HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהקשר זה, כתב בנובמבר 2015 נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים לרמ"א דאז כי מעיון בעיתון נודע לו שרמ"א החליט לדחות את החלטת ועדת העררים באחד התיקים שבו דנה הוועדה.
עוד כתב הנשיא לרמ"א כי "אבקש כי תנחה את הגורם הרלוונטי להודיע לנגידת הועדה על החלטותיך בנוגע להמלצות הוועדה באופן מסודר".
בנובמבר 2017 מסרו נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים ונגידת ועדות העררים לצוות הביקורת כי "לוועדת העררים אין מידע מלא על יישום החלטותיה או דחייתן מצד המנהל האזרחי.
זכורים שני מקרים בהם נתקבל דיווח מרמ"א על דחיית החלטות הוועדה, כך שאין למעשה סגירת מעגל מבחינתה".
בתשובת צה"ל נכתב כי "על פי הידוע לנו המנהל האזרחי פועל להסדיר מערכת עדכונים שוטפת אל מול ועדת העררים", וכי "במקרים הבודדים בהם סטה רמ"א מהחלטות הוועדה, החלטותיו ככלל נתקפו בבג"ץ, כך שקיימת פסיקה מחייבת ופומבית של בית המשפט העליון ביחס לאותן החלטות וביחס למדיניות המנהל האזרחי".
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז כי אי-עדכון נגידת ועדות העררים והיעדר נוהל בנושא זה פוגעים בשקיפות הפעולות של המנהא"ז ושל רמ"א.
משכך, על ראש המנהא"ז ויועמ"ש איו"ש להסדיר בנוהלי המנהא"ז את אופן עדכונו של נגיד ועדות העררים במקרים שבהם רמ"א אינו מקבל את החלטת וועדת העררים ואת אופן רישומם של המקרים הללו.
המערכת הממוחשבת "מגן צדק" .
מערכת "מגן צדק" (להלן - מערכת מגן צדק או המערכת) היא מערכת מחשוב צבאית ייעודית של בתי המשפט הצבאיים באיו"ש ושל התביעה הצבאית באיו"ש.
המערכת נועדה לסייע בניהול יעיל של משאבי בית המשפט והתביעה הצבאית (זימון אולמות, זימון עצירים וכד') ובניהול יעיל של תיקי בית המשפט ושל תיקי התביעה הצבאית שנפתחו נגד מי שהואשם בגין עבירות שונות, לרבות עבירות ביטחוניות, עבירות תעבורה ועבירות פליליות.
המערכת הותקנה בפברואר 2004 ביבמ"ש וביחידת התביעה הצבאית באיו"ש, ובנובמבר 2004 .
הוכרזה כמבצעית במועד סיום הביקורת היה מספר המשתמשים במערכת מגן צדק כ -250.
המשתמשים העיקריים של המערכת הם שופטים, פקידים בבתי המשפט הצבאיים, התביעה הצבאית באיו"ש וחשבות מנהא"ז (ראו בהמשך).
ממסמכי צה"ל עלה כי היעדים והמטרות שהוגדרו לפיתוחה של מערכת מגן צדק היו כלהלן : ניצול אפקטיבי של משאבי מערכת המשפט באיו"ש; שיפור השירות למשתמש; הקמת מאגר מידע משפטי וניהולי זמין; ניהול התהליכים המשפטיים והתהליכים הנלווים אליהם באמינות, ביעילות ובמהירות וכן שליטה ובקרה על תהליכים אלו; קישור של מידע בין גופי השיפוט, התביעה הצבאית וחשבות אוצר של המנהא"ז (להלן - חשבות מנהא"ז) לצורך ניהול ובקרה; שיתוף והעברה של מידע בין מערכות מחשוב אחרות ובין בתי המשפט , לרבות ביהמ"ש לערעורים; שדרוג ושיפור של תשתיות המחשוב והגדלת שרידותן.
במערכת מגן צדק מנוהלים כל תיקי התביעה הצבאית וכל הליכי השיפוט המתקיימים בבתי המשפט הצבאיים באיו"ש .
המערכת כוללת מידע ו נתונים רגישים ופועלת על תשתית תקשורת צבאית שרמת ס יווגה הביטחוני ה יא "סודי".
היחידה לתקשוב ולטכנולוגיית המידע באגף התקשוב בצה"ל (להלן - לוט"ם), אחראית לתחזק את מערכת מגן צדק, ולביצוע בה שינויים ושיפורים (להלן - שו"שים) חיוניים.
ב-2013 החל צה"ל בפיתוח מערכת מחשוב חדשה לכלל גופי אכיפת החוק בצה"ל, המיועדת להחליף את מערכות המחשוב הקיימות בפרקליטות הצבאית, במשטרה הצבאית, ביבמ"ש וביבד"ץ (להלן - מערכת חוק וצדק).
במועד סיום הביקורת פיתוחה של מערכת חוק וצדק טרם הסתיים.
יצוין כי בדוח מ-2010 בנושא "הליכים ופעולות למחשוב בתי המשפט"33 העיר מבקר המדינה כי " פרויקט מחשוב בתי המשפט הינו פרויקט דגל.
עשוי להביא לשינוי בדפוסי ושיטות עבודה בבתי המשפט, לתפישה חדשנית ומודרנית ולייעול ההליכים בבתי המשפט .
פיתוח מערכת מידע הוא תהליך מורכב הלוקה לעיתים באי-עמידה ביעדים ובחריגה מלוחות זמנים ומעלויות.
על הב"ה לנקוט את הצעדים הבאים לס ]הנהלת בתי המשפט [יים את פיתוחה של המערכת; פרישת המערכת בכל בתי המשפט; לייצב אותה ולתקן את התקלות .
33 מבקר המדינה דוח שנתי 60ב (2010 '), "הליכים ופעולות למחשוב בתי המשפט", עמ995.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2367 .
הפוגעות בתפקודה ובאמינותה.
ולהשקיע את המשאבים הנדרשים לסיום הטמעתה".
משרד מבקר המדינה בחן היבטים שונים בנוגע למערכת מגן צדק, ובין השאר נבחנה עמידת המערכת במטרות שהוגדרו לה אל מול צרכיה המחשוביים של יבמ"ש כיום.
מידור המשתמשים במערכת .
בין שני הגופים שמשרתת מערכת מגן צדק - יבמ"ש, השייכת לרשות השופטת, והתביעה הצבאית, השייכת ל רשות המבצעת - חייב להתקיים עקרון הפרדת הרשויות שנועד להבטיח שמירה על טוהר המשפט והוגנות ההליך המשפטי, וכל זאת תוך הגנה על פרטיות הנאשמים.
משכך, נדרש להקפיד על מידור ושליטה בכל הנוגע למידע הקיים בתיקי בית המשפט ולחשוף מידע זה רק לפני המורשים לכך בהתאם לתפקידם.
בביקורת נמצא כי מנגנון ההרשאות של מערכת מגן צדק אינו מבטיח אבטחת מידע מיטבית ומידור ראוי בין משתמשי המערכת.
בעניין זה מסר בנובמבר 2016 נשיא ביהמ"ש לערעורים לצוות הביקורת כי "הדרך של שופטים לשמור על סודיות טיוטות פסקי דין היא בנעילתן באמצעות סיסמה.
אם שופט שכח לעשות כן, הטיוטה או אף פסק הדין המוגמר עלולים להיחשף לגורמי התביעה טרם הזמן.
מאחר ואין אבטחת מידע מובנית למסמכים, שטרם הגיעה העת לפרסמם.
קיימת בעייתיות ולו ברמת הנראות של הדברים, העלולה לפגוע באמון הציבור ככל שהוא מתייחס להפרדת הרשויות".
נשיא ביהמ"ש הסביר לצוות הביקורת כי היה מקרה שבו הגישה התביעה בקשה לפסול שופט מהטעם שהוא עיין במסמך של התביעה במערכת מגן צדק.
באפריל 2017 מסר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) עו"ד רז נזרי לצוות הביקורת כי גם בנושא שיתוף במערכות מחשוב המשותפות לפרקליטות הצבאית ובתי המשפט, "דרך המלך היא שתהיה הפרדה ככל הניתן, וכי יש לעשות מאמץ לייצר בכל ההיבטים המשותפים של גופים אלה הפרדה נראותית".
במסמך מינואר 2018 , המפרט את הדרישות המבצעיות של התביעה הצבאית ממערכת המחשוב החדשה - מערכת חוק וצדק - נכתב, בין היתר, כי "בשונה מאפשרות הבחירה הקיימת כיום במגנ, לפיה מורשים כלל ]מערכת מגן צדק[ "ץ המשתמשים להיכנס לכלל תיקי התביעה ותיקי בית המשפט, מערכת חוק וצדק לא תאפשר כניסה למשתמשי בית המשפט לתיקי התביעה.
באופן דומה, למשתמשי התביעה לא תתאפשר כניסה לתיקי בית המשפט".
בתשובת צה"ל נכתב כי "על אף שהמתואר בדו"ח משקף לאשורו את המצב הנוכחי בנוגע למדיניות ההרשאות, אין במנגנון ההרשאות הקיים כדי לפגוע בעיקרון העצמאות והניטרליות של בית המשפט.
נשמרים]ה[ היטב בבתי המשפט הצבאיים.
החשש הוא מאפשרות כי גורם לא מורשה ייחשף במתכוון, או שלא במתכוון לחומרים שהוא אינו אמור להיחשף אליהם".
עוד נכתב בתשובת צה"ל כי בשנים האחרונות החל פרויקט חוק וצדק לחידוש מערכות המחשוב של המערכת המשפטית בצבא, לרבות מערכת מחשוב חדשה לבתי המשפט באיו"ש, שבה הוגדרה הפרדה מלאה בין בתי המשפט לבין יתר הגורמים המעורבים בהליך המשפטי.
מערכת ממוחשבת הכוללת מידע מסווג ורגיש חייבת לכלול מנגנון המונע מגורמים שלא קיבלו הרשאות מתאימות אפשרות לעיון במסמכים.
מנגנון ההרשאות הקיים במערכת מגן צדק אינו ממדר את המשתמשים כראוי, ולפיכך נפגעים עקרונות העצמאות והניטרליות של בית המשפט, שהם עקרונות יסוד הבאים להבטיח את אמון הציבור בעשיית משפט צדק ושמירה על טוהר המשפט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על יבמ"ש לפעול בתיאום עם אגף התקשוב לתיקון מנגנון ההרשאות של המערכת כך ש תובטח אבטחת המידע הרגיש הקיים בה עד להפעלת מערכת חוק וצדק.
תחזוקה שוטפת של מערכות מחשוב נועדה למנוע תקלות העשויות לפגוע בפעילותן ואף להשביתן.
לפי נוהל מפת"ח34 ,יש שני סוגים עיקריים של תחזוקת מערכות מחשוב: (א) "תחזוקה מונעת " - פעולות לטיפול ושימור של המערכת במטרה למנוע מראש תקלות וכשלים.
(ב) " תחזוקת שבר" - פעולות תחזוקה שנועדו לפתור בעיות שלא נצפו מראש ("תקלות שבר") המשבשות את העבודה השוטפת ותקלות קריטיות.
טיפול במערכת בתחזוק ת שבר בלבד הוא טיפול שבו אין משקיעים ב תחזוקה מונעת , אלא מטפלים באירוע או בתקלה רק בעת התרחשותם.
היחידה לתקשוב ולטכנולוגיית המידע באגף התקשוב בצה"ל (להלן - לוט"ם), המתחזקת את מערכת מגן צדק, התקשרה עם חברה חיצונית לצורכי ביצוע תחזוקת שבר ושינויים ושיפורים (להלן - שו"שים) חיוניים.
34 נוהל מפת"ח (מסגרת, פיתוח ותחזוקה) הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בניהול המערכות הממוחשבות הממשלתיות הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון בכללותו.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2369 .
מהשינויים והשיפורים .
בביקורת עלה כי מערכת מגן צדק עתידה לשמש את לקוחותיה לפחות עד דצמבר 2019 .
עם זאתמשנת 2013 מוגדרת תחזוקתה של מערכת מגן צדק כ תחזוקת שבר , וי ש לכך השפעה על תמיכת המערכת בפעילותה של יבמ"ש, כמפורט להלן: ב-2013 החלה לוט"ם לפתח כאמור את מערכת חוק וצדק.
עם התחלת הפיתוח מערכת חוק וצדק נקבע כי עם תחילת הפיתוח תעבור מערכת מגן צדק לתחזוקת שבר.
בעניין זה מסר מפקד יבמ"ש לצוות הביקורת בנובמבר 2016 כי "כיום מערכת 'מגן צדק' מוגדרת ב'תחזוקת שבר' - אין שדרוג ומטפלים רק בתקלות בהמתנה לאפיון מערכת חדשה ]ואנו[- .
"''חוק וצדק בתשובת צה"ל נכתב כי מערכת מגן צדק הוגדרה בתחזוקת שבר מתוך "ראציונל כי [ 'המעהמע]רכת עומדת להיות מפותחת בטכנולוגיה חדשה, ובהתאם לא נכ ון להכיל בה פיתוחים חדשים מעבר לתיקון תקלות ושו"שים חשובים.
בהתאם, תקלות או שו"שים מתועדפים ומתוקצבים, נבחנים ומבוצעים בשוטף.
על רקע זה, לא היה כל טעם להשקיע כספים רבים במערכת הישנה והוקפאה תצורתה".
חלו אמנם עיכובים בפיתוח המערכת החדשה, אולם היא מתוכננת להפעלה מבצעית ב -2019.
" משרד מבקר המדינה מעיר לאגף התקשוב וליבמ"ש כי הגדרת תחזוקתה של מערכת מגן צדק כתחזוקת שבר במשך שבע שנים מנעה את ביצועם של חלק מהשינויים והשיפורים הנדרשים בה, ובכך נפגעה יעילותה.
נוכח חשיבותה של מערכת מגן צדק לפעילותם של בתי המשפט ונוכח הנחת העבודה שהמערכת עתידה לשמש את לקוחותיה לפחות עד דצמבר 2019 , עלאגף התקשוב ויבמ"ש לנתח את הסיכונים הקיימים בהמשך הפעלתה במצב של תחזוקת שבר לאורך זמן כה רב, ובהתאם לכך להגדיר את תצורת התחזוקה ורמת השירות הנדרשות ולפעול ליישומן.
מערכת המחשוב של ועדות העררים .
לצורך הניהול השוטף משתמשת וועדות העררים במערכת מחשב מקומית שאינה מקושרת למערכת מגן צדק , ולכן לא מתקיימים שיתוף והעברה של מידע בין שתי המערכות .
כך לדוגמה, מערכת מגן צדק מכילה נתונים עדכניים על התושבים הפלסטינים אשר אינם קיימים במערכת המחשוב של ועדות העררים ואשר יכלו לייעל את הליכי הרישום של התושבים הפלסטינים בתיקים שבהם דנות ועדות העררים.
בעניין זה מסרה נגידת ועדות העררים לצוות הביקורת באוגוסט 2017 כי בדיוני ועדות העררים, "העוררים חויבו לצרף לתיקי מקרקעין מסוימים קבצים ומפות דיגיטליים, אולם קיימת בעיה בצירופם.
זאת מכיוון שמערכת המחשוב שבה 2370 |דוח שנתי 69ב .
משתמשות ועדות העררים פועלת על תשתית תקשורת צבאית מסווגת אשר לא ניתן לחברה להתקנים חיצוניים כגון מחשב נישא ומדיות דיגיטליות.
נוכח זאת נאלצת הוועדה להורות לעוררים להעביר את הקבצים הדיגיטליים במישרין למשיב, והדבר גורם לעיכוב בפעולות ועדות העררים.
יוצא אפוא שמערכת המחשוב העומדת לרשות ועדות העררים אינה מיטבית ושלמה.
צה"ל ציין בתשובתו כי במערכת המחשוב החדשה (מערכת חוק וצדק), הנמצאת כאמור בשלבי פיתוח, תנוהל גם עבודת ועדות העררים על כל היבטיה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליבמ"ש כי נוכח הקשיים התפעוליים במערכת המחשוב של ועדות העררים, בין היתר בשל סיווגה הביטחוני, עליה ליזום פעולות לשיפורה של המערכת בתיאום עם אגף התקשוב.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2371 .
עיכוב בהשבת כספי פיקדונות להבטחת התייצבות למשפט או לחקירה .
באיו"ש חלות הוראות אמנות ז'נבה משנת 1949 , שעליהן חתמה מדינת ישראל ואשררה אותן, והוראות תקנות נספחות משנת 1907 בדבר דיניה ומנהגיה של המלחמה ביבשה (להלן - תקנות האג).
תקנה 46 לתקנות האג קובעת כי יש לכבד זכויות על הרכוש הפרטי, וכי לא ניתן להחרים רכוש פרטי.
גורמי הביטחון השונים הפועלים באיו"ש, ובהם צה"ל, משטרת ישראל ושב"כ, פועלים מכוח הסמכויות שהוקנו להם ומבצעים מעצרים ו חקירות של אנשים החשודים בביצוע עבירות.
לצורך הבטחת התייצבות הנאשם לחקירה או לדיון בבית המשפט, רשאי קצין משטרה או שופט בית המשפט להורות על שחרורו בעירבון כספי והנאשם מקבל שובר לתשלום העירבון לחשבון המנהא"ז בבנק הדואר (להלן - חשבון הפיקדונות).
לפי הצו בדבר הוראות ביטחון, לבית המשפט הצבאי סמכות להחליט בנוגע לעירבון הכספי.
לעיתים יחליט בית המשפט על החזר מלא או חלקי של העירבון, ולעיתים על חילוט מלא והטלת קנס בסכום נוסף.
לפי הצו, העירבון ותנאי השחרור בעירבון יתבטלו אם לא יוגש כתב אישום נגד מי ששוחרר בעירבון תוך שנתיים מיום שנקבעו תנאי השחרור.
בהתאם ל נוהל של חשבות מנהא"ז בנושא פיקדונות בית משפט צבאי ממאי 2014, כספי הפיקדונות נרשמים במערכות הכספיות של החשבות כ"פיקדונות עד תום ההליכים המשפט יים", ומסווגים בספרי המנהא"ז כ"התחייבויות ".
כאשר השופט מורה על חילוט כספים מהפיקדון סיווגם משתנה ל"הכנסה מהליכים פליליים".
ביולי 2017 יתרת חשבון הפיקדונות שמנהל המנהא"ז הסתכמה ב כ-56 .
מיליון ש"ח היעדר ממשק בין מערכות המחשוב של המנהא"ז: המנהא"ז משתמש בשתי מערכות מחשוב לניהול ולרישום של הפיקדונות: מערכת מגן צדק שבה מופיעים נתונים שונים ובהם תאריך החלטת בית המשפט , תאריך בקשת ההחזר, סכום ההחזר ומספר המוטב שאליו יועבר ההחזר : ו מערכת מרכב"ה (מחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה) 35 שבה מנהלת חשבות מנהא"ז את הפעילות הכספית של המנהא"ז, ובכלל זה את חשבון הפיקדונות.
35 מערכת מרכב"ה היא מערכת מחשוב ממשלתית אשר תומכת בניהול הכספי, הלוגיסטי, ובניהול נכסי הארגון ומשאבי האנוש שלו.
מערכת זו מוטמעת בארגונים ממשלתיים.
מערכת זו כוללת מידע ונתונים רגישים ורמת סווגה הביטחוני של מערכת זו הוא בלמ"ס (בלתי מסווג).
ברמות הסיווג הביטחוני של שתי המערכות האלה, הן אינן מתממשקות ביניהן בצורה מקוונת.
לצורך ביצוע החזר של פיקדון מזינים עובדי המנהא"ז ידנית נתונים ממערכת מגן צדק למערכת ה מרכב"ה.
יצוין כי בביקורת שע שתה יחידת הביקורת של החשכ"ל ביולי 2015 עלהכי "מצב זה הזנת[ נתונים ]ידניתמהווה חשיפה לביצוע מעילות והונאות".
בביקורת עלה כי בשל היעדר ממשק בין שתי המערכות האמורות לעיל אירעו מקרים שבהם נפגעו זכויות של נחקרים ונאשמים לאחר שחשבות מנהא"ז לא קיימה את החלטות בתי המשפט בדבר השבת סכומי הפיקדון במועד שבו נקב בית המשפט.
עוד עלה כי השבת הכספים בוצעה רק לאחר עיכוב ניכר שלווה לע יתים בהתראות נוספות שנתן בית המשפט לחשבות מנהא"ז36 .
בשל היעדר ממשק מקוון בין מערכת מרכב"ה לבין מערכת מגן צדק, חשבות מנהא"ז אינה מקבלת ממערכת מגן צדק הודעות אוטומטיות בדבר קנסות או חילוט של כספי פיקדון שפסקו בתי המשפט.
קצין מטה אוצר (להלן - קמ"ט אוצר) מסר לצוות הביקורת ביוני 2017 " כיאם ניתן פס"ד הקובע חילוט של חלק מהפיקדון, אזי על עובדי יחידת קמ"ט אוצר לאתר זאת מקריאת פס"ד במקום שהדבר יתבצע בצורה ממוכנת לא ניתן לראות הודעת החילוט על צג המחשב [ ]של המנהל האזרחי בצורה אוטומטית".
בביקורת עלו ליקויים נוספים בנוגע לטיפול בכספי הפיקדונות.
להלן הפירוט: עד שנת 2011 נוהלהרישום של הפיקדונות (שהסתכמו אז בסכום של כ -40 מיליון ש"ח ) לא כלל פירוט של תאריך הפקדת הפיקדון , שם הנאשם וסכום הפיקדון.
לפיכך, במועד סיום הביקורת בפניות להחזר פיקדונות משנים שקדמו לשנת 2011 מערכת המחשוב אינה יכולה לסייע לחשבות מנהא"ז לאתר את הזכאים לקבלת החזר מלא או חלקי או לטפל בהשבת כספים.
עדכון מדד המחירים לצרכן במערכת מגן צדק נעשה ידנית והדבר טומן בחובו אפשרות לטעויות ואי-דיוקים שתוצאותיהם עלולות להיות תשלום ביתר או בחסר לזכאים ולחייבים.
במערכת מגן צדק לא ניתן לקבל עדכון בנוגע למידע על פיקדונות ששולמו על ידי בעלי דין.
במקרים שבהם החליט בית המשפט על חילוט מלא או חלקי של הפיקדון או אף על קנס בסכום נוסף, חשבות מנהא"ז אינה מקבלת עדכון על כך באמצעות מערכת מגן צדק, וכספי הפיקדון נותרים בחשבון "פיקדונות עד תום ההליכים המשפטיים" ומסווגים בספרי המנהא"ז כהתחייבויות אף שכבר ניתן להכיר בהם כהכנסות ולעשות בהם שימוש.
למנהא"ז אין מידע בדבר היקף הסכומים של מקרים מעין אלה.
36 ראו ת"צ 52616 -06-17 'עמארנה נמדינת ישראל (הבקשה נדחתה בשל חוסר סמכות עניינית של בית המשפט).
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2373 .
ממסמכיהמנהא"ז עלה כי לא ניתן להפיק במערכת מגן צדק דוחות שיכולים לסייע לעבודת חשבות מנהא "ז, בין היתר ביישום הוראות שנתן בית המשפט בנוגע לפיקדונות וכן בביצוע בקרה אמינה ומהירה בנושא הפיקדונות.
בהקשר זה כתב באוגוסט 2015 מנהל תחום בכיר בחשבות מנהא"ז אל נשיא ביהמ"ש לערעורים (להלן - מכתב החשבות) כי עובדי החשבות "נתקלים במספר בעיות ועכבות אשר מונעים מאיתנו אפשרות להשיב לזכאים את כספם בהתאם להחלטות ביהמ"ש הנכבד".
באפריל 2017 התקיים דיון בראשות סגן מתאם פעולות הממשלה בשטחים (להלן - סגן המתפ"ש), בנושא "השבת פיקדונות לפלסט ינים".
מטרת הדיון הייתה להנגיש מנגנון מקוון (ממשק) במרשתת שישמש לבירור ולהשב ה של פיקדונות שהפקידו פלסט ינים בחשבונות המנהא"ז.
סגן המתפ"ש סיכם את הדיון באומרו : "הנושא הגיע לבשלות וניתן לצאת למהלך של פיתוח המנגנון המקוון והנגשתו לתושבים הפלסטינים".
בעניין זה מסר ביוני 2017 קמ"ט אוצר לצוות הביקורת כי "המנהא"ז טרם השיב לפלסטינים ששילמו פיקדונות ואשר חילט פיקדונות שהיה עליו לחלטם וכל זאת ]טרם[ זכאים היו לקבלם חזרה ו/או בהיקף כספי לא מבוטל.
בכוונת קמ"ט אוצר לטייב את הנתונים הקיימים במערכת כדי שהמנהא"ז ישיב כספים בצורה יזומה ולא רק על פי דרישה של מבקש כלשהו".
סגן רמ"א הוסיף באותו הדיון כי "אחד מהפתרונות המוצעים לנושא הוא הקמת אתר אינטרנט שבו כל אחד יוכל לבדוק אם הוא זכאי להחזר בגין כסף שהפקיד".
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיים פיתוחו של הממשק המקוון באמצעות אתר במרשתת כאמור ולא נקבעו לוחות זמנים לסיום עבודת הפיתוח.
בתשובת מתפ"ש נכתב כי בשנים 2015 - 2016 בוצעו תהליכים נרחבים ששיפרו את הממשקים הממוחשבים בין מערכ ת מגן צדק למערכת מרכב"ה, ואולם "נדרשים שיפורים נוספים שיהפכו את הממשק לאוטומטי ויעיל יותר".
עוד נמסר בתשובה כי קמ"ט אוצר פועל נמרצות למיצוי התהליכי ם להחזר פיקדונות , וזאת למרות קיומם של פערי נתונים רבים, וכי עד ספטמבר 2018 בוצעוהחזרי פיקדונות בסך כ-2.
6 מיליון ש"ח לעומת כ -2.
4 מיליון ש"ח וכ- 400,000 ש"ח בשנת 2017 ובשנת2016 .
בהתאמה בתשובת צה"ל נכתב כי [ "בהמשך לפניית קמ"ט אוצר המתוארת מכתב החשבות, הנחה נשיא בית המשפט את השופטים ואת המזכירויות לפעול ] להזנה מלאה של ההחלטות הנוגעות לכספים במערכת 'מגן צדק' ולצורך כך אף נערך יום השתלמות לחיילי המזכירויות על ידי נציגי קמ"ט אוצר.
השופטים הונחו לכלול בגזרי הדין את כל הפרטים המאפשרים זיהוי הזכאים לכספים".
עוד נכתב בתשובת צה"ל כי הוא יערוך בחינה כוללת של הנושא, בהנחיית נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.
זכויות של נאשמים ונחקרים פלסטינים נפגעו כתוצאה מליקויים בממשק הטכנולוגי בין מערכות המחשוב מגן צדק ובין מרכב"ה.
ליקויים אלו גרמו, בין היתר, לעיכוב בהשבת כספי פיקדונות בהיקף כספי לא מבוטל שנועדו להבטיח את התייצבותם למשפט או חקירה ולאי -מילוי במועד של החלטות ביהמ"ש.
מצב זה פוגע קשות בזכות הקניין של הפרט, באמון הציבור במערכת המשפט ובמעמד בית המשפט.
כמו כן עלולות להיות למצב ז ה השלכות מדיניות הנוגעות לאופן טיפול המנהא"ז באוכלוסייה הפלסטינית באיו"ש.
משכך על המנהא"ז לפעול עם יבמ"ש בהקדם לתיקונם של ליקויים אלו ולהשבת כספי הפיקדונות שנצברו אל הזכאים להם במועד סיום ההליכים המשפטיים בעניינם.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2375 .
לפי דיני התפיסה הלוחמתית, צה"ל, בהיותו "חליף הריבון", אוצר בידיו את כלל סמכויות החקיקה, השיפוט והביצוע ונושא באחריות הביטחונית והצבאית הכוללת באיו"ש, לרבות אכיפת חוק וסדר, למען שמירה על הביטחון ועל הסדר הציבורי.
ציות לשלטון החוק ושמירה על זכויות האדם הם יסודות מרכזיים המשפיעים על ביטחונה של מדינת ישראל ועיצוב דמותה.
בתי המשפט הצבאיים באיו"ש הם מערכת משפט מקצועית , עצמאית ובלתי תלויה והם סמל שלטוני לקיומו של שלטון החוק באיו"ש, ופעילותם זוכה להתעניינות ציבורית בקרב גורמים בין-לאומיים שונים וכן בתקשורת הישראלית ובתקשורת הזרה.
בביקורת עלו ליקויים, חלקם משמעותיים, בנושאי האבטחה, הבינוי והנראות של בתי המשפט, אבטחת המידע במערכות המחשב של בתי המשפט, הסדרת נגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות בבית המשפט במחנה סאלם, וטיפול בהשבה במועד של כספי הפיקדונות שהופקדו לצורך הבטחת התייצבותם של נאשמים למש פט או נחקרים לחקירה.
ליקויים אלה יש בהם כדי לפגוע בהתנהלות בתי המשפט הצבאיים, בבאים בשעריהם וכן בתדמית של בתי המשפט בהיבט הנראות בעיני האוכלוסייה המקומית וגורמים בין-לאומיים.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב בנוגע ל חלק מהליקויים שעלו בדוח, כדוגמת יצירת חיץ בין השופטים ובין התובעים, הסדרת נגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות בבית המשפט במחנה עופר והסדרת נוהלי אבטחה מתאימים, כי הם הובאו לידיעת צה"ל במהלך הביקורת או בסיומה והוא החל בתיקונם.
נוכח הרצון להבטיח את התנהלותם התקינה של בתי המשפט באיו"ש למנוע פגיעה בתדמיתם ולהבטיח את הזכויות של הבאים בשעריהם ונוכח המאמצים הרבים שעושה מדינת ישראל לשיפור מעמדה הבין -לאומי, ובכלל זה הקמת ועדת טירקל37 ויישום עיקרי המלצותיה, ראוי כי צה"ל יבחן ויתקן את כל הליקויים המפורטים בדוח זה ובכלל זה ישפר את ההסדרה הארגונית של בתי המשפט ויתקן את מכלול ההיבטים המ ינהליים בהפעלתם.
37 בפברואר2013 הגישה ועדה ציבורית בלתי תלויה שמונתה על ידי ממשלת ישראל בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס יעקב טירקל דוח בנושא הבדיקה והחקירה בישראל של תלונות וטענות בדבר הפרות של דיני הלחימה על פי המשפט הבין -לאומי.
ראו גם מבקר המדינה, מבצע "צוק איתן", פעילות צה"ל בהיבטים של המשפט הבין -לאומי בעיקר בנוגע למנגנוני הבדיקה והבקרה של הדרג האזרחי והדרג הצבאי (2018.
לצה"ל יש השפעה נרחבת ומשמעותית על הסביבה בישראל, בין היתר נוכח גורמים אלה: (א) הפריסה הגיאוגרפית הרחבה של שטחי האימונים ושל מחנות צה"ל12, לרבות בקרבת ריכוזי אוכלוסייה ובאזורים בעלי השפעות הידרולוגיות13 ; (ב) האופי המבצעישל פעילות צה"ל; (ג) קיומן של תשתיות ישנות; (ד) היקף כוח אדם גדול מאוד שיוצר פסולת רבה מסוגים שונים; (ה) הניידות הרבה של הכוחות.
נוסף על כך, צה"ל צורך כמות גדולה של אנרגייה, של מים ושל מוצרים מגוונים אחרים, והוא גם מייצר כמות גדולה של פסולת מגוונת ושל שפכים.
צה"ל פועל בכל המרחבים - באוויר, בים וביבשה - ויש לו מגוון רחב של מתקנים, לרבות תחנות דלק, מפעלים, נשקיות ומוסכים.
עקב כל האמור יש לצה"ל "טביעת רגל אקולוגית" ניכרת, ומדיניותו היא לצמצם אותה כדי להקטין את פגיעתו בסביבה14.
12 המחנות ושטחי האימונים של צה"ל מתפרסים על כ -39% משטח מדינת ישראל.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61 א(2011 '), "השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה", עמ39.
13 שטח המשתרע מסביב למקור מים, אשר מבנהו הטופוגרפי וגורמים המצויים בו יכולים להשפיע על איכות המים במקור.
14 מדיניות צה"ל היא לצמצם את טביעת הרגל האקולוגית שלו- זאת באמצעות מחויבות לשימוש בתבונה במשאבי טבע, לרבות קרקע, מים, אוויר ואנרגייה, וצמצום המגבלות שהוא מטיל ע ל הסביבה ועל האזרחים.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2175 .
תרשים1 : טביעת הרגל האקולוגית של צה"ל 2176 |דוח שנתי 69ב .
סביבתיים, כגון זיהומי .
וזיהומי אוויר, הולך .
ככל שטביעת הרגל האקולוגית של צה"ל גדולה יותר, הסיכון להיווצרות מפגעים סביבתיים, כגון זיהומי מים, זיהומי קרקע וזיהומי אוויר, הולך וגדל.
הגורמים העיקריים להיווצרות המפגעים הסביבתיים האמורים הם: שפכים, דלקים, שמנים, תחמושת, פסולת לסוגיה ורעש.
הטיפול במפגעים הסביבתיים והקטנת הסיכון להיווצרותם חיוניים כדי למנוע פגיעה בבריאות האוכלוסייה ופגיעה בחי ובצומח.
שלושה גופים עיקריים עוסקים בתחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון - צה"ל, משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) והמשרד להגנת הסביבה.
בהוראת הפיקוד העליון בנושא "הגנת הסביבה בצה"ל" צוין כי המפקדה הכללית15 תפעל בהתאם לעקרונות ולמדיניות הגנת הסביבה בצה"ל שנקבעו בהוראה.
כן צוינו בהוראה תפקידיהם של אגפים במטה הכללי (להלן - המטכ"ל) בתחום הגנת הסביבה, לרבות אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ואגף התכנון (להלן - אג"ת), ותחומי האחריות של גופים שונים בצה"ל (להלן - הסמכויות16 ) ושל מפקדי היחידות בתחום זה.
במשהב"ט פועל אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן), ואחד מתפקידיו העיקריים הוא להיות אחראי לתחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון17.
על פי הוראת משהב"ט בנושא "הגנת הסביבה במערכת הביטחון", חטיבת הגנת הסביבה ותשתיות באמו "ן (להלן - חטיבת הגנת הסביבה) היא גוף המטה במשהב"ט האחראי לריכוז הטיפול בנושאי הגנת הסביבה במערכת הביטחון.
המשרד להגנת הסביבה פועל לשמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור במדינת ישראל, בין היתר באמצעות קידום חוקים ותקנות ופיקוח על יישומם ואכיפתם.
שיתוף הפעולה ב ין צה"ל, משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה חשוב כדי לטפל בנושאים שונים הנוגעים לתחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון.
בחודשים אוקטובר 2017 עד יולי2018 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה.
ואלה הנושאים העיקריים שנבדקו: המענה של צה"ל בתחום הגנת הסביבה ברמת המטכ"ל וברמת הסמכויות; שיתוף הפעולה בין צה"ל ובין משהב"ט בתחום הגנת הסביבה; ממשקי העבודה בין מערכת הביטחון ובין המשרד להגנת הסביבה; עמידתה של מערכת הביטחון בהחלטת הממשלה בנושא "ביצוע תוכנית לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב" ובהוראות של כמה חוקים הרלוונטיים להגנת הסביבה.
המפקדה הכללית היא המפקדה העליונה בצה"ל, והיא כוללת את הרמטכ"ל ואת המטה הכללי 16 ,"הסמכויות" בדוח זה הם זרוע היבשה, זרוע האוויר והחלל, זרוע הים, פיקוד צפון, פיקוד מרכז פיקוד דרום, פיקוד העורף, אגף התקשוב וההגנה בסב"ר (סביבת בינה רשתית), אגף כוח אדם ואגף המודיעין.
"מערכת הביטחון" בדוח זה כוללת את משהב"ט ואת צה"ל פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2177 .
הביקורת נעשתה בצה"ל- באג"ת, בסמכויות ובפרקליטות הצבאית הראשית; במשהב"ט - בלשכת המנכ"ל, באמו"ן, באגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, באגף התקציבים ובאגף ההנדסה והבינוי; במשרד להגנת הסביבה - במשטרה הירוקה, ביחידה ה ארצית להגנת הסביבה הימית, בלשכה המשפטית, באגף שפכי תעשייה, דלקים וקרקעות מזוהמות, באגף מים ונחלים ובאגף איכות אוויר ושינוי אקלים; וברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים) - במינהל לפיתוח תשתיות ביוב, באגף איכות המים וביחידת ניטור כינרת.
ירידה בהיקף פעילותו .
ירידה בהיקף המענה של המטה הכללי בצה"ל לתחום הגנת הסביבה .
בשנת 2004 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת18 ובו העיר לצה"ל שגופים מרכזיים בו כמעט לא פעלו בתחום הגנת הסביבה, ושטרם הונחו "יסודות עיקריים הדרושים לשם השגת היעדים ומימוש המדיניות שנקבעו".
בדוח מעקב בנושא משנת 201119 ציין מבקר המדינה שמאז פורסם דוח הביקורת משנת 2004 חלה עלייה במודעות צה"ל לנושא הגנת הסביבה, ו"חלה התקדמות חשובה בטיפול של המטה הכללי" בתחום זה.
יש לציין לחיוב את פעילות מערכת הביטחון משנת 2011 לשילוב שיקולי הגנה על הסביבה בנוגע לבנייה חדשה.
בשנים 2005 - 2010 נקט צה"ל פעולות רבות לקידום תחום הגנת הסביבה: בין היתר הוא מיפה בשנת 2005 ;את הפערים העיקריים בשמירה על הגנת הסביבה פרסם בשנת 2007 הוראת פיקוד עליון בנושא; והקים בשנת2009 באט"ל את מינהל הגנת הסביבה כגוף מטה מטעם המטכ"ל, שמטרתו הייתה לרכז את תחום הגנת הסביבה בצה"ל (בראש המינהל עמד קצין בדרגת סא"ל והמינהל פעל עד ינואר 2017 ; בנושא זה ראו בהמשך).
באישור הארגוני להקמת המינהל להגנת הסביבה צוין כי "תחום הגנת הסביבה הינו תחום אשר מתפתח במדינה; וצה"ל, כארגון הגדול במדינה נדרש לטפל בתחום במלוא הרצינות".
על המינהל הוטלו בין היתר התפקידים האלה: קביעת מדיניות צה"ל בתחום הגנת הסביבה; ריכוז ואישור של תוכניות עבודה סביבתיות שנתיות ורב -שנתיות לכלל צה"ל; הנחיית גורמים בצה"ל בדבר הטיפול במפגעים סביבתיים ובגורמי סיכון סביבתיים; הכשרת בעלי תפקידים בסמכויות בתח ום הגנת הסביבה; וריכוז וניהול של המידע והידע בתחום הגנת הסביבה בצה"ל.
בביקורת עלה כי משנת 2011 חלה ירידה בהיקף פעילותו של צה"ל לקידום נושא הגנת הסביבה, אף שהיקף מפגעי הסביבה שנדרש צה"ל לטפל בהם לא פחת ואולי אף גבר.
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א (2004 ), "הטיפול של צה"ל ושל משרד הביטחון בנושא השמירה על איכות הסביבה בצה"ל", עמ' 92 ,96 .
19 ,מבקר המדינה דוח שנתי 61א (2011 ), "פעילותם של צה"ל ושל משרד הביטחון בתחום הגנת הסביבה בצה"ל - מעקב מורחב", עמ' 222 ,229 - 231 .