HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח הועלה גם כי הליך תכנון ההדרכה ברוב הגופים הממשלתיים לוקה בחסר.
היעדרה של מערכת ממוחשבת כוללת לניהול למידה, והיעדר לוחות זמנים בנוגע להטמעת מערכת כזו באופן נרחב בשנים הקרובות, מעצימים את הפגיעה בתפקוד מערכי ההדרכה בגופים הממשלתיים ובנש"ם.
הדוח בחן גם את נושא גמול ההשתלמות בשירות המדינה, שתכליתו על פי הסכמי העבודה הקיבוציים היא לתרום להרחבת והעמקת הידע של העובד בתחום עיסוקו, או תפקידו.
ההוצאה המשו ערת של המדינה על ההשתלמויות והקורסים המזכים בגמולי השתלמות ועל תשלומי שכר ופנסיה לעובדים בשירות המדינה בגין רכיב זה מסתכמת בכחצי מיליארד ש"ח בשנה.
גורמים ממשלתיים מרכזיים - נש"ם ומשרד האוצר, כמו גם גורמי מקצוע בתחום ניהול ההון האנושי בשירות המדינה , סבורים שההוצאה של המדינה בגין גמולי ההשתלמות אינה משיגה את תכליתה.
ממצאי דוח זה מחייבים שינוי נרחב ויסודי.
זאת ב מיוחד נוכח היקף ההוצאה הממשלתית השנתית בתחום ההדרכה ונוכח אי -שביעות רצו נם של האחראים להדרכה במשרדי הממשלה מאפקטיביות הפעולות של נש"ם.
לצורך כך נדרשת מעורבות ישירה של נציב שירות המדינה, החשב הכללי וראש אגף התקציבים במשרד האוצר בהובלת הפעולות לשינוי.
על גורמים אלה לוודא כי מתווה הפעולה שייקבע יהיה ישים ויוביל לשינוי הנדרש.
חברת פארק אריאל שרון בע"מ (להלן - חברת הפארק או החברה) היא חברה ממשלתית לתועלת הציבור9 , בבעלות מלאה של המדינה, הפועלת משנת2007 ואחראית להקמתו, לפיתוחו, לתחזוקתו ולניהולו של פארק אריאל שרון (להלן גם - הפארק) - פרויקט שיקום סביבתי גדול שהוקם לאור חזונו של ראש ממשלת ישראל לשעבר, מר אריאל שרון ז"ל.
מהות הפרויקט היא הפיכת מתחם קרקע במרכז הארץ ששטחו כ-8,000 דונם לפארק מטרופוליני באמצעות שיקום הר חירייה, פיתוח מתחמים ברחבי הפארק והנגשתו לציבור.
השר להגנת הסביבה אחראי לפעילות החברה.
החברה פועלת באמצעות דירקטוריון שחבריו הם נציגי ממשלה, נציגי ציבור וראשי ערים10.
מיוני2010 ועד ינואר2016 כיהן מר משה בורוכוב כמנכ"ל החברה (להלן - מנכ"ל חברת הפארק).
להלן מפה של פארק אריאל שרון.
מפת הפארק (שטח הפארק צבוע ירוק) .
הקרן הקיימת לישראל (להלן - קק"ל) הוקמה בשנת 1901 על פי החלטת הקונגרס הציוני של ההסתדרות הציונית העולמית11 כדי לרכוש מתרומותהעם היהודי קרקעות בארץ ישראל.
מאז הקמת המדינה עיקר פעילותה של קק"ל הוא פיתוח והכשרה של מקרקעי ישראל12 לשם הגשמת חזון ההתיישבות היהודית בישראל.
מינהל פיתוח הקרקע (להלן - מפ"ק) הוא הזרוע הביצועית בקק"ל שמבצעת פעילות זו.
מפ"ק מטפל, בין היתר, בכל פעולות הייעור ביש ראל ובפעולות נוספות לפיתוח קרקע - הקמת פארקים וגינות, סלילת שבילי טיול וספורט, שיקום נחלים ועוד (להלן יוגדרו כל פעולות הפיתוח של מפ"ק - פרויקטים).
את פעילות מפ"ק מבצעים שלושה מרחבים לפי חלוקה גאוגרפית - צפון, מרכז ודרום.
בראש כל מרחב עומד מנהל מרחב.
כל מרח ב נחלק לשלושה אזורים שבהם פועלות מחלקות העוסקות בפרויקטים ביער ויחידות ביצוע שנותנות שירותים לכל הפרויקטים באזור.
פארק אריאל שרון נמצא בתחום האחריות של אזור שפלה וחוף במרחב מרכז של מפ"ק.
לפי תקנון קק"ל בנוסחו במועד תחילת הביקורת, דירקטוריון קק"ל היה רשאי לבחור מבין חבריו יו"ר דירקטוריון, יו"ר עמית שימלא את מקומו של יו"ר הדירקטוריון בעת שהוא נעדר מישיבת דירקטוריון, ושני סגני יו"ר שימלאו אף הם, על פי מנגנון שנקבע בתקנון, את מקומו של יו"ר הדירקטוריון בהיעדרו.
ארבעה דירקטורים אלה כיהנו כ"דירקטורים פעילים", המנהלים יחד את פעילות קק"ל.
מינואר 2012 עד נובמבר2015 כיהנומר אפי שטנצלר כיו"ר דירקטוריון קק"ל (להלן - יו"ר קק"ל), מר אלי אפללו כיו"ר העמית (להלן - היו"ר העמית), ומר מנחם לייבוביץ ומר גאל גרינוולד כסגני היו"ר (להלן - סגני היו"ר) (להלן ייקראו יחד ארבעת דירקטורים אלה - ההנהלה המצומצמת).
ממאי 2013 עד ינואר 2017 כיהןמר מאיר שפיגלר בתפקיד מנכ"ל קק"ל (להלן - מנכ"ל קק"ל)13.
לנוכח חוות דעתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) ולפיה קק"ל היא במהותה חברה לתועלת הציבור, החל מספטמבר 2014 רשומה קק"ל בפנקס החברות לתועלת הציבור, לפי סעיף 345 ג לחוק החברות, התשנ"ט- 1999.
בהתאם לתכנית המתאר ש חלה על הפארק, הכניסה הראשית אל הפארק תהיה ממתחם חוות שלם - חווה חקלאית בדרום תל אביב השוכנת ליד דרך לוד בקרבת שכונת כפר שלם 14 .
משנת2013 משתמשת חברת הפארק בכמה מבנים במתחם זה כמשרדיה.
11 הקונגרס הציוני הוא כינוס פומבי של נציגי היהודים הציונים ממדינות שונות ומשמשהמוסד העליון של ההסתדרות הציונית העולמית לעניין קבלת ההחלטות.
14 שלבי הקמתה ופיתוחה של חוות שלם הם אבני דרך ראויות לציון, והייתה להם חשיבות רבה בימי ראשית המדינה.
את החווה הקימה בשנת 1953 .
"האגודה החקלאית השיתופית "הזרע האגודה עסקה בגידול, בפיתוח ובהפקה של זרעים לחקלאות בארץ ישראל.
בזכות פעילות האגודה ועובדיה בתחום המחקר והפיתוח החקלאי הפכה מדינת ישראל למובילה ואף לפורצת דרך בעולם בכל הקשור לחקלאות מודרנית ולטיפוח זנים מיוחדים.
קרן קיימת לישראל | 1779 .
משרדיה הראשיים של קק"ל שוכנים בירושלים, ונוסף על כך יש לה משרדים בתל אביב (להלן - בית קק"ל).
עד שנת 2014 שכנו בבית קק"ל לשכות של יו"ר קק"ל והיו"ר העמית (להלן - היו"רים) ושל מנכ"ל קק"ל, לצד משרדים של עשרות עובדים ומנהלים של קק"ל.
משרדי הקבע של היו"רים ושל מנכ"ל קק"ל שכנו בירושלים, והם עבדו בבית קק"ל בתל אביב רק בחלק מימי השבוע.
בתחילת שנת 2014 העבירו היו"רים ומנכ"ל קק"ל את משרדיהם מבית קק"ל לאחד המבנים במתחם המשרדים של הפארק.
כמה חודשים לאחר מכן חתמו קק"ל וחברת הפארק על הסכם לשיתוף פעולה, ובמשך כשלוש שנים - עד סוף שנת 2016 - השקיעה קק"ל סך של כ-15 מיליוני ש"ח בפיתוח הפארק (שהם כ-20% מכלל הכנסות חברת הפארק באותן שנים), ולטענת חברת הפארק התחייבה קק"ל להשקיע מיליוני ש"ח נוספים בפיתוחו בשנים שלאחר מכן כך שההשקעה הכוללת של קק"ל בפארק עשויה הייתה להגיע לעשרות מיליוני ש"ח.
מספטמבר 2015 עד אוגוסט 2017 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את הפעולות והליכי קבלת ההחלטות שהתבצעו בקק"ל ובחברת הפארק בשנים 2013 עד2017 בכל הנוגע להעברת משרדי הנהלת קק"ל למבנים בפארק ולהקצבת כספי קק"ל לפיתוח הפארק.
הביקורת נעשתה בקק"ל ובחברת הפארק (להלן - הביקורת הנוכחית).
בחודשים אוגוסט 2014 עד אוקטובר2015 בדק משרד מבקר המדינה את אופן יישום הוראותיה של אמנה משנת 1961 בין קק"ל למדינה בכל הנוגע לפיתוח מקרקעי ישראל בידי קק"ל, ובכלל זה את תהליכי קבל ת ההחלטות לגבי השתתפות קק"ל במימון ובביצוע של פרויקטים ברחבי הארץ.
ממצאי בדיקה זו פורסמו בינואר 201715 (להלן- דוח הביקורת הקודם על קק"ל).
חלק מממצאי הביקורת הנוכחית החלו להתגבש בעת שדוח הביקורת הקודם על קק"ל כבר נמצא בשלבי הכנה מתקדמים, אך על מנת להימנע מע יכוב בהשלמת דוח הביקורת הקודם הוחלט לפרסמו ללא עיכוב ולהשלים בנפרד את הדוח הנוכחי.
להלן בתרשים 1 יוצגו בסדר הכרונולוגי האירועים העיקריים שבהם עוסקת הביקורת הנוכחית: .
תרשים 1 : האירועים העיקריים שבהם עוסקת הביקורת הנוכחית .
הליכי קבלת החלטות בעניין העברת משרדי קק"ל לפארק .
בית קק"ל בתל אביב הוא בניין היסטורי ובעל חשיבות לאומית ששימש לפני הכרזת העצמאות שניים מהמוסדות המרכזיים של היישוב היהודי בארץ ישראל - מועצת העם16 ומינהלת העם 17.
בשנות השמונים של המאה העשרים הוסב חלק מבית קק"ל למוזיאון המתעד את פעילותה של קק"ל ואת תרומתה למדינת ישראל.
מרביתו נותר לשמש כמשרדי קק"ל.
בתצלום 1 :שלהלן יוצג בית קק"ל .
16 שמנתה37 נציגים של 11 המפלגות שפעלו באותה עת ביישוב ושימשה ככנסת זמנית עד להקמת המדינה.
הממשלה הזמנית הראשונה קרן קיימת לישראל | 1781 .
תצלום1 : בית קק"ל בתל אביב .
הצלם: ד"ר אבישי טייכר .
קבלת ההחלטה בדבר המעבר .
במהלך שנת 2012 החליטה ההנהלה המצומצמת לקדם תהליך של העברת משרדי קק"ל מבית קק"ל למבנה אחר.
הסיבות העיקריות לכך היו מצבו הפיזי הירוד של בית קק"ל המחייב שיפוץ, רצון להסב את המבנה כולו - שהוכר כבניין לשימור - למוזאון לתולדות ההתיישבות הציונית ולתולדות קק"ל, וכן בעיות קשות של נגישות (מחסור במקומות חנייה, פקקי תנועה, היעדר נגישות לבעלי מוגבלות ועוד) שהקשו על העובדים בבית קק"ל.
לשם יישום החלטה זו, במאי 2012 הטילה ההנהלה המצומצמת על המנכ"ל של חברת בת של קק"ל - הימנותא בע"מ18 (להלן- הימנותא) לחפש משרדים הולמים ש"יחליפו את המשרדים בבית קק"ל הנוכחי ויכילו את כל הריהוט, הציוד וכל אמצעי אחר החיוני לתפקוד הלשכות והמשרדים השונים".
:בדיקת חלופות למעבר מבית קק"ל ועדכון הדירקטוריון בנושא מעבר של משרדים ועשרות עובדים הוא פרויקט ארגוני מורכב, רגיש ומשמעותי .
18 הימנותא נוסדה בשנת 1938 ויועדה לשמש גוף משפטי שיקנה וינהל קרקעות שקק"ל שוקלת למכרם לגורמים אחרים, שלא לפי עקרונותיה של קק"ל .
כמו כן הוטל על הימנותא להחזיק בנאמנות בקרקעות שנמסרו לק ק"ל עד להשבתן לבעליהן.
הוא טומן בחובו בעיות העלולות להשפיע על שגרת העבודה, על האפקטיביות שלה ועל המשכיותה התקינה במהלך המעבר ולאחריו, והוא אף עשוי להיות כרוך בהוצאות כספיות ניכרות.
עבודת מטה ותכנון מוקדם שבמסגרתם יוגדרו צרכים, ייקבעו יעדים וייבחנו דרכי השגתם, ובכלל זה ינותחו חסרונותיה ויתרונותיה של כל דרך, הם פעולות הכרחיות לשם מעבר מיטבי ויעיל, לשם צמצום הפגיעה בשגרת העבודה ולשם מניעת הוצאות מיותרות.
בעקבות החלטתה האמורה של ההנהלה המצומצמת משנת 2012 פעלה הימנותא לבדיקת צרכים ולתכנון המעבר מבית קק"ל למבנה חלופי ובחנה חלופות לרכי שה או לשכירה של מבנים באזור תל אביב.
הימנותא אף החלה לנהל משא ומתן עם בעלי נכסים רלוונטיים ולקיים סיורים בהשתתפות היו"רים במבנים פוטנציאליים שאיתרה.
בישיבת דירקטוריון קק"ל בנובמבר 2012 , שבה השתתפו בין היתר היו"ר העמית ואחד משני סגני היו"ר (מר לייבוביץ'), עדכן יו"ר קק"ל את הדירקטוריון בדבר ההחלטה לפנות את המשרדים מבית קק"ל ולשפץ ולשמר את המוזיאון שנמצא בו, ומסר כי בעלי תפקידים בהימנותא מחפשים מבנה לשימור שאותו תרכוש הימנותא ואליו יועברו המשרדים מבית קק"ל.
בישיבת ההנהלה המצומצמת שהתקיימה בסוף אותו חודש עדכן מנכ"ל הימנותא את חברי ההנהלה בנושא ההליכים לאיתור בניין משרדים לרכישה באזור תל אביב; ההנהלה הנחתה אותו להמשיך בחיפושים ולתאם בתקופה הקרובה סיור נוסף עם היו"רים בנכסים פוטנציאליים.
סיור נוסף כאמור התקיים בדצמבר 2012 .
:ההחלטה על הפסקת בדיקת חלופות בסמוך למועד כניסתו של מר מאיר שפיגלר לתפקיד מנכ"ל קק"ל במאי 2013 הוא עודכן בדבר התהליך האמור של איתור בניין משרדים חלופי לבית קק"ל.
במועד כלשהו, במהלך יוני-יולי 2013 , ביקר מנכ"ל קק"ל בפארק אריאל שרון, ובמהלך הביקור נפגש באקראי עם מנכ"ל חברת הפארק ודן עמו באפשרויות לפיתוח הפארק באמצעות שיתוף פעולה עם קק"ל.
בעקבות כך דיווח מנכ"ל קק"ל ליו"רים כי במסגרת מתווה שגיבש עם מנכ"ל חברת הפארק תעמיד חברת הפארק לרשות קק"ל מבני משרדים בפארק ללא תשלום, ואילו קק"ל תשתתף במימון ובביצוע של פרויקטים שונים בפארק - דבר שקק"ל ממילא מבצעת כעניין שבשגרה בכל רחבי הארץ.
לאחר שקיימו סיור בפארק אישרו היו"רים בעל פה את המתווה והנחו את מנכ"ל קק"ל לפעול בשיתוף חברת הפארק לקידום יישומו.
ביולי 2013 , במענה על הפנייה של מנכ"ל הימנותא בדבר תיאום של סיור במבנה נוסף שנמצא מתאים לשמש כמבנה חלופי לבית קק"ל, שלח לו יו"ר קק"ל מכתב ובו הורה לו לחדול מהחיפושים אחר מבנה חלופי.
היו"ר כתב למנכ"ל הימנותא במכתבו האמור כי "לאחר מחשבה ירדנו מהרעיון של חלופת משרדים", וכי במקום זאת בית קק"ל ישופץ, חלקו ישמש כמוזאון, חלק מהמשרדים יישארו בו והשאר יועברו למקום אחר מבלי לציין מהו.
להודעה כותבו בין היתר היו"ר העמית, אחד מסגני היו"ר (מר לייבוביץ') ומנכ"ל קק"ל.
קרן קיימת לישראל | 1783 .
אישית - לא תיעדו את .
הועלה כי אין בידי קק"ל מסמך המתעד את ההחלטה של הנהלת קק"ל להפסיק לחפש משרדים חלופיים, את מועד קבלת ההחלטה, את פרטיה ואת הנימוקים לקבלתה.
אי-תיעוד ההחלטה לעבור למבנה בפארק ואי-קיום עבודת מטה בנושא: א.
בתחילת שנת 2014 הועברו, ביוזמתו של מנכ"ל קק"ל ובאישורם של היו"רים, לשכותיהם של היו"רים, המנכ"ל ועוזריהם בלבד ( בסך הכול 11 בעלי תפקידים) מבית קק"ל למבנה בפארק אריאל שרון, וכן הוקצו באותו מבנה בפארק לשכות לשימושם של שני סגני יו"ר קק"ל שלהם לא היו לשכות בבית קק"ל ; לעומת זאת, מרבית בעלי התפקידים שעבדו בבית קק"ל באותה עת (31 מ-42 - כ-74% מהם) נשארו לעבוד בבית קק"ל ולא הועברו לשום מבנה חלופי כפי שתוכנן מלכתחילה, על אף הבעיות הקשות במבנה כאמור לעיל.
יצוין כי מספטמבר 2013 , באישור בעל פה של היו"רים, כבר פעלה קק"ל לשיפוץ המבנה בפארק באופן שיוקמו בו לשכותיהם והלשכות של סגניהם ושל מנכ"ל קק"ל.
הועלה כי היו"רים - אשר היו מהנהנים העיקריים מהחלטתם להעביר למבנה בפארק את לשכות הנהלת קק"ל בלבד, לרבות את לשכותיהם, ולפיכך ההחלטה נגעה להם אישית - לא תיעדו את הנימוקים לקבלת ההחלטה, וזאת על אף ההבדל המהותי בין החלטה זו ובין החלטת ההנהלה המצומצמת משנת 2012 והדיווח שניתן לדירקטוריון קק"ל בנושא זה בנובמבר 2012 , ואף שמדובר בהחלטה משמעותית שהייתה צפויה להשפיע על שגרת העבודה של כל הארגון.
בספטמבר 2015 כתב יו"ר קק"ל למשרד מבקר המדינה כי בעת שמנכ"ל קק"ל יזם את העברת משרדי קק"ל לפארק, תיאר המנכ"ל לפניו ולפני היו"ר העמית את היתרונות של מעבר משרדי קק"ל לפארק, ולנוכח היתרונות האמורים הם אישרו את המעבר.
להלן יפורטו כמה מהיתרונות שתוארו לפניהם: הפא רק מתאים לאופייה "הירוק" של קק"ל; מדובר במתחם שמתוכנן לשמש "הריאה הירוקה" של גוש דן; מעבר המשרדים לפארק יאפשר להגביר את מיצובה של קק"ל כארגון ירוק מוביל ואף יאפשר להנהלת קק"ל להתרשם באופן בלתי אמצעי מהתקדמות הפיתוח של הפארק הגדול ביותר בגוש דן; הפארק נגיש לצירי תנועה מרכזיים ולאנשים עם מוגבלויות וכולל מגרשי חנייה נוחים.
מהסברי היו"ר למשרד מבקר המדינה עולה כי בעת שהיו"רים נענו ליוזמת המנכ"ל להעביר רק חלק ממשרדי הנהלת קק"ל למבנה בפארק (מבנה 5) , הם לא שקלו אם חלופה זו עולה בקנה אחד עם היעד שהם קבעו כאמור בשנת 2012 - פינויכל בעלי התפקידים מבית קק"ל, בין היתר בגלל הבעיות הקשות בבית קק"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים כי היענותם ליוזמת מנכ"ל קק"ל, שבעקבותיה הועברו רק לשכותיהם ולשכות מנכ"ל קק"ל וסגני היו"ר מבית קק"ל לפארק אריאל שרון, לא התבססה כנדרש על עבודת מטה מסודרת, המציגה את כל היתרונות והחסרונות של חלופה זו שנבחרה לעומת החלופות האחרות שבחנו הגורמים המקצועיים.
במסגרת פעילותה של הימנותא בשנת 2012 ליישום החלטת ההנהלה המצומצמת בדבר פינוי כל בית קק"ל, היא בדקה את השטח הדרוש לקק"ל לשם ביצוע המעבר.
הבדיקה העלתה כי יש צורך במבנה משרדים בשטח כולל של כ-1,400 מ"ר.
בהתבסס על בדיקה זו חיפשה הימנותא מבנים חלופיים.
שניים מהמבנים האמורים שהימנותא בחנה והמליצה להעביר אליהם את הלשכות היו מבני משרדים בשטח של כ-600 מ"ר וכ-800 מ"ר במרכז תל אביב, אולם היו"רים דחו חלופות אלה, בין היתר כיוון שלטענתם שטח המבנים היה קטן מהדרוש.
נמצא כי בסופו של דבר בחרו היו"רים להיענות ליוזמת מנכ"ל קק"ל לעבור למבנה 5 בפארק ששטחוכ-250 מ"ר בלבד (כ-18% בלבד מהשטח הנדרש על פי פרוגרמת השטחים שהכינה הימנותא).
אף שבגין שטחו המצומצם של המבנה בפארק היה אפשר להעביר אליו רק את משרדיהם של עובדים מועטים, לא נימקו היו"רים שינוי מהותי זה בהחלטתם.
עוד נמצא כי בעת שהועברו רק חלק ממשר די הנהלת קק"ל למבנה 5 ,בפארק ששטחו היה קטן מכדי לאפשר את מילוי הצרכים שקק"ל עצמה הגדירה, לא שקלו היו"רים את הקשיים שעלולים להיגרם עקב כך לעבודה השוטפת של קק"ל.
יצוין כי במבנה לא היה מקום עבודה אפילו לכל עובדי לשכות היו"רים; מוזמנים לפגישות נאלצו להמתין מחוץ למבנה; ולעתים נאלצה קק"ל אף לבקש מחברת הפארק אישור להשתמש בחדר הישיבות של חברת הפארק ששכן במבנה סמוך.
קרן קיימת לישראל | 1785 .
על קק"ל לוודא כי החלטות מהותיות, למשל מהבחינה הכספית, או החלטות שעשויות להיות להן השפעות לטווח הארוך, יתקבלו בהליכי עבודה מסודרים ומקצועיים, שבמסגרתם יישקלו השיקולים הארגוניים הכוללים, ייבחנו חלופות לביצוע ויתועדו הנימוקים להחלטות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 מסרה קק"ל כי מנובמבר 2015 , המועד שבו הנהלה חדשה החלה לכהן בקק"ל וקיבלה לידיה את טיוטת דוח הביקורת הקודם על קק"ל, הטמיעה קק"ל "שינויים מהותיים בתהליכי קבלת ההחלטות בארגון.
עתה, בטרם קבלת החלטות מהותיות, נערכות ע"י הדרגים המקצועיים בקק "ל עבודות מטה מסודרות.
עבודות המטה כוללות, בהתאם לנסיבות והעניין, בחינת חלופות שונות להחלטה, התייחסות להשפעות הארגוניות, התקציביות והמשפטיות של החלופות, וכן הצעת החלטה לדרג רלוונטי".
הסבת מבנה בפארק לשימוש הנהלת קק"ל לפני חתימה על ההסכם .
ביולי2013 , על דעת היו"רים, החלו מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק לקיים משא ומתן לגבי מתווה שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק.
בין היתר נדונו שטח המבנים שתקצה חברת הפארק לשימוש קק"ל בפארק, פרק הזמן שבו תשתמש קק"ל במבנים, ההוצאות שבהן תישא קק"ל בגין השימוש במבנים (הוצאות על חשמל, מים, נ יקיון וכיוצ"ב), הפרויקטים בפארק שאותם קק"ל תממן או תבצע, היקף התחייבויותיה הכספיות והאחרות של קק"ל לפיתוח הפארק ופרטיהן.
בדצמבר 2013 החלו הצדדים לגבש טיוטות הסכם בנושא ולשלוח אותן זה לזה, אולם רק בסמוך לאוגוסט 2014 , לאחר שהם ניהלו משא ומתן ממושך כדי לגשר על המחלוקות ביניהם לגבי פרטי שיתוף הפעולה, הצליחו המנכ"לים לגבש מתווה מוסכם, וככל הנראה באותו החודש נחתם הסכם לשיתוף פעולה בין קק"ל לבין חברת הפארק.
בחודשים ספטמבר עד דצמבר 2013 , עוד לפני שגובשו פרטי שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק ואף לפני שהועברה טיוטת הסכם כלשהי בין הצדדים - פעלה קק"ל לשיפוץ אחד המבנים בפארק19 (מבנה5 ) שאותו העמידה לרשותה חברת הפארק לשם הסבתו למשרדים עבור היו"רים, מנכ"ל קק"ל ושני סגני יו"ר קק"ל.
הועלה כי היו"רים ומנכ"ל חברת הפארק אישרו את השיפוץ, שעלותו הסתכמה בכ-1.
2 מיליון ש"ח ומומן מכספי קק"ל.
עוד נמצא כי היו"רים היו מעורבים באופן אישי בפרטי התכנון והשיפוץ של המבנה ונתנו הנחיות לביצועו, וכי בינואר 2014 , כחצי שנה לפני שנחתם הסכם לשיתוף פעולה עם חברת הפארק, אף אכלסה הנהלת קק"ל את המבנה המשופץ והחלה לעבוד בו.
ממסמכי קק"ל עולה כי .
19 ראו להלן גם תצלום2 .
היו"רים ומנכ"ל קק"ל .
המבנה תוכנן ושופץ בהליך מזורז ובדחיפות רבה.
עוד עולה כי באוקטובר 2013 נתן מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל גם אישור לשימוש במבנה נוסף בפארק20.
היו"רים ומנכ"ל קק"ל נהגו שלא בהתאם לכללי מינהל תקין בכך שפעלו לשיפוץ המבנה בפארק ולהעברת משרדיהם ומשרדי סגני היו"ר אליו, לפני שנקבעו תנאי השימוש במבנים אלה, לרבות משך השימוש בהם; ולפני שהוגדר היקף התחייבויותיה הכספיות והאחרות של קק"ל לפיתוח הפארק ונקבעו פרטיהן, וממילא לפני שנחתם הסכם בעניין זה בין חברת הפארק לבין קק"ל.
השקעת כספים של קק"ל לפני גיבוש הסכם סופי הייתה עלולה לסכן את קק"ל, וזאת משתי סיבות עיקריות: (א) שיפוץ המבנה והמעבר אליו חייבו את קק"ל להשקיע בפיתוח הפארק כבר בשלב המשא ומתן עם חברת הפארק וגרמו לכך שהדבר יגביל את שיקול דעתה בעניין זה.
(ב) על אף השקעתה הגדולה של קק"ל בשיפוץ המבנה, היא נחשפה לסיכון שתיאלץ לפנותו אם יתגלעו לאחר מכן אי-הסכמות בין הצדדים בדבר פרטי שיתוף הפעולה ביניהם ועקב כך כספי השיפוץ ירדו לטמיון.
לפיכך יש לראות את אופן טיפולם של יו"ר קק"ל, של היו"ר העמית ושל מנכ"ל קק"ל בנושא המעבר למבנה בפארק כמתואר לעיל, כ רשלני, ו ככזה ש לא עמד בסטנדרטים המצופים מנושאי משרה סבירים.
יצוין כי אי -הסבירות בטיפולם של נושאי המשרה האמורים גדל נוכח העובדה שלא הייתה סיבה ממשית למעבר דחוף ומידי של משרדיהם לפארק, ומכאן שביצוע המעבר, הכרוך בסיכונים ניכרים, לפני שגובשו ההסכמות בין הצדדים וניתן להן ביטוי בהסכם, לא היה מחויב המציאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על היו"רים והמנכ"ל , שהם הנהנים העיקריים מהמעבר ומהשיפוץ מבחינת תנאי ע בודתם, להבטיח כי במסגרת ההחלטה בדבר המעבר והשיפוץ ניתן משקל מספק לשיקולים הארגוניים הכוללים של קק"ל.
בנסיבות אלה היו היו"רים ומנכ"ל קק"ל חייבים לנקוט משנה זהירות ולוודא לפני ביצוע השיפוץ כי השימוש של קק"ל במבנה מובטח כנדרש בהסכם מחייב; וכי העברת המשרדים לפארק כדאית לקק"ל גם מהבחינה הכלכלית, זאת בהתחשב הן במשך השימוש הצפוי במבנה והן בהתחייבויות קק"ל להשקעה בפיתוח הפארק - פרטים שכאמור במועד השיפוץ והמעבר לפארק טרם סוכמו.
20 בסופו של דבר קק"ל לאהשתמשה במבנה הנוסף, בעניין זה ראו להלן .
קרן קיימת לישראל | 1787 .
נוסף על כך, כריכת השתתפות קק"ל במימון פרויקטים בקבלת תמורה מהגופים המתוקצבים, בדומה לשיתוף הפעולה שנרקם בינה לבין חברת הפארק, היא בעייתית מהבחינה העקרונית, שכן הדבר עלול לפגוע בין היתר בעקרון השוויון ולהשפיע על שיקול דעתה של קק"ל לעניין בחירת הפרויקטים שבהם תתמוך, וככלל על קק"ל להימנע מכך.
קק"ל משמשת כנאמן לניהול כספים שקיבלה וממשיכה לקבל מהעם היהודי; ועל כן עליה לנהל כספים אלה באחריות יתרה ותוך הקפדה מוגברת על נורמות של מינהל תקין .
ממסמכי קק"ל עולה כי בסמוך לספטמבר 2013 ביקשה קק"ל משני אדריכלים להגיש הצעות מחיר לתכנון משרדי קק"ל במבנה 5 .
ההצעה של אחת מהם הייתה זולה יותר, ונמצא כי מנכ"ל קק"ל הורה לה להתחיל בעבודת התכנון, לפני שדבר ההתקשרות עמה הובא לדיון של ועדת המכרזים של קק"ל וקיבל את אישור הוועדה.
בהוראתו האמורה של מנכ"ל קק"ל לאדריכלית נכתב: "צאי לדרך מעכשיו.
ביום ד' ההתקשרות תאושר בוועדת המכרזים".
כעבור כמה ימים ועדת המכרזים אכן אישרה את ההתקשרות עם אדריכלית זו, וזאת בלא שהמנכ"ל, ששימש כיו"ר הוועדה ונכח בישיבה, ציין כי כבר אישר לה להתחיל בעבודה.
בהתייחס לממצא זה מסר מנכ"ל קק"ל ביולי 2017 למשרד מבקר המדינה כי היו"רים לחצו עליו מאוד לקדם בדחיפות את שיפוץ המבנה בפארק על מנת שיוכלו להעביר אליו את משרדיהם במהירות האפשרית.
עוד מסר מנכ"ל קק"ל כי יו"ר קק"ל ביקש ממנו לשכור את שירותיה של האדריכלית האמורה, שאותה הכיר היו"ר בעת שביצעה עבודות קודמות עבור קק"ל.
המנכ"ל ציין כי נפגש עמה, לבקשת היו"ר, והסביר לה את מהות העבודה אולם הבהיר לה כי הוא מתכוון לקיים הליך תחרותי שבמסגרתו קק"ל תבקש הצעות מחיר גם מאדריכלים אחרים, וכי הצעת המחיר שלה צריכה להיות תחרותית אחרת היא לא תבחר לבצע את העבודה.
לדברי המנכ"ל, הצעת המחיר הסופית שהגישה אדריכלית זו הייתה נמוכה בהרבה מהצעת המחיר המוערכת שציינה בפגישה עמו ומהצעת המחיר שהגיש אדריכל אחר.
על רקע זאת, ומאחר שיו"ר קק"ל הפעיל עליו לחץ רב לסיים בדחיפות את עבודות השיפוץ, הוא בחר בסופו של דבר באדריכלית האמורה ואישר כי תתחיל בעבודתה זמן קצר לפני שהביא את הצעות המחיר לבחינת ועדת המכרזים ולפני שקיבל את אישור הוועדה לבחירת האדריכלית.
בספטמבר 2017 הוסיף וטען מנכ"ל קק"ל לפני משרד מבקר המדינה כי על פי נוהל ההתקשרויות שהיה תקף בעת הרלוונטית בקק"ל, ההתקשרות המדוברת הייתה פטורה ממכרז או מהליך תחרותי כלשהו, ובכל זאת הוא עמד על כך שיתקיים הליך תחרותי.
בתשובתו מדצמבר 2017 למשרד מבקר המדינה טען יו"ר קק"ל כי הוא לא הפעיל לחץ על מנכ"ל קק"ל לבצע את המעבר למבנה 5 בבהילות.
יצוין כי קבלת תשובות סותרות מבעלי תפקידים שהיו מעורבים בקבלת החלטות 1788 |דוח שנתי 68ג .
בקק"ל בשנים 2012 עד2014 היא דפוספעולה שהועלה בדוח הביקורת הקודם על קק"ל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 :מסרה האדריכלית כך "אופי עבודתי כולל, תמיד, פגישה ראשונה באתר המיועד עם נציג המזמין ומקובל לפנות למתכננים נוספים לקבלת הצעות נוספות.
איני נוהגת לציין אומדן או הערכה להצעת מחיר שלי בפגישה ומגישה את הצעתי בכתב בלבד על פי שיקולי בהתאם למהות העבודה ומקובל כי ההצעה הזולה מתקבלת".
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי בכך שהנחה את האדריכלית להתחיל בעבודתה עוד לפני שהתקבל אישור ועדת המכרזים לבחירתה הוא הפך את הוועדה ל"חותמת גומי", וכי אין בטעמים שפורטו בהסבריו משום הצדקה לאופן פעילותו.
בכך שמנכ"ל קק"ל לא דיווח לוועדה כי מדובר בהתקשרות שהוא למעשה כבר אישר הוא פעל שלא בהתאם לסדרי מינהל תקין.
בעניין זה היה עליו לפעול לפי סדרי מינהל תקין ללא קשר לשאלה אם מלכתחילה הוא היה מחויב לפנות לוועדת המכרזים, אם לאו.
הדברים מקבלים משנה תוקף לנוכח טענת המנכ"ל ולפיה הוא נקט צעדים אלה בגין הלחץ שהפעיל עליו יו"ר קק"ל לקדם את השיפוץ במהירות, וזאת ללא שום הצדקה מקצועית.
ההיבט החוקי של השימוש במבנים .
:אישור פעולות שלא בהתאם לתב"ע מבנה 5 הוא אחד מכמה מבנים השוכנים במתחם בפארק (להלן - המבנים) אשר חלקם משמשים את חברת הפארק משנת 2013 .
באפריל 2013 ,קיבלה חברת הפארק לבקשתה, היתר בדיעבד להשתמש במבנים בשטח כולל של עד 250 מ"ר בלבד לשם הפעלת משרדים זמניים למשך שנתיים לצורך פיתוח הפארק.
יצוין כי לפי בקשת חברת הפארק ולפי ההיתר שניתן בעניינה הורשתה חברת הפארק להשתמש בכמה מבנים בפארק ששטחם הכולל 250 מ"ר לכל היותר, מאחר שבתכנית בניין עיר (תב"ע) 21 החלה על המקרקעין באותה עת נקבע כי שטחם הכולל של המבנים שבו ניתן יהיה להשתמש "יהיה עד 250 מ"ר במספר מבנים".
בתב"ע נקבעו מגבלות נוספות, בין היתר מבחינת מטרת השימוש המותר במבנים - ניהול וביצוע של עבודות להקמת תשתיות ציבוריות ולפיתוחן על ידי הרשות המוסמכת על פי דין .
21 מסמך בעל תוקף חוקי שנועד להסדיר את השימוש בקרקע בשטח נתון כלשהו .
התכניות הרלוונטיות לתקופה האמורה הן - תכנית מתאר מחוזית חלקית, מחוז תל אביב, תמ"מ 3/5 - פארק איילון, ותכנית מתאר מפורטת תג"פ601 למרחב התכנון המחוזי תל אביב, "הקמת מבנים ארעים בשטחים גליליים", התשס"ה-2005 , המתבססת על סעיף12 ,(א) לחוק התכנון והבניה התשכ"ה-1965.
קרן קיימת לישראל | 1789 .
לבצע עבודות אלה, וזאת בכל הקרקעות הסמוכות לאתר ביצוע עבודות כאמור, ומבחינת זמן השימוש המקסימלי המותר במבנים - שנתיים ממועד הוצאת היתר.
באוגוסט 2013 הודיע מנכ"ל חברת הפארק לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז תל אביב (להלן - הוועדה המחוזית) כי "חברת פארק אריאל שרון התקשרה במיזם משותף, הפטור ממכרז, עם הקרן הקיימת לישראל לצורך ייצור ונטיעת שתילים/עצים בשטחי פארק אריאל שרון, בהתאם לתכניות החלות ולשם סיוע בעיבוד השטחים החקלאיים.
קק"ל יתמקמו במתקנים ששימשו את חברת הזרע, לטובת הפעילות השוטפת שצוינה לעיל".
הביקורת העלתה כי שלא בהתאם להודעתו של מנכ"ל חברת הפארק לוועדה המחוזית כי קק"ל תתמקם במבנים בפארק לטובת פעילות של סיוע בעיבוד השטחים החקלאיים "בהתאם לתכניות החלות" , ושלא בהתאם לתכניות החלות על הקרקע, בשנים 2013 עד2015 אישר מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל להשתמש במבנים כדי להפעיל בהם את לשכות הנהלתה הבכירה של קק"ל, העוסקת בניהולה השוטף של קק"ל על מגוון תחומי פעילותה.
מנכ"ל חברת הפארק ידע כי לפי התב"ע החלה על הקרקע השטח המרבי המותר לשימוש הוא 250 מ"ר, וזמן השימוש במבנה מוגבל לשנתיים.
אף על פי כן, הוא אישר את השימוש של קק"ל בשטח כולל של כ-400 מ"ר (שטחם של מבנים 5 ו-3 ) נוסף על השטח המותר בסך250 מ"ר שחברת הפארק ק יבלה היתר להשתמש בו ואף השתמשה בו כאמור, וכן התחייב בהסכם כי קק"ל תוכל להשתמש במבנים האמורים למשך עשר שנים.
כל זאת, בלי שקיבל את אישור הוועדה המחוזית לשימוש זה או פנה לקבל חוות דעת משפטית בנושא.
בתצלום 2 שלהלן יוצגו מבני המשרדים בפארק, ובהם המבנים אשר באפריל 2013 קיבלה חברת הפארק היתר להשתמש בהם (מבנים4 וחלק מ-3 ב), והמבנים שמנכ"ל חברת הפארק אישר לקק"ל להשתמש בהם (מבנים 5 ו-3 :)א 1790 |דוח שנתי 68ג .
תצלום 2 : מבני המשרדים בפארק .
:התרעות משרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 , במסגרת ביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בחברת הפארק (להלן - דוח הביקורת הקודם על חברת הפארק) זמן קצר לפני שהחלה קק"ל לשפץ את מבנה 5 , העיר משרד מבקר המדינה לחברת הפארק על כך שעד אפריל 2013 היא השתמשה במבנים בפארק להפעלת משרדיה, שלא לפי חוקי התכנון והבנייה.
משרד מבקר המדינה הפנה את תשומת לבה של חברת הפארק לחובתה להקפיד על קיום הוראות החוק.
יצוין כי באותה עת (נובמבר 2013 ) לא הובא לידיעת משרד מבקר המדינה כי בחודש הקודם מנכ"ל חברת הפארק כבר אישר לקק"ל לשפץ את מבנה 5 עבור הנהלת קק"ל ולהשתמש בו ובמבנה נוסף בפארק.
בתשובתו של מנכ"ל הפארק מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בעניין טיוטת הדוח האמור נאמר, בין היתר, כי "ככלל החברה מקבלת את הערת הביקורת.
יחד עם זאת, יודגש כי החברה מקפידה לקבל היתרים על כל העבודות המבוצעות בתחום הפארק.
ועוד, בימים אלה אוישה בחברה משרת סמנכ"לית תכנון וביצוע מבצעת ביקורת ומטפלת באופן שוטף בכל הנושאים הסטטוטוריים בחברה, על מנת שאלה יבוצעו בהתאם להוראות החוק"22 .
קרן קיימת לישראל | 1791 .
במבנים לפני שרשויות .