HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בניגוד לחוזר המשרד, שקבע כי לכל 36 מיטות במחלקה לגריאטריה שיקומית יועסק מומחה בשיקום בהיקף של חצי משרה, נמצא כי בכשליש מהמחלקות לגריאטריה שיקומית לא מועסקים מומחים בשיקום והרופאים במחלקה הם גריאטריי ם; כך למשל, במחלקות לגריאטריה שיקומית בבית רבקה של הכללית שבפתח תקווה (להלן - בית רבקה) ובפוריה שבטבריה.
המכון הלאומי לשיקום ע"ש לואיס שבתל השומר (חברה לתועלת הציבור ומלכ"ר שאינה בבעלות המדינה, להלן - מכון לואיס) פועל כספק שירותים חיצוני בעבור משרד הבריאות.
המכון מתווך בין חולים הנזקקים לאביזר רפואי מיוחד ובין רופאים מורשים שהוא מסמיך116 ומתאם בין בתי מלאכה מיוחדים לייצור מכשירי שיקום וניידות לנכים117; מכון לואיס מעביר את התשלום בעבור המכשירים ממשרד הבריאות לספקים.
מבקר המדינה כבר המליץ בדוח קודם118 שעל משרד הבריאות לפעול לשינוי הקצאת הרופאים המורשים מטעם מכון לואיס כדי להבטיח פיזור גאוגרפי נאות, שיאפשר זמינות ונגישות מרבית לציבור הנכים.
נמצא כי בניגוד לדרישת המשרד ממחלקות לגריאטריה שיקומית, אין בבית רבקה של הכללית רופא מומחה בשיקום וכפועל יוצא גם אין בו רופא מורשה מטעם מכון לואיס לטפל בהתאמת מכשור לנכים.
בעקבות כך נמצא בביקורת כי חולים (בעיקר קשישים) המאושפזים בבית רבקה, הזקוקים לאישור של רופא מורשה ממכון לואיס, מוסעים באמבולנס לבית החולים השיקומי בית לוינשטיין בליווי פיזיותרפיסט, בחוסר נוחות אישית ותפעולית הנובעות מכך; לעומתם, אל המאושפזים בבתי חולים דוגמת נווה שבא בבאר שבע ורעות שבתל אביב-יפו מגיע רופא בעל הסמכה ממכון לואיס.
יודגש כי בביקורת בבית רבקה עלה שבחודשים מאי-אוגוסט 2011 הוסעו11 ,חולים לבית לוינשטיין כדי לבצע התאמת מכשור לנכים על ידי רופא מומחה ובשבועיים האחרונים של אוגוסט היו צפויים לנסוע עוד שישה חולים, כלומר מדובר בלא מעט חולים.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה בסוגיה זו מסר המשנה למנכ"ל המשרד בנובמבר 2011 כי הושג הסדר מערכתי, ולפיו כל בית חולים או מוסד שצריך רופא מורשה מטעם מכון לואיס ואין לו כזה, יפנה לבית חולים שיש בו רופא מורשה מטעם המכון ויבקש להעסיק אותו כיועץ חיצוני בשכר בשעות אחר הצהריים.
116 רופאים מומחים בתחומי האורתופדיה והשיקום המורשים לקבוע אם נכה זקוק למכשור, להזמין את המכשור הנחוץ, וכן לבצע בדיקה ובקרה רפואית של איכות המכשור ושל מידת התאמתו לצורכי הנכה.
117 יצרני תותבות, מכשירי הליכה ונעליים, הפועלים על פי הנחיות הרופאים המורשים, בפיקוחו של המכון ובהדרכתו.
118 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב (2009 '), "הקצאת מכשירי שיקום וניידות לנכים", עמ 507.
על המשרד להקפיד לבצע בקרה ופיקוח על פעילות של גופים שעמם הוא התקשר כדי לתת שירותים לציבור, כדי למנוע הישנות אירועים מסוג זה, שבהם החלטות של ספק של המשרד גרמו לפגיעה קשה בשירות שניתן לציבור.
אי-העסקת פסיכולוגים במחלקות לגריאטריה שיקומית: כחלק מהטיפול הרב -מקצועי שמצריך השיקום, חשוב שיינתן מענה גם לפן הנפ שי של המטופל.
לכן קבע המשרד בחוזר מנובמבר 2002 כי לכל36 מיטות במחלקה לגריאטריה שיקומית יועסק פסיכולוג בהיקף של רבע משרה.
אולם בביקורת נמצא כי ב-12 מ-16 המחלקות לגריאטריה שיקומית שאליהן שלח משרד מבקר המדינה שאלון ביולי 2011 .
, לא הועסק כלל פסיכולוג המרכז הרפואי פוריה הסביר למשרד מבקר המדינה במכתב מאוקטובר 2011 כי יש קושי לגייס עובדים טובים מהמקצועות הפרה -רפואיים לעבודה במסגרות הציבוריות, בעיקר הממשלתיות, עקב תגמול נמוך, חוסר האפשרות לססיות119 , חוסר האפשרות לקידום ועוד.
לדברי המרכז הרפואי, במיוחד קשה הדבר בפריפריה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרדי הבריאות והאוצר למצוא פתרונות לעידוד העסקת בעלי מקצועות פרה-רפואיים בפריפריה, דוגמת הסכם השכר עם הרופאים שנחתם באוגוסט 2011 שכולל תגמול רב להעסקת רופאים בפריפריה.
העברת חולים ממחלקת השיקום בפוריה למחלקות הפנימיות: כחלק מתהליך השיקום, נהוג כי חולים שמצבם הרפואי מאפשר זאת יצאו לחופשות לביתם או לבית משפחתם כדי לעודד את חזרתם לתפקוד.
נמצא כי המחלקה לגריאטריה שיקומית בפוריה נסגרת בכל ראש השנה ובכל חג ראשון של פסח.
עוד נמצא כי חולים שאין לגביהם אפשרות שיצאו לחופשה בביתם או אצל משפחתם, נשלחים בימים אלה למחלקות הפנימיות או למחלקה האורתופדית בבית החולים - התנהלות שעלולה לחשוף את המשוקמים לזיהומים.
משאלון שהעביר משרד מבקר המדינה לכל המחלקות לגריאטריה שיקומית במדינת ישראל עולה כי המחלקה בפוריה היא היחידה שנוהגת לעשות כן.
המרכז הרפואי פוריה כתב באוקטובר 2011 למשרד מבקר המדינה כי מאחר שמטופלים יוצאים לחופשת חג וקופות החולים מערימות קשיים בנוגע למתן אישור לשיקום בתקופת החגים, מספר המטופלים המאושפזים במחלקה לגריאטריה שיקומית יורד לחמישה או אפילו פחות מזה, ואין יכולת והצדקה כלכלית להחזיק מחלקה פתוחה עבור כה מעט מטופלים.
לטענת פוריה, העברתם של חלק מהחולים למחלקה פנימית או אורתופדית דווקא מקטינה את חשיפתם לזיהומים, לעומת שהותם במחלקה לגריאטריה שיקומית הסובלת מצפיפות רבה.
119 קבלת תגמול כספי עבור כל בדיקה או טיפול שמתבצעים מעבר לשעות העבודה הרגילות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על המרכז הרפואי פוריה לפנות למשרד ולקבל את אישורו כאשר התעורר צורך חריג להעביר חולים שנקבע כי הם צריכים להיות מאושפזים במחלקה לגריאטריה שיקומית אל מחלקות מסוג אחר.
אי-מתן טיפולים בשעות אחר הצהריים, סופי השבוע וחגים: כדי לשמור על הרצף הטיפולי, למנוע הידרדרות במצב החולים ולהבטיח את התקד מות המשוקמים ליעדי השיקום שנקבעו, חשוב שלא יהיו הפסקות ארוכות במתן השיקום, בעיקר בטיפולי הפיזיותרפיה.
חולה שמסוגל לכך, חשוב שיקבל טיפולים בתדירות גבוהה כדי לקדם אותו במהירות וביעילות.
משרד מבקר המדינה בדק את עניין טיפולי השיקום במחלקות לגריאטריה שיקומית והשווה ביניהן.
נמצא כי בחלק מהמחלקות לא ניתנים טיפולים כלשהם בשעות אחר הצהריים, בסופי השבוע ובחגים; כך יוצא אפוא שלעתים כשהחגים סמוכים לסופי השבוע, משך כמעט ארבע יממות החולים אינם מקבלים טיפולי פיזיותרפיה הנחוצים להחלמתם.
המרכז הרפואי פוריה מסר בתגובתו מאוקטובר 2011 כי יש לזכור שעל פי הסכמי העבודה, הסקטור הפרה-רפואי מועסק חמישה ימים בשבוע בלבד.
השירות בסופי השבוע ובחגים מתבסס על כוננים שנקראים רק למקרים דחופים.
לטיפול תומך מלא במקצועות הללו גם בסופי שבוע וחג - אם נדרש, יש השלכות כלכליות לא מבוטלות וצורך בתוספת תקנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון דרכים שיאפשרו מתן טיפול שיקומי רציף בכלל המחלקות לגריאטריה שיקומית.
מחסור ברופאים מומחים לשיקום ולגריאטריה 1.
:מחסור ברופאים מומחים לשיקום נמצא כי חסרים רופאים מומחים לשיקום במדינת ישראל כדי למלא את כל הת קנים הפנויים.
שיעור הרופאים המומחים לשיקום ל-1,000 נפש היה בשנים 2007 -2009 0.
015% בעוד היעד הוא 0.
מספרם גדל משנת 1990 עד2009 ב-1.
34% בלבד ובשנת 2009 הונפקו חמש תעודות מומחה חדשות בלבד למומחים בשיקום.
גם דוח ועדה של המשרד לתכנון כוח אדם רפואי וסיעודי בישראל120 מיוני2010 קבע כי מקצוע הרפואה הפיזיקלית והשיקום מחייב נקיטת מדיניות לעידוד הפנייתם של רופאים לתחום זה.
המחסור ברופאי שיקום בולט במיוחד במחלקות לגריאטריה שיקומית משום שהעניין המקצועי שמגלים המומחים לשיקום הוא בדרך כלל בשיקום צעירים.
לכן לדוגמה, מנ הלת בית החולים הגריאטרי "הרצפלד" שבגדרה מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 כי בית החולים אינו מצליח לגייס מומחים בשיקום, אף על פי שהוא ממוקם במרכז הארץ.
120 במרץ2009 מינה מנכ"ל המשרד דאז ועדה פנימית לבדיקת כוח אדם רפואי וסיעודי במערכת הבריאות.
:מחסור ברופאים מומחים לגריאטריה שיעור הקשישים באוכלוסייה הולך וגדל, והדבר מגביר את הצורך ברופאים גריאטריים.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בדוחות קודמים על המצוקה הקשה בכוח אדם רפואי בגריאטריה, הנובעת ממחסור ברופאים מומחים ומתמחים במקצוע זה121 .
נוסף על כך, נמצא כי קטן מספרם של מקבלי תעודת מומחה בגריאטריה, מ-22 בשנת 2008 ל-20 בשנת2009 .
המחסור ברופאים מומחים ובמקצועות פרה -רפואיים אחרים במערכת הציבורית נובע גם מפני שמוסדות פרטיים מעסיקים בחלקיות משרה אנשי צוות שמועסקים במערכת הציבורית במשרה מלאה; המוסדות הפרטיים משלמים לעובדים אלו על פי שעות122 .
מכך עולה חשש שרופאים יעסקו בעבודה פרטית בשעות העבודה במערכת הציבורית ו יעדיפו עבודות בשעות נוספות במערכות פרטיות על פני המערכות הציבוריות.
אגף התקציבים במשרד האוצר בתגובתו מאוקטובר 2011 הביא לידיעת משרד מבקר המדינה את המהלכים שבוצעו לעידוד הפניית רופאים להתמחות בשיקום ובגריאטריה.
לדוגמה, בהסכם השכר החדש מאוגוסט 2011 הוגדלה בשיעור ניכר תוספת השכר לרופאים העוסקים בהתמחויות שהוגדרו במצוקה ובהם שיקום וגריאטריה.
נוסף על כך התחייבו המעסיקים לחלוקת תמריצים לעוסקים במקצועות אלו.
על המשרד ומשרד האוצר לבדוק שהסכם השכר החדש מאוגוסט 2011 אכן מביא לעלייה בפונים להתמחות במקצועות שהוגדרו במצוקה.
 ,נמצאו ליקויים בפעילות המחלקות לגריאטריה שיקומית.
בין השאר ליקויים בהיקף כוח האדם שבמחלקות ובתקינה שלו.
על המשרד והנציבות למצוא את הדרך שתבטיח איכות נאותה של שיקום.
בקרה ופיקוח של המשרד על המחלקות לגריאטריה שיקומית .
1 אי-ביצוע בקרה בחלק מהמחלק ות לגריאטריה שיקומית: האגף לגריאטריה שבמשרד מבצע בקרה תקופתית בבתי חולים .
121 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב (2006 '), "היבטים בטיפול בקשיש הסיעודי", עמ 571 ; דוח שנתי 59ב (2009 '), עמ355.
122 שיטה זו נקראת Moonlighting .
עוד בנושא של העסקת רופאים במסגרות פרטיות ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב (2004 ), "רופאי בתי חולים- תקנים, נוכחות, תורנות, כוננות ועבודה פרטית", עמ' 470.
בבקרה נבדקים מגוון של נושאים בכל אחת מהמחלקות והיא בסיס לחידוש הרישוי של בתי החולים123 .
והמוסדות הגריאטריים ואולם נמצא כי החל מ -2008 , עת שהאגף לגריאטריה במשרד החל בביצוע בקרה תקופתית, ועד סיום הביקורת בנובמבר 2011 , לא בוצעה בקרה במחלקות לגריאטריה שיקומית במרכז הרפואי הממשלתי פוריה שבטבריה ובמרכז הרפואי של הכללית "מאיר" שבכפר סבא.
האגף לגריאטריה במשרד מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 כי בכוונתו לבצע בקרה במחלקות הללו במהלך 2011 .
ואולם במועד סיום הביקורת (נובמבר 2011 .
) טרם בוצעו הבקרות האמורות 2.
:ביצוע בקרה בתדירות מעטה כדי להבטיח את יעילות הבקרה ואת פעילותן הראויה של המחלקות לגריאטריה שיקומית, צריך לקבוע בקרות בתדירות שווה בכל אחת מן המחלקות ולבצען.
כמו כן, ראוי שיהיו כללים לגבי תדירות הבקרות בכל אחד מסוגי המרכזים הרפואיים.
ואולם בביקורת עלה כי המשרד לא קבע כללים לגבי תדירות הבקרות בכל אחד מסוגי המרכזים הרפואיים.
עוד נמצא שמשנת 2008 , השנה שבה התחיל המשרד בביצוע הבקרות, יש מחלקות שנעשו בהן שלוש בקרות; לעומת זאת, יש מחלקות שבוצעה בהן רק בקרה אחת (תל השומר, שוהם) או שתיים (רעות).
עוד נמצא כי בחלק מהמחלקות נעשתה בקרה לפני זמן רב (בשוהם - באפריל 2009 , ברעות- בספטמבר 2008 , בבית רבקה- באוגוסט 2009 .
) על המשרד לקבוע כללים שיפרטו בין השאר את התדירות המזערית הרצויה לביצוע בקר ה בכל אחד מסוגי המרכזים הרפואיים ולהקפיד לעשותה גם בכל המחלקות לגריאטריה שיקומית.
אי-נקיטת צעדים נגד מחלקות שבהן התגלו ליקויים של ממש: כדי שהבקרות יהיו יעילות, צריך לנקוט צעדים נגד בתי חולים ומוסדות שהתגלו בהם ליקויים של ממש בשעת הבקרה.
אלא שבביקורת עלה כי המשרד מעולם לא נקט צעדים נגד מוסדות רפואיים, דוגמת אי -חידוש של רישיון המוסד, ביטול רישיון המוסד או הקטנת המיטות שברישוי.
כך למשל, ביוני 2010 , בבקרה בבית החולים הרצוג שבירושלים מצא המשרד כי בניגוד לדרישות כוח האדם לתפעול של מחלקה לגריאטריה שיקומית, לא מועסק בה מומחה ברפואה פיזיקלית ושיקום.
ואולם למעט ציון עובדה זו בדוח הבקרה, לא התריעו לפני בית החולים הרצוג על ביטול או קיצור משך זמן הרישוי שניתן למחלקה לגריאטריה שיקומית.
מן הראוי שהמשרד יקבע הנחיות לפעולה נגד בתי חולים שבהם נמצאו ליקויים על פי מדרג חומרתם של הכשלים.
חידוש הרישוי לכל מחלקה מותנה בתוצאות הבקרה שמבצע המשרד 340 דוח שנתי62 .
מניעת מחלות אופייניות המצריכות שיקום .
אירוע מוחי ושברים בצוואר הירך הם מהמחלות העיקריות המצריכות שיקום לאחר השלב החריף שלהן.
כאמור, כ-27,000 קשישים לוקים בשתיהן בכל שנה.
אפשר לנקוט פעולות שיקטינו את שיעור הלוקים בהן, ולמנוע מראש מהחולה הקשיש ומשפחתו מלהיקלע לנסיבות בעייתיות.
כך יהיה אפשר גם להשיג הקלה בעומס המאושפזים במחלקות הפנימיות וכן במחלקות לשיקום ולגריאטריה שיקומית, וממילא להקטין את ההוצאות הכלכליות הכרוכות בטיפול, הן בשלב החריף של המחלה והן בשיקום שלאחריו.
:מניעת שברים בצוואר הירך מניעה של שברים בצוואר הירך כוללת בין השאר אבחנה של מחלת האוסטיאופורוזיס - ירידה בצפיפות העצם; האבחנה נעשית באמצעות בדיקת צפיפות העצם, הכלולה בסל שירותי הבריאות לנשים מעל גיל 60 וכמו כן לנשים או לגברים המשתייכים לקבוצות סיכון לירידה בצפיפות העצם; לאחר האבח נה, יש לתת לחולה טיפול תרופתי במחלת האוסטיאופורוזיס וכן הנחיות לתזונה נכונה.
זאת ועוד, מחקרים הוכיחו כי בירור נכון ומלא של גורמי הסיכון השונים לנפילות אצל קשישים ותכניות התערבות לטיפול בגורמי הסיכון עשויים להקטין במידה רבה נפילות ונפילות חוזרות.
ואולם נמצ א כי הגם שתרופות להקטנת הסיכון לשברים בשל ירידה בצפיפות העצם נכללות בסל הבריאות בישראל משנת 2000 , וכן בדיקות לאיתור קשישים שבסיכון, לא זו בלבד שלא קטן שיעור הלוקים בשברי צוואר הירך בעשור האחרון אלא שאף חלה עלייה ניכרת בשיעור אירועי שבר בצוואר הירך של גברים קשישים המצריכים שיקום מורכב לאחריהם.
לדעת מנהלת היחידה למטבוליזם העצם והסידן בקריה הרפואית "רמב"ם" שבחיפה, הכנסת תרופות להפחתת הסיכון לשברים לסל הבריאות הייתה עשויה להביא לירידה באירועי שברים בצוואר הירך, כפי שאכן קרה במדינות מפותחות אחרות.
אולם במחקר שנעשה בקרב חולים שאושפזו ברמב"ם עם שבר בצוואר הירך עלה כי רק 20% מהנשים קיבלו טיפול כלשהו נגד אוסטיאופורוזיס ולמניעת שברים אפשריים בטרם האשפוז ורק כ-1% מהגברים טופלו.
חמור מכך, נמצא שגם לאחר השבר, מרבית החולים אינם זוכים לטיפול במניעת שברים נוספים, אף שאנשים שלקו בשבר אוסטיאופורוטי אחד נמצאים בסיכון מוגבר פי שבעה לשברים אוסטיאופורוטיים נוספים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על קופות החולים לרענן אצל הצוותים הרפואיים ובעיקר אצל הרופאים הראשוניים בקהילה את החשיבות של איתור הירידה בצפיפות העצם, מניעתה והטיפול בה ואת הדרכים לעשות זאת.
מאוחדת בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 ציינה כי היא מטפלת בכ-8,000 חולים בתרופות למניעת אוסטיאופורוזיס.
ואולם לגישתה, משום שקיימת מחלוקת בספרות הרפואית המקצועית בנוגע לתרומת התרופות לירידה בשיעור השברים בחולים אוסטאופורוטיים, " התרומה היותר חשובה למניעת משרד הבריאות 341 .
שברים, הינה בהדרכה והסברה, כולל בסידור הבית, למניעת נפילות.
נושא שני בחשיבותו הינו תחום התזונה, תזונה נכונה מבטיחה הספקת סידן זמין וויטמין D "- תחומים שבהם מאוחדת פועלת בניסיון להפחית את שיעור השברים באוכלוסיית הקשישים.
מכבי בתשו בתה מאוקטובר 2011 ציינה כי היא מפעילה תכניות לאוכלוסייה המבוגרת בנושאים דוגמת מניעת נפילות, מניעת אוסטיאופורוזיס, פעילות גופנית, תזונה נכונה ושימוש מושכל בתרופות.
כמו כן, מכבי מפעילה מערכת ממוחשבת למעקב אחר היענות המבוטחים לנושאים דוגמת חיסונים, בדיקות לצפיפות העצם ובדיקות דם מומלצות.
הכללית בתשובתה מאוקטובר 2011 ציינה כי אין עדות מקצועית התומכת בסיקור יזום של האוכלוסייה לאבחון אוסטיאופורוזי ס.
כן ציינה שההנחיות המקצועיות תומכות במניעת נפילות אצל קשישים וטיפול בנשים קשישות שעברו שבר.
הנושא נלמד בדרך של שגרה במסגרת תכניות ההכשרה לצוותים ראשוניים בקהילה, העוסקים בטיפול בקשישים.
נוסף על כך, הכללית פיתחה חומרי הסברה לקהל הרחב, ובנושא הזה היא פועלת כחלק מהפעילויות היזומות במסגרת "חודש הקשיש".
על המשרד וקופות החולים לבחון מדוע למרות הפעולות שהקופות עושות לצמצום הירידה בצפיפות העצם, אין ירידה של ממש באירועים של שברים בצוואר הירך.
יתרה מכך, יש גם לבחון אם התרופות למניעת אוסטיאופורוזיס יעילות ולפעול לפי העניין.
:מניעת שבץ מוחי ומזעור הנזקים ממנו שבץ מוחי הוא גורם הנכות השכיח ביותר בעולם המערבי, ואחד משלושת הגורמים השכיחים ביותר לתמותה124 ).
הדרכים למניעת שבץ מוחי ומזעור הנזקים ממנו כוללים את אלה: (א מניעת גורמי סיכון בדומה לאירועים לבביים - סוכרת, כולסטרול, עישון ולחץ דם; (ב) בדיקות מקדימות לזיהוי גורמי הסיכון לשבץ מוחי - אפשר לבצע בדיקות ייעודיות לגורמי הסיכון לשבץ מוחי, כגון בדיקה לאבחון מוקדם של היצרות עורקי הצוואר125 ואבחון מוקדם של טרשת העורקים126 ; (ג) הגדלת המודעות לתסמינים מקדימים לשבץ מוחי - 20%-15% מהאירועים של שבץ מוחי מאופיינים בתסמינים חולפים מוקדמים127 ), כגון קושי חולף בדיבור, בתפיסת חפצים או בראייה; (ד הגדלת המודעות לתסמינים של שבץ מוחי - בניגוד לאירועים לבביים, שבץ מוחי בדרך כלל אינו כואב, ועל אף שיש כמה פעולות פשוטות שניתן לעשות כדי לזהות שבץ מוחי128 , פעמים רבות אנשים אינם יודעים לזהותו ואינם פונים בזמן לבית החולים; (ה) ערנות ל"חלון ההזדמנויות" לטיפול בשבץ מוחי בבית החולים - כיום .
124 מתוך חוזר מינהל רפואה29/2011 .
", "היערכות לטיפול בשבץ מוחי חד 125 .
בדיקה באמצעות מכשיר דופלר 126 בדיקת "פלאקטסט" מאבחנת את מידת הופעתו של אנזים המעיד על סיכון ללקות בטרשת עורקים.
127 TIA - Transient Ischemic Attack.
128 ,כשיש חשש לאירוע מוחי, יש לבקש מהאדם לבצע כמה פעולות פשוטות: לחייך להרים את שתי הזרועות, להוציא לשון ולדבר.
אם יש לו קושי לבצע אחת מהפעולות הללו, יש להפנותו לבית החולים.
הזמן הוא ארבע שעות וחצי, אולם ראוי לצמצם ביותר את הזמן עד קבלת הטיפול כדי לצמצם נזקים ארוכי טווח.
בקרב הרופאים הדעות חלוקות באשר לאילו חלקים באוכלוסייה יש לעשות חלק מהבדיקות המקדימות לאיתור המחלה וכיצד להתייחס לתוצאותיהן.
לדוגמה, ביצוע בדיקת דופלר פשוטה ולא יקרה לזיהוי היצרות בעורקי הצוואר לכלל האוכלוסייה מעל גיל 50 , או רק לאוכלוסייה מעל גיל50 עם גורמי סיכון נוספים, ואולי לא לעשות דבר; כמו כן, כשהתוצאות מעידות על חשש לבעיה, מהי דרך הטיפול הנכונה.
המשרד, קופות החולים והאיגודים המקצועיים בהסתדרות הרפואית בישראל לא קיימו דיון בסוגיה - על הצורך לבצע בדיקות מקדימות, אילו סוגי בדיקות נדרשות ולאיזו אוכלוסייה.
הם גם לא דנו בפרשנות הרפואית שיש לייחס לתוצאות בדיקה המעלות חששות כאמור, ולא דנו בהתערבות הרפואית הנדרשת, במידה שיש בה צורך.
דוח מסכם של ועדה בין-משרדית בנושא שבץ מוחי 129 מנובמבר2009 קבע כי כ- 30% ממקרי השבץ המוחי הם אירועים חוזרים, ומניעת שבץ מוחי בעזרת טיפול בגורמי הסיכון לו (מניעת שבץ ראשוני בטרם האירוע, או נגד שבץ שניוני כדי למנוע את האירוע הבא) היא הדרך היעילה ביותר לצמצום השכיחות של המחלה ונזקיה.
ואולם נמצא כי למרות מסקנות הוועדה הבין-משרדית בנושא שבץ מוחי על חשיבות המניעה באמצעות טיפול בגורמי הסיכון, לא הביא המשרד לידי מימוש את המלצותיה בנושא הזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד וקופות החולים לפעול להעלאת המודעות בציבור, למשל באמצעות פרסום על אודות הסימנים המקדימים לאיתור אירוע מוחי, על דרכי מניעתו, כגון הבדיקות המוקדמות הראויות, וכן על הדרכים למזעור הנזקים כתוצאה משבץ מוחי, כגון מהירות ההגעה לטיפול בבית החולים.
כמו כן, על המשרד, קופות החולים והאיגודים המקצועיים לבחון מבחן של עלות מול תועלת את נושא ביצוע הבדיקות המקדימות לגורמי הסיכון הייעודיים130 ללקות בשבץ מוחי ולהחליט על מדיניות רפואית ברורה- להמליץ לחלקים באוכלוסייה לעשות בדיקות שונות, אם לאו.
יתרה מכך, עליהם לקיים דיון מקצועי על הפירוש הרפואי שיש לייחס לתוצאות הבדיקות המעלות חשש לבעיה, ולחלופין - להחליט על מדיניות שלפיה כל עניין ייבחן לגופו.
07 מינו מנכ"לי משרדי הבריאות והרווחה ועדה בין-משרדית לבדוק את הנושא ולהמליץ על טיפול במי שעברו שבץ מוחי.
130 למעט בדיקות לגורמי הסיכון למחלות דם כיתר לחץ דם ורמת כולסטרול חריגה שעל כלל האוכלוסייה לבדוק.
"הצורך בעדכון ההגדרה עבור "קשיש .
הגיל הקובע במשרד הבריאות להגדרת קשיש (65 ) נקבע לפני שנים רבות.
מאז תוחלת החיים ואיכותם הולכות ועולות.
חולים שזקוקים לשיקום באשפוז ועברו את גיל 65 מופנים בדרך כ לל לקבלת שיקום במחלקה לגריאטריה שיקומית, אף שבמצבם השכלי והגופני אין הם מתאימים לשהייה במחלקה של קשישים131.
מנכ"ל הרצוג בתגובתו מספטמבר 2011 מסר כי לדעתו, "גיל 65 מזמן אינו גריאטרי ואי עדכון ההגדרה של 'קשיש' הופך גם את ההפרדה בין שיקום לשיקום גריאטרי למלאכותי".
לדעת משרד מבקר המדינה, במקביל לבחינת האפשרות לאחד את השיקום עם השיקום הגריאטרי לכלל מחלקה אחת תוך כדי מתן גמישות ניהולית למנהל המחלקה, יש גם מקום לשקול את עדכון הגיל הקובע להגדרת קשיש.
שיקום קשישים הוא שלב טיפולי בתהליך של ריפוי מתמשך והוא נועד לשפר תפקודים תנועתיים וקוגניטיביים שנפגעו מחמת מחלה או פציעה.
תכלית הטיפול להגדיל את עצמאותו האישית של הקשיש ולהקטין את תלותו בזולת לקראת חזרתו לאורח חיים פעיל ובריא.
השיקום הרפואי יכול להינתן בכמה מסגרות לפי חומרת האירוע הרפואי וצורכי החולה.
בביקורת עלה כי חלק מהחולים הזקוקים לשיקום באשפוז וזכאים לו מושהים במחלקות חריפות בטרם העברתם לשיקום, חלקם מקבלים אותו במחלקות מרוחקות ממקום מגוריהם וחלקם אינם מקבלים אותו כלל; התנהלות זו נגרמת בשל חוסר במיטות אשפוז לשיקום ולגריאטריה שיקומית וכן עקב פיזור גאוגרפי לא אחיד של המיטות הקיימות.
אולם גם במסגרות אחרות לשיקום יש מחסור של ממש, למשל במרכזים לשיקום יום.
מן הראוי למנות צוות שיבחן את הצרכים של תושבי מדינת ישראל בכל אחת ממסגרות השיקום - באשפוז ובקהילה, ובין השאר יבחן את הצורך בהגדלת כל אחת מהן לפי הצרכים בני זמננו ואלה שבעתיד, על פי הצפי בגידול שיעור הקשישים באוכלוסייה והתקדמות הרפואה בתחום השיקום.
בחינת הפיתוח של כל אחת ממסגרות השיקום צריכה להביא בחשבון את ההיבט הלאומי ופיתוח כל המסגרות האפשריות לשיקום; יש להתחשב גם בצרכים של כל מחוז וכן באפשרות להוספת מיטות באמצעות יזמים פרטיים.
131 כאמור לעיל, ישמחלוקת בין מומחים בתחום אם נכון להפריד בין מחלקות שיקום לבין מחלקות לגריאטריה שיקומית.
מן הראוי לבחון את כל מבנה השיקום בכללותו תוך כדי לימוד של מודלים בארצות אחרות.
יש לדון בגיל הקובע להגדרת קשישים ולהתחשב בשינויים בתוחלת החיים ובאיכותם, שינויים אשר כבר נלקחו בחשבון בתחומים אחרים כגון גיל היציאה לגמלאות.
יתרה מכך, על משרד הבריאות לבחון מודלים של שיקום קצר טווח ושיקום ממושך לפי צורכי החולה ולאו דווקא לפי גילו.
על משרדי הבריאות והאוצר לשקול לקבוע מחירי מינימום ליום אשפוז בשיקום כדי למנוע חילוקי דעות בין קופות החולים ובתי החולים, להבטיח את איכותם של שירותי שיקום וכן להבטיח את מצבם הכספי הראוי של מוסדות המספקים אותו; הכול תוך הגברת הפיקוח של משרד הבריאות על מוסדות רפואיים הפועלים בתחום חשוב זה.
לאור ההחלטה שתתקבל בנושא מחירי המינימום, על המשרד לבחון כיצד למנוע ירידות חוזרות ונשנות בתפוסת המיטות במרכז הרפואי פלימן.
בשל חשיבותו והי קפו הנרחב של נושא השיקום בישראל ובהתחשב בכשלים החמורים המוצגים בדוח זה, על משרד הבריאות לשקול להקים גוף נפרד שירכז את תחום השיקום במשרד (שיקום קשישים בפרט ושיקום בכלל); גוף זה יפעל בתיאום עם האגף לגריאטריה אולם לא יהיה כפוף לו.
לשיקום במתכונת של שיקום יום יש יתרונות מסוימים, בין השאר משום שלרוב המשוקם נשאר בסביבתו הטבעית.
על המשרד בשיתוף המועצה הלאומית לשיקום לקבוע אמות מידה לפעילות מרכזים אלו, לרבות תקינת כוח האדם הרפואי ותקינת המבנה.
כמו כן, יש לקבוע אילו חולים מתאימים לקבל שיקום שאינו באשפוז, שיקום יום או מסגרות אחרות בקהילה.
על המשרד גם לקבוע אמות מידה לפתרונות טכנולוגיים מתקדמים בתחום השיקום, כמו "טֵל -שיקום".
על בתי החולים וקופות החולים להקפיד על הליכי הפניה תקינים לשיקום, ובין השאר להקפיד על מכתבי שחרור שיכתבו על ידי רופאים מומחים בגריאטריה או בשיקום ועם הנחיות ברורות לקופות החולים לאיזו מסגרת יש להפנות את הקשיש.
על המועצה הלאומית לשיקום להשלים במהרה את כל הפערים שנוצרו עקב השבתתה כשלוש שנים.
המשרד לא הכליל את נושא השיקום הגריאטרי בתכנית מדדי האיכות לרפואת הקהילה בישראל וכחלק מהתמריצים הניתנים לקופות החולים כדי שישפרו את הישגיהן בתחום.
מן הראוי לשקול לכלול נושא זה בין שאר המדדים העיקריים שהמשרד בודק בקופות החולים ומתגמל אותן על פי התוצאות.
הוראות המשרד להפעלת מחלקה לגריאטריה שיקומית לא נתמכו בתקציב ובתקנים באמצעות הנציבות.
לפי הוראות המשרד, חלק מדרישות כוח האדם במחלקה לגריאטריה שיקומית הן פחותות בהרבה מאלה של מחלקת שיקום, ואחד ממקצועות הרפואה שקבע המשרד כי עליהם להיות מועסקים במחלקה לגריאטריה שיקומית אינו מקצוע מוכר במדינת ישראל.
על המשרד לבחון את דרישותיו, ובין השאר לשקול אם נכונה ההפרדה בין מחלקות לשיקום ולגריאטריה שיקומית הן ברישוי והן בהפעלה, או שיש לאחדן כמחלקה אחת כמקובל בכמה מקומות בארץ, תוך כדי מתן גמישות ניהולית ותפעולית רבה יותר למנהל המחלקה המאוחדת.
נמצאו מחלקות לגריאטריה שיקומית שאינן עומדות בדרישות המשרד להיקף כוח אדם רפואי ובינוי, חלקן אף לא מעסיקות רופאי שיקום כנדרש כחלק מצוות המחלקה, בין היתר בשל המחסור החמור בהם.
על מוסדות השיקום להקפיד לעמוד בכל דרישות המשרד להפעלת מחלקה לגריאטריה שיקומית, ועל הקופות והמשרד להקפיד על כך שקשישים לא יופנו לשיקום באשפוז במחלקות ללא רישיון מתאים.
נמצא כי נ בחנו דרכים לטיפול בניגוד העניינים המובנה של משרד הבריאות בין מעמדו כמאסדר (רגולטור) לבין מעמדו כבעלים וכמפעיל של בתי חולים ממשלתיים; אולם הניסיונות השונים לטפל בכך לא צלחו.
מן הראוי לקדם את בירור הנושא בין הגורמים הרלוונטיים על מנת להבטיח קבלת החלטות ענייניות בנושאי הבריאות בכלל והשיקום בפרט.
יתרה מכך, מן הראוי למצוא מנגנונים שיצמצמו את מידת השפעתו של ניגוד העניינים האפשרי על פעולות המשרד בהווה ובעתיד.
שיקום קשישים לאחר אירוע בריאותי חריף חשוב מההיבטים הרפואיים, הכלכליים והאנושיים.
ואולם ממכלול הממצאים בדוח ביקורת חמור זה עולה כי במקום להעניק לקשישים שיקום ראוי שיחזירם למסלול החיים הרגיל, נוצר מצב שבו קשישים רבים אינם מקבלים שיקום כלל או מקבלים שיקום במקום שאינו ראוי לכך, והדבר עלול להביא אותם לידי מצב סיעודי.
לפיכך, על כל הנוגעים בדבר לפעול בהקדם להבטחת מתן שירות רפואי בסיסי זה לכל הזקוק לו ולהבטיח כי השירות יינתן באיכות נאותה כדי שישיג את מטרותיו.
"ערים- חברה לפיתוח עירוני בע"מ" (להלן - ערים או החברה) הוקמה בשנת 1974 לצורך הכנת תכניות פיתוח עירוניות וכדי להקים באזורים שונים בארץ תשתית עירונית: כבישים, רשתות מים, מערכות ניקוז, מערכות ביוב, חיבור לרשת החשמל, פיתוח שט חים ציבוריים וגינון 3.
מדינת ישראל מחזיקה ב -% 99.
החברה היא חברה ממשלתית כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
שר הבינוי והשיכון (להלן - שר השיכון) הוא השר האחראי לענייניה, ובידיו הסמכויות המפורטות בחוק ב ענייני החברה.
על פי החלטת ועדת השרים לענייני כלכלה מספטמבר 1973 תתנהל ערים על בסיס כלכלי; החלטה זו באה לידי ביטוי גם בתזכיר ההתאגדות של החברה, שבו נקבע כי החברה תפעל להפיק תועלת מעיסוקיה.
במועד סיום הביקורת, יולי 2011 , מנתה החברה 27 עובדים ובהם מנכ"ל, סמנכ "ל, ארבעה מנהלי מחוזות, חשב ומזכירת חברה.
על פי תקנות ההתאגדות של החברה, מספר חברי הדירקטוריון שלה יהיה 135 .
במועד סיום הביקורת מנה דירקטוריון החברה עשרה חברים.
בינואר 2011 מונה מר יוסף קרואני כיו"ר קבוע לדירקטוריון.
החברה פועלת בשני מישורים: (א) כחברה מנהלת - ניהול פרויקטים של תשתיות ציבוריות, עבור משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) ועבור מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל), זאת בתמורה לעמלת ניהול, כאשר הסיכון הפיננסי חל על משרד השיכון והמינהל.
(ב) כחברה מפתחת - ניהול פרויקטים של תשתיות ציבוריות, עבור משרד השיכון והמינהל, ובשנים האחרונות גם עבור ועדים מקומיים ואגודות להתיישבות במועצות אזוריות.
במישור זה הפרויקטים מתנהלים לפי תקציב הכולל הוצאות תכנון וביצוע ועמלת ניהול, והחברה היא שמממנת את ביצוע הפרויקטים באמצעות משאביה ונוטלת על עצמה את הסיכון .
3 ,על פי תזכיר ההתאגדות של החברה, וכן ראו מבקר המדינה דוחות ביקורת על איגודים, דוח מס' 2 /שנת 2001 ', בפרק על ערים, עמ191.
4 יתרת מניות החברה מוחזקות בידי חיפושי נפט (השקעות) בע"מ וקרתא חברה לפיתוח מרכז ירושלים בע"מ (בפירוק).
5 על פי תיקון לחוק החברות הממשלתיות יהיה לכל היותר12.
אם נותר עודף כספי מהפעילות בפרויקטים אלה הוא נזקף להכנסות החברה, ואם נוצרו גירעונות הם נזקפים להוצאות החברה6.
בסוף שנת 2005 היו בידי החברה75 פרויקטים פעילים, ובמועד סיום הביקורת ביולי 2011 - 26 .