HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
טיסות חילוץ, רש"ת בחנה את המלצות משרד החוץ, ריכזה את לוח טיסות החילוץ שהציגו .
לה חברות התעופה ואישרה את הטיסות.
טיסות שהתקיימו מ- 27.
20 ואילך: משרד החוץ ריכז מידע על יעדים שיש לבצע מהם .
טיסות חילוץ, גיבש המלצות לגבי יעדים אלה ומסר אותן למנהל רת"א ורש"ת.
מן האמור לעיל עולה כי בתוך פרק זמן של שבוע ימים הסמכות להמליץ על טיסות כטיסות .
חילוץ ולאשר את ההמלצה הועברה בין שלושה גורמים - משרד החוץ, רש"ת ומנהל רת"א.
בתרשים 12 יוצג פילוח טיסותהחילוץ שאושרו בהתאם לגורם שאישר את הטיסה בפועל כטיסת .
כאמור, החשכ"ל אישר את התקציב לטיסה להחזרת ישראלים מפרו.
36 מנהל רת"א לא אישר את כל הטיסות כטיסות חילוץ.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים12: פילוח טיסות החילוץ שאושרו .
בהתאם לגורם שאישר את הטיסה בפועל .
על פי נתוני רת"א בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מניתוח נתוני הטיסות שאושרו כטיסות חילוץ עלו אי-התאמות בין הנתונים של משרד החוץ ובין .
נתוני רת"א על אותן טיסות, כמפורט להלן: במרץ 2020 הגיש משרד החוץ לרת"א רשימת טיסות של אחת מחברות התעופה ובה .
23 טיסות ליעדים שונים שהיא קיימה באותו חודש.
ברשימת הטיסות מפורט מידע .
ובכלל זה תאריך הטיסה, יעד הטיסה, מספר הטיסה, זמן ההמראה וזמן הנחיתה .
ביעד וכן "סוג הטיסה" כפי שהגדירה חברת התעופה ולא משרד החוץ 37 .
אפריל 2020 , הבהיר משרד החוץ לרת"א כי הטיסות שהתקיימו עד ה-22 לחודש מרץ .
בוצעו בהמשך לדיאלוג בין מנכ"ל חברת התעופה האמורה לבין מנהלת המחלקה .
לישראלים בחו"ל, וזאת על בסיס הצפת קשיים בהם נתקלו אזרחים ישראלים .
ביציאה מן המדינות הללו ורצון החברה לטוס ליעדים אלו.
במהלך השיחות לא דובר כלל על השתתפות המדינה במימון טיסות אלו, אלא נמסר .
מידע בנוגע לישראלים ששהו בחו"ל, כפי שמועבר באופן שוטף כחלק מניסיונות .
סיוע לאזרחים ישראלים בחו"ל המצויים במצוקה.
'חילוץ סטודנטים ישראלים; חילוץ ישראלים; פינוי קבוצת תיירים נורבגים וכו .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ברשימת הטיסות האמורה שהעביר משרד החוץ לרת"א נכללות 11 טיסות .
20 ]ו[שמשרד החוץ קבע לגביהן כי "לא הוגדר .
לעומת זאת, טיסות אלה מופיעות ברישומי רת"א בסיווג "אושר .
ע"י משרד החוץ", ואושרה השתתפות בעלותן בסך כולל של 195,279 דולר38 , .
והסכום האמור הועבר לחברת התעופה שביצעה את הטיסות ברישומי משרד החוץ נמצאו עשר טיסות שהתקיימו בין 22.
הרישומים של משרד החוץ אושרו כטיסות חילוץ.
למרות זאת, טיסות אלה אינן .
מוכרות לרת"א ולא סובסדו על ידה כטיסות חילוץ.
על משרד החוץ ורת"א לפעול בצוותא כדי להשוות את הנתונים שבידיהם לגבי .
כלל הטיסות שביצעו חברות התעופה והוגדרו על ידי משרד החוץ או רת"א .
כטיסות חילוץ, ולוודא שכל הטיסות נבחנו ונבדקו על פי הקריטריונים שגובשו.
זאת כדי לוודא כי הסיוע במימון טיסות החילוץ שולם בהתאם לעקרונות .
המודל לסבסוד טיסות החילוץ .
הטסת הישראלים מחו"ל לישראל הייתה מלווה, כאמור, בהסכמה של המדינה להשתתף .
בעלויות של חברות התעופה שביצעו טיסות אלו.
בביקורת נמצא כי לאחר שבוצעו הטיסות בפועל שינתה המדינה את מודל ההשתתפות .
בעלויות, להלן הפרטים: ב-19.
20 אישר החשכ"ל כי המדינה תישא במלוא עלותהמימון (100% ) של הטסת אחד .
המטוסים להחזרת הישראלים מפרו, בסכום של 350,000 דולר.
יצוין כי יתר שלוש הטיסות .
שיצאו מפרו לישראל סמוך לאותו מועד מומנו מתרומות שגייסה אותה חברת תעופה.
20 נקבעבתוכנית החילוץ שחברות התעופה יקבלו מימון של כ -30% .
מעלות סבב של כל טיסה שתאושר כטיסת חילוץ.
בד בבד הוגבל מחיר הכרטיס שחברות .
התעופה יכלו לגבות מכל נוסע 39 .
20 בוטלה ההגבלה על מחיר כרטיס הטיסה.
יצוין כי במועד ביטול המגבלה כבר .
מטיסות החילוץ שאושרו .
38 הטיסות שאינן מוגדרות כטיסות חילוץ התקיימו בין התאריכים 20.
39 בתוכנית החילוץ לא נקבע שהשתתפות המדינה במימון הטיסות מותנית ברווח או הפסד של חברות התעופה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 כאמור, במאי2020 החליטה הממשלה על הקצאת סכום של 6 מיליון ש"ח להשתתפות .
בהחלטה נקבע כי הכספים יוקצו בכפוף לקריטריונים מקצועיים .
"שייושמו באופן שוויוני".
ביוני 2020 קבע צוות היישום כי השתתפות המדינה במימון טיסת חילוץ תהיה רק באותן .
טיסות שבהן ההכנסות ממכירת כרטיסי הטיסה של אותו סבב לא כיסו את העלות במלואה .
(טיסה הלוך וחזור), בכפוף לאישור הנתונים בידי רת"א, וכי סך המימון הממשלתי יחושב .
על פי הפער בין עלות הסבב לבין הכנסותיהן המדווחות של חברות התעופה מהטיסות.
כלומר, המדינה תסייע אך ורק אם הטיסה הפסדית, וזאת בסכום ההפסד.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי קיימים פערים בין סכומי המימון שנקבעו בתוכנית .
החילוץ לבין הסכומים ששולמו לחברות התעופה בפועל.
בלוח 8 להלןיפורט ת חשיב .
המימון שהיה אמור להיות מוקצה בהתאם לסיכום שבתוכנית החילוץ ולהחלטת צוות .
היישום, לעומת התשלום בפועל.
לוח 8: תחשיב המימון בהתאם לתכנית החילוץ, החלטת צוות היישום .
ולעומת התשלום בפועל (בדולרים) .
חברהא' 523,000 436,000 406,000 405,961 77.
'חברה ב 589,000 490,000 437,156 477,884 81.
'חברה ג 40,001 33,000 96,000 57,247 143% 173% .
מקור הנתונים: רת"א ואישורי התשלום לחברות התעופה שפרסם צוות היישום .
בתשובתה מסרה רת"א כי המודל הראשוני שנקבע לא היה על דעת המדינה ולא אושר על ידי .
בעלי הסמכות לכך ועל כן לא היה ניתן לעמוד בו.
עם זאת, לנוכח מורכבות הנושא והצורך .
לסייע בביצוע טיסות החילוץ ו תשלום לחברות התעופה, באופן שבו המדינה ת ימנע מעלויות .
שווא, הוחלט על מודל הסבסוד שקבע וא ישר צוות היישום.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל חברות התעופה ביצעו את טיסות החילוץ בהתאם למודל כלכלי שסוכם איתן בפגישות .
עם מנהל נתב"ג ורת"א במרץ 2020 .
לאחר שטיסות החילוץ הושלמו שונה המודל הכלכלי .
עקב השינוי הוטב מצבה של חברה אחת והורע מצבן של שתי החברות האחרות .
וזאת בהתאם לתשלום שקבע צוות היישום.
דרך פעולה כזאת עלולה לפגוע במוטיבציה .
של חברות מסחריות פרטיות לסייע בעתיד למדינת ישראל באירועים חריגים שבהם .
בתשובתה מסרה רת"א כי כדי להימנע ממצב בו אירוע עתידי ינוהל בדיעבד יש להסדיר את .
הגורם האחראי ואת נוהלי העבודה לעניין טיסות חילוץ , ו ככל שיהיה בכך צורך בעתיד, היא .
תשמח לקחת חלק בתהליך , ולתרום מהידע המקצועי שלה ולשתף ב מסקנות יה מאירוע .
עוד מסרה רת"א, כי יש להכיר במאפיינים הייחודיים של המשבר - התרחשות אירועים .
בלתי צפויים שלא ניתן היה להיערך אליהם מראש בד בבד עם הצורך לקבל החלטות באופן .
מידי במצב שבו מעורבים כמה משרדי ממשלה.
לדעתה גורמי המקצוע פעלו באופן מקצועי, .
בלוחות זמנים צפופים ובלתי סבירים ותוך הפעלת שיקול דעת ושמירה על מידתיות בקב לת .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התגייסות המל"ל, משרד החוץ, משרד התחבורה .
רת"א ורש"ת לביצוע פעולה מהירה ואפקטיבית לסיוע לאזרחי המדינה ששהו ברחבי .
העולם לשוב לישראל עם פרוץ מגפת הקורונה.
עם זאת, התנהלות משרדי הממשלה .
בהטסת ישראלים מחו"ל במגפת הקורונה ממחישה היטב את הצורך בקביעת גבולות .
האחריות של המדינה ובאסדרה עקרונית ומראש של זהות הגורם המחליט, המתכלל, .
המבצע והמממן באירועי מצוקה חריגים בחו"ל ואת עיגון מנגנוני המימון והתבחינים .
אסדרה עקרונית (שעל אודותיה הורחב בפרק על גבולות אחריות המדינה בסיוע לאזרחים .
במצוקה בחו"ל) תיתן מענה למגוון תרחישים של אירועי מצוקה חריגים, ובין היתר גם .
לאירוע המצריך הטסת אזרחים מרחבי העולם לישראל, ותאפשר פעילות אחודה, סדורה, .
יעילה ובהתאם לכללי מנהל תקין.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מידע לישראלים בחו"ל .
בכל אחת מהשנים האחרונות יצאו מיליוני ישראלים לחו"ל.
מטרת הנסיעה השכיחה ביותר היא .
נופש או טיול (87% ( ) ויתר הנסיעות13% ) נחלקות בין נסיעות לביקור משפחתי, לצורכי עבודה .
גופים שונים אמונים על פרסום מידע לישראלים ולבני משפחותיהם בדבר הנעשה בחו"ל .
בנושאים שונים שעשויים להיות רלוונטיים להם כמפורט בתרשים 13 .
תרשים 13: פירוט הגורמים האמונים על פרסום מידע בקרב ישראלים בחו" ל .
על פי משרד החוץ, בעיבוד משרד מבקר המדינה משרד החוץ אחראי לפרסם התראות בדבר אירועים מיוחדים ובדבר בעיות הנוגעות .
למדינות שונות: מתיחות פוליטית, אלימות, סכנות בריאותיות, אסונות טבע, פגעי מזג אויר .
באתר המרשתת של משרד החוץ יש הפניה גם לאזהרות המסע שמפרסם המל"ל.
המל"ל מגבש ומפרסם באתרו, כאמור, אזהרות מסע בנוגע למדינות ש רצוי להימנע .
מביקור או שהייה בהן בשל איומי טרור.
באזהרות מסע אלה, לגבי כל מדינה, מצוינות דרגות .
האיום ולצידן המלצה להימנע מביקור במדינה מסוימת או קריאה לצאת ממנה.
מובאות גם התראות שמשרד החוץ פרסם בעבר לגבי מדינות שונות בנושאים מגוונים.
אזהרות מסע שמפרסם המל"ל אינן אוסרות לבקר במדינה שלגביה הוצאה האזהרה, .
והיעדרן של אזהרות מסע אינו בבחינת היתר שניתן לבקר באותן מדינות.
לבקר או לשהות במדינה בחו"ל נתונה לשיקול דעתו של כל אדם , אך אזהרת המסע .
מאפשרת לשקול את המשמעויות והסיכונים שעולים ממנה בכל מדינה42 .
משרד הבריאות מפרסם באתר המשרד בקרב היוצאים לחו"ל והשבים לארץ מידע .
והמלצות בנושאי מחלות, חיסונים וסכנות בריאותיות.
חלקים מן המידע וההמלצות .
מפורסמים באופן יזום באתר משרד החוץ.
20 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לקט נתונים מתוך הסקר החברתי2019 .
: נסיעות של ישראלים לחו"ל .
41 התקנון הקונסולרי סעיף8.
, נוהל פרסום המלצות למטיילים הישראלים בחו"ל .
42 מהי אזהרת מסע - https://www.
il/he/Articles/Pages/update1.
aspx ; איסור יציאה למדינות מסוימות קבוע .
בחוק למניעת הסתננות (עבירות שיפוט), התשי"ד - 1954 .
, זאת על רקע בטחוני .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל בתשובתו מסר משרד ראש הממשלה כי במועד סיום הביקורת מתקיימת עבודת מטה לבניית .
אתר אחוד לאזהרות המסע של המל"ל, משרד החוץ ומשרד הבריאות, בנוגע לאיומי טרור, .
התרעה בפני מחלות ומגפות, מידע חיוני ומצב מדיני.
מידע שמפרסמים משרד החוץ והנציגויות .
בהתאם לתקנון הקונסולרי, המחלקה מופקדת, בין השאר, על ריכוז, הכנה ופרסום של מידע .
על הנציגויות בחו"ל למסור למחלקה בישראל מידע על אירועים .
מיוחדים ובעיות המתרחשים בתחומן, ולאחר קבלת המידע תחליט המחלקה, בתיאום עם מטה .
המשרד, על תוכן ההודעה לציבור, על אופן ניסוחה ועל דרך פרסומה.
לרשות משרד החוץ והנציגויות עומדים כמה אמצעים שבאמצעותם הם מפרסמים מידע .
לישראלים השוהים בחו"ל או המעוניינים לצאת לשם.
להלן בתרשים 14 יפורטו האמצעים .
הקיימים, ויצוין כי אחד מהם, היישומון של משרד החוץ "מידע למטייל", אינו מעודכן מאז שנת .
תרשים 14: אמצעי הפצת המידע של משרד החוץ והנציגויות .
מקור: משרד מבקר המדינה .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד החוץ מפרסם באתר המרשתת שלו מידע מגוון הכולל, בין היתר, חדשות שוטפות .
על פעילות משרד החוץ, הודעות דובר המשרד, תיאור של מדיניות ונהלים, שירותים .
שהמשרד מספק לציבור בארץ ובחו"ל, פרסומים של המשרד ובהם התראות ואזהרות .
לישראלים בחו"ל וניתוב לאתרי הנציגויות ברחבי העולם.
יצוין כי הניתוב לאתרי הנציגות .
כולל רק את פרטי הקשר של הנציגות וקישור לאתר הנציגות.
אתר משרד החוץ אינו כולל הפניה למקום אחד ובו מרוכז כלל המידע לרבות הודעות .
והתראות של המשרד לכל המדינות כשהן ממוינות לפי כל מדינה ולפי מידת .
הרלוונטיות של ההודעות וההתראות למועד מסוים.
כך, נוסע המבקש לקבל מידע .
על מדינה מסוימת, למשל לפני יציאתו אליה, נאלץ לחפש הן בקישור "המלצות .
לנוסעים לחו"ל", אשר אינו ממוין לפי מדינות, והן בקישור ל"נציגויות ישראל .
בעולם", או לבצע חיפוש כללי באתר לפי מדינה, שיעלה רק חלק מהנתונים .
הרלוונטיים, יחד עם מידע מדיני רב שלעיתים אינו נחוץ לאותו נוסע.
בתשובתו אישר משרד החוץ כי החיפוש באתרו בפלטפורמה המחשובית הקיימת, יעלה .
כמו כן מסר כי ישנן המלצות המתפרסמות רק באתרי הנציגויות, .
ובהחלטת מ טה לא יפורסמו בערוצי המשרד.
הדבר נובע משיקולים ואילוצים פוליטיים בין- .
מדינתיים או מחוסר עניין לציבור הרחב ולאור זאת לא כל המידע באתרי הנציגויות יופיעו .
מוצע כי משרד החוץ ירכז ב אתר במקום אחד את כל המידע בנוגע לכל אחת .
מהמדינות והנציגויות, לרבות פרטי התקשרות, מידע כללי , התראות ואזהרות, באופן .
שכל נוסע יוכל לבצע חיפוש לפי מדינה ולקבל את כל המידע שרצוי להביאו לידיעת .
האזרחים, שריכז המשרד לגבי מדינה זו.
משרד מבקר המדינה השווה בין הפרסומים של משרד החוץ באתרו במרשתת ובין מידע .
המפורסם באתרים בעברית במרשתת של 40 מ-103 נציגויות המשרד בחו"ל43 .
להלן יפורטו ממצאי ההשוואה .
43 נציגויות ישראל בחו"ל מפרסמות את אתריהן במרשתת בכמה שפות: עברית - המיועדת לישראלים, אנגלית או שפת .
מדינת השירות - המיועדת לקהל מקומי או זר.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל לוח 9: מידעשמפרסם משרד החוץ לעומת מידע שמפרסמות 40 הנציגויות .
(המידע באחוזים מציין את אחוז אתרי הנציגויות שבהם פורסם המידע) .
פרטי התקשרות, טלפונים ושעות פתיחה   .
מידע כללי מעודכן על מדינות היעד הכולל תיאור שירותים .
קונסולריים, שירותי עורכי דין ושירותי תרגום מקומיים.
הפניה למוסדות ממשלתיים מקומיים במדינות השונות  4% .
התראות של משרד החוץ  17% .
מידע על רמת הביטחון האישי במדינה (שוד, מרמה, .
הפניה לחדר המצב במטה משרד החוץ  3% .
הפניה למספר טלפון מקומי לשירותי חירום  72% .
על פי מידע שפורסם באתרי המרשתת של משרד החוץ והנציגויות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* באתרי המדינות שנבדקו התפרסמה אזהרת מסע אחת בנוגע לחבל קשמיר שבהודו.
לדוגמה, באתרים במרשתת של נציגויות ישראל באיטליה, בפרו ובארה"ב (וושינגטון) לא .
פורסמו אזהרות מסע של משרד החוץ ובפרט אזהרות הנוגעות למגפת הקורונה.
המתפרסם באתרים במרשתת של נציגויות ישראל בקוסטה ריקה, בספרד ובבלגיה אינו .
מעודכן, ובאתרים במרשתת של נציגויות ישראל בבריטניה, בקרואטיה ובגואטמלה לא .
מפורט לאיזה גורם יש לפנות במקרה חירום.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהשוואה בין המידע שמפורסם לציבור באתרי המרשתת של 40 מנציגויות .
ישראל בחו"ל ובין מידע שמפרסם מטה משרד החוץ הועלה כי האתרים של .
הנציגויות במרשתת נבדלים זה מזה בהיקף ובסוג של המידע המפורסם בהם.
חלק מהמידע הוא מידע מהותי כגון התראות למטיילים בחו"ל ומידע תיירותי על .
המדינה, אך למרות זאת חלק ניכר מהנציגויות בחו"ל אינן מפרסמות אותו, עקב .
כך עלול להיווצר מצב שהמידע האמור אינו נגיש לישראלים השוהים במדינות .
אלה בחו"ל, אף שהוא עשוי לסייע להם.
כמו כן נמצא כי עיצוב האתרים של הנציגויות שנבדקו אינו אחיד, ולפיכך האדם התר .
אחר מידע ספציפי נדרש לאתרו באופנים שונים באתרי נציגויות שונות.
בסיום הביקורת , באוגוסט 2020 , פרסמה מחלקת פיקוח ובקרה באגף הקונסולרי מסמך .
שכותרתו "איפיון אתרים אחידים לנציגויות".
מטרת המסמך היא בין היתר ליצור מבנה אתר אחיד .
לכל אתרי הנציגויות, לנוחות ה משתמש.
המסמך כולל עיצוב עמוד בית אחיד לכל נציגות, ובו .
בין היתר קישור לשירות הקונסולר י המקומי, פרסום אזהרות מסע של האגף הקונסולרי, השפה .
שבה יש לפרסם את הנתונים באתר ופרטי הנציגות.
האגף הקונסולרי הודיע לצוות הביקורת .
באוקטובר 2020 כי המסמך הועבר לצוות באגף תקשוב במשרד החוץ אך בניית האתרים .
החדשים לא תוקצבה, ולכן הפרויקט יבוצע באמצעות כוח האדם הקיים באגף התקשוב של .
בתשובתו אישר משרד החוץ כי כאשר משווים בין דפי השירותים הקונסולריים באתרי הנציגויות .
ישנם הבדלים רבים, אך הדגיש כי לדעתו אלה אינם מהותיים, וכי התוכן דומה אך אופן הצגת .
המידע שונה מאתר לאתר.
משרד החוץ הוסיף, כי לנציגויות ישראל בחו"ל קיימים 100 אתרים .
ב-34 שפות, וכי לאחר תקופה ארוכה של בקרת התכנים המוצגים באתרים ומידת העדכון שלהם .
בנציגויות, המשרד פועל לשם הקמת אתרי נציגויות חדשים ואחידים בכדי לשפר את המענה .
עוד ציין כי האגף הקונסולרי פרסם מכרז לאפיון של האתרים והקציב לכך 75,000 .
ש"ח, וממתין לתהליך בדיקת הצעות.
כמו כן ציין משרד החוץ כי בכוונת האגף לצאת למכרז .
נוסף לפיתוח אתרים, שלביצועו נדרש תקציב של כמיליון ש"ח.
היעד שנקבע לביצוע המכרז .
לפיתוח אתרים הוא עד תשעה חודשים ממועד פרסומו והצפי לסיום הפרויקט הוא עד סוף שנת .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות האגף הקונסולרי לקידום הסדרה והאחדה .
של אתרי הנציגויות וממ ליץ כי משרד החוץ יקדם את היישום בפועל בכל ערוצי המידע .
השונים של המשרד והנציגויות.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל שפת הפרסום של המידע .
לפי חוק יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי, עברית היא שפת המדינה.
נקבע כי לשפה הערבית יהיה מעמד מיוחד, וכי אין בהוראות חוק היסוד כדי לפגוע במעמד .
שהוקנה בפועל לשפה הערבית עובר לכינונו.
קודם לכינון חוק היסוד, ביוני 2003 , התקבלה .
החלטת ממשלה שנתנה תוקף להחלטת ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה.
של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה התקבלה לאחר פרסום דוח מבקר המדינה שעסק .
באתרים של גופי הממשלה במרשתת44, ונקבע בה כי אתרים אלה יכללו החל משנת 2004 מידע .
בשפות עברית וערבית ובשפות נוספות בהתאם לצורך, וכי צוות בראשות מנהל לשכת הפרסום .
הממשלתית ונציג פרויקט ממשל זמין יקבעו עבור כל משרד ממשלתי קריטריונים לגבי הצגת .
היחידה לממשל ז מין 45 פרסמה בדצמבר2006 את מדריך הסטנדרטים לאפיון, לעיצוב, לפיתוח .
ולכתיבה של תוכן באתרים של הממשלה במרשתת.
במדריך הומלץ לפתח בהדרגה את .
האתרים והמידע בשפה הערבית.
עוד נקבע במדריך כי בכפוף להחלטת ממשלה שתפורסם .
בעתיד ותקבע כללים בנושא , משרדי הממשלה ויחידות הסמך יפרסמו באתרים שלהם במרשתת .
אתר בית בערבית על פי הכללים המוצגים במדריך.
פרסום התראות ומידע ליוצאים לחו"ל נועד להזהיר את אזרחי ישראל מפני סיכונים מיותרים.
באתר משרד החוץ מתפרסם מידע רק בעברית , ולפיכך הוא אינו מובן לרבים מאזרחי ישראל .
שאינם שולטים בשפה העברית על בוריה.
ישראל היא מדינה קולטת על ייה, ובכל שנה עולים .
אליה מרחבי העולם עשרות אלפי יהודים שהעברית אינה שפת א ימם והם אינם שולטים בה די .
כמו כן, כחמישית מאזרחי המדינה אינם יהודים , וחלקם אינם שולטים בשפה העברית46 .
באוגוסט 2020 האגף הקונסולרי מסר למשרד מבקר המדינה כי אזהרות המסע והמידע לציבור .
פורסמו רק בשפה העברית והוסיף כי הודעות שפורסמו בתחילתה של מגפת הקורונה פורסמו .
44 משרד מבקר המדינה, דוח 53 ב2001 , השימוש בטכנולוגיית התקשוב למתן שירותים ממשלתיים לציבור- .
אתרי האינטרנט בגופי הממשלה, עמ' 210-212 .
כיום היחידה כפופה לרשות התקשוב הממשלתי .
46 לפי נתוני משרד העלייה והקליטה עלו לישראל בשנת2019 כ-35,000 עולים חדשים; לפי נתוני הלשכה המרכזית .
לסטטיסטיקה (2011 ;) כרבע מהנשאלים שעברית אינה שפת אימם נמנעו מפנייה לשירותים ממשלתיים בעקבות זאת .
לפי הודעה לתקשורת של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מאפריל 2016 , "נתונים נבחרים על עולי ברית המועצות .
לשעבר", 36% מכלל העולים שעלו החל משנת1990 דיווחועל שליטה נמוכה או ללא יכולת קריאה של השפה .
47 בירדן האגף פרסם את הממשק לרישום הישראלים גם בשפה הערבית.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פרסום הנחיות משרד החוץ בשפה העברית, אינו מאפשר לחלק מהציבור שפונה לאתר .
המשרד ומתקשה בקריאת השפה העברית להבין את ההנחיות שפורסמו ולפעול לפיהן.
לנוכח חשיבותו של המידע שמשרד החוץ מבקש להביא לידיעת הציבור, מוצע כי הא גף .
הקונסולרי יבחן הנגשת המידע גם בשפה הערבית והאנגלית וכמו כן יבחן באילו שפות .
נוספות, רצוי לפרסם את אזהרות המסע והמידע ליוצאים לחו"ל.
זאת כדי לאפשר חשיפה .
מרבית של המידע לאוכלוסיות שהמידע רלוונטי עבורן.
בתשובתו מסר משרד החוץ כי יש מקום לפרסם המלצות לנוסעים לחו"ל גם בשפה הערבית .
ולשקול פרסום גם בשפות נוספות כגון רוסית ואמהרית, בהתאם להקצאת תקציב ייעודי לתרגום .
פרסום התראות לציבור בתקופת מגפת .
פרסומו של מידע לגבי מדינות מסוימות המתפרסם באתר של משרד החוץ במרשתת או ברשתות .
החברתיות נמצא באחריות הקונסול של הנציגות שיזם את העברת המידע או היה שותף .
הקונסול נדרש לבדוק "באופן תקופתי" את מידת הרלוונטיות של המידע שעוסק .
במדינת השירות ובמדינות האמנה.
כאמור, מינואר 2020 החל להתקבל במשרד החוץ מידע מנציגויות ישראל בחו"ל על מגפת .
מפברואר 2020 החלו מדינות שונות, ובהן מדינת ישראל, לנקוט אמצעים שונים כדי .
להתמודד עם מגפת הקורונה.
סמוך לפרוץ מגפת הקורונה נעשו גם שינויים בדרך פעולתן של .
נציגויות ישראל בחו"ל, ובחלקן צומצ מו כוח האדם ושעות הקבלה בנציגויות.
נסגרו לתקופות קצרות מאחר שהעובדים נכנסו לבידוד בעקבות חשיפה לחולי קורונה.
אלה חייבו את משרד החוץ להעביר מידע לציבור הישראלים השוהה בחו"ל בכל ערוצי המידע .
העומדים לרשותו בארץ ובנציגויות ישראל בחו"ל.
זמן קצר לאחר פרוץ מגפת הקורונה ובין פברואר 2020 לאפריל 2020 פרסם משרד החוץ כ-20 .
המלצות לנוסעים לחו"ל ובהן מידע ועדכונים על מגבלות תנועה ופעולות שננקטו במדינות שונות .
במסגרת ההתמודדות עם מגפת הקורונה.
ההמלצות התמקדו ב-16 מדינות באסיה ובאירופה.
במרץ וביוני 2020 פרסם משרד החוץ המלצה כללית לגבי מגפת הקורונה ובההציע למי שמעוניין .
לצאת ממדינת ישראל למדינות בחו"ל לבדוק מבעוד מועד אם תתאפשר כניסה למדינה זו ואם .
מוטלת חובת בידוד על ישראלים המגיעים אליה.
כמו כן הומלץ לבדוק מול חברות התעופה .
וסוכנויות הנסיעות אם הטיסה המיועדת תתקיים, ובמידת הצורך לדאוג לטיסה חלופית.
בחודשים מרץ - יוני בדק משרד מבקר המדינה אם המלצות ומידע שפרסם משרד החוץ באתר .
המרשתת שלו וכן מידע שפרסמו יתר הרשויות המוסמכות בישראל (המל"ל ומשרד הבריאות) .
פורסמו גם באותם 40 אתרי המרשתת של נציגויות ישראל בחו"ל שנבדקו.
הנציגויות פרסמו לציבור הישראלי מידע שפרסמה כל אחת מהמדינות שבה פועל ת הנציגות .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל בדבר התפשטות מגפת הקורונה במדינה ובדבר פעולות שנקטה המדינה במסגרת ההתמודדות .
עם המגפה, לרבות אזהרות שפרסמו בנושא המגפה.
בלוח 10 להלן יפורטו ממצאי הבדיקה.
לוח 10 : מידע שפורסם באתרי המרשתת של נציגויות ישראל .
הנציגות מידע על מגפת .
בישראל מידע על מגפת .
השירות התראות הנוגעות .
יפן, סין, סרביה    .
בריטניה, רוסיה, אוקראינה, הודו, .
איטליה, פרו, גרמניה, אוסטרליה, .
שוודיה, ארה"ב (וושינגטון), פנמה, .
צ'כיה, פולין, דנמרק, סלובקיה    .
הפיליפינים , קולומביה, יוון    .
ארגנטינה, צרפת, דרום קוריאה, .
ספרד, פורטוגל, קוסטה ריקה, .
רומניה, אוסטרייה, קרואטיה, .
קפריסין, בולגריה, נפאל, הולנד, .
בלגיה, הונדורס, אנגולה    .
על פי אתרי מרשתת של נציגויות ישראל בחו"ל בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מניתוח הנתונים שבטבלה עולה כי רק באתרים של 12 (30% ) מהנציגויות שנבדקו פורסם .
מידע רלוונטי על מגפת הקורונה במדינה שבה פועלת הנציגות, ורק 50% מהנציגויות .
פרסמו באתריהן מידע על מגפת הקורונה בישראל.
במרבית הנציגויות שנבדקו המידע שפורסם לגבי מגפת הקורונה היה חלקי וחסר ו נתונים .
מהותיים, כמפורט להלן: .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 התראה כללית שפרסם כאמור משרד החוץ בחודשים מרץ ויוני 2020, לגבי אמצעי זהירות .
שעל הציבור הישראלי לנקוט כדי להתמודד עם מגפת הקורונה, פורסמה רק בחמש .
(כ-12% )מ-40 הנציגויות שנבדקו.
משרד החוץ פרסם המלצות ממוקדות לגבי 16 מדינות באסיה ובאירופה ובהן המליץ, בין .
היתר, לגלות ערנות למצבם של אנשים חולים, לשמור על הנחיות הרשויות המקומיות, .
לשקול לוותר על נסיעה לאותן מדינות ולפעול בהתאם להנחיות משרד הבריאות בישראל.
בביקורת נמצא כי המלצות המשרד פורסמו באתר של הנציגות במרשתת וכן רק באתרי .
הנציגויות של שלוש (19%) מ-16 .
המדינות האמורות באתרי המרשתת של 20 מ-40 נציגויות הוצג מידע שפרסם משרד הבריאות בישראל על .
הקורונה והאמצעים שננקטים למניעתה בישראל.
באתרי המרשתת של 28 מ-40 הנציגויות לא פורסם מידע חיוני בנוגע לדרך שבה מתמודדות .
עם הקורונה המדינות שבהן פועלות הנציגויות, למשל בנוגע לסגירת הגבולות ולצמצום .
המידע שנצבר בנציגויות בתקופת מגפת הקורונה אמור היה לשמש את כל הישראלים .
השוהים בחו"ל, באופן זמני או דרך קבע, את אלו שתכננו לצאת לחו"ל ואת בני .
למרות זאת, המידע שפורסם באתרי המרשתת של מרבית הנציגויות .
למשל, במרבית האתרים האמורים לא פורסמו אזהרות והתראות של .
משרד החוץ המתמקדות במגפת הקורונה וחיוניות לשמירה על בריאות הציבור.
מומלץ ש משרד החוץ יגדיר את המידע שעל הנציגויות לפרסם בערוצי המידע שהן .
מנהלות, בהתאם לאופי האירועים הרלוונטיים, ויוודא שהכללים שייקבעו ייושמו בפועל .
פרסום התראות בנושאי בריאות .
לפי התקנון הקונסולרי, כל אימת שמתעוררת סכנה בריאותית במדינה שבה פועלת הנציגות או .
במדינה שהיא אחראית לה, המחייבת פרסום הודעה לציבור בעניינה, על הנציגות להעביר את .
המידע למחלקה יחד עם אינפורמציה על סוג המחלה ועל תסמיניה וכן המלצות לפעולה במידת .
לפי פקודת בריאות העם , 1940, "אם נראה כי מרחפת על איזה חלק של ישראל סכנה של מחלה .
איומה אפידמית, מקומית או מידבקת או כי הוא נגוע במחלה כזאת, דהיינו, דבר, חולירע, קדחת .
צהובה, אבעבועות, טיפוס הבטן או מחלה אחרת שהכריז עליה שר הבריאות, במודעה ברשומות .
כי היא מחלה מידבקת מסוכנת, רשאי שר הבריאות להכריז במודעה כנ"ל כי סכנה חמורה .
מרחפת על בריאות העם על ידי איומה או קיומה של מחלה כזאת בישראל או בארצות השכנות, .
ומשפורסמה הכרזה זאת יהא המנהל מוסמך "לסדר, או להתקין, בין בצו ובין בהוראה או בכל .
את ביצועו של כל אמצעי.
שיראה צורך בו כדי למנוע את חדירתה או .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל התפשטותה של המחלה.
בינואר 2020 פורסמה הכרזה כאמור לגבי מגפת הקורונה, ובעקבות .
כך הורה מנכ"ל משרד הבריאות, בין היתר, כי מי שהגיע לישראל - תחילה מיעדים מסוימים .
ולאחר מכן מכל יעד שהוא - מחויב לשהות בבידוד 14 ימים48 .
על פי התקנון הקונסולרי, כאשר נשקפת סכנה בריאותית באחת מהמדינות בחו"ל, על משרד .
החוץ לשתף פעולה עם משרד הבריאות כדי לבחון אם להעביר את המידע לציבור.
להתקבל באמצעות דיווח של משרד הבריאות על הסכנה הבריאותית בחו"ל , או כאמור, .
בשני המקרים, בהתאם לתקנון הקונס ולרי, משרד החוץ ומשרד הבריאות .
נדרשים לגבש כל אחד מהם נוסח להודעה שתתפרסם בציבור ולהעביר למשרד האחר את נוסח .
נוסח בנושא הסכנה הבריאותית יפורסם באמצעי התקשורת, ביישומון הסלולרי של .
משרד החוץ ובאתרי המרשתת של שני המשרדים.
בעיתות שגרה ובאופן שוטף משרד הבריאות מפיץ תדריך בקרב המרפאות הייעודיות ליוצאים .
לחו"ל שפועלות בלשכות הבריאות של משרד הבריאות ובקופות החולים ברחבי הארץ.
נועד לספק לנוסעים לחו"ל מידע והמלצות בנושא מחלות וסכנות בריאותיות באזורים שונים .
בעולם ובנושא החיסונים שיש לבצע והתרופות שיש ליטול לפני היציאה לחו"ל.
משרד הבריאות מפעם לפעם הודעות דוברות ובהן המלצות ואזהרות לגבי סכנות בריאותיות .
במדינות שונות והמלצות המשרד המתבססות עליהן.
בשלוש השנים האחרונות פרסם משרד .
החוץ לציבור, בשיתוף משרד הבריאות, ארבע התראות לגבי סכנות בריאותיות במדינות בחו"ל.
האגף הקונסולרי מסר בספטמבר 2020 למשרד מבקר המדינה כי אין ממשק מחשובי בין משרד .
החוץ ובין משרד הבריאות.
עוד מסר האגף כי בנושא פרסום אזהרות בתחום הבריאות הוא מקיים .
קשר במגוון נושאים עם מנהל המחלקה הבין-לאומית ב משרד הבריאות.
כמו כן ציין האגף כי .
נוסף על כך הוא מתייעץ דרך שגרה עם מומחה למגפות ולמחלות זיהומיות ועם מומחה לרפואת .
חירום, אירועי חירום וכן עם רופאים נוספים.
עוד מסר כי הקשר בינו ובין משרד הבריאות התהדק .
עם פרוץ מגפת הקורונה, ובפרט בנושא פרסום ה אזהרות.
משרד החוץ הוסיף בתשובתו מפברואר .
כי הוא מפרסם המלצות לנוסעים לחו"ל בנושאי בריאות אך ורק בהנחיית משרד הבריאות .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , מסר משרד הבריאות כיהחלטה לגבי אזהרות .
מסע צריכה להתקבל בעבודה מול ו ולא על ידי התייעצות עם מומחי בריאות חיצוניים.
בביקורת נבחן שיתוף הפעולה בין משרד החוץ למשרד הבריאות ב כל הנוגע לפרסום הודעות .
לציבור בנושאי בריאות בתקופת מגפת הקורונה.
בחודשים ינואר -מרץ 2020, התקיימו לפחות שלוש ישיבות של המל"ל (בהשתתפות נציגי משרדי .
החוץ והבריאות) כדי לעדכן את תמונת המצב ואת סטטוס ההיערכות הלאומית לנוכח התפרצות .