HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם דוח בנק ישראל לשנת 2012 תמך בהחמרת מגבלות החשיפה לקבוצות תאגידים: "ניתן לפעול לצמצום הסיכונים, ולספק הגנה לכלל חוסכים, דרך עדכון המגבלות החלות על שיעורי החשיפה לקבוצות תאגידים ומיקומן קרוב לשיעורי החשיפה הקיימים בפועל.
זאת מתוך הכרה בכך שמרבית הגופים אינם מתקרבים כלל למגבלות, ולכן עדיין קיים פוטנציאל להגדלת מידת הדמיון והסיכון הכרוך בו; יתר על כן, ראוי להדגיש כי המגבלות הקיימות הוחלו כדי להוביל .
24 המגבלות החדשות על השקעות הגופים המוסדיים בתאגידים גדולים ובקבוצות תאגידים מחושבות ביחס לנכסי הגופים המוסדיים.
מגבלות החבות ללווים גדולים ולקבוצות לווים החלות על התאגידים הבנקאיים מחושבות ביחס להון של התאגידים הבנקאיים.
בחישוב שעשה יועץ הוועדה כדי להתאים את המגבלות החדשות לאלו החלות על הבנקים נמצא, כי המגבלה על השקעה של גוף מוסדי בתאגיד יחיד היא של כ- 1.
5% ,מסך נכסיו של הגוף המוסדי 2.
5%-3% - על השקעה בקבוצת תאגידים, ו- 12.
5%-15% - על השקעה בכל הקבוצות העסקיות שבהן הגוף המוסדי משקיע יותר מ-1% .
מנכסיו 25 תקנות כללי השקעה לגופים מוסדיים מאפשרות למשקיע מוסדי להפקיד פיקדונות בבנק מסוים בשיעור של עד 2.
5% נוספים מהשווי המשוערך של נכסיו מעבר לקבוע בתקנת משנה10)(א ומאפשרות להפקיד פיקדונות בבנקים הנשלטים על ידי בעל שליטה אחד בשיעור של עד 5% נוספים מהשווי המשוערך של נכסיו מעבר לקבוע בתקנת משנה11.
לפיזור נאות של הסיכון הספציפי של כל גוף בנפרד, אך הן אינן מביאות בחשבון את הסיכון המערכתי, על השלכותיו השונות, העולה מהדמיון הרב בין התיקים המנוהלים" 26 .
בפועל, המגבלות החדשות לעניין ההשקעה בקבוצות תאגידים אינן אפקטיביות לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסיכונים המערכתיים והעיוותים בהקצאת מקורות במשק, הנובעים מריכוזיות ההשקעה של הגופים המוסדיי ם במספר מצומצם של תאגידים גדולים וקבוצות תאגידים, על אגף שוק ההון לשקול לדון מחדש באפקטיביות של מגבלות ההשקעה החדשות, למרות ההבדלים בין הבנקים לבין אפיקי החיסכון הפנסיוני.
כבר בדוח54 ב העיר מבקר המדינה לאגף שוק ההון: "אין בידי האגף כלים לפקח אחר מילוי תקנה 41 :]שהגבילה השקעה בקבוצת לווים[ ד1 .
אגף שוק ההון לא דרש מקופות הגמל לציין בדיווח על פירוט השקעותיהן, אילו גופים שהן השקיעו בהם שייכים לאותה קבוצת לווים.
האגף לא דרש מהקופות לדווח לו על החריגות מתקרות ההשקעות שנקבעו בתקנות.
מן הראוי שאגף שוק ההון יחייב את הקופות בדיווח מפורט, שיאפשר פיקוח מידי ויעיל על יישומה של כל תקנה.
ובייחוד בנוגע לקבוצות לווים.
הפיקוח דרוש נוכח העובדה שבשנים האחרונות קבוצות לווים גדולות נקלעו לקשיים, והדבר חייב את הבנקים והקופות להפריש סכומים גדולים לחובות אבודים ולהיערך למימוש ביטחונות" 27.
הממונה על שוק ההון השיב אז למשרד מבקר המדינה כי "בכוונתו לפעול בשנת 2004 .
"להסדרת דרישות דיווח בנושא קבוצת לווים נמצא כי למרות הערת משרד מבקר המדינה בדוח 54 ב ולמרות תשובת הממונה על אגף שוק ההון דאז, כי בכוונתו להסדיר את דרישות הדיווח בנושא קבוצת לווים כבר בשנת 2004 , הדבר לא נעשה, ואין בידי אגף שוק ההון מערכת "דגלים אדומים" למעקב שוטף אחר החשיפות ללווים גדולים ולקבוצות לווים.
בשל הסיכונים המערכתיים הכרוכים בהשקעותיהם של גופים מוסדיים בלווים אלה, על אגף שוק ההון לעקוב תדיר אחר השקעות אלה של הגו פים המוסדיים הנתונים לפיקוחו.
ריכוזיות האשראי לפי גודל הלווה במערכת הבנקאות .
תיק האשראי הבנקאי מאופיין בריכוזיות גבוהה לפי גודל הלווה: כ-72% מהאשראי הבנקאי לציבור בשנת 2011 ניתן לכ -2% בלבד מהלווים.
מדד ג'יני לריכוזיות האשראי לפי גודל הלווה הוא גבוה ועמד על כ-0.
26 ,בנק ישראלדין וחשבון 2012 ', פרק ד, עמ138 .
27 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54ב ( 2004 "), בפרק "הפיקוח על השקעות קופות גמל, עמ' 233.
28 ערכי המדד נעים מ-0 לציון שוויון מלא עד1 לציון אי-שוויון מלא.
מקור: בנק ישראל, המפקח על הבנקים, היחידה הכלכלית, מערכת הבנקאות בישראל, סקירה שנתית 2011 , עמודים56- 57.
הפיקוח על ריכוזיות אשראי והשקעות בקבוצות עסקיות 15 .
התפלגות האשראי לציבור מאופיינת בריכוזיות גבוהה גם בהשוואה להון הליבה של הקבוצות הבנקאיות29 .
הון הליבה הוא מכשיר ההון העיקרי לספיגת הפסדי אשראי בלתי צפויים וגם במהלך עסקים רגיל.
משקל האשראי שנותנות חמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות למספר מצומצם של קבוצות לווים גדולות 30 הוא גבוה מאוד בהשוואה להון הליבה של קבוצות בנקאיות אלה (תרשים 3 ותרשים4.
מקור: דיווחיהם של התאגידים הבנקאיים לפיקוח על הבנקים ועיבודי משרד מבקר המדינה * החבות נטו כוללת את סיכון האשראי המאזני ואת סיכון האשראי החוץ מאזני.
סיכ ון האשראי החוץ מאזני מתייחס לסיכון מעסקאות של מתן ערבויות והתחייבויות על ידי הבנק ועסקאות שבהן קיים סיכון אשראי בשל האפשרות שהצד הנגדי לעסקה לא יעמוד בהתחייבויותיו.
** הנתונים נוגעים לחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות ולעשר קבוצות הלווים הגדולות.
בקבוצות הלווים הגדולות לא נכללו חברת החשמל לישראל והתעשייה האווירית לישראל.
חבותן נטו של תשע קבוצות לווים לחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות הסתכמה ב- 31.
12 בכ-120 מיליארד ש"ח, ומתרשים3 עולה שהן לווות מרוב הקבוצות הבנקאיות, ובשיעורים ניכרים מהון הליבה שלהן.
מתוכן החבות של שלוש קבוצות לווים גדולות גבוהה מ-10% מהון הליבה של כל אחת מחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות, החבות של חמש קבוצות לווים גדולות אחרות גבוהה מ-10% מהון הליבה של ארבע קבוצות בנקאיות, וחבות קבוצת לווים גדולה נוספת גבוהה מ-10% .
מהון הליבה של שלוש קבוצות בנקאיות .
הון הליבה מורכב בעיקר מהון המניות ומהרווחים הצבורים 30 כפי שהן מוגדרות בהוראת ניהול בנקאי תקין 313 .
הוראות ניהול בנקאי תקין משקפות את עמדתו של המפקח על הבנקים לגבי הנורמות הנדרשות לניהול בנקאי תקין בתחומים שונים.
אי- קיום הוראות אלו הוא פגם בניהול התקין של עסקי התאגיד הבנקאי.
מקור: דיווחיהם של התאגידים הבנקאיים לפיקוח על הבנקים ועיבודי משרד מבקר המדינה .
חבותן נטו של שלוש קבוצות הלווים הגדולות לחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות הסתכמה ב- 31.
12 בכ-62 מיליארד ש"ח.
מתרשים4 עולה שהן לווות בשיעורים ניכרים מהון הליבה של הקבוצות הבנקאיות .
החבות נטו של כל אחת משתי קבוצות הלווים הגדולות שווה או גבוהה מ-25% מהון הליבה של ארבע קבוצות בנקאיות, החבות של קבוצת הלווים השלישית בגודלה שווה או גבוהה מ-25% מהון הליבה של שתי קבוצות בנקאיות, וחבות קבוצת הלווים הגדולה ביותר גבוהה מ-30% מהון הליבה של ארבע קבוצות בנקאיות.
יצוין שחבות קבוצות הלווים אינן חורגות ממגבלות הפיקוח על הבנקים המוגדרות ביחס לבסיס ההון31 .
במסגרת הפקת לקחים של בנק ישראל מהמשבר העולמי ציין הבנק במסמך מספטמבר 2011 את הצורך להפחית את הריכוזיות במשק: "הריכוזיות הגדולה מגדילה את הסיכון המערכתי במערכת הפיננסית, אותן קבוצות שליטה הן קבוצות הסיכון הגדולות ביותר של הבנקים, וקריסה של קבוצה עסקית גדולה עלולה לזעזע את המערכת הבנקאית כולה.
המענה שניתן לבעיה זו עוד בראשית העשור הקודם היה הטלת הגבלות על החשיפה של התאגידים הבנקאיים ללווה בודד או לקבו צת לווים.
אולם על אף ההגבלות הללו קיומן של קבוצות עסקיות גדולות מגדיל את הסיכון המוסרי והמערכתי במערכת הפיננסית, ולפיכך יש להגביר את הפיקוח והרגולציה עליהן, וכן ליצור תמריצים שליליים להיווצרותן של קבוצות נוספות כאלה"32.
במכתב של המפקח על הבנקים מר דוד זקן לתאגידים הבנקאיים במרץ 2012 הוא ציין בין היתר כי "מפני ממדיה של המערכת הבנקאית ביחס לגודלו של המשק והמספר המועט יחסית .
ראו התייחסות לבסיס ההון בהמשך 32 ,בנק ישראלישראל והמשבר העולמי 2007 -2009 ( 2010 '), עמ141.
הפיקוח על ריכוזיות אשראי והשקעות בקבוצות עסקיות 17 .
,של תאגידים בנקאיים הפועלים בישראלכמעט כל התאגידים הבנקאיים בישראל הם בעלי השפעה מערכתית משמעותית" (ההדגשה אינה במקור).
הפיקוח על הבנקים וקרן המטבע הבין-לאומית (International Monetary Fund) עשו בשנים 2009 -2012 כמה מבחני קיצון כדי לבחון את השפעת חדלות פירעון של לווים גדולים, של קבוצת לווים גדולה ושל כמה קבוצות לווים על המערכת הבנקאית ועל המערכת הפיננסית בישראל.
תוצאות מבחני הקיצון הראו, בין היתר, פגיעה בהון המערכת הבנקאית וחיזקו את החשש שהסיכון הכרוך בריכוזיות תיק האשראי הוא משמעותי 33 .
בתרחיש קיצון שבוצע עם קרן המטבע הבין-לאומית באפריל 2012 נמצא שנפילת קבוצות לווים ולווים גדולים היא בעלת יכולת ההשפעה הרבה ביותר על הון הבנקים ב השוואה להרעה במשתנים כלכליים אחרים שנבדקו34.
בעבודת המטה של בנק ישראל צוינו עוד השפעות רוחב של נפילת קבוצות לווים: "היקלעותן של החברות הפירמידליות לקשיים פוגעת ישירות בתזרים המזומנים של הבנקים, ועלולה להביא לייקור מיידי של מקורות המימון שלהם, וכן להעלאת ריביות לכלל הלווים במשק ".
במאי 2011 עדכן הפיקוח על הבנקים את המגבלות על חבות של לווה ושל קבוצת לווים שהיו קיימות בהוראת ניהול בנקאי תקין 313 :.
בהוראה המתוקנת נקבעו בין היתר המגבלות האלה (א) "חבות של לווה, למעט בנק, לתאגיד בנקאי.
לא תעלה על שיעור של %15 מהובסיס [ נו ]ההון35 ()של התאגיד הבנקאי.
(ב1 ) חבות של קבוצת לווים לתאגיד בנקאי.
לא תעלה על שיעור של 25% ( מהונו של התאגיד הבנקאי2 ) חבות של קבוצת לווים בנקאית לא תעלה על הגבוה מבין: (1 ) שיעור של25% ( מהונו של התאגיד הבנקאי או2 )250 )מיליון ש"ח.
של כל 'הלווים', 'קבוצת הלווים' ו'קבוצת הלווים הבנקאיות', שחבותם נטו לתאגיד הבנקאי עולה על שיעור של 10% מהונו של התאגיד הבנקאי, לא יעלה על שיעור של %120 "מהונו של התאגיד הבנקאי36.
בדברי ההסבר לעדכון37 נומקו השינויים בצורך להפחית את הריכוזיות על פי המקובל בעולם (ס"ק 4 (ב)), להתאים את המגבלות על חבויות של לווים גדולים לתנאי המשק הישראלי ולהפחית את הריכוזיות בתיקי האשראי של התאגידים הבנקאיים (ס"ק 4.
))(ה בישיבת הוועדה המייעצת לפיקוח על הבנקים שהתקיימה במרץ 2011 ודנה בהסדרת המגבלות החדשות על חבות של לווה ושל קבוצת לווים (שנקבעו כאמור במאי באותה שנה), ציין המפקח על הבנקים: "אנו מזהים בעיית ריכוזיות בתיקי האשראי של הבנקים.
בהקשר לכך, תפקידנו אינו מתמצה במדידת הסיכון והדיון בו, אלא בנקיטת צעדים לטיפול בגורמי .
33 ,בנק ישראל, המפקח על הבנקים, היחידה הכלכליתמערכת הבנקאות בישראל, סקירה שנתית 2011 ( 2012 '), עמ41.
34 בין היתר נבדקו ירידה של25% בשוק המניות, פיחות של15% בשער החליפין, עלייה בשערי ריבית וחשיפה למדינות באירופה.
35 בסיס ההון כולל את הון הליבה ומכשירי הון נוספים, בעיקר כתבי התחייבות נדחים לזמן קצוב שמנפיקים התאגידים הבנקאיים.
לכתבי התחייבות נדחים אלו חסרונות ניכרים כרכיבי הון: מועד פירעונם הקבוע ואי- יכולתם לספוג הפסדים, למעט בפירוק.
ראו הוראת ניהול בנקאי תקין 202 'עמ3.
36 מגבלה (א) הייתה קיימת גם לפני העדכון; במגבלה (ב) עודכן השיעור מ-30% ל-25% (חלק מהבנקים קיימו את המגבלה החדשה שנים מספר לפני העדכון), ונוספה מגבלה על חבות של בנקים; ומגבלה (ה) החליפה מגבלה קודמת, ולפיה החבות נטו של ששת הלווים הגדולים לא תעלה על 120% .
מהונו של התאגיד הבנקאי 37 חוזר הפיקוח על הבנקים מספר ח- 06-2304 ממאי 2011 .
אנו רואים בתיקון המוצע צעד ראשון לטיפול בסוגיה.
צעד זה מטפל בחלק מהבעיה, אבל לא בכולה - אין בו טיפול במה שאנו מכנים ריכוזיות של 'לווה מערכתי' (לווים שיש להם חשיפות משמעותיות כלפי בנקים רבים)" (ההדגשה אינה במקור).
נמצא כי על אף המגבלות של המפקח על הבנקים, המתייחסות לחשיפת האשראי של כל תאגיד בנקאי בנפרד ללווים גדולים וקבוצות לווים, כשלווים גדולים חסומים מנטילת אשראי בתאגיד בנקאי מסוים עקב המגבלות, הם עדיין יכולים לגייס אשראי בסכומים גבוהים מבנקים אחרים.
לכשל של לווים גדולים ושל קבוצות לווים יש פוטנציאל פגיעה ניכר במערכת הבנקאית ובמשק כולו, גם אם החשיפה של תאגיד בנקאי ללווה יחיד גדול או לקבוצת לווים עומדת במגבלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הפיקוח על הבנקים לבחון פתרון מאוזן וארוך טווח לריכוזיות האשראי לפי לווים כדי למנוע מחנק אשראי במשק38 .
בתשובת המפקח על הבנקים מר דוד זקן מפברואר 2013 (להלן- תשובת הפיקוח על הבנקים מפברואר 2013 " :) צוין בין היתרמשנקבעה מגבלה קפדנית ברמת התאגיד הבנקאי הבודד, ממילא נוצרת מגבלה ברמת המערכת הבנקאית.
פעולת האסדרה אכן הייתה הצעד הראשון מתוך סדרת צעדים פיקוחיים משלימים ברמת המערכת הבנקאית.
וצעדים כלל משקיים הנדרשים לטיפול בסוגיית הריכוזיות (אשר הריכוזיות במערכת הבנקאית היא בסה"כ תמונת ראי שלה), אך לא הייתה כל כוונה לבצע צעדים אסדרתיים נוספים בתחום זה, שכן הצעד האסדרתי שנעשה הוא מאוזן וארוך טווח" (ההדגשות במקור).
בתשובת המפקח על הבנקים מאפריל 2013 (להלן- תשובת הפיק וח על הבנקים מאפריל 2013 ) ובתשובתו מפברואר 2013 צוינו פעולות נוספות שנוקט הפיקוח על הבנקים בעבודתו השוטפת להתמודדות עם ריכוזיות האשראי לפי גודל הלווה: "הפיקוח על הבנקים משקיע תשומות ומאמצים רבים בהליכי ביקורת, מעקב והערכה שוטפים, ובמערכי דיווח תקופתיים, מפורטים וייחודיים; כל זאת לשם זיהוי, מדידה, הערכה ומניעה של הסיכונים הגלומים בחשיפות ללווים הגדולים.
כאשר הסיכון שנלקח ע"י התאגידים הבנקאיים הוא מופרז, הפיקוח על הבנקים מתערב באופן אקטיבי להקטנת רמת הסיכון.
חשיפה מסוכנת תקבל תשומת לב פיקוחית רבה יותר מחשיפ ה שאינה מסוכנת, גם אם זו בעלת היקף גדול יותר.
בהוראות הפיקוח הדבר בא לידי ביטוי, למשל, בדרישה שתאגידים בנקאיים יקבעו מגבלות חשיפה פנימיות אשר יתנו ביטוי לרמת הסיכון של החשיפה.
לרמת המתאם הקיימת בין הלווים השונים הנכללים בקבוצת הלווים ולרמת ריכוזיות האשרא י בתאגיד הבנקאי.
ביקורות אשראי של הפיקוח על הבנקים בודקות כשיטה את כלל חבויות הלווה הנבדק, ודרך כך מביאות בחשבון את חשיפת הלווה לגופים נוספים במערכת.
עובדי אגף הערכה מוסדית ועובדי היחידה הכלכלית בפיקוח על הבנקים משתמשים במידע זה, אם במסגרת עבודות האנליזה ביחס לחוסנו הכולל של תיק האשראי במערכת הבנקאית ואם בבחינת כמות ההון המוקצית כנגד סיכון הריכוזיות בתאגיד הבנקאי הבודד.
ככלל, הפיקוח על הבנקים פועל בדרך של אימוץ תקנים בינלאומיים בכל הקשור לניהול סיכונים בתחום הבנקאות, ובכלל זה לקביעת מגבלות כמותיות ולד רישות הון, וזאת תוך התאמה למאפייני המשק והמערכת כרוכות ]של משרד מבקר המדינה[ הבנקאית בארץ.
לדעתנו חלק גדול מהעמדות וההמלצות בחריגה של ממש מהתקינה הבינ"ל המקובלת, אשר ספק אם היא נכונה או מעשית בנסיבות הקיימות".
כלומר כדי למנוע ירידה בזמינות מקורות האשראי מהמערכת הבנקאית ומשוק ההון הפיקוח על ריכוזיות אשראי והשקעות בקבוצות עסקיות 19 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוא אינו מתערב בשי קול הדעת של הפיקוח על הבנקים בעניין זה.
עם זאת הוא מוצא לנכון להצביע על כך שלמרות פעולותיו של הפיקוח על הבנקים, רבות מקבוצות הלווים הגדולות עדיין לווות כמעט מכל הקבוצות הבנקאיות ובסכומים גבוהים מאוד.
נוכח התופעה החוזרת ונשנית של לווים גדולים המבקשים אחר כך הסדרי חוב בהיקפים גדולים מאוד, על הפיקוח לבחון אם יש צורך בהסדרה ובצעדי פיקוח נוספים על אלה שנקט.
יצוין שהפיקוח על הבנקים החמיר יחסית לסטנדרדים בין -לאומיים כאשר מצא לנכון לעשות זאת39 .
הקצאת הון ההולמת את סיכון האשראי בגין לווים גדולים וקבוצות לווים השתת מגבלות אפקטיביות על הריכוזיות של לווים גדולים ושל קבוצות לווים אינה הדרך היחידה להתמודד עם סיכון האשראי.
במסמך של ועדת באזל לפיקוח בין -לאומי על בנקים (להלן - ועדת באזל)40 משנת 2000 בנושא עקרונות לניהולו של סיכון אשראי העלתה ועדת באזל עוד כלים, ובהם הקצאת הו ן נוספת 41 .
מסמך ועדת באזל שימש בסיס להוראת ניהול בנקאי תקין 311 בנושא ניהול סיכוני אשראי, שפורסמה בדצמבר 2012 .
בספטמבר 2011 בדק הפיקוח על הבנקים, בין היתר, את נאותות הקצאת ההון של הבנקים בגין ריכוזיות לווים.
הבדיקה בוצעה על פי הוראת ניהול בנקאי תקין 211 מיוני 2010 , ולפיה על התאגיד הבנקאי להבטיח שהוא מחזיק הון ההולם את כל סיכוניו, לרבות סיכונים הנובעים מהריכוזיות42 .
הפיקוח מצא כי הקצאת ההון הנוספת בגין ריכוזיות לווים גדולים בכל אחת מהשנים 2010 -2011 הייתה למעלה משלושה מיליארדי ש"ח בחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות, ואולם בשלוש מהן אין הקצאת ההון הולמת את הסיכון.
הפיקוח על הבנקים העיר לבנק א': "הבנק לא הקצה הון נוסף בגין החשיפה לאשראי למימון אמצעי שליטה ומימון ממונף.
שיעור ההקצאה בגין ריכוזיות לווים .
בבנק הינה נמוכה ביחס להערכתנו את פרופיל הסיכון של הבנק בגי ן סוגי ריכוזיות אלו".
לבנק ב' הוא העיר: ביחס לריכוזיות לווים נמצאה הנמוכה במערכת ואינה הולמת את רמת ]של ההון[ "ההקצאה החשיפה ללווים גדולים בבנק".
לבנק ג' העיר הפיקוח: "אנו סבורים כי קיימת הקצאת חסר בגין ריכוזיות הלווים, בהתחשב ברמת הריכוזיות הקיימת בקבוצה".
39 בתשובתו מפברואר 2013 [ ציין הפיקוח על הבנקים בין היתר: "הוראה 313 מחמירה ביחס ] לכללים אסדרתיים בינלאומיים מקובלים.
ברוב המוחלט של המדינות המפותחות אין מקבילה למגבלה על אשראי ללווה בודד.
ואין מקבילה למגבלה על האשראי המצטבר לכלל הלווים הגדולים.
בהקשר זה נדגיש כי [ המגבלה המצטברת המתוארת לעיל 120% מהון התאגיד הבנקאי לפי ס"ק (ה) בהוראה 313 מחמירה יותר מהמגבלה היחידה שמצאנו בקרב מדינות ] מפותחות (דנמרק 125% .
ועדת באזל היא פורום עבודה ושיתוף פעולה מקצועי בנושאי פיקוח על תאגידים בנקאיים בוועדה מספר רב של מדינות חברות, היא מתכנסת בקביעות בשווייץ, ויעדיה הם הגברת ההבנה בנושאים הקשורים בפיקוח ובשיפור איכותו ברחבי העולם.
Basel Committee on Banking Supervision, Principles for the Management of Credit Risk (2000).
42 הוראת ניהול בנקאי תקין211 מבוססת על הנדבך השני של הוראת באזל II מיוני 2006 :בנושא התכנסות בין-לאומית למדידת הון ולתקני הון.
בדצמבר 2010 פרסמה ועדת באזל מסגרת עבודה מעודכנת לדרישות הון מבנקים, המכונה "באזל III"43 .
הוועדה המליצה לשמור על יחס הולם בין הון הליבה ובין נכסי הסיכון של התאגידים הבנקאיים, מאחר שבמשבר העולמי שהחל בסוף 2007 נמצא שהון הליבה הוא מכשיר ההון העיקרי הסופג הפסדי אשראי.
בעקבות הנחיות באזל III פנה המפקח על הבנקים לתאגידים הבנקאיים במרץ 2012 בדרישה להעלות את היחס בין הון הליבה שלהם ובין נכסי הסיכון.
בדרישה זו הביא המפקח בחשבון, בין היתר, גם את חשיפת מערכת הבנקאות לסיכון גבוה של ריכוזיות אשראי.
הגדלה רוחבית של הון הליבה, על אף חשיבותה, אינה מביאה בחשבון את רמות הסיכון השונות של תיקי האשראי העסקיים בגין חובות של תאגידים שחבותם עולה על 5 מיליון ש"ח (להלן - חובות של תאגידים).
משקל נכסי הסיכון עבור חובות של תאגידים גדולים זהה לזה של תאגידים קטנים יותר שסך חבותם מעל 5 מיליון ש"ח ועומד על %10044 .
לכן בדרישה זו אין תמריץ לבנקים להעדיף מתן אשראי עסקי מפוזר למספר רב של תאגידים על פני מתן אשראי עסקי ללווה גדול או לקבוצת לווים.
עם זאת, קיים תמריץ למתן אשראי לעסקים קטנים שסך חבותם נמוך מ-5 מיליון ש"ח משום שמשקל הסיכון שלהם נמוךיותר ועומד על %7545 .
בתשובת הפיקוח על הבנקים מפברואר 2013 צוין בין היתר כי הוא "סבור כי ההוראות המתוארות לעיל מספקות, עומדות בסטנדרט הבינלאומי, וכי אין צורך ביצירת תמריצים הוניים נוספים" (הדגשה במקור).
יצוין כי במסגרת הסדרה של סיכון האשראי בגין לווים לדיור השית המפקח על הבנקים תמריץ להפחתת סיכון זה.
הוא דרש להעלות את משקל הסיכון בגין אשראי זה בהקצאת ההון של התאגידים הבנקאיים.
במכתבו לתאגידים הבנקאיים מאוקטובר 2010 הוא הנחה להעלות את משקל הסיכון ל- 100% (במקום35% או75% ) בגין הלוואות לדיור ששיעור המימון שלהם גבוה מ-60% וחלק ההלוואה בריבית משתנה גבוה מ-25%.
בפברואר 2013 פרסם המפקח על הבנקים טיוטת עדכון הנחיות בנושא נדל"ן לדיור.
על פי הטיוטה, הלוואות לדיור ששיעור המימון בהן הוא עד 45% ישוקללו בסיכון של35% לצורכי דרישות הון, הלוואות ששיעור המימון בהן הוא מ-45% ועד60% ישוקללו ב-50% (במקום ב-35% ), והלוואות ששיעור המימון בהן גבוה מ-60% ישוקללו ב-75% .
הטיוטה ביטלה את הוראות המפקח על הבנקים במכתבו מאוקטובר 2010 שצוין לעיל, וזאת בנוגע להלוואות שבוצעו ממועד יישום ההנחיה ( 1.
) תמריץ אחר בתחום ההלוואות לדיור היה הפרשה נוספת לחובות מסופקים.
במכתב של המפקח על הבנקים מיולי 2010 הוא הנחה להחזיק הפרשה נוספת לחובות מסופקים בשיעור של 0.
75% בגין הלוואות לדיור ששיעור המימון שלהם גבוה מ-60%.
Basel Committee on Banking Supervision, Basel III: A Global Regulatory Framework for More Resilient Banks and Banking Systems , December 2010 (rev June 2011).
44 משקל נכס י הסיכון מאפשר להבחין בין מידת הסיכון של הנכסים (לרבות של האשראי) לפי המאפיינים השונים של מקבלי האשראי, ובכך הוא משפיע על דרישות ההון בגין אשראים אלה.
ככל שמשקל נכסי הסיכון גבוה יותר תידרש הקצאת הון גבוהה יותר.
45 ניהול בנקאי תקין203 'עמ7 בגין חובות ללאדירוג.
חובות שנכללו בתיקים קמעונאיים שסך חבותם נמוך מ-5 מיליון ש"ח משוקללים בסיכון נמוך יותר של75%.
הפיקוח על ריכוזיות אשראי והשקעות בקבוצות עסקיות 21 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח ממצאי הפיקוח על הבנקים כי בכמה קבוצות בנקאיות הקצאת ההון אינה הולמת את הסיכון, עליו לשקול להשית תמריצים נוספים כדי לצמצם את תוספת הסיכון שבאשראי הניתן ללווים גדולים ולקבוצות לווים, ובייחוד ללווים מערכתיים.
בתשובת הפיקוח על הבנקים מאפריל 2013 צוין בין היתר כי "למעשה, כל שנטען על ידי הוא שבביקו]משרד מבקר המדינה[ רת שערך הפיקוח על הבנקים נמצא כי שלושה בנקים לא הקצו הון מספק כנגד סיכון ריכוזיות.
יודגש כי הטיפול במקרים מעין אלו הוא פרטני, מול אותם בנקים בהם נמצא הליקוי.
יש לשקול אסדרה של תמריצים הוניים נוספים בהוראותנו" (הדגשה במקור).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במרץ 2012 הייתה החבות נטו של עשר קבוצות הלווים הגדולות לשלוש הקבוצות הבנקאיות שביקר המפקח על הבנקים כ- 77 מיליארד ש"ח, שהם כ- 60% מהחשיפה של חמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות לקבוצות לווים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חשיפה גבוהה זו והיעדר הקצאת הון הולמת של בנקים אלה בגין סיכון הריכוזיות לפי לווים, על המפקח לשוב ולשקול אם יש מקום לקבוע בהוראותיו תמריצים נוספים להקצאת הון הולמת.
ריכוזיות האשראי וההשקעות לפי גודל הלווה במערכת הפיננסית46 .
הלווים הגדולים במערכת הבנקאית הם על פי רוב הלווים הגדולים גם בשוק ההון, ולכן מערכת הבנקאות חשופה ל"סיכון הדבקה" משוק אגרות החוב הלא ממשלתיות.
בעבודת המטה של בנק ישראל צוין בין היתר כי "לגודלן היחסי של הפירמידות כלווים הן בשוק האשראי הבנקאי (קבוצות עסקיות נמנות עם קבוצות צרכני האשראי הגדולים של המערכת הבנקאית) והן בשוק ההון עלולות להיות השלכות מערכתיות מרחיקות לכת במצב של זעזועים אקסוגניים" (ההדגשה במקור).
תרשים 5 מציג את סך החבות נטו לחמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות ואת יתרת הערך הנקוב של האג"ח (להלן - יתרת סיכון האשראי המערכתי) של עשר קבוצות לווים גדולות.
המערכת הפיננסית כוללת את המערכת הבנקאית ואת שוק ההון 22 דוח שנתי64א .
מקור: חטיבת המחקר והפיקוח על הבנקים בבנק ישראל ועיבודי משרד מבקר המדינה.
נתוני יתרת הערך הנקוב של האג"ח נכונים לסוף יוני 2012 , ונתוני החבות נטו נכונים לסוף מרץ 2012 במחירי יוני 2012 .
מתרשים5 עולה כי יתרת סיכון האשראי המערכתי של עשר קבוצות הלוויםהגדולות גבוהה מאוד והסתכמה בשנת 2012 בכ-239 מיליארדי ש"ח (היתרה מתחלקת כמעט באופן שווה בין שני השווקים: המערכת הבנקאית ושוק האג"ח).
עוד עולה כי יתרת סיכון האשראי המערכתי של קבוצת הלווים הגדולה ביותר עמדה על כ -60 מיליארדי ש"ח, וזו של שלוש קבוצות הלווים הגדולות ביותר עמדה על כ -135 מיליארדי ש"ח47.
לפי דוח הפיקוח על הבנקים, עליית הסיכון בשוק האג"ח הלא ממשלתיות ובהסדרי החוב בשוק האג"ח מהרביע השני של 2011 מעיד על עלייה ב"סיכון ההדבקה" של המערכת הבנקאית משוק האג"ח48.
בדוח בנק ישראל לשנת 2011 צוינה השפעת כשל של קבוצת לווים על המערכת הפיננסית , כשל במוסד פיננסי גדול עלול לפגוע גם במוסדות ]של המגזר העסקי[ כולה: "בשל ריכוזיות פיננסיים אחרים וברמת הביטחון במערכת הפיננסית בכללותה.
הריכוזיות הגדולה במגזר העסקי אף מגדילה את הסיכון המערכתי במערכת הפיננסית, שכן הקבוצות העסקיות הגדולות הן הלווות הגדולות גם בשוק האשראי הבנקאי וגם בשוק החוץ -בנקאי, ולפיכך נפילה של קבוצה עסקית גדולה עלולה להעלות את פרמיית הסיכון בשוק האשראי כולו ולפגוע בהשקעות"49.
47 כשל של קבוצות לווים אינו צפוי להביא לידי הפסדים במלוא יתרת סיכון האשראי המערכתי משום שאין מתאם מלא בין הלווים בתוך הקבוצה ובין הקבוצות.
48 ,בנק ישראל, המפקח על הבנקים, היחידה הכלכליתמערכת הבנקאות בישראל, סקירה שנתית 2011 ( 2012 '), עמ25.
49 ,בנק ישראלדין וחשבון 2011 ', פרק ד, עמ153.
הפיקוח על ריכוזיות אשראי והשקעות בקבוצות עסקיות 23 .
לכשל של לווים מערכתיים - הנוטלים אשראי מהמערכת הבנקאית והמגייסים מקורות בשוק ההון, וכל ז את בהיקפים גדולים - יש יכולת פגיעה של ממש במערכת הבנקאית ובמשק כולו.
למרות פעילות הפיקוח וההסדרה של אגף שוק ההון ושל הפיקוח על הבנקים, כשלווים מערכתיים חסומים מנטילת אשראי בתאגיד בנקאי מסוים עקב מגבלות הפיקוח על הבנקים, הם עדיין יכולים לגייס אשראי בסכומים גבוהים מבנקים אחרים או משוק ההון.
על הפיקוח על הבנקים ועל אגף שוק ההון לבחון אם היה די בצעדים שנקטו או שיש צורך בהסדרה ובצעדי פיקוח נוספים.
בביקורת שעשתה קרן המטבע הבין -לאומית באפריל 2012 על יציבות המערכת הפיננסית בישראל, היא המליצה להקים ועדה ליציבות פיננסית שתהיה משותפת לבנק ישראל (לרבות הפיקוח על הבנקים), למשרד האוצר (לרבות אגף שוק ההון) ולרשות ניירות ערך.
מטרת הוועדה תהיה, בין היתר, לעקוב ולקבוע מדיניות להפחתת סיכונים מערכתיים.
הומלץ שהחלטות הוועדה יתקבלו בהסכמה או למצער באמצעות מנגנון קבלת החלטות שי יקבע מראש50 .
במהלך 2012 קידמו בנק ישראל, משרד האוצר ורשות ניירות ערך את הקמתה של הוועדה ליציבות פיננסית והחלו להפעיל צוותי עבודה משותפים.
הצוותים מקיימים פגישות עבודה שוטפות.
מטרת הוועדה תהיה בין היתר לזהות, למנוע ולהפחית סיכונים פיננסיים מערכתיים.
בעבודה של חטיבת המחקר בבנק ישראל מיולי 2012 שניתחה את כושר ההחזר של שש קבוצות לווים גדולות נאמר, כי בשל היחלשות הפרופיל הפיננסי של קבוצות אלה אפשר שחלקן יתקשו במחזור חובותיהן בתנאים סבירים.
קבוצות אלה נדרשות להיקף פירעונות רחב בתקופה הקרובה, וכדי לעמוד בהתחייבויו תיהן הן יידרשו למכור החזקות בחברות בנות או לממש נכסים או להיכנס להליך של הסדרי חוב.
על בנק ישראל, על משרד האוצר ועל רשות ניירות ערך להשלים בהקדם את עבודת החקיקה להקמת הוועדה ליציבות פיננסית.
נחוץ להקימה בהקדם כדי לאפשר התמודדות נאותה אם יתממש הסיכון לכשל של לווים מערכתיים שעלול להידרדר לכשל מערכתי בשוק.
על הוועדה לשקול ריכוז עבודת מטה ובניית תכנית אסטרטגית להתמודדות עם הריכוזיות של לווים מערכתיים.
במסגרת התכנית מן הראוי להביא בחשבון את הצורך לאזן בין צמצום הסיכונים לבין הצורך למנוע מחנק אשראי במשק, תוך כדי צמצום פערים רגולטוריים בין הגופים המאסדרים במערכת הפיננסית.
International Monetary Found, Israel: Financial System S tability Assessment, IMF Country Report No.
המונח "מימון ממונף" (או אשראי ממונף) מתייחס לעסקאות המאופיינות ברמת מינוף פיננסי העולה במידה ניכרת על הרמות הקיימות בשוק51 .
ללווים ממונפים יש בדרך כלל יכולת מעטה יחסית להגיב על תנאים כלכליים משתנים או על אירועים בלתי צפויים, ולכן הם מאופיינים בסיכון אשראי גבוה.
בעבודת המטה של רשות ניירות ערך צוין כי המינוף נמנה עם הגורמים המעלים את רמת הפגיעות הפיננסית של חברה השייכת לקבוצת עסקים: "ככל ששיעור המינוף של החברה גדול יותר, ירידה קטנה יות ר בהון העצמי או בתזרים המזומנים מספיקה כדי לגרום לאי -יכולת לשלם ריבית ואף להביא לדרישה לפירעון מיידי של קרן החוב"52.
במסמך של בנק ישראל שעסק, בין היתר, בהפקת לקחים להקטנת הסיכון להתפתחות משברים ולזיהויים המוקדם, צוין הצורך במעקב על תאגידים ריאליים בעלי חשיבות מערכתית, לרבות קבוצות עסקיות שפגיעה ביציבותן עלולה לסכן את יציבותם של המוסדות הפיננסיים, של השווקים ושל המערכת כולה.
לשם כך נדרש פיתוח כלים לניתוח ולזיהוי של סיכונים בחברות לא פיננסיות, ובעיקר בתאגידים ריאליים בעלי מינוף גבוה53.
לפי נתוני בנק ישראל 54, רמת המינוף הממוצעת של עשרת הלווים הגדולים היא גבוהה ועומדת על 0.
8755, ויש חברות בעלות רמות מינוף הגבוהות מ-0.
טיפול אגף שוק ההון במינוף הגבוה של קבוצות הלווים הגדולות חשיבות הטיפול במינוף הגבוה של קבוצות הלווים הגדולות קיבלה בשנים האחרונות ביטוי בדוחות ובפרסומים שונים.
בדוח 60ב56 העיר משרד מבקר המדינה כי "קיומן של רמות מינוף גבוהות בקרב החברות המנפיקות עלול לחשוף את הגופים המוסדיים ואת החוסכים בהם לסיכונים חריגים בעת ההשקעה באגרות חוב קונצרניות".