HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממשלות ישראל הקימו ועדות לצורך צמצום הריכוזיות, קידום התחרות והפחתת יוקר המחיה, ומבחן יישומן של המלצות הוועדות יהיה לאורך זמן.
עם זאת, בשל המאפיינים הייחודיים של ישראל, וכל עוד עומדות מול הצרכנים חברות בעלות כוח שוק ריכוזי, יש לקיים מערך אסדרה שישמש מגן מפני פגיעה בצרכנים עקב הריכוזיות.
יחסי הכוחות בין הגורמים הריכוזיים לבין המאסדרים נוטים פעמים רבות לטובת הראשונים.
על כן יש חשיבות לנקיטת כל הפעולות הנדרשות ליצירת בסיס מקצועי איתן, אשר יסייע למאסדרים לממש את אחריותם לשמירה על אינטרס הצרכנים ולמלא את חובתם לשקול שיקולי תחרות, ובכך להקל את יוקר המחיה.
נמצא כי משרדי הממשלה לא עשו די לחיזוק מערך האסדרה ולשיפור איכותם והגברת יכולותיהם של המאסדרים.
אחד ממנגנוני ההגנה המובהקים מפני חברות בעלות כוח שוק ריכוזי הוא הפיקוח על המחירים.
נמצא כי שיטות הפיקוח אינן מעודכנות, וכי אין מבצעים תכלול של המידע הנצ בר ביחידות הפיקוח.
הפיקוח על המחירים מבוצע ללא ראייה רחבה וברורה וללא שליטה מרכזית ועקבית על מערך הפיקוח.
בפיקוח על מחיר המלט נמצאו ליקויים משמעותיים רבים בתפקודה של יחידת הפיקוח במשרד הכלכלה: היעדר ראייה כוללת של הענף המפוקח, מחדל של אי- איסוף מידע בסיסי ו אי-קבלת החלטות נדרשות.
ליקויים חמורים אלה בתפקוד היחידה פוגמים בביצוע פיקוח ראוי ואפקטיבי.
טיפול מקצועי ויעיל במכלול הסוגיות אשר היחידה לא טיפלה בהן היה עשוי להביא לירידה במחיר המלט ולהפחית במקצת את יוקר המחיה.
בהסדר המלט נקטה הממשלה מהלך משמעותי המשלב כמה גורמי ממשלה יחדיו למציאת פתרון כולל לענף.
ההסדר נועד להכניס תחרות לענף ולהביא לירידה במחיר המלט.
ממצאי דוח הביקורת מעלים כי משרדי הממשלה לא הבטיחו כי מנגנון הפיקוח על המחירים יהיה יעיל ואפקטיבי, לשם יצירת הגנה מספקת מפני כוח ריכוזי במקרה שלא תיווצר התחרות הרצויה חרף התקיימות תנאי ההסדר.
ממצאי דוח זה, ובייחוד אלו הנוגעים לפיקוח על נשר, מצביעים על קיומה האפשרי של תופעת "שבי רגולטורי" - המתאפיין בפערים בין מערך הפיקוח על המחירים ובין הגורמים המפוקחים מבחינת הידע שבידיהם, מקצועיותם והמשאבים שהם משקיעים.
לכן, אין די בכך שמשרדי הממשלה וגורמי הפיקוח יעודדו תחרות ויפעלו לצמצום הריכוזיות.
עליהם לפעול גם ליצירת "חומת מגן" מפני חברות בעלות כוח שוק ריכוזי, שתתבסס על ידע ומקצועיות ותשלב מידע מכלל גופי הממשלה, תוך שיתוף פעולה ביניהם.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 613 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
את מי השתייה לתושבי ישראל מספקת במרבית המקרים מקורות חברת המים בע"מ (להלן - מקורות) עד לחיבור צרכן ראשי, וממנו, לצרכן הסופי בתחומי היישוב, מספק אותם הספק המקומי - תאגיד המים, או ביישובים שלא הקימו תאגיד מים הרשות המקומית או אגודת המים המקומית (להלן הספק המקומי).
ישנם יישובים שבשטחם קיימים מקורות מים - בעיקר קידוחי מי תהום, וכן מקורות מים עִליים - שהספק המקומי מפיק מהם את מי השתייה ומספקם, לעתים בתוספת מים מחברת מקורות ולעתים באופן בלעדי.
מערכת אספקת מי השתייה כוללת בין השאר מתקני שאיבה, מתקן טיפול במים, בריכות אגירה וצנרת להובלת מי השתייה ממקורות המים אל הצרכנים.
כדי שמי השתייה יהיו ראויים לשתייה, על ספק המים להבטיח כי הקידוחים שבאחריותו מוגנים מפני זיהומים; לטפל במים באמצעים שונים כמו סינון והכלרה; לדאוג לתקינותן ולחיטוין של מערכות אגירת המים ואספקתם; ולדגום באופן שוטף את המים ולוו דא שהם נקיים מזיהומים מיקרוביאליים או כימיים.
על הספקים למנוע חיבור בין מערכות מים לשתייה למערכות מים לחקלאות, לעסקים ו לתעשיי ה ולוודא כי הותקנו מכשירים מונעי זרימה חוזרת (להלן - מז"חים) ממערכות אלה למערכת המים הראשית.
על פי פקודת בריאות העם, 1940 (להלן- פקודת בריאות העם או הפקודה), שר הבריאות מוסמך להתקין תקנות בדבר איכותם התברואית של מי השתייה ולקבוע את תנאי התברואה של מקור למי שתייה.
על פי הפקודה כל ספק חייב לבצע על חשבונו, במעבדה מוכרת מטעם שר הבריאות, בדיקות לאיכות מי השתייה שהוא מספק.
משרד הבריאות מפק ח באמצעות לשכותיו ברחבי הארץ על פעולתם של ספקי המים בתחום הבטחת איכות מי השתייה, ואוכף את מילוי התקנות הנוגעות למקורות המים, למתקני הטיפול במים ולמערכות האספקה של ספקי המים השונים.
באוגוסט 2013 נכנסו לתוקפן תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי-שתיה ומית קני מי שתיה), התשע"ג- 2013 (להלן- תקנות איכות המים), שהחליפו את תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי-שתיה), התשל"ד - 1974 .
על פי סעיף147 לצו המועצות המקומיות (א) התשי"א- 1950 , ועל פי סעיף63 לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח- 1958 (להלן- הצו), המועצות המקומיות והמועצות האזוריות מוסמכות לטפל בכל עניין הנוגע לציבור בתחום המועצה, ובין היתר לקבוע את התנאים לאספקת מים לצרכנים כך שיימנע זיהום של מי השתייה.
מבקר המדינה כבר העיר על כך שהסמכות למניעת זיהום מים היא בין היתר סמכות שבחובה של הרשויות המקומיות 2.
על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001 (להלן- חוק התאגידים), הרשויות המקומיות שהחוק חל עליהן חייבות מאוגוסט 2007 להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב (להלן - תאגידים או תאגידי מים).
לפי חוק התאגידים, עם הפעלת התאגיד בר שות המקומית, תהיה הרשות משוחררת מחובותיה לספק שירותי מים וביוב, יינטלו ממנה סמכויות הקשורות לאספקת שירותים אלה והאחריות לכך תוטל על התאגיד.
2 דוח על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 (פורסם בשנת 2009 ), "פעולות הרשויות המקומיות להבטחת איכות מי השתייה המסופקים בתחומן", עמ' 285.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פעולות הביקורת .
בחודשים יוני 2014 עד דצמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות ספקי המים והרשויות המקומיות להבטחת איכות מי השתייה שהם מספקים ואת הפיקוח של משרד הבריאות עליהם.
הביקורת נעשתה בכמה תאגידי מים, ברשויות מקומיות, במקורות, אצל ספקי מים אחרים ובמשרד הבריאות.
אישור קידוחים ורישוים .
על פי תקנה 9 לתקנות איכות המים, תנאי לאספקת מים ממקור מים הוא אישור משרד הבריאות.
על פי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים) ועל פי צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה- 1995 (להלן- צו רישוי עסקים), מתקן להפקת מים הוא עסק טעון רישוי, והרשות המקומית ומשרד הבריאות רשאים לקבוע תנאים לפעולתו.
תקנות בריאות העם (תנא ים תברואיים לקידוח מי שתייה), התשנ"ה - 1995 (להלן- תקנות הקידוחים) קובעות את התנאים להפעלת קידוח מי שתייה.
על פי תקנה 2 , להפעלת הקידוח נדרש אישור ממשרד הבריאות, הרשאי, לפי תקנה 14 , לבטל את האישור אם נוכח כי לא קוימו במקור הקידוח הוראות התקנות, או אם בשל מצבו, בשל אופן הפעלתו או עקב התנאים סביבו מי השתייה המופקים ממנו מזיקים או עלולים להזיק לבריאות.
באשר לקידוח שהיה בשימוש לפני פרסום התקנות, משרד הבריאות יכול לפטור אותו מתחולת התקנות ולדרוש ממחזיק הקידוח לבצע בו שינויים חיוניים להבטחת איכות מי הקידוח.
בתקנות הוראה העוסקת בקביעת אזורי מגן סביב לקידוח (רדיוסי מגן), שבהם אסורה בנייה ופעילות העלולה לפגוע במי הקידוח ולזהמם.
בביקורת נמצא כי מבין כ-200 הקידוחים שמפעילה מקורות במחוז הצפון, לכ-30 טרם ניתן אישור ממשרד הבריאות או פטור מטעמו מתחולת התקנות.
עוד נמצא כי גם לקידוח שמפעילה עיריית נהרייה ולקידוחים אשר מפעילים ספקי המים בקיבוץ א' שבתחום המועצה האזורית עמק יזרעאל ובקיבוץ ב' שבתחום המועצה האזורית מטה אשר, לא ניתן אישור או לחלופין פטור מתחולת התקנות.
ממסמכי משרד הבריאות ומקורות עולה גם כי במרבית הקידוחים קיימים מפגעים בתחום אזורי המגן, העלולים לגרום זיהום במי הקידוח.
משרד מבקר המדינה העיר למקורות ולעיריית נהרייה כי עליהן לפעול בהקדם לקבלת אישור להפעלת הקידוחים או פטור מאישור ממשרד הבריאות במקרים המתאימים לכך.
מתשובת עיריית נהרייה ממרץ 2015 עולה כי בעקבות הביקורת הגישה העירייה באותו חודש למשרד הבריאות בקשה לרישוי עסק ל כלל ה קידוחים שהיא מפעילה.
עוד ציינה עיריית נהרייה בתשובתה כי עדכנה את תכנית המתאר הכוללנית שלה, תוך התייחסות לרדיוסי המגן של הקידוחים.
אישור הפעלה זמני לקידוח נשוא הביקורת ניתן רק לאחר סיום הביקורת, במאי 2015.
בתשובתה להערות הביקורת מאפריל 2015 ציינה מקורות כי היא פועלת באופן שוטף לקבל אישורי הפעלה קבועים לקידוחים, וכי כל הקידוחים האמורים מופעלים בידיעת משרד הבריאות ותוך תיאום אתו.
עוד ציינה מקורות כי משרד הבריאות הנחה אותה לבצע דיגום הרשות הממשלתית למים ולביוב 615 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מוגבר בקידוחים אלה, וכי איכות המים בהם תקינה.
החברה מסרה כי היא פועלת ללא לאות לקבל אישור הפעלה לכל הקידוחים, אך האישורים אינם ניתנים בשל גורמים שאינם בשליטתה.
בתגובה לדוח הביקורת ציינו כמה מועצות אזוריות כי משרד הבריאות אינו מיידע אותן בדבר ליקויים בפעולתם של ספקי המים, ולפיכך אין ביכולתן לפעול בעניין.
משרד מבקר המדינה כבר העיר למשרד הבריאות3 כי עליו ליידע את הרשויות המקומיות בדבר ספקי מים הפועלים בתחומן שאינם ממלאים את הוראותיו ואינם עומדים בתקנות לשמירת איכות מי השתייה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו להקפיד וליידע את הרשויות המקומיות בדבר ליקויים שנמצאו בפעולת ספקי המים שבתחומן, כדי לאפשר להן לפעול בהתאם לאחריות המוטלת עליהן לשמור על בריאות תושביהן, בין היתר על פי סעיף 63 לצו האמור, וכדי שינקטו את הצעדים שבסמכותן על מנת שיסופקו לתושביהן מים באיכות הנדרשת.
משרד הבריאות ציין בתשובתו מאפריל 2015 להערות הביקורת כי בעקבות עדכון תקנות איכות מי השתייה נדרשה תוספת כוח אדם שלא מומשה וכתוצאה מכך הוא מתקשה להידרש לכל הנושאים הקשורים במי השתייה במקצועיות הרצויה.
לדעת משרד מבקר המדינה יידוע הרשויות המקומיות כאמור לעיל יאפשר להן לסייע למשרד הבריאות בפיקוח על ספקי המים.
לפיכך, על משרד הבריאות להעביר את המידע בדבר היעדר האישורים לקידוחים בקיבוצים א' וב' למועצות האזוריות עמק יזרעאל ומטה אשר בהתאמה, ועל המועצות לנקוט את הצעדים הנדרשים בהתאם לסמכויותיהן, כדי להבטיח שספקי המים שבתחומן יספקו מים באיכות הנדרשת.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד למשרד הבריאות כי עליו לזרז את הטיפול בעניין הקידוחים הפועלים בלא אישור.
במקרים שקיימת סכנה מוחשית של זיהום בשל פעילות בתחום אזורי המגן של הקידוח, ושישנו מקור מים חלופי, על משרד הבריאות לנקוט לאלתר צעדים להפסקת אספקת המים מהקידוחים הפועלים בלא אישור.
קידוחי מי אביבים תאגיד מי אביבים 2010 בע"מ4 (להלן- תאגיד מי אביבים) מפעיל 11 קידוחי מי שתייה המספקים מים ליותר מ- 465,000 תושבים.
בביקורת נמצא כי שלושה קידוחים מתוכם, קידוח "מגורים" שסיפק בשנים 2012- 2014 כ-0.
9 מלמ"ק5 במצטבר, קידוח "וושינגטון" שסיפק 2.
3 מלמ"ק במצטבר, וקידוח "צור" שסיפק כ-0.
65 מלמ"ק במצטבר, פועלים בלא רישיון עסק.
עוד נמצא כי משרד הבריאות התנגד למתן רישיון וכן למתן אישור לפי תקנות הקידוחים .
4 התאגיד מספק מים לעיר תל אביב-יפו.
מיליון מטר מעוקב 616 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 (או פטור מתחולת התקנות), כיוון שבסביבתם הקרובה של הקידוחים עוברים קווי ביוב, העלולים לגרום זיהום במי הקידוחים6.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה כי תאגיד מי אביבים ממשיך להפעיל א ת הקידוחים בלא רישיון עסק מתאים, ובלא שיינתן להם אישור (או פטור) לפי תקנות הקידוחים.
זאת במיוחד בשל העובדה שמי קידוחים אלו חשופים לזיהומים מקווי הביוב העוברים בסמיכות להם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2015 צייןתאגיד מי אביבים כי ביקש ממשרד הבריאות לא לפסול את הקידוחים שכן הפעלת הקידוחים נדרשת כחלק ממערך ל אספקת מים בשעת חירום.
בסיכום דיון עם משרד הבריאות ורשות המים ממרץ 2015 צוין כי לא ניתן להשתמש בקידוחים הללו שכן הם מסכנים את בריאות הציבור, והוחלט כי תאגיד מי אביבים יגיש למשרד הבריאות בתוך שלושה חודשים תכנית להקמת מערכת מים לחירום, ובה יפורט אופן הטיפול במים.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים כי עליו לקיים את דרישות משרד הבריאות בהתאם לסיכום האמור, ולהגיש לאלתר את התכניות להקמת מערכת המים לחירום.
על התאגיד להקפיד לפעול בנושא זה בהתאם להוראות משרד הבריאות, כדי למנוע פגיעה בבריאות התושבים הצורכים את המים, בין בשגרה ובין במצבי חירום.
קידוחי חולון העיר חולון מקבלת את מי השתייה שלה באמצעות חברת מקורות7, מ-11 קידוחים הנמצאים בתחום העיר.
בביקורת נמצא כי רק לשני קידוחים מתוכם ניתן רישיון עסק, וכי מקורות מפעילה את היתר בלא רישיון עסק.
ממסמכי מקורות עולה כי הסיבה לאי-מתן רישיון העסק היא דרישת משרד הבריאות כי מקורות תתקין בקידוחים מתקני חיטוי בנוסף על מערכות ההכלרה הקיימות, בשל קרבת המקורות למוקדי זיהום כגון מערכות ביוב ואזורי תעשייה.
ממכתב משרד הבריאות למקורות מאוגוסט 2012 עולה כי תהליך רישוי הקידוחים החל כבר בשנת 2010 .
, אך פרט לקידוח אחד, ולמרות תזכורות רבות, לא חלה התקדמות בתהליך מקורות מסרה למבקר המדינה בינואר 2015 כי לפי התכנון מתקני החיטוי יותקנו בקידוחים בהדרגה במהלך השנים 2017 -2015 .
בתשובתה מאפריל 2015 למשרד מבקר המדינה ציינה מקורות כי באוגוסט 2014 היא התבקשה על ידי משרד הבריאות לעכב את התקנות מתקני החיטוי עד להחלטה ברשות המים באשר לגורלם של קידוחי חולון.
עוד ציינה מקורות כי מי הקידוחים נדגמים על פי תכנית דגימות מוגברת שמאושרת על ידי משרד הבריאות, וכי משרד הבריאות מודע למצב הקידוחים ולסכנת זיהומם מקווי ביוב קרובים, אך למרות זאת לא הורה על פסילתם כפי שעשה במקרים .
6 משרד מבקר המדינה כבר העיר לעיריית תל אביב -יפו, שהפעילה את הקידוחים טרם הקמת תאגיד מי אביבים, על כך שהקידוחים פועלים ללא רישיון עסק.
דוח על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 (פורסם בשנת 2009 ), "פעולות הרשויות המקומיות להבטחת איכות מי השתייה המסופקים בתחומן", עמ' 285.
7 חברת מקורות מו כרת את המים לתאגיד המים מי שקמה, אשר מספק בפועל את המים לעיר חולון.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 617 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
שסבר כי קיימת סכנה לציבור בתשובה צוין גם כי בפועל המים המופקים מהקידוחים הם ללא סימני זיהום.
משרד מבקר המדינה העיר למקורות כי השתהתה זמן רב בק ידום הקמת מתקני החיטוי (בשנים 2010 - 2014 ), עוד בטרם התבקשה לעכב את הביצוע (באוגוסט 2014 ), כי המשך אספקת המים מהקידוחים למרות קרבתם למוקדי הזיהום, בלא שיותקנו בהם מתקני החיטוי הנוספים כנדרש, עלול להוות סכנה לבריאות הציבור, וכי על מקורות לפעול בהקדם למילוי כל דרישות משרד הבריאות.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה ציינה מקורות כי תציג למשרד הבריאות לוח זמנים חדש שעל פיו יותקנו מתקני החיטוי בתוך כשנה, ובנוסף תבקש לתקופה זו ממשרד הבריאות אישור הפעלה זמני עבור הקידוחים.
קידוחי מי אונו במועד הביקורת הפעיל תאגיד המים מי אונו בע"מ (להלן - תאגיד מי אונו) שלושה קידוחי מים, שסיפקו מים לתושבי קריית אונו.
יצוין כי במהלך שנת 2014 נפסל זמנית על ידי משרד הבריאות אחד הקידוחים, לאחר שנמצא כי מי השתייה שסיפק לא תאמו את האיכות התברואית שנקבעה בתקנות איכות מי השתייה, והתאגיד הפסיק את אספקת המים ממנו.
בביקורת נמצא כי התאגיד טרם קיבל רישיון עסק להפעלת הקידוחים, וכי הוא מפיק מי שתייה ומספקם משני הקידוחים האחרים (שלא נפסלו), למרות היעדר הרישיון.
בין היתר, וכפי שיפורט להלן, במועד הביקורת טרם הותקנה בקידוחים אלה מערכת הכלרה מבוקרת.
בתשובתו לביקורת מאפריל 2015 ציין תאגיד מי אונו כי החל מאוגוסט 2014 רק קידוח אחד מספק מים, וכי מאז הקמתו ביוני 2010 הוא פועל לקבלת רישיון עסק לבארות, אך מתן הרישיון מתעכב בשל אי-קבלת היתר בנייה למבנה הקידוח.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אונו כי עליו לפעול ללא דיחוי להשלמת דרישות משרד הבריאות והרשות המקומית, כך שהפעלת הקידוחים תהיה בהתאם לחוק רישוי עסקים ולתקנות הקידוחים.
קידוחי מי ציונה תאגיד מי ציונה בע"מ (להלן - תאגיד מי ציונה) מספק מי שתייה לעיר משלושה קידוחי מים.
בביקורת נמצא כי פג תוקפו של רישיון העסק של אחד הקידוחים, באר גן נווה (אף שבידי התאגיד אישור משרד הבריאות לגביו).
בעקבות הביקורת הוחל בטיפול בקבלת רישיון עסק עבור הקידוח, ואולם במועד סיום הביקורת הפיק ממנו עדיין התאגיד מי שתייה וסיפק אותם למרות היעדר רישיון תקף.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי ציונה כי עליו לפעול ללא דיחוי לקבלת רישיון עסק לקידוח, כך שהפעלתו תהיה בהתאם לחוק רישוי עסקים.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
התקנת מד כלור רציף בקידוחים .
על פי תקנה 19 לתקנות איכות המים, על ספק המים לדאוג לחיטוי מי השתייה באמצעות חומרי חיטוי בריכוזים המפו רטים בתקנות.
כדי להבטיח כי ריכוז חומר החיטוי במים המטופלים במתקן טיפול יהיה בטווח המותר, על ספק המים לנטר ברציפות את רמת חומרי החיטוי במי השתייה בנקודת היציאה מהמתקן.
על פי הנחיות משרד הבריאות8 המים המסופקים צריכים להכיל חומר חיטוי בריכוז שבטווח המפורט בהנ חיות.
את ריכוז חומר החיטוי במים יש לנטר באופן רציף באמצעות בקרים המחוברים למחשב, שבו מערכת התראה המעבירה הודעה מתפרצת לחדר הבקרה או לאחראי מטעם ספק המים במקרה של חריגה מהערכים המותרים.
קידוחי קריית אונו - מי אונו תאגיד המים מי אונו, הפעיל כאמור שלושה קידוחים לאספקת מי שתייה, אך מאוגוסט 2014 רק קידוח אחד (באר5 ) פעיל ומספק מי שתייה.
בביקורת נמצא כי למרות דרישות חוזרות ונשנות של משרד הבריאות, בין היתר במכתב סיכום לביקורת בקידוחים מאפריל 2012 , טרם הותקנה בהם מערכת הכלרה אוטומטית ומבוקרת, המהווה תנאי לרישיון העסק לקידוחים.
מערכת זאת טרם הותקנה גם במועד סיום הביקורת, בניגוד להנחיות משרד הבריאות ולדרישות האמורות, ובניגוד לתקנות איכות המים.
יודגש כי בשנים 2014 -2012 סיפקו קידוחים אלו כ-80% .
מצריכת המים של קריית אונו בתשובת התאגיד להערות הביקורת ציין מי אונו כי המערכת המבוקרת הותקנה על ידו בבאר 5 ב- 1.
, וכי מערכות דומות מותקנות על ידו בקידוחים האחרים קידוחי מי אביבים תאגיד המים מי אביבים, מפעיל כאמור 11 קידוחים לאספקת מי שתייה.
בביקורת נמצא כי למרות דרישות חוזרות ונשנות של משרד הבריאות, בין היתר במכתב לסיכום ביקורת ממרץ 2013 , טרם הותקנה בהם מערכת אוטומטית ומבוקרת להזנת חומר חיטוי.
מתאגיד מי אביבים נמסר למבקר המדינה כי התקנתן של מערכות אלו צפויה במהלך שנת 2015.
קידוחי טירה, טייבה וקיבוץ א' מנתוני משרד הבריאות עולה כי בקידוחים שמופעלים על ידי תאגיד המים מעיינות המשולש בע"מ (להלן - תאגיד מעיינות המשולש) בטירה, על ידי עיריית טייבה, וכן על ידי קיבוץ א' שבתחום המועצה האזורית עמק יזרעאל, לא מותקנת מערכת אוטומטית לבקרת כלור עם התרעות.
8 "הנחיות להגשת תכנית לתפעול ובקרה של מתקני הכלרה למי שתייה" מ - 11.
12 ו"הנחיות לתפעול, תחזוקה וניטור מתקן טיפול במי שתייה" מ- 28.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 619 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בעקבות הביקורת, הותקנה בקידוח שבקיבוץ א' מערכת אוטומטית לבקרה רציפה.
משרד מבקר המדי נה מעיר לתאגידים מי אביבים, מי אונו ומעיינות המשולש ולעיריית טייבה כי אי-התקנת מערכת הבקרה הרציפה היא בניגוד להנחיות משרד הבריאות ובעטייה עלולה שלא להתגלות במועד חריגה מהערכים המותרים של חומר החיטוי.
אי-גילוי כזה ימנע טיפול מספק במזהמים שבמים או יגרור הזרמ ת כלור עודף למערכת אספקת המים.
לפיכך על ספקים אלו לפעול ללא דיחוי להתקנת מערכת הבקרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לפעול נגד מפעילי הקידוחים הפועלים בלא אישור ואשר קיימת בהם סכנה של זיהום, לרבות בשל פעילות בתחום אזורי המגן של הקידוח.
כמו כן עליו לפעול נגד מפעילי הקידוחים שאינם מתקינים את מערכות הבקרה הרציפה אחר רמות הכלור.
במקרים של סכנה מוחשית לזיהום המים, על משרד הבריאות לנקוט לאלתר צעדים להפסקת אספקת המים מהקידוחים.
בתשובתו מאפריל 2015 להערות הביקורת ציין משרד הבריאות כי בחלק מהמקרים יש קושי רב לפסול את המים עקב חוסר במקורות מים חלופיים, או עקב בעיות תפעול אחרות, וכי באותם מקרים כאשר נמצא שיש אפשרות לזיהום בקרבת מקורות המים, נדרשו הספקים לבצע פעולות מניעה כמו הגברת תדירות ניטור המים והתקנת מערכות חיטוי נוספות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עקב ממצאי הביקורת ולפיהם כמה מהספקים לא פעלו בהתאם לדרישת משרד הבריאות באשר לנקיטת אותן פעולות מניעה, היה עליו לפעול נגד אותם ספקים ובמקרים המתאימים להורות להפסיק לאלתר את אספקת המים מאותם קידוחים.
שטיפת מאגרי מים וחיטוים .
תדירות השטיפה והחיטוי טרם אספקתם לתושבים מי השתייה מוזרמים במרבית המקרים לברכת מי שתייה (להלן - ברכת מי שתייה או מאגר מי שתייה), שהיא מבנה המיועד לאגירת מי השתייה ולוויסותם קודם לאספקתם.
כדי למנוע התפתחות זיהומים במים האגורים, יש לנקות את מי הברכה ולחטאם בהתאם לסוג המים המסופקים ביישוב.
על פי תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתיה), התשמ"ג- 1983 , (להלן- תקנות מערכות הברכה), מי תהום מחייבים ניקוי של הברכה אחת לשנתיים, ובמקרה שמדובר במים עִליים או בשילוב מים עִליים ומי תהום, פעמיים בשנה.
על פי הנחיות משרד הבריאות מנובמבר 2013 ,, תדירות הניקוי באספקת מים מהמוביל הארצי היא אחת לשנה ובאספקת מים מותפלים פעם בשנתיים.
בביקורת נמצא כי קיימת אי-בהירות בקרב ספקי המים באשר לתדירות ניקוי המאגרים הנדרשת מהם.
משרד הבריאות במחוז הצפון הודיע למשרד מבקר המדינה כי לאור שינויים במערכת אספקת המים הארצית ושיפור הטיפול הראשוני במים הכולל סינון 620 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ,וחיטויהופחתה תדירות הניקוי של מאגרי מים שמקורם במי המוביל הארצי או במים מותפלים הנדרשת מן הספקים.
בעקבות הקלה זו פנו ספקי המים המפיקים מים ממקורות עליים לקבל הקלה דומה בתדירות הניקוי, ומשרד הבריאות החל לבחון את האפשרות להקלה אך לא נתן אותה באופן רשמי.
למרות זאת, לפי הודעת משרד הבריאות במחוז הצפון, החליטו ספקי המים על דעת עצמם להתייחס למי המעיינות המסוננים כמו למי המוביל ולנקות את המאגרים אחת לשנה, במקום פעמיים כנדרש כאמור בתקנות מערכות הברכה.
לעומת זאת, משרד הבריאות במחוז תל אביב הודיע למשרד מבקר המדינה כי עקב שינוי משטר הזרימה, כניסת מים מותפלים והפסקת אספקת מים מהמוביל הארצי למחוז, הדרישה היא כיום לשטיפה ולחיטוי פעם בשנתיים.
עם זאת, לפי הודעת משרד הבריאות במחוז תל אביב, רוב הספקים מבצעים את הניקוי והחיטוי פעם בשנה.
מכאן, שבחלק מהמקרים הניקוי נעשה בתדירות הנמוכה מהנדרש, ובחלקם בתדירות מעבר לנדרש, תוך הוצאה כספית מיותרת.
בתשובתו להערות הביקורת מאפריל 2015 כתב משרד הבריאות כי התקנות וגם ההנחיות ברורות דיין והן מותירות למהנדס המחוז שיקול דעת בנוגע לתדירות הניקוי - בהתאם לסוג המים במאגר ולאופן הטיפול בהם.
עוד צוין בתשובה כי ההנחיות מאפשרות הפחתה בתדירות הניקוי בהתאם להתפתחויות בטיפול במים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי בשל אי -הבהירות בקרב הספקים השונים באשר לתדירות הניקוי הנדרשת מהם, כפי שעלה בביקורת, על הגורמים הרלוונטיים במשרד להנחות בנושא מפורשות את כל ספקי המים.
עיריית טירת כרמל ועיריית נשר לא הקימו תאגידי מים, והן מספקות את מי השתייה לתושביהן בעצמן.
על פי מכתב משרד הבריאות מיולי 2009 לעיריית נשר, מי השתייה בעיר, המתקבלים מחברת מקורות, מקורם בקידוחים שונים ובמי הכינרת המסופקים לשתייה באמצעות המוביל הארצי לאחר טיפול באתר אשכול.
מכאן שאת מאגרי מי השתייה בנשר יש לנקות ולחטא פעם בשנה.
יצוין כי בשל המבנה הטופוגרפי הייחודי של היישוב, בנשר יש 15 .
מאגרי מי שתייה בביקורת נמצא כי עיריית נשר לא שטפה את מאגרי מי השתייה שבאחריותה מאז שנת 2008 , ועשתה כן רק במהלך הביקורת, כלומר במהלך שש שנים לא נשטפו מאגרי מי השתייה בעיר.
מקורם של מי השתייה המסופקים בטירת הכרמל הוא במי תהום.
על פי תקנות מערכות הברכה, תדירות הניקוי והחיטוי הנדרשת של מאגרי מי תהום היא אחת לשנתיים.
בטירת הכרמל שני מאגרי מי שתייה.
בביקורת נמצא כי עיריית טירת הכרמל לא שטפה את מאגרי מי השתייה שבאחריותה מאז שנת 2008 , כלומר במהלך כשבע שנים ועד למועד סיום הביקורת לא נשטפו מאגרי מי השתייה ביישוב.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה כי במשך זמן כה רב לא פעל ו עיריות טירת הכרמל ונשר לשטיפת מאגרי מי השתייה שלהן ולחיטוים, דבר שעלול היה לסכן את בריאות התושבים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 621 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו להדק את הפיקוח על שטיפת המאגרים בהתאם לתקנות ולהנחיות, ולנקוט צעדים מתא ימים נגד הרשויות שלא פעלו כנדרש.
נטילת דגימות מים לאחר החיטוי על פי תקנות מערכות הברכה, לאחר כל שטיפה וחיטוי על הספק למסור דגימת מים לבדיקה מיקרוביאלית במעבדה מוכרת.
על פי הנחיות משרד הבריאות לניקוי מערכות אספקת מי שתייה מנובמבר 2013 , לאחר ניקוי כאמורתחודש אספקת המים רק אחרי קבלת תוצאות של דגימות שדה לבדיקת כלור ועכירות, שנדרש לבצע עם סיום העבודות.
בנוסף, על פי ההנחיות, עם סיום העבודות ובתוך לא יותר מ-24 שעות נדרש הספק לבצע בדיקה מיקרוביאלית כדי לשלול הימצאות חיידקים במים.
יצוין כי ניתן לחדש את אספקת המים גם בטרם קבלת התוצאות המיקרוביאליות - להבדיל מתוצאות בדיקות הכלור הנותר והעכירות, שאותן יש לקבל בטרם חידוש אספקת המים כאמור.
הדגימות נועדו להבטיח כי המים המסופקים לאחר תהליך החיטוי והניקוי ראויים לשתייה.
תאגיד המים מי אונו לא הקפיד עד לשנת 2014 על נטילת דגימות ממי הברכה לאחר סיום החיטוי ולפני חידוש אספקת המים מהברכה לרשת המים העירונית.
תאגיד המים מי בת-ים תאגיד מים וביוב בע"מ (להלן - תאגיד מי בת ים)9 לא הקפיד על נטילת דגימות כלור ועכירות ממי המאגרים לאחר סיום החיטוי ולפני חידוש אספקת המים מהמאגרים לרשת המים העירונית בשנים 2012 ו- 2014 .
עוד נמצא כי את הדגימה המיקרוביאלית נטל התאגיד רק שבוע לאחר החיטוי.
תאגיד המים מי רקת10 לא הקפיד עד לשנת 2014 על דגימת מי הברכה לאחר סיום החיטוי ולפני חידוש אספקת המים מהברכה לרשת המים העירונית.
במהלך שנת 2014 ביצע תאגיד מי-ברק, תאגיד המים והביוב של בני -ברק בע"מ 11 (להלן- תאגיד מי ברק), דיגום מיקרוביאלי רק שבוע לאחר השטיפה והחיטוי של מאגרי מי השתייה שבאחריותו.
משרד מבקר המדינה העיר לתאגידי המים מי אונו, מי בת ים, מי רקת ומי ברק כי עליהם להקפיד ולבצע את הדיגומים מיד עם סיום העבודות, וכי חידוש אספקת המים לאחר חיטוי ברכת מי השתייה בלא דיגום המים הוא בניגוד להנחיות משרד הבריאות ועלול לגרור אספקת מים שאינם ראויים לשתייה.
תאגיד מי אונו השיב למשרד מבקר המדינה כי מדובר בטעות שנבעה מאי -הבנה, וכי החל משנת 2014 הוא מבצע דיגום לאחר ביצוע שטיפה וחיטוי.
תאגיד מי בת ים השיב למשרד מבקר המדינה כי מעתה ואילך יקפיד לדרוש מהקבלן המבצע את החיטוי לבצע דגימות כנדרש, בטרם חידוש אספקת המים.
תאגיד מי רקת השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת .
התאגיד מספק מים לבת ים 10 התאגיד מספק מים לטבריה ולמועצות המקומיות מגדל וכפר קמא.
התאגיד מספק מים לעיר בני ברק 622 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יקפיד לבצע דיגום בסמוך לחיטוי הברכות, בהתאם ל כללים.
תאגיד מי ברק השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת יקפיד על ביצוע הבדיקה המיקרוביאלית תוך 24 שעות מסיום חיטוי הברכה.
על פי תקנות איכות המים על ספק המים לבצע בדיקות מיקרוביאליות וכימיות במערכת אספקת המים שבבעלותו או בהחזקתו, וכן במקורות המים שמהם הוא מספק מים .
תדירות הבדיקות נקבעה אף היא בתקנות איכות המים.