HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תיקון של הצו המגזרי של בנק הדואר, טיוטת הצו פורסמה להערות הציבור והתקבלו בעניינה .
כמה תגובות, ובכלל זה תגובתו של בנק הדואר.
המשרד הוסיף כי קודם שנקבעו הוראותיו .
כרגולטור ולפני ש נכנס התיקון שלהן לתוקף בדצמבר 2021 , נשמעה עמדת בנק הדואר הן .
בכתב והן בעל פה לעניין הנטל הרגולטורי הכרוך ב קיום הוראות הרגולציה.
רשל"ה מסרה בתשובתה כי הגם שלא נעשה הליך RIA ,מובנה כפי שמקובל לעשות כיוםבוצע .
שיתוף של הציבור ובפ רט של הגופים שעליהם חל המשטר, וזאת החל מהדיונים על חקיקת חוק .
איסור הלבנת הון לפני יותר מ-20 .
שנים ובכל התיקונים והתקנת חקיקת המשנה שחלו מאז .
שיתוף הציבור נעשה הן באמצעות פרסום נוסחים וקבלת הערות בכתב, הן באמצעות שיחות .
עם איגודים מקצועיים ונציגים רל וונטיים ו הן בפגישות רבות עם הגופים המדווחים, הן לפני .
הדיונים בכנסת והן במהלכם.
עוד מסרה, כי המשטר בישראל מבוסס על סטנדרטים בין- .
לאומיים מחייבים, ואי-עמידה בהמלצות ה -FATF משמעה עלויות כבירות למדינה ולגופים .
נוסף על ההשפעה על מוניטין המדינה ועל הפגיעה באינטרסים הלאומיים .
שלה, אי -עמידה בסטנדרטים הבין-לאומיים משפיעה במישרין על המערכת הפיננסית, שכן .
בהיעדר עמידה לאומית ופרטנית בחובות הנדרשות - היא תתקשה לפעול מול מוסדות פיננסיים .
כמו כן מסרה כי גופים פיננסיים שהמשטר לא חל עליהם כלל או חל עליהם .
במידה חלקית - נושאים בעלויות עקב ההדרה הפיננסית האפשרית והקושי להתנהל מול .
הבנקים, וכי גופים פיננסיים רבים בוחרים להחיל על עצמם את החובות באופן וולונטרי, כדי .
שיוכלו לפעול מול הבנקים בישראל ובחו"ל.
עוד מסרה, כי במסגרת ההליך לחקיקת צו אחיד .
מבוצע הליך בחינת השפעות רגולציה (RIA .
רשות שוק ההון מסרה בתשובתה כיהליך קביעתן של ההוראות הרגולטוריות החלות על הגופים .
המוסדיים כלל קבלת הערות מהציבור, על מנת לקיים את עקרונות ה-FATF תוך פגיעה מינימלית .
בחופש העסקי של המפוקחים, וצמצום עלויות הרגולציה החלות עליהם.
אשר לעלויות הציות בקרב גופים הפועלים באמצעים טכנולוגיים, ובדגש על מטבעות וירטואליים .
- כי האסדרה בתחום נבנתה בסמיכות מקסימלית לכללי ה-FATF , ואולם, יש לתת אתהדעת .
על כך שמדובר בתחומים שבהם הסיכון להלבנת הון הוא בין הגבוהים בתעשייה הפיננסית כיום .
וייתכן שאפילו הגבוה ביותר , ובהתאמה הצעדים הנדרשים לשם מזעורו הם משמעותיים.
לעלויות הציות בקרב הגופים המוסדיים מסרה הרשות כי בשל העובדה שצו הגופים המוסדיים .
חל על מספר מצומצם של מוצרים ועסקאות מתוך כלל המוצרים שמשווקים הגופים המוסדיים, .
ולאור הנתונים הפיננסיים והרווחיות של גופים אלו, עלויות הציות אינן גורם המכריע את הכף .
לעניין הרווחיות ו הכדאיות של פעולת גופים אלו.
מהמענה של גופים מרכזיים במסגרת שיתוף הציבור עלה כי רבים מהגופים המדווחים השקיעו .
ומשקיעים סכומים גדולים ביותר ומשאבים רבים בביצוע המשימה שהמדינה הטילה עליהם.
הוצאות ניכרות היו מטבע הדברים בתחילת הדרך, בעת ההיערכות ליישום החוק לנוכח השינויים .
המהותיים שחלו לעומת האופן שבו נהגו קודם לכן, אך גם לאחר מכן, בעת היישום ה שוטף של .
החוק, נדרשו הוצאות גדולות .
חלק מגופים הדגישו כי מדובר בעלות הנובעת מפעילות שהיא .
חיצונית לפעילות העסקית המרכזית שלהם ולעסקיהם.
לשכת עורכי הדין מסרה בהקשר זה כי .
בשל הדרישות המרובות בצווים השונים מתקבלים מהמפוקחים דיווחים בלתי רגילים במספר .
גדול בהרבה מהנדרש, ולטענתה הדבר אינו סביר וגורם יותר נזק מתועלת.
דיווח בלתי רגיל כרוך בעבודה ידנית ו בהכנת פורמט קובץ דיווח ו כן ב צירוף מידע ומסמכים .
תומכים, לרוב תוך הסתייעות ביועץ או באיש מקצוע חיצוני.
איגוד הביטקוין מסר בהקשר זה כי הוצאות הציות למשטר הלבנת ההון כוללות ייעוץ משפטי, .
ייעוץ סיכוני סייבר, התקנה של מערכות מחשב מנטרות ותחזוקתן, העסקת אחראי ציות בחברות .
משטר איסור הלבנת הון בישראל ועוד.
להערכתו, באופן מצרפי רק בתעשייה הספציפית של מטבעות דיגיטליים מסתכמת העלות .
הנוספת שמקורה בצורכי ציות בכמה מיליוני שקלים חדשים בכל שנה.
האיגוד טען כי חישוב זה .
אינו כולל את עלות ההפסדים בגין לקוחות שאינם מצליחים להשלים פעולות בנקאיות אצל .
נש" פים ישראליים ועוברים לערוצים אחרים.
כאמור, במהלך הביקורת, בנובמבר 2021 חוקקה הכנסת את חוק עקרונות האסדרה90 .
לחוק זה קובע, כי מטרתו של החוק לקדם אסדרה מיטבית שנועדה להגשים זכות יסוד או .
אינטרס ציבורי תוך הבטחת איכותה של אסדרה חדשה, טיוב האסדרה הקיימת והפחתת נטל .
סעיף 2 :לחוק קובע עקרונות מנחים לאסדרה מיטבית ובכלל זאת עקרונות אלה .
"האסדרה נקבעת במטרה להביא למרב התועלת לחברה ולמשק, תוך שקילת האינטרס המוגן .
וההשפעות הכלכליות, החברתיות והסביבתיות הנובעות מקביעה או מאי-קביעה של האסדרה .
ועלות הציות לאסדרה, וככלל על בסיס ניהול סיכונים" ו"תהליך גיבוש האסדרה וקביעתה .
מתבססים במידה מספקת על נתונים הנוגעים לעניין, ונעשים בהתאם לעקרון השקיפות ותוך .
שיתוף הציבור במידה הנדרשת בנסיבות העניין".
סעיף 19 לחוק זה, אשר חל על משרדי ממשלה .
ויחידותיהם ולא על תאגידים ציבוריים קובע, כי "מאסדר המציע או קובע אסדרה יעשה כן, נוסף .
על קידום האינטרס המוגן שעל ביצועו הוא מופקד או מטר ות תפקידיו לפי דין, גם לאור .
העקרונות המנויים בסעיף 2".
בנוגע לתאגידים ציבוריים קובע החוק, בכפוף לחריגים, כי הם .
יפרסמו לציבור דוח בדבר רגולציה חדשה.
הדוח יכלול, בין השאר, את כל אלה: עיקרי האסדרה, .
מטרותיה, הטעמים לקביעתה והתועלת הצפויה מקביעתה; חלופות מרכזיו ת שנבחנו והטעם .
לבחירה בחלופה שנבחרה; תיאור של השפעות ישירות ועקיפות שצפויות להיות לאסדרה על .
אינטרסים מוגנים, נוסף על האינטרס שלשם הגשמתו נקבעה האסדרה.
ככלל, תאגידים ציבוריים יבחנו אחת לתקופה את האסדרה שנקבעה על ידם, ולכל הפחות .
כעשור לאחר שנכנסה לתוקף.
בשל מעמדם של התאגידים הציבוריים בוצעו התאמות שונות .
בחוק, ובין היתר נקבעה תחילתו הכללית של חוק זה ב- 1.
22 ובנוגע לתאגידים ציבורייםב- .
231 בסייגים מסוימים 92 .
בחוק נקבעה הוראות שעה ולפיה, למשך שש שנים מיום תחילת .
החוק, יחולו על רשות שוק ההון והמפקח על נותני שירותים פיננסיים ההוראות המחייבות את .
התאגידים הציבוריים ולא החובות החלות על כלל משרדי הממשלה93.
המפקח על הבנקים מסר בתשובתו, כי משחוקק חוק עקרונות האסדרה, אין עוד מקום לפעול .
בהתאם להמלצות הצוות הבין -משרדי, אלא המפקח על הבנקים יפעל בהתאם להוראותיו .
ובהתאם למועד התחילה שנקבע.
כמו כן, המפקח על הבנקים אינו מחויב לבחינת עלות לעומת .
תועלת כמו הרגולטורים הממשלתיים, אלא לפרסום דוח הערכת השפעות רגולציה בהתאם .
לחוקכמו כן, ציין כי חלק מעקרונות ה -RIA כבר מיושמים במסגרת הליכי .
ההסדרה הננקטים בפיקוח, בדגש על קיום הליכי היוועצות עם הציבור והחלת שיקולי עלות .
לעומת תועלת, אף שהחלטות הממשלה אשר הוזכרו לעיל לא חלו על בנק ישראל.
מסרה בתשובתה, כי היו מקרים בעבר שבהם הוקלה רגולציה לאחר שיח עם המגזר הפרטי.
90 פורסם בס"ח2933 ', עמ80 ,125 (ביום 18.
רשות ניירות ערך מסרה בתשובתה, כי החקיקה הקיימת מושתתת על המלצותFATF וקיימת .
חשיבות לעמידה בסטנדרטים בינלאומיים.
כמו כן מסרה, כי לא ניתנו לה הסמכויות הנחוצות .
לדרוש מידע מהגופים המפוקחים לצורך ביצוע הליכי RIA , כי לא הוקצו לה תקנים לביצוע הליכי .
RIA , וכי ממילא יכולתה לשנות את הצווים הרלוונטיים מוגבלת.
בהתחשב בכך שזה זמן רב נמצא .
על הפרק תיקון של צווי איסור הלבנת הון, המקודם על ידי משרד המשפטים, לשיטתה, אם .
עולה צורך לבצע הליך RIA בנושא, הרישהיא אינה הכתובת לכך אלא הגורמים המקדמים את .
עוד ציינה הרשות כי לפי חוק עקרונות האסדרה היא נדרשת לבצע בחינת עלות בנוגע .
למשטר איסור הלבנת הון רק כאשר היא מקדמת רגולציה חדשה.
לעמדת הרשות, יש להביא .
בחשבון את המשאבים הנדרשים לביצוע הערכת רגולציה ואת המטלות האחרות הנמצאות על .
סדר יומה, ואת העובדה כי הרשות אינה הגורם המוסמך לקבוע או לשנות את צווי איסור הלבנת .
ההון אלא הוטל עליה ליישמם.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו, כי הצו המגזרי פורסם קודם להחלטת ממשלה 2118 .
שחייבה ב-RIA, ומאז לאבוצעו בו שינויים.
עוד מסר, כי בהמשך להחלטה זו, וכן לחוק עקרונות .
האסדרה, אם יהיו שינויים או תיקונים ברגולציה, או רגולציה חדשה בנושא, הכוונה היא לפעול .
בהתאם לעקרונות המחייבים ויתבצע הליך RIA אם יידרש כזה.
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו בדצמבר 2021 , כיבחינה של רגולציה קיימת - שלא .
באחריות התאגידים הציבוריים - תהיה בסמכות רשות האסדרה, וזאת בהתאם לשיקולים .
ולפרוצדורות המפורטים שנקבעו בחוק עקרונות האסדרה ובהתאם למסגרת מדיניותה הכללית .
נמצא כי על אף העקרונות שנקבעו בהחלטות הממשלה האמורות שעניינן הקלת .
הרגולציה, הערכת ה רגולציה וקביעת רגולציה חכמה, ועל אף החלטת הממשלה משנת .
2013 כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה יפנה לתאגידים ציבוריים ובכללם ל מפקח על .
הבנקים ורשות ניירות ערך על מנת שישקלו לבצע תהליכים מקבילים בהתאם לעקרונות .
החלטתה, ועל אף הודעת רשות שוק ההון על כוונתה לפעול ברוח החלטת הממשלה .
האמורה - המפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, משרד התקשורת, .
הממונה על נותני שירות עסקי והמפקח על היהלומים לא ביצעו הליך להערכת השפעות .
הרגולציה לבחינת העלויות הנובעות מהמשטר המושתות על הגופים המפוקחים, ולא .
הליך להערכת השפעתן של עלויות אלו על העלות הנגבית מהלקוח.
הצוות הבין- משרדי בעניין רגולציה חכמה משנת 2021 ,מלמדות כי המפקח על הבנקים .
רשות ניירות ערך ורשות שוק ההון יכולים היו לבצע הליך RIA ולפרסמו לציבור בלי לפגוע .
בעצמאותם ובגמישותם של הגופים המפקחים.
משטר איסור הלבנת הון בישראל הותרת רגולציית הלבנת הון שכבר קיימת כשני עשורים, ללא בחינה מחדש, אינה רצויה .
לנוכח ההשפעה המהותית של הרגולציה על הפעילות הפיננסית והחוץ-פיננסית.
שכזאת יכולה להיעשות תוך המשך פעולה בהתאם להמלצות ה -FATF לפעול בגישה .
מבוססת סיכון להכלה פיננסית, למניעת הדרה פיננסית ול צמצום הימנעות מסיכון (על .
מונחים אלו יורחב בהמשך).
לפיכך, מוצע לפעול בהתאם להמלצות הצוות הבין-משרדי .
בעניין רגולציה חכמה מיולי 2021 , התומכות בהחלת הליכי RIA גם על המפקח על .
הבנקים, על רשות ניירות ערך ועל רשות שוק ההון, בשינויים המחויבים כמבואר לעיל .
(בלי לפגוע בעצמאותם ובגמישות הנדרשת לפעולתם), ובהתאם לעקרונות המנחים בחוק .
עקרונות האסדרה שחוקק בנובמבר 2021 , ובלי לגרוע מהמלצות ה -FATF להתנהלות .
מבוססת סיכון; דהיינו, מוצע כי כלל הרגולטורים יחילו הליך RIA על משטר הלבנת ההון .
לטיוב האסדרה הקיימת, כל רגולטור במגזר שהוא אמון עליו ובהתאם לחובות הייחודיות .
שהוטלו עליו, ובמקרים הרלוונטיים יפרסמו לציבור את עיקרי הממצאים.
את עלות הרגולציה שבה יישאו הגוף המפוקח ולקוחותיו, ובכל ל זה לבחון אם עלות .
הרגולציה סבירה ומידתית יחסית לתועלת המופקת ממנה.
כמו כן לשם שיפור הרגולציה .
בתחום איסור הלבנת הון (שאינה באחריות תאגידים ציבוריים), מומלץ כי רשות האסדרה .
המוקמת מכוח חוק עקרונות האסדרה, תבחן את הצורך בטיובה, ובהנעת פעולתם של .
הרגולטורים הרלוונטיים .
מומלץ כי סוגיות תקציביות או חוקיות שלדעת הרגולטורים .
מעכבות ביצוע הליכי הערכת רגולציה ייבחנו במשותף על ידי כלל הרגולטורים, משרד .
האוצר ורשות האסדרה שתוקם.
בהתאם לחוק איסור הלבנת הון, בצווים של המגזרים השונים נקבעו הוראות לשמירת מסמכים.
בהמלצה 11 להמלצותFATF נקבע, בין היתר, כי הגופים המפוקחים ישמרו אסמכתאות ובהן .
התיעוד ההכרחי של פעולות ( transaction ) מקומיות ובין-לאומיות, לכל הפחות 5 שנים לאחר .
על פי החלטת הממשלה לעניין רגולציה חכמה רגולציה חכמה תנוהל באמצעים .
טכנולוגיים ותשאף למתן שירות מיטבי, לקיצור תהליכים ולהפחתת בירוקרטיה .
לצוות הביקורת כי אומנם המלצות ה-FATF דורשות לשמור את המסמכים באופן שיאפשר אחזור .
של פעולות ספציפיות, כדי שניתן יהיה להשתמש בהם במקרה הצורך כראיה בהליך פלילי, אך .
ההמלצות אינן עוסקות בפרטי אופן שמירת המסמכים.
בביקורת עלה כי הגופים המפוקחים נדרשים, מכוח הצווים המגזריים, לשמור מסמכים .
שכוללים הצהרה בחתימת מקור (חתימה פיזית) על קיומו של נהנה בחשבון או בפעולה.
מהמענה של גופים מרכזיים למשרד מבקר המדינה במסגרת ש יתוף הציבור עלה כי .
שמירה פיזית של מסמכים כרוכה בעלויות גבוהות מאלו של שמירה מקוונת.
מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה למשרד מבקר המדינה כי הדרישה לחתימה מקורית על הצהרה .
לעניין נהנים בחשבון נובעת, ככלל, מצרכים משטרתיים -חקירתיים , וכי סוגיית ההכבדה על .
94 כמוכן נקבע בהמלצה כי י ישמר מידע על תהליכי "הכר את הלקוח ", ואלו יאפשרו שחזור של פעולות עבר לצורך .
ניהול הליך פלילי על ידי התביעה, וכן לצורך העברת המידע לרשו יות המוסמכות במדינה.
הגופים המפוקחיםהכרוכה בשמירה פיזית של מסמכים בחתימת מקור כאמור לעיל מוכרת, .
מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה בתשובתה, כי במסגרת תיקון החקיקה שנמצא בשלבי עבודה .
לצורך התקנת צו אחיד יובא בחשבון השיקול של שמירת מסמכים באופן מקוון, ובכלל זה .
האפשרות לשמור מסמכים שלגביהם יש דרישה לחתימת מקור שמבוצעת באופן מקוון.
מסרה בתשובתה, כי הקושי הוא הדרישה לחתימת מקור, וכי במסגרת הדיונים על הצו האחיד .
נעשית עבודה בי ן-משרדית על מנת לבחון את הצורך ולבדוק אם יש אמצעים טכנולוגיים .
שיאפשרו למלאו במקום חתימת המקור.
מוצע כי כלל הרגולטורים בשיתוף משרד המשפטים יבחנו חלופות שיאפשרו חתימה על .
מסמכים באופן מקוון וכן שמירת מסמכים באופן מקוון, גם כאשר החתימה היא חתימה .
פיזית-מקורית, וכי בהתאם לממצאי הבחינה הם ייזמו אסדרה ההולמת את המלצות ה - .
ואת החלטת הממשלה בדבר רגולציה חכמה .
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו כי הוא מסכים לבחינת חלופת שמירת מסמכים באופן .
מקוון ולתיקון הרגולציה הקיימת בהתאם לכך.
קביעת זהות אנשי ציבור מקומיים .
מדינת ישראל, כמו מדינות רבות אחרות, הצטרפה לאמנת ארגון ה- OECD למאבק בשוחד של .
אישי ציבור זרים בעסקאות סחר בין-לאומיות ולאמנת האו"ם נגד שחיתות 95 .
שפרסמה רשל"ה בשנת 201596 , התפיסה העומדת בבסיס המחויבות של המדינות השונות .
למאבק בשחיתות בכלל , ובמתן שוחד לאיש ציבור זר בפרט, היא כי השחיתות והשוחד הן .
תופעות חוצות גבולות החותרות תחת הממשל התקין והפיתוח הכלכלי וכן מעוותות את תנאי .
התחרות בשוק הבין-לאומי.
לפיכך, יש צורך בנקיטת גישה מקיפה ורב-תחומית על מנת למנוע .
תופעות אלו ולהיאבק בהן ביעילות, תוך שיתוף פעולה בין-לאומי.
על פי ה-FATF לתופעת השחיתות שכיחות גבוהה יחסית בקרב אנשים בעמדות השפעה.
הארגון מתאר את השחיתות כניצול לרעה של משאב ציבורי על ידי פרט לתועלתו האישית , בין .
היתר באמצעות ניצול לרעה של תפקיד, עמדה או השפעה, שוחד של אנשי ציבור זרים או .
מקומיים וסחיטה ומעילה.
לטענת הארגון, רבות משחיתויות אלו משמשות אמצעי לביצוע הלבנת .
הון, ועקב כך, ב סטנדרטים הבי ן-לאומיים בתחום איסור הלבנת הון נחשבים אנשי ציבור .
ללקוחות בסיכון גבוה, אשר לגביהם יש להחיל חובות זיהוי וניטור מוגברות 97.
95 OECD (1997), "Convention on combating bribery of foreign public officials in international business transactions"; .
UN (2004), "United Nations Convention Against Corruption" .
96 רשל"ה (2015 ), "מניעת הלבנת הון שמקורה בשחיתות ובשוחד אנשי ציבור זרים ואופן זיהוי פעילות בלתי רגילה .
97 FATF report "Specific risk factors in laundering the proceeds of corruption", June 2012 .
משטר איסור הלבנת הון בישראל בהתאם להגדרת ה-FATF ( , איש ציבור מקומי politically exposed person ,, ובקצרהPEP )98 הוא .
יחיד שממלא או מילא בעבר פונקציה ציבור ית חשובה, למשל, ראש הממשלה או המדינה, .
פוליטיקאי בכיר, גורם שיפוטי בכיר, גורם צבאי בכיר, גורם ממשלתי בכיר, גורם ביצועי בכיר .
בתאגידים השייכים למדינה וכן גורמים חשובים במפלגות פוליטיות.
חובות הזיהוי והניטור .
המוגברות מוחלות גם על מעגל מקורביו של איש הציבור - בני משפחה וכן מכרים קרובים, .
ומונחים אלו (בני משפחה ומכרים קרובים) יפורשו בהתאם לפרשנות ה-FATF ולהמלצותיו99.
בהתאם להמלצה 12 להמלצותה-FATF , על גופים מפוקחים לזהות לקוחות שהם אנשי ציבור .
מקומיים (בהתאם להגדר ת הארגון), להחליט אם מדובר באיש ציבור מקומי שהפעילות שהוא .
מבצע היא בסיכון גבוה, ורק אם יוחלט שכן, על הגופים המפוקחים לנקוט פעולות אלה: קבלת .
אישור גורם בכיר להתקשרות עימו, הבנת מקור הונו וביצוע בקרה מוגברת.
בעניינם של בני משפחתו ומכריו הקרובים.
רשל"ה מסרה בהקשר זה כי ייתכן ש כפועל יוצא .
מאותה בקרה מוגברת על חשבונ ותיהם של אנשי ציבור, יינתנו דיווחים על פעילות אנשי ציבור, .
אך אין משמעות הדבר כי כל פעולה של איש ציבור תדווח, שכן דיווחים מתבצעים רק כאשר .
מתבצעת פעילות בלתי רגילה.
בכל צווי איסור הלבנת הון החלים על המגזרים השונים, למעט .
אחד, לא נקבעו חובות ייחודיות הנובעות מכך שהלקוח הוא איש ציבור מקומי.
נקבעה בצווים החובה לזהות איש ציבור זר, להעריך אם לנוכח זהותו מדובר בחשבון בסיכון .
גבוה, ואם כן - לנקוט אמצעי להפחתת הסיכון.
רשל"ה מסרה לצוות הביקורת בעניין זה כי חובות המפוקחים הנוגעות לניהול הסיכון בנוגע .
לאנשי ציבור מקומיים נקבעו בחלק מהחוזרים שפרסמו הרגולטורים הפיננסיים - המפקח על .
הבנקים, משרד התקשורת, רשות ניירות ערך בנוגע לחברי בורסה וזירות סוחר, ורשות שוק ההון .
בנוגע לגופים מוסדיים ובנוגע.
עוד נמסר מרשל"ה כי במסגרת הצו האחיד שהיא .
פועלת לקידומו, היא מבקשת לכלול את הדרישה לזהות לקוחות שהם אנשי ציבור מקומיים, .
להבין אם מדובר בחשבונות בסיכון גבוה ולנקוט אמצעי הפחתת הסיכון, בהתאמה להמלצות .
רשל"ה מסרה בתשובתה, כי נוסח טיוטת הצו בעניין זה גובש לאחר בחינה שבוצעה .
בשיתוף כלל הרגולטורים הפיננסיים ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
הבנקים מסר בעניין זה, כי החובות הנוגעות לניהול הסיכון בקשר עם אנשי ציבור מעוגנות בצו .
המגזרי ובנב"ת 411 שמעמד ו כחקיקת משנה.
ממענה גופים מרכזיים במסגרת שיתוף הציבור עלה כי כיוון שאין הגדרה ממשלתית ברורה .
הקובעת מיהו איש ציבור, הגופים המפוקחים נדרשים להחליט על דעת עצמם מי מלקוחותיהם .
עשוי להיחשב לכזה, וכי טעות בהקשר זה עלולה להביא להטלת סנקציות ועיצומים על ידי .
המפקח על הבנקים מסר לצוות הביקורת באוגוסט 2021 , כי כדי למזער את הסיכונים להלבנת .
הון, הוא הציע לגבש רשימות שמיות מסודרות ומחייבות ברמה הלאומית, לדוגמ ה עבור אנשי .
ציבור ומדינות offshore100 .
המלצה זו הועברהלרשל"ה במסגרת המלצות הפיקוח על הבנקים .
זו ההגדרה גם לאיש ציבור זר .
99 FATF guidance - politically exposed persons (Recommendations 12 and 22), art.
"מדינות המשמשות "מקלט מס .
במכתב מנובמבר 2020 , בהתבסס על ממצאי הערכת הסיכונים הלאומית עבור המערכת .
הבנקאית בנושא הלבנת הון ומימון טרור.
רשל"ה מסרה בתשובתה, כי ככל שידוע לה מעולם לא הוטל עיצום כספי על גוף מפוקח .
בהקשר של טעות בנוגע להגדרת איש ציבור.
עוד מסרה, כי ההגדרה המוצעת בטיוטת הצו .
האחיד מפורטת יותר ובה הגדרת "איש ציבור מקומי בסיכון גבוה" - היא "בעל תפקיד ציבורי .
בכיר בישראל, שנותן השירות סיווג אותו ברמת סיכון גבוהה להלבנת הון ולמימון טרור ".
נכתב בהגדרה כי לעניין זה, "תפקיד ציבורי בכיר בישראל" - לרבות נשיא המדינה, ראש .
הממשלה, שר, סגן שרים, חבר כנסת, ראש רשת מקומית, סגן ראש רשות מקומית, שופט, קצין .
צבא בדרגת תת-אלוף ומעלה, קצין משטרה בדרגת סנ" ץ ומעלה, מנכ"ל או סמנכ"ל במשרד .
ממשלתי בחברות ממשלתיות ובתאגידים סטטוטוריים, בעל תפקיד בכיר בארגונים בין-לאומיים .
או כל ממלא תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה".
רש ל"ה הוסיפה כי נוסח עדכני זה מופיע .
בחוזרים העדכניים של רשות שוק ההון.
עוד מסרה, כי המלצה לפרסם רשימה שמית של אנשי .
ציבור מקומיים במובחן מרשימת תפקידים אינה ישימה , וזו אף אינה הפרקטיקה המקובלת .
נמצא כי רשימת התפקידים הקבועה בצווים או בחוזרים מגז ריים, בנוגע לאישי ציבור .
מקומיים, אינה מפורטת דייה וכוללת גם מונחים שאינם חד-משמעיים ונתונים לפרשנות , .
ומשכך הגופים המפוקחים מתקשים לזהות את כלל אישי הציבור וליישם לגביהם את .
חובותיהם לפי משטר איסור הלבנת הון.
גם הרשימה בטיוטת הצו האחיד, המפורטת יותר, .
עדיין עמומה בחלקה שכן היא כוללת גם ביטוי כללי "כל ממלא תפקיד כאמור אף אם .
אי- קביעת רשימה ספציפית של בעלי תפקידים, תוך מתן ודאות רגולטורית .
לגופים המפוקחים, אינה עו לה בקנה אחד עם החלטת הממשלה, ולפיה על רגולציה .
להיות ודאית ובהירה, ואף שמצופה מהגופים המפוקחים לזהות ולנטר אנשי ציבור מקומיים .
כחלק חיוני במאבק בשחיתות.
רשות ניירות ערך מסרה בתשובתה, כי ניסתה לקדם במסגרת תיקון לצו המגזרי של מגזר זירות .
סוחר, הוספת קביעות מפורשות בנוגע לאיש ציבור מקומי (בדומה לקבוע בצו המגזרי לגבי מגזר .
חברי בורסה שאינם בנקים).
הרשות הוסיפה, כי קיומו של צו אחיד יחסוך התדיינות מיותרת לגבי .
כל צו וצו והגעה לתוצאות שונות מסיבות שאינן רלוונטיות .
משרד התקשורת מסר בעניין זה כי בנק הדואר רכש מגוף מסחר י רשימה בה משתמשים גם .
גופים פיננסיים אחרים.
רשות ניירות ערך מסרה בעניין זה כי בביקורת ייעודית בשנת 2019 .
שביצעה אצל מפוקח, היא בדקה אפשרות להסתייע בתוכנה מסחרית הכוללת רשימות של .
שמות, על מנת לעמוד בחובות המפוקחים בנוגע לאנשי ציבור.
הביקורת נועדה לבחון את .
מהימנות מערכת הבקרה האמורה כדי להקל את תהליך הטיפול באנשי ציבור.
בין היתר כי בעקבות השימוש במערכת נמצא שיעור גדול של תוצאות השוואה שגויות, ועל כן .
לא קודם השימוש במערכת כאמצעי שיש להנגיש למנהלי התיקים.
עוד מסרה רשות ניירות ערך .
כי הכלי העיקרי המשמש לזיהוי אנשי ציבור וגורמים מוכרזי טרור הוא התבססות על הצהרות .
משטר איסור הלבנת הון בישראל מומלץ כי משרד המשפטים, כלל הרגולטורים ורשל"ה ימשיכו לקדם קביעת רשימת .
תפקידים מפורטת שתגדיר עבור הגופים המפוקחים שנדרשים ליישם את חובות הדין .
מיהם אנשי הציבור המקומיים, וזאת כדי להפיג את העמימות השוררת כיום, שלעיתים .
גורמת לכך שהגוף המפוקח מסתמך על הצהרת הלקוח.
כמו כן, לנוכח העובדה שכל .
רגולטור עשוי לפעול בנפרד לצורך טיוב הציות של הסקטור - מוצע לבחון את ההשפעות .
של הנהגת מתודולוגיה חלופית ולפיה האחריות לקביעת הרשימה הש מית או רשימת .
התפקידים של אישי הציבור המקומיים תוטל על הרגולטור ולא על המגזר הפרטי.
כי הבחינה הכוללת של סוגיית הגדרת אנשי הציבור תבוצע תוך שיתוף הציבור , ובייחוד .
הגופים הנמנים עם המגזרים המושפעים מסוגיה זו.
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו כי הוא מסכים להמלצה כי תיבחן יצירת רשימת תפקידים .
(ולטעמו עליה להיות אחידה) שתגדיר עבור המפוקחים מיהם אנשי הציבור המקומיים.
משרד המשפטים מסר בתשובתו, כי במסגרת גיבוש הצו האחיד יציע שוב לעגן את ההגדרה .
ל"איש ציבור מקומי" בצו האחיד.
מרשם נאמנויות בחברות ורישום נהנים בנאמנויות אלו .
על פי חוק איסור הלבנת הון, חובת זיהוי מבצע פעולה בגוף המפוקח חלה בנוגע לאדם המבקש .
לבצע את הפעולה, אך גם בנוגע לאדם שנהנה מהפעולה.
למשל, נקבע בחוק כי צו התאגידים .
הבנקאיים יכול לקבוע כי "מקבל שירות" מאת התאגיד הבנקאי, כלומר מי שלגביו חלה חובת .
הזיהוי, הוא גם " אדם שבעבורו או לטובתו מוחזק הרכוש, או נעשית פעולה ברכוש, או שביכולתו .
לכוון פעולה ברכוש, והכול במישרין או בעקיפין, ולעניין תאגיד - גם בעל שליטה בתאגיד" 101 .
בהגדרות שבחוק זה, בעל שליטה בתאגיד מוגדר באופן רחב .
החובה שבחוק רחבה וקשורה בתכליתה לסוגיה הפרטנית של נאמנויות המפורטת בהמלצה 25 .
להמלצות ה- FATF ולפיה במסגרת תהליך "הכר את הלקוח" נדרש לבצע הליכי זיהוי ואיתור .
ייחודיים בעניינן של נאמנויות102 , כדי להכיר גםאת הנהנה מהפעולות ברכוש נשוא הנאמנות.
הדבר חיוני לשם זיהוי מקור הכספים וייעודם ולשם מניעת הלבנת הון באמצעות גורם שלישי.
לפי המלצת ה דירקטיבה האירופית יש להקים מרשם של בעלי שליטה (בתאגידים) (legal .
persons) ושל נהנים בנאמנויות ו במבנים משפטיים דמויי נאמנות l arrangements) lega )103.
הביקורת התמקדה בבחינת סוגי ית הנאמנויות במניות חברות, שהיא סוגיה פרטנית בסוגיה .
הרחבה יותר של נהנים בחברות ונאמנויות.
) לחוק ראו ההגדרה לבעל שליטה בסעיף 1 .
102 נאמנותעל פי חוק הנאמנות, התשל"ט -1979 , זו "זיקה לנכס שעל פיה חייב נאמן להחזיק או לפעול בו לטובת נהנה .
למשל, מצב ובו אפוטרופוס, מפרק, מנהל עיזבון, כונס נכסים, עורך דין, רואה חשבון וכדומה - .
מנהלים נכסים עבור אחרים.
בעניין זה ראו, למשל, נוהל בנקאי תקין 411 , בסעיפים53 - 57 העוסקים בנושא זה .
בהקשר של איסור הלבנת הון.
103 Article 31(4) of Directive (EU) 2015/849 on the prevention of the use of the financial system for the purposes of .
money laundering or terrorist financing (more commonly known as the “4th AML Directive”).
בביקורת עלה כי בישראל אין מרשם נאמנויות פומבי שהגופים הפיננסיים יכולים .
יצוין כי בביקורת ה-FATF משנת2018 הוער כי יש ברשות המיסים מידע .
ממשלתי פנימי על נאמנויות ועל הנהנים מנכסיהן, אך עדיין נדרש להבטיח את האיכות והדיוק .
של המידע בנוגע לנהנים בנאמנויות במניות חברה 104.
גם בדוח Doing Business מטעם הבנק .
העולמי משנת 2018105 הוערכי שק יפות מידע בנוגע לבעלות על חברות במרשמים ציבוריים .
חיונית כדי להילחם בהלבנת הון, בהעלמות מס, בשחיתות ו בפעילויות לא חוקיות אחרות 106.
בדוח הוצג כי ביותר מ-75% מהמדינות לא ידועים הנהנים של מניות חברות המוחזקות בנאמנות.
במענה גופים מרכזיים לביקורת במסגרת שיתוף הציבור, הועלה הצורך בהסדרת הרישום של .
נאמנויות בחברות ברשם החברות, באופן שחברות או מניות המוחזקות בנאמנות יירשמו ככאלה .
במרשם הפומבי, ובכלל זה תירשם זהותם של הנהנים בנאמנות.
לפני משרד מבקר המדינה נטען .
כי הרישום, כפי שהוא מתבצע כיום, מקשה את זיהוי הנהנים הסופיים ומגביר את חוסר הוודאות .
הכרוכה בפעילותם הפיננסית.
רשל "ה מסרה לצוות ה ביקורת בספטמבר 2021 כי ארגון ה-FATF בוחן את תיקון המלצה 24 .
בנושאנהנים סופיים בתאגידים וכן בוחן את האפשרות לקבוע כחובה הקמת מרשם נהנים .
סופיים בתאגידים (בניגוד למצב הנוכחי אשר מחייב שקיפות אך ללא דרישת מרשם).
מסרה רשל"ה כי הוקם צוות בי ן-משרדי לבחינת הנושא בר א שות המשנה ליועץ המשפטי .
הצוות דן בסיכונים ובקשיים המתעוררים עקב השימוש בישויות ו בהסדרים .
עוד מסרה כי היא אינה חשופה למרשם הנאמנויות שמנוהל ברשות המיסים, אך .
לרש ל"ה סמכות לבקש מידע ספציפי ממרשם זה.
רשות התאגידים מסרה לצוות הביקורת .
בספטמבר 2021 כי במסגרת דיוני הצוות הבין- משרדי האמור נשקלת האפשרות שמרשם נהנים .
בתאגידים (ולא בנאמנויות) יוקם ברשות התאגידים ויתנהל בה, אך הבהירה בתשובתה, כי טרם .
התקבלה החלטה סופית לגבי הגורם שינהל את המרשם.
לגבי מרשם נהנים בנאמנויות, נבחנת .
עוד הבהירה בתשובתה כי היא אינה הגורם המוביל את הדיונים בנושא .
מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה בתשובתה, כי הנושא נחלק לשני היבטים: בעלים סופיים של תאגיד .
שמוחזק בשרשור ונהנים סופיים בנאמנות: הקמת מרשם "בעלי מניות סופיים" בתאגידים נמצאת בבחינה, בשים לב לחלופות שונות .
המקובלות בעולם ובשים לב לעדכונים בהמלצות FATF .
עמדת הציבור וגופים רלוונטיים .
בעניין זה תישמע בהמשך התהליך.
המחלקה ציינה כי ההמלצה של ה -FATF (לרבות .
התיקונים הנשקלים) אינה מחייבת שהמרשם יהיה פומבי אלא מתמקדת במתן גישה למידע .
שבמאגר לרשויות האכיפה ולגופים מדווחים.
הקמת מרשם נאמנויות - נבחנת במסגרת צוות בין-משרדי.
רשל"ה מסרה בתשובתה כי הצורך בהסדרת רישום נאמנויות בחברות הועלה גם על ידי רשויות .
האכיפה כחלק מפרויקט הערכת הסיכונים הלאומי ונכלל בתוכנית העבודה שאושרה על ידי .
104 ,רשל"הסיכום הליך הביקורת של ארגון ה - FATF על מדינת ישראל ופעולות נדרשות להמשך, ( 30.
105 Starting a Business: Transparency of information at business registries (2018, doing business, the world bank) .
משטר איסור הלבנת הון בישראל היועץ המשפטי לממשלה.
עוד מסרה בתשובתה, כי התקבל תיקון לתקנות ולפיו חובה לדווח .
לרשם החברות על החזקת מניות בנאמנות (ללא ציון פרטי הנהנה).
הרשות הוסיפה בתשובתה .
כי רישום הנהנים בנאמנויות ברשות המיסים אינו בהכרח מלא.
המפקח על הבנקים מסר בתשובתו, כי כדי למזער את הסיכונים להלבנת הון הוא הציע להקים .
מאגר מידע לגבי הנהנים בחשבונות נאמנויות, ישויות משפטיות ומבני התאגדות מורכבים.
המלצה זו הועברה לרשל"ה במסגרת המלצות הפיקוח על הבנקים במכתב מנובמבר 2020 , .
בהתבסס על ממצאי הערכת הסיכונים הלאומית עבור המערכת הבנקאית בנושא הלבנת הון .
במכתב זה כתב המפקח, כי ניהול חשבונות של ישויות משפטיות ונאמנויות מאופיין .
בקושי להתחקות אחר שרשרת ההחזקה והנהנה הסופי, ועקב כך קיימת חשיפה לסיכון של .
שימוש בתאגידים ואנשי קש לצורך ביצוע פעולות פיננסיות.
ה קושי גובר במקרים שבהם .