HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הבריאות הגיב בינואר 2015 כי ההחלטה על פריסת מכשירי ה- .
MRI מבוצעת "אך ורק על בסיס צרכי אוכלוסיית ישראל וזמינות מכשירי ה - MRI בראיה לאומית.
הניסיון להציג את משרד הבריאות כפועל בניגוד עניינים הוא בגדר ניסיון להטעיית מבקר המדינה וניסיון להסטת הנושא מכך שחברת מור -מאר פועלת בניגוד לאישור משרד הבריאות ולחוק.
משרד הבריאות יפעל לאלתר להסדרת המצב מול החברה".
66 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "הסדרים כלכליים בין קופות החולים לבתי החולים הכלליים והשפעתם על המבוטחים", עמ' 523 ; דוח שנתי 62 ( 2012 ) בפרק "שיקום רפואי לקשישים", עמ' 283 ; 'ראו גם בדוח זה בפרק "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמ 608-555 .
67 לפי סעיף 6 " בתקנותהמנהל יקבע ברשיון את המוסד הרפואי שבו יוצב מכשיר מיוחד; היה המכשיר נייד, יציין המנהל ברשיון את המחוז או המחוזות שבהם יופעל המכשיר, וכן רשאי המנהל לציין ברשיון באילו מוסדות רפואיים מותר להציבו ואת מספר ימי התפעול בכל מוסד שלא יעלה על 10 ימים בחודש".
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, המצב באזור הגליל המערבי אינו סביר.
בשל העובדה שמשרד הבריאות אינו מתערב ופועל ליישוב חוסר ההסכמה שבין המרכז הרפואי לגליל ובין הכללית, נפגעים מבוטחים רבים הנאלצים לבצע בדיקות MRI במרחק או בזמן בלתי סבירים, בניגוד לחוק.
עמדת המשרד, שלפיה הוא אינו בעל סמכות להתערב בעניין ההסכמים של הקופות, גורמת לכך שלמבוטחים אין כתובת לפנות אליה כדי לפתור את מצוקתם.
מן הדין הוא שהמשרד כמאסדר ישמש להם פה ויפעל להבטחת זכויותיהם .
על המשרד, המרכז הרפואי לגליל והכללית להגיע להסכמות במהירות האפשרית ולהפסיק את הפגיעה במבוטחים.
ניסיונות סירוב בלתי-מוצדקים של קופות החולים לאשר בדיקות דימות על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי , נציב קבילות הציבור במשרד הבריאות הוא הגורם המוסמך לברר תלונות של מבוטחי הקופות בגין אי -קבלת שירותים רפואיים.
בין היתר דן הנציב בקבילות שהוגשו בנושא סירוב לתת התחייבות לבדיקות דימות.
מדוח נציב הקבי לות לשנים 2012-2011 עולה כימרבית הקבילות בתחום הדימות נגעו לבדיקות MRI ו- PETCT .
ב- 2011 הוגשו117 קבילות בנושא MRI על סוגיו השונים, וב- 2012 הוגשו127 קבילות כאלה.
%39 מהן נמצאו מוצדקות68.
ב- 2011 הוגשו 79 קבילות בנושא PETCT וב- 2012 הוגשו82 קבילות; למשרד הבריאות אין נתונים לגבי הקבילות שנמצאו מוצדקות.
בשל השיעור הגבוה יחסית של קבילות שנמצאו מוצדקות, על משרד הבריאות לאפיין את המקרים האלה וללמוד את הסיבות שבעטיין סירבה הקופה לאשר את הבדיקות - ובמיוחד עליו לבחון אם השיקול הכלכלי גבר על השיקול הרפואי.
רק כך ניתן יהיה להבטיח שדחיית הבקשות לבדיקות דימות נעשית משיקולים ענייניים ולא גורמת נזק לבריאות הנבדקים.
חשש להטיה לבדיקות CT במקום בדיקות MRI .
במהלך הביקורתטענו מומחים לרדיולוגיה בפני משרד מבקר המדינה כי בפועל, במצבים רפואיים שונים שהבדיקה המתאימה לאבחונם היא MRI, מתבצעתבדיקת CT שאינה מתאימה, לא מאפשרת אבחנה ברורה וחושפת את הנבדק לקרינה מיותרת.
יובהר כי לאבחונים מסוימים בדיקת CT היא אכן הבדיקה המתאימה69 .
68 לדוגמה: קופה סירבה לאשר בדיקת MRI שד, למרות בדיקת אולטרסאונד ובדיקת ממוגרפיה שגילו גוש חשוד ולמרות היסטוריה משפחתית של סרטן השד; קופה סירבה לאשר לבן 18 בדיקת .
MRI לברך והחזר כספי לאחר שביצע את הבדיקה במימון פרטי ונמצא קרע ברצועה; קופה סירבה להחזיר תשלום לחולה שעשתה MRI במימון פרטי, בשל דחיפות עקב גוש שהתגלה בעמוד השדרה המותני.
69 למשל במצבים חריפים או דחופים, כגון טראומה, שבהם צרי ך אבחון מהיר; כאשר יש גופים מתכתיים בגוף הנבדק, כגון רסיסים שאינם מאפשרים בדיקת MRI .
ועוד 654 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לאור ההתפתחות הטכנולוגית של מערכות MRI ,ולנוכח הסיכונים שבקרינה המייננת המליצה המועצה הלאומית לדימות בשנת 2013 לגבש הנחיות להרחבת השימוש בטכנולוגיה זו לבדיקות נוספות, והוחלט על הקמת ועדה בנושא.
הביקורת העלתה שבניגוד להמלצות המועצה הלאומית לדימות, טרם הוקמה ועדה לגיבוש הנחיות להרחבת השימוש בטכנולוגית ה- MRI.
הסיבות להפניה לבדיקת CT במקום ל - MRI נעוצותבחישובי עלות , בזמינות המכשיר ובדחיפות הבדיקה: הפניית קופות החולים לבדיקות CT במקום M R I: מרכזי האישור של קופות החולים, המקבלים הפניות מהרופאים המטפלים, משקללים גם את ההיבטים הכלכליים נוסף להיבטים הרפואיים.
לעתים מכריעים ההיבטים הכלכליים, ומביאים לכך שהחולה מופנה לבדיקת CT במקום לבדיקת MRI שביקש הרופא.
מכבי מסרה למשל, כי כאשר שתי הבדיקות יכולו ת לתת מענה שווה ערך לאבחון הנדרש , נציגיה מפנים לבדיקת CT כדי לא להעמיס על משאב ה- MRI המוגבל (להוציא ילדים ואוכלוסייה צעירה ).
שיקול נוסף המשפיע על ההחלטה הוא זמינותן הגאוגרפית של בדיקות ה- MRI ותורי ההמתנה הארוכים להן, שבעטיים מסתפקים לעתים בבדיקתCT המתאימה פחות.
בדיק ות דימות יקרות במסגרת אשפוז: ברוב המקרים, בתי החולים מקבלים תגמול קבוע על פי מחיר ליום אשפוז עבור החולה המאושפז, והם אינם מתוגמלים בנפרד עבור בדיקות MRI ו- PETCT .
עולה חשש כי בשל מחירן של בדיקות הדימות היקרות, בתי החולים לא מאשרים את ביצוען לחול ים מאושפזים (ראו להלן, בפרק תמחור בדיקות דימות).
לדעת משרד מבקר המדינה , מאחר שבפועל קיים תמריץ שלילי לביצוע בדיקות דימות יקרות מסוג MRI ולהעדפת CT על פניהן , ראוי שמשרד הבריאות יבחן את המשמעויות הכלכליות והרפואיות של שליחת מטופל מאושפז לבדיקות דימות בקהילה לאחר שחרורו, במקום ביצוען בבית החולים בעת אשפוזו .
על המשרד לבדוק את הצורך בהגדרת הנחיות מעודכנות ומתאימות בעניין זה.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי יבחן את הנושא במסגרת הליך בחינת מחירים בשנת 2015 .
מניתוח נתונים שקיבל משרד מבקר המדינה מהמרכזים הרפואיים, עולה כי קיימת ביניהם שונות רבה בשיעור בדיקות דימות יקרות למאושפזים מתוך כלל הבדיקות (לרבות בדיקות לחולים אמבולטוריים) - והיא נעה בין 2.
4% בשיבא לבדיקות MRI ; ובין1% במרכז הרפואיתל אביב ל - 13.
9% בשיבא לבדיקות PETCT .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות והמרכזים הרפואיים לעמוד על הסיבה לשונות המשמעותית בין בתי החולים בנתוני ביצוע בדיקות דימות יקרות באשפוז.
נוסף לכך, ראוי כי המשרד ינחה את בתי החולים לגבי המצבים שבהם יש לבצע בדיקות דימות למאושפזים ולא לשחררם לקהילה.
להלן דוגמאות למצבים רפואיים שבהם על פי ההמלצות הרפואיות יש לבצע בדיקת MRI אולם בפועל מבוצעת בדיקתCT : א.
אבחון מחלת מעי דלקתית ( I B D70): מחלה כרונית של מערכת העיכול העלולה לגרום לסיבוכים ולפגיעה באיכות החיים.
אחת הבדיקות המקובלות לאבחון המחלה היא בדיקת CT ייעודית בשם CT ENTEROGRAFHY ( CTE), הכרוכה במנת קרינה משמעותית.
מאחר שחלק מהנבדקים נזקקים לבדיקות חוזרות ונשנות במהלך חייהם, מדובר בקרינה מצטברת בהיקף רב.
החלופה היא שימוש בבדיקת MRI ייעודית, בשם MR ENTERPGRAPHY ( MRE) , שאינה כרוכה בקרינה.
ועדה משותפת של האיגוד ים המקצועיים לדימות ולגסטרואנטרולוגיה , פרסמה נייר עמדה שעל פיו יש חשיבות מרבית לא לחשוף חולים אלה לגורמי סיכון נוספים, ובעיקר לבדיקות CT, מאחר שהם נמצאים בסיכון מוגבר לחלות בסרטן המעי - הן בשל הטיפולים המדכאים את המערכת החיסונית והן עקב חשיפתם לקרינה בבדיקות דימות חוזרות.
הוועדה המליצה על בדיקות MRE ואולטרסאונד (US.
) צוין כי חסרונה של בדיקת MRE נעוץ בזמינות הנמוכה של מכשירים ושל רנטגנאים ורדיולוגים מיומנים.
בסיום הביקורת השיב משרד הבריאות בנובמבר 2014 כי הנושא נבחן באמצעות סקירת ספרות מקצועית והתייעצות עם גופים מקצועיים.
לגבי נבדקים עד גיל 18, קיימת המלצה כללית חד -משמעית להעדפת בדיקת MRI כחלופה לביצוע בדיקת .
באשר לנבדקים מעל גיל 18 , הוועדה המשותפת של האיגודים המקצועיים המליצה על המקרים שבהם יש לבצע בדיקת MRE במקום CTE : למשל לנבדקים עם מחלה ידועה ובדרגת סיכון גבוהה ולנבדקים בדרגת סיכון בינונית או נמוכה מתחת לגיל 50 .
משרד הבריאות הוסיף כי המשמעות של שליחת כלל החולים לבצע בדיקת MRE במקום CTE היא בעלת השלכות כלכליות ושל זמינות מכשירים ומפענחים ומאידך גיסא מוטמעים מכשירי CT מופחתי קרינה.
משרד הבריאות יקבל החלטה בנושא עד אפריל 2015 .
בביקורת הועלה שהמחסור במכשירי MRI ,הזמינות הגאוגרפית הלא אחידה של המכשירים ותורי ההמתנה הארוכים לבדיקות, עלולים להשפיע על החלטת הרופאים להפנות לבדיקות CT במקום ל - MRI , גם במצבים שהיא מתאימה יותר.
70 Inflammatory bowel disease.
71 לנוכח המודעות הגדלה לסיכון הילדים והיילודים בחשיפה לקרינה מייננת וכדי לצמצמה הוקמה ועדה משותפת לכמה מועצות לאומיות לבריאות שגיבשה את המלצותיה, ובעקבותיהן הוציא משרד הבריאות חוזר מנכ"ל 18/09 מאפריל 2009 בנושא "ביצוע בדיקות דימות החושפות ילדים ויילודים לקרינה מייננת"; ובהמשך חוזר מינהל טכנולוגיות רפואיות ותשתיות 01/2014 מיולי 2014 באותו נושא.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת הבחינה העתית שעושה משרד הבריאות על הצורך להוסיף מכשירי MRI , עליו להוסיף למערכת שיקוליו את הצרכים הרפואיים (כמו למשל של חולי דלקת המעי).
כן עליו לבחון את היקפי "הביקוש הכבוש", דהיינו ביקוש שאינו מתממש בגלל אילוצים כגון מחסור במכשירי MRI .
אבחון מצבים רפואיים נוספים : מומחים לרדיולוגיה העבירו למשרד מבקר המדינה רשימה של אבחונים נוספים שיש לבצע באמצעות בדיקת MRI אולם בפועל מבוצעות בדיקות CT : הדמיית רקמות רכות , כגון רצועות וגידים ; הדמיית שלד, במקרים שאינם טראומה, לבירור כאבי גב כלליים, פריצה או בלט בדיסק או הדמיית מערכת העצבים המרכזית; הדמיית מוח, בבירורים שאינם דחופים, כגון כאבי ראש; הדמיה לבדיקת התפשטות סרטן הערמונית72.
לדעתמשרד מבקר המדינה , על משרד הבריאות, המועצות הלאומי ות השונות, קופות החולים, איגוד הרדיולוגים בישראל והאיגודים המקצועיים הייעודיים הנוספים, להגדיר את המצבים הרפואיים ש בהם רצוי לבצע בדיקות דימות ללא קרינה מייננת ( כגון MRI ,)ולא בדיקות עתירות קרינה (כגון CT ), בדומה להנחיות בנושא בדיקות דימות לילדים.
במסגרת זו עליהם לשקול את יישום המלצות המועצה הלאומית לדימות, תוך התייחסות לשיקולים כלכליים ורפואיים והתחשבות בהמלצות שקבעו ארגונים מקצועיים בין-לאומיים והמקובלות בעולם.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי הוא מקדם נושא זה בשיתוף ארגון הבריאות העולמי, ולוקח חלק בפרויקט שעוסק בהגדרת קווים מנחים עולמיים למצבים רפואיים שונים ולבדיקות הדימות הרלוונטיות להם.
המלצת המועצה הלאומית לדימות תואמת את פעילותו לתוספת של 30% במכשירי ה- MRI .
בישראל לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול לגיבוש הנחיות להרחבת השימוש בטכנולוגיית ה - MRI , אשר יסייעו לקבוע את כמות המכשירים הנדרשת, כחלק מתהליך קבלת ההחלטות בנושא.
לאחר תוספת המכשירים, יש לבחון את המענה לבדיקות הנדרשות.
Pasoglou V, Larbi A, Collette L e t al.
, "One -step TNM staging of high -risk prostate cancer using magnetic resonance imaging (MRI): Toward an upfront simplified 'all -in- one' imaging approach?
" The Prostate [Internet] 2013 [cited 2013 Dec 26]:n/a –n/a .
מחקר מדצמבר 2013 מצא כיבדיקת MRI כלל-גופית איתרה את כל החולים בסרטן הערמונית עם התפשטות לבלוטות לימפה או גרורות מרוחקות , ביתרון מובהק על פני שילוב של מיפוי עצמות ו-CT עם חומר ניגוד.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תמחור בדיקות דימות .
ועדת המחירים המשותפת למשרדי האוצר והבריאות (להלן - ועדת המחירים) מאשרת מחירים מרביים לשירותים המסופקים במערכת הבריאות הממשלתית 73.
נוסף לקביעת מחירים, בחוקי ההסדרים נקבע מנגנון התחשבנות של הנחות הניתנות לקופות החולים (הנחת קאפ); לאלה מתווספת הנחה שנקבעת במשא ומתן שמקיים כל מחוז של קופת חולים עם המרכזים הרפואיים המספקים את השירותים (הסכמי תעריף).
מחלוקת בנוגע לתמחור מחדש לבדיקת MRI במהלך הביקורת ובמסגרת תכנית העבודה לשנת 2014 , ביצע משרד הבריאות תמחור מחדש של בדיקות ה- MRI במטרה לעדכן אתעלויות יהן עקב התפתחויות טכנולוגי ות ושינויים בעלות החומרים המתכלים הנדרשים , ולאור המגמה המסתמנת לירידת מחיר הבדיקה74 .
בינואר 2015 אגף התקציבים במשרד האוצר ומשרד הבריאות הגיעו להסכמה ולפיה היתרות שייווצרו בעקבות הורדת מחירי בדיקות ה- MRI ישמשו להעלאת המחיר של שירותים אחרים המתומחרים בחסר במערכת הבריאות.
מכבי והכללית כתבו למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 כי מחד גיסא הוספת מכשירי MRI מגדילה את מספר הבדיקות ואת הוצאת הקופות עליהן, ומאידך גיסא ניתוב היתרות שייווצרו בגין הורדת מחירי בדיקות ה - MRI להעלאת מחירים של שירותים אחרים, לא יסייע להפחית את הוצאת הקופות בגין תוספת בדיקות ה- .
לכללית טענות נוספות הן בנושא מחיר הבדיקה והן בנושא שינוי שיטת החיוב, מחיוב על פי נבדק לחיוב על פי בדיקה, עם תוספת תשלום לבדיקות באזורי גוף נוספים של הנבדק.
נמצא כי במועד סיום הביקורת טרם יושבה המחלוקת בין משרד האוצר ומשרד הבריאות לבין קופות החולים הן בנושא ייעוד היתרות, הן בנושא מחיר הבדיקה והן בנושא שיטת החיוב, ומחלוקת זו מונעת את השלמת עדכון מחירי ה- MRI.
,משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והאוצר כי לנוכח דחיפות העניין עליהם לפעול ליישוב המחלוקת ביניהם ובין קופות החולים ובמידת הצורך לשתף את מנכ"לי המשרדים כדי להגיע להחלטה מוסכמת בהקדם האפשרי .
ההפחתה המשמעותית הצפויה במחיר בדיקת MRI עשויה להפחית את משקלו של השיקול הכלכלי, התורם כאמור להעדפה של רופאים וקופות החולים להפנו ת לבדיקת CT ולא לבדיקת MRI.
השפעת תמחור בדיקת ה- MRI על התורים ועל כמות הבדיקות בדיק ות דימות במסגרת אשפוז ומיון: התגמול היומי שבית החולים מקבל בדרך כלל עבור החולה המאושפז קבוע ועומד על 2,000 -1,500 ש"ח, בהתאם למחלקה שבה מאושפז החולה.
הוא אינו מתוגמל בנפרד עבור בדיקות יקרות (בדיקת MRI כ- 2,200 ש"ח ובדיקת PETCT כ- 4,400 ש"ח).
למשרד מבקר המדינה הגיע מידע על מקרים שבהם שוחררו .
73 המחיר המרבי אינו מחייב את המוסדות הפרטיים המספקים שירותי MRI, כגון אסותא ומור-מאר.
74 מחירי ה - MRI מפורטיםבאתר המשרד במחירון לשירותים אמבולטוריים ולשירותי אשפוז ל- 16.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חולים ממיון במצב מסכן חיים עם הנחיה לביצוע בדיקות דימות על חשבון קופות החולים75 ולחזור עם תוצאות הבדיקה.
על משרד הבריאות לבצע עבודת מטה לבחינת האפשרות למתן תמריצים לבתי החולים, כך שבתי החולים יעניקו במהלך האשפוז טיפול רפואי ראוי גם אם הוא כולל בדיקות דימות יקרות.
יש לוודא כי תמריצים אלו מחד גיסא יעודדו את בתי החולים לבצע בדיקות דימות באשפוז כנדרש ו מאידך גיסא לא יגרמו לפריצת תקציב הקופות ללא אפשרות פיקוח.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי המשרד יבחן את הנושא במסגרת הליך בחינת המחירים בשנת 2015 .
הכללית, מאוחדת ומשרדהאוצר השיבו בינואר 2015 כי מחיר יום אשפוז לוקח בחשבון טכנולוגיות יקרות, ואילו חיוב בנפרד של הקופות עבור בדיקות יקרות יתמרץ את בתי החולים לבצע פעולות יקרות בלא שתהיה לקופות כל יכולת בקרה, והדבר יגרום לפריצת התקציב של הקופות.
הכללית ומאוחדת הוסיפו כי על משרד הבריאות להנחות את בתי החולים לבצע את כל הבדיקות הנדרשות למטופל במסגרת האשפוז ללא תלות בכדאיות הכספית; לדעתן ההורדה המתוכננת של מחיר בדיקות MRI עשויה גם היא להפחית את התמריץ של בתי החולים להעדיף לבצע בדיקות אמבולטורית (מוזמנות מראש, שעליהן מקבל בית החולים מחיר גבוה) על פני בדיקות לחולים מאושפזים (שעבורם מקבל בית החולים סכום קבוע מראש, הכולל כאמור את כלל הפעילויות).
מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות למצוא דרכים שיגרמו לבתי החולים לבצע גם את בדיקות הדימות היקרות במהלך האשפוז, כנדרש על פי מצבו הרפואי של החולה.
תמחור בדיקת M R I : בהרדמה במטרה לתמרץ את בתי החולים להקצות ימים ולקצר תורים לביצוע בדיקת MRI בהרדמה, החליטהתת-ועדת המחירים בשנת 2010 לייקר את הבדיקה ולהעמידה על 6,500 ש"ח, ובשנת 2014 עודכן המחיר בהתאם למדד ל- 8,085 ( ש"חלעומת בדיקת MRI ללא הרדמה, שעלותה כאמור כ- 2,200 )ש"ח.
בביקורת נמצא כי התורים לבדיקת MRI בהרדמה מתמשכים בין חודש וחצי לחצי שנה (ראו בפרק בנושא בדיקות MRI לילדיםבהרדמה).
על משרד הבריאות לבחון את הסיבות לתורים הארוכים לבדיקות MRI ,בהרדמה כן עליו לבחון את מרכיב התמחור של הבדיקה ואת השפעתו על התמשכות התורים.
75 חולה בהיריון שנזקקה לבדיקת MRI בדחיפות שוחררה במצב מסכן חיים לביצוע הבדיקה על חשבון הקופה; ילדה שסבלה מכאבי ראש קשים ועלה חשד למצב רפואי מסכן חיים שוחררה לביצוע בדיקת MRI על חשבון הקופה.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סוגיות הנוגעות לכוח האדם בתחום הדימות .
מקצוע הרנטגנאות והדימות הוא מרכיב מרכזי בתחום האבחון הרפואי והוא נמצא, בארץ ובעולם, בהתפתחות בלתי -פוסקת.
בעוד שבעבר הוא כלל בעיקר בדיקו ת רנטגן ושיקופים, כיום ההתפתחות הטכנולוגית והמחשובית המואצת מאפשרת לבצע בדיקות ופרוצדורות אבחנתיות וטיפוליות מורכבות יותר ובאיכות גבוהה יותר, כמו CT ,PETCT, MRI , ממוגרפיה (דימות השד), דימות על -קולי - אולטרסאונד (US) ופרוצדורות רפואיות המתבצעות תחת דימות, למשל צנתורי לב, צנתורי כלי דם וניתוחים תחת MRI.
רנטגנאים אחראיםבעיקר להיבט התפעולי של בדיקות דימות, כלומר להצבת הנבדק ואמצעי הצילום במקום המדויק הנדרש לבדיקה; ביצוע הצילום על ידי הפעלת מכשיר הדימות; עיבוד הצילומים לצורך האבחון והטיפול; ריכוז, אחסון ושיגור המידע שיאפשר לרופאים נגישות אליו ואבחנה מדויקת להמשך הטיפול הרפואי ; הכרת המכשור הרפואי, הפעלתו וצמצום החשיפה המיותרת לקרינה של הנבדק וסביבתו ; זיהוי ראשוני של ממצאים משמעותיים המסכנים חיים או איבר; הפעלת שיקול דעת כאשר מדובר במקרה הדורש טיפול דחוף ומידי והתרעה לרופא המטפל.
לשם כך, עליהם להיות בעלי ידע מקצועי רחב, לרבות הכרת האנטומיה, הביולוגיה, הפיזיולוגיה והפתולוגיה של גוף האדם.
הסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות על ידי משרד הבריאות במשך שנים רבות הסדיר משרד הבריאות מקצועות מסוימים בדרך מינהלית , מתוך הנחה שיש צורך לבחון את השכלתם והכשרתם של העוסקים ב הם.
בחלק מהמק צועות ערך המשרד בחינות שלאחריהן הנפיק "תעודת הכרה במעמד ".
כך הוא פעל גם לגבי מקצוע הרנטגנאות והדימות, והנפיק "תעודת הכרה במעמד " לרנטגנאים שקיבלו את הכשרתם במסגרת בתי הספר לרנטגן76 .
בשנת 2004 "קבע בג ץ77 כיהתנאי של משרד הבריאות להנפקת "תעודות הכרה במעמד" בלימודים על פי תכנית שהוכרה על ידיו נעשה בחוסר סמכות ופגע בחופש העיסוק.
עוד קבע כי אין להתנות את העסקת בעלי המקצוע ות הללו בהצגת תעודה למע סיק, עד להסדרת המקצועות בחוק.
בעקבות פסיקת בג"ץ נוספת משנת 200578, ביטל המשרד את הנפקת "תעודות ההכרה במעמד" לכמה מקצועות, ובהם מקצוע הרנטגנאות והדימות.
הצורך בהסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות עלה בדוח הוועדה לבחינת כוח האדם במערכת הבריאות משנת 2008 , שבו היא המליצה להסדיר בחוק לאלתר את המקצוע.
מקצוע הרנטגנאות והדימות לא הוסדר בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח - 2008 , ולא בתיקונו בשנת 2010 .
ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת דנה בנושא 79 .
76 חוזר משרד הבריאות 38/83 ממאי 1983 , קובע כי השימוש בקרני רנטגן לצילום ושיקוף מותר רק לעובד מקצועי ומיומן שקיבל הכשרתו במסגרת בתי הספר לרנטגן.
77 בג"ץ 2921/03 קאופמן ואח' נ' שנון(פורסם במאגר ממוחשב 29.
04,) התייחס למטפלים בהבעה ויצירה, אולם פסיקתו משליכה על מקצועות נוספים, לרבות רנטגנאים.
78 בג"ץ 4395/02 האגודה הישראלית לכירופרקטיקה נ' משרד הבריאות (פורסם במאגר ממוחשב 21.
05 ), קבע כי קיומה של תעודת הכרה לא יהווה תנאי לקבלת כירופרקטים לעבודה על ידי מעסיק ציבורי.
79 בישיבת ועדת המשנה של ועדת העבודה, הרווחה, והבריאות של הכנסת, במסגרת הצעת חוק להסדרת העיסוק במקצועות הבריאות , מ- 30.
09 ; ובדיון נוסף שהתקיים בוועדה ב- 2.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 והחליטה כי הסדרת המקצוע תידחה עד אשר תשלים המל"ג את ההכרה האקדמית במקצוע הרנטגן והדימות כפי שיפורט להלן80.
בשנת 2009 הוציא משרד הבריא ות חוזר המודיע כי אף שהפסיק להנפיק "תעודות הכרה במעמד" בכמה ממקצועות הבריאות , כמעסיק הוא ימשיך לבדוק את ההשכלה, ההכשרה המעשית, יושרו ומצב בריאותו של בעל מקצוע רפואי העומד להתקבל לעבודה בבתי החולים הממשלתיים ובנספח לחוזר הוא קבע את דרישות ההשכלה וההכשרה המחייבות רק את בתי החולים הממשלתיים81 .
מסלול ההכשרה- הכרה בתואר ראשון ברנטגנאות ודימות למרות ההתפתחות בתחום הדימות, המצריכה הכשרת כוח אדם מקצועי בעל מיומנות גבוהה, לא מוענק בארץ תואר ראשון ספציפי לרנטגנאות ודימות.
מאז 1987 ,ועד מועד הביקורת המסלול היחיד הקיים בארץ להסמכת רנטגנאים הוא מסלול משולב המורכב מתואר ראשון במדעי החברה והחיים באוניברסיטת בר אילן ומלימודים והכשרה מעשית בבתי ספר לרנטגן הממוקמים בכמה מבתי החולים82 (להלן- המסלול המשולב).
בוגרי המסלול המשולב מקבלים תעודה מאוניברסיטת בר אילן ותעודה מבתי הספר לרנטגן.
יצוין כי במדינות רבות בעולם המערבי ( ארצות הברית , בריטניה, מדינות באיחוד האירופי, אוסטרליה) , במדינות אחדות באפריקה, במדינות ערב השכנות (ירדן, סוריה), וברשות הפלשתינאית , הרנטגנאות היא מקצוע אקדמי הנלמד לתואר ראשון83.
האקדמיזציה של מקצוע הרנטגנאות והדימות: בדצמבר 2012 פנתה אוניברסיטת בר אילן למל"ג 84 ;בבקשה לאשר תכנית לתואר ראשון ברנטגנאות ודימות מכללת שערי משפט בהוד השרון (מוסד להשכלה גבוהה חוץ -תקציבי) הגישה באוקטובר 2012 בקשה למל"ג לפתיחת תכנית חדשה לתואר ראשון בדימות רפואי.
המל"ג דנה בבקשות, והחליטה באפריל 2014 לאלדון באקדמיזציה של מקצועות בריאות הדורשים הכ שרה מעשית (התנסות קלינית), כל עוד לא יוסדר הממשק בין ההכשרה האקדמית לבין ההכשרה המעשית.
המל"ג מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , כי בעוד שרנטגנאות הוא תחום מקצועי שלא הוכר כאקדמי, דימות רפואי הוא תחום שלא ברורה מידת היותו אקדמי, ושאלה זו תיבחן על ידה.
עוד השיבה כי הסדרת העיסוק בתחומים מקצועיים אינה רלוונטית בהכרח להסדרתם כאקדמיים, והמשרד הממשלתי הרלוונטי רשאי לקבוע את התנאים הנדרשים לרישוי מקצועי; וכן כי הסדרת העיסוק והבקרה על הכשרת העוסקים ברנטגן יכולות להיעשות על ידי משרד הבריאות.
המל"ג עתידה לקיים דיון עקרוני בנוהל טיפול בתכניות לימודים חדשות לתואר ראשון, לרבות בתחומים פרא-רפואיים.
80 משמעות ההסדרה בסעיף4 (א) לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, אינה איסור עיסוק במקצוע, אלא איסור על אדם להציג עצמו כעוסק במקצוע אלא אם הוא בעל תעודה במקצוע.
81 חוזר מנכ"ל 10/09 מפברואר 2009 בנושא"תעודות הכרה במעמד במקצועות הבריאות ", שעל פיו מוסמך לרנטגנאות ודימות יהיה בעל תואר ראשון במסלול המשולב באוניברסיטת בר אילן ובעל והתנסות מעשית בבתי הספר לרנטגן.
82 הדסההר הצופים בירושלים ; רמב"ם בחיפה; קפלן ברחובות ; אסף הרופא בצריפין ; והמרכז הרפואי תל אביב.
83 דוגמאות לתכניות לימוד אקדמיות במדינותבארצות הברית, באיחוד האירופי ובבריטניה צורפו לבקשות להכרה בתואר ראשון שהוגשו למל"ג על ידי אוניברסיטת בר אילן ועל ידי מכללת הוד השרון.
84 המל"ג מפקח ת על הלימודים באוניברסיטת בר אילן , כמו על יתר מוסדות ההשכלה הגבוהה המוכרים, ומאשרת פתיחה של תכניות לימוד חדשות.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהביקורת עולה כי בהתאם להחלטת בג"ץ דלעיל, משרד הבריאות מנוע מלקבוע תנאים מקצועיים לרישוי מקצועי כל עוד לא הוסדר המקצוע בחוק.
כמו כן, הסדרת העיסוק בתחום הרנטגנאות והדימות בחוק נדחתה על ידי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת במסגרת דיונים בהצעת החוק להסדרת העיסוק במקצועות רפואיים, עד להסדרה אקדמית של תחום הרנטגנאות והדימות, שהיא כאמור בסמכות המל"ג.
פיקוח על ההכשרה המעשית: המל"ג השיבה בנובמבר 2014 כי בהתאם להחלטתה דלעיל היא אינה מתכוונת לקדם אקדמיזציה של מקצועות פרא-רפואיים הדורשים הכשרה מעשית והתנסות קלינית במסגרת הלימודים, וזאת עד להסדרת הממשק בין ההכשרה האקדמית לבין ההכשרה המעשית כאמור.
עוד השיבה כי הפיקוח על ההכשרה המעשית של הסטודנטים לרנטגנאות נמצא בתחום סמכות משרד הבריאות.
משרד הבריאות מצדו השיב בנובמבר 2014 כי הוא מתנגד עקרונית לעמדתהמל"ג, וכי במקצועות הבריאות חלה חובה על המוסדות להשכלה גבוהה להכשיר את הסטודנטים למקצוע, הן בהיבט העי וני והן בהיבט המעשי, ולפיכך הפיקוח על ההכשרה המעשית חל על המל"ג.
המשרד הוסיף כי יבחן את האפשרות לקדם את הנושא ביחד עם המל"ג.
בביקורת עלה כי מה שנלמד בבתי הספר לרנטגן במסגרת המסלול המשולב וההכשרה המעשית אינו מצוי בפיקוח של שום גורם - לא משרד הבריאות ולא המל"ג.
במסגרת הדיון בבקשה להכרה בתואר ראשון, על המל"ג לשקול פיקוח על ההכשרה המעשית בבתי הספר לרנטגן באמצעות מדריכים קליניים שיעבדו בבתי החולים ויקבלו מינוי אקדמי מהאוניברסיטאות85 .
ראוישהמל "ג ומשרד הבריאות יסדירו ביניהם את הפיקוח שיש לבצע על ההכשרה האקדמית והמעשית בבתי הספר לרנטגן.
לדעת מבקר המדינה, פיקוח על ההכשרה המעשית כחלק מהלימודים האקדמיים ובמהלכם, ויצירת רצף בין הלימודים העיוניים למעשיים, חיוניים ליצירת איזון בין מספר הסטודנטים לבין מקומות ההתמחות הזמינים.
החלטה הפוגעת ברצף זה תפגע בהכשרת הסטודנטים86 .
בדומה לפיקוח מדריכים קליניים על סטודנטים לרפואה בשלב ההתמחות בבתי החולים 86 הכשרה מעשית כחלק מהלימודים קיימת גם במקצועות הרפואה, הסיעוד, הריפוי בעיסוק, קלינאות התקשורת ו הפיזיותרפיה.
בלימודי התזונה נוצר נתק ופער זמנים של המתנה להתמחות, הפוגם באיכות ההכשרה.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהביקורת עולה כי בהיעדר חוק שמסדיר את העיסוק במקצוע, מנוע משרד הבריאות מלהעניק "תעודת הכרה במקצוע" ואינו יכול ליישם את תפקידו כמאסדר של מקצועות הבריאות - דהיינו לבקר ולפקח על ההשכלה, ההכשרה והרמה המקצועית של כוח האדם המועסק בתחום (למעט אלה שהוא מעסיק בבתי החולים הממשלתיים).
במצב העניינים הנוכחי, מכוני הדימות בבתי החולים שאינם ממשלתיים (אלה שבבעלות הכללית 87 , בתי חולים ציבוריים, בתי חולים פרטיים ויתר מכוני הדימות בארץ) אינם מחויבים להעסיק מפעילי מכשירי דימות בעלי השכלה כלשהי, ולמעשה הם יכולים להעסיק כל אדם, גם חסר השכלה, בביצוע בדיקות רנטגן הכרוכות בקרינה מייננת.
זהו מצב חמור המסכן את שלום הציבור, במיוחד בעידן של עלייה בבדיקות מרובות קרינה.
זאת ועוד, במהלך השנים יפרשו משוק העבודה רנטגנאים ותיקים שקיבלו תעודת הכרה ממשרד הבריאות עד 2004 , ובמקומם יתקבלו למכוני הדימות עובדים חדשים ללא כל השכלה ברנטגן.
יש לחסום לאלתר פרצה מסוכנת זו שנוצרה.
להלן הקשר הקיים בין אקדמיזציה של המקצוע, הסדרת המקצוע בחוק, ופיקוח משרד הבריאות: .
87 הכללית אימצה את הנחיית משרד הבריאות, על פיהן במכוני הדימות שלה יועסקו רנטגנאים מוסמכים.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים 2 .
הקשר בין אקדמיזציה - הסדרת המקצוע בחוק - פיקוח משרד הבריאות 664 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד הבריאות 665 .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, עלהמל"ג לקיים דיון ענייני באקדמיזציה של לימודי הרנטגנאות והדימות, כמהלך שיבטיח שמירה על רמת לימודים גבוהה, יבטיח את מקצועיותם של העוסקים בתחום ההולך ומתרחב ויתרום לשמירה על בריאות הציבור88.
בה בעת, על משרד הבריאות בשיתוף המל"ג לקדם חקיקה להסדרת המקצוע, אשר תג דיר את דרישות ההשכלה וההכשרה מהעוסקים בו ותקבע מי הגורם שיפקח עליו.
עליהם גם להסדיר את הפיקוח על ההכשרה המעשית המתבצעת בבתי הספר לרנטגן.
הפעלת ציוד דימות במכוני רפואה גרעינית על ידי חסרי הכשרה מתאימה על פי הנהלים לקבלת היתר להפעלת מכון לרדיולוגיה אבחנתית89 , אחד התנאים להפעלת מכשירי רנטגן הוא להפעילם בידי רנטגנאי מוסמך ובאחריות רופא מומחה ברדיולוגיה.