HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יתר על כן, נוכח הספיקות בדבר ההצדקה של פיצויי הבצורת במתכונת הקיימת, ונוכח העיוותים הכלכליים הכרוכים בהפעלתה, יש, לדעת מבקר המדינה, לחזור ולשקול שינוי החוק, כך שפיצויי הבצורת יהיו מבוססים על דמי ביטוח שישלמו המגדלים.
עם זאת, יש מקום להשתתפות הממשלה בהוצאה, על פי שיקולים המביאים ב חשבון את המטרות הכלכליות והלאומיות של עידוד הגידולים החקלאיים באזורים המועדים לבצורת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לשקול ליזום שינויי חקיקה על מנת להוציא את פיצויי הבצורת מקרן הפיצויים ולהעבירם לטיפול הקרן לפיצוי נזקי טבע בחקלאות.
כך שהפיצויים בגי ן נזקי בצורת יהיו מבוססים על דמי ביטוח שישלמו המגדלים, כמו פיצויים בגין נזקי טבע בחקלאות.
זאת בשקלול המטרות הכלכליות והלאומיות של עידוד הגידולים החקלאיים באזורים המועדים לבצורת.
בתשובה שמסר במאי 2012 מנכ"ל קנט צוין בין היתר: "בשנים האחרונות הייתה בנגב בצורת מהותית והנזק לחקלאים ללא תמיכת המדינה היה יכול להיות גדול ביותר.
חקלאים ניזוקים לא ימשיכו לגדל חיטה בהיקפים גדולים ובכך תפחת מהותית השמירה על אדמות המדינה והנזק הצפוי למדינה יהיה גדול.
אין ספק שמגדלי החיטה זקוקים לתמיכה מהותית שתבטיח את המשך השמירה על השטחים".
12 ד"ר חיים גבאי, סמנכ"ל בכיר שומה וביקורת ברשות המסים (להלן - תשובת רשות המסים מ- 26.
12 ), צוין בין היתר: "מטרת תקנות הבצורת הינה שהחקלאים באזורים הנפגעים, כפי שנקבעו בתקנות, יוכלו להמשיך לגדל בשטחים האמורים מתוך מטרה עיקרית שהיא מניעת השתלטות על קרקעות המדינה.
גביית פרמיות ביטוח בגין פיצוי בצורת נוגדת את המטרה העיקרית שלשמה הותקנו תקנות הבצורת.
אשר יכול לגרום לכך שהחקלאים באזורים הנפגעים יפסיקו לגדל".
לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הפיצויים מנזקי בצורת צריך להתבצע על פי עקרונות המקובלים בעולם הביטוח - עקרונות הכוללים גם גביית דמי ביטוח.
משרד מבקר המדינה מציין כי ניהול הפיצויים על פי עקרונות הביטוח אינו מונע מהממשלה, ככל שתמצא לנכון ועל פי שיקוליה, להשתתף בהוצאות.
אם תימצא מדיניות זו כדאית, אפשר יהיה ליישמה גם בקרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות.
62 לגידול חיטה ושעורהבבעל.
63 ,מבקר המדינה דוח שנתי 41 ( 1991 ), בפרק "פיצויים למגדלי חיטה בשל נזקי בצורת", עמ' 54.
54 דוח ביקורת שנתי63א .
פיצוי בגין חפצים ביתיים- ביטוח רשות .
בס"ק38 ב(א) לחוק נקבע כי "שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות כי ישולמו פיצויים בעד נזק מלחמה לחפצים שאינם נכס והמצויים בבית מגוריו של אדם .
בסעיף ]חפצים ביתיים 2 לתקנות ח פצים ביתיים נקבע 64 : "בעלם של חפצים ביתיים שהם לשימושו האישי, זכאי, ללא תשלום, לפיצויים בעד נזק שאירע לחפצים אלה בגובה הוצאות שיקום הנזק, ובלבד שהפיצויים בשל כל החפצים הביתיים מאותו הסוג, כמפורט בתוספת הראשונה, שניזוקו לא יעלו על הסכום שנקבע לאותו סוג בתוספת הראשונה".
סעיף 3 לתקנות חפצים ביתיים מאפשר רכישת ביטוח רשות לחפצים ביתיים מעל לסכום הנקוב בתוספת הראשונה ועד תקרת שווי של 727,854 ש"ח.
זאת, תמורת תשלום פרמיה בשיעור של 0.
3% מההפרש שבין השווי של כל החפצים הביתיים מאותו הסוג ובין השווי הקבוע לאותו סוג בתוספת הראשונה.
בס"ק 4 (א) לתקנות נקבע כי "מי שהגיש הצהרה 65 לשנת מס פלונית לפי תקנה 3 (א) במועד כלשהו בשנת המס ושילם את התשלום הכולל 66 המגיע ממנו לפי תקנה 3 (ב) לשנת המס כולה, יהא זכאי לפיצויים בעד נזק שאירע לאחר מכן באותה שנת מס, לחפצים הביתיים הכלולים בהצהרתו".
בתוספת הראשונה לתקנות נקבעו סוגי החפצים והזכאים 67 .
כך למשל, סך הפיצוי המרבי למשפחה הכוללת זוג הורים ושלושה ילדים עמד על 122,860 ש"ח בשנת 2006 .
הפרמיה השנתית שמשפחה זו הייתה צריכה לשלם בגין רכישת ביטוח באותה שנה היתה כ- 1,815 ש"ח68 .
להלן בטבלה סך כל סכומי הפרמיות השנתיים ששילמו מבוטחים בשנים 1996 - 2010 :)בגין רכישת ביטוח רשות לחפצים ביתיים (בש"ח סכומי הביטוח ששולמו בביטוח רשות - קרן הפיצויים (בש"ח)* .
סכום ביטוח שנה סכום הביטוח שנה סכום הביטוח שנה .
253,916 2006 6,069 2001 4,691 1996 .
15,832 2007 19,153 2002 5,127 1997 .
8,281 2008 886,837 2003 1,469 1998 .
22,851 2009 1,755 2004 3,410 1999 .
12,594 2010 1,792 2005 5,659 2000 .
64 סעיף זה מבוסס על ס"ק 38 )ב(ב) לחוק שבו נקבע כי בתקנות לפי סעיף קטן (א ייקבעו בין היתר פרטים אלה: "(1 ) השווי הכולל של חפצים ביתיים שבעבורם ישולמו פיצויים ללא תשלום בעד ביטוחם והשווי הכולל המקסימלי של חפצים ביתיים שניתן לבטחם בתשלומים לפי בקשת בעליהם".
הצהרה על חפצים ביתיים שברשותו 66 הפרמיה בשיעור של 0.
מערך החפצים שברשותו כאמור 67 נקבעו ארבעה סוגי חפצים ביתיים: רהיטים, בגדים, מכשירי חשמל ואלקטרוניקה וחפץ ביתי אחר, וארבעה סוגי זכאים: יחיד; זוג נשוי או הורה יחיד; כל ילד; מבוגר הגר עם זוג או עם יחיד.
כן נקבעו הסכומים לפיצוי לסוגים השונים.
68 :הפרמיה חושבה בהינתן רכישת ביטוח עד תקרת השווי באופן הבא 1,815= 0.
003( 122,860 -727,854 .
) 56 דוח ביקורת שנתי63א .
מהטבלה עולה כי משנת 1996 ועד 2010 מספר המבוטחים בביטוח הרשות היה נמוך למדיי ברוב השנים - עד כדי שווה ערך למשפחה מבוטחת אחת בלבד בשנה.
בשנים 2011 ו- 2012 היה מספר משרד האוצר 57 .
המבוטחים24 ו-6 , בהתאמה 69.
בשנים שבהן הייתה מתיחות ביטחונית 70 או מלחמה71 עלה מספר המבוטחים, אולם לא בהיקפים ניכרים.
עם סיום המתיחות הרוב המוחלט של המבוטחים בביטוח רשות לא חידש ביטוח זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ש רשות המסים תפעל להגברת מודעות הציבור ליצירת רצף ביטוחי עקבי גם בעתות שלום.
רצף זה יאפשר צבירת כספים בקרן שיאפשרו מתן כיסוי נאות.
כידוע, מלחמה יכולה לפרוץ ללא התראה מוקדמת וללא תקופת מתיחות, בדומה למלחמת יום הכיפורים ומלחמת לבנון השנייה.
בדוח שנתי 4772 קבעמבקר המדינה כי נציבות מס הכנסה ומס רכוש לא עשתה די כדי להביא לידיעת הציבור הרחב את האפשרות לבטח חפצים ביתיים במסגרת ביטוח רשות.
אף שעברו כ-15 שנה מפרסום דוח47 , הליקוי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה בדוח עדיין לא תוקן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי על יה לבחון דרכים להגברת מודעות הציבור והנגישות שלו לרכישת ביטוח רְשות לחפצים ביתיים, לרבות שינויי חקיקה ושימוש בתמריצים כלכליים על מנת לממש את הכלי שנתן המחוקק בחוק ככלי ביטוח אפקטיבי מפני נזק לחפצים ביתיים באירועי מלחמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי ב יטוח הרשות ינוהל על פי עקרונות המקובלים בעולם הביטוח.
בתשובת רשות המסים מ- 26.
12 צוין כי "בימים אילו.
אנו בוחנים את הדרכים הנכונות להגברת המודעות של אזרחי מדינת ישראל לביטוח בגין חפצים ביתים וזאת על ידי שימוש בכל סוגי המדיה הקיימים (עיתונות, אינטרנט, טלוויזיה)".
נמצא כי הגידול היחסי במספר המבוטחים בשנת 2006 נבע גם מהחלטה של רשות המסים מ- 20.
06 על הרחבת מסגרת הביטוח רטרואקטיבית גם לניזוקים מתחילת האירועים בצפון, אף שטרם הספיקו להצטרף למסגרת ביטוח הרשות, לפני קרות הנזק.
החלטה על מתן אפשרות לביטוח רטרואקטיבי לאזרחים בעיצומה של לחימה אינה החלטה פשוטה.
מחד גיסא, היא מאפשרת לאזרחים שרכושם נפגע ושלא רכשו ביטוח רשות מראש, לרכוש ביטוח זה בדיעבד.
מאידך גיסא, החלטה זו מהווה תקדים והיא עלולה להקטין את התמריץ של האזרחים לרכוש ביטוח מראש ובאופן עקבי בכל שנה.
בפוע ל, הרוב המוחלט של המבוטחים בביטוח רשות לא חידש ביטוח זה בשנה העוקבת, וכמו שעולה מהטבלה סכומי הביטוח ירדו ירידה ניכרת בשנים 2007 -2010 .
69 בהתאם לנתונים שמסרה רשות המסים.
70 בתחילת שנת 2003 שררה מתיחות לפני פלישת ארצות הברית לעיראק אשר מסבירה את הגידול בסכום הפרמיה הכולל ששולם.
סכום הביטוח ששולם ב- 2003 שווה ערך לכ-500 .
משפחות מבוטחות בלבד 71 במלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 גדל סכום הפרמיה ששולם.
סכום הביטוח ששולם בשנת 2006 שווה ערך לכ-140 .
משפחות מבוטחות בלבד 72 ,מבקר המדינה דוח שנתי 47 ( 1997 ), בפרק "פיצויים בגין נזקי מלחמה שנגרמו בעקבות מבצע 'ענבי זעם'", בעמ' 83.
58 דוח ביקורת שנתי63א .
הסדרת הטיפול באזרחים אשר אינם מבטחים את רכושם מראש כנגד אסונות טבע קיימת בתכניות ביטוח של הסוכנות הפדרלית לניהול מצבי חירום בארה"ב ( Federal Emergency Management Agency ; להלן - FEMA ).
במסגרת תכנית הביטוח הלאומית של FEMA מפני נזקי שיטפונות ( National Flood Insurance Program - NFIP ), פרטים שלא ביטחו את רכושם מראש לפני אירוע שיטפון יהיו זכאים אמנם לקבל סיוע פדרל י, בעיקר הלוואות נושאות ריבית, אולם זכות זו משרד האוצר 59 .
מותנית ברכישת ביטוח כנגד אירועים בעתיד.
נוסף על כך תכנית הביטוח הלאומית של FEMA .
מגלמת תמריצים כלכליים בהשוואה לסיוע פדרלי שניתן ללא ביטוח לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר קבלת ההחלטה על מתן אפשרות לביטוח רטרואקטיבי, היה על רשות המס ים לבחון את ההשפעות השליליות של החלטתה עקב הקטנת התמריץ של האזרחים לרכוש ביטוח מראש - ולפעול לצמצומן.
עוד עולה כי החלטת רשות המסים על מתן אפשרות לרכוש ביטוח רשות רטרואקטיבי נעשתה באופן שאינו מתיישב עם הוראות החוק, והיה עליה לקבל לכך את אישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת.
סעיף7 לתקנות חפצים ביתיים קובע את הכללים לעדכון הסכומים של התוספת הראשונה לתקנות חפצים ביתיים ושל הסכום המרבי לפיצוי במסגרת ביטוח רשות כאמור בס"ק 3 (א).
בס"ק 7 יפרסם בהודעה ]הנציב כמשמעותו בפקודת מס הכנסה [ (ד) נקבע כי "המנהל ברשומות את הסכום שנקבע לסוג החפצים הביתיים כפי שהוא מעודכן עקב עליית המדד".
נמצא כי למרות האמור בתקנות, משנת 2006 ועד מועד סיום הביקורת- ינואר 2012 , לא פורסמו ברשומות הסכומים המעודכנים שנקבעו לחפצים הביתיים.
כמו כן, פרמיית הביטוח לחפצים ביתיים לא עודכנה ממועד התקנת התקנות בשנת 1973 .
על משרד האוצר לבחון את הצורך לעדכן את התקנות הנובעות מהחוק, ובכללן את שיעורי הפרמיות בגין הביטוחים השונים שמציעה הקרן לציבור, ולהתאימן לתקופה זו.
12 צוין: "כעת הוגשה בקשה לחקיקה לעדכון הסכומים ליום 1.
" בתשובה נוספת של רשות המסים מ - 26.
12 צוין: "יש מקום לבחון את העלאת אחוז הפרמיה הנגבית מהאזרחים לגבי פיצוי בגין תחולה ביתית - מאחר ולא עודכנה במשך זמן רב".
פיצוי גופים ציבוריים באמצעות קרן הפיצויים .
סעיף 36 ,לחוק מקנה לשר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת לקבוע בתקנות, בין היתר, את הזכאים לתשלום פיצויים.
ס"ק 2 (א) לתקנות תשלום פיצויים קובע כי "ניזוק זכאי לפיצויים בשיעור שנקבע בתוספת".
בסעיף 1 לתקנות מוגדר ניזוק כך: "מי שהיה בעל הנכס ביום שנגרם לו הנזק או מי שהוכיח .
כי הוא הנושא בהוצאות שיקום הנזק, או שניהם ביחד".
בהוראת שעה לתקנות תשלום פיצויים73 ( :נקבע לעניין תשלום פיצויים בגין נזק עקיף כי יוחרגו הגופים האלה1 ) ;המדינה .
73 ,)תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה התשס"ו- 2006, החלה על נזק שאירע באזור ההגבלה מ- 12.
60 דוח ביקורת שנתי63א .
(2 ) גוףמתוקצב 74 ( ;או תאגיד בריאות3 ( ;) חברה ממשלתית4 ) קופת חולים או מוסד להשכלה גבוהה (להלן - הגופים הציבוריים).
גם בס"ק 2 (ב) בהוראת שעה 2 לתקנות תשלום פיצויים75 נקבע .
74 לפי סעיף21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , גוף מתוקצב הואתאגיד, רשות מקומית, מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית.
75 תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה) (מס' 2 ), התשס"ח - 2008 , החלה על נזק באזור ההכרזה מ - 1.
שהתקנות לא יחולו על הגופים הציבוריים76 .
יצוין כי בחוק ובתקנות לא הוחרגו גופים ציבוריים בכל הנוגע לקבלת פיצויים בגין נזק ישיר77 .
גופים ציבוריים בכלל וחברות תשתית ממשלתיות בפרט חשופים לנזקים ישירים של ממש בהתממשות מל חמה כוללת שתאופיין ככל הנראה בפגיעה מסיבית בתשתיות המדינה.
לא מן הנמנע שבמלחמה כוללת ייפגעו כמה מתקני תשתית חיוניים בעת ובעונה אחת, והנזק המצטבר בגינם, גם בגין פגיעה חלקית בהם, יכול להגיע למיליארדי ש"ח.
מתברר כי לא זו בלבד שקיים ספק אם היקף היתרות הצבורות בקרן הפיצויים במתכונתה הנוכחית יוכל לשמש מקור מספיק לפיצוי האזרחים כאמור, ספק זה אף מתגבר נוכח השאלה אם יתרה זו תוכל לשמש גם לפיצוי גופים וחברות תשתית ממשלתיות חיוניות למשק שהיקף הנזקים הצפוי בהם בהתממשות מלחמה כוללת הוא בהיקפים ניכרים לאין שיעור.
משרדמבקר המדינה בחן בחלק מחברות התשתית הממשלתיות וברשות שדות התעופה פוליסות ביטוח ופרוטוקולים של דיוני הדירקטוריונים וועדות הכספים שלהם.
(א) חברת תש"ן רכשה הרחבה לפוליסה לביטוח מפני נזקי טרור (ללא מלחמה) ואבדן תוצאתי עקב אירועי טרור בסכום של כ-38.
2 מיליון ש"ח (10 )מיליון דולר על בסיס נזק ראשון.
ביטוח זה נרכש בעבר מתוך הנחת עבודה כי תש"ן תקבל פיצוי מהמדינה במסגרת החוק, ונועד להשלים את הפער בין הפיצוי שתעניק המדינה ובין ערך כינון, וכן לכסות אבדן הכנסות עקב אירועי טרור.
אולם נוכח חוסר הבהירות בנושא שונה סוג הביטוח מביטוח משלים למס רכוש לביטוח ראשוני.
יצוין כי בשל אי-הוודאות והמידע שהגיע לחברת תש"ן בפגישות עם נציגי משרד האוצר, ולפיו המדינה פועלת לתיקון החוק כך שהחברה לא תהיה זכאית לפיצוי מקרן הפיצויים, שוקלת החברה רכישת ביטוח מלחמה וטרור בסכום של כ- 382.
)מיליון דולר (ב) חברת נתג"ז מבטחת מפני נזקי מלחמה וטרור רק אבדן רווח גולמי עקב נזק פיזי, בגבול אחריות של כ - 114.
6 ( מיליון ש"ח 30 מיליון דולר) עם השתתפות עצמית של 45 יום78 .
בבדיקת מדיניות הביטוח של החברה משנת 2008 נמצא שהיא נסמכת באופן עקבי על קרן הפיצויים שתכסה נזקים שעלולים להיגרם לרכוש עקב מלחמה וטרור.
(ג) רשות שדות התעופה רכשה ביטוח נזקי טרור לנזק לרכוש ואבדן הכנסות בהיקף של כ-38.
2 ( מיליון ש"ח10 מיליון דולר), ובפוליסת הביטוח צוין במפורש שהיא לא תכסה נזק כלשהו שבגינו יש למבוטח הזכות לפיצויים על פי חוק מס רכוש וקרן פיצויים.
כמו כן רכשה הרשות ביטוח צד ג' אווירי למלחמה וטרור על סך כ-3.
)מיליארד ש"ח (מיליארד דולר (ד) חברת נמלי ישראל אינה מבטחת עצמה מפני נזקי טרור ומלחמה, ונמצא שהיא נסמכת רק על קרן הפיצויים, שתשפה את החברה במקרה של אירוע טרור.
פרט למוסד להשכלה גבוהה 77 ,עניין החרגת גופים ציבוריים מקַבלת פיצוי בגין נזק ישיר נידון גם בדוח מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ311.
78 השתתפות עצמית על בסיס זמן משמעותה שהמבוטחיישא סכום מסוים כהשתתפות עצמית לגבי נזקים שיקרו בתוך תקופת זמן מסוימת.
62 דוח ביקורת שנתי63א .
(ה) חברת נמל חיפה לא רכשה ביטוח לרכוש החברה מפני נזקי מלחמה וטרור.
זאת למרות הערת המבקר הפנימי בחברה מאפריל 2011 בדבר הצורך לרכוש ביטוח כזה, בין היתר משום שלמיטב ידיעתו עמדת משרד האוצר קובעת כי הוראת החוק אינה חלה על חברות ממשלתיות, וחברת נמל חיפה נושאת למעשה בסיכון ללא הגנה ביטוחית.
יצוין שבתשובת מר מיכאל וינר, משרד האוצר 63 .
סמנכ"ל כספים וכלכלה בחברה, על דוח המבקר הפנימי, נטען כי "נמל חיפה הנו נכס אסטרטגי של מדינת ישראל וסיכון זה הנו בעל אופי לאומי ולא מפעלי מקומי".
(ו) חברת מקורות אינה רוכשת ביטוח מפני נזקי מלחמה וטרור ונסמכת על מס רכוש וקרן פיצויים.
(ז) חברת החשמל אינה מבטחת עצמה מפני נזקי טרור ומלחמה, ונמצא שהיא נסמכת רק על קרן הפיצויים, שתשפה את החברה במקרה של אירוע טרור.
יצוין כי חברת החשמל פעלה בערכאות שונות מול רשות המסים בעניין פיצויים בגין נזק שנגרם לה במהלך מלחמת לבנון השנייה ואף זכתה בוועדת ערר שדנה בעניין זה79.
יוצא אפוא שלחברות התשתית שנבדקו אין פוליסת ביטוח הולמת לכיסוי החשיפה שלהן לנזק ישיר בגין טרור ומלחמה, וכי גופי התשתית הממשלתיים פועלים בדרכים שונות לעניין זכאותם לפיצוי מקרן הפיצויים.
חלק מהגופים מסתמך באופן מוחלט על קרן הפיצויים כמקור לפיצוי בגין נזק ישיר בעוד שכפי שיובא להלן, מדיניות הנהלת קרן הפיצויים היא שלא לפצות גופים אלה.
משרד מבקר המדינה התייחס לעניין הפיצוי של גופים ציבוריים בעקבות מלחמת לבנון השנייה בדוח 58ב80.
בין היתר העיר משרד מבקר המדינה: "ש ר לא הסדירו את מתן הפיצויים בגין הנזק הישיר ]רשות המסים [ האוצר והרשות שנגרם לגופים אלו; מקצת הגופים קיבלו פיצוי כבר במהלך המלחמה, אולם אחרים לא קיבלו פיצוי עד מועד סיום הביקורת (נובמבר 2007 אגף[ ).
הרשות, אג"ת ומשרד המשפטים היו צריכים להסדיר את ]התקציביםנושא הפיצויים הישירים לגופים ציבוריים זה מכבר ולקבוע עמדה נורמטיבית עקרונית ומפורטת בסוגיה, במיוחד נוכח העובדה שבנושא זה כבר התגלעו קשיים בעבר.
על שר האוצר והרשות לגבש הנחיות ברורות בנוגע לסוגיה אם לפצות את הגופים הציבוריים שניזוקו ובנוגע לנסיבות העברת הפיצויים, לאופן העברת הפיצויים ולפיקוח על השבת המצב לקדמותו באזורים שנפגעו".
במלחמת לבנון השנייה נפגעו בצפון הארץ מתקנים של גופים ציבוריים ובהם בתי חולים ממשלתיים, בתי ספר ממלכתיים, גני ילדים עירוניים ורכוש של חברות ממשלתיות.
09 'התקבלה החלטת ממשלה (מס 4449 ) בנושא תשלום פיצויים בעד נזק ישיר לגופים ציבוריים.
מטרת ההחלטה הייתה לפעול ביעילות לשיקומם של נזקים ישירים שנגרמו לנכסים חיוניים בלי להידרש לשאלה האם גוף כזה הוא בר-שיפוי לפי החוק והתקנות.
בהחלטה פורטו הגופים המתוקצבים אשר יפוצו במסגרת נוהל פיצוי גופים ציבוריים בגין נזק ישיר (להלן - נוהל גופים ציבוריים) שאומץ בהחלטה: (א) מוסדות חינוך המתוקצבים על ידי המדינה; (ב) מוסדות המעניקים שירותי בריאות ורפואה השייכים במישרין לממשלת ישראל (דוגמת בתי החולים הממשלתיים); (ג) גופים מתוקצבים הנותנים שירותי חילוץ, הצלה או כיבוי אש; (ד) תשתיות חיוניות כגון מים וביוב.
ועדת ערר לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים (נזק עקיף), מחוז חיפה 80 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ311.
64 דוח ביקורת שנתי63א .
עולה כי החלטת הממשלה ונוהל גופים ציבוריים לא נתנו מענה על כל המקרים, ובפרט עבור חברות ממשלתיות שלא נכללו בהחלטה.
ממכתב של היועץ המשפטי של משרד האוצר, עו"ד יואל בריס, לשר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ, מ- 16.
11 עולה כיקיימות תביעות של גופים ציבוריים לפיצוי בעד נזק מלחמה ישיר עוד ממלחמת לבנון השנייה ומהשנים 2007 ו- 2009 , בסך של כ-117 מיליון ש"ח81 .
במכתב צוין כי כל התביעות נדחו על ידי מנהל מס רכוש וקרן הפיצויים, בין היתר בטענה כי "גופים ציבוריים" אינם זכאים לפיצוי בעד נזק י שיר לפי החוק והתקנות.
11 מינה שר האוצר צוות מקצועי לבחינת הצורך בתיקון לתקנות תשלום פיצויים לעניין פיצוי גופים ציבוריים בעד נזק מלחמה ישיר 82 .
בדיון הראשון של הצוות מ - 27.
11 סוכם בין היתר כי יובאו המלצות לקביעת פרמטרים לתשלום פיצויים לגופים ציבוריים ויוצגו המשמעויות של החלת תשלום פיצויים בגין נזק ישיר על קרן פיצויים, לעומת החלתם על תקציב המדינה.
הצוות נדרש להגיש המלצותיו בתוך 90 יום.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, ינואר 2012 , טרם הגיש הצוות את המלצותיו.
במצגת שעשו אגף התקציבים, רשות המסים ומשרד המשפטים בעניין זה צוינו, בהתאם לעמדת מנהל מס רכוש, אפשרויות שונות להחרגת גופים ציבוריים בחוק מקבלת פיצוי.
בפסק דין של בית המשפט המחוזי בבאר שבע מ- 23.
1283 התקבל ערעור חברת תש"ן על החלטת ועדת הערר לעניין מס רכוש וקרן פיצויים, והמדינה חויבה לשלם לחברה נזקי מלחמה ישי רים.
בפסק הדין ציינה השופטת חני סלוטקי: "נראה כי ראוי יהיה, אם חלילה יארע אירוע שיעלה את השאלה מחדש, היינו שיגרם נזק ישיר באירוע מלחמתי למתקן של חברה ממשלתית, וכל עוד לא הוברר המצב המשפטי בחקיקה, יהיה נכון להסכים גם באירוע עתידי נוסף שכזה לפצות בגין הנזקים הישירים".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מאז תום מלחמת לבנון השנייה ופרסום דוח 58 ב כבר לפני כארבע שנים, טרם הוסדר פתרון ביטוחי מערכתי לגידור נזקי מלחמה של גופים ציבוריים.
הפעולות וההחלטות שהתקבלו עד היום בנושא אינן נותנות מענה הולם לכל הגופים הציבוריים ולחברות ממשלתיות בפרט.
על מקבלי ההחלטות במשרד האוצר לפעול ביתר שאת להסדרת פתרון ביטוחי מערכתי שיאפשר שיקום נזקים לגופים ציבוריים עקב אירועי מלחמה וטרור.
החרגת הגופים הציבוריים מקבלת פיצוי אינה מהווה פתרון מערכתי אלא יש בה משום הסרת אחריות של קרן הפיצויים ו משרד האוצר, כחלק מהאחריות הכוללת של הממשלה.
81 סכומן של תביעות שהגישו הגופים האלה: חברת החשמל (כ-7 מיליון ש"ח), חברת תש"ן ( 111,900 ש"ח), החברה הלאומית לדרכים (כ-40 מיליון ש"ח), חברת רכבת ישראל (כ-6 ( מיליון ש"ח), קרן קיימת לישראל63.
3 מיליון ש"ח) ועיריית אשקלון (כ- 90,000 .
יצוין כי סוכם עם חלק מהגופים כי הם ימשכו את תביעותיהם 82 לראש הצוות מונה ד"ר אודי ניסן, הממונה ע ל התקציבים לשעבר, וחברי הצוות הורכבו ממנהל רשות החברות, מנהל רשות המסים, היועץ המשפטי של משרד האוצר ונציג ממשרד המשפטים.
83 ע"מ 11-10-39485 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' משרד האוצר/אגף מס הכנסה ומס רכוש.
66 דוח ביקורת שנתי63א .
ההיערכות הביטוחית של הממשלה להתמודדות עם נזקי רעידת אדמה או מלחמה כוללת אינה מניחה את הדעת.
הביקורת העלתה שורה של ליקויים בהיערכות: משרד האוצר אינו מנהל מדיניות ביטוח מערכתית, ולמרות הערות מבקר המדינה בדוחות קודמים, אגף התקציבים, החשכ"ל ורשות המסים אינם מנהלים את הסיכונים האמורים.
יכולת קרן הפיצויים ברשות המסים לכסות נזקים עקב התממשות מלחמה כוללת קטנה מאוד.
בשל היתרה הנמוכה יחסית של קרן הפיצויים אין אפשרות לפצות את אזרחי המדינה, גופים ציבוריים וחברות תשתית חיוניות בגין נזקי מלחמה כוללת.
עוד עולה חשש כי בקרות רעידת אדמה הרסנית, חלק מהביטוחים שנרכשו על ידי חברות תשתית חיוניות למשק יוגדרו כביטוחי חסר.
החשיפה הניכרת של נכסי המדינה ואזרחיה בעת מלחמה כוללת ורעידת אדמה הרסנית, אשר אינה מגודרת מראש באופן ביטוחי ה ולם, מעלה חשש להשפעות כלכליות רוחביות קשות וארוכות טווח על המשק, כגון פגיעה ביעדי הממשלה ובתכניותיה לטווח הארוך ועליות מחירים של שירותים חיוניים עקב הצורך להקצות משאבים לשיקום הנזקים, אם חלילה ייגרמו.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשיפה להתממשות נזקי מלחמה עד כד י אסון במלחמה כוללת ופיצוי בגינם דומה בחלק ממאפייניה לניהול סיכונים בחברת ביטוח הנערכת לפיצוי בגין אסונות.
לכן ראוי כי קרן הפיצויים תנוהל על פי עקרונות המקובלים בעולם הביטוח וכי משרד האוצר יפעיל, באמצעות הכלים העומדים לרשותו, מנגנוני פיקוח על פעילות הקרן.
נוסף על כך על משרד האוצר להיערך באופן מערכתי לבצע אסדרה ולקבוע תנאים מזעריים לכיסוי ביטוחי כנגד אסונות בכלל, ורעידות אדמה ומלחמה כוללת בפרט.
מדינת ישראל באמצעות ממשלת ישראל כרשות המבצעת היא בעלת השליטה בחברות תשתית ממשלתיות חיוניות למשק, והיא משתמשת בגופים וברשויות סטטוטוריות אחרות כזרוע ארוכה למימוש מדיניותה ואספקת שירותים חיוניים לציבור.
הממשלה מקצה לכך משאבים רבים בין היתר באמצעות תקציב המדינה או באמצעות תשלומים הנגבים מהציבור עבור שירותים חיוניים.
לכן, הממשלה בשם המדינה נדרשת לפקח, בכל האמצעים העומדים לרשותה, ובכלל זה רשות החברות הממשלתיות, על הגופים הפועלים מטעמה כדי לוודא שהם פועלים לגדר את החשיפה שלהם באמצעות מדיניות ביטוח שתיתן מענה על אירועים הרסניים.
7 CERN – European Organization for Nuclear Research – הוא אחד המרכזים הגדולים למחקר מדעי המתמקד במחקרים בפיסיקה בסיסית.
המרכז מפעיל את מאיץ החלקיקים הגדול בעולם.
8 ,משרד התמ"ת משרד החוץ, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה ומשרד המדע והטכנולוגיה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 139 .
מדינת ישראל מסייעת למחקר ופיתוח תעשייתי (להלן - מו"פ) לשם פיתוחה של .
תעשיית מוצרים עתירי ידע , יצירת מקומות עבודה לקליטת כוח אדם מדעי וטכנולוגי, ושיפור מאזן התשלומים של המדינה.
הסיוע ניתן, בין היתר, בדרך של הענקת מענקים או הלוואות (להלן - הטבות או סיוע)9 , על פי החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ"ד - 1984 (להלן- חוק המו"פ או החוק ).
על פי החוק הוקם המינהל למחקר ולפיתוח תעשייתי (להלן - המינהל) שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת או המשרד).
ב מינהל פועלת ועדת מחקר (להלן - ועדת המחקר או הוועדה).
המדען הראשי שבמשרד התמ"ת (להלן - המדען הראשי) מר אבי חסון10, הוא ראש המינהל, ובתוקף תפקידו הוא משמש יו"ר ועדת המחקר .
ועדת המחקר היא הזרוע הביצועית של המינהל ליישום מטרות החוק.
הוועדה קובעת את מדיניות המו"פ, דנה בתכניות מו"פ שמוגשות למדען הראשי, מאשרת אותן וקובעת את תקציבן.
במינהל ובעמותת מתימו"פ11 מועסקים 77 .
עובדים המדען הראשי מסייע בכמה מסלולי סיוע לחברות המבקשות לבצע מו"פ עצמי או מו"פ עם שותפים באר ץ או בחו"ל.
התקציב השנתי, שבאמצעותו הוא מסייע לחברות במסלולי סיוע שונים, הסתכם בשנת 2011 בכ-1.
מיליארד ש"ח המדען הראשי מסיי ע לחברות המפתחות טכנולוגיות שנמצאות בשלבי היתכנות ראשוניים ( Pre-Seed ) וגם לחברות מבוססות המעוניינו ת לבצע מו"פ ולפתח קוו י מוצרים חדשים או להשביח מוצרים קיימים.
אם המו"פ מצליח והחברה יכולה ליהנות מפירותיו עליה לשלם תמלוגים למדינה.
המדען הראשי גובה את התמלוגים מהחברות באמצעות "קרן תמורה" 12 .
שיעור התמלוגים שעל החברה לשלם למדינה, בתמורה לסיוע שקיבלה, מחושב ביחס למכירות הישירות, ה נובעות מהמוצר המפותח, ומשתנה מחברה לחברה לפי גודלה13 .
קרן תמורה גבתה בשנת 2011 כ-413 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה בדק 14 בעבר את הפעילות של המדען הראשי ואת הסיוע שהוא מעניק לחברות שעוסקות במו"פ.
בחודשים אוגוסט -דצמבר 201115 בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות של המדען הראשי ושל גופים המייעצים לממשלה שיש להם זיקה למו"פ, למדע ולטכנולוגיה.
הבדיקה נעשתה במשרד התמ"ת; במשרד האוצר - באגף התקציבים והחשב הכללי; באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים 16 (להלן- האקדמיה למדעים); במועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי הפועלת במשרד המדע והטכנולוגיה; בוועדה לתכנון ולתקצוב של .
9 קיימים מסלולים שבהם חברות מקבלות מענקים וזאת כדי לעודד את החברות להשקיע במו"פ.
10 המדען הראשי התחיל את כהונתו בינואר 2011.
11 מתימו"פ- "מרכז התעשייה למחקר ופיתוח" - היא עמותה ממשלתית הפועלת מכוח החלטת ממשלה 2212/(חכ102) מ - 29.
04 , אשר הסמיכה אותה לקדם שיתופי פעולה טכנולוגיים תעשייתיים בין -לאומיים.
העמותה מפעילה תכניות עבור יזמים מתחילים וחברות המבצעים מחקר משותף.
לחוק המו"פ 13 בהתאם לתקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיי ה (שיעור התמלוגים וכללים לתשלומם), התשנ"ו- 1996.
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 40 ( 1990 ') עמ 569-579 ; דוח שנתי41 ( 1991 '), עמ 507-517 ; דוח שנתי46 ( 1996 ') עמ 585-591 ; דוח שנתי46 ( 1996 ') עמ600- 608 ; דוח שנתי57ב ( 2007 ') עמ 691-695 .
15 הטבלאות והגרפים עודכנו בנתונים העדכניים לפברואר 2012.
16 פועלת על פי חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א- 1961.
140 דוח ביקורת שנתי63א .
המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת) ובמועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה17.
17 המועצה הלאומית לכלכלה פועלת מתוקף החלטת ממשלה430 מ- 10.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 141 .
המדען הראשי הזמין דוח 18 לבדיקת השפעת הסיוע על המשק והכלכלה.
הדוח הוגש למדען הראשי בשנת 2008 , ובו נאמר: "התמיכה הממשלתית יוצרת מו"פ חדש שלא היה מתבצע לולא התמיכה הממשלתית - בהיקף כולל הנע בין פי 2 לפי 3 מסכום המענק הממשלתי".
להלן טבלה 19 המפרטת את התקציב של המדען הראשי בשנים 2011- 2008 ואת חלקה של קרן המו"פ20 .
בתקציב זה טבלה מס' 1 : תקציב המדען הראשי בשנים 2008 -2011 )(באלפי ש"ח .
1,492 1,690 1,667 1,441 תקציב כולל למו"פ .
1,009 1,246 1,134 953 תקציב קרן המו"פ מהטבלה עולה כי בשנים 2008 -2011 כשני שלישים מהתקציב של המדען הראשי היו מיועדים לסיוע למו"פ באמצעות קרן המו"פ.
שאר התקציב היה מיועד למימון מסלולי סיוע בתחומים ייחודיים כגון תכנית החממות הטכנולוגיות 21 , תכנית תנופה22, פעילות בין-לאומית ותכנית לקידום מו"פ גנרי -טכנולוגי (להלן - מגנ"ט)23.
מספר הבקשות לסיוע המוגשות למדען הראשי במו"פ תעשייתי הולך וגדל בהתמדה, ובשנים 2009 -2011 , גדל מספר הבקשות בכל מסלולי הסיוע בכ-40% לעומת מספר הבקשות שהוגשו בשנים 2008- 2006 .
התרשימים שלהלן 24 משקפים את העלייה במספר הבקשות ובמספר האישורים לסיוע מהמדען הראשי במסלולים השונים.
18 ,"חברת "אפלייד השפעת התמיכה הממשלתית במו"פ תעשייתי על המשק הישראלי, פרופ' שאול לך, ד"ר שלומי פריזט, דניאל וסרטל, יוני 2008.
19 הנתונים מעודכנים לחודש פברואר 2012 .
ייתכנו שינויים בכמה תכניות שאושרו במסגרת קרן המו"פ במהלך שנת 2012.
20 קרן המו"פ היא תכנית התמיכה המרכזית לפיתוח מוצרים תחרותיים הפועלת בלשכת המדען הראשי במסגרת חוק מו"פ.
הסבר על החממות הטכנולוגיות ראו בפרק נפרד 22 תכנית סיוע ליזמים טכנולוגיים מתחילים בשלב ה- Pre-Seed.
עיקר הפעילות של מגנ"ט היא פיתוח טכנולוגיות גנריות ארוכות טווח 24 הנתונים מעודכנים לחודש פברואר 2012.
142 דוח ביקורת שנתי63א על פי ניתוחי שוק של המדען הראשי, העלייה במספר הבקשות לסיוע במו"פ נובעת ממחזוריות של משברים כלכליים עולמיים, ירידה בהשקעות של קרנות הון סיכון פרטיות והטבות25 שקיבלה התעשייה המסורתית26 בשנים 2010- 2009.