HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רק בשנת 2017 החלה הפרקליטות בהקמת התחום המקצועי ביחידת הניהול, אולם במועד סיום הביקורת נמצא כי התחום עדיין נמצא בהליכי הקמה וכי אין בפרקליטות מאגר ידע מקצועי.
הטמעת "חוקים עסקיים" בתנופ"ה ובקרה על עבודת הפרקליטים .
בעולם מערכות המידע, חוקים עסקיים ( Business Rules) הם כללי יסוד המגדירים את ליבת הפעילות של הארגון.
במישור האסטרטגי, חוקים אלה מקומם בתוכנית אב או תכנון אסטרטגי של הארגון או של היחידה למחשוב (טכנולוגיית המידע), שתפקידה לממש חוקים אלו באמצעות מערכות מידע שהיא מקימה ומתחזקת עבור הארגון.
בפועל החוקים העסקיים מתורגמים לתהליכים, למבני נתונים (לרבות דוחות וטפסים), לטבלאות ולממשקים.
החוקים העסקיים יתבטאו גם בממשק המשתמש.
לעיתים, בפרויקטים ובמערכות מסוימים, יש צורך לרכז את כל החוקים במקום אחד, במיוחד בשלב הגדרת הדרישות67 .
ביסוסה של מערכת מחשוב על "מנוע חוקים עסקיים", בלשון מסמכי היסוד, משמעו הכוונת המשתמשים לעבוד לפי החוקים העסקיים המוגדרים במערכת, לצמצם חריגות וסטיות מהם ולקדם אחידות.
בתחומי עבודתה של הפרקליטות יבוססו החוקים העסקיים בין היתר על עולם הידע הרלוונטי ובין היתר - דברי חקיקה, פסיקה, ומסמכים העוסקים בסוגיות משפטיות למיניהן.
שיפור איכות העבודה של הפרקליטים והאחדת שיטות העבודה במחוזות הם, כאמור, יעד מרכזי של תנופ"ה.
על מנת שמערכת תנופ"ה תשמש כלי הסיוע התפעולי העיקרי של הפרקליטות, ועל מנת שתוכל לשמש כלי להטמעתה ולהפעלתה של התורה המקצועית, הוגדרו כחלק מתכולת המערכת כמה דרישות הנוגעות לתהליכי עבודה בפרקליטות: א.
בעת תכנון המערכת נקבע כי המערכת תבוסס על "מנוע חוקים" שינהל מאגר חוקים עסקיים68 ,שיאפשרו לתזמן תהליכים ולנתב אותם כגון הקפדה על כל סטייה מחוק או מתקנה והתרעה מפניה תוך כדי .
67 נוהל מפת"ח, הגדרת "חוקים עסקיים".
68 "החוקים העסקיים" בארגון הפרקליטות כוללים חוקי מדינה ופסיקה הרלוונטיים להליכים משפטיים שבטיפול הפרקליטות; הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה; הנחיות ונהלים פנימיים; תקשי"ר והנחיות לעובדי המדינה; הנחיות לשכת עורכי הדין, וכיוצ"ב.
המערכת תשתמש במנגנון התרעות כדי להפנות את תשומת ליבו של המשתמש לאירועים חריגים.
למשל, עיכוב בביצוע משימה, חריגה מתקנה, חוסר במסמכים נדרשים וכפילות בהזנה.
עוד נקבע כי המערכת תאגור תהליכי עבודה הנהוגים ביחידות הפרקליטות ותזהה אותם, תניע אוטומטית תהליכים שאינם דורשים התערבות אדם בניתוב, וכל אימת שהדבר נחוץ תפנה לבעלי התפקידים העוסקים בכך בבקשה שיקבלו את ההחלטות הנדרשות.
ברי כי תנאי הכרחי להגדרת מנוע שיהיה מבוסס גם על חוקים עסקיים מקצועיים הוא שהפרקליטות תזהה, תמפה ותתעדף - במסגרת אפיון המערכת לפני שלב הפיתוח - את החוקים המקצועיים ואת תהליכי העבודה אשר ברצונה לכלול במערכת.
לשם כך הפרקליטות נדרשת לבחון את המשקל שהיא מייחסת לחוקים ולתהליכי העבודה המקצועיים השונים, ולגבש לעצמה תפי סה מושכלת וסדורה שבהתבסס עליה תבחר אילו מהם ייכללו במערכת.
האפיון המפורט של תנופ"ה ליחידות הפליליות שהחל להתבצע בשנים 2007-2005 ולווה בייעוץ ארגוני חיצוני העלה את הצורך למפות את תהליכי העבודה ולהגדיר מחדש את תפקידם של המזכירויות ושל הפרקליטים בעידן תנופ"ה.
בדיון בנושא עמד מנכ"ל משרד המשפטים דאז על הפוטנציאל הגלום בשינוי טכני כמנוף לשיפור תהליכי עבודה.
,בפועלהבחירה בחוקים עסקיים בתחום הפלילי שיוטמעו במערכת תנופ"ה בוצעה בשלוש דרכים: א.
עם תחילת השימוש במערכת במחוזות הפליליים בשנים 2011 ו-2012 זוהה שוני בדפוסי העבודה ובאופן הזנת הנתונים בין המחוזות.
בעקבות כך, בשנת 2014 פרסמה הפרקליטות נוהל ובו הנחיות להזנת נתונים בתנופ"ה לשם יצירת נוהל רישום אחיד במערכת69.
בתשובת הפרקליטות והאגף למערכות מידע צוין כי הטמעת הנוהל החליפה לא אחת נוהלי עבודה ביחידות והביאה לשינויים באופן העבודה בתנופ"ה ובתהליכי העבודה בכל אחת מקבוצות העובדים - הפרקליטים, המזכירות וההנהלה.
בעקבות זאת המזכירות מתמקדת כיום ברישומו של תיק דיגיטלי מלא ובניהולו, פרקליטים עובדים בסביבה ממוחשבת ומסתייעים בכלי חיפוש משופרים והמנהלים ומטה הפרקליטות מפיקים תמונת מצב ברורה ונגישה בתחומים שבאחריותם.
במהלך ביצוע האפיון המפורט של נוהל רישום אחיד רוכזו חוקים עסקיים רבים, אולם חוקים אלו קשורים בעיקר לאופן רישומם של מידע ומסמכים במערכת תנופ"ה, לצורת התיעוד שלהם ולדרך הזנתם.
פורסמה גרסה מעודכנת של הנוהל משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1937 .
בפורום רפרנטים של תנופ"ה שהחל לפעול בשנת 2013 מעלים הפרקליטים בקשות לשינויים ולשיפורים שעולים "מהשטח" ביחידותיהם, לרבות בקשות הנוגעות לחוקים עסקיים החלים על הפרקליטים.
בעקבות כמה דוחות ביקורת על הפרקליטות אופיינו חוקים עסקיים נוספים שהוטמעו בתנופ"ה.
עולה אפוא כי הפרקליטות מטפלת בהיבטים המקצועיים בתחום הפלילי של עבודת הפרקליטים שבהם תתמוך מערכת תנופ"ה בעיקר בתגובה לבקשות מהשטח שעולות במסגרת פורום הרפרנטים או ועדות ההיגוי.
אף שמדובר במנגנון חיוני לעדכון צרכים שעולים מהפרקליטים ומהמזכירויות, הפרקליטות אינה מקיימת תהליך סדור ומובנה של בחירה על בסיס סדרי עדיפויות שנקבעו בתהליך שיטתי ומושכל.
הפרקליטות והאגף למערכות מידע כתבו בתשובתם כי "בעולם מושלם נכון היה להגדיר חוקים עסקיים ארגוניים ועל בסיסם לאפיין את מערכת המחשוב הארגונית.
במציאות הארגונית, לא ניתן היה להגדיר חוקים אלו כבסיס מקדים לאפיון תנופ"ה, זאת עקב תכונות והיבטים ארגוניים של הפרקליטות בתחילת שנות 2000 ".
עוד כתבו כי מערכת תנופ"ה הביאה למהפכה בתהליכי העבודה ביחידות הפרקליטות ואיפשרה לנסח נוהלי עבודה אחידים.
הוספה הדרגתית של תהליכי עבודה מקצועיים למערכת תנופ"ה חשובה כדי לעדכן את מערכת המחשוב בשינויים ארגוניים בתהליכי עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הפרקליטות כי הוספה כזו אינה יכולה להוות תחליף למהלך מובנה של מיפוי כל הכללים המקצועיים בעבודת ה פרקליט ותעדוף של שילובם במערכת תנופ"ה, הליך שראוי היה שיקדים את שלב אפיון המערכת.
לתהליכי עבודה מקצועיים של פרקליטים השפעה על מהות ההליך המשפטי, והם נועד ו לקיים הליך משפטי הוגן ומאוזן ולשמור על זכויות הצדדים בהליך ובהם גם נאשמים וחשודים.
הדבר מעיד על החשיבות שבקיום הליכי עבודה תקינים וביכולת לעקוב אחריהם ולקיים בקרה עליהם.
ואכן, אחד מיעדיה של מערכת תנופ"ה היה לשמש כלי בקרה מקצועית ו לקדם תהליכי עבודה של הפרקליטים.
הפרקליטות והאגף למערכות מידע ציינו בתשובתם כי מערכת תנופ"ה מאפשרת מעבר לניהול מבוסס נתונים, וכיום מנהלים בכל הדרגים מקבלים נתונים שוטפים על מצב התיקים ועל אופן חלוקתם ביחידות הפרקליטות ובין הפרקליטים וכי קיים מערך דוחות מידע עסקי (BI ) המאפשר להפיק מידע לפי חיתוכי נתונים רבים, כמו: כמויות תיקים (מלאי), סטטוס טיפול, מסלולי טיפול, 1938 |דוח שנתי 69ב .
מנוע חוקים על חוקים .
עומס תיקים על פרקליט, פילוח תיקים לפי בית משפט שבהם הם מ נוהלים, אופן סיום הליך ותוצאות ערעורים.
מערכת תנופ"ה אפשרה לפרקליטות לעבור לשיטת ניהול מבוססת נתונים, אולם אי-ניהול הידע המקצועי במערכת תנופ"ה וביסוסו של מנוע חוקים על חוקים עסקיים שלא נבחרו ממכלול תורת ההפעלה מקשים לקיים בקרה על עבודתם המקצועית של פרקליטים.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי ראוי שתפעל בנחישות למיצוי יכולותיה של המערכת כדי שתתמוך בעבודתם של הפרקליטים ותשפר אותה.
על הנהלת הפרקליטות למפות את ההיבטים הנוגעים לבקרה שברצונה לעשות בנושא עבודת הפרקליטים - על תחומיה השונים - באמצעות מערכת תנופ"ה, להכין תוכנית מוסדרת לשילוב בקרות אלו בתוכנית העבודה שלה ולשוב ולקיים בחינה עתית של מיפוי זה.
משתמשים מחוץ לפרקליטות וממשקים ממוחשבים .
עבודת הפרקליטות מתאפיינת בקיומם של קשרי עבודה וקשרי גומלין הדוקים ביותר עם בתי המשפט, עם ה משטרה, ועם גורמים רבים אחרים כגון משרדי ממשלה ורשויות ממשלתיות, עורכי דין פרטיים המועסקים במיקור חוץ, תובעים, סניגורים ועורכי דין המייצגים את הצד השני.
אחת המטרות שהוגדרו למערכת תנופ"ה היא לשפר את הממשקים ואת קשרי העבודה של הפרקליטים עם הגורמים שהם מקיימים עימם קשרי עבודה ואף להעמיק אותם, בין היתר על ידי הגדרת כמה מהגורמים כמשמתמשים במערכת תנופ"ה70 ועל ידי יצירת ממשקים ממוחשבים של תנופ"ה עם מערכות מידע ומחשוב של גורמים אחרים הרלוונטיים לעבודת הפרקליטות.
הגדרת משתמשים בתנופ"ה .
בעת הגדרת מטרות הפרויקט, "הגדרת הלקוח" של מערכת תנופ"ה הורחבה וכללה לא רק בעלי תפקידים בפרקליטות אלא גם בעלי תפקידים במשרד המשפטים כמו היועמ"ש, לשכות השר, מנכ"ל משרד המשפטים וחשב המשרד; גורמי אכיפה אחרים, כמו יועצים משפטיים במשרדי ממשלה; גורמים אזרחיים כמו עורכי דין המועסקים במיקור חוץ.
כחלק מתכולת המערכת תוכננה לכל אלו גישה ישירה לחלק מיישומי תנופ"ה.
זאת נוסף על הממשקים הממוחשבים של תנופ"ה עם מערכות מידע ומחשוב של גורמים אחרים משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1939 .
נמצא כי במועד סיום הביקורת לא ננקטו הצעדים הנדרשים להשגת מטרה זו - לא פותחו ולא יושמו ממשקים ממוחשבים עם משתמשים מחוץ לפרקליטות ולא נקבע לוח זמנים לקידום הנושא.
השימוש במערכות מחשוב מתקדמות ושיתוף מידע בין ארגונים יכולים לשפר את היעילות של המערכת ובה בעת להפחית את עלויותיה71 .
מכאן שכדי לקדם מדיניות המבטיחה שיתוף מידע ושיתוף פעולה יעילים בין גופים העוסקים באכיפה מאסדרת (רגולטורית), יש לשקול הקמת מערכות מידע משותפות לגורמי האכיפה או לאפשר העברת מידע הדדית רחבה ביניהם.
הצורך בממשקים ממוחשבים בין גורמים במערכת אכיפת החוק בהליכים פליליים עלה עוד בשנת 2003 , לפני שהושק פרויקט תנופ"ה.
במועד האמור החליטו הב"ה, הפרקליטות, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר (להלן - גורמי אכיפת החוק) למפות את הממשקים ביניהם ולאפיין אותם כבסיס לפיתוח ממשקים בין מערכות המחשוב שלהם.
המסמך המסכם של עבודה זו מיפה ביסודיות את הממשקים בין גורמי אכיפת החוק ואת צורכיהם, לרבות את צרכיה של הפרקליטות, והוא הוצג להנהלות משרד המשפטים, למשטרת ישראל, להב"ה ולשב"ס ביולי 2003.
הצורך בממשק זה נובע מכך שלכל אחד מגורמי אכיפת החוק יש מערכת מידע ממוחשבת משלו ובה מידע שהוא אסף ומידע שהתקבל מגוף האכיפה שקדם ל ו בשרשרת הטיפול.
כל אחת מ המערכות מתפקדת כ" אי בודד " ואינה מתקשרת עם המערכות האחרות .
עקב כך אובד מידע חיוני ונוצרות טעויות, כפילויות ותקלות , חלים עיכובים, ומשאבים מתבזבזים.
להלן תרשים 5 המדגים את עיקרי שרשרת הטיפול בתיק בהליך פלילי: .
71 "תורת הערכת השפעות הרגולציה- Regulatory Impact Assessment - RIA ", אגף ממשל וחברה- משרד ראש הממשלה, נובמבר 2013 , עמוד53 '.
המסמך הוכן לפי החלטת ממשלה מס4027 מתאריך 25.
תרשים 5 : עיקרישרשרת הטיפול בהליך הפלילי .
על פי נתוני הפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
הצורך בהקמת ממשקים ממוחשבים בין גורמי אכיפת החוק לגורמים ממשלתיים נוספים עלה שוב בעת תכנון מערכת תנופ"ה בשנת 2005 .
אחת הדרישות שהוצבו אז הייתה שהמערכת תספק 37 סוגיממשקים בינה ובין מערכות המידע והמחשוב של גורמים שונים בתחום הפלילי ובתחום האזרחי.
דוגמאות מרכזיות לממשקים מפורטות בלוח 1: .
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1941 .
לוח1 : דוגמאות לממשקים נדרשים עיקריים בתנופ"ה .
מערכת או גורם העברת מידע אל הפרקליטות העברת מידע מן הפרקליטות .
הנהלת בתי המשפט: מערכת .
במ"ה (כיום נט-המשפט) המצאות, בקשות, החלטות, עיון בתיק .
בית משפט , זימונים, תזכורות וכל נושא .
הרשום בהחלטת בית משפט פתיחה אוטומטית של תיק בית משפט .
בעקבות הגשת כתבי אישום, בג"צים, .
ערעורים, בקשות ומועדי הופעות .
הנהלת בתי המשפט: המרכז .
לגביית קנסות* סטטוס גבייה - .
משטרת ישראל - מערכת .
חקירות (פל"א) העברה של תיקי חקירה; מידע על .
השלמות חקירה; מידע שוטף על .
התקדמות החקירה הוראות להשלמת חקירות; דיווח על מצב .
ההליך, שינוי סטטוס תיק בפרקליטות, .
אספקת מסמכים כמו פרוטוקולים, גזרי דין, .
משטרת ישראל - מערכות .
אחרות כגון הרישום הפלילי גישה למאגרי המידע: הכרזות על אנשים .
(עבריינים נמלטים, אנשים הדרושים .
לחקירה ועוד), מעצרים, הרשעות נהגים דיווח על תוצאות הט יפול בתיק (טופס .
דיווח), לדוגמה: הרשעה, באילו סעיפים .
הורשע הנאשם, ערעורים שהתקבלו .
שירות בתי הסוהר עתירות וערעורי אסירים, העברת אסירים .
לבית סוהר אחר, אימות נתוני אסיר, .
מקום מאסר, תנועות אסירים, חנינות.
חוות דעת בעניין מידת התאמה לעבודות .
שירות כתב אישום, הכרעת דין, גזר דין וכן .
החלטות בנושא מעצר, עתירות נגד השב"ס, .
נישומים מידע ונתונים על חברות ונישומים, לרבות .
על מצבת נכסים דיווח על סטטוס ו על תוצאות של הליך .
ייעוץ וחקיקה חוות דעת בנושאים שונים חוות דעת של הפרקליטות, הנחיות של .
פרקליט המדינה, כתבי הגנה, החלטות .
לשכת רישום המקרקעין מידע מתיק בטאבו דיווח על תוצאות הליך (פסקי דין) .
נציבות שירות המדינה חקירות משמעת דווח על סטטוס ועל תוצאות של ההליך .
יועצים משפטיים במשרדי .
ממשלה מידע הנדרש בהליכי תביעה והגנה דרישות מידע, עדכונים על ההליך, הנחיות .
בתיקים והנחיות כלליות .
רשות מקרקעי ישראל קבלה של תיקי מקרקעין דיווח על הרשעות פליליות .
על פי נתוני הפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה * כיום רשות האכיפה והגבייה.
בשנת 2006 בוצעו פעולות ראשוניות לפיתוח הממשקים הממוחשבים.
בשנת 2009 , לאחר שהאחריות לפיתוח תנופ"ה הועברה לאגף למערכות מידע, נקבעו 1942 |דוח שנתי 69ב .
מערכת תנופ"ה, עדיין .
לוחות זמנים להשלמת הפרויקט ולפיהם עד מאי 2013 יושלם פיתוחם של כל הממשקים הממוחשבים הנדרשים72 .
במהלך השנים 2017-2016 ,", במסגרת התוכנית הלאומית "ישראל דיגיטלית גובשה "תוכנית אסטרטגיה דיגיטלית" למשרד המשפטים, במסגרתה זוהה פעם נוספת הצורך בסנכרון בין גורמי האכיפה, ביצירת פלטפורמות להעברת מידע ובניהול תהליכי עבודה משותפים.
התוכנית מציינת את ההזדמנויות הדיגיטליות הנובעות מפיתוח פרויקט תיק חקירה דיגיטלי והרחבתו לגורמי אכיפה נוספים, מקיומה של פלטפורמה לשיתוף מידע בין גופים מעורבים באכיפה משולבת (אזרחי) ומהקמת פלטפו רמה להתייעצות משפטית בין הלשכות המשפטיות במשרדי ממשלה לפרקליטות.
משרד מבקר המדינה העלה כי במועד סיום הביקורת, 13 שנים לאחר שהחלה הקמת מערכת תנופ"ה, עדיין לא בוצעו פעולות ממשיות לפיתוח רוב הממשקים המרכזיים שתוכננו למערכת.
למשרד המשפטים תפקיד משמעותי בהובלת יוזמות דיגיטליות המצריכות סנכרון בין גורמי אכיפה שונים ובקידומן, אולם קשיים ברתימתם של גורמי האכיפה ויצירת שיתוף פעולה ביניהם מהווים חסם בפני קידומן של יוזמות אלו.
יישום ממשק ממוחשב עם משטרת ישראל ויצירת תיק חקירה דיגיטלי .
לפרקליטות קשרי עבודה רבים ומגוונים עם המשטרה, והמשמעותי שבהם הוא גיבוש תיק חקירה והעברתו לידי הפרקליטות כדי שזו תכריע אם להעמיד לדין את החשודים בתיק.
אחת המטרות המרכזיות של הקמת מערכת תנופ"ה היא ניהול תיקי הפרקליטות כתיק אלקטרוני, ולשם כך נדרש פיתוחו של תיק חקירה דיגיטלי שניתן להעביר בממשק ממוחשב ממערכת המחשוב של המשטרה (להלן - מערכת פל"א) לפרקליטות.
השלמת פרויקט תיק חקירה דיגיטלי מלא תאפשר העברה מלאה של כל חומרי החקירה, אבטחת מידע, גיבוי ותיעוד של חומרים, העברת חומר י חקירה לסנגורים ותאפשר פעולות בזמני תגובה מיידיים .
יוצא אפוא כי קיום ממשק דיגיטלי בין המשטרה ובין הפרקליטות בתחום ניהול ההליכים הפליליים מותנה בפיתוח תיק חקירה דיגיטלי העובר ביניהם בממשק ממוחשב.
72 כאמור, השלב השלישי של הפרויקט אמור היה להסתיים ולהיות מבצעי כבר בשנת 2011 , בהנחה שיעילותו תהיה מקסימלית, ולא יאוחר ממאי2013 .
, אם יתממשו כל הסיכונים משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1943 .
מחלוקות מקצועיות בנושא הממשקים .
הפרקליטות והמשטרה חלוקות ביניהן זה כעשור בכמה נושאים: שלמות תיק החקירה הדיגיטלי והצורך בהכללת כל חומר החקירה הנמצא בתיק הפיזי; הגורם האחראי לבדיקת שלמות ו של תיק החקירה הדיגיטלי והשוואת תכולתו לתיק הפיזי; אחידות תהליכי עבודה בתחנות המשטרה והתאמתם לתהליכי עבודה ממוחשבים; קושי טכנולוגי בהעברה ממוחשבת של קובצי קול ווידאו.
במועד סיום הביקורת עדיין לא יושבו מחלוקות אלו.
עקב כך לא קודם הממשק הדיגיטלי בין הפרקליטות ובין גורמי החקירה במשטרת ישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות ולמשטרה כי בהיעדר ממשק המאפשר להעביר לתיק החקירה הדיגיטלי מידע שמקורו במערכות מחשוב משטרתיות שמחוץ למ ערכת פל"א נפגע התיק האלקטרוני בפרקליטות, שכן התיק אינו כולל את כל המידע הרלוונטי, עובדה המחייבת המשך עבודה עם תיק נייר.
בתשובת משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2018 נכתב כי עבודתה מתבצעת עם חומרי חקירה מקוריים מכוח דיני הראיות , ואלו נשמרים בתוך "תיק נייר", וכי ישנם פערים בין "תיק הנייר" לתיק הדיגיטלי; תוך כדי התקדמות פרויקט תיק חקירה אלקטרוני מול הפרקליטות, המשטרה נדרשת לאפיין מענה מחשובי לתהליכים שונים ולפתח אותו; הפרויקט הניע מחשוב תהליכים שלא היו קיימים קודם לכן הן מן ההיבט של קבלת חומרי חקירה מחוץ למשטרה הן מן ההיבט של תהליכי עבודה פנימיים במשטרה.
נכון לאוקטובר 2018 המשטרה עדיין לא ערוכה לעבוד בתיק חקירה דיגיטלי אשר יחליף את תיק הנייר, בין היתר משום שרוב התיקים מועברים לתובעים משטרתיים אשר עובדים מול בתי המשפט רק עם חומרים מקוריים.
הפרקליטות, המשטרה, הב"ה ושב"ס חלוקים ביניהם זה כעשור בסוגיית האחריות להאחדת הגדרות סעיפי העבירות ולקידודם, ועקב כך נוצר קושי בתקשורת בין המחשבים של הארגונים.
בשנת 2016 קיבלה עליה הפרקליטות את האחריות להתאים את הגדרת סעיפי העבירה בפרקליטות להגדרה שנקבעה ב קובץ העבירות של המשטרה (להלן - קובץ חיקוקים אחיד)73.
נמצא כי עד אוגוסט 2017 הב"ה ושב"ס לא החלו לבצע הליך דומה של התאמת הגדרות וקידוד סעיפי העבירות אצלהם לקובץ החיקוקים האחיד.
73 הקובץ ערוך באופן המפרט כל עבירה בספרי החוקי ם.
הקובץ מאבחן עבירות המתגבשות מצירוף של כמה סעיפי חוק, או מפרט סעיפים מורכבים, הכוללים כמה עבירות, לעבירות נבדלות ומובחנות זו מזו.
העבודה והדיונים בין .
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי הפרויקט מעלה סוגיות משפטיות ומחייב מציאת פתרונות לסוגיות חדשות בשל הצורך לתאם בין מערכות מחשוב של גופים שונים שהתנאי ל ו הוא יצירת תיק חקירה וקובץ חיקוקים אחיד.
פעולות לקידום ממשק עם המשטרה .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי 12 שנים לאחר שהמשטרה והפרקליטות החלו לדון ביצירת ממשקים ממוחשבים ביניהן, עדיין לא הסתיימו הדיונים וטרם פותחו ממשקים משמעותיים, למעט כריכת תיק דיגיטלי74 .
במשך השנים תהליכי העבודה והדיונים בין הפרקליטות ובין המשטרה בנוגע לממשקים ביניהן לא היו רציפים ועקביים, והם התקיימו במסגרות שונות ונקטעו לתקופות ממושכות.
השינויים הנדרשים בתהליכי העבודה לצורך הקמת ממשק ממוחשב בין הפרקליטות ובין המשטרה ונושאים נוספים עלו במכתב של פרקליט המדינה דאז לראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה ( להלן - ראש אח"מ) דאז בדצמבר 2006 , ובפגישה שהתקיימה ביניהם לאחר כמה שבועות סוכם כי הסוגיות האמורות יידונו.
נושא הממשק הממוחשב הועלה שנית בשנת2010 .
במכתב של פרקליט המדינה דאז לראש אח"מ דאז הוא ציין כי ממשק בין מערכת תנופ"ה ובין מערכת המשטרה הוא נדבך מרכזי לתפעול תקין של המערכת, וכי יש לקבוע סדרי עדיפות מחייבים ליישום הממשק.
הוא הציע לקבוע ישיבה משותפת של הדרגים הבכירים ביותר בשני הארגונים כדי לאשש את מחויבותם ההדדית למימוש התהליך.
על אף החשיבות שייחס פרקליט המדינה דאז לממשק עם המשטרה, הנושא לא קודם.
בעקבות הנחיה שהתקבלה בדרג שרים, בדצמבר 2011 החל משרד המשפטים לרכז עבודת מטה בנושא "ענן אכיפה" בין משרד המשפטים, הב"ה, המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל ושב"ס.
מדובר במהלך ל"סנכרון טכנולוגי" בין גורמי אכיפת החוק בתחום הפלילי באמצעות הקמת מערכת מידע ממוחשב ת שתכלול את כל גורמי אכיפת החוק ותשתמש בשפה אחידה בכל שלבי התיק (להלן - ענן אכיפה).
בישיבת ההתנעה של תוכנית ענן אכיפה הדגיש מנכ"ל משרד המשפטים דאז את הצורך בכך שמערכות המחשוב יתקשרו ביניהן ואת הצורך בהכנת תוכנית רב-שלבית להשגת מטרה זו.
בחודשים שלאחר מכן החל משרד המשפטים לפעול .
74 הכריכה כוללת נתונים רישומיים, כגון פרטי החשוד וסעיף העבירה, מתיק המשטרה בפל"א לתנופ"ה (ללא חומרי חקירה).
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1945 .
לקידום התוכנית: הוא זימן מפגשים עם גורמי האכיפה האחרים, הגדיר מסמך ייזום והקים צוותי עבודה.
יעדי הפרויקט עסקו, נוסף על הצד הטכנולוגי, בגיבוש תהליכי עבודה מוסדרים בין גורמי אכיפת החוק.
בשנת 2014 החל ביצוע פיילוט שבמסגרתו מתאפשרת פתיחת תיק בפרקליטות באמצעות העברה ממוכנת של כריכת התיק הדיגיטלי הכוללת נתוני רישום מתיק המשטרה בפל"א לתנופ"ה (בלי חומרי חקירה), בד בבד עם העברת תיק החקירה הפיזי המלא לפרקליטות.
לאחר הפיילוט הפך השימוש בממשק זה של כריכת תיק דיגיטלי לממשק בשימוש מלא.
ביולי 2014 , בפגישה בין נציגי הפרקליטות למשטרה, סוכם על הכנת תוכנית דו -שלבית למימוש תוכנית "ענן אכיפה".
בדצמבר 2014 כתב משרד המשפטים תוכנית עבודה ליישום ענן אכיפה ובה שלושה שלבים עיקריים.
לפי תוכנית העבודה יושלם השלב הר אשון של התוכנית בסוף שנת 201675 , השלב השני יושלם עד סוף201876 ואילו השלב השלישי עד סוף שנת 201977 .
לפיהתוכניות לעיל, עד סוף שנת 2015 אמורה הייתה המשטרה להעביר לפרקליטות תיק חקירה דיגיטלי מלא, ועד סוף 2016 השלב הראשון של "ענן אכיפה" לממשק בין הפרקליטות למשטרה, להב"ה ולשב"ס אמור היה להיות מושלם, אולם במועד סיום הביקורת אף אחת מהתוכניות עדיין לא הגיעה לקו הגמר.
ביוני 2015 נעשה עודניסיון לקדם את תיק החקירה הדיגיטלי, ולצורך כך הוקמו צוות עבודה משותף לאפיון (להלן - צוות האפיון), וועדת היגוי משותפת לנושא תיק חקירה דיגיטלי.
שלב ראשון והכרחי לקידום התוכנית.
75 השלב יכלול ב ניית יכולת מבצעית ראשונית , על בסיס שיתוף פעולה בין המשטרה, הפרקליטות, הב"ה ושב"ס.
76 בשלב השני יצורפו לפתרון הטכנולוגי שגובש בשלב א' גורמי אכיפה נוספים המעורבים בחלק ניכר מההליכים הפליליים , כמו: רשות המיסים, רשות האכיפה והגבייה, רשות הרישוי במשרד התחבורה.
77 בשלב זה יצורף כל גורם אחר המעורב בהליכים הפליליים שצירופו מייעל את ההליך הפלילי, כמו מחלקות רגולציה במשרדי הממשלה, קציני מבחן ועוד.
נמצא כי שיתוף הפעולה בין המשטרה לפרקליטות לא היה מלא, וכי נציגי הפרקליטות נדרשו לדון בכל מערכת מחשוב במשטרה בנפרד מול נציג אחר של המשטרה שלא הוסמך כלל לקבל החלטות.
רק באוגוסט 2016 מינתה המשטרה גורם אחראי מטעמה שירכז את הטיפול בנושא.
עוד נמצא כי מיוני 2015 (המועד שבו הוחלט להקים את צוות האפיון) ועד דצמבר 2016 לא נקבעו מועדים סדורים לפגישות עבודה של הצוות, ועד יולי 2017 .
, ועדת ההיגוי לנושא תיק חקירה דיגיטלי לא התכנסה באוגוסט 2016 כתב פרקליט המדינה לסגן המפכ"ל על הקשיים שבהם נתון הפרויקט והדגיש את החשיבות בקיום מפגשים תדירים של צוות האפיון אחת לחודש ובהתכנסות ועדת ההיגוי בתדירות של אחת לשלושה חודשים לפחות.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות ולמשטרה כי תפקידה של ועדת ההיגוי לפקח על אופן ניהולו של פרויקט תיק חקירה דיגיטלי ולהכריע בסוגיות השנויות במחלוקת בקרב חברי צוות האפיון.
על הוועדה להתכנס באופן סדיר על מנת למלא את תפקידה, בייחוד לנוכח העובדה שמדובר בפרויקט מורכב הדורש ניהול ותכנון קפדניים, מעקב אחר לוחות זמנים ויכולת הכרעה.
ואכן, רק בינואר 2017 החל צוות האפיון לעבוד בצורה סדורה, אחת לחודש.
אי-קידומה של פעולת אפיון סדורה עד שנת 2017 הביא לעיכוב של שנים רבות ביישום הממשק בין הפרקליטות למשטרה.
בספטמבר 2016 הנחה מפכ"ל המשטרה את הסמפכ"ל, את ראש מינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל (להלן - מנ"ט) ואת ראש אח"ם לסיים בתוך שנה את תוכנית "ענן אכיפה/תיק חקירה דיגיטלי".
נמצא כי הנחיית המפכ"ל לא יושמה.
בדצמבר2016 הוקם "פורום עדכון הדדי משרדי משפטים- ביטחון פנים", בעקבות סיכום בין שרת המשפטים לשר לביטחון הפנים בדבר הקמת צוות שיתכנס תדיר לדון בנושאים המשותפים לתחומי אחריותם.
הפורום הקים צוות עבודה שיעסוק בתשתיות ויבחן חלופות להקמת ממשקים טכנולוגיים בין-משרדיים וידון ב"ענן אכיפה", באופן קידוד עבירות, במערכת נפגעי עבירה, בממשק בנושא חילוטים ובממשקים בין השב"ס לפרקליטות.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1947 .
גם בשנת2017 , במהלך העבודה המשותפת, שבו ועלו קשיים במימוש הפרויקט.
בפגישת עבודה ממאי 2017 הודיעה המשטרה כי היא משדרגת את מערכת פל"א ועקב כך תשוב ותידחה השלמתו של ממשק תיק החקירה הדיגיטלי עד ליולי 2018 .
יצוין כי נציגי תחום המחשוב במשטרה הסתייגו מתאריך יעד זה והדגישו את המורכבות הטכנולוגית של העברת חלק מהמסמכים והנתונים לפורמט דיגיטלי.
באפריל 2017 כתב מנהל תחום תקשוב ביחידת הניהול לראש אח"ם כי "קיים פער גדול בין הקונספט המבורך של ' תיק חקירה דיגיטלי'.
לבין סטאטוס מימושו בפועל.
חלק משמעותי מפרויקט תיק חקירה דיגיטלי נמצא למעשה בשלב של אפיון ראשוני בלבד.
מדובר בשלב זה ברעיונות בלבד, קונספט, אבטיפוס לכל היותר.
כעת נדרש לבצע אפיון מפורט שלהם.
אפיון מפורט שכזה אינו הליך של מה בכך ובד"כ עולים במסגרתו צרכים אחרים ונוספים, אילוצים ומגבלות.
כל זאת מבלי שנאמרה מילה אחת על יתרת שלבי הפרויקט- פיתוח, בדיקות ותיקונים.
תוך סנכרון מלא בין שני גופים - ומבלי שלקחנו בחשבון השהיות ועיכובים כתוצאה מבלת"מים.
מימוש של תיק החקירה הדיגיטלי המלא יחייב ריכוז מאמץ לא רק של אח"מ, פרקליטות ואגף מערכות מידע במשרד, אלא גם ואולי בראש ובראשונה - של מנ"ט, זאת במונחים של קיצור לוחות זמנים, השקעת משאבים משמעותית, תיעדוף על פני פרויקטים אחרים וכיוב'.
בהינתן תחילת פעילות אפיון מפורט ופיתוח החל מאפריל 2018 בלבד, נר אה כי תיק חקירה דיגיטלי מלא לא יושלם בלוחות זמנים סבירים".
בתשובת הפרקליטות והאגף למערכות מידע למשרד מבקר המדינה נכתב כי לוחות הזמנים של הפרויקט נגזרים רובם ככולם מאילוצי המשטרה ומהמשאבים שהיא מוכנה להשקיע בפרויקט, ויש לצפות לכך ש מימוש הפרויקט יחייב ביצוע מהלכי הטמעה ארציים מורכבים ביותר, הן בתחנות המשטרה הן במחוזות הפרקליטות.
על אף מאמצי משרד המשפטים לאורך השנים, גם ביולי 2018 - המועד החדש שקבעה המשטרה להשלמת תיק החקירה הדיגיטלי - כמעט לא הושגה התקדמות ביצירת הממשקים האלקטרוניים בין הפרקליטות ובין המשטרה.
משטרת ישראל כתבה בתשובתה כי היא רואה ב פרויקט תיק חקירה דיגיטלי "מגה פרויקט" והיא משקיעה בו משאבים רבים ; שמידת מורכבותו הרבה התגלתה רק במהלך קידומו: האינטגרציה עם גורמי האכיפה האחרים מציבה קושי לאינטגרציה הפנים ארגונית במשטרה, ועבודת המשטרה בסביבה מסווגת עם חומרים רגישים אף היא יוצרת מורכבות.
היותו של הפרויקט דינמי ונתון לשינויים תכופים בהתאם להתפתחות טכנולוגית, וכן הדינמיקה של שינו יי החקיקה ו הרגולציה תוך כדי ניהול הפרויקט, מייצרים עיכובים משמעותיים 1948 |דוח שנתי 69ב .
וגוררים הוצאות חדשות .
נוסף על כך, הפרויקט מורכב מפרויקטים מ שניים, שלכל אחד מהם צרכי ם ב פיתוח, בבניית תשתיות טכנולוגיות ובבניית קונסטרוקציה משפטית לכל פעולה טכנולוגית שמבוצעת.
מדובר בפרויקט מהפכני שמשמעותו מעבר מלא לסביבת עבודה דיגיטלית נטולת נייר, דבר המצריך שינוי ארגוני ברבדים רבים, שינוי שאינו מיידי שכן לימוד חוקרי משטרה לעבוד באופן דיגיטלי אינו פשוט ומחייב הטמעה ממושכת.
המשטרה הוסיפה כי בניית ממשק אינו פרויקט חד-פעמי, וכי מדובר בתחום פעולה ארגוני שלעולם איננו מסתיים .
המשטרה העריכה כי נכון לאוגוסט 2018 כ-80% מחומרי החקירה מועברים לפרקליטות באמצעות הממשק הממוחשב.
יצוין כי עמדתה של הפרקליטות היא שלא ניתן לעבור מתיק פיזי לתיק דיגיטלי כל עוד לא מועברים כל החומרים באופן דיגיטלי, וכי כיום חומרי החקירה נסרקים ולא מועברים באופן דיגיטלי כמתוכנן.
עוד ציינה המשטרה בתשובתה כי על מנת לעמוד בלוחות זמנים קרובים רצוי היה לבנות צוות ייעודי במשטרה ובפרקליטות שיעסוק בפרויקט הזה בלבד עד לסיומו, ברם בשל היעדר משאבים וקיצוץ תקציבי, הדבר אינו אפשרי.
כל שינוי במערכות מחייב תשומות גדולות, אך זה איננו הפרויקט היחיד במשטרת ישראל החיוני לתפקודה, ואין היא יכולה להשקיע בו משאבים בלתי מוגבלים.
באוקטובר 2018 , יותר מ-15 שנים לאחר ייזום הממשקים הממוחשבים בין גורמי האכיפה השונים, השלב הראשון בהם - שימוש בתיק החקירה הדיגיטלי, עדיין נמצא בשלבים מוקדמים.
במשך השנים לא גובשה תוכנית יישום מקצועית של פרויקט הממשק הממוחשב בין הפרקליטות למשטרה הכוללת תכולות ולוחות זמנים; סוגיות יסוד הנוגעות לנושא עדיין שנויות במחלוקת זה שנים וטרם הוכרעו.
החסמים ביישום פרויקט הממשק לא הוצגו לפני השר לביטחון הפנים ושרת המשפטים.
לנוכח העובדה שעבר זמן רב מאז זוהה הצורך בממשק ממחושב בין המשטרה לבין הפרקליטות, ולנוכח ההתקדמות המועטה שחלה בנושא, הן נדרשות לרכז מאמץ ומשאבים ארגוניים כדי להביא להשלמתו המלאה בלא דיחוי של תיק חקירה דיגיטלי.