HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גיאוגרפיים, 2007 – 2021 .
דרוםירושלים מרכזצפון חיפהתל אביב .
שיעור המבנים היבילים במחוז מסך המבנים היבילים הארצי .
שיעור התלמידים במחוז מסך התלמידים הארצי .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מהתרשים עולה כי בשנים 2007 - 2021 קרוב ל-80% מהמבנים היבילים תוקצבו במחוזות .
דרום, ירושלים ומרכז, ורק קצת יותר מ-20% תוקצבו בשאר המחוזות - צפון, חיפה ותל .
זאת, אף שבמחוזות דרום, ירושלים ומרכז לומדים רק 55% מהתלמידים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי עיקר המבנים היבילים שתוקצבו במחוז .
דרום נבנו בשטחי המגזר הבדואי ובשטחים אחרים שמהבחינה הסטטוטורית לא ניתן לבנות בהם .
בינוי קבע; אשר לירושלים ולמחוז מרכז, לדבריו יש מחסור בכיתות במחוזות אלו בשל הריבוי .
מומלץ שבגיבוש תוכנית החומש החדשה, המהווה את ה תכנון ארוך הטווח לבינוי כיתות .
לימוד, משרד החינוך יביא בחשבון את מאפייני האוכלוסייה בכל אזור ואזור, כך שהתוכנית .
תספק מענה הולם ובטיחותי לצרכים וכי משרד החינוך ילווה את הרשויות המקומיות .
במחוז דרום, באיתור שטחים לשם קידום מבני קבע למוסדות החינוך במחוז.
תרשים 17: תקצוב כיתות לימוד במבנים יבילים, לפי אשכולות חברתיים- .
כלכליים, 2007 - 2021 )(במיליוני ש"ח .
מהתרשים עולה כי בשנים 2007 - 2021 תקצב משרד החינוך בינוי כיתות לימוד במבנים .
יבילים בסכום של כ-437 מיליון ש"ח.
כ-85% מסכום זה , כ -372 מיליון ש"ח, תוקצב ו .
להקמת מבנים יבילים לכיתות לימוד ברשויות מקומיות השייכות לאשכולות החברתיים- .
כלכליים הנמוכים (1 - 6), ורק כ -15% מהסכום, כ -65 מיליון ש"ח, תוקצב ו לרשויות .
מקומיות השייכות לאשכולות הגבוהים (7 - 10 .
עולהשלתלמיד הגר ברשות מקומית המשת ייכת לאשכולות 1 - 6 סיכוי גדול יותר ללמוד .
במבנה יביל לעומת תלמיד שגר ברשות מקומית השייכת לאשכולות 7 - 10 .
:הבטחת תקינות המבנים היבילים האחריות הישירה לתקינות המתקנים והתשתיות במוסדות .
החינוך ולעמידתם בדרישות החוק מוטלת על הרשות המקומית או על הבעלות של מוסד .
חוזר מנכ"ל משנת2013 מפרט את הכללים וההנחיות להתקנת מבנים יבילים בבתי .
הספר ובגני הילדים, ובהם ההנחיה שהתקנת מבנים יבילים חייבת לעמוד בדרישות מפרט מכון .
בבקשת הרשות המקומית ממשרד החינוך למימון הצבת מבנה יביל היא מתחייבת להפ עילו רק .
למטרות חינוך (כיתות לימוד או חדרי ספח), ואסור לה לשנות את ייעודו ללא הסכמת משרד .
עלה בביקורת כי אין למינהל הפיתוח נתונים עדכניים על המבנים היבילים שהוא תקצב .
ושהוקמו בפועל מבחינת סוג השימוש שנעשה בהם לאורך השנים, רמת האיכות שלהם .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי לכל רשות מקומית יש נתונים על תקצוב .
הוא הוסיף כי נוהל "קריטריונים לתקצוב מבנים יבילים 2021 "37 כולל את .
האפשרות ל שימוש חוזר ביבילים.
עוד ציין המשרד כי יש במערכת נתונים על מספר היבילים .
, בתוכנית ]מבחינת ריכוז הנתונים[ המתוקצבים, ויינתן לכך מענההעבודה לחומש 2022 - 2026 .
לגבי מוסדות החינוך שבתחומן קיימים מבנים יבילים, ובכלל זאת מצבם הפיזי, כחלק .
מגיבוש תמונת המצב של המחסור בכיתות.
זאת במגמה לצמצם את מספרם וכדי לוודא .
את תקינותם ושהשימוש בהם הוא לצורכי חינוך.
מהלך זה נדרש על מנת להבטיח תנאי .
לימוד פיזיים מיטביים לכלל התלמידים.
עוד מומלץ שבמסגרת התוכנית הרב-שנתית שיגבש המשרד לבינוי כיתות הו א ייתן מענה .
ייעודי לרשויות המקומיות המשתייכות לאשכולות 1 - 6, שבמסגרתה יועברו תלמידים .
מלמידה במבנים יבילים ללמידה ב מבני קבע, וזאת כדי לא להנציח מצב זמני כתחליף .
36 בעלות המפעילה מוסד חינוכי ברישיון משרדהחינוך לדוגמה - רשת אורט ישראל, מעיין החינוך התורני בא"י בני .
יוסף, רשת החינוך העצמאי, רשת עמל וכדומה.
37 ( "נוהל "קריטריונים לתקצוב מבנים יבילים 8.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים בקשות לבניית כיתות לימוד .
נוהל הגשת הבקשות להקצאת תקציבי בינוי .
במשרד החינוך קיים " נוהל להגשת בקשות להקצאת תקציבים לפיתוח מוסדות חינוך - בנייה .
חדשה והרחבת מבנים קיימים" (להלן - הנוהל להגשת בקשות).
על פי הנוהל הזה, ראשי רשויות .
ומנהלי מינהלים, אגפים או מחלקות חינוך ברשויות המקומיות הסבורים ש קיימים צרכים לבינוי .
או להרחבה של מוסדות חינוך בתחום אחריותם, יגישו לאגף מיפוי ותכנון רשימה כוללת של .
רשימת הבקשות תתבסס על תחזית מספר התלמידים ברשות המקומית .
ועל החלטות שהתקבלו במסגרת התכנון של מערכת החינוך ברשות.
כמו כן, על הרשות למצות .
את כל האפשרויות לחיסכון בבנייה באמצעות ארגון מחדש של מוסדות החינוך, ניצול מרבי של .
כל מבני החינוך הקיימים ואכלוס מיטבי של הכיתות, תוך ויסות תלמידים בין המוסדות והכנסת .
שינויים באזורי הרישום וברובעי החינוך לפי הצורך.
עוד נקבע בנוהל להגשת בקשות כי על הרשות לכלול ברשימה רק בקשות לבנייה ולהרחבה .
של מבנים על קרקע שהזכויות בה שייכות לרשות המקומית; עליה לדרג את הבקשות בסדר .
עדיפויות יורד על פי שיקול דעת ה; ו יש לכלול מחדש גם בקשות שהצורך בהן הוכר בשנה .
שעברה אך טרם תוקצבו או שתוקצבו חלקית.
על הרשויות המקומיות להגיש את כל הבקשות למנהל האגף ל מיפוי ותכנון במינהל הפיתוח, .
בצירוף כל החומר המבוקש, עד סוף חודש מר ץ בכל שנה.
האגף ישלים את בדיקת הבקשות .
עד סוף חודש ספטמבר ויודיע לרשויות המקומיות על ההחלטות שהתקבלו.
האופן שבו רשאיות הרשויות המקומיות לערער על ההחלטה.
התשובות לבקשות יכולות להיות .
• הכרה בפרויקט, כולו או חלקו ; מתוך פרויקטים אלו ייבחרו מאוחר יותר הפרויקטים .
• הכרה עקרונית בצורך בפרויקט, כולו או חלקו, אך ללא תקצוב בשנה הקרובה.
מיפוי ותכנון יאשר את הפרוגרמה וימליץ להקצות לפרויקט תקציב לתכנון בלבד; .
• אי-הסכמה עקרונית ודחייה מנומקת של הבקשה; .
• הודעה כי הבקשה תובא לדיון נוסף ופירוט המידע שיש לצרף לקראת הדיון.
הפרויקטים שקיבלו הכרה בצורך מנוקדים בהתאם ל"קריטריונים לתעדוף תקצוב בניית מוסדות .
חינוך" 39 (להלן- הנוהל לתיעדוף), ואלו שמקבלים את הניקוד הגבוה ביותר מועברים לאישור .
38 ,משרד החינוךהנוהל להגשת בקשות , סעיף 7 ( 7.
39 ,המינהל לפיתוח מערכת החינוך, תחום תקציב הפיתוח קריטריונים לתעדוף תקצוב בניית מוסדות חינוך .
ועדת התקצוב 40 בהתאמה למכסת כיתות הלימוד שאושרו לתקצוב באותה עת ובמסגרת ביצוע .
המשמעות היא שחלק מהפרויקטים אומנם מקבלים הכרה בצורך אך אינם .
מתוקצבים בשל מגבלות מסגרת התקציב, והבקשות לתקצובן נגררות בשל כך משנה לשנה .
(כמפורט בפרק "המחסור בכיתות לימוד").
בקשות לבינוי כיתות שהוכר הצורך בהן והסיבות .
תרשים 18: הכיתות המבוקשות בתקופת תוכנית החומש האחרונה41 .
וההחלטות בעניינן42 , 2017 - 2021 .
40 ועדה משרדית לאישור תקציב לפרויקטים של בינוי כיתות לימוד, אשר בראשה עומד מנהל מינהל הפיתוח וחברים .
בה נציגי הייעוץ המשפטי וחשבות המשרד.
הוועדה מתכנסת כמה פעמים בשנה ומאשרת תקצוב כיתות בהתאם .
לתוכנית החומש ול"מנה התקציבית" שמעביר משרד האוצר לצורך תקצוב הבנייה.
41 הנתונים נכונים לאוגוסט2021.
42 לפי ארבע הקטגוריות שפורטו לעיל, המצוינים בנוהל להגשת בקשות , סעיף 7.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מהתרשים עולה כי במהלך תקופת החומש האחרונה חלה עלייה עקבית במספר הבקשות .
השנתיות שהוגשו עד כדי הכפלתן ויותר בסוף התקופה .
עם זאת , חלה ירידה זוחלת .
בשיעור הכיתות שקיבלו הכרה בצורך - מ-71% ב-2017 ל-49% באוגוסט 2021 .
חלה עלייה בשיעורן של כל שלוש הקטגוריות האחרות - הכרה עקרונית לעתיד, דחייה .
עיקר העלייה הייתה בשיעור הבקשות שנדחו - מ-8% ל-18%.
בסך הכול בתקופה 2017 - 2021 (אוגוסט2021 ) עמד מספר הבקשות שסיבתן תוספת בנייה .
למגורים43 על 40,167 ; גידול טבעי- 29,536 ; החלפת יבילים לכיתות קבע- 13,343 ; החלפת .
שכורים לכיתות קבע - 10,179 ; הקטנתהצפיפות - 8,306 ; החלפת מבנים פסולים- 5,154 ; אחר .
סך כל הבקשות שנדחו בתקופה זו - 14,462 .
תרשים 19 : התפלגות הסיבות לבקשות להקמת כיתות44 , 2017 - 2021 .
)גידול צפוי באוכלוסיית הרשות המקומית בשל תוספת בנייה למגורים (כגון הקמת שכונה חדשה .
44 מתוךמספר הכיתות המבוקשות במצטבר לשנים 2017 - 2021 (הנתונים נכונים לאוגוסט2021 .
) יצוין כי היותשחלק .
מהבקשות שאינן מתוקצבות מוגשות שוב, הרי שחלק מהכיתות המבוקשות נספרות למעשה יותר מפעם אחת.
המשתנה החשוב כאן הוא לא מספר הכיתות המבוקשות, אלא שכיחות הסיבות לבקשות.
נכללות למשל סיבות כמו צמצום הסעות ומעבר של בי"ס לחינוך הרשמי.
תרשים20: התפלגותהסיבות לבקשות לבניית כיתות שקיבלו הכרה בצורך, .
מהתרשימים עולה שעיקר הבקשות של הרשויות המקומיות לבניית כיתות הן בשל תוספת .
בנייה למגורים (ובכלל זה בניית שכונות חדשות במסגרת הסכמי גג) ובשל גידול טבעי: .
שיעורן של שתי סיבות אלו יחד הוא כ-60% .
מהבקשות בקשות המוגשות מחמת אי - .
התאמת הכיתות הקיימות לצורכי התלמידים (החלפת יבילים, החלפת שכורי ם, צפיפות .
והחלפת פסולים) הן כ-31% .
אשר לכיתות שקיבלו הכרה בצורך- הבנייה בשל תוספת .
שכונות למגורים ובשל גידול טבעי היא כ-52% מכלל הבקשות, ואילו בקשות המוגשות .
מחמת אי-התאמת הכיתות הקיימות לצורכי התלמידים הן כ -37% .
תוכנית החומש האחרונה ניתנה עדיפות לכיתות הנבנות בשל חוסר התאמה.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 21: ,התפלגות הסיבות לבקשות לבניית כיתות שקיבלו הכרה בצורך .
לפי מגזרים, 2017 - 202145 .
מהתרשים עולה תמונה מורכבת של התפלגות הסיבות לבקשות לבניית כיתות שהוכרו בצורך, .
ושכיחותן במגזרים השונים מעידה על מאפייניהם.
במגזר היהודי (סה״כ ) הסיבה השכיחה היא בנייה למגורים (34%,) ובמגזר הלא-יהודי .
(סה"כ) שכיחות סיבה זו היא נמוכה מאוד (4%.
) עובדה זו עשויה להעיד על מיעוט הבנייה .
החדשה למגורים במגזר הלא-יהודי המצריכה תוספת כיתות.
במגזר היהודי ממלכתי שכיחות הסיבות החלפת מבנים יבילים והחלפת מבנים שכורים .
היא רק כ -7%, ואילובמגזר החרדי 46% ובמגזר הבדואי 42%.
עובדה זו עשויה להעיד .
שתופעת המבנים הזמניים שכיחה יותר בקרב המגזר החרדי והבדואי ומועטה מאוד במגזר .
45 הנתונים נכונים לאוגוסט2021.
במגזר היהודי שכיחות הסיבה הקטנת צפיפות הייתה רק 5%, ובמגזר הלא-יהודי - 13% .
הדבר עשוי להעיד על כך שבממוצע הצפיפות במגזר הלא-יהודי גבוהה .
עם זאת, יצוין כי קיימת שונות בצפיפות הכיתות בחינוך היסודי בתוך .
המגזר היהודי - במגזר ה חרדי ובמגזר ה ממ"ד שיעור הצפיפות נמוך לעומת ה מגזר .
שיעורן של הסיבות המצביעות על אי-התאמת כיתות קיימות לצורכי התלמידים (החלפת .
יבילים, החלפת שכורים, צפיפות והחלפת פסולים) מסך הכיתות המבוקשות שהוכרו .
בצורך גבוה ברוב המגזרים: במגזר היהודי ממלכתי הוא עומד על כ-17% ,ולעומת זאת .
ביתר המגזרים הוא עולה על 40% (42% במגזר הממלכתי-דתי, 52% במגזר החרדי, 41% .
,במגזר הערבי53% במגזר הבדואי ו-84% במגזר הדרוזי).
ניתן לומר אפוא שבמגזר היהודי ממלכתי בינוי כיתות חדשות נעשה בעיקר בשל ב נייה .
חדשה למגורים וגידול טבעי; מכאן שהצורך של מגזר זה בכיתות חדשות בשל אי-התאמת .
כיתות קיימות לצורכי התלמידים נמוך בהרבה לעומת מגזרי החינוך האחרים, והוא חריף .
במיוחד במגזר החרדי, במגזר הדרוזי ובמגזר הבדואי.
הדבר מעלה חשש כבד לגבי .
שכיחות תופעת הכיתות הבלתי מותאמות לצורכי התלמידים בכל המגזרים הלא-יהודיים .
תרשים 22: התפלגות הסיבות לבקשות לבניית כיתות שקיבלו הכרה בצורך, .
לפי הדירוג החברתי-כלכלי, 2017 - 2021 .
כאמור לעיל בפרק על הצפיפות בכיתות הלימוד .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מהתרשים עולה שהסיבה של בנייה למגורים שכיחה יותר בבקשות לבניית כיתות שקיבלו .
הכרה בצורך ככל שהאשכולות החברתיים -כלכליים גבוהים יותר, והסיבות של אי- .
התאמת כיתות קיימות (החלפת יבילים, החלפת שכורים, הקטנת ה צפיפות והחלפת .
פסולים) שכיחות הרבה יותר באשכולות הנמוכים.
עולה שככל שדירוג הרשות לפי המדד החברתי-כלכלי נמוך יותר, הצורך של הרשות .
המקומית בכיתות חדשות בשל אי-התאמת כיתות קיימות לצורכי התלמידים גדול יותר, .
והוא גדול במיוחד ברשויות שמדורגות באשכולות הנמוכים ביותר.
לגבי שכיחות תופעת הכיתות הבלתי מותאמות לצורכי התלמידים בשכבות האוכלוסייה .
מהרקע החברתי-כלכלי הנמוך ביותר בחברה הישראלית 47.
מומלץ כי במסגרת תוכנית החומש שמכין משרד החינוך הוא יקבע שהעדיפות לבנייתן .
של כיתות חדשות מתאימות תינתן לרשויות המקומיות ה מדורגות באשכולות הנמוכים .
זאת כדי לתת מענה הולם ואיכו תי ל תלמידים בשכבות האוכלוסייה מהרקע .
החברתי-כלכלי הנמוך ביותר בחברה הישראלית , ובפרט לתלמידי המגזר הלא -יהודי .
איחורי רשויות בהגשת הבקשות ועיכובים במתן .
כאמור, על פי הנוהל להגשת בקשות, על הרשויות המקומיות להגיש את הבקשות עד סוף חודש .
מר ץ בכל שנה, ועל האגף להשלים את בדיקת הבקשות ולשלוח לרשויות את החלטותיו בעניין .
כל הבקשות עד סוף ספטמבר .
התרשים שלהלן מציג את מועדי הגשת הבקשות בשנים 2017 - 2020 לבניית כיתות בשנים2018 .
- 2021 (בכל שנה מגישות הרשויות המקומיות את בקשותיהן לאישור בנייתן של כיתות לימוד .
שתתבצע בשנה העוקבת): .
47 ,יצויןיש חפיפה ניכרת בין האשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ובין המגזר הלא -יהודי והמגזר החרדי, אם כי .
מיעוט מהמגזר היהודי הלא-חרדי נמצא אף הוא באשכולות הנמוכים, ו מיעוט מהמגזר הלא-יהודי מצוי באשכולות .
תרשים 23 : ,שיעורי האיחורים בהגשת הבקשות לבינוי כיתות לימוד .
מהתרשים עולה שהרוב הגדול (כ-60% עד83% ) של הבקשות שהגישו הרשויות .
המקומיות בשנים 2018 - 2020 בכל שנההיה לאחר המועד האחרון שנקבע לכך בנוהל .
גם משך האיחור בהגשת הבקשות הוא גדול, ובשנת 2020 האיחור .
הממוצע בהגשת הבקשות עמד על כחודשיים וחצי.
שיעור כה גדול של בקשות המוגשות .
באיחור , ובמקרים רבים באיחור ניכר , מביא מן הסתם לעיכובים משמעותיים בתהליכי .
האישור , התקצוב והבינוי של כיתות הלימוד הנדרשות.
התרשים שלהלן מציג את מועדי מתן ההחלטות בבקשות (הנשלחות לרשויות המקומיות בדואר .
אלקטרוני מיד עם קבלתן) (להלן גם - מתן תשובות).
הבדיקה נעשתה עבור הבקשות שהוגשו .
3 ), ונבדק בה באיזו מידה התקבלו ההחלטות לגביהן במועד (עד30.
מתוך הנחה שבקשות המוגשות באיחור מקשות לתת תשובה במועד.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 24: ,שיעורי האיחורים במתן התשובות לבקשות לבינוי כיתות לימוד .
מהתרשים עולה ששיעור התשובות שניתנות באיחור לבקשות שהוגשו במועד הוא גבוה .
למדי, והגיע בשנת 2020 ליותר ממחצית התשובות (כ-55% ).
משך האיחור הממוצע במתן .
התשובות הללו גדול אף הוא, ועמד על כ-52 ימים בשנת2020 .
לעיכובים בתהליך בינוי כיתות הלימוד ברשויות המקומיות.
אם כך, נוסף על העיכובים .
שנגרמים בידי הרשויות המקומיות שמגישות את רוב בקשותיהן באיחור ניכר, כפי שעלה .
מהתרשים הקודם, נגרמים עיכובים נוספים גם בידי מינהל התכנון בשל ההחלטות שהוא .
מקבל באיחור בחלק ניכר מהבקשות שמוגשות אליו במועד.
פרק הזמן שהוקצה, כאמור , לטיפול בבקשות שאותן על הרשויות להגיש עד 31 במרץ מדי שנה .
הוא שישה חודשים לכל היותר (כ-180 יום), כלומר עד סוף ספטמבר באותה שנה.
שלהלן מציג את שיעור הבקשות (מתוך כלל הבקשות, אלה שהוגשו במועד ואלה שהוגשו .
באיחור) בשנים 2017 - 2020 שמשך הטיפול בהן חרג מפרקהזמן של 180 יום, ואת משך הטיפול .
תרשים 25: שיעורי הבקשות לבינוי כיתות לימוד שמשך הטיפול בהן חרג .
מ-180 ,יום 2017 - 2020 .
מהתרשים עולה כי משך הטיפול הממוצע עלה מ-139 ימים בשנת2017 ל-160 ימים בשנת2020 , .
ושיעור הבקשות שמשך הטיפול בהן עלה על180 יום (כחצי שנה) גדל מ-32% בשנת2017 ל- .
מבדיקת מועדי הגשת הבקשות לבינוי כיתות לימוד בידי הרשויות המקומיות, מועדי מתן .
התשובות של אגף מיפוי ותכנון לבקשות אלו ומשכי הטיפול שלו בהן עולה, כי העמידה .
במועדים שנקבעו בנוהל הגשת הבקשות להגשת בקשות ולמתן תשובות בעניינן היא .
מועטה (בשנת 2020 כ-83% מהבקשות הו גשו באיחור וכ -55% מהתשובות לבקשות .
שהוגשו בזמן ניתנו באיחור).
נמצא שיעור ניכר של חריגות ממושכות מהמועדים הללו, .
ומשכי הטיפול בבקשות הולכים ומתארכים בשנים האחרונות.
בכל הליקויים הללו יש כדי .
לפגוע בתהליך בינוי כיתות הלימוד בידי הרשויות המקומיות ולהביא לעיכובים ניכרים .
בהפעלת כיתות הלימוד החדשות הנחוצות לפעילותה התקינה של מערכת החינוך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הנוהל אכן קובע את 31.
כמועד הסופי, אך משום שרשויות רבות אינן עומדות בזמני ההגשה, המשרד דוחה את המועד .
הסופי בכל שנה עד אמצע אפר יל (בהתחשב במועדי החגים).
לעניין האיחור במתן תשובותיו .
לרשויות מסר משרד החינוך כי האיחור נובע בעיקר ממגמת הגידול בצרכים ובבקשות לאורך .
השנים וממחסור בכוח האדם, וזאת על אף השיפור במערכות המחשוב, ההתייעלות בכוח האדם .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים משרד מבקר המדינה ממליץ ל משרד החינוך לבחון, בשיתוף הרשויות המקומיות, את .
הסיבות להיקף הגדול של חריגותיהן ממועדי הגשת הבקשות לבינוי כיתות לימוד שנקבעו .
בנוהל הגשת הבקשות, ולגבש עימן פתרונות לצמצום חריגות אלו.
שהמשרד יפעל לצמצום האיחורים הניכרים שלו במתן ההחלטות בבקשות של הרשויות .
המקומיות ומשכי הטיפול ההולכים ומתארכים בהן, תוך ייעול תהליך הטיפול בבקשות.
עוד מומלץ להתאים את לוח הזמנים להגשת בקשות ולמתן אישורים בדרך שתאפשר .
לפתוח את שנה"ל הקרובה ביותר בתום השלמת הבנייה.
בדיקת תוכניות אדריכליות .
עדכון נוהל אישור התוכנית האדריכלית: לאחר הכרה בצורך להקים מוסד חינוך חדש או .
להרחיב מוסד קיים ולאחר שהוכנה הפרוגרמה לפרויקט, על הרשות המקומית להגיש תוכנית .
אדריכלית לאישור אגף מיפוי ותכנון במינהל הפיתוח לצורך הגשת הפרויקט לוועדת התקצוב .
את התוכנית האדריכלית מכינה הרשות המקומית בסיוע אדריכל שעימו היא .
מתקשרת (להלן - אדריכל הרשות).
האגף בודק את התוכניות האדריכליות המוגשות לו .
באמצעות שלושה "אדריכלים יועצים" - אדריכלים חיצוניים שמשרד החינוך התקשר עימם .
בדרך כלל מתקיים דין ודברים בין האדריכל היועץ לאדריכל הרשות עד להגעה .
לתוכנית אדריכלית מוסכמת.
מינהל הפיתוח הסדיר באוקטובר 2019 "בנוהל "אישורי תכניות אדריכליות למוסדות חינוך .
את השלבים להגשת תוכנית אדריכלית, לרבות המסמכים והאישורים שיש לצרף אליה49 , .
ואולם לא נקבעו בנוהל העקרונות והמרכיבים של בדיקת התוכניות האדריכליות בי די .
בפברואר 2021 קיים אגף מיפוי ותכנון דיון על תהליך הבדיקה, והוחלט בו על כמה עקרונות .
חדשים שייתנו מענה לבעיות שעלו במהלך בדיקת תוכניות אדריכליות ובהם אלו: בעת בדיקת .
תוכנית אדריכלית על האדריכל היועץ לוודא התאמה של נתוני המגרש הרלוונטי לתוכנית ל נתוני .
הפרוגרמה מבחינת רישום הגוש והחלקה.
ככל שמתגלה חוסר התאמה, הרשות נדרשת לתקן .
את הפרוגרמה מול המרכז למיפוי ישראל 50 .
במצב של עירוב שימושים (מוסד חינוכי שיש לבנות .
מעל מבנה ציבורי), על הרשות המקומית להציג את מקורות המימון של הבנייה שאינם מקורות .
49 " נוהלאישורי תכניות אדריכליות למוסדות חינוך " ( 30.
50 המרכז למיפוי ישראל הוא יחידת סמך מקצועית של משרד הבינוי והשיכון.
המרכז עוסק בייזום, באפיון, בפיקוח .
ובבקרה של תהליכים ועבודות בתחום תשתיו ת המידע הגיאודזי, הקרטוגרפי ומערכות המידע הג יאוגרפי של מדינת .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לעדכן את נוהל אישור התוכנית האדריכלית, .
באופן שיסדיר באופן מקיף את המרכיבים המקצועיים הנדרשים בבדיקת התוכניות .
האדריכליות וייצור ודאות ובהירות בתהליך בדיקת התוכניות ואישורן, הן עבור האדריכלים .
היועצים והן עבור האדריכלים שמטעם הרשויות המקומיות, ויפרסם אותו לציבור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי החל לגבש נוהל מדויק יותר לבדיקת .
פרק הזמן עד לאישור תוכנית אדריכלית: על מנת להבטיח שתהליך יתבצע באופן יעיל, .
ובמיוחד תהליך הכולל כמה שלבים ומעורבים בו כמה גורמים, נדרש לקבוע אבני דרך ואת פרק .
הזמן בכל אבן דרך שיש לעמוד בו.
בביקורת עלה כי לא נקבע פרק הזמן המרבי להכנת התוכנית האדריכלית בידי הרשות .
המקומית לאחר הוצאת הפרוגרמה לפרויקט, ולא נקבע פרק הזמן המרבי לבדיקת .
התוכנית האדריכלית עד לאישורה על ידי מינהל הפיתוח, תוך הבאה בחשבון של ביצוע .
שינויים ושיפורים בתוכנית בידי הרשות המקומית כתנאי לאישורה.
צוות הביקורת בדק את פרק הזמן מהוצאת הפרוגרמה לרשות המקומית ועד לאישור התוכנית .
האדריכלית שהגישה הרשות למינהל הפיתוח.
הבדיקה נערכה עבור רשימת הפרויקטים הזמינים .
לתקצוב של משרד החינוך מיוני 2021 .
ברשימה ישנם267 פרויקטים הכוללים 3,590 כיתות בי"ס .
לתקצוב ו-108 פרויקטים הכוללים345 .
תרשים 26: התפלגות הבקשות לפי פרק הזמן מהוצאת הפרוגרמות ועד .
לאישור התוכניות האדריכליות, יוני 2021 )(בימים .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים נתוני התרשימים מראים שבכ-44% מהפרויקטים של בינוי כיתות בתי ספר פרק הזמן עד .
לגיבושה ואישור ה של התוכנית האדריכלית לא עלה על שלושה חודשים, ואולם, בכ- .
17% מהם הוא עלה על שנה.
המצב היה טוב יותר בפרויקטים לבינוי כיתות גן, .
שבכמחצית מהם משך הזמן לגיבושה ולאישור ה של התוכנית האדריכלית לא עלה על .
שלושה חודשים, ובכ-13% מהםהוא עלה על שנה.
בהיעדר הגדרת פרקי זמן מרביים להגשת תוכנית אדריכלית ולאישורה, לא ניתן לקיים .
בקרה ומעקב אחר עמידת הרשויות המקומיות ומינהל הפיתוח בפרקי הזמן המאפשרים .
יעילות בקידום גיבושם של הפרויקטים לקראת תקצובם.
התמשכות פרק הזמן הכולל את .
הגשת התוכנית האדריכלית ואת אישורה לכדי חצי שנה ויותר, ואף מעל שנה, בבניית .
38% מכיתות בתי הספר ו-28% מכיתות הגן, עלולה לגרום לעיכוב ניכר בתקצוב הפרויקט .
ובמועד סיום בינוי כיתות הלימוד הנכללות בו, הנדרשות למועד פתיחת שנת לימודים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הוא פיתח מערכת ממוחשבת שמטרתה .
לייעל ולקצר את תהליך האישור של תוכניות אדריכליות , וכי הוא מעדכן אותה כך שתאפשר .
תהליך דיגיטלי ל בדיקה ו לחתימ ה של התוכניות, שיביא לקיצור משמעותי בתהליך בדיק תן .
עוד מסר המשרד, כי היות ש פרק הזמן הדרוש לבדיקת ת וכנית אדריכלית שונה .
מתוכנית לת וכנית ותלוי בהתקדמות הפרויקט ובמורכבות הת וכנית, לא נקבע פרק זמן מרבי.
לנוכח החשיבות הרבה של הגדרת פרקי הזמן של השלבים השונים בתהליך, ממליץ .
משרד מבקר המדינה למשרד החינוך לקבוע פרק זמן מרבי להגשת תוכנית אדריכלית .
בידי הרשות המקומית ופרק זמן מרבי לאישורה, תוך הגדרת נסיבות חריגות שבהן תאושר .
ארכה, ולעקוב אחר עמידת הרשויות המקומיות ומינהל הפיתוח בהם; כמו כן מומלץ .
שיעקוב אחר השפעת הצעדים לייעול תהליכי התכנון והאישור על משך תהליכים אלה.
דירוג הפרויקטים העומדים בתנאי הסף: התקציב השנתי המיועד לבניית מוסדות חינוך .
חדשים, כפי שנקבע במסגרת תוכנית החומש, אינו נותן מענה מלא לכלל צורכי בינוי הכיתות .
הקיימים במערכת החינוך.
מכאן הצורך לקבוע את התהליך לפיו יתועדפו הפרויקטים.
לתיעדוף קובע את תנאי הסף והקריטריונים לפיהם יש לתעדף את הבקשות (פרויקטים) לתקצוב .
בינוי מוסדות החינוך: .
תנאי ה סף ה מקדמיים : הכרה של המשרד בַּצורך והוצאת פרוגרמה תוך עמידה במגבלת .
התקציב שנקבעה לתוכנית החומש.
תנאי סף נוספים : אגף מיפוי ותכנון דירג את הבקשה בעדיפות א', אישר שהפרוגרמה .
עדכנית, והפרויקט או חלקו לא תוקצב בשנת התקציב (למעט חריגות שנקבעו בנוהל).
כל פרויקט שעמד בתנאי הסף ידורג בהתאם ל ניקוד שיקבל עבור מספר פרמטרים , באופן ש לכל .
פרמטר יי קבע ניקוד מ-0 עד20.
סיכום הנקודות ישמש הציון של אותו פרויקט ולפיו הוא ידורג.
הפרמטרים הם אלו : סוג החינוך (רגיל או מיוחד) 51 ; מוסדות חינוך ייחודיים 52 ; פרויקטים .
המשכיים 53; סיבת אישור הבקשה54; שלב החינוך 55; המדד המשולב לאיתנות פיננסית56 (יצוין כי .
פרמטר זה נותן עדיפות באופן דיפרנציאלי לרשויות חלשות מבחינה חברתית-כלכלית); המחסור .
היחסי בכיתות ברשות לעומת המחסור בכלל הרשויות 57 ; יחס מספר התלמידים ליחידת .
תקצוב58; הניצול התקציבי 59; יחסהצפיפות במוסד החינוכי60; המעמד המשפטי 61.
הנוהל לתיעדוף מאפשר החרגת פרויקטיםמכלל הקריטריונים לעיל , אם הניקוד שלהם נמוך .
יותר מפרויקטים אחרים ובהתאם לסיבות שפורטו בנוהל, ובלבד שיעמדו בתנאי הסף.
החריגים תדון בבקשות החריגות ותאשרן62.
על פי הסברי משרד החינוך, עד10% מהכיתות .
שהוכר לגביהן הצורך הן כאלו שקיבלו אישור חריג.
פרויקטים נוספים המוחרגים ואינם נבחנים .
בהתאם לקריטריונים הם פרויקטים המבוצעים על פי החלטת ממשלה או החלטת בית משפט; .
בנייה חלופית למבנה מסוכן ; ופרויקטים מיוחדים ש מוקצה להם תקציב מיוחד.
התוצר של התהליך הוא רשימת פרויקטים המתוקצבים בהתאם למסגרת התקציבית המאושרת .
לאחר שלב זה, אגף בינוי ותקצוב מפיק הרשאות תקציביות לפרויקטים שאושרו .
והרשויות המקומיות יכולות להתחיל בביצועם.
התקציב עובר לרשות המקומית, בהתאם .
להרשאה התקציבית ולאבני הדרך שנקבעו להתקדמות בביצוע הפרויקט, כפי שמוגדר בנוהל .
משרד החינוך "נוהל שחרור כספים לבניית מוסדות חינוך".
51 פרויקטים המוגדרים כחינוך מיוחד מקבלים תוספת של15 .
52 חוות חקלאיות, בתי"ס ימיים, מרכזי פסגה, מרכזי מצוינות/מחוננים, מוסדות חינוך בתוך בתי חולים ובתי ספר חדשניים .
מקבלים תוספת של 15 נקודות.
53 פרויקטים לבינוי שתוקצבו והחלה בנייתם בפועל ונדרש המשך תקצובם על מנת לסיים את בנייתם מקבלים עדיפות.
בשלב הראשון נ יתן ניקוד אחיד של 15 נקודות לכלפרויקט שהגיע לביצוע בפועל של מעל 6% .
54 לכל פרויקט שהוכר בו הצורך נקבעההסיבה העיקרית להכרה ולפיה הוא מקבל ניקוד, שנע בין 9 ל-14 נקודות.
55 פרויקטים המיועדים לחינוך היסודי והקדם-יסודי מקבלים תוספת ניקוד על פני החינוך העל-יסודי.
56 האיתנות הפיננסיתנקבעת בהתאם למדד המשולב המפורט בנוהל.
ככל שהמדד המשולב של הרשות המקומית .
נמוך יותר, יינתן ניקוד גבוה יותר, והוא נע בין 0 ל-10 נקודות.
57 ככל ששיעור הכיתות החסרות (מספר הכיתות שהוכר בהן הצורך מסך הכיתות) ברשות מכלל הכיתות החסרות .
בכל הרשויות גבוה יותר, יינתן ניקוד גבוה יותר - בין 0 ל-15 .
58 לכל פרויקט יבוצע חישובבנוגע למספר ה תלמידים שהוא ייתן להם מענה.
ככל שהמספר גבוה יותר, הפרויקט יקבל .
הניקוד נע בין 2 ל-10 .
59 רשות שיש ברשותה הרשאות לבנייה חדשה שאינן מנוצלות כללבמשך שנה וחצי ויותר, תקבל ניקוד נמוך יותר ככל .
שסה"כ השטח המתוקצב שטרם נוצל גדול יותר.
הניקוד נע בין 0 ל-10 .
60 לכל פרויקט יבוצע חישובשמראה את השטח לתלמיד במ"ר (שטח המוסד הקיים חלקי מספר התלמידים בו).
שיחס הצפיפות המתקבל קטן יותר, כך הצפיפות במוסד גבוהה יותר, והפרויקט יקבל ניקוד גבוה יותר; כך בהרחבת .
כשמדובר במוסד חדש , יחס הצפיפות יהיה שווה לאפס ויינתן הניקוד המרבי ב סעיף זה.
61 פרויקטים לבינוי מוסדות חינוך רשמיים (ביסודי וחט"ב ) ומוסדות חינוך עירוניים בתיכון יקבלו עדיפות.
62 הפרויקטים המוחרגים הם אלו שמקבלים ניקוד נמוך שאינו מספיק לתקצובם, אולם בשל הסיבות המנויות בנוהל .
האגף למיפוי ותכנון מעביר את רשימת הפרויקטים שהוא מבקש להחריג לוועדת ה תקצוב .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים שיעור ביצוע ההרשאות והתמשכות ביצוע הפרויקטים: להלן מוצג התקציב השנתי .
שהוקצה לבניית כיתות לימוד (כיתות גן וכיתות בי"ס) במהלך עשר השנים האחרונות, הכוללות .
את שתי תוכניות החומש האחר ונות (לשנים 2012 - 2016 ולשנים2017 - 2021 ), וביצוע התקציבים .
לוח 3: ,ההרשאות התקציביות לבינוי כיתות לימוד וביצוען 2012 - 2021 .
החומש השנה ההרשאות הביצוע 64 שיעור הביצוע .
63 הנתונים הללו, בפרט לגבי השנים האחרונות, משתנים כל העת בכל הנוגע לביצוע ההרשאות.
ממועד הוצאת ההרשאות בשנה מסוימת, שיעור הביצוע הולך וגדל, בהתאם להתקדמות בביצוע הפרויקטים.
64 ביצוע ההרשאות משנת הוצאתן ועד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2021.
מהלוח עולה כי על פי הנתונים בסיום מועד הביקורת באוגוסט2021 , שיעורי הביצוע של .
ההרשאות התקציביות שניתנו בשנים 2012 - 2016 (תוכנית החומש השנייה) נעים בין כ- .
93% לכ-97% ; ממוצע הביצוע של כל ההרשאות התקציביות לחמש שנים אלו עומד על .
שיעורי הביצוע של ההרשאות התקציביות בשנים 2017 - 2021 נמוכים יותר באופן .
ניכר, וככל ששנת הוצאת ההרשאות מאוחרת יותר, שיעור הביצוע נמוך יותר.
המהותיות לכך היא קצב ההתקדמות.
משך הקמת פרויקט הוא 3 - 4 שנים בממוצע, ולכן .
רק חלק מסכומי ההרשאות התקציביות שניתנו לפרויקטים בשנים האחרונות בוצעו עד .
ביצוע ההרשאות לפי האשכולות החברתיים -כלכליים: להלן מוצג ביצוע ההרשאות .
התקציביות לפי האשכולות החברתיים-כלכליים של הרשויות המקומיות: .
לוח 4: שיעורי ביצוע ההרשאות התקציביות לבינוי כיתות לימוד, לפי .
אשכולות חברתיים-כלכליים, 2012 - 2021 .
כלכליים שיעור ביצוע .
שנייה אשכולות 1 - 3 91.
שלישית אשכולות 1 - 3 40.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים מהלוח עולה ששיעור י ביצוע ההרשאות של הרשויות המקומיות המשתייכות לאשכולות .