HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהסכם משנת 1994 נקבע כי כל עובד מנמ"ש שישלו ותק של שנה ויותר בעבודה, יהיה זכאי לכוננות אחת בכל חודש.
בעקבות ההסכם האמור, נקבעה במאי 1999 טבלה ובה פירוט המשרות המזכות את העובדים שישובצו בהן בכוננויות (נוסף על הכוננות שנקבעה בהסכם משנת 1994 ) והמכסה שנקבעה לכל משרה.
בדברי ההסבר לטבלה האמורה נקבע כי"עובד מנמ"ש יתוגמל בכוננויות", אם יתקיימו שלושת התנאים האלה: (א) העובד מועסק במשרה המשויכת לסוג המזכה בכוננויות; (ב) תואר התפקיד של משרתו זהה לתואר התפקיד המזכה; (ג) העובד מועסק במשרה הכלולה בתקן של בית חולים - בהתאם לגודלו (מספר המיטות התקניות בו) ולאפיונו ("כללי" או "לא כללי").
נוסף על הכוננויות האמורות יש לאמרכלי בתי החולים הממשלתיים עוד מאגר כוננויות שנקבע בהסכם בין הנהלת משרד הבריאות ובין הוועד הארצי של עובדי בתי החולים הממשלתיים.
כוננויות אלה אינן צמודות לתפקיד מסוים, אלא מוקצות לעובדים למשך פרק זמן מוגבל על פי סיכום בין הנהלת בית החולים לוועד העובדים המקומי (להלן - כוננויות מאגר).
בשנת 2007 הוקצו במרכז הרפואי שיבא לעובדי מנמ"ש15 ,כוננויות מאגר לחודש באסף הרופא 12 .
, בהלל יפה שמונה ובבית החולים בנהרייה שמונה 3.
,מלבד הכוננויות שמקורן בהסכמי עבודה מוקצות לעובדי המנמ"ש בבתי החולים הממשלתיים כוננויות מסוג נוסף - כוננויות הצמודות למשרות תקניות פנויות (להלן - כוננויות מוסטות).
ימי עבודה2 ) התשלום בגין כוננות חדר מיון הוא כלהלן: בימי חול, בשעות 8.
25 ימי עבודה; בערבי שבת או חג, בשעות 13.
75 ימי עבודה; בשבת או בחג, בשעות 8.
ימי עבודה 400 דוח שנתי58ב .
יצוין כי אגף הכספים במשרד הבריאות המליץ ב"דוח ביקורת שכר - הלל יפה" מדצמבר 2006 , שעניינו תשלומים שקיבלו עובדים בדירוג המנמ"ש בחודשים ינואר -יוני 2006 , כי "אין לשלם לבעלי תפקיד כוננויות על חשבון תפקידים לא מאוישים".
על פי המסמכים שנבדקו, בשנת 2007 אושרו בשיבא67 כוננויות מוסטות בכל חודש, באסף הרופא 16 ובהלל יפה שמונה.
למשרד מבקר המדינה נמסר כי לעובד מנמ"ש שההנהלה אישרה לו כוננות מוסטת אחת או יותר, מוסבר שהכוננויות המוסטות אינן קבועות.
אגף משאבי אנוש באסף הרופא מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת שהעובדים שהוקצו להם כוננויות מוסטות "הינם עובדים שמבצעים עבודתם נאמנה ועל כן ההנהלה מעוניינת לתגמל אותם, וזה אחד האמצעים לכך".
לדעת משרד מבקר המדינה, הקצאת כוננויות לעובדים לא נועדה לתגמל אותם או לשמש להם תמריץ, כי אם לאפשר ביצוע מטלות לא צפויות במקום העבודה שלא ניתן לדחותן.
יצוין כי על פי המסמכים בשיבא, באסף הרופא ובהלל יפה, המשרות הפנויות שהן המקור התקציבי לכוננויות המוסטות אינן מאוישות כבר כמה שנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר מעיד שלכאורה אין צורך במשרות אלה, ועל כן ראוי שמשרד הבריאות, הנציבות והנהלות בתי החולים האמורים יגיעו לידי הסכמה על ביטולן, לרבות הכוננויות הצמודות להן.
הליכים משמעתיים בגין הפרת כללי נוכחות בבית החולים בנהרייה .
הליכי אכיפת המשמעת בשירות המדינה, ובכלל זה בבתי החולים הממשלתיים, מושתתים על חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963 , ועל התקנות שהותקנו מכוחו.
משרד מבקר המדינה בדק את ההליכים המשמעתיים שננקטו כלפי עובדים אחדים בבית החולים בנהרייה בגין הפרת כללי נוכחות בעבודה, ולהלן פירוט הממצאים: הנחיה שהוציא היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש)43 קובעת, בין היתר, שמטרתם של הליכים משמעתיים היא הדרכת המנגנון הממלכתי בדבר כללי התנהגות של עובדי ציבור והעברת מסר מרתיע לעובדים אחרים; וכי "הכלל הוא לפרסם את ההליך, אלא אם קיימים טעמים מיוחדים לאי -פרסומו, שאז יש לנמק את אי -הפרסום, וזאת כחלק מן השקיפות הראויה ולהרתעת הרבים" (ההדגשה אינה במקור ).
בעניין זה ראוי לציין את דבריה של השופטת א.
פרוקצ'ה בערעור שהגישה המדינה על גזר דין של בית הדין למשמעת בעניין אחר44 " : תכליתו של הדין המשמעתי להגן על אמון הציבור בשירות המדינה, וליצור הרתעה אפקטיבית כלפי עובדי הציבור מפני מעשים שיש בהם מעילה באמון הציבור ובאמון הממונים עליהם"(ההדגשה אינה במקור).
44 עש"מ4350/06 מדינת ישראל נ' פלוני, תק-על 2007(2 ,)2740.
הליכים משמעתיים נגד המנהלת האדמיניסטרטיבית : 1 .
המנהלת האדמיניסטרטיבית של בית החולים בנהרייה, גב' רות יפרח (להלן - האחראית), משמשת בתפקידה מ-24.
05 , לאחר שזכתה במכרז שפרסם משרד הבריאות לתפקיד זה.
בעקבות תלונה נגדה שהתקבלה בנציבות באוקטובר 2004 , קודם שנבחרה לתפקיד, ונגד עובדים אחרים, ולפיה הם היו מעורבים בעדכון ידני של דיווחי הנוכחות שלהם במערכת הממוחשבת, החלה הנציבות לחקור את העניין.
החקירה העלתה כי בשנים 1999 -2004 רווחה בקרב עובדי בית החולים בנהרייה תופעה של אי-החתמת כרטיסי נוכחות; וכי האחראית ועובדים אחרים ביקשו ממנהלת מדור הנוכחות של עובדי מנמ"ש במחלקת משאבי אנוש לעדכן באופן ידני את שעות העבודה שלהם.
בד בבד עם החקירה האמורה ניהלה הנציבות חקירה משמעתית נגד האחראית בעניין אי-דיווח לנציבות על הטרדות מיניות שאירעו בבית החולים.
בעקבות החקירה בעניין אי-החתמת שעון הנוכחות הוחל בבית הדין למשמעת של עובדי המדינה בהליך משמעתי נגד האחראית ויתר העובדים המעורבים בעב רה.
יצוין כי ביולי 2006 , בעת שהתנהל ההליך, פנה ממונה בכיר (משמעת) בנציבות אל הסמנכ"ל הבכיר למינהל במשרד הבריאות וציין כי נוכח המעשים שפורטו בכתב התובענה "אין זה מן הראוי כי העובדת תמשיך לשמש כאחראית על המשמעת בביה"ח, אשר אמורה להוות דוגמה ומופת בעיני העוב מס' ]שנתי[ דים בביה"ח.
ויפים לכך דברי מבקר המדינה בדו"ח56 'ב', עמ118 : 'אחת הסוגיות שמחייבות מענה והסדרה בתחום אכיפת המשמעת במוסד שלטוני, היא הבטחת תפקודו התקין של כל מנגנון שלטוני גם כאשר מתנהלים הליכי משמעת נגד בעלי תפקידים שאחראים להפעלת מנגנון זה.
בעניין זה קבעה ועדת קרמניצר כי 'מקום בו הליך החקירה ואיסוף הראיות בעייתי בשל המשך התפקוד של החשוד או שהמשך תפקודו, כאשר מוטל עליו צל של חשד, אינו מתיישב עם הסמכות המוסרית שעליו להקרין ועם אמון הציבור בשירות, יש מקום לשקול השעיה זמנית כאמור, של העובד עד סיום החקירה'" (ההדגשה אינה במקור).
באוקטובר 2006 , בעקבות המכתב האמור של הממונה הבכיר, הודיע מנהל בית החולים בנהרייה לשעבר לאחראית כי הוא "יעסוק באופן ישיר בכל נושאי המשמעת במוסד".
במסמכי משרד הבריאות לא נמצא כי המשרד שקל להשעות את האחראית מתפקידה נוכח ההליכים המשמעתיים שהתנהלו נגדה.
במרס2007 הורשעה האחראית בבית הדין למשמעת בגין אי-החתמת כרטיס נוכחות 249 פעמים (במשך השנים 1999 -2004 ), ובמאי אותה שנה הטיל עליה בית הדין עונש של נזיפה חמורה, הפקעת משכורת קובעת ב-12 תשלומים והורדה בדרגה אחת למשך שלוש שנים, מחודש יוני 2007 .
כמו כן הורשעה האחראית בגין אי-דיווח על שתי הטרדות מיניות שאירעו בבית החולים, ובגין עברה זו הוטל עליה עונש של נזיפה.
בפסק הדין בעניינה של האחראית נאמר, בין היתר, כדלקמן: "סטנדרט של התנהגות שאנו דורשים מעובד בכיר ביותר, כגון הנאשמת, הוא גבוה בהרבה מזה שאנו דורשים לגבי עובד זוטר יותר.
לענייננו יפים הדברים שנפסקו בעש"ם 4123/95[45] : 'גם אם כולם (כל עובדי המדינה ר.
) כפופים לאותו דין, יהיו אלה חוקי המדינה או כללי המשמעת, אין מקפידים עם כולם באותה מידה.
ככל שעובד המדינה נושא משרה רמה יותר יש עימה אימון רב יותר וסמכויות חזקות יותר, כך יש גם מקום לדרוש ממנו שיקפיד יותר במילוי תפקידו על טוהר המידות ועל התנהגות הולמת.
לעניין זה יש הבדל בין עובד בכיר הממונה על עובדים רבים ואמור לשמש דוגמא להם ולציבור, לבין עובד זוטר'" (ההדגשה במקור).
45 ,אור נ' מדינת ישראל פ"ד מט(5)184 ,191.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר מדובר בעובדת בכירה בארגון, שממלאת תפקיד של אחראית ומופקדת על המשמעת בארגון, הצורך ליידע את עובדי הארגון על הרשעתה מקבל משנה תוקף.
הליכים משמעתיים נגד יו"ר ועד העובדים ועובדים נוספים : בד בבד עם ההליכים המשמעתיים שהתנהלו נגד האחראית התנהלו הליכים משמעתיים, בגין מעורבות בעדכון הידני של דיווחי הנוכחות במערכת הממוחשבת, גם נגד יו"ר ועד העובדים בבית החולים בנהרייה, מר יצחק בוזגלו, המשמש מנהל אגף המשק בבית החולים, נגד רעייתו, המשמשת שם בתפקיד מרכזנית, ונגד עובד נוסף, המשמש אחראי למערכות קשר.
בית הדין למשמעת הרשיע את העובדים האמורים, ובדצמבר 2006 הטיל עליהם עונש של נזיפה חמורה, הפקעת משכורת קובעת אחת והורדה בדרגה אחת, כמפורט להלן: יו"ר ועד העובדים - הורדה בדרגה למשך שלוש שנים; רעייתו - הורדה בדרגה למשך שנה אחת; האחראי למערכות קשר - הורדה בדרגה למשך שנה וחצי.
יצוין כי במועד סיום הביקורת (ספטמבר 2007 ) טרם הסתיימו ההליכים המשמעתיים נגד מנהלת מדור הנוכחות במחלקת כוח האדם בבית החולים בנהרייה.
הביקורת העלתה כי הנהלת בית החולים ומשרד הבריאות לא פעלו על פי הנחיית היועמ"ש האמורה ולא פרסמו את פרטי ההליכים המשמעתיים שננקטו נג ד האחראית ונגד יו"ר ועד העובדים ושני העובדים האחרים, לרבות העברות שביצעו והעונשים שהוטלו עליהם.
הגופים האמורים גם לא פעלו בשקיפות הראויה הדרושה "להרתעת הרבים", כקביעת היועמ"ש, ולא נימקו את אי-פרסום ההליכים המשמעתיים46 .
בדוח שנתי 58א47 נקבע כי "העדפת קרובי משפחה בהיקף גדול גורמת לכך שלא תמיד מתקבל לעבודה המועמד המתאים ביותר.
תופעה זו משחיתה, פוגעת בסדרי מינהל תקין ומעוררת חשש לפגיעה בטוהר המידות, והשלמת הרשויות עם קיומה היא מעילה בחובת הנאמנות שלהן כלפי הציבור ופוגעת באמונו בהן.
מינוי קרובי משפחה רבים בגוף ציבורי עלול ליצור תלות וניגוד עניינים המקלקלים את השורה.
יתר על כן, הוא עלול ליצור קבוצות גדולות של עובדים קרובי משפחה בעמדת כוח, ודבר זה עלול לפגוע בתפקוד הארגון, בניהולו ובקופה הציבורית עד כדי חשש לפגיעה בטוהר המידות.
העסקת קרובי משפחה רבים פוגעת גם בחובת הייצוג ההולם של קבוצות אוכלוסייה שאינן מיוצגות, החלה על גופים ציבוריים".
46 יצוין כי הנציבות פרסמה ביוני2007 באתר האינטרנט שלה מקבץ פסקי דין העוסקים בעברות משמעת, ובכלל זה פסק הדין של "עובדת משרד הבריאות אשר מועסקת כמנהלת אדמיניסטרטיבית וכממונה על מעמד האישה בבית חולים".
]ההדגשה במקור[ 47 ראו את הפרק "העסקת עובדים בשמונה תאגידיםציבוריים" ב דוח שנתי 58 א של מבקר המדינה (2007,) 'עמ3 .
יחסי כפיפות, ישירה או עקיפה, בין עובדים קרובי משפחה, שבהם הממונה אמור לפקח על קרובו הכפוף לו וביכולתו להתערב ולהשפיע בכל הנוגע לתהליכים לקביעת תנאי השירות של קרובו, עלולים ליצור מצבים של חשש לניגוד עניינים.
בתקשי"ר נקבע כי לא יתקבל אדם לעבודה ביחידה שעובד בה קרוב משפחתו, ולא ימונה עובד למשרה במשרד כלשהו אם ביחידה אחרת של אותו משרד כבר מועסק קרוב משפחתו ועקב המינוי יהיו יחסי כפיפות ביניהם; הוראה זו לא תחול אם הנציבות אישרה מינוי כאמור לאחר שהוכח שהוא אינו עשוי להביא ליחסי כפיפות או לקשרי עבודה בין שני קרובי המשפחה; אישור כזה יינתן רק אם יתברר ששירותו של אותו אדם חיוני למדינה, ואין באותה עת מועמד מתאים אחר למילוי המשרה, או אם מצב התעסוקה במקום שבו נמצאת היחידה מצדיק את אישור המינוי.
עוד נקבע בתקשי"ר שאם נוצרה קרבת משפחה בין שני עובדים המועסקים באותה יחידה, שלא עקב העברת אחד מהם לאותה יחידה, יש להעביר את אחד מהם למשרה אחרת.
אם ההעברה אינה אפשרית, רשאי האחראי להתיר את המשך העסקתם של העובדים הללו במשרותיהם במשך פרק זמן של שנה לכל היותר, ובמשך אותו פרק זמן יש להשתדל להעביר אחד מהם למשרה אחרת.
אם גם לאחר שנה לא תתאפשר ההעברה, יפנה האחראי לנציבות ויבקש ממנה הוראות להמשך הטיפול בעניין48.
על מועמדים למשרות בשירות המדינה חלה החובה לדווח על קרובי משפחה כהגדרתם בתקשי"ר49 שכבר מועסקים ביחידות שהם עתידים לעבוד בהן; ועל האחראי במשרד ממשלתי לבדוק אם נוצרים יחסי כפיפות או קשרי עבודה בין קרובי משפחה העובדים במשרד, כדי למנוע מצבים של חשש לניגוד עניינים.
העסקת קרובי משפחה בבתי החולים שנבדקו .
בית החולים בנהרייה : לפי נתוני המחלקה למשאבי אנוש בבית החולים בנהרייה מספטמבר 2006, ל-558 (כ-25.
5%) מ-2,181 העובדים שהועסקו בבית החולים באותו מועד היו קרובי משפחה המועסקים בו.
בדיקת משרד מבקר המדינה, שהתבססה על נתונים ממרשם התושבים, העלתה כי ביולי 2007 ל-621 (כ-28%) מ-2,222 העובדים שהועסקו באותו מועד בבית החולים בנהרייה היו קרובי משפחה המועסקים בו.
ריבוי קרובי המשפחה בקרב העובדים ניכר בעיקר בקרב עובדי המנמ"ש בבית החולים.
48 בעניין זה ראו את הפרק "פעולות למניעת ניגוד עניינים על רקע קרבת משפחה" בדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה (2006 '), עמ69-74 .
312 בתקשי"ר, "קרובים", לרבות בקרבת משפחה חורגת הנוצרת עקב אימוץ, הם: בן זוג או בת זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה, בן אח או בן אחות, בת אח או בת אחות, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד ונכדה.
השיעור הגבוה של עובדי בית החולים בנהרייה שיש להם קרובי משפחה המועסקים בבית החולים מעורר את החשש שבהליכים לאיוש מש רות ולהעסקת עובדים הנהוגים בבית החולים יש פרצות המאפשרות את התופעה.
הנתונים על תופעת ריבוי קרובי המשפחה בקרב המועסקים בבית החולים בנהרייה היו ידועים להנהלת בית החולים, למשרד הבריאות ולנציבות; על אף זאת, במסמכי בית החולים לא נמצאה עדות לכך שהנהלת בית החולים דנה בתופעה וקבעה דרכים להתמודד עמה.
משרד מבקר המדינה גם לא מצא כי משרד הבריאות והנציבות פעלו על מנת לחייב את הנהלת בית החולים לפעול למיגור התופעה, ובין היתר לסתום פרצות בהליכי קבלת העובדים הנהוגים בבית החולים ולנקוט אמצעים כלפי מי שחרג מההוראות.
משרד הבריאות הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "נהרייה הינה עיר קטנה יחסית וביה"ח הינו המעסיק הגדול באזור.
על רקע זה יש לראות את האחוז של קרובי משפחה המועסקים בביה"ח.
בעיה זו היא אופיינית לערים הנמצאות בפריפריה".
המשרד הודיע כי ירענן את הוראות התקשי"ר הנוגעות להעסקת קרובי משפחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול בנחישות לאכיפת הוראות אלה גם על גופים ציבוריים שנמצאים בפריפריה, לרבות בתי חולים; עצם ריחוקה של נהרייה מהמרכז אין בו משום הכשר להעסקת קרובי משפחה רבים בבית החולים בעיר.
עם זאת, אם בשל ריחוקה של נהרייה מהמרכז התעורר צורך להעסיק קרובי משפחה בבית החולים, ראוי היה לבדוק כל מינוי של מועמד שיש לו קרוב משפחה בבית החולים, וקודם לקבלת המועמד לעבודה בבית החולים לקבל מנש"ם אישור לכך.
בית החולים קפלן : לפי נתוני המחלקה למשאבי אנוש בבית החולים קפלן מיוני 2007 , ל-153 (כ-7%) מ-2,200 העובדים שהועסקו בבית החולים באותו מועד היו קרובי משפחה המועסקים בו.
בדיקה של משרד מבקר המדינה, שהתבססה על נתונים ממרשם התושבים, העלתה כי ל-315 (כ- 14% ) מהעובדים שהועסקו בקפלן באותו חודש היו קרובי משפחה המועסקים בו.
בספטמבר 2007 , בעת הביקורת, לעשרה מ -22 חברי מועצת העובדים בקפלן50 היו בקרב עובדיו 23 קרובי משפחה, כהגדרתם בחוקת העבודה לעובדי מוסדות ההסתדרות51:, כמפורט להלן ליו"ר מועצת העובדים היו חמישה קרובי משפחה המועסקים בקפלן (נוסף על כך הועסק אביו בהרצפלד, שהוא, כאמור, שלוחה של קפלן); לסגן יו"ר המועצה היו .
ועד העובדים בקפלן 51 לפי חוקת העבודה לעובדי מוסדות ההסתדרות, "קרוב משפחה" הוא: אב, אם, בן, בת, בן זוג או בת זוג, אח, אחות, חתן, כלה, גיס, גיסה.
שלושה קרובים המועסקים בקפלן52 ; לחבר מועצה המשמש טכנאי מיזוג אוויר- שלושה קרובים; לחברת מועצה המשמשת אחראית מוקד סניטרים - שלושה קרובים; לחברת מועצה המשמשת אחראית גבייה במערך האמבולטורי - שני קרובים53; ולכל אחד מחמישה חברי מועצה נוספים - קרוב אחד.
יצוין כי נוסף על כך הועסקו בקפלן יו"ר הוועד הארצי של הכללית ושתי גיסותיו.
ריבוי קרובי המשפחה של חברי מועצת העובדים המועסקים בבית החולים קפלן מעורר חשש שחברי המועצה ניצלו את מעמדם לקידום העסקת קרוביהם בבית החולים.
לעובדת ביתהחולים שעד ינואר 2007 שימשה מנהלת מדור כוח האדם שם ואחר כך הועברה ליחידה אחרת, היו בספטמבר אותה שנה חמישה קרובי משפחה54 שמועסקים בבית החולים.
יצוין כי קרובים אלה התקבלו לעבודה בקפלן בעת שהעובדת שימשה מנהלת מדור כוח אדם - מדור המטפל גם בקליטת עובדים ובקביעת תנאי העסקתם.
על פי נתוני המחלקה למשאבי אנוש בקפלן, שתי עובדות נוספות- אם ובת - מועסקות באגף הכספים, האחת כקופאית ראשית של בית החולים והאחרת בהנהלת חשבונות.
מצב זה יש בו חשש לניגוד עניינים.
הרצפלד : על פי רשימת קרובי המשפחה שמסרה מחלקת משאבי אנוש בבית החולים למשרד מבקר המדינה, בספטמבר 2007 היו ל-40 (כ-9.
5%) מ-421 העובדים בהרצפלד קרובי משפחה המועסקים בו.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בהתבסס על נתונים ממרשם התושבים העלתה כי באותו חודש היו ל -59 (כ- 14% ) מהעובדים בהרצפלד קרובי משפחה המועסקים בו.
כמו כן הועלה כי ל-31 עובדים בהרצפלד היו בספטמבר 2007 ,35 קרובי משפחה שמועסקים בקפלן; ליו"ר ועד העובדים בהרצפלד היו באותו מועד שלושה קרובי משפחה שמועסקים בקפלן ושני קרובים שמועסקים בהרצפלד.
הנהלת הכללית השיבה בינואר 2008 כי נושא "אי-העסקת קרובי משפחה בקפלן קיבל התייחסות רצינית רק בשנים האחרונות, ובמיוחד החל מיולי 2004 ".
הכללית הוסיפה כי178 מ-315 העובדים שהועסקו בקפלן התקבלו לעבודה לפני דצמבר 1994 ;123 עובדים התקבלו לעבודה מינואר 1996 עד יוני2004, ו-"17 עובדים בלבד התקבלו לעבודה מיולי2004 עד היום.
51 אינם ע ]מהעובדים[ ונים להגדרת קרוב משפחה כפי שהיא מופיעה בנהלי ה'כללית'[55 ].
" יצוין כי הנתונים שמסרה הכללית בתשובתה מלמדים כי בשנים האחרונות פחתה התופעה של העסקת קרובי משפחה בקפלן.
עם זאת, על הנהלת הכללית להיות ערה לאפשרות של היווצרות מצבים של חשש לניגוד עניינים על רקע קרבה משפחתית .
52 אחד מהם- בנו - הועסק בקפלן עד יוני 2007 .
יצוין כי העסקתם אושרה בוועדת חריגים של הכללית 54 .
שתי אחיות, אח, אחיין וגיסה 55 .
'אחיינים, דודים, בני דודים, בני זוג לשעבר, קרובי משפחה של בני זוג וכו 406 דוח שנתי58ב .
ולפעול למניעת מצבים כאלה על ידי פעולות הסברה, ניהול מאגר מידע על קרבה משפחתית בין העובדים ואכיפת ההוראות והנהלים שנקבעו בעניין זה.
בית החולים שיבא : על פי נתוני המחלקה למשאבי אנוש בבית החולים שיבא מיולי 2007, ל-174 עובדים בבית החולים היו קרובי משפחה המועסקים בו שהנציבות אישרה את העסקתם.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בהסתמך על נתונים ממרשם התושבים העלתה כי באותו חודש הועסקו בשיבא, מלבד העובדים האמורים, עוד 336 עובדים שהיו להם קרובי משפחה בו שהנציבות לא אישרה את העסקתם.
מתשובתו של מנהל שיבא עולה כי מבין 336 העובדים האלה, שהם כ-10% מ-3,250 עובדי המדינה המועסקים בשיבא, "162 עובדים לא הצהירו על קרבת משפחה ולא טופלו על פי הוראות התקשי"ר.
מחציתם, כ-81 , כאשר התקבלו לעבודה עדיין לא היה להם קרוב משפחה והם התקבלו כדין.
רק ליתר ה-81 שהתקבלו אח"כ כבר היה קרוב שעבד כאן והדבר חייב קבלת אישור".
בית החולים הלל יפה: על פי נתוני המחלקה למשאבי אנוש בבית החולים הלל יפה מיוני 2007, ל-158 (כ- 12% ) מ- 1,300 העובדים שהועסקו בבית החולים באותו חודש היו קרובי משפחה המועסקים בו.
בתשובת המנהל האדמיניסטרטיבי של הלל יפה למשרד מבקר המדינה נאמר כי "מאז החלה הנהלת בית החולים הנוכחית בתפקידה (לפני 18 שנים) קיימת הקפדה יתרה בעניין.
חלק לא מבוטל של קירבה זו הוא היסטורי או שנוצר תוך כדי עבודה משותפת בבית החולים.
יחד עם זאת קיימת הקפדה שלא יתקיימו יחסי כפיפות ו/או עבודה באותה מחלקה".
בתשובה צוין כי המגזר הגדול ביותר של עובדים שיש להם קרובי משפחה המועסקים בבית החולים הוא מגזר הסיעוד - 116 עובדים; וכי "עובדי הסיעוד, ברובם המוחלט, הם עובדים זוטרים חסרי יכולת השפעה בהיבט הארגוני ניהולי.
זאת ועוד, מחסור באחיות מונע מאתנו את הגמישות בסינון מועמדים בעלי קירבה משפחתית".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הלל יפה לבדוק את העסקתם של כל העובדים שצוינו לעיל ולבחון אם יש עובדים שניתן לאשר את העסקתם בתפקידיהם הנוכחיים או לאשרה בכפוף להעברתם לתפקידים אחרים.
בית החולים אסף הרופא : על פי נתוני המחלקה למשאבי אנוש באסף הרופא מיוני 2007, ל-222 (כ-9%) מ- 2,400 עובדי בית החולים היו באותו חודש קרובי משפחה המועסקים בו; וכל העובדים האלה התקבלו לעבודה בבית החולים, על פי אישור מהנציבות, בעת שקרוביהם כבר עבדו בו.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בהתבסס על נתונים ממרשם התושבים העלתה כי ביוני 2007 ל-243 (כ-10% ) מהעובדים באסף הרופא היו קרובי משפחה המועסקים בו.
מנהל אסף הרופא הודיע בתשובתו כי לגבי העובדים שאין עבורם אישור להעסקת קרובי משפחה, "אנו נפעל בהתאם להוראות נש"ם והתקשי"ר".
מן הראוי כי בתי החולים ירכזו את הנתונים על עובדים קרובי משפחה המועסקים בהם ויסדירו את העסקתם בהתאם להוראות התקשי"ר.
עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית, כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא.
מערכת הנורמות הנוגעת לאיסור מצבים של חשש לניגוד עניינים בשירות המדינה נסמכת על מקורות אחדים, ובהם: כללי הצדק הטבעי, ההלכה הפסוקה, הוראות התקשי"ר, הוראות תקנון כספים ומשק, כללי האתיקה לעובדי מדינה שקבעה הנציבות ופרסמה בשנת 1987, הנחיות היועמ"ש לממשלה ממאי 200656 ונהלים פנים-משרדיים, וכן יחסי האמון השוררים בין העובד לבין הציבור, שמהם נובע כי יש לעובד חובות מסוימות כלפי הציבור.
מקורות נוספים שעליהם מבוסס האיסור הם כללי מינהל תקין וחובת ההגינות ותום הלב.
חשש לניגוד עניינים בעבודתה של עובדת בשיבא .
בתקשי"ר נקבע, בין היתר, כי היתר לעבודה פרטית יינתן אם התקיימו כל התנאים האלה: העבודה הפרטית אינה קשורה במישרין או בעקיפין לתפקידו של העובד; היא לא תפגע ביכולתו של העובד למלא את תפקידו ובטיב עבודתו; היא לא תפגע באינטרס של שירות המדינה או באינטרס של הציבור הרחב; היא לא תקשור את העובד עם יחיד, עם תאגיד או עם מוסד שיש להם קשר כספי, מסחרי או ענייני עם היחידה שהעובד מועסק בה או עם כל יחידה אחרת שבשל עבודתו בשירות יש לו קשר עמה; לעובדים העוסקים במקצועות טיפוליים (כגון רופאים, אחיות בעלי מקצועות פארה-רפואיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוגים וכו') ניתן לאשר עבודה פרטית במקצועם אם התמלאו כמה תנאים, ובכלל זה "הובטח על ידי הממונה על העובד מעל לכל ספק שלא תהיה הפניית חולים או מטופלים לעובד מבית החולים או מהמוסד בו הוא מועסק".
נמצא כי עובדת שמועסקת במכון לשמיעה ודיבור בשיבא 57 עוסקת בעבודה פרטית ללא היתר, ובמסגרת עבודה זו היא מנהלת שני מכוני שמיעה המשתייכים לאותה רשת.
יצוין כי על פי הבדיקה, רשת המכונים האמורה נמנית עם הגופים המסחריים שמספקים מכשירי שמיעה שנמכרים במכון לשמיעה ודיבור בשיבא.
56 הנחיותבעניין "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה".
לפי הנחיות אלה, "הסדר למניעת ניגוד עניינים הינו מסמך בו חושף המועמד להיות עובד ציבור את ענייניו האחרים או תפקידיו האחרים שעלולים לגרום לו להיות במצב של חשש לניגוד עניינים במילוי תפקידו הציבורי, ומתחייב לקבל על עצמו מגבלות מסוימות, בעבודתו הציבורית או בתחום האישי, שימנעו את ניגוד העניינים האמור".
בעקבות פרסום ההנחיות האלה עדכנה הנציבות את התקשי"ר וכן הפיצה ב-30.
06 /נוהל לעריכת הסדר לניגוד עניינים (הודעה סו22.
) 57 בעניין זה ראו גם בפרק"סדרי הקצאת אב יזרים רפואיים למבוטחים בקופות החולים" בדוח שנתי זה, עמ' 549 .
יצוין כי הנציבות עשתה חקירה בעניינה של העובדת בעקבות תלונה אנונימית, ולפיה העובדת עוסקת בעבודה הפרטית ללא אישור ומפנה לקוחות של שיבא למכונים הפרטיים.
באוקטובר 2007 פנה ממונה בכיר (משמעת) בנציבות אל המנהל האדמיניסטרטיבי של שיבא והודיע לו כי "בחינת הראיות העלתה, כי העובדת אכן מנהלת שני מכוני שמיעה פרטיים, וזאת ללא היתר עבודה מתאים.
יחד עם זאת, בבדיקה שנעשתה עמך עלה, כי אין ניגוד עניינים בין עבודתה בשיבא לבין עבודתה כמנהלת המכונים.
לא זו אף זו, ציינת, כי לו הייתה העובדת מבקשת אישור עבודה, הייתה נענית בחיוב".
הנציבות המליצה לנקוט נגד העובדת הליך משמעתי פנים-משרדי של נזיפה, לאחר שייעשה לה שימוע.
07 נזף המנהל האדמיניסטרטיבי בעובדת, לאחר שבאותו יום נעשה לה שימוע בגין עיסוקה בעבודה פרטית ללא היתר.
הנהלת שיבא הודיעה למשרד מבקר המדינה כי ב-10.
07 היא אישרה בקשה לעבודה פרטית שהגישה העובדת, וכי הבקשה אושרה לאחר שראש המכון לשמיעה ודיבור, הממונה עליה, הצהירה שעיסוקה בעבודה הפרטית בעודה מועסקת במכון לא תיצור ניגוד עניינים בעבודתה, ולאחר שהמחלקה המשפטית של משרד הבריאות בדקה את בקשת העובדת ואישרה אותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור עיסוקיה של העוב דת האמורה ראוי היה שהרשויות המוסמכות - הנהלת שיבא, משרד הבריאות והנציבות - לא יסתפקו בהצהרת הממונה על העובדת בדבר היעדר ניגוד עניינים בפעילותה, אלא יבדקו לעומק את העניין.
מן הראוי לבדוק, בין היתר, את הקשרים המסחריים לכאורה בין שיבא לבין הרשת שהעובדת מנהלת שניים ממכוניה.
אישור כוננויות לבני משפחה בבית החולים בנהרייה .
נמצא כי האחראית (המנהלת האדמיניסטרטיבית של בית החולים) ויו"ר ועד העובדים בבית החולים אישרו הקצאה של כוננויות מאגר לעובדים שהם בני משפחתם.
לדוגמה, האחראית אישרה כוננויות מאגר לקרוב משפחתה בספטמבר- דצמבר 2004 , בינואר -מרס 2005 , באוקטובר -דצמבר 2005 ובינואר-מרס 2006 ; ויו"ר ועד העובדים השתתף בדיונים שבהם אושרו לרעייתו כוננויות מאגר באוקטובר-דצמבר 2004 , בינואר -מרס 2005 , באפריל -יוני 2006 וביולי-ספטמבר 2006 .
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדות המתוארות לעיל אינן עולות בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין.
האחראית ויו"ר הוועד היו נתונים במצב של ניגוד עניינים והיה עליהם להימנע ממנו.
על הנהלת בית החולים בנהרייה ועל משרד הבריאות למנוע מצבים כגון אלה.
חריגות בהעסקת עובד בבית החולים בנהרייה .
עובד בבית החולים בנהרייה (להלן - עובד א') התקבל לעבודה בתאגיד הבריאות58 בבית החולים ביולי 2000 ; באוגוסט2001 עבר העובד מתאגיד הבריאות לעבודה בבית החולים בתפקיד של סגן מנהל מחלקת כוח אדם.
הנציבות אישרה להעסיקו בתפקיד זה על פי חוזה מיוחד, במעמד של ממלא מקום, אך התנתה את האישור בפרסום מכרז לתפקיד.
03 התקיים מכרז פומבי לתפקיד סגן מנהל כוח אדם, ולתפקיד נבחרה עובדת אחרת.
עובד א', שנבחר ככשיר שני לתפקיד, פנה לבית הדין לעבודה וביקש לבטל את המכרז בנימוק שהזוכה במכרז לא עמדה בתנאי הסף שנקבעו בו (השכלה וניסיון).
04 פסק בית הדין לעבודה שיש לבטל את החלטת ועדת הבוחנים.
בעקבות זאת התכנסה ועדת בוחנים נוספת, ואולם גם היא לא בחרה בעובד א' למילוי התפקיד.
לפי מסמכי הנציבות, עובד א' שובץ ב-1.
04 במשרה של רכז פרויקטים, שמתח הדרגות שלה 14-16 בדירוג המינהלי, ובית החולים שילם לו שכר לפי דרגה 40 בדירוג המח"ר, המקבילה לדרגה 19 בדירוג המינהלי.
יצוין כי העסקת עובד במשרה בעלת מתח דרגות כאמור אינה מחייבת פרסום מכרז, ואילו העסקת עובד בדרגה 40 .
טעונה מכרז בתחילת שנת 2006 הובא העניין לידיעת הנציבות, ולאחר שהנציבות דנה בו הבהירה הנציבות להנהלת בית החולים בנהרייה כי היא נהגה שלא כדין בהענקת דרגה 40 בדירוג המח"ר לעובד א' ותשלום שכרו לפי דרגה זו בלא לבקש את אישורה.
הנציבות הודיעה למנהל מחלקת כוח האדם בבית החולים במכתב מפברואר 2006 שעובד א' זכאי לשכר על פי דרגה17 בדירוג המינהלי (המקבילה לדרגה 38 בדירוגהמח"ר), והורתה למשרד הבריאות ולהנהלת בית החולים לפעול להתאמת שכרו של עובד א' לדרגה זו למפרע מיום שיבוצו בתפקידו החדש (1.
) במכתב מינואר2007 ששלחה מנהלת מחלקה בלשכה המשפטית בנציבות (להלן- מנהלת המחלקה) אל סגן הנציב, נאמר כי למרות ההוראה "המפורשת והבר ורה" של הנציבות לא פעל בית החולים לתיקון רטרואקטיבי של שכר העובד, ו"אף.
התעלם במפגיע מהוראה אשר ניתנה על ידי בעלי הסמכות לעניין זה והמשיך ושילם את השכר הגבוה עוד מספר חודשים.
רק ביוני 2006 ( שנתיים!
לאחר שהעובד שובץ בתפקיד וקיבל את השכר הגבוה) תוקן השכר בהתאם למשרה.
בסמוך לכך החלו ביצירת תפקיד בכיר יותר - מנהל רכש במתח דרגות 39-41 אשר עליו היה העובד מעוניין להתמודד.
במכרז פנימי ואשר כיום לאחר24 חודשים בתפקיד 'פטור ממכרז' הוא טוען לזכאות לכך.
נראה כי מקרה זה מדגיש ומדגים מצב בו יחידה מחליטה על דעת עצמה ובניגוד להנחיות מפורשות, אשר ניתנו לה על ידי בעלי סמכות, לפעול וליצור מצב בו עובד רוכש לעצמו זכות להתמודד במכרז פנימי (הגם שלא עבר מעולם מכרז חיצוני) בשל שיבוץ פיקטיבי במשרה פטורה ממכרז וכל זאת שעה שהשכר אשר הוצמד לה לא היה מתאים למשרה" (ההדגשות במקור).
מנהלת המחלקה הדגישה כי אין מדובר ב"טעות טכנית" או ביישום מוטעה של מדיניות, אלא בהחלטה שנוגדת את הכללים, "ויש בה בעליל משום חריגה מסמכות".
58 לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 ,, "תאגיד בריאות" הוא "עמותה, אגודה שיתופית חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".