HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סמוך לכינוסה מסר משרד האוצר לוועדה פרטים על פירוט הכספים שהוקצו בשנים 2016 -2015 וכן לשנים 2018 -2017 .
משרד הביטחון לא השיב אפוא על שתי בקשות של ועדת השקיפות לקבל מידע, ובכך נמנע מהציבור מידע על חלק מהתקציבים שהוקצו למימוש ההסכמים הפוליטיים.
משרד האוצר ומשרד הפנים השיבו באיחור ניכר.
אי-מסירת מידע או מ סירתו באיחור ניכר אינה עולה בקנה אחד עם חוק יסוד: הממשלה, הקובע כאמור כי הממשלה תמסור לכנסת ולוועדותיה מידע על פי דרישתן ותסייע להן במילוי תפקידן.
באופן פעולתם של משרדים אלה יש אף פגיעה ביכולת הוועדה למלא את תפקידה כמפקחת על הממשלה.
על משרד הביטחון למסור בהקדם את המידע המבוקש, באופן מלא ומפורט, על פי בקשת הוועדה.
על משרד האוצר ומשרד הפנים להקפיד להשיב על בקשות ועדת השקיפות במועד ולמסור את המידע הנדרש, כדי שהוועדה תוכל למלא את תפקידה.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |45 .
שקיפות המידע הממשלתי בדבר התקשרויות משרדי הממשלה עם חברות ייעוץ .
ועדת השקיפות של הכנסת קיימה דיון בנובמבר2016 בנושא השקיפות באגפי התכנון והאסטרטגיה במשרדי הממשלה ועבודתם עם חברות ייעוץ.
הוועדה הזמינה לדיון 27 " :משרדי ממשלה.
בדיון אמרה יו"ר הוועדההדבר שמטריד אותנו כאן בוועדה זה האם הממשלה מאבדת את היכולת שלה לתכנן ולקבוע אסטרטגיה.
עד כמה [ חברות ה]ייעוץ נכנסו והחליפו למעשה את העבודה שאמורה לעשות הממשלה".
בסיכום הדיון האמור, אשר הופץ בסוף נובמבר 2016 , ביקשה ועדת השקיפות מ-27 משרדי הממשלה להעביר אליה בתוך שבועיים דוח על ההתקשרויות שלהם עם חברות ייעוץ, ולציין בו את שמה של כל חברה ואת מהות ההתקשרות עמה וסכומה; את משך ההתקשרות ותוצריה; וכן לציין אם ההתקשרות בוצעה בפטור ממכרז.
נמצא כי 14 משרדי ממשלה לא השיבו על בקשת הוועדה במשך כשנה, מנובמבר 2016 עד לסוף אוקטובר 2017: משרד הבריאות ; משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (ל הלן - משרד הרווחה); משרד הבינוי והשיכון; המשרד להגנת הסביבה ; משרד התקשורת; משרד הפנים; המשרד לביטחון הפנים; המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה ; משרד החקלאות ; משרד המשפטים ; משרד העלייה והקליטה; משרד התרבות והספורט; המשרד לשירותי דת; והמשרד לשיתוף פעולה אזורי .
ב כך נמנעה מהכנסת ומהציבור האפשרות לקבל מידע בדבר התקשרויות של משרדי הממשלה האמורים עם חברות ייעוץ.
בעקבות הביקורת מסרו חמישה משרדי ממשלה למשרד מבקר המדינה כי הם העבירו את המידע לוועדת השקיפות בנובמבר או בדצמבר 2017 : משרד הפנים, משרד התקשורת, המשרד לביטחון הפנים, משרד העלייה והקליטה ומשרד הרווחה.
משרד הבריאות השיב כי הוא יפרסם את דוח ההתקשרויות עם חברות ייעוץ כפי שהתבקש ובכפוף להוראות החוק עד ליוני 2018 .
המשרד לשירותי דת השיב כי מדובר בטעות אשר תתוקן בהקדם.
המשרד להגנת הסביבה השיב כי הנתונים לא הועברו לוועדת השקיפות בטעות, וכי הוא יעבירם ללא דיחוי.
משרד הבינוי והשיכון השיב כי בעקבות הביקורת הוא ימסור לוועדה את הנתונים המבוקשים.
משרד הפנים ומשרד החקלאות השיבו כי הם ימסרו בהקדם את המידע המבוקש לוועדת השקיפות.
משרד העלייה והקליטה השיב כי לא היה בכוונת 46 | דוח שנתי 68ג .
המשרד להסתיר מידע מן הציבור, כי המשרד אינו מעסיק יועצים, וכי בעקבות הביקורת הוא מסר את המידע על כך לוועדת השקיפות של הכנסת.
המשרד לשיתוף פעולה אזורי השיב כי א ינו מעסיק יועצים חיצוניים לגיבוש תכנון ואסטרטגיה.
על משרדי הממשלה האלה לפעול על פי הנדרש מכוח חוק יסוד: הממשלה ותקנון הכנסת, גם כדי לאפשר לכנסת למלא היטב את תפקידה כמפקחת על הרשות המבצעת ולמסור לוועדותיה את המידע הנדרש בתחום פעילותן במועד שנקבע ובאופן מלא, תכליתי ויעיל.
לנוכח עקרון שקיפות הממשל שהממשלה עצמה קבעה, חלה על משרדי הממשלה החובה לפעול בשקיפות.
חובה זו גדולה אף יותר בתחומים הנתפסים כרגישים ו כראויים ליתר תשומת לב של הציבור, כגון יישום הסכמים פוליטיים והתקשרויות עם חברות ייעוץ.
על משרדי הממשלה להקפיד למסור מידע לוועדות הכנסת באופן מלא, תכליתי ויעיל, גם כדי לאפשר לכנסת למלא את תפקידה כמפקחת על עבודת הממשלה.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |47 .
פרסום התקשרויות של משרדי הממשלה ויחידות הסמך .
בעקבות בקשות רבות להנגשת מידע על אודות הוצאות המדינה, אשר הטילו עומס רב על משרדי הממשלה, ולאור מחויבותה של ממשלת ישראל לעקרו ן השקיפות, הנחתה היחידה לחופש המידע את משרדי הממשלה ויחידות הסמך בדצמבר 2015 לפרסם התקשרויות עם ספקים לצורך רכישת טובין או שירותים לציבור (להלן - נוהל התקשרויות).
זאת מכוח סמכותה בהחלטת הממשלה ממרץ 2011 לקבוע קווים מנחים לפרסום מידע באופן יזום.
היחידה קבעה בנוהל כי פרסום ההתקשרויות ייעשה במתכונת שקבע אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), ארבע פעמים בשנה בתוך 45 ימים מסיומו של כל רבעון, בגיליון אלקטרוני.
אי-פרסום או פרסום באיחור .
נמצא כי נכון לדצמבר 2017 פרסמו משרדי הממשלה את דוחות ההתקשרויות לשנת 2016, למעטנציגות משרד האוצר בניו יורק.
משרד האוצר גם לא פרסם את הדוחות לרבעון הראשון של שנת 2017 של נציגות זו.
מבין יחידות הסמך, רשות המים לא פרסמה שלושה דוחות התקשרויות, החל ברבעון השלישי של שנת 2016 ועדלרבעון הראשון של 2017 .
עוד נמצא כי חלק מהפרסומים נעשו באיחור: משרד רה"ם פרסם את דוחות ההתקשרויות לשנת 2016 וכן לרבעון הראשון והשני של שנת2017 רק בדצמבר 2017 ;, באיחור של כתשעה חודשים וארבעה חודשים בהתאמה המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה פרסם את דוח ההתקשרויות של שנת 2016 וכן את הדוחות של שלושת הרבעונים הראשונים של שנת 2017 רק בספטמבר 2017 , באיחור של כתשעה חודשים וארבעה חודשים בהתאמה; המשרד להגנת הסביבה פרסם את ההתקשרויות של הרבעון השלישי והרביעי של 2016 באיחור של שלושה חודשים וארבעה חודשים בהתאמה, ואת ההתקשרויות של הרבעון הראשון של 2017 .
באיחור של שישה חודשים מינהלת תנופה במשרד החקלאות פרסמה את הדוחות בגין התקשרויותיה שבוצעו בשנים 2016 -2015 רק באמצע מאי2017.
לשכת הפרסום הממשלתית פרסמה את הדוחות בגין התקשרויותיה לרבעון הראשון, השני והשלישי של שנת 2017 רק בנובמבר 2017 , באיחור של שבעה חודשים וארבעה חודשים בהתאמה.
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל ומשרד התרבות והספורט טרם פרסמו את דוח 48 | דוח שנתי 68ג .
ההתקשרויות לרבעון הראשון של 2017, כשמונה חודשים לאחר המועד שנקבע בנוהל.
המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא יקפיד לפרסם את הדוח השנתי הבא כנדרש על פי חוק חופש המידע.
רשות המים השיבה כי בשל כשל טכני לא הועברו הדוחות לרבעונים בשנת 2016 וכי היא פועלת לתיקון נושא זה בהקדם.
משרד החקלאות השיב כי באוגוסט 2015 הועברה פעילות מינהלת תנופה ל תחום אחריותו והמשרד דיווח על ההתקשרויות בתחום זה באיחור בשל הצורך ללמוד אותו.
אי-פרסום התקשרויות שאינן מנוהלות במערכת מרכב"ה .
נוהל ההתקשרויות קבע כי החובה לפרסם חלה רק על התקשרויות המנוהלות במערכת מרכב"ה41, ועל פי היחידה לחופש המידע, ההסבר לכך הוא שבמערכת מרכב"ה הוטמעה היכולת הטכנולוגית לגבש דוח התקשרויות, אשר מאפשרת את הפרסום ללא צורך להשקיע משאבים ניכרים להכנתו ולפרסומו.
נמצא שלאגף החשכ"ל אין נתונים על הסכום הכולל של ההתקשרויות של משרדי הממשלה ועל מספר ההתקשרויות שאינן מנוהלות במערכת מרכב"ה.
כיוון שכך, אי אפשר לדעת מהו חלקן של ההתקשרויות החייבות בפרסום (לפני בחינת הסייגים כאמור) בכל הרכש הממשלתי, המוערך בכ-42 מיליארד ש"ח בשנה42 .
החשבונאי הראשי באגף החשכ"ל מסר במהלך הביקורת נתונים על התקשרויות בסך כ-2.
3 מיליארד ש"ח, שהן חלק מן ההתקשרויות שאינן מנוהלות במרכב"ה: התקשרויות של משרד הבריאות בסך שני מיליארד ש"ח, בעיקר עם מוסדות גריאטריים; התקשרויות של לשכת הפרסום הממשלתית לרכישת מדיה בסך 300 מיליון ש"ח; התקשרויות של רשות המסים עם יועצים לקרן מס רכוש (נפגעי פעילות איבה) בסך 14 מיליון ש"ח.
אגף החשכ"ל במשרד האוצר ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים השיבו למשרד מבקר המדינה כי הם תומכים בהרחבת הדיווח גם למערכות .
41 מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה; היחידה לחופש המידע הבהירה כי יחידת סמך שאינה עובדת באמצעות מרכב"ה נדרשת לפי תקנות חופש המידע לפרסם דין וחשבון שנתי לציבור שיכלול בין השאר את פירוט הוצאותיה של הרשות הציבורית בשנה החולפת לפי סעיפי התקציב.
42 לא נכללים בסכום החלקים הבאים בתקציב המדינה: תקציב מפעלים עסקיים, סעיפי רזרבה ותקציב משרד הביטחון.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |49 .
אחרות בכפוף למגבלות החוק.
לשכת הפר סום הממשלתית השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא מפרסמת את ההתקשרויות המנוהלות במערכת מרכב"ה, וכי בימים אלו היא בוחנת את האפשרות להפיק דוחות מפורטים על ההתקשרויות המנוהלות במערכת מחשובית שאינה מרכב"ה.
24 בתי חולים ממשלתיים (כלליים, גריאטריים ולבריאות הנפש) הם יחידות סמך של משרד הבריאות, ומערכת מרכב"ה אינה פועלת בהם.
על פי תקנות חופש המידע, על בתי החולים האלה לפרסם את פירוט הוצאותיהם בשנה החולפת לפי סעיפי התקציב במסגרת הדוח השנתי לפי חוק חופש המידע.
חשבות משרד הבריאות העריכה את היקף הרכש של 24 בתי החולים האלה לשנת 2016 .
בכשלושה מיליארד ש"ח נמצא כי 19 מ-24 בתי החולים הממשלתיים43 לא כללו בדוח שפרסמו לשנת 2016 :מידע על עיקרי ההוצאות של בית החולים, כנדרש המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי; מרכז רפואי אסף הרופא; המרכז הרפואי בני ציון; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי ע" ש ברוך פדה, פוריה; רמב"ם הקריה הרפואית לבריאות האדם; המרכז הירושלמי לבריאות הנפש; המרכז הרפואי זיו; המרכז הרפואי לבריאות הנפש באר יעקב (שב"ס); המרכז הרפואי לבריאות הנפש לב השרון; המרכז לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי לגליל; המרכז לבריאות הנפש שער מנשה; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מזור; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הרפואי גריאטרי שהם; דורות מרכז רפואי לשיקום וגריאטריה נתניה; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא.
יוצא אפוא ש-19 בתי חולים לא פרסמו מידע על עיקרי הוצאותיהם, המסתכמות בכ-2.
משרד הבריאות השיב כי שדרוג מערכת המחשוב של המרכזים הרפואיים יאפשר הפקת דוח בהתאם לנוהל ההתקשרויות, וכי הנושא יתועדף בתכנית העבודה של חטיבת בתי חולים לשנת 2018 .
המרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא השיב כי הדוח השנתי לשנת 2016 שיפורסם עד לסוף שנת 2017 יכלול את המידע הנדרש לרבות נתונים כספיים עיקריים.
מנהל המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי השיב כי המידע על עיקרי ההוצאות יפורסם.
43 על פי נתוני היחידה לחופש המידע ואתרי האינטרנט של המרכזים הרפואיים.
44 עיקרי ההוצאות לשנת 2016 של חמישה מ -24 בתי החולים הממשלתיים, שפרסמו כנדרש הסתכם בכ-307 .
מיליון ש"ח 50 | דוח שנתי 68ג .
על 19 בתי החולים הממשלתיים האמורים, לפרסם בהקדם את עיקרי ההוצאות שלהם, כנדרש בתקנות חופש המידע; על משרד הבריאות לנקוט את הפעולות הנדרשות כדי לוודא שיחידות הסמך שלו מפרסמות בציבור את המידע הנדרש על פי דין.
היחידה לחופש המידע הורתה למשרדי הממשלה לפרסם את התקשרויותיהם בשל מחויבות הממשלה לעקרון השקיפות ומחמת העניין הציבורי בהוצאות הממשלה.
הצורך הזה קיים גם בנוגע להתקשרויות שאינן מנוהלות במערכת מרכב"ה, ששיעורן מכלל הרכש הממשלתי אינו ידוע.
לנוכח כל אלה, על היחידה לחופש המידע, יחד עם אגף החשכ"ל במשרד האוצר, לנקוט את הפעולות הנחוצות לחיוב פרסום התקשרויות שאינן מנוהלות במרכב"ה, בסייגים שנקבעו בחוק חופש המידע.
בנוהל התקשרויות נקבע עיקרון שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף.
חוק חופש המידע קובע בסעיף 9 (א) כירשות ציבורית לא תמסור מידע שה וא אחד מאלה: מידע אשר בגילויו יש חשש לפגיעה בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, בב יטחון הציבור או בב יטחונו או בשלומו של אדם; מידע בנושאים ששר הביטחון, מטעמים של שמירה על ביטחון המדינה, קבע אותם בצו והוא אושר כדין; מידע שגילויו הוא פגיעה בפרטיות, כמשמעותה בחוק הגנת הפרטיות, תשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), אלא אם כן הגילוי מותר על פי דין; מידע אשר אין לגלותו על פי כל דין.
סעיף 9)(ב בחוק חופש המידע מפרט סוגי מידע ש רשות ציבורית אינה חייבת למסור, ובהם מידע אשר גילויו עלול לשבש את התפקוד התקין של הרשות הציבורית או את יכולתה לבצע את תפקידיה; מידע שהוא סוד מסחרי או סוד מקצועי או שהוא בעל ערך כלכלי, שפרסומו עלול לפגוע פגיעה ממשית בערכו ; וכן מידע הנוגע לענ יינים מסחריים או מקצועיים הקשורים לעסקיו של אדם, שגילויו עלול לפגוע פגיעה ממשית באינטרס מקצועי, מסחרי או כלכלי.
על הרשות לסווג התקשרויות הכוללות מידע שאין עליה למסור או מידע שאינה מפרסמת כיוון שאין חובה עליה למוסרו כהתקשרויות רגישות.
עוד נקבע בנוהל התקשרויות כי לא יתפרסמו התקשרויות שיסווגו כרגישות הסמכות לסווג התקשרות כרגישה נקבעה בנוהל ההתקשרויות, בהתייחס לסכומה: קניין מוסמך לסווג התקשרות בסך 50,000 ש"ח או פחות כרגישה, והסמכות לאשר את שאר ההתקשרויות כרגישות נתונה ליועץ המשפטי, שהוא חבר ועדת המכרזים שדנה בבקשה להתקשר וקובעת אם לאשרה או לדחותה.
בעת הקביעה אם לסווג התקשרות כרגישה, אם נמצא שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |51 .
כי פריט מידע בעניינה המצוי במערכת מרכב"ה אסור בפרסום, יש לבחון אם אפשר לנטרל אותו.
בנוהל נקבע כי "לפני פרסום הדוח יש להפיק דוח בקרה פנימי על מנת לוודא שהזמנות לא סווגו כרגישות ללא הצדקה".
בנוהל נקבע כי ההתקשרות עם רשות ציבורית וסכום ההתקשרות (כשלעצמם ) אינם מוגנים מפרסום מ כוח חוק חופש המידע , וכי סיווג התקשרויות כרגישות בשל "מידע שהוא סוד מסחרי או סוד מקצועי או מהווה פגיעה באינטרס מקצועי" ייעשה במקרים חריגים.
לדוגמה, אפשר לסווג התקשרות לאספקת רכיב בפרויקט חדשני שעצם השימוש בו הוא סוד מסחרי כרגישה.
לפי הנוהל, ככל שפוחתים הסיכוי לפגיעה או עוצמת הנזק, מידת ההצדקה לסמן את המידע כרגיש פוחתת אף היא.
חוק חופש המידע קובע בסעיף11 כיהיה המידע המבוקש מידע אשר הרשות הציבורית רשאית או חייבת שלא למוסרו כאמור (על פי סעיף 9) , וניתן לגלות את המידע ללא הקצאת משאבים בלתי סבירה או הכבדה ניכרת על פעולתה של הרשות, תוך השמטת פרטים, תוך עריכת שינויים או תוך התניית תנאים בדבר דרך קבלת המידע והשימוש בו, תמסור הרשות את המידע בהשמטות, בשינויים או בתנאים המחויבים, לפי העניין.
משרד הבריאות סיווג כ-63% מההתקשרויות שערך בשנת2016 כרגישות (16,066 מ-25,418 התקשרויות), ברוב המקרים בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות של אדם, ולכן לא פרסם אותן.
במשרד הבריאות שש לשכות בריאות מחוזיות.
הלשכות ומטה המשרד רוכשים מכשירי שיקום וניידות עבור אנשים שזקוקים להם, לדוגמה כיסאות גלגלים, או מחזירים לאנשים כספים שהוצאו לרכישת המכשירים.
כמו כן, המשרד מתקשר עם אנשי מקצוע לצורך תיקון מכשירים שהתקלקלו.
פרטי ההתקשרויות האלה כוללים בדרך כלל את שמו של האדם המשתמש בו, ויש להשמיטו בעת פרסום ההתקשרות, כפי שעולה כאמור מחוק חופש המידע.
פרסום התקשרויות אלו יאפשר בקרה, בין השאר, של האנשים המשתמשים במכשירים ושל ספקים בכוח של מכשירים, על מחיריהם ועל עלות התיקונים.
כ-15,600 התקשרויות (כ -64 מיליון ש"ח בסך הכול) של לשכות הבריאות המחוזיות נגעו למכשירי שיקום וניידות, ופרטיהן כללו את שמות האנשים שנזקקו למכשירים.
לכן היה על הלשכות להשמיט את השמות בעת הדיווח על התקשרויות אלו ולפרסמן.
ואולם, לשכות הבריאות סיווגו אותן כרגישות בעילה של פגיעה בפרטיות אדם, ובכך מנעו את פרסומן.
לשכת הבריאות ב מחוז חיפה סיווגה 37 התקשרויות כרגישות בשנת 2016 בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות ש ל אדם.
נמצא כי חלק מההתקשרויות סווגו כרגישות אף על פי שהמידע בעניינן לא כלל פרטים מזהים של חולים, עובדים או מוסדות הבריאות שבהם שהו.
לדוגמה, התקשרויות לרכישת בדיקות מעבדה ניידות והתקשרויות להסעת חולים.
בכך מנעה הלשכה שלא לצורך את פרסום ההתקשרויות האלה.
בחלק מההתקשרויות נכללו פרטים מזהים על רופאים ועל נותני שירותים, ועל לשכת הבריאות במחוז חיפה היה להשמיטם ולפרסם את ההתקשרויות האלה, כנדרש כאמור בסעיף 11 לחוק חופש המידע.
על משרד הבריאות לפרסם את התקשרויותיו בכל המקרים שבהם אפשר להשמיט פרט מזהה, ובכך להבטיח שלא ייחשף מידע האסור בפרסום על פי סעיף 9 )(אלחוק חופש המידע.
על לשכת הבריאות המחוזית בחיפה להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, ולסווג התקשרויות כרגישות רק באלו שבהן יש עילה מוצקה לכך.
משרד הבריאות השיב כי הוא מקבל את הערות הביקורת ובכוונתו להוציא הנחיות לגבי אופן הפעולה המתאים בנושא רכש של מכשירי שיקום וניידות מספקים וכן הנחיה מתאימה ללשכות הבריאות.
המשרד הוסיף כי במקרים שבהם מתבצע החזר ישירות לאזרח על רכישת מכשיר ניידות ההתקשרות תסווג כרגישה.
לפי סעיף2 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 , לא יפגע אדם בפרטיות של זולתו ללא הסכמתו .
אחת מהאפשרויות המוגדרות בחוק כפגיעה בפרטיות היא: "פרסומו של ענין הנוגע לצנעת חייו האישיים של אדם, לרבות ].
סעיף 6 ,לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות התשנ"ח-1998 " , קובע כימימוש זכויות ומתן שירותים לאדם עם מוגבלות ייעשו בין השאר "תוך הקפדה על כבוד האדם וחירותו והגנה על פרטיותו ".
נמצא שלשכת הבריאות המחוזית צפון כללה ברשימת ההתקשרויות שפרסמה בציבור, החל בשנת 2015 ועד הרבעון הראשון של שנת 2017 ,176 התקשרויות הנוגעות לרכישה של מכשירי שיקום וניידות, וכללה בפרטים שפרסמה גם את שמות האנשים ואת פירוט המכשירים, למשל כרית למניעת פצעי לחץ, מזרן אוויר והליכון.
חשיפת שמות מטופלים ופרטי מכשירים שנרכשו עבורם אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החוק, שנועדו לשמור על פרטיותו של אדם, ומעידה על כשל בפעולותיו של משרד הבריאות בפרסום ההתקשרויות ובבקרה עליהן.
בעקבות ממצאי הביקורת הסיר משרד הבריאות את פרטי המטופלים בהתקשרויות האלה שבאתר חופש המידע באינטרנט, והשיב למשרד מבקר שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |53 .
המדינה כי נתונים רגישים אלו נכללו בדוח בטעות, וכי חשבות המשרד תנחה את יחידותיו בנושא.
נמצא כי 20% מההתקשרויות של מטה משרד הבריאות שסווגו כרגישות ( 64 מ-323 ) סווגו כרגישות שלא לצורך, והן לא פורסמו בציבור.
הסכום הכולל של התקשרויות אלו היה כ-122 .
מיליון ש"ח לדוגמה, התקשרות עם יועץ תקשורת חיצוני לשר ו-13 התקשרויות לקבלת ייעוץ רפואי ליחידה לקנביס רפואי סווגו כרגישות בשל מידע העלול לפגוע בפרטיות של אדם, ושלוש התקשרויות לצורך אספקה של שירותי בריאות התלמיד סווגו כרגישות בשל מידע שהוא סוד מסחרי או סוד מקצועי או פוגע באינטרס מקצועי בסכום כולל של כ- 117 מיליון ש"ח.
משרד הבריאות ל א פרסם אפוא כחמישית מההתקשרויות שסווגו כרגישות של יחידות המטה שלו, אף שהיה עליו לפרסמן.
משרד הבריאות עשה אפוא שימוש לא ראוי באפשרות לסווג התקשרויות כרגישות, ובכך מנע מהציבור מידע חשוב, הדרוש לו בין היתר כדי לבקר את פעולות המשרד.
פ עולתו של המשרד אינה מתיישבת עם תכלית חוק חופש המידע.
יועץ התקשורת לשר הבריאות לשעבר השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מעולם לא ביקש שתפקידו יוגדר כרגיש ואף לא נאמר לו מעולם שההתקשרות עמו סווגה כרגישה.
הוא הוסיף כי עם קבלת טיוטת הדוח הוא פנה למנכ"ל המשרד וביקש כי ההתקשרות עמו תוגדר כלא רגישה.
על משרד הבריאות להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שאפשר לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבה ם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות.
בשנת 2016 ערךמשרד התחבורה כ-2,040 התקשרויות, מהן 33 (כ-2%) הוא סיווג כרגישות ולכן לא פרסם אותן לציבור.
נמצא כי 26 מההתקשרויות האלה (78% ) לא היו רגישות, ועל המשרד היה לפרסמן.
להלן דוגמאות להתקשרויות שסווגו כרגישות בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות של אדם: רכישת שני כיסאות עבור לשכת השר בתל אביב; שמונה התקשרויות לרכישת מינוי לעיתון לעובדי המשרד; שלושה תשלומים בגין הוצאות בהליכים משפטיים; חמש התקשרויות עבור השתלמויות לעובדי המשרד.
התקשרות נוספת עם ספק שירותים של המשרד למתן שירותי כתיבה, נאומים, מאמרים והכנת ניירות עמדה עבור אגף ההסברה והיחסים הבין-לאומיים במשרד סווגה כרגישה בשל מידע העלול לשבש את התפקוד או את יכולותיו של המשרד, אף שבפרטי ההתקשרות צוינו רק שם הספק וסכום ההתקשרות.
משרד התחבורה עשה שימוש לא ראוי בסייג לפרסום התקשרויות, כיוון שסיווג יותר מ-20 מהן כרגישות בטענה שפרסומן עלול לפגוע בפרטיות של אדם, אף שפרטיהן לא כללו פרטים אישיים של אנשים.
השימוש של המשרד בסייג זה הוביל למעשה למניעת פרסום מידע לציבור בעניינים שראוי שהציבור ידע עליהם.
פעולתו זו של משרד התחבורה אינה מתיישבת עם תכליתו של חוק חופש המידע.
משרד התחבורה פירט בתשובתו את פעולותיו לתיקון הליקויים שהועלו: בפרסום ההתקשרויות בשנת 2017 הוא נמנע משימוש בסיווג ההזמנות כרגישות אלא במקרים חריגים; הקניינים ועובדי חשבות המשרד הונחו לסווג במשנה זהירות רק התקשרויות שהן רגישות באופן מובהק; הוא סיווג מחדש את ההתקשרויות, ודוח התקשרויות מתוקן יפורסם בימים הקרובים.
ספק השירותים השיב כי ההתקשרות שלו עם המשרד אינה רגישה ולא הובא לידיעתו שהיא הוגדרה כך.
על משרד התחבורה להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבהם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |55 .
בשנת 2016 ערךמשרד הפנים 934 התקשרויות, 90 מהן הוא סיווג כרגישות, ולכן לא פרסם אותן לציבור.
נמצא כי 48 מ-90 ההתקשרויות האלה (53% ) לא היו רגישותופרטיהן לא כללו מידע שיש להסתיר או שהמשרד רשאי להסתיר על פי חוק חופש המידע, ולכן אפשר היה לפרסמן.
מתוכן, 41 התקשרויות בסך כולל של שמונה מיליון ש"חעבור שירותי רואה חשבון לביקורת ברשויות מקומיות סווגו כרגישות בעילה של פגיעה אפשרית בפרטיות של אדם .
חמש התקשרויות סווגו כרגישות בנימוק שיש בהן מידע העלול לשבש את התפקוד או את יכולותיו של המשרד, לכאורה שלא לצורך.
לדוגמה, הסעת אנשים מצפון הארץ לירושלים לצורך תפילה.
שתי התקשרויות נוספות להסעת המתפללים האלו סווגו כרגישות בשל חשש לפגיעה בביטחון המדינה.
סיווג התקשרויות אלו כרגישות מעלה חשש שמשרד הפנים משתמש שלא לצורך בטענת הרגישות כדי להימנע מפרסום התקשרויות כנדרש.
משרד הפנים השיב כי הוא יפרסם את ההתקשרויות עם רואי החשבון בכפוף להנחיית הלשכה המשפטית במשרד.
על משרד הפנים להקפיד לפעול על פי העיקרון הקבוע בחוק, שלפיו יש לפרסם בציבור את מירב המידע שניתן לחשוף, לסווג התקשרויות כרגישות רק במקרים שבהם יש עילה מוצקה לכך ולפרסם את כל ההתקשרויות שאינן רגישות.
פרסום הסכמים או היתרים למתן שירות לציבור או לשימוש במשאב ציבורי בידי גורם פרטי .
בדצמבר 2013 החליטה הממשלה45 כי משרדי הממשלה ויחידות הסמך46 יפרסמו חוזים, הסכמים או כל התקשרות אחרת עם גורמים פרטיים (להלן - הסכמים) לצורך מתן שירות לציבור או שעניינם שימוש במשאב ציבורי בידי גוף פרטי.
נוסף על כך, המשרדים יפרסמו גם רישיונות, זיכיונות או כל היתר אחר (להלן - היתרים) שניתנו על ידם על פי דין לגוף פרטי לשם אספקת שירות לציבור בידי .
45 'החלטה מס1116 מ- 29.
46 למעט גופים שהחוק אינו חל עליהם, המנויים בסעיף14 לחוק חופש המידע, כלומר גופים שעיקר פעילותם ביטחון המדינה או יחסי החוץ שלה, למשל שירות הביטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
גוף פרטי או לשם שימוש במשאב ציבורי.
לעניין החלטה זו, גוף פרטי הוגדר כגוף שאינו משרד ממשלתי או יחידת סמך.
בהחלטה זו סויגו משאבים ציבוריים למשאבים האלה: מים המופקים בישראל, תשתית תחבורת ית וכן מחצבים, משאבי טבע ונפט, הכ ול כאשר הם מופקים בישראל .
שירות לציבור סויג בהחלטה לשירות המסופק לציבור בתחום התחבורה, הבריאות, החינוך והרווחה או שירות המסופק לציבור באמצעות משאב ציבורי או המספק לציבור את המשאב הציבורי או חלקים ממנו47.
מטרות ההחלטה הןלמנוע את הקושי בקבלת מידע על הסכמים ועל היתרים כאמור במסגרת הגשת בקשה לפי חוק חופש המידע, גם בשל קיומם של צדדים שלישיים (הגופים הפרטיים), וכן בשל הצורך בזרימה חופשית של מידע שיאפשר שכלול של הפעילות הכלכלית ובקרה על פעילות הרשויות לטובת הציבור.
לפי החלטת הממשלה, על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לפרסם הסכמים שייחתמו והיתרים שיינתנו החל ביוני 2014 באתר המרכזי לחופש המידע.
פרסום ההסכם או ההיתר יכלול בין השאר את הנתונים האלה: הצדדים להתקשרות, ובעניין היתר - הגורם המוסמך להענקת ההיתר ומקבל ההיתר; שווי ההסכם, ובעניין היתר - מקור הסמכות להענקתו; משך זמן ההתקשרות, ובעניין היתר - תקופת תוקפו; השירות לציבור או המשאב הציבורי שהם עילת ההסכם או ההיתר.
בהחלטה גם נקבע כי על הגוף הציבורי הרלוונטי לפרסם את ההסכם או ההיתר באתר עד חודש מיום החתימה על ההסכם או מיום מתן ההיתר לפי העניין48 .
עד סוף יולי2017 פורסמו באתר חופש המידע418 הסכמים וכן חמישה סוגי היתרים49( .
) פורסמו בידי משרד התחבורה ומשרד הרווחה 1.
נמצא כי משרד הבריאות והמשרד לשירותי דת כלל לא פרסמו הסכמים והיתרים כנדרש עד למועד סיום הביקורת.
זאת על אף קיומם של הסכמים והיתרים שהיה עליהם לפרסם, כמפורט להלן.
יצוין כי בשנים 2015 -2014 פנתה היחידה לחופש המידע ארבע פעמים למשרדי הממשלה וליחידות הסמך, ודרשה לקבל הסבר בדבר היעדר הפרסומים.
בין ההסכמים שעליהם חתם משרד הבריאות והיה עליו לפרסם היו התקשרות לרכישת חיסונים בסך של כ-90 מיליון ש"ח והתקשרות לשדרוג ולהקמה של חדרי ניתוח בבית חולים בסך של כ-20 מיליון ש"ח.
47 על פי היחידה לחופש המידע, בהגדרת שירות לציבור נכללים רק התחומים שהוזכרו בהחלטת הממשלה.
48 ואולם, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו ויפורסמו באתר, רשאי השר הנוגע בדבר להתיר הארכה במועד ביצוע הפרסום, ובלבד שלא תעלה על שלושה חודשים.
49 :פרסומי משרד האנרגיה, התשתיות והמים בנוגע להיתרים או לרישיונות האלה זכויות שניתנו לפי חוק הנפט, התשי"ב -1952 ; רישיונות הולכה וחלוקה שניתנו לפי חוק משק הגז הטבעי התשס"ב-2002; ריש יונות לספקי גז טבעי דחוס לפי סעיף 9 )לחוק הגז (בטיחות ורישוי התשמ"ט-1989 ; היתרים ורישיונות לכרייה וחציבה.
פרסומי רשות המים והביוב בנוגע לרישיונות להפקת מים לפי סעיף 23 לחוק המים, התשי"ט-1959.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |57 .
הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה כי טרם החל ביישום החלטת הממשלה, ואין לו נתון כולל על מספר ההסכמים ועל מספר ההיתרים שנתן החל ביוני 2014 .
נמצא כי משרד התחבורה לא יישם כראוי את החלטת הממשלה כיוון שלא פרסם הסכמים בגין התקשרויות שערך, למעט הסכמים של חמש התקשרויות.
לדוגמה, התקשרות עם חברה בסך של כ-1.
1 מיליארד ש"ח למתן שירותי תחבורה ציבורית מדצמבר 2016 ; התקשרות עם רשות מקומית לצורך הכשרה של נתיבי תחבורה ציבורית בתחומה מאוגוסט 2016 בסך של כ-693 מיליון ש"ח; הסכמים עם שש ערים להקמת נתיבי תחבורה ציבורית בתחומן מאפריל 2016 בסך כולל של כ-883 .
מיליון ש"ח עוד נמצא כי למשרד התחבורה אין נתונים על המספר הכולל של ההסכמים שחתם עליהם או ההיתרים שנתן מאז יוני 2014 , ולכן אי אפשר לדעת כמה מההתקשרויות שביצע ומההיתרים שנתן לא פורסמו.
נמצא כי משרד החינוך פרסם 23 הסכמים, ולא פרסם הסכמים רבים אחרים.
לדוגמה, 36 הסכמים בגין התקשרויות שערך ברבעון ה אחרון של שנת 2016 , כמופרויקט "חותם - גיוס והכשרה של אקדמאים צעירים" בסך של כ-27 מיליון ש"ח והסכם בגין התקשרות לצורכי הפרויקט הלאומי לקהילה האתיופית בישראל בסך של כ-19 מיליון ש"ח.
עוד נמצא כי למשרד החינוך אין נתונים על המספר הכולל של ההסכמים שחתם עליהם או ההיתרים שנתן מאז יוני 2014 .
כיוון שכך, אי אפשר לדעת כמה מההסכמים ומההיתרים פורסמו בציבור.
נמצא כי המשרד לשירותי דת לא פרסם 21 התקשרויות שערך החל ברבעון האחרון של 2015 בנושאי חינוך וזהות יהודית בסך כולל של כ-16 מיליון ש"ח.
משרד הבריאות השיב כי הוא יפעל לקיום החלטת הממשלה.
משרד התחבורה השיב כי המשרד ימשיך לפרסם את ההסכמים שעליהם הוא חותם, לרבות אלו שפורטו בדוח, וכי הוא מגבש תהליך עבודה שמטרתו למנוע הישנות מקרים של אי-פרסום ההסכמים.
 58 | דוח שנתי 68ג .
משרדי התחבורה, הבריאות והחינוך והמשרד לשירותי דת לא פרסמו מידע לציבור כנדרש על הסכמים שעליהם חתמו או על היתרים שנתנו לגוף פרטי להשתמש במשאב ציבורי.
בכך נפגעה זכותו של הציבור לקבל מידע על זכויות שהעניקו משרדי ממשלה לגופים פרטיים ולערוך בקרה על מהות ההסכמים.
על משרדים אלה לפרסם בהקדם את כל ההסכמים שעליהם חתמו וההיתרים שנתנו, ואשר פרסומם בציבור נדרש על פי החלטת הממשלה.
אם מי מהמשרדים לא חתם על הסכם לצורך מתן שירות לציבור או שימוש במשאב ציבורי הנכללים בהחלטת הממשלה ולא נתן היתר, כמוגדר בהחלטה, עליו לדווח על כך כנדרש ליחידה לחופש המידע, במטרה לציין זאת באתר חופש המידע.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |59 .
שקיפות הוצאות הממשלה בהצעת תקציב המדינה .