HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לרשם התאגידים אין סמכויות חקירה כלפי שותפויות (בניגוד, למשל, לרשם העמותות); הפקודה אינה קובעת עיצומים כספיים ביחס לשותפויות שאינן ציבוריות67; לרשם אין סמכות להטלת קנסות פליליים 68 , ועוד.
נוסף על כך פקודת השותפויות, בניגוד לחוק החברות, אינה מחייבת שותפות להגיש דוח שנתי לרשם השותפויות.
רשם השותפויות פרסם רק שתי הנחיות בשני נושאים טכניים69 .
, וככלל אין הוא מפרסם עמדות שאין להן זיקה ישירה לנושאי רישום 2.
משרד מבקר המדינה קיבל מהרשם בינואר 2016 את מאגר השותפויות המוגבלות.
במאגר זה רשומות 3,458 שותפויות מוגבלות, מהן 137 שותפויות מוגבלות שהתאגדו בחו"ל ו-3,321 .
שותפויות מוגבלות שהתאגדו בישראלעל פי עיבוד נתונים אלו, שנעשה, לבקשת משרד מבקר המדינה, בפברואר 2016 , הוצלבו נתוני הרשם אל מול נתוני רשות המסים כדי לבחון את שלמות הדיווח לשני הגופים.
רוב השותפויות אינן ציבוריות 68 .
סמכות כזו נתונה בידי בתי המשפט 69 .
הנחיות להחייאת שותפות והנחיות לפירוק וחיסול שותפות משרד האוצר |229 .
האלו (למעט 15 מהן) מסווגות ברשם השותפויות .
כמעט כולן -3,442 מהן - לא שויכו ואינן רשומות במשרד פקיד שומה כלשהו ולא קודד להן סוג תיק הועלה כי כמעט כל השותפויות האלו (למעט 15 מהן) מסווגות ברשם השותפויות כ"פעילות".
כמעט כולן -3,442 מהן- לא שויכו ואינן רשומות במשרד פקיד שומה כלשהו ולא קודד להן סוג תיק70.
על פי סעיף63()(א2 " :) לפקודת המסראש השותפים, היינו אותו שותף מן השותפים תושבי ישראל ששמו נקוב ראשונה בהסכם על השותפות, - ואם אותו ראש השותפים אינו פועל, ראש השותפים הפועל - יערוך וימסור, לפי דרישת פקיד השומה, דו"ח על הכנסת השותפות בכל שנה, כפי שתתברר בהתאם להוראות פקודה זו, ויפרש בה שמם ומענם של השותפים האחרים שבפירמה ואת החלק שכל שותף זכאי לו בהכנסת אותה שנה; אם אין איש מן השותפים תושב ישראל, יערוך וימסור את הדו"ח מיופה כח, סוכן, מנהל או עמיל של הפירמה היושב בישראל.
על דו"ח כאמור יחולו הוראות פקודה זו בדבר אי- מסירת דו"ח או פרטים הנדרשים בהודעת פקיד השומה".
הועלה כי בניגוד להוראות סעיף זה, רק שש שותפויות מוגבלות מאלו הרשומות ברשם ה שותפויות דיווחו על הכנסות בשנת 2013 (כולן שותפויות לשם חיפוש נפט).
על פי נתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה מרשות המסים, יש 4,986 שותפויות חוץ (זרות) שהתאגדו מחוץ לישראל, שהן "מוגבלות" ונרשמו ברשות המסים (לצורך קבלת החלטת המיסוי), ולא נרשמו ברשם השותפויות על אף החובה להירשם אצלו71.
על פי בקשת משרד מבקר המדינה, עובדו נתוני שותפויות אלו.
לפי העיבוד שנעשה, כל השותפויות הללו מסווגות ברשות המסים כ"חסרי ישות", מאחר שאין להן תיק ברשם התאגידים.
כמעט כולן (למעט 17 ) .
"מוגדרות כ"פעילות2,953 מתוך4,986 שותפויות אלו לא שויכו למשרד שומה ולא קודד להן סוג תיק (כ-59% ).
שאר השותפויות קודדו בטעות כ"חברה רגילה" (1,135 שותפויות, כ-23% מהן), כ"חברה ללא פעילות או יתרה" (341, כ-7% מהן); כ"חברה סגורה שהטיפול השומתי בה נסתיים" (396, כ-8% מהן), ועוד.
רק312 מתוך4,986 שותפויות אלו (כ-6% ,)מהן דיווחו על הכנסות בשנת 2013 .
המדיניות הנוהגת במשרד שומה פשמ"ג, שבו מנוהלים783 תיקי שותפויות חוץ זרות, היא כי תנאי מקדים לפתיחת תיק מס לשותפות הוא קבלת החלטת מיסוי לגביה.
העובדה כי רוב תיקי שותפויות חוץ זרות הם תיקי קרנות הון סיכון , .
70 סוג התיק במס הכנסה מצביע על סוג הישות נשואת התיק, על פעילותה, לעתים על מקום רישומה, ועוד.
71 לפי סעיפים3 ,4 ,5 ,7 ,8 ,10 ,11 ,56 ,57 ,58 ,61 ,65 ,74 ,76 ,77 ו-79 .
לפקודת השותפויות 230 |דוח שנתי 68א .
ומיעוטן - קרנות פרייבט אקוויטי וקרנות גידור (קרנות פיננסיות המשקיעות בשוק ההון) יכולה ללמד על היקף החלטות המיסוי הניתנות לקרנות הון.
המסקנה העולה מנתונים אלו היא כי ההכנסות של השותפויות, אלו שהתאגדו בארץ ואלו שהתאגדו בחו"ל, מדּוו חות, אם בכלל, רק בתיקי השותפים ברשות המסים, אם יש תיקים כאלו (כל שותף מדווח רק על חלקו בשותפות).
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לבחון את הסיבות לאי- שיוך של אלפי תיקי שותפויות למשרדי שומה ואת ההשלכות של ליקוי זה על בחירת תיקים אלה בתכניות העבודה של הרשות.
ברשם השותפויות אין חובה לפרט את זהות המשקיעים בשותפויות שהם תאגידים.
כך שותפות הפועלת בארץ אשר שותפיה הם תאגידים אינה מדווחת לגורם שלטוני כלשהו (רשות המסים, רשם התאגידים) על זהות האנשים העומדים מאחורי השותפות, מקום תושבותם ושיעור החזקתם (בעקיפין) בשותפות.
זאת בדומה להחזקות של יחידים המחזיקים בעקיפין בחברה ישראלית באמצעות החזקותיהם בחברת אם זרה.
עניין זה משפיע על שאלות מס כמו פעילות פסיבית או אקטיבית של השותף הכללי, קיומו של מוסד קבע בישראל, מבחן השליטה והניהול וכו'.
חוסר הידיעה על זהות השותפים בקרנות עלול ליצור מצג שווא של משקיעים ישראלים המסתתרים מאחורי תאגידים זרים, כך שכספים של תושבי ישראל ינוידו לחו"ל כדי לחזור לישראל כהשקעות זרות, וזאת כדי לזכות בהטבות המס השמורות לתושבי חוץ.
במצב עניינים זה גם לא ניתן לאתר סיכוני הלבנת הון של כספים שהושקעו בקרנות.
סעיף63 א לפקודת השותפויות קובע כי שותף מוגבל המשתתף בניהול השותפות, ", כאילו היה שותף כללי, כל ]של השותפות[ יהא אחראי לכל חיוביה עוד הוא משתתף בניהולה".
לעתים מתבצע מינוי של השותפים המוגבלים או חלקם לדירקטוריון השותף הכללי, שהוא חברה בע"מ.
בדרך זו מוקנית באופן חוקי לשותפים המוגבלים הזכות להשתתף בניהול השותפות המוגבלת.
כך, על ול להיווצר מצב שבו השותפים המוגבלים זכאים לפטור ממס מכוח השיתוף המוגבל, בעוד בפועל הם נוטלים חלק בניהול השותפות באמצעות השותף הכללי.
במצב החוקי הקיים לא ברור מתי כהונתו של שותף מוגבל כדירקטור בחברת השותף הכללי היא לגיטימית, למשל במקרים שבהם המעורבות של השותף המוגבל נועדה להעניק לו זכויות מסוימות כדי להגן על האינטרסים שלו כשותף מוגבל (זכויות מיעוט ), ומתי מעורבותו עולה לכדי יכולת להשפיע על החלטות הדירקטוריון ומהווה השתתפות ב ניהול ובשליטה בשותפות.
בתשובה שמסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 :צוין "אכן, פעילות הרשם, כפי שהוגדרה על ידי המחוקק בפקודת השותפויות, היא בעיקרה רישומית.
פקודת השותפויות אינה מחייבת דיווח על זהות המחזיקים משרד האוצר |231 .
יש להבדיל בין רמת הפירוט הדרושה במישור הדיווח לרשם לבין רמת הפירוט הדרושה במישור האכיפה של רשויות המס.
במישור הדיווח לרשם החובה המקובלת היא לציין מיהו המחזיק הישיר.
די בכך לתכלית הרישום.
מובן שרשויות המס יכולות לצורכיהן לדרוש פירוט רב יותר, מהמחזיק או מהמוחזק".
מדיניות מסים קוהרנטית מבוססת על ערכים של שוויון ושל שקיפות.
הטבות מס כמוהן כסיוע ישיר מתוך תקציב המדינה, וזהו מכשיר חשוב לעידוד השקעות במשק הישראלי.
ניהול המתח בין הצורך בהגדלת ההכנסות מ מסים לבין הצורך בעידוד השקעות הוא נדבך מרכזי ב מערכת המס .
הקלת מס הנקבעת על פי שיקול דעת בלבד, ללא קריטריונים מוגדרים ואחידים, אינה רצויה.
הקלות המס למשקיעים זרים ניתנות כיום לקרנות ההון בלא שנקבעה לכך הסמכה מפורשת בלשון החוק .
משרד מבקר המדינה מברך את רשות המסים על קידום החקיקה שיזמה להסדרת ההקלות לקרנות ההון.
נוכח ההיקפים הגדולים של הטבות המס הגלומות בכלל הקרנות, מן הראוי להסדירן בחקיקה ובנהלים שיקבעו קריטריונים ברורים לקבלתן.
נוסף על כך יש מקום לבחינת התועלת המשקית שנובעת מהטבות אלו בחלוף השנים.
פרסום החלטות מיסוי מקדמיות על פי קריטריונים שייקבעו ויפורסמו לציבור עשוי להגביר את אמון הציבור ברשות המסים ולתרום לקיום דיון ציבורי בדבר התועלת שבמתן ההטבות.
על פי חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג -1963 (להלן- חוק מיסוי מקרקעין), על מקרקעין מוטלים המסים האלה: מס שבח מקרקעין7 שמשלם המוכר ומס רכישה8 שהקונה משלם.
כמו כן, על פי פקודת מס הכנסה (נוסח חדש), התשכ"א- 1961 (להלן- פקודת מס הכנסה) מוטל מס הכנסה על רווחים ממכירת מקרקעין שהם מלאי עסקי בידי המוכר (לדוגמה, קבלנים וסוחרי מקרקעין) ועל השכרה של מקרקעין.
מלבד זאת, על עסקאות מקרקעין שונות מוטל מע"ם.
מחירי הדיור בישראל נתונים בשנים האחרונות בעלייה ניכרת.
בתקופה מאי 2007 - ספטמבר 2016 עלה מדד מחירי הדיור הריאליים בשיעור של כ -89% .
בשנים האחרונות ננקטו מספר רב של צעדים בתחום המיסוי כדי להגדיל את היצע הדירות למגורים בטווח הזמן הקצר, ובין היתר, באמצעות מספר רב של שינויים בחוק מיסוי מקרקעין.
הטיפול בעסקאות מקרקעין ברשות המסים בישראל (להלן - הרשות או רשות המסים) נעשה באמצעות עשרה משרדי מיסוי מקרקעין אזוריים הפרושים ברחבי הארץ.
הנהלת הרשות מפקחת על משרדי מיסוי מקרקעין ומנחה אותם על ידי קביעת תכניות עבודה ופרסום הוראות מקצועיות.
על פי נתוני משרד האוצר, ההכנסות נטו ממיסוי עסקאות מקרקעין על פי חוק מיסוי מקרקעין בשנת 2016 הסתכמו ב-10.
7 מיליארד ש"ח, בדומה להכנסות בשנת2015 .
גביית מס שבח הסתכמה ב-2016 ב-4.
1 מיליארד ש"ח, וגביית מס רכישה הסתכמה ב-6.
בחודשים יולי-דצמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של רשות המסים בעסקאות מקרקעין.
הביקורת בוצעה בהנהלת הרשות, במשרדי שומה , במשרדי מיסוי מקרקעין ובמשרדי מע"ם.
בדיקות השלמה נעש ו ברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור (להלן - הרשות לאיסור הלבנת הון), באגף רישום והסדר מקרקעין שבמשרד המשפטים (להלן – אגף רישום מקרקעין) ובאגף הכלכלן הראשי - הכנסות המדינה, מחקר וקשרים בינלאומיים שבמשרד האוצר (להלן - מינהל הכנסות המדינה).
לחוק מיסוי מקרקעין קובע כי מס שבח יוטל על השבח במכירת זכות במקרקעין 8 סעיף9 (א) לחוק מיסוי מקרקעין קובע כי במכירת זכות במקרקעין יהיה הרוכש חייב במס רכישה.
מס הרכישה נקבע כשיעור משווי המכירה.
בנכסים שאינם דירת מגורים שיעור המס הוא קבוע, ואילו בדירות ששימשו למגורים שיעור המס מדורג.
ההון השחור בענף המקרקעין .
הביטוי "כלכלה שחורה" מציין את אותו נתח בפעילות הכלכלית שאינו כלול בתוצר המקומי הגולמי, ש הוא מדד המבטא את הערך הכולל של הסחורות והשירותים שיוצרו במדינה על פני תקופה .
עסקאות שבוצעו בכלכלה השחורה נועדו להשיג בדרך כלל אחת מן המטרות האלה לפחות: להימנע מתשלומי מסים, להימנע ממילוי חובות בירוקרטיות, לחמוק מאיסורים חוקיים, או שהן פעולות שהסחר בהם מוגדר כעבירה פלילית.
הבנק העולמי העריך את היקף ההון השחור בישראל בשנת 20079 בכ-%23 מהתוצר המקומי הגולמי 10, נתון המציב את ישראל במקום ה -20 בין26 המדינות שהיו חברות באותה שנה בארגון ה- OECD.
תרשים 1 : היקף ההון השחור בישראל בהשוואה למדינות ה- OECD , 2007 ) ) .
המקור: Friedrich Schneider, "Shadow economies all over the world", The World Bank 7/2010 .
מחקרים בעולם מציינים שענף הבנייה והנדל"ן הינו אחד הענפים שבהם מתנהל היקף הפעילות הגדול ביותר ללא דיווח לרשויות11 .
אדם המבקש להלבין הון יכול .
9 הנתון פורסם על ידי הבנק העולמי בשנת2010, אך נובע מהנתונים המתייחסים לשנת2007.
10 ,ראו גם מבקר המדינהדוח 65א (2014,) '"המאבק ב'הון השחור'", עמ3 .
11 ראו דוח של ה -FATF, Money Laundering and Terrorist Financing Through the Real Estate Sector מינואר2007 .
העוסק בהלבנת הון באמצעות סקטור הנדל"ן משרד האוצר |149 .
מציינים שענף הבנייה .
הפעילות הגדול ביותר .
הוא כ-15 מיליארד שקלים בשנה לעשות זאת באמצעות רכישת נכס נדל"ן.
גם את דמי השכירות הנובעים מהשכרת נכס הנדל"ן הוא יכול להלבין ולא לשלם את המס כדין לרשויות המס.
העלות הגבוהה של נכסים בשוק הנדל"ן, שמירת ערכם הכספי לאורך זמן והקלות היחסית שבה ניתן לרוכשם הופכות את רכישתם לאחד האמצעים הנפוצים ביותר להסתרת המקור של כספים שהתקבלו באופן לא חוקי.
רכישת מקרקעין היא אחת השיטות הנפוצות ביותר להלבנת הון.
לפיכך היא משמשת ארגוני פשיעה וכן משמשת אנשים פרטיים להתחמקות מתשלום מס כנדרש.
מחקר שנערך בישראל מציין כי היקף ההון השחור בענף הנדל"ן בישראל הוא כ-15 מיליארד שקלים בשנה12.
הרשות לאיסור הלבנת הון היא רשות מודיעיני ת פיננסית ללא סמכויות חקירה ופועלת על פי הכללים הבינלאומיים למאבק בהלבנת הון שקבע ארגון ה -FAFT13 ( Financial Action Task Force) , המפוקחת בישראל על ידי ארגון Moneyval14, השייך למועצת אירופה15 .
צורפה ישראל לארגון במעמד של משקיפההרשות לאיסור הלבנת הון מעבירה מידע רלוונטי לרשויות האכיפה כאשר קיים חשד ממשי להלבנת הון או למימון טרור.
הרשות לאיסור הלבנת הון מרכזת את הערכת הסיכונים הלאומית של המדינה בתחום הלבנת הון ומימון טרור.
הערכת הסיכונים נועדה למפות ולהעריך את הסיכונים הייחודיים לישראל בתחום, כנדרש על פי המלצות ארגון ה-FATF , ולסייע למקבלי ההחלטות בקביעת מדיניות והקצאת משאבים הנוגעים לתחומים אלה.
במסגרת תהליך הערכת הסיכונים הלאומית של המדינה 16 , תחום הנדל"ן מסתמן כאחד מהתחומים שבהם קיים סיכון להלבנת הון.
גם מחקרים מטעם מינהל הכנסות המדינה בשנים האחרונות הצביעו על חשש חמור להלבנת הון בתחום המקרקעין (ראו להלן).
רשות המסים אינה מדווחת במישרין לרשות לאיסור הלבנת הון על פעילות רכישה ומכירה של מקרקעין בישראל 17 .
המוסדות הפיננסיים מחויבים על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס 2000 ,חוק המאבק בטרור התשע"ו- 2016 והצווים שמכוחם בדיווח לרשות איסור הלבנת הון על פעולות שמבוצעות בחשבונות לקוחותיהם.
הדיווח מתבצע כאשר מתקיימות פעולות פיננסיות העונות להגדרות הקבועות בחוק .
12 במונחים כספיים לשנת2013 .
ראו מחקרו של ד"ר אביחי שניר, המכללה האקדמית נתניה, "ההון השחור המולבן בבועת הנדל"ן".
13 ארגון בינלאומי שמטרתו לפתח ולקדם מדיניות במישור הלאומי והבינלאומי שנועדה להיאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
14 Moneyval הוא ארגון השייך לאזור אירופה, וחברות בו כיום 30 מדינות אירופיות וארגונים בינלאומיים דוגמת קרן המטבע העולמית, הבנק העולמי וארגוני האו"ם למלחמה בפשיעה, בטרור ו בסמים.
15 מועצת אירופה הוא ארגון בינלאומי הפועל למען שיתוף פעולה בין מדינות אירופה.
16 במועד סיום הביקורת סקר הערכת הסיכונים הלאומי של המדינה היה עדיין בתהליך עבודה.
17 הרשות לאיסור הלבנת הון מקבלת באופן שוטף את מאגר הטאבו מהאגף לרישום מקרקעין שבמשרד המשפטים.
בעניין "דיווח רגיל" ו"דיווח בלתי רגיל".
דיווח בלתי רגיל נוגע לפעילות בלתי שגרתית בחשבון, שיש סיבה לחשוד שהיא קשורה להלבנת הון או מימון טרור, והיא מדווחת על פי שיקול דעתו של המוסד הפיננסי בהתבסס על היכרותו עם הלקוח ודפוסי פעולותיו העסקיות.
על מנת לאמוד את תופעת הדיווחים הבלתי רגילים בתחום הנדל"ן, ביקש משרד מבקר המדינה מהרשות לאיסור הלבנת הון את מספר הדיווחים הבלתי רגילים בתחום הנדל"ן בין השנים 2016-2014 :.
לוח 1 : מספר הדיווחים הבלתי רגילים בתחום הנדל"ן ( 2016 -2014 ) .
סעיף/ שנה 2014 2015 2016 (עד 13/9/16) סה"כ .
מספר דיווחים בלתי רגילים 9,276 10,264 8,997 28,537 .
המקור: הרשות לאיסור הלבנת הון.
כמו כן, משרד מבקר המדינה ביקש לקבל את פילוח סיבת הדיווחים הבלתי רגילים בתחום הנדל"ן: .
תרשים 2 : פילוח הדיווחים הבלתי רגילים בתחום הנדל"ן ( 2014) .
המקור: הרשות לאיסור הלבנת הון משרד האוצר |151 .
מנתונים אלו ניתן לראות כי מכלל הדיווחים הבלתי רגילים שעסקו בנדל"ן , 33% עסקו במשיכ ת מזומנים או בהפקדת ם.
השימוש הנרחב במזומן - אחד הסימנים הנפוצים ביותר להלבנת הון - מצביע ששוק הנדל"ן הוא שדה פעולה למלביני הון.
הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק 18 הצביעה על דפוס פעולה נפוץ לצורך הלבנת הון: רכישת נכסים כנדל"ן במזומן.
לדוגמה, כסף שמקורו בעבירה ישולם במזומן, והתמורה תוצג כמקור לגיטימי לכסף.
לעתים תועבר הבעלות בנכס פעמים מספר עד למכירת הנכס.
למשל, מזומנים שהופקו בעבירה יועברו לאיש קש, שירכוש את הנכס ויפקיד את המזומנים בחשבון המוכר.
לאחר מכן, הבעלות בדירה תועבר לגורמים הקשורים לעבריין, אשר ימכרו את הדירה לצד ג' בלתי קשור, והתמורה תועבר לחשבונם, אשר ינוהל עבור העבריין.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן טיפול רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון בעסקאות מקרקעין שבהן עולה חשש להלבנת הון: .
היעדר טיפול בהון השחור בענף המקרקעין .
היעדר מאגר מידע כולל לצורך איתור עסקאות מקרקעין שבהן עולה חשש להלבנת הון .
כל מכירה ורכישה של זכות במקרקעין מדווחת למשרדי מיסוי מקרקעין ומוזנת למחשבי רשות המסים.
הערך המוסף של הרשות לאיסור הלבנת הון במלחמה בהון השחור טמון במאגר הפיננסי הייחודי שבידיה, המאפשר איתור חשדות להלבנת הון ומימון טרור.
זאת באמצעות שילוב של מידע ממקורות שונים, ובהם מידע המתקבל מרשויות זרות מקבילות בחו"ל.
ככלל, גוף ציבורי אינו רשאי להעביר ידיעות על ענייניו הפרטיים של אדם ללא הסמכה בחוק או ללא הסכמתו של אדם למסירה כאמור19 .
כל העברת מידע בין גופים ציבוריים צריכה להתבצע על פי פרוצדורות שנקבעו בתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986.
בשנים האחרונות נעשו תיקוני חקיקה משמעותיים שעניינם הסדרת העברת המידע בין רשות המסים לרשות לאיסור הלבנת הון ולהפך 20 .
הסדרים אלו מהווים נדבך חשוב במלחמה בהון השחור, בהעמקת גביית המס ובצמצום העלמת הכנסות בידי עברייני מס.
אכיפה יעילה יותר צפויה להביא להגדלה משמעותית של בסיס המס בישראל, כמו גם ליצירת מערכת מס צודקת ושוויונית יותר.
18 ,ראו דוח הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי17 ביולי2014 .
19 ראו סעיף23 ,ב(א) לחוק הגנת הפרטיותהתשמ"א -1981.
20 ראו סעיף30 וסעיף31 לחוקאיסור הלבנת הון, התש"ס -2000 .
הון החוק לאיסור הלבנת הון, התש"ס-2000 , משרת מטרות ציבוריות חשובות.
אף אין ספק שכל משטר של איסור הלבנת הון ומניעתה כרוך באיסוף ובהעברה של מידע אישי, תוך פגיעה בזכות לפרטיות.
השאלה היא אם הפגיעה היא למען תכלית ראויה, ההולמת את ערכיה של מדינת ישראל, והאם היא מידתית.
ככל שמועלית הצעה להרחבת סמכותה של הרשות לאיסור הלבנת הון לאסוף מידע אישי ולשמרו במאגר מידע, יש לשוב ולבחון שאלה זו לגבי כל סמכות להעביר מידע ולקבל מידע.
בשנת 2004 פנה ראש הרשות לאיסור הלב נת הון דאז למנהל רשות המסים דאז בבקשה לקבל קובץ נדל"ן על מנת לקדם את הלחימה בפשיעה המאורגנת בישראל, בהלבנת הון ובמימון טרור.
במהלך השנים פנתה הרשות לאיסור הלבנת הון פעמים נוספות לקבלת הקובץ.
מידע זה נחוץ לרשות להלבנת הון, שכן הלבנת הון יכולה להתבצע, בין הי תר, על ידי תשלום חובות והעברות ערך בעסקאות נדל"ן ושעבוד נכסי נדל"ן.
שימוש נוסף במאגר זה הוא כדי לאמת דיווחים על היקפי עסקאות, וזאת בין היתר בהקשר של הטמעת כספים מולבנים בין כספים לגיטימיים.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, דצמבר 2016 , העברת מידע בנושא עסקאות נדל"ן21 מרשות המסים לרשות לאיסור הלבנת הון טרם הוסדרה, אף על פי שהרשות לאיסור הלבנת הון פנתה בעניין זה עוד בשנת 2004 ומספר פעמים נוספות לאחר מכן.
לפיכך אין מאגר מתכלל שיאפשר להצליב מידע בין העברת כספים לעסקאות נדל"ן ולאתר את העסקאות שבהן עולה חשש להלבנת הון.
כדי לאתר עסקאות נדל"ן בסיכון גבוה להלבנת הון, פנתה במאי 2016 ראשת הרשות לאיסור הלבנת הון למנהל רשות המסים וביקשה לקבל מידע בעניין עסקאות נדל"ן בשווי הגבוה משבעה מיליון ש"ח כל אחת שבוצעו במהלך השנים 2015-2010 .
נמצאשבמועד הביקורת לא העבירה רשות המסים לרשות לאיסור להלבנת הון את רשימת עסקאות הנדל"ן שבוצעו במהלך שש שנים אלו ובהן שווי העסקה עלה על סך של שבעה מיליון ש"ח.
לפיכך לא יכולה הרשות לאיסור הלבנת הון להצליב מידע זה מול המידע הקיים אצלה ולאתר מקרים שבהם קיים חשש להלבנת הון.
21 בעת ביצוע עסקת מקרקעין חייב הקונה לשלם מס רכישה והמוכר חייב במס שבח.
נתונים אלה מאוחדים לקובץ עסקאות אחד המכונה קובץ עסקאות נדל"ן.
,נוכח המחקרים המצביעים על חשש חמור להלבנת הון בתחום המקרקעין נדרש מידע מלא מכלל הגופים הרלוונטיים על מנת להילחם בהון השחור.
לפיכך, על רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון לשתף פעולה זו עם זו לצורך המלחמה בהון השחור.
במסגרת שיתוף הפעולה בין הגופים יש מקום לבחון את העברת המידע אודות הצדדים לעסקאות נדל"ן כדי לסייע באיתור גורמים המבצעים עסקאות מרובות בנדל"ן ואין בידם הסבר למקור הכספים, וכדי לסייע בחשיפת קשרים בין ישויות ובאיתור נכסים שהופקו בעבירה לצורך חילוטם במסגרת הליכים פליליים.
לפיכך, מן הראוי שרשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון יפנו לרשם מאגרי המידע במשרד המשפטים ויבחנו עמו יחד את האפשרות להעברת מידע בין הגופים האמורים.
רשות המסים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 (להלן- תשובת רשות המסים), כי היא בוחנת יחד עם פרקליטות המדינה והרשות לאיסור הלבנת הון את האפשרות לקבוע נוהל עבודה להסדרת אופן הטיפול בהעברת מידע ספציפי לרשות כאשר מתעורר חשש להלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 (להלן- תשובת הרשות לאיסור הלבנת הון), כי כבר כיום היא מקבלת מידע מרשות המסים על בסיס הגשת בקשה פרטנית.
נוסף לכך, רשות המסים מעבירה אליה מידע באופן יזום, כחלק משיתוף פעולה בחקירות, וכן במסגרת פרויקטים נקודתיים.
מעבר לכך, הרשו ת לאיסור הלבנת הון תשקול לפנות שוב לרשות המיסים ול חדש את בקשתה לקבלת הרשאה לצפייה במידע על עסקאות נדל"ן, וזאת בכפוף למגבלות השונות הקיימות בנוגע לחיסיון המידע שבידי רשות המסים.
אי-החלת חובת הדיווח על מתווכי נדל"ן לרשות לאיסור הלבנת הון .
ארגון ה-FATF מוביל מאז הקמתואת המאמץ באימוץ ו ביישום של אמצעים שימנעו את השימוש שעושים עבריינים במערכות פיננסיות.
כאמור, ביוני 2016 צורפה ישראל לארגון במעמד של משקיפה.
בשנים האחרונות זיהו ארגונים בין-לאומיים שימוש הולך וגובר בשירותיהם של נותני שירותים עסקיים לצורך פעולות הלבנת הון.
עקב התגברות המאבק הבין -לאומי בהלבנת הון, פונים עבריינים לשיטות מתוחכמות להלבנת כספים, ולשם כך נעזרים באנשי מקצוע הנותנים את השירותים האמורים.
המלצות 22 ו-23 להמלצות ארגון ה-FATF , אשר עוסקות בבעלי מקצועות ועסקים לא פיננסיים, מחייבות בין היתר הטלת חובות איסור הלבנת הון על מתווכי נדל"ן כאשר הם מעורבים בעסקאות עבור לקוח בנוגע לקנייה ולמכירה של מקרקעין.
יצוין כי מדינות החברות באיחוד האירופי מחויבות להחיל את משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור על גופים מחויבים, לרבות מתווכי נדל"ן.
בשנים האחרונות זיהו .
ארגונים בין-לאומיים .
ה-FATF הקובעות שיש להחיל משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור על מתווכי נדל"ן, חוק איסור הלבנת הון אינו מטיל כיום חובות כלשהן על מתווכי נדל"ן על אף המלצות ה-FATF הקובעות שיש להחיל משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור על מתווכי נדל"ן, חוק איסור הלבנת הון אינו מטיל כיום חובות כלשהן על מתווכי נדל"ן.
בחודש מאי 2012 הוגשה הצעת חוק ממשלתית22 על ידי הרשות לאיסור הלבנת הון להטלת חובת זיהוי, שמירת מסמכים ודיווח על עורכי דין, רואי חשבון, יועצי מס, מתווכים במקרקעין וכן על מי שעיסוקו במתן שירותי נאמנות, וזאת בהתייחס לפעולות מסוימות בעלות אופי פיננסי.
יוער כי במסגרת ביקורת ארגון Moneyval, שנערכה בישראל בשנת 2013 , נמתחה ביקורת על כך שמדינת ישראל טרם החילה משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור על מתווכי נדל"ן.
מן הראוי כי הרשות לאיסור הלבנת הון תבחן את האפשרויות העומדות לרשותה בהתאם לדין להטלת חובות איסור הלבנת הון על סוכני תיווך נדל"ן ביחס לעסקאות מקרקעין.
זאת מתוך מטרה לצמצם את הסיכון להלבנת הון, לקדם משטר אפקטיבי בתחום ולהתאימו לסטנדרטים בינלאומיים, תוך ביסוס מעמדה של מדינת ישראל כמדינת חוק השותפה למאבק הבין-לאומי בהלבנת הון.
הרשות לאיסור הלבנת הון השיבה כי החלת משטר הלבנת הון על מתווכי מקרקעין נכללה בגדר הצעת חוק ממשלתית , אך לאחר דיונים עם יו"ר ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת דאז, מר דוד רותם, הוחלט שלא לקדם את הצעת החוק.
עם זאת, בעקבות הצטרפות ישראל לארגון ה-FATF , נבחן הנושא שוב עם מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) במשרד המשפטים , וזאת כדי לגבש הסדר שיאפשר התמודדות עם סיכוני הלבנת הון, כפי שעולים בהערכת הסיכונים הלאומית בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור ובשים לב למאפיינים הייחודיים של הסקטור בישראל.
מתאם שלילי בין שווי הדירות להשקעה לשכר החודשי הממוצע של הרוכש .
בשנת 2015 ערך מינהל הכנסות המדינה מדגם של 200 רוכשי דירות להשקעה 23 באזור נתניה, המהווים רבע מכלל רוכשי הדירות להשקעה באותו אזור.
להלן הנתונים כפי שהוצגו בדוח המינהל: .
22 ראו הצעת חוק ממשלתית מספר 687 : הצעת חוק לאיסור הלבנת הון (תיקון מס' 11 ) (נותני שירות עסקי), התשע"ב-2012 ,7 במאי2012.
הוכנה ההצעה לקריאה שנייה ושלישית לאחר דיונים שערכה הרשות לאיסור הלבנת הון עם יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, הוחלט שלא לקדם הצעת חוק זו.
23 ראו סקירת ענף הנדל"ן שערך מי נהל הכנסות המדינה לרבעון הראשון של שנת 2015 , יוני 2015 .
כי נרכשו 136,135 דירות להשקעה, ומתוכן כ- 26,403 .
דירות (כ-19% ) נרכשו .
ששכרם עד 7,000 ש"ח ברוטו לוח 2 : הקשר בין מספר הדירות בבעלות משקיעים ובין השכר החודשי הממוצע למשק בית בנתניה .
מספר דירות כולל בבעלות שכר חודשי ממוצע למשק בית שווי דירות הכולל .
6-3 20,030 6,252,870 .
22 8,000 21,946,354 .
מנתונים אלו ניתן לראות כי רוכשים בעלי שלוש דירות להשקעה ומעלה מתאפיינים ברמות שכר נמוכות יותר ממי שרכש עד שתי דירות להשקעה, ואף שווי הרכישות שלהם גבוה יותר.
מינהל הכנסות המדינה קבע בסקירתו ב-2015 כי יש בממצאים אלו כדי להציב סימני שאלה ביחס למקורות ההון שאפשרו למשקיעים אלו לממן את רכישות המקרקעין, בייחוד לאור העובדה שמסוף שנת 2012 דרש בנק ישראל הון עצמי של לפחות50% .
לרכישת דירות להשקעה מחקר נוסף שערך מינהל הכנסות המדינה אמד את מספר הדירות שנרכשו בין השנים 2003 ועד2012 על ידי משקיעים ששכרם החודשי הוא עד 7,000 ש"ח (להלן - "משקיעים בעלי שכר ממוצע").
בשנים שנבדקו עולה כי נרכשו 136,135 דירות להשקעה, ומתוכן כ- 26,403 דירות (כ-19% ) נרכשו על ידי רוכשים ששכרם עד 7,000 ש"ח ברוטו.
סך שווי רכישות הדירות שנרכשו על ידי משקיעים בעלי שכר ממוצע עמד על סך של 17.
בדוח נוסף של מינהל הכנסות המדינה נמצא כי בין המחצית השנייה של שנת 2012 ועד שנת 2014 נמכרו בישראל כ - 50,000 .
דירות להשקעה הבדיקה העלתה כי הכנסתם של כ-18% ממשקי הביתשרכשו דירה להשקעה הייתה נמוכה מ - 7,000 ש"ח ברוטו בחודש.
יוער כי ההגדרה של קו העוני בישראל היא 2,820 ש"ח לאדם בודד24 .
המחיר הממוצע של הדירות שנרכשו על ידי משקי בית אלו עמד על 995,000 .
ש"ח לדירה מחקרים אלו מלמדים על שיעור גבוה מאוד ובלתי סביר של משקי בית בעלי הכנסה נמוכה בהשוואה לשווי הדירה הנרכשת שרוכשים דירות להשקעה, וקיים חשש כי הכנסתם המדווחת היא רק חלק מהכנסתם האמיתית, או שהם משמשים "אנשי קש" (הפועלים עבור מי המנסה לחמוק מתשלום מס).
24 על פי פרסומי הביטוח הלאומי לשנת2012.
משקיעי נדל"ן שייתכן .
בידיה נתונים אלו יכולים להצביע על או בדן מהותי של הכנסות ממסים לקופת המדינה.
יתר על כן, משקיעי הנדל"ן המלבינים את הונם ברכישת נדל"ן גם משפיעים על הגדלת הביקוש לדירות ומכאן שהם משפיעים על מחירי הדירות.
מתוקף תפקידה של רשות המס, עליה אמנם לדאוג בעיקר לעצם תשלום המס, אך עליה אף לבדוק את יכולת המ ימון של העסקאות גם אם משולם בגינן מס כדי למנוע אובדן הכנסות וכדי ליצור הרתעה מהעלמת מסים.
נמצא כי רשות המסים לא ביצעה פעולות סדורות לאיתור משקיעי נדל"ן שייתכן כי מימנו את רכישותיהם באמצעות הון שחור, אף על פי שכל הנתונים מצויים בידיה.
עוד נמצא כי ככלל בעת דיווח על עסקאות רכישה ומכירה של מקרקעין, רשות המסים אינה בודקת מהם המקורות למימון המקרקעין25 , אם אכן מדובר בשכר עבודה או בהכנסות לגיטימיות אחרות.
על רשות המסים בשיתוף הרשות לאיסור הלבנת הון לבחון את האפשרות להצלבת מידע כבר בשלב הדיווח על עסקת המקרקעין על מנת לבחון חריגות ביכולת הכספית לביצוע העסקה.
רשות המסים ציינה בתשובתה כי בפברואר 2016 הוקמה ועדה בנושא העברת מידע בענף המקרקעין בין מערכי המס.
כחלק מפעילות הוועדה יבחנו חבריה את נתוני העסקאות במקרקעין בהשוואה להכנסות המדווחות למס הכנסה, והמקרים החשודים יועברו לבדיקה במס הכנסה.
עוד ציינה הרשות כי החל ב שנת 2015 הוכנסו לתכנית העבודה תיקים של יחידים שבהם קיימות רכישות נדל "ן בסכום העולה על 5 מיליון ש"ח, כאשר ההכנסה השנתית הכוללת של בני הזוג קטנה מ-400 אלףש"ח.
25 זאת למעט במצבים שבהם הצדדים לעסקה הם בעלי תיק במס הכנסה, ואז ייתכן שנבדקת הצהרת ההון של הנישום (יוער כי כ-2% .
)מהתיקים נבדקים משרד האוצר |157 .
העבודה בשומה בחירת תיקים לתכנית העבודה אינה מתבצעת באופן מיטבי .
מדיניות רשות המסים למימוש יעדיה לגביית מסים והרתעה מהעלמת הכנסות באה לידי ביטוי, בין היתר, בקביעת תכנית עבודה שבה נבחרים לבדיקה תיקי עסקאות בתחומים מסוימים על פי קריטריונים שקבעה (להלן - בחירת מטה).
חטיבת השומה והביקורת אחראית לגיבוש, לביצוע וליישום של מדיניות רשות המסים בתחום השומה והביקורת במס הכנסה, במי סוי מקרקעין ובמע"ם.
תכנית העבודה שקובעת החטיבה מיועדת להגביר את האפקטיביות והיעילות של המערכים השונים בתחומי האחריות של החטיבה.