HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוא ציין בנימוקיו כי ביצוע הפעולה הוא " פרי יוזמה של הגוף הרשום דלעיל וגם של מנהל הספורט", ובנוגע למידת המעורבות בביצוע הפעילות כתב כי "סגן ראש מנהל הספורט מלווה, עוקב ומוודא שאכן הספורטאים מקבלי המלגות ראויים לקבל את המלגה".
הביקורת העלתה כי בשנת 2013 הגורמים הרלוונטיים במשרד התרבות והספורט לא בחנו, כנדרש בהנחיית היועמ"ש לממשלה, מהו המסלול המתאים ביותר למימון הפעילות במסגרת ההתקשרויות - פטור ממכרז או תמיכות.
ממכתביו של ראש מינהל הספורט עולה כי אין מדובר בחובה של המדינה לממן את הפעילויות בעניין זה, כי מימונן הוא פרי היזמה של קרן א' ושל קרן ב', וכי אין מדובר בפעילות שהמדינה מכוונת ומגדירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם לפי המבחנים שנקבעו בהנחיית היועמ"ש לממשלה בעניין זה, הדרך הנכונה למימון פעילות בעלת מאפיינים כאלה היא באמצעות מבחני תמיכות.
היה על המשרד לבחון נושא זה ביסודיות לפני שאישר את מימון הפעילות, בהתאם למבחני תמיכות שנועדו לשמור על עקרון השוויון.
יתר על כן, לדעת משרד מבקר המדינה כא שר מוגשות שתי בקשות נפרדות להתקשרות במיזם משותף אשר הנימוקים לפטור ממכרז עבורן הם זהים מתעורר החשש כי לא נבדקה באופן מעמיק הבחירה במסלול של פטור ממכרז.
39 מבקר המדינהדוח שנתי 64ג ( 2014 '), עמ532.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין כי במרץ 2015 פרסם משרד התרבות והספורט מבחן תמיכה בנושא מתן מלגות קיום חודשיות לספורטאים הישגיים.
בתשובת משרד התרבות והספורט צוין כי המשרד עמל משנת 2012 על הכנת מבחני תמיכה מתאימים.
משרד הרווחה בשנים 2013 ו- 2015 'אישרה ועדת המכרזים של משרד הרווחה התקשרויות עם עמותה ד לביצוע מיזם משותף, בפטור ממכרז, לפעילות של תנועת נוער לילדים עם צרכים מיוחדים בסך 300,000 ש"ח ו-6 .
מיליון ש"ח, בהתאמה בדצמבר 2013 פנה הממונה במשרד המשפטים ליועצת המשפטית של משרד הרווחה לקבלת הבהרות על ההתקשרות עם עמותה ד' בפטור ממכרז כמיזם משותף.
בתשובתה של היועצת המשפטית של משרד הרווחה בסוף אותו החודש על המכתב האמור לעיל (להלן - חוות הדעת) צוינו נימוקים לבחירת מסלול של התקשרות כמיזם משותף ולא במסלול של תמיכה, כמפורט כלהלן: העמותה שעמה בוצעה ההתקשרות הייתה היחידה המוכנה והמסוגלת לקלוט לפעילות את הילדים בעלי הצרכים המסוימים; המשרד הוא שיכתיב לעמותה את מקומות הפעילות ויכוון גם לפעילות עם אוכלוסיות ממגזרים שונים ויקבע את סדרי העדיפויות בנוגע לקדימות הפעילות עם אוכלוסיות המשרד הזקוקות לפעילות האמורה; המשרד יכתיב את תוכני הפעילות של העמותה.
בתגובה של הממונה במשרד המשפטים על חוות הדעת מינואר 2014 דלעיל צוין כי"אשר לשאלת החוקיות, ברי כי אין מדובר במקרה זה בחובה חוקית.
מדובר בפעילות שהיא ביוזמת העמותה.
לפיכך, שני מאפיינים אלה מטים לראיית דרך המימון הראויה כתמיכה.
לעניין עצמאות הפעולה של הגוף, השאלה מורכבת יותר.
כפי שעולה מהמידע לגבי פעילות העמותה בעבר תוך השוואה למסמכי ההתקשרות, אין מדובר בשינוי מהותי של הפעילות מזו שקימה העמותה עד כה.
עם זאת, ממסמכי ההתקשרות ומחוות דעתך עולים מספר מרכיבים המעידים על כוונת המשרד למעורבות גבוהה".
על אף שההנמקות מובילות לכאורה לצורך לבחור במסלול של מימון באמצעות תמיכה, צוין כי "לאחר בחינת כלל המאפיינים כמכלול, ניתן, לדעתנו, לקבוע כי נוכח מעורבות המשרד כפי שתוארה, ניתן, בזהירות הראויה, לאפשר את מימון הפעילות בדרך של רכישת שירותים כמיזם משותף.
ניתן בשנת 2014 להשתתף במימון פעילות העמותה בדרך של מיזם משותף לפי התקנות.
יחד עם זאת, נבקש כי לקראת שנת 2015 .
ואילך, יבחן המשרד שנית את ההצדקה לפנות לאפיק זה ולא באמצעות תמיכות לטעמנו לא הוברר עד תום האם קיימים גופים נוספים המקיימים באופן דומה את הפעילות, גם אם בהיקפים נמוכים יותר או במאפיינים מעט שונים.
לעניין זה משמעות בכל הנוגע לשמירה על השוויון מבחינה מהותית".
מחוות הדעת עולה כי מדובר בפעילות שעמותה ד' יזמה ושהיא קיימה כבר כמה שנים לפני שהתקשרה עם המשרד.
בחוות הדעת לא הובאו נימוקים בהתאם להבחנה שנקבעה בהנחיית היועמ"ש לממשלה בדבר קיום חובה כלשהי של המדינה, בדבר מקור היזמה לפעילות ובדבר הא ינטרס לביצועה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תיאור אופי הפעילות של עמותה ד' והבאת נתונים בחוות הדעת אינם יכולים לשמש תחליף לבדיקה מראש של אפיון הפעילות כמיזם משותף או כתמיכה.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 149 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי בשנת 2014 לא בדק משרד הרווחה אם גופים נוספים מקיימים פעילות דומה לפעילות שלשמה בוצעה ההתקשרות.
אף על פי כן ועדת המכרזים, כאמור לעיל, אישרה התקשרות נוספת עם עמותה ד' בסכום של 6 מיליון ש"ח החל בינואר 2015 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפני שהחליט משרד הרווחה לבצע התקשרות נוספת היה עליו לבצע בדיקה בנושא, בהתאם לדרישת הממונה במשרד המשפטים.
בתשובת משרד הרווחה נמסר כי ועדת המכרזים המשרדית תקפיד בעתיד לבחון כל בקשה למיזם משותף ולוודא כי אין מדובר בפועל בתמיכה.
התקשרות בפטור ממכרז עם ספק יחיד במשרד התרבות והספורט תקנות חובת המכרזים מאפשרות התקשרות בפטור ממכרז עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את הפעילות שלשמה בוצעה ההתקשרות.
13 החליטה הממשלה להקצות תמיכה בסך4.
1 מיליון ש"ח לנושא "אירוח אליפות אירופה 2013 בכדורגל לנבחרות עד גיל21 " מתקציבי משרדים שונים, מכלל זה2.
3 מיליון ש"ח מתקציב משרד התרבות והספורט.
13 , שלושה ימים לפני שהתקבלה החלטת הממשלה האמורה, כתבה היועצת המשפטית של משרד התרבות והספורט למנכ"לית המשרד דאז, ליו"ר מינהל הספורט, לעוה"ד בלשכה המשפטית ולגורמים אחרים כלהלן: "דרך המלך למימון תחרויות בינלאומיות הינה דרך התמיכות, ולא ברכש.
הסיבה לכך הינה פשוטה למדי: רכש נעשה כאשר מדובר בתפקיד של המדינה.
ארגון אליפויות ותחרויות הוא באופן מובהק אינו עניין של המדינה, אלא של גופי הספורט.
אין, לא יכולה להיות, ולא צריכה להיות השפעה על האירוע, כך שהמנגנון המתאים הינו תמיכות.
החלטת ממשלה אינה תחליף להליכים מסודרים לפי דיני התמיכות.
החלטת ממשלה נועדה לקבל החלטות תקציביות.
החלטת ממשלה אינה יכולה לשמש מקור לחלוקת הכסף, ובפרט לא לחלוקת הכסף לגורם ספציפי.
לא המשרד ולא הממשלה יכולים להצביע על גורם פלוני ולקבוע כי יקבל סכום כזה או אחר מאוצר המדינה.
דרך זו אינה שוויונית, ואינה שקופה, ומהווה פתח לשחיתות.
יש לכולם אינטרס בכך שהנגישות לכספי מדינה הדרושים לקיום האירוע תהיה שוויונית ושקופה, של מקושרים ומחוברים.
]ם[ולא נחלת מבקר המדינה העיר על כך עוד בשנת 2006 .
" (ההדגשות במקור נמצא כי ב- 27.
13 אישרה ועדת המכרזים של המשרד התקשרות בפטור ממכרז עם עמותה ה' כספק יחיד על פי תקנות חובת המכרזים לשם אירוח אליפות אירופה.
היועצת המשפטית אישרה את ההתקשרות, וציינה כי הסכמתה ניתנה על מנת שלא לפגוע בפרויקט וכי לא תאשר בעתיד התקשרויות דומות, והוסיפה כי על המשרד להכין מבחני תמיכה מתאימים לאירועים גדולים או לתקן לאלתר את המבחנים הלקויים.
בעקבות אישור ועדת המכרזים של המשרד אישרה ועדת פטור ממכרז של החשכ"ל התקשרות זו ביוני 2013.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות והספורט כי היה עליו להתקין מבחן תמיכה שיתאים לאירועים מהסוג הנדון, ובכך היה נמנע מהקצאת כספים במסלול שאינו מתאים לכך.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במהלך הביקורת, באוגוסט 2015 , פורסם מבחן מתוקן בנושא תמיכת המשרד ב"מימון אירועי ספורט בין-לאומיים בארץ".
לדעת משרד מבקר המדינה, מתן תמיכה במסווה של התקשרות בפטור ממכרז גורם להעדפת גופים מסוימים על פני גופים אחרים ובכך גורם לפגיעה בעקרון השוויון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להקפיד על בחירה במסלול המתאים- בין אם באמצעות תמיכה ובין אם באמצעות פטור ממכרז - וזאת בהתאם להנחיות היועמ"ש לממשלה ולמסמך היועמ"ש לממשלה בנושא שחיתות.
על משרדי הממשלה להימנע מפרשנות ולפיה הוראות הפטור מאפשרות "התקשרות" עם גוף מסוים בנסיבות שבהן ניתן היה לצפות לכך שיתקיימו מבחני תמיכה שוויוניים לכלל הגופים, שכן יש בכך משום מעקף של המנגנון שנקבע להסדרת ה תמיכות.
פיקוח על ידי משרדי הממשלה התומכים .
נוהל שר האוצר והוראות תכ "ם בנושא "פיקוח ובקרה על תמיכות במוסדות ציבור" ממאי 2014 מסדירים את נושא הפיקוח והבקרה של משרדי הממשלה השונים ושל החשכ"ל על השימוש בכספי התמיכה 40 .
על החשכ"ל הוטל להפעיל מערך ביקורת מרכזי על הגופים הנתמכים לשם בקרה כספית על המוסדות הנתמכים, שתכלול ביקורת שוטפת וביקורת עומק41 .
)(בדיקה כספית ותפעולית מעמיקה של מוסד הציבור בנוהל שר האוצר נקבע, בין היתר, כי המנכ"ל של כל משרד ממשלתי ימנה מפקח שיופקד על הפיקוח בנושא התמיכה במוסדות ציבור; חשב המשרד יקבע אם לאשר את אופן ביצוע הפיקוח וידווח לחשכ"ל על אופן ביצועו כאמ ור.
את הפיקוח יבצע המפקח בכל שנה בכל מוסדות הציבור שהמשרד תומך בהם.
על המפקח לדווח לוועדת התמיכות במשרד על הפעלת מנגנון הפיקוח ועל הממצאים העיקריים שמצא במסגרת הפיקוח, וועדת התמיכות באמצעות חשב המשרד תמסור לחשכ"ל דיווחים בנושא פעמיים בשנה לפחות42.
הפיקוח יכלול ביקורים במקום הפעולה של המוסדות הנתמכים43 (להלן- ביקורת שטח), והמפקח יידרש לברר, בין .
40 סעיף12 בנוהל שר האוצר.
עד לתיקונו במרץ 2013 קבע הנוהל כי כל משרד יפקח על מילוי התנאים למתן התמיכה ועל השימוש בתמיכה שנתן, וכי החשכ"ל רשאי לקבוע כי בד בבד או במקום ז את יתבצע הפיקוח מטעמו.
נקבע כי אם יהיה צורך בכך יתקיימו גם ביקורים במקום הפעולה של המוסדות הנתמכים.
ביקורת עומק תתבצע לגבי כל מוסד ציבור אחת לשלוש שנים 42 עד1 ביוני ועד1 .
בדצמבר בכל שנה 43 אלא אם כן אישר החשכ"ל כי מהות הפעילות, אופייה או היקפהמייתרים פיקוח במקום הפעולה.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 151 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היתר, אם המוסד מקיים את התנאים שקבע המשרד בנושא התמיכה ואת הוראות הנוהל, ואם התמיכה משמשת למטרה אשר לשמה ניתנה.
משרד מבקר המדינה פנה למשרדי הביטחון, החינוך, הרווחה ושירותי דת, וביקש מהם את פרטי המפקח שמונה ואת דוחות הפיקוח שהוכנו בביקורת השטח בהתאם לנוהל שר האוצר.
הביקורת העלתה כי במשרדי הביטחון, החינוך, הרווחה ושירותי דת לא מונה מפקח ייעודי המופקד על נושא הפיקוח בעמותות שבהן תמכו המשרדים, וכי בשנים 2013 ו- 2014 לא בוצעו ביקורות שטח כלל.
בפברואר 2015 , במהלך הביקורת, כתב המשנה ליועץ המשפטי של משרד הביטחון למנכ"ל משרד הביטחון כי ועדת התמיכות הטילה בעבר על האגפים השונים להגיש תכנית ביקורת שטח שבמסגרתה יתקיימו ביקורים בגופים הנתמכים על מנת לוודא שהפעילויות המדווחות אכן מתקיימות בהתאם למבחני התמיכה, אך תכנית כזאת לא הוגשה.
יש לציין כי בספטמבר 2015 הודיע משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה כי הוגשה תכנית ביקורת לוועדת התמיכות והמשרד החל לבצע ביקורות שטח.
משרד החינוך הודיע באוקטובר 2015 למשרד מבקר המדינה כי אמנם לא מונה מפקח, אך האגפים המקצועיים השונים מבצעים את ביקורות השטח, וכי בשנת 2015 החלה חשבות משרד החינוך להגיש לחשכ"ל דוחות ביקורות שטח בגין שנת 2014 .
עוד הודיע משרד החינוך בתשובתו כי ועדת התמיכות אינה מאשרת תמיכה שנתית בלא שהובאו לפניה ממצאי ביקורת השטח.
בתשובת המשרד לשירותי דת צוין כי במועד הדוח עדיין לא מונה מפקח רשמי ייעודי בנושא התמיכות, וכי ראש תחום התמיכות במשרד פועל במסגרת תפקידו לביצוע בקרה וביקורות, אולם המשרד יפעל למינוי מפקח רשמי.
בתשובת החשכ"ל נמסר כי מספר המשרדים המבצעים ביקורות שטח ואשר מדווחים על כך לחשב הכללי הוא אכן קטן.
בשנת 2015 קיבל החשכ"ל מכלל משרדי הממשלה דיווח על שמונה משרדים בלבד (מהם שניים אשר כלל לא ביצעו ביקורת שטח).
לנוכח זאת בכוונת החשב הכללי להשקיע משאבים כדי לוודא כי המשרדים אכן מבצעים ביקורות שטח ומדווחים כנדרש בנוהל ובהוראות התכ"ם.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
מוסדות ציבור ממלאים תפקידים משמעותיים, המשלימים בפעולותיהם את הפעולות הממלכתיות של המערכת הציבורית והממשלתית ותרומתם חיונית לחברה ולמדינה44 .
הקצאה יעילה של כספי התמיכות חיונית לפעילותם השוטפת של מוסדות ציבור, ויש בה כדי לסייע להתפתחותם, לשפר את איכות השירותים שהם מספקים לאוכלוסיית המדינה ולהגדיל את היקפם של שירותים אלה.
יש חשיבות עליונה לחלוקת כספי התמיכה תוך שמירה על עקרון השוויון ובהתאם לאמות מידה ברורות וידועות.
מתן תמיכות למוסדות ציבור התקדם כברת דרך ארוכה מאז רווח הנוהג הפסול של מתן כספים ייחודיים , ויש לברך על כך.
עם זאת, הביקורת העלתה כי עדיין יש ליקויים ש מצביעים על פגיעה בעקרון השוויון העומד ביסוד ההסדר שלפיו מעניקים משרדי הממשלה תמיכות ועל פגיעה ביעילותו של תהליך מתן התמיכות.
הליקויים שהועלו בדוח זה מלמדים על כשל משמעותי של משרדי ממשלה המעניקים תמיכות ושל משרד המשפטים האמור לפקח על תהליך תיקונם של מבחני התמיכה; בין היתר לנוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת טרם עודכנו מבחנים אשר כבר בשנת 2010 התעורר חשש שאינם שוויוניים, ואשר על פיהם משרדי ממשלה מעניקים תמיכות בסך מאות מיליוני ש"ח למוסדות ציבור.
כספי תמיכה שמתווספים במשך השנה וכספים קואליציוניים מועברים במסגרת תקנות תמיכה לנתמכים יחידים, לעתים על פי הוראות של פעילים פוליטיים, באופן שמעורר חשש להעברת כספים ייחודיים במסווה של תמיכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת להבטיח חלוקה שוויונית ויעילה של תמיכות מתקציבי הממשלה, על משרדי הממשלה השונים, בהכוונתם ובפיקוחם של משרד המשפטים ומשרד האוצר, לפעול כל אחד בתחומו לתיקון מבחני התמיכה הלקויים; לבחון את סוגיית ה"נתמכים היחידים"; ולהסדיר את נושא התוספות התקציביות לתקנות תמיכה הניתנות במשך השנה.
44 מתוך המלצות "הוועדה הציבורית לבחינה מחדש של סיוע המדינה למוסדות ציבור", מאי 2006.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, שנמצא בחיפה, הוא אוניברסיטת מחקר המתמחה בהנדסה ובמדעים מדויקים ונלמדים בו גם רפואה וארכיטקטורה.
הטכניון הוכר כמוסד להשכלה גבוהה ב- 1962 ;הוא נחשב לאחד מהמוסדות המובילים בתחומו בעולם ו מדורג במקו מות גבוהים בעולם בקטגוריית האוניברסיטאות הטכנולוגיות -הנדסיות ובקטגוריית מדעי הטבע .
הטכניון הוא מוסד ללא כוונת רווח ואמון על קידום מטרות אקדמיות-מחקריות בעיקרן.
הטכניון משתרע על שטח של כ - 1,325 דונם במורדות המזרחיים של הכרמל וכולל כ-90 בניינים, בהם מבני הוראה, מכוני מחקר, מתקני ניסויומבנים ציבוריים .
לטכניון אוגדן נהלים המבטא את מדיניותו הכללית ומנחה את עובדיו בדבר עקרונות הביצוע במטרה לקבוע דפוסי עבודה בהירים ויעילים ולאפשר פיקוח ובקרה בתחום המינהלי.
הנוהל העיקרי בתחום הבינוי ששימש את הטכניון במועד ביצוע הפרויקט הוא נוהל "תכנון וביצוע עבודות בינוי בטכניון", שחובר בשנות השמונים של המאה העשרים (להלן - הנוהל)4 .
מטרתו לקבוע את דרך התכנון והביצוע של עבודות בינוי בטכניון, מייזום הפרויקט ועד לקבלת המבנה ומסירתו ליחידות שהוא מיועד להן.
פרויקט שיפוץ הפקולטה לכימיה : תרומות הן מרכיב מרכזי בהכנסות האוניברסיטאות.
הן מיועדות להקמת בני ינים ומעונות סטו דנטים, להענקת מלגות ו להקמת תשתיות למעבדות מחקר, והן מהוות מקור מרכזי למימון ה פיתוח הפיזי והמחקרי .
בספטמבר 2006 קיבל הטכניון תרומה, מתוכה הועידה הנהלת הטכניון כ -37 מיליון ש"ח לפרויקט שיפוץ מעבדות באגף הצפוני וחלקים אחרים בבניין הפקולטה לכימיה.
פרויקט שבו עוסק דוח זה.
הפרויקט עבר שינויים תכנוניים וביצועיים רבים.
הוא החל בסוף שנת 2006 , והיה צפוי להימשך כשלוש שנים.
בפועל, ביצועו התארך מאוד, וחלקים ממנו טרם הסתיימו במועד סיכום הביקורת, יולי 2015.
במהלך הפרויקט התעוררה מחלוקת בין הפקולטה לבעלי המקצוע החיצוניים ש הועסקו בו, ויחידת הביקורת הפנימית של הטכניון החלה לבדוק את התנהלותו.
היחידה כתבה דוחות על שכר מנהל הפרויקט ועל מתכנני הפרויקט; וכן טיוטה שעסקה בקבלני הביצוע ובהשוואה בין תכנון הפרויקט לביצועו.
הטיוטה לא הבשילה לכדי דוח, וועדת הביקורת העבירה אותה לטיפול הנהלת הטכניון.
הביקורת הפנימית הצביעה על שורה של ליקויים בביצוע פרויקטי בינוי בטכניון בכלל ובפרויקט שיפוץ הפקולטה לכימיה בפרט, בניהולו ובפיקוח עליו.
הליקויים הביאו להימשכות הפרויקט יותר מן הזמן המתוכנן, להגדלת עלויות, לתשלומי יתר לבעלי המקצוע החיצוניים ולצורך בתכנון מחודש.
4 ברשימת הנהלים נרשם כי הנוהל הוא משנת 1984 , אך עיון בו מעלה כי נכנס לתוקפו ב- 1981 ועודכן לאחרונה ב- 1982 .
מוסדות להשכלה גבוהה 1531 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות הביקורת .
בחודשים ספטמבר 2014 עד יולי 2015 בדק משרד מבקר המדינה, באופן נפרד מדוחות הביקורת הפנימית, היבטים בניהול הפרויקט, וכן בדק את אופן הטיפול של הטכניון בדוחות הביקורת הפנימית העוסקים בפרויקט.
הבדיקה נערכה באגפי הטכניון לרבות הנהלת הטכניון; לשכת הייעוץ המשפטי, אב"ת, אגף הכספים, ועדת הביקורת, הפקולטה ואגף קשרי חוץ.
בפרויקטי הבינוי בטכניון מעורבים גורמים פנימיים וחיצוניים, אשר מועסקים בניהול, בתכנון ובביצוע; בהם: 1.
אגף בינוי ותחזוקה (אב"ת): אב"ת מופקד על הפיתוח ו התחזוק ה של התשתית הפיזית של הטכניון .
אגף זה יוזם פרויקטים, מעורב בתכנון ובביצוע שלהם ואחראי לתחזוקה השוטפת של התשתיות הפיזיות, בכלל זה שיפור הנכסים.
: היחידה המזמינה את פרויקטי הבינוי מזמינות יחידות הטכניון - פקולטות ומחלקות אקדמיות, יחידות מינהל, מרכזי מחקר ועוד.
את פרויקט שיפוץ הפקולטה לכימיה הזמינה הפקולטה.
: בעלי מקצוע חיצוניים בדרך כלל מועסקים בפרויקטים בעלי מקצוע חיצוניים, ובהם: מנהלי פרויקטים, מתכננים ויועצים, מפקחים על עבודות הבינוי וקבלני ביצוע.
התקשרות הטכניון עם מנהל הפרויקט למנהל הפרויקט תפקיד מכריע בהצלחתו.
מנהל הפרויקט מייצג את המזמין ואחראי מטעמו לניהול הפרויקט משלב הייזום ועד גמר הבנייה.
חוזה למתן שירותי תיאום ופיקוח של הטכניון (חוזה מנהלי הפרויקטים) שהיה בשימוש בתקופת הפרויקט5 , הגדיר את הכללים להתקשרויות עם מנהלי פרויקטים חיצו ניים (שאינם עובדים קבועים של הטכניון).
על פי החוזה, מנהל הפרויקט אחראי לנושאים הבאים: 1.
ניהול שלב התכנון, לרבות תיאום בין היועצים, המתכננים ומחשבי הכמויות; קביעת מסגרת תקציבית לפרויקט; ביקורת מכרזים וכיו"ב.
ניהול ביצוע הפרויקט, לרבות תיאום הביצוע; פיקוח ישיר וצמוד על בסיס יומי, אשר לו חשיבות קריטית להצלחת הפרויקט ולמניעת ליקויים; בדיקת חשבונות ואישורם.
, אז נכנס לשימוש בטכניון נוסח חוזה חדש למנהלי פרויקטים 1532 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אופן בחירת מנהל הפרויקט בתחילת כל פרויקט ממנה הטכניון מנהל מבין מנהלי הפרויקטים הפנימיים באב"ת או מבין מנהלי הפרויקטים החיצוניים 6 ,.
אופן בחירת מנהל הפרויקט דרך ההתקשרות עמו, התנאים החלים עליו ואופן קביעת שכרו לא נקבעו בנוהל.
בתקופה שבה התנהל הפרויקט, חוק חובת המכרזים והתקנות שתוקנו מכוחו טרם הוחלו על המוסדות להשכלה גבוהה7 .
ואולם על פי כללי המינהל התקין, יש לבחור בעלי מקצוע בצורה שוויונית והוגנת, תוך מתן שוויון הזדמנויות , הפחתת האפשרות לפגיעה בטוהר מידות והימנעות מהעדפה לא הוגנת של ספק - כל זאת תוך הבטחת התקשרות בתנאים המיטביים עבור הארגון.
לאחר קבלת התרומה, מינה הטכניון מנהל פרויקט חיצוני לניהול הפרויקט (להלן - מנהל הפרויקט).
הטכניון מינה את מנהל הפרויקט נוכח היכרותו עם הפקולטה (מפרויקט קודם שניהל בה) ועם מהות העבודה.
ואולם, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בהליך בחירתו נפלו פגמים: 1.
הטכניון התחיל להעסיק את מנהל הפרויקט בטרם הגיש הצעת מחיר.
כמו כן, הטכניון לא קיים תהליך בחירה שוויוני לבחירת מנהל הפרויקט ולא ביקש הצעות מחיר נוספות לצורך השוואה, כך שלא היו בידיו די נתונים שיאפשרו לשקול את סבירות הצעת מנהל הפרויקט.
בכך פעל בניגוד לכללי המינהל התקין ובניגוד למצופה מגוף ציבורי ומנע מתן הזדמנות שווה למנהלי פרויקטים אחרים ולא בחר בהכרח בהצעה הטובה ביותר.
מנהל הפרויקטנבחר אף על פי שבעלי תפקידים בטכניון לא היו שבעי רצון מעבודתו בפרויקטים קודמים.
למנהל אב"ת, שהיה אחראי לקביעת שכר מנהל הפרויקט ושנדרש לקשרי עבודה הדוקים עמו, היו יחסי קרבה אישיים עמו.
עולה חשש שבכך נקלע מנהל אב"ת לניגוד עניינים.
הבדיקה העלתה כי חברים בהנהלת הטכניון והפקולטה ידעו על הקשרים8 .
עם זאת, הם לא בחנו את מהותם והשפעותיהם האפשריות ולא שקלו להעביר את האחריות לקשר עם מנהל הפרויקט ולבקרה על עבודתו לידי גורם אחר בטכניון, או לפחות לקבוע הסדר למניעת ניגוד עניינים או לפיקוח על ההתקשרות עמו.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הטכניון כי משעה שנודע לה על הקשרים בין מנהל אב"ת למנהל הפרויקט, חובתה הייתה למנוע ניגוד עניינים, לדוגמה על ידי פיקוח רציף על ההתקשרות או העברת האחריות לקשר עמו לידי גורם אחר בטכניון.
לפי היקף הפרויקט ומהותו ובהתאם לעומס העבודה 7 רקבאוגוסט 2010 (לאחר שמונו מ נהל הפרויקט והמתכננים) נכנסו לתוקפן תקנות חובת המכרזים (התקשרויות של מוסד להשכלה גבוהה), התש"ע - 2010 .
ולאחריהן, בפברואר 2011 , נכנס לתוקפו נוהל חדש בטכניון - "נוהל רכש והתקשרויות בארץ ובחו"ל לפי תקנות חובת מכרזים".
8 בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב הטכניון כי מנהל אב"ת עדכן בעל פה את הממונים עליו בעניין, אך מנכ"ל הטכניון שכיהן במועד בחירת מנהל הפרויקט ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לא ידע על קשרים אלה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1533 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חוזה ההתקשרות עם מנהל הפרויקט בתקופת הפרויקט נהג הטכניון (באמצעות אב"ת) לחתום עם מנהלי פרויקטים חיצוניים על "חוזה מנהלי פרויקטים", אשר מגדיר את שירותיהם והשכר הכולל עבורם, משך הפרויקט, היקף העובדים שיועסקו בו, אחריות, ביטוח, בטיחות ותנאי החוזה הכלליים.
כמו כן הוגדרה בחוזה מסגרת התקציב לביצוע הפרויקט (להלן - האומדן).
לאחר החתימה על החוזה נהג אב"ת להעבירו לאגף הכספים בצירוף הזמנת עבודה והצעת מחיר.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הטכניון חתם עם מנהל הפרויקט על חוזה למתכננים, שכולל בעיקר הסכמה על שכר טרחתו בגין ניהול התכנון (להלן - החוזה).
חוזה זה אינו מתאים למנהלי פרויקטים ואינו כולל הגדרות ותנאים בסיסיים להתקשרות עם מנהלי פרויקטים.
החוזה אינו מפרט את השירותים הנדרשים ממנהל הפרויקט, אופן קביעת שכר טרחתו, הוראות הנוגעות להפסקת עבודתו, אי -ביצוע חלק מהשירותים, הפרת חוזה, היקף העובדים שיועסקו בפרויקט, משכו של הפרויקט, ועוד הוראות המתאימות לעבודת מנהל הפרויקט.
בבדיקה נמצאו מקרים נוספים שבהם חתם הטכניון עם מנהלי פרויקטים על חוזה מתכננים.
מהתכתבות בין הטכניון למנהל הפרויקט עלה כי הפרויקט, שהחל בסוף שנת 2006 , היה צפוי להימשך שלוש שנים.
בפועל, ביצועו התארך מאוד וחלקים ממנו טרם הסתיימו במועד סיכום הביקורת, יולי 2015.
בהיעדר הסדרה חוזית של תקופת הפרויקט וחריגה ממנה, נותרו הטכניון ומנהל הפרויקט ללא מענה לחריגה ממשכו הצפוי.
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי אף שמנהל הפרויקט החל את עבודתו בנובמבר 2006 , הטכניון חתם עמו על החוזה רק במרץ 2007 (לאחר שכבר ביצע עבודות וקיבל תשלום בגינן).
מהאמור לעיל עולה שאב"ת חתם עם מנהל הפרויקט על חוזה שאינו מתאים לעבודה שביצע ולא קבע תנאי התקשרות מחייבים המגדירים את הזכויות והחובות של שני הצדדים להתקשרות, בדרך שתב יא להשגת מלוא יעדי הפרויקט על פי התנאים המוסכמים.
גם אגף הכספים, שקיבל את החוזה, לא דרש מאב"ת לחתום עם מנהל הפרויקט על חוזה מתאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר אפשר לכל צד בחוזה לפעול על פי פרשנותו, ופתח פתח לחילוקי דעות ולקושי לפקח על התקדמות הפרויקט.
שכר מנהל הפרויקט הבסיס לקביעת שכר: כאשר מתקיימת תחרות לבחירת מנהל פרויקט, כל משתתף מגיש הצעת מחיר, דבר המאפשר השוואה בין הצעות ובחירת הטובה שבהן.
מנהל הפרויקט נבחר ללא הליך תחרותי, ועל כן נדרש שהטכניון יקבע את התעריפים ואת הקריטריונים שלפיהם תיבחן הצעת המחיר.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתחום התכנון והבינוי משתמשים הגופים המתקשרים בתעריפים שונים, ככלי המסייע לתמחור התהליך.
משרדי הממשלה וגופים ציבוריים מרבים להשתמש בתעריף משהב"ט, הכולל את עיקרי הנהלים והנתונים הבסיסיים של תעריפי התכנון9 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי עד שנת 2011 לא היה בטכניון נוהל המסדיר את אופן התמחור של עבודות תכנון ובינוי.
בפועל, בעלי המקצוע הגישו לעתים הצעות מחיר המבוססות על תעריף משהב"ט, והטכניון התקשר עמם בהתבסס עליהן10 .
כפי שיפורט גם בהמשך, באופן זה נהג הטכניון גם בפרויקט.
מנהל הפרויקט הגיש הצעת מחיר המבוססת על תעריף משהב"ט, הטכניון אישר אותה והתקשר עם מנהל הפרויקט בהתבסס עליה.
לכן יש לראות בתעריף משהב"ט מחייב לעניין ההתקשרות האמורה.
תשלומים למנהל הפרויקט קודם שהגיש הצעת מחיר: הביקורת העלתה כי הטכניון אישר ארבע בקשות תשלום שהגיש מנהל הפרויקט בסכום כולל של כ- 103,000 ש"ח מתקציב הפרויקט (בחלקן חישב מנהל הפרויקט את שכרו בהתבסס על סכום גלובלי לעלות ניהול העבודה, ובחלקן התבסס על תשומות), וזאת בטרם הגיש הצעת מחיר כוללת ל עבודתו, בטרם נחתם עמו חוזה ובטרם א ושרו היקף העבודה, עלותה ותנאי ההתקשרות.
בד בבד אישר מנהל אב"ת בנובמבר 2006 דרישת תשלום של מנהל הפרויקט בסכום של כ- 67,000 .
ש"ח (כולל מע"ם), בגין הכנת פרוגרמה אב"ת שילם אפוא למנהל הפרויקט כ- 170,000 ש"ח עבור תכנון עבודות, פיקוח עליהן והכנת פרוגרמה בלי שעבודות אלה הוסדרו בחוזה ואף בטרם הוגשה הצעת מחיר כוללת עבור ניהול התכנון והפיקוח על הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון, ובמיוחד לאב"ת ולאגף הכספים, כי מדובר בפתח להתנהלות לא מבוקרת, בהיעדר שליטה ומעקב על הוצאות הפרויקט, ובחוסר תכנון כולל.
הצעת המחיר של מנהל הפרויקט לניהול התכנון: בינואר 2007 הגיש מנהל הפרויקט לראשונה הצעת מחיר עבור ניהול התכנון.
עד מרץ 2007 הגיש עוד שתי הצעות שונות עבור אותה עבודה.
הצעות המחיר של מנהל הפרויקט התבססו לכאורה על תעריף משהב"ט.
אך בעוד שתעריף משהב"ט הוא תעריף כולל, שממנו נגזרים התשלום עבור שלב ניהול התכנון (30% משכר מנהל הפרויקט) והתשלוםעבור שלב ניהול הביצוע והפיקוח ( 70% משכר מנהל הפרויקט), הצעות מנהל הפרויקט התייחסו לניהול התכנון בלבד.
ראוי היה שאב"ת ידרוש ממנהל הפרויקט להגיש הצעת מחיר כוללת לניהול כל שלבי הפרויקט - ניהול התכנון, ניהול הביצוע והפיקוח - וממנה ייגזר השכר לכל שלב.
9 תעריף משהב"ט קובע הנחות בסיסיות, המשמשות לקביעת שכר טרחת בעלי המקצוע, בהתבסס על נוסחת שכר טרחה: ערך המבנה x מכסת שכר היסוד (ב-%) x סה"כ השירותים החלקייםx ( מקדם משרד הביטחון 0.
כמו כן, כולל התעריף הנחיות ספציפיות לגבי מקצועות.
10 בתחרות שקיים הטכניון לקראת התקשרות בחוזה המסגרת עם מתכננים, יועצים וקבלנים (מ - 2011 ,), הוסדר השימוש בתעריף משהב"ט ומאז מוסדר הדבר גם בחוזי העבודה המשמשים להתקשרות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1535 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל חיפה - פרויקט שיפוץ בניין הפקולטה לכימיה בטכניון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
במרץ 2007 אישרו עובד במחלקת תמחירים ומכרזים באותה תקופה (להלן - העובד במחלקת התמחיר) ומנהל אב"ת את הצעת המחיר האחרונה והגבוהה מבין השלוש שהגיש מנהל הפרויקט במרץ 2007 , בסך של כ- 411,000 ,ש"חבתוספת סכום בגין הכנת כתבי כמויות, ובהפחתת סכומים שכבר שולמו (להלן - הצעת המחיר).
על בסיס הצעה זו חתם הטכניון על החוזה עם מנהל הפרויקט במרץ 2007.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה שהעובד במחלקת התמחיר ומנהל אב"ת אישרו את הצעת המחיר בלי לדרוש ממנהל הפרויקט לנמק את השינויים שערך בפרמטרים שהרכיבו את שלוש הצעות המחיר שהגיש.
מנהל אב"ת אישר את הצעת המחיר אף שהיה חשש לניגוד עניינים בפעולתו נוכח קשריו האישיים עם מנהל הפרויקט.
תעריף משהב"ט מגדיר במפורש את מרכיבי הפרויקט שיש לכלול בתחשיב שכר מנהל הפרויקט.