HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן אף שוועדת הבחירות היא גוף סטטוטורי שאינו כפוף לרשות התקשוב הממשלתי, מוצע כי הוועדה ואגף המחשוב יבחנו את התועלת בקבלת ייעוץ מרשות התקשוב במהלך הכנת תוכנית העבודה ובבקרה על ביצועה, בדומה לייעוץ שמקבלים המנמ"רים בכל משרדי הממשלה, ואף ישקלו לאמץ את הנחיות רשות התקשוב לגבי נתונים שכדאי שייכללו בתוכנית העבודה.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי בכוונתה לגבש תוכנית אסטרטגית רב-שנתית בתחומי המחשוב.
תהליך כתיבת המכרז החל, אך הוא יגובש באופן סופי ויפורסם רק לאחר מערכת הבחירות לכנסת ה-24 .
במסגרת זו תיבחן ותגובש גם האפשרות לקבלת ייעוץ מרשות התקשוב וכן תישקל האפשרות לאמץ את הנחיות רשות התקשוב לגבי נתונים שכדאי שיכללו בתוכנית העבודה.
ניהול תוכנית עבודה לפיתוח מערכת מידע .
על פי הוראות הארגון העולמי לניהול פרויקטים ((PMI , תוכנית עבודה להקמת פרויקט תקשוב או לפיתוח מערכת מידע צריכה להתבסס על חמישה עקרונות יסוד שמבטיחים כי התוכנית משקפת את כל הפעילויות הדרושות להשלמת הפרויקט (שעשוי להימשך שנים אחדות), במועד שתוכנן ואושר בעבורו.
להלן חמשת העקרונות: הגדרת הפעילויות, קביעת רצף הפעילויות, הערכת המשאבים הנדרשים לביצוע כל פעילות, הערכת משך הפעילויות והכנת לוחות זמנים להקמת הפרויקט כולו.
נמצא כי אגף המחשוב אינו מנהל תוכניות עבודה שנתיות עבור מערכות המידע שלו שמצויות בשלבי תחזוקה, אף שכאמור ב לוח 2 ,בשנת 2019 , שהתקיימו בה שתי מערכות בחירות, היקף התשלומים לחמש החברות החיצוניות שמתחזקות את המערכות האלו היה כ-50 .
מיליון ש"ח עוד נמצא כי אגף המחשוב לא ניהל בשנת 2019 תוכנית עבודה שנתית או רב-שנתית להקמת מערכת, אף שהקמת המערכת הייתה כרוכה בביצוע משימות רבות שמעורבים בהן גורמים שונים שנדרש תיאום ביניהם, ואף שסך התשלומים עבורה לחברות החיצוניות בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.
כאמור בפרק בנושא שרשרת האספקה, ועדת הבחירות הגדירה במסגרת ההתקשרות עם חלק מהחברות החיצוניות משימות שעליהן לבצע, אולם חלק מאותן המשימות לא בוצעו, והוועדה אף לא ביצעה בקרה על כך.
| 1163 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מוצע שוועדת הבחירות תבקש מכל החברות החיצוניות שמקימות ומתחזקות את מערכות המידע שלה להכין ולנהל באופן שוטף תוכנית עבודה לפיתוח המערכות ולתחזוקה שלהן.
כמו כן מוצע שהוועדה תבקש מהחברות להביא לאישורה את תוכניות העבודה כדי תוכל לבחון אם אבני הדרך העיקריות והמשימות שהיא הגדירה כחיוניות ומופיעות בחוזה ההתקשרות נכללו בהן.
כמו כן מוצע שהוועדה תבצע בקרה על מידת העמידה ביעדי התוכניות.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה רואה חשיבות רבה בניהול תוכניות עבודה על ידי כלל החברות החיצוניות שמקימות ומתחזקות את מערכות המידע.
כמו כן הוועדה התחילה לקדם נושא זה בשנת 2019 , ובכלל זה ניהלה תוכניות עבודה למערכות שפותחו בשנה זו כמו מערכת ה-BI ומערכת טוהר הבחירות, וכי הוועדה מתכוונת להעמיק בו ולשפר אותו.
הדבר אף קיבל ביטוי במבנה הארגוני החדש שאושר לאגף ובתיאורי התפקידים עצמם: מנהלת תחום תכנון מערכות, סגן ראש אגף מנהל יישומי ליבה ומנהלת תחום רכש תוכניות עבודה ובקרה.
ניהול התקציב לפיתוח מערכת מידע .
על פי נוהל מפת"ח יש להעריך את העלויות של מערכת מידע או פרויקט עוד בשלב הייזום, השלב המקדים וההכרחי בכל אחד מהפרויקטים של התקשוב המתבצעים בממשלה.
הערכה זאת תשמש כבסיס, ולעומתה ייבחנו העלויות בפועל במהלך שלבי ביצוע הפרויקט.
בהערכת העלויות של פרויקט מחשבים את העלויות של שלבי ההקמה והפיתוח ואת עלויות התחזוקה השנתית שלו במשך חמש שנים.
בתהליך זה יש לכלול את העלויות של כל סוגי המשאבים הנדרשים: משאבים ישירים, כגון צוות הפיתוח והתחזוקה, ומשאבים עקיפים, כמו משאבי הנהלת הארגון המלווה את המערכת ומפקחת עליה, גורמי בקרה, גורמי הדרכה והטמעה, יועצים חיצוניים ואנשי תשתיות.
בהנחיית ראש רשות התקשוב מינואר 2016 בנושא "שלב הייזום ושער הכניסה לפרויקט תקשוב" נקבע אילו תפוקות יש להשלים בשלב הייזום.
עוד נקבע בהנחיה שמסמך ייזום מאושר על ידי גורמים מוסמכים הוא תנאי הכרחי למעבר לשלבי הרכש, התכנון והביצוע של הפרויקט.
להלן נושאים שהופיעו בהנחיה כחלק מהתכולה הנדרשת במסמך הייזום: מטרות הפרויקט ויעדיו, מדדי התפוקה ומדדי ההצלחה של הפרויקט, אומדן העלויות, תמצית התקציב והשפעתו על התחזוקה, הערכת זמן ראשונית, תמצית לוח הזמנים ואבני דרך עיקריות וכן הסיכונים הטמונים בפרויקט.
נמצא כי אין בידי ועדת הבחירות מסמכי ייזום עבור חלק ממערכות המידע החדשות שהחליטה להקימן בשנים 2019 - 2020 או מסמך הערכת עלויות, ובהן מערכת שסך התשלומים ששולמו לחברות החיצוניות עבורה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 היה בשווי 6.
כמו כן ועדת הבחירות פיתחה את מערכת5 וכתבה עבורה את "מסמך69 אפיון-על", אולם במסמך לא צו ינה הערכת העלויות של המערכת.
19 בנושא אפיון-על ותכנון מערכת המידע , סימוכין: כנ 41-22.
| 1164 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה הקפידה לאורך השנים לתעד את החלטותיה על פיתוח מערכות מידע חדשות, לגבש מסמכי ייזום למערכות ולתעד באופן מקיף את המערכות שבשימושה.
עם זאת, הדחיפות והלחץ להקים ולתקן מערכות בתקופת בחירות אינם מאפשרים יצירת מסמכים כפי שמתקיים בשגרה ובהתאם להמלצת התקשוב.
תשובת הוועדה מדגישה את החשיבות שנודעת לתקופה שבין מערכות הבחירות לקיום הליכי היערכות וייזום של פרויקטים בתחום התקשוב בהתבסס על ניתוח צרכים רב-שנתי ולטווח הרחוק.
נמצא כי אגף המחשוב לא ריכז את כלל העלויות של כל מערכת מידע ברמה השנתית והרב-שנתית, ולא נמצא שהייתה בקרה על ביצוע התקצוב בכל מערכת ביחס לתקציב שתוכנן עבורה.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי אגף המחשוב והחשבות מנהלים תקציבים שנתיים לכל נושאי התקשוב באמצעות 30 סעיפים תקציביים המכונים "תתי-מרכזי קרנות".
למשל: למערכת 1 יש שני תתי-מרכזי קרנות, למערכת 2 יש ארבעה תתי-מרכזי קרנות, לאתר המרשתת יש תת-מרכז אחד, ולפיתוח מערכות נוספות יש תת -מרכז קרנות אחד.
נוסף על כך הוועדה מנהלת תתי-מרכזי קרנות עבור נושאים רוחביים כמו סייבר, אירוח שרתים, סריקות ושירותי ייעוץ למחשוב ושכירת מחשבים.
בהתייחס לתשובת הוועדה, מציין משרד מבקר המדינה כי מרכזי הקרנות שניהלה הוועדה עבור כל מערכת מידע שלה לא כללו את כלל הפעילויות הנוגעות למערכת.
הדבר נובע מכך שהוועדה מנהלת מרכזי קרנות לנושאים רוחביים הכוללים עלויות של פרויקטים שונים, ולמשל הקמת מערכת NAC למערכת1 נכללה בתת-מרכז קרנות לנושא הרוחבי "סייבר" ולא נכללה בעלויות מערכת 1 .
נוכח דברי ועדת הבחירות ולפיהם נדרשת מוכנות לבחירות בכל רגע נתון, מומלץ כי הוועדה תכין ותנהל תקציב נפרד עבור כל מערכת מידע שיכלול את עלויות ההקמה ואת עלויות התחזוקה השנתיות בתקופת בחירות ובתקופת שגרה.
הפרדה זו חיונית היות שמאפייני התקציב שונים בתקופות אלו.
ניהול תקציב נפרד עבור כל מערכת מידע יסייע לוועדה לבצע בקרה על העמידה ביעדי התקציב של כל מערכת ולאתר את הסיבה לפערים, אם יהיו.
כמו כן ניהול התקציב עבור כל מערכת יסייע לוועדה לבנות את תקציב אגף המחשוב השנתי ולהיערך לפעולות שתידרש בהן השקעת משאבים מרובה, למשל היערכות להחלפת מערכת 1 .
או הצורך בהטמעת רכיבי אבטחת מידע במערכות מסוימות .
| 1165 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ועדות היגוי לפרויקטים של מערכות המידע .
בהנחיה של רשות התקשוב מאוקטובר 2015 בנושא "מחזור חיים מערכת תקשוב" המחייבת את המשרדים נקבע כי ועדת היגוי היא ועדה שבראשה עומד נציג בכיר של היחידה העסקית ובה חברים נציג בכיר של יחידת התקשוב, חברי מינהלת הפרויקט ונציגי המשתמשים העיקריים.
תפקיד ה וועדה לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים כגון החלטה בדבר המשך הפרויקט או שינוי סדר העדיפויות.
החלטה על המשך הפרויקט או על שינוי סדרי עדיפות, צריכה להיבחן כאשר משתנה האיזון בין השגת היעדים (תועלות ארגוניות), משאבים (כוח אדם ועלויות) וסיכונים.
לפי ההנחיה יש חובה למנות ועדת היגוי לפרויקט בינוני70 ומעלה או לפרויקט מורכב.
ועדת ההיגוי תפעל עד סיום הפרויקט, כלומר עד שתועבר המערכת לשלב התחזוקה.
בפגישה שקיים משרד מבקר המדינה בנובמבר 2019 עם מנהלת אגף המחשוב נמצא כי הוועדה ניהלה ועדות היגוי למערכות המידע העיקריות שלה: 1 ו-2 .
לא נמצאו בביקורת פרוטוקולים של דיוני ועדות ההיגוי למעט שני פרוטוקולים שהומצאו: פרוטוקול דיון בעניין מערכת 1 מדצמבר 2012 ופרוטוקול בעניין מערכת 2 מאוגוסט 2017 .
כמו כן ועדת הבחירות לא ניהלה ועדות היגוי למערכות מידע אחרות שהיקפן הכספי היה גדול מ-2.
5 מיליון ש"ח ובהן מערכת 3 ועבור מערכת 8 .
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי במהלך תקופות הבחירות נערכו פגישות רבות עם הלקוחות והספקים כדי להבטיח את השלמת הפיתוחים הנדרשים ולהכין את המערכות ליום הבחירות.
ההמלצה ולפיה יש להשתמש בצורה נרחבת יותר בצוותי היגוי אינה ישי מה בתקופת הבחירות נוכח המבנה הארגוני הייחודי שלה, סד הזמנים הקצר שלה ודרכי עבודתה.
הוועדה משתמשת בשיטה של פגישות עבודה אינטנסיביות וממוקדות במשימת ההיערכות לבחירות.
מומלץ שוועדת הבחירות תאמץ את הנחיית רשות התקשוב בנושא מחזור החיים של מערכת תקשוב, ותבחן הקמת ועדת היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה או כפרויקטים מורכבים.
ועדות ההיגוי אחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים בטרם עליית הפרויקט לאוויר.
נוכח זאת, קיום ועדות היגוי חשוב בתקופת שגרה וחשוב אף יותר בתקופת בחירות, שבה נדרש לקבל החלטות עקרוניות ולוודא את תקינות המערכות לפני הפעלתן (מרביתן כאמור אינן פועלות בשגרה).
להלן כמה דוגמאות להחלטות שמקבלת ועדות היגוי: דיון בסיכונים בחומרה גבוהה ואישור הפעולות להפחתתם; וידוא שכלל הגורמים ביצעו בקרות למערכת והם מאשרים את הפעלתה (למשל: אישור משתמש על בדיקות הקבלה, ממצאי בדיקות עומסים תקינים, אישור ממונה הגנת הסייבר ועוד).
70 פרויקט שעלותו הכוללת (רכשוכוח אדם פנימי) היא ממיליון ועד 2.
5% מתקציב התקשוב הכולל בארגון בשנה הקודמת, הנמוך שבהם, ולחלופין - פרויקט שהמאמץ הכרוך בו הוא שלוש עד שמונה שנות אדם.
| 1166 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 ✰ לסיכום, תמונת המצב העולה מהפרק בנושא ניהול פרויקטים מלמדת כי אגף המחשוב אינו מנהל את פעילויות המחשוב לפי תקנים מקובלים: האגף אינו מנהל תוכניות עבודה ותקציבים ברמת מערכות המידע הנפרדות, הגם שביצוע תקציב אגף המחשוב בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו היה 139 מיליון ש"ח; לא הוקמו ועדות היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה, האחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים לפני הפעלת המערכות.
מוצע שוועדת הבחירות תנהל תוכניות עבודה ותקציבים ברמת אגף המחשוב וברמת כל מערכת בנפרד ותפקח על הביצוע מול התכנון, תבחן אפשרות לאמץ את הנחיית רשות התקשוב בנושא מחזור החיים של מערכת תקשוב ותבחן להקים ועדות היגוי לפרויקטים העומדים בהגדרת רשות התקשוב כבינוניים ומעלה או כפרויקטים מורכבים.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה רואה חשיבות רבה בניהול ת וכניות עבודה ותקציבים של מערכות המידע.
הוועדה החלה לקדם נושא זה ומתכוונת להעמיק בו.
הוועדה מתכוונת לאמץ מתודולוגיה כפי שמקובל בתחום התקשוב.
הגדרת המתודולוגיה והתאמתה לוועדה תיעשה במסגרת תוכנית אסטרטגית למערכות המחשוב.
במסגרת זו תיבחן התאמת נוהלי התקשוב אף שאינם מחייבים את הוועדה.
לדעת הוועדה שיטת הפעולה של ועדות היגוי אינה ישימה בוועדה הבחירות נוכח המבנה הארגוני הייחוד י ודרכי העבודה של הוועדה.
ועדות ההיגוי אחראיות לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים לפני עליית הפרויקט לאוויר.
נוכח זאת, קיום של ועדות היגוי חשוב בתקופת שגרה וחשוב אף יותר בתקופת בחירות, שבה נדרש לקבל החלטות עקרוניות ולוודא את תקינות המערכות לפני הפעלתן (מרביתן כאמור אינן פועלות בשגרה).
| 1167 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תפקוד מערכות המידע בתקופת הבחירות .
מערכת2 היא מערכת מקוונת האחראית לתהליך גיוס מועמדים לתפקיד מזכיר קלפי.
המערכת מופעלת כחודש לאחר מועד ההכרזה על בחירות חדשות ומכילה כמה שלבים, ובהם רישום המועמדים, ביצוע לומדה שמציגה את תהליך עבודת מזכיר הקלפי ביום הבחירות, ביצוע מבחן מיון בציון עובר של 80 , קביעת ריאיון בוועדה האזוריות ושיבוץ מועד ביצוע ההדרכה.
לדברי הוועדה המערכת פותחה בשנת 2017 במשך כשנתיים ובתקציב71 הקמהשל כ -01 מיליון ש"ח והופעלה לראשונה בבחירות לכנסת ה-21 .
את המערכת פיתחה חברה ב' והיא גם מתחזקת אותה.
ניהול השינוי הוא תהליך חשוב ומהותי בפרויקטים המתבצע לצד הקמת הפרויקט.
בין היתר תכליתו להכין את המשאב האנושי לקבלה מיטבית של השינויים שטומן בחובו מהלך ארגוני מורכב.
מעורבות המשתמש והשתתפותו בתהליך הפיתוח של מערכת ממוחשבת, ובפרט בשלבים מרכזיים כמו אפיון המערכת והבדיקה שלה, וקבלת אישורו חשובים ומרכזיים 72 , ופרויקטים רבים נכשלים בגלל מעורבות נמוכה של המשתמש בתהליך הפיתוח .
כאמור לאחר כל מערכת בחירות ועדת הבחירות שולחת למנהלי הוועדות האזוריות שאלון לשם קבלת משוב על פעילות הוועדה בתקופת הבחירות וביום הבחירות.
לאחר הבחירות לכנסת ה- 21 שלחה ועדת הבחירות שאלון לשם קבלת משוב ל-19 מנהלי הוועדות האזוריות.
14 (74% ) מהמנהלים השיבו עליו.
השאלון כלל סעיפים שעליהם נדרשו המנהלים לחוות את דעתם, ובהם תפקוד מערכת 1 והאפשרות להפיק ממנה דוחות, מערכת 9 , מערכת 2 , מערכת 4 , מערכת8 .
ועוד משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הליך קבלת המשוב.
בפרק זה יוצגו בעיות במערכת 2 שחזרו בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו.
להלן פירוט התקלות: 1.
אי-תאימות בין נתוני מערכת 1 לנתוני מערכת 2 מביאה לחוסר אמון של חלק ממנהלי הוועדות בנתונים המופיעים בשתי המערכות: מנהלי הוועדות האזוריות עובדים בתקופת הבחירות גם במערכת 2 וגם במערכת1 .
נמצא כי הממשק בין מערכת 2 למערכת1 אינו מופעל באופן מקוון אלא רק אחת ליום.
נוכח זאת בחלק מהזמן יש אי-תאימות בין הנתונים המופיעים בשתי המערכות.
71 'ממסמך של ועדת הבחירות בשם "סטטוס התקשרות עם חברה ב- מערכת גיל ומוקד טלפוני" עולה כי משנת 2016 ועד 31.
18 (חודש לפני מועד הפעלת מערכת גיל) סכום ההזמנות עבור הקמת המערכת כולל מע"ם היה כ-10 מיליון ש"ח.
72 על פי נוהל מפת"ח- נוהל מסגרת לטיפול כולל בתחום המחשוב בארגון - הן בכל אחת ממערכות המידע בנפרד, הן במישור הארגון כולו.
הנוהל נקבע בהחלטת הממשלה מאוקטובר 1991 כנוהל אחיד מחייב לפיתוח ולתחזוקה של כל מערכות המידע הממשלתיות והיה נוהל מחייב עד אוקטובר 2014.
| 1168 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 לכנסת ה-21 ציינו5 מ-14 המנהלים את הבעיה, ומהשאלון על תפקוד המערכות בבחירות לכנסת ה-23 עולה כי עדיין לא היה סנכרון מקוון בין שתי המערכות.
מוצע שוועדת הבחירות תבחן את התועלת שבסנכרון מקוון בין מערכת 2 למערכת 1 .
, ועד אז עליה להנחות את מנהלי הוועדות מול איזו מערכת מידע עליהם לעבוד בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי בתקופות הבחירות לא התאפשר לוועדה לבצע שינויים מורכבים כדי להבטיח את הפעלת המערכת באופן תקין.
לאחר הבחירות לכנסת ה-23 בוצע תהליך עומק לניתוח הפערים במערכת2 .
בשיתוף חלק מנציגי הוועדות האזוריות מתוך הנושאים שעלו בתהליך זה הוגדרו הנושאים שיש לפתח לבחירות לכנסת ה-24 .
הממשק בין שתי המערכות מתבצע אחת ליום משיקולים של אופטימיזציה תפעולית.
עם זאת, כחלק מתהליך הפקת הלקחים בוצעו התאמות בממשק לשיפור התהליך.
תקלות בממשק בין מערכת1 למערכת2 א.
מכנס הפקת הלקחים על הבחירות לכנסת ה-21 ומהפקת הלקחים של חברה א' על בחירות אלו עלה כי היו תקלות בממשק בין שתי המערכות שגרמו לכך שמנהלי הוועדות נדרשו להשקיע זמן רב בהצלבה ידנית של המידע הקיים בשתי המערכות כדי לוודא שלא נעלמו נתונים של המועמדים לתפקיד מזכיר קלפי.
עוד עלה כי הממשק להעברת הנתונים בין שתי המערכות לא נבדק לפני הפעלתו ולא עבד כמצופה.
בשאלון של חברה ב' שפיתחה את מערכת 2 על תפקוד המערכת בבחירות לכנסת ה-23 עלה כי טבלת הרחובות והיישובים, שהיא טבלת תשתית במערכת, לא סופקה לפני העלייה לאוויר של המערכת ולכן היא לא נקלטה במערכת.
עם זאת, החברה ציינה כי הודות לפרק הזמן הקצר שעבר מהטעינה הקודמת של הנתונים נעשו שינויים מועטים בלבד בפרטי היישובים ו הרחובות כך שלא ה תרחשה תקלה חמורה בממשק שבין שתי המערכות.
נמצא כי ועדת הבחירות ביצעה בדיקות של הממשקים במערכת 2 ובמערכת1 בנפרד, אולם לא ביצעה בדיקות אינטגרציה (מקצה לקצה) לפני הפעלת חלק מהממשקים בין מערכת 2 למערכת 1, ועקב כך התגלו הטעויות והחסרים במידע בעת הפעלת המערכת.
על הוועדה לבצע בדיקות לכל מערכת לפני הפעלתה בכל מערכת בחירות כדי לאתר תקלות מבעוד מועד.
עוד מומלץ שבעת פיתוח ממשקים שבהם מעורבים ספקים שונים יגובש האפיון של הממשק במשותף עם הספקים, ויתבצעו בדיקות אינטגרציה לפני הפעלת המערכת.
בתשובת ועדת הבחירות מינואר 2021 נכתב כי בעקבות שלוש מערכות הבחירות האחרונות הוועדה הסיקה מסקנות בנושא זה ובנושא ה פיתוח והתכנון של ממשקים, וכיום מעורבים הספקים הרלוונטיים בבדיקות מקצה לקצה.
מערכת 2 פותחת אתכל השלבים בתהליך הגיוס למועמד לתפקיד קלפי, ובהם הרישום לתפקיד מזכיר ועדת קלפי, לפרק זמן אחיד עבור כל הוועדות האזוריות.
| 1169 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מגויס מספר שונה של מזכירי ועדות קלפי שנקבע בהתאם ל מספר הקלפיות באותה הוועדה ולשיקולים נוספים כמו הצורך במינוי שני מזכירים לחלק מהקלפיות.
למשל: בבחירות לכנסת ה-21 בוועדת עכו היו 758 קלפיות ואילו בוועדת כינרת היו179 ,קלפיות כלומר בוועדה האזורית עכו היה צורך לגייס בערך פי ארבעה מזכירי ועדות מוועדת כינרת באותו פרק זמן.
נמצא כי בחלק מהוועדות האזוריות בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו פרק הזמן של תקופת הרישום לתפקיד מזכיר ועדת קלפי לא היה מספק, ולא גויסו די מזכירי קלפי בפרק הזמן שניתן.
עוד נמצא כי המערכת לא תמכה בבחירות לכנסות ה-21 וה-22 בביצוע כמה שלבים בו -זמנית, למשל: המערכת לא איפשרה לרשום מועמדים חדשים לתפקיד מזכירים (שלב הרישום) ולשבץ מועמדים שסיימו את שלב הרישום בהדרכות (שלב ההדרכה), ולכן לצורך עמידה במכסת המזכירים המבוקשת וכדי לא לעכב את התהליך עבור ועדות אזוריות שהגיעו למכסה, ועדת הבחירות נקטה פעולות נוספות, ובהן הורדת ציון הסף מתחת ל-80 כדי לגייס גם מועמדים שנרשמו למערכת 2 בתקופה האמורה אך קיבלו ציון נמוך מזה; ופיתוח מערכת חדשה לגיוס נוסף של מועמדים.
להלן פירוט הפעולות: א.
פיתוח מערכת נוספת לתמיכה בגיוס מועמדים נוספים עבור מערכות הבחירות לכנסות ה-21 וה-22 בעלות73 של 108,000 ש"ח עבור הבחירות לכנסת ה-21 ו- 135,000 ש"ח עבור הבחירות לכנסת ה-22 .
פיתוח תהליך חדש במערכת 2 לתמיכה בסבב גיוס נוסף (סבב ב') של מזכירים בבחירות לכנסת ה-23 .
הורדת ציון הסף של המבחן למועמד למזכיר קלפי מתחת ל-80 ( בשמונה89% ) מתשע הוועדות האזוריות בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 .
מוצע שו ועדת הבחירות תבחן את הסיבות להיעדר עמידה במכסה הרצויה של מזכירי ועדות קלפי בכל אחת מהוועדות האזוריות בציון סף של 80 ותבחן אם יש צורך בהתאמת המערכת כך שתתמוך בתקופות רישום שונות בהתאם למכסות הרצויות בכל ועדה אזורית.
כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תעריך אם יש צורך בהארכת תקופת הרישום, בהרחבת הפרסום ובנקיטת צעדים ייחודיים בחלק מהוועדות להגדלת הביקוש.
בתשובת ועדת הבחירות מינואר 2021 נכתב כי לאחר הבחירות לכנסת ה -24 בכוונתה להשלים את האפשרות לרישום בתקופות שונות במערכת 2 .
כמו כן מתבצע תהליך תכנון של תקופת הרישום באופן שימקסם את מימוש הפוטנציאל הגיוס.
אם גם כשיתאפשר רישום בתקופות שונות לא תתמלא מכסת הרישום, תוארך התקופה בזמן נוסף רק באזורים שבהם יש מחסור במזכירים.
עם זאת ציינה הוועדה כי המכסות אינן מלאות גם מפני שיש מזכירים שפורשים במהלך התהליך.
73 לפי מסמך בסימוכין 2752419 מ- 25.
19 בנושא "הגדלת התקשרות עם חברת VISION לטובת PLAN B.
| 1170 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 4.
אי-זמינות של המערכת, אי -עמידה בעומסים ואיטיות א.
בשאלון על הבחירות לכנסת ה-21 שהעבירה ועדת הבחירות שלושה (21% ) מתוך 14 המנהלים שהשיבו ציינו בעיות של אי-זמינות של המערכת, אי-עמידה בעומסים ואיטיות.
בליל הבחירות לכנסת ה-22 הופעל לראשונה מודול קליטת טופס2474 במערכת 2 .
, שפיתוחו הושלם חודשים מספר קודם לכן בתשובת חברה ג' עלה כי במהלך תקופת הבחירות לכנסת ה-22 ובעקבות תהליכי הפקת לקחים מהבחירות לכנסת ה-21 ביצעה החברה שינויים משמעותיים בתהליך קליטת טופס 24 שאותם הגדירה ועדת הבחירות, אשר חייבו גם שינויי תוכנה במערכת 2 .
עוד ציינה חברה ג', כי נוכח לוחות הזמנים האמורים היא לא הספיקה לבצע בדיקות עומסים לפני הפעלת המערכת ביום הבחירות אולם הכינה כמה ערוצי גיבוי למקרה שהמערכת לא תעמוד בעומסים.
בליל הבחירות לכנסת ה-22 בשבע (70% ) מהוועדות שנבדקו דיווחו צוותי משרד מבקר המדינה שנכחו בוועדות על איטיות של מערכת 2 ואף על פעולות מטעם חברה ג' לתגבר את תשתית המערכת כדי לטפל בתקלה.
בארבע (40% ) מוועדות אלו דיווחו צוותי משרד מבקר המדינה שהתקבלה הנחיה להפסיק את ההקלדה למערכת ולהשלים את הקלדת הנתונים החסרים למוחרת יום הבחירות.
בבחירות לכנסת ה-23 החליטה ועדת הבחירות לייעל את תהליך העבודה ולא להשתמש במערכת 2 להקלדת הנתונים של טופסי24 , אלא לסרוק את נתוני טופסי24 ולעבד את הנתונים.
כמו כן בבחירות לכנסת ה-23 החליטה ועדת הבחירות לגייס כ-70% מהמזכירים על סמך כוח האדם שהועסק בבחירות הקודמות ונמצא ראוי.
עובדים אלו לא נדרשו לבצע את הלומדה ואת המבחן, דבר שהפחית את העומסים על מערכת 2.
בתשובת חברה ג' מדצמבר 2020 נמסר כי היא ממשיכה לפעול לשדרוג תשתית המערכת כל העת במטרה לשפר ביצועים ועמידה בעומסים.
כמו כן החברה המליצה לוועדת הבחירות להתקין כלי ניטור לניהול עומסים.
נוכח בעיות העומסים והאיטיות שנצפו בהפעלת מערכת 2 בבחירות לכנסות ה-21 וה-22 , מוצע שוועדת הבחירות תוודא לפני הפעלת המערכת בכל תקופת בחירות שהיא עומדת בעומסים הצפויים לה בתקופת הבחירות וביום הבחירות.
סריקת חומרי ההצבעה בליל הבחירות .
בסיום יום הבחירות ובימים שלאחר מכן ועדת הבחירות סורקת את המסמכים של כל הקלפיות ששימשו ביום הבחירות את חברי ועדת הקלפי ובהם מתועדת הפעילות שהייתה בקלפי (פרוטוקולים, טופסי 1,000 ,טופס רישום קולות פסולים ועוד).
למשל: בפרוטוקול ועדת הקלפי נרשמים דיווחים על הפעילות שהייתה בוועדת הקלפי החל בשלב התארגנותה בבוקר יום, דרך .
74 בטופס 24 מזינים בין היתר משוב על תפקוד מזכיר ועדת הקלפי ביום הבחירות.
| 1171 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תהליך סיום ההצבעה וכלה בספירת הקולות במוצאי יום הבחירות, שתוצאתה היא למעשה תוצאות הבחירות באותה הקלפי, ובכלל זה גם אירועים חריגים.
לדברי ועדת הבחירות חומרי הסריקה הם מקור מידע חשוב עבורה והם משמשים אותה בין היתר בתהליכי הבקרה על תקינות תהליכי ההצבעה וכן לבדיקת ערעורים על תוצאות ההצבעה שמגישות סיעות.
ועדת הבחירות מעסיקה מאות עובדים במשימות הקשורות לסריקת חומרי ההצבעה ביום הבחירות ובימים שלאחר מכן.
היקף המסמכים הנסרקים בכל מערכת בחירות עשוי להגיע לכ- 200,000 :עמודיםסריקת טופסי 1,000 של כל הקלפיות (בבחירות לכנסת ה-23 היו כאמור 10,631 ,)קלפיות סריקת פרוטוקול הקלפי שמכיל כ-15 עמודים ועוד.
בשנת 2017 פרסמהועדת הבחירות את מכרז 12/21 .
'לשירותי סריקה ועיבוד נתונים מתוך מסמכים סרוקים שבו זכתה חברה ג להלן הממצאים שהועלו בשלוש מערכות הבחירות בנוגע לסריקת חומרי ההצבעה: 1.
בעיות תקשורת בליל הבחירות – בכנס הפקת הלקחים על הבחירות לכנסת ה-21 נמצא כי הייתה בעיית תקשורת.
בעיות תקשורת דווחו75 גם בליל הבחירות של הכנסותה-22 וה-23 על ידי נציגי משרד מבקר המדינה שנכחו בחלק מהוועדות.
מוצע שוועדת הבחירות תוודא לפני הבחירות שרשת התקשורת התומכת את תהליכי הסריקה ערוכה לעמוד בעומסים הצפויים ביום הבחירות ושהיא עובדת באופן תקין.
כמו כן מוצע שוועדת הבחירות תתחקר את התקלות שאירעו במערכות הבחירות הקודמות כדי להפיק לקחים.
להלן דוגמאות לממצאים הנוגעים למיומנות העובדים שהועסקו בסריקת חומרי ההצבעה: א.
בכנס הפקת הלקחים על הבחירות לכנסת ה-21 צוין כי העובדים שהועסקו בסריקת הפרוטוקולים לא היו מיומנים מספיק.
בבחירות לכנסת ה-23 סריקת טופסי 1,000 נמשכה זמן רב: מהשאלון על הבחירות לכנסת ה-23 של מנהל הוועדה האזורית איילוןעלה כי בשעה 3:00 בבוקר סיימה הוועדה את עבודתה למעט סריקת 50 טופסי 1,000 .
הסורקים עסקו בסריקת 50 הטפסים ארבע שעות, וגם לאחר מכן לא הושלמההסריקה לדברי מנהל הוועדה עקב חוסר מיומנות של הסורקים.
עוד לדבריו חלק מהטפסים הובאו לסריקה במשכן הכנסת, ופעילות הסריקה נמשכה דקות אחדות.
75 בבחירות לכנסת ה-23 דווח על בעיית תקשורת ארצית בין השעות 00:00 ל- 00:50 .
הבעיה נצפתה בשש (60% ) מעשר הוועדות האזוריות.
| 1172 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 על הוועדה לבחון את הממצאים שהעלו מנהלי הוועדות האזוריות לגבי תהליך הסריקה ולגבי מיומנות עובדי הסריקות ולשפר את הכשרתם.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה מקבלת את ההמלצה בעניין מיומנות העובדים שהועסקו בסריקת חומרי ההצבעה.
סריקות חלקיות של חומרי ההצבעה: בבחירות לכנסת ה-23 נציגי משרד מבקר המדינה שנכחו בחמש (50% ) מהוועדות האזוריות שנבדקו הבחינו שבסוף ליל הבחירות היו טפסים חסרים שלא נסרקו וכן הייתה שונות בין מספר הטפסים שנסרקו בוועדה האזורית למספר הטפסים שדווח שהתקבלו במשכן הכנסת.
בבחירות לכנסת ה-23 יישמה ועדת הבחירות כלי בקרה שמציג לה את מספר הפרוטוקולים שהוזנו למערכת.
מוצע שוועדת הבחירות תוודא את שלמות התהליך.
איתור בזמן אמת של החוסרים ייעל את התהליך הקיים כיום, שבו הפרוטוקולים מאותרים בסוף תהליך קליטת כל הפרוטוקולים אולם מושקעים מאמצים ומשאבים בחיפוש אחריהם.
חלק מהחומרים נסרקו באיכות לקויה: בבחירות לכנסת ה-23 הבחינו נציגי משרד מבקר המדינה שנכחו בוועדות האזוריות בשתי תקלות בנושא איכות הסריקה שנבעו ממבנה הטפסים.
גם חברה ג' דיווחה על איכות הסריקה76 :.
להלן מידע לגבי שתי התקלות שעליהן דיווחו נציגי משרד מבקר המדינה א.
בוועדות אזוריות נצפו תקלות בעת הניסיון לסרוק את טופסי 24 , שהם טפסים בגודל לא סטנדרטי (לא A4 )- בוועדה אזורית אחרת חלק מטפסי 24 נקרעו בתהליך הסריקה, ובוועדה אזורית נוספת חלק מטופסי 24 נתקעו בסורק והיה קושי לחלץ אותם.
בוועדה אזורית אחת נגרם עיכוב ניכר בתהליך הסריקה - ככל הנראה מפני שהנייר הכימי של עותק הפרוטוקול לא נסרק היטב בסריקה, ונאלצו לסרוק שוב חלק ניכר מהפרוטוקולים, לבצע בקרות ולא לסרוק כמה פרוטוקולים יחד (מנות).
בוועדות אחרות דווח שהיה צורך שצוות הקליטה יעבור על הכתוב בנייר הכימי בעט כדי לחזק את הכתוב.
76 ממסמך הפקת הלקחים של חברה ג' עלהכי חלק מהחומרים נסרקו באיכות לקויה בשל המבנה המורכב של טפסים כמו טופס 1,000 וטופס24 .
, וכדי לשפר את איכות הסריקות יש צורך בעיצוב מחדש של הטפסים .
| 1173 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מוצע שוועדת הבחירות תבחן את איכות הסריקה של חומרי ההצבעה השונים בשיתוף חברה ג' ו תנקוט פעולות לשיפור האיכות, ובהן עיצוב מחדש של חלק מהטפסים, שיפור איכות הני יר הכימי, קביעת גודל דף אחיד ומיטבי ושיפור ההדרכות הנוגעות למילוי הטפסים בידי עובדי יום הבחירות.
בתשובת ועדת הבחירות מינואר 2021 נכתב כי הוועדה מודעת לכך שחלק מהחומרים נסרקו באיכות לקויה, והיא מתכוונת לפעול לשיפור איכות הסריקה.
עיכוב ניכר בתהליך סריקת חומרי ההצבעה בכנסת: ממסמך הפקת הלקחים של חברה ג' עלה כי עם קבלת הפרוטוקולים של הוועדה האזורית הראשונה במתחם הכנסת התגלו אי-התאמות קריטיות בין תהליך העבודה שאופיין לבין מסמכי המקור שהגיעו בפועל.
אי-התאמות אלו אילצו את החברה לאפיין בזמן אמת תהליך עבודה חדש לתהליך סריקת המסמכים מקצה לקצה, ובכלל זה כיול מחדש של המערכות.
נוכח זאת היה עיכוב ניכר בלוחות הזמנים: לוחות זמני הסריקות הוכפלו מ-48 שעות ל-96 שעות.
מטרת החזרה הגנרלית המתקיימת לפני הבחירות היא לדמות באופן מלא את תהליך הבחירות.