HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והמשרד להג"ס - ישקלו לבצע במסגרת התיקון לפקודת המכרות שמקדם משרד .
האנרגייה, או במסגרת אחרת, אסדרה מחודשת של תחום שיקום המחצבות.
בעת שקילת אסדרת תחום שיקום המחצבות בישראל, תינתן הדעת על הפרקטיקה .
הנהוגה בישראל ועל נורמות הנהוגות בעולם הרלוונטיות לישראל, וכן יישקל הצורך .
לקבוע הוראות הנוגעות בין היתר לפעולות האלה: .
123 בחוזי ההתקשרות לכרייה ולחציבהשמפרסמת רמ"י יש מנגנון להבטחת הסדרה בלבד של הקרקע, וזאת באמצעות .
ערבות בנקאית אוטונומית.
חוזים אלו לא כוללים חובה לשקם את המכרה או את המחצבה ולא קבוע מנגנון להבטחת .
השיקום או למימונו, למעט החובה לשלם תשלומים לקרן לשיקום מחצבות לפי תקנות הקרן.
124 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א (2020 '), "קידום תחום הכרייה והחציבה בישראל", עמ664 - 731.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות התייחסות לחובה פוזיטיבית לשיקום מחצבה שניצולה הסתיים או מחצבה שהחציבה בה .
לא מוצתה אולם המשכה אינו כלכלי, תוך כדי קביעת אמות מידה ברורות בדבר אופן .
ביצוע חובה זו ; יציקת תוכן ל מונחים "שיקום" ו"תוכנית שיקום" וקביעת איזו ן ראוי בין .
ערכים שונים, כמו הצורך בשמירה על משאבי טבע ועל מערכות אקולוגיות, אל מול צורכי .
פיתוח ושימושי קרקע חלופיים - בשים לב לנעשה בעניין זה בעולם, לאתגרים הייחודיים .
לישראל ולמאפיינים כמו שטח גיאוגרפי קטן וצפיפות אוכ לוסין גבוהה; בחינת הצורך .
בקביעת חובות שיקום לגבי סוגי מחצבות נוספים, ולא רק מחצבות להפקת חומרי בנייה; .
ומתן מענה כּולי (הוליסטי) לטיפול בהיבטים סביבתיים של מחצבות, לרבות שיקומן, עוד .
בשלב רישוי המחצבה ותכנון העבודות בה - כמקובל במדינות שנסקרו.
מוצע לבחון את המערך התפקודי של כל הגורמים הרלוונטיים לענף המחצבות: המפקח .
על המכרות, רט"ג, הקרן, המשרד להג"ס (שהוא כיום הנושא העיקרי באחריות על נושאים .
סביבתיים), משרד הבריאות (הנושא באחריות על בריאות הציבור), בעל המחצבה וגופי .
התכנון; וכן גופים נוספים שיכולים להיות רלוונטיים לעניין, כגון בעלי הקרקע, קרן קימת .
לישראל והרשויות המקומיות שבשטחן שוכנות המחצבות.
בהתאם לבחינה האמורה, .
מוצע להגדיר את סמכויותיהם ואת תחומי אחריותם.
בתוך כך מוצע לקבוע מיהו הגורם .
הממשלתי הנושא באחריות כוללת על מערך שיקום המחצבות בישראל, לרבות המחצבות .
הנטושות אשר לא הוכרזו כטעונות שיקום, אשר ינהל מערך זה ויתפעלו.
מוצע גם לה גדיר הליך לאיתור ו למיפוי מחצבות נטושות או מחצבות שהחציבה בהן .
הסתיימה; להגדיר הליך ואמות מידה לשיקומן של מחצבות אשר יביאו בחשבון, בין היתר, .
את לוחות הזמנים הנהוגים בהליכי התכנון והבנייה בישראל ; לבחון קביעה של מנגנון .
כספי שיבטיח את ביצוע השיקום ואת היכולת לממנו; וכן לתת את הדעת לגיבוש מנגנון .
בקרה של הרשות המוסמכת על ביצוע כל אחד מהליכי השיקום.
אם יוחלט לערוך אסדרה מחודשת בתחום שיקום המחצבות ראוי שהדבר ייעשה בשים .
לב: לנעשה בתחום זה במדינו ת אחרות בעולם; לשינויים שחלו בעשורים האחרונים .
בתחום ההגנה על הסביבה, לרבות הקמתו של המשרד להג"ס; למאפייניה הפיזיים של .
ישראל -שטחה הקטן וצפיפותה הניכרת; לצורכי הבנייה העתידיים של ישראל אל מול .
שמירת השטחים הפתוחים וערכי טבע; ולעקרונות הקיימּות שלהם מחויבת מדינת ישראל .
ואשר נתנה להם תוקף בהחלטת הממשלה משנת 2003 בעניין התוכנית האסטרטגית .
לפיתוח בר קיימה 125 .
ולעקרונות הקיימות של האו"ם שלהם שותפה ישראל .
125 החלטה מספר246 של הממשלה ממאי2003 בנושא "תוכנית אסטרטגית לפיתוחבר- קיימא בישראל" קובעת, בין .
היתר, כי "מדיניות ממשלת ישראל תתבסס על עקרונות של פיתוח בר-קיימא המשלבים: כלכלה דינמית, שימוש .
מושכל במשאבי טבע, הגנה על מערכות אקולוגיות ומתן שוויון הזדמנויות לכל".
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מידע על מחצבות נטושות .
איסוף נתונים מדויקים ומהימנים וניתוחם אמורים להיות הבסיס לקבלת החלטה מושכלת למי .
שהוקנתה לו סמכות לכך על פי חוק 126 ,.
בעניין המחצבות ראוי שההחלטות על שיקומן יתבססו .
בין היתר, על הניסיון שנצבר בנושא במהלך השנים ועל נתונים מדויקים ומפורטים על מספר .
המחצבות הנטושות, על מיקומן, השטח של כל אחת מהן והיבטיהן הסביבתיים.
קביעת סדרי עדיפויות בהקצאת המשאבים לטיפול במחצבות הנטושות.
בביקורת עלה כי המידע .
הקיים על המחצבות הנטושות אינו שלם.
מידע שבידי הקרן לשיקום מחצבות .
מידע על מחצבות ששוקמו .
כאמור שטחן של המחצבות אינו אחיד, רובן קטנות (עד 10 ( דונמים), חלקן בינוניות10 - 100 .
דונם) ומיעוטן גדולות (יותר מ -100 דונם).
עלות השיקום של כל מחצבה ומורכבות השיקום .
מושפעות בין היתר מגודלה.
במאי 2019 ביקש משרד מבקר המדינה מהקרן להעביר לו נתונים .
על מספר המחצבות ששיקמה מאז הקמתה בשנת 1978 ועל היקף השטחים ששוקמו.
במכתבים שונים שכתבה הקרן בנושא זה למשרד מבקר המדינה היא מסרה כי מאז הקמתה .
ועד ספטמבר 2019 היא שיקמה197 מחצבות.
בעניין היקף השטחים ששוקמו כתבה הקרן: "אין .
נתונים היסטוריים על גודל השטחים שש]בידיה[ החל משנת]וכי רק[.
וקמו2013 כוללים דוחות .
הפעילות השנתיים של הקרן טבלה ובה גודל השטחים של המחצבות שנמצאו בהליכי שיקום".
מהאמור לעיל עולה כי לקרן מידע חלקי על היקף שטחי המחצבות ששיקמה במהלך השנים.
מומלץ כי הקרן תפעל לריכוז המידע החסר בעניין היקף השטחים של המחצבות ששיקמה .
עד שנת 2013 ותשמור אותו במערכת מידע ממוחשבת, כדי שתוכל להשתמש בו באופן .
יעיל ואפקטיבי גם לצורך הסקת מסקנות, הפקת לקחים מההליכים שבוצעו לאורך .
השנים, קבלת החלטות על שיקום מחצבות נוספות והיערכות לקראת השיקום.
מידע על מחצבות נטושות .
הקרן מנהלת "כרטיס מחצבה" לכל מחצבה נטושה שאותרה בסקרים שביצעה בעניין זה עד .
שנת 2009 ,(ראו להלן).
בכרטיסים כלולים נתונים שנאספו בסקרים אלה, ובהם מיקום המחצבה .
שטחה, שיוכה המוניציפלי ואמצעי הבטיחות הננקטים בה.
126 בעניין זה ראו בג"ץ 297/82 ברגר ואח' נ ' שר הפנים, פ"ד לז(3)29 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות בפנייה האמורה ממאי 2019 של משרד מבקר המדינה לקרן היא התבקשה להעביר גם .
נתונים על מספר המחצבות הנטושות ושטחן הדורש שיקום, על מספר המחצבות שהוכרזו .
טעונות שיקום שאותן היא יכולה על פי הדין לשקם ועל מספר המחצבות שאינן פעילות .
עוד ואותן היא עדיין אינה יכולה לשקם מכיוון שטרם הוכרזו טעונות שיקום.
13 הנתונים שהומצאו למשרד מבקר המדינהעל מספרי המחצבות הנטושות המתבססים .
על סקרים שמבצעת מפעם לפעם הקרן: סקר שנעשה עם הקמתה בשנת 1978 ; סקר .
שנעשה בסיוע המכון הגיאולוגי127 והסתיים ביוני2009128 (להלן- הסקר מ-2009 ); וסקר .
חדש משנת 2019 בתהליך: .
תרשים 13: מספר המחצבות הנטושות לפי שלושה סקרים .
מהנתונים שמסרה הקרן עולה כי ביכולתה לשקם כיום עוד 86 מחצבות בלבד מהמחצבות .
שהוכרזו טעונות שיקום.
בעניין המחצבות הנטושות שאותן אין ביכולתה לשקם עדיין, .
מסרה הקרן כי מספרן "אינו ידוע".
לדבריה, מספר המחצבות שטרם הוכרזו טעונות שיקום .
הוא כ-817 (283 - 1,100)129 , אולם רק לאחרהשלמת הסקר החדש יהיה אפשר לקבל .
127 המכון הגיאולוגי לישראל הואמוסד מחקר ממלכתי בתחום מדעי האדמה, הפועל במסגרת מינהל מדעי האדמה .
128 הסקר כלל גם בורות ומחפורות שגודלם אינו עולה על10 .
דונםנתון זה צוין גם במסמך של המשרד להגנת הסביבה .
מנובמבר 2014 - המשרד להגנת הסביבה, "ההשלכות הסביבתיות של המחצבות בישראל" ( 27.
129 כ- 1,100 מחצבות נטושות פחות283 .
מחצבות שהוכרזו טעונות שיקום .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לדברי הקרן, נתוניהסקר מ-2009 בדברשטחי המחצבות התבססו על סדרי גודל .
בהתאם להתרשמות הסוקרים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לקרן להשוות, .
במסגרת הסקר החדש, את כלל נתוני המחצבות שבידיה לנתונים שבתיקי רמ"י .
ולנתוני אימות נוספים, כגון תצלומי אוויר, לשם גיבוש בסיס נתונים מעודכן ומאומת.
עוד נמצא כי כרטיסי המחצבה שהקרן מנהלת אינם כוללים מידע על היבטיה .
הסביבתיים של מחצבה נטושה המושפעים, בין היתר, ממיקומה (בקרבת יישובים .
או במרחק מהם) ועל מפגעים סביבתיים שהיא יוצרת או עלולה ליצור עקב השימוש .
שנעשה בה בפועל, כגון: זיהום מי תהום והתרבות מזיקים לחקלאות בעקבות הפיכת .
המחצבה לאתר פסולת לא חוקי, או התרבות חרקים ויתושים בעקבות הפיכת .
מומלץ כי הקרן ת אסוף נתונים סביבתיים שונים הנוגעים למחצבות הנטושות ותשמור .
מידע זה באופן שיאפשר לעבד נתונים אלה ולנתחם; מידע זה יוכל לשמש עבורה .
תשומה חיונית בקבלת החלטותיה ובקביעת סדרי העדיפויות שלה לשיקום .
שטח המחצבות הנטושות וייעוד ן החדש האפשרי משפיעים ב מישרין על התחייבויותיה .
בביאורים לדוחותיה הכספיים של הקרן מוזכרת העובדה שהיא ביצעה .
במרץ 2006 "אומדן התחייבויותיה לשיקום המחצבות הנטושות" (שלא עודכן עד מרץ 2020 ; .
"ראו להלן), וכן "אומדן להכנסות עתידיות מהמחצבות (מכספים שהיא גובה מבעלי .
נתונים על היקף התחייבויות והכנסות עתידיות אלו וכן נתונים נוספים כלולים .
בדוח אקטוארי שהוכן עבור הקרן 130 .
)(ראו להלן להלן בתרשים 14 מפורטיםנתונים .
שהובאו בדוח אקטוארי זה על מספר המחצבות הנטושות שאותן יש לשקם, שטחן וסוג .
ראו גם בהמשך לעניין זה .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תרשים 14: מספר המחצבות שיש לשקם, שטחן והשימוש האפשרי בהן .
משרד מבקר המדינה ממליץ לקרן לעדכן באופן עיתי את הסקר האקטוארי על בסיס .
הקמת בסיס מידע שיכלול נתונים על מספר המחצבות, שטחן ומצבן הסביבתי (לעניין זה .
בסיס מידע אמין ומתּו קף יאפשר הערכה מדויקת של התחייבויות הקרן .
ומקורותיה הכספיים העתידיים.
סקר חדש על מחצבות כאמור, בסקר שיזמה הקרן לשיקום מחצבות בשנת 2009 אותרו כ-700 מחצבות נטושות .
נוספות שלא אותרו בסקר שביצעה עם הקמתה בשנת 1978 ולא היו רשומות בין מסמכיה.
איתור זה התאפשר באמצעות בחינת תצלומי אוויר ולווין שבעקבותיה נערך סיור בשטח .
עשר שנים מאוחר יותר, באפריל 2019 , במהלך דיוןשל הנהלת הקרן .
על הצורך לעדכן את המאזן האקטוארי של הקרן (ראו להלן), ניתנה לה סקירה על ממצאי .
הסקר מ-2009, ,"המשמש כמסד הנתונים של הקרן והוא מהווה נתון חשוב לרשויות השונות .
מתכננים, לרשויות התכנון ועוד", והיא החליטה לעדכן אותו.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 במאי 2019 אישרה הנהלת הקרן מתווה לעדכון הסקר מ-2009 , ולפיו הוא יבוצע על ידי .
עובדי גופים החברים בקרן, יושלם בתוך 22 חודשים (להלן - הסקר החדש) ויכלול את .
הפעולות האלה: סיור של פקחי רמ"י ומפקחי הסיירת הירוקה (שמפעילה רט"ג) במחצבות .
שאותרו בסקר מ-2009 "והצבעה "ככל שישנן, על מחצבות נטושות שלא הופיעו בסקר; .
עדכון הסקר על ידי המפקח על המכרות; קבלת התייחסות מהוועדות המחוזיות לתכנון .
ולבנייה הרלוונטיות ומכלל הרשויות המוניציפליות; קבלת התייחסות מרמ"י; עריכת תוכנית .
אב לשיקום המחצבות הנטושות על ידי הקרן.
הביקורת העלתה כי ביוני 2020 טרם הסתיימו הפעולות המקדמיות בעניין הסקר החדש .
הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה כי "הוכן שאלון לפקח/סייר" , .
וכי "התקיימו 2 סיורי פיילוט בצפון לפני היציאה לביצוע הסקר", שתוצאותיהם מחייבות .
"חשיבה מחודשת והשלמת נתונים".
בישיבת הנהלת הקרן ממאי 2019 הוצגה לה מתכונת חלופית לביצוע הסקר, ולפיה יבוצע .
"פיילוט של שימוש בכלים דיגיטלים מתקדמים לאיתור מחצבות נטושות נוספות [ ההדגשה .
אינה במקור ] ובניית מאגר נתונים לשיקום המחצבות לעבודה יום יומית בקרן כפועל יוצא .
ואולם הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הנהלתה .
"העדיפה לא לבחור" בחלופה זאת, אך לא הוצג הנימוק להחלטה.
"הנושא רק הוצג להנהלה", וכי לא הוערכה עלות הסקר המתוכנן וגם לא עלות החלופה.
יצוין כי ב"ישיבת סטטוס" של הסקר החדש מדצמבר 2019 סוכם, בין היתר, "כי במידה .
והמפקחים, תוך כדי עבודה, יתקלו במחצבה הטעונה שיקום ואינה נמצאת בסקר החדש, .
הם יפנו את המחצבה לבדיקה".
כלומר, במסגרת הסקר החדש ניתן גם לבחון קיומן של .
מחצבות נטושות חדשות רק אם המפקחים ייתקלו בהן.
משרד מבקר המדינה ממליץ לקרן להשלים א ת עריכת הסקר החדש המהווה ע דכון לסקר .
מ-2009 (שבמסגרתוכאמור אותרו כ-700 מחצבות נטושות חדשות שלא היה ידוע עליהן .
קודם לכן) , בהתאם ללוח הזמנים שנקבע להשלמתו וכן לבחון שימוש באמצעים .
מתקדמים שייבחרו (כגון תצלומי אוויר), לאיתור מרבי של כל המחצבות הנטושות .
איסוף מידע על מחצבות נטושות על ידי .
בסיס מידע משותף לכל הגופים השותפים לשיקום מחצבות החברים בקרן, הכולל מידע מרבי .
על המחצבות הנטושות השונות בכלל ועל היבטיהן הסביבתיים בפרט, יכול לסייע להם בגיבוש .
מדיניות שיקום שתתמקד במחצבות שקיים אינטרס ציבורי לשקמן.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות במשרד להג"ס, ברמ"י וברט"ג, שנציגיהם חברים בקרן, מתקבל לעיתים במהלך עבודתם .
השוטפת מידע חלקי או נקודתי על מחצבות נטושות הנוגע לתחומי עיסוקיהם ואחריותם.
ואולם עולה כי לא נקבעו הסדרי דיווח שיבטיחו שיתוף במידע לצורך העשרתו ועדכונו .
של מאגר מידע כולל בנושא המחצבות.
לדוגמה, מחוז דרום של המשרד להג"ס קיבל .
תלונות על מחצבות לא פעילות בשטח שבאחריותו שהן מפגע סביבתי (מחצבת הר מרבץ, .
מחצבת פיוניר ומחצבת הר שחר), מאחר שהפכו לאתרי הטמנת פסולת פירטיים.
המשרד להג"ס לא מסר מידע זה לקרן ולגופים השותפים לשיקום מחצבות החברים בה, .
כדי שיבררו אם מדובר במחצבות נטושות שפוטנציאל ניצול חומר הגלם בהן הסתיים ויש .
מקום לשקול קביעת תיעדוף של שיקומן בתוכניות השיקום של הקרן, או שמדובר .
במחצבות שפוטנציאל ניצול חומר הגלם בהן טרם הסתיים ויש מקום לבחון את חידוש .
כדי לקיים בסיס מידע משותף כולל ומעודכן עבור הגופים השונים החברים בקרן, עליהם .
לחלוק ביניהם ועם הקרן עצמה את כל המידע שברשותם הנוגע למחצבות נטושות, כולל .
מידע על היבטיהן הסביבתיים, כדי שהוא יהווה בסיס נוסף לתהליך קבלת ההחלטות של .
הקרן ושל כל אחד מהם בנפרד במסג רת סמכויותיו ותפקידיו.
ממליץ לקרן ולגופים השותפים לשיקום מחצבות החברים בה על הקמת מאגר מידע אחוד .
עם ממשקים מקוונים על מחצבות נטושות והיבטיהן הסביבתיים, שישמש את כלל הגופים .
- הקרן, המשרד להג"ס, משרד האנרגייה, משרד הפנים, משרד האוצר, משרד העבודה .
והרווחה, רמ"י ורט"ג - ויעודכן בצורה עקבית וסדורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2020 כתבה רמ"י כי היא מקבלת "את הערת המבקר .
ומבוצעות פעולות על מנת ליצור מאגר ידע משותף לכל הגורמים שצוינו ובכלל זאת שיתוף בידע .
המשרד להג"ס כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2020 כי .
"מאגר מידע אחוד ייתן מענה נכון וחשוב לתעדוף הפעילות בתחום זה".
בתוכנית העבודה של המשרד להג"ס לשנת 2018 נכתב כי בין מטרותיו ויעדי ו העיקריים גם .
"הפחתה ומניעה של זיהומים וסיכונים סביבתיים תוך צמצום פערים כלכליים וחברתיים, על מנת .
לשפר את בריאות תושבי המדינה ולהגן על חייהם בהווה ובעתיד".
באתר המרשתת (אינטרנט ) .
של המשרד להג"ס נכתב כי המשרד פועל לפתרון הבעיות הסביבתיות הנגרמות מפעילות .
הכרייה והחציבה במס פר מסלולים: מעורבות במערכת התכנון - ניהול בקרה סביבתית על .
תוכניות כרייה וחציבה; שיקום מחצבות - בפעילות משותפת עם גופים שונים; ושימושים חלופיים .
לאתרי חציבה כגון הסבתם לאתרי סילוק פסולת בניין.
בהחלטת הממשלה משנת 2003 בעניין התוכנית האסטרטגית לפיתוח בר קיימה הוטלו על השר .
להג"ס משימות הנוגעות בעקיפין ובמישרין לשיקום מחצבות.
בין היתר הוטל עליו לנקוט "צעדים .
לעצירת הדרדרות המגוון הביולוגי" ול"שיקום מערכות אקולוגיות שנפגעו על ידי פעילות אדם".
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המשרדלהג"ס פועל באמצעות מטה ראשי ושישה מחוזות: צפון, חיפה, תל אביב, מרכז, ירושלים .
פעילות כל מחוז מתבצעת באמצעות ענפים מקצועיים שאמורים ליישם את המדיניות .
הסביבתית שקבע מטה המשרד.
מטה המשרד להג"ס בנוי מאשכולות, ובהם אשכול משאבי .
טבע, שאמורים להעביר מפעם לפעם הנחיות מקצועיות למחוזות.
במסגרת אשכול משאבי טבע שבמשרד פועל אגף מגוון ביולוגי, שטחים פתוחים ושמירת טבע .
ומורשת (להלן - אגף שטחים פתוחים), שבין מטרותיו : "קידום שיקום מחצבות נטושות ואתרי .
כרייה לא פעילים כולל באפיקי נחלים במסגרת הקרן לשיקום מחצבות, במטרה להביא לצמצום .
הפגיעה הסביבתית והנופית מכרייה וחציבה " 131, זאת כ יוון ש"ל עיתים מחצבות ננטשות ולא .
עוברות תהליך שיקום ומהוות מפגע סביבתי .
בהיות המחצבות מוקדים להטלת אשפה .
וגרוטאות, להיקוות מים ושפכים העלולים לזהם את מי התהום.
בנוסף, מדובר לעתים בסיכונים .
בטיחותיים ובמפגעים חזותיים קשים " 132 .
בביקורת הנוכחית בחן משרד מבקר המ דינה את .
פעילותם של שני מחוזות במשרד להג"ס - צפון ודרום - ושל מטה המשרד בעניינן של המחצבות .
הנטושות: ממסמכים שהעביר למשרד מבקר המדינה מחוז צפון של המשרד להג"ס , שבתחום .
אחריותו נמצאות מאות מחצבות נטושות, נמצא כי המשרד הכין ב -2002 "תכנית אב .
לפסולת יבשה מחוז צפון" (להלן - התוכנית), שבין עקרונות יה "העדפת פתרון במחצבות .
או בורות נטושים לשם שיקומם באמצעות מילוי על ידי פסולת יבשה, או להקים בתחומם .
מפעלי מיחזור לפסולת בניין" 133.
במסגרת תוכנית זו אותרו 74 אתרים אפשריים להטמנת .
פסולת יבשה, ומתוכם - 16 מחצבות או מחפורות נטושות ו-16 מחצבות פעילות134 .
,על פי נתוני מחוז צפון של המשרד להג"ס חמישה אתרים הפכו משנת 2002 ,, בסיוע הקרן .
למטמנות (ההטמנה באחד מהם כבר הסתיימה); ארבעה אתרים נמצאים בשלבי תכנון .
כמטמנות; ושני אתרים לא הפכו למטמנות אף שהתוכניות להפיכתם לכאלה אושרה.
מאחר שמחצבות נטושות עלולות להיות כאמור מקור למפגעי סביבה, חשוב שיהיה למשרד .
להג"ס מאגר מידע מלא על המחצבות הנטושות ושהוא יסייר בהן כדי לפקח על התנאים .
הסביבתיים שבהן וכדי לעדכן באופן שוטף מאגר מידע זה.
131 אתר המרשתת של המשרד להג"ס (מרץ2020.
133 בתוכנית אב מחוז צפון הוערכהכמות הפסולת היבשה במחוז בשנת 2000 ב- 335,668 ,טוןומתוכה 201,401 טון הם .
פסולת בנייה (60% מהפסולת היבשה).
134 יצוין ששינוי ייעוד מחצבה לאתר הטמנת פסולת יבשה הוא שינוי ייעוד זמני בלבד שעתיד להשתנות עם התמלאות .
בור החציבה בפסולת היבשה.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם מחוזות צפון ודרום של המשרד להג"ס .
עולה כי אף שבשטח שבאחריות של כל אחד מהם שוכנות, על פי מפת המחצבות .
הנטושות שבאתר המרשתת של הקרן לשיקום מחצבות, מאות מחצבות נטושות, .
הם אינם מנהלים מאגר מידע מסודר ומעודכן בנושא שיכלול, בין היתר, מידע על .
מספר המחצבות ומיקומן.
עוד עולה כי המחוזות האמורים א ינם עורכים סיורים .
סדירים במחצבות נטושות, מפני שלדבריהם יש מחסור בכוח אדם המעורר צורך .
כמו כן עולה כי אופן טיפולם בנושא נעשה באופן שונה: .
מחוז דרום טיפל בשלוש מחצבות נטושות רק אחרי שהתקבלו תלונות כי הן הפכו .
למפגעים סביבתיים מאחר ששימשו אתר ים פירטיים לפסולת; ואילו מחוז צפון .
מתמקד ביישום תוכנית האב האמורה משנת 2002 , ולפיה כאמור חמש מחצבות .
נטושות במחוז שינו כבר את ייעודן לאתרי הטמנה מוסדרים לפסולת יבשה וארבע .
נוספות נמצאות בשלבי תכנון לשינוי ייעוד כזה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא "לא אמון על מאגרי המידע של .
מתייחס למחצבות נטושות כחלק ]וכי הוא [ .
מחצבות נטושות וגם לא על מצבן התחזוקתי .
מהמכלול של השטחים הפתוחים כבעל פוטנציאל למפגע סביבתי".
עוד כתב המשרד להג"ס .
כי "חלק עיקרי מהיבטי הסביבה של המחצבות מתרחש לאחר סיום ההפעלה השוטפת של .
המחצבה ועובדה זו מקשה על הטיפול הסביבתי בתחום זה".
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס להגביר את מעורבותו בתחום שיקום .
המחצבות לנוכח ההשפעות הסביבתיות של הנושא ולקבוע הנחיות בנושא הטיפול .
הנדרש של מחוזות המשרד להג"ס במחצבות נטושות, ובכלל זה בעניין ביצוע סדיר של .
סיורים והקמה ותחזוקה של מאגרי מידע לגבי התנאים הסביבתיים של המחצבות.
מאגר זה ישמשו את נציגי המשרד בקרן לשיקום מחצבות כתשומה לדיונים המתקיימים .
בקרן על סדרי עדיפויות בשיקום מחצבות, וניתן יהיה לשלבם במאגר מידע אחוד של כלל .
תוכניות עבודה ודוחות ביצוע .
במדריך התכנון הממשלתי 135 (להלן גם - המדריך) נכתב, בין היתר, כי "עיגון החשיבה .
התוצאתית בעבודת הממשלה, מסייע בתהליכי קבלת ההחלטות ומאפשר לשדרג משמעותית .
את יכולת המעקב והבקרה אחר ביצועי משרדי הממשלה.
במקביל לכל אלה, מגבירה החשיבה .
התוצאתית את שקיפות פעולות הממשלה כלפי הציבור" 136 .
עוד נכתב במדריך כי השימוש .
135 מדריך שגיבש אגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה, המתאר מהלך תכנון מלא לאורך שנה שלמה, החל .
בהערכת מצב, דרך הבניית תוכנית העבודה וכלה במדדי התוצאה הצמודים לה.
136 מדריך התכנון הממשלתי, גרסה 4.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 במדדים נהוג במרבית המדינות המתקדמות וכי26 מתוך32 ממדינות ה- OECD מתייחסות למדדי .
תפוקה ותוצאה בתהליכי קבלת החלטות.
המדריך מבחין בין שלושה רבדים: מטרות: לרוב המטרות הן רב - שנתיות ומשקפות כיוון פעולה רצוי למימוש חזון המשרד.
יעדים: היעדים "מגדירים את המצב שאליו ניתן וצריך להגיע באמצעות עבודת תכנון וביצוע .
הם ניתנים לתרגום אופרטיבי ולמדידה, ובדרך כלל אינם נוגעים רק לאחד .
מהאגפים אלא למספר אגפים או למשרד כולו".
משימות: פעולות שהמשרד מבצע כדי להשיג את היעדים שהוגדרו.
להיות ספציפיות והן לרוב שנתיות.
על פי המדריך יש לקבוע מדדי תפוקה למשימות .
שנקבעו בתוכנית העבודה.
במדריך גם צוין כי יש להציב נקודות ציון שנתיות מדידות להשלמתם של יעדים ומשימות .
המשתרעים מעבר למהלך שנת העבודה, וכי חלק מהתפוקות לגבי היעד יוכלו להיות א בני הדרך .
של עמידה בפרויקטים מסוימים מתוך התוכנית המלאה; וכי יש להביא בחשבון לקראת שנת .
התכנון הבאה את המטרות, את היעדים ואת המשימות שהמשרד פעל להשגתם בשנת העבודה .
יצוין כי בדצמבר 2011 החליטה הממשלה137 בין היתר "להטיל על משרדי הממשלה .
לפעול לפי מעגל התכ נון הממשלתי כפי שמפורסם ב'מדריך התכנון הממשלתי'".
החליטה הממשלה "להטיל על משרדי הממשלה, בליווי אגף התכנון במשרד ראש הממשלה, .
לפתח יחד מדדי תוצאה כמותיים לעבודתם, אשר יתנו ביטוי הולם למטרות המרכזיות של תכניות .
בביקורת עלה כי במהלך השנים 2011 - 2018 , הקרן לא הכינה ואישרה תוכניות עבודה .
בעניין זה ציינה הקרן כי תוכניות העבודה שלה מבוטאות במסמך .
התקציב שלה המוגש למשרד האוצר בהתאם לחוק 138 , וכי דוחות הביצוע מבוטאים .
בדוחות הכספיים של הקרן המוגשים מדי שנה בהתאם לחוק.
יצוין כי תקציב הקרן המוגש לאישור משרד האוצר כולל אומדן הוצאה כספי לתכנון, אומדן .
כספי לביצוע ופירוט כללי של מצב הטיפול בשיקום המחצבות, אולם אין בו מדדים כמותיים של .
הביצוע בפועל ומועד מתוכנן להשגתם.
הביאור ים לדוחות הכספיים של הקרן כולל ים נתונים .
על ההוצאה הכספית שלה בגין כל מחצבה, אולם אין בהם, וכן אין בדוחות הפעילות השנתיים .
שהיא מפרסמת באתר המרשתת שלה, פירוט מדדי תפוקה הכוללים את סוג המשימה שלשם .
השלמתה הוצא הכסף, ומה הושג בפעולות שמומנו מכסף זה.
יצוין כי ביולי 2020 , לאחר סיום .
הביקורת, אישרה הנהלת הקרן "תוכנית חומש רעיונית" לשנים 2020 - 2024 , אך גם בה לא .
137 החלטת הממשלה4028 ( 25.
138 הקרן היא "תאגיד" על פי סעיף 21(1 ) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 , ותקציבה חייב על פי החוק את אישור .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות משרד מבקר המדינה ממליץ לקרן לאמץ את עקרונות התכנון והדיווח של מדריך התכנון .
הממשלתי, לבחור את המחצבות אותן היא רוצה לשקם ולגבש לשם כך תוכניות עבודה .
שנתיות ורב-שנתיות הניתנות למדידה והערכה במדדי תפוקה אופרטיביים שיוצמדו .
למטרותיה, יעדיה ומשימותיה, כך שניתן יהיה לעקוב אחר ביצוע הפרויקטים שנבחרו, .
להעריך באיזו מידה הושגו מדדים אלה ולפעול בהתאם.
ראוי גם שהקרן תפרסם מידע .
חשוב זה באתר המרשתת שלה כדי להגדיל את שקיפותו כלפי הציבור.
התמשכות הליכי התכנון והשיקום .
כאמור, שיקום מחצבה צריך להיעשות בהתא ם לייעוד ו החדש של השטח, אם נקבע מראש.
לא נקבע לשטח ייעוד חדש - יש לקבוע לשטח ייעוד כאמור במסגרת הליכי תכנון סטטוטורי .
מקובלים, זאת גם אם מתוכנן לחזור לייעוד שהיה לשטח לפני הקמת המחצבה.
נתונים על המחצבות שהליכי התכנון לשינוי הייעוד שלהן לצורך שיקומן החלו בשנים 2014 - .
לוח 1: מחצבות שהליכי תכנון לשינוי ייעודן החלו בשנים 2014 - 2018 .
שם המחצבה שנת תחילת הליכי התכנון מצב התכנון .
עין חרוד חלק א' 2014 - 2015 הסתיים ב-2017 .
יבנאל 2014 - 2015 אושר באוגוסט2020 .
מלכיה 2014 - 2015 הסתיים ב-2019 .
חצור הגלילית 2014 - 2015 עדיין בהליכי אישור .
נחל רביבים תאו"ס 2014 - 2015 אושר במאי2020 .
צאלים 2014 - 2015 עדיין בהליכי אישור .
הר טוב מערת הנטיפים 2014 - 2015 הסתיים ב-2019 .
ניצנה חופרי הדרום ופרהוד 2014 - 2015 הסתיים בסוף2018 .
יסודות 2014 - 2015 עדיין בהליכי אישור .
139 הנתונים על המחצבות שהליכי התכנון לשינוי הייעוד שלהן לצורך שיקומן החלו בשנים 2014 - 2018 ;הם של הקרן .
הנתונים על מצב ההליכים הם של הקרן ושל מינהל התכנון.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שם המחצבה שנת תחילת הליכי התכנון מצב התכנון .
נורדיה - בית יצחק 2016 - 2017 בהליכי תכנון מפורט והשלמות .
פארק כבשני הסיד נחל ענבה 2016 - 2017 אושר באוגוסט2019 .
"הבור" בבאר שבע (רח' ברגיורא) 2016 - 2017 הסתיים ב-2019 .
מעלה אלישע 2016 - 2017 אושר בספטמבר2019 .
קריית חב"ד צפת 2016 - 2017 עדיין בהליכי אישור .
כרם מהר"ל 2018 עדיין בהליכי אישור .
חורפיש 2018 עדיין בהליכי אישור .
נשר (מחצבת חרסית) 2018 אושר ב-2019 במסגרת הקמת .
מקור: הקרן ומינהל התכנון, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מלוח 1 עולה כי הליכי התכנון לשינוי ייעוד מחצבות נמשכים לעיתים זמן רב: בשנים .
2014 - 2015 התחילו היזמים (הקרן, רשויות מקומיות ורמ"י) בהליכי תכנון לשינוי ייעודן .
של תשע מחצבות, אך עד אוקטובר 2020 הסתיימו רק שישה מהליכי התכנון, ושלושה .
הליכים נמשכים כבר יותר מחמש שנים; בשנים 2016 - 2017 חלה ירידה במספר הליכי .
התכנון לשינוי ייעוד מחצבות שבהם הוחל, ושני הליכים, מתוך חמישה, טרם הסתיימו, .
דהיינו נמשכו שלוש שנים ויותר; בשנת 2018 התחילו הליכי תכנון לשינוי ייעודן של שלוש .
מחצבות, ורק אחד הסתיים.
כדי לקדם ככל האפשר את הליכי התכנון לאישור ייעודן החדש של מחצבות ואת שיקומן, .
מן הראוי שכל הגורמים המעורבים בהליכי התכנון ובהם הקרן, מינהל התכנון ורמ"י, .
ישתפו פעולה כדי לאתר את הסיבות ואת הגורמים לעיכוב הממושך בהליכים אלה וינקטו .
בהקדם את הפעולות הדרושות לקיצור עיכוב זה.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות חסמים בשיקום המחצבות להלן בתרשים 15 נתונים שהעבירה הקרן למשרד מבקר המדינה על אודות היקף שיקום .
מחצבות נטושות בשנים 2014 - 2018140: .
תרשים 15: מספר המחצבות שהיו נתונות בתהליך שיקום .
ומחצבות ששיקומן הסתיים, 2014 - 2018 .
מתרשים 15 ,עולה כי אף שמדי שנה נמצאות עשרות מחצבות בתהליכי שיקום .
מספר המחצבות ששיקומן הסתיים בכל אחת מהשנים הנסקרות היה נמוך מאוד: 3 .
- 8 מחצבות בלבד מדי שנה.
הבעייתיות במצב הקיים, שבו אין חובה פוזיטיבית על .
שום גורם לשקם את המחצבות הנטושות הדורשות שיקום, מתחדדת נוכח העובדה .
שקיימות בארץ כ-900 מחצבות נטושות לפחות, שלחלק ניכר מהן עלולות להיות .
140 ( מכתב הקרן לשיקום מחצבות 29.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ניסה לאתר חסמים אפשריים לשיקום מחצבות בכלל ולשיקום .
מוצלח141 בפרט, והעלה כי קיימים שלושה סוגי חסמים אפשריים לפחות: .
תקנה 8 לתקנות הקרן מפרטת את הפעולות שבעדן רשאית הנהלת הקרן לאשר החזר .
הוצאות: הכנת תוכנית שיקום והכנת הצעת תקציב לשיקום; שיקום פני השטח; ושינוי פני .
מהאמור לעיל עולה כי הקרן אינה רשאית לממן בעצמה את הוצאות .
התחזוקה של מחצבה לאחר השיקום, ומאחר שתחזוקה תקינה ושוטפת היא תנאי הכרחי .
להצלחת פעולת השיקום יש צורך להסדיר את הנושא.
הנהלת הקרן מודעת זה שנים לצורך .
זה ואף עיגנה אותו במסמך מדיניות שאישרה ביולי 2015 " לעניין החזר הוצאות שיקום של .
מחצבה שהוכרזה כנטושה [142] ".
במסמך זה נקבע, בין היתר, כי "ביצוע שיקום יותנה בקיומו .
של גורם-אחראי אשר ייטול על עצמו מחוייבות ברורה ותקפה למימון הוצאות התחזוקה של .
השטח, לאחר ביצוע השיקום, בהתאם לאופי התחזוקה הנגזר מאופיו של השיקום, היקפו .
והשימושים העתידיים להם הוא מיועד, ואשר חתם עם הקרן על הסכם בנוסח שאושר על .
הרשויות המקומיות שבשטחן שכנו המחצבות הן בדרך כלל אלה שאמורות לממן את .
הוצאות התחזוקה של המחצבות ששוקמו.
להלן בתרשים 16 התפלגות המחצבות שטרם .
שוקמו, נכון ליוני 2020, על פי האשכולות החברתיים -כלכליים 143 שאליהם שייכות הרשויות .
המקומיות שבשטחן נמצאות המחצבות: .
שיקום שמחזיק מעמד לאורך שנים .
"המונח הנכון על פי פקודת המכרות אמור להיות "טעונת שיקום .