HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי על פי מסמכי הוועדה, לרבות סיכומי הדיונים שערכה הנשיאות, וכן על פי תשובתה .
של הוועדה למשרד מבקר המדינה, מספר המצלמות הנחוצות למערך הפיקוח נקבע על פי .
מספר הקלפיות, כלהלן: בתחילת תקופת הבחירות הוועדה פעלה על פי הנחת יסוד כי יהיו .
15,400 קלפיות; בסוף דצמבר2021 מספר הקלפיות המתוכנן היה 14,500 ; בפועל היו 13,242 .
קלפיות שבהן נדרש היה להציב מפקח.
הוועדה רכשה אפוא 15,500 מצלמות במצטבר , בשלוש מערכות ה בחירות (לכנסת ה-22 , .
ה-23 וה-24 ,) בעלות כוללת של 19.
זאת, לרבות 12,350 מצלמות שנרכשו .
לקראת הבחירות לכנסת ה-24 עבור מערך הפיקוח האמור.
בפועל, נדרשו הלכה למעשה .
כ- 13,240 מצלמות לקלפיות רגילות שפעלו ביום הבחירות, כ - 2,200 פחות ממספר .
מומלץ כי הוועדה תבחן פערים אלו וכי תבצע רכש ציוד בהלימה למספר המפקחים שהיא .
מתכננת להציב בקלפיות.
כפי שעולה מהתרשים, במערכת הבחירות לכנסת ה - 24 ( נרכשו מרבית מצלמות הגוף80% ) - .
סה"כ 12,350 מצלמות בעלות כוללת של15.
2 מיליון ש"ח- 78% מסך ההוצאה הכוללת על רכש .
המצלמות בכל שלוש מערכות הבחירות.
עלות ממוצעת של מצלמה בבחירות לכנסת ה - 22 הייתה .
אפוא 1,480 ש"ח, בבחירות לכנסת ה- 23 - 930 ש"ח, ובבחירות לכנסת ה- 24 - 1,240 ש"ח.
מבקר המדינה בדק את הליך רכישת מצלמות הגוף במערכת הבחירות לכנסת ה -24 .
,)חוק הבחירות לכנסת העשרים וארבע (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקההתשפ"א -2020 (להלן .
- חוק הבחירות לכנסת ה-24), קבעבסעיף 6(2 ) כי על אף האמור בחוק חובת מכרזים, התקשרות .
הנעשית עם מי שזכה במכרז שפרסם משרד בתנאים זהים לתנאי המכרז או בתנאים המיטיבים .
עם ועדת הבחירו ת המרכזית - אינה טעונה מכרז אם מצאה ועדת המכרזים כי ההתקשרות .
נדרשת לצורך ניהול הבחירות לנוכח נגיף הקורונה החדש .
זאת בלבד שהתקשרות ששוויה עולה .
5 מיליון ש"ח תיעשה באישור ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית ומטעמים מיוחדים .
20 ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית דנה בעניין התקשרות בסך 17 מיליון .
ש"ח לרכישת מצלמות גוף למפקחי טוהר הבחירות מספק א' מכוח מכ רז של משטרת ישראל, .
בפטור ממכרז לפי סעיף 6(2 ) כאמור לחוק הבחירות לכנסת ה-24 .
ועדת המכרזים אישרה את .
ההתקשרות בפטור ממכרז, בכפוף לאישור ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית.
המכרזים נימקה את ההחלטה, בין השאר, בכך שנשיאות ועדת הבחירות המרכזית החליטה .
להרחיב את מערך מפקחי טוהר הבחירות בין היתר לנוכח התפשטות מגפת הקורונה והחשש .
כי דבר זה עשוי להביא לאירועים שונים של פגיעה בטוהר הבחירות.
ועדת המכרזים קבעה כי .
האפשרות היחידה הנותנת מענה לוועדת הבחירות המרכזית היא רכישת מצלמות מספק א' .
בתנאי המכרז של המשטרה , כיוון שהמצלמות עונות על צורכי הוועדה, לרבות לעניין אבטחת .
מידע, וספק א' יכול לספק את כמות המצלמות הנדרשת בלוח זמנים הקצר הנדרש.
מבדיקות בעבר נמצאו קשיים גדולים באספקת מלאי בהיקף דומה בלוח הזמנים הרלוונטי.
20 ) אישרה ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית את ההתקשרות .
עם ספק א' וקבעה כי מתקיימים התנאים בסעיף הפטור.
לשיטתה, ההתקשרות נדרשת .
לצורך ניהול הבחירות נוכח התפשטות נגיף הקורונה.
21 ) דנה ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית בבקשה לאשר .
פרסום "בקשה לקבלת מידע, בדומה לזו שפורסמה במסגרת ההיערכות לבחירות לכנסת .
ה-23 , על מנת לקבל תמונת מצב שתאפשר לוועדת המכרזים לקבל החלטה בהמשך על .
ביצוע התקשרות לשם רכישת מצלמות גוף".
הבקשה נסובה על רכישת 5,000 מצלמות .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 גוף או יותר.
הבקשה הוגשה לאחר התקשרות עם ספק א' מכוח המכרז של משטרת ישראל .
והבנת הוועדה שספק א' לא יספק לה את כמות המצלמות הדרושה לה.
החליטה לפרסם בקשה לקבלת מידע בהתאם למפרט של מצלמות הגוף בהתקשרות עם .
הוועדה פרסמה את הבקשה ב- 4.
21 ,וציינה כי "פנייה זו אינה מכרז כמשמעותו .
כעבור שמונה ימים נוספים (ב- 11.
21 ) אישרה ועדת המכרזים של ועדת הבחירות לערוך .
שיחות עם מציעים שהשיבו על הבקשה לקבלת המידע, כדי להבטיח שההצעות נותנות .
מענה לכל צורכי ועדת הבחירות המרכזית וכן כדי לאפשר לפונים לשפר את מחיר .
הצעותיהם ולהתייחס ליכולת לספק מצלמות בהיקף נרחב יותר.
21 דנה ועדת המכרזים בהצעות של10 גופים שהגישו הצעות למכור מצלמות גוף .
לוועדה, בכלל זה המחיר למצלמה והמפרט הטכני שלה, והחליטה לאשר התקשרות עם .
מפרוטוקול הוועדה עולה שההחלטה התקבלה משלושה טעמים: ספ ק ב' הגיש .
הצעה למכור מצלמות גוף לוועדה שעומדות במפרט הטכני שהיא קבעה, במחיר הנמוך .
ביותר, והוא יכול לספק 9,000 מצלמות במועד שקבעה הוועדה.
ההתקשרות כפטורה ממכרז מכוח עילת הפטור של התקשרות דחופה למניעת נזק של .
ממש לפי תקנה 3(2 ) לתקנות חובת המכר זים, בכפוף לאישור ועדת הפטור של ועדת .
21 ) אישרה גם ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית את .
ההתקשרות עם ספק ב' בפטור ממכרז, מכוח עילת הפטור של התקשרות דחופה למניעת .
נזק של ממש לפי תקנה 3(2 .
) לתקנות חובת המכרזים .
במערכת הבחיר ות לכנסת ה -24 ועדת הבחירות המרכזית רכשה בפועל מצלמות גוף .
למערך הפיקוח על טוהר הבחירות משני ספקים: מספק א' רכשה הוועדה כ - 3,000 .
מצלמות בפטור ממכרז לפי סעיף6(2 ) לחוק הבחירות לכנסת ה-24 ובתנאי המכרז של .
משטרת ישראל; מספק ב' רכשה הוועדה 9,300 מצלמות נוספות בפטור ממכרז לפי תקנה .
3(2 ) לתקנות חובת המכרזים, ולאחר ביצוע הליך שבו פרסמה את הנחוץ לה, קיבלה10 .
( הצעות שעמדו בתנאי המפרט הטכני שקבעה9 ,)מהן הגישו הצעה כספית מתאימה .
השוותה ביניהן ובחרה במתאימה לה ביותר.
טווח המחירים של המציעים השונים היה מ- .
785 ש"ח עד 2,137 ש"ח.
העלות למצלמה בודדת מספק א' באמצעות מכרז של המשטרה .
עמדה על כ - 2,200 ש"ח והייתה גבוהה פי 2.
5 מעלות מצלמה בודדת (כ -900 )ש"ח .
שנרכשה מספק ב', אחרי הליך שבו התחרו המציעים, ונעשה מאוחר יותר.
הוועדה השיבה כי מחיר המצלמה בבחירות לכנסת ה -24 כלל תשלום עבור שירותים כגון .
אספקת מערכת לשמירת התצלומים ופריקת המצלמות בתום יום הבחירות.
עלות המוצר שסיפק לוועדה גבוהה יותר, בין היתר, בשל יכולות ופונקציות שמשולבות בו, וכי .
הוא סיפק לוועדה שירותים נוספים, כגון שרת מערכת עם יכולות אחסון וניהול של החומר .
פרטי ההתקשרות עם ספק ב' מלמדים כי על אף קביעת ועדת המכרזים וועדת הפטור .
בנימוקיהן, ולפיה ההתקשרות עם ספק א' היא "האפשרות היחידה" שעמדה בפני ועדת .
הבחירות המרכזית לצורך רכישת מצלמות גוף להפעלת מערך הפיקוח במערכת הבחירות .
לכנסת ה-24 , הוועדה קיימה הליך שבו קיבלה כמה הצעות לאספקת מצלמות, ובחרה .
את ההצעה המתאימה לדעתה.
על ועדת הבחירות המרכזית לתת עדיפות להתקשרות במכרז, ככל הניתן, גם כאשר .
התקנות מאפשרות התקשרות בפטור ממכרז.
רכישת מערכת אייל ותפעולה .
מד"א הוא תאגיד שהוקם על פי חוק מגן דוד אדום, התש"י-1950 .
תקנה 3(7 ) מתקנות חובת .
מכרזים קובעת כי אפשר להתקשר עם תאגיד שהוקם על פי חוק בפטור ממכרז בכפוף להוראות .
,עם זאת, כאמור יש לתת העדפה להתקשרות במכרז , גם כאשר התקנות .
מאפשרות התקשרות בפטור ממכרז.
בבחירות לכנסת ה-22 ובבחירות לכנסת ה-23 התקשרה ועדת הבחירות המרכזית עם גופים .
חיצוניים כדי להעסיק מפקחים וכדי לנהל את דיווחי המפקחים על חשדות לפגיעה בטוהר .
במסגרת הפקת לקחים של הוועדה מאוגוסט 2020 , הומלץ לעבור להפעלה עצמית של מערך .
הפיקוח, כלומר לעבור למודל שבו הוועדה היא שמעסיקה את המפקחים והיא שאוספת מהם .
דיווחי ם, לרבות על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.
באוקטובר 2020 החליטה ועדת ההיגוי של .
הוועדה שתגובש הצעה להקמת מערכת ממוחשבת לניהול אירועים, לרבות חשדות לפגיעה .
בטוהר הבחירות, תוך בחינת המערכות ששימשו את הגופים החיצוניים כאמור בבחירות לכנסת .
ה-22 ובבחירות לכנסת ה-23 .
בתחילת דצמבר2020 החליטה נשיאות הוועדה להותיר לשיקול .
דעת המטה המינהלי את שאלת העסקת מפקחים אם באמצעות חברה חיצונית אם בהעסקה .
בסוף אותו החודש (ב- 23.
20 ) התפזרה הכנסת ה-23 , והבחירות לכנסת .
בשונה ממערכות הבחירות לכנסת ה -22 ולכנסת ה -23 , בין מערכת הבחירות לכנסת ה -23 .
לכנסת ה-24 היה לוועדת הבחירות המרכזית פרק זמן של שנה לצורך ביצוע הפעולות המסכמות .
של מערכת הבחירות לכנסת ה-23 ולצורך היערכות לבחירות לכנסת ה-24.
חודשים לאחר המלצות צוות הפקות הלקחים למתווה הפעלה עצמית של מערך הפיקוח (אוגוסט .
2020 ), ארבעה חודשים לאחר שוועדת ההיגוי אימצה את המלצת הצוות, חודש וחצי בלבד לפני .
מועד הבחירות לכנסת ה-24 - הוגשה לוועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית בקשה .
לאישור התקשרות עם מד"א לרכישת מערכת ממוחשבת לניהול דיווחי מפקחי טוהר הבחירות .
ביום הבחירות, בהתאם להצעה שהעבירה מד"א לבקשת הוועדה כשבוע קודם לכן (להלן - .
41 תקנה3(7 ) לתקנות חובת המכרזים: התקשרות עם תאגיד שהוקם בחוק או לפיו במסגרת תפקידי התאגיד על פי .
החוק שהקימו, ובלבד שהתקשרות ששוויה עולה על 2.
מיליון ש"ח תהא באישור החשב הכללי .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 הוועדה השיבה כי בין הבחירות לכנסת ה-23 ליציאה לבחירות לכנסת ה-24 חלפו9 חודשים .
בלבד; במשך החודשים שלאחר הבחירות לכנסת ה-23 היא עסקה בפעולות כגון בחינת זכאות .
לתשלום לאלפי ספקים ולעשרות אלפי עובדים וכן טיפול בערעורים ובהשגות על תוצאות .
הבחירות ובערעורים על תשלומים לסיעות; לאחר מערכת בחירות זו הוחלט על סגר בשל מגפת .
הקורונה, ולפיכך נדרשה הפסקת העסקתם של עובדי תקופת הבחירות מוקדם מהצפוי, .
והמטלות נותרו בטיפולם של מספר עובדים קטן מהצפוי.
הוועדה הוסיפה כי באותה שנה היא .
עסקה בהכנת התשתית לקיום בחירות בצל מגפת הקורונה, לצד קיום תהליכי הפקת לקחים, .
בין השאר מפרויקט מערך הפיקוח על טוהר הבחירות.
בישיבה ציינה ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית כי עלה צורך במערכת ממוחשבת .
לניהול הדיווחים, שתכלול אפליקציה מיוחדת לדיווחי המפקחים הפזורים בשטח, והיא עתידה .
לשמש גם את גורמי הניהול של מערך הפיקוח לצורך קבלת הדיווחים וטיפול בהם, ככל הנדרש.
הוועדה אישרה את ההתקשרות בפטור ממכרז לפי תקנה 3(7 ) לתקנות חובת המכרזים, בין .
השאר, בכפוף לחתימת הסכם מפורט ולאישור מנכ"לית הוועדה.
באותו היום גם מנכ"לית ועדת .
הבחירות המרכזית אישרה החלטה זו, בהתאם לסמכות שהוקנתה לה כ"חשב כללי".
לאחר מכן, חודש לפני מועד הבחירות לכנסת ה-24 , חתמה ועדת הבחירות על הסכם התקשרות .
עם מד"א לרכישת מערכת אייל.
עלות מערכת אייל, על פי הסכם ההתקשרות של הוועדה עם .
מד"א, הסתכם ב-5 מיליון ש"ח עבור "רישוי שימוש במערכת טוהר בחירות", לתקופה של שתי .
מערכות בחירות או ארבע שנים, לפי המאוחר מביניהם.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבמהלך יום הבחירות היו קשיים בתפעול המערכת, .
קשיים שהשליכו ישירות על איכות הדיווחים שקלטה מערכת אייל, כמפורט להלן: שימוש מפקחים במערכת אייל כרוך כאמור בתפעול אפליקציה בטלפון הנייד, בכלל זה .
העברת אישור הימצאותו של המפקח בחדר ועדת הקלפי, דיווח על חשד לפגיעה בטוהר .
הבחירות ודיווח על נוכחות נציגי סיעות.
המפקח נדרש לדווח על חשד לפגיעה מהותית .
בטוהר הבחירות באמצעות האפליקציה ולציין לדוגמה את תיאור האירוע ופרטי הקלפי .
(כולל המספר המזהה שלה).
דיווח זה נכנס אוטומטית למערכת אייל.
לדווח על כך בשיחת טלפון לראש הצוות, אך אין ודאות שהמידע בדיווח הטלפוני הוזן .
למערכת ממוחשבת כלשהי של הוועדה.
נמצא כי רק 8,455 מ- 11,633 המפקחים (כ-72% ) שהועסקו ביום הבחירות לכנסת .
ה-24 , הורידו את האפליקציה לטלפון הנייד שברשותם ואישרו את תנאי השימוש .
בה, ורק 7,689 מהמפקחים (66% )עשו שימוש באפליקציה.
עשו אפוא שימוש באפליקציה שבאמצעותה מקבלת מערכת אייל דיווחים על .
חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.
שימוש חלקי וחסר באפליקציה כאמור משמעותו, שהמידע שנצבר במערכת אייל .
יתר על כן, היתרון של דיווח שיטתי באמצעות האפליקציה, המבטיח .
מילוי פרטים כגון פרטי הקלפי ותיאור האירוע, אינו מתקיים בתנאים של דיווח .
במסגרת המדגם דלעיל שביצע משרד מבקר המדינה – מדגם ב- 283 קלפיות שהוגדרו על .
ידי ועדת הבחירות המרכזית "קלפיות רגישות" בבחירות ל כנסת ה-24 - נבדק אם המידע .
המצוי בפרוטוקולים של ועדות הקלפי בדבר נוכחות מפקח בקלפי אומנם תואם את המידע .
מהמדגם הזה אפשר להסיק מסקנות על קבוצת הקלפיות הרגישות.
נמצא כי ב-72% מקלפיות המדגם שערך משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת .
(שהוגדרו בידי ועדת הבחירות המרכזית "קלפיות רגישות") תאם הדיווח במערכת .
אייל את הרשום בפרוטוקול (ב-177 קלפיות נכח מפקח בקלפי וב-26 קלפיות לא .
נכח מפקח); ב-28% מהקלפיות לא תאמו הדיווחים את הרשום בפרוטוקול - ב-56 .
( מהקלפיות20% ) דווח במערכת אייל שאין מפקח בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם .
כי נכח מפקח בקלפי, וב-24 ( מקלפיות המדגם8% ) דווח במערכת אייל שיש מפקח .
בקלפי, בעוד שבפרוטוקול נרשם כי לא נכח מפקח בקלפי.
נתונים מדויקים ובדוקים על נוכחות מפקחים בקלפיות חיוניים, בין היתר, לצורך .
מילוי מקום של מפקח נעדר בידי מפקח מעתודת המפקחים שגייסה הוועדה.
שהוועדה תקפיד על שיטת עבודה המבטיחה דיווח מדויק על נוכחות המפקחים .
במהלך יום הבחירות לכנסת ה-24 ביקרו שמונה צוותים של משרד מבקר המדינה בתשע .
ועדות אזוריות וב-97 קלפיות וראיינו בין השאר מזכירים ומפקחים של ועדות הקלפי.
79 מתוך97 ( קלפיות81% ) שבהן ביקרו הצוותים, דווח שהמפקחים התקשו לתפעל את .
האפליקציה או לא עשו שימוש בה.
בין השאר העלו הצוותים מקרים שבהם האפליקציה .
נכנסה לשימוש בשלב מאוחר, אחרי שההצבעה כבר החלה; מקרים שבהם המפקח .
עשה שימוש בטלפון חכם שסיפקה לו הוועדה, אך לא הצליח להוריד את האפליקציה .
כיוון שהסיסמה הנחוצה לצורך הזה נשלחה לטלפון האישי ולא לטלפון שסיפקה לו .
הוועדה; מקרים שבהם בעיות קליטה סלולרית בוועדות קלפי מנעו שימוש באפליקציה; .
מקרים שבהם היו תקלות בטלפונים הניידים בשל עדכון גרסאות של מערכת ההפעלה.
את ממצאי הביקורת האמורים יש לנתח על בסיס דברים שהעלתה הוועדה במסגרת הפקת .
הלקחים מהבחירות לכנסת ה-24 : תהליך ההתקשרות עם מד"א ארך זמן רב וההתקשרות .
המאוחרת פגעה במידה ניכרת , בין היתר, בשלב פיתוח האפליקציה וב ביצוע מבדקי .
כשירות מבצעית, ולפיכך לא נותר זמן לאיתור תקלות, לאבחון בעיות ו לצפיית כשלים .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 יוצא אפוא כי ועדת הבחירות המרכזית החליטה על הפעלה עצמית של מערך מפקחי .
טוהר הבחירות במערכת הבחירות לכנסת ה-24 .
מערכת הבחירות לכנסת ה-24 התקיימה .
שנה ל אחר מערכת הבחירות לכנסת ה -23 (במהלכה, על פי תשובת הוועדה, נדרש .
לפעול לסיום העבודה המינהלית של הבחירות לכנסת ה-23 , והוועדה פעלה בצל מגפת .
הקורונה), והוועדה רכשה את המערכת חודש לפני יום הבחירות.
מהמפקחים לא הצליחו להתקשר עם המערכת באמצעות אפליקציהייעודית לכך, וב - .
29% מהקלפיות שהוועדה הגדירה רגישות, הדיווחים למערכת בדבר נוכחות מפקח .
בקלפי לא תאמו את הרשום בפרוטוקולים של ועדות הקלפי.
הוועדה השיבה כי השימוש במערכת אייל בבחירות לכנסת ה - 24 היה מעין פיילוט, ומטבע .
הדברים היה כרוך בקשיים תפעוליים, בייחוד משום שהמפעילים אותו הם עובדים ליום אחד; .
לפיכך, נקבע כי המפקחים ידווחו על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות גם ישירות לראשי .
הצוותים; המערכת פותחה בתוך זמן קצר, וקשיים כאמור צפויים בנסיבות האלה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי למעשה, מחצית ממספר מערכות הבחירות שנכללו בתקופת .
ההסכם עם מד"א להפעלת המערכת (שתי מערכות בחירות ) הייתה פיילוט.
מד"א השיב למשרד מבקר המדינה כי לנוכח מורכבות האירוע, ובשימת דגש על כך שזו הפעם .
הראשונה שבה הופעל ו מערכת ממוחשבת ויישומון, נתון של 72% הורדה הוא מדד מצוין; אם .
הוועדה תחליט לבצע שימוש באפליקציה גם בבחירות הבאות, יש מקום שהיישומון יותקן מבעוד .
מועד ויהיה פעיל אצל משתמשי הקצה עוד לפני יום הבחירות עצמו.
מד"א הוסיף כי אפיון תהליך .
זרימת המידע והטיפול באירועים נעשה בידי ועדת הבחירות המרכזית, וכי בוצעו בדיקות .
למערכת לאיתור כשלים, ואף הוגדרו תהליכי עבודה עבור קלפיות שאינן תחת כיסוי סלולרי .
מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תיערך מבעוד מועד לניהול מערך הפיקוח במערכות .
בחירות בעתיד כדי להבטיח איסוף דיווחים מלא ושיטתי ממערך הפיקוח, אם יוחלט .
בכ לל זאת, מומלץ שהוועדה תבחן את האפשרות לרכוש את המערכת .
הממוחשבת הנחוצה לצורך זה בהליך מכרזי.
מתשובת הוועדה עולה שבכוונתה לבחון כיצד לשפר את עבודתה בכל הנוגע לפרויקט הפיקוח .
רכש בפטור ממכרז - הרכב הוועדות המחליטות .
ושקיפות נתוני הרכש גוף ציבורי, ובכלל זה ועדת הבחירות המרכזית, שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות .
מכרז לפי תקנות חובת המכרזים, מחויב לפרסם א ת החלטתו המנומקת באתר המרשתת .
שלו בתוך חמישה ימי עבודה מיום קבלת ההחלטה, למעט, בין היתר, במקרים הקשורים .
בביטחון המדינה ובביטחון הציבור42 .
כל הודעהשפורסמה באתר המרשתת הממשלתי .
נדרשת להיות זמינה לציבור לתקופה של שנה לפחות ממועד פרסומה 43.
בדברי ההסבר לתיקון בתקנות חובת מכרזים משנת2009 צוין כיהבקרה המרכזית של .
החשב הכללי שהייתה נהוגה קודם לתיקון התקנות, מוחלפת בשקיפות שתחייב פרסום .
ציבורי: העברת סמכות החשב הכללי לוועדת פטור משרדית לשם אישור רוב גדול של .
התקשרויות בפטור ממכרז, ובד בבד - חיוב בסטנדרטים מחמירים של שקיפות, דיווח .
בדוח הקודם של מבקר המדינה מאוגוסט 2021 שעסק כאמור בתקציב ובהוצאות של ועדת .
הבחירות המרכזית 44 , הועלה כי החלטות לאישור התקשרויות בפטור ממכרז של ועדת .
המכרזים ושל ועדות הפטור של ועדת הבחירות המרכזית אינן מפורסמות כנדרש בתקנות .
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי היא .
מקבלת את הערת הביקורת ותפעל לתיקון הליקוי.
נמצא כי באוקטובר 2021 , יותר מחמישה חודשים מתשובת ועדת הבחירות המרכזית .
למשרד מבקר המדינה, לא פרסמה הוועדה את ההחלטות של ועדת המכרזים ושל .
ועדת הפטור המשרדית בדבר רכש מצלמות הגוף ורכש מע רכת אייל בפטור ממכרז, .
במסגרת מערכת הבחירות לכנסת ה-24 .
, כנדרש בתקנות חובת המכרזים .
מתשובת הוועדה עולה כי בעקבות הביקורת היא פרסמה באתר המרשתת שלה את .
החלטות הפטור שהתקבלו לקראת הבחירות הבאות (לכנסת ה-25 ), והן יעודכנו באופן .
שוטף, וכי בהמשך לכך הועלו לאתר גם ההחלטות ממערכת הבחירות לכנסת ה -24.
בדוח הקודם של מבקר המדינה צוין כי בשנת2009 חוקק תיקון בתקנות חובת המכרזים .
שמטרתו - ביזור הסמכויות לאישור התקשרויות מסוימות עם ספקי שירות או מוצר בפטור .
ממכרז בין ועדות הפטור השונות .
תיקון החקיקה נועד להגברת היעילות, בלי לפגוע .
בעקרונות המכרז וביכולת לפקח על יישומם, ולהדגשת עקרונות הבקרה, הפיקוח והאחריות .
של מקבלי ההחלטות בכל הקשור לרכש ה פטור מחובת מכרז.
בדוח הקודם הועלה כי כאשר נדרשים אישור ועדת הפטור המשרדית או החלטות .
המנכ"לית נוסף על החלטות ועדת המכרזים - ההחלטות של כל הוועדות מתקבלות על ידי .
אותם גורמים, בכל פעם במסגרת תפקיד אחר שהם ממלאים, ללא שינוי החלטות קודמות .
מבקר המדינה ציין כי הבקרה המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור .
התקשרויות בפטור ממכרז אינה מתקיימת בנוגע לרכש של ועדת הבחירות המרכזית .
הוועדה השיבה על כך כי במאי 2020 מינתהמנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית ועדת .
מכרזים משרדית בראשות מנהלת אגף מינהל ומשאבי אנוש בוועד ה.
42 תקנה1 ג(א) ותקנה1 .
ג(ב) לתקנות חובת מכרזים .
התקשרויות ורכישות, דיווחים ופרסומים .
44 מבקר המדינה, דוח שנתי 72 'א- חלק ראשון (2021)" , התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת", .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 הוועדה וסגן בכיר ליועץ המשפטי של הוועדה, ובסמכות הוועדה לדון בהתקשרויות וברכש .
שאינם נדונים בוועדת המכרזים העליונה בראשות מנכ"לית הוועדה.
נמצא כי הרכב ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית - שעסקה בהליך .
לאישור רכש מצלמות גוף מספק א' במערכת הבחירות לכנסת ה-24 בדצמבר .
2020 ואישרה אותו - היה מנכ"לית הוועדה, היועץ המשפטי וחשבת הוועדה.
הרכב ועדת המכרזים היה זהה להרכב ועדת הפטור המשרדית של ועדת .
הבחירות המרכזית שאישרה אותן התקשרויות.
בהמשך, הרכב ועדת המכרזים .
לרכישת מצלמות נוספות מספק ב', בינואר 2021 , היה גם הוא זהה להרכב ועדת .
הפטור המשרדית - מנכ"לית הוועדה, היועץ המשפטי וחשבת הוועדה.
עוד נמצא כי הרכב ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית - שאישר את .
ההתקשרות עם מד"א בפברואר 2021 לצורך רכישת מערכת אייל - היה .
מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית כיו"ר וכן היועץ המשפטי והחשבת של ועדת .
אישור נוסף ניתן על ידי מנכ"לית הוועדה בלבד בהתאם .
הוועדה השיבה כי ההחלטות האמורות הן בעלות חשיבות גבוהה ביותר, וההרכב המתאים .
לדון בהן הוא בראשות מנכ"לית הוועדה; קביעה כי יש לקיים דיונים כאמור בוועדה האמורה .
שבראשה מנהלת אגף מינהל ומשאבי אנוש ולאחר מכן לקיים דיון בהרכב שבראשו עומדת .
מנכ"לית הוועדה, תביא לבזבוז זמן יקר.
יוצא אפוא כי גם לאחר שוועדת הבחירות המרכזית מינתה ועדת מכרזים בעלת .
הרכב שונה מוועדת הפטור המשרדית על פי הודעתה, לא התקיימה הבקרה .
המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז בעת שאושרו .
התקשרויות לרכישת מצלמות גוף והתקשרות עם מד"א לצורך רכישת מערכת אייל.
על ועדת הבחירות המרכזית לפרסם החלטות על התקשרויות בפטור ממכרז בהתאם .
כמו כן מומלץ שיו"ר ועדת הבחירות המרכזית יקבע מדרג .
סמכויות בין ועדות הרכש השונות וכן דרך פעולה אשר תבטיח קיום תהליכי בקרה, .
המפצים על ההחלטות לאפשר רכש בפטור ממכרז.
שלמות המידעעל אודות חשדות לפגיעה .
פגיעה בטוהר הבחירות היא כל עבירה שיש בה כדי להשפיע על הצבעתו של בוחר או על .
תוצאות הבחירות לכנסת, הנעשית בניגוד לחוק , ]נוסח משולב[ הבחירות לכנסתהתשכ"ט - .
196945, או לחוק העונשין, התשל"ז-1977 , כגוןאיומים על בוחרים בקלפי, הפרעה להצבעה, .
חשד להתחזות, הכנסת מעטפות עודפות לקלפי, מחיקת בוחרים שלא הצביעו, ניסיון לתיאום .
חלוקת הקולות בעת ספירת הקולות וניסיון לפסילת קולות שיטתית46 .
לצורך מילוי תפקידה הנוגע לבקרת תהליך הבחירות לכנסת וספירת הקולות, ועדת הבחירות .
המרכזית עורכת בין השאר בדיקות עומק של חלק מהקלפיות.
הוועדה בודקת אם תוצאות .
ההצבעה נרשמו בצורה תקינה בתיעוד המיועד לכך, ואם ועדת הקלפי התנהלה התנהלות .
כאמור, למן מערכת הבחירות לכנסת ה-22 , החלה הוועדה לפקח על התנהלות ועדות .
הקלפי והמצביעים בהן גם באמצעות מערך פיקוח על טוהר הבחירות.
מפקח על טוהר הבחירות הפועל מטעם ועדת הבחירות המרכזית נדרש לתעד אירועים שבהם .
מתעורר חשש סביר לפגיעה מהותית בטוהר הבחירות או ניסיון לפגיעה כזו במהלך שעות .
ההצבעה וספירת הקולות, ולדווח עליהם .
כמו כן הוא נדרש לצלם את ספירת הקולות בקלפי.
הוועדה קבעה כי המפקח יצלם את המתרחש בחדר ועדת הקלפי במהלך שעות ההצבעה .
במקרה שבו מתעורר חשש סביר לפגיעה בטוהר הבחירות וידווח על האירוע בזמן אמת.
הוא יעשה כן בשני אמצעים: דיווח באמצעות יישומון בטלפון הנייד ודיווח באמצעות שיחת טלפון .
לראש צוות האחראי עליו47 .
במקרהשבו המפקח עד לאירוע חריג שאין בו משום חשד לפגיעה .
מהותית בטוהר הבחירות, הוא נדרש לדווח עליו לראש הצוות, וראש הצוות מוסמך להנחותו .
מרכז השליטה (משל"ט) של ועדת הבחירות המרכזית, הפועל במהלך יום הבחירות לכנסת, .
נדרש לרכז דיווחים של מערך הפיקוח על אירועים שבהם עולה חשד לפגיעה בטוהר הבחירות, .
ועליו לנקוט פעולות מיידיות ככל הנדרש.
כמו כן את כלל הדיווחים על חשד לפגיעה בטוהר .
הבחירות – דיווחים ממערכת אייל המרכזת כאמור את דיווחי המפקחים, מראשי צוותים של מערך .
הפיקוח, מסיעות הכנסת, מהציבור ומכל גורם אחר – המשל"ט נדרש להזין במערכת ממוחשבת .
יצוין כי במערכת לניהול אירועים מנוהלים גם אירועים כגון פניות ציבור .
בשאלת מקום הצבתן של קלפיות ודרכי הסעה אליהן, והביקורת התמקדה בניהול הדיווחים .
הנוגעים לחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.
טיפול בדיווח על חשד לפגיעה בטוהר הבחירות כרוך בקבלת מידע מהשטח, בבירורו, בהסקת .
מסקנה אם אומנם הייתה פגיעה, ואם כן - בנקיטת פעולה מתאימה ותיעוד התהליך.
לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23 ריכזה ועדת הבחירות המרכזית את הדיווחים על חשד לפגיעה בטוהר .
45 סעיפים119 , 122 , 123 ו-124 , תשכ"ט]נוסח משולב[ לחוק הבחירות לכנסת-1969.
46 'הנחיות היועץ המשפטי לממשלה בנושא טוהר בחירות מס 1.
1910 מינואר2020; 'החלטה מס9/22 של יו"ר ועדת .
הבחירות המרכזית לכנסת ה-22 מיום 24.
47 במידת הצורך המפקח גםנדרש להזעיק שוטר.
48 מערכת ניהול אירועים היא תוכנתCRM .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 הבחירות במערכת ממוחשבת לניהול אירועים, ובה נכללו גם דיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר .
הבחירות שצברה הוועדה בגיליון אלקטרוני49.
בבחירות לכנסת ה-24 ריכזה הוועדה את הדיווחים .
של המפקחים במערכת אייל, והנתונים שנצברו הועברו כאמור למערכת לניהול אירועים 50.
,בלוח שלהלן יוצגו נתונים על מספר הדיווחים על אודות חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות .
כפי שהוזנו למערכות הממוחשבות של הוועדה בשלוש מערכות הבחירות.
נתונים על מספר הדיווחים שהטיפול בהם הסתיים, על פי המידע שהוועדה ריכזה במערכות .
האלה (בירור המידע שהתקבל, הסקת מסקנה אם אומנם הייתה פגיעה, ואם כן - אם .
לוח 3: דיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות לכנסת .
הבחירות מספר הדיווחים על .
בטוהר הבחירות מספר הדי ווחים .
"סגור"* מספר הדיווחים שהמידע .
(מתוך כלל הדיווחים על .
הכנסת ה-22 277 149 (54% ) 38 (26% ) .
הכנסת ה-23 329 296 (90% ) 99 (33% ) .
הכנסת ה-24 539 531 (99% ) 206 (39% ) .
* דיווח שבמסד הנתונים של הוועדה צוין בעניינו כי הסטטוס - "סגור".
** מידע חסר - כולל את השדות האלה שבהם לא הוזן מידע: "אופן הטיפול" ו"תיאור גורם מטפל".
מהלוח עולה כי מספר הדיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות בין הבחירות .
לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-24 גדל ב-94% ; מספר הדיווחים שהטיפול בהם .
הסתיים עלה בין מערכות הבחירות, ובבחירות לכנסת ה-24 הגיע כמעט ל- 100% .
עם זאת, המידע במערכות הממוחשבות של הוועדה על אודות הטיפול בדיווחים היה .
נמצא חסר בכרבע מהדיווחים שהטיפול בהם הסתיים בבחירות לכנסת ה-22 , .
בכשליש מהדיווחים שנסגרו בבחירות לכנסת ה -23 ובכמעט40% מהדיווחים .
שנסגרו בבחירות לכנסת ה-24 .
49 בבחירות לכנסת ה-22 קיבלה הוועדה מידע על אירועים חריגים שהתרחשו בוועדת הקלפי גם בטופס שנדרשו למלא .
המפקח ומזכיר ועדת הקלפי בקלפיות שבהן ביקר המפקח.
50 הוועדה פעלה באמצעות שתי מערכות ממוחשבות נוספות: האחת- מערכת לניהול בדיקות עומק בקלפיות, והשנייה .
- מערכת לטיפול בפניות הציבור (בבקום).
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של ועדת הבחירות המרכזית ב-539 הדיווחים על .
חשד לפגיעה בטוהר הבחירות, דיווחים שהתקבלו כאמור בבחירות לכנסת ה-24.
עלה כי המידע במערכות הממוחשבות על אודות 206 דיווחים (38% ) לאכלל .
את פרטי הגורם המקצועי שטיפל באירוע, אופן הטיפול וסטטוס הטיפול, כנדרש .
ב-39 מ-206 הדיווחים האמורים (19% ) צולם חלק ממהלך .
ההצבעה, כלומר התרחש אירוע כלשהו שהמפקח סבר שיש בו חשש לפגיעה .
מהותית בטוהר הבחירות.
נמצא כי במערכות הממוחשבות של הוועדה לא היה מידע על אודות פרטי .
היישוב והקלפי בנוגע ל -105 מ-539 (19% ) הדיווחים.
נמצא כי במערכות הממוחשבות של הוועדה לא היה מידע סדור בנוגע לסיכום .
הטיפול בדיווח - לבד מהמידע שהדיווח "סגור" – כגון אם התבדה החשד .
לפגיעה בטוהר הבחירות, אם הוגשה תלונה למשטרה, ואם טופל בדרך אחרת .
למעשה, בשתי המערכות - המערכת לניהול אירועים ומערכת אייל .
- אין שדות לסיכום אופן הטיפול באירוע.
תחת זאת, יש שדה מילולי שבו לעיתים .
המידע מצוי, לעיתים אינו מצוי.
משרד מבקר המדינה בדק 100 מ-206 .
"הדיווחים שהיו כאמור בסטטוס "סגור .
נמצא כי במערכות הממוחשבות לא היה כל מידע על אודות הטיפול ב -3 מ-100 .
הדיווחים, ומהמידע שנרשם על אודות21 דיווחים נוספים לא היה אפשר לדעת .
כיצד טיפלה הוועדה בדיווח.
בסך הכול לא היה מידע שמאפשר לדעת כיצד .
המידע החסר במערכות הממוחשבות של ועדת הבחירות המרכזית בנוגע לטיפול .
בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות, בנוגע לפרטי הקלפי, לגורם המטפל בחשד .
ולסיום הטיפול, מונע למעשה אפשרות לדעת באיזו מידה הטיפול של הוועדה .
בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות היה ממצה, ואם אומנם כל המקרים הטעונים .
בדיקות עומק נבדקו כנדרש.
נמצא כי אי אפשר לדעת מהמערכות האלה כיצד .
טופלו 40% כמעט מהדיווחים, ומי טיפל בהם, ואי אפשר לדעת את הפרטים המזהים .
של הקלפיות שבהן עסקו כחמישית מהדיווחים.
מומלץ שוועדת הבחירות המרכזית תנהיג תהליכי עבודה, לרבות בהקשר של המערכות .
הממוחשבות שלה, המבטיחים הזנת מידע מלא ומדויק - ובכלל זה זהות הגורם שאישר .
את סגירת הטיפול בדיווח והעילה לסגירה – מידע המאפשר לנהל ולבקר באמצעות .
המערכות האלה את הטיפול בחשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.
51 בנוגע ל-14 מ-206 ( הדיווחים7% ) נרשם כי הם מיועדים לבדיקת עומק.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 הוועדה השיבה כי בכוונתה לבחון את אופן פעולה המשל"ט בבחירות הבאות, כדי לשפר עוד .
אפקטיביות מערך הפיקוח .