HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אביה התעלל בה מינית ונהג בה באלימות במשך שנים; טרם הגעתה למקלט שהתה הנערה ב"בית חם לנוער במצוקה" בדרום הארץ, אולם התקשתה לעמוד בכללי ההתנהגות במקום, לרבות "התנהגויות מיניות לא מקובלות", ולכן הוצאה ממסגרת זו.
במכתב האמור צוין כי הנערה הגיעה למקלט לנערות, אך התקשת ה להתמודד עם חוקי המקום; הצוות זיהה קשיים רבים ומורכבים, שעם חלקם הוא התקשה להתמודד, לרבות ניתוק רגשי בצד רצון חזק ליצור קשר אישי שיסייע לה למצוא "מקום בו תוכל להוציא את הזוועות שעברו עליה ולקבל תמיכה והכלה".
אנשי הצוות המליצו על שילובה "במסגרת טיפולית לנערות בגילה, אשר תאפשר לה גם את התמיכה וההכלה, אשר להן היא זקוקה וגם את הגבולות הברורים, אשר יחזיקו אותה וייתנו לה יציבות".
הוצאה הנערה מן המקלט לנערות, משום שנהגה באלימות היחידה לשירותי רווחה באילת מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 כי מאז שהוצאה הנערה מהמקלט לא היה לשירותי הרווחה קשר עמה, משום ש"האב עצור ולא נמצא בבית, ולכן העילה לסיכון לא קיימת".
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 שהנערה לא קיבלה טיפול נוסף, "לאחר הערכת מצבה של הקטינה שאינה בסיכון בשל מעצרו של האב הפוגעני".
אולם על פי תשובת עיריית אילת, הַׁקֶשֶר של יחידת הרווחה עם הנערה הופסק, משום שלא "התמידה במקלט", משום שכאמור אין בידי יחידת הרווחה אפשרות להעניק טיפול ארוך טווח בקהילה במקרה של פגיעה כזו, וגם בשל שהייתו של האב בכלא, כך שהסכנה המידית חלפה.
פרטי המקרה הזה מלמדים ע ל מצוקה חמורה ביותר של נערה, ועל עמדתם של אנשי מקצוע בדבר המסגרת המתאימה לה.
אנשי המקצוע מצאו שהיא זקוקה לטיפול מקצועי מעמיק וארוך טווח, אולם טיפול כזה לא ניתן לה: הטיפול שניתן היה מצומצם יותר, והופסק משחלפה לדעתם של גורמי הרווחה - משרד הרווחה ועיריית אילת - הסכנה המידית.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1885 .
)(ב במאי 2011 כתבה עו"ס ארצית לחוק הנוער במשרד הרווחה למפקחת לילד ולנוער במחוז דרום על תינוק, אשר נמצא ברחוב בעיר אילת ללא השגחה, ועל התנגדותם של שירותי הרווחה המקומיים לטפל בו; במשך שעות ארוכות עד שנמצאו הוריו, היה התינוק ללא השגחה וכן "ה תנהל דיון מורט עצבים ביניכם לבין המחלקה באילת כדי לשכנעם לטפל בו".
]הכוונה למחוז דרום[ 1886 דוח שנתי63ג .
העו"ס הארצית הבהירה: "על שירותי הרווחה בעיריית אילת לטפל בכל ילד שיש חשש שהוא במצב סכנה או עלול להימצא במצב זה בלי הבדל לגבי מוצאו ואזרחותו הפורמאלית".
עיריית אילת השיבה למשרד מבקר המדינה: "שוב מצאנו את עצמנו ללא מדיניות ברורה ולצידה משאבים באשר לקטינים חסרי מעמד.
אכן התנהל דיון לגבי המקרה.
אך כל זאת כשהתינוק היה מוגן בידי משטרת ישראל ואף הועבר על ידה לבדיקה בבית החולים".
(ג) בדצמבר 2010 פנתה יחידת הרווחה בעיריית אי לת לבית משפט השלום בעיר בבקשה להסדיר את שהותם של שני קטינים חסרי מעמד, בני 7 ו-9 , אצל משפחה ישראלית.
בית המשפט קבע כי הקטינים הם נזקקים, ולכן הוציא צו זמני המסדיר זאת עד אפריל 2011 .
מהחלטת בית המשפט מאוגוסט 2011 עולה כי הצו לא הוארך "בשל העובדה כי גורמי הטיפול בלשכת הרווחה לא פנו בבקשה בשל עניינים הקשורים למדיניות הרשות המקומית"; בית המשפט החליט להאריך את הצו, והוסיף שעו"ס לחוק הנוער מטעם מחוז דרום של משרד הרווחה מתבקשת לדאוג ליישום ההחלטה.
בסופו של דבר הוכרה המשפחה הישראלית כמשפחת אמנה עבור הילדים.
משרד ה רווחה השיב למשרד מבקר המדינה: "מאחר שהרשות המקומית לא ביצעה את תפקידה להגן על הקטינים", התייצבה עו"ס מטעם מחוז דרום של משרד הרווחה לדיון בבית המשפט.
(ד) באפריל 2011 כתבה עו"ס של פנימייה בדרום הארץ ליחידת הרווחה של עיריית אילת לגבי שתי קטינות אחיות ממוצא סודני, תושבות אילת, אשר שוהות בפנימייה, על רקע מקרים שונים של אלימות מצד אביהן.
האחיות היו, על פי חוות דעתה של העו"ס בפנימייה, במצוקה והביעו חשש משהייה בבית האב.
בדצמבר 2011 כתבה מנהלת יחידת הרווחה בעיריית אילת לראש העירייה על פרטי הטיפול באחיות, לרבות על די ווחים שקיבלה, ולפיהם נהג האב באלימות כלפי בנותיו; לאחר שבעה חודשי שהייה בפנימייה בדרום הארץ יצאו הקטינות לחופשה אצל אביהן, ובמהלכה הודיעה הפנימייה ליחידת הרווחה באילת כי אם לא יוסדרו התשלומים עבור שהיית האחיות בפנימייה, הן לא יורשו לשוב אליה.
לפי חוות הדעת של יחידת הרווחה באילת באותה עת לא היה סיכון מידי לקטינות, ולכן היא החליטה להשאיר את הקטינות בבית אביהן; שמונה חודשים לאחר ששבו לבית אביהן קיבלה יחידת הרווחה דיווח, ולפיו התקשרו האחיות למשטרה וסיפרו כי אביהן נוהג בהן באלימות.
מנהלת יחידת הרווחה הוסיפה שמתקיימים הליכים לקליטה מחדש של הילדות בפנימייה, כיוון שמשרד הרווחה "מצא פתרון תקציבי לסוגיה זו".
עוד כתבה המנהלת: "מתוקף תפקידנו כאנשי טיפול, ברור לנו כי במקרים מסוג זה יש צורך בקיום מעקב אינטנסיבי אחר מצבן של הקטינות ולקיים קשר אינטנסיבי עם המשפחה, אולם במצב הנוכחי, בו אין בידינו את הכלים המתאימים.
אנו נאלצים להתערב במצבי חירום בלבד ולא יכולים להקצות כוח אדם שוטף בכמויות כאלו של מסתננים וילדיהם".
מדברים שכתבה מנהלת יחידת הרווחה בעיריית אילת למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 עולה שלא היה בידיה מידע על אודות מצבן של הילדות מאז דצמבר 2011 .
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה: הנושא מטופל על ידי עו"ס מטעם מחוז דרום של משרד הרווחה.
הוא הוסיף שבמקרים המתוארים לעיל "ניתן מענה חלקי בלבד ע"י הרשות המקומית"; לפיכך עובדי המשרד, באמצעות עו"סים מחוזיים מטעמו, התערבו כדי להבטיח את המשך הטיפול בקטינים; כך נוצר מצב הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1887 .
חריג, שאינו נוהג בשגרה, ובו עובדים מטעם משרד הרווחה מבצעים עבודה של טיפול פרטני במקום עובדי הרשות המקומית ומספקים לילדים את המענה וההגנה הנדרשים להם; נציגי עיריית אילת לא פעלו באופן ישיר וכנדרש במקרים מורכבים אלו.
משר ד הרווחה הוסיף כי הוא הציע לנציגי העירייה אילת לקיים ישיבה עם הנהלת מחוז דרום של המשרד כדי לבחון אפשרויות סיוע מהמשרד, אולם הישיבה לא התקיימה כיוון שהעירייה לא העבירה נתונים על פירוט צרכיה בנושא זה.
ממצאי הבדיקה על הטיפול בקטינים חסרי מעמד באילת, שהובאו בפרק זה מלמדים על מענה חסר וחלקי הניתן לקטינים חסרי מעמד בתחום שירותי הרווחה, וזאת אף בשעה שאותם קטינים נמצאים במצבים קשים ומורכבים ובמצבי סכנה ממשיים.
כמו כן הם מלמדים על הקשיים של העירייה להעניק שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד אזרחי.
מציאות זו מחייבת בחינה והערכה של היערכות עיריית אילת לספק שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד השוהים בתחומה.
על עיריית אילת להציג לפני מנכ"ל משרד הרווחה הערכה בדבר היקף שירותי הרווחה שיש להעניק לאוכלוסיית הקטינים חסרי המעמד בעיר, ולאמוד את עלותם.
על מנכ"ל משרד הרווחה לבחון את מידת יכולתה של העירייה לספק שירותים, כנדרש, בהתחשב גם במשאבים שהוא מקצה לה.
עוד על מנכ"ל משרד הרווחה להבטיח שיהיו בידי העירייה הכלים הדרושים לשם מתן שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד, וכן שיחידת הרווחה שבה תפעל בנושא זה, על פי מדיניות המשרד.
עיריית תל אביב-יפו בתל אביב-יפו מתגוררים, על פי הערכות שונות כ - 40,000 מהגרי עבודה, חלקם שוהים בארץ באופן בלתי חוקי.
כ - 30,000 אנשים נוספים הגיעו לישראל באופן בלתי חוקי מארצות אפריקה, רובם מאריתריאה ומסודן.
על פי נתוני מינהל השירותים החברתיים בעיריית ת"א, בשנת 2011 התגוררו בעיר כ- 3,600 ,קטינים כ-60% .
מהם תינוקות וילדים עד גיל שש שנים ב- 1999 )הקימה עיריית ת"א את ארגון מסיל"ה (מרכז סיוע ומידע לקהילה הזרה "לשם מתן מענה חיוני בתחומים רחבים ביותר לטובתה של הקהילה הזרה בכל מטרופולין גוש דן ואף מעבר לכך".
רבע מהתקציב השנתי של מסיל"ה ( כ-0.
5 מיליון ש"ח) מקורו בכספי העירייה, והשאר ממומן מכספי תרומות.
ארגון מסיל"ה פועל במסגרת יחידת הרווחה בעירייה.
על פי מסמכי עיריית ת"א, בשנת 2011 טיפלו יחידות הרווחה בעיר ב-268 ילדים חסרי מעמד, 96 מהם בטיפול עו"ס לחוק הנוער; לכל אחד מהעו"סים ביחידות הרווחה בעיר יש קשר עם משפחות חסרות מעמד; "מדובר, במצטבר, במאות שעות עבודה בחודש שמוקדשות לנושא.
זהו מאמץ רב היקף שאין לו הכרה או תגמול כספי של המדינה"; ארגון מסיל"ה טיפל ב-400 ילדים חסרי מעמד, שהם בעלי צרכים מיוחדים או שסבלו מאלימות ומהזנחה.
לעניין חלוקת העבודה בין יחידת הרווחה בעירייה לבין מסיל"ה כתבה המנהלת: "מחלקות הרווחה עוסקות במובהק בילדים בסיכון ובסכנה ממשית".
יצוין כי בעקבות דרישות מצד העירייה לתוספת משאבים במהלך 2009 -2011 , אשר גובו בנתונים על היקף חסרי מעמד בעיר, על מאפייני צרכיהם ועל הדרכים לספקם, הקצ ה לה משרד הרווחה ב- 2011 .
תקן נוסף של עו"ס לחוק הנוער עיריית ת"א אימצה, אפוא מדיניות של הענקת שירותי רווחה גם לקטינים חסרי מעמד, שאינם נמצאים בסכנה, ובחרה להעניק להם שירות גם כאשר לא הייתה מחויבת לעשות זאת על פי מדיניותו והוראותיו של משרד הרווחה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1889 .
עיריית ערד על פי הערכות של עיריית ערד, במאי 2012 התגוררו בתחומה 500-800 חסרי מעמד, בעיקר ממוצא סודני.
מנהלת יחידת הרווחה בעירייה מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 כי בשנת 2011 טיפלה היחידה ב-54 קטינים חסרי מעמד אזרחי.
בפברואר 2009 כתב יו"ר הוועדה הממונה בערד לשר הרווחה דאז כי בערד יש מאות פליטים המכבידים על שירותי החינוך והרווחה בעיר.
נוצר אפוא עומס כבד על כתפי העובדים הסוציאליים שעובדים ברשות, והעירייה אינה יכולה לממן את מתן השירותים בתחומים האלה.
במאי 2009 כתבה מנהלת יחידת הרווחה בערד למנהל מחוז דרום במשרד הרווחה על משמעות היעדר המשאבים: במקרים רבים נותרים ילדים בגיל הרך בבתיהם, בזמן שהוריהם עובדים עד שעות מאוחרות; ידוע על מקרים שכיחים של אלימות כלפי ילדים ועל אלימות בין בני זוג.
מנהלת יחידת הרווחה בעיריית ערד מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 שבאופן כללי מטפלת היחידה במצבי סיכון בילדים ובמבוגרים חסרי מעמד, אך היא מתקשה לבצע מעקב והמשך טיפול אינטנסיבי בילד, בעיקר בשל מחסור בכוח אדם; היחידה פנתה למשרד הרווחה בבקשה לקבל תוספת כוח אדם ולקבל שירותי תרגום לשם טיפול באוכלוסייה זו, אולם נמצא כי בקשות אלה לא נענו.
על מנכ"ל משרד הרווחה לבחון את מידת יכולתה של עיריית ערד לספק שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד, כדי להבטיח שיהיו בידיה הכלים הדרושים למתן שירותי רווחה לקטינים אלה.
עיריית ירושלים על פי הערכות של עיריית ירושלים, ב - 2001 חיו בתחומה 1,000 -1,500 חסרי מעמד.
בינואר -פברואר 2011 ,, עם הגידול באוכלוסיית חסרי המעמד בירושלים החליטה יחידת הרווחה בעירייה לבצע "סקר צרכים פליטים ומבקשי מקלט" וללמוד את הנושא באמצעות מפגשים עם מסיל"ה.
מעיון בדוח המסכם של סקר זה עולה כי לרוב האוכלוסייה הבוגרת והילדים אין ביטוח רפואי, וכי הרשתות החב רתיות בתוך הקהילה הזרה רופפות מאוד.
על פי נתוני יחידת הרווחה בירושלים, בשנת 2011 היא טיפלה ב-12 משפחות חסרות מעמד, שלהן27 .
 משרד הרווחה קובע את מדיניות הרווחה, ומפרט אותה כהנחיות מחייבות, גם לרשויות המקומיות, בתע"ס.
את המדיניות וההנחיות האלה יש לגבות בכלי עבודה מתאימים.
אולם בכל הנוגע למתן שירותים לקטינים חסרי מעמד - לא עשה זאת משרד הרווחה, למרות פניות חוזרות ונשנות שבהן התריעו גורמים שונים בפני המשרד על יכולתם המוגבלת ביותר, בתנאים האלה, לספק שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1891 .
על מנכ"ל משרד הרווחה לפעול לאלתר ליצירת התשתית הנדרשת למתן שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד: גיבוש הנחיות מפורטות לגבי מתן שירותי רווחה לקטינים והפצתן בקרב יחידות הרווחה ברשויות המקומיות; התאמת כלי העבודה הקיימים בידי יחידות הרווחה למאפייני קבוצות אוכלוסיית הקטינים חסרי המעמד.
עוד עליו לקבל מיחידות הרווחה מידע מלא ומפורט בדבר היקף השירותים שיש להעניק לקטינים האלה, לבחון אם יש בידיהם המשאבים הדרושים לשם מתן השירותים שחלה חובה להעניקם על פי הוראות הדין, ולוודא שיש בידיהם המשאבים המתאימים.
משרד הרווחה נוקט מדיניות הדוגלת במתן שי רותים בהיקף המצומצם האפשרי, לשיטתו, לקטינים חסרי מעמד.
על פי ממצאי הבדיקה, מדיניות זו אינה עומדת בדרישות חוק הנוער המרחיב את עילות "הנזקקּות".
על פי מציאות זו מתעוררים ספקות של ממש אם מדיניות זו עומדת בדרישות האמנה בדבר זכויות הילד, לרבות הדרישה ל הגן על הי לדים, לאפשר להם להתפתח וליהנות מ רמת חיים נאותה ו מביטחון סוציאלי , וכן להגן עליהם מפני אלימות גופנית ונפשית ומפני הזנחה, ניצול או התעללות.
על שר הרווחה ועל מנכ"ל המשרד לשקול לערוך שינויים במדיניות משרד הרווחה תוך כדי עבודת מטה מול משרדי ממשלה אחרים, לרבות משרד המשפטים, כדי להבטיח שהיא תעמוד בדרישות הדין.
סעיף 6 לאמנה בדבר זכויות הילד קובע כי המדינה מכירה בזכותו הטבעית של כל ילד לחיים, וכי תבטיח "עד מירב המידה האפשרית את הישרדות הילד והתפתחותו".
סעיף 3 לאמנה קובע, כי בכל הפעולות הנוגעות לילדים, תישקל טובת הילד כשיקול ראשון במעלה; כי על המדינה להבטיח לילד הגנה וטיפול ככל שיידרשו לטובתו; וכי מוסדות ושירותים האחראיים לטיפול בילדים ולהגנה עליהם, ובכלל זאת מתקנים, יעמדו בתקנים הנקבעים על ידי הרשויות המוסמכות, בייחוד בתחומי הבטיחות, הבריאות, מספר העובדים וכשירותם והפיקוח הנאות עליהם.
סעיף 19 לאמנה מחייב את המדינה לנקוט אמצעים מתאימים להגנה על ילדים מפני חבלה, פציעה, שימוש לרעה, הזנחה וטיפול רשלני.
סעיף 2 לאמנה קובע כי המדינה תכבד את הזכויות המפורטות באמנה לכל ילד בתחום שיפוטה, ללא הפליה משום סוג שהוא, ללא קשר עם גזע, צבע, מין, שפה, דת, השקפה פוליטית או אחרת, מוצא לאומי, אתני או חברתי, רכוש, נכות, לידה או מעמד אחר, בין אם של הילד, ובין אם של הוריו.
סעיף 4 לאמנה קובע, כאמור, כי המדינה תנקוט צעדים נאותים, תחיקתיים, מינהליים או אחרים למימוש הזכויות המוכרות באמנה זו.
באשר לזכויות כלכליות, סוציאליות ותרבותיות תנקוט המדינה אמצעים עד מרב המידה הניתנת על פי המשאבים שברשותה.
אגף בכיר למעונות יום ומשפחתונים לגיל הרך שבמשרד התמ"ת הוא הגוף הממשלתי האמון על האסדרה (רגולציה) הממשלתית בתחום מעונות היום.
מעון יום הוא מקום שבו שוהה ילד לצורך השגחה, טיפול או קבלת ארוחות, המשמש לשהות יומית של פעוטות 30.
המשרד המופקד על טיפול בפעוטות בסיכון הו א .
30 חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס- 2000 (להלן- חוק פעוטות בסיכון); חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1893 .
פעוט הוא מי שטרם מלאו לו36 חודשים ב-1 בספטמבר של אותה שנת לימודים, והוא נמצא בישראל.
תיאור תופעת ה"בייביסיטרים" .
הזנחה31 יכולה לנבוע מהתנהגות אקטיבית או מאי -נקיטת פעולה.
אם פעולות שמשמעותן הזנחה חוזרות על עצמן, וכתוצאה מכך הפעוט נמצא בסיכון, ייחשב הדבר הזנחה מתמשכת.
כשמדובר בפעוטות, הזנחה מתמשכת עלולה להתקיים גם שעה שמדובר בפרקי זמן קצרים מאוד.
הזנחה יכולה להיות הזנחה פיזית נאותים); הזנחה בטיחותית (מפגעי ]היגיינה[ (מחסור במזון, בלבוש ובתנאי גיהות בטיחות העלולים לסכן את הילד והשארת הפעוט ללא השגחה מתאימה); הזנחה חינוכית (היעדר גירויים המאפשרים התפתחות קוגניטיבית תקינה); או הזנחה רגשית (לרבות אי-הבנה של צורכי הילד, של מצוקותיו ושל איתותיו ואי -היענות להם).
ארגון מסיל"ה הוקם, כאמור, בשנת 1999 על ידי עיריית ת"א, במטרה לשמש כתובת למצוקת קהילת מהגרי העבודה והפליטים בישראל.
הארגון עובד במסגרת מינהל השירותים החברתיים בעיריית ת"א.
אחד מתחומי פעילותו הוא שיפור המצב בגנים ה"פירטיים" של ילדי הקהילה הזרה - מסגרות פרטיות המוקמות על ידי אנשי הקהילה, המיועדות לשהות של תינוקות, פעוטות ולעתים גם ילדים חסרי מעמד (להלן - בייביסיטרים).
מטבע הדברים אין למסיל"ה מידע על בייביסיטרים מחוץ לעיר.
על פי נתוני מסיל"ה פועלים בתל אביב-יפו כ-50 בייביסיטרים, ומרבית הפעוטות הזרים משולבים בהם.
הפעוטות שוהים בהם עד שעות הערב המאוחרות, כמענה לשעות ההיעדרות הארוכות של ההורים, ובה יעדר אפשרות להשתלב במסגרות החינוך הציבוריות בגיל הרך.
ברבות מהמסגרות שוהים הפעוטות בקביעות, ואליהם מצטרפים אחר הצהריים ובחופשות ילדים עד גיל עשר שנים.
התיעוד שנבדק מצביע על כך שבבייביסיטרים נמצאים הילדים בתנאים של הזנחה מתמשכת, כהגדרתה בתע"ס: הילדים שוהים בלולים במרבית שעות היום, ללא פעולות גרייה והעשרה; התנאים הפיזיים קשים - דלות, צפיפות, עזובה והזנחה; הטיפול, ההשגחה וסיפוק הצרכים ההתפתחותיים של הילדים לוקים בחסר, ומעכבים את ההתפתחות הקוגניטיבית והמוטורית של הילדים; במסגרות אלה מופקד לעתים מבוגר אחד על כ -30 ילדים.
משמעות הדבר היא שילדים השוהים במסגרות בתנאים כאלה נתונים להזנחה פיזית ורגשית תמידית וסובלים מחסך חמור במגע פיזי ובתשומת לב.
לכן הם סובלים גם מחסכים ומעיכובים התפתחותיים ניכרים בעת הגעתם למערכת החינוך הישראלית.
שתי עובדות בכירות של משרד הרווחה תיארו בשנת 2011 בפני הממונים עליהן את המראות שנגלו לעיניהן בבייביסיטרים כ"מראות נוראיים.
הפעוטות שוהים בחדרים סגורים, ללא חלונות, בתוך לולים, ללא אפשרות לנוע במרחב כלשהו, ללא השגחה טיפולית ואמצעי גרייה".
העו"ס הארצית לחוק הנוער הביעה זעזוע ודאגה מה"מצב הקשה בו מוחזקים ומטופלים תינוקות ופעוטות לאורך שעות היום הארוכות.
בחדר אחד ראינו לולי תינוקות צפופים, צמודים זה לזה, בהם שהו תינוקות בוכיים, כשלושה היו על הרצפה, כמעט ללא גרייה של משחקים, צבעים.
להם הם זקוקים לצורך התפתחותם התקינה.
השטח קטן והאפשרות לזחול ולנוע במקום מוגבלת.
על חדר זה השגיחה אשת הקהילה.
להערכתי שהו בחדר בזמן .
31 "כמבואר בקריטריונים מנחים המפורטים בתע"ס בדבר הגדרת "הזנחה מתמשכת בחוק פעוטות בסיכון.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1895 .
הביקור כעשרים תינוקות.
החדר היה קטן ללא חלונות חיצוניים, יש להניח שהתינוקות ששהו בו אינם חשופים לאור יום.
נכנסים בשעות הבוקר המוקדמות ויוצאים בתום יום העבודה של הוריהם".
באשר לשניים מהבייביסיטרים, אף כתבו מפקחים מטעם משרד הבריאות ומטעם משרד התמ"ת, כי קיימת סכנה ממשית לחיי הילדים וכי המעון מסכן את בריאות הילדים השוהים בו.
במהלך הבדיקה נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגות מסיל"ה וכן ביקרו בבייביסיטר.
מדברים שנמסרו בידי מסיל"ה ומן התיעוד מצטיירת מציאות קשה של מצבי סיכון ואף מצבי סכנה, שלהם חשופים הפעוטות והילדים השוהים בבייביסיטרים, ותועדו אף כמה תוצאות קשות ביותר של השהייה בהם.
מקרי מוות, סכנת חיים, מחלות ופגיעה פיזית הבדיקה העלתה שבשנים 2009 -2012 אירעו מקרי פגי עה חמורים, עד כדי מוות בבייביסטרים.
במרץ 2009 ,, באחד מימי חופשת פורים, שבמהלכה לא פעל גן לחינוך מיוחד שאליו הייתה רשומה ילדה אוטיסטית בת 7 , היא הושארה בבייביסיטר.
באותו היום ברחה הילדה מהמסגרת, הגיעה לכביש סואן ונדרסה למוות.
ביוני 2009 נמצא ילד בן5 כשהוא תלוי, בעודו חי, מעל לקומה הראשונה על חוט טלפון המחובר לבניין הבייביסיטר שבו שהה.
נראה כי הילד נפל או קפץ מחלון הקומה השלישית שבו נמצאים השירותים, מחוץ לגן, וניצל משנתפסו מכנסיו בוו שהיה צמוד לקיר.
הילד פונה לבית חולים ושוחרר באותו יום.
במאי 2010 נחנק למוות תינוק בן שבעה חודשים מחוט שחובר למוצץ, אשר נכרך סביב צווארו בבייביסיטר שבו שהה.
בינואר 2012 נחנק למוות תינוק בן חמישה חודשים אחרי שהואכל מבקבוק והושכב לישון; בזמן ההשכמה הבחינו המטפלות כי התינוק הכחיל והוא פונה לבית חולים שם נקבע מותו.
בשל תנאי השהייה ב"בייביסיטר" גובר החשש שפעוטות וילדים יידבקו במחלות; בשל היעדר אוורור יש שיעור גבוה יחסית של מחלות וזיהומים.
מאפייני הטיפול בבייביסיטרים ותוצאותיו לאיכות הטיפול במסגרות לגיל הרך נודעת חשיבות יתרה, שכן בקרב אנשי מקצוע וחוקרים רווחת ההכרה כי "שנות הילדות המוקדמות, מהלידה ועד גיל 6 .
לערך הנן תקופה קריטית בהתפתחות הילד.
במהלך שנים אלו, הסביבה בה חי הילד, והחוויות אותן הוא חווה, הן בעלות השפעה מכרעת על התפתחותו הפיזית, החברתית והרגשית"32.
תיקון הנזקים הנגרמים בגילאים אלו ידרוש זמן ארוך יותר ויהיה יקר יותר.
הנזקים שגורמת הזנחה להתפתחות הילד הם לעתים אף חמורים יותר מנזקי התעללות פיזית33.
במחקרים נמצא כי תינוקות, שגדלו בבתי יתומים שבהם לא הייתה סביבה המעודדת רכישת מיומנויות מוטוריות, בילו את מרבית זמנם בשכיבה במיטותיהם, ללא אביזרי משחק.
כתוצאה מכך רובם לא התנועעו עד אחרי שמלאו להם שנתיים, וכ-15% מהם אף החלו ללכת רק בגילאי3-4 .
32 דליה בן-רבי וטליה חסין, ילדים בגיל הרך שהוריהם עובדים זרים בתל אביב- יפו: אורח חיים, צרכים וכיווני פעולה, ירושלים: ג'וינט - מכון ברוקדייל, 2004 ', עמ2.
33 נספח ג' להוראה 10 לפרק8 בתע"ס 2000 , קריטריונים מנחים להגדרת "הזנחה מתמשכת" בחוק פעוטות בסיכון.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1897 .
כאשר תינוקות מבלים את השנתיים הראשונות לחייהם בתנאים של מיעוט מגע פיזי וגירוי חושי, כל תחומי ההתפתחות מתעכבים בדרך כלל34 .
במחקר שבחן את אורח חייהם של ילדי עובדים זרים בגיל הרך בשנת 2004 התבקשו ההורים לדווח על התפתחות הילד על בסיס רשימת אבני הדרך של התחנות לבריאות המשפחה.
56% מהילדים עד גיל שלוש שנבדקו, שהו בבייביסיטרים.
במחקר נמצא כי התפתחות כישורי השפה של 43% מהילדים בני שנה עד שנתיים שנבדקו הייתה אטית יו תר מהמצופה, וכי 30% מהילדים בני שנתיים עד שלוש שנים היו בעלי התפתחות שאינה תואמת את גילם35.
מנהלת המחלקה לרווחה ושיקום בחינוך בעיריית ת"א מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי בשל מאפייני הבייביסיטרים חווים הפעוטות הזנחה פיזית ורגשית, עיכוב התפתחותי ושפתי חמור, פערים גדולים במיומנויות היסוד ותפקוד נמוך, קשיים ניכרים בתחום המוטורי ובעיקר חסכים רגשיים; עם הגעתם למסגרות החינוך הרשמי בגיל שלוש, יש פערים ניכרים ביניהם לבין ילדים אחרים.
נוכח הפערים הללו, עולה לעתים הצורך בהשמת ילדים ששהו בבייביסיטרים במסגרות לחינוך מיוחד.
מנתוני עיריית ת"א עולה כי שיעור תלמידי החינוך המיוחד מכלל תלמידי העיר עומד על 5% .
לעומת זאת, שיעור התלמידים "בעלי הדרכון הזר", המשולבים במסגרת החינוך המיוחד, הוא 11%.
מתיעוד ביקורים בחלק מהבייביסיטרים בשנים 2007 -2012 , שנמצא באגף מעונות יום במשרד התמ"ת ובעיריית ת"א, מצטיירת תמונה חמורה של המתרחש ברבים מהבייביסיטרים.
להלן הפרטים: (א) גילויי אלימות: בכמה בייביסיטרים תועדו מקרי אלימות מצד המטפלים: בבייביסיטר א' תועדו מכות במקל על היד, משיכת שערות, מכות אגרוף על הקודקוד ומכות במקל על הישבן לאחר הו רדת המכנסיים; בבייביסיטר ב' תועדה סתימת פיותיהם של תינוקות בוכים בידיים; בבייביסיטר ג' נכח בו מנהל הבייביסיטר בעודו "שיכור כלוט.
מתנהג מוזר, מסריח מאלכוהול, נראה מוזנח.
בד בבד הגיעה למסגרת "אשה נוספת.
הנוהגת בילדים באלימות.
תמונת מצב מדאיגה של כאוס והזנחה פושעת וילדים חסרי אונים שמתוך פחד משתוללים ומסכנים את עצמם".
(ב) תנאים פיזיים ירודים: לגבי 12 בייביסיטרים נכתב כי היו בהם בלוני גז חשופים; שקעי חשמל ולוחות חשופים; חלונות ללא סורגים; מדרגות שבורות או ללא מעקה; דלת כניסה פתוחה ללא מנגנון נעילה, גם כאשר המבנה סמוך לכביש סואן; לבנים שאינן מקובעות; מסמרים בולטים; משקופים וארונות שבורים; חפצים חלודים ושבורים בהישג ידי הילדים; במקרים רבים אין חצר, ובאחרים יש בחצר מפגעים בטיחותיים או שהיא אינה מוצלת ואינה מגודרת.
תנור חשמלי מוצב סמוך למ יטות הילדים; סל -קלים ומיטות שבורים; ילד ישן ב"טרמפולינה"; תינוקות נקשרים בסל -קלים קטנים למידותיהם; אין פירות ואין ירקות; תנאי התברואה ירודים; זוהמה ואי-סדר מוחלט בשירותים; לא נמצאו נייר טואלט ונייר לניגוב ידיים ואף לא מגבת רגילה; חללים מלוכלכים מאוד; ריח חזק וחריף של צואה; סדינים ומצעים מלוכלכים; ילדים מונחים על מזרנים ללא סדינים או על שטיחים; השירותים ממוקמים מחוץ למבנה ואינם מותאמים לילדים; אין אוורור; אין חלונות חיצוניים; עובש ורטיבות בקירות ובתקרה; חומרי ניקיון, כולל אקונומיקה, מונחים על הרצפה ונגישים לילדים; חושך.
34 מתוך הרצאה של ד"ר צילי שוחט מבית הספר לחינוך באוניברסיטת בר -אילן, כפי שהובאו חלקים מתוכה במכתבה למשרד מבקר המדינה מיולי 2012.
35 בן-רבי וחסין, הערה 34 'לעיל, עמ 12-13 ,19.
(ג) היעדר סדר יום וסביבה חינוכית לקויה: לגבי תשעה בייביסיטרים נכתב כי אין בהם סדר יום; הילדים משועממים ומתרוצצים חסרי מעש וחסרי מטרה; אין מרחב פעילות או זחילה; אין משחקים; אם יש מכשיר טלוויזיה הוא פועל ללא הפסקה; הילדים שוהים רוב הזמן ערים בלולים או בסל -קלים וצופים בטלוויזיה, ללא אפשרות לאימון מוטורי; לעתים הילדים אינם מּוצָאים כלל מהמיטות.
(ד) שעות שהייה ארוכות: חלק מהבייביסיטרים פועלים עד שעה .
ידועים לגורמי רווחה גם מקרים שבהם מושארים ילדים ללון בקביעות במסגרות אלה.
(ה) טווח גילים נרח ב וריבוי ילדים: כאמור, ברבות מהמסגרות שוהים הפעוטות בקביעות, ואליהם מצטרפים אחר הצהריים ובחופשות ילדים עד גיל עשר שנים.
חלק מן הבייביסיטרים מאופיינים בצפיפות קשה ובתחושת מחנק; קולות בכי רצוף ליוו את כל מהלך הביקור; אנשי צוות מעטים ביותר.
כך למשל במסגרת של 46 ילדים נמצאו שתי מטפלות, וכך גם במסגרת של 42 .
ילדים במקרה אחר נמצאה מטפלת אחת אחראית ל-30 .
ילדים (ו) היעדר התייחסות לילדים : לגבי 11 בייביסיטרים נכתב כי הפעוטות נאלצים לשהות שעות רבות בלולים; הילדים הבוגרים יותר שקטים ואדישים למתרחש סביבם; מי שהיה פעלתן יתר על המידה, יהא גילו אשר יהא, מועבר ללול או נקשר בסל -קל או במושב בטיחות המיועד לרכב כדי שלא יציק לילדים אחרים או יפגע בהם; פעוטות ישנים עם בקבוקים במיטות; תינוקות יושבים בסל-קל ושותים מבקבוק באופן עצמאי (כששמיכה תומכת בבקבוקם כדי שלא ייפול); ילד נמצא לא חגור בסל -קל בחצר, ללא השגחה.
בביקור שוטרים בבייביסיטר ד' נמצא תינוק בוכה ללא מענה אחרי שרגלו נתפסה בין שלבי הלול; במקרה אחר המטפלת לא הייתה בדירה, ובעלה השגיח על הילדים תוך כדי שהוא מעשן לידם.
רק כעבור כחצי שעה ושיחת טלפון שבה המטפלת לדירה; ניכר שהילדים אינם יכולים להבחין בדמות מטפלת כלשהי, וכי הם זקוקים למגע וקשר, אפילו עם אנשים זרים.
(ז) הצוות ואי -הכשרתו : הנשים (בדרך כלל), המנהלות את הבייביסיטרים או מועסקות בהם כמטפלות, משתייכות בדרך כלל לקהילה הזרה, והן לא עברו שום הכשרה מקצועית לטיפול בילדים; ממילא אין גורם הבוחן את התאמתן לתפקיד.
כך, באחד המקרים מצאו מפקחות משרד התמ"ת מטפלת אחת בבייביסיטר שבו 14 פעוטות בני שלושה חודשים עד שנתיים, כשהיא ישנה שעה שהילדים ערים ללא השגחה; דלת המעון הייתה פתוחה, והפעוטות הסתובבו בחוץ ליד הכביש ללא השגחה.
במקרה אחר נעצר מטפל בבייביסיטר; הוא טופל בעבר בידי שירותי הרווחה של העיר בשל אלימות כלפי הילדים בבייביסיטר; הוא נטש שני ילדים לבדם - אחד ננעל במעון ואחר ננטש ברחוב.
במקרה אחר נמצא בייביסיטר עם 14 תינוקות ללא השגחת מבוגר.
ובמקרה שלישי נכתב כי בעלת הגן אינה ממוקדת, לא צפויה, תפקודה לקוי ואי -אפשר לסמוך על בוחן המציאות שלה לגבי השגחה על פעוטות.
מהתיאורים המובאים במסמכים של עיריית ת"א ושל משרד התמ"ת, עולה בבירור תמונה של הזנחה מתמשכת על כל היבטיה: פיזית, בטיחותית, רגשית וחינוכית.
מלשון המסמכים, שניסחו אנשי מקצוע הרגילים בבחינת מסגרות לפעוטות, ניכר בבירור כי תמונת מצב זו חריגה בחומרתה בהשוואה למצב השורר במסגרות מקבילות שבהן שוהים ילדים ישראלים.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1899 .
השלכות השהייה בבייביסיטרים ומאפייניהם מלמדים אפוא על סיכוי רב לפגיעה של ממש בהתפתחותם התקינה של פעוטות ושל ילדים, ולעתים על סכנה ממשית לחייהם .
לפעוטות אלו לא ניתנו ההגנה והטיפול הנדרשים לטובתם ולא הובטחו "עד מירב המידה האפשרית" הישרדותם והתפתחותם, כנדרש על פי האמנה בדבר זכויות הילד.
היקף תופעת הבייביסיטרים .
למסיל"ה ידוע, כאמור, על קיומם של כ-50 בייביסיטרים בעיר תל אביב-יפו.
לאגף מעונות יום של משרד התמ"ת לא הגיעו פניות לגבי בייביסיטרים ביישובים אחרים, פרט למסגרת אחת באילת, שהוצא לה צו סגירה בשנת 2010 .
המשרד אינו עוסק באיתור מסגרות כאלה, אולם קיימות ראיות לקיומן, כמפורט להלן.
בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה בערד, הם ביקשו לבקר בבייביסיטר בעיר; נציגי העירייה לא ידעו על קיומן של מסגרות כאלו באותה עת, אך לבקשת משרד מבקר המדינה נערך בירור בנושא.
לבסוף נמצאה מסגרת כזו, ונערך בה ביקור.
משרד מבקר המדינה בירר בעיריית אילת מהו המידע שברשותה בדבר קיומם של "בייביסיטרים" בעיר.
נמצא כי בעבר עסקה יחידת הרווחה בעירייה בעניינם של שני בייביסיטרים בעיר.
אולם במאי 2012 ,, מועד עריכת הבדיקה בעיריית אילת לא היה בידיה מידע בדבר קיומן של מסגרות כאלה.
ביולי 2011 "הגיע תינוק בן ארבעה חודשים במצב קשה לבית החולים "יוספטל באילת אחרי שטולטל על ידי מטפלת בבייביסיטר ששהה בו.
בחקירת המשטרה התגלה כי אותה מטפלת טלטלה שני תינוקות אחרים בעבר, ואחד מהם נפטר.
יצוין כי במהלך השנים 2010 עד יולי 2012 נולדו במרכז הרפואי יוספטל באילת 197 תינוקות חסרי מעמד.