HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת ה-FATF משנת2018 .
הומלץ להרחיב את תחולתה של חובת הדיווח באופן שהיא תוחל גם על דיווחים בלתי רגילים .
הממונה על הנש"עים מסרה לצוות הביקורת כי נדרש לאפשר לנש"עים למסור .
דיווח וולונטרי על עסקאות הכרוכות בסיכון גבוה לנוכח הקושי המובנה של משרדי עורך דין .
קטנים לדחות לקוח שבא לקבל שירות משפטי ובכך לוותר על הכנסה, וכן מאחר שהיעדר דיווח .
לרשל"ה עלול לפגוע בשלמות בסיס הנתונים ברשל"ה.
אשר לדיווחים וולונטריים, צוות הביקורת מצא כי דיווחים אלה, מגורמים שאינם מחויבים לדווח, .
אינם מוסדרים בהנחיות דיווח של רשל"ה, ולפיכך הם לא מכילים את כלל המידע הרלוונטי .
לרשל"ה (מעבר לפרטי זיהוי), כפי שמופ יע בהנחיות דיווח לגופים מדווחים ולכן גם לא מופקת .
משרד המשפטים מסר בתשובתו, כי נושא הדיווח נבחן ונדון בהרחבה במהלך קביעת ההסדר .
בחוק ובצו שחל על נותני שירות עסקי.
המחוקק נמנע מלקבוע חובות דיווח אף שידע שאלה .
נדרשות לפי ההנחיות הבין-לאומיות ו היה ער לכך שתהיה ביקורת בעניין זה, וזאת משיקולי חיסיון .
החוק שהתקבל הוא פרי של איזון בין אמון בין בעלי מקצוע ללקוחותיהם .
לבין הצורך בחיזוק משטר איסור הלבנת הון, ולא ניתן היה להחיל את החובות ללא הפשרה .
לדעת המשרד לא בשלה העת לבחון את הנושא שנית, שכן הטעמים שעליהם .
התבססה הימנעות המחוקק מהטלת חובות דיווח על עורכי דין ורואי חשבון בעינם עומדים.
183 סעיף44 ,)ב לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית התשמ"ו -1986 : "לא יבצע עורך דין פעולה מחייבת .
שהתבקשה בשביל לקוח אם הוא מעריך, לפי סעיף 2 ".
(ג) לצו, שרמת הסיכון להלבנת הון או מימון טרור גבוהה .
איסור דומה קבוע בתקנה 1(א15 ) לתקנות רואי חשבון (התנהגות שאינה הולמת את כבוד המקצוע) התשכ"ה-1965.
משטר הלבנת ההון בישראל מחייב את כלל המגזרים לדווח על פעולות בלתי רגילות, אך .
אין חובה להימנע מלבצע את הפעולות האמורות 184 בהתאם לניהולהסיכונים הספציפי .
לעומת זאת, מגזר הנש"עים אינו מחויב לדווח על פעולות בלתי רגילות, .
שלא בהתאם לכללי ה-FATF , אך אסור לו לבצע עסקה שכרוכה בסיכון גבוה להלבנת .
יצוין כי האיסור לבצע עסקה אינו מופיע בהמלצות ה-FATF אלא זו חובה .
שמקורה בכללי האתיקה של הנש"עים, אף שלא חלה עליהם חובת דיווח לרשל"ה.
כי לאחר יותר משש שנים לאחר כניסתו לתוקף של הצו החל על מגזר הנש"עים, משרד .
המשפטים ורשל"ה יבחנו מחדש את הפער בין מגזר הנש"עים ליתר המגזרים, וכן יבחנו .
כיצד העובדה שמגזר הנש"עים פטור מחובת דיווח לר של"ה עשויה להשפיע על שלמותו .
של מאגר המידע ובהתאם יגבשו דרכי פעולה מומלצות בנושא.
רצוי כי בחינה זו תבוצע .
תוך שיתוף הציבור , ובייחוד תוך שיתוף הנמנים עם מגזר הנש"עים, שיושפעו מסוגיה זו.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה, כי היא תומכת בממצאים האמורים.
בין היתר, כי אם יש פרטי זיהוי בדיווח וולונטרי, אין קושי להזין פרטים אלה במאגר המידע.
ממצאי פרק זה מלמדים על פערים במבנה משטר איסור הלבנת ההון בישראל.
ביקורת פיקוח ואכיפה מבוזרות בין רגולטורים רבים (המפקח על הבנקים, רשות ניירות .
ערך, רשות שוק ההון, משרד התקשורת, הממונה על הנש"עים, המפקח על היהלומים .
ובנושאי דיווח יש סמכויות גם לרשל"ה).
אין גורם אחד, שיש לו סמכות עליונה להנחיה .
ולבקרה של כלל הגורמים המעורבים.
ברשל"ה קיים מידע עדכני ועשיר אשר יכול היה .
לסייע לגופי הרגולציה לבצע את תפקידם ולשפר את אפקטיביות פעולתם, ומנגד בידי .
הרגולטורים קיים מידע אשר יש בו כדי להעשיר ולטייב את מאגר המידע של רשל"ה, אך .
בפועל רק חלק קטן מהמידע החיוני מועבר בין הגורמים השונים.
ריבוי הרגולטורים יוצר .
לעיתים פערי רגולציה בלתי מוסברים לגבי אותו סוג פעולה, כפילות רגולטורית הנובעת .
מהוראות הדין, חוסר ודאות וטענות של מגזרים שונים על הכבדה בלתי מוצדקת עליהם.
זאת ועוד, אין בידם של חלק מהרגולטורים למלא את התפקיד שהוטל עליהם באופן מלא .
בשל חסמים שונים - כדוגמת תחום הנש"פים המאופיין כתחום בסיכון גבוה.
השפעותיו של משטר מורכב זה (אשר הוחל ביישומו לפני יותר מעשרים שנה, ואשר יש .
לו השפעה מהותית על הגופים המדווחים ועל לקוחות הקצה), טרם נבחנו בראי עיניו של .
הציבור - מה עלות המשטר המושתת עליו, כיצד הדבר ישפיע בפועל על שגרת העסקים .
השוטפת והאם הגופים מנהלים את הסיכון בהתאם להנחיות ה-FATF או נמנעים מהסיכון .
על ידי הימנעות מביצוע פעילות מחשש לסנקציות מצד הרגולטור.
לפגיעה באפקטיביות של המשטר, להדרה פיננסית ולניהול סיכונים לא מאוזן באופן .
העלול מחד גיסא לאפשר לגורמים עבריינים לנצל את הפרצות הקיימות לביצוע הלבנת .
הון, ומאידך גיסא להקשות על כלל הציבור ועל הגופים המדווחים ולהביא לדחיקת גורמים .
לגיטימיים ולהכבדה עליהם שלא לצורך, ובכך לפגוע בכלכלה הישראלית.
184 ,נושא מימון טרור לא נבחן במסגרת דוח זה.
מכל מקום, על מנת להסיר ספק בנושא מימון טרור, בנסיבות מסוימות .
חובה להימנע מביצוע פעולה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל נוכח האמור לעיל, מומלץ כי הרגולטורים השונים, כל אחד בתחום סמכותו, בתיאום עם .
משרד המשפטים - ובשיתוף רשל"ה בנושאים שבסמכותה על פי חוק - יפעלו במסגרת .
השיח הבין-משרדי השוטף לקידום מיפוי הפערים, תוך שיתוף הציבור, ובפרט הגופים .
העשויים להיות מושפעים מהשינויים בתח ום, ויבחנו כיצד ניתן להמשיך לקדם את .
התיקונים הדרושים בהוראות הדין.
כמו כן יפעלו כדי שיוקצו המשאבים באופן שיבטיח כי .
המשטר יפעל באופן אפקטיבי ויעיל למניעת הלבנת הון בישראל, זאת בדגש על הסדרת .
תחומי הפעילות הפיננסית הדיגיטלית המתפתחת בקצב מהיר, כדוגמת מגזר חבר ות .
הפינטק והמטבעות הקריפטוגרפיים.
משטר איסור הלבנת הון במגזר הממשלתי .
הרציונל העומד בבסיס משטר איסור הלבנת ההון המקומי והעולמי מתבסס בין היתר על .
העובדה כי שיטות להלבנת הון נעשות מתוחכמות יותר ויותר, ועקב כך גובר הקושי להתמודד .
זאת בייחוד משום שמלביני ההון מנצלים מדינות, מגזרים או ענפים שאפקטיביות הפיקוח .
עליהם נמוכה או שאינם מפוקחים כלל.
מסיבה זו צריכות מדינות להנהיג משטר איסור הלבנת .
הון המערב את כלל הרשויות שעשויות להיות רלוונטיות למאבק 185.
לדברי הבנק העולמי, על מנת להיאבק ביעילות בעבירות פיננסיות ובפרט בהלבנת הון חייבים .
בעלי העניין במדינה - ה-FIU , הרשויות הנאבקות בשחיתות וכלישות ממשלתית אחרת המחזיק ה .
במידע שיכול לסייע לאתר את מסלול הכסף ולהרכיב את פאזל השחיתות והלבנת ההון - לשתף .
פעולה זה עם זה ולנקוט צעדים משותפים ומתואמים.
עם רשויות אלה נמנות, בין היתר, רשויות .
אכיפת החוק, רשות המיסים והמכס.
הבנק העולמי הדגיש כי לא ניתן להיאבק ביעילות בפשיעה .
הפיננסית ללא מעו רבות של הגופים הממשלתיים הרלוונטיים בכללותם, אפילו אלה .
המעורבים במידה המועטה ביותר.
מסיבה זו צריכה הממשלה להנהיג משטר איסור הלבנת .
הון המערב את כלל הרשויות שעשויות להיות רלוונטיות למאבק, תוך הקצאת משאבים אנושיים, .
טכנולוגיים ופיננסיים ראויים לקידום מאבק זה 186 .
,זאת ועוד ה-FATF קובע כי משטר איסור .
הלבנת הון ומימון טרור ייושם בגישה מונחית סיכון, ובהתאם לכך קבע במסמך מתודולוגיה .
לביקורת אפקטיביות כי הערכת הסיכון וקביעת המשטר שיש להנהיג בגוף פיננסי ספציפי, .
יסתמכו על מהות פעילותו ולא רק על מגזר פעילותו ועל שמו הרשמי187.
משטר איסור הלבנת ההון צריך להיות גמיש דיו על מנת שיוכל לזהות תחומים שנשקף בגינם .
סיכון להלבנת הון ועל מנת שיוכל להתאים את עצמו לסיכונים חדשים 188.
כך, כאמור, המליץ ה - FATF להכפיף למשטר איסור הלבנת הון גופים שאינם פיננסיים .
( DNFBPs)189 כדוגמת: עורכי דין, רואי חשבון, סוכני נדל"ן סוחרים באבנים ומתכות יקרות (להלן .
- גופים חוץ-פיננסיים) .
המלצה זו התבססה על כך שבגופים אלה מתבצעות עסקאות פיננסיות .
שאינן בתחולת משטר הלבנת הון ולכן יש חשש ממשי לניצולם, ללא ידיעתם או תוך מעורבותם .
האקטיבית, ככסות לגיטימית לביצוע עבירות של הלבנת הון.
ההמלצה התבססה גם על היותם .
גופים אלו "שומרי סף" שביכולתם למנוע את ביצוע העבירות על ידי הלקוחות עוד לפני ביצוען, .
וכן על כך שגורמים עברייניים עשויים להשתמש לרעה בשירותיהם של גורמים שאינם פיננסיים .
בהתאם לכך, הוחל בישראל כאמור משטר איסור הלבנת הון על הגופים .
הבנקאיים, המוסדיים וחברות הביטוח וכן על כמה גופים שאינם פיננסיים, לרבות נותני שירות .
185 דברי ההסבר להצעת חוק איסור הלבנת הון, התשנ"ט-1999.
186 The World Bank group , Module 3 - Enhancing Inter Agency Domestic and International Cooperation in Corruption .
Cases (incorporating peer reviewer comments) (2020) .
187 (2013 FATF, Methodology ( .
org/faq/moneylaundering/- https://www.
189 Designated Non -Financial Business and Professions .
il/Pubilcations/ArticlesOld/Pages/TakirIsurHalbanatHon.
משטר איסור הלבנת הון בישראל עסקי 191 .
כמו כן, משרד המשפטים מקדם תיקוני חקיקה להחלת המשטר על מגזרי הנדל"ן, על .
נותני שירותים לחברות ולנאמנויות ועל עוסקים בסחר במתכות יקרות.
משטר איסור הלבנת הון בישראל מחייב כאמור את הגופים לפעול בהתאם לכללים שנקבעו .
בצווים, לרבות: (א) כינון מדיניות וקביעת כלים לניהול סיכוני הלבנת הון; (ב) מינוי קצין ציות .
שתפקידו לוודא כי הגוף ממלא את החובות שהוטלו עליו ונועדו למנוע הלבנת הון; (ג) ביצוע .
תהליך "הכר את הלקוח" בהתאם למידת הסיכון שמקבל השירות יבצע הלבנת הון ובהתאם .
לזהות הלקוח, למשל להיותו איש ציבור זר או מקומי; (ד) זיהוי הלקוח בעת פתיחת חשבון או .
ביצוע פעולה ושמירת מסמכיו במערכת הממוחשבת ; (ה) אימות פרטים של מקבל השירות .
בפועל ודרישה להצגת מסמכים רלוונטיים ; (ו) העברת דיווחים רגילים ובלתי רגילים לרשל"ה192 .
פעילות פיננסית במגזר הממשלתי .
במסגרת מילוי תפקידם של גופים שונים במגזר הממשלתי ובשלטון המקומי, וכדבר שבשגרה, .
הם מקבלים תשלומים ומעבירים כספים לאזרחים ולגורמים אחרים, במישרין ובעקיפין.
יפורטו הגופים הממשלתיים שהמחזור הכספי השנתי והיקף הפעולות הפיננסיות שלהם הם .
המשמעותיים ביותר: רשות המ יסים: רשות המיסים אמונה על גביית מיסוי ישיר: מס הכנסה, מיסי מקרקעין .
(שבח ורכישה) והיטלים מיוחדים; וכן על גביית מיסוי עקיף המוטל על צריכת סחורות .
ושירותים: מס ערך מוסף, מכס - המוטל על יבוא סחורות, מס קנייה - המוטל הן על הייצור .
המקומי והן על היבוא, ובלו על דלק - מס קצוב המוטל על כל סוגי הדלק.
שירות התשלומים הממשלתי: מערכת תשלומים ממשלתית לביצוע תשלומים מקוונים .
באמצעים דיגיטליים עבור שיר ותי הממשלה.
במועד הביקורת הפעילה את השירות יחידת .
ממשל זמין במערך הדיגיטל הלאומי, והוא איפשר תשלומים דיגיטליים לכ-45 גופים .
מערכת ההוצאה לפועל (להלן - הוצל "פ): ההוצל"פ היא יחידה ברשות האכיפה .
והגבייה אשר פועלת לאכיפת החלטות שיפוטיות וגביית חובות על פי חוק ההוצאה לפועל, .
התשכ"ז-1967, והתקנות שהותקנו מכוחו.
בהוצל"פ נפתחים, לבקשת זוכים, תיקים לגביית .
חובות מכוח פסקי דין בעניינים אזרחיים, תיקים לגביית חיובים שדינם כדין פסק דין - כגון .
שטרי חובות וצ'קים, וכן תיקי תביעות שסכומן המרבי 75,000 ש"ח.
תיקי פסק דין מסוג "צו עשה", תיקי תביעת חובות מזונות ומוגשות בקשות לביצוע משכון או .
המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (להלן - מג "ק): הוקם בשנת 1995 מכוח חוק .
המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 .
המג"ק, בדומה להוצל"פ, ה וא יחידה .
עורכי דין ורואי חשבון בנותנם שירותים מסוימים המפורטים בחוק וסוחרים באבנים יקרות .
192 יצויןכי עבור חלק מהסקטורים נקבעו כללי דיווח ייחודיים בהמלצות FATF או בחוק הישראלי, כגון כללי סקטור נותני .
ברשות האכיפה והגבייה, ותפקידו לגבות קנסות, אגרות, הוצאות ותשלומי חובה על פי דין .
שהטילו גופי מדינה כדוגמת המשטרה, בתי המשפט ומשרדי ממשלה.
המוסד לביטוח לאומי (להלן - בט "ל): פועל מתוקף ח, ]נוסח משולב[ וק הביטוח הלאומי .
ה בט"ל גובה דמי ביטוח לאומי מכל התושבים בהתאם להכנסותיהם .
ולמעמדם ומשלם קצבאות לזכאים.
המחזור הכספי הכולל של התשלומים לגופים הממשלתיים המפורטים לעיל הוא מאות מיליארדי .
ש"ח לשנה, ומדי שנה מתבצעות במגזר הממש לתי ובשלטון המקומי עשרות מיליוני פעולות .
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 9: המחזור הכספי השנתי של חמשת הגופים הממשלתיים המרכזיים .
ומספר הפעולות הפיננסיות שבוצעו בשנה עבור כל גוף, 2020193 .
על פי נתונים של שירות התשלומים הממשלתי, רשות המיסים, הבט"ל, ההוצל"פ והמג"ק, בעיבוד משרד .
193 בלוח זה מפורטים סך התשלומים שקיבל כל אחד מהגופים בשנת 2020 , הגםשלעיתים אותו תשלום ממשלתי .
יועבר באמצעות שני גופים ממשלתיים , כדוגמת תשלום מס לרשות המיסים, שישולם באמצעות שירות .
התשלומים הממשלתי ויועבר לרשות המיסים, יחושב כחלק מהתקבולים של רשות המיסים וכחלק מהתקבולים של .
שירות התשלומים הממשלתי.
נוכח זאת סך התשלומים בפועל לכלל הגופים קטן מהסכום המצרפי הכולל של כלל .
97,315 284,379 59,044 1,841 9278,200,000 12,400,000 7,600,000 1,200,00010,400,000₪ 97,315 284,379 59,044 1,841 9278,200,000 12,400,000 7,600,000 1,200,00010,400,000₪ .
בביקורת נמצא כי על אף היקף שנתי של תשלומים למגזר הממשלתי המסתכם ב מאות .
מיליארדי ש"ח (בשנת 2020 ), מגזר זה הוחרג ממשטר איסור הלבנת ההון הלאומי, ולא .
הוחלו עליו החובות שנקבע כי יוחלו על כלל המגזרים המדווחים: הפיננסיים, המוסדיים .
והעסקיים, או למצער חלק מחובות אלה; ובכלל זה: מינוי קציני ציות, הבניית מנגנונים .
פנימיים ומדיניות ניהול סיכוני הלבנת ההון בגוף, מימוש תהליכי "הכר את הלקוח", חובות .
זיהוי ואימות של פרטי המשלם והמקבל, בדיקת מקור הכספים וחוקיותם.
הוקם במגזר הממשלתי מנגנון מובנה וסדור למסירת דיווחים רגילים ובלתי רגילים לרשות .
לשכת עו רכי הדין מסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2021 בעניין זהכי יש צורך להסדיר .
בהקדם "פרצה עצומה" זו בפעילות הגופים הממשלתיים , שכן התחום בכללותו נותר ללא מענה .
לדוגמה, הלשכה ציינה כי בשנת 2017 תוקן החוק להסדר הימורים .
בספורט, התשכ"ז-1967, באופן שנקבע בו כי המועצה הלאומית לספורט חייבת למנות אחראי .
איסור הלבנת הון (קצין ציות), שיתווה מדיניות וכלים לניהול סיכונים בתחום זה.
שמהלך מסוג זה יהיה אפקטיבי, יש צורך למנות רגולטור שיפקח על אופן תפקודו של קצין .
סקר הסיכוני ם הלאומי (NRA) : בשנת2017 פרסם משרד המשפטים את סקר הסיכונים .
הלאומי, המרכז את סיכוני הלבנת ההון בישראל הכרוכים בפעילותם של כלל הרגולטורים, .
רשויות האכיפה וגופים ממשלתיים נוספים, כדי לזהות ולהעריך את כלל הסיכונים בתחום .
הלבנת ההון במדינת ישראל.
סקר הסיכונים , שבוצע בהוראת היועמ"ש לממשלה במשך .
כשנתיים, רוכז על ידי משרד המשפטים ורשל"ה ובוצע בהובלת קבוצות עבודה נושאיות (רשויות .
האכיפה, הרגולטורים הפיננסיים וגופי הביטחון) שאותן הובילו משטרת ישראל, בנק ישראל .
והמטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור.
הסקר נועד לסייע למגזר הציבורי והפרטי לזהות את .
סיכוני הלבנת ההון במדינה, להבין את הנזק הפוטנציאלי שתופעות אלה עלולות לגרום למערכת .
הפיננסית ולביטחון הלאומי ולמפות את הפעולות שנוקטת המדינה כדי להתמודד עם סיכונים .
כמו כן, סקר הסיכונים נועד לשמש בסיס לקביעת מדיניות וסדרי עדיפויות בתחום איסור .
הלבנת הון ומימון טרור, להחלת גישה מבוססת סיכון ולהקצאת משאבים ביעילות למאבק .
בהלבנת הון ובמימון טרור.
פרסם משרד המשפטים עדכון לסקר הסיכונים .
בביקורת נמצא כי בסקר הסיכונים הלאומי לשנת 2017 לא נאספו נתונים על הפעילות .
הפיננסית של המגזר הממשלתי ועל הסיכון להלבנת הון הכרוך בפעילות זו, וכי בדוח .
המציג את נתוני הסקר לא הוצגו נתונים בנושא.
עוד נמצא כי גם בסקר הסיכונים הלאומי .
לשנת 2021 לא נבחנו הסיכונים בתחום הלבנת ההון בפעילות התשלומים של מאות .
מיליארדי שקלים בשנה למגזר הממשלתי.
זאת למעט סיכון ספציפי בבנק הדואר .
לפעולות במזומן המבוצעות על ידי לקוחות מזדמנים, בעיקר לגופים ממשלתיים.
זה נקבע בסקר כי הסיכון הוא בינוני לאור הליך " הכר את הלקוח " וקבלת מסמכים .
תומכים שמבוצעים על ידי בנק הדואר.
משטר איסור הלבנת הון בישראל משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הגורמים שהיו מעורבים בר יכוז והובלת סקר .
הסיכונים הלאומי בשנים 2017 ו- 2021 .
לנוכח היקף הפעילות הפיננסית של המגזר .
הממשלתי, מומלץ כי משרד המשפטים יכלול בסקר הסיכונים הלאומי גם בחינה של .
הסיכון הנשקף מפעילותו הפיננסית של המגזר הממשלתי.
כמו כן, מוצע כי משרד .
התקשורת בהתייעצות עם משרד המשפטים, יבחן מחדש את הסיכון הקיים בתשלומי .
חשבונות בבנק הדואר נוכח היקף התשלומים ונוכח העובדה כי בנק הדואר נדרש לבצע .
לפי הצו המגזרי הליך "הכר את הלקוח" חלקי ורק מעל לסכומים מסוימים.
אסדרת משטר איסור הלבנת הון בהוצאה לפועל במסגרת תזכיר חוק: בשנת 2021 יזמו .
רשל"ה ורשות האכיפה והגבייה טיוטת תזכיר חוק לתיקון חוק איסור הלבנת הון 194 (להלן- תזכיר .
החוק), באופן שגופים ציבוריים שצוינו בתזכיר החוק יוסמכו למסור לרשל"ה דיווחים הנוגעים .
לפעולות פיננסיות אשר בוצעו באמצעותם ומעוררות חשד להלבנת הון.
במסגרת תזכיר חוק זה .
הוצע להסמיך את שר המשפטים לקבוע תקנות לעניין העברת המידע , שיקבעו, בין היתר, אילו .
פעולות מעוררות חשד לאיסור הלבנת הון וכיצד יועבר המידע: הנתונים שיימסרו, דרכי מסירתם .
ובעלי התפקידים בגוף הציבורי שיהיו רשאים למוסרם.
יצוין כי הצעת החוק אושרה בוועדת שרים .
לענייני חקיקה בדצמבר 2021 והונחה על ידי הממשלה על שולחן הכנסת לקריאה ראשונה .
בתזכיר החוק ציין משרד המשפטים כי ביצוע פעולות הלבנת הון באמצעות מנגנונים ממשלתיים .
אלו הוא דפוס פעילות מוכר ב מדינות העולם.
כמו כן ציין כי רשות האכיפה והגבייה זיהתה .
פעילות של חייבים וזוכים שלכאורה מעוררת חשש להלבנת הון.
למשל, זוהו חייבים אשר שילמו .
סכומים גדולים במיוחד במזומן במסגרת עסקאות החשודות כפיקטיביות, וכן זוהו זוכים שאינם .
בעלי החוב, ששילמו אותו במקום החייבים, דבר המעורר חשש משמעותי לשימוש במערכת .
ההוצאה לפועל כ"צינור" להכשרתם של כספים אלו.
עוד נכתב בתזכיר החוק כי במג"ק זוהו .
אירועים שבהם חייבים העלימו נכסים והכנסות, וכן זוהו תשלומים במזומן בסכומים גדולים ביותר .
אשר מעוררים חשש להלבנת הון.
עם זאת, צוין כי במצב החוקי הקיים, בהיעדר חשד קונקרטי .
לביצוע עבירה שניתן לפנות בגינו ל משטרה, לא ניתן להשתמש במידע האמור או למוסרו .
לרשל"ה, בשל חובות הסודיות המוטלות על הגופים.
יצוין כי תזכיר החוק אינו מציע פתרון כולל לאסדרת משטר הלבנת ההון במגזר הממשלתי היות .
שהחוק המוצע בניסוחו הנוכחי מוחל על שני גופים ממשלתיים: ההוצל"פ והמג"ק.
צוינו בו כל החובות שעל הגופים המדווחים לעמוד בהן במסגרת משטר זה, ולמעשה הוא רק .
מאפשר לשני הגופים האמורים למסור דיווחים לרשל"ה.
אך הם לא יהיו חייבים לדווח לרשל"ה, .
ולא נקבע גורם שתפקידו לפקח על מימוש הסמכות למסור דיווחים אלה.
194 תזכירחוק איסור הלבנת הון (העברת מידע מגופים ציבוריים)(תיקון מס'.
195 'הצעת חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס32 ) (העברת מידע מגופים ציבוריים מוסמכים), התשפ"ב-2022 .
תרשים10: השוואה בין החובות שהוטלו על הגופים המדווחים במשטר איסור .
הלבנת הון בישראל לבין חובותיהם לפי ההסדר המוצע בטיוטת תזכיר החוק .
על פי תזכיר החוק, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו, כי לא ידוע לו על סטנדרטים של ה-FATF לגבי הטלת חובות .
דיווח על גופים ממשלתיים.
רשות האכיפה והגבייה מסרה בתשובתה, כי היא אינה קובעת את משטר הלבנת ההון שיש להחיל .
לגביה, וכי בעניין הזה היא מונחית על ידי משרד המשפטים ורשל"ה, ולכן בנוסח התיקון המוצע .
היא לא דנה בצורך במינוי קצין ציות הלבנת הון, למשל, הואיל ואין זה מתפקידה לעשות כן.
משטר איסור הלבנת הון בישראל פעילות פיננסית שנתית של עשרות מיליוני תשלומים בהיקף כספי של מאות מיליארדי .
ש"ח, שלא נבחנה במסגרת סקר הסיכונים הלאומי ולא הוחל עליה משטר איסור הלבנת .
הון אפקטיבי כמקובל בכל יתר המגזרים, עשויה להיות בבחינת "חוליה חלשה" במשטר .
איסור הלבנת ההון בישראל.
בהיעדר משטר איסור הלבנת הון בגופים הממשלתיים לא .
מתאפשרת מסירת דיווחים לרשל"ה על פעילות שוטפת וחריגה, וכן עלולה להיווצר פרצה .
שתאפשר לגורמים עבריינים להשתמש במנגנון התשלומים לגופים הממשלתיים כאמצעי .
להסתרת מקור הכספים, לריבודם ולהלבנתם.
מוצע כי משרד המשפטים יבחן לעומק את הפעילות הפיננסית בכלל גופי המגזר .
הממשלתי, יזהה את מוקדי הסיכון האפשריים, יאסוף מידע לגביהם ויעריך את הסיכון .
הכרוך בהם, ובהתאם לכך יבחן את האפשרות לקידום החלת משטר איסור הלבנת הון .
מוצע שמשטר זה יכלול, בין היתר, החלת גישה מבוססת סיכון .
בהתאם לסטנדרטים של ה-FATF .
מוקדי סיכון בפעילות התשלומים לגופים .
מדי שנה מפרסמים ארגונים בי ן-לאומיים ו-FIUs במדינות שונות חוות דעת מקצועיות בדבר .
שיטות ודפוסים של הלבנת ההון הרווחות במגזרים השונים, כדי להגביר את המודעות לתופעות .
הרלוונטיות ולפעול למיגורן.
החשיבות של פרסום הדפוסים נובעת מהצורך ללמוד את השיטות .
השונות לביצוע הלבנת הון, את המאפיינים של הלבנת ההון ואת האמצעים שנוקטים מלביני .
הון, אשר משתנים באופן דינמי, בהתאם להתקדמות הטכנולוגיה, האכיפה והחקיקה בתחום.
מאחר שמלביני הון פועלים לעיתים קרובות בכמה מדינות בעת ובעונה אחת, נדרש להתעדכן .
גם בדפוסים שזיהו מדינות אחרות, על מנת ללמוד על מגמות קיימות בעולם.
כמה דפוסי הלבנת הון שעלול להיות בהם סיכון ספציפי להלבנת הון בגופים ממשלתיים ואופן .
התמודדותם של הגופים הממשלתיים הישראליים עם דפוסים אלו.
בשנת 2015 פרסמה הסוכנות לשיתוף פעולה לאכיפת החוק הפלילי באיחוד האירופי .
(להלן - היורופול) 196 דוח העוסק בשימוש של ארגוני פשע באיחוד האירופי במזומן.
שיטת הלבנת הון המועדפת על עבר יינים היא עדיין השימוש במזומן, ומרבית הדיווחים באיחוד .
האירופי של המוסדות הפיננסיים ל-FIUs על עסקות חשודות בהלבנת הון נשלחים בעקבות .
עוד צוין בדוח כי עבריינים משתמשים במזומן משום שהוא מסייע להם לבצע .
עסקאות שאינן חוקיות בלא שניתן לזהות את מקור הכספים ואת יעדם ובאופן אנונימי, וכי הדבר .
מאפשר להם לבצע פעילות פלילית בלא לחשוף את זהותם.
בדוח צוין כי החסם העיקרי שעליו .
דיווחו רשויות האכיפה בנוגע לשימוש במזומן הוא הקושי בקשירת המזומנים לפעילות פלילית, .
וכי עקב כך קשה מאוד להעריך את אופי הפעילות או את היקפה.
למרות זאת, לפי הערכת .
196 היורופול הוא ארגון המשמש כסוכנות אכיפת החוק והמודיעין הפלילי עבור כל המדינות החברות בארגון , ומטרת ו .
לקדם שיתופי פעולה בין גופי משטרה ולספק לחברי הארגון שירותי איסוף וניתוח של מודיעין.
,היורופולהרשויות תופסות בכל שנה יותר מ-1.
5 מיליארד אירו במזומן הקשורים לפעילות .
גם בישראל זוהה הסיכון של השימוש במזומן בתור "הדלק" המניע את הכלכלה השחורה .
ומאפשר לעבריינים לפעול הרחק מעיניהן של רשויות המס ואכיפת החוק, והרחק מעיני .
המערכת הפיננסית המשמשת שומר סף בכל הנוגע למאבק בהלבנת הון198 .
197 Europol, why is cash still king?
198 הצעת חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ה-2015 ,ה"ח הממשלה 945 .
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 11 : נתונים על אומדני שיעור השימוש במזומנים בכלכלה השחורה .
בכלל ובהלבנת הון בפרט בישראל ובעולם .
נתונים ממקורות שונים, בעיבוד משרד מבקר המדינה 199.
199 שיעורי הכלכלה השחורה מהתמ"ג של מדינות ה OECD - וישראל מבוססים על נתונים מהשנים 2004 - 2015 .
שהתפרסמו בדוח של קרן המטבע הבין-לאומית בשנת 2018: .
org/ -/media/Files/Publications/WP/2018/wp1817.
שיעור מקרי הלבנת ההון שהתבצעו במזומןמתבסס על הדוח השנתי של הרשות לאיסור הלבנת הון שהתפרסם בשנת .
2019 ושיעור הדיווחים הבלתי רגילים באיחוד האירופי הנוגעים למזומן לקוח מדוח היורופול שהתפרסם בשנת 2015: .
eu/sites/default/files/documents/europolcik%20%281%29.
במסגרת פעילות הממשלה להפחתת הסיכונים הגלומים בשימוש במזומן, היא החליטה בשנת .
2013 על הקמת ועדה ממשלתית לבחינת צמצום ההון השחור והלבנת ההון.
הייתה להתקין רפורמה מקיפה לאמצעי תשלום מסוימים במשק, כדוגמת מזומן וצ'קים סחירים, .
ולהסדיר את כלל המגזרים - עסקי, פרטי וממשלתי - כדי למגר את הסיכון הקיים בשימוש .
המלצות הוועדה הוגשו לממשלה בשנת2014 , הממשלה אישרה אותן201 , והן יושמו .
במסגרת החוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח-2018 .
בהצעתהחוק הומלץ להטיל מגבלה .
על סכום התשלום במזומן הניתן לרשות ציבורית בעד מיסים, קנסות, אגרות ותשלומי חובה .
נוספים ובד בבד להאיץ את השימוש הממשלתי באמצעי תשלום אלקטרונ יים202 .
נכללה בחוק המזומן שאושר203 .
לנוכח הסיכון להלבנת הון באמצעות שימוש במזומן נקב עו במרבית הצווים המגזריים או .
בהוראות הרגולטורים, חובות ספציפיות מחמירות לעניין זיהוי המשלם ואימות זהותו, הדיווח .
לרשל"ה ובחינת מקור הכספים המתקבלים במזומן, לעומת החובות שנקבעו לגבי אמצעי .
בביקורת נמצא כי מרבית הגופים הממשלתיים מקבלים תשלומים במזומן רק באמצעות בנק .
הדואר למעט ההוצל"פ, להלן פרטים על האופן שבו הגופים הממשלתיים המרכזיים מקבלים .
תשלומים במזומן: הוצל"פ: ההוצל"פ מאפשרת לחייבים ולזוכים לשלם אגרות ותשלומים במזומן הן בקופות .
שהיא מנהלת בסניפיה ברחבי הארץ והן בסניפי בנק הדואר.
200 הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי (2014.
201 החלטה3396 של הממשלה מיום 11.
18 בענייןצמצום ההון השחור ואי השוויון והגברת התחרותיות במשק .
באמצעות צמצום השימוש במזומן ועידוד אמצעי תשלום דיגיטליים .
202 הצעת חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ה-2015 ; ה"ח הממשלה.
החוק מחריג רשויות ממשלתיות מסוימות, בהחלטת שר האוצר והשר הממונה, ומאפשר להן לקבל תשלומים במזומן .
הרציונל לכך הועלה בדיוני הוועדה המשותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הכספים בעניין צמצום השימוש .
במזומן, שהתקיימו במרץ 2018 .
בדיונים אלה נאמר כי ההחרגה האמורה נועדה לאפשר לרשויות ממשלתיות אלה .
לגבות כספים במזומן מפרטים בעלי חשבונות מוגבלים, או מפרטים ללא חשבון בנק.
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 12: פירוט התשלומים להוצל"פ שהתקבלו במזומן (בקופות הוצל"פ או .
באמצעות בנק הדואר), בשנת 2019204 .
על פי נתוני ההוצאה לפועל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* יצוין כי לפי צו בנק הדואר "תשלום חשבונות" במזומנים בסכום של 75,000 ש"ח או יותר מחייב זיהוי .
של המשלם וביצוע דיווח רגיל לרשל"ה.
כמו כן, בהתאם להוראת המפקח על בנק הדואר במשרד .
התקשורת, מקור כספי תשלומים המועברים בפעולות מזומן נבדק אם סכומם הוא 40,000 ש"ח ומעלה.
יובהר, כי אף שקיים משטר הלבנת הון כמתואר לעיל בבנק הדואר, הואיל וכל גורם רשאי להעביר .
כספים לחשבון ההוצל"פ לזכות חייב מסוים הרי שרק להוצל"פ (ולא למוסד פיננסי שבאמצעותו מועבר .
התשלום, לרבות בנק הדואר) היכולת לנטר ביחס לחייב מסוים את כלל התשלומים במזומן ששולמו .
על פי נוהלי ההוצל"פ, זיהוי האדם המשלם בפועל בקופה יבוצע רק אם הוא ביצע תשלום .
במזומן בסך של יותר מ- 50,000 ש"ח, וזאת באמצעות סריקת תעודת הזהות שלו.
204 בשנת2020 , עקב מגפת הקורונה וסגירת סניפי ההוצאה לפועל לסירוגין לקבלת קהל, פחת סך התשלומים במזומן .
לשנה זו לכ-672 מיליון ש"ח לעומת סך של כ-884 מיליון ש"ח שהתקבלו בשנת2019 .
נוכח זאת יעסוק פרק זה בשנת .
עלה כי פרטי הזיהוי של המשלם בפועל נשמרים כקובץ תמונה (למשל כתצלום תעודת .
הזהות שלו) בתיק החייב המסוים, אך אינם מוזנים למאגר הנתונים של ההוצל"פ כנתון .
הניתן לאחזור ולשליפה.
רשות האכיפה והגבייה מסרה בתשובתה בדצמבר 2021 כיבמרץ 2020, עם פרוץ משבר .
הקורונה, הוחלט לאסור שימוש במזומנים בקופות הרשות כדי לצמצם את ההדבקה בקרב .
עובדי הלשכות , וההחלטה אושרה על ידי שר המשפטים .
בהתאם להנחיה שהועברה .
ללשכות, ככלל חל איסור על תשלומים במזומן בקופות בלשכות, מלבד מקרים חריגים, .
בהתאם לשיקול הדעת של מנהלי הלשכות.
בד בבד התקבלה החלטה ולפיה שירות .
פרונטלי בלשכות הוצאה לפועל יינתן בכפוף לזימון תור מראש בלבד.
פורסמה לציבור בכלל ערוצי הקשר.
כמו כן מסרה הרשות כי בעקבות יישום ההחלטה .
והסדרת נוהל זימון תורים, היקף השימוש במזומנים בלשכות ההוצאה לפועל פחת במידה .
עוד נמסר, כי לצד פתיחת ערוצי קשר נוספים לתשלום, לחלק מהחייבים יש הגבלות .
שאינן מאפשרות להם תשלום בכרטיס אשראי או ב צ'קים, ולכן המזומן הוא אמצעי .
התשלום היחידי שיש להם.
זאת ועוד, לעמדת הרשות, בעת שחייבים מובאים במסגרת .
פקודות מאסר בתיקי מזונות או בצווי הבאה, אם הם רוצים לשלם במזומן כדי להשתחרר, .
על פי רוב, התשלומים הנדרשים לשם ביצוע צווי מאסר או צווי הבאה .
אינם גבוהים, והיקפם מכלל התשלומים שבוצעו בשנת 2019 היהקטן.
הרשות, כי סביר להניח כי גם אם לאחר תקופת הקורונה, יוחלט להמשיך לקבל תשלומים .
במזומן, הרי ש פתיחתם של ערוצי הקשר בין הרשות לציבור , והצורך בזימון תור לקבלת .
שירות פרונטלי בקופות שבלשכות ימשיכו להביא לצמצום השימוש במזומן.