HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אוניברסיטת אריאל בשומרון 9,594 13,540 3,946 (41%) .
סה"כ אוניברסיטאות 113,145 118,485 5,340 (5%) .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מלוח 1 עולה כי למעט בטכניון ובאוניברסיטאות חיפה ותל-אביב, שמספר הסטודנטים .
בהם בפועל היה נמוך מהמכסה המתוקצבת, ביתר האוניברסיטאות מספר הסטודנטים .
בפועל היה גבוה מהמכסה .
ההפרש הגבוה ביותר בין מספר הסטודנטים בפועל למכסה .
היה באוניברסיטת אריאל - כ- 3,900 סטודנטים מעבר למכסה המתוקצבת (41%), ובבר - .
אילן - כ- 1,900 (12% .
אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או בן-גוריון) מסרה בתגובתה מדצמבר .
2021 למשרד מבקר המדינה כי ות׳׳ת קובעת את מסגרת התקציב של כל מוסד לפני פתיחת .
שנת הלימודים האקדמית לפי מספר הסטודנטים לתואר ראשון ושני אשר למדו במוסד בשנה .
הקודמת לשנת התקציב השוטפת, וכך מעניקה למוסד ודאות לגבי מסגרת התקציב שעומדת .
לרשותו; פערים, ככל שיהיו, עשויים לנבוע מ שני הכיוונים - קליטת סטודנטים בחסר או ביתר.
עוד הוסיפה בן-גוריון כי התקצוב באופן הזה תואם את צורכי המוסדות , וחשוב לדעתה לשמרו.
בר -אילן מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת בר -אילן) כי בשל ההתרחבות בפעילותה .
ות"ת הקצתה לה בשנת התשפ"א תוספת מכסות, כך שבפועל, לא הייתה חריגה משמעותית .
אוניברסיטת אריאל מסרה בתגובתה כי הגדילה במהלך השנים את מספר הסטודנטים כדי .
להגשים את מטרותיה ומתוך רצון לענות על הביקוש הקיים.
לוח 2 : מכסת הסטודנטים המתוקצביםבמכללות ומספרם בפועל , לפי נתוני .
בצלאל - אקדמיה לאמנות ועיצוב , ירושלים 2,179 2,277 98 .
האקדמיה למוסיקה ולמחול 826 831 5 .
המרכז האקדמי לב 3,091 2,947 144 - .
אורט בראודה 3,269 3,230 39 - .
אפקה- המכללה האקדמית להנדסה בתל - אביב 2,987 3,315 328 .
המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון 4,202 4,563 361 .
עזריאלי- מכללה אקדמית להנדסה ירושלים 1,751 1,394 357 - .
( מכון טכנולוגי חולוןHIT ) 4,119 4,557 438 .
המכללה האקדמית הדסה ירושלים 2,758 3,577 819 .
המכללה האקדמית תל-אביב -יפו 4,170 4,560 390 .
המכללה האקדמית עמק יזרעאל ע"ש מקס .
שטרן בע"מ 4,472 4,186 286 - .
המכללה האקדמית תל -חי 3,639 4,675 1,036 .
המכללה האקדמית ספיר 4,905 4,750 155 - .
המרכז האקדמי רופין 3,699 4,363 664 .
המכללה האקדמית אשקלון 3,729 3,872 143 .
המכללה האקדמית גליל מערבי 2,625 2,680 55 .
המכללה האקדמית צפת 2,803 2,798 5- .
מכללת כנרת 2,286 2,295 9 .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה המכללות מכסת .
המכללה האקדמית אחוה 2,294 2,432 138 .
המכללה האקדמית בית ברל 3,039 2,971 68 - .
מכללת סמינר הקיבוצים 3,236 3,195 41 - .
מכללת הרצוג מיסודן של מכללות ליפשיץ .
והרצוג 1,552 1,997 445 .
סה"כ מכללות 70,640 74,584 3,944 .
מלוח 2 עולה כי בשנה"ל התשפ "א, ב-8 מתוך23 מכללות הייתה המכסה המתוקצבת .
נמוכה ממספר הסטודנטים בפועל.
הפער נע בין עשרות סטודנטים ( המכללות אורט .
בראודה וסמינר הקיבוצים) למאות (עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים, להלן .
ביתר 15 המכללותמספר הסטודנטים בפועל היה גבוה מהמכסה .
המתוקצבת, והפער נע בין סטודנטים יחידים ( האקדמיה למוסיקה ולמחול ומכללת כנרת) .
לכ- 1,000 (המכלל ה האקדמית תל-חי).
המכללה האקדמית תל-חי מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי חלק מתוספת הסטודנטים מעבר .
למכסה המתוקצבת נובע מהאיחוד שלה עם מכללת אוהלו 14 וכי הפער הכולל נמוך יותר- 761.
מכון טכנולוגי חולון מסר בתגובתו מינואר 2022 (להלן- תגובת מכון טכנולוגי חולון) כי הגידול .
במספר הסטודנטים משקף פתיחה של תוכנית לימודים חדשה שוות״ת אינה משתתפת .
בתקצובה בשנת ההפעלה הראשונה.
המכון הוסיף ש גידול במספר הסטודנטים אירע גם בשל .
המכללה האקדמית אחוה מסרה בתגובתה מינואר2022 כי תוספת הסטודנטים מעבר למכסה .
המתוקצבת נובעת מהחלטת ות"ת לקצץ את המכסה המתוקצבת למכללה, דבר שלדעת .
המכללה עשוי לפגוע בצמיחתה.
המכללות המרכז האקדמי לב, סמינר הקיבוצים ועזריאלי מסרו בתגובו תיהן מדצמבר 2021 וינואר .
2022 כי לומדים במוסדותיהן סטודנטים במסגרת תוכניותיי חודיות אשר אינן כלולות במדידה .
לוח 3: מכסת סטודנטים מתוקצבים שוות"ת הקצתה למוסדותומספרם .
בפועל 15, שנה"ל התש"ף והתשפ"א .
סוגי המוסדות מכסת סטודנטים מתוקצבת מספר הסטודנטים בפועל .
התש"ף התשפ"א השינוי התש"ף התשפ"א השינוי .
אוניברסיטאות 110,514 113,145 2.
4% 111,893 118,485 5.
מכללות 69,913 70,640 1.
סה"כ 180,427 183,785 1.
9% 181,400 193,069 6.
על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקרהמדינה .
מהלוח עולה שבין השנים התש"ף להתשפ"א גדל מספר הסטודנטים המתוקצבים ב- .
4% באוניברסיטאות וב -1% במכללות.
מספר הסטודנטים בפועל גדל , בשנים אלו, .
9% באוניברסיטאותובשיעור של 7.
מתוקצבים גדל מכ - 1,000 בהתש"ףלכ- 9,300 בהתשפ"א.
יצוין כי לקראת התשפ"ב .
החליטה ות"ת על תוספת של כ- 2,600 מכסות להגדלת מספר הסטודנטים המתוקצבים.
מומלץ לוות"ת שבמסגרת דיוני ה בנושא תקצוב מכסות הסטודנטים ולפי מדיניות ה היא .
תבחן את ההשלכות שיכולות לנבוע מהפערים בין מספר הסטודנטים המתוקצבים לבין .
כמו כן, מומלץ שתבחן את הפערים בהתאם לגידול בתחומי הלימוד .
שאותם היא הגדירה בעדיפות לאומית - תחומי ההיי-טק.
15 ללא נתוני האוניברסיטה הפתוחה, שמכסתה 20,000 .
סטודנטים בכל אחת מהשנים .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תמונת מצב פיננסית בהתבסס על הדוחות .
תמצית נתוני הדוחות הכספיים .
בלוח שלהלן מובאת תמצית הנתונים המאזניים מהדוחות הכספיים של כלל המוסדות .
המתוקצבים לשנים התשע"ט והתש"ף .
לוח 4: תמציתהנתונים המאזניים מהדוחות הכספיים של המוסדות להשכלה .
גבוהה, שנה"ל התשע"ט והתש"ף (במיליוני ש"ח ) .
הסעיפים סה"כ אוניברסיטאות סה"כ מכללות מתוקצבות סה"כ מכללות לא מתוקצבות .
השינוי התשע"ט התש"ף שיעור .
רכוש שוטף 6,367 6,965 9.
לזמן ארוך 25,741 26,289 2.
ורכוש אחר 19,207 19,732 2.
סך נכסים 51,315 52,986 3.
שוטפות 3,430 4,046 18.
פרישה 15,441 14,703 ( 4.
אחרות 1,432 1,210 ( 15.
לזמן ארוך 16,873 15,913 ( 5.
הגבלה 18,776 20,349 8.
בנכסים נטו) 4,896 5,154 5.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה הסעיפים סה"כ אוניברסיטאות סה"כ מכללות מתוקצבות סה"כ מכללות לא מתוקצבות .
ונכסים נטו 51,315 52,986 3.
על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בתרשימים שלהלן מובאת תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של המוסדות לשנים התשע"ט .
והתש"ף , לפי סוגי המוסדות.
תרשים 6: תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של כל המוסדות מתוך .
דוחותיהם הכספיים , שנה"ל התשע"ט (ב מיליוני ש"ח ) .
על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 7: תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של כל המוסדות מתוך .
דוחותיהם הכספיים , שנה"ל התש"ף (במיליוני ש"ח) .
מהתרשים אפשר ללמוד על מידת התלות של המוסדות המתוקצבים בתקצוב המדינה - .
יותר ממחצית מהכנסותיהן (53% באוניברסיטאות ו-59% במכללות) בשנת התש"ף הגיעו .
מהקצבות ות"ת, וגם על מידת התל ות של המוסדות הלא מתוקצבים בהכנסות .
יצוין כי המדינה קובעת את גובה שכר הלימוד שהסטודנטים משלמים .
במוסדות המתוקצבים, וה דבר מגביר את תלותם בה.
מהתרשימיםעולה כי בשנים התשע"ט והתש"ף ההוצאה העיקרית של כל המוסדות .
להשכלה גבוהה הייתה לצורכי הפעילות השוטפת, אך בעוד שבמוסדות הלא מתוקצבים .
שיעורה הממוצע בשנים אלו הוא כ-80% , במוסדות המתוקצבים הוא גבוה יותר .
(באוניברסיטאות כ-96% ובמכללות המתוקצבות כ-90% .
)מנגד, השיעור הממוצע של .
הוצאות הנהלה וכלליות במוסדות הלא מתוקצב ים (10% ) גבוהיותר מאשר במוסדות .
המתוקצבים ( 4% באוניברסיטאות ו -7% במכללות המתוקצבות).
ההוצאה על פרסום, שיווק וגיוס תרומות בשנים אלו גבוה יותר במ וסדות הלא מתוקצבים .
(כ-7% ) מאשר באוניברסיטאות (2% ( ) ובמכללות המתוקצבות3%.
יחסים פיננסיים נגזרים מנתונים המוצגים בדוחות הכספיים של התאגיד, ומטרתם לתת לקורא .
הדוחות הכספיים כלים להבנת מצב התאגיד במדדים שונים המלמדים על האיתנות הפיננסית .
של התאגיד, על הנזילות שלו ועל יעילותו התפעולית.
בדיקת היחסים הפיננס יים היא אחד .
השלבים בניתוח דוחות כספיים, אך לא כל היחסים מתאימים לכל תאגיד.
בבדיקות חשבונאיות אחר ות , בהתאם לענף שהתאגיד פועל בו.
מדדים פיננסיים היכולים להעיד .
על סכנה לעתידו של תאגיד עסקי, יעידו, במקרה של מוסד מתוקצב להשכלה גבוהה, על .
קשיים בפעילותו, בהרכב הכנסותיו והוצאותיו, בסוגיות ניהוליות ועוד , ועל צורך שהן המוסד הן .
ות"ת יבחנו את מצבו, לרבות בהשוואה למוסדות אחרים, כדי לצמצם סיכונים ולמנוע אותם.
נזילות פיננסית היא מדד ליכולת ה מוסד להחזיר את חובותיו במועד פ ירעונם.
מקובלים המעידים על נזילות הם הון חוזר ויחס שוטף.
הון חוזר: יחס פיננסי זה מחושב כהפרש שבין הנכסים השוטפים להתחייבויות השוטפות.
חוזר חיובי מצביע על יכולת התמודדות טובה יותר עם משברים, ואילו הון חוזר שלילי מעיד על .
יחס שוטף: מחושב כיחס שבין הנכסים השוטפים להתחייבויות השוטפות.
על היכולת להתמודד עם משברים בטווח הקצר.
ככל שהיחס גבוה יותר, היכולת להתמודד עם .
משברים בטווח הקצר טובה יותר.
ככלל, יחס שוטף קטן מ-1 עלול להעיד על מצוקת מזומנים .
ועל קושי לעמוד בהתחייבויות לזמן הקצר, קושי העלול לסכן את המוסד.
שיחסים אלו נמדדים לפי הערכים השוטפים של הנכסים וההתחייבויות ביום הדוח הכספי, הם .
יכולים להיות מושפעים מאקראיות ולא בהכרח מייצגים קשיים פיננסיים.
מציגים את המוסדות המתוקצבים שהיו להם באחת משתי השנים התשע"ט או התש"ף יחסים .
פיננסיים היכולים להעיד שבאותו המועד היו קשיי נזילות ( הון חוזר שלילי ויחס שוטף הנמוך .
מ-1 ; יובהר כיבשנה שלא הוצגה בתרשימים שלהלן היחסים החשבונאיים הללו היו חיוביים, וכי .
יתר המוסדות לא היו במעמד זה).
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 8: מוסדות מתוקצבים שהיו להם בשנה"ל התשע"ט או בשנת התש"ף .
הון חוזר שלילי (באלפי ש"ח) ויחס שוטף הנמוך מ-1 .
על פי דוחותיהם הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
תרשים 9 : מוסדות לא מתוקצבים שהיו להם בשנה"ל התשע"ט או התש"ף הון .
חוזר שלילי (באלפי ש"ח) ויחס שוטף הנמוך מ-1 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה גירעון נצבר ומחזור פעילות גירעוני .
פרמטרים אחרים היכולים להעיד על קשיים פיננסיים שיש למוסד: מחזור פעילות (הכנסות והוצאות בשנת פעילות) גירעוני.
בדוחות הכספיים של המוסדות .
נתון זה נקרא הכנסות נטו 16 .
שליליות גירעונות שצבר המוסד במהלך כל תקופות פעילותו עד סוף שנת הפעילות המוצגת בדוח .
בדוחות הכספיים של המוסדות מובאים סוגים שונים של גירעונות, כגון: .
גירעון בנכסים נטו שאין בנוגע להם הגבלה: סכום זה כולל נכסים נטו שייעדה .
הנהלת המוסד, אך אינו כולל נכסים נטו שיש הגבלה חיצונית על השימוש בהם; .
ג י רעון מצטבר מפעילויות (גירעון בנכסים נטו17 ) - משקף את הג י רעון המצטבר מפעילויות .
שוטפות עד יום הדוח הכספי.
סכום זה אינו כולל גירעונות בנכסים נטו שייעד המוסד, .
(למשל גירעון בעתודות לזכויות עובדים), ואינו כולל גירעון בנכסים נטו שיש על השימוש .
בהם הגבלה חיצונית (למשל כספים ש תורמים הגבילו את השימוש בהם ); .
הכנסות בניכוי הוצאות .
17 גירעון בנכסים נטו פירושו שהתחייבויות המוסד גבוהות מנכסיו במועד הדוח הכספי.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה ג.
גירעון בנכסים נטו שחלה עליהם הגבלה - סכום זה כולל גירעונות בנכסים נטו שחלה .
על השימוש בהם הגבלה חיצונית, זמנית או קבועה.
בלוחות הבאים מרוכזים הנתונים מהדוחות הכספיים של המוסדות בנוגע להכנסות נטו, גירעון .
מצטבר מפעילויות וגירעון בנכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה.
הנתונים מתייחסים לששת .
המוסדות שנבדקו ולמוסדות מתוקצבים שהיו להם גירעונות בתחומים אלה.
לפי גובה ההכנסות נטו בשנה"ל התש"ף, ומפל הצבעים מייצג את ההכנסות נטו בכל שנה.
לוח 5: הכנסות נטו (גירעון) לשנים התשע"ח-התש" ף של המוסדות .
המתוקצבים (ב מיליוני ש"ח) .
(גירעון) התש"ף הכנסות נטו .
אוניברסיטת אריאל 37 0 19 .
אוניברסיטת בר-אילן 5 -33 4 .
אוניברסיטת תל אביב 1 8 3 .
האקדמיה למוסיקה ולמחול -2 0 3 .
האוניברסיטה הפתוחה -13 -14 10 .
האוניברסיטה העברית -29 91 -142 .
אוניברסיטת חיפה -37 -42 -20 .
לוח 6: עודף (גירעון) מצטבר מפעילויות של מוסדות מתוקצבים לסוף שנה"ל .
התש"ף 18 (במיליוני ש"ח) .
המוסד עודף (גירעון) מצטבר מפעילויות לסוף .
האוניברסיטה הפתוחה 0 .
אוניברסיטת אריאל -23 .
האקדמיה למוסיקה ולמחול -26 .
אוניברסיטת בר-אילן -262 .
אוניברסיטת תל אביב -358 .
האוניברסיטה העברית בירושלים -465 .
אוניברסיטת חיפה -1,013 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות לשנה"ל התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
18 לא כולל נכסים נטו שיועדו ע"י ההנהלה וכולל נכסים נטו ששימשו לרכישת רכוש קבוע .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לוח 7: נכסים נטו(גירעון בנכסים נטו) שלא חלה עליהם הגבלה של מוסדות .
מתוקצבים לשנה"ל התשע"ט והתש" ף (במיליוני ש"ח)19 .
המוסד נכסים נטו (גירעון) .
הגבלה בסוף התש"ף נכסים נטו (גירעון) .
האוניברסיטה העברית בירושלים 1,132 896 .
אוניברסיטת אריאל 440 388 .
אוניברסיטת חיפה 371 384 .
אוניברסיטת תל אביב 252 -287 .
האוניברסיטה הפתוחה 162 174 .
האקדמיה למוסיקה ולמחול -10 -13 .
אוניברסיטת בר-אילן -506 -520 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות לשנה"ל התשע"ט- התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
19 הסכומים המוצגי ם כוללים נכסים נטו שייעדה הנהלת המוסד, כגון נכסים נטו ששימשו לרכוש קבוע ועתודות לזכויות .
לכן יתרות אלו אינן מייצגות את מלוא הגירעונות המצטברים מפעילות שוטפת , ובנטרול הסכומים שייעדה .
הנהלת המוסד, ההתחייבויות לזכויות עובדים והרכוש הקבוע - המצב הרלוונטי הוא זה המוצג בלוח 6 ( עודף[ גירעון] .
אשר להתחייבויות בגין זכויות עובדים - אלה מתייחסות לאוני ברסיטאות שיש להן התחייבות .
פנסיונית, והיא נרשמת בשיעור חלקי, לפי 45% מערכן בהתחשב בניכוי השתתפות המדינה.
עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה.
מהנתונים עולה כי יש מוסדות שסיימו כמה מחזורי פעילויות שנתיים בג ירעון (ג ירעון .
מצטבר מפעילויות בסוף השנה), בהם האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן - .
האוניברסיטה העברית), אוניברסיטת חיפה והאוניברסיטה הפתוחה; יש מוסדות שהיה .
להם גירעון בנכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה במשך שנתיים רצופות - בסוף התשע"ט .
וגם בסוף שנת התש"ף - אוניברסיטת בר -אילן והאקדמיה למוסיקה ולמחול; ויש מוסדות .
שהיה להם בסוף התש"ף גירעון מצטבר מפעילויות - אוניברסיטת חיפה ( 1,013 )מלש"ח, .
האוניברסיטה העברית (465 )מלש"ח, אוניברסיטת תל אביב (358 )מלש"ח, אוניברסיטת .
בר -אילן (262 )מלש"ח, האקדמיה למוסיקה ולמחול (26 )מלש"ח ואוניברסיטת אריאל .
)מלש"ח לכמה מהם הצטברו גירעונות גבוהים.
כל המדדים האלה מעידים על קשיים .
האוניברסיטה הפתוחה מסרה בתגובתה מינואר 2022 כיהגירעונות משק פים הוצאות חד-פעמיות .
להשקעות לפיתוח האקדמי של המוסד ומומנו במלואם מ יתרות שיועדו בשנים קודמות לכיסוי .
אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת אוניברסיטת תל אביב) כי .
הגירעון המצטבר נמצא במגמת קיטון בשנים האחרונות, והוא נמוך משמעותית מהסף המגדיר .
סיכון פיננסי בפעילות; על כן לדעתה אין מדובר בקשיים פיננסיים מתמשכים .
האוניברסיטה העברית מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת האוניברסיט ה העברית) כי .
הדוחות החשבונאיים ו הנתונים העולים מ הם מותאמים לכללי החשבונאות וכי הם לא בהכרח .
משקפים את המצב התקציבי של המוסד .
האוניברסיטה העברית הוסיפה כי אם ינוטרלו .
מהנתונים הוצאות הפחת והמימון, הג ירעון יהפוך לעודף .
עוד הוסיפה כי בארבע השנים .
האחרונות היא עומדת בתוכנית ההבראה (שנקבעה לה בשנת 2018) ו ביעד לאיזון התקציב .
ות"ת מסרה בתגובתה כי הנתונים על הגירעונות שלא מפעילות שוטפת (אשר מקורם כאמור .
בדוחות הכספיים של המוסדות) אינם מביאים בחשבון את הנכסים שיש למוסדות ושאינם .
מוגבלים וכן את העובדה שחלק מהגירעון המוצג מקורו בהתחייבויות לפנסייה תקציבית.
הלוח שלהלן מציג את ניתוח מרכיבי הגירעון המצטבר מפעילויות לסוף שנה"ל התש"ף של .
האוניברסיטאות חיפה, העברית, תל-אביב ובר - אילן: .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לוח 8: ניתוח מרכיבי הגירעון המצטבר מפעילויות לסוף שנה"ל התש"ף .
כמוצג בדוחות הכספיים של האוניברסיטאות חיפה, העברית, תל אביב .
ובר-אילן (במיליוני ש"ח) .
פנסיונית סה"כ יועדו .
תל אביב -358 -3,028 -3,386 776 - .
חיפה -1,013 -1,013 208 -805 1,176 371 .
בר-אילן -261 -612 -873 332 -541 36 -505 .
העברית -465 -116 -5,302 -5,767 - .
סה"כ -2,097 -116 -8,942 - .
דוחותיהם הכספיים של המוסדות לשנה"ל התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
עולה כי לארבע האוניברסיטאות שנכללו בטווח האדום על פי מדד אלטמן (אשר יפורט .
להלן): העברית, תל -אביב, חיפה ובר -אילן, גירעון מצטבר מפעילויות בהיקף של 11 .
מיליארד ש"ח (כולל כ -8.
9 מיליארד ש"ח בגין התחייבות פנסיונית); נכסים נטו שיועדו ע"י .
ההנהלה בהיקף מצטבר של כ -1.
3 מיליארד ש"ח ונכסים נטו ששימשו לרכוש קבוע .
בהיקף של כ-11 "מיליארד שח.
גירעונות במוסדות לא מתוקצבים : סקירת הדוחות הכספיים של המוסדות הלא מתוקצבים .
מעלה כי שלושה מתוך 11 מוסדות סיימו את מ חזורי הפעילות ב שנתיים האחרונות (שנ ה"ל .
התש"ף והתשע"ט) בגי רעון שגובהו מאות אלפי ש"ח (200 )אלפי ש"ח עד מיליוני ש "ח (14 מיליון .
ש"ח) כדלקמן: מוסד אחד סיים את מחזור הפעילות (הכנסות פחות הוצאות) של שנת התש"ף .
7 מלש"ח ואת שנת התשע"ט בגירעון של 14.
3 מלש"ח; מוסד שני סיים את שנת .
5 מלש"ח ואת התשע"ט בגירעון של209 אלפי ש"ח; מוסד שלישי סיים .
את שנת התש"ף בגירעון של 2 מלש"חואת התשע"ט בג ירעון של 1.
מומלץ שוות"ת תמשיך ותוודא שכלל המוסדות, מתוקצבים ולא מתוקצבים, יגיע ו לאיזון .
בכלל זה מומלץ שהיא תבקש מהמוסדות להכין תוכנית שתביאם .
לכדי איזון וכי היא תעקוב אחר ביצוע התוכנית.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה התחייבויות לזמן ארוך עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה .
ההתחייבויות לזמן ארוך המוצגות בדוחות הכספיים של המוסדות נחלקות לשני סוגים עי קריים: .
התחייבויות (להלן - עתודות 20) לזכויות עובדים בעת פרישה והתחייבויות אחרות .
המוסדות 21 , התחייבויות לזכויות עובדים בעת פרישה הן עיקר ההתחייבויות, והדבר נכון במיוחד .
במוסדות שעובדיהם זכאים לפנסייה תקציבית.
הוצאות בגין זכויות עובדים בעת פרישה מעוגנות .
בדרך כלל בחוק או בהסכמים, ולפיכך הן קשיחות - כמעט שאי אפשר לצמצמן גם אם מטילים .
על המוסדות קיצוצים תקציביים או אם עליהם לנקוט צעדי הבראה לצמצום גירעון.
הוצאות אלו הן נטל כספי ותקציבי, ובעיקר אם היקפן גדל.
ככל ששיעורן מסך ההוצאות גבוה .
יותר , מצטמצמת הגמישות הניהולית, והמוסד מתקשה לקדם תוכניות אחרות .
פנסייה תקציבית: בשנים 1955 - 1982 הונהגו הסדרי פנסייה תקציבית בטכניון - מכון טכנולוגי .
לישראל (להלן - הטכניון), באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת חיפה .
(להלן גם - ארבע האוניברסיטאות).
באוניברסיטאות תל אביב וחיפה הונהג ההסדר רק בנוגע .
בספטמבר 1992 החליטה הממשלה להפסיק את צבירת ההתחייבויות של .
בשנת 2001 הנהיגה האוניברסיטה העברית פנסייה צוברת לעובדיה .
החדשים, ובשנים 2004 - 2007 הנהיגו זאת יתר האוניברסיטאות, שם הייתה נהוגה פנסייה .
העובדים הוותיקים, שהיו מבוטחים בפנסייה תקציבית , המשיכו להיות מבוטחים כך.
בדוח שפרסם מבקר המדינה בנושא זה ב-200922 (להלן- הדוח הקודם) הוער כי אוניברסיטאות .
שהנהיגו פנסייה תקציבית צברו בגינה התחייבויות בסכומים ניכרים ולא יצרו בעבורה עתודות .
עוד צוין כי אגף התקציבים שבמשרד האוצר וות"ת "נכשלו במשך שנים רבות .
]אקטואריים[ בתפקידי המעקב והבקרה ולא הצליחו למנוע מהאוניברסיטאות לצבור גרעונות .
כישלונה של ות"ת בולט בייחוד נוכח העובדה שאחד התפקידים המרכזיים על פי החלטת .
הממשלה מ-1977 הוא לעקוב אחר ניצול התקציבים של המוסדות להשכלה גבוהה כדי למנוע .
יצוין לחיוב כי בשנה"ל התשע"ח ( 2017/18 ) החלו המוסדות ליישם בדוחות הכספיים שלהם את .
הוראות תקן חשבונאות 39 "הטבות עובד " (תקינה ישראלית) , המבוסס על תקן חש בונאות .
בין-לאומי 19 " הטבות עובד" ( IAS 19 ).
תקן זה קובע את הטיפול החשבונאי בהטבות לעובדים 23 .
על פי חוות הדעת של רואי החשבון שביקרו את הדוחות הכספיים של המוסדות, דוחות אלו .
כוללים עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה על בסיס הערכה אקטוארית, כנדרש על פי התקנים .
20 עתודה- רישום במאזן של התחייבות לזמן ארוך שסכומה ומועדי פירעונה נאמדים.
21 כך, פרט למוסדות שבהם ההתחייבויות האחרות עולות על העתודות לזכויות עובדים בעת פרישה : האוניברסיטה .
הפתוחה, בצלאל, הדסה, כנרת, רופין ובית ברל, לפי הדוחות הכספיים של המוסדות לשנת התש"ף.
22 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (דוחות מיוחדים, 2009" ,) התחייבויות האוניברסיטאות .
לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהן", עמ' 81 - 126 ,82.
23 תקן39 קובע את הטיפול החשבונאי לגבי ארבעה סוגים של הטבות עובד: הטבות עובד לזמן קצר, הטבות לאחר .
סיום העסקה, כולל הטבות בגין פיצוי פרישה, הטבות עובד לזמן ארוך והטבות עודפות בגין הפסקת העסקה בנסיבות .
ההשפעות העיקרית של יישום התקן הינן: הכרה ברווחים והפסדים אקטואריים ישירות בדוח על השינויים .
בנכסים נטו והכרה במחויבות בג ין פדיון ימי מחלה ומענק שנים עודפות לפי מודל אקטוארי.
העתודות מוצגות בדוחות הכספיים בניכוי היעודות24 , וככל שיש למוסדיעודות .
חסרות - מחסור בנכסים שנצברו לשם מימוש ההתחייבות הרשומה כעתודה - מוצגת העתודה .
נוסף על כך, אישר הממונה על השכר את תקנוני הפנסיות של האוניברסיטאות .
לפי נתונים שהתקבלו מוות"ת באוגוסט 2021 , סך כל ההתחייבות האקטואריות לעשורים הבאים, .
ההתחייבויות של ארבע האוניברסיטאות - האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל -אביב, .
אוניברסיטת חיפה והטכניון - בגין פנסייה תקציבית ה וא 29.
ההתחייבות של ארבע האוניברסיטאות לפנסייה תקציבית לזמן ארוך , לשנת התש"ף, לפי .
לוח 9: התחייבויות של ארבע האוניברסיטאות לפנסי י ה תקציבית לזמן ארוך .
נטו על פי דוחותיהן הכספיים, שנת התש"ף .
האוניברסיטה הסכום נטו במיליוני ש"ח .
האוניברסיטה העברית 4,340 .
אוניברסיטת תל אביב 2,154 .
אוניברסיטת חיפה 705 .
דוחותיהם הכספיים של ארבע האוניברסיטאות לשנת התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
עולה מהלוח כי נכון להתש"ף, סך ההתחייבויות לפנסייה תקציבית של ארבע .
האוניברסיטאות לאחר ניכוי ההשתתפות של ות"ת, לפי דוחותיהן הכספיים, עומד על .
4 מיליארד ש"ח (יצוין שהיות שבפועל , למוסדות אין יעודות לכיסוי מלוא .
ההתחייבויות, מוצגת בדוחות הכספיים העתודה נטו כהתחייבות).
24 יעודה- נכסים שנצברו לשם מימוש ההתחייבות הרשומה כעתודה.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בתרשים שלהלן מוצגים נתוני ות"ת בנוגע לממוצע השנתי של כלל ההתחייבויות האקטואריות .
לפנסייה תקציבית של ארבע האוניברסיטאות בעשורים הבאים: .
תרשים 10: הממוצע השנתי של ההתחייבויות האקטואריות של ארבע .
האוניברסיט אות לפנסייה תקציבית בעשורים הבאים (במיליוני ש"ח), .
מהתרשים עולה כי בנטל העיקרי של ההוצאות לפנסייה תקציבית י ישאו ארבע .
האוניברסיטאות בעשור הנוכחי ובעשור שלאחריו, וכי רק לקראת שנת 2041 תחול ירידה .
גדולה יותר בהיקף ההתחייבויות האקטואריות שלהן.
בולטת האוניברסיטה העברית, .
שהתחייבותיה האקטואריות הן הגבוהות מבין ארבעת המוסדות, ובעשור הקרוב הן ינשקו .
האוניברסיטאות חיפה, תל אביב והטכניון מסרו בתגובותיהן שהנתונים בדוחות יהן הכספיים .
שונים מהמוצג בתרשים 10 (אשר מבוסס על תחשיבים שנמסרו מוות"ת) ותואמים את המוצג .
בלוח 9 שלעיל, אולם אין שינוי בתמונה הכוללת , המציגה ירידה של ההתחייבות בעשורים .
אופן הצגת ההשתתפות של ות"ת בתשלומי הפנסייה התקציבית של המוסדות: על פי .
ההסכמים בין ות"ת ל משרד האוצר , ות"ת משתתפת בתשלומי הפנסייה התקציבית של .
בכל אחת מהשנים התשע"ט - התשפ"א כלל תקציבה סכום של כ-780 מיליון ש"ח .
בעבור השתתפות בפנסייה התקציבית של ה אוניברסיטאות העברית, תל אביב, חיפה, בן -גוריון .
בנגב, בר-אילן והטכניון.
סכום זה היה 48% - 55% מהסכוםששילמו האוניברסיטאות בפועל .
כפנסייה תקציבית בשנים אלה.
יצוין כי ות"ת הסבירה כי אומנם באוניברסיטאות בן-גוריון ובר - .
אילן לא מונהגת פנסייה תקציבית , אולם כמה מ מרכיבי הפנסייה של עובדיהן צמודים לרכיבי .
פנסייה תקציבית , ולכן ות"ת כללה את מוסדות אלו במסגרת התקציב לצורך פנסייה תקציבית.
בהנחיות ות"ת למוסדות בנוגע לאופן שעליהן להכין את תקציביהן לשנת התשפ"א היא ציינה .
ש"בשנים האחרונות " השתתפ ותה בתשלומי הפנס ייה התקציבית של האוניברסיטאות הייתה .
בשיעור 48% עד 55% , וזאת במסגרת ההסכמים הרב-שנתיים בינה ובין משרד האוצר , לרבות .
התוכנית הרב -שנתית שהסתיימה בשנת התשע"ו.
נוהג זה ימשיך גם במסגרת התוכנית .
הרב-שנתית החדשה (שתסתיים בהתשפ"ב), וצפוי להימשך גם בעתיד.
עוד צוין כי ההשתתפות .
הותנתה, נכון לאותו מועד, במשא ומתן שיתקיים עם משרד האוצר לקידום הסדרים מוסכמים .
וארוכי טווח לבעיית הפנסייה התקציבית באוניברסיטאות.
בפועל, בשנת התשע"ט ות"ת .
השתתפה בעלות בשיעור של 50% , ובשנים התש"ף והתשפ"א- בשיעור של 55% .
עולה שחמש מתוך שש האוניברסיטאות (פרט לטכניון, שהציג את ההתחייבות של ות"ת .
לפי שיעור של 50% ) הציגו בדוחות יהן הכספיים לשנים התשע"ט והתש"ף את .
ההתחייבויות העתידיות לפנסייה תקציבית בניכוי השיעור המרבי של השתתפות ות"ת - .
55%, אף שוות"ת לא החליטה שתשתתף בשיעור המרבי שנקבע.
בהשלכות העלולות להתפתח בעקבות העו בדה שמדובר ברף העליון של השתתפותה .
כפי שנקבע בהסכמים הרב-שנתיים עם משרד האוצר.
ות"ת ציינה בתגובתה כי שיעור השתתפותה בפועל בתשלומי הפנסי יה התקציבית של .
האוניברסיטאות היא עניין תוצאתי, בהתאם להתפלגות הוצאות הפנסייה התקציבית האקטוארית .
עוד היא הוסיפה כי אין בכך כדי ליצור התחייבות של המל"ג/ות"ת לשיעור .
מסוים או לסכום מסוים מעבר לנקבע בהנחיות האמורות.
מאחר ש לנושא ההתחייבויות לטווח ארוך של הפנס ייה התקציבית השלכות כספיות .
בהיקפים של מיליארדי ש"ח על הדוחות הכספיים של המוסדות ומאחר שבפועל, בשנים .
האחרונות תקצבה ות"ת את המוסדות בשיעור המרבי בטווח שקבעה - בשנה"ל התשע"ט .
50% ובשנות הלימוד ים התש"ף והתשפ"א 55% - משרד מבקר המדינה ממליץ שוות"ת .
ומשרד האוצר יבחנו במשותף את ההשלכות של מגמה זו, יקבעו את ההשתתפות .
העתידית של ות"ת בהוצאות אלו של המוסדות וינחו אותם בהתאם.
עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך: בתרשים שלהלן מובאים נתונים מהדוחות הכספיים .
של המוסדות לשנים התשע"ז - התש"ף בדבר העתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך ושיעוריהן .
מתוך סך ההתחייבויות והנכסים נטו של הם (מובאים רק נתוני מוסדות שבהם שיעורן של .
ההתחייבויות עולה על 10% מסך ההתחייבויות והנכסים נטו).
יצוין כי העתודות לזכויות עובדים .
נטו כוללות את כל ההתחייבויות לזכויות עובדים לזמן ארוך שאינן מכוסות ביעודה, לרבות .
הוצאות לפנסייה תקציבית או אחרת.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 11: עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך מסך ההתחייבויות .
והנכסים נטו באוניברסיטאות, התשע"ז - התש"ף (במיליוני ש"ח) .
הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשים 12: עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך מסך ההתחייבויות .
והנכסים נטו במכללות, התשע"ז - התש"ף (במיליוני ש"ח) .
מהתרשימים עולה כי במוסד אחד - אוניברסיטת חיפה - עלה בשנים התשע"ז - התש"ף .
שיעור העתודות לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות והנכסים נטו (11% )25 .
בשישה מוסדות גדלו בשנת התש"ף העתודות לזכויות עובדים לזמן ארוך ביחס לשנת .
התשע"ט (האקדמיה למוסיקה ו למחול ב-9% , אוניברסיטת חיפה ב -38% , שנקר- הנדסה.
(להלן - שנקר ) ב-12% , מכון טכנולוגי חולון ב-12% , המרכז האקדמי לב .
ב-3% ומכללת עמק יזרעאל ב-15%.
מכון טכנולוגי חולון ושנקר מסרו בתגובותיהם כי העלייה בעתודות לזכויות עובדים נגרמה בין .
היתר מהסכם קיבוצי שנחתם עם הסגל האקדמי הבכיר .
25 עלה מ-674 /1865 ( מלש"ח36% ) בהתשע"ז ל-929 /1967 ( מלש"ח47% .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה אוניברסיטת חיפה : להלן פירוט נתונים על אוניברסיטת חיפה.
לוח 10: ,נתונים מהדוחות הכספיים של אוניברסיטת חיפה .
התשע"ח - התש"ף (במיליוני ש" ח) .
הנתון התש"ף התשע"ט התשע"ח .
נכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה ושהאוניברסיטה לא .
ייעדה אותם (גירעון מצטבר מפעילויות ב סוף השנה) ( 1,013 ) (972 ) (806 ) .
הכנסות נטו (גירעון) לשנה (37 ) (42 ) (20 ) .
,עתודות לזכויות עובדים לזמן ארוךנטו 929 884 717 .
שיעור העתודות לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות .