HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לעומת זאת, לדברי מחלקת אירופה, המעיט השגריר בדיווחים על פגישותיו הרבות ועל פעילותו.
אף המפכ"ל, בדוח שכתב על ביקורו בשגרירות במאי 2005 .
, העיר על כך שהמשרד היה רוצה לקבל יותר דיווחים מפורטים על מגעיו של השגריר כן ציין את הצורך לשתף, במידת האפשר, את העובדים הרלוונטיים בפגישותיו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 השיב השגריר כי ההערות של המפכ"ל עוסקות בתקופה שלפני שנה וחצי ביחס להיקף של המגעים והפעילות שניהל.
הוא נוהג לדווח על רוב פגישותיו בכתב ובעל פה לגורמים הרלוונטיים.
כל פגישה מדינית, או פגישה חשובה דווחה.
באשר לפגישות אישיות שנועדו ליצור ולקדם יחסי אמון וקירבה עם אישים שונים, אם אין בהן תכנים חדשים או רלוונטיים, הרי שאין מבחינתו סיבה לדווח עליהם.
פעולות ההסברה, התקשורת והתרבות : עקב מעמדה של בריטניה בזירה הבין -לאומית, והשחיקה המתמשכת בתדמיתה התקשורתית והציבורית של ישראל בקרב מגזרים שונים של דעת הקהל הבריטית, יש חשיבות רבה להסברת ענייני ישראל בבריטניה.
השגרירות נאלצה להתמודד, בין השאר, עם ניסיונות להטיל חרם אקדמי על ישראל, עם צעדים של " divestment" (ביטול השקעות) מצד הכנסיות הא נגליקניות ועם היותה של בריטניה מוקד של פעילות פרו-פלשתינאית.
בתשובות של השגריר והיועץ לענייני הסברה הקודם הם ציינו שהשגרירות הצליחה לבטל את החרם האקדמי ולמנוע כל צעד מעשי בנושא ה- divestment .
במאמץ של ההסברה והתקשורת נוטלים חלק רוב שליחי המשרד ושליחי משרדי הממשלה האחרים.
מערך ההסברה הקבוע בשגרירות כולל שני שליחים: יועץ מדיני לענייני תקשורת, הממלא את תפקיד דובר השגרירות ועוסק בתגובות לאמצעי התקשורת ובמענה לפניות הציבור, ומזכירה מדינית לענייני הסברה; ששה עובדים מקומיים ב-5.
5 משרות בתפקידים של קצינים ועוזרים לענייני הסברה, עיתונות ואינפורמציה; וכן מזכירת עיתונות.
גם היועץ וגם המזכירה המדינית החלו את עבודתם בשגרירות באוגוסט 2006 .
)(בשלהי המלחמה בלבנון (א) בשנת 2005 היה התקציב לפעולות הסברה ותקשורת 86,400 ליש"ט והשגרירות הוציאה בפועל כ- 85,700 ליש"ט, מזה כ- 22,800 ,ליש"ט על פעולות בקהלי יעד ובארגונים אורחים ומרצים, אמצעים חזותיים, פרסומים והוצאות ארגוניות שונות; כ- 28,000 ליש"ט על פעולות באמצעי התקשורת; וכ- 34,900 ליש"ט על תמיכה במרכזי הסברה (ראו להלן).
כ- 102,700 ליש"ט הוצאו על שכר עובדים מקומיים בתחום זה.
על פעולותתרבות הוצאו כ - 4,925 ליש"ט.
לשנת 2006 הוקצו לשגרירות כ- 85,350 ,ליש"ט לפעולות הסברה ותקשורת ועוד כ- 99,230 ליש"ט לשכר עובדים מקומיים; לפעולות תרבות הוקצו כ- 4,950 .
ליש"ט באוגוסט 2005 התווה המנכ"ל דאז רפורמה תקציבית במשרד, שהעבירה חלק מהאחריות התקציבית מהאגפים להסברה ולקשרי תרבות ומדע, לאחריות האגפים המרחביים, ואפשרה גמישות בין התקציבים של ההסברה לתקציבים של קשרי תרבות בנציגויות.
מאחר שבשנת 2006 אפשר המשרד זקיפת הוצאות ביןסעיפי המשנה השונים בתקציבי ההסברה והתרבות, אין אפשרות לדעת אם הכספים הוצאו על פי סדרי העדיפות שנקבעו בתקציב השגרירות.
(ב) מערך ההסברה מסתמך לא רק על אנשי השגרירות, אלא גם על ארבעה מרכזי הסברה (במנצ'סטר, ברמינגהם, קרדיף וגלזגו) המופעלים בידי עובדים מקומיים 7 , וכן על מרצים ואורחים הנשלחים מהארץ.
עד 2005 מימנה השגרירות כ -67% מהוצאות ההפעלה של המרכזים, והמגבית היהודית המאוחדת - כ-33% .
בסוף 2005 הפסיקה המגבית את תמיכתה במרכזים בשל שינוי בסדרי עדיפויותיה.
בתקציב לשנת 2006 הפסיקה השגרירות את המימון המלא במרכזים בברמינגהם וגלזגו, כדי להגדיל את תמיכתה במרכז בקרדיף, האמור לעמוד בראש רשת ארצית של "תאי הסברה" בשם Israel Peace Forum - IPF .
)(ראו להלן מתשובת המזכירה המדינית לענייני הסברה ומדוחות הפעילות של המרכזים בברמינגהם, מנצ'סטר וקרדיף עולה שיש קשיים בתפעולם ומצבם הכספי קשה.
7 פעילותם של המרכזים מתמקדת בקיום קשרים עם הציבור וארגונים מקומיים ובהעברת חומר הסברה אליהם על פי רשימות תפוצה.
(ג) בפעולות ההסברה היזומות של השגרירות המשתקפות בתכנית העבודה שלה, נכללים קשרים עם אגודות ידידים של המפלגות בפרלמנט ובבית הלורדים, פעילויות משותפות עם ארגון הגג של יהודי בריטניה ( Board of Deputies ) עם BICOM8 שהוא זרוע ההסברה של הקהילה היהודית, עם נצ יגי הכנסיות הנוצריות, וכן ניסיונות ליצור קשר עם הקהילה המוסלמית.
לא נמצא דיווח תקופתי מרוכז מהשגרירות על העמידה בתכנית העבודה ועל השימוש באמצעי ההסברה השונים, כדי שיהיה אפשר להעריכם.
(ד) תכנית העבודה של מערך ההסברה לשנת 2006 הותוותה עוד בידי היועץ לענייני ההסברה הקודם.
ואולם מלחמת לבנון אילצה את השגרירות להתמודד עם מתווה פעולה אחר, תוך הבאת מסבירים מן הארץ, וביניהם ראש הממשלה לשעבר מר בנימין נתניהו ושר החוץ לשעבר מר סילבן שלום.
בתכנית העבודה בתחום ההסברה לשנת 2006 נכללו בין היתר הפרויקטים הבאים: (1) בניית רשת של 15 ( תאי הסברה ברחבי בריטניהIPF) שישלימו את מערך ההסברה ברמת השטח.
התאים אמורים להיות מתואמים בידי מנהלת מרכז ההסברה בקרדיף, כדי לשפר את יעילות פעולות ההסברה, בין השאר, תוך יצירת קשר עם העיתונות המקומית ברחבי המדינה.
אותם תאים היו אמורים להישען, בין היתר, על גיוס מעצבי דעת קהל וצעירים יהודיים מקומיים שיובילו את השינוי בתדמית של ישראל.
למשרד מבקר המדינה נמסר שביצוע התכנית עדיין בראשיתו, ועד כה הוקמו שישה תאים.
(2) קיום כנס אקדמי באפריל 2006 באימפריאל קולג' לונדון, להשקת יוזמה חדשה לשיתוף פעולה ישראלי-בריטי בהשתתפות ראשי האקדמיה הישראלית, ואנשי אקדמיה, אנשי עסקים ואנשי ממשל בריטיים: האירוע לא התקיים, לדברי היועץ לענייני הסברה לשעבר, "בגלל מיעוט העניין מצד האקדמיה בישראל".
המזכירה המדינית לענייני הסברה ציינה שבכוונת השגרירות לנסות להוציא לפועל את הכנס במתווה חדש.
(3) פתיחת תכנית ללימודי ישראל באוניברסיטת ווריק: המגעים לפתיחת התכנית צומצמו בגלל מלחמת לבנון.
המזכירה המדינית לענייני הסברה ציינה שנעשים ניסיונות לחידוש התהליך.
(4) בתחום ההסברה הכתובה - הפקת חוברת ייחודית לתיירות נוצרית ולתיירות כללית העוסקת בנ ושא פרויקטים של דו -קיום; החוברת לא הופקה, ובמקום זאת הופק תקליטור בנושא זה בתמיכת השגרירות.
(ה) משימה מרכזית בתחום ההסברה היא הצגת עמדת ישראל לפני קהלים מגוונים על ידי צוות השגרירות, או מרצים חיצוניים.
בשגרירות לא ריכזו מידע על אותן הופעות בשנים 2005 -2006 , למעט מידע על הרצאותיהם ופגישותיהם, בתקופת מלחמת לבנון, של ה"ה נתניהו ושלום (ראו לעיל), של משפחת גולדוסר (מחטופי לבנון) ושל הציר.
יש מקום לנהל דוחות על הופעות בציבור או באמצעי התקשורת של נציגי השגרירות ולהעבירם למטה המשרד.
בהיעדר מידע קשה להעריך את מידת הפעילות בתחום זה, ואת תרומתו של כל אחד מעובדי השגרירות למאמץ ההסברה.
8 British Israel Communication and Research Centre , שהוקם בשנת 2000.
בשנת 2005 הוציאה השגרירות על פעולות שוטפות9 כ- 1,434,000 ליש"ט, מתוכם כ-%87 על הוצאות משרדיות, תחזוקת מבנים, אחזקת רכב ואבטחה, וכ -13% על הסברה וקשרי תרבות.
תקציב השגרירות לשנת 2006 נקבע ל- 1,181,588 ליש"ט, מתוכם כ-16% להסברה ותרבות.
אירוע ליום העצמאות : השגרירות ארגנה לרגל יום העצמאות ה-57 אירוע במרכז כנסים, והמשרד הקציב לכך 10,500 ליש"ט.
במימון האירוע השתתפו גם הנספחויות (הצבאית, הכלכלית, המסחרית ולשכת התיירות) בסכום כולל של כ - 1,700 ליש"ט.
כמו כן קיבלה השגרירות תרומות מבנקים ישראלים בלונדון, ומ-8 אנשי עסקים ישראליים בסכום של כ- 21,750 ליש"ט; ובסך הכול עמדו לרשותה כ- 34,800 ליש"ט (לרבות יתרה של כ-850 ליש"ט מהשנה הקודמת).
ההוצאות על האירוע הסתכמו בכ- 32,960 .
ליש"ט ליום העצמאות ה-58 ארגנה השגרירות קבלת פנים במלון מול הפרלמנט בהשתתפות יותר מ- 1,000 איש, וביניהם שרים, חברי פרלמנט ונציגי המפלגות, נציגים של הממשל, התקשורת והתרבות, אנשי הקהילה היהודית והקהילה המוסלמית והאיגודים המקצועיים.
המשרד הקציב לקבלת הפנים 9,420 ליש"ט.
השתתפות הנספחות המסחרית ולשכת התיירות הייתה 1,085 ליש"ט.
כן גויסו תרומות בסך 17,130 ליש"ט (תרומה אישית אחת הסתכמה ב - 10,000 ליש"ט).
בסך הכול עמדו לרשות השגרירות (כולל יתרה של כ - 1,880 ליש"ט מהשנה הקודמת) כ- 29,515 ליש"ט.
ההוצאות על האירוע הסתכמו בכ- 29,365 ליש"ט.
השגריר מסר למשרד מבקר המדינה, שכבר החל בהכנות לקראת ארגון אירועים לרגל שנת ה-60 להקמת המדינה, לרבות קבלת פנים מפוארת ליום העצמאות.
תקנון שירות החוץ מאפשר לנציגויות לקבל תרומות מעבר לסכומים שהמשרד מקצה למימון אירועים ליום העצמאות בסייגים מסוימים, ואינו קובע את הסכום המרבי שמותר לקבל מכל תורם.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בדוחות קודמים10 שגיוס תרומות למימון אירועים בידי נציגויות ישרא ל הוא בעייתי, משום שלא תמיד ברורים מניעיהם של התורמים.
כן העיר המבקר כי למרות ההוראה בחוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט- 1959 (להלן- חוק הסיוג) האוסר על עובד מדינה להתרים כספים ולגבות, או לקבל כספים שנתרמו למטרה מסוימת זולת לאוצר המדינה ובתוקף תפקידו, לא ביקש המשרד מהממשלה היתר לקבלת תרומות למימון קבלות הפנים לרגל יום העצמאות בנציגויות בחו"ל לפני שקבע את ההנחיה המתירה את קבלתן.
מנכ"ל המשרד מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 שהקים צוות פנימי בכיר ליישום המלצות מבקר המדינה, וביניהן: היתר מימון קבלות הפנים בנציגויות ביום העצמאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לסיים את העבודה בנושא זה בהקדם, כדי להסדירו עוד לפני יום העצמאות ה-59.
קונצרט חגיגי לציון 3 5 0 שנה לקהילה היהודית בבריטניה : ככלל, התקנון אוסר על נציגות לקבל כסף מגורם חיצוני לצורכי פעילותה השוטפת.
על אף איסור זה, קובע התקנון ש"ניתן לגרום לכך שגוף חיצוני ייתן חסות ויממן אירועים הסברתיים ותרבותיים מיוחדים, שלהם נדרש מימון חריג בהיקפו".
9 לא כולל משכורות ותנאים נלווים לשליחים, השקעות במבנים והוצאות אחרות על חשבון תקציב המשרד.
10 ראו לאחרונהדוח ביקורת של מבקר המדינה על "היבטים בפעילות משרד החוץ" , בפרק על "תרומות למימון חגיגת יום העצמאות בנציגויות ישראל בחו"ל", יוני 2006 ', עמ55 .
ראו גםדוח שנתי 49 של מבקר המדינה ( 1999 '), עמ198 , ודוח שנתי50( ב 2000 '), עמ362.
והמגבלות שפורטו בתקנון, נקבע כי דרוש אישור מראש של אגף הכספים וגורמים נוספים במשרד; שהפעולות ייעשו באמצעות ארגון ציבורי, חיצוני לנציגות, שיוקם לצרכים אלה, או תוך שימוש בארגון קיים; הארגון שייבחר לצורך ביצוע המיזם יהיה אחראי לאיסוף הכספים ולניהולם; על האחראי מטעם הנציגות חלה חובה לוודא, כי התורמים לעמותה יהיו גופים או אישים בעלי מעמד ומוניטין הולם; אם הסכום הנאסף לצורך האירוע על ידי הארגון עולה על 20,000 דולר, יש לדווח על כך, לאחר קבלת הכסף ולפני השימוש בו, לאגף הכספים ולאגף המטפל; אגף הכספים והאגף המטפל (תקשורת או קשתו"ם) יבחנו את העניין, ויאשרו את השימוש בכסף לפי הנסיבות, או יוציאו הנחיות מת אימות; הקצ"מ, ולפחות נציג נוסף של הנציגות, יהיו מעורבים ומתואמים בנוגע לתקבולים השונים שיתקבלו לצורכי המיזם, וכן יידרש אישורם בנוגע לתשלומים השונים הקשורים בו; בסיום המיזם יש להעביר לאגף הכספים, לאגף התקשורת ולאגף קשתו"ם דו"ח כספי מפורט בדבר ההכנסות וההוצאות של המיזם.
במאי 2006 התקיים בלונדון קונצרט חגיגי של התזמורת הפילהרמונית הישראלית לציון350 שנה לקיום הקהילה היהודית בבריטניה.
את הקונצרט יזם ואירח השגריר חפץ כמחווה לקהילה היהודית, והקהל מנה כ-900 מוזמנים.
הקונצרט שודר בשידור חי בקול המוסיקה על ידי צוות מיוחד של רשות השידור.
הקונצרט נכלל בתכנית העבודה של השגרירות לשנת 2006 .
במכתב מסוף נובמבר 2005 למחלקת אירופה4 ולאגף קשתו"ם, ביקש הציר לשריין תקציב של 15,000 ליש"ט להוצאות נלוות לאירוע, וציין כי ההוצאות העיקריות של הטסת התזמורת לבריטניה, לינה, שכר וכו' ימומנו מתרומות.
במחלקת אירופה 4 התנגדו לממן את האירוע.
לדברי הציר, בשום שלב לא הסתייג המשרד מקיום האירוע, אך החליט שלא להקצות לו כספים, לפי מדיניות המשרד שקבעה כי אין להעניק סיוע למימון הופעותיה של התזמורת הפילהרמונית, ולסייע בקידום ענייני תרבות בקהילות יהודיות.
ממסמכים בלשכת השגריר עולה, כי עלות האירוע (תשלומים לתזמורת, טיסות, אולם, קבלת פנים, ארוחה חגיגית, לינה וכו') הסתכמו ביותר מ- 200,000 ליש"ט.
חשבון בנק מיוחד נפתח על ידי חברת הפקות מקומית לצורך תשלומים עבור הקונצרט.
לדברי השגריר, גויסה תרומה מתורם שהועב רה ישירות לידי חברת ההפקות, והיא כיסתה את ההוצאות שהיו כרוכות באירוע.
חברת ההפקות לקחה על עצמה לשלם לתזמורת את ההוצאות.
השגרירות לא קיבלה אישור להסדר זה מאגף הכספים, או מכל גורם אחר במשרד.
גם לא דווח עליו מראש מהשגרירות לאגף הכספים, ולא ניתן אישור ממנו להשתמש בכסף.
גם לא הועבר למשרד דוח כספי מפורט על ההכנסות וההוצאות של המיזם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שסכום התרומה חרג בהרבה מ - 20,000 הדולר שנקבעו בתקנון, היה על השגריר לדווח על כך למשרד ולקבל את אישורו, או את הנחיותיו לשימוש בכספים.
יתר על כן, גיוס הכספים, כפי שנעשה, היה לכאורה בניגוד להוראות חוק הסיוג, האוסר על עובד מדינה להתרים כספים זולת לאוצר המדינה.
בתשובתו הודיע המשרד שיחדד את ההנחיות הקיימות בנושא.
בתשובה נוספת מינואר 2007 הודיע השגריר שטרם הסתיימה הכנת הדוח הכספי הסופי; רק בנובמבר 2006 הסתיימה ההתחשבנות ועם תום הבדיקה של הקצ"מ והשלמת הדוח הסופי, הוא יועבר למשרד בארץ.
החזרי ביטוח : בעקבות פיגוע הטרור בשגרירות ביולי 1994 , נאותה חברת הכתר הבריטי ( The Crown Estate ); להלן- הכתר) שבניין השגרירות שייך לה, לסייע בחלק ממימון עבודות השיפוץ.
לאחר הפיגוע נחת ם מזכר הבנה בין השגרירות ובין הכתר בדבר משרד החוץ 505 .
עבודות השיפוץ הנדרשות וכיסוי הוצאותיהן מפוליסת הביטוח המשותפת לכתר ולשגרירות בין השאר נקבע כי הכספים שיתקבלו מהביטוח יועברו לחשבון בנק משותף לכתר ולשגרירות, וישמשו למימון העבודות.
כן נקבע, שבמועד סיום עבודות השיפוץ ייסגר החשבון, והסכומים שיעמדו לזכות החשבון יחולקו בין הכתר ובין השגרירות.
הקצ"מ הנוכחי מסר למשרד מבקר המדינה, כי במרס 2005 הודיעה חברת הביטוח לשגרירות שהיא מעבירה לחשבון הבנק המשותף כ - 11,000 .
ליש"ט לתשלום התביעה עקב הפיגוע לדברי הקצ"מ, לא הובא לידיעתו, בעת תחילת שירותו בשגרירות, כי היה בכלל חשבון פעיל כזה, ומבירורים שעשה עלה כי גם המשרד לא היה מודע לכך.
מהמסמכים ומהבירורים שעשה הקצ"מ עולה כי סכום התביעה הגיע ליותר מ -1.
36 מיליון ליש"ט, וממנו הגיע לשגרירות סכום של כ- 120,000 ליש"ט.
בכספים שהעבירה חברת הביטוחלחשבון המשותף השתמשו במהלך השנים לתשלום עבור עבודות השיפוץ, שנעשו עוד ב- 1994 , ונשארו סכומים נוספים שהיה על חברת הביטוח לשלם.
בספטמבר 2005 , העביר הכתר, לבקשת השגרירות, דוח כספי של חשבון הבנק שהראה יתרה של כ- 97,000 ליש"ט לזכות השגרירות.
הוא ציין שאנשיו מנסים לברר מה קרה לתשלום האחרון מחברת הביטוח בסך כ- 22,000 ליש"ט שהיה אמור להגיע, כדי שיוכל לשפות את השגרירות בגין יתרת הכספים.
בנובמבר 2005 הודיע הכתר, כי מגיע לשגרירות תשלום בסך כ- 85,000 ליש"ט מהחשבון המשותף, ובפברואר 2006 הועברו הכספים לחשבון השגרירות.
כן הודיע הכתר, כי הוא סוגר את חשבון הבנק המשותף.
הביקורת העלתה כי אמנם קיבלה המדינה, בסופו של דבר, החזר על ההוצאות שהוציאה לתיקון נזקי הפיגוע, אולם הכסף התקבל הודות להגינותה של חברת הכתר ולא כתוצאה ממעקב של השגרירות או המשרד אחרי העניין.
מן המסמכים שהומצאו לביקורת עולה שמאז 1995 ועד מרס 2005 ;לא היה כל טיפול בעניין בשגרירות התחלפו כמה קציני מינהלה, ובחפיפה שנערכה ביניהם לא הועבר המידע מן הקצ"מ הפורש למחליפו.
מטבע הדברים שגם לא היה מעקב אחרי החשבון המשותף, והכסף ששולם בסופו של דבר למדינה היה בבחינת "מתת שמים".
לד עת משרד מבקר המדינה, למרות שהכסף התקבל לבסוף, 11 שנים לאחר הפיגוע, יש מקום להפקת לקחים על ידי המשרד, כך שבעתיד לא תישנה אי העברת מידע בעל ערך בעת חילופי גברי.
המשרד הודיע שהערת המבקר מקובלת עליו, והוא יפעל בהתאם.
מאבטחים : מלבד הקב"ט, משרתים בשגרירות בלו נדון מספר מאבטחים במעמד של שליחים (להלן - מתגברים), במקום לאייש תקנים של מאבטחים במעמד עמ"י, שעלות העסקתם זולה בהרבה.
הדבר נובע מהקושי לגייס מאבטחים בתנאי עמ"י בגלל יוקר המחיה והדיור בעיר.
במרס 2006 ,השווה סגן ראש חטיבת הביטחון, ששהה בביקור עבודה בלונדון בין עלויות אחזקת המתגברים לעומת עלויות עמ"י: העלות החודשית של מתגבר הוערכה בכ - 4,500 ליש"ט, לעומת שכר חודשי של כ- 2,300 ליש"ט לעמ"י; אם תשכור השגרירות דירה על חשבונה לעמ"י, מוערכת העלות החודשית של שכר הדירה, כולל הוצאות נלוות, בכ - 2,600 ליש"ט.
יוצא אפוא, שאם השגרירות הייתה שוכרת להם דירה על חשבונה הדבר היה מאפשר לקלוט מאבטחים בתנאי שכר של עמ"י, בחיסכון חודשי של כ - 4,000 ליש"ט, או חיסכון של כ- 48,000 ליש"ט לשנה.
לא נמצא כי המשרד דן בהצעה, שלכאורה הייתה מביאה לידי חיסכון כספי בהוצאות השכר לאבטחת השגרירות.
הוצאות חינוך : על פי התקנון, שליח שילדו לומד בגן חובה, בבית ספר יסודי או בבית ספר תיכון, זכאי להשתתפות בהוצאות חינוכו, על פי התנאים והמגבלות המפורטים.
בין השאר נקבע, כי ההשתתפות תינתן אם הילד לומד בבית ספר עברי, ואם אין בית ספר עברי - בבית ספר יהודי.
במקרים שאין הילד יכול ללמוד בבית ספר יהודי בגלל קשיי שפה, או סיבה 506 דוח שנתי57ב .
מיוחדת אחרת, רשאי המשרד לאשר השתתפות בהוצאות חינוך בבית ספר בינלאומי, או בבית ספר פרטי.
על הקצ"מ להעביר לתחום תנאי שירות באגף הכספים, לקראת חודש אפריל בכל שנה, בקשה לקביעת תקרת ההשתתפות בשכר הלימוד.
לקראת תחילת שנת הלימודים תקבע ועדת חו"ל של הוועדה הבין-משרדית לשכר ותנאי שירות בחו"ל את תקרות שכר הלימוד 11.
מדוחות הנהלת החשבונות של השגרירות עולה כי המשרד שילם בשנת 2005 עבור הוצאות חינוך של ילדי השליחים בשגרירות סכום עתק של כ- 265,000 ליש"ט.
ביוני 2005 העביר הקצ"מ לאגף הכספים במשרד פרטים על שכר הלימוד בבתי הספר שבו ילמדו 22 ילדי השליחים בשנת הלימודים 2005 -2006 כלהלן: בבית הספר האמריקני ובבית הספר הבינלאומי נע שכר הלימוד השנתי בין 13,000 ל- 16,000 ליש"ט, ובבתי הספר היהודיים בין 3,250 לכ- 13,000 ליש"ט.
רק במרס 2006 דנה ועדת חו"ל בבקשות משרד החוץ לקבוע תקרות שכר לימוד לשנת הלימודים 2005 -2006 ואישרה, בין השאר, את כל הסכומים האמורים הנוגעים ללונדון.
נוכח הסכומים הגבוהים המוצאים על חינוך, יש מקום שהדיונים של ועדת חו"ל יתקיימו לפני תחילת שנת הלימודים כדי שלא יהיה צורך באישור בדיעבד, לאחר שהילד כבר החל ללמוד בבית ספר מסוים.
יש גם מקום לתקן את התקנון, משום שעם שינוי המדיניות, קיים אישור כמעט אוטומטי של בקשות הנציגויות לקבוע תקרות, על פי שכר הלימוד הנהוג בפועל בבתי הספר שבהם ילמדו ילדי השליחים.
ביטוח רפואי : השליחים ובני משפחותיהם מבוטחים במה שמכונה "קרן ריפוי" - מערכת בריאות הפועלת במשרד ומנוהלת על ידי חבר נאמנים ורופאי אמון שמתפקידה לדאוג ולטפל בכל נושאי הבריאות והרפואה של השליחים.
קרן הריפוי פועלת ברוח ביטוח הבריאות הממלכתי ועל פי עקרונות קופות החולים בארץ, והשליחים זכ אים להחזרי ריפוי לפי סל הבריאות בארץ.
במקצת הנציגויות מבוטחים השליחים ובני משפחותיהם בחברות ביטוח מקומיות, והפרמיות משולמות בידי הקרן.
בבריטניה מבוטחים השליחים ישירות בקרן הריפוי.
בשנת 2005 הסתכמו הוצאות הריפוי של השליחים ובני משפחותיהם בכ- 34,200 .
ליש"ט (א) על פי התקנון, על כל נציגות לקבוע ולמנות רופא אמון, שמתפקידו להיות אמון על הצרכים הבריאותיים של העובדים, ולתאם לפיהם את הטיפול הרפואי.
בלונדון אין רופא אמון לשגרירות, לאחר שהאחרון פרש לגמלאות ב- 2003 .
הביקורת העלתה שעד נובמבר 2006 לא מונה לו מחליף.
(ב) על פי התקנון, חייבים עמ"י שאינם בני משפחה של שליחים לבטח את עצמם בביטוח רפואי בחברת ביטוח, כתנאי מוקדם להעסקתם.
היקף הביטוח הרפואי יהיה כהיקף הביטוח עבור שליחים באותה נציגות 12 .
על הנציגות להחזיר לעמ"י את כל הוצאות הפרמיה של הביטוח הרפואי בתקופת העסקתו בנציגות.
מאחר שבבריטניה קיים שירות רפואי ציבורי חינם, החליט המשרד עוד לפני שנים שהעמ"י יטופלו בשירות הביטוח הממלכתי ( NHS ).
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עולה שאמנם שירותי הבריאות ניתנים חינם במסגרת ה - NHS , אולם תמורת שירותים בסיסיים רבים נדרשת תוספת תשלום.
העמ"י בשגרירות פנו למשרד מבקר המדינה בעת שנערכה שם ביקורת, וקבלו על כך שכאשר הם נזקקים לשירותים שה- NHS אינו מספק, ובהיעדר רופא .
11 ,על פי התקנון, בתקרות שכר הלימוד ייכללו הדברים הבאים: שכר לימוד ממשי, דמי הרשמה ביטוח, מניה ו/או קרן פיתוח, כן הוצאות נסיעה בתחבורה מאורגנת או על ידי בית הספר, או בתחבורה ציבורית.
12 לאחר החלת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 , זכאי עמ"י לסל הבריאות שנקבע בחוק כמו השליחים.
אמון מטעם השגרירות, נופלת העלות עליהם, או שהם נאלצים לדחות טיפולים לא חיוניים בגלל עלותם הגבוהה.
גם קצין המינהלה האזורי (קמ"א) כתב בדוח ביקורו בלונדון בסוף יולי 2006 : "אמנם נכון שהשירות ניתן חינם, אולם רמתו ירודה, ועל פי הפרסומים מתדרדרת מיום ליום", וכי "למרות השיקול הכספי, יש מקום לבטח העמ"י כמקובל ביתר הנציגויות בעולם", והציע לבדוק תכניות של חברות ביטוח מקומיות, הן עבור השליחים והן עבור העמ"י13 .
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהמשרד ונאמני קרן ריפוי יבדקו אם יש מקום לבטח את העמ"י כמוצע על ידי הקמ"א, תוך עמידה בהנחיות המחייבות.
כאמור, שוכנת השגרירות בבניין השייך לכתר הבריטי.
זה שנים רבות נמצא המבנה במצב תחזוקה ירוד המחייב שיפוצים רבים ויקרים, גם עקב האילוץ שמדובר במבנה לשימור.
עוד בביקורת הקודמת בשגרירות 14 ( 1994 ) נמסר שכבר בדצמבר 1989 הציע מהנדס מטעם המשרד לשקול אפשרות לרכוש מבנה חדש, או מגרש שעליו ייבנה מבנה השגרירות, כחלופה לשיפוץ היקר.
בעקבות פיגוע הטרור ב- 1994 נאות הכתר להאריך את חוזה החכירה עד לשנת 2054 ,, והמבנה שופץ חלקית.
מיד לאחר הפיגוע בדק שוב מהנדס מטעם המשרד את הנזק והמליץ להעדיף את חלופת העברת השגרירות לבניין אחר.
מאז לא נעשו שיפוצים יסודיים או התאמות במבנה, אף שיש צורך לבצע בו שיפוץ נרחב שעלותו מוערכת כיום בחמישה מיליון ליש"ט בקירוב.
המשרד נותן את דעתו לכך שלפי חוזה החכירה החדש יהיה צורך לעשות שיפוץ נוסף בכל עשר שנים.
חזר המשרד לבחון את החלופות השונות במרס 2005 נדונה בקשת המשרד לשפץ את המבנה הקיים בעלות כוללת של כתשעה מיליון דולר, בוועדה הבין-משרדית למ קרקעי חו"ל שבמשרד האוצר.
בוועדה חברים נציגים ממשרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד החוץ ומערכת הביטחון.
לוועדה נמסר שלא נמצא מבנה חלופי מתאים להעביר אליו את השגרירות.
הוועדה החליטה לאשר תקציב של 200,000 דולר לתכנון לקראת מכרז וקבלת אומדן לביצוע השיפוץ.
במהלך 2005 -2006 ,ניסה המשרד לאתר מבנים נוספים שאליהם ניתן להעביר את השגרירות אך כולם נפסלו בשל אי התאמה.
ניסיונות האיתור נעשו, בין היתר, באמצעות משרדי נדל"ן בלונדון, אולם המשרד לא המציא לקצ"מ פרוגראמה בסיסית שעל פיה ניתן היה להנחות את משרדי הנדל"ן, והם קבלו הנח יות כלליות בלבד.
הקצ"מ מסר למשרד מבקר המדינה שכל ההצעות שהועברו אליו נפסלו בסופו של דבר, אם מסיבות ביטחוניות, או בשל ריחוקן ממרכז העיר וממוקדי הפעילות של השגרירות.
משלא נמצאה חלופה מתאימה החליט המשרד, לאחרונה, להשאיר את השגרירות במקומה הנוכחי ולהתחיל בפרויקט השיפוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר שתהליך קבלת ההחלטות בעניין השיפוץ התנהל בעצלתיים.
כבר בשנת 1994 התלבט המשרד בין חלופות השיפוץ והמעבר, ולאחר שיפוץ חלקי שנעשה בעקבות הפיגוע חלה שוב הידרדרות במצבו של הבניין.
על אף שחלפו 12 שנים מאז, עדיין לא חלה התקדמות משמעותית: אמנם, ככל הנראה, .
13 על פי התקנון, במקומות שבהם מבוטחים כל עובדי הנציגות בחברת ביטוח מקומית, יבוטחו העמ"י באותה חברת ביטוח, ותשלום הפרמיה יבוצע על ידי הנציגות באופן מרוכז.
14 דוח שנתי 45 של מבקר המדינה ( 1995 '), עמ298.
בחר המשרד בחלופת השיפוץ, ואולם ההכנות המעשיות לכך הן רק בראשיתן.
השיפוץ יחייב לא רק הקצאת תקציב ניכר, אלא גם היערכות לתפעולה התקין של השגרירות במהלכו, ועל פי אחת ההערכות הוא יימשך כשנה.
יש מקום, אפוא, לזרז את הפעולה בהמשך.
המשרד עדכן בתשובתו מינואר 2007 שתהליך תכנון המכרז לחברות מקומיות הסתיים, אך הכתר הבריטי שהוא בעל הבניין, העלה נושאים בקשר למיגון הנציגות.
במהלך חודש פברואר ימלא המשרד את כל דרישות הכתר כדי שאפשר יהיה להתחיל בשיפוץ במאי 2007.
במתחם השגרירות פועלת קונסוליה המופקדת על מתן שירותים קונסולריים לישראלים, כגון, הנפקת דרכונים והארכת תוקפם; הענקת אשרות כניסה לארץ לאזרחי מדינות הנזקקים להן; טיפול באזרחים ישראלים הנמצאים במעצר או במאסר במתקני כליאה בבריטניה; אימותים נוטריוניים של מסמכים (לישראלים); מתן סיוע לישראלים במצוקה; וסיוע לנכי צה"ל השוהים בבריטניה.
בראש הקונסוליה עומדת קונסולית כללית (להלן - קונכ"ל) הנעזרת בעבודה הקונסולרית בעובדים מקומיים, ישראלים וזרים.
אמנת וינה בדבר יחסים קונסולריים קובעת כי לפי בקשתו של אזרח שנעצר במדינת חוץ או הושם במאסר, חובה על הרשויות להודיע לנציגות הקונסולרית של מדינתו על דבר המעצר או המאסר.
אין חובה על השלטונות לדווח על המעצר מיוזמתם.
לכן, יש בידי הקונסוליה מידע על עצירים או אסירים ישראליים בבריטניה, רק אם ביקשו שיודיעו על כך.
בנובמבר 2003 יידעה הקונכ"ל את היועצים המשפטיים של המשרד על כך שנודע לה שלא קיים נוהל שלפיו מודיעים לקונסול באופן אוטומטי על מעצר ישראלים.
הסיבה לכך היא שאין הסכם קונסולרי דו-צדדי בין ישראל לבריטניה המסדיר את העניין.
לפיכך יש להניח שיש בבריטניה עצורים שאין לה מידע עליהם.
הביקורת העלתה שעד אוקטובר 2006 לא השיב המשרד לפנייתה של הקונכ"ל, ולא קבע אם יש לו עניין להגיע להסכם כזה.
,כחלק מהעבודה השוטפת מעניקה הקונסוליה שירותים נוטריוניים של אימות מסמכים בתעריף של 3 ליש"ט למקור ו-1 ליש"ט לכל העתק.
הקונכ"ל מסרה למשרד מבקר המדינה שהעבודה על אישור כל מסמך והעתקיו היא רבה.
עקב הסכומים הזניחים שנדרשים המבקשים לשלם, הנמוכים בהרבה ממחירי השוק, הם מבקשים עותקים רבים, והדבר מטיל עומס מיותר עליה ועל העובדים.
תעריפי השירותים הנוטריוניים הניתנים בידי קונסוליה נקבעו בתקנות הנוטריונים (שכר שירותים בנציגות בחוץ לארץ), התש"ם- 1980 .
התקנות נקבעו בידי שר המשפטים בהסכמת שר החוץ, כך שלמשרד אין סמכות לעדכן את התעריף, ובתקנות לא נקבע מנגנון עדכון.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שהמשרד יבדוק אם יש מקום להעלות את התעריף, ואם כן, עליו לפנות למשרד המשפטים כדי לעדכן את התעריף בניסיון לצמצם את העומס.
השגרירות בבריטניה היא מן השגרירויות הישראליות החשובות בעולם.
משרד מבקר המדינה התרשם מתפקוד השגרירות ומשיתוף הפעולה בין השליחים, אולם יש לתת את הדעת לכמה עניינים הטעונים שיפור, ולהפיק מהם לקחים גם לגבי השגרירויות בעולם כולו.
כמה עובדים י שראלים מקומיים הועסקו בשגרירות בלי שניתנה הנמקה ברורה לבחירתם, ועלה חשש שהתקבלו לעבודה בזכות קשריהם עם אישים בארץ.
על המשרד לתת דעתו, בעיקר במדינות שהעבודה בהן מבוקשת, להעסיק עובדים שנבחרו על פי אמות מידה ברורות.
מממצאי הביקורת עולה שלמשרד אין עמדה ברורה וחד-משמעית בקשר לתועלת שבהכנת תכנית עבודה בכל שגרירות ובמעקב אחר ביצועה.
השגרירות הכינה תכנית עבודה חלקית שלא נכללו בה, בין היתר, תכניות העבודה של שליחי המדינה שאינם עובדי משרד החוץ.
הדיווחים החלקיים על ביצועה של התכנית כמעט ולא זכו לתגובה של מטה המשרד בארץ , ולמעשה לא ברור אם לדעת המשרד יש חשיבות למעקב שוטף ולדוחות תקופתיים על הפעילות של הנציגויות.
יש מקום להפקת לקחים על ידי המשרד בעניין קבלת כספי הביטוח לאחר הפיגוע בשגרירות ב- 1994 , כך שבעתיד לא יישנה מקרה של אי-העברת מידע חשוב בעת חילופי-גברי.
מבקר המדינה ה עיר כבר בדוחות קודמים על הבעייתיות שבמימון אירועים רשמיים של המדינה באמצעות תרומות.
השגרירות אמנם לא חרגה מהנחיות המשרד הנוגעות למימון אירועי יום העצמאות, אך המשרד עצמו לא הסדיר את ההיתרים לגיוס כספים מכוח הוראות חוק הסיוג, האוסרות על עובד מדינה להתרים, לגבות או לקבל כספים זולת לאוצר המדינה.
המשרד הקים צוות פנימי בכיר ליישום המלצות מבקר המדינה בעניין, אך מן הראוי לסיים את העבודה בנושא זה בהקדם, כדי להסדירו עוד לפני יום העצמאות הבא.
על המשרד גם לבחון אם הנוהל שבתקנון בקשר למימון פעולות הנציגויות ממקורות חיצוניים עולה בקנה אחד עם חוק הסיוג.
הרכבת היא גוף מבוקר לפי סעיף 9 (5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ היא הייתה חלק מרשות הנמלים והרכבות (להלן רנ"ר) משנת 1992 ועד אמצע 2003 .
ביולי 2003 הפכה לחברה ממשלתית.