HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד היא ציינה כי אם יוחלט, ולו למראית עין, שאין מקום להשתתפותה במינהלת אפר הפחם וכי עליה להשתתף כמשקיפה בלבד, היא לא תתנגד לכך.
חברת הפחם ציינה בתשובתה כי אם יומלץ על כך, היא לא תתנגד להפסיק את חברותה במינהלת אפר הפחם , ולו מטעמים של מראית עין.
תוקף משימתה של מינהלת אפר הפחם .
כאמור, מינהלת אפר הפחם הוקמה בשנת 1993 כדי לרכז מאמץ ברמה הלאומית ולמצוא פתרונות מעשיים לשימוש באפר הפחם ולסילוק עודפי האפר.
על פי פרוטוקול מינהלת אפר הפחם, שדן במינויו של מנהל הפרויקט, מינהלת אפר הפחם הוקמה כ"כוח משימה" להשגת המטרות שהוגדרו בתקנון ועם השלמתם היא תפורק.
הועלו כמה אפשרויות באשר לפירוק מינהלת אפר הפחם ולהקמת גוף עסקי או שותפות עסקית שתהיה מוסכמת על חח"י, והטיפול באפר הפחם יועבר לידיה.
בדוח מבקר המדינ ה72 משנת2001 העיר מבקר המדינה על שב -1996 בעלי התפקידים המעורבים בנושא אפר הפחם - המנכ"לים של משרד האנרגיה והתשתית, של חברת החשמל ושל חברת הפחם, מנהל רשות החשמל וחברי מינהלת אפר הפחם - דנו בנושא "מנהלת אפר הפחם, מסגרת פעולותיה ומתן הכוון ליע דיה העתידיים".
בעקבות הדיון התקבלה המלצה, שמינהלת אפר הפחם תמשיך לשאת באחריות לקידום השימושים באפר הפחם עד שחח"י תקים גוף עסקי.
בדיון שהתקיים אצל שר האנרגיה דאז, בנובמבר 2003 , בנושא הטיפול הממלכתי באפר הפחם, אישר השר את המדיניות הממלכתית שהוצגה לפניו והוא בירך על המשך הפעילות במתכונת הארגונית הקיימת.
עד סיום הביקורת הנוכחית, אוקטובר 2017 , המשיכה מינהלת אפר הפחם לפעול במתכונת שפעלה בה מאז הקמתה.
כאשר הוקמה מינהלת אפר הפחם לפני 25 שנה, אכן נדרש למצוא פתרון לכמויות האדירות של אפר הפחם שנוצרו בתהליך ייצור החשמל .
המשימה למצוא שימושים באפר הפחם הייתה אינטרס לאומי ואכן מינהלת אפר הפחם הצליחה למצוא שימושים בעיקר בענף הבנייה, והיום הביקוש גובר על ההיצע.
כיום מינהלת אפר הפחם מתחזקת את השימושים הקיימים ומשמרת אותם, וכן פועלת למיצוי התועלות, ואף שלא צריך למצוא עוד שימושים לאפר הפחם בשל הביקושים הקיימים ובשל הירידה בהיקפי ייצור אפר הפחם - מינהלת אפר הפחם ממשיכה ליזום שימושים נוספים.
חילוקי הדעות המהותיים שיש, כאמור לעיל, בין בעלי תפקידים מרכזיים במשרד להג"ס לבין מנהל מינהלת אפר הפחם בסוגיות רבות ובכלל זה בכל הקשור לשימושי ם באפר הפחם ממחישים את הקושי הרב הקיים במצב הקיים ובכלל זה את היעדר הגבולות הברורים בין המשרד להג"ס כרגולטור והאחראי לשמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור לבין מינהלת אפר הפחם כמי שאמורה להוביל את ריכוז המאמץ למציאת שימושים באפר הפחם.
חח"י, בתשובתה, ציינה כי אין היא מתנגדת לבחינת הצורך בהמשך פעילותה של מינהלת אפר הפחם.
משרד האנרגיה ציין בתשובתו כי כחלק מהסדרת הנושא אכן נדרש לבחון את הרכב מינהלת אפר הפחם המיטבי לביצוע משימותיה כפי שיוגדרו מחדש על ידי השרים, אם ימצאו לנכון להמשיך את פעילותה ככל שיישמרו האינטרסים והמטרות שלמענן היא הוקמה, וכי ראוי שנושא המשך פעילותה יוכרע בין גורמי המקצוע במשרדי הג"ס והאנרגיה.
לחלופין, ציין משרד האנרגיה, כי אפשר להקים ועדת מומחים שתשמור על המטרות האמורות ותבצע אותן.
עוד ציין המשרד בתשובתו, כי יש לבחון אם המשרד להג"ס וחח"י רואים צורך בבסיס .
72 ,מבקר המדינהדוח על האיגודים מס' 2 (2001 '), החברה הלאומית לאספקת פחם בע"מ, עמ 145.
המשרד להגנת הסביבה | 1137 .
הידע הנוגע לשימושי אפר הפחם המצוי במינהלת אפר הפחם ואם "יש ביכולתם לפעול להמשך ההסדרה בתחום ללא בסיס ידע זה וללא המנהלת".
המשרד להג"ס ציין בתשובתו כי הוא "אינו רואה הצדקה להמשך פעילותה של המנהלת לאור העובדה שהביקוש לאפר פחם עול ה כיום על ההיצע והצפי לצמצום כמויות אפר פחם המיוצרות בעתיד.
יש לבחון הפניית חלק מן המשאבים שהוקצו למנהלת לטובת הגברת הפיקוח הסביבתי על השימושים של אפר פחם".
על הממשלה לשקול אם יש הצדקה להמשך קיומה של מינהלת אפר הפחם ולהמשך תקצוב הוצאותיה על מחקרים ומציאת ש ימושים נוספים בעת שכמויות אפר הפחם הולכות ופוחתות והביקוש לאפר הפחם עולה על ההיצע.
אפר הפחם מכיל יסודות רעילים ויסודות רדיואקטיביים הפולטים קרינה מייננת בשיעור נמוך, אך שיעורם גבוה ל עומת שיעורם בסלע ובקרקע הטבעיים.
לפיכך, וכדי לא להפריע לתפקודן של תחנות הכוח הפחמיות, נדרש לפנותו מתחנות הכוח ולסלקו מהן, או לחלופין למצוא לו שימושים מועילים שיעלו בקנה אחד עם שמירת בריאות הציבור והגנת הסביבה.
בביקורת עלה כי תהליך הסדרת השימוש באפר הפחם וה פיקוח על יו מתאפיין בבוקה ומבולקה.
במסגרת זו עלו ליקויים משמעותיים בשיתוף הפעולה המתחייב מהצורך בהסדרת הטיפול באפר הפחם, ליקויים שעלולים לפגוע בבריאות הציבור ובהגנת הסביבה.
כמו כן נפגעה יכולתו של המשרד להג"ס לממש את אחריותו בנושא.
עוד עלה שאין בקרה של הדרג המקצועי הארצי על אישורי מינהלת אפר הפחם להוצאת אפר פחם מתחנות הכוח, ומינהלת אפר הפחם נתנה יד לשימוש בתחום החקלאות והגינון בניגוד להגבלות ולהתניות שקבע המשרד להג"ס.
כך נוצר מצב שמדינת ישראל קירבה את אפר הפחם אל תושביה והעבירה את פוטנציאל הסיכון לתוך הבית פנימה - לקירות, לגידול צמחי מאכל ולגינון.
בכך גדל ביתר שאת הצורך בהסדרת השימושים ובפיקוח עליהם.
כשמינהלת אפר הפחם והעומד בראשה תלויים בחח"י ובחברת הפחם תלות תקציבית, לוגיסטית ותפעולית, ובמיוחד בהיעדר דרג מקצועי מפקח, עצמאותה של מינהלת אפר הפחם נתונה בסכנה, ובשל כך יש חשש שהיא עלולה לפעול בניגוד עניינים מובנה.
השר להג"ס ו שר האנרגיה נדרשים לפעול לאלתר להסדרת הטיפול באפר הפחם ו בשימושים בו .
עליהם להבהיר את תחומי האחריות בנושא ובמידת הצורך לקבוע אותם.
על המשרד להג"ס להשלים את בדיקת האופטימיזציה הכלל-משקית עבור אפר הפחם כדי להבטיח ת יעדוף אופטימלי של השימושים באפר הפחם.
על השרים הרלוונטיים לשקול אם יש הצדקה להמשך קיומה של מינהלת אפר הפחם, ובמיוחד נוכח הליקויים העולים בדוח זה ו נוכח ה פחתת הכמויות המיוצרות של אפר הפחם והירידה ב ביקוש הקיים ממילא למוצרים המכילים אותו.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ (להלן - עמידר או החברה), היא חברה ממשלתית, כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
השליטה בחברה נמצאת במלואה בידי המדינה, ושר הבינוי והשיכון (להלן - שר הבינוי או השר) הוא השר הא חראי לענייניה.
עמידר פועלת מאז 1949 , והיא אמונה על יישום מדיניות הממשלה בתחום השיכון הציבורי.
עיקר פעילותה הוא ניהול, השכרה ומכירה של דירות הדיור הציבורי (כ- 40,000 יחידות דיור), שברובן ככולן מתגוררים דיירים הנמנים עם האוכלוסיות החלשות במדינת ישראל.
את פעילותה זו עושה עמידר מכוח הסכמי ניהול שנחתמו עם משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד הבינוי).
באוקטובר 2014 אישרה הממשלה 2 לעמידר לפעול כזרוע הביצוע של משרד הבינוי בתחום הדיור הציבורי ובבתי גיל הזהב וכן בתחום ההתחדשות העירונית.
לעמידר תחומי פעילות נוספים: ניהול נכסי רשות הפיתוח מכוח הסכם עם רשות מקרקעי ישראל, הפקת תעודות זכאות לזכאים לדיור ציבורי לפי קריטריונים של משרד הבינוי ומתן שירותי ניהול ופיקוח על מקבצי דיור לעולים מכוח הסכם עם משרד העלייה והקליטה.
בשנת 2016 הסתכמו הכנסות עמידר בכ-400 מיליוני ש"ח, שמקורם העיק רי בכספים שהיא מקבלת מהמדינה עבור שירותי ניהול ותחזוקה של הדיור הציבורי.
לצורך ביצוע פעולותיה מתקשרת עמידר עם גורמים חיצוניים רבים ובהם ספקים, יועצים ונותני שירותים.
מתוקף היותה חברה ממשלתית היא כפופה בעניין זה לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ולתקנותיו של חוק זה.
כבכל חברה, לעמידר דירקטוריון שמתווה את מדיניותה ומפקח על ביצועיה.
לפי תקנון עמידר, הדירקטוריון יורכב מ -6 עד12 חברים.
בתקופת הביקורת כיהנו בדירקטוריון עמידר שמונה עד עשרה חברים, שאת רובם מינו בשנת 2014 שר הבינוי דאז ח"כ או רי אריאל ושר האוצר דאז ח"כ יאיר לפיד מתוך מאגר נבחרת הדירקטורים3 .
יו"ר הדירקטוריון בזמן הביקורת היה עו"ד יצחק לקס (להלן- יו"ר עמידר או היו"ר), שמונה לדירקטור ביולי 2014 וכיהן בתפקידו עד יולי2017 .
מנכ"ל החברה היה מר ראובן קפלן, שמונה לתפקידו ביוני2015.
בשנת 2016 העסיקה עמידר כ-500 עובדים קבועים, ובהם כ-200 עובדים במטה החברה והיתר במחוזות (צפון, מרכז ודרום).
יצוין כי בינואר 2015 אישר הממונה על השכר במשרד האוצר תכנית פרישה מוקדמת לעובדי החברה, והיא אומצה על ידי דירקטוריון החברה בפברואר אותה שנה.
במסגרת התכנית פרשו כ -120 עובדים, ובמקומם נקלטו כ -60 עובדים חדשים.
במהלך 2015 גיבשה עמידר תכנית אסטרטגית בסיוע חברת ייעוץ בינלאומית, שנועדה להגדיר את תפקידי חברת עמידר בתחום הדיור ובחברה הישראלית בעשור הקרוב ולאתר מנועי צמיחה ומקורות הכנסה חדשים לחברה.
2 החלטת ממשלה מס' 2127 מיום 27.
3 מאגר של מועמדים מקצועיים לתפקידי דירקטורים בחברות הממשלתיות בישראל.
המאגר הוקם כחלק מרפורמה מטעם רשות החברות הממשלתיות, ומטרתו לאפשר לגייס לתפקידים אלה באופן שוויוני אנשים בעלי ניסיון בזירה העסקית ובתחומים אחרים, תוך מתן הזדמנות גם למועמדים שטרם כיהנו בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות.
כחלק מתכנית זו ביצעה החברה שינוי ארגוני, שעיקרו גיבוש מבנה ארגוני חדש.
במבנה זה ארבעה מינהלים: מינהל תפעול, האחראי בעיקר לתחזוקת הדיור הציבורי ולניהולו, ופועלים בו שלושה מחוזות (במקום חמישה מחוזות בעבר) ו- 11 סניפים; מינהל כספים; מינהל שיווק וקשרי לקוחות; מינהל לפיתוח עסקי, האחראי לפעילות היזמית של החברה.
בראש כל מינהל עומד סמנכ"ל.
כן הוקמה חטיבה משפטית, שבראשה היועץ המשפטי הפנימי של החברה.
בחודשים מרץ -נובמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה סדרי ניהול, ארגון והתקשרויות בחברת עמידר.
בין היתר נבדקו הליכי גיוס עובדים, התקשרויות מהותיות והתנהלות דירקטורים.
בדיקות השלמה נעשו ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) ובמשרד הבינוי.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1643 .
ליקויים בהליכימינוי עובדים .
מינוי מכרים ומקורבים של בעלי תפקידים בכירים .
לפי חוק החברות הממשלתיות, הדירקטוריון הוא האחראי לקבוע, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר, את אופן בחירת עובדי החברה 4 .
עמידר קבעה בנוהל כי הבחירה למשרות בכירים תיעשה בהליך פומבי חיצוני או במכרז פנימי.
בנוגע ליתר המשרות בחברה קבעה עמידר נוהל "איתור, מיון ובחירת עובד חדש" (להלן - הנוהל), הקובע כי אגף משאבי אנוש הוא שיאתר עובדים, וזאת באחת או יותר מהדרכים הבאות: מכרז פנימי, פרסום פומבי, איתור פרטני 5 , פנייה לחברה חיצונית או למכון מוסמך, או בחירת עובד מתוך החברה.
משרות בחברה ממשלתית הן בגדר משאב ציבורי, וכדי שהחברה תפיק מהן את מרב התועלת יש למנות להן את המועמדים המתאימים ביותר בהליך המאפשר שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת.
גם לציבור יש עניין שמשאביו יוקצו באופן שוויוני ותחרותי.
העדפת מועמדים במינויים למשרות בשל קרבת משפחה, פעילות פוליטית או כל קרבה אישית אחרת עלולה לפגוע בעקרונות אלה6.
הנוהל לא קבע באילו נסיבות וכיצד בדיוק ייעשה שימוש בדרך זו או אחרת הקבועה בנוהל, ולא ברור מתי ובאילו נסיבות ניתן לאייש משרה שלא בדרך של מכרז פנימי או פומבי.
מכל מקום, מכוח היותן של המשר ות בחברת עמידר משאב ציבורי, ראוי שככלל ייעשה הדבר בהליך שוויוני תחרותי, שבו ייבחר העובד מבין כמה מועמדים, ובכל מקרה בלא שתינתן העדפה למועמד המקורב לבעלי תפקידים בחברה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 ,ציינה עמידר כי הנוהל יעודכן וכי איוש המשרות יכלול מרכיב של תחרות.
כאמור, מאז 2015 ביצעה עמידר שינויים משמעותיים במבנה הארגוני של החברה, ובהם ארגון מחדש במינהל התפעול והקמת חטיבה משפטית, ומימשה תכנית פרישה מוקדמת לעובדים.
שינויים אלו התבססו בין היתר על תכנית אסטרטגית, שנועדה להתאים את מבנה החברה לצרכים הקיימים תוך שמירה על אפשרויות התפתחות החברה בעתיד.
עלות הפרישה מרצון הייתה כ -35 .
4 סעיף32 ()(א3 א) לחוק החברות הממשלתיות.
מכוח סעיף זה התקין שר האוצר בשנת2005 את תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה-2005 .
טרם נקבעו כללים לגבי אופן בחירת כלל העובדים בחברות הממשלתיות.
לפי הנוהל: איתור מועמדים מחוץ לחברה לתפקיד הנדרש שלא דרך פרסום פומבי 6 ,בעניין זה ראו למשל: מבקר המדינהאיגודים (2003 '), "אל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ", עמ 505 ; דוח שנתי 58א (2007 ), "העסקת עו בדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ' 101 ; דוח שנתי 65א (2014 '), "גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים", עמ133.
עד יוני 2016 לא אותרו .
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי המינויים מינואר 2014 עד יוני2016 , תקופה שבה גייסה עמידר כ -140 עובדים7 , מרביתם לתפקידים זוטרים שאינם מחייבים מכרז.
בביקורת נמצא כי שיעור ניכר מהעובדים הללו - 19% (27 מתוכם) - לא אותרו על ידי אגף משאבי אנוש כנדרש, וגויס ו בלא הליך התמודדות כלשהו או בהליך תחרותי פגום, ובכמה מקרים בדרך גיוס של "חבר מביא חבר" .
במינויים אחדים היו מעורבים בעלי תפקידים בכירים בחברה, ש פעלו למינוים של מכרים ו מקורבים - בעלי קרבה אישית, פוליטית או אחרת אליהם או אל בעלי תפקידים אחרים בחברה.
להלן תרשימים בדבר התפלגות 27 מינויי מקורבים ואחרים לפי הגורם המעורב או יוזם המינוי ובחלוקה לפי מחוזות ומטה.
תרשים 1 : התפלגות המינויים לפי הגורם המעורב/יוזם המינוי .
7 מספר זה כולל הן עובדים שנקלטו בעקבות הארגון מחדש והן עובדים שנקלטו במקום עובדים שפרשו לגמלאות.
לדברי עמידר, מספר משרות התקן בסוף 2016 , לאחרהארגון מחדש, היה נמוך בכ-90 לעומת2015 .
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1645 .
תרשים2 : התפלגות המינויים בחלוקה למחוזות ומטה .
מהנתונים ומממצאי הבדיקה עולה שברוב המינויים היו הגורמים המעורבים חברים מהנהלת החברה, ויותר ממחצית המשרות היו במטה החברה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 מסרה עמידר (באמצעות בא כוחה) כי "בנהלי רשות החברות הממשלתיות לא קיימת הוראה המחייבת את החברה לבצע הליך תחרותי מלא לכל משרה", וכי "נוהל החברה שלפיו פעלה החברה, הכולל אפשרות לגיוס עובדים זוטרים באיתור פרטני, וללא הליך תחרותי, אינו חורג מנהלי הרשות הקיימים כיום".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ככלל ראוי שאיוש של משרה יתבצע לאחר שנבחנו כמה מועמדים.
מכל מקום, גיוס עובדים באיתור פרטני ודאי אין משמעותו הבאה של מכרים ומקורבים ומעורבות של בכירים, ללא הליך איתור ממשי, שאמור להתבצע על ידי אגף משאבי אנוש.
להלן הפרטים בדבר המעורבות הבלתי תקינה של בכירי החברה בכמה מן המינויים שלא חייבו מכרז אך ההליך בהם היה לקוי: .
מעורבות בלתי תקינה של יו"ר עמידר במינויים .
ככלל, אין מקום להתערבות של יו"ר הדירקטוריון במינוי עובדים.
הנוהל קובע כי האחריות לאיתור עובדים ולגיוסם מוטלת על אגף משאבי אנוש, והיו"ר 1646 |דוח שנתי 68ג .
מוסמך לפעול רק לאיוש משרת האמון הכפופה אליו.
יתרה מכך, סעיף 92 בחוק החברות קובע שתפקידו של דירקטוריון החברה הוא לפקח על ביצוע תפקידיו ופעולותיו של המנהל הכללי.
משמע שמעורבות יו"ר דירקטוריון במינויים בחברה לא רק שאינה תקינה אלא עלולה לפגוע ביכולת הפיקוח, שהיא אחד מתפקידיו העיקריים8 .
ואולם נמצא כי יו"ר עמידר היהמעורב בכמה הליכי מינוי של עובדים בחברה.
באחד המינויים הייתה מעורבות לא תקינה גם מטעם מנכ"ל החברה.
באוקטובר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת א' בתפקיד רכזת שטח בסניף במחוז הצפון.
זאת לאחר שמזכירת החברה דאז גב' הגר שרן (להלן - מזכירת החברה או גב' שרן), שהכירה את עובדת א' היכרות אישית קודמת, העבירה את קורות חייה ליו"ר, עו"ד יצחק לקס.
לדברי גב' שרן, מדובר בהיכרות אישית של 15-10 שנה9.
באוגוסט2015 העבירה מזכירת החברה את מסמך קורות החיים של עובדת א' בדוא"ל ליו"ר.
עוד באותו יום העביר היו"ר את מסמך קורות החיים למנכ"ל10 מר ראובן קפלן והנחה אותו כדלקמן: "במסגרת קליטת העובדים הצפויה נא בדיקתך לקליטה באזור עפולה.
היו"ר העביר את מסמך קורות החיים גם לסמנכ"ל התפעול, מר יוסי אבוטבול.
במהלך אותו החודש ראיין מנהל מחוז הצפון, לבקשת המנכ"ל, את עובדת א' ודיווח למנכ"ל כי היא מעוניינת בתפקיד של רכזת שטח ושהתרשם ממנה לחיוב, ויש לו תכנית להציבה בסניף עפולה.
למחרת הריאיון ביקש סמנכ"ל התפעול מאגף משאבי אנוש לקלוט באופן דחוף ובעדיפות את עובדת א' כרכזת שטח בסניף.
ואולם, לאחר שהתברר כי התקן הפנוי היחידי בסניף זה הוא של מפקח עבודה, הנחה המנכ"ל לקלוט אותה כרכזת שטח בתקן של מפקח עבודה, והיא החלה בעבודתה כאמור באוקטובר 2015 .
יצוין כי למשרה האמורה לא התבצע כל פרסום פומבי או פרסום פנימי בחברה, וכן לא רואיינו מועמדים נוספים לתפקיד.
מהשתלשלות העניינים עולה כי עובדת א' מונתה לתפקיד האמור לאחר העברת פרטיה ממזכירת החברה ישירות ליו"ר ולאחר מעורבות של היו"ר במינויה.
חוק החברות הממשלתיות קובע, בין היתר, כי חובה על הדירקטוריון לקבוע מדי שנה את תקן עובדי החברה והמועסקים בשירותה.
"ראו גם להלן בפרק "ליקויים בהתנהלות דירקטורים 9 כפי שמסרה גב' שרן בתשובתה למשרד מבקר המדינה באפריל2017.
שמילא באותה עת באופן זמני את תפקידי מנהלת אגף משאבי אנוש, שפרשה מתפקידה עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1647 .
מציג בין היתר את המשרות בחברה, את מספרן, את הכפיפות הניהולית של ממלאי המשרות וכן את הדרגות הצמודות להן.
התקן הקובע למעשה את המבנה הארגוני נועד להבטיח את פעולתו הקבועה של הארגון, והוא נגזר מיעדי הארגון וממשימותיו.
התקן משמש גם כ לי לפיקוח על מספר המשרות בארגון ועל דרגותיהם של העובדים.
הנחיית המנכ"ל למנות את העובדת לתפקיד רכזת שטח בתקן של תפקיד אחר - מפקח עבודה - עומדת אף היא בניגוד לסדרי מינהל תקין.
יש להקפיד על איוש משרות בהתאם לתקן החברה, שנקבע על פי צרכיה.
ככל שמתעורר צורך במינ וי עובד לתפקיד שאינו קיים בתקן, יש לפעול בדרך המקובלת לשינוי התקן.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסרו היו"ר, המנכ"ל (באמצעות באי כוחם) ומזכירת החברה כי משרת רכז שטח היא משרה זוטרה בחברה שאינה מחייבת מכרז, ומעורבותם בהליך המינוי לתפקיד האמור הסתכמה בהעברת קורות חייה של המועמדת.
עוד הוסיפו כי כישוריה של עובדת א' לתפקיד האמור נבחנו על בסיס ענייני בלבד.
המנכ"ל ציין כי באותה העת שימש גם כממלא מקומה של מנהלת משאבי אנוש.
אם כן, במסגרת תפקידו זה ובתוקף סמכותו אישר את העסקתה של עובדת א' בתפקיד רכזת שטח בתקן אחר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסר סמנכ"ל התפעול כי בקשתו לקלוט באופן דחוף את העובדת הייתה מפאת הצורך בכוח אדם במחוז הצפון ובסניף האמור בפרט, ללא קשר לזהות העובדת.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר עמידר כי אין זה מתפקיד ו להיות מעורב בגיוס עובדים עבור החברה .
היה עליו להימנע מלעסוק בכך, ולהורות למזכירת החברה כי תעביר את קורות החיים של המועמדת או של מועמדים אחרים ישירות למנהלת משאבי אנוש.
על כל פנים, גם אם העביר היו"ר את קורות החיים, לא היה מקום שידבר על כך עם המנכ"ל.
על מזכירת החברה היה להימנע מהעברת פרטי המועמדת אל היו"ר, אלא להפנותה ישירות לאגף משאבי אנוש, או לכל היותר להעביר את קורות חייה לאגף.
בנובמבר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ב' בתפקיד עוזרת מקצועית בתחום משאבי אנוש.
העובדת לא נכללה ברשימת המועמדים שגיבש אגף משאבי אנוש לתפקיד.
במינוי היה מעורב היו"ר, שקיבל את קורות חייה באירוע חברתי שארגן קרוב משפחתה של העובדת, סגן ראש רשות מקומית.
בתחילת חודש אוקטובר 2015 פרסמה עמידר באמצעות לוח דרושים אינטרנטי משרה זמנית לתפקיד עוזרת מקצועית בתחום משאבי אנוש.
בעקבות הפרסום פנו אל עמידר עשרות מועמדים, ולאחר מיון מסמכי קורות חייהם החליט אגף משאבי אנוש לזמן לריאיון את המועמדים שנמצאו מתאימים ביותר, שבעה במספר.
הראיונות עמם נערכו במהלך אותו חודש, ושתי מועמדות מהם נשלחו למבחני התאמה לתפקיד.
בתחילת נובמבר 2015 נערך אירוע חברתי בביתו של קרוב משפחתה של אחת המועמדות שהגישו מועמדות לתפקיד (להלן - עובדת ב'), שבו נכח יו"ר עמידר וכן עובדת ב'.
במהלך האירוע פנתה העובדת ליו"ר וציינה בפניו כי הגישה מועמדות למשרה האמורה בעמידר.
היו"ר ביקש ממנה שתעביר אליו את קורות חייה ישירות.
עוד באותו היום שלחה עובדת ב' בדוא"ל את מסמך קורות חייה ליו"ר, והוא העבירו באותו יום למנכ"ל וציין כי "בהמשך לשיחתנו מצ"ב קו"ח, על פניו יש כישורים משמעותיים.
את הודעתו של היו"ר העביר המנכ"ל לגורם שהיה אחראי להליך האיוש למשרה באגף משאבי אנוש, וציין כי "בהמשך לשתיים ששלחת לבחינות מבקש שתבחני גם אותה".
במהלך חודש נובמבר 2015 ערך הגורם האחראי להליך האיוש למשרה באגף משאבי אנוש ריאיון לעובדת ב' וכן הפנה אותה למבחני התאמה לתפקיד, ולאחר שמצא אותה כמתאימה ביותר היא החלה לעבוד בחברה.
מהשתלשלות העניינים עולה כי אף על פי שהתנהל הליך גיוס פומבי ותחרותי למשרה, התערבותם של היו"ר והמנכ"ל בהליך המינוי פגמה בו.
בעקבות ההתערבות נתן אגף משאבי אנוש בעמידר העדפה בלתי הוגנת למועמדת שלא נכללה ברשימת המועמדים שגיבש, וזאת על רקע פנייתה האישית ליו"ר.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסרו היו"ר והמנכ"לכי עובדת ב' שלחה קורות חיים בעקבות הפרסום, אך בשלב הסינון הראשוני לא הגיעו משום מה קורות החיים של עובדת זו לאגף משאבי אנוש, אף שנשלחו מחברת כוח האדם: "קורות החיים 'נפלו בין הכסאות' והגיעו בפעם הראשונה לעובדת משאבי האנוש רק לאחר שהם הועברו מיו"ר החברה למנכ"ל החברה".
עוד ציינו כי "התחרות נשמרה כנדרש ואף גברה לאחר שהיו"ר העביר את קורות החיים שלא נלקחו בחשבון בטעות.
החלטת החברה לקבל את העובדת המתאימה עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1649 .
ביותר מבחינת כלל הרכיבים למשרה המבוקשת ללא קיצורי דרך אינה יכולה להוות הפרה ופגיעה בשיוויון ואף לא התערבות בהליך המינוי גם אם קורות החיים שלה הגיעו דרך גורמים בכירים בחברה".
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולמנכ"ל כי יש לשלול את מעורבותם הפרטנית בגיוס מועמדת ב'.
ככל שסברו שמסמכיה "נפלו בין הכסאות", ראוי היה שיבקשו מהאגף לבחון את ההליך כולו, שמא "נפלו בין הכסאות" לא רק מסמכיה של עובדת ב' שהיו"ר פנה בעניינה למנכ"ל, אלא גם מסמכים של מועמדים נוספים.
על כל פנים, ראוי היה שיפנו את המועמדת ישירות לאגף משאבי אנוש בחברה, על מנת שתברר את טענותיה, ככל שהיו, ללא מעורבותם בהליך.
בדצמבר 2014 'החלה עמידר להעסיק את עובד גבתפקיד ממונה ארצי על רכש דירות באגף אכלוס, דיור והגיל השלישי (להלן - אגף הדיור).
זאת לאחר שיו"ר עמידר קיבל מעובד ג' את קורות חייו והעבירם לעוזרו, כדי שזה יבדוק כיצד ניתן לסייע לו.
יצוין שהייתה ליו"ר עמידר לדבריו היכרות אישית עם עובד ג' על רקע מקצועי.
בנובמבר 2014 העביר עובד ג' את מסמך קורות חייו ליו"ר.
עוד באותו יום העבירם היו"ר לעוזרו דאז, וציין כי "צריך לבדוק אם ניתן לסייע לו.
ימים אחדים לאחר מכן העביר עוזר היו"ר דאז את קורות החיים של עובד ג' למנהלת מחלקת האכלוס באגף הדיור ולמנהלת אגף משאבי אנוש דאז.
לאחר ריאיון אצל מנהלת מחלקת האכלוס החל עובד ג' את עבודתו באגף.
נמצא כי במסגרת הליך המינוי לתפקיד זה לא רואיינו מועמדים נוספים, והבחירה לא נעשתה מבין כמה מועמדים.
כמו כן, לא פורסמה מודעה בנוגע למשרה.
יצוין כי עובד ג' עבר את מבחני ההערכה לצורך בחי נת התאמתו לתפקיד כשלושה חודשים לאחר שכבר החל לעבוד בתפקיד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסר היו"ר כי "לא הייתה לו כל ידיעה ובוודאי שלא מעורבות בזמן אמת בהליך המינוי ובפרט האם רואיינו מועמדים נוספים או אם פורסמה מודעה לגבי התפקיד".
כן מסר כי על פי בירור שעשה עם מחלקת אכלוס בעקבות הביקורת, הבחירה של עובד ג' נעשתה מתוך קורות חיים שהתקבלו עבור תפקידים אחדים שהמחלקה ביקשה לגייס עבורם עובדים, ורואיינו מועמדים נוספים.
משרד מבקר המדינה ביקש מעמידר לקבל את התיעוד בדבר הראיונות וקורות החיים שציין היו"ר בתשובתו.
בתגובה נמסר כי החברה לא שמרה את התיעוד האמור.
באוגוסט 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ד' בתפקיד עורכת דין בתחום מעקב הוצאה לפועל וגבייה.
יוזם המינוי היה היו"ר, שקיבל המלצה על עובדת ד' מיועץ התקשורת של שר הבינוי דאז, שהוא השר הממונה על ענייני עמידר.
באפריל 2015 העבירה עובדת ד' ליו"ר את מסמך קורות חייה, וציינה כי היא מעבירה לו זאת בהמשך לשיחתו עם יועץ התקשורת.
באותו חודש קיים היו"ר פגישה עם עובדת ד', ובהמשך לפגישה פנה לממלא מקום המנכ"ל דאז, שיבח את כישורי המועמדת וביקש ממנו לזמן את עובדת ד' לריאי ון לצורך בחינת העסקתה כבודקת תיקי גבייה.
כן ביקש ממ"מ המנכ"ל דאז לשוחח עמו.
בהמשך לכך רואיינה עובדת ד' על ידי מ"מ המנכ"ל דאז ומנהלת אגף משאבי אנוש דאז, ולאחר מכן על ידי סמנכ"ל הכספים.
לאחר שעברה מבחנים לבחינת התאמתה לתפקיד, החלה את עבודתה בחברה באוגוסט 2015.
נמצא כי לא רואיינו מועמדים נוספים לתפקיד זה בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסר היו"ר כי קיבל המלצה חיובית על עובדת ד', ולאחר שקיבל ממנה את קורות חייה ומכתבי המלצה העביר אותם לבדיקת הגורמים הרלוונטיים בחברה.
מעבר לכך לא היה מעורב בקליטתה בחברה, והליך הגיוס נעשה על ידי הגורמים המוסמכים בחברה.
בתשובתה מאוגוסט 2017 הוסיפה עמידר כי היו"ר לא היה מעורב בהליך גיוס עובדים, למעט מספר קטן של מקרים שבהם העביר להנהלת החברה קורות חיים של מועמדים שהגיעו אליו וביקש לבדוק אותם, וההחלטה לגביהם התקבלה על ידי אגף משאבי אנוש.
עוד מסרה כי נוהל החברה אינו אוסר על היו"ר להפנות קורות חיים לגורמים המתאימים בחברה.
 עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1651 .
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר עמידר כי לא היה מקום להתערבותו במינויים של עובדים בחברה, וגם לא היה זה מתפקידו, שכן לפי הנוהל מוטלת האחריות לאיתור מועמדים למשרות ב חברה על אגף משאבי אנוש.
התנהלות זו גם אינה עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות והצורך להפריד בין הדרג המפקח לדרג המבצע.
יתרה מכך, על ה יו"ר לתת דעתו על כך שעקב מעמדו בחברה, לפניות יו ולהנחיותיו בעניין מינויים משקל מיוחד אצל מקבליהן, דבר שעלול להביא למתן העדפה לאותם מועמדים ולפגוע בשוויון ההזדמנויות.
לכן התערבותו בתהליכים אלו פסולה; ולכל היותר היה עליו להפנות את הפונים אליו לאגף משאבי האנוש, שזהו תחום עיסוקו.
ואולם, ודאי לא היה מקום שהיו "ר יבקש מהגורמים שאליהם העביר את קורות החיים לשוחח עמו על כך.
עמידר מסרה בתשובתה כי "היו"ר מקבל את ההערה כי ראוי היה שיפנה את הפונים אליו לאגף משאבי אנוש".
עוד מסרה כי כל הפעולות של יו"ר עמידר בעניין גיוס עובדים נעשו בתום לב ומתוך כוונה לסייע לחברה.
תהליכי מינויים הם תהליכים המחייבים שמירה והקפדה על הליך הוגן המתנהל ב שוויוניות, ללא משוא פנים ו בחתירה למינוי המתאים ביותר לתפקיד.
על כן נתון תחום זה באחריות אנשי המקצוע מאגף משאבי אנוש, שאמורים להבטיח את תקינות ההליכים .
על היו"ר להוביל תפיסה זו בעמידר .
מעורבות בלתי תקינה במינויים על ידי בעלי תפקידים בכירים אחרים בחברה .
מינוי ה' - מעורבות סמנכ"ל השיווק .
בנובמבר 2015 החלה עמידר להעסיק את עובדת ה' בתפקיד מנהלת קשרי קהילה במחוז הצפון.
יוזם המינוי של עובדת ה' היה סמנכ"ל שיווק וקשרי לקוחות (להלן - סמנכ"ל השיווק), מר ערן כהן, שהכיר את עובדת ה' לראשונה במסגרת פעילותם הפוליטית בעבר באחת המפלגות.
בעקבות הקמתו של אגף קשרי קהילה נוצר צורך לאייש את תפקיד מנהל קשרי קהילה במחוז הצפון.
באוקט ובר 2015 פנה סמנכ"ל השיווק בדוא"ל לאגף משאבי אנוש, וציין כי הוא מעוניין למנות את עובדת ה' לתפקיד, וכי עובדת ה' מכותבת לדוא"ל כדי שהיא תעביר למשאבי אנוש את מסמך קורות החיים שלה.
הקפדה על מתן שוויון .
במסמך קורות חייה פירטה בין היתר עובדת ה' את עבודתה בעבר במפעל הפיס בתפקיד יועצת בכירה ליו"ר מפעל הפיס11.
לא רואיינו מועמדים נוספים לתפקיד, וגם לא התבצע כל פרסום פומבי או פרסום פנימי בחברה.
עולה כי עובדת ה' מונתה לתפקיד האמור בעקבות היכרותה האישית והמוקדמת עם סמנכ"ל השיווק.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מאפריל ומדצמבר 2017 מסר סמנכ"ל השיווק כי העובדה שהכיר לראשונה את עובדת ה' במסגרת פעילות פוליטית לא הופכת את המינוי לפוליטי וכן גם לא הופכת את הקשר ביניהם לפוליטי.
לדבריו, היכרותו האישית עמה, שאינה קרובה במיוחד, הייתה בעיקר בתקופת עבודתה במפעל הפיס, ובחירתו בה הייתה משיקולים מקצועיים.
עוד מסר כי באותה עת היה צורך לגייס מועמדת לתפקיד בזמן קצר וכי נוהל החברה מאפשר לערוך איתור פרטני לצורך גיוס עובד, וכישוריה וניסיונה של העובדת הצדיקו את מינויה.
משרד מבקר המדינה מעיר לסמנכ"ל השיווק כי הגורם שעליו מוטל לאתר עובדים חדשים, לרבות באיתור פרטני, הוא אגף משאבי אנוש.
מכל מקום, שימוש בהליך איתור זה כדי לגייס מכרים אישיים ללא בחינה של מועמדים נוספים, כאילו מדובר היה במשרת אמון, הינו פסול.
בהתנהלות סמנכ"ל השיווק לא הייתה הקפדה על שוויון הזדמנויות והיעדר משוא פנים.
כמו כן, לא ניתן להבטיח באופן הזה כי נעשה ה מינוי המתאים ביותר לתפקיד.
מינוי ו' - מעורבות היועץ המשפטי .