HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהודעת דובר המשרד מפברואר 2011 על "סיכום פעילו ת משרד הבריאות היחידה הארצית למניעת זיהומים במוסדות רפואיים ועמידות לאנטיביוטיקה לשנת 2010 " נאמר כי "תנאי מערכת הבריאות בארץ, ותשתיות מניעת הזיהומים בבתי החולים ובמוסדות, מקשות על ההתמודדות עם גורם מוות חשוב זה".
בשנת 2011 פרסם משרד מבקר המדינה דוח25 שבו נכתב כי עקב הצפיפות הרבה בחדרי האשפוז, במסדרונות המחלקות ובחדרי האוכל המחלקתיים, איכות הטיפול הניתנת לחולים אינה מיטבית.
מכך, סכנת ההידבקות של החולים גוברת בין השאר מחיידקים עמידים.
נוסף על כך קבע הדוח כי המחלקות הפנימיות בבתי החולים הן מהמחלקות העמוסות ביות ר, ואחוזי התפוסה בהן גבוהים בדרך כלל מהממוצע השנתי הכללי.
אחוזי התפוסה השנתיים במחלקות אלו הם 98% , ובימים מסוימים גדל אחוז התפוסה ל -%150 ואף יותר.
לפי נתוני המשרד 26 , בשנת 2010 אחוז התפוסה השנתי במחלקות הפנימיות גדל ל- 101.
24 חוזר מינהל רפואה 18/2005 ממאי 2005 .
"בנושא "מניעת זיהומים בבתי החולים 25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 169 .
ואילך 26 משרד הבריאות, ת חום מידע, שירותי מידע ומחשוב, מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז יום בישראל 2010 :חלק א מגמות באשפוז, התשע"ב.
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה ביוני 201127 בנושא "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי החולים הכלליים - דוח מבקר המדינה 61 'ב" קבע פרופ ארדון רובינשטיין, מנהל מחלקה פנימית לשעבר במרכז הרפואי תל אביב ומנהל המכון המטבולי בבתי החולים העירוניים בתל אביב .
27 'פרוטוקול ישיבה מס118 ( של הוועדה לענייני ביקורת המדינה 22.
כי "זיהומים צולבים28 זה פונקציה ישירה בכל ספר לימוד של צפיפות אשפוז"; עוד היה יורד משמעותית ]הנפטרים מזיהומים צולבים בבתי החולים[ אמר כי "מספר במידה וצפיפות האשפוז לא הייתה כמו שהייתה".
מנהלי יחידות למניעת זיהומים בבתי חולים מסרו לנציגי משרד מבק ר המדינה במרוצת הביקורת ב- 2012 כי יש להכין תכנית לאומית כוללת למניעת זיהומים, שתוצג למעצבי המדיניות ומקבלי ההחלטות.
על תכנית זו להבהיר לקובעי המדיניות ומקבלי ההחלטות כי היסודות למניעת העברת זיהומים צולבים בבתי החולים הם כלהלן: 1.
תשתיות ראויות של יחידות האשפוז כדי למנוע צפיפות, שהיא הגורם המרכזי בהעברת זיהומים, וכדי לאפשר בידוד חולים הנושאים חיידקים עמידים; 2.
הגדלת כוח האדם בבתי החולים - מתאם הולם בין רופא לחולים ואחות לחולים, אשר הוכח במחקרים רבים כגורם מכריע במניעה של העברת זיהומים; 3.
הגדלת כוח האדם העוסק במניעת זיהומים על פי תקנים בין -לאומיים מקובלים או שנקבעו בידי ארגונים בין-לאומיים; 4.
העלאת רמת המעבדות המיקרוביולוגיות בארץ והבאתן לרמה בין -לאומית בכל הנוגע לאבחון מולקולרי; 5.
הנחלת עקרונות של מניעת זיהומים ושימוש מושכל באנטיביוטיקה לעובדים במערכת הרפואה וכן הבאתם לידיעת כלל הציבור.
מכך עולה כי תנאי האשפוז - צפיפות האשפוז והיחס בין גודל הצוות המטפל לבין החולים, הם גורמים מרכזיים למניעת זיהומים צולבים.
מנהל המרכז הרפואי שיבא בתל השומר כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 : "אחד הגורמים הדומיננטיים במציאותשל הזיהומים הנרכשים, הינו גורמי התשתית .
תנאי האשפוז ככלל במדינת ישראל הם מתחת לסטנדרט המקובל במדינות המערב .
התוצאה היא לא רק הצפיפות בחורף שמצליחה לעורר מספר כותרות במדיה, אלא במשך כל השנה שורר מצב בו לא ניתן לטפל בצורה בטוחה בזקוקים לטיפול, איכות הטיפול הבלתי מתקבלת על הדעת באה לביטוי גם בהיקף התחלואה מזיהומים נרכשים בבתי החולים.
גם סוגיות נוספות כמו אי-שמירה על היגיינת ידיים ובידוד חולים נופלות על מזבח היעדר כוח אדם ברמה מספקת".
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי אושרו למערכת האשפוז הממשלתית 180 תקני רופאים ו-960 .
מיטות חדשות בהדרגה במשך שש שנים עוד כתב המשרד כי הוא פועל במישורים שונים להכשרה מוגברת של רופאים וכוח אדם סיעודי כדי לתת מענה למצוקת כוח האדם הרפואי שבארץ.
לעניין המחסור בתשתיות29 כתב המשרד כי המצב התקציבי הקשה שעמו מתמודדת מערכת הבריאות אינו מאפשר לתת מענה לצורכי הבינוי והתשתיות במערכת הבריאות.
28 זיהום צולב- זיהום שעובר מחולה לחולה.
29 'ראו בדוח זה בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ717.
בידוד החולים כדי למנוע העברת זיהומים בידוד הוא הפרדה פיזית של מטופל משאר המטופלים בחדר נפרד או בעזרת אמצעי הפרדה אחרים.
בידוד הוא אמצעי המיועד למנוע העברת מחוללי מחלות - זיהומים.
מחוללי מחלות אלו יכולים 698 דוח שנתי63ג .
להיות מועברים באמצעות מגע ישיר של מטפל במטופל או במגע עקיף, במיוחד כשהמטופל לוקה במחלות מידבקות וחיידקים עמידים, ובדרכים הללו: ידיו של המטפל, בגדיו וציוד רפואי; העברת חפצים נגועים בין חולים, כמו מד חום, מד סוכר וכו', בלי לנקות ולחטא אותם; שימוש במכשור שלא עבר תהליכי ניקוי, חיטוי ועיקור, כמו מכשירי הסתכלות תוך -גופיים.
בידוד מגע נועד, בין השאר, למנוע התפשטות של מיקרואורגניזמים בעלי השפעה אפידמיולוגית, כגון חיידקים יציבים לאנטיביוטיקה, במטרה לצמצם את שיעור הזיהומים הנרכשים בבתי החולים ויש להם זיקה לתחלואה ותמותה.
לבתי החולים יש נהלים והנחיות לבידוד חולים שזוהו כנשאי חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה30 .
זיהומים המועברים במגע מחייבים, כאמור, הפרדה פיזית בין מטופל עם הזיהום וסביבתו למטופלים אחרים, הפרדה של ציוד, חיטוי קפדני של סביבתו ושימוש באמצעי מיגון דוגמת חלוק, כפפות וכו'.
חוזרי המשרד קובעים באילו מקרים יש לבודד חולים, והם מנחים את היחידות למניעת זיהומים שבמוסדות הרפואיים לקבוע את דרכי הפעולה.
מבדיקת הנחיות בתי החולים לבידוד חולים לשם מניעה של העברת מחוללי מחלות המועברים במגע, עולה כי אופן הבידוד המו מלץ הוא חדר בודד לנשאי חיידקים מסוימים.
לחלק מנשאי החיידקים מאפשרים גם הפרדה פיזית מחולים אחרים בחדר מרווח.
לנשאי חיידקים מסוימים נדרש להקצות צוות ייעודי וכן מיגון אישי לצוות.
כמו כן נדרשת הקפדה על ניקוי יחידת החולה והציוד שאתו בא במגע.
בית חולים כללי מסו ים דיווח למשרד מבקר המדינה שיש בו צפיפות גבוהה של חולים (8-10 בחדר), אין חדרי בידוד; כתוצאה מכך, יש שיעור גבוה של מקרי אלח דם על ידי חיידק עמיד - MRSA ( Methicilin Resistant Saureus .
) בבדיקה עלהכי בניגוד להנחיות משרד הבריאות, בבתי החולים אין בידוד מקדים (לפני אשפוז) לרוב החולים שיש חשש שהם נשאים של מזהמים, ואין די בידוד של חולים במהלך האשפוז.
זאת, עקב מצוקה פיזית (מחסור בחדרי בידוד) והיעדר כוח אדם הדרוש כדי לעשות את הפעולות לבידוד החולים ולטיפול בהם .
בתי החולים דיווחו למשרד מבקר המדינה כי אשפוז בבידוד אפש רי רק לכ -75% מהחולים שנדרש להם אשפוז כזה .
לפיכך, חולים שאמורים לשהות בבידוד מאושפזים בחדר עם חולים אחרים הלוקים באותו זיהום, ואף עם חולים שאינם זקוקים לבידוד, וכך חושפים אותם לסכנת הידבקות ולהעברת הזיהום.
למשרד הבריאות אין נתונים בדוקים על היקף החולים שאינם מאושפזים בבידוד כנדרש.
המרכז הארצי מעריך כי בשנת 2012 פחות מ-25% מכלל החולים, שעל פי הספרות צריך לבודדם, שוהים בחדר בודד 31 .
ראוי כי המשרד יבדוק את הנתונים שעליהם דיווחו בתי החולים, יאמת אותם וימצא מהו שיעור החולים המאושפזים בתנאי בידוד לעומת אלה שעקב אילוצים שונים אינם מאושפזים כנדרש, למרות הצורך בבידודם המלא.
על פי מסקנות הבדיקה יפעיל משרד הבריאות בהקדם תכניות להסדרת הכללים לאשפוז.
כמו זיהומי פצע עם הפרשה רבה, שלשול זיהומי, זיהומים מסוימים בדרכי הנשימה 31 הספרות המקצועית ממליצה לבודד חולים שזוהו כנשאי חיידקים שונים, לאו דווקא עמידים.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי בידוד החולים ייבחן בהנהלת המשרד.
מחויבות אישית של מנהלים ופרסום מדדי ביצוע היגיינת ידיים לקויה של הצוות המטפל, עומס על הצוותים המטפלים, תנאי האשפוז וצפיפות במחלקות, איכות הציוד והאביזרים והקפדה על תנאי הבידוד הם הסיבות המרכזיות להעברה צולבת של זיהומים במוסדות רפואיים, התפשטות של חיידקים יציבים לאנטיביוטיקה והתפרצויות של זיהומים.
מנהל מחלקה בבית חולים אמור לבצע בקרה על עבודת הצוותים המטפלים ולשלוט בנעשה בתחומו: לפקח על יישום ההוראות למניעת העברת זיהומים, להבטיח תנאי עבודה נאותים, להקפיד על תנאי הבידוד של חולים נשאים כנדרש בהוראות המשרד, ועוד.
למנהלי בתי החולים אמורה להיות היכולת להבטיח תנאי אשפוז נאותים, לפקח על מידת העומס של הצוותים המטפלים, לצמצם את הצפיפות במחלקות האשפוז, להבטיח אספקה סטרילית כנדרש בהוראות כדי לאפשר תנאים נאותים לצמצום העברת הזיהומים בין המאושפזים בבית החולים.
במדינות מסוימות במערב מקובל להביא לידיעת הציבור את מדדי הביצוע בדבר איכות הטיפול בבתי החולים, בחתך של מחלקות ושל פרוצדורות רפואיות.
פרסום מדדים אלה מביא בדרך כלל לשיפור התוצאות הרפואיות ומאפשר למקבלי ההחלטות ולציבור להשוות בין בתי החולים השונים.
אחד המדדים המקובלים הוא שיעור הזיהום הנרכש במחלקה מסוימת או לאחר ביצוע פרוצדורה מסוימת.
ראוי שהמדד ייקח בחשבון את מאפייני המחלקה, דוגמת עומס על הצוות הרפואי והסיעודי, צפיפות ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי המשרד יכין מדדים כאלה ויפרסמם לציבור.
פרסום זה והטלת האחריות לשיפור המדדים על מנהל המחלקה ומנהל בית החולים עשויים לגרום לשיפור התוצאות הרפואיות ולהגברת המחויבות של הצוות הרפואי למניעת זיהומים נרכשים.
המשרד הסביר בתשובתו כי הוא שם לו למטרה להביא לידי שקיפות מרבית של הנתונים מבתי החולים.
מצד אחד שקיפות משרתת אינטרס ציבורי של זכות הציבור לדעת ותורמת לשיפור הביצועים במוסדות הרפואיים.
מצד אחר היא עלולה לגרום למוסדות הרפואיים להיענות חלקית לבקשת מסירת המידע ומהימנותו עלולה להיות מוטלת בספק.
בשל כך מתנהלים בימים אלה דיונים במשרד בדבר קביעת המדיניות בנוגע לסוג המידע שיפורסם.
המשרד הוסיף כי הוא פועל במקביל להעמקת המחויבות האישית של מנהלי בתי החולים, והם נקראו בשנתיים האחרונות לדיווח ולהסבר על פעילותם הניהולית כדי למזער את תופעת הזיהומים הנרכשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לייחד מאמץ ולפעול להקטנת תופעת הזיהומים ונזקיה ולהעמקת המחויבות האישית של מנהלי בתי החולים.
מן הראוי שמשרד הבריאות יפתח מדדי ביצוע להבטחת איכות הטיפול הניתן במוסדות רפואיים ובד בבד ייסד מנגנוני בקרה שיבטיחו דיווח מלא ומהימן לגביהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב חשיבות הנושא ורגישותו ובשל השפעתו על חיי אדם, על הנהלת המשרד להציג לפני דרג השרים את המשמעות של היעדר אשפוז בתנאי בידוד כנדרש לחולים נשאי חיידקים.
בתוך כך יש להבהיר ולהדגיש כי אי -אפשר לאשפז חולים הלוקים במזהמים על פי הנחיותיו בהיעדר צוותים ייעודיים לטיפול בהם והיעדר תנאי אשפוז הולמים.
כמו כן, יש מקום שהנהלת המשרד תציג את תחשיביה לאומדן התמותה ועלויו ת נוספות למערכת הבריאות עקב הגידול באפשרויות להעביר זיהומים מחולים נשאי חיידקים עמידים לחולים אחרים המאושפזים סמוך אליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להציג לדרג השרים את הגורמים המרכזיים שבכוחם למנוע העברת זיהומים ולמזער את הסיכון ללקות בהם, בכלל זה הקטנת צפיפות האשפוז ויצירת מתאם בין הצוות הרפואי ובין החולים.
הסדרת הגורמים הללו כרוכה בתקציבים רבים ובקביעת סדרי עדיפויות.
משום כך, האחריות לפתרון מיטבי של הנושא היא מיניסטריאלית, וראוי להציב את הסוגיה על סדר יומה של הממשלה, לרבות הנתונים והדילמות בנדון.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי הנושא הובא כמה פעמים לידיעת הדרג המיניסטריאלי ויובא גם בעתיד.
לדבריו, הוא הכליל לנושא זה דרישה תקציבית של 30 מיליון ש"ח בהסכם של משרד הבריאות עם משרד האוצר לשנת 2013.
תהליכי ניקוי, עיקור וחיטוי של ציוד ואביזרים רפואיים .
אי-חיטוי מכשירי הסתכלות תוך -גופיים מינהל הרפואה שבמשרד פרסם ביוני 2008 חוזר בנושא הנחיות לניקוי, חיטוי ועיקור מכשירי הסתכלות תוך -גופיים במכשירים לבדיקה וטיפול בדרכי העיכול, בריאות, בשלפוחית השתן ועוד (אנדוסקופיה)32 (להלן- החוזר הראשון).
בחוזר נאמר כי לשימוש הנפוץ במכשירי הסתכלות תוך -גופיים יש פוטנציאל להעברת זיהומים בין מטופל למטופל ובין המטופלים לצוות.
מטרת החוזר היא לחייב ניקוי של מכשירים באמצעות מכונות משוכללות המבצעות גם ניקוי אנזימטי לאחר הניקוי הידני הראשוני.
בתי חולים ומכונים שאין ברשותם מכונות משוכללות, המבצעות גם ניקוי אנזימטי, יידרשו לרכוש מכונות אלה ולהכניסן לשימוש בתוך שלוש שנים ממועד הפצת החוזר הראשון, יוני 2008 .
במרץ 2010 הוציא מינהל רפואה חוזר בנושא הנחיות ניקוי, חיטוי ועיקור מכשירי הסתכלות תוך-גופיים 33 (להלן- החוזר השני), הקובע כי במקרים שבהם אי -אפשר לבצע את החיטוי והניקוי האנזימטי כנדרש בחוזר הראשון, אפשר לבצע הליכים אלה באופן דו -שלבי בעזרת שני מכשירים נפרדים (משאבה ומכונת חיטוי).
יישום חוזרי המשרד האמורים מהותי לעניין מניעת זיהומים.
32 מינהל הרפואה, חוזר 31/2008 מיוני 2008.
33 מינהל הרפואה, חוזר 12/2010 ממרץ 2010.
בבדיקה נמצא כי בתי החולים אינם עומדים בדרישות החוזר הראשון ואף לא בשני.
בתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה כי הלכה למעשה אין אפשרות לבצע תהליכים ממוכנים בשל חוסר בציוד אנדוסקופי, המאפשר להשבית את המכשיר לזמן רב, או בשל היעדר מכשור חיטוי ממוכן תקני לביצוע חיטוי ידני בין מטופל למטופל.
כלומר, מחסור במכשירי הסתכלות תוך-גופיים מצד אחד ורשימת מטופלים המתוכננים לבדיקה ולטיפול מצד אחר, מאלצים אותם לחרוג מהוראות החוזר.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי אינו מקבל את הדעה שאין לבתי החולים את הכלים הנדרשים לצורך עמידתם בתקנים שהתווה.
בתי החולים מחויבים לתת שירותים ולבצע פרוצדורות ברמה נאותה ומקובלת, "מי שאינו עומד בתנאים, אסור לו לתת את השירותים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יפעיל בקרה מיוחדת ונרחבת על תהליכי הניקוי, החיטוי והעיקור של ציוד ואביזרים רפואיים כדי לוודא את מידת עמידתם בדרישותיו.
על המשרד להבטיח באמצעות נקיטת צעדי אכיפה מתאימים כי בתי החולים יעמדו בדרישות האלה במלואן.
יוצא אפוא שהמשרד הפיץ הנחיות לניקוי וחיטוי מכשור להסתכלות תוך- גופי ובתי החולים נתקלים בקשיים ליישמן.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי הוא עומד להפיץ חוז ר בנושא עיקור מכשירי הסתכלות תוך -גופיים לסוגיהם לאחר שכבר הופצה טיוטת חוזר להתייחסות הגופים הרלוונטיים ולאחר שנעשו התאמות למכשור אף, אוזן וגרון.
תהליכים של ניקוי, עיקור וחיטוי אביזרים רפואיים בבתי החולים אביזרים רפואיים רבים משמשים לפעולות רפואיות פולשניו ת שונות ובחדרי הניתוח.
בסיום השימוש בהם מתבצע תהליך של ניקוי, חיטוי, עיקור ואריזה הרמטית של אותם מכשירים כדי שיהיו מוכנים לשימוש במטופל הבא.
אביזר או מכשיר מעוקר פירושו היעדר מוחלט של מיקרואורגניזם חי.
חשיפה לאביזר או מכשיר מזוהם מסוכנים למטופל, לצוות המטפל, לצוות העובדים ולסביבתם ועלול לגרום לפיזור הזיהום ולפגיעה בבריאות.
בבתי החולים פועלות מחלקות לאספקה סטרילית מרכזית (אס"מ)34 .
מחלקות אלו מספקות שירותי עיקור למכשור ולאביזרים רפואיים שבשימוש חדרי הניתוח או במחלקות אחרות המבצעות פעולות כירורגיות, טיפולים נמרצים וכו'.
34 ראו בדוח זה בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות" לעניין מצבם של מתחמי האספקה הסטרילית בבתי החולים הממשלתיים, עמ' 717.
: ניקוי, חיטוי ועיקור במתחם שלא נועד לכך בביקורת עלה כי בכמה בתי חולים מבצעים ניקוי, חיטוי ועיקור של ציוד ואביזרים רפואיים בתוך מתחם חדרי הניתוח ולא במתחם ייעודי לאספקה סטרילית.
הליכים אלה אינם עומד בסטנדרטים הללו: אין הפרדה מבנית בין אזור הניקוי והחיטוי ואזור העיקור, הניקוי בחדרי הניתוח מתבצע ידנית, על אף שנדרש לכך עיקור במכונות ייעודיות.
זאת ועוד, נמצאו בתי חולים שבהם כ-20% .
מציוד חדרי הניתוח אינו עומד בסטנדרטים של אספקה סטרילית כמו כן, לפי דברי הממונה על מניעת זיהומים במרכז רפואי מסוים, הכשרת עובדים העוסקים בניקוי, חיטוי ועיקור במתחם חדרי הניתוח אינה זהה להכשרת העובדים ביחידת האספקה הסטרילית.
: היעדר פיקוח ואנשי מקצוע לתחום מנהל המרכז הארצי כתב למנכ"ל המשרד במרץ 2011 ,כי אין במשרד איש מקצוע שמטפל בנושאי הניקוי החיטוי והעיקור של ציוד ואביזרים רפואיים ומפקח עליהם בכלל מערכת הבריאות.
הטיפול והפיקוח בתחום זה עבר לאחריות המרכז הארצי על פי תכנית העבודה של המשרד לשנת 2011 .
שאושרה למרכז הארצי, אולם לא הוקצו לו תקנים לכך מכאן יוצא שאין במרכז הארצי מומחה לתחום, והצוות הקיים אינו פנוי לעסוק בכך.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2013 הוא יוציא חוזר המסדיר את נוהלי הניקוי, החיטוי והעיקור של ציוד ואביזרים בבתי החולים - ביחידה לאספקה סטרילית ובחדרי הניתוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל חשיבותם של תהליכי עבודה נכונים בכל הנוגע לאספקה סטרילית, שתכליתם לצמצם את הסיכון הכרוך בהעברת זיהומים, ראוי לשלב בבקרות של היחידה הארצית גם ביקורת בעניין תהליכי האספקה הסטרילית בבתי החולים.
המשרד השיב כי לאחר פרסום החוזר בנושא תשולב גם בקרה על תהליכי האספקה הסטרילית בבתי החולים.
שימוש בציוד רפואי חד-פעמי ממוח זר יש פריטי ציוד רפואי אשר לפי הוראות היצרן השימוש בהם מותר פעם אחת בלבד (להלן - ציוד רפואי חד-פעמי).
חלק ממדינות המערב אסרו על מִחזור של ציוד חד - פעמי, ויש שהתירו אותו בכפוף לתנאים שנקבעו לכך.
בישראל נוהגים בתי החולים זה שנים למחזר ציוד רפואי חד-פעמי.
איתור חיידקים בציוד רפואי חד -פעמי שמוחזר: בביקורת עלה כי בכל בתי החולים מתבצע תהליך מחזור של עשרה אביזרים רפואיים לפחות, המוגדרים לשימוש חד-פעמי בלבד על פי היצרן.
בציוד זה מתבצע תהליך שגרתי של ניקוי ועיקור להשמדת מזהמים פוטנציאליים.
ציוד חד-פעמי זה תוכנן ויוצר כדי שלא יעבור עיקור לשימוש חוזר, ולכן ייתכן שיש בו מוקדים שבהם עלולים להתיישב מזהמים.
ואולם בביקורת נמצא שמרבית בתי החולים אינם עושים בדיקות לאיתור חיידקים או רעלנים בציוד רפואי חד-פעמי ממוחזר שכבר עוקר.
: קביעת מדיניות בידי משרד הבריאות בשנת 2004 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות משרד הבריאות בנושא 35 .
וקרא לו להסדירו בדוח שפורסם בנושא זה נקבע כי מרבית בתי החולים אינם עושים בדיקות לאיתור חיידקים או רעלנים בציוד רפואי חד-פעמי ממוחזר שכבר עוקר - אם בשל חוסר מודעות לחשיבות הבדיקה ואם מטעמי חיסכון.
בעקבות הביקורת, בשנת 2005 הודיע משרד הבריאות למשרד ראש הממשלה כי המשרד יקבע הנחיות באותה שנה36 .
בשנת 201037 בדק משרד מבקר המדינה את נושא הוועדות בשירות המדינה, לרבות ועדות שדנו בשימוש בציוד רפואי חד -פעמי ממוחזר.
בביקורת זו עלה כי משרד הבריאות לא גיבש מדיניות בעניי ן השימוש בציוד חד -פעמי ממוחזר זה, אף שבעת הביקורת נמצא הנושא על סדר יומו זה כ -15 שנה.
המשרד הקים במהלך השנים כמה וכמה ועדות לבדיקת העניין, וכל הוועדות הללו הגישו המלצות.
משנת 2006 עשה משרד הבריאות עבודת מטה ענפה ליישום המלצות הוועדה האחרונה ולגיבוש נוהל בנ ושא.
בשנת 2009 קיבל הנוהל אישור מן הגורמים המקצועיים במשרד הבריאות, אולם הביקורת העלתה כי הוא לא נחתם ולא פורסם.
באוגוסט 2010 החליט מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' רוני גמזו, לדחות את יישום המלצות הוועדה ולשלבן רק במסגרת הליכי חקיקת חוק הציוד הרפואי והתקנות שיותקנו לפיו.
כן החליט שלא להסדיר את העניין בלי לפתור את הבעיות התקציביות, בלשונו: "הנושא לא יוסדר ללא המענה להשלכות התקציביות".
משרד מבקר המדינה העיר בשנת 2011 למשרד הבריאות כי המאמץ רב- השנים להסדיר את השימוש בציוד רפואי חד -פעמי ממוחזר באמצעות הקמת ועדות לא הוביל לפתרון תכליתי.
הנושא לא הוסדר, אין מועד משוער לכך, ובתי החולים מוסיפים למחזר ציוד רפואי חד-פעמי בלא שנקבעו כללים לדבר וללא פיקוח ובקרה.
כאמור, הועלה שבמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא חל שיפור במצב.
בנסיבות אלו ראוי להציג גם סוגיה זו לפתחו של דרג השרים.
מנהל מרכז רפואי מסוים כתב למשרד מבקר המדינה כי לדעתו יש בעיה משפטית במיחזור ציוד חד-פעמי, "משרד הבריאות איננו יכול להיכנס ולקבוע כללים למיחזור כחד ]חשש מהקטנת הכנסותיהן[ )!
ציוד שחברות הציוד מגדירות (מסיבות כלכליות פעמי.
זהו מצב בלתי פתיר בעליל".
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי הוא ייחד מאמצים להעביר את חוק הציוד הרפואי, התשע"ב - 2012 , והתקנות שיותקנו לפיו.
נוסח התקנות העוסקות בהסדרת נושא מחזור ציוד רפואי חד -פעמי הועברו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לאישורה לצורך פרסומן ויישום החוק.
35 מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב ( 2004 '), עמ553 .
36 ,משרד ראש הממשלה הערות ראש הממשלה לדוח מבק ר המדינה 55 ב(מאי 2005 '), עמ125 .
37 ,מבקר המדינה קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011- התשע"ב, "ועדות בשירות המדינה", עמ' 11 .
ואילך משרד הבריאות 705 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי ראוי להסדיר בהקדם את נושא מחזור הציוד הרפואי החד-פעמי, לרבות בקרה ופיקוח על תהליכי המחזור כדי לצמצם את העברת זיהומים ואת הפגיעה בחולים38.
הערכת האפקטיביות של הפעילות למניעת זיהומים .
כאמור, בשנת 2008 הקים המשרדאת היחידה הארצית למניעת זיהומים.
לדעת משרד מבקר המדינה בחלוף כארבע שנים לפעילות המרכז הארצי והיחידה הארצית, על המשרד לבחון את מידת עמידתם ביעדים שנקבעו בעת הקמתם.
כדאיות כלכלית וקביעת יעדים 1.
: ניתוח הכדאיות הכלכלית למניעת זיהומים הכללית קבעה ב - 200939 " כי מאריך את ]זיהום הנרכש בבית חולים [ זיהום נוזוקומיאלי משך האשפוז בין 4 ימים בחולה עם זיהום דרכי השתן ל-24 יום נוספים בחולה עם אלח דם המאושפז ביחידה לטיפול נמרץ.
מחישוב המבוסס על משך האשפוז בלבד, תוספת העלות הכרוכה בזיהומים נרכשים נעה בין אלפי שקלים לעשרות אלפי שקלים.
אלח דם נוזוקומיאלי על ידי החיידק העמיד MRSA מאריך את משך האשפוז ב-12 ימים לעומת4 ימים באלח דם נוזוקומיאלי על ידי MSSA 40 ,.
בנוסף משך נשאות של חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה ממושך מאוד41 .
חולים נשאים אלו מתאשפזים בדרך כלל לעיתים קרובות בבתי החולים ו מוסדות רפואיים אחרים ומהווים מאגר של חיידקים עמידים האחראי להתפרצויות של זיהום".
חישוב העלויות גרם להגברת פעילות הכללית למניעת זיהומים ולהגדלת המשאבים שהקצתה לשם כך.
לעומת הכללית, שהכינה תחשיב בדבר העלויות של זיהומים נרכשים במוסדות הרפואיים שלה, נמצא בביקורת כי המשרד או המרכז הארצי לא הכינו תחשיבי עלויות כאלה לכלל המוסדות הרפואיים בארץ.
תחשיב בדבר עלויות ישירות ועלויות עקיפות של זיהומים נרכשים יאפשר למקבלי ההחלטות לדון בצורך להקצות משאבים למניעת זיהומים אלה ובהיקף המשאבים שראוי להקצות לכך.
38 בעת התקנת התקנות, ראוי שמשרד הבריאות יתייחס גם להיבטים המשפטיים שהעלה מנהל המרכז הרפואי כאמור.
39 מתוך "תוכנית למניעה ובקרה של ז יהומים הקשורים במוסדות רפואיים", ראו לעיל הערה 15.
40 חיידק הרגיש לטיפול ב-.
Methicilin 41 על פי הספרות המקצועית, משך הנשאות של חיידקי MRSA , VRE ו- CRE הוא מעל שנה.
קביעת יעדים כמותיים ומדידים: היחידה הארצית מנטרת ברציפות את מספר החולים נשאי חיידק הקלבסיאלה בכל בתי החולים כדי להתערב בשעת התפרצות המחלה.
היחידה הארצית אוספת דיווחים כאלה גם ממוסדות אשפוז גריאטריים ושיקומיים ופועלת לעצור את המחלה על פי הצורך.
כאמור, חובה לאשפז כל נשא של חיידק זה בחדר ייעודי, בתנאי בידוד מגע, ולהעמיד לצרכיו צוות שיטפל בו כדי לצמצם את אפשרויות העברת החיידק לאחרים.
מנהל משרד הבריאות 707 .
היחידה הארצית מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2012 כי בכל יום יש על כל 70 מיטות אשפוז בבית חולים כללי מיטה אחת שבה חולה הנושא את חיידק הקלבסיאלה.
לעומת זאת, לדבריו, בהולנד יש על כל 1,400 מיטות אשפוז מיטה אחת שבה יש חולה שכזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד ישקול לפתח יעדים כמותיים להימצאות של סוגי חיידקים שונים במוסדות הרפואיים, כפי שהמרכז הארצי יקבע מדי פעם 42, על סמך הנעשה בעולם.
ה מצב בפועל יושווה ליעדים, ותיקבע תכנית פעולה אפקטיבית להשגת היעדים האמורים.
השינויים במצב יימדדו ביחידות זמן קבועות ויאפשרו להעריך את המועילות שבפעילות המרכז הארצי ואת הקצאת המשאבים הדרושים להשגת היעדים.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי בכוונתולצרף את היחידה הארצית לרשת האירופאית של ה- ECDC43 - TUDYS REVALENCEP OINTP , רשת המבצעת סקרים, בין השאר בנושא זיהומים במערכת האשפוז.
סקרים אלו יאפשרו לתאר את המצב לאשורו ולהשוותו למדינות רבות באירופה.
פיתוח שיטות עבודה למניעת זיהומים - הטמעת לקחים לבחינת אפק טיביות הפעילות למניעת זיהומים במוסדות רפואיים ראוי לפתח מדדים ולבחנם מפעם לפעם.
מן הראוי גם לבחון את השפעתם של תהליכי העבודה על שיעור הזיהומים במחלקות ועל פיהם לבצע בהם שינויים.
להלן נתונים על שינוי בתהליכי העבודה שנבחנו ותוצאותיהם: 1.
מרכז רפואי מסוים החל לאסוף נתונים בחודש נובמבר 2011 לגבי זיהום אלח דם שנרכש ביחידות לטיפול נמרץ.
הוצגו נתונים המסכמים חמישה חודשים (נובמבר 2011 - מרץ 2012 ) לגבי כל יחידה לטיפול נמרץ הפועלת במרכז הרפואי; בהשוואה לנתונים הללו הוצג הסטנדרד האמריקני National Healthcare work) Safety Net ) לאותו מאפיין של יחידה לטיפול נמרץ 44 .
כפועל יוצא ממדידת אלח דם הקשור לצנתר החלו בשיפור תהליכי העבודה.
למשל, הוחלט על רשימת רופאים המורשים להחדיר צנתר (נמצא כי יש זיקה בין זיהומי אלח הדם ובין איכות פעולת החדרת הצנתר, המותנית בניסיון הרופא ומיומנותו בביצוע הפעולה).
42 כגון חיידק הקלבסיאלה ה MRSA - , ה- VRE 'ועוד.
כך לדוגמה, נוהל רוחב מס 0.
6 של משרד הבריאות- האגף לגריאטריה, "נוהלי בתי חולים גריאטריים" ( 1.
2011 ) קובע כי מטופלים יאושפזו בבידוד מגע כשהמחוללים העיקריים לבידוד זה הם גורמי זיהום שונים, כמו נגיפים ו חיידקים יציבים לאנטיביוטיקה דוגמת MRSA, VRE, CRE ועוד.
43 European Center for Disease Prevention and C ontrol - ECDC , נוסד בשנת 2005 על פי החלטה של הפרלמנט האירופאי.
44 הוצגו שיעורי אלח דם הקשור בצנתר שנרכשו ביחידה נתונה ל - 1,000 ימי צנתר וסה"כ אלח דם שנרכש ביחידה ל- 1,000 ימי אשפוז.
באותו מרכז רפואי הנתון היה 1.
5 מקרי אלח דם, לעומת הסטנדרד האמריקני העומד על1.
יחס ימי צנתר לימי אשפוז מבטא מדדי חומרה של החולים אך גם מאמצים רציפים להוציא מוקדם צנתרים לא נחוצים (טווח ימי הצנתרים לימי אשפוז באותו מרכז רפואי היה בין 0.
92 , והממוצע האמריקני לבתי חוליםמסוימים הוא 0.
בכיר במרכז רפואי אחר דיווח לנציגי משרד מבקר המדינה כי במחלקה לטיפול נמרץ רק רופא מנוסה ומיומן מחדיר צנתר מרכזי 45 , ואילו במחלקות פנימיות וכירורגיות גם רופא זוטר וחסר ניסיון מחדיר את הצנתר המרכזי.
לדברי מומחים, החדרת צנתר מרכזי בידי רופא שאינו מנוסה ומיומן בכך וללא אולטרה - סאונד (על-קול) המאפשר לזהות את הווריד היא מקור להחדרת זיהומים.
45 צנתר מרכזי הוא התקן המוכנס לוורידומשמש להחדרת חומרי רפואה לגוף החולה.
מחלקה לטיפול נמרץ פועלת לקבל לידיה מכשיר אולטרה -סאונד לשיפור תהליך החדרת צנתר מרכזי.
היחידה הארצית מצאה כי גדל מניין החולים שנדבקו בחיידק האצינטובקטר46 ביחידה לטיפול נמרץ בבית חולים מסוים.
נמצא כי במיוחד נדבקו בחיידק חולים מונשמים שצריך לבצע בהם טיפולים נוספים, כגון ניקוז הפרשות.
ביחידה לטיפול נמרץ בוצעה בדיקה יסודית ונמצא כי בתהליך הטיפול ניתקו את החולה ממכונת ההנשמה, ניקזו את ההפרשות ובמקביל הנשימו אותו ידנית.
ייתכן שבעת פעולה זו - ניתוק ממכונת ההנשמה וחיבור חוזר אליה, חדרו זיהומים לריאות המטופל.
בשל ממצא זה שונתה שיטת העבודה והותקנה מערכת סגורה לניקוז ההפרשות.
כיום יש חיבור קבוע ובו צינור דו -דרכי, אחד להנשמה והשני לניקוז, כלומר ניקוז ההפרשות נעשה במקביל לתהליך ההנשמה במכונה ובלא ניתוק הצינור מן החולה.
חיבור קבוע זה מצמצם את האפשרות לזיהומים.
ואכן, לאחר המעבר לשיטת עבודה של מערכת ניקוז סגורה, חלה התמעטות ניכרת בנדבקים מחיידק זה 47 .
ראוי לציין כי שיטה זו מיושמת רק במחלקות לטיפול נמרץ ולא במחלקות הפנימיות או הכירורגיות, שגם בהן מנשימים חולים במכונות הנשמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לבחון את האפשרות להגביר את השימוש באביזרים וציוד רפואי מתקדם, המצמצמים את האפשרות להעברת זיהומים.
כמו כן ראוי שכלל בתי החולים ידווחו למרכז הארצי על שיפורים במניעת זיהומים אצלם ועל הסיבות לכך.
לאחר שיבחן את השפעות השינוי בשיטות העבודה ואת הספרות הרפואית הרלוונטית, יביא המרכז הארצי לידיעת שאר בתי החולים את המידע האמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שהמרכז הארצי יפעל להגדרת מטרות בערכים כמותיים ויגדיר אמות מידה לרמות הזיהום האפשריות, כאמור לעיל, הדבר יאפשר למוסדות הרפואיים לבחון את הערכים הקיימים אצלם בהשוואה ליעדי המרכז הארצי ואת הדרכים לשיפור תהליכי העבודה והבקרה להשגתם.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי היחידה הארצית כבר קבעה יעדים בנוגע לכמה תחומים, והיא ממשיכה בתהליך זה לגבי תחומים אחרים.
לאחר איסוף המידע, היעדים מוצגים לבתי החולים בצורה השוואתית למוסדות אחרים בארץ ובעולם.
הצגה כזו מובילה לשיפור.