HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנות המעבדות קובעות כי קירות מעבדה רפואית יהיו אטומים לחדירת חרקים או מכרסמים עוד נקבע כי קירות המעבדה וחדרי ההלבשה יצופו עד לגובה של שני מטרים לפחות בחומר חלק שאינו סופג רטיבות.
בביקורת עלה שבבית החולים זיו בצפת חודרות נמלים למעבדה, ואחת לזמן מה מתבצע ריסוס.
עוד עלה כי קירות המעבדות וחדרי ההלבשה אינם מצופים בחומר שאינו סופג לחות.
בית החולים פוריה מסר למשרד מבקר המדינה כי קיימת אצלו צפיפות ותנאים פיזיים קשים במעבדה, מערכת מיזוג האוויר הקיימת אינה מספיקה לוויסות הטמפרטורה בקיץ, בטמפרטורות חריגות של חום, והדבר פוגע בפעילות המכשירים51.
חלק מבתי החולים הממשלתיים הכינו תכניות לשיפור התנאים הפיזיים שבהם פועלות המעבדות הרפואיות.
המרכז הרפואי רמב"ם והמרכז הרפואי בני ציון בחיפה נמצאים בתהליכי תכנון להעברת המעבדות הרפואיות למבנה מתאים יותר.
בבית החולים פוריה מוקם אגף מעבדות למחקר בשיתוף הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בר-אילן והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, אולם המעבדות הרפואיות אינן מיועדות לעבור למבנה החדש כך שאין מדובר בפתרון לצפיפות ולמצב הפיזי הקשה.
עלה שהמשרד לא מיפה את הליקויים הקיימים בתשתיות הפיזיות של המעבדות הרפואיות ואין לו תכנית כוללת וסדורה לשיפור התנאים הפיזיים ולהשלמת הפערים הנחוצים כדי לייעל את פעילותן ולהגביר את בטיחותן.
תמונת המצב של תשתיות וציוד המעבדות כפי שהייתה במועד הביקורת, לפחות באשר לחלק מבתי החולים הממשלתיים, היא חמורה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כמאסדר תחום המעבדות הרפואיות בבתי החולים כי עליו לנקוט גישה מרחיבה של ראייה לאומית כוללת לצורכי המעבדות הרפואיות, בייחוד בבתי החולים הכלליים-ממשלתיים.
על המשרד להכין תכנית רב -שנתית, שתיקבע על פי סדרי עדיפויות והערכת סיכונים, לשיפור מצבן הפיזי של המעבדות הרפואיות בבתי החולים הממשלתיים ולגבות אותה בתכנית תקציבית מתאימה.
ראוי שבמסגרת זו הוא יפעל לעדכון תהליכי העבודה כך שיתאימו לשינויים המתחוללים בתחום בדיקות המעבדה הרפואית, לרבות הכנסת מערכות אוטומטיות יעילות וכן שישקול את הצורך באיגום משאבים ופעילויות כדי להביא לייעול ומיצוי של משאביו.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי כל ניסיונותיו לבנות תכנית רב-שנתית לטיפול בנושאים אלו לא צלחו.
נוסף על כך תקציבי הפיתוח מצומצמים ביותר ואינם עומדים בשום יחס להיקף הצרכים.
51 לעניין השפעת הטמפרטורה על פעילות מעבדה ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 63ג ( 2013 ,) " הפריה חוץ-גופית-IVF," 'עמ 955.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היערכות המעבדות הרפואיות לעתות חירום .
משרד הבריאות אחראי למתן שירותי רפואה ובריאות לתושבי המדינה, ובכלל זה ממונה על הפעלת שירותי מניעה, אבחון, טיפול ושיקום באמצעות קופות החולים, בתי החולים, לשכות הבריאות המחוזיות52, מגן דוד אדום ומוסדות רפואיים אחרים53 .
האוכלוסייה האזרחית זקוקה גם בעתות חירום 54 לשירותים הרפואיים השוטפים הניתנים בקהילה, כגון רפואה ראשונית 55 , רפואת מומחים, אספקת תרופות, בדיקות מעבדה, מכוני הדמיה ותחנות לבריאות המ שפחה (טיפות חלב).
כמו כן זקוקה האוכלוסיי ה בעתות חירום להמשך פעילות של בתי החולים ושל מגן דוד אדום.
כל הצרכים האלה טופלו בידי המשרד והרשות העליונה לאשפוז56 .
אשר הכינו תכניות מתאימות לשעת חירום מתאר הביקושים לכוח אדם, ריאגנטים וחומרי מעבדה בחירום במעבד ות בבתי חולים בעתות חירום צפויות להתווסף לבתי החולים מיטות אשפוז עד כדי 50% מתקן המיטות הקיים.
זאת לקליטת נפגעים מאזורי הלחימה ומהפגיעות בעורף.
מכאן שסביר שגם מעבדות בתי החולים יידרשו לגידול בביצוע של היקף הבדיקות, בעיקר בדיקות של מעבדה דחופה.
לצורך הפעלת ה מערכות בעתות ח ירום קבע המשרד רשימה של עובדים ש ירותקו למקום עבודתם ויפעילו את המערכות (להלן גם - ריתוק עובדים).
להבטחת פעילותן הסדירה של המעבדות בעתות חירום נדרש לקבוע את רמות המלאי של ריאגנטים והחומרים האחרים וכן להבטיח שרמות המלאי יישמרו.
נציגי הכללית מסרו למשרד מבקר המדינה כי מלאי הריאגנטים וחומרי מעבדה אחרים לעתות חירום שיש במחסניה (שמיועדים למעבדות הרפואיות בקהילה) יספיק לשבוע בלבד, וכי אין לה תכנית להגדילן.
עוד הם מסרו כי הכללית הכינה (למרפאות הקהילה) טיוטת הצעה ל-50 בדיקות עיקריות שאליהן יש להיערך לחירום מתוך 300 .
הבדיקות השכיחות ברגיעה .
52 למשרד הבריאות שבע לשכות בריאות מחוזיות המוציאות מהכוח אל הפועל תכניות ארציות בכלל שירותי הבריאות בדגש על בריאות הציבור.
53 על פי הצעת התקציב של משרד הבריאות לשנות הכספים 2014 -2013 .
ודברי ההסבר להצעה 54 עתות חירום - איום של מלחמה; התקפה של טילים ורקטות תוך שימוש באמצעי לחימה קונבנציונליים, כימיים, ביולוגיים או רדיולוגיים; רעידת אדמה שבעקבותיה הרס משמעותי; ואירועי חירום רחבי היקף כגון שרפות ופליטת חומרים מסוכנים או שיטפונות.
55 רפואה ראשונית מוגדרת בנוהל "הפעלת מרפאהאחודה במתארי חירום" של האגף לשעת חירום במשרד הבריאות (עדכון מאוגוסט 2012 ) כ"רפואת משפחה, רפואת ילדים, רפואת נשים ושרותי לקיחת דמים לבדיקות מעבדה".
56 "הרשות העליונה לאשפוז היא רשות ייעודית וגוף המהווה חלק ממערך "משק לשעת חירום (מל"ח).
בראשה עומדים מנכ"ל משרד הבריאות, קצין הרפואה הראשי של צה"ל ומנכ"ל הכללית או נציגו.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בבדיקה נמצא כי למשרד יש תכנית לריתוק עובדי המעבדה בבתי החולים, אולם היא כללית ואינה מתייחסת לכוח אדם ייחודי לבדיקות המעבדה הרפואית שביקושן צפוי לגדול (לדעת המשרד סביר שבחירום מספר הבדיקות במקצועות ההמטולוגיה וביוכימיה יגדל משמעותית לעומת מקצועות כמו גנטיקה, אנדוקרינולוגיה, אימונולוגיה, שבהם הביקוש לא צפוי לעלות ואולי אף ירד).
עוד עלה כי המשרד לא קבע מה הן הבדיקות שהדרישה להן בעתות חירום עשויה לגדול ועל אילו בדיקות אפשר לוותר בחירום כדי להפנות את המשא בים לטובת בדיקות נחוצות.
עוד עלה שהמשרד לא קבע מה הן רמות המלאי של ריאגנטים וחומרי מעבדה אחרים שנדרשים לחירום.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי יכניס את נושא כוח אדם במעבדות לתכנית עבודה בוועדת כוח אדם לשעת חירום החל משנת 2016 .
עוד מסר המשרד כי קביעת היקף הבדי קות הנדרשות ההכרחיות לביצוע בעתות חירום תיבחן ותקודם בשנת 2016 .
המשרד מסר גם כי תוקם ועדה לקביעת רמות המלאי הנדרשות לריאגנטים וחומרי מעבדה אחרים הנדרשים בחירום.
היקף אספקת השירותים לאוכלוסייה בקהילה בעתות חירום בדוח מיוחד של מבקר המדינה שהתפרסם בשנת 200757 העיר מבקר המדינה כי יש מקום לכך שמשרד הבריאות ייזום חקיקה שתקבע את היקף החובה שבחוק, לרבות קביעת נהלים שיורו לקופות החולים אילו שירותים על קופות החולים לספק, על ידי מי והיכן.
זאת בהתאם לתרחישי החירום השונים ועל מנת להבטיח את רמת השירות הראויה לאוכלוסייה.
גם בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 201458 ,נאמר שבמקרה של ירי רצוף של רקטות או טילים כאשר האוכלוסייה נדרשת לשהות במרחבים מוגנים ובמקלטים, יש להגדיר מה הם השירותים הרפואיים שחייבים להינתן, כגון מרפאות ראשוניות, מרפאות מומחים, מעבדות רפואיות או שירותי דימות.
כמו כן העיר המבקר כי ראוי לפרט את השירותים והטיפולים שיש לספק בכל מצב, כמו למשל בדיקות דחופות, טיפול לחולים אונקולוגיים, בדיקות דם דחופות, בדיקות ותרביות דחופות, שירותי הפריה חוץ-גופית (IVF ).
במקביל, ציין המבקר, יש להגדיר מה הם טיפולים לא דחופים, שניתן בחירום להשהות את נתינתם, וכן יש להגדיר את זמן ההשהיה המרבי שלאחריו יש לחדש את מתן הטיפול, כגון טיפולי פיזיותרפיה לאחר אירוע רפואי חריף, ניתוח שעיכוב ממושך שלו עלול לגרום החמרה במצב החולה ובדיקות דם ושירותי דימות מסוימים.
משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי בשנת 2014 הוא מתכוון להתחיל לבחון את רמות השירות הנדרשות ולקבוע את סדרי העדיפויות למתן שירות בעתות חירום.
57 ,מבקר המדינהדוח מיוחד על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007), עמ' 237.
58 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64ג ( 2014" ,) היערכות שירותי הבריאות לחירום - מעקב מורחב", עמ' 717.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כיעד מועד סיום הביקורת הוא לא קבע נהלים בנושא השירות בעתות חירום ולא יזם הליך חקיקה מתאים בעניין היקף השירותים שעל קופות החולים או כל גורם רפואי אחר לספק בהתאם לתרחישי לחימה שונים, במטרה להבטיח רמת שירות ראויה לאוכלוסייה ובכלל זה אילו בדיקות דם דחופות יבוצעו בקהילה, מתוך מאות בדיקות דם ממקצועות שונים שמבצעות הקופות ברגיעה.
על המשרד והרשות העליונה לאשפוז לק בוע תכנית לבדיקות הכרחיות ובדיקות במרפאות הקופות, במרפאות האחודות59 ובביקורי הבית בעתות חירום ובמצב של התמשכות תקופת לחימה.
לקיחת דגימות מעבדה בעתות חירום נוהל משרד הבריאות קובע כי במרפאה אחודה יפעל בשעת חירום שירות לקיחת דמים לבדיקות מעבדה.
ואולם הקופות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי אין בכריתת הסכמים אלו עם אותם ספקי שירות ערובה לכך כי בעתות חירום תובטח העברת הדגימות למעבדות המרכזיות .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות העליונה לאשפוז, על משרד הבריאות ועל הקופות למצוא פתרון כדי להבטיח במידת האפשר העברה של דגימות מהמרפאות האחודות למעבדות הקופות בעתות חירום, או למצוא דרך אחרת לביצוע בדיקות המעבדה הרפואית הנדרשות.
מיגון המעבדות הרפואיות בבתי החולים ובקופות החולים המעבדות הרפואיות של בתי החולים ושל קופות החולים נותנות שירות בכל ימות השנה ואמורות לתת שירות גם בעתות חירום.
הקמת מערכת מגן למבנה או למתקן בריאות נועדה להקנות למבנה יכולת הישרדות לנוכח פגיעה של כלי נשק קונבנציונליים ולא קונבנציונליים, תוך שמירה על יכולות מסוימות של תפעול וטיפול 60 .
פיקוד העורף מסר כי תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש "ן- 1990 (להלן- תקנות ההתגוננות), והתיקון להן משנת התשע"ג - 2013 , אשר קבע הוראות בנוגע למרחב מוגן ייעודי במוסד בריאות, משמשים הסכמות שמקובלות על פיקוד העורף ועל משרד הבריאות וכי שני הגופים פועלים בהתאם להם61 .
תקנותההתגוננות קובעות בין השאר את הדרישות למרחבים מוגנים במוסדות בריאות.
מרפאות לשעת חירום המופעלות במשותף על ידי כל קופות החולים במרפאה אחודה ניתנת "רפואה ראשונית" המוגדרת בנוהל "הפעלת מרפאה אחודה במתארי חירום" של האגף לשעת חירום במשרד הבריאות (עדכון מאוגוסט 2012 ) כ"רפואת משפחה, רפואת ילדים, רפואת נשים ושרותי לקיחת דמים לבדיקות מעבדה".
61 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63ג ( 2013) ," בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 717.
:שם הדוח משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על אף ההסכמות, מרבית בתי החולים הממשלתיים מסרו למשרד מבקר המדינה כי המעבדות הרפואיות אי נן עומדות בדרישות תקנות ההתגוננות לגבי מבנים בבתי החולים.
בבדיקה עלה כי אין בידי משרד הבריאות פירוט של מצב מיגון המעבדות הרפואיות בבתי החולים ובקופות החולים ורמת עמידתן בתקנות ההתגוננות.
כמו כן המשרד לא הכין תכנית למתן גיבוי למעבדה רפואית שנפגעת באמצעות מעבדה אחרת שממשיכה לפעול.
המשרד גם לא דרש מהקופות להכין תכנית כזו.
למשל למכבי, המשרתת כ -25% ,מאוכלוסיית ישראל מעבדה מרכזית אחת שאינה ממוגנת, ללא גיבוי והיערכות לעתות חירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות למפות את מצב מיגון המעבדות הרפואיות בבתי החו לים ובקופות החולים ולעמוד על הפערים בין מצבן כיום לעומת הדרישות בתקנות ההתגוננות.
במסגרת גיבוש תכנית לחידוש התשתיות הפיזיות של המעבדות על המשרד להביא בחשבון גם פערים אלו.
כמו כן ראוי שהמשרד, בשיתוף הקופות, הרשות העליונה לאשפוז ופיקוד העורף, יכין תכנית גיבוי למעבדות שעלולות להפסיק את פעילותן בחירום.
במסגרת זו יש לשקול גם תרגול לאופן השינוע, קבלת הדגימות, שיגור ופענוח התוצאות וכו'.
פעילות המעבדות הרפואיות ברגיעה בעת כשל נקודתי כאמור, המעבדות הרפואיות עתירות ציוד ומכשור.
ייתכנו מקרים של כשל נקודתי, כמו תקלה או מצב של כשל בציוד (שרפה, תקלה בציוד, במחשבים או במקורות הזנת האנרגיה לפעילות הציוד והמכשור וכו') אשר לא יאפשרו לבצע בדיקות על הדגימות ואף עלולים לסכן את החולים.
בבדיקה עלה כי לא לכל המעבדות הרפואיות של בתי החולים ושל הקופות בקהילה יש הסדרים לגיבוי בעת כשל נקודתי כדי להבטיח את רציפות התפקוד.
מכבי מסרה לנציגי הביקורת כי "בוצע ניסיון לחיבור לקופות אחרות ולתאם פתרון לעת כשל, אך ללא הצלחה"; המרכז הרפואי קפלן מסר כי לא נעשה כל תיאום; הדסה מסרה כי יש תכנית גיבוי בין שני האתרים של הדסה - הר הצופים ועין כרם; המרכז הרפואי וולפסון מסר כי יש לו הסכם עם המרכז הרפואי אסף הרופא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להנחות את המעבדות להכין הסדרים לגיבוי שלהן למקרה של כשל נקודתי כדי להבטיח את רציפות התפקוד.
על המשרד לבדוק עמידה בהנחיות אלה, בבקרות שהוא עושה במעבדות.
שם הדוח: משרד הבריאות - פעילות המעבדות הרפואיות במערכת האשפוז ובקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
בדיקות מעבדה מאפשרות גילוי מחלות וכן לימוד על התפתחות המחלות אצל החולים.
בדיקות המעבדה הרפואית הן חלק חשוב בתהליך הריפוי של החולה ובדרך כלל בלעדיהן לא ניתן להתחיל טיפול רפואי.
חוק ביטוח בריאות קובע כי כל תושב זכאי לשירותי בריאות, ובכלל זה בדיקות מעבדה רפואית.
חלק מהבדיקות הן באחריות קופות החולים, וחלקן באחריות משרד הבריאות.
בביקורת עלו ליקויים באופן תפקודו של משרד הבריאות כמאסדר של מערכת הבריאות וכגוף הקובע את תורת ההפעלה שלה.
הועלה כי המשרד אינו פועל לעדכון של תהליכי העבודה במעבדות שיביאו לייעולן ומיצוי משאביהן, הנמצאים במחסור.
כך למשל, המשרד לא קבע כללים למערך הבדיקות שיש לבצע בקהילה ובבתי החולים; המשרד גם לא דן בסוגיית המחסור והגילאים המבוגרים של עובדי מעבדה בבתי החולים הכלליים-ממשלתיים ולא ערוך לפרישת עובדי מעבדה רבים בשנים הקרובות; כמו כן, הפיקוח ש ל המחלקה למעבדות במשרד על המעבדות הרפואיות לקוי.
תמונת המצב העולה מדוח זה מעידה שתחום המעבדות הרפואיות לא קיבל במשרד הבריאות את החשיבות הראויה להבטחת מתן טיפול רפואי נאות.
נדרשת ממשרד הבריאות, כגוף שנושא באחריות להבטחת הבריאות לתושבי המדינה, ראייה לאומית מתכללת לצורכי המעבדות הרפואיות ולאופן הפעלתן בדרך המיטבית.
נוכח הממצאים ראוי שמשרד הבריאות יכין מערכת של כללים והנחיות בנוגע לביצוע בדיקות מעבדה הן בקופות החולים והן בבתי החולים.
בין היתר עליו לקבוע תורת הפעלה סדורה למעבדות ולבדיקות במעבדות, לכלול בתורה גם כללי הפעלה של בקרה ופיקוח על תהליכי העבודה ופעילות המעבדה על פי התקנים והנהלים הישימים למתן התוצאות.
ראוי גם שמשרד הבריאות יבחן דרכים להתייעלות של מערך המעבדות ותהליכי העבודה במעבדות שיביאו לחיסכון, ייעול ומיצוי המשאבים.
המלצות הביקורת נוגעות למעשה לעיצוב פני העתיד של המעבדות הרפואיות בשנים הקרובות.
ראוי שמשרד הבריאות ישלב בכך את הגורמים הרלוונטיים בקופות החולים, בבתי החולים כמו גם במועצה למעבדות רפואיות.
בכך יממש המשרד את תפקידו כמאסדר וכגוף התורתי של מערכת הבריאות הלאומית.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
כחלק מאחריותו של משרד הבריאות לבריאות הציבור הוא מופקד גם על פיקוח על מזון המיוצר בישראל והמיובא אליה.
פעולות אלו הן בתחום האחריות של שירות המזון הארצי כיחידת מטה במשרד הבריאות , שהוא הסמכות העליונה בקביעת מדיניות המזון.
בשנים האחרונות חלה עלייה בייבוא של מוצרי מזון לישראל, והוא גדל משווי של פחות ממיליארד דולר בשנת 2000 לכשני מיליארד דולר בשנת 2013.
בשנים אלו חלה גם עלייה בייצור ובצריכה של מזונות חדשים, תוספי תזונה ומוצרי מזון המוצגים כ"מאכלי בריאות".
בעקבות העלייה בכמות מוצרי המזון בישראל התרחבה גם הסכנה הגלומה בצריכתם, שכן מוצרי המזון עלולים לפגוע בבריאות הצרכנים במקרים שאירעה תקלה בתהליך ייצורם, או שלא נשמרו כראוי, או שהוכנסו בהם רכיבים שאינם ראויים וכדומה.
החשש מהסכנות הקשורות בצריכת מזון והצורך בהגברת הפיקוח על ייצורם וייבואם נוצרו כתוצאה מהעלייה במודעות הציבור לסכנות אלו, שהתחזקה בעיקר לאחר "פרשת רמדיה", שנחשפה בנובמבר 2003 , והייתה אבן דרך בהעלאת המודעות לחשיבות הפיקוח על ייבוא מוצרי מזון.
בעת הביקורת ובשנים הרבות שקדמו לה, התבצע הפיקוח על המזון המיובא, המיוצר והמשווק בישראל בעיקר מתוקף , התשמ"ג]נוסח חדש[ )פקודת בריאות הציבור (מזון-1983 (להלן גם - פקודת המזון); חוק התקנים, התשי"ג-1953 (להלן: חוק התקנים); חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957 ; תקנות כגון: תקנות בריאות העם, תקנות בריאות הציבור ותקנות הסגר; צווים כגון: צו הגנת הצרכן וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים; וצווי חירום.
ראש שירותי בריאות הציבור6 במשרד הבריאות ממונה, בין השאר, גם על שירות המזון הארצי ועל המעבדות לבריאות הציבור: 1.
שירות המזון הארצי: הוא הסמכות העליונה לקביעת הנחיות לכל יבואני המזון, בעלי עסקי המזון, היצרנים והצרכנים.
השירות מפעיל שלוחות מחוזיות (להלן גם - שלוחות) בכל אחד מששת המחוזות של המשרד.
בכל שלוחה מכהן וטרינר מחוזי, מהנדס מזון מחוזי ומפקחי מזון (להלן גם - מפקחים).
השלוחות כפופות מבחינה מינהלית לרופא המחוז ומבחינה מקצועית לשירות המזון הארצי.
בדצמבר 2015 השירות מעסיק במטה 42 עובדים ובשלוחות 104 עובדים בכ-150 .
משרותהתקציב השנתי של המטה הוא כשלושה מיליון ש"ח7.
המעבדות לבריאות הציבור: המשרד מפעיל חמש מעבדות לבריאות הציבור.
ארבע מהן מבצעות בדיקות למזון מיובא, למזון המיוצר במפעלים, למזון המשווק לחנויות ולמסעדות ונמכר לציבור וכן בדיקות סקר.
על פי קביעת שירות המזון הארצי, המעבדה החמישית אינה בודקת מזון אלא מתמחה בווירולוגיה 8 .
בחמש המעבדות לבריאות הציבור מועסקים כ-230 עובדים בכ-190 משרות בתקציב שנתי של יותר מ-20 מיליון ש"ח.
בישראל פועלותגם שמונה מעבדות פרטיות שמשרד הבריאות אישר להן לבצע בדיקות מזון - הן מזון מיובא הן מזון מייצור מקומי - בתחומים מסוימים.
מדי פעם - בין באופן שגרתי ובין בעקבות חשדות להרעלת מזון או לפגיעה אחרת בבריאות הציבור .
6 שירותי בריאות הציבור של המשרד אחראים בין השאר גם לפעילותם של המחלקה לבריאות הסביבה, המחלקה לתזונה ועוד.
7 המשרד מסר שברמה המחוזית תקציב שירות המזון ושתי מעבדות לבריאות הציבור, הוא חלק מתקציב הלשכה המחוזית, אך לא מסר נתונים בנוגע לשלוחות במחוזות המשרד.
8 :וירולוגיהענף במיקרוביולוגיה ה חוקר את מבנה הווירוסים (נגיפים) , תכונותיהם ואופני התנהגותם וכן את המחלות שהם מחוללים.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 - נשלחות דגימות מזון לבדיקה במעבדות לבריאות הציבור של משרד הבריאות או למעבדות פרטיות שהמשרד הכיר בהן.
שירות המזון הוא יחידת מטה בהנהלת משרד הבריאות , ומלבד אחריותו לקביעת המדיניות בתחום המזון, לפיקוח ולאכיפה, הוא גם מכין תקנות, צווים, הנחיות והוראות שיבוצעו על ידי השלוחות בלשכות המחוזיות, ומנפיק אישורים ליבואני מזון.
השירות גם קובע שיטות פיקוח בייצור ו בשיווק מזון ומיישם אותן; מפקח על הובלת מזון מן החי; ובשיתוף השלוחות גם מפקח על מפעלי מזון ויבואנים.
שירות המזון מפעיל את שלוחותיו בנקודות הכניסה של מזון לארץ - בנמלים או במעברי גבול (תחנות הסגר): עיקר ייבוא המזון נעשה בנמלי חיפה, אשדוד ונתב"ג , ותוצרת חקלאית מיובאת גם דרך מעבר ניצנה, אילת ונהר הירדן.
גם משרד החקלאות אחראי לפיקוח על מזון9 - מזון מן החי ומן הצומח- מתוקף פקודת , התשמ"ה]נוסח חדש[ מחלות בעלי חיים-1985 , והתקנות שהותקנו מכוחה, וכן מתוקף החוק לפיקוח על ייצוא בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957 .
משרד מבקר המדינה בדק בשנת 2013 כמה היבטים הנוגעים לפיקוח הווטרינרי על מזון מן החי בישראל (הממצאים פורסמו בשנת 2014)10.
יש עוד גופים העוסקים בעקיפין בפיקוח על המזון, ובעיקר: משרד הפנים בתחום רישוי עסקים, וכל הרשויות המקומיות בתחום רישוי עסקי מזון; המשרד להגנת הסביבה בתחום השפעותיהם של עסקים לייצור מזון על הסביבה; משרד הכלכלה בתחום יישום חוק התקנים הנקבעים בידי מכון התקנים; ומכון התקנים בתחום תקני הבטיחות למוצרי מזון.
בשנים האחרונות עוסק השיח הציבורי בישראל גם ביוקר המחיה ובכלל זה מחירי מוצרי המזון11.
בתחום זה התקבלו החלטות ממשלה שמטרתן להסדיר את רמת התחרות והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה ואת קידום הייבוא לישראל12 .
דוח שפרסמה ועדת לנג בנובמבר 201413 הציג נתונים שמצביעים על הגדלת החשיפה לייבוא בשנים5919-201114 .
בדוח הודגשה חשיבותו של ייבוא המוצרים בעבור הצרכן משום שהיא מעודדת תחרות ומצמצמת את יוקר המחיה.
נתונים אלו ממחישים את החשיבות של הסרת חסמים בתחום של ייבוא מזון, כדי שהתחרות בשוק המזון תגדל ובעקבותיה יוזלו המחירים.
גם מבקר המדינה נדרש לעניין זה בשנת 2014 "בדוח הביקורת על "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין15.
9 הפיקוח נעשה באמצעות יחידת סמך- השירותים הווטרינרים ובריאות המקנה (השו"ט).
10 ראו גםדוח שנתי 64ג (2014 '), בפרק "פיקוח על מוצרי מזון מן החי", עמ999.
11 ,בעניין מחירי המזון ראו מבקר המדינהחוות דעת – "הפיקוח על מחירי המזון והפיקוח על מחירי מוצרי החלב", (2012.
) 12 כגון החלטה5176 מ-21.
13 הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום הייבוא (נובמבר 2014 ).
בראשה עמד מר עמית לנג, מנכ"ל משרד הכלכלה.
14 שיעור הגידול בהוצאה על מוצרי צריכה מיובאים בשנים 2011 -2010 : תמרוקים- 58% , ריהוט וציוד לבית - 65% , הנעלה- 80% , הלבשה- 69% , מזון- 15%.
15 דוח שנתי65 א(2014 '), עמ419.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות הביקורת .
בחודשים פברואר-נובמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה סוגיות בנושא הפיקוח על המזון המבוצע בידי משרדי הבריאות, החקלאות והרשויות המקומיות, וכן את פעילותן של חמש המעבדות לבריאות הציבור שמפעיל משרד הבריאות.
בעיקר נבדקו הנושאים האלה: ביזור הסמכויות בתחום הפיקוח על המזון שגורם, בין היתר, לכפל פיקוח ולהחלטות מנוגדות; ליקויים בפעילות השלוחות של שירות המזון בנמלים בנוגע לייבוא מזון ולבדיקות הנעשות בו וההשלכות מהיעדרה של מעבדה לאומית אחת לבריאות הציבור.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות: בשירותי בריאות הציבור, בשירות המזון הארצי, במחלקה למעבדות, במעבדות בריאות הציבור (תל אביב, ירושלים, חיפה, באר שבע ובמרכז הרפואי שיבא) ובלשכות המחוזיות דרום וחיפה, וכן במשרד החקלאות.
בירורים נעשו גם עם יבואני מזון.
ביזור סמכויות בתחום הפיקוח על המזון .
בעת הביקורת ובשנים הרבות שקדמו לה הפיקוח על תחום המזון בישראל נעשה בידי גורמים רבים, זאת כאשר כל גורם פועל מכוח חוקים, תקנות וצווים אחרים.
פיקוח מבוזר על תחום המזון, ריבוי תקנות וצווים ודרישות שונות של גורמי פיקוח עלולים להגדיל את העלויות של יצרני המזון והיבואנים ולייקר את מחירי המזון.
היעדרו של גורם מפקח מרכזי אחד יוצר סרבול בתהליך הפיקוח על המזון, חוסר יעילות ובזבוז של משאבי ציבור ופגיעה באיכות התהליך (ייבוא, ייצור) ובתוצאותיו.
לקראת סיום הביקורת בנובמבר 2015 , נחקק החוק החדש למזון שאמור, בין השאר, להסדיר נושאים שעלו בליקויים בפיקוח על המזון המובאים בהמשך.
דוגמאות לסרבול שנגרם מפיצול האחריות על הפיקוח בתחום המזון מן החי .
מזון מן החי הוא בשר לסוגיו, דגי מאכל, חלב, ביצים ודבש.
הפיקוח על שיווק מזון מן החי מפוצל בידי שלושה גופים: משרד הבריאות16 , משרד החקלאות והרשויות המקומיות(להלן גם - וטרינרים רשותיים)17 .
הוראות הדין בנושא זה נקבעו בין השאר בפקודת מחלות בעלי חיים , ה]נוסח חדש[תשמ"ה-1985 , והתקנות שהותקנו מכוחה; בפקודת המזון; בחוק לפיקוח על יצוא בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957 ; בחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א- 1991 ; ,ובחוק רישוי עסקיםהתשכ"ח-1968 .
16 הפיקוח של משרד הבריאות מתבצע באמצעות שתי זרועות שלו: שירות המזון הארצי והמחלקה לבריאות הסביבה.
17 רופאים וטרינרים שמעסיקותהרשויות המקומיות .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 : משרד החקלאות אחראי לביצוע השלבים הראשונים של הפיקוח, ובכלל זה עליו לוודא שבמזון שניתן לחיות המשק אין שאריות של חומרים ביולוגיים או כימיים שעשויים לעבור למזון כגון בשר, חלב וביצים; להבטיח תנאי גידול הולמים לבעלי החיים ברפתות, בלולים, בברכות הדגים ובמכלאות; ולפקח על בתי המטבחיים והמשחטות.
משרד החקלאות אחראי גם לייבוא של כמה סוגי מזון מן החי (בשר גולמי וביצים) ולייצוא של כל סוגי המזון מן החי.
משרד הבריאות: אחראי בעיקר לביצוע הפיקוח על שלבי הייצור, ובכלל זה על השיווק וההפצה של מזון במרכולים, ברשתות שיווק, באטליזים ובאמצעות קמעונאים.
בין השאר עליו לפקח על הייצור ועל האחסון של המזון מן החי במפעלים ובמחלבות .
המשרד אחראי גם לפיקוח על ייבוא כל סוגי המזון למעט בשר גולמי וביצים.
הרשויות המקומיות: אחראיות לפיקוח על שרשרת הטיפול במזון ושיווקו באמצעות מפקחים ווטרינרים.
בתחילת התהליך - מתן רישיון עסק למשחטות, לבתי מטבחיים ולמפעלים; בשיווק המזון - פיקוח על העברה תקינה של המזון ליישובים באמצעות ביצוע בדיקות מ ש נ ה (ראו בהמשך); ובסופו - מתן רישיון עסק לשירותי ההסעדה בתחום שיפוט ם וביצוע ביקורות.
גידול וייצור של מוצרים מן החי לצריכה מקומית ולייצוא בשר: הפיקוח על גידול ועיבוד ראשוני (פירוק) של הבשר מבוצע בידי משרד החקלאות.
כשמבוצעת פעולה יצרנית - עיבוד משני, כגון עיבוד הבשר לשניצל או הוספת פירורי לחם - מעורב גם פיקוח של משרד הבריאות.
דגים: גידול דגים, מיונם ואריזתם הם בפיקוח של משרד החקלאות.
כשמתבצע עיבוד (כל טיפול במזון שמשנה אותו) של הדגים - הפיקוח הוא של משרד הבריאות.
ביצים: הפיקוח על גידול הביצים ומיונם הוא בידי משרד החקלאות.
כשמתבצע עיבוד של הביצים - למשל פסטור ביצים - הפיקוח הוא של משרד הבריאות.
חלב: הפיקוח על גידול הבקר, על פעולת החליבה ועל איסוף החלב מן הרפת הוא בידי משרד החקלאות.
אם נעשית פעולת עיבוד בחלב הפיקוח הוא בידי משרד הבריאות.
פיקוח כפול של המשרדים נעשה כאשר הפעולה היצרנית מתבצעת במפעל העיבוד הראשוני.
אם הפעולה היצרנית מתבצעת במפעל נפרד - הפיקוח הוא של משרד הבריאות בלבד, אך אם המפעל יבקש לייצא בשר ומוצריו או דגים או ביצים או חלב, יופעל גם פיקוח של משרד החקלאות.
פיקוח על מזון המיובא מחו"ל לצריכה מקומית הפיקוח על מוצרי מזון מיובאים אלו שונה מהפיקוח עליהם בייצור המקומי.
הפיקוח על תהליך הייבוא - בדיקת מסמכי המפעל בחו"ל, בדיקת המוצרים בנקודות הכניסה לישראל, סימונם ושיווקם בנקודות השיווק וההפצה -של דגים ומוצריהם, מוצרי בשר, חלב ומוצריו הוא באחריותו של משרד הבריאות בלבד, שכן הם אינם מפוקחים בחו"ל.
לעומת זאת, הפיקוח על ייבוא בשר גולמי ועל ייבוא ביצים נתון בידי שני המשרדים: בדיקות הייצור בחו"ל ובדיקת המוצרים בנמלים בארץ מבוצעות בידי משרד החקלאות, ואילו הפיקוח בנקודות השיווק וההפצה מבוצע בידי משרד הבריאות.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משמעות הפיקוח על ייצור: גידול הדגים ועיבודם למוצרים או על חלב ומוצריו למשל תלוי במיקום הייצור.
אם הייצור מתבצע בארץ - הפיקוח הוא של משרד החקלאות; ואם הייצור מתבצע בחו"ל - הפיקוח הוא של משרד הבריאות.
לשם הדגמה: דג דניס הגדל בארץ מפוקח בדרך שונה מהפיקוח על אותו סוג דג כשהוא מיובא מחו"ל.
דוגמאות להנחיות סותרות של שני המשרדים ולהשלכותיהן האסדרה הכפולה של משרדי הבריאות והחקלאות נובעת מכך שמשרד החקלאות ממונה על פיקוח הייצוא לפי חוק לפיקוח על י יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז -1957 , ומכוח תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש"ך-1960 , תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), התשכ"ד-1964 , ואילו משרד הבריאות מפקח מכוח פקודת המזון, והוא ממונה על הנפקת רישיונות יצרן לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 .
יישום ההנחיות בידי כל אחד מהמשרדים וחוסר התיאום ביניהם מביא לע תים להשלכות ומסקנות סותרות שעלולות לפגוע בבריאות הציבור.
להלן שתי דוגמאות לסתירה בהחלטות של שני המשרדים: 1.
בשנת2011 החליט משרד החקלאות לסגורמשחטת עופות מסוימת בשל תנאי תשתית שלא עמדו בדרישות הסף, ולדעתו סיכנו תוצרי המשחטה את בריאות הציבור.
כיוון שמלבד פעולת העיבוד הראשוני (פירוק העופות) ביצעו במשחטה גם פעולות יצרניות שהן באחריות משרד הבריאות, ביקש משרד החקלאות ממשרד הבריאות לשלול את רישיון היצרן שנתן לאותו מפעל.
הרישיון ניתן לו מלכתחילה לאחר שמשרד הבריאות אישר את התאמת המבנה לתנאים שקבע.