HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נש "ם מסרה למבקר המדינה, ביולי 2012 , כי חוזה מומחים מיועד לעובדים בעלי מקצועות וכ ישורים ייחודיים הנדרשים לתפקידים מיוחדים, אשר חשוב למערכת לגייסם לשורותיה ולשמרם באמצעות תשלום שכר ייחודי.
במילים אחרות, מתכונת ההעסקה בחוזה מומחים נועדה לאפשר באופן חריג העסקה בתנאי שכר גבוהים יותר מן המקובל בשירות המדינה, אם נדרשת העסקת .
40 "העסקה בדרך אחרת" היא העסקה באמצעות כתב מינוי, באמצעות קבלן או לצורך ביצוע משימה חולפת.
41 סעיף1ב3 במכתבו של הנציב לסגני המנהלים הכללים (אמרכלות) במשרדי הממשלה וביחידות הסמך מיום 10.
97 שכותרתו "העסקת עובדים בחוזה מיוחד- משכורת כוללת" (להלן - מכתב הנציב לסמנכ"לים).
משרד ראש הממשלה 387 .
אדם בעל מומחיות מיוחדת, שאי -אפשר להעסיקו בתנאי השכר המקובלים בשירות המדינה.
רמות השכר בחוזה מומחים, על פי הדירוג המיוחד שנקבע, גבוהות באופן משמעותי מהדרגות המקבילות בדירוגים האחרים, אשר בהם ניתן להעסיק עובדים באמצעות חוזים מיוחדים.
כך למשל, 388 דוח שנתי63ג .
שכרו החודשי של מי שמועסק באמצעות חוזה מיוחד בדרגה הגבוהה ביותר שאינה בחוזה בכירים 42 , בדירוג אקדמאים, עודכן בינואר 2012 ל- 9,579 ש"ח, בדירוג כלכלנים עודכן ל - 15,249 ש"ח ואילו בדירוג מומחים 43 הוא עודכן לטווח שבין 16,015 ש"ח ל- 23,876 .
ש"ח הביקורת העלתה כי נש"ם לא הסדירה באמצעות חוזר או נהלים את תנאי הסף למתן חוזה מומחים, וכן לא הסדירה את התבחינים הנשקלים בבדיקת פנייה של המשרד להענקת חוזה זה.
משכך, ממילא גם אלה לא היו ידועים למשרדים.
(א) מבדיקת התיקים של 28 מתוך69 העובדים המועסקים באמצעות חוזה מומחים במשרדים שנבדקו, עלה שבהיעדר נהלים והנחיות ברורות ניתן חוזה המומחים גם לעובדים אשר אינם בעלי מקצועות וכישורים ייחודיים.
להלן דוגמה: עובדת ד' רואיינה בינואר 2008 על ידי מנכ"ל משרד לתפקיד דוברת, משרה בדירוג העיתונאים שמתח דרגותיה הוא 40-42 .
מנהלת משאבי אנוש של המשרד פנתה לנציבות בבקשה להעסיקה באמצעו ת חוזה מומחים בנימוקים האלה: המועמדת, בעלת תואר בוגר במדעי החברה והתקשורת ושמונה שנות ניסיו ן ככתבת בתחומים רלוונטיים במגוון עיתונים; מכרזים שונים לא העלו מועמדים מתאימים.
במרץ 2008 נרשם בתיקה האישי כי סגן נציב שירות המדינה למשרדי הממשלה וליחידות הסמך, מר מוטי אהרוני (להלן - סגן הנציב), אישר את העסקת העובדת בחוזה מומחים וכי תצטרך להתמודד במכרז פומבי על תפקידה בהמשך.
יצוין כי בשירות המדינה קיים דירוג עיתונאים שבו ניתן היה להעסיק את העובדת, וכי מבדיקה שנעשתה במשרדים האחרים עלה כי הדוברים שבהם אכן אינם מועסקים באמצעות חוזה מומחים.
(ב) הביקורת העלתה כי המשרדים הגישו בקשה מנומקת לאישור חוזה מומחים, אולם בחלק מן המקרים לא נתנה נש"ם אישור העסקה מנומק, כמפורט להלן: ב -11 מתוך28 תיקים של עובדים המועסקים בחוזה מומחים שנבדקו, נש "ם לא נימקה כלל את אישורה להעסקה באמצעות חוזה מומחים44; ב-12 תיקים נימקה נש"ם את אישורה באופן כללי בלבד וציינה שאופי התפקיד והכשרת העובד נשקלו; רק ב -5 תיקים פירטה נש"ם את נימוקיה והתייחסה נקודתית לכישורי העובד המדובר.
נש"ם מסרה למבקר המדינה, בנובמבר 2012 , כי בחלק מהמקרים לא ניתן אישור נפרד להעסקה בחוזה מומחים בכתב, שכן עצם החתימה על חוזה זה בידי סגן הנציב מהווה אישור לבקשת המשרד.
42 דרגה42 בתוספת גמול א ו-ב.
43 בדירוג מומחים אין משמעות לטוו ח הדרגות של המשרה, ולכן צוין טווח הדרגות הנהוג.
)תיקים כלל לא נמצא מכתב אישור להעסקה באמצעות חוזה מומחים (ראו להלן משרד ראש הממשלה 389 .
לדעת משרד מבקר המדינה על נש"ם לקבוע ולפרסם בקרב המשרדים נהלים ברורים ומחייבים, המפרטים את התבחינים להעסקה גם באמצעות חוזה מומחים, את אופן הגשת הבקשה ואת הליך הבדיקה לפני קבלת החלטה.
כל זאת כדי לאפשר למשרדים לייעל את עבודתם בתהליך גיוס עובדים, למנוע בקשות מיותרות ולהגביר את השקיפות במינהל הציבורי.
נש"ם השיבה למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2012 , כי התקשרות בחוזה מומחים מאושרת במשורה, וכי רק במקרים מיוחדים, שבהם אי-אפשר לתת מענ ה בכל דרך העסקה שהיא ושיש חיוניות מיוחדת להעסקת העובד, מאושרת העסקה בחוזה מומחים.
יש לציין כי בעקבות הביקורת גיבשה נש"ם נוהל העסקה בחוזה מומחים בשירות המדינה (להלן - הנוהל), וזה פורסם למשרדים באוקטובר 2012.
כאמור, חוזה מומחים נועד לאפשר למערכת לגייס עוב דים בעלי מקצועות וכישורים ייחודיים הנדרשים לתפקידים ספציפיים.
חוזה המומחים הסטנדרטי נושא את הכותרת "מומחה (מן החוץ)", המעידה, גם היא, שמטרתו היא לאפשר גיוס עובדים לתוך שירות המדינה.
הביקורת העלתה כי ב -10 מתוך28 התיקים של עובדים המועסקים בחוזה מומחים שנבדקו (כ-36% ), לא דובר בעובדים חדשים, אשר בשל מומחיותם היה צורך להעניק להם תנאי שכר טובים כדי להתחרות בתנאי העבודה במגזר הפרטי ולפתותם לעבוד בשירות המדינה, אלא דובר בעובדים המועסקים בשירות המדינה שנים מספר, אשר תנאי העסקתם שודרגו באמצעות השימוש בחוזה זה, בלי ש שינו את תפקידם.
להלן דוגמה: עובדת ה' בעלת תעודת הנדסאי בלבד.
היא הועסקה מאז 1994 ובמשך השנים שימשה בכמה תפקידים45 באמצעות דירוג של חוזה מיוחד ספציפי לעובדי היחידה שבה היא מועסקת.
בספטמבר 2006 , עת הועסקה כמנהלת תחום, משרה בדירוג המח"ר-מהנדסים שמתח דרגותיה הו א 40-42 , ביקש המשרד מנש "ם למנותה בפועל למשרת מנהל אגף בכיר, אך הבקשה נדחתה בנימוק שהעובדת אינה עומדת בתנאי הסף לתפקיד.
בשנת 2008 התקיים דיון אצל הנציב, ובו נטען שמדובר בעובדת ראויה, אשר אינה יכולה לגשת למכרז לתפקיד בכיר יותר היות שאינה עומדת בתנאי הסף מבחי נת השכלתה.
בהמשך לדיון זה קיבל המשרד אישור מנש "ם להעסיק את העובדת באמצעות חוזה מומחים, וסוכם כי "טכניקת יצירת משרת מנהל אגף עבור העובדת תסוכם בין הצדדים".
בהמשך לכך שונה תקן משרתה של העובדת למתח דרגות 41-43 .
בעקבות השינוי עלה שכרה מ- 13,141 ש"ח ל- 21,067 ש"ח46.
נש"ם מסרה למבקר המדינה, באוקטובר 2012 , כי הענקת שכר מומחה מאושרת גם במקרים חריגים לעובדים קיימים בעלי מומחיות מיוחדת בתוך הארגון, וזאת כדי לשמרם במערכת.
מהנתונים, שפורטו לעיל, עולה כי לפחות במשרדים שנבדקו אין מדובר במקרים חריגים אלא בשיעור ניכר.
עוד יצוין כי גם הנוהל, שפרסמה נש"ם באוקטובר 2012 .
, אינו מתייחס למעבר של עובד קיים לחוזה מומחים .
45 :להלן שרשרת התקדמותה 1994 -1996 ;ראש תחום 1996 -2001 ;מרכזת 2001 - 2003 ;ממונה 2003 -2006 .
מנהלת תחום 46 מדרגה42 בדירוג110 לדרגה250 בדירוג מומחים על פי טבלת עדכון השכר שמפרסמים נש"ם והממונה על השכר; הנתונים נכונים ל - 2012.
משרד ראש הממשלה 391 .
,בהיעדר הגדרת "מומחה" קיים פתח לפרשנויות שונות, ביניהן מרחיבות של האפשרות להעסיק עובד באמצעות חוזה מומחים.
הביקורת העלתה כי היעדר ההבחנה והיעדר ההגדרה אכן יצרו עמימות, ואפשרו לעובדים אשר אינם בעלי מומחיות וכן לכאלה אשר "צברו" את מומחיותם במסגרת עבודתם בשירות המדינה, להיות מועסקים באמצעות חוזה זה, זאת בשעה שהמענה המינהלי הסָביר להעסקת עובדים אלה עשוי להיות חוזה מיוחד בדירוג אחר או באמצעות כתב מינוי.
: הליך ההתקשרות מהנחיות הנציב 47 עולה כי התקשרות בחוזה מומחים תאושר על ידי ועדת חריגים בראשות הנציב, אשר בידיה גם הסמכות להכריע בדבר הוספה או גריעה של משרות בודדות או של קבוצות תפקידים על פי צורכי השוק, לרבות במשרדים ייחודיים.
כן צוין כי פניות לוועדת החריגים יש להעביר באמצעות יחידת השירות למשרדי הממשלה.
בשנת 2005 דן הממונה על השכר דאז עם נציג נש"ם ועם נציגים נוספים בצורך להסדיר את ההתקשרות בחוזה מומחים כדי למנוע לחצים על הנציב.
לצורך כך הוצע להקים ועדה שתייעץ לנציב.
בעקבות הדיון ביקש נציב שירות המדינה לשעבר להבהיר כי הפוטנציא ל האפשרי להיכלל בקטגוריה זאת עשוי להיות מצומצם ביותר, ולכן להערכתו יהיה קשה להגדיר תבחינים חד-משמעותיים ובלתי ניתנים לערעור.
לפיכך הביע את הסתייגותו מהמשך עבודת מטה בנושא.
בביקורת נמצא כי כשמתקבלת בנציבות פנייה של משרד להענקת חוזה מומחים לעובד, נבדקת הפניי ה על ידי הרפרנט של המשרד בנציבות ומועברת, בצירוף המלצתו, לסגן הנציב, מר אהרוני, אשר מכריע בעצמו בנושא.
ועדת החריגים אינה מעורבת אפוא בהליך.
ב-9 תיקים מתוך 28 תיקים של עובדים המועסקים בחוזה מומחים שנבדקו לא נמצא שום אישור שנתנה נש"ם למשרד להעסקה באמצעות חוזה מומחים, אף כי חוזה כזה ניתן הלכה למעשה ואף נחתם כנדרש בידי סגן הנציב, מר אהרוני.
ב -16 מתוך28 תיקים של עובדים המועסקים בחוזה מומחים, שנבדקו, חתום הרפרנט בנציבות על מסמך האישור להעסקה באמצעות חוזה מומחים, וב -3 מקרים חתום סגן הנציב, מר אהרוני, על האישור.
ר ק במקרה אחד מתוך התיקים שנבדקו יש תיעוד לכך שהנציב היה מעורב בקביעת חוזה המומחים במהלך דיון רב משתתפים.
כל החוזים נחתמו בידי סגן הנציב.
נש"ם מסרה למבקר המדינה, בנובמבר 2012 , כי נציב שירות המדינה לשעבר אָצַל את סמכותו בעניין זה, בעל פה, לסגניו.
במכתב הנציב לסמנכ"לים 392 דוח שנתי63ג .
לדעת משרד מבקר המדינה, קיים טעם לפגם בכך שהחלטה בדבר מתן תנאי העסקה ייחודיים ומיטיבים, בלי שקיימים תבחינים לכך, מתקבלת על ידי אדם אחד אשר עלול להיות נתון ללחצים, ללא הליך מוסדר של בחינת ההיבטים השונים של הנושא, הנמקה ותיעוד.
מן הראוי שנש "ם תעביר את ההכרעה בנושא כה מהותי להחלטה של ועדה מוסדרת.
כמו כן ראוי שהדברים יתועדו באופן הולם, הן בתוך נש"ם והן מול המשרדים.
משרד ראש הממשלה 393 .
על פי סדרי מינהל תקין, קביעת אופן העסקת עובד - ככל החלטה מינהלית - חייבת להיות מנומקת ומוסדרת בהליך מינהלי ראוי, שקוף ונתון לבדיקה, לבקרה ולפיקוח48 .
יישומו של תהליך מעין זה בהקשר של החלטות בדבר אופן העסקת עובד באמצעות חוזה מומחים מחייב נקיטת כמה פעולות חיוניות, ובהן: (א) קביעת אמות מידה ייחודיות לבחינת הצורך בהעסקת העובד הספציפי, הן מבחינת משרתו והן מבחינת הכשרתו, ובכלל זה השכלתו וניסיונו הקודם; (ב) שקילת החלופות אם יש ליתן חוזה מיוחד או שניתן להעסיק את העובד באמצעות הסכם קיבוצי במסגרת דירוג דרגה.
יצוין כי גם על פי הנוהל, שפרסמה לאחרונה נש "ם, שמורה הסמכות לאשר העסקה בחוזה מומחים לנציב או לסגנו בתחום הרלוונטי בלבד.
חתימה על החוזה והארכתו : על פי נוהלי נש"ם, נש "ם היא הגורם המאשר את עצם העסקת עובד בחוזה מיוחד מסוג מומחה וכן את רמת השכר שלו.
בהמשך לכך, הן החוזה הראשוני והן הארכותיו ייחתמו בידי סגן הנציב בלבד.
בבדיקת 28 תיקים של עובדים המועסקים בחוזה מומחים, נמצא כי בכמה משרדים בוצעה הארכת החוזה של העובדים (11 מ-28 ) על ידי הסמנכ"ל למינהל במשרד, אשר אינו בעל הסמכות לעניין זה.
זאת, כאמור, בניגוד לנוהלי נש"ם.
על נש "ם היה לעקוב אחר הארכת החוזים של העובדים המועסקים באמצעות חוזה מומחים ולוודא כי פעולת ההארכה מבוצעת על ידי בעל הסמכות, דהיינו על ידי סגן הנציב.
נש"ם לא מילאה את תפקידה כנדרש, בכך שלא פיקחה על הנושא ולא התריעה בפני המשרדים על התנהלותם.
 הממונה על השכר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 , באשר לשימוש בחוזים מיוחדים, ציין כי אלמלא ההעסקה בחוזים מיוחדים, היכולת לתת מענה למשימות המורכבות הייתה נפגעת, והציבור היה יוצא נפסד.
החוזים המיוחדים אמנם אינם "פתרון קסם" לבעיות אך אי -הסדרה כוללת של בעיות השורש במערכת מאלצת את המדינה, המחויבת לעשות כמיטב יכולתה למען הציבור, להשתמש בכלים המעטים העומדים לרשותה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי לאור המגמה של הרחבת השימוש בחוזים מיוחדים בשירות המדינה, מן הראוי לעגן את השימוש בכלי זה בנהלים ברורים ולפעול בשקיפות, כפי שתואר לעיל.
48 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003) , בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ' 5 .
משרד ראש הממשלה 395 .
העסקת עובדים לפני מכרז הוראות התקשי"ר קובעות מנגנון מפורט לאיוש משרה בשירות המדינה, שעיקרו מיצוי כוח האדם בתוך השירות לפני גיוס עובדים מחוץ לו49.
מנגנון זה מקנה יתרון לעובדי המדינה ומאפשר להם להתקדם בתוך הארגון, ואולם בכל סוג של מכרז - פנימי, בין-משרדי ופומבי - מחייב התקשי"ר שמירה על שוויון ההזדמנויות ובחירת המועמד הראוי ביותר מבין הכשירים.
כאמור, חובת עריכת מכרז פומבי ויתר החובות והסייגים, החלים על פי התקשי"ר על מועמד המתקבל ל העסקה באמצעות כתב מינוי, חלים גם על עובד המועסק באמצעות חוזה מיוחד.
אף על פי שעובד המתקבל לעבודה, שלפי טיבה אינה צמיתה או למשרה בלתי תקנית על פי חוזה מיוחד, אינו חייב לעמוד בבחינות או להצהיר על רכוש, הרי שמותר להחיל עליו חובות אלה בחוזה מיוחד.
הוראות התקשי"ר מאפשרות העסקה זמנית של עובדים במשרה תקנית לפני מכרז באמצעות מינוי בפועל ובאמצעות מילוי מקום50, בהתקיים נסיבות יוצאות מהכלל51 .
משרד מבקר המדינה כבר התריע בעבר והבהיר 52 כי העסקת עובד לפני מכרז באמצעות מינוי בפועל, מילוי מקום ואף העסקה כעובד חברת כוח אדם או קבלן מקנה לו יתרון במכרז על פני מועמדים אחרים, בזכות התנסותו בתפקיד ובזכות היכרות עם המשרד ובעיקר עם הממונים עליו; מצב כזה אף יוצר קשרי עבודה ומעין "ציפייה הדדית" להמשך העסקתו.
כבר בשנת 1991 קבע בג"ץ53 כי עקרון השוויון הוא נשמת אפו של מכרז של כל רשות ציבורית, ומתן יתרון מקדמי למי מהמשתתפים בו חותר תחת יסוד זה.
אין מדובר בפגם טכני-פורמל י, אלא בפגם מהותי היורד לשורשו של עניין.
ראוי שהעסקת עובד זמני לפני מכרז תיוחד למקרים יוצאים מן הכלל שלהם היא נועדה כדי לצמצם את החשש מאי -שוויון במכרז.
בהליך זה הודיעה המדינה לבג"ץ כי תפעל להביא לשינויים, שיאפשרו לקיים את המכרזים בתנאי שוויון ובשמירה על כללי תחרות הוגנים.
בביקורת נמצא כי ב-34 מ-122 התיקים שנבדקו (כ-28% ) הועסק העובד במילוי מקום, במינוי בפועל או כעובד קבלן בתפקיד שבו לאחר מכן זכה במכרז.
להלן דוגמה: עובדת ו' הועסקה במילוי מקום מאז שנת 1998 בתפקיד מנהלת מדור / סגנית מנהל מחלקה, משרה בדירוג המשפטנים שמתח דרגותיה הוא א 1-ב2 .
בשנת 2002 הייתה כוונה לפרסם מכרז לתפקידה, אולם משהתברר כי תנאי הסף .
49 ראשית יתקיים מכרז פנימי, המיועד לעובדי המשרד; אם לא נמצא מועמד מתאים, יתקיים מכרז בין-משרדי, המיועד לכלל עובדי המדינה; ורק אם לא נמצא גם בו מועמד מתאים, יתקיים מכרז פומבי.
50 "מילוי מקום" הוא העסקת עובד שאינו עובד מדינה כממלא מקום של עובד מדינה הנעדר מן העבודה, או מועסק באורח זמני במשרה ה פנויה, על פי סעיף 18.
"מינוי בפועל" הוא מתן הוראה מיוחדת בכתב לעובד מדינה למלא, במעמד של ממונה בפועל, את כל התפקידים של המשרה, כאשר נושא המשרה נעדר מעבודתו.
51 העסקה זמנית מותרת אם מתקיימים כל התנאים האלה: חיוני שתפקידי המשרה יבוצעו ללא הפסק וללא דיחוי; אין אפשרות שעובד אחר של המשרד יבצע את תפקידי המשרה באופן זמני; המשרד כבר נקט צעדים לאיוש קבוע של המשרה.
52 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 '), עמ 696-697 ,; כמו כן ראו שם, עמ' 41-55.
53 בג"ץ 703/87 'קראון נ' נציב שירות המדינה ואח, פ"ד מה (2 )512.
לתפקיד זה כוללים שש שנות ניסיון, אך לרשות העובדת ע ומדות רק ארבע שנות ניסיון, הוחלט לדחות את הוצאת המכרז.
לבסוף התפרסם המכרז בשנת 2004 , אחרי שהעובדת צברה את הניסיון הדרוש, והיא אכן זכתה בו.
הביקורת העלתה כי במקרים מסוימים, עצם ההעסקה במשרד העניקה לעובד יתרון לא הוגן בהתמודדות על תפקידים במשרד.
להלן דוגמה: משרד ראש הממשלה 397 .
עובדת ז' הועסקה ב מילוי מקום ב תפקיד מרכזת, משרה בדירוג המח"ר שמתח דרגותיה הוא 38-40 , ובאותה עת החלו להתנהל הליכי מכרז .
את המבחנים לקראת המכרז עברה, אך לא הייתה אחת מחמשת מקבלי הציונים הגבוהים ביותר, ולכן על פי הוראות התקשי"ר, לא היית ה אמורה לעמוד בפני ועדת הבוחנים.
המשרד פנה לנש"ם בבקשה לאפשר לה להשתתף במכרז, בין היתר בנימוק של היכרותה ההדדית עם המערכת, והיא אכן ניגשה אליו וזכתה בו.
הביקורת העלתה עוד שב -14 מ-122 התיקים של העובדים שהועסקו בחוזים מיוחדים שנבדקו בעניין זה, כלל לא היו בנמצא אסמכתאות לאופן קבלת העובדים לשירות המדינה.
נש"ם מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה, באוקטובר 2012 , כי קליטת עובדים במילוי מקום למשרה פנויה היא תופעה לקויה שהיא פועלת למזעורה ככל האפשר.
בתשובתה הסבירה נש "ם כי במהלך השנים צומצמה התופעה, וכי רק במקרים מיוחדים היא מאשרת לקלוט ממלא מק ום במשרה פנויה בטרם נערך מכרז כדין.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מהמקרים שנבדקו עולה כי שיעור ההעסקה לפני מכרז הוא 30%-40% .
, כך שהתופעה נפוצה עדיין משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר 54 על העובדה שכאשר עובדים מועסקים במשרות העומדות למכרז, הם בדרך כלל זוכים בהן, וכי הדבר מרוקן את המכרז מתוכן ממשי, שכן תוצאות המכרז מכשירות את ההליך שקדם לו.
באופן דומה, עצם העסקת העובדים במשרד מעניקה להם יתרון בלתי הוגן מול מתמודדים אחרים במכרזים, ובכך מסכלת את מטרת ההוראות ליתן הזדמנות שווה לכלל המועמדים.
על נש "ם לפעול ביתר שאת כדי שהע סקת עובדים טרם מכרז תצומצם ותיוחד רק למקרים יוצאים מן הכלל, אשר להם נועדה; עליה להקפיד על כך שעובדים יגויסו לשירות המדינה על פי ההוראות, וכי ההליך יתועד כמתחייב במינהל תקין.
דיווחי הממונה על השכר כאמור, הממונה על השכר הוא הגוף האחראי בממשלת ישראל לגיבוש המדיניות בתחום השכר ותנאי העבודה בממשלה ובמגזר הציבורי כולו, ליישומה באמצעות הסכמי השכר, לפיקוח ואכיפה על יישומה ולשיקוף נתוני השכר והמגמות במגזר הציבורי.
הממונה על השכר קובע את רמות השכר בשירות המדינה, ובכלל זה את הדירוגים ומעדכנם.
אם יש צורך בכך, הוא אף מפתח בשיתוף פעולה עם נש"ם, חוזים חדשים ודירוגים חדשים לאחר בחינת שוק העבודה.
על פי סעיף 33 א(ג) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ח- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), על הממונה להגיש לכנסת, מדי שנה, דין וחשבון שיכלול סקירה וממצאים לגבי עובדים בגופים בשירות הציבורי, ו בכלל זה: נתונים בדבר תנאי .
54 ,מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2004 ), בפרק "ביקורת על מינויים פוליטיים ומינויים בלתי תקינים במשרד לאיכות הסביבה", עמ' 655-710 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 252-255 .
השכר; נתונים בדבר מספר העובדים המועסקים בגופים בהיקפי המשרות השונים; ורשימת הגופים שלא דיווחו בהתאם לחוק על תנאי העסקתם של עובדיהם (להלן - הדוח).
על הממונה על השכר להציג בדוח גם את הנתונים לגבי שנת הכספים הקודמת.
משרד ראש הממשלה 399 .
על פי סעיף 33א(א) לחוק יסודות התקציב, חייבים גופים הפועלים בשירות הציבורי55 לדווח מדי שנה לממונה על השכר באופן מלא על תנאי העסקת ם של כל בעלי התפקיד ים שהם מעסיקים.
אם לא יעשו כן, רשאי ש ר האוצר על פי סעיף 33 א(ה) לחוק זה לעכב כספים שיש להעבירם לאותו גוף מתקציב המדינה, לרבות לפי כל דין.
נמצא כי הדוח על הוצאות שכר של העובדים המועסקים בשירות המדינה, בגופי הביטחון ובשירות בתי הסוהר לשנת 2010 , שפרסם הממונה על השכר, מתייחס באופן חלקי להעסקת עובדים באמצעות חוזים מיוחדים.
בדוח מצוין שיעור המועסקים בחוזה זה מכלל העובדים בלבד, ובטבלה המשווה בין מספר העובדים, מספר המשרות וגובה השכר בשנת 2009 לעומת שנת 2010 , קיימים רק 13 דירוגים מתוך 48 הדירוגים.
לפיכך דיווח הממונה על השכר על שכרם של 3,753 מועסקים בלבד בחוזים מיוחדים, אף שמספרם גבוה בהרבה.
הממונה על השכר מסר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2012 , כי פרסום הדוח השנתי באופן שתואר לעיל נבע מטעות, היות שמדי שנה פורסמו בדוח דירוגים שהיו קיימים בעבר ועודכן בהם מספר העובדים, בלי שצוינו הדירוגים החדשים שהתווספו במהלך השנים.
טעות זו תתוקן כבר בדוח הקרוב לשנת 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדוח על הוצאו ת שכר של העובדים המועסקים בשירות המדינה, בגופי הביטחון ובשירות בתי הסוהר, שפרסם הממונה על השכר גם בשנים שקדמו לכך, פורסם באופן דומה בהציגו נתונים חלקיים בלבד, והוא נעדר התייחסות לדירוגים אשר היו קיימים זה זמן רב, למשל דירוג המשפטנים.
קבלת הנתונים מהגופים ע ל ידי הממונה על השכר ופרסומם נועדו, בין היתר: לאפשר בקרה ופיקוח על המשאב האנושי בשירות המדינה; לבחון את מדיניות השכר; לשמש מאגר מידע; לשקף את פעולת המגזר הציבורי לעין כול.
אופן יישום הדבר על ידי הממונה על השכר אינו מאפשר זאת.
על הממונה על השכר לפרסם את הנתונים כנדרש על פי חוק.
יצוין כי הממונה על השכר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2012 , כי על פי החלטת ממשלה מיום 18.
11 הוקמה ועדה בראשות נציב שירות המדינה, מר משה דיין אשר הוטל עליה לגבש תכנית מפורטת לביצוע רפורמה בניהול ופיתוח ההון האנושי בשירות המ דינה.
ועדה זו יושבת על המדוכה זה חודשים.
משרד מבקר המדינה סבור כי מן הראוי שהממצאים המופיעים בדוח זה יועברו לעיון הוועדה האמורה, וכי היא תיתן את דעתה גם עליהם ותפעל לתיקונם.
55 גוף מתוקצב, גוף נתמך, משרד ממשלתי, יחידת סמך ותאגיד בריאות ולמעט כוחות הביטחון.
קיימת חשיבות מיוחדת להתנהלותו התקינה של השירות הציבורי בכל הקשור לאופן הע סקת עובדי שירות המדינה ולתנאי שכרם.
חשיבות זו נובעת מהרצון לחזק את אמון הציבור בטוהר הליכי המינוי; מההכרח להילחם בתפיסות הקיימות בציבור הרחב באשר למשרתי הציבור ולתנאי העסקתם; ומהצורך שכספי ציבור ישמשו למטרה שלשמה הוקצו, ובאופן ראוי.
נש"ם, כגוף האמון על גי וס עובדים והעסקתם בשירות הציבורי, לא עשתה שימוש בהעסקה על פי חוזה מיוחד בהתאם לתקנות ואף השתמשה בחוזה זה שלא למטרה שלשמה נועד, בייחוד בחוזים המיוחדים למומחים.
הדבר התבטא בכך שנש "ם לא ביצעה עבודת מטה מסודרת לבחינת השינויים בשוק התעסוקה במהלך השנים ולא נערכה להם; בכך שלא נקבעה מדיניות מוסדרת ושקופה כיצד לפעול, וממילא זו לא הונחלה לגורמים הרלוונטיים; בכך שבאופן שיטתי נמנעה נש"ם מכתיבת הנחיות ונהלים בכל הנושאים הקשורים להעסקת עובדים בחוזה מיוחד, ובכך פעלה שלא על פי כללי מינהל תקין וגרמה לאי-בהירות בנושא ואף הבי אה לשיפור שכרם ותנאי העסקתם של עובדים באמצעות שימוש בחוזה מומחים; בכך שלא פיקחה על התנהלות המשרדים בחלק מהנושאים שבהם אָצְלָה להם מסמכותה.
גיוס כוח אדם איכותי ושימור המשאב האנושי בשירות המדינה, הידע והניסיון שרכש העובד הם יעדים שראוי כי נש"ם תחתור להגשמתם ; על פי דין ניתן להעסיק עובדים באמצעות חוזים מיוחדים, ולכן אין בממצאי הדוח כדי לומר כי אין לעשות זאת; אולם מן הראוי לעשות זאת לאחר בחינת הנושא בעבודת מטה מסודרת, באמצעות כלים ותמריצים ייעודיים ובאופן אחיד בכלל שירות המדינה.
רק כך תתאפשר שקיפות מלאה בנושא.
הצורך בהסדרה ובשקיפות, שיביאו עמן שוויון, גובר לנוכח המגמה להרחבת השימוש בחוזים אלה.
משרד ראש הממשלה 401 .
ממצאי דוח זה מלמדים שיש צורך כי נש"ם, בשיתוף הממונה על השכר יבחנו ויסדירו את הסדרי ההעסקה בשירות המדינה, בין שבמסגרת הוועדה שהוקמה בהחלטת הממשלה, כמפורט לעיל, ובין שבמסגרת אחרת.
בכלל זה עליהם לפעול בנושאים האלה: קביעת הסדרי העסקה אשר יעניקו למשרדי הממשלה את הגמישות הניהולית הראויה, אך יעלו בקנה אחד עם הוראות התקשי"ר ועם מטרותיהן; הגדרת מדיניות אחידה, שקופה ושוויונית בכל הנוגע לסוגי המשרות ולסוגי העובדים שיועסקו באמצעות חוזים מיוחדים; קביעה ופרסום - בקרב הציבור ובקרב עובדי שירות המדינה כאחד - נהלים ברורים ומחייבים, המתייחסים לכל אחד משלבי העסקה בחוזה מיוחד - קביעת אופן ההעסקה, הארכת החוזה וסיומו - ופיקוח כי אלה מבוצעים באופן המשרת את מטרת החוזה המיוחד; על נש "ם לפרסם ביתר שקיפ ות את אפשרויות ההעסקה הקיימות ואת האופן שבו הן מנוהלות; ועל הממונה על השכר לפעול לפרסום הנתונים כנדרש ממנו בחוק, כך שלמקבלי ההחלטות ולציבור יהיה מידע זמין בנושא; על נש"ם לממש לאלתר את סמכותה ולפעול כדי שהעסקת עובדים במילוי מקום תצומצם במידה רבה ותיוחד אך ו רק למקרים חריגים שלהם נועדה; על נש"ם להקפיד על כך שהעובדים יגויסו לשירות המדינה על פי ההוראות, אגב תיעוד גיוס כמתחייב במינהל תקין; על נש "ם להנחות את משרדי הממשלה לעשות שימוש נכון ומבוקר בסמכויות שאָצְלָה להם.
הנצחת נשיאי ישראל וראש י ממשלותיה שהלכו לעולמם (להלן - ראשי המדינה) היא נדבך חשוב בשימור ההיסטוריה והמורשת של מדינת ישראל.
עם קבוצה זו נמנים אישים שהטביעו את חותמם בדברי ימיה של התנועה הציונית, בתקומת ישראל, בתולדות המדינה, בבניינה ובעיצובה.
ראשי המדינה שהלכו לעולמם לפי תפקידם ותקופת כהונתם .
הכהונה* נשיאים תקופת .
1949 -1952 ( חיים ויצמן 1874 - .
1955 -1963 ( דוד בן גוריון 1886 - .
1952 -1963 ( יצחק בן צבי 1884 - .
1963) 1954 -1955 ( משה שרת 1894 - .
1963 -1973 ( זלמן שזר 1889 - .
1974) 1963 -1969 לוי אשכול ( 1895 - .
1973 -1978 ( אפרים קציר 1916 - .
2009) 1969 -1974 ( גולדה מאיר 1898 - .
1983 -1993 ( חיים הרצוג 1918 - .
1992 -1995 ( יצחק רבין 1922 - .
1993 -2000 ( עזר ויצמן 1924 - .
2005) 1977 -1983 ( מנחם בגין 1913 - .
1983 -1984 ( יצחק שמיר 1915- .
2012) משרד ראש הממשלה 303 1986 -1992 * הנשיא החמישי של מדינת ישראל מר יצחק נבון יבדל"א כיהן בשנים 1978 -1983 .
חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה, התשמ"ו - 1986 (להלן- חוק ההנצחה), מתווה את הדרך להנצחת ראשי המדינה.
מלבדו חוקקה הכנסת במרוצת השנים חוקים להנצחת ראשי מדינה מסוימים.
חוקים אלו קובעים את אופן ההנצחה של האישים, ומכוחם הוקמו תאגידים סטטוטוריים4 שההנצחה היא עיקר עיסוקם (להלן - תאגידי הנצחה).
לפי חוק ההנצחה הממשלה תמנה את אחד משריה להיות ממונה על ביצוע חוק זה.
לפי החלטת ממשלה מ - 1987 ראש הממשלה הוא השר הממונה על ביצוע החוק (להלן - השר הממונה על ביצוע חוק ההנצחה).
לפי חוק ההנצחה, על הממשלה למנות מועצה לעניין הנצחת זכרם של ראשי המדינה שתהיה מורכבת מנציגי הממשלה ומאנשי ציבור (להלן - המועצה להנצחה או המועצה).
על המועצה להציע לממשלה תכנית להנצחת זכרו של כל מי שכיהן כנשיא המד ינה או כראש ממשלה.
התכנית תפרט את פעולות ההנצחה שתבצע הממשלה ואת פעולות ההנצחה שיבצעו גופים ציבוריים בתמיכת הממשלה (להלן - הגופים היציגים).
המועצה הגדירה גוף יציג כגוף שעיקר פעולותיו מיועדות להנצחת זכרו ופעילותו של ראש מדינה.
בעקבות חוק ההנצחה קבעה הממשלה ב- 1988 עקרונות להנצחת זכרם של ראשי המדינה כפי שהמליצה המועצה להנצחה (להלן- החלטת הממשלה 1505.
) הגופים היציגים שהוקמו בחלוף השנים 5 ( :נחלקים לשתי קבוצות 1( שישה תאגידים סטטוטוריים6 ;שהוקמו על פי חוק ומתוקצבים בקביעות מתקציב המדינה (2 ) חמש עמותות וחברהלתועלת הציבור (חל"ץ) 7 שפעילותן נסמכת על תמיכות ממשרדי ממשלה.
בשנת 2011 תוקצבו התאגידים בסכום כולל של כ -35 מיליון ש"ח, ולעמותות אושרו תמיכות בסכום כולל של כ-1.
מיליון ש"ח דוח זה מתמקד בייזום, תכנון ותמיכה ישירה של הממשלה בהנצחה בהתאם לעקרונות שנקבעו לפי חוק ההנצחה.
יצוין כי מפעלי הנצחה מתבצעים גם על ידי רשויות מקומיות (קריאת שמות של רחובות, בתי ספר וכד'), וכן על ידי גופים ציבוריים, מוסדות אקדמיים, חברות ממשלתיות ועוד.
בחודשים אפריל -ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בנושא ההנצחה של נשיאים וראשי ממשלה על ידי המדינה.
נבדקה פעילותה של המועצה להנצחה בשנים 2007 -2012 , ונבדקו התקציבים והתמיכות שהועברו לגופים היציגים.
כמו כן, נבחנו היבטים כגון מימון הפעילות והקצאת קרקעות לבניית מבנים לשימוש הגופים.
בדיקות השלמה נעשו עד ינואר 2013 .
הבדיקה נעשתה במשרד ראש הממש לה (להלן - משרד רה "ם).
בדיקות השלמה נעשו בגופים היציגים, באגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים), במשרד התרבות והספורט (להלן - משרד התרבות), במשרד החינוך, בגנזך המדינה, במרכז ההסברה שבמשרד ההסברה והתפוצות (להלן - מרכז ההסברה) ובמינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י).
ממצאים הנוגעים לנושא הנצחת ראשי המדינה הובאו גם בדוחות קודמים של מבקר המדינה8.
4 תאגיד סטטוטורי הוא גוף המוקם בחוק מיוחד וממלא תפקידים ציבוריים על פי הקבוע בחוק.
יצויין ששניים מנשיאיה המנוחים של מדינת ישראל, לא הונצחו על ידי גופים יציגים 6 .
בכל מקום שייכתב להלן תאגיד תהא הכוונה לתאגיד סטטוטורי 7 למרות ההבדל הארגוני -משפטי בין עמותה לחל"ץ, בדוח זה תיכלל חל"ץ בין העמותות.
8 דוח שנתי51 א( 2000 '), עמ449; דוח שנתי 51ב ( 2001 '), עמ293 ; דוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ403.
משרד ראש הממשלה 305 .
כאמור, חוק ההנצחה קובע שהממשלה תמנה את חברי המועצה להנצחה וזו תורכב מנציגי הממשלה ומאנשי ציבור.
תקופת כהונתו של חבר במועצה היא חמש שנים, ואפשר למנותו מחדש לתקופות נוספות ללא הגבלה.
לפי החוק, המועצה תקבע את נוהל דיוניה אם לא נקבעו נהלים בחוק 306 דוח שנתי63ג .
ההנצחה או בתקנות שהותקנו על פיו.
עוד נקבע בחוק כי השר הממונה על ביצוע חוק ההנצחה, יהיה רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
בביקורת נמצא שמאז נחקק חוק ההנצחה ב - 1986 לא הותקנו מכוחו תקנות לביצועו.
כמו כן נמצא כי המועצה להנצחה לא קבעה את נוהל דיוניה.
פעילותה של המועצה להנצחה .
בשנים 2003 -2007 לא מינתה הממשלה מועצה להנצחה, וממילא המועצה לא התכנסה.