HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם החליט ראש הרשות המקומית שלא למנות יועץ משפטי שהוא עובד הרשות, תוקם ועדה מקצועית שתפקידה להמליץ לו בדבר מינוי של היועץ.
הרכבה של הוועדה, שיקוליה, תנאי הכשירות והפסלות של היועץ, משך העסקתו של היועץ, כללים למניעת חשש לניגוד עניינים והוראות נוספות קבועים בנוהל האמור.
בין תנאי הכשירות נקבע כי המועמד יהיה עורך דין, בעל ניסיון מעשי מוכח בעריכת דין שלא יפחת מחמש שנים ובעל בקיאות וניסיון מוכח באחד או יותר מתחומי פעילותה העיקריים של רשות מקומית או בתחום המשפט הציבורי.
בפברואר 2010 נשלחה הודעת מנכ"ל משרד הפנים בדבר הקפאת תוקפו של הנוהל למינוי יועץ משפטי חיצוני קבוע לרשות מקומית עד ינואר 2011 .
הדבר נומק בכך שנדרשת בדיקתם של כמה היבטים הנוגעים ליישום הנוהל.
באפריל 2011 הודיע מנכ"ל משרד הפנים (בפועל) דאז, כי תקופת הקפאת חוזר המנכ"ל תוארך עד יוני 2011 ולחלופין עד מועד סיום בדיקת הנהלים, המוקדם שבהם.
הועלה כי שר הפנים לא קבע לגבי שום מועצה מקומית חובת העסקה של יועץ משפטי כעובד המועצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הפנים כי שר הפנים לא ראה עד כה צורך להשתמש בסמכותו הקבועה בחוק ולהרחיב את החובה החלה על עיריות .
27 אלא אם כן נקבעהבדין הוראה אחרת לעניין זה.
להעסיק יועץ משפטי שהוא עובד העירייה ולקבוע שעל המועצה המקומית למנות יועץ משפטי שהוא עובדה.
עוד מסר משרד הפנים המועצה המקומית גדרה 1847 .
כי הוא מקווה שלאחר ביצוע תיקונים בנוהל למינוי יועץ משפטי קבוע לרשות מקומית, הוא יפורסם וייכנס לתוקפו בזמן הקרוב.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים, כי משגילה את דעתו בחוזר מנכ"ל שיש צורך בהסדרת אופן מינויו של יועץ משפטי חיצוני קבוע לרשות המקומית שאינה חייבת למנות יועץ משפטי שהוא עובד הרשות, מן הראוי להכניס הוראות אלה לתוקף.
בקובץ ניתוח עיסוקים נקבע כי המאייש משרת יועץ משפטי יהיה בהשכלתו משפטן שעבר השתלמות בדיני מסים, בדיני התכנון והבנייה, ברישוי עסקים ובחוקי עזר עירוניים, וכן בעל ניסיון מקצועי מוכח ומוצלח כמשפטן בעל רישיון לעריכת דין מטעם לשכת עורכי הדין שהתמחה במשך חמש שנים לפחות בדיני עבודה, בדין אזרחי ובייעוץ משפטי לרשויות מקומיות.
בדצמבר 2002 פרסם האגף לכוח אדם ושכר שבמשרד הפנים חוזר מיוחד ובו, בין היתר, הנחיות בעניין מכרזים למשרות של עובדים סטטוטוריים, בדירוג ובדרגה של מנכ"ל, או מזכיר/גזבר, מהנדס ויועץ משפטי.
בהנחיות נקבע כי על העובדים הסטטוטוריים (ובכללם היועץ המשפטי) לעמוד בקריטריונים האלה: עליהם להיות בעלי תואר אקדמי (לפחות תואר ראשון), רצוי בכלכלה, במינהל עסקים, במינהל ציבורי, במשפטים, באדריכלות, בהנדסה או בראיית חשבון.
ברשויות שמספר תושביהן קטן מ- 50,000 נדרשים העובדים הסטטוטוריים להיות בעלי ניסיון מוכח של שבע שנים בעבודה בתחום המקצועי הספציפי ובתפקידי ניהול: בדרג הבכיר במינהל ציבורי או במינהל כללי.
בישיבתה בסוף דצמבר 2008 אישרה מליאת המועצה את מינויו של עורך דין ליועץ המשפטי של המועצה (להלן - עורך דין א' או היועץ המשפטי).
בדבריו בישיבת מליאת המועצה בנושא ציין ראש המועצה כי "נושא של יועץ משפטי לא מחויב להביא אותו למליאה.
ראש המועצה יכול להחליט על יועץ משפטי ללא ישיבת מליאה".
עוד ציין ראש המועצה כי עורך דין א' נותן ייעוץ לכמה רשויות מקומיות והוא מומחה לדיני עבודה, וכי "כל הישיבות יהיה לנו פה יועץ שייתן ליווי למועצה הזאת כמו שצריך".
מן הפרוטוקול עולה עוד כי לא הוצגו לחברי המועצה מסמכים ונתונים בדבר קורות חייו של עורך דין א' וניסיונו המקצועי, על אף בקשות של חברי מועצה.
בישיבת מועצה במרץ 2009 ביקש חבר מליאת המועצה מראש המועצה את ההסכם להעסקתו של היועץ המשפטי ונתונים בעניינו.
בישיבת מועצה נוספת שהתקיימה במאי 2009 דרש שוב חבר המליאה לקבל, בין היתר, את קורות חייו של היועץ המשפטי.
נמצא כי בשתי הישיבות לא נמסר לחברי מליאת המועצה המידע הנדרש.
משרד מבקר המדינה העיר לראש המועצה כי משהביא את ההחלטה לדיון לפני מליאת המועצה, היה עליו להביא לפני חבריה את כל המידע הנחוץ לשם קבלת החלטה מושכלת.
בכך שלא מסר לחברי המועצה פרטים מהותיים לגבי היועץ המשפטי ובכלל זה את קורות חייו ומידע על ניסיונו המקצועי, נפגע תהליך קבלת ההחלטות, משום שלחברי המועצה לא היה בסיס להחליט אם המועמד מתאים לתפקיד ואם יש לו הכישורים הדרושים.
להחלטה מעין זו מ שנה חשיבות מאחר שהיועץ המשפטי החיצוני של המועצה הוא היועץ המשפטי שלה ואין לה יועץ משפטי שהוא עובד המועצה.
המועצה מסרה בתשובתה כי עצם הצגת היועץ המשפטי למליאת המועצה היא מסירת פרטים מהותיים לגביו, וכי היא "עדיפה על פני הצגת קורות חיים.
שכן באמצעות הצגת ק לא יינתן מענה לכל השאלות ]היועץ המשפטי[ .
ורות החיים של העולות בקשר עם מינויו".
המועצה המקומית גדרה 1849 .
בתשובת היועץ המשפטי שנמסרה למשרד מבקר המדינה צוין כי אין חובה להביא מינוי יועץ משפטי לאישור מליאת המועצה.
בעניין זה יודגש, שגם אם אין חובה להביא מינוי יועץ משפטי חיצוני לאישור מליאת המועצה, הרי משהחליט ראש המועצה להביא את מינויו של היועץ לדיון במליאת המועצה, עליו היה להציג את כל הפרטים הנוגעים למינוי.
משרד מבקר המדינה מדגיש לפני המועצה כי טענתה בדבר נכונותה לתת מענה ולמסור פרטים מהותיים, כדבריה, אינה מתיישבת עם הימנעותה ממסירת קורות חייו של היועץ לחבר המליאה.
על המועצה היה לדאוג למסירת פרטים באופן מדויק ומהימן לחברי המליאה; הצגת היועץ המשפטי לפני מליאת המועצה אינה תחליף להצגת קורות חייו וכל מסמך אחר הנוגע אליו.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי היועץ המשפטי קיבל את הסמכתו לעורך דין ב- 10.
0428 ; כלומר, עד תחילת כהונתו כיועץ המשפטי של המועצה שימש עורך דין רק כארבע שנים וחצי.
המועצה וראש המועצה מסרו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה כי "ככל הנראה, הקובץ חל על עובדי הרשות ולא על עובדים חיצונים שאינם עובדי הרשות.
לפיכך, וככל הנראה היועץ [ .
, קובץ ניהול העיסוקים אינו חל על מינויו של ".
דברים דומים מסר היועץ המשפטי.
]המשפטי לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שדרישות הניסיון ממועמד לתפקיד יועץ משפטי חיצוני קבוע יהיו דרישות הניסיון שקבע משרד הפנים לגבי יועצים משפטיים שהם עובדי הרשות.
דרישו ת אלה אמורות להבטיח בחירת יועץ משפטי מוכשר, מנוסה ובקיא בדינים הרלוונטיים.
גם מן הטעם הזה על משרד הפנים להחיש את הטיפול בנוהל שכולל הסדרה מפורשת של עניין זה.
,"הבדיקה העלתה כי בחוברת התעמולה "יואל גמליאל מוביל גדרה מנצחת שפורסמה לקראת מערכת הבחירות לרשו יות המקומיות שהתקיימה בנובמבר 2008 , מופיעה גם תמונתו של עורך דין א' (שמונה אחר כך כאמור ליועץ המשפטי החיצוני של המועצה) בעמוד הראשון, בתמונה הקבוצתית עם מר גמליאל ואחרים, ונוסף על כך מופיעה תמונת דיוקן שלו בגב החוברת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר היועץ ה משפטי כי אינו מכחיש שתמך בבחירתו של ראש המועצה וסייע לבחירתו, אך תמונותיו שהופיעו בחוברת התעמולה של ראש המועצה נכללו בה לפי שיקול דעתו הבלעדי של עורך החוברת ובלי לשאול לדעתו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר ראש המועצה כי היועץ המשפטי (קודם מינויו) תמך במועמ דותו לתפקיד ראש המועצה באופן וולונטרי ומתוך רצונו שלו לעשות שינוי במועצה.
ראש המועצה ציין, כי "העובדה כי תושב רשות מגלה עניין בבחירות במועצה, בה הוא מתגורר, בדומה לרוב האנשים המתגוררים במועצה .
28 על סמך מידע שהתקבל לבקשת משרד מבקר המדינה מלשכת עורכי הדין בישראל במרץ 2012.
ואשר תמכו בי, יהיה מנוע מלהתמודד למשרה כלשהי, הינה תמוהה.
ועלו לה להוביל לפגיעה משמעותית בעקרון השוויון ובעקרון חופש העיסוק".
המועצה מסרה גם היא בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי תמונתו של עורך דין א' שהובאה בחוברת צולמה בשל תמיכתו בשינוי המועצה ורצונו הטוב לתמוך בשינוי במועצה.
המועצה המקומית גדרה 1851 .
לדעת משרד מבקר המדינה, פרסום תמונותיו של עורך דין א' בחוברת התעמולה של ראש המועצה שפורסמה לקראת מערכת הבחירות בנובמבר 2008 ,"מלמדת על פעילות החורגת מ"גילוי עניין בבחירות שלא כטענת ראש המועצה.
גם בחירתו על אף שכישוריו וניסיונו לא הובאו כלל לפני חברי המועצה מחזקת את הצורך בהקפדה על עקרונות של שקיפות ומסירת מידע מלא דבר שלא נעשה.
תפקיד היועץ המשפטי הוא תפקיד חשוב, והוא משמש אחד משומרי הסף ברשות, ומכאן שחשוב להציג את מלוא המידע על המועמד כדי שייבחר האדם המתאים לתפקיד.
לא נמצא במועצה שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים שהיועץ המשפטי אמור היה למלא, בהתאם להנחיות בחוזר מנכ"ל משרד הפנים.
נמצא כי רק בעקבות העברת טיוטת דוח הביקורת לראש המועצה וליועץ המשפטי ביוני 2012 מסר היועץ המשפטי את השאלון.
משרד מבקר המדינה העיר למועצה על שלא נמצא ברשותה שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים שהיועץ המשפטי אמור היה למלא, דבר שהוא בעל משנה חשיבות מאחר שהיועץ אינו עובד הרשות אלא נותן שירותים חיצוני.
התקשרות עם תובע עירוני יחידת התביעה היא חלק מרכזי במערך המשפטי של הרשות המקומית.
בראשה עומד התובע הראשי (התובע העירוני), הממונה על פעולות היחידה, ולעתים מכהנים בה תובעים נוספים.
תובעים עירוניים אחראים להגשת כתבי אישום ולייצוג בבתי משפט לעניינים מקומיים בכל הקשור לעברות שונות, ובכלל זה על חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 , על חוקי העזר של הרשות המקומית, ועל כל חיקוק אחר שיידרש29.
בחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב- 1982 , פורטו הגורמים שיכולים לשמש תובעים, ובהם: "מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו להיות תובע, דרך כלל, לסוג של משפטים, לבתי משפט מסוימים או למשפט מסוים"30 .
מכוח סעיף זה היועץ המשפטי לממשלה מסמיך את התובעים ברשויות המקומיות.
התובעים ברשויות המקומיות פועלים על פי הנחיות היועץ המשפ טי לממשלה, בכפוף לייפוי כוח מטעמו.
התובעים פועלים במסגרת מערכת התביעה הפלילית, באופן עצמאי, ואין הם כפופים בתחום התביעה הפלילית להוראות של ראש הרשות המקומית, או לנבחרים אחרים או לעובדים בכירים של הרשות, בין היתר בנוגע לקבלת החלטות אם להגיש כתבי אישום ובנוג ע לחומרת העונש שראוי לתבוע בבית המשפט.
בחוזר מנכ"ל משרד הפנים 31 נאמר כי על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "הסמכת תובעים ברשויות מקומיות" מספטמבר 1998 , היועץ המשפטי .
29 את ההליכים המשפטיים שעניינם אכיפה של חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 , .
מנהלים תובעי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה 30 סעיף12()(א1.
))(ב 31 חוזר6/99 מיולי 1999.
לממשלה לא יסמיך ולא יחודשו הסמכות של תובעים שהם עורכי דין חיצוניים ברשויות המקומיות החייבות לפי החוק בהעסקת יועץ משפטי שהוא עובד הרשות המקומית.
המועצה המקומית גדרה 1853 .
נמצא כי בינואר 2009 אישרה מליאת המועצה את מינויו של עורך דין לתפקיד תובע עירוני (להלן - התובע העירוני) בתחום רישוי עסקים ועברות מסוג בררת קנס32 .
בפברואר 2009 חתמה המועצה על הסכם עם התובע העירוני למתן ייעוץ משפטי בתחום רישוי עסקים ועברות מסוג בררת קנס על פי החוקים שיפורטו בכתב ההסמכה כתובע עירוני בכפוף לאישור היועץ המשפטי לממשלה.
בהסכם נקבע בין היתר כי התובע יעניק למועצה ייעוץ משפטי שוטף בעניינים האמורים, יגיש כתבי אישום וינהל הליכים משפטיים בבית המשפט33 .
בדבריו בישיבת מליאת המועצה בנושא ציין ראש המועצה כי מדובר ביועץ משפטי של איגוד ערים לחינוך על-יסודי (גדרה, גדרות, מזכרת בתיה), והוסיף: "דרך אגב לי בו מניות ]שהיו[ גם לפרוטוקול אני יכול להגיד שהוא היה יועץ משפטי בתאגיד לשעבר.
לכן אני בא ויודע שהוא יכול לתת מענה".
לשאלות חברי מועצה בנוגע לניסיונו של המועמד בעבודה ברשויות מקומיות ציין ראש המועצה כי למועמד יש ניסיון בעבודה ברשויות מקומיות.
נמצא כי אף שלראש המועצה הייתה היכרות מוקדמת וזיקה למועמד לתפקיד התובע, הוא לא פנה ליועץ המשפטי למועצה בבקשה לקבל הנחיות כיצד לנהוג .
בתגובתו של ראש המועצה ממאי 2012 על תרשומת שיחה שהתקיימה בינו ובין צוות הביקורת במרץ 2012 הוא הוסיף כלהלן: התובע העירוני מונה לתפקיד "בשל כישוריו ונסיונו הרבים, ולאור העובדה כי ראש המועצה, התרשם לטובה מעבודתו.
שימש כיועץ משפטי של תאגיד מוניות שירות.
אשר לראש המועצה היו בו מניות.
דהיינו, במסגרת ההיכרות המוקדמת.
נחשף ראש ולפיכך, הציע אותו כמועמד לתפקיד התובע ]התובע העירוני[ המועצה לכישוריו של , ניתן גילוי ]התובע העירוני[ העירוני.
להיכרות המוקדמת של ראש המועצה עם נאות במסגרת ישיבת המועצה.
נמצא כי בדצמבר 2008 הפסיק ראש המועצה להחזיק במניות התאגיד, וכי במועד סיום הביקורת החזיקה אשתו ב- 26.
ממניות התאגיד מפרוטוקול ישיבת מליאת המועצה מינואר 2009 עולה כי לא הוצגו בדיון מסמכים ונתונים הנוגעים למועמד, ובהם: שמו, פרטים על קורו ת חייו ופרטים על ניסיונו המקצועי, אף שחברי המועצה ביקשו מראש המועצה לקבל את המידע האמור.
אף על פי כן נמצא כי המועצה אישרה בישיבתה את מינוי המועמד לתובע העירוני.
בתשובתו מיוני 2012 למשרד מבקר המדינה מסר התובע העירוני כי הוא הציג את מועמדותו לתפקיד לא בשל הי כרותו המוקדמת עם ראש המועצה אלא בידיעה בדבר יכולותיו המשפטיות ובעצמאות שיקול הדעת שלו.
עוד מסר התובע העירוני כי הגורם הקובע לעניין מינויו אינו החלטת המועצה אלא העובדה שמינה אותו היועץ המשפטי לממשלה לאחר שעבר את ביקורתה של ועדת הסמכה בפרקליטות המדינה.
התובע העירוני הוסיף כי מהבחינה המקצועית הוא כפוף להנחיות היועץ המשפטי לממשלה ולפרקליטות המדינה ולא למועצה או למי מטעמה, ולכן אין חשש שאינו עצמאי ושהוא תלוי במועצה.
בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מסרו המועצה וראש המועצה כי מדובר בתובע עירוני מוכשר ובעל ניסיון רב.
ראש המועצה הוסיף כי הוא ציין לפני המועצה שהוא מכיר את התובע העירוני, וכי התובע נבחר לתפקיד בזכות כישוריו, ניסיונו .
32 עברות שלנאשם בביצוען ניתנת הבחירה לשלם בגינן קנס או להתייצב למשפט במועד שנקבע לו.
33 בהסכם נקבע כי תמורת שירותיו תשלם המועצה לתובע תשלום חודשי של 3,000 ש''ח בתוספת מע"ם, בהנחה שהיקף הפעילות הוא250 .
דוחות לכל שנת עבודה 1854 דוח שנתי63ג .
והמקצועיות שלו, ללא קשר ל"היכרות השטחית" בין ראש המועצה למועמד ולא היו שום שיקולים זרים בבחירתו.
המועצה המקומית גדרה 1855 .
משרד המשפטים מסר בתשובתו מינואר 2013 למשרדמבקר המדינה כי "לא היה מצוי בידיעת המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין והוועדה המייעצת ליועץ המשפטי לממשלה בענייני הסמכות, עת המליצו בעבר ליועץ המשפטי לממשלה להסמיך כתובע", כי לתובע העירוני הנדון היו "קשרי יצוג עם ראש ]את התובע העירוני [ המועצה בהיותו מחזיק במניות ת אגיד".
עוד מסר משרד המשפטים, כי לאור המידע החדש תבדוק הוועדה המייעצת בעת חידוש הסמכתו של התובע העירוני, האם יש במידע החדש כדי להשפיע על כשירותו ועל חידוש הסמכתו, כתובע הרשות המקומית גדרה, לשנת 2013.
התובע העירוני של המועצה היה יועץ משפטי של תאגיד אשר לראש המועצה היו בו מניות לפני היבחרו לתפקיד ראש המועצה.
במהלך ישיבת המליאה שבה אושר המינוי, קודם להכרעה בנושא, אף דיבר ראש המועצה בשבחו של המועמד וציין כי לאור היכרותם המוקדמת הוא יודע "שהוא יכול לתת מענה".
כאמור, לא הוצגו לפני חברי המועצה נתונים כלשהם על המועמד, ניסיונו, הכשרתו וכישוריו, דבר שהוא פגום.
מאחר שלראש המועצה הייתה היכרות מוקדמת וזיקה למועמד לתפקיד התובע, היה עליו להצהיר לפני היועץ המשפטי למועצה על היכרותו עם המועמד לתפקיד ועל הזיקה ביניהם, ולקבל הנחיות כיצד לנהוג בעניין, אולם הוא לא עשה זאת.
ההיכרות המוקדמת עם ראש המועצה עלולה לפגוע בעצמאותו ובאי-תלותו של התובע.
זאת ועוד, משרד מבקר המדינה העיר לראש המועצה כי אי -מסירה של פרטים מהותיים בנוגע למועמד לתפקיד במועצה - ובכלל זה ניסיונו, הכשרתו ואף שמו של המועמד - עלולה לפגוע בשיקול דעתם של מקבלי ההחלטה, חומ רה מיוחדת יש בעובדה שמדובר בתפקיד חשוב כתובע עירוני.
 המועצה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת ותמשיך לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בביקורתו.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ממצאי הביקורת בדוח זה יידונו במסגרת עבודת מחוז מרכז של משרד הפנים, בשיתוף המועצה המקומית, וכן בוועדה המשרדית למעקב אחר תיקון ליקויים, וזאת במטרה למנוע את הישנות הליקויים ולהביא לתהליכי שיפור.
דוח זה חושף תפקוד לקוי של המועצה המקומית גדרה בכל הנוגע להליך איוש חלק מהתפקידים של עובדי המועצה.
בהליכי האיוש ה יו חריגות ניכרות מהוראות הדין ומהנהלים, ובהן: העסקת עובדים ללא קבלת אישור ממשרד הפנים בדבר נחיצות משרתם ומינויים לתפקידים במועצה - מהם תפקידים בכירים - בהליכים לקויים.
על המועצה ועל ראש המועצה להקפיד לקיים את הליכי קבלת העובדים לשורותיה כדין לפי החוקים, הצווים, ההנחיות וההוראות שנקבעו בעניין זה, ולפי עקרונות מינהל תקין ועקרון שוויון ההזדמנויות בין המועמדים.
על משרד הפנים לבחון את הליקויים שהועלו בדוח זה, להעמיד את המועצה על חומרתם ולעקוב אחר האופן שבו תפעל לתיקונם על מנת להבטיח את תפקודה התקין והראוי.
תלמידי החינוך החרדי לומדים בעיקר במוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים (כלומר, מוסדות שאינם ממלכתיים או ממלכתיים -דתיים) ובמוסדות פטור 1 .
בשל מחסור בתשתיות לחינוך במגזר החרדי שוכנו כיתות רבות של מוסדות החינוך החרדיים במבנים יבילים ובמבנים שכורים, וחדרי ס פח, כמו חדרי מורים, חדר יועץ ומזכירות, שימשו חדרי לימוד2 .
במסגרת הפתרונות לאכלוס תלמידים הלומדים בחינוך החרדי, הרשות המקומית מקצה מקרקעין להקמת מוסדות חינוך ייעודיים לתלמידיו, ולחלופין היא מקצה קרקע להצבת מבנים יבילים.
מקרקעין הם משאב יקר המתאפיין במחסור תמידי.
המקרקעין ניתנו לרשויות המקומיות כנאמן של הציבור, ועליהן להשתמש בהם ולהקצותם באופן שוויוני ומושכל תוך כדי שמירה על מכלול האינטרסים הציבוריים הכרוכים בזה.
בשכונת נווה שאנן שבחיפה הפעילה עמותת "עמודי עולם" (להלן - העמותה), בבית מגורים שכור, לילדים בגי ל בית ספר יסודי, מוסד חינוכי מוכר לא רשמי - "תהילת שלמה" - המונה כ-180 תלמידים (להלן- מוסד חינוכי).
לנוכח הצפיפות והמחסור בחדרי לימוד ובהיעדר תנאי לימוד נאותים, ולאחר שמשרד החינוך הוציא צו סגירה מינהלי למוסד החינוכי באפריל 2010 , פנתה העמותה לעיריית חיפה (להלן - העירייה) ביוני 2010 וביקשה שתקצה קרקע להצבת מבנים יבילים לשש כיתות לימוד.
בעקבות פנייתה של העמותה החלה העירייה, ביולי 2010 , בתהליך של מתן פתרון למוסד החינוכי שכלל הקצאת קרקע להצבת מבנים יבילים שישמשו כיתות לימוד.
ועדת המשנה של הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה חיפה (להלן - הוועדה המקומית) פעלה למתן אישור לבניית המבנים היבילים, שכלל אישור לשימוש חורג בקרקע, הוצאת היתר לחפירה ודיפון בקרקע (להלן - היתר חפירה ודיפון) באמצעות ועדת הרישוי של הוועדה המקומית (להלן - ועדת הרישוי), והוצאת היתר לכריתת עצים לצורך הצבת המבנים.
בחודשים מאי-יוני 2011 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנקטו העירייה והוועדה המקומית למתן פתרון לבעיית המחסור בחדרי לימוד לתלמידי המוסד .
1 לפי חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 , ילדים ונערים (בני3 ועד15 ), ועד בכלל חייבים ללמוד במוסד חינוך (מוסד ללימוד שיטתי לילדים או לנערים).
החובה לקיים מוסדות חינוך הוטלה על המדינה ועל הרשות המקומית שהוגדרה בחוק כ"רשות חינוך".
לימוד החובה יכול להיעשות בשלושה סוגי מוסדות חינוך, לפי בחירת הורי התלמיד: "מוסד חינוך רשמי"; מוסד חינוך ל א רשמי שהשר הכריז עליו "מוסד מוכר לא רשמי"; ומוסדות חינוך שאינם מוכרים המכונים "מוסדות פטור".
בסעיף 5 לחוק נקבע כי שר החינוך רשאי להורות בהוראה שתפורסם ברשומות כי הורי התלמידים הלומדים במוסדות חינוך המתוארים באותה ההוראה ואינם מוכרים, יהיו פטורים מחובות הלימוד הסדיר שנקבעו בסעיף 4 .
לחוק 2 ,ראו מבקר המדינההתשתיות הפיזיות של מוסדות החינוך במגזר החרדי , דוחות על הביקורת בשלטון המקומי בשנת 2007 ', עמ27 .
בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך, במשרד החקלאות וברשות העתיקות.
הקצאתקרקע להצבת מבנים יבילים לבית הספר .
תהליך הקצאת הקרקע זכויות הרשות המקומית במקרקעין 3 מאפשרות לה, על פי סמכויותיה וחובותיה כלפי תושביה, לבצע פעולות שונות כמו הקמה וקיום של מפעלים ומוסדות לתועלת הציבור4 .
סעיף 197 לפקודת העיריות קובע כי גורמים שהרשות המקומית מתקשרת עמם בחוזה להעברת זכויות במקרקעין, חייבים להיבחר באמצעות מכרז פומבי.
בתקנה 3(2 )(ג) לתקנות העיריות (מכרזים), התשמ"ח - 1987 , נקבע כי רשות מקומית רשאית להקצות קרקע או מבנה ללא תמורה או בתמורה סמלית וכן לפטור ממכרז מוסדות ציבוריים הפועלים בתחום שיפוטה שלא ל מטרות רווח בתחומי החינוך, התרבות, המדע, הדת, הצדקה, הסעד, הבריאות והספורט, תוך כדי שמירה על סדרי מינהל תקין.
בחוזר מנכ"ל משרד הפנים 5/2001 " ,נקבע, בין השאר נוהל הקצאת קרקעות ומבנים ללא תמורה או בתמורה סמלית "5 (להלן- נוהל ההקצאות).
הנוהל נועד להסדיר הקצאת קרקע או מבנה (נכס) בפטור ממכרז, ללא תמורה או בתמורה סמלית, תוך כדי שמירה על עקרונות של שוויון, חיסכון, יעילות, שקיפות ומניעת פגיעה בטוהר המידות.
נוהל ההקצאות מפרט את תהליך ההקצאה וכולל הנחיות לרשויות המקומיות בנושאים האלה: הכנת פרוגרמה לשטחי ציבור, הקמת ועדת הקצאות, קביעת מבחנים, הגשת בקשה להקצאה ופירוט המסמכים שיש לצרף לבקשה ופרסום הודעה על דבר ההקצאה.
באפריל 2002 אישרה מועצת עיריית חיפה נוהל עירוני של "תנאי סף ועקרונות להקצאת נכסים עירוניים בפטור ממכרז, ללא תמורה או בתמורה סמלית"6 , והוא מבוסס על נוהל ההקצאות של משרד הפנים.
על החשיבות בהגשת בקשה לשימוש בקרקע החורג מתכנית בניין עיר מאושרת ועל החובה לפרסם בציבור את הבקשה לשימוש חורג, עמד בית המשפט העליון במסגרת פסק דין שהוציא תחת ידיו בשנת אלפיים 7 .
בפסק הדין נקבע כי, לכל הפחות, לאישור הקצאה לייעוד החורג מ התכנית החלה על השטח יש להתייחס כהקצאה לשימוש חורג, וכי "חריגה מתכנית בדרך של הקלה, או שימוש חורג - מחייבת לאפשר לציבור להתנגד פעם נוספת".
עוד קבע בית המשפט כי "היה צורך בהגשת בקשה לשינוי תכנית בניין העיר תוך מתן אפשרות לציבור להתנגד לכך"8 .
בביקורת נמצא כי הליך פרסום ההודעה בדבר הקצאת הקרקע לעמותה לצורך הצבת מבנים יבילים להקמת בית הספר היה לקוי.
להלן הפרטים: ביולי 2010 דנה ועדת ההקצאות של העירייה בנושא והחליטה להקצות לעמותה את חלקה 284 בגוש 11200 (להלן- החלקה או הקרקע), ששטחה כ- 1,600 ,מ"ר להקמת המבנים היבילים.
3 על פי חוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969 , מקרקעין הםקרקע, כל הבנוי והנטוע עליה וכל דבר אחר המחובר אליה חיבור של קבע, זולת מחוברים הניתנים להפרדה.
4 ,מוסדות חינוך, אולמות תרבות ואולמות ספורט, מרכזים קהילתיים, בתי כנסת מקלטים ציבוריים, שטחים פתוחים וכיוצא באלה.
5 'הנוהל פורסם בחוזר מס 5/2001 ; תיקונים לנוהל פורסמו בחוזרים האלה: חוזר 6/2002 ; חוזר 7/2004; חוזר 7/2005; חוזר 4/2007.
נוהל זה עודכן על פי תיקונים שפרסם משרד הפנים 7 ע"א 8787/99 חנן אנדלמן ו-21 אח' נ' ועדת הערר המחוזיתנו(2 )466 .
יצוין כי פסק הדין עסק בקרקע שהעירייה החליטה להקצות לעמותה 1812 דוח שנתי63ג .
הזכויות המתנהל בלשכת רישום המקרקעין בחיפה רשומה הקרקע כקרקע מסוג מירי9 שהיא בבעלות מדינת ישראל, והיא מסווגת כאתר עתיקות10 .
בביקורת עלה כי בחוות הדעת שכתב היועץ המשפטי של העירייה (להלן- היועץ המשפטי) ביולי 2010 לקראת הדיון בוועדת ההקצאות צוין, בין השאר, כי הקרקע מיועדת להקמת מרפאה ולא להקמת בית ספר, וכי העירייה אינה יכולה להקצות את הקרקע שלא לפי הייעוד המותר אלא אם יתבצע הליך של "בקשה לשימוש חורג לזמן מוגבל בתקופת הביניים.
בשינוי יעוד קבוע באמצעות תיקון התוכנית".
יצוין כי אם מוגשת בקשה לשימוש חורג, ועדת ההקצאות נדרשת לציין גם בפרסום שמדובר בשימוש חורג.
בסיכום הדיון החליטה ועדת ההקצאות לפרסם את בקשת העמותה ואת כוונתה להמליץ על אישור הבקשה.
הביקורת העלתה כי באוגוסט 2010 פרסמה ועדת ההקצאות "הודעה בעניין הקצאת מקרקעין בחיפה לגוף ציבורי", ובה נקבע כי הקצאת הקרקע נעשית לצורך "הצבת מבנים יבילים לביה"ס יסודי ברחוב ברל כצנלסון 14 ".
אולם בפרסום לא צוין שהקרקע הוקצתה לשימוש חורג, אף שלפי חוות הדעת של היועץ המשפטי היה על הוועדה לעשות כן.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי מאחר שבהודעה שפרסמה ועדת ההקצאות לא צוין שמדובר בבקשה לשימוש חורג בקרקע, נבצר מהציבור לממש את זכותו להתנגד לשימוש החורג ולהציע חלופות להקצאה.
באוקטובר 2010 החליטה ועדת ההקצאות להמליץ למועצת העירייה לאשר את בקשת העמותה לאחר שקיבלה את ההשגות שצוינו בחוות הדעת של היועץ המשפטי וקבעה לפיהן תנאים לאישור הבקשה.
כעבור שישה ימים אישרה מועצת העירייה את הקצאת הקרקע לעמותה.
בביקורת נמצא כי כתובת הקרקע שצוינה בפרסומים ובפרוטוקולים של ועדת ההקצאות הייתה שגויה.
בפרסום נכתב שהקרקע המוקצית מצויה ברחוב ברל כצנלסון 14 , ואילו הקרקע שהקצתה בפועל ועדת ההקצאות מצויה ברחוב מנדלי מוכר ספרים 8.
בתשובת העירייה למשרד מבקר המדינה מיוני 2011 (להלן- התשובה הראשונה) נמסר כי מדובר במגרש עורפי בסביבה בלתי בנויה ללא כתובת ברורה, וזו הסיבה לטעויות בפרסומים הנוגעים לקרקע.
עקב טעות פורסמה כתובת שגויה; אולם, לטענת העירייה, נכתב ו בנוסח הפרסום גוש וחלקה נכונים, והפרסום נעשה גם במגרש עצמו וגם בכתובות הגובלות בסמוך למגרש.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי מאחר שמדובר, גם לטענתה, במגרש עורפי בסביבה בלתי בנויה, היה עליה להקפיד בציון כתובת הקרקע.
פרסום שגוי של כתובת החלקה הוא טעות מהותית המטעה את הציבור, המתייחס בעיקר לכתובת ולא לגוש ולחלקה, ומונעת ממנו את זכותו להתנגד למהלך, כאמור לעיל.
9 קרקע מסוג מירי היא קרקע בבעלות המדינה, והאזרחים המתגוררים בתחומה אינם יכולים לבצע בה כל שינוי; למשל, בנייה ונטיעה.
10 הודעה19 "תיקון רשימת אתרי עתיקות לפי חוק העתיקות, התשל"ח- 1978 ," ילקוט הפרסומים ( 9.
עוד מסרה העירייה בתשובתה כי לאחר שעמדה על הטעות בפרסום, הוחלט על "פרסום חוזר של דבר הבקשה תוך ציון הכתובת הנכונה ותיאור מילולי מפורט של מיקום המגרש המיועד להקצאה".
הועלה כי במאי 2011 , במסגרת ההחלטה בדבר הפרסום החוזר, הנחה היועץ המשפטי לפעול למען "פרסום מתוקן של ההקצאה תוך ציון גוש חלקה והכתובת הנכונה, ולדון בהתנגדויות אם הוגשו".
בנוסף, הוא הנחה לפרסם את עניין "השימוש החורג", כנדרש.
11 פרסמה ועדת ההקצאות הודעה נוספת בדבר הקצאת הקרקע למטרת הצבת "מבנים יבילים לבי"ס יסודי", אבל גם בהודעה זו לא צוין שמדובר בהקצאת קרקע לשימוש חורג, וזאת למרות הנחייתו של היועץ המשפטי.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי בפרסום החוזר היה עליה לציין במפורש שמדובר בב קשה לשימוש חורג, דהיינו הצבת מבנים יבילים לכיתות לימוד במקום הקמת מרפאה.
בתשובת העירייה למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 (להלן- התשובה השלישית) מסרה העירייה כי נהלי הפרסום בדבר הקצאות עירוניות עתידיות תוקנו.
מבנים יבילים כפתרון למחסור בכיתות לימוד במוסד החינוכי כאמור, ביולי 2010 החלה העירייה בהליכי הקצאת הקרקע להקמת מוסד חינוכי ובמתן אישור להצבת מבנים יבילים שישמשו כיתות לימוד עד שיוקמו המבנים הקבועים.
בביקורת עלה כי רק באוקטובר 2010 פנתה העירייה למשרד החינוך כדי לקבל סמל מוסד זמני ל"בית הספר" של העמותה 11.
בפנייה צוין כי בכוונת העירייה לתת פתרון מידי למצוקת תלמידי המוסד החינוכי באמצעות הצבת מבנים יבילים לשש כיתות לימוד בקרקע הנדונה.
בתחילת 2011 התקבל באגף החינוך של עירייה סמל מוסד זמני לבית ספר.
הועלה כי בפברואר ובמרץ 2011 , לאחר קבלת סמל המוסד הזמני, פנתההעירייה למשרד החינוך בבקשה לקבל תקציב בעבור "הצבת המבנים במסגרת הערכות לפתיחת שנה"ל תשע"ב.
לקליטת 178 תלמידים הלומדים ב-8 .
"כתות ביולי 2011 הודיע משרד החינוך לעירייה כי הוא אינו מאשר את הקצאת המבנים היבילים, וכי "הפתרון הראוי לבית ספר זה הוא בנייה חדשה".
בתשובתו מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הוא דחה את "הבקשה להקצות מבנים יבילים" מכיוון שמדובר "בפתרונות זמניים שאינם כלכליים מאחר והבלאי גדול וממילא תידרש העירייה לפתח את המגרש ולהקים חדרי מנהלה ושירותים".
עוד ציין בתשובתו כי "מאחר ומדו בר בתלמידים שהם תושבי השכונה ראוי לבנות עבורם מבני קבע".
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי היה עליה להמתין לאישור משרד החינוך לפני שהחלה בהליכי הקצאת הקרקע להצבת מבנים יבילים למוסד החינוכי.
קבלת סמל מוסד זמני נועדה לאפשר לבית הספר להמשיך לפעול כישות משפטית רק לאחר קבלת הסמל יכול מינהל הפיתוח שבמשרד החינוך להקצות משאבים לבית הספר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף החובה החלה על העירייה למצוא פתרון ראו י לתלמידי המוסד החינוכי, היה עליה לאתר פתרון חלופי עד מתן פתרון קבע ולא להמשיך בהליך הקצאת הקרקע, ובהמשך הכשרת הקרקע - הקצאה שנעשתה ללא אישורו של משרד החינוך, ובדיעבד גם חרף התנגדותו.
התנהלות העירייה בסוגיית הקצאת הקרקע לעמותת "עמודי עולם" מעוררת את החשש שנעשה כאן ניסיון לקבוע עובדות בשטח הן במסגרת הצורך בהליך "שימוש חורג", הן בכתובת השגויה של הקרקע שהקצתה בפועל ועדת ההקצאות והן בתהליך של הקמת מבנים יבילים למרות התנגדותו של משרד החינוך.