HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, ראו י שמשרד הבריאות והמשרד לביטחון הפנים, האחראים בין היתר לביטחונם של צוות העובדים בבתי החולים, ישובו ויבחנו, לפי גודלו ומאפייניו של כל בית חולים, מהי החלופה שתספק לצוותים הרפואיים הגנה סבירה ומהם המשאבים הנדרשים ליישומה.
לעניין זה ראוי לציין כי הכללית מסרה בתשובתה מדצמבר 2009 כי הנהלת המרכז הרפואי סורוקה באה לידי הסכמה עם משטרת ישראל, ומחודש זה תפעל בבית החולים נקודת משטרה.
(ג) חינוך והשתלמויות: כאמור, עובדי בתי החולים פועלים בסביבת עבודה רווית מתח, שבה מטופלים ובני משפחותיהם עלולים לנקוט אלימות כלפיהם.
לפיכך חשוב להכשיר את עובדי בתי החולים להתמודדות עם האלימות במקצועיות ובמיומנות, וכך למסד אקלים ארגוני מופחת אלימות.
43 נקודת משטרה היא יחידת משנה של מרחב או תחנה המבצעת חלק מתפקידי המשטרה בתחומה, על פי הוראת המשטרה 02.
02 , המרחב- יעוד, תפקידים, מבנה וארגון.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 77 .
הוועדה הבין-משרדית המליצה לגבש תכנית השתלמות רב -מקצועית להתמודדות עם מצבי אלימות, שבה יוענקו לעובדי בתי החולים כלים לזיהוי מוקדם של אירועי אלימות, לצמצומם ולמניעתם.
בחוזר המנכ"ל מינואר 2000 נכתב כי צוותי המחלקות לרפואה דחופה ועובדים במחלקות אחרות שיש בהן פוטנציאל אלימות ישתלמו בנושא לפחות אחת לשנה.
עלה כי משרד הבריאות לא הקצה תקציבים ייעודיים לחינוך ולהשתלמויות לצוותי בתי החולים, לא גיבש תכנית השת למויות מובנית לנושא, והוא אינו עוקב אחר יישום הנחייתו בדבר קיום השתלמויות שנתיות.
יצוין, כי באוקטובר 2008 הפיץ תחום הדרכה ופיתוח במשרד הבריאות מסמך המרכז שש "הצעות לסדנת התמודדות עם אלימות בבתי חולים" לבחירתו של כל בית חולים.
בפועל כל בית חולים מקיים השתלמ ויות בנושא מניעת אלימות לצוותי חדר המיון ולצוותים אחרים באמצעות התקציב שהוא בוחר להקצות לכך, ואין הכשרה אחידה בעניין זה.
יצוין כי בישיבת הוועדה הבין-משרדית להתמודדות עם אלימות במערכת הבריאות שהתקיימה בנובמבר 2009 )ציינה נציגת המרכז הרפואי תל אביב (איכילובכי "אין תקצוב להדרכה והשתלמויות, דבר המקשה על הביצוע".
לדבריה, הובהר כי הבעיה קיימת גם בבתי החולים האחרים.
מדוח לנדאו עולה כי רק מיעוט מהמשיבים (20%), בעיקר אנשי ביטחון, השתתפו בהשתלמות בנושא התמודדות עם אלימות, וכרבע מהם השתתפו בהשתלמות שארכה חצי יום בלבד.
רוב המשתתפים בהשתלמויות ציינו שהפיקו מהן תועלת, ורוב רובם של העובדים שלא השתתפו בהן ציינו את נחיצותן.
בדוח נכתב ש"פירוש הדבר הוא כי לרובם המכריע של צוותי חדרי המיון בישראל חסרות המיומנויות הבסיסיות להתמודדות עם מצבים בעלי פוטנציאל לאלימות ועם אלימות לאחר שזו התרחשה".
משרד הבריאות ציין בתשובותיו מנובמבר 2009 ומינואר 2010 כי האחריות להדרכת הצוותים בנושא התמודדות עם אלימות היא בידי ועדות האלימות בבתי החולים44 , וכי המשרד לא תקצב ועדות אלה.
עוד ציין המשרד כי הוא סייע בסכום של 550,000 ש"ח למימון חלק מפעילויותההדרכה בבתי החולים, וכי מונה רכז לנושא העובד עם בתי החולים.
עוד מסר המשרד כי לפי רישומיו בשנת 2009 התקיימו בבתי החולים101 סדנאות בנושא והשתתפו בהן כ- 2,500 .
עובדים מנהל המרכז הרפואי תל אביב (איכילוב) מסר בתשובתו מנובמבר 2009 כי על [ "משרד הבריאות המליץ אך לא תיקצב השתלמויות ]חינוך והשתלמות נדרשות".
על משרד הבריאות לפעול ליישום המלצות הוועדה הבין-משרדית והנחיות המשרד ובכלל זה לגבש תכנית השתלמויות רב-מקצועית להתמודדות עם מצבי אלימות וכן לפקח על יישום ההנחיה בחוזר המנכ"ל שלפיה צוותי המחלקות לרפואה דחופה .
44 ביולי 2008 הנחה סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרד הבריאות את מנהלי בתי החולים הממשלתיים להקים בכל בית חולים "ועדת אלימות" בראשות חבר הנהלת בית החולים, שאחד מתפקידיה יהיה הדרכה להתמודדות עם אירועי אלימות.
ועובדים במחלקות אחרות שיש בהן פוטנציאל אלימות ישתלמו בנושא לפחות אחת לשנה.
(ד) הסברה ומידע: בדוח הוועדה הבין-משרדית צוין כי אין מיסוד כלשהו של מתן המידע לממתינים, בייחוד בחדרי המיון.
המלצתה להכשיר עובד שיהיה אחראי לתקשורת ולמתן המידע לממתינים בחדרי המיון לא יושמה, וכך גם המלצתה להציב בכל מקום שתיתכן בו המתנה, ובייחוד בחדרי המיון, חומר הסברה בכמה שפות המפרט את ההליכים הצפויים ואת משך הזמן הצפוי לכל הליך.
ליישומן של המלצות אלו עשויה להיות תרומה ניכרת להפגת המתח ותחושת האי -ודאות בקרב הפונים לחדרי המיון ומלוויהם , ויש בכך כדי למנוע את התפרצותם של אירועי אלימות מסוימים.
לפיכך על משרד הבריאות לוודא כי בכל בית חולים המפעיל חדר מיון יימצא חומר הסברה זמין כמומלץ.
עתיר ה לבג"ץ : מאחר שרבות מהמלצות הוועדה הבין -משרדית לא יושמו וכן רבות מן ההנחיות בחוזרי המנכ"ל בעניין הה תמודדות עם האלימות במערכת הבריאות ומאחר שרופאים המשיכו להיפגע מתקיפות של חולים ובני משפחותיהם, ביוני 2008 עתרה הר"י לבג"ץ45 כדי שיורה למשרד הבריאות לגבש וליישם תכנית חירום למיגור האלימות נגד רופאים , וכן יורה ליישם לאלתר את ההנחיות הקבועות בחוזרי המנכ"ל.
בעתירה נכתב , כי "מדי יום ביומו מתרחשים אירועי אלימות קשים וחמורים נגד רופאים במערכת הבריאות", וכי "האלימות נגד רופאים הינה תופעה בעלת השלכות קשות ומיידיות על מערכת הבריאות, שכן האיום והחשש של הצוות הרפואי מפני אלימות, קל וחומר אירועי האלימות עצמם, פוגעים ביכולתו של הצוות הרפואי לספק שירותים רפואיים הולמים".
בספטמבר 2008 ,, בהמלצת בג"ץ חזרה בה העותרת מן העתירה .
בפסק הדין כי ]משרד הבריאות[ קבעו השופטים: "אנו מצידנו הבענו דעתנו לפני נציגת המשיב יש טעם וצורך בשקילת פתרון קונקרטי יותר, שכן אין מחלוקת בין הצדדים בדבר קיומה של הבעיה ובדבר הצורך לפתור אותה".
הביקורת העלתה כי מאז ניתן פסק הדין האמור לא הביא משרד הבריאות לכדי מימוש תכנית לקידום הנושא.
ההתמודדות עם אלימות במוסדות רפואיים בקהילה : כאמור, בשנים 2000 ו- 2004 הפיץ משרד הבריאות חוזרי מנכ"ל המנחים את בתי החולים בנוגע להיערכות להתמודדות מול מקרי אלימות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההנחיות עוסקות בדרכי ההתמודדות עם תופעת האלימות בבתי החולים בלבד ולא במוסדות רפואיים בקהילה על מאפייניהם הייחודיים.
אמנם סביר להניח שמרבית אירועי האלימות מתרחשים בבתי החולים, אך האלימות במוסדות הרפואיים בקהילה שונה .
45 בג"ץ 5202/08 הסתדרות רפואית בישראל נגד משרד הבריאות, תקדין.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 79 .
במהותה מהאלימות בבתי החוליםומן הראוי לייחד הנחיות מתאימות גם למוסדות אלה.
יצוין כי במועד הביקורת ערכו ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) והכללית מחקר בנושא "אלימות כנגד צוות במרפאות הקהילה", והוא היה בשלב איסוף הנתונים.
משרד הבריאות ציין בתשובותיו מנובמבר 2009 ומינואר 2010 כי בשנת 2008 הוקם פורום ייעודי לנושא אלימות בקהילה, אולם מאז התקיימה ישיבה אחת בלבד, וכי המשרד ממתין לסיום המחקר בנושא "אלימות כנגד צוות במרפאות הקהילה" לצורך המשך הטיפול בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שהפורום שהוקם לטיפול בנושא האלימות בקהילה יפעל באופן שוטף, וכי משרד הבריאות יקדם פרסום הנחיות לטיפול באלימות בקהילה.
: ועדת היגוי לנושא מניעת אלימות נוכח כמה אירועי אלימות קשים שהתרחשו בשנת 2008 ,הורה שר הבריאות דאז, יעקב בן יזרי בדצמבר באותה השנה על "מינוי ועדת היגוי לנושא מניעת אלימות כנגד עובדים במערכת הבריאות".
המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בועז לב, מונה לעמוד בראש הוועדה, והשר הנחה כי ידווח לו אחת לחצי שנה על פעילות הוועדה.
נמצא, כי עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009 , לא פעלה הוועדה, ולמותר לציין כי היא לא הגישה לשר הבריאות דיווח כנדרש.
" תכנית "בית חולים ללא אלימות : בדצמבר 2008 הכין צוות בראשות המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, שהורכב מנציגים של המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל, משרד הבריאות, "הקרן לידידות "46 ומטה "עיר ללא אלימות"47 , תכנית להתמודדות עם אלימות במערכת הבריאות.
התכנית יועדה תחילה לבית החולים וולפסון, ובהמשך הייתה אמורה להיות מיושמת בבתי החולים האחרים.
תחומיה העיקריים היו אכיפה, רווחה וטיפול, מניעה והסברה, ונקבעו בה לוחות זמנים, תקציב ודרכי הערכה.
היעד ים המרכזיים שהציבה הת כנית הי ו הפחתת האלימות והפשיעה בבית החולים, הגברת תחושת הביטחון והמוגנות של באי בית החולים, יצירת כלים להתמודדות עם האלימות ופיתוח מודל להתמודדות עם סוגים שונים של אלימות בבית החולים.
46 הקרן לידידות מסייעת לאוכלוסיות חלשות בישראל ופועלת עם מגוון גופים בישראל.
47 על פי התכנית, תתבצע פעולה עירונית מערכתית לשם התמודדות עם כלל סוגי האלימות ומצביה בעיר.
התכנית מתמקדת בכל ההיבטים והמשתנים העירוניים שההשפעה עליהם מביאה לידי הפחתת האלימות והתמודדות יעילה יותר עמה.
היא מבוססת על שיתוף פעולה בין גורמים מהמגזרים השונים ועל גיוס כל המערכות - חינוך, רווחה, משטרה, בריאות - להתמודדות עם הנושא כדי לפתור את בעיית האלימות בעיר.
התכנית הוצגה לפני ועדת השרים למאבק באלימות, ובפברואר 2009 אישרה הוועדה את הפעלתה48 .
הוועדה החליטה כי התקציב לשנה הראשונה ייקבע על פי סיכום הנושא בידי המנכ"לים של המשרד לביטחון הפנים ומשרד הבריאות, שיגובש בתוך חודש מאישור תקציב המדינה לשנת 2009 .
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009, לא אושר התקציב להפעלת התכנית, ולמותר לציין כי הי א לא יצאה אל הפועל.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי התקיימו דיונים בעניין עם המשרד לביטחון הפנים, אך לא אותר מקור תקציבי למימון התכנית.
המשרד לביטחון הפנים מסר בתשובתו כי הפעלת התכנית לא התאפשרה משום שמשרד הבריאות לא העמיד לכך תקציב.
הוא הוסיף כי עקב חשיבותו הרבה של יישום מודל "בית חולים ללא אלימות", ביקש השר לביטחון הפנים שמנכ"ל משרדו, מנכ"ל משרד הבריאות והגורמים המקצועיים בשני המשרדים ייפגשו כדי לבחון מחדש את סוגיית הקצאת התקציבים והמשאבים ליישום התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות שהתמודדות יעילה עם האלימות במערכת הבריאות מחייבת תכנון אופרטיבי.
אי -יישומן של המלצות הוועדות והצוותים שהוקמו לעניין זה מייתר את פעילותם ומביא לידי דחיית ההתמודדות עם הבעיה.
שיתוף פעולה עם משטרת ישראל .
מדיניות משרד הבריאות לטיפול באלימות - "אפס סובלנות ": באמצע יוני 2008 פרסם משרד הבריאות מסמך שעניינו יישום מדיניות של "אפס סובלנות" בכל הנוגע לאלימות כלפי עובדי בתי החולים.
על פי המסמך, נדרשו בתי החולים, בין היתר, לפעול כלהלן: (א) לקיים פגישת עבודה עם גורמי המשטרה המקומיים כדי להסדיר מדיניות זו; (ב) להגיש תלונה למשטרה בגין כל אירוע אלימות שבו הוזעקה משטרה; (ג) תלונה ראשונית תוגש בידי הממונה על הביטחון בבית החולים או נציג אחר; (ד) הממונה על הביטחון בבית החולים יימצא בקשר עם קצין החקירות ל שם יישום המדיניות; ( ה) הממונה על הביטחון בבית החולים יעקוב אחרי התקדמות הטיפול בתיק החקירה באמצעות פנייה בכתב ליחידת החקירה בכל אחד בחודש.
הגשת תלונות למשטרה : מנתוני משרד הבריאות, הכללית והר"י עולה שמוגשות תלונות למשטרה בגין כ-30% מאירועי האלימות בלבד.
גם בדוח לנדאו צוין כי רק מעטים מאלו שדיווחו במחקר כי חוו אירוע אלימות פנו למשטרה (28% .
)51% מאלו שנמנעו מלדווח למשטרה ציינו כי לדעתם טיפול המשטרה .
48 'ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה מס 4523 (אלמ23)/ בפברואר 2009.
הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 81 .
באירועים אלה אינו יעיל או מסורבל; כשליש סברו שלמשטרה אין רצון או יכולת לטפל במקרים כאלה; ו-40% נימקו את האי-דיווח באכזבתם מתגובת בי ת החולים על אירועי אלימות.
עוד נכתב בדוח כי אחד הנתונים המדאיגים הוא ש -22% מהמשיבים נמנעו מלהגיש תלונה רשמית בגלל חשש מן החולה ומלוויו.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בבתי החולים איכילוב ואסף הרופא עלה כי הוגשו למשטרה תלונות מעטות49 : אשר לבית החולים איכילוב- למשטרה הוגשו תלונות בגין: ארבעה מ-51 אירועי אלימות פיזית שנרשמו בשנת 2008 במערכת קב"ט (כ -8%), שלושה מ -31 אירועים של איומים (כ -10% ) ושבעה מ -333 אירועים של אלימות מילולית (כ - 2%).
אשר לבית החולים אסף הרופא- בשנת 2008 אירעו בבית החולים 751 אירועי אלימות ( 31 ,אירועי אלימות פיזית 25 אירועים של איומים ו -695 אירועים של הפרת הסדר הציבורי), ולמשטרה הוגשו 12 תלונות בלבד.
קציני הביטחון של בתי החולים ויושבי ראש ועדות אלימות בכמה בתי חולים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הסיבות למיעוט התלונות הן: היעדר אמון במערכת (משטרה ובתי המשפט); פחד מפני התוקף; תיקים רבים נסגרים ב עילה של היעדר עניין לציבור וחוסר אשמה; חשש מתלונת נגד; הצורך להגיע לתחנת משטרה למסירת עדות.
בתשובתו מינואר 2010 מסר משרד הבריאות כי חוסר המוטיבציה של הצוותים הרפואיים לדווח על אירועי אלימות ולהגיש תלונות בגינם נובע מ"פחד מהגשת התלונה (מהתנקמות התוקף); הרגשה שהגשת התלונה לא מטופלת על ידי המשטרה/בתי המשפט באופן יעיל; חוסר זמן ופנאי (הרגשה של 'בזבוז זמן') לפרוצדורות משטרתיות ומשפטיות".
המשרד הוסיף כי נעשות פעולות שכנוע והסברה כדי להרבות את הדיווחים והתלונות המוגשות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בדיונים שהתקיימו בהשתתפות ראש אגף הביטחון במשרד הבריאות עלה כי "הסיבה העיקרית לחוסר רצונם של הרופאים להתלונן.
הינה בזבוז הזמן הכרוך בהגשת תלונה וחוסר רצונם להיות מעורבים בהליך".
כאמור, מבדיקת טיפול המשטרה בתלונות על אלימות כלפי עובדי ציבור עלה כי יותר מרבע מהתיקים נסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור; בתיקים רבים לא נחקרו כל המעורבים ולא מוצתה החקירה; וחלפה חצי שנה ויותר ממועד סיום החקירה של תיקים רבים ועד מועד קבלת ההחלטה על המשך הטיפול בהם.
נוכח ממצאי הביקורת על טיפול המשטרה בתלונות על אלימות כלפי עובדי ציבור ותחושתם של עובדי מערכת הבריאות שהגשת התלונות חסרת תכלית, על כל הגורמים המעורבים בנושא - משרד הבריאות, בתי החולים והמשטרה - לבחון דרכים שיביאו לידי הכרתם של עובדי מערכת .
49 משרד מבקר המדינה בדק את נושא הגשתהתלונות בין שהוזעקה משטרה למקום האירוע ובין שלאו.
הבריאות בתועלת שבפנייה למשטרה והגברת נכונותם להגיש תל ונות במשטרה.
, אלימות שמקורה בחולים במחלות פסיכיאטריות בשכרות או בסמים : משרד מבקר המדינה בדק 40 אירועים שאירעו בשנת 2008 בבית החולים ברזילי וסווגו כתקיפה פיזית או כאיומים, והעלה כי19 מהם (47% ) מיוחסים לאנשים הסובלים מבעיות פסיכיאטריות, לשיכורים ולאנשים הנתונים בהשפעת סמים.
יצוין כי בדוח לנדאו נכתב כי מדוחות אירוע שנאספו מכמה בתי חולים עולה כי ב- 17.
4% מאירועי האלימות היה מעורב אדם שהיה נתון בהשפעת אלכוהול או סמים וב- 6.
מהם היה מעורב חולה במחלה פסיכיאטרית ממסמכי בית החולים עולות טענות קשות לגבי התנהלות המשטרה במקרים אלה.
כך, לדוגמה, נמצא כי לעתים מביאים שוטרים לחדר המיון אנשים הסובלים מבעיות פסיכיאטריות או שיכורים שהיו מעורבים באירועי אלימות, מקצתם באזיקים, ומשאירים אותם ללא השגחה.
האנשים הללו מפגינים אלימות קשה כנגד הצוות הרפואי, המאבטחים או חולים אחרים, והצוות הרפואי מתקשה להתמודד עמם ונזקק לעזרתם של השוטרים, שהם בעלי כלים, יכולות וסמכויות הנחוצים במצבים אלו.
משרד הבריאות לא פעל לקביעת כללים לטיפול ב בעיה, ולא פנה אל המשטרה בבקשה שתנחה את השוטרים להישאר עם המטופלים פרק זמן מסוים בתיאום עם הרופא המטפל.
להלן דוגמאות: (א) בפברואר 2008 הגיע מטופל החולה במחלה פסיכיאטרית לחדר המיון בבית החולים ברזילי וטען שהוא סובל מכאבי גב.
אחרי כן הוא קפץ על האחות וניסה לחנוק אותה, אך המאבטחים מנעו זאת ממנו.
האחות התקשרה למשטרה וביקשה להגיש תלונה, ולכן שוטרים הגיעו לחדר המיון לגביית עדות ממנה ואחר כך עזבו את המקום.
פסיכיאטר שבדק את המטופל הורה לאשפזו, אך הוא ברח ורק לאחר מאבק הצליחו המאבטחים לעצרו בשער בית החולים.
קצין הביטחון התורן התקשר לתחנת המשטרה וביקש סיוע.
בדוח האירוע שכתב הוא ציין כי נאמר לו שעליו להתמודד עם האדם התוקפן בלי התערבות המשטרה.
בסיכום דוח האירוע כתב קצין הביטחון התורן כי הוא רואה באור שלילי את עבודת המשטרה, משום שלא הסכימה לסייע לעצור אדם שתקף אחות ומאבטחים.
יצוין כי ביומן המשטרה נרשם מספר אירוע, אך המשטרה לא פתחה תיק פלילי אף שהוגשה תלונה.
(ב) באוגוסט 2008 ,הגיעה ניידת משטרה לחדר המיון בבית החולים ברזילי וחולה במחלה פסיכיאטרית, שככל הנראה היה נתון בהשפעת סמים, ירד ממנה כבול.
לאחר בדיקה נלקח המטופל למחלקה הפסיכיאטרית לביצוע קשירה.
המטופל השתולל ותקף את הצוות הרפואי, ובין היתר קרע את חולצתו של הרופא וניסה לחנוק אותו.
בסופו של דבר, הוא נקשר למיטה בידי עובדים רבים.
בסיכום האירוע כתב קצין הביטחון התורן: "השוטרים זרקו את החולה במיון ונסעו, אף שוטר לא נשאר, למרות שהמטופל נראה מסומם ומנותק מהסביבה".
(ג) במאי 2008 הביאו ארבעה שוטרים לחדר המיוןבבית החולים ברזילי שיכור שהתפרע, צעק וקילל.
המטופל נקשר למיטה כדי שלא יפגע בסביבה ובעצמו.
בדוח האירוע כתב קצין הביטחון התורן: "השוטרים עזבו את המקום לאחר הקשירה הטיפול באלימות כלפי עובדי ציבור 83 .
והשאירו לנו את ההתמודדות עם הנ"ל".
עוד כתב קצין הביטחון: "המשטרה מרבה להביא שיכורים מתפרעים מהרחוב ולהשאיר אותם במ יון ללא השגחה, בזאת להפיל את האחריות על האדם המשתולל על צוות המיון והמאבטחים".
נוכח האמור לעיל מן הראוי שמשרד הבריאות והמשטרה יקבעו במשותף דרכי פעולה להתמודדות עם אירועים אלו.
המשטרה מסרה בתשובתה כי "אכן יש מקום לקביעת נוהל כאמור, בין השאר לצורך קביעת מדיניות אחידה בין כלל יחידות המשטרה".
כאמור, המתווה לטיפול בתופעת האלימות במערכת הבריאות הותווה עוד בשנת 2000 , עם פרסום דוח הוועדה הבין -משרדית וההנחיות שנסמכו עליו.
עם זאת, טרם יושמו הנחיות רבות הנוגעות לטיפול בתופעה, בהן הנחיות שעניינן ריכוז נתונים, אבטחה , הכשרת הצוותים הרפואיים והאחרים להתמודדות עם התופעה וקשרי הגומלין עם משטרת ישראל.
יישום ההנחיות לגבי כמה מהנושאים הללו דורש הקצאת תקציבים ייעודיים, אך הדבר לא נעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להתמודד עם תופעת האלימות בבתי החולים ולצמצמה דרושה פעולה בין -משרדית כוללת.
יש לבחון את הצרכים של כלל המערכת ולגבש תכנית שיפורטו בה יעדים מדידים , מכלול האמצעים הנדרשים להשגתם ולוח זמנים לביצוע, וכן להבחין בין פתרונות מידיים לפתרונות ארוכי טווח.
נוסף על כך, גיבוש תכנית יעילה מצריך ביסוס של מאגר נתונים מהימן למידע על הי קף התופעה , ובאמצעותו גם יהיה אפשר לבחון אם היא אכן הביאה לידי צמצום התופעה ואם הושגו היעדים שנקבעו לה בעניין זה.
האלימות הרווחת בחברה הישראלית מחלחלת גם לשירות הציבורי.
תופעת האלימות כלפי עובדי ציבור פוגעת בתפקודם של עובדי הציבור ובטיב השירות הניתן לציבור.
כדי שעובדי הציבור יוכלו להשקיע בעבודתם את מלוא כישוריהם המקצועיים ומרצם ולהעניק ללקוחותיהם את הטיפול המיטבי נדרשת המדינה לספק להם את התנאים שיבטיחו את ביטחונם.
מהבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה שמשרדי הבריאות והרווחה אינם פועלים במידה הראויה כדי להבטיח הגנה לעובדים במערכות הבריאות והרווחה המשרתים את הציבור וחשופים לאלימות בעבודתם ולהכשירם להתמודדות עם אירועי אלימות, והמשטרה אינה ממצה כראוי את ההליכים כנגד החשודים בתקיפות.
עוד נמצא שהעובדים ממעטים 84 דוח שנתי60ב .
לדווח להנהלות המשרדים על אירועי אלימות שחוו וממעטים להתלונן במשטרה בגין אירועים מסוג זה, בין היתר משום שהם סבורים שתלונתם לא תטופל כיאות.
על משרד הבריאות ומשרד הרווחה לפעול להטמעת חשיבות הדיווח על אירועי אלימות בקרב העובדים; ליצור בסיס נתונים מלא ואמין למידע על היקף האלימות ומאפייניה, שיוכל לשמש בסיס לתכנית אופרטיבית ויעילה לצמצום היקף התופעה; לבקר את פעילותן של הוועדות המוסדיות והמחוזיות לטיפול באלימות; להסדיר את אבטחתם של העובדים במקומות עבודתם; וכן להסדיר את קיומן של השתלמויות שוטפות למניעת אלימות המיועדות לצוותים המקצועיים העוסקים במתן שירות לאוכלוסייה וחשופים לאלימות.
על המשטרה להפעיל אמצעי בקרה ופיקוח כדי לוודא את יישומן של מדיניותה והוראותיה לגבי עברות של תקיפת עובד ציבור, ובהן מתן עדיפות גבוהה לטיפול בתלונות על עברות אלו, מיצוי הליכי החקירה והבטחה שסגירת התיקים הללו בעילה של חוסר עניין לציבור תיעשה רק כשהדבר נחוץ ובידי הגורמים המוסמכים לכך.
כמו כן עליה למצות את האפשרויות המוקנות לה לשחרר חשודים בתנאים שיגבירו את ביטחונם של עובדי הציבור.
נוסף על כך, על התביעה המשטרתית והפרקליטות להחליט בעניינם של תיקי החקירה בפרק זמן סביר כדי למנוע את התמשכות ההליכים.
מטרת חוק משק החשמל, התשנ"ו - 1996 (להלן- חוק משק החשמל או החוק), היא "להסדיר את הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור, וזאת תוך הבטחת אמינות, זמינות, איכות, יעילות, והכל תוך יצירת תנאים לתחרות ומזעור עלויות".
פעילות בתחום משק החשמל הוגדרה בחוק: "כל אחד מאלה: ייצור, ניהול המערכת, הולכה, חלוקה, הספקה או סחר בחשמל".
בחוק נקבע שפעילות זו תוסדר באמצעות רישוי.
לפי החוק הוקמה הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל), ובין תפקידיה העיקריים : "(1 ) קביעת תעריפים ודרכי עדכונם ; ( 2 ) קביעת אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן בעל רשיון ספק שירות חיוני2 (להלן- אמות מידה) ופיקוח על מילוי חובותיו על פי אמות המידה.
(3 ) מתן רישיונות ופיקוח על מילוי תנאים שנקבעו ברישיונות".
בישראל משק חשמל ר יכוזי אשר במועד סיום הביקורת פעילותו מתבצעת רובה ככולה על ידי חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י, חברת החשמל או החברה) - חברה ממשלתית העוסקת בכל פעילויות משק החשמל ומקימה את התשתיות הדרושות לה.
החברה פועלת במסגרת שהותוותה בחוק משק החשמל.
לחברה רישיונות פעילות התקפים עד ינואר 20113.
נוסף על הריכוזיות של משק החשמל בישראל יש למשק זה מאפיינים ייחודיים אחרים, ובהם: גידול בביקוש לחשמל - מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים עלה הביקוש לחשמל בכ - 100% ; מערכת החשמל מבודדת, כלומר אי - אפשר לחברה למערכות חשמל של מדינות סמוכ ות; אין די בהספק של מערכת .
2 רישיון ספק שירות חיוני הוגדר בחוק כ"רשיון לניהול המערכת, להולכה או לחלוקה של חשמל".
3 בהתאם לצו משק החשמל (דחיית מועדים), התשס"ט - 2009 , המתקן את סעיף 60(43()2) ו -(4 ) לחוק משק החשמל באופן שמאריך את תקופת תוקפם של הרישיונות שניתנו לחח"י לפי חוק משק החשמל.
ייצור החשמל4 : לפי תחזיות מסוימות עתודת הייצור הקיימת אינה מאפשרת לספק את מלוא הביקוש לחשמל בשעות השיא או בעת תקלה במערכת הייצור.
מאז נחקק חוק משק החשמל קיבלה הממשלה כמה החלטות בנושא השינוי המבני במשק החשמל, ועיקריהן: "חברת החשמל תהיה חברת אחזקות.
מחברת האחזקות יפוצלו חברות בתחומי היצור, החלוקה, הולכת חשמל וניהול מערכת וחברות בתחומי השירותים הנוספים" 5 ; תוקם חברה ממשלתית אחרת לניהול המערכת6 ; מכסת החשמל שייצרו יצרנים פרטיים תהיה %20 מכלל החשמל המיוצר במשק 7; לא יינתנ ו לאדם רישיונות לביצוע יותר מפעילות אחת בתחומי הייצור, ההולכה והחלוקה של חשמל; יוגבלו היקפי החלוקה והיקפי כושר הייצור של בעל רישיון; יוטלו מגבלות על החזקת רישיונות, כגון מגבלות על החזקה צולבת של כמה רישיונות מסוגים שונים8 .
בחודשים פברואר-אוגוסט 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות לביצוע השינוי המבני במשק החשמל.
הבדיקה נעשתה במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות), במשרד האוצר, ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות), ברשות החשמל ובחח"י.
תהליך ביצוע השינוי המבני .
החלטות בדבר ביצוע השינוי המבני עד שנת 1996 הייתה חח"י בעלת הזיכיון בפעילויות: ייצור חשמל, הולכתו וחלוקתו.
בשנה זו נכנס לתוקף חוק משק החשמל.
בחוק נקבע שהפעילות במשק החשמל תוסדר באמצעות רישיונות.
לאחר חקיקת החוק ניתנו לחח"י רישיונות לביצוע פעילויות במשק החשמל.
באוגוסט 1999 החליטה הממשלה9, בין היתר, ששר התשתיות ושר האוצר (להלן - השרים) ימנו צוות אשר "יגבש הצעה מפורטת" של הצעדים הנדרשים לביצוע שינוי מבני במשק החשמל 10 .
צוות שמונה בדצמבר 199911 הגיש לשרים במרס 2003 "דוח מסכם" (להלן- הדוח המסכם מ- 2003 ) ובו הומלץ, בין היתר, כי תהיה הפרדה בין פעילויות במשק החשמל, כי פעילויות הייצור והחלוקה של חשמל יפוצלו .
4 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 '), עמ 1197 -1218 .
5 החלטת ממשלה463 מספטמבר 2006 .
"בנושא "שינוי מבני בחברת החשמל 6 /החלטה חכ109 של ועדת השרים לחברה וכלכלה (קבינט חברתי כלכלי) מיוני 2008 .
"בנושא "הקמת חברות ממשלתיות במשק החשמל 7 החלטת ממשלה 2663 מנובמבר 2002 בנושא "מדיניות ייצור חשמל על ידי יצרנים פרטיים".
8 החלטת ממשלה104 ממרס 2003 .
"בנושא "רפורמה במשק החשמל 9 החלטת ממשלה 125 מאוגוסט 1999 בנושא "משק החשמל - מבנה ענפי תומך תחרות".
10 על מבנה משק החשמל והשינויים שחלו בו עד שנת 2000 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 51 'ב( 2001 '), עמ 717-729 .
11 חברי הצוות היו מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, מנהל רשות החברות הממשלתיות, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר וראש מינהל החשמל במשרד התשתיות הלאומיות.
משרד התשתיות הלאומיות 1099 .
בין כמה חברות, וכי יש לעודד גורמים פרטיים להשתלב במשק החשמל.
תאפשר גיוס ]הפעילויות[ המסכם הוסבר כי "הפרדת המקטעים הון על מנת להמשיך את פיתוח משק החשמל באופן הנדרש, תיצור את הבסיס לתחרות עתידית בין מרכיבי משק החשמל, ותשמר את הידע והיכולות הקיימות בחברת החשמל בתחומים השונים".
במרס 2003 , אימצה הממשלה את הדוח שהוגש והחליטה 12 , בין היתר, לפעול לתיקון חוק משק החשמל באופן שיבואו בו לידי ביטוי עקרונות שמקצתם מובאים להלן: "לא יינתנו רישיונ ות לאדם ביותר מפעילות אחת בתחומי הייצור, ההולכה והחלוקה"; יוגבל היקף כושר הייצור והחלוקה של בעל רישיון; יוטלו מגבלות על החזקת רישיונות, ובעיקר על החזקת כמה רישיונות מסוגים שונים, ועל היקפם של כושר הייצור ושל החלוקה בתוך קבוצת חברות.
עוד החליטה הממשלה "לפעו ל לתאגוד פעילויות [13] " חח"י, והיא קבעה שתיאגוד הפעילויות יסתיים עד מרס 2006.
בפברואר 2006 תוקן חוק משק החשמל 14 ונקבע בו, בין היתר, שהרישיונות שניתנו לחח"י יהיו בתוקף עד מרס 2007 .
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה15 , בין היתר, כלהלן: חח"י תהיה "חברת אחזקות (להלן- חברת האחזקות) בבעלות ממשלתית.
מחברת האחזקות יפוצלו חברות בתחומי הייצור, החלוקה, הולכת חשמל וניהול מערכת וחברות בתחומי השירותים הנוספים"; "ייצור החשמל יתבסס על ארבע חברות בנות" שיתאגדו עד מרס 2007 כחברות בנות של חברת ההחזקות; "מקטע החלוקה.
יפוצל לארבע חברות חלוקה נפרדות" שיתאגדו עד מרס 2007 כחברות בנות של חברת ההחזקות; עד ינואר 2012 ירד שיעור ההחזקה של חח"י בחברות אלו ל-51% ; "החל מיום1 במרץ 2007 , תפעל חברת הולכה וניהול מערכת שתפקידה יהיה להפעיל ולפתח את רשת הולכת החשמל".
באותה חברה תוקם יחידה נפרדת מהיחידה העוסקת בפעילות ההולכה שתעסוק בניהול המערכת, בתכנון לטווח ארוך של מערכת החשמל ובניהול הסחר בחשמל.
בהחלטה הסמיכה הממשלה את נציגי רשות החברות, את אגף התקציבים במשרד האוצר ואת משרד התשתיות הלאומיות "להידבר" עם הנהלת חח"י ועם ארגון העובדים שלה (להלן - הצדדים).
בפברואר 2007 הגישו משרד התשתיות, משרד האוצר ורשות החברות (להלן- הגורמים הממשלתיים) לשרים את המסמך "משק החשמל של מדינת ישראל - מסמך מדיניות (שינויים מבניים)" (להלן - מסמך המדיניות משנת 2007 ), שכלל את עיקרי המלצתם למתווה יישום השינוי המבני ולוחות זמנים לביצועו.
במרס 2007 'פורסם תיקון מס 5 לחוק משק החשמל 16 , בו נקבע, בין היתר, כי ניהול מערכת החשמל 17 (להלן- ניהול המערכת) נכלל בגדר פעילות המחייבת .
12 החלטת ממשלה 104 ממרס 2003 .
"בנושא "רפורמה במשק החשמל 13 .
הקמת חברות העוסקות בפעילויות שמבצעת חח"י: ייצור, הולכה וחלוקה של חשמל 14 'חוק משק החשמל (תיקון מס4 ), התשס"ו- 2006 , ספר החוקים 2053 , 2.
15 החלטת ממשלה 463 מספטמבר 2006 .
"בנושא "שינוי מבני בחברת החשמל 16 'חוק משק החשמל (תיקון מס5 ), התשס"ז- 2007 , ספר החוקים 2085 , 1.
17 ,לפי ההגדרה שבחוק: "רישיון לניהול של מערכת החשמל במקטעי היצור וההולכה ובכלל זה איזון תמידי בין ההיצע של החשמל והביקוש לו, הבטחת השרידות של מערך הייצור וההולכה של החשמל, ניהול של העברת ה אנרגיה מתחנות כוח.
תזמון ביצוע של עבודות תחזוקה ביחידות הייצור ובמערכת ההולכה, ניהול הסחר בחשמל.
לרבות ביצוע הסכמים לרכישת יכולת זמינה ואנרגיה מיצרני חשמל ותכנון הפיתוח של מערכת ההולכה וההשנאה".
רישוי; עוד נקבע בתיקון כי בעל רישיון לא יחזיק באמצעות תאגיד אחד 30% או יותר מהיקף כושר הייצור במשק החשמל או 25% או יותר מהיקף החלוקה במשק החשמל; וכי החל מיולי 2013 לא יחזיקו חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית, יחד או לחוד, ביותר מ-51% מאמצעי השליטה בבעל רישיון חלוקה או ייצור שניתן לפי סעיף 60 לחוק.
בתיקון האמור נקבע גם שהרישיונות שניתנו לחח"י יהיה תקפים עד 1.
07 , וכי השרים בהתייעצות עם רשות החברות רשאים להאריך את תקופת תוקפם של הרישיונות בצווים עד 1.
07 , אם נוכחו שהדבר חיוני לקידום מטרות החוק; הארכה כאמור מעבר ל- 2.