HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עברות הימורים כהגדרתן ב חוק העונשין 29 נמנות עם עברות אלה.
הרשות לאיסור הלבנת הון הוקמה במשרד המשפטים ב- 2002 מכוח חוק איסור הלבנת הון.
תפקיד הרשות לשמש יחידת מודיעין פיננסית בהתאם לכללים בין - לאומיים למלחמה בהלבנת הון, והיא נועדה לסייע במניעה ובחקירה של עברות הלבנת הון.
הרשות קולטת ומרכזת את דיווחי הגופים שחלה עליהם חובת דיווח30 , אוספת מידע ממקורות נוספים , מנתחת ומעבדת את כלל המידע ומעבירה אותו למשטרה, לשירות הביטחון הכללי ולגופים מקבילים בחו"ל, כל זאת תוך פיתוח מומחיות ייחודית באיתור וניתוח של מידע העשוי להעיד על הלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון מסרה בנובמבר 2010 ,למשרד מבקר המדינה שמניתוח מידע שהועבר אליה עלו חשדות לביצוע עברות של הימורים באינטרנט.
העברות נעשו תוך שימוש בדפוסי פעולה של העברת כספים לחברות הימורים בחו"ל, באמצעות חשבונות בנק אשר שימשו לסליקה של פעילות הימורים, וכן שימוש בנותני שירותי מטבע לשם קבלת כספי מהמרים ושימוש בכרטיסי אשראי.
בחוק איסור הלבנת הון ובצווים שהוצאו מכוחו 31 "נקבעו שני סוגים של "חובת דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון: ( 1 ) דיווח על פעולות בסכומים הגבוהים מהסכומים שנקבעו בכל אחד מהצווים (להלן - דיווח רגיל); (2 ) דיווחים נוספים (להלן- דיווח בלתי רגיל).
הדיווח הבלתי רגיל יעסוק בין היתר בפעולות הנחזות כבלתי רגילות, כמו פעולה החסרה היגיון עסקי או כלכלי, בהתחשב ב סוג החשבון של הלקוח ובדרכי התנהגותו , או שנראה שמטרתה עקיפת חובת הדיווח הרגיל.
רשימת העברות מפורטת בתוספת הראשונה לחוק איסור הלבנת הון 27 סעיף3 .
28 "פעולה ברכוש" מוגדרת בסעיף 1 לחוק כהקניה או קבלה של בעלות או של זכות אחרת על רכוש, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, וכן מסירה, קבלה, החזקה, המרה, פעולה בנקאית, השקעה וכן ערבוב של רכוש אסור עם רכוש אחר גם אם הוא אינו רכוש אסור.
29 סעיף225 , העוסק בארגון ועריכה של משחקים אסורים, וסעיף228 , העוסק בהחזקה או ניהול של מקום לעריכת משחקים אסורים.
30 ,הגופים מצוינים בתוספת השלישית לחוק, ואלו הם: תאגידים בנקאיים, בנק הדואר חברות ביטוח, סוכני ביטוח, קופות גמל, מנהלי תיקים, חברי בורסה ונותני שירותי מטבע.
31 ,)צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים התשס"א- 2001 (להלן - צו איסור הלבנת הון, תאגידים בנקאיים); צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של בנק הדואר), התשס"ב- 2002 (להלן- צו איסור הלבנת הון, בנק הדואר); צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי דיווח ניהול רישומים של נותני שירותי מטבע), התשס"ב- 2002 (להלן- צו איסור הלבנת הון, נותני שירותי מטבע).
,לפי צו איסור הלבנת הון תאגידים בנקאיים , וצו איסור הלבנת הון, בנק הדואר, חובת דיווח רגיל על פעולה של העברת כספים מישראל לחו"ל באמצעות חשבון בנק חלה על פעולות בסכום שווה ערך למיליון ש"ח ומעלה.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 375 .
הרשות לאיסור הלבנת הון מסרה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה, "רף של מיליון ש"ח בהעברות בינלאומיות פוגע ביכולת הרשות לנטר את מרבית הפעילות הקשורה להימורים באינטרנט.
ר ף גבוה זה אף מאפשר בקלות יחסית לבצע העברות מתחת רף זה, על ידי פיצול סכומים.
ובכך להימנע מדיווח לרשות".
יחידת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל (להלן - יחידת הפיקוח על הבנקים) מסרה בתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי רף הדיווח נקבע בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, והוא משקף את האיזון הראוי.
לפיכך לדעת היחידה לא נדרש שינוי בעניין זה.
אגף הפיקוח על בנק הדואר במשרד התקשורת (להלן - אגף הפיקוח על בנק הדואר) מסר בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה שבנובמבר 2010 אושר בוועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת עדכון לצו איסור הל בנת הון, בנק הדואר, הכולל הוראות בנוגע להעברות כספים אלקטרוניות.
הסכום המזערי של העברה לישראל וממנה באמצעות חשבון המחייב דיווח נשאר סכום שווה ערך למיליון ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, משנוכחה הרשות לאיסור הלבנת הון כי רף זה, שנקבע לפני שנים אחדות, אינו נותן מענה מספיק לאיתור פעולות להעברת כספי הימורים, עליה לבחון עם משרד המשפטים וגופי ההסדרה הבנקאיים את הצורך בשינוי הרף.
זאת תוך מציאת האיזון המתאים בין הצורך בהגברת יכולת הרשות לאתר פעולות של מעבר כספים מהמערכת הבנקאית ומבנק הדואר לאתרי הימורים מחוץ לישראל ובין הצורך להימנע מהכבדת יתר על המערכות הפיננסיות.
מאחר שהדיווחים הרגילים אינם כוללים דיווחים על סכומי העברות הנמוכים ממיליון ש"ח, יש חשיבות ויתרון לדיווחים בלתי רגילים שאינם מוגבלים בסכום.
כאמור, בדיווחים בלתי רגילים מאתר הגוף הפיננסי מידע נוסף מעבר לנת ונים הטכניים של הפעולה הכספית.
בצווים מפורטות פעולות הנחזות כבלתי רגילות ומשמשות "נורות אזהרה" כלליות המסייעות לגופים הפיננסיים לאתר פעולות המחייבות דיווחים בלתי רגילים.
הרשות לאיסור הלבנת הון, המתמחה בניתוח פעולות חריגות ומקבלת מידע בין-לאומי על מאפייניהן של פעולות בלתי חוקיות, מפרסמת מפעם לפעם מידע נוסף שנועד לסייע לגופים הפיננסים לאתר פעילות חשודה בנושא הלבנת הון.
להימורים יש מאפיינים ייחודיים שניתן לאבחן.
יכולתו של גוף פיננסי לנטר פעולות בלתי רגילות בתחום ההימורים תלויה בין היתר בטיב ההנחיות בדבר "נורו ת אזהרה" שהוא מקבל בין היתר מהרשות לאיסור הלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון אמנם מפרסמת מאפיינים כלליים בתחום הלבנת הון ומקיימת כנסים והרצאות לנציגי הגופים הפיננסיים, אך בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שהרשות לא העבירה לגופים הפיננסיים הרלוונטיים הנחיות מפור טות בכתב בדבר מאפיינים ייחודיי ם הנוגעים לעברות הימורים דווקא.
אגף הפיקוח על בנק הדואר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "על הגורמים והמשטרה להביא לידיעתנו קווים ]לאיסור הלבנת הון [ הרלוונטים, קרי הרשות מנחים וטיפולוגיות המתאימות לניטור פעולות של העברות כספים להימורים בלתי חוקיים, זאת מאחר וקיים קושי מעשי וממשי לאתר פעולות" כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להפיץ לכלל הגופים הרלוונטיים באופן שוטף פירוט בכתב של מאפיינים ייחודיים להימורים באינטרנט שיסייעו להם לאתר פעולות חריגות של תשלומים ותקבולים.
אחד מאמצעי התשלום הנפוצים באתרי ההימורים הוא כרטיס אשראי 32 .
הליך התשלום נעשה באמצעות חברות כרטיסי האשראי: החברה המנפיקה את הכרטיס (להלן - המנפיק) גובה את התשלום תמורת העסקה מחשבון הבנק של הלקוח.
החברה המעבירה לבית העסק את תמורת העסקה 33 (להלן- הסולק) היא המבצעת את פעולת הסליקה 34 .
תמורת העסקה מועברת מהמנפיק לסולק למנפיק יש הסכם עם הלקוח; לסולק יש הסכם עם בית העסק.
חברות כרטיסי האשראי המנפיקות והסולקות כרטיסי אשראי כפופות להנחיות ולפיקוח של המפקח על הבנקים בבנק ישראל (להלן - המפקח על הבנקים או המפקח)35 .
מטרת הפיקוח היא הגנה על היציבות, האמינות והמוניטין של המערכת הבנקאית ושמירה על כספי הלקוחות תוך הקטנת הסיכוי שתאגיד בנקאי ייהפך לכלי או לקרבן של פשע.
פקודת הבנקאות, 194136 , מעניקה למפקח סמכויות שונות ובהן הסמכות לדרוש מתאגיד בנקאי ומכל תאגיד שבשליטתו למס ור למפקח כל מסמך הנוגע לעסקי התאגיד הבנקאי וכל תאגיד בשליטתו, ובתנאים מסוימים גם סמכויות חקירה וסמכות ליתן הוראות הנוגעות לדרכי פעולתו וניהולו של תאגיד בנקאי.
למפקח גם סמכות להטיל עיצומים כספיים37 כלפי מי שהפר את הוראותיו38.
נוהל ניהול בנקאי תקין - מניעת הלב נת הון ומימון טרור וזיהוי לקוחות שפרסם המפקח (להלן - נוהל ניהול בנקאי תקין), מפרט את הפעולות שעל תאגידים בנקאיים לבצע כדי למנוע פגיעה בהם וניצולם לשם הלבנת הון ומימון טרור.
הנוהל מנחה את התאגידים לפעול בין היתר לפי מדיניות של "הכר את הלקוח".
בין הפעולות הנ דרשות: מעקב שוטף לאיתור פעילות חריגה שאינה מתיישבת עם הפעילות הצפויה בחשבון הלקוח, דוגמת פעולות הנעדרות היגיון כלכלי או עסקי, פעולות מורכבות, פעולות בהיקפים ניכרים והפקדות במזומן.
32 כרטיס אשראי- לפי חוק כרטיסי חיוב התשמ"ו- 1986 , סעיף1 , "לוחית או חפץ אחר לשימוש חוזר המיועדים לרכישת נכסים מאת ספק ללא תשלום מיידי של התמורה".
בניכוי עמלה 34 לעתים המנפיק והסולק הם אותה חברת אשראי, ולעתים- שתי חברות שונות.
35 חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו- 1986 , קובע שכרטיס אשראי הוא כרטיס חיוב.
חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב- 2002 , קובע שמנפיק כרטיס חיוב הוא תאגיד עזר כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א -.
סמכות הפיקוח מוקנית למפקח מכוח פקודת הבנקאות, 1941, וח וק הבנקאות (רישוי), התשמ"א - 1981 ,.
בהתאם לכך מנפיק כרטיסי אשראי מוגדר כתאגיד עזר בנקאי הכפוף למפקח על הבנקים.
37 עיצום כספי הוא אמצעי אכיפה מינהלית שנועד למנוע את האפשרות שתהיה לבעל הרישיון תועלת כלכלית כתוצאה מההפרה.
38 פקודת הבנקאות, סעיף14ח; חוק איסור הלבנת הון, סעיפים 12-20.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 377 .
התאגידים הבנקאיים ידווחו על פעולות אלה לרשות לאיסור הלבנת הון 39.
ע וד קובע הנוהל שאם לקוח של תאגיד בנקאי נמנע .
39 לפי צו איסור הלבנת הון, תאגידים בנקאיים, סעיף9.
מלמסור פרטים הנדרשים למילוי הוראות צו איסור הלבנת הון או הוראות המפקח, רשאי התאגיד הבנקאי לסרב לבצע פעולה.
את חברות כרטיסי האשראי מנחה נוהל ניהול בנקאי תקין לנקוט מדיניות של "הכר את הלקוח" ולהכיר את בתי העסק הקשורים עמן ואת פעילותם.
לבתי העסק יש קודים בין -לאומיים לפי תחומי העיסוק שלהם.
בתי עסק העוסקים בהימורים מזוהים בחברות כרטיסי האשראי לפי קוד מיוחד להימורים.
כאמור, מתחילת שנות האלפיים חלה התפתחות מואצת בתעשיית ההימורים באינטרנט, ובמקביל התבססה התפיסה כי פעילו ת הימורים באינטרנט דורשת מענה מטעם רשויות האכיפה.
בעקבות כך הועלו הצעות למניעת השימוש באתרי ההימורים על ידי חסימת האפשרות לתשלום בכרטיסי אשראי, כמפורט להלן.
בחוות הדעת של מפלג עברות מחשב ביחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרה מפברואר 2003 הוצע לאסור בחקיקההעברת כספים לאתרי אינטרנט שעיסוקם אינו חוקי.
כך, חברת האשראי תהיה רשאית לבטל עסקה אם יתברר בדיעבד שהכסף שימש לביצוע הימורים.
בדרך זו תיחסם האפשרות להמר באמצעות כרטיסי אשראי.
בחוות דעתו של סגן הפרקליט מאוגוסט 2005 צוין כי אמצעי התשלום העיקרי באתרי ההימ ורים באינטרנט הוא כרטיסי האשראי.
הוא ציין כי על פי ההערכות, תחום ההימורים באינטרנט מגלגל מיליוני דולרים בשנה רק בישראל.
תחום זה נחשב לענף עתיר הכנסות גם עבור חברות כרטיסי האשראי, אשר נתפסות לכאורה כמי שמסייעות לביצוע ההימורים ברשת האינטרנט, סיוע הנחשב לעברה בפני עצמה, ולדעתו ניתן לקבוע כי "חברות האשראי אכן מסייעות לעריכת הימורים בין במודע ובין בעצימת עיניים".
סגן הפרקליט הציע לפנות בפנייה רשמית אל חברות כרטיסי האשראי הפועלות בישראל ולהבהיר להן כי הימורי ישראלים באתרי ההימורים באינטרנט הם עברה פלילית, וכי על יהן למנוע את התשלום לאתרים אלה.
בדצמבר 2006 הודיע ראש האגף לחקירות ומודיעין במשטרה דאז לכל חברות כרטיסי האשראי שהמשטרה רואה בשיתוף פעולה עם חברות המפעילות אתרי הימורים באינטרנט, לרבות מתן שירותי סליקה לשם גביית כספי מהמרים, עברה פלילית על כל המשתמע מכך.
יצוין שהמכתב לא נשלח אל המפקח על הבנקים.
בנובמבר 2007 פנתה נציגת הפרקליטות (אזרחי) ליחידת ההסדרה ביחידת הפיקוח על הבנקים וביקשה לבחון את האפשרות למנוע מחברות כרטיסי האשראי לכבד ולסלוק תשלומים הנובעים מעסקאות אלה לנוכח העובדה שמדובר בעברה פלילית.
בישיבה של ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת 40 בינואר 2008 טען מפקד כוח המשימה דאז שמתקיים שיתוף פעולה "סביר בהחלט" בין גורמי אכיפת החוק ובין חברות כרטיסי האשראי.
בתגובה על דבריו הגישה המועצה להסדר ההימורים בספורט באותו חודש תלונה לראש אגף החקירות דאז ולפיה למרות שיתוף הפעולה האמור "גולשים באינטרנט החפצים להמר באתר הפועל באופן בלתי חוקי, .
40 ,)שעניינה הצעת חוק העונשין (תיקון) (משחקים אסורים, הגרלות והימורים באינטרנט התשס"ו- 2007 .
הצעה שבאה להרחיב את תחולת חוק העונשין ולהגדיר במסגרת המשחקים האסורים גם משח קים באתרי אינטרנט שהשרתים שלהם אינם נמצאים בארץ.
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 379 .
יכולים להפקיד כספים באתר באמצעות כרטיסי אשראי".
המועצה צירפה לתלונתה תדפיסים מאותם אתרים.
בישיבה שהתקיימה במאי 2008 , בהשתתפות ראש הרשות לאיסור הלבנת הון, נציגת הפרקליטות בכוח המ שימה ונציגי בנק ישראל, ביקש ראש הרשות מיחידת הפיקוח על הבנקים 380 דוח שנתי61ב .
לקיים ביקורת בנושא חברות כרטיסי האשראי בכלל ובנוגע להימורים בלתי חוקיים בפרט.
כמו כן ביקש שהיחידה תוציא "הבהרות/הנחיות בנושא כדי להיאבק בתופעה תוך קישור להלבנת הון".
מאוגוסט 2008 עד יוני 2009 עשתה יחידת הפיקוח על הבנקים ביקורת באחת מחברות כרטיסי האשראי, במטרה "לבדוק את האופן בו עומדת החברה בהוראות ובחוקים בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור".
ממצאי הביקורת העלו ליקויים רבים ביישום מדיניות "הכר את הלקוח".
עוד הועלה, שהחברה אמנם מנעה עסקאות של ישראלים עם בתי עסק שזוהו בקוד המיוחד להימורים, אך היא סלקה עסקאות לשני בתי עסק שהפעילו אתרי הימורים בשפה העברית וכוונו למהמר הישראלי.
מדברי אגף הביקורת בבנק ישראל עולה שהעסקאות באתרי ההימורים בוצעו לפי קוד המסתיר את תחום העיסוק האמתי (להלן - קוד חלופי).
מנהל יחידת הביקורת הורה לחברת כרטיסי האשראי "להפעיל מערך ניטור ובקרה אחר פעילות הימורים באינטרנט וזאת במטרה לזהות בתי עסק בהם מתבצעות אלקטרוניים שבאמצעותם מבוצעות ]כרטיסים[ ,]קוד חלופי[ עסקאות הימורים תחת בעיקר עסקאות הימורים ומחזיקי כרטיס המבצעים פעולות הימורים".
החשיבות של ניטור תשלומים שאינם מזוהים לפי הקוד המיוחד להימורים עולה ביתר שאת מנתונים שנמסרו לבנק ישראל, ולפיהם בשנת 2007 נסלקו עבור אתרי הימורים שהשתמשו בקוד חלופי תשלומים בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח, ובשנת 2008 - של מאות מיליוני ש"ח.
גם הרשות לאיסו ר הלבנת הון מסרה למשרד מבקר המדינה כי אותר דפוס פעולה ולפיו בתי עסק שתשלומיהם נסלקו על ידי חברות כרטיסי האשראי סימנו עסקאות בקוד חלופי, ומחזורי הפעילות שלהם הגיעו לעשרות רבות של מיליוני שקלים בשנה לבית עסק.
בינואר 2011 מסרה המשטרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ש"בעקבות בחינה שנעשתה על השימוש בכרטיסי אשראי בהימורים באינטרנט, עלה כי המעורבים בהימורים באינטרנט השתמשו במצג שווא למול חברות האשראי, שהציגם כחברות צריכה".
בעקבות ממצאי הביקורת שתוארו לעיל שלח סגן המפקח על הבנקים ביוני 2009 לכל חברות כרטיסי האשראי חוזר ולפיו "השימוש ברשת האינטרנט לצורך ביצוע עסקאות לא חוקיות, כגון הימורים האסורים בחוק.
מגדילים את חשיפת חברת כרטיסי אשראי לניצולם להעברת כספים לביצוע עסקאות לא חוקיות ולהלבנת הון".
סגן המפקח הורה לחברות כרטיסי האשראי שלא לאשר עסקה אם על פי המידע שבידיהן יש חשש שהיא נוגעת להימורים בלתי חוקיים.
עוד הורה כי חברות כרטיסי האשראי "לא יתקשרו בהסכם ולא ימשיכו התקשרות לסליקת עסקאות עם לקוחות (בתי עסק).
אשר, על פי המידע המצוי בידיהם, תחום פעילותם מהווה הפרה של הדין".
חברת כרטיסי האשראי, שבה נעשתה הביקורת של בנק ישראל, מסרה בתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי הנהלתה "מתייחסת בכובד ראש לממצאים שהועלו בדוח הביקורת של בנק ישראל.
ופועלת לתיקון הליקויים שנמצאו ויישום המסקנות העולות מדוח הביקורת, תוך שקיפות ושיתוף פעולה עם בנק ישראל".
עוד מסרה החברה כי יש לה "מדיניות ברורה וחד משמעית לפיה היא נוקטת בכל האמצעים על מנת למנוע כל פעולה שיש בה סיוע לעריכת הימורים בלתי חוקיים.
החברה מונעת ביצוע תשלומים על ידי ישראלים באמצעות כרטיסי אשראי, באתרי הימורים.
ונמנעת מלהתקשר בהסכמי סליקה עם אתרי הימורים המבצעים פעילות בלתי חוקית ברשת האינטרנט".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 381 .
שתי חברות כרטיסי אשראי נוספות מסרו בתשובותיהן מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי הן אינן מאשרות ללקוחותיהן לבצע עסקאות בתחום ההימורים הלא חוקיים, ומערכות הבקרה שלהן מונעות עסקאות המזוהות ככאלה.
בעניין סליקת עסקאות בקוד חלופי ציינו שתי החברות כי אם מערכות הבקרה שלהן מצליחות לאתר עסקאות אלו, המערכות אינן מאפשרות את ביצוען, ומודיעות על כך לארגונים הבין-לאומיים הנוגעים בדבר.
אחת משתי החברות הוסיפה שהיא 382 דוח שנתי61ב .
מקיימת מערך בקרות ופעילויות נרחב ומשקיעה משאבים רבים כדי למנוע אישור עסקות הימורים בקוד חלופי.
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר המשנה לפרקליט המדינה כי "במהלך השנתיים האחרונות אנו פועלים בשיתוף פעולה, מול בנק ישראל, בשילוב הרשות לאיסור הלבנת הון על מנת לגבש כלים לחסימת הפרצה של ביצוע עסקאות אשראי תוך הערמה על שיטת הקידוד".
מהאמור לעיל עולה כי למרות חוות דעת של המשטרה שקבעה כבר ב - 2003 שיש צורך לחסום את אמצעי התשלום בכרטיסי אשראי, וחוות דעתה של פרקליטות המדינה באותו עניין מ - 2005 , הפעולות לביצוע החסימה החלו רק מאוחר יותר: המשטרה שלחה התראה בנושא לחברות כרטיסי האשראי רק ב - 2006 , המפקח על הבנקים נדרש לנושא רק באמצע 2008, וב- 2009 הוציא לחברות כרטיסי האשראי חוזר הנחיות.
כל זאת לגבי תופעה אסורה שבשנים אלו - בד בבד עם התפתחות התקשורת באינטרנט - הלכה וצברה תאוצה.
הגם שלדברי חברות כרטיסי אשראי הן חוסמות עסקות הימורים המזוהות בקוד המיוחד להימורים, לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה ובנק ישראל לנקוט מהלכים כדי לחסום את הפרצה של ביצוע עסקאות אשראי תוך הערמה על שיטת הקידוד.
על בנק ישראל להמשיך ולעקוב באופן שוטף אחר יישום הנחיותיו ואחר האפקטיביות שלהן למול התופעה של שימוש בכרטיסי אשראי בהימורים באינטרנט, לרבות שימוש בקוד חלופי.
על המשטרה לבחון שיתוף פעולה בין -לאומי בכדי לצמצם את תופעת ההערמה בשיטת הקידוד.
העברות כספים בין-לאומיות .
אמצעי נוסף לתשלום באתרי ההימורים הוא העברת כספים לחשבונות בנק השייכים למפעילי האתרים ולמוטבים בעיקר בחו"ל.
מספרי החשבונות ו פרטי המוטבים מפורסמים באופן גלוי באתרי האינטרנט.
ההעברות מבוצעות במגוון ערוצים: בין בנקים מסחריים, באמצעות בנק הדואר, הנעזר בשירותיהן של חברות בין-לאומיות, ובאמצעות נותני שירותי מטבע (ראו הסבר מפורט בפרק על נותני שירותי מטבע).
העברות בנקאיות : כאמור, כב ר בפברואר 2003 , בחוות הדעת של מפלג עברות מחשב ביחידה הארצית לחקירות הונאה, המליצה המשטרה לאסור בחקיקה העברת כספים לאתרי אינטרנט שעיסוקם אינו חוקי, כדי למנוע מאזרחים להמר באמצעות תשלום בהעברות בנקאיות.
בינואר 2009 פנתה המועצה להסדר ההימורים בספורט למפקח על הבנקים ופירטה את אמצעי התשלום המוצעים באתרי ההימורים וביניהם העברות בנקאיות לחשבונות בנק בחו"ל.
המועצה צירפה את פרטי חשבונות הבנק שהופיעו באתרי ההימורים וביקשה כי המפקח ישתמש בסמכויותיו כדי להביא לחסימת ההעברות לחשבונות אלו.
המועצה חזרה ופנתה למפקח על הבנ קים באותו נושא במרס 2009 .
סגן המפקח השיב כי הנושא ייבחן על ידי בנק ישראל ויטופל הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 383 .
במאי 2009 פנה חבר הכנסת יריב לוין למפקח בדבר הצורך בנקיטת מדיניות אקטיבית בכל הנוגע לפעילות נגד תופעת ההימורים.
חבר הכנסת המליץ לפרסם "רשימה שחורה" של חשבונות בנק המשמשים אתרי הימורים (להלן - "רשימה שחורה") ולעדכנה בתדירות גבוהה.
לדבריו "מלאכת איתור החשבונות אינה סבוכה, שעה שפרטי חשבונות מפורסמים באתרי האינטרנט עצמם".
הוא 384 דוח שנתי61ב .
הוסיף כי "יש לנקוט במהלכים אשר לא יותירו בפני הבנקים מקום להפעלת שיקול דעת".
באותו החודש הציעה גם המועצה שהמפקח על הבנקים יפיץ "רשימה שחורה".
ביוני 2009 השיב מנהל יחידת ההסדרה בבנק ישראל לחבר הכנסת ולמנכ"ל המועצה כי בבנק בוחנים את הסוגיה ואין שוללים את האפשרות לפרסם רשימות.
עם זאת ציין כי גיבוש "רשימה שחורה" והפצתה צריך שייעשו "בהתבסס על ראיות מוצקות ובהנחיי ת משרד המשפטים.
שכן באחריות רשויות האכיפה הרלבנטיות, בדבר החשד לכך שפעילות ]עמדה[ כגון משטרה, לבחון את המידע ולקבוע מסוימת הינה לא חוקית".
כאמור, באותו חודש שלח סגן המפקח לחברות כרטיסי האשראי חוזר בנושא השימוש באינטרנט לביצוע עסקאות לא חוקיות בכרטיסי אשרא י.
לפי החוזר פעולות אלו עלולות "לפגוע בשמו של תאגיד בנקאי, ואף באמון הציבור בו ובמערכת הבנקאית כולה".
יצוין כי בנק ישראל לא פרסם הנחיה או חוזר כלשהם בנושא העבר ות בין-לאומיות המיועדות לפעילות הימורים, שגם עלולות לפגוע במוניטין וביציבות של תאגיד בנקאי שיהיה מעורב בביצוען.
ביוני 2009 העבירה המועצה לבנק ישראל דוח ובו סקירה על הסדרי חקיקה בעולם לגבי הימורים באינטרנט ועל שיטות תשלום והאמצעים הננקטים לחסימתן.
בספטמבר 2009 העבירה המועצה לבנק גם דוח הכולל מידע בדבר כ -120 חשבונות של אתרי הימורים הפונים ברובם לקהל הישראלי.
לדברי מחברי הדוח, כחשבונות ]תאגיד בנקאי [ החשבונות "ניתנים לזיהוי על ידי המוסד המעביר המשמשים לכספי הימורים, ומכאן שניתן גם לחסום העברות לחשבונות הנ"ל".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה יחידת הפיקוח על הבנקים, כי המידע שקיבלה היה "מגורם פרטי, ששילם בע בור הכנתו, שהינו בעל אינטרס בנושא, ושאינו חסר הבנה או חסר אמצעים".
לטענתה, כל המידע שהיה בידה באותה עת ממקורות מוסמכים הצביע על כך שהבעיה העיקרית היא בתחום כרטיסי האשראי, ולכן התמקדה עבודתה בהקשר זה בכרטיסי האשראי.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהונח לפתחה של יח ידת הפיקוח על הבנקים מידע מהותי הטומן בחובו סיכונים אפשריים למערכת הבנקאית, היה עליו לנהוג מידת זהירות, לבחון את המידע ולפנות לגורמי האכיפה כדי לקבל את הנחייתם בדבר דרכי פעולה אפשריות ובהן הסבת תשומת לב הבנקים המסחריים למידע.
בתשובת המשטרה למשרד מבקר המדי נה נמסר שפעילות כוח המשימה של המשטרה העלתה שגם העברה בנקאית היא אחד מאמצעי התשלום המקובלים באתרי הימורים באינטרנט.
רק ביוני 2010 ,, בעקבות יזמתה של נציגת פרקליטות המדינה בכוח המשימה התקיימה פגישה של נציגי כוח המשימה עם נציגי המפקח על הבנקים בנושא העברת כספים עבור הימורים בלתי חוקיים ואפשרויות הפעולה בעניינם.
בישיבה נאמר שכוח המשימה מתכוון לגבש רשימת חשבונות של אתרי הימורים ולהעבירה לתאגידים בנקאיים לצורך סגירתם או מניעת העברות בנקאיות אליהם.
בישיבה הוצגו הסוגיות שיש לגבש, בהן: סוגי החשבונות (בישראל ובחו"ל), דרכי העברת המסר למערכת הבנקאית ומאפייני הרשימה.
בישיבה סוכם ש"כוח המשימה ימשיך בתהליכים הנדרשים ויעביר בקשה מסודרת למפקח על הבנקים".
הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 385 .
בעקבות הפגישה קבעה נציגת הפרקליטות בכוח המשימה "כי קיימת תשתית מספקת על בסיסה ניתן לפעול לחסימת חשבונות בארץ המשמשים להעב רת כספים אלה".
לפיכך הציעה ש"תינתן הנחיה שלא לאפשר פעולת העברות כספים מחשבונות בארץ לחשבונות בחו"ל המזוהים באופן מובהק עם אתרי הימורים - ומופיעים באתר האינטרנט.
העברת המידע על כך תתבצע על ידי הגורם המוסמך במשטרה".
יחידת הפיקוח על הבנקים מסרה בתשובתה למשר ד מבקר המדינה כי רשימה מוסדרת אכן תקל על הגופים הפיננסים לחסום במידת הצורך את הפעילות לאותם חשבונות ותאפשר לקיים פעולות פיקוח פשוטות יחסית.
עם זאת ציינה ש"לאור הפגיעה בזכויות יסוד ובהם זכות הקניין, הזכות לפרטיות וחופש העיסוק של בעלי החשבונות אותם מבקשים לח סום, אנו סבורים כי הדרך המתאימה לקביעת רשימה כאמור היא באמצעות חקיקה ראשית".
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2010 , לא העבירה המשטרה מידע כאמור לבנק ישראל, והבנק לא נתן למערכת הבנקאית הנחיה בנושא.
בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר המשנה לפרקל יט המדינה שכוח המשימה, הרשות לאיסור הלבנת הון ובנק ישראל פועלים במשותף כבר מסוף 2007 ליישום המלצות כוח המשימה בעניין ניטור התשלומים המבוצעים במסגרת הימורים בלתי חוקיים וחסימת העברת הכספים.
המשטרה מסרה בתשובתה מפברואר 2011 כי כוח המשימה ממשיך לקדם פעילות חס ימת חשבונות בנק המשויכים לאתרי הימורים בשיתוף המפקח על הבנקים.
משרד מבקר המדינה העיר כי הפעילות המשותפת של הגורמים השונים בעניין ניטור החשבונות וחסימת העברת הכספים טרם התגבשה לכלל פעולה ממשית, אשר יש בה כדי להביא לשינוי המציאות בעניין זה.
עוד יוער כי שלא כמו בעניין השימוש בכרטיסי אשראי, שבו המשטרה פעלה עם חברות כרטיסי האשראי ובנק ישראל, הרי שלגבי העברות בנקאיות לא נקטה המשטרה פעולות שיסייעו בהצרה של נתיב העברת כספים, ובכלל זה הנחיית המערכת הבנקאית.
זאת אף על פי שהפיקוח בתחום זה נדרש ביתר שאת משום שאין בו מ ערכת סינון ראשונית דוגמת הקידוד בכרטיסי האשראי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על בנק ישראל, המשטרה ומשרד המשפטים לפעול בשיתוף פעולה לבחינת הנושא ובכלל זה היבטיו המשפטיים, ולמצוא את הדרכים שבהן ראוי לפעול כדי למנוע במידת האפשר את העברות הכספים במסגרת פעילות הימורי ם בלתי חוקית.
בין היתר יש לבחון את האפשרות להכנת רשימה של חשבונות שהעברת הכספים אליהם תיחסם, וכן את האפשרות להתריע לפני המערכת הבנקאית על קיומה של התופעה ועל חומרתה.
כן יש לבחון אם ראוי להסדיר את הנושא באמצעות חקיקה ראשית.
: העברות באמצעות בנק הדואר שירותי בנק הדואר ניתנים על ידי השירות הבנקאי של דואר ישראל מכוח חוק הדואר, התשמ"ו - 1986 .
הדואר הועבר משירות המדינה למעמד של רשות סטטוטורית, ובמרס 2006 שונה מעמדו לזה של חברה ממשלתית - "חברת דואר ישראל בע"מ" (להלן - חברת הדואר).
בנק הדואר הוא חברת בת של חברת הדו אר.
לחברת הדואר כ -700 סניפים וסוכנויות הפזורים בכל רחבי הארץ.
לפי חוק הדואר, השר הממונה על חברת הדואר וכן על בנק הדואר הוא שר התקשורת, והוא הסמיך את הסמנכ"ל הבכיר לפיקוח על השירותי ם הכספיים במשרד התקשורת לממונה על חברת דואר ישראל בע"מ בנותנה את השירותים הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט 387 .
הכספיים לפי חוק הדואר.
כמו כן, משמש הסמנכ"ל כמפקח על בנק הדואר (להלן - המפקח על בנק הדואר).
צו איסור הלבנת הון, בנק הדואר מפרט את הכללים שחלים לפי חוק איסור הלבנת הון על בנק הדואר כנותן שירותים כספיים, וכללים בדבר הדיווחים שעליו למסור בדבר ניהול רישומיו.
בנק הדואר מבצע העברות של כספים לחו"ל: העברת מזומן מאדם בארץ לאדם בחו"ל ללא צורך בחשבון בנק והעברה מהארץ לחשבון בנק בחו"ל.
שני סוגי ההעברות מתבצעים באמצעות חברות בין -לאומיות.
לקוחות בנק הדואר פועלים מול נציגי השירות בסניפים ובסוכנויות של הבנק, אך 388 דוח שנתי61ב .
חלק מהפעו לות מבוצע במטה הבנק.
יצוין כי לקוחות המבקשים להעביר כספים באמצעות בנק הדואר, נדרשים בזמן ההעברה, להצהיר בטופס העברת הכספים מהן מהות ההעברה ומטרתה.
בספטמבר 2009 , בעקבות פניית המפקח על בנק הדואר, פירט מנכ"ל חברת הדואר את הצעדים שננקטו לצמצום העברות הכספים בגין הימורים בלתי חוקיים באינטרנט באמצעות בנק הדואר.
לדבריו, "נהלי החברה קובעים כי אין לאפשר העברת כספים למטרות הימורים וכל אדם המצהיר כי מטרת העברת הכספים היא הימורים - נמנעת העברה זו ממנו".
עם זאת הבהיר המנכ"ל כי "אין לחברת דואר ישראל יכולת ממשית להתחקות אחר מטרותיה של הפעולה אשר ביצועה מבוקש על ידי לקוח (ובוודאי לקוח מזדמן), מעבר למידע הנמסר לה מאת הלקוח או המצוי בידה ממקור אחר".
מבקר חברת דואר ישראל ובנק הדואר מסר בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי "ביוני 2009 הפכה]בדבר מטרת העברת הכספים[ .
ההצהרה ל'שדה חובה' כחלק מתהליך מילוי הפרטים במחשב בנק הדואר.
במהלך 2010 בנק הדואר חידש את הבדיקה הידנית של הטפסים כדי לוודא שהלקוח חותם על ההצהרה" (ההדגשה במקור).
המפקח על בנק הדואר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 ש"בכוונת אגף הפיקוח לבחון את מידת ורמת הציות של חברת דואר ישראל.
בכל הנוגע לדרישה מלקוחות בנק הדואר להצהיר בטופס ההעברת כספים לחו"ל על מהות העברה ומטרתה".
בעקבות הנחיה של מנהל בנק הדואר נשלחה לעובדי מטה הבנק רשימה של חשבונות ורשימה של אנשים החשודים בפעילות הימורים, ועובדי המטה נדרשו שלא להעביר אליהם כספים ולבצע חסימה ידנית בהתאם לרשימה.
יצוין שלבנק הדואר מועברות מפעם לפעם רשימות של חשבונות בנק חשודים שבאמצעותם מועברים כספים לארגוני טרור.
חסימת העברת הכספים לחשבונות אלה נעשית אוטומטית באמצעות מחשבי הבנק, שלא כחסימה הידנית של החשבונות המשמשים לפעילות הימורים.
משרד מבקר המדינה העיר שפעולות החסימה הידנית אינן יעילות דיין.
יש מקום שהבנק יפעל לחסימת החשבונות באופן ממוחשב במטרה להבטיח זיהוי של כל המקרים שבהם אין ספק שההעברה משמשת לביצוע הימורים בלתי חוקיים, גם כאשר הלקוח אינו מדווח על מטרתה.
באוקטובר 2009 ובינואר 2010 בדק משרד מבקר המדינה אם העביר בנק הדואר כספים לחשבונות שפרטיהם הופיעו באתרי הימורים.
בבדיקה אקראית של חשבונות בנק ושמות אנשים שפורסמו באתרי הימורים נמצאו עשרות מקרים שבהם נעשו העברות כספים לאתרי הימורים על ידי בנק הדואר.
המפקח על בנ ק הדואר מסר בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה שהגורמים האמורים להנחות את בנק הדואר בדבר מניעת העברות כספים לחשבונות המשמשים להימורים באינטרנט הם הגופים האמונים על האכיפה או על החוק הפלילי, דהיינו המשטרה ומשרד המשפטים.