HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שר האנרגיה דאז ומשרדו הודיעו למשרד מבקר המדינה, ביוני 2014 , שהמלצות המנהל מיוני 2013 לענייןחישוב התעריפים ואישורם על ידי השרים נכללו גם בתזכיר חוק משק החשמל משנת 2011 שהפיץ משרד האנרגיה לתגובות ב -1.
11 , וכי עם מינוי צוות ההיגוי ביולי 2013 "הוחלט להמתין עם קידומו" של תזכיר החוק האמור.
עוד הסבירו שר האנרגיה דאז ומשרדו כי השר החליט לבחון את התנהלותה של רשות החשמל בפרק זמן נוסף, על מנת לגבש את עמדתו בפרק זמן זה.
בתשובת שר האנרגיה דאז ומשרדו, ביוני2014 , הובהר כי "החוסר במנגנון פיקוח ובקרה מובנה על תעריפי החשמל.
איננו עולה בקנה אחד עם שום הליך דמוקרטי סביר ועם דרישות מינהל ציבורי תקין".
לפי הנוסח הנוכחי של חוק משק החשמל, החלטותיה של רשות החשמל אינן ניתנות לערעור.
על פי עמדת חח"י, היעדר זכות ערעור מונע ביקורת מקצועית על החלטות הרשות, ופוגע בשלמות ההליך המינהלי.
159 בג"ץ7976/04 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' הרשותלשירותים ציבוריים -חשמל, פ"ד נט(1 )865.
160 בהתאם לחוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה מיום 22.
10 בנושא חלוקת הסמכויות בהסדרת תחום משק החשמל.
161 בהתאם לסעיף37 ב(א) לחוק משק החשמל, ראה שר האנרגיה כי הרשות אינה פועלת כראוי ובהתאם להוראות החוק, יודיע לרשות בהודעה מנומקת בכתב שישלח ליו"ר הרשות כי אם בתוך זמן סביר שיקבע לא תמלא הרשות את המוטל עליה כפי שיפרט בדרישתו, יורה על פיזורה.
לא מילאה הרשות את שהוטל עליה בתוך המועד שקבע השר בהודעתו, רשאי השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור הממשלה, להורות על פיזור הרשות ומינוי רשות חדשה.
162 בהתאם להודעתו למשרד מבקר המדינה מ-19.
13 , המנהל הביא את המתווה לידיעת השר ומנכ"ל משרד האנרגיה הקודם.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 517 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרדמבקר המדינה מעיר לשר האוצר ולשר האנרגיה כי ראוי שבעת בחינת מעמדה העצמאי של רשות החשמל ינהגו זהירות על מנת שלא לפגוע בעיקרון שנקבע בחוק, ולפיו תעריפי החשמל ייקבעו על ידי גורם מקצועי בלתי תלוי.
גורם זה יאזן בין האינטרס של צרכני החשמל לבין האינטרס של יצרניו, ויסייע ליצור תנאי תחרות במשק החשמל.
גידול בהוצאות השכר והסכם השכר מינואר 2011 .
מסקנות דוח יועץ חח"י קבעו, בין השאר, כי יש מקום להפחית את עלויות השכר הכולל של חח"י, כיוון שעלויות השכר ליחידה של החברה גבוהות בכ-25% בממוצע מעלויות השכר ליחידה בחברות הזרות.
עם זאת הוא ציין שלחיסכון בהוצאות השכר של חח"י תהיה ה שפעה קטנה על רווחיות החברה.
לדעת יועץ חח"י חיסכון בעלויות אלה אמור היה לאפשר לחח"י להגדיל את כמות מזומניה שיופנו להשקעות חדשות.
גם טיוטת דוח חברת הייעוץ שהעסיקה רשות החשמל לקביעת תעריפי הרשת, הצביעה על שכר גבוה של עובדי חח"י ביחס לשכר הממוצע במשק, בהשוואה לארצות הברית.
בנובמבר 2010 וביוני2013 הסבירו נציגי דירקטוריון חח"י לשר האוצר דאז ולנציגי רשות החשמל, בהתאמה, כי נתון השכר אינו משפיע על מצבה הכספי של חח"י ועל התעריף, מאחר שהוא זניח לעומת עלויות הדלקים והוצאותיה האחרות.
עוד הסבירו נציגי הדירקטוריון כי גם אם יצליחו לצמצם את שכר העובדים בחצי או את מספר העובדים ב -25% , לאתיפתר בעייתה הכספית של חח"י.
מלוח 5 לעיל עולה כי מרבית הפערים בין מתווה התעריף לבין עלויות חח"י בפועל נבעו מהוצאות שאינן עלויות דלק, אלא עלויות תפעול והוצאות פחת ומימון.
עלויות אלה כוללות, בין היתר, רכיב שכר 163 .
מנתוני חח"י עולה שהוצאות השכר בשנת2013 הסתכמו בכ-4.
מיליארד ש"ח כ-60% מהוצאות השכר נכללו בעלויות בדוח רווח והפסד (לרבות תפעול, הנהלה וכלליות והשליכו גם על הוצאות מימון), וכ-40% מהן הוונו לנכסים במאזן והשתקפו בהוצאות פחת ומימון.
על פי דוחות רווח והפסד ל-2013 , הוצאות השכר היו כ-10.
4% מכלל הוצאות החברה (לרבות עלויות דלק).
עם זאת, שיעורן יחד עם הוצאות השכר שהוונו לנכסים הסתכם ב-2013 בכ-%23 מעלויות חח"י, ללא עלויות הדלק164 ובכ-%28 ב-2014165.
163 בעניין רכיבי השכר ראודוח שנתי 63 אעמ' 320-289 ; בעניין רכיבי מימון, פנסיה ראושם, עמ' 364-287 ; בעניין עלויות גיבוי, הקמת מתקני ייצור וכן סוגיות בתכנון משק החשמל ראו שם, עמ' 133-99 .
164 סך הוצאות השכר בשנת2013 :4.
9 מיליארד ש"ח, מתוך15.
36 מיליארד ש"ח (סך עלויות החברה שהיו 13.
1 מיליארד ש"ח, ללא עלויות הדלק בתוספת1.
99 מיליארד ש"ח עלויות שכר שנזקפו למאזן ובתוספת 0.
27 מיליארד ש"ח הוצאות מימון שנזקפו למאזן).
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 חח"י הסבירה למשרד מבקר המדינה, במאי2015 , כי הוצאות השכר שלה הסתכמו בשנים 2013 ו-2014 בכ-11% מכלל עלויותיה, כך ששיעורן סביר ביחס לחברה בסדר גודל של חברת החשמל בפרט ובמגזר הציבורי בכלל.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת חח"י ולדירקטוריון שלה כי אכן הוצאות השכר של חח"י הסתכמו בשנים 2013 ו-2014 בכ-11% ,מכלל עלויותיה.
עם זאת הן כ-30% מעלויותיה ללא עלויות הדלק, כך שהוצאות השכר הם אחד הרכיבים המהותיים בפערים בין מתווה התעריף לבין עלויותיה בפועל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה להנהלת חח"י ולדירקטוריון ש לה כי ייש ום פעולות לצמצום הוצאות השכר שלה, בכפוף למחויבויות בהתאם לדין ולהסכמים, היה מקטין את הפערים ומשפר את מצבה הכספי.
על פי סעיף 32 (א) לחוק החברות הממשלתיות, חובה על דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע מדי שנה בשנה את תקציבה השנתי של החברה לאותה שנה ואת תכניותיה לטווח הארוך, וכן לקבוע, על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה, את השכר, את התנאים הסוציאליים, את ההטבות ואת תנאי העבודה האחרים של בעלי תפקידים בחברה ושל כלל עובדי החברה.
בסעיף 54(5 ) לחוק גם נקבע כי רשות החברות הממשלתיות "תעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים".
תנאי ההעסקה בחח"י מבוססים בעיקרם על "חוקת העבודה" שלה, וכן על הסכמי שכר קיבוציים שחתמה חח"י מפעם לפעם עם נציגות העובדים (מקצתם מבוססים על הסכמים קיבוציים במשק), שהאחרון בהם נחתם בינואר 2011 .
יצוין שבפברואר2010 קבעה רשות החשמל166 כי הוצאות ההעסקה שהותאמו לשינויים בשכר הממוצע במשק והעלאות שכר החורגות מאלה שהוכרו בתעריף, לא ישמשו עילה לאישור תוספת על התעריף.
165 סך הוצאות השכר בשנת2014 :4.
5 מיליארד ש"ח, מתוך15.
84 מיליארד ש"ח (סך עלויות החברה שהיו 13.
6 מיליארד ש"ח, ללא עלויות הדלק בתוספת1.
74 מיליארד ש"ח עלויות שכר שנזקפו למאזן ובתוספת 0.
)מיליארד ש"ח הוצאות מימון שנזקפו למאזן 166 בספר בסיס התעריפים - עלויות מוכרות למקטע הייצור 2014 -2010 מפברואר2010 ', עמ84 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 519 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מנתוני חח"י מיוני2013 עולים רכיבי השכרלשנים 2013 -2010 כדלהלן: .
רכיבי השכר בחח"י לשנים 2013 -2010 (במיליוניש"ח, בשקלי ם של דצמבר 2013) .
2010 2011 2012 1 2013 שיעור .
שכר רגיל2 1,126 1,140 1,171 1,237 9.
ממחיר שעה3 1,304 1,333 1,361 1,456 11.
טלפון, אש"ל וכלכלה 614 608 593 614 .
הבראה 143 150 150 150 .
תשלומים מיוחדים 30 28- 9- 29 .
סה"כ תשלומי שכר 3,217 3,203 3,266 3,486 8.
מהוצאות השכר 74% 70% 52% 71% .
הוצאות סוציאליות4 421 420 455 438 4.
הוצאות נלוות ללאסעיף .
הצמדת גמלאות למדד 709 928 951 1,110 .
הצמדת גמלאות למדד 1,328 .
סה"כ הוצאות נלוות 709 928 2,279 1,110 56.
אחוז הוצאות נלוות מסך .
כל הוצאות השכר 16% 20% 36% 23% .
מדידות מחדש 302 108- .
סה"כ הוצאות שכר 4,347 4,551 6,302 4,926 13.
1 לאחר יישום למפרע של תקן חשבונאי19 IAS - .
""הטבות לעובד 2 ,שכר משולב על פי טבלאות השכר הנהוגות בחברה, תוספת ותק, תוספת מאמץ, גמולי השתלמות תוספת פיקודית, עודף אישי ותוספת יוקר.
3 שעות נוספות, שכר עידוד, משמרת, שכר י"ג, שכר י"ד, זיכוי אי-היעדרות ו"אחר".
"הסעות, שי, מזון, ביגוד, ביטוחים, חשמל מוזל ו"אחר .
מנתוני הלוח עולה כי בשנים 2013 -2010 חל גידול ריאלי של13.
3% ,בהוצאות השכר לרבות הוצאות נלוות.
חלק מהגידול נובע מהסכם שכר מינואר 2011 (ראופירוט להלן), מתוספת ותק ומקידום בדרגות על יסוד הסכמי עבודה הנהוגים בחברה.
שיעור הגידול הממוצע באותן שנים הסתכם בכ-4.
5% עקב תוספות ותק וקידום עובדים.
בשנת 2012 חל גידול של כ-1.
3 מיליארד ש"ח בהוצאות הנלוות בגין הסכם הצמדת הגמלאות של העובדים הפעילים למדד, וסך הוצאות השכר הסתכמו בכ-6.
מיליארד ש"ח 520 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הוצאות השכר בשנת2014 הסתכמו בכ-4.
חח"י הסבירה למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי שיעור הגידול המצטבר בשנים 2014 -2010 עמד על4.
24% בלבד (במחירי דצמבר 2014 ).
עוד הסבירה חח"י כי יש לייחס חלק גדול מהגידול בשנת2012 לאימוץ הסכם ההצמדה למדד, אשר היה ה וצאה חד -פעמית חריגה שנרשמה משיקולים חשבונאיים בשנת 2012 .
יצוין כי הקיטון בהוצאות השכר בשנת2014 לעומת שנת2013 נבע בעיקר מרווחים אקטואריים167 , כאמור בהסברי חח"י, וכי הוצאות השכר בשנת2013 לא כללו רישום חד-פעמי בגין הסכם ההצמדה למדד.
חישוב חח"י לגבי הגידול בש כר בשנים 2013 -2010 .
לא כלל רישום בגין הסכם ההצמדה למדד יצוין שלגבי חלק מרכיבי תוספות ותק וקידום אלה, הממונה על השכר קיבל ב -10.
החלטה בעניין חריגות שכר ותנאי פרישה בחח"י, והורה להפסיק את תשלומם ב- 22.
13168 הקפיא ביה"ד את החלטת הממונה על השכר.
רכיביםאלה הסתכמו בכ-150 מיליון ש"ח בשנה ובכ-450 מיליון ש"ח במחויבות האקטוארית של חח"י.
עוד יצוין כי רו"ח המבקר של חח"י זיהה169 חולשה מהותית170 בבקרה הפנימית, וציין כי "החברה לא קיימה בקרה אפקטיבית על כך שהזכויות וההטבות, אשר לפיהן משולמים תשלומי שכר ופנסיה ולפיהן נכללות מחויבויות אקטואריות, מאושרות בהתאם לחוק".
בהתאם לדוחות חח"י171 , החברה פעלה לחיזוק הבקרות בנושא זה ולגבי זכויות שכר שנובעות מן העבר; הליקוי לא הוסר אלא עד לקבלת אישור הממונה על השכר על תקופות זכויות השכר מהעבר.
חח"י הסבירה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 , כילנוכח החלטת ביה"ד היא מחויבת להמשיך ולשלם אותם תשלומים נשוא החלטת הממונה על השכר עד הכרעת ביה"ד.
עוד הבהירה חח"י כי שיעור הגידול הממוצע בעלויות השכר של החברה אינו חורג משיעור הגידול הממוצע במגזר הציבורי במשק, ואף נמוך יותר משיעור זה .
ארגון העובדים ציין לפני משרד מבקר המדינה, באפריל 2015 , כי באוגוסט2014 ניתן פסק דין חלקי בביה"ד שבו נקבע כי לא ניתן לקבוע שמוצתה זכות השימוע והטיעון שנתנו לחח"י ולנציגות העובדים.
באפריל 2015 חתמו חח"י, ארגון העובדים והממונה על השכר על הסכם בוררות, ולפיו הסכימו הצדדים כי חריגות השכר לכאורה בחח"י והחלטת הממונה על השכר יידונו בבוררות.
דין הכרעת הבורר יהיה כדין הסכם קיבוצי בין חח"י לבין ההסתדרות.
מעבר לגידול המובנה בגין תוספות ותק וקידום, בספטמבר 2010 הציגו מנכ"ל חח"י הקודם וסגן מנהל רשות החברות הממשלתיות דאז172 (להלן- סגן מנהל רשות החברות) למליאת הדירקטוריון את עיקרי ההסכמים הקיבוציים שהתגבשו באותה העת בין המדינה ובין עובדי חח"י וגמלאיה - הסכם שכר והסכם בנושא הצמדת הגמלאות למדד.
167 בהתאם לביאור2 כא לדוחות הכספיים של חח"י ליום31.
14 , רווחים והפסדים אקטואריים בסעיף הפנסיה נובעים בעיקרם מהפער בין ההנחות האקטואריות, שהן הנחות לטווח ארוך, לבין התנהגות אותם משתנים בשנת הדוח ומשינויים בהנחות האקטואריות עצמן.
168 פרוטוקול ביה"ד מ-22.
13 , ס"ק 31531 -10-13 , ס"ק 31026 -10-13 , ס"ק 31074 -10- 13.
169 בהתאם לדוח רואה החשבון המבקר לבעלי המניות של חח"י מ-24.
15 , בהתאם לתקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות ה בקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח-2007.
170 חולשה מהותית היא ליקוי, או צירוף של ליקויים, בבקרה פנימית על דיווח כספי, עד כדי כך שקיימת אפשרות סבירה כי הצגה מוטעית מהותית בדוחות כספיים שנתיים או רבעוניים של החברה לא תימנע או שלא תתגלה במועד.
15 של הדירקטוריון וההנהלה בדבר הבקרה הפנימית על דיווח כספי לפי תקנות החברות הממשלתיות.
172 פרש מתפקידו בסוף מרץ2014 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 521 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 עקרונות הסכם השכר שהציגו המנכ"ל הקודם וסגן מנהל הרשות למליאת הדירקטוריון כללו הסדרת חריגות שכר שעליהן התריע הממונה על השכר בשנים 2009 -2006.
11 הציג אגף משאבי אנוש לדירקטוריון את אומדן התשלומים ליישום הסכם השכר כ-412 מיליון ש"ח במצטבר, וכן את התוספת בגין המחויבות האקטוארית של חח"י לעובדים פעילים - 400 מיליוןש"ח במצטבר .
בינואר 2011 אישרהדירקטוריון את הסכם השכר הקיבוצי לשנים 2012 -2009 , אשרעליו חתם המנכ"ל הקודם ב -31.
מנגד, לתוספות בגין הסכמים אלה לא ניתן עד מועד סיום הביקורת ביטוי בתעריף, ובפועל הן נוספו לרכיב השכר שהוא אחד הרכיבים הכלול בפערים בין מתווה התעריף לבין הוצאות חח"י, כמוצג לעיל ובלוח 5.
במרץ2014 הסבירה חח"י למשרד מבקר המדינה כיראשית אין בהחלטת רשות החשמל אמירה מפורשת, שהיא .
]שנית[" ;לא תכיר בעלויות שכר שיאשרו הרגולטורים המוסמכים המתווה שנקבע בהחלטת רשות החשמל משנת 2010 הוא חלקי בלבד.
כך למשל, רשות , ]שלישית[ ;החשמל לא קבעה אלו עלויות שכר יוכרו לחברה בתעריף ההולכה והחלוקה עמדת רשות החשמל.
היא כי לחברה יש גמישות תפעולית בניהול החברה, כשרשות החשמל בוחנת את עמידתה של חברת החשמל במתווה התעריף בכללותו.
בהתאם לגישה זו, מן הראוי לבחון את סוגיית התייעלות החברה כמכלול ואין מקום לבודד רכיב זה או אחר (כמו עלויות רבי[ ;שכר) ולבחון אותו במנותק מצעדי ההתייעלות שנקטה החברה בשנים האחרונות, ]עית תעריף החשמל מבוסס על פי הוראות חוק משק החשמל על עקרון העלות.
אין ולא יכול להיות חולק, כי עלויות השכר של החברה המוכרות על ידי רשות החברות הממשלתיות והממונה על השכר, הן עלויות לגיטימיות אותן יש להביא בחשבון במסגרת קביעת תעריף החשמל; .
דירקטור]חמישית[ יון החברה רשאי לקבל החלטה לפיה חרף החשש מפני אי הכרה מצד רשות החשמל בעלויות המתחייבות מהסכמים שהובאו לאישורו, הרי שהתוצאות של החלטה שלא לאשר ההסכמים הן קשות לאין ערוך ומחייבת לאשר את ההסכמים".
בעיקרי תשובתה הוסיפה כי "רשות החשמל מחויבת להכיר בעלויות שכר שאושרו על ידי רשות החברות והממונה על השכר והיא אינה יכולה להחליט שלא לכבד רגולטורים מוסמכים מקבילים".
באפריל 2014 הסבירה חח"י למשרד מבקר המדינה, כי "ההסכמים שלובים זה בזה ובלי שתהא הסכמה ביחס לסוגיות הנוגעות בשכר לא תהא הסכמה לעניין הצמדת גמלאות העובדים למדד וההיפך", וכי "יש להתייחס אל שני ההסכמים , הסכם השכר והסכם הגמלאות, כאל מערכת הסכמית אחת שנקבעה ונחתמה באופן מאוחד, ואין מקום להפרדה בין שני הסכמים אלה, כאשר מדובר בהסכמים שגובשו, אושרו ונחתמו כמקשה אחת".
בספטמבר 2010 הדירקטוריון התייחס להסכמים כהסכם אחד: "הסכם הצמדת גמלת הפנסיונרים למדד וביטול חריגות השכר" ואישר להנהלת חח"י "להתקשר בהסכם זה ולחתום עליו".
עוד מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי "החתימה על הסכם השכר והסכם ההצמדה למדד השתלבה עם כוונתן ורצונן של החברה והמדינה להניע את גלגלי המשא ומתן בעניין השינוי המבני בחברה, אשר עתיד לשנות את פני החברה ולהביא להתייעלותה"; "המחלוקות בעניין תוספות השכר הכבידו והקשו על קידום הדיונים בנושא השינוי המבני, ונציגות עובדי החברה אף הודיעה על סירובה לדון בסוגיית השינוי המבני עד להסדרת המחלוקות שהוסדרו בהסכם השכר"; "משעה שנחתם הסכם השכר, נפתחה הדרך להמשך המשא ומתן על השינוי המבני והובטח 'שקט תעשייתי ' שאפשר את המשך קידום הדיונים לרפורמה במשק החשמל".
במאי 2015 הודיעה חח"י למשרד מבקר המדינה כי עלויות הסכם השכר משנת2011 בשנים 2013 -2011 הוערכו ב-318 מיליון ש"ח, אלה מתגמדות בהשוואה לעשרות מיליארדי שקלים שרשות החשמל לא הכירה בהם בתעריף.
חח"י גם הסבירה כי הסכם השכר התבסס על ההסכם בדבר הענקת תוספות שכר למגזר הציבורי, וכי על פי הנהוג בה זה שנים רבות, התוספות מוחלות גם על עובדי חח"י.
עוד הסבירה חח"י שהנהלתה הצליחה למתן העלייה 522 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הצפויה בשכר בהשיגה את הסכמת העובדים לוותר על תוספות שכר בסך כולל של0.
8% לעומת הסכמי השכר שנחתמו במגזר הציבורי, תמורת הסדרת רכיבי שכר שהיו במחלוקת עם הממונה על השכר.
כאמור, בפברואר 2010 קבעה רשות החשמל כי הוצאות ההעסקה שהותאמו לשינויים בשכר הממוצע במשק והעלאות שכר החורגות מאלה שהוכרו בתעריף, לא ישמשו עילה לאישור תוספת על התעריף.
לעמדת רשות החשמל, היא אינה רשאית להשית על צרכני החשמל עלויות בגין חוסר התייעלותה של חח"י.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות הודעת חח"י, בשנים 2013 -2010 חל גידול ריאלי של כ-13% בעלויות השכר של חח"י שנבעו מהסכם השכר, וכן מתוספות ותק ומקידום עובדים בדרגות בהתבסס על הסכמי העבודה שהיו נהוגים בחח"י.
מנהל אגף משאבי אנוש בחח"י מסר למשרד מבקר המדינה, באפריל 2013 , כי "בעקבות מצבה הכספי, שקלה החברה לעכב בחודש ינואר 2012 את תשלום הפעימה השנייה של הסכם השכר, ואולם לא הצליחה להגיע להבנות בעניין עם נציגות העובדים.
ברי, כי בהעדר הסכמת הצד השני להסכם, כל פעולה חד צדדית מצד החברה עלולה להיחשב הפרת חוזה.
על המשמעויות הנודעות לכך בפעילות חח"י".
סגן מנהל רשות החברות הסביר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2013 , כי רק רשות החשמל יכולה להעריך את יכולת מימונן של עלויות שכר בידי החברה בהתחשב במתווה התעריף.
עוד הוא הסביר שהפערים בין מתווה התעריף ובין עלויות חח"י בפועל נבחנים מפעם לפעם בדיונים של חח"י עם רשות החשמל.
מנהל רשות החברות הממשלתיות הסביר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2014, כי רשות החברות הממשלתיות הייתה שותפה לטיפול בהסכמים מינואר 2011 ,אך לא הובילה אותם והיא אישרה אותם ב-6.
רק לאחר אישורו של הממונה על השכר עוד הסביר מנהל רשות החברות הממשלתיות, במאי 2015 שהרשות רואה בעצם אישור הסכם שכר על ידי הממונה על השכר ועל ידי רשות החברות הממשלתיות עדות לכאורה לכך שעלות ההסכם נורמטיבית, מפני שלצורך קבלת האישור יש לנמק את סבירות התשלומים, הן בכל הנוגע לנהוג במגזר הציבורי ובחברות הממשלתיות והן בעניין מצבה הכספי של החברה.
לדבריו אין בידי רשות החשמל המומחיות הנדרשת כדי לאשר הסכמי שכר בחברות הממשלתיות, ועל כן מצופה היה שאם הגורמים הרלוונטיים אישרו את הסכמי השכר, היה עליה להכיר בהם במסגרת התעריף.
מנהל הרשות אף הוסיף כי רשות החברות הממשלתיות סבורה שנדרשת בחינה מחודשת של סמכויותיה שלה בכל הקשור בפיקוח על המו"מ בין החברה ובין העובדים.
לדבריו ההנהלות של החברות הממשלתיות, דוגמת הנהלת חח"י, הן אלה האמורות לנהל מו"מ, ועל גורמי הממשלה לאשר את סבירות תוצאות המגעים, לפי הנהוג והרצוי במגזר הציבורי.
עם זאת הדגיש בתשובתו כי הרשות פועלת לכך שהשיקולים שינחו את הדירקטוריון ואת ההנהלה בחברה ממשלתית דוגמת חח"י יהיו עסקיים גרדא, כדי שהאחריות לתוצאות המו"מ לא תגולגל לפתחם של משרדי הממשלה.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 523 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרדמבקר המדינה מ עיר לרשות החברות הממשלתיות, כי אישור ההסכמים בידי הממונה על השכר אין פירושו בהכרח שקודם האישור נבחנו היבטים כספיים ומימוניים או כיסוי בתעריף.
רשות החברות לא וידאה שהנהלת חח"י והדירקטוריון שלה בחנו את מקורות המימון לכיסוי התוספות שבהסכם השכר, אף שהיה בידי ה להעריך את יכולת המימון של חח"י , באמצעות ניתוח נתו ניה הכספיים.
משרד מבקר המדינה גם מעיר לרשות החברות הממשלתיות שהיא לא עקבה אחר המצב הכספי הצפוי של חח"י, ובכך היא לא פעלה בהתאם לתפקידה כמוגדר בחוק החברות הממשלתיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור ריבוי גורמי האסדרה (רגולטורים) במשק החשמל, מן הראוי היה לתאם בין הגורמים השונים על מנת לסייע לחח"י לקבל החלטה כיצד לנהוג.
יעילות העבודה בחח"י .
תכנוןותקצוב - קביעת תשומות העבודה .
עלויות התפעול של חח"י כוללות בעיקר עלויות עבודה173 .
כאמורעוד בדצמבר 2005 קבע יועץ חיצוני לרשות החברות הממשלתיות שעל חח"י להפחית 40% מעלויות העבודה, כך שתחסוך כ-800 מיליון ש"ח בשנה (בהתבסס על רמת השכר בחח"י בשנת 2004 .
) בהתאם לסעיף32()(א2 ) בחוק החברות הממשלתיות, נקבע כי על דירקטוריון חברה ממשלתית לקבוע מדי שנה בין היתר את תכנית הפעולה של החברה לאותה שנה ולטווח הארוך ואת תקן עובדי החברה המועסקים בשירותיה.
סעיף 54(5 ) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי הרשות "תעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים".
דירקטוריון חח"י אישר בכל אחת מהשנים 2013 -2007 את תקציבה לשנה העוקבת; במסגרת התקציב הוא אישר גם את המלצות הנהלת חח"י לגבי תקן כוח האדם הקבוע והארעי עבור אותה שנה.
מדיוני הדירקטוריון ב -3.
08 ומהסבריו של מנהל אגף חשבונאות וכלכלה הק ודם בחח"י (להלן - מנהל חו"כ) למשרד מבקר המדינה מ - 17.
13 , עולה כי הדירקטוריון אישר תכניות אלה ללא שהוצג לו מסמך אחודהמתייחס להיבט של תשומות העבודה, לרבות תשומות כוח אדם בכל אחד ממקטעי הפעילות ובכל אחת מ חטיבות המטה והש ירות, בהתאם ל תפוקות המתוכננות בכל אחד מהמקטעים והחטיבות.
מנהל חו"כ הבהיר למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי "במסגרת דיוני התקציב.
בדירקטוריון נדון גם נושא תקן כוח האדם, במסגרתו מציג אגף משאבי אנוש באופן מפורט את הצרכים, ונערך דיון ומתקבל בסופו של דבר אישור לתקן.
כל זאת, לאחר שנערך תהליך מקדים בין אגף משאבי אנוש לאגפי החברה.
ולאחר מכן מתקיימים מובאות כאמור לדיון ]ה[ .
דיונים בראשות המנכ"ל ובהם מתקבלות החלטותיו הדירקטוריון".
173 עלויות אלה כוללות עלויות שכר עבודה בלבד.
הוספת עלויות תחבורה ושונות, מעלה את עלות העבודה לכ-75% מסך עלויות התפעול.
תקציב כוח אדם היה כ-63% מסך תקציב הפיתוח (ללא עלויות דלקים) לשנת 2013.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הביקורת העלתה כי הנהלת חח"ילא הציגה ל דירקטוריון בשנים 2012 -2007 את התקן המיטבי העדכני של עובדי חח"י, לפי רמת הטכנולוגיה והמחשוב בתהליכי העבודה שלה.
הדירקטוריון מצדו לא דרש מההנהלה להציג לו את מכלול הנתונים הרלוונטיים שהצדיקו העסקת עובדים בהיקפים שעליהם היא המליצה בתכניות העבודה של כל אחת מהשנים 2013 -2007 ,ובהם נתוני השוואה כמותיים וכספיים בין התפוקות המתוכננות ל בין אלה שהושגו בפועל בשנים קודמות.
מדיון שקיים הדירקטוריון בינואר 2008 עולה כי קביעת תקני העבודה ותקציב השעות הנוספות לאותה שנה נעשו באגפים ובמחוזות חח"י, אולם בידי ההנהלה לא היו כלים מספיקים לבחון תקנים אלה בכל מקטע פעילות ובחטיבות המטה והשירות שלה.
משרד מב קר המדינה מעיר לדירקטוריון חח"י כי מאחר שלא הוצגו לו התפוקות המתוכננות אל מול התשומות הנדרשות , לא היה ביכולתו לבדוק אם יש הצדקה להיקפים של תקציבי התשומות.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לרשות החברות הממשלתיות, כי בהיעדר הצגת נתוני התפוקות המתוכננות לצד התשומות, כאמור, נפגמה יכולתה לעקוב אחר פעילותה השוטפת של חח"י ומהלך עסקיה, כנדרש בחוק החברות הממשלתיות.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה, במרץ ובמאי 2014 , ,בין השארכי במסגרת דיוני אישור התקציב השנתיים מוצגות לדירקטוריון תכניות העבודה של כל חטיבות החברה, "על היבטי כוח אדם במונחים של תפוקות/תשומות הנדרשות למימושן".
עוד השיבה חח"י למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי אישור תכניות העבודה השנתיות נעשה בתהליך ממושך ומפורט, במסגרתו מוצגים נתונים רבים לגבי כל אחת ממחלקות החברה, לרבות נתוני תשומות ותפוקות, והשלכת קיצוצים תקציביים על העמידה ביעדים; כן מוצגים מדדי פריון, התפתחות שיא הביקוש, מגמות התייעלות, פרויקטים חדשים ועוד.
התמונה הכוללת מוצגת על ידי אגף משאבי אנוש תוך כדי פירוט יעדי החברה בתחום כוח אדם, השוואה לשנים קודמות, הצגת עיקרי המשמעויות והצרכים המיוחדים של החברה, בחינת מגמות התפתחות התקציב מול ביצוע שעות נוספות וסקירת מגמות כוח אדם ושעות נוספות במהלך עשור.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת חח"י כי היא אמנם הציגה לדירקטוריון לוחות זמנים ויעדי פעילות ותפוקות של חטיבותיה השונות במסגרת תכניות העבודה השנתיות וכן את התקציבים והתשומות הנדרשות, אולם היא לא הציגה לו מסמך אחוד וכולל המציג את הקשר בין היקפי התשומות המתוכננות לבין התפוקות המתוכננות למימוש באותה שנה בכל אחת מחטיבותיה - כדי שתקני כוח אדם י שקפו יעילות מיטבית.
משרד מבקר המדינה גם מעיר לדירקטוריון על שאישר את התקציבים בלי לדרוש מי דע זה.
להלן דוגמאות לחוסר היעילות המובנה174 בתקני העבודה שעליהם התבססו התקציבים המאושרים בין השנים 2013 -2007 , אשר בדיקה יסודית ומקיפה הייתה עשויה לחסוך בהן: .
עלויות עודפות המשקפות חוסר יעילות בתקציבי החברה משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 525 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
א מיגון עמודים בשנת 2006 החלהחח"י במיזם להתקנת אמצעי מיגון ושילוט חדשים175 על כ- 129,000 עמודי מתח גבוה ומתח נמוך(להלן - מיזם מיגון העמודים) במקטע החלוקה.
על פי אומדני חח"י מינואר 2009 , עלות המיגון המתוכננת של עמודים אלה נאמדה ב-298 מיליוןש"ח.
לפי נתוני חח"י, אומדן מתוכנן זה כלל עלויות עבודה ישירה, שעות נלוות וחומרים, עלויות תכנון מיפוי ותיעוד ועלויות ספקים.
יצוין שחח"י דרשה מרשות החשמל, במאי 2012 , להכיר במלוא העלות בעת קביעת תעריפי מקטע החלוקה, זאת כאשר חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה, באפריל 2014, כיבסך הכול מוגנו 140,000 ( עמודים22% יותר מהמתוכנן), בעלות של 233 ( מיליון ש"ח%21 פחות מהמתוכנן)176 .
עלויות תכנון מתוקצבות: ממסמכי חח"י מינואר 2009 עולה כי היא זקפה לתכניות העבודה של מיזם מיגון העמודים עלויות תכנון בשיעור של 23% מעלות העבודה הישירה.
חח"י הסבירה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2013 כי "במקטע החלוקה, בשל ריבוי העבודות, עלויות התכנון מועמסות על עבודות הפיתוח ולא מדווחות ישירות לכל עבודה".
אומדניעלויות התכנון של חח"י, שעל פי הסבריה התבססו על תכנון לכל עמוד בנפרד, הסתכמו ב כ-53.
לפיחישוב משרד מבקר המדינה, שהתבסס על תעריפי יועצים מרביים של ה חשכ"ל177 , סכום זה יכול היה להספיק ל-156,085 שעות יועצים, שמשמעותן העסקת70 עובדים במשך שנה שלמה לתכנון מיגון לכל אחד מהעמודים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י שזקיפת עלויות תכנון למיגון כל אחד מ-129,247 העמודים, במצב שבו קיימים הלכה למעשה חמישה סוגי עמודים בלבד, יש בה כדי להצביע על חוסר יעילות בעבודת התכנון ועל חוסר היעילות המובנה 178 בתכניות העבודה השנתיות שלה, שאותן אישר הדירקטוריון ב שנים 2010 -2006 שבמהלכן בוצע המיזם.
175 בעקבות הרשעתה ב-20.
05 על ידי בית משפט השלום בתל אביב בגרימת מותו ברשלנות של קטין שטיפס על עמוד חשמל - ת"פ (תל אביב-יפו) 3935/02.
176 ממסמכי חח"י ממאי2011 עולה כי חיסכון זה נבע הן מהתייעלות בשעות העבודה (כ-7% פחות מהתכנון), והן מירידת מחירי החומרים החל בשנת 2008 (חיסכון של39% במחירי החומרים ששימשו למיגון עמודי מתח גבוה, ו-34% .
)במתח נמוך 177 מאחר שחח"י לא פירטה את כמות שעות התכנון המתוכננת, חישב משרד מבקר המדינה נתון זה לפי סך עלויות התכנון לכל העמודים, מחולק בתעריף החשכ"ל המרבי לשעת תכנון - 343 ש"ח- בהתאם להוראת החשכ"ל 13.
12 בדבר "תעריפי התקשרות עם נותן שירותים חיצוניים", למתכנן בעל תואר מהנדס, או אדריכל או בעל תואר שני או שלישי, או פרופסור, ולבעל ניסיון מקצועי מוכח מעל 20 .
שנה בתחום הרלוונטי, לפי תעריפים מרביים 178 חוסר יעילות מובנה הוא הכללת עלויות עודפות המשקפות חוסר יעילות בתקציבי החברה, כך למשל תקציב פרויקט מיגון עמודים כלל עלויות תכנון בגובה 23% , ללא בחינת כמות השעות הנדרשת.