HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התקנות המוצעות אינן כוללת הטלת חובה על מפעילי המכון להחתים את המשתמשים על טופס הסכמה מדעת.
המשרד מסר כי מאחר והתקנות אינן המתכונת המתאימה לכך, במקום זה חויבו מפעילי המכון לחלק עלון הכולל דברי הסבר ואזהרות כמפורט בתוספת השנייה לתקנות ובכוונתו להוסיף הוראה המחייבת אישור המשתמש על גבי העלון כי קרא את האמור בו.
שילוב האינטרסים הכלכליים של מכוני השיזוף ואי -הסדרתו של התחום עלולים לגרום למשתמשים במתקני השיזוף, לרבות המשתייכים לאוכלוסייה בסיכון, חשיפה מסוכנת לקרינה על -סגולה העלולה לגרום למלנומה, BCC ו- SCC; על משרד הבריאות להציב יעדים להפחתת שיעור המשתמשים ולאחר השלמת הליכי החקיקה לבחון את השינויים בשימוש.
משרד הבריאות השיב כי היעד של הפחתת השימוש במיטת שיזוף הן בקרב בני נוער והן בקרב מבוגרים שולב בפרק בנושא "מניעת מלנומה בעקבות היחשפות לקרינה על סגולה", זאת במסגרת היזמה להגדרת יעדים לשנת 202089 .
89 יזמת "לעתיד בריא 2020 "- תכנית אב לקידום הבריאות בישראל שגיבש המשרד בשנים האחרונות ושמטרתה לקבוע יעדים לאומיים ותכניות פעולה עד שנת 2020 .
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פיקוח על תכשירי הגנה מפני השמש .
תכשירי ההגנה מפני השמש המכילים מסנני קרינה על- סגולה, מיועדים לשימוש חיצוני על העור, והם נמכרים במרקמים שונים כגון: קרם, ספריי, ג'ל ועוד.
לפי משרד הבריאות "שימוש נכון במסנני קרינה עשוי להפחית את הנזקים הנגרמים בעקבות חשיפה בלתי מבוקרת לקרינת השמש, ובמיוחד את הסכנות לפתח כוויות, סרטן עור והזדקנות מוקדמת של העור".
אישורו של משרד הבריאות לתכשירים חדשים להגנה מהשמש והפיקוח על תכשירים קיימים הליכי אישור של תכשירים חדשים על ידי משרד הבר יאות תכשירי הגנה מהשמש נחשבים כ"תמרוק"90 ,).
על פי צו פיקוח מצרכים ושירותים (תמרוקים התשל"ג- 1973 (להלן- הצו) "לא ייצר אדם תמרוק91 , לא ייבא תמרוק ולא ישווקו, אלא אם קיבל רישיון תמרוקים כללי ורישיון לאותו תמרוק מאת המנהל92 .
"ובהתאם לתנאי הרישיונות על פי סעיף 5 לצו, המבקש אישור לתמרוק יצרף לבקשתו דוגמאות מכל סוג תמרוק שעליו מבוקש הרישיון, לשם בדיקה במכון לתקנים ולביקורת של חומרי רפואה של משרד הבריאות (להלן - המכון).
גם נוהל אגף הרוקחות שבמשרד הבריאות ממאי 1999 - "מתן רישיון תמרוקים פלוני" (להלן - נוהל מתן רישיון תמרוקים) קבע כי לבקשה לרישיון תמרוק פלוני לתמרוק ייעודי93 תצורף דוגמה מהתמרוק שמבוקש רישומו.
עוד קבע הנוהל כי "אגף הרוקחות רשאי, לשם החלטה בבקשת הרישום, לדרוש מאת המבקש דוגמאות נוספות".
בצו ובנוהל נקבע שלכל בקשה לרישוי תמרוק יש לצרף דוגמאות לצורך בדיקת המכון - מכאן עולה, כי יש חשיבות לכך שלמשרד הבריאות יהיו הידע והאמצעים לביצוע בדיקות מדגמיות.
החשיבות היא גם בגלל נזקים אפשריים, כך למשל, במחקר שנעשה בארה"ב 94 ופורסם במאי 2013 .
נמצא, כי ברוב הדגימות של שפתונים שנאספו נמצאו מינונים גבוהים של מתכות כמו עופרת בישראל אומץ התקן האירופי האוסר על שימוש במתכות מסוג עופרת ודומיו במוצרי קוסמטיקה.
נמצא, כי אף על פי שהצו והנוהל מורים על ביצוע בדיקות לתמרוקים, אין ברשות משרד הבריאות המכשור והידע הדרוש לבדיקת תמרוקים בעצמו, ואין הוא מבצע בדיקות מדגמיות.
90 , התשמ"א ]נוסח חדש [ לפי פקודת הרוקחים - 1981 ""תמרוק- חומר המיועד לבוא במגע עם חלקים חיצוניים של גוף האדם במטרה לנקותו, לבשמו, לייפותו, לשנות את מראהו, להגן או לשמור עליו או לשפר את ריחות הגוף, למעט תכשיר; לעניין זה, "חלק חיצוני של גוף האדם" - עור, שערות וציפורניים, וכן שיניים וחלל הפה".
91 תמרוק- כל מוצר המשמש או המיועד לשמש לטיפול, לייפוי, לניקוי, לצביעה, לשינוי או לשיפור של עור הפנים, עור הגוף, השיער, חלל הפה, הציפורניים או השיניים, לרבות מוצרים כיוצא באלה.
92 המנהל הכללי של משרד הבריאות, לרבות אדם שהמנהל העביר אליו את סמכויותיו.
93 תמרוק שהוא בין השאר אחד מאלה: מיועד להבהרת העור; הגנה מפני קרינת השמש; מניעת זיעה וטיפול בקמטים.
Katharine Hammond and Ann Rojas -Cheatham, "Concentration and Potential Health Risks of Metal in Lip Products", ENVIRONMENTAL HEALTH PRESPECTIVE (May 2013 ), pp 705 -710.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הבריאות כתב בתגוב תו מנובמבר 2013 , כי "בכל העולם הרגולטור מסתמך על הצהרות היצרן, ומבצע בדיקות מדגמיות.
על משרד הבריאות לבחון אם יש מקום לכך שייבצע בעצמו, או על ידי מעבדה מוסמכת מטעמו בדיקות שונות, או לכל הפחות בדיקות מדגמיות, וזאת בעיקר כאשר מדובר בתכשירים שכאשר הם אינם יעילים הם עלולים להוביל לחשיפה לשמש ללא הגנה יעילה ולהסב בכך נזק ואף להיות קטלניים.
פיקוח ובקרה של משרד הבריאות על תכשירים משווקים 1.
במאי 2008 ניתן גזר דין בבית המשפט השלום בת"א 95 לשני נאשמים שזייפו אלפי בקבוקים של תכשירי הגנה מהשמש של יצרן ישראלי, ואף הספיקו ל שווק חלק מהם 96 .
החברה שהתכשירים שלה זויפו מסרה למשרד מבקר המדינה, כי הם אלו שגילו את דבר הזיוף ופנו לרשויות לטפל בעניין.
לדעת החברה "תופעת הזייפנים פוגעת בבריאות הציבור אך גם ביצרנים החוקיים".
כדי לאתר ולמנוע זיופים של תכשירי הגנה ולהבטיח שהתכשירים המשווקים הם באיכות ראויה ולא נפגמו בכל הליכי השינוע והשיווק97 , קיימת חשיבות לביצוע הליכי פיקוח ובקרה על התכשירים המשווקים בפועל.
נמצא כי המשרד לא מקיים כלל הליכי פיקוח ובקרה על תכשיר י הגנה שכבר אושרו על ידו בעבר.
בין השאר אין המשרד מבצע בדיקות מדגמיות של התכשירים עצמם ולא של האריזה עם הוראות השימוש.
יתר על כן, המשרד גם אינו מחייב את היצרנים לבצע בדיקות מדגמיות לתכשירי הגנה הנמצאים על המדפים ברשתות השיווק, כדי לבדוק שלא נפגמו לפני כן.
יש לציין לחיוב כי ביולי 2013 (במהלך הביקורת), כתב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה, כי החל ברכישת הציוד והידע הנדרש לבדיקת תכשירי ההגנה, הן בהליך הרישוי במשרד והן את המוצרים שעל המדפים.
המשרד כתב גם בנובמבר 2013 , כי הוא החל בביצוע בדיקות מדגמיות של תכשירי הגנה.
מדד ההגנה מהשמש - sun protection factor (SPF ) הוא מדד של אורך הזמן שבו התכשיר מגן על העור מפני כוויות השמש (אדמומיות) הנגרמת מקרינה על-סגולה מסוג UVB .
בלבד, בהשוואה לזמן שבו העור מאדים (כוויה מדרגה ראשונה) ללא הגנה כזו במרץ 2000 פרסמה מחלקת התמרוקים באגף הרוקחות במשרד חוזר "בדיקת אחוז החסימה לקרני UVA תכשירים נגד שיזוף".
על פי החוזר, המשרד החליט על אימוץ התקן האוסטרלי לבדיקת אחוז החסימה גם לקרני UVA בתכשירים המיועדים להגנה מפני קרני השמש.
החוזר קובע כי אם התכשיר אינו עומד בדרישות התקן האוסטרלי לבדיק ת אחוז החסימה לקרני .
95 ת"פ ת"א 5476/07 , ,מ"י נגד דוידי אילן וכהן ציון פורסם בנבו הוצאה לאור בע"מ 5.
96 ,הנאשמים הורשעו על פי הודאתם בקשירת קשר לביצוע פשע, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות ועבירות בניגוד לפקודת סימני המסחר.
בגין עבירות אלה נגזרו על הנאשמים שישה חודשי מאסר שרוצו בעבודות שירות, מאסר על תנאי וקנס כספי.
97 השארת התכשירים בחום גבוה לאורך זמן יכול לפגוע ביעילותם.
לכן ההוראות הן שאין להשאיר את התכשירים ברכב.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 UVA יש להוסיף את המשפט"ולא נבדק אחוז החסימה בתחום זה ".
אם התכשיר עומד בתקן האוסטרלי, ניתן להוסיף את המשפט "מגן מפני קרני UVA , וחוסם יותר מ -90% מקרני .
UVA המזיקות, לפי התקן האוסטרלי".
על פי החוזר אין לכתוב משפט סתמי כמו "מגן מפני קרני UVA".
ואולם, בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בנושא ההגנה מפני UVA , על תכשיר הגנה מסוים המשווק ברשתות הפארם השונות נכתב "מגן מפני UVA" , בניגוד לחוזר המשרד ובניגוד לכיתוב שאושר בהליך הרישוי שלו על ידי המשרד שדרש להוסיף גם את הכיתוב "ולא נבדק אחוז החסימה בתחום זה".
משרד מבקר המדינה הסב את תשומת לב המחלקה לרישום תמרוקים באגף הרוקחות שבמשרד על הליקויים בכיתוב שעל תכשיר ההגנה.
בעקבות זה פנתה המחלקה ביוני 2013 ליצרן והודיעה לו על "כוונה לביטול רישיון" ודרישה להצגת תווית מתוקנת בתוך48 .
שעות היצרן השיב למחלקה כי ה וא סבור כי מדובר באי -הבנה והציג למשרד הבריאות מסמכים לפיהם התכשיר נבדק, והוא עומד בתקן האוסטרלי לעניין בדיקת אחוז החסימה לקרני UVA.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לערוך בקרה שהכיתוב על התכשירים תואם את התקן שבו הם עומדים.
במאי 2012 עודכן התקן האוסטר לי לתכשירי הגנה.
העדכון כולל גם עדכונים של הבדיקות הנדרשות לתכשירי הגנה, והוא קובע גם כי ניתן לציין את מקדם ההגנה רק במספרים קבועים מסוימים98 וכי את רוב רמות ההגנה יש לעגל כלפי מטה99 .
העדכון מאפשר בין היתר לפשט את בחירת תכשירי ההגנה בעבור ציבור הצרכנים.
נמצא כי אף על פי שהתקן הישראלי המקורי אכן נקבע על בסיס התקן האוסטרלי, עד מועד סיום הביקורת (אוקטובר 2013 ) עדיין לא עדכנו בישראל את נוהלי משרד הבריאות בהתאם לעדכונים שנעשו כבר ב - 2012 בתקן האוסטרלי.
על משרד הבריאות לבחון את הצורך בעדכון הנוהל הישראלי בהתאם לעדכון הנוהל האוסטרלי ולהקפיד לעדכנם באופן שוטף.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה, כי הוא מכיר את השינויים בתקן האוסטרלי, ומתכוון לבצע רפורמה רחבה שכוללת שינוי הן בסימון של המוצרים והן בשיטות הבדיקה וחישוב מידת ההגנה.
משרד הבריאות רכש את כל התקנים הנדרשים, על מנת ללמוד את הנושא, קיים ועדה משותפת עם האגודה למלחמה בסרטן ו [ הודעה תצא בשנה הקרובה 2014.
] על משרד הבריאות להקפיד על ביצוע הרפורמה המתוכננת בתקן לתכשירי הגנה מהשמש בהקדם האפשרי, וכן להקפיד שכל רפורמה תתעדכן באופן שוטף בהתאם לתקנים בין-לאומיים שעל פיהם ה וא מחליט להתעדכן.
98 50,+ 4,6,8,10,15,20,25,30,40,50.
+ 99 מוצרים עםSPF שבין30 ל-39 יסומנו כ-SPF 30 , מוצרים עםSPF שבין40 ל-49 יסומנו כ- .
SPF 40 , מוצרים עםSPF שבין50 ל-60 יסומנוכ-SPF 50 , סימון שלSPF 50 + יותר רק על תכשירים עם תוצאות בדיקות של SPF 60 .
ומעלה משרד הבריאות 559 .
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תוקף (תאריך תפוגה) לתכשירי ההגנה מהשמש תכשירי ההגנה מהשמש מוגדרים כאמור כ"תמרוקים" ולא כתרופות.
ואולם משום שתכשירי ההגנה מהשמש חשובים מבחינה רפואית ולא רק מבחינה קוסמטית, יש חשיבות להכללת אזהרה על אריזות התכשירים שתבטיח שימוש בתכשיר כל עוד הוא יעיל ופעיל.
הדבר חשוב במיוחד משום שאנשים שומרים תכשירי הגנה זמן רב - הן לפני הפתיחה והן לאחריה.
לפי האגודה למלחמה בסרטן "כיוון שחלק מהחומרים המרכיבים את התכשיר עלולים לשנות את הרכבם הכימי כעבור שנתיים לערך ולהפסיק להיות יעילים, ממליצה האגודה למלחמה בסרטן להשתמש בתכשירים בשנה שבה נקנו, ולכל היותר בעונה שלאחר מכן, אך לא לאגור אותם במשך למעלה משנתיים".
100 המרכז האמריקאי לבקרת מחלות מציין גם, כי יש להיות מודעים לכך שחלק מן המרכיבים בתכשירי ההגנה עלולים להיפגע במשך הזמן 101 .
שימוש בתכשיר הגנה לא יעיל אף עלול לגרום נזק מפני שהמשתמש יחשוב שהוא מוגן, ואולם בסופו של דבר התכשיר לא ימנע שיזוף וכוויות שהם גורם סיכון לסרטן העור.
סעיף 55 , תשמ"א]נוסח חדש[ ז לפקודת הרוקחים- 1981 קובע, כי תמרוק שחיי המדף שלו הם מעל 30 חודשים- יש צורך לציין הן על התמרוק והן על גבי אריזתו את תקופת השימוש המותרת לאחר פתיחתו.
עוד קבעה הפקודה כי "שר הבריאות רשאי (1 ) לקבוע סוגי תמרוקים שהוראות סעיף זה לא יחולו עליהם (2 ) .
"לשנות, בצו, את אורך חיי המדף הקבוע בבדיקה עלה כי מרבית תכשירי ההגנה נמכרים ללא תאריך תפוגה 102 (קיימים תכשירים שמסומן עליהם תאריך תפוגה), אלא רק סימון של מספר החודשים שהתכשיר "טוב לאחר פתיחה".
הסימון הוא של קופסה פתוחה עם מספר בצרוף האות M (Month - חודשים).
); (כלומר שנתיים לאחר הפתיחה ניקח לדוגמה אדם שקנה תכשיר הגנה, אך הוא אינו מרבה להשתמש בו בין אם בגלל שימוש שגוי, או בגלל יוקר התכשיר או שאינו מרבה לצאת, והוא לא הקפיד לסמן בדרך כלשהי מתי פתח את התכשיר ואינו זוכר זאת.
אדם זה עלול להשתמש בתכשיר במשך מספר שנים ואף לעבור את המועד שנקבע שהתכשיר יעיל לאחר פתיחתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בסמכותו של שר הבריאות לחייב את היצרנים לציין באופן ברור על כל תכשיר הגנה מהשמש גם תאריך תוקף מדויק (חודש ושנה), וכן לכמה זמן התכשיר יעיל מרגע הפתיחה, וזאת - לא רק באמצעות הסימול אלא גם בכיתוב מפורש, כי חלק מהמשתמשים בתכשירים אינם יודעים לפרש את הסימול הקיים עליהם103 .
,משרד הבריאות כתב בתגובתו, כי המשרד פועל על פי ההמלצות המקובלות בעולם בנושא זה ולדעתו אין צורך להמציא בישראל שיטת סימון ייחודית השונה מהמקובל בעולם.
100 מתוך אתר האגודה למלחמה בסרטן, "מילון מושגים על מסנני קרינה", יוני 2005.
gov - אתר המרכז לבקרת מחלות.
משמעותו של תאריך תפוגה היא כמה זמן המוצר טוב כשהוא סגור ולא בשימוש 103 יתרה מכך, לדעת מומחים כמו נשיא האיגוד הישראלי לרפואת עור ומין שכיהן עד לסוף שנת 2013 - פרופ' אריה אינגבר, אין מדובר בתכשיר קוסמטי רגיל,שכן במקרה זה מדובר בתכשיר שנועד למנוע מחלות קשות.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, לתכשירי ההגנה מהשמש יש חשיבות רפואית, בניגוד לתמרוקים אחרים שמשמשים לרוב לשימוש קוסמטי, לכן, על משרד הבריאות לשוב ולשקול האם אין מקום לסמן תאריך תוקף מדויק על תכשירי ההגנה.
בינואר 2014 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה, כי "בעקבות הערת המבקר לבחון שוב את נושא סימון תאריכי תפוגה על מוצרי הגנה מהשמש, אגף הרוקחות של המשרד פנה ליצרנים המובילים בישראל.
על מנת לבדוק יישומיות ביצוע הנחיה זו".
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המחירים של תכשירי ההגנה השפעת מחיר התכשירים על היקף השימוש בהם תכשירי הגנה נמכרים בישראל בבתי מרקחת פרטיים, בבתי המרקחת של קופות החולים, בחנויות נוחות, ברשתות ובחנויות מזון ועוד.
ענף תכשירי השיזוף וההגנה גלגל ממאי 2012 ועד מאי 2013 כ-39 מיליון ש"ח 104 .
בגלל חשיבות השימוש בהם, יש צורך לדאוג לכך שמחיר תכשירי ההגנה יהיה שווה לכל נפש.
ב יוני 2012 ובמרץ 2013 אף הוגשו הצעות חוק105 המציעות לקבוע פטור ממס ערך מוסף על מכירת תכשירי הגנה מקרינת השמש, "זאת במטרה לעודד את הציבור לצרוך ולהשתמש בהם על בסיס קבוע".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על רשות ההגבלים העסקיים לשים לב לעובדה שחברה א' מחזיקה ב -%62 משוק תכשירי ההגנה בארץ 106 , ולכן יש לבחון את האפשרות להכריז על חברה זו כמונופול בתחום זה על כל המשתמע מכך בנוגע לפיקוח על המחירים - פיקוח שעשוי לתרום להורדת המחירים של כל תכשירי ההגנה מהשמש.
רשות ההגבלים העסקיים מסרה למשרד מבקר המדינה, כי במהלך טיפול במקרה מסו ים שהגיע אליהם, אמנם דרשו בעבר מחברה הפועלת בתחום לקבל נתונים גם בתחום תכשירי ההגנה מהשמש.
ואולם, כיוון שהבדיקה באותו מקרה התייתרה לבסוף, לא עמדה רשות ההגבלים העסקיים על קבלת מענה לדרישת הנתונים והפסיקה את הבדיקה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות ההגבלים העסק יים לשקול את השלמת הבדיקה לפחות בתחום תכשירי ההגנה מהשמש.
הסקר החברתי 2010 של הלמ"ס (להלן - הסקר החברתי) בדק בין היתר את השימוש בתכשירי הגנה 107 .
מהסקר החברתי עולה כי לכאורה רמת ההכנסה משפיעה על השימוש בתכשירי הגנה 108 .
קיים מתאם בין גובה ההכנסה ובין השימוש בתכשירי הגנה - ככל שההכנסה יורדת כך משתמשים פחות בתכשירים.
בחינת האפשרויות להוזלת מחירי תכשירי ההגנה תכשירי ההגנה כלולים בסל התרופות הקבוע בצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות).
תכשירי הגנה נכללו עוד בפנקס התרופות של הכללית ב - 1994 , ביום הקובע לעניין סל התרופות בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
עד שנת 2012 נכללו בסל התרופות תכשירים של יצרן מסוים בשמו המסחרי.
בשנת 2012 תוקן הדבר, נמחק שם היצרן והסל .
104 נתוני נילסן, עיתון גלובס 23-22 ביולי 2013.
105 הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון- פטור ממס במכירת מוצרי הגנה מקרינת השמש), התשע"ב- 2012 - יזמת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק זהה של חבר הכנסת אמנון כהן מ- 2013 .
הצעת החוק נמצאת, נכון למועד סיכום הביקורת (נובמבר 2013 ), בוועדת השרים לענייני חקיקה, וערכו הנוכחי של מס ערך מוסף על המוצרים עומד על 18%.
106 נתוני נילסן, עיתון גלובס 23-22 ביולי 2013.
"הסקר בדק שימוש "לעיתים קרובות 108 ייתכן שנתוני רכישה נמוכים קשורים גם לרמת אוריינות בריאותית נמוכה ולא רק לעלות התכשיר.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קובע באופן כללי- תכשירי הגנה מקרני השמש UVA+UVB109 .
בעניין המחיר נקבע בסל, כי אלה הן "תרופות בתשלום מלא לפי תעריף קופת חולים" ו"ללא מרשם רופא".
תכשירי ההגנה כלולים ברשימת התרופות והתכשירים המופיעים בתוספת הראשונה לחוק; המשמעות היא שקופות החולים חייבות לשווק בבתי המרקחת שלהן את תכשירי ההגנה לצד תרופות.
נמצא כי משרד הבריאות אינו מקיים הליכי פיקוח ובקרה כדי לב דוק אם בתי המרקחת של קופות החולים אכן מחזיקים במלאי את תכשירי ההגנה הכלולים בסל התרופות.
ביוני 2012 כתב מנכ"ל המשרד למנכ"לי ארבע קופות החולים: ".
תכשירים אלו כלולים בסל שירותי הבריאות ב- 100% השתתפות עצמית.
זה מטיל על כולנו חובה לספק תכשירים אלו לצרכן בנגישות וזמינות מלאים ובמחירים סבירים ונמוכים יותר משמעותית מהמחירים הגבוהים מדי בשוק הצרכני.
חובת קופת החולים לנצל את כוחה והיתרון לגודל השיווקי שלה, כדי שהמחיר למבוטח יהיה ככל שניתן נמוך.
השוק בישראל איננו מאוזן ולא מספיק תחרותי והוא יוצר חסם לשימוש שבסופו של דבר מקטין את שיעורי השימוש ואת התחלואה החמורה.
אני מבקש פעולה נחושה שלכם בתחום זה".
ביולי 2012 , כחלק משבוע המודעות לסרטן העור, פרסם אגף הרוקחות במשרד הבריאות כי "משרד הבריאות רואה חשיבות עליונה בשימוש בתכשירי הגנה מהשמש ומצפה מקופות החולים ורשתות השיווק למכור מוצרים אלו במחירים זולים על מנת לעודד את הצריכה".
על משרד הבריאות לבחון דרכים להנגשת המוצר לציבור הרחב, ולשקול קידום הצעות להוזלת תכשירי ההגנה כדי שיהיו בהישג ידן של כל שכבות האוכלוסייה.
מכירת תכשירי הגנה באתרים המופעלים על יד י רשות הטבע והגנים לרשות הטבע והגנים יש חנויות נוחות בעשרות אתרים שונים שהיא מפעילה, ונמכרים בהם גם תכשירי הגנה מהשמש.
נמצא כי מחירי תכשירי ההגנה הנמכרים בחנויות הנוחות של רשות הטבע והגנים נמכרים במחירים יקרים בהרבה מרשתות אחרות בהן ניתן לקנות תכשירים זהים בכ- 40% פחות ובמבצעים- אף במחיר נמוך בהרבה.
רשות הטבע והגנים השיבה בנובמבר 2013 , כי היא מחפשת כל הזמן הצעות מחיר זולות יותר, ותמשיך לעשות זאת, כדי שתוכל להוזיל את עלותן של תכשירי ההגנה למטייל.
היעדר אחידות בהמלצות על רמת מקדם ההגנה בתכשירים 1.
ההמלצות שבאתר האינטרנט של האגודה למלחמה בסרטן, ובנייר של מנהלת המחלקה לתמרוקים במשרד הבריאות שהופץ ביוני 2012 ,לקראת מסיבת עיתונאים בשבוע המודעות .
109 UVA+UVB sun protection cd ( combination drug) preparations.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קובעות, כי "מומלץ להשתמש במסנן קרינה עם מקדם הגנה30 SPF ומעלה".
לעומת זאת מומלץ באתר האינטרנט של משרד הבריאות להשתמש בתכשירי הגנה עם מקדם הגנה של 50-15 SPF.
נמצא כי אין אחידות בהמלצות שמפרסם משרד הבריאות לגבי מקדם ההגנה המזערי הרצוי לשימוש.
עוד נמצא כי בהמלצות שבאתר האינטרנט של המשרד לא מופיעות המלצות ייעודיות בנושא מקדם ההגנה הרצוי לאוכלוסייה שבסיכון.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה כי "היות והנושא עדיין נחקר בספרות העולמית לדעתנו זה סביר שתהיה שונות מסוימת בין הגופים המקצועיים בתחום".
עוד קובעות ההמלצות באתר האגודה למלחמה בסרטן כי "בתכשירים בעלי מקדם הגנה הגבוהים מ- SPF 50 .
", לא נמצא יתרון משמעותי בהגנה על העורבפרסום של משרד הבריאות מיולי 2012 הוסבר כי ב-SPF במספרים גבוהים הגרף מגיע לפלאטו (ישורת) ו- SPF 50 חוסם רק ב -2% יותר מ -25 SPF (98% לעומת96%.
) כאמור, קיימת התאמה בין גובה מקדם ההגנה ובין עלות התכשיר .
חשוב שלצרכנים יהיה מידע על גובה מקדם ההגנה הרצוי כדי למנוע הוצאות מיותרות.
נמצא כי בניגוד להמלצת משרד הבריאות, בתי המרקחת של כל קופות החולים מוכרות תכשירי הגנה בעלי מקדם הגנה גבוה מ -50 .
הקופות השיבו כי מכירת התכשירים בעלי מקדם הגנה גבוה מ-50 נועד לבעלי עור רגיש במיוחד, שהמשרד לא הזכיר בהמלצותיו.
מכבי בתגובתה מאוקטובר 2013 כתבה כי "מכבי אינה רואה סתירה במכירת תכשירי הגנה עם SPF גבוה מ -50 היות ומשרד הבריאות רק קבע כי לא נמצא יתרון משמעותי בהגנה שמספקים תכשירים אלו.
ועדיין, מבדיקה עם יועצת הקופה לרפואת עור עולה כי אנשים עם לשמש ראוי ]רגישות יתר [ היפרסנסיטיביות כי ישתמשו בתכשירים עם מקדם הגנה גבוה יותר".
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע הוצאות מיותרות מהמבוטחים, שהרי קיימת התאמה בין גובה מקדם ההגנה ובין עלות התכשיר, על משרד הבריאות להנחות בבירור את קופות החולים אם למכור תכשירי הגנה עם SPF של יותר מ-50 ומי אכן זקוק לכך.
להלן המלצות קופות החולים למקדם ההגנה הרצוי בתכשירי ההגנה על פי אתרי האינטרנט של קופות החולים נכון ליולי 2013: מכבי - "מומלץ להשתמש בקרם הגנה בעל מסנן קרינה 15 ;"ומעלהמאוחדת - "מומלץ להשתמש בקרם הגנה עם מקדם הגנה של .
עם זאת, מומלץ להסתפק ב - SPF 30 לכל היותר.
מחקרים מראים שיעילותם של קרמים עם מקדמי הגנה גבוהים מ-30 מוטלת בספק, וריכוז החומרים שבהם עלול להזיק לעור"; הכללית - "מרבית רופאי העור ורשויות הבריאות מציעים להשתמש ב-SPF של 30 ומעלה.
עם זאת, כאשר קרינת השמש פחות חזקה ובאנשים עם עור כהה יחסית, אפשר להשתמש בתכשיר הגנה מהשמש בעל SPF 15 ;" לאומית - "עבור אנשים עם עור כהה יחסית ובשעות בהן קרינת השמש פחות חזקה, ניתן להשתמש במקדם הגנה 15 .
בשאר המקרים - יש להקפיד על מקדם הגנה של לפחות SPF 30 .
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי קיימים הבדלים בהמלצות של קופות החולים השונות ובפרסומים השונים של המשרד והאגודה למלחמה בסרטן, בנוגע למקדם ההגנה הרצוי לשימוש בתכשירי ההגנה: משרד הבריאות קבע כי יש להשתמש בתכשירי הגנה עם מקדם הגנה של 15 ומעלה; ואילו הכללית, מאוחדת ולאו מית קבעו כי רק במקרים מסוימים מספיק מקדם הגנה 15 .
מאוחדת קבעה ששימוש בתכשירי הגנה עם מקדם הגנה של יותר מ -30 אף עלול להזיק, קביעה זו אינה תואמת את המלצת משרד הבריאות, כי אין יעילות מוכחת לתכשירי הגנה עם מקדם הגנה של יותר מ- 50.
משרד הבריאותמסר בתגובתו, כי "בשל מחקרים חדשים שפורסמו בשנים האחרונות ישנה שונות בין הקופות אך ההנחיות הבינלאומיות העדכניות בנושא עדיין לא שונו וכך גם המלצת המשרד.
מאידך, המשרד מעודד לקיחת אחריות על ידי ההנהלות הרפואיות בקופות בפירוש הממצאים החדשים כל עוד אלו אינן נוגדות את עיקרי המלצת המשרד".
המשרד הוסיף, כי בתחילת 2014 הוא אמור לפרסם המלצות עדכניות כחלק מהיזמה של "עתיד בריא 2020.
" הכללית, בתגובתה כתבה, כי היא "עוקבת אחר השיח העולמי הקיים בנוגע למספק מקדם ההגנה שיש להמליץ עליו לקהל הרחב.
הכללית מפרסמת את ההמלצות בנושא בתיאום עם האגודה למלחמה בסרטן וכן עם מומחים מדעיים בתחום".
מכבי כתבה בתגובתה, כי במהלך הביקורת ובעקבותיה החליטה לשנות את ההמלצה, ומעתה היא מנחה את מבוטחיה להשתמש בתכשירים עם מקדם הגנה של SPF 30 .
ממכבי נמסר שהם פועלים לשינוי ההמלצה באתר האינטרנט ובחומרים הכתובים המסופקים למ בוטחיה.
מאוחדת כתבה בתגובתה, כי המידע שבהמלצות מאוחדת כי השימוש בתכשירי הגנה עם מקדם הגנה מעל 30 עלול להזיק בגלל החומרים הכימיים בתכשיר, נכתב בזמנו בהמלצת רופאי עור שיעצו להם בנוגע למידע לציבור.
היא הודיעה למשרד מבקר המדינה, כי תרענן את חומרי המידע והם יסירו משפט זה מהמידע שלהם בעתיד.
במועד מאוחר יותר מסרה מאוחדת, כי חטיבת הרפואה בקופה כבר הנחתה לשנות את ההמלצה, ולקראת עונת הקיץ לא תופיע ההנחיה.
על משרד הבריאות, קופות החולים והאיגוד המקצועי לרפואת עור ומין בהר"י (להלן - האיגוד המקצועי לרפואת עור) לקיים עבו דת מטה משותפת, ולפעול לאחידות ולעקביות בהמלצות על אודות גובה מקדמי ההגנה בתכשירי ההגנה שיפורסמו לציבור.
יש לעדכן אותן מפעם לפעם, ולהתאימן לאוכלוסיות השונות ולמצבים השונים.
סימון לבוש עם מקדמי הגנה מקרינת השמש .
אחת ההמלצות למניעת חשיפה לקרינת השמש היא השימוש בלבוש מתאים - שרוולים ארוכים וכובע רחב שוליים.
רמת ההגנה שמעניק הלבוש מושפעת גם מסוג הבד ומצפיפות האריגה.
בישראל נמכרים בגדים שמסומנים כבעלי מקדם הגנה מקרינת השמש.
הבגדים נמכרים בחנויות למטיילים ולמוצרי ספורט ומיועדים לציבור שעוסק בפעילות רבה בשמש, וכן בגדי ים לילדים הנמכרים כבעלי מקדמי הגנה.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היעדר תקן ישראלי רשמי ומחייב לביגוד עם מקדמי הגנה מקרינת השמש באפריל 2002 פרסם מכון התקנים הישראלי את המסמך "לבוש להגנה מהשמש - הערכה ומיון"110 (להלן- המסמך הישראלי).
המסמך הישראלי תואם, למעט שינויים ותוספות, לתקן האוסטרלי111 משנת 1996 .
המסמך הישראלי שקבע מכון התקנים הישראלי הוא תקן וולונטרי 112 ואינו מחייב.
שר הכלכלה רשאי, לאחר התייעצות עם נציגי היצרנים והצרכנים, להודיע בהכרזה שמתפרסמת ברשומות על תקן מסוים, כולו או חלקו, כעל תקן ישראלי רשמי ומחייב.
מוצר שהתקן החל עליו הוכרז רשמית, אין לייצרו, למכרו, לייבאו או להשתמש בו בעבודה כלשהי, וכן לבצע עבודה שהכללים הטכניים של התהליך שלה נקבעו כתקן רשמי, אלא אם כן המוצר או תהליך העבודה תואמים לדרישות התקן הרשמי.
הכרזה על תקן רשמי מאפשרת לבצע פיקוח ובקרה על המוצרים המשווקים, בין היתר ניתן יהיה לפקח על טיב המוצרים וגם על הרישום בתוויות.
התקן האוסטרלי מפרט דרישות לקביעת השיעור של מקדם ההגנה מקרינה על -סגולה של בדים, בגדים ופריטי לבוש אישיים אחרים (כגון כובעים), של ובשים קרוב לעור ומגנים מהשמש113 .
התקן האוסטרלי מפרט גם את דרישות הסימון על בגדים שמצוין עליהם שהם בעלי מקדם הגנה.
שר הכלכלה רשאי להכריז על תקן כרשמי אם נוכח כי הדבר דרוש כדי להשיג בין היתר כדי לשמור על בריאות ובטיחות הציבור.
הכרזה על המסמך הישראלי כתקן רשמי הייתה יכולה לתרום לשמירה על בריאות הציבור, נמצא כי טרם נבחנה האפשרות להכריז עליו כתקן רשמי.
חובת כתיבת הסבר לסימון מקדם ההגנה המוצמד לבגדים המסמך הישראלי והתקן האוסטרלי קובעים את הסימון שיש להצמיד לבגדים האמורים להיות בעלי מקדם הגנה מקרינת השמש.
זאת - לאחר ביצוע בדיקות מעבדה שלפיהן תיקבע רמת ההגנה שמספק הבגד.
סימון רמת ההגנה של הבגד, כמו תכשירי ההגנה, הוא באמצעות מספר המוצמד לכיתוב.
אך בניגוד למספר המוצמד לתכשירי ההגנה - SPF הכולל רק את ההגנה מפני קרני ה- UVB , מקדם ההגנה המוצמד לבגדים הוא- UPF ( Ultraviolet Protection Factor) הכולל גם UVB (קרניים קצרות) וגם UVA (קרניים ארוכות).
התקן האוסטרלי קובע, כי מוצר לבוש שמציין את ההגנה מקרינת השמש שהוא מספק, צריך לכלול לצד הכיתוב UPF את קטגורית ההגנה (הגנה טובה/טובה מאד או מצוינת).
110 תקן ישראלי ת"י- 5299 .
111 As/nzs 4399:1996 112 אין חובה לפעול על פי התקן.
רק מי שרוצה להוסיף סימון של מכון התקנים הישראלי חייב לפעול על פי התקן.
113 מוצרים כגון שמשיות ומבני צל שאינם קרובים לעור מספקים הגנה בדרגה נמוכה יותר מזו המצויות בסימון החומר שממנו נעשה המוצר.
זאת - בשל כמות הקרינה המפוזרת היכולה להיכנס מסביב לקצות המוצר.
הכמויות של קרינה זו משתנות בהתאם לשטח המוצר ולמרחק של המוצר מהגוף.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בבדיקת משרד מבקר המדינהנמצא, כי בניגוד לתקן האוסטרלי ולמסמך הישראלי שאימץ אותו, בישראל משווקים מוצרי ביגוד המצהירים על כך שהם מגנים מפני קרינת השמש, ובהם מצוינים מספרי מקדם ההגנה ( UPF ) בלבד, ללא כל הסבר מילולי על טיב ההגנה בעברית, כך שלקונה לא ברור כלל פירוש ו של סימול ה - .
כן נמצא כי משווקים בגדי ים ובגדים שמקדם ההגנה מצוין על גבי תווית קרטון שהוצמדה לבגד בפתק נפרד באמצעות חוט פלסטי דק בלבד.
משום שאין תקן ישראלי מחייב ואין פיקוח ובקרה, קיים חשש מהטעיית הציבור בשל הצמדת הפתקים הלא נכונים לב גד.
חובת הצמדת אזהרות למקרים העלולים לפגוע ברמת ההגנה שמספק הביגוד עם מקדם הגנה התקן האוסטרלי קובע, כי יש להוסיף לתווית אזהרות על כך שתהליכי הייצור של המוצר כמו מתיחה ותפירה, עלולים להוריד את רמת ה-UPF שלו; מומלץ להשתמש במוצרים שעוצבו לכסות כמה שיותר משטח הגוף; רמת ההגנה המוצעת על ידי המוצר עלולה להיפגע כאשר הוא אינו צמוד לעור, מתוח, רטוב או נשחק (למשל על ידי כביסות מרובות).