HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1165 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | קפריסין בעקבות בקשה של יבואן לאשר יבוא צאן מקפריסין למטרות של שחיטה מיידית לשירותים הווטרינריים בקפריסין 2014 ופיטום, שלחה יחידת יבוא-יצוא ביוני שאלון ראשוני.
בדצמבר אותה שנה השיב הווטרינר הראשי בשירותים הווטרינריים שלחה יחידת יבוא- 2015 בקפריסין ליחידת יבוא-יצוא את השאלון המלא.
בינואר שלחה קפריסין את 2015 יצוא מכתב בקשה לקבלת הבהרות לגבי השאלון.
במאי , כשנה לאחר מכן, הגיעו 2016 תשובותיה על השאלון שקיבלה מהשו"ט.
באפריל , שלחה יחידת יבוא-יצוא הודעה ליבואן ולפיה נציגי השו"ט לביקור בקפריסין כדי לבחון אם לאשר יבוא מקנה מהמדינה.
כעשרה 2017 חודשים לאחר מכן, בפברואר , אך לא יבוא למטרות שחיטה מיידית או לפיטום.
הנושא נדון בהתכתבויות נוספות בין יחידת אושר לו לייבא צאן מקפריסין למטרת רבייה, זאת אף שהיבואן הגיש בקשה לאישור 2019 לאוגוסט 2018 יבוא-יצוא לבין הווטרינר הראשי בקפריסין בין יוני הודיע 2019 הבשיל לידי ביצוע בפועל, ולא אושר יבוא מקנה מהמדינה.
בספטמבר מועד ועל אף נכונות קפריסין לעמוד בדרישות הווטרינריות של ישראל, במועד סיום מקנה מקפריסין למטרות פיטום ושחיטה מיידית.
למרות הזמן הרב שחלף מאותו הווטרינר לבחון שוב את הנושא ולנסות להגיע להבנות אשר יאפשרו לאשר יבוא בין המדינות.
לאחר פניות נוספות מצד היבואן לווטרינר הראשי בקפריסין, הסכים יחידת יבוא-יצוא עורמת עליו קשיים מיותרים ולא ענייניים ולא ניתן להגיע להבנות מפסיקו לאלתר.
לדבריו, אף שהובהרו כל הנושאים השנויים במחלוקת בין הצדדים, והיחס המעליב של היחידה כלפיו הוא מסרב להמשיך את התהליך מול ישראל והוא הווטרינר הראשי בקפריסין כי עקב הדרישות הבלתי סבירות של יחידת יבוא-יצוא הביקורת טרם הושלם התהליך ולא ניתן לקפריסין אישור ליבוא מקנה לישראל.
נוכח ממצאי הביקורת פנה מנהל השו"ט לשירותים הווטרינרים בקפריסין לייבוא מקנה מקפריסין נבע מאופן תפקודן של הרשויות בקפריסין והתנאים שהן הישראליות מסכן את בריאות הציבור ובריאות המקנה בישראל.
העיכוב במתן אישור משרד החקלאות ציין בתשובתו כי יבוא מקנה ממדינות שאינן עומדות בדרישות והושגו הסכמות בנוגע לתעודת הבריאות.
יצוין כי אישור מדינות נוספות ליבוא מקנה עשוי להגדיל את מקנה לישראל.
דבר זה יפחית את הסבל של בעלי החיים המיובאים יכול להתבצע בזמן קצר בהרבה מיתר המדינות שקיבלו אישור לייבא אשר לקפריסין, בשל קרבתה הגאוגרפית למדינת ישראל יבוא המקנה התחרותיות בשוק יבוא המקנה ולהוזיל בסופו של דבר את מחירי הבשר.
1166 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה )"(ראו להלן בפרק "הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם ויוזיל את עלויות שינוע המקנה בין המדינות.
משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי עליה לפעול לזירוז הטיפול בבקשות לאישור מדינה ליבוא מקנה למטרות שונות, בפרט לנוכח העובדה כי חלק מהמדינות האמורות מייצאות למדינות אחרות באירופה כגון גרמניה, צרפת והולנד.
לצורך כך יש לבצע מעקב שוטף אחר הבקשות המוגשות לאישור מדינות ואחר אופן הטיפול בכל בקשה.
ראוי כי משרד החקלאות יקבע זמן מוגדר למתן מענה על פניות המדינות והיבואנים ולסיום תהליך אישור המדינה לאחר השלמת מלוא הדרישות.
אם חל עיכוב בטיפול בבקשה לאישור יבוא ממדינה, על מנהל השו"ט לנתח את הסיבות לכך ולפעול לפתרון הבעיה.
לעניין זה מוצע לשקול מינוי גורם אחראי מטעם השו"ט שיבצע מעקב אחר התקדמות תהליך האישור מול מדינות ויקדם מול השירותים הווטרינריים במדינות היבוא פתרונות מעשיים בעניין החסמים שהועלו בתהליך האישור.
לזירוז תהליך האישור ויישום הנחיות השו"ט במדינות היעד מוצע אף לשקול פנייה לנציגות משרד החוץ במדינות אלו.
נוכח העובדה כי במסגרת כל התהליכים לאישור מדינות שנבחנו הוגשו בקשות של השו"ט לקבלת הבהרות נוספות, יש לבחון אם השאלון שנשלח למדינות ברור דיו ואולי נדרש לבצע בו שינויים שיאפשרו לקצר את תהליך האישור.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי בכוונת השו"ט לבחון מחדש את השאלון ולהתמקד בהבהרתו.
אישור לייבוא צאן ממדינות שונות למטרת רבייה כאמור, תהליך קבלת אישור מדינה ליבוא מקנה לפיטום אורך בפועל זמן רב.
לפיכך, החליטו השו"ט לבצע הליך מזורז לאישור יבוא של מקנה 2016 יצוין לחיוב כי ביולי למטרת רבייה בלבד ממדינות מערביות שאינן מאושרות והוגדרו מדינות "מוכרות" אשר היקף היבוא מהן אינו גדול (עשרות בודדות של פריטים בשנה).
במסגרת זו, , OIE-בדקה יחידת יבוא-יצוא באתר של ארגון הבריאות העולמי לבעלי חיים, ה שישראל חברה בו, באילו מחלות נגועים בעלי החיים במדינות האמורות ושלחה לכל מדינה תעודת בריאות העוסקת במחלות אלו, בצירוף בקשה כי הם יתחייבו לבצע בדיקות רלוונטיות למקנה שנשלח לארץ.
מנהל השירותים הווטרינריים במדינות אלה, או מי מטעמו, חותם על תעודת הבריאות, וזו מאפשרת יבוא מקנה לרבייה ממדינה זו.
לדוגמה, בתהליך מזורז זה התאפשר למגדל לייבא מקנה לצורך רבייה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1167 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מספרד, אשר אינה מדינה מאושרת.
יש לציין כי מספר הפעמים שאכן יובא בשנים האחרונות מקנה לצורך רבייה מהמדינות המוכרות היה קטן ומספרם המרבי הכולל .
500-של ראשי הצאן והבקר ממדינות אלה מסתכם בכ ניהול המידע על מדינות מאושרות ביחידת יבוא-יצוא (להלן - 22החלטת ממשלה בנושא השיפור והייעול של עשיית עסקים בישראל החלטת הממשלה לשיפור העסקים) קבעה כי על הרשויות המוסמכות המנפיקות אישורים ורישיונות בנושא סחר חוץ לשפר ולייעל את תהליך ההנפקה באמצעות הטמעתם של האישורים והרישיונות במערכת ממוחשבת המיועדת לכך, הקרויה .
המועד שנקבע בהחלטה למחשוב כלל האישורים והרישיונות ליבוא היה 23מסלו"ל .
בעקבות קבלת החלטת הממשלה המליצה הוועדה להגברת התחרות 2016 סוף שנת , בפרק בדבר גיבוש ויישום של מדיניות יבוא 24והסרת החסמים בתחום היבוא חדשה, בין היתר, ליצור שקיפות בנושא המדיניות ולהנגיש מידע שימושי בנושא לציבור הרחב, ליבואנים ולרגולטורים.
לצורך כך המליצה הוועדה להורות למשרדי הממשלה ליישם את החלטת הממשלה בדבר הטמעת מערכת מסלו"ל.
הוועדה ציינה כי הפעלת המערכת בכמה רשויות מוסמכות קיצרה את זמן הטיפול באישורי יבוא.
כמו כן, מחשוב התהליך מתבטא גם בחיסכון ובהפחתת עלויות.
הביקורת העלתה כי ביחידת יבוא-יצוא לא מתבצעת שמירה שיטתית של המידע בדבר הגשת הבקשות לאישורי יבוא ממדינות שונות, ולכן לא ניתן לבצע מעקב שיטתי וסדור אחר הטיפול בבקשות לגבי כל מדינה, אחר מספר הבקשות שהוגשו בשנים האחרונות ואחר מספר הבקשות שנמצאות בתהליך לאישור.
בשל הקשיים בשליפת הנתונים, יש חשש שהנתונים המוצגים בפרק זה אינם מלאים.
משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי לנוכח החלטת הממשלה עליה להפוך את כל תהליך הגשת הבקשות לאישור מדינות .
2013 ממאי 177 החלטה 22 מערכת "מסלול" היא מיזם משותף של המכס, ממשל זמין, משרד הכלכלה והתעשייה והרשויות 23 המוסמכות השונות, ותורמת להגשמת חזון משותף לשיפור השירות הממשלתי הניתן לכלל הציבור בתחום סחר החוץ.
המערכת משמשת לייעול תהליכי עבודה הן למכס והן למשתמשים ומאפשרת חיסכון ניכר בעלויות וקיצור לוחות הזמנים לקבלת אישורים ורישיונות (מתוך אתר רשות המיסים).
הוועדה בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה הוקמה כדי לבדוק את חסמי היבוא בישראל 24 ולהציע דרכים להגברת התחרותיות ולצמצום פערי המחירים של מוצרי הצריכה לעומת מדינות , והיא פרסמה את מסקנותיה בנושא 2013 .
את הוועדה מינה קבינט יוקר המחיה באוגוסט OECD -ה .
2014 בנובמבר 1168 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה למקוון.
מיחשוב התהליך יפשט את הגשת הבקשות ליבואנים ויאפשר לכלל המעוניינים בכך שקיפות מבחינת התקדמות התהליך.
מיחשוב התהליך ייעל גם את עבודת היחידה ויאפשר מעקב סדור והתקדמות מהירה יותר בתהליך האישור.
חשוב כי המערכת הממוחשבת תכלול את כל המידע הנדרש, ובכלל זה את הקריטריונים הנדרשים לאישור יבוא ממדינה, וזאת בשפות הנפוצות בישראל.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי במסגרת הקמת מערכת מחשוב חדשה למשרד, , התהליכים יהפכו למקוונים, ובכלל זה התהליכים לאישור 2017 שאפיונה החל בשנת יבוא ממדינות שונות.
מחשוב התהליך יבטיח מעקב סדיר אחר הטיפול בבקשות, ופיקוח על הפרות ועל תיקונן.
הפיקוח של יחידת יבוא-יצוא על מדינות שלא עמדו בהנחיותיה של תעודת הבריאות בהתאם לנוהל יבוא מקנה, המפרט את התנאים לקבלת רישיון יבוא מקנה (להלן - נוהל יבוא מקנה), הרשות הווטרינרית המוסמכת במדינה שקיבלה אישור ליצוא תהיה אחראית לוודא שהמקנה שהיא מייצאת לישראל עומד בדרישות הווטרינריות של השו"ט בישראל.
השו"ט ימשיכו לבצע בקרה בנושא רמת הבריאות של המקנה המיובא ולוודא שהוא עומד בדרישות הווטרינריות של ישראל.
אם יימצאו ליקויים בתהליך היבוא ויימצא כי הוא אינו עומד בדרישות הווטרינריות, לרבות בתנאי הבריאות והרווחה הדרושים, יישלח מכתב אזהרה לרשות המוסמכת במדינה המייצאת על מנת שזו תוכל לבצע תהליך של בחינה ותיקון של תהליכי הפיקוח על המקנה המיוצא.
אם בפעמים הבאות שבהן יבוצע יבוא מאותה מדינה יימצאו הפרות נוספות, רשאי מנהל יחידת יבוא-יצוא להורות על הפסקת היבוא ממדינה זו עד לתיקון הליקויים או לצמיתות.
בפועל, אם המדינה לא עמדה בתנאי תעודת הבריאות והפרה אותם באופן חמור, שולחת יחידת יבוא-יצוא בקשה לקבלת הבהרות מהמדינה המייצאת.
אם השו"ט מוצאים לנכון, מושעה יבוא המקנה מהמדינה עד לקבלת הסברים והסדרת הנושא באופן משביע רצון או עד שנציגי השו"ט יקיימו במדינה המייצאת ביקור מחודש לצורכי ביקורת, בהתאם למקרה ולמידת חומרתו.
מסקנות הביקור מסוכמות, ואחר כך מתקיים דיון, בהשתתפות הנהלת השו"ט, בנושא המשך היבוא ממדינה זו.
עדכנו השו"ט את נוהל יבוא מקנה, ובהנחייתו החדשה נקבע 2019 יצוין כי בינואר כי על יחידת השו"ט לבצע הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות ולהחליט - 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1169 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בהתאם לממצאיה - באיזו מדינה יש לבצע ביקורת לשם בחינת אופן תפקודן של רשויות הפיקוח הווטרינרי במדינה.
אם ממצאי הבדיקה הראשונית של שיטות הפיקוח במדינה או של ממצאי הביקור במדינה אינם לשביעות רצונו של מנהל השו"ט, המדינה תיפסל ליבוא מקנה לישראל, וחמש שנים מיום פסילתה לא ניתן יהיה לתת לה אישור לייצא שוב מקנה לישראל.
למנהל השו"ט צוין כי 2019 במכתב של אחד ממנהלי הלשכות הווטרינריות ממרץ למרות האמור בתעודות הבריאות, יש בעיה בבקרה על פיקוח הגורמים הממשלתיים במדינות שמהן מייבאים את המקנה על המקנה המיובא.
עוד צוין כי מחלקת פיקוח על מוצרים מן החי מבצעת פיקוח סדיר על בתי מטבחיים ומפעלים בחו"ל המייצאים בשר לישראל, ולדעתו אין סיבה מקצועית או אדמיניסטרטיבית שתמנע ביצוע בקרה גם על יבוא בעלי חיים בעודם בחיים.
הוצע להקים תשתית מקצועית משולבת של יחידת שו"ט בשדה, יחידת יבוא-יצוא ויחידת הפיקוח על מוצרים מן החי לשם ביצוע פיקוח בחו"ל.
כאמור, צאן ובקר מיובאים עלולים להפיץ בישראל מחלות שונות, ובפרט מחלות שאינן קיימות באזור.
לנוכח הסכנות שנשקפות לציבור, לחקלאים ולצאן ולבקר המקומי עקב מחלות אלה, נדרשת הקפדה יתרה באישור המדינות ליבוא מקנה ובמעקב אחר עמידתן בתנאי היבוא.
עלה כי נוהל יבוא מקנה אינו מחייב ביצוע ביקורים סדירים במדינות מאושרות או מוכרות ליבוא מקנה לצורך פיקוח ובקרה על מידת עמידתן בתנאי תעודות הבריאות שעליהן חתמו, ויחידת יבוא-יצוא לא ביצעה ביקורים אלו.
זאת אף שלעיתים הצטברו נתונים המלמדים שלכאורה המדינות שהמקנה מיובא מהן אינן עומדות בחלק מתנאי תעודת הבריאות, כמפורט להלן.
בתשובת משרד החקלאות צוין כי אין כל אינדיקציה לכך שביקור באותן מדינות לאחר אישורן יאפשר להשיג תוצאה טובה מזו המושגת באמצעות פיקוח על המקנה המיובא לישראל משלב ההסגר ועד שלב השחיטה.
כמו כן ציין המשרד כי הדרישות של ישראל בכל הנוגע לחיסונים ולבדיקות הנדרשות של המקנה המיובא נקבעות על סמך הערכת סיכונים הכוללת בין היתר את ייעוד בעל החיים, את יכולת הפצת המחלות, את תפוצת המחלות במדינות המקור ואת הסיכון הטמון במחלה עצמה.
ביקורים במדינות המייצאות מקנה לישראל, בהתאם להערכת סיכונים, הוכרו כנדבך בהליך הפיקוח שמקיימים השו"ט.
פרקטיקה זו אף עוגנה 1170 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה .
יצויין כי השו"ט עצמם 2019 במסגרת נוהל יבוא מקנה מתחילת שנת נקטו דרך פעולה זו במסגרת ביקורת שביצעו ברומניה לאחר שזו לא עמדה בתנאי הפרוטוקול ליבוא (ראו להלן).
עוד יוער כי במועד סיום הביקורת השו"ט עדיין לא ביצעו הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות כפי שנדרש בנוהל יבוא מקנה.
משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו יחידת יבוא-יצוא בשו"ט טיפלה בהפרות של הכללים המוסכמים שבוצעו לכאורה בשתי מדינות מרכזיות בתחום יצוא המקנה לישראל - רומניה ופורטוגל.
רומניה אושרה רומניה ליבוא בקר וכבשים מסורסים בלבד לצורך פיטום ושחיטה 2012 בשנת מיידית.
בתעודת הבריאות הצהירה רומניה בין היתר שהמקנה המיוצא לישראל נקי ממחלות ומטפילים שונים.
במשך השנים הופסק היבוא מרומניה כמה פעמים מאחר שהתגלו מחלות במקנה שיובא ממדינה זו, ומאחר שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא עמדו בתנאי תעודת הבריאות.
בלוח שלהלן תפורט השתלשלות האירועים: סיכום השתלשלות אירועי התחלואה בבקר וצאן מיובאים מרומניה :2 לוח 2019 - 2017 בשנים שנהתאריך אירועתגובת משרד החקלאות 2017 ינואר מהטלאים שנשלחו 40% - 30% .
לארץ לא סורסוהתקיימה התכתבות עם הרשויות ברומניה.
מרץ מהטלאים שנשלחו לארץ לא 30% .
סורסו כראויהופסק היבוא וחודש עוד באותו חודש.
יוניהימצאות של שאריות תרופות נגד פרזיטים במערכת העיכול, תולעים בריאות וזיהומים נוספים.
כמו הטלאים 500- מ10% כן, נמצא כי שנבדקו לא היו מסורסים.
אוקטוברביקור נציגי השו"ט ברומניה.
2018 אפרילנמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם טלאים.
80 - 40 שלהופסק היבוא.
אוגוסטביקור נציגי השו"ט ברומניה חודש היבוא בספטמבר.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1171 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | שנהתאריך אירועתגובת משרד החקלאות 2019 מרץנמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם טלאים.
140-של כהיבוא המשיך, ובד בבד השו"ט ביצעו הערכת סיכונים בנוגע להמשך יבוא בעלי חיים נגועים בתולעי דיקרוצליום לישראל.
אפרילרומניה חתמה על תעודת בריאות חדשה.
להלן פירוט האירועים המוזכרים בלוח: למרות החובה הקבועה בתעודת הבריאות של רומניה לשלוח לישראל :2017 שנת מהטלאים שנשלחו מרומניה 40% - 30% נמצא כי 2017 רק טלאים מסורסים, בינואר מהטלאים שנשלחו לא סורסו כראוי, וחלקם סבלו 30% 2017 לארץ לא סורסו.
במרץ מהטלאים היו במצב בריאותי קשה.
מדלקת ונמק בשל ניסיון שלא צלח לסרסם עקב כך הוקפא האישור ליבוא מרומניה וחודש באותו חודש.
יצוין כי לפי תעודת הבריאות נאסר על הימצאות של שאריות תרופות נגד פרזיטים שלחה יחידת יבוא-יצוא מכתב לשירותים הווטרינריים 2017 בבשר המקנה.
במכתב צוין כי בבשר של כבשים שיובאו לשחיטה מיידית נמצאו שאריות של תרופות נגד פרזיטים במערכת העיכול, תולעים בריאות של בעלי החיים הטלאים 500- מ 10% וזיהומים נוספים.
במכתב צוין עוד שבאותו יום נמצא כי שנבדקו רנדומלית במקום הסגר לא היו מסורסים.
במכתב צוין כי היבוא מרומניה יופסק עד לבירור הנושא.
לצורך בירור הנושא 2017 בביקור שביצעו וטרינרים נציגי השו"ט ברומניה באוקטובר עלה כי תהליך הסירוס ברומניה בוצע באמצעות כריכת גומיות סביב האשכים לצורך עצירת אספקת הדם והתנוונותם.
לדעת הווטרינרים שיטה זו, האסורה לשימוש בישראל, גורמת בלא ספק לכאב וסבל לטלאים ולפגיעה ברווחת בעלי החיים.
לאחר שהתקיימו דיונים עם הרשויות המוסמכות ברומניה והתקבלו הסברים לפעולות לחדש את יבוא המקנה מרומניה.
2017 המתקנות ולאמצעים שננקטו הוחלט בדצמבר , בבדיקה בבית מטבחיים של טלאים שהגיעו מרומניה 2018 באפריל: 2018 שנת טלאים תולעי דיקרוצליום.
80 - 40 לישראל בחודש שקדם לכך, נמצאו בכבדיהם של וטרינר מומחה למחלות צאן בשו"ט ציין במכתב אלקטרוני ששלח למנהל השו"ט דאז , כי נוסף על התולעים שנמצאו בכבדי הטלאים, מעדויות של וטרינרים 2018 באפריל 1172 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה .
" המקוריות הוחלפו "במספר רב של טלאים25של בתי מטבחיים עולה כי תגיות האוזן הדבר מעלה חשד כי מקורם של הטלאים אינו מרומניה, וייתכן שהטלאים מועברים ברומניה בין המגדלים ללא פיקוח.
לכן, לדעתו, יש להפסיק את יבוא הטלאים מרומניה בשל הסכנה בגינם לבריאות הציבור והצאן בישראל.
בדיון שקיימו השו"ט באפריל בעקבות הממצאים צוין כי התולעים שכיחות במדינות רבות ברחבי העולם ובאירופה בפרט.
אומנם לא נשקפת סכנה לבני אדם האוכלים את הכבדים הנגועים, אך לפי ההמלצה המקובלת בספרות המקצועית יש לפסול את שיווק הכבדים.
רוב הנוכחים בדיון ציינו את הבעיות החוזרות ונשנות הנוגעות ליבוא מקנה מרומניה 2018 והמליצו לעצור את היבוא עד לקבלת הסברים שיניחו את הדעת.
במאי פורסמה בקרב היבואנים הודעה בדבר איסור לייבא מקנה מרומניה.
משרד החקלאות ציין בתגובתו כי חרף בקשות חוזרות ונשנות מצד מנהל השו"ט לעובדי השו"ט ולמגדלי צאן בישראל לקבל ראיות שיבססו את הטענות על החלפת תגיות אוזן ועל כך שהצאן לא גדל ברומניה, לא הוצגו לו ראיות בנושא.
התקיימה פגישה בשו"ט בהשתתפות יבואני מקנה, ובה הם ביקשו 2018 ביוני לחזור ולאשר את היבוא מרומניה.
במהלך הפגישה ציינו מנהל השו"ט דאז ומנהל יחידת יבוא-יצוא כי מומחים מהעולם שצפו בתמונות הממצאים הסכימו כי המקנה לא קיבל כלל טיפול נגד טפילים כפי שדורשת ישראל בתעודת הבריאות.
הוסבר ליבואנים כי כמה פעמים בעבר הועלו לפני רומניה בעיות ביבוא המקנה ממדינה זו, ובכלל זה בעיית הטפילים, ומכאן שהכשל אינו נקודתי.
לדברי אנשי השו"ט, נוכחות הטפילים מקורה בכשל של השירותים הווטרינריים ברומניה, אשר אינם מפקחים כראוי על הטיפול בסוגיה ואינם מסוגלים לעמוד בהתחייבותם בתעודת הבריאות.
כמו כן, בתשובת השירותים הווטרינריים ברומניה לא פורט מהו הכשל ולא הועלו הצעות לטיפול בו, ומכאן שלא היה מנוס מלהפסיק היבוא מרומניה.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי התמונות הנזכרות צולמו לפני שניתנו לרומניה ההנחיות החדשות.
ביקרו ברומניה נציגי השו"ט, אשר אחד מהם הוא מומחה למחלות 2018 באוגוסט צאן, כדי לבדוק את האפשרות לחדש את יבוא הטלאים והעגלים לישראל.
בסיכום הביקור ציינו הנציגים כי נראה שהווטרינרים הממשלתיים והמטפלים בקיאים בפרוטוקול הטיפול ובדרישות השו"ט הישראלי.
עם זאת צוין כי הטיפול נגד תולעים שניתן לבעלי החיים איננו הטיפול המיטבי שיאפשר את מיגור הטפילים, וכי נציגי השו"ט המליצו לעובדים ברומניה לבצע שני טיפולים נוספים עוקבים בהפרש של תווית פלסטיק הנושאת מספר חד-ערכי המשמשת תעודת זהות של הבהמה.
בהתאם לתקנות 25 , כל ראש בקר או צאן מחויב 1976-מחלות בעלי-חיים (רישום, סימון והובלה של בקר) התשל"ו בסימון אוזן ממשלתי.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1173 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | חודש ביניהם, ולאחריהם יש להחליט אם נדרש טיפול נוסף.
נציגי השו"ט אף נתנו לעובדים ברומניה פרוטוקול טיפול ובו צוין כיצד לבצע את הטיפול נגד התולעים.
נוכח ממצאי הביקור והנחיית הווטרינרים הממשלתיים כיצד לטפל בטפילים, חודש יבוא המקנה מרומניה.
2018 בספטמבר היבוא מרומניה חודש, אף שהשו"ט לא שללו את הטענה כי ייתכן שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא פיקחו בהכרח על המקנה המיובא ממדינה זו, לנוכח החשש שהוא לא גודל בה.
200- מ 140- נמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם של כ 2019 במרץ: 2019 שנת טלאים שנשחטו.
מומחה למחלות צאן בשו"ט, אשר שימש גם נציג השו"ט בביקור , כתב למנהל השו"ט מכתב אלקטרוני ולפיו הממצא מעיד 2018 ברומניה באוגוסט שהרומנים לא מילאו את הדרישות של השו"ט לטיפול בטלאים.
בדואר אלקטרוני נוסף למנהל יחידת יבוא-יצוא ציין המומחה לצאן כי חידוש ההיתר ליבוא הטלאים מרומניה היה מותנה בכך שהם יגיעו נקיים מהטפיל, וכי השירותים הווטרינריים ברומניה קיבלו פרוטוקול טיפול והנחיות בנושא הבדיקות שעליהם לבצע לצורך כך, אך הם לא עמדו בכך.
לכן המליץ לעצור לאלתר את היבוא מרומניה.
ביצעו שני וטרינרים מהמכון הווטרינרי של משרד החקלאות הערכה 2019 באפריל בנושא הסיכונים הכרוכים ביבוא בעלי חיים נגועים בתולעי דיקרוצליום לישראל.
בסיכום הדוח צוין בין היתר כי הטפיל נפוץ במדינות רבות, לרבות מדינות אירופאיות ואוסטרליה; כי יש בנמצא טיפול תרופתי נגד הטפיל; כי לא דווח על הימצאות הטפיל בארץ; כי לא ניתן לשלול התבססות של הטפיל בארץ, אולם הסבירות להידבקות בטפיל נמוכה, מפני שרוב בעלי החיים המיובאים אינם יוצאים למרעה; כי הנזק הפוטנציאלי של המחלה למשק בעלי החיים קטן יחסית, אך לא , הנחשבים רגישים יותר לטפיל; כי הסיכון הזואונוטי 26ניתן להעריך נזק לגמליים הנשקף בגין הטפיל נמוך ביותר, וכי אכילת איברים של טלאים הנגועים בטפיל אינה מסוכנת.
בדוח הומלץ, בין היתר, כי יש לשקול טיפול תרופתי במקנה מרומניה מייד עם כניסתו לארץ, וכי יש להשמיד את האיברים הנגועים בבתי המטבחיים.
יצוין כי מטרת הטיפולים היא הקטנת העומס הטפילי על הבהמה והפחתת הפרשת הביצים לסביבה, אך אין בהם כדי להבטיח שהמקנה לא יהיה נגוע בטפילים.
חתמה רומניה על תעודת בריאות חדשה שכללה התחייבות לבצע 2019 באפריל טיפול מונע, בין היתר, כנגד טפילים במערכת העיכול של המקנה.
בתשובה על כך כגון: גמל, למה ואלפקה.
26 1174 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה שלח הווטרינר המומחה לצאן מכתב נוסף למנהל השו"ט ובו התריע כי העובדים ברומניה בזים לדרישות הווטרינריות של ישראל, וכי המשך היבוא ממדינה זו מסכן את ענף הצאן בישראל.
הוא הוסיף וציין כי לדעתו ההחלטה לחדש את יבוא המקנה מרומניה משקפת את העובדה שטובת יבואני המקנה עומדת לנגד נציגי השו"ט.
2019 הועלה כי למרות החתימה על תעודת בריאות חדשה, גם אחרי אפריל המשיכה רומניה לייצא לישראל טלאים נגועים בדיקרוצליום.
משרד החקלאות מסר כי הסיכון הנשקף לבריאות הציבור בישראל בגין יבוא עגלים נגועים בדיקרוצליום מזערי עד אפסי, ואף הסיכון הנשקף לבריאות המקנה בגין הטפיל נמוך ביותר.
נוכח רצף המקרים שאירעו בשנים האחרונות, שעוררו חשש בנוגע לאיכות הטיפול במקנה המיובא מרומניה ולבריאות המקנה, על השו"ט להמשיך לבחון בתשומת לב מיוחדת את היבוא מרומניה ולבצע הערכת סיכונים סדירה בכל הנוגע להידבקות ממחלות ומטפילים נוספים ממדינה זו או לגרימת צער בעלי חיים שלא כדין.
כמו כן, נדרש לשוב ולבחון את הטענות ולפיהן חלק מהמקנה המיובא מרומניה כלל לא גדל ברומניה, והשירותים הווטרינריים במדינה זו לא פיקחו עליו, ולוודא שאין בהן ממש.
לפי תעודות הבריאות ניתן לייבא מפורטוגל 2016 יבוא המקנה מפורטוגל החל בשנת רוב ראשי הצאן והבקר 2017 גם מקנה שאינו מסורס, לצורך פיטום או רבייה.
משנת המיובאים לישראל מקורם בפורטוגל.
היא מחלה זואונוטית חמורה העלולה לסכן אוכלוסייה רחבה.
בני אדם 27שחפת בקר ובעלי חיים יכולים להידבק בה באמצעות מגע ישיר עם בעלי חיים נגועים, שאיפה של חלקיקים נגועים שנפלטו מריאות בעלי חיים בזמן שהשתעלו, חשיפה להפרשות וצריכת מוצרים של בעלי חיים נגועים (חלב ובשר).
זוהי מחלה כרונית שעלולה אף נחשבה 2018 , המחלה חייבת בדיווח.
עד שנת OIE-לגרום למוות.
בישראל, כמו ב ישראל לנקייה משחפת הבקר.
Bovine Tuberculosis 27 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1175 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בתעודת הבריאות של פורטוגל נדרשת המדינה להצהיר שהעדר שממנו מיובאים בעלי החיים אינו נגוע, בין היתר, במחלת השחפת; ועל פורטוגל מוטלת החובה .
28לבצע את הבדיקה לזיהוי המחלה , 29, בעת ביצוע בדיקה של אברי בעלי חיים שנשחטו בבית מטבחיים 2018 בדצמבר נמצאו בגופו של עגל שיובא מפורטוגל ממצאים המעידים כי הוא נגוע בחיידק .
זאת אף שבתעודת הבריאות שעליה חתמה 30השייך לקבוצת חיידקי השחפת הימים 30-פורטוגל מצוין כי המקנה הנשלח צריך להיבדק ולהימצא נקי מהחיידק ב , במשלוח שכלל 2018 שקדמו למשלוח לישראל.
העגל הובא לישראל באוגוסט ראשי צאן, שחלקם מיועדים לישראל וחלקם לרשות 19,281 - עגלים ועגלות ו 1,850 הפלסטינית.
חלק מהעגלים והצאן מאותו משלוח נשחטו לפני שהתקבלו ממצאי הבדיקה המעידים על הימצאות החיידק בגופם.
בעת לקיחת הדגימה נחשפו לרקמה החולה עובדי המשק, עובדי בית המטבחיים, הווטרינר של בית המטבחיים, המפקח ווטרינרית מהיחידה לפיקוח על מוצרים מן החי בשו"ט, ואף נמצא כי היא נושאת את וניתן לה טיפול תרופתי מתאים.
גם יתר העובדים שבאו במגע עם העגל 31החיידק נשלחו לטיפולו של משרד הבריאות.
נשלח מטעם השו"ט לשירותים הווטרינריים בפורטוגל מכתב ובו 2018 בדצמבר התקבלה תשובת השירותים 2019 פירוט הממצא ובקשה לחקור את הנושא.
ביוני ונמצא נקי מהמחלה וכך גם 2018 הווטרינריים בפורטוגל ולפיה העגל נבדק ביולי יתר בעלי החיים ששהו איתו במקום ההסגר עד שנשלח מפורטוגל לישראל.
התקיים דיון בשו"ט להערכת מצב השחפת.
בדיון צוין כי עגלים 2019 באפריל שנדבקו בגיל צעיר יכולים להפיץ את החיידק עד שלב השחיטה, ולכן נשקף בגינם סיכון.
לנוכח זאת, יש לשנות את דרישות התעודה - לא די שיצוין בה כי העדר עצמו נקי ממחלה זו, אלא יש לציין בה את הדרישה כי האזור כולו שממנו בא המקנה נקי מהמחלה.
במועד סיום הביקורת עדיין לא התקבלו החלטות שיש בהן כדי להסדיר את הסוגיה האמורה הנוגעת ליבוא מקנה מפורטוגל.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי מאחר שממצאי בדיקת השחפת אינם מהימנים , לא ניתן לשלול את החשש שבעל חיים הנגוע בשחפת יגיע לישראל.
100%-ב עוד ציין המשרד כי "מכיוון שהשחפת היא מחלה המתפתחת לאט ומועברת על בבדיקת טוברקולין לזיהוי הימצאות החיידקים אשר שיעור הרגישות בה (שיעור הגילוי של בעלי 28 .
90% - 70% חיים נגועים בבדיקה), עומד על .
post mortem בדיקת 29 .
Mycobacterium tuberculosis complex )MTC ) חיידק מקבוצת 30 המשרד טען בעניין זה כי מדובר בבדיקה בעלת שיעור גבוה של תוצאות חיוביות שגויות וכי לא 31 .
נשללה האפשרות שהחיידק היה קיים בגופה של הנבדקת עוד טרם החשיפה הנטענת 1176 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ידי תרסיסים באוויר וחלב נגוע, הרי שהסיכון להפצה והתבססות השחפת מעגלים המיובאים לפיטום קלוש".
עוד צוין כי השו"ט עושים את הנדרש בהתאם לידע המדעי והסטנדרטים הבין-לאומיים, כדי למזער את הסיכוי להידבקות במחלת השחפת ממקנה מיובא ולהתפשטותה בישראל.
נוכח הסכנות הנשקפות לבריאות הציבור בארץ ולבעלי החיים המקומיים עקב יבוא מקנה חי לישראל וחשיפת המדינה למחלות שאינן נפוצות באזור זה, ונוכח החשש להתפשטות תחלואה בשל יבוא בעלי חיים נגועים בשנים האחרונות, על השו"ט לבצע בחינה מדוקדקת והערכת סיכונים עיתית ומלאה בעניינה של כל מדינה מאושרת ומוכרת.
במסגרת ההערכה יש לתת את הדעת על סיכונים הנשקפים לציבור ולעדרים מקומיים עקב יבוא מקנה ממדינה מסוימת, ולנוכח ממצאי ההערכה יש לנקוט את כל האמצעים כדי למנוע הישנות מקרים דומים.
תהליך יבוא מקנה ממדינה מאושרת לצורך פיטום (להלן - תקנות 1974-מתוקף תקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בעלי חיים), התשל"ד יבוא בעלי חיים), קבעה יחידת יבוא-יצוא בשו"ט את הנוהל ליבוא מקנה.
התנאים הנדרשים לשמירה על רווחת בעלי חיים במהלך הבאתם לישראל מפורטים ב"הוראות השירותים הווטרינריים בנושא רווחת בעלי חיים בהובלה ימית ואווירית של בקר וצאן" (להלן - הוראות הובלת מקנה).
בהתאם לנוהל יבוא מקנה, כאשר יבואן מעוניין לייבא מקנה ממדינה מאושרת הוא מגיש ליחידת יבוא-יצוא בקשה לקבלת רישיון חד-פעמי ליבוא.
ברישיון מפורטים התנאים ליבוא המקנה, סוג המקנה, מדינת המקור, המטרה שלשמה מותר ליבואן לייבא את המקנה ומקום ההסגר שהמקנה מועבר אליו.
ניתן להגיש את הבקשה בדואר אלקטרוני בטופס המיועד לכך בצירוף החומר הנלווה.
יבוא מקנה ושחרורו מתחנות הביקורת ומהמכס מותנים בקבלת רישיון זה.
נוסף על הטופס, על היבואן להגיש אישור ממפעיל מקום ההסגר או ממנהל תחנת ההסגר.
האישור יעיד כי במועד הגעת המקנה לישראל מקום ההסגר פנוי לאכלס את המקנה הנדון, וכי מתקניו תקינים ומתאימים לקליטת המקנה.
אוניות המגיעות לישראל בכל שנה.
אונייה אחת יכולה להכיל 130-המקנה מובא בכ מאות עד אלפים של ראשי צאן ובקר.
לפי נוהל יבוא מקנה היבואן נדרש לשלוח 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1177 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בדואר האלקטרוני לנמל היעד (אשדוד, חיפה או אילת) תצלום של תעודת הבריאות המלווה את בעלי החיים (בצירוף רשימה המפרטת את מספרי תוויות האוזן ואת שעות קודם להעמסתם על האונייה 24 תאריך לידתם של בעלי החיים), וזאת לפחות במדינת המקור.