HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם הכללית קבעה כלל זה לבתי החולים שלה.
עלה ששיטת הדיווח הנוכחית אינה מבטיחה כי המועד שנרשם הוא אכן המועד שאליו התכוון משרד הבריאות - מועד ההפניה לניתוח .
עקב כך הנתונים המוזנים אינם משקפים הלכה למעשה את זמני ההמתנה לניתוחים ולכן אי-אפשר להשוותם לנתונים של בתי חולים במדינות אחרות .
יתרה מזו, מתשובת המשרד עלה כי כיוון שאין מערכת ניהול מרכזית של תורים לניתוח, מטופל יכול להירשם במקביל לכמה בתי חולים לאותה פרוצדורה על מנת לקבל את התור הקצר ביותר מבין האפשרויות שיינתנו לו.
גם קופת החולים של המבוטח אינה יודעת מתי והיכן הוא ינותח.
גורמים אלה ואחרים מקשים על משרד הבריאות לנטר את אורכי התורים.
וולפסון: על פי הרישום במערכת נש"ר, במחלקת העיניים בוולפסון זמני ההמתנה לתורים לניתוחים היו קצרים עד מאו ד - שלושה ימים בלבד בממוצע (ברבעון הראשון של שנת 2016)90; וזמני ההמתנה לניתוחים במחלקות הכירורגיות היו שניים- שלושה ימים בלבד.
ואולם בבדיקה עלה שזמני ההמתנה לניתוחים במחלקת עיניים, שאותם הזין בית החולים במערכת, החלו ביום שבו ביקר המטופל במרפאת טרום-ניתוח, ש הוא היום שבו נקבע לו מועד הניתוח, וכי משך ההמתנה לקבלה ב מרפאת טרום-ניתוח לא הובא בחשבון כלל, אף שמדובר בכחצי שנה בממוצע.
בילינסון: במחלקה לאורולוגיה בבילינסון נרשם מועד הרישום לניתוח כמועד שבו החליטו רופאי המחלקה על תאריך השיבוץ של המטופל לניתוח ולא במועד ההחלטה על הצורך בניתוח, פער שעשוי להגיע לשבועות עד חודשים.
88 חוזר מינהל רפואה 14/2013 מתאריך 2.
89 בין אם באותו מועד נקבע התור לניתוח או נקבע תור למרפאה טרום-ניתוח שבה ייקבע מועד הניתוח.
מרבית הניתוחים הם ניתוחי קטרקט משרד הבריאות |363 .
לציבור המבוטחים אין .
משרדי הבריאות והאוצר ערים זה שנים לתופעת התורים הארוכים במערכת הציבורית.
עם זאת, משרד הבריאות החל ב איסוף הנתוני ם רק בשנת 2013; ובמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2016 , הוא עדיין לא פרס ם בפומבי נתונים אמינים בנושא91 .
יוצא שלמשרד אין מידע על מספר הממתינים, זמני ההמתנה לניתוחים, התפלגותם לפי סוגי הניתוחים ובתי החולים, לרבות על פי אזורים גיאוגרפיים; יוצא גם שלציבור המבוטחים אין מידע בנוגע לזמני ההמתנה לניתוחים בבתי החולים השונים ולכן נבצר מהם לשקלל נתון זה בעת שהם בוחרים את בית החולים שבו ינותחו.
אשר לכללית - יש בידה נתונים על משכי ההמתנה לניתוחים, אולם היא אינה מציעה למטופלים שממתינים זמן רב לניתוח בבית חולים מסוים לעבור את הניתוח בבית חולים אחר, ובכך לקצר את משך ההמתנה.
הכללית מסרה בתגובתה כי בעבר ניסתה להציע לחולים לבצע את הניתוח בבית חולים אחר אשר משך ההמתנה אליו קצר יותר, אך ניסיון זה לא צלח.
הכללית הוסיפה כי תחדש את היוזמה האמורה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי פתרונות המחשוב שיספק לחדרי הניתוח יאפשרו הצגה של זמני המתנה בהתבסס על שיטת מדידה אחידה, וכן יאפשרו תיעוד של מועד ההחלטה בדבר הניתוח, של מועד קביעת התור לניתוח ושל מועד הניתוח בפועל.
על משרד הבריאות לוודא שהמערכות המותקנות בכל בתי החולים, שמנהלות את התורים לניתוחים, יושתתו על כללים אחידים שיאפשרו השוואה בין התורים של בתי החולים השונים וכן לנעשה במדינות ה - OECD .
מערכות שכאלו יאפשרו ראייה כלל-ארצית ומקיפה של ניהול התורים לניתוחים.
דיווח על זמן ההמתנה לניתוחים שאינו מושתת על כללים אחידים יוצר מצג מטעה שפוגע הן בציבור והן באמינות מערכת הבריאות.
מידע על זמני המתנה לתורים לניתוחים הוא מידע מהותי שעל הציבור להיות חשוף לו, ושקיפות כזאת עשויה גם לקדם תחרות בין בתי החולים ובכך להביא לשיפור תהליכי עבודתם, לטוב ת הציבור כולו.
השיהוי האמור בעבודתו של המשרד, הזמן שחלף מאז החל באיסוף הנתונים והעובדה שהוא טרם פרסם את הנתונים לציבור, אינו תקין, שכן הדבר פוגע בזכות הציבור לקבל מידע הנוגע לו אישית.
התכנית לקיצור תורים .
בסוף שנת 2015 סיכמו משרד הבריאות ומשרד האוצר שיש לתקצב תכנית לקיצור תורים.
לפי התכנית, הממשלה ת קצה סכום כולל של כ -880 מיליון שקל לקיצור .
91 בשנים2014 ו-2015 ,המשרד פרסם כמה נתונים על תוריםאולם אלו לא היו אמינים.
עיוותים ומציב תמריץ .
חולים קלים ורווחיים .
הקלים התורים לניתוחים ולהגדלת מספר הניתוחים המבוצעים בבתי החולים הציבוריים באמצעות הגדלת רכש הקופות ומתן תמיכה ישירה לבתי החולים הציבוריים .
קופות החולים יתוקצבו ב-640 ( מיליון ש"ח80% מהסכום ייועד להגדלת הרכש במערכת הציבורית, ו-20% לקיצור רשימות הממתינים), ויתרת הסכום (בסך240 )מיליון ש"ח תוקצה לבתי החולים.
התקציב שיוקצה אמור לאפשר להפעיל את חדרי הניתוח גם בשעות אחר הצהריים, במסגרת הרפואה הציבורית, תוך תגמול רופאים שיעבדו יום עבודה מלא בבית החולים הציבורי ויוותרו על פרקטיקה פרטית.
במרץ 2016 סיכום הדברים האמור היה עדיין בגדר טיוטה, ובמאי אותה שנה העביר משרד הבריאות את מתווה התכנית לקופות, לקבלת התייחסותן לכך.
משרד הבריאות מסר בתשובתו בנובמבר 2016 כי באוגוסט 2016 הממשלה אישרה את התכנית, ומאז נידון ומושלם מודל ההפעלה הסופי לשנים 2017 ו-2018.
נוכח הזמן הרב שעבר מאז הובאה סוגיית התורים הארוכים לידיעת משרדי הבריאות והאוצר, ראוי שהם יסיימו את גיבוש מתווה התכנית לאלתר על בסיס נתונים אמתיים ויקבעו מועד מוקדם ככל האפשר ליישומה.
כמו כן, על משרדי הבריאות והאוצר לקבוע מדדים מוסכמים ואחידים שבאמצעותם יבחנו אם התכנית אכן משיגה את מטרתה ומקצרת זמני המתנה לניתוחים.
השפעותיו של תמחיר ריאלי על ביצוע ניתוח במערכת הציבורית .
לתגמול הניתן על שירותים רפואיים, לאופן קביעת המחירים ולאופן ההתחשבנות השפעה מכרעת על התמריצים הכספיים העומדים לרשות הגופים הפעילים במערכת - בתי החולים וקופות החולים - ויש להם השפעה ניכרת על התנהגותם ועל היקף פעילותם92.
לתמחור שגוי של פרוצדורות רפואיות יש השפעות על היקפי הפעילות- אם התמחור גבוה מדי, הוא גורם לספק השירות - בית החולים - ליצור עודף פעילות בתחומים מסוימים, ואם הוא נמוך מדי הוא גורם לחסר של פעולות אחרות.
מנגנון התמחור מסתמך לרוב על עלויות ממוצעות ולעתים אינו מביא בחשבון אבחנות שונות או רמות שונות של חומרת המקרה שבו מטפלים.
מנגנון תמחור כזה יוצר עיוותים ומציב תמריץ כספי לתופעת "גריפת השמנת" (העדפת חולים קלים ורווחיים יותר) - תמריץ שמשפיע במיוחד על המערכת הפרטית אשר מעדיפה להתמקד במקרים הקלים.
92 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 65ג (2015 '), בפרק "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמ555 ; דוח שנתי 60ב (2010,) " בפרקהסדרים כלכליים בין קופות חולים לבתי החולים הכלליים והשפעתם על המבוטחים", עמ' 497 ; דוח שנתי 59ב (2009), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 .
ראו גם הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית, התשע"ה- 2014.
שיטת ההתחשבנות לתמחור השירותים שמקבלים בתי החולים מהקופות נקבעת בשני תהליכים: האחד, משא ומתן בין הקופות לבין בתי החולים, אשר מאפשר לתת לקופות הנחות ניכרות לעומת המחירים המרביים הנקובים במחירון משרד הבריאות; והשני, מנגנון ייחודי הקובע תקרת הכנסות שנתית לבתי החולים ( CAP ), המגבילה את הגידול בהכנסותיהם המתקבלות מקופות החולים, על שירותים הנמכרים מעבר לתקרה זו חלות הנחות אוטומטיות בשיעור משתנה ("שיטת האלפא").
לעתים שיטת ההתחשבנות הזאת מביאה לכך שמחיר הפרוצדורות אינו ריאלי ולכך שיבוצעו פעולות במחיר הפסד.
יצוין כי מחירי הפרוצדורות הרפואיות במחירון המשרד מתעדכנים במשך השנים בשיעור עדכון מחיר יום אשפוז.
שיטת ההתחשבנות בין הקופות לבתי החולים היא אחד השיקולים המשפיעים על החלטתם של בתי החולים אם לבצע ניתוח מסוים שתמחירו ריאלי ואף מותיר לו עודף הכנסות או לבצע ניתוח אחר שמתומחר בחסר 93 , וזו אחת הסיבות להיווצרות תורים ארוכים לניתוחים מסוימים.
בעניין זה המליצה ועדת גרמן שמשרדי הבריאות והאוצר יאתרו את הפרוצדורות שיש בהן תורים ארוכים ויבצעו שינוי במחירי הניתוחים כדי לקצר תורים 94 , אולם כאמור המלצה זו לא יושמה.
יש לציין כי הציבור הפונה לרפואה הפרטית אינו מקבל בהכרח טיפול איכותי יותר מהבחינה הרפואית מאשר בבתי החולים הציבוריים.
לפיכך פניות הציבור לרפואה הפרטית מגדילות את ההוצאה הפרטית והלאומית לבריאות ופוגעות בהכשרת הדור הצעיר של הרופאים, והן אף פוגעות בציבור שאינו חבר בשב"ן או שאין ברשותו ביטוח בריאות פרטי.
אף שאופן ההתחשבנות בין הקופות לבתי החולים הוא גורם המשפיע באופן משמעותי על התנהלות מערכת הבריאות, עלה שמשרד הבריאות לא בחן את ההשפעה של אופן תמחור הניתוחים על זמני ההמתנה לניתוחים וממילא הוא לא עדכן, על פי הצורך, את מחירי הניתוחים באופן שיהיו ריאליים (למעט עדכון מחיר יום אשפוז שמשפיע בעקיפין על התמחור).
להמחשת הצורך בבחינת תמחור עלות הניתוחים יצוין כי לאחר שמשרד הבריאות העלה את תערי ף הניתוח להוצאת שקדים חל גידול של כמעט 150% במספר הניתוחים הללו שבוצעו במערכת הציבורית.
בתי חולים פרטיים מראש לא יבצעו ניתוח כזה או שיגבו מחיר ריאלי ללא הנחות 94 חבריהוועדה שכתבו את עמדת המיעוט הציעו לשנות ל חלוטין את מנגנון קביעת המחירים שקופות החולים משלמות לבתי החולים, באופן שהמחירים ייקבעו על בסיס עקרונות כלכליים ברורים, בידי גוף רגולטורי מקצועי ועצמאי, ויהיו אחידים לכל המערכת (במקום מחירי מקסימום הנהוגים במועד סיום הביקורת).
בבית חולים שונה מזה .
יותר לנוכח התכנית של משרדי הבריאות והאוצר לקיצור תורים, ראוי שמשרדים אלה יבחנו גם את שיטת תמחור הניתוחים השונים, ובפרט אלה שיש בהם תורים ארוכים, ויקבעו מחיר ריאלי לביצועם.
הדבר ישפיע על התמריץ של בתי החולים לבצע אותם.
המשרד השיב כי הוא מכיר בחשיבותו של תמחור ריאלי של שירותים וער לעיוותים שמקורם בתמחור לא ריאלי.
המשרד ומשרד האוצר מתכוונים לעקוב אחר תמהיל הביצוע של הניתוחים במסגרת התכנית לקיצור תורים.
בכוונתם לבחון ביסודיות פעולות שלא יבוצעו כלל או שיבוצעו בשיעור קטן מהמתוכנן, ולתמחרן בהתאם לכך.
המשרד מפתח מערכת תמחור לאומית שתשמש כלי לתמחור דינמי ורציף של כלל השירותים במערכת האשפוז הציבורית.
המערכת תאפשר לאתר מקרים של תמחור יתר או תמחור חסר ולתקן את מחירם, תוך שמירה על מסגרת ה הוצאה.
משנת 2017 יחולו שינויים באופן חישובי ההנחות, באופן שהקופות יוכלו לפעול לפי שיקולים איכותניים ולא רק שיקולים כלכליים.
משרד מבקר המדינה יעקוב אחר פיתוח מערכת התמחור והשימוש בה.
הסדרי בחירה והשפעתם על אורכי התורים .
על פי החוק, כל תושב זכאי לשירותי בריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות, וזאת באיכות סבירה, בזמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו.
קופות החולים רשאיות להתקשר עם מוסדות הנותנים שירותים רפואיים ו להגביל בהתאם לשיקול דעתן את הפניית מבוטחיהן למוסדות אלו (להלן - הסדרי בחירה).
קביעה זו מאפשרת לקופות שליטה בקביעת המתקן הרפואי שאליו מופנה חולה הזקוק לטיפול.
בדוחות קודמים של מבקר המדינה צוין כי אחת הבעיות הנוגעות לקיצור זמני ההמתנה היא שהסדרי הבחירה מגבילים מטופלים מלקבל את הטיפול בבית חולים שונה מזה שנקבע עבורם, אף שמצאו בו תור קצר יותר 95 .
ועדת גרמן ביקשה להתמודד עם סוגיה זו והיא המליצה שקופות החולים יאפשרו למטופל לבחור קבלת טיפול בבית חולים אחד מבין שלושה אפשריים שיוצגו לפניו.
מבין השלושה אחד יהיה מרכז -על (בית חולים גדול), שמקומו אינו תלוי במקום המגורים של המטופל או בזהות קופת החולים שאליה הוא משתייך, ושניים אחרים יהיו באזור הגאוגרפי של המטופל ובבעלות שונה (ממשלתי, כללית, ציבורי או אחר).
95 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 60 ב(2010) , " בפרקהסדרים כלכליים בין קופות חולים לבתי החולים הכלליים והשפעתם על המבוטחים", עמ' 497 ; דוח שנתי59ב (2009), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 .
ראוי כי בעת שמשרד הבריאות וקופות החולים יגבשו את התכנית לקיצור תורים הם ייתנו את דעתם לעובדה שהסדרי הבחירה הם גורם המשפיע על אורכי התורים, וישקלו להרחיבם ולהגמישם.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי מנכ"ל המשרד מרכז עבודת מטה שבמסגרתה נבחנות כמה אפשרויות, ובכללן האפשרות שהפתרון שתצטרך הקופה לספק למבוטחיה יותאם לתור הקצר ביותר שהמבוטח יכול להשיג מחוץ להסדרי הבחירה שלה (על פי תנאים מסוימים שיוגדרו), וכן ייקבעו התחומים שבהם לא יחולו הסדרי הבחירה ותתאפשר למטופל בחירה חופשית בבתי חולים.
למשרד אין תורת הפעלה סדורה לחדרי הניתוח ובכלל זה אין לו תורה לניהול תורים לניתוחים.
אמנם נוהלי המשרד נועדו להסדיר את ניהול התורים, אולם הם לוקים בחסר, וראיה לכך היא שכל בית חולים פועל כראות עיניו.
בייחוד בולט חסרונו של נוהל אחיד ומקיף המסדיר את התהליך מראשיתו - החל במועד שבו החליט הרופא שיש צורך בניתוח, אחרי כן - קביעת מועד התור לניתוח, מעקב אחר המנותח בזמן ההמתנה, ניהול מושכל של התורים כדי למנוע למשל כפילויות של תורים מוזמנים וכדי לנה ל את התורים ברמה המערכתית והארצית, וכלה במועד הניתוח עצמו.
על המשרד להסדיר את ניהול התורים לניתוחים ולגבש נוהל מתאים לשם כך.
בין היתר, עליו להתייחס לניהול רשימות הממתינים - טיוב הנתונים, אחידות באופן זימון התור לניתוח, זימון התור לטרום-ניתוח, אופן ביצוע הש ינוי בתורים, בקרות שוטפות, אחידות במסירת מידע למטופלים תוך התחשבות בהגברת הוודאות ושיפור השירותיות, וקביעת האחראי לכל שלב.
על המשרד לקבוע מדדי איכות שיתמכו בתהליך ויאפשרו ניטור ובקרה, וכן יעדים לשיפור, וזאת במסגרת אימוץ ראייה כלל - ארצית.
על משרדי הבריאות והאוצר לסיים את גיבוש מתווה התכנית לקיצור תורים לאלתר ולהתחיל ליישמה.
במסגרת זאת, עליהם לבחון גם את הסדרי הבחירה ואת תמחור הניתוחים.
כמו כן, עליהם לקבוע מדדים שבאמצעותם יבחנו אם התכנית אכן משיגה את מטרתה ומקצרת זמני המתנה לניתוחים.
מערך כוח האדם בחדרי ניתוח .
להפעלת חדרי הניתוח נדרשים צוות רפואי וצוות עזר תומך וסיעודי - רופא מנתח (כירורג), רופא מרדים, שתי אחיות וסניטרים96 .
משרד הבריאות קבע את תקְנון כוח האדם הרפואי בשנות ה-שבעים של המאה העשרים, ואת תקְנון כוח האדם הסיעודי בשנות התשעים של מאה העשרים ומאז לא עדכן אותו בעבור חדרי ניתוח.
התקְנון מבוסס על מספר עמדות הניתוח שנקבעו ברישיון של בית החולים.
למקצועות שאינם רפואיים אלא מתחום המינהל והמשק (כגון כוחות עזר וסניטרים) לא נקבע תקן כלל.
רופא מרדים הוא רופא האחראי לפעולת הרדמת המטופל במהלך פרוצדורה כירורגית, כללית או אזורית.
הרופא המרדים אינו אחראי רק למתן חומרי ההרדמה אלא גם ל ניטור מצב החולה ו להשגחה על מערכות החיים הקריטיות .
עם השנים גבר הצורך בנוכחות רופא מרדים לפעולות באתרים נוספים בבית החולים מלבד חדרי הניתוח.
למשל, יש צורך ברופא מרדים בחדרי הלידה, על מנת לתת אפידורל, בהדמיות תחת הרדמות, ביחיד ה לטיפול נמרץ, ביחידות הטראומה, במרפאות הכאב ועוד.
חסר במרדימים בחדרי ניתוח פוגע בבטיחות ההרדמה ועלול לסכן את בטיחות המנותח.
הגדרת מקצוע ההרדמה כמקצוע במצוקה: בסוף שנת 2008 קבע משרד הבריאות את מקצוע ההרדמה כ"מקצוע במצוקה"97 .
לפי נתוני המשרד, בשנת2010 שיעור הרופאים המרדימים היה 0.
078 ל- 1,000 נפש, לעומת היעד של0.
18 ל- 1,000 נפש לשנת 2025 .
מנתון זה אפשר ללמוד גם על פער ניכר לעומת ארה"ב, שבה בשנת 2010 שיעור הרופאים המרדימים היה0.
14 ל-1,000 נפש98 , ויצוין כי שיעור דומה היה גם במד ינות ה - OECD99 .
בהסכם הקיבוצי משנת 2011100 נכללו תוספות שכר ומתן מענקים למקצועות שהוגדרו כמקצועות במצוקה.
96 בחלק מהניתוחים משתתפים שני מנתחים- מנתח ראשי ומנתח עוזר.
בהרדמה מקומית לא כל הצוות הכרחי.
97 ראה גםמבקר המדינה, דוח שנתי 59 ב(2009,) בפרק "כוח אדם רפואי וסיעוד- תמונת מצב", עמ' 355.
98 בארה"ב מספר עוזרי המרדים זהה למספר האחיות המרדימות ושני בעלי התפקידים נושאים יחד בנטל שמוטל על המרדימים, וכך יוצא ששיעור העו סקים בהרדמה אף גדול מ -0.
נפש 99 הוועדה לתכנון כוח אדם רפואי וסיעודיבישראל, יוני 2010.
100 הסכם הרופאים ה קיבוצי שנחתם בין הסתדרות הרופאים למשרד האוצר .
il/ima/formstorage/type7/IMA_agreementHasbara_05.
pdf http://www (להלן- ההסכם הקיבוצי).
הרדמה התמחות במקצוע ההרדמה יקבל מענק כספי חד-פעמי101 , אולםבשנת 2016 החליט משרד האוצר לבטל את המענקים לרופאים המרדימים102.
באפריל2016 יו"ר איגוד המרדימים התריע לפני משרד הבריאות, כי ביטול המענקים צפוי לפגוע בהחלטה של מתמחים לפנות למקצוע ההרדמה.
הממונה על השכר והסכמי עבודה השיב למשרד מבקר המדינה כי מסגרת עלות המענקים של ההסכם נוצלה כבר בסוף שנת 2014 .
שר האוצר החליט להקצות עלות נוספת לטובת מענקים ע בור השנים 2015 ו-2016 .
נבחנו והוגדרו מחדש המקצועות שבחסר בתיאום עם משרד הבריאות, ובשנת 2016 נקבעו ארבע קטגוריות למתן מענקים, נקבעו מכסות למענקים לבתי חולים בפריפריה וכל מנהל בית חולים הקצה את המענקים למקצועות שבחוסר בבית החולים שלו.
תקינה ארכאית: תקן כוח האדם של הרופאים המרדימים נקבע עוד בסוף שנות השבעים של המאה העשרים בהסכם גולדברג, ובמשך השנים הוא עודכן ונוספו תקנים103 .
המפתח לתקינה מתבסס על מספר עמדות אשפוז, מפתח אשר עם השנים חדל להיות רלוונטי נוכח ההתפתחויות שחלו בפעולות הדורשות הרדמה.
בשנת 1995 נקבע מפתח תקינה חדש שמחשב את תקני הרופאים המרדימים לפי מספר עמדות ההרדמה בבית החולים (נוסחת קוטב - ישראלי104 ), אך מאז המפתח לא יושם והתקינה נותרה בעינה.
בפועל מרבית בתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה שהם אינם מתחשבים בתקינה הבלתי רלוונטית שאינה ממלאת את צורכיהם, ומספר הרופאים המרדימים שלהם גדול מזה שנקבע בתקן 105 .
ואכן עלה שמספר המרדימים בבתי החולים גדול בהרבה מהתקן שנקבע.
לדוגמה: בשיבא לפי התקינה צריכים להיות 26.
5 מרדימים, ובפועל יש 61.
5 ; ברמב"ם יש 60 מרדימים לעומת 18 לפי התקינה; באסף הרופא43 מרדימים לעומת11 .
כנדרש בתקינה לפי הנחיות איגוד המרדימים, מומלץ כי מרדים בכיר ישגיח על שני מתמחים לכל היותר, וכי על כל שלושה מומחים יהיה מרד ים מומחה נוסף לצורך גיבוי.
בחלק מהתחומים כגון ניתוחי לב, ניתוחי ילדים ונוירו -כירורגיה, נדרש מרדים מומחה ומתמחה לכל חדר.
101 לפי נתוני משרד הבריאות, לפני חתימת ההסכם הקיבוצי 36-21 רופאים החלו התמחות בהרדמה מדי שנה, ובשנת 2015 החלו63 .
רופאים לעסוק בכך 102 האגף לשכר והסכמי עבודה, משרד האוצר, "הגשת בקשות למענקי מקצועות במצוקה ומקצועות במצוקה בפריפריה בגין שנת 2016- הנחיות ומועדים" (מרץ2016.
) 103 בשנת1987 הייתה בהסכם התייחסות פרטנית לרופאים המרדימים.
המרדימים קיבלו תוספת ייחודית להרדמה, ו"טורי תורנויות וכוננויות" מוגברים.
104 על שםמנכ"ל הדסה דאז, פרופ' אבי ישראלי, ומנהל מחלקת הרדמה דאז, פרופ' שמאי קוטב, שגיבשו את המפתח.
למעט המרכז הרפואי ברזילי 370 |דוח שנתי 67ב .
מסוימים עקב המחסור במרדימים נבצר מכל בתי החולים ליישם המלצה זו; לדוגמה, בדרך כלל בנהריה שני רופאים מרדימים בלבד אחראיים על שמונה חדרים, ולעתים - רק מרדים אחד אחראי לכל החדרים.
תוספת תקנים: בהסכם הקיבוצי משנת 2011 נכללה תוספת תקנים לכלל מקצועות הרפואה, לרבות תוספת של 27.
תקנים למקצוע ההרדמה בביקורת עלה כי נכון לאוגוסט 2016 משרדי הבריאות והאוצר עדיין לא הקצו את תוספת התקנים.
יו"ר איגוד המרדימים מסר למשרד מבקר המדינה כי לפי הנתונים המעודכנים לאוגוסט 2016 יש כ-800 מרדימים מומחים, מתמחים ורופאים תחומיים106 ,ולהערכתו חסרים כ-150 מתמחים וכ-150 מומחים107 .
עוד מסר כי לפי ההערכותעד שנת 2030 המחסור יגיע ל- 1,000 מרדימים.
מערכת הבריאות ומשרד האוצר ערים זה שנים רבות למחסור במרדימים; גם מבקר המדינה העיר בעבר 108 כי החסר ברופאים מרדימים, לפחות בהיקף שיתאים למיצוי יעיל של חדרי הניתוח הקיימים, גורם להיווצרות "צוואר בקבוק" הפוגע בהפעלת חדרי הניתוח ועלול לסכן את הציבור במצבים מסוימים.
על משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"ם לקבוע מפתח תקינה שהולם את הצרכים שהתפתחו במהלך השנים ואת המטלות הנוספות שהוטלו על המרדימים לאחר שנקבע המפתח הנוכחי.
עליהם גם להכין תכנית להתמודדות עם המחסור הקיים והצפוי ברופאים מרדימים, שעלול להפוך לבעיה לאומית.
במסגרת זו ראוי גם שהם ישקלו לשמר את התכנית לעידוד רופאים וסטודנטים להתמחות במקצוע ההרדמה ולתגמל אותם בהתאם לכך, כדי לסגור את הפער בין מספר הרופאים המרדימים הנדרש לבין מספרם המצוי.
משרד הבריאות מסר בתגובתו כי הוועדה הרב -מקצועית תכלול נציגים של הר"י שיבחנו את נושא תקינת הרופאים בכלל והרופאים המרדימים בפרט.
נש"ם השיבה כי היא תומכת בהמלצה למנות צוות שיבחן את מכלול ההיבטים והנושאים לצורך מציאת פתרונות הולמים לתיקון המצב הקיים.
106 כ-800 מרדימים לכ-8 מיליון תושבים- שיעור של 0.
רופא תחומי הוארופא שסיים את תקופת ההתמחות אך עדין לא קיבל תעודת מומחה .
107 לפי חישוב נוסחת קוטב-ישראלי.
108 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 59 ב(2009), בפרק "כוח אדם רפואי וסיעוד- תמונה מצב", עמ' 355 .
המערך הסיעודי וה תומך .
מצוקת אחיות חדר ניתוח .
התפתחויות טכנולוגיות, השקעה ברפואה מונעת ובקידום הבריאות, עלייה במספר החולים במחלות כרוניות, שהטיפול בהם דורש מעקב צמוד אחר החולה, והתפתחות הטיפול בקהילה, לא זו בלבד שכל אלה מגבירות את הצורך בכוח אדם סיעודי, אלא שהן גם מחזקות את המגמה ולפיה יש להטיל אחריות רבה יותר על האחיות בבתי החולים ובקהילה ולאצול להן סמכויות רבות יותר - בהן ייעוץ, הדרכה, תיאום וניהול הטיפול - שהיו נתונות בעבר בידי הרופאים, שכן הן דורשות מידה רבה של מיומנות109.
מנתוני המשרד עולה כי יש פער ניכר בין ישראל ל מדינות ה- OECD, וכי חלה ירידה בישראל בשיעור האחיות המועסקות משנת 2000: בשנת2000 עמד שיעור האחיות ל - 1,000 נפש בישראל על 5.
7 במדינותה- OECD ובשנת2014 - 4.
הטיפול בחולה מרגע הגעתו לחדר הניתוח ועד צאתו להתאוששות כרוך בפעולות שמבצע צוות רב -מקצועי המשפיעות על בטיחותו.
לאחות תפקיד חשוב בחדר הניתוח ומוטלת עליה אחריות בכל הנוגע לבטיחות החולה.
בחדרי ניתוח פועלות שתי אחיות: האחת בתפקיד "אחות רחוצה" - אחות העוברת רחיצה וחיטוי, בדומה למנתח, ומגישה לו מכשירים.
השנייה בתפקי ד "אחות מסתובבת" - תפקידה הוא לנוע בתוך חדר הניתוח, לשמש כחוליה שמנהלת את כל האופרציה (המערכה) בחדר ולקשר בין הנעשה בתוך החדר לנעשה מחוצה לו.
תקינה ארכאית: תקן האחיות לחדר ניתוח נקבע בהסכם משנת 1996111 .
לפי התקן עבור כל מיטת עמדת ניתוח יש להקצות 4.
אחיותבמרבית בתי החולים תקן זה כולל את מגוון מקצועות הסיעוד בחדר הניתוח ובהן אחיות, כוחות עזר, טכנאים מסייעים112 , סניטרים ובמקומות אחדים אף מזכירות ובנות שירות לאומי.
בתי החולים מגדילים את הצוות הסיעודי בחדר ניתוח על פי שיקול דעתם ובהתאם לתקציבם.
מנתוני המשרד עולה כי חלה עלייה קלה בשיעורן של אחיות חדר ניתוח לעומת מספר עמדות הניתוח, בשנת 2010 שיעורן היה3.
3 , אך לטענת משרד הבריאות עדיין מסתמנת מצוקת אחיות ובהן אחיות חדרי ניתוח113.
שם 110 OECD Health Statistics 2016 .
הנתונים עבור שנת2014.
111 הסכם קיבוצי מיוחד שנחתם ב- 22.
1996 אשר חל על מוסדות הכלוליםבהסכמי השכר, קרי: הממשלה, שירותי בריאות כללית, ההסתדרות המדיצינית הדסה.
112 סניטר מיוחדהעוזר בשינוע המנותח, בהשכבתו ובפעולות המתבצעות בחדר הניתוח.
113 ,מינהל הסיעודחוזר מס' 109/15 :דוח פעילות לשנת 2014 ויעדי עבודה לשנת 2015.
המעכב ביצוע ניתוחים .
ניתוח חדשים המחסור באחיות חדר ניתוח הוא גורם המעכב ביצוע ניתוחים והמגביל הפעלת חדרי ניתוח ואף פתיחה של חדרי ניתוח חדשים114 .
לדוגמה, בקפלן לא הפעילו חדר ניתוח אחד בגלל מחסור באחיות במשך כל שנת 2013 וכן באפריל2016 ; בזיו בכל יום חדר אחד אינו פעיל בשל מחסור באחות חדר ניתוח; בהלל יפה מופעלים רק חלק מעשרת החדרים בשל סיבה זו.
חוסר היכולת לנצל את כל חדרי הניתוח בבתי החולים בגלל מחסור באחיות גורם בהכרח גם להתארכות ההמתנה לניתוחים.
מצוקת אחיות יחידת התאוששות .
לפי הסכם התקינה משנת 1996 , התקן לאחיות ביחידת ההתאוששות משתנה בהתאם למספר העמדות הפועלות ביחידה115 .
מהביקורת עולה כי בנהריה חסרות 21.
86 משרות בשני האתרים.
לדברי הצוות באתר התאוששות מרכזי, המחסור באחיות מקשה לא רק לטפל במנותח המתאושש, להעבירו באופן מסודר למחלקה או לשחררו לביתו, אלא שהוא משפיע גם על התפשטות תופעת הזיהומים; בבילינסון הפער הוא כמעט של עשר משרות; בוולפסון יש פער של שלוש משרות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלות בתי החולים נהריה, בילינסון וולפסון כי הם אינם עומדים בדרישות התקינה ביחידות ההתאוששות ולכן לא ניתן להבטיח כי יי נתן למטופלים בהם טיפול מיטבי ובטוח.
לנוכח האמור, על הנהלות בתי החולים לבחון את הדרך להשלמת התקינה הנדרשת.
שרשרת ההפעלה של חדר הניתוח תלויה גם במרכיבים לוגיסטיים - משאבים חומריים כמו ציוד ותשתיות וגם כוח אדם תומך כמו עובדי ניקיון, טכנאי ציוד וסניטרים.
משרד מבקר המדינה בחן את ההשפעה של זמינות הסניטרים על תהליך הפעלת חדר הניתוח.
נמצא שמדובר בחוליה קריטית שמחסור בה עלול לגרום לפגיעה ניכרת בהתקדמות בשרשרת ההפעלה של חדר הניתוח.
סניטר מביא את המטופל מהמחלקה לחדרי הניתוח, ומחזירו מההתאוששות אל המחלקה116.
בחדר הניתוח משולב סניטר מיוחד (להלן - טכנאי מסייע) המשכיב את החולה בתנוחה .
114 למעט המרכזים הרפואיים: הדסהעין כרם, הדסה הר הצופים, שיבא, רמב"ם, בני ציון, יוספטל ואיכילוב.
73 אחיות עבור כל עמדת ניתוח בבית חולים שבו יש 9-1 ,עמדות1.
24 אחיות עבור 19-10 עמדות ואחות אחת עבור20 עמדות ומעלה.
116 בבתי חולים מסוימים סניטר זה נקרא גםאלונקאי או משנע.
בתהליך שתתאים לסוג הניתוח, עוזר למרדים בהתקנת ציוד נלווה, מגלח את אזור הניתוח ועוד; הוא גם מוציא את המנותח מחדר הניתוח אל ההתאוששות117 .
בבילינסון, בוולפסון, בנהריה ובמרבית בתי החולים טכנאי מסי יע מופקד על שני חדרי ניתוח בעת ובעונה אחת, והוא נדרש לעבור בין שני החדרים לפי הצורך.
כך לעתים המטופל מוכן לניתוח אך הצוות ממתין לטכנאי המסייע כדי שיתאים את תנוחת המטופל לנדרש לפי סוג הניתוח.
לפיכך הסניטרים והטכנאים המסייעים עלולים לגרום להיווצרות "צוואר בק בוק" בתהליך, וחסרונם יעכב את השרשרת כולה.
עלה כי מעולם לא נקבעה תקינה לכוחות עזר, סניטרים וטכנאים מסייעים, וכי כל בית חולים מעסיק אותם בהתאם לצרכיו ולמשאביו.
וולפסון - על פי בדיקה שביצע וולפסון באפריל 2014 עלה כי29% מכלל הסיבות לעיכובים בתחילת ניתוח היו היעדר סניטר וטכנאי מסייע, ונוסף לכך נגרמו עיכובים בשל היעדר זמינותם בפינוי מעמדת הניתוח לעמדת ההתאוששות ומההתאוששות למחלקה; בילינסון - בדיקה שביצעה חברה חיצונית בבילינסון העלתה כי ההמתנות לטכנאי ם מסייעים היו ארוכות, וכי זמינותם הייתה נמוכה מאחר שהם נדרשו לעבור שוב ושוב בין שני חדרי הניתוח; בתי חולים נוספים - אסף הרופא, ברזילי, פוריה, זיו, מאיר, סורוקה, הלל יפה ונהריה מסרו למשרד מבקר המדינה כי גם בחדרי הניתוח שלהם יש עיכ ובים מפאת מחסור בסניטרים ובטכנאים מסייעים, וכי בכל שלב עיכובים אלו עלולים להתארך, לפעמים אף לכדי שעה.
על הנהלות בתי החולים לתת את הדעת על חוליית הסניטרים והטכנאים המסייעים בשרשרת הפעלת חדרי הניתוח.
מחסור בצוות זה גורם לעיכוב משמעותי בתחילת הניתוחים, וכן פ וגע במהלך התקין של הניתוח ובפינוי מהתאוששות.
כמו כן על הנהלות בתי החולים לבחון את ההיקף הרצוי של סניטרים וטכנאים שראוי להעסיק כדי למנוע את היווצרות "צווארי הבקבוק" בחדרי הניתוח.
אמנם מדובר בכוח עזר שהוא חיוני ביותר, אך בסופו של דבר הוא לא נזקק בדרך כלל למיומנויות והכשרה ייחודיות וממושכות, ולכן לכאורה השקעה מועטה בהרחבת שיעור העסקתו יכולה לתרום רבות לייעול מערך הניתוחים.
מחסור בנתונים על כוח אדם סיעודי במשרד הבריאות .
לנוכח העובדה כי משרד הבריאות משמש כמאסדר - ובייחוד כבעלים וכמפעיל של 11 בתי חולים ממשלתיים- היה מצופה ונדרש שיעמדו לרשותו מלוא הנתונים על כוח האדם הנדרש להפעלת בתי החולים; אולם הביקורת העלתה שלמשרד יש נתונים כלליים בלבד על כוח האדם הסיעודי בחדרי הניתוח; א ין לו נתונים על התפלגות תקני הסיעוד לפי מקצועות הסיעוד - מספר אחיות חדר הניתוח, הסניטרים, הטכנאים המסייעים וכוחות העזר.
לפי נתוני המשרד המחסור בתקני .
117 לעתים טכנאי מסייע נקרא גם "בחור".
סיעוד הוא מזערי118 , אולם נתונים אלה אינם משקפים את המציאות, שכן בפועל אין מחסור רק בתקני האחיות אלא בכל תקני הסיעוד.
אשר ליחידות ההתאוששות - אין למשרד מידע כלל על כוח האדם בהן.
מהאמור עולה שהתקינה הקיימת של כוח אדם סיעודי עבור כל עמדת ניתוח כוללת גם כוחות עזר, סניטרים וטכנאים מסייעים ואף מזכירות ובנות שירות לאומי, ומכאן שיש מחסור בתקני הסיעוד.
על משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"ם לבחון מחדש - בשיתוף האיגודים המקצועיים המתאימים - את תקינת כוח האדם הסיעודי, בהתאם לנתוני כוח האדם בכל מקצוע, כדי להבטיח שהפעילות בחדרי הניתוח תהיה מיטבית ותעמוד בסטנדרטים שיענו הן לצרכי מערכת הבריאות והן לצרכי הציבור שאותו היא משרתת.
חדרי הניתוח הם פעילות ליבה של בית החולים.