HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זאת, אף שנגרעו ממצבת התלמידים הלומדים במשרד החינוך לצורך התשלום בגינם לבתי הספר ולרשויות המקומיות.
חוסר שיתוף הפעולה בין המשרדים גורם לכך שתלמידים יכולים לנשור מבתי הספר ללא דיווח של המנהלים על עזיבתם, ורק כשמשרד התמ"ת מודיע למשרד החינוך על קליטתם (לצורך מניעת כפל תקצוב), הם נרשמים כתלמידי משרד התמ"ת.
הדיונים בין משרד החינוך למשרד התמ"ת הובילו להס כמה בדבר הצורך בשיתוף פעולה בין המשרדים והניבו במרס 2009 את ה"מתווה לאמנה בין - משרדית".
מדובר בטיוטה של אמנה רעיונית בלבד שאינה יורדת לרמה של פרטים טכניים ושינויים ארגוניים.
בטיוטת האמנה נקבע: תכנית הליבה שקבע משרד 1296 דוח שנתי61ב .
החינוך תופעל גם בבתי הספר של משרד התמ"ת; ימופו כל המסגרות הקיימות וכל מגמות הלימוד בכל בתי הספר לשימושם של נציגי שני המשרדים והרשויות המקומיות; יינתן לתלמיד ולהוריו חופש בחירה של המסגרת הלימודית; תקודם התקנת התקנות לחוק לימוד חובה בתיאום והתייעצות בין שני השרים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1297 .
לחתימה על האמנה יש חשיבות רבה משו ם שאין כל טעם לכפילות בהכנת תכניות הלימוד במקצועות הליבה (כגון מתמטיקה, אנגלית, עברית) ובפיקוח על ביצוען; תלמידי החניכות הנבחנים בבחינות הבגרות אינם מקבלים ציוני מגן משום שהם לומדים על פי תכניות לימוד שאינן בפיקוח משרד החינוך; שיתוף הפעולה בין שני המשרדים יפחית את הנשירה מן הלימודים מאחר שיקל על התלמידים לעבור ממערכת למערכת ויסייע בהקטנת מספרם של בני הנוער המנותק (נערים שאינם לומדים ואינם עובדים).
משרד החינוך, המופקד על ביצוע חוק לימוד חובה, העדיף להפנות תלמידים שנמצאים על סף נשירה מבתי הספר הרגילים שלו למס גרות חינוך אחרות שבאחריותו הנכללות בחוק לימוד חובה.
המשרד השתדל להימנע מהפנייתם למסגרת החינוך המקצועי של משרד התמ"ת, ואפילו היא מתאימה להם יותר.
למדיניות זו ניתן ביטוי בחוזר מנכ"ל משרד החינוך מ - 11.
01 , הקובע כי "יש לוודא שלא יועברו תלמידים בוגרי כיתות ח ' למסגרות חינוך שאינן של משרד החינוך"18 , ובדברי מנהל אגף שירותי חינוך ורווחה (שח"ר) דאז במשרד החינוך בישיבה שהתקיימה בספטמבר 2001 בהשתתפות מנכ"לי משרדי החינוך והעו"ר "אסור שילדים יעזבו את מערכת החינוך של משרד החינוך בכלל.
צריכים לשאוף ששום ילד לא יגיע למערכת של משרד העבודה".
בישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת שהתקיימה ביולי 2008 אמר מנהל האגף לארגון הלימודים במשרד החינוך את הדברים האלה: "הדבר הראשון שאנחנו זיהינו שצריכים לעשות זה להקים צוות משותף לנו ולתמ"ת.
זיהינו בעבודה משותפת עם חברינו במשרד התמ "ת שישנה תופעה אחת מאד מטרידה.
הילד מתחיל לנשור באמצע שנת הלימודים האחרונה שלו.
הוא הולך לאיבוד במשך חודשים ארוכים עד שהוא נקלט בכלל במערכת אחרת, ובעצם בתקופה הזו.
הילדים הולכים לאט לאט לאיבוד.
עד שמצליחים לאתר אותם ולהחזיר אותם עוברת תקופה ארוכה מאד ומסוכנת עד כדי כך שהיא גורמת לנשירה".
למרות זאת, עד סוף 2010 , לא חתמו מנכ"ל משרד החינוך, מר שמשון שושני, ומנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, על האמנה, על אף ההסכמה שהושגה בין הדרגים המקצועיים של שני המשרדים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי מנכ "ל משרד התמ"ת דאז, מר גבריאל מימון, בירך על יזמת האמנה וחתם עליה בראשי תיבות.
גם מנכ"לית משרד החינוך דאז, גברת שלומית עמיחי, הסכימה לחתום על האמנה.
היא נמנעה מכך ברגע האחרון בשל חילופי אישים בהנהלת משרד החינוך והחלפתה בד"ר שמשון שושני.
הנהלת משרד התמ"ת הו דיעה כי היא קוראת לאמץ את המלצת משרד מבקר המדינה לחתום מיד על האמנה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי יש צורך בקביעת דרך פעולה שתגדיר במפורש את תחומי האחריות ואת חלוקת הסמכויות בין הגורמים המעורבים בקידום החינוך הטכנולוגי- מקצועי בישראל.
הדרג המקצועי במשרד פועל על פי המדיניות שקבעו הגורמים .
18 /חוזר מנכ"ל משרד החינוך התשס"ב4)(א.
המחליטים, ועליהם לקבל החלטה כתובה ומפורשת כיצד לפעול.
כל המגעים שהתקיימו במהלך השנים בין הדרגים המקצועיים נגזרו מכורח היעדרה של מדיניות מפורשת וחד-משמעית.
 משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1299 .
משרד מבקר המדינה העיר כי עצם הדבר שמשרדי החינוך והתמ"ת לא הצליחו להגיע להסכמה במשך 40 .
שנה מלמד על כשל של שני המשרדים כשלו גם הממשלות שהשלימו משך שנים רבות עם קיומן של שתי מערכות נפרדות לחינוך מקצועי-טכנולוגי, אך לא קבעו דפוסים מחייבים לשיתוף פעולה ביניהם ולא אכפו אותם עליהם כדי למצות את היתרונות שבהפעלתן הנפרדת.
על הממשלה לבחון מחדש את החלטתה מדצמבר 1989 .
כל עוד קיימות שתי מערכות נפרדות, על הממשלה לקבוע דפוסים מחייבים של שיתוף פעולה בין שני המשרדים ולתבוע מהם לקיימם כדי למצות את היתרונות הגלומים בהפעלתן הנפרדת.
הארכה של תחולת חוק לימוד חינם החריפה את הדחיפות שבהסדרת הנושא.
אופן הניהול של מערכת בתי הספר המקצועיים לנוער שבמשרד התמ"ת .
העסקת חניכים במקומות עבודה .
מערך הבקרה על תעסוקת החניכים עיקר ייחודה של מערכת החניכות מתגלם בשילוב של תעסוקה במקומות העבודה עם לימודים בבית ספר תעשייתי.
חוק החניכות מחייב את החניך לעבוד אצל מעביד כחלק מהכשרתו.
חלקה המכריע של החניכות במקומות העבודה מדגיש את החשיבות של התאמת סביבת התעסוקה לצורכי התלמיד, ואת הצורך ללוות את התלמידים ולהדריכם במקומות העבודה ולתת הכשרה שוטפת לצוותים המלווים אותם, הן בבתי הספר והן כחונכים במקומות העבודה.
חוק החניכות קובע כי שר העבודה ימנה ממונה על החניכות, ממונים מחוזיים ומפקחים על החניכות.
החוק מסמיך את מפקח החניכות לפקח עליה במקומות העבודה.
למשל, הוא רשאי להיכנס לכל מקום שבו עובדים נערים ולחקור כל אדם הנמצא באותו מקום בכל עניין הנוגע לחוק החניכות.
אף שהחוק מחייב את השר למנות מפקחי חניכות, אין הם מתמנים, ובמשך השנים בוטלה למעשה משרת המפקח על החניכות.
בדיקת הביצוע של ההכשרה המקצועית במקומות העבודה וליווי התלמידים הוטלה על העובדים הקהילתיים של בתי הספר 19 , והיחידה באגף המפקחת על הצוותים הטיפוליים ב בתי הספר, הופקדה על הפיקוח והבקרה בנושא זה.
עובדים טיפוליים המלווים את התלמידים ומטפלים בבעיותיהם 1300 דוח שנתי61ב .
משרד התמ"ת הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי הוא מקבל את ההמלצה בדבר הצורך למנות מפקחי חניכות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1301 .
ביוני 2008 פרסם מנהל האגף חוזר מיוחד על היערכות חדשה בתחום תעסוקת החניכים, ובו עמד על החשיבות המרכזית של נושא התעסוקה והקשר עם החונכים.
בחוזר נכתב כי מכוח חוק החניכות הממונה המחוזי הוא הסמכות הסטטוטורית הבכירה לעניין התעסוקה כלפי בתי הספר.
על הממונה המחוזי לפקח על מנהל בית הספר בכל הפעילות הכרוכה בתחום, ואילו על המנהל לדווח לו באופן שוטף מדי חודש על מצב התעסוקה.
הביקורת העלתה כי מראשית שנת 2003 לא ריכז האגף נתונים על תעסוקת חניכים בהיקף ארצי.
הריכוז והעיבוד האחרון של הנתונים בהיקף ארצי נעשה על פי דיווחי בתי הספר 20 על תעסוקת תלמידים בנובמבר 2002 (התשס"ב).
הנתונים מנובמבר 2002 העלו ששיעור החניכים שלא הועסקו היה כמעט 35% .
נמצאו הבדלים רבים בשיעורי התעסוקה בין בתי הספר השונים ובין המקצועות השונים.
שיעור התעסוקה הנמוך של החניכים במקומות העבודה מצביע על הצורך בבקרה ובפיקוח הן על החניכות של הנערים במקומות העבודה והן על יכולתם של בתי הספר להתמודד עם העניין.
הקושי של בתי הספר למצוא מקומות עבודה לחניכים מחייב גם בקרה של האגף על אמינותם של הדיווחים מבתי הספר.
(א) קבלת מידע על היקף התעסוקה של החניכים : נוהלי האגף מחייבים את מנהלי בתי הספר להעביר לממונה המחוזי של האגף מדי חודש דוח תעסוקה חודשי מפורט ובו נתונים כיתתיים על מספר הלומדים, התלמידים העובדים במקצוע הנלמד, ואלו שאינם מועסקים בתחום המקצועי הנלמד (להלן - טופס א').
עוד קובע הנוהל כי יש לעדכן באופן שוטף טופס ובו רשימה כיתתית של התלמידים, פרטי החניך, מקום העבודה וכתובתו, הטלפון בעבודה ושם החונך הממונה עליו (להלן - טופס ב').
המטרה של הטפסים היא לרכז מידע שיראה תמונת מצב כיתתית בנוגע לשיבוץ התלמידים במקומות העבודה ולדווח על כך למחנך ולמנהל בית הספר.
נוהלי האגף אינם מחייבים את מנהלי בתי הספר להעביר את טופס ב' לממונה המחוזי.
(1) משרד מבקר המדינה בדק את הדיווחים שהצטברו בשנת הלימודים התש"ע ( 2009) לגבי12 בתי ספר במחוז תל אביב ובמחוז הצפון.
על פי דיווחים אלה היה שיעור החניכים שלא עבדו במקצוע שלמדו בעת הכשרתם דומה לזה שדווח בסוף 2002 )(התשס"ב- כ-35% .
מהביקורת עלה כי ב-12 בתי הספר שהוזכרו לעיל, סדרי הבקרה שקיימו המחוזות האמורים על דיווחי בתי הספר לקו בחסר: נמצא כי האגף לא קיבל דיווחים על תעסוקת חניכים משלושה מ-12 ( בתי הספר25% .
) (2) בבדיקות שקיימו מחוז תל אביב ומחוז חיפה והצפון התברר כי דיווחי בתי הספר אינם אמינים, והם מגזימים במספר הנערים העובדים.
מחוז תל אביב דרש מבתי הספר להעב יר אליו את טופס ב'.
בנובמבר 2008 השווה המחוז את דיווחי מקומות העבודה לדיווחי בית ספר אחד שדיווח על 77 מועסקים מ-84 ( תלמידים 91.
7% ), ואולם הבדיקה העלתה כי 20 תלמידים- כ-26% מכלל77 "התלמידים ה"מועסקים- לא עבדו .
20 בתי ספר שאינם קשורים לצה"ל ושבהם לומדים כ -80% .
מכלל החניכים 1302 דוח שנתי61ב .
למרות הממצאים החמורים, לא פנו מפק חי המחוז למקומות העבודה כדי לבדוק את אמינות הדיווחים וקיבלו את דיווחי בתי הספר כמות שהם.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1303 .
עד פברואר 2010 ,'די היה למחוז הצפון בדיווחי בתי הספר לפי טופס א והוא החל לקבל את הדיווחים לפי טופס ב' רק במרס 2010 .
משקיבל מחוז הצפון את הדיווחים, החל לבדוק את האמינות של דיווחי בתי הספר באמצעות שיחות טלפון עם המעסיקים.
הביקורת העלתה כי עד סיום שנת הלימודים התש"ע (יוני 2010 ) בדק מחוז הצפון את דיווחי התעסוקה של שני בתי ספר בלבד (מ-29 בתי ספר שבמחוז).
בתי ספר אלה דיווחו על 126 נערים מועסקים מ -221 ( תלמידים43% חניכים שא ינם עובדים).
המחוז בדק את הדיווחים על תעסוקתם של 21 נערים (כ-17% ) והעלה כי שני נערים מהם לא הועסקו כלל, ושניים נוספים הועסקו במקצוע שונה מהמקצוע שלמדו.
כלומר ארבעה נערים (כ -19% ) מן החניכים שדווחו כמועסקים ונבדקו לא עבדו כלל במקצוע שהוכשרו לו.
משרד מבקר המדינה העיר כי הנתונים מלמדים שלא ניתן להסתמך על הדיווחים של בתי הספר.
מן הראוי שחובת הדיווח של בתי הספר למחוז (טופס ב') תעוגן בנהלים, ולפיהם יחויבו המחוזות בבדיקה חוזרת של דיווחי בתי הספר על העסקת החניכים ובהערה לבתי הספר על הפגמים שיימצאו באמינות הדיווחים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי הטיפול והבקרה בתחום זה לוקים בחסר משעה שהועברו לאחריות המחוזות, והוא מקבל את המלצת הביקורת לעגן בנהלים את חובת הדיווח של בתי הספר למחוז בטופס ב'.
(3) מאחר שהאגף לא עקב אחרי העסקת החניכים במפעלים, לא היה לו מידע על העסקתם באמצעות חברות כוח אדם במפעל באזור אשקלון, והוא לא גיבש מדיניות ונהלים בנושא זה.
לאחר ארבע שנים גילה מינהל הסדרה ואכיפה במשרד התמ"ת ש-25 תלמידים הועסקו מאוקטובר 2004 באמצעות חברת כוח אדם, והוא דיווח על כך לאגף.
בדצמבר 2008 הודיע מנהל האגף לממונים המחוזיים כי על פי התיקון לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו - 1996 , שנכנס לתוקף בינואר 2008 , ועל פי הנחיות הלשכה המשפטית של המשרד ומנהל האגף - אין להעסיק את חניכי בתי הספר המקצועיים באמצעות חברות כוח אדם.
ועוד, מנהל האגף ביקש ליידע בדבר את מנהלי בתי הספר.
מהאמור עולה שהחניכים הועסקו באמצעות חברת כוח אדם 11 חודשים לאחר כניסת התיקון לחוק האמור לתוקף.
(ב) הערכת תפקוד החניכים בעבודה: (1 ) מעקב אחר ביקור סדיר במקום העבודה: נוהלי האגף קובעים כי עם השמתו של החניך במקום העבודה, יש לבדוק את נוכחותו ולהעריך את התקד מותו במקום העבודה.
בית הספר, באמצעות העובד הקהילתי שלו, אחראי לביקור הסדיר של התלמיד במקום העבודה ועליו להתעדכן לפחות אחת לחודש בנתונים על נוכחות התלמיד במקום העבודה.
נמצא כי המחוזות אינם בודקים אם בתי הספר עוקבים הלכה למעשה אחר הביקור הסדיר של החניכים במקומות העבודה.
(2) הערכת התקדמותו המקצועית של התלמיד בעבודה : נוהל האגף קובע כי על העובד הקהילתי לעקוב אחר התקדמותו המקצועית והתנהגותו של התלמיד באמצעות ביקורים במקום העבודה, שיחות הערכה, איסוף שאלוני הערכה תקופתיים מהמעסיק ומידע מגורמים רלוונטיים בבית הספר.
נמצא כי המחוזות אינם בודקים אם בתי הספר עוקבים הלכה למעשה אחר התקדמותו המקצועית והתנהגותו של החניך בעבודה, ואין להם כל מידע בנושא זה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1305 .
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי העברת האחריות למעקב אחר הליווי במקומות העבודה אל המחוזות טרם זכתה למענה הולם ומקצועי, וכי האגף נערך למציאת מענה הולם בהתאם לכוח האדם והתקציב שיועמדו לרשותו.
(ג) התאמת מקום העבודה לתכנית החניכות: חוק החניכות קובע את חובות המעביד לרבות אלה: המעביד חייב להעסיק את החניך לפי תכנית החניכות; עליו להבטיח לחניך הדרכה מתאימה ושיטת עבודה שיש בה כדי להקנות לו את המקצוע בתוך תקופת החניכות שנקבעה לו.
כמו כן, אין הוא רשאי להעסיק את חניכו בעבודה שאינה קשורה למטרת החניכות.
בבדיקה נמצא כי הפיקוח של האגף על תכנית החניכות במקומות העבודה היה לקוי, כדלהלן: (א) סעיף 36 בחוק החניכות מסמיך את שר התמ"ת להתקין תקנ ות הנוגעות לדרכי הפיקוח על החניכות.
תקנות כאלה לא הותקנו.
(ב) האגף לא פרסם נהלים שיורו לבתי הספר לבדוק ולהעריך את איכות החניכות במקומות העבודה ואת התאמתה לתכנית החניכות ולא הנחה אותם כיצד לעשות זאת.
רק לאחרונה (במהלך התש"ע - 2010 ) פרסם האגף גרסה ניסיונית של "ערכת תעסוקה", הכוללת הנחיות למעקב אחר הרמה המקצועית במקום העבודה (ציוד, מכשירים ורמת החונכים), שילוב החניכים בעבודות מקצועיות, גיוון התפקידים והאפשרות להתנסות מקצועית והתקדמות בה.
ואולם גם לאחר פרסום הגרסה הניסיונית ועד סיום הביקורת, לא בדקו מחוזות האגף אם בתי הספר בודקים ומעריכים את טיב החניכות במקומות העבודה, והם אף לא דרשו ממקומות העבודה מידע על כך.
מנהל האגף קבע ביוני 2008 כי מנהל בית הספר הוא האחראי לתעסוקת תלמידיו, ועליו להפעיל לצורך זה, נוסף על העובדים הקהילתיים, גם את רכזי המגמות המקצועיות ומ ורים מקצועיים.
כזכור, ביוני 2008 קבע מנהל האגף כי הממונה המחוזי הוא שיפקח על מנהלי בתי הספר בכל הנוגע לפן המקצועי של החניכות במקומות העבודה, ולא יחידת הפיקוח המקצועי.
הפיקוח המקצועי של האגף הוא הזרוע המקצועית שביכולתה לבדוק את איכות ההכשרה המקצועית במקומות העבודה, את התאמתה לתכנית הלימודים של האגף ותרומתה להכשרתו המקצועית של החניך.
ואולם, יחידת הפיקוח היא יחידת מטה שאינה כפופה לממונה המחוזי.
לצורך הפיקוח על מקומות העבודה מפעיל הממונה המחוזי רק את עובדיו המינהליים שאינם אנשי מקצוע.
איכות ההכשרה המקצועיתבמקום העבודה מותנית במידה רבה בחונך של הנער במקום העבודה.
בחוק החניכות נקבע כי יש להצמיד חונך לנער, ואם אין המעביד מפקח במישרין על עבודתו ואינו מדריך אותו, עליו להטיל חובה זו על אדם אחר במפעל.
משהסכים אותו אדם לקבל על עצמו חובה זו, שומה עליו למלאה כאילו היה המעביד.
עם זאת, אין הדבר פוטר את המעביד עצמו מאחריות זו.
נמצא כי אין כל הגדרה חוקית או נוהלית של תפקיד החונך ושל הכישורים הנדרשים ממנו (כישורי הדרכה והכשרתו המקצועית).
אמנם האגף הציע 1306 דוח שנתי61ב .
השתלמויות לחונכים, אך לא היה יכול לחייב אותם להשתתף בהן.
יכולת זו כרוכה בהתקנת תקנות שיקבעו את הכישורים הנדרשים מהחונך לצורך מילוי תפקידו ואת השיפוי שיינתן לו בגינו (ראה להלן - בפרק על חוק החניכות ובתי ספר מקצועיים הצמודים למפעלי תעשייה).
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1307 .
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את המלצת הביקורת לבנות מחדש את מערכות הבקרה והפיקוח על תעסוקת הנוער ולהעמיקן.
בכוונתו להסמיך ממונים אזוריים על הנוער שיהיו אחראים למקורות התעסוקה במחוז, הן כלפי מנהלי בתי הספר והן כלפי מקומות העבודה, ולפעול לגיבוש מיידי של קובץ נהלים ודרכי פעולה בנושא.
פעילות לחיזוק הקשר בין בתי הספר למקומות העבודה והכשרת החונכים והמעסיקים במאי 2008 הציעה המחלקה לפיתוח פדגוגי -טכנולוגי באגף למנהלי בתי הספר להפעיל בהם פרויקט חונכות.
המטרה של הפרויקט הייתה לחזק את הקשר בין בתי הספר למקומות העבודה של החניכים, לשדרג את הטיפול של החונך בחניך ולהגדיל את פוטנציאל המעסי קים המעוניינים להעסיק חניכים.
בפרויקט נכללו פעילויות, כגון כינוס מעסיקים, סדנאות לחונכים ואימון אישי ( coaching .
) לצוות התעסוקה שבבית הספר בראשות המנהל משרד מבקר המדינה בדק את התוצאות של הפעלת הפרויקט כפי שדווח לאגף והעלה את הממצאים שלהלן: 1.
מ-59 בתי ספר מקצועיים המשלבים לימודים ועבודה השתתפו בפרויקט 31 בתי ספר בלבד (כ-53%.
רק בשלושה בתי ספר התקיימו כינוסים לחיזוק הקשר והמוטיבציה של מעסיקים לקליטת חניכים.
)הסדנאות לחונכים (המיועדות לצוות במקום העבודה של החניך נערכו ב-18 בתי ספר בלבד (כ-31% ).
בתום הסדנה לא חולקו דפי משוב למשתתפים כפי שנדרש.
לטענת המחלקה לפיתוח פדגוגי -טכנולוגי באגף, לא הועברו טופסי המשוב משום שכנסי "החונכות היו בעלי אופי חגיגי יותר ולא התאימו להעביר טופסי משוב".
לדעת משרד מבקר המדינה, הערכת הסדנאות ותרומתן לצוותי החונכים במקומות העבוד ה היא חשובה, ואפשר להפיק ממנה לקחים לעתיד שיסייעו לחיזוק הקשר בין בית הספר למקום העבודה.
מיעוט המשתתפים בפעילויות שהוזכרו, הן של המעסיקים והן של החונכים במקומות העבודה, מעיד אף הוא על הקשר הרופף שבין בתי הספר למקומות העבודה של החניכים.
בתשובתו ציין האגף כי בשנת התש"ע פותחה "ערכת תעסוקה" המכילה הנחיות, נהלים ותכניות עבודה לבתי הספר האחראים לתעסוקת התלמידים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנת התש"ע (אוגוסט 2009 - יוני 2010 ) הופעלה לראשונה "ערכת התעסוקה", ובתי הספר הגישו למחוזות האגף תכניות לפעילות שנועדה ב עיקרה לעודד תלמידים להשתלב במקומות עבודה.
ואולם בסיום השנה, לא הוכן דוח המסכם את הפעילות שקיימו בתי הספר עם החונכים והמעסיקים במחוזות השונים לצורך בדיקת ביצוען בפועל והפקת לקחים מהן.
האגף הוסיף בתשובתו כי הפעילות שנעשתה היא רב -שנתית.
לפיכך, חלק מהחונכים ה שתתפו כבר בפעילויות דומות, ואין לצפות שיחזרו עליהן מדי שנה.
משרד מבקר המדינה העיר כי המפגש של החונכים עם המעסיקים אמור להתקיים כמה פעמים בכל שנה כדי לחזק את הקשר עמם.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1309 .
הסמכת חניכים ללא התנסות במקומות העבודה חוק החניכות (סעיף 16 ) קובע כי החניך חייב להתמיד בעבודה אצל מעבידו עד תום תקופת החניכות כדי לרכוש את המקצוע בתוך התקופה שנקבעה לתקופת החניכות ולעמוד בבחינות.
בתעודת המקצוע שמעניק האגף לתלמידי מערכת החניכות שסיימו את הכשרתם בהצלחה נכתב כי התלמיד "סיים את תקופת החניכות כחוק ועמד בהצלחה בבחינה הסופית במקצוע, לאחר שרכש את הידיעות הדרושות על ידי עבודה מעשית ולימודים בשיעורי מקצוע מאושרים בהתאם לחוק החניכות".
החניכים רשאים להיבחן בבחינת האגף רק לאחר שמפקח מיחידת הפיקוח של האגף אישר להם לגשת לבחינה, משעמדו בחובות של תכנית הלימודים של המשרד ובכל התנאים המוקדמים על פי הנדרש בתכנית הלימודים.
הביקורת העלתה כי יחידת הפיקוח אינה עוסקת כלל בפיקוח על החניכות במקומות העבודה, איכות ההכשרה הניתנת בהם והתאמתה לתכנית הלימודים.
אישור המפקח להגשת החניכים לבחינות חל רק על הלימודים בבית הספר.
למרות זאת, האגף מעניק תעודות מקצוע על פי חוק החניכות לבוגרי מקצועות החניכות, ובהן מצוין במפורש כי התלמיד סיים את תקופת החניכות כחוק ורכש את הידיעות הדרושות בעזרת עבודה מעשית.
תעודה זו ניתנת גם לתלמידים שעמדו בבחינות בלי שעברו תקופת חניכות במקומות העבודה, וללא כל בדיקה אם חניכותם תאמה את תכנית הכשרתם, בניגוד למתחייב מחוק החניכות.
חוק החניכות ובתי ספר מקצועיים הצמודים למפעלי תעשייה .
צורכי המשק והצורך לסייע לכמחצית מהנערים שאינם מצליחים להשיג תעודה, המאפשרת להם להתקבל למוסדות ההשכלה הגבוהה או תעודה מקצועית שתקדם אותם בשוק התעסוקה, מחייבים א ת המדינה לעודד את הקמתם של מסלולי הכשרה מתאימים עבורם.
במדינות שבהן נפוצה שיטת החניכות קיימת מסורת של חניכות ותשתית של חונכים ("מייסטרים") המאפשרים הפעלה יעילה של החניכות להכשרת כוח אדם מקצועי.
במדינות אלה מבוססת החניכות ברובה על הכשרה מקצועית הניתנת במפעל אצל המעסיק ובמימונו, ועל השלמה של ההכשרה והלימודים העיוניים בבתי ספר שלעתים נמצאים בין כותלי המפעל עצמו.
לפעמים מתאגדים כמה מפעלים להקמת בית ספר כזה, וכ-25% מהם אף נוטלים על עצמם את האחריות להכשרה המקצועית.
שיעור המעורבות של המפעלים עולה ביחס ישיר לגודל המפעל ולמספר המועסקים בו.
דגם החניכות הרווח בישראל הוא שונה ומבוסס רובו ככולו על בתי ספר שאינם קשורים למפעלים, ואלה נאלצים לחפש לתלמידיהם מקומות לחניכות בתעשייה (על הקשר הבעייתי של בתי ספר אלה עם מקומות החניכה, ראו בפרק על העסקת חניכים במקומות עבודה).
דגם נוסף של חניכות שהיקפו קטן - 8-10 בתי ספר- נעשה בשיתוף הצבא ומיושם במחנות צבא ובסדנאות צבאיות.
הדגם הנדיר יותר בישראל, הדומה ביותר למודל האירופי, הוא הכשרה מקצועית שניתנת במפעל.
דוגמה בולטת לכך היא בית הספר "צור לבון", שנפתח בשנת התשס"ז ( 2006 ) ביזמת התע שיין סטף ורטהיימר, ותכליתו להכשיר עתודה למקצוע החרטות.
במהלך הלימודים בבית הספר מתנסים התלמידים בעבודה מעשית בסדנאות שיש בהן מכשור מתקדם - ציוד יקר שהמעסיק מממן.
כמו כן מממן המעסיק שעות לימוד פרטניות נוספות, והתלמידים זוכים להכשרה ראויה באמצעות חונכים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1311 .
בעלי מקצוע ובעלי יכולת הדרכה.
בדרך זו המעסיק מקבל לעבודה אנשים בעלי הכשרה מקצועית נאותה בתחום שבו הוא נזקק לעובדים מיומנים, וכך בסופו של דבר נוצר מפגש של אינטרסים משותפים שהכול מרוויחים ממנו.
מודל זה מאפשר לעדכן את ההכשרה המקצועית ולהתאימה להתפתחויות הטכנולוגיות במפעלים; להתאים את התנסות החניך במקום העבודה לתכנית הלימודים; להכשיר שכבה רחבה של חונכים מקצועיים ולפקח עליהם; ליצור מסורת תרבותית וחברתית ותשתית כלכלית שיעודדו את פיתוח החניכות ככלי יעיל להכשרה מקצועית.
נקודת התורפה המרכזית של מערך החניכות בישראל שהביקורת הצביעה עליה היא הקשר הרופף בין בתי הספר המקצועיים למקומות העבודה שבהם מתקיימת החניכות.
בתי הספר המקצועיים מתקשים לשלב תלמידים רבים במפעלים שונים ולמצוא מעסיקים שיסכימו להשקיע בהדרכתם.
המעסיק חייב לשלם שכר מינימום לנער בלתי מיומן וחסר ניסיון, ולכן הוא אינו שש להעסיקו בדרך כלל.
משרד מבקר המדינה העיר שכדי להמריץ מפעלים להכשיר נערים, צריך הגדרה חוקית לתפקיד החונך ולדרישות המצופות ממנו, וכן לשפות את החונך ואת המעסיק בגין מילוי תפקידם ונכונותם לאמן חניכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אימוצו של מודל החניכות הפ ועל בבתי הספר שבתוך המפעלים והעתקתו לרוב בתי הספר המקצועיים בישראל הוא מחויב המציאות; שכן, מודל זה מספק את הכלים המתאימים ביותר להתמודדות עם נקודות התורפה של החניכות כפי שהיא מנוהלת כיום בישראל.
האגף השיב למשרד מבקר המדינה כי הנהלת המשרד, ובראשם השר והמנכ"ל, פועלים כיום בתנופה לחיזוקם ולפיתוחם של בתי ספר הצמודים למפעלי תעשייה ולהגברת מעורבותם הפעילה של מפעלים וגורמי משק גדולים בהכשרה המקצועית.
האגף הכיר בצורך לעודד מעסיקים לפתח במפעליהם בתי ספר לחניכים דוגמת הדגם האירופי.
כך למשל, באפריל 2008 מינה מנהלהאגף ועדה שתדון בנושאים המרכזיים הטעונים שיפור בחוק החניכות.
בין ההמלצות שהגישה במרס 2009 הציעה הוועדה כי משרד התמ"ת יגבש חוק הכשרה מקצועית ובו ייכלל גם פרק ייחודי שיוקדש למערכת ההכשרה המקצועית לנוער, או לחלופין, חוק חניכות חדש.
כן המליצה כי המעסיקים יידרשו בחוק להשתתף בהכשרת כוח אדם מקצועי, ומעסיקים שלא ישתתפו - ישלמו "כופר"; המשרד ימצא דרך לשלב בין מתן מענקי ההשקעות שמקצה המשרד למפעלים ובין הדרישות להכשרת כוח אדם, הן במסלולי הנוער והן במסלולי המבוגרים; תימצא דרך לתגמל מעסיקים התורמים להכשרתו של כוח אדם במשק, ובפרט בקרב צעירים; יפותח מעמד משפטי וציבורי של "מעסיק מכשיר", ויוגדר מעמד החונך ("המייסטר") במפעל ושכרו, וכן זכותו וחובתו לתת ציון מעשי לחניך כתנאי להסמכתו; יתקיים פיקוח של משרד התמ"ת על תכנית הלימודים המעשית במפעלים באמצעות הקמתו מחדש של מערך פיקוח על החניכות שיבטיח כי ההכשרה הניתנת בעבודה היא מיטבית.
הוועדה המליצה לפני מנהל האגף למנות צוות מצומצם מאנשי הוועדה שיגבש עם היועץ המשפטי של המשרד את הצעת הניסוח המחודש של חוק החניכות ברוח ההמלצות דלעיל.
נמצא כי עד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 , לא מינתה הנהלת המש רד ועדה שתדון בהמלצה לשנות את חוק החניכות ולכלול בו את המרכיבים שהוצעו כדי לעודד מפעלים לפתח במסגרתם בתי ספר להכשרה מקצועית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1313 .
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי האגף והנהלת המשרד פועלים כיום להכנת חוק ההכשרה המקצועית, ובמהלך זה ישולב עדכון חוק החניכות ותקנותיו.
לצורך זה החליט השר על הקמתה של ועדה מייעצת בהשתתפות גורמי משק וחינוך מקצועי.
מועמדים והמשרד בודק את אישורם ומינוים יש לציין כי בשל שיעור התעסוקה הנמוך של החניכים במקומות העבודה וכדי למנוע מהתלמידים להסתובב בחוסר מעש, החליט מנהל האגף כי משנת התשס"ט יוקצו שעות לימוד נוספות לבתי ספר שבהם תלמידים שאינם משולבים בעבודה.
בשנת התש"ע ( 2009 ) הוקצו כ-660 שעות שעלותן כ-3 מיליון ש"ח.
הקצאות אלה הן עדות נוספת לבעיית חוסר התעסוקה של החניכים ולצורך בשילוב המעסיקים בפתרונה.
4 דוח מחקר של מכון ברוקדייל מ- 200921 דן, בין השאר, בתכניות המיועדות ליצירת רצף בין בית הספר ובין עולם העבודה - תיאום בין הלמידה בבית הספר לזו הנעשית במקום העבודה.
בדוח צוין כי תכניות אלו יכולות להתממש בעזרת שיתוף המעסיקים בבנייתה של תכנית הלימודים וקיום מפגשים תקופתיים בין המורים בכיתה ובין אנשי המקצוע ממקומות העבודה שבהם משתלבים תלמידי התכנית.
כדי לבנות את הקשר עם המעסיקים ולשתפם בתהליך הלמידה, צריך לקבוע מדיניות בנושאי החינוך המקצועי-טכנולוגי, לרבות הסדרת נושא העבודה המעשית אצל המעסיקים (כחונכים) ושיתופם של כל הגורמים העוסקים בעניין: התאחדות התעשיינים, איגוד המוסכים הארצי, התאחדות בעלי המלאכה והצבא.
בביקורת נמצא כי משרד התמ"ת אינו משתף את התאחדויות המעסיקים השונות, הן בקביעת תהליך הלמידה בבית הספר והן בשיבוצם של התלמידים במקומות העבודה לחניכות.
בתשובתו ציין האגף כי הוא מאמץ את המלצת הביקורת, והוא יזם לאחרונה מהלך משותף עם התאחדות התעשיינים.
 במשך שנים רבות לא הצליחו משרדי התמ"ת והעו"ר ושריהם להפוך את מודל החניכות המתאים ביותר לפתרון בעיות החניכות בישראל למודל העיקרי במערך החניכות בארץ.
אי -הצלחה זו נובעת בעיקר משום שהמשרדים והאגף לא הש כילו ליצור תשתית חוקית -כלכלית שתעודד מעסיקים ותסייע להם לפתח בתי ספר לחניכות נוער בתוך המפעלים.
21 מרכז אנגלברג לילדים ולנוער - מעבר לעולם העבודה וקידום תעסוקתי: תכניות בעבור בני נוער וצעירים בסיכון בארצות הברית ובמדינות נוספות ב - OECD - .
סקירת ספרות 1314 דוח שנתי61ב .
מעקב אחר האפקטיביות של ההכשרה המקצועית לנוער באגף .
האגף עוקב אחר האפקטיביות של ההכשרה לנוער באמצעות "דוח זכאות מסכם - תעודות גמר לבוגרי הנוער (דוח מנהלים)".
מהנתונים עולה כי בשנת התשס"ט סיימו בהצלחה את הכשרתם והיו זכאים לתעודת גמר 1,403 תלמידים (כ -55% ) מ - 2,534 תלמידי כיתות י"ב שקיבלו הכשרה מקצועית במסגרות החניכות של משרד התמ"ת.
מדד אחר לבחינת האפקטיביות של ההכשרה בבתי הספר שבאחריות משרד התמ"ת הוא הזכאות לתעודת בגרות של 14 יחידות (שבע עיוניות ושבע מקצועיות).
אין באגף נתונים שנתיים על מספר הניגשים לבחינות הבגרות ושיעורם מכלל הלומדים בכיתה י"ב, וכן שיעור הזכאים לתעודת בגרות מאלו שניגשו לבחינות בגרות ל -14 יחידות נתונים אלה חשובים להערכת התרומה של ההכשרה המקצ ועית לנוער משום שתעודה של 14 יחידות מאפשרת לבוגרים להמשיך את לימודיהם במסלול הרצף העל -תיכוני לקראת תארי הנדסאי וטכנאי מוסמך.
בתשובתו מנובמבר 2010 הודיע משרד התמ"ת כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה התבקשה הנהלת אגף הבחינות במשרד החינוך להעביר אליו נתונים מעובדים כפי שהציע המבקר, ומשרד החינוך הודיע כי הוא מטפל בבקשה.
עד שיועברו הנתונים ובאופן זמני ריכז האגף את הנתונים שבידיו והעלה, בין השאר, כי בשנת התש"ע ניגשו לבחינות בגרות ב -14 יחידות118 תלמידים מ- 3,812 - כ-3% .
פיקוח האגף על בתי הספר לחניכים .
הפיקוח המקצועי-פדגוגי יחידת הפיקוח של האגף מופקדת על הפיקוח המקצועי-פדגוגי במוסדות ההכשרה המקצועית שלו, והיא יחידה ארצית הכפופה למטה ולמנהל האגף ולא למחוזות, אף שדוחות הפיקוח מועברים למחוזות.
בראש היחידה עומד ממונה על פיקוח מקצועי-פדגוגי.
ביחידה 43 ( מפקחים15 מהם במש רה חלקית), בתחומים המקצועיים של כל מקצועות הלימוד להכשרת מבוגרים ונוער בכל אזורי הארץ.