HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוק חינוך ממל כתי, התשי"ג - 1953 , מגדיר חינוך ממלכתי -דתי (להלן - חמ"ד או ממ"ד) כחינוך ממלכתי 10 , אלא שמוסדותיו הם דתיים לפי אורח חייהם, תכנית לימודיהם, מוריהם ומפקחיהם, ובהם מחנכים לחיי תורה ומצוות על פי המסורת הדתית וברוח הציונות הדתית.
החוק גם קובע שתוקם מועצה לחינוך ממ"ד (להלן - מועצת החמ"ד), ואת חברי המועצה ימנה שר החינוך באישור הממשלה; השר ייוועץ במועצה על פי הסדרים שנקבעו בתקנות, בטרם ישתמש בסמכות מן הסמכויות המסורות לו בחוק הנוגעות לחינוך ממלכתי דתי, לרבות מינוי מנהל לאגף החינוך הדתי במשרד החינוך ומינוי מפקחים, מנהלים ומורים למוסדות החינוך הממ"ד (למעט סמכויות שפורטו בחוק).
מינהל החינוך הדתי11 (להלן- המינהל או מינהל החמ"ד) במשרד החינוך (להלן - המשרד) אחראי למתן שירות לאוכלוסיית התלמידים וההורים המבקשים חינוך ממ"ד, להעמקת החינוך הציוני -דתי והתורני, לשיפור רמת ההוראה והח ינוך הממ"ד, לחיזוק אוכלוסיית התלמידים מיישובי פיתוח ושכונות מצוקה ולחיזוק החברה הציונית -דתית ומוקדיה הקהילתיים.
בעת הביקורת של משרד מבקר המדינה עמד בראש המינהל ד"ר אברהם ליפשיץ (להלן - מנהל המינהל), שהיה כפוף למנכ"ל המשרד באותה עת, ד"ר שמשון שושני (להלן - מנכ"ל המשרד).
תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז - 1956 , קובעות כי ההדרכה והפיקוח הפדגוגי על מוסדות החינוך הממ"ד בכל הנוגע לאופיים הדתי יבוצעו בידי מנהל מינהל החמ"ד.
בכל אחד משמונת מחוזות המשרד יש נציג של המינהל, והוא המפקח על החינוך הממ"ד (להלן - מחמ"ד).
במערכת החינוך היו בשנת הלימודים התשע"א ( 2011- 2010)12 2,654 בתי ספר ממלכתיים - יסודיים ועל-יסודיים - ו-654 בתי ספר ממ"ד יסודיים ועל-יסודיים; כ - 9,90013 ,גני ילדים 2,300 מהם (כ-%23 ) בחינוך הממ"ד.
חלוקת בתי הספר בין החינוך היסודי לחינוך העל -יסודי מלמדת שבאו תה שנה היו 1,477 בתי ספר יסודיים בחינוך הרשמי, 375 (כ-25% ) מהם השתייכו לחינוך הממ"ד; כמו כן נכללו במערכת החינוך 1,177 בתי ספר על -יסודיים בפיקוח ממלכתי, 279 (כ-24% ) מהם היו בפיקוח של החינוך הממ"ד.
באותה השנה למדו במוסדות חינוך בפיקוח ממלכתי, בגני הילדים ובבתי הספר כ -1.
57 מיליון תלמידים, כ- 266,000 (כ-%17 ) מהם למדו בחינוך הממ"ד14; הועסקו בהם כ- 131,600 עובדי הוראה, כ- 27,300 (כ-21% .
) מהם במוסדות שבפיקוח ממ"ד בתרשים 1 שלהלן יפורטו נתונים על מספרי התלמידים בבתי הספר הממלכתיים והממ"ד15.
, על פי חלוקה למחוזות .
10 חינוך ממלכתי מוגדר בחוק כחינוך הניתן מאת המדינה על פי תכנית הלימודים, ללא זיקה לגוף מפלגתי, עדתי או ארגון אחר מחוץ לממשלה, בפיקוחו של שר החינוך או של מי שהוסמך לכך על ידיו.
11 בעקבות שינוי ארגוני במשרד, הפךאגף החינוך הדתי למינהל בשנת 1989 .
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 13 גני ילדים רשמיים הכוללים גני טרום-חובה וחובה.
14 הנתונים כוללים בתי ספר על-יסודיים במעמד מוכר שאינו רשמי בפיקוח ממלכתי או ממ"ד של מחוזות המשרד.
15 לרבות תלמידים במגזר הלא יהודי.
בתרשים2 יפורטו נתונים על כלל תלמידי החינוך הממ"ד, בחלוקה למחוזות באחוזים: .
בחודשים פברואר -יולי 2011 בדק משרד מבקר המדינה כמה סוגיות הנוגעות למינהל החינוך הדתי.
הביקורת נעשתה ביחידות המשרד, בייחוד במינהל החמ"ד, במזכירות הפדגוגית (להלן - המזה"פ) ובארבעה ממחוזות המשרד: ירושלים, תל משרד החינוך 733 .
אביב, הדרום והמנהלה לחינוך ירושלים (להלן - מנח"י)16 .
בביקורת נבדקו בין השאר הנושאים האלה: לימודי אנגלית במסגרת תכנית היסוד (ליבה) בבתי ספר יסודיים; הישגי התלמידים בלימודי אנגלית בכיתות ח' בחינוך הממ"ד; נתונים על מעבר תלמידים מהחינוך הממ"ד; שילוב גרעינים תורניים במוסדות החינוך הממ"ד במחוז תל אביב; תכנית ה"מלמדים"; העסקת עוזר למנהל המינהל.
לימודי אנגלית במסגרת תכנית היסוד (ליבה) בבתי ספר יסודיים .
המשרד קבע תכנית יסוד (להלן - ליבה) לחינוך היסודי ותכנית לחטיבות הביניים ועיגן את הכללי ם הנוגעים אליהן בשני חוזרים של מנכ"ל המשרד: "תכנית יסוד (ליבה) לחינוך היסודי במדינת ישראל" (להלן - חוזר הליבה) ו"תכנית היסוד (ליבה) לחטיבות הביניים בחינוך העל יסודי".
על פי חוזר הליבה הכיר המשרד בחיוניות של גיבוש תשתית חינוכית ותרבותית משותפת באמצעות תכני ת יסוד מחייבת (תכנית ליבה) שתשמש בסיס לחיזוקם של תכנים משותפים בחברה, ובתוך כך לתת אפשרות לקבוצות החברתיות השונות להגשים את מטרותיהן הייחודיות.
תכנית היסוד מגדירה את התכנים שתלמידים במערכת החינוך של מדינת ישראל חייבים לדעת; היא כוללת את מיומנויות הלמידה וא ת הערכים שתלמידים במערכת זו חייבים לרכוש.
בחוזר הליבה מפורטים מקצועות הליבה וכן שעות הלימוד של המקצועות השונים בכל כיתה.
לימודי אנגלית הם חלק מלימודי הליבה.
תכנית הליבה היא תכנית מחייבת.
היא חלה, על פי שני חוזרי המנכ"ל, על כל התלמידים בחינוך היסודי ובחטיבו ת הביניים בישראל, וקיומה הוא תנאי מוקדם לקבלת תקצוב ממלכתי.
בחוזרים מצוין כי על בתי הספר הממלכתיים והממ"ד ללמד " 100% .
"של תכנית הליבה במערכת החינוך בישראל יש סוגים שונים של מוסדות חינוך , ואפשר להבחין ביניהם, בין השאר, על פי הבעלות עליהם והשליטה בהם ועל פי מידת כפיפותם לפיקוח המדינה, כלהלן: (1 ) החינוך הרשמי שבמוסדותיו מונהג חינוך ממלכתי או חינוך ממלכתי -דתי.
מוסדותיו ממומנים במלואם בידי המדינה והרשויות המקומיות; (2 ) מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי (להלן- מוכש"ר) שבבעלות גופים ציבוריים או בבעלות גופים פרטיים.
הם נהנים ממידה כלשהי של אוטונומיה בתכנית הלימודים.
על המשרד לפקח על פעילותם, והוא מממן אותם מימון חלקי או מלא; (3 ) מוסדות פטור17 - מוסדות ששיעור המימון שלהם בידי המדינה קטן משיעור המימון של החינוך המוכש"ר, והפיקוח של המשרד על פעילותם מצומצם.
בפסק דין שניתן בדצמבר 2004 נכתב כיאחת מהדרכים לממש את מטרות החינוך הממלכתי שנקבעו בחוק היא להתנות את תקצוב מוסדות החינוך ביישום תכנית .
16 מנח"י הוקמה בהסכם בין משרד החינוך ובין עיריי ת ירושלים.
17 מוסדות פטור הם מוסדות חינוך שאינם מוכרים, והתלמידים הלומדים בהם והוריהם פטורים מחובת לימוד סדיר.
הצדדים הסכימו כי "תנאי לקבלת תקצוב ציבורי הינו, כי מוסד חינוך יקיים את תכנית היסוד כפי שהוגדרה על ידי משרד החינוך".
בג"צ קבע כי "מימון מוסדות חינוך אשר אינם עומדים בדרישות החוק והתקנות, מעורר חשש לפגיעה בעיקרון השוויון".
בית ספר א' הוא בית ספר ממ"ד.
ממכתבו של מנהל בית ספר א' למשרד במרץ 2010 עולה שבבית הספר לא מתקיימים לימודי אנגלית, וממילא לא ניתן לבחון את תלמידיו בבחי נות ההישגים באנגלית (ראו להלן - בחינות המיצ"ב).
מנהל בית הספר נימק את היעדר לימודי האנגלית באלה: ציבור ההורים מתנגד עקרונית ללימוד אנגלית; בוגרי בית הספר ממשיכים בלימודים בישיבות שבהן נלמדים לימודי קודש בלבד; הצוות החינוכי מורכב ממורים גברים בלבד ואין בנמצא מורים גברים להוראת האנגלית; חסרים ספרי לימוד שמותאמים לאוכלוסיית התלמידים הזאת.
בעקבות המכתב האמור, ביוני 2010 כתב המפקח על בית הספר למנהל מינהל החמ"ד בנוגע לבתי ספר לבנים שאינם מלמדים אנגלית כי "אם נלחץ אותם לקיר, נאבד אותם לטובת המוכר שאינו רשמי או מו סדות פטור ואז מקצועות אלו לא יילמדו כלל".
את עמדתו בנוגע לבתי ספר שאינם מלמדים לימודי ליבה הציג המנכ"ל במכתבו ממאי 2010 למנהל המינהל ובו כתב כי "לדעתי אנו חייבים לנקוט ביד קשה כלפי בתי"ס במסגרת החמ"ד, שאינם מלמדים את לימודי הליבה.
אם בכוונתנו לנקוט בצעדים כלפי החינוך המוכר שאינו רשמי, לא נוכל להתעלם ממה שקורה בתוך החינוך הממ"ד.
לעניות דעתי יש לאיים עליהם בהוצאה מן המסגרת".
באוקטובר 2010 בדק המפקח הארצי על בתי הספר היסודיים במינהל (להלן - המפקח הארצי) במחוזות המשרד אם יש בתי ספר שאין מלמדים בהם אנגלית.
הבדיקה העלתה שבעה בתי ספר, לרבות בית ספר א', שאינם מלמדים אנגלית.
בנובמבר 2010 עדכן מנהל המינהל את שר החינוך, מר גדעון סער, ואת מנכ"ל המשרד בדבר בתי הספר האלו.
בנובמבר 2010 כתב מנהל המינהל למנהלים של שישה בתי הספר על חובתם של בתי ספר ממלכתיים ללמד את תכנית ה ליבה, וכך הוסיף: "כדי לקבל תקצוב ממלכתי מלא ממשרד החינוך, עליכם ללמד את מקצועות הליבה כולל אנגלית".
בינואר 2011 הודיע מנהל המינהל לבתי הספר האלה כי השעות שיועדו ללימודי אנגלית יופחתו מתקן השעות של כל בית ספר.
המשרד מקצה חלק ניכר מתקציבו לבתי הספר היסודיים ולחטיבות הביניים בחינוך הרשמי.
את עיקר המשאבים הוא מקצה במונחים של שעות הוראה שבועיות.
את עובדי ההוראה של כל מוסד יש לשבץ במסגרת השעות שהוקצו למוסד על פי הנחיות המשרד, לפי תכנית הלימודים של כל כיתה ולפי היקף משרתו של כל עובד הוראה.
נושא בתי הספר הרשמיים שאינם מלמדים אנגלית נדון במשרד אגב עיסוק בתלונה שקיבל המנכ"ל בינואר 2011 .
בעקבות כך כתב המנכ"ל למנהל המינהל כי "לדעתי נצטרך להחליט כי כל בי"ס בחינוך הרשמי שאינו מלמד מקצועות הליבה דינו להיסגר.
אי אפשר ליהנות מכל העולמות".
18 בג"ץ 10296/0 2 ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים, בסמינרים ובמכללות נ' שרת החינוך התרבות והספורט ואח' (תקדין).
בסוף אותו החודש כתב המפקח הארצי לממונה (בפועל) בלשכה המשפטית של המשרד כי "על פי בקשת שר החינוך נתבקשנו להודיע לבתי"ס יסודיים אשר אינם מלמדים אנגלית על פי תכנית הליבה להוריד שעות אלו מתקן ביה"ס מיידית ולהעבירן לחיזוק המקצוע בבתי"ס אחרים".
המפקח ביקש לברר את ההשלכות שיש לכך על העסקת המורים בבתי הספר.
במרץ 2011 נתנה נציגת היועצת המשפטית למשרד חוות דעת למינהל בנוגע להפסקת עבודתם של עובדי הוראה בחינוך הרשמי.
לפיה, מנהל בית ספר חייב לוודא ששעות שמוקצות להוראת מקצועות הליבה יוקצו למטרה זו; שימוש בשעות אלה שאינו למטרה שלשמה הוקצו הוא בבחינת עברת משמעת; ואולם, קיימת התחייבות חוזית כלפי מורים המלמדים בבית הספר, הן בקביעות והן באופן זמני לשנה מלאה, ולפיה הם ילמדו לפחות עד סוף שנת הלימודים; הפסקת העסקתם של מורים המועסקים על חשבון שעות שיועדו להוראת אנגלית ואינם מלמדים אנגלית, עלולה לחשוף את המשרד לתביעה בגין הפרת חוזה העבודה עמם; עם זאת, אין להתעלם מן המצב הקיים ולאפשר את המשכו, שפירושו הפרה גסה של הוראות המשרד ובתוך כך שימוש בשעות שהוקצו שלא ליעדן.
הממונה הנחתה את המינהל לקצץ שעות שיועדו ללימוד אנגלית מתקן בית הספר.
בעקבות חוות הדעת המשפטית ביקש המפקח הארצי באפריל 2011 לקבל הנחיה ברורה מהשר והמנכ"ל כיצד לפעול מול בתי הספר.
מנכ"ל המשרד כתב למנהל המינהל באפריל 2011 :כלהלן "אבקש להוריד החל משנת הלימודים תשע"ב, את הקצאת שעות הלימוד המיועדות לשפה האנגלית ע"פ תכנית הלימודים שפורסמה בחוזר מנכ"ל.
בינתיים אין להוציא הנחיות בנושא זה" (ההדגשות במקור).
תשובתו של המנכ"ל הועברה אל המפקח הארצי.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי הוא רואה בחובת לימודי הליבה אבן יסוד לחינוך התלמידים בחמ"ד; הטיפול בבתי ספר אלה צריך להיות מיידי.
בדצמבר 2011 השיב שר החינוך למשרד מבקר המדינה כי הנחה את עובדי המשרד להטיל סנקציות כספיות על מוסדות החמ"ד שאינם מלמדים את תכנית הליבה במלואה; הדבר תואם את מדיניות המשרד שבראשותו, אשר מקפיד על לימוד תכנית היסוד.
בפרק זה הועלו כמה מקרים שבהם לא קוים העיקרון שקבע המשרד, עיקרון שקיבל ביטוי בחוזר המנכ"ל ובהודעת המשרד לבג"ץ בדבר החובה ללמד בבתי הספר הממלכתיים את כל מקצועות הליבה.
דיווח על כך נמסר לשר החינוך ולמנכ"ל המשרד, ובעקבות כך הם החליטו להפחית מתקן בית הספר את שעות הלימוד של מקצוע הליבה שלא נלמד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי קיום העיקרון היסודי האמור שקבע בדבר חובת הלימוד של מקצועות הליבה מחייב בחינה של כל מקרה ותגובה החלטית על כל מקרה שבו בבית ספר רשמי אין לימודי ליבה בהיקף של 100% .
על פי ההוראה שנקבעה בנושאעל המשרד לבחון אם גריעת שעות התקן של מקצוע ליבה שלא נלמד במוסד ממלכתי מבטיחה יישום מלא של העיקרון שנקבע ומניעה של הפרות דומות מצד בתי ספר נוספים.
הישגי התלמידים בלימודי אנגלית בכיתות ח' בחינוך הממ"ד .
בכל שנה עורך המשרד בבתי הספר בחינות לבדיקת מדדי יעילות ו צמיחה בית ספרית19 (להלן- בחינות המיצ"ב).
בחינות המיצ"ב כוללות, בין השאר, מבחני הישגים באנגלית לתלמידי כיתות ח'.
במסמך שהכינה הרשות הארצית למדידה והערכה (להלן - ראמ"ה)20 נאמר שממצאי בחינות המיצ"ב נועדו לשמש את מנהלי בתי הספר ואת גורמי הפיקוח השונים להערכת תפ קודם של בתי הספר, לניתוח מצבה של מערכת החינוך בכלל ולהערכת מדיניות החינוך של המשרד ויחידותיו בפרט.
בדוח מבקר המדינה ממאי 2008 נדונו הישגים של תלמידי כיתות ח' בבחינות המיצ"ב באנגלית21 .
הועלה שהציונים הממוצעים בבחינות אלה בכל אחת משנות הלימודים התשס"ב-התשס "ו ( 2001 -2006 ) בבתי הספר הממ"ד היו נמוכים מאלה של בתי הספר הממלכתיים22: בשנות הלימודים התשס"ב, התשס"ד והתשס"ה23 היו הציונים הממוצעים של התלמידים בחינוך הממ"ד נמוכים בכ -8% מאלה של התלמידים בחינוך הממלכתי; בשנת הלימודים התשס"ג ( 2002 -2003 ) הם היו נמוכים בכ-5% ובשנת הלימודים התשס"ו ( 2005 -2006 )- בכ-6% .
בדוח האמור הועלה שהמשרד לא בדק ביסודיות את הסיבות להישגים הנמוכים של כיתות ח' בבתי הספר הממ"ד לעומת ההישגים בבתי הספר הממלכתיים.
נכתב בו כי על המשרד "לנקוט פעולות לשיפור ההישגים באנגלית בבתי הספר הממ"ד .
לפיכך מוטל על הנהלת המשרד לוודא שהמינהל יפיק את מרב התועלת מהממצאים של בחינות המיצ"ב".
,משרד מבקר המדינה בחן את פעולות המינהל לתיקון הליקויים שהועלו כדלהלן: (א) ביולי 2008 , כחודשיים לאחר פרסום דוח מבקר המדינה האמור, התכנסה ישיבה של נציגי הנהלת החמ"ד דאז עם מפקחת מרכזת (מפמ"רית) המופקדת על הוראת האנגלית שכפופה ליו"ר המזה"פ.
מטרת הפגישה הייתה להפיק לקחים מדוח מבקר המדינה בנוגע לטיפול בתוצאות בחינות המיצ"ב באנגלית בחינוך הממ"ד.
בסיום הישיבה נקבעו כמה המלצות ובהן כי תיקבע פגישה של הנהלת המינהל המורחבת עם המפמ"רית לאנ גלית, שבה היא תציג את "מצב האנגלית בחמ"ד", וכי מנהל המינהל יבדוק את התכנית להוראת האנגלית.
19 מערכת מדדים בית-ספריים, המשמשת עבור מנהל בית ספר וצוותו כלי עבודה מרכזי לתכנון משאבים ולניצולם.
20 ראמ"ה היא הגוף המנחה מהבחינה המקצועית את מערכת החינוך בתחומי המדידה וההערכה.
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58 ב( 2008 '), בפרק "הוראת אנגלית בבתי הספר", עמ 857.
22 במסגרת הנתונים על הפיקוח הממלכתי לא נכללו נתונים על המגזר הלא-יהודי.
23 שנת התשס"ב - 2001 -2002 ; שנת התשס"ד - 2003 -2004 ; שנת התש ס"ה - 2004 -2005 .
המפמ"רית להוראת האנגלית מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2011 כי מאז אותה פגישה ביולי 2008 , לא היו עוד פגישות בינה ובין הנהלת המינהל וכי אין לה קשרי עבודה רציפים עמה.
זאת, לדבריה, אף על פי שבחינוך הממ"ד קיימות בעיות רבות בלימוד האנגלית, ויש לדון בהן ולמצוא דרכים לפתרונן.
היא הדגישה כי למרות ההישגים הנמוכים באנגלית בחינוך הממ"ד, לא פנה אליה המינהל ולא ביקש את עזרתה.
משרד מבקר המדינה בדק בלשכתו של יו"ר המזה"פ ובלשכתו של מנהל המינהל את המסמכים המעידים על הפעילות של היחידות האלה כדי לברר אם נעשו פעולות לשם טיפול יסודי ומקיף בלימודי האנגלית בחינוך הממ"ד.
למשל, אם היו דיונים בנושא זה והם הועלו על הכתב, אם הוצגו ניירות עמדה של המופקדים על הנושא לפני עובדים בכירים במזה"פ ובמינהל, אם נעשו ניסיונות לנתח את נתוני הציונים ולבחון את הגורמים לציונים הנמוכים באנגלית בחינוך הממ"ד, ואם נבחנו בחינה מעמיקה טענותיה של המפמ"רית לאנגלית.
בשתי הלשכות - זו של יו"ר המזה"פ וזו של מנהל המינהל, לא נמצאו מסמכים המעידים על פעולות כלשהן בכל אלה.
יוצא אפוא שגם בעקבות פרסום ממצאי מבקר המדינה בשנת 2008 , לא עשו המינהל והמזה"פ עבודת מטה לשם גיבוש תכנית פעולה לשיפור הישגי התלמידים באנגלית בחינוך הממ"ד.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 הובאו דבריה של המפמ"רית לאנגלית, ולפיהם הטיפול בבתי הספר נעשה במחוזות; המפקחים על הוראת האנגלית במחוזות נמצאים בקשר הדוק עם המפקחים הכוללים בבתי הספר הממ"ד, ויש ביניהם שיתוף פעולה מלא הבא לידי ביטוי, בין השאר, בבניית תכניות עבודה משותפות שמטרתן לשפר את רמת האנגלית של התלמידים; היא תפעל לקיים דיונים עם הנהלת מינ הל החמ"ד בנוגע לפעולות שיש לנקוט לשם צמצום הפער בין המגזרים.
(ב) עוד מסרה המפמ"רית להוראת אנגלית כי גם כיום שעות לימוד האנגלית בחטיבות הביניים בחינוך הממ"ד ובעיקר בישיבות התיכוניות הן לרוב בשעות אחר הצהריים.
המינהל לא בדק כיאות את נושא ההישגים בשפה האנגלית בבתי הספר הממ"ד ואת הצורך בבחינת דרכים להעלאת ההישגים בבחינות המיצ"ב בחינוך הממ"ד, צורך שעלה בעבר בדוח מבקר המדינה.
על המינהל לקיים את הבחינות האמורות ועל פי מסקנותיהן לנקוט פעולות שיובילו לשיפור התוצאות.
משרד מבקר המדינה בדק אם על פי נתוני המשרד עדיי ן יש פערים בין הציונים של התלמידים בבתי הספר הממ"ד ובין אלה של התלמידים בבתי הספר הממלכתיים בבחינות המיצ"ב.
לשם כך נסקרו הציונים של תלמידי כיתות ח' דוברי העברית בבחינות המיצ"ב בשנות הלימודים העוקבות לשנים שנדונו בדוח המבקר ממאי 2008 , דהיינו בין שנת התשס"ח ( 2007 -2008 ) לשנת התשע"א 738 דוח שנתי62 .
בטבלה2 שלהלן יפורטו הישגיהם של תלמידי כיתות ח' דוברי העברית בבחינות המיצ"ב באנגלית בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט, התש"ע והתשע"א ( 2011- 2007.
הפער בין ממוצעי הציונים .
הממ"ד ובחינוך הממלכתי, .
כאחוז מממוצע הציונים .
בחינוך הממלכתי הציון הממוצע .
הממלכתי שנת הלימודים .
מהטבלה עולה כי על אף מגמת השיפור בציונים של תלמידי כיתות ח' בחינוך הממ"ד בין השנים התשס"ח והתשע"א, בכל אחת מהשנים היה ממוצע הציונים שלהם נמוך מאלה של התלמידים בחינוך הממלכתי.
בתשובת משרד החינוך מדצמבר 2011 .
הובאה תשובתו של מנהל מינהל החמ"ד לדבריו, המינהל כבר פנה למכללות להכשרת עובדי הוראה בבקשה לפתוח מגמות להוראת אנגלית.
בתשובת המשרד מינואר 2011 ציין מנהל המינהל כי התקיים מפגש עבודה עם המפמ"רית לאנגלית מתוך רצון לחזק את שיתוף הפעולה בין הפיקוח בחמ"ד לפיקוח על האנגלית.
על משרד החינוך לבחון את הסיבות למגמה הנמשכת כבר שנים ולפיה, תוצאות הישגי התלמידים במבחני המיצ"ב במוסדות החינוך הממ"ד נמוכות מתוצאות תלמידי החינוך הממלכתי, במטרה להעלות את ההישגים באנגלית בחינוך הממ"ד.
24 לשם השוואה רב -שנתית של ציוני המיצ"ב הנהיגה ראמ"ה החל משנת הלימודים התשס"ח מערך כיול של ציוני המבחנים, המאפשר תרגום הציונים בכל שנה לסולם אחיד.
שנת התשס"ח משמשת כ"שנת הבסיס " שלפיה נמדדים ההישגים בסולם הרב- שנתי.
מכאן שעד שנת התשס"ח לא נית ן ללמוד מההשוואה בין הציונים של שתי שנים עוקבות על השינוי המדויק שחל אלא רק על הפערים בין קבוצות באוכלוסייה באותה השנה; משנת הלימודים התשס"ח ניתן ללמוד מהציונים הן על הפערים בין הקבוצות בכל שנה והן על השינוי שחל בין השנים.
נתונים על מעבר תלמידים מהחינוך הממ"ד למוסדות חינוך אחרים .
שלא כמו מוסדות החינוך הממ"ד הרשמיים, מוסדות החינוך של המגזר החרדי הם לרוב במעמד מוכש"ר.
זה כמה שנים פועל המינהל על יסוד הנחת עבודה שתלמידים מהחינוך הממ"ד עוברים לחינוך המוכש"ר, והנחה זו מעצבת את דפוסי הפעולה של המינהל בנושאים שונים.
בספטמבר 2007 מינה מנכ"ל המשרד דאז, מר שמואל אבואב צוות חשיבה בנושא "תקן בתי ספר יסודיים בחמ"ד".
על פי מסמך הסיכום של הצוות, הוא הוקם בשל "הרצון להגן על החינוך הממלכתי כנגד הכרסום הקבוע הנעשה בו בידי החינוך המוכר שאינו רשמי".
באמצע שנת 2010 הטיל מנהל המינהל על מחמ"ד מחוז הדרום לעמוד בראש ועדה ארצית לנושא וש מה "והעמידו תלמידים הרבה".
רוב חברי הוועדה היו מפקחים ובין חבריה - גם עוזרו של מנהל המינהל (ראו להלן).
על הוועדה הוטל להכין תכנית שתבטיח שכל תלמיד בחינוך הממ"ד יישאר במוסדות חינוך ממ"ד בכל שנות לימודיו.
התברר שהוועדה קיימה שתי פגישות בלבד; היא לא הוציאה דוח מסכם של ממצאים ומסקנות, אלא הסתפקה בהצגת מצגת למנהל המינהל.
מהמצגת עלה שהוועדה הגדירה שתי מטרות מרכזיות.
האחת, מניעת מעבר של תלמידים ממוסדות חינוך ממ"ד למוסדות חינוך אחרים; השנייה, גידול הרישום לחינוך הממ"ד.
הוועדה הציגה להנהלת המינהל את הנתונים על אודות רישום התלמידים למוסדות החינוך הממ"ד ואת הנשירה מהם, המלמדים, לתפיסתה, על עזיבה של תלמידים רבים מאוד את בתי הספר הממ"ד במרוצת השנים.
עוד ציינה הוועדה כי תלמידים רבים עזבו במהלך השנים את החינוך הממ"ד, והדבר דורש מהמינהל לעשות חשבון נפש ולפעול לתיקון המצב.
הוועדה התבססה על נתונים שהיא עצמה ריכזה באמצעות שאלונים שנשלחו לגננות בגני טרום -החובה ובגני החובה ולמנהלים של בתי הספר.
התברר כי שיעורי ההיענות של בתי הספר לשאלונים היו נמוכים.
לדוגמה, אף לא אחד מ-23 בתי הספר במחוז הצפון שבהם לומדים תלמידי כיתות ח' מילא את השאלונים; רק שניים (כ-13% ) מ-16 בתי הספר במנח"י מילאו את השאלונים; רק כ-35% - כ- 70% מבתי הספר שבשאר המחוזות מילאו אותם.
ממצאים אלה מעידים כי לא ניתן להסיק מהנתונים שריכזה הוועדה מסקנות לגבי כלל האוכלוסייה.
מסיכום הנתונים שהציגה הוועדה למינהל עולה שהייתה ירידה במספר התלמידים במוסדות החינוך הממ"ד במעבר מגן החובה לבית הספר היסודי ובמעבר ממנו לבית הספר העל-יסודי.
כך למשל צוין במצגת שכ -84% מתלמידי כיתות ו' בשנת הלימודים התש"ע המשיכו ללמוד בבתי ספר ממ"ד בכיתה ז' בשנת הלימודים התשע"א; כ-12% עברו ללמוד במוסדות ממלכתיים, וכ -2% עברו ללמוד במוסדות אחרים (לרבות במוכש"ר); לגבי השאר (2% ) לא הוצגו נתונים במצגת.
הנתונים לגבי שנת התשע"א היו דומים.
הוועדה הגדירה תשע משימות כדי לצמצם את הנשירה מהחינוך הממ"ד במהלך שנות הלימודים.
המשימות נגעו להכשרת הגננות, לתיאום בין הגני ם לבתי הספר, לחידוד האחריות האישית של המפקח, 740 דוח שנתי62 .
למינוי רבנים לגני הילדים ולהיעזרות ב"גורמים מתערבים", למשל בגרעינים תורניים (ראו להלן).
מנהל המינהל מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי למינהל אין נתונים אחרים מחוץ לאלה שריכזה הוועדה בשנים 2010 -2011 באמצעות השאלונים.
מנכ"ל המשרד מסר בספטמבר 2011 כי לא הוצגו לו נתונים מקיפים על מעבר תלמידים מהחינוך הרשמי הממ"ד לחינוך המוכש"ר.
בתשובת משרד החינוך מדצמבר 2011 הובאו דבריו של מנהל המינהל ולפיהם הוא עוסק באיתור, במיפוי ובניתוח של נתוני המשרד כדי לבנות מאגר נתונים מהימן בנושא; מאגר מעין זה לא היה קיים עד כה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי בחינה מקצועית בנוגע למעבר של תלמידים למוסדות חינוך אחרים תוכל להיעשות לאחר בניית מסד נתונים מלא ומהימן בדבר כל התלמידים שעזבו בשנים האחרונות את מוסדות החמ"ד.
מסקנותיה של בחינה זו נחו צות הן לצורך בחינת פעילותם של מוסדות החמ"ד הנכללים במסגרת החינוך הממלכתי במדינת ישראל והן לצורך בחינת הנחת העבודה של מינהל החמ"ד בשנים האחרונות שלפיה מסתמנת מגמה של מעבר משמעותי של תלמידים למוסדות חינוך מוכש"ר.
הפעלה ניסיונית של תלמוד תורה בחינוך הממ"ד .
(א) בסוף שנת 2009 הוקמה ועדה מקצועית ציבורית שעסקה בשילובם של תלמודי תורה (ת"תים) בחינוך הממ"ד, ובין חבריה היו יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת דאז, חבר הכנסת זבולון אורלב, יו"ר מועצת החמ"ד, המפקח הארצי ונציגים מתלמודי תורה.
באפריל 2010 גיבשההוועדה טיוטת הצעה "להפעלת הת"תים הציוניים כממ"דים (תתמ"דים)", שבה נכתב כי "בתוך הציבור הציוני דתי-תורני, קיימים היום 'קהלים' רבים שהפתרונות המוצעים עד היום ע"י החמ"ד לחינוך התורני, אינם מספקים אותם.
חלקם אינם מוכנים לפעול וללמוד ע"פ תכנית הלימודים הממ"דית, והם שולחים את ילדיהם ל'תלמודי תורה'.
קיים היום מגוון עצום.
של ת"תים ציוניים, רובם ככולם במעמד 'מוכר שאינו רשמי'.
האווירה בת"תים הללו, כמו גם תכנית הלימודים ואופי הסגל החינוכי, שונים מאוד מהמקובל בממ"ד.
מעמד הת"תים כ'מוכרים' מקשה עליהם מאד את 'הח יים'.
התקציבים הממשלתיים נמוכים בהרבה (כ -65% ).
מצב זה, מחייב למצוא פתרונות.
שיאפשרו לת"תים מחד גיסא לפעול בתוך המערכת הממלכתית, במנגנוניה, בכליה ובתקציביה, ומאידך, בלי לוותר על העקרונות והחרות הרוחנית והחינוכית".
הוועדה גיבשה הצעת טיוטה שהייתה בסיס להסכם עם בית ספר ב', מוסד חינוכי יסודי מוכש"ר הידוע כתלמוד תורה.
ההסכם נחתם כשמונה חודשים מאוחר יותר (ראו להלן).
(ב) תקנות שירות המדינה (תקשי"ר) קובעות כי "תפקיד הייעוץ המשפטי הוא לייעץ ולהנחות את כלל גורמי המשרד בהיבטים המשפטים של פעולתם, "במילוי משרד החינוך 741 .
,תפקידו זה עליו להקפיד ולהיות 'שומר הסף' כדי להבטיח כי פעילות המשרד ונושאי המשרה בו תתבצע על-פי דין וכללי המנהל התקין".
החלטת ממשלה שפורסמה ברשומות במרץ 2008 עסקה בהרשאות לפי חוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951 , לנושאי משרה במשרד החינוך.
על פי החלטה זו, נושאי משרות במשרד ה חינוך, שפורטו בהחלטה יורשו לייצג את הממשלה בעסקאות, בסייגים שנקבעו בהחלטה, בתחום פעילותו של משרד החינוך, ולחתום בשם המדינה על המסמכים הנוגעים לעניין.
סגן המנכ"ל ומנהלי המינהלים במשרד יורשו לייצג את הממשלה בעסקאות כאלה עד סכום של 10 מיליון ש"ח; הם יחתמו עליהן עם חשב המשרד או עם סגנו או עם גזבר המחוז.
בספטמבר 2010 'חתם המינהל על הסכם להפעלה ניסיונית של בית הספר ב כ"תתמ"ד" (תלמוד תורה ממ"ד).
על ההסכם חתמו גם נציגי בית הספר, מנהל המינהל, המפקח הארצי, מחמ"ד מנח"י, יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת דאז ויו"ר מועצת החמ"ד.
נמצא כי בגיבוש טיוטת ההסכם עם בית הספר ב' לא השתתף נציג היועצת המשפטית למשרד.
כמו כן הועלה כי חשב המשרד או סגנו לא חתמו על ההסכם, כנדרש בהחלטת הממשלה.
ההסכם גורר התחייבויות כספיות של המשרד כלפי בית הספר ב' וכולל תנאים מפורטים לגבי ההתקשרות וביצועה.
ממכתבו של נציג היועצת המשפטית עולה כי על פי הרשאות שניתנו לנושאי משרה שונים במשרד, מנהל המינהל לבדו ללא צירוף חתימת חשב או סגנו, לא היה מוסמך לחייב את המשרד בהסכם זה.
על הנהלת המשרד בשיתוף היועצת המשפטית שלו לבחון את הדרכים לתיקון פגם זה.
(ג) מכוח ההסכם האמור שונה מעמדו של בית הספר ב' ממוסד מוכש"ר למוסד חינוכי רשמי.
על פי ההסכם, תקופת ביצוע הניסוי נקבעה לחמש שנים ותחולתו הייתה רטרואקטיבית לתחילת שנת הלימודים התשע"א; נקבע כי בית הספר יוכל לפרוש מהתכנית בסיום השנה הראשונה והשנייה.
במכתבו של מנהל ה מינהל למנכ"ל מדצמבר 2010 נכתב כי על פי השקפתו של מנהל המינהל, החתימה על ההסכם הזה עשויה למנוע מעבר של תלמידים, בעיקר משכבות אוכלוסייה מבוססות, מהחינוך הרשמי לחינוך המוכש"ר.
בהסכם שחתם המשרד עם בית הספר ב' נקבע כי כל המנהלים והמורים בבית הספר יתקבלו לעב ודה או שעבודתם תופסק, אך ורק בהסכמה מלאה בין הנהלת בית הספר ובין המינהל, ובלא "התניה של הכשרה במוסד אקדמי" לצורך קבלת אישור להעסיק מורה או מנהל.
סיכום זה עם בית הספר אינו עולה בקנה אחד עם חוזר של מנהל האגף הבכיר לכוח אדם בהוראה, התשס"ב- 2002 (להלן- חוזר כא "ב), הקובע בנוגע לשיבוץ עובדי הוראה לעבודה במוסדות חינוך כי הסמכות לשיבוץ בעבודה במוסדות החינוך הרשמיים נתונה בידי מנהל המחוז, המפקח ונציג אגף בכיר לכוח אדם בהוראה (להלן - כא"ב); גף כא"ב במחוז יחתום על השיבוץ רק לאחר שיבדוק עם המפקח ועם יחידת התקן במחוז כי יש שעות תקן להעסקה ולאחר שיובהר שיש הצדקה לשיבוצו של עובד חדש.
בנוגע למינוי מנהלים בבתי ספר רשמיים קובע החוזר כי לא יתקבל מועמד למשרה פנויה לניהול בית ספר שפורסמה הודעה בעניינה, אלא אם כן רואיין בידי ועדת יועצים; 742 דוח שנתי62 .
כשמדובר בבית ספר ממ"ד יסודי, תכלול ועדת הי ועצים גם נציג של מרכז הסתדרות המורים בישראל וכן נציג של ראש רשות החינוך המקומית.
משרד מבקר המדינה בירר במשרד אם המינהל רשאי לקבוע כי מנהל בית ספר אינו נדרש לעמוד באמת המידה האקדמית הנדרשת ממנהלים.
מנהל אגף בכיר לכא"ב השיב באוגוסט 2011 כי "כיוון שמדובר במוסדות בעלי אופי חינוכי תורני ייחודי ומובהק אשר המשרד מעוניין להעבירם מן החינוך המוכר שאינו רשמי, לחינוך הרשמי הציבורי, הוסכם כי יש להתאים את המנהל למוסד שכזה והדרישה היא להשכלה תורנית מקבילה".
נציג היועצת המשפטית של המשרד כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי אין למינהל החמ"ד סמכות לקבוע שאין צורך בתואר אקדמי לניהול בית ספר.
סוגיית ההשכלה התורנית המקבילה נדונה בעבר בהרחבה במשרד, והיא לובנה גם בדוח מבקר המדינה לשנת 200825 .
סוגיה זו מורכבת ונודעת לה השפעה ניכרת על מוסדות חינוך רבים במגזר הדתי.
למעשה, שוררת במשרד אי -הסכמה בנוגע לאפשרות למנות מנהל בית ספר שאין לו השכלה אקדמית כנדרש.
על הנהלת המשרד לבחון אם יש לאפשר חריגה מן הכללים שקבע המשרד בעניין דרישותיו ממנהלי בתי ספר בהסכם עם בית הספר ב', ואם ניתן להמשיך לפעול על פי הוראות ההסכם.
חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 , קובע כי הורים של ילד בן שש ומעלה או של נער בגיל לימוד חובה חייבים לרשום את הילד או את הנער במוסד חינוך או ברשות חינוך מקומית 26 .