HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דירקטור או נאמן, וששר האוצר קבע שיחולו עליהם הוראות הפרק על תאגידים ורשויות מקומיות (פרק ד' בחוק).
4 בסעיף32 לחוק יסודות התקציב מוגדר גוף נתמך כ"תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין ושר .
האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הוא גוף נתמך לעניין חוק זה".
5 חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957 , מסדיר את יצירתם של הסדרים קיבוציים במסגרת יחסי העבודה בישראל .
וקובע מהו הסכם קיבוצי.
הסכם קיבוצי הוא הסכם בקשר לעבודה שנערך בין ארגון עובדים יציג ובין מעסיק או .
ארגון מעסיקים והוגש לרישום אצל רשם ההסכמים הקיבוציים.
ההסכם מבשיל במשא ומתן בין ארגון עובדים יציג .
לבין מעסיק או ארגון של מעסיקים, הקרוי משא ומתן קיבוצי.
לאחר שנחתם על ידי הצדדים ונרשם כחוק, מחייב .
ההסכם את המעסיקים החתומים עליו ואת כל העובדים של אותם מעסיקים, גם אם אינם חברים בארגון העובדים.
בתנאים שנקבעו בחוק, אפשר להרחיב את תחולת ההסכם גם על עובדים במקומות עבודה נוספים באמצעות צו .
צו כזה יכול להרחיב את תחולתו של הסכם קיבוצי מסוים, או של הוראות מסוימות בהסכם כזה, על כל .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי השירות הציבורי בישראל, איכותו ויעילותו, לרבות את מבנה השכר וההעסקה שבו.
2021 בחן את הנושא גם ה- OECD6 .
במסגרת הבחינות השונות עלה הצורך להתאים את .
השיר ות הציבורי בישראל למציאות המשתנה, לרבות לשינויים טכנולוגיים, חברתיים- .
כלכליים ודמוגרפיים, ובכלל זאת שבו ועלו כמה סוגיות ליבה בתחום מבנה השכר .
וההעסקה, כמפורט להלן בדוח זה.
חוק יסודות התקציב מקנה לשר האוצר סמכויות בנוגע לשכר העובדיםבשירות הציבורי, .
והשר אצַל אותן לממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר), העומד .
בראש אגף השכר והסכמי עבודה במשרד (להלן - אגף השכר).
בסעיף 29 (א) לחוק נקבע .
בין היתר כי גוף מתוקצב או גוף נתמך לא ינהיג שינויים בשכר, אלא בהתאם למה שהוסכם .
או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר7.
בהתאם לאמור, אגף השכר הואגוף המטה של ממשלת ישראל לצורך גיבוש מדיניות השכר .
בשירות הציבורי וליישומה במסגרת המדיניות הכלכלית של הממשלה, והוא הגורם האמון על .
גיבוש הסכמי השכר ותנאי העבודה בגופים ממשלתיים ופיקוח עליהם בגופים ציבוריים.
המרכזיות של האגף הן הבטחת יציבותו ורציפותו של השירות הציבורי; הבטחת שימוש אחראי .
והוגן בכספי ציבור; ושיפור השירות הציבורי והעלאת הפריון במגזר הציבורי.
המרכזיות הן: יחידת תכנון ואסטרטגיה; צוותי משא ומתן המחולקים לפי תחומים - מערכת .
החינוך ומערכת הביטחון, שלטון מקומי, מערכת הבריאות וחברות ממשלתיות, כלל משרדי .
הממשלה ונושאי מאקרו; יחידות חקירות ואכיפה שמטרתן למנוע חריגות שכר; ויחידה העוסקת .
בתגמול ותמרוץ של עובדים באמצעות תוספות שכר.
תקציב האגף לשנת 2021 עמד על כ-40 .
מיליון ש"ח, והתקציב על שינוייו היה כ-52 מיליון ש"ח.
בשנה זו היו באגף כ-120 .
גורמים ממשלתיים נוספים השותפים לקביעת תנאי השכר וההעסקה והפיקוח עליהם הם נציבות .
שירות המדינה במשרד ראש הממשלה (להלן - הנציבות או נש"ם), ארגון המטה האחראי .
והמוסמך לניהול ההון האנושי והמערך הארגוני בשירות המדינה; אגף תקציבים במשרד האוצר .
(להלן - אג"ת), האחראי לקביעת המדיניות הכלכלית של הממשלה ולהכנת תקציב המדינה; .
ואגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל), האחראי לנכסי המדינה ולניהול .
כספיה, ובין תפקידיו פיקוח ובקרה על יישומם של כללי מינהל תקין בפעולות הממשלה, בפרט .
בנוגע לכספים ולרבות בתחום השכר.
6 דוח OECD , אסטרטגיית השכר במגזר הציבוריבישראל (יוני 2021 ) (להלן- דוח OECD) .
7 בסעיף29 (ב) לחוק נקבע כי על אף האמור בכל דין, כל הסכם או הסדר בטל אם הוא נוגד את הוראות סעיף קטן .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי עובדים ושכר בשירות הציבורי .
בלוח להלן מוצגים נתונים על השכר החודשי הממוצע לעובדים במשק בישראל בשנים .
לוח 1: השכר החודשי הממוצע לעובד, על פי מגזרים ו גופים במשק, .
1920 - 2020 ( בש"ח- סכומים מעוגלים) 8 .
ציבוריים המגזר הפרטי .
2019 14,300 11,400 19,500 11,000 9,700 .
2020 14,600 11,700 20,200 11,900 9,800 .
המקור: למ"ס, נתונים לשנים2019 - 2020 .
בשני התרשימים להלן מוצגים נתונים על השירות הציבורי בשנת 2019 : בתרשים הראשוןנתונים .
על מספר המשרות, ובתרשים השני נתונים על ההוצאה למימון שכר העובדים.
השירות הציבורי מפולחים כלהלן 9 : בשירות המדינה, בגופי ביטחון הפנים, במערכת החינוך .
הממשלתית, בשלטון המקומי (הכולל רשויות מקומיות, חברות עירוניות, מועצות דתיות ואיגודי .
ערים), חברות ממשלתיות, גופים נתמכים (כגון מוסדות להשכלה גבוהה וקופות חולים) .
ותאגידים הפועלים על פי חוק.
כל הנתונים על ההוצאה לשכר כוללים שכר ברוטו, ללא הפרשות .
8 גופים ממשלתיים בלוח זה: לרבות המועצות הדתיות ולרבות משטרת ישראל, שב"ס ואזרחים עובדי צה"ל (ללא .
חיילים ומשרתי הקבע בצה"ל); המגזר הפרטי בלוח זה אינו כולל מלכ"רים פרטיים ומשקי בית.
פי הלמ"ס מפורטת בקישור: https://www.
il/he/publications/doclib/2022/y_labor0222/intro_h.
9 הנתונים אינם כוללים את משרד הביטחון, צה"ל וגופי ביטחון חשאיים.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 1: מספר המשרות בשירות הציבורי ושיעורן מסך המשרות בשירות .
הציבורי , 2019 (באלפים ובאחוזים) 10 .
תרשים 2: ההוצאה על שכר של משרות בשירות הציבורי ושיעורה מכלל .
ההוצאה על שכר בשירות הציבורי, 2019 (במיליארד י ש"ח ובאחוזים) .
שני התרשימים על פי נתוני דוח אגף השכר, גופים ציבוריים 2019 ,, ודוח אגף השכרגופים ממשלתיים .
הנתונים על שירות המדינה אינם כוללים את עובדי משרד הביטחון ושלושה גופי ביטחון חשאיים.
הנתונים באחוזים מעוגלים .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי התרשימים משקפים את פילוח השירות הציבורי לקבוצות, בהיבט של מספר המשרות ובהיבט .
ניכר שחלקם של מערכת החינוך הממשלתית ושל מוסדות השלטון המקומי .
בסך המשרות בשירות הציבורי ( 21% ו-27% , בהתאמה) גדול מחלקם בהוצאה על שכר .
העובדים (17% ו-18% , בהתאמה); חלקם של גופי ביטחון הפנים (משטרה ושירות בתי הסוהר .
- להלן: שב"ס) בעובדים שווה לחלקם בהוצאה על השכר (7% ); וחלקן של שאר הקבוצות .
בעובדים קטן בהשוואה לחלקן בהוצאה על השכר (גופים נתמכים - 20% מהמשרות ו- 26% .
מההוצאה על השכר; שירות המדינה- 12% מהמשרות ו-13% מהשכר; חברות ממשלתיות- .
10% מהמשרות ו-14% מהשכר; תאגידים הפועלים על פי חוק- 3% מהמשרות ו-4% .
בשני התרשימים הבאים נתונים על המשרות בגופי השירות הציבורי, בפילוח שעיקרו חלוקת .
הקבוצות האמורות למרכיביהן.
מוצגים נתונים על מספרי המשרות והשכר החודשי הממוצע .
למשרה, והנתח של כל גוף (בהיבט של מספרי המשרות וההוצאה על השכר) בכלל הגופים.
תרשים 3 : השכר החודשי הממוצע למשרה בשירות הציבורי .
(מעוגל לאלפי ש"ח), לפי סוג הגוף , ומספר המשרות באותו סוג גוף .
(מעוגל לאלפים), 2019 .
על פי נתוני דוח אגף השכר, גופים ציבוריים 2019, ודוח אגף השכר, גופים ממשלתיים 2019 , בעיבוד .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 4: מספר המשרות בשירות הציבורי, ההוצאה על שכר המשרות .
ושיעורן מסך המשרות והשכר בשירות הציבורי, לפי סוגי גופים , 2019 .
)(במיליארדי ש"ח ובאחוזים .
על פי דוח אגף השכר, גופים ציבוריים 2019 ,, ודוח אגף השכרגופים ממשלתיים 2019 , בעיבוד משרד .
התרשים משקף את חלקו של כל אחד מסוגי הגופים בשירות הציבורי, בהיבט של הפער בין .
נתח הסוג מסך כל המשרות לבין נתחו מסך ההוצאה השנתית על השכר.
פערים ניכרים קיימים .
במוסדות בריאות ציבוריים ותאגידי בריאות ( 13.
ברשויות מקומיות ( 23.
7% ( , בהתאמה), במערכת החינוך הממשלתית 20.
( בחברות ממשלתיות כלכליות 4.
1% ( ) ובחברות ממשלתיות ביטחוניות 4.
בחודשים מאי 2021 עד ינואר2022 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא מבנה השכר .
וההעסקה בשירות הציבורי.
נבדקו קביעת מדיניות השכר בשירות הציבורי ויישומ ה; תקצוב .
הסכמי השכר; הצמדות שכר בין סקטורים; מורכבות השכר בגופים הממשלתיים; עידוד תפוקות .
באמצעות תגמולים ייעודיים; רכיבי שכר שאינם הולמים עוד את מטרתם; וקביעת השכר בצה"ל.
הביקורת נעשתה באגף השכר, באגף החשכ"ל ובאג"ת.
בדיקות השלמה נעשו בנש"ם ובצה"ל.
במסגרת בדיקת נושא עידוד התפוקות באמצעות תוספות שכר הפיץ משרד מבקר המדינה .
בינואר 2022 שאלונים ל-16 מנכ"לים ומנהלי גופים ממשלתיים שבגופים שבניהולם פועלת אחת .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי השיטות לעידוד התפוקות (שיטת תגמול דיפרנציאלי).
כמו כן העביר משרד מבקר המדינה .
באמצעות המנכ"לים ומנהלי הגופים שאלוני שביעות רצון למנהלי היחידות המסוימות שבהן .
פועלת השיטה, והם התבקשו להביע עמדתם בנושאים שעניינם אפקטיביות השיטה.
מנכ"לים ומנהלי גופים ו-81 .
מנהלי יחידות השיבו לשאלונים .
מדיניות השכר בשירות הציבורי .
להלן פירוט הבחינות העיקריות שנעשו כאמור בנושא מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי.
דוח הוועדה לבחינת מערכת השכר בשירות הציבורי, 1985 - 1989 (להלן - דוח ועדת .
זוסמן11): הוועדה ניתחה את מבנה השכר בשירות הציבורי, הצביעה על עיוותים אשר נוצרו .
בו עם השנים, פירטה את השפעתם על תפקוד השירות הציבורי וגיבשה המלצות לתיקון.
ממשלת ישראל לא אימצה את המלצות הוועדה, ועם זאת תשתית המידע המקצועית .
שהניחה הוועדה היוותה תשומה עבור גורמי המקצוע בשירות הציבורי העוסקים בנושא .
דוח ועדת הרפורמה לשיפור מנגנוני ניהול ההון האנושי בשירות המדינה, 2011 - 2013 (להלן .
- דוח ועדת הרפורמה): הוועדה עסקה בנושא הניהול והפיתוח של ההון האנושי בשירות .
על פי דוח הוועדה, מטרת-העל של הרפורמה היא התאמת היכולות של שירות .
המדינה לצרכים המשתנים של הציבור בישראל.
במסגרת הדוח התייחסה הוועדה לכמה .
נושאי ליבה הקשורים למבנה השכר וההעסקה.
ביוני 2013 אימצה הממשל ה את עיקרי .
המלצות הוועדה ואת המתווה שהוצע ליישומן12.
דוחות אגף השכר 13 : מדי שנה מגיש הממונה על השכר לכנסת ומפרסם לציבור דוחות בנוגע .
לגופים בשירות הציבורי.
הדוחות כוללים סקירת נתונים וממצאים לגבי תנאי השכר .
דוחות הממונה על השכר משקפים את עיקרי המדיניות שגיבש אגף .
השכר ואת פעולותיו המרכזיות לקידומה.
דוח ה- OECD בנושא אסטרטגיית השכר במגזר הציבורי בישראל מ-2021: הדוח מנתח את .
מערכת השכר בשירות הציבורי בישראל, מצביע על חסמים במערכת השכר ובמישור יחסי .
העבודה וממליץ על צעדים לשינוי, המבוססים על הנעשה במדינות החברות בארגון.
גובש בין היתר בעקבות יוזמה משותפת של אג"ת ואגף השכר במשרד האוצר.
מספטמבר 2021 שבו פירטה הממשלה אתעיקרי מדיניותה צוין כי בכוונת משרד האוצר .
לקדם החלטת ממשלה לטובת אימוץ המלצת הדוח, וכן להקים צוות בין-משרדי שיעסוק .
בנושא השכר והסכמי העבודה במטרה להטמיע את מסקנות הדוח בשיתוף הגורמים .
11 הוועדה נקראת על שם העומד בראשה, פרופ' צבי זוסמן, אשר כיהן בעבר כמשנה לנגיד בנק ישראל.
בידי שר האוצר ומזכ"ל הסתדרות העובדים הכללית דאז.
12 החלטת הממשלה481 ," דוח הוועדה לשיפור ניהול ההון האנושי בשירות המדינה" ( 30.
המלצות הוועדה יושמו .
ראו: מבקר המדינה, הרפורמה בניהול ההון האנושי בשירות המדינה, דוח ביקורת מיוחד (2017 ;) .
מבקר המדינה, דוח שנתי 70 ב(2020) " , הובלת ניהול ההון האנושי בשירות המדינה ".
13 ,אגף השכרדין וחשבון על הוצאות השכר בשירות המדינה וגופי הביטחון; אגף השכר, דין וחשבון על .
הוצאות השר של הגופים הציבוריים (להלן - דוח אגף השכר, גופים ציבוריים).
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הרלוונטיים להמלצות אלו.
בספר תוכניות העבודה הממשלתי ממרץ 2022 כלל משרד .
האוצר בתוכנית עבודתו את אימוץ מסקנות דוח ה- OECD .
סוגיות היסוד בתחום מבנה השכר .
להלן יפורטו סוגיות יסוד בתחום השכר בשירות הציבורי, אשר על פי הדוחות האמורים הן .
רלוונטיות להתאמת השירות הציבורי בישראל למציאות המשתנה, לרבות שינויים טכנולוגיים, .
חברתיים-כלכליים ודמוגרפיים.
פישוט מבנה השכר וההעסקה : לפי דוח ועד ת זוסמן, מבנה השכר בשירות הציבורי .
מבוסס לכאורה על טבלאות שכר ברורות, המתאימות לכל עובד שכר על פי שיוכו המקצועי .
(דירוג), מידת בכירותו (דרגה) והוותק שצבר.
ואולם לצד טבלאות השכר התפתח מנגנון .
נרחב של מאות תוספות שכר המסרבלות את מבנה השכר, מקשות על חישובו ועל השוואתו .
לשכרם של עובדים בקבוצות מקבילות ויוצרות חוסר אחידות בין עובדים המבצעים עבודות .
דוחות אגף השכר הצביעו אף הם על פערי שכר בין תפקידים מקבילים, .
הנובעים משונות בתוספות השכר.
בדוחות צוין כי השונות משפיעה על פערי שכר בין נשים .
וגברים בשירות הציבורי.
הצורך בפישוט מבנה השכר ובהבהרת תוספות השכר עלה גם .
במסגרת דוח OECD , שבו צוין כי רבות מהתוספות כבר אינן מקושרות לסיבה שבגינה נוצרו .
מלכתחילה, וכי מורכבות זו מעכבת גיוס וניידות של עובדים.
מנתוני אגף השכר לשנת 2020 .
עולה כי בשנה זו כלל מבנה השכר במשרדיםיותר מ -700 .
לנוכח האמור סברה ועדת זוסמן כי יש לצמצם את משקל תוספות השכר ולהגדיל את .
משקלו של שכר היסוד; לגבש טבלת שכר אחת לכלל העובדים בשירות הציבורי; ולפשט .
את מבנה ההעסקה - זאת בעזרת ניתוח וסיווג מחדש של תפקידים, באופן שלכל תפקיד .
תותאם הדרגה ההולמת את האחריות והכישורי ם הדרושים לביצועו, ותיקבע דרגה זהה .
על פי דוח הוועדה, צעדים אלה יבטיחו תנאי שכר והעסקה אחידים .
המלצות דומות בנושא ניתוח עיסוקים צוינו בדוח ועדת הרפורמה.
המלצות בנושא צמצום תוספות השכר והבהרתן, התאמה בין שכר וכישורים נדרשים וניתוח .
סיווגי המשרות צוינו בדוח OECD .
עידוד תפוקות: לפי דוח ועדת זוסמן, השכר אינו מגלם קשר ברור בין תפוקת עובדים .
ואיכותה ובין התמורה הניתנת להם.
הוא אף אינו משקף כראוי את ההיררכיה בין תפקידים, .
לרבות האחריות, הסמכות והידע המקצועי הדרושים לתפקיד בכיר.
עלול לפגוע בנכונות עובדים להשקיע מאמץ ובשאיפתם לקידום בתפקיד.
הוועדה סברה כי יש לפעול להידוק הקשר בין תרומת העובדים ובין שכרם, בין היתר .
באמצעות התניית קידום בדרגה במעבר לתפקיד אחראי יותר; קביעת שלבי קידום בתוך .
הדרגה, וקידום מספר מצומצם של עובדים מצטיינים בשלבי הדרגה בכל שנה; מתן מענקים .
כספיים חד -פעמיים לעובדים מצטיינים; ותשלום תוספת "שכר עידוד" על בסיס מדידת .
הדברים עולים גם מדוח ועדת הרפורמה, דוחות הממונה על השכר ודוח OECD .
צמצום פערי שכר הנובעים מוותק: ועדת זוסמן עמדה על כך שקידום השכר ב שירות .
הציבורי מושפע מקידום אוטומטי על בסיס ותק , ו בעקבות זאת עלולה להיפגע נכונות .
העובדים להתאמץ ולהצטיין בעבודתם.
הצורך בצמצום פערי שכר הנובעים מוותק עולה גם .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מדוחות הממונה על השכר ומדוח OECD , אשר המליץלצמצם את משקל מרכיב הוותק .
בשכר וליצור זיקה בין שכר וקידום ובין כישורים וביצועים בפועל.
בדוח אגף השכר צוין כי .
השכר בשירות הציבורי עולה באופן אוטומטי בשיעור של כ-1% משכר היסוד בכל שנת .
התאמת תנאי השכר לעולם עבודה תחרותי : תנאי השכר ב שירות הציבורי נקבעים .
כאמור בהסכמי שכר, שהם תוצר של משא ומתן בין ארגוני העובדים ובין המעסיקים .
ועדת זוסמן סברה כי התנאים המוסכמים מגלמים לרוב איזון בין כוחם הארגוני .
של העובדים בתחום מקצועי מסוים ובין מדיניות ריסון השכר של המדינה, ואינם מבטאים .
התחשבות מספקת בתנאי השכר בשוק העבודה.
בעקבות זאת , במקצועות מסוימים, .
השירות הציבורי מציע לעובדים תנאי שכר פחותים במידה ניכרת מן המקובל במגזר הפרטי, .
באופן המקשה על גיוס עובדים איכותיים לשירות הציבורי.
בהקשר לכך, דוח OECD המליץ לגבש רשימת משרות שקשה לאיישן ולהתאים את השכר .
המוצע לעובדים בהן לשכר המקובל בשוק העבודה.
הגברת הגמישות הניהולית: על פי דוח ועדת הרפורמה, מנגנון ההעסקה בשירות המדינה .
מתאפיין בקשיחות תעסוקתית, המתבטאת בהעסקת עובדים לתקופה שאינה קצובה .
בנסיבות אלו ממעט שירות המדינה לסיים את העסקתם של עובדים שיעילותם .
נמוכה או שאינם מתאימים לתפקידם מסיבות התנהגותיות וערכיות.
שלילית על התרבות הארגונית בשירות המדינה ועל השירות שניתן לבסוף לציבור .
המליצה ועדת הרפורמה על הגברת גמישות ההעסקה, באמצעות מתן אפשרות להנהלת .
הגוף הממשלתי לסיים את העסקתו של עובד על בסיס ביצועים לקויים.
הארכת תקופת הניסיון לעובדים חדשים ומתן מעמד של קביעות על בסיס הערכת .
ביצועיהם על ידי המנהלים.
ועדת הרפורמה ציינה עוד, כי יש לצמצם את הפער בין האחריות המוטלת על מנהלי הגופים .
הממשלתיים ובין הסמכויות הניתנות להם.
בהקשר זה ציינה את יתרונם היחסי של המנהלים .
בשטח, המכירים מקרוב את ה נתונים הפרטניים, הצרכים הייחודיים ומכלול ההיבטים .
המקצועיים שבאחריותם .
בהתחשב באמור המליצה הוועדה על אצילת סמכויות של .
הנציבות לגופים הממשלתיים, ובהן סמכויות לקביעת תנאי השכר של עובדים חדשים: .
קביעת הדרגה שבה ייקלטו בתוך טווח הדרגות שאליהן הם משתייכים; חתימה על חוזה .
מיוחד למשימה חולפת; וחתימה על חוזה מיוחד בתנאים שונים או מיטיבים בהשוואה .
למקובל בשירות המדינה.
הצורך בחיזוק הדרג הניהולי עלה גם במסגרת דוחות אגף השכר.
על פי נתוני אגף השכר, 1.
5% מעובדי השירות הציבורי ב- 2016 הפסיקו את עבודתם, ובמגזר .
5% ; מבין העובדים שהפסיקו את עבודתם פוטרו שלא בגלל צמצומים 5% בשירות .
במגזר הפרטי על פי נתוני אגף השכר ל - 2018 ,5% מהעובדים שהועסקו .
בשירות המדינה במשך 10 .
שנים לפחות, עברו מהמשרד שבו הם עובדים למשרד אחר .
שיפור יחסי העבודה וחיזוק מנגנוני יישוב סכ סוכים : לפי דוחות אגף השכר, בשנת .
2020 כ-67% מהעובדים בשירות המדינה נמצאו בסכסוך עבודה, וכ-49% מהסכסוכים ארכו .
לפי דוח OECD , יחסי העבודה בישראל מתאפיינים בחוסר אמון בין .
14 סכסוכים אלה אינם כוללים את מערכת החינוך והשירות הציבורי מחוץ לשירות המדינה.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הצדדים, בקיום דיאלוג בין המעסיקים ובין ארגוני העובדים בעיקר תחת לחץ ובעת משבר, .
ובפנייה מהירה לפעולות השבתה.
הללו גורמים לפגיעה בשירותים חיוניים לציבור ולאובדן .
לנוכח האמור המליץ דוח OECD על הקמת מוסדות חלופיים ליישוב סכסוכים, כגון בוררות .
וגישור; הגנה על שירותים חיוניים; צמצום היקף הנושאים שבהם מעורבים ארגוני העובדים, .
באופן שלא יכללו ענייני עבודה שגרתיים שבמדינות אחרות ב - OECD נמצאים בסמכות .
המעסיק; וקיום תקשורת קבועה בין ארגוני העובדים ובין ההנהלה בשירות הציבורי, ולא רק .
במשך יותר משלושה עשורים עמדו גורמי מקצוע שונים, בהם גורמים שמינתה הממשלה, .
על הצורך לטפל בשורה של סוגיות יסוד הנוגעות למבנה השכר וההעסקה בשירות .
הציבורי בישראל, ובהן פישוט מבנה השכר וההעסקה, עידוד תפוקות, צמצום פערי שכר .
הנובעים מוותק, התאמת תנאי השכר לעולם עבודה תחרותי, הגברת הגמישות הניהולית .
וחיזוק מנגנוני יישוב סכסוכים.
מדיניות ממשלתית בדבר השכר בשירות .
טיפול בסוגיות היסוד הנוגעות לשכר בשירות הציבורי טעון בראש ובראשונה קביעת מדיניות .
הדבר עלה מדוח ועדת זוסמן ומדוח ה- OECD .
הצורך בגיבוש מדיניות ממשלתית כאמור גובר גם על רקע מאפייני התהליך לגיבוש הסכמי .
שכר : תהליך זה מתנהל בזירה מוסדית מורכבת ומרובת "שחקנים", אשר לכל אחד מהם .
תפקיד מוסדי או מקצועי אחר שממנו נגזרת עמדתו במשא ומתן לגיבוש ההסכם, כמפורט .
אגף השכר: גוף המטה של ממשלת ישראל לצורך גיבוש מדיניות השכר בשירות הציבורי .
וליישומה במסגרת המדיניות הכלכלית של הממשלה, והגורם האמון על גיבוש הסכמי השכר .
ותנאי העבודה בגופים ממשלתיים ופיקוח עליהם בגופים ציבוריים.
אגף תקציבים במשרד האוצר : אחראי לגיבוש המדיניות הכלכלית של הממשלה, לרבות .
הכנת תקציב המדינה והגשתו לאישור הממשלה והכנסת, מעקב אחר ביצוע התקציב בהתאם .
למגבלות שנקבעו בו וקידום רפורמות כלכליות ושינויים מבניים בענפי המשק השונים, תוך שילוב .
התקציב ככלי מרכזי במדיניות.
במסגרת התהליך לגיבוש הסכמי שכר, לצד קידום שינ ויים .
בתחום השכר , תפקידו של אג "ת, על פי תפיסתו, הוא לצמצם ככל הניתן את עלויות הסכם .
השכר, בהתחשב באילוצים הקשורים בכלל הצרכים הממשלתיים ובמגבלות התקציב.
נציבות שירות המדינה : ארגון המטה האחראי והמוסמך לניהול ההון האנושי והמערך הארגוני .
במסגרת תפקידה קובעת נש"ם תקנות ונהלים בנושא י ניהול הון אנושי, כגון .
תנאי העסקה, תנאי הפסקת עבודה, קידום ומשמעת.
כמו כן היא אחראית לאישור המבנה .
הארגוני, לרבות מספר המשרות הדרושות ליחידות בשירות המדינה (תקינה) והמערך ההיר רכי .
של יחידות אלו (דרגה).
בכל הנוגע להסכמי שכר, נש"ם אחראית ליישום שינויים מבניים בשירות .
המדינה; היא מופקדת על קידום נושא פישוט מבנה ההעסקה וניתוח עיסוקים, אשר נכלל .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי בהמלצות דוח ועדת הרפורמה (ראו להלן), והיא שותפה לקידום נושאי ליבה נוספים שנכללו .
בהמלצות הדו ח בעניין עידוד תפוקות וגמישות ניהולית.
הנהלת הגוף המעסיק: הנהלות הגופים המעסיקים בשירות המדינה או בשירות הציבורי .
מופקדות על יישומם בשטח של שינויים הנובעים מהסכמי השכר.
כמי שמעורבים באופן ישיר .
בהתנהלות הגוף ומכירים את עובדיו, ביכולתם של המנהלים לגייס את תמיכת העובדים בשינויים .
וברפורמות הנדרשים לפיתוחו ולהתאמתו לייעודו.
דוח ה- OECD מצא כיבפועל , תפקיד המנהלים .
בקידום רפורמות הוא מצומצם יחסית.
גופים מאסדרים : בהסכמים מסוימים נדרשת עמדתם המקצועית של הגופים המאסדרים .
הרלוונטיים כדי לוודא שההסכם עומד בדרישות הנורמות שהם מופקדים על יישומן 15.
ארגוני העובדים בשירות הציבורי: ארגוני העובדים היציגים הם הגורם המוסמך לייצג את .
העובדים במשא ומתן ובחתימה על הסכם קיבוצי.
ב -2018 היה שיעור העובדים המאוגדים .
בשירות הציבורי כ -65%.
חלק ניכר מהעובדים הלא -מאוגדים במגזר זה השתייכו למערכת .
הביטחון, לרבות משטרת ישראל ושב"ס, שאין בהם עובדים מאוגדים כלל.
נוכח האמור, לארגוני .
העובדים - ובהם הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן: ההסתדרות), הסתדרות המורים, .
ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים, בסמינרים ובמכללות, הסתדרות הרופאים בישראל .
והסתדרות האחים והאחיות בישראל - תפקיד מהותי ביחסי העבודה בשירות הציבורי בכלל .
15 בהחלטת הממשלה 2101 ( 6.
97 ) נקבע שגופים ממשלתיים מאסדרים יקיימו פיקוח ובקרה על פעולות של גופים .
ציבוריים בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה בתיאום עם הממונה על השכר: משרד הפנים יפקח על רשויות .
מקומיות, תאגידים עירוניים ואיגודי ערים; רשות החברות תפקח על חברות ממשלתיות ; המשרד לשירותי דת יפקח .
על מועצות דתיות; הוועדה לתכנון ותקצוב תפקח על המוסדות להשכלה גבוהה; ותאגידים סטטוטוריים וגופים .
נתמכים אחרים יהיו בפיקוח המשרד הנוגע לעניין.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי להלן תרשים המציג את הגורמים המרכזיים בניהול משא ומתן לקראת גיבוש הסכם שכר.
תרשים 5: גורמים מרכזיים בניהול משא ומתן לקראת גיבוש הסכם שכר .
ואגף השכר, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
נמצא כי הממשלה לא גיבשה ולא אישרה במהלך השנים מדיניות ממשלתית בתחום .
השכר, אף על פי שהקימה כאמור כמה ועדות מקצועיות לבחינת הנושא, והן הצביעו .
על סוגיות יסוד המחייבות פעולות תיקון ברמה הממשלתית הכוללת.
כי משרד האוצר, הפועל גם מתוקף סמכויות שר האוצר בנוגע לשכר העובדים .
בשירות הציבורי, לא גיבש הצעה למדיניות ממשלתית ואף לא מדיניות משרדית .
עם זאת אגף השכר, המשמש כגוף המטה של הממשלה לגיבוש מדיניות השכר בשירות .
הציבורי, והגורם האמון על גיבוש הסכמי השכר ותנאי העבודה בגופים ממשלתיים ופיקוח .
עליהם בגופים ציבוריים, קבע לעצמו כמטרה מרכזית לקדם רפורמות ושינויים מבניים .
לייעול השירות הציבורי והשירות הניתן לאזרח.
בין השנים 2019-2018 ביצע האגף תהליך .
אסטרטגי אשר כלל בין היתר קביעת חזון ומטרות -על והקמת יחידה פנימית לתכנון .
ואסטרטגיה, שתפקידה לגבש מדיניות אגפית כוללת בתחום השכר ויחסי העבודה בשירות .
הציבורי ולשמש מוקד ידע לצוותי המשא ומתן של האגף בתהליך גיבוש הסכמי השכר.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי בתהליך האסטרטגי גיבש אגף השכר את מטרותיו ויעדיו, ואלה באו לידי ביטוי בתוכנית .
עבודה שלו ליישום מהלכים אסטרטגיים, ובהם: תיקון עיוותים וצמצום פערים בלתי .
מוצדקים במבנה השכר וההעסקה; פיתוח מנגנונים לתמרוץ ועידוד מצוינות, שיפור השירות .
הציבורי והעלאת הפריון; גיוס, ניהול ושימור של כוח אדם איכותי; ושיפור יחסי העבודה .
עלה כי מדיניות אגף השכר לא אושרה כמדיניות משרד האוצר , המחייבת את כלל .
ב-2021 הקים אג"ת צוות פנים-אגפי שתפקידו לגבש אסטרטגיה אגפית אחידה בתחום .
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי על בסיס עבודת הצוות, החל לקדם שני נושאי .
ליבה בתחום השכר - הגברת הגמישות הניהולית ועידוד תפוקות (שיפור הפריון) בשירות .
מתשובת אגף השכר למשרד מבקר המדינה עולה כי על פי גישתו, בחתימה על הסכמי .
שכר , לצד הצורך בריסון תקציבי בקביעת עלות ההסכם, יש להציב דרישה לקידום יעדי .
אג"ת ציין כי מדיניות שכר היא אמצעי ליישום מדיניות ממשלתית, ובעת גיבושה .
יש להביא בחשבון את כלל יעדי הממשלה ולאזן ביניהם.
ההסתדרות השיבה כי היא פועלת לקידום מבנה שכר מודרני ומדיניות יחסי עבודה .
המותאמים לצרכים המשתנים של שוק העבודה ושל הסביבה הכלכלית, תוך הקפדה ע ל .
יסודות יחסי העבודה הקיבוציים, לרבות על אופיים הדיאלוגי ועל הצורך בהיוועצות .
ובחתירה להסכמות בין הצדדים.
ואולם לא ניתן לקדם הסכמי שכר מודרניים ללא הקצאת .
כמו כן, ההסתדרות הסתייגה מחלק מהמלצות דוח ה- OECD בנוגע .
ליחסי העבודה ולאסדרת שוק העבודה.
בהיעדר מדיניות ממשלתית כוללת האמורה לתת מענה לסוגיות היסוד בתחום מבנה .
השכר וההעסקה, בהיעדר תוכנית ממשלתית למימוש המדיניות ובהיעדר תיעדוף של .
סוגיות היסוד שיש לקדם - המדיניות הקיימת בנוגע לנושאי הליבה היא מדיניות אגפית של .
אגף השכר במשרד האוצר, אשר יתר נציגי הממשלה אינם מחויבים להתחשב בה.
לאחר סיום הביקורת, במרץ 2022, נקבע כאמור בתוכנית העבודה של משרד האוצר כי יאומצו .
מסקנות דוח ה- OECD לגבי מדיניות השכר והסכמי העבודה במגזר הציבורי, וכן נקבעו היעדים .
האלה: שיפור מערכת יחסי העבודה; הגברת השקיפות ופישוט מבנה השכר במגזר הציבורי; .
ביזור ובחינת מודלי תמרוץ מצוינות וחיזוק עצמאות הנהלות.
כמו כן נכללו בתוכנית העבודה .
מדדים לביצוע היעדים: הקמת צוותים בין-משרדיים לבחינת מדיניות השכר ויחסי העבודה לנוכח .
המלצות דוח ה- OECD; וחתימה על הסכמי שכר שבהם מוטמעות מסקנות הדוח.
מומלץ שמשרד האוצר יגבש הצעה למדיניות ממשלתית בדבר השכר וההעסקה בשירות .
הציבורי ולמימושה, ובעת גיבושה יתחשב גם במדיניות אגף השכר , ויפעל להבאתה .
לאישור הממשלה כמדיניות שכר והעסקה כוללת המחייבת את גורמי הממשלה, על .
זרועותיה, גם לצורך פעולותיהם במסגרת משא ומתן על הסכמי השכר .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי טיפול בסוגיות היסוד באמצעות הסכמי שכר .
משרד מבקר המדינה בדק באיזו מידה קידם אגף השכר את הטיפול בסוגיות הליבה האמורות .
ואת יעדיו במסגרת הסכמי השכר הקיבוציים שהוביל החל ב-2016.
לצורך זה קיבל המשרד .
מאגף השכר שתי קבוצות של הסכמים: 21 הסכמי שכר שהאגף הגדיר כהסכמיםהמביאים לידי .
ביטוי את מימוש מדיניותו בתחום מבנה השכר וההעסקה; ו -3 הסכמים שהגדיר כ מרכזיים .
מבחינת היקף תחולתם - הם חלים על מספר רב של עובדים16.
סך הכול התקבלו 24 הסכמים .
- 16% מכ-150 ההסכמים הקיבוציים הרלוונטיים שנחתמו בשנים 2016 - 2021 (ללא הסכמים .
העוסקים במשבר הקורונה, המוגבלים לתקופה זו ולמאפייניה הייחודיים) 17 .
הממצאים שעלו מניתוח ההסכמים.
בחלק זה, מספר העובדים בשירות הציבורי ל-2019 אינו .
כולל את העובדים בגופי ביטחון הפנים, ועומד על כ- 615,00018.
פישוט מבנה השכר וההעסקה .
המענה לסוגיית יסוד זו אמור להינתן באמצעות מימוש יעד אגף השכר של תיקון עיוותים במבנה .
האגף קידם את סוגיית הליבה במסגרת 11 מ- 24 ההסכמים שנבדקו: .
8 בגופים ציבוריים, 2 בגופים ממשלתיים ואחד במערכת החינוך העל-יסודית 19.
פועלים בתחומי הביטחון, התשתיות, החקלאות, המשפט, התקשורת והחינוך.
על כ- 60,210 עובדים סך הכול (10% מכלל העובדים בשירות הציבורי ב-2019 .
סוגיה זו קודמהבמסגרת ההסכמים באמצעות כמה מנגנונים לפישוט שכר, בכמה רמות של .
שינוי בהשוואה למצב הקודם: ההסכם שנחתם במערכת החינוך העל-יסודית כולל מיזוג כמה .
תוספות שכר היסטוריות לתוספת שכר אחת (להלן - שינוי במידה מעטה); ב-2 הסכמים בוטל .
חלק מתוספות השכר כיוון שאינן ממלאות עוד את ייעודן, והן הוטמעו בבסיס השכר (להלן - .
שינוי במידה בינונית) 20 ; בהסכם אחד בוצע שינוי אסטרטגי בכך שתוקנו עיוותים בתוספת שכר .
16 משרד מבקר המדינה התמקד בניתוח ההסכמים בהיבטים הקשורים לסוגיות הליבה בתחום מבנה השכר וההעסקה, .
ולא ברפורמות בתחומים אחרים.
ההסכמים שהתקבלו: הסכם המסגרת 2016 ; סגל המחקר ברפאל- מערכות לחימה .
מתקדמות בע"מ, מערכת הביטחון ומשרד ראש הממשלה (להלן: רפאל) 2016 ; המשרד לשירותי דת2016 ; הסגל הבכיר .
באוניברסיטאות 2017 ; הסגל הבכיר במכללות 2018 ); נתיבי גז טבעי לישראל בע"מ (להלן: נתג"ז 2018 ; משרד .