HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המנהל רשאי לסרב לתת היתר וכן לבטל היתר שניתן אם ראה שהוראה מהוראות החוק או צו זה אינה מתמלאת בקפידה או שלא קוים תנאי מתנאי ההיתר".
תוקף ההיתר לייצורו, לייבואו ולשיווקו של מספוא הוא בדרך כלל שנה אחת.
השירותים להגנת הצומח מפקחים על ייבוא המספוא בנמלים ואצל יצרנים (מכוני תערובת) ומשווקים.
הפיקוח לפי הוראות צו הפיקוח נועד להבטיח שייצורו, ייבואו ושיווקו של המספוא ייעשו בהיתר.
ביצוע הפיקוח נעשה לפי נהלים ( ISO 9001)15 ולפי תכנית שנתית שנקבעת מראש.
בדיקות מספוא המכיל מרכיבים מן החי מבוצעות בידי השירותים להגנת הצומח ובידי השו"ט גם יחד.
בחודשים מרס -אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הפיקוח על מזון לבעלי חיים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות).
בדיקות השלמה נעשו גם במשרד הבריאות.
הצורך בחוק חדש בנושא מזון לבעלי חיים .
כאמור, נושא הפיקוח על ייצורו, ייבואו ושיווקו של מספוא מוסדר בצו הפיקוח.
כמו כן, היבטים מסוימים של הפיקוח בנושא זה מוסדרים בפקודת מחלות בעלי חיים .
חומרי גלם 14 ""עסקה- כל אחת מפעולות אלה שנעשית בידי אדם שלא לשם הזנה במספוא של בעלי חיים הנמצאים תחת שליטתו או בטיפולו: החזקת מספוא או הובלתו וכן הצעת מספוא למכירה או הצגתו למכירה; רכישת בעלות או חזקה במספוא; העברת בעלות או חזקה על מספוא לאחר; ייצור.
היא סדרת תקני איכות המוגדרים בתקן הישראלי 9001 ISO הוא מודל להבטחת איכות, בין היתר, בתכנון ובמתן השירות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 793 .
, התשמ"ה ]נוסח חדש [- 1985 (להלן- פקודת מחלות בעלי חיים).
אם המספוא מכיל גם מרכיבים מן החי, נדרשים המבקשים היתרים לפי צו הפיקוח לקבל גם היתרים ממנהל השו"ט, לצורך מניעת הפצת מחלות בעלי חיים 16 .
במקרים רבים השירותים להגנת הצומח משתפים פעולה עם השו"ט ונועצים בהם בסוגיות הנוגעות לנושא המספוא, ברם בביקורת עלה, כי בין השירותים להגנת הצומח לבין השו"ט אין שיתוף פעולה מובנה וממוסד המעוגן בנוהלי עבודה ברורים.
עקב כך, לא ברור מי הגוף המקצועי המתאים לקבל החלטות מקצועיות הנוגעות לפיקוח על מספוא (בעניין זה ראה את עמדתה של היועצת המשפטית של משרד החקלאות בפרק התמשכות הטיפול בקידום חקיקת חוק חדש במשרד החקלאות).
הצורך לחוקק חוק ראשי לפיקוח על מזון לבעלי חיים עולה מהסיבות האלה: 1.
במהלך השנים חלו שינויים בגישות הפיקוח במדינות המפותחות.
גישת הפיקוח הקודמת, שעסקה בעיקר בערכם התזונתי של מוצרי המספוא, ומטרתה הייתה להפיק תפוקות גבוהות ברווחיות מרבית, פינתה מקום לגישות חדשות שהתמקדו בעיקר בדאגה להגנה על בריאותם של הצרכנים - האדם ובעלי החיים.
על פי הגישות הללו, היצרן הוא שצריך לפקח על כל שלבי הייצור של המזון, והמדינה צריכה לפקח על הנושא כ"מפקחת-על".
צו הפיקוח, מבוסס על גישת הפיקוח הקודמת, שעסקה בעיקר בערכים התזונתיים של מוצרי המספוא ואינו מתייחס לבטיחות המזון המוגש לבעלי חיים; הצו עוסק רק בהיבטי השיווק של המספוא, ואינו עוסק בהליכי ייצורו וברישוי יצרניו.
יצוין כי במדינות המפותחות המנהלות יחסי מסחר עם ישראל17 , הטיפול בנושא המספוא מושתת על שלושה עקרונות יסוד18 : כל הגופים המסחריים של תעשיית המספוא אחראים לפקח על איכות המספוא; האחראים למספוא בממשל חייבים לפקח על בקרת האיכות של תעשיית המספוא; מכיוון שהמטרה החשובה ביותר בתחום איכות המספוא היא להבטיח את בריאות האדם הצורך מוצרים מן החי, הפיקוח על המספוא נכלל (בדרך כלל) בחוקים של רשויות המזון.
יצואנים ישראלים שרוצים לייצא תוספי מספוא מישראל לאירופהצריכים, על פי עקרון השוויון, לעמוד בכל הדרישות מיצרני מספוא (או מיצרני התוספים, לפי העניין) המחייבות את עמיתיהם האירופאים, מכיון שצו הפיקוח אינו מכסה את כל התחומים בהם נקבעו דרישות מעמיתיהם בחו"ל.
לפי צו הפיקוח, השירותים להגנת הצומח מפקחים על מספוא רק כאשר מדובר בגרעינים ובמוצרים המכילים רמת לחות של 14% לכל היותר.
כל המספוא שרמת הלחות בו גבוהה מ-14% (המוגדר "מזון רטוב" ומיוצר במרכזי המזון, להלן - מזון "רטוב"), אינו בתחום הפיקוח שלהם, ואין כל בקרה על ייצורו.
משרד החקלאות מסר בתגובתו לממצאי הדו"ח כי "משרדנו מסכים כי קיים צורך לחוקק חוק בנושא מזון לבע"ח, שכן צו הפיקוח .
הינו מיושן והוא מתמקד בהיבטים התזונתיים של המספוא".
16 בתקנות מח לות בעלי -חיים (יבוא ויצוא של מוצרים מבעלי -חיים), התשמ"ח - 1988 , נקבע שכדי לייבא לישראל או לייצא מישראל מוצרים מבעלי חיים יש לקבל היתר בכתב מאת מנהל השו"ט על פי תנאיו.
17 מדינות כמו ניו -זילנד, אוסטרליה, בריטניה, קנדה, ארצות הברית ומדינות האיחוד האירופי.
18 המידע בדבר עקרונות היסוד נלקח מסקירה שעשה באוקטובר 2007 מומחה בטוקסיקולוגיה בשו"ט.
התמשכות הטיפול בקידום חקיקת חוק חדש במשרד החקלאות במשך תקופה ארוכה נדונו במשרד החקלאות האפשרויות להחליף את צו הפיקוח בחקיקה חדשה.
במהלך הדיונים שנעשו בנושא הוחלט לחוקק חוק חדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים, ועל השירותים להגנת הצומח הוטל להכין הצעה לחוק זה.
הבדיקה העלתה כי אף על פי שהטיפול בנושא החל כבר בשנת 2002 , הוא טרם הסתיים, להלן פרטים: 1.
במרס 2002 הכינו השירותים להגנת הצומח הצעה ראשו נה לחוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים.
המשרד לא קידם את הטיפול בהצעת החוק.
גם בחוות דעת שהגיש ביולי 2006 צוות בדיקה פנימי במשרד החקלאות למנכ"ל המשרד, שעסקה בפרשת המזון לכלבים מתוצרת ארצות הברית19 שגרם להרעלה המונית של כלבים, נאמר כי יש לקדם חקיקת חוק אחיד ומתואם בנושא ייצורו, ייבואו ושיווקו של מזון לבעלי חיים, אשר יסדיר את מערך הסמכויות בנושא.
היועצת המשפטית של משרד החקלאות כתבה בנובמבר 2006 למנכ"לית המשרד חוות דעת על מערך הסמכויות בנושא המספוא.
היא ציינה כי "על פי הניסיון שנצבר בלשכה המשפטית בטיפול בהיבטים המשפטיים של השירותים הווטרינרים והשירותים להגנת הצומח, יש בעייתיות במצב הקיים בו יש עירוב סמכויות בתחום המספוא, ויש לפעול לתיקון האנומליה בדרך של קביעת סמכות אחת ראשית שתהיה אחראית לתחום זה".
היא ציינה שלושה אירועים חריגים הנוגעים למזון לבעלי חיים שבהם לא השירותים להגנת הצומח הם שגילו את הקשר שבין האירוע ובין המזון, אלא אנשי השו"ט, אנשי שירות ההדרכה והמקצוע במשרד החקלאות (להלן - שה"מ) או גורמים חיצוניים20 .
היועצת המשפטית הציעה להקים ועדה מקצועית אשר תבחן את מכלול השאלות הנוגעות לפיקוח ולבקרה על מספוא ותכריע בשאלה איזו רשות מרשויות המשרד מוסמכת לעשות כן.
נוכח הדחיפות בצורך לטפל בחקיקת חירום ובשל חשיבות הנושא הציעה היועצת המשפטית לתחום את עבודת הוועדה לפרק זמן שלא יעלה על שלושה חודשים.
במרס 2007 העביר מנהל השירותים להגנת הצומח למנכ"לית משרד החקלאות נוסח חדש לחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים.
מנהל השירותים להגנת הצומח ציין שהצעת החוק מבוססת על חקיקת המזון החדשה שהתקבלה באירופה.
ביולי 2007 מינתה מנכ"לית משרד החקלאות צוות לגיבוש חוק ראשי בנושא ייצורו, ייבואו ושיווקו של מזון לבעלי חיים.
הצוות, בראשות סמנכ" ל בכיר לייצור, התבקש להגיש את הצעתו עד לסוף אוגוסט 2007 .
עד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , התכנס הצוות שלוש פעמים בלבד, ולא השלים את עבודתו.
על פרשת המזון לכלבים שיובא מארצות הברית ושהתגלה כי הוא רעיל ראו להלן 20 בג"ץ 2830/05 צנציפר נ' משרד החקלאות, עתירה כנגד החלטה שלא לשחרר מטען תירס מאוקראינה שרמת הרעלן בו הייתה גבוהה מהמותר; ייבוא תירס מאיטליה שרמת הרעלן בו הייתה גבוהה מהמותר; רעל במזון לכלבים תוצרת ארצות הברית.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 795 .
המועצה העליונה למזון במאי 2004 החליטה ממשלת ישראל להקים מועצה עליונה למזון 21 ,.
המועצה שהחלה לפעול בינואר 200522 ,, מונתה על ידי שר הבריאות ושר החקלאות ומתפקידה לתאם את המדיניות ואת פעולות היישום, האכיפה, הפיקוח והבקרה של משרד הבריאות ומשרד החקלאות בכל הנושאים הקשורים לשרשרת המזון ומצויים בתחום אחריות שני המשרדים.
תפקידיה של המועצה העליונה למזון מעוגנים בהחלטת הממשלה.
קידום חקיקת חוק לפיקוח על מזון לבעלי חיים הוא אחד מתפקידיה של המועצה העליונה למזון.
בישיבה שקיימה באפריל 2006 ,הוועדה לרישוי, פיקוח ואכיפה שהיא ועדת משנה של המועצה העליונה למזון, דווחו הנושאים שיש לטפל בהם במסגרת הפיקוח על המספוא, כולל הצורך בחקיקת חוק חדש.
ועדת המשנה החליטה להעביר את הטיפול בנושא לפורום של המועצה העליונה למזון.
בביקורת נמצא כי עד אוגוסט 2008 .
, המועצה העליונה למזון לא קידמה את חקיקת החוק יו"ר המועצה כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי כשנכנס לתפקידו בינואר 2007 החליט להתמקד רק באחדים מבין התחומים שבהם יכולה המועצה לפעול.
היו"ר הקודם ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 , שלמרות פניותיו החוזרות ונשנות למשרד הבריאות ולמשרד החקלאות לא ניתנו למועצה התקציב המינימלי והאמצעים הלוגיסטיים ההכרחיים לפעילותה , ולכן הוא התפטר מתפקידו.
פעולתו של המשרד לגיבוש חוק חדש החלה במרס 2002 אך לא הסתיימה עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2008 .
התוצאה היא שבישראל עדיין תקף צו הפיקוח.
משום כך הפיקוח של המדינה על מזון לבעלי חיים הוא חלקי בלבד.
למצב הקיים עלולות להיות השלכות חמורות על בריאות בעלי חיים ועל בריאות האדם הצורך מזון מן החי.
מרכזי מזון - היעדר הסדרה .
מרכזי מזון מספקים מזון "רטוב" לפרות, לבני צאן ולחזירים.
לפי הערכה של שה"מ בישראל יש יותר מ-200 מרכזי מזון, מהם46 מרכזי מזון מסחריים, והם .
21 'החלטת ממשלה מס 1851.
22 במועצה חברים אנשי המקצוע המרכזיים בתחומי המזון במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות, והנציג הבכיר מכל משרד הוא המשנה למנכ"ל.
כמו כן חברים במועצה שני אנשי ציבור בעלי השכלה ומוניטין בתחומי המזון, התזונה ובריאות הציבור.
מספקים בלילים23 לכ-%70 מהפרות בארץ.
היתר ממוקמים בקיבוצים ובמושבים ומספקים בלילים רק לשימוש עצמי של חברי המושב או הקיבוץ.
השירותים להגנת הצומח אינם מפקחים לא על ייצור המזון ולא על איכותו במרכזי המזון.
שה"מ ציין כי להכנת בלילים משתמשים בחומרים רבים שערכם התזונתי ירוד ואשר לא נבדק אם אין הם מסכנים את בריאות בעלי החיים או האדם24 .
מעלי גירה וסוסים מקבלים לתזונתם גם שחת (מזון יבש).
אך מכיוון ששחת אינה כלולה בהגדרה של מספוא, השירותים להגנת הצומח אינם מפקחים עליה.
בצו הפיקוח נקבעו הכללים והתקנים הנוגעים לייצור תערובות יבשות להזנת בעלי חיים (כולל מזון לחיות מחמד) ולסחר בהן ובחומרי הגלם לייצורן, אך הצו אינו כולל תקנים הנוגעים לייצור מזון "רטוב" ולסחר בו.
בשל היעדר פיקוח על מרכזי מזון לא בודקים בתחמיצים 25 ובבלילים נוכחות של מזיקים כמו מיקוטוקסינים 26 , .
מתכות, חומרי הדברה ועוד יצוין, כי ברוב סוגי הבלילים שיעור הלחות הוא כ - 50%-60% .
חיי המדף שלהם קצרים (יומיים לכל היותר), וכבר מיד לאחר הכנתם הם משמשים קרקע נוחה לעובשים, לפטריות, לשמרים, לחיידקים ולשאר גורמים שמקלקלים את המזון.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהסדרים החדשים שיקבע המשרד לפיקוח על מזון לבעלי חיים יש לכלול תקנים הנוגעים לייצור בלילים ולסחר בהם.
על פי סעיף 29 לצו הפיקוח, מנהל השירותים להגנת הצומח רשאי לפטור מהוראות הצו אגודה שיתופית חקלאית - יישוב חקלאי מסוג קיבוץ, קבוצה, מושב שיתופי או מושב - המייצרת מספוא הן בתמורה והן שלא בתמורה, להזנת בעלי החיים המוחזקים במשקיהם של חברי האגודה בלבד.
מנהל השירותים להגנת הצומח נתן לפני שנים רבות פטור כללי לאגודות השיתופיות לפי סעיף 29 (ב) לצו הפיקוח, לכן השירותים להגנת הצומח אינם מפקחים על ייצור מספוא למטרת אספקת מזון לבעלי חיים השייכים ליצרן המספוא ואינו מוצע למכירה.
לדעת אנשי המקצוע במשרד החקלאות (אנשי שה"מ ואנשי השו"ט 27 ), יש טעם לפגם בכך שהרשויות אינן מתערבות באיכות המספוא המיועד לייצור עצמי, מכיוון שאיכות חומרי הגלם (מזונות גסים, חומרי גלם ועוד) עלולה להיות ירודה, והם עלולים להכיל רעלנים שעלולים לפגוע הן בבעלי החיים והן בבני האדם הצורכים מזון מן החי.
23 בליל- מנת מזון שמכילה את כל המרכיבים שבעל החיים זקוק להם.
כל המרכיבים במנת המזון מעורבבים ומוגשים יחדיו.
24 הדברים פורטו במסמך עמדה (ללא תאריך) שכתב מדריך הזנה ראשי בשה"מ, המחלקה לבקר.
25 תחמיץ- ירק שעבר שימור בדרך של החמצה.
מנת המזון של פרות חולבות מכילה בדרך כלל תחמיצים.
26 ( מיקוטוקסינים Mycotoxins ,, רעלני פטריות) רעלנים שנוצרים במיני פטריות שונים והם עלולים, במינון מסוים, להזיק לבריאותם של בעלי חיים ולפגום ב מוצרים המיוצרים מן החי, ובמקרים מסוימים - נדירים מאוד - הם גם יכולים להזיק לאדם האוכל מוצרים מן החי הנגועים ברעלנים.
27 ,הדברים פורטו במסמך עמדה (ללא תאריך) שכתב מדריך הזנה ראשי בשה"מ המחלקה לבקר.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 797 .
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 כי הוא נוטה לקבל את ההמלצה של משרד מבקר המדינה לכלול בחקיקה שהוא עתיד ליזום את מרכזי המזון המסחריים ואת המרכזים המייצרים מזון לשימוש עצמי.
מן הראוי שמשרד החקלאות יסדיר את הפיקוח גם על יצרני המספוא לייצור עצמי, לתקופת הביניים, עד שיחוקק החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים ויוסדר בו הפיקוח גם על הנושא הזה.
בקרה על מזון רפואי לבעלי חיים .
מזון רפואי לבעלי חיים הוא מספוא המכיל תכשיר וטרינרי (כהגדרתו בפקודת , התשמ"א ]נוסח חדש [ הרוקחים- 1981 להלן[- ).
ייצור מזון ]פקודת הרוקחים רפואי (כהגדרתו בפקודת הרוקחים) כולל "מיזוג, ערבוב, הרכבה, זיקוק, עיבוד, שינוי צורה והפעלת כל תהליך כימי או פיזי להכנת תכשיר או אריזתו של תכשיר".
בארצות הברית ייצור המז ון הרפואי מוסדר בחקיקה, ובאירופה הוא מוסדר בתקנות.
בארץ, לעומת זאת, אין תקנות המסדירות את פעילותם של מכוני התערובת ומרכזי המזון המכינים גם מזון רפואי.
על פי סעיף 46 לפקודת הרוקחים המנהל "רשאי לבקר בכל עת בכל עסק, חנות או מקום שבהם עוסקים או הנחשדים שעוסקים בהם בסמי מרפא או ברעלים רפואיים, ורשאי הוא ליטול מדגמים של סמי מרפא ורעלים רפואיים בכמויות מספיקות לאנליזה".
לכאורה הגדרת המונח "סמי מרפא" 28 בפקודת הרוקחים חלה גם על מזון רפואי לבעלי חיים, אלא שבפועל משרד הבריאות אינו מפקח על הכנת מזון רפואי במכוני תערובת, גם משרד החקלאות אינו מפקח על מזון רפואי, אף שהוא בגדר מספוא כהגדרתו בצו הפיקוח, ועל כן מפקח לעניין הצו מוסמך ליטול ממנו דגימה לבדיקה29 .
משרד הבריאות השיב לממצאי הביקורת במכתבו מ- 17.
08 שאכן הוא מופקד מכוח החוק על פקודת הרוקחות ועל תקנותיה, אך אין זאת או מרת שהאחריות למזון שניתן לבעלי החיים מופקעת ממשרד החקלאות ועוברת לאחריות משרד הבריאות; מכוני תערובת ומרכזי מזון המייצרים מזון לבעלי חיים, לרבות מזון רפואי, נתונים בלעדית לפיקוח משרד החקלאות, והטיפול בהם הוא בתחום אחריותו.
משרד החקלאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 שאין חולק על כך שרישום תרופות וניפוקן מוסדרים לפי פקודת הרוקחים.
על פקודת הרוקחים מופקד משרד הבריאות, ושר הבריאות הוא שמוסמך להתקין תקנות לפיה.
הוספת תרופה למספוא אינה מאיינת את ההוראות החלות על הנפקתה לפי פקודת .
28 ""סמי מרפא- מוצר כימי, מוצר רוקחות, תרופה, תרכיב, נסיוב וכל מצרך או חומר אחר לשימוש ברפואה.
29 "מספוא" לפי צו הפיקוח הוא "כל חומר או מוצר מהמפורטים בתוספת הראשונה המשמש מזון לבעלי חיים או המיועד לשמש כאמור".
בתוספת הראשונה לצו מצויים בין היתר "תוספות מזון - זרזי גדילה.
תרופות שאישר בכתב רופא וטרינר".
משרד החקלאו ת הוסיף כי תקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט- 1988 (להלן- תקנות הרוקחים לניפוק תכשירים וטרינריים), אינן נותנות פתרון הולם להסדרת הנושא של הוספת תרופה למזונו של בעל חיים לאחר שנרשמה עבורו על ידי רופא וטרינר, והשירותים הווטרינריים יפעלו מול משרד הבריאות, שמופקד על פקודת הרוקחים, לשם קידום תיקון לתקנות ניפוק תכשירים וטרינריים להסדרת ניפוק תרופות למזון לבעלי חיים.
עוד הוסיף משרד החקלאות כי הנושא בכללותו אמור להיבחן ולהיכלל בחוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים שהוא מקדם.
לדעת משרד מבקר המדינה, חילוקי הדעות בין המשרדים האמורים באשר להפעלת הפיקוח על מזון רפואי מחייבים ששני המשרדים יסדירו את הפיקוח על מזון רפואי לבעלי חיים ובכלל זה את השינויים שיידרשו בחקיקה להסדרת הסוגיה.
לפי הוראות תקנות הרוקחים לניפוק תכשירים וטרינריים, לשם הוספת תרופה למזון של בעלי חיים יש צורך במרשם של רופא וטרינר.
המרשם צריך להכיל, בין היתר, את שם התכשיר, תיאור בעל החיים שלו מיועד המרשם, הכמות הכללית לבעל חיים יחיד או לקבוצת בעלי חיים המוחזקים יחדיו במקום אחד, ועוד.
ממסמכי משרד החקלאות עולה, כי חלק ממרכזי המזון רכשו מאות קי לוגרמים - ולעתים אלפי קילוגרמים - של תכשירים וטרינריים בעזרת מרשם יחיד שנתן למרכז רופא וטרינר.
עוד עלה, שחלק ממכוני התערובת משווקים תערובות רפואיות לכל דורש.
בנוסף עלול להיות זיהום במזון הרפואי בשל ייצורו באותם כלים בהם יוצר מזון רגיל.
התאחדות התעשיינים בי קשה ממשרד הבריאות בשנים 1996 -1998 להסדיר את נושא הכנת המזון הרפואי בפרט ואת הפיקוח על מכוני התערובת בכלל, אך עד מועד סיום הביקורת הדבר לא נעשה.
מפקח של השו"ט תיעד את ביקוריו במפעלי מזון.
בשנת 2007 ערך המפקח 69 ביקורים ב -42 מכוני תערובת וב -11 מרכזי מזו ן.
להלן עיקרי הממצאים: לפי תקנות הרוקחים, מי שמחזיק תרופות וטרינריות צריך להיות בעל היתר רעלים ממשרד הבריאות, כמשמעותו בסעיף 48 לפקודת הרוקחים.
רק ל -12 מכוני תערובת מתוך 42 .
שנבדקו היה היתר רעליםאף לא לאחד ממרכזי המזון שנבדקו היה היתר רעלים רפואיים ממשרד הבריאות כנדרש.
מכוני תערובת חייבים גם ברישון עסק לפי חוק רישוי עסקים.
רישיון עסק היה רק ל-15 .
מכוני תערובת ואף לא לאחד ממרכזי המזון לפי פקודת הרוקחים יש לאחסן תרופות באופן נפרד מחומרים אחרים.
ממסמכי משרד החקלאות עלה, כי לרוב מרכזי המזון לא היה חדר תרופות מסודר, והתכשירים הווטרינריים אוחסנו עם חומרים אחרים; בחלק מהמקומות נשמרו התרופות בתנאים לא נאותים - על רצפת המכון, בחצאי שקים פתוחים ועוד - בניגוד להוראות תקנות הרוקחים לניפוק תכשירים וטרינריים.
משרד החקלאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 ש"משרד הבריאות אינו מעניק היתר רעלים רפואיים לעסקים ללא רישיון עסק.
חלק ניכר מהמפעלים ממוקמים על קרקע שיעודה חקלאי ולכן מתנגד מינהל מקרקעי ישראל למתן רישיונות עסק למקומות הנ"ל ומכאן הקושי בהסדרת הנושא".
משרד החקלאות הוסיף ואמר כי הוא סובר שיש להקים צוות משותף של רוקח ממשרד הבריאות ורופא וטרינר מהשו"ט, שיפעלו למתן היתרי רעלים בכל הארץ.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 799 .
משרד מבקר המדינה מעיר שהבקרה על ייצור מזון רפואי לבעלי חיים אינה מוסדרת.
על משרד החקלאות ומשרד הבריאות ליישב את המחלוקת בדבר האחריות לפיקוח.
הכנת נוהלי עבודה לייצור מזון רפואי בתקנות מכוח פקודת הרוקחים לא נקבע הסדר מיוחד לייצור מזון רפואי במכוני תערובת ובמרכזי מזון.
עקב כך ביקשו המפקחים על התכשירים הווטרינריים בשו"ט להסדיר את הנושא בנהלים אגב שיתוף פעולה עם המפעלים לייצור מזון לבעלי חיים, כמפורט להלן: 1.
תהליך כתיבת נוהלי עבודה לפיקוח על ייצור ושימוש בתכשירים וטרינריים במפעלים לייצור מזון לבעלי חיים החל בשו"ט כבר בתחילת 2003 .
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 .
, לא הושלמה העבודה 2.
במשרד החקלאות יש מחלוקת בין השירותים להגנת הצומח ובין השו"ט בשאלה על מי מהם ראוי להטיל את האחריות לפיקוח על העוסקים במזון רפואי.
השירותים להגנת הצומח גורסים שהם אמורים לעשות זאת, ואילו השו"ט גורסים שמתפקידם הדבר.
משרד החקלאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 שמנכ"לית המשרד הנחתה את הצוות העוסק בגיבוש החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים לדון גם בשאלת האחריות לפיקוח על העוסקים במזון רפואי.
לדעת משרד מבקר המדינה, חומרת הדברים מטילה חובה לטפל בהליך מזורז בחקיקת החוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים, וראוי כי יהיה בו גם פרק שיסדיר את הפיקוח על הכנת מזון רפואי במכו ני תערובת ובמרכזי מזון.
סימון מזון רפואי לכל תרופה יש הנחיות בדבר כמות התרופה המותרת לנטילה ובדבר אופן הנטילה (להלן - התוויה).
"זמן המתנה" הוא פרק הזמן שבו אסור לתת לבעלי חיים בישראל תרופות ותכשירים וטרינריים אחרים לפני שחיטתם או לפני שיווק התוצרת שלהם, וזאת כדי למנוע מצב שבו נותרות בגופם שאריות ביולוגיות העלולות לפגוע בבריאותם של בני אדם הצורכים מזון מן החי.
לכל תרופה מוגדר זמן המתנה משלה, שאותו קבע משרד הבריאות, וזמן זה צריך להיות מצוין על גבי התווית המודבקת על גבי התרופה.
בצו הפיקוח נקבע שבמספוא המכיל תרופות, לרבות חומרים אנטיביוטיים, יש לציין בתווית - בתוך מסגרת - את המילים "מכיל תרופה", ומתחת למסגרת יש לציין את שם התרופה ואת שיעורה במספוא.
בצו הפיקוח לא נקבעה החובה לכתוב על התווית את זמני ההמתנה, וזאת למרות חשיבותו של מידע זה.
הבדיקה העלתה שמכוני 800 דוח שנתי59ב .
התערובת אינם נוהגים לציין על התוויות של המזון הרפואי את זמני ההמתנה.
משרד מבקר המדינה סובר כי לכשיחוקק חוק ראשי בנושא ייצורו, ייבואו ושיווקו של מזון לבעלי חיים, הוא צריך לכלול הוראה ברורה כי חלה חובה על מכוני תערובת לציין על התווית של המזון הרפואי את זמן ההמתנה, וחובה על החקלאים להקפיד עליו.
משרד החקלאות ציין בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2008 שידאג להוסיף את ההתוויה המאושרת, כולל זמן המתנה, בנוסח שמאשר משרד הבריאות, והוא יעשה זאת לאחר שייוועץ עם אגף הרוקחות.
המחלקה לטיב המספוא והמעבדה לביקורת טיב המספוא .
בדיקות מספוא מאפשרות לעמוד על טיבו של מזון המסופק לבעלי חיים, על בטיחותו לשימוש ועל ערכו התזונתי.
המעבדה לביקורת טיב המספוא של השירותים להגנת הצומח (להלן - המעבדה לטיב המספוא, המעבדה) מבצעת בדיקות איכות במספוא מכל מיני סוגים.
כמו כן, המעבדה מבצעת גם בדיקות לגילוי מזהמים במספוא: מיקוטוקסינים ומתכות כבדות.
בשנת 2007 פיקחה המחלקה על 242 .
יצרנים, יבואנים ומשווקים במעבדה בודקים בעיקר דגימות של תערובות הניטלות באקראי, על פי תוכנית שנתית, מקווי הייצור והאחסון ומהנמלים שאליהם מגיע מספוא מיובא.
במעבדה בודקים, בין היתר, בדיקות של איכות המזון, שבהן המעבדה בודקת אם תכולת אבות המזון, הוויטמינים, המינרלים, התאית ועוד מרכיבים תואמת למוצהר מפי היצרנים, היבואנים והמשווקים; ובדיקות בטיחותיות, שבהן המעבדה בודקת אם יש בתערובות רעלנים, מתכות כבדות ותוספות כמו קוקסידיוסטטים30, וזאת כדי לוודא שהמזון לא יפגע בבריאות בעלי החיים שניזונים ממנו ובבריאות בני האדם הצורכים מוצרים מן החי.
מספר הדגימות שנבדקו בשנים 2005 , 2006 ו- 2007 היו 1,051 , 1,190 ו-957 בהתאמה.
אחוז התוצאות שחרגו מהתקנים היה 11.
יצוין כי רוב התוצאות החו רגות נמצאו במכוני התערובת הקטנים והבינוניים, ואצל חלקם הסטיות מהתכולה התקנית חזרו על עצמן מדי שנה בשנה.
המחלקה פנתה ליצרנים שבמזון שייצרו נמצאו חריגות מדי שנה בשנה וביקשה מהם לתקן את הליקויים, אך ללא הועיל.
לדוגמה, תערובות מזון לבעלי חיים מכילות לעתים נחוש ת.
תכולת נחושת גבוהה המצוייה לעתים בתערובות מזון עלולה לגרום למותם של בני הצאן.
לפי צו הפיקוח, תכולת נחושת בתערובות לצאן לא תעלה על 8 גרמים לטונה (עם סטיית תקן, מותרים עד 10 .
)גרם לטונה בבדיקת תכולת הנחושת בדגימות של תערובות לצאן בשנים 2005 , 2006 ו- 2007 נמצא אחוז חריגות גבוה יחסית (החריגות אלה פירושן ריכוז גבוה מסטיית התקן המותרת): בשנת 2005 נמצאו חריגות ב -13 מ-70 ( אנליזות 18.
תרופות לטיפול במחלת מעיים בעופות.
בעניין זה ראה להלן משרד החקלאות ופיתוח הכפר 801 .
2006 ב-7 מ-59 אנליזות (ב- 11.
86 % ); ובשנת 2007 - ב-9 מ-50 אנליזות (ב- 18% .
) כדי ליצור הרתעה מן הראוי שמשרד החקלאות יבחן את האפשרות לעגן בדין הטלת קנס מינהלי על מכוני התערובת שאינם מקיימים את הוראות צו הפיקוח.
השירותים להגנת הצומח פנו במרס 2007 ללשכה המשפטית של משרד החקלאות בבקשה לפעול כדי לקבוע בחקיקה שעבירה על צו הפיקוח היא עבירה מנהלית כמשמעה בחוק העבירות המנהליות, התשמ"ו- 198531 .
הם ביקשו גם להוסיף את צו הפיקוח לתקנות הקנסות המינהליים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד נובמבר 2008 , מועד סיכום הביקורת, חלפו כעשרים חודשים, והטיפול בהסדרת הנושא טרם הסתיים.
הסמכה בידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות כחלק מתשתיות האיכות המאפשרות סחר בינלאומי הוקמה בישראל הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.
באתר האינטרנט של הרשות נקבע, בין היתר, כי "עבודה על פי אמות מידה בינלאומיות בהרמוניזציה עם יתר המדינות מאפשרת אמון במערכות המדידה והבדיקה במדינת ישראל.
שירותי מעבדה נוגעים לתחומים רבים של חיינו.
כל אדם, מידי יום, צורך/רוכש מוצרים שנבדקים על ידי מעבדות או רוכש ישירות שירותי מעבדות".
אלמנטים אלה כוללים, בין היתר, כוח אדם, הכשרה מקצועית, פיקוח מקצועי, בקרת איכות, ציוד, תיעוד תוצאות הבדיקות ודיווח עליהן, ונוסף על כך בחינת תנאי הסביבה שבהם פועלת המעבדה.
תעודת הסמכה של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות היא הכרה רשמית ביכולתה המקצועית של המעבדה.
מעבדה יכולה לקבל הסמכה לכל הבדיקות והכיולים שהיא מבצעת או לחלק מהם, על פי שיקול דעתה של המעבדה.
משרד מבקר המדינה מעיר שמן הראוי שהמעבדה לטיב המספוא תקבל הכרה רשמית בכשירותה המקצועית.
לכן עליה לפעול לקבל הסמכה מהרשות הלאומית להסמכת מעבדות לרוב שיטות הבדיקה שהיא מבצעת.
בביקורת עלה, כי מ-76 שיטות לבדיקת פרמטרים שונים במזון לבעלי חיים קיבלה המעבדה לטיב המספוא הסמכה רק לשתי שיטות בדיקה (כימות חלבון; כימות נחושת בתערובות מספוא).
ההסמכה התקבלה לראשונה באפריל 2004 .
ממועד זה ועד לשנת 2008 לא פנו השירותים להגנת הצומח בבקשה לקבל הסמכה לעוד שיטות בדיקה.
יצוין כי כדי להבטיח שהמזון לבעלי חיים יה יה בטוח למאכל, חשוב לקבל .
31 קביעת עבירה כעבירה מינהלית נעשית בתקנות של שר המשפטים מתוקף סמכותו לפי חוק העבירות המינהליות.
תקנות כאלה טעונות הן הסכמה של השר הממונה על ביצועו של החוק שלפיו נקבעה העבירה והן אישור של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
הסמכה לשיטה לכימות מתכות והסמכה לשיטות לבדיקת מיקוטוקסינים (אפלטוקסינים ו- DON .
) משרד החקלאות הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2008 שהמעבדה לא תוכל לקבל הסמכה לכל שיטות הבדיקה, וזאת בשל עלותן הגבוהה של הבדיקות ובשל כוח האדם הרב שנדרש כדי להכין את הבקשות.
עוד ציין המשרד כי המעבדה פנתה לרשות הלאומית להסמכת מעבדות בבקשה לקבל הסמכה גם למיקוטוקסינים (אפלטוקסינים ו- DON .
) איחורים בביצוע הבדיקות ובפרסום תוצאות 1.
עיכובים בבדיקה של דגימות במעבדה פוגעים ביעילות הפיקוח.
לדוגמה: על פי הנהלים שקבעו השירותים להגנת הצומח, אם מתגלים בבדיקה במעבדה ממצאים חריגים, יש לסגור מיד את שערי הארץ לייבוא עתידי של אותו סוג מספוא.
אם תוצאת הבדיקה מתקבלת למשל חודש או חודשיים לאחר שהמטען הגיע לארץ, נדגם ושווק, הרי שגם אם הממצאים שהועלו בבדיקה חייבו הפסקה מיָדִית של הייבוא, יכול היבואן לייבא בתקופת הבדיקה עוד משלוחים.
משרד מבקר המדינה בדק את ביצוע הבדיקות מהדגימות שנלקחו בנמלים ממשלוחי הייבוא בשנת 2007 והעלה כי במקרים רבים מאוד הבדיקה במעבדה נמשכה חודש ויותר.
נמצאו גם בדיקות שמרגע שניטלה הדגימה בנמל ועד שביצוען הסתיים עברו יותר מחודשיים.
משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 שבשנת 2007 ובמחצית הראשונה של שנת 2008 היה מחסור בכוח אדם, והמעבדה התחייבה לבצע את הבדיקות בשנים 2008 ו- 2009 בתוך14 .
השירותים להגנת הצומח מנהלים אתר באינטרנט שבו הם מפרסמים, בין היתר, מידע לציבור.
תוצאות הבדיקות שמבצעת המעבדה מתפרסמות באתר זה מפעם לפעם.
כך יכול כל חקלאי לבדוק אם המזון שקנה עומד בדרישות צו הפיקוח.
הדבר מאפשר לו לקנות רק מאותם יצרנים שטיב המזון שהם מייצרים עומד בתקנים.
כדי שהצרכן יוכל להפעיל סנקציות מיָדיות ולהפסיק לקנות מספוא מיצרנים שהמוצר שלהם אינו עומד בתקנים הנדרשים מן הראוי לפרסם באתר את תוצאות בדיקות המעבדה סמוך למועד ביצוען.
הבדיקה העלתה כי דוחות הביקורת על מפעלים בפיקוח שהכינה המחלקה לטיב המספוא פורסמו באתר האינטרנט רק כעבור כמה חודשים ממועד ביצוע הבדיקות.
כך לדוגמה, הדוח של הרבעון השני והשלישי לשנת 2006 פורסמו- יחד - רק בדצמבר 2006 ; עד יולי 2008 לא פורסמו תוצאות הבדיקה של שום דגימה מהדגימות שביצעה המעבדה לטיב המספוא במחצית הראשונה של שנת 2008.
הצורך בשדרוג המעבדה לטיב המספוא 1.
הציוד במעבדה לטיב המספוא מיושן, ונרשמות תקלות רבות המשביתות את מערכות הבדיקה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 803 .
המעבדה מסוגלת לבדוק 1,000 -1,200 דגימות בשנה.
הנתונים מהשנים 2006 ו- 2007 מעידים על כך שחלה ירידה של כ-20% במספר הבדיקות שבוצעו (957 בדיקות בשנת 2007 לעומת 1,190 בדיקות בשנת 2006 ) ועל כך שירד גם מספרן של האנליזות שבוצעו ליחידת נטילה ( 2,526 אנליזות בשנת 2007 לעומת 3,254 בשנת 2006 ).
במצב מיטבי ראוי שתכנון עבודת הפיקוח ייעשה לפי הצרכים בשטח, ושאלה יוגדרו לפי קריטריונים מקצועיים.
בפועל, תכנית העבודה השנתית נקבעת לפי יכולת המעבדה לבצע בדיקות.