HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דברים דומים נאמרו גם בישיבת הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים מדצמבר 2011.
)(ג בספטמבר 2012 מסר ראש מינהל אכיפה וזרים למשרד מבקר המדינה כי הוא בירר עם חברת אבטחה את פרטי האיזוק האלקטרוני, ומצא שאין אפשרות להשתמש בחלופה זו.
לדבריו, האפשרות לפנות באופן פרטני לזרים שיש כוונה להרחיקם אינה מעשית.
בתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 נכתב כי פנייה פרטנית אף עלולה לסכל את ההרחקה; במקרים שבהם אפשר היה לקבל תמיכה מהקהילה, כמו במקרה של נתיני דרום סודן, ניתנה האפשרות לשחרורם מהמעצר, ב כפוף להתחייבות הקהילה שהם יצאו מרצון.
היא הוסיפה כי נעשו כמה פעולות לבחינת חלופות מעצר, ובראשן הגדלת היחידה העוסקת ביציאה מרצון.
האמנה בדבר זכויות הילד קובעת, כאמור, כי מעצרו, חבישתו, או מאסרו של ילד "ישמשו רק כאמצעי אחרון ולפרק זמן מתאים הקצר ביותר".
עמידה בכלל זה דורשת בחינה ממשית של חלופות מעצר ושלילתן, קודם לביצוע המעצר, הן בנוגע למי שנכון לצאת מרצון והן לגבי מי שאינו מוכן לעשות כן.
סוגיית מציאת החלופות למעצר משפחות אכן הועלתה לפני הנהלת רשות האוכלוסין, וזו מצאה שיש מקום לבחינתה.
55 עת"ם 11-08-29231 , מטייס ואח' נ' משרד הפנים.
על רשות האוכלוסין לקיים בדיקה ממשית ומקיפה בדבר האפשרות ליישם כל אחת מהחלופות שהוצעו לה וליצור בכך "סל של חלופות" אשר ייבחנו בהתאם לנסיבות של כל מקרה ומקרה.
רק במקרים שבהם אף לא אחת מהחלופות מתאימה, ייעשה שימוש במתקן המשמורת.
דרך פעולה כזו נועדה להבטיח שמעצר הקטינים ייעשה, ככל הניתן, ברוח האמנה לזכויות הילד.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1955 .
הליך המעצר במשימת איתור משפחות זרים והרחקתן עוסקים גורמים שונים ברשות, וביניהם פקחי הרשות, הממונים בהתאם להוראות חוק הכניסה לישראל.
הפקחים עוסקים בפעולות האלה: איתור שוהים שלא כדין, בדיקתם, זיהוים והבאתם למתקני היחידה; הע ברת שוהים שלא כדין אשר הוצאו כנגדם צווי משמורת והרחקה למתקני משמורת, ומהם לשדה התעופה; תיאום הרחקת שוהים שלא כדין מול נציגויות זרות; תיאום טיסות למי שהוצאו כנגדם צווי הרחקה וביצוע ההרחקה; איסוף כבודה בעת הצורך; והפעלת מתקן המשמורת בנתב"ג.
עוד באוגוסט 2010 ,הועלה לפני ראש מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין במסגרת ההיערכות להרחקת משפחות שבהן ילדים, הצורך "להוציא הנחיות לגבי אכיפה, כללי התנהגות, מה מותר ומה אסור".
במרץ 2011 פנו שלושה ארגוני מגזר שלישי למנכ"ל הרשות בבקשה לפרסם נהלים לקראת מעצרם, כליאתם והרחקתם של קטינים זרים.
ביוני 2011 , כשלושה חודשים אחרי שהחלה רשות האוכלוסין בפעולות להרחקת משפחות, הופצו לעובדי הרשות, לרבות הפקחים, הנחיות כתובות בדבר מעצר המשפחות.
בדצמבר 2011 , כתשעה חודשים אחרי שהחלה הרשות בפעולות להרחקת משפחות, סיימה הרשות לגבש נוהל להפעלת מתקן יהלו"ם, שבו הושמו משפחות שנעצרו עד יציאתן מהארץ (להלן - נוהל הפעלת מתקן יהלו"ם), וכן נוהל בעניין סמכויות הפקח, וסמוך לאותו מועד החלה הרשות בהכשרת פקחים מטעמה להרחקת משפחות; ההכשרה ניתנה לפקחים במסגרת של ימי עיון.
יצוין כי בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בפברואר 2012 ציין מנכ"ל רשות האוכלוסין כי עוד לפני אישורו הסופי של נוהל הפעלת מתקן יהלו"ם בדצמבר 2011 , היו לרשות נוהלי עבודה שתואמו עם משרד המשפטים; הנוהל שוכלל ונערכו בו תיקונים, עד אישורו הסופי.
בהנחיות למעצר משפחות מיוני 2011 נכתב: "בהרכב הצוו ת העוצר תהיה אישה אחת לפחות וצוות שהוכשר לכך בהשתלמות; כל פעילות אכיפה תתועד במצלמות סטילס ווידאו".
בעקבות טענות שעלו בעניין ריבוי הפקחים, דבר העשוי להפחיד את הקטינים, הבהיר מנכ"ל הרשות בדיון של ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה בפברואר 2012 כי צוות אכיפה ימנה ארבעה אנשים בלבד.
משרד מבקר המדינה בחן את הליכי האכיפה שננקטו על ידי הרשות במעצר ובהחזקת המשפחות: נבדקו 22 מעצרים שנבחרו 56 , מתוך 91 מעצרי משפחות שהורחקו מישראל עד יוני 201257 .
ממצאי הבחינה מלמדים כי ב -14 ( מהמקרים64% ) לא תועד המעצר בצילום; ב -13 מהמקרים(59% ) הגיעו למעצר יותר מארבעה פקחים; וב -6 (27% ) מהמקרים לא נכחה אישה בצוות; רק ב -3 ( מקרים14% ) עברו כל הפקחים בחוליה את ההכשרה.
56 :בדיקת המעצרים נעשתה באמצעות תיקי מעצרים של מתקן יהלו"ם 17 מתוך22 .
תיקים נבחרו אקראית 57 .
אחת המשפחות גורשה במהלך חודש יולי 1956 דוח שנתי63ג .
רשות האוכלוסין השיבה בנובמבר 2012 כי היא ערה לחשיבות ההנחיות והנהלים וכן לעמידת הפקחים בהם, ובהתאם תחזור ותבהיר אותם לפקחים.
היא הוסיפה שכל פעילות אכיפה נבחנת על פי הצרכים המבצעיים הנקודתיים; כיוון שכך ייתכנו מקרים שבהם ישתתפו כמה צוותים בפעולת אכיפה; לאחרונה תוקן נוהל סמכויות הפקח כדי לצמצם ככל האפשר את הפגיעה בקטינים.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1957 .
מתקן יהלו"ם מתקן יהלו"ם, המופעל על ידי פקחי הרשות, משמש, בין היתר, לזרים המיועדים להרחקה מישראל, והם שוהים בו מעת מעצרם ועד יציאתם מהארץ.
ביולי 2012 ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה במתקן: המתקן כולל עשרה חדרים, שלושה מהם מיועדים להחזקת משפחות עם קטינים; החל במרץ 2011 ועד יולי 2012 נעצרו בו112 משפחות, רובן משפחות חד-הוריות שבהן אם וילד.
על פי דברים שמסר מנהל המתקן לנציגי משרד מבקר המדינה בעת הביקור, עם הגעת הקטין נערך המתקן, ככל הנדרש כך: נרכש סוג המזון שאליו רגיל התינוק או הילד; נרכשים חיתולים מתאימים; משובצת עובדת של המתקן לעבודה; מוזמנת עו"ס לתהליך הקליטה.
בדיון במינהל אכיפה וזרים, שנערך בינואר 2012 , ציין ראש המינהל כי בבירור שנערך מול משרד הרווחה עלה כי "עלינו לצאת למכרז כדי להעסיק עו"ס שתתן מענה לאכיפת משפחות"; בדיון הוחלט להיעזר בשלב זה בעו"ס המשמשת בתפקידה העיקרי ברשות כמפקחת על עובדים סוציאליים הפועלים בלש כות פרטיות, העוסקות בהבאה של עובדים זרים בתחום הסיעוד ובטיפול בהם (להלן - עו"ס מתקן יהלו"ם).
על פי רשות האוכלוסין, מטרת העבודה הסוציאלית במתקן היא ללוות את המשפחה ולסייע לה להתמודד עם משבר ההרחקה מן הארץ בהיבטים הרגשיים, המשפחתיים, החברתיים והסביבתיים, וכן לסייע במיצוי זכויות כמו קבלת שכר מהמעסיקים.
בנוהל הפעלת מתקן יהלו"ם נקבע כי "כל קטין המובא למתקן ייפגש עם עו"ס לא יאוחר מ-24 שעות מהבאתו למתקן".
נמצא כי למעט כלל זה לא גיבשה רשות האוכלוסין הנחיות לעו"ס מתקן יהלו"ם בדבר טיפול במשפחה, לרבות בקטין.
על פי התיעוד של מתקן יהלו"ם, הנוגע לביצוע הליכי מעצר והחזקת המשפחות, רק במחצית מהמקרים שנבדקו, 11 מ-22 תיקים, פגשה המשפחה בעו"ס; על פי יומן הביקורים של המתקן, מתוך 35 ,משפחות שהורחקו במחצית הראשונה של 2012 , רק15 .
פגשו בעו"ס בתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה נכתב כי כל המשפחות ששהו במתקן פגשו בעובדת הסוציאלית, אולם בראשית הדרך לא תועדו הפגישות; בתשובת הרשות מינואר 2013 הובאה תשובתה של עו"ס מתקן יהלום, ולפיה היא נפגשה, למיטב זיכרונה, עם יותר מ -100 משפחות במתקן; היעדר התיעוד אינו מעיד על כך שלא נערכו ביקו רים אצל משפחות במתקן; במפגש עם המשפחה הודגש מצבם של האם ושל הילדים כמכלול; הראייה הטיפולית התייחסה למשפחה באופן אינטגרטיבי, ועל כן המענים שניתנו היו מכוונים לדמות המרכזית - האם; מטרת סיכומי הפגישות לסייע לצוות המתקן להיערך לקליטה של משפחה בהתאם למצבה.
אין בסיכומים אלה כדי לשקף באופן מלא את העבודה שנעשתה מול המשפחות.
סיכומי הפגישות של העו"ס, בתיקי המשפחות שנבדקו, מעידים על שיחות עם ההורה; אין בהם מידע על שיחות עם ההורה בדבר התמיכה הרגשית בקטין בתהליך המעצר, הכליאה וההרחקה; רק במקרה אחד נרשמה התרשמותה של העו"ס לגבי מצב הילדה.
משימת הליווי של עו"ס מתקן יהלו"ם של משפחה המיועדת להרחקה מהארץ, השוהה במתקן יום אחד או ימים אחדים, אינה בגדר פעולה שגרתית של עובדים סוציאליים.
בתשובת רשות האוכלוסין מינואר 2013 הובאו דבריה של עו"ס מתקן יהלום, ולפיהם היא נרתמה לסייע למינהל אכיפה במשימת הרחקת משפחות מישראל, בהתאם לבקשת מנכ"ל רשות האוכלוסין; ביקוריה במתקן נערכו בכל שעה, לרבות בלילות ובחגים.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1959 .
ליווי של עו"ס במתקן יהלו"ם צריך שיינתן גם לילד במשפחה שעומדת לפני הרחקה.
זאת באמצעות עו"ס מנוסה בטיפול בילדים, שיעניק את הטיפול המקצועי המסייע, ככל הניתן בנסיבות אלה, כאשר לנגד עיניו עומדת טובת הילד.
על רשות האוכלוסין להעמיד לרשות מתקן יהלו"ם איש מקצוע מתאים, לאלתר.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין, כי עליה להגדיר בבירור את מטרות הליווי של העו"ס, הפעולות שעליו לבצע, תחומי אחריותו והיקף סמכויותיו.
עוד על הרשות לקבוע כיצד תתועד פעילות העו"ס, לרבות תיעוד ההנחיות לצוות המתקן, אם הן נדרשות, בדבר הטיפול בקטין.
סעיף8 לחוק העובדים הסוציאליים, התשנ"ו - 1996 , קובע כי חובה על עו"ס לשמור בסוד מידע על אדם שמסר לו אדם, אשר הגיע אליו במסגרת מקצועו, והוא אינו רשאי לגלותו אלא באחת מאלה: האדם שעליו המידע הסכים בכתב אחר י שהוסברה לו משמעות ההסכמה, זולת אם העובד הסוציאלי שוכנע שהגילוי עלול לפגוע באותו אדם או בבן משפחתו; העובד הסוציאלי שוכנע שהמידע דרוש לשם טיפול בילדיו הקטינים של אותו אדם; הגילוי דרוש ל שם מניעת פגיעה באדם כלשהו; קיימת בחוק חובה או רשות לגילוי המידע; הגילוי נדרש על ידי ועדת המשמעת; הגילוי דרוש למטרת פיקוח מקצועי על עבודת עובדים ; בית משפט שבפניו התעורר הצורך בגילוי המידע, התיר את גילוי המידע, אם נוכח שקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת.
ואולם, באחד המקרים צירפה רשות האוכלוסין לתגובתה לעתירה, שהוגשה לבית משפט, את חוות דעתה של עו"ס מתקן יהלו"ם אשר פגשה במשפחה במתקן, לשם סתירת טענות המשפחה 58 .
על הרשות להקפיד כי חוות דעת ומידע שנמסר לעו"ס לא ייחשפו, אלא בנסיבות הנזכרות בחוק.
בתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה נמסר כי פורסם מכרז לבחירת עובד סוציאלי שיועסק "באופן בלעדי בליווי הרחקת משפחות".
לאורך התקופה שבה מורחקות משפחות של זרים מישראל, עלו טענות מצד גורמים שונים בדבר הליכי המעצר, הכליאה וההרחקה.
בחלוף זמן מעת התרחשות הדברים קשה לבדוק חלק מהטענות הללו, בייחוד כאשר המשפחה כבר אינה בארץ.
ממסמכי רשות האוכלוסין עולה כי באפריל 2012 פנה מנכ"ל הרשות לעובדת בכירה לשעבר במשרד המשפטים, וביקש שהיא תערוך בקרה במתקן יהלו"ם.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2012 , היא ביקרה במתקן כמה פעמים; באוגוסט 2012 היאהגישה דוח ביקורת ראשוני למנכ"ל הרשות, ובו התייחסה למגוון היבטים, בעיקר לתנאיו הפיזיים של המתקן ולהליכי הפעלתו.
על פי תשובת הרשות, הוגשו לה שני דוחות ביקורת נוספים, ולדבריה, הליקויים שצוינו בהם תוקנו.
58 עת"ם 11-08-29231 מטייס ואח' נ' משרד הפנים.
פקודת בתי הסוהר (נוסח חדש), התשל"ב- 1971 , מסדירה מינוי מבקרים רשמיים לבחינת תנאי בתי הסוהר, ניהולם התקין והטיפול באסירים.
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה בדבר ביקורים במתקני כליאה, החליטו השר לביטחון פנים ומפכ"ל המשטרה, בשעתם, על פי הצעתו של היועץ המשפטי לממשלה, להנהיג הסדר של מבקרים רשמיים במתקני מעצר שבאחריות משטרת ישראל; הנחיה זו חלה אפוא על ביקורים במתקני כליאה בכלל, דהיינו בתי סוהר, בתי מעצר ותאי מעצר בתחנות59.
59 "ביקורים במתקני כליאה", הנחיות היועץ המשפטי לממשלה 4.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1961 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על היועץ המשפטי לממשלה לשקול למנות נציג מטעמו לבחינת תנאי המשמורת ויחס לעצירים במתקן יהלו"ם, וכן לבחון את האפשרות להסדיר זאת בדין.
הטיפול בקטינים בלתי מלווים .
קטינים בלתי מלווים, הנכנסים לישראל ללא היתר, מגיעים, בין היתר, כדי להתפרנס ולסייע בפרנסת המשפחה שהותירו מאחור.
בדרך חוו רבים מהם מצבים טראומטיים, ועם הגעתם הם נדרשים להתמודד עם משבר הגירה, עם קשיי שפה, עם פערים תרבותיים, עם בדידות, עם היעדר תמיכה משפחתית וחברתית, עם תופעות פוסט -טראומטיות ועם אי -ודאות לגבי העתיד.
רוב הקטינים הבלתי מלווים הם בני 14 שנים ויותר60 .
בכל אחת מהשנים 2011- 2009 טופלו בממוצע בישראל 174 .
קטינים בלתי מלווים הקטינים הבלתי מלווים, המגיעים דרך גבול הדרום, מועברים עם תפיסתם על ידי צה"ל למתקן סהרונים, עד שיתפנה להם מקום במקום המשמורת המיועד להם: מתקן מת"ן לקטינים ומתקן גבעון לקטינות (ראו לעיל).
על פי הנוהל הבין-משרדי, במהלך תקופת המשמורת יש לערוך לקטינים בדיקות רפואיות; יש להפגישם עם עו"ס; יש להביאם בפני ממונה ביקורת הגבולות ובפני בית דין למשמורת; יש לבחון חלופת משמורת עבורם; ובמקרה שיש ספק באשר לגילם - יש לערוך להם בדיקת גיל.
כל אלו עשויים להיערך בכל אחד ממתקני המשמורת.
הטיפול בקטינים בלתי מלווים מוסדר, כאמור, בנוהל בין-משרדי.
הנוהל מבהיר כי לאחר שהות קצובה במתקן מעבר, ולאחר גיבוש המלצת עו"ס שפגש בקטין, יבחן ממונה ביקורת גבולות מטעם רשות האוכלוסין את השמת הקטין באחת מחלופות המשמורת האלה: פנימייה של משרד החינוך; פנימייה של משרד הרווחה; אפוטרופוס; חלופת משמורת בקהילה (להלן - משמורן).
על פי נתוני מתקן מת"ן, מעת הקמתו ועד מאי 2012 , עברו134 קטינים לחסות משמורנים בקהילה; 88 ;קטינים עברו לפנימיות של משרד החינוך36 קטינים עברו לפנימיות של משרד הרווחה; 2 ,עזבו ללא רשות.
תהליך ההשמה עשוי להתארך בשל כמה סיבות דוגמת הימנעות מקליטתם לפנימייה במהלך חופשות הקיץ או החגים.
ממסמך שכתבה עו"ס של מתקן מת"ן ניתן ללמוד על הקטינים הבלתי מלווים ועל נסיבות הגעתם לישראל: הקטינים מצהירים על רצונם לעבוד, גם אם הם בני 12 או פחות, ולכן רבים מהם יעדיפו שהייה אצל משמורן על פני פנימייה.
הם חשים בלחץ עצום להשתחרר ממשמורת ולעבוד, לחץ המתעצם בש יחות טלפון עם משפחותיהם, אשר מצפות לקבל מהם כסף.
הקטינים מעידים על תשלומים גבוהים שנאלצה משפחתם לשלם למתווכים שונים כדי שיסייעו להם להגיע לישראל, דרך מצרים.
לדבריהם, פעמים רבות לוות המשפחות כסף כדי שהנער יוכל להגיע לישראל לעבוד ולשלם את שכר המתווכים באמצעות שכרו.
הקטינים חיים בארץ בתנאים טובים יותר משל משפחותיהם, משום שהם מקבלים מזון לפחות.
עובדה זו מייסרת את הקטין, ובכך מרעה את מצבו הנפשי.
קיים שוני בין עמדת העו"ס .
60 הטיפול בקטינים בלתי מלווים בני פחות מ-14 .
שנים שונה, ולא יידון בדוח זה 1962 דוח שנתי63ג .
לגבי טובת הקטין - השמתו במסגרת חינוכית וטיפולית מתאימה, רצוי - פנימייה, המאפשרת לקטין "קפיצה התפתחותית" ו"רווחה נפשית", לבין הרצון שמביע הקטין עצמו - לעבוד.
על כל אלה מתווסף הפער התרבותי: בארצות המוצא נתפסים בני העשרה כבוגרים, כבעלי משפחות וכמפרנסים, אך לא כך בישראל.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1963 .
משך זמן השהייה במשמורת ומכסות להשמה בפנימיות .
על פי הערה כללית מס' 6 לאמנה בדברזכויות הילד יש להפעיל את כל המאמצים, לרבות זירוז הליכים, כדי לאפשר שחרור מידי של הילד הבלתי מלווה מהמעצר והשמתו במסגרת מגורים הולמת אחרת.
הנוהל הבין -משרדי קובע כי קטין לא יוחזק במשמורת מעבר לנדרש לצורך עריכת בדיקות רפואיות ומציאת חלופת משמורת.
אם הוחלט על החזקת קטין במשמורת, הוא יוחזק עד לתקופה של 60 ,יום ברציפות אשר לאחריה ישוחרר לאחת מחלופות המשמורת המוזכרות בנוהל.
להלן נתונים על הזמן הממוצע שבו הוחזקו קטינים בלתי מלווים במתקני המשמורת: טבלה 4 .
*)ממוצע שהייה (בימים תקופה .
62 יולי 2012 סהרונים .
126 ספטמבר 2012 גבעון .
68 נובמבר 2011 - אפריל 2012 מת"ן .
85 ספטמבר 2011 - אוקטובר 2011 מת"ן * נתוני סהרונים עוסקים בקטינים, שהוחזקו במתקן ביום 15.
12 , תקופת החזקתם אחרי מועד זה - לא נספרה במניין הימים.
נתוני גבעון עוסקים בקטינות שהוחזקו במתקן ביום 24.
12 , תקופת החזקתן אחרי מועד זה - לא נספרה.
בתקופה נכללת רק החזקתן בגבעון ולא התקופה שקדמה לה בסהרונים.
קטין או קטינה שהוחזקו במת"ן או בגבעון, בדרך כלל הוחזקו קודם לכן בסהרונים, ולכן יש לצרף לגביהם את שתי תקופות החזקתם במתקנים (כל אחת מתקופות אלה חורגת, בממוצע, ממשך הזמן המרבי המותר על פי הנוהל הבין-משרדי).
פועל יוצא מצירוף התקופות הוא, שככלל, הוראות הנוהל בעניין זה אינן מיושמות.
בעת עבודת המטה הבין-משרדית לגיבוש ובחינת הנוהל, מסרו נציגים בכירים של משרד החינוך כי המשרד "אינו נוטל על עצמו (וממילא אינו רואה עצמו מחויב) להתמודד עם תופעה רחבה של מציאת חלופות משמורת לקטינים השוהים בישראל שלא כדין".
נציגי משרד הרווחה טענו כי פנימיות משרד הרווחה מיועדות לנערים בעלי קשיים שונים מאלה של הקטינים הבלתי מלווים, ולכן יש להקים מוסד המיועד לשמש חלופת משמורת לקטינים אלו; כמו כן טע נו כי אין בידי משרדם הכלים להתמודד עם צורכי הקטינים הללו, שמאפייניהם שונים לגמרי מילדי הפנימייה האחרים.
יש להעיר כי במרץ 2011 ,ציין נציג מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים במסגרת דיון בנוהל הבין-משרדי, כי מתקן מת"ן אמור לשמש מתקן מעבר בלבד ו"כי אין גם לשכוח כי מבחינת חוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 מקום משמורת אינו אמור לשמש כפנימיית קבע לקטינים".
בעקבות הצורך שעלה בהשמת קטינים בלתי מלווים בפנימיות, קבעו המשרדים מכסות של קטינים שייקלטו: משרד החינוך הקצה 100 מקומות בפנימיות שבפיקוח המינהל לחינוך התיישבותי, וכן הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1965 .
50 מקומות בפנימייה המיועדת לקטינים זרים בלבד בניצנה (להלן - פנימיות משרד החינוך, ראו לעיל); משרד הרווחה הקצה 30 מקומות בפנימיות שבפיקוחו (להלן - פנימיות משרד הרווחה).
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 נכתב כי בפנימיות נקלטת אוכלוסיית תלמידים הטרוגנית בעלת מאפיינים מורכבים, ויכולת הקליטה שלהן מצומצמת; כי לא התקבל תקציב ייעודי לקליטת הקטינים הזרים; וכי לאחרונה מתנגדים חלק ממנהלי הפנימיות לקלוט קטינים זרים משיקולים חינוכיים ואחרים.
בתשובתו מינואר 2013 ציין משרד החינוך כי הוא עושה כל אשר ביכולתו כדי להעמיד לרשות המוסדות הפנימייתיים את כל הכלים הדרושים לקליטת הקטינים הזרים, בתחום הלימודי, בתחום החברתי, בתחום הפסיכולוגי ובתחום הסוציאלי.
על משרד החינוך לוודא שיינתנו הכלים המתאימים למוסדות פנימייתיים לשם טיפול הולם בקטינים חסרי מעמד, ולוודא שייעשה המאמץ הדרוש להסרת חסמים לקליטתם המוצלחת.
אם הדבר כרוך בהקצאת משאבים נוספת, מוטל על משרד החינוך להביא את הנושא גם לפני משרד האוצר, לשם מציאת המקורות התקציביים.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה, מדצמבר 2012 , נכתב כי בפועל הוא חרג ממכסה זו, וכי במהלך השנים 2011 -2012 הושמו במגוון סידורים חוץ- ביתיים 50 .
קטינים בלתי מלווים 3.
בספטמבר 2011 כתבה נציגת פרקליטות המדינה ממשרד המשפטים, אשר ייצגה את המדינה במסגרת העתירה בבג"ץ פלונים, לנציגי משרד המשפטים, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר משרד החינוך, משרד הרווחה, שירות בתי הסוהר ורשות ההגירה: "הבעיה העיקרית היא במשך אחזקת הקטינים במתקן ]מת"ן[- הקטינים שוהים במתקן תקופות ארוכות ביותר, עד כדי שנה ויותר, הרבה מעבר לחודשיים שבנוהל הקטינים, והרבה מעבר לתפישת המתקן כתחנת מעבר".
בעניין זה כתבה ראש אגף האסיר בשב"ס למשנה ליועץ המשפטי לממשלה במאי 2012 : "אזלו אפשרויות ההשמה במוסדות הרווחה ובפנימיות בקהילה.
משמעות הדברים היא כי תקופות השהיה במתקן מת"ן מתארכות והולכות.
ברי כי רשימת ההמתנה בבית הסוהר סהרונים גדלה והולכת, וללא יציאה ממתקן מת"ן, לא ניתן יהיה לשלב בו קטינים נוספים".
מהתיעוד עולה כי החל באוקטובר 2010 ועד מאי 2011 לא נקלטו קטינים בפנימיות של משרד החינוך, משום "שנגמרו המכסות"; בחודשים ינואר 2011 עד ספטמבר 2011 , לא נקלטו קטינים בפנימיות של משרד הרווחה; בהתאם, משך השהייה הממוצע של קטינים במתקן מת"ן בנובמבר 2011 היה182 ימים (כחצי שנה).
,ממסמכי שב"ס עולה ההשפעה השלילית הקשה הנובעת מהתארכות הכליאה ובכלל זאת תחושות הנערים שאין להם מה להפסיד בהיעדר "אופק שחרור": "לאחרונה קיים ביטוי מוחשי לתחושת הייאוש המשתלטת עליהם בצורת עלייה של ממש בהתבטאויות ונסיונות אובדניים; הנערים מר גישים שאין להם מה להפסיד יותר; אנו צופים כי יתגברו (בהתאם למצב בעבר) אירועי ניסיונות אובדניים.
ואירועים שליליים, לרבות נסיונות בריחה מן המתקן".
בדיון בעניין הנוהל הבין - משרדי במרץ 2011 ,ציינו נציגי שב"ס כי "מצב זה מביא ללחץ רב בתוך המתקן לתסיסה ואף לנסיונות אובדניים; בחודש שקדם לדיון היו ארבעה נסיונות אובדניים, שניים מתוכם ממשיים".
דוח ועדת בדיקה של שב"ס במתקן מת"ן מספטמבר 2011 העלה כי בשנה שחלפה מעת פתיחת מתקן מת"ן, היו 19 מקרים שבהם נכבלו קטינים בידיהם וברגליהם למיטה לשם מניעת התאבדותם; בשלושה מקרים נוספים נכבלו קטינים כאמצעי ריסון; מינואר 2012 ועד מאי 2012 היו ארבעה מקרים שבהם נכבלו קטינים למניעת פגיעה עצמית.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1967 .
שהייתם הממושכת של קטינים בלתי מלווים במתקני משמורת, גם בשל קיומן של מכסות מוגבלות לקליטתם בפנימיות, מחייבת דיון מחודש של הגורמים שגיבשו את הנוה ל הבין -משרדי, לרבות משרד החינוך ומשרד הרווחה, וגיבוש דרכי פעולה שיאפשרו לשחרר קטינים ממתקני המשמורת במהירות.
פעולות אלו יש לבצע בדחיפות כדי לשחרר מיד קטינים ממשמורת ולשכנם במסגרת מגורים הולמת אחרת.
כך יימנעו השפעות שליליות על הקטין, הנובעות מהתארכות הכליאה.
לשם החלטה בעניין הטיפול בזר, שנראה כקטין או שמציג עצמו קטין, וכאשר קיים ספק אם הוא אכן קטין, יש צורך להעריך את גילו הביולוגי.
מדברים שכתבה עו"ס מטעם משרד הרווחה במתקן מת"ן עולה כי לא פעם קיים פער בין מראה הנער והתנהלותו, לבין הגיל שעליו הוא מצהיר; כמו כן קורה כי אין התאמה בין מראה הנער והתנהגותו לבין גיל העצמות וההתפתחות המינית שנמצאה בבדיקת הגיל שלו.
ההנחיות בעניין זה פורטו ב"נוהל הערכת גיל ביולוגי של בני נוער וצעירים אגב הליכים משפטיים בנוגע לשהייה שלא כדין בישראל", שקבע שיטות להערכת גיל ביולוגי, לרבות צילום רנטגן ובדיקת רופא מומחה באנדוקרינולוגיית ילדים.
הנוהל קובע כי רשות האוכלוסין תישא בהוצאות הבדיקות; הוא אינו מגדיר את המועד המרבי עד קבלת התשובה.
לצורך קיום בדיקות אלה והערכת גילם של קטינים בלתי מלווים, בכל המתקנים, התקשרה רשות האוכלוסין בחוזה עם רופאה מומחית.
בדצמבר 2009 , במאי 2010 ושוב במרץ 2011 , בהתאם לסיכום דיונים במשרד המשפטים בעניינם של קטינים בלתי מלווים, ביקשה ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים מנציגי הרשות ומנציגי משרד הבריאות לבחון את האפשרות להתקשר עם רופאים נוספים לצורך עריכת בדיקות הגיל.
בינואר 2012 פנה הממונה על האגף לסיוע משפטי לכמה גורמים, ובהם ראש מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין, בבקשה להגדיל את מכסת הרופאים המומחים המבצעים את בדיקות הגיל, וכך לזרז במידה רבה את ביצוע הבדיקות.
משלא נענה, פנה שוב במרץ 2012 ובאפריל 2012.
מדברים שכתבו הממונה על האגף ועובדת באגף עולה ש"חרף ההכרח לבצע את בדיקות הגיל בהקדם הניתן עת כלואים הקטינים בבתי הכלא, כיום ישנה רופאה אחת ויחידה אשר מבצעת את כל בדיקות הגיל לכל הקטינים בכל בתי הכלא, על כל המשתמע מכך".
מנהל מינהל אכיפה וזרים מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 כי הרופאה נבחרה במכרז, שבמסגרתו לא השתתפו מועמדים נוספים; כיוון שכך, התקשרה הרשות עמה בלבד.
על רשות האוכלוסין לפעול לזירוז הליכי בדיקות הגיל, ולהתקשר עם רופאים נוספים לצורך זה, ככל הנדרש.
בתשובת הרשות מנובמבר 2012 נכתב כי יפורסם מכ רז למינוי רופאים נוספים לביצוע בדיקות גיל.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1969 .
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות , התשכ"ב - 1962, קובע כי בית המשפט רשאי למנות אפוטרופוס לקטין ששני הוריו אינם מסוגלים למלא כלפי הקטין את חובותיהם, כולן או מקצתן .
החוק קובע כי יחיד, תאגיד או האפוטר ופוס הכללי יכולים לשמש אפוטרופוס, שחובתו לדאוג לצורכי הקטין .
האפוטרופוס חייב לדאוג לצורכי הקטין, לרבות חינוכו, לימודיו, הכשרתו לעבודה ולמשלח יד ועבודתו; הוא רשאי להחזיק בקטין ולקבוע את מקום מגוריו והוא מוסמך לייצגו; במילוי תפקידיו חייב האפוטרופוס לנהוג לטו בת החסוי כדרך , שאדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין.
הנוהל הבין -משרדי קובע כי עם החלטת ממונה ביקורת גבולות על שחרורו והשמתו של קטין במסגרת חינוכית שבאחריות משרד החינוך, או במסגרת טיפולית שבאחריות משרד הרווחה, או בידי אפוטרופוס או במקרים חריגים במשמורן, "יועבר המידע הרלוונטי בצירוף חוות דעת של העובד הסוציאלי וההסכמות הדרושות למשרד הרווחה", שיפעל למציאת הסדר אפוטרופסות מתאים להשמת הקטין כאמור.
בדיון בין -משרדי, שנערך במרץ 2007 , בהשתתפות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה נידון גם נושא מינוי אפוטרופוסים לקטינים בלתי מלווים, והובהר בו כי מינוי אפוטרופוס כרוך בהליך משפטי; ישנם ארגונים שונים המתמנים כאפוטרופוסים, ויש צורך בתקצובם.
בדיון שהתקיים בפברואר 2007 , אגב ניסוח הנוהל הבין -משרדי, ציינו נציגי משרד החינוך כי בכל הנוגע לקטינים הבלתי מלווים המושמים בפנימיות משרד החינוך, יש לקבוע איש קשר ממשרד הרווחה או ממשרד הפנים שיקבל על עצמו אחריות לטיפול בקטין באחד מהמקרים האלה: היפלטות מהפנימייה; צורך רפואי; השגחה בחופשת הקיץ.
בפברואר 2007 ,דנו בנושא נציגים ממשרד הרווחה משרד המשפטים ורשות האוכלוסין וסיכמו כי יש למנות לכל קטין בלתי מ לווה אפוטרופוס שיהא אחראי לו משפטית.
כן נקבע כי משרד הרווחה ידאג למינויו.
הבדיקה העלתה כי ההחלטה לא בוצעה: משרד הרווחה לא הסדיר מינוי אפוטרופוסים לקטינים הבלתי מלווים.
בדצמבר 2009 נערך דיון במשרד המשפטים, בהשתתפות נציגי רשות האוכלוסין, משרד החינוך ומשר ד הרווחה לגבי יישום הנוהל.
בדיון ציין מנהל המינהל לחינוך התיישבותי במשרד החינוך כי לא מונו אפוטרופוסים לקטינים המושמים בפנימיות המשרד, ולכן נדרש מנהל המוסד החינוכי למצוא להם מסגרות זמניות לשהייה בעת חופשות מהלימודים.
היועצת המשפטית של משרד הרווחה אמרה כי "כיום המדינה אינה מממנת משמורן או אפוטרופוס".
בדיון סוכם כי "יש להקפיד על שחרור הקטין לידי אפוטרופוס שמונה על ידי בית המשפט לענייני משפחה ולא לידי משמורן; מן הראוי שמשרד הרווחה יסייע לשב"ס במציאת מועמדים מתאימים לתפקיד אפוטרופוס; על משרד הרווחה לדאוג לכך שאישור משמורנים כאפוטרופוסים על ידי בית המשפט ייעשה בזמן הקצר ביותר האפשרי; משרד הרווחה יעביר הערכה של עלות תמיכה כספית באפוטרופוסים לקטינים בלתי מלווים עד לפברואר 2010 למשרד האוצר וללשכת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה".
במאי 2010 כתבה היועצת המשפטית של משרד הרו וחה למשרד המשפטים בנושא גובה התשלום לאפוטרופוס כי יש להבחין בין תשלום לאפוטרופוס שאינו מגדל את הקטין, לבין תשלום גבוה יותר שלו זכאי משמורן הממונה כאפוטרופוס, המוערך ב- 2,000 .
ש"ח לחודש; כן תצטרך המדינה לדאוג לביטוח בריאות לקטין הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1971 .
בספטמבר 2010 כתבה מנהלת שירו ת לילד ונוער במשרד הרווחה למנכ"ל המשרד על הנושאים הבלתי פתורים בעניינו של הנוהל הבין-משרדי, וציינה כי "לא יתאפשרו מינויים של גופים כאפוטרופוסים, בהיעדר מימון לתשלום שכר טרחה עבור אפוטרופסותם".
עד מועד סיום הבדיקה, ספטמבר 2012 , במשך למעלה מארבע שנים מאז פרס ום הנוהל, לא הסדיר משרד הרווחה את הסדר האפוטרופסות המתאים לקטינים שהוחלט על שחרורם ממשמורת כנדרש.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 נכתב כי פניות למינוי אפוטרופוס, שהועברו למשרד, נעשו בעיקר שעה שהיה צורך בהתערבות רפואית בהסכמת אפוטרופוס וטופלו כנדרש.
עוד נכתב כי על פי הנוהל, על העו"ס במתקן הכליאה לפנות למשרד הרווחה, בצירוף ההסכמות הנדרשות כדי שהמשרד יפעל למציאת הסדר אפוטרופסות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי כדי שתהיה תכלית לפנייתם של העובדים הסוציאליים במתקני הכליאה למינוי אפוטרופוס, היה על מטה המשרד להשלים את עבודת ההכנה באשר להסדר האפוטרופסות האפשרי כקבוע בנוהל, ולהודיע על כך לעו"ס במתקני המשמורת.
אם אכן אין מניעה למנות אפוטרופוסים כאמור, על משרד הרווחה לפנות בהקדם האפשרי לעו"ס במתקני המשמורת ולהנחותם בדבר הליך המינוי, לרבות המסמכים הנדרשים מהם.
מעקב ובקרה על המשמורנים .
על פי הנוהל הבין-משרדי, לאחר גיבוש המלצת עו"ס שפגש בקטין, יבחן ממונה ביקורת גבולות מטעם רשות האוכלוסין את השמת הקטין באחת מחלופות המשמורת; שחרורו של קטין בן 16 ;או יותר ממשמורת ייעשה לידי אפוטרופוס במקרים חריגים ועל פי נימוקים שיירשמו הוא יועבר לחלופת משמורת בקהילה - להשגחתו של משמורן.
משמורן הוא בדרך כלל קרוב משפחה של הקטין, בדרגות קרבה שונות, או חבר בקהילתו.
העו"ס במתקן מת"ן אינה ממליצה על השמה אצל משמורן, אם אין בידיו המסמכים האלה: אישור שהייה תקף בישראל; שלושה תלושי שכר אחרונים; חוזה דירה תקף שבו מצוין שמו כאחד הדיירים.
עוד קובע הנוהל כי לשם שחרורו של קטין לחסותו של משמורן, על העובד הסוציאלי במתקני המשמורת להיפגש עם המועמד לשמש משמורן כדי שישתכנע כי ביכולתו ובכוונתו של המועמד לפעול לטובת הקטין, להבטיח את שלומו ולספק את מזונותיו ואת שאר צרכיו.