HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
האופרטיבי של מערכת הביטחון , שיכין את העורף ל מצבי חירום וירכז את הכנת הרשויות .
המקומיות וגופי החירום למצבים אלה .
יצוין כי בביקורות שרח"ל עשתה בנושא מוכנות הרשויות המקומיות לשעת חירום השתתפו נציגי .
ועדת מל"ח המחוזיות, שבין היתר אחראיות להכנת אותן רשויות לשעת ח ירום.
המים ופקע"ר, החברים בוועדות המל"ח המחוזיות , השתתפו גם הם בביקורת המוכנות שעשתה .
רח"ל ברשויות המקומיות.
רח"ל גם עושה ביקורות בנושא מוכנות משרדי הממשלה והרשויות .
הייעודיות, ובהן רשות המים, לשעת חירום .
רח"ל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי וביוני 2022 ,כי כחלק מפעילותה ליישום ההמלצות .
מדצמבר 2019 היא כבר לא מבצעת פעילויות כבעבר ב היערכותן של הרשויות המקומיות .
לחירום, אלא "פועלת מול משרדי הממשלה בלבד .
הגורם האמור להוביל את הפעילויות .
בהיערכות ומוכנות הרשויות המקומיות לחירום הוא פיקוד העורף 14 , רח"ל פועלת באיוש .
ובהכשרת כוח אדם ברח"ל שישמשו ראשי תחומים למל"ח במחוזות פיקוד העורף.
רח"ל כי היא תשתף פעולה ותייעץ מקצועית לגורמים ממשלתיים אחרים "בפעילויות שיראו לנכון .
11 על פי החלטת הממשלה1716 " : הרשות המקומית אחראית בתחום שיפוטה, באמצעות ועדת המל"ח המקומית, לבצע .
את המשימות הדרושות להבטחת האספקה והשירותים החיוניים לאוכלוסייה, לטיפול באוכלוסייה ולמתן שירותי סעד .
ופינוי על פי הוראת החוק, בהתאם לתוכניות שקבעה הרשות המקומית, ולתוכניות משרדי הממשלה והרשויות .
הייעודיות שא ושרו ע"י ועדת המל"ח העליונה".
12 /החלטת ועדת השרים לביטחון לאומי ב43 מיום 19.
13 בתחילת שנת 2018 מינה שר הביטחון דאז ועדת מומחים, בראשות האלוף במיל' אבי מזרחי, שתבחן את יחסי הגומלין .
ואת חלוקת תחומי האחריות והסמכות בין רח"ל לבין פיקוד העורף (להלן - ועדת מזרחי).
דוח הוועדה, שהוגש לשר .
הביטחון במאי 2018 , העלה כי יש חפיפה בין פעילות רח"ל לפעילות פיקוד העורף .
כמו כן הומלץ בדוח כי תהיה .
הבחנה ברורה בין שני הגופים מבחינת תפקידם וייעודם.
14 אולם רח"ל מסרה כי היא "המשיכה ברציפות במימוש אחריותה לביצוע ביקורות היערכות ומוכנות לחירום ברשויות .
המקומיות הכוללות גם את תחום המים והביוב".
אספקת מי שתייה בשעת חירום צה"ל .
פיקוד העורף בצה"ל (להלן - פקע"ר) .
פקע"ר הוקם בפברואר 1992 , במסגרת הפקת אחד מלקחי מלחמת המפרץ, כדי לפעול בחזית .
האזרחית בעתות שגרה וחירום, ועל מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום.
בשיתוף פעולה עם ארגוני החירום השונים בישראל, לרבות רח"ל, ובין היתר עומד בקשר עם .
הרשויות המקומיות ופועל לקידום מוכנותן להתמודדות עם מצבי חירום.
כמו כן, נציגי פקע"ר .
חברים בוועדות מל"ח הפיקודיות והמחוזיות 15.
החלטת ממשלה מיולי 202116 קבעה כי הרשות הממשלתית למים וביוב תהיה רשות ייעודית .
במסגרת הניהולית של משרד האנרגייה, מונחית ומודרכת על ידי משרד האנרגייה17 .
להחלטת ה ממשלה האמורה מיולי 8618 משרד האנרגייה חבר בוועדת מל"ח העליונה (ראו .
רשות ייעודית עליונה לאנרגייה ומים .
בדצמבר 2018 ועדת מל"ח עליונה אישרה כינון של רשות ייעודית עליונה לאנרגייה ומים במשרד .
האנרגייה מינואר 2019 (להלן- רשות עליונה), שייעודה לשמש גוף מרכז, תומך ומתכלל את .
פעילויות הרשויות הייעודיות הקיימות במשרד האנרגייה; הכנת משק האנרג ייה והמים, על .
הגורמים השונים הפועלים בו והמערכות השונות הנכללות בו, לתפקוד מיטבי בשעת חירום.
ועדת מל"ח עליונה קבעה כי הרשות העליונה תפעל בהתאם להנחיות ועדת מל"ח העליונה, שר .
האנרגייה ורח"ל בכל לנוגע להיערכות ולמוכנות, וכי בשעת חירום תפעל הרשות כחלק ממערך .
עוד נקבע כי פעילותה של הרשות העליונה לא תחליף את הפעילויות .
המקצועיות של הרשויות הייעודיות.
בין תפקידי הרשות העליונה בעיתות שגרה וחירום: תיאום בין כלל גורמי משרד האנרגייה .
והפעלתם; הנחיה, תפעול וריכוז של כל פעילויות הרשויות הייעודיות המתבצעות במסגרת .
המשרד - ביניהן ומול גורמים חיצוניים; הצגת תמונת מצב כוללת של משק האנרגייה והמים לשר .
האנרגייה, לוועדת מל"ח עליונה, לרח"ל וגורמים רלוונטיים אחרים; ביצוע הפעילות הנדרשת מול .
משרדי ממשלה שונים ואזרחי המדינה; פעילות מול גורמי חוץ ותקשורת; קביעת סדרי עדיפויות .
15 מעבר לפעילות פיקוד העורף לצה"ל קיימים מספר תחומי פעילות ואחריות נוספים במסגרת ההתמודדות עם אירועי .
חירום ומשברי מים: אחריות כמסייע לגופים האזרחיים המטפלים באירוע חירום כדוגמת סיוע בהעברת מכליות מים .
ומסוקים להעברת דגימות והכל בהתאם לאפשרויותיו ועל פי המצב בשטח; וכ"פוקד על" על אירועים ומשברים, .
במידה והועבר אליו הפיקוד.
כמו כן, לצה"ל אחריות כוללת כ"ריבון" בשטחי יהודה ושומרון ובשטחים שבאחריותו, .
16 החלטת ממשלה134 "העברת סמכויות הנתונות לפי חוק משר לשר; העברת שטח פעולה ממשרד למשרד; קביעת .
שרה כשרה אחראית על חברות; ביטול משרד משאבי המים, שינוי בחלוקת התפקידים בין השרים ותיקון החלטות .
17 בכפוף להוראות וסייגים הקבועים בחקיקה לרבות בחוק המים התשי"ט-1959.
18 החלטת ממשלה 1716 ,""תכנון המשק החיוני של המדינה לשעת חירום והפעלתו בשעת חירום 6.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום הן במסגרת הפנים-משקית (בתחומי האנרגייה והמים) והן בפעילות מול גורמי שלטון אחרים; .
תמיכה לוגיסטית בפעילותם של משרד האנרגייה והרשויות הייעודיות.
הרשות הממשלתית למים וביוב .
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים) היא רשות מאסדרת ומפקחת שמטרתה, .
בין היתר, להבטיח כי שירותי המים והביוב יינתנו ברמת שירות, איכות ואמינות נאותה ובמחירים .
סבירים לכלל תושבי המדינה.
מועצת רשות המים (להלן - מועצת הרשות) מפקחת על הרשות .
ומופקדת בין היתר על הסדרת משק המים, פיתוחו והפיקוח עליו ועל קביעת תעריפים לשימושי .
חוק המים, התשי"ט-1959 (להלן- חוק המים), קובע כי מנהל רשות המים רשאי להכריז על .
אירוע פגיעה במים19 , ומשהכריז כאמור רשאי הוא לצוות על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את .
הדרוש לשם טיפול באירוע כאמור20 .
כמו כן מנהל רשות המים משמש ראש הרשות הייעודית .
למים לשעת חירום 21 ומרכז את הפעילות בתחום מניעתם של אירועי פגיעה במים ומשברי מים, .
ההיערכות להם והטיפול בהם באמצעות הגופים שיפורטו להלן.
עוד נקבע בחוק המים כי מועצת .
רשות המים תקבע "כללים לעניין הכרזה על אירוע פגיעה במים, דרכי הטיפול באירוע כאמור, .
הדרכים למניעתו, להפסקתו, להחזרת ה מצב לקדמותו ולמניעת הישנותו, ולהסדרת אספקת .
מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מאירוע כאמור".
הרשות הייעודית למים לשעת חירום מופעלת על ידי אגף בי טחון מים, חירום, מידע וסייבר .
ברשות המים (להלן - אגף ביטחון מים).
לפי החלטת ממשלה 171622 רשות ייעודית תהיה .
מוסמכת ואחראית בתחום שהיא מופקדת עליו "לנקוט אמצעים בעוד מועד ככל הדרוש .
להבטחת הכנתו של המשק החיוני לקראת תקופת הפעלת מערך מל"ח".
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2021 כי היא משתתפת בפורומים של רשות .
החירום הלאומית ופקע"ר, וכי מנהל אגף ביטחון מים מייצג אותה בפורומים האמורים.
19 בהתאם לסעיף18 "א(א) לחוק המים ""אירוע פגיעה במים- אירוע הגורם או העלול לגרום לפגיעה ממשית באספקת .
מים המיועדים לשתייה, באיכות המים כאמור או ביכולת של מקור מים ותשתית מים המיועדים לשתייה לשמש .
20 בהתאם לסעיף18 א(ב) לחוק המים מנהל הרשות הממשלתית רשאי להכריז על אירוע פגיעה במים, ומשהכריז כאמור .
רשאי הוא "לצוות על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את כל הדרוש לשם טיפול באירוע כאמור, מניעתו, הפסקתו, .
החזרת המצב לקדמותו ומניעת הישנותו, ולשם הסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מאותו אירוע, לתקופה .
לפי סעיף 18 )א (גמועצת הרשות הממשלתית תקבע כללים בעניין והכל בכפוף להסתייגויות .
שאין בכך כדי לפגוע בסמכויות משרד הגנת הסביבה ומשרד הבריאות כאמור בסעיפים 18 א(ה) ו-(ו).
21 בהחלטת הממשלה 1716 , ""תכנון המשק החיוני של המדינה לשעת חירום והפעלתו בשעת חירום( 6.
כי כל משרד ממשלתי אחראי להפעלת המשק החיוני בשעת חירום בתחומים שהוא מופקד עליהם בעת רגיעה.
כפועל יוצא מהחלטת ממשלה זו, רשות המים הוגדרה כ"רשות ייעודית למים לשעת חירום"; "רשות ייעודית" הוגדרה .
בהחלטה זו כ"מסגרת שמשרד ממשלתי בתחום אחריותו הועיד אותה, באישור ועדת משק לשעת חירום עליונה, .
לביצוע פעולות המתחייבות מהחלטה זו באישור הנהלת המשרד".
אספקת מי שתייה בשעת חירום המינהלה הארצית לביטחון מים .
המינהלה הארצית לביטחון מים הוקמה על פי החלטת הממשלה מנובמבר 200623 , שהטילה על .
מנהל נציבות המים דאז (שסמכויותיה הועברו לרשות המים) להקים מינהלה ארצית לביטחון .
מים "אשר תשמש מטה מקצועי בין-משרדי לביטחון מים, המיועדת לסייע לנציב המים להיערך .
אל מול איומים על מים, לתאם ולנהל אירועי פגיעה במים ולפעול למניעתם".
משרד הבריאות אחראי לבריאות הציבור, ובין היתר לטיפול התברואתי במי השתייה, ובכלל זה .
הוא מאסדר את לקיחת הדגימות במתקני מים ואת הפעלת המעבדות לגילוי ולזיהוי של חומרים .
מסוכנים ורעילים במים וכן מפקח על תחומים אלה 24 ; משרד הבריאות הוא הגורם הבלעדי .
המוסמך לקבוע אילו שי מושים במים מותרים לציבור, להורות על סגירת מקור מים שזוהם .
ולהנחות את הציבור בנושא דרכי השימוש במים, כגון הרתחה.
בין תפקידי המשרד להגנת הסביבה, עליו לפעול למניעת זיהום מקורות מים מזיהומים .
משרד הפנים הוא המאסדר של השלטון המקומי .
לשר הפנים יש סמכויות נרחבות בכל הנוגע .
לפיקוח על הרשויות המקומיות ולהסדרת פעולותיהן, והדבר מעוגן בכמה דברי חקיקה, ובראשם .
פקודת העיריות, פקודת המועצות המקומיות [ נוסח חדש] והצווים שהוצאו מכוחן.
באחריות לגיבוש מדיניות כוללת להסדרת השלטון המקומי, להכוונת פעולותיהן של הרשויות .
המקומיות ולפיקוח על תפקודן התקין.
המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים (להלן - מינהל .
החירום) פועל לקידום ולשיפור של המוכנות התפקודית של הרשויות המקומיות בשעת חירום.
מקורות היא חברה ממשלתית, ספק שירות חיוני, מונופול טבעי וספק מי השתיי ה הגדול ביותר .
מקורות מפיקה כ-40% מכלל המים המופקים, המטוהרים והמותפלים בישראל, וכן .
מוליכה ומספקת כ-69% מכלל אספקת המים בישראל וכ -81% מהצריכה הביתית25 .
הארגון וההפעלה שפרסמה רשות המים בשיתוף עם גורמים שונים בינואר 2007 (להלן- נוהלי .
23 החלטת הממשלה633 ( ", "הקמת מנהלה ארצית לביטחון מים 5.
בהתאם להחלטה, נציב המים או מי מטעמו .
יעמוד בראש המינהלה, והחברים בה יהיו נציגי המשרדים והגופים האלה: משרד הביטחון, משרד הבריאות, צה"ל, .
משטרת ישראל, משרד הפנים, המטה ללוחמה בטרור, המשרד להגנת הסביבה, הוועדה לאנרגייה אטומית, מל"ח.
נציג חברת מקורות ונציג מרכז השלטון המקומי יזומנו לישיבות המינהלה בהתאם לצורך.
24 לגבי מתקני המים של חברת מקורות הסמיך משרד הבריאות צוותים בחברה שיוכלו לבצע בעצמם פעולות של גילוי .
וזיהוי, לקיחת דגימות מים והעברתן למעבדות.
25 על פי הנתונים שצוינו בדוחות השנתיים של מקורות ל- 31.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום ארגון והפעלה) 26 ,, בעת אירועי חירום שבמסגרתם מופסקת אספקת המים או נפגעת איכותם .
מקורות מחויבת לעשות הכול כדי להמשיך לספק מים ממקורות חלופיים לרשויות המקומיות .
וליישובים שהיא משמשת ספק מים שלהם.
במסגרת ההתמודדות עם אירועי פגיעה במים ומשברי מים, משטרת ישראל מסייעת לגורמים .
המקצועיים האזרחיים בביצוע תפקידיהם ובכלל זה שמירה על הסדר הציבורי, הנפש והרכוש.
הרשויות המקומיות, תאגידי המים וספקי מים מקומיים אחרים .
בהתאם לתפיסה המבצעית והארגונית להיערכות הרשויות המקומיות לאספקת מים ולחלוקתם .
בעת משבר מים, שהוגדרה בנוהלי ארגון והפעלה, בעיתות חירום האחריות לטיפול במשבר מים .
ולחלוקת מים מוטלת על הרשות המקומית בתחומה, בשל היותה הממשק העיקרי עם .
האוכלוסייה ונקודת המפגש בין כלל הגורמים.
משבר המים יטופל, בין היתר, תוך שילוב .
הגורמים הארציים המשתתפי ם בטיפול במשבר מים, ותוך קבלת סיוע מרבי של אמצעים .
מרשויות מקומיות שכנות ומהדרג הארצי.
כמו כן, הרשויות המקומיות, תאגידי המים ושאר ספקי המים אחראים למיגון ולאבטחה של .
מתקני המים ומערכות המים שברשותם; לביצוע פעולות תפעוליות; ולביצוע שינויים במערכות .
אספקת המים בעת משבר המים, בהתאם להוראות שיקבלו.
תרשים 4 להלן מתאר את חלוקת האחריות והסמכויות בין הגופים העיקריים בעניין ההיערכות .
של המשק בעתות שגרה לאספקת מים בשעת חירום.
26 נוהלי הארגון ו ההפעלה בנושא "הערכות הרשות המקומית לטיפול באירועי פגיעה במים ומשברי מים ברגיעה .
ובחירום" של רשות המים בשיתוף גורמים שונים ובהם משרד הביטחון, משרד הבריאות, משרד האנרגייה, צה"ל, .
משטרת ישראל, המשרד לאיכות הסיבה, מטה מל"ח ארצי, מרכז השלטון המקומי [ )(נוהל ארעיינואר 2007 ,] להלן .
- נוהלי ארגון והפעלה).
אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 4: חלוקת האחריות והסמכויות בתחום היערכותו של משק המים - .
לאספקת מים בשעת חירום .
* נציגי רשות המים ופקע"ר חברים בוועדות מחוזיות ומבצעים, בשיתוף עם רח"ל, ביקורת בנושא מוכנות .
הרשויות המקומיות לאספקת מים ב שעת חירום .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום פעולות הביקורת .
בחודשים יוני-דצמבר 2021 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה את פעולות .
רשות המים וספקי מים שונים לקידום מוכנות משק המים לאספקת מי שתייה לתושבים בשעת .
משבר מים, בהיבטים של תרחישי הייחוס ויעדי השירות, פעולות רשות המים לקידום ההיערכות .
לאספקת מים בשעת חירום; מוכנות תאגידי המים והביוב, הרשויות המקומיות ובתי הח ולים .
לאספקת מים בחירום; ריתוק קבלנים בשלב ההתאוששות; תיאום וחלוקת האחריות בין הגורמים .
ואכיפת הנחיותיהם; ואסדרה בתחום הגנת הסייבר ופיקוח על ספקי המים בנושא.
ניתוח מידע שנאסף ועובד מתוך ממצאי ביקורות שעשו בשנים האחרונות רשות המים ורח"ל ב- .
95 מ-159 ;הרשויות המקומיות שהתאגדו בתאגידי מים וביוב 16 מ-23 הרשויות המקומיות .
החייבות בתיאגוד שלא התאגדו; ו-51 מ-54 .
מועצות אזוריות ובתאגידי המים והביוב הביקורת .
נעשתה ברשות המים, בדיקות השלמה נעשו במשרד האנרגייה, במשרד הבריאות, ברח"ל, .
במקורות, במערך הסייבר הלאומי (להלן - מס"ל) .
תרחישי ייחוס ויעדי שירות .
המסגרת להיערכות והתפיסה הלאומית .
כאמור, אחד מתפקידי רח"ל הוא לרכז את עבודת המטה בעניין הגדרת האיום ותרחישי הייחוס .
לעורף (ניתוח האיומים והשפעתם הכוללת על המרחב האזרחי) במישור הלאומי על יסוד קביעת .
בפברואר 2016 הפיצה רח"ל למשרדי ממשלה וגורמים נוספים את תרחיש הייחוס המצרפי .
(לשנים 2016 - 2020 ), ובאוגוסט2016 הפיצה להם את איום הייחוס27 המצרפי לשנים2016 - .
2020 (להלן- איום הייחוס המצרפי).
ביוני 2016 אישרה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי את .
תרחיש הייחוס המצרפי הלאומי לשנים 2016 - 2020 .
בתרחיש הייחוס המצרפי, המתכלל את כלל התרחישים הרלוונטיים במתארי האיום השונים, .
הוגדרו תרחישי הייחוס, כהתפתחות אפשרית של מתקפה, אירוע חירום או משבר, הכוללת את .
משך האירוע ואת המענה הנדרש לכך.
מטרתם העיקרית של תרחישי הייחוס היא לקבוע תוכניות .
עבודה לצורך תכנון ההיערכות, תורת ההפעלה, רמות המלאי והאמצעים.
בתרחיש הייחוס המצרפי רשימת התשתיות המאוימות, וצוינו בה בין השאר מתקנים מסוימים 28.
27 ' איום הייחוס' מוגדר כ"איום הנגזר ממכלול האיומים האסטרטגיים, הנכללים בהערכת המודיעין, כחלק מהערכת .
המצב בתחום הביטחון הלאומי, והוא האיום המוגדר בתסריט הייחוס" (אג"ם-תוה"ד ע מ' 31 [1998]).
הייחוס מוגדרים האיומים המרכזיים, הקונקרטיים, שאליהם יש להפנות את המאמץ המבצעי -המדיני האסטרטגי .
28 עוד נכתב בתרחיש הייחוס המצרפי כי מפורטים בו האירועים ברזולוציה מוגבלת, שנועדה לספק רק תשתית בסיסית .
של התרחשויות; וכי כל אחת מהרשויות הייעודיות במערך תידרש "לתרגם " תרחיש זה לתרחיש ייחוס ענפי, ובו .
אמורות להיקבע הנחות היסוד התכנוניות ברמת הפרטנות הטכנית-תפעול ית הרחבה הנדרשת, על מנת להנחות את .
התכנון בדרג הענפי הספציפי.
אספקת מי שתייה בשעת חירום בתרחיש הייחוס המצרפי גם נקבע כי הארגונים הרלוונטיים (ארגוני החירום, משרדי ממשלה, .
רשויות מקומיות) יכינו תרחישי ייחוס ענפיים29 .
כנגזר מתרחיש הייחוס המצרפי .
המינהלת הארצית לביטחון מים מיפתה את פוטנציאל האיומים על המערכות להפקה ולאספקה .
של המים, סיכמה את תרחישי הייחוס וקבעה תשריטים מפורטים לצורכי תרגול וסימולציות.
הקמת רח"ל ופרסום "איום הייחוס המצרפי" במישור הלאומי, עודכן תרחיש הייחוס הענפי .
רשות המים קיבלה מגורמים שונים את תרחישי הייחוס במישור הארצי/לאומי, כמפורט .
להלן: בשנת 2004 - קבלת תרחיש ייחוס לרעידת אדמה מהוועדה ה בין-משרדית לרעידות .
אדמה; בשנת 2005 - קבלת תרחיש ייחוס לטרור בלתי קונבנציונאלי ממשרד הביטחון ; בשנת .
2007 - קבלת תרחיש ייחוס במתאר למשק לשעת חירום; בשנת2009 - קבלת איומי הייחוס .
מניתוח תרחישי הייחוס והאיומים הנוגעים למים, ובין היתר מהשוואה בין מתארי האיום השונים .
שביצעה רח"ל, הסיקה רשות המים כי היא חייבת להתכונן לתרחיש "החמור - הסביר" המתאפיין .
בהפסקה של אספקת מים לאזורים גדולים (מטרופולין), העלולה להתרחש כתוצאה מרעידת .
בסיכום דיון שהתקיים ב- 23.
10 קבע ראש רח"ל כי תרחיש הייחוס למערך .
המים "יתבסס על התרחיש לרעידת אדמה הרסנית במדינת ישראל עם התאמות הנדרשות .
לתרחיש מלחמה ובדגש על התחום הבלתי קונבנציונאלי".
לפיכך, כדי להכין את מערך משק .
המים להתמודדות עם המתארים השונים, הוגדר באישור ראש רח"ל תרחיש ייחוס מוביל שאליו .
מתכוננת רשות המים, כתרחיש רעידת אדמה בתוספת השלמות לצורכי היערכות למלחמה, .
בדגש על נשק בלתי קונוונציונלי וטרור בלתי קונוונציונלי 31 ,כאשר מאמצי בניית הכוח ומוכנות .
משק המים יתרכזו במתן מענה אופרטיבי בעניינו בעת הצורך 32.
,מכאן שלפי עמדת רח"ל ורשות המיםתרחיש הייחוס החמור ביותר שאליו משק המים צריך .
להיערך בעניין אספקת מים בשעת חירום הוא רעידת אדמה.
הנחת היסוד היא שלתרחיש אחר .
יימצא מענה לאספקת מים בחירום במסגרת תוכנית המענה לתרחיש רעידת אדמה 33 ,.
בהתאם להנחה זו אם הגור מים השונים במשק המים ייערכו לספק מים בהתרחש רעידת אדמה, .
הרי שהיערכות זו תאפשר להם להתמודד עם אספקת מים בכל מקרה חירום אחר.
מאפייני ההתמודדות עם ההשפעות של רעידת האדמה על שרשרת אספקת המים, שהם .
המאתגרים ביותר מבין מקרי החירום האפשריים.
אתגר זה נובע מכך שבכל תרחיש ייחוס אחר, .
הפגיעה הצפויה היא נקודתית יותר.
כיוון שמשק המים בישראל מאופיין בביזור ובריבוי של .
29 "תרחיש ייחוס ענפיהוא תיאור סיפורי של התפתחות אפשרית של מתקפה, אירוע חירום או משבר בעורף, הכולל .
משך זמן והמענה הנדרש.
מטרתו העיקרית היא לקבוע תכנית עבודה לתכנון ההיערכות, תורת ההפעלה, סד"כ, .
תרחיש ייחוס ייכתב על ידי הארגונים הרלוונטיים לעורף (ארגוני החירום, משרדי הממשלה, .
רשויות מקומיות) כנגזר מאיום הייחוס ובהתייחס אליו".
ראו רח"ל, "איום הייחוס הלאומי לעורף לשנים 2009-2012 " .
ראו גם משרד מבקר המדינה, דוח שנתי 63( א2012 '), עמ483.
30 ,רשות המיםתרחיש הייחוס הענפי למים מתאר מוביל - רעידת אדמה (יוני 2019 .
31 תרחיש הייחוס הענפי למים, מתאר מוביל - רעידת אדמה עם השלמה לבק"נ וטב"ק (יוני 2019 ).
ידי ראש רח"ל באוגוסט 2019 .
32 הגורמים השונים במשק המים מתכונ נים, בין היתר, גם לתרחיש של זיהום מים.
המים עלולים לשמש נשא מהיר ויעיל .
לפיזור חומרים רעילים ולפגיעה נרחבת באוכלוסיות.
פוטנציאל האיומים והסיכונים לזיהום מים כולל בין היתר פעולות .
טרור, אסונות טבע, תקלות וטעויות אנוש.
בהתייחס לאספקת מי שתי יה חלופיים ב שעת חירום, היערכות לתרחיש .
של רעידת אדמה אמורה לתת מענה גם לתרחיש זיהום מים.
33 רשות המים יחידת ביטחון מים , מבנה וארגון - היערכות רשות המים למשברי מים ברגיעה ובחירום ( 27.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום מקורות אספקה אפשריים, ובין היתר מתבסס על ריבוי קידוחי המים הפרוסים באזורים נרחבים .
בארץ ומשמשים לאספקת מים, ההתגברות על פגיעה כזאת מאתגרת פחות מזו הצפויה עקב .
לעומת זאת, ברעידת אדמה הפגיעה הצפויה היא רחבת היקף, ואף עלולה לגרום .
נזקים כבדים למערכות אספקת המים באזורים גאוגרפיים נרחבים, יותר מכל פגיעה אפשרת .
אחרת, כמתואר להלן 34.
היערכות לאספקת מים במצב חירום של רעידת .
מסגרת להיערכות לרעידת אדמה שקבעה ועדת .
בשנת 1999 החליטה הממשלה להקים ועדת שרים לעניין ההיערכות לטיפול ברעידות אדמה .
(להלן - ועדת השרים) 35 .
ועדת השרים החליטה להקים ועדת היגוי לעניין זה36 .
הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה (להלן - ועדת ההיגוי) היא גוף מטה מייעץ לוועדת .
השרים בכל הקשור להיערכות לרעידת אדמה, ותפקידה לגבש צעדים ביצועיים להיערכות .
לרעידות אדמה, להנחות את ההיערכות של הגופים השונים ולהוציא לפועל את מדיניות ועדת .
הוועדה עוסקת בתיאום הפעילות הלאומית של כלל משרדי הממשלה, גופי החירום .
ומכוני המחקר, ובבקר ה על פעולות אלה.
בהחלטת הממשלה 162337 פורטו הפעולות והמטלות .
של משרדי הממשלה ויחידות הסמך לצורך היערכות לרעידת אדמה וצוין כי תוכניות העבודה .
השנתיות של משרדי הממשלה בתחום זה יוגשו לוועדת ההיגוי.
כמו כן הוטל על ועדת ההיגוי .
לעקוב אחר ביצוע ההחלטה ולדווח לוועדת השרים על ביצועה אחת לשנה.
שטח הפעולה של ועדת ההיגוי למשרד הביטחון, ולאחר יותר משנתיים מונה ראש רח"ל לשמש, .
נוסף על תפקידו, יו"ר ועדת ההיגוי.
בשנת 2010 החליטה הממשלה 38 כי יש להכין מסגרת היערכות לרעידת אדמה שההסתברות .
להתרחשותה נמוכה דייה אך אינה נמוכה מאוד, וכי ההוצאה הלאומית הנדרשת לכך מקובלת .
על ממשלת ישראל בהתחשב ביעדים אחרים, וכי בהתאם לכך על המדינה להיערך לרעידות .
אדמה שנזקיהן יהיו פחותים מנזקיו של אירוע קיצון נדיר .
בשנת 2012 אישרה ממשלת ישראל .
את המסגרת הלאומית להיערכות לטיפול בנזקי רעידת אדמה בישראלהמסגרת .
האמורה החליפה את תרחיש הייחוס משנת 2004 .
, אשר היה מחמיר יותרבהחלטת הממשלה .
נקבע כי היקף הנזקים בנפש וברכוש שאליהם יש להיערך ייקבע מפעם לפעם על ידי ועדת .
ראו להלן בפרק על הנזקים הצפויים לתשתיות המים בעקבות רעידות אדמה .
35 החלטתהממשלה 209 , "הקמת ועדת שרים לעניין היערכות לטיפול ברעידות אדמה" ( 29.
36 /החלטה רעד2 של ועדת השרים, "מינוי ועדת היגוי להיערכות לטיפול ברעידות אדמה" ( 12.
37 החלטת הממשלה1623 /(רעד2( ,) 29.
38 החלטת הממשלה 2305 /(רעד6) , ( 7.
39 החלטתהממשלה 4505 /(רעד17) , ( 29.
אספקת מי שתייה בשעת חירום ההיגוי, על בסיס אמת המידה ההסתברותית שנקבעה בהחלטת הממשלה ובהתאם ליכולת .
תרשים 5: ריכוז עיקרי החלטות הממשלה בענייןהיערכות לרעידת אדמה .
* ההחלטה מרחיבה את תקופת הפעלת מערך מל”ח באירועי חירום גם במצבים של אסונות טבע כגון .
רעידות אדמה, שיטפונות, ומגיפו ת, וכן גם למצבים של אסונות הנובעים מפליטת חומרים מסוכנים או .
אירועי טרור שלא בתקופת לחימה.
על בסיס החלטת הממשלה 4505 גיבשהועדת ההיגוי מסגרת מפורטת להיע רכות לרעידת .
אדמה הרסנית בישראל (להלן - המסגרת להיערכות) 40 .
בין היתר גיבשה הוועדה הערכה של .
נזקים אפשריים למבנים ולנפש שאליהם יש להיערך, על סמך פרמטרים אחדים ובהם עוצמת .
הרעידה41 , מוקד הרעידה42 , השפעות הרעידה43 ושעת התרחשות האירוע44 .
של הנזקים האפשריים למבנים ולנפש שאליהם יש להיערך, גיבשה הוועדה רשימה המפרטת .
את ההשפעות והתוצאות העיקריות של רעידת האדמה ואת הנזק העלול להיגרם לכל אחת מן .
התשתיות הקיימות במדינה, על פי הקריטריונים והתפיסה שגיבשו ואימצו ועדת ההיגוי .
על בסיס המסגרת להיערכות הוטל על כל גוף תשתית רלוונטי לבחון לעומק את .
מידת פגיעותם של המתקנים שברשותו לנזקי רעידת אדמה 45 .
משרד האנרגייה קבע באוגוסט .
2017 תרחישיייחוס שלפיהם יונחו הגורמים השונים במשרד, בין היתר במסגרת ההיערכות .
לאספקת מי שתיה בשעת חירום.
40 רח"ל וועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידת אדמה, תפיסה לאומית להתמודדות מדינת ישראל עם .
רעידת אדמה (פברואר 2017.
41 העוצמה נאמדה על בסיס הידע הקיים על רעידות אדמה קודמות בישראל.
42 על מנת שלא להיערך לרעידת אדמה ספציפית במקום מסוים, בוצע שקלול של רעידות רבות שמוקד התרחשותן .
באזורים שונים ברחבי המדינה, ובהם ים המלח, אזור בית שאן, העתק הכרמל ועמק החולה.
בארץ אזור אחד בלבד בעל ריכוז אוכלוסייה גבוה.
43 השפעות הרעידה על הקרקע אינן ודאיות, בשל ההבדלים בין מאפייני הקרקע במקומות שונים בארץ.
44 הצפי הואשיהיה הבדל בתוצאות הרעידה בין שעות היום השונות, בשל הבדלים בריכוזי האוכלוסייה ביום ובלילה .
ויכולת תגובה שונה של האוכלוסייה.
45 ,ראה לעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 70 א(2019 .
") "מוכנות המדינה לרעידת אדמה תשתיות לאומיות ומבנים .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום הנזקים הצפויים לתשתיות המים בעקבות .
להלן עיקר הנזק העלול להיגרם לתשתיות מים כפי שהגדירה ועדת ההיגוי, וכפי שאישר משרד .
האנרגייה בתרחיש הייחוס מאוגוסט 2017 : .
סיכום הנזקים והפגיעה בתשתיות המים .
במערכת המוביל הארצי .
1,000 פריצות בצנרת המיםהעירוני ת בכל המרחבים.
פריצתן של כ-25 - 35 בריכות אגירת מים ביישובים במרחבי הארץ.
התמוטטותם של 60 - 80 .
30-20 פריצות בקווי הובלת קולחים.
תוצאת הנזקים והשפעותיהם .
פריצות בצנרת(בעיקר בחיבורי צנרת ) ובמוביל הארצי, הן בצנרת הראשית שבין יישובים .
והן בצנרת המשנית, ימנעו המשך העברת מים דרך הצנרת שנפרצה , ויגרמו ל נזקים .
לתשתיות השאיבה של המוביל הארצי והרס משאבות בחלק מתחנות השאיבה.
כך המוביל הארצי יושבת עד לבדיקתו ולתיקונו.
,פריצות במכלי מים עירוניים ויישוביים הנכללים ב מערכת אספקת המים לתושבים, .
באזורים הרריים הפריצות במכלים בשילוב עם הפריצות בצנרת יביאו .
לכך שלא ניתן יהיה למלא מחדש את המכלים והתושבים ינותקו לחלוטין ממים זורמים.
קריסה של קידוחי מים, שמשמשים להפקת מים לצורך אספקה מקומית .
שיבושים בחשמל שיפריעו לשאיבה ולהזרמה ש ל מים, ושיבושים בתקשורת התפעולית של .
חברת מקורות שימנעו הפעלה מרחוק של מגופים ומשאבות וישבשו בכך את אספקת המים.
פריצת מאגרי מי קולחין, שתגרום לשיטפונות מקומיים.
חדירת מי ביוב למקורות המים .
פגיעות בצנרת המוביל הארצי שיגרמו לפריצת מים מהצנרת .
אספקת מי שתייה בשעת חירום משמעויות הפגיעה בתשתיות המים בהיבט של .
אספקת המים - בהתאם לתרחישי היי חוס שקבע .
בהתרחש רעידת אדמה שמוקדה בבית שאן: כל תושבי בית שאן, טבריה וצפת, 50% .
מתושבי חיפה ו- 20% מהתושבים המתגוררים צפונית לקו בית שאן-חיפה ובגולן ינותקו .
ממים זורמים למשך שבועיים לפחות.
נוסף על כך יהיו הפסקות באספקת המים לתושבים .
ביישובים נוספים רבים, וירידה ניכרת בלחץ המים בצנרת.
ב -5% מהשכונותשבערים .
ובשאר היישובים שבין הכרמל לקו אשדוד -קריית גת התושבים ינותקו ממים זורמים לפחות .
כמו כן, יהיו הפרעות באספקת המים וירידת לחץ בצנרת בי ישובים .
נוספים רבים באזור זה.
לפי התרחיש גם לא תהיה אספקת מים ל-70 רפתות גדולות ול- .
06 לולים גדולים, מחציתם באזור שבין בית שאן, טבריה ועפולה47.
בהתרחש רעידת אדמה שמוקדה ים המלח : כל תושבי אזור ים המלח, ערד, דימונה, .
מעלה אדומים, בית שמש, קריית ארבע, נווה זוהר, ערוער, נבטים וירוחם וכ-50% מתושבי .
הבקעה ינותקו ממים למשך שבועיים לפחות.
יהיו הפסקות באספקת המים לתושבים .
ביישובים נוספים רבים בדרום הארץ, וירידה ניכרת בלחץ המים בצנרת.
בערים ובשאר היישובים האחרים באזור שבין באר שבע, דימונה, קריית גת וירושלים .
התושבים ינותקו ממים זורמים לשבוע -שבועיים לפחות.
כמו כן יהיו הפרעות באספקת .
המים וירידת לחץ בצנרת ביישובים נוספים רבים באזור זה.
מסגרת לתכנון "קיום מזון ומים ראויים" במצבי .
כדי לתת מענה להשפעות ולתוצאות התממשותם של תרחישי הייחוס השונים , ובהתאם .
להחלטות הממשלה האמורות 48, וכפי שעולה ממסמכי רח"ל, רח"ל מקדמת מהלך נרחב כדי .
להסדיר ולתאם, בראייה מערכתית כוללת, את פעולות ההיערכות של משרדי הממשלה למצבי .
כדי להיערך לאתגר של אספקת שירותים חיוניים לציבור בשעת חירום, קבעה רח"ל יעדים .
לאומיים להיערכות ולאספקת השירותים החיוניים לציבור במצבי חירום.
הלאומי של "מים ראויים לשתייה בכמות התואמת את הצרכים הפיזיולוגיים ותנאי מזג האוויר, .
כולל את האמצעים ל אספקתם".
במסמך מסגרת לתכנון "קיום מזון ומים ראויים" קבעה 49 רח"ל את העקרונות לאספקת המים .
מטרת המסמך - להנחות את משרדי הממשלה והרשויות הייעודיות .
47 ,ועדת מל"ח עליונההיערכות לשיקום לאומי בעקבת רעידת אדמה (ינואר 2005) ', עמ66.
48 החלטתהממשלה 209 , ""הקמת ועדת שרים לעניין היערכות לטיפול ברעידות אדמה ( 29.
השרים (רעד/2 ,) ""מינוי ועדת היגוי להיערכות לטיפול ברעידות אדמה ( 12.
החלטת הממשלה1623 /(רעד2 ,) .
החלטת הממשלה 2305 /(רעד6 )( 7.
החלטתהממשלה 4505 /(רעד17 )( 29.
49 מסגרת לתכנון "קיום מזון ומים ראויים" (יוני 2020 .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום בתהליכי ההערכות לאספקת שירותי מזון ומים לאוכלוסיי ה במצבי משבר, חירום ואסון.
היתר, תפקידם להנחות בדבר פעולות התכנון האופרטיבי, הכשרת כוח אדם, ארגון, הצטיידות, .
קיום תרגילים ואימונים.
עוד קבעה רח"ל כי גישה למזון ושמירה על רמת תזונה נאותה הם .