HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
34 יחידות חקירה משימתיותבהשתתפות נציגי ר שויות חוקרות שונות.
35 ,רשל"הדוח שנתי (2019) ', עמ44 - 50 .
תרשים4: לוח הזמנים ותהליך הצטרפותה של ישראל למשטר איסור הלבנת .
ההון העולמי, משלב הכללתה ברשימה השחורה ועד לשלב קבלתה כחברה .
על פי נתוני משרד המשפטים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל הגופים המפוקחים .
חוק איסור הלבנת הון וכן צווים שהותקנו מכוחו (ראו פירוט בנספח) מטילים על גופים מסוימים .
במגזר הפיננסי, הבנקאי, המוסדי והחוץ -פיננסי (להלן - הגופים המדווחים או הגופים .
המפוקחים) 37 חובות הנוגעותלפעולות פ יננסיות שהם או לקוחותיהם מבצעים.
הבלתי אמצעי של הגופים המדווחים עם הלקוח מבחינת פעילותו הפיננסית, המאפשר להם .
לשמש "שומרי סף" ולמנוע כניסת רכוש אסור למערכת הפיננסית או למסור דיווחים לרשל"ה 38 .
,במקרים המתאימיםבכלל זה במקרים שבהם בוצע ניסיון לביצוע פעולה, אך זו לא הושלמה.
שרים שהגופים המדווחים נמצאים באחריותם, וכן נגיד בנק ישראל, הוסמכו לאסדר בצווים את .
פעילות הגופים המדווחים לפי הוראות חוק איסור הלבנת הון39 (להלן- הרגולטורים הראשיים).
כמו כן, חוק איסור הלבנת הון קובע מי הם הממונים מטעם הרגולטורים הראשיים על הגופים .
המדווחים, ו הוא אף מסמיך אותם לפקח על ביצוע הוראות החוק ובכלל זאת לקבוע .
הוראות הנוגעות לדרכי היישום של החובות החלות על הגופים המדווחים (להלן - רגולטורים או .
הרגולטורים הם- המפקח על הבנקים בבנק ישראל, מנהל מינהל הדואר במשרד .
התקשורת, המפקח על היהלומים במשרד הכלכלה והתעשייה, הממונה על רשות שוק ההון .
ביטוח וחיסכון (להלן - רשות שוק ההון), רשות ניירות ערך והממונה על נותני שירות עסקי .
במשרד המשפטים (להלן - הממונה על הנש"עים)41 .
המגזרים השונים נבדלים זה מזה מבחינת .
הצווים החלים עליהם, אשר נקבעים בהתאם לצורכי המגזר ולמאפייניו, אך יש חובות עקרוניות .
שחלות על כלל המגזרים 42, ובכלל זה: כינון מדיניות לניהול סיכוני הלבנת הון וקביעת כללים בנושא; מינוי אחראי בגוף, שתפקידו לוודא כי הגוף עומד בכללי משטר איסור הלבנת הון .
(להלן - קצין ציות); ביצוע תהליך "הכר את הלקוח " בהתאם למידת הסיכון שלקוח יבצע הלבנת הון.
תהליך זה, יש לברר את מקור כספי הלקוח ואת תחום עיסוקו.
זיהוי הלקוח בעת פתיחת חשבון או ביצוע פעולה ושמירת מסמכים הנוגעים ללקוח .
37 הגופים מפורטים בתרשים3 .
38 סעיפים7 - 8 ב לחוק איסור הלבנת הון.
ב לחוק איסור הלבנת הון .
40 סעיף11 יג לחוק הלבנת הון.
כמו כן ראו פירוט של הממונים בלוח 1 .
41 ,נותני שירות עסקי, הם עורכי דין ורואי חשבון, שעל פי תנאים מסוימים הקבועים בצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי .
ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ה-2014 , מחויבים בהוראות משטר .
איסור הלבנת הון הייחודיות למגזר זה.
בעניין זה יורחב בהמשך הדוח.
42 למעט נותני שירות עסקי שאינם מורשיםלמסור דיווח רגיל ובלתי רגיל מפאת חיסיון, אך חלה עליהם החובה להימנע .
מביצוע פעולה אם העריך נותן השירות העסקי כי השירות המבוקש כרוך בסיכון גבוה להלבנת הון או למימון טרור .
אימות פרטים של מקבל השירותבפועל ודרישת מסמכים רלוונטיים (להלן - אימות); העברת דיווח רגיל 43 ובלתי רגיל לרשות בגין פעולות בסכומים הקבועים בצו הלבנת ההון .
הרלוונטי לאותו מגזר מדווח, או בגין פעולות אשר מעוררות חשש לביצוע הלבנת הון.
ליד כל אחד מהרגולטורים הוקמה ועדה לעיצום כספי מכוח חוק איסור הלבנת הון (להלן - ועדה .
לעיצום כספי), והיא מוסמכת להטיל סנקציות מינהליות.
אם לדעתו של רגולטור גוף מדווח הפר .
אחת מהחובות המסמיכות את הוועדה לעיצום כספי לדון בעניינו, הוא מוסמך להביא את עניינו .
הוועדות נבדלות זו מזו בהרכבן בהתאם לרגולטור שלידו הוקמו.
משתתפים שני נציגים של הרגולטור הרלוונטי (האחד - הממונה עצמו, והשני - עובד שמינה .
הממונה מקרב עובדי משרדו) וכן משפטן שמינה שר המשפטים מבין עובדי משרדו, אשר בפועל .
סכום העיצום הכספי נקבע לפי שיעורו המעודכן של הקנס הקבוע בחוק .
העונשין, התשל"ז-1977 , ובהתחשב בהיקף ההפרה , בנסיבותיה ובנסיבות הגוף המפר, ובכלל .
זה מספר הפעמים שהגוף ביצע הפרות מסוג זה44.
סכומו המרבי של עיצום כספי שיושת בגין .
יצוין כי רשל"ה מעבירה לחלק מה רגולטורים, ביוזמתה או לבקשתם, דוחות סטטיסטיים הנוגעים .
למידת הציות של הגופים הכפ ופים לפיקוחם (להלן - מידע סטטיסטי) ומקיימת דיון עם חלק .
מהרגולטורים כדי לבחון כיצד להגביר את הציות של המגזר לכללי משטר איסור הלבנת הון, .
לשפר את איכות המידע המדווח ולאתר גורמי סיכון להלבנת הון.
כמו כן, הרשות יוזמת מפגשי .
עבודה משותפים עם הרגולטורים, העוסקים בנושאים רוחביים, בתיקוני חקיקה וב שיתוף מידע .
מתקיימים אף מפגשים בין הרגולטורים לרשל"ה במסגרת היערכות לביקורת .
בין-לאומית או לשם יישום מסקנות הביקורת.
רשל"ה מעבירה מידע לגורמי אכיפה ובהם המשטרה ורשות המיסים, ולגורמי הביטחון, ובהם .
גופים במשרד ראש הממשלה, במשרד הביטחון ובצה"ל (להלן - לקוחות המידע), וזאת בשני .
אפיקים: בהתאם לחוק איסור הלבנת הון, לקוחות המידע רשאים לפנות בבקשה לרשל "ה על מנת .
לקבל מידע בנוגע לגורמים שהם מנהלים חקירות נגדם (להלן - בקשת מידע).
מספקת מידע זה באמצעות ניתוח המידע הקיים במאגר המידע שלה, הכולל דיווחים שהיא .
מקבלת מהגופים המדווחים וממקורות נוספים.
רשל "ה פונה ביוזמתה ללקוחות המידע כדי למסור להם מידע העולה מדיווחים שקיבלה .
אשר מעורר חשש לביצוע עבירות הלבנת הון או מימון טרור או פ גיעה בביטחון המדינה, .
בהתאם למטרות המנויות בחוק איסור הלבנת הון (להלן - מידע יזום).
43 חובה זו אינה חלה על מגזר מנהליהתיקים ו על מגזר הסוחרים באבנים יקרות.
45 סעיף14 (א) לחוק איסור הלבנת הון.
משטר איסור הלבנת הון בישראל חלק מגופי האכיפה והביטחון מנויים בחוק איסור הלבנת הון כמי שרשאים לבקש ולקבל מידע .
ישירות מרשל"ה והותקנו לגביהם תקנות ייעודיות.
במקרים מסוימים מוסמכת המשטרה46 מכוח .
תקנות ייעודיות (להלן - תקנות העבירות הנוספות) 47 למסור מידע שמקורו ברשל"ה לגופי אכיפה .
וביטחון אחרים, שחלקם אינם יכולים לקבל מידע זה במישרין משום שאינם מנויים בחוק .
כלקוחות המידע, משום שהם מנויים בחוק אך לא הותקנו לגביהם תקנות ספציפיות לקבלת .
הרשות מעבירה מידע ומקבלת מידע מיחידות FIUs ,במדינות אחרות .
בהתאם לחוק איסור הלבנת הון וכן בהתאם לאמנת ארגון ה- Egmon t ובהתאם להמלצות ה- .
בחודשים דצמבר 2020 עד ספטמבר2021 לסירוגיןבדק משרד מבקר המדינה היבטים רוחביים .
הנוגעים למשטר איסור הלבנת הון בישראל, ובפרט את ההיבט האזרחי של המשטר - הרגולציה .
שמפעילים הרגולטורים השונים ואופן יישומו של משטר איסור הלבנת הון בגופים ממשלתיים.
הביקורת בוצעה ברשל"ה; במשטרה; ברשות המיסים; במינהל יהלומים, אבני חן ותכשיטים .
שבמשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - המפקח על היהלומים); בבנק הדואר - חברת הבת של .
חברת דואר ישראל בע"מ; במינהל הדואר במשרד התקשורת; בחטיבת הפיקוח על הבנקים .
בבנק ישראל (להלן - המפקח על הבנקים); ביחידת הממונה על נותני שירות עסקי במשרד .
המשפטים; ברשות ניירות ערך; וברשות שוק ההון.
בירורי השלמ ה בוצעו במטה משרד .
המשפטים, בפרקליטות המדינה, במחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי) במשרד המשפטים (להלן - .
מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים), בהוצאה לפועל ובמרכז לגביית קנסות שברשות .
האכיפה והגבייה, בנציבות שירות המדינה, במשרד ראש הממשלה, בממשל זמין שברשות .
התקשוב הממשלתי שבמערך הדיגיטל הלאומי, ביחידת קצין מטה אוצר במ ינהל האזרחי, במטה .
הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור במשרד הביטחון, במערך הסייבר הלאומי, בשירות הביטחון .
הכללי ובמוסד לביטוח לאומי.
במסגרת הביקורת נותחו נתונים מתוך בסיסי הנתונים של רשל"ה וכן של שבעה גופים .
כמו כן, במסגרת הביקורת ביצע משרד מבקר המדינה הליך שיתוף ציבור .
עם גופים מרכזיים במשק, כדי לשמוע את עמדתם בנושאים שנבחנו בדוח זה: לשכת עורכי הדין, .
איגוד הבנקים וכן בנק לאומי לישראל 49 ,, איגוד חברות הביטוחלשכת סוכני הביטוח בישראל, .
פורום חברות כרטיסי האשראי, לשכת רואי חשבון בישראל, בורסת היהלומים הישראלית, איגוד .
הביטקוין הישראלי 50 ,ואיגוד נותני שירותים פיננסיים (להלן - נש"פים) (להלן - מענה גופים .
מרכזיים במסגרת שיתוף הציבור).
46 במקרים מסוימים גם ללקוחות מידע נוספים יש סמכות להעביר מידע מכ וח תקנות אלו או מכוחן של תקנות ייעודיות .
47 תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרה ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות .
48 ,בנק הדוארההוצאה לפועל, המרכז לגביית קנסות, המוסד לביטוח לאומי, ממשל זמין, המשטרה ורשות המיסים.
שאינו חבר באיגוד הבנקים .
50 איגוד הביטקוין הוקם בשנת2014 , כעמותה ללא מטרת רווח הפועלת לקידום טכנולוגיות סחר חופשי בישראל, כגון .
ביטקוין ומטבעות קריפטוגרפיים נוספים.
משרד מבקר המדינה בחן בעברהיבטים שונים בפעילות למניעת הלבנת ההון, וממצאי הביקורת .
פורסמו בכמה דוחות שנתיים 51 .
יצוין כי חלק מההיבטים שייסקרו בדוח זה נוגעים הן לנושא .
איסור הלבנת הון והן לנושא איסור מימון טרור.
עם זאת, דוח זה מתמקד בביקורת על תחום .
51 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 55ב (2005 '), "תרומת רשות המיסים למאבק בפשיעה", עמ343; דוח שנתי65 א .
(2014 ), "רשות המיסים בישראל - המאבק "בהון השחור"", "מיסוי רבנים, 'מקובלים ' ובד"צים - רשות המיסים .
בישראל", עמ' 3 ,293 ; דוח שנתי66ג (2014 ), "בנק ישראל- הפיקוח על שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל", עמ' .
1461; דוח שנתי66א (2015 '), "הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית ועל נותני שירותי מטבע", עמ55; דוח שנתי .
66ג (2016" ,) המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת", עמ' 57; דוח שנתי70ב (2020 ), "המאבק .
בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים, עמ' 1709.
משטר איסור הלבנת הון בישראל משטר איסור הלבנת הון - היבטי רגולציה .
חוק איסור הלבנת הון חוקק על ידי הכנסת בשנת 2000 .
החוק שימש מסגרת ראשית ועקרונית .
לרגולציה בתחום הלבנת ההון בישראל.
לאחריו, משנת 2001 עד שנת2021 , התקינו הרגולטורים .
הראשיים (השרים הרלוונטיים ונגיד בנק ישראל, כל אחד בנוגע למגזר שבאחריותו) צווים נפרדים, .
ייעודיים לכל מגזר, המחילים עליו - באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת - רגולציה .
מפורטת של איסור הלבנת הון (להלן - הצו המגזרי, ראו פירוט שמות הצווים בנספח).
החוק פיצל את הרגולציה על משטר הלבנת ההון בישראל בין חמישה רגולטורים ראשיים: בנק .
ישראל, שר האוצר, שר המשפטים, שר התקשורת ושר הכלכלה וה תעשייה; ובין שישה .
רגולטורים שתפקידם לבצע פיקוח בנושא: המפקח על הבנקים בבנק ישראל ; הממונה על רשות .
שוק ההון, שר התקשורת או עובד ציבור שהוא הסמיך לכך ; המפקח על יהלומים, אבני חן .
ותכשיטים במשרד הכלכלה והתעשייה; יו"ר רשות ניירות ערך; והממונה על נותני שירות עסקי .
במשרד המשפטים (להלן יזוהה כל רגולטור לפי תואר תפקידו, או לפי שם הרשות או היחידה .
משרד מבקר המדינה בדק את חלוקת התפקידים במבנה המשטר הרגולטורי בין הרגולטורים .
השונים ובינם לבין רשל"ה, את השפעות המשטר הרגולטורי על הפעילות הפיננסית והעסקית, .
את יעילות הרגולציה ואת אופן היישום של הצווים השונים - הן מנקודת המבט של הגורם הפיננסי .
המפוקח והן מנקודת מבטם של הלקוחות - האזרחים ומקבלי השירות שאינם אזרחים.
המבנה הרגולטורי כאמור, חוק איסור הלבנת הון כונן מסגרת ראשית ועקרונית למשטר איסור הלבנת הון, .
וצווי איסור הלבנת הון החילו משטר זה על מגזרים מסוימים.
יצוין כי יש מגזרים שפעילים .
בתחום הפיננסי או החוץ-פיננסי שה -FATF ,המליץ להחיל עליהם משטר איסור הלבנת הון .
אך בפועל אין לגביהם צו בתוקף או אין צו כלל , ו כי מרביתם גם טרם הוסדרו בהיבטי .
לוח1 : המגזרים שעליהם ממונה כל רגולטור, מספר המפוקחים בכל מגזר .
ושנת תחילת הפיקוח על המגזר מכוח הצו המגזרי .
על פי נתונים שהתקבלו מהרגולטורים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* מפוקחים פ וטנציאליים, חברי לשכת עורכי הדין ורואי החשבון.
** יצוין כי הצו חל על כלל המגזר הכולל ארבעה ענפים: יהלומים לא משובצים, אבני חן, יהלומים .
משובצים, יהלומי מעבדה (משובצים ושאינם משובצים).
האמור בטבלה נוגע לענף שבו יש פיקוח .
בפועל - יהלומים שאינם משובצים.
משטר איסור הלבנת הון בישראל *** "שירות בנכס פיננסי" ו"מתן אשראי" הינם כהגדרתם בחוק הפיקוח על שירותים פיננסים (שירותים .
פיננסים מוסדרים), התשע"ו-2016 (להלן- חוק הפיקוח על שירותים פיננסים מוסדרים).
פיננסי" כולל בין היתר, פיקדון כספי, כרטיס אשראי ומטבע וירטואלי (דיגיטלי).
בתחומים אלו, אשר החל מ-2021 מוסדרים תחת אותו צו (צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח .
וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון .
טרור), התשע"ח-2018 ), יכונו להלן "נותני שירותים פיננסיים" או "נש"פים".
יצוין כי קודם ל-2021 , .
הנש"מים (כגון חלפני הכספים) היו כפופים לרגולציה מינואר 2002 עד אוקטובר 2018 , כאשר .
שירותי מטבע מסוימים, משהוגדרו כ"מתן אשראי" בחוק הפיקוח על שירותים פיננסים מסדרים, .
לרגולציה שהוחלה על נותני אשראי במועד זה ביחס ל יתר הנש"מים, .
שהרגולציה לגביהם פקעה באוקטובר 2018 , זו הוחלה מנובמבר 2021 במסגרת צו חדש.
**** אין צו בתוקף לגבי כלל המגזרים המפורטים, אם כי מבוצעת לגבי חלקם עבודה ממשלתית.
מגזר הגמ"חים, במועד סיום הביקורת החוק לגביהם טרם נכנס לתוקף וטיוטת הצו טרם אושרה.
יצוין כי בדוח הביקורת של ה-FATF משנת2018 ישראל קיבלה ציון נכשלבעניין החלת .
משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור על נותני שירות שאינם פיננסיים - מתווכי נדל"ן, נותני .
שירותי נאמנות וסוחרים במתכות יקרות.
מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר .
2022 , כי משטר איסור הלבנת הון מוחל ככלל על תחומים שקיימת לגביהם אסדרה .
לפיכך, קודם שיומלץ על החלת משטר הלבנת הון יש ליצור רגולציה מתאימה.
למשל, אין מאסדר לתחומים אלה - סחר במתכות יקרות ונותני שירותים לחברות ונאמנויות .
כמו כן, יש תחומים שלגביהם הושלמה חקיקה ייעודית, כגון גמ"חים שהפיקוח עליהם נמצא .
באחריות משרד האוצר ובנק ישר אל, ו חוק בנושא אמור להיכנס לתוקף.
למתווכים במקרקעין הוכנה טיוטת תזכיר חוק שממתינה כמה שנים להפצה, וזאת עקב .
דיונים בנושא דה-רגולציה של המקצוע.
משיושלמו הדיונים בנושא יקודם גם התזכיר האמור.
רשל"ה ציינה בתשובתה כי ההחלטה לקדם תחילה משטר הלבנת הו ן על עורכי דין, רואי .
חשבון וסוחרים באבנים יקרות, מבין כלל נותני השירותים שההמלצות הבין-לאומיות .
עוסקות בהם, אינה אקראית אלא מבוססת סיכון.
כלומר, אלו הסקטורים ש במדינת ישראל .
נשקף בהם הסיכון הגבוה ביותר לניצול לרעה למטרות הלבנת הון ומימון טרור, ולכן ניתנה .
להם עדיפות על פני שאר הסקטורים מבחינת החלת המשטר.
כמו כן, לגבי הגמ"חים מסרה .
רשל"ה, כי יש חקיקה שתיכנס בקרוב לתוקף לגבי החובה שלהם לקבל רישיון, ו כבר יש .
טיוטת צו בתהליכי עבודה מתקדמים שהוכן בשיתוף פעולה עם נציגי הסקטור.
כי גם לגבי נותני שירותי נאמנות וחברות בוצע הליך הערכת השפעות רגולציה והוכנו טיוטת .
תזכיר חוק וצו (הליכי החקיקה טרם הושלמו), וכי גם לגבי מתווכי נדל"ן גובשה טיוטת תזכיר .
המפקח על היהלומים מסר בתשובתו מדצמבר 2021 , כיהחקיקה הקיימת אינה מעניקה .
למפקח על היהלומים או למשרד הכלכלה והתעשייה סמכויות בתחום הפיקוח על מתכות .
יקרות, וכי אם יוחלט כי הסמכות לטיפול בתחום תוטל עליהם, יהיה צורך בתוספת משאבים.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה בינואר 2022 , כיכל עוד החקיקה אינה מחילה משטר .
הלבנת הון על הגופים הנקובים ולא קיימות חובות דיווח החלות עליהם, לא ניתן לקבל .
מידע מרשל״ה ולבצע אכיפה פלילית אפקטיבית.
במועד סיום הביקורת טרם הושלמה האסדרה והחלת המשטר על מגזרים שונים .
כדוגמת הגמ"חים, מתווכי נדל"ן, או סוחרים במתכות יקרות, נותני שירות בתחום .
החברות והנאמנויות אם אינם עורכי דין או רואי חשבון.
יצוין כי גם ה-FATF העיר .
עקב כך, משטר איסור הלבנת הון אינו חל על פעולות .
המבוצעות בסקטורים אלו ולא מועברים לרשל"ה דיווחים רגילים או בלתי רגילים .
כפועל יוצא מכך מאגר המידע ברשל"ה אינו כו לל דיווחים מגופים אלו, והם .
לא יועברו לרשויות האכיפה לצורכי חקירה ומודיעין.
היעדר תחולה של המשטר .
מעורר גם חשש לביצוע הלבנת הון באמצעות מגזרים אלה.
מוצע כי משרד המשפטים בשיתוף הרגולטורים הרלוונטיים, כל אחד בתחום .
סמכותו, יקדמו את השלמת החלת ו של משטר איסור הלבנת הון על כלל המגזרים .
שטרם הוחל עליהם משטר איסור הלבנת הון, בהתאם להמלצות ביקורת ה-FATF , .
תוך שיתוף הציבורוהגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מכך .
המשטר תבוצע לאחר בחינה בגישה מבוססת סיכון , בין היתר בהתאם למדרג .
סכומים והיקפי פעילות, תוך שקילת התוצאות האפשריות לנוכח הרגולציה .
הצווים הייעודיים החלים על כל מגזר בנפרד כוללים בין היתר חובות בדבר "הכר את .
הלקוח", שהן זיהוי הלקוח, אימות זהותו, בדיקת מקור הכספים וחוקיותם, בדיקת קיומם של .
נהנים והצהרת בעל שליטה (בתאגיד) ובדיקות נוספות.
כמו כן, הצווים כוללים חובת שמירת .
מסמכים שנאספו בתהליך העבודה עם הלקוח.
על מנת לאפשר לרגולטור גמישות .
בהפעלת סמכויות פיקוח, ביקורת ואכיפה, הוקנתה לו גם הסמכות לקבוע הוראות .
ספציפיות יותר מאשר אלו שנקבעו בצו.
חוק איסור הלבנת הון והצווים המגזר יים מחייבים את מרבית המגזרים המפוקחים לדווח .
לרשל"ה על פעולות רגילות ופעולות בלתי רגילות.
בתקנות איסור הלבנת הון (דרכים .
ומועדים להעברת דיווח של תאגידים בנקאיים והגופים המפורטים בתוספת השלישית לחוק, .
למאגר המידע), התשס"ב-2002 ובנוהלי רשל"ה לכל מגזר נקבע אופן הדיווח לרשל"ה.
פעולות רגילות הן פעולות שיש לדווח עליהן ללא שיקול דעת או קיומו של חשד או חשש .
לפעילות אסורה, אלא בשל מאפיינים ספציפיים טכניים52 , כגון סכום הפעולה וסוגה או .
פעולה שסכומה עולה על סף מסוים שבוצעה מול מדינה מקבוצת מדינות מוגדרות (להלן .
- דיווח על פ עולות רגילות או דיווחים רגילים).
פעולה בלתי רגילה היא פעולה שעל פי .
המידע שבידי הגוף המדווח והיכרותו עם הלקוח היא חריגה, בלא סיבה נראית לעין או .
שמתעורר לגביה חשש כי היא קשורה לפעילות האסורה לפי חוק איסור הלבנת הון (להלן .
- דיווח על פעולות בלתי רגילות או דיווחים בלתי רגילים).
כאמור, החוק הסמיך את רשל "ה .
לנהל את מאגר הדיווחים המתקבלים מהגופים המדווחים.
לעומת תפקידה המצומצם של רשל"ה בנוגע לגופים המפוקחים, שבעיקרו הוא קביעת נוהלי .
דיווח וקבלת דיווחים מהם, חוק איסור הלבנת הון קובע53 כי תפקידיו של הרגולטור במשטר .
הלבנת הון הם לבצע פעולות פיקוח ואסדרה, ביקורת ואכיפה בנוגע לגופים המפוקחים.
52 אשר נקבע על סמך מחקרעל אודות דפוסי הלבנת הון.
משטר איסור הלבנת הון בישראל להלן יוצגו עיקרי סמכויותיו, תפקידיו ופעולותיו של הרגולטור כלפי המגזר המפוקח - שלא .
הוקנו לרשל"ה ואינם מבוצעים על ידה: .
פיקוח ואסדרה : קביעת הנחיות מכוח סמכות הרגולטור, בהתאם לחוק איסור הלבנת .
הון, הצו המגזרי או התקנות וכן מכוח סמכויותיו לפי דין אחר לצורך פיקוח בהיבטי .
איסור הלבנת הון; פרסום חוזרים; ביצוע תיאום עם רגולטורים מקבילים, עם מחלקת .
ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ועם רשל"ה בסוגיות רוחביות; וכן מתן מענה על .
שאלות המפוקחים, בהתאם למ דיניות המענה שנקבעה על ידי הרגולטור ולהנחיות .
הלשכה המשפטית של הרגולטור המסוים.
ביקורת: קביעת תוכנית ביקורת שנתית, בהתאם למודל שנקבע, ביצוע ביקורת, סיכום .
דוח ביקורת סופי והמלצה על נקיטת צעדי אכיפה בהתאם לצורך.
אכיפה : הבאת דבר הפרה לידיעת הוועדה לעיצום כספ י כדי שתבחן אם אכן בוצעה .
הפרה, ואם כן, האם להטיל עיצום כספי מכוח חוק איסור הלבנת הון או להסתפק .
רגולטור עשוי להפעיל סמכויות אכיפה נוספות שהוקנו לו מכוח חקיקה אחרת, .
למשל, למפקח על הבנקים יש סמכות להטיל עיצום כספי על .
גופים במגזר הבנקאי, מכוח פקודת הבנקאות, 1941 (להלן- פקודת הבנקאות) והוראת .
נוהל בנקאי תקין 411 (להלן- הוראת הנב"ת, או נב"ת 411.
בתרשים5 להלן יוצג מבנה הרגולציה במשטר הלבנת ההון בישראל לעומת מבנה הרגולציה .
הכללי שבו לרגולטור יש קשר ישיר, דו-צדדי, עם המפוקח.
תרשים5 : מבנה רגולציית הלבנת הון לעומת מבנה רגולציה כללי .
על פי מידע שנמסר בפגישות עם הרגולטורים ורשל"ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* המידע השוטף שמועבר לרגולטור לא כולל דיווחים רגילים ובלתי רגילים.
משטר איסור הלבנת הון בישראל קיימת שונות רבה בין מדינות בהיבט של מעמדה ותפקידה הרגולטורי של הרשות למודיעין .
פיננסי (FIU ), בין היתר ביחס למוסדות הרגולטוריים הפועלים בתחום מניעת הלבנת הון.
הן מבחינת השאלה אם מדובר בגוף נפרד או ביחידה ממשלתית כרשל"ה - שהיא כחלק מגוף .
גדול יותר (כגון משרד האוצר, משרד המשפטים, רשות אכיפה, בנק מרכזי, משרד התובע הכללי .
ואחרים), הן מבחינת אופי היחידה הממשלתית (מינהלית, אכיפתית או מעורבת), והן מבחינת .
סמכותה לבצע ביקורת בגופים מפוקחים.
להלן בלוח 2 פירוטעל אודות סמכויות הביקורת .
והאכיפה של רשויות מקבילות לרשל"ה בחו"ל: .
לוח 2: סמכויות הביקורת והאכיפה של יחידת ה-FIU בכמה מדינות .
המדינה סמכויות יחידת ה-FIU .
ישראל אין סמכות ביקורת עצמאית בגופים המדווחים .
ארה"ב סמכות לבצע ביקורת ישירה בגופים המדווחים בד בבד עם רגולטורים אחרים .
אוסטרליה סמכות להזמין ביקורת חיצונית אם הובחנה הפרה אצל גוף מדווח וסמכות .
להגשת בקשה לבית המשפט להטלת עיצום כספי.
ספרד יחידת ה-FIU היא זרוע מבצעית של הוועדה למניעת הלבנת הון ועבירות נוספות.
לוועדה סמכויות כגון שיתוף פעולה עם רשויות אכיפה וקביעת הנחיות דיווח.
ליחידה יש סמכות לבצע פעולות פיקוח בד בבד עם רגולטורים אחרים.
היחידה גילתה הפרה, בסמכותה להמליץ לפני הוועדה הממונה עליה על נקיטת .
סנקציות מינהליות כלפי גוף מפוקח בגין ההפרה.
קנדה סמכות לבצע ביקורת ולהטיל סנקציות מינהליות בגין הפרות בנוגע לדיווחים .
היחידה אינה מפקחת בפועל על הגופים המפוקחים.
דרום אפריקה סמכות ביקורת שיורית ישירה על הגופים המדווחים, וזאת בהיעדר רגולטור אחר .
או בשל תת-פעילות של הרגולטור הממונה .
על פי סקירה שביצעה רשל"ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מבנה הרגולציה במשטר הלבנת ההון בישראל, ריבוי הגופים והמידע החלקי שיש בידי .
כל אחד מהם מעוררים קשיים לא מבוטלים - להלן הפרטים.
העברת מידע פרטני לרגולטורים לצורכי פיקוח, .
החל מיוני 2007 ה-FATF הנחה את המדינות, הרגולטורים והגופים המפוקחים לפעול כ אמור .
בגישה מבוססת סיכון כדי לזהות את הסיכונים הקיימים להלבנת הון ולמימון טרור באמצעות .
סקר סיכונים, להעריכם, ובהתאם למידת הסיכון לפעול להפחתת הסיכון54.
לרגולטורים ולרשויות המודיעין ( FIU's ) לשתף זה את זה במידע רלוונטי55 .
על פי חוק איסור הלבנת הון56 , רשל"ה מוסמכת להוציא מידע ממאגר הדיווחים ולהעבירו .
לרשויות אכיפה, ביוזמתה או במענה על בקשת מידע מצד רשויות אכיפה שהוסמכו בחוק .
ובתקנות לקבל מידע זה.
בכלל זאת רשאית רשל"ה להעביר מידע ממאגר המידע של .
הרשות לרגולטורים (כגון המפקח על הבנקים ורשות שוק ההון), לצורך פיקוח על ביצוע .
הוראות החוק ולצורך הטלת עיצום כספי לפי חוק זה, אך זאת בהתאם לכללים שיקבע .
שר המשפטים בתקנות בדבר סוג המידע והיקפו, אופן העברתו, דרכי השימוש בו, שמירתו .
במועד סיום הביקורת תקנות כאמור טרם הותקנו57.
עקב כך, אף שהרגולטורים .
נדרשים לוודא כי הגופים המפוקחים מצייתים לחוק איסור הלבנת הון, הצו המגזרי .
והתקנות - בפועל למפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך, משרד התקשורת, רשות שוק .
ההון, הממונה על הנש"עים והמפקח על היהלומים, אין הרשאה לבקש מרשל"ה מידע .
שמצוי בדיווחים שמסרו הגופים המפוקחים או ניתוחים של מידע כאמור.
יצוין כי גם בכפוף למגבלות של סודיות ושמירה על הפרטיות, מתן הרשאה לרגולטור לבקש .
מידע מרשל"ה הייתה יכולה להקנות לו תמונת מצב מלאה, עדכנית, שוטפת ומפורטת על תרבות .
הציות של הגוף המפוקח מבחינת תקינות הדיווחים, מספר הדיווחים, איכותם ותוכנם, היעדר .
דיווחים, מידע על פעולות בסיכון גבוה להלבנת הון שמבוצעות על ידי לקוחות הגוף המפוקח .
וכן מידע על סיכונים אליהם הגוף חשוף לאור תוכן הדיווחים הבלתי רגילים 58 , התדירות שבה .
מתעוררים סיכונים כאמור ועוד.
בלוח 3 להלן יתוארו פריטי מידע שעשויים לתרום לרגולטור בעת שהוא בוחן את תמונת המצב .
של כלל המגזר שעליו הוא מפקח, וכן לגבי גוף מסוים במגזר המפוקח, וכדי לקיים ביקורת .
כמו כן צוין בלוח אם מידע זה נמצא בידי הרגולטור ובידי רשל"ה.
54 FATF Guidance on the Risk -Based Approach to Combating Money Laundering and Terrorist Financing - High Level .
Principles and Procedures (june 2007) .
3 להמלצותFATF '(ההמלצה עוסקת בשיתוף הפעולה והתיאום התוך מדינתי), וכן דוגמה מס10 במסגרת .
בחינת IO3 במסמך המתודולוגיה לביקורת של ה-FATF (במסגרת Examples of Spec ific Factors that could support .
the conclusions on Core Issues .
57 קייםנתיב חריג להעברת מידע מהמשטרה לרגולטורים לפי תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר .
למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו-2006, .
ובכפוף לשיקול דעתה של המשטרה, כפי שיורחב בהמשך.
58 כגון פעילות שמדווחת על ידי הגוף הפיננסי ומבוצעת, על אף הסיכון הגבוה הכרוך בה, ומעלה חשש לפעילות .
משטר איסור הלבנת הון בישראל לוח 3 : המידע שעשוי לתרום לרגולטור לפיקוח על המגזר המפוקח ולביצוע .
ביקורת בו והימצאותו בפועל בידי רשל"ה או בידי הרגולטור .
פריטי המידע האם המידע קיים בידי .
הרגולטור האם המידע קיים .
ממצאי ביקורות עבר של הרגולטור כן לא, למעט ביקורות .
שהובאו לדיון בוועדה .
מידע סיכומי שהרגולטור מקבל מגוף מפוקח על .
סיכוני הלבנת הון, מכוח סמכותו הכללית כרגולטור כן לא .
מידע שהרגולטור מחזיק כמי שאמון על אסדרה .
כללית של המגזר כן לא .
מידע סטטיסטי חלקי שרשל"ה מפיקה על בסיס .
דיווחי שנה קודמת (אם לא התבקש מידע על .
תקופה אחרת) כן, אם רשל"ה יזמה .
הכנת מידע זה, או אם .
הרגולטור ביקש מידע זה .
עדכון שוטף ועדכני על מספר הדיווחים לרשל"ה אם הרגולטור הורה על .
עדכון שוטף ועדכני על איכות הדיווחים לרשל"ה לא כן .
עדכון שוטף ועדכני על מועד הדיווחים לרשל"ה לא כן .
מידע על פעולות בסיכון גבוה להלבנת הון .
שאושרו לביצוע לא כן .
הסיכונים שאליהם חשוף הגוף המפוקח ותדירותם, .
כפי שמשתקף מהדיווחים שלו לרשל"ה לא כן .
עדכון שוטף ועדכני לפי מידע הקיים ברשל"ה על .
גופים שאינם מדווחים, מדווחים לרשל"ה באופן .
לקוי או כשחסרים בדיווחים פריטי מידע שהגופים .
מחויבים לכלול בדיווח לא כן .
59 לדוגמה, בהתאם להוראת דיווח לפיקוח על הבנקים 825 בדבר דוח חצי-שנתי על חשיפה לסיכוני ציות, המערכת .
הבנקאית מעבירה לרגולטור נתונים (אחת לחצי שנה) לגבי מספר הדיווחים שהועברו לרשל"ה וסכומם.
יצוין כי רשל"ה הציגה למשרד מבקר המדינה את טיוטת תקנות איסור הלבנת הון (כללים .
לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לממונה), התש"ף-2020 .
לפי טיוטת התקנות היא .
תהיה רשאית להעביר לרגולטור על פי בקשתו מידע פרטני על מפוקח ספציפי אך הרגולטור .
לא יהיה רשאי לבקש מידע מודיעיני רוחבי על כלל המגזר בפרמטרים מסוימים (שאינו כדוח .
סטטיסטי, שניתן להפיקו עבור רגולטורים כבר כיום) 60 .
רשל"ה תוסמך להעביר מידע זה גם .
הכול, בכפוף למגבלות השמירה על פרטיות, לפי החוק.
משרד המשפטים מסר כי .
התקנות פורסמו בדצמבר 2021 .
רשל"ה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 , כי לרגולטורים יש גישה למידע .
רב שהם מקבלים מהגופים הפיננסיים (למשל דיווחים עיתיים של הבנקים למפקח על הבנקים), .
וכן יש להם סמכות לקבל את כל המידע הקיים אצל הגוף המפוקח במהלך הביקורת, לרבות .
לעמדת רשל"ה, הגופים המדווחים מוסרים דיווח רק על מקצת פעילויותיהם, .
ומובן שגופים אלה אינם מדווחים על אודות דיווחים אשר הם לא מסרו, אף שהיה צורך שימסרו .
רשל"ה הוסיפה בתשובתה, כי אם ההמלצה היא מתן גישה באמצעות הגשת בקשות .
פרטניות, הרי שתקנות העברת מידע לרגולטורים ייתנו בעתיד מענה על צורך זה.
כי הערת משרד מבקר המדינה על מתן מידע לרגולטורים אינה רלוונטית לממונה על הנש"עים .
משום שזהו מגזר שאינו מדווח לרשל"ה.
נמצא כי לא הוקנתה למפקח על הבנקים, רשות ניירות ערך, משרד התקשורת, רשות .
שוק ההון, הממונה על הנש"עים והמפקח על היהלומים, הרשאה לבקש מידע רוחבי או .
ספציפי ממאגר הדיווחים, אף שהחוק הטיל על הרגולטורים למלא את תפקידי הפיקוח, .
הביקורת והאכיפה בנוגע לגופים המפוקחים, ואף שגישה למידע המודיעיני הרלוונטי .
לגופים אלה, לרבות למידע מעובד, הנשמר במאגר הדיווחים, גם במגבלות השמירה על .
הפרטיות, עשויה לתרום לפעילותו של הרגולטור, באופן שיהיה מעודכן באופן מלא ושוטף .
בניהול הסיכונים ובתרבות הציות של הגוף המפוקח ממקור מידע אובייקטיבי.
אודות מגזר מסוים עשוי להיות כלול גם בדיווחים של מגזרים אחרים עליו.