HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקרים רבים השמה במעון של הרשות היא הזדמנות אחרונה לעצירת הידרדרותם המוחלטת של בני נוער לעולם הפשע.
מעונות הרשות יכולים לכלול ארבעה מרחבים תפיסתיים ותפקודיים: מרחב המגן (מרחב נעול); מרחב הקידום (מרחב סגור); מרחב השילוב (מרחב פתוח בקהילה); ומרחב האבחון וההתערבות במשבר (טיפול קצר מועד והסתכלות).
החוסה עובר בין המרחבים הטיפוליים השונים לפי מצבו וצרכיו.
(א) מרחב המגן מופרד פיזית ממרחבים אחרים במעון באמצעות חומה או גדר נעולה ובנוי באופן המאפשר שליטה מרבית של צוות המעון בחוסים.
מטרת הטיפול במרחב זה היא להקנות לחוסה מנגנוני ריסון בסיסיים ובכך לאפשר לו לעבור לשלב מתקדם יותר - למרחב הקידום.
(ב) מרחב הקידום אינו נעול ואינו מוגן בחומות מכל הסובב אותו, והוא כולל את כל צורכי המחייה וההעשרה, ובהם בית ספר, הכשרה מקצועית ופעילות חברתית.
במרחב זה החוסים בעלי מוטיבציה בסיסית לשתף פעולה במהלך הטיפול והם מקיימים קשר מבוקר עם הקהילה.
(ג) מרחב השילוב הוא מסגרת פתוחה השוכנת בבית מגורים בקהילה הפתוחה ("הוסטל").
המתבגרים במרחב זה מקיימים אורח חיים עצמאי יחסית, אם כי הם נתונים לפיקוח.
במשך היום הם משולבים במערכות הקהילתיות - בית ספר, מקום עבודה, מתנ"ס וכו'.
למרחב זה מגיעים מתבגרים ממרחבי המגן והקידום או ישירות .
10 המחסור החמור במסגרות לנערות במצוקה ובקציני מבחן לנוער, הוועדה לזכויות הילד, פרוטוקול 37 , יולי 2007.
מסגרות אלה מופעלות בידי גופים ציבוריים (עמותות) או פרטיים, מתוקצבות בידי משרד הרווחה (לפי מספר החוסים בהן), והרשות היא המפקחת עליהן.
(ד) במרחב האבחון וההתערבות במשבר, שמטרתו העיקרית היא אבחון ואיתור הסיבות לתהליך ההידרדרות המואץ של המתבגרים, ניתן טיפול קצר מועד (של עד שלושה חודשים) לעצירת הידרדרות זו.
המתבגרים מגיעים למרחב זה לאחר שהוצא צו הסתכלות מבית המשפט, ולעתים בתום התערבות קצרה ניתן להחזירם לקהילה.
המעונות נחלקים לכמה סוגים לפי המרחבים שהם כוללים: מעונות נעולים, שבהם מטופלים החוסים במרחב המגן; מעונות סגורים, שבהם מטופלים החוסים במרחב הקידום; מעונות מקיפים, הכוללים את מרחבי המגן, הקידום והשילוב; מעונות לאבחון ולהתערבות במשבר; הוסטלים, שבהם מטופלים החוסים במרחב השילוב.
כל מעון שכולל מרחב נעול (מעון נעול או מעון מקיף) הוא מעון ממשלתי11.
כדי לשקם בני נוער, שעברו על החוק או הנתונים בסיכון, חשוב להתחיל בטיפול בהם ובשיקומם בהקדם האפשרי, שאם לא כן עלולה להימשך הידרדרותם לעבריינות, לסמים ולהתנהגות שמסכנת אותם ואת הציבור.
(א) דוח שנתי 51ב12 כלל ממצאים על ההמתנה להשמה בכמה מעונות ממשלתיים, וצוין בו כי "בני נוער, למעט בני נוער במצב חירום, נקלטים במעונות אלה לאחר שבועות ואף חודשים של המתנה".
הביקורת הנוכחית העלתה שבשנים שלאחר פרסום דוח שנתי 51 ב לא נ פתרה מצוקת ההשמה ואף החריפה.
בספטמבר 2006 הכינה הרשות מסמך בנושא "תכנון אלטרנטיבות להרחבת המענים הניתנים ע"י רשות חסות הנוער".
במסמך צוין כי חלה עלייה מתמדת במעורבותם של בני נוער בעברות קשות, בעיקר עברות אלימות ועברות מין, וכי יש צורך גובר והולך בטיפול במס גרות הרשות.
עוד צוין במסמך כי כ -570 בני נוער ממתינים להשמה במעונות הרשות, בייחוד במעונות הנעולים ובמעונות לאבחון והתערבות במשבר, וכי משך ההמתנה למעונות אלה הוא שישה עד שמונה חודשים.
חלק מאותם בני נוער ממתינים ברחוב, במעצר, או במעצר בית ממושך להשמה במעונות; חלקם הופנו למעונות מתוקף צו בית משפט, אך בהיעדר מקום פנוי במוסדות אי -אפשר לבצע את הצווים.
ההמתנה הממושכת גורמת להחמרה במצב הממתינים, ועקב כך לאחר קליטתם במעונות הטיפול בהם נעשה ממושך ומורכב הרבה יותר, ולעתים אף חסר תועלת.
במסמך פורטו הצעות לפתרון בעיות אלה ובהן הרחבת היקפן של מסגרות נעולות ומסגרות לאבחון ולהתערבות במשבר.
במאי 2008 הכינה הרשות מסמך נוסף בנושא, וצוינו בו עיקרי הבעיות וההצעות לפתרון שהועלו במסמך הקודם.
11 "המעונות הממשלתיים הם: "גיל עם- מעון נעול לנערים הפועל בקריית אתא; "נוף הרים" - מעון נעול לנערים ממגזר המיעוטים הפועל בירכא; "אל בוסתן" - מעון נעול לנערות ממגזר המיעוטים הפועל בג'וליס; "מצפה ים" - מעון מקיף לנערים הפועל בהרצלייה; "מסילה" - מעון מקיף לנערות השוכן ליד ירושלים; בין המעונות הממשלתיים נכללים גם שני מעונות סגורים - "בית הנער" - מעון לנערים הפועל בתל מונד ו"אחווה" - מעון לנערים ממגזר המיעוטים הפועל בעכו; ושני מעונות לאבחון והתערבות במשבר - "צופיה" - מעון לנערות הפועל ביבנה, ו"נווה חורש" - מעון לנערים הפועל בחדרה.
ביפו פועל מעון ממשלתי נוסף - חלופת המעצר "יסמין".
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51ב ( 2001 ), בפרק "רשות חסות הנוער", עמ' 95-103.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 917 .
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , נמצא כי לא חלה כל התקדמות בפתרון הבעיות שהועלו במסמכים אלה - מספר הממתינים להשמה במעונות לא פחת ומשכי ההמתנה לא התקצרו.
(ב) לנוכח האמור לעיל בדק משרד מבקר המדינה את נתוני הרשות מיולי 2008 על מספר המקומות במעונות הממשלתיים, כפי שקבע משרד הרווחה, על תפוסתם בפועל ועל מספר הנערים והנערות הממתינים להשמה בהם.
להלן ממצ אי הבדיקה: .
6 142 67 24 36 נווה חורש .
* 61 47 17 36 מצפה ים .
* 10 78 28 36 בית הנער .
2 15 72 26 36 אחווה .
8 78 63 26 41 גיל עם .
4-6 35 100 24 24 נוף הרים .
6-7 190 73 44 60 צופיה .
* 31 78 36 46 מסילה .
- - 71 17 24 אל בוסתן .
קליטה מהירה 5 92 11 12 יסמין .
567 72 253 351 סה"כ .
(1) מהנתונים שבטבלה עולה כי מספר השוהים בפועל במרבית המעונות קטן בהרבה ממספר המקומות במעון.
בשבעה מעונות13 הדבר נגרם ממחסור בכוח אדם מקצועי הנדרש לטיפול בנערים ובנערות14 .
על פי התקנים של שבעת המעונות האמורים, מספרם הכולל של החוסים שאפשר לשכן בהם הוא 291 , אולם בפועל שוכנו במעונות רק201 ,חוסים דהיינו התפוסה בהם הייתה 69% .
"מעונות "נווה חורש", "מצפה ים", "בית הנער", "אחווה", "גיל עם", "צופיה" ו"מסילה 14 .
"ראו להלן בפרק "הטיפול במחסור בכוח אדם במעונות הממשלתיים 918 דוח שנתי59ב .
(2) ההשוואה בי ן ממצאי הביקורת הנוכחית לממצאי דוח שנתי 51 ב העלתה כי רשימות הממתינים למעונות התארכו, בדרך כלל, ובאופן ניכר, מאז הביקורת הקודמת: באוגוסט 1999 המתינו להשמה במעון "נווה חורש" 73 נערים, ואילו ביולי 2008 המתינו להשמה במעון זה142 נערים (גידול של 95% ); באוגוסט 1999 "המתינו להשמה במעון "מצפה ים27 נערים, ואילו ביולי 2008 - 61 נערים (גידול של 126% ); באוגוסט 1999 "המתינו להשמה במעון "צופיה50 נערות, ואילו ביולי 2008 - 190 נערות (גידול של 280% .
) משרד הרווחה לא פתר אפוא את בעיית ההמתנה הממושכת של נערים ונערות להשמה במ עונות הרשות, ולא זו בלבד אלא שבעיה זו אף החריפה מאז הביקורת הקודמת.
משנת 2000 נוספו למסגרות הלא ממשלתיות (הוסטלים, פנימיות, קהילות טיפוליות למכורים לסמים ובתים למחוסרי קורת גג) 141 מקומות, ובעקבות כך גדל מספר המקומות במסגרות אלה מ-382 ל-523 (גידול של 37% ).
לעומת זאת, באותן שנים נוספו במעונות הממשלתיים רק 48 מקומות- 24 מקומות במעון "צופיה" (במרחב המגן) ו -24 מקומות במעון "אל בוסתן" (במרחב המגן), ובעקבות כך גדל מספר המקומות במעונות הממשלתיים מ-303 ל-351 - גידול של16%.
הנתונים שלעיל מלמדים על מצוקת המתנהועל בעיות בהשמה במעונות הממשלתיים.
אף שמעונות אלה מטפלים באוכלוסיית הנערים והנערות הנמצאים בסיכון הרב ביותר, עיקר הגידול במסגרות הרשות משנת 2000 היה במסגרות הלא ממשלתיות (המופעלות בידי עמותות ומתוקצבות בידי הרשות).
הנהלת הרשות התריעה שוב ושוב בשנים האחרונות לפני הנהלת המשרד על מצוקת ההשמה במעונות.
באחת מפניותיו האחרונות של הממונה להנהלת האגף, מאפריל 2008 :, פורטו מקרים קשים של נערים ונערות הממתינים להשמה, ובהם ילד בן 12 וחצי שנפלט ממסגרת הלימודים ושרף את ביתו, והוא משוטט ברחובות וסובל מבעיות התנהגות קשות; ילד בן 13 ,ש"מסניף" דבק מגע מגיל צעיר מאוד משוטט ומבצע עברות; נער בן 15 שגדל בלא השגחת הוריו מאחר שאביו רצח את אמו; ילד בן 12 וחצי שעצור כמה שבועות בגין עברות שוד ותקיפה אשר אין לרשות מסגרת של חלופת מעצר שיכולה לקלוט אותו; נערה בת 13 שאושפזה לאחר ניסיון לקפוץ מקומה חמישית; נערה בת 15 וחצי שהוכתה בידי אמה ועברה התעללות מינית בידי אביה החורג; נערה בת 15 המרבה לשתות אלכוהול ובעלת התנהגות מינית מופקרת; נערה בת 16 המשוטטת ברחובות, עברה הזנחה נפשית ופיזית וגילוי עריות, ומטופלת במרפאה לבריאות הנפש.
הממונה ציין כי ההמתנה הארוכה של מתבגרים שנמצאים במשבר עמוק להשמה במעונות מקשה מאוד על המעונות לעצור את תהליך הידרדרותם ומקטינה את הסיכוי לשקמם.
הועלה כי פניותיה של הנהלת הרשות להנהלת המשרד לצורך פתרון מצוקת ההשמה במעונות לא טופלו כנדרש, וכי הנהלת המשרד לא פעלה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 919 .
בשיתוף הנהלת הרשות לגיבוש תכנית רב -שנתית שתאפשר מתן פתרון כולל לבעיה קשה ומתמשכת זו ותשמש בסיס לדיונים עם משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה סבור כי תופעת ההמתנה הממושכת של בני נוער הנתונים במצוקה כה קשה ובסיכון כה גדול להשמה במעונות, תופעה שתוארה בדוח מבקר המדינה כבר לפ ני כעשור, היא חמורה ביותר ודורשת פתרון מקיף ויסודי.
על משרד הרווחה לתת את הדעת, במסגרת סדר העדיפויות שלו, לפתרונה של בעיה קשה ומתמשכת זו.
תקני כוח אדם ואיושם .
הטיפול במחסור בכוח אדם במעונות הממשלתיים 1.
עד תחילת שנות התשעים של המאה העשרים עבדו במעונות הממשלתיים עובדי משרד הרווחה (עובדי מדינה).
לאחר מכן הוחלפו עובדי המדינה שמילאו במעונות תפקידי הדרכה, טיפול והוראה בעובדים שאינם עובדי מדינה, ובהדרגה התגבש מודל הפעלה חדש של מעון ממשלתי ולפיו חברי הנהלת מעון הם עובדי מדינה, ושאר עובדי המעון מועסקים באמצעות עמותות מפעילות וקבלני שירותים כמפורט להלן: בעלי התפקידים הנמנים עם הדרג הניהולי במעון הם עובדי משרד הרווחה (עובדי מדינה): מנהל המעון, רכז החינוך האחראי לפעילותם של כל המדריכים ורכזי הקבוצות, רכז טיפול האחראי לעבודה הטיפולית ולעובדים הסוציאלי ים, אמרכל המעון ואם הבית.
הדרג הניהולי של המעון מועסק בידי משרד הרווחה כדי לאפשר לו להפעיל סמכויות סטטוטוריות לעניין הגבלת חירותם של החוסים במעון, שכן לפי תפיסת המשרד ראוי שסמכויות אלה יינתנו בידיה של המדינה בלבד.
החוסים במעון נחלקים לקבוצות, ובכל קבוצת חו סים מטפלים בעלי תפקידים ובהם: מדריכים חינוכיים (להלן - מדריכים) המלווים את החוסים בפעילותם היום- יומית ומשגיחים עליהם, רכז קבוצה האחראי למדריכים, עובדת סוציאלית האחראית לעבודה הטיפולית, ומדריכת בית האחראית למגורי החוסים.
בעלי תפקידים אלה מועסקים ברובם בידי העמותה לעידוד נוער במצוקה (להלן - העמותה או עמותת ענ"ב), ומיעוטם עובדי מדינה.
באפריל 2008 הועסקו באמצעות העמותה במעונות הרשות 218 עובדים, רובם מדריכים ועובדים סוציאליים ומיעוטם עובדי מינהל ומשק.
נוסף על כך פועל במעונות הממשלתיים מערך לימודים המותאם לחוסים (להלן - תכנית היל"ה) 15 , במסגרת בית ספר שבו מועסקים מורים (באמצעות חברת המתנ"סים) במימון ובפיקוח משרד החינוך; וכן מתקיימים במעונות אלה קורסי הכשרה מקצועית המופעלים בידי מוסדות להשכלה מקצועית (רשת "אורט" ורשת .
15 תכנית היל"ה (השכלת יסוד ולימודי השלמה) היא תכנית לימודים המיועדת להשלמת השכלה לבני נוער שאינם משולבים במסגרות החינוך הפורמליות.
"עתיד") במימון ובפיקוח משרד התעשייה, המסחר והתעסוק ה (להלן - משרד התמ"ת).
מקצת המורים ומדריכי ההכשרה המקצועית הם עובדי מדינה.
נוסף על כך קבלנים חיצוניים מספקים למעון שירותי שמירה, מטבח, גינון ותחזוקה.
,כאמור, במסגרת המעבר של הרשות למודל ההעסקה כמתואר לעיל המדריכים, העובדים הסוציאליים, המורים ומדריכי ההכ שרה המקצועית הועברו בהדרגה ממעמד של עובדי המשרד (עובדי מדינה) למעמד של עובדי גופים חיצוניים.
בדוח שנתי 55ב16 הודגשה הבעייתיות שבהעסקת עובדים שאינם עובדי מדינה במטה המשרד ובמעונות הממשלתיים וצוין, בין היתר, כי "נציבות שירות המדינה ומשרד הרווחה לא בדקו את ההשפעה של משך העסקת אותם עובדים בשירות המדינה.
אם אינם עשויים במקרים מסוימים ליצור בסיס לתביעות להכרה ביחסי עובד ומעביד".
בעקבות דוח זה התגברה ההכרה במשרד הרווחה ובמשרד האוצר כי העסקת כוח אדם באמצעות עמותה אינה יכולה להיות פתרון ארוך טווח, וכי יש למצוא חלופה לשיטת העסקה זו במעונות הממשלתיים.
לפיכך משנת 2005 ואילך לא אישר אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) למשרד הרווחה להתקשר במכרז ארוך טווח עם עמותת ענ"ב, וממועד זה התקשר המשרד התקשרויות קצרות טווח עם העמותה, באישור החשכ"ל.
מתחילת שנת 2005 ,ועד מועד סיום הביקורת אוגוסט 2008 , חידש המשרד15 פעמים את התקשרותו עם העמותה- לרוב בכל חודשיים או שלושה חודשים.
בתחילת שנת 2007 הוציא החשכ"ל הנחיה ולפיה לא ייקלטו עובדים חדשים באמצעות עמותת ענ"ב.
אמנם ההתקשרויות קצרות הטווח עם העמותה נמשכו, אולם רק לצורך המשך איושן של המשרות בעובדים שאיישו אותן בעת הוצאת ההנחיה.
היות ולא גובשה צורת העסקה חלופית, רוב משרות המדריכים והעובדים הסוציאליים במעונות הממשלתיים שהתפנו מאז לא אוישו בעובדים חדשים.
הדבר גרם למצוקה קשה בתפעול המעונות, ובעקבות כך צומצמה מצבת החוסים במעונות ובתחילת שנת 2008 הורה הממונה לסגור קבוצות מגן וקידום בכמה מעונות.
להלן יתואר כיצד השפיע המחסור בכוח אדם על המעונות "צופיה" ו"מסילה": (א) מעון "צופיה" : מעון "צופיה" מספק לנערות שירותי אבחון והתערבות במשבר ומיועד לשהות קצרת טווח של עד שלושה חודשים.
מהמעון מופנות הנערות למסגרות שונות (למעון "מסילה"; להוסטלים; או בחזרה לקהילה).
המעון יכול להכיל 60 נערות בשלוש קבוצות מגן ושתי קבוצות קידום.
למעון מגיעות גם נערות צעירות מאוד (בנות 11-12 ).
הנערות שמגיעות למעון, מצבן קשה מאוד עקב הזנחה, שוטטות, עיסוק בזנות ועוד.
(1) בתקן נקבעו בעלי התפקידים הנדרשים לטפל בכל קבוצה - מדריכת בית, עובדת סוציאלית ומדריכים (שמונה מדריכים לקבוצת מגן - שניים במשמרת, וארבעה מדריכים לקבוצת קידום - מדריך אחד במשמרת).
כמו כן, לצורך השגחה על החוסות בשעות הלילה נדרשים שני עובדי לילה למעון.
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), בפרק "העסקה ותקינת כוח אדם במשרדי הממשלה", עמ' 47.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 921 .
מתחילת שנת 2008 חסרו במעון שני עובדי לילה, שתי עובדות סוציאליות ושמונה מדריכים.
עקב המחסור בעובדי לילה לעתים היה רק עובד לילה אחד במשמרת, וההשגחה הפחותה מפני אירועים חריגים בלילה עלולה הייתה לסכן את הנערות; בשל המחסור בעובדות סוציאליות לא ניתן לנערות טי פול מתאים, והיו אף נערות שלא נפגשו כלל עם עובדת סוציאלית במשך כל תקופת שהותן במעון.
בשל המחסור החמור בכוח אדם נסגרה קבוצת מגן בתחילת מאי 2008 ופחת מספר הנערות בקבוצות האחרות במעון.
מספרן הכולל של הנערות במעון ביולי 2008 היה44.
(2) עוד הועלה כי נערות שהו ב מעון יותר משלושה חודשים בשל ההמתנה להעברתן למסגרות המשך.
במאי 2008 המתינו במעון תשע נערות להעברתן למעון "מסילה", לאחר שסיימו את שלב האבחון.
יש לציין כי חלק מהנערות שהמתינו פרקי זמן ממושכים להשמה במעון "מסילה" הופנו להוסטלים בשל חוסר מקום במעון, אף שהמסגרת הפתוחה של ההוסטלים לא הייתה המסגרת הטיפולית המתאימה להן ביותר.
מעון "צופיה" מיועד למתן שירותי אבחון והתערבות במשבר ואינו ערוך למתן טיפול ארוך טווח לנערות, ולפיכך אחזקת נערות במעון למשך יותר משלושה חודשים אפקטיבית פחות מאשר שליחתן למסגרת טיפולית מתאימה (אך עדיפה משחרורן לקהילה - שכן בהיעדר מסגרת ייתכן שייאלצו לחיות ברחוב).
זאת ועוד, נערה שממתינה להשמה במעון "מסילה" תופסת מקום של נערה הממתינה להיכנס למעון "צופיה".
כאמור, ביולי 2008 המתינו190 .
"נערות להשמה במעון "צופיה (ב) מעון "מסילה" : מעון "מסילה" הוא מעון מקיף לנערות בנות 13-18 השוכן במושב אורה, בפאתי ירושלים.
המעון יכול להכיל46 נערות בשתי קבוצות מגן ושתי קבוצות קידום.
באוגוסט 2007 פנה מנהל מעון "מסילה" להנהלת המשרד וציין כי איכות הטיפול וההשגחה שלהם זוכות החוסות מידרדרת במהירות בשל המחסור במדריכים, וכי "חברי הנהלת המעון, כולל אני עצמי, מעריכים שקריסת המערכות קרובה מאוד.
היא יכולה ללבוש צורות שונות: מרד של קבוצת חניכות, אירוע חמור של אלימות או של פגיעות עצמיות, או נטישה של מדריכים".
תחזיתו הקשה של מנהל המעון התממשה כארבעה חודשים לאחר מכן.
בדצמבר 2007 אירעו במעון "מסילה" שני אירועי התפרעות והצתות שגבלו בסכנת חיים: ב-23 ,בדצמבר כמה נערות ששהו במועדון השתוללו שברו והציתו חפצים.
במועדון פרצה דלקה ושלוש נערות נפגעו בגינה ופונו לטיפול רפואי.
למחרת בערב התחוללה שוב מהומה ובמהלכה כמה נערות הציתו חפצים וגרמו לדלקה.
שש נערות ומדריכה פונו לבית חולים עקב שאיפת עשן.
בינואר 2008 מינה מנכ"ל המשרד ועדה לבדיקת אירועי ההצתות במעון.
בד בבד החליטה הנהלת הרשות לבצע כמה שינויים במעון, ובהם צמצום מספר הקבוצות 922 דוח שנתי59ב .
הפועלות במרחב המגן לקבוצה אחת, תגבור המעון במדריכים ממעון "צופיה" והגברת הפיקוח במעון.
הצעדים שנקטה הנהלת הרשות לא פתרו את מצוקת התפעול של המעון.
במאי 2008 פנה מנהל המעון לשר הרווחה וציין כי "במעון מסילה.
קרובה מאוד קריסת מערכות כללית.
אני מבוהל מהאסון המתרחש לבוא.
איני מצליח להבין כיצד הנהלת המשרד שלי אדישה לכך שחוסות הנמ סרות לאחריותנו בצו 'טיפול והשגחה' מקבלות טיפול והשגחה ברמה מחפירה".
במאי 2008 הגישה הוועדה את ממצאיה.
היא ציינה כי הסיבות העיקריות לאירועי ההצתות במעון היו מחסור במדריכים ובעובדים סוציאליים שגרם להידרדרות באיכות הטיפול בחוסות ולהיענות פחותה לצורכיהן; מחסור בשעות שבהן מועסק פסיכיאטר במעון אף שחלק ניכר מהחוסות מטופל בתרופות פסיכיאטריות; היעדר ייעוץ וטיפול פסיכולוגי לחוסות אף שחלק ניכר מהן נפגעות טראומות מיניות ואחרות; היעדר מפקחת מחוזית על הטיפול שהייתה אמורה לפקח על עבודת העובדים הסוציאליים ועל התהליכים הטיפ וליים הפרטניים הניתנים לחוסות.
הוועדה המליצה, בין היתר, לאייש את כל תקני המדריכים; להגדיל את מספר המשרות של העובדים הסוציאליים שנקבע בתקן ולאייש את כל המשרות האמורות; לתגבר את הצוות הטיפולי בפסיכיאטר ובפסיכולוג; ולהגביר את הפיקוח על הטיפול הפרטני בחוסות.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , יותר משנה לאחר שהחל מנהל המעון להתריע על הסיכון הנשקף לחוסות ושמונה חודשים לאחר שאירעו האירועים הקשים במעון ולאחר התרעות חוזרות ונשנות של הממונה ושל המפקח על המעונות במחוז על הידרדרות המצב במעון ועל תוצאותיה - גרמה מצוקתו התפעולית של המעון לכך שהוא יהיה נתון בסכנת סגירה.
רוב המלצותיה של ועדת הבדיקה אשר בחנה את האירועים במעון לא יושמו, חלקן בשל ההמתנה לפתרון בעיית ההעסקה של כוח אדם במעונות הממשלתיים.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 נמסר כי תחזיתו של מנהל מעון "מסילה" מאוגוסט 2007 "הועברה ע"י הנהלת המשרד לכל הגורמים באוצר ובנציבות שירות המדינה והייתה הבסיס לדרישתנו לפתרון הבעיה לאורך כל הדרך".
משרד מבקר המדינה מציין כי אף שמכתבו של מנהל המעון שהתריע על "קריסת מערכות" הצפויה להתרחש במעון נשלח לכל הגורמים הנוגעים לדבר, הם לא פעלו למציאת פתרון מהיר לבעיית כוח האדם כדי למנוע את התממשות תחזיתו של מנהל המעון.
גם הממונה התריע לפני הנהלת המשרד מתחילת שנת 2007 על המצוקה הקשה שבה נתונים המעונות הממשלתיים בעקבות הקפאת קליטת כוח האדם בהם.
בדצמבר 2007 פנה הממונה למנהלת האגף וציין כי "בביקורים שלי במעונות ובשיחות עם צוותים ומנהלים, אני מרגיש אצלם עייפות, שחיקה, חוסר אונים וכאב מהמצב, אך מעל הכול חשש מכך שאינם יכולים לספק לחניכים במעונות את מלוא ההגנה ותשומת הלב הנדרשים".
הממונה הוסיף כי ביקש כמה פעמים לקיים ישיבה עם הנהלת המשרד בנושא זה אך טרם נענה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 923 .
מנתוני כוח האדם המקצועי במעונות הממשלתיים 17 מאמצע שנת 2008 אפשר ללמוד כי באותה עת עדיין היה מחסור קשה בכוח אדם במעונות: השיעור הממוצע של משרות המדריכים הלא מאוישות במעונות אלה היה 27% , ובמעונות "נווה חורש" ו"מצפה ים" לא אוישו יותר ממחצית משרות המדריכים; השיעור הממוצע של משרות העובדים הסוציאליים הלא מאוישות במעונות אלה היה 25% , ובמעון "מסילה" לא אוישו כשני שליש ממשרות העובדים הסוציאליים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תת-האיוש של משרות המדריכים ומשרות העובדים הסוציאליים פגע בטיפול בחניכי המעונות, בהשגחה עליהם ובשיקומם, ולא אפשר להגדיל את תפוסת החניכים באמצעות קליטת ממתינים נוספים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הפעולות שנקט משרד האוצר, כמתואר לעיל, בלי שגובש פתרון חלופי לבעיית העסקתו של כוח האדם המקצועי במעונות, גרמו לפגיעה מתמשכת בעבודת ה רשות: שיטת ההתקשרויות קצרות הטווח עם עמותת ענ"ב במשך תקופה כה ארוכה הקשתה על הנהלת הרשות לתכנן את העבודה ולגבש מערך הכשרה ארוך טווח עבור כוח האדם המועסק במעונות וגרמה לחוסר ודאות הן בהנהלת המעון והן בקרב החוסים והמועסקים עצמם; הקפאת קליטתו של כוח אדם מקצוע י במעונות גרמה למחסור קשה במדריכים ובעובדים סוציאליים במעונות, ועקב כך נגרם משבר חריף בתפעולם השוטף.
בתשובתו של אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 נאמר כי הנחייתו להקפאת קליטת כוח האדם המקצועי במעונות מתחילת שנת 2007 ניתנה "לאור דוח מבקר המדינה 55 בהעסקת ותקינת כוח אדם במשרדי הממשלה", וכי היה על משרד הרווחה, על פי סיכום עמו, למצוא דרך חלופית לביצוע התקשרות להעסקת כוח אדם במעונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרד האוצר לגבש בשיתוף משרד הרווחה דרך חלופית להעסקת כוח אדם במעונות לפני שהוציא את ההנחיה האמורה, שכן יישום הנחיה זו בלי יכולת להעסיק במעונות כוח אדם חלופי היה עלול ליצור משבר מידי בתפעול המעונות, וכך אכן אירע.
יתר על כן, אף שמתחילת שנת 2005 היה ברור, הן למשרד הרווחה והן למשרד האוצר, שיש לפתור את הבעיות שמקורן בכך שכוח האדם במעונות הממשלתיים מוע סק באמצעות עמותה, התנהלו בין המשרדים כמה דיונים שלא הניבו תוצאות.
רק בתחילת שנת 2008 , לאחר שרבו ההתרעות על המשבר התפקודי במעונות הממשלתיים ועל השפעותיו על הטיפול בחוסים, החלו המשרדים לפעול באופן נמרץ למציאת חלופה מתאימה לאופן העסקה זה.
באוגוסט 2008 גובשה חלופה לפתרון מצוקת כוח האדם המקצועי במעונות, המתבססת על רכישת שירותי הדרכה וטיפול סוציאלי עבור המעונות הממשלתיים.
17 למעט מעון "אל בוסתן" שבו המדריכים והעובדים הסוציאליים מועסקים בידי העמותה המפעילה אותו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הרווחה כי פעל ללא לאות, בכל הדרגים הניהוליים, לפתרון מצוקת ההשמה במעונות אל מול גורמי המטה הממשלתיים - משרד האוצר ונציבות שירות המדינה - כאשר כל פעולה של משרד הרווחה לפתרון הבעיה תלויה באישורם.
הנהלת משרד הרווחה השיגה התקדמות ניכרת בפתרון מצוקתם התפעולית של המעונות הממשלתיים באמצעות גיבוש חלופה, יחד עם משרד האוצר, לאופן העסקת כוח האדם המקצועי בהם.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה פרק הזמן שעבר בין המועד שבו התעוררה הבעיה הנוגעת להעסקת כוח האדם במעונות ובין המועד שבו גיבשו משרד האוצר ומשרד הרווחה פתרון מוסכם לבעיה - יותר משלוש שנים - אינו סביר בנסיבות העניין.
בפרק זמן ממושך זה בני נוער הנתונים במצוקה קשה נאלצו ל שאת בתוצאות של התמשכות הטיפול בבעיה - המתנה ממושכת להשמה במעונות וכן פגיעה באיכות הטיפול וההשגחה במעונות עד כדי סיכון שלומם של החוסים.
מודל חדש להפעלת מעון ממשלתי - מעון "אל בוסתן" .
המעון, שהחל לפעול במאי 2006 , משמש מעון נעול לנערות ממגזר המיעוטים מכל רחבי הארץ.
הוא שוכן בפאתי המועצה המקומית ג'וליס וכולל מרחב מגן בלבד.
במעון אפשר לשכן 24 נערות, ובמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , שהו בו17 ,נערות.
מודל ההפעלה של המעון, שנקבע בידי משרד הרווחה ייחודי למעונות נעולים ברשות: המעון מופעל בידי עמותה, אולם הוא מוגדר מעון ממשלתי ובפועל נקבע לו מערך ניהולי כפול - הנהלה מפקחת של עובדי משרד הרווחה (מנהל המעון, רכז טיפול ורכז חינוך) והנהלה תפעולית של עובדי עמותה (מנהל תפעולי, רכז טיפול, רכז חינוך ורכז בית ספר).
ההנהלה המפקחת ממונה על ההנהלה התפעולית, וההנהלה התפעולית ממונה על העובדים הסוציאליים, המורים והמדריכים.
מטרתו של מודל זה היא להימנע מהעסקת כוח האדם באמצעות השיטה הנהוגה בשאר המעונות הממשלתיים, כמפורט לעיל, ובכך למנוע היווצרות יחסי עובד - מעביד בין המדינה ובין עובדי המעון.
אולם יישום המודל גרם להיווצרות אי-בהירות בנושא חלוקת הסמכויות והאחריות בין המנהל הממונה מטעם המדינה ובין המנהל התפעולי מטעם העמותה.
זאת ועוד, להנהלה המפקחת מונה רק מנהל מעון מטעם המדינה והוא הועסק רק עד פברואר 2007 ; ממרס 2007 ממלא המפקח על המעונות במחוז חיפה והצפון את מקום המנהל מטעם המדינה - הוא מבקר במעון בכל שבוע ומקבל דיווחים שוטפים על המתרחש במעון ועל האירועים החריגים שהתרחשו בו.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 925 .
להנהלה המפקחת לא מונו עובדי מדינה בתפקידי רכז טיפול ורכז חינוך, אף שהדבר נדרש לפי מודל ההפעלה, ומשרות אלה לא אוישו מתחילת פעילותו של המעון.
מאידך מועסקות במעון שתי עובדות מדינה בתפקידי אמרכלית ואם בית, אף שהדבר אינו מתיישב עם הגדרות חוזה ההפעלה בדבר תפקידם של עובדי המדינה במעון.
מהאמור לעיל עולה, שהמודל בוצע באופן חלקי בלבד, היות שמתוך שלושת תפקידי ההנהלה המפקחת אויש רק תפקיד אחד, ולפרק זמן קצר.
זאת ועוד, משרד מבקר המד ינה סבור כי למודל זה פוטנציאל ליצירת בעיות ניהוליות בשל הכפילות בדרגי הניהול של המעון, אי - הבהירות המספקת בנוגע להגדרת תפקידיהם וסמכויותיהם והחיכוך הצפוי ביניהם.
על המשרד לבחון זאת, ובמידת הצורך לבצע במודל ההפעלה את השינויים הנדרשים - וליישם אותו.
בתשובתו ש ל משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה צוין כי המודל נקבע כמודל ניסויי, וכי מתחילת הפעלתו של המעון נוצרו בעיות קשות ביישומו של המודל, היות שהמנהל מטעם המדינה שנבחר במכרז נמצא לא מתאים לתפקידו ועבודתו הופסקה; והיות שגם מי שמילא את מקום המנהל לאחר מכן לא פעל כראוי, ולפיכך לא ניתן היה לבחון את המודל ולהפיק לקחים לגבי אופן הפעלתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הבעיות הניהוליות הגלומות במודל הן מהותיות ואינן תלויות במי שממלא את תפקיד מנהל המעון מטעם המדינה; יתר על כן, מנהל המעון מטעם המדינה, שעל פי תשובת משרד הרווחה היה האח ראי לבעיות שהתגלו בתפעול המעון, פרש מתפקידו כבר בפברואר 2007 ומאז לא מינה משרד הרווחה מנהל חדש למעון מטעם המדינה.
בכך למעשה השאיר המשרד את הניהול בפועל של המעון בידי העמותה המפעילה בלבד, אף שהדבר אינו מתיישב עם תפיסת ההפעלה של מעון נעול ואינו מאפשר את בחינ ת המודל שלפיו הופעל מעון זה.
בשנות פעילותו של המעון, ובייחוד מאמצע שנת 2007 , התעוררה בעיית תברואה קשה הפוגעת בסגל המעון ובחוסות בו ואשר במועד סיום הביקורת טרם באה על פתרונה: המזבלה של המועצה המקומית ג'וליס, אשר הייתה רחוקה יחסית מהמעון בעת שהחל המעון לפעול, גדלה במשך השנים, ועקב כך נעשתה קרובה כל כך למעון עד שהיא גובלת בפתחו.
בשל קרבתה של המזבלה למעון ערמות אשפה מקיפות את צינור המים המרכזי של המעון; ובעת שרפת האשפה העשן מגיע פעמים רבות לתוך המעון.
מהמזבלה נודף ריח רע והיא מקור למזיקים העלולים להיכנס לשטח המעון ואף עלולה לגרום לתחלואה בקרב החוסות ובקרב עובדי המעון.
ביוני 2007 פנה המפקח על המעונות במחוז חיפה והצפון למועצה המקומית ג'וליס והתריע לפניה על מפגע התברואה החמור.
באותו חודש התריע גם משרד הבריאות לפני ראש המועצה המקומית ג'וליס על מפגע התברואה ודרש מ מנו לטפל כראוי באתר הפסולת ולהרחיק את האשפה מפתח המעון.
אתר הפסולת לא טופל כנדרש, ובתחילת שנת 2008 פתח המשרד להגנת הסביבה בחקירה בעניין 926 דוח שנתי59ב .
אופן טיפולה של המועצה המקומית במפגע התברואה.
גם פגישה בין מנכ"ל משרד הרווחה והממונה ובין ראש המועצה המקומית ג'וליס לא הביאה לידי פתרון הבעיה.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , טרם סולק מפגע התברואה הקשה מסביבת המעון.
המועצה המקומית ג'וליס לא השיבה לפניית משרד מבקר המדינה אליה לקבלת תגובה על האמור לעיל.
על המועצה המקומית לטפל במפגע האמור, בהתאם לדרישתם של משרד הרווחה, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ולפעול לפינוי אתר הפסולת למקום מרוחק די הצורך מהמעון.
הטיפול בסגירת חלופת המעצר "נופית" .
עמותת "נופית" הקימה בחדרה את מעון "נופית" כדי שישמש חלופת מעצר - מסגרת טיפולית ושיקומית לאחזקת בני נוער הממתינים בתנאי מעצר למשפטם ולהחלטה ע ל המשך הטיפול בהם.
מסגרת זו, שכללה 32 מקומות לבני נוער בחלופת מעצר, נועדה למנוע נזק לתהליך שיקומם, נזק שעלול להיגרם בתנאי מעצר רגילים18.
בעקבות מידע שמסרה הסנגוריה הציבורית להנהלת משרד הרווחה ולפיו נמצאו ליקויים קשים בהפעלת המעון, קיים צוות בדיקה של שלושה עובדים בכירים בהנהלת המשרד ביקור פתע במעון ב - 17.