HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בוועדה נמצא שכל ארבע ההצעות היו חסרות, כלומר לא עמדו בתנאי הפנייה.
החשב הסביר שבהצעות חסרים מסמכים משום שלמציעים ניתן רק זמן קצר להכין אותן.
זאת ועוד, בשלב הראיונות התברר שאחד המציעים לא צירף א ת קורות החיים שלו כנדרש.
החשב הציע לשלוח לוועדה את קורות החיים בפקס בערב, אך הוועדה לא המתינה לקבל את קורות החיים.
אף שההצעות לא היו שלמות, ואף שחברי הוועדה לא הספיקו לבחון אותן לעומק ולהשוות ביניהן כדי לעמוד על היתרונות והחסרונות שבהן, החליטה הוועדה כנסת ישראל 17 .
לבחור את היועץ הארגוני כבר באותה ישיבה.
הוועדה בחרה בהצעה של חברת א.
תאום תכנון ארגון ומשאבים בע"מ (להלן - חברת הייעוץ).
המציעים התבקשו לצרף להצעתם המלצות מלקוחות אחרים שלהם.
בפנייה של מינהל הכנסת לקבל את ההצעות נכתב ש"לכנסת שמורה הזכות לפנות ללקוחות אחרים שהיו או שיש להם התקשרות עם המציע ולהתרשם ישירות מאיכות השירות".
מינהל הכנסת לא פנה ללקוחות אחרים, וגם הוועדה לא עשתה כך - היא הסתמכה על הפרטים שהמציעים הציגו לפניה ולא פנתה לקבל חוות דעת מלקוחות אחרים של המציעים.
משרד מבקר המדינה סבור שמינהל הכנסת לא היה צריך לסמוך רק על ההמלצות שצירפו המציעים לפנייה, שהרי מטבע הדברים ההמלצות האלה היו חיוביות.
מינהל הכנסת היה צריך לפנות לגופים שהמציעים עבדו בהם, כדי שבעת קבלת ההחלטה יהיה לו מידע מלא על המציעים האלה.
זאת ועוד, החברה הזוכה לא צירפה לפנייה המלצות, אלא ציינה בה את הגופים שעבדה בהם וכתבה ש"ניתן לפנות לגורמים שצוינו לקבלת המלצות בע"פ".
מכאן שבעת הדיון בוועדת המכרזים לא הייתה לוועדה כל המלצה על חברת הייעוץ, ובכל זאת היא שזכתה בסופו של דבר.
על ההליך המזורז שנקטה הכנסת כשבחרה יועץ ארגוני מסר מזכיר הכנסת בתשובתו שהצורך לקבל ייעוץ ארגוני עלה ביוני 2004 .
, כחודשיים לפני שהסתיים מושב הכנסת לדבריו, אילו מינהל הכנסת לא היה מחליט לבחור יועץ ארגוני במהירות הראויה, עבודתם של אנשי הייעוץ הארגוני הייתה נדחית עד אוקטובר 2004 , ויישום המלצות היועץ היה נדחה בשנה.
אילו מינהל הכנסת היה משתהה הוא היה עלול לתת כתבי מינוי לעובדים מיותרים.
הצורך לבדוק את המחלקות השונות היה קיים זמן רב, והצורך לבדוק את הוועדות עלה כבר בינואר 2004 , כשהוועדה למשאבי אנוש דנה בבעיות הקשורות למזכירות בוועדות השונות.
מינהל הכנסת לא נערך לבחירת היועץ בעוד מו עד, אלא הגביל את עצמו בזמן ופעל מתוך חשש שאם לא יחליט במהירות, יישום המלצות היועץ יידחה בשנה.
לדעת משרד מבקר המדינה ההליך המהיר לבחירת היועץ הארגוני פגם ביכולתה של ועדת המכרזים לבחור בחירה ראויה.
בכל שנות קיומה לא בדקה הכנסת את יחידות המינהל שלה על אף השינויים שחלו בהן.
בדיקה ארגונית שהתעכבה שנים כה רבות הצריכה מהלך עבודה תקין ומסודר; מהלך כזה היה מונע את הבעיות שהכנסת נתקלה בהן, כמפורט להלן.
היקף עבודת הייעוץ ההסכם עם חברת הייעוץ נחתם באוגוסט 2004 .
בהסכם שמרה הכנסת לעצמה את הזכות להרחיב את היקף שעות הייעוץ עד 100% , כלומר עד 1,000 .
בראיונות עם ארבעת המציעים אמר יו"ר ועדת המכרזים שתחילה ייבדקו הלשכה המשפטית והמזכירויות של הוועדות, ואחר כך תיבדק מחלקת שירותי הניקיון.
כך לדוגמה, למועמד אחד אמר היו"ר "אנחנו מחפשים ייעוץ, נכון לרגע זה, בשתיים או שלוש מחלקות - 18 דוח שנתי57ב .
הלשכה המשפטית, מדור הוועדות והתחום השלישי, עם סימן שאלה זאת מחלקת שירותי הניקיון של הכנסת".
דברים דומים אמר גם למועמדים האחרים.
04 התקיים דיון בוועדה למשאבי אנוש בעניין הבדיקה הארגונית.
בדיון דיווחה הממונה על משאבי אנוש שהוחלט לבדוק א ת מחלקת שירותים ומשק.
בהמשך הדיון דובר בעיקר על מספר השעות של הבדיקה הארגונית, ועל פי הצעת המזכיר הוחלט לבדוק עוד מחלקות - הלשכה המשפטית, בנא"מ, הספרייה ומדור משכורת.
ההחלטה התקבלה בלי שהנוכחים דנו במחלקות שנבחרו ובלי שהוסבר כיצד נבחרו המחלקות האלה.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו ש"כיוון שמדובר במדיניות הנקבעת על יסוד שיקולים רבים ומגוונים, נראה כי לא היה מקום לציון הסברים לבחירת המחלקות הנבדקות".
לדבריו לא ברור אילו נימוקים ציפה משרד מבקר המדינה לקבל בעניין בחירת היחידות שהבדיקה תחל בהן.
עוד הוסיף ש"בחירת היחידות בהן תחל הבדיקה היא ממילא פרי שיקול דעת ניהולי רחב אשר לא ניתן לבטאו בדרך כלל בנימוקים מסודרים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לתת נימוקים ענייניים לבחירת מחלקה זו או אחרת, שכן הבדיקות הנעשות במחלקות האלה כרוכות בעלויות כספיות.
היה אפשר לצפות שהוועדה תנ מק לפחות את סדרי העדיפויות בבחירת המחלקות, על פי התקציב שקבעה הכנסת.
מנימוקים כאלה היה אפשר ללמוד כיצד מינהל הכנסת מנצל את התקציב שברשותו וכיצד הוא מוודא שהבדיקה הנעשית במחלקות היא מיטבית.
חברת הייעוץ החלה לעבוד בלי שמינהל הכנסת הכין תקציב מפורט לעבודתה.
ההיקף הכספי של ההתקשרות נדון ביוני 2004 בוועדת המכרזים.
יו"ר הוועדה אמר שהמסגרת התקציבית של עבודת הייעוץ היא כ - 120,000 ש"ח (עבור כ -500 .
)שעות ייעוץ, כאמור החשב הסביר שהסכום יילקח מתקציב ליועצים שונים שהסתכם בכ- 150,000 .
באוגוסט 2004 שלחה נציגת חברת הייעוץ לכנסת פירוט של תכנית העבודה, ובו הערכת מספר השעות ולוח זמנים של הבדיקה הארגונית במחלקות השונות.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שחברת הייעוץ הכינה את תכנית העבודה "בהתבסס על הנחיות שנמסרו לה בפגישה ".
]עם החשב ועם הממונה על משאבי אנוש[ הביקורת העלתה הפרשים גדולים בין ההערכה שניתנה באוגוסט 2004 בדבר היקף שעות הייעוץ לבין היקף שעות הייעוץ בפועל, שחשבות הכנסת דיווחה עליו למשרד מבקר המדינה.
הפרש השעות היקף שעות .
(יולי 2006) הערכת היקף .
(אוגוסט 2004) שם המחלקה .
671 801 130 בנא"מ ומחלקת שירותים ומשק .
98 123 25 מדור משכורת .
64 80 16 אגף טקסים ואירועים .
428 548 120 לשכה משפטית .
228 538 310 עיבוד נתונים כללי כנסת ישראל 19 .
בתשובתו מסר מזכיר הכנסת שהטעות בהערכת היקף שעות הייעוץ הנדרשות נבעה מכך שמינהל הכנסת "לא יכול היה להכין הערכות משלו לגבי צפי השעות שידרשו לעבודת הייעוץ לאור העובדה כי אינו בקי בתחום הייעוץ הארגוני ואין לו את הכלים הנדרשים לקביעת מסגרת שעות נדרשת לעבודת ייעוץ זו".
תשובת מזכיר הכנסת אינה מבהירה מי האחראי להכנת תכנית העבודה שבדיעבד התברר שלא הייתה לה אחיזה במציאות.
מחד גיסא מסר מזכיר הכנסת שהחשב והממונה על משאבי אנוש הנחו את חברת הייעוץ כיצד להכין את תכנית העבודה, ומאידך גיסא הוא מסר שמינהל הכנסת אינו בקי בתחום הייעוץ הארגוני ולכן לא היה יכול להעריך כמה שעות ייעוץ יידרשו.
מינהל הכנסת לא קבע אבני דרך שעל פיהן ייעשו בדיקות תקופתיות של עבודת הייעוץ.
גם לאחר שהתברר למינהל הכנסת שאין די במספר השעות שנקבע בהתקשרות כדי לעשות את עבודת הייעוץ, הוא לא שקל להרחיב את ההתקשרות.
היקף ההתקשרות עם חברת הייעוץ הסתכם ב- 3,685 שעות, פי שבעה מהמתוכנן (גידול של כ- 637% ).
כאשר מתחשבים באפשרות להרחיב את ההסכם עוד ב-500 שעות, היקף ההתקשרות גדל בפועל פי3.
7 (גידול של כ- 268% ).
עד סוף ספטמבר 2006 שילמה הכנסת לחברת הייעוץ כ- 650,000 ש"ח, פי5.
4 מהסכום הראשוני שהקצתה לנושא.
ההתקשרות בין הכנסת לחברת הייעוץ הסתיימה באוקטובר 2006 .
במועד זה כתב מנכ"ל הכנסת לה נהלת חברת הייעוץ כי לפי הנהלים והכללים המחייבים את הכנסת, אם תזדקק הכנסת לייעוץ ארגוני נוסף יהיה עליה לבחון כמה הצעות.
הדברים אינם אמורים בהשלמות של העבודות שנעשו עד כה.
בנובמבר 2004 החליטה הוועדה למשאבי אנוש להקים ועדה מצומצמת, ובה שני הסגנים של מזכיר הכנסת והממונה על משאבי אנוש, כדי ליישם את הדוח הארגוני (להלן - ועדת היישום).
בינואר 2006 , יותר משנה מאז הוקמה הוועדה, כתבה הממונה על משאבי אנוש למנהלת חברת הייעוץ שמעשרה דוחות שהוכנו עד אותו מועד בנושא המזכירויות של ועדות הכנסת, רק דוח אחד הוכן במלואו ורוב המלצותיו יושמו.
ועדת היישום התקשתה ליישם חלק מהדוחות.
כך לדוגמה, הדוח על הלשכה המשפטית לא יושם כלל והדוח על בנא"מ יושם רק בחלקו, כמפורט להלן: (א) הלשכה המשפטית : הבדיקה הארגונית בלשכה המשפטית החלה בדצמבר 2004 .
בסוף מאי 2005 עזבה היועצת המש פטית דאז את הכנסת, ובנובמבר מונתה יועצת משפטית חדשה.
עד שמונתה היועצת המשפטית החדשה מילאה את מקומה המשנה ליועצת המשפטית.
בישיבת ההנהלה המורחבת של הכנסת, שהתקיימה במאי 2005 , סמוך למועד שעזבה היועצת המשפטית דאז, נדונה הבדיקה בלשכה המשפטית.
המשנה ליועצת המשפטית אמרה שהיא אינה תגיש את הדוח לפני שיתמנה יועץ משפטי ]חברת הייעוץ [ "בטוחה שיהיה בסדר אם היא חדש".
היא הוסיפה שלדעתה "לתפיסה ארגונית של מחלקה לעומד בראש הפירמידה יש 20 דוח שנתי57ב .
מזכיר הכנסת השיב למשנה ליועצת המשפטית "שעד שהדוח יצא ימונה יועץ/ת משפטי/ת לכנסת".
רק בינואר 2006 הגישה חברת הייעוץ את טיוטת הדוח על המחלקה המשפטית.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שחברי צוות ההיגוי חלקו על נתונים והערכות שהובאו בדוח.
לדבריו, הם סברו כי ההמלצות העיקריות בדוח אינן מבוססות, ויש מקום לבדוק בדיקה יסודית את ממצאיו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 מסרה חברת הייעוץ שרוב המחלוקות על הדוח נבעו מהמלצותיה לתת ללשכה המשפטית את המשאבים הראויים.
יישום ההמלצות שניתנו בדוח על המחלקה המשפטית התעכב.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שהיועצת המשפטית החדשה של הכנסת, עו"ד נורית אלשטיין, סירבה ל היפגש עם צוות היישום ולשתף אתו פעולה.
מאחר שחברי ועדת ההיגוי לא הסכימו עם ממצאי הדוח, ומאחר שהיועצת המשפטית של הכנסת לא שיתפה פעולה עם הצוות, עד דצמבר 2006 לא יושם דוח הבדיקה הארגונית שנעשה בלשכה המשפטית.
יש לציין שהכנתו של הדוח ארכה כ-800 שעות (כמעט פי שבעה מהמתוכנן) שעלו כ - 150,000 .
ש"ח (ב) מחלקת בנא"מ : בדיונים הראשונים בעניין בחירת היועץ הארגוני דנה ועדת המכרזים באפשרות לבחור יותר מיועץ אחד.
גם בדיון בוועדת המכרזים שבחרה בחברת הייעוץ הציע החשב כי אם יוחלט לבדוק את בנא"מ כדאי שחברה אחרת שהתמחתה בבדיקת מחלקות לוגיסטיות תעשה את הבדיקה.
לדבריו, החברה האחרת מנוסה יותר בבדיקת מחלקות לוגיסטיות ולאנשי הצוות שלה ההשכלה וההכשרה ההנדסית המתאימות.
ועדת המכרזים לא החליטה מה לעשות בנושא ולא חזרה לדון בו.
חברת הייעוץ החלה לבדוק את מחלקת בנא"מ בספטמבר 2004 .
באפריל 2005 התקיימה פגישה עם מנהלת חברת הייעוץ בנושא היקף השעות הנדרש כדי להשלים את הייעוץ הארגוני.
לדבריה, כתיבת הדוח על בנא"מ גזלה ממנה ומהצוות שלה שעות רבות שלא הוערכו מראש.
החשב ציין ש"לו היינו יודעים מראש שמסגרת השעות של הבדיקה בבנא"מ תגיע ל-650 שעות, היינו מגבילים לפעול במסגרת זו".
גם בפגישה ]חברת הייעוץ[ מראש את המכסה.
והיה עליכם זו לא הוגבלה מכסת השעות של בדיקת המחלקה, ובסופו של דבר היא הסתכמה בכ-800 .
שעות כתיבת הדוח הראשוני על בנא"מ הסתיימה במאי 2005 .
הדוח הסופי הוגש כעבור חודש ומינהל הכנסת החל ליישמו.
ועדת היישום דיווחה למזכיר הכנסת שעל פי הדוח תחולק בנא"מ לשתי מחלקות מתמחות: מחלקת רכש ולוגיסטיקה ומחלקת בינוי ואחזקה.
יישום השינוי הארגוני היה אמור להיעשות בשני שלבים: בשלב הראשון ייעשו השינויים הארגוניים במחלקת רכש ולוגיסטיקה, ובשלב השני יגובש המבנה הארגוני ותוקם מחלקת בינוי ואחזקה.
מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שוועדת היישום עשתה "מאמצים ניכרים להביא ליישום הדוח תוך הפגת החששות שניטעו בלב העובדים ותוך הימנעות מיצירת מתחים וסכסוכי עבודה מיותרים".
כאמור, חברת הייעוץ השקיעה בדוח על בנא"מ כ -800 שעות, פי שישה מהמתוכנן.
ש עות הייעוץ האלה עלו כ- 150,000 ש"ח.
רק בנובמבר 2006 , לאחר שהסתיימה הביקורת, החליט מנכ"ל הכנסת לפרסם מכרז כדי לאייש את משרת המנהל של מחלקת בינוי ואחזקה.
מן האמור כנסת ישראל 21 .
לעיל עולה כי הדוח על בנא"מ טרם יושם במלואו, אף שחלפה מעל שנה מאז החליטה ועדת היישום ליישם את המלצותיו ולארגן מחדש את בנא"מ.
בתחילת הביקורת, במאי 2006 , היו במינהל הכנסת390 עובדים2 :310 מהם הועסקו במשרה תקנית ו-80 הועסקו לפי חודשי עבודה.
חוקי שירות המדינה חלים גם על הכנסת ועובדיה.
על פי הסמכות שניתנה ליו"ר הכנסת, נקבעו בתקנות ובכללים הוראות מיוחדות לעובדי הכנסת.
כמו כן, ועדת הכספים של הכנסת קבעה מפעם לפעם הוראות בדבר פטור ממכרז למשרות מסוימות, על פי הסמכות שניתנה לה בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959.
על פי מסמכי הכנסת, מינהל הכנסת הסתמך על סעיפי התקשי"ר הנוגעים לעניין כאשר החליט החלטות מינהליות בענייני כוח אדם, כגון כללי מכרז פנימי, קביעת דירוג וותק מקצועי, קידום בדרגות, העברה למעמד זמני או קבוע, תקופת ניסיון ומינוי בפועל.
גם יחידת הביקורת הפנימית של הכנסת ומחלקת משאבי אנוש מסתמכות על הוראות התקשי"ר כאשר הן קובעות נורמות מחייבות בענייני כוח אדם (הן משנות את השינויים המחויבים בעניין בעלי הסמכות בכנסת).
בביקורת הקודמת נמצא, כי בעניינים מסוימים, שמינהל הכנסת לא נתן הוראות מיוחדות באשר להם וועדת הכספים לא הודיעה דבר הנוגע להם, מינהל הכנסת אימץ את הוראות התקשי"ר בכל הנוגע לניהול השוטף של כוח האדם.
משום כך נסמכה הביקורת אז והיום על הוראות התקשי"ר.
במחצית השנייה של שנת 2001 מינה יו"ר הכנסת דאז את הוועדה למשאבי אנוש.
ועדה זו עסקה בענייני כוח אדם, לרבות תקנים ויצירת משרות, תנאי עבודה ושכר, קידומים בדרגות, חופשות ומחלות וענייני רווחה.
בביק ורת הקודמת קבע מבקר המדינה שהוועדה צריכה לקבוע את נוהלי עבודתה (שלא נקבעו עד אז) ולהקפיד לתעד את דיוניה כראוי.
עד יוני 2006 , המועד שהתחילה בדיקת המעקב, לא קבעה הוועדה נהלים המסדירים את עבודתה.
לאחר שמונה מנכ"ל לכנסת, הוא החליט שככלל הוראות התקשי"ר מחייבות את עובדי הכנסת.
לפיכך ביטל מנכ"ל הכנסת את הוועדה למשאבי אנוש והורה לממונה על משאבי אנוש לפעול על פי התקשי"ר.
בביקורת הקודמת נמצא שבנושאי כוח אדם סטה מינהל הכנסת מהכללים החלים בשירות המדינה, בלי להסתמך על נורמות כלשהן.
בישיבת הוועדה למשאבי אנוש, שהתקיימה ביולי 2004 , אמר מזכיר הכנסת: "מתחנו קו מתאריך הגשת הדוח של המבקר ואילך והכול נעשה וייעשה לפי הספר ולפי הנחיות המבקר".
בבדיקת המעקב ביחידה למשאבי אנוש נמצא שמינהל הכנסת פעל לתיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
ואלה הממצאים: (א) בביקורת הקודמת נמצא כי במש ך שנים לא מילא מינהל הכנסת טופסי הערכה על עובדיו, כנדרש על פי התקשי"ר וכמקובל בשירות המדינה.
משום כך לא היה בידיו כלי ניהולי חשוב כאשר התקבלו החלטות בענייני כוח אדם.
בדיקת המעקב העלתה, כי משנת 2004 .
2 ,מספר זה אינו כולל את אנשי משמר הכנסת, שלהם מעמד מיוחד לפי חוק משכן הכנסת והרחבתו התשכ"ח- 1968 .
דוח זה אינו עוסק בהם 22 דוח שנתי57ב .
ואילך דרש מינהל הכנסת מהדרג הניהולי לעשות הערכות לעובדים.
עד שהסתיימה בדיקת המעקב נעשתה הערכה לכל אחד מעובדי מינהל הכנסת.
(ב) בביקורת הקודמת נמצא שחלק מעובדי הכנסת חרגו ממכסת ימי החופשה שנקבעה להם וצברו יתרה שלילית של ימי חופשה.
בדיקת המעקב העלתה שבשנת 2006 לא צבר איש מעובדי הכנסת יתרה שלילית של ימי חופשה.
(ג) הביקורת הקודמת העלתה כי הקמת מרכז מחקר ומידע (להלן - ממ"מ) נעשתה בלי שגובשה מתכונת עבודה בעבורו ובלי שהוגדרו תחומי האחריות שלו.
גיוס העובדים לא נעשה באמצעות מכרז, ומחלקת משאבי אנוש לא הייתה שותפה לו.
עוד העלתה הביקורת הקודמת כפילות בין המטלות של הממ"מ לבין מטלות של הספרייה והלשכה המשפטית.
בדיקת המעקב העלתה שמחלקת משאבי אנוש היא שגייסה עובדים לממ"מ באמצעות מכרזים פומביים.
כמו כן נמצא שהוקם אגף מידע המאגד את הממ"מ ואת הספרייה.
דרגה אישית היא דרגה הניתנת לעובד באופן חריג, כהטבה, מעל מתח הדרגות ש ל משרתו.
נציב שירות המדינה הודיע3 כי כדי שעובד יקודם באמצעות דרגה אישית שמקורה אינו בהסכם קיבוצי (כגון דרגה אישית לבעלי תואר שני בשיא הוותק או לבעלי תואר שלישי), עליו לשהות בדרגת השיא של משרתו לפחות ארבע שנים (48 חודשים); אי-אפשר לקצר פרק זמן זה.
הביקורת הקודמת העלתה כי קצב הקידום הבסיסי של עובדי הכנסת מהיר מזה שנקבע בתקשי"ר ומקובל בשירות המדינה.
מינהל הכנסת נהג לקצר לעובדים פז"מ בקביעות, גם בעניין דרגה אישית, שלא על פי השיקולים שנקבעו לכלל העובדים בשירות המדינה.
מבקר המדינה קבע אז ש"אף אם נדרש לחרוג מכללי שירות המדינה, על יו"ר הכנסת לעגן את החריגה בהוראה מפורשת וגלויה".
בדיון בוועדה למשאבי אנוש, שהתקיים בינואר 2004 , העלתה הממונה על משאבי אנוש הצעות למכסות כלליות לדרגות אישיות.
בסוף הדיון החליטה הוועדה לקבוע כללים כפי שהציעה הממונה על משאבי אנוש, אבל לאחר הדיון לא הכינה הוועדה כללים מוסכמים.
בינואר 2006 התקיימה ישיבה של הוועדה למשאבי אנוש בנושא דרגות אישיות.
היועץ המשפטי למינהל אמר בישיבה כי הכנסת הודיעה ש"ככלל מדיניותה היא לא להעניק דרגות אישיות אלא במקרים יוצאים מהכלל".
בדיקת המעקב העלתה שבמאי 2006 היו בכנסת 65 עובדים בעלי דרגות אישיות.
שמונה מהם קיבלו את הדרגות האישיות בשנים 2004 -2006 .
באמצעות קיצור פז"מ ושלא על פי ההנחיות של נציבות שירות המדינה מזכיר הכנסת מסר בתשובתו שבינואר 2004 קבעה הוועדה למשאבי אנוש אמות מידה למתן דרגה אישית, השונות מאלה שנקבעו בהו דעה של נציבות שירות המדינה: מכסת הדרגות האישיות היא עד 4% בשנה; על העובד לשהות בדרגה שלוש שנים, ללא תוספת שהייה; עליו לקבל הנמקות ממנהלי המחלקות, המצדיקות את מתן הדרגה.
לדבריו, מדובר ב"מדיניות ייחודית לכנסת שנקבעה בסמכות והיא מבטאת איזון ראוי בין נורמות ציבוריות ראויות לבין ייחודיות הכנסת".
עוד הוסיף שמינהל הכנסת הקפיד על הכללים שקבע והעניק דרגות אישיות רק על פי כללים אלה.
02 אל סגני המנהלים הכלליים למינהל ומשאבי אנוש במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
משרד מבקר המדינה ביקש מהממונה על משאבי אנוש להציג לו את הכללים הייחודיים שנקבעו בכנסת בעניין קידום בדרגות וקיצור פז"מ, וזו הראתה לו את הפרוטוקול של הוועדה למשאבי אנוש מינואר 2004.
מתשובת מזכיר הכנסת עולה שהוועדה למשאבי אנוש קבעה כללים המיטיבים עם עובדיה.
לפי הכללים של נציבות שירות המדינה מכסת העובדים הזכאים לדרגה אישית היא 1% בשנה, ונוסף על כך עליהם לשהות בדרגתם ארבע שנים ונדרשת המלצת ממונ ה והצטיינות מוכחת.
הכנסת לעומת זאת הגדילה את המכסה פי ארבעה, צמצמה את תקופת השהייה והסתפקה בהמלצת ממונה, מבלי להידרש להצטיינות מוכחת.
הכללים לא נקבעו בצורה מפורשת וגלויה, לא תועדו כדבעי ויו"ר הכנסת לא אישר אותם.
מנכ"ל הכנסת עמד על הפערים העמוקים בין כללי ה כנסת לכללים של נציבות שירות המדינה.
בינואר 2007 הודיע מנכ"ל הכנסת למשרד מבקר המדינה כי פירסם כללים לדרגות אישיות וקבע בהם באופן חד -משמעי כי מדיניות הכנסת תהיה שווה למדיניות שקבע נציב שירות המדינה.
באוקטובר 2005 נבחר עובד לתפקיד "מנהל מדור תחבורה ותקשור ת".
הוא נבחר במכרז פנימי.
הוועדה למשאבי אנוש החליטה כי מאחר שהעובד מילא חלק גדול ממטלות התפקיד החדש עוד לפני המכרז, ומאחר שהליכי המכרז נמשכים יותר מן הרצוי, יש להעניק לו דרגה אישית ממרס 2005 .
ואילך הוועדה למשאבי אנוש אישרה לתת לעובד דרגה אישית לאחר ששהה בד רגה הקודמת 26 חודשים בלבד.
מתן הדרגה כעשרה חודשים לפני תום תקופת השהייה אינו עולה בקנה אחד לא עם הכללים של נציבות שירות המדינה ולא עם הכללים שהוצעו בפרוטוקול של הוועדה למשאבי אנוש בינואר 2004.
הטבות כספיות יו"ר הכנסת דאז כתב למזכיר הכנסת בדצמבר 2005 ש"כיום מוטלות על בעלי תפקידים משימות ניהוליות רבות מעבר לתפקידם המוגדר, אך הדבר נעשה בצורה בלתי פורמאלית וללא מסגרת ארגונית מוגדרת".
הוא החליט למנות גוף ניהולי שייקרא "הנהלה מצומצמת", ובו שמונה אנשים: מזכיר הכנסת, שלושת סגניו, החשב, דובר הכנסת, קצין הכנסת והיועץ המשפטי למינהל.
כמו כן החליט היו"ר שחברי ההנהלה המצומצמת יקבלו גמול כספי מינואר 20064 .
ואילך כדי לקבוע את שיעור הגמול הכספי פנה יו"ר הכנסת דאז ליועץ כלכלי חיצוני וביקש לקבל את הצעתו בעניין.
05 , יום לפני שפוזרה הכנסת ה -16 , הגיש היועץ הכלכלי את הצעתו.
בהצעתו ציין כי בשירות הציבורי תוספת השכר ל"תגמול ניהול" ניתנת באמצעות שינוי מתח הדרגות של בעל התפקיד.
התוספת אינה הפיכה והיא משמשת רכיב פנסיוני ומרכיב שכר לכל דבר ועניין.
ואולם לדבריו "לאור היות הכנסת גוף מחוקק המטיל מדי פעם מגבלות על שינויים בשכר בגופים שונים בסקטור הציבורי לא תוכל לשחרר עצמה לחלוטין מהגבלות החלות על גופים ציבוריים".
הוא ציין כי שכרם של חברי ההנהלה המצומצמת הוא .
4 חוץ ממזכיר הכנסת, שדרגתו מקבילה לדרגת שופטים, וקצין הכנסת, המדורג לפי הדירוג של משמר הכנסת.
שכר שיא (בסולם השכר הכללי), ועל כן אי-אפשר לתגמלם בתוספת דרגות.
בשל אילוצים אלה המליץ היועץ לתת את הגמול באמצעות רכיב שכר אחר ו לא באמצעות שינוי מתח הדרגות.
עובדי הכנסת זכאים לתוספת שכר בשיעור של 3% (להלן- תוספת איזון).
היועץ הכלכלי הציע להגדיל לחברי ההנהלה המצומצמת את תוספת האיזון - ב-22% למדורגים בדירוג המח"ר (אקדמאים בתחום מדעי החברה והרוח) וב -17% .
למדורגים בדירוג המשפטנים העלות השנתית של תוספת שכר זו הסתכמה בכ - 350,000 ש"ח, דהיינו תוספת ממוצעת של כ- 60,000 ש"ח לעובד בשנה.
התוספת שולמה ממשכורת חודש ינואר 2006 .
יו"ר הכנסת דאז מסר בתשובתו כי תוספת השכר לא נועדה לתגמל את חברי ההנהלה על משימות ניהוליות רבות מלבד תפקידם המוגדר, אלא לת קן עיוותים בסולם השכר ולהעניק לקומץ המנהלים הבכירים שכר הולם, שהם ראויים לו בשל הנטל הכבד של תפקידם.
לדבריו, תוספת השכר "ניתנה כתיקון צודק וראוי לשכרם הקבוע".
במשך הביקורת לא נמצא במסמכי הכנסת תיעוד לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא הייתה כל הצדקה לשלם גמול נ יהול לחברי ההנהלה המצומצמת, שכן בחירתם לפורום זה נעשתה מתוקף תפקידם הקבוע, בהיותם בעלי תפקידי ניהול, והם לא נדרשו למלא מטלות נוספות מלבד המטלות שהם מחויבים בהן ממילא.
הביקורת העלתה שביולי 2006 ביטל מנכ"ל הכנסת את תוספת השכר של חברי ההנהלה המצומצמת.
 בשנים 2003 ו- 2004 החליט מינהל הכנסת להעסיק שתי חברות ייעוץ, האחת בעניין מרכז המבקרים שהכנסת התכוונה להקים ובעניין ערוץ הטלוויזיה המשדר מהכנסת, והאחרת בעניין בחינת המבנה הארגוני של מינהל הכנסת.
ליקויים התגלו כבר בשלבים הראשונים של בחירת חברות הייעוץ.
עיקר הידע בנושא מרכז המבקרים וערוץ הכנסת היה נתון בידי ראש לשכת היו"ר דאז.
לאחר פיזור הכנסת ה-16 הכין מינהל הכנסת הסדר כדי להוסיף להעסיק את ראש הלשכה בחברת הייעוץ באמצעות הרחבת ההתקשרויות של הכנסת אתה.
ההסדר לא הוצג לוועדת המכרזים ומינהל הכנסת לא פעל בשקיפות.
מינהל הכנסת לא נערך מראש לבדיקה הארגונית, ולכן לא צפה את היקף העבודה של היועץ הארגוני.
עד סוף ספטמבר 2006 שילמה הכנסת לחברת הייעוץ כ - 650,000 ש"ח, פי5.
מהסכום הראשוני שהקצתה לנושא לדעת משרד מבקר המדינה על מינהל הכנסת להקפיד על עקרון השוויון בבחירת מועמדים לע בודות ייעוץ ולפעול בשקיפות מרבית ובגילוי נאות כדי שלוועדת המכרזים שהקימה הכנסת יהיה מידע מלא שיסייע לה לקבל את ההחלטות המיטביות.
משרד מבקר המדינה העלה גם ממצאים הקשורים למתן דרגות אישיות לעובדי הכנסת והטבות כספיות שניתנו לחברי ההנהלה המצומצמת.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק), שנכנס לתוקף ב- 1.
95 , מגדיר ומפרט את "סל שירותי הבריאות" (להלן - הסל) שזכאי לו כל תושב.
הסל כולל את שירותי הבריאות שנתנה "קופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל " לחבריה במועד הקובע - 1 בינואר 1994 - ואת שירותי הבריאותשנתנה המדינה לפרט במועד הקובע ; את שירותי הרפואה בעבודה כמפורט בסעיף 7א לחוק; וכן את רשימת התרופות הכלולות בצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ"ה- 1995 .
מקורות המימון של הסל כוללים את דמי ביטוח הבריאות שגובה המוסד לביטוח לאומי, את ההקצאה השנתית מתקציב משרד הבריאות, כמפורט בסעיף 13 לחוק, ואתההקצאה השנתית למשרד הבריאות בעבור מטופלים במוסדות סיעודיים, כמפורט בסעיף 237 (ב) ו(ג) בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה - 1995 .
כן כוללים המ קורות את התקבולים של קופ ות החולים משירותים שניתנים בתשלום לפי סעיפים 7 ו-8 ,לחוק, כגון תשלומים עבור ביקור אצל רופא עבור ביקור במרפאות חוץ ובמכונים ועבור תרופות.
בחוק נקבע כי שר הבריאות רשאי להוסיף על הסל באמצעות צו, בהסכמת שר האוצר ובאישור הממשלה, וכי שני השרים רשאים לגרוע ממנו באישור ועדת העבודה של הכנסת.
עם זאת נקבע בחוק כי לא יתווסף שירות לסל ללא תשלום או בתשלום הנמוך מעלותו, אלא אם כן נמצא לכך מקור מימון נוסף על המקורות לפי סעיף 13 או מקור שהתפנה עקב ביטול שירות או התייעלות.
בחוק נקבעה גם עלות הסל לקופות החולים, שהיא מסגרת ההוצאה המוכרת לקופות להבטחת הספקתו של סל השירותים שבאחריותן, המפורטים בתוספת השנייה ובסעיף 7 .
א לחוק בשנת 1998 מינה שר הבריאות ועדה ציבורית להרחבת הסל (להלן - הוועדה הציבורית).
תפקיד הוועדה לבחון תרופות, מכשירים רפואיים, ציוד רפואי ותהליכי אבחון וטיפול שאינם כלולים בסל (להלן - טכנולוגיות חדשות), ולהמליץ לשר אילו טכנולוגיות חדשות להוסיף לסל במסגרת התקציבית הנתונה, שנקבעת מדי שנה בשנה בדיוני התקציב של משרד האוצר עם משרד הבריאות.
בחודשים מרס-יולי 2003 בדק משרד מבקר המדינה את אופן העדכון שלעלות הסל לקופות, את תהליך הרחבתו של הסל ואת הפיקוח של משרד הבריאות על מתן השירותים הכלולים בסל בידי קופות החולים (להלן - הקופות).
ממצאי הביקורת (להלן - הביקורת הקודמת) הובאו בדוח שנתי 54 ב של מבקר המדינה שפורסם בשנת 2004 ', עמ 380 (להלן- הדוח הקודם).
בשנים 2003 -2006 התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות מחברי כנסת ומהציבור בדבר אופן עדכון הסל ובדבר סדרי הפיקוח והבקרה של משרד הבריאות על השימוש בכספים המוקצים לקופות לשימוש בטכנולוגיות חדשות.
בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2006 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב (להלן- המעקב) שתכליתה לבדוק באיזו מידה תיקן משרד הבריאות את הליקויים העיקריים שצוינו בדוח משרד הבריאות 479 .
המעקב מתמקד בעיקר בשיטה ובמשתנים שעל פיהם מבוצע התמחור של הטכנולוגיות החדשות3.
תמחור הטכנולוגיות החדשות .
שיטת התמחור תמחור הטכנולוגיות החדשות המוצעות לכלילה בסל מתבסס על המחיר שבו היצרן מתחייב למכור את הטכנולוגיה לקופות, על אומדן של מספר החולים שיצרכו את הטכנולוגיה ועל אומדן הצריכה השנתית הצפויה לכל חולה.
כאשר מדובר בטיפול חלופי לטיפול הכלול בסל, העלות השנתית הממוצעת של הטיפול בחולה בטכנולוגיות שבסל מופחתת מהעלות השנתית הצפויה של הטיפול בחולה בטכנולוגיה המוצעת.
בביקורת הקודמת הועלה כי בשיטת התמחור שנוקט המשרד, המחיר שנקבע לטכנולוגיה חדשה שנכללת בסל נשאר קבוע כל השנים .
אולם עלות הטכנולוגיה החדשה מושפעת משינויים טכנולוגיים וכלכליים (להלן - שינויים חיצוניים), לעתים ניכרים.
שינויים אלה עשויים להביא להפחתה ניכרת של המחיר ליחידת טכנולוגיה.
לדוגמה, תרופה שנרשם עליה פטנט מחירה יורד בדרך כלל עם תום תקופת הפטנט; מחירה של טכנולוגיה חדשה עשוי לרדת אם חברות נוספות יתחילו לספקה או עקב פיתוח טכנולוגיות מתקדמות יותר.
כמו כן ייתכן שינוי בהיקף השימוש בטכנולוגיה - הוא עשוי לקטון בשל שינוי בנוהג הרפואי ופיתוח חלופות טיפוליות, ולחלופין להיות גדול בהרבה מהחזוי.
בשיטת התמחור הנהוגה של טכנולוגיות חדשות, אם נוצר "חיסכון" בשל שינויים חיצוניים, הסכום שנחסך משמש את הקופות לפעילות שוטפת, ואילו אם השימ וש בטכנולוגיה רב מן הצפוי ונגרמות לקופות הוצאות נוספות, הן אינן מפוצות על כך.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות, כי לנוכח המורכבות של חישוב העלות של כל טכנולוגיה והאפשרות שעם הזמן יחולו שינויים מהותיים במרכיביה, מן הראוי שהמשרד יבחן דרכי תמחור שיביאו בחשבון גם שינויים אלה.
המעקב העלה כי מאז הביקורת הקודמת ועד סוף שנת 2005 לא בחן משרד הבריאות את דרך התמחור של הטכנולוגיות החדשות - לא נמצא לכך ביטוי בניירות העבודה שלו ואף לא נמצאו מסמכים המתעדים את דיוני הצוות לבדיקת ליקויים4 ; רק בסוף שנת 2005 מינה המשרד, לפי החלטת הממשלה 5 , ועדת משנה לוועדה הציבורית כדי שתדון בהיבטי ם מסוימים של הסוגיות האמורות לעיל, כמפורט בהמשך הדברים.
בתשובתו מנובמבר 2006 למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי הוא בחן בעבר דרכים לתמחור הטכנולוגיות החדשות המוספות לסל אך לא מצא שיטה טובה מזו שהוא נוקט .
3 חישוב העלות הצפויה של הכנסת טכנולוגיה חדשה לסל.
מדובר בעלות נטו בשל החיסכון העשוי להתלוות להכנסת טכנולוגיה חדשה לסל.
4 בסעיף21א(ב) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , נקבע כי]נוסח משולב[ בכל גוף מבוקר ימנה רא ש הגוף המבוקר צוות לתיקון ליקויים, שבראשו יעמוד המנהל הכללי של ה גוף ובאין מנהל כללי - בעל התפקיד המקביל לו באותו גוף.
5 'החלטה מס 4111 מיום 9.
ולא ניתן ליצור שיטה כמוצע.
המשרד הוסיף כי גם במעקב אחר הנעשה בעולם לא נמצאה שיטה ישימה שמביאה בחשבון את השינויים החיצוניים האפשריים, וכי לא נמצאו תימוכין מדעיים מקצועיים המבססים את עמדת המבקר.
לדעת משרד מבקר המדינה שיטת התמחור הקיימת לפיה מחירי הטכנולוגיות החדשות נשארים קבועים אינה תקינה.