HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2007 ציין המשנה לחשכ"ל ויו"ר הוועדה הפיננסית כי מערכת מרכב"ה היא מערכת אינטגרטיבית, ולכן יש משמעות לקביעת המדדים רק לאחר הצגת כלל התוצרים של עבודת ועדות ההיגוי המקצועיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי, לאחר שהמערכת כבר הוטמעה ב -22 ,משרדים שיוגדרו המדדים אשר יבטאו באופן כמותי יעדים שיש להשיג כדי לאמוד את תועלת הפרויקט, ולוודא שהמטרות האסטרטגיות שלו אכן יושגו.
מימוש מטרות אסטרטגיות בתחום משאבי אנוש באמנה ובמסמך האסטרטגי הי ו אמירות כלליות שלפיהן המערכת תסייע בהעצמת העובדים והמנהלים ותביא למיצוי גבוה יותר של יכולותיהם, אך לא צוינו מטרות ספציפיות ויעדים לשיפור בנושא משאבי אנוש.
מתחילת 2002 פעלה במסגרת הפרויקט ועדת היגוי מקצועית לתחום משאבי אנוש, שמונתה על ידי החשב הכללי דאז, מר ניר גלעד, ומשנת 2003 עמד בראשה מר יעקב ברגר, המשנה לנציב שירות המדינה.
כאמור, במרס 2005 מינו החשכ"ל ונציב שירות המדינה ועדת משאבי אנוש חדשה (הוועדה שמונתה ב - 2002 המשיכה לפעול).
גם בראש ועדה זו עמד המשנה לנציב.
מדיוני הוועדה למשאבי אנוש שמונתה ב - 2002 עולה כי הוועדה והגורמים שהגדירו את הדרישות לפרויקט מרכב"ה מטעם נש"מ רצו לשמר במרכב"ה את תהליכי העבודה במשאבי אנוש כפי שהיו לפני שהחל הפרויקט.
בישיבת ועדת ההיגוי העליונה בנובמבר 2005 טען נציג אג"ת כי הפוטנציאל הקיים בפרויקט מרכב"ה בתחום משאבי האנוש לא נוצל לה שגת המטרות האסטרטגיות של הפרויקט, ובהן ייעול תהליכי עבודה.
ועדת ההיגוי העליונה לא דנה בטענת אג"ת האמורה.
מעיון בפרוטוקולים של שתי ועדות ההיגוי המקצועיות למשאבי אנוש עולה כי הן התמקדו בגיבוש פתרונות לבעיות שהתעוררו נוכח יישום מוֹדּול משאבי האנוש של מרכב"ה, אך הן לא יזמו פעילות שתכליתה לאפשר שיפור בתהליכי העבודה בתחום משאבי אנוש, תוך ניצול מערכת מרכב"ה והכלים שהיא מעמידה, ובכך לתרום להשגת המטרות האסטרטגיות של הפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2007 מסר המשנה לנציב שירות המדינה שעמד בראש ועדות משאבי האנוש כי "איננו יכולים לגרום לשינויים מהותיים בנוהלי עבודה שלנו במידה 134 דוח שנתי58א .
ואימוצם עלול להביאנו באי עמידה בהנחיות החוק".
עוד הדגיש המשנה לנציב כי במועד ביצוע הביקורת חלק לא מבוטל מהמשרדים טרם שולב בפרויקט, וכי לא נשלמה הטמעתם של כל הנושאים במודול משאבי אנוש, וגם שילוב מטה נש"מ בפרויקט עדיין לא החל.
לדעת משרד מבקר המדינה, שיפור תהליכי העבודה על ידי קיצור תהליכים ואינטגרציה בין תחומים שונים נמנו עם היעדים האסטרטגיים של הפרויקט, ומובן שהשגתם אמורה להתבצע באופן התואם את הנחיות החוק.
מינהלת השינוי וועדת ההדרכה 1.
מינהלת השינוי החליטה באוקטובר 2004 לתעד את כל ההחלטות שהתקבלו במסגרת הפרויקט עד אז לגבי תהליכי העבודה המרכזיים במודּולים השונים, ולתרגם אותן להוראות שעה שיפרסם החשכ"ל, ושיחייבו את משרדי הממשלה ויקלו את הטמעת מערכת מרכב"ה בהם.
עוד נקבע שהוראות השעה ייכתבו על ידי צוותי עבודה מתוך הפרויקט.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוקטובר 2006 לא יזמה מינהלת השינוי את כתיבתן של הוראות שעה הנגזרות מן ההחלטות שהתקבלו לגבי תהליכי העבודה המרכזיים שהפרויקט השפיע עליהם.
גם בנושאים שלגביהם קיימות כבר המלצות של ועדת ההיגוי המקצועית הכוללות שינוי תהליכים, כגון בתחום פעולת החשבות במשרדי הממשלה, טרם פורסמו נהלים ותקנות, כיוון שוועדת ההיגוי העליונה טרם אישרה את השינויים.
ועדת ההדרכה שמונתה במרס 2005 בחנה את מערך ההדרכה וההטמעה בפרויקט מרכב"ה.
הבחינה נעשתה בסיוע צוות מקצועי שמנה עד ארבעה יועצים וכונה "צוות קידום מרכב"ה" (להלן - צוות הקידום).
במסמך מינואר 2006 אִּפיין הצוות את הבעיות במערך ההדרכה בפרויקט מרכב"ה וציין כי הבעיות הן בעיקר בתחום הלוגיסטי ובמידה פחותה בתחום הפיננסי ובתחום משאבי אנוש.
עיקר הבעיות: ההדרכה מתמקדת בצדדים התפעוליים של התכנה החדשה ואינה מקנה מידע על התהליכים החדשים וידע נדרש כגון חוקים, תקנות, נהלים ומיומנויות טכנולוגיות; לא הכינו את המשתמשים מבחינה מנטלית לשינויים שיחולו בתפקידיהם בעקבות קליטת המערכת; המנהלים אינם מודעים לקיומם של דוחות מנהלים ולשימוש שאפשר לעשות בהם; הדוחות מסורבלים וערוכים בגֹופן זעיר, והמשתמשים מתקשים להתאימם לצורכיהם; לא הוגדרו יעדים ומדדים כמותיים להדרכה בפרויקט ולפרויקט עצמו, מה שלא מעודד הנעה להצלחה ולא מאפשר לבדוק את איכות ההדרכה ואת תפקוד המשתמשים.
ועדת ההדרכה מצאה שיש צורך בהשתלמות מידית כדי להתמודד עם פערי ידע ועם קשיים מקצועיים המֹונעים ממשתמשי מרכב"ה לנצל את האפשרויות שמציעה המערכת לשיפור תהליכי העבודה במשרדים, בעיקר בתהליכי הרכש, והחלה לפתח השתלמויות רכש קצרות.
ביולי 2006 ביקש יו"ר מינהלת השינוי, שכיהן גם כיו"ר ועדת ההדרכה, ממנהל הפרויקט כי ייקח על עצמו את האחריות לביצוע השתלמויות הרכש הקצרות.
באוקטובר 2006 חזר והמליץ יו"ר מינהלת השינוי לוועדת ההיגוי העליונה כי האחריות להשתלמויות הרכש הקצרות תעבור לצוות פרויקט מרכב"ה, שילמד את המודל שהכינה ועדת ההדרכה ויישמֹו ללא דיחוי.
ואכן, ועדת ההיגוי הע ליונה החליטה באותה ישיבה להטיל את האחריות להשתלמויות הרכש הקצרות על צוות שהורכב מאנשי מרכב"ה ומיו"ר מינהלת השינוי.
ועדת ההיגוי העליונה לא קבעה לוח זמנים לביצוע ההשתלמויות במשרדי הממשלה, ואילו ועדת ההדרכה, שהחלה לפעול במרס 2005 להכנת השתלמויות קצרות בנושא רכש, הכריזה על סיום פעילותה באוגוסט 2006 בלא שנערכו, עד מועד סיום הביקורת, השתלמויות כאלה במשרדי הממשלה.
נוסף על השתלמויות הרכש הקצרות הכינה ועדת ההדרכה סדרת קורסים בסיסיים להכשרה מקצועית לאנשי הרכש במשרדי הממשלה, שייתנו מענה לשינויים שחלו בתפקידיהם עם הטמעת מרכב"ה, וביולי 2006 פורסם מכרז לביצועם.
ועדת ההיגוי העליונה הקימה באוקטובר 2006 צוות שיבדוק אם יש מקום לערוך שינויים במערך ההכשרות המקצועיות בתחום משאבי אנוש.
יוצא אפוא כי ועדת ההדרכה שמונתה במרס 2005 התמקדה עד אוקטובר 2006 בהכנת קורסים בסיסיים להכשרה מקצועית בתחום הרכש, ולא הכינה קורסי הכשרה בסיסיים בתחומים נוספים המושפעים ממרכב"ה, כגון תחום משאבי אנוש.
במסמכי ועדת ההדרכה נאמר שמרבית הדוחות הקיימים במרכב"ה אינם ידידותיים למשתמש, חסר בהם מידע ניהולי מתומצת ותומך -החלטה, והם אינם מתאימים למנהלים, ובמיוחד לא למנהלים בדרג בכיר, וכי יש להציע למנהל במשרד ממשלתי כלי שיאפשר לו לנתח נתונים ולהפיק מידע ניהולי שיתמוך בקבלת החלטות ניהוליות, ולהכשירו להשתמש בו.
ועדת ההיגוי העליונה התלבטה בינואר 2006 אם לבסס את הכשרת המנהלים בממשלה על הדוחות הקיימים במרכב"ה או להשהות את ההכשרה עד לפיתוח פורטן 44 .
הוועדה החליטה כי יש להמתין לפיתוח פורטן במסגרת מרכב"ה עד סוף יולי 2006 , וכי לפני כן, עד סוף פברואר 2006 .
, יוכן "סילבוס לקורס מנהלים בפורטל", אך לא קבעה מי הגורם האחראי לכך הבדיקה העלתה כי עד אוקטובר 2006 טרם הוקם הפורטן.
ועדת ההיגוי העליונה החליטה באוקטובר 2006 להקים צוות לגיבוש תוכני הפורטן למנהלים, אך לא קבעה לוח זמנים להקמת הפורטן ולהכשרת המנהלים.
יוצא אפוא שפרויקט מרכב"ה עדיין לא מספק אמצעי זה, אף על פי שמערכת מרכב"ה פועלת בכ-20 ממשרדי הממשלה ויחידותיה, בחלקם כבר כשלוששנים.
ועדת ההיגוי העליונה הטילה באוקטובר 2006 על צוות הפרויקט להעביר למנהל מינהל הרכש במשרד האוצר, לחשב משרד המדע, התרבות והספורט 45 ולמנהל יחידת ההדרכה בנש"מ, כל אחד בתחומו, דוחות המפרטים את הפנִּיות של משרדי הממשלה למרכז התמיכה של הפרויקט, כדי שינתחו אותן ויאתרו, על סמך פניות חוזרות ונשנות, נושאים שלגביהם יש לקיים הכשרות.
הוועדה לא קבעה לוח זמנים לביצוע הפעילות.
באוגוסט 2006 הודיע יו"ר מינהלת השינוי לחשכ"ל כי מינהלת השינוי סיימה את פעילותה במחצית הראשונה של שנת 2006 , ּוועדת ההדרכה מסיימת את תפקידה באות ו חודש, וכי בכך יש משום "סיום הפעילות הארגונית בפרויקט מרכב"ה".
44 )פורטן (פורטל- אתר אינטרנט שהוא שער כניסה לאתרים אחרים.
חשב משרד המדע, התרבות והספורט התמחה בנושא התמיכות 136 דוח שנתי58א .
באוקטובר 2006 הטילה ועדת ההיגוי העליונה על כמה מנהלים במשרד האוצר את האחריות לטיפול בכל אחד מתוצרי ועדת ההדרכה, אך לא קבעה גורם שימשיך לשאת באחריות הכוללת לנושא השינוי הארגוני ולנושא ההדרכה בִ מקום הגופים שהודיעו כי סיימו את תפקידם.
משרד מבקר המדינה לא מצא שהפעילות בתחום השינוי הארגוני בפרויקט מרכב"ה, ששימשה הצדקה להקמתן של מינהלת השינוי ושל ועדת ההדרכה ולפעולתן, אכן מוצתה.
יוזמיו של פרויקט מרכב"ה ומנהליו הכריזו מתחילת הפרויקט על יעדים אסטרטגיים שהפרויקט נועד לסייע במימושם.
מינהלת השינוי הוקמה משום שהטמעת המערכת אמורה להיות מלּווה בשינויים ארגוניים ומינהליים המחייבים היגוי והכוונה של גורם מרכזי בכיר.
אך מהממצאים עולה שמינהלת השינוי וועדת ההדרכה פעלו במשך כשנה וחצי בלבד.
מרבית התוצרים שהציגו בפני ועדת ההיגוי העליונה באוקטובר 2006 היו מודלים שצריך עדיין לפתחם וליישמם במשרדי הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, האטת הפעולות בנושא ההדרכה והטמעת השינויים הארגוניים והמינהליים עשויה לעכב ואף לסכן את השגת התועלת המצופה מן הפרויקט ובכך לפגום במאזן העלות -תועלת ש לו ולעכב את השגת מטרותיו האסטרטגיות.
ייעול תהליכים בתחום משאבי אנוש בקרה תקציבית על כוח אדם ושכר הביקורת העלתה שבסוגיות מסוימות התמשך טיפולן של הוועדות המקצועיות למשאבי אנוש זמן רב, וכתוצאה מכך התעכבו פעולות הפיתוח ונדחתה הפקת התועלת ממערכת מרכב"ה: מטה השכר באגף החשכ"ל מקיים בקרה תקציבית ממוחשבת וידנית על חריגות מתקציב השכר במספר נושאים46 .
שלושה נושאים אופיינו לצורך הטמעה במערכת מרכב"ה: "שיא כוח אדם", "כמות חודשי עבודה" המכונה גם "עבודה בלתי צמיתה" ו"שעות עבודה"47 .
הבקרה התקציבית הייתה אמורה להתבצע על מספר המשרות המאושרות במסגרת התקציב ועל השכר של המועסקים במשרות אלה.
במהלך הדיונים בנושא הבקרה התקציבית בוועדות ההיגוי בתחום משאבי אנוש, שהחלו עוד בתחילת שנת 2004 , נאמר כמה פעמים כי יש לטייב את נתוני תקנות התקציב, וכי ללא טיפול בבעיה לא ניתן יהיה ליישם את הבקרה על השכר.
התעוררו חילוקי דעות בין נציגי אג"ת לנציגי נש"מ והמשרדים לגבי תגובת המערכת כאשר מדווחות אליה פעולות שבעקבותיהן נוצרת חריגה משיא כוח אדם או מהמגבלה הכספית.
חילוקי הדעות עיכבו את המשך פיתוח הבקרה התקציבית והטמעתה במערכת, ובשל כך הוחלט באוגוסט 2005 להעביר את הנושא להכרעת ועדת ההיגוי העליונה.
בנובמבר 2005 החליטה ועדת ההיגוי העליונה כי בעת חריגה מהשכר או משיא כוח אדם תהיה התראה לפני חסימה, ויוקם צוות שיבדוק את הנתונים שבידי אג"ת ואת נתוני נש"מ וכן .
46 "שיא כוח אדם", "עבודה בלתי צמיתה", "החזר הוצאות רכב", "תשלומים בגין פרישה", "שכר עידוד", "כוננויות ושעות נוספות".
47 בתקציב המדינה יש תקנות לתקצוב כוח אדם, שהכמויות בהן נספרות בשעות עבודה ולא במשרות.
תקנות אלו מיועדות לאוכלוסיות מיוחדות שחלקיּות ההעסקה שלהן אינה קבועה, כגון סטודנטים או בוחני נהיגה.
יבדוק שהתקנים בתקציב המדינה תואמים את התקנים הקיימים בפו על במשרדי הממשלה.
הצוות היה אמור לסיים את הבדיקה עד ינואר 2006 .
לשכת החשכ"ל מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 .
כי בשלב זה נדחה יישום נושא הבקרה על השכר .
הדיונים ביישום הבקרה התקציבית התמשכו, הועלו בעיות ולא התקבלו החלטות, מה שעיכב את השלמת הפיתוח וההטמעה של נושא הבקרה התקציבית בשנתיים, ובמקום ב - 2004 , כפי שנקבע, היא החלה לפעול באמצע 2006 , וגם אז באופן חלקי: הבקרה התקציבית הופעלה רק על מספר המשרות ולא על השכר של המועסקים במשרות אלה, ורק בנושאים "שיא כוח אדם" ו"כמות חודשי עבודה".
הפעלת הבקרה התקציבית על נוש א "שעות העבודה" נדחתה למועד אחר, לאחר שיוטמע במשרדי הממשלה נושא נוכחות העובדים.
לא נבחן יישום הבקרה התקציבית באמצעות מרכב"ה על רכיבי שכר נוספים.
מכל האמור לעיל עולה כי יתרונותיה של מערכת מרכב"ה, המאפשרת ביצוע נוח ומהיר של תהליכי עבודה, נוצלו אך מעט בתחום י ישום הבקרה התקציבית על משאבי כוח אדם ושכר.
ייעול תהליכי הדיווח על כוח אדם בדוח מ- 199848 , במסגרת הביקורת על פיקוח ובקרה על נתוני השכר של עובדי המדינה, מצא משרד מבקר המדינה כי הייתה כפילות בפעולות הדיווח: נתונים דווחו למערכת השכר הממוחשבת של עובדי המדינה (להלן - מערכת השכר), וחלק מאותם הנתונים דווחו למערכת הממוחשבת לניהול נתוני כוח אדם שבנציבות שירות המדינה (להלן - מערכת נש"מ), מה שגרם לבזבוז משאבים ולחוסר יעילות.
משרד מבקר המדינה הביע את דעתו כי ראוי לבחון תהליכי עבודה שישלבו בין מערכת השכר למערכת נש"מ, כדי לצמצם כפילות בשל הזנת נתונים זהים.
בתכנית מ - 2004 כלול נושא של הקמת מישק בין מערכת מרכב"ה לבין מערכת השכר שיאפשר העברת נתונים על כוח אדם בין המערכות והזנת נתונים גם על ידי חשבי השכר (להלן - מישק השכר).
על פי התכנית מ- 2004 , היו אמורים להטמיע את מישק השכר במהלך שנת 2004 .
עוד בשנת 2001 המליצה ועדה מטעם נש"מ והחשכ"ל שמחלקות משאבי האנוש יזינו את הרוב המכריע של נתוני כוח האדם הנוגעים לשכר, ומחלקות השכר יבקרו את שלמות הנתונים ונכונותם.
ביולי 2003 הוצגו ההמלצות בפני הוועדה שמונתה ב- 2002 , ודווח כי ועד יחידות השכר במשרדי הממשלה התנגד להן.
הנושא נדון שוב בישיבות הוועדה באוגוסט ובאוקטובר 2004 , ודווח שלא הייתה התקדמות.
ועדה מקצועית נוספת שהחלה לפעול במרס 2005 הפסיקה לפעול בספטמבר, משום שמנהלי יחידות השכר "הקפיאו" את השתתפותם בדיוניה בשל חילוקי דעות בנוגע לשינויים בתהליכי עבודה.
ועדת ההיגוי העליונה החליטה בנובמבר 2005 כי צוות משותף לנש"מ ולחשכ"ל יבחן את הדרך לקדם את נושא מישק השכר, כולל בחינת השלכותיו על השינויים .
48 דוח שנתי 48 של מבקר המדינה ( 1998 ), בפרק "פיקוח ובקרה על נתוני השכר של עובדי המדינה", עמ' 30 .
בהגדרת תפקיד מחלקות השכר ומחלקות משאבי האנוש.
הוועדה לא קבעה מי אחראי למנות את הצוות ואת לוח הזמנים לפעולתו.
מ דוח שהעבירה הנהלת הפרויקט למשרד מבקר המדינה ביולי 2006 עולה כי נושא מישק השכר עדיין המתין להחלטות ועדת ההיגוי.
עד מועד סיום הביקורת לא חזרה ועדת ההיגוי העליונה לדון בנושא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2007 מסר מטה השכר בחשכ"ל כי עדיין נמצא בטיפול "נושא ב חינת המשמעויות שיש לשינוי הגדרות התפקיד של מחלקות השכר מטופל באופן אישי בין.
סגן בכיר לחשב הכללי (שכר ותנאי שירות).
וסגן נציב שירות המדינה (משרדי הממשלה ויחידות הסמך)".
בתשובתו מיולי 2007 מסר ועד יחידות השכר כי "ההתנגדות שהייתה לשינויים הוסרה זה מכבר".
עוד נאמר בתשובת מטה השכר כי נושא מישק השכר עדיין נמצא בטיפול עקב דיונים עם חברת מלם מערכות על הארכת ההתקשרות עמה.
ניהול נתונים על כוח אדם חיצוני באמצעות פרויקט מרכב"ה במשך השנים הלך וגדל היקף ההעסקה של עובדי חברות כוח אדם וקבלנים לסוגיהם בשירות המדינה (להלן גם - כוח אדם חיצוני או עובדים חיצוניים).
לנש"מ ולחשכ"ל לא היה רישום שיטתי ומרכזי לגביהם ולא מידע שלם על מספרם.
משרד מבקר המדינה דן בדוח קודם 49 בנושא העסקה ותקינה של כוח אדם במשרדי הממשלה, והצביע על כך שקיים פער בשיעור של 18% בין מספר המשרות המיועדות לאיוש על ידי עובדי מדינה, כרשום בספר התקציב (שיא כוח האדם), לבין מספר העובדים בפועל בשירות המדינה הכולל גם כוח אדם חיצוני, פער המסתכם ב- 7,726 .
נושא ניהול הנתונים על כוח אדם חיצוני הועלה לראשונה בדיוני הוועדות בתחום משאבי אנוש בדצמבר 2004 בוועדה שמונתה ב - 2002 , אז החליטה הוועדה שכל סוגי ההעסקה של עובדים בשירות המדינה יירשמו במערכת מרכב"ה.
באותו דיון קבע יו"ר הוועדה כי ראוי שהנושא יסוכם במינהלת השינוי שבה משתתפים גם הנציגים הרלוונטיים ממשרד האוצר.
הנושא לא הובא לדיון במינהלת השינוי.
הביקורת העלתה כי רק ביוני 2006 הועלו בוועדת משאבי אנוש נושאים עקרוניים בנוגע לניהול נתונים על כוח אדם חיצוני הטעונים בירור וליבון נוסף, ובהם סוגיות משפטיות ומינהליות שחלקן שנויות במחלוקת בין גופי המטה הממשלתיים, אך לא התקבלו החלטות.
בישיבת ועדת ההיגוי העליונה בדצמבר 2006 הוצג נושא "ניהול מאגר עובדי חוץ" כאחד הנושאים שעליהם יושם דגש בשנת 2007 , אך עדיין לא התקבלו החלטות מסכמות לגבי הנושאים העקרוניים.
הביקורת העלתה כי על אף האמור לעיל, במערכת מרכב"ה שהופעלה במשרד הבריאות פּותח יישום לניהול נתונים על חלק מכוח האדם החיצוני המועסק במערכת הבריאות באמצעות .
49 דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 " ), בפרק העסקה ותקינת כוח אדם במשרדי הממשלה", עמ' 39.
האגודה לבריאות הציבור50 .
ממסמכי משרד הבריאות עולה כי המשרד החליט לנהל באמצעות מערכת מרכב"ה נתונים על חלק מהעובדים הללו.
משרד מבקר המדינה העלה כי הפתרון של ניהול נתונים על כוח אדם חיצוני במשרד הבריאות פּותח ללא אישורן של ועדת ההיגו י העליונה והוועדות המקצועיות.
עם זאת, משהתברר שהפתרון יושם, היה מקום לבחון אם כדאי להטמיעו במשרדים אחרים המעסיקים כוח אדם חיצוני.
מן הממצאים עולה כי חלו עיכובים משמעותיים ביישומן של מסקנות והמלצות בדבר השינויים הנדרשים במספר תהליכים בתחום משאבי אנוש.
במקרים שבהם היו חילוקי דעות או התנגדות לשינויים התמשכו הדיונים, והצדדים לא הגיעו לפתרון מוסכם, אף על פי שבוועדת ההיגוי העליונה של מרכב"ה מכהנים זה כשנתיים כל גורמי המטה שבידם הסמכויות והמשאבים לקבל החלטות וליישם שינויים בתהליכי העבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת ההיגוי העליונה לבחון דרכים להגברת יעילותן ותכליתיותן של פעולותיה ושל פעולת הוועדות המקצועיות למשאבי אנוש הכפופות לה.
זאת על מנת לשפר ולקצר את תהליכי קבלת ההחלטות ולממש את השינויים הארגוניים הנדרשים בעקבות הטמעת מערכת מרכב"ה.
 המטרות האסטרטגיות שנקבעו לפרויקט מרכב"ה היו "להביא שיפור משמעותי וייעול בפעולות ממשלת ישראל באמצעות העמדת פתרונות ניהול וידע המבוססים על חזית הידע, לרשות משרדי הממשלה".
פרויקט מחשוב כזה הוא הזדמנות לשיפור תהליכי העבודה, לשינוי דפוסים ולקפיצת מדרגה באיכות הניהול.
אולם רק אם ימומשו היעדים האסטרטגיים תהיה הצדקה לקיומו של פרויקט כה נרחב בהיקפו ולתקציבים הגדולים שאושרו לו.
מנהלי הפרויקט לא התקדמו בביצוע תכולת הפרויקט ובמימוש יעדיו על פי התכנית שאישרה הממשלה.
נוסף על כך היו בפרויקט הן חריגות מהותיות בעלויות והן חריגות מלוח הזמנים, מעבר למתוכנן ולמאושר.
במהלך שנת 2006 גובשה תכנית חדשה לפרויקט, שמשמעותה שינוי מהותי של תכולתו, אומדן עלויותיו ולוח הזמנים כפי שאושרו בממשלה ב- 2004 .
הפרויקט נמשך זה שש שנים ומבוסס על טכנולוגיה מודרנית מן המעלה הראשונה, אך תהליכי העבודה, הנהלים והמנגנונים הממשלתיים המבצעים והמטמיעים אותו עדיין אינם ערוכים למצות את השינויים ואת ההתייעלות שהוא אמור להניב.
טרם נעשו פעולות חיוניות לבדיקה ולמדידה של השגת המטרות האסטרטגיות, שהן ההצדקה לייזומו ולמימושו של הפרויקט.
50 ,האגודה משמשת למשרד הבריאות כקבלן המספק אלפי עובדים, שירותי עזר, ניידות ציוד עזר חומרים הדרושים להשלמת עבודת העובדים ועוד.
עובדי האגודה מועסקים ביחידות רבות של המשרד ופועלים לצד העובדים הקבועים, ולחלקם יש תפקידים בכירים במשרד.
יש חשיבות לניהולו השיטתי והמקצועי של הפרויקט, כבכל פרויקט גדול.
הביקורת מצאה ליקויים בסדרי הניהול והדיווח ובבקרה על הפרויקט, המתבצע בין כתליו של אגף החשכ"ל ובאחריותו הישירה.
ניהול הפרויקט מחייב יעילות ושקיפות, הגדרת הגורמים האחראים וקביעת סמכויותיהם, קביעת כללי דיווח ובקרה על תכניות ותפוקות, השגת היעדים וב יצוע התקציבים.
אך כל אלה לא היו יעילים בפרויקט זה, והחובה ליישמם טרם נקבעה בהוראות מחייבות.
עד מועד סיום הביקורת טרם נקבעו נהלים מחייבים לניהול ולפיקוח על ביצוע פרויקטים של מחשוב בכלל ופרויקט מרכב"ה בפרט.
אף שהחשכ"ל הודיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדיון שהתקיים ביולי 2005 כי נקט שורה של צעדים לשיפור הבקרה ולתיקון ליקויים בניהול הפרויקט שהעלה משרד מבקר המדינה בביקורת הקודמת, הרי שהפעולות לתיקון הליקויים ולהפעלת מנגנוני בקרה חיצונית ובלתי תלויה התמשכו ובמאי 2007 נמסר שהחברות שזכו במכרז בקרה וביקורת החלו בעבודתן.
החשכ"ל, שמתפקידו להוות גורם בקרה ופיקוח על תקציב המדינה בכללותו, לרבות תקציב הביצוע של פרויקטים ממשלתיים, הוא הגוף המוביל והמבצע את פרויקט מרכב"ה51 , על יעדיו האסטרטגיים, פעולות הפיתוח והניהול השוטף שלו.
עליו להקפיד ולוודא שהתכנון נאות ושהאומדנים מבוססים ומבוקרים, ונדרשת היערכות מיוחדת כדי לבצע כראוי את תכניות הפרויקט וכדי לוודא שהמטרות האסטרטגיות של פרויקט חשוב זה יושגו.
במהלך הפרויקט הובילו אותו שני חשכ"לים: מר ניר גלעד, יוזם הפרויקט, וד"ר ירון זליכה
משרדי הממשלה, גופי השלטון המקומי ורשויות ציבוריות אחרות (להלן - השירות הציבורי) מספקים מגוון רחב של שירותים לציבור.
אם מבקשי השירותים האמורים מתקשים לקבלם, עקב אי -זמינותו של המידע הנדרש לצורך קבלת השירותים או עקב הנהלים המסובכים הנדרשים לשם קבלתם, הם עשויים לפנות לאנשים שייצגו אותם לפני השירות הציבורי לצורך קבלת השירותים (להלן - מייצגים).
השימוש במייצגים עשוי להקל על מבקשי תופעת ה"מאכערים" בשירות הציבורי 103 .
השירות, בייחוד מאחר שלעתים נדרש ידע מקצועי כדי לטפל ביעילות בנוהלי קבלת השירות וכדי לקבלו במהירות.
אין פסול בפעולתם של המייצגים, ובלבד שהייצוג נעשה כחוק ובאופן מקצועי ואינו פוגע בשירות הניתן למקבלי השירות שאינם מיוצגים.
ל"מאכער" יש, בדרך כלל, שני מאפיינים.
הראשון הוא ייצוג בלתי מקצועי.
להבדיל ממנו, בעל מקצוע כדוגמת עורך דין, רואה חשבון, יועץ מס, מהנדס או אדריכל הוא בעל ההכשרה המקצועית הנדרשת לשם ייצוג.
המאפיין השני הוא ייצוג לא אתי.
גם בעל מקצוע המורשה לעסוק בייצוג שאינו פועל באופן אתי (למשל, מייצג העושה שימוש בקשרי חברות, קשרי משפחה, קשרים פוליטיים, או באמצעים פליליים, כגון מתן שוחד או טובות הנאה) יכונה "מאכער".
תופעת ה"מאכערים", המייצגים רבים ממבקשי השירותים לפני הגופים הציבוריים נותני השירות, נגרמת בעיקר עקב הליקויים במבנה השירות הציבורי ובתהליכי עבודתו: אם השירות ניתן בפרק זמן סביר וללא עיכובים מיותרים ואם הוא אפקטיבי (כלומר, ממלא את צורכי מבקש השירות), גדלה הסבירות שמבקשי השירות יפעלו בעצמם לקבלתו ולא יזדקקו לייצוג.
כמו כן הביקוש למייצגים רב יותר ככל שהמידע על הפעולות שעל הציבור לבצע לצורך קבלת השירות זמין פחות לצ יבור; ככל שהנהלים הנדרשים לשם קבלת השירות מורכבים יותר ומחייבים ידע מקצועי רב יותר; וככל שמצבו של מבקש השירות גרוע יותר (למשל מבחינה חברתית -כלכלית, מבחינת השכלתו או מבחינת שליטתו בשפה שבה ניתן השירות).
יתר על כן, ככל שרמת ההסדרה והוויסות (רגולציה) גבוהה יו תר, הביקוש למייצגים רב יותר, שכן על מבקש השירות לבצע הליכים מורכבים וממושכים יותר לצורך קבלתו, אף על פי שהרגולציה נועדה להבטיח, בין היתר, מתן שירות איכותי, שוויוני ואפקטיבי לציבור.
לתופעת ה"מאכערים" עלולות להיות השפעות שליליות על הנורמות האתיות בשירות הציבורי, על יעילות תפקודו ועל האמון שנותנים התושבים בשירות הציבורי ובמוסדות השלטון בכלל.
תופעת ה"מאכערים" עלולה לגרום להשחתת נורמות ההתנהגות של עובדי הציבור ולפתוח פתח לקבלת שוחד וטובות הנאה; כמו כן התופעה עלולה לפגוע ברווחת הציבור, משום שהיא מאפשרת למספר קטן של "מאכערים" להפיק רווחים על חשבון הציבור הזקוק לשירותי הגופים הציבוריים; לפגוע בשוויוניות בכל הנוגע לקבלת שירותים ציבוריים; ולגרום לכך שהשירות הציבורי לא יהיה נכון להתייעל.
בפסיקה בעניין תופעת ה"מאכערים" באות לידי ביטוי שתי גישות באשר לתופעה.
פסקי הדין בתחום הפלילי מדגישים את היבטיה השליליים של התופעה, ובעיקר את הפתח שהיא פותחת לביצוע עבירות אתיות ופליליות.
כך ציין בית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו3 : "תופעת 'המאכערים' היא אכן בבחינת רעה חולה.
לרוע המזל, כמעט בכל תחום ניתן להיתקל ב'מאכערים' למיניהם, שמציגים עצמם כמתווכים בין זרועות השלטון לבין האזרח.
עצם הרעיון כי יש צורך בתיווך כזה הוא רעיון פסול ומעוות, המאפיין משטרים שמדינת ישראל ודאי איננה שואפת להידמות להם.
שירות ממשלתי כזה או אחר אמור להיות נגיש לאזרח.
שיקולי הפקיד המספק את השירות אמורים להיות שיקולים ע נייניים, המתייחסים אך ורק לעובדות ולנסיבות הרלוונטיות, ולא למיהותו של האדם המבקש שירות זה או אחר.
המציאות מוכיחה כי תופעת 'המאכערים' היא הנדבך הראשון המאפשר קיומה של תופעת שוחד, ומשום כך אין להקל בה".
לעומת זאת, פסקי דין בתחום החוקתי-מינהלי מדגישים שיש להי מנע ככל האפשר מהתמודדות עם התופעה באמצעות הגבלת פעילות ה"מאכערים", באשר יש בכך משום פגיעה בחופש העיסוק; יתר על כן, כבר בפסק הדין הראשון שעסק במעמדו של חופש העיסוק נבחנה תופעת .
3 עפ 70526/04 ,)(מחוזי ת"אסבג נ' מדינת ישראל (לא פורסם).
בג"ץ הוציא את פסק הדין האמור ב- 1949 בעקבות עתירה שהוגשה לו בעניין החלטת המשטרה לאסור על כותבי בקשות לפעול כשלוחי לקוחותיהם במשרדי התנועה במחוז תל אביב4 .
בפסק הדין האמור ביסס בג"ץ את מעמדו של חופש העיסוק כזכות יסוד בקבעו כי "כלל גדול הוא, כי לכל אדם קנויה זכות טבעית לעסוק בעבודה או במשלח-יד, אשר יבחר לעצמו, כל זמן שההתעסקות בעבודה או במשלח-יד אינה אסורה מטעם החוק" 5.
בעתירה אחרת, שהוגשה כעבור כמה שנים, עתרו "מאכערים" נגד משרד התחבורה שמנע מהם, באמצעות הוראות פנימיות, להוסיף ולהגיש מטעם בעלי רכב בקשות לבדיקת הרכב ולרישויו6.
גישתו של משרד התחבורה הייתה כי יש "לשים קץ לתופעה בלתי רצויה ואנטי- ציבורית, שהביקורת עליה רבתה, ובצדק, לעוקרה כליל מן השורש, לאחר שלא עלו יפה ניסיונות לצמצמה ולהסדירה בדרכים אחרות" 7 .
בג"ץ הכריע לטובת העותר בנימוק שאין לשלול או להגביל את חופש העיסוק, בהיותו זכות יסוד, אלא על פי חקיקה מפורשת של המחוקק הראשי או של מחוקק המשנה שהמחוקק הראשי הסמיכו לעניין זה.
עוד קבע בג"ץ כי באותו מקרה "לא כללו דבריו של המחוקק הראשי.
הסמכה של מחוקק המשנה להתקין תקנה, שכוחה להגביל את חופש העיסוק"8.
משנת 1992 חופש העיסוק מעוגן בחוק יסוד, ולפיכך הסדרת פעילות ה"מאכערים" באמצעות קביעת אמות מידה מותנית בעמידה בתנאי חוק יסוד זה, ובהם שיהיה זה בחוק או מכוח הסמכה מפורשת בו, ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2006 "בדק משרד מבקר המדינה את תופעת ה"מאכערים בשני גופים של השלטון המרכזי - במחוז תל אביב והמרכז ובמחוז ירושלים של אגף הרישוי במשרד התחבורה, ובמוסד לביטוח לאומי - ובשלטון המקומי.
במסגרת הבדיקה בשלטון המקומי שלח משרד מבקר המדינה שאלון לעיריות.
תופעת ה"מאכערים" באגף הרישוי במשרד התחבורה .
פעילות ה"מאכערים" בעמדה הטכנית בחולון והיקפה .
אגף הרישוי במשרד התחבורה (להלן - האגף) מפעיל משרדי רישוי במחוזות המשרד.
בין תפקידי משרדי הרישוי: הנפקת רישיונות לכלי רכב חדשים; עדכון הנתונים ברישיונות כלי הרכב עקב שינוי ייעודם המקורי או עקב ביצוע שינויים טכניים מהותיים ברכב; חידוש רישיונות כלי רכב שבוטלו.
במשרדי הרישוי פועלת עמדה טכנית ובה נ בדקים כלי הרכב לצורך זיהוי, רישום ועדכון הנתונים שעל משרד הרישוי לרשום ברישיונות.
מבדיקת המסמכים במשרדי הנהלת האגף ובשני משרדי הרישוי (המשרד בחולון, המופקד על הטיפול במחוז תל אביב והמרכז, והמשרד בירושלים, המופקד על הטיפול במחוז ירושלים .
4 בג"ץ49 /1 , סלומון שלמה בז'רנו ואח' נ' שר המשטרה, פ"ד ב ( 1 '), עמ80.
שם 6 בג"ץ 337/81 , שלמה מיטרני ו -8 אח' נ' שר התחבורה, לז(3 )337.
תופעת ה"מאכערים" בשירות הציבורי 105 .
והדרום) עולה שעקב הע ומס הכבד בעמדה הטכנית במשרד הרישוי בחולון רבים מהפונים נאלצים להמתין זמן רב בעמדה, ולעתים עקב כך הם מפסידים יום עבודה.
בעלי רכב רבים המבקשים לחסוך מעצמם את ההמתנה מסמיכים מייצגים לפעול בשמם, בהם "מאכערים" הגובים תשלום תמורת שירותיהם.
בדרך כלל ה"מאכער" מייצג יותר מפונה אחד ומביא לעמדה כמה כלי רכב.
כדי להקטין את העומס בעמדה הטכנית במשרד הרישוי בחולון וכדי "לצמצם את שיטת 'המאכערים' במשרד הרישוי בחולון אשר מציפים את המשרד.
ומוציאים את דיבתו רעה ומונעים מתושבי המחוז לקבל שירות יעיל ובזמן", כדברי מנהל מחוז תל אביב והמרכז, הנחה מנהל המחוז עוד לפני שנת 2005 את עובדי משרדי הרישוי לתת שירות לבעלי רכב שאינם תושבי מחוז תל אביב והמרכז רק אם הם מגיעים בעצמם לקבל שירות.
משרד מבקר המדינה אמד את היקף הפעולות שבוצעו באמצעות "מאכערים" בעמדה הטכנית של משרד הרישוי בחולון בשנת 2005 .
הבדיקה התבססה על קובץ של משרד התחבורה ובו נתונים על הפעולות שבוצעו בעמדה הטכנית בשנת 2005 :.
הפעולות כללו רישום ורישוי של רכב חדש (להלן - הוספת רכב); רישום ורישוי של שינוי טכני שנעשה ברכב (להלן - שינוי טכני); חידוש רישיון רכב שבוטל (להלן - חידוש הרישיון).
על פי נתוני אגף הרישוי, בשנת 2005 נרשמו במשרד הרישוי בחולון 43,153 :פעולות בשלושת תחומי הפעילות האמורים, כדלקמן 8,670 פעולות מסוג הוספת רכב; 29,605 פעולות מסוג שינוי טכני ו- 4,878 פעולות מסוג חידוש הרישיון.