HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות המים מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כי הקשיים העיקריים בקידום נושא הטיפול בשפכים ביו"ש הם המצב המדיני בין ישראל לרש"פ וחוסר שיתוף הפעולה מהצד הפלסטיני הנובע מכך.
עם זאת היא אינה ממעיטה בצורך להמשיך ולשפר את ההתנהלות הפנים-ממשלתית בישראל.
היא הוסיפה כי במקרה שבו פרויקט ישראלי או פלסטיני לטיפול בשפכים היה מוכן ליציאה למכרז בכל ההיבטים (מקצועיים, כלכליים וחוקיים), הפרויקט בוצע לנוכח ההבנה שמדובר באינטרס משותף לשמירה על איכות מי התהום והסביבה.
משרד החוץ מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כי הוארואה חשיבות מרבית בשמירה על המסגרת המשפטית של הסכמי הביניים ביו"ש, הקובעים באופן חד-משמעי כי נושא המים בכללותו יטופל באופן בילטרלי ו מתוך שיתוף פעולה.
לפיכך כל פרויקט בתחום המים והביוב טעון אישור של ועדת המים המשותפת, שהחלטותיה מתקבלות במשותף על ידי ישראל והפלסטינים.
ניסיונות ליישוב המחלוקת .
המתאם מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי הוא נדרש לא פעם לגשר בין רשויות המים הישראלית והפלסטינית, המערבות לעתים שיקולים פוליטיים בהחלטותיהן.
יצוין כי בהצהרת העקרונות מ-1993 נכלל סעיף יישוב סכסוכים70 , הקובע מנגנון ליישוב סכסוכים הנובעים מיישום או מפרשנות של הצהרת העקרונות או של הסכם הביניים.
לפי סעיף זה: סכסוכים כאלה ייושבו במשא ומתן במסגרת ועדת הקישור המשותפת שתוקם בהתאם להצהרת העקרונות; סכסוכים שאי -אפשר ליישבם במשא ומתן, ניתן ליישבם על ידי מנגנון של פישור שיוסכם עליו בין הצדדים; הצדדים רשאים להסכים להגיש לבוררות סכסוכים הנוגעים לתקופת הביניים שאי- אפשר ליישבם באמצעות פישור.
נמצא כי במשך יותר מחמש שנים לא בחנו רשות המים ומתפ"ש אפשרות להפעיל מנגנון יישוב סכסוכים באשר הוא, לפי ההסכם האמור או מנגנון אחר, כדי לפתור את המחלוקות בוועדת המים המשותפת וכדי להוציאה מן המבוי הסתום שאליו נקלעה.
מתפ"ש, שהיא הסמכות העליונה בנושאי ם אזרחיים ביו"ש, לא פעלה עד אוגוסט 2016 לגשר בין הצדדים בנושא זה, כפי שעשתה בנושאים אחרים, ונמנעה מלהיכנס לעובי הקורה של המחלוקת.
69 :ראו Palestinian Water Authority, Palestinian Water Sector: Status Summary Report (September 2012) 70 סעיף15 להצהרת העקרונותבדבר הסדרי ביניים של ממשל עצמי עם אש"ף, 1993.
17 הסכם לחידוש עבודת ועדת המים .
המשותפת יצוין כי בוועדת המים המשותפת מתגלעות מפעם לפעם מחלוקות במגוון נושאים, לדוגמה, הסדרת היבטים מסוימים בטיפול בשפכים של צד אחד במתקני טיפול בשפכים שמפעיל הצד האחר.
הביקורת העלתה כי גם בנושא זה של טיפול בשפכים של הצד השני נקלעו הצדדים ב-2012 למבוי סתום.
רשות המים, מתפ"ש ומנהא "ז לא יזמו באותה עת מנגנון כלשהו ליישוב המחלוקות.
רק ב-2015 , מעל ארבע שנים לאחר הפסקת פעילות הוועדה, ניסו חברי הוועדה משני הצדדים לחדש את פעילותה.
הם התכנסו במרץ 2015 והסכימו לנסח מסמך שימנע מהפלסטינים את הצורך לאשר בניית תשתיות ביישובים הישראליים ביו"ש, ויאפשר להם לבצע פרויקטים קטנים בשטחם ללא צורך באישור הוועדה.
הצדדים החליפו ביניהם טיוטות למסמך האמור, אולם לא הצליחו לגשר על הפערים עד מחצית 2016 .
בכיר ברשות המים לשעבר, שבחן את הטיוטות האמורות, מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 .
כי לדעתו שני המסמכים ניתנים לגישור לאחר פגישה שקיים מש רד מבקר המדינה עם המתאם ועם צוותו ביולי 2016 , במהלך הביקורת בנושא, התקיימה באוגוסט2016 פגישה בין הצד הישראלי, שכלל נציגי מתפ"ש, מנהא "ז ורשות המים, בראשות המתאם, לבין הצד הפלסטיני בראשות ראש רשות המים הפלסטינית.
נושא הפגישה היה מציאת פתרון לשפכי קדרון, אולם הועלו בה גם נושאים נוספים הנתונים במחלוקת בין הצדדים, כמו חידוש עבודתה של ועדה המים המשותפת.
בנושא חידוש עבודת הוועדה המשותפת הוסכם בפגישה על חידוש פעילות הוועדה באופן שלא יחייב את הצד הפלסטיני לאשר פרויקטים ליישובים הישראליים ביו"ש, כפי שהוסכם עקרונית גם שנה קודם לכן.
שוב הוסכם שרק החלטות בנושאים מהותיים יובאו לוועדה: (א) כל פעילות המשפיעה על האקווה; (ב) אספקת מים מישראל לפלסטינים; (ג) נושאי כספים; (ד) שפכים חוצי גבולות.
הוסכם כי מסמך שיפרט הסכמות אלה יועבר לאישור הדרג הבכיר בשני הצדדים.
במסמך הסיכום של הפגישה האמורה, שהכינה מתפ "ש באוגוסט 2016 , נכתב כי "יתרונה המרכזי של ההסכמה שגובשה הינו שחרור הוועדה מהקיפאון בו היא שרויה בשנים האחרונות.
חוסר היכולת לקבל החלטה בוועדה הגביל ביותר את שיפור התשתיות באיו"ש לאוכלוסיה הישראלית והפלסטינית כאחד.
יתרון נוסף הינו ההסכמה הפלסטינית לשתף פעולה בגיבוש תכנית ארוכת טווח למשק המים באיו"ש".
מתפ"ש מסרה בתשובתה מינואר 2017 כי בניגוד לאמור לעיל, במהלך השנים התקיימו מגעים חוזרים ונשנים מול הרש"פ בניסיון לחדש את פעילות הוועדה.
לאחר סיום עבודת הביקורת נחתם ביום 15.
17 הסכם לחידוש עבודת ועדת המים המשותפת על ידי המתאם, כנציג הצד הישראלי, והשר לעניינים אזרחיים ברש"פ, כנציג הצד הפלסטיני על בסיס ההסכמות שפורטו לעיל.
לפי הודעת יחידת הדוברות במתפ"ש, ההסכם נועד לקבוע מסגרת לכינוסה של הוועדה מכוח הסכם הביניים, בין היתר, במטרה לדון בנושאים האלה: הקצאת מים נוספת לאזור יו"ש ולרצועת זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1521 .
בסיס הגינות והדדיות עזה; הגדלת מקורות המים באמצעות קידוחים חדשים; נושאי סביבה; תעריפי מים; שימוש במי קולחים לחקלאות; וקידום נושאים הידרולוגיים.
משרד מבקר המדינה מברך על חתימת ההסכם לחידוש עבודת ועדת המים המשותפת.
הוא מציין בחיוב את התערבותו של המתאם בניסיונות לגשר על המחלוקות בין הצדדים בוועדת המים המשותפת, שצלחו בסופו של דבר, גם אם נעשו באיחור רב של מעל חמש שנים.
עתה על מתפ"ש ועל רשות המים לפעול במרץ במסגרת הוועדה כדי לקדם הן פרויקטים ומיזמים שטרם אושרו והן פרויקטים חדשים, בין היתר, בתחום מניעת זיהומי מים, ובכלל זאת טיפול נאות בשפכים ושימוש חוזר במי קולחים.
באשר למחלוקות עתידיות בוועדת המים המשותפת, מומלץ כי מתפ"ש ורשות המים יפעלו לגיבוש מנגנון מוסכם עם הפלסטינים ליישוב המחלוקות בתוך פרק זמן סביר.
מוצע כי מנגנון כזה יתבסס על מדרג אפשרויות החל בפנייה למתאם ולעמיתו הפלסטיני וכלה בפעולה על פי הצהרת העקרונות או על פי מנגנון אחר שיוסכם בין הצדדים.
משרד החוץ התייחס בתשובתו לאפשרות לפנות במקרי מחלוקת למנגנון יישוב סכסוכים באמצעות גורם שלישי זר, וחיווה את דעתו שעירוב גורם כזה עלול לפגוע במנגנון שהוקם בהסכם הביניים, שעדיין מחייב, ומתייחס למנגנון דו-צדדי בלבד, וכן עלול להפר את שיתוף הפעולה שהתקיים עד כה.
הוא ציין גם שלישראל היה ניסיון מר בכמה מקרים בעבר שבהם התברר כי הגורם השלישי היה מוטה נגדה.
הוא הביע תקוה שהניסיונות הדו-צדדיים, שנעשו כאמור לגבי ועדת המים המשותפת, יצליחו ויביאו לחידוש שיתוף הפעולה בין ישראל לפלסטינים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כפי שהסכם הביניים בנושא המים הושתת על רצונם הטוב של שני הצדדים71 , ומתוך הכרה באינטרסים המשותפים בנושא המים והסביבה ובצורך החיוני בשיתופי פעולה, על מתפ"ש ועל רשות המים לפעול להש בת אמון הצדדים בוועדת המים המשותפת, על בסיס הגינות והדדיות.
אישור, תיאום וייזום פרויקטים במימון גורמים בינלאומיים .
גורמים בינלאומיים הם גורמי מפתח בהקמת פרויקטים לטיפול בשפכים ולמניעת זיהומי מים ביו"ש וברצועת עזה.
מטרת גורמים אלה לסייע לרש"פ להקים מערכות ומתקנים לטיפול בשפכים, כחלק מהשקעתם בתשתיות בשטחי הרש"פ.
להסכם הביניים 1522 |דוח שנתי 67ב .
אינטרס ישראלי מובהק שמתקנים כאלה ייבנו ויתוחזקו כראוי, מתוך שיתוף פעולה ותיאום עם ישראל, כדי למנוע זיהום למי התהום ולנחלים.
לקהילה הבינלאומית מעורבות רבה בנעשה בשטחי י ו"ש ורצועת עזה.
תמיכתה מתבטאת בשלושה תחומים עיקריים: (א) תמיכה בתקציב הרשות הפלסטינית ; (ב) סיוע בבניית ה יכולות השלטוניות של הרש"פ וחיזוקן; (ג) קידום פרויקטים הומניטריים ותשתיתיים ביו"ש ורצועת עזה72.
למעלה מ-300 ארגונים בינלאומיים - ביניהם סוכנויות או"ם, סוכנויות סיוע ממשלתיות וארגונים בינלאומיים לא ממשלתיים - פועלים ביו"ש וברצועת עזה.
נמצא כי המנגנונים הישראליים האחראים להנפקת אישורים לפרויקטים, לתיאום הקשרים מול גורמים בינלאומיים בנושא הקמת תשתיות לטיפול בשפכים ולניהולם - לקויים וחסרים, ואינם נותנים מענה מספק לצורך שלשמם הוקמו.
זאת בעקבות חסמים ביורוקרטיים, טיפול חסר מצד הגופים הרלוונטיים (המנהא"ז, מתפ"ש, רשות המים, משרד החוץ, המשרד להג"ס והמשרד לשת"פ אזורי) והיעדר מדיניות ממשלתית.
לאחר אישור פרויקט בוועדת המים המשותפת, אם המתקן המתוכנן מיועד להיבנות בשטח C (שהוא כאמור כ -60% משטחי יו"ש), נדרש אישור המנהא "ז להקמת המתקן.
האישור כולל, בין היתר, את אישור מיקום המתקן, תכנית מפורטת ואישורים ממשרדי ממשלה ומגורמים נוספים73 .
גורמים בינלאומיים המשקיעים בפרויקטים של טיפול בשפכים ביו"ש מלינים זה שנים רבות על המכשולים הביורוקרטיים שמעמיד המנהא"ז, הכוללים גם קשיים בתיאום מולו, חוסר שקיפות, והתנהלות איטית, ולעתים לא מקצועית, של אנשיו.
נציג בנק הפיתוח הגרמני (KFW ) (להלן- הנציג הגרמני), ארגון שבחסות ממשלת גרמניה השקיע ביו"ש בעשרים השנים האחרונות 700-600 מיליון דולר, מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי הליך אישור תכניות להקמת מט"שים ממושך וסבוך מדי.
הוא ציין כי קבלת אישורים מול המנהא"ז היא איטית ומסורבלת, וכי לעתים הוא מופתע לרעה מהתנהלותה של מערכת זו, הכוללת ביטולי פגישות, שליחת נציגים שאינם מכירים את הפרויקטים, עיכוב במתן תשובות על שאלות, חוסר שקיפות ועוד.
הוא ציין לדוגמה כי מינואר 2015 מנסה רשות המים הפלסטינית לקבל אישור לפרויקט לבניית מט"ש ברמאללה במימון ממשלת גרמניה באמצעות הבנק הגרמני, אך נתקלת בעיכובים לא ברורים בהעברת מסמכים.
בדצמבר 2016 מסר נציג הבנק הגרמני כי הדיון הראשון בפרויקט זה התקיים בסופו של דבר בנובמבר 2016 .
72 אתר האינטרנט של מתפ"ש, 10.
73 ,דוח מרכז המחקר של הכנסתעמ' 43 .
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1523 .
מרכז המחקר של הכנסת הובאה עמדתו כי הליך ארוך גם מייקר את עלויות התכנון ומונע הקמת פרויקטים מסוימים, והציע כי ישראל תרכז את הטיפול אצל גורם אחד (" one stop shop)"74.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כיפרויקטים בקידום הבנק הגרמני מטופלים ביעילות במשרדי המנהא"ז, וכי העיכובים נובעים בעיקר ממורכבות תהליך רכישת הבעלות על השטח המיועד או מתהליך הפקעתו לצורכי ציבור .
כמו כן חלים עיכובים במקרים שבהם יש צורך בשינוי תכנית בניין עיר (תב"ע) .
הנציג הגרמני מסר שגם הדרישה הישראלית לסטנדרטים גבוהים של טיפול במט"שים מקשה ומעכבת לעתים פרויקטים, בעוד עמדת הבנק הגרמני היא שבמציאות של המצוקה הכלכלית השוררת ביו"ש עדיף לאמץ טכנולוגיה פשוטה יותר וקלה לתחזוקה לאורך זמן בסטנדרטים נמוכים יותר מאשר טכנולוגיה מורכבת וקשה לתחזוקה, שאמנם תפיק מי קולחים ברמה גבוהה יותר בטווח הקצר, אך עלולה להיות חשופה לתקלות ולחוסר תפקוד בטווח הארוך.
יצוין כי מנהלי איגודי הערים של יהודה ושומרון אינם מסכימים עם גישה זו, וסוברים שעל ישראל להתעקש על טכנולוגיה בסטנדרטים גבוהים כפי שקיימת בישראל.
המשרד להג"ס ציין בתשובתו כי הדרישה לטיפול בשפכים בסטנדרטים גבוהים חיונית כדי להבטיח שימוש נאות בקולחים ומניעת זיהום נחלים.
עם זאת, בכל הפרויקטים והפגישות עם נציגי המדינות התורמות הבהירו נציגי המשרד כי התכנון הסופי צריך להתבסס על סטנדרטים אלה, אולם ניתן לבצע זאת בשלבים, ובשלב ראשון להסתפק בטיפול שניוני, שכאמור מאפשר השקיה חקלאית ומפחית בהרבה את הזיהום הסביבתי.
המשרד הוסיף כי ניסיון העבר מלמד על חוסר תחזוקה של התשתיות המוקמות, מצב שעלול להסב נזק רב יותר מ תועלת, ולכן נדרשת בפרויקטים אלה תחזוקה רבת שנים מצד המדינות התורמות, לרבות בניית יכולות מקומיות לתחזוקה לאורך זמן.
הנציג הגרמני ציין גם כי לעתים דורשות הרשויות הישראליות לחבר יישובים יהודיים ביו"ש למתקני טיפול בשפכים שמממן הבנק הגרמני, חיבור המנוגד למדיניו ת ממשלת גרמניה (כי פרויקטים אלה הם חלק משיתוף פעולה גרמני-פלסטיני), ולכן דרישה זו גורמת אף היא לעתים לעיכובים באישורי המנהא"ז75 .
רשות המים חולקת על קביעה זו ומפנה לפרוטוקול של ועדת המשנה לביוב של ועדת המים המשותפת מאוגוסט 2009 , המוכיח לטענתה שישראל מעולם לא קשרה בין אישור מט"שים פלסטיניים לחיבורם להתנחלויות, ואם ביקשה זאת, עשתה כך מטעמים הנדסיים וכלכליים ולא כתנאי מוקדם.
גם נציגי הבנק העולמי באזור הלינו בפני משרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 על עיכובים לא סבירים באישור פרויקטים ביו"ש וברצועת עזה מצד הגורמים הישראליים, המקשים מאוד לקדם פרויקטים עבור הפלסטינים, וכך מסבים נזק גם לישראל.
בינלאומיים בנושא זה, .
ולקיצור הליכי האישור .
בינלאומיים מנספח הפרויקטים למסמך רשות המים, שנזכר לעיל, עולה כי יש תכניות למט"שים פלסטיניים בשטח C הממתינות לאישורי המנהא "ז במשך שנים.
לדוגמה, מט"ש באזור רמאללה עין ג'ריות, שמיקומו אושר עקרונית על ידי המנהא"ז עוד ב-2008 , עדיין ממתין לאישור סופי של המנהא"ז.
ממשרד החוץ נמסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי טיפולם של המנהא "ז ומתפ"ש בפרויקטים של מדינות תורמות בשטחי C וברצועת עזה גורם לכך שישראל מאבדת רצון טוב מצד העולם לתרום כספים לבניית מתקני טיפול במים לאוכלוסייה הפלסטינית, וכי ארגונים בינלאומיים עלולים להעביר כספים שהוקצו להם למטרות אלה - למקומות אחרים בעולם.
ראש מדור ארגונים בינלאומיים במנהא"ז (להלן - רמ"ד ארב"ל) מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי הבנק העולמי הפחית במידה רבה את פעילותו באזור, בין היתר, בשל הביורוקרטיה הישראלית החלה בשטח C , וכי בשטחיA ו-B .
קל יותר למדינות התורמות לממן פרויקטים הביקורת העלתה כי המנהא "ז אחראי לחלק מהעיכובים בבניית מתקנים לטיפול בשפכים ביו"ש הקשורים בתהליך מתן האישור לבנייה בשטחי C במימון ארגונים בינלאומיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז ולמתפ"ש כי לאור האינטרס הישראלי בבניית מתקני טיפול ושימוש חוזר בשפכים לאוכלוסייה הפלסטינית ביו"ש ולאור המשך ההשקעות של גורמים בינלאומיים בנושא זה, עליהם לפעול בהקדם לייעול ולקיצור הליכי האישור של פרויקטים ביו"ש במימון גורמים בינלאומיים, ובראש ובראשונה פרויקטים הממתינים כיום לאישור.
כמו כן, עליהם לשפר את איכות השירות, השקיפות ומקצועיות הטיפול של אנשיהם הבאים במגע עם גורמים אלה.
טיפול חסר במישור הבינלאומי בגופים הרלוונטיים .
רשות המים היא הגורם המקצועי הישראלי המאשר בפועל פרויקטים של מים וביוב ביו"ש, הן בשטחי ההתיישבות הישראלית והן מחוצה להם, לרבות בשטחי הרש"פ, על פי הסכמי הביניים ובמסגרת ועדת המים המשותפת והוועדות הטכניות שמתחתיה.
עם זאת, הסמכויות החוקיות בשטחים האלה שמורות כאמור בידי המנהא"ז ובידי מתפ "ש.
ואולם, מתפ"ש ומנהא "ז רואים ברשות המים את הגורם המקצועי המוסמך בנושאים אלה, כפי שפורט גם בעניין פעילות ועדת המים המשותפת לעיל.
כך נוצר מצב אנומלי, ולפיו הגורם המוסמך (מנהא"ז) חסר כלים מקצועיים לקידום מגוון יוזמות בתחומי מים וביוב מול גורמים בינלאומיים, ואילו רשות המים, בעלת הכלים זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1525 .
המקצועיים, אינה רואה עצמה בעלת סמכות חוקית לניהול מגעים ולקידום פתרונות מול הגורמים האלה76 .
הביקורת העלתה כי אף על פי שרשות המים היא הגורם המקצועיהדומיננטי והמוביל בכל נושא מפעלי המים והטיפול בשפכים ביו"ש, הקשור באופן הדוק לפעילות הגורמים הבינלאומיים המממנים, רשות המים ממעטת לקיים מגעים עם גורמים אלה, וגם אין לה גורם המרכז את הטיפול בנושא.
על רשות המים לבחון, יחד עם הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים ובמשרד החוץ ככל הנדרש, את הצורך בהגברת מעורבותה במגעים עם גורמים בינלאומיים ובשיפור יכולתה לקדם פרויקטים בנושאי מים וביוב ביו"ש.
קמ"ט סביבה עוסק, בין השאר, גם בתיאום ובקישור בנושאי הגנת הסביבה עם העמיתים במשרד ים להגנת הסביבה באזורים שכנים ו בקידום מיזמים ותשתיות תומכות סביבה מול הקהילה הבינלאומית.
יצוין כי מ-2014 משמש קמ"ט סביבה גם ממלא מקום קמ"ט מים.
הביקורת העלתה כי אף על פי שתחומי עיסוקו של קמ"ט סביבה קשורים באופן הדוק לפעילותם של הארגונים הבינלאומיים בתהליכי היזום, האישור, התכנון, ההקמה וה תחזוקה של הפרויקטים בתחום הגנת הסביבה בכלל ובתחום הטיפול בשפכים בפרט, אין בקמ"ט סביבה בעל תפקיד הממונה על הקשרים עם הארגונים הבינלאומיים.
ביולי 2016 מסר קמ"ט סביבה למשרד מבקר המדינה, כי כיום אין אחראי קשרים בינלאומיים בתוך יחידת קמ"ט סביבה, אולם כמה יתרונות ברורים יושגו אם יימצא בעל תפקיד כזה: (א) ניתן יהיה להשפיע על קביעת סדרי עדיפויות בנוגע לפרויקטים סביבתיים ביוזמת הגורמים הבינלאומיים והפלסטיניים; (ב) תהיה מעורבות גדולה יותר מצד היחידה בכל הנוגע לקידום מיזמים רצויים; (ג) אחראי תחום זה יפעל לטובת מפגשים תקופתיים עם הגורמים השונים, מפגשים העשויים לייעל את הפעילות המשותפת ואת העשייה לטובת הסביבה באזורנו.
יצוין כי קמ"ט סביבה לא פנה בעניין זה לראש המנהא"ז או למתפ"ש.
דוגמה לנושא שקמ"ט סביבה עשוי לסייע בקידומו היא הכשרת מפעילי מ ט"שים פלסטיניים שנבנו במימון ארגונים בינלאומיים, בדומה להכשרת מפעילי מט"שים בישראל.
שיפור בתחזוקת המט"שים הפלסטיניים ביו"ש עשוי לטייב במידה רבה את איכות המים המטופלים, ולסייע במניעת נזקים סביבתיים, לרבות כאלה המגיעים לתוך שטחי מדינת ישראל.
76 דוגמאות לכך ניתן למצוא בנושא הטיפול בשפכי נחל שכם ונחל אלכסנדר וכן בקולחי מט"ש אל-בירה, כפי שיפורט בפרקים הבאים.
דוגמאות לפרויקט ים חדשניים בתחום המים שבוצעו בשיתוף גורמים ישראליים ובינלאומיים הן פרויקטים של מכון הערבה, כמו ניטור ומיפוי זיהומי מים בנחל חברון77 ; ;פרויקטי הקמת מתקנים לטיפול בשפכים בהיקף מצומצם בכפרים פלסטיניים ביו"ש הקמת מתקנים לשימוש חוזר ב"מים אפורים"78.
תמיכת קמ"ט סביבה וקמ"ט מים בפרויקטים מסוג זה עשויה לקדם פתרונות שיגדילו את כמויות המים הזמינים ביו"ש וברצועת עזה ויגנו על הסביבה.
תצלומים 3 ו-4 : מטע שהושקה ב"מים אפורים" בכפר הפלסטיני חלחול, מאי לעומת יולי 2015 .
צילום: מכון הערבה, מאי 2015 צילום: מכון הערבה, יולי 2015 במקרים אחרים, היעדר תיאום וקשיים בתקשורת בין גורמים ישראליים ובינלאומיים גרמו למפגעים סביבתיים או הקשו על הצדדים למצוא פתרונות.
דוגמאות לכך הן השפכים בנחל שכם ובנחל אלכסנדר הגורמים למפגעים סביבתיים בעמק חפר, וכן זיהום נחל חברון בחומרים רעילים, כפי שיפורט להלן.
77 ,מכון הערבה הוא מרכז אקדמי המפעיל תכניות לימוד ומחקר אקדמי בתחומי הסביבה השונים תוך כדי הדגשת שיתוף פעולה בין ישראל לשכנותיה.
org/arava -research - centers/center -for-transboundary -water -management/israeli -palestinian -stream -monitoring - program -the-besorhebron -river / ,.
מתוך אתר האינטרנט של מכון הערבה21.
78 מים אפורים- שפכים שאין בהם הפרשות אדם וניתן לעשות בהם שימוש חוזר.
ראו להלן בפרק המשנה "המשרד לשיתוף פעולה אזורי".
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1527 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז כי עליו לחזק את יכולתה של יחידת קמ"ט סביבה לפעול מול גורמים בינלאומיים ולקדם פרויקטים ומיזמים בתחום הטיפול בשפכים והשבת קולחים, לרבות העברת ידע והדרכת מפעילי מט"שים פלסטיניים.
במסגרת זו מומלץ כי קמ"ט סביבה יסתייע ג ם במכוני מחקר ובארגונים לא ממשלתיים העוסקים בתחומים אלה.
מדור ארגונים בינלאומיים במנהא"ז .
במנהא"ז קיים ענף תיאום אזרחי הכולל את מדור ארגונים בינלאומיים (להלן - מדור ארב"ל), האחראי על הקשר עם הקהילייה הבינלאומית ועם הארגונים הבינלאומיים.
המדור מספק היתרים, ויזות ורישיונות לאישים בארגונים בינלאומיים המבקרים באזור, מתאם את המעברים שלהם ומסייע בקידום מיזמים בעיקר בשטחי C , ולעתים גם בשטחי A ו-B שבאחריות אזרחית של הרש"פ.
מדור ארב"לכולל את ראש המדור, סגן וחייל נוסף.
כמו כן, בכל מרכז תיאום וקישור ביו"ש ו ברצועת עזה יש קצין ארב"ל המסייע בתיאומים טכניים שונים.
הביקורת העלתה כי עד 2014 הייתה היחידה העוסקת בקשר מול ארגונים בינלאומיים במנהא"ז ענף בפני עצמו, שבראשו עמד קצין בדרגת סגן אלוף שתחתיו רמ"ד ארב"ל בדרגת רב סרן שלו היו כפופים שני סרנים וכמה חיילים, ואילו מאותה שנה צומצמה היחידה למדור, שבראשו קצין בדרגה נמוכה יותר - רב סרן - שתחתיו קצין וחייל נוסף.
על פי גורם בכיר במנהא"ז, צמצום זה בכוח אדם פגע ביכולתה של היחידה לעסוק במשימות הנוגעות לייזום ולקידום השקעות של מדינות תורמות בפרויקטי מים וביוב ברש"פ79.
על המנהא"ז לשקול דרכים לשיפור יכולותיו של אגף ארב"ל באופן שיאפשר לו ליזום ולקדם פרויקטים רבים יותר בשיתוף גורמים בינלאומיים בלוחות זמנים קצרים יותר.
הביקורת העלתה כי אף על פי שפועל במשרד להג"ס אגף יחסים בינלאומיים, ככלל המשרד אינו עוסק בנושאים של מפגעי סביבה מיו"ש ומרצועת עזה מול גורמים בינלאומיים.
בשנים 2014-2013 הוכנו במשרד להג"ס כמה מסמכים לבקשת השר להג"ס דאז עמיר פרץ בנושא שיתוף פעולה אזורי.
בפברואר 2014 נפגשהשר פרץ עם משלחת מטעם הרשות לאיכות הסביבה הפלסטינית.
בפגישה נבחן שיתוף פעולה בנושאי .
79 העברה חלקית של מסמכים שביקש משרד מבקר המדינה מרמ"ד ארב"ל, לאחר בקשות חוזרות ונשנות במשך מעל חודשיים, הקשתה את פירוט ממצאי הביקורת בנושא זה.
טיפול בשפכים, מניעת זיהום נחלים, טיפול בפסולת ועוד.
זו הייתה הפעם הראשונה לאחר שנים רבות שהתקיימה פגישה רמת דרג בין ישראל לרשות הפלסטינית בתחומי הסביבה80 .
בישיבה הוחלטלהקים צוות משותף לישראל ולרשות הפלסטינית בראשות מנכ"ל המשרד להג"ס ומ"מ יו"ר רשות הסביבה הפלסטינית, שיתכנס פעם בחודש וידון בנושאי סביבה נקודתיים ובשיתוף פעולה בעניינם, כמו טיפול בהזרמת שפכים לנחלים.
מהמשרד להג"ס נמסר באוקטובר 2016 כי עקב חוסר שיתוף פעולה מן הצד הפלסטיני לא התקיימו מפגשים של הצוות המשותף.
משרד מבקר המדינה מציין בחי וב ניסיונות שעשה בעבר המשרד להג"ס בראשות השר לשעבר עמיר פרץ לקידום שיתוף פעולה סביבתי חוצה הקו הירוק עם הרש"פ.
עם זאת, מהביקורת עולה כי משנת 2015 לא נקט המשרד צעדים ממשיים לקידום יוזמות מול גורמים בינלאומיים.
יצוין כי קיימים פורומים אזוריים ובינלאומיים שונים העוסקים מפעם לפעם בסוגיות של זיהומי מים חוצי גבולות, שהמשרד להג"ס אינו משתתף בהם, אף שהוא יכול להיעזר בהם לקידום פרויקטים למניעת זיהומי מים באזורנו.
לדוגמה, הארגון האזורי אקופיס81 (להלן- אקופיס) ומכון הערבה הפועלים מול גורמים אזוריים ובינלאומיים בנושא זה82 .
כמו כן, בנובמבר2015 התקיים כנס מטעם אונסק"ו83 , במסגרת התכנית ההידרולוגית הבינלאומית, בנושא "שימור המערכת האקולוגית החופית ואתגרי מצוקת מים באזור מזרח הים התיכון", בהשתתפות גורמים אזרחיים מישראל, מלבנון ומהרש"פ.
מהנדס מים ושפכים מישראל שהשתתף בכנס מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 , כי אחד היעדים שהציבו משתתפי הכנס היה הקמת פורום דיונים אזורי, בחסות אונסק"ו, שבו ישתתפו רשויות מקומיות ובעלי עניין כדי להעריך את צרכיו ההולכים וגדלים של האזור ואת הסיכונים הניצבים בפניו ולהציע דרכי התמודדות עמם.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי במשך השנים הוא פעל מול ארגונים ומול מדינות תורמות במטרה למזער מפגעים סביבתיים בתחומי יו"ש, וביניהם גם מפגעי זיהום מים חוצי גבולות, אולם עקב התנגדות הרש"פ לשיתוף פעולה רשמי עם הצד הישראלי, הפרויקטים לא התקדמו.
הוא ציין כי קיימים כמה פורומים שבהם ניתן ליצור קשרים מקצועיים, לדוגמה: תכנית הסביבה של האו"ם שבימים אלה המשרד עוסק בהכנת הצעות לשיתוף פעולה עם הפלסטינים במסגרתה ( UNEP ;) תכניות אירופיות שבמסגרתן מתקיימות סדנאות אזוריות בהשתתפות נציגים מישראל, מן הרש"פ וממדינות האזור.
80 אתר המשרד להג"ס, אוגוסט2016.
81 ארגון סביבתי-אזורי בעל נציגות בישראל, ברש"פ ובירדן.
נקרא בעבר "ידידי כדור הארץ".
82 בספטמבר2016 התקיים כנסמטעם מכון הערבה בהשתתפות גורמים ישראלי ים, פלסטינ יים וירדניים בנושא שיתוף פעולה סביבתי חוצה גבולות בין ישראל, ירדן והרש"פ, שעסק בין היתר בטיפול בשפכים ובהשבת קולחים.
83 אונסק"ו - ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו"ם ( United Nations Educational, Scientific a nd Cultural Organization - UNESCO ).
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1529 .
הורחקו מעיסוק בזירה .
גורמים בינלאומיים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו להגביר את מעורבותו ואת פעילותו מול גורמים אזוריים ובינלאומיים, בנושא מפגעים סביבתיים חוצי גבולות בכלל ובתחום המים בפרט, כדי לעודד יזמּות פרטית, הקמת פרויקטים והעברת ידע בין ישראל לפלסטינים לטיפול במפגעים סביבתיים בשני צדי הקו הירוק.
במשרד החוץ, הממונה על יחסי החוץ של מדינת ישראל, יש אגפים הרלוונטיים לנושא זיהומי מים חוצי גבולות עם שכנותיה, ביניהם אגף ארגונים בינלאומיים, אגף כלכלה ואגף המזרח התיכון.
הממונה על שיתוף פעולה אזורי באגף המזרח התיכון ועל תהליך השלום בתחום המים מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי אמנם משרד החוץ מעורב בנושאים הקשורים למים בזירה הירדנית, אך בשנים 2012-2011 הורחק המשרד מהזירה הפלסטינית.
הוא הוסיף כי בנושא המים והביוב, משרד החוץ מקבל עדכונים מן הגורמים המקצועיים, במקרה זה רשות המים, ויכול לסייע בעת משבר ("כיבוי שריפות"), אך אינו מעורב בתהליכי קבלת ההחלטות; הוא ציין כי אם גורם זר מעוניין לבצע פרויקט ביו"ש ופונה למשרד החוץ, יכול המשרד לחבר בין הגורמים.
מכאן עולה כי אף על פי שבמשרד החוץ יש בעלי תפקידים המתמחים בעבודה מול גורמים בינלאומיים, גורמים מקצועיים אלה הורחקו מעיסוק בזירה הפלסטינית, ומשכך הם אינם שותפים פעילים בקידום פרויקטים ברש"פ מול גורמים בינלאומיים.
פעמיים בשנה, במאי ובספטמבר, מתקיים כנס של ועדת הקישור של המדינות התורמות (להלן - כנס התורמות), הדן בדרכים לסייע לפיתוח הרש"פ באמצעות דו- שיח בין המדינות התורמות, הרש"פ וממשלת ישראל84.
ישראל מוזמנת אף היא לכנסים אלה.
משרד החוץ עומד בראש המשלחת הישראלית שבה משתתפים נציגים של משרדי ממשלה, ביניהם משרד החוץ, משרד האוצר ומתפ"ש.
הביקורת העלתה כי אף שנושא המים והאנרגיה ברש"פ נמצא על סדר יומם של כנסי התורמות, הנציגות הישראלית לכנסים אלה בראשות משרד החוץ לא ניצלה מפגשים אלה המתקיימים פעמיים בשנה לקידום פרויקטים בתחום מניעת זיהומי מים משטחי יו"ש ורצועת עזה.
84 Ad Hoc Liaison Committee - AHLC on Palestinian Economy .
הוועדה הוקמה בשנת1993 ובה 15 נציגים, ביניהם ארצות הברית, האיחוד האירופי, הבנק העולמי, האו"ם, קרן המטבע הבינלאומית ונורווגיה המשמשת כיושבת ראש.
מתוך אתר האינטרנט של הוועדה: http://www.
במסמך סיכום כנס התורמות מאפריל 2016 , כתבו נציגי מתפ "ש, בין היתר, כי ישראל ניסתה להדגיש את הצורך בקידום פרויקטים ולהשתמש בכנס ועדת התורמות כאמצעי למינוף הנו שא, אולם הכנס התמקד בהיבטים הפיננסיים של הרש"פ.
בהמשך נכתב שפרויקט המט"ש החדש ברצועת עזה ( NGEST)85 דווקא הועלה בכנס "בחריפות ובאופן תכוף", מתוך הדגשה שאם ישראל לא תיעתר לספק לפרויקט חשמל, תיחלש הנכונות לקדם פרויקטים נוספים, לרבות מתקן ההתפלה לרצועת עזה.
עוד נכתב בסיכום כנס ועדת התורמות כי ייתכן שהכנס הבא יתמקד בהידוק מעורבות המגזר הפרטי במשק הפלסטיני.
יצוין כי כמה גורמים המתמחים בנושאים סביבתיים ביו"ש וברצועת עזה, כמו איגודי הערים לאיכות הסביבה ביו"ש ומכון הערבה, הדגישו בפני משרד מבקר המדינה את חשיבות עידוד פעילותם של יזמים פרטיים ביו"ש, בכלל ובתחומים של טיפול במים בפרט.
קמ"ט סביבה, המשמש כאמור גם קמ "ט מים בשנתיים האחרונות, מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי אף שהוא הגורם המכיר מקרוב ולאורך שנים את המציאות ביו"ש בנושאים של מים וטיפול בשפכים, לרבות הבעיות הקיימות בשטח ופתרונות אפשריים, הוא מעולם לא שותף בהכנת הנושאים לכנסים האמורים.
לדעתו ניתן להציג את ישראל בכנסים אלה באור חיובי יותר שישקף את תרומת המדינה למצב הסביבה ביו"ש.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי כנסי התורמות הם בעלי אופי מדיני-כלכלי, ובמהותם אינם מפגשי מומחים טכניים ודרגי מקצוע מעשיים העוסקים בביצוע הפרויקטים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ ולמתפ"ש כי עליהם לבחון במשותף דרכים לקדם יוזמות ופרויקטים המיועדים למניעת זיהומי מים ביו"ש וברצועת עזה, ומתוכם במסגרת הכנסים הדו -שנתיים של ועדת התורמות, ולהתייעץ לשם כך עם כל הגורמים הרלוונטיים, הממשלתיים והחוץ -ממשלתיים, המכירים מקרוב את המציאות בשטח.
המשרד לשיתוף פעולה אזורי .
המשרד לשיתוף פעולה אזורי אחראי על תכנונם וקידומם של פרויקטים לשיתוף פעולה בין ישראל לרש"פ, לירדן, למדינות ערביות אחרות ו לטורקיה בתחומים של תעשייה והיי-טק, חקלאות יבשתית וימית, תיירות, איכות הסביבה ועוד 86.
בשנים 2016-2014 הסכים המשרד לשת"פ אזורי להשתתף במימון פרויקט שיזם מכון הערבה בנושא "מערכות מבוזרות לטיפול והשבת מים שחורים ואפורים עבור כפרים שאינם מחוברים לרשת ביוב בגדה המערבית", במטרה לצמצם את זיהום הנחלים ומי התהום ביו"ש.