HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היא התרשמה כי המערכת מנותקת מהמציאות בשטח ואינה מתאימה לתהליכי העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב "ס כי הוא לא ביצע את כל ההכנות הנחוצות ולא הכשיר את עובדיו לשימוש במערכת תהליכית.
תת-מערכת מש"א כוללת את כל התהליכים והפעילויות הקשורים לטיפול במחזור השירות של העובד בשב"ס ולניהול התיק האישי שלו.
במחזור החיים של מערכת מידע קיימים שלושה שלבים עיקריים: פיתוח, בדיקות וייצור.
בשלב הפיתוח מתבצעים ניתוח תהליכים וכתיבת תיאורם; בשלב הבדיקות - בדיקות ותיקון תקלות; בשלב הייצור - תחזוקה ופיתוח גרסאות.
כדי לבצע את המשימות נדרשת סביבת עבודה נפרדת לכל שלב, דהיינו סביבת פיתוח22 , סביבת בדיקות23 וסביבת ייצור24 .
22 סביבת פיתוח- סביבת מחשבים, תכנות, משרד, תקשורת ועוד, שבה פועלים ויוצרים אנשי המקצוע (מתכנתים, מעצבים ומנתחי מערכות) במטרה לבנות מערכת חדשה או לשדרג מערכת קיימת.
23 סביבת בדיקות - סביבת מחשבים, תכנות, משרד, תקשורת ועוד, שבה פועלים ויוצרים הבודקים (אבטחת איכות) במטרה לבדוק אם המערכת שפותחה תקינה ואם היא פועלת על פי האפיון (הדרישות) ומוכנה לייצור.
24 סביבת הייצור- המחשבים שבהם פועלת המערכת ונותנת שירות למשתמשים .
המשרד לביטחון הפנים 351 .
: בדיקות מערכת על פי נוהל מפת"ח, בדיקות מערכת ( System Tests ) הן בדיקות מקיפות ומלאות של המערכת שמבצעים בודקים מקצועיים שלרוב אינם חלק מצוות הפיתוח.
בדיקות מערכת מבוצעות בסביבת בדיקות מיוחדת שאיננה סביבת הפיתוח, והיא דומה ככל האפשר לסביבת הייצור שבה תופעל המערכת.
תוצאות שלב בדיקות המערכת הן גורם מרכזי בהחלטה אם להפעיל את המערכת.
בדיקות קבלה: על פי נוהל מפת"ח, בדיקות קבלה ( Acceptance Testing ) הן החלק של משתמשי הקצה בבדיקות המערכת.
משתמשי המערכת, בליווי מומחה היישום ובסיוע מנהל הבדיקות ואנשי הפיתוח, מדמים את הפעלת המערכת בזמן אמת ואת השימוש השוטף בה.
הם מזינים את הנתונים ומפעילים אותה, לפי תרחישים שהוגדרו מראש או באופן אקראי, ובודקים אם היא מגיבה כצפוי.
בדיקות הקבלה משלימות את בדיקות המערכת.
מומחה היישום ישתתף, בדרך כלל, בבדיקות קבלה ולפעמים גם בבדיקות מערכת.
בחוזה נקבע כי מבדקי הקבלה הרשמיים ייעשו בשני סבבים : ה סבב הראשון - באתר הפיתוח של הספק, לפני התק נת המערכת אצל המזמין ( FAT) .
סבב זה יהיה הסבב היסודי והמקיף ביותר של מבדקי הקבלה ; ה סבב השני - באתר התפעולי של המזמין ולאחר ההתקנה SAT)25( .
סבב זה יכלול את סוגיהבדיקות שלא היה אפשר לבצען באתר הפיתוח, וכן מדגם מוגדר מראש ומייצג של בדיקות מהסבב הקודם, שנועד לאמת את תקפותן.
עוד נכתב בחוזה כי "עם השלמת כל מבדק יכין הספק דוח סיכום למבדק.
סך כל דוחות הסיכום יהוו את תיק סיכום המבדקים והוא יסופק למזמין.
חובת ההוכחה של שלמות הבדיקות, דהיינו שכל דרישות המערכת מולאו ונבדקו, חלה על הספק.
הספק יהיה אחראי לתכנון וביצוע כל המבדקים עבור מערכת קידמה, גם אם בוצעו בפועל ע"י קבלן משנה שלו או מי מטעמו".
הביקורת העלתה כי שב"ס לא בדק אם הספק השלים את הבדיקות של תת-מערכת מש"א .
עוד העלתה הביקורת כי מומחי היישום של מערכת מש"א או עובדים אחרים ממינהל משאבי אנוש לא היו שותפים לבדיקות הקבלה של מערכת קידמה.
כמו כן, לא בוצעו בדיקות קבלה מלאות של המערכת בשב"ס, והוא אישר את קבלתה ואת המעבר לשלב הייצור בלא שווידא שהיא מוכנה לעלייה לאוויר.
גם חברה ד' כתבה בדוח שהגישה לנציב בפברואר 2010 כי הספק עשה בדיקות חלקיות, ללא קריטריונים ברורים להצלחה.
את הבדיקות מטעם שב"ס עשו לרוב אנשי מנ "ט, ללא מעורבות של המשתמשים במערכת, והמשתמשים לא קיבלו עליהם אחריות לתוצרים.
רוב הבדיקות נעשו על בסיס נתונים פיקטי ביים בגלל העיכוב בהסבת הנתונים מהמערכת הישנה.
תסריטי הבדיקות כללו בעיקר בדיקות מול התהליכים שהוגדרו באפיון בלבד, ולא כללו תסריטי תהליכים הבודקים עבודה בכל המערכת, מתחילת התהליך ועד סיומו.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי הבדיקות היו חלקיות הואיל והפיתוח לא הסתיים בזמן, ולכן אושרה תכנית להעלאת התכולה המוסכמת בהדרגה בכמה גרסאות - חלקן לאחר העלייה הרשמית לאוויר.
בדיקות קבלה באתר הלקוח 352 דוח שנתי63ב .
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס על שלא ביצע בדיקות קבלה מלאות לתת-מערכת מש"א ואישר את קבלתה בלי שווידא שהיא מוכנה לעלות לאוויר.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי במסגרת הפקת הלקחים מעליית מערכת מש"א הוחלט כי להבא יורחב חלקם של המשתמשים בבדיקות הקבלה, וכי את מערכות אסירים, בתי סוהר ומודיעין יבדקו מספר רב של משתמשים, והם ישותפו בקבלת ההחלטה על העלייה לאוויר.
השלב הניסויי (פיילוט): על פי נוהל מפת"ח, אחת האפשרויות לבדיקת המערכת מהבחינה המבצעית היא הרצתה במסגרת שלב ניסויי (להלן - פיילוט), דהיינו הפעלה מבוקרת ומוגבלת מבחינת מספר המשתמשים או מבחינת התכולה.
לשם ביצוע הפיילוט יש לקבוע במדויק את הקריטריונים להצלחה, את תכנית הפיילוט, את הרכב המשתתפים בו ועוד.
במסמך שפרסם מנ "ט ב - 3.
09 בנושא הפיילוט נכתב כי לקראת העלייה לאוויר של תת-מערכת מש"א יבוצע הפיילוט מ - 4.
09 , ובמהלכו יוקצו שבועיים לפיילוט משתמשים ושבוע לפיילוט טכנולוגי26 .
09 התקיים דיון, בראשות ראשת מחלקת ארגון ותקינה ובהשתתפות נציגים מ מנ"ט.
בדיון נקבע בין היתר, כי לפני בדיקות הקבלה ( SAT ) צריכים להסתיים פיתוח כלל הדוחות, השאילתות והמכתבים, מתן ההערות של צוות הבדיקות על הדוחות והתיקונים בעקבותיהן.
עוד נאמר בדיון כי החברה טרם פיתחה את הדוחות שפורטו במכרז ונרשמו חוסרים בהסבה ובטבלאות המערכת, וכי החברה גם לא הגישה לשב"ס תכניות עבודה מפורטות.
מהדיון עולה כי הוחלט על ביצוע הפיילוט בלי שבוצעו בדיקות קבלה, החייבות להיעשות לפניו, ואף שחברה ב' לא השלימה את הסבת הנתונים, טבלאות המערכת, הדוחות, השאילתות והמכתבים במערכת החדשה.
:לפיילוט נקבעו שני מדדי הצלחה יציבות המערכת - שתיבחן לפי כמות התקלות ש יתגלו בפיילוט; ו חוויית המשתמש - שתיבחן על סמך המשובים של משתתפי הפיילוט ועל סמך מדדים טכנולוגיים, שלא הוגדרו.
נקבע כי מיד עם סיום הפיילוט ינתח שב"ס את תוצאותיו על סמך המדדים והמשובים שנקבעו, ואחר כך יבוצע עם הספק ניתוח של משמעות התוצאות כדי להעריך את בשלות המערכת לעלייה לאוויר.
תוצאותיו של ניתוח זה ישמשו בידי סגן נציב שב"ס בסיס לקבלת ההחלטה בדבר מוכנות המערכת להפעלה מבצעית ו למתן אישור העלאה לאוויר.
26 פיילוט משתמשיםנועד לבחון את התהליכים שמתבצעים באופן שוטף, וכן תהליכים אחרים שיש חשיבות רבה לבחינתם לפני העלייה לאוויר; פיילוט טכנולוגי אמור לבדוק את שלמות הנתונים.
המשרד לביטחון הפנים 353 .
הביקורת העלתה כי הפיילוט של תת-מערכת מש" א בוצע באיחור משום שתת-המערכת לא התיי צבה והיו בה תקלות רבות.
עוד הועלה שביצועו של הפיילוט היה חלקי בלבד ומצומצם בהרבה מהמתוכנן.
כמו כן, שב"ס לא ניתח את תוצאות הפיילוט על סמך המדדים שהוגדרו , ניתוח שהיה אמור לסייע לו להחליט אם המערכת מוכנ ה להפעלה מבצעית.
הדרכה, הטמעה וניהול השינוי: על פי נוהל מפת"ח, הרכיב "הדרכה והטמעה" הוא רכיב מרכזי בעץ המערכת, שמטרתו בין היתר לקבוע כיצד תוטמע המערכת, כיצד "יונעו" האנשים בארגון להשתמש בה, איך יבוצעו ההדרכות, האם יש צורך בהסבת נתונים של המערכת הישנה, מי אחראי להכנת המדריך למשתמש ועוד.
הטמעת המערכת נעשית בשלב ההתקנה וההרצה, ואחר כך במשך כל חיי המערכת (תפעול ותחזוקה).
ואולם כבר בשלב האפיון יש להתחיל ולהגדיר תכנית להטמעה כוללת של המערכת, מתוך התחשבות בנוהלי הארגון, בגורמי אנוש, בארגון ושיטות (או"ש) ועוד.
תכנית זו תורחב בשלב ע יצוב המערכת ובנייתה ותיבדק בשלב בדיקות המערכת.
בחוזה נקבע כי תהליך ההדרכה יתבצע סמוך ככל הניתן למועד ההפעלה המבצעית כדי למנוע מהמודרכים לשכוח את שלמדו.
מיד עם הפעלת המערכת יתבצע שלב הטמעה, ובמסגרתו ילווה צוות של מטמיעים מטעם הספק את המשתמשים, יסייע להם לעבוד עבודה סדורה ויוודא ששימושם במערכת נכון ויעיל.
עוד ביוני 2008 הוקם בשב"ס "ענף קליטה והטמעה לתכנית קידמה", שמטרתו לטפל בניהול השינוי בשב"ס לקראת קליטת מערכת קידמה.
בענף שובצו ארבעה ראשי תחומים: משאבי אנוש, אסירים, ניהול בתי סוהר ומודיעין, ולנושא הוקצבו 100,000 ש"ח.
ראש מינהל תכנון מינה את ראשת מחלקת ארגון ותקינה דאז לניהול הפרויקט מטעם שב "ס, וזו הפעילה את צוות ניהול השינוי ועסקה גם בתכנית ההדרכה של מינהלת ההדרכה שהוקמה בשנת 2010 .
בדצמבר 2009 כתבה ראשת מחלקת ארגון ותקינה מסמך שכותרתו "לקחים מפרויקט קידמה עד כה", ובו ציינה כי הקמת מינהלת ההדרכה בראשותה בשלב מוקדם הקלה את העבודה עם חברת ההדרכה וסייעה בתכנון ההדרכות, אך "הדרישה הארגונית ליצור תכנית הדרכה כוללת בשלב מוקדם מדי גרמה להשקעת עבודה לריק ובעיקר להטעיה של הארגון באשר למועד העלייה לאוויר".
לדבריה, היה צריך לשכור את שירותיה של חברת ייעוץ ארגוני שתלווה את ענף קליטה והטמעה.
התברר כי עברו כמה חודשים עד ההתקשרות עם חברה כזו, ובינתיים הענף שהוקם לא היה מסוגל לעסוק בניהול השינוי והרבה מפעילויותיו המתוכננות בוטלו.
עוד ציינה ראשת המחלקה כי מאחר שקציני ענף הטמע ה ישבו באתר החברה, הם הפכו בשלב מוקדם למדי למומחים במערכת, כל אחד בתחומו, ועסקו במתן הרשאות ובהשלמת טבלאות מערכת.
יתרה מזו, התברר שקציני הענף עשו טעויות רבות, משום שמנ"ט לא פיקח על עבודתם, ומאחר שלא קיבלו הדרכה או הכשרה כלשהי ולמדו את המערכת בעצמם או תוך כדי שיחות מסדרון עם מנתחי המערכת של חברה א'.
מהמסמך האמור עולה כי אף על פי ששב"ס הניח תשתית לקיום תהליך ניהול השינוי - הוקם ענף קליטה והטמעה, שובצו קצינים וניתן תקציב - היה תהליך זה חלקי, מטרותיו לא הוגדרו כראוי, ולא היה פיקוח עליו.
פעילותו העיקרית של ענף ק ליטה והטמעה התמקדה למעשה בסיוע לעובדי חברה א' בפיתוח המערכת ולא בניהול השינוי אצל המשתמשים.
העלייה לאוויר: שלב העלייה לאוויר הוא השלב הקריטי בפרויקט.
מהלך של התנתקות מהמערכת הישנה ומעבר למערכת חדשה טומן בחובו סיכונים רבים לארגון, העלולים לגרום לו נזקים כב דים אם הם אינם מנוהלים כהלכה.
הרצת המערכת צריכה להיעשות בהקפדה יתרה ובבקרה מיוחדת, לרבות קביעת דרכי נסיגה ( fallback ) שיינקטו אם יתרחשו תקלות חמורות.
אם הפיתוח נעשה על ידי גורם חוץ, ההתקנה וההרצה הם בתחום אחריותו המלאה.
בדיון במצב הפרויקט שהתקיים עם הנציב באוגוסט 2009 , אמר הנציב כי יש בעיה בדרך ניהול הפרויקט המחייבת קיום הערכת מצב ואיתור תקלות ותיקונן.
הנציב קבע כי יעד מנ "ט הוא שהפרויקט יועמד לרשות שב "ס עד סוף מאי 2010 ובמסגרת תקציבית של120 מיליון ש"ח.
כמו כן הטיל על ראש מינהל תכנון לשכור את שירותיו של יועץ לקבלת חוות דעת על מצבו של הפרויקט.
בסוף ספטמבר 2009 הוכנה במנ"ט טבלה המפרטת את "הבעיות המונעות עלייה לאוויר בזמן".
בטבלה נמנו כ -30 בעיות, כמו הסבת נתונים חלקית, אי -פיתוח דוחות ואי-תקינותם של 90% .
מהתהליכים שנבדקו ראש מינהל תכנון שכר את שירותיה של חברה ו' כדי שתבדוק אם פרויקט קידמה עתיד לעמוד במסגרת המשאבים שהוקצו לו, ומהו הכיוון שמומלץ להתמקד בו כדי להביא את מה שהושקע לידי מיצוי מיטבי.
בנובמבר 2009 הגישה החברה לשב"ס את חוות דעתה וקבעה כי יהיה קשה מאוד להפעיל את המערכת במלוא תכולתה בלוח הזמנים שנקבע ובלי חריגות מהתקציב.
אם תעלה המערכת לאוויר במועד שנקבע, סביר מאוד להניח שתהיה זו מערכת לא בשלה העלולה לגרום לשב"ס סיכונים חדשים שיפגעו באמינותה, יגרמו לתוספת עלויות לצורך ייצובה ועלולים להביא בסופו של דבר לידי הורדתה מהאוויר.
כבר בחוות הדעת ציינה חברה ו' סיכונים קשים לפרויקט כמעט בכל מרכיביו: עצם היות קידמה מערכת תהליכית, בדיקות הקבלה , הסבת הנתונים וטיוב ם, שינוי הבעלות אצל הספק, לוח הזמנים, ניהול התקציב וניהול הפרויקט עצמו.
החברה העריכה כי הנ ושא "סוגיות טכנולוגיות " לא נבדק דיו, ועולים כמה סימני שאלה הנוגעים לביצועי המערכת בהפעלה מבצעית מלאה כשישתמשו בה מאות עובדים בעת ובעונה אחת.
כמו כן היה צורך לבדוק בין היתר אם עמדות הקצה מסוגלות להפעיל בעת ובעונה אחת את היישומים השונים.
בסיכום חוות הדעת המליצה חברה ו', בין היתר, לדחות בכמה חודשים את העלאת הגל העיקרי של המערכת ולנצל את מרווח הזמן לשיפור אמינות המערכת ולניהול תהליך השינוי; החברה הדגישה שאמינות המערכת היא קריטית וקבעה שעל שב"ס להשקיע מאמץ ממוקד בבדיקות ו בביצוע ה השלמות הנדרשות להשגת אמינותה של ליבת המערכת; יש צורך בה תארגנות נכונה לניהול המהלך בשלביו הקריטיים; יחידות שב"ס צריכות להיות שותפות למאמץ ו יש להטיל עליהן את האחריות לקליטתה; יש לסיים את כל הפעילות בתחום הסבת הנתונים וטיובם; יש המשרד לביטחון הפנים 355 .
לקבלאישור פורמלי של מומחי יישום מטעם שב"ס ולב צע פיילוט מסודר, הפקת לקחים ותיקון ליקויים לפי הצורך.
כאמור, מינהל משאבי אנוש לא היה מעורב דיו בבדיקת המערכת לפני העלייה לאוויר ובהכנות לקליטתה.
כמו כן, לא הסתיימה הפעילות בנושא הסבת הנתונים, בדיקות המערכת היו כאמור חלקיות ולא בוצע פיילוט מסודר, וכן לא נעשה אחריו תהליך של הפקת לקחים ותיקון הליקויים.
בדצמבר 2009 קיים הנציב דיון ובו הציג ראש מנ"ט מצגת שלפיה בעת העלייה לאוויר יהיו 50 תהליכים תקינים בתת-מערכת מש"א, וכי על פי דיווח הספק "פיתוח מערכת האסירים נמצא בשלבי סיום", 80% ממסמכי האפיון המפורט של תת - מערכת אסירים ו-50% ממסמכי האפיון המפורט של שתי תת-המערכות האחרות כבר פותחו בידי חברה ב'.
גם חוות הדעת של חברה ו ' נדונה בדיון האמור.
הנציב ביקש לבדוק חלופה שתאפשר להעלות לאוויר את כל מערכת קידמה במסגרת הזמן שנקבע, אפילו אם הדבר יאפשר העלאת 50% מהתכולה בלבד או יהיה כרוך בהמרת תהליכים לעבודה ידנית , ולאחר מכן יושלמו תהליכים שתוכננו , בתנאי ששב"ס יקבל בשלב הזה "לפחות מה שיש עכשיו בצוהר" (מערכת האסירים הישנה).
עוד קבע הנציב בדיון כי מאחר שרבע מהפרויקט (תת-מערכת מש"א) נראה איכותי ומבטיח ויעלה בתוך זמן סביר, הדבר ייתן "עידוד וכוח להמשיך.
לדבריו, "מועד העלייה לאוויר והתכולה פחות מטרידים משאלת הנזק שעלול להיגרם בארגון מחוסר פעילות של אחת מהמערכות ולכן יש לטפל בכך מראש; לא ניתן להפסיק את הפרויקט ולבנות מערכת חלופית מכל ההיבטים: תקציבית, תכולתית, משפטית ותדמיתית".
הנציב החליט להמשיך את הפרויקט עם הספק וקבע ש"ב- 31/12 המערכת המיוצבת ביותר של מש"א תעבוד ותעלה לאוויר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עולה ספק אם ההחלטה בדבר העלאת מערכת מש"א לאוויר התקבלה לאחר שנבחנו כל הבעיות שהועלו, ואם נעשו כל פעולות התיקון וההשלמה הדרושות.
בדיון האמור לא הוצגו ולא נבחנו כל הבעיות ש פורטו בטבלה שהכין מנ"ט חודשיים קודם לכן בספטמבר 2009 , כמו כן ההחלטה התקבלה בטרם נבחנו פעולות התיקון וההשלמה שהומלץ עליהן בחוות הדעת של חברה ו'.
הרצה מקבילה: על פי נוהל מפת"ח, הרצת מערכת חדשה בד בבד עם המערכת הישנה מאפשרת את בדיקת מבצעיות המערכת בלא לסכן את פעילות הארגון.
ההחלטה אם להריץ את המערכת החדשה בד בבד עם המערכת הקיימת ולמשך כמה זמן, ולחלופין להתחיל לעבוד במערכת החדשה בדרך המאפשרת חזרה מבוקרת לעבודה במערכת הישנה, נמצאת בידי הנהלת הארגון.
במכרז נקבע כי "תכנון העלי יה לאוויר יכלול גם מנגנונים של נסיגה ( Roll Back ) למערכות הקיימות במקרה של משבר חמור".
בדצמבר 2009 שלחה ראשת מחלקת סגל במינהל משאבי אנוש חוזר לכל הקצינים במינהל ולכל מפקדי בתי הסוהר, ובו הודיעה על הקפאת כל תהליכי העבודה במערכת מש"א הישנה.
ממועד זה נחסמה האפשרות להקליד במערכת 356 דוח שנתי63ב .
הישנה והתאפשרה צפייה בלבד.
בסוף 2009 הועלתה תת-מערכת מש"א החדשה לאוויר, בתכולה ש הוגדרה "גל א" ואשר הכילה פחות ממחצית מהתהליכים שהוגדרו בחוזה המקורי.
למרות הקביעה במכרז הוחלט שלא להפעיל את המערכת החדשה ואת מערכת משאבי אנוש הישנה בעת ובעונה אחת.
הביקורת העלתה כי לפני העלייה לאוויר לא נקבעו דרכי נסיגה כלשהן שיינקטו אם יתרחשו תקלות חמורות במערכת החדשה, כפי שנקבע במכרז וכפי שנדרש בנוהל מפת"ח.
מאחר שהמערכת החדשה שהותקנה לא הייתה תקינה, ולשב"ס לא הייתה כל דרך חזרה למערכת הישנה, נפגעה עבודת מינהל משאבי אנוש פגיעה ניכרת.
עם עלייתה לאוויר של תת-מערכת מש"א , היא קיבלה מהמשתמשים בה ציון נמוך בפרמטרים האלה: איכות המערכת, התאמתה לדרישות המשתמשים, עומק השינוי בתהליכי עבודה שהמערכת דרשה ואיכות הנתונים שעברו מהמערכת הישנה.
בדיון שהתקיים בלשכת הנציב בינואר 2010 , חודש לאחר העלאת המערכת לאוויר, ציינה ראשת מחלקת ארגון ותקינה כי "היה צריך לקיים פיילוט אמיתי לתקופה ארוכה יותר כשמירב התהליכים היו עובדים ונכונות מש"א לקלוט אותה הייתה רבה יותר".
בתשובתה מינואר 2013 טענה חברה ב' כי כל הפרמטרים האמורים היו באחריות שב"ס: הצגת דרישות המערכת בהתאם ל דרישות המשתמשים ואישור האפיון בהתאם לצרכים; איכות הנתונים שעברו מהמערכת הישנה - שהיא תולדה של הליך טיוב הנתונים שהיה באחריות שב"ס; עומק השינוי בתהליכי העבודה גם מייצג כשל של שב"ס.
בנושא איכות המערכת עצמה טענה חברה ב' כי "מדובר בהגדרה כוללנית וחסרת משמעות, שלא ברור לה על סמך מה נמדדה".
בפברואר ובאוגוסט 2010 סיפקה חברה ב ' שתי גרסאות תיקונים (41 ו-42) .
על פי מסמך שכתב ראש מנ"ט להנהלת שב"ס בספטמבר 2011 , שתי הגרסאותלא רק שלא פתרו בעיות מהותיות במערכת אלא אף גרמו ל בעיות חדשות והביאו את המשתמשים לידי תסכול מתמשך.
נוכח הבעיות המשמעותיות שהתעוררו בשלב ההרצה הידק שב"ס את בקרות האיכות על הספק.
ניסיונותיו לקבל מהדורה מתוקנת לגרסה 42, שנמשכו בשנת 2010 , לא צלחו והתברר שאיכות הגרסאות אינה מספקת.
על פי אותו מסמך, הדבר גרם למשבר ארגוני שהלך והחריף, והוא פעל לייצוב המערכת בא מצעות תיקון נתונים והוספת ממשקים, סיוע "בשחרור תהליכים תקועים, אספקת מסכי הזנה לצורך קליטת נתונים ואספקת דוחות".
בסוף 2010 ביקש שב"ס מחברה ב' לקבל את גרסה 42 המתוקנת, והיא הועברה לבדיקתו בתחילת ינואר 2011.
מן האמור עולה כי תת-מערכת משאבי אנוש החדשה שסופקה לשב"ס לא תפקדה כנדרש, והדבר פגע בפעילותו השוטפת של מינהל משאבי אנוש.
הליקויים הניכרים לא באו על תיקונם למרות חלוף הזמן, וכדי להקטין ככל האפשר את הנזק העלול להיגרם בשל ליקויים אלה, נעשתה העבודה בחלק מהתחומים ידנית או באמצעות עזרים שפיתח מנ"ט.
המשרד לביטחון הפנים 357 .
בתשובתה מינואר 2013 מסרה חברה ב' כי גרסה 42 המעודכנת של מערכת מש"א נמסרה לשב"ס בינואר 2011 , ולאחר מכן לא שיתף שב"ס עוד את החברה בפיתוח המערכת ובהטמעתה, והטיפול במערכת בוצע באחריותו; החברה הוסיפה ששב"ס אישר את תקינות המערכת ואת תום תקופת האחריות של חברה ב' למערכת.
עוד נכ תב בתשובה כי המערכת, שאפיונה אושר על ידי מנ"ט, אינה תואמת את צורכי המשתמשים בה, וכי שב"ס לא היה ערוך לקליטתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, התוצאות מלמדות ביתר שאת כמה חשוב היה לקיים בדיקות קבלה מלאות ופיילוט רחב קודם ההחלטה על העלייה לאוויר של תת-מערכת מש"א.
הביקורת העלתה כי כל הסיכונים שחברה ו ' התריעה עליהם התממשו.
אופן ניהול הפרויקט הביא לפגיעה קשה ב תכולתו, בלוח הזמנים שלו ובתקציב ו.
תקציב הפרויקט הלך וגדל, ולוח הזמנים הלא ריאלי פגע באיכות המערכת.
בדיקות הקבלה החלקיות וההחלטה להפסיק את השימוש במערכת משאבי אנוש הישנה ולהחליפה בתת-המערכת החדשה ללא כל יכולת חזרה אילצו את שב "ס לעבור לעבודה ידנית בתחומים שהמערכת החדשה לא נתנה להם מענה.
במכרז נאמר כי הספק ינהל את הפרויקט בשקיפות מלאה, שתאפשר לגורמים מטעם שב"ס לבצע את הבקרה ביעילות ולקבל תמונת מצב נכונה.
עוד נאמר כי הספק יאפשר לנציגים מטעם שב"ס להיות נוכחים בבדיקות הלא רשמיות וייתן לו גישה למסמכיהן; כל סבבי מבדקי הקבלה הרשמיים יתבצעו בנוכחות נציגים של שב"ס על פי החלטתו; הספק יודיע מראש על ביצוע בדיקות לא רשמיות ברמת המערכת ועל מועדן ויאפשר לנציגי שב"ס להיות נוכחים בהן.
בתכנית מבחני הקבלה שהגישה חברה א' לשב"ס במרץ 2008 נקבע גם כי "כל סבבי מבדקי הקבלה הרשמיים יתבצעו בנוכחות ראש התכנית ונציגים אחרים מטעם שב"ס, עפ"י החלטת שב "ס".
בדיקות קבלה מסוג FAT ,ייעשו באתר הספק ובעת ביצוע מבדקי הקבלה תיתן חברה א', באמצעות חברה ה ' (בודקת התכנה מטעמה), לנציגי שב "ס גישה בלתי מוגבלת לכל הציוד, התכנה, הנתונים והתסריטים הכלולים במערכת בכלל וברכיבים הנבדקים בפרט.
בפברואר 2010 ביקש האחראי לבדיקות מטעםשב"ס להיות נוכח בבדיקות של גרסה 41 של תת-מערכת מש"א עם נציגי חברה ה '.
ממסמכי שב"ס עולה כ י חברה ב' לא אישרה לו להיות נוכח בבדיקות האמורות.
יוצא אפוא כי שב"ס לא מיצה את זכותו להיות נוכח בבדיקות הספק כמתחייב מהחוזה.
הטיפול בפרויקט לאחר העלאתה לאוויר של תת-מערכת מש"א .
הפקת לקחים לאחר העלייה לאוויר: בדצמבר 2009 ביקש הנציב מרמ"ט שב"ס להקים צוות ב ראשותו, בשיתוף יועצים חיצוניים, שיתחקר את מהלך העלייה לאוויר של תת -מערכת מש"א, יבחן את מצב הפרויקט ויגבש המלצות לקראת שלביו הבאים.
כאמור, לצורך זה נשכרה חברה ד'.
בפברואר 2010 הגישו נציגי החברה את ממצאי בדיקתם ובהם כמה בעיות שעלו במהלך השקת המערכת, בנושאים כמו הסבה וטיוב של נתונים, בדיקות המערכת, תכנית העלייה לאוויר, ניהול סיכונים והתאמת המערכת לציפיות המשתמשים, ש פגעו באמינות המערכת וביכולת הטמעתה והביאו ל ידי אי-שביעות רצון ממנה.
בנוגע ללוח הזמנים נאמר כי אף שבאוגוסט 2009 סוכם שהגל ראשון יעלה בנובמבר 2009 , הוא הושק רק בסוף דצמבר 2009 ובאופן חלקי; המשתמשים לא היו שבעי רצון מתהליך ההשקה של תת -המערכת ולא מהעבודה השוטפת באמצעותה - התהליכים הממוחשבים לא תאמו את עבודת השטח, חסרו נתונים והיו נתונים לא אמינים; הנוקשות התהליכית פגעה ביכולת לבצע משימות בזמן ראוי; כמו כן לא הייתה באותו מועד תכנית עבודה תקפה ומאושרת לפרויקט, לא מונה מנהל פרויקט מקצועי במשרה מלאה, ובין הגורם המקצועי בשב"ס (מנ"ט) לספק התגלעו חילוקי דעות עמוקים ושרר חוסר אמון הדדי, ואלה הקשו את ביצוע העבודה השוטפת.
בדוח הבדיקה נאמר כי המשתמשים העיקריים של ת ת- המערכות האחרות כמעט לא היו מעורבים בתהליך הפיתוח, והם חשו מאוימים על ידי מערכת קידמה וחששו מהיום שבו ייאלצו להשתמש בה.
בפברואר 2010 המליצה חברה ד ' לשב"ס לנקוט את הצעדים שלהלן: הקמת מינהלה ייעודית שתנהל את הפרויקט עד סיום ההטמעה, ובראשה יוצב מנהל בכיר מתוך הארגון במשרה מלאה; הקמת ועדת היגוי עליונה, בראשות הנציב או סגנו או הרמ"ט, שתפקח על הפרויקט ותבקר אותו באופן רצוף; מינוי מידי של מנהל פרויקט שיהיה כפוף לראש המינהלה ויונחה מהבחינה המקצועית על ידי ראש מנ"ט; מינוי מתאמי מחשוב או נאמני מחשוב ( Key Users ) מטע ם המשתמשים; גיבוש תכנית עבודה מעודכנת לניהול תהליך הבדיקות, לרבות ההסבה והטיוב, ניהול הסיכונים וניהול העלייה לאוויר על סמך לקחי תת -מערכת מש"א; שיפור הקשר עם הספק.
באותו חודש התקיים דיון אצל הנציב בנושא "תחקיר עליית מש"א א' לאוויר" בהשתתפות נציגי חברה ד ' ובעלי תפקידים בכירים בשב"ס.
בדיון הוצגו ממצאי החברה והמלצותיה.
הנציב החליט כי ועדת היגוי בראשותו תנהל את הפרויקט מהבחינה האסטרטגית ומינה את סגנו לראש מינהלת הפרויקט.
הבדיקה העלתה כי ועדת ההיגוי בראשות הנציב לא פיקחה על ניהול הפרויקט ברציפות, והמינהלה שבראשה עמד סגן הנציב פעלה כשנה בלבד - ממרץ 2010 עד אפריל 2011 .
כמו כן, מנהל הפרויקט מונה לתפקיד זה לזמן קצר ולא במתכונת שקבע הנציב.
התמונה המצטיירת היא כי שב "ס השקיע משאבים רבים בקבלת ייעוץ - הן מחברה ו ' והן מחברה ד ' - אך עד מועד סיום הביקורת, יותר משנתיים וחצי לאחר שהגישה חברה ד ' את המלצותיה, לא השתנה מצב הפרויקט באופן מהותי: לא הוכנה תכנית עבודה מפורטת לפרויקט, ולא מונה מנהל פרויקט ארגוני במשרה מלאה.
חילוקי הדעות בין מנ"ט ובין הספק הביאו לידי נתק ביניהם, נתק הנמשך גם במועד סיום הביקורת.
בחינת חלופות בעקבות הכשל ים בתת -מערכת מש"א: על פי החוזה, שב "ס רשאי להפסיק את ההתקשרות בכל עת, לפי שיקול דעתו הבלעדי, בלי שיהא חייב לפרט את עילת ההפסקה, ולא תהיה לחברה כל תביעה או דרישה כספית כלפיו בקשר לכך.
מיד עם קבלת ההודעה משב"ס על הפסקת ההתקשרות, תבצע החברה תכנית היפרדות כמפורט בנספח ד' לחוזה.
בין היתר, בתקופת ההיפרדות תעביר החברה לשב"ס את כל המידע שנצבר אצלה במהלך מתן השירותים, באופן המאפשר את המשך הפרויקט ללא כל פגיעה בו.
עוד נאמר בחוזה שאם תופסק ההתקשרות, ישלם שב"ס לחברה רק בעבור השירותים שסיפקה ושהוא אישר עד מועד ההודעה על הפסקת ההתקשרות, ובעבור רכש שתמורתו שולמה גם אם טרם סופק.
באוגוסט 2010 התקיים אצל נציב שב "ס דיון בנושא פיתוח מערכת קידמה.
בין היתר הועלו הבעיות האלה: הסדרת פעולתה וייצובה של תת -מערכת מש"א "קיבלה קשב נמוך מאוד" מחברה ב '; חברה ב ' דרשה לדחות את מועד סיום הפרויקט ללא כל הסבר; פיתוח התכנה היה חלקי ביותר והתגלו בעיות בפעולות ההסבה שעשתה החברה והיא האשימה את שב"ס באיחור; היה צפי שחברה ב' תדרוש שעלויות התארכות הפרויקט בגל א' יושתו על שב"ס, והיא דרשה לקיים הליך של בוררות על התנהלות הצדדים.
בסיום הדיון העיר הנציב כי המשבר עם הספק החל כבר בשנת 2008 , כשהתגלו בעיות הנוגעות לתכולה וללוחות זמנים, והוא נבע ממורכבות הפרויקט ומרכישת חברה א' על ידי חברה ב', והוסיפה לו העובדה כי לא מסתמן סיומו של הפרויקט.
הנציב קבע כי ראש מנ "ט ומנהל הפרויקט הארגוני יבחנו אם למנ"ט היכולת הטכנולוגית להמשיך את הפיתוח ויפרטו את הסיכונים הכרוכים בכך, והמשנה ליועץ המשפטי של שב "ס (להלן - המשנה ליועמ"ש) תבחן בתיאום עמם את האפשרות להפסיק את ההתקשרות עם חברה ב' בהסכמה.
באוקטובר 2010 התקיים אצל הנציב דיון נוסף, ובו המליץ מנ"ט לפתח בעצמו את מערכת קידמה ולהתחיל בתהליך העברת הביצוע בהסכמה כדי להימנע ממאבק משפטי ממושך.
הנציב הורה לפעול כדי להגיע למצב שבו "המציאות תוביל לבוררות בין הצדדים".
במרץ 2011 הסכימוחברה ב' ושב"ס כי המשך הפיתוח והתחזוקה של תת-מערכת מש"א יעבור לידי מנ "ט.
במכתבה לחברה ב' מנובמבר 2010 העלתה המשנה ליועמ"ש כמה נקודות שהיא רואה בהן הפרות חוזה, ואלו הן: הפרויקט לא התקדם לפי לוחות הזמנים שנקבעו בחוזה ובנספחיו; תת -המערכת מש"א שסיפקה החברה לא תאמה את אפיון המערכת ואת הנדרש במפרט, ועד נובמבר 2010 ,היא לא פעלה כמצופה וכנדרש 360 דוח שנתי63ב .
דבר שגרם לשב"ס נזקים ניכר ים ולא אפשר למינהל מש"א לפעול באופן שוטף; עקב הליקויים הניכרים במערכת חזרו אנשי מינהל משאבי אנוש להפעיל חלק מהמערכות הישנות, ובחלק מהנושאים הם טיפלו באופן ידני; החברה סירבה להעביר לידי שב"ס את גאנט הפרויקט, וגם לא נתנה לנציגיו גישה לאתרי הפיתוח של הפרויקט; החברה לא הגישה לשב "ס דוחות התקדמות חודשיים כנדרש; החברה סירבה להעביר לידי שב "ס גרסה חדשה של תת-מערכת מש"א חתומה בידי מנהל הפרויקט ומנהל אבטחת איכות; עד נובמבר 2010 לא העבירה החברה לשב"ס את כל ההרשאות והססמאות הנדרשות להפעלת מערכת קידמה למרות פניות חוזרות ונשנות אליה.
ביולי 2010 קיבלה חברה ב' את אישורו של מנהל הפרויקט דאז על שהשלימה את אבן הדרך "עליית מש"א לאוויר", וזאת בידיעת ראש מנ"ט, ושב "ס אף שילם לה 1.
32 מיליון ש"ח בעבור סיום אבן הדרך.
באישור צוין כי יהיה צורך בכמה תיקונים לגרסה 42 , והם יבוצעו עד אוגוסט 2010 ללא תמורה נוספת, אך "אין באמור לעיל כדי לעכב את האישור האמור".
בנובמבר 2011 , יותר משנה לאחר שמנהל הפרויקט אישר את אבן הדרך "עליית מש"א לאוויר", הוציא מנהל הפרויקט דאז מכתב לחברה, שעניינו דרישת התשלום שלה בעבור סיום שנת האחריות, ובו כתב כי המערכת שסופקה לשב"ס לא סופקה במלואה ולא עמדה בבדיקות הקבלה; היא הייתה כל כך חסרה ולקויה עד כי לא היה אפשר להשתמש בה.
יתרה מזו, לא נותרה בידי שב"ס הבררה אלא להשלים את החסרים ולתקן את התקלות על חשבונו.
האמור במכתב זה אינו מתיישב עם האישור שניתן לחברה ב' ביולי 2010 .
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי אישור על השלמת אבן הדרך של עליית מערכת לאוויר צריך להינתן רק לאחר שהמערכת סופקה במלואה ונמצא שהיא עומדת בבדיקות הקבלה.
לאור מכתבו האמור של מנ"ט לחברה ב' מנובמבר 2011 .
, המערכת לא סופקה במלואה בתשובתו מנובמבר 2012 " מסר שב"ס כיהיה חשש ממשי כי אם לא תאושר אבן הדרך ולא יבוצע התשלום - החברה עלולה להפסיק לשתף פעולה עם שב"ס ועלולה להפסיק את פיתוחו של הפרויקט.
פעולה כזו הייתה מעמידה את שב"ס בסיכון, ללא יכולת להמשיך את הפרויקט.
לפיכך הוחלט על מתן אישור מסויג, תוך קבלת התחייבות החברה לביצוע התיקונים הנדרשים".
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על שב"ס לקיים דיון בנושא ולשקול חלופות שיינקטו אם תפסיק החברה את פיתוח הפרויקט.
סיום שנת האחריות: בנספח ח', שנחתם כאמור בינואר 2010 , נאמר כי שנת האחריות תחל חודשיים לפחות לאחר אישור שב"ס שהופעל כראוי גל א ' של תת-המערכת מש"א והיא עומדת במדדים המפורטים במכרז.
כאמור, האישור האמור ניתן ביולי 2010 , ועל פי החוזה שנת האחריות הייתה אמורה אפוא להתחיל בספטמבר 2010.
בסוף שנת 2010 הודיעה חברה ב ' לשב"ס כי שנת האחריות תסתיים בדצמבר 2010 .
בתגובה הודיע שב"ס לחברה בתחילת ינואר 2011 , כיאין בכוונתו לממש המשרד לביטחון הפנים 361 .
את זכותו לביצוע תחזוקה של תת-מערכת מש"א על ידי החברה .