HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
03 ; העברת הלל יפה, שיבא ורמב"ם לידי חברות מנהלות, בחינת האפשרות למזג את פעילות בתי החולים פלימן בחיפה ובית החולים הפסיכיאטרי בטירת הכרמל עם זאת של חברת הניהול של רמב"ם, לכשתקום, העברת המרכז הרפואי רבין שבפתח תקווה, הפועל כיחידה של הכללית, לידי חברה מנהלת בבעלות הכללית, החלטה מס' 2460 מ- 15.
04 ; הקמת צוות מקצועי אשר יפעל להעברת ניהולם של בתי החולים לידי חברות מנהלות, וזאת על פי העקרונות הקבועים בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2004 ', החלטה מס471 מ- 12.
06 ; הקמת צוות לגיבוש חקיקה, החלטה מס' 2203 מ- 12.
בחקיקה שיגבש הצוות ייכללו הוראות והסדרים ככל שיידרש לעניין תאגוד בית החולים כחברה מנהלת ולעניין הפעלתו.
ההוראות וההסדרים האמורים יעסקו בין השאר בנושאים: קביעת סוג הגוף שיחזיק בחברה המנהלת, ודרך קביעת זהותו; מטרות החברה המנהלת; בחירת חברים שיכהנו באסיפה הכללית ובדירקטוריון החברות המנהלות; סמכויות גופים אלה; כלי פיקוח, בקרה וא כיפה של הבטחת המטרות הציבוריות של בית החולים, ופעולתה התקינה של החברה המנהלת; זכויות חזקה ושימוש של החברה המנהלת במקרקעין של בתי החולים והמחוברים להם, שיישארו בבעלות המדינה, ועוד.
עוד החליטה הממשלה בהחלטתה האמורה: לקבוע בחוק כי ממועד התאגוד של בית החולים כ חברה מנהלת לא יפעל תאגיד הבריאות בבית החולים, ופעילותו תופסק; לקבוע את מעמד עובדי בית החולים; לתת הוראת תאגוד לעניין העברת שיבא לחברה מנהלת בהחזקה של קופת חולים.
הממשלה החליטה גם שאם ייתנו השרים הוראת תאגוד בנוגע לבית חולים כלשהו, יושלם התאגוד בתום תקופה שלא תעלה על 18 חודשים מיום מתן ההוראה, ועד מועד זה יעברו עובדי בית החולים להיות עובדי החברה המנהלת.
פעולות הצוות לגיבוש חקיקה בעניין תאגוד לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה משנת 2007 הוקם צוות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקאלי) לשעבר, עו"ד גב' דוידה לחמן-מסר.
עד מרס 2008 קיים הצוות שתי פגישות.
בפגישות הללו דנו חברי הצוות במודל הרצוי לתאגוד בתי החולים, אולם הם מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה באפריל וביולי 2008 כי בדיונים עלו חילוקי דעות בין נציגי משרד הבריאות לנציגי משרד האוצר בדבר הזהות הרצויה של הבעלים של בתי החולים לאחר שיתואגדו: נציגי משרד האוצר היו בדעה שקופת חולים כלשהי היא שצריכה להחזיק בבתי החולים, ואילו נציגי משרד הבריאות התנגדו לכך ותמכו בהקמת חברה ממשלתית, כפי שהמליצו כאמור הוועדות שדנו בנושא.
מאז לא קוימו דיונים נוספים בצוות.
יצוין כי לא נמצאו שום מסמכים המתעדים את הנאמר בדיונים שקוימו.
חוק ההסדרים לשנת 2009 מאוגוסט 2008 אינו כולל פרק בנוגע לתאגוד בתי החולים הכלליים.
עמדות יתר השותפים להליך התאגוד מלבד הממשלה שותפים להליך התאגוד גם הכללית - כבעלת בתי חולים כלליים, וגם הר"י -כחתומה על הסכמים קיבו ציים עם המעסיקים.
לדעת הנש"מ, שותפים חיוניים לתהליך התאגוד הם גם הסתדרות האחיות והסתדרות עובדי המדינה.
להלן עמדותיהם של הכללית ושל הר"י בנושא זה: עמדת הכללית עוזר המנכ"ל לענייני ביקורת בכללית כתב למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 כי המלצות ועדת ליאון משקפות מתווה ריאלי לתאגוד בתי החולים.
העקרונות החשובים בדוח זה והמקובלים על הקופה הם: תאגוד צריך לחול על כל בתי החולים, הן הממשלתיים והן של הכללית; התאגוד צריך להיות מלווה בשינוי מבנה משרד הבריאות 469 .
התעריפים במערכת האשפוז כך שיכללו את עלות הפנסיה לעובדים ואת הביטוח לרשלנות רפואית - פעולה זו תאפשר תחרות שווה בין בתי החולים; יש להגדיר תכנית רב-שנתית לצמצום פערי התשתית שבין כל בתי החולים; יש להקים רשות אשפוז לאומית.
עמדת הר"י מזכ"ל הר"י, עו"ד לאה ופנר, כתבה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2008 כי הר"י תמכה ברעיון התאגוד מאז ומתמיד; עם זאת, אי -אפשר להתחיל בתהליך התאגוד ללא הסכמת כלל הגורמים המעורבים בתהליך וללא הכנת תשתית מתאימה, אחרת יסב התאגוד נזק רב למערכת הבריאות ולציבור החולים; הר"י שולבה כמשקיפה במסגרת דיוני ועדת ליאון והציגה את עמדתה כארגון עובדים בסוגיות הקשורות להיבטי כוח אדם וה עסקת עובדים, ומהמלצות הוועדה אפשר לראות שחלק ניכר מעקרונות היסוד של הר"י אומצו.
עוד כתבה מזכ"ל הר"י כי בניגוד מוחלט להמלצות ועדת ליאון פרסמה הממשלה כל מיני החלטות בדבר תאגוד בתי חולים באמצעות העברתם לידי חברות מנהלות שיהיו בבעלות קופות החולים; מדובר בהחלטות שבכוונתן ליישם באופן בלתי זהיר את תאגוד בתי החולים; החלטת ממשלה אינה יכולה להיות תחליף לדיון ציבורי מסודר בנושא התאגוד ולראייה ארוכת טווח; בניגוד להמלצות כל הוועדות עד ספטמבר 2008 , מינהלת ההעברה כוללת את קופות החולים, ועל הוועדה המייעצת להנחות ולייעץ ליו"ר מינהלת ההעברה בסוגיות הקשורות לעיצוב מדיניות האשפוז בישראל (ראו להלן); דבר זה לא רק שנוגד לחלוטין את המלצת ועדת ליאון, אלא יש בו כדי להוציא אל הפועל את עמדת האוצר155 שיש להפוך את בתי החולים לתאגידים עצמאיים בבעלות הקופות.
לפיכך סברה הר"י כי הקמת מינהלת ההעברה חוטאת לעיקר, ויתרה מכך, היא הרת אסון למערכת הבריאות; בשל כל אלה, ולאחר שסירב שר הבריאות להעמיד בראש מינהלת ההעברה רופא, החליטה הר"י לפרוש מהוועדה המייעצת; כל פעילות שתיעשה בנושא הפרדת בתי החולים מהמדינה, חיוני שתיעשה ברוח המלצות הוועדות אשר בדקו את הנושא היטב על כל היבטיו, באופן המקצועי והאובייקטיבי ביותר, ושבראשה יעמדו רופאים שהם ציר מערכת הבריאות.
לדברי הר"י, התנאים ההכרחיים לשיתוף פעולה של ארגון רופאי המדינה ושל הר"י בנושא התאגוד הם: הבטחת איתנותם הכלכלית של בתי החולים; הסדרת התאגוד רק בהסכם קיבוצ י; שמירה על זכויות הרופאים כפי שהיו ערב התאגוד; הפעלת התאגוד בעת ובעונה אחת בכל בתי החולים בארץ; קביעת רשת ביטחון להבטחת זכויות העובדים טרם התחלת התאגוד; הגנה על בתי חולים - בפרט הקטנים או אלה שבפריפריה - מפני פגיעה בהתמחות, במחקר ובאקדמיה; שמירה על איכות הטיפול הרפואי בעידן שבו השיקול הכלכלי יהיה השיקול הדומיננטי, ועוד.
מזכ"ל הרי הוסיפה וכתבה כי הנזקים העלולים להיגרם מביצוע שגוי ונמהר של התאגוד עלולים להיות חמורים ביותר; דברים אלה מקבלים משנה תוקף בייחוד נוכח ההצלחה המועטה של תאגידי הבריאות בארץ וכישלונן של רפורמות דומות שנעשו בחו"ל; רק בשיתוף פעולה מלא עם הר"י ייושם הליך התאגוד באופן הראוי ביותר ולטובת כל הנוגעים בדבר.
שכאמור לא התקבלה על דעת ועדת ליאון, והובעה כדעת מיעוט בוועדה 470 דוח שנתי59ב .
הקמת מינהלה להעברת בתי חולים להפעלה בידי חברות מנהלות בנובמבר 2006 , לאחר שהתקבלה החלטת ממשלה להקים צוות אשר יפעל להעברת ניהולם של בתי החולים לידי חברות מנהלות, מינה שר הבריאות, ח"כ יעקב בן יזרי, את הסמנכ"ל לתכנון, תקצוב ותמחור במשרד, גב' רות רלב"ג (להלן - הסמנכ"ל לתכנון, תקצוב ותמחור), ליו"ר המינהלה להעברת בתי החולים הכלליים הממשלתיים לידי חברות מנהלות (להלן - מינהלת ההעברה).
תפקידי יו"ר מינהלת ההעברה, לפי כתב המינוי: יישום החלטת הממשלה להעביר את בתי החולים הממשלתיים לידי חברות מנהלות והפיכתם לישות משפטית עצמאית ונפרדת; הסדרת המבנה הארגוני של בתי החולים, הסדרת יחסי הגומלין בין בתי החולים ללקוחותיהם והסדרת הפיקוח עליהם; התוויית המדיניות הכלכל ית לפעילות בתי החולים; בניית תכנית עבודה להליך ההעברה ומעקב אחריה; סיוע וליווי עסקי להעברה לידי חברה מנהלת; פיתוח וקביעה של מנגנונים וכללים לפיקוח ובקרה - חשבונאיים ולא חשבונאיים - ועוד.
כאמור, הוועדות הממלכתיות וחלק מהחלטות הממשלה עסקו בצורך לתאגד את בתי החולים הכלליים, הן הממשלתיים והן אלה של הכללית.
מינהלת ההעברה, לעומת זאת, תפקידה לעסוק בבתי החולים הכלליים הממשלתיים בלבד.
ועדה מייעצת למינהלת ההעברה על פי כתב המינוי ליו"ר מינהלת ההעברה, על מינהלת ההעברה להיוועץ בוועדה מייעצת בראשות מנכ"ל המשרד, שתנחה אותה בסוגיות הקשורות לעיצוב מדיניות האשפוז בישראל ולהפעלת בתי חולים.
הוועדה המייעצת תכלול את נציגי הנהלת המשרד וכן מנהלי ארבע הקופות, נציג ממשרד האוצר, שני מנהלי בתי חולים ושלושה נציגי ציבור.
הוועדה המייעצת התכנסה בפברואר 2007 .
שר הבריאות ח"כ יעקב בן-יזרי אמ ר בפתיחת הדיון שעבודת הוועדה תהיה רצופה - התת-ועדות יפעלו בעת ובעונה אחת, הפורום המלא יכונס פעם בחודש וחצי עד חודשיים ויקבל דיווחים מהתת -ועדות.
השר הדגיש את הצורך בקיום דיאלוג בין כל הגורמים השלטוניים (משרד האוצר, נש"מ ועוד).
חברי הוועדה הביעו בדיון עמדות שונות, ושר הבריאות סיכם ואמר שהוא יזמן את מזכ"ל ההסתדרות ואת יו"ר הר"י כדי להבין "איך מתמודדים עם הנושאים העומדים לפנינו.
הממשלה מתייחסת ברצינות לתכניות רב -שנתיות.
יש להביא תכנית העוסקת במצבם הנוכחי והעתידי של שירותי הבריאות בישראל".
ואולם, עד מועד סיום ה ביקורת, ספטמבר 2008 , לא התקיימו דיונים נוספים של הוועדה המייעצת.
ועדות במינהלת ההעברה משרד הבריאות 471 .
במחצית השניי ה של שנת 2007 מינה מנכ"ל המשרד ארבע ועדות במינהלת ההעברה: ועדה לנושאים משפטיים, ועדה לנושאי כוח אדם, ועדה להשלמת פערים חשבונאיים ּוועדת היגוי.
ועדת ההיגוי, ש בראשה עומד יו"ר מינהלת ההעברה, צריכה להנחות את יתר הוועדות ולגבש מודל הפעלה כוללני להפעלת בית חולים בידי חברה מנהלת.
הוועדה לנושאים משפטיים בראשות הסמנכ"ל לקופות חולים ושירותי בריאות נוספים במשרד, מר יואל ליפשיץ, התבקשה לדון ולהמליץ למינהלת ההעברה בנושא המ בנה המשפטי של בתי החולים הממשלתיים.
הוועדה הייתה צריכה לעסוק בסוגיות כגון המסגרת החוקית, הסדרת הישות המשפטית המפעילה את בית החולים, הבעלות על המרכז הרפואי, זהות המעסיק ופיקוח על בתי החולים.
הוועדה לנושאי כוח אדם בראשות הממונה על השכר דאז, מר אלי כהן, התבקשה להמליץ על המודל הראוי להעסקת עובדים בבתי החולים ולעסוק בסוגיות הקשורות לשכרם.
הוועדה הייתה צריכה לעסוק בסוגיות כגון זהות המעסיק, שימור זכויות עובדים, אחריות פנסיונית, מבנה ארגוני ומודל העסקה.
הוועדה להשלמת פערים חשבונאיים בראשות יו"ר דירקטוריון חברת מגדל, מר אהרן פוגל, התבקשה לבחון את השלמת פערי הדיווח החשבונאיים והכלכליים באופן שיאפשר לבחון את מוכנות בתי החולים לניהול עצמאי ואת הנדרש לשם כך בהיבטים הכלכליים.
יו"ר הוועדה לנושאים משפטיים, מר יואל ליפשיץ, מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2008 כי הוועדה ברא שותו קיימה דיון אחד בלבד, והפסיקה את פעולתה.
נציג הממונה על השכר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הוועדה בראשותו לא קיימה שום דיון.
לא נמצאו פרוטוקולים של דיוני הוועדות האחרות.
העברת בית חולים וולפסון למכבי שירותי בריאות באוגוסט 2003 החליטה הממשלה156 להעביר את בית חולים וולפסון עד ספטמבר אותה שנה לחברת ניהול בבעלות אחת מקופות החולים.
לאחר שמכבי הביעה הסכמה עקרונית לקבל לידיה את בית החולים, החל בשנת 2004 משא ומתן עמה על תנאי ההעברה.
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה 157 להנחות את ועדת המכרזים, שמונתה על פי ההחלטה הקודמת, להשלים את העברת בית החולים עד ליום 1.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , לא הגיעה ועדת המכרזים להסכמה עם מכבי בנוגע להעברה, ואף לא החל משא ומתן עם עובדי המרכז הרפואי בדבר ההעברה.
לדעת אנשי משרד הבריאות, המתנגדים כאמור להעברת בתי החולים לידי קופת חולים, התארכות התהליכים הביאה למצב של אי -ודאות ולפגיעה קשה באיתנותו של בית חולים וולפסון.
בית החולים, אשר היה מאוזן בעבר, צבר ביולי 2008 גירעון של 70 מיליון ש"ח (עוד על מצבו הכספי של בית חולים וולפסון ראו גם לעיל).
להערכת אנשי המשרד, חוסר הוודאות יוצר תמריץ לכל הקופות - הכללית, מאוחדת ולאומית - לצמצם את היקף הרכש מבית החולים כדי להימנע מהתחייבויות רכש עתידיות לכשיעבור בית החולים להנהלת מכבי (כמתחרה בצד .
156 'החלטה מס699 מ- 14.
157 'החלטה מס471 מ- 12.
המבטח); גם מכבי לא הופכת את בית החולים ל"בית חולים הבית שלה" לדברי הסמנכ"ל לתכנון, תקצוב ותמחור, וזאת כדי להביא להקטנת מחיר הקנייה של בית החולים.
מאוחדת השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 כי היא אינה מצמצמת את היקף הרכש בבית חולים זה, והיקף הרכש שלה שם אף עלה בשנים האחרונות; הרכש נעשה על פי ההיצע של בית החולים ועל פי צורכי מבוטחיה באזור.
הממונה על השכר השיב בנו במבר 2008 כי בשנת 2007 התקיימו דיונים עם נציגי ההסתדרות ועם נציגי הר"י, אולם ההסתדרות העלתה דרישות בלתי סבירות, והר"י הודיעה ביולי 2007 כי לא תקיים משא ומתן כל עוד הנושא מצוי בחוק ההסדרים.
נוכח הדברים נקלע המשא ומתן למבוי סתום.
מיפוי נכסי בתי החולים הממשלתיים בתי החולים הממשלתיים, המוגדרים "מפעלים עסקיים", מחזיקים ומנהלים מקרקעין רבים מאוד.
תאגידי הבריאות משתמשים במקרקעין ובציוד של בתי החולים ומפיקים מהם הכנסות 158 .
תקנות התאגידים קובעות שהשקעות כספיות שהתאגיד משקיע בבית החולים (לרכישת ציוד ולפיתוח תשתיות) יה יו רכוש המדינה ולא יופיעו בדוחות הכספיים של התאגיד כרכושו, ואולם לא נקבע אם בתי החולים צריכים להציג את הרכוש בדוחותיהם הכספיים ולהוסיף ביאור בדבר הבעלות על הרכוש.
בתהליך התאגוד של בתי החולים הממשלתיים יש להסדיר את זכויות המדינה בנכסיהם.
לצורך כך יש לרשום את הנכסים כלהלן: 1 .
בדוחות הכספיים של בתי החולים - משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח שפורסם בשנת 2005159 כי הצגת המבנים בדוחות הכספיים של בתי החולים הממשלתיים אינה אחידה; מקצת בתי החולים מציגים רכוש קבוע לרבות מקרקעין, ואחרים אינם נוהגים כך.
חלק מבתי החולים שמציגים מקרקעין ברכוש הקבוע אינם מציינים שמדובר בנכסים שבבעלות המדינה.
משרד הבריאות השיב בביקורת הקודמת שהרכוש הקבוע בבתי החולים כולל מבנים ותשתיות וכן ציוד ומכשור רפואי שאורך חייהם ארוך משנה.
רוב בתי החולים (תשעה מ -11 ) כוללים בדוחותיהם הכספיים נתוני רכוש קבוע של ציוד ומכשור רפואי בלבד.
מבנים ותשתיות ייכללו בדוחותיהם הכספיים בשנים הבאות, עם הפעלתה המתוכננת של מרכב"ה160 ביוני 2005.
בביקורת הנוכחית עלה שלא חל שינוי במצב: תשעת בתי החולים האמורים עדיין כוללים בדוחותיהם נתוני רכוש קבוע של ציוד ומכשור רפואי בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאשר בית חולים רושם .
למשל חניונים, מלוניות ליולדות ומרכזים מסחריים 159 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005) , בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
03 - 'ניהול נכסי מדינה מוחשיים ורישומם", עמ281 .
ואילך 160 מערכת רוחבית וכוללת במשרדי הממשלה (מערכת מידע).
בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב ( 2005 '), בפרק "פרויקט המרכב"ה ותקצובו", עמ297 .
ואילך משרד הבריאות 473 .
השקעות ברכוש קבוע כהוצאה שוטפת ואינו מנהל בגינו רישום ומעקב בספרי עזר, המדינה מאבדת את היכולת לפקח על ניהולו, ויש לה קושי להבטיח את רישום זכויותיה בנכס ואת רישומו החשבונאי התקין.
בספרי החשב הכללי (להלן- החשכ"ל) - משרד מבקר המדינה העיר בשנת 2005161 כי מן הראוי שהחשכ"ל ידרוש מבתי החולים הממשלתיים לדווח לו על כל נכסי המדינה הנמצאים ברשותם; על הדיווח לכלול את הפרטים הנחוצים לצורך מיפוי מלא של הנכסים, לשם מעקב אחריהם וכדי לקבוע כללים ברורים בעניין רישומם.
כבר משנת 2000 מנסה החשכ"ל לסקור ולמפות את זכויות המדינה במתחמי בתי החולים הממשלתיים, ובעניין זה נעשו דיונים רבים עם הנהלת המשרד.
אולם עד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , לא החלה עבודת המיפוי.
בסוף אוגוסט 2008 כתב מנכ"ל המשרד למנהלי בתי החולים הממשלתיים כי בשלב ראשון ייעשה סקר חלוץ (פיילוט) במתחמי המרכזים הרפואיים שיבא, רמב"ם ובית החולים בנס ציונה.
מנהלי בתי חולים אלה התבקשו לשתף פעולה עם נציגי חברות מטעם החשכ"ל ולספק כל מידע שמצוי ברשותם.
ראוי להשלים בהקדם את הסקר והמיפוי של זכויות המדינה במתחמי בתי החולים.
כמו כן יש לק בוע כללים שיחייבו את כל בתי החולים לרשום בדוחותיהם הכספיים את כל פריטי הרכוש הקבוע.
מהאמור עולה שבנושא תאגוד בתי החולים ניתנו המלצות רבות והתקבלו החלטות רבות, אולם במשך כעשרים שנה בוצעו רק מתי -מעט מהן.
גם כאשר החליט המשרד בשנת 2006, אחרי שנים רבות שלהחלטות שלא בוצעו, לתאגד רק את בתי החולים הכלליים הממשלתיים, גם אז לא צלח הדבר בידיו.
אף על פי שלא הושגו הסכמות בין המשרדים הנוגעים בדבר על אודות אופן התאגוד, בפועל נקבעו העובדות במרכזים הרפואיים שכבר פועלים במעין תאגוד, וכאמור, כ-40% מעובדי המרכזים הרפואיים הגדולים הם עובדי תאגידי הבריאות.
חילוקי הדעות המהותיים שבין משרד הבריאות למשרד האוצר מעכבים את קידום ההליכים.
ראוי שכל הגורמים השלטוניים המעורבים בניהולם ובתפעולם של בתי החולים יגיעו בהקדם להסכמות על אופן התאגוד הרצוי.
המגבלות הקיימות בניהול בתי חולים על ידי הממשלה בסביבת הניהול הדינמי ת והתחרותית המאפיינת את שוק הבריאות בכללותו .
161 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005) , בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
ואילך 474 דוח שנתי59ב .
מכשילות את המשרד הן בתפקידו כמפקח על תחום הבריאות והן בתפקידו כמפעיל.
משרד הבריאות מפעיל 11 מרכזים רפואיים כלליים ממשלתיים.
בכל מרכז רפואי כזה, שהוא יחידה כלכלית אחת, יש לפחות שתי ישויות משפטיות - בית חולים ותאגיד בריאות.
כל ישות פועלת לפי כללים אחרים: בית החולים פועל לפי כללים הנהוגים בשירות המדינה, כמו התקשי"ר והתכ"ם, ותאגיד הבריאות פועל לפי כללים גמישים יותר.
קיום שתי הישויות גורם לבזבוז משאבים ניכר במערכת הבריאות.
משנת 1990 ממליצות כל מיני ועדות ממלכתיות שמשרד הבריאות יחדל מתפקידו כיצרן וכספק שירותים וכי שתי הישויות יהיו לישות אחת - וזאת באמצעות תאגוד בתי החולים.
גם הממשלה קיבלה החלטות רבות בנושא זה, אולם טרם נעשה דבר.
בשיבא פועלת גם חברה פרטית בשליטת אגודת הידידים, שהיא זרוע ביצועית של גוף ממשלתי ומשתמשת במשאבי המדינה ובידע של המדינה, ומשרד הבריאות, שהוא הבעלים של המרכזים הרפואיים והרגולטור של מערכת הבריאות כולה, לא בחן את תקינות אופן ההתאגדות של החברה.
ראוי שהמשרד והנהלת שיבא יעמדו על כך שהזיקה בין ש יבא ובין החברה תמצא ביטוי גם במסמכי התאגוד של החברה.
שיבא וחברה זו נתנו שירותי ייעוץ והדרכה למרכז רפואי חדש שהוקם בגינֵאה המשוונית שבאפריקה בלי שקיבלו לכך אישור ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר או ממשרד החוץ.
משרד הבריאות ידע על הפעילות, אולם לא דרש משיבא פרטים מלאים על הפרויקט ולא בחן בו כל מיני היבטים, למשל זכויות ואינטרסים מקצועיים וכלכליים של המדינה.
ראוי שהמשרד יקבע כללים לפעילות של מרכזים רפואיים בחו"ל.
אחת המטרות החשובות שבהקמת תאגידי הבריאות הייתה קיצור תורים לניתוחים אלקטיביים.
בביקורת עלה כי בתאגידים מב צעים בדרך כלל ניתוחים שיש בהם כדאיות כלכלית, ולעתים, מכיוון שהתגמול בעד כל מיני ניתוחים אינו מספיק למימון עלויות הניתוחים בתאגיד, התאגידים אינם מרבים לבצע אותם, וזמן ההמתנה לניתוחים הללו אינו מתקצר.
התוצאה עלולה להיות סבל לחולים והחמרה במצבם הרפואי.
ראוי שהמשרד יקבע תעריפים לניתוחים שישקפו את עלויותיהם, כך שיווצר תמריץ לקיצור תורים.
ראוי גם שהמשרד יסדיר את נושא התורים לניתוחים אלקטיביים, לרבות קביעת אמות מידה לזמני המתנה לניתוחים והכנת מאגר מידע המרכז את זמני ההמתנה בכל בתי החולים, כזה שיהיה נגיש לקופות החולים.
נמצאו מקרים של ביצוע ניתוחים במסגרת תאגיד הבריאות במרכז הרפואי סוראסקי על ידי רופאים שהיו באותה עת בכוננות או בתורנות - משרד הבריאות 475 .
בניגוד לתקנות התאגידים.
ראוי שהמשרד יבחן את עבודת הרופאים בתאגידים בעת היותם בכוננות או בתורנות.
עובדים רבים בבתי החולים עובדים גם בתאגידי הבריאות.
המשרד עושה בקרה על שכר העובדים, אולם הבקרה אינה מלאה ואינה יעילה.
גם אין שקיפות בשכר העובדים בתאגידים, ואין מידע על השכר הכולל מבית החולים ומהתאגיד.
מן הראוי שמידע זה יהיה ברשות הממונה על השכר במשרד האוצר, הוא יערוך עליו בקרה ויפרסמו.
כן ראוי שתהיה שקיפות לשכר שמקבלים רופאים מכלל המקומות הציבוריים.
רופאים מומחים (עובדי מדינה) של בתי החולים ממלאים כל מיני תפקידים במרפאות קופות החולים בשעות הבוקר, שהן שעות העבודה בבית החולים.
הקופות מעבירות את התמורה לתאגידי הבריאות, ואלה מעסיקים רופאים מתמחים רבים יותר במחלקות בתי החולים.
ראוי להסדיר סוגיה זו.
במרכזים הרפואיים שיבא וסוראסקי פועלות מלוניות ליולדות, ובמחלקות היולדות יש צפיפות.
מרכזים רפואיים המבקשים להפעיל מלוניות עלולים לא לשפר את תנאי האשפוז במחלקות היולדות, ובכך להמריץ יולדות לעבור למלוניות, מכיוון שמפעילות המלונית מקבל בית החולים הכנסה נוספת.
ראוי שתנאי להפעלת מלונית במרכז רפואי יהיה עמידה בתקן של תנאי אשפוז וצפיפות במחלקה, על פי תקני הבינוי המקובלים לבניית מחלקות אשפוז חדשות ליולדות.
המשרד טרם קבע נוהל להסדרת מלוניות ליולדות.
מערך המחשוב של רשות המסים בישראל (להלן - הרשות) מנוהל באמצעות שירות עיבודים ממוכנים (להלן - שע"ם) העוסק הן בתחום התכנה והן בתחום החמרה - רכישה ותחזוקה.
שע"מ עוסק באופן בלעדי מול הרשות בשורה ארוכה של תחומי פעילות וביניהם: תפעול שוטף של מערכות הגבייה והאכיפה ברמה יומית; פיתוח התכנות ותחזוקתן; תכנון, רכש, הקמה, התקנה ותחזוקה של תשתיות המחשוב וציוד הקצה .
שע "ם הוא גוף עצמאי ברשות 2 ובו296 עובדים ומנהלו כפוף למנהל הרשות.
שע"ם פועל מול כ - 10,000 משתמשים, כמחציתם משתמשים חיצוניים כגון מייצגי נישומים והפקת עיבודים ממוחשבים למשרדי ממשלה.
תקציב שע "ם לשנת 2008 היה103 מיליון ש"ח והוא מתוקצב על ידי המדינה בסעיף תקציבי נפרד מזה של תקציב הרשות.
אגפי המס ברשות אינם מחויבים בתשלום עבור השירותים שהם מקבלים בשע"ם.
במאי 2008 נוהלו בשע"ם כ - 524,000 תיקי מס הכנסה פעילים של עצמאים ושל חברות, וכן כ - 245,000 תיקי ניכויים פעילים וכ - 439,000 תיקי מס ערך מוסף של ע וסקים מורשים פעילים.
בחודשים פברואר -יולי 2008 בדק משרד מבקר המדינה את תהליכי העבודה והבקרה של שע"ם.
הביקורת נעשתה בשע "ם ובהנהלת הרשות.
בירורי השלמה נעשו במשרד האוצר.
שע"ם מנהל מאות פרויקטים בשנה; החל מפרויקטים לביצוע מידי, וכלה בפרויקטים שביצועם נמשך שנים מספר.
הואיל וכך, הסדרת תכנית עבודה שנתית .
2 עד שנת 2004 , מועד איחוד אגפי המסים ושע"ם, התנהל שע"ם כיחידת סמך במשרד האוצר.
לכלל הפרויקטים מהווה כלי מרכזי בניהול הפעילות הארגונית ובהכוונתה לעבר יעדים מוגדרים, בהתחשב בסדר העדיפויות, במגבלות הזמן וכוח האדם.
הועלה, כי חלק ניכר מתכניות העבודה בגין עבודות של שע"ם עבור הרשות , לשנים 2003 -2007 , לא היו מפורטות ואף חסרו בהן תאריכי יעד.
הן אף הוכנו במאוחר לאחר תחילת שנת העבודה.
גם תכניות עבודה ודוחות ביצוע פנימיים של שע"מ חסרו פירוט.
המערכת הממוחשבת לניהול הזמנות לפיתוח תכנה, שהוקמה לפני כ -18 שנה, לא שודרגה.
המערכת אינה מאפשרת מעקב אחר הזמנות עבודה, ואינה כוללת לוחות זמנים, קישור לתקציב, הצגת תכנון מול ביצוע והסברים לחריגות בביצוע, ופוטנציאל ימי עבודה לפרוייקט מסויים.
במצב זה אף נזנחה במידה רבה הזנת המערכת בנתונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שע"ם להכין תכניות עבודה מפורטות ולהתבסס עליהן בפעילותו.
כך גם יתאפשר לקיים בקרה על פעילות שע"ם.
בנוסף לכך, נדרש כי תהיה לשע"מ מערכת שתאפשר מעקב אחר הפרוייקטים השונים.
08 הודיעה הרשות כי בשע"ם נבנית מערכת חדשה אשר תשמש כלי ניהול לפיקוח על ביצוע העבודות.
המערכת תכלול גם רמה מסוימת של ניהול פרויקטים.
עוד הודיעה הרשות כי שע"ם פועל לשדרוג המערכות הישנות.
הקשר בין שע"ם לרשות .
היעדר גוף מטה לתיאום ביולי 2005 מינה מנהל הרשות ועדה בראשות סמנכ"ל ובה מנהל שע "מ ואחד עשר חברים נוספים.
בכתב המינוי נקבע כי על הוועדה לקבוע סדרי עדיפויות בתכנית העבודה של שע"ם אל מול הרשות; לעקוב אחר ביצוע תכנית העבודה; ולהגיש למנהל הרשות המלצה לתכנית עבודה שנתית של שע"ם במועד שייקבע מראש.
הועלה, כי הוועדה הפסיקה את פעילותה לאחר מספר חודשים.
היות וכך אין ברשות גוף מטה, הרואה את צורכי הארגון ב"ראיית-על" לצורך תכנון וקביעת עדיפויות בהכנת תכניות העבודה; ולמעקב אחר ביצוע התכניות לפי לוחות הזמנים שתוכננו.
היעדר תמריץ להתייעלות מצד שע"ם ומצד הרשות עיקר מערך המחשוב של הרשות מנוהל באופן בלעדי באמצעות שע"ם, והרשות תלויה בשירותיו לחלוטין.
תקציב שע"ם נקבע ללא בדיקת עלות-תועלת ביחס 236 דוח שנתי59ב .
לאלטרנטיבות המצויות בשוק.
שע"ם גם אינו מנהל תמחיר של השירותים שהוא נותן לרשות3 .
, ואי אפשר למדוד את יעילותו במדדים אובייקטיביים תוצאתו של מצב זה היא היעדר תמריץ להתייעלות ולחסכון: לשע"ם אין תמריץ לעשות מאמצים לשיפור השירות, משום שהרשות תשתמ ש בשירותיו בכל מקרה; לרשות כלקוח אין יכולת השפעה על סדר היום של שע"מ; ואין לה תמריץ לנסות לרכוש את השירותים מגורם אחר במחיר זול יותר, מפני שתקציב שע"ם ממומן בידי המדינה, בנפרד מתקציבה של הרשות.
הקצאה של תשומות עבודה תשומות העבודה בשע"ם שהוקצו למערכי המס השונים אינן תואמות לצרכים האובייקטיביים שלהם.
כך לדוגמה, יחידת הניכויים בשע"מ מרכזת מדי חודש מיליוני רשומות של גבייה משכירים, ספקים וקבלני משנה, אך היא כוללת שבעה מתכנתים בלבד, כ -5% מהמתכנתים בשע "ם; ואילו ליחידת מס ערך מוסף, המאופיינת בתהליכי עבודה דומים, הוקצו 26 מתכנתים.
ביטוי נוסף לכך הוא קיום מערכים בהם קיים עודף של ימי עבודה שהוקצו.
הרשות השיבה כי מאז היכנסו של מנהל שע"ם לתפקידו בספטמבר 2007 הוא פועל במרץ לניצול כוח האדם בשע"ם בצורה המיטבית והמועילה ביותר.
גיבוי הנתונים והתאוששות מאסון למידע שבידי שע"ם אין תחליף לצורך ניהול מערכי המס במדינת ישראל.
להבטחת רציפות הפעולה של מערכת שע"ם יש לגבות בקביעות את בסיס הנתונים, באתר פיזי חלופי ומאובטח; אולם הדבר אינו נעשה.
הרשות הודיעה בתשובתה כי מדי שנה שע"ם מנסה לתקצב נושא זה והוא נדחה מחוסר תקציב מתאים לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות ועל שע"ם לתת את הדעת לנושא חשוב זה, לנוכח פוטנציאל הנזק הגלום בו, ולבחון דרכים לתקצבו.
פיתוח מערכות בעידן של שינויים טכנולוגיים תכופים נדרש פיתוח מערכות ממוחשבות חדשות מפעם לפעם.
רוב מערכות שע"ם פותחו לפני שנים רבות: מערכת מ ע"מ פותחה לפני כ-30 שנה, ומערכת מיסוי מקרקעין פותחה לפני כ-25 שנה; על פי הערכה מחודש דצמבר 2007 ,של המנהל האחראי בשע"ם על תחום מיסוי המקרקעין המערכת הממוחשבת של תחום זה מצויה בסכנת קריסה.
3 בשע"ם אין מערכת הקולטת דיווחי שעות עובדים לצורך תמחור הפרויקטים המבוצעים.
כפועל יוצא מכך נאלץ שע"ם להגדיל את מספר ימי העבודה המוקצים לתחזוקת המערכות על חשבון ימי העבודה המוקצים לפיתוח התכנה והשבחת בסיס הנתונים.
שיעור הימים שהוקצה לתחזוקה בשנת 2008 הגיע עד כדי44% מתוך כלל ימי העבודה.
הרשות הודיעה בתשובתה כי מנהל הרשות הקים ארבע ועדות היגוי עליונות בהם חברים הגורמים המקצועיים ברשות ובשע"ם, לצורך בחינת הנושאים והסקת מסקנות.
מיקור חוץ מיקור חוץ של שירותי מערכות מידע ומחשוב נפוץ בשנים האחרונות, ויתרונותיו הקטנת סיכונים ומתן אפשרות לארגון הממשלתי להתמקד במטרות המרכזיות שלו.
ביולי 1996 החליטה הממשלה4 , "על שינוי במדיניות המחשוב שעיקרה מעבר מייצור עצמי של מערכות ושירותי מידע לרכישת שירותי מידע מהמגזר הפרטי"; כן החליטה "להעביר באופן סלקטיבי ומדורג, את פעילות יחידות הענ"א של משרדי ממשלה למגזר הפרטי (outsourcing) ".
הטיפול בתחומי מס מסוימים מבוצע ברשות בשיטת מיקור חוץ באמצעות חברות פרטיות.
בהקשר זה יש לציי ן כי על פי נתוני שע"ם, הוא יכול לבצע לכל היותר כ -31% מדרישות הביצוע לפיתוח תכנה שמוגשות לו ע"י הרשות.
כך, פרוייקטים חשובים שיש בהם כדי לשפר את גביית המס אינם מבוצעים.
לנוכח אילוצים אלה נמנעת הרשות מלהמציא לשע"ם את כל דרישותיה לפיתוח תכנות להן היא זקוקה5.
במבט צופה פני עתיד, נוכח העלייה הצפויה במספר ימי התחזוקה שיידרשו בגין התיישנות מערכות המחשוב, עלולה להיות ירידה נוספת במספר שעות העבודה שיוקצו לפיתוח.
בדצמבר 1998 הקים מנכ"ל משרד האוצר ועדה בראשותה של הממונה דאז על אגף כלכלה והכנסות המדינה ובהשתתפות מנהל שע"ם, כדי לבחון את הצורך בעריכת שינויים מבניים בשע"ם.
במרס 2000 הגישה הוועדה דוח להנהלת משרד האוצר.
הדוח קבע כי מתכונת הפעילות של שע"ם אינה יעילה, ושרטט שני דגמים אפשריים לשינוי מבני: תִאגוד ולאחריו הפרטה, ולחילופין מתן שירותי ענ"א לרשות באמצעות מיקור חוץ.
הועלה כי לא התקיימו דיונים לאחר הצגת דוח הוועדה למנכ"ל המשרד.
מאז, ועד מועד סיום הביקורת ביולי 2008 , לא התקיים ברשות דיון אסטרטגי לבחינת ההתאמה של מער כות המידע של שע"ם לצורכי הארגון.
כך לא נשקלה האפשרות למיקור חוץ של מקצת עבודות הפיתוח, בשים לב למגבלות אבטחת מידע ולאחריות הפיקוח השלטונית; זאת על אף הפער המתמשך בין יכולת הביצוע של שע"ם לבין הצרכים.
5 כך לדוגמה, בדוח פנימי של הרשות מספטמבר 2006 , נכללו עשרות פרויקטים גדולים לפיתוח.
רוב רובם של פרויקטים אלו כלל לא הוצגו כדרישות פיתוח פורמליות לשע"מ על אף שרובם הוגדרו בסדר עדיפות גבוה.
08 הודיע מנכ"ל משרד האוצר כי בחודשים הא חרונים הוא פועל לקבוע תכנית רב שנתית לשדרוג כלל מערכות המחשוב המצריכות זאת ברשות המסים, כולל בחינת האפשרות לשימוש במיקור חוץ בתכנית זו.
השימוש בשאילתות בביקורת נבדק השימוש של עובדי הרשות בשאילתות6 המחשב בדצמבר 20077 .