HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות לאכיפת חוק התקנים מוטלת על משרד התמ"ת, ואין מקום להסתפק בפעולות שינקטו המכון ואיגוד לשכות המסחר.
מניעת זליגה לשווקים של טובין שטרם נבדקו על ידי המכון דורשת, בין היתר, מעקב אחר תנועות טובין במחסן היבואן.
המעקב הזה, שאותו מקיימים עובדי המכון והממונה על התקינה, נתקל בקשיים לא מעטים.
למשל: (א) במחסן היבואן ובמחסנים שבאחריותו של המכס יש לפעמים כמה משלוחים של אותו סוג טובין שחלקם כבר אושר לשיווק וחלקם לא.
לעתים קורה שהם מתערבבים זה בזה.
(ב) יבואנים טענו שבפריצות למחסניהם נגנבו טובין שטרם נבדקה עמידתם בתקן ונמכרו בשוק המקומי.
להלן דוגמה לקושי לנהל מעקב אחר פעולות היבואן במחסנו: יבואן ייבא כמה משלוחים של מכשירי טלוויזי ה יקרי ערך.
רק חלק מהם עמדו בתקן.
היבואן העביר, באישור המכון, את כל הטובין למחסנו והזמין במכון בדיקה לתיקון ליקויים.
בדיקת המכון העלתה שהיבואן אחסן את כל המכשירים ביחד, והציג לפני עובדי המכון את אלו שעמדו בתקן מלכתחילה כמכשירים שנעשו בהם התיקונים הדרושים.
המכון גילה את הדבר וסירב לספ ק ליבואן אישור התאמה לתקן.
לדעת משרד מבקר המדינה, הואיל ומדובר בבטיחות הציבור אין די בכך שהמכון הסתפק בנקיטת צעדים מינהליים נגד היבואן.
ראוי היה שהנושא יועבר לטיפולו של הממונה על התקינה האחראי על אכיפת חוק התקנים.
לקוח שהפר את אמון המכון18 נרשם, ללא כל התראה, ברשימת הלקוחות שהפרו אמון (להלן - מפרי אמון).
במועד הביקורת היו כ -300 יבואנים כאלה.
נוהל הבדיקות קובע, כי המכון ינהג בנוהל מחמיר כלפי מפרי אמון בעת טיפול בבקשה לאישורי תקן.
צעדי ההחמרה שבהם רשאי לנקוט ראש מעבדה הן: מתן אישור שחרור רק עם הפקדת ערבות בנקאית; אי- מתן אישור שחרור עד גמר הבדיקה; הגדלת המדגמים שנבדקו מעבר למפורט במפרט של בדיקת השחרור; ביצוע בדיקת התאמה לתקן לפי כל סעיפי התקן ולא רק לפי הרשימה המקוצרת כמקובל; אי-מתן אישור לשחרור הטובין מהמכס עד לסיום הבדיקה - גם לא תמורת ערבות.
צעדים אלה גורמים ליבואן הוצאות נוספות, ישירות ועקיפות.
כאשר יבואן מפר אמון מחזיק בטובין לקויים שקיבל היתר להעבירם למחסניו כדי לתקנם, הוא עלול לשווק אותם לציבור לפני ביצוע התיקון.
18 :המכון מגדיר "מפר אמון" במקרים הבאים1 .
סיווגים מטעים ו/או זיוף מסמכים/תצהירים, כדי להימנע מבדיקה; 2 ;.
הלקוח לא הביא למכון דוגמאות שנבחרו על ידי המכון לפי מספר סידורי 3 .
הפרת התחייבות שלא לשווק את הטובין לפני קבלת אישור המכון; 4 .
יש הוראה מנומקת של הממונה על התקינה לסווג יבואן כמפר אמון; 5 .
הנחיה מראש המעבדה/מנהל האגף משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1093 .
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בצעדים שנוקט המכון כדי למנוע הישנות מקרים של שיווק מוצרים ללא אישור עמידה בתקן.
מן הראוי שהמכון והממונה על התקינה ייתנו את דעתם על דרכים נוספות למניעת שיווק המוצרים שלא עמדו בבדיקות התקן.
לדברי המכון, כאשר צעדי ההחמרה במשטר הבדיקות מקשים על היבואן, יש באפשרותו לייבא את הטובין באמצעות חברה קשורה19 שאינה רשומה בספרי המכון כמפרת אמון.
המכון והממונה על התקינה אינם בודקים במאגרי מידע עסקיים אם יבואן זה ממשיך לייבא טובין באמצעות חברה קשורה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קיימת כאן פִרצה במשטר הפיקוח על מפרי אמון שצריך לסתום אותה.
כדי לחסום אותה ראוי בין היתר שהממונה על התקינה ישקול ביצוע בדיקה מדגמית במאגרי מידע עסקיים, כדי לאתר ניסיונות של יבואנים מפרי אמון לעקוף את הנוהל המחמיר שננקט כלפיהם.
כשיבואן מזדמן20 מפר את ההתחייבות שלא לשווק את הטובין לפני שקיבל את אישור התקן, והמכון מחלט את הערבות, לא נותרים בידי המכון אמצעי אכיפה של ממש מלבד הבאת המידע לידיעת הממונה על התקינה.
נוהל הבדיקות קובע, כי ביטול סטאטוס של מפר אמון וחזרה למשטר של בדיקות רגילות יתאפשר רק לאחר שנבחנה ה"היסטוריה" של היבואן בחמשת המשלוחים הרציפים האחרונים, בתנאי שעמד בכל התחייבויותיו עפ"י הוראות נוהל הבדיקות.
לקוח שיוכנס לסטאטוס של מפר אמון יותר מפעם אחת בתקופה של שנה, יוצא מסטאטוס זה רק לאחר שיוכיח "עבר חיובי" ב-15 משלוחים רציפים.
בנוהל לא נקבעו צעדים נוספים שיש לנקוט נגד יבואן המפר אמון לעתים תכופות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון ומשרד התמ"ת לבחון דרכים נוספות לשם יצירת הרתעה אפקטיבית יותר כלפי מפרי אמון.
שחרור טובין עקב פטור מבדיקת שחרור .
בנוהל משרד התמ"ת ליישום סעיף 2().
(ג2 ) לצו היבוא (להלן - פטור מבדיקת שחרור) נקבעה דרך הטיפול בבקשות לפטור, הסיבות לפטור והגורמים המוסמכים לאשר את הבקשות.
היעדר רישום פרטי האישורים של מקבלי פטור מבדיקות שחרור במערכת הממוחשבת של המכס מקשה עליו להשוות את נתוני הפטור שברשותו לנתוני הפטור שבידי משרד התמ"ת.
במצב זה גם הממונה על התקינה מתקשה להצליב מידע על משלוחים החייבים בדיקת עמידה בתקן ושוחררו מרשות המכס שלא לפי אישור המכון או משרד התמ"ת.
נציגי המכס הסבירו למשרד מבקר המדינה שהם מודעים לבעיה זו.
לדעתם ניתן יהיה לסגור את הפרצה כשתופעל המערכת הממוחשבת החדשה של המכס המיועדת להיכנס לשימוש בשנת 2008 .
במערכת זאת יופיעו נתוני הטובין החי יבים בתקן ששוחררו מכל משלוח ביחד עם נתוני המערכת הממוחשבת החדשה שהשיק משרד התמ"ת בשנת 2007 , ובה מידע מפורט על שחרור טובין לפי צו היבוא.
19 חברה קשורה היא חברה מחוברת בבעלות משותפת לחברת האם, או שישנם קשרי משפחה מהדרגה הראשונה בין בעלי החברות.
20 לרבות יבואן מפר אמון שמקים חברה חדשה ליבוא, כדי למנוע מהמכון להפעיל נגדו צעדי החמרה במשטר הבדיקות.
לפי נוהל משרד התמ"ת יש חמש עילות21 .
שעל פיהן ניתן לפטור טובין מבדיקות שחרור במקרי פטור אלה סומך המשרד על תצהיר היבואן בדבר תקינות הטובין.
למשרד אין גישה למערכת המכון כדי לבדוק אם הטובין נבדקו ונפסלו בעבר על ידי המכון - צעד שיכול למנוע שימוש בטובין שאינם עומדים בתקן.
במאי 2007 ביקש הממונה על התקינה, שהוא הגוף המקצועי במשרד התמ"ת הממליץ על מתן הפטור, לאפשר לעובדי יחידתו גיש ה למערכת הממוחשבת של המכון, כדי לבדוק אם הטובין נבדקו בעבר במכון ונמצאו בלתי מתאימים לתקן.
בספטמבר 2007 הודיע המכון למשרד מבקר המדינה כי עדיין לא הסתיים הדיון בדרכים שיאפשרו ליחידת הממונה גישה לנתוני המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה על המכון לזרז את ההליכים לק ביעת נוהלי עבודה משותפים בין על ידי מתן גישה למשרד התמ"ת למערכת הממוחשבת שלו, או בדרך אחרת על מנת להגן על הציבור מפני טובין שנפסלו.
פיקוח הממונה על התקינה של טובין מיובאים .
בהמלצות ועדת דויטש נקבע: "צמצום רשימות הטובין המיובאים החייבים באישור מכון התקנים מחייב את הגברת האכיפה והגברת הבדיקות בשווקים לשם אכיפת הדרישה שהטובין יעמדו בדרישות התקן.
הבדיקות יערכו בשווקים על ידי צוות הנדסי מוגבר של הממונה על התקינה.
לשם כך יש לתגבר בתקציבים ובכח אדם את האכיפה של תקנים רשמיים.
הגברת האכיפה בשווקים והחמרת הענישה מחד גיסא, והקלות בבדיקות התאמה לתקן של מוצרים מיובאים מאידך גיסא, תקדם את הזרימה החופשית של סחורות בישראל תוך שמירת האינטרסים של ציבור הצרכנים.
" יחידת הממונה על התקינה 22 מונה כעשרה עובדים מקצועיים.
אחד מתפקידיהם הוא ליטול דוגמאות של טובין הנמצאים בשווקים או במחסני היבואנים כדי לבדוק באמצעות המכון את עמידתם בתקן.
אם ממצאי הבדיקה מראים שהטובין אינם עומדים בתקן, פותח הממונה בחקירה כדי לברר מי מהגורמים בשרשרת היבוא23 הוא האחראי לייבוא או למכירה של טובין שאינם מתאימים לתקן.
סעיף 17 לחוק התקנים מסמיך את הממונה לנקוטצעדים נגד מפרי החוק המחזיקים בטובין שאינם מתאימים לתקן.
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות של הממונה ב-25 ,תיקי חקירה שנדגמו באופן אקראי מתוך כ -200 תיקים שהממונה פתח בשנים 2005 -2006 .
מדובר בתיקים שנפתחו לאחר שניטלו בשווקים דוגמאות של טובין מיובאים, ותוצאות הבדיקה ממכון התקנים הראו שאינן עומדות בתקן.
להלן דוגמא מתוך התיקים שנבדקו: צוותו של הממונה על התקינה העביר למכון לבדיקה דוגמה של קומקום.
תוצאת בדיקת המכון מפברואר 2006 הראתה שהמוצר אינו עומד בתקן.
באוגוסט 2006 - כחצי שנה לאחר קבלת תוצאות הבדיקה - הודיע הממו נה ליבואן על תוצאות הבדיקה.
בבירור שהתקיים אצל היבואן נמצאו בידיו מסמכים המעידים שהוא פעל לפי נוהל הבדיקות, שהצביעו על כך שהטובין מתאימים לתקן.
21 העילות הן: תרומות לגוף ציבורי; יבוא לשימוש עצמי; יבוא חלקי חילוף; יבוא מחשבים, ציוד מחשבים, מדפסות, מכונות צילום וכלי נגינה חשמליים; יבוא דוגמאות לתצוגה ולבדיקת שוק.
22 הביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה על פעולות הממונה על התקינה פורסמה בדוח שנתי 53 'ב עמ' 773.
שרשרת היבוא היא החיבור של כל הגורמים המסחריים שטיפלו בטובין החל ביבואן וכלה במוכר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1095 .
המשפטית במשרד התמ"ת, וזו הנחתה אותו לבדוק חמש דגימות נוספות של המוצר.
בבדיקה החוזרת התגלו שניים מתוך שלושת הליקויים שנמצאו בבדיקה המקורית.
תהליך הבירור שכלל שימוע ליבואן ארך תשעה חודשים נוספים.
עד שהסתיימו הליכים אלה (בסוף מאי 2007 ) עברו חמישה עשר חודשים ממועד קבלת תוצאות הבדיקה, רק אז פרסם הממונה אזהרה לציבור שלא להשתמש במוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תקופה של 15 חודשים עד פרסום אזהרה לציבור היא ארוכה מדי כשמדובר בסחורה שהשימוש בה עלול לסכן את הציבור.
על הממונה לפעול לקיצור תקופת ההמתנה שבין קבלת תוצאות הבדיקה הראשונה של המכון ובין ההודעה ליבואן על תוצאותיה.
ועדת דויטש המליצה שהממונה על התקינה יגביר את הפיקות והאכיפה על מוצרי יבוא.
מנתוני המכון על מתן אישורים לשחרור טובין מהמכס, ומנתוני משרד התמ"ת על מתן אישורים לפטור מבדיקות עולה, כי מדי שנה מגיעים ארצה למעלה מ - 200,000 משלוחים של טובין מיובאים החייבים בתקן.
בחלק ניכר מהמשלוחים יש מאות ואף אלפי פריטים.
משרד מבקר המדינה השווה את מספר בדיקות ההתאמה לתקן של מוצרי יבוא שערך הממונה על התקינה ב-18 החדשים שקדמו לאימוץ המלצות ועדת דויטש, למספר הבדיקות ב-18 .
החדשים שלאחריו ההשוואה בין שתי התקופות העלתה שלא חל כל שינוי, ובממוצע נעשו בשתיהן פחות מ -100 בדיקות בש נה.
היקפן המצומצם של הבדיקות שמקיים משרד התמ"ת, מקטין את כוח ההרתעה של הממונה ומצביע על כך כי הוא טרם השיג את המטרה שהציבה לפניו ועדת דויטש שאומצה בהחלטת הממשלה.
כדי להפעיל מערכת יעילה לאכיפת העמידה בתקן של מוצרי יבוא, כפי שנדרש בדוח דויטש, יש צורך להגביר את הפיקוח על תנועת המשלוחים שטרם נבדקו.
פיקוח כזה דורש, בין היתר, שימוש מושכל במידע הקיים במערכות הממוחשבות של כל הגורמים הרשאים לאשר שחרור טובין לפי נוהל הבדיקות.
המכס מנהל מערכת ממוחשבת ובה פרטים מזהים על כל מכולה, ורשימות של הטובין המיובאים באותה מכולה.
המכון מנהל מערכת מידע ובה פרטים על כל הפניות שהתקבלו מיבואנים לקיים בדיקות של עמידה בתקן; וכן פרטים על תוצאות הבדיקות; פרטים על כל אב- טיפוס שנבדק; ממצאים מפורטים של כל בדיקה; מידע על משלוחים שבדיקתם טרם הסתיימה; ופרטים על משלוחים שהתגלו בהם ליקויים שטרם תוקנו.
משרד התמ"ת מנהל גם הוא מערכת מידע בנוגע לטובין שניתן למכס אישור לשחררם ללא בדיקות של המכון.
הביקורת העלתה כי שלוש מערכות אלה24 מנוהלות בנפרד, ולנציגי גוף אחד אין אישור לקבל מידע מהמערכת הממוחשבת של עמיתו.
המכון והממונה על התקינה מספקים ביוזמתם מידע למכס בקשר למשלוחים שיש להם חשש ששוחררו מהמכס בניגוד לנוהל הבדיקות, וכן מידע על יבואנים שהפרו אמון.
24 לפי צו היבוא קמ"ט איו"ש יכול לשחרר טובין שלדעתו תוקנו בהם הליקויים שגילה המכון בבדיקות העמידה בתקן; מעבדת הרכב בטכניון רשאית לבדוק עמידה בתקן של חלפים לכלי רכב.
אין כל מנגנון דיווח בין גורמים אלה ובין הממונה על התקינה.
מדווח לממונה על התקינה על תוצאות הבירור.
זאת עקב מחויבותו לפי סעיף 231 א' לפקודת המכס המחיל את סעיף 142 ,לחוק מס ערך מוסף התשל"ו- 1975 , הקובע חובת סודיות בתנאים מחמירים ואוסר על העברת מידע לגופים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכס לבדוק את הדרכים שיאפשרו להעביר את המידע הנחוץ לממונה על התקינה לצורך מילוי תפקידו, תוך קבלת ההיתר הנדרש על פי החוק, שכן גם הוא גוף הממונה על אכיפת החוק בתחום היבוא.
פיקוח על מחירי בדיקות יבוא ושירותים .
ועדת דויטש ציינה כי "אין מקום להפרטה של בדיקות ההתאמה לתקן של טובין מיובאים לפתיחת הבדיקות למעבדות נוספות".
הוועדה השאירה את הבלעדיות על בדיקות היבוא בידי המכון, והוסיפה, כי25 בשל היות מכון התקניםהגוף הבודק היחיד יש הצדקה להגברת הפיקוח על מכון התקנים בנושא מחירי הבדיקות של יבוא טובין.
'על תעריפי הבדיקות שעושה מכון התקנים חל פיקוח לפי פרק ולחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו- 199626 (להלן- חוק הפיקוח).
הפיקוח על מחירון המכון נעשה על ידי המפקח על המחירים במשרד התמ"ת (להלן - המפקח).
בסעיף 26 לחוק הפיקוח נקבע: "(א) עושה שירות המבקש לעשות במהלך עסקו שירות חדש שהוא שירות דומה לשירות שחוק זה חל עליו, יגיש למפקח הודעה ובה תיאור מפורט של השירות החדש ושל שירותים דומים שהוא נותן ומחיריהם".
לפי עמדת המפקח, כאשר מבקשים לקבוע מחיר לשירות חדש שאינו דומה, קובע נותן השירות מחיר שנראה לו סביר בהשוואה למחירי שירותים אחרים שהוא נותן, והמפקח צריך לבדוק את סבירות המחיר ולאשרו.
סעיף 15 לחוק הפיקוח קובע: "לא הודיע המפקח על דחיית הבקשה .
תוך30 ימי עבודה מיום שנמסרה לו בקשת העלאה, .
יראו כאילו נתן למבקש ביום שלאחר מכן היתר להעלאת המחיר בשיעור האמור בבקשת ההעלאה, ואת המחיר האמור כמחיר הקובע".
בעקבות הערת הביקורת בדוח של משרד מבקר המדינה27 , שהמכון אינו מעביר הצעות מחיר לשירותים חדשים לאישורו של המפקח, מינתה, באוגו סט 2002 , הוועדה לתיקון ליקויים במשרד התמ"ת בראשות מנכ"ל המשרד, צוות לבדיקת הפיקוח על מחירי מכון התקנים (להלן - צוות הפיקוח).
צוות הפיקוח המליץ כי, "מהנדסים של הממונה על התקינה ו/או מהנדסי תעשייה וניהול חיצוניים יבדקו את השירותים החדשים והדומים, בכל דרך שימצאו לנכון לפני הבאתם לאישור המפקח על המחירים".
הביקורת הנוכחית העלתה שלא חל שינוי במצב המתואר בדוח האמור של מבקר המדינה.
לפי צו הפיקוח מאפשר המפקח למכון להגיש בקשה להעלות את כל מחירי הבדיקות במחירון לפי נוסחה המשקללת שינויים במרכיבי סל התשומות.
הנוסחה לחישוב מחירי הבדיקות נקבעה על ידי משרד התמ"ת לפני כ-15 שנה, ואין היא מתאימה לפעילות הנוכחית של המכון.
זה עשור שהמכון קובל לפני המפקח שנוסחת התשומות אינה משקפת את עלויות .
25 'דוח ועדת דויטש, סעיף ב10.
26 הפיקוח על מחירון המכון נעשה לפני 1996 על פי חוקי הפיקוח על המחירים שקדמו לחוק הנוכחי.
27 דוח שנתי52'ב עמ' 887.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1097 .
המכון, הן מפני ששיעור האינפלציה במשק הוא זניח, והן מפני שמקדם ההתייעלות בשיעור %2 שוחקלחלוטין את הפיצוי הנדרש.
רק ביולי 2006 קבעה ועדת המחירים28 שיש צורך לשנות את חישוב מקדם ההתייעלות ולהביאו לאישור הממשלה.
עד מועד סיום הביקורת טרם הגישה הוועדה לממשלה את המלצתה בדבר הצורך לאשר את השינוי.
לרשות המפקח עומדת שיטה לקביעת מחירון של ארגון, או חלק מארגון, באמצעות בדיקת הרווחיות על ההון הפעיל ("שיטת סוארי").
מאז שנת 2001 לא ערך המפקח חישוב של רווחיות לפי שיטת סוארי לאגפים של המכון שיש להם בלעדיות על מתן שירות.
גופים "דו-מהותיים" הם גופים הממלאים תפקידים בעלי אופי ציבורי מובהק 29 , אך הם פועלים גם על פי כללי המשפט הפרטי.
על גופים אלה חלים הן כללי המשפט הפרטי והן נורמות יסוד של המשפט הציבורי כגון: "הגינות, שוויון, סבירות, יושר ותום הלב, וכיוצא באלה מושכלות ראשונים של מינהל ציבורי ראוי"30.
למכון יש מאפיינים ציבוריים בולטים: הוא הוקם כתאגיד סטאטוטורי, ואחד מתחומי פעילותו הבולטים לפי חוק התקנים הוא הכנת תקנים ישראליים.
בד בבד עם פעילותו הציבורית, מתמקד עיקר עיסוקו בתחום בדיקות ההתאמה לתקן - פעילות בעלת אופי פרטי המתחרה במעבדות פרטיות.
על פי מאפייניו המכון הוא גוף "דו -מהותי", ולכן חלים עליו גם כללי המשפט הציבורי.
עוד בשנת 1991 קבע בג"צ 31 , כי עקרון השוויון הוא נשמת אפו של מכרז של כל רשות ציבורית, ומתן יתרון מקדמי לאחד המשתתפים בו חותר תחת יסוד זה.
בית המשפט העליון לא ראה במתן יתרון מקדמי פגם טכני פורמלי, אלא פגם מהותי היורד לשורשו של עניין.
לפיכך, ראוי שהעסקת עובד זמני לפני מכרז תיוחד אך ורק למקרים יוצאים מן הכלל, כדי לצמצם את החשש לאי שוויון במכרז.
על כל גוף ציבורי להקפיד על קיום העקרונות של שוויון ההזדמנויות, שקיפות ותחרות הוגנת בין המועמדים.
בהליך זה הודיעה המדינה לבג"צ, כ י תפעל להביא לידי שינויים שיאפשרו לקיים את המכרזים בתנאים של שוויון ומתוך שמירה על כללי תחרות הוגנים.
העסקת עובד לפני מכרז באמצעות מינוי בפועל מקנה לו יתרון במכרז.
זאת עקב ההתנסות בתפקיד, ההיכרות עם המשרד, ובעיקר עם הממונים עליו, ובנייה של קשרי עבודה ומעי ן "ציפייה הדדית" להמשך העסקתו 32 .
תקופת העבודה במשרד, המאפשרת להנהלת המשרד .
ועדה שהוקמה לפי צו הפיקוח כדי לדון בהמלצות המפקח על המחירים לאשר שינויים במחירים 29 ראו בג"צ 731/86 ,מיקרו דף נ' חברת החשמל פ"ד מא (2 )449 , 461-462 ; ע"א 294/91 חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום, פ"ד מו ( 2 )464 ,492.
30 ראו את פס"דמיקרו דף נ' חברת החשמל , שם, 463.
31 בג"צ 703/87 'קראון נ' נציב שירות המדינה ואח, פ"ד מה ( 2 )512.
32 בעניין זה ראודוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 '), עמ 696-697 .
להתרשם מכשירותו של המועסק לפני המכרז, אינה ניתנת למתחרים מבחוץ.
זהו מצב העלול להקנות לו יתרון, הן משום שכבר הספיק להוכיח את יכולתו, והן בגלל חוסר היציבות והפגיעה ביעילות העלולים להיגרם למשרד אם ייבחר לתפקיד עובד חדש 33 .
דוחות מבקר המדינה34 הצביעו על העובדה שבמכרזים למשרות שהועסקו בהן עובדים קודם לכן, זכו בדרך כלל אותם עובדים במשרות.
הדבר רוקן את המכרז מתוכנו, שכן תוצאות המכרז אשררו והכשירו את ההליך שקדם לו.
באמצע 2005 מינתה מנכ"ל המכוןדאז, אינג' זיוה פתיר, חמישה עובדים לתפקידים שונים כממלאי מקום.
שני עובדים נבחרו למשרות של ראש אגף, שניים למשרות של ראש מעבדה ואחד למשרה של מנהל שירות לקוחות ותפעול.
העובדים האלה הועסקו מאז המינוי בפועל - לתקופה של כשנתיים.
באמצע 2007 התקיימו שלושה מכרזים לבחירת ראש אגף ושני מנהלי מעבדות, ולתפקידים נבחרו אותם עובדים שמילאו אותם בפועל.
במועד הביקורת המשיכו שני העובדים הנותרים למלא את התפקידים שמונו להם כממלאי מקום.
לטענת הנהלת המכון לא הייתה אפשרות לקיים הליך מכרז לאיוש המשרות, משום שלא ניתן היה להרכיב את ועדת המכרז כנדרש על פי הסכם העבודה המשולב שבין המכון ובין עובדיו והארגון היציג.
הסכם העבודה קובע ש"ועדת המכרז הפנימי.
לתפקידים של ראשי מעבדות ומעלה ולתפקידים מקבילים, תהיה הועדה מורכבת משלושה נציגי המנהל, נציג הועד ונציג ההסתדרות".
מכיוון שנתגלעה מחלוקת בין נציג המהנדסים בוועד העובדים ובין הסתדרות המהנדסים, לא ניתן היה להרכיב ועדת מכרז ובה כל הנציגים הדרושים על פי הסכם העבודה.
פרסם המכון מכרזים לתפקידים שונים לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המכון לפעול כדי לפרסם מכרזים, ולנקוט צעדים חוקיים במקרה של סירוב מצד גורמים שונים לאייש את נציגיהם בוועדת המכרזים.
הקפאת מכרזים במשך כשנתיים אינה עולה בקנה אחד עם עקרונות המינהל התקין להם מחויב מכון התקנים.
כללי מינהל תקינים מחייבים שלמינוי בפועל ימונה מי שעומד בדרישות ההשכלה והניסיון של המשרה, או שהיה רשאי להציג את מועמדותו במכרז פנימי למשרה זו.
באפריל 2005 מינתה מנכ"ל המכון את מנהל היחידה לתפעול ורכשלממלא מקום מנהל אגף הבניין, אף שלמועמד לא היו הכישורים שנדרשו במכרז הקודם לאותו תפקיד שהתפרסם ביולי 2004 .
במכרזשהתפרסם ביולי 2004 נדרשו, בין היתר, כישורי סף אלה: תואר ראשון בהנדסה אזרחית; ניסיון ניהולי של עשר שנים בתחום הבנייה והתשתית בעלי היקף ומורכבות דומים; מוניטין מקצועי; והיכרות טובה מאוד של ענף הבנייה והתשתית, לרבות יכולת שיווקית.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה עולה שממלא המקום אינו עונה על מרבית תנאי הסף של המכרז מיולי 2004 .
בדיון הוועד הפועל של המכון שהתקיים ב- 6.
05 טען אחד החברים, בין ]המועמד[ אינה נראית טוב.
גם לא מידת התאמתו של ]ההחלטה למנותו [.
"היתר, ש לכישורים הנדרשים.
צריך גם לזכור שמ"מ מפתח ציפיות".
מנכ"ל המכון השיבה על כך ש"לא בכל תקופה נדרש להצליח".
]למועמד[ ים אותם כישורים.
בתקופה הנוכחית יש סיכוי באפריל 2007 פרסם המכון מכרז פנימי לתפקיד מנהל אגף הבניין, ובו המועמד לא נדרש להיות בעל תואר ראשון בהנדסה, אלא בעל תואר ראשון.
באופן זה אִפשר המכון לממלא מקום ראש אגף הבניין להציג את מועמדותו לתפקיד, הואיל והוא בעל תואר ראשון.
אולם עד מועד סיום הביקורת טרם התכנסה ועדת המכרזים.
33 ,יופי תירוש, ייצוג הולם לבני שני המיניםמשפטים , ל (1 '), עמ 183-245 .
34 ראו דוח מבקר המדינה על מינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה שפורסם ב- 2004 ; דוח שנתי55 'ב, עמ 655-710 ; דוח שנתי56 'ב' עמ 249-262 .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1099 .
ביולי 2005 מינתה מנכ"ל המכון את עוזר המנכ"ל, עו"ד חיים יעקב, לתפקיד ממלא מקום למנהל אגף משאבי אנוש (להלן - משא"ן), אף שלממלא המקום לא היו הכישורים שנדרשו לכך במכרז פנימי ק ודם לאותו תפקיד שהתפרסם בינואר 2005 , ובמכרז חיצוני שהתפרסם מאוחר יותר.
המועמד היחיד שנגש למכרז הפנימי, לא עמד בתנאי הסף ולא נבחר לתפקיד.
בעקבות זה פרסם המכון מכרז חיצוני שבוטל עקב פגמים שנמצאו בו.
במכרזים נדרשו המועמדים להיות בעלי כישורים שלא היו למי שמונה לממלא מקום מנהל האגף.
באפריל 2007 פרסם המכון מכרז פנימינוסף לאותו תפקיד, ובו נדרשו כישורים שונים מאלה שנדרשו במכרז הקודם.
הפעם לא נדרש המועמד להיות בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד מנהל משאבי אנוש בארגון גדול, וכן לא נדרש ניסיון מוכח בניהול משא ומתן עם ההסתדרות וועדי עובדים.
עקב הפחתת דרישות הסף התאפשר לממלא מקום מנהל אגף משא"ן להציג את מועמדותו לתפקיד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ,הסביר המכון כי המועמדים הפוטנציאליים מתוך המכון המתאימים לתפקיד הם ספורים, וכדי לאפשר התמודדות של מועמד פנימי לתפקיד, כמתחייב מהסכם קיבוצי - שונו הכישורים הדרושים לתפקיד.
משרד מבקר המדינה העיר, כי במקום להוריד את תנאי הסף במכרז פתוחות לפניו דרכים אחרות לגיוס מנהלים בעלי כישורים מתאימים, כגון מכרז חיצוני.
במאי 2007 התקיים מכרז פנימי לתפקיד מנהל משא"ן, ואליו ניגש רק מועמד אחד - ממלא מקום מנהל האגף - והוא נבחר לתפקיד.
מנכ"ל המכון נימקה את תמיכתה בבחירתו בכך ש"בקונסטלציה הנוכחית, לנוכח אילוצי הזמן והמקום והצורך הדחוף באיוש המשרה במישהו יכול למלא את המשימה".
]שהמועמד[ שמכיר את המכון מאמינה לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר עובד ממלא תפקיד במשך תקופה ארוכה ורוכש בו ניסיון מוכח, הוא נהנה מיתרון על פני עובדים אחרים המבקשים להגיש את מועמדותם לתפקיד.
התחרות במכרז שמתקיים לאחר רכישת הניסיון בתפקיד אינה תחרות הוגנת ושוויונית.
העסקת מנהל אגף הבניין .
ביטול הבלעדיות של המכון בבדיקות הת אמה לתקן בענף הבניין יצר תחרות חריפה בענף, ומאז נתון אגף הבניין במכון (להלן - האגף) בקשיים.
בשנים האחרונות הייתה תחלופה גבוהה של מנהלים באגף עקב קשיים בניהולו.
כדי לשפר את מצב האגף חיפש המכון מנהל בעל ניסיון רב בתחום הבנייה, שיוכל לתרום למכון מניסיונו ומקשריו העסקיים.
ביולי 2004 פנתה מנכ"ל המכון לכמה אנשים, וביניהם, מר צבי לשם, שהיה באותה עת בעל חברה לייעוץ, ובעבר ניהל חברה שעסקה בבניית פרויקט בניה גדול, בהצעה לנהל את האגף.
לדעת המנכ"ל היו לו הכישורים הדרושים לחלץ את האגף מהקשיים שאיימו להביא לסגירתו.
ב תחילת אוגוסט 2004 התקייםמכרז לתפקיד ובו הועלתה מועמדותם של שני מועמדים כשירים, ואחד מהם נבחר לעמוד בראש האגף (בעל חברת הייעוץ).
המנהל הנבחר התנה את קבלת התפקיד בהתחייבות להעסיקו לתקופה של שנתיים לפחות.
הוא הודיע שיידרש לו זמן לסגור את חברת הייעוץ שבבעלותו, ולכן ביקש גם לדחות את כניסתו לתפקיד כעובד המכון מן המניין, ולהעסיקו בתקופה זו כקבלן משנה באמצעות החברה שבבעלותו, והמכון קיבל את בקשתו זו.
04 :נחתמו עם מנהל האגף שני הסכמים הסכם העסקה כקבלן משנה מיום החתימה ועד 15.
05, ו חוזה אישי מיוחד למשך שישה 1100 דוח שנתי58ב .
כמו כן נחתם עמומסמך הבנות, לפיו תהיה תקופה ההעסקה שלו כמנהל האגף 15 חודשים לפחות, ותמורת שירותיו כקבלן משנה ישלם המכון סך של 42,500 ש"ח לחודש (בתוספת מע"מ), ויעמיד לרשותו רכב וטלפון נייד, כמקובל אצל מנהלי אגפים אחרים ב מכון.
בהסכם ההעסקה כקבלן משנה נקבע שעל מנהל האגף להגיש חשבונית מע"מ כנגד כל תשלום בפועל שעל המכון לשלם לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום להיעתר לדרישת המועמד שדרש שיתחייבו להעסיקו לתקופה של 15 חודש לפחות (תקופת התקשרות שלא נזכרה במכרז), כשכל עובד חדש מועסק לתקופת ניסיון של שישה חודשים לפחות כדי לבחון את מידת התאמתו לתפקיד, וניתן לסיים את ההתקשרות עמו בכל עת אם נמצא שאינו מתאים לתפקיד.
על פי תקנון המכון, הוועד הפועל מוסמך35 , בין היתר, "לקבוע את תנאי השכר והעבודה של המנהל הכללי, סגני המנהל הכללי, מנה לי אגפים .
כפי שיחליט הוועד הפועל", ומתפקידה של ועדת הכספים של הוועד הפועל 36 לקבוע את תנאי השכר של העובדים הבכירים.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה, שתנאי ההתקשרות המיוחדים שנחתמו עם מנהל האגף - תשלום שכרו על פי חשבונית ותקופה העסקה מינימאלית של 15 חודש, לא הובאו לידיעתם של חברי ועדת הכספים או מליאת הוועד הפועל של המכון, ולא קיבלו את אישורם.
מנהל האגף התקשה להוציא לפועל תכנית הבראה באגף, ותירץ זאת בקושי לגייס תוספת משאבים, בעיצומי העובדים ובהצטברות הפסדים.
בעקבות זה הגיעה עמו מנכ"ל המכון, לאחר תקופת עבודה של שבעה חודשים, לסיכום שלפיו יפסיק את עבודתו במכון.
05 נחתם זיכרון דברים בין המכון ובין מנהל האגף לסיום תקופת ההתקשרות בתנאים הבאים: ההתקשרות תסתיים ב - 15.
05 ,; המכון ישלם למנהל האגף עבור ארבעה חודשים מראש שלושה חודשי הודעה מוקדמת, וחודש נוסף בגין "שבירת" תקופת ההעסקה המינימאלית שעליה הוסכם בין הצדדים בעת חתימת ההסכם; המכון ימשיך להעמיד לרשותו את הרכב והטלפון הנייד עד לסוף אותו חודש - מרס 2005 .
בהמשך לזיכרון הדברים נחתם עם מנהל האגף ב - 29.
05 הסכם נוסף המיטיב עמו בכמה פרטים: ההתקשרות עמו תסתיים כשבועיים לאחר המועד שנקבע בזיכרון הדברים, דהיינו ב - 31.
05 ; המכון ישלם לו 222,066 ש"ח (כולל מע"מ), סכום השווה לשכר של ארבעה וחצי חודשי עבודה בקירוב, במקום ארבעה חודשים כפי שסוכם בזיכרון הדברים, וזאת נוסף לתשלום מלא עבור חודש מרס 2005 ,.
בתשובת המכון נאמרכי העובד היה זכאי לתשלום שכר עבור כל תקופת העסקתו שנקבעה בהסכם ההעסקה.
בהסכם הפרישה הצליח המכון להקטין את ההתחייבות שנקבעה.
הביקורת העלתה שהסכם הפרישה עם מנהל האגף לא הובא לידיעתם של חברי ועדת הכספים או הוועד הפועל של המכון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר המכון, שהתקנון נכתב לפני עשרות שנים, אך כיום לא מובא שכרם של מנהלי האגפים לאישור הוועד הפועל, הואיל והוא נקבע בהסכם קיבוצי.
משרד מבקר המדינה סבור, כי אם לדעת המכון התקנון הוא מיושן, יש לפעול לתיקונו בהקדם.
ממצאי הביקורת על המינויים של מנהלים בכירים דלעיל מצביעים על התנהלות בלתי תקינה של המכון, על פגיעה בעקרונות של שוויון הזדמנויות, תחרות הוגנת ושקיפות ועל התעלמות מהתקנון כל עוד הוא מחייב.
בנוהל "ועדות הועד הפועל- תחומי פעולתן וסמכויותיהן".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1101 .
תשלום פיצויי פרישה מוגדלים .
בינואר 2007 פנה מנהל אגף התקינה להנהלת המכון וביקש לפרוש מעבודתו בסוף אותו חודש.
מנהל א גף משא"ן פנה לממונה על השכר במשרד האוצר כדי לקבל אישור מיוחד לפרישת העובד בפיצוים מוגדלים בשיעור של 150% .
הוא נימק את בקשתו בכך שפרישתו של העובד תחסוך כספים למכון, משום שבכוונתם לקלוט עובד מתוך האגף ברמת שכר נמוכה יותר.
בינואר 2007 הודיע הממונה על השכר למנהל אגף משא"ן שהוא מאשר את בקשתו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר הממונה על השכר, כי במקום העובדת שמונתה למשרת מנהל האגף לא מועסק עובד אחר.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה התברר שסגנית מנהל אגף התקינה נבחרה לשמש ממלאת מקום מיד עם פרישתו של מנהל האגף.
במאי 2007 התקיים מכרז לתפקיד מנהל אגף התקינה ובו נבחרה סגנית מנהל האגף, ששכרה היה נמוך במעט מזה של מנהל האגף הפורש.
לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח הסברי המכון והממונה על השכר היה ראוי שהמכון יבטל את המשרה שאינה מאוישת, כך שהחיסכון יובטח לצמיתות.
מערכת של הערכת עובדים משמשת ארגונים ציבוריים להנעת עובדים לשפר את עבודתם.
המערכת מספקת אמצעי מדידה והערכה לקידומם של עובדים שהממונים עליהם העריכו את עבודתם באופן חיובי, ובמקרים מיוחדים, אף לתגמל אותם בפרס הצטיינות.
ולהבדיל, לעכב את קידומם של עובדים או לפטרם במקר ים חריגים.
במכון לא מופעלת מערכת להערכת עובדים, ולכן אין הוא יכול לנצל את יתרונותיה.