HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעליה מתמדת בשטחי הנגב מזה מספר שנים.
גם במקרה זה מפעיל משרד הביטחון א ת .
יחידת הפיקוח האחראית על הטיפול בתופעה לרבות בהיבטי מניעה, איתור, פינוי, השמדה .
וניהול תיקים בבית המשפט.
לצורך כך מקיימת יחידת הפיקוח קשרי עבודה הדוקים עם חדרי .
המבצעים של שטחי האש, סיורים תכופים ואף טיסות לאיתור הקמתן של החממות.
ומדובר באיתור חומר החש וד כסם מחייבים חוקי המדינה גם את עירוב משטרת ישראל .
בתהליך ודבר זה נעשה באמצעות יחידת הפיקוח".
הסיירת הירוקה מסרה בתשובתה כי "הסיירת הירוקה אחראית לטיפול באירועים בתוך שטחי .
האש ולא בתוך בסיסי הצבא.
כמו כן הסיירת הירוקה מבצעת פעולות מניעתיות (שילוט .
מתן התראות לכלל הנכנסים לשטח האש) - פעולה המסייעת רבות בדחיית .
תביעות נזיקין כנגד משהב"ט, הגשת תלונות במשטרת ישראל כנגד עבריינים פולשים לשטחי .
האש, ייזום תביעות עם פרקליטות המדינה והמשטרה ועוד.
הסיירת הירוקה היא הגורם .
המתכלל לנושא טיפול בגידולי הקנאביס בשטחי האש כולל ביצוע ההשמדה בפועל.
הסיירת הירוקה מפנה פלישות ללא סיוע משטרתי.
מאחר ומדובר בחומר החשוד כסם, .
הפעילות מחייבת סיוע של גורמים משטרתיים (לצורך זיהוי החומר, תיעוד והוצאת צו .
לוחות 29 ,30 להלן מפרטים את פעילות הסיירת הירוקה בשטחי האש של בסיס צאלים: .
לוח 29 : פעילותהסיירת הירוקה בשטחי אש מל"י צאלים, 2017 - 2020 .
הפעילות 2017 2018 2019 2020 .
)השמדת חממות קנאביס (שתילים 29 ( 2,237 ) 31 ( 1,486 ) 123 ( 50,183 ) 248 ( 131,985 ) .
פינויים משטחי האש 46 54 152 334 .
טיסות פיקוח לאיתור חממות 3 1 4 1 .
התראות שניתנו בשטחי אש 9 17 28 76 .
תלונות שהוגשו נגד פולשים לשטחי האש 6 5 6 5 .
המקור: הסיירת הירוקה .
| 177 | | היבטי משילות בנגב לוח 30 : פעילות הסיירת הירוקה בשטחי אג"ת וסביבת בסיס נבטים, 2017 - 2020 .
הפעילות 2017 2018 2019 ביצוע 2020 .
)הפיכות (דונם 1,452 3,060 2,577 2,908 .
צווי פינוי קרקע 13 3 4 15 .
פלישות בעיבודים 5 11 6 4 .
פלישות חדשות 29 3 7 23 .
התראות שניתנו בשטחי אש 0 0 0 3 .
מנתוני הטבלאות עולה כי בשנים 2017 - 2020 חלה עלייה בפעילויות הפליליות שבשטחי .
האש, בייחוד בתחום של חממות קנאביס ובעניין הצורך לבצע פינויים משטחי האש.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי " נושא השימוש בנשק ואמל"ח צה"לי, שנגנב ממחנות .
צה"ל בכלל ושטחי מל"י צאלים בפרט, מוכר למשטרת ישראל ולכלל הגורמים בצה"ל.
מעורבות אזרחים, חיילים ואנשי קבע בביצוע עבירות גניבת אמל"ח מצה"ל ומכירתם או .
העברתם לגורמי פשיעה ברחבי הארץ מטופלת בכלל מישורי האכיפה על ידי משטרת ישראל .
המשטרה עובדת בשת"פ מלא עם מצ"ח בכל הנוגע לגניבות תחמושת .
לצורך טיוב שיתוף הפעולה בין מ"י ומצ"ח, הוקמה יחידת פסג"א (פיענוח ו סיכול .
גניבות אמל"ח מצה"ל) שהינה יחידת דסק מודיעין משולב לצורך הבאת כלל יכולות המודיעין, .
הטכנולוגיה, החקירות ומאגרי המידע הקיימים במ"י ובצה"ל לטובת הטיפול בתופעת גניבות .
האמל"ח מצה"ל וזליגתו לארגוני הפשיעה ופח"ע.
הבנת הצורך בהקמת יחידה משותפת, למ"י .
ומצ"ח, שתעסוק בפיענוח, סיכול גניבות אמל"ח מצה"ל, משקפת את מידת החשיבות אותה .
מייחסים משטרת ישראל וצה"ל לאירועי גניבות נשק ואמל"ח מצה"ל ופוטנציאל הפגיעה הטמון .
יצוין כי כל תלונה שמוגשת במתחם הבסיס מטופלת עד תום, לרבות שימוש באמצעים .
המשטרה עובדת בשת"פ מלא עם מצ "ח בכל הנוגע לגניבות תחמושת .
תיקים אלו מנוהלים ע"י יחידות העילית של המשטרה (ימרי"ם) ומקבלים את מלוא .
תשומת הלב של סגל הפיקוד הבכיר במחוז, וכך יהיה גם בעתיד".
עוד מסרה המשטרה בתשובתה כי "בימים אלו מתקיים שיח בדבר הקמת כוח משימתי לשטחי .
בהקשר זה, הוגש נמ" ט ]נייר מטה[ מסודר ע"י ק' אג"ת ]קצין אגף התכנון[מחוז דרום .
(בשיתוף פעולה עם פיקוד מרחב נגב) בדבר הקמת כ וח משימה לטיפול בתופעה.
הועבר לטיפול אג"ת מול המשרד לבט"פ".
המשטרה הוסיפה כי " שטחי האש של צה"ל מהווים שטח ריבוני וצה"ל אמון על אבטחתם .
נושא בסיסי צה"ל נמצא במרכז העשייה של המחוז הדרומי וקיים נמ"ט ארגוני להקמת .
יחידה לטיפול בגזרת צאלים.
ניכר קושי באיתור עבריינים המבצעים גניבות בשטחי אש.
מן המקרים מוגשת תלונה בדיעבד, מה שמקשה מאוד על איתור העבריינים.
עם פיקוד הדרום, חוזרת המשטרה ומדגישה בפני נציגי צה"ל, כי קיימת חשיבות רבה .
להזעקתה בזמן האירוע עצמו, לצורך איתור מהיר ויעיל של החשודים.
לצה"ל בפעילות כנגד גורמים פליליים הפועלים בשטחי האש.
בנוסף, מתקיים בימים אלו שיח .
בדבר הקמת כוח משימתי לש טחי האש.
יצוין כי כל תלונה שמוגשת במתחם הבסיס, מטופלת .
עד תום, לרבות שימוש באמצעים טכנולוגיים רבים.
בכל הנוגע לשדות מריחואנה: מזה מספר היבטי משילות בנגב .
| 178 | ,חודשים נערך מבצע, אחת לשבוע, בשת"פ היחידה האווירית, בו מבוערים שדות מריחואנה .
בכל רחבי הנגב, בדגש לשטחי צאלים.
יצוין כי ביעור שדות מריחואנה מהווה יעד מרכזי במחוז .
הדרומי בשנת העבודה 2021 .
כמו כן, בשנת2020 הושמדו מעל ל638 חממות סמים ו- 351,716 .
משרד מבקר המדינה מציין כי הקרבה היתרה של אוכלוסייה אזרחית לגדרות בסיס חיל .
האוויר בנבטים ולשטחי האימונים של צה"ל בנגב מעוררת בעיות שונות שפורטו, ויש בה .
גם כדי לסכן באופן ממשי את חיילי צה"ל מחד ואת התושבים מאידך.
מומלץ כי צה"ל יפעל לחידוד סמכויות המפקדים בשטח הצבאי ויגביר את השמירה .
בבסיס נבטים ובבסיס האימונים במל"י צאלים, תוך יצירת שיתוף פעולה הדוק יותר עם .
יתרה מכך, על משטרת ישראל להגביר את פעולותיה למיגור .
התופעות שתוארו בפרק זה, לחקירת אירועים פליליים ולהעמדת האחראים לדין.
חברתמקורות , תש"ן וחברת החשמל מתמודדות מדי שנה עם אירועי חבלה רבים .
במתקניהן בנגב וגניבה מהם.
נמצא כי בחלק מיישובי הבדואים בנגב קימת התחברות .
פירטית של תושבים מקומיים לתשתיות של חברת החשמל ושל גופים ציבוריים.
נמצא כי במועצות נווה מדבר ואל-קסום אין כלל תשתיות לטיפול בשפכי ם, וכי במרחבי .
בסיס מל"י שבצאלים מתבצעת פעילות פלילית הכוללת גניבת ציוד, חדירה לשטחי אש, .
הקמת מאות חממות קנאביס ועוד.
פגיעה בתשתיות לאומיות, גרימת נזק והתחברות פירטית למשאבי המדינה מבטאות אף .
הן את התרופפות ה"משילות" בנגב.
מומלץ כי משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות .
הרלוונטיות ייערכו למיגור התופעה של פגיעה בתשתיות, תוך שיתוף פעולה הדוק .
ביניהם ותוך רתימתה של משטרת ישראל לתיעדוף גבוה יותר של הטיפול בנושא.
מומלץ שצה"ל, משרד הביטחון, משטרת ישראל ורשות ההסדרה יפעלו למניעת .
הפעילות הפלילית והקרבה היתרה לבסיסי צה"ל.
| 179 | | היבטי משילות בנגב שער רביעי - אכיפה ובריאות הציבור .
מידת "המשילות " נאמדת אף באופן שבו התושבים מקיימים את הוראות החוק.
נאלצת להשקיע משאבים רבים יותר באכיפת החוק, כך מידת המשילות נמוכה יותר.
האירועים בנגב שהם בעלי אופי עברייני , תוך פגיעה בתושבים ובבריאותם, וחסרונן של תחנות .
משטרה לטיפול בהפרות החוק מעידים על רמת משילות נמוכה.
השער הרביעי סוקר את .
התופעות הבאות: השלכת פסולת, הפוגעת באיכות הסביבה ובבריאות הציבור ; סחיטת דמי .
חסות; ריבוי תאונות; ונדליזם לאורך צירי תנועה ועבירות תנועה; קיומה של כלכלה שחורה .
וקושי מהותי בגביית מס; וכן אי -אבטחה של מוסדות חינוך.
פרק זה מציג תופעות ששיעור היקפן הגבוה ייחודי לאזור הדרום, ובפרט בקרב האוכלוסייה .
בשל כך, על מוסדות המדינה האמונים על אספקת שירותי יסוד בסיסיים, .
כגון ביטחון כלל התושבים, להשקיע משאבים כדי למנוע תופעות אלו.
| 181 | | היבטי משילות בנגב פגיעה באיכות הסביבה ובבריאות התושבים .
המשרד להגנת הסביבה פועל לשמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור באמצעות קידום .
חוקים, תקנות ותקנים ופיקוח על יישומם ואכיפתם.
המשרד פועל גם מתוקף אמנות בין - .
בין תחומי האחריות של המשרד: טיפול באיכות האוויר, ניהול הפסולת, .
פיקוח על חומרים מסוכנים, הגנת משאבי הטבע והסביבה הימית.
השלכת פסולת ושריפתה .
סעיף 2 לחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד-1984 , קובע כי "לא ישליך אדם פסולת, פסולת בנין או .
גרוטאות רכב ברשות הרבים.
ולא ילכלך את רשות הרבים".
בסעיף 7 (א) לחוק נכתב כי .
"רשות מקומית תקבע, בכפוף לכל דין, אתרים לסילוק או לריכוז וטיפול בפסולת בנין, גזם, .
צמיגים או גרוטאות רכב, בין בתחומה ובין מחוצה לו בתאום עם הרשות המקומית הנוגעת .
בסעיף 7 (ד) נכתב כי "לא יפנה אדם פסולת מאחד הסוגים המפורטים בסעיף קטן (א) .
אלא לאתר שנקבע לכך, למפעל טיפול באשפה, למפעל מחזור או למשרפה, או בהתאם .
להוראות שנקבעו בחוק עזר של הרשות המקומית הנוגעת בדבר".
בסעיף 16 (א) לחוק נכתב כי השר לאיכות הסביבה הוא הממונה על ביצוע חוק זה.
פורסם תיקון לחוק זה, האוסר על הבערת פסולת בשטחים פתוחים וקובע כי העושה כך צפוי .
לקבל קנס של עד 226,000 ש"ח או עונש מאסר של שנה - סעיף 13( )(ב3 .
בביקורת עלה כי בי ישובים הארעיים וביישובי הקבע שבהם מתגוררת האוכלוסייה .
הבדואית מושלכת פסולת ברשות הרבים , בניגוד לחוק שמירת הניקיון, ומתבצעות .
שריפות בלתי מוסדרות של פסולת, הגורמות לזיהום אוויר ניכר שהתושבים נחשפים .
עוד עלה מהביקורת כי הרשויות המקומיות ביישובים הארעיים שבהם מתגוררת .
האוכלוסייה הבדואית אינן אוספות ומטפלות בפסולת כראוי.
גם ב יישובי הקבע המצב .
איננו משביע רצון הן בשל היעדרם של אתרי מיחזור לפסולת והן מבחינת תדירות איסוף .
כך לדוגמה, בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם ראש מועצת בית לקיא ב - 24.
הואמסר כי אין אתר מיחזור פסולת ביישוב.
לדבריו, המצב החברתי -כלכלי אי נו מאפשר להקים .
אתר פסולת, וכיום אין פינוי פסולת בפזורה, גם פסולת ביתית וגם פסולת של פגרי חיות.
עוד הועלה כי המשרד להגנת הסביבה אינו מצליח למנוע את התופעה של השלכת .
פסולת בשטחים הגליליים116 שברחבי הנגב.
תופעה זו מצויה בהיקף נרחב בשטחים הללו והובאה לידיעת המשרד להגנת הסביבה.
היתר, במשרד להגנת הסביבה התקבלו שש פניות במהלך השנים 2017 - 2018 בנוגע למטרדי .
פסולת ואף לגבי הקמת אתר פסולת לא חוקי באזורים גליליים בצידי כביש 316 בדרום, לא .
116 שטח גלילי הוא שטח שאינו מצוי בתחום שיפוטה של אף רשות מקומית.
שטחים גליליים הם כ־5% משטחי מדינת .
| 182 | רחוק מהיישוב הבדואי חורה.
במצבים מעין אלו הבעיה מתחדדת במיוחד, שכן הואיל והשטח .
נמצא מחוץ לתחומה של רשות מקומית, לא ניתן לחייב שום רשות מקומית בצו ניקוי מסוג זה.
אולם לפי חוק שמירת הניקיון, השר להגנת הסביבה או עובד משרדו שהוא הסמיך לכך רשאי .
לתת צו לשמירת הניקיון לבעל הנכס או למחז יק הנכס שבו הושלכה פסולת וכן כנגד מי .
שפינה את הפסולת או מי שהזמין את פינויה.
17 שלח מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה דאז למ"מ מנכ"ל המשרד לביטחון פנים .
מסמך הנושא את הכותרת "בקשת עזרה לטיפול באתרי פסולת פיראטיים בפזורה הבדואית .
במסמך נכתב כי "לאחרונה אנו עדים להשלכה פראית של פסולת בפזורה הבדואית, .
הכוללת פסולת ביתית ופסולת בניין, בהיקפים שלא הכרנו בעבר.
למיטב ידיעתנו, נכון ליום .
זה פועלים כשישה אתרי פסולת פיראטיים משמעותיים (אלסייד, אבו קוידר, תל שבע, שדה .
תימן, מחצבת פיוניר, אלווקילי).
האתרים אינם חוקיים ולפיכך אינם מוסדרים ולא כוללים .
תשתיות הנדרשות באתרי הטמנת פסולת למניעת מפגעים סביבתיים לרבות זיהום מים .
זאת ועוד, לעיתים קרובות מפעילי האתרים שורפים את הפסולת באופן היוצר זיהום .
אוויר נרחב וחמור, במשך ימים רבים.
לתופעה זו, של שריפת פסולת ביתי ת באופן לא .
מבוקר, חומרה יתרה, שכן כתוצאה ממנה נפלטים לאוויר חומרים רעילים ומסוכנים .
כגון דיאוקסינים ופוראנים, העלולים לגרום לנזק בריאותי כבד לאזרחים החשופים .
נציין כי אירוע שריפה כאמור התרחש בין ה ]ההדגשה במקור [- 31.
2017 במחצבת פיוניר הישנה בסמוך לערוער, תוך יצירת מפגעי עשן וזיהום אוויר חמור .
לתושבים בפזורה הבדואית.
כוחות כיבוי אש שהוזעקו למקום התקשו להתמודד עם השריפה".
עוד כתב המנכ"ל במסמך זה כי "למפקחי המשרד להגנת הסביבה (הן במשטרה הירוקה והן .
במחוזות) סמכויות לטיפול במפגעים אלו.
יחד עם זאת, הפעילות העבריינית המתוארת לעיל .
היא בעלת סממנים מאורגנים.
לפיכך אנו מבקשים סיוע מיחידות מתאימות במשטרת ישראל .
לבסוף, ולאור חומרת התופעה וממדיה, אנו מבקשים כי תורה על הקמת צוות פעולה מיוחד, .
אשר יגבש תוכנית פעולה למיגור התופעה, וימנה, בין היתר, נציגי ם של המשרד להגנת .
לטענת המשרד להגנת הסביבה, לא התקבלה תשובה למכתב זה מהמשרד לביטחון פנים.
עוד ציינו אנשי המשרד להגנת הסביבה במאי 2020 כי תופעה זו נמשכת ביתר שאת וכי הם .
מוזעקים גם לאחרונה, לעיתים אף מבתיהם, כדי לטפל באירועי שריפת פסולת חריגים .
יצוין כי דרכי ההתגוננות העומדים בדרך כלל בפני תושבים שנחשפים לעשן המגיע משריפות .
הן פינוי מהשטח או לחלופין הסתגרות בתוך הבתים והגפת החלונות והפתחים למניעת חדירת .
אולם לתושבי הפזורה הבדואית אין יכולת מעשית ואפקטיבית להתגונן בדרכים אלו, .
שכן הם מתגוררים במבנים ארעיים בשטח, שאינם מאפשרים זאת.
נמצא כי לא הוקם צוות פעולה מיוחד שיגבש תוכנית למיגור תופעת הפסולת הפירטית .
ושריפות הפסולת בפזורה, כפי שביקש מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ביוני 2017 .
במאי2020 מסרו נציגי המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה כי בשנה .
האחרונה מסייעת יחידת השריפות שברשות הטבע והגנים למשרד להגנת הסביבה בכל .
הקשור לטיפול בתופעה המתוארת, אולם טרם חל שינוי מהותי בהיקף התופעה, ועדיין .
ישנו קושי משמעותי באכיפת הנושא.
| 183 | | היבטי משילות בנגב במסמך סיכום סיור של צוות מבקר המדינה בשטחי הפזורה ב- 10.
הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, נכתב כי "פסולת ביתית מגיעה ממרכז הארץ .
ונשפכת במעל 20 אתרי פסולת פיראטיים בכל הנגב, ולמשרד הגנת הסביבה אין מספיק .
בנוסף, יש תופעה נרחבת של שפיכת פסולת בניין בכל הנגב ובעיקר .
בצמוד ליישובי הבדואים".
הרשות להסדרת התיי שבות הבדואים בנגב מסרה בתשובתה כי "שר החקלאות הציג את .
הנושא לשר להגנת הסביבה לפני למעלה משנתיים בסיור שהתקיים בשטח.
בפגישה בין המנכ"לים, הוצע פתרון של הטלת המשימה על הסיירת הירוקה שיש לה סמכות .
לפעול בכל רחבי הנגב גם בתפיסת קרקע וגם בהשלכת פסול ת.
המשרד להגנ"ס כמעט ולא פועלת בנושא, חטיבת השמירה על הקרקע של רמ"י פועלת .
בנושא במקביל למשימות אחרות שלה.
יש להטיל את המשימה על גורם אחד שיוכל לפעול .
הסיירת הירוקה מהווה פתרון מיטבי לנושא.
מאז החל המשרד להגנת .
הסביבה לגבות את אגרת ההטמנה, עלה משמעותית התמריץ להטמנת פסולת פירטית.
לשקול את ביטול אגרת ההטמנה ולחלופין להטיל על המשרד להגנת הסביבה להפעיל מתוך .
תקציב היטלי ההטמנה מערך אכיפה יעיל ואפקטיבי למניעת הטמנת פסולת פיראטית".
המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו מיום 13.
21 כי "המשרד להגנת הסביבה הקצה .
בשנים האחרונות, קרוב ל 100 מלש"ח בהחלטות ממשלה ייעודיות למגזר הבדואי, וכן 100 .
מלש"ח לאשכולות הרשויות נגב מזרחי ונגב מערבי, שחברות בהם, נכון להיום, גם הרשויות .
התקציב נועד להיבטים שונים של ניהול משק הפסולת, הסדרת האיסוף, .
רוב ההתיישבות הבדואית בפזורה לא הוכרה ע"י מדינת ישראל בשום צורה .
שהיא עד היום, כך שכל ההשקעות והמאמצים הנ "ל נעשים רק בשטח הישובים המוכרים.
עוד יצוין שפינוי שוטף של פסולת הוא שירות מוניציפאלי, וככזה הוא נתון לאחריות משרד .
הפנים, ולא המשרד להגנת הסביבה".
עוד ציין המשרד בתשובתו דוגמאות לפעולות שונות .
שבהן הוא נקט לטיפול במישור האכיפה לאחרונה, וביניהן פעולות אכיפה משמעותיות של .
המשטרה הירוקה בתחום השלכ ת פסולת ברשות הרבים ואתרים פיראטיים, נקיטת הליכי .
אכיפה על ידי המשרד כנגד הרשות המקומית כסייפה, הוצאת צו ניקוי למועצה המקומית .
לקיה, סגירת אתר הפסולת היבשה בתל שבע ושיפור המצב בתחום זה בשגב שלום וכן בעיר .
המשרד הוסיף כי אין לו התנגדות להמל צה בדבר הטיפול באתרי .
הפסולת הפירטיים, אולם נוכח מחסור במשאבים המתאימים ונוכח הפעילות התעשייתית .
האינטנסיבית במחוז דרום, יכולתו לתת מענה מוגבלת.
המשרד הדגיש את חשיבות פעילותה .
של היחידה למניעת שריפות פסולת שברשות הטבע והגנים, הפועלת במימון המשרד להגנת .
הסביבה מסוף שנת 2019 לצורך מתן מענה משלים וסיוע אכיפתי , וציין כי בשנת 2020 חלה .
ירידה של 30% ביחס לשנת2019 .
בהיקף אירועי שריפות הפסולת בשטחים הפתוחים .
רשות הטבע והגנים (להלן – רט"ג) מסרה בתשובתה מיום 12.
21 כי לפעילותה של היחידה .
למניעת שריפות פסולת , שהוקמה על ידה עבור המשרד להגנת הסביבה לנושא השלכת .
פסולת ושריפתה, ישנה השפעה בכל הקשור לעבריינות כבדה, שבה נדרשות נחישות והתמדה .
כדי לטפל בתופעה, וכן המשך תקצוב היחידה והגדלתה.
רט"ג ציינה כי נכון להיום אין .
אפשרות להטיל קנס (ברירת משפט) על עבירת שריפת פסולת.
המשרד לביטחון הפנים מסר בתשובתו כי "בחודש מרץ 2020 , השתתפו נציגי מנהלת דרום .
לתיאום האכיפה של דיני המקרקעין במשרד לביטחון הפנים ונציגי המשטרה ביום עיון בנושא .
מטמנות פיראטיות שיזם , מנהל מחוז דרום של חטיבת שמירת הקרקע של רשות מקרקעי היבטי משילות בנגב .
במסגרת יום העיון, נערך סיור מטמנות פיראטיות.
הסיור נערך בהשתתפות המשנה .
לפרקליט המדינה (אזרחי) ומנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ומשתתפים נוספים, ביניהם מפקד .
יחידת "יואב" במשטרה, נציגי מרחב "נגב" של משטרת ישראל, משרד האוצר - היחידה .
הארצית לתכנון ובניה, סיירת ירוקה, רט"ג ונציגים נוספים של משרדים ויחידות ממשלתיות.
בסיור עלו החשיבות והדחיפות בטיפול בבעיה.
בחודש מאי 2020 התקיים במנהלת דיון עם .
מנהל היחידה למניעת שריפות ברט"ג, אשר מסייעת למשרד להגנת הסביבה בנושא זה, וזאת .
לאור בקשת סיוע מהמנהלת בתיאום אבטחת כוחותיו.
סוכם כי הצורך לסייע הוא ברור וחשוב .
ויש לראותו כנושא לטיפ ול ברמה הלאומית ומשום כך אנו נרתמים לסייע.
אוקטובר 2020 ' החלה היחידה למניעת שריפות ברט"ג לקבל סיוע מיחידת יואב' בפעילותה .
נגד אחת המטמנות הגדולות והפעילות במרחב במטרה לסכל את הפעילות הנעשית במקום.
נוכח חשיבות הטיפול בהיבטי התיאום בנושא הוסיפה המנהלת משימה חדשה לשנת העבודה .
2021 של טיפול בשני אתרי מטמנות פירטיים משמעותיים".
המשטרה מסרה בתשובתה, בין היתר, כי "משטרת ישראל בשיתוף המשטרה הירוקה מבצעת .
אכיפה כנגד אתרי פסולת פיראטיים בכל רחבי הארץ.
למחוז דרום מוקצה צוות של שני .
שוטרים הפועלים יחד עם צוות דרום של המשטרה הירוקה בשת"פ היחידות המקומיות.
החולפת התקיימו במחוז דרום 39 פעילויות של תחנות המשטרה עם המשטרה הירוקה.
מתוכן ברהט, 2 בערערה, 1 באלסייד, והשאר בין ישובים בפזורה הבדואית, רשויות ושבטים.
במהלך התפיסות נתפסו כלי צמ"ה מסוג משאיות ושופלים.
בנוסף, ניתנו דוחות והורדו רכבים .
בין השנים 2018 ו-2019 קיים מחוז דרום מבצע רחב היקף בשת"פ המשטרה הירוקה .
/ המשרד להגנת הסביבה.
במסגרת המבצע נערכו כוחות משטרה, בשת"פ כוחות משטרה .
ירוקה, בשטחי פינוי פסולת במגזר הבדואי ואספו ראיות כנגד מספר חשודים בהשלכת .
בוצעו מעצרים רבים ונתפסו עשרות משאיות וכלי צמ"ה.
במהלך שנת 2019 הוגש .
כתב אישום ע"י המשרד להגנת הסביבה, במסגרתו הוגשה בקשה לחילוט של כלי צמ"ה .
ומשאיות בשווי של עשרות מיליוני שקלים.
בנוסף, בעלי הקרקע נתבעו בסכום של מעל 15 .
מיליון שקלים, על חלקם בהפיכת הקרקע לאתר פסולת.
כלל הפעילות לוותה באופן הדוק .
ע"י כוחות משטרה מהמחוז הדרומי, מרחב נגב ותחנת ערוער.
נציין כי אנשי משטרה מלווים .
פעילויות של המשרד להגנת הסביבה הנוגעות להשלכת פסולת בשטחים ציבוריים.
זה אף יצוין כי הליווי והסיוע לאנשי הגנת הסביבה הינם מרכיבים מרכזיים במדיניות המחוז .
משרד הפניםמסר בתשובתו כי "כיום פועלים בנגב שני אשכולות (אשכול נגב מערבי ואשכול .
שני האשכולות מאגדים בתוכם 8 מתוך9 הרשויות (רהט לקיה באשכול נגב .
מערבי ושאר הרשויות ל מעט תל שבע באשכול נגב מזרחי.
המשרד מעודד את תל שבע .
להצטרף לאחד האשכולות).
שני האשכולות פועלים בתמיכת המשרד להגנת הסביבה ומשרד .
הפנים בתחום הסביבתי בין ה שאר ניהול מערך איסוף הפסולת ברשויות.
האשכולות מענים לטיוב השירות ואסדרת הטיפול בתחנות קצה מוסדרות.
האצלת סמכויות שבוצעה על ידי הרשויות הבדואיות לאשכולות, הקימו שני אשכולות מערך .
אכיפת הדינים הסביבתיים שתוקצב בדצמבר 2020 על ידי משרד הפנים ב -2.
במסגרת תקציבי החלטת ממשלה 2397 המיועדים לאשכולות.
בהתאם להחלטת ממשלה546 .
המשרד להגנת הסביבה אמור לתקצב את מערך האכיפה ב -7 מיליון ש"ח נוספים.
האכיפה צפוי לשפר משמעותית את איכות החיים בנגב.
יצוין כי המערך אינו חל בשטחים .
הגליליים שבשטח האשכולות שכן הסמכויות במקרה זה נתונות למשרדי הממשלה.
משרד מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 185 | | היבטי משילות בנגב הפנים קורא למשרדים לגבש מודל עבודה משותף עם האשכולות להרחבת פעילות האכיפה .
על כלל הרשויות המקומיות הבדואיות ברחבי הנגב לפעול לפינוי הפסולת משטחן .
לאתרי פינוי פסולת מוסדרים, ו על משרד הפנים לפקח על פעילות הרשויות בנושא.
המשרד להגנת הסביבה בסיוע משטרת ישראל לפעול לסגירת כלל אתרי הפסולת .
הפירטיים ברחבי הנגב, ולפעול לאכיפה בנושא שפיכת הפסולת באתרים בלתי מורשים .
מומלץ כי השר להגנת הסביבה יפעל למימוש סמכותו כחוק להוציא צווי ניקיון .
לרשויות המקומיות ולבעלי הקרקע, לרבות באזורים שאינם בתחום הרשויות .
כי המשרד להגנת הסביבה ומשרד הפנים יגבשו תוכנית כוללת לניקיון מרחבי הנגב .
מומלץ לבחון מקורות מימון מקרן הניקיון לטובת פרויקט לאומי זה.
השלכת פגרים וקבורתם .
השלכה בלתי מוסדרת של פגרי בעלי חיים היא מפגע תברואתי קשה.
עיקרי להרעלה, יוצרים בעיות תברואה ומביאים להתפרצות מחלות שונות ובכללן כלבת, .
לזיהום של קרקע ומי תהום, להפצת ריחות רעים וכן לריבוי של זבובים ומכרסמים מזיקים.
תקנות מחלות בעלי חיים (פסדים 117), התשמ"א-1981 , קובעות כי המחזיק בבעל חיים שמת .
חייב לקבור או לשרוף את נבלתו במקום שקבעה הרשות המקומית או להביאה לתחנת איסוף .
כמו כן, רשות מקומית תקבע באישור מנהל השירותים הווטרינריים אתר .
לקבורת בעלי חיים או למשרפה או למפעל פסדים וכן תחנות לאיסוף פסדים.
ממצגת בנושא "סניטציה" שהכינה בשנת 2017 רשות הטבע והגניםעולה כי ישנם כ - 200,000 .
ראשי צאן בקרב האוכלוסייה בדרום, וכי תמותה ממוצעת של10% בשנה מביאה לכ- 20,000 .
פגרים בשנה (כ-50 כבשים ביום) ולבשר פגרים במשקל כולל של 850,000 .
הועלה כי הרשויות המקומיות ביישובי הבדואים אינן מטפלות בפסולת הנובעת משחיטת .
בעלי חיים לצר כים פרטיים .
השאריות נזרקות במקומות ציבוריים , ועל כן הערימות .
בפגישה שערכו באוגוסט 2018 נציגי משרד מבקר המדינה עם אנשי מחוז דרום של המשרד .
להגנת הסביבה ציינו הללו כי בקרב האוכלוסייה הבדואית בדרום פועלות "משחטות שחורות", .
שפועלות ללא קבלת כל היתר ורישי ון.
משחטות אלה משליכות בצורה בלתי מוסדרת פסולת .
של תוצריהן, ובכללה פגרי עופות וצאן.
התברר כי התופעה קיימת בכמה יישובים, והיא ניכרת .
בייחוד בתקופת הרמדאן.
משיחות עם ראשי המועצות בעניין זה הם אישרו שמדובר בתופעה .
מקובלת באוכלוסייה הבדואית.
117 , התשמ"ה]נוסח חדש[ פקודת מחלות בעלי חיים-1985.
מפעל להפקת מוצרים מפסדים היבטי משילות בנגב .
| 186 | נציגי משרד מבקר המדינה ערכו באוגוסט 2018 סיור באזור לקייה.
בתמונה35 להלן מוצגת .
השלכת פסולת ופגרי בעלי חיים בצורה בלתי מוסדרת ומסוכנת: .
תמונה 35: פסולת מעורבת עם פגרי בעלי חיים באזור לקייה, אוגוסט 2018 .
בביקורת עלה כי התופעה נפוצה גם במקומות נוספים בדרום, כגון בחלקו הצפוני של בסיס .
באזור נחל מלחתה ובערוצי נחלים נוספים נמצאה פסולת רבה ופגרים .
של גמלים ובעלי חיים אחרים.
בעונת החורף, כאשר יש הצפות של הנחל, פגרים גדולים אלה .
ופסולת ביולוגית מגיעים בזרימה חזקה ומצחינה לתוך הבסיס וגורמים לתשתיות הגדר החכמה .
ולטכנולוגיות הקשורות אליה נזקים המוערכים בעשרות אלפי ש"ח, ואף פוגעים במעבירי המים .
המשרד להגנת הסביבה נתקל בתופעה חמורה זו במסגרת סיורי הפיקוח הנערכים על ידו .
לדוגמה בדוח סיור מיום 3.
19 ששלחמחוז דרום לרכזת איכות הסביבה במועצה האזורית .
בני שמעון נכתב, בין השאר, כי "מערבית לכביש 40 מדרום לכביש 310 ואזור התעשייה עידן .
מושלכת פסולת מעורבת ויבשה בכמות רבה לרבות.
פסולת ממשחטות, עופות מתים .
הפסולת מושלכת על קרקע חשופה ללא כל תשתיות מתאימות.
בריחות צחנה עזים ובלתי נסבלים (בעוצמה 5 )של פסולת ופגרים, אשר גרמו להרגשת מחנק .
להלן מוצגים פגרי עופות שהושלכו מדרום לאזור התעשייה עידן הנגב מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 187 | | היבטי משילות בנגב תמונה 36: ,פגרי עופות בשטח שמדרום לאזור התעשייה עידן הנגב 3.
:המקורמפקח המשרד להגנת הסביבה.
דוגמה מאזור אחר עולה בדוח סיור מ - 1.
17 ששלח מחוז דרום במשרד להגנת הסביבה .
למנהל מחלקת התברואה במועצה המקומית ערערה.
בדוח נכתב כי בנקודות ציון מסוימות .
לאורך כביש 80 בערערה פועלים אתרים בלתי חוקיים לסילוק פסולת, וכי במקומות אלו .
מושלכת פסולת מגוונת הכוללת פסולת ביתית, פסולת בניין, פגרי בעלי חיים ופסולת .
בדוח צוין כי ניתן היה להבחין במהלך הסיור בריחות צחנה חריפים של פסולת ושל .
פגרי בעלי חיים וכי נצפו גם סימני שריפה של פסולת.
עיריית רהט מסרה בתשובתה שכדי לייעל את פינוי הפסולת, דרושה אכיפה והרתעה ובכלל .
זאת הפעלת קנסות נגד משליכי הפסולת ברשות הרבים.
המועצה האזורית בני שמעון מסרה בתשובתה כי היא ממליצה על הקמתה של קרן (בעקבות .
ריכוז התקציב מכלל הצווים שנקבעו במחוז דרום) שתשמש את הרשויות המקומיות בנפת באר .
שבע לטיפול בפסולת לסוגיה הפזורה ברחבי הנגב בשיטה של החזר עלויות פינוי כנגד הוכחת .
לדבריהם, המתווה המוצע יאפשר לכל רשות מקומית או אשכול רשויות לבצע את .
פינוי הפסולת במרחב ללא כל שיקולים פנימיים של עדיפות תקציבית.
המועצה האזורית נווה מדבר מסרה בתשובתה כי היא "השקיעה בחמש שנים האחרונות כ-9 .
מיליון ש"ח להסדרת מערך פינוי האשפה הביתית ולפינוי מפגעי פסולת משטחה.
את פינוי האשפה הביתית בצורה משמעותית, ואנו עדיין בתהליך של הרחבת מערך פינוי היבטי משילות בנגב .
התופעה של מזבלות פיראטיות והשלכת פסולת ברשות הרבים קיימת במרחב והיא .
בעיקר מתקיימת בשטחים גליליים ובשטחם של רשויות אחרות.
בשטחים פתוחים ידועה למוא "ז נווה מדבר והיא אף התריעה בפני משרדי הממשלה השונים .
המועצה מקיימת מדי שנה ימי עיון והדרכות למגדלי צאן וחלק מהתכנים .
כוללים התייחסות לשמירה על שטחים פתוחים ולנושאים תברואתיים אחרים הקשורים לנושא .
אין במועצה שחיטה שחורה או מכירת עופות אחרי שחיטה".
המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו כי "מלבד תפיסות מקומיות של משליכי פסדי ם .
ופגרים - המשרד, בכוחות הקיימים בידו, אינו יכול להגיע אל כל המשליכים, שהם תושבי .
הרשויות המקומיות הבדוויות.
אנו מצפים למעורבות רבה יותר של הרשויות המקומיות, בתגבור .
יחידות האכיפה המקודמות על ידי האשכולות, וכן הכנסת גורמים נוספים ' תחת האלונקה'.
למשל משרד הבריאות שהשחיטה השחורה עוברת על החוקים והתקנות הנתונים בידו".
כתב המשרד כי הוא הוציא צו ניקוי למועצה המקומית לקייה, אשר לא קוים, וכי מחוז דרום של .
המשרד עוסק בהכנת בקשה לחקירה פלילית בגין אי -מילוי צו ניקוי.
המציאות שהייתה קיימת באזור התעשייה עידן הנגב מוגרה.
רשות הטבע והגנים מסרה בתשובתה מיום 12.
21 כי בוצע פרויקט סניטציה לטיפול בפגרי .
הפרויקט הביא לשינוי בשטח וראוי למסד אותו ולקבע את תקציבו.
בתשובתה כי נושא הפסדים ופגרי העופות אכן לא פתור ומחייב פתרונות אכיפה.
רט"ג כי בשטחים הגליליים, שבהם נמצאים היישובים הלא -מוסדרים , אין יחידת פיקוח ברמה .
המקומית או המחוזית שמבצעת אכיפה של חוקי הסביבה.
לתופעה של השלכת פגרים במרחב הציבורי ואי -קבורתם ישנה השלכה תברואתית .
וסניטרית משמעותית , שעלולה לפגוע בבריאותם של התושבים.
הישנותם של מקרים אלה והסכנה הסניטרית והבריאותית שבגינם, על המשרד להגנת .
הסביבה והרשויות המקומיות הנוגעות בדבר לוודא שהוראות החוק בעניין זה ייאכפו .
בשנים האחרונות מתגברת התופעה של אירועי גשם מרוכזים וחזקים באזור הדרום .
ובעקבותיהם שיטפונות מסוכנים.
תופעה זו אף גרמה לאירועי היסחפות וטביעה של תושבי .
הפזורה, ובהם ילדים119.
השלכת פסולת בערוצי הנחלים וסתימתם מגבירות את הסיכון לעלייה מסוכנת במפלסם של .
נחלים אלו בעיתות של גשמים חזקים בחורף ואת סכנת השיטפונות.
מהאוכלוסייה הבדואית בנגב, המשתמשים בהסעות כדי להגיע למוסדות החינוך, אינם יכולים .
ללמוד באותם ימים120 .
119 בשנת2018 אירעו שני אירועים מצערים מסוג זה.
להרחבה בנושא ראו הפרק שדן בהסעות תלמידים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 189 | | היבטי משילות בנגב בביקורת עלה כי הרשויות המקומיות אינן פועלות בנושא ו המשרד להגנת הסביבה, .
משרד הפנים ומשטרת ישראל אינם מטפלים, כל גוף במסגר ת סמכויותיו ובאמצעי .
האכיפה העומדים לרשותו, בתופעה של סתימות ערוצי נחלים בפסולת בכלל ובפסולת .
בניין בפרט , שנפוצה ביותר באזורים הסמוכים ליישובי הבדואים בנגב ו בפזורה.
להלן מוצגת פסולת שהושלכה בערוץ נחל .
תמונה 37: פסולת בערוץ נחלליד לקייה, אוגוסט 2018 .