HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למרות זאת, נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 לא קידם כלל משרד הרווחה את הצעת החוק וממילא ברור כי לא יוכל להתחיל ביישומה בשנת 2013.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי, שלא כעמדתה של ועדת גילת, אין התנגשות בין מעמד הוועדות לתכנון טיפול לבין מעמדו של עו"ס לחוק נוער ועצמאות שיקול דעתו: "עו"ס לחוק נוער.
אינו מקבל את הנחיותיו מבית המשפט.
הוא פועל לפי הנחיותיה והוראותיה של העו"ס ראשית לחוק הנוער המעוגנות בתע"ס".
עוד טען המשרד כי במסגרת תפקידו מוטל על העו"ס לחוק נוער לי ישם את החלטות בית המשפט שהתקבלו בעניין הנדון בהתבסס על התסקיר שזה הגיש לו.
בתע"ס קיימת הנחייה כי כאשר מתעוררים חילוקי דעות בין עו"ס לחוק נוער לבין יתר חברי הוועדה לתכנון טיפול, יש לערב בתהליך את הפיקוח המחוזי או את העו"ס הראשית לחוק נוער.
במקרים מיוחדים עולה ההכרעה למשרד הראשי, ושם מתכנסת ועדה בראשות נציג היועץ המשפטי לממשלה או מנהלת המחלקה המשפטית של המשרד.
18 שמו הקודם: פקיד סעד.
ראו חוק הנוער (טיפול והשגחה), תש"ך - 1960 , והתקנות שהותקנו מכוחו.
19 הצעת החוק התבססה, בין היתר, על המלצות ועדת רוטלוי וועדת המשנה שלה, ראו משרד המשפטים - הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה, דוח ועדת המשנה בנושא השמה חוץ ביתית ( 2003.
) משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1387 .
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה למשרד הרווחה כי עו"ס ראשית לחוק הנוער היא אמנם המנחה המקצועית את העובדים הסוציאליים לחוק הנוער, אך שיקול דעתו של העו"ס לחוק הנוער המעורב במקרה ספציפי, נותר עצמאי ומעוגן בדין, בפרט משום שבמסירת חוות דעתו לבית המשפט באמצעות תסקיר, הוא נושא באחריות כבדה בעניינים של דיני נפשות.
במהלך הביקורת מסרו כמה ממרכזי הוועדות למשרד מבקר המדינה כי החקיקה המסדירה את מעמדן של הוועדות חשובה גם לגיוס אנשי מקצוע מתחומי החינוך והבריאות (מורים, פסיכולוגים ורופאים) להשתתף בוועדות ולהשקיע זמן ומשאבים בדיוניהן על בסיס קבוע.
במצב הקיים, אף שלאנשי מקצוע אלה יש מידע חשוב על תפקוד הילד ומשפחתו, השתתפותם וולונטרית בלבד ותלויה בטיב יחסי העבודה ביניהם ברשויות המקומיות השונות, שהרי הם אינם כפופים להוראות התע"ס, אינם מחויבים להשתתף בוועדות מכוח הנחיות פנימיות של משרדיהם ואינם מתוקצבים למטרה זו.
בהקשר זה משרד מבקר המדינה מציין, כי ברשויות המקומיות פועלות ועדות השמה רב-מקצועיות (הכוללות, בין היתר, פסיכולוג ואנשי חינוך, רווחה ובריאות) הקובעות אם ילד צריך ללמוד במסגרת החינוך המיוחד.
שלא כמעמד הוועדות לתכנון טיפול, מעמדן של ועדות ההשמה הוסדר בחוק חינוך מיוחד, התשמ"ח - 1988 .
בחוק זה נקבעו, בין היתר: הרכב ועדת ההשמה20 , סמכויותיה, אופן הניהול של דיוניה ודרכי הערר על החלטותיה.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי למעשה הוועדות לתכנון טיפול מעוגנות כבר היום בתקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון -יום), התשכ"ח - 1968 , ובחוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס - 2000 .
עוד מסר המשרד כי אי - השתתפות נציגי משרדים אחרים בוועדות לתכנון טיפול נובעת מהיעדר תקצוב ותקנון.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מינואר 2013 כי השתתפות אחיות בריאות הציבור אכן "אינה מוסדרת בחוק, בתקצוב ו/או תקינה.
למרות זאת יש השתתפות נרחבת של אחיות בוועדות".
משרד הבריאות הוסיף כי "במקרים רבים אין תיאום מוסדר, כלומר, האחיות מקבלות זימונים לועדות התכנון בהתראה מאוד קצרה, כאשר לא ניתן להתארגן לכך מבחינת מקומות העבודה".
משרד החינוך מסר בתשובתו מפברואר 2013 כי הוא מייחס חשיבות רבה להסדרת השתתפותם של נציגים רלוונטיים מטעמו בדיוני הוועדות, וכי הוא מציע לקיים דיון עם משרד הרווחה בנושא.
20 על פי סעיף6 לחוקחינוך מיוחד , התשמ"ח- 1988 בוועדת השמה יהיו שבעה חברים כמפורט להלן: (1) נציג רשות חינוך מקומית, והוא יהיה היושב ראש; (2) שני מפקחים של משרד החינוך, שאחד מהם הוא מפקח על ה חינוך המיוחד, או נציגיהם; (3 ) פסיכולוג חינוכי לפי חוק הפסיכולוגים, התשל"ז- 1977, ;מטעם הרשות המקומית (4 ) רופא מומחה ברפואת ילדים מתוך רשימה שיקבע שר הבריאות; (5) עובד סוציאלי כהגדרתו בחוק העובדים הסוציאליים, התשנ"ו - 1996 , בעל נ יסיון של חמש שנים לפחות בטיפול בילדים בעלי צרכים מיוחדים, מתוך רשימה שיקבע שר הרווחה; (6) הורה לילד בעל צרכים מיוחדים שיקבע השר מתוך רשימות שיגישו לו ארגוני הורים לילדים בעלי צרכים מיוחדים במערכת החינוך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי בתקנות הפיקוח על המעונות (אחזקת ילדים במעון יום), התשכ"ח - 1968 .
, אין כל אזכור לוועדה לתכנון טיפול הוועדה הנזכרת בחוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס- 2000 , ובתקנות הפיקוח על המעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), ה תשכ"ו- 1965 , אינה ועדה לתכנון טיפול, אלא ועדה מצומצמת המורכבת, לפי הגדרתה בתקנות, משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1389 .
מאנשי מקצוע מתחום הרווחה בלבד ודנה בנושאים ספציפיים 21 ,.
לעומת זאת הוועדה לתכנון טיפול היא ועדה רב -מקצועית האמורה לדון במכלול הצרכים של הילד ושל המשפחה.
טענת משרד הרווחה כי פעילותה של הוועדה כבר מעוגנת בחקיקה אף אינה עולה בקנה אחד עם הניסיון לעגן את פעילות הוועדה באופן מפורט בהצעת החוק.
כאמור, זו לא קודמה בסופו של דבר.
לפיכך משרד מבקר המדינה סבור כי עיגון מעמד הוועדות לתכנון טיפול בחקיקה, בדומה לוועדות ההשמה, יסדיר את נושא השתתפותם של אנשי המקצוע שמחוץ למשרד הרווחה בדיונים (אנשי בריאות הנפש, פסיכולוגים, נציגי מערכת החינוך וכדומה) כדי שיוכלו לתרום מידיעותיהם, מניסיונם ומנקודת מבטם להשגת תכניות הטיפול המיטביות לילדים שבסיכון ולמשפחותיהם.
יתרה מכך, כאמור לעיל, אי -הסדרת מעמדן בחקיקה עלולה להביא לידי התנגשויות בחקיקה, למשל במקרה של כפיפות עו"ס לחוק הנוער לתכנית הטיפול שנקבעה בוועדה.
אשר להיעדר תקצוב ותקנון - אם לדעת המשרד עניין זה מונע את השתתפותם של נציגי משרדים אחרים בוועדות, ובשים לב לחשיבות הרבה שראה המשרד ביצירת צוות רב-מקצועי לד יון בדרכי הטיפול בילדים בסיכון, ראוי היה זה מכבר שהמשרד ייתן את דעתו לסוגיה, אך הוא לא עשה זאת.
עדכון הוראת התע"ס והתאמתה לרפורמה הוראות התע"ס הן הכלי המרכזי שבידי משרד הרווחה להתוויית מדיניות הרווחה ולהנחיית המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות.
החל בשנת 2008 שונו הנחיות משרד הרווחה למחלקות לשירותים חברתיים בכל הקשור לסדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול ברשויות המקומיות בארץ על פי מסמך החלטות ועדת היישום.
נוסף לכך נדרשו הנוגעים בדבר למלא את ערכת הכלים שפותחה ככלי לתיעוד עבודת הוועדות ולניהולן במסגרת הניסוי "קהילה 2000.
" הביקורת מצאה כי למרות השינויים המהותיים בהנחיות בנושא סדרי עבודתן של הוועדות, לא עודכנה הוראת התע"ס בעקבות הרפורמה, וכך משנת 2008 קיים פער בין ההוראה לבין סדרי עבודתן של הוועדות בפועל.
כך למשל אין הוראת התע"ס כוללת את הנושאים האלה: חובת הוועדה לשתף את ההורים בדיוניה; חובתה למסור להורים את תיעוד הדיון ואת המלצותיה; זכות ההורים להביא לדיון נציג מטעמם; זכותם להציע תכנית חלופית; הסדרת השתתפותם של ילדים בדיונים; מנגנוני ערר.
מנהלת השירות לילד ונוער מסרה לביקורת ביולי 2012 , כי ההנחיות שבמסמך החלטות ועדת היישום מאפריל 2004 הן ההנחיות המקצועיות המחייבות את המחלקות לשירותים חברתיים, אף שלא עוגנו בהוראת התע"ס.
כמו כן נמסר לביקורת כי בעת האחרונה החל השירות בניסוח הוראת תע"ס חדשה.
21 לפי חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס - 2000 , תפקידהוועדה לקבוע אם הפעוט נמצא במצב סיכון ולכן צריך לשהות במעון יום .
לפי תקנות הפיקוח על המעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), התשכ"ו- 1965 , תפקיד הוועדה להחליט בעניין השמתו של ילד שטרם מלאו לו 12 .
שנים במעון 1390 דוח שנתי63ג .
נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 אין צפי בנוגע למועד השלמת ה, ולא נקבע תאריך לפרסומה.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר משרד הרווחה כי לאחר סיום הביקורת בנובמבר 2012 הושלמה טיוטת התע"ס והועברה לאישור הנוגעים בדבר במשרד, וצפוי כי ההוראה תאושר במרץ 2013.
ההיערכות לרפורמה ויישומה מן ההיבט הארגוני והמקצועי .
עריכת שינויים מהותי ים בתשתיות עבודה ארגוניות ומקצועיות בארגון (רפורמה) מחייבת היערכות ותכנון מקדים.
בכלל זה יש להגדיר את מטרות השינוי הארגוני ואת יעדיו; יש לקבוע את האופן האופרטיבי להשגתם ולהטמעתם בארגון ואת לוח הזמנים לביצוע מרכיבי השינוי; יש להקצות משאבים לשינוי במסגרת לוח הזמנים; יש לפקח על יישומו.
בביקורת נמצא כי משרד הרווחה לא הכין תכנית רב -שנתית לביצוע הרפורמה, ולוחות הזמנים שנקבעו ליישומה נדחו בכל שנה.
יתרה מכך, המחקר המלווה, שאמור היה ללוות את הרפורמה, לא החל ב - 2008 כמתוכנן, ותחילתו נדחתה בכשלוש שנים.
נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 - כעשר שנים לאחר שהמשרד החל בניסוי חלוץ ליישום הרפורמה במסגרת "קהילה 2000 " וכחמש שנים לאחר שהוחלט על יישומה ברמה הארצית - היא עדיין בעיצומה, וצפוי שרכיבים מרכזיים בה ייושמו לא לפני סוף שנת 2015 :.
כמפורט להלן עיכובים ברמה הארצית בפיתוח תשתיות ארגוניות לרפורמה כדי להשיג את מטרות המדיניות "עם הפנים לקהילה" ולהטמיע את השינויים בעבודת הוועדות לתכנון טיפול פיתח משרד הרווחה החל בשנת 2003 תשתיות עבודה ארגוניות ומקצועיות הנוגעות לסדרי עבודתן של הוועדות.
העיקריות שבהן: פיתוח ערכת כלים לאיסוף מי דע, למיפוי צרכים ולדיון בילדים בסיכון ובבני משפחותיהם; פיתוח מערכות מחשוב של תהליכי עבודה במטה, במחוזות ובמחלקות לשירותים חברתיים; פיתוח תכניות הכשרה לאנשי מקצוע; פיתוח של מערכות פיקוח, הערכה ומעקב על עמידה במדדי ביצוע והצלחה עבור הוועדות, עבור המחלקות לשי רותים חברתיים ועבור השירותים הקהילתיים (רף קהילה - ראו להלן).
פיתוח התשתיות ארך זמן רב, ורכיבים מסוימים לא הושלמו עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012.
פיתוח ערכת הכלים להבניית הדיון בוועדה לתכנון טיפול כדי להבנות את תהליכי העבודה המקצועיים של הוועדות, להביא לאחידות בסדרי עבודתן במחלקות לשירותים חברתיים ברחבי הארץ ולאפשר כלים לבקרה, פיתח השירות לילד ונוער כבר בשנת 2003 , במסגרת הניסוי "קהילה 2000 ", ערכת כלים - ערכת טפסים למילוי ידני על ידי העובד הסוציאלי המטפל או על ידי מרכז הוועדה, לפי העניין.
ערכה זו כוללת הנחיות וכלים לתיעוד שלבי הדיון והמעקב: ההכנה לדיון (ריכוז מידע על הילד ועל משפחתו והכנת המשפחה/הילד לדיון); ניהול הדיון (תיעוד הדיון כולל: העלאת הנושאים המחייבים התייעצות בוועדה, בירור הצרכים, דיון בחלופות לטיפול, רישום תכנית הטיפול שנקבעה); מעקב על יישום תכנית הטיפול והערכת תוצאותיה.
עובד סוציאלי המביא את עניינו של ילד בסיכון לדיון בוועדה נדרש להכין, נוסף על מילוי ערכת הטפסים, גם דוח סוציאלי הכולל מידע על תפקוד הילד והמשפחה, על השירותים הניתנים להם ועל הסביבה הביתית וכן ציון הנושאים המחייבים התייעצות בוועד ה ועוד (להלן - הדוח הסוציאלי).
הניסוי "קהילה 2000 " הסתיים בשנת 2007 , ומסוף שנת 2009 דרש 1392 דוח שנתי63ג .
השירות לילד ונוער מכל המחלקות לשירותים חברתיים להשתמש בערכת הכלים.
במקביל קיים השירות בשנים 2008 -2010 תכנית להכשרת העובדים להשתמש בה.
עם זאת, צוות המחקר שליווה את הניסוי "קהילה 2000 " מצא ב- 2010 - שלוש שנים לאחר שהסתיים הניסוי - כי השימוש בערכת הכלים במחלקות לשירותים חברתיים שהשתתפו בניסוי היה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1393 .
גם משרד מבקר המדינה מצא במחלקות שבדק כי נעשה שימוש חלקי בלבד בערכת הכלים או שלא נעשה שימוש בה כל עיקר: ארבע מהן (המחלקות בקריית גת, באופקים, ברהט 23 ובמודיעין עילית) אינן משתמשות כלל וכלל בערכת הכלים, ושתיים מהן (המחלקות בראש העין וברחובות) עושות בה שימוש חלקי בלבד24 .
לטענת כמה מן המשתמשים, כמפורט להלן, ערכת הכלים מכבידה ומסורבלת, ונדרש זמן רב למילויה, קשה למלא את טופס ניה ול הדיון במהלך הדיון ועוד.
גם בבקרה משותפת של השירות לילד ונוער עם תחום בכיר ארגון ומינהל ברשויות המקומיות במשרד הרווחה (להלן - הבקרה המשותפת) עלו קשיים בהטמעת השימוש בערכת הכלים.
משרד הרווחה העביר למשרד מבקר המדינה 82 תרשומות של בקרות שעשו המפקחים המחוזיים של השירות לילד ונוער במחלקות לשירותים חברתיים במחוזות תל אביב -מרכז ( 43 בקרות), ירושלים (23 ( בקרות) וחיפה והצפון 12 בקרות).
מבדיקת התרשומות עלו הממצאים האלה: ב -22 מחלקות (כ -27% ) לא נעשה כל שימוש בערכת הכלים; ב -35 מחלקות (כ-43% ) נעשה שימוש חלקי בלבד (על פי רוב לא נעשה שימוש בכלי ההכנה לדיון, אך נעשה שימוש בכלי של תיעוד הדיון); רק ב-20 מחלקות (כ-24% ) נעשה שימוש מלא בערכת הכלים25.
לפי התרשומות הועלו, בין היתר, הקשיים האלה: בבקרה בבת ים ביוני 2010 ,נמסר כי הוועדה לתכנון טיפול מקיימת שמונה עד עשרה דיונים בשבועועקב כך קיים קושי רב להטמיע את ערכת הכלים בתהליך העבודה; בבקרה בהוד השרון בינואר 2012 מסרה מרכזת הוועדה כי בשל עומס עבודה רב חסר הזמן הנדרש למילוי הטפסים ; בבקרה בבאר טוביה בנובמבר 2009 טענה רכזת ה וועדה שהטופס מסרבל את העבודה, ועל כל פנים הוא מיותר משום שמדובר בתוספת לדוח הסוציאלי שממילא נכתב ; בבקרה במודיעין עילית בפברואר 2010 צוין כי קשה לאסוף מידע אם יש במשפחה 10-14 ילדים.
משרד הרווחה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי לאורך זמן אכן קיים קושי במילוי ידני של הכלי לאיסוף מידע ובכתיבת הדוח הסוציאלי על בסיסו, וכך גם בכל הנוגע למילוי טופס מהלך הדיון בזמן ניהול הדיון בידי מרכז הוועדה.
המשרד הוסיף כי לנוכח הפעילות הנרחבת של הוועדות ברשויות המקומיות היה ברור לו כי לא יוכל לדרוש לאורך זמן מהמחלקות להמשיך במילוי ידני של ערכת הכלים, בייחוד משום שמשנת 2009 ואילך הורחב מאוד היקף פעילותן.
עם זאת מאחר שהשימוש הידני בכלים לצורך ההכנה לדיון וניהולו מציב סטנדרטים אחידים ומקדם עקרונות מקצועיים המבטיחים תהליך מיטבי של קבלת החלטות עבור הילדים בסיכון ומשפחותיהם, יימשך השימוש בהם עד ליישום המלא של הליכי מחשוב הכלים.
לפי תכנית העבודה, יישומם המלא יושלם בסוף שנת 2015.
22 דליה בן רבי ושרון עמיאל, תכנית "קהילה 2000 ", שדרוג ועדת החלטה ככלי לתכנון שירותים בקהילה ולמציאת חלופות התערבות לילדים והוריהם, דוח שלב ג', שלוש שנים לאחר סיום הניסוי ( 2010 '), עמ9.
23 עיריית רהט מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי במועד זה נעשה שימוש חלקי בערכת הכלים.
24 ארבע המחלקות האחרות שנבדקו משתתפות בניסוי חלוץ להטמעת מערכת כלים ממוחשבת ולכן אינן נדרשות למלא את ערכת הכלים הידנית.
בנוגע לחמש מחלקות אחרות לא צוין בתרשומת האם הן משתמשות בערכת הכלים 1394 דוח שנתי63ג .
לדעת משרד מבקר המדינה, קיימת סבירות נמוכה בלבד שאכן ייעשה שימוש מלא בערכת הכלים הידנית בכל המחלקות לשירותים חברתיים לנוכח הקשיים שהועלו בשימוש בה.
אמנם, כפי שיפורט להלן, בשנה האחרונה החל במספר קטן של יישובים ניסוי להפעלת ערכת כלים ממוחשבת שנועדה, בין היתר, להחליף את ערכת הכלים הידנית, ואולם זמן רב צפוי לעבור עד שמערכת זו תושלם ותוטמע בכלל הרשויות המקומיות.
היות שמשרד הרווחה סבור כי ערכת הכלים הידנית חשובה ורלוונטית לעבודת הוועדות, לדעת משרד מבקר המדינה אין מנוס מלעשות בה שינויים שיפשטו אותה ויהפכו אותה לידידותית יותר ובכך לסייע לאנשי המקצוע למלאה.
שימוש יעיל של הוועדות לתכנון טיפול בערכת הכלים יאפשר למשרד הרווחה לוודא כי כל ה חלטותיהן, ובהן הרגישות ביותר, התקבלו כראוי.
פיתוח מערכת מחשוב - מתו"ה כבר בשנת 2004 עמדה ועדת היישום על החשיבות שבצבירת מידע מדיוני הוועדות לתכנון טיפול והמליצה לפתח מערכת ממוחשבת שתיצור מאגר מידע מלא ואמין של נתונים ברמה הארצית והמקומית בנוגע לעבודת הווע דות.
מערכת זו תאפשר לעקוב אחר דרכי הפעולה של הוועדות, אחר החלטותיהן ואחר תוצאותיהן ולפקח עליהן ותשמש בסיס לתכנון תכניות טיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם ברמה הארצית, המחוזית והמקומית.
למרות האמור, רק בשנת 2009 אפיין אגף מערכות מידע במשרד הרווחה עבור השירות לילד ונוער מערכת ממוחשבת מרכזית לניהול הוועדות - מערכת מתו"ה26 .
המערכת נועדה לייעל ולהבנות את תהליכי עבודתן של הוועדות - להחליף את ערכת הכלים הכוללת מילוי ידני של טפסים רבים שכאמור נעשה בהם שימוש חלקי בלבד - אגב יצירת אינטראקציה עם מערכות ממוחשבות משיקות של המשרד.
נוסף לכך, יש במערכת כדי לסייע לעוסקים במלאכה לעקוב אחר ביצוע תכניות הטיפול שעליהן הוחלט בוועדות, וזאת באמצעות מנגנוני תזכורות והתראות.
רק בספטמבר 2011 החל השירות לילד ונוער ליישם את מערכת מתו"ה, בשלב הראשון - במסגרת ניסוי חלוץ (פיילוט) ב-14 מחלקותלשירותים חברתיים 27 , כדי לאפשר הטמעה של המערכת והפקת לקחים בטרם תורחב לכלל המחלקות בארץ.
המערכת כוללת ארבע קטגוריות (מודולות) לאיסוף מידע על מצב המשפחה והילדים ולתיעודו במסגרת דיוני הוועדות 28 .
נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 , תהליך ההטמעה של הפיילוט כולל שלוש קטגוריות בלבד.
במחוזות מונו מפקחים ייעודיים שתפקידם לפקח ולסייע למחלקות בהטמעה ובשימוש במערכת.
26 מערכת מתו"ה ממוקמת במשרד הרווחה ומשמשת את העובדים במחלקות לשירותים חברתיים.
המערכת נבנתה בהסתמך על תשתית פרויקט שח"ר - פרויקט הדגל של אגף מערכות מידע, המאפשר שימוש מושכל באינטרנט כאמצעי לשיתוף ידע ומידע בין כלל הגופים העוסקים בתהליכי הרווחה והמשיקים להם.
27 ,אלה המחלקות המשתתפות בניסוי מתו"ה: חולון, נס ציונה יבנה, קדימה צורן, רעננה, קריית ארבע, אשקלון, ערד, עכו, מגדל העמק, שפרעם, כאבול, נשר וטירת הכרמל.
איסוף מידע על הילד ובני משפחתו, הכנה לדיון, ניהול ותיעוד הדיון, ומעקב משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1395 .
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי פיתוח הקטגוריה הרביעית צפוי להסתיים באותו חודש.
בישיבות מפקחים שקיים השירות לילד ונוער בנוגע לשימוש במערכת מתו"ה עלו קשיים בעבודה עם המערכת: קשה לגייס את המחלקות לעבוד עם המערכת לנוכח הזמן שעבר מאז גיוסן לניסוי ועד לתחילתו בפועל; אין אחידות במחלקות בקצב הטמעת המערכת (במחלקות שלא השתמשו 1396 דוח שנתי63ג .
בערכת הכלים הידנית קשה יותר להטמיע את המערכת) ובמעורבות מפקחות הקהילה בהטמעה.
כמו כן עלו קשיים הנוגעים לתקצוב הנדרש מהמחלקות לצורך השימוש במערכת.
במועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 , מתוך ארבע מחלקות לשירותים חברתיים המשתתפות בניסוי להטמעת מערכת מתו"ה שבדק משרד מבקר המדינה, רק המחלקה בנשר משתמשת במערכת באופן מלא וקבוע.
במחל קות ביבנה ובנס ציונה השימוש במערכת חלקי, ובאשקלון טרם החלו להשתמש בה.
עיריית אשקלון מסרה בתשובתה מדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי בינתיים הוחלט שהמחלקה לשירותים חברתיים באשקלון לא תיקח חלק בפיילוט.
לפיכך במועד זה נותרו בפיילוט 13 מחלקות לשירותים חברתיים בלבד.
אשר להן, משרד הרווחה ציין בתשובתו כי שבע מהמחלקות עושות שימוש מלא במערכת מתו"ה, ובשאר המחלקות נעשה בה שימוש חלקי.
במסגרת הניסוי מקיים השירות לילד ונוער מפגשים עם נציגי המחלקות המשתתפות בו כדי לקבל היזון חוזר על השימוש במערכת.
במפגשים אלה העלו משתמשי המ ערכת כשלים וקשיים בשימוש בה, ובכלל זה: בעיות בשימוש בכרטיסים חכמים ובמימונם; מצב המחשבים בחלק מהמחלקות (מחשבים ישנים, איטיים ולא מתאימים לעבודה הנדרשת); פירוט יתר של נתונים נדרשים ואריכות יתר של הדוח הסוציאלי שהמערכת מפיקה (בייחוד הדוחות על משפחות מרובות ילדים) - כל אלה גורמים עומס על משתמשי המערכת וקושי לעשות שימוש מיטבי בדוח המופק ממנה.
משרד מבקר המדינה מציין כי ערכת הכלים הידנית, שלא הוטמעה כדבעי במחלקות לשירותים חברתיים בשל הקשיים הרבים בשימוש בה, שימשה בסיס לפיתוח ערכת הכלים הממוחשבת במערכת מתו"ה עוד בטרם פעל המשרד לפתור קשיים אלה.
בעקבות זאת ערכת הכלים הממוחשבת לוקה בקשיים דומים, ובייחוד בסרבול ובמספר רב של נתונים בדוח.
לו נמצא פתרון ראוי לבעיות כבר בשלב הטמעתה של ערכת הכלים הידנית, הייתה נמנעת החזרה על אותן טענות בנוגע למערכת מתו"ה.
מהאמור לעיל עולה כ י אף שדוח ועדת היישום עמד על הצורך להקים מערכת ממוחשבת כבר ב- 2004 , החל משרד הרווחה לאפיין את המערכת רק בשנת 2009 .
נכון למועד הביקורת: השימוש במערכת עדיין נמצא רק בשלב הניסוי; טרם הושלמו פיתוחן והטמעתן של כלל הקטגוריות; כמחצית המחלקות המשתתפות בניסוי משתמשו ת במערכת מתו"ה שימוש חלקי, בין היתר בשל קשיים בשימוש של משתמשי הקצה במחלקות.
היות שככלל גם ערכת הכלים הידנית, שאותה באה מערכת מתו"ה להחליף, אינה בשימוש במחלקות, למעשה אין הוועדות פועלות בדרך אחידה, מובנית וסדורה, דבר העלול לפגוע באיכות תהליכי קבלת ההחלטות הנוגעות לטיפול בילדים שבסיכון.
במצב הדברים האמור אין למשרד הרווחה כל המידע הנדרש לבקרה על סדרי עבודתן של הוועדות.
בתשובתו מדצמבר 2012 "מסר משרד הרווחה כי בשלב הניסוי "צוות פיתוח כלים מתכנס אחת לחודשיים ובוחן את המערכת הממוחשבת, ונלמדים ומתבצעים השינויים הנ דרשים.
חלק מהמלצות הצוות כבר יושמו.
בנוגע לקשיים ולכשלים המתוארים לעיל מסר משרד הרווחה, בין היתר, כי המשרד רכש מחשבים, ואלה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1397 .
ניתנו "בעדיפות לטיפול בנושאים רגישים דוגמת ועדות לתכנון טיפול"; מחלקות הניסוי תוקצבו לרכישת כרטיסים חכמים לצורך כניסה למערכת.
לעניין הקושי לעשות בדוח הסוציאלי שימוש מיטבי בשל אריכותו ופירוט היתר של הנתונים בו, מסר המשרד כי אם ההורים ומשתתפי הוועדה אינם מקבלים לעיונם את הדוח הסוציאלי עוד לפני הדיון, אכן "אין לדוח כל ערך משום שלא ניתן לדפדף ב-20 עמודים תוך כדי הדיון ואז מידע רב ערך 'נעלם מעיניהם'".
משרד מבקר המדינה מעיר בהקשר זה כי רוב המחלקות לשירותים חברתיים שנבדקו אינן מקפידות למסור למשתתפי הוועדה את הדוח הסוציאלי ואת המסמכים הנלווים לפני הדיון, על כל המשתמע מכך.
עוד מסר משרד הרווחה כי הניסוי צפוי להסתיים במאי 2013 , והטמעת המערכת הממוחשבת בכלל המחלקות בארץ צפויה להתבצע עד סוף 2015 , בכפוף לאישור התקציב לכך.
המשרד מסר כי עוד קודם לכן, כאשר תסתיים הטמעת הקטגוריה האחרונה במערכת (כלי המעקב), בדצמבר 2012 , יוכל המשרד לקבל מסד נתונים על פעילות הוועדות במחלקות המשתתפות בניסוי.
עם זאת, נאסף מידע ידני על הילדים שנדונו בוועדות בשנת 2011 .
", ומידע זה נותן "תמונת מצב סבירה משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי דחיית מועד הטמעתה של המערכת בכלל המחלקות לשירותים חברתיים לסוף שנת 2015 (וגם זאת בכפוף לאישור התקציב) פוגעת מאוד בסדרי עבודתן של הוועדות, משום שעד שלא תסתיים הטמעת המערכת בכלל המחלקות לשירותים חברתיים, לא יעבדו המחלקות בדרך מובנית ואחידה.
נוסף על כך, כל עוד לא תסתיים הטמעת המערכת לא יהיה בידי משרד הרווחה מסד נתונים ארצי אמין ומלא בנוגע לפעילות הוועדות, ויהיה עליו להסתפק במידע חלקי הנאסף לפי דרישה ספציפית ובאופן ידני.
משמעות הדבר היא שנכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 אין לשירות לילד ונוער מידע מרוכז ועדכני על מספר הוועדות לתכנון טיפול שהתקיימו בתקופה נתונה; על מספר הילדים והמשפחות שעניינם נדון בוועדות, מאפייניהם וצורכיהם; על תכניות הטיפול שנבנו בוועדות (לרבות החלוקה בין תכניות בקהילה ובין תכניות חוץ -ביתיות); נתונים בדבר יישום תכניות הטיפול ברמה הפרטנית והכללית.
מידע כאמור חיוני לא רק לבקרתם ולשיפורם של תהליכי עבודת הוועדות, אלא גם למיפוי צורכיהם של מקבלי השירותים ברמה המקומית והארצית; לתכנון שירותים חדשים ולהרחבת השירותים הקיימים; ולקביעת סדרי עדיפויות לחלוקת משאבים ותקציבים ברמה הארצית, המחוזית והמקומית.
בדצמבר 2012 מסרו עיריית קריית גת ועיריית רחובות למשרד מבקר המדינה כי במחלקות לשירותים חברתיים בתחומן (אשר אינן משתתפות בניסוי מערכת מתו"ה) נבנ תה מערכת רווחה ממוחשבת חדשה, ייחודית לרשות המקומית, במסגרת "פרויקט ניהול ידע" של משרד הרווחה.
העיריות האמורות ציינו כי המערכות הממוחשבות הללו מחליפות את ערכת הכלים הידנית ותומכות בניהול הוועדות.
ברחובות המערכת כבר פועלת, ובקריית גת היא צפויה לפעול ב- 2013.
לדעת משרד מבקר המדינה עידודן של מחלקות לשירותים חברתיים לפתח מערכת ממוחשבת ייחודית בתחומן, יש בה כדי לפתור חלק מהבעיות בשימוש בערכת הכלים הידנית לניהול הוועדות, אך הוא אינו עולה בקנה אחד עם מטרתו של המשרד להביא לאחידות כלל -ארצית בשימוש במערכת מתו"ה.
פיתוח תכנית הכשרה למרכזי ועדות לתכנון טיפול 1.
את הוועדות לתכנון טיפול מנהלים המרכְזים, והם אמורים להוביל את הדיון המקצועי מתוך שיתוף ההורים והילדים ומתוך ניסיון לגבש תכנית טיפול מוסכמת.
לפי הוראת התע"ס ומסמך החלטות ועדת היישום, תפקידיהם של מרכזי הוועדות כוללים: ייעוץ לעובדים הסוציאליים בדבר 1400 דוח שנתי63ג .
הפניית מקרים לוועדה, הנחיית הדיון לשם השגת מטרותיו, תיעודו, ביצוע מעקב ובקרה על החלטות הוועדה ועוד.
ניהול ענייני ומקצועי של הדיונים - העוסקים בנושאים טעונים מן הבחינה הרגשית - מחייב הכשרה מתאימה.
לכן נקבע בהוראת התע"ס שעל מרכז הוועדה להיות "בעל מיומנות בתחום הטיפול בילד, מתאים להנחיית צוות, בעל כושר ארגוני ועבר הכשרה לתפקיד".
במסגרת הרפורמה, כדי לשפר את מיומנויותיהם של מרכזי הוועדות בפן המקצועי ובפן הניהולי של ביצוע התפקיד, פיתח השירות לילד ונוער תכנית הכשרות מקיפה למרכזי ועדות.
משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו כי למרות האמור בהוראת התע"ס והחשיבות שרואה השירות לילד ונוער בהכשרות של מרכזי הוועדות, אין ההשתתפות בהכשרות תנאי מוקדם למילוי תפקיד מרכז ועדה.
השירות אף לא קבע מהו פרק הזמן המרבי להשתתפות בהכשרה ממועד הכניסה לתפקיד, כדי להבטיח כי מרכז הוועדה ימלא את תפקידו בדרך המיטבית.
כך אפוא פועלים במחלקות לשירותים חברתיים מרכזי ועדות אשר לא השתתפו בהכשרות המתאימות אף שהם בתפקידם תקופה ממושכת.
זאת ועוד, לשירות לילד ונוער אין רשימה עדכנית וכוללת של המרכזים שטרם השתתפו בהכשרות, דבר המקשה על המשרד לפקח על ביצוע ההכשרות.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מדצמבר 2012 כי בתכנית העבודה של השירות לילד ונוער לשנת 2013 נקבע כי ייפתחו שני קורסי הכשרה ל -50 מרכזי ועדות שטרם עברו הכשרה ול -25 מרכזי ועדות ותיקים שעברו הכשרה ראשונה, וזאת לצורך העשרה.
עוד מסר המשרד כי יבצע מיפוי של כלל רכזי הוועדות שטרם עברו הכשרה.
"נוסף לתכנית ההכשרות, חלק מהמפקחים המחוזיים קיימו "מפגשי עמיתים- קבוצות אלה שימשו גם פורום מקצועי להעשרת ידיעותיהם של מרכזי הוועדות ולעדכונם בנושאים מקצועיים שונים הנוגעים לרפורמה, וגם קבוצת תמיכה והתייעצות להצפת קשיים ודילמות שעלו במהלך ביצוע תפקידם כמרכזי ועדות.
במפגשים שהתקיימו דנו המשתתפים: בקשיים במילוי תפקיד מרכז ועדה ובדרכי ההתמודדות עם עומס של משימות; בעמדות ובעדכונים בנושא תהליך הרפורמה; במידת המעורבות הרצויה של מרכז הוועדה בדיון; בקושי לקבל מידע מגופי שלטון אחרים, כגון בתחום החינוך והבריאות, ולעבוד עמם מתוך שיתוף פעולה; בדרכי ההתמודדות עם עורכי דין המשתתפים בדיוני הוועדות כנציגי ההורים; בהתמודדות עם היעדר שיתוף פעולה של הורים גרושים בדיונים; בדרכים לזכות בשיתוף פעולה של משפחות המתנגדות לתכנית הטיפול שהוצעה להן; בהשתתפות ילדים בדיוני הוועדות ועוד.
במפגשים אלה גם ניתנה למרכזי ועדות ההזדמנות להתייעץ עם עמיתיהם בנוגע למקרים פרטניים סבוכים של ילדים בסיכון.
מרכזי ועדות שעמם נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה בחודשים מאי - יולי 2012 מסרו כי מפגשי העמיתים ה ועילו ותרמו מאוד למשתתפים, בעיקר למרכזים בתחילת דרכם.
תרומתם באה לידי ביטוי הן ברמה המקצועית והן וברמה הרגשית: בהעשרת הידע המקצועי, בהפקת לקחים ברמת השטח ובהתמודדות עם סוגיות רגישות ועם קבלת החלטות קשות, הנוגעות לא אחת בהוצאת קטינים מביתם.
ואולם הביקורת העלתה כי מפגשי העמיתים לא הוסדרו בהנחיות השירות לילד ונוער, ומרבית המפקחים המחוזיים אינם מקיימים מפגשים.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר משרד הרווחה כי במועד מתן התשובה פועלות שבע קבוצות המקיימות מפגשי עמיתים (בשלושה מהמחוזות), וכי הנחה את המפקחים במחוזות לקיים מפגשים כאלה.
הדבר מתועד בפרוטוקולים של פגישות מפקחים.
מעיון בפרוטוקולים משנת 2008 של מחוז חיפה והצפון ומשנת 2009 - של מחוז ירושלים, שצורפו לתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה, עולה כי אמנם המפקחים במחוזות אלה נתבקשו לקיים מפגשי עמיתים, אך המדובר בדרישה כללית שאינה כוללת פירוט בדבר תוכני המפגשים ומטרותיהם, תדירותם, אופן תיעודם וכדומה, כמצופה מהנחיה רשמית של דרג המטה.
משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח חשיבותם של מפגשי העמיתים - ובכלל זה התיעוד, הניהול וההפצה של המידע המופק בהם ברמה הארצית - ובהתחשב בכך שרוב המפקחים אינם מקיימים מפגשים כאלה, על המשרד לשקול למסד את קיומם בנהליו ולהפעיל את אמצעי הבקרה שברשותו כדי לוודא כי כל המפקחים מקיימים מפגשים אלה וכסדרם.
הקמת ועדות תכנון טיפול אזוריות הועדות האזוריות נועדו למלא את תפקיד הוועדות לתכנון טיפול ביישובים קטנים אשר בהם יש קושי לקיים ועדה לתכנון טיפול בהרכב מלא מפאת מספרם המועט של עובדי המחלקות לשירותים חברתיים.