HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פיקוח על כמויות הקולחים .
סעיף 23 לחוק המים קובע שאין להפיק או לספק מים, לרבות מי קולחים, אלא בהתאם לרישיון מרשות המים, שאותו מוציאה חטיבת האסדרה ברשות כל שנה.
משרד מבקר המדינה העלה כי ניכר חוסר פיקוח של רשות המים בכלל ושל חטיבת האסדרה בפרט על פעילות ספקי מי - הקולחים, שהם הבעלים של מפעלי ההשבה , ועל מילוי ההוראות שברישיונותיהם, וזאת כמפורט להלן: 1.
ברישיונותיה קבעה חטיבת האסדרה, בין היתר, שעל בעל רישיון לאספקת מים, בהם מי קולחים, להגיש לרשות המים אחת לחודש דוח על כמות המים שהופקה במפעלו בחודש הקודם.
במקביל, מפעילה החטיבה פקחים מטעמה, הבודקים את כמויות המים המסופקות מכל אחד ממפעלי ההשבה ומדווחים עליהן.
מנתוני חטיבת האסדרה ברשות המים עלה שבשנים 2010 ו- 2011 היו פערים בשיעורים שבין 12%-90% בין הדיווחים החודשיים של מספר ספקי הקולחים לבין דיווחי הפקחים על כמויות הקולחים שסופקו.
מנהלת חטיבת האסדרה הסבירה למשרד מבקר המדינה ב דצמבר 2012 , כי"בדיקה של הכמויות המדווחות ע"י ספקי הקולחים בשנים האמורות בוצעה רק במקרים שהתגלתה אי התאמה בין תקבולי המים (כמויות ההפקה כפי שדווחו) לבין נתוני האספקה בפועל כפי שדווחו במקרה בהם התקבולים היו נמוכים מהאספקה שדווחה".
במאי וביוני2011 הודיע מנהל רשות המים לכל ספקי הקולחים, שבכוונת הרשות לממן עד 3.
12 התקנה של מערכת קריאה מרחוק (להלן - קר"מ) במדי המים שברשותם.
בנובמבר ובדצמבר 2011 הוא דחה את המועד עד ל-31.
נמצא כי על פי נתוני חטיבת האסדרה ברשות במועד סיום הביקורת, 174 מדים השייכים ל-68 ספקי קולחים טרם חוברו למערכת הקר"מ של הרשות.
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר ובסוף אפריל 2013 , שמיזםמערכת הקר"מ מתקדם על פי התכנון והוא מיועד להסתיים עד אמצע 2013.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי דחיית ההשלמ ה של חיבור מדי-המים של כל מפעלי ההשבה למערכת הקר"מ מתחילת נובמבר 2012 עד לאמצע 2013 , גרם לה להמשיך להתבסס במשך כל אותה תקופה על נתונים המועברים על ידי הספקים.
בסעיף14 ברישיונות לספקי קולחים קבעה חטיבת האסדרה ש"אין להפיק, לספק או לצרוך מים בכמות העולה על הכמות הקבועה ברישיון.
אין לספק מים מעל לכמות המוקצית לכל אחד מן המפורטים ברישיון ואין לספק מים לצרכן ששמו אינו מפורט".
נמצא כי שלושה ספקים בעלי רישיונות סיפקו בשנת 2011 לצרכניהם כמויות קולחים שעלו על ההקצאות לחקלאות שאישרה רשות המים ברישיונותיה, בשיעורים שבין 9.
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר2013 , כיההקצאות לשני מפעלים אלה הוגדלו בשנה העוקבת, וכי אי-הגדלה של ההקצאה ל אספקת הקולחים מהמפעל השלישי הייתה גורמת להזרמה לנחל, דבר שהקשה את האכיפה במקרה זה.
באפריל 2013 הסבירה רשות המים שההמרות התבצעו בהתאם לדיווחי האספקה של ספקי המים המתקבלים ברשות המים בסוף השנה, וההמרה התבצעה רק בשנה העוקבת.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 759 .
,משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים שהסתמכותה על דיווחי הספקים בדיעבד ואי-עדכון מראש של מערך המידע שלה באופן שוטף בנתונים בנוגע ל אישורים העדכניים של הקצאותיה לאספקת מי קולחים לכל אחד מספקי הקולחים מעידים על פגמים בניהול ובפיקוח שלה על משק הקולחים.
מדידה מדויקת של כמויות הקולחים אמורה לבסס את המידע של רשות המיםבדבר מידת מימוש תכניותיה להשקיה בקולחים ולהמרת מים שפירים, תכניות שאותן אישרה בעת קבלת החלטותיה על הקמת מפעלי ההשבה השונים ועל מתן הסיוע להם.
מדידה מדויקת מאפשרת לרשות גם פיקוח מיטבי על מידת היישום של ההנחיות והאישורים שהיא נותנת מפעם לפעם לספקי הקולחים.
היעדר נתונים מהימנים עלול לפגוע בקבלת החלטות מבוססת של גורמי הרשות, הן בנוגע למתן אישורים לתכניות הקמה פרטניות של מפעלי השבה חדשים וסיוע להם, והן בנוגע לתכנון ברמה הכלל-ארצית של משק הקולחים העתידי.
בהתאם לכך קבעה רשות המים בסעיף 15 ברישיונות לספקי קולחים, שהוציאה חטיבת האסדרה שלה בשנים 2008- 2012 ,, ש"אין להפיק, לספק או לצרוך מים על פי רישיון זה, אלא בהתאם לחוק מדידת מים התשט"ו-195560, לרבות התקנות והצווים שהוצאו על פיו", ובהם תקנות מדידת (מדי-מים), התשמ"ח-1988 (להלן- תקנות מדידת מים).
לפי תקנות אלה, חייב ספק הקולחים להחזיק את מדי המים שברשותו במצב תקין, להחליפם בעת הצורך ולדאוג לבדיקתם, לתקינותם ולכיולם; למסור מדי מים אלו לבדיקה ולכיול בתדירות שנקבעה בתקנות61 ; וכיבעל רישיון 62 לבית מלאכה63 או למבדקה64 או הממונה עליהם65 .
ימסור לספק הקולחים תעודת בדיקה לאישור כיול מד המיםזאת כדי לאפשר, בין השאר, גם לגורמי רשות המים לוודא שמד המים המזוהה אכן עומד בתדירות הכיול הנדרשת בתקנות ושמדידותיו מהימנות.
בבדיקה אקראית מסוף נובמבר 2012 נמצא כימדי המים ב אחד ממאגרי ספק ט', כוילו באמצע נובמבר 2010 , אך לא כוילו שוב בהתאם למועד הנדרש בתקנות 66 - דבר המטיל ספק במהימנות נתוני הקריאות של מדי מים באותו מאגר לאחר אמצע נובמבר 2012 .
60 בסעיף2 א לחוק נקבע כי"לא יספק אדם מים אלא במדידה".
61 לפי סעיף 44 לתקנות; (1 ) מד מים רב-סילוני בגודל של 10 מ"ק ומעלה ומד מים מהירותי- וולטמן יימסר לבדיקה ולכיול לפחות אחת לשנתיים; (2 ) מד מים רב-סילוני בגודל של 1.
5 מ"ק עד 5 ;מ"ק יימסר לבדיקה ולכיול לפחות אחת לשלוש שנים (3) מד מים רב-סילוני עם הנעה מגנטית, בגודל 1.
5 מ"ק יימסר לבדיקה ולכיול לפחות אחת לחמש שנים.
בהתאם לסעיף 45 לתקנות, "מפיק חייב למסור מד מים המותקן במקור מים לבדיקה ולכיול במבדקה לפחות אחת לשנתיים, זולת אם נציב המים התיר לו למסור את מד המים לבדיקה ולכיול אחת לשלוש שנים".
62 מי שהורשהלכך ומחזיק ברישיון שהוציא נציב המים לנהל ולהפעיל בית מלאכה או מבדקה.
בית מלאכה לתיקון מדי מים, שאישר נציב המים לפי תקנות אלה 64 .
מכון לבדיקת מדי מים ולכיולם, שאישר נציב המים לפי תקנות אלה 65 מישמחזיק ברישיון שהוציא נציב המים והורשה לשמש כממונה על בית מלאכה או על מבדקה.
66 כאמור בסעיף44 בתקנות, מד מים מהירותי - וולטמן יימסר לבדיקה ולכיול לפחות אחת לשנתיים.
יצוין שרשות המים אמנם פרסמה בספטמבר 2012 לשימוע את כללי מדידת מים (מדי מים) (הוראת שעה), התשע"ב-2012, שלפיהם הוארכה תקופת הכיול של מדי מים מסוג מהירותי - וולטמן משנתיים לשלוש שנים - אך מועד סיום הביקורת, כללים אלה טרם פורסמו ברשומות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, כי אי-בקרתה על כיול מדי המים של ספקי הקולחים בזמן , יכול להעמיד בספק את מהימנות נתוני ה לגבי כמויות הקולחים שאגרו מפעלי ההשבה ושאותם הם הזרימו לצרכניהם - נתונים ששימשו אותה וישמשו בסיס להחלטותיה ולהחלטות את"ק בתכנון משק הקולחים במימון הסיוע שלהם למפעלי השבה.
פיקוח ובקרה על הדיווח הכספי וה הנדסי .
רשות המים כגוף מאסדר, המפקח בין השאר על ספקי הקולחים ומוציא להם רישיונות הפקה, קובעת ברישיון, בין היתר, כללים לגבי דיווחים כספיים 67 שהספקים אמורים להעביר לרשות.
מנהל אגף הסיוע ברשות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 שעל מפעלי הקולחים להעביר לאגפו דיווחים במהלך תקופת ההקמה של מפעלי ההשבה, כמפורט "בכתב ההתחייבות ובנהלי רשות המים"; ועליהם להעביר דיווחים גם לחטיבת האסדרה, כמפורט ברישיונות שהיא הוציאה להם.
מנהל אגף הסיוע הוסיף בהודעתו זו ש"כיום מפעלי ההשבה ביזמות פרטית אינם נדרשים על [ ]ידי רשות המיםלהגיש דוחות כספיים מבוקרים, ואין ברשותנו דוחות כאמור" , וכי רשות המים אינה אוכפת דרישה כזו, ואין בידיה דוחות כספיים מבוקרים של ספקי הקולחים לשנים 2009 -2011 .
יצויןשעד שנת 2011 דרשה רשות המיםמספקי הקולחים להגיש לה דוחות כספיים מבוקרים ואף היו בידיה דוחות של 37 ספקי קולחים, שרובם היו בגין השנים 2007 - 2009 .
מתשובת מנהל אגף הסיוע עולה שרשות המים לא בחנה את המשמעויות העולות מדוחות מבוקרים אלו, ואף לא בחנה אם רואי החשבון הסתייגו או נמנעו בחוות הדעת שלהם מהמצגים החשבונאיים שבאותם דוחות שהועברו, בהתייחס למהימנות נתוניהם והאם הוצגו נתונים מפורטים למגזר השבת הקולחים.
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 ש"הרשות הפעילה ומפעילה ביקורת מדגמית על מפעלי ההשבה שתוקצבו במענקים על ידי המדינה"68 , וכיבמסגרת שימוע ציבורי - טרם דיון ואישור סופי במועצת הרשות בטיוטת כללי המים "לקביעת תנאים ברישיון" - נקבעה גם חובת דיווח על המצב הכספי של ספק הקולחים, אך כאמור במועד סיום הביקורת כללים אלו לא היו בתוקף.
מנהל רשות המים מסר למשרד מבקר המדינה בסוף אפריל 2013, ,שבעבר דרשה רשות המים דיווחים אלה מהספקים אולם לאחר שהתברר שהפירוט בדוחות אלה לא אפשר את ניתוח הנתונים שנדרש לרשות, היא ביטלה את הדרישה.
67 בהסתמך על סעיפים23 ,124 ()יז (א1(,)3) ו-(5) ו124 .
יח(ד) לחוק המים 68 רשות המים הציגה למשרד מבקר המדינה במרץ2013 דוגמא לביקורת שעשה עבורה משרד רואי חשבון ביולי 2009 על ספק קולחים מסוים, שהעלתה מספר פגמים בניהול הכספי והחשבונאי.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 761 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המיםשהיה עליה לדרוש באופן שוטף דוחות כספיים מבוקרים של ספקי הקולחי ם לפי מגזרי עלות, וכי אי -דרישה זו פגעה ביכולתה לבצע בקרה מהימנה בדבר איתנותם הכספית של ספקי הקולחי ם, דבר שמנע מהרשות לזהות ב עוד מועד קשיים שצצו בהמשך פעילותם; לבחון את סבירות הדיווח הכמותי שלהם ומידת מהימנותו; ולבחון את מחירי הקולחים שהם גבו מצרכניהם69 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות המים תפעיל את סמכויותיה כמאסדר, בדומה למאסדרים אחרים במשק70, ותדרוש מספקי הקולחים להגיש לה דוחות כספיים תקופתיים מבוקרים בהתאם להנחיותיה .
זאת לצורך ניתוח ובקרה חשבונאית וכלכלית על משק הקולחים.
בסעיף14 ד לנוהל הסיוע נקבע שבסמכות רשות המים "למנות לכל מפעל השבה מפקח הנדסי ו/או מבקר ו/או מלווה מטעמה לצורך בקרה ומעקב אחר התקדמות בהקמת המפעל".
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בסוף אפריל 2013 כי בשנים הקודמות ובמיוחד בשנת 2012 היה ליווי הנדסי להקמת המפעלים, אך הוא הסכים שבתקופות מסוימות ליווי זה לא היה מספק.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, שהיעדר ליווי הנדסי מספק ל הקמת מפעלי ההשבה, מנע ממנה לפקח שהשימוש בכספי מענקיה אכן נעשה בהתאם להחלטותיה ובאיכות הראויה, ללא תקצוב יתר של המפעל באמצעות מענקי סיוע.
בהתאם להמלצות ועדת ביין ממרץ 2010, לשם ניהול יעיל של המערכת היה על רשות המים להקים בסיס מידע רחב ואמין הכולל את ההיבטים השונים של משק המים, ובכללם כאלה הנוגעים למשק השפכים והקולחים, ברמה המפעלית.
בסיס הנתונים "ירכז את כלל הנתונים הרלבנטיים תוך הקפדה על אחידות בפורמאט שמירת המידע לניתוח לבקרה ולתפעול של מערכת המים".
בביקורת עלה כי אין מערכת מידע אחידה שמשמשת את כל אגפי הרשות העוסקים בנושא השפכים והקולחים, ולאגפים אין מידע חיוני ועדכני לגבי כמויות השפכים והקולחי ם ורמת איכותם.
כך לדוגמה, המלת"ב ואגף איכות מים , האחראי לאיכות הקולחי ם במפעלי ההשבה, מסרו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 201271 כיאין להם נתונים לגבי הכמויות והאיכויות של השפכים הנוצרים ביישובים, לגבי אלה המגיעים למט"שים, ולגבי כמויות הקולחים המופקים במט"שים, וכי המידע הזה נמצא במשרדי ממשלה אחרים או באגפים אחרים ברשות המים.
69 ראוהדוח הקודם , עמ' 1431 .
ראש מלת"ב, היושב בראש ועדות העלויות של הסיוע ליזמים פרטיים, הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 ,כי "רבים ממפעלים אלה הוקמו כאשר המחיר אינו מפוקח, גם אם ב'כתבי ההתחייבות' שבין המדינה ליזם נקבע כי מחיר הקולחים יהיה בהתאם למחיר בתקנות או לפי קביעה של רשות המים".
70 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א (2012), בעניין רשות החברות הממשלתיות לגבי חברות ממשלתיות, עמ' 48 ); הרשות לשירותים ציבוריים חשמל , לגבי יצרני חשמל פרטיים במסגרת חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 '(עמ120 ); או המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, במסגרת חוק עידוד השקעות במו"פ, התשמ"ד-1984 '(עמ149 .
) 71 הנתונים לגבי איכות הקולחי ם בכל אחד ממפעלי ההשבה מוצגים במסגרת סקר הקולח ים שמפרסמת רט"ג אחת לשנתיים.
מנהל רשות המים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר2013 , שמערכת המידע המרכזית של רשות המים שפותחה לפני שנים רבות היא מ ורכבת ובעייתית , וכי נדרשים משאבים רבים לפיתוח מערכת מידע אחודה ומתקדמת ברשות המים.
עוד מסר כי הרשות והמשרדים הנוספים מקדמים הכנת בסיס מידע אחיד.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים ולאגף הסיוע , האחראים בין השאר לניהול משק הקולחי ם, כי היעדר מערכת מידע אחידה בנושא כמויות השפכים והקולחים פוגעת ביכולתם לקבל את מלוא התשומות הנדרשות לקבלת החלטות מבוססות הנוגעות למשק הקולחי ם.
לדעת משרד מבקר המדינה , על הרשות להקים בהקדם מאגר מידע ובסיס נתונים מרכזי, שישמש את כל הגופים הפועלים במשק זה.
ריבוי המאסדרים במשק הקולחים .
ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא משק המים (להלן - ועדת מגן)72 כתבה בהמלצותיה ביוני 2002, בין השבמשק הקולחי [ אר, כי "חשוב שיהיה גוף מרכזי אחדם שיקבל את ההחלטות ] הנדרשות ויישם אותם בזריזות ויעילות".
במרץ2010 המליצה ועדת ביין לרשות המים להכין "מסגרת ברורה לתיאום בין הגופים השונים המטפלים בנושא הביוב והקולחים".
הסמכויות במשק הקולחים מפוצלות בין רשות המים, משרד הבריאות כגורם מאסדר להנפקת היתרי השקיה, המשרד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות .
נמצא כי הטיפול בקולחים ברשות המים מפוצל בין שמונה חטיבות ואגפים לפחות73 , העוסקים כולם בכל היבטי משק הקולחים ופועלים לעתים ללא תיאום ואף בסתירה.
מנהל רשות המים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר ובאפריל 2013 שמאפייני משק המים מחייבים תיאום בין אגפי הרשות השונים, ולצורך כך הוגדרו ועדות מקצועיות משותפות לאגפים הרלוונטיים.
עוד הסביר מנהל הרשות, שבמסגרת שינוי ארגוני ברשות המים, תחום הקולחים והשפכים "אמור להיות במסגרת ארגונית משותפת".
המנכ"לית של המשרד להגנת הסביבה מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 שמשרדה פועל בשיתוף פעולה מלא עם רשות המים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמנהל רשות המים יבחן אפשרות להקים בהקדם גוף מתאם מטעמו, שירכז בצורה מיטבית את הטיפול בשפכים ובקולחי ם ברשות ויגבש ראייה כוללת של משק המים במדינה.
גוף זה יהיה גוף מקצועי בעל סמכות שירכז את התכנון, הסיוע, האסדרה והבקרה במשק השפכים והקולחי ם, כמשק אחוד, העוסק בהשבת השפכים המטוהרים לחקלאות בראייה כוללת של טובת משק המים.
72 ראודוח ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא משק המים , (2002 '), עמ16.
73 :בהםאגף הסיוע, האחראי להקצאת המענקים למפעלי השבת קולחי ם שמוקמים ביזמה פרטית; אגף הפיתוח, האחראי למפעלי השבה של חברת מקורות ; אגף התפעול, המטפל בניוד הקולחים; אגף איכות מים והשירות ההידרולוגי , המטפלים באיכות המים ; חטיבת האסדרה , שנותנת רישיונות הפקה ואספקה למפעלי ההשבה; המינהל לתשתיות ביוב (המלת"ב) , האחראי לנושא הביוב והשפכים, אגף התכנון.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 763 .
בסוף ספטמבר2012 מינהכאמור לעיל מנהל רשות המים את ועדת האסדרה במטרה לקבוע מודל אסדרה יעיל למשק הקולחים.
הוועדה הייתה אמורה להגיש דוח ביניים עד 31.
12, ודוח סופי לא יאוחר מ-28.
יצוין כי עדמועד סיום הביקורת לא עמדה הוועדה ביעדים שנקבעו.
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013, שוועדת האסדרה צפויה להגיש דוח ביניים "בשבועות הקרובים", וכי בתוך ארבעה חודשים (באמצע יוני 2013 .
) היא תגיש לו דוח סופי .
ממצאי הדוח מצביעים על כך שסדרי קבלת ההחלטות ברשות המים להקמת מפעלי השבת קולחים ביזמות פרטית, להקצאת המענקים ו לפיקוח על ניצולם היו לקויים, שכן הם נעשו ללא תכנית אב ארוכת טווח; בעת הקמת המפעלים ואף לאחר מכן לא תמיד היו הליכי ליווי ו בקרה הנדסי ים, כספי ים וכמותיים מספקים ולא נעשתה בקרה על אספקת הקולחים בכמויות שלפיהן נקבע המענק שקיבלו ספקי הקולחים.
לא נעשו חישובי עלות-תועלת בהתייחס להיבטים כלכליים, ס ביבתיים ותברואתיים בראייה כלל -משקית.
נוכח ליקויים אלה, מן הראוי שרשות המים תבחן בצורה מעמיקה את תהלי כי אישור מפעלי ההשבה, תקצובם והפיקוח על יהם על מנת לייעל את אופן קבלת ההחלטות בתחום זה ואת ניהולו.
חוק המים, התשי"ט - 1959 (להלן- חוק המים), קובע כי מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים או הרשות) רשאי להכריז על אירוע פגיעה במים4 (להלן- אירוע פגיעה במים או משבר מים); ומשהכריז כאמור רשאי הוא לצוות על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את הדרוש לשם טיפול באירוע כאמור5 .
ביולי 1986 החליטה הממשלה (החלטה 1716 ) במסגרת ארגון משק המדינה לשעת חירום (להלן - מל"ח) וסדרי הפעלתו, כי כל משרד ממשלתי אחראי להפעלת המשק החיוני בשעת חירום בתחומים שהוא מופקד עליהם בעת רגיעה.
עוד החליטה הממשלה להקים ועדת מל"ח עליונה, שתופקד על התיאום בין המשרדים ועל הכוונתם בתחום זה.
במרבית משרדי הממשלה הוקמו רשויות ייעודיות6 , .
וכפועל יוצא רשות המים הוגדרה רשות ייעודית למים לעניין זה בנובמבר 2006 הטילה הממשלה (החלטה633 ) על נציב המים7 להכין הצעת כללים בעניין ההכרזה על אירוע פגיעה במים ולהגישה למועצת הרשות לאישור, וכן להקים מינהלה ארצית לביטחון מים שתשמש מטה מקצועי אשר יסייע לנציב להיערך אל מול איומים, לפעול למניעת אירועי פגיעה במים ולתאם ולנהל את הטיפול באירועים כאלה.
באוקטובר 2009 הועברו מינהל המים והממונה על תאגידי מים וביוב ברשויות המקומיות, וכך גם תחום ביטחון מים וחירום, ממשרד הפנים לרשות8.
בדצמבר 2007 /החליטה הממשלה (החלטה ב 43 ) על הקמת רשות חירום לאומית (להלן - רח"ל) - גוף מטה מתאם שיפעל ליד שר הביטחון ויסייע לו לממש את אחריות העל שלו לטיפול בעורף בכל מצבי החירום; באוגוסט 2009 החליטה הממשלה (החלטה706 ), על מיזוג מל"ח ברח"ל; בינואר 2011 החליטה הממשלה (החלטה 2745 ) להקים את המשר ד להגנת .
4 אירוע הגורם או העלול לגרום לפגיעה ממשית באספקת מים המיועדים לשתייה ואיכותם, או ביכולת של מקור מים ותשתית מים המיועדים לשתייה לשמש לייעודם.
תשתית מים לפי סעיף 35 .
א(א) לחוק המים היא מתקנים ומערכות להולכה, להספקה ולאיגום של מים 5 לשם מניעתו, הפסקתו, החזרת המצב לקדמותו ומניעת הישנותו, ולשם הסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מהאירוע האמור.
6 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "היערכות לשעת חירום בתח ומי תשתיות האנרגיה והמים" (להלן - דוח 58 'ב), עמ 1224.
בינואר 2007 הוקמה רשות המים, ולמנהלה הועברו סמכויות נציב המים, בהתאם להחלטת הממשלה 4101 מיום 9.
8 על פי חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ), התשס"ו- 2006 .
שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
העורף, ובמרץ אותה שנה החליטה (החלטה 3048 ) להעביר את פעילות רח"ל ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף.
עוד לפני כן, בסוף אוגוסט 2010 אישר ראש רח"ל "תרחיש ייחוס ענפי [9] משולב" למשק המים 10 ואת המענה המבצעי שהכינה רשות המים כרשות ייעודית, לרבות הנחיותיה לתאגידים ולרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יולי-דצמבר 2012 .
את היערכות משק המים לשעת חירום הבדיקה נעשתה ברשות המים, במקורות חברת המים הלאומית בע"מ (להלן - מקורות), ובכמה תאגידי מים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד להגנת העורף; באגף התקציבים במשרד האוצר; בצה"ל - בפיקוד העורף, באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ובזירת העורף שבאגף המבצעים; וכן בכמה רשויות מקומיות11 .
לפי סעיף 18 א(ג) לחוק המים (תיקון התשס"ו), מועצת רשות המים תקבע "כללים לענין הכרזה על אירוע פגיעה במים, דרכי הטיפול באירוע כאמור, הדרכים למניעתו, להפסקתו, להחזרת המצב לקדמותו ולמניעת הישנותו, ולהסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מאירוע כאמור".
בחוק גם נקבע שמועצת הרשות תקבע כללים ראשונים עד 30.
במרץ 2010 אישרה מועצת רשות המים נהלים האמורים לשמש להנחיית הגורמים הנוגעים בדבר ברמה הארצית וברמה המקומית (להלן - הנוהל)12 , עד לאישור הכללים בתוך שישה חודשים (עד ספטמבר 2010 ), לאחר שוועדת משנה של המועצה תדון ותמליץ בעניינם 13 .
המנהל הנוכחי של הי חידה לביטחון המים ברשות היושב בראש הצוות העוסק בכתיבת הכללים, הסביר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 , כי "תהליך הניסוח, העברת הגרסאות השונות לגורמים פנימיים וחיצוניים כדי לקבל תגובתם הוא מורכב וארוך"; וכי במועד הודעתו "טיוטת הכללים הועברה ליועצת המשפטית של ר שות המים כדי לקבל הערותיה לפני העברתם אל משרד המשפטים".
הועלה שבמועד סיום הביקורת טרם אישרה מועצת רשות המים את הכללים בעניין ההכרזה על אירוע פגיעה במים והטיפול בו.
9 "תרחיש ייחוס ענפי- תיאור סיפורי של התפתחות אפשרית של מתקפה, אירוע חירום או משבר בעורף, הכולל משך זמן והמענה הנדרש.
מטרתו העיקרית היא לקבוע תכנית עבודה לתכנון ההיערכות, תורת ההפעלה, סד"כ, רמות מלאי ואמצעים.
תרחיש ייחוס ייכתב על ידי הארגונים הרלוונטיים לעורף (ארגוני החירום, משרדי הממשלה, רשויות מקומיות) כנגזר מאיום הייחוס ובהתייחס אליו".
מתוך חוברת "איום הייחוס הלאומי לעורף לשנים 2009 -2012 " שפרסמה רשות חירום לאומית (רח"ל) - ראו דוח שנתי 63א (אוקטובר 2012 '), עמ483 .
10 רעידת אדמה (כתרחיש החמור מבחינת היקף הפגיעה בתשתיות המים).
11 ,ראו גם מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2010,) 'עמ36 ,37 ,46 ,48.
12 מבקר המדינה כבר העיר לרשות בנושא כתיבת הכללים להיערכות לשעת חירום בתחומי תשתיות האנרגיה והמים, לאחר שבדצמבר 2007 אישרההמועצה נהלים שהציג מנהל תחום בכיר (ביטחון מים) דאז ברשות המים תא"ל (מיל) אהרון ורדי, כתחליף זמני בלבד לכללים - ראו דוח שנתי 58ב, עמ' 1235.
13 ;המועצה הטילה על יושב ראשה למנות ועדת משנה שתפקידיה יהיו ללמוד את האיומים על המים לבחון את ההיערכות והמוכנות של משק המים למשברי מים; ללוות את יחידת ביטחון המים ואת הלשכה המשפטית בהכנת הכללים; ולהמליץ למועצה בנושאים הקשורים לביטחון מים.
הרשות הממשלתית למיםולביוב 797 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי היא לא עמדה בהוראות החוק בעניין הכללים והשתהתה בניסוחם, וזאת על אף חיוניותם לתפקודו הראוי של משק המים בשעת חירום.
על הרשות לסיים את הכנת הכללים ולפרסמם ברשומות בהקדם.
פעולות רשות המים להבטחת אספקת מים לשעת חירום .
החזקת מי שתייה בבתים לפי הנוהל שאישרה מועצת הרשות במרץ 2010 , הנדבך הראשון בהתמודדות עם משבר מים הוא "טיפוח נחוש ועקבי ע"י הדרג הארצי והמקומי של הרגלי אגירת מים דרך קבע במשקי הבית (4 ליטר לאדם ליממה למשך שלושה ימים)" (להלן- נוהל אגירה).
התאגידים והרשויות המקומיות אמורים להכין תכנית אופרטיבית להספקת מי שתייה, בהתבסס על כך שמשקי הבית יחזיקו בבתים מי שתייה לשעת חירום.
באפריל 2012 הודיע מנהל היחידה לביטחון המים למנכ"לים של תאגידי המים ושל הרשויות המקומיות במדינה, כי לפי הנחיית רח"ל, על כל משפחה לאחסן בביתה כ-50 ליטר מים לשעת חירום, כדי להבטיח מים לשתייה עד לפריסת נקודות חלוקה של מים באמצעים חלופיים.
בהודעתו ציין מנהל ביטחון המים, כי "בפועל הנחייה זו כמעט ואינה אפשרית ואינה מתקיימת במרבית בתי האב בישראל" (ההדגשה אינה במקור), וכי בדיונים שקיים נבחנה האפשרות להקטין את כמות המים שעל פי ההנחיה יש לאחסן בבתים.
משרד מבקר המדינה מצא כי לרשות המים אין נתונים בדבר כמות מי השתייה האגורים לשעת חירום בבתי התושבים.
בבדיקה בכמה תאגידי מים נמצא כי הם לא פעלו להבטיח החזקת מי שתייה בבתים לפי הנוהל.
תאגיד הגיחון, שהוא תאגיד המים הגדול במדינה, האחראי לאספקת מים לכ- 900,000 איש14 , מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי לפני כשלוששנים צירף לחשבונות המים של התושבים הנחיה בעניין זה, אך לא בדק אם אכן התושבים מקיימים את ההנחיה.
עוד מסר תאגיד הגיחון, כי בביקורת השנתית מטעם מל"ח ורשות המים הוא לא נדרש מעולם לבחון אם התושבים מקיימים את ההנחיה.
התאגיד ציין כי יוסיף לסקרים שהוא מקיים מפעם לפעם שאלה בדבר אגירת מים למצבי חירום.
מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי נוהל האגירה הוא "נוהל גיבוי" בלבד, שנועד לצמצם את ההזדקקות לחלוקת מים, וכי הרשות נערכת לחלוקת מים בעת משבר באמצעים חלופיים ואינה מסתמכת על אגירת מים בבתי האזרחים.
מנהל הרשות גם ציין כי כבר בעת קביעת נוהל האגירה היה ברור שלרשות המים אין דרך מעשית לאכוף את ביצועו, אין בידיה כלים מעשיים או משפטיים המאפשרים לה לתת לאזרחים הוראות בעניין זה, ועליה להסתפק בהסברה ובהדרכה.
בירושלים, מבשרת ירושלים ואבו גוש 798 דוח שנתי64א .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסברי מנהל הרשות אינם מתיי שבים עם נוהל האגירה, המדגיש את החיוניות של אגירת המים בבתי התושבים, ו"לו רק בכדי למזער ולמתן את תופעות הבהלה והחרדה בתחילת משבר גם אם לא לסלקן לחלוטין".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, שעליה להשלים בהקדם את הבחינה בדבר כמות המים המזערית שיש לאחסן בבתים ו להגביר את מאמצי ההסברה וההדרכה שלה בנושא.
לחלופין, אם לדעת הרשות ההנחיה בדבר אגירת המים בבתים אינה בת יישום, עליה לשקוד על מציאת פתרונות חלופיים שיבטיחו אספקת מים כבר בתחילת המשבר.
הסדר הבקבוקים לפי סעיף 21 ,)בפקודת העיריות (אספקת מים 1936 , מחובתה שלמועצת הרשות המקומית 15 לדאוג כי לכל בית בתחום שיפוטה תהא אספקת מים.
לפי סעיף31 ,לחוק תאגידי מים וביוב התשס"א- 2001 .
, על תאגיד המים לדאוג לאספקת מים ברציפות וביעילות לכל צרכן בתחומו לפי הנוהל, האחריות להיערכות למשבר מים והאחריות לטיפול בו חלה על תאגיד המים - מקום שבו הוקם16 - ועל הרשות המקומית.
אספקת המים לשתייה בשעת משבר מים מתבססת כאמור על החזקת מי שתייה בבתים - בכמות של 12 ליטר לאדם- ועל אספקת מים חלופיים בכל האמצעים הקיימים.
לפי הנוהל, ההיערכות למצב חירום 417 מחייבת את הרשות המקומית או תאגיד המים להיערך לח לוקת מים בכמות של 15-20 ליטר לנפש ליום ל -10% מהאוכלוסייה שבאחריותם; ההיערכות למצב חירום 5 , המאופיין בחוסר יכולת לספק מים ברשת המים לאוכלוסייה רבת היקף, מחייבת את הרשות המקומית או תאגיד המים להיערך לספק 4 ליטר לנפש ליום לכל האוכלוסייה שבאחריותם למשך שלושה ימים.
לפי הנוהל, שעל בסיסו הוכנו תכניות החירום בתאגידי המים וברשויות המקומיות, 50% מהכמות הנדרשת 18 , שהם שני ליטר לאדם ליום, יסופקו באמצעות מכלים ניידים ונייחים ומכליות כביש.
יתרת המים תסופק בבקבוקים, בהתבסס על המלאי שבמרכולים או אצל ספקי מים בבקבוקים או כדים.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח על ביקורת שנעשתה ברשות המים שעד מועד סיום אותה ביקורת בספטמבר 2007 לא היה למדינה מלאי בקבוקי מים, לא היה לה הסדר כספי שיאפשר לשפות את המפעלים לייצור מים מינרליים אם תרצה להשתמש במלאי הבקבוקים שלהם בעת מחסור, ולא הייתה באות ה עת דרך מוסכמת לפעולה בעת מחסור במי שתייה במשק בעת חירום19.
הועלה שבמועד סיום הביקורת הנוכחית טרם הסדירה רשות המים את אספקת המים בבקבוקים עם הגורמים הנוגעים בדבר, בהם אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף .
15 הוראה בדבר החלת הוראות הפקודה על מועצות מקומיות ראו בסעיף 43 לפקודת המועצות נוסח ח[ המקומיות.
]דש 16 עד מועד סיום הביקורת הוקמו כ-55 תאגידי מים המשרתים148 מ-258 .
הרשויות המקומיות 183 .
רשויות מקומיות מחויבות להקים תאגיד מים 17 ראו לעניין זה נוהלי רח"ל - קונטרס מים וביוב, אספקת מים במשברי מים ברגיעה ובחירום, ספטמבר 2007 .
מצב זה מאופיין בפגיעות פי זיות חלקיות במקורות מים וברשת אספקת המים המקומית או האזורית או בפגיעות חלקיות באיכות המים הגורמות להפרעות ושיבושים באספקת המים.
18 הכמות הנדרשת אינה כוללת את המים הדרושים לתפעול המפעלים החיוניים בעיר, ואלה נדרשים להחזיק מאגרי מים עצמאיים המספיקים ל-72 שעות.
19 ראודוח שנתי 58ב, עמ' 1238 .
הרשות הממשלתית למיםולביוב 799 .
התקציבים) ורח"ל, ולא חתמה על הסכמים שיבטיחו את אספקת המים בשעת חירום, אף על פי שהנחיותיה לרשויות המקומיות ולתאגידי המים לא שונו.
יצוין שתקצוב מראש נחוץ לשם חתימה על ההסכמים בין רשות המים ובין ספקים של בקבוקי מים ובעלי המרכולים האמורים לשמש נקודות חלוקה בשעת חירום - כדי שכל הגורמים הנוגעים בדבר ייערכו מבעוד מועד לאספקה יעילה של הבקבוקים בשעת חירום.
באוקטובר 2012 ניסה מנהל ביטחון המים ברשות לתרגל תקצוב רכישת בקבוקים מול אגף התקציבים, (תרגול שאינו כרוך בתקצוב בפועל) בעלות של כ -20 מיליון ש"ח, במהלך תרגיל היערכות לאחר רעידת אדמה (נקודת מפנה 6 ) באוקטובר 2012 , שבו תורגלה גם פעילות משק המים.
באותו חודש הודיע אגף התקציבים למנהל ביטחון המים ברשות על סירובו לכך.
הממונה על התקציבים במשרד האוצר הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 , כי "בדיונים שנערכו בין הצדדים בנושא סוכם כי אין צורך שהמדינה תחזיק במלאי בקבוקי מים באופן קבוע", וכי "בשעת חירום יועמד הכסף הנדרש לרכישת הבקבוקים".
עוד ציין הממונה, כי "אין טעם בפתיחת תקנה תקציבית וירטואלית רק לצורך תרגיל לשעת חירום", וכי התנגדות אגף התקציבים הייתה רק לפתיחת התקנה ולא להעמדת התקציב הנדרש.