכלה לחזק את מעמדם של ארגוני הצרכנים, ובהם המועצה לצרכנות, כדי שיהיו שותפים לתהליך זה של הפחתת מכסים וישמשו בו גורם מייצג לציבור הצרכנים.
על משרד הכלכלה לוודא שבתהליך קבלת ההחלטות הנוגע לקביעת המכסים יתקיים הליך מובנה ומקיף, שיאזן בין ההשפעות של כל בעלי העניין בתחום זה.
בתשובתה לטיוטת דוח הביקורת ציינה רשות המסים כי היא דוחה את הטענה בדבר אופן קבלת החלטות בתחום המיסוי וכי קביעת שיעור המכס אינה נתונה ללחצים אלא מתבצעת לאחר שקילת מגוון רחב של שיקולים, לאחר התייעצויות נרחבות וזאת על מנת לבחון את כל ההשלכות על המשק כתוצאה משינוי שיעורי המכס.