HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עולה כי שיעורי הנגיעּות נותרו גדולים לאורך השנים, למעט .
שנת 2020 שבה מסתמנתירידה קטנה בשיעור הלהקות הנגועות ביישובי הצפון , וביתר .
חלקי הארץ - עלייה בשיעור הלהקות הנגועות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי חלק עיקרי במניעת הפצת חיידקי MG טמון בשמירה על כללי .
הבטיחות הביולוגית שתושג עם יישום המתווה המחייב באיגרת ועם שדרוג הענף.
ציין המשרד כי ריכוז של לולי הטלה בתא שטח קטן מסכן את בעלי החיים ומקטין את היכולת .
לשלוט בהתפשטות מחלות.
עוד ציין כי הנגיעות במחלות עופות שונות גבוהה בלולי הצפון לא .
רק בגלל הקרבה בין הלולים אלא גם בגלל המבנה שלהם וחוסר עמידתם בדרישות .
לדידו, ללא שדרוג הלולים אין היתכנות למניעת התפשטות המחלות המצוינות .
בפרק זה בין הלולים, והסיכון להתפשטות המחלות בין הישובים גדל אף הוא.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה מהנתונים שבפרק זה עולה כי שיעור התחלואה במחלות העופות הנפוצות בישראל, למעט .
הסלמונלה, בלולי הצפון גבוה במידה ניכרת משיעור התחלואה בלולים שביתר חלקי .
הארץ - 90% ,מלהקות המטילות שהיו נגועות במחלת ניוקאסל78% מהלהקות שהיו .
נגועות במיקופלסמה, 88% מהלהקות שהיו נגועות במחלת ברונכיט מדבקת, ו -100% .
מהלהקות שהיו נגועות בשפעת העופות מסוגH9 גודלו בלולי הצפון.
על ענף ההטלה ועל הציבור (הנושא במחירי הביצים הגבוהים, כאמור לעיל), עלויות .
כלכליות נוספות, הנובעות מהצורך להשמיד להקות מטילות ולהשבית לולים.
המחלות הזואונוטיות, כמו שפעת העופות והסלמונלה, אף עלולות לפגוע בבריאות הציבור .
וההתפרצות הנרחבת של שפעת העופות בסוף שנת 2021 רקממחישה חשש זה, ומחדדת .
הצורך בקידום הרפורמה, בהסדרת לולים חדשים ובנקיטת צעדי בקרה וניטור מבעוד .
מועד למניעת התפשטות כה חמורה העלולה אף לפגוע בבריאותם של בני אדם.
ההבדל בשיעורי הנגיעּות במחלות עוף נפוצות, ועודף התחלואה הקיים בלולי הצפון, .
יכולים לנבוע מהקרבה היחסית של לולי הצפון זה לזה, ממבני הלולים הקיימים ומה יעדר .
הקפדה על כללי הבטיחות הביולוגית כפי שציין משרד החקלאות בתשובתו, אך ייתכנו .
עם זאת, אין מחלוקת כי הטיפול במחלות העוף כדי למגרן מורכב יותר .
בשלוחת ההטלה שביישובי הצפון נוכח הק רבה שבין הלולים והקושי לבודד ביניהם.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד החקלאות ייתן את דעתו לגורמים לשיעורי הנגיעות .
הגבוהים בלולי הצפון, לממצאיו בדבר היעדר השמירה על בטיחות ביולוגית בלולים אלו .
ולצעדים הנדרשים לצמצום שיעורי הנגיעות.
יצוין כי הרפורמה אמורה לקדם גידול .
מטילות בחוות לולים גדולות ומודרניות, שיאפשרו בטיחות ביולוגית ברמה גבוהה, ואולם .
התפרצות של מחלות בחוות אלה עלולה לגרום נזק כלכלי רחב היקף.
החקלאות להמשיך לקדם את הרפורמה בענף ההטלה, האמורה לשפר את בריאות .
הציבור והמטילות, אך בד בבד להבטיח שיינקטו הצעדים הנדרשים כדי לוודא שתישמר .
הבטיחות הביולוגית בחוות הלולים הגדולות.
הנחיית"גיל אחד " - ההיבט הביטוחי .
כאמור, בהתאם לתקנות רישוי עסקים, יינתן רישיון ללול רק אם יוחזקו בו עופות מסוג אחד, .
משלוחה אחת ו בגיל אחד, דהיינו - שבקעו בפרק זמן של לא יותר מעשרה ימים.
של לול מלול אחר עם סוג, שלוחה או גיל שונים יהיה 300 מטר לפחות.
מושמדות מטילות בלול מסוים בשל מחלה, לא ניתן לאכלס את הלול עד שיסתיים מחזור .
ההטלה בכל הלולים שהמרחק שלהם מהלול שבו הושמדו המטילות קטן מ-300 .
כך, הנחיות האיגרת של השו"ט משנת 2014 , המבוססות על תקנות רישוי עסקים ונועדו ליישום .
בשלב ב' (ראו לעיל בפרק "קידום הרפ ורמה להקמת לולי הטלה חדשים"), קובעות כי "בתום .
עונת ההטלה, כל המשקים בטווח של 300 מטר יהיו ריקים, ינוקו ויחוטאו טרם אכלוס נוסף.
יותר אכלוס מטילות במשקים עד לסיום חיטוי וניקוי כל הלולים בטווח זה ולאחר קבלת היתר .
בכתב מרופא וטרינר ממשלתי".
יצוין כי צפיפות הלולים, בעיקר בצפון הארץ, אינה מאפשרת ליישם את הנחיית "גיל אחד" בכל .
לול בנפרד, ולכן נדרש להתייחס ללולים סמוכים, שהוקמו במרחק של פחות מ-300 מטר זה .
מזה, כמשק אחד שצריכים להיות בו עופות מסוג אחד, משלוחה אחת ו בגיל אחד (להלן - לולים .
יצוין כי לא נמצאו הנחיות דומות להנחיית "גיל אחד" בעולם, ואין חובה על מגדלים .
באירופה ובארה"ב לאכלס לולים סמוכים במטילות באותו גיל.
עם זאת, ייתכן כי במדינות אלו .
לא נדרשו לסוגיה מאחר שהלולים שם פחות קרובים זה לזה.
עד שנת 2021 לא נאכפה הנחיית"גיל אחד" בלולים סמוכים.
במכתב למגדלים מיום 24.
צוין כי נקבעה החלה הדרגתית של דרישות שלב ב' באיגרת של השו"ט, כך שהחל ב-1.
בעלי לולים שיש להם היתר בנייה ללול חדש נדרשים לעמוד בכל דרישות שלב ב', ובהן הנחיית .
השו"ט סבורים כי יישום הנחיית "גיל אחד " תביא להפחתה עתידית בשיעור .
התחלואה במחלת ניוקאסל (ראו לעיל).
הסדרת "גיל אחד" בפעם הראשונה אפשרית לביצוע בשני אופנים: .
קביעת מועד אכלוסלכל יישוב והשמדה יזומה של הלהקות הקיימות במטרה לאכלס את .
כל הלולים הסמוכים ביישוב במטילות ב אותו הגיל.
ביצוע מדורגובו ייקבע מועד אכלוס עתידי בכל יישוב, ובתקופת הביניים - לולים שסיימו .
את תקופת ההטלה ייוותרו ריקים עד המועד שנקבע לאכלוס ם.
ענף החקלאות חשוף תמידית לנזקי טבע העלולים לגרום לאובדן הכנסה חמור למגדלים.
לסייע לחקלאים להתמודד עם נזקי טבע, החליטה כאמור הממשלה בינואר 1967 להקים את .
חברת קנט 197 כחברת ביטוח ממשלתית עסקית .
קנט מנפיקה פוליסות ביטוח למגדלים .
המיועדות להגן עליהם מפני נזקי טבע והשמדות בע"ח בשל מחלות.
המעבר ל"גיל אחד" הוא הליך יזום שעלותו גבוהה ונכון למועד הביקורת, אינו מכוסה בתוכנית .
חברת קנט העריכה את עלות הסדרת "הגיל האחד " ביותר מ-100 מיליון ש"ח198 , וציינה .
197 בשנת 2018 שונה שם החברה לקָנַט - קרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות.
198 ,קנטשלוחת הטלה - ביטוח להסדרת תאריך אכלוס אחיד בשלוחת ההטלה (ללא תאריך ).
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה כי כדי להקטין את העלויות, יש לחשב עבור כל יישוב בנפרד מהו התאריך שבו המספר הגדול .
ביותר של להקות מגיעות לסיום מחזור החיים, ולקבוע אותו כתאריך שבו תחל מדיניות "גיל .
מעבר לקושי ביישום "גיל אחד " בכל הלולים בפעם הראשונה והעלויות הנלוות לכך, קיימות .
עלויות עתידיות שוטפות.
חברת קָנַט מבטחת את המגדלים מנזקי מחלות ניוקאסל והסלמונלה .
(ראו לעיל בפרק "מחלות בלולי הטלה") במסלול ביטוח אסונות טבע.
לאחר יישום הנחיית "גיל .
אחד" בפעם הראשונה, אם תתפרץ מחלת הסלמונלה ובמקרים מסוימים גם מחלת ניוקאסל, .
אירוע המחייב השמדת לולים ביישוב שקיימים בו לולים סמוכים, יהא צורך לקבל החלטה על .
מועד האכלוס של כלל הלולים הסמוכים, לעיתים כל הלולים באותו יישוב.
רכישת כיסוי ביטוחי לשתי אפשרויות: פיצוי למגדלים שיותירו את הלולים ריקים עד תאריך האכלוס בכל הלולים הסמוכים.
אם מספר המטילות הנותרות ביישוב קטן ואינו מצדיק המתנה, יושמדו יתר הלהקות בהליך .
יזום, המגדלים יפוצו, ויוקדם תאריך האכלוס בכל הלולים ביישוב.
בדוח צוות ההיגוי לעדכון הת וכנית לשדרוג ענף ההטלה משנת 2013 ,צויןכי יישום הנחיית "גיל .
אחד" מחייב תוכנית ביטוח שתיתן פיצוי ביטוחי לנזק שייגרם בשל השמדות ולהיעדר ההכנסות .
בתקופת ההמתנה עד שיאוכלסו כל הלולים הסמוכים.
במסקנות הדוח צוין כי "משרד החקלאות .
בשיתוף קנט, יפעלו להקים למגדלים פוליסת ביטוח, שתאפשר השתכרות חליפית גם למי .
שחויב לחסל את הלהקה לפני סיום ה'גיל אחד ' באזור הגידול".
כאמור, בעקבות האיגרת .
והמכתבים למגדלים בדבר יישום הנחיות האיגרת, נכנסה ההנחיה ל"גיל אחד" לתוקף החל ב- .
קנט ביצעה חישוב של העלות למשק ביישום הנחיית"גיל אחד" לאחר התפרצות מחלה, בהתאם .
לנתוני השמדות המטילות ממחלת הסלמונלה בשנת 2017 .
על פי התחשיב, העלות להשבתת .
הלולים ואי-אכלוס מטילות לאחר התפרצות מחלה יעמוד על כ -10 מיליון ש"ח בשנה.
יגולם בפרמיות שמשלמים המדינה והמגדלים לקנט עבור הביטוח.
בעניין מחלת הסלמונלה - .
35% מהפרמיות משלמים המגדלים ו-65% המדינה משלמת, ואילו בפוליסה המגינה מפני נזקי .
מחלת ניוקאסל, 80% מהפרמיה משלמת המדינה ואת היתר משלמים המגדלים.
הביטוחי בשל הנחיית "גיל אחד" יהיה בשיעור דומה לכיסוי מפני סלמונלה, משמעות הדברים .
היא שבכל שנה המגדלים ישלמו תוספת ביטוח בעלות של 3.
5 מיליון ש"ח, והמדינה תישא .
אם הכיסוי הביטוחי יהיה בהתאם לכיסוי הביטוחי הקיים .
למחלת ניוקאסל, אזי תוספת עלות הביטוח היא שמונה מיליון ש"ח למדינה ושני מיליון ש"ח .
במסמך שהכינה חברת קנט עבור משרד החקלאות בנושא "גיל אחד" היא ציינה כי מצבים .
שבהם יקבלו המגדלים פיצוי עבור תקופה ארוכה של השבתת לולים עלולים לעורר תרעומת .
רבה מצד המגדלים האחרים ומצד הציבור כולו, דבר העשוי להוביל להעלאת דרישות לשינויים .
באסדרה של הענף, לרבות בנושא המכסות.
עוד צוין במסמך כי יש למצוא פתרון לאירוע שאינו .
מבוטח כיום על ידי קנט, שבו יושמד לול בשל מחלה שאינה סלמונלה או ניוקאסל.
מנהל תחום הביטוח החקלאי במשרד החקלאות מסר לצוות הביקורת כי להנחיית "גיל אחד" .
קיימות משמעויות כלכליות נכבדות.
לדבריו, השו"ט לא סיפקו אסמכתאות לכך שהנחיית "גיל .
אחד" אכן מפחיתה מחלות, וכי על פניו מסתמן כי העלות הכלכלית המסתמנת גבוהה מהתועלת .
הכלכלית שתיווצר למשק כתוצאה מקיום ההנחיה.
נוסף על עלויות הביטוח, למעבר ל"גיל אחד" קיימת השפעה על כל שרשרת הייצור בענף.
למשל, במסמך ששלחה למשרד החקלאות ציינה קנט כי יש להתאים את ענף הרבייה המספ ק .
פרגיות עבור ענף ההטלה לתאריכי האכלוס בכל הלולים הסמוכים.
כמו כן, במקרה של השמדה .
ואכלוס מחדש של משק בעל מספר מטילות גדול, יש חשש למחסור בפרגיות בשל הביקוש .
הפתאומי וכן למחסור זמני בביצים עד אכלוס הלולים שהושמדו בהם המטילות.
מועצת הלול ציינה בתשובתה לגבי ממצאי הדוח כי יישום הנחיית "גיל אחד" תתרום להפחתה .
ניכרת של התחלואה בעופות וכי היא תומכת ביישום הנחיית "גיל אחד" כחלק מתוכנית כוללת .
הנחיית "גיל אחד" קיימת בתקנות רישוי עסקים כבר משנת 1981 .
בשנת 2013 הכיר משרד החקלאות בצורך ליצור הסדר ביטוחי מתאים כדי להגן על .
המגדלים מהמשמעויות הכלכליות הרחבות שיש להנחיה זו.
אף על פי שהשו"ט הודיעו .
לבעלי המכסות שהמגדלים בלולים שהוקמו לאחר מרץ 1981 נדרשים לעמוד בהנחיה, .
משרד החקלאות ומשרד האוצר לא גיבשו הסדר ביטוחי מתאים למגדלים.
זה יש חשש כי מגדלים שיידרשו להשמיד להקות או להותיר לולים ריקים כדי להגיע .
לתאריך אכלוס אחד בלולים הסמוכים, לא יוכלו לעמוד בהנחיה ולפיכך יפרו אותה או .
יחליטו על פרישה מהענף, או אף יקרסו כלכלית.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החקלאות לבחון מהם הנזקים הכלכליים .
והבריאותיים הצפויים מאי-יישום ההחלטה בדבר "גיל אחד" ולהשוותם לעלות יישומה - .
למגדלים ולמדינה, אם יוחלט שהמדינה תשתתף בעלויות הפוליסה.
זו תוך איסוף הנתונים הנמצאים בקנט.
אם מהבדיקה יעלה שיש תועלת רבה יותר בביצוע .
ההנחיה, יש לבחון את אופן יישומה ומציאת פתרונות למגדלים, ולשתף בעניין זה גם את .
אם תוצאות הבדיקה יצביעו על תועלת שאינה מצדיקה את יישום ההחלטה, .
מוצע כי המשרד יבחן הנחייתו בשנית.
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה סיכום .
מרבית לולי ההטלה בישראל הוקמו בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, .
זה עשרות שנים הלולים בישראל אינם עומדים בהוראות הדין שבהן .
נקבעו סטנדרטים מחייבים בהיבטי רישוי, תכנון ובנייה ובריאות הציבור , ואינם עונים על .
הדרישות המקובלות במדינות המפות חות בנוגע לרווחת המטילות .
משוכנות בלולי כלובים שבהם המרווח למטילה הוא כ-400 סמ"ר בלבד.
שוכנים במרכזי היישובים ויוצרים בהם מפגע סביבתי בהם, וכן פוגעים באפשרויות הפיתוח .
שלהם ובאיכות החיים של תושביהם.
בלולי הצפון, הצפופים יותר מהלולים שביתר חלקי הארץ, שיעור התחלואה במרבית .
מחלות העופות הנפוצות בישראל, גדול במידה ניכרת, משיעור התחלואה בלולים שביתר .
התפרצות שפעת העופות בשלהי שנת 2021 ממחישה את חוסר היכולת .
לבודד ביעילות את מוקד ההתפרצות ולמנוע את התפשטות שפעת העופות בין הלולים.
זאת ועוד, בשל מדיניות המכסות הנהוגה בענף, מחיר הביצה בארץ הוא מהגבוהים בעולם, .
אף שהממשלה מפקחת על המחירים.
למשל, מחיר ממוצע לתבנית 12 ביצים בינוניות .
96 ש"ח ואילו המחיר הממוצע לתבנית דומה במדינות ה- OECD (ללא .
ש"ח הצרכן הישראלי הוא הנושא בנטל המחיר .
מאז שנת 2007 קיבלה הממשלה החלטות שונותהנוגעות לביצוע רפורמה בענף ההטלה, .
וחלק מרכזי בהן נוגע לפינוי הלולים הישנים ממרכזי היישובים ולהקמת לולים חדשים .
ומודרניים במקומם, מחוץ ליישובים.
אף שכלל הנוגעים בדבר מסכימים כי המשך המצב .
הקיים פוגע בבריאות הציבור, בחזות יישובי הצפון ובאפשרויות הפיתוח שלהם, ברווחת .
העוף וביעילות הכלכלית של ענף ההטלה, במועד סיום הביקורת טרם יושמו ההחלטות .
בנוגע להוצאת הלולים ממרכזי היישובים.
יש לציין לחיוב את העובדה שבשנים האחרונות מקדם משרד החקלאות את שדרוג לולי .
זאת הן באמצעות השו"ט, המניעים את המגדלים לעמוד בהדרגה בתנאי גידול .
המטילות המחייבים בישראל, והן באמצעות רשות התכנון, המממנת ומקימה משטחים .
בשולי יישובי הצפון, המיועדים לשמש בסיס לבניית לולים ב עתיד.
הדברים הקיים תושלם הרפורמה לכל המוקדם בשנת 2027 ,20 שנה לאחר החלטת .
הממשלה משנת2007 בנושא.
נוסף על כך היעדר נורמה מחייבת בנוגע לאופן אכלוס .
המטילות תוך התחשבות ברווחתן יוצר חוסר ודאות בענף ומקשה על המגדלים לתכנן את .
צעדיהם ובעיקר להשקיע את הממון הנדרש לשדרוג הלולים.
נוכח האמור לעיל, על משרד החקלאות בשיתוף משרד האוצר להמשיך לפעול להסרת .
החסמים לקידום הרפורמה ובכלל זה בהיבטים התקציביים, התכנוניים והנורמטיביים.
מאחר שחלק לאמבוטל מלולי ההטלה הישנים נמצאים בצפון הארץ (71% מלולי ההטלה .
בישראל ו-65% מכלל המגדלים נמצאים ביישובי הצפון), יש לתת את הדעת גם על סוגיות .
הנוגעות להיבטי התעסוקה של אימוץ הרפורמה ולשקוד על מתן מענים מתאימים על .
רשימת היישובים הזכאים לסובסידיה מתוקף חוק .
אבו סנאן גורן כווכב אבו אל- היג'א מנרה עראמשה .
אבטליון גרנות הגליל כברי מסעדה פלך .
אביבים ג'ש (גוש חלב) כורזים מעונה פסוטה .
אבירים גשור כחל מעין ברוך פקיעין החדשה .
אבן מנחם גשר הזיו כישור מעלה גמלא פקיעין .
אבני איתן גיתה כליל מעליא פרוד .
אודם דוב"ב כלנית מצובה צביה .
אדמית דיר אל-אסד כמון מצפה אבי"ב צבעון .
אור הגנוז דיר חנא כנף מרגליות צוריאל .
אורטל דישון כסרא-סמיע מרום גולן צורית .
אחיהוד דלתון כפר בלום משגב עם קדמת צבי .
אילון דמידה כפר גלעדי משמר הירדן קדרים .
איילת השחר דן כפר הנשיא מתת קורנית .
אל-רום דפנה כפר חנניה נאות גולן קלע .
אלוני הבשן הגושרים כפר חרוב נאות מרדכי קשת .
אלי עד הילה כפר יאסיף נוב ראמה .
אליפלט הררית כפר מסריק נוה אטי"ב ראש פינה .
אלקוש חג'יראת(זהרה) כפר סאלד אשבל רגבה .
אמירים חד-נס כפר ראש הנקרה נמרוד ריחאניה .
אמנון חולתה כפר רוזנואלד(זרעית) נחף רמות .
אניעם חזון כפר שמאי נטועה רמות נפתלי .
אעבלין חלוץ כרכום נטור רמת מגשימים .
אפיק חניתה כרם בן זמרה נס עמים רקפת .
אפק חוסן לבון נתיב השירה שאר ישוב .
אשחר חספין לבנים סאג'ור שבי ציון .
אשרת חרפיש להבות הבשן סאסא שגב .
בוסתן הגליל חרשים לוחמי הגיטאות סואעד(כמאנה) שדה אליעזר .
ייצור ביצים בישראל - יישום הרפורמה בלולי הטלה בירייה טובא-זנגריה לוטם סח'נין שדה נחמיה .
בית ג'ן טל אל לימן סלאמה שומרה .
בית הלל טמרה לפידות סער שזור .
בית העמק טפחות מבוא חמה ספסופה שיח' דנון .
בן עמי יאנוח -ג'ת מג'דל שמס עבדון שכניה .
בני יהודה יובל מר'אר עברון שמיר .
בענה יובלים מג'ד אל-כרום ר'ג'ר שמרת .
בצת יודפת מורן עין אל -אסד שניר .
בקעאת'א יונתן מורשת עין המפרץ שעב .
בר יוחאי יחיעם מזרעה עין זיון שעל .
ברעם יסוד המעלה מחניים עין יעקב שפר .
גבעת יואב יסעור מטולה עין קיניא שורשים .
גדות יעד מיצר עלמה שתולה .
ג'דידה-מכר יערה מירון עמוקה תובל .
ג'ולס יפתח מכמנים עמיעד .
גונן יראון מלכיה עמיר .
גילון ירכא מנוף עמקה .
געתון כאבול מנות עראבה .
להשקעה הציבורית בהשכלה גבוהה תרומה לפרט ולמדינה.
השכלה גבוהה היא בסיס למחקר, .
היא מבטיחה קדמה, יש לה תפקיד מרכזי בשימור היתרון היחסי של מדינת ישראל ביחס .
למדינות העולם, היא כלי לקידום חברתי ולצמצום פערים חברתיים והיא גם תורמת לכלכלה .
בהיותה כלי המניע את המשק ומייצר מקורות תעסוקה.
המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה .
תפקידיה נ קבעו בחוק 1 (שר החינוך הוא השר הממונה על ביצוע החוק2 ), ובהם הכרה .
במוסד להשכלה גבוהה, הצעה בנוגע להשתתפות המדינה בתקציבי מוסדות מוכרים, הכרה .
בתארים אקדמיים, הסמכת מוסדות השכלה גבוהה להענקתם ופיקוח על הענקתם.
לתכנון ולתקצוב (להלן - ות"ת) היא הגוף שהמ משלה כוננה כוועדת משנה של המל"ג והטילה .
עליו, בין השאר , לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע מה יהיה התקציב הרגיל .
של המוסדות להשכלה גבוהה ומה יהיה תקציב הפיתוח של המוסדות, להקצות את התקציבים .
ולעקוב אחר ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות וחריגות .
על פ י החלטת ממשלה, ות"ת גם .
מחווה דעתה לפני המל"ג טרם ההחלטה על פתיחת מוסד אקדמי חדש או יחידה חדשה אשר .
לה משמעות כספית ניכרת3.
סעיף3 א בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), מגדיר "מוסד .
ציבור" 4 כגוף שאינו מוסד ממוסדות המדינהוהוא פועל למטרות המנויות בסעיף, ובהן למטר ת .
חינוך (להלן - מוסד ציבורי).
עוד נקבע בסעיף זה כי בחוק התקציב השנתי (שהוא חוק התקציב .
לאותה השנה) ייקבעו הוצאות הממשלה לצורך תמיכה.
שר האוצר קבע נוהל להגשת בקשות .
תמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהן 5 בהתאם לחוק יסודות התקציב (להלן - .
בשנת 1985 קבע שר האוצר כי האוניברסיטאות הגדולות (וגם כמה גופים אחרים) .
הן "גופים נתמכים" (להלן - מוסד נתמך).
ות"ת קבעה הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה .
גבוהה שאינם אוניברסיטאות 6 , שבהן עשתה אבחנה בין מוסד ( מכללה אקדמית ) שהמדינה .
משתתפת בתקציביו - "מוסד נתמך", ובין מוסד שהמדינה אינה משתתפת בתקציב - "מוסד שאינו .
1 הקמתה של המל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 .
2 בחודשים מאי- דצמבר 2020 .
היה ממונה על ביצוע החוק שר ההשכלה הגבוהה והמשלימה ושר משאבי המים .
3 החלטת הממשלה 666 , ( ""תפקידי הועדה לתכנון ולתקצוב 6.
4 בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, מוגדר "מוסד ציבור" כגוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה והוא פועל למטרות .
חינוך, תרבות, דת, מדע, אומנות, רווחה, בריאות, ספורט או מטרה דומה.
5 " נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985( " 16.
6 נהלים תאגידיים באתר מל"ג-ות"ת.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה נכון לשנת הלימודים האקדמית 7 (להלן- גם שנה"ל) התשפ"א ( 2020 - 2021 ,) המוסדות .
להשכלה גבוהה כוללים 10 אוניברסיטאות ו -49 מכללות אקדמיות (להלן - מכללות); ות"ת .
תקצבה 9 מהאוניברסיטאות ו-23 מהמכללות8 (להלן- מוסדות מתוקצבים); נוסף על כך יש 17 .
מכללות אקדמיות לחינוך המתוקצבות באמצעותמשרד החינוך ו-10 מוסדות אקדמי ים שהמדינה .
אינה מתקצבת (להלן - מוסדות לא מתוקצ בים).
דוח זה מתייחס למוסדות האקדמיים .
המתוקצבים והלא מתוקצבים פרט למכללות האקדמיות לחינוך (להלן - מוסדות להשכלה .
יצוין כי לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958, סעיף9(8 ), הועמדו לביקורת .
מבקר המדינה המוסדות המתוקצבים בהיותם גוף הנתמך, במישרין או בעקיפין, על ידי .
תרשים 1: המוסדות להשכלה גבוהה, אוקטובר 2021 .
על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
על פי נתוני ה- OECD לשנת20189, לכ-50% מאזרחי מדינת ישראלבגילים 25 - 64 השכלה .
כמו כן עולה מהם כי בישראל, ההכנסה הממוצעת של בעלי השכלה .
אקדמית גבוהה מזו של בעלי השכלה תיכונית: שכר בעלי תואר אקדמי ראשון גבוה ב-39% מזה .
של בעלי השכלה תיכונית (במדינות ה- OECD השכר גבוה בממוצע ב-43% ); שכרבעלי תואר .
שני ומעלה בישראל גבוה ב- 100% מזה של בעליהשכלה תיכונית (במדינות ה- OECD - 89% .
התרשים שלהלן מציג את שיעור ההוצאה להשכלה גבוהה בישראל מתוך התוצר המקומי .
הגולמי (להלן - התמ"ג) ובחלוקה בין הוצאה ציבורית להוצאה פרטית ביחס לממוצע ה- OECD.
7 שנת הלימודיםהאקדמית מתחילה ב-1 באוקטובר ומסתיימת ב-30 בספטמבר.
שנות הלימודים יכונו להלן לפי השנה .
העברית שחלה בחודש אוקטובר של אותה השנה.
8 בשנתהתש"ף ות"ת תקצבה 23 מכללות.
במהלך השנים התש"ף והתשפ"א עברו לתקצובה של ות"ת שתי מכללות .
שתוקצבו לפני כן על ידי משרד החינוך: בהתש"ף - מכללת הרצוג מיסודן של מכללות ליפשיץ ו הרצוג; ובהתשפ"א .
- המכללה האקדמית לחינוך ולספורט אוהלו בקצרין, שהתאחדה עם המכללה האקדמית תל-חי, ומהווה, נכון לשנת .
2021 , שלוחה של המכללה האקדמית תל-חי הפועלת בקמפוס נפרד - קמפוס קצרין לחדשנות בחינוך ובהוראה.
לאחר מעבר זה נותרו בתקצובו של משרד החינוך 17 מכללות אקדמיות לחינוך, ודוח זה אינו עוסק בהן.
1 ו-2 את פירוט המוסדות שוות"ת מתקצבת.
97,, (2020) Education at a Glance 2020: OECD Indicators OECD, .
ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
תרשים 2: שיעור ההוצאה להשכלה גבוהה בישראל, לפי סוג ההוצאה, מתוך .
התמ"ג ביחס ל ממוצע מדינות ה- OECD .
על פי נתוני OECD , Education at a Glance 2020, Figure C2.
en#page289- 2020_69096873- glance-a-at- ilibrary.
org/education/education- https://read.
מהתרשים עולה כי ישראל נמצאת במקום ה-17 מתוך37 מדינות ה- OECD בכל הנוגע לשיעור .
ההוצאה על השכלה גבוהה מתוך התמ"ג; ואולם שיעור ההוצאה הציבורית על מוסדות להשכלה .
גבוהה מתוך התמ"ג בישראל ( 0.
8% ( ) נמוך מהממוצע במדינות האיחוד האירופי1% .
התרשים הבא מציג את שיעור ההוצאה הלאומית למימון מחקר בסיסי במערכת ההשכלה .
הגבוהה מסך ההוצאה הלאומית ל מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) אזרחי10.
10 המו"פ כולל סוגים שונים של פעילות, בהם מימון מחקר בסיסי, הנועד להקנות ולפתח ידע חדש ללא מטרות רווח, .
ומימון מחקר יישומי המוכוון לשפר תשואות על ידי שדרוג שירותים ופיתוח מוצרים.
המו"פ האזרחי (בשונה ממו"פ .
צבאי) ממומן על ידי המגזר העסקי, המגזר הממשלתי, מגזר ההשכלה הגבוהה ומגזר המלכ"רים הפרטיים.
ההוצאה הלאומית על מו"פ אזרחי בישראל מתרחשת בזירה העסקית ומתמקדת במחקר יישומי.
8 מיליארדש"ח, קרי 86% מכלל ההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי (57.
גדול, ההשקעה הלאומית לקידום מחקר בסיסי במערכת ההשכלה הגבוהה הייתה 6.
מההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי (הלמ"ס, ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1989 - 2017 [ 23.
לשם השוואה, סך התקציב של ות"ת לקידום המחקר לשנת התש"ף היה כ-4.
7 מיליארד ש"ח (מתוך סך תקציבה .
8 מיליארד ש"ח[ חוברת התקציב לשנה"ל תש"ף, https://che.
il/ חוברות-התקציב [ .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 3: שיעור ההשקעה במחקר בסיסי במערכת ההשכלה הגבוהה מסך .
ההוצאה הלאומית על מו"פ אזרחי, 2016 .
על פי נתוני( July 2018) Indicators Technology Main Science and OECD, ונתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר .
מהתרשים עולה ששיעור ההוצאה הלאומית בישראל למימון מחקר בסיסי (11% ) נמוך .
ביחס למדינות אחרות הדומות לישראל בהיבטים גודל האוכלוסייה ותמ"ג (הולנד - 32% , .
דנמרק- 33% ) וביחס לממוצע מדינות ה- OECD (27% .
בחודשים מרץ - אוגוסט 2021 בדק משרד מבקר המדינה היבטים כספייםבפעילות של מוסדות .
להשכלה גבוהה, ובכלל זה את אופן הפיקוח והבקרה של ות"ת על הדוחות הכספיים.
נבדקה התנהלות המוסדות בנוגע לסיכונים כלליים ופיננסיים ולסיכונים הנוגעים למאגרי המידע .
הבדיקה מתייחסת לשנה"ל התשע"ז - התש"ף, והיא נערכה בוות"ת ובמוסדות האקדמיים .
בדיקה פרטנית נערכה בשלוש אוניברסיטאות: אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת .
אריאל בשומרון (להלן - אוניברסיטת אר יאל) ואוניברסיטת בר -אילן (להלן גם - בר - אילן), וכן .
בשלוש מכללות מתוקצבות: המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן (להלן - מכללת כנרת), .
המכללה האקדמית צפת (להלן - מכללת צפת) והאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (להלן .
- האקדמיה למוסיקה ולמחול ) (להלן - המוסדות שנבדקו).
הקצבות ות"ת למוסדות המתוקצבים .
ההקצבות מוות"ת הן עיקר מקורות ההכנסה של המוסדות המתוקצבים.
של המוסדות: תשלומי סטודנטים, פרויקטים ומחקרים במימון מגוון גורמים, תרומות, תמלוגים .
הוצאות השכר הן ההוצאה העיקרית של המוסדות.
יצוין כי במסגרת הביקורת .
נותחו הדוחות הכספיים של המוסדות, אך פעולה זו לא כללה בדיקה של תהליכי התקצוב של .
ות"ת למוסדות ו את הבקרה שלה על ביצוע התקציב.
תקציב ות"ת למערכת ההשכלה הגבוהה לשנה"ל התשפ"א (2020 - 2021 ) היה12.
ש"ח (בשנת הלימודים התש"[ ף2019 - 2020 ]- 11.
ממנו ייעדה ות"ת כ-10 .
מיליארד ש"ח להשתתפות בתקציבי המוסדות המתוקצבים: כ - 8 מיליארד ש"ח להשתתפות .
בתקציבי תשע האוניברסיטאות וכ-2 מיליארד ש"חלהשתתפות בתקציבי 23 המכללות.
בתרשימים שלהלן מפורט התקציב המקורי12 שוות"ת הקצתה לכל אחד מהמוסדות לשנה"ל .
תרשים 4: תקציב ות"ת המקורילאוניברסיטאות לשנה"ל התשפ"א ביחס .
לשנה"ל התש"ף (באלפי ש"ח) .
11 המועצה להשכלה גבוהה, "תקציב ות"ת למערכת ההשכלה הגבוהה, התקציב השוטף- שנת הלימודים תשפ"א" .
(אוגוסט 2020) , נספחים2 - 4 ', עמ64 - 71 ; חוברות-התקציב .
התקציב המקורי הוא התקציב שאושר לתחילת שנה"ל.
במהלך השנה ייתכנו שינויים .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מהתרשים עולה כי בשנים התש"ף - התשפ"א עלה התקצוב של אוניברסיטת אריאל מוות"ת .
בשיעור הגבוה ביותר - 10.
9% , ולאחר מכן מכון ויצמן למדע - 6.
יתר האוניברסיטאות זכו .
לתוספת של פחות מ-1% ועד כ-2%.
אוניברסיטת אריאל מסרה בתגובתהמדצמבר 2021 (להלן- תגובת אריאל) כי הגידול בתקציב .
נובע מ תוספת של סגל אקדמי בכיר וכן מגידול במספר הסטודנטים, ובפרט אלו ה לומדים .
בתחומי מדעי הטבע והבריאות - תחומים המ תוקצבים בתעריף גבוה יותר .
תרשים 5: תקציב ות"ת המקורי למכללות13 לשנה"ל התשפ"א ביחס לשנה"ל .
מהתרשים עולה כי בהשוואה בין שנה"ל התש"ף לשנה"ל התשפ"א, עלה התקצוב של מכללת .
כנרת מוות"ת בשיעור הגבוה ביותר - 19.
8% , ולאחר מכן המכללות גליל מערבי ואשקלון - .
המכללות שתקצובן ירד: ה מכללה האקדמי ת ספיר (להלן - מכללת ספיר), שתקצובה .
ירד בשיעור הגבוה ביותר - 2.
4% , והמכללות: המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה (להלן .
- אורט בראודה ), סמינר הקיבוצים המכללה לחינוך, לטכנולוגיה ולאומנויות (להלן - סמינר .
הקיבוצים), והמכללה האקדמית תל-אביב-יפו, שתקצובן ירד בכ - 1%.
המוסדות שונים זה מזה במספר הסטודנטים שהם מלמדים, בפעילויות ההוראה והמחקר שלהם .
ובהרכב מקורות ההכנסה החיצוניים שלהם.
היקף התקצוב של ות"ת לכל מוסד תלוי, בין השאר, .
במספר הסטודנטים שהיא קבעה כמכסה לתקצוב לכל מוסד; עם זאת, מוסד אקדמי רשאי לקלוט .
סטודנטים גם מעבר למכסה המתוקצבת.
ככל וקיים פער בין מספר הסטודנטים שאושר כמכסה .
13 למעטמכללת הרצוג , מיסודן של מכללות ליפשיץ והרצוג, שעברה במהלך שנה"ל התש"ף לתקצובה של ות"ת.
מתוקצבת לבין מספרם בפועל, יכול הדבר להשפיע על המצב הפיננסי של המוסד.
לומדים במוסד סטודנטים רבים יותר מהמכסה המתוקצבת, עליו לשאת בעלויות הכרוכות בכך, .
ומנגד, מוסד שלא מילא את מכסת הסטודנטים המתוקצבת, תקצובו יופחת בשל כך.
ות"ת מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת ות"ת) כי היא מתקצבת את המוסדות, לפי .
שיעור הסטודנטים בשנה הקודמת אל מול המכסות המתוקצבות בשנת התקציב השוטפת.
הוסיפה כי הצורך בקביעת מכסות נובע בעיקרו ממגבלות תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה .
שאינו יכול לתמוך בכלל הביקושים במערכת; קליטת סטודנטים מעבר למכסה היא החלטה .
פנים מוסדית, המצויה במסגרת החופש האקדמי והמינהלי שהקנה חוק המל"ג למוסדות.
מסרה ות"ת, כי בשנת הלימודים התשפ"א הי תה עלייה במספר הסטודנטים שנקלטו וזאת בשל .
גידול משמעותי בביקושים שהוא תוצאה של משבר הקורונה; ות"ת העריכה שזהו גידול חריג, .
שאינו משקף את המגמה הרב שנתית.
ות"ת ציינה כי בינואר 2022 אישרהמליאת ות"ת הקצאה .
של יותר מ- 2,600 מכסותסטודנטים נוספות לשנה התשפ"ב.
בשנה"ל התש"ף והתשפ"א תקצבה ות"ת כ - 200,000 סטודנטים: כ - 110,000 סטודנטים .
באוניברסיטאות, כ- 20,000 באוניברסיטה הפתוחה וכ- 70,000 .
במכללות בלוחות 1 ו- 2 שלהלן .
מובאת מכסת הסטודנטים המתוקצב ת שוות"ת הקצתה למוסדות בשנה"ל התשפ"א ומספר .
הסטודנטים שלמדו בפועל בשנה זו, לפי נתוני ות"ת.
לוח 1 : מכסת הסטודנטים המתוקצביםבאוניבר סיטאות ומספרם בפועל, .
האוניברסיטאות מכסת הסטודנטים .
בפועל התשפ"א ההפרש בין מספר .
האוניברסיטה העברית בירושלים 19,170 19,359 189 (1% ) .
הטכניון- מכון טכנולוגי לישראל 13,400 12,813 -587 (4%-) .
אוניברסיטת תל-אביב 23,920 23,790 -130 (1%-) .
אוניברסיטת בר-אילן 15,600 17,485 1,885 (12%) .
אוניברסיטת חיפה 15,410 14,952 458- (3%-) .
אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 15,561 16,033 472 (3% ) .
מכון ויצמן למדע 490 513 23 (5%) .