HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היועץ המשפטי החיצוני של החברה כתב למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל ביקש לזמן את סמנכ"ל תשתיות לשעבר לשיחה הואיל ומנהל אגף תכנון, פיתוח ומקרקעין דאז רצה להגדיל את תקני כוח האדם, והדבר מחייב את אישורו של הסמנכ"ל למינהל.
הסמנכ"ל למינהל הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מכיוון שלא אושר תקן נוסף לאגף תכנון, פיתוח ומקרקעין החליט סמנכ"ל תשתיות דאז, מר יוסי מור, להעביר לתפקיד זה עובד מתוך החטיבה עם התקן שהוא מחזיק בו.
01 , הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לעובד י' על העברתו לאגף תכנון, פיתוח ומקרקעין לתפקיד מרכז תחום מינהל ולוגיסטיקה.
יצוין כי תפקיד זה כרוך בקידום במתח הדרגות.
במרס 2001 הועבר לסמנכ"ל למינהל מאגף כוח אדם תיאור התפקיד של המשרה האמורה של בנו והוא כתב: "לתייק תיק אישי של עובד י'".
היועץ המשפטי החיצוני של החברה כתב למשרד מבקר המדינה כי הפעם הראשונה והיחידה בה נודע לסמנכ"ל למינהל כי בנו אייש את התפקיד, הוא מרס 2001 , כחודש לאחר שיבוצו בפועל לתפקיד.
מהאמור לעיל עולה כי הסמנכ"ל למינהל היה מעורב בקליטת בנו ברכבת, בהליכי העסקתו ובאישור הגדרת תפקידו.
משרד מבקר המדינה העיר לסמנכ"ל למינהל כי במעורבותו יש משום התנהלות בלתי תקינה עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
מנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבה היא למעשה נציגת אגף משאבי אנוש בחטיבה.
בתוקף תפקידה היא אחראית בין השאר לתכנון צרכים וכוח אדם, לראיון מועמדים לקליטה, להמלצות לקידום עובדים, לבקרת נוכחות ולאיסוף נתונים המשמשים בסיס לעיבוד שכר ולניהול תיקי עובדים.
למנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבת מטענים, גב' זרה ארונשטאם, ארבעה קרובי משפחה בחברה, כנזכר לעיל.
גם למנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבת נייד, גב' אביבה נוריאל, יש קרובי משפחה בחברה: שני קרובי משפחה כהגדרתם בכללים וקרובי משפחה שדרגת הקרבה שלה אליהם נמוכה מזו הקבועה בכללים (ראו להלן).
החברה טענה בתשובתה מנובמבר 2006 כי העסקת קרובי המשפחה של העובדים המוזכרים לעיל אינה מנוגדת לכללים, משום שאין יחסי כפיפות בין קרובי המשפחה.
לדעת משרד מבקר העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 43 .
המדינה, הגם שאין ביניהם יחסי כפיפות ישירים או עקיפים, העסקתם מנוגדת לכללים כיוון שעל ידי מעורבותם של בעלי התפקידים הנזכרים לעיל המשובצים במשרות בכירות ורגישות בתחום כוח אדם ושכר, עלול להיווצר מצב של ניגוד עניינים בענייניי ם הנוגעים לקרובי משפחתם.
יחד עם זאת יש להקפיד הקפדה יתרה שלא תהיה להם אפשרות להשפיע על ענייני קרוביהם.
לרכזת שכר במחלקת שכר, ארבעה קרובי משפחה כהגדרתם בכלליםבתוקף תפקידה היא מטפלת בהחזר הוצאות רכב ובתשלומים בעבור מעונות וקייטנות.
תפקידה מצריך קשרי עבודה עם חמותה, מנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבת נייד.
הרכזת הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מנובמבר 2006 כי היא מתייחסת לכל העובדים באופן שווה ואינה מפלה לטובה את קרוביה, אלא בודקת אותם בדיקה יתרה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בין העובדת ובין חמותה אין יחסי כפיפות ואין חשש לניגוד עניינים בפעולותיהן.
עוד הוסיפה החברה כי אף שלשיטתה העסקה זו אינה מנוגדת לכללים, היא תפעל להפסקת כל קשרי העבודה בין השתיים.
לדעת משרד מבקר המדינה על כל עובד להימנע מטיפול בענייניהם האישיים של קרוביו ומקורביו.
בחברה40 חברי ועד ב-12 ועדי עובדים המייצגים סקטורים ואזורים גיאוגרפיים שונים.
קרובי משפחה המועסקים בחברה 2.
בהסכם הקיבוצי משנת 1994 נקבע כי בעלי תפקידים מסוימים, ובהם עובדים בתפקידים מינהליים מרמת ראש מחלקה ומעלה, לא יהיו חברי ועד העובדים.
בתקשי"ר לשם דוגמא נקבע, כי לשם מניעת ניגוד עניינים הנובע מחברות בוועד העובדים לצד מילוי תפקידים מסוימים כגון, מנהל אגף ועוזר למנכ"ל לא יוכל עובד להמשיך לאייש את התפקידים הללו אם ייבחר לכהן בוועד העובדים.
הביקורת העלתה שעובדים מסוימים מילאו תפקידים כאמור בו זמנית, להלן דוגמאות: (א) יו"ר המזכירות הארצית של העובדים, מר שאול עוקיש, הוא גם ממונה על הרווחה.
תנאי השכר והעבודה שלו שווים לאלו של מנהל אגף, והוא כפוף ישירות לסמנכ"ל למינהל.
תפקיד זה נמנה עם התפקידים שעל פי ההסכם הקיבוצי מי שמחזיק בהם מנוע מלהיות חבר בוועד העובדים.
גם מר עובדיה דוד, המכהן כיו"ר ועד הפקידים, מחזיק בתפקיד שעל פי ההסכם הקיבוצי אין להחזיק בו בעת חברות בוועד - עוזר אישי למנכ"ל לתפקידים מיוחדים ברכבת.
כבר ב- 1989 הודיע לשניהם הממונה דאז על משאבי אנוש ברכבת כי חברותם בוועד נוגדת את הוראות התקשי"ר ועליהם לפרוש מהוועד.
הרכבת וחברת הרכבת לא פעלו לאכיפת הוראה זו.
עד יולי 2007 לא פרשו מר עוקיש ומר דוד מחברותם בוועד, והם ממשיכים בד בבד בתפקידם הניהולי בחברה.
(ב) מר סאמי כהן, מנהל אגף אחזקת נייד, היה מזכיר ועד המהנדסים והטכנאים בחברה.
מנהל אגף נמנה עם בעלי התפקידים הבכירים בחברה, כהגדרתם בחוק החברות הממשלתיות.
כשיש התנגשות בין פעולות הוועד לניהול הארגון, על ההנהלה, מתוקף סמכותה הניהולית, לפעול למניעת מ צבים של ניגוד עניינים ותופעות פסולות, ולגרום לביטול האפשרות הממשית של ניגוד עניינים מכוח דיני העבודה וההסכם הקיבוצי ומכוח העקרונות הכלליים החלים על גוף ציבורי כמו הרכבת וחברת הרכבת.
הוועדים הביעו התנגדות לאמור לעיל באמצעות באות כוחם.
הם טענו שכל ממונה ישיר אחראי בין היתר להערכת עובדים או למתן המלצות, ואין בכך כדי ליצור ניגוד עניינים אשר בעטיו נשללת פעילות בוועד העובדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה לפעול לפי הדינים האמורים ולבחון יישום דרכים שונות לביטול האפשרות הממשית של ניגוד העניינים, לרבות חיוב חברי וועדים לבחור אם להפסיק את כהונותיהם בתפקידים השונים בחברה או להפסיק את חברותם בוועד.
משפחות מורחבות בחברה .
העסקת כמה קרובי משפחה בחברה אחת, בייחוד כשאחד מהם הוא יו"ר ועד העובדים או חבר ועד, עלולה לגרום להיווצרות קבוצות של בעלי עניין המונעות משיקול ים שונים, שאינם בהכרח טובת החברה.
במצב כזה עלול להתקיים חשש לניגוד עניינים: מן הצד האחד חבר הוועד הוא אחד מבני המשפחה ומונע משיקולי טובת בני המשפחה; מן הצד השני כחבר ועד העובדים הוא מונע מהצורך לפעול לטובת כלל העובדים; ומן הצד השלישי כעובד החברה עליו לפעול אך ורק לטובת החברה.
להלן דוגמאות למצבים שנוצר בהם חשש לניגוד עניינים: למר שאול עוקיש חמישה קרובי משפחה מדרגה ראשונה - אח, שתי בנות, חתן וכלה - וארבעה קרובי משפחה נוספים מקשרי נישואין: לכלתו אחות ודוד המועסקים בחברה; לאחות שני קרובי משפחה נוספים, חמותה וגיסה.
אלה יוצרים "משפחה מורחבת" בת עשרה קרובי משפחה.
עובדת ג' בתו של מר שאול עוקיש, יו"ר המזכירות הארצית של העובדים, מועסקת בתפקיד רכזת כוח אדם ממאי 2002 'בכפיפות למנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבת נייד, גב אביבה נוריאל.
על פי הגדרת תפקידה, נדרשה מנהלת ענ ף מינהל וכוח אדם בחטיבת נייד לבדוק שהבקשות לקידום עובדים הוגשו על פי הקריטריונים שנקבעו.
הביקורת העלתה כי היא לא התריעה על כך שעובדת ג' קודמה שלא על פי הקריטריונים שנקבעו.
החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי אכן העובדת קודמה בדרגה פעמיים אף שלא עמדה בתנאים הנדרשים לכך, אולם הקידום לא נבע מהקשר המשפחתי שלה, שאינו ראוי כלל, לטענת החברה, לכינוי "קרבה משפחתית", והוא אושר על ידי מנהלת אגף משאבי אנוש דאז.
מנהלת ענף מינהל וכוח אדם בחטיבת נייד יצאה לחופשה ביולי 2003 .
לממלאת מקומה היא מינתה את אחות כלתה.
מי נוי קרוב משפחה לממלא מקום בעת היעדרות עלול לפגוע בסדרי הבקרה בארגון.
החברה הודיעה בתשובתה מנובמבר 2006 כי קרבת המשפחה בין מנהלת ענף מינהל וכוח אדם ובין אחות כלתה אינה "קרבת משפחה" כהגדרתה בכללים, אך "לו לשם מראית פני הצדק" תדאג החברה כי בעתיד לא יישנו מקרים כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, העסקת עובדים שיש להם קרובי משפחה רבים בארגון מעלה חשש לשיקולים לא ענייניים בניהול הארגון לרבות מתן דרגות והעלאת שכר, עד כדי חשש לפגיעה בתפקוד הארגון ובקופה הציבורית.
לפיכך על החברה העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 45 .
לאתר במהירות את כל קרובי המשפחה לרבות העובדים הקשורים אליהם בקשרי נישואין ולבטל כל חשש, אפילו למראית עין, לניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים בדבר דפוסי העסקת העובדים בחברה, על הנהלת החברה לדרוש דיווח על כלל קרובי המשפחה העובדים בחברה לרבות קרובי משפחה שדרגת הקרבה ביניהם נמוכה מזו הקבועה בכללים ולהביא במניין שיקוליה גם את העסקתם.
הטיפול בדוח המבקר הפנימי - קליטת עובדים .
לקראת הקמתה של החברה נחתם ביוני 2003 הסכם קיבוצי מיוחד בין החברה ובין הסתדרות העובדים החדשה וועד עובדי הרכבת, המסדיר את תנאי העסקתם של עובדי רכבת ישראל ואת המעבר מרשות הנמלים והרכבות לחברה (להלן - הסכם המעבר).
בהסכם המעבר נקבע כי "עובד עובר" הוא עובד רכבת ישראל שהועסק בה ערב יום המעבר, 1.
"עובדים עוברים" זכו לתוספות שכר ניכרות בשיעור של 28% בפרק זמן של שנתיים, למענקים ולהטבות נוספות.
באפריל 2004 נחתם מסמך עקרונות בין החברה ובין המדינה לסבסוד הפעילות השוטפת של חברת הרכבת בידי המדינה, בין היתר בגין עלות מעברם של "עובדים עוברים" לחברה.
בשלושת החודשים שקדמו להקמת החברה, אפריל -יוני 2003 , נקלטו 127 עובדים ברכבת.
מיד לאחר הקמת החברה, ביולי 2003 , דן הדירקטוריון בקבלת עובדים והטיל על המבקר הפנימי לבדוק את תהליך קליטת העובדים בשלושת החודשים שקדמו להקמת החברה.
הגיש המבקר הפנימי את דוח הבדיקה לוועדת הביקורת של הדירקטוריון הדוח הצביע על ליקויים כבדי משקל בקליטת העובדים לרבות קליטת 86 עובדים שהועסקו ברכבת קודם לכן באמצעות חברות כוח אדם והגדרתם "עובדים עוברים".
הסמנכ"ל למינהל הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוא חולק על כמה מממצאי דוח המבקר הפנימי.
משרד מבקר המדינה העלה כי כ-24% מן העובדים הללו הם קרובי משפחה של עובדים בחברה.
חלקם אף נקלטו ברכבת ימים אחדים לפני המעבר.
בינואר 2005 דנה ועדת הביקורת בממצאי הדוח והחליטה כי היא מאמצת את המלצות המבקר הפנימי.
הדירקטוריון אימץ גם הוא את ההמלצות, שהיו בין היתר: לקבוע בהסכמי עבודה את המשרות שמתח הדרגות התקני שלהן מאפשר איוש שלא באמצעות מכרז; לקבוע בנוהל הוראות לבחירת עובדים המועסקים באמצעות חברות כוח אדם; לקבוע בנוהל הוראות לאיוש משרות הפטורות מחובת מכרז; להסדיר בנוהל את הטיפול בפניות של דורשי עבודה שפונים ישירות לחברת הרכבת כדי להבטיח בחירה של המועמדים הראויים ביותר ולשמור על עקרונות יסוד של הגינות, שוויון, סבירות ותום לב.
הביקורת של משרד מבקר המדינה העלתה כי אף שחלפו יותר משלוש שנים מאז עלה הנושא בראשונה בדירקטוריון ויותר משנתיים מאז הדיון בוועדת הביקורת לא יושמו ההמלצות האמורות לעיל.
כאמור, עד סוף 2006 לא הביאה הנהלת החברה לאישור הדירקטוריון נוהל איוש משרות בחברה.
לדעת משרד מבק ר המדינה, הפעולות של הנהלת החברה והדירקטוריון בנושא זה פוגעות בסדרי הפיקוח והבקרה 46 דוח שנתי58א .
המחייבים כי המלצות מבקר הפנים שאומצו על ידי הדירקטוריון ייושמו ללא דיחוי וכי ינוהל מעקב אחר אכיפתן.
בדיון בוועדת הביקורת בינואר 2005 , שבו השתתף גם הסמנכ"ל למינהל, הוחלט כ י הוועדה תקיים דיון בעניין המסקנות האישיות לגבי העובדים הבכירים בחברת הרכבת הנושאים באחריות לליקויים, ובהם הסמנכ"ל למינהל, מר יצחק סרי, ומנהלת אגף משאבי אנוש דאז, גב' תמי כהן.
במאי 2005 החליטה ועדת הביקורת כדלהלן: המנכ"ל יציג את דוח המבקר הפנימי לפני כל חב רי ההנהלה לשם לימוד והפקת לקחים, וסיכום החלטת הוועדה ופרוטוקול ישיבת ההנהלה יתויקו בתיקיהם האישיים של הסמנכ"ל למינהל ומנהלת אגף משאבי אנוש דאז.
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי הדירקטוריון יקיים ישיבה מיוחדת אם דרשו זאת השרים, רשות החברות הממשלתיות או אחד הדירקטורים ; הישיבה תתקיים בתוך שבעה ימים מיום הדרישה, אלא אם כן נדרש לקיימה בתוך זמן קצר יותר; בישיבה יידונו העניינים המפורטים בדרישה, וההחלטות שיתקבלו יובאו מיד לידיעת השרים ורשות החברות הממשלתיות.
05 פנה מנהל רשות החברות הממשלתיות, דאז מר אייל גבאי(להלן - מנהל רשות החברות), אל יו"ר הדירקטוריון דאז, מר משה ליאון (להלן - יו"ר הדירקטוריון דאז), וביקש לדון בישיבת הדירקטוריון הבאה בדוח הביקורת ולקבל החלטה בנוגע לממצאי הביקורת ובעניין נקיטת צעדים אישיים כלפי המעורבים בנושא.
בישיבת הדירקטוריון שנערכה ב - 19.
05 התקיים דיון ראשוני בנושא, ובעקבותיו ביקשו כמה מהדירקטורים ללמוד את הנושא לעומקו.
הדירקטוריון החליט לפנות למנהל רשות החברות בבקשה שיאשר את המשך הדיון בנושא בישיבה הבאה.
כעבור חודשיים, ב - 10.
05 , הודיע יו"ר הדירקטוריון דאז למנהל רשות החברות כי בגלל שרשר ת התאונות שבעקבותיה התפטר המנכ"ל, הסמנכ"ל למינהל (נשוא הדוח) מונה לממלא מקומו, נדחה הדיון עד מינויו של מנכ"ל חדש.
בנובמבר 2005 , כחודשיים לאחר מינויו של המנכ"ל החדש, מר עפר לינצ'בסקי, הודיע יו"ר הדירקטוריון דאז לדירקטוריון כי הדיון בנושא נדחה שוב בתיאום עם מנהל רשות החברות.
בסיכום דיון מישיבה שהתקיימה באותו החודש בהשתתפות יו"ר הדירקטוריון דאז, מנכ"ל החברה ומנהל רשות החברות נכתב בין היתר כי "הוסכם על הכל כי מר יצחק סרי חרג מנורמות המינהל התקין".
סוכם כי יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל יעלו את הנושא לפני ההנהלה והדירקטוריון ויביאו סיכום דברים להתייחסות רשות החברות הממשלתיות.
בעקבות הביקורת הודיע הסמנכ"ל למינהל, מר יצחק סרי, למשרד מבקר המדינה כי דרישת רשות החברות הממשלתיות וסיכום הדיון מנובמבר 2005 כלל לא הובאו לידיעתו.
עוד אמר כי קודם לקביעת המשתתפים בדיון האמור לא ניתנה לו זכות טיעון ולדעתו הוא לא חרג מסדרי מינהל תקין.
בסיכום של פגישת המנכ"ל עם מר שמעון בן חמו, סגן מנהל רשות החברות, שנערכה ביוני 2006 , נכתב כי דוח הביקורת הפנימית יתברר ויידון שוב בוועדת הביקורת של הדירקטוריון לאחר שיושלם הרכב הוועדה החסר.
ביולי 2006 פיטר מנכ"ל הרכבת, מר עפר לינצ'בסקי, את מנהלת אגף משאבי אנוש, גב' תמי כהן.
עד סוף 2006 , שנתיים לאחר שהוצג הנושא בראשונה בדירקטוריון ויותר משנה לאחר כניסתו של המנכ"ל, מר עפר לינצ'בסקי, לתפקידו, לא נדון הנושא בדירקטוריון.
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 הסבירו רשות החברות הממשלתיות והחברה כי משנודע לסמנכ"ל למינהל, מר יצחק סרי, על דרישת רשות החברות הממשלתיות, הוא הביע את מורת רוחו וחזר וביקש פעמים רבות לקיים ברשות החברות הממשלתיות דיון על דוח הביקורת.
רשות החברות הממשלתיות הסבירה כי דחתה את פניותיו של מר יצחק סרי מכיוון שלדעתה הנהלת החברה, ועדת הביקורת והדירקטוריון, שבסמכותם לדון בנושא, כבר דנו בו ואמרו את דברם באשר לממצאים, ואילו היא דרשה התייחסות אך ורק לעניין המסקנות האישיות העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 47 .
כנגד האחראים לליקויים.
אולם מאחר שמיולי 2006 אין לחברה דירקטוריון, לא היה אפשר לקיים דיון זה.
רשות החברות הממשלתיות הוסיפה כי התערבה באופן חריג בשיקול הדעת של הדירקטוריון וההנהלה משום שלדעתה הטיפול באחראים לממצאים הקשים לא היה מספק, והיא עדיין עומדת על דרישתה, שטרם נענתה במלואה, לדון בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הממצאים החמורים שהעלה המבקר הפנימי של החברה, חלות על המוסדות המנהלים של החברה האחריות והסמכות להסיק את המסקנות המתחייבות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הימשכות ההליכים ליישום המלצותיה של ועדת הביקורת ולהיענות לדרישת רשות החברות הממשלתיות.
על הדירקטוריון ורשות החברות הממשלתיות למצות את הטיפול הנדרש בעניין זה ללא דיחוי נוסף.
החברה מנהלת תוכנית פיתוח רב-שנתית בסכום של כ -27 מיליארד ש"ח.
תפקיד הדירקטוריון הוא לקבוע את מדיניות החברה ולפקח ולבקר אותה.
עד תחילת 2006 כיהנו בדירקטוריון החברה עשרה דירקטורים, שהיו מניין חוקי, ומאז סיימו כמה דירקטורים את כהונתם בחברה.
יו"ר הדירקטוריון סיים את כהונתו באפריל 2006 , ומתחילת יולי 2006 אין מניין חוקי של דירקטורים, כנדרש לפי תקנון החברה, עקב פרישת שני דירקטורים נוספים.
היעדר מניין חוקי של דירקטורים נובע מאי-מינוי דירקטורים חדשים בידי השרים האחראים לכך.
רשות החברות הממשלתיות הסבירה בתשובתה כי פנתה לשרים האחראים לכך כמה פעמים בחודשים יוני-יולי 2006 בבקשה שימנו דירקטורים ובכך יאפשרו את פעולתה התקינה של החברה.
מבקר המדינה פנה באוגוסט 2006 אל שר האוצר דאז, מר אברהם הירשזון, ואל שר התחבורה והבטיחות בדרכים, מר שאול מופז, והתריע כי אי-מינוי חברים ויו"ר לדירקטוריון יש בו משום פגיעה מהותית במינהל תקין והוא עלול לפגוע בתפקוד החברה.
עוד ציין מבקר המדינה כי הוא רואה בחומרה רבה את השארתה של חברה כזאת בלא חברי דירקטוריון ובלא יו "ר דירקטוריון.
ביולי 2007 כיהנו בדירקטוריון שישה דירקטורים בלבד בעוד שמניין הדירקטורים הוא 11 .
עד יולי 2007 לא מינו השרים יו"ר דירקטוריון למרות פנייה חוזרת בנושא זה של מבקר המדינה.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 49 .
חברת נמל אשדוד בע"מ .
רנ"ר הייתה אחראית לתפעול נמלי חיפה, אשדוד ואילת (להלן - הנמלים) עד 16.
05 , וסמכויותיה נקבעו בחוק רשות הנמלים, התשכ"א - 1961 (להלן- חוק רשות הנמלים).
04 בוטל חוק רשות הנמלים.
בד בבד נחקק חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004; שר התחבורה, בתוקף סמכותו לפי סעיף10 לחוק זה, הסמיך את חברת נמל חיפה בע"מ, את חברת נמל אשדוד בע"מ ואת חברת נמל אילת להיות חברות נמל ולתת שירותי נמל במשך 49 שנה.
05 החלו חברות אלה לפעול כחברות ממשלתיות.
בסוף 2005 הועסקו בחברת נמל אשדוד 1,176 .
העסקת קרובים בנמל אשדוד בעת שרנ"ר ניהלה אותו .
הוראות בדבר קליטת עובדים לפי חוק רשות הנמלים, "סדרי קבלת העובדים לשירות הרשות ומינוייהם יהיו מותאמים לאלה של עובדי המדינה, בשינויים שתקבע הרשות באישור הממשלה".
גם בהסכמי העבודה שנחתמו בין רנ"ר לבין עובדי נמ ל אשדוד נקבע כי קבלת העובדים לשירות הרשות, ותקופת ניסיונם יהיו תואמים לאלה של עובדי המדינה, בשינויים שתקבע רנ"ר באישור הממשלה, הכול כאמור בסעיף 18 .
(א) לחוק רשות הנמלים הוראת החוק האמורה והכללתה בהסכמי העבודה חייבו את רנ"ר להוציא נוהל שיחיל בנמלים שבניהולה את הנורמות החלות לגבי עובדי המדינה בכל הנוגע לגבי סדרי העסקת עובדים, ובין היתר העסקת קרובי משפחה.
ואולם בדיקת נוהל איוש משרות של רנ"ר מ-25.
העלתה שנורמות אלה לא נכללו בו תוצאות הדיונים בערכאות משפטיות בעניין העסקת קרובים בנמל 1.
בשנת 2000 , לפני הקמת החברה, הגישה העמותה "תנו לעבוד בכבוד" עתירה לבג"ץ נגד ממשלת ישראל ורנ"ר בעניין הנוהג של העדפת קרובי משפחה בקבלת עובדים לנמלים30 .
בעקבות העתירה התחייבו רנ"ר והממשלה לפני בג"ץ31 לפעול בנושא קבלת עובדים לרנ"ר על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959, וההסדרים המתחייבים ממנו, ולא לתת עוד עדיפות לקרובי משפחה (להלן - התחייבות המדינה בבג"ץ).
לאור זאת חזרה בה העמותה מן העתירה ומשכה אותה .
30 בעת הפנייה לבג"ץ שיעור קרובי המשפחהשהועסקו בנמל אשדוד היה 50%.
בעקבות ההתחייבות המדינה בבג"ץ נחתם בנמל אשדוד הסכם עבודה חדש (הסכם קיבוצי מיוחד 2004 , להלן- הסכם 2004 ) בין רנ"ר לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - "ההסתדרות"), ועד עובדי ציוד מכני נמל אשדוד, וועד עובדי התפעול בנמל אשדוד (להלן - הוועדים).
לפי ההסכם יש להנהלה רוב בוועדת הקליטה וההחלטות על קליטת עובדים מתקבלות על פי רוב.
בין השאר נקבע בהסכם כי: (א) החל ביום 1.
2003 קבלתעובדים חדשים לנמל תעשה בהליך פתוח לציבור הרחב.
ההליך יהיה שוויוני, פומבי ובהתאם לנורמות המקובלות בשירות המדינה, ולאמור בסעיף 18 .
לחוק רשות הנמלים (ב) הנהלת הנמל תפרסם את הצורך לגיוס כוח אדם לנמל לרבות באמצעות לשכת התעסוקה, היחידה להכוונת חיילים משוחררים, משרדי השמה וכיו"ב.
בהודעה יפורסמו דרישות הסף לתפקיד עפ"י הגדרת התפקיד שנקבעה ע"י הנהלת הנמל.
(ג) המועמדים ייבחנו במבחני התאמה במקום ובאופן שתחליט הנהלת הנמל.
למען הסר ספק הובהר כי זכאותו של מועמד למבחן התאמה כאמור לעיל הינה חד פעמית ולא תינתן אפשרות למבחן התאמה נוסף.
עמידה במבחן התאמה, כפי שיקבע מכון הבדיקה, הינה תנאי סף להמשך השתתפות בתהליך הקליטה.
(ד) ועדת קליטה תראיין את המועמדים ותדרג אותם על פי קריטריונים אובייקטיביים והתרשמות כללית מהראיון האישי.
(ה) קליטת המועמדים לעבודה בנמל תעשה בהיקף ובמועד שייקבע ע"י הנהלת הנמל.
כמות המועמדים שייקלטו תהיה לפי הצורך ולפי הדירוג שתקבע הוועדה בסדר יורד.
בשנת 2004 עתרו הוועדים32 לבית הדין האזורי בבאר שבע נגד תקפות ההסכם, וניסו לקבל גושפנקא של בית הדין להסדרים שהיו נהוגים לפני העתירה לבג"צ ולפני ההסכם הקיבוצי משנת 2004.
04 דחה בית הדין את עתירת הוועדים וקבע כי היא הוגשה בחוסר תום לב.
בפסק הדין נאמר כי המבקשים ידעו היטב כי יש לקיים את ההתחייבות שניתנה לבג"ץ, ולשם כך חתמו על ההסכם ב- 2004 ; בית הדין נזף בוועדים וקבע וכי "ניסיונם להתנער מהסכם זה היה בלתי מכובד, והסב נזקים מרובים, באשר נמסר לבית הדין כי העבודה בנמל שובשה אגב כך".
מאגר מידע על קרובי משפחה .
הביקורת העלתה כי רנ"ר לא ניהלה רישומים של קרובי משפחה המועסקים בנמל.
מאגר כזה הוא חיוני לא רק לאיתור קירבת משפחה אלא גם למניעת כפיפויות בעבודה של בני משפחה, מניעת עבודת קרובים באותה יחידה או גוף וקל וחומר בגוף ששיעור הקרובים בו הוא גבוה, ומניעת ניגוד עניינים.
02 , מועד מתן התחייבות המדינה בבג"ץ, עד 16.
05 , המועד שבו הפסיקה רנ"ר לנהל את נמל אשדוד, נקלטו בנמל 250 עובדים חדשים.
הביקורת העלתה כי ל-116 מהם (כ- 46% ) היו106 קרובי משפחה בקרב עובדי הנמל הוותיקים יותר.
שיעור זה גדול משיעור .
32 (ס"ק[ 1066/04 , 1067/04 ]) הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' נגד רשות הנמלים והיועץ המשפטי לממשלה - פס"ד ניתן ב- 22.
העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 51 .
הקרובים שנקלטו בנמל לפני התחייבות המדינה לבג"ץ.
מכאן שהנהלת רנ"ר לא הקפידה למלא ההתחייבות לבג"ץ.
למרות הסכם 2004 , עד 16.
05 , המועד שבו הפסיקה רנ"ר לנהל את הנמל, נקלטו בנמל 101 עובדים חדשים; ל-32 (כ-32% ) מהם היו86 קרובי משפחה בקרב עובדי הנמל הוותיקים יותר.
עוד העלתה הביקורת כי18 עובדים, בהם שבעה קרובים של חברי ועד, לא דיווחו כלל או הגישו דיווח חלקי בלבד על קרובי משפחה ותיקים מהם המועסקים בנמל אף שבטופס שהיה עליהם למלא בעת הגשת מועמדותם לעבודה הם נדרשו לדווח על כך.
כמו כן הועלה כי לא נעשה כל בירור משמעתי עם עובדים אלה.
חברת נמל אשדוד מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 כי התקשי"ר מעולם לא אומץ ברנ"ר ומעולם לא חל על עובדי רנ"ר, ומכאן שהוראותיו גם לא "עברו בירושה" אל החברה.
עוד מסרה החברה בתשובתה כי נמל אשדוד, עד להיותו חברה, לא היה גוף עצמאי המקבל החלטות בנושאים של קליטת כוח אדם.
כך גם עולה מחוק רשות הנמלים ומשום כך מטה רנ"ר הוא שניהל את כל נושא משאבי האנוש בנמל באותה עת.
החברה הוסיפה בתשובתה מנובמבר 2006 כי הנוהג של קליטת קרובי משפחה שרווח בנמל אשדוד במשך עשרות שנים בעת שרנ"ר ניהלה אותו, צריך להיבחן "לאור הנורמות ששררו באותן שנים, שאז נחשבו לראויות".
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי העדפת קרובי משפחה בקבלה לעבודה הייתה פסולה גם בעבר, וכי הנורמה האוסרת העדפה כזאת חלה גם על עובדי רנ"ר, בהיותם עובדי ציבור ונוכח ההסדר המשפטי שנקבע בחוק.
העובדה שרנ"ר לא החילה במפורש על עובדיה את הנורמות החלות על עובדי מדינה לא היה בה כדי לשחרר את רנ"ר מהנורמות החלות על פי דין, ובהן הנורמות בעניין העסקת קרובים.
מר עמוס רון, מנכ"ל רנ"ר לשעבר, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנוב מבר 2006 שבהיותו מנכ"ל רנ"ר הוא פעל בכל האמצעים החוקיים העומדים לרשותו, תוך ניסיון מתמיד שלא לפגוע בסחר הימי של ישראל, כדי למגר את התופעה הפסולה של קליטת קרובי משפחה בנמלים.
הוא ציין כי מנהלי הנמלים הונחו לפעול בנחישות, לעתים תוך ואף במחיר עימות עם ראשי ועדי העובדים, כדי להביא לכך שעובדים חדשים יתקבלו לעבודה אך ורק לפי מפתח כישורים אובייקטיבי; וכי מדיניות זו גרמה לא פעם לסכסוכים שהגיעו עד בתי הדין לעבודה.
לדבריו, בשל ההסכמים מן העבר שעל פיהם פעלה מערכת יחסי העבודה בנמלים, לא תמיד היה ניתן לכפות שינוי בנוהגי ם שהשתרשו שם ובדרך כלל זכו לגיבוי אוטומטי של ההסתדרות.
קליטת סווארים ממאגר מועמדים .
בינואר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את הליך קבלתם של131 סוורים שנכללו במאגר של 357 מועמדים לעבודת סוורות בנמל אשדוד ונקלטו בעבודה בנמל בפרק הזמן פברואר 2005- דצמבר 2006.
357 המועמדים עברו בהצלחה מבחן מיון ראשוני במכון השמה במהלך החודשים ספטמבר 2004 עד ינואר 200533 , שבעקבותיו נשלחו למבחן מיון נוסף, שהיה מקיף יותר וכלל בדיקה רחבה יותר של התאמת המועמד לתפקיד, לרבות אבחון פסיכולוגי והתנהגותי ועבודה בקבוצה.
המכון דירג את מידת ההתאמה של המועמד לתפקיד לפי סולם ציונים בין 1 ל-9 (1 - למועמד אין סיכוי להצליח, 9 - למועמד סיכוי מעולה להצליח).
מועמד שציונו היה בין1 ל-4 הוגדר מועמד ש"לא מומלץ לקבלו".
מועמד שקיבל ציון 5 ,הציע המכון "לשקול אם לקבל" אותו ומועמדים שציונם היה בין 6 ל-9 הוגדרו מועמדים ש"מומלץ לקבל".
מתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 עולה כי בתחילת ספטמבר 2004 ,מינתה רנ"ר ועדת קליטה בראשות מר יצחק בלומנטל, סגן מנהל הנמל למינהל ומשאבי אנוש שנועדה לעסוק בבחירת סוורים מהמאגר (להלן - ועדת הקליטה).
להנהלת הנמל היו בוועדה שלושה נציגים ולוועדי העובדים שניים.
04 החליטה ועדת הקליטה לקלוט תחילה32 עובדים34 שייבחרו מקרב המועמדים שציונם במבחני ההתאמה היה גבוה מ-6 .
עוד הוחלט כי בד בבד יימשך הליך המיון של שאר המועמדים שקיבלו ציונים גבוהים; ושהמועמדים בקבוצה הבאה ייבחרו מבין מי שצי ונם במבחן ההתאמה גבוה מ -5 .
הוועדה קבעה את משקל הפרמטרים שעל פיהם יינתן למועמד הציון הסופי כלהלן: מבחן התאמה - 65% ; השכלה (טכנית, אקדמית וכיו"ב) - 5% ; ניסיון מקצועי לרבות צבאי- 10% ; התרשמות חברי הוועדה - 20%.
עוד החליטה הוועדה כי אם שלושה מחבריה ייתנו למועמד ציון 4 ומטה, יתקיים לגביו דיון נוסף, בו ייקבע אם יתקבל לעבודה ללא כל התחשבות בתוצאת מבחן ההתאמה, וההחלטה תתקבל ברוב קולות של חברי הוועדה.
החלטה זו נועדה למנוע הפליה לרעה של מועמד על ידי נציגי הוועד בוועדה.
הבדיקה העלתה כי ל-113 (כ-32%) מ-357 המועמדים לעבודה בנמל אשדוד שנבחנו בוועדת הקליטה היו קרובי משפחה המועסקים בנמל; וכי ל-33 (כ-25% ) מ-13135 .
הסוורים שנקלטו בעבודה בנמל היו קרובי משפחה המועסקים בו השיעור הגבוה של קרובי משפחה שהתקבלו לעבודה בנמל אשדוד מלמד שבנמל הייתה נטייה להעדיף מועמדים שיש להם קרובי משפחה בו.
33 ;דהיינו עוד לפני הקמת החברה 34 בכל קורס לעובדים מתחילים ניתן לשתף לא יותר מ-32 .
מהם נקלטו לאחר הקמת החברה העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים 53 .
התנהלות נציגי העובדים בוועדות הקליטה .
ההסדרים בנושא מכרזים,לרבות החובות החלות על חברי ועדת מכרזים נקבעו בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 , בתקש"יר ובפסיקה.
הסדרים אלה נועדו להבטיח שמועמד למשרה ייבחר באופן הוגן, משיקולים ענייניים בלבד ויהיה המתאים ביותר למשרה.
הרכבה של ועדת קליטה נקבע על פי הסכם קיבוצי, והוועד הוא שבוחר את שליחיו לוועדת הקליטה.
הבדיקה העלתה כי כבר בישיבת ועדת קליטה לבחירת סוורים שהתקיימה ב - 13.
0 4 , ,שנדונו בה הקריטריונים שעל פיהם ייבחרו המועמדים לעבודה בנמל הודיע מר סמי פינטו מזכיר ועד תפעול, לנציגי וועדת הקליטה ".
אני אשבית את הנמל, אני רוצה להכניס את בני העובדים.
לא חשוב לי הציון שלהם.
"בני עובדים ואני רוצה אותם בפנים משרד מבקר המדינ ה בדק את הציונים שנתנו חברי ועדת הקליטה שראיינה את 357 המועמדים לעבודת סוורות בנמל אשדוד.
הבדיקה העלתה כי הציון הממוצע שנתנו שני נציגי הוועדים בוועדת הקליטה למועמדים ללא קרובי משפחה המועסקים בנמל היה נמוך מזה שנתנו למועמדים שיש להם קרובי משפחה בנמל.
הציון הממוצע שנתנו נציגי ההנהלה, לעומת זאת, לא הצביע על העדפה.
כאמור לעיל, בישיבת ועדת הקליטה ב-7.
04 הוחלט שאם שלושה חברי ועדה ייתנו למועמד ציון 4 ומטה, יתקיים לגביו דיון נוסף, ובו ייקבע ברוב קולות חברי הוועדה אם יתקבל לעבודה בנמל, ללא כל התחשבות בציונו במבחן ההתאמה.
החלטה זו נועדה, כאמור, למנוע הפליה לרעה של מועמד על ידי נציגי הוועד בוועדה.
ואולם נמצא כי בפועל לא תמיד היא יכולה להבטיח שהליך בחירת המועמדים יהיה שוויוני, כמפורט להלן: הבדיקה העלתה כי בקרב 160 מועמדים שקיבלו ציון4 ומטה משלושה חברי ועדה או יותר, היו 117 מועמדים (כ-73% ) שקיבלו ציון כזה משני נציגי הוועדים המכהנים בוועדה; וכי ל-93 (כ-79%) מ-117 המועמדים האלה לא היו קרובי משפחה בנמל.
האמור לעיל מלמד כי אופן הצבעתם של שני נציגי הוועד בוועדת הקליטה הקטין את סיכויי המועמדים שלא היו להם קרובי משפחה בנמל אשדוד להתקבל לעבודה בו.
ניתוח הציונים שנתנו חברי ועדת הקליטה למועמדים מלמד שחברי הוועד בוועדת הקליטה הפלו לרעה בציוניהם מועמדים שאין להם קרובי משפחה בנמל, בניסיון להטות את החלטות הוועדה כדי "לפנות את הדרך" למועמדים שיש להם קרובי משפחה בנמל.