HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יש לסיים בלוח זמנים קצר את הכנתן של תקנות ברורות וסדורות, כדי שהגופים הפועלים בשוק קידוחי הניסיון יוכלו לדעת - מתי ובאילו תנאים ניתן להעביר הרשאה לאחר.
קבלת אישורים ממאסדרים שונים לחיפוש גז ולהפקתו על בעל רישיון לקבל אישורים ממאסדרים שונים כדי לחפש ולהפיק גז טבעי.
לאחרונה הותקנו תקנות הנפט (הרשאה לסטייה מחוק התכנון והבנייה), התשע"ב - 2012 ,, המסדירות בין היתר, את קבלת האישורים מהמאסדרים השונים לצורך הגשת בקשה לרישיון לחיפוש ולהפקה של גז ביבשה ובמים הטריטוריאליים של מדינת ישראל.
התקנות קובעות כי על בעל הרישיון להגיש בקשה לאישור קידוח לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה ולצרף לה, בין היתר, מסמך סביבתי, על פי הנחיות משרד האנרגיה בהתייעצות עם המשרד להגנת הסביבה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בנוגע לקבלת אישורים מהמאסדרים השונים לצורך חיפוש והפקה של גז במים הכלכליים של מדינת ישראל יש רק פרקטיקה נוהגת: יש לפנות למשרד להגנת הסביבה ולקבל היתר הזרמת שפכים לים; למשרד הביטחון - לצורך הגנה על הקידוח; ולמשרד החוץ - בעניין יחסי החוץ עם מדינות שכנות.
דהיינו, במועד סיום הביקורת, כ-14 שנים לאחר שגילו לראשונה גז במים הכלכליים של מדינת ישראל, קבלת אישורים מהמאסדרים השונים עדיין אינה מוסדרת בחקיקה.
זאת ועוד, מהבדיקה עולה כי אין מאסדר אחד שמרכז את הטיפול באישורים השונים הנדרשים לצורך הגשת הבקשה לחיפוש ולהפקה.
מבקש הרישיון נאלץ להתרוצץ בין כל המאסדרים, ומשרד האנרגיה מנסה לתאם ביניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להסדיר בחקיקה את קבלת האישורים מהמאסדרים השונים לצורך חיפוש גז במים הכלכליים של המדינה ולצורך הפקתו.
יש לדאוג לתיאום בין המאסדרים או להסמיך מאסדר אחד שירכז את הטיפול בכלל האישורים הנדרשים לצורך הגשת הבקשה.
בתגובתו ציין המשרד להגנת הסביבה כי השר להגנת הסביבה פנה בנושא בעייתי זה לשר המשפטים באפריל 2012 .
הנושא אף נדון בפגישה משותפת של מנכ"לית המשרד עם מנכ"ל משרד האנרגיה בדצמבר 2012 .
, אך עד מועד סיום הביקורת לא קודמה החקיקה בעניין .
48 "על פי הטיוטה, "העברה- בכל דרך שהיא, למעט הורשה, בתמורה ושלא בתמורה.
משרד האנרגיה והמים 269 .
בין השנים 2008- 1996 העניק משרד האנרגיה כ-20 רישיונות לחיפוש נפט וגז טבעי49 .
אף שמאגר הגז הראשון התגלה ב- 1999 , רק ב- 2009 החל משרד האנרגיה לגבש אמות מידה ותנאים שעל הזכיין לעמוד בהם כדי לקבל רישיון להפקת גז.
בין השנים 2009 -2012 פעלו משרדי האנרגיה, האוצר, משרד ראש הממשלה ורשות ההגבלים העסקיים להסדרת שטרי חזקה במאגרים, לגיבוש כללים לתשלום תמלוגים, לגיבוש מדיניות בנוגע למשק הגז ולשימושים בו וכן להסדרת תשתיות ההולכה והחלוקה אל הצרכנים.
במהלך תקופת הביקורת נדרשו גופים אלה להסדיר סוגיות שונות, ובהן מגבלת הקיבולת בצינור הגז ואישורים סטאטוטוריים למאגרי אחסון ולמתקני קבלת גז, כדי לשפר את היתירות ולצמצם את הפער בין הביקוש לגז טבעי ובין ההיצע שלו.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא הוסדרו במלואם ענייני הגז.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי האנרגיה, האוצר, משרד ראש הממשלה ורשות ההגבלים העסקיים כי אסדרה חלקית בלבד של ניהול משק הגז גרמה לחוסר ודאות של השחקנים בשוק הגז.
אסדרה חלקית עלולה לעכב ואף לטרפד את מימון פיתוח מאגרי הגז הטבעי, וכפועל יוצא עלול להיווצר גם חוסר ודאות בכל שרשרת האספקה של משק הגז.
חיבור המאגרים "תמר" ו"דלית" למערכת הולכת הגז (תמ"א 37)/ח .
חשיבותה של תחנת קבלת גז נוספת לארץ במועד סיום הביקורת הגז הטבעי ממאגר "מארי B ", הנמצא מול חופי אשקלון, מגיע לארץ דרך תחנת קבלת גז50 פעילה יחידה- תחנת הקבלה באשדוד (להלן - התחנה הדרומית).
לאור הגידול הצפוי בביקוש והיצע לגז טבעי, יש חשיבות רבה לתכנונה ולהקמתה של תחנת קבלת גז נוספת על זו הדרומית, בין היתר לצורך אמינות האספקה, יתירות במערכת (הן מבחינה תפעולית והן מבחינה אסטרטגית) ומיצוי נפחים בתחנה הדרומית.
הספק המצרי השתמש בתחנת קבלה שבמועד סיום הביקורת אינה פעילה עוד - תחנת הקבלה באשקלון.
באוקטובר 2010 התקיימה פגישה בין שר האנרגיה דאז מר עוזי לנדאו לנציגי מפעילת הקידוחים בשותפות מס' 2 , ובה סוכם כי מאגר "תמר" יתחבר באמצעות צינור לתחנת הקבלה באשקלון (נוסף לתחנה הדרומית) שכבר יש לה תמ"א מאושרת.
49 מ- 2009 העניק משרד האנרגיה עוד כ-30 רישיונות נוספים לחיפוש נפט וגז טבעי.
50 תחנת קבלה היא מתקן הנדסי הקולט גז טבעי גולמי המגיע משדות הפקה (לאחר שעבר הפחתת לחץ במתקן הפחתת לחץ), מפריד את הנוזלים שבו, מטפל בו עד לרמת איכות על פי התקן הישראלי ומעבירו למערכת ההולכה הארצית.
בוצעו פעולות ממשיות לפריסת צינור מהמאגר לתחנה באשקלון ולהשמשת תחנה זו.
לא נמצאו מסמכים המעידים על התערבותה של רשות הגז בנושא.
בדצמבר 2011 הודיעה שותפות מס' 2 לרשות הגז כי בכוונתה לבחון פתרון אחר.
החל מהרבעון ה שני של 2012 החלה השותפות להציג לוחות זמנים המראים כי הקמת המדחסים 51 בתחנה הדרומית תהא מהירה יותר מהשמשת התחנה באשקלון52.
מסירת הכנת התמ"א לידי יזם פרטי בינואר 2009 התגלו מאגרי הגז "תמר" ו"דלית" במים הכלכליים של מדינת ישראל, כ-90 ו- 60 ק"מ בהתאמה מחופי חיפה וחדרה.
במאי 2009 פרסמה המועצה הארצית הוראה על הכנת תכנית מתאר ארצית (להלן- תמ"א) חלקית ברמה מפורטת לחיבור קידוחי הגז הטבעי "תמר" ו"דלית" למערכת ההולכה הארצית (הוראה להכנת תמ"א 37 ,/ח).
מטרת התכנית היא להקים תשתית שתאפשר אספקת גז טבעי המופק מהמאגרים, למערכת ההולכה הארצית לצורך שימוש בגז בהקדם האפשרי.
בהוראה צוין כי משרד האנרגיה הודיע על נכונותו להכין את התמ"א, וכי זו תוגש תוך חצי שנה לדיון במועצה הארצית לצורך העברתה להערות הוועדות המחוזיות ולהשגות הציבור.
ביוני 2009 המליץ מנכ"ל משרד האנרגיה, כי יזם פרטי- מפעיל הקידוחים במאגרים (להלן - היזם) - יכין את התמ"א בליווי נציגי משרד האנרגיה.
זאת מאחר שהיזם הוא מומחה בתחום ויוכל לעשות זאת בלוח זמנים קצר יותר.
בישיבת המועצה הארצית ביולי 2009 נבחנה המלצת מנכ"ל משרד האנרגיה כי היזם יכין את התמ"א.
בדיון הובהר על ידי היועצת המשפטית של המועצה כי גם כאשר התכנון נעשה בידי יזם פרטי, האחריות לבצע את הוראות המועצה עודה מוטלת על המשרד הממשלתי הנוגע לדבר.
המועצה קיבלה את המלצת מנכ"ל משרד האנרגיה והחליטה כי היזם יכין את התמ"א בפיקוח משרד האנרגיה.
עם זאת ביקשה המועצה מהיועץ המשפטי של משרד הפנים לבחון את סוגיית הגורם המוסמך להכין תמ"אות ולהמליץ מתי ניתן להטיל על יזם פרטי להכין תכנית.
בישיבת המועצה הארצית בנובמבר 2009 העיר בא -כוח הרשויות המקומיות זיכרון יעקב, פורדיס וחוף הכרמל כי לא מצא חוות דעת משפטית המתירה ליזם פרטי להכין תמ"א.
באותה הישיבה ניתנה חוות דעתה של היועצת המשפטית של המועצה, ולפיה אין כל מניעה שהיזמה להכנת תמ"א תהיה של גוף פרטי המבקש ליזום ולקדם רעיון.
ההחלטה אם לקדמו היא בידי המועצה, והיא המחליטה על ההוראות בעניינו.
הבדיקה והליווי של קיום הוראות המועצה נעשים על ידי מינהל התכ ועל ידי ועדות ההיגוי המקיימים בקרה גם ]במשרד הפנים [ נון באמצעות יועצים.
עוד נקבע בחוות הדעת כי במקרים אלו יש חשיבות רבה והכרח שהמשרד הממשלתי הנוגע בדבר ילווה אף הוא את התכנון, כדי שניתן יהיה להבטיח שהתכנית תבטא את האינטרסים של מדיניות הממשלה.
בתגובותיהם למשרד מבקר המדינה מסרו משרד האנרגיה ומשרד הפנים כי הפרקטיקה הנהוגה מאפשרת הכנת תמ"אות לפרויקטים מסוימים על ידי יזמים פרטיים, והדבר נעשה בפועל לא פעם.
המדחסים נועדו להגדלת קיבולת הצינור על ידי הגדלת לחץ הגז 52 על פי הערכת השותפות במאגר "תמר", הקמת המדחסים צפויה להסתיים ברבעון הראשון של 2015 .
, בעוד שהשמשת תחנת הקבלה באשקלון צפויה להיארך כארבע שנים משרד האנרגיה והמים 271 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הכנת תמ"אות על ידי יזם פרטי שהוא בעל עניין מעלה סוגיות שונות, במיוחד בנוגע לדרכי הה תמודדות עם מצבים שבהם האינטרסים של היזם אינם חופפים את האינטרסים הציבוריים.
מן הראוי שמשרד הפנים יבחן את הנושא ויגבש הנחיות מתאימות, שיוחלו במקרים שבהם יוחלט כי יזם פרטי יכין תמ"א, לרבות אמות מידה למקרים אלה.
הכנת התמ"א על ידי היזם מיולי 2009 ועד יולי 2010 בחן היזם, בליווי מוסדות התכנון, כעשרים חלופות יבשתיות וימיות למיקום מתקן קבלת גז.
בנובמבר 2009 החליטה המועצה הארצית כי תסקיר ההשפעה על הסביבה 53 יבחן פיתוח המשלב תחנת קבלה מצפון לחדרה בד בבד עם תחנת הקבלה הקיימת.
באפריל 2010 אימצה המועצה הארצית חלק מהמלצות ועדת העורכים54 ממרץ 2010 שקראה לבחון שש חלופות למיקום תחנת קבלה יבשתית במסגרת פרקים א'-ב' לתסקיר ההשפעה על הסביבה55 .
המועצה לא קיבלה את המלצת ועדת העורכים לבחון חלופה של טיפול בגז שתיעשה במלואה בים (להלן - חלופת טיפול מלא בים), ובמקומה קיבלה חלופה אחרת שנפסלה בעבר - חלופת מחצבת עין איילה.
לאורך תקופת הכנת התמ"א על ידי היזם הייתה התנגדות עזה להקמת תחנת קבלה יבשתית56 מצד התושבים המתגוררים בסביבת החלופות המוצעות, וזאת מטעמי בטיחות, איכות הסביבה ופגיעה בתיירות ובחקלאות.
התושבים תמכו בחלופת טיפול מלא בים.
דחיית ה תמ"א של היזם על ידי המועצה הארצית ביולי 2010 , כשנה וחודשיים לאחר מתן ההוראה על ידי המועצה הארצית, קבעה המועצה כי שום חלופה מבין השש שהוצעו בישיבתה הקודמת אינה מיטבית.
לאחר דיון ארוך ורב - משתתפים הורתה המועצה על הכנת הנחיות לעריכת תסקיר השפעה על הסביבה (פרקים א'- ב') לשתי חלופות שונות מהשש שנבחנו, חלופות שכבר הוצגו בעבר על ידי ועדת העורכים ונפסלו: שטח בסמוך למפעל בעכו וטיפול מלא בים57 .
עוד החליטה המועצה כי בדיקת החלופה .
53 תסקיר השפעה על הסביבה הוא חלק מפעילות מערכת התכנון והבנייה, ומטרתו לשלב היבטים סביבתיים בהליך קבלת ההחלטות במוסדות התכנון והבנייה.
באמצעות ההליך ניתן לבחון חלופות מיקום וחלופות לתכנון הפרויקט המוצע.
כמו כן ניתן לקבוע אמצעים למניעת מפגעים וסיכונים ודרכי טיפול בפגיעה נופית.
ראו אתר המשרד להגנת הסביבה - www.
54 ועדת העורכים היא ועדת משנה של המועצה הארצית ומורכבת מנציגי משרד הפנים, משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה.
55 דור מרכז, דור צפון, מחלף קיסריה, מט"ש חדרה, מחצבת עין איילה ותחנת הקבלה הדרומית בקיבולת מלאה, דהיינו תחנת קבלה נוספת על זו הקיימת.
56 גודלו של מתקן קבלה יבשתי, שדובר עליו באותו שלב, הוא כ-240 .
דונם 57 רשות הגז ומשרד האנרגיה הציגו עמדה חד-משמעית, ולפיה לא ניתן להסתמך על מתקן טיפול בגז על גבי אסדה בים כמתקן אספקה יחיד, בשל רמת האמינות הפחותה של מתקן זה ביחס למתקנים יבשתיים ובשל העובדה שקידוחי "תמר" ו"דלית" צפויים להיות מקורות אספקת הגז העיקריים בעתיד.
כמו כן, רשות הגז מסרה לוועדה נתונים, ולפיהם גם במקרה של טיפול בגז על גבי אסדה יידרש מתקן יבשתי בשטח משמעותי.
לאור זאת נפסלה חלופת האסדה על ידי ועדת העורכים בישיבתה ביולי 2010.
השנייה תתבצע על ידי צוות מומחים בלתי תלוי, באחריות משרד האנרגיה.
משמעותה של החלטת המועצה היא שהמדינה - ולא היזם - היא שתכין את התמ"א.
לאור החלטת המועצה הארצית להוריד מהפרק את תכנית היזם הבהיר היזם לרשות הגז בספטמבר 2010 כי נוצר עיכוב בהליך התכנון.
עיכוב זה מצטרף לעיכוב שנוצר עד אותה עת בשל הימשכות הליכי התכנון, ושניהם יוצרים עיכוב של ממש בלוח הזמנים המקורי של חיבור קידוחי הגז למערכת ההולכה.
כדי לתת מענה בלוח זמנים המתאים לצורכי משק האנרגיה הציע היזם פתרון המתבסס על מערך סטטוטורי קיים: בניית אסדה נוספת (להלן - אסדת "תמר") בסמוך לאסדת "מארי B ", הנמצאת כאמור כ -30 ק"מ מול חופי אשקלון, ואליה תחובר צנרת שאורכה כ-150 ק"מ ממאגר "תמר", הנמצא כ-90 .
ק"מ מול חופי חיפה וחדרה על גבי אסדת "תמר", ובשילוב מערכי הייצור והשירותים הקיימים באסדת "מארי B ," ,יתקיימו תהליכי הטיפול בגז.
הגז המטופל יועבר בצנרת הקיימת לתחנת הקבלה הדרומית שייבנו בה מערכי טיפול נוספים על אלה הק יימים כיום.
עם זאת היזם הדגיש במכתבו כי הפתרון החלופי, שהתוואי שלו ארוך הרבה יותר מהתוואי המקורי ואשר מציב בעיות של קיבולת בלתי מספיקה והיעדר יתירות, אינו יכול להיות תחליף קבוע ובוודאי שאינו מייתר את המשך קידום תמ"א 37 /ח- הבטחת תחנת קבלה צפונית.
הפתרון שהוצע על ידי היזם אושר על ידי משרד האנרגיה.
לאחר סיום הביקורת, בסוף מרץ 2013 .
", הושקה מערכת הזרמת הגז ממאגר "תמר החלטת המועצה מיולי 2010 והפיתרון החלופי שאושר בעקבותיה- חיבור מאגר "תמר" לתחנת הקבלה הדרומית - הובילו לכך שבמועד סיום הביקורת משק הגז כולו נשען על תחנת קבלה פעילה יחידה.
אספקת הגז לצפון, כל עוד לא הוקמה תחנת קבלה נוספת ולא הוקם הקו המזרחי של מערכת ההולכה58 , מתבססת כולה על צינור ימי אחד.
לאחר מועד סיום הביקורת, בסוף מרץ 2013 , החל המשק בתהליך של יציאה ממשבר הגז עם חיבורו של המצוף הימי והזרמת גז ממאגר "תמר".
הכנת התמ"א על ידי משרד האנרגיה בהתאם להחלטת המועצה מיולי 2010 ולפיה משרד האנרגיה יכין את התמ"א, פרסמה רשות הגז באוקטובר 2010 מכרז פומבי דו-שלבי לתכנון וייעוץ תכנוני בנושא מתקנים לקבלת גז טבעי גולמי ולטיפול בו עד לכניסתו אל מערכת ההולכה.
לקראת סיו ם הליכי המכרז, כשהתקבלה הצעתו החלופית של היזם (ראו לעיל), שונתה מטרתו של המכרז כך שיטפל בחיבורם של מאגרי גז אחרים - חלקם עתידיים - למערכת ההולכה, דרך תחנת קבלה חדשה שתוקם.
בדצמבר 2010 נבחר זוכה במכרז - משרד אדריכלים ומתכנני ערים (להלן - המתכנן), ובינואר 2011 נחתם הסכם בינו לבין משרד האנרגיה.
משרד מבקר המדינה מציין כי רשות הגז קידמה באופן מהיר מכרז מורכב זה.
במכרז נקבעו חמשת שלבי הפרויקט ולוח זמנים מצטבר מתחילת העבודה ועד לסיום ביצוע כל שלב ושלב.
על פי המכרז, לוח הזמנים הכולל לביצוע הפרויקט הוא שנתיים ממועד תחילת העבודה.
על פי ההסכם המצורף למכרז, המתכנן יבצע את העבודה נשוא המכרז, ונציג מטעם רשות הגז יפקח על הביצוע.
58 מערכת הולכה יבשתית נתב"ג לאורך כביש6 .
עד לתחנת הכוח חגית אשר תגבה את הצינור הימי משרד האנרגיה והמים 273 .
באפריל 2011 החליטה המועצה הארצית כי במסגרת הכנת התכנית ייבחנו חלופות למיקום המתקנים הנדרשים בים וביבשה, לרבות חלופות למיקום מרב התשתיות הנדרשות בים כולל טיפול מלא בים.
עוד החליטה המועצה כי התכנית תוגש לדיון במועצה עד מרץ 2013 , וזאת לצורך העברת התכנית להערות הוועדות המחוזיות ולהשגות הציבור.
במרץ 2012 החליטה המועצה הארצית לאמץ את התפיסה, ולפיה יש לקדם תכנון לשני מערכי טיפול בגז.
כל מערך יכלול מתקנים ב ים, צנרת כניסה ומתקנים יבשתיים.
המערכים יהיו נפרדים וימוקמו מצפון למערכים הקיימים (כאשר אחד מהם לפחות יהיה מצפון לחדרה).
באפריל 2012 החליטה המועצה הארצית כי אתר המפעל בעכו לא ייבחן כחלופה במסגרת פרקים א'-ב' של התסקיר.
במאי 2012 החליטה המועצה הארצית כי יש צ ורך בקיצור משמעותי בלוח זמנים לאישור התכנית לחיבור המאגרים, כך שההליכים יסתיימו בתוך כשנה, ולא ב - 2014 כפי שתוכנן מראש.
ביוני 2012 התקבלה החלטת ממשלה 59 , ולפיה, בין היתר, המועצה הארצית תדון בתכנית ובתוצאות התסקיר ותחליט אם להעביר את התכנית להערות הוועדות המחו זיות ולהשגות הציבור, לא יאוחר ממרץ 2013 .
המועצה הארצית תדון בהערות הוועדות המחוזיות ובהשגות הציבור על התכנית, ולאחר קבלת החלטות בעניינן היא תעביר אותן לאישור הממשלה לא יאוחר מסוף אוגוסט 2013 .
הממשלה תדון בתכנית ותחליט בעניינה לא יאוחר מחלוף14 ימים מיום שהתכנית הוגשה למזכירות הממשלה.
בהתאם לשלב ב' במכרז ולהחלטת הממשלה מיוני 2012 , החליטה המועצה הארצית בנובמבר 2012 לבחור שני אתרים יבשתיים למיתקני כניסת גז: אתר "חגית" ומט"ש מרץ.
בינואר 2013 בחרה המועצה, בהתאמה 60 :, שני אתרים להקמת מתחמים ימיים למיתקני טיפול בגז חבצלת השרון וחדרה.
ממתקני הטיפול בגז תועבר צנרת לכיוון חוף הים באזורים שבהם יוקמו מתקני הטיפול המשלים בגז ביבשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה ולמוסדות התכנון כי השינוי במטרתו של המכרז לא בא לידי ביטוי בדחיית לוח הזמנים שנקבע במכרז, וככל הנראה הפרויקט גם לא יעמוד בלוח הזמנים שנקבע בהחלטת המועצה ממאי 2012 ובהחלטת הממשלה מיוני 2012.
פער בין הביקוש לגז טבעי ובין ההיצע שלו לאחר מועד סיום הביקורת, בסוף מרץ 2013 , החלה הזרמת הגז הטבעי ממאגר "תמר".
עד להקמתן של תחנות קבלה נוספות לקליטת גז ולחיבורן למאגרים נוספים, מאגר זה הוא המקור היחיד המסוגל לספק גז למשק הישראלי בכמות גדולה וברציפות.
קיבולת הצינור המוביל גז .
59 'החלטת ממשלה מס 4748 .
בעניין קידום תכנית להקמת מערכי קליטת גז טבעי מתגליות בים 60 .
יצוין כי לכל חלופה יבשתית קיים מתקן ימי לטיפול מקדים בגז 274 דוח שנתי64א .
מאסדת "תמר" אל תחנת הקבלה הדרומית היא מוגבלת61 , והדבר מחייב שינויים תשתיתיים ורגולטורים על מנת לענות על הביקושים לגז החל מ- 2013 .
כמו כן כל עוד קיימת רק תחנת קבלה פעילה אחת אין יתירות, וכל תקלה בתחנת הקבלה עלולה להשבית את כל משק הגז ולפגוע במערך ייצור החשמל.
כדי להגדיל את קיבולת הצינור שיזרים גז ממאגר "תמר" אישר שר האנרגיה דאז בנובמבר 2012 'לשותפות מס 2 "לשדרג את יכולת אספקת הגז ממאגר "תמר באמצעות הוספת מדחסים בתחנת הקבלה הדרומית62 .
על פי הערכות של רשות הגז, הפרויקט צפוי להסתיים ברבעון הראשון של 2015.
פתרון משלים לצמצום הפער בין ההיצע הצפוי של גז טבעי לבין הביקוש לו עלול להתחיל בשנת 2015 , הוא באמצעות אחסון גז.
מטרתו העיקרית של פיתוח מאגר אחסון בישראל הוא לאפשר אספקת גז גמישה לצרכנים שכמות הגז הדרושה להם משתנה תדיר ( wingS)63.
מאגר אחסון יבשתי יכול לספק פתרון כשהביקוש לגז מאמיר, ואף לגבות את אספקת הגז ממאגר "תמר" בשעת הצורך.
בשנים 2009 -2012 רשות הגז ונתג"ז עשו כמה בדיקות והכינו כמה תרחישים כדי ל עמוד על הכדאיות התפעולית והכלכלית של הקמת מאגרים יבשתיים בהשוואה לחלופות, אך עד מועד סיום הביקורת טרם קיבלו החלטה בנושא.
בדצמבר 2012 הגישה חברת ייעוץ בין-לאומית למשרד האנרגיה דוח בנושא השימוש במאגר "מארי B " לצורכי אחסון.
על פי דוח חברת הייעוץ, הפיכתו של המאגר הימי למאגר אחסון ומילויו בכמות מספקת של גז צפויים לארוך כשנתיים מהמועד שבו יקבל הזכיין את רישיון האחסון.
בדצמבר 2012 , הודיע שר האנרגיה דאז על החלטתו להעניק רישיו ן אחסון לשותפות, אולם עד מאי 2013, כ-5 חודשים לאחר מועד סיום הביקורת הרישיון עצמו טרם ניתן.
זאת ועוד, רשות הגז טרם החלה בהליכים לגיבוש הקריטריונים להפיכת המאגר למאגר אחסון.
כמו כן הגז שיאוחסן במאגר יסופק למשק באותו צינור שקיבולתו מוגבלת ודרך אותה תחנה קבלת גז שתשמש לאספקת הגז ממאגר "תמר".
רשות הגז מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 " כיסוגיית מתן רישיון אחסון למאגר ימי מתכלה למונופול בתחום האספקה איננה פשוטה הן מבחינה הנדסית והן מבחינה רגולאטורית ומשפטית.
יחד עם זאת, בכוונת הממשלה להסדיר את הנושא עוד לפני הזרמת הגז מתמר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במאי 2013 הנושא טרם הוסדר גם לאחר הזרמת הגז מ"תמר".
התרשים שלהלן מתאר את הביקושים הצפויים במשק מול הקיבולת של צינור הגז ואת השפעת היישום של השדרוגים המוצעים.
61 הקיבולת המרבית עד סוף 2014 נאמדת בכ- MMBTU 40,000 ( בשעה MMBTU היא יחידת מידה לאנרגיה שתכולתה כ-28 .
)מ"ק גז טבעי 62 פרויקט הוספת המדחסים יגדיל את הקיבולת לכ- MMBTU 51,000 .
בשעה 63 מרבית הגז במדינה מיועד כיום לייצור חשמל, ולכן יש שונות ניכרת בביקוש לגז בשעות שונות ובעונות שונות.
משרד האנרגיה והמים 275 .
כדי לתת מענה חלקי לסוגיית הקיבולת של צינור הגז, יזמה רשות הגז מהלך שיבטיח לצרכנים אספקת גז סדירה לפי חלקם היחסי בקיבולת מערכת ההולכה.
בסוף נובמבר 2012 קיבלה המועצה לענייני משק הגז הטבעי החלטה, ולפיה בכל שעה שבה הביקוש המצטבר של כלל הצרכנים והמשווקים להזרמת גז בצינור צפוי לעבור את הקיבולת המרבית, יפחיתו צרכני הגז את הצריכה לפי עקרון הפרו-רטה64, לפי החלק היחסי של קיבולתם במערכת ההולכה, בהתאם לנוסחה המפורטת בהחלטה 65 .
המועצה הביעה את עמדתה ולפיה לאור הסדרת השימוש בקיבולת, שותפות מס' 2 לא תסרב לחתום על הסכם למכירה או לשיווק של גז.
כמו כן שותפות מס' 2 לא תדחה צרכנים המעוניינים להתקשר איתה בחוזה רק בשל כך שההתקשרות תגרום לחריגה מהקיבולת המרבית של הצינור.
תנאי ההתקשרות ייקבעו באופן שוויוני והוגן, הן מבחינת תנאי האספקה לצרכנים והן מבחינת מחיר הגז, דהיינו תנאי ההסכמים יהיו דומים לתנאי ההסכמים שכבר נחתמו עם צרכנים מאותו סוג.
המועצה הדגישה שמימוש ההמלצות להגדלת קיבולת בצינור, ובראש ובראשונה הקמת המדחסים והפיכתו של מאגר "מארי B " .
למאגר אחסון, יתרום תרומה מכרעת ליישום מלא ויעיל של ההחלטה בתגובותיה מפברואר ואפריל ב - 2013 למשרד מבקר המדינה ציינה רשות הגז כי לאור ההחלטה על הסדרת השימוש בקיבולת צינור הגז והקמתו של המצוף הימי לא צפוי מחסור משמעותי בגז טבעי בשנים הקרובות.
64 ""פרו רטה- חלק כחלק, בפרופורציה.
65 לגבי צרכנים ומשווקים ברשת החלוקה, האמור בהחלטה יחול אך ורק לגבי הכמויות שאינן מוחרגות לפי ההחלטה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הפער בין הביקוש הצפוי לגז טבעי בשנים הבאות ובין ההיצע שלו, על רשות הגז לוודא היענות מלאה של ספקי הגז לכלל הצרכנים באמצעות הכלים העומדים לרשותה.
זאת, בין היתר, על ידי קביעת אמות מידה להפיכתו של "מארי B ," למאגר אחסון לרבות קביעת המסגרת החוקית לפעילותו, ולהבטחת השלמת כל הפעולות הנחוצות להגדלת קיבולת הצינור המוביל גז מאסדת "תמר" אל תחנת הקבלה הדרומית.
פיקוח על מחירי הגז בנובמבר 2012 'הכריזה רשות ההגבלים העסקיים כי שותפות מס2 היא מונופול66 .
רשות ההגבלים העסקיים ציינה בהחלט תה כי הפקת גז טבעי ממאגרים נוספים, ובהם מאגר "לווייתן", אינה צפויה להתרחש לפני 2016 וכי "לאור הקידוחים שכבר התבצעו ואלה הצפויים להתבצע במהלך השנים הקרובות, יעברו מספר שנים עד שספק גז טבעי חדש יוכל לחדור לשוק המקומי".
לפי האמור בהחלטה, החל מיולי 2013 , וייתכן שאף קודם לכן, יספק מאגר "תמר" למעלה מ-50% מהגז הטבעי בישראל, ותמונת מצב זו אינה צפויה להשתנות בעתיד הנראה לעין.
לפי חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו - 1996 (להלן-חוק פיקוח על המחירים) שרי האוצר והאנרגיה (להלן - השרים) רשאים לפרסם צו המחיל פיקוח על מצרך או שירות בתחום האנרגיה שהוכרז מונופול לפי סעיף 26 לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח - 1988 .
במאי 2011 פנה משרד האנרגיה לוועדת המחירים67 כדי שתבחן את הצורך בהטלת פיקוח על מחירי הגז הטבעי בשל חשש לריכוזיות באספקת ו.
באוקטובר 2012 החליטה ועדת המחירים להמליץ לשרים להחיל פיקוח על משק הגז, לפי פרק ז' לחוק הפיקוח על מחירים.
מדובר ברמה הנמוכה ביותר של פיקוח, המחייבת את בעל המונופול לדווח על רווחיות ומחירים בלבד.
בתגובתה ציינה רשות הגז כי " בינואר 2013 הועברה טיוטת הצו למשרד המשפטים ועם אישור הנוסח יועברו לחתימת שרי האנרגיה והאוצר".
את הפעילות במשק הגז מממנים ומבצעים גורמים פרטיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המאסדרים הנוגעים בדבר לנצל את הכלים שברשותם כדי להסדיר את משק הגז, לרבות פיקוח מתאים על המונופול שנוצר בתחום זה, לפי הנסיבות.
זאת, בין היתר, כדי להביא בהקדם לה גברת השקיפות של עסקאות הגז ולצמצום החסמים המונעים מצרכנים פוטנציאליים לעבור לשימוש בגז טבעי.
המודעות הציבורית לשימוש בגז טבעי מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בטרם החלו ההפסקות באספקת הגז ממצרים, בפברואר 2011 , פעלה רשות הגז להעלאת המודעות הציבורית לגז טבעי בדרכים שונות: הרשות הוציאה חוברת הסברה בנושא גז טבעי, ערכה כנסי הטמעה לצרכנים פוטנציאליים - גופים ציבוריים ותעשייה וקיימה פגישות ייעוץ עם צרכנים פוטנציאליים.
66 הכרזה על בעלי מונופולין לפי סעיף26 (א) לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח- 1988 : בעלות מונופולין באספקת גז טבעי לישראל החל מהמחצית השנייה של 2013.
67 שהוקמה לפי פרק ב' סעיף3 לחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו- 1996.
משרד האנרגיה והמים 277 .
באספקת הגז ממצרים, הפסיקה הרשות את ההסברה.
המועצה הארצית ציינה לא פעם כי יש לקיים הליך של שיתוף הציבור ולצאת במסע הסברה (קמפיין) בנושא.
במדינות ה- OECD , בקנדה ובארה"ב יש הסברה ענפה על סיכונים שונים בכלל, ועל הסיכונים הנובעים מגז טבעי בפרט 68 .
באמצעות מדיניות מתוכננת של ניהול הסיכונים ניתן לקבל החלטות מושכלות יותר ולצמצם את התנגדויות הציבור להקמת מתקני קבלת גז.
משרד מבקר המדינה סבור שהיות שהכשרת דעת הקהל בנוגע לגז הטבעי אורכת זמן, יש לשוב ולהעלות את המודעות הציבורית בנושא.
מערכת הגז הטבעי מורכבת ממערכת ההולכה ומרשת החלוקה.
מערכת ההולכה היא המערכת הראשית, שאורכה במועד סיום הביקורת כ -450 ק"מ, ותפקידה להוליך גז בלחץ גבוה (מעל 16 בר) מנקודות האספקה לצרכני גז הצורכים גז בלחץ גבוה, כגון תחנות כוח, ולנקודות האספקה לרשת החלוקה.
נתג"ז, חברה ממשלתית שהוקמה במיוחד למטרה זו, היא היחידה שיש לה רישיון להקמה ולהפעלה של מערכת ההולכה.
הרישיון נ יתן לה באוגוסט 2004 לתקופה של15 שנים עם אפשרות הארכה לתקופה של15 שנים נוספות, אם החברה תופרט לפני מועד זה.
רשת החלוקה מוזנת על ידי מערכת ההולכה, מחוברת אליה בנקודות שונות באמצעות מתקנים למדידה ולהפחתת לחץ ( PRMS - Pressure Reduction & Metering System ), ו תפקידה לספק גז בלחץ נמוך (שאינו עולה על 16 בר), בעיקר לאזורי תעשייה וצרכנים קטנים.
רשת החלוקה אינה מסומנת בתשריטי תמ"א 37 , והיא מוקמת על פי תכנון מפורט על ידי בעלי הרישיון להקמה ולהפעלה של רשת החלוקה (ראו להלן) על פי החקיקה הנוגעת לנושא69.
ב- 2004 ביצעה רשות הגז לראשונה סקר מקיף של צרכני גז טבעי פוטנציאליים במגזרי התעשייה והשירותים70.
ב- 2007 הודיע שר האנרגיה דאז, מר בנימין (פואד) בן אליעזר, על כוונתו לחלק את מדינת ישראל לשישה אזורי רישיונות (נגב, דרום, מרכז, ירושלים, חיפה והגליל, חדרה והעמקים), כשבכל אזור ייבח ר בעל רישיון חלוקה אחד שייהנה מבלעדיות בהקמה, בהפעלה ובתחזוקה של רשת החלוקה למשך 25 .
שנה המכרזים לרישיונות הקמה והפעלה של רשת החלוקה באזורים השונים פורסמו בין דצמבר 2007 למרץ 2012 .
עד מועד סיום הביקורת טרם ניתנו רישיונות לזוכים באזור חיפה והגליל ובאזור חדרה והעמקים.
נוסף על כך עד מועד סיום הביקורת טרם החליטה רשות הגז מהי המתכונת שבה יינתן רישיון הקמה והפעלה באזור ירושלים.
בנספח ג' למכרזי רשת החלוקה הציע כל בעל רישיון לוח זמנים להקמת רשת החלוקה ופריסתה לחיבור הצרכנים (להלן - הלו"ז).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי פריסת רשת החלוקה באזור המרכז ובכמה מקטעים באזור הנגב אינה מתקדמת על פי לוח הזמנים, וזאת מטעמים שונים.
אחד הטעמים הוא עיכובים בהקמת מתקני ה - PRMS באזור התעשייה רמת חובב, בנשר, ברידינג 2 .
ובנתב"ג העיכובים בהקמת המתקנים נובעים מסיבות שונות, ובהן אי הסכמ ות מקצועיות בין נתג"ז .
68 OECD Studies in Risk Management .
69 דברי ההסבר לתמ"א37 המובאים באתר משרד הפנים- www.
70 הסקר התבסס על נתוני האגף לניהול מ שאבי תשתית ומינהל הדלק במשרד האנרגיה, וכן על נתונים מהצרכנים עצמם.
נערך סקר נוסף שביצע עדכון לסקר הראשון 278 דוח שנתי64א .
לרשות הגז (שחלקן התעוררו לאחר תחילת הקמת המתקן), לרשות התעופה האזרחית ולרשות הרישוי למתקני גז טבעי בעיר תל-אביב שמולה מתנהל הליך ארוך ומורכב, וכן בקשת צרכן גז אחד לדחיית מועד תחילת עבודות ההקמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאו מסמכי ם המעידים על התערבותה הממשית של רשות הגז בעניין אי -ההסכמות בין נתג"ז לגופים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות הגז לפעול במלוא המרץ כדי ליישב את המחלוקות בין רשויות המדינה ולהחליט בהקדם בדבר המתכונת שבה יינתן הרישיון באזור ירושלים, כדי להחיש את פריסת רשת החלוקה.
דחיית פריסת רשת החלוקה פוגעת באמון הצרכנים בשוק הגז הטבעי, לצד הנזקים הכלכליים והסביבתיים הנגרמים מהעיכוב במעבר למקור אנרגיה יעיל וידידותי יותר לסביבה.
בתגובתה מסרה רשות הגז כי היא קיימה דיונים ארוכים בנושא עם נציגים מעיריית ירושלים, ממשרדי האוצר והמשפטים ומרשות המים, ובסופם החליטו גופים אלה לאחרונה לפרסם מכרז בחודשים הקרובים.
עוד ציינה רשות הגז כי אזור ירושלים הוא אזור מורכב ללא צרכני עוגן אמתיים, ולכן ייתכן ויידרש מענק הקמה ניכר מהמדינה כדי לעניין יזמים להשתתף במכרז לאזור זה.
חסמים ביורוקרטים העומדים בפני בעלי הרישיונות להקמת רשת החלוקה והפעלתה על בעלי הרישיונות להניח את רשת החלוקה כך שתשתלב עם התשתיות הקיימות באותו אזור.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ברשותו של כל גוף תשתית יש מידע של התשתיות שרק הוא אחראי להן, וכן עולה כי לרשויות מקומיות רב ות אין מידע של כל התשתיות הקיימות באזור השיפוט שלהן (כבישים, צינורות מים, קווי חשמל, קווי טלפון, צינורות נפט, ועוד).
יתרה מזאת, יש רשויות מקומיות המחזיקות במידע של תשתיות שאינו מעודכן.
לפיכך בעלי הרישיונות באזור הנגב ובאזור הדרום יצרו מפת תשתיות בכוחות עצמם לצורך הגשת הצעותיהם למכרזים, עניין שהקשה עליהם בגיבוש הצעותיהם וגזל מהם זמן רב.