HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נגיעה ראייתית לזירה הדיגיטלית ובגין עבירות שבוצעו באמצעות תוכנות ויישומי מחשב (סחיטה, .
הונאה, מרמה, התחזות וכדומה).
תיקים מורכבים ותקדימיים שעניינם פשיעה וטרור במרחב .
המקוון מטופלים ביחידת הסייבר בפרקליטות.
בשנים 2017 עד2020 נפתחו ביחידות הפרקליטות698 תיקים בגין אחת מהעבירות הכלולות .
בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995 (להלן- חוק המחשבים), לפי הפירוט שלהלן 107 .
נתוני המשטרה בשנים 2017 עד2020 נפתחו 3,132 תלונות שעניינן עבירות מכוח חוק .
לוח 19: מספר התיקים שבהם טיפלו יחידות הפרקליטות במחוזות, .
2017 – 2020 (לפייחידות ) .
התיקים 77 2 79 62 160 147 42 129 .
106 נוסח משול[ בהתאם לחלוקת הסמכויות הקבועה בחוק סדר הדין הפלילי, התשמ"ב ]ב-1982 .
107 תיקי פרקליטות שנפתחו בשנים2017 - 2020 ( וכללו אחת מהעבירות בחוק המחשבים1 - 6 ).
התפלגות התיקים לפי יחידות וסטטוס התיקים.
ב-317 מהתיקים סעיף העבירה החמור היה אחד מהסעיפים שבחוק .
הנתונים לא כוללים שמונה תיקים נוספים חסויים שלגביהם אין מידע.
108 משמדובר בנתונים שנאספו משני מאגרי מידע שונים (משרד המשפטים ומשטרת ישראל) יש לקחת בחשבון כי יתכן .
שהתיקים בהם טיפלו יחידות הפרקליטות בשנים 2017 - 2020 אינם בהכרח אותם תיקים שנפתחו כתלונות בשנים .
כמו כן, סיווג התלונה עם פתיחתה כנוגעת לחוק המחשבים אינה מחייבת בהכרח שסיווגה לא ישונה .
במהלך הטיפול במשטרה או לאחר העברתה לפרקליטות.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מפילוח נתוני התיקים שטופלו בידי יחידות הפרקליטות בשנים 2017 עד2020 התברר כי .
457 מהם נגנזו109 (כ-66% ), ורק ב -86 תיקים (כ -12% ), שהם כ-2% ממספר התלונות .
שעניינן חוק המחשבים הוגשו כתבי אישום.
מהנתונים שפרסמה הפרקליטות לשנים 2017 עד2019110 עולה כי ביחידת הסייבר נפתחו170 .
תיקים והוגשו65 כתבי אישום (כ-38% .
מהתיקים), כמתואר בלוח שלהלן .
לוח 20: מספרהתיקים שטופלו ביחידת הסייבר .
שנפתחו מספר התיקים שבהם .
הוגש כתב אישום מספר התיקים .
לא פורטו נתוני גניזת התיקים .
פעולות האכיפה של יחידת הסייבר כאמור, בשל מאפייני המרחב המקוון פחת באופן ניכר הסיכוי לזהות את העבריינים .
הפועלים במרחב זה ולהענישם, ובד בבד ה צטמצמה הרתעתם שכן ההליכים הפליליים .
המקובלים במרחב הפיזי אינם תמיד מתאימים להתמודדות יעילה עם הפשיעה במרחב .
לפיכך, מאז הקמתה של יחידת הסייבר בשנת2015 היא פועלת לצמצום הנזקים .
והסיכונים של העבריינות במרחב המקוון בשני נתיבים: (א) טיפול בתיקים פליליים כאמור; .
(ב) אכיפה חלופית - על פי רוב, במקרים שבהם לא ניתן להעמיד את העבריין לדין במאמץ .
סביר, ובייחוד בכל הנוגע לעבירות ביטוי, ובפרט הסתה לאלימות ואיומים 112 .
במקרים מסוימים הפרקליטות מנהלת הליך פלילי לצד אכיפה חלופית.
על פי נוהלי יחידת הסייבר, האכיפה החלופית מתבצעת בשני מישורים - המישור הכופה .
והמישור הוולונטרי 113 :, כדלקמן .
109 ( גניזה היא סגירת תיק ללא העמדה לדין.
יתר התיקים מנוהלים בפרקליטות או שנסגרו בתום הליך משפטי12% ;) .
( הועברו לטיפול גוף תובע אחר13% ); הוחזרו לגוף החוקר, נסגרו לאחר הליך מותנה ועוד (10% .
110 פרקליטות המדינה, סיכומי שנה2017 - 2019 .
111 ,ראו: אסף הרדוףהפשע המקוון 24 (2010.
112 :ראו: חיים ויסמונסקי, "אכיפה אלטרנטיבית של עבירות ביטוי במרחב הסייבר", בתוךמשפט צדק?
בישראל - כשלים ואתגרים (אלון הראל עורך, 2017.
113 פרקליטות המדינה- מחלקת הסייבר, נוהל עבודה פנימי - טיפול בתכנים בלתי חוקיים שפורסמו במרחב .
המישור הכופה: חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט, .
התשע"ז-2017 (להלן- חוק הסמכויות), מסמיך את התובע לבקש מבית המשפט צו .
הגבלה המורה לספקי גישה למרשתת ולספקי שירות איתור ואחסון של תכנים .
במרשתת, להסיר או להגביל את הגישה לתכנים המופיעים באתרים הנוגעים לעבירות .
שונות, כגון הגרלה או הימור, פרסום תכנים פדופיליים, פרסום שירותי זנות, סחר .
בסמים, שימוש בחומרים מסוכנים ופעילות טרור.
במקרים של חשד לביצוע עבירות .
כאמור, יחידת הסייבר מגישה לספקי השירות דרישה לחסימת האתר, להגבלת הגישה .
אליו או לסינונו מתוצאות החיפוש.
יחידת הסייבר פועלת במישור הכופה גם בנוגע .
לפרסום בניגוד לצווי מניעה שנותן יו"ר ועדת הבחירות המרכזית114 .
המשפטים מדווח לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת על אודות יישום החוק 115.
משנת2018 עד יולי2021 קיבלההפרקליטות פניות לבקשת צווי הגבלה שיפוטיים .
למניעת עבירות מכוח חוק הסמכויות לגבי 12,447 .
אתרי מרשתתבפרק זמן זה הגישה .
הפרקליטות לבתי המשפט בקשות למתן צווים מכוח החוק האמור לאתרים במרשתת .
לוח 21 : מספר האתרים שלגביהם הגישה יחידת הסייבר בקשות .
לבתי המשפט מכוח חוק הסמכויות, 2018 - יולי 2021 .
פדופיליה פרסום זנות אתרי .
הימורים אתרי טרור סך הכול .
2019 5,342 40 24 - 5,406 .
2020 3,591 16 17 - 3,642 .
של 2021 3,243 - 10 - 3,253 .
המקור: פרקליטותהמדינה.
114 סעיף17 ב לחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959.
115 משרד המשפטים- ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי), "דיווח לוועדת חוקה, חוק ומשפט לפי סעיף 15 לחוק סמכויות לשם .
מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט" ( 7.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מהלוח עולה כי בשנת 2019 הסתמנה עלייה תלולה במספר האתרים שלגביהם .
פעלה יחידת הסייבר במישור הכופה, מ-146 אתרים בשנת2018 ל- 5,406 בשנת .
2019 (עלייה של כ- 3,700% ).
עם זאת נמצא כי העלייה בפעילות יחידת הסייבר .
בתקופה האמורה נגעה לתכני פדופיליה, ואולם עלייה ז ו לא התקיימה בכל .
הנוגע לאתרים שפרסמו זנות, לאתרי הימורים ולאתרים של ארגוני טרור.
במחצית הראשונה של 2021 הפעילה הפרקליטות את סמכותה רק לגבי עשרה .
ה מישור הוולונטרי: לגבי יתר העבירות שאינן מנויות בחוק הסמכויות לעיל, אין בידי .
בתי המשפט הסמכות לתת צווי הגבלה כאמור.
לכן, במקרים שיש בהם איום .
פוטנציאלי על ביטחון הגוף והרכוש של יחידים ושל קבוצות, העלול להגיע לכדי .
הפרעה לסדר הציבורי או פגיעה בשלומו של אדם, לרבות בריונות רשת ואלימות .
מילולית, נוהגת יחידת הסייבר לפנות למפעילי האתרים ולדווח להם שהתוכן הפוגעני .
שעלה לאתרם אינו חוקי, ושלכאורה מתבצעת בו עבירה פלילית.
מטפלים בפניית הפרקליטות באופן עצמאי ומחליטים על פי שיקול דעתם ובהתאם .
לתנאי השימוש של הפלטפורמה המקוונת אם להגביל את הגישה לתוכן הפוגעני, אם .
להסירו, אם לחסום את המשתמש שהעלה את התוכן או שלא לעשות דבר.
הפרקליטות עוקבת אחר מצב היענות המפעילים לפניותיה ומתעדת את אופן טיפולם .
משנת 2018 עד יולי2021 הגישה הפרקליטות 41,697 פניות למפעילי אתרים כמפורט .
לוח 22: פניות הפרקליטות למפעילי האתרים, 2018 - יולי 2021 .
2018 14,238 12,426 1,143 285 429 92 .
2019 19,606 8,870 10,696 40 90 .
2020 4,458 4,249 54 255 272 81 .
2021 3,395 2,292 889 609 888 62 .
מן הלוח עולה כי בתקופה האמורה הוסרו התכנים בממוצע ב כ-88% מהפניות .
מנתונים נוספים שנמסרו לביקורת עולה כי בשנת 2020 טיפלה .
הפרקליטות ב- 4,458 מ- 4,830 ( בקשות 92.
(1) עתירה שהוגשה לבג"ץ נגד פעילות הפרקליטות במישור הוולונטרי, שעניינה .
אכיפה חלופית להסרת תכנים פוגעניים מהמרשתת 117 , נדחתה בפסק דין שניתן .
באפריל 2021 (להלן- בג"ץ האכיפה הוולונטרית).
עם זאת נפסק בעתירה האמורה .
כי על הפרקליטות "לשקול יוזמת חקיקה מסדירה ומפורטת לגבי מכלול האכיפה .
הוולונטרית, כמו שנעשה בחלק ממדינות המערב" 118 .
פעילות הפרקליטות במישור האכיפה הוולונטרי נעשית ללא הסמכה .
מפורשת בחוק, אלא מכוח הסמכות השיורית של הממשלה ומכוח סמכויות .
העזר של היועץ המשפטי לממשלה.
לאור זאת ובעקבות פסיקת בג"ץ, על פיה יש לשקול יוזמת חקיקה מסדירה .
ומפורטת, מומלץ כי משרד המשפטים יפעל להסדרה ולהסמכה של .
פעילותה הוולונטרית של יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה בנושא.
בתגובת משרד המשפטים על ממצאי הביקורת מינואר 2022 (להלן- תגובת משרד .
המשפטים) נכתב כי הוא בוחן את הדרך לעגן בחקיקה באופן מפורש את פעילות .
הפרקליטות במישור הוולונטרי להסרת תוכן מקוון, שפרסומו מהווה עבירה .
פלילית בישראל ונוגד את כללי השימוש של הפלטפורמה במרשתת, בתנאי .
שקיים צורך ממשי להסרת הפרסום האמור כדי להגן על אינטרס ציבורי משמעותי, .
וכל זאת תוך בחינה של הפגיעה בחופש הביטוי ושל הצורך בשקיפות.
(2) על פי נוהלי יחידת הסייבר, היא תפעל במישור הוולונטרי בעיקר בהתקיים חשד .
לביצוע עבירות אלה: גילוי הזדהות עם ארגון טרור והסתה לטרור; ה סתה .
לאלימות; הסתה לגזענות; פגיעה בפרטיות; הטרדה מינית; סחיטה באיומים; .
איומים; התחזות כאחר; מידע כוזב או פלט כוזב.
פניות למפעילי האתרים ייעשו גם .
לגבי תכנים במרחב המקוון שפרסומם נעשה בניגוד לחיקוקים שפורטו בחוק .
הסמכויות במקרים שבהם יחידת הסייבר סבורה שהפעלת צו הגבלה שיפוטי .
כנגדם עלולה לגרום להגבלה רחבה מדי שתביא לפגיעה עודפת בזכויות יסוד.
השיקולים שתשקול הפרקליטות בפעולתה במישור הוולונטרי יכללו, בין היתר, גם .
את אלה: תפוצת הפרסום בפועל; קהל היעד; חומרת הפרסום; מועדו; פוטנציאל .
הוויראליות שלו; האופן שבו התפרסם בידי אלו שנחשפו אליו; האיזון הראוי בין .
האינטרס הציבורי, לרבות זכויות האדם לשם טוב, לפרטיות ולכבוד, מחד גיסא, .
לבין חופש הביטוי, הזכות לנגישות למידע וחופש השימוש במרשתת, מאידך גיסא.
116 ,פרקליטות המדינהסיכום שנה 2019 ', עמ56 .
117 בג"ץ 7846/19 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואח' נ' פרקליטות המדינה .
- יחידת הסייבר ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
מאידך גיסא נכתב בפסק הדין, כי לפחות במספר מדינות מערביות דמוקרטיות, הסמכות ליזום הסרת .
פרסומים פוגעניים באופן וולונטרי - "איננה מוקנית לרשויות המינהל מכוח הסמכה מפורשת לפעול בצורה האמורה".
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון על פי הנהלים האמורים, בקשה להסרת תכנים תופנה לאישורו האישי של מנהל .
יחידת הסייבר, בין היתר, במקרים אלה: ( א) כל בקשה לגבי עובדי משרד .
המשפטים שנפגעו מפרסום המכוון נגדם; (ב) כל פנייה לגבי עובדי ציבור בכירים .
שנפגעו מפרסום המכוון נגדם.
בעניין זה העלתה הביקורת, כי הפרקליטות פועלת במישור האכיפה .
הוולונטרי לבקשת עובד ציבור שנפגע או גורם ממונה בהסכמה העובד.
נמצא כי ההגנה במסגרת זו ניתנת לעובדי משרד הרווחה ולשוטרים, ולעתים .
לעובדי ציבור אחרים, בהם עובדי משרד המשפטים, אך הפרקליטות אינה .
פועלת במישור זה עבור נפגעים מקרב הציבור הרחב.
המשפטים יבחן דרכים לקיום ההגנה הניתנת לעובדי ציבור בצורה שווה .
וישקול מתן מענה גם לנפגעים מקרב הציבור הרחב, בהתאם למשאביו.
(3) יחידת הסייבר פרסמה באתר ה במרשתת מדריכים לציבור להגשת דיווח לספקיות .
התוכן במרחב המקוון על תוכן פוגעני המפר את תנאי השימוש של הספקיות.
במסגרת זו הבהירה הפרקליטות לציבור , כי כאשר הנפגע סבור שמדובר בתוכן .
העולה כדי עבירה פלילית, מומלץ לו להגיש תלונה למשטרה.
באוגוסט 2015 מינתה שרת המשפטים דאז ועדה ציבורית בראשות השופטת .
בדימוס עדנה ארבל לגיבוש אמצעים להגנה על הציבור הרחב ועל נושאי משרה .
בשירות הציבור מפני פעילות ופרסומים פוגעניים במרשתת, לרבות בריונות 119 .
בנובמבר2020 סיכמה הוועדה את ממצאיה והמלצותיה בדוח שהוגש ל שר .
המשפטים דאז (להלן - דוח ועדת ארבל 120 .
על פי האמור בדוח הוועדה: בשנת .
2018 התקבלו בפרקליטות94 ,בקשות מעובדי ציבור להסרת תוכן פוגעני32 מהן .
הועברו לספקיות התוכן ולבסוף הוסרו 28 ,פרסומים הסרה מלאה2 פרסומים .
הוסרו חלקית ושתי בקשות נדחו.
עלה כי יחידת הסייבר ממליצה לציבור הרחב להגיש תלונות במשטרה .
במקרים שבהם התוכן הפוגעני עולה כדי עבירה פלילית, ואינה מפרסמת .
לציבור את האפשרות להגיש אליה בקשות מאת הציבור הרחב להסיר .
מומלץ, כי משרד המשפטים ישקול להנגיש לכלל .
הציבור את שירותי האכיפה במישור הוולו נטרי; בשים לב לכך שתיעוד .
ההליכים יהיה שקוף לציבור, ויתבצע התיעדוף הנדרש בהתאם לכלים .
ולמשאבים העומדים לרשותה.
ועדת ארבל המליצה מצד אחד להרחיב את ההגנה על עובדי ציבור ודומיהם החשופים .
לפגיעות במרשתת; אך מצד שני למקד את פעילות הפרקליטות בעובדי ציבור שפגיעים .
15 בחתימת שרת המשפטים דאז בנושא "הוועדהלגיבוש אמצעים להגנה על הציבור ובהם נושאי .
משרה בשירות הציבור מפני פעילות ופרסומים פוגעניים כמו גם בריונות ברשת האינטרנט".
120 דוח הוועדה לגיבוש אמצעים להגנה על הציבור ונושאי משרה בשירות הציבור מפני פעילות ופרסומים .
פוגעניים, כמו גם בריונות ברשת האינטרנט (נובמבר 2020 .
במיוחד לפגיעות מסוג זה, וזאת בשים לב לצורך בתיעוד ההליכים לשם השקיפות לציבור .
בבג"ץ האכיפה הוולונטרית שפורסם כאמור באפריל 2021 , נקבע כי יחידת הסייבר אינה .
מקפידה על כל אלה: (א) תיעוד תוכן הביטויים שהיא מבקשת להסיר ופירוט מספק בדוחות .
השקיפות שלה 121( ; ב) פרסום נוהל עבודה שיפרט, בין היתר, את הרכיבים הנדרשים לשם .
ביצוע האכיפה הוולונטרית - סוג העבירה הפלילית הניצבת בבסיס הפנייה למפעילי האתר, .
העבירות שלכאורה קשורות לתוכן המבוקש להסרה, זהותו של האדם שהעלה את התוכן .
וזיקתו לישראל; (ג) שיקוף הסיכומים שבין יחידת הסייבר ובין ספקי השירות במרשתת.
בפסק הדין הוצע גם לפרקליטות לשקול למסד מנגנון בקרה ופיקוח על פעילות יחידת .
הסייבר במסגרת האכיפה הוולונטרית.
עלה כי אין בפרקליטות תיעוד מלא בנוגע לפניות ששלחה למפעילות האתרים .
בשנים 2018 עד2020 , וכי אין בידה נתונים באשר לזהות המבקשים להסיר את .
מומלץ כי הפרקליטות תפעל ליישם את המלצות ועדת ארבל ופסיקת בג"ץ לאור .
ההערות שנכתבו בפסק הדין בנוגע לתיעוד החסר ולהשלמות הנדרשות בנוהלי .
היחידה בנוגע לרכיבים הרלוונטיים לפעילותה בנושא זה.
הגברת השקיפות בנושא .
זה תתרום לאיזונים הנדרשים בפעילותה הוולונטרית של הפרקליטות למול ערכי .
חופש הביטוי והשימוש במרחב המקוון.
בתגובתה על ממצאי הביקורת מינואר 2022 כתבה פרקליטות המדינה כי היא שותפה לרצון .
להגביר את השקיפות בנוגע לפעילותה בתחום הסרת התכנים, וכבר החלה לפעול ברוח .
כך, למשל, היא פרסמה באתר המרשתת שלה את נוהל העבודה להסרת תכנים .
כמו כן יחידת הסייבר החלה בעבודת מטה בנושא, בשים לב למורכבותו של .
התיעוד הנדרש "ולמשאבים הרבים שיידרשו".
פעילות הנהלת בתי המשפט להסרת תכנים הפוגעים .
עקרון שלטון החוק במשטר דמוקרטי חל על רשויות השלטון וממנו נגזר עקרון חוקיות המינהל.
על פי עקרונות היסוד האמורים, על רשות שלטונית לפעול מכוחן של נורמות חקוקות.
ככלל, נקיטה בהפעלת כוח שלטוני ללא הסמכה סטטוטורית - אסורה122 .
מסוימים שבהם נוקטת הרשות בפעולה וולונטרית שהסירוב לציית לה אינו גורר בהכרח סנקציה .
כלשהי, הרי שלא ניתן לפטור אותה מהסמכה חוקית, היות שנמעניה עשויים לפרש אותה .
דוחות מטעם היחידה המפורסמים לציבור ובהם נתונים על פעילותה .
122 ,יצחק זמירהסמכות המנהלית כרך א' (2010.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון כפעולה שלטונית בעלת משמעות כופה123 .
במיוחד אמורים הדברים במקרים שבהם פעילות .
שלטונית ללא הסמכה כאמור, עלולה לפגוע בזכויות אדם ובחירויות המוקנות לו בדין 124 .
מנהל בתי המשפט הוסמך מכוח סעיף82 , התשמ"ד]נוסח משולב[ לחוק בתי המשפט- 1984 (להלן .
- חוק בתי המשפט), להיות אחראי בפני שר המשפטים על ביצוע סדרי המינהל של בתי המשפט.
בנובמבר 2015 פרסם מנהל בתי המשפט נוהל עבודה ובקרה לטיפול בפרסומים במרשתת כנגד .
שופטים ורשמים (להלן - שופטים) ובני משפחותיהם, שעל פי תוכנם הם עלולים לפגוע קרוב .
לוודאי באופן ממשי במעמד השופטים בעיני הציבור ובאופן שיש בו להביא לפגיעה משמעותית .
במערכת בתי המשפט; ובפרט במקרים שבהם הפרסום כולל אחת מהעבירות הפליליות שנמנו .
הנוהל מסדיר את פעילותה של הב"ה בהתמודדות עם פרסומים אלה, בנפרד .
מפרסומים הנוגעים לכלל עובדי המדינה שבהם מטפלת יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה .
על פי הנוהל, במקרים שבהם הב"ה פונה למפעילים בבקשה להסיר פרסום, היא .
מציינת כי הפרסום מהווה לכאור ה עבירה פלילית שמנהל האתר צריך להסירו על פי חוק, אך .
אין היא מורה באופן מפורש על הסרת הפרסום.
בשנים 2015 עד2020 פנתה הב"ה למפעילי האתרים לשם הסרת פרסומים פוגעניים כנגד .
שופטים, כמפורט בלוח שלהלן: .
לוח 23: פניותהב"ה למפעיל י האתרים, 2015 - 2020 .
השנה מספר הפניות מספר הפניות שנדחו .
123 בג"ץ 3267/97 אמנון רובינשטיין ואח' נ' שר הביטחון(1998 (), פ"ד נב5 ,)481 ,; וראו גם: הנס קלינגהופרמשפט .
מנהלי (1957 ,) 111-109 , והלכת היסוד שנפסקה בעניין זה בשנים הראשונות שלאחר הקמת המדינה בבג"ץ 144/50 .
ד"ר שייב נ' שר הביטחון (1951 ), פ"ד ה399.
124 בג"ץ 355/79 ,'קטלן ואח' נ' שירות בתי הסוהר ואח פ"ד לד(3 )294.
125 סעיפים144ד2 ,192 ו-144 ב לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (ובמקרים חריגים גם סעיף255 לחוק); סעיף 3()(א5 )א .
לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 ; וסעיפים2(11) ו-5 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 .
126 הב"ה- הוראות נוהל של מנהל בתי המשפט מס' 3-2018 ,, נוהל עבודה ובקרה לטיפול בפרסומים פוגעניים ברשת .
בנובמבר2018 מינה היועץ המשפטי לממשלה צוות ייעודי לבחינת נוהל הב"ה האמור.
הצוות כלל את נציגי הב"ה, יחידת הסייבר ב פרקליטות ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד .
בספטמבר 2019 הגיש הצוות את המלצותיו ליועץ המשפטי לממשלה, שעיקרן עדכון .
הנוסח של נוהל הב"ה בהתאם לאופן שבו מתנהלת יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה בנוגע .
להסרת תוכן פוגעני במרשתת (ראו לעיל), וכן סוכם כי הנוהל ויישומו ייבחנו מדי שנה בעצה .
אחת בין נציגי הב"ה ונציגי היועץ המשפטי לממשלה.
על פי הנו סח המעודכן של נוהל הב"ה, .
הבחינה של הפרסום בנסיבות האמורות נעשית על ידי היועץ המשפטי למערכת בתי המשפט .
בהתייעצות עם המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים), ובסופה הוא מעביר את המלצתו .
לגבי אופן הטיפול בפרסום, להחלטת מנהל בתי המשפט127.
,בעקבות המלצות הצוות כאמור .
הודיע מנהל בתי המשפט בנובמבר 2019 , כי הב"ה "מקבלת על עצמה שלא לפעול בניגוד .
לעמדת הפרקליטות אלא לאחר היוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה".
נוהל הב"ה בהתאם להמלצות הצוות.
בספטמבר 2020 קיימה ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת דיון בנושא.
כמה מחברי הוועדה טענות שונות כנגד פעילות זו מטעמי פגיעה בזכויות יסוד של הפרט, בדגש .
על חופש הביטוי והיצירה, ופגיעה באמון הציבור במערכת המשפט.
במענה לטענות אלה השיב .
היועץ המשפטי של הב"ה במהלך הדיון, כי היא לא פנתה לאמצעי התקשורת להסיר פרסום .
עיתונאי בעניינו של שופט, ולא עשתה שימוש "בסמכות דורסנית.
אלא רק במקרים חריגים .
מהלוח לעיל עולה כי החל בשנת2015 הפעילה הב"ה אכיפה וולונטרית עצמאית לשם .
הסרת פרסומים נגד שופטים.
פעילות זו, אשר לא נכללה במפורש במסגרת הסמכות .
המנהלית שהוקנתה בחוק בתי המשפט למנהל בתי המשפט, עוגנה בנוהל פנימי שעודכן .
באישור היועץ המשפטי לממשלה .
בתגובת הנהלת בתי המשפט על ממצאי הביקורת מינואר 2022 נכתב, כי בעשור האחרון .
מתמודדת הרשות השופטת עם תופעה הולכת וגוברת של ניסיונות לפגיעה בשופטים, רשמים .
ועובדי מערכת בתי המשפט, לרבות באמצעות הפצת מסרים שליליים במרשתת.
כוללים ביטויים שיש בהם השפלה, ביזוי ופגיעה בכבודם של נושאי המשרה האמורים בקשר .
בחלק מהמקר ים מדובר בפרסומים אשר עלולים לפגוע באמון הציבור במערכת .
בתי המשפט וכתוצאה מכך בתפקוד הרשות השופטת, ואשר עולים לכאורה כדי עבירה פלילית .
באופן אשר מצדיק בחינת פעילות לשם הסרתם.
עוד ציינה בתגובתה האמורה הנהלת בתי המשפט כי היא מחילה על עצמה אמות מידה מחמירות .
בכל הקשור לפעילותה הוולונטרית להסרת פרסומים מהמרשתת; ולראיה משנת 2019 ועד ינואר .
2022 היא עשתה זאת חמש פעמים בלבד.
127 בחינת כל פרסום תתבצע בשים לב לשיקולים הבאים, כדי לקבוע אם מתקיים אינטרס ציבורי המצדיק את הסרתו: .
הגנה מרבית על חופש הביטוי; חומרת הפרסום מבחינת תוכנו; מושא הפרסום; תוצאות הפרסום; פומביות הביטוי .
il/News/PressReleases/pages/press23092020c.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לאור פסיקת בג"ץ, הממליצה לשקול יוזמת חקיקה בנוגע לפעילותה הוולונטרית של .
יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה129 , ובהינתן שהפעילות האמורה עלולה לפגוע בזכויות .
היסוד לחופש ביטוי ולמחאה, מומלץ כי בעת שתישקל ההסדרה בנוגע לפעילות .
הפרקליטות, תינתן הדעת גם על הסדרת סמכויות הנהלת בתי המשפט למנוע פגיעה .
בשופטים במרחב המקוון, בתנאים שייקבעו.
ההסדרה החוקית של המאבק בפשיעה המקוונת .
החקיקה המרכיבה את דיני המחשבים והחיפוש בחומרי מחשב אינה תואמת את קצב השינויים .
המהיר של הזירה הטכנולוגית ואת התעצמות איומי הסייבר במרחב המקוון.
כדי למנוע עבר יינות .
במרחב זה ולצורך חקירת העבירות שכבר התבצעו בו, יש ל פעול בפרק זמן קצר ככל האפשר .
כדי לקבל תמונה ברורה על מקום הראיות, היקפן ועקבותיהן ב טרם יעלימו אותן העבריינים .
באמצעות הכלים הטכנולוגיים שברשותם.
בשל הפערים הקיימים בין ה חקיקה הקיימת ובין .
נדיפותן של הראיות האלקטרוניות, התפתחה בקרב מערכת האכיפה פרקטיקה של הסדרה .
באמצעות נהלים של רשויות האכיפה שבהם עושות המשטרה והפרקליטות שימוש בסמכויות .
שיוריות או בסמכויות עזר כדי להתגבר על אותם פערים.
יצוין כי במקרים מסוימים אושרה .
הפרקטיקה האמורה בפסיקת בתי המשפט.
המצב הנורמטיבי הקיים אינו נותן מענה מספק לזכויות האדם להגנה על חייו, על שמו הטוב ועל .
רכושו, הדורשות את הגברת יעילותה של האכיפה באמצעות מתן כלים וסמכויות לרשויות, מצד .
מצד שני, המצב הקיים אינו נותן מענה מאזן לאינטרס הציבור בשמירה כדבעי על זכויות .
האדם לפרטיות, לחופש ביטוי ויצירה ולחופש התארגנות, המחייבות פיקוח מועיל על התנהלותה .
של מערכת האכיפה במסגרת הפעלת סמכויותיה במאבק בעבריינות במרחב המקוון.
באוקטובר 2021 מינה שר המשפטים ועדה בראשות מנכ"ל משרד המשפטים במטרה לגבש .
אמצעים וצעדים שונים לצמצום הפער ההולך וגדל מדי יום בין ההתפתחויות הטכנולוגיות לבין .
ההסדרים הרגולטוריים והמשפטיים בישראל, ולהתמודדות עם השפעות חברתיות שליליות של .
תופעות שונות הכרוכות בפער האמור (להלן - הוועדה להתאמת המשפט לאתגרי החדשנות).
הוועדה התבקשה למפות את הפערים בין משפט וטכנולוגיה המחייבים טיפול ולהציע דרכים .
אפקטיביות לצמצום הפער בין המשפט והרגולציה לבין ההתפתחות הטכנולוגית.
בבדיקת תיקוני החקיקה הנדרשים, מוצע כי הוועדה להתאמת המשפט לאתגרי החדשנות .
תיתן דעתה לפערים שבין החקיקה הקיימת ובין צורכי מערכת האכיפה בשנים האחרונות .
בטיפול בעבריינות במרחב המקוון, תוך שמירה על זכויות הנוגעים בדבר.
129 בג"ץ אכיפה וולונטרית, בעמ' 57 .
חוק המחשבים מונה חמש עבירות בענייני מחשב וחומרי מחשב 130 : (א) שיבוש פעילות תקינה .
של מחשב או הפרעה לשימוש בו, ובכלל זה מחיקת חומר מחשב ושינוי חומר במחשב; (ב) .
עבירות באמצעות מחשב - העברת מידע כוזב או ביצוע פעולות שתוצאתן מידע כוזב; (ג) חדירה .
לחומר מחשב שלא כדין; (ד) חדירה לחומר מחשב שלא כדין כדי לבצע עבירה אחרת; (ה) .
עריכת תוכנה או ביצוע פעולות שעלולות להביא לידי שיבוש פעולתו התקינה של מחשב או .
הפרעה לשימוש בו; פעולות שתוצאתן היא מידע כוזב; האזנת סתר 131 או פגיעה בפרטיות132.
על ניסוחן הכללי והעמום של העבירות וחוסר העקביות שעלולה להיות בפרשנות של תכלית .
החוק נמתחה ביקורת בספרות המחקר, ובפרט בנוגע לאי-ההבחנה במדרג העבירות בין חדירה .
למחשב באמצעות גישה ללא הרשאה לבין חדירה באמצעות פצחנות או פריצה למחשב 133 .
חוקרים באקדמיה מעירים גם על אי-התאמת החוק למציאות הקיימת, ולפיה המסגרת המושגית .
שיצר החוק התיישנה בעקבות הפיתוח הטכנולוגי המואץ של שנות האלפיים134 .
החקיקה ובין הטכנולוגיה מקדם חוסר ודאות בנוגע לזכויות ומחויבויות משפטיות135.
חוקק חוק המחשבים בשנת 1995 הוא תוקן רק פעם אחת, בשנת 2012136 , אולם התיקון אינו .
נותן מענה לחידושים שחלו בעשור האחרון בייחוד במרחב המקוון, שבו קשה יותר להגדיר את .
עבירת החדירה למחשב או חדירה לחומר מחשב 137.
לדוגמה, במרשתת פועלים אתרים .
שאוספים מידע אישי על המשתמשים בהם - בעיקר לצורכי שיווק מוצרי ם; כמו כן, גולשים .
במרשתת עשויים ללקט מידע ממקורות שונים בלא קבלת רשות מבעלי זכויות הקניין הרוחני .
לשאלות משפטיות אלה עשויה להיות השלכה גם על יכולת של המשטרה לאסוף .
מידע באופן פעיל במרחב המקוון138.
על פי עקרון ההלימה בדיני העונשין, הקובע שהעונש בגין ביצוע עבירה ישקף את חומרת .
המעשה הפלילי, נקבעו בחוק המחשבים עונשים של שלוש עד חמש שנות מאסר לאדם העושה .
אחת מהפעולות כאמור, באופן המשקף את הבנת הפשיעה המקוונת בתקופת חקיקת החוק אך .
אינו מתאים להבנתה היום.
לדוגמה, החוק אינו מבחין בין חדירה למחשב פרטי לבין חדיר ה .
131 לפי חוק האזנת סתר, התשל"ט -1979.
132 לפי סעיף2 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.
133 ,"אסף הרדוף, "חומר מחשב, חומר למחשבה: מבט תכליתי באיסור החדירה לחומר מחשבמשפט חברה ותרבות , .
134 ,"נעמי אסיא ורחל אלקלעי, "עבירות מחשב בעשור החולףשערי משפט ד(1 )397 (2006 ,).
המאמר סוקר, בין היתר .
את החקיקה הענפה - המדינתית והפדרלית - בארה"ב, המותאמת לשינויי הטכנולוגיה התכופים.
411-409 : Computer Fraud and Abuse Act 1986 (US) 18 U.
, ופירוט נוסף בעניין החקיקה האמריקנית .
136 חוק המחשבים (תיקון), התשע"ב-2012 , ס"ח2369 ( 17.
התיקון עסק בהרחבת האיסור על פעולות אסורות .
בתוכנה בנוגע להחדרת נגיף מחשב לשם העתקת מידע ("סוס טרויאני") שאינו גורם בהכרח לנזק ישיר או לשיבוש .
ראו בעניין זה את דברי ההסבר להצעת חוק המחשבים (תיקון) (פעולות אסורות בתוכנה - הרחבת .
האיסור), התשע"ב-2012 , ה"ח468 ( 23.
137 :זאת בניגוד לעילות הקבועות בחוק הפדרלי האוסטרלי The Cybercrime Act 2001.
138 ,חיים ויסמונסקיחקירה פלילית במרחב הסייבר , 150-145 (2015.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון למחשב עסקי ובינן לבין חדירה למערכות ממוחשבות של תשתיות אזרחיות, לאומיות או .
בעשור שחלף מאז תוקן חוק המחשבים, חלו שינויים רבים ומואצים בטכנולוגיות .
המשמשות לפשיעת סייבר 139 ולכן חמש העבירות המפורטות לעיל, הכלולות בחוק .
האמור, מהוות למעשה מסגרת משפטית לא מעודכנת לטיפול בהן.
תקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; (ב) עבירות באמצעות מחשב; (ג) חדירה לחומר .
מחשב שלא כדין; (ד) חדירה לחומר מחשב שלא כדין כדי לבצע עבירה אחרת; (ה) .
עריכת תוכנה או ביצוע פעולות שעלולות להביא לידי שיבוש פעולתו התקינה של מחשב .
או הפרעה לשימוש בו; פעולות שתוצאתן היא מידע כוזב; האזנת סתר או פגיעה בפרטיות.
על פי חוק המחשבים, שר המשפטים הוא הממונה על ביצוע החוק והוא רשאי באישור ועדת .
החוקה, חוק ומשפט של הכנסת להתקין תקנות מכוחו; אולם עד דצמבר 2021 לא הותקנו תקנות .
בשים לב להתפתחויות בתחום המידע והטכנולוגיות בעולם הפשיעה, השימוש לרעה .
במרחב המקוון, ופוטנציאל הפגיעה החמורה בציבור, מוצע למשרד המשפטים לבחון .
בשיתוף המשרד לבט"פ את הצורך בעדכון חוק המחשבים גם בהיבטי ענישה.
חוק איסור הלבנת הון .
העבירות המופיעות בחוק המחשבים אינן מוגדרות "עבירות מקור" לפי חוק איסור הלבנת הון, .
התש"ס-2000140 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), אף כי במקרים מסוימים העבריינות במרחב .
המקוון חוסה בגדר הלבנת הון ומימון טרור על פי החוק, כגון ביצוע עבירות מחשב לצורך .
העברת נכסים וירטואליים בין מדינות, העלמת פעילות בלתי חוקית שנועדה לביצוע עבירות .
פיננסיות והסתרת זהות מבצעיהן באמצעות טכנולוגיות סייבר.
יצוין כי ככלל, רף הענישה .
שנקבע בחוק איסור הלבנת הון על ביצוע עבירות הכלולות בו גבוה מהרף הקבוע בחוק .
בספטמבר 2017 הציגה יחידת הסייבר למחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) את הצעתה בנוגע .
להוספת עבירת מקור לחוק איסור הלבנת הון.
באפריל 2021 הגישה יחידת הסייבר השלמה .
להצעתה האמורה והציגה מחקרים ומסמכי מדיניות המעידים על עלייה בעבריינות במרחב .
המקוון המונעת ממניע כלכלי.
על פי מסמכי המדיניות, אחד האתגרים המרכזיים העומדים לפני .
האיחוד האירופי הוא השוק ההולך וגדל של "שירותי פשיעה", המאפשר לאוכלוסיות, שבעבר .
עמד בפניהן מחסום טכנולוגי, לבצע עבירות.
דוח הצוות המשותף אימץ את המלצות יחידת .
139 ראו גם חיים ויסמונסקי "על תיקון סעיף 6 ,"לחוק המחשבים Law.
law- computer- israeli-the-to- https://www.
il/articles/2012/07/28/amendments .
140 הלבנת הון היא ביצוע פעולה ברכוש שמקורו בפשיעה: עבירות המכונות "עבירות מקור" מפורטות בחוק איסור הלבנת .
הון וכוללות סחר בסמים, סחיטה, רצח, מעילות וגניבות, שוחד ועוד.
הכול במטרה להסתיר או להסוות את מקורו .
של הרכוש, את זהות בעלי הזכויות בו, את מקומו, להטמיעו ברכוש לגיטימי ולהכינו לשימוש חוזר.
הסייבר כאמור141 ; ובדיון צוות המשנה לענייני חקיקה שלהוועדה המתמדת מיולי 2021 החליטו .
כל גופי האכיפה הנוגעים בדבר לפעול לתיקון חקיקה שיכלול את עבירות המחשב כעבירת .
מקור בחוק איסור הלבנת הון.
עלה כי בחלוף ארבע שנים מהמועד שבו הציגה יחידת הסייבר את הצעתה לתיקון החוק .
לאיסור הלבנת הון, החליט צוות ייעודי של הוועדה המתמדת ביולי 2021 לפעול לתיקון .