HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על הרבנות להפעיל את סמכותה ולקבוע בהקדם מיהו הגורם המוסמך לתת הכשר לבתי האוכל ולבתי העסק הרבים הפועלים בנתב"ג ולהסדיר את סוגיית תשלומי האגרות.
 הפיקוח על כשרות המזון |121 .
את הליקויים החמורים .
שידוד מערכות יסודי ממצאי הביקורת בתחום סוגיית הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות מצביעים על כשל של המועצות הדתיות, לרבות המועצות הדתיות ירושלים, נתניה וחיפה, בכל הנוגע לאכיפת הוראות נוהל הכשרות.
מועצות דתיות אלה מאפשרות העסקת בעלי תפקידים במועצה, ובכלל זה מזכירי מחלקות כשרות, מפקחים ועובדי מחלקת הכשרות כמשגיחים, אף שהדבר נאסר משום החשש שהם עלולים להיקלע אגב כך למצב של ניגוד עניינים.
בעלי תפקידים אלה יכולים לשמש משגיחים ובלבד שקיבלו לכך היתר מיוחד, דבר שלא קרה במקרים שהועלו בביקורת.
המועצות הדתיות מאפשרות גם העסקה בלתי אפשרית של עובדיהן מבחינת היקף שעות עבודתם גם כמפקחים וגם כמשגיחים; מצב זה מעמיד בספק את איכות עבודתם בשני התפקידים בעת ובעונה אחת.
מתוך כך עולה החשש שעבודה כמשגיח הפכה להכנסה נוספת וקבועה של עובדי המועצות הדתיות, אף שבפועל לא ניתן להבטיח שהם עושים מלאכתם נאמנה, או לחילופין הם עושים את עבודתם כמשגיחים במקום למלא את תפקידם במועצה; מדובר בעצימת עיניים חמורה ביותר של המועצות הדתיות בנושא זה העלולה לפגוע ברמת הכשרות ובאמון הציבור במערך הכשרות שהמדינה אמורה להבטיח את קיומו, כמו גם בהטעיה של בתי העסק המשלמים בעבור שעות השגחה שלא תמיד מבוצעות בפועל.
אגב כך, נוצר מצב נוח ומתאים לכל הצדדים, דהיינו בתי העסק משלמים עבור ההשגחה אך היא נעשית באופן חלקי המאפשר להם גמישות ונוחות; המשגיחים, שהם גם עובדי המועצות ולעתים אף אלה האמורים לפקח על מערך הכשרות, נותנים יד להתנהלות זו וזוכים ל הכנסה נוספת קבועה ושוטפת.
זהו מצב לא תקין ועל המשרד לתת דעתו לכך ולהסדירו לאלתר.
לנוכח היעילות שבמערכת דיווח אמינה ועדכנית, על המשרד לקדם הפעלתה של מערכת דיווח נוכחות ממוחשבת של משגיחים בכל המועצות הדתיות, כך שהפיקוח על נוכחות משגיחי כשרות בבתי העסק תהיה אפקטיבית .
יש להדגיש במיוחד את הליקויים החמורים ביותר שהועלו בנוגע למרכיבים רבים בהפעלת מערך הכשרות של העיר ירושלים.
מדובר בניהול, בהפעלה בפיקוח ובבקרה כושלים של מערך הכשרות, הדורשים שידוד מערכות יסודי.
לא ניתן להסכין עם סדרי המינהל הבלתי תקינים של המועצה הדתית ירושלים; מדובר במועצה הדתית הגדולה ביותר בישראל, המתנהלת ב עיר הבירה של המדינה - עיר שלנוכח היקף והרכב אוכלוסייתה הביקוש לשירותי הכשרות הוא הגבוה מבין הערים הגדולות.
במצב הדברים שהועלה אין בידיה של המועצה הדתית די הצורך כלים בסיסיים לניהול מערך הכשרות, והיא מפגינה יכולת פיקוח רופפת מאוד על המשגיח ים ועל בתי העסק.
בתשובת המשרד הוא ציין כי מערכת "שירת הים" שעל פיתוחה הוא שוקד כיום אמורה לתת מענה לפחות לחלק מהליקויים שעלו בנוגע למערך הכשרות במועצות הדתיות.
על פי הסברי המשרד, המערכת שאופיינה על פי דרישות נוהל הכשרות תאפשר ניהול תיק בית עסק שיהיה תנאי להנפקת תעודת הכשר.
המערכת תאפשר גם ניהול תיק משגיח, לרבות תכנית עבודה למשגיח, ובאופן זה תיתן מענה לסוגיות כמו עבודת מפקחים כמשגיחי כשרות והיקף שעות עבודה בלתי סביר.
המשרד הוסיף כי ההצעה להקמת חברה ממשלתית שבמסגרתה יוקם מאגר משגיחים מרכזי 122 |דוח שנתי 67ב .
דוד אזולאי, יפעיל את .
הדתיות שתפעיל חברה פרטית ושרק מתוכו ניתן יהיה להעסיק משגיחי כשרות, תבטיח את תנאי העסקתם של משגיחי כשרות.
הפעלת מאגר המשגיחים והקצאה של משגיחי כשרות מתוכו למועצות הדתיות תאפשר פיקוח על עבודת המשגיחים ומעקב אחריה ותמנע תופעות פסולות.
משרד מבקר המדינה מציין, כי נכון למועד סיום הביקורת ועל פי הסברי מנהל אגף מערכות מידע של המשרד לשירותי דת לנציגי משרד מבקר המדינה, פיתוח מודול כשרות של מערכת "שירת הים" הושלם ב -90% ;מהמתוכנן המודול במצבו הנוכחי הותקן בתחילת ספטמבר 2016 "ל"הרצת פיילוט בארבע מועצות דתיות.
הוא ציין כי להערכתו תותקן המערכת לצורך הפעלתה המלאה במועצות הדתיות לקראת סוף 2017 .
ובאשר ליוזמה להקמתה של חברה ממשלתית לניהול מערך הכשרות משרד מבקר המדינה מציין, כי זו טרם הבשילה לכלל החלטה המוסכמת על כל הגורמים המעורבים, בה בעת המשרד גם בוחן חלופות נוספות.
מכאן, בעת הקרובה טרם הבשיל המענה שהציג המשרד בנוגע לליקויים שעלו.
לכן, כל עוד לא הונהגה רפורמה מקיפה בהסדרת מערך הכשרות וכל עוד לא מופעלת מערכת סדורה לניהול מושכל של המערך, על המשרד להפעיל, באמצעים שברשותו, את אחריותו המינהלית על עבודתן של המועצות הדתיות ולהגביר את הפיקוח על הנחיותיו ואת אכיפתן בתחומי עבודתן של המועצות הדתיות.
מנכ"ל הרבנות מר משה דגן ציין בתשובת הרבנות מינואר 2017 כי "עד היום, הרה"ר לא ראתה את עצמה כמחויבת לרגולציה על המועצ"ד וראתה במשרד לשירותי דת כאחראי על יישום המדיניות של הרה"ר במועצ"ד ולפיכך ישנן סוגיות שנפלו 'בין הכיסאות'".
בשל האמור לעיל, מערך הכשרות לא נוהל כראוי, ולפיכך כמנכ"ל חדש שנכנס לתפקיד לאחרונה, "תחום הכשרות והסדרת הרגולציה לרבות בתיאומים הנדרשים מול המשרד לשירותי דת, והצרכים התקציביים לצורך כך, נמצא אצלי בסדר עדיפות גבוה מת וך אחריות ותפיסה שהרבנות הראשית רואה את עצמה כמחויבת לכל תחום הכשרות".
לנוכח הממצאים החמורים המועלים בדוח ביקורת זה בכל הנוגע לפעולות המועצות הדתיות בתחום הכשרות, ראוי ונכון הוא שהשר לשירותי דת, חה"כ דוד אזולאי, יפעיל את סמכותו המוענקת לו בחוק שירותי הדת ויתערב ללא דיחוי לצורך הנהגתה של רפורמה מקיפה להסדרת מערך הכשרות במועצות הדתיות.
הפיקוח על כשרות המזון |123 .
אף שחלפו יותר מ-20 שנים מאז פרסום מסקנות ועדת צדוק, טרם עוגנו בחקיקת .
משנה נוהלי הפעולה של לשכות הרבנות המקומית ושל המועצות הדתיות.
מצב זה מנציח את היעדר התיאום בין הרבנים המקומיים לעובדי המועצות הדתיות הכפופים מהבחינה המינהלית למשרד לשירותי דת ממשק העבודה בין המשרד לשירותי דת, הרבנות הראשית, הרבנות המקומית והמועצות הדתיות .
ממשק העבודה בין המועצה הדתית לרבנות המקומית .
חלוקת התפקידים בין המועצה הדתית ובין הרבנות המקומית מושתתת על "תקנות נוהל לתאום והגדרת תפקידים בין הרבנות למועצה דתית, התשמ"ה -1985 ," שפורסמו בספטמבר1987 ( בחוזר מנכ"ל משרד הדתות87/5 ) ואושרו על ידי מועצת הרבנות.
תקנות אלה נועדו להגדיר את תחומי הפעולה והסמכויות המיוחדות של כל אחד משני הגופים כדי למנוע אי -הבנות וחילוקי דעות.
בספטמבר 1992 מינה ראש הממשלה דאז מר יצחק רבין ז"ל ועדה ציבורית ל"בדיקת המועצות הדתיות ותפקודן" בראשותו של חיים צדוק, שר המשפטים לשעבר (להלן - ועדת צדוק), וביולי 1993 הגישה הוועדה את המלצותיה.
הוועדה המליצה לעגן בחקיקת משנה את נוהלי הפעולה של לשכות הרבנות המקומיות ושל המועצות הדתיות ואת האמצעים להבטחת יישומם של נהלים אלה.
כבר בדוח שנתי 4455 קבע משרד מבקר המדינה שאין די בתקנות הנוהל שקבע משרד הדתות בעניין התיאום בין הרבנות המקומית ובין המועצה הדתית, מכיוון שאין בכוחן ליישב חילוקי דעות בין רב העיר ובין המועצה הדתית .
משרד מבקר המדינה המליץ לנקוט צעדים נמרצים לפתרון יסודי של הבעיה כדי להבטיח שירותי דת נאותים.
בדוח שנתי 59 ב ציין משרד מבקר המדינה כי אף שחלפו יותר מ-15 שנים מפרסום דוח ועדת צדוק, לא חל כל שינוי במצב ולא הותקנו תקנ ות מפורטות להסדרת סמכויותיהן של הרבנות המקומית ושל המועצה הדתית.
גם הביקורת הנוכחית העלתה כי אף שחלפו יותר מ -20 שנים מאז פרסום מסקנות ועדת צדוק, טרם עוגנו בחקיקת משנה נוהלי הפעולה של לשכות הרבנות המקומית ושל המועצות הדתיות.
מצב זה מנציח את היעדר התיאום בין הרבנים המקומיים לעובדי המועצות הדתיות הכפופים מהבחינה המינהלית למשרד לשירותי דת.
במצב זה אין לעתים בכוחה של הרבנות לכפות את הנחיותיה על הרבנים המקומיים, ואלה קובעים הנחיות כשרותיות על פי השקפתם.
כמו כן, וכפי שהדבר בא לידי ביטוי גם בדוח ביקורת זה, ראשי המועצות הדתיות אינם רואים עצמם לעתים כפופים להנחיות המשרד לשירותי דת.
55 ,מבקר המדינהדוח שנתי 44 (1994), ""המועצה הדתית נתניה, עמ' 381-361.
מנכ"ל הרבנות הבהיר בתשובתו כי קיים חוסר אחידות בנוהלי הכשרות המופעלים במועצות הדתיות, ולטענתו הסיבה לכך היא עצמאותם של הרבנים המקומיים ; רבנים אלה מוסמכים לתת כשרות ברמה המקומית מכוחו של חוק איסור הונאה בכשרות, בשעה שבהיבט ההלכתי המועצות הדתיות והרבנויות המקומיות אמורות לפעול על פי מדיניות הלכתית שקבעו הרבנים הראשיים.
מנכ"ל הרבנות ציין כי "יש ליצור את התשתית הנורמטיבית הראויה כך שמועצת הרבנות הראשית תקבע נהלי עבודה אחידים שיחייבו את הרבנים נותני ההכשר".
עוד ציין כי לרבנות הראשית חסרים הסמכויות המתאימות והמשאבים הראויים כדי להבטיח רגולציה מתאימה.
המנכ"ל הדגיש כי הרבנות הניחה בפני ועדת השרים לחקיקה בקדנציה הקודמת הצעת חוק להסדרת הסוגיה הנוגעת לרבנים מקומיים הפוסקים ומעלים דרישות על דעת עצמם.
אולם ועדת השרים החליטה שלא לאשר את הצעת החוק.
הקיפאון השורר בעניין קידום התיאום בין הרבנויות המקומיות למועצות הדתיות הוא בלתי נסבל.
משרד מבקר המדינה כבר העיר על כך בעבר וגם הממשלה ביקשה לתת לכך מענה; הכול ללא כל הצלחה.
היעדר התיאום בין הרב המקומי למועצה הדתית גורם לנזק, לבלבול ו לחוסר יעילות של השירות לציבור וכן גם עלולים להיווצר פערים בעלויות הכשרות בין מועצות דתיות שונות.
האחריות לפתרון סוגיה זו מונחת לפתחם של הגורמים שבכוחם לתת לכך מענה - הממשלה והמשרד לשירותי דת והעומד בראשו .
ראוי שגורמים אלה, בשיתוף הרבנים הראשיים, יעבירו לפתחה של הממשלה את האחריות לקידום יישומן של המלצות ועדת צדוק, לרבות עיגון נהלים בחקיקת משנה, התקנת תקנות להסדרת הסמכויות של הרבנות המקומית ושל המועצה הדתית ונקיטת האמצעים להבטחת יישומם.
ממשק העבודה בין המשרד לשירותי דת לרבנות הראשית .
האחריות להיבטים הניהוליים שבהפעלת מערך הכשרות (תקצוב ותקינה) מוטלת על המשרד לשירותי דת, והסמכות והידע המקצועי-הלכתי בתחום הכשרות מצויים בידי הרבנות והרבנים המקומיים.
לפיכך, קיימת לכאורה חלוקה מבנית של תחומי האחריות בין גופים אלה.
כדי לנהל באופן יעיל את תחום הכשרות על כל היבטיו נדרש תיאום בין הגורמים המעורבים, ולו רק כדי לקבוע את האחריות והסמכות של כל אחד מהם ; אולם נמצא כי בפועל קיימות סוגיות שהאחריות והסמכות בעניינן אינן ברורות, ולכן כל אחד מהגורמים האמורים נוקט עמדה משלו לגביהן.
ממונה תחום הכשרות במשרד ביקש עם כניסתו לתפקיד, וכן במשך התקופה שבה הוא מכהן, לפעול בתיאום עם גורמי הכשרות ברבנות, ואף דרש להיות מעורה בתהליכים המתקיימים ברבנות הנוגעים למערכת הכשרות הארצית.
אולם היועץ המשפטי לרבנות השיב לו כי הוא רואה בדרישותיו של הממונה ה אמור התערבות הפיקוח על כשרות המזון |125 .
על אי-יישומו של נוהל .
אי-יישומו באופן גורף.
אישור ובניגוד לנוהל בסמכותה, בפעילותה ובאחריותה של הרבנות והוסיף כי מדובר ב"השגת גבולה של הרבנות הראשית".
אי-קביעת גבולות אחריות ברורים והיעדר תיאום בין הרבנות למשרד בא לידי ביטוי גם בחוסר הסכמה בעניין הפעלת הסמכות של כל אחד מהם.
להלן דוגמאות: חילוקי דעות בין המשרד ובין הרבנות בנוגע לנוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות: בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה את היעדר הנהלים הנוגעים לפעולות המועצות הדתיות בתחום הכשרות.
במענה לביקורת, ביולי 2010 הפיץ המשרד את נוהל הכשרות.
הנוהל כאמור מסדיר את ההיבטים הארגוניים בעבודת מערך הכשרות.
התברר שהמשרד לשירותי דת לא שיתף את הרבנות בגיבוש הנוהל.
באוקטובר 2010 , לאחר שהרבנות קיבלה את נוסח הנוהל, היא השיגה בפני מנכ"ל המשרד על הכללים שנקבעו בו וביקשה להשהותו, אך המשרד לא הסכים לכך.
בעקבות ההשגות הקימה מועצת הרבנות ועדה לבדיקת נוהל מערך הכשרות הממלכתית.
אף שכבר חלפו כשש שנים מאז הוקמה הוועדה לא דנה מועצת הרבנות בנוהל הכשרות, וממילא לא אשררה אותו.
הליקויים שעלו בביקורת זו מצביעים על אי-יישומו של נוהל הכשרות, ואף יותר מזה - זלזול של המועצות הדתיות בהוראותיו עד כדי אי -יישומו באופן גורף.
למשל, העובדה שהמועצות הדתיות איפשרו למשגיחי כשרות לעבוד ללא הסמכה כנדרש; חלק מהמשגיחים הם עובדי המועצות הדתיות ועבודת ההשגחה היא עבודה נוספת, וזאת ללא אישור ובניגוד לנוהל.
ייתכן שיחסה הספקני של הרבנות - הגורם ההלכתי העליון והמנהיג את העולם הדתי - ממלכתי - לנוהל הכשרות היה גורם משמעותי שהשפיע גם עליהן.
המשרד ציין בתשובתו כי מאז פרסום הנוהל התקבלו במשרד הערות רבות על היותו כללי מדי ועל הוראות שקיים קושי גדול ליישמן.
המשרד מסר כי במסגרת תכנית העבודה של תחום הכשרות לשנת 2017 הוגדרה משימה שעניינה עדכון נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות על פי הניסיון שנצבר מאז פרסומו.
צוות לבחינת מערך הכשרות בישראל: כאמור, במרץ 2016 מינה הרב הראשי לישראל הרב דוד ברוך לאו צוות לבחינת מערך הכשרות בישראל במטרה לבחון את מכלול ההיבטים הנוגעים למערך זה ולהציע דרכים לתקן את ההסדרים הקיימים בו.
אולם הצוות לא כלל נציג של המשרד.
נכון לינואר 2017 טרם סיים צוות הבחינה את עבודתו.
התברר כי חלק מהנושאים שעל הצוות לעסוק בהם משיקים לעבודת המשרד או אף נכללים בתחומי אחריותו; למשל, הוזלת עלויות הכשרות באמצעות התייעלות מערכת ההשגחה, הסדרת יחסי משגיח -מושגח, הסדרת נושא שעות ההשגחה, הקמת מאגר מידע בנושא הכשרות ומציאת פתרונות תקציביים לפיקוח על הכשרות.
המשרד עוסק בשנים האחרונות בסוגיות האמורות; המשרד מינה צוות שבו חברים 126 |דוח שנתי 67ב .
נציגים מהמשרד ומהרבנות לצורך הסדרה של מערכת הכשרות, ואגף המחשוב במשרד מקים מערכת מחשוב חדשה שתשמש בשנים הבאות את המועצות הדתיות גם בתחום הכשרות (מערכת "שירת הים").
כדי לייעל את עבודת המטה, להגביר את נראותה בעיני הציבור ולנצל את הידע שנצבר בשני הגופים המאסדרים את תחומי הכשרות, ראוי ונכון שצוות הרבנות יכלול נציגים של המשרד.
אי-שיתוף המשרד אינו רק פוגע ביעילות, שכן המשרד והרבנות מטפלים באותן סוגיות, אלא הוא עלול להביא בסופו של התהל יך לידי מחלוקות בשל חוסר התיאום בין שני הגופים.
בתשובתה מסרה הרבנות כי "הוועדה נפגשה עם גורמים שונים מהמשרד.
בשלב מאוחר יותר צורף מנכ"ל המשרד להשתתף דרך קבע בעבודת הוועדה".
מנכ"ל הרבנות מסר בתשובתו כי "הסדרת תחום הכשרות בין הרבנות ל משרד לשירותי דת לא נעשה באופן המחייב עד כה".
הוא הוסיף כי "פעילות הרבנות ופעילותו של המשרד משיקים בנושאים שונים, אך בפועל, בשל חוסר הבהירות חלוקת האחריות בצורה ברורה הוזנח הטיפול בסוגיות שונות".
]אי[בנושא ו המשרד לשירותי דת והרבנות ציינו בתשובתם כי מאז סוף ספטמבר 2016 עשו המשרד והרבנות מאמצים לגבש מתווה מוסכם ובו יפורטו חלוקת הסמכויות ביניהם ומנגנוני שיתוף הפעולה.
במועד סיכום הביקורת מתווה זה נמצא בבחינתם של מנכ"ל המשרד ושל מנכ"ל הרבנות.
החיוניות שבתיאום שבין המשרד לרבנות מחייבת את שני הגורמים להירתם בנחישות כדי להביא את הטיפול המינהלי וההלכתי בתחום הכשרות לכדי ראייה מערכתית שלמה.
עליהם לראות "עין בעין" את טובת הציבור ואת צרכיו בתחום הכשרות כמטרת -על שאליה יש לחתור.
שיתוף הפעולה בין שני הגורמים האלה הוא אבן יסוד בתהליך זה.
הפיקוח על כשרות המזון |127 .
הדתיות המשרד לשירותי דת - תקינת כוח אדם בתחום הכשרות במועצות הדתיות .
היעדר נתונים אמינים בנוגע למצבת כוח האדם בתחום הכשרות במועצות הדתיות .
כדי שהמשרד יוכל למלא כראוי את תפקידו כגורם מטה האמון על עיצוב מדיניות, על יישומה היעיל ועל בקרה על איכות היישום, נדרש שיהיה בידיו בסיס נתונים מלא ואמין.
למשרד כלל אין מידע על מצבת המשגיחים והסמכתם, על מספר בתי העסק שהרבנות המקומית משגיחה בהם ומאפייניהם, וממילא אין לו מידע על קרבה משפחתית של משגיחים לבעלי תפקידים במועצות הדתיות.
"דוח התקן" של המשרד משקף את המידע שבידי המשרד בנוגע לכוח האדם המועסק במועצות הדתיות, והוא אמור לשמש כלי עבודה לניהול כוח האדם במועצות הדתיות.
בדיקת דוח התקן העלתה כי המשרד אינו מעדכן אותו באופן שוטף , והדוח אינו כולל את כל עובדי המועצות הדתיות בזמן אמת.
כמו כן, הוא אינו כולל את תיאור התפקיד , ובנוגע ל חלק מהעובדים , לרבות עובדים במערך הכשרות, אין מצוין מהו שיוכם המחלקתי במועצה.
משרד מבקר המדינה השוו ה בין נתוני דוח התקן שהעביר לו המשרד בנוגע למפקחים ולמשגיחים , שהם עובדי המועצות הדתיות , ובין הנתונים הנוגעים לעובדים אל ה שמסרו לו 93 מועצות דתיות.
על פי דוח התקן, ב -93 המועצות ישנם בסך הכול 98 מפקחים ו -132 משגיחים שהם עובדי מועצה.
לעומת זאת, על פי דיווחי93 המועצות, יש בהן בסך הכול 136 מפקחים ו -200 משגיחים שהם עובדי מועצה.
ב -25 מתוך מועצות אלה אין התאמה בין מספר המפקחים שדיווח עליו המשרד ובין מספר המפקחים שעליו דיווחה המועצה הדתית; ב-32 מתוך מועצות אלה אין התאמה בין מספר המשגיחים (ב -14 מתוך93 המועצות אין התאמה במספר המפקחים ובמספר המשגיחים); ב -17 מועצות נמצאה אי-התאמה בתפקיד של העובד, במקור אחד הוא נרשם כמשגיח ובמקור האחר כמפקח, ולהיפך.
ומשימות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי ההחלטות שהוא מקבל ותכניות העבודה שלו, לרבות התכנית להפעלת מערך הפיקוח על המועצות הדתיות, אמורות להיות מבוססות על מידע זה, אך קיים חשש ממשי שהמידע שבידיו אינו אמין.
הפערים העולים בין המידע של המשרד לזה של המועצות הדתיות בנוגע למשגיחים ולמפקחים מחייבים את המשרד לבחון את מערך כוח האדם כולו במועצות הדתיות.
על המשרד להכין בסיס מידע אמין על המשגיחים ועל המפקחים ולוודא כי הוא יעודכן באופן שוטף וקבוע.
המשרד מסר בתשובתו כי "לא נעלם מעיני המשרד המחסור בנתוני אמת לגבי מחלקות הכשרות במועצות הדתיות הן בתחום ניהול כוח האדם והן בתחום התיעוד ועמידה בדרישות נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות.
המשרד מקדם הכנסת מערכת מיחשוב מרכזית לכלל המועצות.
וכי כל עוד לא קיימת מערכת מחשוב מרכזית נאלץ המשרד לנהל את מצבת כוח האדם במועצות הדתיות באמצעות קבצי אקסל".
עוד מסר כי במסגרת תכנית העבודה של תחום הכשרות במשרד שאישרה הנהלת המשרד בדצמבר 2016 נכללה המשימה שעניינה "הבניית מחלקות הכשרות במועצות הדתיות - יצירת מבנה ארגוני קבוע למחלקת הכשרות, חלוקת תפקידים ברורה, שיטות עבודה ותיעוד - הגדרות מדדים לתקינה של התפקידים השונים במחלקת הכשרות".
תמונת המצב העולה בנוגע לניהולו של המשרד את כל הקשור לכוח האדם במערך הכש רות מצביעה על שליטה רופפת שלו בנתונים.
אין בידיו נתונים אמינים על מצבת העובדים במועצות הדתיות - מספרם, תפקידם ועיסוקם; משמעות הדבר היא שהוא אינו יכול לנהל באופן אפקטיבי את מערך הכשרות במועצות הדתיות, דהיינו להעריך את המשאבים העומדים לרשות מערך זה לעומת תפו קותיו ולקבוע לו יעדים ומשימות.
יש לראות בחיוב את הודעת המשרד כי תכנית העבודה שאושרה סמוך לסיום דוח ביקורת זה, כוללת הבניה מחודשת של מחלקות הכשרות במועצות הדתיות.
מבחנו של המשרד הוא במבחן התוצאה.
היעדר מפתח לתקינת כוח אדם .
"שיא התקן" הוא המספר המרבי של המשרות שמשרד ממשלתי רשאי לאייש בשנת תקציב מסוימת.
חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט -1959 " , קובע כיהשר או מי שהוסמך לכך על ידיו יציע לנציב השירות, בדרכים שייקבעו בתקנות, רשימת משרות בשירות המדינה ועל הדרגות הצמודות לה ן, רשימה לכל יחידה מיחידות משרדו" הפיקוח על כשרות המזון |129 .
כמו כן, עבור כל משרה נדרש לקבוע דרישות סף, לרבות השכלה, ותק מקצועי והתפקידים שבהם הוא נצבר56.
לפי חוק שירותי הדת, המשרד אחראי לפעילות המועצות הדתיות, ובכלל זה ניהול כוח האדם שלהן לרבות אישור תקן כוח האדם והגדרת התפקידים.
על התקן להיקבע על פי מאפיינים מדידים כגון גודל היישוב, הרכב האוכלוסייה, מספר בתי העסק המושגחים ומספרם של המשגיחים שהמועצה הדתית מפקחת על עבודתם.
במחלקות הכשרות שבמועצות הדתיות מועסקים עובדים בתפקידים האלה: מנהל מחלקה, מזכיר מחלקה, מפקחים, ולעתים לפי ההיקף והאופי של הפעילות גם מנהלי ת חומים שונים (בתי מלון, בתי מטבחיים ועוד).
מועצות דתיות מעטות מעסיקות משגיחים כעובדי המועצה.
במשרד פועלת ועדת תקנים , בראשותו של מנכ"ל המשרד, המאשרת תקני כוח אדם למועצות הדתיות.
עד ספטמבר 2016 לא קבע המשרד מפתחות תקינה לכוח אדם במועצות הדתיות, לפי התפקידים ו על פי מאפייני היישובים השונים, ולחלקן כלל לא נקבע שיא התקן ואף לא תקן כוח האדם.
בספטמבר 2016 , לאחר עבודת מטה שעשה המשרד, הוא פרסם חוזר מנכ"ל שבו נקבעו עבור כל משרה דרישות הסף שלה57 .
לראשונה נקבעו בחוזר גם מפתחות תקינה המבוססים על היקף פעילותה של המועצה הדתי ת, לרבות בתחום הכשרות.
עם זאת, המשרד טרם קבע תקן משרות סדור לכלל המועצות הדתיות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עבודת המטה שבה החל המשרד הנוגעת להסדרת תקינת כוח האדם במועצות הדתיות; עם זאת, החוק וסדרי מינהל תקין מחייבים את המשרד להשלים את עבודתו ולהגדיר תקן למשרות - רשימת משרות והדרגות הצמודות להן.
בהיעדר תקן לא ניתן להבטיח כי איוש המשרות נעשה מטעמים מקצועיים וכי עובד המאייש משרה הוא אכן בעל הכישורים המתאימים לכך.
היעדר הגדרות כאלה גם פותח פתח למינויים המונעים משיקולים זרים ופוגע ביכולת הפיקוח על אופן מילוי התפקיד.
56 ,מבקר המדינהדוחות ביקורת על קופות החולים (2010,) " מוסדות הניהול, הפיקוח והבקרה בקופות החולים", עמ' 235.
57 /המשרד לשירותי דת, "חוזר המנהל הכללי ע"ו1 ," 15.
תקינת מפקחי הכשרות במועצות הדתיות .
מפקח הכשרות פועל על פי נהלים שקבעו המשרד והרבנות.
בישיבת ועדת התקנים שהתקיימה ב יוני 2015 צוין כי יחס התקינה הרצוי הוא 40 בתי עסק למפקח (ראו להלן).
אולם יחס זה לא נקבע כמפתח תקינה מחייב.
בנוהל הכשרות מוגדר המפקח כ"עובד מועצה שתפקידו לפקח על פעולת משגיחי הכשרות".
המפקח אחראי לבדיקת רמת הכשרות בבתי העסק המושגחים, ועליו לוודא כי המשגיחים עושים את עבודתם כראוי.
כמו כן, הוא מסייע למשגיחים לפתור בעיות מקצועיות שוטפות העולות במהלך עבודתם.
אגף הכשרות קבע58 אמות מידה שעל פיהן יש לקבוע את כמות שעות הפיקוח שעל המפקח לייחד לכל בית עסק מושגח, ובהן מידת ההקפדה של בית העסק על נוהלי הכשרות, מעורבות המשגיח בפעילות בית העסק59, רמת הכשרות בבית ה עסק60 ומיקומו של בית העסק61 .
בחלק מהמועצות הדתיות, בעיקר במועצות הקטנות, לא פועלים מפקחים משום שהמשרד לא הקצה תקן לתפקיד; בהיעדר מפקחים, פעולות הפיקוח נעשות בידי בעלי תפקידים אחרים במועצה או בידי הרב המקומי.
לעומת זאת, במועצות דתיות גדולות ישנם בדרך כלל כמה מפקחים ועבודת הפיקוח מתחלקת ביניהם לפי אזורים גאוגרפיים או לפי סוגי עסקים.
מספר בתי עסק לכל מפקח: על בסיס הנתונים שמסרו לו 93 מועצות דתיות השווה משרד מבקר המדינה בין מפתח התקינה שעליו המליצה ועדת התקנים - 40 בתי עסק לכל מפקח62 - ובין המצב בפועל.
להלן בתרשים2 מספר בתי העסק לכל מפקח בפועל בתשע מועצות דתיות גדולות שנבדקו: .
58 ,""שיקולים לקביעת היקף שעות עבודתו של מפקח המועצה הדתית מתוך קובץ נהלי אגף הכשרות הארצי של הרבנות הראשית לישראל.
59 ככל שהמשגיחמעורב פחות בפעילות בית העסק נדרש להגביר את שעות הפיקוח.
60 בבתי עסק בעליכשרות למהדרין נדרש היקף פיקוח גדול יותר מאשר בבתי עסק בעלי כשרות רגילה.
61 ככל שהפיזור הגאוגרפי של העסקים המפוקחים גדול יותר יש להפחית את כמות העסקים שבאחריות מפקח, ולהיפך.
62 "בבדיקה זו המונח "מפקח נוגע למשרת פיקוח המאוישת בעובד , שיכולה להיות גם משרה חלקית.
הפיקוח על כשרות המזון |131 .
לכל מפקח תרשים 2 : מספר בתי העסק לכל מפקח בפועל בתשע מועצות דתיות .
המקור: נתוני המועצות הדתיות שעובדו בידי משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי קיים פער ניכר בין המועצות הדתיות שנבדקו בנוגע ליחס של מספר בתי העסק לכל מפקח.
עוד עולה כי בכל המועצות הדתיות האלה מספר בתי העסק לכל מפקח גדול מ-40 ונע מ-47 בתי עסק למפקחבנתניה עד 98 בתי עסק בקריית אונו.
חריגות ניכרות אלה מהיחס שעליו המליצה ועדת התקנים מעוררות חשש לפגיעה באיכות הפיקוח על בתי העסק.
על המשרד לקבוע מפתח תקינה מחייב למשרות המפקחים במועצות הדתיות על בסיס מיפוי של צורכי הפיקוח בהן.
לפי מפתח התקינה, על המשרד לקבוע, בשיתוף נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר, את התקן ההולם של משרות המפקחים בכל מועצה דתית.
במהלך זה יש כדי להביא לידי הקצאה נכונה יותר של מ שאבי המועצות הדתיות המופנים לפיקוח על הכשרות, שתייעל את מערך הפיקוח.
היחס בין מספר בתי העסק לכל מפקח במועצה הדתית ירושלים : בדיקת אופן חלוקת עבודת הפיקוח והעומס המוטל על המפקחים במחלקת בתי עסק ובתי אוכל, שבמועצה הדתית ירושלים, מלמדת על שונות ניכרת ביניהם, אף שמדובר בבתי עסק בעלי מאפיינים דומים.
לדוגמה, שני מפקחים מהמועצה מופקדים כל אחד מהם על יותר ממאה בתי עסק , ולעומת ם מפקחים אחרים מופקדים על 60-40 .
בתי עסק בתשובתו מסר יו"ר המועצה הדתית ירושלים כי "עוד בתקופת הביקורת נערך סבב בין מפקחי הכשרות.
סבב כזה נערך אחת למספר שנים.
בסבב האחרון צומצמה השונות באופן שלכל מפקח יש בממוצע כ -85 .
עסקיםהחלוקה לקחה בחשבון מרחקים גאוגרפיים וסוגי עסקים ייחודיים".
מספר המשגיחים לכל מפקח: בדיקת תקני משרות הפיקוח שצוינו בדוח התקן בהשוואה למספר המשגיחים בפועל העלתה כי ל-54 מתוך93 המועצות הדתיות שהעבירו את נתוניהן כלל לא נקבע תקן למפקחים.
בהתאם לכך חולקה הבדיקה למועצות שנקבע להן תקן למפקחים ( 39 )מועצות ולמועצות שלא נקבע להן תקן כזה (54 מועצות).
ב-39 המועצות שנקבע להן תקן למפקחים בדק משרד מבקר המדינה את היחס בין מספר המפקחים שנקבע בתקן למספר המשגיחים.
מבדיקה זו עלה כי היחס הממוצע במועצות אלה הוא כ-25 משגיחים לכל מפקח שנקבע לו תקן.
אולם קיימת שונות רבה בנוגע ליחס זה והוא משתנה בין מועצה למועצה - הוא נע מ-2 משגיחים למפקח במועצה הדתית אפרת עד 177 משגיחיםבמועצה הדתית נתניה 63 .
אף שלכל מועצ ה דתית ישנם מאפיינים ייחודיים, ואכן היקפי העבודה של המשגיחים בכל מועצה עשויים להיות שונים , בכל זאת מדובר בפערים גדולים מאוד.
פערים אלה ממחישים את החשיבות שבקיום מפתח תקינה למפקחים במועצות הדתיות.
אשר ל-54 המועצות הדתיות שלא נקבע להן תקן למפקחים, ב-44 מועצותאין מפקחים בפועל וב-3 גם אין משגיחים (המועצות הדתיות עתלית, קדומים וכפר שמריהו).
ב-41 המועצות שיש בהן משגיחים קיימת שונות רבה במספרם והוא נע בין משגיח אחד (המועצות הדתיות אורנית, קריית יערים, קרני שומרון ומיתר) ל -72 (המועצה הדתית רחובות).
ב -10 מתוך 54 המועצות האמורות ישנם מפקחים בפועל, והם מפקחים על משגיחים שמספרם נע מ-4 (המועצה הדתית כפר יונה) ל -223 (המועצה הדתית חיפה שבה מועסקים 8 מפקחים בפועל)64.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי היעדר מפתח תקינה למפקחים גרם למצבים בלתי סבירים.
אשר למועצות דתיות שיש בהן מספר משגיחים דומה, חלקן מעסיקות מפקח וחלקן אינן מעסיקות.
כמו כן, מועצות דתיות שיש בהן משגיחים רבים אינן מעסיקות ולו מפקח אחד, ולעומתן מועצות שיש בהן מעט משגיחים מעסיקות מפקח.
מצבים אלה מלמדים על חוסר שיטתיות במתן מענה ראוי לצורכי המועצות הדת יות בנושא משאבי פיקוח, דבר העלול לפגוע באפקטיביות הפיקוח על משגיחי הכשרות ועל רמת הכשרות בבתי העסק המושגחים.
על המשרד לבחון את הצורך בקביעת תקן למפקחי כשרות בכל המועצות הדתיות שחסרות תקן כזה.
כמו כן, על המשרד להביא בחשבון בקביעת מפתח התקינה את היחס הנדרש בין מספר המשגיחים למספר המפקחים.
63 במועצה הדתית נתניה יש תקן למפקח אחדבלבד, אולם בפועל מועסקים בה עשרה מפקחים , כאשר תשעה מהם הם עובדי המועצה הדתית בתקנים אחרים.
חלקם עובדי המועצות הדתיות בתקנים אחרים הפיקוח על כשרות המזון |133 .
מועצתהרבנות וועדותיה .
הרבנים הראשיים לישראל - הרב דוד ברוך לאו, נשיא מועצת הרבנות והממונה על הכשרות, והרב יצחק יוסף, נשיא בית הדין הרבני הגדול - נבחרו לתפקידם בשנת 2013 לתקופה של עשר שנים.
מועצת הרבנות אמורה למנות16 חברים65.
,מועצת הרבנות מתכנסת במועדים קבועים ומחליטה בכל הנושאים המובאים לפניה ובין השאר בשאלות בענייני הלכה .
מועצת הרבנות גם מוסמכת להעניק תעודות הכשר, ולצורך זה פועלות מטעמה כמה ועדות משנה העוסקות בתחום הכשרות.
כמו כן, אגף הכשרות פועל מטעמה כגוף מקצועי.
אי-הגבלת משך הכהונה של חברי ועדות המשנה הפועלות בתחום הכשרות .
עם כינונה ממנה מועצת הרבנות את ועדותיה ומחליטה על הרכבן.
מועצת הרבנות מינתה כמה ועדות העוסקות בתחום הכשרות: ועדת כשרות וועדת יבוא שתיהן בראשותו של הרב יוסף קליגסברג, ועדת כשרות (תקינה) בראשותו של הרב אברהם יוסף, ועדת משחטות בראשותו של הרב דוד ורנר וועדת שמיטה בראשותו של הרב דוד ברוך לאו.
להחלטות של מועצת הרבנות ושל ועדות המשנה הפועלות מטעמה בתחום הכשרות יש משקל הלכתי רב וגם יכולת להשפיע על מגזרי פעילות במשק ואף על עסקים יחידים.
בממשלה ובחברות הממשלתיות נהוג להגביל את משך כהונתם של בעלי תפקידים הנמצאים במוקדים שבהם מתקבלות החלטות רגישות: יועצים משפטיים, חשבים ודירקטורים בחברות ממשלתיות 66 .