HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אולם, לעומת זאת, הסקר הראשון שבוצע עבור רמ"י, בהזמנת משרד הבינוי והשיכון, והסקר השלישי שבוצע עבורה, בהזמנת משרד החקלאות - העוסקים באפשרות לבנות יחידות דיור על השטח שיתפנה לאחר העתקת המכון ממקומו - לא הוצגו לעיון חברי הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינ ה, כיוון שהוועדה מונתה לבחינת מהלך להעתקת מכון וולקני ממקומו - מהלך שיזמו ראשי משרד החקלאות - היא הייתה צריכה לקבל מלכתחילה את המידע המלא על הסקרים שבוצעו ב נושא.
בתשובת רמ"י מדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה נאמר, "אכן שני הסקרים הראשונים לא הוגשו לצוות הבוחן , אולם בכל אחד מן הסקרים ]הוועדה[ המאוחרים, לרבות האחרון, צוין קיומו של סקר אחר וקודם לו".
עוד נאמר בתשובה כי בישיבה האחרונה של הוועדה נמסרו סקרים אלה לחבריה.
בתשובת משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה, נאמר כי "ניצול השטח לבינוי הוא רק אמצעי למימון העתקת מכון וולקני לטובת חיזוק צפון הארץ, ככל שיוחלט על ההעתקה".
בתשובה מינואר 2019 למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות כי מטרת הוועדה הייתה "אך ורק לבדוק את התועלת לצפון, ולא את התועלות הצפויות מפינוי השטח במתחם בית דגן, ומבנית יחידות דיור עליו".
מתשובת רמ"י ומעיון במסמכי הוועדה עלה, כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הוצגו הסקרים לפני חברי הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון הארץ.
התמשכות העיסוק בשאלת העתקת מכון וולקני לצפון הארץ .
התוכנית שביקש משרד החקלאות לקדם - העתקת מכון וולקני לצפון הארץ - עלתה על סדר היום הציבורי, בתקשורת ובוועדת המדע של הכנסת, עוד בשנת 2016 .
בפגישות בין נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת ובין מנהלי מכוני המחקר הפועלים במסגרת מכון וולקני, ציינו המנהלים כי מאז עלתה לדיון, בשנת 2016 , תוכניתו של משרד החקלאות להעתיק את מכון וולקני לצפון משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1367 .
וולקני לצפון הארץ יש .
הארץ, שרויים החוקרים, המהנדסים ויתר עובדי המכון בחוסר ודאות לגבי עתידם המקצועי וכן בנוגע ליכולתם של החוקרים להתחייב למחקרים חדשים ולהמשיך בביצוע של מחקרים קיימים.
מנהלי מכוני המחקר הוסיפו כי נפגעה גם היכולת של המכון לגייס עובדים חדשים וסטודנטים למעבדותיו כיוון שלא ניתן לציין לפני המועמדים מה יהיה מיקומו הקבוע של מקום העבודה - במרכז הארץ או בצפונה.
בפברואר 2018 כתב מנכ"ל משרד החקלאות למנהל מכון וולקני כי כל עוד הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון הארץ לא הגישה את המלצותיה, לא תכלול תוכנית העבודה של המכון כל שיפוץ או בנייה שלא ניתן להעתיק לאתר אחר, פרט למקרים הקשורים לבטיחות.
זאת כדי לנקוט משנה זהירות ולצמצם בהוצאות אם יוחלט להעתיק את המכון לאתר אחר.
כאמור במועד סיום הביקורת באוגוס ט 2018 , עדיין לא הגישה הוועדה את המלצותיה לראש הממשלה.
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה על עבודת הוועדה כי היא התארכה בעקבות עתירה לבג"ץ22 וכן בעקבות חילופי גברי שהיו בקרב חברים בוועדה "שנבעו מחילופי גברי בגופי הממשלה השותפים" בה.
במהלך הביקורת ציין משרד מבקר המדינה בפני העוסקים במלאכה, כי בהתמשכות עיסוקה של הממשלה מאז שנת 2016 בשאלת העתקת מכון וולקני לצפון הארץ23 - יותר משנתיים וחצי- יש כדי ליצור פגיעה מתמשכת בעבודת המכון: עובדי המכון לרבות החוקרים שרויים באי-ודאות לגבי המחקרים שהם מבצעי ם ולגבי עתידם המקצועי.
נוסף על כך החל בפברואר 2018 , כל עוד לא התקבלה החלטה בקשר למיקומו העתידי של המכון, לא היה רשאי המכון על פי הוראת הנהלת משרד החקלאות לבצע שיפוצים במעבדותיו, למעט שיפוצים הנוגעים לבטיחות.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שמשרדי הממשלה יפיקו לקחים ממקרה זה בנוגע לפגיעה שעלולה להיגרם כתוצאה מהתארכות בדיקות בנוגע לסוגיות המשליכות על עתידם של ארגונים ועובדים.
יצוין כי בינואר 2019 הגישה הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון את המלצותיה לראש הממשלה.
במסמך שהגישה כתבה הוועדה כי היא סבורה שאין מקום להעתיק את מכון וולקני ממיקומו הנוכחי מכמה טעמים.
להלן תמצית מדבריה: מכון וולקני "הוא המוסד הגדול ביותר בישראל העוסק במחקר .
22 בעקבות מינוי הוועדה לבחינת העתקת מכון וולק ני לצפון הארץ הוגשה בפברואר 2017 עתירה לבג"ץ.
העתירה הוגשה נגד ראש הממשלה ומשרד החקלאות.
העותרים: הסתדרות העובדים החדשה, איגוד סגל המחקר, ועד סגל המחקר במכון וולקני וכן הוועד הארצי של עובדי משרד החקלאות.
בג"ץ 1779/17 הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' נ ' ראש ממשלת ישראל ומשרד החקלאות.
23 סקרים בנוגע להעתקת מכון וולקני ממקומו הוזמנו כאמור עוד לפני שנת2016 ; אולם בשנת 2016 העיסוק בנושא הגיע לשלב של גיבוש הצעת מחליטים וכן הגיע לידיעת חוקרי מכון וולקני ופורסם בתקשורת.
מבצע מחקרים חקלאיים ומסייע לחקלאים בישראל בפתרון בעיות שונות בתחום החקלאות".
הצוות שבוועדה "התרשם כי הפעילות המתבצעת על ידי מכון וולקני הינה בעלת חשיבות למחקר במדינת ישראל, וכי לא נמצא גורם [החולק על הצורך בהמשך קיומו.
עוד התרשם הצוות כי קיומו של אקוסיסטם24 ] הינו חשוב להמשך פעילות המכון.
בנוסף, התרשם הצוות כי ניתוקו הפיזי והרחקתו של מכון וולקני מהמערך התומך, משמעותו צמצום בפעילות המחקר המתקיים במכון".
עוד כתבה הוועדה כי "הצוות התרשם מהפעילות המתבצעת בשלוחות המכון - בצפון ובדרום, וממליץ על הכפלת הפעילות בשלוחה הצפונית בנווה יער.
מימון עלות התשתיות להכפלת הפעילות תמומן מהשבת הקרקע ש אינה נדרשת לפעילות המכון, לרשות מקרקעי ישראל - על פי הכללים והנהלים המקובלים".
משרד החקלאות כתב בינואר 2019 למשרד מבקר המדינה, כי "יש להוסיף ולציין כי הוועדה קיבלה את מסקנתה פה אחד, ובתוכה גם מנכ"ל משרד החקלאות, וגם יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה".
נמצא כיבשלבים הראשונים של טיפול הממשלה בשאלת העתקת מכון וולקני לצפון נפלו פגמים.
עולה כי תחילה קבע משרד החקלאות מטרה - לפנות את מכון וולקני ממקומו ולהעתיקו לאזור הצפון - לפני שבחן אם מטרה זו מתיישבת עם צורכי המחקר החקלאי ובכללם צורכי המכון.
משרד החקלאות לא קיים היוועצות בנוגע לצרכים אלה עם הנהלת מכון וולקני והחוקרים בו, ועם אנשי אקדמיה מן המוסדות המקיימים קשרי גומלין עם מכון וולקני, לפני שגיבש את המטרה האמורה, המשליכה באופן ממשי על עתידו של המחקר בתחום חשוב זה.
בהמשך למהלכי משרד החקלאות לקדם את העתקת המכון לצפון מינה ראש הממשלה בינואר 2017 ,ועדה שתבחן את עצם ההעתקה ושבסמכותה גם להמליץ על מתווה ההעתקה ועל המיקום החדש של המכון.
רק במסגרת עבודתה של הוועדה, כשנתיים לאחר שהחלו גורמי ממשלה לעסוק בנושא25 , החלה למעשה עבודת מטה לאיסוף המידע הרלוונטי בקשר לכלל הסוגיות הנוגעו ת לשאלת עצם העתקת המכון לצפון.
24 סביבה (אקוסיסטם) מדעית -מחקרית של המכו ן - מוסדות אקדמיים ומחקריים שנמצאים בסמיכות למכון וולקני ומקיימים עמו קשרי גומלין.
25 כאמור נושא העתקת מכון וולקני ממקומו לצורך פינוי השטח שהוא שוכן עליו נבדק בשנת2014 , .
במסגרת סקר שהזמין רמ"י לבקשת משרד הבינוי והשיכון משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1369 .
ההחלטה על הקיצוץ בתקציב מכון וולקני לשנת 2019 .
ועדת קנדל שבחנה את פיתוח המו"פ החקלאי בישראל מצאה כיחלק גדול מהתקציב הממשלתי למינהל המחקר החקלאי (מכון וולקני) בשנים האחרונות מוקדש לתשלום שכר , וק רנות מחקר תחרותיות מממנות את הפעילות המחקרית.
דרך תקצוב זו " צמצמה את יכולת המינהל בשנים האחרונות להשקיע בשדרוג התשתיות שלו, ובאפשרותו לשמר סטנדרט מחקרי ברמה עולמית במגוון רחב של תחומים".
בהמשך לכך המליצה הוועדה "לשפר את תקצוב מ ינהל המחקר כך שתתאפשר גמישות ניהולית בהקצאת משא בים להשקעה שוטפת בתשתיות מחקר.
השקעה זו תוודא כי המחקר במינהל יישאר ברמה עולמית גבוהה גם בטווח הארוך".
בינואר 2018 אושר תקציב משרד החקלאות ל-2019 .
לרבות תקציב מכון וולקני בעקבות קיצוצים רוחביים בתקציב המדינה קוצץ תקציב משרד החקלאות בכ- 172 מיליון ש"ח.
בהמשך לכך ביצע משרד החקלאות קיצוצים ביחידותיו ובמסגרת זו החליט לקצץ את תקציב מכון וולקני.
על פי משרד החקלאות ועל פי אגף התקציבים במשרד האוצר הסכום הריאלי26 שהחליט משרד החקלאות לקצץ מתקציב מכון וולקני היה בסך 39 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה בדק את משמעות הקיצוץ בתקציב מכון וולקני מבחינת יכולתו של המכון להמשיך ולקיים את פעילויותיו.
כמו כן נבדק אם משרד החקלאות ליבן עם הנהלת מכון וולקני את החלטתו על הקיצוץ האמור בתקציב המכון בטרם קיבל החלטה זו.
משמעות הקיצוץ בתקציב לשנת 2019 של מכון וולקני .
שיעור הקיצוץ בתקציב ל - 2019 בהשוואה לנתוני ביצוע התקציב בשנת 2018: על פי נתוני ביצוע התקציב של מכון וולקני, סך התקציב השנתי נטו (התקציב על שינוייו ללא עודפים) של המכון בשנים 2015 - 201827 הוא בממוצע כ-245.
התקציב השנתי נטו שאותו מקבל מכון וולקני מן המדינה מממן ברובו את תשלום משכורות העובדים ובחלקו את הוצאות המינהלה והתקורה של המכון.
נוסף על כך למכון הכנסות ממקורות אחרים: מענקי .
26 על פי תשובתו של אגף התקציבים מדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה: "יש לציין כי הקיצוץ האפקטיבי הוא 39 מיליון, וזאת כיוון שאין לכלול בספירה את קיצוץ המזומן בתקנות ההרשאה ואת הסכומים בתקנות ההפחתות".
27 במועד סיום הביקורת שנת2018 .
עדיין לא הסתיימה ונתונים היו על אומדן ביצוע 1370 |דוח שנתי 69ב .
מחקר שהמכון מתחרה עליהם עם מכוני מחקר אחרים בהתאם לקולות קוראים שמפרסם המדען הראשי של משרד החקלאות מדי שנה או שמפרסמות קרנות מחקר שונות, וכן תמלוגים ממסחור של קניין רוחני.
ההכנסות ממענקים למחקרים אינן ודאיות כיוון שכאמור יש להתחרות עליהן, הן מיועדות לממן את המחקרים המבוצעים, והמכון מנכה מכספים אלו תקורה בסך של כ-25% .
על פי מכון וולקני, קרנות המחקר והמדען הראשי מגבילות את אפשרויות השימוש בכספי תקורות אלה; כך לדוגמה לא ניתן להשתמש בהם לרכישת ציוד קבוע הנדרש למכון.
לפיכך המכון מסתמך על ההכנסות מן התקציב השנתי שלו נטו כדי לממן את פעילותו ואת תשתיותיו.
יצוין, כי הנהלת מכון וולקני מסרה בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 כי "בתקורות הנגבות מתקציבי המחקר.
ניתן לעשות שימוש כדי לשלם חלק מהוצאות האחזקה והמינהלה".
להלן בלוח 1 ,הוצאות בעלות אופי קשיח (שכר, העברה תקציבית למלח"י ארנונה, דמי שימוש ואחזקת האתר) וכן הוצאות ישירות לביצוע מחקרים - מתוך סך הביצוע השנתי של תקציב מכון וולקני בשנים 2015 - 201828 , ותחזית הביצוע לשנת 2019 : לוח1 ,: הוצאות מכון וולקני לפי סך הביצוע השנתי של התקציב 2015 - 2019 )(במיליוני ש"ח .
(נתונים מקורבים) סך ביצוע .
ל- 2018 תחזית ביצוע .
סך תשלומים שבוצעו 347 356 385 411 397 .
הוצאות בעלות אופי קשיח מתוך סך .
הוצאות לשכר 180 177 180 181 176 .
*העברה למלח"י 14 14 16 13 13 .
דמי שימוש 9 9 9 9 9 .
אחזקת האתר 21 19 21 21 21 .
הוצאות ישירות למחקרים מתוך סך .
שנה 2015 2016 2017 2018 תחזית 2019 .
תשלומים 74 89 114 115 127 .
28 בינואר2019 מסר משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה את הנתונים לשנת 2018 שמופיעים בלוח זה ובלוחות שאחריו.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1371 ביצוע תקציב (נתונים מקורבים) סך ביצוע ל- 2015 סך ביצוע ל- 2016 סך ביצוע ל- 2017 סך ביצוע ל- 2018 תחזית ביצוע ל- 2019 סך הוצאות בעלות אופי קשיח והוצאות ישירות למחקרים מ-סך תשלומים שבוצעו שנה 2015 2016 2017 2018 תחזית 2019 תשלומים 304 314 346 345 352 שיעור סך הוצאות בעלות אופי קשיח וכן הוצאות ישירות למחקרים מסך תשלומים שבוצעו 88% 88% 90% 84% 89% .
המקור: נתוני מכון וולקני * תקציב המרכז לחקלאות ימית באילת (מלח"י) מועבר דרך מכון וולקני.
דרך העברת תקציב זו החלה בעקבות החלטת ממשלה: להעביר את מלח"י למסגרת הארגונית של מכון וולקני.
על כך ראו להלן בפרק: הפעולות להעברת מכון המחקר לחקלאות ימית (מלח"י) לתחום אחריותו של מכון וולקני.
מלוח 1 עולה כירובו המכריע של תקציב מכון וולקני (84% )ומעלה מן התקציב משמש למימון הוצאות לשימושים שהם קשיחים באופיים וכן להוצאות ישירות לביצוע המחקרים.
יצוין כי יתרת התקציב - כ-16% או פחות- משמשת למימון הוצאות התומכות בפעילות המחקרית, בהן הוצאות מינהלה, הצטיידות, שיפוץ, תחזוקה וביצוע פרויקטים (לרבות מחקרי אסטרטגיה והדרכה).
כך לדוגמה בשנת 2017 היווההוצאות התומכות בפעילות המחקרית 10% מכלל ההוצאות של המכון.
מימון פעולות התומכות בפעילות המחקרית באמצעות "קרן מנהל" .
על פי תקציבן מכון וולקני, בשנים שבהן הכנסות המכון עולות על הוצאות יו - מוגדר ההפרש הכספי הזה "קרן מֵנ הל".
על פי רישומי ההוצאות המכון רושם דרך "קרן מנהל" הוצאות לפעולות שונות התומכות בפעילות המחקרית שלו, ביניהן רכישת ציוד בסיסי שנדרש לחוקרים חדשים שנקלטים במכון לצורך התחלת מחקר, תחזוקה של בנק הגנים29 (מרכז אשר הוקם בשנת 2008 על ידי .
29 בנק הגנים לצמחי ארץ ישראל שבמכון וולקני הוקם בשנת 2008 על ידי הממשלה במימון משותף עם קרן רוטשילד והוא מרכז לאומי לשימור המאגרים הגנטיים של צמחית האזור לטובת פיתוח בהווה ובעתיד.
מאז הקמתו, פועל בנק הגנים בכפוף להנהלה מדעית שתפקידה לבטא את אופיו הציבורי- לאומי של המוסד, ובה חברים נציגים של מרבית מוסדות המחקר הרלוונטיים בארץ ונציגי משרדי ממשלה הקשורים לפעילות הבנק.
בבנק הגנים הישראלי מאוחסנים כיום יותר מ-30,000 דוגמאות שונות של זרעי בר וגידולי תרבות מישראל ומהעולם כולו.
מקורות: אתר בנק הגנים ישראל https://igb.
php ; :וכן אתר המשרד להגנת הסביבה http://www.
il/subjectsEnv/NatureBiodiversity/IsraelBiodiversity/Pages/IsraelPlantGe neBank.
aspx 1372 |דוח שנתי 69ב .
הממשלה ופועל לשימור המאגרים הגנטיים של צמחיית ארץ ישראל) לרבות מימון עובד במשרה חלקית בו, מ ינויים למאגרי מידע ממוחשבים הנחוצים לחוקרים, שיפוץ מעבדות, ביצוע מחקרי אסטרטגיה של המכון, וכן הוצאות לאחזקה מונעת לרבות עבודות חשמל.
מרישומי מכון וולקני עולה שפעילות בנק הגנים ממומנת לכאורה מ"קרן מנהל" - כלומר, מימון מיתרת כסף שנשאר כאשר ההוצאות נמוכות מן ההכנסות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות ולמכון וולקני, כי דרך מימון כזו אינה מתיישבת עם העובדה שבנק הגנים מהווה נכס חשוב למשרד ולמדינה ויש להקצות לו מקור כספי קבוע.
בתשובה מנובמבר 2018 " ,של מכון וולקני למשרד מבקר המדינה נאמרההערה נכונה, ולהבא נכלול תמיכה בבנק הגנים בסך 975 אלפי שקלים במסגרת השימושים הקשיחים בתקציב הנטו (כמו דמי שימוש וארנונה )".
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 נאמר כי "פעילות בנק הגנים ממומנת בתקציב מדינה נטו ולא דרך קרן המנהל.
הבחירה של מכון וולקני להציגו כ'הוצאה גמישה' היא טעות, אבל המשמעות שלה היא תצוגתית בלבד.
להלן בלוח 2 התקציב נטו בניכוי הוצאות לשכר ובניכוי סכום ההעברה השנתי למלח"י: לוח 2 : התקציב נטו בניכוי הוצאות לשכר ובניכוי התשלום למלח"י, 2015 - 2019 )(במיליוני ש"ח .
ל- 2018 תחזית ביצוע ל- 2019 על פי .
נתוני התקציב המאושר .
סך ההכנסות מהתקציב נטו* 239.
הוצאות ההעברה למלח"י 14.
ההכנסות מהתקציב נטו בניכוי .
ההוצאות לשכר וההעברה למלח"י 46.
המקור: נתוני מכון וולקני * הכנסות מתקציב נטו מאושר (לא כולל עודפים).
לאחר שמנכים מהתקציב נטו של המכון הוצאות של שכר ואת סכום ההעברה השנתי למלח"י נשארת יתרה שבאמצעותה אמור המכון לממן ככלל את פעילויותיו לרבות תשלומי ארנונה, מים, חשמל, גינון, אחזקה, שיפוצים, ופרויקטים שונים במסגרת תוכנית העבודה שלו.
מלוח 2 עולה כי הסכום השנתי הממוצע של יתרה זו בשנים 2015 - 2018, שהיה כ-50.
5 ,מיליון ש"חנשחק מאוד משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1373 .
עקב הקיצוץ בתקציב המכוןוהוא יהיה בשנת 2019 כ-11.
3 מיליון ש"ח בלבד- שחיקה של כ-78%.
הקיצוץ בתקציב לשנת2019 משמעותו שלמכון כמעט שלא יהיה תקציב לשם תפעולו השוטף ואחזקתו, ולשם ביצוע פעולות הנדרשות למילויי תפקידו, שהן מעבר לתשלום ההוצאות לשכר והעברה כספית למלח"י.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כתבה מנהלת בכירה ביחידת התקציבים של משרד החקלאות, כי השורה של הוצאות השכר המוצגת בסעיף זה כוללת גם הוצאות לכוח אדם מתקציבי קרן המדען הראשי.
להלן בלוח 3 סךההכנסות ממקורות שונים (תקציב נטו ומקורות אחרים) בניכוי סך ההוצאות (שימושים) לשנים 2015 - 2019.
לוח 3 :סך ההכנסות וההוצאות במכון וולקני, 2015 - 2019 (במיליוני ש"ח) .
עודף הכנסות על הוצאות 20.
המקור: נתוני מכון וולקני .
מלוח 3 עולה כי בשנים2015 - 2017 כיסו ההכנסות את סך ההוצאות ואף נותרו סכומים עודפים, ובשנת 2018 כבר עלו במעט ההוצאות על ההכנסות30 .
לעומת זאת על פי נתוני התקציב המאושר לשנת 2019 וההוצאות החזויות, עולה כי המכון יהיה נתון בגירעון ניכר באותה שנה - הכנסותיו הצפויות יהיו נמוכות ב-35 .
מיליון ש"ח מן ההוצאות הצפויות כיוון שהמכון מחויב לשלם הוצאות כגון שכר העובדים והעברת התקציב למלח"י, הרי שעולה חשש ש לא יישאר לו כסף לקיום הפעילויות החיוניות לתפקודו.
מדובר כאמור בפעילויות שנדרשות כבסיס לעבודתו של המכון ושל החוקרים - ביניהן פעולות הנחוצות לתחזוקה מונעת , ותשלומי מ ינויים למאגרי מידע ממוחשבים הנחוצים לחוקרים שלא יהיה מקור לממן אותן.
כמו כן לא יהיה תקציב לממן קליטת חוקרים חדשים.
30 ראוי להבהיר כי העודפים אוהחוסרים הם לאחר פעילות שוטפת, תחזוקה, בינוי, תשתיות וקרן מנהל.
מכון וולקני לא יצליח .
בתשובה מאוגוסט 2018 של תקציבן המכון למשרד מבקר המדינההוא כתב כי הוא מתקשה לבנות את תקציב הפעילות של המכון כיוון שאין לו מקורות מימון לכך.
לדבריו, לא זו בלבד שמכון וולקני לא יוכל נוכח הקיצוץ בתקציב לקלוט חוקרים חדשים אלא שיותר מכך, "אם הקיצוץ נשאר בעינו - אנחנו מדברים על תשלומי חשמל, מים, שמירה, ארנונה"]קושי לשלם[.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי "הטענות בדבר אי היכולת של מנהל המחקר החקלאי להתחיל את שנת העבודה 2019 .
מוקצנות" (ההדגשה במקור); "כמו בכל יחידה במשרד ממשלתי, אם במהלך שנת התקציב היחידה נקלעת לקשיים תקציבים, הרי שישנן דרכים מקובלות לקבלת תוספת תקציבית".
עוד נאמר בתשובה כי "יש לזכור שמדובר בתחזית, וכזו היא יכולה להשתנות, במיוחד בכל הקשו ר להכנסות מגורמי חוץ ומתמלוגים"; "גם את תקציב הנטו ניתן לשנות במהלך תקופה והיו שנים שתקציב המינהל הוגדל בצורה משמעותית באמצע השנה"; "לפיכך, ניתן להתחיל את השנה, ולערוך בקרה רבעונית ובהתאם לתמונת ההכנסות וההוצאות בפועל לפעול לשינוי היכן שדרוש".
לגבי פעולות הנדרשות לתחזוקה מונעת, כתב המשרד בתשובתו: "לעתים במצב של מצוקה תקציבית מחליטים לא לבצע פעולות כאלו בתוכנית העבודה של תחילת השנה, ובמהלך השנה, שופטים באדיקות כל מקרה לגופו ובוחנים מה הכרחי.
במשרד החקלאות ב- 2017 וב-2018 הייתה הנחיה לא לבצע פעולות כאלו באופןגורף (בשל הצורך להתמודד עם קיצוצים בתקציב) וכל מקרה נבחן לגופו ובמידה ונמצא הכרחי בהקשר בטיחותי" אושר.
עיון במסמכי משרד החקלאות העלה כי מנהלת אגף בכירה ביחידת התקציבים במשרד בחנה את משמעות הקיצוץ בתקציב מכון וולקני ל-2019 וניתחה את המידה שבה יושפעו ממנו פעילויות המכון.
בפברואר 2018 היא כתבה למנכ"ל המשרד, שהמשמעות של הקיצוץ בתקציב מכון וולקני "היא שסכום של 36.
]של המכון[ )מלש"ח הופחתו בתקציב הרכש (תפעול/פעולותסכום זה מהווה קיצוץ של 43% מכון[ בהשוואה לתקציב הרכש (נטו) של מנהל המחקר ב]וולקני- 2018 .
"היא הוסיפה: "להערכתי, מנהל המחקר לא יצליח להתמודד עם הקיצוץ הזה ב-2019 , בין היתר משום שתקציבי הרכש משמשים להוצאות שוטפות וקבועות כגון, חשמל, מים ארנונה, אחזקת מבנים ודמי שימוש, אשר הגמישות בהן נמוכה מאוד והמימון שלהם באמצעות הכנסות מגורמי חוץ מוגבל לשיעור מסוים בהסכמים עצמם".
עולה אפוא כי נעשתה הערכה מקצועית -תקציבית במשרד החקלאות ולפיה לא יצליח המכון להתמודד בשנת 2019 עם הקיצוץ בתקציבו, כיוון שלא יהיו לו מקורות מספקים למימון ההוצאות הבסיסיות שלו ובהן חשמל, מים ארנונה ותחזוקה.
 משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1375 .
ועדת קנדל מצאה כי הולכת ומצטמצמת היכולת של מכון וולקני לשמר תשתיות מחקריות שישרתו את חוקריו לשם ביצוע מחקרים ברמה עולמית.
החלטת משרד החקלאות בעקבות הקיצוץ הרוחבי שהושת עליו לקצץ סכום משמעותי מתקציב המכון לשנת 2019 ,הייתה ראויה לבחינה נוספת שכן היא אינה מתיישבת עם מ סקנות ועדת קנדל.
מתשובת משרד החקלאות עולה כי המכון יכול להתחיל את פעילותו בשנת 2019 , ואם במהלך השנה יקלע לקשיים תקציביים - "הרי שישנן דרכים מקובלות לקבלת תוספת תקציבית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי תשובתו נכונה למקרה בו נקבע ליחידה תקציב אשר אמור לספק את צרכיה ובמהלך השנה היא נקלעת בכל זאת לקשיים.
אולם במקרה זה, שבו מדובר בקיצוץ של 39 מיליון ש"ח מתקציב המכון, נאמר בהערכה מקצועית תקציבית שנעשתה במשרד עצמו בשנת 2018 , "המכון לא יצליח להתמודד עם הקיצוץ" הזה בתקציבו לשנת 2019 .
כלומר, המשרד צופה מראש ש המכון יקלע לקשיים.
לפיכך מטרת הבחינה הנוספת של ההחלטה בעניין זה היא לקיים את האמור: סוף מעשה במחשבה תחילה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות במסגרת הביקורת שעשה, כי ניתוח ההשלכות הצפויות כתוצאה מקיצוץ התקציב בראי מסקנות ועדת קנדל מחייבות ביצוע בחינה נוספת והערכת מצב, על מנת להבטיח כי המכון ימשיך לתפקד כנדרש ולספק לחוקריו את התשתיות הראויות להבטחת ביצוע מחקרים ברמה גבוהה.
עוד העיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות ולמכון וולקני, כי כדי שיהיה ניתן להתמודד הן בשנת 2019 והן בשנים הבאות אחריה עם השלכות של קיצוצים רוחביים, על שני הגופים לסווג בכל שנה את הפעולות החיוניות לקיום פעילותו של מכון וולקני ולשייך להן מקור תקציבי.
בחינת הצרכים החיוניים תאפשר להבטיח שבתקופות של קיצוצים תקציביים לא ייפגעו פעולות אלה, שכן שחיקה עד ביטול של מקורות למימון שימושים בסיסיים וחיוניים בפעילותו של מכון המחקר תביא לכך שהוא לא יהיה מסוגל למלא את ייעודו - לספק לחוקרים המועסקים בו את התנאים לביצוע המחקרים, להגן על הקניין הרוחני שעולה ממחקרים אלה ולקדם את שיתוף הפעולה בין המחקר לבין התעשייה.
דיון בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת על הקיצוץ בתקציב מכון וולקני .
בעקבות ההחלטה על הקיצוץ בתקציב מכון וולקני לשנת 2019 הגישו שלושה חברי כנסת הצעה לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת (להלן - ועדת המדע) לקיים דיון מהיר בעניין.
בדברי ההסבר להצעה נאמר בין היתר: "קיצוץ כה עמוק בתקציב המכון יביא לייבוש המחקר בו".
עוד נאמר, כי הוועדה מתבקשת לקיים דיון מהיר "ובטרם אישור התקציב של 2019 .
ולברר עד תום את הצעת התקציב 1376 |דוח שנתי 69ב .
והשלכותיה על המחקר החקלאי".
בעקבות זאת, על פי החלטת יו"ר הכנסת והסגנים, קיימה ועדת המדע בפברואר 2018 .
דיון בנושא בדיון בוועדת הכנסת ציין מנהל מכון וולקני כי ההחלטה של הנהלת משרד החקלאות על הקיצוץ הניכר בתקציב המכון לא לובנה עימו ונודע לו על כך רק לאחר אישור התקציב בממשלה.
ממסמכי המכון עלה כי בפברואר 2018 כתב מנהל מכון וולקנילשר החקלאות, כדלקמן: "מונחת לפניי הצעת התקציב של מינהל המחקר החקלאי לשנת 2019.
הצעת הקיצוץ האמורה הושתה עלינובהפתעה מוחלטת .
בהשוואה לתקציב השנה הנוכחית.
לפגיעה אנושה בפעילות המחקר עד כדי עצירתו ומטבע הדברים לבעיות חמורות בפעילותו השוטפת ולסיכון עצם קיומו בעתיד " (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת משרד החקלאות , במהלך ביצוע הביקורת, כי מן הראוי היה ללבן עם הנהלת מכון וולקני את עניין הקיצוץ בתקציב 2019 קודם שהתקבלהההחלטה לעשות כן , כדי שיהיה ניתן לבחון את משמעות הדבר ולבדוק מהו גובה הקיצוץ שניתן לעשות תוך שמירה על יכולת המכון לתפקד כראוי.
העדרו של הליך בחינה משותף לפני ההחלטה לבצע קיצוץ ריאלי של כ-39 מיליון ש"ח בתקציב המכון היה בו כדי לפגוע ביכולת המשרד לקבל החלטה מושכלת בעניין זה וכן היה בו כדי לפגוע ביחסי האמון בין המכון לבין המשרד.
במהלך הביקורת העיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות כי יש צורך לתת את הדעת לסוגיה המועלית בפרק זה הנוגעת לגודל הקיצוץ ולהשלכות שעלולות להיות לו על היסודות התפקודיים של המכון.
:טענות מנהל מכון וולקני בדיון בוועדת המדע מנהל מכון וולקני מסר לנוכחים בדיון כי הקיצוץ בתקציב המכון יפגע באופן ניכר ביכולתו של המכון לתפקד כראוי.
מדבריו עלה, כי אם לא יוכל המכון לספק לחוקרים את התשתיות והציוד הנדרש לביצוע המחקרים הם לא יוכלו לבצע את עבודתם וגם לא יוכלו להתחייב כלפי קרנות המחקר שהם יכולים לבצע את המחקרים המבוקשים.
:תגובת משרד החקלאות לטענות על הקיצוץ בתקציב המכון מנהלת אגף בכירה ביחידת התקציבים במשרד החקלאות ייצגה את המשרד בדיון.
מנכ"ל משרד החקלאות שלח לוועדה מכתב ובו הציג נתונים אשר לדבריו יכולים "לשפוך אור" על שאלות וטענות בנושא.
במכתבו נאמר: "הקיצוצים הרוחביים שחלו בשנים 2018-2014 לא הוש תו כלל על מנהל המחקר החקלאי, כך, בעוד שכל משרדי הממשלה (וביניהם משרד החקלאות) ספגו קיצוצים רוחביים, תקציב מנהל המחקר החקלאי גדל מדי שנה הן בשכר משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1377 .
והן בקניות"; "בשנת2019 , שיעור הקיצוצים הרוחביים המצטברים היה גבוה יותר מאשר בכל אחת מהשנים האחרונות"; הוא הוסיף: "בשל כך, משרד החקלאות נאלץ בשנת התקציב 2019 לקצץגם במנהל המחקר החקלאי, בשיעור שהמנהל לא היה מורגל בו"; "שר החקלאות.
ואנוכי רואים חשיבות מאוד גדולה במחקר החקלאי ולכן עמדנו על כך שתקציבי מענקי המחקר (תקציבי הרשאה להתחייב) יגדלו מ-63 מלש"ח בבסיס תקציב 2018 ל-122 מלש"ח בהצעת התקציב ל-2019 (הגדלה של59 .
)מלש"ח ובנוסף, הצעת התקציב ל -2019 כוללת הגדלה של 15 מיליון ש"ח (בהרשאה להתחייב) לטובת שדרוג מעבדות"; "הכוונה במהלכים הללו היא צמצום הוצאות התפעול המנהל והמטה של מנהל המחקר החקלאי אך הגדלה מנגד של ההוצאות הישירות למחקר" (ההדגשות במקור ).
יצוין, כי בדיון ועדת המדע הסתייג מנהל מכון וולקני מן האמור במכתבו של מנכ"ל המשרד.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מידע שקיבל הן ממכון וולקני והן ממנהלת אגף בכירה ביחידת התקציבים במשרד החקלאות את המשמעות עבור מכון וולקני של תוספת למענקי המחקר בגובה 59 מיליון ש"ח, שהחליטה עליה ה נהלת משרד החקלאות סמוך להחלטתה על קיצוץ של 55 מיליון ש"ח בתקציב המכון.
המסקנה שעלתה מן הבדיקה היא כי מבחינה מעשית עשוי המכון לקבל לצורך הוצאות התחזוקה והתפעול שלו מתוך התוספת למענקי המחקר סכום שנתי של כ-3 מיליון ש"ח בלבד.
יתרה מזו, גם הסכום הזה אינו מובטח למכון.
על התוספת בסך 59 מיליון ש"ח למענקי מחקר מתחרים כלל מכוני המחקר בארץ ולכן לא מדובר במענקים המובטחים למכון וולקני.
התוספת היא לתקופה של שלוש שנים - כלומר כ-20 מיליון ש"ח לשנה.
על פי מכון וולקני, גם אם יזכה בכ-70% ממענקי מחקר אלה- כלומר כ-14 מיליון ש"ח לשנה- לכל אחת משלוש השנים, הרי שרוב הסכום מיועד למחקר.
על פי הממונה על התקציבים במכון וולקני, המכון גובה 25% ממענקי המחקר לצורכי תקורה- מכאן עולה כי מתוך הסכום של 14 מיליון ש"ח, יתווספו רק כ-3 מיליון ש"ח לצורך מימון פעולות תחזוקה ותפעול של המכון.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה כתב מנכ"ל משרד החקלאות: "בשנת 2018 השיג מינהל המחקר החקלאי תרומה לקידום מחקרים על סך 4.
מתוך תקציב זה, גם קופת המנהל גדלה שכן ישנן תקורות קבועות היורדות מכל תקציב המגיע למינהל המחקר החקלאי, ומגדילות את תקציב המנהלה.
רוצה לומר - גם בשנת 2019 1378 |דוח שנתי 69ב .
מינהל המחקר החקלאי ימשיך בפעולותיו לגייס תקציבי מחקר, ויתכן וכל סוגיית תקציב המנהל תתייתר בגיוס תרומה אחת כמו התקציב דלעיל".
אגף תקציבים במשרד האוצר כתב בתשובה למשרד מבקר המדינה, כי לאורך השנים זכה מכון וולקני בכ -70% מהקולות הקוראים שפרסם המדען הראשי במשרד החקלאות; וכי ניתן להניח כי רוב רובו של הגידול בתקציבי המחקר לשנת 2019 .
יתגלגל למכון וולקני יצוין לגבי מענקי מחקר שניתנים למכונים, בעיקר כשמדובר במכון כמו וולקני השייך למשרד ממשלתי - הם ניתנים לחוקרים על בסיס העובדה שהם פועלים במסגרת מתקן שנועד לצורכי מחקר ואשר יש בו תשתיות בסיסיות לשם כך.
מענקי מחקר לא נועדו להקים את תשתיות המכון, לרבות מתקני החוקרים, או לתמוך בהן.
יצוין כי לעומת זאת התקציב לצורך שדרוג מעבדות נועד לכך.
:החלטות ועדת המדע בסיכום הדיון בוועדה נאמר בין היתר: " הוועדה מביעה התנגדות חד-משמעית לקיצוץ בתקציבי המכון ]ה[וולקני"; הוועדה תפנה "בהקדם ליושב -ראש ועדת הכספים לקיים דיון משותף בנושא "; "הוועדה דורשת ממשרד החקלאות ומהשר העומד בראשו לחזור לצעדים בוני אמון עם החוקרים ועם מנהלי מכון וולקני, ולפעול למניעת הקיצוץ המדובר ע"מ לחזק את הפעילות השוטפת של המכון הוולקני"; "הוועדה מבקשת דיווח ותקיים מעקב בנושא".
באוקטובר 2018 קיימה ועדת הכספים של הכנסת ישיבה בנושא הקיצוץ בתקציבו של מכון וולקני31 .
נציגי משרד החקלאות ומשרד האוצר נכחו בדיון ויו"ר ועדת הכספים ביקש מהם לבחון אם יש צורך בתוספת לתקציב מכון וולקני נוכח הקיצוץ בתקציבו לשנת 2019 .