HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
28 בראשם סמנכ"ל הכספים ויו"ר ועדת הכספים לתקופה של כ-3 .
חודשים 29 בקרה הנדרשת על פי תקן ביקורת93 .
של לשכת רואי החשבון בישראל 30 .
אחרי הוצאות שכר משרד התיירות 1027 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מנהל המחסן, האחראי לקבלת הסחורה, לאחסונה ולניפוקה ליחידות החברה הוא גם הגורם היחיד המבצע את רכש המזון בשלמותו אף שמדובר בתפקידו של קניין החברה.
יצוין כי לא נמצא כל ליקוי בעבודת מנהל המחסן.
לדעת משרד מבקר המדינה, רכישת המזון על ידי מנהל המחסן היא בבחינת "נקודת תורפה" בסדרי הבקרה הפנימיים של החברה, ועל החברה להקפיד על הפרדה בין התפקידים האמורים.
שרשור חתימות 31: מטרתם של סדרי ממשל תאגידי המעוגנים בחוזר הרשות32 הם לחייב גם את דרגי הביניים בחברות השונות לשאת באחריות לתחומים ולפעולות שהם מופקדים עליהם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2010 המנהלים בדרגי הביניים (למעט מנהלאחד) סירבו לחתום על הצהרה בדבר דיווחים על תרמיות וליקויים המיועדת להנהלה, למבקר הפנים ולדירקטוריון.
סוגיה זו עלתה גם בדוח דירקטוריון לשנת 2009 ולפיו "מנהלים בדרג ביניים סרבו לחתום על הצהרה בדבר דיווחים על תרמיות וליקויים להנהלה, למבקר פנים ולדירקטוריון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב זה משקף חוסר נכונות של מנהלים בתדמור לשאת באחריות, לשתף פעולה כדי להבטיח את תפקודן התקין של מערכות הבקרה של החברה וליישם סדרי ממשל תאגידי.
: מערכת מחשוב איכות מערכת המידע בחברה משפיעה על יכולתה של הנהלת החברה לקבל החלטות נאותות לצורכי ניהול וכן משפיעה על יכולתה של החברה לשלוט בפעולותיה 33 .
מערכת המידע בתדמור מיושנת, ו"נופלת" אחת לכמה ימים.
המערכת פועלת באמצעות שרת ישן, ואם הוא יתקלקל, אין אחרים בנמצא.
אף שבדוח דירקטוריון לשנת 2009 צוין כי "נמצאו ליקויים הנובעים בחלקם.
מהעדר תוכנות וחומרות שיאפשרו בקרה ובדיקת שלמות ואמינות הנתונים ויכולת ניהול זרועות ממשקים בכל התחומים בהתאמה לארגון במבנה של תדמור", במועד סיום הביקורת טרם שיפרה החברה את מערכת המידע שברשותה.
הרכב הד ירקטוריון : בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי מספר הדירקטורים בחברה ממשלתית לא יעלה על שנים עשר, וכי מספר הדירקטורים מקרב עובדי המדינה לא יעלה על שני שלישים מכלל חברי הדירקטוריון שמונו לנציגי הממשלה.
כאמור, ההתאחדות היא מבעלי החברה ובמשך למעלה מעשור היא ביקשה למנות דירקטורים מטעמה לדירקטוריון.
31 תהליך בו מנהלים בדרגות בכירות חותמים על הצהרות מנהלים בהתחשב בתפקידיהם וכגיבוי להצהרות הכלולות בדוחות הכספיים, ואילו המנהלים בדרגה בכירה פחות, חותמים על ההליכים להם הם אחראים.
32 'חוזר הרשות מס 1-2010 .
33 בקרה הנדרשת על פי תקן ביקורת93 .
של לשכת רואי חשבון בישראל 1028 דוח שנתי62 .
אף שההתאחדות היא אחד מבעלי החברה, במשך למעלה מעשור היא לא הצליחה לממש את זכותה לניהול החברה בדרך של מינוי דירקטורים; בסוף שנת 2010 מינה שר התיירות הנוכחי, סטס מיסז'ניקוב, שני דירקטורים מטעמה.
יו"ר הדירקטוריון : על פי חוק החברות הממשלתיות, הדירקטוריון אחראי לבחור את אחד מחבריו ליו"ר הדירקטוריון, והבחירה טעונה אישור של השרים.
שר התיירות ושר האוצר הם השרים האחראים לאשר את בחירת יו"ר הדירקטוריון של תדמור, לאחר התייעצו ת עם הוועדה לבדיקת מינויים (להלן - ועדת שפניץ).
מבדיקת מ שרד מבקר המדינה עולה כי בפרק הזמן שבין שנת 2003 ועד ינואר 2012 פעל דירקטוריון תדמור ללא יו"ר.
בתקופה זו הגישו השרים הרלוונטיים לוועדת שפניץ שתי בקשות למינוי מועמדים לתפקיד - אחת לא אושרה והשנייה אושרה בינואר 2012 ; באותו מועד מונה היו"ר בידי השרים.
בהיעדר י ו"ר לדירקטוריון נפגעו תפקודו של הדירקטוריון וכן תפקודו וניהולו של תדמור.
הפגיעה מהותית במיוחד נוכח העובדה כי החברה פעלה בלא מנכ"ל במשך למעלה משנה.
קביעת מדיניות ואישור תכניות : לפי חוק החברות הממשלתיות, עיקר תפקידיו של הדירקטוריון הם "לקבוע את המדיניות הכללית של החברה בתחום מטרותיה", "לקבוע מידי שנה תכנית הפעולה של החברה לאותה שנה ותכניותיה לטווח ארוך", לעקוב אחר יישום המדיניות, התכניות והתקציבים.
נוסף על כך מוטלת על הדירקטוריון החובה לדאוג לעריכת הדוחות הכספיים של החברה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משנת 2009 הדירקטוריון ייחד את מרב זמנו לעניינים שוטפים ולטיפול בחילופי ההנהלה.
הוא לא עסק בקביעת המדיניות הכללית של החברה ובתכניות פעולה34 .
פעילות הדירקטוריון : הפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון וועדותיו מלמדים על ליקויים בפעילות הדירקטוריון .
להלן כמה דוגמאות: (א) בישיבת דירקטוריון ביוני 2009 הובא לידיעת הדירקטוריון חוזר הרשות בנושא ניהול סיכונים.
למרות זאת, ואף שהאחריות ליישום החוזר מוטלת על הדירקטוריון, לא יושם החוזר; (ב) מאז מרץ 2010 דן הדירקטוריון בכמה מישיבותיו בנושא הגירעון בתיכון .
באפריל 2010 , במסגרת ישיבת דירקטוריון, הציע יו"ר הישיבה להקים ועדה ייעודית לבדיקת נושא זה.
בישיבה ביוני 2010 הציע דירקטור למנות צוות מצומצם לשם כך.
במועד סיום הביקורת עדיין לא מינה הדירקטוריון ועדה או צוות מצומצם שיעסקו בנושא; (ג) הדירקטוריון לא קיבל שו ם החלטה ביצועית לגבי בעיות הבטיחות בבית הספר אף שהנושא הועלה לדיון בישיבות הדירקטוריון מפעם לפעם; (ד) הדירקטוריון לא פעל דיו למציאת פתרון לקידום שיפוץ המבנים של תדמור על אף הצורך הדחוף בכך; (ה) חלק מהפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון אושרו באיחור ניכר.
קבע דירקטוריון החברה תכניות פעולה אחדות משרד התיירות 1029 .
תדמור השיב בנובמבר 2011 כי מינואר 2011 התאריך בו נכנס לתפקידו המנכ"ל החדש "החל הדירקטוריון לעסוק באופן אינטנסיבי, בהסדרת נוהלי החברה, בבחירת מבקר פנים חדש לחברה, הכנת תכנית הבראה וניסיון להכנת תכניות כלכליות ארוכות טווח לשיקומה הכלכלי של החברה".
מן האמור לעיל עולה כי דירקטוריון תדמור לא תפקד כנדרש ולא מילא את ייעודו כמתווה מדיניות וכמפקח על פעולותיה של הנהלת החברה.
על משרדי התיירות והאוצר לנקוט את כל הצעדים המתחייבים כדי לוודא שדירקטוריון תדמור יאויש במלואו ויתפקד כנדרש, כדי לשפר את תפקודה של החברה ולקדם פתרון למשבר שהיא נתונה בו.
: מינויים (א) בחירת מנכ"ל: מינוי מנכ"ל בחברה ממשלתית מוסדר בסעיף 37 ,בחוק החברות הממשלתיות.
השרים נדרשים לאשר את המינוי לאחר שהתייעצו בנושא עם הוועדה לבדיקת מינויים.
כמו כן, נושא המינויים בחברות ממשלתיות מוסדר בין השאר בהנחיה 35 של היועץ המשפטי לממשלה.
בחוזר של רשות החברות משנת 200136 נקבעו הנחיות בדבר אופן בחירת עובדים בכירים בחברות ממשלתיות, ובין היתר נקבע כי הדירקטוריון יקבע מראש מתכונת לבחירת מנכ"ל לרבות הקמת ועדת איתור; יקבע קריטריונים לבחירה וינמק את בחירתו.
כאמור, מנובמבר 2009 עד ינואר 2011 (ועד בכלל), במשך שנה וחודשיים, לא היה לתדמור מנכ"ל.
בחירת המנכ"ל החדש בוצעה באמצעות שתי ועדות איתור37 : הראשונה פעלה במשך תשעה חודשים, ובסופו של דבר- לאחר שהוועדה בחרה זוכה, הוא משך את מועמדותו.
בעקבות זאת, הוקמה ועדת איתור שנייה שפעלה במשך ארבעה חודשים.
נוסף על התמשכותו היתרה של תהליך בחירת המנכ"ל, נמצאו ליקויים שונים בפעולות ועדות האיתור: הוועדה לא נימקה את כל הניקוד שנתנה למועמדים, שלא לפי נוהל הרשות, לעיתים סיכומיה האריתמטיים היו שגויים ולעתים ניתן למועמדים ניקוד שאינו עולה בקנה אחד עם הקריטריוני ם שקבעה הוועדה עצמה.
(ב) בחירת מנכ"ל בפועל: בסעיף 37 (א) לחוק נקבע כי מינוי מנכ"ל טעון אישור השרים לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים (להלן - ועדת הבדיקה).
חוזר 2001/1 של הרשות38 דן בין השאר במינוי מנכ"ל בפועל.
על פי החוזר, מינוי מנכ"ל בפועל ייעשה בנסיבות מיוחדות בלבד, למשך פרק זמן מוגבל ובאישור מנהל הרשות.
נמצא כי בישיבת הדירקטוריון מספטמבר 2010 הוחלט למנות דירקטור לממלא מקום המנכ"ל.
מאז ועד לסיום כהונתו בדצמבר אותה שנה לא ביקש הדירקטוריון את אישור מנהל הרשות למינוי כאמור.
5000 של היועץ המשפטי לממשלה 36 ,חוזר הרשות, מינוי עובדים בכירים על ידי הדירקטוריון 2001/1.
37 חברי ועדות האיתור הם דירקטורים.
בוועדת האיתור הראשונה כיהנו ארבעה דירקטורים, ובוועדת איתור השנייה כיהנו שישה דירקטורים.
הרשות הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי בתקופה זו פעלה "ועדת ניהול" המוסדרת בחוק החברות, שלא נדרשים לגביה הליכי אישור, ולא ממלא מקום מנכ"ל.
לעומת זאת, תדמור השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי לא הוקמה ועדת ניהול, וכי האחריות לניהול הוטלה על דירקטור, שנעזר מפעם לפעם בדירקטורים אחרים; בפועל פעל הדירקטור כמנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי על חברה ממשלתית כמו תדמור חלים דיני החברות הכלליים ודיני החברות הממשלתיות הייחודיים לחברות ממשלתיות.
חוק החברות הממשלתיות מתווה דרך לבחירת מנכ"ל, אך אין בו אזכור לוועדת ניהול.
(ג) ועדת איתור למינוי מבקר פנים: בישיבת דירקטוריון מפברואר 2011 הוחלט על סיום העסקתו של מבקר הפנים, ובמאי אותה שנה נקבעו קריטריונים לניקוד מועמדים לתפקיד זה.
ועדת האיתור 39 החלה את פעילותה בסמוך לתאריך זה, ולאחר שסיימה את עבודתה העבירה לדירקטוריון את המלצתה על המועמד הזוכה, והדירקטוריון אישר אותה ביולי 2011 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בחלק מהמקרים הניקוד שנתנו חלק מחברי הוועדה לקריטריונים אובייקטיביי ם לא עלה בקנה אחד עם כללי הניקוד שהם עצמם קבעו.
המלצות מבקר הפנים בנושא טוהר המידות באוקטובר 2010 ובפברואר 2011 הגיש מבקר הפנים לתדמור ולדירקטוריון טיוטה ראשונה וטיוטה שנייה של דוח ביניים40 ובהן המלצה לפנות למשטרה לבדיקת כמה אירועים שיש חשש שבמסגרתם בוצעה פגיעה בטוהר המידות.
טרם הוגש דוח סופי היות שמבקר הפנים סיים את כהונתו בחברה.
סמנכ"ל הכספים של החברה בשיתוף היועץ המשפטי של החברה הגישו למשטרה תלונות על שני מקרים שבהם התעורר חשד לכאורה לפגיעה בטוהר המידות.
בטיוטת דוח הביקורת השנייה נכללים, נוסף על תלונות אלה, נושאים אחרים בתחום טוהר המידות.
נמצא כי ועדת הביקורת קיימה דיון חלקי בלבד בטיוטות הדוח ולא מיצ תה את ההליכים שהיה עליה לבצע.
תדמור הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי ועדת הביקורת והדירקטוריון החליטו כי מבקר הפנים החדש ישלים את כתיבת טיוטת הדוח ועם הוצאתו הוא יועבר לדיון וליישום על ידי האורגנים שהוזכרו.
טיוטת הדוח כוללת ממצאים חמורים, ולכן על אף היותה בגדר טיוטה היה על הדירקטוריון לדון בה ביסודיות ולהחליט כיצד לטפל בממצאיה.
ועדת האיתור כללה שלושה דירקטורים ואת מנכ"ל תדמור 40 'דוח מבקר הפנים מס27 .
""עבודה מיוחדת בנושא תלונה שהוגשה משרד התיירות 1031 .
מעורבות משרדי ממשלה בפעילותו של תדמור .
משרד התיירות יעדי משרד התיירות בתחום הכשרת כוח אדם במלונאות התמקדו בשנים האחרונות בפיתוח ההון האנושי ובעידוד התעסוקה בתיירות, בהכשרת כוח אדם מקצועי חדש ובשיפור איכות כוח האדם הקיים.
היעדים אמורים היו להתממש, בין היתר, באמצעות ארגון קורסי הכשרה וקיום ירידי תעסוקה וקמפיינים במקצועות התיירות, כגון מורי דרך ומנהלי אתרים.
יצוין כי הממשלה, לרבות משרד התיירות, אינה מתקצבת את פעילותו של תדמור.
נמצא כי מטרותיו ויעדיו של משרד התיירות לשנים 2008 -2011 בתחומי פעילותו של תדמור הוגדרו באופן כללי בלבד ולא התייחסו באופן ספציפי למטרותיו של תדמור, וכי היה שיתוף פעולה רופף בלבד בין משרד התיירות לחברה.
משרד התיירות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי בשנת 2009 שר התיירות הנוכחי נכנס לתפקידו וקבע ארבעה יעדים אסטרטגיים מרכזיים, ובהם הכשרת כוח אדם בתיירות, וכי מאז פברואר 2010 , מועד מינויה של עובדת המשרד לדירקטוריון תדמור, התחזק שיתוף הפעולה עם החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאו תימוכין לכך שהכשרת כוח אדם בתחום המלונאות, שהוא תחום ייעודי בתחום התיירות, נכלל בין יעדיו האסטרטגיים של המשרד ומטרותיו.
משרד התמ"ת ומשרד האוצר 1.
: התקציב פעילות ההכשרה המקצועית של משרד התמ"ת מתוקצבת בתקנות תקציביות, המשמשות לכלל ההכשרות המקצועיות של משרד התמ"ת.
בחירת ה גופים מתבצעת באמצעות מכרזים אחת לכמה שנים.
התקציב בתקנה כולל את התקציב שנקבע בחוק, עודפים מחויבים ושינויים.
העודפים המחויבים הם התחייבויות תקציביות שהמשרד קיבל עליו בשנה הקודמת אך טרם שולמו.
להלן נתונים על הרכב התקנות התקציביות (באלפי ש"ח): התקציב והביצוע בפעולות הכשרה מקצועית .
השתתפות בהכשרת מבוגרים הכשרה מקצועית ובכלל זה .
2009 2010 2011* 2009 2010 2011* שנת התקציב .
1,956 3,820 3,029 6,120 6,731 4,240 התקציב 1032 דוח שנתי62 .
17,960 15,158 13,537 102,178 76,922 62,042 התקציב על .
6,444 2,536 5,106 20,963 12,530 22,950 ביצוע מצטבר .
* נתוני שנת 2011 מעודכנים ל- 8.
12 (מתוך מערכת חשכ"ל) .
כפי שעולה מן הטבלה, שיעור ביצוע התקציב קטן בהשוואה לתקציב על שינוייו, בין היתר מהסיבות האלה: (א) משרד התמ"ת אינו ערוך לטפל בעת ובעונה אחת בכתיבתם, בפרסומם ובביצועם של כמה מכרזים להתקשרויות בתחומים המתוקצבים בתקציב ההכשרה המקצועית אלא מטפל בכל מכרז בנפרד לפי סדר עדיפויות שקבע.
עקב כך חל עיכוב בפרסום המכרזים להכשרה מקצועית ובביצועם.
(ב) היקף העודפים המחויבים בתקנות כאמור אינו משקף את ההתחייבויות הפעילות (הנמשכות) בגין הכשרה מקצועית.
לכן בשנת 2011 בדק משרד התמ"ת את הרכב סעיפי העודפים המחויבים (המרכיבים את התקציב המאושר) ומצא שנפתחו התחייבויו ת בגין קורסים שעתידים להיפתח, אבל לא סגר את ההתחייבויות של הקורסים שלא נפתחו.
עקב כך מדי שנה כלל סכום העודפים המחויבים גם את סכום ההתחייבויות בגין קורסים שאושרה פתיחתם אך לא נפתחו בפועל.
לנוכח תוצאות הבדיקה, בשנת 2011 ביטל משרד האוצר, בשיתוף משרד התמ"ת, התחייבויות כאמור בסכום כולל של כ-8.
4 מיליון ש"ח ששיעורו כ- %40 מסכום העודפים המחויבים 42 .
בשנים 2010- 2009 העביר משרד האוצר למשרד התמ"ת את העודפים המחויבים בין יוני לאוגוסט והדבר גרם לקושי בקיום ההכשרות המקצועיות.
בשנת 2011 העביר משרד האוצר למשרד התמ"ת את רוב העודפים כבר בפברואר.
: הסכם התקשרות להפעלת תיכון הסכמים להפעלת תיכונים השייכים לרשתות המכשירות נוער מהבחינה המקצועית (להלן - רשתות) נחתמים משנת 2000 .
רק על ידי צד אחד (הרשתות) ואינם נחתמים על ידי משרד התמ"ת הסיבה לכ ך היא שבהיעדר חפיפה בין תקופת שנת הלימודים (המתחילה בספטמבר) לשנת התקציב (המתחילה בינואר), חשש משרד התמ"ת שחתימה על ההסכם בספטמבר תחייב אותו בתקציב אשר עלול לא להיות מאושר בינואר.
41 התקציב על שינוייו כולל את התקציב המקורי בצירוף עודפים מחויבים ושינויים נוספים כגון תוספות בגין הסכמים קואליציוניים או גריעות בגין קיצוצים.
42 מדובר בסגירת התחייבויות בסך8.
4 מיליון ש"ח שנוצרו עד שנת 2009 )(ועד בכלל לגבי כלל העודפים שנוצרו בשנים אלו, שסכומם הכולל כ-21 .
מיליון ש"ח משרד התיירות 1033 .
משרד התמ"ת הסביר למשרד מבקר המדינה כי יש כמה פתרונות להסדרת בעיה זו, והישים שבהם הוא שההסכם ייחתם לארבעה חודשים בלבד (בתקופת החפיפה בין שנת הלימודים לשנת תקציב) עם אופציה להארכת תקופת ההסכם בשמונה החודשים הנותרים עד סוף השנה; שיטה זו פועלת היטב במכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע (מה"ט) ובמעונות היום.
משרד התמ"ת השיב בדצמבר 2011 כי ההסכם האחרון להפעלת תיכונים משנת 2000 מתארך מאליו מדי שנה, וכי לאחרונה חתם תדמור על הסכם חדש, ו"בימים הקרובים" יחתום עליו גם חשב משרד התמ"ת.
במועד סיום הביקורת, יותר מעשר שנים לאחר שנדרש משרד התמ"ת לחתום על הסכם עם תדמור, עדיין לא חתם משרד התמ"ת על ההסכם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר אינו תקין.
מן הראוי שהתקשרות בכלל ושל משרד ממשלתי בפרט תעוגן בהסכם חתום על ידי כל הצדדים באופן שוטף, כדי שהפעילות תתבצע על סמך הסכמים תקפים.
מועד החתימה על הסכם הארכת התקשרות להכשרה מקצועית: משנת 2008 , המועד שבו זכה תדמ ור במכרז להפעלת קורסים להכשרה מקצועית בענף ההארחה, הוא מתקשר עם משרד התמ"ת בהסכמים להארכת התקשרות זו.
ההסכם הוא עם אופציה להארכה בשנתיים נוספות.
נמצא כי משנת 2008 שני הסכמי הארכה נחתמו באיחור של 19-843 ,חודשים לאחר שפעילות ההכשרה החלה, וכי בהסכם אחד לא צוין תאריך החתימה.
: הארכת מכרז בשנת 2008 פרסם משרד התמ"ת מכרז להפעלת קורסי הכשרה מקצועית בענף ההארחה.
בסוף באוגוסט אותה שנה נחתמו הסכמים עם הזכיינים לתקופה של שנה עם אופציה להארכה בשנתיים נוספות.
אף שתקופת ההסכמים עמדה לפוג בסוף אוגוסט 2011 , משרד התמ"ת לא פרסם מכרזים חדשים.
בעקבות כך פנה משרד התמ"ת ביולי 2011 לכל הזכיינים והודיע להם כי מספטמבר 2011 לא ניתן יהיה לפתוח קורסים חדשים.
רק ביולי 2011 פנה אגף להכשרה ופיתוח כוח אדם במשרד התמ"ת לוועדת המכרזים בבקשה לאשר את הארכת ההתקשרות עם חלק מהזכיינים הקיימים בשנ ה נוספת או עד שייבחרו זכיינים במכרז חדש.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי באוקטובר 2011 .
המשרד חתם על הסכם הארכה עם תדמור לשנה נוספת ראוי כי משרד התמ"ת ייערך מבעוד מועד לפרסום מכרזים חדשים לפני סיום ההסכמים מול הזכיינים, כדי שלא לפגוע בהכשרה המקצועית בענף המלונאות.
הפחתת מספר הקורסים להכשרת מבוגרים במחוז תל אביב: בהיעדר מנהל לבית הספר במשך כמה חודשים, משרד התמ"ת הסיר את הפיקוח מקורסים שהתקיימו בתדמור, והדבר גרם להפחתה במספר הקורסים .
43 הסכם פעילות חינוכית להכשרה מקצועית לנוער לתקופה 1.
להכשרת מבוגרים במחוז תל אביב שקיים תדמור- משישה קורסים בשנת 2009 לשניים בשנת 2010 .
הפחתת מספר הקורסים פגעה בהכנסותיו של תדמור משרד התמ"ת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי עם סיום עבודתו של מנכ"ל החברה, ששימש גם מנהל בית הספר, הוא נאלץ להפסיק את הפעילות בהכשרת מבוגרים, ובכלל זה הסיר את הפיקוח על קורסים עסקיים.
עוד ציין כי הקשר בין המשרד להנהלת החברה היה רופף ורב הנסתר על הגלוי בכל הקשור במינויים שנעשו בחברה, וכי המשרד נהג באחריות וברגישות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד התמ"ת לפעול בשיתוף פעולה מלא עם הנהלת החברה כדי לפתור בעיות במועדן ולהימ נע ככל הניתן ממצבים שבהם נאלץ המשרד להסיר את הפיקוח.
טיפול בענייני מקרקעין שבשימוש תדמור מעמדו של תדמור במקרקעין שבהם הוא פועל הוא כשל שוכר, ואת בעלת הנכסים, שהיא מדינת ישראל, מייצג הדיור הממשלתי.
בשנת 2005 בשל חובות ארנונה גבוהים של תדמור לעיריית הרצלייה, סוכם בין החברה למשרד האוצר כי המדינה תעביר הלוואת בעלים לחברה ובתמורה יימכרו מעונות שהפעילה החברה.
בשנת 2005 נמכרו מעונות לתלמידים ונחתם הסכם המסדיר את מכירתם ואת נושא השכירות בין מדינת ישראל לתדמור.
לטענת תדמור ההסכם נכפה עליו, ומשנת 2007 תדמור הפר או תו וחדל לשלם דמי שכירות.
הדבר גרם להיווצרות בעיות בכמה תחומים: 1.
: גביית שכר דירה תדמור לא שילם למדינה דמי שכירות, למעט בפרק הזמן שבין מועד החתימה על ההסכם בשנת 2005 ועד סוף 2007 .
כבר בדוח של משרד מבקר המדינה משנת 200244 צוין כי "כל עיכוב בהחלטה על עתיד תדמור גורם הפסד למדינה שאינה מקבלת תמורה בעד הקרקע שבבעלותה".
משנת 2007 , במשך ארבע שנים, נעזרים החברה והדיור הממשלתי ביועצים משפטיים חיצוניים בניסיון ליישב את המחלוקת בין החברה לדיור הממשלתי, אך הליך זה טרם נשא פרי.
מתשובת משרד התיירות, אגף החשב הכללי ותדמור עולה כי בנובמבר 2011 , .
פנה תדמור ליועץ המשפטי לממשלה לשם יישוב המחלוקת בינו לדיור הממשלתי היועץ המשפטי לממשלה הנחה את מנהל הרשות לפעול ליישוב הסכסוך.
: בעיות בטיחות ושיפוץ המבנים מאז הוקמה החברה בשנת 1961 לא נעשה שיפוץ יסודי במבנים שלה.
מדובר במבנים ישנים, שנבנו עוד לפני שהוקמה החברה.
משנת 2006 ואילך הוגשו לתדמור, למשרד התיירות ולדיור הממשלתי לסירוגין, על פי הזמנתם, דוחות וסקרים ששיקפו בעיות בטיחות חמורות.
כמו כן, בהסכמים של משרד התמ"ת עם תדמור משנת 2008 להפעלת קורסים של הכשרה מקצועית למבוגרים ולנוער, התחייב תדמור להחזיק לצורך זה במבנים העומדים בסטנדרדים בטיחותיים.
אף שגורמים באגף הכשרה מקצועית במשרד התמ"ת היו ערים לסכנה הבטיחותית, הם לא הביאו את הדבר לידיעת .
44 ,מבקר המדינהדוח 52ב ( 2002 '), עמ340.
הגורמים במשרד התמ"ת האחראים לחתום על הסכמים מול תדמור.
בשנת 2009 הקצה משרד התיירות תקציב לשיפוץ בסכום של כ -10 מיליון ש"ח, אולם השיפוץ לא בוצע מאחר שהדיור הממשלתי התנה את תיקון הליקויים בחתימה על הסכם שכירות.
הדיור הממשלתי השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי האחריות הבלעדית לתחזוקת המבנים שברשות החברה חלה עליה ואף צירף הוראת תכ"ם45 .
: מכירת המעונות עד שנת 2005 החזיק תדמור במבנים ששימשו למעונות לתלמידים (מבוגרים) במסגרת הכשרה מקצועית, וכך אפשרו את השתלבותם וקליטתם של תלמידים מכל רחבי הארץ.
בשנת 2005 בגלל הקושי של תדמור לפרוע את חובותיו בגין ארנונה לעיריית הרצלייה, נחתם הסכם בינו ובין הדיור הממשלתי.
על פי ההסכם, לאחר שתדמור יפנה את המעונות, הדיור הממשלתי ימכור אותם ויעביר לתדמור הלוואת בעלים בסך 3.
נמצא כי ההחלטה על מכירת המעונות לא התבססה על עבודת מטה, וכי משרד האוצר והחברה לא דנו בהשפעות מכירת המעונות על ציבור התלמידים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החברה, משרד התיירות והדיור הממשלתי לפעול בהקדם האפשרי לפתרון בעיות הבטיחות נוכח השפעתם על רשות הרבים, וכן עליהם לפעול בהקדם לשיפוץ המבנה לשם שמירה על ערכו כנכס מדינה ומיצוי הפוטנציאל הכלכלי שלו, ובד בבד לפעול ליישוב הסכסוך בעניין הסכם השכירות.
אי-גביית דמי שכירות גורמת לחוסר שוויון בין תדמור ובין בתי ספר פרטיים בתחום ההכשרה המלונאית.
בשנת 2005 החליטה הממשלה להפריט את תדמור.
מאז מועד קבלת ההחלטה, שטרם יושמה במועד סיום הביקורת, שוררת בתדמור אי - ודאות, מצב תשתיותיו הולך ומיד רדר, ניהולו לקוי ומצבו הכספי הורע.
דירקטוריון תדמור לא מתפקד כנדרש ולא ממלא את ייעוד ו כמתווה מדיניות וכמפקח על פעולותיה של הנהלת החברה.
נוכח מצבה הכספי הקשה של החברה, אישר הדירקטוריון בספטמבר 2011 תכנית להבראתה והחל לפעול ליישומה.
סדרי הבקרה בחברה לוקים ב חסר וחושפים אותה לסיכונים.
נוכח הליקויים נמנע רואה החשבון מלחוות דעתו על הדוחות הכספיים לשנים 2009 ו- 2010 .
על הדירקטוריון והנהלת החברה לנקוט ללא דיחוי את הצעדים המתחייבים כדי להבטיח שיתוקנו הליקויים שבגינם נמנע רואה .
בנושא אחריות על תחזוקת מבנים 1036 דוח שנתי62 .
החשבון מלחוות דעתו על הדוחות הכספיים ובס דרי הבקרות ובממשל התאגידי.
על משרד התיירות ומשרד האוצר לסייע בהליך ההבראה כדי להעלות את החברה על דרך המלך בהיותה נכס של המדינה.
הדבר מקבל משנה תוקף נוכח העובדה שתדמור הוא הגוף הממשלתי היחיד המקנה הכשרה מקצועית לנוער ולמבוגרים בתחומי אמנות הבישול והתיירות ו כן נוכח שילובם המוצלח של בוגריו בשוק העבודה.
על משרד התיירות לפעול לאלתר ליישום החלטת הממשלה להפריט את החברה, ואם הוא מתנגד להפרטה, עליו לפעול לשינויה.
כל עוד תדמור לא הופרט, על משרד התיירות לנקוט את כל הצעדים המתחייבים כדי לשפר את תפקודה של החברה, לממש את הפוטנציאל הגלום בה ולקדם פתרון למשבר שהיא נתונה בו.
השינויים הטכנולוגיים, הגידול במספר הטיסות בין יעדים שונים ברחבי העולם ותהליכי הגלובליזציה מביאים לגידול ניכר בתנועת התיירות העולמית.
גידול זה מתבטא אף באזור מזרח הים התיכון שבו שוכנת ישראל 1 .
נתוני ארגון התיירות העולמי מלמדים שבשנת 2010 הסתכמה התיירות באזור זה בכ -34.
5 מיליון כניסות תיירים, עלייה של 7% לעומת שנת 2009 .
שנת 2010 הייתה שנת שיא לתיירות הנכנסת לישראל 2 , ובמהלכה ביקרו בארץ למעלה מ -3.
4 מיליון מבקרים - גידול של כ -26% לעומת שנת 2009 ושל כ - %13.
8 ,מיליון תיירים שהו בארץ לילה אחד לפחות גידול של כ-21% לעומת שנת 2009 ושל כ- 9.
ענף התיירות בישראל הוא ענף כלכלי חשוב.
לפי נתוני משרד התיירות ההכנסות מתעשיית התיירות עמדו בשנת 2010 על33 מיליארד ש "ח, גידול של 2.
7 מיליארד ש"ח לעומת שנת 2009 .
עוד מעלים נתוני המשרד כי כל 100,000 תיירים מביאים להכנסה של450 מיליון ש"ח למדינה, וכן מביאים ליצירת 3,800 - 4,000 מקומות עבודה במשק, לרבות באזורי הפריפריה; וכי בענפי התיירות מועסקים ישירות כ- 96,000 עובדים בעלי רמות השכלה ושכר שונות, וכ - 150,000 .
עובדים מועסקים בעקיפין לפי תחזיות משרד התיירות, בשנת 2015 צפויים להגיע לישראל5 .
מיליון תיירים תחזית זו מחייבת את התאמת תשתית התעופה לגידול הצפוי בתנועת הנכנסים לארץ והיוצאים ממנה, התאמת תשתית חדרי המלון בארץ וכן התאמת התשתיות הפיזיות והשירותים שבהם משתמשים התיירים במהלך ביקורם בארץ, תוך ראייה אסטרטגית ותכנון ארוך טווח.
בחודשים ינואר עד ספטמבר 2011 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בפעולות הממשלה בתחום התשתיות לקידום התיירות הנכנסת לישראל (להלן - הביקורת).
הבדיקה נעשתה במשרד התיירות, במשרד האוצר, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), .
1 ישראל מסווגת לעניין זה ברישומי ארגון התיירות העולמי בקטגוריית מזרח הים התיכון שבאירופה, עם קפריסין וטורקיה.
2 מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עולה כי מספר התיירים בשנת 2011 היה דומה למספרם בשנת 2010.
3 בשנת 2009 חלה ירידה במספר כניסות התיירים לישראל עקב מבצע עופרת יצוקה בדצמבר 2008 .
במשרד המשפטים ובמשרד החוץ.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הפנים, במשרד להגנת הסביבה, במינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), בחברה הממשלתית לתיירות בע"מ (להלן - החמ"ת), בחבר ה לפיתוח מזרח ירושלים בע"מ (להלן - פמ"י), בעיריית תל אביב, בעיריית ירושלים, וברשות לפיתוח ירושלים (להלן - הרל"י).
הסכמי תעופה ותשתיות תעופה .
אמנת התעופה האזרחית הבין-לאומית, אשר מדינת ישראל קיבלה עליה, קובעת כי שירות אוויר בין-לאומי מעל או לתוך שטחה של מד ינה שחברה באמנה יופעל רק לאחר קבלת אישורה של מדינה זו.
הסדרים אלו מעוגנים בין מדינות העולם באמצעות הסכמים בילטרליים.
נוסף על כך מסדיר חוק רישוי שירותי התעופה, התשכ"ג- 1963 , את תחום הפעלת הטיסות המסחריות מישראל ואליה וקובע כי טיסות אלו יופעלו רק לפי רישיון שייתן שר התחבורה למפעיל.
הסכמים בילטרליים להרחבת היצע הטיסות לישראל ההסכמים שעליהם חתמה מדינת ישראל במחצית השנייה של המאה העשרים אופיינו בכך שהמדינות הגדירו על פי רוב מוביל אווירי נקוב 4 ,אחד לכל מדינה ולעתים אף חייבו את המובילים הנקובים לפי ההסכם לתאם תדירויות ומחירים של טיסות בקווים הרלוונטיים.
בראשית המאה העשרים ואחת החלה מגמה של "פתיחת השמים" על ידי המדינות השונות, בעקבות רצונן לקיים קשרי תעופה ענפים בינן ובין עצמן.
לצורך כך צמצמו המדינות את המגבלות הרגולטוריות, פתחו את השמים לטיסות של כמה מובילים לכל יע ד, העלו את תדירויות הטיסות וכן הסירו את המגבלות המחייבות תיאום מחירים בין המובילים לכל יעד.
ממשלת ישראל אימצה אף היא את מדיניות "השמים הפתוחים", וקיבלה במהלך השנים כמה החלטות לעידוד התחרות בתחום התעופה לישראל וממנה5 .
במחצית הראשונה של שנת 2006 ביצעה חברה חיצונית מחקר עבור משרד התיירות בנושא של שוק התיירות הנכנסת אל מדינת ישראל (להלן - דוח חקר שוק התיירות).
הדוח מעריך שמדיניות "שמים פתוחים" תביא לרווחים משמעותיים למדינה מבחינת הצמיחה הכלכלית, מבחינת יצירת מקומות עבודה וכן מבחינת התנועה של מטבע זר.
את מדיניות "השמים הפתוחים" של הממשלה מיישמת רשות התעופה האזרחית (להלן - רת"א).
בין תפקידיה - "לפעול ליישומם של אמנות והסכמים בין-לאומיים בתחום התעופה האזרחית, שישראל צד להם" (חוק רשות התעופה האזרחית, .
4 "מוביל אווירי נקוב אשר הוסמך על ידי שר התחבורה להפעיל קו תעופה סדיר שהוסכם עליו בהסכם עם מדינה זרה שמדינת ישראל או ממשלת ישראל היא צד לו", תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וככלי טיסה), התשמ"ב - 1981 .
5 למשל: החלטת ממשלה 4093 , מאוגוסט 2005 , בנושא עידוד התחרות בתחום התעופה לישראל וממנה; החלטה נוספת באותו הנושא – החלטה 441 , מספטמבר 2006.
התשס"ה- 2005 , סעיף 4[]א[5 ).
בהתאם לכך פועלת רת"א לשם חתימה על ] הסכמי תעופה חדשים או מעודכנים עם מדינות שונות.
עדכון הסכמים אלו נעשה, בין היתר, באמצעות השמטת סעיפים כובלים (בנושא תיאום מחירים ופעילויות מסחריות בין מובילים נקובים) ובאמצעות הוספת מנגנון של ריבוי מובילים נקובים בין שתי מדינות.
מגמה זו של פתיחת התחרות בתחום התעופה מתבטאת אף בתיקון לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח - 1988 , שנכנס לתוקף בשנת 2009 , ובמסגרתו נוסף לחוק סעיף3 א.
התיקון לחוק משמעו שהסכמי תעופה בין חברות התעופה השונות נתונים כעת לפיקוח ולבחינה של הממונה על ההגבלים העסקיים, ובכך יימנעו הסכמים בין מובילים נקוב ים ליעדים שונים, המביאים להגבלת התחרות בינם ובין עצמם ולפגיעה בצרכנים.
אשרור הסכמים בילטרליים בתחום התעופה לפי שיטת המשפט הישראלי, הממשלה (ולא משרד ממשלתי) היא המוסמכת, מכוח סמכותה השיורית, להתקשר בהסכמים בין-לאומיים ולהתחייב בשם מדינת ישראל.
על מנת לתת תוקף משפטי מחייב להסכמים בין -לאומיים הנחתמים עם מדינות זרות, נדרש אישור או אשרור של הממשלה.
הדבר נעשה לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה 6 (להלן- הנחיות היועמ"ש לממשלה) ולפי תקנון הממשלה.