HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הספר יכול אפוא להפעיל סל טיפוח לשם השגת יעדים שונים שלא אושרו בידי המשרד, ובה בעת, התלמידים שזכאים ליהנות ממשאבי הסל לא יזכו לקבלם.
מדברים שמסרו בספטמבר 2009 למשרד מבקר המדינה מנהל האגף לשירותי חינוך ורווחה במינהל הפדגוגי (אגף שח"ר) והאחראי לחטיבות הביניים באותו אגף, עולה שהם לא קיבלו מידע על ממצאי בקרת התקן לשנות הלימודים התשס"ז -התשס"ט, ולכן לא עמדו לפניהם הנתונים על תכניות הטיפוח שלא אושרו בידי אגפם.
שעות למילוי תפקידים שאינם הוראה .
(א) מורה בחינוך הרשמי מקבל שכר בגין שעות עבודתו בבית הספר, חלקן שעות הוראה לתלמידים והשאר שעות לתפקידים אחרים: שעות לניהול, ש עות לחינוך, שעות לייעוץ ושעות רב (להלן - שעות תפקיד).
חוזר התקן קובע כי תקציב השעות שהמשרד מקצה לבתי ספר בחינוך היסודי כולל בתוכו את כל השעות שהוא מחויב לתת, ובכלל זה שעות תפקיד.
בחוזר התקן גם נקבע כמה שעות יינתנו מכל סוג 34.
יצוין כי יש להבחין בין שעות תפקי ד ובין הגמול שניתן לעובד הוראה כשיעור מן השכר עבור תפקיד שמילא באישור.
אשר לחטיבות הביניים קובעות הוראות המינהל הפדגוגי כי תקן בית ספר כולל שעות לניהול, שעות לחינוך כיתה וכן שעות נוספות שנגזרות מהסכמי שכר והסכמי עבודה של עובדי ההוראה; חלק משעות התפקיד הן שעות שהוגדרו בתקן השעות; ניתן להקצות למורים גם שעות ממכסת שעות הניהול המאושרת למנהל בית הספר.
הסמנכ"לית, מנהלת המינהל הפדגוגי, הבהירה לנציגי משרד מבקר המדינה, שמנהל בית ספר רשאי להקצות שעות משעות הניהול שאושרו לו לתפקידים שונים, על פי צורכי בית הספר, ובלבד שאינו חורג משעות הניהול שהוקצו לו.
לעומת זאת, מנהל האגף קבע בבקרת התקן חמישה תפקידים בחינוך היסודי ושלושה תפקידים בחטיבות הביניים שרק למילוים יכול מנהל בית הספר להקצות שעות תפקיד לעובד הוראה.
יוצא אפוא שבין הסמנכ"לית, שהיא מנהלת המינהל הפדגוגי, ובין סגנה, מנהל האגף, יש חילוקי דעות בכל הנוגע לשעות תפקיד, והבקרה קוימה על פי כללים שונים מהוראות המינהל הפדגוגי.
34 למעט בעניין שעות לרב: בית ספר ממ"ד חייב להקצות שעות לרב אם הוקצו לכך שעות בשנת הלימודים התשס"ג; בית ספר שלא הוקצו בו שעות לרב בא ותה שנה ידאג להקצות שעות לתפקיד זה בהתאם לצרכיו החינוכיים.
(ב) הבקרה העלתה כי בחינוך היסודי הוקצו בסך הכול 1,772 שעות ל -48 תפקידים שלדעת מנהל האגף הם תפקידים לא מאושרים, ובחטיבות הביניים הוקצו 1,728 שעות ל-41 תפקידים כאלה35 .
על פי ממצאי בקרת התקן, בשנת הלימודים התשס"ח חרגו 36% מבתי הספר היסודיים ממספר שעות התפקיד שהוקצו להם בתקן השעות, כלומר השתמשו בשעות הוראה למילוי תפקידים אחרים; היקף החריגה הסתכם ב - 1,143 שעות, שהן כ-38 משרות הוראה מלאות.
לפי אומדן שעשה מנהל האגף, החריגה משעות התפקיד בכל בתי הספר היסודיים בחינוך הרשמי הסתכמה ב - 5,189 שעות, שהן כ-173 .
משרות מלאות55% מחטיבות הביניים שנבדקו חרגו ביותר מ-900 שעות תפקיד מהמכסה שאושרה להן.
יודגש כי ממצאים אלה חזרו ונשנו בממצאי הבקרה בשנות הלימודים התשס"ג-התשס"ח.
מנהלת מחוז תל אביב לשעבר מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2009 כי בעניין שעות התפקיד קבע המשרד מדיניות שאינה עומדת במבחן המציאות: כאשר המשרד מכריז על פרויקט מסוים עליו לתקצב את בעל התפקיד המופקד עליו; המשרד אינו מקצה שעות תפקיד בכמות מספקת למילוי כל התפקידים המוטלים על המורים והמורים אינם מוכנים למלא תפקידים נוספים ללא תגמול.
מהאמור לעיל עולה כי המשרד קבע כללים להקצאת שעות תפקיד בבתי הספר, אולם ממצאי הבקרה העידו במשך חמש שנים על חריגות רבות מהם.
כשליש מבתי הספר היסודיים ויותר ממחצית חטיבות הביניים שנבדקו בשנת הלימודים התשס"ח חרגו מהכללים והמירו שעות הוראה בשעות תפקיד.
ממצאים אלה מעידים כי המשרד לא הצליח לאכוף את הכללים שקבע, אשר נועדו להפריד בין שעות ההוראה לתלמידים לבין השעות שבהם מילאו מורים תפקידים אחרים בבתי הספר, ושעות הוראה שימשו גם שלא על פי ייעודן.
המרת שעות הוראה בשעות תפקיד משמעה פחות שעות הוראה לתלמידים, דבר אשר עלול אף לפגוע בהישגים הלימודיים.
יצוין כי במסגרת "אופק חדש" שונה מבנה שכרו של מנהל בית ספר, והוא אינו כולל עוד שעות ניהול שמהן הוא יכול להקצות שעות תפקיד לעובדי הוראה בבית ספרו.
המשרד רואה בשינוי זה פתרון לסוגיית ההמרה של שעות ההוראה בשעות התפקיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מבנה השכר ושבוע העבודה של עובדי ההוראה על פי הסכם "אופק חדש" אינו מונע את האפשרות להקצות שעות הוראה למילוי תפקי דים אחרים.
על המשרד לפקח על השימוש בשעות בבתי הספר, גם אלה הכלולים ב"אופק חדש", כדי לוודא ששעות הוראה שניתנות לתלמידים אינן מוסבות לשעות תפקיד.
35 יצוין כי לעתים לא חרג בית הספר ממכסת שעות התפקיד שהוקצו לו, אולם הן ניתנו למורה לצורך מילוי תפקיד שלדעת מנהל האגף הוא לא מאושר.
כאמור, מספר שעות האורך מציין את משך הלימודים היומי המחייב בבתי הספר, דהיינו, מספר השעות המינימלי לתלמיד בכל דרגת כיתה ביום לימודים.
חוזר התקן קובע מהו משך הלימודים המחייב בבתי ספר יסודיים.
לדוגמה, בכיתה א יש ללמד 29 שעות בשבוע- חמש שעות בימים א-ה וארבע שעות ביום שישי.
חוזר מנכ"ל העוסק בתכנית היסוד (ליבה) לחינוך העל-יסודי מגדיר את משך הלימודים המחייב בחטיבות הביניים.
בקרת התקן בדקה את מספר שעות האורך שניתנו בבתי הספר מכל מקורות המימון שלו: מתקן השעות שהקצה המשרד, מתשלומי הורים וממקורות אחרים.
הבקרה העלתה כי בשנת הלימודים התשס"ח, ב-18% מבתי הספר היסודיים וב- 46% מחטיבות הביניים שנבדקו היה מספר שעות האורך קט ן מהנדרש: בבתי הספר היסודיים היה משך הלימודים הממוצע בבית ספר נמוך ב -30 שעות מהמחייב, ובחטיבת ביניים ב-29 'שעות.
הממצאים היו חמורים בייחוד בכיתות ז ובכיתות ח': ב-66% מכיתות ז וב-59% מכיתות ח בבתי הספר שנבדקו היה מספר שעות האורך קטן מן המספר המחייב.
קיומו של יום לימודים קצר מזה שקבע המשרד עלול לפגוע בהישגי התלמידים.
המשרד מקצה לבתי ספר יסודיים ולחטיבות ביניים שעות לימוד, והם נדרשים לעמוד בכללים לחלוקתן, אשר נועדו להגשים את מדיניותו, למשל, על פי עקרון השוויון, מחויבות חברתית לצמצום פערים וההכרה שחינוך והשכלה הם גורמים חשובים להשגת מטרות חברתיות אלה.
ממצאי בקרת התקן מלמדים כי בפועל, שיעורי השעות שנוצלו ובעיקר החלוקה של תקני השעות בין השימושים השונים, חרגו באופן ניכר מהכללים שקבע המשרד.
פערים גדולים נמצאו בין מחוזות המשרד, וחלוקתה בפועל של "עוגת התקציב" הייתה שונה מזו שקבע המשרד, בין היתר משום שהוא כשל בניסיונותיו להקטין את החריגה של מחוז תל אביב מתקני השעות שהוקצו למוסדותיו.
השימוש בתקן השעות בחינוך הרשמי הוא אחד הנושאים המרכזיים והחשובים שנדרשת בהם מעורבות פעילה של הנהלת המשרד.
תקציב השעות בחינוך הרשמי הוא נתח ניכר מתקציבו של המשרד.
לדעת משרד מבקר המד ינה, על הנהלת משרד החינוך, בראשות המנכ"ל, לקבוע תכנית פעולה מקיפה לטיפול בממצאים שהעלו בדיקת משרד מבקר המדינה ובקרת התקן.
טיפול הנהלת המשרד ומחוזותיו בממצאי בקרת התקן .
הנהלת המשרד, בראשות המנכ"ל, נושאת באחריות הכוללת להקצאת המשאבים לחינוך הרשמי ולניצולם על פי הוראות המשרד, לרבות ארגון הלימודים במוסדות החינוך.
ממאי 2006 עד אוקטובר 2007 ;היה מר שמואל אבואב מנכ"ל המשרד מאוקטובר 2007 עד אפריל 2009 הייתה בתפקיד המנכ"לית גב' שלומית עמיחי (להלן - המנכ"לית לשעבר); מאפריל 2009 .
המנכ"ל הוא ד"ר שמשון שושני מנהלי המחוזות של המשרד אחראים בין השאר ליישום מדיניות המשרד ולפיקוח על מוסדות החינוך בתחומם.
הם עושים זאת באמצעות נציגים של יחידות המטה במחוז, האחראיות בין היתר להעברת שעות התקן שהקצה מטה המשרד לבתי הספר, לניהול כוח האדם בהוראה ולתשלום שכר לעובדי ההוראה.
תפקידיהם של המפקחים הכוללים במחוז הם בין השאר לסייע לבתי הספר בעניינים פדגוגיים ומינהליים ולפקח עליהם כדי לוודא שמדיניות המשרד והוראות המנכ"ל מיושמות כראוי.
הפצת ממצאי בקרת התקן .
כאמור, לדברי מנהל האגף בקרה יעילה היא זו שבעקבותיה יתבצע תהליך של למידה בדרגי הניהול של המשרד הן ברמת המטה והן ברמת המחוז.
עיקרי דוח סיכום הבקרה לשנת הלימודים התשס"ז הוצגו במצגת בישיבת הנהלת המשרד באוגוסט 2008 .
נמצא כי ההנהלה לא קיבלה החלטות בעקבות ממצאי הדוח, לא החליטה להפיץ את הדוח עצמו במשרד ואף לא נכתב פרוטוקול לישיבה זו.
עקב כך לא הופץ דוח סיכום הבקרה במשרד.
דוח סיכום הבקרה לשנת הלימודים התשס"ח הועבר במאי 2009 למנהלי המחוזות, והנהלת המשרד דנה בממצאיו בשתי ישיבות שקיימה ביוני 2009 .
בישיבות השתתפו מנכ"ל המשרד, המשנה למנכ"ל, הסמנכ"לית, מנהלי המחוזות ומנהל האגף, והתקבלו בהן כמה החלטות.
נמצא כי מנכ"ל המשרד לא הנחה את מנהל האגף להפיץ את הדוח למנהלי יחידות מטה במשרד, והדוח לא הופץ.
ניתן היה לצפות כי ממצאי בקרת התקן יובאו לידיעת חשב המשרד, שכן הוא אחראי לביצוע התקציב במשרד ולמניעת חריגות מתקציב השעות.
ואולם חשב משרד החינוך 771 .
המשרד מסר ביולי 2009 כי אינו מכיר את ממצאי בקרת התקן וכי לא השתתף בדיונים עליהם.
ממסמכי המשרד עולה כי אחת הסיבות לחריגה מהתקן היא שיבוץ מורים אף שאין שעות פנויות בתקן השעות.
לפיכך היה אפשר לצפות כי מנהל אגף כא"ב במשרד יקבל לידיו את ממצאי בקרת התקן, אולם הוא מסר באפריל 2009 כי לא קיבל את ממצאי הבקרה וציין שהממצאים אינם בתחום טיפולו.
ממצאי הבקרה עסקו בין השאר בחריגות רבות במנח"י.
לשכת המשנה למנכ"ל מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2009 כי המשנה למנכ"ל - האחראי מטעם המשרד למנח"י - לא קיבל את דוח סיכום הבקרה לשנת הלימודים התשס"ז; את הדוח לשנת הלימודים התשס"ח מנובמבר 2008 הוא קיבל רק ביוני 2009 , ובמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009 .
, עדיין לא דנו במנח"י בממצאים 6.
מחוזות המשרד נמצאים בקשר עם מנהלי מוסדות החינוך, מפקחים על המוסדות, מעבירים אליהם שעות שהקצה להם מטה המשרד ומנהלים א ת כוח האדם שבהם ואת התשלומים לעובדי ההוראה.
ממצאי הבקרה חיוניים למנהלי יחידות במחוזות, למשל לשם תיקון ליקויים בשיבוץ עובדי ההוראה.
מנהל האגף מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2009 כי ממצאי הבקרה הוצגו במחוזות חיפה, צפון, דרום, ירושלים ומרכז.
ניסיונותיו לתאם את הצגת הממצאים לשנות הלימודים התשס"ז והתשס"ח לפני מחוז תל אביב לא צלחו.
מנהלת מחוז תל אביב לשעבר מסרה במאי 2009 כי הממצאים לא הוצגו במחוז בשל בעיות של תיאום לוח הזמנים.
מהאמור לעיל עולה שעל אף הממצאים המשמעותיים שעלו בבקרה והצורך החשוב לדון בהם לא הופצו דוחות סיכום הבקרה לשנים התשס"ז והתשס"ח במשרד.
בכך נמנע ממנהלי היחידות להשתמש בממצאים כדי לתקן ליקויים.
עוד הועלה כי אף שממצאי הבקרה במחוז תל אביב היו חמורים במיוחד, הם לא הוצגו למפקחים ולמנהלי היחידות במחוז.
המנכ"לית לשעבר מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי יזמה את בקרת התקן בתקופת כהונתה הקודמת בתפקיד.
עם זאת, בתקופת כהונתה השנייה היא התמקדה ברפורמת "אופק חדש" ולא התפנתה לעסוק בממצאי בקרת התקן, למעט הבאתם לפני הנהלת המשרד ולפני מנהלי המחוזות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הוסיפה המנכ"לית לשעבר, שהיא בחרה להתמקד בקידום מערכת החינוך לקראת הרפורמה ולא לעסוק בממצאי בקרת התקן של שנה קודמת, שהם חשובים אך לא רלוונטיים לדיון המרכזי במערכת החינוך; "כל מידע או ביקורת עלול היה לשבש את המאמץ בקידום הרפורמה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד בראשות המנכ"ל להכין רשימה של בעלי תפקידים שממצאי בקרת התקן יופצו להם בכל שנה ולהקפיד על הפצתם מוקדם ככל הניתן.
על הנהלות המחוזות להפיץ את ממצאי הבקרה בין המפקחים ומנהלי היחידות שבהם, לקיים דיונים בעניינם ולקבל החלטות בהתאם.
פעולות שנקטה הנהלת המשרד בעקבות ממצאי הבקרה .
ממצאי הבקרה מחייבים את הנהלת המשרד בראשות המנכ"ל לקיים דיונים, להסיק מסקנות, לקבוע אילו פעולות נחוצות לשם פתרון הבעיות שהתגלו בבקרה ולפעול לביצוען.
הממצאים עשויים לסייע להנהלה לבחון אם המדיניות שהתוותה ברורה דייה, אם הוראותיה מיושמות ואם התגלו נקודות תורפה, כגון מגזרים או מחוזות שההוראות אינן מיושמות בהם כנדרש.
על ההנהלה מוטל להגביר את הפיקוח ואת האכיפה, בייחוד אם החריגות חוזרות ונשנות בכל שנה.
משרד מבקר המדינה סקר בלשכת מנכ"ל המשרד את המסמכים הנוגעים לממצאי בקרת התקן בשנות הלימודים התשס"ו, התשס"ז והתשס"ח.
בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר העביר אליו מנהל האגף דוח לסיכום הבקרה בשנת הלימודים התשס"ו.
מן המסמכים עולה כי המנכ"ל לשעבר הורה לטפל ביסודיות בבעיית החריגה של בתי הספר מתקן השעות; הוא ביקש הסברים מחשב המשרד וממנהלת אגף אמח"י על הסיבות לחריג ות אלה; הוא דרש ממנהלת מחוז תל אביב לדווח לו כיצד היא מתכוונת לצמצם את החריגה משעות התקן במחוז; והוא ביקש ממנהלי בתי ספר הסברים על החריגות שנמצאו בהם.
בעקבות ממצאי הבקרה בחינוך הממ"ד מינה המנכ"ל לשעבר צוות לבדיקת התקן בחינוך הממ"ד (ראו להלן).
עוד עלה מן ה מסמכים כי המנכ"ל לשעבר טיפל רק בחלק מממצאי הבקרה על חריגות מהכללים לחלוקת שעות התקן לסוגיהן בבית הספר, למשל הוא לא טיפל בפתיחת כיתות לא תקניות ובאי עמידה בכללים בדבר שעות אורך ושעות תגבור.
החריגות משעות התפקיד שאושרו עלו בדיון האמור, אולם לא התקבלו בעניין זה כל החלטות.
כאשר הנהלת המשרד דורשת לקיים בקרת תקן אך אינה פועלת בנחישות לתיקון הליקויים שהועלו, עלולים המחוזות ובתי הספר לפעול באופן דומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לפעול לתיקון הליקויים שהעלתה הבקרה, הן החריגות מסך השעות שהוקצו והן החריגות מחלוקת השעות בין השימושים השונים.
בתקופת כהונתה של המנכ"לית לשעבר הפיק מנהל האגף את סיכום הבקרה לשנת הלימודים התשס"ז בפברואר 2008 , אך רק באוגוסט אותה שנה הוא הוצג להנהלת המשרד.
כאמור, בדיון לא התקבלו החלטות ולא נרשם פרוטוקול.
בתקופת כהונתו של מנכ"ל המשרד העביר אליו מנהל האגף את ממצאי בקרת התקן לשנת הלימודים התשס"ח.
מסיכום שתי ישיבות הנהלה שנדונו בהן הממצאים עולה כי המנכ"ל נתן "הנחיה חד משמעית כי בשנת הלימודים תש"ע יש לחייב לקיים את שעות הלימוד בבתי הספר במלואן.
מנהלי המחוזות יבדקו מול כל בית ]מנהל[ הספר את מיצוי השעות כפי שחולקו לביה"ס.
מנהל בי"ס שלא יעשה כן, יוגשו נגדו הליכים משמעתיים".
בישיבות האמורות, שהתקיימו ביוני 2009 , הוחלט על הפעולות האלה: מנהלי המחוזות יגישו למנכ"ל רשימה של בתי הספר שחרגו מתקני השעות; יתקיים שימוע למנהלים של בתי ספר אלה כדי לבדוק אם שעות הלימוד הוחזרו במלואן משרד החינוך 773 .
לכיתות; המנהלים יתבקשו לתת הסברים על החריגות, ובמידת הצורך יינקטו נגדם צעדים; יאותרו שעות שנוצלו שלא לייעודן, בייחוד בחינוך הממ"ד.
יועץ למנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת בספטמבר 2009 כי ההחלטות מיוני 2009 עדיין ל א יושמו, ובכוונת המנכ"ל ליישמן בשנת הלימודים התש"ע.
מהאמור לעיל עולה כי שני המנכ"לים לשעבר לא טיפלו בממצאי הבקרה כנדרש: המנכ"ל לשעבר טיפל רק בחלק מהחריגות ולא קיבל החלטות בסוגיות שדרשו את התערבותו; המנכ"לית לשעבר לא טיפלה בממצאי בקרת התקן למרות חשיבותם.
מנ כ"ל המשרד קיים דיונים על ממצאי הבקרה, אך במועד סיום הביקורת טרם יושמו ההחלטות שהתקבלו, כמו איתור בתי ספר שחרגו וקבלת הסבריהם לכך.
פעולות שנקט המינהל הפדגוגי בעקבות ממצאי הבקרה המינהל הפדגוגי הוא זרוע הביצוע של הנהלת המשרד להשגת היעדים החינוכיים, ושותף מרכזי לגיבוש מדיניות המשרד, שנקבעת בידי שר החינוך ומנכ"ל המשרד.
המינהל הפדגוגי מופקד על תהליכי הניהול של בתי הספר, על שיפור ההישגים הלימודיים והחינוכיים ועל בקרת ההישגים הערכיים, הלימודיים והחברתיים.
הסמנכ"לית, שמנהלת כאמור את המינהל הפדגוגי ומופקדת על הבקרה על ניצול המשאבים במוסדות החינוך, השתתפה בדיוני הנהלת המשרד בממצאי הבקרה.
ממסמכי לשכתה עולה שבהנהלת המינהל הפדגוגי לא התקיימו דיונים על ממצאי הבקרה.
לעתים העלה המנהל המקצועי שאלות עקרוניות בעקבות ממצאי הבקרה, למשל אם מותר לנצל שעות תגבור למטרות אחרות, כמו לפיצול כיתה לשניים.
שאלות אלה ואחרות נכתבו בדוחות של סיכומי הממצאים, אולם על פי המסמכים, גם בנושאים אלה, שהועלו שוב ושוב, לא קיימה הסמנכ"לית דיונים, לא קיבלה החלטות ולא נקטה פעולות לביצוע התיקונים הנדרשים.
הסמנכ"לית השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי במבנה הנוכחי של משרד החינוך, אין זה מתפקידו של המינהל הפדגוגי לתת הוראות למנהלי המחוזות, שכן הדבר מצוי בתחום סמכותו של מנכ"ל המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסמנכ"לית לעשות שימוש ראוי ומושכל בממצאי בקרת התקן, ובין השאר לאתר את המקרים שבהם יש לחדד את הוראות המשרד ובמידת הצורך להביאם לפני מנכ"ל המשרד.
פעולות שנקטו המחוזות בעקבות ממצאי הבקרה מנהלי המחוזות מקבלים ממנהל האגף דוחות מוסדיים ובהם ממצאי הבקרה הנוגעים לכל בית ספר.
במקרים שבהם חרג בית הספר מתקן השעות שהוקצה לו, 774 דוח שנתי60ב .
היה על מנהלו להסביר למנהל המחוז את הסיבות לחריגה.
משרד מבקר המדינה בדק בארבעת המחוזות אם מנהליהם ביקשו ממנהלי בתי הספר הסברים בעקבות ממצאי הבקרה לשנות הלימודים התשס"ז והתשס"ח.
לשכת המשנה למנכ"ל מסרה שהוא לא ביקש ממנהלי בתי הספר שבאחריות מנח"י הסברים לממצאי הבקרה בשתי השנים הללו.
הביקורת העלתה כי רק לקראת סוף שנת הלימודים התשס"ח, במאי 2008 , העביר מנהל האגף למנהל מחוז תל אביב את הדוחות המוסדיים לשנת הלימודים התשס"ז על 117 בתי ספר במחוז.
ביוני 2008 העביר המחוז את הדוחות למנהלי בתי הספר וביקש לקבל הסברים לחריגות.
נמצא כי עד יולי 2009 רק22 (19% ) מ-117 .
המנהלים הגיבו על ממצאי הבקרה לאותה שנה נמצא כי רק בסוף מרס 2009 העביר מחוז תל אביב את הדוחות המוסדיים לשנת הלימודים התשס"ח ל-37 .
בתי הספר שהשתתפו בבקרה וביקש הסברים לחריגות בשנה זו, שבה נעשתה הביקורת של משרד מבקר המדינה, הגיבו 35 (95% ) מ- 37 .
מנהלי בתי הספר על ממצאי הבקרה 3.
מחוז ירושלים לא נכלל בבקרת התקן בשנת הלימודים התשס"ז.
נמצא כי רק במרס 2009 העביר המחוז את הדוחות המוסדיים לשנת הלימודים התשס"ח ל-30 בתי הספר שהשתתפו בבקרה ולמפקחים הכוללים לשם קבלת התייחסותם.
עד תחילת אוגוסט 2009 השיבו24 (80% ) מ-30 .
המנהלים על ממצאי הבקרה 4.
הבדיקה במחוז צפון העלתה כי סגנית מנהלת המחוז העבירה את הדוחות המוסדיים לשנת הלימודים התשס"ח למנהלי בתי הספר לקבלת תגובתם זמן קצר לאחר שקיבלה אותם ממנהל האגף.
היא הציגה למנהלים שאלות על פי הממצאים, ביקשה מהמפקחים הכוללים לדון עם המנהלים בממצאים ולדאוג לתיקון הליקויים וקיבלה תשובות ממנהלי בתי הספר.
מהאמור לעיל עולה כי המשנה למנכ"ל, הממונה על מנח"י, לא בירר עם מנהלי בתי הספר את הסיבות לחריגות; הנהלת מחוז תל אביב קיבלה הסברים לממצאי הבקרה לשנת הלימודים התש ס"ז רק מחלק קטן ממנהלי בתי הספר.
מנהלת המחלקה המשפטית של מחוזות תל אביב ומרכז כתבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 כי על פי דיני העבודה, אם הוזמן אדם לעבוד על ידי מי שבאופן רגיל מוסמך לאשר עבודה, כגון מפקח או מנהל בית ספר, ואם אותו אדם שובץ במערכת השעות ועבד, הוא זכאי לשכר, למעט במקרים חריגים.
זאת גם אם לא היה כיסוי תקציבי לשעות שבהן שובץ.
היא הוסיפה, שככלל, למפקח אין סמכות לחרוג מתקן השעות על דעת עצמו ואין לו משאבים לכך; במקרים חריגים, למשל בבתי ספר קטנים ביישובים מרוחקים, ניתן לאשר פתיחתן של כיתות לא תקניות באמצעות שעות מסל מנהל מחוז או על פי החלטה של ועדה במחוז; נגד מנהל שחרג חריגה ניכרת מתקן השעות ניתן לנקוט סנקציה משמעתית, ואם התגלתה משרד החינוך 775 .
בעיה תפקודית והמנהל לא ניהל את בית הספר בהתאם לתקן השעות שאושר, יש לשקול את פיטוריו על רקע פדגוגי.
על פי דוח סיכום הבקרה לשנת הלימודים התשס"ח, הבקרה היא חלק מתהליך לשיפור עבודת הפיקוח במחוז ועבודת הניהול והארגון הפדגוגי, ויש לראותה רק ככלי לשיפור איכות מערכת החינוך.
מנהל האגף מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2009 , כי במשך השנים שבהן הפעיל המשרד את בקרת התקן לא דנה ההנהלה בדרכים לאכיפת הוראות המשרד, וממילא לא קיבלה החלטות בעניין.
זאת למעט בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר, אשר ביקש ממנו להכין נוהל לביצוע פעולות אכיפה בתחום זה.
הוא הוסיף כי בינואר 2007 ,הוא הציג את הצעתו לנוהל אכיפה להנהלת המשרד אולם לא התקבלה החל טה אם לאמצו.
טיוטת הנוהל המוצע כללה כמה שלבי אכיפה, לרבות זימון מנהל בית הספר לבירור נסיבותיהן של חריגות שנמצאו בו, העמדתו על החומרה שבחריגה ותיעוד הבירור בתיקו האישי.
כן הוצע שאם יעלו הבירורים ממצאים חמורים, ינקוט המשרד הליכים משמעתיים נגד המנהל.
האחראי לפניות משמעת, נהלים ובקרה בלשכת הסמנכ"לית הבכירה למינהל ולמשאבי אנוש מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 כי למיטב זיכרונו, לא הובאו לטיפולו תלונות על מפקחים כוללים בכל הקשור לחריגות מתקן השעות.
הממונה על המשמעת של עובדי הוראה באגף כא"ב מסר במאי 2009 כי לאידוע לו על עובד הוראה שננקטו נגדו הליכים משמעתיים בעקבות ממצאי הבקרה.
נציגת המשנה למנכ"ל כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2009 כי במנח"י לא התקיימו שימועים למפקחים או למנהלי בתי ספר בעקבות ממצאי הבקרה.
מפקח המחוז במחוז תל אביב מסר ביולי 2009 כי לא ננקטו סנקציות משמעתיות כלפי מפקחים במחוז, למעט זימון מפקחים לשיחות בירור.
מהאמור לעיל עולה שכאשר מנהל בית ספר או מפקח משבצים עובד הוראה במוסד חינוכי בתקן אף שאין שעות פנויות לצורך זה, הם מעמידים את המשרד בפני עובדה מוגמרת ומחייבים אותו לשלם את שכר העובד אף על פי שהמשרד לא אישר שעות להעסקתו.
למרות ממצאי הבקרה על חריגות חוזרות ונשנות מהוראות המשרד, לא נקט המשרד פעולות כלפי מנהלי בתי ספר שחרגו באופן כזה.
הוא אף לא קבע כללים לטיפול בהם ולטיפול במפקחים שלא פעלו למניעת חריגות.
מנכ"ל משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , כי משרד החינוך עומד לנקוט יד קשה נגד האחראים לחריגות מתקן השעות בחינוך הרשמי ונערך למאבק קשה לניצול ימי הלימוד ושעות הלימוד כבסיס לשיפור ההישגים הלימודיים, וכי מנהלי המחוזות כבר מפעילים יד חזקה בשנת הלימודים התש"ע.
המנכ"ל הדגיש את הצורך להגדיל את תקציב המשרד לשעות לימוד כך שישקף את צורכי מערכת החינוך ולא יגרום לעובדיה לעשות מניפולציות שונות.
לתשובה נוספת של מנכ"ל משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 צירף המנכ"ל "מתווה לתיקון פגמים מערכתיים" בנושא שבו עסק דוח הביקורת, ובו רשימה של פעולות לתיקון הליקויים שנמצאו.
בקרת התקן היא כלי ניהולי חיוני ביותר, יחיד מסוגו, שעומד לרשות הנהלת המשרד בבואה לבחון את השימוש שנעשה בחלק נכבד מתקציבו של המשרד.
מממצאי הביקורת של משרד מבקר המדינה עולה כי לעתים הסתפקה הנהלת המשרד בביצוע הבקרה ובמימונה, ולא השתמשה בחלק ניכר מממצאיה.
אף שנ מצאו חריגות רבות, לא קיבלה הנהלת המשרד החלטות בחלק מהנושאים שבדק האגף במסגרת הבקרה שקיים.
בכך יש פגם מהותי בניהול שעות הלימוד, שהן מהתשומות העיקריות של המשרד ומצויות בליבת העשייה שלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, נדרש טיפול מקיף ומעמיק בחריגות שנמצאו בבקרת התקן, לרבות איתור נקודות תורפה במשרד והבהרת מדיניותו והנחיותיו, במקום שהבהרה זו נדרשת.
שימוש בתקן השעות בחינוך הממלכתי דתי .
לחינוך הממלכתי דתי ניתנה אוטונומיה מינהלית ואידאולוגית, בכפוף לנוהלי המשרד.
על פי חוק חינוך ממלכתי, חינוך ממ"ד הוא חינוך ממלכתי, אלא שמוסדותיו הם דתיים באורח חייהם, תכניות לימודיהם, מוריהם ומפקחיהם, והם מחנכים לחיי תורה ומצוות על פי המסורת הדתית וברוח הציונות הדתית.
על פי התקנות, הסמכות הפדגוגית העליונה בעניין האופי הדתי של מוסדות החינוך הממ"ד היא בידי מנהל אגף החינוך הדתי במשרד; המפקח ע ל החינוך הדתי במחוז, ומפקח או מדריך הממונים על מוסדות חינוך אלה, כפופים מהבחינה הפדגוגית למנהל אגף החינוך הדתי, והוא מדריך אותם בעבודתם ומקיים אתם מגע ישיר ותדיר; מפקח הממונה על מוסד חינוך ממ"ד מציע תקן שעות עבור כל מוסד שבפיקוחו, וצריך לקבל את הסכמתו של מנהל אגף החינוך הדתי להצעותיו.
חוזר התקן קובע כי על תקציב המשרד לאגֵם בתקן אחד את כל השעות בבית הספר, בהן שעות שהוענקו בעבר בנפרד, כגון שעות לייעוץ ושעות של רב.
ממצאי בקרת התקן בחינוך היסודי בשנת הלימודים התשס"ח מלמדים כי שיעור החריגות בחינוך הממ"ד גבוה בהשוואה לשיעור החריגות הארצי: 63% מבתי הספר בחינוך הממ"ד פתחו כיתות לא תקניות לעומת34% מכלל בתי הספר שנבדקו; 57% מהם חרגו בשעות אורך לעומת36% ;43% חרגו בשעות תפקיד לעומת 36% ;63% חרגו בשעות תגבור לעומת 52% ;92% הקצו פחות שעות מהנדרש למקצועות הליבה לעומת 82% ,.
יצוין כי על פי ממצאי בקרת התקן תמונת מצב זו נכונה לשלוש שנות לימודים - התשס"ו-התשס"ח.
כאמור, נתוני בקרת התקן מלמדים על ניצול שעות הממומנות מתקציב המשרד ולא ממקורות אחרים, כגון תשלומי הורים.
משמעות הנתונים היא שבשנת הלימודים התשס"ח, תלמיד בחינוך היסודי הממ"ד למד פחות שעות ביום, במימון המשרד, משרד החינוך 777 .
וקיבל פחות שעות תגבור מתלמיד בחינוך הממלכתי; בבתי ספר ממ"ד נפתחו יותר כיתות לא תקניות, חלק גדול יותר מן השעות שימשו למילוי תפקידים שונים בידי המורים ולא להוראה, ופחות שעות מהנדרש הוקצו ללימוד מקצועות הליבה.
הבקרה בשנת הלימודים התשס"ח העלתה גם שבחינוך הממ"ד מספר שעות הלימוד שלא נלמדו במקצועות הליבה הכלולים בארבעה אשכולות היה גדול במידה ניכרת ממספרן בכלל בתי הספר שנבדקו.
לדוגמה, באשכול "חברה" 36 - %34 מהשעות הנדרשות בבתי ספר ממ"ד לא נלמדו לעומת14% בבתי ספר ממלכתיים ו-20% "בכלל בתי הספר, ובאשכול "טבע ומדעים– 8% בבתי ספר ממ"ד לעומת 1% בבתי ספר ממלכתיים ו-3% .
בספטמבר 2007 מינה המנכ"ל לשעבר צוות חשיבה בנושא תקן השעות בבתי הספר היסודיים בחינוך הממ"ד (להלן - צוות בדיקת הממ"ד), במטרה להמליץ על דרכים להתאמת תכנית הלימודים המחייבת בחינוך היסודי הממ"ד לתקן השעות; להתאמת התקן לצורכי החינוך הממ"ד; ולהתאמת התקן לבתי ספר קטנים.
מינוי הצוות אושרר בידי המנכ"לית לשעבר בנובמבר 2007 , והצוות נדרש להגיש את המלצותיו למנכ"ל עד מרס 2008 .
יו"ר הצוות היה המפקח הארצי על החינוך היסודי הממ"ד, ובין חבריו היו מנהלת האגף לחינוך יסודי דאז ומנהל האגף.
רק כעבור כשנה וחצי ממינויו, בפברואר 2009 , הגיש הצוות למנכ"לית לשעבר דוח על ממצאי בדיקתו והמלצותיו.
בין השאר עסק צוות בדיקת הממ"ד בממצאי בקרת התקן והעלה את הממצאים האלה: פתיחת כיתות לא תקניות היא הבעיה המרכזית של הארגון הפדגוגי בחינוך הממ"ד, שאינה מאפשרת "את קיומו של בית הספר ברוח החינוך לו זקוקים התלמידים הנרשמים לזרם חינוך זה"; הוראת מקצועות הליבה אינה נעשית במינון מתאים לכללים שקבע המשרד, והדבר נובע מהאילוץ של מנהלי בתי הספר לתת פתרונות ייחודיים לתלמידים, לצד לימודי קודש בהיקף גדול והפרדה בין תלמידות לתלמידים.
הצוות המליץ בין השאר לאפשר לחינוך הממ"ד גמישות בהפעלת תכנית הלימודים, למשל לאפשר תגבור תורני באמצעות שעות שמיועדות ל"לימודי השפה העברית", או להחיל את המדיניות שקבע המשרד בעניין תש לומי הורים בחינוך העל-יסודי גם על החינוך היסודי, כדי לאפשר לגבות מההורים בחינוך היסודי הממ"ד תשלומים עבור תגבור תורני או הפרדה בין תלמידות לתלמידים.
ביוני 2009 התקיים דיון ראשון בהמלצות צוות בדיקת הממ"ד אצל מנכ"ל המשרד, ובאוגוסט 2009 התקיים דיון נוסף שבוהשתתף גם שר החינוך מר גדעון סער.
בירור בלשכת שר החינוך בפברואר 2010 העלה כי במועד זה טרם קיבלה הנהלת המשרד החלטות בעקבות המלצות הצוות, וכי לא נרשם פרוטוקול של הישיבה שבה השתתף השר.
כאמור, חסרה קביעה ברורה וחדה של המשרד בדבר התופעה הרווחת של פתיחת כיתות לא תקניות.
סגנית מנהלת מחוז צפון מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2009 כי נוהלי המשרד בעניין פתיחת כיתות לא תקניות אינם ברורים, והמפקחים בחינוך הממ"ד מאשרים למנהלי בתי ספר לפתוח כיתות לשם .
הכולל את המקצועות מולדת, חברה, אזרחות, היסטוריה וגאוגרפיה 778 דוח שנתי60ב .
הפרדה בין המינים; לדעתה, אם המשרד אינו מכיר בהפרדה כזאת עליו לאסור על מפקחים לאשר פתיחת כיתות לא תקניות לשם כך.
בהתאם לגישה זו היא כתבה למנהל בית ספר ממ"ד במחוז בנובמבר 2008 : "ברגע שהשעות של תקן המשרד אינן מנוצלות להוראה, מבחינתנו השעות לא ניתנו!
מחובתך לתת שעות אורך תחילה, ורק אם נותרו שעות תקן, באפשרותך לאשר יועץ ורב.
השעות המחושבות אמורות לתת מענה אם מחלקים אותן נכונה עפ"י כיתות ולא מבצעים הפרדה מינית.
"בחוזר המנכ"ל על "תכנית יסוד (ליבה) לחינוך היסודי במדינת ישראל מנובמבר 2005 נקבעו תכנית הליבה ומספר השעות המזערי שחובה להקדיש לה בבתי הספר היסודיים.
במסמך שהפיצה הנהלת המשרד, ובו תכנית עבודה לחינוך היסודי לשנות הלימודים התשס"ז -התשס"ט, פורט גם מספר השעות המומלץ במקצועות לימוד שאינם מקצועות ליבה, ונקבע כי "בבתיה"ס הממ"ד קיימת החובה ללמד מקצועות קודש כולל תפילה בהיקף של 40% מאורך יום הלימודים"; "אם לבתי הספר הממ"ד אין מספיק שעות ללימודי יהדות, הם רשאים להפחית שעות ממקצועות החובה ובלבד שכל מקצועות החובה ילמדו".
מכאן שהמשרד לא קבע הנחיות בעניין המספר המזערי של שעות בכל תחום דעת בחינוך הממ"ד, בניגוד לקביעתו לכלל בתי הספר היסודיים.