HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתי המלון, הנמנים עם שירותי התיירות העיקריים, הם חלון הראווה של מדינת ישראל עבור תיירים, ועל כ ן יש להם חשיבות רבה בעבור המדינה מבחינה כלכלית, עסקית ומדינית.
בתקופה שנבדקה משרד התיירות פיקח רק על בתי המלון הרשומים, אף שפחות ממחצית מבתי המלון בארץ הם רשומים, ואף שלפי תקנות בתי המלון הוא רשאי לפקח גם על בתי המלון שאינם רשומים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לפקח גם על בתי המלון שאינם רשומים, באשר היעדר פיקוח עלול לפגוע קשות בתיירות בארץ.
על משרד התחבורה לשפר את מערך הפיקוח והאכיפה על בעלי רכב אשכול, כדי שהם יעמדו בתנאי הרישיון שהמשרד הנפיק להם וכדי להבטיח שההטבה שהמדינה מעניקה להם תשמש אך ורק למתן שירות סיור ותיור לתיירים הצורכים שירות זה.
משרד התחבורה השיב שיפעל להטמעת הערות המבקר וליישומן המידי.
היסוד החוקי לקביעת שכר עו בדי רשות השידור (להלן - הרשות) הוא סעיף 24 (ב) לחוק רשות השידור, התשכ"ה - 1965 ,, הקובע כי "התפקוד של עובדי הרשות, התקן, השכר הגימלאות ותנאי העבודה יהיו כשל עובדי המדינה למקצועותיהם - בהתחשב באופיים המיוחד של תפקידים המיוחדים לרשות בלבד; ובשים לב לכך הם ייקבעו, לפי הצעת הועד המנהל, על ידי השר, לאחר שיתייעץ עם שר האוצר".
כיוון שלא נקבעו לרשות הוראות מיוחדות, הדינים החלים על עובדי המדינה, לרבות הוראות תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) והודעות נציבות שירות המדינה, חלים גם על עובדי הרשות, בשינויים המחויבים.
על פי סעיף 29 לחוק התשמ"ה[ יסודות התקציב - 1985 (להלן ]- חוק יסודות התקציב), גוף לא יסכים לבצע שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או להעניק הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה, אלא בהתאם למוסכם או למונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר.
התקשי"ר קובע את מכסת שעות העבודה היומית והשבועית ואת ההגבלות על העבודה ביום המנוחה, ומפרט את ההנחיות בעניין השעות הנוספות, הכוננויות והעבודה במשמרות.
רוב העובדים ברשות מסווגים על פי מקצועותיהם לשלושה דירוגים: (א) דירוג עיתונאים ועיתונות הפקה2 .
; (ב) דירוג הנדסאים וטכנאים; (ג) הדירוג המשולב בשנים שבהן פעלה הרשות כגוף שידור יחיד בתחום השידור לציבור בתנאים של חוסר תחרות, גדל מספרם של ועדי העובדים (כיום פועלים תשעה ועדים), והם צברו עצמה רבה מול ההנהלה, שהתקשתה לעמוד בלחציהם.
אופי העבודה ברשו ת שונה מאופי עבודתם של מרבית עובדי המדינה: העסקתם ברשות דורשת מהעובדים עבודה לאורך כל שעות היממה ובימי המנוחה, באירועים בלתי צפויים הם נקראים להתייצב לעבודה, וחלק מעבודתם נעשית מחוץ לבנייני הרשות.
הסכמי השכר והסדרי העבודה של עובדי רשות השידור נקבעו עם הקמת הרשות כתאגיד עצמאי.
בשנות השבעים חתמו הנהלות הרשות על הסכמי עבודה קיבוציים עם ההסתדרויות המקצועיות ועם ועדי העובדים.
במהלך השנים, נוסף על ההסכמים הקיבוציים, נוצרו טלאי על .
2 עיתונאים בחטיבת החדשות, כתבים, קריינים, עובדי הפקה וצלמים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה.
טלאי הסכמי עבודה והסדרים פנימיים, כדי להתאים את תשלומי השכר לאופי המיוחד של העבודה ב רשות, וכדי לפצות את העובדים על שעות העבודה הלא שגרתיות - במשמרות בשעות אחר הצהריים, הערב והלילה - בין היתר באמצעות תשלום על שעות נוספות ועל כוננויות.
באוקטובר 2006 עבדו ברשות כ - 1,810 עובדים, מהם כ - 1,350 עובדים הזכאים לתשלום עבור שעות נוספות 3: כ -600 בדירוגעיתונאים ועיתונות הפקה, כ -310 ,בדירוג הנדסאים טכנאים ומהנדסים, כ-380 בדירוג המשולב וכ-60 .
בדירוג המח"ר ובדירוג משפטנים בחודשים ינואר -אוקטובר 2006 בדק משרד מבקר המדינה את ההסדרים שנקבעו בהסכמי השכר ובנוהלי הרשות לגבי תשלומי שעות נוספות, כוננויות וימי חופשה , את יישומם ואת המעקב והבקרה על נוכחות העובדים ברשות 4 .
הביקורת התמקדה ברשות ולא עסקה בפעולותיהם של הממונה על השכר במשרד האוצר, של נציבות שירות המדינה ושל פרקליטות המדינה.
האופן שבו העובדים מדווחים מדי יום על נוכחותם בעבודה מעוגן בהסכמי עבודה ובדפוסי פעולה שהשתרשו ברשות במהלך השנים.
כל קבוצת עובדים ברשות רושמת נוכחות בצורה שונה, אולם הרישום נעשה תמיד באופן ידני ולא באמצעות שעון נוכחות.
חלק מהעובדים חותמים בעת כניסתם לעבודה על גבי טפסים המונחים בכניסה לבניין (ראו להלן) ונוסף על כך, בסוף כל חודש כל העובדים מגישים ליחידת כוח אדם את טופס הדיווח על השעות הנוספות והכוננויות שביצעו באותו חודש, ובטופס זה הם מצהירים על שעת ההגעה לעבודה ועל שעת סיומה (להלן - טופסי שעות נוספות).
הסדר זה קיים ממרס 1965 , מועד כינונה של רשות השידור, ועד היום לא הונהג שעון נוכחות בגלל התנגדות ועדי העובדים לכך.
על פי התקשי"ר, ביחידה שלא מופעל בה שעון, העובד חותם בטופס רישום עובדים יומי בבואו לעבודה ובעזבו אותה.
הוראה זו חלה על כל העובדים בשירות המדינה, לרבות עובדים המועסקים על פי חוזה מיוחד של עובדים בכירים בשכר כולל.
ביחידה שלא מופעל בה שעון אוסף האחראי לרישום את טופסי העובדים, בדרך כלל לא יאוחר מחמש דקות לאחר מועד התחלת העבודה.
עובד זכאי לתשלום עבור עבודה בשעות נוספות רק אם חתם בעת הגעתו לעבודה ובעת סיום יום העבודה במשך כל החודש.
משרד מבקר המדינה בדק את ההסדרים של רישומי הנוכחות של חלק מהעובדים ואת יישומם בחודשים ינואר -יולי 2006 .
נבדקו גיליונות הנוכחות של העובדים וזמני הנחת הטפסים והחלפתם בשלושה בניינים של הרשות: בניין הטלוויזיה, בניין הרדיו ויחידות המינהל והמטה בבניין "שערי צדק".
עובדי הדירוג המשו לב: העובדים בדירוג זה הם עובדים מינהליים, כגון עובדי משאבי אנוש וכספים, עובדים בתפקידי מזכירות ועובדי גבייה.
על פי הסכם קיבוצי מיוחד מ - 1979 , יום העבודה של עובדים שאינם עובדים במשמרות מתחיל בשעה 8:00 , ועליהם לחתום את שמם בגיליון נוכחות הנמצא בכניסה לכל אחד מהבניינים עד השעה 8:15 .
3 יתר העובדים: כ-350 בחוזה אישי וכ-110 .
עובדי חברות כוח אדם או מועסקים במסגרת קבלנית 4 ביקורת קודמת בענייני כוח אדם ברשות השידור פורסמה בדוח שנתי 53 א של מבקר המדינה ( 2002 '), עמ311 .
לאחר שעה זו יש להחליף את הגיליון בגיליון "רישום נוכחות מאחרים" (להלן - גיליון המאחרים), שעל פי דפוסי פעולה שהרשות הנהיגה הוא אמור להימצא בכניסה לבניין עד השעה 10:00 , ובו על העובדים לציין את שעת הגעתם.
עובד רשאי לאחר ארבע פעמים בחודש, עד רבע שעה ביום.
מעבר לכך ינוכו האיחורים המצטברים מיתרת ימי החופשה שלו.
הביקורת העלתה כי בניגוד להסכם הקיבוצי, גיליון הנוכחות נמצא בכניסה לכל אחד משלושת הבניינים עד השעה 8:30 , כך שעובדים המגיעים עד שעה זו רושמים בטופסי השעות הנוספות שהם הגיעו בשעה 8:00.
)(א כאשר העובדים מסיימים את יום עבודתם, אין בנמצא טופסי רישום, והעובדים אינם חותמים בצאתם, בניגוד להוראות התקשי"ר.
כל עוד אין תיעוד לגבי שעת סיום העבודה, אי- אפשר לפקח על שעת עזיבתם של העובדים.
עם זאת, בטופס השעות הנוספות שאותו ממלאים בסוף החודש עובדים התו בעים תשלום עבור שעות נוספות, הם מדווחים על שעת הגעתם לעבודה ועל שעת סיום העבודה, ועל פי דיווח זה מחשבים להם את השעות הנוספות.
הדיווח של העובדים על שעת עזיבתם הוא על סמך הצהרתם בלבד.
(ב) מבדיקת גיליונות המאחרים בבניין הטלוויזיה עולה כי בניגוד למה שנקבע בהס כם הקיבוצי, העובדים אינם מציינים את שעת הגעתם.
מבדיקת רישומי הנוכחות של העובדים במחשב - רישומים המשמשים לחישוב יתרת ימי החופשה - עולה שעובדים החותמים על גיליון המאחרים מחויבים רק בחצי שעה של איחור, כאילו הגיעו בשעה 8:30 .
רק עובד שהגיע לאחר השעה 10:00 צריךלהביא אישור למחלקת כוח אדם המצדיק את האיחור או, לחלופין, לדווח על חצי יום חופשה.
עוד נמצא כי בכמה מקרים הוחלף גיליון הנוכחות בגיליון המאחרים רק בשעה 9:00 , דהיינו באיחור של 45 דקות, וכתוצאה מכך לא נוכה זמן זה משעות העבודה של המאחרים.
גם גיליון המאחרים לא נלקח בזמן, אלא באיחור של שעה.
יוצא אפוא שגם עובדים שאיחרו בשלוש שעות חויבו ב-30 דקות בלבד.
הביקורת העלתה כי מבין כ-40 עובדים הרשומים בגיליון, תשעה עובדים איחרו באופן קבוע.
עובדים אלו חויבו בכל הימים ב-30 דקות איחור בלבד.
יש לציין שגם בימים שבהם איחר העובד, יום העבודה מחושב, לצורך התשלום עבור שעות נוספות, מהשעה 8:00 בבוקר.
לעומת זאת, בבניין "שערי צדק" שבו שוכנות יחידת משאבי אנוש ויחידות המטה, הוחלפו הגיליונות בזמן, והעובדים שאיחרו רשמו את שעת הגעתם בגיליון המאחרים באופן מדויק.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההתנהלות כ פי שמעלים הממצאים עשויה להוות תמריץ לאחר לעבודה: מי שמתחיל את יום העבודה באיחור של עד חצי שעה - מקבל תשלום עבור יום עבודה מלא, ומי שמגיע באיחור של שלוש שעות - נזקפות לחובתו רק 30 דקות איחור.
התוצאה היא שעובדים מקבלים תשלום עבור שעות שלא עבדו בהן.
(ג) במרבית הגיליונו ת שנבדקו בבניין הרדיו נמצא כי עובדים שהגיעו בין 8:30 ל- 10:00 , השעה שבה מסירים את גיליון המאחרים, חתמו בגיליון המאחרים, אולם רק המאחר הראשון ציין את השעה, ואילו המאחרים שבאו אחריו חתמו את שמם ולא ציינו את שעת הגעתם, ובטופס השעות שהם מילאו בסוף החודש הם ציינו שהגיעו ב -8:30 , השעה שבה מוחלף גיליון הנוכחות בגיליון המאחרים.
מכאן עולה שגם גיליון המאחרים אינו משקף נכוחה את שעת הגעתם של העובדים, ועשוי להוות תמריץ לאחר לעבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את חוסר ההקפדה על הרישום בגיליונות הנוכחות בבניין הטלוויזיה ובבניין הרדיו, שכן זהו האמצעי היחיד שיש בידי הרשות לקבלת מידע על מועד הגעתם ועזיבתם של העובדים.
על הנהלת הרשות להדק את הפיקוח גם על העובדים בבניינים של הרשות, המרוחקים מיחידות המינהל והמטה.
בספטמבר 2006 הוציאה הביקורת הפנימית ברשות דוח ע ל ביקורת שנעשתה בשירותי המינהל בטלוויזיה ועסקה בין השאר בנוכחות, בהיעדרויות ובצבירת חופשות.
בעקבות דיון שהתקיים בספטמבר 2006 בוועדת הביקורת של מליאת הרשות, שבמהלכו דנה הוועדה בדוח זה, הוציא סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, באוקטובר 2006 הודעת רענון בנושא "חתימה בגיליון נוכחות" ובה הנחיה להחליף את גיליון הנוכחות ואת גיליון המאחרים בזמנים שנקבעו וכן הנחיה כי על המאחרים להקפיד לציין את שעת הגעתם.
עובדי חטיבת ההנדסה : הטכנאים עובדים במשמרות, ועל פי דפוס פעולה הקיים ברשות אינם חותמים בגיליונות הנוכחות.
המעקב אחר נוכחותם נעשה על ידי מנהלי המחלקות, על פי שיבוצם למשמרות.
רישום נוכחות העובדים נעשה על פי התייצבות העובדים למשמרות או היעדרותם מהמשמרות, אולם אין מעקב לגבי השעה שבה החלו לעבוד ולגבי השעה שבה סיימו.
עובדים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה : (א) חל ק מהעובדים בדירוג זה משובצים לעבודה במשמרות במשך שעות היום והלילה בהתאם לשעות השידור - בטלוויזיה משעות הבוקר ועד השעה 24:00 , וברדיו במשך כל שעות היממה.
כל העובדים בדירוג זה חותמים בגיליון הנוכחות פעם אחת, ובהם גם אלה העובדים בשעות העבודה הרגילות.
גיליון הנ וכחות נשאר בדלפק בכניסה במשך כל שעות היממה.
העובדים אינם מציינים את שעת ההחתמה, ולכן לא ניתן לדעת מהי השעה שבה הם הגיעו או עזבו.
(ב) במחצית הראשונה של שנת 2005 נערך הליך גישור בין הרשות לבין איגוד עיתונאי ישראל לגבי דרישתם לתוספת שכר בשיעור של 16% , כפי שניתנה לעובדי מדינה "בלתי ייחודיים".
במהלך הגישור הסכימה הרשות לשלם את התוספת, בתנאי שהעובדים יסכימו לחתום בשעון נוכחות.
איגוד העיתונאים הסכים לקבל תוספת בשיעור של 12% בלבד, בתנאי שלא יוכנס שעון נוכחות, וכך גם נקבע בהסכם שנחתם.
עובדים בתפקידי ניהול : על פי הוראת מנכ"ל הרשות דאז, החל מנובמבר 1998 .
כל עובדי הרשות חייבים לחתום בגיליון נוכחות פעם ביום, לרבות המנהלים הביקורת העלתה כי בכניסה לבניין הטלוויזיה ברוממה מונח מדי יום "פנקס מנהלים" ובו מצוינים שמות העובדים בתפקידי ניהול: מנהלי הטלוויזיה בעברית ובערבית, מר מוטי עדן ומר שלמה גנור, מנהלי מחלקות ומנהלי חטיבות.
משרד מבקר המדינה בדק את הטפסים של החודשים ינואר -יולי 2006 והעלה כי שום מנהל לא חתם בגיליון הנוכחות.
עובדים אלו דיווחו למחלקת כוח אדם בסוף כל חודש רק על השעות הנוספות שעבדו במהלך החודש ועל ימי היעד רות עקב חופשה או מכל סיבה אחרת (ראו להלן בפרק על ימי חופשה).
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שמנהלים בטלוויזיה, ובהם גם מנהלי הטלוויזיה בעברית ובערבית, האמורים לשמש דוגמה לכל שאר העובדים, אינם מקיימים את הוראות הרשות בנוגע לחתימה בגיליון הנוכחות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 הודיע מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, כי בעקבות דוח הביקורת ניתנה הנחיה לכל המנהלים לחתום בגיליון הנוכחות.
בישיבת ועדת הביקורת האמורה, שבמהלכה נדונו ממצאי הביקורת הפנימית, הודיע סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, כי הוא הונחה על ידי המנכ"ל, מר מוטי שקלאר, להכין תכנית להפעלת שעון נוכחות, וכי בעקבות זאת הוא נפגש עם נציגי הממונה על השכר במשרד האוצר כדי לקבל הנחיות מתאימות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי הנהלת הרשות החלה לדון עם הממונה על השכר בעניין הכנסת שעון נוכחות.
עם הכנסת שעון נוכחות יחויבו גם הטכנאים להחתים כרטיס עובד כמו כל העובדים, ולגבי עובדים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה יידרשו, בחלק מהמקצועות, הסדרים מיוחדים בשל אופי העבודה המיוחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדרך שבה פעלה הרשות עד כה בנוגע לדיווח על נוכחותם של העובדים בעבודה אינה מספקת להנהלה כלים יעילים לפיקוח ולמעקב אחר מספר שעות עבודתם.
עם זאת, משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התחלתו של התהליך להנהגת שעון נוכחות, שבסופו יידרשו עובדי הרשות להחתים את השעון הן בשעת הגעתם לעבודה והן בשעת עזיבתם.
יש לפעול באופן נמרץ כדי לסיים את התהליך בהקדם.
עד להתקנת שעון נוכחות על הרשות לאכוף את הכללים שהנהיגה, ובכלל זה לדרוש מכל העובדים לחתום בטופסי הנוכחות הנמצאים בכניסה לבניין הן בשעת הגעתם לעבודה והן בשעת עזיבתם, כדי שתתאפשר בקרה על שעות נוכחותם.
כמו כן מן הראוי לאחד את שיטות הדיווח על הנוכחות לכל העובדים תוך קביעת הסדרים מיוחדים לעובדי חוץ, כפי שמקובל בשירות המדינה.
תשלום עבור עבודה בשעות נוספות .
עובדי רשות השידור מקבלים תשלום עבור עבודה בשעות נוספות על פי התנאים שנקבעו בהסכמי השכר ובנוהלי הרשות שהתגבשו ע ם השנים.
חישוב השעות והתשלום בגינן אינם זהים לכל קבוצות העובדים, והם תלויים בכמה גורמים: מכסת שעות העבודה השבועית שנקבעה לכל קבוצת עובדים, עבודה במשמרות, מספר ימי עבודה בשבוע למשרה מלאה וכדומה (ראו פירוט בטבלה מס' 2.
להלן נתונים לגבי מספר השעות הנוספות ועלותן בש"ח על פי הצעת התקציב של רשות השידור לשנת 2006 ודוח ביצוע התקציב של שנת 2005 :, לכל אחת מיחידות רשות השידור טבלה מס' 1 : נתוני תקציב על שעות נוספות .
1,015,100 1,087,000 42 1,474 35 הנהלה .
23,401,900 24,121,000 56 29,015 515 רדיו 1032 דוח שנתי57ב .
35,470,200 37,671,000 86 44,735 522 טלוויזיה בעברית .
2,206,200 2,753,000 46 3,131 68 ערוץ33 .
5,557,000 5,717,000 43 8,716 202 מינהל, כספים וגבייה .
67,650,400 71,349,000 65 87,071 1,342 סה"כ .
בשנת 2005 הייתה ההוצאה עבור שכר, הכולל שעות כוננות ופיצוי עבור עבודה במשמרות וללא שעות נוספות, כ-224 מיליון ש"ח, ואילו ההוצאהעבור תשלום שעות נוספות היית ה כ- 81 ( מיליון ש"ח 67.
6 מיליון ש"ח בתוספת 20% עלויות מעביד).
לפיכך תשלומי הרשות עבור שעות נוספות הן תוספת של כ-36% .
על ההוצאה עבור שכר רגיל יש לציין כי בנובמבר 2006 עדיין לא היה בידי הרשות תקציב מאושר לשנת 2006 , והיא פעלה על בסיס הצעת תקציב ראשונית, אף על פי שרוב כספי התקציב כבר הוצאו.
המנכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי הרשות פועלת על פי הצעת התקציב, כיוון שעד כה לא מונה ועד מנהל לרשות השידור שתפקידו לאשר את התקציב.
התקשי"ר מגדיר את השעות הנוספות כ"שעות שהעובד עבד למעשה מעל למכסת שעות העבודה הרגילות.
מכסת שעות העבודה הרגילות היא בהתאם להסכמי העבודה של הדירוגים השונים.
להלן פירוט, לפי קבוצות העובדים, של מכסות שעות העבודה השבועיות והתמורה בגין שעה נוספת בהשוואה לשעת עבודה רגילה בימי חול ובימי מנוחה.
'טבלה מס2 שיעורי תשלום עבור עבודה נוספת בימי מנוחה ומועד ביחס לשכר הרגיל שיעורי תשלום עבור שעת עבודה נוספת בימי חול ביחס לשכר הרגיל מכסת העבודה השבועית קבוצת עובדים 225% 125% עד 175% ועוד שעת חופשה (משעה 24:00 עד7:00) 4 ימי עבודה (עד 12 שעות ליום) כתבי חדשות (רדיו); 225% 125% עד 275% 4 ימי עבודה (עד 12 שעות ליום) כתבים ועורכי חדשות (טלוויזיה); במאים (חדשות) 225% 125% עד 275% 5 ימי עבודה 40 שעות צלמי ENG* 175% 100% עד 150% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 50% 4 ימי עבודה 7 שעות ליום 28 שעות בשבוע עורכי חדשות וקשבים (רדיו) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 6 ימי עבודה 40 שעות עורכי תכניות (רדיו) מפיקים ובמאים (טלוויזיה) 175% 100% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 50% משעה 22:00 עד שעה7:00 6 ימים 28 שעות קרייני רדיו 225% עד 325% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 75% 6 ימים 40 שעות עובדי הנדסה (רדיו וטלוויזיה) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 42 שעות עבודה (בקיץ 40 )שעות הדירוג המשולב (עובדים מינהליים) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 6 ימים 36 שעות עבודה טלפנים 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 5 ימים 41.
25 שעות עבודה כתבנים בחדשות (רדיו) .
נישאות על הכתף ומשמשות בעיקר את צלמי החדשות 1034 דוח שנתי57ב .
יש לציין שהבסיס לחישוב השכר לשעת עבודה לצורך תשלום שעות נוספות וכוננויות חושב לכל העובדים (למעט קריינים ועורכי חדשות) על פי 35 שעות עבודה בשבוע.
מספר שעות העבודה הממוצע בשבוע לדירוגים השונים גבוה יותר - כ-40 שעות.
כתוצאה מכך העובדים מקבלים על כל שעה נוספת ושעת כוננות תוספת של כ-14% נוסף על התוספות שהם מקבלים על פי הסכמי השכר, כמפורט בטבלה.
דירוג עיתונאים ועיתונות הפקה והדירוג המשולב בשנת 1979 פרסמה הרשות נוהל שבו נקבעו סדרי העבודה והתמורה עבור עבודה בשעות נוספות לעובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפ קה ובדירוג המשולב.
נוהל זה מבוסס על הסכם העבודה לשנים 1970 -1972 ועל ההסכם הקיבוצי שנחתם בשנת 1979 לשנים 1976 -1978 .
:בנוהל נעשית הבחנה בין כמה קבוצות עובדים בדירוגים הללו 1.
עובדים בדירוג המשולב : עובדים בדירוג זה אמורים לעבוד בימים ראשון עד רביעי עד 15:30 , ביום חמישי עד 15:00 וביום שישי עד 13:00 .
משרד מבקר המדינה בדק את דיווחי השעות הנוספות של עובדים בדירוג המשולב, ובהם עובדות בתפקידי מזכירּות.
הבדיקה העלתה כי במחצית הראשונה של 2006 , שלוש מזכירות דיווחו בכל חודש על מספר שעות נוספות גבוה במיוחד ועל סיום העבודה בשעות מאוחרות מאוד.
מספר השעות הנוספות בכל אחד מהחודשים היה כמעט זהה.
עובדת בטלוויזיה דיווחה שהיא עזבה את מקום העבודה במרבית ימי החודש בשעה 20:00 כביכול.
על פי דיווחים אלה הסתכמו השעות הנוספות שלה בכ -70 .
שעות בממוצע לחודש עובדת אחרת קיבלה שכר עבור 97 שעות נוספות בממוצע לחודש.
היא דיווחה שהיא עבדה במשך כעשרה ימים בממוצע בחודש עד השעה 22:00 , והיו ימים שבהם היא אף דיווחה שעבדה עד השעה 24:00 , אף על פי שבמשרד שבו היא עובדת, העבודה מסתיימת בדרך כלל בשעה 17:00 .
עובדת ברדיו דיווחה שעבדה עד ה שעה 20:00 , ומספר השעות הנוספות בממוצע לחודש הסתכם בכ -75 שעות.
על דיווחי השעות של עובדת זו חתם מנהל שאינו הממונה הישיר שלה, אף על פי שלא עבדה אתו, והם אף אינם נמצאים באותו הבניין.
מהדיווח האחיד עולה החשש שלא כל השעות הנוספות שדיווחו עליהן העובדות האמורות אכן בוצעו בפועל, וכי עובדות אלה נהגו כאילו הן זכאיות לתוספת שכר קבועה בלי קשר למספר השעות שעבדו בפועל.
מתלונות שהגיעו למשרד מבקר המדינה ומבדיקות של הביקורת עולה שבמרבית הימים הן סיימו את יום העבודה בשעות הרגילות.
בתשובותיהם של שניים מהממונים נטען כי על העוב דות מוטלות משימות שונות מעבר לתפקידיהן כמזכירות, וכי מדי פעם הן נשארות לאחר לשעות העבודה הרגילות.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובות אלה אינן מתיישבות עם ממצאי הביקורת.
ממונה שלישי הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עוד בטרם כניסתו לתפקיד נהגו קודמיו לאשר לעובדת שעות נוספות בסדר גודל כזה, והוא רק המשיך בנוהג הזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקום שבו אין אמצעי בקרה על הנוכחות כמו שעון נוכחות או שתי חתימות - בשעת ההגעה לעבודה ובשעת היציאה - תפקידם של הממונים המאשרים את הדיווחים הוא לבדוק בקפדנות יתרה שהשעות שהכפופים להם מדווחים עליהן אכן תואמות את שעות הנוכחות שלהם.
על הנהלת הרשות להורות לממונים להפסיק לאשר לעובדים שעות נוספות שהם לא עבדו בפועל, עליה לברר עם הממונים את פשר הדיווח של העובדים על עבודה בשעות רשות השידור 1035 .
מאוחרות, ואם יתברר שהעובדים לא ביצעו את השעות שדיווחו, אין לאשר אותן.
יש להתריע בפני הממונים ובפני העובדים על נקיטת אמצעים משמעתיים בגין דיווחים כאלה, ובמקרים מסוימים אף לנקוט הליכים משמעתיים.
" תשלום במסגרת "שעת הסכם : בספטמבר 1989 נחתם הסכם עם העובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה, שקבע את הסדרי הכוננויות והתשלום בגינן בחטיבת החדשות לכתבים, לקריינים, לעובדי הפקה ולצלמים.
לדברי סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, למשרד מבקר המדינה, משרד האוצר לא אישר בזמן החתימה על ההסכם תשלום כוננות לעובדים שאינם עובדים במשמרות.
הרשות החליטה לפצות עובדים אלה בדרך אחרת, ובמרס 1990 הוציא סמנכ"ל כוח אדם ומינהל דאז, מר עמרם עמר, מכתב לכל מנהלי החטיבות ברדיו ובטלוויזיה.
במכתב נאמר שעל פי החלטת הנהלת הרשות, החל מפברואר 1990 יוארך יום העבודה לכל העובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה בימים ראשון עד חמישי בשעה אחת - היא "שעת הסכם" - כך ששעות העבודה יהיו מ-8:00 עד 16:00 במקום עד 15:00 .
העובד ידווח על "שעת הסכם" כעל שעה נוספת אם אכן עבד בפועל באותו יום.
ביוני 1990 הורחב הסדר זה והוחל גם על עובדים בדירוג המשולב.
הסדר זה נעשה ללא אישור משרד האוצר, אף על פי שעל הסדר כזה חל סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, כמפורט לעיל.
במהלך 16 השנים שחלפו מאז, המשיכו העובדים שעליהם חל ההסדר לעבוד עד השעה 15:00 , אבל דיווחו על שעה נוספת, שתמורתה קיבלו תשלום בשיעור של 125% .
משמעותו המעשית של הסדר זה הייתה אפוא תוספת שכר לעובדים, שניתנה ללא אישורם ושלא על דעתם של הגורמים המוסמכים לאשר תוספת כזו.
במהלך הביקורת, באוגוסט 2006 ,', הודיעו לעובדיהם היועצת המשפטית, גב' חנה מצקביץ וסמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, כי מאותו חודש הם יקפידו יותר על יישום ההוראה, ויאשרו להם רק שעות נוספות שהם יבצעו בפועל.
בעקבות זאת כתב לרשות באותו חודש משרד עורכי דין המייצג את ועד עובדי הרשות בדירוג המשולב, כי בחודשים האחרונים הממונים הישירים מודיעים לעובדים שלא יאשרו את השעות הנוספות שהעובדים מצהירים עליהן כדרכם מימים ימימה, אלא אם כן יפחיתו את שעת ההסכם.
הפסקת התשלום מהווה לטענתם שינוי לרעה בתנאי ההעסקה של העובדים.
על כך השיבה הרשות באותו חודש: "ככל שהיה נוהג לכבד דיווחי כזב, בין בנושא 'שעת הסכם' ובין כל שעה אחרת, הרי שאנו רואים בכך בנציבות [ בהתאם להנחיות אגף המשמעת נוהג פסול ובלתי חוקי ולפיכך אנו פועלים ונפעל לתיקונו.
רק ]שירות המדינה, ראו להלן עובדים שיהיו נוכחים בעבודה ב'שעת ההסכם' כמו בכל שעה נוספת אחרת יקבלו תשלום "]עמר, סמנכ"ל כוח אדם ומינהל דאז[ עבורה כמתחייב ממכתבו של מר עמרם.
צעדים אלו של הנהלת הרשות מעידים על כך שהנהלת הרשות הגיעה סוף סוף למסקנה שיש לתקן את דפוסי הפעולה הפסולים שהשתרשו במהלך השנים ולבטל תשלומים ששולמו לעובדים במשך שנים על שעות שהם לא עבדו בהן, כמו התשלום על "שעת הסכם".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תפעל במרץ לביטול דפוסי פעולה פסולים שהשתרשו בה, גם בנוגע לעובדים בדירוגים אחרים.
) שידורי הבוקר (משמרת שחר : בשנת 1991 , בזמן מלחמת המפרץ הראשונה, החלו לשדר בטלוויזיה בשעות 6:30 עד8:00 , בעיקר חדשות ותכניות בנושאים אקטואליים.
ב- 1991 נחתמו הסכמים בין הרשותלבין ארגוני העובדים בטלוויזיה 5 , שעל פיהם המשמרת בטלוויזיה תתחיל בשעה 4:00 כאשר השידור מתחיל ב -6:30 , ותסתיים בשעה 16:00 .
עבור השעות4:00 עד8:00 העובדים זכאים לתשלום לפי תעריף של 175% .
הביקורת העלתה כי כאשר השידורים החלו ב-6:30 , רוב העובדים הגיעו לעבודה רק חצי שעה לפני תחילת השידורים ועזבו לאחר שש שעות.
חרף זאת, הרשות שילמה לעובדים עבור 12 שעות עבודה, ובכלל זה חמש שעות נוספות, ובסך הכול היא שילמה סכום שווה ערך ל-19.
שעות רגילות עבור שש שעות עבודה בפועל בגלל העלויות הגבוהות של שידורי הבוקר, הנובעות, בין ה שאר, מההסכמים ומדפוסי הפעולה שהשתרשו עם השנים, החליטה הנהלת הרשות לבטל את שידורי הבוקר הקבועים, והחל ביוני 2003 מקיימים אותם רק כאשר יש אירועים חדשותיים מיוחדים, בשעה ששידורים כאלה מתקיימים באופן קבוע בערוצי השידור המסחריים.
לדעת משרד מבקר המדינה, זו דוגמה לקשיים ולמגבלות שבמסגרתם פועלת הרשות, המקשים עליה לקיים את ייעודה כרשות שידור ציבורית ולספק מגוון גדול יותר של שידורים לאורך שעות היממה, כנדרש במציאות של שנות האלפיים.
צלמי וידאו : בטלוויזיה יש שתי מחלקות של צלמים, ואחת מהן היא מחלקת צלמי וידאו.
הצלמים מפעילים את המצלמות שבאולפנים ואת המצלמות שעל הניידות.
במחלקה זו יש 41 עובדים- צלמים, עוזרי צלם ומנהלי אולפן - שעליהם חל ההסכם של העיתונאים ועיתונו ת ההפקה, קרי שישה ימי עבודה בשבוע, שבע שעות עבודה ביום רגיל וחמש שעות עבודה ביום שישי.
העובדים מוצבים בשתי משמרות: משמרת בוקר מ -8:00 עד 16:00 , והעובדים במשמרת זו זכאים לשעה אחת נוספת; ומשמרת ערב מ- 14:00 עד 24:00 , .
והעובדים במשמרת זו זכאים לשלוש שעות נוספות מנהל המחלקה הסביר למשרד מבקר המדינה, כי צלמי וידאו המוצבים באולפני JCS במשמרת ערב (אולפנים שבהם מצלמים את שידורי ערוץ 33 ואת שידורי הטלוויזיה בערבית) עובדים בפועל עד השעה 20:00 .
בדיקת טופסי השעות הנוספות שלהם העלתה כי הם דיווחו שעבדו עד השעה 24:00 , עשר שעות עבודה במקום שש שעות בפועל.
בצילומים באולפן נקדי (ראו להלן) דיווחו העובדים בקביעות שסיימו את עבודתם ב- 24:00 , גם במקרים שבהם הסתיימו הצילומים לפני כן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, כי בסוף שנת 2006 מסתיים חוזה השכירות של אולפני JCS , וכי הטלוויזיה בערבית תשוב לפעול מבניין הטלוויזיה ברוממה, ולא יפעלו יותר צלמים באולפני JCS.
עובדי ם בתפקידי ניהול : על פי דפוס פעולה שהשתרש ברשות במהלך השנים, עובד המתמנה לתפקיד ניהולי מקבל הקצבה של שעות נוספות: מנהלי מדורים6 ומנהלי מחלקות עד 90 שעות נוספות לחודש, ומנהלי חטיבות וסמנכ"לים עד 115 שעות נוספות .
5 הסתדרות ההנדסאים וועד עובדי ההנדסה בטלוויזיה, האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל וועד עיתונות הפקה בטלוויזיה.
6 חטיבה היא היחידה הארגונית הגדולה ביותר ברשות; מתחתיה נמצאת מחלקה ומתחתיה מדור.
נוסף על כך עובדים אלו זכאים לשעות כוננות בכל יום שבו הם נוכחים בעבודה.
עובדים המתמנים לתפקיד ניהולי מקבלים מכתב מיחידת כוח אדם ובו נרשם כי מכסת השעות הנוספות צריכה להיות בהתאם לצורכי העבודה, על פי דיווח של העובד ובאישור הממונה.
משרד מבקר המדינה בדק את תשלומי השעות הנוספות לעובדים בתפקידי מנהלי מ דורים, מנהלי מחלקות ומנהלי חטיבות בנובמבר 2005 - מרס 2006 , לא כולל עובדים ברדיו ובאגף הגבייה.
הבדיקה התייחסה לעשרה מנהלי מדורים ומחלקות ולמנהל חטיבה אחד, שנבחרו באופן אקראי.
נמצא כי כל המנהלים שנבדקו דיווחו במרבית החודשים על מכסת השעות המרבית - מנהלי המדורים ומנהלי המחלקות דיווחו על 90 שעות, ומנהל החטיבה דיווח על 115 שעות.
לפיכך הם קיבלו בגין השעות הנוספות סכום קבוע מדי חודש.
הדבר בולט בחטיבת התכניות בטלוויזיה, כי בתקופה הנדונה הצטמצמה מאוד כמות ההפקות של הטלוויזיה בגלל בעיות תקציביות.
למרות זאת דיווחו ארבעה מנהלי מחלקות בחטיבת התכניות בטלוויזיה על 90 .
שעות נוספות מדי חודש מהדיווח האחיד לאורך זמן עולה החשש, כי לא כל השעות הנוספות שדווחו אכן בוצעו בפועל, וכי הן לא ניתנו רק לפי צורכי העבודה, ולפחות חלק מהעובדים נהגו כאילו הם זכאים לקבל תוספת קבועה לשכרם כשעות נוספות.
לדעת משרד מבקר המדינה, השיטה שבה דיווחו עובדי הרשות על השעות הנוספות, שנעשתה בגיבוי הממונים, פסולה ונוגדת נורמות ציבוריות תקינות.
דירוג הנדסאים, טכנאים ומהנדסים בספטמבר 1979 נחתם הסכם בסיסי המסדיר את תנאי עבודתם של המהנדסים, ההנדסאים והטכנאים (להלן - עובדי ההנדסה) בטלוויזיה וברדיו, את סדרי העבודה במשמרות ואת התמורה עבור שעות נוספות וכוננויות.
בהסכם נכתב לגבי העבודה במשמרות כי "הוסכם לאפשר גמישות בסידור העבודה בהתאם לצרכי העבודה (יום עבודה גמיש)".
נוסף על כך נקבעו שלוש משמרות: בוקר - 8:00 עד 16:00 , ערב- 14:00 עד 22:00 ולילה- 22:00 עד 8:00 .