HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המערכת מספקת מידע זמין למנהלים וללקוחות על תהליכי עבודה בנמל ובכך תורמת לשיפור השירות הניתן להם.
נוסף על כך, היא חוסכת עיתוקים 3 מיותרים שהם מרכיב חשוב בפרמיות שמשלם הנמל לאנשי התפעול.
מאוגוסט 2009 עד יולי 2010 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את המערכת בנמל חיפה.
בדיקות השלמה נע שו בספטמבר ובאוקטובר 2010 .
נבדקו בעיקר פיקוח הדירקטוריון על ניהול הפרויקט; הטיפול בדוח מבקר הפנים של נמל חיפה על המערכת ; הליך לבחירת ספק חלופי להקמת המערכת; ניהול סיכונים בפרויקט.
הביקורת נע שתה ב"חברת נמל חיפה בע"מ" (להלן - נמל חיפה או חברת נמל חיפה).
בדיקות השלמה נעשו ב"חברת נמלי ישראל בע"מ" (להלן - חנ"י) וברשות החברות הממשלתיות.
ההיערכות לניהול המסופים בשנים 2001 -2005 .
: מערך המסופים והפריקה המתקנים העיקריים המשמשים את חברת נמל חיפה בע"מ במתן שירותי הנמל השונים הם המסופים: המסוף המערבי נמצא באזור הנמל הראשי ושטח רציפו כ -100 דונם; מסוף המכולות המזרחי נמצא בעורף אזור "חוף שמן" ושטח רציפו כ -400 דונם; מסוף הקישון נמצא ב מזרח הנמל ושטח רציפו כ-200 דונם; מסוף הכרמל כולל שני רציפים תפעולייםבשטח של כ-290 דונם.
בבנייתו, שהושלמה בחודש מאי 2009 , השקיעה חנ"י כ -1.
הוא נמסר לנמל חיפה ביוני 2009.
פריקת הסחורות והמכולות מהאניות נעשית באמצעות עגורנים4 .
חברת נמל חיפה רכשה עבור מסוף הכרמל שישה עגורני גשר חדשים לפריקה ולטעינה של אניות, ו - 12 עגורני שער המיועדים לטיפול במכולות בשטחי האחסון.
הפעלת עגורנים אלה מותנית בהפעלת מערכת TOS , היות שאין לעגורנים חדר בקרה והקשר בין העגורן ובין הגורר או המשאית נעשה באופן אלקטרוני, ונַוְוטָן - GPS הוא המזהה את מיקום המכולה.
התחלת פעילות העגורנים במסוף הכרמל תוכננה ל ספטמבר 2010 .
במועד סיום הביקורת, יולי 2010, .
המסוף שימש לצורכי אחסון בלבד .
2 Terminal Operating System.
הזזת מכולה ממקום למקום .
4 עגורן הנו ציוד מכני הנדסי המיועד להרמת גופים כבדים.
עגורן גשר הוא עגורן שהגשר שלו נשען בכל אחד מקצותיו על מרכב שגלגליו נעים על מסילה עילית.
עגורן שער הוא עגורן גשר שקצותיו מורכבים על עמודים המצוידים בגלגלי נסיעה במפלס הקרקע.
1710 דוח שנתי 61ב מפת נמל חיפה ומסופיו ההחלטה על ההצטיידות במערכת : ביולי 2001 פרסמה רשות הנמלים והרכבות (להלן - רנ"ר) מכרז בין-לאומי לבחירת ספק למערכת TOS; ועדת המכרזים העליונה ברנ"ר אישרה את המשקלות ל בחינת הצעות החברות - 20% לחלק הטכני ו-80% .
לחלק הכספי ביוני 2002 אישרה ועדת המכרזים העליונה ברנ"ר את ההתקשרות ואת תוצאות המשא ומתן עם חברה א' שכללו לוח זמנים ל הטמעת המערכת בנמל אשדוד ב-21 חודשיםלרבות תקופת הרצה של שישה חודשים.
בסך הכול אישרה ועדת המכרזים העליונה כ-1.
78 ,מיליון דולר ארה"ב שהיו שווי ערך לכ-6.
8 מיליוני ש"ח ביולי 2010, לביצוע הפרויקט בנמל אשדוד, פרויקט שהוטמע בו בשנת 2007 .
ביולי 2003 אישרה ועדת המכרזים העליונה של רנ"ר לממש את האופציה להקמת מערכת TOS ועיצוב חדר בקרה לניהול המערכת (להלן- חדר TOS ) בנמל חיפה במחיר בסיסי של 995,000 דולר ארה"ב שהיו שווי ערך לכ-3.
8 מיליוני ש"ח ביולי 2010 , ובאוגוסט 2003 חתמה רנ"ר עם חברה א' תוספת לחוזה להקמת המערכת בנמל חיפה.
בלוח הזמנים ל הטמעת המערכת נקבע כי עד סוף פברואר 2005 היא אמורה להיות מוטמעת בנמל חיפה.
הרפורמה בנמלים : עד פברואר 2005 ,ניהלה והפעילה את נמלי חיפה אשדוד ואילת רנ"ר, גוף שהוקם מכוח חוק רשות הנמלים, התשכ"א - 1961 .
ביולי 2004 פורסם חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 (להלן- חוק רשות הספנות והנמלים) , שנכנס לתוקף בפברואר 2005 והביא להפרדה חוקית בין הרכבות לנמלים בישראל ולהקמתה של רשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה על מנת ש"תהיה אחראית לפיקוח על הספנות והנמלים, על פיתוחם ועל קידומם וכן להסדרת פעילותם, ותמלא את התפקידים שהוטלו עליה לפי דיני הספנות והנמלים"5 .
על פי חוק רשות הספנות והנמלים, פוצלה רשות הנמלים לארבע חברות ממשלתיות.
"חברת נמלי ישראל פיתוח נכסים בע"מ" - בבעלות ממשלתית מלאה, שתפקידיה, בין היתר, להחזיק את המקרקעין המועברים ונכסים אחרים שהועברו מרנ"ר, לרכוש נכסים בנמלים ולנהל נכסים אלה לצורך מילוי תפקידיה ובהתאם לתכניות הפיתוח ולחוק רשות הספנות והנמלים, ושלוש חברות תפעוליות לנמלים: .
5 סעיף2 '(ב) בפרק בלחוק רשות הספנות והנמלים.
מסוף קישון מסוף מזרחי מסוף מערבי מסוף הכרמל חברת נמל חיפה בע"מ 1711 .
"חברת נמל חיפה בע"מ"; "חברת נמל אשדוד בע"מ" (להלן- נמל אשדוד) ו"חברת נמל אילת בע"מ" (שלוש החברות יחד יכונו להלן חברות הנמל).
החברות הוקמו ביולי 2004 והן בבעלות מלאה של מדינת ישראל.
חוק רשות הספנות והנמלים והצווים שהוצאו מכוחו 1712 דוח שנתי 61ב .
קבעו אילו מהנכסים וההתחייבויות של רשות הנמלים והרכבות יועברו לחנ"י, ואילו יועברו לחברות הנמל.
במהלך הפרויקט התחלפו מרבית חברי הדירקטוריון וכן ממלאי תפקידים בכירים בהנהלת הנמל: מ נובמבר 2004 ועד אוק טובר 2007 פעל הדירקטוריון בראשות מר דוד חרמש (להלן - הדירקטוריון הקודם).
בשנת 2008 התחלפו מרבית חברי הדירקטוריון, וממרס 2008 מכהןמר בן -ציון סלמן כיו"ר הדירקטוריון; מנכ"ל חברת נמל חיפה הראשון, מר עמוס עוזני , שימש בתפקיד ו זה מאפריל 2005 עד מאי 2008 , מועד שבו נכנסה התפטרותו לתוקף (הוא התפטר בפברואר אותה שנה).
כממלא מקום המנכ"ל מאז מאי 2008 ,מונה הסמנכ"ל לתפעול, מר חיים לנציצקי ששימש בתפקידו עד ספטמבר 2008.
במועד האמורמונה מר מנדי זלצמן לתפקיד המנכ"ל, תפקיד שמילא במועד סיום הביקורת, ביולי 2010 .
פרויקט ניהולהמכולות בנמל חיפה - תמונת מצב .
לוח הזמנים של הפרויקט לביצועו של כל פרויקט יש לקבוע לוח זמנים מוגדר.
ניהול זמן בפרויקט כולל חמישה תהליכים המבטיחים כי הוא יסתיים במועד שנקבע לו : הגדרת הפעילויות שאותן יש לבצע במסגרתו; סִדרן; הערכת זמני הפעילויות; לוח זמנים הכולל תאריך התחלה וסיום לכל פעילות; בקרת לוח הזמנים , בחינת השינויים שאושרו וייזום פעילויות למניעת פערים בלתי-רצויים 6.
כאמור, באוגוסט 2003 נחתמה תוספת להסכם המקורי בין רנ"ר ו בין חברה א' להטמעת המערכת בנמל חיפה.
בלוח הזמנים שנקבע בתוספת הוסכם כי עד פברואר 2005 .
תוטמע המערכת בנמל חיפה בנספח למזכר ההבנה שנחתם בין חנ"י לחברה א' בתחילת אוגוסט 2005 נקבע שנמל חיפה ישלם קנס חודשי של 60,000 דולר לחודש מיולי 2005 עד מועד הפעלת המערכת מאחר שחברה א' הייתה מוכנה כבר באותו חודש.
עוד סוכם כי המערכת תהיה ב הרצה שלו שה חודשים מפברואר 2006, וב מאי 2006 תופעל באופן סופי ומושלם.
בעת החתימה על מזכר ההבנה היה ידוע לנציגי חברת נמל חיפה וחנ"י , שטרם התקשרו עם הספקים האחרים לבניית תשתיות התקשורת ומרכיבים אחרים של הפרויקט שמאפשרים לקיים בדיקות קבלה למערכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, בד בבד עם ה חתימה על מזכר ההבנה ראוי היה להתקשר עם כל שאר ספקי רכיבי המערכת לבניית תשתיות התקשורת ומרכיבים אחרים של הפרויקט במועדים שיאפשרו בדיקות קבלה במערכת עם סיום פיתוח התכנה, דבר שלא נעשה .
הרפורמה בנמלים הביאה לעיכוב הפרויקט בנמל חיפה בתשעה חודשים, ה וא לא הושלם במועד שנחתם בהסכם המקורי , ולכן נקבעו מועדים חדשים להפעלת ו: בנמל אשדוד - מרס 2006 , ובנמל חיפה- מאי 2006; הדבר גר ם עלויות נוספות .
6 שלמה גלוברזוןואבי שטוב, ניהול פרויקטים, תכנון ביצוע ובקרה ( 2004,) 'עמ28- 29.
חברת נמל חיפה בע"מ 1713 .
'לחברה אבסך כ- 900,000 דולר.
נמל חיפה ונמל אשדוד נשאו בתשלום הסכום שווה בשווה.
לאחר הקמת חברת נמל חיפה ביולי 2004 הציג במרס 2005 ראש יחידת המחשב דאז את עניין ה- TOS לדירקטוריון נמל חיפה.
מהפרוטוקול עולה כי הפעלת המערכת הייתה אחד היעדים המרכזיים לשנים 2005 -2006 .
נציגי הדירקטוריון שהשתתפו בישיבה לא ביקשו ולא קיבלו את לוח הזמנים והסבר על החריגות מהמועדים שנקבעו בו עד או תה עת , ולא התקבלה כל החלטה בענין זה.
הקמת המערכת נמשכה בשנים שלאחר מכן, ובשנת 2007 נעשו כמה ניסיונות לבדיקתה.
המערכת הופעלה לראשונה בניסוי חלוץ (פיילוט) ליום אחד ב - 29.
07 ברציף המערבי של נמל חיפה.
ברציף זה התקיים ניסוי חלוץ נוסף במשך כשבועיים וחצי, מ- 15.
07 חודשה הפעלת המערכת בניסוי כזה ברציף המערבי עד 28.
07 ; באותו יום החלו להשתמש בה גם ברציף המזרחי למשך חמישה ימים, עד 1.
07 , מועד שבו החליט מנכ"ל נמל חיפה להפסיק את פעולתה של המערכת ולפטר את כוח האדם הייעודי בפרויקט עקב "קשיים ותקלות רבות" שהתגלו במהלך הפעלת ה, דבר שגרם לירידה חדה בתפוקות החברה במסופי המכולות.
כמו כן החליט המנכ"ל כי תוקם ועדה בראשות המבקר הפנימי כדי לבדוק את "השתלשלות הפרויקט והכשלים בהטמעת המערכת" שהובילו להפסקת הפרויקט בנמל חיפה.
מעיון בפרוטוקולים של הדירקטו ריון עולה כי לוח הזמנים נדון בישיבות הדירקטוריון.
לדוגמה, בדצמבר 2006 הוא ביקש שההנהלה תנקוט את כל האמצעים לעמידה בו.
באפריל 2008 , בדיון הדירקטוריון על דוח המבקר הפנימי לאחר כישלון המערכת (בעניין זה ראו להלן), אמר היו"ר ש"אני רוצה לבנות לו"ז כדי שנדע מתי מתחילים ומתי מסיימים ואז נעשה ביקורת כדי לוודא שהכל מתנהל כשורה.
אני רוצה שתהיה תכנית עבודה שתציג מתי מתחילים, מתי מסיימים עם בקרות".
ואולם חוץ מאמירות כלליות בנושא לא יזם הדירקטוריון מעקב ובקרה בנושא התקדמות הפרויקט ובנושא העמידה בלוח הזמנים.
בסוף שנת 2008 חידש מנכ"ל נמל חיפהאת המשא ומתן עם חברה א' להמשך הפרויקט.
לוח הזמנים להפעלתה מחדש של מערכת ה- TOS הוצג בדירקטוריון רק ביוני 2009 , אך הוא לא דן בו ואף לא קבע סדרי פיקוח ובקרה לעמידה במועדים שנקבעו בו, למרות חשיבות המערכת בהפעלת העגורנים החדשים במסוף הכרמל שהייתה מתוכננת להתחיל בספטמבר 2010.
עקב מחלוקות כספיות שהתגלעו בין הצדדים במסגרת המשא ומתן החליט בפברואר 2009 מנכ"ל נמל חיפה לפנות לחברה ב' לבחינת ה קמת מערכת מתוצרתה בנמל חיפה.
באוגוסט 2009 דיווח הסמנכ"ל לתפעול לדירקטוריון על החלפת ספק המערכת ועל הפעלתה המלאה במהלך 2010 .
)(בעניין זה ראו להלן הדירקטוריון החליט לרשום לפניו את הדיווח.
בספטמבר 2009 נחתם חוזה בין נמל חיפה לחברה ב' להקמת המערכת בנמל; על פי החוזה, היה צריך ניסוי החלוץ להתחיל בסוף יוני 2010 , וההפעלה המלאה של המערכת תוכננה לאוגוסט 2010 .
ביולי 2010 מסר המנכ"ל לנציגי משרד מבקר המדינה כי לא יתבצע ניסוי חלוץ והמערכת תופעל בהדרגה.
שלא לפי לוח הזמנים שנקבע בחוזה, היא הייתה אמורה להתחיל לפעול באוקטובר 2010 , והפעלתה המלאה תוכננה לינואר 2011 .
באוקטובר 2010 מסר מנכ"ל הנמללמשרד מבקר המדינה כי החלה ההפעלה המדורגת של המערכת .
בינואר 2011 עדכן המנכ"ל כי חברת נמל חיפה בע"מ 1715 .
המערכת פועלת בהצלחה במסוף הכרמל ובמסוף המערבי, וכי במרס 2011 מתוכננת הפעלת המערכת בכל הנמל.
מהאמור לעיל עולה כי אף שבהסכם המקורי מאוגוסט 2003 נקבע כי המערכת תתקבל בנמל חיפה בפברואר 2005 ,במועד סיום הביקורת (יולי 2010 ), כחמש שנים וחצי לאחר המועד המקורי ל הפעלתה, היא לא הופעלה בו.
הפרויקט המקורי תוכנן ל -19 חודשים, אך בפועל הוא ארך84 חודשים, עד מועד סיום הביקורת, וגם אז לא הסתיים - החריגה מלוח הזמנים היא בכ- 340% .
ביוני 2010, במהלך הביקורת ובעקבות דיווח על פיגורים בלוח הזמנים, החליט הדירקטוריון כי בכל ישיבה יתקבל דיווח מפורט בנושא.
תקציב הפרויקט תקציב של פרויקט קשור לתקציבו של הארגון המממן אותו ואינו עומד בפני עצמו.
התקציב מפרט את ההוצאות הכספיות הצפויות בפרויקט לפרק הזמן שתוכנן ואת מקורות מימונו.
כאמור, ביולי 2003 אישרה ועדת המכרזים העליונה של רנ"ר לממש את האופציה להקמת מערכת TOS ולעיצוב חדר TOS בנמל חיפה במחיר בסיסי של 995,000 דולרארה"ב, שהיו שווי ערך לכ-3.
8 מיליוני ש"ח ביולי 2010, עבור התכנה בלבד, ובאוגוסט 2003 חתמה רנ"ר עם חברה א' על תוספת לחוזה להקמת המערכת בנמל חיפה.
במרס 2005 הוצג הפרויקט בדירקטוריון נמל חיפה בלא שהוצגה ואושרה תכנית תקציבית מפורטת של ו.
ביוני 2005 , במסגרת ישיבת הדירקטוריון בעניין אישור המלצת ועדת הכספים לתקציב הרגיל ולתקציב ההשקעות למחצית השנייה של 2005 , הציג המנכ"ל גם את תקציב המערכת- 30 מיליון ש"ח.
בגמר הדיון החליט הדירקטוריון פה אחד לאשר את המלצת ועדת הכספים לאשר את הצעת תקציב ההשקעות שהצ יגה הנהלת החברה.
מדוח מבקר הפנים של נמל חיפה מדצמבר 2007 , בנושא"הטמעת פרויקט ה - .
TOS בחברת נמל חיפה" (להלן- דוח מבקר הפנים; בעניין זה ראו להלן), עולה כי בנובמבר 2007 הסתכמו העלויות הישירות של הקמת המערכת בכ -32 מיליון ש"ח, מהם כ-23 מיליון ש"ח שולמו בפועל וכתשעה מיליון ש"ח יתרת התחייבויות.
עלויות אלו אינן כוללות הוצאות שכר לעובדים ייעודיים למערכת, עלויות הדרכה ועלויות נוספות בגין הפסד הכנסות; תקורות בגין הפרויקט; ירידה בתפוקות ועוד.
כאמור, בספטמבר 2009 התקשרה חברת נמל חיפה עם חברה ב' ל הקמת והטמעת המערכ ת מתוצרתה בנמל בעלות של כ-3.
1 מיליון דולרארה"ב, שהיו שווי ערך לכ-11.
8 מיליון ש"ח ביולי 2010 .
מטיוטת תשקיף שהכין נמל חיפה באפריל 2010 עולה כי הוא מחק19 מיליון ש"ח מספרי החברה בגין השקעותיה במערכת של חברה א'.
מחיקות אלה לא כוללות הוצאות נוספות שירדו לטמיון כגון עלויות שכר עבודה של עובדי חדר ה - TOS 'שגויסו להפעלת המערכת של חברה א, שהסתכמו על פי תחשיב הביקורת בסך של כ-2.
2 מיליון ש"ח, וכן עלויות שכר של עובדים שעסקו במערכת באופן חלקי.
חברת נמל חיפה בע"מ 1717 .
הביקורת העלתה כי עד אוקטובר 2010 הושקעו במערכת כ -46 מיליון ש"ח - הסכום אינו כולל כאמור את כל העלויות - לעומת תקציב מקורי של 30 מיליון ש"ח.
החריגה היא אפוא יותר מ-50% .
מהתקציב המקוריעוד העלתה הביקורת כי אין לנמל חיפה תחשיב עלויות מלא ומפורט בגין כל הוצאות הפרויקט וההפסדים שנגרמו בגלל כישלון הפעלת המערכת של חברה א'.
בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיע נמל חיפה כי החברה אינה מנוהלת כ"חברה פרויקטלית" ואין מדובר בתחשיב עלויות לצורך תמחור חיצוני, אלא בהטמעת מערכת פנימית.
משרד מבקר המדינה העיר ל נמל חיפה כי ניהול תקציבי של פרויקטים תשתיתיים שביצועם נמשך שנים וכרוך בהוצאה כספית של עשרות מיליוני ש"ח חייב להיות מושתת על בסיס נתונים כספיים מלאים המתעדכן באופן שוטף.
נתונים כאלה הם תנאי לקיום מעקב ובקרה נאותים בנושא מימוש הפרויקט ונדרשים לקבלת החלטות במהלך ביצועו.
בארגון כמו נמל חיפה שהוא גוף עסקי מסחרי בבעלות המדינה יש לכך משנה תוקף.
פיקוח הדירקטוריון על ניהול הפרויקט .
סעיף 32 (א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), קובע את תפקידי הדירקטוריון של חברה ממשלתית, ובהם תפקידו לקבוע את המדיניות הכללית של החברה ואת תכנית הפעולה שלה לשנה מסוימת ולטווח הארוך.
כמו כן עליה לעקוב ברציפות אחרי מימוש המדיניות, יישום התכניות וביצוע התקציבים של החברה ולקבוע שכר, תנאים סוציאליים, הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים של עובדי החברה.
יחסי העבודה עם עובדי התפעול בשנת 2001 חתמה חנ"י על הסכם קיבוצי מיוחד עם נציגי עובדי נמל חיפה בעניין הפעלת מערכת לניהול המכולות בנמל (ראו להלן).
ואולם בשנות הפרויקט התגלעו מחלוקות בין נציגי העובדים ובין הנהלת הנמל בנושא בעקבות דרישת העובדים לתשלום נוסף בגין הטמעת המערכת.
המחלוקת עם ועד העובדים השפיעה באורח ממשי על יישומו של הפרויקט ועל אי-השלמתו .
משרד מבקר המדינה בחן את מעורבות הדירקטוריון בעניין בשנים 2005 עד 2007 :.
להלן פרטיםבדצמבר 2005 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון כי בתוך שישה חודשים המערכת תופעל בכל הנמל.
באותה ישיבה ציין חבר הדירקטוריון מקרב העובדים7 כי עמדת הפתיחה של ההנהלה במשא-ומתן עם הוועדים אינה הטובה ביותר כי "הם יודעים שאנחנו לחוצים" מבחינת לוחות זמנים.
יו"ר הדירקטוריון ציין כי על הדירקטוריון לומר "אם ראוי שהתכנית תתבצע, או לא.
הדירקטוריון אינו מנהל את החברה.
הוא מאשר תכניות של ההנהלה, מתווה מדיניות ומפקח".
בינואר 2006 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לוועדת המשאבים של הדירקטוריון כי עוד בשנת 2001 נחתם הסכם קיבוצי עם העובדים גם בעניין הפעלת המערכת ללא בעיות מצד העובדים והוסיף כי הוועדים באו בדרישות שלא הצדיקו את הכנסת המערכת, ובעקבות זאת הוא עצר את כל ההשקעות בפרויקט.
7 נציג נבחר מקרב עובדי החברה שמונה לדירקטור לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , וכפי שנקבע ב תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור), התשל"ז- 1977.
חברת נמל חיפה בע"מ 1719 .
רשמה לפניה את סקירת ההנהלה בעניין מערכת ה - TOS והנחתה את ההנהלה לוודא שההשקעה בהקמת המערכת תותנה בהבטחה להפעלתה המלאה.
במרס 2006 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון כי יחסי העבודהבנמל הידרדרו וייתכן שיתפתח סכסוך עבודה.
בישיבת ועדת המשאבים באותו יום דיווח המנכ"ל כי רוב הפרויקט בוצע, וציין שה- TOS כבראמור היה לפעול בנמל הכרמל בשנת 2004.
בישיבת דירקטוריון מיוני 2006 התריעה חברת הדירקטוריון כי דירקטוריון נמל חיפה אינו חשוף לכל המידע הרלוונטי הנוגע לבעיות בקליטת המערכת.
לדבריה, "דברים קורים בחדרי חדרים, הדירקטוריון מתכנס אחת להרבה מאוד זמן ]ו[.
בחוויה שלי זו תחושה שהמדיניות היא להרחיק את הדירקטוריון מהחברה, במקום לקרב אותו ולתת לו להיות מעורב.
אני שומעת קולות שמנסים להשתיק אותי בדרך שאהיה ממושמעת, שלא אשאל שאלות לא נוחות, אם זה ע"י אנש י ביניים, אם ע"י מכתבים אישיים שקיבלתי הביתה ; שאלוהים ישמור אלו הטחות אשמה.
חבר דירקטוריון אחר ציין כי "במשך התקופה שהחברה הזו קיימת נוצרו יחסים של חשדנות וחוסר אמון בין ההנהלה לבין חלק מהדירקטורים".
המנכ"ל דיווח לדירקטוריון כי התשתיות , פעולות הדרכה למשתמשי המערכת והבדיקות מטופלות, והוא מקווה שעד נובמבר 2006 רוב המערכות ייבנו, ועד סוף דצמבר ( 2006)- ינואר( 2007 ) תופעל המערכת בהסכמה עם הוועדים.
בסוף יוני 2006 דיווח סמנכ"ל משאבים לוועדת משאבים כי חילוקי הדעות עם ועד העובדים הסתיימו חודשיים קודם לכן, והפעילות חודשה בקצב מהיר.
מתקיימות שיחות עם ועד התפעול על איוש העמדות ויופחתו מספר משרות הבקרים.
המנכ"ל ציין כי הושגה בעניין "הסכמה שקטה".
בישיבת דירקטוריון מפברואר 2007 ציין חבר דירקטוריון מ קרב העובדים כי בעקבות הטמעת המערכת יתפנו 100 תקנים, ושוררת "אווירה של פחד בצמרת הגבוהה ביותר של הבכירים המנהלים את המערכת.
הבכירים מפחדים לעשות, מפחדים ליזום".
במרס 2007 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון על אי -שיתוף פעולה בין העובדים ובין ההנהלה שהגיע לידי נתק.
בישיבת ועדת משאבים מיוני 2007 דיווח סמנכ"ל משאבים כי לאחר שבחודש מרס 2007 הופעלה המערכת ליום אחד והתעוררו בעיות עם הוועד, הופעלה שוב המערכת באפריל 2007 ברציף המערבי לניסוי חלוץ של17 יום.
ההפעלה הופסקה בהוראת המנכ"ל בשל תור תפעולי חריג שנוצר בכניסה לנמל, ונגרם בעיקר ממערכת יחסי העבודה בחטיבת התפעול.
עוד ציין כי המערכת אינה מחשובית אלא תפעולית, והוסיף שאחד הכישלונות נובע מכך שחטיבת התפעול לא ניהלה את הפרויקט.
בישיבת דירקטוריון מיוני 2007 העירה חברת דירקטוריון כי מנכ"ל נמל חיפה אינו מדווח לדירקטוריון על יחסי העבודה הקשים בנמל.
היא הוסיפה כי הדירקטוריון נושא באחריות לכך והציעה לו לקבל החלטות בעניין יחסי העבודה של ההנהלה עם העובדים.
בהתייחס להערתה השיב יו"ר הדירקטוריון כי הדירקטוריון אחראי לקבוע את סדרי העדיפויות ואת תכנית העבודה, והמנכ"ל אחראי לדאוג לתפקוד הנמל.
בישיבת דירקטוריון מאוקטובר 2007 , כשלושה שבועות לפני הפעלת המערכת, לא היה ה - TOS על סדר היום על אף המשבר ביחסי העבודה.
חבר הדירקטוריון מטעם העובדים התריע בדיון כי הדירקטוריון נושא באחריות למשבר, שעלול להיגרם בשל הפעלת המערכת בזמן שיש בעיה ביחסי העבודה.
חברת נמל חיפה בע"מ 1721 .
משרד מבקר המדינה העיר לדירקטוריון נמל חיפה כי תפקידו, על פי הוראות חוק החברות הממשלתיות, ה וא לעקוב ברציפות אחרי ביצוע התכניות והתקציבים ולקבוע תכנית פעולה של החברה בכל שנה.
במהלך תקופה ממושכת - ינואר 2006 עד יוני 2007 - קיבל הדירקטוריון דיווחים כללים על המחלוקת עם הוועדים, אולם הוא נמנע מלדרוש מידע מפורט על טיפול הנהלת הנמל בעניין ולא קיבל החלטות מ פעם לפעם לצורך קביעת עקרונות הטיפול בנושא מרכזי זה.
כאמור, המערכת הופעלה גם ברציף המזרחי ב- 28.
07 אך הפעלתה לא צלחה עקב קשיים ותקלות רבות, ועקב כך ב- 1.
07 , חמישה ימים לאחר מכן, החליט המנכ"ל להפסיק את פעולתה ולמנות את המבקר הפנימי לבדיקת הנושא.
בסוף נובמבר 2007 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון כי הוא מתכנן להפעיל את המערכת אחרי סיום עבודת ועדת הבדיקה כדי שלא יתעוררו בעיות חדשות עם הוועד.
הוא ציין כי העובדים והמנהלים לא רצו להפעיל את המערכת, אף שכבר בינואר 2007 סיים את המחלוקות עם הוועד.
ההסכמים עם עובדי התפעול להפעלת המערכת 1.
בנובמבר 2001 נחתם הסכם שכר בין "רשות הנמלים והרכבות- נמל חיפה" ובין נציגות עובדי סקטור התפעול 8 בנמל חיפה (להלן- הסכם 2001 .
) נכללה בו הפעלת המערכת, ונקבע בו ש"מובהר בזאת כי ההנהלה תיישם במסוף המכולות מערכת ממוחשבת לניהול כולל של המסוף.
העובדים ישתפו פעולה ויפעילו ע"פ דרישת ההנהלה את המערכת והכל ללא תמורה נוספת".
עוד נקבע בהסכם כי עם הפעלת המערכת יבוטלו תפקידי הבקרים לעגורני שער, למכולנופים 9 ( Reach Stacker ) ולמלגזותלעיתוק מכולות.
ההסכם ממצה את כל תביעותיהם של העובדים לגבי הנושאים המוסדרים בו, ויש בו התחייבות לשקט תעשייתי בנושאים אלה ובכללם ה - TOS .
תמורת יישום ההסכם קיבלו העובדים תוספת של 4.
להסכם 2001 צורף תחשיב כלכלי המפרט את החיסכון בשעות פרמיה בעקבות יישומו.
התברר כי באוקטובר 2007 , ארבעה ימים לפני הפעלת המערכת, חתמה הנהלת נמל חיפה על הסכם עבודה חדש עם סקטור התפעול בעניין הטמעתה של מערכת ה- TOS (להלן- הסכם 2007 .
) הנהלת הנמל והסתדרות העובדים פנו לבית הדין לעבודה על מנת לקבל תוקף של פסק דין להסכם זה.
בית הדין החליט כי תוקף של פסק דין יינתן לאחר שהצדדים יודיעו לו שההסכמות ביניהם תקפות ומאושרות על ידי כל הגורמים הנחוצים.
בפועל, במועד סיום הביקורת, לאחר שאושר על ידי רשות החברות ודירקטוריון החברה, לא נמצא תיעוד לכך שהסכם זה קיבל תוקף של פסק דין.
בהסכם 2007 נקבע כי תשולם עוד תוספת שכר לעובדים בתקופת ההטמעה, שתארך כשישה חודשים: לעובדי התפעול בעורף הנמל, המעתקים ומשנעים מכולות, תשולם פרמיה בשווי של 15 ,13 ו-11 שעותעבודה עבור המשמרות א, ב, ו-ג, בהתאמה.
לעובדי התפעול בקו המים, הפורקים ומטעינים את האניות, תשולם פרמיה בשווי של ש מונה שעות עבודה למשמרת מלאה, ואם תפוקת העובד תחרוג משמונה שעות פרמיה הוא יקבל תוספת של 40% לפרמיה שהיה זכאי לה.
עוד נקבע בהסכם 2007 כי לאחר תקופת ההטמעה תבחן הנהלת נמל חיפהבכל חודש את התפוקות בכל משמרת ובכל תחנת עבודה ותשווה אותן לממוצע משוקלל של התפוקות שהיו נהוגות ערב הטמעת המערכת.
כן נקבע כי בכפוף לביצוע המטלות הכרוכות בהטמעת המערכת והפעלתה על ידי העובדים ללא כל עיכובים מצדם הם יהיו זכאים לחישוב הפרמיה כך: עד ירידה של 10% בתפוקות בהשוואה לממוצע המשוקלל תשולם לעובדים הרלוונטיים פרמיה בניכוי שיעור הירידה, ואם שיעור הירידה בתפוקות יהיה גדול מ -10% ינוכו מהפרמיה שנקבעה בממוצע המשוקלל 10% .
8 בנמל חיפה היו במאי 2010 .
תשעה ועדי עובדים לסקטורים שונים .
9 מנוף הבנוי על רכב מנועי, הדומה למלגזה ומשמש להעתקת וסידור מכולות בטווחים קצרים.
חברת נמל חיפה בע"מ 1723 .
בעקבות חתימת ההסכם פנה באוקטובר 2007 סמנכ"ל משאבים בנמל חיפה לרשות החברות הממשלתיות בבקשה לאשר את ההסכם שנחתם.
התברר כי בפנייתו זו לא ציין הסמנכ"ל כי כשש שנים קודם לכן, בשנת 2001 , נחתם הסכם עם נציגי העובדים באותו עניין.
כמו כן לא צורף להסכם 2007 כל תחשיב כלכלי המנתח את העלויות ואת ההשפעות של פרמיית המינימום הגבוהה על רווחיות הנמל.
בינואר 2008 אישרהרשות החברות הממשלתיות את ההסכם.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הסמנכ"ל לציין בפנייתו לרשות החברות הממשלתיות כי בשנת 2001 נחתם הסכם באותו עניין עם נציגי העובדים ובעקבותיו ניתנה להם תוספת שכר.
כמו כן ראוי כי תעוגן בנוהלי רשות החברות הממשלתיות החובה לצרף תחשיב כלכלי לפנייה לרשות החברות כל אימת שיתבצע שינוי בהסכם שכר על מנת שמשמעויות יו יהיו שקופות.
בתשובתה מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיעה רשות החברות הממשלתיות כי במסגרת תכנית העבודה לשנת 2011 היא תגבש נוהל בדבר צירוף תחשיב כלכלי לכל הסכם שכר המובא לאישורה, והסכם כזה יותנה באישור דירקטוריון החברה.
בינואר 2008 פנה מנכ"ל נמל חיפה דאז, מר עמוס עוזני, לדירקטוריון וביקש את אישורו להסכם 2007 .
בפנייתו ציין כי ההסכם נחתם לתקופה קצובה עד התייצבות המערכת, עלויותיו אמורות להיות שוליות, ורשות החברות הממשלתיות אישרה אותו בכפוף לאישור הדירקטוריון.
כמו כן ציין כי "ההסכם מבטיח תפעו ל והטמעה מסודרת של המערכת מחד, ושמירה מסוימת על שכר העובדים מאידך, וזאת כדי להבטיח שיתוף פעולה מלא ומאמץ של העובדים להפעלה תקינה של המערכת".
הביקורת העלתה כי מנכ"ל נמל חיפה דאז, מר עמוס עוזני, לא ציין במכתבו לדירקטוריון כי בהסכם 2001 כבר שולמה לעובדים תוספת של 4.
5% בגין הפעלת המערכת והטמעתה בנמל חיפה בעקבות התחייבות לשיתוף פעולה מלא מצד העובדים להשגת היעד.
כמו כן לא נמצאו מסמכים המעידים שרשות החברות הממשלתיות התנתה את אישורה באישור הדירקטוריון; עוד עולה כי שלא לפי דברי מנכ"ל נמל חיפה שההסכם הוא לתקופה קצוב ה עד שתתייצב המערכת, סעיפים 6 ו-7 בהסכם 2007 עוסקים במנגנון פרמיות לעובדים לתקופה שלאחר ההטמעה, דהינו לפי סעיפים אלה ההסכם הוא ללא הגבלת זמן.
מפרוטוקול ישיבת דירקטוריון נמל חיפה מ פברואר 2008 עולה כי את הסכמי העבודה של יחידות התפעול והמינהל אישר הדירקטוריון בלי שקיים כל דיון בנושא.
הסמנכ"ל לתפעול אמר בוועדת ההיגוי של הפרויקט ב פברואר 2009 כי הסכם העבודה שבתוקף עם עובדי התפעול להטמעת המערכת אינו יוצר אצלם מוטיבציה והוא מכשול להטמעתה היעילה, מכיוון שהוא מבטיח פרמיית מינימום גבוהה.
עמדתו זו של סמנכ"ל לתפעול לא הובאה לידיעת הדירקטוריון.
בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"לחברת נמל חיפה דאז, מר עמוס עוזני, כי להסכם עם העובדים קדם הליך בבית הדין לעבודה 1724 דוח שנתי 61ב .
שבמסגרתו ביקשה החברה למצות את הסעדים העומדים לזכותה לפי דין לאכיפת הסכם 2001 .
על העובדים חברת נמל חיפה בע"מ 1725 .
הליך הבחינה והאישור של הסכם 2007 לקה בחסר.
דיווח המנכ"ל דאז בינואר 2008 במכתבו לדירקטוריון לא כלל פרטים על הסכם 2001 ; הבקשה לאישור ההסכם הוגשה לדירקטוריון בלא שצורף לה תחשיב עלויות יישומו כאמור.
כמו כן פניית הסמנכ"ל למשאבים לרשות החברות הממשלתיות מאוקטובר 2007 לא כללה פרטים על הסכם 2001 .
יצוין כי גם לאחר שכשלה המערכת והושבתה בתחילת נובמבר 2007 , המשיכה הנהלת נמל חיפה בטיפול ביישום הסכם 2007 ברשות החברות הממשלתיות ובדירקטוריון, למרות ש טרם הוחלט על עתידה.
העיכובים בהפעלת המערכת בישיבת ועדת משאבים של הדירקטוריון בספטמבר 2005 דיווח מנכ"ל נמל חיפה דאז כי מתוכנן ניסוי חלוץ בנמל בפברואר 2006 ברציף המערבי, והפעלה מלאה מתוכננת לאחר כשלושה חודשים.
מרכז הפרויקט פירט את לוח הזמנים שלפיו בין אוגוסט לדצמבר 2005 תוקם תשתית רשת אלחוטית, בינואר 2006 יבוצע ניסוי שדה, בפברואר 2006 יבוצע ניסוי חלוץ במערב הנמל, ובמאי 2006 מתוכננת הפעלה מלאה של המערכת גם במסוף המזרחי ובנמל קישון.
בישיבת ועדת המשאבים במרס 2006 ציין המנכ"ל דאז כי לוח הזמנים המקורי שנקבע לא היה מציאותי [ , ו"הפיילוט שאמור היה להיות ביוני 2006 נדחה ] לנובמבר ובינואר 2007 נגיע להפעלה כללית".
כמו כן דיווח כי הוחלט למנות מנהל פרויקט מטעם נמל חיפה, מכיוון שהנמל לא סמך על חנ"י.
בסיכום הדיון החליטה ועדת המשאבים בעניין ה- TOS " שהיאמבקשת מההנהלה לפעול בנחישות לשם הפעלת המערכת בהקדם תוך יישום כל ההחלטות הקודמות שהתקבלו בוועדת המשאבים.
ההנהלה תבדוק את לוח הזמנים מול .
ההנהלה תשוב ]'חברה א [ .
"ותעדכן את הוועדה בישיבתה הבאה באותה ישיבה דיווח המנכ"ל דאז כי נמל חיפה כבר משלם קנסות בגין איחורים (החל מיולי 2005 ).
התברר כי לפי תוספת לחוזה שנחתמה באוגוסט 2005 בין חנ"י, נמל חיפה וחברה א', נמל חיפה מחויב לשלם קנס חודשי של 60,000 דולר בגין כל חודש עיכוב החל מיולי 2005 .
יצוין כיהקנס ששולם עד הפעלת המערכת באוקטובר 2007 הסתכם על פי תחשיב המבקר הפנימי בכ-11.
מיליון ש"ח באוגוסט 2006 דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון כי הפרויקט מתקדם כסדרו, אך תיתכן דח ייה של כשבועיים בלוחות הזמנים שלו.
באוקטובר 2006 דיווח מנכ"ל הנמל כי ה- TOS מתקדם, תאריך היעד לשלב א' הוא פברואר 2007 , ושלב ב' יחל באפריל 2007.
סמנכ"ל תפעול דיווח לדירקטוריון בדצמבר 2006 שהמערכת מתוכננת לפעול במסוף המערבי בפברואר 2007 , ובהתאם ליעדים יש להמש יך למסוף המזרחי ולנמל הקישון.
חבר הדירקטוריון מטעם העובדים ציין כי "הטעות של ההנהלה היא, שהיא גוררת את הדברים עד לדקה התשעים, כאשר החבל סביב הצוואר.
ההסכמים מתבצעים בדקה האחרונה, או גורמים לעימותים".