HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סגן החשכ"ל, לאחר היוועצות במבקר הפנים של משרד האוצר ומפני שלדבריו "מעיון בחומר לא נמצא מידע שלא היה ידוע קודם", ביקש ממנהל הפרויקט כי לגבי נושאים שהועלו בעבר ונבדקו ירשום כי הם נבדקו בעבר, ולגבי נושאים חדשים ימסור תגובה מפורטת.
מנהל הפרויקט השיב כדלקמן: "עברתי בעיון על אסופת המסמכים שהועברה אליי ואיני מוצא שום נושא שראוי להתייחסותי או נושא שלא זכה להתייחסות הולמת בעבר.
אני סבור שאין כל סיבה להמשיך ולנבור בנושאים שנבדקו זה מכבר שגוזלים, ממני ומהמערכת, זמן ומשאבים".
לא נמצאו מסמכים המעידים שבירור התלונה השנייה נמשך לאחר שסגן החשכ"ל קיבל את תשובתו של מנהל הפרויקט.
משרד מבקר המדינה בחן את התלונה השנייה ואת המסמכים שצורפו אליה ומצא כי החברה הפרטית, שהייתה כאמור בבעלותם של מנהל הפרויקט ומנהל מרכז להב"ה בצפת (וכן של שותף שלישי), התקשרה באוגוסט 2009 עם חברה נוספת (להלן - החברה הנוספת), שקיבלה זיכיון להפעלת חוגי הרובוטיקה של החבר ה הפרטית במגזר הערבי תמורת 60,000 ש"ח.
מבדיקת מסמכי הבעלות של .
22 )תקשי"ר (תקנון שירות המדינה- קובץ הוראות וכללים המסדיר את אופן ניהולו של שירות המדינה בתחום משאבי האנוש ומפרט את זכויותיהם וחובותיהם של עובדי המדינה.
החברה הנוספת, שהועברו עם מסמכי התלונה השנייה, עולה כי אחד מבעליה משמש מנהל מרכז להב"ה ברהט23 .
מן האמור לעיל עולה חשש מפני ניגוד עניינים מצד מנהל הפרויקט ומנהלי המרכזים בצפת וברהט.
מנהל פרויקט להב"ה היה גם שותף עסקי בחברה פרטית עם אחד ממנהלי המרכזים הכפופים לו - מנהל מרכז להב"ה בצפת, המשמש גם מנהל אזור הצפון.
יתרה מזו, החברה הפרטית מכרה את שירותיה ל חברה אחרת, שאחד מבעליה הוא עובד בכיר נוסף בפרויקט, המשמש מנהל מרכז להב"ה ברהט.
מנהל מרכז צפת השיב למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי כל הפעולות שעשתה החברה הפרטית בוצעו במסגרת המטרות הלגיטימיות של חברה בע"מ.
מנהל מרכז להב"ה ברהט השיב בעניין זה כי כבעל מניות בעבר בחברה הנוספת הוא היה פסיבי בחברה, לא התערב בניהולה ולא היה לו מידע על פעילותה.
בביקורת נמצא כי משרד האוצר לא בדק בדיקה ממצה את מסמכי התלונה השנייה, וכי סוגיית עסקת המכר שנעשתה בין שתי החברות שבעליהן עובדים בפרויקט להב"ה כלל לא נבחנה בידי גורם כלשהו במשרד האוצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, קשרים עסקיים אלו בין עובדי הפרויקט מעוררים חשש לניגוד עניינים ולפגיעה בסדרי מ ינהל תקין.
יש מקום כי משרד האוצר יחיל על מנהל הפרויקט ועל מנהלי המרכזים הגבלות בנושא עבודה פרטית דוגמת ההגבלות החלות על עובדי מדינה מכוח התקשי"ר ובכך ימנע מצבים פוטנציאליים של ניגודי עניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי מצב זה, שבו למנהל הפרויקט נ יתנו סמכויות של עובד מדינה בכיר אולם לא הוחלו עליו החובות והמגבלות המתחייבות ממעמד זה, מחדד את הבעייתיות בהעסקת עובד חיצוני בתפקידי מפתח וממחיש כי הדבר עלול לפגוע באינטרס הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח זאת מתעצם הצורך לבחון ולהבהיר את הכללים הנוגעים לדרכי העסקתם של עובדים חיצוניים בחצרי מוסדות השלטון כדי למנוע הישנות מקרים מעין אלו.
סגן החשכ"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כי סוגיית ניגוד העניינים שתוארה לעיל היא חמורה ובעייתית, וכי בכוונת החשכ"ל לבצע בחינה מקיפה של הנושא בשיתוף גורמי יחידת הביקורת הפנימית והלשכה המשפטית.
עוד מסר סגן החשכ"ל כי יחודדו הנהלים בסוגיית ניגוד העניינים.
מינוי מנהלי אזורים 1.
לפי מסמך התקינה ממאי 2009 , המבנה הארגוני של פרויקט להב"ה כולל מנהלי אזורים שמתפקידם לסייע למנהל הפרויקט לגבש נהלים ותכניות עבודה וכן .
הפסיק מנהל מרכז להב"ה ברהט להחזיק במניות החברה משרד האוצר 83 .
לבקרבאופן שוטף את יישום תכניות העבודה ואת פעילותם ונוכחותם של העובדים במרכזים ולפקח עליהם.
נוסף על תפקידם זה, משמשים מנהלי האזורים כמנהלים של מרכזי להב"ה.
במרוצת השנים מונו שני מנהלים של מרכזי להב"ה לתפקיד מנהלי אזור: מנהל מרכז להב"ה בצפת מונה למנהל אזור הצפון (והוא גם משמש בתפקיד מנהל תחום התוכן בפרויקט להב"ה), ומנהל מרכז להב"ה בבית שמש מונה למנהל אזור המרכז והדרום.
באפריל 2010 , בעקבות ההחלטה להרחיב את היקף הפרויקט, אישר סגן החשכ"ל למנות מנהלי אזורים לפי מפתח של מנהל אזור לשבעה מרכזים וקבע כי הוא עצמו יאשר את מינוי מנהלי האזורים לאחר שיראיין אותם.
על סמך החלטה זו מונו שני מנהלי אזורים נוספים: לתפקיד מנהל אזור הדרום מונה מנהל מרכז להב"ה בבאר שבע, ולתפקיד מנהל אזור האחראי למגזר המיעוטים מונה מנהל מרכז להב"ה ברהט.
תנאי בסיסי להוגנות ולשוויוניות בגיוס עובדים וקידומם הוא מתן הזדמנות לכל מועמד פוטנציאלי להגיש את מועמדותו לתפקיד, לרבות באמצעות גישה להליך הבוחן את כישורי המועמדים.
הליך המיון אמור להיות תחרותי, פומבי, שוויוני ומבוסס על אמות מידה ברורות, קבועות מראש ומנומקות.
בביקורת נמצא כי מנהל הפרויקט הציג לדבריו את מועמדותם של שני העובדים לתפקיד מנהל אזור על סמך היכרותו עמם והכרתו את יכולותיהם, את כישוריהם ואת נאמנותם למערכת.
בפגישה שקיימו עמו נציגי משרד מבקר המדינה מסר מנהל הפרויקט ש"עובדי להב"ה אינם עובדי מדינה ולכן אינם נדרשים להליך מכרזי.
הם מועסקים כמו כל עוב די המחשוב האחרים וכמו שנהוג שם אם עובד הוכיח את עצמו והממונה עליו סבור שהוא מתאים לתפקיד בכיר אז ביכולתו למנות אותו".
משרד מבקר המדינה ביקש לקבל את הפרוטוקולים של הריאיונות שקיים סגן החשכ"ל עם מנהלי האזורים לפני מינוים.
בעניין זה נמסר כי סגן החשכ "ל נפגש עם מנהל הפרויקט כדי לדון בנושא, ולאחר פגישה זו ראיין את המועמדים.
בעקבות הריאיונות החליט סגן החשכ"ל למנותם למנהלי אזורים והודיע בעל פה למנהל הפרויקט על החלטתו.
בהליך זה לא הוכן פרוטוקול ריאיונות עם המועמדים, כמו כן לא הוצא כתב מינוי פורמלי.
בהקשר זה יצוין כ י אין בידי מנהל הפרויקט או בידי משרד האוצר קורות חיים של עובדים אלו (ושל אחרים) וכן תעודות המעידות על השכלתם.
יוצא אפוא כי מינוי מנהלי האזורים לתפקידם נעשה על פי המלצת מנהל הפרויקט, בלי שהתקיים הליך בחירה סדור: לא פורסם דבר קיומו של הליך בחירת מנהלי אזורים , לא נבחנו מועמדים נוספים לתפקיד מלבד הנבחרים לתפקיד, לא הוגדרו כישורים נדרשים ותנאי סף לתפקיד.
ההחלטות התקבלו בלי שהמועמדים הגישו למשרד האוצר קורות חיים או מסמכים המעידים על כישוריהם לתפקיד.
עוד נמצא כי ההחלטות לא תועדו וממילא לא כללו כל הנמקה מצד מנהל הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי היה שמשרד האוצר יחיל גם על עובדים חיצוניים המועסקים בחצריו בתפקידים ניהוליים אמות מידה ציבוריות ובכלל זה ראוי היה שיקבע כי קבלת העובדים וקידומם ייעשו במכרז או למצער בהליך תחרותי פומבי ושוויוני אחר.
בדצמבר 2011 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הביקורת מקובלת עליו וכי הנהלים בנושא מינוי מנהלי האזורים ישונו בהתאם לכך.
כאמור, באוקטובר 2010 הוחלט לפרסם מכרז ייעודי לאספקת שירותי ניהול והדרכה למרכזים החדשים, וביוני 2011 הודיע משרד האוצר על זכייתן של שתי חברות במכרז.
בפגישה שקיים סגן החשכ"ל עם מנהל הפרויקט ביולי 2011 הבהיר סגן החשכ"ל כי מאחר שמנהל הפרויקט הוא עובד של חברה א', שהתמודדה במכרז ולא זכתה, הוא נמצא במצב של ניגוד עניינים בכל הקשור להפעלת המרכזים החדשים, בעיקר משום שבמכרז מצוינת אפשרות שגם המרכזים הוותיקים שמפעיל ה חברה א' יועברו לידי החברות הזוכות.
על כן החליט סגן החשכ"ל כי למנהל הפרויקט ולכל נותן שירותים בלהב"ה המועסק בחברה א' לא תהיה כל נגיעה להפעלת המרכזים החדשים.
בפגישה שקיים סגן החשכ"ל עם מנהלי האזורים באותו חודש הוא הודיע להם כי מנהל הפרויקט מנוע מלהתעסק במרכזים החדשים, וכי "מנהלי האזורים הם שכבת ההנהלה שצריכה לטפל בהפעלת המרכזים החדשים".
הודעה על כך נמסרה למנהלי המרכזים החדשים בפגישה שקיים אתם סגן החשכ"ל באוגוסט 2011 .
עקב כך נותר פרויקט להב"ה מאוגוסט 2011 ללא גורם ניהולי אחד: המרכזים הוותיקים נשארו בתחום אח ריותו של מנהל הפרויקט, ואילו המרכזים החדשים הועברו לאחריותם של מנהלי האזורים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי מאחר שמרכזי להב"ה, הוותיקים והחדשים כאחד, מהווים זרוע אחת למימוש יעדי הפרויקט, מן הראוי שגורם ניהולי אחד יעמוד בראשם ויהיה אחראי למתן הנחיות ולביצוע פיקוח ובקרה על תפקודם.
היעדרו של מנהל פרויקט אחד האחראי להפעלתם של כל המרכזים פוגע בתפקוד הכולל של הפרויקט וביכולת לבסס את הליך קבלת ההחלטות על ראייה רחבה וכוללת.
בתשובתו מדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה הודיע משרד האוצר כי "סמכויותיו של מנהל הפרויקט הושבו אליו רק לאחר שהחברות הזוכות ייצבו את תפעול המרכזים במודל החדש".
 מהאמור לעיל עולה כי משרד האוצר הפקיד את ניהול הפרויקט בידי עובד חיצוני שהוענקו לו סמכויות נרחבות, לרבות סמכויות שעניינן קבלת החלטות בנושאי מדיניות ונהלים, גיוס כוח אדם ורכש.
לדעתמשרד מבקר המדינה, מן הראוי שפרויקט בהיקף כזה ינוהל בידי עובד מדינה.
איוש התפקיד צריך להיות מושתת על הגדרות מדויקות ומפורשות של תפקיד המנהל, סמכויותיו ואחריותו, לרבות אחריות על כל המרכזים, ותיקים וחדשים כאחד.
העמדת מנהל פרויקט בעל כישורים וסמכויות שיוכל להי ות מעורב מעורבות מלאה בכל ענייני הפרויקט היא תנאי להצלחתו.
בעניין זה השיב משרד האוצר בדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי "המשרד מסכים עם מבקר המדינה ובשל כך פעל לתקנון המשרות.
לצערנו, ההליך התארך מעבר לצפוי - אבל הוא יושלם".
הפעילות במרכזי להב"ה .
מפרט מבנ ה המרכז: עם הקמת הפרויקט נקבע כי בכל מרכז יוקמו שתי כיתות ובכל אחת מהן יהיו 20 עמדות מחשב.
הבדיקה העלתה שהמתכונת שנקבעה אינה מיושמת בכל המרכזים מפאת אילוצים הנובעים מן המבנים שהמרכזים נמצאים בהם, ולכן בכמה מן המרכזים אי -אפשר לקיים שני קורסים בעת ובעונה אחת .
יצוין כי מספר המדריכים בכל מרכז נקבע בהתחשב בכך שמתקיימים בו שני קורסים בו בזמן, ומאחר שבמרכזים האלה אי -אפשר כאמור לקיים שני קורסים באותו הזמן, כוח האדם שמאייש אותם אינו מנוצל במלואו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לבדוק את המרכזים שבהם הכיתות קטנות מהנדרש על פי המפרט, ואם אי -אפשר לתקן את המצב עליו להקטין את התקן למדריכים באופן שהוא ינוצל במלואו וימנע בזבוז משאבים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 מסר משרד האוצר כי הדבר יבוצע במסגרת בדק בית שייעשה בפרויקט.
: הקורסים המתקיימים במרכזים ביולי 2002 שלח שר האוצר דאז, מר סילבן שלום, לשרי הממשלה מכתב ובו פירט את עקרונות היסוד של פרויקט להב"ה.
במכתב נכתב, בין היתר, כי "הפרויקט יכשיר צעירים ומבוגרים לשימוש בטכנולוגיית המידע כולל הכשרה לשימוש ייעודי במידע וביישומים ממשלתיים (אינטרנט, עיבוד תמלילים, לימוד מושגי יסוד במחשב)".
במסמכי הנהלים וההנחיות שהוציא מנהל הפרויקט צוין כי כ -60% מהקורסים יוקדשו לנושא הכרת המחשב והאינטרנט; כ -35% לנושא יישומי אופיס ו -5% הנותרים לגרפיקה.
בדיקת הקורסים המתקיימים במרכזי להב"ה העלתה כי נוסף על קורסי יסוד של הכרת המחשב ושל תכנות האופיס, שהם ליבת הידע הנדרש לצמצום הפער הדיגיטלי, מתקיימים קורסים נוספים שאינם בגדר הכשרות היסוד, לרבות קורס שעניינו בניית סרטונים לשימוש באתרי אינטרנ ט; קורס עריכת תמונות; קורס עריכת סרטים ויצירת קליפים; קורס רובוטיקה - הרכבת רובוטים והפעלתם באמצעות המחשב.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר יבחן אם כל הקורסים הנוספים שאינם בגדר הכשרות יסוד מקדמים את עקרונות ומטרות הפרויקט כפי שהוגדרו.
ככלל רצוי להתמקד בקורסים שמהווים את ליבת מיומנויות התקשוב הנדרשות במאה העשרים ואחת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינ ה מדצמבר 2011 ציין משרד האוצר כי הדבר "יבוצע במסגרת בדק הבית".
בדצמבר 2010 הוכנסה למרכזים גרסת אופיס 2010 .
משיחות שניהלו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלי מרכזים שונים עלה שהמעבר לאופיס 2010 בוצע בלי שניתנה להם הדרכה מספיקה (יום הדרכה אחד בלבד) ובלי שהוכנו מ ערכי שיעורים ותרגילים מתאימים לתכנות המובנות בגרסה זו.
לדבריהם, הדבר הקשה על המדריכים ועל התלמידים כאחד.
יצוין כי רק במאי 2011 בוצעה התקשרות עם חברה לשם אספקת מערכי שיעורים ותרגילים לגרסת אופיס 2010 , ועד ספטמבר 2011 , מועד סיום הביקורת ותשעה חודשים לאחר החל פת גרסת האופיס, לא התקבלו מערכי שיעורים ותרגילים מעודכנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד האוצר להיערך לשינוי התכנות ולדאוג מבעוד מועד להכנת מערכי שיעורים ותרגילים.
בדצמבר 2011 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הביקורת מקובלת עליו ולהבא יופקו לקחים.
: רכש אתרי תוכן ולמדות חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 , קובע כי המדינה לא תתקשר בחוזה לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף ב ו.
תקנה 3(29) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993, מאפשרת מתן פטור מחובת המכרז ל"ספק יחיד", היינו התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או לפי מצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את נושא ההתקשרות, וזאת לאחר בחינת קיומם של ספקים נוספים ובאישור מנכ"ל המשרד.
בית המשפט העליון קבע כי נוכח הכלל המחייב פרסום מכרז פומבי, יש לפרש את לשון התקנה בפרשנות דווקנית ומצמצמת24.
בספרות המשפטית נאמר כי "את הדרישות המהותיות של ההתקשרות ראוי לנסח, ככל שניתן, במונחים תוצאתיים ולא במונחים המחייבים בחירה בתהליך מסוים דווקא או במוצר המיוצר על ידי יצרן מסוים.
ככל שניתן, על מעצב המכרז להימנע מהצבת דרישה להספקת מותג ספציפי או לשימוש בתהליך ספציפי, ואם הימנעות מעין זו אינה אפשרית - עליו לציין כי דרישת המכרז היא למותג או לתהליך המוגדר או לכל מותג או תהליך שווה ערך אחר"25.
במסגרת הקורסים המועברים במרכזי להב"ה נעשה שימוש באתרי תוכן ולמדות לצורך העברת החומר ללומדים ומתן אפשרות לתרגול.
מנתוני רכש אתרי התוכן והלמדות לשנים 2008 -2011 עולה כי בשנת 2008 נרכשו אתרי תוכן ולמדות בכ- .
24 "בגץ 4672/90 אריאל הנדסת חשמל רמזורים ובקרה בע"מ נ' עיריית חיפה , פ"ד מו(3 )267 ,; שמואל הרציגדיני מכרזים , כרך א' (מהדורה שנייה, תשס"ה),כרך א, עמ' 51-52 .
25 עומר דקל, מכרזים, כרך ראשון (התשס"ד), עמ' 270 .
210,000 ש"ח; בשנת 2009 נרכשו בכ- 290,000 ש"ח; בשנת 2010 נרכשו בכ- 260,000 ש"ח; ובשנת 2011 נרכשו בכ- 260,000 .
ש"ח הועלה כי את דרישות הרכש לאתרי התוכן וללמדות לפרויקט להב"ה מאשרת בתחילה ועדת רכש, שעם חבריה נמנים מנהל פרויקט להב"ה, היועצת הפדגוגית של הפרויקט, מנהל תחום התוכן ומנהל מרכז שמונה להיות אחראי לנושא.
לאחר החלטתה של ועדת הרכש מועברת בקשה לוועדת עיבוד נתונים אלקטרוני (להלן - ועדת ענ"א) של משרד האוצר לשם קבלת אישורה להתקשרות בפטור ממכרז.
מעיון בפרוטוקולים של ועדת ענ"א במשרד האוצר לשנים 2009 -2011 , שעניינם בקשות לקבלת אישור הוועדה להתקשרות בפטור ממכרז עם ספקי תוכן עבור פרויקט להב"ה, עולים כמה ליקויים: (1 ) הבקשות נגעו לרכישתם של אתרי תוכן ספציפיים, דהיינו למוצר המיוצר על ידי יצרן מסוים אף שיש ספקים אחרים היכולים לספק שירותים דומים - אתרי תוכן או למדות המעניקים שירותים שווי ערך.
לדוגמה, במקום להוציא פנייה לקבלת הצעות לאתרי תוכן אשר נותנים מענה לגילאים שונים, לתחומים שונים ועוד, הוגשה בקשה לרכישת אתר תוכן א', ומתן הפטור ממכ רז נומק בכך שהחברה אשר פיתחה את האתר היא היחידה אשר "מחזיקה בקוד התוכנה ובעלת היכולת הבלעדית לשדרג ולתחזק את האתר".
דהיינו, מלכתחילה ניסוח הבקשה היה להספקת מותג מסוים על ידי ספק מסוים.
(2 ) לא מוצגים לפני ועדת ענ"א נתונים על מידת השימוש באתרי התוכן, ובכל ל זה נתונים המלמדים כי השימוש באתר תוכן מסוים הוא מועט, דבר הפוגע ביכולתה לבחון כיאות את הבקשות המופנות אליה ולקבל החלטה מושכלת.
( 3 ) חוות הדעת מסבירות מדוע אתרי התוכן חשובים וחיוניים לפרויקט, אולם אין בהן הסבר לכך שהמתקשר הוא ספק יחיד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי הליך הרכש המקובל של אתרי תוכן לפרויקט להב"ה אינו תואם את ההליך הנדרש על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
ההליך הנוהג בעניין רכש אתרי התוכן והלמדות הפך על פיו עקרון יסודי בדיני המכרזים, ולפיו יש לקיים מכרז והפטור ממנו הוא בגדר חריג, בכך שהשתמש בפטור דרך קבע.
עוד העיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי הליך מתן הפטור הניתן מטעמי בלעדיות אינו עונה על דרישות החוק, היות שהבקשות נגעו לרכישתם של אתרי תוכן ספציפיים, שברור כי רק ספק אחד יכול לספקם, ולא לאתרי תוכן לפי נושאים ותחומי לימוד מסוימים, דבר שיש בו כדי לעקוף את חוק חובת המכרזים.
בכך נפגעו עקרונות השוויון, השקיפות והתחרות ההוגנת, ואף ייתכן כי לא הושגה מטרת המכרז הציבורי - השגת מוצר מיטבי במחיר מזערי.
המשנה למנכ"ל משרד האוצר, המשמש גם בתפקיד יו"ר ועדת ענ"א במשרד האוצר (להלן - המשנה למנכ"ל), השיב בדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי התנהלותה של ועדת ענ"א תואמת את תקנות חובת המכרזים והכללים הקבועים בהן לגבי פרסום חוות דעתו של הגורם המקצועי במשרד בדבר היותו של הספק ספק יחיד, פרסום הדבר באינטרנט, מתן אפשרות להשגות ובחינה נקודתית על ידי הוועדה.
כמו כן ציין כי אי -אפשר להחליף את המערכות הקיימות מדי שנה בשנה עקב פגיעה ביעילות התפקוד ועלויות גבוהות שאינן מידתיות הכרוכות בהחלפת המוצר, הרכבת מוצר חדש, הטמעתו ולמידתו.
לדבריו, לאור האופי הטכנולוגי 88 דוח שנתי62 .
והמחשובי של הנושאים שבהם מטפלת הוועדה, רבות מההתקשרויות המבוצעות באמצעותה מתבססות בעיקר על תשתיות קיימות אשר נדרש להן רכש מסוג שדרוג, תחזוקה, דמי מנוי, שימוש ברישיונות קיימים ועוד, ומכאן השימוש בפטור ממכרז ל"ספק יחיד".
עוד ציין כי הוועדה תנסח בעתיד את החלטותיה באופן מקיף ומפורט יותר, תוך תיאור השלבים והנימוקים אשר הביאו לידי קבלת ההחלטה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי הנוהג אשר השתרש בעניין רכש התכנות והלמדות בפרויקט, שלפיו קודם נבחרו הספק המסוים והתכנה או הלמדה המסוימים ולאחר מכן התקיים הליך הפטור ממכרז, אינו תקין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר היה לאפיין באופן מפורט את הצרכים הפדגוגיים שלו ועל בסיס אפיון זה לקיים מכרז או למצער הליך תחרותי אחר שיביא להגשמת המטרות של השגת מוצר מיטבי במחיר מזערי.
בינואר 2012 מסר המשנה למנכ"ל במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה בהתייחס לאפיון הצרכים הפדגוגיים וביצוע מכרז או הליך תחרות י אחר, כי "הוועדה מבקשת להעיר כי תיישם את ביקורת הדו"ח ואת המלצותיו בנושא זה, בכל מקרה בו הדבר יתאפשר מבחינת אופיו וצרכיו של הפרויקט".
: כוח אדם במפרט להפעלת הפרויקט נקבע כי פעילות ההדרכה במרכזי להב"ה תתבצע בשתי משמרות: בימים ראשון עד חמישי בשעות 8:00-22:00 ; ובימי שישי בשעות 8:00-13:00 .
עוד נקבע כי למרכז שישבו שתי כיתות לימוד ימונה צוות שבו מנהל וארבעה מדריכים, ובמרכז שבו שלוש כיתות או יותר יכלול התקן משרה אחת של מנהל וארבע משרות וחצי למדריכים.
בספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה את מצבת כוח האדם של המדריכים ב -13 המרכזים הוותיקים ומצא כי במועד זה חסרו במרכזים הוותיקים 22 מדריכים (כ-38% מתקן כוח האדם).
בעניין זה התריע מנהל הפרויקט כמה פעמים בפני סגן החשכ"ל.
עקב המחסור החמור בכוח אדם כמה מן המרכזים פעלו במתכונת מצומצמת: היו מרכזים שפעלו רק עד שעות אחר הצהריי ם; בחלק מהמרכזים קורסים בוטלו, לרוב אלה המיועדים לאוכלוסיית המבוגרים; בכמה מהמרכזים לא נפתחו קורסים חדשים וזמני ההמתנה בין פתיחת קורס אחד למשנהו התארכו ונמצאו רשימות ארוכות של ממתינים להכשרות.
בביקורת נמצא כי בשל המחסור במדריכים וחוסר הוודאות באשר לאיוש התפקידים לא יכלו מנהלי המרכזים לתאם עם מוסדות החינוך את תכנית הלימודים השנתית.
יודגש בהקשר זה כי עיקר הפעילות במרכזי להב"ה מיועדת לגנים ולבתי ספר שמערכת הלימודים שלהם נקבעת כבר בתחילת השנה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי נוכח הפגיעה היסודית שיש לאיוש החסר במרכזים בעצם היכולת לקיים פעילות מלאה שתבטיח את השגת יעדי הפרויקט, על המשרד לפעול לאלתר לאיוש תפקידי ההדרכה בכל המרכזים.
בדצמבר 2011 השיב סגן החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי ההחלטה בדבר ההקפאה של גיוס נותני שירותים למרכזים הוותיקים התקבלה במודע והתבססה על כמה שיקולים, בהם הקפאת גיוס שירותי הדרכה באמצעות מכרז שירותי מחשוב עקב תביעה משפטית, תביעות שהגישו עובדי מחשוב במשרדי ממשלה, התאגדות של עובדי להב"ה במרכזים הוותיקים בבקשה להכיר בהם כעובדי מדינה וחשיבה על מודל ההפעלה הנכון של הפרויקט.
לדבריו, "התגבשה ההבנה שבמרכזים הקיימים שילמה המדינה תשלום גבוה מידי עבור השירותים ושנדרש לקבל החלטות מושכלות לפני המשך גיוס של נותני שירותים נוספים".
עוד ציין כי לאחר בחינה של החלופות, סיומם של תהליכים משפטיים וייצוב העבודה מול המרכזים החדשים הוגדר ואושר מודל גיוס של נותני השירותים במרכזים הוותיקים והוצאו המכרזים לאיושם.
בתשובה נוספת, מינואר 2012 , מסר סגן החשכ"ל כי "המכרזים הושלמו ובימים אלה מתבצע האיוש".
: תמהיל עבודת המדריכים לבקשת משרד מבקר המדינה העבירו אליו המרכזים הוותיקים נתונים בדבר רשימות הממתינים להשתתפות בקורסים.
מהנתונים עלה כי במרכזים שנבדקו יש רשימות ממתינים של כמה מאות אנשים בכל מרכז.
משיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלי המרכזים הוותיקים עלה כי זמן ההמתנה לקורס אורך בין חצי שנה לשנה.
בקובץ הנחיות ונהלים שהוציא במשך השנים מנהל הפרויקט נקבע כי מכסת שעות העבודה למדריך במשרה מלאה תהיה 42.
5 :שעות שבועיות 50% להדרכה פרונטלית, %25 לגלישה מודרכת26 ו-%25 לפיתוח תכנים ואדמיניסטרציה.
מכאן שרק ב-50% ממכסת שעות העבודה שלהם עוסקים המדריכים בייעודם המקורי- הדרכה בקורסים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח רשימות הממתינים להכ שרות, זמן ההמתנה - האורך לעתים עד שנה - ופוטנציאל האוכלוסייה הנזקקת להקניית מיומנויות יסוד אלו, ראוי כי משרד האוצר יבחן את האפשרות להגדיל את מספר הקורסים המתקיימים במרכזי להב"ה באמצעות שינוי תמהיל עבודתם של המדריכים שגויסו מלכתחילה להכשרה ולהקניה של מיומנויות תקשוב.
משרד האוצר ציין בתשובתו מדצמבר 2011 כי הנושא ייבדק מחדש במסגרת בדק בית שייעשה.
: הקמת המרכזים החדשים בחודשים ינואר 2010 - אוגוסט 2011 הוקמו15 מרכזים חדשים, אשר לשם הקמתם הוציאו משרד האוצר והרשויות המקומיות שבהן הוקמו המרכזים מאות אלפי ש"ח לכ ל מרכז, ובכלל זה לשם הקצאה או השכרה של מבנה, שיפוצו והצבת התשתיות הנדרשות.
גלישה חופשית בכיתה שמאוישת במדריך המסייע לגולשים בעת הצורך 90 דוח שנתי62 .
משרד מבקר המדינה בדק את מצב הקמתם של המרכזים החדשים ואיושם באוגוסט 2011 .
נמצא כי שמונה מרכזים חדשים שהקמתם הושלמה לא הופעלו במשך תקופה של ארבעה עד שישה חודשים.
גם לאחר שאוישו תפקידי המדריכים פעלו המרכזים באופן חלקי בלבד מכיוון שעד אוגוסט 2011 .
אוישו בהם רק מחצית המשרות בבדיקה נוספת שעשה משרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 בחלק מהמרכזים החדשים נמצא כי אף על פי שבפועל הסתיים הליך איושם במדריכים, בכמה מהמרכזים לא התבצעה כל פעילות והם עמדו שוממים.
הסיבה העיקרית לכך הייתה שלחלקם גויסו מדריכים חסרי הכשרה וניסיון בהדרכה שאינם בקיאים בתכנות האופיס (ראו להלן בפרק גיוס כוח אדם למרכזים).
משרד האוצר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי הקמת המרכזים החדשים הייתה כרוכה בביצועם ובניהולם של תהליכ ים רבים, בהם בחירת יישובים, הקמת מבנים, בחירת מודל ההפעלה, התמודדות עם סוגיות משפטיות הנוגעות לגיוס כוח אדם, ביצוע מכרז, והיערכות להפעלת המרכזים בידי החברות הזוכות.
עוד צוין כי המשרד העדיף לדחות בכמה חודשים את איושם של כמה מרכזים לטובת השקעה נכונה בחשיבה ו בניתוח של החלופות והסיכונים, ובסופו של דבר התקבלה החלטה לפרסם מכרז לאחריות כוללת.
נוסף על כך ציין המשרד בתשובתו כי החברות הזוכות קיבלו אחריות למרכזים החדשים רק באוגוסט 2011 , והעובדה שהמרכזים לא פעלו בתפוקה מלאה בספטמבר 2011 .
ידועה למשרד והובאה בחשבון מראשלדעת משרד האוצר מדובר בהישג.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי שההחלטה להקים את המרכזים החדשים התקבלה בינואר 2010 , רק באוקטובר 2010 הוחלט במשרד האוצר על יציאה למכרז ייעודי לגיוס כוח אדם למרכזים החדשים, מכרז אשר פורסם לבסוף בפברואר 2011 , כשנה לאחר מועד קבלת ההחלטה על הקמת המרכזים החדשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההיערכות להפעלת המרכזים, ובעיקר לאיושם במדריכים, הייתה צריכה להיעשות מבעוד מועד באופן שיבטיח כי הם יופעלו מיד לאחר השלמת הקמתם.
לעניין זה ראוי כי יופקו לקחים לעתיד.
הגדרת מטרות ויעדים מדידים היא עיקרון מקובל בניהול פרויקטים.
את המטרות והיעדים האלה יש לתרגם לתכנית שנתית, שייקבעו בה דרכי הפעולה וסדרי העדיפויות.
בסו ף כל שנה יש לבחון את התוצאות לעומת התכנון, להסיק מסקנות ולקבל החלטות להמשך פעולה.
בתחילת כל שנה נדרשו מנהלי המרכזים להציג לפני מנהל הפרויקט תכנית עבודה שנתית, ובסיומה נדרשו להציג דוח סיכום שנתי על פעילות המרכז.
לשם כך נקבע מפרט להצגת תכנית העבודה, לרבות הגדרת חזון ויעדים, קביעת יעדים אופרטיביים בעניין הגדלת מספר הקורסים לילדים, הגדלת מספר הקורסים משרד האוצר 91 .
למבוגרים, פיתוח תכנים חדשים, חשי פת המרכז לאוכלוסיות חדשות והרחבת שיתופי הפעולה.
עוד התבקשו המנהלים להציג את הבעיות והקשיים הצפויים בדרך להשגת המטרות והיעדים וכן פתרונות אפשריים ותכנון לארבעת החודשים הבאים.
נמצא כי בתכניות העבודה שהגישו המרכזים לא נדרשו המנהלים לכלול נתונים בדבר המצב הקיים, ובהיעדרם קשה לאמוד את היעדים שנקבעו ולעקוב אחר מימושם.
עוד נמצא כי תכניות העבודה לא כללו נתונים הנוגעים למיפוי ולניתוח של קהל היעד, כמו היקף האוכלוסייה להכשרה, התפלגותה ויכולת המרכזים להקנות לה מיומנויות יסוד, כדי שיהיה אפשר לבחון באיזו מידה המרכזים נותנים מענה לכלל אוכלוסיית היעד.
בתשובתו מדצמבר 2011 מסר משרד האוצר כי "הנושא טופל במסגרת תכנית ההערכה המגובשת בשנת 2011.
בדוחות הסיכום השנתיים נדרשו מנהלי המרכזים להציג נתונים בדבר מספר הקורסים שהתקיימו ומספר המשתתפים בכל קבוצת גיל וכן מידע על פעילויות וסדנאות שונות שהתקיימו, על שיתופי פעולה ועל שינויים פיזיים שנעשו במרכזים.
משרד מבקר המדינה העלה כי בדוחות הסיכום השנתיים של המרכזים לא נדרשו המנהלים לכלול מידע חשוב על היעדים שנקבעו למרכזים ועל מידת מימושם.
כמו כן לא הוצגו בדוחות הסיכום נתוני תכנון לעומת הביצוע, כמקובל בדיווח על פרויקטים.
הדבר עלול לפגוע ביכולת לקיים בקרה נאותה ומעקב שיטתי בנושא הפעילות בכל אחד מהמרכזים ובנושא מידת עמידתם ביעדים שנקבעו להם.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בעניין זה בדצמבר 2011 כי הנושא יטופל במסגרת בדק בית שייעשה בפרויקט.
מדידה והערכה על פי תורות ניהול מקובלות, ביצוע פרויקט, בייחוד פרויקט רב-שנתי, דורש הצבת יעדים מדידים והערכת תוצאות כדי לבדוק את עצם ההצדקה לקיומו ולקבוע אם הוא משיג את יעדיו באופן המיטבי ומהי התמורה שהמדינה מקבלת בעבור המשאבים שהיא משקיעה בו.
בכתב המינוי למינהלת פרויקט להב"ה מאוקטובר 2002 קבע שר האוצר כי חלק מרכזי בניהול הפרויקט הוא ב"הגדרת מנגנונים לבחינת הצלחת התכנית בהסתמך על מדדים כמותיים ובחינתם לאורך זמן".
גם ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה 92 דוח שנתי62 .
החליטה כאמור ביולי 200327 כי הפרויקט ילווה במחקר כדי שיהיה אפשר לבדוק אם הושגו יעדיו.
ביולי 2002 הזמין ראש מינהלת להב"ה דאז עבודת "ייעוץ להערכת פיילוט תכנית להב"ה" ממכון מחקר בעלות של כ- 200,000 ש"ח.
המכון התבקש לפתח ולתקף כלי מחקר שיאפשרו למדוד את השפעת הפעלתם של מרכזי להב"ה על צמצום הפער הדיגיטלי.
בעקבות כך פיתח מכון המחקר כלי מדידה, כגון שאלון מידע בתחילת קורס ובסיומו, שאלון משוב וכלי ממוחשב לניטור השימוש ביישומים, וכן כלי בקרה, שבכללם דיווח שבועי על הפעילות במרכזים המפולח לקבוצות ולאוכלוסיות היעד.
ההתקשרות עם המכון הופסקה באוקטובר 2003 , ולא בוצע מחקר באמצעות הכלים שפותחו.
במאי 2005 מינה כאמור שר האוצר את החשכ"ל למנהל התכנית לצמצום הפער הדיגיטלי והטמעת "ממשל זמין" וקבע כי הוא "רשאי לבחור יועצים חיצוניים שיעבדו בכפוף לחשב הכללי ושיגדירו בין השאר את המנגנונים לבחינת הצלחת התכנית בהסתמך על ממדים כמותיים ואיכותיים ו בחינתם לכל אורך יישום התכנית".
בעקבות זאת פורסם באוגוסט 2005 מכרז לשירותי ייעוץ למנהל התכנית הלאומית לאיגום משאבים לצמצום הפער הדיגיטלי בחברה הישראלית.
למכרז ניגשו כמה מועמדים, אך הוא בוטל בינואר 2006.
בשנת 2008 התקשר המשרד עם יועצת פדגוגית, ובהסכם ההתקשרות עמה צוין, בין היתר, כי עליה לבצע מחקר לבדיקת השפעת הפעילות במרכזי להב"ה על צמצום הפער הדיגיטלי ולגבש על פיו המלצות לשינוי המדיניות והפעילות.
בנובמבר 2010 החלה היועצת הפדגוגית בביצועו של המחקר במרכזים הוותיקים כדי "לבדוק את מידת האפקטיביות של מרכזי להב"ה לצמצום הפער הדיגיטלי"28 .
המחקר נעשה באמצעות כמה כלים: שאלון למדידת אפקטיביות, עמדות ושינוי הרגלי התנהגות וחשיבה לעניין השימוש בסביבות דיגיטליות, שפיתח מכון המחקר בשעתו; מבחן הישגים לבחינת אוריינות מחשב בסוף הקורס; שאלון שביעות רצון; ריאיונות ותצפיות.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , עדיין לא הושלם המחקר.