HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתגובתו ציין המשרד כי הוא תומך בהחלת ההמלצה בנוגע ל"בן זוג רב-פעמי", וכי אף העלה אותה בפני משרד האוצר, אולם המשרד לא קיבל את התייחסותו לכך.
הוראות השות"ש ותקנון שירות החוץ אינם קובעים הוראות וסדרי פעולה בנוגע לתהליכי הגיוס, המיון והמינוי של עמ"י בני זוג.
על פי רוב, משרד החוץ אף אינו מתנה את העסקתם של עמ"י בני זוג בטיב כישוריהם ובהתאמתם לתפקיד שאותו הם מיועדים למלא בנציגות.
בבדיקה שנערכה בנציגויות בלונדון, בפריס ובבריסל ביוני 2016 עלו קשיים בנוגע לניהול עמ"י בני זוג, בעיקר במצבים שבהם הם הועסקו במשרות חלקיות.
על רקע הצורך להעסיק בני זוג של שליחים בנציגויות, ראוי שצוות ההסדרה יקבע כללים מנחים למתכונת ההעסקה המיטבית של קבוצת עמ"י זו.
נש"ם וועדת חו"ל הם שני הגופים העוסקים בשכר ובתנאי העסקתם של העמ"י.
ועדת חו"ל פועלת במשרד האוצר בראשות הממונה על השכר , אשר משמש גם כמרכז הוועדה, ובין חבריה נציגי אגף התקציבים ואגף החשב הכללי במשרד האוצר, נש"ם, משרד החוץ ומערכת הביטחון23 .
הוועדה פועלת באמצעות שתי ועדות משנה קבועות, האחת לענייני שכר והשנייה לעניין תנאי שירות.
בעידן של חופש מידע ותקשורת דיגיטלית, ומתוך "הענות לדרישות ולאפשר לקבל מידע זמין לכל בעלי התפקידים בממשלה והציבור הרחב", הושק השות"ש במערכת אינטרנטית, ונקבע בו כי עליו להיות מעודכן וזמין בכתובת האינטרנט שבה הוא מפורסם 24 .
פרסום השות"ש מאפשר שקיפות של מידע בעניין הזכויות ותנאי ההעסקה הן לעובדים והן למשרדי הממשלה שמעסיקים אותם.
נמצא שהשות"ש לא עודכן מחודש מאי 200925, והוראותיו אינן כוללות את כל ההחלטות של ועדת חו"ל, ובהן החלטות שמשנות חלק מתנאי ההעסקה ו הזכויות המגיעות לעמ"י.
בתגובתו של הממונה על השכר מדצמבר 2016 נכתב כי פרוטוקולים של ועדת חו"ל מועברים "דרך קבע" לנציגי המשרדים בוועדה ושלגביהם החלטותיה רלוונטיות.
כמו כן עדכון השות"ש ופרסומם באינטרנט נעשו בעבר באמצעות זכיין חיצוני, שההתקשרות עמו הסתיימה.
החשכ"ל צפוי לפרסם מכרז לעדכון ולתחזוקה של הוראות התכ"ם, והממונה יפעל לכלול בו את העדכון השוטף של הוראות השות"ש.
23 בישיבות הוועדה משתתפים גם נציגים של לשכת הקשר נתיב, משרד הכלכלה והתעשייה ומשרד התיירות וכן משקיף מטעם ההסתדרות החדשה כנציגת העובדים.
25 קצובות הנסיעה לעמ"י עודכנו בינואר2011 .
בחו"ל, חוזים שעליהם .
שאישרה ועדת חו"ל משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר, שללא עדכון השות"ש ופרסום החלטותיה של ועדת חו"ל, נפגעת שקיפות פעילותה של הוועדה וחובת ההגינות של ה כלפי המועסקים בחו"ל, ונמנעת האפשרות מה מעוניינים בכך לקבל מידע מעודכן על תנאי השכר והשירות של המועסקים בחו"ל.
עליו לעדכן את השות"ש כך שיכלול גם את כל החלטותיה של ועדת חו"ל, על שלוחותיה השונות, מהמועד שבו הופסק עדכון השות"ש ב-2009 .
נמצא כי אין מדיניות אחידה לגבי שיתוף כל המשרדים בהחלטות של ועדת חו"ל.
כך לדוגמה, ההשתתפות בשכר הדירה של עמ"י בנציגויות, שאושרה בפברואר 2015, נקבעהרק למשרד החוץ אך היא לא הועברה לידיעת משרדי ממשלה נוספים , ומשרד החוץ עדכן משרדים נוספים בנושא זה.
ממסמכי משרד החוץ עולה כי מצב זה הביא את משרדי הממשלה להקים "פורום של התייעצות ועדכון", ובו המשרדים מעדכנים זה את זה לגבי החלטות בעניין השליחים והעמ"י.
בית המשפט פסק לגבי מעמד הוראות השות"ש, כי הוראות אלה "הם הסדרים מנהליים חד צדדיים שנקבעו על ידי הגורמים המוסמכים ב מדינה והם מהווים את תוכנו המהותי של חוזה העבודה לגבי עמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוזים שעליהם חתומים עמ"י אינם כוללים את השינויים והעדכונים בתנאי העסקתם כפי שאישרה ועדת חו"ל.
ראוי שלפחות חוזי העבודה של עמ"י ישלבו את כל תנאי העסקתם וזכויותיהם.
בוועדת חו"ל פועלת ועדת חריגים שהיא תת -ועדה שמטפלת בנסיבות חריגות.
החלטותיה של הוועדה מועברות למשרד הרלוונטי, ולפי רכז במטה השכר באגף החשב הכללי של משרד האוצר , "לרוב מדובר במקרים מאוד רגישים הדורשים התייחסות ספציפית שאינה רלוונטית לעובד אחר".
נמצא שהממונה על ה שכר לא הגדיר באופן ברור אילו נושאים יש להעלות בפני ועדת חריגים ואילו בפני ועדת חו"ל.
משרד החוץ הסביר באוגוסט 2016 למשרד מבקר המדינה, כי ועדת חו"ל פעלה בעבר כפורום שאליו הביאו כל משרדי הממשלה המשגרים שליחים לחו"ל את בעיותיהם וענייניהם, ו"הוועדה דנה, ובסיום הייתה מתקבלת החלטה שקופה, מוכרת לכולם, ומיושמת באופן שוויוני.
זו אינה תמונת המצב עוד.
כל משרד מביא את בעיותיו בפני מרכז הוועדה.
במקרים בהם מדובר במדיניות .
, שם 598 |דוח שנתי 67ב .
ב-2007 העלה הממונה על השכר במשרד האוצר את נושא החלת השות"ש .
על כלל העובדים המועסקים בחו"ל.
ואלו דבריו: על אלפי עובדי המדינה המשרתים בחוץ לארץ - שליחים ועמ"י - חלה מערכת שכר ותנאי עבודה על פי השות"ש הנקבעים על ידנו באורח חד צדדי עקרונית.
מחליט משרד האוצר על עמדתו.
אם הוא מחליט לאשר את הבקשה הנושא יובא לוועדה, ושם בדרך כלל יוצהר על החלטה.
הבעיה היותר קשה היא שבמקרים אחדים הנושאים מנווטים כ'חריגים' השייכים למשרד אחד".
במקרה כזה, ועדת החריגים תאשר את בקשת המשרד, אבל אישור כזה שיינתן למשרד אחד לא יהיה ידוע למשרד אחר.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר כי לעתים נדרש לבחון את הבקשות המובאות בפני ועדת חו"ל או ועדת החריגים מנקודת מבט רוחבית, לגבי כל העמ"י המועס קים בכל הנציגויות ובנוגע לכל משרדי הממשלה.
לפיכך ראוי שבנסיבות מסוימות, כפי שיוגדר מראש, החלטותיה של ועדת החריגים יהיו גלויות ושקופות, בדומה להחלטות ועדת חו"ל, כדי למנוע מצב שבו החלטה בנושא תוחל רק על העמ"י המועסקים על ידי המשרד שהגיש את הבקשה ולא על עמ"י אחרים, שמהות ההחלטה רלוונטית אליהם.
מנגנון השכר של העמ"י .
ב-2007 העלה הממונה על השכר במשרד האוצר את נושא החלת השות"ש על כלל העובדים המועסקים בחו"ל.
ואלו דבריו: "שכר ותנאי שירות נקבעים על פי חוק, הסכמים קיבוציים ונוהג.
ברצוני להדגיש כי במערכת יחסי העבודה אין מקום להורדת משכורת או זכויות באופן שרירותי.
כך גם לגבי עדכון תעריפים שנתי, הנהוג מזה שנים רבות, כעדכון המשכורות, קצובות שכר הדירה וקצובות האש"ל.
על אלפי עובדי המדינה המשרתים בחוץ לארץ - שליחים ועמ"י - חלה מערכת שכר ותנאי עבודה על פי השות"ש הנקבעים על ידנו באורח חד צדדי.
במערכות כאלה, בדומה לצבא ולמשטרה - חובתנו ואחריותנו כמעסיק - גדולה שבעתיים.
אבקשכם לפעול ברוח האמור לעיל ולראות לנגד עינכם בראש ובראשונה את ציבור עובדי המדינה המשרתים בחוץ לארץ".
הממונה על השכר מפרסם בכל שנה את בסיס השכר בכל מדינה שבה מועסקים עובדים של מדינת ישראל בחו"ל - עמ"י ושליחים.
בסיס זה משמש לתחשיב משכורותיהם של העובדים על פי מנגנון השכר המותאם להם.
משכורותיהם ותנאי העסקתם של השליחים ועמ"י נדונים על ידי ועדת חו"ל, והרכב השכר שלהם מופיע בשות"ש.
השות"ש קובע כי חישוב משכורת השליחים ייעשה על פי דרגת העובד, מצבו המשפחתי ומקום שירותו, לפי טבלת יחסים, באופן שבסיס השכר נקבע לכל מדינה בנפרד (להלן - בסיס השכר).
מבנה השכר של השליחים בחו"ל מורכב משני חלקים: הראשון הוא החלק הישראלי, הכולל שכר משולב הנגזר מהדירוג המינהלי ורכיבים מסוימים שהם חלק מהמשכורת הקובעת בישראל, ומשולמים בדירוגו של העובד ובדרגתו בארץ (תוספת ותק, תוספת שכר, השלמת שכר מינימום, דמי הבראה, קצובת ביגוד ותוספת יוקר).
על חלק זה בשכר מופרשות הפרשות סוציאליות לפי הדין הישראלי.
החלק השני הוא תוספת חו"ל, המשקפת את יוקר המחיה בכל מדינה, ומיועדת להתאים את השכר לתנאי המחיה במדינת השירות.
תוספת זו אינה מובאת בחשבון לחישוב זכויות משרד החוץ |599 .
סוציאליות, הפרשות לקרן פנסיה, קרן השתלמות ופיצויי פיטורים.
בתקנון שירות החוץ ובשות"ש נקבע כי השכר של השליחים בחו"ל כולל רכיבים נוספים, ובהם תוספת שכר במדינות קשות שירות, תוספת עבור מצב משפחתי ומספר ילדים והחזר הוצאות ריפוי והפרשות ביטוח, כמו קרן השתלמות וקופת גמל.
דרגת השליח קובעת את השיעור שיש לחשב מבסיס השכר שנקבע בכל מדינה, באופן שהבסיס מהווה 100% .
לדוגמה, דרגה8 של שליח תזכה אותו ב-84% מבסיס השכר שנקבע לאותה מדינה, ודרגה15 תזכה אותו בכ- 120% מבסיס השכר שנקבע לאותה מדינה.
נוסף על כך, השליחים זכאים כאמור לתוספות שכר נוספות הנגזרות גם הן מבסיס השכר.
בשות "ש נקבע מנגנון לעדכון השכר מנתונים המתקבלים מממשלת ארצות הברית, האו"ם ומקור ות אחרים.
נתונים אלה כוללים מדדים המשקפים את יוקר המחיה 27 בכל ארצות העולם באופן יחסי.
המדדים משתנים לפי ההתייקרויות במדינות השונות והשינויים בשערי המטבע, ומשמשים לקביעת הסכום הבסיסי של המשכורת.
כפי שמוסבר בשות "ש, מדדים אלה משקפים את יוקר המחיה, המשפיע על חישוב תוספת חו"ל ( Cost of Living Allowances ,).
ואולם, עבור שכר דירה רכישת מכונית, טיפול רפואי והוצאות שכר לימוד לילדים משלמים לשליחים קצובות נפרדות, שאינן חלק מהמשכורת28.
מנגנון השכר של העמ"י נקבע בעקבות רפורמה מ-1982 בשכר ובתנאי השירות של השליחים והעמ"י בחו"ל על רקע קריסת מערך המשכורות ושחיקת החלק הישראלי שבה 29 .
נקבע שמשכורתו של העמ"י תורכב משכר משולב ובו שני מרכיבים: שכר המשולם בארץ לעובדי המדינה בדירוג המינהלי, ותוספת חו"ל המיועדת להתאמת השכר לתנאי המחיה בארץ השירות30.
בשות"ש מוסבר כי מבנה השכר של העמ"י "מבטיח קיום הוגן בחוץ לארץ, יציבות ומניעת שחיקת החלק הישראלי של המשכורת הן בגין התייקרויות במדינת השירות, והן בגין ירידת ערך המטבע הישראלי מול הדולר או היורו".
השכר הכולל (המשולב) של עמ"י נגזר כאחוז מבסיס השכר לכל מדינה שנקבע על ידי הממונה על השכר, והוא משתנה בין העובדים על פי הוותק המקצועי שלהם, דרגתו של העובד בחו"ל והנציגות שבה הוא עובד.
בלוח להלן נתונים על השכר של עמ"י בכל מדינה לפי דרגתו והמדינה שבה פועלת הנציגות המעסיקה אותו (הנתונים לא השתנו מאז 1994.
27 Cost of living - .
מדדים המשמשים את ממשלת ארה"ב בקביעת הכנסה לצריכה 28 לחישוב הקצובות שמקבלים השליחים ואינן חלק מבסיס השכר שלהם נעזר הממונה על השכר בנתונים של חברת ECA - Employment Conditions Abroad - חברה זרה שנוסדה ב -1971 ומתמחה בעיבוד מידע סטטיסטי, הכולל בין היתר נתונים על יוקר המחיה, המשכורות, הדיור, המיסוי, דיני העבודה, הטבות ואיכות החיים.
בין לקוחותיה חברות וגופים בי ן-לאומיים.
29 החלק הישראלי בשכר העמ"יכולל תשלומים לפי חוקי העבודה הישראליים החלים עליהם .
30 עב 3101/07 דדון נ' משרד המסחרוהתעשייה (פורסם במאגר ממוחשב) שם, פסקאות 9 ,10 ; שות"ש, פרק 18; נספח א' לחוזה עמ"י אבטחה, הוראה מס' 18.
תוספת חו"ל אינה מובאת בחשבון בחישוב הזכויות הסוציאליות לעובדים .
לוח 2 : חישוב שכר העמ"י באחוזים מתוך בסיס השכר שנקבע לגבי המדינות שבהן פועלות הנציגויות .
דרגת העמ"י ארצות הברית קנדה בכל מקום אחר .
דרגות העמ"י המובאות בלוח נקבעו על ידי השות"ש.
דרגות אלו הוצמדו לדירוג המינהלי של העובדים בשירות הציבורי בישראל והוטמעו בתקנון שירות החוץ31 .
מנהל תחום פרט ותנאי שירות בחו"ל ב משרד החוץ ניסה לתת מענה לקשיים שבהם נתקל המשרד בנושא גיוס עמ"י ולעדכן את דרגות העמ"י.
הוא פנה בדצמבר 2015 לנציג הממונה על השכרבוועדת חו"ל, ובין היתר הציע להוסיף דרגה אחת לכל אחד מהתפקידים32, שאליה תותאם נגזרת משכורת עמ"י, אולם הצעה זו נדחתה.
שכרם של השליחים כולל כאמור מרכיבי שכר מגוונים שאותם עמ"י אינם מקבלים בשכרם .
בסקר שביצעה נציגות עמ"י ב-2015 לגבי העובדים בנציגויות לונדון, פריס, ניו יורק וושינגטון נמצא, כי 74% מעובדי עמ"י בנציגויות אלה הם בעלי תואר אקדמי.
כמו כן, בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בנציגויות בחו"ל נמצא כי מבין 167 עמ"י המועסקים ב-23 נציגויות, כ-45% הם בעלי תואר אקדמי.
תוצאות דומות עלו בסקר שביצע משרד החוץ במהלך 2016 .
מבין637 עמ"י שנדגמו, כ -58% מהם היו בעלי תואר אקדמי ראשון, כ -5% מהם בעלי תואר שני וארבעה בעלי תואר דוקטור.
לכ-6% מהם הכשרה מקצועית בתחומים שונים ובהם תקשורת, מחשבים, הנדסה וגרפיקה.
31 הדרגה הנמו כה ביותר של העמ"י שיש לה מקבילה בדירוג המינהלי ( 6 ) מקבילה לדרגה 12 ( בדירוג המינהלי, והדרגה הגבוהה ביותר של העמ"י12 ) מקבילה לדרגה18 .
בדירוג המינהלי 32 הוספתדרגה 13 ובה הנגזרת מבסיס השכר תהיה בארה"ב 72.
מהעמ"י בנציגויות הם .
מקצועית במנגנון ה שכר הקיים של העמ"י אין התייחסות להשכלה, אף על פי שחלק ניכר מהעמ"י בנציגויות הם בעלי תואר אקדמי ובעלי הכשרה מקצועית.
מומלץ שהממונה על השכר ומשרד החוץ יבחנו את הנושא, ויקבעו אם ראוי לכלול במנגנון השכר את מרכיב ההשכלה.
בתגובתו הודיע משרד החוץ כי בדיונים לשינוי מתווה השכר של עמ"י משתלב גם דיון של צוות ההסדרה בעניין תיקנון משרות עמ"י, ובו תינתן התייחסות גם לתואר אקדמי, "וכפועל יו צא מכך תהיה השפעה לקיומו של התואר על רמת ההכנסה.
כל זאת מותנה כמובן בהחלטה של הממונה על השכר, שהוא בלבד רשאי לקבוע תנאי שכר והעסקה של עובדי מדינה".
בסיסי השכר בנציגויות ישראל בחו"ל מפורסמים על ידי הממונה על השכר ומשמשים כבסיס לחישוב שכר השליחים ועמ"י.
ממסמכי משרד החוץ עלה כי מאז שנת 2012 לא נקבעו בסיסי שכר חדשים למרבית הנציגויות.
בסיסים חדשים נקבעו רק בתשע נציגויות חדשות ובנציגות שבה נקבע שבסיס השכר המקומי יהיה דולרי33 .
יוער כי למצב שבו בסיסי השכר החדשים לא נקבעו בכל הנציגויות באופן סדיר השפעה ישירה על שכר העמ"י במדינות שונות.
בתגובתו לביקורת הודיע משרד החוץ כי הסמכות והאחריות לשכר העמ"י נתונות בידי הממונה על השכר, וכי במשך שנים העלו המשרד ומשרדי ממשלה אחרים בפני הממונה על השכר את הבעיות באי עדכון שכרם של העמ"י.
יוער למשרד החוץ כי עליו לבחון דרכים נוספות שיאפשרו לו להתמודד עם כך ששכרם של העמ"י לא עודכן ולהעלות את מסקנותיו בפני הממונה על השכר, כפי שעשה כבר בעבר.
על פי השות"ש, שליחים המשרתים בארצות שוועדת חו"ל קבעה כי הן קשות שירות יקבלו תוספת בדמי המחיה, ו"זאת על מנת לסייע לעובדים המשרתים בארצות אלה בחיי היום יום ובהוצאות המיוחדות הנגרמות להם"34 .
במנגנון השכר הקיים קושי שירות אינו בא לידי ביטוי בשכרם ובתנאי העסקתם של עמ"י.
מוצע כי משרד החוץ יבצע מעקב אחר הנושא מול הממונה על השכר ויוודא את האופן שבו ניתן לתת לכך ביטוי בשכרם של העמ"י.
33 בשנת2015 נפתחו שתי נציגויות בפרגוואי ובליטא.
בשנת2014 ,נפתחו נציגויות בלטביה ובסין ובשנת 2012 נפתחו נציגויות בהודו ובאלבניה.
בשנת2015 נקבע בסיס השכר בנציגות בברזיל בהתאם לדולר ארה"ב (במקום המטבע המקומי).
34 ,"ועדת חו"ל, "עדכון קושי שירות ייחודי 8.
זה בתגובתו על הביקורת הודיע משרד החוץ כי ביקש מהממונה על השכר ליישם את נושא קושי השירות לגבי עמ"י.
המשרד נענה שבמנגנון השכר החדש שייקבע לעמ"י ישולב גם פיצוי בגין קושי שירות.
כאמור לפי השות"ש, השכר של העמ"י צריך להבטיח "קיום הוגן בחוץ לארץ" .
תוספת חו"ל היא מרכיב חשוב בשכר העמ"י, שכן נועדה לאפשר קיום הוגן במדינת השירות ו"להגיב" לשינויים כלכליים שיש בהם כדי להשפיע על יוקר המחיה במדינות שבהן פועלות הנציגויות.
התשובה לשאלה מהו שכר מחיה הוגן35 אינה ברורה מאליה ואינה אחידה.
בישראל יש הסבורים שהשכר נועד למנוע מחסור קיומי בלבד, והזכות לקיום בכבוד של אדם מתמצה בצרכים קיומיים פיזיים, כגון קורת גג, כסות ומניעת רעב36 , ויש שסוברים שהשכר נועד להבטיח יכולת קיום חומרית של האדם ועמה רמת חיים המקיימת יחס סביר לרמת החיים הכללית בזמן נתון 37 .
גישה אחרת היא שעל השכר להספיק לצורכי המחיה הבסיסיים של משפחה בגודל ממוצע במשק נתון.
תוספת חו"ל היא מרכיב מרכזי בשכרם של עמ"י, אולם מעולם לא נוצק תוכן לרכיב זה: לא נקבע מה י הדרך שיש לחשב אותה באופן שתיתן מענה ראוי לשינויים ב יוקר המחיה במדינות השונות ואין נתונים בעניין ההשפעה עליה הנובעת מתופעות כלכליות מקומיות או גלובליות.
לפיכך תוספת חו"ל אינה מגיבה לשינויים מקומיים.
בתשובתו ובתשובה נוספת מפברוא ר 2017 הסביר הממונה על השכר כי מנגנון השכר של העמ"י אינו מתייחס לתוספת החו"ל באופן עצמאי אלה עקיף וכדי לקבוע מהו שכר "ראוי" או "הוגן" לביצוע תפקיד מסוים נדרש להתייחס לנתונים מהם ניתן יהיה לגזור את השכר הישראלי המתאים לביצוע כל תפקיד של העמ"י ולהתאים אותו ל כוח קנייה דומה במקום השירות.
לטענתו "לגבי העמ"י לא קיימת תקינה מסודרת אשר כוללת פירוט של תיאור התפקיד ומהותו, דרישות הסף לביצוע התפקיד, דרגת התפקיד וכיוצא באלו"; לגבי התקינה נדרש שתוסדר ותכלול פירוט כפי שנדרש לגבי משרות אחרות בשירות המדינה.
הממונה על השכר הוסיף כי תיקנון משרות העמ"י כלול בפעילותו של צוות ההסדרה בנש"ם.
35 Living wage - שכר מחיה הוגן או שכר מחיה בכבוד.
נייר עמדהשכר מחיה הוגן, דותם פרסיץ, מכון ון ליר, ספטמבר 2011 .
36 בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי נ' שר האוצר ואח', תגובת המדינה לעתירה בשאלת ה"מינימום החומרי" שאדם יקבל כבסיס לה גדרת זכות ו לכבוד שנועדה "לצרכים קיומיים פיזיים ".
הצרכים הפיזיים כוללים קורת גג, כסות ומניעת רעב, שכר מחיה הוגן, שם, עמ' 16 , ה"ש8.
37 בג"ץ 366/03 שם, פסקה9 .
לפסק הדין משרד החוץ |603 .
יצוין כי בשות"ש יש הוראה בעניין "סולם דרגות" התקפה מאוגוסט 2009 .
הוראה זו כוללת את ההגדרה של תפקידי עמ"י ומתח הדרגות שלהם, ההוראה לא עודכנה על אף שהממונה על השכר גרס שלגבי העמ"י לא קיימת תקינה מסודרת.
השות"ש מחייב לכלול את כל מרכיבי השכר בתלוש המשכורת של העמ"י, לרבות תוספת חו"ל.
אולם בתלושי המשכורת של העמ"י רכיב תוספת חו"ל אינו מפורט, ותלושי השכר כוללים את השכר הסופי וחישוב רכיב השכר הישראלי הכלול בו.
לדעת משרד מבקר המדינה נכון יהיה ש"תוספת חו"ל" תורכב ממרכי בים מדידים, שיפורטו בתלושי המשכורת של העמ"י.
בתגובתו על הביקורת הסביר משרד החוץ כי אין לו סמכות, אחריות ויכולת השפעה מעשית על בניית תלוש השכר.
במקרים ובהם ישנה עמימות לגבי תכנם של מרכיבי שכר שיש לכלול בתלושי המשכורת של עמ"י, על המשרד לפנות אל הממונה על השכר ולהבהיר את המידע הדרוש ואת הצורך לשלבו בתלושי השכר של עמ"י.
סוגי עמ"י שונים מתאפיינים בתנאי העסקה ושכר השונים אלה מאלה.
משרד מבקר המדינה בחן את סוגי ההעסקה של עמ"י, כמפורט בלוח להלן: .
לוח 3 : סוגי ההעסקה של העמ"י בנציגויות .
נוספות שכר דירה תוספת .
מיוחדות טיסה ומטען הוצאות .
אבטחה 10-9 עד60 שעות .
מיוחדות רק בלונדון 125% .
ראשונה הלוואה לרכישת .
שאינה אירופית השתתפות .
הראשון 604 |דוח שנתי 67ב סוגי עמ"י מתח דרגות שעות נוספות שכר דירה תוספת התמדה* תוספות מיוחדות טיסה ומטען הוצאות לינה בתחילת השירות מועדף 12-10 /לפי רישום דיווח/ גלובלי 60 שעות השתתפות במספר תפקידים שאינם אבטחה רק בפריס ובלונדון תוספת ותק; ביטוח רפואי בתנאי שליח הלוואה/מענק לרכישת כרטיסי טיסה ומטען עד 25 ק"ג השתתפות עבור לינה בשבוע הראשון שכר כולל (סכום) 12 60-40 שעות בערך 125% גלובלי מגולם בשכר - - לפי החלטת ועדת חו"ל - - מינוי עמ"י - עובד מדינה** 12-10 לפי רישום ודיווח - רק בפריס ובלונדון - - - .
מקור: משרד החוץ * ראו להלן בפרק העוסק בניסיונות לפתרון בעיית הפער בין תנאי השכר ובין יוקר המחיה בחו"ל .
** עובד מדינה אשר מעוניין לעבוד בנציגות ישראל בחו"ל, יועסק כעמ"י באמצעות מינוי בפועל שמשמעותו מעבר מתפקיד בשירות המדינה בישראל לתפקיד אחר בחו"ל.
בכמה פסקי דין שניתנו בתביעות של עמ"י בבתי הדין לעבודה נכתב כי על פי השות"ש, העמ"י הם עובדים בעלי מעמד מיוחד, שנועד לאפשר העסקת ציבור גדול יחסית של ישראלים צעירים הנמצאים במדינת השירות מכוח עצמם, בדרך כלל ללימודים גבוהים38 .
על רקע זה קובע השות"ש כי בתפקידים שבהם לא ניתן לגייס בחו"ל עובדים מתאימים, כגון מאבטחים, בעלי מקצועות טכניים, עובדי מחשב, עובדי צופן, משפטנים, תפקידים ברמת סיווג גבוהה, תפקידים המחליפים שליח39, ניתן להעסיק מגויס מהארץ בתנאי עמ"י מועדף במדינות האלה: אמריקה ה לטינית, אסיה, אפריקה ובערים מסוימות באירופה ובארה"ב.
באוגוסט 2016 הועסקו בנציגויות525 עמ"י שגויסו בארץ, מתוכם148 עובדים שאינם בני זוג של שליחים ואינם מועסקים בתנאי עמ"י אבטחה; 31 מעובדים אלה הועסקו בתנאי עמ"י מועדף.
38 ע"ע 204/06 שם; ע"ע 394/06 מאיר דרור נ' מדינת ישראל ו אח' (פורסם במאגר ממוחשב, 14.
39 בעניין זה ראו לעיל בפרק "העסקת עובדים מקומיים בתפקידי ליבה ייצוגיים".
על בסיס הודעות נש"ם, הוראות השות"ש ותק נון שירות החוץ, לעמ"י שגויסו בארץ (שלא כבני זוג של שליחים) מגיעים תנאים מועדפים בשל הוצאות מיוחדות הכרוכות במעברם למדינות השירות.
אף על פי כן, בשנת 2016 רק כ-21% מהם הועסקו בתנאי עמ"י מועדף, ביתר המקרים היה על העמ"י לשאת בעצמם בהוצאות הנוספות הנובעות מהעסקתם.
ב-2016 ערך המשרד סקר ממנו עלה שבנציגויות מסוימות אין שוויון בתנאי ההעסקה בין עמ"י המבצעים את אותו התפקיד.
מבין 58 רכזי קשר בכירים המועסקים ב -16 נציגוית, בשלוש נציגויות מועסקים רכזי קשר בכירים במשרת עמ"י מועדף, וביתר הנציגויות מועסקים רכזי קשר בכירים במשרת עמ"י רגיל.
תפקיד זהה בתחום התקשוב נעשה בנציגות בידי עמ"י מועדף, בנציגות שנייה בידי עמ"י רגיל ובנציגות שלישית בידי עמ"י חוזה סכום40 .
בנציגות באסיה מועסקים חמישה עמ "י אבטחה בתפקידי אבטחה בשכר כולל, ועמ"י אבטחה נוסף מועסק בשכר רגיל.
יצוין כי גם בסקירה של המפכ"ל מדצמבר 2013 עולה שיש פערים ושונות בין תנאי ההעסקה של עמ"י מועדף ובין תנאי עמ"י חוזה סכום, וחשוב שתהיה התאמה ביניהם.
בתגובתו הסביר משרד החוץ כי השימוש בתנאים מועדפים לעמ"י נועד לאפשר גיוס עובדים במקומות שבהם התנאים אינם סטנדרטיים ואישר כי "לאחרונה התפשטה המגמה.
תמונת המצב המתוארת איננה משביעת רצון ולתפיסת משרד החוץ אינה רצויה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שעליו לפעול לצמצום התופעה ולהקפיד עד כמה שניתן שיינתנו תנאי העסקה דומים לעובדים מקומיים שגויסו בנסיבות דומות ומבצעים תפקידים זהים בנציגויות, כדי שהעסקתם תעלה בקנה אחד עם עקרונות השוויון.
שליח בעל דרכון דיפלומטי רשאי ליהנות מהטבות מס ומכס בעת רכישת שירותים וכן זכאי לפטור מתשלום מע"מ במדינות מסוימות 41 .
על פי הנחיות המשרד, העמ"י המואמנים לתפקידם כנציגים דיפלומטיים יקבלו דרכון רשמי (דיפלומטי או שירות) לצורכי חסינות בלבד, אולם ללא הקניית הזכות לרכוש מוצרים ומצרכים הפטורים ממסים וממכס.
40 עמ"י חוזה סכום מגויס לתפקידו כאשר קיים קושי לגייס עמ"י - בעיקר לתפקידי אבטחה - והעסקתו היא במשכורת קבועה מראש.
לגיוס עמ"י חוזה סכום נדרש אישור של ועדת חו"ל.
41 לדוגמה בא רצות הברית נציגויות ישראל רשאיות להגיש בקשה לפטור ממע"מ לעובדים המחזיקים בדרכון דיפלומטי.
ביוקר המחיה במדינות .
והתעסוקתי שלהם מדיניות המשרד בנושא זה היא כי פטור ממסים הנו חלק מסל זכויות היתר המוענקות לבעלי מעמד דיפלומטי או קונסולרי במדינה המארחת על פי אמנת וינה, והקריטריון לזכאות הוא המעמד של העובד במדינה המארחת, ולא הדרכון שבו הוא מחזיק, שכן הדרכון ניתן שלא לשם קבלת הטבות כספיות כאלו או אחרות.
בין הנימוקים להחלטה הייתה הסוגיה של אפליה תעסוקתית בין עובדים העושים עבודה זהה, אפליה שעלולה להוביל לתביעה להנפקת דרכונים דיפלומטיים למאות עובדי העמ"י.
מסקר שערך משרד החוץ ב-2016 עלה כי למרות מדיניותו , מבין 636 עמ"י שהשתתפו בסקר, 147 (23% ) היו זכאים להטבות מס שונות במדינות השירות, כ-25% מהם בני זוג של שליחים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי אינו פועל על פי המדיניות שקבע, ועליו לבחון את נושא מתן הטבות המס במדינות השירות כדי לא להפלות בין העמ"י בנציגויות.
בתגובתו על הביקורת הודיע משרד החוץ כי לפני מספר חודשים הקים ועדה שדנה בשאלת רישום העמ"י בנציגויות ומעמדם, וכי לאחר פרסום המלצות הוועדה הן יועברו לאישור מנכ"ל המשרד.
מן המקובץ עולה שתנאי השכר של עמ"י לא הותאמו לשינויים ביוקר המחיה במדינות השירות, והדבר הביא לא אחת להעסקה שאינה שוויונית, ושמבנה השכר של עמ"י לא עמד במבחן הזמן לנוכח שינויים כלכליים בעולם ומול התרחבות מסגרת העסקתם והרקע ההשכלתי והתעסוקתי שלהם.
נדרש שמשרד החוץ והממונה על השכר יבחנו את הדרכים להגיע להתאמה בין התפקידי ם שהעמ"י מבצעים בנציגויות לבין התמורה שהם מקבלים.
השפעת יוקר המחיה במדינות השירות על הוצאות הדיור והמחיה בחו"ל .
מאז שנקבע מנגנון השכר הנוכחי של העמ"י חל שינוי ביוקר המחיה במדינות רבות, ורכיבי דיור ומזון היו להוצאה המרכזית של עמ"י בנציגויות.
כבר ב-2007 הצביע אגף מש"א על קשיים באיתור וגיוס עמ"י בשל רמת שכר נמוכה לעומת יוקר המחיה במדינות השירות השונות.
ב-2013 העביר ועד העובדים של העמ"י אל הממונה על השכר טבלה ובה פירוט השכר הממוצע ועלויות שכר הדירה של 30 עובדי עמ"י בפריס.
ממוצע שיעור ההוצאה לדיור מהשכר היה כ -64% .
נתונים דומים של הוצאה כספית לדיור נמצאו במדינות נוספות.
ועדת חו"ל הייתה מודעת לשינויים במחירי הדיור, והחליטה לשנות את קצובות הדיור של שליחי משרד החוץ ב-41 נציגויות.
ב-2015 בדק משרד החוץ את יוקר המחיה ב-60 מדינות שבהן פועלות נציגויות ישראל ובהן מועסקים268 עמ"י42 , וקבע מקדם של35% כשיעור הוצאה סביר מהשכר לדיור.
מהנתונים התברר כי 163 עובדים ב-37 נציגויות הוציאו יותר מ -35% :משכרם עבור דיור26 עובדים הוציאו למעלה מ -40% ,70 עובדים הוציאו כ -60% ,33 עובדים הוציאו כ -90% ו-34 .
עובדים הוציאו לדיור סכום גבוה יותר ממשכורתם החודשית משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שחלק מ העמ"י בנציגויות שנבדקו מוציאים מהכנסתם עבור דיור הוצאה הגבוהה משכרם מחייבת את המשרד לבחון את הנושא.
בעלי תפקידים בנציגויות ישראל ברחבי העולם התריעו לאורך שנים על יוקר מחיה גבוה בחלק מהמדינות שבהן פועלות נציגויות ישראל, על הקשיים הנובעים מכך לעמ"י ועל ההשפעה שיש לכך על קליטתם בנציגויות והתמדתם בעבודה.
ב-2014 כתב מפכ"ל משרד החוץ בדוח שהוציא בעניין הנציגויות בניו יורק ובאו"ם, כי שכר עמ"י "נמוך מדי ואינו מותאם לחלוטין לרמת המחירים" המקומית, שכן יותר ממחציתו נדרש לתשלום שכר דירה, והדבר "לא סביר בכל קנה מידה".
באותה שנה פנה שגריר ישראל לאו"ם דאז למנכ"ל משרד החוץ והתריע על פערים בין שכרם של העובדים לבין המציאות בניו יורק.
במרץ 2016 פנה סמנכ"ל משאבי אנוש במשרד החוץ למנכ"ל משרד החוץ וציין כי "מזה תקופה ארוכה אנו נתקלים בקשיים רבים לגיוס ו/או להעסיק עובדי עמ"י בנציגויות ישראל בצפון אמריקה.
יוקר המחיה בצפון אמריקה מחד לעומת השכר הנמוך מאידך מקשה כבר היום על גיוס מועמדים לתפקיד עמ"י בנציגויות צפון אמריקה".
במרץ 2015 כתב קצין המינהלה בנציגות בלונדון למטה בישראל כי תנאי השכר נמוכים ביחס ליוקר המחיה, ומקשים מאוד לשרוד ולחיות בעיר כמו לונדון.
הוא ציין כי זה עשור לפחות לא עודכן שכר העמ"י בבריטניה.
ב-2016 פנה מנהל תחום פרט ותנאי שירות בחו"ל אל הממונה על השכר והודיע על מצוקת העסקת עובדי עמ"י במינכן.
הכותב התריע כי המשרד עלול להתמודד עם עזיבה שתאלץ להשבית או להאט את הפעילות של האגף הקונסולרי, המינהלי והדיפלומטי ציבורי.
לא אחת, שכרם וההוצאות לדיור של עמ"י בנציגויות שנבדקו מקשה על גיוס כוח אדם לנציגויות ומקשה על יכולתם של העמ"י להתמיד בעבודתם.
הבדיקה נעשתה לגבי עובדי עמ"י וללא עמ"י אבטחה, המקבלים השתתפות בעלויות שכר דירה 608 |דוח שנתי 67ב .
ניסיונות לפתרון בעיית הפער בין תנאי השכר ובין יוקר המחיה בחו"ל .
בעשור האחרון דנה ועדת חו"ל בראשותו של הממונה על השכר בבקשות למצוא פתרון לקשיים הנובעים מהפער בין יוקר המחיה ובין גובה שכרם של עמ"י.
כאמור יש נציגויות שמתקשות לגייס עובדים, ולגרום להם להתמיד בעבודתם ובכך אף נפגעת פעילותן של נציגויות ישראל בחו"ל.
עד1996 מבנה העסקת עמ"י אבטחה היה דומה למבנה ההעסקה של עמ"י אחרים.
ב -1996 נתקל משרד החוץ בקשיים לגייס עמ"י לתפקידי אבטחה בנציגויות בחו"ל וכדי לפתור את הבעיה שנוצרה, הוחלט במשרד החוץ להעסיק עמ"י אבטחה במערכת שכר שונה ובה ניתנו להם הטבות שונות.
בעקבות קשיים נוספים שבהם נתקל משרד החוץ בגיוס עמ"י, הוא פנה אל ועדת חו"ל בבקשה לאשר השתתפות בעלויות שכ"ד לעמ"י בנציגויות.
בספטמבר 2014 הודיע מרכז ועדת חו"ל למשרד החוץ כי הוחלט לאשר השתתפות בשכר דירה לעמ"י בתפקידי ליבה ההכרחיים להפעלתן התקינה של הנציגויות בחו"ל, לרבות בתפקידי אבטחה.
משרד החוץ התבקש לבצע עבודת מטה לגיבוש רשימת 50 משרות לעמ"י רגילים ו-45 משרות לעמ"י אבטחה עבור נציגויות שבהן קיים הקושי הרב ביותר לגייס עמ"י לתפקידי ליבה בשל עלויות הדיור במקום ההעסקה.
הבדיקה לגיבוש רשימת משרות כאמור נעשתה בשנת 2014 בשתי יחידות במשרד: יחידת הביטחון ואגף מש"א.
יחידת הביטחון בדקה 46 נציגויות43 שבהן מועסקים57 עמ"י אבטחה שהוצאותיהם על דיור היו גבוהות מ-35% משכרם44.
מהבדיקה עלה ש-54 (כ-%95 ) מהעובדים מוציאים יותר מתקרה זו.
בינואר 2015 קבעה ועדת חו"ל תקרת השתתפות בעלויות שכ"ד לגבי תפקידי אבטחה ב -23 נציגויות45 .
אגף מש"א אימץ לגבי ההשתתפות בעלויות שכר הדירה לעמ"י את המודל של יחידת הביטחון, והגדיר את תפקידי ה"ליבה" בנציגויות בתחומי ההסברה, התרבות, הנהלת החשבונות, התקשוב, הקשר, הכלכלה, הדוברות והמחלקה הקונסולרית.