HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רפואיים מגורמים חיצוניים (גידול של כ-2.
1 מיליון ש"ח); ציוד עזר רפואי (גידול של כ-2.
מיליון ש"ח); השתתפות בהפעלת מוסדות ציבור (גידול של כ-1.
לדוחות הכספיים של משרד הבריאות, למשבר הקורונה הייתה השפעה מכרעת על הגידול .
האמור, בין היתר בתקצוב כספים לצורך כיסוי הפגיעה בבתי החולים עקב מעבר לפעילות .
אלקטיבית מותאמת, רכש והצטיידות של ציוד מגן מתכלה, תרופות וכן רכישת חיסוני .
משרד הכלכלה והתעשייה .
מהדוחות הכספיים של משרד הכלכלה והתעשייה עולה כי חל גידול של כ-92% בהיקף .
התמיכות בשנת 2020 לעומת שנת2019 .
משבר הקורונה השפיע בעיקר על התמיכות ועל .
המענקים המיוחדים להתמודדות במשבר , בהם סיוע בהתאמות לעסקים, סיוע למעונות יום .
פרטיים, קידום היצוא לחו"ל, מענק לשימור עובדים ושיפוי רשויות מקומיות בגין ארנונה.
משרד המשפטים ציין בדוחות הכספיים שלו שלמשבר הקורונה הייתה השפעה על המישור .
הארגוני של המשרד, בין היתר בהרחבת יכולת העבודה מרחוק, רכש רישיונות תוכנה .
לחיבור מרחוק ותוכנות גישה.
בהתאם, המשרד מציג ב דוחותיו הכ ספיים לשנת 2020 .
במסגרת ההוצאות התפעוליות, גידול של הוצאות תחזוקת מחשוב וציוד- מכ-129 מיליון .
ש"ח בשנת 2019 לכ-164 מיליון ש"ח בשנת 2020 (גידול של כ-27%.
סעיף התמיכות מהותי בדוחות הכספיים לשנה זו והסתכם בכ -9.
3 מיליארד ש"ח, והוא גדל .
בשנת 2020 בכ-42% לעומת שנת2019 .
מהביאור לסעיף עולה כי הגידול נובע בעיקר .
2020 - חייבים ויתרות חובה מסיוע בתשתית לרשויות מקומיות בסכום של כ-3.
הכספי השפיע משבר הקורונה על הדוחות הכספיים הן בהקצאת שיפוי תקציבי לרשויות .
מקומיות בשל הנחיית הממשלה על הנחה בארנונה, והן בגיבוש ובקידום של מיזם הסיוע .
"ביטחון תזונתי למשפחות מוחלשות".
בתשובת משרד הפנים מינואר 2022 (להלן- תשובת משרד הפנים) צוין כי רובו ככולו של .
הגידול בסעיף התמיכות מקורו בתקצוב נוסף לרשויות המקומיות לצורך התמודדותן עם .
משרד הפנים ציין כי בדוחות הכס פיים שלו הגידול מופיע תחת הסעיף .
"סיוע בתשתיות לרשויות מקומיות ", שהוא סעיף גנרי שהגדיר החשכ" ל.
ניתן לראות שלמשבר הקורונה הייתה השפעה עמוקה על דוחותיהם הכספיים של משרדי .
המשרדים שנבדקו, ובעיקר משרד הבריאות, הושפעו מעלייה לא צפויה .
בהוצאות (בעיקר בהוצאות התפעוליות) לשם התמודדות רציפה עם המשבר.
דוחות על המצב הכספי .
להלן תמצית נתוני המצב הכספי כפי שהופיעו בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה שנבדקו: .
לוח7: נתוני המצב הכספי ליום 31.
משרדי ממשלה נבדקים, דוח כספי ליום 31 בדצמבר 2020 .
מזומנים ופיקדונות 0 0 20 1 13 .
חייבים ויתרות חובה 623 1,525 138 74 58 .
סך הכול נכסים שוטפים 623 1,739 158 75 72 .
פיקדון בגין כלי רכב 5 21 13 14 7 .
מלאי בלתי שוטף 0 1,755 107 0 145 .
רכוש קבוע ונכסים בלתי .
מוחשיים, נטו 15,150 1,937 39 387 25 .
יתרות חובה אחרות לזמן ארוך 187 8,062 153 43 0 .
סך הכול נכסים לא שוטפים 15,342 11,775 312 444 177 .
סך הכול נכסים 15,965 13,514 470 519 249 .
ספקים ונותני שירותים 53 50 0 0 0 .
זכאים ויתרות זכות 190 1,384 24 128 40 .
התחייבויות שוטפות אחרות 3,596 1,374 20 200 0 .
שוטפות 3,839 2,808 44 328 40 .
התחייבויות לא שוטפות .
התחייבויות בשל סיום יחסי .
עובד-מעביד, נטו 28 169 26 210 40 .
הפרשה לתביעות משפטיות 136 566 13 21 0 .
התחייבויות לא שוטפות אחרות 0 3 790 0 0 .
סך הכול התחייבויות לא .
שוטפות 164 738 829 231 40 .
סך הכול התחייבויות 4,003 3,546 873 559 80 .
נכסים נטו / גירעון בהון 11,962 9,968 (403) (40) 169 .
על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 8: נתוני המצב הכספי ליום 31.
2019 )(במיליוני ש"ח .
משרדי ממשלה נבחרים, דוח כספי ליום 31 בדצמבר 2019 .
מזומנים ופיקדונות 0 0 30 2 13 .
חייבים ויתרות חובה 1,232 1,463 137 74 9 .
סך הכול נכסים שוטפים 1,232 1,646 167 76 22 .
פיקדון בגין כלי רכב 6 21 12 14 6 .
מלאי בלתי שוטף 0 275 105 0 130 .
מוחשיים, נטו 15,178 1,979 21 390 31 .
יתרות חובה אחרות לזמן ארוך 111 7,090 178 41 0 .
סך הכול נכסים לא שוטפים 15,295 9,365 316 445 167 .
סך הכול נכסים 16,527 11,011 483 521 189 .
ספקים ונותני שירותים 127 14 0 0 0 .
זכאים ויתרות זכות 280 802 11 144 78 .
התחייבויות שוטפות אחרות 3,526 810 20 190 0 .
שוטפות 3,933 1,626 31 334 78 .
עובד מעביד, נטו 27 168 25 199 36 .
הפרשהלתביעות משפטיות 243 690 12 13 0 .
שוטפות 270 861 884 212 36 .
סך הכול התחייבויות 4,203 2,487 915 546 114 .
נכסים נטו / גירעון בהון 12,324 8,524 (432) (25) 75 .
על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2019 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנתוני הדוחות הכספיים לשנת 2020 ניתן לראות שיש שונות רבה בהיקף החובות למשרדים .
הנבדקים, החל מ-58 מיליון ש"ח במשרד הפנים וכלה ב-1,525 מיליון ש"ח במשרד הבריאות.
כן ניתן לראות שהסעיף "רכוש קבוע " במשרד הבינוי והשיכון הוא מהותי ביותר , וזאת בשל .
הכללת סעיף בשם "רכוש מינהלי ורכוש בהשקעה " בסך של כ-14.
5 מיליארד ש"ח, סעיף .
שכולל את מצבת הדיור הציבורי.
הסעיף "יתרות חובה לזמן ארוך " במשרד הבינוי והשיכון כולל תשלום של 187 מיליון ש"ח בגין .
זכות שימוש עתידית (מדובר על בניית 2,650 יחידות דיור על בתי גיל זהב, אשר יופחתו במשך .
)שנה מיום האכלוס אשר למשרד הבריאות , הסעיף נוגע להשקעה בישויות מוחזקות בסכום .
של כ-8 ( מיליארד ש"חבתי חולים ממשלתיים ).
אשר למשרד הכלכלה והתעשייה , הסעיף כולל .
בעיקר השקעות בקרנות הון בצמיחה בסכום של כ-112 .
נוסף על כך, מההשוואה ניתן ללמוד שסעיף "זכאים ויתרות זכות " הוא מהותי במשרד הבריאות, .
והוא כולל בעיקר הוצאות לשלם בסך של 976 .
סעיף "התחייבויו ת שוטפות אחרות" הוא מהותי למשרד הבינוי והשיכון, וכולל סעיף בשם .
"הכנסה נדחית בגין חוזי הקמה" בסך של כ -3.
סעיף זה מייצג סכומים של .
מקדמות שהתקבלו עבור פרויקטים לפיתוח מעבר לעלויות שהתהוו בפועל.
4 מיליארד ש"חנוגע להתחייבויות בגין תמיכות.
סעיף "התחייבויות לא שוטפ ות אחרות" במשרד הכלכלה והתעשייה כולל בעיקר התחייבות בגין .
השלמת פיתוח באזורי תעשייה בפריפריה בסך של כ-750 .
מיליון ש"ח סעיף חייבים ויתרות חובה - השוואה בין דוחות המשרדים הנבדקים .
לסעיף "חייבים ויתרות חובה " מאפיינים שונים בכל אחד מהמשרדים שנבדקו.
והשיכון הוא נובע בעיקר מדיירי הדיור הציבורי; במשרד הבריאות הוא נובע בעיקר ממקדמות .
לספקים, חובות מבתי חולים והוצאות מראש; במשרד הכלכלה והתעשייה הוא נובע בעיקר .
מחובות בגין מרכז ההשקעות וחובות בגין סחר הוגן; במשרד המשפטים הוא נובע בעיקר מחובות .
בגין אגרות שנתיות של רשם החברות והשותפויות; במשרד הפנים הוא נובע בעיקר מחובות של .
מפלגות בגין מימון הבחירות לרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה בדק את המגמה של סעיף "חייבים ויתרות חובה" בכל אחד מהמשרדים .
הנבדקים בשנים 2016 - 2020 .
תוצאות הבדיקהמוצגות בתרשים הבא.
2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 17: סעיף חייבים ויתרות חובה כפי שהוצג בדוחות הכספיים של .
המשרדים הנבדקים בשנים 2016 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
כעולה מהתרשים ש לעיל, יש שונּות במגמה של הסעיף ב דוחות הכספיים של המשרדים .
במשרד הבינוי והשיכון יש עלייה בשנים 2016 - 2019 וירידה בשנת 2020 ; הירידה .
נובעת מתשלום חוב של רמ"י.
במשרד הבריאות אין מגמה ברורה.
והתעשייה יש ירידה בשנים 2016 - 2020 .
במשרד הפנים הסעיף היה בסכום קבוע בשנים .
2016 - 2019 ועלה בשנת2020 בשל חובות שנוצרו בשנה זו בקשר לבחירות לרשויות .
המקומיות שהתקיימו בשנת 2018 .
במשרד המשפטים הסעיףהיה בסכום קבוע בשנים .
בתשובת משרד הפנים צוין כי הגידול בחובות בשנת 2020 הוא בעקבות ממצאידוח מבקר .
המדינה בדבר חשבונות סיעות הכנסת והמפלגות שהשתתפו בבחירות לרשויות המקומיות בשנת .
עוד צוין בתשובה כי עד לינואר 2022 .
30 " דוח על תוצאות ביקורת חשבונות סיעות ורשימות שהשתתפו בבחירות לרשויות המקומיות ומועמדים שהשתתפו .
בבחירות לראשי למועצות אזוריות באוקטובר 2018 ", מרץ2020.
בתרשים שלהלן שיעור החייביםויתרות חובה מתוך סך הנכסים, עבור כל אחד מהמשרדים, .
כעולה מהדוחות הכספיים של המשרדים.
תרשים 18 : שיעור חייבים ויתרות חובה מתוך סך הנכסים 31 במשרדים .
על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 .
כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מסך הנכסים לשנת 2020 .
הוא מהותי יותר במשרד הכלכלה והתעשייה ובמשרד הפנים (29% ו-23% ,), בהתאמה .
לעומת משרד המשפטים ומשרד הבריאות (14% ו-11% , בהתאמה), וכמעט אינו מהותי .
במשרד הבינוי והשיכון (4% ).
זאת מאחר שלמשרד זה יש נכסים לא שוטפים בסכומים .
גבוהים, דוגמת רכוש מינהלי ורכוש בהשקעה 32.
אופן ההצגה והפרסום של הדוחות הכספיים .
במסגרת המושגית לדיווח כספי למטרות כלליות של ישויות ממשלתיות מיוני 202033 (להלן- .
המסגרת המושגית), צוין בסעיף 2.
1 שמטרת הדיווח הכספי של ישויות ממשלתיות היא לספק .
מידע שימושי על אודות הישות למשתמשים בדוחות הכספיים.
2 צוין גם כי הדיווח .
הכספי אינו משמש תכלית ב פני עצמה, ולפיכך מטרתו נקבעת בהתחשב במשתמשים בו .
למטרות כלליות ולצורכי המידע שלהם.
31 סך כל הנכסים, כולל נכסים שוטפים ונכסים לא שוטפים.
הכוונה להשקעה בדיור ציבורי .
33 " המסגרת המושגית לדיווח כספי למטרות כלליות של ישויות ממשלתיות" פרקים 1 - 4 , המוסד הישראלי לתקינה .
בחשבונאות ממשלתית, יוני 2020 .
המסגרת המושגית קובעת את התפיסות העומדות בבסיסו של דיווח כספי למטרות .
כלליות על ידי ישויות ממשלתיות המדווחות על בסיס מצטבר.
2020 - חייבים ויתרות חובה בינואר 2013 פרסם אגף החשכ"ל הוראת תכ"ם34 בנושא "עריכת דוחות ודיווחים שוטפים", אשר .
מנחה את חשבי המשרדים בהכנת הדוחות הכספיים של המשרדים.
במסגרת ההוראה נכתב כי .
חשב המשרד יערוך את הדוחות הכספיים של המשרד במתכונות תואמת ככל הניתן לדוחות .
הכספיים לדוגמה, כפי שיפרסם מפעם לפעם החשבונאי הראשי במסגרת הודעה על מבנה .
בנובמבר 2017 פרסם אגף החשכ"ל הודעה בדבר דוח לדוגמה של משרדי ממשלה.
ההודעה פירט האגף את המתכונת לער יכת הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה על ידי .
פרסום של דוח כספי מלא, כולל ביאורים, אשר הציג את המבנה ואת התוכן של דוח כספי.
את הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה עורכים חשבי המשרדים, והם מבוקרים על ידי רואי .
חשבון חיצוניים ששירותיהם נשכרו למטרה זו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש שונות באופן ההצגה של סעיפים שונים בדוחות .
הכספיים בין משרד למשרד.
כך לדוגמה, משרדים מסוימים כוללים בסעיף חייבים ויתרות .
חובה גם את "ההוצאות מראש " או את "ההכנסות לקבל ", בעוד שאחרים כוללים סעיפים .
אלו בנפרד או תחת סעיפים אחרים.
כמו כן, יש משרדים שמפצלים בדוח על המצב .
הכספי את סעיף "חייבים ויתרות חובה" ל"חייבים מעסקאות שאינן חליפין", ל"חייבים .
מעסקאות חליפין" וכן ל "חייבים אחרים", בעוד שמשרדים אחרים מציגים הפרדה זו רק .
עוד עלה כי הדוחות הכספיים של המשרדים (דוחות סולו) אינם מתפרסמים .
יצירת האחדה בדיווח ובהצגה של הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים תסייע .
במלאכת איחוד הדוחות על ידי אגף החשב הכללי, וכן תסייע ל ציבור משתמשי הדוחות .
הכספיים לבחון את פעילות משרדי הממשלה ולהשוות ביניהם.
בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי האחריות לדוחות הכספיים היא של המשרדים, ולרואי החשבון .
יש אחריות לבקר את הדוחות הכספיים ולוודא שנערכו בהתאם לתקינה המתאימה.
החשכ"ל ציין כי ייתכנו מצבים שבהם משרדי ממשלה יבחרו להציג בדוחותיהם הכספיים סעיפים .
בשורה נפרדת או לחלופין לקבץ כמה סעיפים יחד, וזאת בהתאם למהותיות החשבונאית באותו .
אם הצגה שונה זו נעשתה בצורה מושכלת על ידי המשרד הממשלתי ובהתאם .
לתקינה החשבונאית - הדבר הוא תקין.
מומלץ כי אגף החשכ"ל יוודא שאופן ההצגה של הדוחות הכספיים סולו של משרדי .
הממשלה תואם למבנה האחיד כפי שעולה מהדוח הכספי לדוגמה, וזאת כדי להקל את .
תהליך איחוד הדוחות הכספיים במסגרת הכנת הדוחות של המדינה.
נוכח חשיבות המידע הכלול בדוחות הנפרדים של משרדי הממשלה, יפרסם אגף .
החשכ"ל דוחות אלה באתר המרשתת (האינטרנט) שלו 35.
35 יצוין כי מבקר המדינה אף המליץ על כך בעבר בדוח שנתי 66ג (2016 ), "מאזן המדינה ליום 31.
היחס השוטף מחושב על ידי חלוקה של סך הנכסים השוטפים בסך ההתחייבויות השוטפות, .
והוא מלמד על היקף ההתחייבויות של הישות הנבדקת בטווח הזמן הקצר בהתחשב בהיקף .
הנכסים השוטפים של הישות האמורה36.
בתרשים שלהלן תוצאות הבדיקה של משרד מבקר .
המדינה על אודות ההשוואה של היחס השוטף במשרדי הממשלה הנבדקים הן על פני פרק זמן .
של חמש שנים והן בהשוואה ענפית בין המשרדים השונים.
מהות ההתחייבויות השוטפות שונה בכל אחד מהמשרדים שנבדקו.
במשרד הבינוי והשיכון היא .
נובעת כאמור בעיקר מסכומים של מקדמות שהתקבלו עבור מיזמי פיתוח מעבר לעלויות שהתהוו .
בפועל; במשרד הבריאות היא נובעת בעיקר מהתחייבויות בגין תמיכות ומהוצאות לשלם; .
במשרד הכלכלה והתעשייה היא נובעת בעיקר מחובות לספקים; במשרד המשפטים היא נובעת .
בעיקר מהתחייבויות בגין תמיכות; במשרד הפנים היא נובעת בעיקר מהתחייבויות לעובדים בגין .
תרשים 19: יחס שוטף בשנים 2016 - 2020 במשרדי ממשלה נבדקים .
על פי הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
36 יחס שוטף גדול מצביע על נכסים שוטפים גבוהים לעומת ההתחייבויות השוטפות, ויחס שוטף קטןמצביע על נכסים .
שוטפים נמוכים לעומת ההתחייבויות השוטפות.
2020 - חייבים ויתרות חובה כפי שעולה מהתרשים שלעיל, קיימת שונות בין משרדי הממשלה השונים לגבי שיעור .
במשרד הכלכלה והתעשייה שיעור היחס השוטף גבוה מאוד, וחלה בו .
ירידה במשך השנים שנבדקו, שנבעה בעיקר מקיטון מתמיד בנכסים השוטפים.
שנבדקו, שיעור היחס השוטף במשרד הכלכלה והתעשייה גבוה באופן ניכר לעומת .
המשרדים האחרים (בין כ-350% לכ-2,500% במשרד הכלכלה והתעשייהלעומת בין כ- .
15% לכ-300% במשרדים האחרים), מכיוון שההתחייבויות השוטפות של המשרד נמוכות .
יחסית למשרדים האחרים.
במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד המשפטים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך .
השנים, (בין 16% ל-31%).
במשרד הבריאותיש חוסר יציבות בשיעור היחס השוטף .
בין שנת 2016 לשנת 2017 חלה עלייה, והיאמוסברת הן בגידול בנכסים .
השוטפים והן בקיטון בהתחייבויות השוטפות.
בין שנת 2017 לשנת 2018 חל קיטון, והוא .
מוסבר הן בקיטון בנכסים השוטפים והן בגידול בהתחייבויות השוטפות.
במשרד הפנים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך השנים - כ -25%, למעט גידול בין .
שנת 2019 לשנת2020, שנבעהן מגידול בנכסים השוטפים והן מקיטון בהתחייבויות .
נתוני חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים של .
המדינה לשנים 2017 - 2020 .
כחלק מהפעילויות השוטפות במשרדי הממשלה, לעיתים נוצרת למשרד הממשלתי זכות לקבלת .
זכות זו יכולה להיווצר מאספקת שירותים של המשרד וכן מהטלת חיובים, כגון אגרות, .
קנסות או עיצומים כספיים מכוח דינים שונים.
כמו כן, לעיתים המשרד זכאי לפיצוי או להחזר .
הוצאות מכוח פסקי דין, הסכמים או מסיבה אחרת.
חיוב שהגיע מועד פירעונו בהתאם לדין .
וטרם שולם, מתגבש לכדי חוב שיש לפעול לגבייתו.
בלוח הבא מוצג פירוט של הרכב סעיף חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים של המדינה לשנים .
2017 - 2020 :)(במיליוני ש"ח .
לוח9: הרכב הסעיף חייביםויתרות חובה, 2017 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 25,419 19,380 21,147 23,945 .
חייבים בגין עסקאות חליפין 17,376 18,608 17,803 19,219 .
מקדמות לספקים 8,666 9,150 11,836 11,414 .
הכנסות לקבל 9,786 9,926 9,909 9,050 .
ביטוח לאומי - חובות הציבור 5,970 6,337 6,819 8,018 .
עבודות בביצוע בניכוי מקדמות 1,737 1,940 2,771 3,559 .
הוצאות מראש 2,126 2,568 2,770 2,026 .
חייבים בגין הלוואות 1,592 1,582 1,429 1,447 .
המחאות לגבייה 705 718 850 901 .
הלוואות ומקדמות לעובדים 590 582 558 664 .
אחרים 2,098 2,818 4,237 3,072 .
סך הכול חייבים ויתרות חובה 76,605 73,609 80,129 83,315 .
בניכוי הפרשה לחובות מסופקים (12,876 ) (13,010 ) (13,515 ) (14,127 ) .
סך הכול 63,189 60,599 66,614 69,188 .
על פימשרד האוצר, הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 .
מהלוח שלעיל עולה כי עיקר הסעיף הוא יתרת חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 37 וחייבים .
בגין עסקאות חליפין 38 וכי סך יתרות חייבים ויתרות חובה בניכוי הפרשה לחובות מסופקים גדלו .
2 מיליארד ש"ח בשנת2017 לכ-69.
2 מיליארד ש"ח בשנת2020 גידול של כ-9%.
עסקאות שאינן חליפין הן עסקאות שאינן כוללות חליפין של ערכים השווים בקירוב זה לזה, בין הצדדים לעסקה .
בעסקה שאינה חליפין, משרד מקבל ערך, בעיקר מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק .
במישרין כל תמורה, או שהוא מספק תמורה סמלית.
דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מיסים, אגרות, העברות .
חד-צדדיות והכנסות מתקציב.
38 בעסקאות חליפין משרד מוסר נכסים או שירותים ובתמורה מקבל ערך (מזומנים, סחורות, שירותים או נכסים) השווה .
2020 - חייבים ויתרות חובה בלוח הבא מוצג פירוט של חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין וחייבים בגין עסקאות חליפין .
לוח10: פירוט חייבים בגין עסקאות חליפין ועסקאות שאינן חליפין בשנים .
2017 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
דוח מאוחד לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר .
רשות המיסים בישראל 17,022 11,384 12,573 27 14,960 14,987 .
חברות ממשלתיות 7,894 8,975 8,583 8,774 48 8,822 .
המוסד לביטוח לאומי 6,138 6,396 6,783 - 7,279 7,279 .
משרד הבריאות 1,518 3,306 3,436 4,146 - 4,146 .
רשות מקרקעי ישראל 2,698 3,167 3,046 2,678 - 2,678 .
משרדהבינוי והשיכון 1,049 1,018 1,063 1,018 - 1,018 .
רשות האכיפה והגבייה 649 743 764 - 893 893 .
הנהלת בתי המשפט 899 571 736 21 509 530 .
משרד הכלכלה והתעשייה 907 844 680 644 - 644 .
משרד הביטחון 2,383 609 269 1,283 - 1,283 .
תאגידים סטטוטוריים אחרים 240 226 259 102 132 234 .
הרשות הממשלתית למים .
ולביוב 633 165 105 - 121 121 .
משרדים אחרים 765 584 653 526 3 529 .
סך הכול חייבים 42,795 37,988 38,950 19,219 23,945 43,164 .
על פימשרד האוצר, הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח שלעיל עולה כי כ-35% מיתרת החייבים בגין עסקאות חליפין ועסקאות שאינן חליפין .
בדוחות הכספיים של המדינה ל- 31.
2020 ,מופיעה הסתייגות לגבי סעיף חייבים ויתרות חובה .
ולפיה יש עוד חובות, בעיקר לרשות המיסים לישראל, שאינם באים לידי ביטוי בדוחות הכספיים .
מאחר שאינם עומדים בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים39.
הסתייגות נוספת קשורה לנתוני רשות המיסים, ולפיה: "יצוין כי מערכות המידע של רשות המסים .
בישראל אינן עונות, בחלק ממערכי המס, על מכלול הצרכים החשבונאיים לצורך ניהול נתוני .
חייבים על בסיס מצטבר בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים.
הדבר בא לידי ביטוי בהיעדר קשר .
חשבונאי בין נתוני המערכות לניהול מצבת החובות לבין תנועות המזומן במערכות הדיווח.
על כך, יש קושי בהפרדת הנתונים למרכיבים הנדרשים לצורך הצגה חשבונאית נאותה, כגון .
הרכב הנכסים או מועד התהוותם" 40.
בדוחות הכספיים של רשות המיסים ל- 31.
2020 מופיעה הסתייגות לגבי הסעיף "חייבים בגין .
עסקאות שאינן חליפין", ולפיה "לרשות המסים קיימים נכסי חוב נוספים אשר אינם עומדים .
בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים, וכן עשויים להיות נכסים נוספים אשר לא נרשמו ביתרות .
החייבים וכי הרשות פועלת לטיוב הנתונים".
יצוין כי כבר בדוחותיה הכספיים של רשות המיסים .
צוין כי הרשות פועלת לטיוב הנתונים .
במענה רשות המיסים על שאלות נציגי משרד מבקר המדינה מספטמבר 2021 , צוין כי במערכי .
מס מסוימים יש חובות אשר אינם רשומים כלל בדוחות הכספיים, בשל היעדר יכולת להפיק .
נתונים מהימנים ממערכות המידע לצורך הצגתם בדוחות הכספיים.
מסיבה זו אין לרשות המיסים .
מידע מהימן לגבי היקפי החובות האמורים בחלק ממערכי המס.
נמצא כי משנת 2009 נרשמות בדוחות הכספיים של המדינה הסתייגויות מהותיות הנוגעות .
לנתוני הסעיף חייבים ויתרות חובה שבאחריות רשות המיסים .
עוד נמצא כי אף שלדברי .
רשות המיסים היא החלה בטיוב הנתונים בדוחות הכספיים לפני כמה שנים, עד מועד .
סיום הביקורת היא לא סיימה פעולה זו.
בתשובת רשות המיסים מינואר 2022 צוין כי משנת2016 ,חשבות רשות המיסים מבצעת פרויקט .
בשיתוף החשב הכללי ובסיוע משרד רואי חשבון, שמטרתו לשפר את מערכות המידע ולהגיע .
למצב של רישום חשבונאי תקין בכל מערך המס.
עם זאת, מאחר שהעומס המוטל על יחידות .
המחשב הוא גדול, נצרכות פשרות רבות בנוגע לתיעדוף הצרכים החשבונאיים ולהקצאת .
המשאבים לביצוע הפרויקט, ומסיבה זו ביצוע הפרויקט נמשך זמן רב.
משמעות ההסתייגויות המוצגות בדוח הכספי היא שהקשר החשבונאי בין מערכות הגבייה של .
רשות המיסים לבין מערכת הדיווח הכספי אינו מאפשר לבצע תחקור מלא של מעגל החייבים, .
אך הצגת הפריט הכספי בדבר נכס החייבים היא נאותה ושלמה.
39 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
40 הסתייגות זו מופיעה גם בדוחות הכספיים של רשות המיסים בישראל ליום 31.
2020 - חייבים ויתרות חובה יצוין כי כבר בדוח מבקר המדינה משנת 2018 הועלה כי ככל הנראה "יש פער גדול בין היקפי .
החובות לרשות הרשומים בדוחות הכספיים של המדינה ובין היק פי החובות המלאים והנכונים, .
האמורים להיות רשומים בהתאם לתקני החשבונאות.
פער היכול להגיע להיקף כספי ניכר" 41.
שיפור מערכות המידע הקשורות לרישום החייבים ולגבייה ברשות המיסים יביא לרישום .
מלא של הנכסים במסגרת הדוחות הכספיים, שכיום אינם מצוינים, ולהצגתם באופן נאות.
בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי בכוונת החשבונאית הראשית לפעול מול חשב רשות המיסים .
לקבלת תמונת מצב בדבר טיוב נתוני החובות, בין היתר בהקשר של מערכות המידע וטיוב .
עוד צוין כי האחריות להסדרת הנושא היא משותפת לחשכ"ל ולהנהלת .
פעילות גביית חובות על ידי משרדי הממשלה .
סגירת יתרת החוב מתבצעת דרך גבייה של המשרד הממשלתי או של רשות האכיפה והגבייה .
(להלן - הרשות או רשות האכיפה והגבייה), דרך הגעה לפשרה 42 או דרך הסדר חוב43 (לרבות .
בד בבד, ועד לסגירת יתרת החוב בספרים, מבוצע טיפול חשבונאי שמקבל ביטוי .
ברישום הפרשה לחובות מסופקים ביחס לסכומים שגבייתם מוטלת בספק (לצורך כך נעזרים .
בדוח גיול של החובות השונים).
41 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.
16 - "חייבים ויתרות חובה, עמ' 203 ; מבקר .
המדינה, דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
42 הסכם לסיום מחלוקת כספית בין משרד ממשלתי אחד או יותר לבין צד שני אחד או יותר, אגב הליך המתנהל בבית .
משפט או בעקבות דרישת חוב במחלוקת שלא באמצעות בית משפט.
פשרה יכולה להיות במקרה שהמדינה היא .
סכום הפשרה כאשר המדינה היא התובעת הוא מלוא שווי הוויתור, כלומר מלוא השווי הכספי .
של ההפרש בין סכום התביעה או דרישת התשלום של המדינה מהצד שכנגד, לבין הסכום הצפוי להתקבל על סמך .
43 כל שינויבאופן פירעון החוב, לרבות מחיקת החוב, כולו או חלקו, פירעונות מוקדמים, שינוי בבטוחות, דחיית תשלום .
להלוואה ("גרייס"), שינוי לוח סילוקין של ההלוואה (מִחזור, איחוד, פיצול או שינוי הריבית הנצברת של ההלוואה), .
וכן חלק בהסדר חוב שהמדינה צד לו לפי הליך משפטי, לרבות לפי פקודת פשיטת רגל, פקודת החברות וחוק הוצאה .
פרויקט טיוב נתונים וגבייה של החובות למשרדי הממשלה .
החלטת ממשלה 44 משנת2013 בנושא "העמקת פעילות גביית החובות בממשלה" (להלן - .
החלטת הממשלה בנושא הגבייה) קבעה כי יש להקים מערך גבייה ממשלתי אשר יפעל לאפיון, .
לטיוב ולגבייה של החובות השונים למשרדי הממשלה.
מערך הגבייה יכלול מינהלת יישום (לה לן .
- המינהלה או מינהלת היישום) האמונה על יישום החלטת הממשלה, ובראשה יעמדו החשבת .
הכללית במשרד האוצר ומנהל רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים45.
סעיף2 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע כי אחד מתפקידי המינהלה יהיה לקבוע לגבי .
כל אחד ממשרדי הממשלה תוכנית עבודה הכוללת יעדים, מדדים ולוחות זמנים לאפיון ולטיוב .
של חובות המשרדים והעברת החובות לגבייה.
במענה אגף החשכ"ל לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מאוגוסט 2021 (להלן- מענה .
החשכ"ל מאוגוסט 2021 ), צוין כי בוצע פרויקט לטיוב הנתונים ולקידום פעולות הגבייה ב -55 .
,משרדי ממשלה ויחידות סמך.
פרויקט זה חולק לשני שלבים: (א) שלב א', שכלל מיפוי, אפיון .
גיול וניתוח של נתוני החובות ושל הליכי הטיפול בחובות חייבים למשרד הממשלתי.
כלל הכנת דוח סופי המכיל המלצות בכל הנוגע לתהליכים הקשורים לגביית החובות, החל .
משלב יצירת החוב ועד לגבייתו בפועל, לרבות המלצות לביצוע עבודות או פרויקטים במשרד .
הממשלתי בקשר עם כל האמור; (א) שלב ב', שכלל ליווי הליך יישום ההמלצות, לרבות טיוב .
הנתונים והכנת חובות המשרד הממשלתי לגבייה או למחיקה בהתאם להחלטה ולהנחיה של .
מנכ"ל המשרד הממשלתי המזמין ובהתאם לכל דין 46.
במענה רמ"י על שאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי בוצע שלב א', שכלל .
מיפוי של כלל החובות, ולאחריו נכתבה תוכנית אסטרטגית בחשבות לטיפול בחובות, וכי כיום .
רמ"י נמצאת בעיצומו של שלב ב' המבוצע על ידי משרד רו"ח חיצוני המעסיק שמונָה רואי חשבון .
המטפלים בגביית חובות הרשות.
במענה משרד הבריאות לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי המשרד נמצא .
בעיצומו של פרויקט הגבייה בשלוש לשכות בריאות באמצעות משרד רו"ח ובעתיד יורחב לכל .
במענה משרד הכלכלה והתעשייה לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מאוקטובר 2021 , צוין כי .
אין דוח מעודכן למעט הדוח שהוכן בשלב א'.
במענה המשרד לביטחון הפנים לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי משרד .
רו"ח שזכה במכרז של החשכ"ל לצורך עריכת שלב א' הגיש את המלצותיו לחשב הכללי בדוח .
המסקנות העיקריות בדוח היו כי כדי להעמיק את הגבייה בכבאות, נדרש לשפר .
את מערכות המחשוב השונות ואת המבנה הארגוני של הכבאות העוסק בהכנסות מגבייה.
45 כן יהיו חברים במינהלת היישום סגן בכיר לחשבת הכללית האחראי על נושא הגבייה, נציג הממונה על התקציבים .
במשרד האוצר ונציג המינהל הכללי של משרד ראש הממשלה.
46 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.
2020 - חייבים ויתרות חובה יישום המסקנות העיקריות בדוח שלב א' התקשר המשרד עם חברה נוספת, אך לימים הופסקה .
הפעילות בהחלטת אגף החשכ"ל.
מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפ רויקט לטיוב הנתונים ולקידום פעולות הגבייה .
בכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך, בפרט באלו שבהם יתרות חוב גבוהות.
אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי החשב הכללי פועל לכך באופן שוטף, ובכלל זה מקיים ישיבות .
עם משרדי רואי חשבון וחברות גבייה לשם בחינת הכנסת צוותים ממוקדים לטיפ ול בתהליכי .
הגבייה ולהשלמת הגבייה בפועל.
מערכות המחשוב של משרדי הממשלה לניהול החובות לגבייה .
סעיף 2 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע כי על המינהלה לקבוע את ההתאמות .
הנדרשות במערכות המחשוב לצורך העברת החובות לגבייה ולניהול החובות בכלל, ובמידת .
הצורך להורות למנהלים הכלליים של המשרדים לפעול להתאמת מערכות המחשוב כאמור.
ממסמך של אגף החשכ"ל מיולי 2021 בנושא מודול גבייה רוחבי למשרדי הממשלה (להלן - .
מסמך של אגף החשכ"ל בנושא גבייה), עולה כי ברוב המשרדים תהליכי הגבייה מתבצעים .
באמצעות מערכות שמנהלות את התהליך המקצועי בכללותו, כך שרישום החייבים, ניהול החוב .
והגבייה אינם מתבצעים במרכב"ה.
לדוגמה, על פי נתוני אגף החשכ"ל, 64% מכלל החיובים .
במשרדי הממשלה אינם מנוהלים באמצעות מרכב"ה ובנוסף לכך 44% מהם נוצרים ידנית.
כן, יש 56 מערכות לוויין המנהלות תהליכי גבייה שרובן אינן מתממשקות למערכת מרכב"ה47.
בתשובת אגף החשכ"ל צוין כיהוראת תכ״ם 3.
1 בנושא הגבייה מכווינה את משרדי הממשלה .
לביצוע גבייה אפקטיבית ולבחינה אחת לשנה, בשיתוף מנכ״ל המשרד הרלוונטי, אם קיימים .
חובות שעתידים להתיישן או שהבשילו להעברה לגבייה באמצעות גופי האכיפה השונים.
משרדי הממשלה, באמצעות הכלים שנותן להם החשב הכללי והעקרונות המקצועיים שהוא .
מנחה אותם לפעול לפיהם, בוחנים את התיישנות החובות וסוגרים מעגל ל גבי הטיפול בהם.
החשכ"ל הוסיף כי הנחיות אלו רלוונטיות ליישום על ידי הגופים הממשלתיים הן במקרים שבהם .
החובות מנוהלים במערכת מרכב״ה והן במקרים שבהם החובות מנוהלים במערכות ייעודיות של .
יצוין כי במצב הקיים, שבו לא כל תהליך ניהול החוב והגבייה של המשרדים נעשה באמצעות .
מערכת מרכב"ה, יש פגיעה באפקטיביות הגבייה של משרדי הממשלה.
קיבלה ביטוי גם במסמך של אגף החשכ"ל בנושא הגבייה במשרדי הממשלה, ולפיו עדיין .
מתבצעת עבודה ידנית רבה בנושא ללא שימוש בתהליכים אוטומטיים, דבר המקשה לשלוט .
בניהול החובות ולמנוע פיגורים בגבייה והתיישנות החובות.
בעקבות זאת למשרדים יש יכולות .
גבייה נמוכות, וניהול החוב במערכות המקצועיות אינו מוכוון גבייה.
אי-השימוש של כלל הגופים במערכת מרכב"ה במשך כל תהליך הגבייה פוגע ביכולת לגבש .