HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סגרה את התיק בנימוק של חוסר עניין לציבור, בלא שהודיעה על כך למתלוננים כנדרש בחוק62.
משטרת ישראל מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2017 : "התלונה נבדקה ונבחנה תוך ביצוע פעולות חקירה ובסיומן נסגר התיק מאחר ונסיבות העניין לא הצדיקו המשך חקירה".
ואולם עיון בתיק החקירה העלה כי לא התנהלה חקירה מקיפה וממצה, שכן הרב מימון, נשוא התלונה, כלל לא נדרש למסור עדות, וכך גם המתלוננים לא נקראו למסור עדות, מעבר לתלונה שהגישו.
במכתב למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כתב ראש היחידה הארצית לביקורת ותלונות הציבור במשטרת ישראל כי "מעיון מעמיק בתיק החקירה עולה כי נדרשות לבצע מספר השלמות חקירה נוספות".
בתשובתה מינואר 2018 מסרה המשטרה כי בעקבות הביקורת בחנה חטיבת החקירות את התיק, ו"הוברר, כי עלו מספר ליקויים מהותיים באופן הטיפול בתיק".
מהאמור לעיל עולה טיפול לקוי לכאורה של משטרת ישראל בתלונה שהוגשה לה עוד באוקטובר 2014 על התנהלות הרב מימון, רב העיר הספרדי של קריית אתא - תלונה שטרם נחקרה עד תום.
תלונה מספר 2 בגיןאלימות מילולית ואיומים כלפי עובדי המועצה הדתית ביוני 2017: אירוע חריג נוסף התרחש ביוני 2017 .
על פי תלונה שהגישה מזכירת המועצה הדתית קריית אתא לרבנים הראשיים ביולי 2017 , הרב מימון התנהג בצורה אלימה, בוטה ומעליבה כלפי ראש המועצה וכלפיה, ובכלל זה השמיע אלימות מילולית ואיומים.
בהמשך לכך הגישה מזכירת המועצה, ביולי 2017, תלונה גם במשטרה.
טיפול הרב מימון בנושא הכשרות : כאמור, על פי חלוקת תחומי האחריות בין הרבנים בקריית אתא הרב דיסקין ממונה על תחום הכשרות.
בביקורת עלה כי כמה בתי עסק שהרב דיסקין נאלץ לשלול מהם את ההכשר עקב אי -עמידה בתנאי הכשרות פנו לרב מימון, והרב הנפיק להם תעודות כשרות אף שתחום זה אינו באחריותו.
בעניין התערבות הרב מימון בנושא הכשרות כתב עוד ב- 27.
15 עוזרו הבכיר של הרב הראשי דוד לאו לרב דיסקין: "נתבקשתי ע"י כבוד הרב הראשי לישראל הגר"ד לאו שליט"א, להשיבך, כי עפ"י הוראתו ישלח צוות, לבדיקה לאחר שאתה סירבת לבקשה".
]לאחד מבתי העסק[ מדוע ניתנה תעודת הכשר .
62 , התשמ"ב]נוסח משולב[ חוק סדר הדין הפלילי-1982.
משרד לשירותי דת | 1239 .
נמצא כי צוות בדיקה כזה מטעם הרבנות הראשיתלא הוקם, וממילא לא בדק את הנושא.
התלונות שהוגשו כנגד רב העיר הספרדי של קריית אתא משיקות לעילות המפורטות בחוק והמצדיקות לכאורה בחינת הצורך בטיפול משמעתי.
ואולם בדיקת משרד מבקר המדינה ברבנות הראשית ובמשרד לשירותי דת העלתה כי הרבנים הראשיים והשר לא דנו באופן מסודר בתלונות ובמידע שקיבלו על ההתנהגות הבעייתית לכאורה של הרב מימון, לא נקטו כל פעולה וגם לא העבירו את המידע לשר הממונה - שרת המשפטים, לשם בחינת האפשרות להגיש קובלנה על התנהגותו.
זאת ועוד, סגירת התיק נגד הרב מימון במשטרה מחוסר עניין לציבור ביולי 2016 ופתיחתו מחדש לחקירה בנובמבר 2017 מלמדות כי התנהלותו של הרב מימון לא נבדקה ולא טופלה זה שנים על ידי הגורמים הממונים על כך - לא במישור המשמעתי ולא במישור הפלילי.
רב עיר הוא המנהיג הדתי של תושבי העיר היהודיים - מרא דאתרא.
הלכותיו והתנהגותו אמורות להיות אות ומופת לדרך ארץ לקהל המאמינים בדרכו ולציבור בכלל , ועל כן חשוב להבטיח כי יהיו ללא דופי.
נוכח חומרת התלונות שהוגשו נגד הרב מימון - ואף אם מצאה המשטרה שאין מקום לחקירה בגין ה תלונה שהוגשה ב -2014 , ועד שתתברר התלונה שהוגשה ב -2017 - ישצורך שהגורמים הממונים ימצו את כל ה כלים לבדיקת התלונות.
במידת הצורך, עליהם גם למצות את שקבע החוק אשר לתלונות על רב עיר - אם קיים חשש כי התנהג שלא כהלכה או באופן לא הולם, יהיה נתון לשיפוטו של בית דין משמעתי.
התנהלות לא מכובדת ולא מכבדת של רב עיר פוגעת במעמד רבני הערים כולם, בכבודם ובכבודה של הרבנות.
התלונות הקשורות להתנהלות הרב מימון ולאופן תפקודו מחייבות את שרת המשפטים, השר לשירותי דת והרבנים הראשיים לקיים בחינה מעמיקה ולנקוט את הפעולות המתחייבות.
המשרד מסר בתשובתו: "באשר להתנהלות הרב מימון הרי שמדובר בהתנהלות שערורייתית.
המלצנו להגיש תל ונות במשטרה.
צר לנו על כך שהמשטרה החליטה לסגור את התיק מחוסר עניין לציבור.
זהו המקרה האחרון שניתן להגדירו כמקרה שאין לציבור עניין בו".
רב העיר קריית מוצקין - הרב דוד מאיר דרוקמן .
הרב דרוקמן נבחר לתפקידו ב-1987 , ובמשך שנים כיהן כרב האשכנזי של העיר קריית מוצקין לצד רב ספרדי - הרב יוסף אוחנה ז"ל, שפרש לגמלאות ב -2016 .
הרב אוחנה טיפל בענייני נישואין וכשרות וחתם על תעודות הנישואין ועל תעודות הכשרות.
בשנים 2014 עד2017 הוגשו תלונות רבות מצד ראש עיריית קריית מוצקין וחברי מועצת העיר על התנהלותו של הרב דרוקמן63.
התלונות הועברו לרבנים הראשיים לישראל הרב דוד לאו והרב יצחק יוסף, למועצת הרבנות הראשית, לשר לשירותי דת לשעבר נפתלי בנט, לשר לשירותי דת דוד אזולאי ולשרת המשפטים לשעבר ציפי לבני, ונגעו להתנהלות הרב בתחומים שונים: היעדר נוכחות במועצה הדתית ואי -קביעת שעות קבלה , נישואין, מערך הכשרות בקריית מוצקין (הפעלת כשרות פרטית מחוץ לעיר), מקוואות ואי -השתתפות באירועים פומביים בעיר64:.
נישואין: מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לרב דרוקמן אין הסמכה מטעם הרבנות הראשית לחתום על תעודות נישואין65 .
בשנת2016 , עם פרישתו לגמלאות של הרב אוחנה ז"ל, ביקשה מועצת הרבנות הראשית מהרב דרוקמן לעבור מבחן בנושא כללי רישום נישואין.
הרב סירב בטענה כי עבר את המבחן לפני שנים רבות.
לפיכך הועברה סמכות החתימה על תעודות נישואין בקריית מוצקין לרב קריית ים הרב יוסף אברקי.
כשרות: עם יציאת הרב אוחנה ז"ל לגמלאות הועברה הסמכות לענייני כשרות לרב דרוקמן.
סירוב הרב לחתום על תעודות כשרות של בתי עסק שרמת הכשרות בהם רגילה: חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג-1983 (להלן- חוק איסור הונאה בכשרות) קובע מי הם הרשאים לחתום על תעודת כשרות, ובין השאר קובע כי רב מקומי המכהן במקום שבו נמצא בית האוכל רשאי לחתום על תעודה זו.
כך נקבע גם בנוהל כשרות של המשרד.
כמו כן, על פי חוק איסור הונאה בכשרות בית עסק לא יציג תעודת הכשר מגוף השגחה אחר, בהיעדר תעודת הכשר מטעם הרבנות המקומית.
העובר על הוראה זו צפוי לקנס.
הרשות המקומית והמועצה הדתית קריית מוצקין העבירו במרץ 2017 וכן במאי 2017 לרבנים הראשיים תלונות על כך שהרב דרוקמן מסרב לחתום על תעודות כשרות ש ל בתי עסק שרמת הכשרות בהם רגילה, ודורש שיעמדו בדרישות כשרות למהדרין כתנאי לקבלת התעודה66.
63 מכתבי ראש העירייה לרבנים הראשיים לישראל יצחק יוסף ודוד לאו מ - 10.
17 (לרב דוד לאו תשובה מ - 16.
17 ;) מכתבי ראש העירייה לשר נפתלי בנט מ- 15.
14 ; מכתב לשר לשירותי דת ח"כ דוד אזולאי מ - 19.
15 ; מכתב לשרת המשפטים ציפי לבני מ - 26.
64 למשל תפילה לזכר חללי צה"ל בבית הכנסת הגדול ביום הזיכרון, אירועי יום השואה, הקפות שניות בשמחת תורה, חגיגות יום ירושלים.
65 מכתב הרב רפאל פראנק, מזכיר מועצת הרבנות הראשית, לרב דוד מאיר דרוקמן מ- 30.
66 מכתבי ראש העירייה לרב דוד לאו, הרב הראשי לישראל, מ- 1.
17 וליועץ המשפטי לרבנות מ- 28.
משרד לשירותי דת | 1241 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רב העיר קריית מוצקין אכן סירב לחתום על תעודות כשרות עבור כשרות רגילה, וכי תעודות כשרות רגילה לבתי עסק מטעם רבנות קריית מוצקין חתומות, באופן המנוגד לחוק, בידי מנהל מחלקת הכשרות במועצה הדתית - הגם שאינו מוסמך לרבנות, ובתוקף תפקידו אינו מוסמך לחתום על תעודות הכשרות.
עלה כי התלונות של הרשות המקומית והמועצה הדתית לרבנים הראשיים הופנו לטיפול האגף לכשרות ברבנות, אך הן לא טופלו.
בספטמבר ואוקטובר 2017 הודיעו למשרד מבקר המדינה הרב דרוקמן והלשכה המשפטית ברבנות הראשית, כל אחד בנפרד, כי ממועד תעודות ערב ראש השנה התשע"ז (ספטמבר 2017 ) החל הרב דרוקמן לחתום על תעודות הכשרות ברמת כשרות רגילה בקריית מוצקין.
כשרות פרטית של הרב דרוקמן: במרץ 2017 , בביקורת של היחידה לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות שפועלת במסגרת הרבנות הראשית, נמצא שהרב דרוקמן חתום, בניגוד לחוק, על תעודות הכשר בבתי עסק שמחוץ לתחום העיר קריית מוצקין - בחיפה ובקריית ביאליק.
התעודות ניתנו כבד"ץ פרטי של הרב, ובכותרתן נכתבו פרטי מעניק ההכשר - "הרב דוד מאיר דרוקמן, רב העיר קריית מוצקין ורב קהילות חב"ד בקריות".
בשלטים מטעם בעלי העסקים המושגחים נכתב "בהשגחת הבד"ץ הרב דוד מאיר דרוקמן שליט"א, רב קהילת חב"ד בקריות" או "המקום בהשגחת הרב דרוקמן חב"ד", ללא אזכור היותו רב העיר קריית מוצקין.
לאותם בתי עסק לא הייתה תעודת כשרות של הרבנות המקומית חיפה וקריית ביאליק בהתאם לנדרש.
בהמשך לכך פנה היועץ המשפטי לרבנות הראשית לרב דרוקמן ומסר לו כי מפניית נציגי יחידת האכיפה ברבנות עולה כי "אף שהובהרה לך המניעה המשפטית במתן הכשר מחוץ לתחום כהונתך, הנך מסרב, לכאורה, לפעול בהתאם לדין".
משרד מבקר המדינה מעיר לרב דרוקמן כי מתן תעודות כשרות מחוץ לעירו מנוגד לחוק.
בבתי האוכל מחוץ לקריית מוצקין שבהם ניתנו התעודות מטעמו של הרב דרוקמן, אין תעודת הכשר מטעם הרבנות המקומית; לכן הצגת תעודות כאילו מדובר במקומות כשרים עלולה להיות בבחינת עבירה של בתי העסק על הנקבע בחוק איסור הונאה בכשרות, שלפיו בעל בית אוכל לא יציג את בית האוכל ככשר, אלא אם כן ניתנה לו תעודת הכשר מאת הרבנות 67 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לרב דרוקמן כי הוא פעל בניגוד לנוהל כשרות, הקובע ש"רב עיר לא רשאי להיות מועסק בתמורה או שלא בתמורה בגוף כשרות פרטי".
מנכ"ל הרבנות הראשית מסר בתשובתו כי הלשכה המשפטית ברבנות הראשית הבהירה לרב דרוקמן ש יש מניעה משפטית שרב מקומי יעניק הכשר מחוץ לתחום כהונתו למעט אם הסמיכה אותו מועצת הרבנות הראשית לכך.
67 לקביעת בג"ץ בקשר להוראה זו, ראו: בג"ץ 5026/16 ,גיני נ' הרבנות הראשית לישראל.
במהלך הביקורת, באוקטובר 2017 , מסר הרב דרוקמן לנציגי משרד מבקר המדינה כי הפסיק לתת תעודות כשרות כבד"ץ פרטי מחודש תשרי התשע"ח (אוקטובר 2017 ); כמו כן ציין שפנה לבתי העסק בבקשה שלא ימשיכו לפרסם את שמו, אך אין בידו לאכוף זאת.
קבלת קהל במשרדי המועצה הדתית: חוזר המנהל הכללי68 קובע שעל רב העיר לקבוע שעות קבלת קהל בלשכתו, בהתייעצות עם המועצה הדתית.
בהקשר זה מסר ראש תחום נישואין ורבנים במשרד כי המשרד אוסר על פתיחת לשכת רבנות בביתו של רב עיר69.
עלה כי במשך שנים מסרב הרב דרוקמן להגיע למשרדי המועצה הדתית ולקבל קהל בהם.
הרב הודיע למועצה כי הוא מקבל קהל בביתו.
בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה בביתו של הרב דרוקמן אכן נצפתה כניסה נפרדת הצמודה לבית ונצפה השלט "לשכת הרבנות קריית מוצקין".
בפגישה אישר הרב דרוקמן כי הוא מקבל קהל ב"לשכתו" שבביתו.
יו"ר המועצה הדתית קריית מוצקין מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי הרב מנהל את ענייניו דרך הלשכה בביתו, והוסיף כי לאחרונה החל להגיע מדי פעם למועצה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרב דרוקמן כי עליו לקבוע שעות קבלת קהל במשרדי המועצה הדתית והרבנות כנדרש מרב עיר.
אי-ציות להוראות בעניין הסדרי הטבילה במקוואות: חוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת מחייב תשלום עבור טבילת נשים וגברים, ואוסר על טבילת גברים במקווה נשים.
הוראות אלה מטרתן להבטיח את כיסוי הוצאותיה הכספיות של המועצה הדתית לתחזוקת המקוואות, וכן את צנעת פרטיותן של הנשים הטובלות.
זאת ועוד, על פי החלטת הוועדה העליונה משנת 201370 רב עיר לא יחזיק במפתח מקווה נשים.
בדצמבר 2016 פנה ראש המועצה הדתית קריית מוצקין במכתב לרב דרוקמן שבו התלונן כי: (א) הרב העביר את מפתחות מקווה הגברים (עין ישעיהו) לאנשים שלא קשורים למקווה ולמועצה הדתית, ובהם קרוב משפחתו של הרב; (ב) מקורבים של הרב טובלים בקביעות במקווה נשים (דורה); (ג) ציבור גדול של טובלים לא משלמים עבור טבילתם.
בפנייתו הזכיר ראש המועצה הדתית גם את נושא הבטיחות ואת דרישות המשרד שלפיהן רק מורשים מטעם המועצה הדתית יהיו אחראים לפתיחה וסגירה של המקוואות בעיר.
68 המשרד לענייני דתות, חוזר המנהל הכללי, סא/ 2 יוני2001.
69 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 63ג (2012 ,"), בפרק "רישום נישואין במועצות הדתיות עמ' 197.
70 ועדה לבירור סכסוכים בין ראש מועצה דתית ובין רב עי ר.
מעוגן בחוזר מנכ"ל ס"א/2 .
משרד לשירותי דת | 1243 .
לנוכח האמור החליף ראש המועצה הדתית את המנעולים למקוואות וכן נחתם הסכם "הצהרה מחייבת" בינו לבין רב העיר ובו התחייב הרב, בין היתר, שמפתחות המקוואות שיקבל הם אישיים ופרטיים ושלא יעבירם לשום אדם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 מסר הרב דרוקמן כי מדובר באירוע יחיד בערב יום ה כיפורים, כי הצהרתו נכתבה מתוך לחץ וכי ציין בה שאין בחתימתו אישור על "האשמות" נגדו.
הטיפול בתלונות עיריית קריית מוצקין כנגד רב העיר .
תלונות ראש עיריית קריית מוצקין מר חיים צורי הופנו לרבנים הראשיים, לשרים לשירותי דת נפתלי בנט ודוד אזולאי ולשרת המשפטים ציפי לבני, וכן לרב רפאל פראנק, מזכירו של הרב הראשי.
המדובר בתלונות על סירוב הרב להגיע למשרדי המועצה הדתית ולקבל קהל בהם, סירוב לדווח על ה יעדרות בשל נסיעות לחו"ל, החרמת אירועי יום הזיכרון ושמחת תורה, התבטאויות בנושאים שונים ועוד.
הבדיקה העלתה כי על אף חומרת התלונות, אף לא אחד מהגורמים שהתלונות הופנו אליהם נקט פעולה מעשית.
אין תיעוד לכך שהרבנים הראשיים והשרים קיימו בירור בעניינן.
יתרה מכך, אף שמדובר לכאורה בעילות המנויות ככאלו המאפשרות הגשת קובלנה לבית הדין המשמעתי71 , השרים לא העבירו את התלונות לשרת המשפטים, המוסמכת לבחון את הצורך בהגשת קובלנה כנגד הרב דרוקמן.
עוד העלתה הבדיקה כי הרבנים הראשיים והשרים לשירותי דת אף לא השיבו בכתב לפניות המרובות של ראש העירייה; נשלח רק מכתב של מר משה דגן, סמנכ"ל בכיר לשירותי דת דאז, לראש העירייה, שבו הבהיר כי הסמכות להגיש קובלנה על רב עיר נתונה בידי שר המשפטים.
ראש עיריית קריית מוצקין, מר חיים צורי, מסר בתשובתו מינואר 2018 כי בחודשים האחרונים פנה בנושא התנהלותו של רב העיר לשר לשירותי דת72, ליועץ המשפטי של המשרד וכן ישירות לשרת המשפטים 73 וכי גורמים אלה אמנם הביעו נכונות לבדוק ולהתייחס לתוכן המכתבים, אולם עדיין לא התקבלה תשובה מאף לא אחד מהם.
בתשובתו מפברואר 2018 השיב משרד המשפטים כי מדובר בפניות שהגיעו ללשכתה של השרה בחודשים נובמבר ודצמבר 2017 .
, והן מצויות בטיפול .
71 :העילותהרב נהג שלא כהלכה במילוי תפקידו; הרב התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של רב בישראל.
72 פנייה נוספת של ראש העיר לשר לשירותי דת מ- 17.
17 73 פנייה נוספת של ראש העיר לשרת המשפטים מ- 13.
1 7 1244 |דוח שנתי 68ג .
צבר התלונות הקשורות להתנהלות הרב דרוקמן ולאופן תפקודו מחייב את השר לשירותי דת והרבנים הראשיים לקיים בחינה מעמיקה שלהן, להשיב לראש העירייה ולמועצתה על פניותיהם ולפעול בהתאם לממצאים שיועלו.
בכלל זה עליהם לבחון את הצורך בהפניית התלונות לשרת המשפטים.
רב המועצה המקומית יבנאל - הרב סיני מאיר פרנקל .
הרב פרנקל נבחר לתפקידו ב-1974 - לפני43 .
שנה משנת 1978 קיבל הרכב המועצה הדתית פעם אחר פעם החלטות לפטרו מתפקידו, לרבות בשנים 2012 ו-2013 .
במשך השנים הוגשו תלונות על התנהלות הרב ועל עניינים כמו פתיחת הלשכה בביתו וסירובו לקבל קהל במועצה הדתית, ואלה נדונו לא פעם במועצת הרבנות הראשית ובוועדות משנה ייעודיות שהקימו הרבנים הראשיים.
הסכסוך המתמשך כולל גם פניות הדדיות לבתי משפט, ובכלל זה פניות הרב לבית הדין הארצי לעבודה ולבג"ץ74.
:קבלת קהל ונוכחות במשרדי המועצה הדתית לרב פרנקל יש כיום לשכה במשרדי הרבנות -המועצה הדתית, אך בשל הסכסוך המתמשך עם המועצה הדתית, מ -1978 לפחות, העתיק את פעילותו מן המשרדים לביתו - דבר שכאמור מנוגד לעמדת המשרד והרבנות הראשית75 .
זה שנים שהרב אינו מגיע ללשכתו שבמועצה הדתית ומקבל קהל בביתו, וזאת בניגוד להחלטות הרבנים הראשיים והשר לשירותי דת.
פעילות בענייני נישואין: בהמשך לתלונות שהתקבלו כנגד תפקודו של רב העיר יבנאל בנושא נישואין, הפסיק מנהל מחלקת נישואין ורבנות במשרד לשלוח לרבנות יבנאל תעודות נישואין, ובכך מנע פתיחת תיקי נישואין ביישוב.
מהמועצה הדתית נמסר כי הרב מנפיק תעודות רווקות מביתו.
בפגישה עם נציג משרד מבקר המדינה אישר הרב כי הוא מנפיק תעודות רווקות מביתו, אך הטעים כי אין איסור על כך.
74 בתחילת דצמבר2017 .
דחה בג"ץ את עתירתו של הרב פרנקל נגד הרבנות הראשית 75 סיכום דיון ועדת בירור עליונה מ- 11.
14 ; תרשומת דיון עם הרב ברבנות הראשית מ- 12.
וסיכומים נוספים במהלך השנים משרד לשירותי דת | 1245 .
יש לראות בחומרה את העובדה שהרב פרנקל מנפיק תעודות רווקות מביתו, פעולה הח ורגת מסמכותו; הדבר חמור שבעתיים נוכח הנחיות המשרד המחייבות כי בהנפקת תעודת רווקות, הדורשת בדיקת יהדות ובדיקת פסולי חיתון76, יאומתו פרטי המבקשים להינשא באמצעות שאילתה מקוונת למשרד77 ,ואין אפשרות לשלוח שאילתה כזו מבית הרב פרנקל.
החלטות ועדת הרבנים הראשיים והשר לשירותי דת: הבעיות במועצה הדתית יבנאל הועלו כמה פעמים בשנים 2012 עד2016 בדיוני מועצת הרבנות הראשית ובוועדות משנה ייעודיות שהקימו הרבנים הראשיים במעורבותם של שרים לשירותי דת.
במועדים שונים (אוגוסט 2010 , ספטמבר 2014 ודצמבר2016 ) התחייב הרב פרנקל לחזור לעבוד במשרדי הרבנות המקומית ולקבל שם קהל, אך הוא לא עמד בהתחייבותו.
לדוגמה, בדצמבר 2016 התכנסו הרבנים הראשיים לישראל והשר כפורום "ועדת הרבנים הראשיים והשר לשירותי דת" והחליטו78 ,על חזרת הרב לפעילות במשרדי הרבנות הראשית והמועצה הדתית ובכלל זה החליטו כי ייקבעו שעות קבלת קהל של הרב במשרדי הרבנות, וכי כל הפעילות הקשורה לכשרות, עירובין, מקוואות וכו' "תיעשה דרך משרדו של הרב בבניין המועצה הדתית".
עוד קבעו כי הרב ידווח על היעדרויותיו לצורך נסיעות לחו"ל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 עלה כי הרב אינו מקיים את החלטת ועדת הרבנים הראשיים והשר.
אין הוא מגיע כלל למשרדי המועצה הדתית והוא לא קבע שעות קבלת קהל.
למרות זאת הרבנים הראשיים והשר לא נקטו שום פעולה לאכיפת החלטתם ולא הפעילו אף צעד תגובתי מתבקש, לרבות בחינת התאמת הרב פרנקל לתפקידו ושקילת האפשרות לנקוט צעדים משמעתיים נגדו.
בכך נתנו יד להפיכת החלטותיהם – והוראות חוזרי המנכ"ל והנהלים שעליהם הן מבוססות - ל"אות מתה".
היועץ המשפטי למשרד לשירותי דת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 כי המשרד מנהל מול הרב פרנקל מאבק של שנים המלווה בהליכים משפטיים, וכי רק בתחילת דצמבר 2017 ניתן פסק דין בבג"ץ המאמץ את החלטות ועדת הרבנים הראשיים והשר.
המשרד מסר בתשובתו כי פעל בעניין התלונות על התנהלות רב העיר יבנאל בפניות למשרד המשפטים, ובהתדיינויות עם הרב.
עם זאת ציין, "לצערנו החוק עצמו אינו מאפשר לעשות דבר", וכן "גם בית המשפט לא הצליח לגרום לרב העיר להגיע ללשכתו במועצה הדתית".
לאיתור ממזרים, ספק יהודים וכדומה 77 קובץ מושגים, נהליםוהנחיות לרישום נישואין, המשרד לשירותי דת, סיון תשע"ז.
78 "החלטות ועדת הרבנים הראשיים והשר לשירותי דת בהמשך לוועדת הבירור העליונה בעניין שבין הרב המקומי למועצה הדתית יבנאל", י"ח כסלו תשע"ז, 18.
הממונה על המועצה הדתית יבניאל מסר בתשובתו מינואר 2018 כי "המועצה הדתית שלחה עשרות ואף מאות מכתבים לרב ולגורמים שונים במטרה להביא את הרב למלא את תפקידו, אך ללא הצלחה: הרב ממשיך להחזיק מסמכים חיוניים בביתו, אינו מעניק שירותים בלשכה שהועמדה לרשותו במשרדי המועצה הדתית, אינו מעניק שירותי נישואין ומעניק תעודות כשרות בעצמו ושלא באמצעות המועצה - בניגוד לכל עקרונות המינהל התקין".
בינואר 2018 , לאחר סיום הביקורת, פנה בא כוח המועצה הדתית יבנאל לרב פרנקל וזימן את הרב לשימוע.
במכתב הזימון נכתב: "עקב מצבה הכלכלי של המועצה הדתית יבנאל ועקב אי מתן שירותים דתיים על ידך, שוקלת המועצה הדתית יבנאל להפחית את היקף משרתך להיקף של 25%.
היועץ המשפטי למשרד מסר למשרד מבקר המדינה 79 לגבי כלל הטיפול בתלונות על התנהלות רבני ערים כי שרת המשפטים היא הגורם המופקד על הדין המשמעתי לרבני עיר.
לדבריו, אמנם על המשרד ועל הרבנות הראשית "להרים דגל" בשעת הצורך, אולם הסמכויות אינן בידיהם.
במקביל המשרד מטפל בהצעות חוק בדבר הליכי בירור לרבני עיר ודין משמעתי.
לגבי כלל המקרים המתוארים מסר המשרד כי נושא הדין המשמעתי לרבני עיר נתון בסמכות שרת המשפטים, ואם יוסדר דין משמעתי בעניין יפעל המשרד בתיאום עמה ועם הרבנות הראשית כפי הצורך וכפי שתנחה אותו השרה.
גם מנכ"ל הרבנות הראשית מסר בתשובתו כי במצב המשפטי הנוכחי , הגורם המופקד על הגשת קובלנות כנגד רבני עיר הוא שרת המשפטים.
לדעת הרבנות הראשית, בנסיבות אלו על משרד המשפטים להסדיר את אופן טיפולו בתלונות כנגד רבני ערים לרבות הגורמים שיטפלו בהן ושיוכלו לגבש בפני השרה המלצות לעניין הגשת קובלנה משמעתית.
הוא הוסיף כי הרבנות הראשית מקבלת את הביקורת לעניין אי -העברת תלונות המגיעות ליד יה על התנהלות רבני עיר, אולם כלל לא ברור לה מיהו הגורם במשרד המשפטים שיש להעביר אליו תלונות אלו, ועל כן הנושא טעון התייחסות רחבה יותר .
המנכ"ל ציין כי יתכן שעוד לפני חקיקה יש לבחון את האפשרות להעביר את הטיפול בסוגיה למשרד לשירותי דת בתיאום עם הרבנות הראשית.
79 ,מכתב היועץ המשפטי למשרד לשירותי דת 25.
משרד לשירותי דת | 1247 .
מתיאור טיפולם של הגורמים המוסמכים - המשרד לשירותי דת, הרבנות הראשית ומשרד המשפטים - בתלונות דלעיל על התנהלותם של רבני עיר, עולה תמונה של טיפול כושל שאינו מניב תוצאות של ממש.
התלונות המוגשות לרבנים הראשיים אינן מועברות לטיפול השר לשירותי דת או שרת המשפטים; ואלו המוגשות לשר לשירותי דת אינן מועברות לטיפול מועצת הרבנות הראשית או שרת המשפטים.
אין להסכין עם מצב שבו תלונות כה חמורות אינן מטופלות כלל או אינן זוכות למענה (או שניהם גם יחד).
הדבר גם עשוי להכשיל את השרה המוסמכת לקבול כנגד רבני ערים - שרת המשפטים - במילוי תפקידה.
התמשכות הטיפול בתלונות על התנהלותם האישית של רבני עיר מעטים עשויה לגרום נזק רחב בשל הפגיעה האפשרית בשמם הטוב של כלל רבני הערים.
על המשרד לשירותי דת ועל הרבנות הראשית לפעול בהתאם להוראות חוק שירותי הדת אשר לטיפול בתלונות על התנהלות חריגה של רבנים, ולבחור בהתאם לאופי התלונה אם לטפל בה במשרד וברבנות או להעבירה לשרת המשפטים.
על שרת המשפטים ומשרד המשפטים להסדיר את הטיפול בהגשת קובלנות כנגד רבני עיר במסגרת משרד המשפטים, ובכלל זה למנות גורם אשר יהיה ממונה על הטיפול בתלונות אלו.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מינואר 2018 כי עמדת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים היא שהדין המשמעתי החל כיום על רבני ערים אינו מקנה כלים אפקטיביים לבירור תלונות עליהם.
בכנסת הקודמת נעשו ניסיונות לקדם תיקון חקיקה, אולם הצעת החוק לא קודמה.
17 התקבלה החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה, שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה, לפיה הוקם צוות בין -משרדי שתפקידו לבחון את מידת האפקטיביות של הדין המשמעתי החל על רבני ערים ולהמליץ על הצעדים הנדרשים לקביעת מנגנון משמעתי אפקטיבי ביחס להם.
הצוות קיים כמה פגישות, אולם עבודתו טרם הסתיימה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ב-15 ינואר2018 , הגיש המשרד לשירותי דת, בהנחיית השר דוד אזולאי, תזכיר חוק לתיקון חוק שירותי הדת היהודיים שנועד להסדיר את הדין המשמעתי לרבני ערים כדי לקבוע מנגנון חדש לטיפול בעבירות משמעת שלהם.
בדברי ההסבר לתזכיר צוין כי בהליך הקיים בנוגע לטיפול בעבירות משמעת של רבני ערים חסרים הסדרים הנדרשים לעניין ההליכים המשמעתיים, והמנגנון אינו ממלא את ייעודו כראוי.
בין ההסדרים המוצעים בתזכיר החוק - מינוי חוקרים מוסמכים, פתיחה בחקירה והגשת תובענה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מנכ"ל המשרד לשירותי דת, גם על דעתו של השר, כי דוח המבקר מעלה ממצאים חמורים המחייבים התגייסות של כל הגורמים היכולים לסייע בתיקונם.
רבני הערים ממלאים תפקיד ציבורי משמעותי וחשוב, והוא רואה את השמירה על כבודם ומעמדם הציבורי הייחודי כערך מרכזי.
דווקא מתוך כך רואה המשרד חשיבות עליונה בהתנהלות תקינה של כל 1248 |דוח שנתי 68ג .
רבני הערים ובהסדרת הפיקוח הנדרש והמכבד על התנהלותם.
המנכ"ל הוסיף כי טיפול נאות בנושאים אלה לא רק שלא יפגע בכבודם של הרבנים, אלא אף ירומם את מעמדם הציבורי ואת מעמדם בקהילה ובעיר.
משרד לשירותי דת | 1249 .
לרב עיר מעמד ח שוב וערכי בקרב רוב הציבור, דתי, מסורתי וחילוני - כולם כאחד.
רב עיר הוא מנהיג רוחני ופוסק עליון בכל ענייני הדת וההלכה במקום כהונתו, ומשמש מנהיג דתי של תושבי העיר היהודיים.
הלכותיו והתנהגותו אמורות להיות אות ומופת לדרך ארץ לקהל המאמינים ולציבור בכלל, והוא אמ ור לשמש דוגמה אישית להתנהלות נאותה לתושבי העיר בכלל ולעובדי המועצה הדתית בפרט.
דוח ביקורת זה עוסק בהתנהלותם האישית של רבני העיר והעלה ליקויים אשר השלכתם מרחיקת לכת - נזקם רב בשל הפגיעה האפשרית בשמם הטוב של כלל רבני הערים וערעור מעמדם בציבור.
נמצא שרבים מרב ני הערים דיווחו דיווח חסר מאוד על ימי נסיעותיהם לחו"ל.
מדובר בתופעה שכיחה ממנה בולט חוסר בהסדרה בכל הנוגע לכללים באשר לנסיעות בתפקיד של רבני ערים.
במהלך הביקורת רבים מאותם רבנים הצהירו על נכונותם להסדיר את רישום ימי היעדרויותיהם והגיעו עם מועצות דתיות להסדר לפיו ינוכו משכרם את שווה הערך של ימי חופשה שניצלו ביתר.
נמצא שיש רבני ערים להם קרובי משפחה, המועסקים העסקה אסורה כעובדי המועצה הדתית שעליה הם מופקדים מהבחינה ההלכתית, או שמועסקים כמשגיחי כשרות שמינתה המועצה הדתית בעירם.
נמצא כי טיפול המשרד ברבני עיר שאינם מתגוררים בעיר כהונתם נמשך זמן רב מאוד.
לגבי כמה רבני עיר נמצאו תלונות קשות על התנהגותם שאינה עולה בקנה אחד עם המצופה והנדרש מהם, ואולם המשרד לשירותי דת, מועצת הרבנות הראשית ומשרד המשפטים לא טיפלו בתלונות.
מצופה מהמאסדרים לתקן את הליקויים שעלו בביקורת .
משרד מבקר המדינה יעקוב אחר עניין זה, מיד לאחר פרסום הדוח.
המשרד לשירותי דת (להלן - המשרד) מופקד, בין היתר, על הסדרת פעילותן של 129 מועצות דתיות, על ניהול כוח האדם שלהן ועל תקציביהן.
מועצה דתית (להלן גם - מועצה) אחראית לאספקת צורכי הדת לאוכלוסייה היהודית שבתחומה, בין היתר באמצעות רבני עיר, עובדי המועצה הדתית המקומית ורבני השכונות.
צורכי הדת הם במגוון תחומים: נישואין, כשרות, שחיטה, מקוואות, עירובין, קבורה, רבנות, תמיכות ותרבות תורנית.
לשם זה היא רשאית להתקשר בחוזים, להחזיק רכוש בדרך של שכירות או חכירה ולרכוש מיטלטלין, וכן לגבות אגרות בעבור שירותי הדת שהיא מספקת7 .
השר לשירותי דת (להלן- השר, התשל"א ]נוסח משולב [ ) ממונה על ביצוע חוק שירותי הדת היהודיים - 1971 (להלן- חוק שירותי הדת או החוק), והתקנות שהותקנו על פיו.
חידוש הרכב המועצה הדתית: על פי חוק שירותי הדת, על השר לשירותי דת מוטל תפקיד מרכזי בהנעת התהליכים הקשורים להקמתן ולניהולן של מועצות דתיות: השר רשאי להקים מועצה דתית בכל רשות מקומית שאין בה מועצה כאמור.
על פי החוק, השר יקבע את מספר חברי המועצה, ובלבד שלא יעלה על מספר חברי מועצת הרשות המקומית.
השר יציע 45% ;מחברי המועצה הרשות המקומית - 45% ; והרבנות המקומית - 10% ; בתקנות החוק נקבע כי בישיבת המועצה הראשונה יבחרו חברי המועצה הנבחרים (להלן - הרכב המועצה הדתית) יו"ר למועצה הדתית.
חברי המועצה אמורים לפקח על התנהלותה התקינה של המועצה הדתית.
או עד תום שנה מיום ].
[ בחוק נקבע כי "מועצה תכהן עד יום חידוש הרכבה בחירת המועצה של הרשות המקומית, לפי המוקדם" וכי "השר יחדש את עד תום שנה מיום בחירת המועצה של הרשות ].
[ הרכבה של כל מועצה המקומית.
בחירת רבני עיר: בתקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), התשס"ז- 2007 (להלן- תקנות בחירות רבני עיר), נקבע כי "ליישוב שהוא עירייה או מועצה מקומית יהיה רב עיר אחד שיכהן במשרה מלאה".
השר לשירותי דת הוא השר הממונה והמניע גם את הליך בחירת רבני עיר: קבע השר כי יש צורך לבחור רב עיר, יודיע על כך ברשומות.
לצורך הבחירה נדרש השר להקים ועדת בחירות שתנהל את הליך הבחירה, ואת הליך הקמתה של "אסיפה בוחרת" המורכבת מנציגי מועצת הרשות המקומית, בתי כנסת בעיר, רבנים שמונו בידי השר בהסכמת הרשות המקומית, ונציגי ציבור (לכל הפחות מחציתם נשים) שמונו בידי השר בהסכמת הרשות המקומית.
אסיפה הבוחרת אמורה, בסופו של דבר, לבחור את רב העיר.
השר לשירותי דת, ח"כ דוד אזולאי, מכהן בתפקידו מ - 14.
לפניו כיהן בתפקיד השר לשירותי דת נפתלי בנט; סגנו היה ח"כ הרב אלי בן דהן.
משרד מבקר המדינה עסק לא פעם במינוי הרכבי מועצות דתיות ובבחירת רבני עיר.
כבר בדוח 51 ,ב' העיר משרד מבקר המדינה "כי בשל ההרכב הפוליטי .
7 , התשל"א]נוסח משולב[ חוק שירותי הדת היהודיים-1971.
החברתי והדתי הקיים היום, מתגלים על פי רוב חילוקי דעות בין שלוש הרשויות בעניין המועמדים לשמש חברי ]השר, הרשות המקומית והרבנות המקומית [ מועצה, וחידוש הרכבי המועצות הדתיות מתעכ ב8 .
באותו דוח התייחס מבקר יש לחזור ].
[ המדינה גם לתפקיד הרב המקומי: "לדעת משרד מבקר המדינה ולבחון אם די בקריטריונים שנקבעו בתקנות כדי להחליט בדבר הצורך בבחירת רב עיר ליישוב.