HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נושא ההיערכות בתחום מוכנות היחידות לקליטת חיילי המילואים במתאר מסוים, שמשקלו בשקלול היה נמוך ממילא - בוטל.
התחזקו היבטים שלישותיים בשקלול.
כך למשל, התווסף תחום של "עדכניות בסיס הנתונים", שמשקלו בשקלול נקבע ל -8%.
דוח הכשירות המבצעית למערך הגיוס ביחידות צה"ל, שפיתחה חטיבת המבצעים ושעושה בו שימוש בשנים האחרונות, אינו מציג תמונת מצב מלאה ומבוססת דיה של כשירות המערך.
יתרה מזאת, התמונה המתקבלת מדוח זה, ולפיה כשירות מערך הגיוס מוערכת "כמוכנות גבוהה", מסתמנת כמוטה משמעותית כלפי מעלה.
זאת, בין היתר, משום היבטים החסרים בו, וכן בשל שיטת קביעת הציונים ושקלולם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח ייעוד דוח הכשירות המבצעית למערך הגיוס לאבחן את כשירות הגופים, ובהיותו חלק מדוח הכשירות המבצעית המטכ"לי הכלל-צה"לי, שנועד להצי ג לרמטכ"ל את כשירות כלל המערכים, ראוי שחטיבת המבצעים תבחן מחדש את מתכונתו, כך שיכיל את מכלול ההיבטים הרלוונטיים להערכה שתשקף את המצב לאשורו.
הכוח הצבאי של מדינת ישראל נסמך במידה רבה על גיוס של אזרחים לשירות מילואים בעת הצורך.
סד"כ המילואים הוא עיקר כוחו של צה"ל, וחשיבותו היא אסטרטגית, לפיכך, על צה"ל להבטיח שמירה על כשירות גבוהה של מערך גיוס המילואים, וזאת לשם הצלחת גיוס המילואים ומימוש מיטבי של התכניות המבצעיות של צה"ל.
בשנים האחרונות החריף האיום של ירי תלול מסלול על העורף.
כתוצאה מכך צה"ל נ דרש להיות מוכן לגיוס מילואים ולרציפות תפקודית בתנאי ספיגה, כפי שלא ידע בעבר.
למרות החרפת האיום ועל אף החשיבות האסטרטגית של סד"כ המילואים במלחמה, נמצאו ליקויים, חלקם מהותיים, בהשקעת המאמצים הנדרשים כדי לשפר את כשירותו של מערך גיוס המילואים כך שיוכל למלא את תפקידו בעת הצורך בתנאים אלה.
ליקויים אלו באים לידי ביטוי, בין היתר, ברידוד רמת האימונים והתרגולים של מערך הגיוס לאורך שנים, עד כדי צמצום חריף של האימונים והתרגולים בשנת 2012 , דבר הפוגע בכשירותו; בבקרה חלקית וחסרה על היבטי המוכנות להתגוננות ולרציפות תפקודית בשלבי הקליטה והצטיידות בתוך יחידות מחסני החירום; ובהצגת תמונת מצב לא מלאה ולא מבוססת דיה של כשירות מערך הגיוס.
היערכות וכשירות מערך גיוס כוחות המילואים לתנאי ירי תלול מסלול על העורף 19 .
:שם הדוח היערכות וכשירות מערך גיוס כוחות המילואים לתנאי ירי תלול מסלול על העורף מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גיוס כוחות המילואים וצבירת הסד"כ תחת אש מהווה נדבך מרכזי במוכנות צה"ל למלחמה.
נוכח המשמעויות הנובעות מפגיעה בהיערכותו ובכשירותו של מערך הגיוס בכ לל וברציפות התפקודית לגיוס תחת אש בפרט, חשוב שהסוגיה של הפגיעה המתמשכת בכשירות מערך גיוס המילואים תועלה לרמטכ"ל, כדי להביא לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה בהקדם האפשרי.
ארגון נכי צה"ל הוקם לאחר מלחמת העצמאות, והוא נרשם כעמותה (להלן - הארגון או העמותה) לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 (להלן- חוק העמותות).
בתקנון העמותה (להלן - התקנון) נקבעו מטרותיה, ובהן: לפעול בכל דרך חוקית כדי לארגן ולשפר את התנאים הגופניים, הנפשיים, הרפואיים, החברתיים, התרבותיים, הרוחניים והכלכליים של חבריה, ובכלל זה לאגד את נכי צה"ל; לשמור על זכויותיהם ולשפרן ; ולייצג את ענייניהם בפני כל מוסד וגוף שהוא; ללוות את הנכים בשיקומם הבריאותי, הנפשי והחברתי; לעודד ולפת ח פעילות חברתית, ספורטיבית ותרבותית; ולעשות כל פעולה המועילה לענייני הנכים.
בספטמבר 1965 הכריז שר הביטחון על העמותה כארגון יציג של נכים בהתאם לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט- 1959 (להלן]נוסח משולב[ - .
)חוק הנכים הארגון הוא אמנם עמותה פרטית, אך הוא בעל תפקיד ציבורי חשוב של טיפול, שמירה ושיפור זכויותיהם של נכי צה"ל, והוא הארגון היציג היחיד המייצג אותם.
לארגון סממנים ציבוריים הנובעים מכך שהוא מאוזכר במספר חוקים ותקנות, והוא מקבל תמיכה מכספי המדינה.
בביקורת הקודמת שערך משרד מבקר המדינה בארגון3 (להלן- הביקורת הקודמת), נקבע, כי בשל המאפיינים הציבוריים שבפעילות הארגון, ראוי שיחולו עליו עיקרי הנורמות של המשפט הציבורי, ושהוא יפעל על פי עקרונות יסוד של שקיפות, שוויוניות, תום לב וסבירות.
על פי התקנון, מוסמכת העמותה, בין היתר, להנחות את פעילות גופי העמותה; ללוות, להשיג ולהבטיח תשלום של כספים הדרושים למטרותיה; ליזום, להקים ולנהל בתי הבראה והחלמה ובתי לוחם; ליזום, לייסד ולנהל פעולות, קרנות, מוסדות, גופים משפטיים, ביטוחים ומפעלים לטובת העמותה וחבריה; לגבות דמי חבר ולקבל תרומות ומתנות למטרותיה.
הארגון מפעיל ארבעה בתי לו חם: בתל אביב, בירושלים, בחיפה ובבאר שבע - המשמשים מרכזי שיקום, ספורט וחברה של נכים חברי הארגון.
בנוסף לכך, מפעיל הארגון מרכז הבראה ונופש על שם א' ס' קיי שבנהריה (להלן - בית קיי), המשמש מרכז הבראה ונופש לנכים שהם חברי הארגון.
3 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005 '), "ארגון נכי צה"ל", עמ 294-271 .
שם הדוח: היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קרן נכי צה"ל4 (להלן- הקרן) היא עמותה שייסד הארגון, ולכל חברי הארגון מוקנית הזכות לחברות בקרן.
הקרן משמשת זרוע פיננסית של הארגון, ומטרותיה העיקריות הן לסייע בקידום המטרות והיעדים של הארגון, לגייס כספים מתרומות, מעיזבונות ומנכסים, למטרות הנחוצות לפעילות הארגון.
המוסדות המרכזיים של הארג ון הם: הוועידה הארצית 5 האחראית, בין היתר, לקביעת קווי הפעולה הכלליים של העמותה ולבחירת יו"ר הארגון; הוועד הארצי, המונה 21 חברים ואשר מתפקידיו, בין היתר, להוציא לפועל את תקציב העמותה ולדון בדוחות הכספיים של העמותה ומוסדותיה, לייסד ולנהל פעולות, קרנות, מוסדות, גופים משפטיים ומפעלים לטובת העמותה וחבריה, לייצג את העמותה ולנהל משא ומתן בשמה; יו"ר הארגון, אשר ממונה על ניהולם השוטף של הארגון ומוסדותיו ועל ביצוע החלטות הוועידה הארצית והוועד הארצי, ומשמש כנציגם כלפי גופי העמותה וכל גוף שמחוץ לעמותה.
יו"ר הארגון אחראי גם למינוי מנכ"ל הארגון, באישור הוועד הארצי; ומנכ"ל הארגון האחראי, בין היתר, לבצע את כל התפקידים שמטילים עליו יו"ר הארגון, הוועד הארצי והוועידה הארצית, ונושא באחריות לריכוז ולתיאום עבודתם השוטפת של מרכז הארגון ומטה הארגון ושל קרן נכי צה"ל.
בשנת 2012 עמדהמחזור הכספי השנתי של הארגון על כ -129 מיליון ש"ח, והוא העסיק242 עובדי משרה קבועים ו-337 עובדים לפי שעות.
בשנת 2012 תמך משרד הביטחון (להלן- משהב"ט) בארגון ב-25 מיליון ש"ח6 .
בדצמבר 2012 היו חברים בארגון 49,663 .
נכים משרד מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות ביקורת על פעולות הארגון ומוסדותיו, והאחרון שבהם בשנת 2005.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב, כי בביקורת הנוכחית עלה, שרבים מהליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת תוקנו, ובכלל זאת כתיבת תקנון חדש ונהלים לארגון וגיבוש תכניות עבודה שנתיות ובקרה עליהן.
בנוסף לכך, פרסם הארגון קוד אתי, אמנת שירות ותכנית בטיחות.
בתקופה שבין אפריל 2013 לאוגוסט 2013 ערך משרד מבקר המדינה ביקורתעל היבטים בפעילות הארגון7.
במהלך הביקורת הנוכחית הורחבה הבדיקה גם לסוגיות חשובות בעניין נכי צה"ל, שאינן קשורות ישירות לפעילות הארגון ואינן נמצאות בתחום אחריותו, כגון: ניכויים מתגמולי נכי צה"ל, החזר הוצאות רכב לנכי צה"ל המועסקים בשירות המדינה ותקנות העסקת נכי מלחמה, התשי"א - 1951 (להלן - תקנות העסקת נכי מלחמה ).
בדיקות השלמה בסוגיות הנוספות נערכו במשהב"ט, במשרד האוצר ובמשרד המשפטים .
סיכום הביקורת נעשה בדצמבר 2013.
4 הקרן איננה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 5 הוועידה הארצית מהווה את האספה הכללית של העמותה, כמוגדר בחוק העמותות, והוקנו לה כל הסמכויות שהוקנו בחוק העמותות לאספה הכללית.
6 בשנים 2010 ו- 2011 תמך משהב"ט בארגון בהיקף של 25 מיליון ש"ח ו -16 ,מיליון ש"ח בהתאמה.
7 הארגון הוא גוף מבוקר לפי סעיף9(8 ) בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 65 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל .
תכנית עבודה רב-שנתית - תכנון רב-שנתי אמור לאפשר לארגונים בהיקף פעילות גדול כמו ארגון נכי צה"ל, אופק תכנון ארוך טווח, שמתווה את כלל היעדים של הארגון, את התקציבים ואת הפרויקטים הנדרשים להשגתם ואת המקורות למימונם.
בביקורת הקודמת נקבע, כי הארגון פעל משך שנים ללא תכניות רב -שנתיות, וכ י היעדר תכניות רב -שנתיות פוגם בניהול השוטף וארוך הטווח של הארגון, ומקשה על מימוש המדיניות שקובעת הוועידה הארצית.
בביקורת הנוכחית עלה, כי עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , טרם אישרו מוסדות הארגון תכנית עבודה רב-שנתית לארגון.
בדצמבר 2013 מסר הארגון בתגובה לממצאי הביקורת, כי ב - 15.
13 אישר הוועד הארצי של הארגון תכנית רב-שנתית לארגון נכי צה"ל ולמוסדותיו, וכי האישור הוא "השלב האחרון בתהליך אסטרטגי ארוך" שהחל בתחילת שנת 2012 .
תכנית העבודה לשנת 2014 נכתבה על בסיס התכנית הרב-שנתית ובהתאמה אליה.
"עלות מחזורחיים" - הערכה מוקדמת של סיכונים הגלומים בהקמת פרויקט (להלן - סקר סיכונים) עשויה לספק למקבלי ההחלטות בארגון תמונה כוללת של הגורמים האפשריים העלולים למנוע או לעכב את סיום הפרויקט או להגדיל את עלויותיו, והיא עשויה למנוע מצב שבו הארגון מתחיל פרויקטים אשר אין ל ו תקציב רב -שנתי למימושם.
בנוהל "תכנון פרויקטים לבנייה" של הארגון נקבעו הדרישות להכנת לוחות זמנים ומעקב אחר השינויים בתכניות, אך אין בו דרישה לערוך סקר סיכונים לפני התחלת הפרויקט.
עוד עלה בביקורת הנוכחית, כי הארגון אינו מחשב את "עלות מחזור חיים"8 של הפרויקטים שהוא מבצע (עלויות הבנייה ועלויות התפעול והאחזקה המלאות הצפויות במשך כל תקופת הפעלתו של הפרויקט).
יוצא אפוא, שהארגון אינו יכול לבחון את המשמעויות התקציביות השנתיות והרב-שנתיות של כל פרויקט שהוא מבצע, ולהביא אותן בחשבון בזמן אישור ביצוע הפרויקט.
בתשובתו לממצאי הביקורת מסר הארגון באוקטובר 2013, כי התייחסות הארגון ל"עלות מחזור חיים" לפרויקט כללה עד כה התייחסות לתקופת הקמת הפרויקט בלבד, בעוד שעלויות התפעול והאחזקה של הפרויקטים לאחר סיום ההקמה נכלל ו בתקציבים השוטפים של בת י הלוחם ובית קיי.
עוד ציין הארגון, כי "לאור הערת הביקורת יפעל הארגון לשינוי ההגדרה הנוהגת ויערוך בעתיד עלות מחזור חיים לפרויקט הכוללת התייחסות בתיק הפרויקט עצמו, כפי שיובא לאישור המוסדות המוסמכים, גם עלות תחזוקה לשנים הראשונות לתפעול הפרויקט בהתאם לקביעת המוסדות המוסמכים " (ההדגשה במקור ).
בתשובה נוספת מנובמבר 2013 מסר הארגון, כי "הארגון לא יוכל להסכים להכללת עלות התחזוקה לאורך עשרות שנים בגדר עלות הפרויקט עצמו, וסבור כי דרישה זו הינה דרישה בלתי הגיונית ואיננה מתיישבת עם המקובל בתחום זה מבחינה מקצועית".
8 LCC - Life Cycl e Cost .
שם הדוח: היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר , כי העובדה שהארגון א ינו מזהה בטרם ביצוע פרויקטים חדשים את עלויות התפעול והאחזקה השוטפות הצפויות לאחר הקמתם, פוגעת ביכולת הארגון להעריך את מלוא המשמעויות התקציביות השנתיות והרב- שנתיות של כל פרויקט לפני ההחלטה על ביצועו, ועלולה, במקרים שהוצאות אלו תהיינה משמעותיות, להעמידו בפני הוצאות עתידיות שהארגון לא הביא בחשבון.
על כן ראוי, שלפני התחלת כל פרויקט יכין הארגון אמדן "עלות מחזור חיים" - אמדן של עלויות הבנייה ועלויות התפעול והאחזקה המלאות הצפויות במשך כל תקופת הפעלתו הצפויה של הפרויקט.
תכניות עבודה שנתיות - תכנית עבודה שנתית אמורה לשמש כלי ניהולי מרכזי המסייע לארגון להתוות את פעילויותיו על פי המטרות והיעדים לטווח הקצר ולטווח הארוך.
הארגון מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013, כי החל משנת 2009 הוא מנהל תהליך סדור ומובנה של עריכת תכניות עבודה שנתיות ובקרה עליהן.
החל משנת 2011 אוחדו תהליך אישור תכנית העבודה ואישור התקציב , והם נעשים במסגרת אחת, אשר מאפשרת לראות מצד אחד את התשומות (התקציב) ומצד שני את התפוקות המצופות (תכנית עבודה ליישום).
כלל היעדים המוצבים לארגון הינם יעדים מדידים אשר רמת ביצועם נמדדת באופן שוטף .
היעד הכמותי נמדד במספרים אבסולוטיים , והיעד האיכותי נמדד בהגדרת המשימות הנגזרות מיעדים אלה.
בתשובתו מנובמבר 2013 הסביר הארגון, כי "כל פרויקטי הבינוי בארגון נכי צה"ל מעבר לפרויקטים הכרחיים שלא ניתן לדחותם הינם פרויקטים המותנים בגיוס יעודי.
כלומר אם לא גויסו הכספי ם - הפרויקט לא יבוצע" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה בחן את תכניות העבודה השנתיות שגיבש הארגון לשנים 2012-2010 למטה הארגון, למחוזות הארגון9, לבתי הלוחם ולבית קיי, והעלה, כי בשנים 2011 ו- 2012 לא בוצעושלושה פרויקטים שתוכננו לכל אחת מאותן שנים כלהלן: בניית אגף חדש בבית הלוחם בחיפה, שדרוג מלתחות בבית הלוחם בתל אביב ושדרוג חדרי שירותים בבית הלוחם בחיפה - והן נכללו שוב בתכנית העבודה לשנת 2013 .
יצוין, כי לגבי פרויקטים אלה (להבדיל מפרויקטים אחרים) לא נקבע כי ביצועם מותנה בתקציב .
יתר על כן, בדיונים שערך מטה הארגון לסיכום שנות העבודה האמורות, לא הייתה התייחסות לעיכובים באותם פרויקטים.
בהתייחסותו מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת מסר הארגון, כי הפרויקטים האמורים בבתי הלוחם בתל אביב ובחיפה נקבעו בתכנית העבודה כיעדים שבאופן ברור מותנים בגיוס כספים משמעותיים.
גיוסים אלה אשר התעכבו בחלקם הביאו לדחיית תחילת הפרויקטים.
מכל מקום, לא בוטלו תרומות ולא נגרם כל נזק תדמיתי או אחר מול התורמים.
עוד מסר הארגון, כי במסגרת תכנית העבודה השנתית נקבעים צרכים ויעדים מגוונים, מתוך הבנה וידיעה כי ביצועם מותנה בין היתר ביכולת גיוס תרומות, בתוצאות בחינתם המקדמית, ובצרכים שיעלו במהלך השנה ואשר יכולים להשפיע על סדרי עדיפויות.
הארגון אינו רואה בכך כל פסול.
בחלק מהסעיפים בתכניות העבודה של הארגון בשנים 2011 ו- 2012 אכן צוין, כי ביצועם מותנה בתקציב, אך שלושת ה פרויקטים האמורים, שהופיעו בתכניות העבודה של הארגון בשנים 2011 ו- 2012 , נכללו שוב בתכנית העבודה לשנת 2013 .
מאחר שלא נמצא להם מקור תקציבי .
9 לארגון חמישה מחוזות: ירושלים, תל אביב-יפו והמרכז, חיפה והצפון, השפלה, ובאר שבע והנגב.
היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 67 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי תכנית עבודה שנתית אמורה לשמש כלי ניהולי מרכזי המסייע לארגון להתוות את פעילויותיו על פי המטרות והיעדים לטווח הקצר ולטווח הארוך , והיא אמורה להיות מגובה בתקציבים אשר נדרשים למימושה.
קביעת משימות בתכנית העבודה ללא הקצאת תקציב לביצועם, עלולה לגרום לביצוע חסר של תכנית העבודה ולדחיית ביצועם של פרויקטים משנה לשנה, ללא השלמתם.
הפעילות בפריפריה ובבתי הלוחם .
כאמור, הארגון מפעיל לרווחת נכי צה"ל ארבעה בתי לוחם ואת בית קיי.
במרוצת השנים השקיע הארגון מאות מיליוני ש"ח בהקמתם ובתפעולם, לרבות השקעות כספיות גדולות לרכישת ציוד מתקדם לבתי הלוחם.
פעילות בתי הלוחם ממומנת, בין היתר, מכספי ציבור (תמיכות שמשהב"ט מעביר לארגון לפעיל ות בתי הלוחם, וכן תרומות כספיות המתקבלות באמצעות קרן נכי צה"ל ומדמי החבר שמשלמים החברים בבתי הלוחם), ולכן עליו להתנהל ביעילות ובחיסכון.
ממסמכי הארגון עולה, כי בסוף שנת 2011 היו רשומים בארבעת בתי הלוחם כ - 27,000 חברים, מהם כ - 12,000 נכי צה"לשהם חברי הארגון, המהווים כרבע מ כלל חברי ארגון נכי צה"ל.
שאר החברים כוללים, בין היתר, את בני המשפחות של נכים החברים בארגון ובבתי הלוחם, נכי צה"ל ברמת נכות של %10-%1910 , משפחות שכולות ומשפחות של נפגעי פעולות איבה.
הפעילות בפריפריה - ממסמכי הארגון עולה, כי המרחק וזמן הנסיעה בין מקום מגוריו של חבר הארגון לבין בית הלוחם הסמוך ביותר הם גורמים מכריעים בהחלטתו של אותו חבר אם להשתתף בפעילות בית הלוחם.
עקב כך, נקבע בתכנית העבודה לשנת 2012 , כי אחד היעדים של הארגון הוא "המשך פיתוח והנגשת שירותים ופעילויות לנכים בפריפריות בתחומי השיקום, הספורט, התרבות והחברה".
לשם כך התקשר הארגון עם שלושה מרכזי ספורט ברחבי הארץ למתן שירות עבור נכי צה"ל המתגוררים בריחוק ניכר מבתי הלוחם הקיימים.
בנוסף להתקשרות עם שלושת מרכזי הספורט, כאמור, מנהלים בתי הלוחם פעילויות במקומות נוספים בפריפריה.
בתשובתו לממצאי הביקורת מסר הארגון באוקטובר 2013 ,כי "תקציב הפעילות בפריפריה עומד על למעלה ממיליון ש"ח, והוא יגדל בכל שנה, בהתאם ליעדי הארגון בהקשר זה (יעד של הגדלת הפעילות בפריפריה של 10% כל שנה).
מרבית התקציב, כאמור, נכלל בתקציבי בתי הלוחם".
בביקורת עלה, כי הארגון לא בחן האם יש צורך להגדיל את מספר מרכזי הפעילות של הנכים בפריפריה ואת המשמעויות הנובעות מכך, ולא גיבש תכנית רב-שנתית , שבה נקבעו יעדים למספר החברים שישתתפו בכל אחד מהמרכזים שאיתם התקשר הארגון.
כל זאת כדי לשפר את נגישותם של מרכזי הפעילות לציבור גדול יותר של חברי הארגון בכל רחבי הארץ.
10 מדובר בנכים שדרגת נכותם הוכרה החל מינואר 1996 .
, ואשר אינם זכאים להיות חברים בארגון 68 דוח שנתי 64ב .
שם הדוח: היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המטרה המבורכת שקבע הארגון להנגשת הפעילויות בתחום השיקום לחברי הארגון המתגוררים בפריפריה, על הארגון לבחון אם יש צורך להגדיל את מספר מרכזי הפעילות של הנכים בפריפריה ו את המשמעויות של נושא זה באמצעות תכנית רב -שנתית.
תכנית כזו אמורה לכלול נתונים בנוגע למספר החברים הצפוי בכל מרכז פעילות שאיתו מתקשר הארגון.
בית הלוחם בבאר שבע - מהמסמכים עולה, כי חברת ייעוץ שבדקה בשנת 1999 עבור הנהלת הארגון את היתכנות ההקמה של בית הלוחם בבאר שבע, קבעה במסקנותיה, כי הוא צפוי לשרת כ- 1,270 בתי אב של חברים (להלן- צפי האכלוס).
בביקורת הקודמת נקבע בנוגע לבית הלוחם בבאר שבע, כי "בתקופה שבין 1999 למועד סיום הביקורת בדצמבר 2004 חלו שינויים ניכרים בתכנונו של בית הלוחם בבאר שבע, שגדל פי [ שנייםמ- 2,400 מ"ר לכ - 5,658 ]מ"רועלות הקמתו צמחה מכ -5 מיליון דולר לכ -12.
"מיליון דולר, וזאת בלא שהוועד הארצי דן בגידול משמעותי זה ואישר אותו בפועל הקים הארגון את בית הלוחם בבאר שבע (שהחל לפעול בשנת 2011 ) בהיקף המאפשר קליטה של עד 3,000 בתי אב של נכים.
כפי שעלה, באוגוסט 2013 היו רשומים כחברים בבית הלוחם בבאר שבע 1,718 בתי אב בלבד, מהם 1,118 בתי אב של חברי הארגון.
יש לציין בעניין זה את דברי מנכ"ל הארגון, מר חיים רונן, בדיון שנערך בארגון במאי 2013 , כי "בבית הלוחם בב"ש 1,500 בתי אב.
הגידול הפוטנציאלי קטן.
הבית יכול להכיל 2,500 עד 3,000 .
"בתי אב משרד מבקר המדינה מעיר, כי באוגוסט 2013 רק 1,118 בתי אב של חברי הארגון היו רשומים כחברים בבית הלוחם בבאר שבע, ועוד כ-600 בתי אב שאינם חברי ארגון.
כלומר, מספר בתי אב של חברי הארגון הנהנים משירותי בית הלוחם בבאר שבע נמוך אף מהתחזית שנצפתה בבדי קת ההיתכנות שערכה חברת הייעוץ, כאמור.
הארגון מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ', כי ל"כל בית לוחם קיים 'גמ"ה (גודל מינימלי הכרחי), הנגזר מהפונקציות השיקומיות והאחרות ההכרחיות הכלולות בבית הלוחם", וכי פונקציות אלה אשר הכרחיות לשיקום נכי צה"ל אינן תלויות במספר החברים.
לדברי הארגון, מספר בתי אב בבית הלוחם בבאר שבע יגדל משמעותית בשנים הקרובות - הן בשל פעילות ייעודית של בית הלוחם והן בשל העברת מחנות צה"ל לדרום.
עוד ציין הארגון לדוגמה, כי בבית הלוחם בירושלים, אשר נבנה במקורו לאפשר קליטה של 1,500 בתי אב בשטח של 5,500 מ"ר, על בסיס גודל מינימלי הכרחי, חברים כיום כ- 3,200 בתי אב, ויש צורך להגדיל את המקום תוך כדי תפעול שוטף של הבית.
מתשובת הארגון עולה, כי הגודל המינימלי ההכרחי של כל בית לוחם אמור לשמש 1,500 בתי אב.
משרד מבקר המדינה מציין אפוא, כי בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף הגדול מהגודל המינימלי ההכרחי.
בנוסף לכך, בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף הגדול משמעותית מזה שתוכנן בשנת 1999 .
גם במסמכי הארגון אין תיעוד לצפי שמספר חברי הארגון יגדל לכ- 3,000 ,בתי אב, כפי שנטען בתשובת הארגון כאמור.
היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 69 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי בית הלוחם בבאר שבע נבנה בהיקף גדול משמעותית מהיקף האוכלוסייה בעלת הפוטנציאל לעשות בו שימוש, דבר שיש בו משום ניצול לא יעיל של משאבי הארגון, בין היתר משום הגדלת עלויות האחזקה והתפעול.
על הארגון להתאים את גודל המתקנים שהוא בונה לפוטנציאל החזוי של מספר החברים העשויים להשתמש בשירותיו.
הקמתו המתוכננת של בית הלוחם באשדוד - בביקורת הקודמת נכתב, כי בשנת 2004 תכנן הארגון להתחיל את בניית בית הלוחם באשדוד באוגוסט 2005 .
עוד צוין שם, כי על פי מסקנות בדיקת היתכנות שערכה חברת ייעוץ עבור הארגון כבר בשנת 1999, במטרה לבדוק את פוטנציאל השימוש העתידי בבתי לוחם במספר אתרים אפשריים, עלה, כי "מיקום בית לוחם במתחם הגיאוגרפי שבין רחובות, נס ציונה וראשון לציון מגדיל את הסיכויים לכמות נרשמים גדולה מבאשדוד".
בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה, כי בניית ב ית לוחם הי א החלטה הכרוכה בעלויות כספיות משמעותיות של עשרות מיליו ני דולרים לבנייה ולמימון פעילות ו ואחזקתו במהלך השנים, שראוי היה לקבלה על בסיס ניתוח מקצועי של מכלול הנתונים, ובהתחשב, בין היתר, בתוצאות בדיקת ההיתכנות.
יתר על כן, מן הראוי היה להציג לפני הוועד הארצי את כל החלופות האפשריות שהוצגו בבדיקת ההיתכנות, כדי שיוכל לבחור בחלופה המתאימה לסדרי העדיפויות ולמדיניות שקבע.
עוד העיר משרד מבקר המדינה , כי למרות פער הזמנים בין בדיקת ההיתכנות לתחילת הבנייה של בית הלוחם בבאר שבע, שתוכננה למחצית השנייה של שנת 2005 , לא נערכה בדיקת היתכנות עדכנית , והארגון הסתפק בבדיקה שנערכה בשנת 1999.
מבירור שערך צוות הביקורת הנוכחית עולה, כי בשל העדיפות שהעניק הארגון להקמת בית הלוחם בבאר שבע, נדחה הפרויקט לבניית בית הלוחם באשדוד, והקמתו טרם החלה.
הארגון העריך את עלויות בניית בית הלוחם באשדוד בשנת 2012 בכ-120 מיליון ש"ח.
אמדן זה התבסס על ניסיון העבר בבניית בית הלוחם בבאר שבע.
בפברואר 2012 מסר מנכ"ל הארגון לחברי הוועד הארצי, כי "הבניין מתוכנן להיות כ- 6,700 המאפשרת רק]תכנית בניין עיר[ מ"ר כאשר בשלב זה יש תב"ע 4,500 מ"ר", וכי "החל הטיפול בבקשה לשינוי התב"ע".
בדצמבר 2012 הונחה אבן הפינה של הפרויקט וביוני 2013 הכינה חברת קבלנית פרטית אמדן ראשון של עלויות הבנייה המבוסס על תכולת העבודה החזויה בפרויקט.
על פי האמדן, עלויות הפרויקט אמורות להסתכם בכ-128 מיליון ש"ח.
יצוין, כי מדוח הביקורת הפנימית של הארגון מאוקטוב ר 2013 בנושא "בית הלוחם באשדוד", עלה, בין היתר, כי בישיבת ועדת כספים של הארגון מ - 23.
13 "אושרה לראשונה בארגון תוכנית רב שנתית שמרכיב נכבד משימושי המקורות בה מופנה בשנים הקרובות לבניית בית הלוחם באשדוד".
משרד מבקר המדינה בחן בביקורת הנוכחית את תהליך קבלת ההחלטות בנוגע לבניית בית הלוחם באשדוד, בין היתר בהתייחס להערות משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת בנושא זה.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , לא אישרה הוועידה הארצית את הקמת בית הלוחם באשדוד כמתחייב מהוראות התקנון.
שם הדוח: היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ב.
מאז ביצוע בדיקת ההיתכנות בשנת 1999 ,, כאמור לעיל ועד מועד סיום הביקורת, ולמרות הערת משרד מבקר המדינה בדוח הביקורת הקודם בדבר הצורך לערוך בדיקת היתכנות עדכנית, לא ערך הארגון בדיקה שכזו, בין היתר בהתייחס להערכה של חברת הייעוץ, כאמור, כי הקמת בית הלוחם במיקום אחר מגדיל את הסיכויים למספר גדול יותר של משתמשים.
הארגון לא הכין אמדן של עלויות התפעול והתחזוקה של הפרויקט לאורך כל שנות קיומו, ולא הכין סקר סיכונים לפרויקט הבנייה של בית הלוחם באשדוד בתהליך קבלת ההחלטות בנושא זה.
רק באוקטובר 2013 ,ערכה חברה פרטית סקר סיכונים לפרויקט הבנייה של בית הלוחם באשדוד.
לא הוצג סקר זה למוסדות הארגון בתשובתו לממצאי הביקורת מסר הארגון למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013, כי הארגון פועל בימים אלו לגיבוש הנתונים המדויקים להקמת בית לוחם, לרבות תכנון סופי, גיבוש עלויות הקמה, סקר סיכונים והזכויות הקנייניות בקשר לקרקע.
הבנייה בפועל תחל רק לאחר שתאושר על ידי הוועידה הארצית, לאחר שכל הנתונים יוצגו בפניה.
בנובמבר 2013 מסר הארגון כי "הארגון טרם קיבל החלטה להתחיל בבניה בפועל של בית הלוחם באשדוד.
החלטה זו אם וככל שתתקבל, תתקבל רק לאחר שיוצגו למוסדות המוסמכים כל הנתונים הרלבנטיים ורק בכפוף לאיתור וגיוס משאבים כספיים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי למרות תוצאות בדיקת ההיתכנות משנת 1999 של חברת הייעוץ, שהעריכה, כי הקמת בית הלוחם במיקום אחר מגדילה את הסיכויים למספר גדול יותר של משתמשים, ולמרות הערת משרד מבקר המדינה בדוח הביקורת הקודם בדבר הצורך לערוך בדיקת היתכנות עדכנית, לא ערך הארגון בדיקה שכזו .
מלבד זאת, ההחלטה של מוסדות הארגון על הקמת בית הלוחם באשדוד לא התבססה על מסד ראוי של נתונים: הארגון לא ה ביא בחשבון הוצאות עתידיות, ולא התבסס על הערכה של ה סיכונים הגלומים בפרויקט , ואשר עלולים למנוע או לעכב את סיומו או להגדיל את עלויותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד הארצי ועל הוועידה הארצית לבחון מחדש את הצורך בהקמתו של בית לוחם במחוז השפלה במיקום המתוכנן באשדוד.
בטרם יקבלו החלטה בעניין זה, ראוי שהארגון יערוך בדיקת היתכנות עדכנית בנוגע להקמת בית הלוחם, הכוללת ניתוח מקצועי של מכלול הנתונים הרלוונטיים ובדיקת "עלות מחזור חיים" של הפרויקט , במשולב עם סקר סיכונים, כדי לאפשר קבלת החלטה מיטבית.
כאמור, לארגון מאפיינים של גוף ציבורי, ומתוקף כך צריכים לחול עליו עיקרי הנורמות של המשפט הציבורי, ובכלל זה החובה להתקשר עם ספקים ונותני שירותים, ולאייש משרות בהליך תחרותי ושוויוני.
גם בביקורת הקודמת נקבע, כי "אף שחובת המכרזים לא הוחלה בדין במפורש על הארגון, הרי שבשים לב לאופיו הציבורי, ראוי שהוא יפעל כך שהתקשרויותיו היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 71 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תהיינה יעילות ככל האפשר ולא תפגענה בעקרונות העומדים ביסוד דיני המכרזים, ובפרט עיקרון השוויון, כפי שנקבעו לא אחת בפסיקת בית המשפט העליון ומצאו את ביטוין בחוק".
אמות מידהלבחירת ספקים קביעת אמות מידה, שעל פיהן נבחרת ההצעה הזוכה, והמשקל היחסי של כל אמת מידה בעת הבחירה, מבטיחים שוויוניות בבחינת ההצעות, ויוצרים שקיפות בנוגע לשיקולים שהנחו את הוועדה בעת שהחליטה על ההצעה הזוכה.
בביקורת הנוכחית עלה, כי הארגון קבע בנהליו את הצורך בקיום הליך תחרותי , את בעלי התפקידים שישתתפו כחברי ועדה לקבלת הצעת מחיר (אשר בוחרת את ההצעה הזוכה) ואת מספרם בהתייחס להיקף הכספי של העסקה.
עם זאת, הארגון לא קבע בנהליו חובה להחליט מראש על אמות מידה לבחירת ההצעה הזוכה ואת משקלן היחסי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר הארגון באוקטובר 2013, כי במסגרת הליכי ההזמנה להציע הצעות הנערכים בארגון, "נקבעות ככלל אמות המידה האיכותיות במסגרת תנאי הסף להגשת הצעה, ולא כחלק מהמשקולות לקביעת ההצעה הזוכה.
לטעמנו, אופן זה של התנהלות דווקא מגביר את השקיפות והשוויוניות, שכן מדובר בבחינה חד חד ערכית.
ולא בבחינה סובייקטיבית בה יכול כל אחד מחברי הוועדה לתת ניקוד אחר לאותו ניסיון מדווח" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי ש הארגון ישקול אם לכלול בנהליו הנחיה לקביעת אמות מידה והמשקל היחסי של כל אמת מידה, שישמשו את חברי הוועדות בעת שהם בוחנים את הצעות המחיר לצורך הבחירה בספקים.
קביע ה כזו עשויה לסייע לארגון לקיים בחינה הגונה ושוויונית בין ההצעות.
פרק הזמן המרבי שבו ניתן להתקשר עם ספק שירותים או ספק סחורה בדוח הביקורת הפנימית של הארגון לשנים 1998 ו- 1999 )(בפרק הדן בנושא התקשרויות המליצה הביקורת להנהלת הארגון "לשקול קבלת הצעות מחיר מספקים, נותני שירותים ויועצים מקצועיים אחת לפרק זמן מוגדר בתחומים השונים הנדרשים".
בנובמבר 1999 אימצה הוועידה הארצית של הארגון דוחזה על כל ההמלצות שבו.
בביקורת עלה, כי נוהלי הארגון העוסק ים בהתקשרויות עם ספקים לצורך רכש סחורות או שירותים, אינ ם מתייחסים לפרק הזמן המרבי שבו ניתן להתקשר עם ספק שירותים או ספק סחורה בהתאם לסוגי ההתקשרויות, להיקפן ו למשכן.