HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהמשך לחוות הדעת ממאי 2009 , גיבש ביוני2009 מנהל אגף הסיוע טיוטת מכתב ליועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז, שבה הוצגו שתי עמדות שונות בסוגיית מתן סיוע משפטי לתושבים זרים: עמדת אגף הסיוע ומחלקת ייעוץ וחקיקה בצד עמדתה של ראש תחום עניינים מינהליים במחלקת הבג"צים.
מטרת המכתב הייתה שהיועץ המשפטי יכריע במחלוקת בסוגיה זו.
הביקורת העלתה כי טיוטת מכתב זו לא גובשה לכדי מכתב שנשלח ליועץ המשפטי לממשלה.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (חקיקה), עו"ד אורית קורן, ביקשה באוגוסט 2009 מרפרנט אגף הסיוע במחלקת ייעוץ וחקיקה לרכז במסמך פנימי נוסף את הדעות השונות במשרד המשפטים, אשר יוגש לה לצורך קבלת החלטה והכרעה בעניין.
עד סיום הביקורת, בספטמבר 2010 , טרם גובש המסמך הפנימי וטרם הוכרעה סוגיית מתן סיוע לתושבים זרים.
מחלקת ייעוץ וחקיקה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי באשר למתן סיוע משפטי לאוכלוסיות נוספות, שאמנת האג אינה חלה עליהן, הרי מדובר בסוגיה סבוכה ומורכבת המעלה את שאלת היקפן של האמנה החברתית ושל הערבות ההדדית של אזרחי המדינה ותושביה בכל הנוגע לתושבים זרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי סוגיית מתן הסיוע המשפטי לתושבים זרים הועלתה בפני הנהלת משרד המשפטים כבר בספטמבר 2007 .
מדובר בסוגיה הנוגעת לאלפי אנשים, בין היתר, למהגרי עבודה הנמצאים בישראל.
במצב זה אוכלוסייה מוחלשת, דוגמת א וכלוסיית התושבים הזרים, אינה זכאית לסיוע.
משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד המשפטים לקיים דיון ולהכריע בסוגיה זו.
משנת2003 נערכו תיקוני חקיקה במסגרת חוק הסיוע המשפטי.
במסגרת תיקונים אלו נוספו כמה עניינים שבהם יינתן סיוע משפטי ללא מבחני הזכאות הקבועים בחוק ובתקנות: ייצוג נפגעי עברות "החזקה בתנאי עבדות" וסחר בבני אדם למטרות עבדות ועבודת כפייה15 ; ייצוג חולה המאושפז על פי הוראת אשפוז או הנמצא בטיפול מרפאתי בדיונים בפני ועדה פסיכיאטרית ובדיונים בערעור על החלטת ועדה פסיכיאטרית16; ייצוג קטין שבן משפחתו הגיש בקשה למתן צו הגנה מפניו17); וייצוג משתתפי תכנית ויסקונסין (קודם שהופסקה18.
על פי נתוני אגף הסיוע, בשנת2008 טיפל האגף ב-3,130 תיקים, ובשנת2009 ב-4,039 .
תיקים על פי העילות דלעיל על אף תיקוני חקיקה אלה שכבת אוכלוסייה רחבה בישראל אינה ע ומדת עדיין בתנאי הזכאות הכלכ לית לקבלת סיוע משפטי ממלכתי, אך אין ביד יה לממן שירותים משפטיים.
מ ציאות זו אינה מבטיחה כראוי את מימוש זכות היסוד לנגישות למשפט.
קידום יישוב סכסוכים ללא התדיינות משפטית .
עבודת הוועדה הצביעה על ח ס ר ניכר בשירותי ייעוץ משפטי שיהיו חלק ממערך הסיוע המשפטי בישראל ולימדה על אי -שימוש באמצעים ל יישוב סכסוכים מחוץ לכותלי בית המשפט.
מציאות זו מלמדת אפוא על אי-נקיטת גישה "מניעתית", שבאמצעותה אפשר לזהות סכסוכים בשלבים מוקדמים ולהתערב כדי לפתור אותם בעודם כאלה.
הוועדה ציינה כי אף החלטות מועצת אירופה בתחום הנגישות לצדק והמלצותיה מדגישות שהספקת שירותי ייעוץ ואמצעים חלופיים ליישוב סכסוכים, על ידי המדינה, היא חלק ממערך סיוע משפטי מודרני19.
עם זאת הדגישה הוועדה כי אימוץ גישה מניעתית לטיפול בסכסוכים נחשב חידוש יחסי גם במדינות המתקדמות בתחום הנגישות לצדק.
לפיכך הטעימה הוועדה כי יש לנקוט זהירות והדרגתיות בעניין זה.
הוועדה הציעה כאמור לפַתֵּח אפיקים לפתרון מחלוקות שלא באמצעות בתי המשפט, אלא באמצעות הליכי גישור, פישור או בוררות, אם בטרם ההתדיינות המשפטית ואם במהלכה.
היתרונות בכך היו לדעתה, בין היתר, הפחתת העומס על בתי המשפט ועל אגף הסיוע וצמצום העלויות הכרוכות בהתדיינות המשפטית.
כאמור, המלצות אלה לא נידונו על ידי הנהלת משרד המשפטים.
כאמור, תקנות הסיוע המשפטי מגדירות את השירות המשפטי שיספק אגף הסיוע ואת היקפו: ייעוץ משפטי ועריכת מסמכים משפטיים, וכן ייצוג בפני בתי משפט, בפני בתי דין ובפני לשכות הוצאה לפועל.
בהתאם לכך, קבע האגף כי הלשכות לא יעניקו סיוע משפטי בתהליכים שאינם נעשים בפני ערכאות משפטיות, כגון הליך של בוררות, פישור או גישור, למעט בנסיבות חריגות שבהן הערכאה המשפטית הפנתה את הצדדים להליך הגישור.
15 תיקון6 לחוק הסיוע המשפטי, התשס"ז-2006 ; שם, תיקון9 , התשס"ט-2008.
16 שם, תיקון4 , התשס"ד-2004.
17 שם, תיקון7 , התשס"ז-2007.
18 שם, תיקון8 , התשס"ח-2008.
19 ראו למשל המלצת מועצת אירופה 93 (1 ), סעיפים1 ו-2.
ראוי היה שהאגף ישקול ליזום תיקון חקיקה שיוסיף על השירותים שהוא מעניק אפשרות למתן סיוע גם במקרה של התדיינות מחוץ לכותלי בית המשפט.
כך יורחב סל השירותים שהאגף יוכל להעניק לפונים.
בתשובתו מסר האגף כי הוא תומך עקרונית במסקנת הדוח, ולפיה ראוי היה לשקול ליזום תיקון חקיקה שיוסיף על השירותים שהוא מעניק גם ליווי בהליכים שמחוץ לכותלי בית המשפט.
ואולם, לנוכח מורכבות הנושא וריבוי ההיבטים המערכתיים והתקציביים הכרוכים בו, עניין זה אינו כלול בסדרי העדיפויות של האגף.
האגף העלה כמה קשיים הקשורים בייצוג במסגרת ההליכים המתקיימים מחוץ לכותלי בית המשפט: א.
אי-התאמתם של רבים ממקבלי הסיוע להשתתף בהליכים מחוץ לכותלי בית המשפט, שכן יחסי הכוחות בין הצדדים להליך יכולים להיות לא שוויוניים, והליך גישור במצב לא שוויוני עלול להוביל להסכמה לא מאוזנת לרעת הצד החלש; ב.
יש קושי משפטי בהובלת לקוח להליך של פשרה במקום שבו מצא האגף כי הוא צפוי לזכות בהליך אף ללא פשרה; ג.
שילוב הליכי גישור במסגרת הסיוע המשפטי יחייב את האגף לפקח על המגשרים, אך כיום אין בידי האגף הכלים והמשאבים למערך פיקוח מסוג זה.
עוד הוסיף האגף, בתשובתו מינואר 2011 , כי המסקנה שלפיה הליכי גישור יקלו את העומס אינה מבוססת, ולכן היא טעונה בדיקה אמפירית, שלא נעשתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להרחיב את סל השירותים שהאגף יוכל להעניק לפונים, על האגף ועל משרד המשפטים לבחון בזהירות הראויה את המקרים המתאימים לסיוע מסוג זה, ובהתאם לתוצאות בחינה זו לשקול ליזום תיקון חקיקה בנידון.
שיתוף פעולה עם לשכת עורכי הדין ועם גופי סיוע התנדבותיים .
הפנָיה לגופי סיוע התנדבותיים לשיתוף הפעולה בין רשויות השלטון לבין הגופים התורמים וההתנדבותיים נודעת חשיבות רבה, והוא עשוי לשפר את יעילות פעולתם של גופים אלה.
מבקר המדינה העלה בעבר כי הסדרת מערכת היחסים בין משרדי הממשלה לבין הגופים הללו מחייבת דיון משותף עם נציגיהם כדי לברר את הסוגיה העקרונית באשר למקומם במערך הסיוע לאוכלוסייה.
במסגרת זו יהיה צורך לקבוע עקרונות מוסכמים להשתלבותם במערך זה ולהבטיח את קיומם של ערוצי תקשורת ותיאום בין הממשלה לבין הגופים האלה 20.
גם דוח הוועדה עמד על כך שעל האגף, כגוף ממלכתי, להביא להסדרת היחסים בינו לבין גופי הסיוע האחרים.
בכוחו של שיתוף פעולה זה להביא להחלשת החסמים מפני הגישה לצדק, להרחבת מעגל הזכאים לסיוע משפטי ללא הגדלת ההוצאה הציבורית ולהעלאת רף הזכאות הכלכלית לקבלת סיוע.
מנהל לשכת ירושלים של הסיוע המשפטי דאז, פרסם בשנת 2007 קובץ הנחיות מקצועיות (להלן - קובץ ההנחיות).
בקובץ ההנחיות נקבע כי עקב הנחיית מנהל האגף והיועץ המשפטי של משרד המשפטים חל איסור להפנות פונים, שבקשתם לסיוע משפטי נדחתה, לגורם חיצוני כלשהו שאינו גורם של המדינה, לרבות רשויות .
20 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב(2005 ,"), בפרק "רכישת שירותים חברתיים בתת-הפרק "היערכות משרדי ממשלה לרכישת שירותים חברתיים ממקורות חוץ", עמ' 751-754.
מקומיות ולמעט תכנית שכר מצווה של לשכת עורכי הדין.
מנהל האגף נימק את האיסור ב"אחריות המסוימת" שהאגף עלול לקבל על עצמו לגבי טיב הטיפול שבו יזכה הפונה על ידי הגורם החיצוני.
בתשובתו מסר האגף כי יש שונות רבה בין האגף כגוף ממשלתי לבין גופים התנדבותיים.
האגף הוא גוף סטטוטורי, וחלות עליו חובות של שירות המדינה, אשר אינן חלות על גופים חוץ-ממשלתיים.
לעתים יש לאגף ולארגונים מסוימים אינטרסים משותפים, אך לעתים קרובות האינטרסים אינם משותפים ואף מנוגדים.
עוד מסר האגף כי הוא פועל לשיתוף פעולה פורה עם גופים התנדבותיים שונים, לרבות העברת ידע מקצועי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף להביא להסדרת שיתוף הפעולה בינו לבין גופי סיוע התנדבותיים באמצעות הפנָיה הדדית של פונים לפי הצורך, תוך כדי הגדרת האחריות המוטלת על כל אחד מהצדדים וקביעת המעמד המוביל של אגף הסיוע.
הפנָיה לתכנית שכר מצווה של לשכת עורכי הדין 1.
כאמור, על פי חוק לשכת עורכי הדין רשאית הלשכה לתת סעד משפטי למעוטי אמצעים.
במסגרת זאת יזמה לשכת עורכי הדין בשנת 2002 את תכנית שכר מצווה.
באוקטובר 2009 תוקן חוק לשכת עורכי הדין וקבע שמתן הסעד המשפטי יהיה אחד מתפקידי הלשכה.
בדברי ההסבר להצעת התיקון לחוק לשכת עורכי הדין (תיקון תפקידי הלשכה), התשס"ט-2009, נכתב: "זכות הייצוג הינה זכות יסוד העומדת בבסיס מארג זכויות האזרח במדינת ישראל.
זאת, משעה שערכן של זכויות המוקנות לאדם תלוי באופן מוחלט ביכולתו לממשן, ו לקבל את ההגנה המגיעה לו לצורך כך.
אדם שאין ביכולתו להביא את עניינו לפתחו של בית המשפט כדי לממש את זכויותיו, כמוהו כמי שזכויות אלה לא ניתנו לו מלכתחילה".
תכנית שכר מצווה של לשכת עורכי הדין פועלת כתכנית משלימה לשירותים שמעניק אגף הסיוע, והיא אינה חופפת אותם.
התכנית קבעה רף זכאות כלכלית גבוה יותר מרף הזכאות הכלכלית שעל פיו פועל אגף הסיוע.
לדוגמה, נכון לשנת 2009 תעניק התכנית סיוע משפטי למשפחה המונה שלוש נפשות בתנאי שהכנסתה החודשית תהיה מעל 5,512 ש"ח ברוטו (הרף הכלכלי שעל פיו פועל אגף הסיוע) ומתחת ל-6,992 ש"ח ברוטו.
בשנת 2009 , בטרם הפיכת מתן הסיוע המשפטי לתפקיד חובה של הלשכה, ייצגו עורכי דין מתנדבים בתכנית שכר מצווה 244 .
הפיכת מתן סיוע המשפטי למעוטי היכולת לאחד מתפקידי החובה של לשכת עורכי הדין, בהתאם לתיקון חוק לשכת עורכי הדין משנת 2009 , מעצימה את הצורך בהגברת התיאום בין לשכת עורכי הדין לבין אגף הסיוע.
אגף הסיוע מודיע לפונה, אשר אינו עומד בתנאי הזכאות, במכתב על דחיית בקשתו, ובו מפורטת סיבת דחיית הבקשה ומוצגים נימוקי הדחייה והמלצות נוספות, אם ישנן.
בשנת 2009 הנחתה הנהלת האגף את הלשכות לשלוח לפונים אלה מכתבים, ובהם הודעה על דחיית בקשתם בהתאם למתכונת קבועה.
מתכונת זו כוללת התייחסות לרקע המשפטי הרלוונטי לדחייה, לנימוקי הדחייה ולהמלצה על דרכי פעולה אחרות, אם ישנן כאלה.
ואולם, מתכונת מכתבי הדחייה שקבעה הנהלת 1152 דוח שנתי61ב .
האגף אינה כוללת את הפניית הפונים שבקשתם נדחתה לתכנית שכר המצווה של לשכת עורכי הדין.
בתשובתו הודיע האגף כי אכן כל הלשכות הונחו למסור מידע לפונים על אודות תכנית שכר המצווה, אם בכתב ואם בעל פה.
האגף הוסיף כי אין הוא רואה שונות מהותית בין הודעה בכתב לבין הסבת תשומת לבו של הלקוח בעל פה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כד י להבטיח את יידוע הפונים בדבר האפשרויות הנוספות לקבלת סיוע משפטי, על האגף לגבש נוסח למכתבי דחייה אשר יפנה את הנמענים לתכנית שכר המצווה של לשכת עורכי הדין.
על פי התפיסה המודרנית הסבורה שתפקיד הסיוע המשפטי הממלכתי הוא לפעול להסרת חסמים העומדים בפני הנגישות לצדק, ראוי להשקיע מאמצים בהפצת מידע לציבור לגבי זכויותיו וחובותיו.
כדי להביא למיצוי הזכות לקבלת סיוע משפטי ובכך להקל את הנגישות לערכאות השיפוטיות על אגף הסיוע להביא לידיעת הציבור את האפשרות בדבר קבלת סיוע משפטי.
בכמה תחומים מוזכרת בדין במפורש חובת יידוע בדבר האפשרות לפנות ללשכות הסיוע המשפטי ולזכות בשירותיהן, תוך כדי מתן מידע על הדרך לעשות זאת.
ההוראות מתייחסות לתחומים האלה: ייצוג מאושפזים בכפייה בפני ועדות פסיכיאטריות מחוזיות21; הליכי הוצאה לפועל שבמסגרתם נידונים ביצוע פקודות מאסר נגד החייב והליכי פינוי מדירת מגורים22; ועררים על החלטות המוסד23 .
בשנת2009 היה מספר התיקים בשלושת התחומים הללו גבוה יותר מ-12,000 שהם כ-20% מכלל התיקים שבהם טיפל האגף.
במקרים הללו היידוע מבוצע באמצעות הודעה על גבי טפסים המונפקים ונשלחים על ידי המוסד, על ידי לשכות ההוצאה לפועל ועל ידי בתי החולים הפסיכיאטריים.
ואולם אין חובה דומה לגבי שאר תחומי העיסוק של האגף, כמו: דיני עבודה, נזיקין, תביעות כספיות, צווי הגנה, צווי מניעה, אפוטרופסות, גירושין, מזונות ומשמורת.
לדברי מנהל אגף הסיוע אי-חובת היידוע מ תבססת על חוק הסיוע משנת 1972 , ולפיו מתן סיוע משפטי על ידי המדינה הוא הטבה סוציאלית ואינו זכות חוקתית בסיסית המחייבת את המדינה לממשה.
הצורך ליידע את הציבור עלה גם במכתב שהפנתה ביולי 2007 לשכת עורכי הדין לציבור השופטים במטרה ליידעם בדבר קיומה של תכנית שכר המצווה מטעמה.
במכתב ציינה הלשכה כי תכנית שכר מצווה הפנתה עד שנת 2007 לאגף הסיוע למעלה מ-6,000 פונים, שלא ידעו כלל על זכותם לקבל עורך דין מייצג מטעם המדינה.
עוד יצוין כי בשנת 2009 הפנתה לשכת עורכי הדין לאגף הסיוע1,669 פונים שלא ידעו על האפשרות לקבל סיוע משפטי מהמדינה 24.
על רקע זה הציע בנובמבר2009 מנהל אגף הסיוע למנכ"ל משרד המשפטים לערוך בלשכת ירושלים ניסוי חלוץ ליידוע מתדיינים בפני ערכאות משפטיות (להלן - ניסיון היידוע), בשיתוף פעולה בין אגף הסיוע, לשכת עורכי הדין והנהלת בתי המשפט.
על פי ההצעה, במסגרת המצאת כתבי בית דין יצרף בית המשפט עלון הסברה המפרט את אפשרותו של בעל הדין להיעזר במקרה הצורך בשירותי האגף .
21 תקנה2 לתקנות טיפול בחולי נפש (ייצוג משפטי בטיפול כפוי), התשס"ו-2006.
22 סעיף38(א1 ) וסעיף70 (ג) לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967.
23 תקנה2 (ב) לתקנות הביטוח הלאומי (סיוע משפטי), התשל"ח-1978.
הפניות הטלפוניות שקיבלה הלשכה 1154 דוח שנתי61ב .
או בתכנית שכר המצווה.
הפיילוט נועד לבחון את השלכותיו על עומס העבודה של האגף.
בספטמבר2010 הוחל בביצוע ניסיון היידוע, ואולם להבדיל מהצעת האגף לצרף לכתבי בית דין את עלון ההסברה, נמסר המידע לבעלי הדין בעמדות הסיוע לחסרי ייצוג המוצבות בבתי המשפט ומאוישות על ידי מתנדבים.
האגף מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2011 כי בהתאם לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ"ד-1984 אי-אפשר לצרף את העלון למסמכי בית דין.
עוד מסר האגף בתשובתו כי הוא רואה בהנגשת הסיוע המשפטי אחד מיעדיו החשובים ביותר, ולכן הוא אינו מסתפק ביידוע אלא פועל גם להנגשת שירותיו למגוון ציבור הזכאים לסיוע משפטי תוך כדי התייחסות למצוקותיו השונות.
במסגרת זו הקים האגף בשנת 2008 לשכת סיוע במחוז צפון; האגף הרחיב את הנגשתו הפיזית ומקיים חלק נכבד מהראיונות ביותר מ -60 מוקדים שנקבעו לצורך זה; האגף הוביל לתיקון חקיקתי שעניינו מתן פטור אוטומטי מאגרה למקבלי הסיוע המשפטי בערכאות השיפוט האזרחיות.
הנהלת בתי המשפט מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2010 כי מערכת בתי המשפט בחרה להביא לידיעת הציבור את האפשרות לקבל סיוע משפטי באמצעות עמדות הסיוע לחסרי ייצוג וכי דרך זו התקבלה בהחלטה משותפת עם אגף הסיוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, צירוף עלון ההסברה לכתבי בית הדין מיידע את בעל הדין בדבר שירותי הסיוע המשפטי כבר מרגע קבלת כתב התביעה, ומעניק לו את הזמן הדרוש לצורך פנייה לאגף ובדיקת זכאותו לסיוע, ולצורך הגעה לדיון המשפטי מלווה בעורך דין.
לעומת זאת, יידוע באמצעות עמדות הסיוע לחסרי ייצוג מתבצע לעתים בעת שבעלי הדין מגיעים לדיון שנקבע להם בבית המשפט ללא ליווי עורך דין, ועלול לעכב את היערכותם לדיון ה משפטי.
ככל שקיים צורך בשינוי בתקנות, ולאור החשיבות שביידוע הפונים, ראוי להנהלת בתי המשפט ולאגף לשקול שינוי בחקיקה שיאפשר את חלוקת העלון כאמור.
 על אף התחזקות ההכרה בצורך להגביר את הנגישות למערכת המשפט לכלל הציבור ובעיקר לשכבות המוחלשות, האגף לא עשה די לשינוי דפוסי פעולתו: הנהלת משרד המשפטים לא דנה בדוח הוועדה משנת 2002 לגבי הצורך ברפורמה במערכת הסיוע המשפטי וטרם הכריעה בסוגיית מתן סיוע לתושבים זרים; אגף הסיוע ומשרד המשפטים לא הגדירו את המקרים הראויים למתן סיוע משפטי גם בהליכים המתנהלים מחוץ לכותלי בתי המ שפט; האגף לא הסדיר את שיתוף הפעולה בינו לבין לשכת עורכי הדין וגופי סיוע התנדבותיים בתחום של הפנָיה הדדית של פונים, ואינו מביא באופן יזום ושיטתי, באמצעות מערכת בתי המשפט, בתחומים שבהם אין בדין חובת יידוע, לידיעת הציבור את דבר קיומו ואת האפשרויות לקבלת סיוע משפטי ממלכתי.
בכך האגף אינו מגביר דיו את הנגישות למערכת המשפט ואינו מסייע בהרחבת הזכות לייצוג משפטי.
הסדרים מינהליים-מקצועיים לטיפול בפנייה לקבלת סיוע משפטי .
בקשה לסיוע משפטי מוגשת על גבי טופס מיוחד, לאחר קבלת ה נפתח בלשכה תיק פונה והפונה מוזמן לריאיון עם עורך דין מטעמה.
במקרים מסוימים, כדי להקל על הפונים המתגוררים במקומות מרוחקים, מראיינים עורכי הדין מטעם הלשכות את הפונים בלשכות הרווחה הקרובות למקום מגוריהם.
הלשכות מעניקות סיוע משפטי בעניינים מסוימים בתחומי המשפט האזרחי למי שנמצא זכאי לכך לפי אמות מידה (מצטברות) הקבועות בחוק ובתקנות: המבחן הענייני : כאמור, על פי התקנות, סיוע משפטי יינתן בעניינים האלה: ענייני משפחה (להלן - בקשות בענייני המעמד האישי); הגנה על זכויות הנוגעות למגורים; עניינים כספיים, לרבות נזיקין25; עניינים שבית הדין לעבודה מוסמך לדון בהם, למעט עניינים פליליים (להלן - בקשות בעניינים אזרחיים); תביעות על פי חיקוק המעניק גמלאות שיקום או זכויות אחרות לנכים או למשפחות נספים (להלן - בקשות בענייני הביטוח הלאומי)26.
בשנת2009 ,קיבל האגף, כאמור60,926 בקשות סיוע משפטי, שהתפלגו באופן הזה: 30,578 ,בקשות בעניינים אזרחיים21,790 בקשות בענייני המעמד האישי ו-8,558 .
בקשות בענייני הביטוח הלאומי הזכאות הכלכלית : תקנות הסיוע המשפטי קובעות שני סוגי מבחנים למתן השירות לפונה: מבחן ההכנסה ומספר הנפשות במשפחה (להלן - מבחן ההכנסה) ומבחן הרכוש.
מבחן ההכנסה קובע כי פונים שהכנסתם המשפחתית 27 החודשית הכוללת ברוטו אינה עולה על סכום הזכאות הנקוב בחוק יהיו זכאים לסיוע28 .
מבחן הרכוש מתנה את הסיוע המשפטי בכך שלפונה לא יהיה רכוש שניתן למימוש או שבשלו יוכל ליטול הלוואה29.
הסיכוי המשפטי : ראש הלשכה רשאי לדחות בקשה "אם הוא סבור שהעניין אינו אלא טרדני או קנטרני, או שאין לו על מה לסמוך או שאין לו בסיס סביר מבחינת הדין, העובדות או הראיות".
25 למעט עניינים לפי פקודת מס הכנסה, חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1976 , חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961 או חוק מס שבח מקרקעין, התשכ"ג-1963.
26 על פי חוק הביטוח ה, התשנ"ה ]נוסח משולב[ לאומי-1995 ותקנות הביטוח הלאומי (סיוע משפטי), התשל"ח-1978 מעניקות לשכות הסיוע שירותים משפטיים לכל מבקש - שאינו חבר -בני-אדם בהליכים בבית הדין לעבודה שהמוסד צד בהם, בעניינים הנובעים מחוק הביטוח הלאומי או מכל חיקוק אחר שהמוסד משלם תשלומים על פיהם, למעט בהליכים שעניינם תביעה לתשלום דמי ביטוח או תביעה נגד מעביד לפי סעיף 369 לחוק הביטוח הלאומי.
27 החישוב נעשה לפי ההכנסה החודשית של הפונה, של בת זוגו ושל שאר בני המשפחה המתגוררים עמם.
28 נכון לשנת2010 , משפחה המונה שלוש נפשות תהיה זכאית לסיועמשפטי מאגף הסיוע בתנאי שההכנסה המשפחתית ברוטו לא תעלה על 5,512 .
לעניין זה לא יראו בדירה שבה מתגורר הפונה רכוש הניתן למימוש משרד המשפטים 1157 .
לאחר הריאיון מחליט עורך הדין (להלן - עורך הדין המחליט)30 אם יש מקום להעניק סיוע משפטי.
אם החלטתו חיובית, קובע עורך הדין המחליט את היקפו של הסיוע המשפטי שיינתן, את .
30 עורך הדין המחליט פועל בשמו של ראש הלשכה, המוסמך על פי סעיפים3 ו-4 לחוק לאשר בקשה לסיוע משפטי או לדחותה.
ההליך המשפטי המתאים ואת הערכאה המתאימה.
ברוב הלשכות מועברת החלטת עורך הדין המחליט לעובד מינהלה.
עובד זה ממנה לפונה עורך דין חיצוני מרשימת עורכי הדין החיצוניים הפעילים של הלשכה, ומנפיק לעורך הדין הנבחר כתב מינוי31.
אם ההחלטה היא שלא להעניק סיוע משפטי, אמור עורך הדין המחליט למסור לפונה החלטה מנומקת.
הפונה רשאי לערער עליה בפני בית המשפט המחוזי שבתחום סמכותו נמצאת הלשכה שטיפלה בו32.
ברוב התיקים מועבר הייצוג המשפטי בתיק לעורכי דין חיצוניים הממונים על פי כתב מינוי המגדיר את תחומי מינויָם ואת היקפיו.
שכר טרחתם של עורכי הדין הללו משולם בהתאם לתעריפים הקבועים בתקנות.
מידע ניהולי לצורך הטיפול בפניות לקבלת סיוע משפטי .
רשויות השלטון נועדו, בין היתר, לשרת את הציבור, ועליהן לספק לו שירות יעיל, שוויוני ואיכותי.
איכות השירות נקבעת על פי כמה מדדים, ובהם משך הטיפול הניתן לפונה בתחנות הטיפול השונות בלשכות הסיוע.
כדי לפעול לקיצור משך הטיפול, על האגף להקנות לעצמו יכולות לניטור זמני השלבים השונים של תהליך הטיפול בפונים, לפילוחם לפי גורמי הטיפול ולניתוח הסיבות לעיכובים, אם היו.
לצורך קבלת מידע סטטיסטי-ניהולי פיתח אגף מערכות מידע במשרד עבור אגף הסיוע תוכנת מחשב המפיקה דוחות סטטיסטיים-ניהוליים (להלן - דוחות BI .
), וביניהם דוחות המספקים מידע על פרקי זמן הטיפול הועלה כי אין בידי האגף היכולות להפיק מהמערכות הממוחשבות את המידע הניהולי הנחוץ כדי לקדם ב צורה המיטבית את הטיפול בפניות לקבלת סיוע משפטי, אם בשל היעדר יכולת לזהות באמצעותן את הסיבות לזמני טיפול ממושכים ואם בשל היעדר עדכון המערכת בנתונים הרלוונטיים.
להלן פירוט: היעדר יכולת זיהוי גורמי העיכוב 1.
משך ההמתנה לריאיון בתיקים שעניינם המוסד : כאמור, אגף הסיוע מטפל בבקשות לסיוע משפטי שעניינן ערעור על החלטת המוסד ללא צורך שהפונה ישלם אגרה וללא עריכת בדיקת זכאות כלכלית לפונה.
האגף בוחן אם מהבחינה המשפטית יש מקום להגיש את הערעור.
כדי שלא להכביד על הפונים בצורך לפנות עצמאית להשגת המסמכים מהמוסד, שולחת הלשכה בקשה למוסד לקבלת תיק הפונה, ורק לאחר קבלת התיק קובעת מועד לריאיון עם הפונה לבדיקת זכאותו לסיוע.
31 פרט ללשכת באר שבע, שבה עורך הדין המחליט ממנה עורך דין חיצוני כדי לייצג את הפונה.
32 דחיית בקשת הסיוע ניתנת לפונים שאינם עומדים בקריטריונים הקבועים בחוק לקבלת הסיוע ולפונים שלא הציגו ללשכה את האישורים המתאימים בתוך פרק הזמן שהיא קבעה לשם הוכחת הזכאות.
הוראות הדין קובעות מועדים מרביים להגשת ערעור בבית הדין האזורי לעבודה על החלטות המוסד, הנעים בין 60 יום לבין שנה מהיום שבו נמסרה ההחלטה למערער, בהתאם לסוג הערעור.
הביקורת העלתה כי חולף זמן רב עד קביעת ריאיון לפונה בתיקים שעניינם המוסד33.
לעתים מדובר בכמה חודשים: בלשכת חיפה ב-%68 מהתיקים שעניינם המוסד עלה משך הזמן מפתיחת התיק ועד קביעת ריאיון על 60 ימים; בלשכת ירושלים ב-39% מהתיקים; ובלשכת באר שבע ב-42% .
מהתיקים מצב הדברים האמור גורם לסרבול הטיפול בפונים בלשכות, ועלול להביא להוצאות מיותרות.
הלשכה נאלצת לעתים למנות עורך דין לדיון בבית המשפט בערעור על החלטת המוסד, ורק לאחר קבלת המסמכים מהמוסד, במהלך הדיון או לאחריו, יכולה לשכת הסיוע לבחון את סיכוייו המשפטיים של התיק ולהחליט אם הפונה זכאי להמשך קבלת הסיוע או לאו.
הועלה כי אין בידי האגף נתונים על הזמן שחולף ממועד בקשת הסיוע ועד בקשת המסמכים מהמוסד, וכן ממועד קבלת המסמכים מהמוסד ועד קביעת ריאיון עם הפונה.
במצב זה אין בידי האגף המידע הנחוץ כדי לבודד את פרקי הזמן הנתונים ב אחריותו ולפעול לקיצורם.
על האגף לפתח כלים שיאפשרו לו לנתח את הסיבות לעיכובים ולפעול להסרת הגורמים המעכבים.
משך ההמתנה למינוי עורך דין : האגף קבע תקן שלפיו, החל בדצמבר 2008, ב-%85 מהפניות ימונה עורך דין עד60 ימים מפתיחת התיק34.
האגף ביטל תקן זמן זה.
משוםשפרק הזמן עד מינוי עורך דין לפונה הוא גורם חשוב במתן שירות משפטי יעיל, מהיר ואיכותי, בדק משרד מבקר המדינה את העמידה ביעד זה אף שבוטל על ידי האגף.
(א) הבדיקה העלתה כי בלשכת חיפה, בבקשות בעניינים אזרחיים שטופלו, בכ- 64% מהפניות מונה עורך דין עד60 ימים מפתיחת בתיק (חריגה של כ-25% מהיעד); בלשכת באר שבע בכ-70% מהפניות מונה עורך עד60 ימים מפתיחת התיק (חריגה של כ -18% מהיעד); בלשכת ירושלים בכ-71% מהפניות מונה עורך דין עד60 ימים מפתיחת התיק (חריגה של כ-16% .
)מהיעד (ב) בלשכת חיפה, בבקשות בענייני המעמד האישי שטופלו, בכ-69% מהפניות מונה עורך דין עד 60 ימים מפתיחת התיק (חריגה של כ-19% מהיעד); בלשכת באר שבע בכ-71% מהפניות מונה עורך עד60 ימים מפתיחת התיק (חריגה של כ-16% מהיעד); בלשכת ירושלים בכ-80% מהפניות מונה עורך דין עד60 ימים מפתיחת התיק (חריגה של כ-6% .
)מהיעד האגף מסר בתשובתו כי זמן ההמתנה למינוי תלוי במידה רבה בשיתוף הפעולה מצד הפונים בהמצאת המסמכים הרלוונטיים, וכי יכולתו לשפר היבט זה היא חלקית ביותר.
הועלה כי בידי האגף אין הנתונים שיאפשרו לו להבחין בין מקרים שבהם ההמתנה למינוי עורך דין מתמשכת יתר על המידה בשל סיבות הקשורות לפונה לבין מקרים שבהם נובע העיכוב מסיבות הקשורות לאגף.
33 ,משרד מבקר המדינה בדק על בסיס דוחות BI , את משך ההמתנה לריאיון בבקשות סיוע שענייניהן המוסד.
הבדיקה נעשתה עבור בקשות שהתקבלו בשנת 2009 .
בלשכות חיפה, ירושלים ובאר שבע .
למעט בתיקי המוסד משרד המשפטים 1161 .
מינוי עורך הדין חשוב לפונה, מפני שהוא קובע הלכה למעשה את מועד תחילת הטיפול המשפטי בעניינו.
לנוכח שיעורם הגבוה של תיקים שבהם ההמתנה למינוי ממושכת, על האגף לאפיין את המקרים שבהם מינוי עורך הדין מתעכב בגלל אי -שיתוף פעולה מצד הפונה, ועליו לקבוע תקן זמן למינוי ולפעול ליישומו.
משך ההמתנה לתשובה הדוחה את הבקשה : בשנת 2009 נדחו בקשותיהם של כ-30% מהפונים.
אם הבקשה נדחית בשל אי-עמידת הפונה בקריטריונים, נסגר 1162 דוח שנתי61ב .
אם לא המציא הפונה את המסמכים הנדרשים לאחר עריכת הריאיון נוהגות הלשכות לשלוח לו תזכורת, ולעתים אף תזכורת נוספת.
לאחר פרק זמן נוסף, אם לא המציא את המסמכים, נסגר התיק בלשכה (להלן - סגירה לאחר דחייה).
בשנת 2009 סגרה לשכת חיפה4,065 תיקי פונים לאחר דחייה, לשכת ירושלים סגרה 2,142 תיקים, ולשכת באר שבע סגרה 1,751 .
תיקים הבדיקה העלתה כי הנהלת האגף לא קבעה הנחיות המחייבות את כלל לשכותיה באשר לפרקי הזמן שבמהלכם יש להודיע לפונים שעליהם להמציא מסמכים בל תידחה בקשתם: לשכות ירושלים ובאר שבע שולחות לפונים שלא המציאו את הממסכים הנדרשים הודעות על דחייה מחמת אי-הוכחת זכאות לאחר 40 ימים מיום קיום הראיונות, שבמהלכם נשלחות אליהם תזכורות, ואילו לשכת חיפה עושה זאת לאחר 30 .
ימים בבקשות בעניינים אזרחיים נמצא כי בלשכת חיפה קיבלו 76% מהפונים הודעות דחייה מעל 90 ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע: כ-55% קיבלו הודעותבין 91- 180 ימים, כ-20% בין181-365 ימים וכ-1% בין366-730 ימים.
בלשכת ירושלים קיבלו 19% מהפונים הודעות דחייה מעל90 ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע: כ- 13% קיבלו הודעות בין91-180 ימים וכ-6% בין181-365 ימים.
בשלכת באר שבע קיבלו 14% מהפונים הודעות דחייה מעל90 ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע: כ-11% קיבלו הודעות בין91-180 ימים, וכ-3% בין181-365 .
ימים בבקשות בענייני המעמד האישי נמצא כי בלשכת חיפה קיבלו 70% מהפונים הודעות דחייה מעל 90 ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע: כ-56% בין91-180 ימים, כ-13% בין181-365 ימים וכ-1% בין366-730 ימים.
בלשכת ירושלים קיבלו 25% מהפונים הודעותבין 91-180 ימים, כ-9% בין181-365 ימים וכ-2% בין366-730 ימים.
בלשכת באר שבע קיבלו17% מהפונים הודעות דחייה מעל 90 :ימים ממועד הגשת בקשת הסיוע כ-15% בין91-180 ימים וכ-2% בין181- 365 .
ימים האגף מסר בתשובתו כי הסיבה לעיכוב נובעת במקרים רבים משיתוף פעולה חלקי מצד הפונה ומאי-המצאת המסמכים הדרושים.
לדברי האגף, התחשבותו במגבלות הפונים בהמצאת המסמכים, מביאה אותו שלא למהר להוציא הודעות דחייה.
עוד מסר כי יפעל לקביעת נוהל אגפי אחיד שיקבע מסגרות זמן לשליחת הודעה לפונה על דחיית בקשתו לסיוע.
הועלה כי בידי האגף אין הנתונים שיאפשרו לו להבחין בין מקרים שבהם העיכוב במתן תשובה הדוחה את בקשת הפונה נגרם בשל סיבות הקשורות לפונה לבין מקרים שבהם נובע העיכוב מסיבות הקש ורות לאגף.
עיכובים ממושכים במתן הודעות הדחייה לפונים עלולים לפגוע בגישתם לערכאות.
אי-עדכון מערכת המחשוב 1.
התמשכות הטיפול על ידי עורך הדין המחליט : כאמור, עורך הדין המחליט אחראי לראיין את הפונים ולקבל החלטה, בשם ראש הלשכה, בדבר זכאותם לסיוע משפטי.
תפקידיו העיקריים הם: להחליט אם למנות עורך דין לפונה או לדחות את בקשתו; לקבוע את הסוגיה המשפטית; להמליץ בפני עורך הדין החיצוני על דרך הטיפול בה; ולסגור את התיק בלשכה לאחר סיום הטיפול משרד המשפטים 1163 .
כמו כן הוא מופקד על ביצוע מגוון פעולות במסגרת המעקב השוטף אחר ההתפתחויות בתיק, דוגמת: קבלת דיווחים מעורכי הדין החיצוניים המטפלים בתיקי הפונים ובירור הסיבות במקרה של אי-דיווח, אישור בקשותיו של עורך הדין לטפל בנושאים 1164 דוח שנתי61ב .
משפטיים נוספים של הפונה, טיפול בתלונות הפונים והגשת כתבי בית דין לבית המשפט המחוזי בהליכי ערעור של פונים שבקשותיהם לסיוע משפטי נדחו.
אמנם האגף לא קבע תקני זמן למגוון הפעולות המוטלות על עורך הדין המחליט, אך עיכוב בביצוע הפעולות או אי-ביצוען עלולים לפגוע בטיב השירות הניתן לפונה.
עד סוף יולי היה מספר התיקים הפתוחים בלשכות חיפה, ירושלים ובאר שבע 34,137 :תיקים17,043 בחיפה, 10,317 בירושלים ו-6,777 .