HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המתנדבים בשנת 2016 וכן נוכח הקיפאון במספרם משנה זו ואילך, על הרשות היה לבדוק .
אם ישנם גורמים המעכבים הצטרפות לשירות ובהתאם לפעול לצמצמם.
בשנים 2011 ו-2015 ערכה הרשות סקרים בקרב בוגרי השירות האזרחי מקרב החברה .
המטרה הייתה לבחון בין היתר את הסיבות העיקריות לנכונות להתנדב, את .
הגורמים המעודדים זאת, וכן את החסמים העומדים בפני התנדבות (להלן - סקר הבוגרים .
מ-2011 וסקר הבוגרים מ-2015 )בהתאמה34 .
על פי מחקר א' של אוניברסיטת חיפה, על פי סקרי הבוגרים מהשנים 2011 ו-2015 .
וממסמכים שהעביר הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות למשרד מבקר המדינה ביולי .
2020 עולה שקיימת התנגדות לשירות בקרב חלק מהחברה הערבית.
ההתנגדות נובעת מהטעמים האלה: תחושה שאזרחים ערבים מופלים לרעה; התניה של .
זכויות אזרחיות בשירות, שאינה מקובלת בחלק מהחברה הערבית; חשש שהשירות יהווה .
מעין תקדים להטלת חובת שירות על ערבים; חשש שהשירות נועד לגרום לטשטוש הזהות .
הלאומית-פלסטינית של הצעירים הערבים; חשד שהשירות נשלט על ידי המדינה תוך .
הדרת המנהיגות הערבית ממנו.
ממסמכי הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות עולה גם כי ביוני 2014 התקיימה ועידה .
לאומית כללית נגד השירות הצבאי וכל צורות הגיוס תחת ועדת המעקב העליונה של .
הציבור הערבי בישראל בהשתתפות מנהיגים מקרב הנהלות של רשויות מקומיות ערביות.
בוועידה עלתה התנגדות לשירות האזרחי.
הסיבות להתנגדות זו נעוצות, על פי מסמכים .
אלה, בחשש שהשירות יגרום למחיקת סממנים לאומיים ותרבותיים; יערער את קיומו .
הקולקטיבי של הציבור הערבי; ובתפיסה כי א ין להתנות את זכויותיהם של אנשים מקרב .
החברה הערבית במילוי חובות כפויות.
עוד עלה מהמסמכים כי בשנת 2014 הוכנה תוכנית .
פעולה נגד גיוס ושירות אזרחי, ולפיה ראשי רשויות יפעלו בבתי ספר להעלאת המודעות .
לסכנות הנובעות לדעתם מהשירות ווכן יפעלו "לסגור את הדלת" בפני האפשרות לשרת.
34 סקר בקרב אוכלוסייה ערבית בוגרי שירות לאומי-אזרחי , נערך עבור הרשות באפריל 2015 על ידי מאגר מוחות .
מכון מחקר וייעוץ בינתחומי בע"מ.
בסקר השתתפו 396 בוגרים, והובאו בו גם נתונים לגבי הסקר שנערך בשנת2011.
השירות הלאומי והשירות האזרחי מסקרי הבוגרים מ-2011 ומ-2015 ,65% ו-73% בהתאמה מבוגרי השירות שהשיבו דיווחו כי .
לא נתקלו בהתנגדות מצד גורם או אדם כלשהו להחלטתם להתנדב לשירות; כרבע .
מהמשיבים ציינו כי נתקלו בהתנגדות, בדרך כלל מקרב בני משפחה וחברים ( 78% .
כמחצית הבוגרים שהשיבו ציינו את הגורמים שלהלן להתנגדות הזו: הקשר שבין .
ההתנדבות לשירותי הביטחון; הפגיעה האפשרית בזהות הערבית -לאומית; וקיומה של .
אפליה לרעה של אזרחים ערבים.
מרבית המשיבים בסקר הבוגרים מ -2015 סברו כי .
הסברה נכונה, פרסום ושיווק של השירות האזרחי והבלטת חשיבותו יעודדו הצטרפות .
הרשות מרכזת את נהליה ואת המידע על זכויות המתנדבים באתר האינטרנט שלה.
מאפשר לציבור הרחב, לרבות המתנדבים הפוטנציאליים והמתנדבים בפועל, להתמצא .
בזכויות ובנהלים, לדוגמה אלה הנוגעים להתנדבות במהלך משבר הקורונה.
נמצא כי אתר האינטרנט של הרשות הוא בשפה העברית ואין בו מידע בשפה .
זאת, אף שכרבע מהמתנדבים בפועל הם מקרב החברה הערבית.
סיום הביקורת מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה כי היא עוסקת כעת בתרגום .
נמצא כי מאז סקר הבוגרים בשנת 2015 הרשות לא ערכה בדיקה שיטתית בדבר .
הגורמים המעודדים והמעכבים שירות בחברה הערבית.
עוד נמצא כי הרשות לא .
בדקה באופן שיטתי את עמדות המתנדבים בתקופת השירות או לאחריה ואת .
עמדות המתנדבים הפוטנציאליים לשירות.
הרשות דיווחה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת על פעולות שנקטה במחצית .
השנייה של שנת 2020 : מפגשים או ייזום מפגשים עם שלושה ראשי רשויות ערביות; ייזום .
אירוע רב משתתפים, שבו השתתף בין היתר ראש רשות נוספת.
מומלץ כי הרשות תפעל באופן שיטתי לעידוד ההתנדבות בקרב החברה הערבית גם על .
סמך התובנות שעלו בסקרי הבוגרים שערכה ובמחקר א'.
לדוגמה, חלק מהמתנדבים .
התנדבו לשירות אף שנתקלו בהתנגדות מתוך ההחברה הערבית, וההתנגדות קיימת בין .
השאר על רקע הטענה שהמנהיגות הערבית מודרת מהפעלת השירות.
להמשיך לקיים שיח עם ההנהגה המקומית של החברה הערבית וראשי הרשויות .
הרלוונטיים ולפעול להגברת פעולות ההסברה והשיווק , לרבות ברשתות החברתיות, לשם .
מאפייני השירות בחברה הערבית .
נוכח נתוני הרשות המציגים קיפאון מסוים בגידול במספר המתנדבים מקרב החברה הערבית .
ועקב היעדר מידע שיהווה בסיס לניתוח הגורמים המעודדים והמעכבים הצטרפות לשירות .
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 האזרחי, עולה הצורך לבחון את מאפייני המתנדבים במטרה לאתר קבוצות בחברה הערבית .
ששילובן בשירות עשוי להועיל להן ולתרום להשגת מטרות השירות כפי שפורטו לעיל.
כ-32% מהמתנדבים הפעילים בשנת התש"ף (להלן - המתנדבים הפעילים) מקרב החברה .
הערבית נמצאו בשנה השנייה לשירותם, ו-68% בשנה הראשונה.
שיעור המתנדבים המצויים .
בשנה השנייה לשירותם דומה לשיעורם בקרב האוכלוסייה היהודית ה כללית ( 33% ).
המכריע של המתנדבים גרו בבית הוריהם בתקופת ההתנדבות, כ-79% מהם התנדבו ביישוב .
פילוח דתי-עדתי וגיאוגרפי בלוח 3 מוצגפילוח המתנדבים הפעילים מהחברה הערבית לתתי -אוכלוסיות, בהתאם .
לחלוקה שהנהיגה הרשות וביחס לשיעורם באוכלוסייה בשנת 0192 )(על פי נתוני הלמ"ס35 .
מקרב המתנדבים מהחברה הערבית בשנת 2020 43% היו מתנדבים מוסלמים (למעט .
בדואים ולרבות תושבי מזרח ירושלים); 26% ;היו מתנדבים בדואים 23% היו מתנדבים .
מהעדה הדרוזית; ו-8% .
לוח 3: המתנדביםהפעילים מהחברה הערבית36 בשנת0202 .
בחלוקהלתת -אוכלוסיות ביחס לשיעורם באוכלוסייה בשנת 2019 .
(באלפים) מספר המתנדבים מספר מתנדבים .
מוסלמים (למעט בדואים) 1,267 2,004 1.
דרוזים** 144 1,095 7.
על פי נתוני רשות השירות ה לאומי-אזרחי והלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* אין בנתוני הלמ"ס הבחנה בין מוסלמים ובין בדואים, אולם ההערכות הן כי בישראל כ - 350,000 עד .
בדואיםהנתון בטבלה מציג את ההערכה הנמוכה.
** כיוון שגברים דרוזים מחויבים בגיוס לצה"ל, מדובר ככלל בנשים.
שיעור המתנדבים מקרב האוכלוסייה .
הדרוזית הוא אפוא גבוה מהמצוין בלוח.
35 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסייה, לפי קבוצת אוכלוסייה, דת, מין וגיל, ממוצע 2019 .
אינם כוללים את האוכלוסייה הצ'רקסית.
בשנת התש"ף הסתכם מספר המתנדבים מקרב אוכלוסייה זו בחמישה.
36 הלוח אינו כולל את המתנדבים מהאוכלוסייה הצ'רקסית.
בשנת 2020 שירתו שמונה מתנדבים מקרב אוכלוסייה זו.
השירות הלאומי והשירות האזרחי מהלוח עולה כי מספר המתנדבים ל- 1,000 איש גבוה בקרב העדה הדרוזית פי חמישה .
ממספר המתנדבים כאמור בקרב ערבים מוסלמים (ללא בדואים), פי שלושה ממספר .
המתנדבים בקרב ערבים נוצרים ופי שניים ממספר המתנדבים בקרב ערבים בדואים.
משרד מבקר המדינה בחן את התפלגות המתנדבים מקרב החברה הערבית למחוזות .
וליישובים באמצעות הצלבת נתוני הרשות לשנת התש"ף לנתוני הלמ"ס לשנת 201837 .
בתרשים5 מוצג פילוח האוכלוסייה הערבית והמתנדבים מקרבה לפי המחוזות השונים (על .
תרשים 5: שיעור המתנדבים מקרב החברה הערבית .
בשנת התש"ף ( 2019 - 2020), לעומת שיעור התושבים הערבים .
בכל מחוז מסך האוכלוסייה הערבית בישראל בשנת 2018 .
על פי נתוני רשות השירות הלאומי-אזרחי והלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשני מחוזות - מחוז הצפון ומחוז הדרום - יש שיעור גבוה של מתנדבים .
לעומת שיעורה של האוכלוסייה הערבית במחוזות אלה.
הדבר נובע בין היתר מריכוזי .
אוכלוסייה בדואית ואוכלוסייה דרוזית במחוזות האלה.
במחוז ירושלים, במחוז חיפה ובמחוז .
המרכז יש שיעור נמוך של מתנדבים לעומת שיעורם של התושבים הערבים במחוזות אלה.
הדבר נובע בין היתר משיעורם הנמוך של מתנדבים ערבים בערים מעורבות, המצויות .
במחוזות אלה (ראו להלן).
37 מקובץ זה הוצאו רק היישובים שבהם דת היישוב היא "לא יהודי" או "יישוב מעורב".
במקרים שבהם דתהיישוב היא .
"שבט בדווי", אין נתונים לגבי מספר התושבים ביישוב.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ניתח את היחס שבין מספר התושבים הערבים לפי נתוני הלמ"ס .
לשנת 2018 לבין מספר המתנדבים בשנת התש"ף ב -85 יישובים שבהם מתגוררים תושבים .
ערבים ומהם היו יותר מ-10 מתנדבים38 .
נתונים אלו מוצגים בלוח 4 ובלוח 5.
לוח4: היחס בין מספר המתנדבים למספר התושבים .
ב-20 היישובים הגדולים39 , התש"ף .
תושבים פילוח האוכלוסייה הערבית ביישוב .
מוסלמים בדואים נוצרים דרוזים .
למעט חמישה יישובים בדואים שעליהם לא היו נתונים בקובץ הלמ"ס .
39 היישובים: טירה, ערערה ולוד הם יישובים גדולים מבחינת האוכלוסייה הערבית שגרה בהם, אולם הם אינם מופיעים .
בטבלה כיוון שמשרתים מהם פחות מ-10 .
נתוני הלמ"ס אינם מבחינים את הבדואים משאר המוסלמים, ונתון זה הושלם ממקורות גלויים אחרים במרשתת .
השירות הלאומי והשירות האזרחי שם היישוב סך .
מהלוח עולה כי: ( 1 ) במרבית היישובים הגדולים שיעור המתנדבים ביחס לאוכלוסייה נמוך .
בהשוואה ליישובים ערביים קטנים יותר: אום אל-פחם, טייבה, עראבה וכפר קאסם; ( 2 ) מיעוט .
מתנדבים ביחס לאוכלוסייה קיים גם בערים המעורבות: ירושלים, חיפה ותל אביב-יפו 41( ;3 ) .
היישובים הגדולים שבהם שיעור המתנדבים ביחס לאוכלוסייה הוא הנמוך ביותר הם יישובים .
שמרבית האוכלוסייה או כולה היא מוסלמית (שאינה בדואית); (4 ) שלושה מארבעת היישובים .
הבדואים בדרום הארץ מאופיינים בשיעור מתנדבים בינוני-נמוך ביחס לאוכלוסייה.
41 תמונה דומה עולה גם בנוגע ל רמלה שאינה מופיעה בלוח, כיוון שאינה נמנית עם עשרים הערים הגדולות מבחינת .
האוכלוסייה הערבית שבה.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח5: 20 היישובים שבהם שיעור המתנדבים ביחס לאוכלוסייה הערבית .
הוא הגבוה ביותר, התש"ף .
חג'אג'רה 5,500 74 13.
רומתאל-היב 2,000 25 12.
טובא-זנגרי יה 6,700 80 12.
כיסרא-סמיע 8,600 82 9.
בסמת טבעון 7,800 56 7.
יאנוח-ג'ת 6,612 44 6.
מהלוח עולה כי כל היישובים שבהם שיעור המתנדבים מהאוכלוסייה הוא הגבוה ביותר הם .
יישובים שבהם פחות מ - 10,000 תושבים, למעט מר'אר וירכא.
מספר המתנדבים מקרב עשרים .
היישובים מהווה 30% מסך כל המתנדבים- למעלה מפי ארבעה משיעור האוכלוסייה ביישובים .
אלה מכלל האוכלוסייה הערבית43 .
13 יישובים מבין העשרים הם יישובים בדואים (כולם למעט .
אחד מהם בצפון הארץ), שישה הם יישובים דרוזיים או שרוב תושביהם דרוזים וביישוב אחד .
מחצית מהתושבים הם נוצרים ו -31% .
חלוקת המתנדבים לפי מגדר .
כ-90% מהמתנדבים מקרב החברה הערביתבשנת התש"ף היו נשים.
מנתוני הרשות וממחקר א' .
עולה שלאורך רוב העשור מ-2011 עד2020 שיעור הגברים מכלל המתנדבים מהחברה הערבית .
היה יציב ועמד על כ-10% .
על פי דברים שמסרו בעלי תפקידים ברשות ובמועצת הרשות למשרד מבקר המדינה, שיעור .
ההצטרפות הנמוך של גברים מהחברה הערבית לשירות נעוץ בהעדפתם להשתלב מיד בשוק .
העבודה או להתחיל בלימודים במוסדות להשכלה גבוהה.
43 1,295 מ- 4,322 ;מתנדבים 134,433 מ- 1,897,000 .
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ניתוח הנתונים הגיאוגרפיים והדתיים-עדתיים מצביע על האתגרים המשמעותיים העומדים .
לפתחה של הרשות בהקשר של אוכלוסיית המתנדבים מקרב החברה הערבית, לרבות .
הגדלת מספר המתנדבים הערבים-מוסלמים; הגדלת מספר המתנדבים מהיישובים .
הגדולים ומהערים המעורבות; והגדלת המצטרפים לשירות מקרב אוכלוסיית הבדואים .
מומלץ כי הרשות תנקוט מגוון דרכי פעולה, ככל הנדרש, להעלאת מספר המתנדבים, גם .
מקבוצות אוכלוסייה שמיוצגות פחות בקרב המתנדבים עד כה, לר בות תושבי הערים .
המעורבות שבהן, לכאורה, מגוון אפשרויות ההתנדבות גדול.
מומלץ כי הרשות תמקד .
מאמצים גם במזרח ירושלים, ש בה שיעור המתנדבים ביחס לאוכלוסייה הוא הנמוך ביותר .
- בין היתר, על רקע החלטות ממשלה התומכות בקידום שילובם של תושביה 44 .
מומלץ כי הרשות תסתייע ברשויות המקומיות הרל וונטיות, לרבות עיריית ירושלים , לצורך .
שילוב המתנדבים במסגרות עירוניות שונות ובהן מסגרות חינוך, תרבות ורווחה.
מוצע שהרשות תקדם שיתופי פעולה עם גורמים מקרב החברה הערבית ותפתח דרכי .
בנוגע לגברים מקרב החברה הערבית, מוצע שהרשות תתאים .
מסלולי שירות עבורם באופן שעשוי להשיג את אחת המטרות של השירות, חיזוק היכולות .
המקצועיות של המתנדב והכנתו לתעסוקה בעתיד, כפי שהרשות החלה לעשות עבור .
מתנדבים מהחברה החרדית (ראו להלן בפרק "ההתנדבות לשירות אזרחי בקרב החברה .
אפקטיביות השירות של מתנדבים מהחברה .
הערבית בהיבט התעסוקה .
השירות האזרחי בחברה הערבית נועד להשיג שורה של מטרות, ובהן קידום הסיכוי להשתלב .
בכל תחומי החיים, לרבות חיזוק היכולות המקצועיות של המתנדב והכנתו לתעסוקה בעתיד.
להשגת מטרות אלה המדינה מקציבה כ-189 מיליון ש"ח בשנה למימון הפעלת מתנדבים .
מהחברה הערבית (לרבות העסקת רכזים ורכזות ותשלום דמי כלכלה) 45 באמצעות תקציבי .
הממשלה לרשות ותקציבים למימון זכויות המתנדבים לאחר סיום השירות.
מסקר הבוגרים מ-2015 עלה כי תועלתו של השירות למתנדב הוא כלהלן: לצד הרצון לתרום .
לציבור ולקה ילה שאליה משתייכים המתנדבים, המוטיבציות העיקריות לשירות היו ליצור .
הזדמנויות להתפתחות אישית בעתיד והזדמנויות למציאת מקומות תעסוקה בעתיד.
44 לדוגמה: החלטת הממשל ה 1775, "התוכנית להגברת הביטחון האישי ולפיתוח כלכלי-חברתי בירושלים לטובת כלל .
14) ; החלטת הממשל ה 3790, ""צמצום פערים חברתיים כלכליים ופיתוח כלכלי במזרח ירושלים .
45 החישוב נעשה על פי25% - שיעור המתנדבים מהחברה הערבית- מסך ההוצאה הציבורית למימון השירות (כאמור .
השירות הלאומי והשירות האזרחי מהבוגרים שהשיבו ציינו כי ההתנדבות תרמה להחלטתם במה לעסוק (בהשוואה ל -65% בסקר .
הבוגרים מ -2011 ,)54% מהבוגרים ציינו כי ההתנדבות השפיעה מאוד על בחירת התחום .
המקצועי שלהם (בהשוואה ל - 52% בסקר הבוגרים מ-2011) ו-62% ציינו כי להתנדבות הייתה .
השפעה רבה על החלטתם ללמוד ולרכוש השכלה (בהשוואה ל -52% בסקר הבוגרים מ-2011 .
מהסקר שנערך ב-2015 עלהעוד שכעבור שנה עד שלוש שנים מסיום ההתנדבות 29% מבוגרי .
השירות עבדו , 27% לא עבדו אף שרצו בכך או חיפשו עבודה באותה עת46 ו-44% למדובמוסדות .
להשכלה גבוהה או לרכישת מקצוע.
יצוין כי בסקר היה ייצוג יתר לגברים47 .
נמצא כי הרשות לא בדקה אם להתנדבות תרומה מובהקת אל מול בני השנתון שלא .
מומלץ כי הרשות תבדוק מפעם לפעם באופן מעמיק באיזו מידה הושגה מטרת השירות .
בתחום ההכנה לתעסוקה, ובכלל זאת תנתח נתונים על השתלבות בוגרי השירות בשוק .
העבודה בהשוואה לבני גילם בחברה הערבית שלא התנדבו לשירות.
גם להבחין בין האוכלוסיות בחברה הערבית המשרתות בצבא לאלו שלא .
למקד את מאמצי הפרסום והשיווק בקרב מתנדבים פוטנציאליים מקרב האוכלוסייה .
הערבית בתועלות לבוגרי השירות, ובכלל זה בהיבט של השתלבות בשוק התעסוקה.
בהחלטת הממשלה מ-2013 נקבע כי מתנדבים מקרב החברה הערביתימשיכו להתגורר בבית .
הוריהם למעט מקרים פרטניים.
משמעות הדבר היא ש המקום שבו יכול המתנדב לשרת הוא .
היישוב שבו הוא מתגורר או יישוב סמוך.
בפועל , כל המתנדבים מקרב החברה הערבית בשנת .
התש"ף גרו בבית הוריהם במהלך השירות, ו כ-80% מהם שירתו ביישוב שבו הם גרים.
חלק ניכר מהמתנדבים מתגוררים ביישובים קטנים שבהם פחות מ - 10,000 תושבים, ומספר .
מוסדות הציבור ביישובים אלה קטן יחסית (לדוגמה, מוסדות לבריאות ולקשישים).
המפעילים מתנדבים ומגוון תחומי ההתנדבות הם אפוא מצומצמים.
מנתוני הלמ"ס48 עולה כי43% מבני 20 ומעלה מקרב האוכלוסייה הערבית אינם דוברים עברית .
או שולטים בדיבור בעברית ברמה בינונית או חלשה.
בקרב נשים השיעור גבוה אף יותר - 54%.
47% מבני 20 ומעלה מקרבהאוכלוסייה הערבית מתקשים בקריאת עברית (לרבות שליטה .
בקרב הנשים השיעור גבוה אף יותר - 54%.
רוב המתנדבים מקרב החברה .
הערבית הם כאמור נשים.
46 על פי נתוני הלמ"ס מסקר כוח אדם, בשנת 2015 שיעור הבלתי מועסקים (אנשים שלא עבדו כלל וחיפשו עבודה .
באופן פעיל בארבעת השבועות האחרונים) מכוח העבודה מקרב החברה הערבית היה 6.
47 שיעור הגברים שהשיבו לסקר היה כ-23%, כלומר יותר מכפול משיעור המתנדבים הערבים הגברים (10%) .
48 " ,הלמ"סלקט נתונים מתוך הסקר החברתי 2019 בנושא שליטה בשפה העברית - לרגל יום הלשון העברית " ( 4.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ממחקר א ' עולה שקיים קושי להפנות מתנדבים מהחברה הערבית ליישובים סמוכים למקום .
מגוריהם שבהם מתגוררים יהודים בשל ידיעה לא מספקת של השפה העברית .
למשרד מבקר המדינה כי הכרה ושליטה בשפה העברית הכרחיות לביצוע כל תפקיד ביישובים .
היהודיים ומטעם ה גופים המפעילים בחברה היהודית.
חלק מהגופים המפעילים ביישובים יהודיים .
מעדיפים שלא להעסיק מתנדבים שאינם שולטים בעברית 49 וגם למועמדים עצמם חסר הביטחון .
הדרוש להציג מועמדות להתנדב בהם.
לדוגמה, גן ילדים או בית ספר שבהם נדרש לתקשר עם .
הילדים והוריהם בעברית .
יצוין כי זה כמה שנים שהרשות כוללת בהכשרה שהיא מעניקה למתנדבים מקרב החברה .
הערבית לימודי עברית במהלך תקופת ההתנדבות.
אי-ידיעה מספקת של השפה העברית היא אחד הגורמים המקשים על מציאת גוף מפעיל .
למתנדב בחברה הערבית, בייחוד אם הוא מתגורר ביישוב קטן שבו מצאי מקומות .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מעורבות הרשות בהקניית השפה העברית .
למתנדבים וממליץ לרשות לפעול בקר ב גופים מפעילים ביישובים יהודיים המצויים .
בסביבת מגורים של מתנדבים מהחברה הערבית ולעודדם לקלוט מתנדבים מקרבם.
שירות במקומות אלו עשוי לתרום להשגת מטרות השירות שעניינה חיזוק הקשר של .
המתנדב עם החברה והכנתו לתעסוקה בעתיד.
מיקוד ההתנדבות בתחום החינוך .
כיוון ש-90% מהמתנדבים מקרב החברה הערבית הם נשים, הרי שיש לבחון את מטרת השירות .
להכין את המתנדבים לתעסוקה בעתיד גם על רקע מאפייני התעסוקה של נשים ערביות.
מחקר בנושא השתלבות נשים בשוק העבודה50 העלה כישיעור התעסוקה של נשים ערביות .
בקבוצת הגיל 25 - 64 בשנת2017 היה 34% - שיעורנמוך בהשוואה ליעד שהציבה הממשלה 51 .
נשים מהחברה הערבית התמקדו בלימודיהן במוסדות להשכלה גבוהה בתחום החינוך- 46% .
מהנשים מ החברה הבדואית ו-42% משאר הנשים בחברה הערבית.
לשם השוואה, 16% מהנשים .
היהודיות (למעט מהחברה החרדית) התמקדו בתחום החינוך.
יותר מ-50% מהנשים בחברה .
הערבית המועסקות, שהן בעלות תואר אקדמי, עובדות בתחום החינוך, שיעור גבוה פי שלושה .
ביחס לנשים היהודיות העובדות בתחום זה.
49 הרשות מסרה לדוגמה כיהגופים המפעילים הב יטחוניים ו כן גופים הפועלים בתחום הבריאות מבקשים מהגופים .
המוכרים להפנות אליהם רק מועמדים ששולטים בשפה העברית.
50 ,הדס פוקס ותמר פרידמן ווילסון, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל"השתלבות נשים ערביות בשוק .
העבודה: השכלה, תעסוקה ושכר" (מרץ 2018.
51 החלטת הממשלה1994 ( 15.
10 ) קבעה יעדי תעסוקה לנשים מקרב החברההערבית עד שנת 2020 : בנות20 - 24 .
- 42% ובנות25 - 64 - 41% .
השירות הלאומי והשירות האזרחי עוד עלה מהמחקר הקושי הגובר של נשים מהחברה הערבית שלמדו חינוך למצוא עבודה: רק .
54% מהן הצליחו להשתלב ב שוק העבודה בתחום זה בתוך שנתיים מקבלת התואר או רישיון .
ההוראה בשנת 2015 , זאת בהשוואה ל-63% בשנת2005 ; המצב אצל הנשים היהודיותהיה הפוך .
- 67% מהנשים שלמדו חינוךנכנסו ל שוק העבודה בתחום זה בשנת 2015 לעומת49% בשנת .
השיעור הגבוה של נשים ערביות הלומדות חינוך הביא לעודףשל עובדות בתחום, ועודף .
זה צפוי עוד לגדול בעתיד.
בהקשר הזה העלה דוח מבקר המדינה משנת 2013 כימספר הבקשות של מועמדים לעסוק .
בהוראה במוסדות החינוך הערבי הרשמי היה גדול במידה ניכרת ממספר המשרות הפנויות, ורק .
אחוזים בודדים מהבקשות שהוגשו לעבוד במשרות הוראה התקבלו.
מסקנת הדוח הייתה כי .
קשה להתקבל לתפקיד עובדי הוראה במוסדות חינוך בחברה הערבית 52 .
בדיקת משרד מבקר המדינה בנקודות זמן שונות העלתה ש השיעור הגבוה ביותר של .
המתנדבים מקרב החברה הערבית, רובם המכריע נשים, התנדבו בתחום החינוך: קרוב .
ל-40% בשנת 2011 ,קרוב ל-60% בשנת 2013 ובשנת 2014 וכ- 70% בספטמבר 202053.
הרשות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי במסגרת הכשרות המתנדבים מהחברה .
הערבית היא שמה דגש על מתן כלים להשתלבות בשוק התעסוקה לאחר סיום השירות, לרבות .
קיום מפגשים עם יועצי קריירה וסיורים במוסדות לימוד אקדמיים.
מציאות שבה רוב המתנדבות מקרב החברה הערבית פונות לתחום החינוך עלולה להגביל .
את היכולת לקדם באופן המיטבי את מטרות השירות בדבר הכנה לתעסוקה.
השירות מסייע בהכוונת המתנדבות דווקא לתחום שבו יש ממילא עודף כוח אדם.
מומלץ כי הרשות תרחיב את פועלה למתן כלים להשתלבות בשוק התעסוקה לאחר סיום .
השירות ותפעל לגיוון תחומי ההתנדבות.
זאת, בשים לב לתחו מים שבהם סיכויי .
ההשתלבות של המתנדבים בשוק העבודה גבוהים יותר ולהחלטת הממשלה בדבר .
המשך מגורי המתנדבים בבתיהם.
ההתנדבות לשירות אזרחי בקרב החברה .
החרדית חובת גיוס לשירות צבאי על פי חוק שירות ביטחון חלה על כל אזרח ישראלי ותושב קבוע.
עם זאת, החל מקום המדינה חלו הסדרים שונים לדחיית שירות צבאי לתלמידי ישיבות .
ולמתן פטור משירות לאוכלוסייה זו.
עוד בשנת 1949 החליט שר הביטחון דאז דוד בן- גוריון .
52 מבקר המדינה, דוח 63ג (2013" ,) היבטים בניהול כוח האדם בהוראה במערכת החינוך", עמ' 971.
53 נתוני2011 - על פי סקר בוגרים; נתוני2013 - על פי נתוני ועדה שפעלה במשרד החינוך; נתוני2014 - על פי סקר .
בוגרים; נתוני 2020 - רשות השירות הלאומי-אזרחי.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 " על הסדר לדחיית השירות הצבאילשמירת גחלת התורה, כדי שלא תכבה ל אחר השואה".
בשנת 1977 בוטלה מכסה שנתית שנקבעה לתלמידי ישיבה ש"תורתם אומנותם" (להלן- .
חרדים), שזכאים לדחיית שירות צבאי, ועם השנים גדל מספרם ושיעורם של תלמידי .
הישיבות באוכלוסיית המדינה.
נושא זה עלה מפעם לפעם על סדר היום הציבורי, ובג"ץ אף .
נדרש לנושא כמה פעמים לאורך השנים 54 .
בשנת1998 קבע בג"ץ55 , בין היתר, בהתבסס .
על נתון לשנת 1997 שלפיו כ- 8% מכל מחזור גיוס לצה"ל הם תלמידי ישיבות ששירותם .
נדחה, שאין די במדיניות שנקבעת על ידי הרשות המבצעת (דהיינו שר הביטחון) בעניין .
דחיית השירות של בחורי ישיבה ש"תורתם אומנותם", אלא הסמכות לקביעתה היא בידי .
6% משנתון הגיוס בשנת2019 היו גברים חרדים (גידול של כ-82% .
בעקבות פסיקת בג"ץ נחקק חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (הוראת .
שעה), התשס"ב-2002 (הידוע כ"חוק טל", על שם השופט בדימ' צבי טל שעמד בראש .
הוועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא), במטרה להסדיר את סוגיית השירות הצבאי שלהם.
בחוק נכללה לראשונה גם האפשרות להתנדב לשירות אזרחי במשך שנה, חלף שירות .
בפברואר 2012 קבע בג"ץ בדעת רוב כי חוק טל אינו חוקתי, וכי הוא"יישאר בתוקף .
עד לסיום תוקפו ב-012 01.
2 "ולא יוארך שוב במתכונתו הנוכחית 57 .
תוקף החוק אישרה הכנסת תיקונים לחוק שירות ביטחון58 והוספת פרקג'1 לחוק: "שילוב .
בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים", אשר עסק גם בסוגיית השירות הצבאי של החרדים .
(לרבות האפשרות לשרת בשירות אזרחי).
בעקבות עתירות שהוגשו לבג"ץ נגד תיקונים .
אלה59 , הורה בג"ץ בספטמבר2017 'על ביטולו של פרק ג1 לחוק בתוך שנה.
הבחירות לכנסות העשרים ואחת, העשרים ושתיים והעשרים ושלוש מסוף שנת 2018 ועד .
אמצע שנת 2020 , ובעקבות פרק הזמן הנוסף שעבר עד הקמת הממשלה, האריך בג"ץ את .
המועד שבו יבוטל פרק ג'1 .
לחוקבנובמבר 2020 קבע בג"ץ כיביטול ו של פרק ג'1 לחוק .
חוק שירות ביטחון60 קובע ששר הביטחון רשאי לדחות בשנה את מועד ההתייצבות של .
מיועד לשירות ביטחון (להלן - מלש"ב) שהוא תלמיד ישיבה בגיל 18 - 2261 , ורשאי לחזור .
ולדחות את שירותו עד הגיע המלש"ב לגיל 24 .
לאחר שהגיע לגיל24 רשאי שר הביטחון .
54 מבקר המדינה, דוח שנתי 60 ב (מאי 2010 ,) "יישום השירות האזרחי לפי חוק טל והבקרה עליו- היבטים אחדים ", .
55 "בגץ 3267/97 , רובינשטיין נ' שר הבטחון , פ"ד נב(5 )481 ,491 (1998.
56 מבוסס על נתוני חטיבת תומכ"א (תכנון ומינהל כוח אדם), צה"ל 24.
מחזור הגיוס של הגברים היה כ- 34,900 , .
ומהם 4,418 דחויי שירות מהחברה החרדית ו-672 .
57 בג"ץ 6298/ 07 , יהודה רסלר ואח' נ' הכנסת (פורסם במאגר ממוחשב, 21.
58 במרץ2014 אישרה הכנסת אתתיקון 19 לחוק שירות ביטחון, ובנובמבר 2015 אישרה הכנסת את תיקון21 לחוק.
59 בג"ץ 1877/1 4 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' הכנסת (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
61 בחוק שירות ביטחון הוגדרה בסעיף26ב' "ישיבה ": "ישיבה או כולל שמתקיימים בהם לימודים תורניים והכלולים .
ברשימה שגיבש לעניין זה שר הביטחון לפי סעיף 26 כד".
על פי דוח מסכם של צוות הבדיקה בנושא נתוני גיוס חרדים .
לצה"ל בראשות אלוף (מיל') רוני נומה, צה"ל הגדיר בקבוצה זו את תלמידי הישיבות הגבוהות החרדיות, כלומר חרדים .
ששירותם נדחה לצורך לימוד תורה.
השירות הלאומי והשירות האזרחי לפטור אותו בצו מחובת שירות סדיר, ויחולו לגביו הוראות לגבי השתלבות בתעסוקה62 .
פי החוק, מלש"ב שתוקף הצו שלו פג לאחר שמלאו לו 21 והוא נמצא מתאים לשרת בשירות .
ביטחון, ניתן לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר בצה"ל.
לאחר בחינת כל האפשרויות להציב .
אותו בשירות סדיר, רשאי הפוקד להפנות אותו גם לשירות אזרחי על פי הסכמתו, ומי .
שהשלים את שירותו בשירות אזרחי יהיה פטור משירות סדיר 63 .
אם הופסק השירות, רשאי .
שר הביטחון לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר 64 .
יוצא אפוא שתלמיד ישיבה יכול להצטרף .
לשירות האזרחי החל בגיל 21 .
המטרות של השירות האזרחי נקבעו בהחלטת הממשלה מ -200765 .
להחלטת הממשלה מ -2013 נקבעו גם המטרות שלהלן בנוגע למתנדבים חרדים: ( 1 ) .
( ;הגדלת השוויון בנטל הצבאי והכלכלי2 ) מיצוי פוטנציאל הצמיחה של המשק; ( 3 ) צמצום .
אי־השוויון והפערים החברתיים באמצעות העלאת שיעור השירות והתעסוקה בחברה .
בדברי ההסבר להצעת חוק שירות ביטחון 66 נכתב ש"מסלול השירות האזרחי נועד .
לאפשר שילוב תלמידי ישיבות בשירות חליפי.
תוך ניסיון ליצור ערוצים נוספים לנשיאה .
בנטל שיקלו על צמצום פערי השוויון בנשיאה בנטל".
חוק שירות לאומי-אזרחי מסדיר את השירות של מתנדבים מהאוכלוסייה החרדית שהופנו .
בחוק נקבעו שני מסלולים לביצוע השירות: (א ) מסלול אזרחי-חברתי .
(להלן - המסלול החברתי)67 , שבמסגרתונקבעו ש תי אפשרויות לביצוע השירות - 30 שעות .
שבועיות בממוצע במשך שנתיים, או 20 שעותשבועיות בממוצע במשך שלוש שנים; (ב) .
מסלול אזרחי -ביטחוני (להלן - המסלול הביטחוני) 68, ש משך השירות בו הוא 36 שעות .
שבועיות בממוצע במשך שנתיים.
עוד נקבע בחוק שמתנדב לא יעבוד בשעות השירות .
בעבודה המזכה בשכר ולא ילמד לימודים כלשהם, למעט לימודי הכשרה לשירות, לרבות .
הכשרה מיוחדת לצורך ביצוע השירות.
ואולם בשונה ממתנדבי השירות מקבוצות אחרות, .
רשאי מתנדב חרדי לעבוד בשעות שבהן הוא אינו מתנדב.
את השירות במסגרת המסלול הביטחוני המתנדבים מבצעים בין היתר במד"א, במשטרת .
ישראל, ברשות הארצית לכבאות והצלה, בשירות בתי הסוהר ובארגונים "איחוד הצלה" .
ו"זק"א - איתור חילוץ והצלה".
את השירות במסגרת המסלול החברתי המתנדבים מבצעים .
בין היתר בסיוע לקשישים במסגרת תוכנית של המשרד לשוויון חברתי, בארגוני רווחה .
ובמוסדות לטיפול בילדים עם צרכים מיוחדים.
63 סעיף26 )ז'(ב-(ד) ו-26 .
65 החלטת הממשלה 2295 , "הקמתמינהלה לשירות אזרחי לאומי בישראל" ( 19.
66 הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון19 והוראת שעה) (שילוב תלמידי ישיבות), התשע"ג -2013 (סעיף26 .
67 בחוק נקבעו התחומים שנכללים במסלול, ובהם ביטחון הפנים, הבריאות , הרווחה, החינוך וקליטת העלייה.
68 בחוק נקבעו הגופים שנכללים במסלול , ובהם משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, מגן דוד אדום, גופים ארציים .
שעיקר עיסוקם הצלת חיי אדם, וגופים שעזרתם נדרשת באופן מיידי לזיהוי ק ורבנות אסון.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 כל המתנדבים החרדים לנים בביתם בתקופת ההתנדבות69, וכ-30% משרתים מחוץ ליישוב .
מנתוני הרשות ליוני 2020 עולה כי במועד זה היו 1,203 מתנדבים חרדים, מהם .
כ-76% במסלול החברתי והיתר - 24% - במסלול הביטחוני.
בתרשים 6 מוצג פילוח .
המתנדבים מהחברה החרדית לפי מסלול ומצב משפחתי.
תרשים 6: ,פילוח מתנדבים מהחברה החרדית לפי מסלול ומצב משפחתי .
מהתרשים עולה כי רוב המתנדבים הן במסלול החברתי והן במסלול הביטחוני הם נשואים .
עם ילדים, ובסך הכול שיעור המתנדבים הנשואים שיש להם ילדים הוא כ-72% מכלל .
במסלול הביטחוני שיעור המתנדבים הרווקים והנשואים ללא ילדים .
כמעט כפול משיעורם במסלול החברתי (45% ו-23% .
), בהתאמה מחקרים על השירות הלאומי- אזרחי של החרדים שנעשו בשנת 2018 לאחר חקיקת חוק .
שירות לאומי-אזרחי, אחד מהם ביוזמת הרשות (להלן - מחקר ב'70 'ומחקר ג71 ), הצביעו על .