HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדבר עשוי לצמצם אשפוזים במחלקות הפנימיות.
העברת סמכויות של רופאים לאחיות ולעובדים אחרים: פעולות רבות שעושה הרופא יכולות להיעשות בידי עובדים אחרים, כמקובל בעולם, וכך ייחסך זמנו של הרופא.
למשל, לאחרונה הוסמכו האחיות בישראל לתת מרשמים בתנאים מסוימים 98 , והן יכולות לסייע גם בוויסות מינוני תרופות וברישום בתיקי החולים; עובדים שאינם רופאים יכולים לקחת דמים .
94 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ,) בפרק "השתתפות עצמית של מבוטחים בתשלומים עבור שירותי בריאות", עמ' 439 .
95 דו"ח 2010 : עמדות הציבור לגבי צריכת שירותים במערכת הרפואה הציבורית (מאי 2009) , .
גיאוקרטוגרפיה עבור ההסתדרות הרפואית 96 /החלטה בק53 .
של ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה 97 החלטה 3933.
98 בינואר 2010 פורסמו ברשומות הוראות לעניין מתן מרשם בידי אח או אחות מוסמכים , התשמ"א]נוסח חדש[ לפי פקודת הרוקחים- 1981 , י"פ 6046.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 245 .
מהחולים לצורך בדיקות 99 ; ולצורך כתיבה בתיק החולה אפשר להיעזר במזכירות100.
יצוין שהר"י מתנגדת שהאחיות יבצעו פעולות הדורשות שיקול דעת רפואי.
99 כאמור, מנהל המרכז הרפואי סורוקה נקט צעד זה, על פי דיווחו למשרד מבקר המדינה.
100 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "כוח אדם סיעודי ורפואי - תמונת מצב", עמ' 382.
 הועלה כי צעדים אלה ננקטו במשורה.
משרד מבקר המדינה מציע למשרד הבריאות, לבתי החולים, לקופות החולים ולמשרד האוצר לשקול ליישם פעולות אלה ואחרות שיכולות לסייע להקלת העומס במחלקות הפנימיות.
התמודדות המשרד ובתי החולים עם העומס במחלקות האשפוז בחורף .
בשנים האחרונות לקראת החורף מפרסם המשרד לבתי החולים הוראות לנקיטת צעדים שעשויים לצמצם את העומס במחלקות הפנימיות, בעיקר כאשר התפוסות בהן גבוהות מ - 120% .
אולם המשרד לא הקצה לבתי החולים מימון לעניין זה להלן דוגמאות לצעדים שנדרשו בתי החולים לנקוט: 1.
גיוס כוח אדם: בעניין כוח אדם קובעות ההוראות שיש לתגבר את חדרי המיון ברופאים מומחים ובאחיות, לתגבר את מחלקות האשפוז באחיות, בכוחות עזר ובתורני ערב, לגייס גמלאים, לגייס עובדי סיעוד זמניים מחברות כוח אדם ולהסתייע בצוותים אחרים ממאגר העובדים הקיים.
כדי לבצע את התגבור נדרשו בתי החולים, בין היתר, לבטל חופשות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבתי החולים נקטו רק כמה מן הצעדים האלה, בין היתר מסיבות אובייקטיביות שאינן מאפשרות לבצעם: קושי להשיג רופאים, היעדר כישורים מקצועיים נדרשים של הרופאים המתגברים (למשל, מתמחה או סטודנט לרפואה במקום רופא מומחה) ופגיעה של תגבור זה בפעילויות אחרות של בית החולים, שהרי כמה מעובדי הסיעוד שנועדו לתגבר את מחלקות האשפוז השתייכו למחלקות אחרות.
אחד מבתי החולים הסביר כי הסתייעות בצוות חיצוני נשמעת "הרואית", אך בפועל היא כמעט אינה אפשרית, אלא אם כן מתרחש אסון או שהדבר נדרש לצורך פעילויות לא מקצועיות.
ד"ר מיקי דור, ראש האגף לרפואה כללית במשרד, כתב באוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה כי הגורם העיקרי שמנע מבתי החולים לפעול לפי ההנחיות שהוציא היה הקושי לגייס כוח אדם רפואי סביר בחורף למשך כמה חודשים ולפטרו בסיום תקופת העומס.
לדבריו, מדובר ב"הנחייה שהמערכת לא יכולה לחיות איתה וכן לא ניתן לגייס כוח אדם איכותי".
אשר לדרישה לביטול חופשות - אחד מבתי החולים מסר למשרד מבקר המדינה ולהוריד את ]של אחיות [ שבגלל "העומס והצפיפות.
]שלהן[ המורל מן האמור לעיל עולה שיש קושי גדול לבצע את ההוראות שהוציא המשרד לבתי החולים ולעתים הדבר אינו אפשרי כלל.
לדעת משרד מבקר מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 247 .
המדינה, על המשרד לבחון מחדש את הנחיותיו כדי שיהיה אפשר ליישמן כראוי.
: חולים מונשמים בהוראות נקבע שיש להעביר חולים מונשמים ואחרים למחלקות המתאימות למצבם הרפואי.
כל הקופות השיבו למשרד מבקר המדינה כי העבירו חולים מונשמים לקהילה או למוסדות אחרים ואף מסרו נתונים בעניין זה.
אולם בבדיקה התברר שאפשר להעביר יותר חולים מונשמים מבתי החולים ובעיקר מקרב מבוטחי הכללית.
להערכת הכללית, אפשר להעביר כ-65% מהמונשמים הכרוניים מקרב מבוטחיה המאושפזים בבתי חולים כלליים למקומות אחרים, בהם בתיהם ומרכזים גריאטריים.
עם זאת, לטענת הכללית ומאוחדת, אין מספיק מיטות למונשמים במרכזים גריאטריים ולא פעם השחרור מבית חולים כללי מתעכב בגלל היעדר מקום במוסדות אלו.
לפיכך על המשרד לעודד מוסדות סיעודיים ומוסדות סיעודיים מורכבים לפתוח עוד מחלקות מונשמים שיוכלו לקלוט את החולים האלה.
: בקרה ודיווח בהוראות נקבע שעל בתי החולים לדווח למשרד על הצעדים שנקטו.
התברר שמרבית בתי החולים לא דיווחו על פעילותם למשרד, וגם המשרד עצמו אינו בודק באופן שוטף אם בתי החולים מילאו את הוראותיו.
 מהאמור לעיל עולה שבתי החולים אינם ממלאים את כל הוראות המשרד לצמצום העומס במחלקות הפנימיות בעונת החורף, והמשרד אינו עוקב אחר מילוי הוראותיו.
עם זאת המשרד יודע שאי -אפשר למלא את כל הוראותיו, בייחוד בעניין גיוס כוח אדם איכותי, ואף לא העמיד לרשות בתי החולים משאבים שיאפשרו להם למלאן כראוי.
מכל מקום, מאחר שכאמור המחלקות הפנימיות עמוסות בכל השנה ולא רק בחודשי החורף, על משרד הבריאות ומשרד האוצר לפעול במשותף עם בתי החולים למציאת פתרונות ישימים להתמודדות עם העומס במחלקות הא שפוז בכל עונות השנה.
צעדים לשיפור שהועלו בתכנית להוספת מיטות אשפוז מ- 2005 .
הגם שהתכנית מ- 2005 לא אושרה באופן פורמלי, יישום צעדים שתוכנן לממשם מיד ובטווח הקצר היה עשוי להקל את המצב במחלקות הפנימיות.
כך, למשל, היה אפשר לבצע את הפעולות האלה: הסבת מיטות של ח ולים גריאטריים (להלן - מיטות גריאטריות) במרכזים גריאטריים למיטות פנימיות-גריאטריות; הסבת מיטות במחלקות בעלות תפוסה נמוכה למיטות של מחלקות בעלות תפוסה גבוהה; הפניית חולים קשישים היישר מחדר ה מיון של בית החולים הכללי למרכזים גריאטריים לשם אשפוזם; מתן אישור לכ מה מהמרכזים הגריאטריים לבצע עירוי תוך-ורידי.
כאמור, מבין כ -390 מיטות שהוסבו בכלל בתי החולים הכלליים, כ -90 הוסבו למחלקות פנימיות ובכלל זה למקצועות שונים של תת -התמחויות באגף הפנימי.
אשר להסבת מיטות במרכזים הגריאטריים למיטות פנימיות או "תואמות פנימיות", כמו מיטות של מחלקות גריאטריה חריפה וגריאטריה תת -חריפה, מסר המשרד כי מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 249 .
הוסבו או נוספו כ-170 מיטות כאלה, בעיקר במרכזים גריאטריים פרטיים101 .
כמו כן מסר המשרד כי עד שנת 2005 הוא אישר לכ-20 מוסדות לבצע עירוי תוך-ורידי, ומאז גדל מספר המוסדות המורשים לעשות זאת ל-48.
לשם הסבת מיטות במרכזים גריאטריים פרטיים אין צורך במימון ממשלתי 250 דוח שנתי61ב .
לדברי מנכ"ל משרד הבריאות, הפחתת מיטות במרכז גריאטרי באזור גדרה הגדילה את מצוקת האשפוז בדרום ובאשקלון.
לדעתו, יש להחזיר מיטות אלו, והחלטת הממשלה לסגור שני מרכזים גריאטריים היא טעות.
לדבריו, יש לחזק מרכזים גריאטריים ולהסב בהם מיטות סיעודיות למיטות "פוסט-אקוטיות" .
בעניין הוספת מיטות במערך הגריאטרי שמחוץ לבתי החולים הכלליים, שחלקן ישמשו תחליף למיטות פנימיות בבתי חולים כלליים, מסר המשרד כי צעד זה מחייב הסדרת חסם כלכלי של שינוי ההסכמים בין קופות החולים, בתי החולים הכלליים והמרכזים הגריאטריים.
יצוין שבהסכמים הכלכליים בין בתי החולים הכלליים לקופות לא נעשו שינויים כדי לאפשר הפניה ישירה של חולים גריאטריים מחדר המיון למחלקות לגריאטריה פעילה.
צעד זה, לו ננקט, היה מביא לידי הפחתת העומס במחלקות הפנימיות ולחיסכון כספי.
 בינואר 2011 , לאחר סיום הביקורת, גיבש המשרד סדרה של פת רונות שנועדו להקל את מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות, ובהם הגבלת החריגה בתפוסת מיטות האשפוז, שינוי אופן ההתחשבנות בין בתי החולים לקופות החולים והגדלת התמריצים לקופות כדי שיפתחו יותר פתרונות מונעי אשפוז ותחליפיו.
הביקורת העלתה מצוקת אשפוז קשה ביותר במחלקות הפנימיות.
לעתים התפוסה בהן גבוהה מ - 150% , ובתי חולים חורגים במשך זמן רב מן הקבוע בתעודות הרישום שלהם בכל הנוגע למספר המיטות במחלקה.
לפיכך המאושפזים במחלקות הפנימיות נתונים בתנאי אשפוז קשים: יש שמאושפזים בצפיפות בחדרי המחלקות, במסדרונות או בחדרי האוכל ויש ששוהים בחדרי המיון זמן ממושך ואף ימים אחדים.
עקב התפוסות הגבוהות נסגרו חדרי מיון פעמים רבות, ומד"א העביר חולים לבתי חולים אחרים, מקצתם מרוחקים.
סגירת חדרי מיון עלולה לגרום להחמרת מצבם הרפואי של החולים המפונים לבית חולים מרוחק.
עקב עומס העבודה ההולך וגדל המוטל על הצוותים הרפואיים במחלקות הפנימיות, הטיפול שמקבלים החולים במחלקות הפנימיות עלול להימצא רשלני.
עקב חשיבות הנושא והשפעתו על חולים רבים - בעיקר קשישים - ונוכח המצב הקשה שנחשף לפני צוות הביקורת במחלקות פנימיות בבתי חולים ברחבי הארץ, ביולי 2010 , לפני סיום הביקורת, הציג משרד מבקר המדינה באופן חריג את הסוגיות העקרוניות לפני ראש הממשלה ושר מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 251 .
הבריאות, מר בנימין נתניהו, סגן שר הבריאות, הרב יעקב ליצמן, ושר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ.
להלן הסוגיות הדורשות טיפול ופתרונות דחופים מצד משרד הבריאות ומשרד האוצר: 252 דוח שנתי61ב .
)(א אחוזי התפוסה - על המשרד לפרסם בהקדם חוזר בדבר הפחתת אחוזי התפוסה ועליו להגיע לידי הסכמה עם משרד האוצר בדבר אחוז התפוסה השנתי המרבי הרצוי במחלקות בית החולים, שיהיה בין 85% ל-95% .
אחר כך יש לנקוט צעדים ממשיים ויעילים כדי להגיע בהקדם ליעד שנקבע.
(ב) שיטת מ דידת מיטות האשפוז הכלליות בישראל - יש להגיע להסכמה גם בדבר מדידת שיעור מיטות האשפוז הכלליות ל- 1,000 נפש.
על משרדי הבריאות והאוצר לבחון מחדש אם הדיווחים מתאימים להגדרות ארגון ה - OECD ולהגדרות ארגון הבריאות העולמי ( WHO.
) )(ג קביעת יעד מיטות רצוי ל - 1 , 0 0 0 נפש ב ישראל - על משרדי הבריאות והאוצר לקבוע יעד רצוי למספר המיטות הכלליות ל- 1,000 נפש בישראל תוך התחשבות במבנה מערכת הבריאות בישראל והקשרים בין הקהילה למערכת האשפוז.
עליהם לבחור במשותף את המדינות המערביות שמבנה מערכת הבריאות בהן דומה לזה שבישראל ואשר מדווחות לארגונים בין -לאומיים בדומה לדיווח של ישראל ולבחון את מצבה של ישראל ביחס למדינות אלה.
אם המחלוקת בין שני המשרדים בעניינים אלה לא תוכרע, יש להביאה להכרעת שרי הבריאות והאוצר או אף להכרעת הממשלה.
: אשפוזים חוזרים יש לבחון את משך האשפוז הממוצע, הקצר במידה ניכר ת ממשך האשפוז הממוצע בעולם, ולגבש מדיניות בנדון.
נוסף על כך, על המשרד לערוך בדיקה מערכתית כדי לברר מהן הסיבות לאשפוזים החוזרים.
תוצאותיה של בדיקה כזאת יכולות להביא לידי שיפור הטיפול הרפואי והמעטת אשפוזים חוזרים, וכך למנוע סבל מחולים ופגיעה בבריאותם ואף להביא לחיסכון כספי.
: חולים מונשמים על מנת לשפר את הטיפול בחולים המונשמים במחלקות הפנימיות יש לגייס בהקדם את תוספת האחיות שכבר אושרה.
: תקינת הרופאים והאחיות מאחר שתקינת הצוותים הרפואיים אינה מעודכנת, ובמחלקות הפנימיות יש פחות רופאים ואחיות מהדרוש, על משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"מ לתת את הדעת על הבעיות שהועלו בנושא תקינת הרופאים בבתי החולים ובכלל זה לקבוע שיטת תקינה חדשה לרופאים במחלקות האשפוז בכלל ובמחלקות הפנימיות בפרט.
נוסף על כך, נוכח המצוקה הקשה, יש לבחון גם פתרונות מידיים לתקינה, האם ניתן לשלב במנגנונים הקיימים "גמישות" בניהול כוח אדם.
יש לעודד מתמחים ואחיות לעבוד ברפואה פנימית, ולעודד מעבר של כוח אדם רפואי למערך האשפוז הממשלתי בפריפריה, כפי שנעשה בבתי החולים של הכללית.
משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו משנת 2009 ,שלפיה על המשרד בשיתוף גופים נוספים, להקים גוף שיספק, בין היתר, מידע הנוגע לכוח אדם במקצועות הבריאות, ובכלל זה מידע על מגמות תעסוקה, ועל סמך מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 253 .
,המידע שייאסף יגבש הנחיות לתכנון כוח האדם, יעקוב אחר יישומןיכוון וירכז את הפעילות בנושא וינתב את המשאבים המוקצים לכך.
: דרכי פתרון למצוקת האשפוז יש לעגן את צורכי מערכת האשפוז ב"תכנית אב לפיתוח מערכת הבריאות" תוך הקפדה על יישומה.
מומלץ שלא להתמקד רק בפתרון של תוספת מיטות ולהקל את המצב במחלקות הפנימיות באמצעות פעולות מגוונות, כגון עידוד הקופות להגדיל את מערך השירותים בקהילה שהם מונעי אשפוז ותחליפיו, שינוי אופן ההתחשבנות בין הקופות לבתי החולים, ייעול העברת חולים שהטיפול בהם במחלקה הסתיים למקום אחר, שיפור הפעילות בחדרי מיון, עידוד הקופות להגדיל את מערך טיפולי הבית והרחבת הפטור מתשלום עבור תרופות לקשישים מעוטי הכנסה.
נוסף על כך, יש לבצע בהקדם שינויים פנימיים בבתי החולים: להגדיל את מספר המיטות במחלקות הפנימיות ולהקטינו במחלקות שבהן אחוזי תפוסה נמוכים.
במסגרת שקילת פתרונות שונים לסוגיות שהועלו, מן הראוי להוציא את האחריות התפעולית של מערך בתי החולים הממשלתיים ממשרד הבריאות כדי שיוכל להתמקד בתפקידו כרגולטור הקובע מדיניות.
לנוכח הפערים העצומים בין הערכות המשרד בדבר צורכי מערכת האשפוז ותוספת מיטות האשפוז הנדרשת ובין הסכמי הפשרה הנחתמים לבסוף עם משרד האוצר ולנוכח חילוקי הדעות הממושכים בין משרד הבריאות והאוצר, מן הראוי שנושא הוספת מיטות אשפוז ושאר הפתרונות שסוכמו יובאו לדיון בממשלה להחלטתה.
: פעולות מידיות פירותיה של החלטה להוסיף מיטות אשפוז ייראו רק בעוד שנים אחדות.
מאחר שמצוקת האשפוז בישראל נוראה והגיעה לשיאים שלא נוד עו בה קודם לכן, אם מדינת ישראל לא תעלה נושא זה לראש סדר העדיפויות שלה, ולא תפעל לאלתר להקלת המצוקה במחלקות הפנימיות, ראשית כול באמצעות תגבור של רופאים ואחיות, יידרדר המצב ותגבר התמותה.
בעשורים האחרונים התאפיין העולם המערבי, בין היתר, בהגדלת שפע המזון, בירידת איכותו (מזון מהיר ומוכן) והגב רת זמינותו, ובד בבד בירידה ברמת הפעילות הגופנית של האוכלוסייה; כל אלה הביאו לידי התפתחות תופעות של עודף משקל והשמנת יתר.
בישראל התפתחו תופעות אלה באופן מואץ בשני העשורים האחרונים.
השמנה היא מחלה כרונית המוגדרת בעולם ובישראל כמגֵפה הפוגעת במערכות רבות בגוף, מקצרת את תוחלת החיים ופוגעת קשות באיכות החיים.
ההשמנה מגבירה את הסיכון לחלות במחלות לב וכלי דם, סוכרת, לחץ דם גבוה, טרשת העורקים, הפרעות בנשימה ודום נשימה בשינה, סרטן מסוגים שונים, שיגרון, דלקת עצמות ומפרקים, פגיעה בפריון נשים, אבנים בכיס המרה, החזר קיבתי-ושטי ובעיות פסיכולוגיות.
לבעיית ההשמנה יש גם היבט כלכלי.
ההשמנה גורמת למשק נזק כספי ניכר עקב ההוצאות הרפואיות על טיפול במחלות ועל ניתוחים שהיא גוררת.
מלבד הנזק הכספי הישיר ההשמנה גורמת גם נזק כספי עקיף, הנובע מאבדן תפוקה בשוק העבודה בשל היעדרויות עובדים והוצאות על דיאטות למיניהן ועל טיפול בבעיות נפשיות הנגרמות מהשמנה.
על פי הערכת משרד הבריאות, הנזק הכספי הישיר והעקיף שההשמנה גורמת למדינה ולאזרחיה מסתכם בכ-10 מיליארד ש"ח, שהם כשישית מכלל ההוצאה הלאומית על בריאות לשנת 2009 , בסך60 .
מיליארד ש"ח משרד הבריאות הוא הגורם העיקרי האחראי לטיפול בהשמנה ולמניעתה, ובכוחו להוביל שינוי בנושאים מהותיים, באמצעות שיתוף פעולה עם משרדי הממשלה, קופות החולים וגופים נוספים.
השיטה המקובלת להערכת מידת ההשמנה היא מדד מסת הגוף ( BMI - Body Mass Index ), המחושב באמצעות חלוקת משקל הגוף(בקילוגרמים) בריבוע הגובה (במטרים).
9 ;"מוגדר "משקל תקין BMI 25 עד29.
9 מוגדר "משקל עודף"; BMI 30 עד39.
9 ( "מוגדר "השמנת יתר Obesity ;) BMI גדול מ-40 ( "מוגדר "השמנה חולנית Morbid Obesity ) (כל סוגי ההשמנה יכונו להלן "השמנה").
אצל ילדים עודף משקל מוגדר על פי בדיקת האחוזונים של היחס בין מסת הגוף לגיל.
ילדים הנמצאים באחוזון ה- 85-94 ,מוגדרים כבעלי עודף משקל ובאחוזון ה-95 ומעלה- לוקים בהשמנת יתר.
אף על פי ששכיחות ההשמנה שונה באוכלוסיות שונות, יש מגמה עולמית של עלייה בשכיחותה9 .
על פי נתוני ארגון OECD10 שנאספו בשנים האחרונות ממדינות החברות בארגון וממדינות שאינן חברות בו, בראש הרשימה עומדת ארצות הברית, שבה 68% מהאוכלוסייה הבוגרת סובלים מעודף משקל, ו- 33.
9 יוסף מאירוביץ, "השמנה - Obesity ", אתר משרד הבריאות www.
10 Organization for Economic Co -operation and Development - הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
סובלים מהשמנת יתר11; בישראל (ב- 2008 )%61.
1 מהאוכלוסייה סובלים מעודף משקל12, ו-%13.
6 מהם סובלים מהשמנת יתר.
לשם השוואה, באנגליה %61.
11 על פי נתוני ה- OECD על פי קצב העלייה של ממדי ההשמנה, אפשר להעריך כי ב- 2019 74% מהאוכלוסייה הבוגרת בארצות הברית יסבלו מעודף משקל ומהשמנת יתר.
12 מדובר בנתון הנוגע לכלל האוכלוסייה הבוגרת, לעומת נתוני משרד הבריאות שיובאו בהמשך, הנוגעים לקבוצות גילאים שונות.
5% מהם מהשמנת יתר, ובקנדה60% ו- 24.
, בהתאמה בתחתית הרשימה עומדות יפן עם 24.
2% הסובלים מעודף משקל ו- 3.
4% מהם מהשמנת יתר, וקוריאה עם 31% ו-%3.
, בהתאמה "המהפכה התזונתית", המתאפיינת בתזונה לקויה ובאורח חיים שרמת הפעילות הגופנית בו היא נמוכה, מתפשטת במהירות במדינות רבות בעולם, ובהן ישראל13 .
תושבי ישראל צורכים כיום יותר מזון עתיר קלוריות, סוכרים, שומן רווי ומלח.
כמות האנרגיה בכמות האוכל הנצרכת לנפש עלתה מאז קום המדינה ב- 1,000 קלוריות ליום.
ככל הנרא ה, לרוב נובעת ההשמנה משילוב של גורמים גנטיים וסביבתיים הגורמים למאזן אנרגיה חיובי (צריכת האנרגיה גדולה מהוצאת האנרגיה) ומשום כך לאגירת שומן ולעודף משקל.
על פי נתונים של ארגון הבריאות העולמי מהשנים 2007 -2008 , ישראל נמנית עם עשר המדינות המובילות בעליית שיעורי ההשמנה בעולם, ומספר הסובלים מעודף משקל והשמנת יתר בה עלה פי שלושה ב-30 השנים האחרונות14 .
על פי דוח של ארגון הבריאות העולמי משנת 2007 , ישראל מדורגת במקום ה -50 מתוך194 מדינות שנבדקו מבחינת שכיחות ההשמנה.
על פי נתוני משרד הבריאות 44.
2% מבני 65 ( ומעלה סובלים מעודף משקל והשמנת יתר BMI גדול מ-25 .
3% מבני65 ומעלה סובלים מהשמנת יתר (BMI גדול מ-30)15 .
מנתוני האגודה למען שירותי בריאות הציבור לשנים 2009- 2007 עולה ש- 22.
5% 'מהתלמידים בכיתות א-ט' סובלים מעודף משקל ו -8% מתוכםסובלים מהשמנת יתר.
אורח חיים בריא, המונע בין היתר השמנה, נשען על שני תחומים עיקריים: תזונה נכונה, המבוססת על צריכת מזון בריא ומאוזן, ופעילות גופנית סדירה, התורמת להפחתת משקל ובכוחה לשפר את הכושר הגופני, לחזק את השרירים ולשפר את איכות החיים.
בשנת 2008 פרסם מבקר המדינה דוח על מניעת השמנה (להלן- דוח הביקורת הקודם)16.
בחודשים מרס -דצמבר 2010 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב, ובה בדק את הפעולות שעשו משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בתחום זה מאז פורסם הדוח הקודם.
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות, בארבע קופות החולים (להלן - הקופות) - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית), במשרד החינוך, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), במרכז השלטון המקומי, בצה"ל וב משטרת ישראל.
בדיקות השלמה נעשו במשרד ראש הממשלה, במשרד האוצר, ברשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים), ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ובעיריות תל אביב, ירושלים, חיפה ואשקלון.
13 ( דוח כוח המשימה למניעה וטיפול בעודף משקל והשמנה 2006 '), עמ15 .
14 מנתוני ארגון הבריאות העולמי - מתוך התכנית הלאומית לתזונה, פעילות גופנית ומניעת השמנה ומחלות כרוניות, יולי 2010 .
15 נתוני משרד הבריאות לשנת 2008 .
, הנסמכים על דיווחם של הנשאלים .
16 מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ519.
תכניות התערבות לטיפול בהשמנה .
מניעת ההשמנה אינה משימה של מערכת הבריאות בלבד, אלא סוגיה המחייבת טיפול מערכתי שישפיע על אורח החיים של כלל האוכלוסייה.
לכן חשוב במיוחד שיתוף הפעולה של כל הגורמים הממלכתיים הקשורים לנושא.
לשם כך יש להכין תכנית התערבות כוללת המבוססת על כל המידע המחקרי שבידי החוקרים ועל נתונים עדכניים ומקיפים.
תכנית ההתערבות צריכה להציב יעדים 812 דוח שנתי61ב .
ולקבוע את האמצעים הדרושים להשגתם וכן לקבוע דרכים למדידת היעילות של הפעולות המתוכננות הננקטות על פיה.
תכנית לאומית מאפשרת ראייה מערכתית והקצאת משאבים, וממנה יש לגזור תכניות נקודתיות למאבק בהשמנה.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי טרם הוכנה תכנית לאומית יישומית למאבק בהשמנה, וכי משרד הבריאות לא יזם הקמת גוף לאומי בעל סמכות שירכז ויתאם את הפעולות של הגורמים הפועלים בנושא.
עוד צוין כי משרד הבריאות לא העלה את נושא מניעת ההשמנה לדיון במשרד ראש הממשלה.
בביקורת הנוכחית עלה כי משרד הבריאות החל להוביל א ת הכנתה של תכנית לאומית לתזונה, פעילות גופנית ומניעת השמנה ומחלות כרוניות (להלן - התכנית הלאומית).
בתכנית זו נקבעו, בין היתר, מסגרת תקציב ונוהלי איגום משאבים בתחומים האמורים, וכן סדרים לתיאום ושיתוף פעולה בין -משרדיים בתחומי הבריאות, החינוך, התמ"ת, הספורט, הרווחה, הגנת הסביבה, הבינוי, התחבורה, הרשויות המקומיות וקופות החולים; הוחלט לקיים פעולות לשיפור הרגלי התזונה והרגלי הפעילות הגופנית בכל האוכלוסייה ולצמצם פערים בקרב אוכלוסיות חלשות (חרדים, ערבים, אתיופים, בדואים); הוחלט להקים גוף לאומי לתיאום בין משרד הבריאות למשרדים האחרים ולקיים מסע הסברה ארצי באמצעי התקשורת בנוגע לתזונה נכונה ופעילות גופנית; לקדם הצעות חוק התומכות בשיפור התזונה ובפעילות גופנית, וכמו כן לקדם מיסוי וסובסידיות לשיפור הנגישות של מזון בריא, סימון תזונתי ורישום מסרים בריאותיים על גבי אריזות מז ון; להגביל מכירה של מזון עתיר שומן וקלוריות בבתי הספר; לקבוע יעדים להטמעת פעילות גופנית והרגלי תזונה נכונים ברשויות המקומיות, בקהילה, במערכת החינוך, במערכת הביטחון ובכלל האוכלוסייה; להקפיד על ניטור של מצב הבריאות, התזונה והפעילות הגופנית של כלל האוכלוסייה מדי חמש שנים; לפתח מערך תמרוץ להשתתפות בתכניות לתזונה נכונה ופעילות גופנית.
בדוח הביקורת הקודם הוער כי אף שהמלצות כוח המשימה פורסמו כבר בשנת 2006 ומונתה תת -הוועדה למניעת ההשמנה ולטיפול בה (תת - הוועדה 2020 ,) לקביעת דרכים ליישום ההמלצות שיפורטו בהמשך הדוח בסוף שנת 2007 עדיין לא נקבעה תכנית לאומית למניעת השמנה, ואופן הטיפול בבעיה לא הובא לדיון בממשלה.
במעקב נמצא כי משרד הבריאות הציג את התכנית הלאומית למשרד ראש הממשלה רק בנובמבר 2010 , לאחר קבלת טיוטת דוח המעקב של משרד מבקר המדינה, והמליץ לאמצה כתכנית אב לאומית.
בדצמבר 2010 אישר משרד ראש הממשלה להביא את התכנית לאישור הממשלה.
יוצא אפוא שבמועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , טרם אישרה הממשלה את התכנית, טרם הוקצו משאבים לביצועה, וממילא משרדי הממשלה והגופים האחרים הנוגעים בדבר טרם החלו לפעול על פיה.
לתכנית הלאומית קדמו ה מלצות של שתי ועדות, כמפורט להלן: כוח המשימה למניעה ולטיפול בעודף משקל והשמנת יתר : ביוני 2005 הקים משרד הבריאות ועדה17 כדי שתציע צעדים רב-תחומיים למניעת ההשמנה (להלן - כוח המשימה).
בוועדה פעלו נציגים ממשרד הבריאות, מהקופות, ממשרד החינוך, מצה"ל, מהרשויות המק ומיות, מהחברה למתנ"סים, .
17 בראשות פרופ' אליוט בארי- מומחה לרפואה פנימית, דיאטה והפרעות אכילה, בית החולים האוניברסיטאי הדסה עין כרם, וד"ר דורית ניצן קלוסקי - מנהלת שירות המזון לשעבר.
מאיגוד תעשיות המזון 18 ומהעיתונות.
כוח המשימה הגיש למשרד הבריאות את המלצותיו (להלן - דוח כוח המשימה) בשנת 200619 .
תת-הוועדה למניעת השמנה ולטיפול בה : כדי לטפל בממצאים שעלו בדוח כוח המשימה, מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז בספטמבר 2006 תת- וועדה למניעת השמנה .
18 איגוד תעשיות המזון בהתאחדות התעשיינים הוא גוף מקצועי ובו חב רים כ -150 מפעלים המייצגים את עיקר התפוקה של תעשיות המזון.
האיגוד פועל בנושאים שונים לקידום ולפיתוח של תעשיית המזון בישראל.
19 'ראו פירוט בדוח הקודם בעמ519 ,530 .
ולטיפול בה (להלן - תת-הוועדה 2020)20 שהיא חלק מיוזמת "לעתיד בריא 2020 ," שגיבש המשרד בשנים האחרונות ושמטרתה לקבוע יעדים לאומיים ותכניות פעולה להשגתם21.
בטיוטת הדוח של תת -הוועדה 2020 מאפריל 2009 נקבעו יעדים להפחתת ההשמנה עד שנת 2020 : צמצום שיעור הסובלים מהשמנת יתר בקרב האוכלוסייה היהודית ב-33% ובקרב האוכלוסייה הערבית ב-45% ; העלאת שיעור בני ה-21 ומעלה שמשקל גופם תקין ב-10% ; הפחתת שיעור הילדים והמתבגרים הנתונים בסיכון ללקות במשקל יתר ב -20% .
נוסף על כך הומלץ לנקוט שיטות והתערבויות למניעת השמנה ולטיפול בה, שעל פי הממצאים שיעור הצלחתן גבוה.
הוועדות המליצו, בין היתר, לעודד פעילות במשרדי הממשלה, בקופות וברשויות המקומיות.
עם זאת, המעקב העלה שאת הפעילות שנעשתה בשטח לא תיאם שום גורם, והיא הייתה מועטה לעומת הצרכים, מבוזרת ומצומצמת מכדי לחולל שינוי כפי שנקבע בתכנית הלאומית.
מניעת השמנה בקרב ילדים ובני נוער .
השמנת יתר ועודף משקל בקרב ילדים ובני נוער נחשבים היום למגפה כלל-עולמית המתפשטת במהירות.
על פי נתונים שפרסם ארגון OECD ב- 2010 , בשנת 2007 סבלו26% .
מהילדים בני חמש עד שבע בישראל מעודף משקל ומהשמנת יתר לשם השוואה, בראש הרשימה עמדו ארצות הברית וסקוטלנד עם 35% ואיטליה וספרד עם 33% .
מנגד ביפן ובשווייץ היה שיעורם 15% , בלוקסמבורג 12% ובטורקיה10% .
מנתוני האגודה למען שירותי בריא ות הציבור 22 לשנים 2009- 2007 עולה כי 14.
5% 'מהתלמידים בכיתות א -ט' סובלים מעודף משקל, ו -8% נוספים סובלים מהשמנת יתר23.
כ-%20-%10 מהפעוטות השמנים ייוותרו ילדים שמנים, כ-%40 ,מהילדים השמנים ייעשו מתבגרים שמנים וכ- 75%-80% מהנערים השמנים יהיו מבוגרים שמנים.
אם תי משך ההאצה של השמנת הילדים, כפי שקרה בעשר השנים האחרונות, שיעור הילדים הסובלים מהשמנה הצפוי בשנת 2020 הוא50% .
יש הסוברים כי הילדים בדור הנוכחי יהיו הראשונים זה מאה שנים שתוחלת החיים שלהם תרד24 .
בד בבד עם העלייה בשכיחות ההשמנה בקרב ילדים ובני נוער, חלה בקרבם גם עלייה בשיעור ובחומרה של המחלות הקשורות להשמנה שבעבר היו נפוצות רק בקרב מבוגרים בגיל העמידה, כמו סוכרת מסוג 2 (שאינה סוכרת נעורים); לחץ דם גבוה; מחלות לב; רמות שומנים גבוהות בדם; כבד שומני ועמידות לאינסולין; .
20 שבראשה עמדו ד"ר רונית אנדוולט- מנהלת התזונה במכבי - ופרופ' אליוט בארי.
21 במסגרת תכנית אב לקידום הבריאות בישראל עד שנת 2020.
22 עמותה הנותנת שירותים בתחום הבריאות ועד שנת 2010 סיפקה שירותי בריאות במוסדות החינוך לרבות מדידת גובה ומשקל של התלמידים.
משנת 2010 פעילות זו נעשית על ידי חברה פרטית.
23 אתי וייסבלאי, "הגבלות בפרסום מזון והנחיות לתזונה בריאה בבתי ספר כאמצעי להתמודדות עם השמנת יתר בקרב ילדים ובני נוער - סקירה משווה", מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 3.
24 מתוך הרצאה מאת ד"ר רונית אדלר במסגרת ועידת ישראל לרפואה 2010 .
תסמונת דום נשימה בשינה; תחלואה פסיכולוגית; ל חץ גולגולתי מוגבר ובעיות אורתופדיות, בעיקר בצוואר הירך ובברכיים.
הסיבות להתפשטות מגפת ההשמנה קשורות בעיקר בשינויים בהרגלי התזונה של ילדים, כגון ויתור על ארוחות מסודרות לטובת מזון מהיר ומזון מוכן, הרוויים בשומנים, סוכרים, מלח, חומרים משמרים ועוד.
נוסף על כך, כיום הילדים פעילים פחות מבעבר ומבלים שעות רבות בצפייה 816 דוח שנתי61ב .
בטלוויזיה ובשימוש במחשב, וכמו כן עוסקים פחות בפעילות גופנית.
הטיפול היעיל ביותר בהשמנת יתר אצל ילדים, כמו אצל מבוגרים, מתבסס על הגבלת כמות הקלוריות הנצרכת, על תזונה נכונה על פי פירמידת המזון 25, הגבר ת הפעילות הגופנית וטיפול התנהגותי להשגת שינויים אלה.
כיום אין טיפול תרופתי יעיל ובטוח המאושר לשימוש בילדים בנושא זה.
בשל גילם הצעיר, לילדים יש היסטוריה קצרה יותר של הרגלי חיים התורמים להשמנה, ולכן קל יותר להביאם לידי שינוי ההרגלים הלקויים.
לילדים קל להוריד את שיעור השומן בגוף בלי לרדת במשקל, שכן קומתם גדלה, ולכן די בכך שיקפידו על עלייה אטית יחסית במשקל הגוף כאשר קומתם גדלה26 .
ככל שמידת ההשמנה גדולה יותר, קשה יותר להגיע למשקל הרצוי בעזרת דיאטה ויש מעין נקודת אל- חזור שמעבר לה היכולת להתמודד עם עודפי השומן שנצ ברו פוחתת ונעשית כמעט בלתי אפשרית 27 .
משני טעמים אלה חשוב במיוחד לטפל בהשמנה אצל ילדים ולמנוע אותה.
לנוכח השיעורים ההולכים וגדלים של ילדים הסובלים מהשמנה, למשרד החינוך תפקיד מוביל בשינוי ההרגלים ובהקניית הידע בנושאי תזונה, פעילות גופנית ואורח חיים בריא.
חינוך לתזונה נכונה ופעולות למניעת השמנה במערכת החינוך בדוח הביקורת הקודם צוין כי משרד החינוך לא פעל לברר מה דרוש כדי לחנך את התלמידים לשמור על אורח חיים בריא; לא רוכזו נתונים על התכניות הקיימות בנושא ועל מספר התלמידים שהשתתפו בהן; לא נעשו מעקב אחר מימוש התכניות בבתי הספר ובגנים, אומדן של השפעתן והפקת לקחים.
על פי המלצות כוח המשימה מ - 2006 , היה על משרד החינוך להפוך את בתי הספר לסביבה מקדמת בריאות.