HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוגוסט 2005 החליטה9 הממשלה בעניין "סדרי עדיפויות- חיזוק העיר ירושלים" (להלן -החלטת הממשלה) להקצות 50 מיליון ש"ח בכל אחת מהשנים 2006 - 2013 לשיקום, לפיתוח ולתחזוקה של אגן העיר העתיקה והר הזיתים (להלן - הפרויקט), להכנת תכנית רב -שנתית מפורטת שתעסוק בנושאים אלה אשר .
7 המקור: עמוד השער של דוח מינואר 2008 שהכינה הרל"י על תכנית הממשלה "חיזוק אגן העיר העתיקה והר הזיתים".
8 החלטה715 מספטמבר 1968 בעניין "שיקום בתי העלמין על הר הזיתים וליד הר ציון"; החלטה 3913 מיוני 1998 בעניין "חיזוקה של ירושלים"; החלטה 2731 מנובמבר 2004 .
"בעניין "בית העלמין בהר הזיתים בירושלים 9 החלטה 4090 מ- 9.
"תסוכם" על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הממונה על התקציבים באוצר ומנכ"ל עיריית ירושלים (להלן - ועדת המנכ"לים), ופעולות השיקום, הפיתוח והתחזוקה יבוצעו באמצעות הרשות לפיתוח ירושלים (להלן - הרל"י).
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דנה בישיבותיה במצבו של בית העלמין.
בסיור במקום בפברואר 2007 הודיע ח"כ זבולון אורלב, יו"ר הוועדה באותה עת, כי "הסיור הזה מתקיים כיוון שקיבלנו פניות ועדויות על ההרס הרב, על וונדליזם, על כך שבית העלמין לא שמור.
הנושא הזה לצערנו נסחב שנים רבות".
כמו כן ציין כי "העבודות ייעשו תחת זכוכית מגדלת של הוועדה על מנת להבטיח שאחת ולתמיד היחס הזה לבית העלמין יפסק".
הוועדה קיימה ישיבות לצורך מעקב10 אחר מצב בית העלמין ואחר יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 , ומהפרוטוקולים שלהן עולה כי הו חל בהכנת תכניות ובפעולות לשיקומו ולפיתוחו של בית העלמין ולפתרון הבעיות בארבעה תחומים עיקריים: ניקיון ותחזוקה, שיקום קברים ושטחים ציבוריים, אבטחה וביטחון והקמת מרכז מידע.
במועד הביקורת החזיקו אחד עשר חברות קדישא11 בשטחים בבית העלמין וקברו בהם.
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי, בשנים 2000 -2008 שולמו לחברות קדישא דמי קבורה12 עבור קבורתם של כ- 2,36013 נפטרים בבית העלמין.
יש לציין כי הביקוש לקבורה בבית העלמין פחת בשנים האחרונות נוכח בעיות הביטחון באזור ונוכח הקמתם של בתי עלמין אחרים בירושלים.
עוד בשנת 1967 התקין השר לענייני דתות, על פי בקשת עיריית ירושלים ולפי הסמכות שהקנה לו חוק תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, התש"ט - 194914 , את תקנות מועצת בתי העלמין היהודיים בירושלים, התשכ"ז- 1967 (להלן- תקנות מועצת בתי העלמין ומועצת בתי העלמין או המועצה, בהתאמה).
המועצה 15 הופקדה על תחזוקתם, ניהולם ופיתוחם של בתי העלמין בירושלים, לרבות בית העלמין בהר הזיתים.
10 ביולי 2007 ובמרס 2008 , ולאחר מועד סיום הביקורת- בנובמבר 2009.
11 ח"ק הראשית והכללית (הפרושים), ח"ק אחידה לעדת הספרדים ובני עדות המזרח בירושלים, ח"ק גחש"א קהילת ירושלים, ח"ק חסידים (מטפלת בקבורתם של כוללים: חב"ד, גליציה, פולין, אגודת אחים אנשי אמריקה, רומניה, בוקובינה, ויזניץ, והלין, ורשה), ח"ק ועד עדת המערבים, ח"ק עדת הפרסים, ח"ק ועד העדה התימנית, ח"ק לעדת הבבלים, ח"ק גרוזינים, ח"ק בוכרים, ח"ק יהודי אפגניסטאן.
גחש"א - גמילות חסד של אמת.
) 12 , התשנ"ה]נוסח משולב[ הוראות סימן ה' לחוק הביטוח לאומי - 1995 , קובעות שאם הובא לקבורה בישראל אדם שנפטר בישראל או תושב ישראל שנפטר בחו"ל, ישלם הביטוח הלאומי דמי קבורה לחברה או לכל מורשה בדין לעסוק בקבורה.
13 במועצת בתי העלמין היהודיים בירושלים ובמשרד לשירותי דת לא נמצאו נתונים על מספר הנפטרים מחו"ל שנקברו בשנים האחרונות בהר הזיתים (שעבור קבורתם לא משולמים דמי קבורה); ראו דוח שנתי 59 ב של משרד מבקר המדינה ( 2009 '), עמ 1019 .
14 , התשל"א]נוסח משולב[ שהוחלף בחוק שירותי הדת היהודים- 1971.
15 בשל כשלים בתפקודה של המועצה וגירעונות כספיים שאליהם נקלעה, מונה ממונה על המועצה, והוא משמש בתפקידו מינואר 2005 .
-- ח"ק הראשית והכללית -- ח"ק אחידה לעדת הספרדים -- ח"ק גחש"א קהילת ירושלים -- ח"ק החסידים -- ח"ק לעדת הבבלים -- ח"ק ועד העדה התימנית -- ח"ק לעדת הפרסים -- חלקת יהודי משה"ד (אין ח"ק) -- ח"ק ועד עדת המערבים -- ח"ק יהודי אפגניסטאן -- ח"ק גרוזינים -- פרטי .
תצלום 2 - בית העלמין היהודי בהר הזיתים- חלקות קבורה לפי חברות קדישא .
בחודשים מאי -ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה עניינים שונים הנוגעים לבית העלמין היהודי בהר הזיתים, ונוסף על כך, בדק את יישומה של החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 בנוגע לשיקום, לפיתוח ולאבטחה של בית העלמין.
כמו כן בוצע מעקב אחר התכנון והיישום של התכניות לשיקום במסגרת הפרויקט הרב -שנתי החדש וכן נבחנה המסגרת התקציבית ליישומן.
הבדיקות נעשו במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"מ); בהרל"י; בחברה לפיתוח מזרח ירושלים בע"מ (להלן - פמ"י); במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון); במועצת בתי העלמין ובעיריית ירושלים.
כמו כן נפגשו נציגי מבקר המדינה עם גורמים שיש להם נגיעה לנושא, ובהם חברות קדישא הפועלות בבית העלמין, משטרת ישראל והמועצה לביטחון לאומי.
ועדת שרים לעניין שיקום בית העלמין בהר הזיתים הוקמה על פי החלטת ממשלה מאפריל 196816 כדי לבחון את שיקום ההריסות של בית העלמין בהר הזיתים.
עוד בספטמבר 1968 אישרה הממשלה את המלצותיה של ועדת השרים והחליטה לאשר את ביצוע שלב א' של התכנית לשיקום בית העלמין, שכלל את גידורו, קביעת שערי כניסה וסלילת דרכים ושבילים.
נוסף על כך, הטילה על מועצת בתי הע למין להגיש בהקדם תכנית כוללת לשיקום בית העלמין.
כמו כן החליטה הממשלה, כאמור, להכריז על בית העלמין "אתר לאומי מקודש לעם ישראל" והטילה על שר הדתות ועל שר המשפטים להכין הצעת חוק מתאימה אשר תובא לאישור הממשלה.
מתזכיר מינואר 1979 בנושא בית העלמין, שהמציא מנהל מ ועצת בתי העלמין לסמנכ"ל משרד הדתות, עולה כי בבית העלמין, בייחוד בחלקה הספרדית העתיקה שבמורד ההר, הוקמו גדרות וחומות אבן, סולקו כמויות גדולות של פסולת מעל הקברים, נחשפו כ - 2,000 קברים ומקצתם שוקמו, וכן נעשו עבודות מיפוי, ניקוז וסלילת דרכים, נבנה חניון, הוקמו מעקי בטיחות ועוד.
כמו כן צוין בתזכיר כי "למרות כל מה שכבר הושקע בחלקת קבורה זו עדיין מראה ההרס זועק ממנה, והעובדה שעבודות השיקום נקטעו באמצע בולטת לעין".
ביוני 1998 החליטה17 הממשלה להקצות 15 מיליון ש"ח למימון השיפוץ והשיקום של דרכים בבית העלמין בהר הזית ים, לפעולות תחזוקה במקום ולהתקנת תאורה בתחומו.
פמ"י 18 ,ניהלה את שיקום בית העלמין, ובין היתר הקימה טיילת ומצפה לאורך פסגת ההר, שיקמה חלק מגדר בית העלמין ובנתה גרם מדרגות המחבר את כביש יריחו לחלקו העליון של בית העלמין.
יש לציין כי בהתאם להחלטת הממשלה האמורה הפעילות של פמ"י התמקדה בעיקר בשיקום ובפיתוח של תשתיות ולא בשיקום קברים, למעט ניסוי שכלל שיקום של כ -100 קברים, על בסיס תכנון אדריכלי והנדסי בשיתוף פעולה עם "חברת קדישא אחידה לעדה הספרדית" (להלן - ח"ק הספרדית)19.
בסוף אוקטובר 2004 קיימה ועדת השרים לשירותי דת דאז דיון בעניין בית העלמין בהר הזיתים ובמסגרתו עסקה בעזובה השוררת בתחומו של בית העלמין, בניתוץ מצבותיו וחילול קבריו ובהיעדר גורם מרכזי שיהיה אחראי לטיפול בו.
בהחלטת הוועדה, שניתן לה תוקף של החלטת ממשלה 20 , נקבע כי בשל מצבו הירוד של בית העלמין בהר הזיתים ובגלל חשיבותו ורגישותו של האתר מהבחינה הדתית, הלאומית וההיסטורית יש להקים ועדה בין-משרדית שתפקידיה יהיו איתור הגורמים שיש להם נגיעה לבית העלמין או שיש להם אינטרסים בהר הזיתים .
98 18 החברה לפיתוח מזרח ירושלים בע"מ היא חברה ממשלתית שהמדינה מחזיקה בשני שלישים ממניותיה ועיריית ירושלים מחזיקה בשליש הנותר.
השר הממונה על החברה הוא שר התיירות.
החברה הוקמה בשנת 1966 , ומטרותיה הן פיתוח ותפעול של אתרי תיירות ותשתיות במזרח ירושלים ובירושלים רבתי.
ממועד מלחמת ששת הימים החלה החברה לפעול כזרוע משותפת לממשלת ישראל ולעיריית ירושלים לפיתוח ולשיקום תשתיות עירוניות ותיירותיות מיוחדות בכל רחבי העיר.
19 יש לציין כי במשך השנים עסקו כמה חברות קדישא בשיקום קברים ומצבות בחלקותיהן במימון עצמי ובסיוע תורמים (ראו להלן).
"בעניין "בית העלמין בהר הזיתים בירושלים משרד ראש הממשלה 89 .
וקביעת המעמד המשפטי והמינהלי שלהם בעניין.
כמו כן נקבע בהחלטה כי יש להציע תכנית -אב כ וללת לשיקום בית העלמין, לתחזוקתו ולאבטחתו ולקבוע את המסגרת התקציבית למימושה וכי יש להגיש הצעה לגבי המסגרת המינהלית שעליה תוטל האחריות הכוללת לביצועה ולטיפול שוטף בבית העלמין.
בנובמבר 2004 מינה ראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון, את השר לענייני תפוצות, חברה וירושלים דאז, מר נתן שרנסקי, לראש הוועדה הבין -משרדית כדי שיקדם את הפעולות הכרוכות בשיקומו של בית העלמין.
תצלום 3 - מצבות הרוסות בחלקת התימנים בבית העלמין- אפריל 200921 .
במרס 2005 הגיש השר שרנסקי הצעה ליישום תכנית ממשלתית לשיקום בית העלמין היהודי בהר הזיתים ולהכרזה עליו כעל אתר לאומי22 .
במבוא לתכנית הוא ציין כי היא מוגשת "כמענה הכרחי להזנחה ולהרס השוררים ברוב שטחי האתר".
לתכנית, שאותה הכינה פמ"י, היו ארבעה מרכיבים עיקריים: שימור קברים ושיקומם, פיתוח שטחים, אבטחה ותחזוקה, ועלותה הכוללת הוערכה בכ-91 .
כאמור, באוגוסט 2005 החליטה הממשלה לחזק את מעמדה של ירושלים כבירת מדינת ישראל ולהקצות 50 מיליון ש"ח בכל אחת מהשנים 2006 -2013 .
)צולם על ידי ח"ק הראשית והכללית (הפרושים 22 ,משרד ראש הממשלה, השר לענייני תפוצות, חברה וירושלים תכנית הממשלה להצלת הר הזיתים - שיקום בית העלמין היהודי בהר הזיתים ו הכרזתו כאתר לאומי ( 2005.
לשיקום, לפיתוח ולתחזוקה של אגן העיר העתיקה והר הזיתים (להלן - הפרויקט) (ראו לעיל).
נקבע גם כי התקציבים ינוהלו ב"משק כספים סגור" ובאמצעות קבלני משנה.
הסכומים ומשאבי הניהול שהוקצו לשיקום בית העלמין ופיתוחו היו רבים מאלה שהוקצו לכך בעבר (ראו להלן).
הפרויקט תוקצב בתקציב משרד רה"מ.
תכנון השיקום והפיתוח של בית העלמין .
הרל"י היא תאגיד שהוקם בשנת 1988 על פי חוק 23, ובין תפקידיה ייזום פעולות והכנת תכניות לפיתוחה הכלכלי של ירושלים; עידוד יזמות כלכליות לפיתוח ירושלים ותיאום בין משרדי הממשלה, הרשויות והגופים הפועלים לפיתוח ירושלים.
היא מוסמכת, בין היתר, "לקבוע את הגופים שיבצעו תכניות לפיתוח כלכלי שהכינה הרשות".
כאמור, אחד המניעים העיקריים לקבלת החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 היה ההזנחה בבית העלמין היהודי בהר הזיתים, ובמסגרת הפרויקט הוחל בהכנת תכניות לשיקומו, לפיתוחו ולאבטחתו.
כבר בדצמבר 2005 הציגה הרל"י לוועדת המנכ"לים את עיקרי עבודת המטה שהיא ביצעה, בהתאם להחלטה האמורה, ואת הפעולות שיש לעשות בהר הזיתים: שיקום פיזי של בית הקברות - גידור, הקמת שערים, קירות תמך, מעקות, מדרגות ועוד; הקמת מערך אבטחה; הקמת מרכז מבקרים; מיפוי ההר ושיקום קברים; ניקיון ותחזוקה; קביעת מעמד לאומי לבית הקברות כאתר למורשת ישראל.
לצורך ביצוע הפרוי קט התקשר משרד רה "מ עם הרל"י באוגוסט 2006 בהסכם שתוקפו ממאי 2006 עד סוף אותה שנה (להלן- ההסכם).
תוקף ההסכם הוארך פעמיים - בפעם הראשונה עד סוף שנת 2007 , ובפעם השנייה עד סוף שנת 2008 .
בסוף שנת 2008 נחתם הסכם רב -שנתי (להלן - ההסכם הרב -שנתי) להמשך הפרויקט משנת 2009 .
לוועדת המנכ"לים, שהוקמה כאמור לפי החלטת הממשלה, תפקיד מרכזי בפרויקט הכולל וכן בתת-הפרויקט לשיקומו ולפיתוחו של בית העלמין.
בהסכם בין משרד רה "מ להרל"י הוסדרו נוהלי העבודה בין הצדדים, ובין היתר הוסכם כי "הסמכות העליונה של הפרויקט היא ועדת המנכ"לים" 24 , שסמכויותיה הן "לקבוע את מדיניות הפרויקט, יעדיו ותכניו, בהתאם ובכפוף להחלטת הממשלה.
לאשר תוכנית רב שנתית מפורטת לפרוייקט, במסגרת התקציב המאושר, ולבחון ו/או לאשר כל שינוי שנדרש בתוכנית הרב שנתית.
לאשר את תוכניות העבודה השנתיות המפורטות ואת התוכניות התקציביות השנתיות המפורטות, במסגרת התקציב המאושר, ולבחון ו/או לאשר כל שינוי שנדרש בתוכניות העבודה ו/או התוכניות התקציביות.
עד למועד אישורה של תוכנית רב שנתית מפורטת - לאשר תוכניות עבודה חלקיות/נקודתיות.
להכריע בכל נושא המובא לפניה".
עוד נקבע בהסכם כי "עד לאישורה של תוכנית רב שנתית.
תבצע הרשות פעולות חיוניות הנדרשות לשיקום, פיתוח ותחזוקה של אגן העיר העתיקה והר הזיתים, אשר קיימת ודאות שהן יעלו בקנה אחד עם התוכנית הרב שנתית.
23 חוק הרשות לפיתוח ירושלים, התשמ"ח- 1988 .
בהסכם נקבע כי מנכ"ל משרד התיירות ישתתף בוועדת המנכ"לים משרד ראש הממשלה 91 .
בהתאם לתוכניות עבודה נקודתיות שיאושרו על ידי ועדת המנכ"לים לכל פעולה".
נוסף על כך נקבע כי ועדת המנכ"לים תקיים דיונים לפחות אחת לארבעה חודשים, ומנהל הרל"י ונציגים מאגף תיאום ובקרה, מהלשכה המשפטית ומחשבות משרד רה"מ יזומנו בקביעות לישיבותיה.
התברר כי עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2009 התכנסה הוועדה ארבע פעמים בלבד, כמפורט להלן: (א) בסיכום דיון במאי 2006 , שחתמו עליו מנכ"ל משרד רה"מ דאז וראש אגף תקציבים במשרד האוצר דאז, נאמר כי הרל"י תתקשר עם גורם תכנון מומחה שיידרש להציע תכנית אסטרטגית לאגן העיר העתיקה ולהר הזיתים.
עוד נאמר בדיון כי מאחר שוועדת המנכ"לים מכירה בכך שיש לבצע עבוד ות דחופות באגן העיר העתיקה אשר אינן מחייבות תכנון מקיף, יוקצו משאבים ראשוניים לקידום עבודות שיקום (לרבות תחילת גידור) ואבטחה של בית הקברות בהר הזיתים ולשיקום קברים.
נוסף על כך, סוכם כי ועדת המנכ"לים תאשר את הסכום הכולל לביצוע העבודות הדחופות בשנת 2006 , בהת אם למסגרת שנקבעה בהחלטת ממשלה 4090.
ביוני 2006 התכנסה ועדת המנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד רה"מ באותה עת, מר רענן דינור.
בדיון סוכם כי יש לגבש אסטרטגיה כוללת לפיתוח אגן העיר העתיקה עד אמצע שנת 2007 , והרל"י והעירייה בתיאום עם משרדי התיירות והאוצר יגישו פירוט של העבודות הדחופות שיש לבצע בלא קשר לאסטרטגיה שתיבחר.
עוד סוכם בדיון כי מתקציב 50 מיליון ש"ח של שנת 2005 יוקצו25 מיליון ש"ח לעבודות אלה, שמועד סיומן נקבע לאמצע שנת 2007.
)(ב באוקטובר 2006 , לאחר חתימת ההסכם בין משרד רה"מ להרל"י, כתב ראש אגף תיאום ובקרה במשרד רה"מ למנכ"ל הרל"י בנוגע לעבודות הדחופות באגן העיר העתיקה כי בהתאם לאישור ועדת המנכ"לים, יכולה הרל"י להתחיל בביצוע העבודות המפורטות במסמך מאוגוסט 2006 שצורף למכתב.
במסמך פורטו תקציבי העבודות הדחופות בפרויקט לפי תתי -פרויקטים כלליים בלבד - הר הזיתים, השטחים הפתוחים, העיר העתיקה - ולא לפי "תכניות עבודה נקודתיות שיאושרו על ידי ועדת המנכ"לים לכל פעולה", כפי שנקבע בהסכם בין משרד רה"מ להרל"י (ראו לעיל).
במסמך נקבע כי במסגרת תת -פרויקט "הר הזיתים" יוקצו חמישה מיליון ש"ח לעבודות דחופות, לרבות הקמת מערך אבטחה; לשיקום ש ל קירות וכבישים; לניקיון בית העלמין וסגירתו; לשיקום קברים; לתכנון מרכז מידע ולפעולות תחזוקה קבועות.
(ג) רק בפברואר 2007 ,, כשמונה חודשים לאחר מועד ישיבתה הקודמת התכנסה ועדת המנכ"לים בראשות מר רענן דינור לדיון בנוגע לאישור תכנית העבודה ותקציב הפרויקט לשנת 2007 שהציג מנהל הפרויקט מטעם הרל"י (להלן - מנהל הפרויקט).
נוסף על כך, הוא הגיש דוח פעילות גם בנוגע לביצוע העבודות בהר הזיתים ובכללן העבודות לשיקום בית העלמין.
ועדת המנכ"לים אישרה את תכנית העבודה ואת התקציב הכולל של הפרויקט לשנת 2007 .
בין השאר, היא אישרה כ- 13.
75 ,מיליון ש"ח מאותו תקציב לעבודות פיתוח דחופות בהר הזיתים ומיליון ש"ח - לפעולות שוטפות (של ניקיון ואבטחה) בבית העלמין.
גם בישיבה זו אישרה ועדת המנכ"לים תקציב כללי בלבד לפי תתי -פרויקטים (הר הזיתים, השטחים הפתוחים, העיר העתיקה וכו'), ולא לפי "תכניות עבודה נקודתיות" ומפורטות.
ועדת המנכ"לים התכנסה שוב רק בפברואר 2008 , שנה לאחר מועד ישיבתה הקודמת.
באותה ישיבה היא אישרה את התקציב הכולל של הפרויקט לשנת 2008 וממנו כ -4.
15 מיליון ש"ח לעבודות פיתוח בהר הזיתים ו -1.
65 מיליון ש"ח - לפעולות שוטפות בבית העלמין.
(ד) לצד ועדת המנכ"לים של הפרויקט פועלת "ועדת משנה לאגן העיר העתיקה" (להלן - ועדת המשנה).
באותו דיון מפברואר 2007 החליטה ועדת המנכ"לים להסמיך את "ועדת המשנה לבצע הסטות פנימיות בתקציב המאושר ובהתאם לצורך".
משרד מבקר המדינה העלה כי ועדת המנכ"לים לא הסדירה את פעילותה של ועדת המשנה: לא נקבע הרכבה ולא הוגדרו במפורט סמכויותיה מלבד ההחלטה להסמיכה לבצע הסטות פנימיות בתקציב המאושר; לא נקבעו נוהלי עבודתה, מספר חבריה המזערי הנדרש לקבלת החלטותיה והאופן שבו תמסור דיווחים לוועדת המנכ"לים.
אגף תיאום מעקב ובקרה (להלן- אגף התיאום) מרכז את עבודת המטה של משרד רה"מ בנושאים שונים, מתאם את פעילות הממשלה עם משרדי הממשלה השונים בהתאם להנחיות ראש הממשלה והמנכ"ל ובהסתמך על החלטות הממשלה ומנהל מעקב ובקרה בעניין ביצוען.
במסגרת תפקידו הוא מרכז את עבודת המטה בפרויקט אגן העיר העתיקה ואת ע בודת ועדת המשנה בנושא הפרויקט.
רק בספטמבר 2008 , כשישה חודשים לאחר ישיבתה הקודמת, התכנסה ועדת המנכ"לים לדון בהתקדמות הפרויקט ולקבוע אם לאשר את תכנית העבודה ואת התקציב לשנת 2009 .
לקראת התכנסותה קיימה ועדת המשנה דיון באוגוסט 2008 , ובו לראשונה הנחתה ראש אגף התיאום את מנהל הפרויקט להציג לוועדת המנכ"לים סוגיות מהותיות בתכניות העבודה, ובין היתר, לפרט ב"מסמך תקציב אגן העיר העתיקה" גם את ההתקדמות של כל תכנית בפרויקט, את הגוף המבצע וכן את "החסמים אשר מונעים קידומם של פרויקטים".
ועדת המנכ"לים החליטה לאשר את תכנית העבודה הרב -שנתית של הפרויקט ואת תכנית העבודה לשנת 2009 שהציג מנהל הפרויקט, ולפיה 15.
9 מיליון ש"ח מיועדים לתכניות שיקום ופיתוח בבית העלמין בהר הזיתים (שיקום האזורים הפגועים בו; הקמת מערכת טכנולוגית, מצלמות ומוקד בקרה לאבטחת המרחב; הקמת מרכז מידע).
בין ספטמבר 2008 למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , לא התכנסה ועדת המנכ"לים לדון בהתקדמות הפרויקט בכלל ובחסמים המעכבים את ביצוע התכניות לשיקום, לפיתוח ולאבטחה של בית העלמין בהר הזיתים בפרט (ראו להלן).
מהביקורת עולה כי ועדת המנכ"לים דנה בעבודות הדחופות לשנת 2006 ואישרה אותן וגם את תכניות העבודה והתקציב לשנים שעד שנת 2007 ועד בכלל, לפי תתי -פרויקטים כלליים בלבד, ולא לפי "תכניות עבודה נקודתיות שיאושרו על ידי ועדת המנכ"לים לכל פעולה" כפי שנקבע בהסכם בין משרד רה "מ להרל"י לאותה תקופה.
רק בישיבת ועדת המנכ"לים מספטמבר 2008 , כשלוששנים לאחר שהחליטה הממשלה על משרד ראש הממשלה 93 .
ביצוע הפרויקט, נמצא כי הרל"י נדרשה להציג פירוט של התקדמות ביצועו ובכלל זה פירוט התקדמות העבודות בבית העלמין.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הגדירה ועדת המנכ"לים יעדים מפורטים ולוחות זמנים לביצוען של תכניות השיקום והפיתוח בבית העלמין עד סוף שנת 2013 .
אף שבהסכם נקבע כי ועדת המנכ"לים תקיים דיונים אחת לארבעה חודשים לכל הפחות, מתחילת שנת 2006 עד ספטמבר 2009 .
קיימה ועדת המנכ"לים ארבעה דיונים בלבד בתשובתו של משרד רה"מ למשרד מבקר המדינה נמסר כי בין ספטמבר 2008 לספטמבר 2009 לא כונסה שום ישיבה של ועדת המנכ"לים "עקב חילופי השלטון".
משרד רה"מ הוסיף כי מקובלת עליו הערת משרד מבקר המדינה שראוי שהוועדה תתכנס לעתים קרובות יותר, והוא ידאג לכך שהדבר ייעשה כבר בשנת 2010 .
כמו כן ציין משרד רה "מ כי שיקום בית העלמין העתיק הוא פרויקט שאין דומה לו מבחינת מספרם הרב של הגורמים המעורבים בו ומבחינת מורכבות העבודה, ולכן בשלבים הראשונים לא היה אפשר לקבוע לוחות זמנים ויעדים ישימים.
לדעת משרד מבקר המדינה, למרות האילוצים שהציג משרד רה "מ ומורכבות המשימה, בחלוף כארבע שנים מהחלטת הממשלה סביר להניח כי ועדת המנכ"לים תדאג להכנתן של תכניות מפורטות לשיקום ולפיתוח של בית העלמין.
יישום התכניות בבית העלמין .
התקשרות עם החברה לפיתוח מזרח ירושלים (פמ"י) 1.
התקשרויות של תאגידים ממשלתיים לרכישת שירותים מוסדרת בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- החוק), ובתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , שהותקנו על פיו (להלן - תקנות חובת המכרזים).
בחוק נקבע כי חברה ממשלתית או תאגיד שהוקם על פי חוק לא יתקשרו בחוזה לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
על פי תקנות חובת המכרזים25, התקשרות של תאגיד כדוגמת הרל"י, שהוקם על פי חוק, עם חברה ממשלתית אינה טעונה מכרז אם ניתן לכך אישור של מנכ"ל התאגיד, ובתנאי שהתקיימו כל אלה: "(א) החברה הממשלתית מהווה על פי .
מסמכי היסוד שלה ועל פי החלטת הממשלה שהקימה אותה, זרוע לביצוע מטלות .
ישירות ומוגדרות של הממשלה וההתקשרות נעשית לשם ביצוע מטלות אלה.
(ב) ההתקשרות למטרה יחודית אשר תושג באופן הטוב והמתאים ביותר אם .
25 בהתאם להוראת תקנות38(א) ו-3(5 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
יודגש כי בפברואר 2009, נעשה תיקון מקיף בתקנות חובת המכרזים, אך לצורכי הביקורת נעשה שימוש בתקנות שהיו תקפות במועדי ההתקשרויות.
ההתקשרות תבוצע בידי החברה הממשלתית עקב שליטת המדינה בחברה.
(ג) קיימת חברה ממשלתית אחת בלבד לביצוע המטלות האמורות בפסקת משנה (א); קיימות מספר חברות לעניין זה - ייערך מכרז סגור ביניהן; (ד) החברה .
הממשלתית התחייבה כי התקשרויותיה עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מן ההתקשרויות עם המדינה, תיעשנה במכרז פומבי, למעט אם התקיימו התנאים האמורים בתקנה זו.
ואם התקיימו, תיעשנה ההתקשרויות בהתאם לתקנות האמורות לפי הענין".
עוד נקבע בתקנות חובת המכרזים26 כי "כל החלטה של יחידה מזמינה בדבר ביצוע התקשרות ללא מכרז.
תובא לדיון בוועדת המכרזים לצורך סיווג ההתקשרות.
ותהיה טעונה אישור הועדה.
" 27 , ו"החלטות של ועדת המכרזים יתקבלו ברוב קולות חברי הועדה, יהיו מנומקות ויירשמו בפרוטוקול שייחתם בידי חברי הועדה הנוכחים בישיבה" 28.
בעניין מתכונת עבודתה של ועדת מכרזים קבע בג"ץ 29 כי "כסדרי המינהל התקינים, חייבת ועדה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה ואת ההחלטות שנתקבלו בעקבות אותו מידע.
לעניינו של מכרז פומבי נקבעה חובת הפרוטוקול מפורשות בתקנה 29 לתקנות המכרזים (זו אף הוראת תקנה 10 לתקנות חובת מכרזים, התשנ"ג - 1993 ), ואולם החובה לכתיבת פרוטוקול שורשיה במשפט המינהלי הכללי ובעקרון שקיפות פעילותו של המינהל".
בהסכמים לביצוע הפרויקט שנחתמו כאמור בין משרד רה "מ להרל"י התחייבה הרל"י כי היא "תבצע את כל התקשרויותיה במסגרת הפרויקט בהתאם לחוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 .
"ולתקנות שהותקנו מכוחו 2.
בספטמבר 2005 , כחודש לאחר שהתקבלה החלטת ממשלה 4090 , דנה ועדת המכרזים בהרל"י בבקשת המנכ"ל שלה דאז להתקשר עם חברת פמ"י לתכנון ולביצוע עבודה בפרויקט הר הזיתים .
המנכ"ל ציין לפני הוועדה כי "להתקשרות עם חברת פמ"י קיים פטור ממכרז".
הוועדה החליטה לאשר את ההתקשרות על סמך הודעתו של מנכ"ל הרל"י, אולם בפרוטוקול לא נרשם הנימוק לפטור.
במכתבו של מנכ"ל הרל"י למנכ"ל פמ"י מינואר 2007 פורטו הסכומים שתקצה הרל"י לפמ"י לעבודות במסגרת פרויקט אגן העיר העתיקה, ובכלל זה 1.
8 מיליון ש"ח עבור "שיקום חלקות בהר הזיתים" ומיליון ש"ח לתכנית "ביטחון הר הזיתים".
יצוין כי תקציבן הכולל של ההתחייבויות לפרויקט מסתכם ב-5.
מיליון ש"ח באוגוסט 2007 קיימה ועדת המכרזים בהרל"י דיון נוסף בהתקשרויות עם פ מ"י לביצוע כמה פרויקטים באזור העיר העתיקה.
ההחלטה לקיים את הדיון התקבלה בעקבות בקשתו של מנהל הפרויקט כי "מאחר ופמ"י מהווה חברת הביצוע העיקרית המבצעת עבור הממשלה והעירייה באזורים אלו, מבוקש אישור עקרוני להתקשרויות ביחס לעבודות שיבוצעו במסגרת פרויקט אגן העיר העתיקה".
לבקשתו צירף מנהל הפרויקט טבלה ובה, בין השאר, מפורטים תקציביהן של .
)(א 27 בנוגע לחברה ממשלתית, תקנה35 קובעת כי "המנהל הכללי של חברה ממשלתית ימנה לחברה, באישור דירקטוריון החברה, ועדת מכרזים, אחת או יותר, בת שלושה חברים לפחות".
)(א 29 "בגץ 3751/03 , יוסי אילןנ' עיריית תל-אביב-יפו ואח' , תקדין.
תכניות השיקום והפיתוח בהר הזיתים לשנים 2006 -2009 .
בדיון ציין מנכ"ל הרל"י דאז כי "אנו מבקשים לאשר לפמ"י פטור ממכרז, שיאפשר להתקשר איתם בכל מה שרוצים ברשות.
ללא צורך באישור של ועדת מכרזים".
ועדת המכרזים החליטה "לאשר התקשרות עקרונית עם חברת פמ"י ביחס לעבודות שיבוצעו במרחב העיר העתיקה.
הפעלתו של כל פרויקט תהא בסמכותו של מנהל הרשות".
נמצא כי ועדת המכרזים לא ציינה בפרוטוקולים על מה התבססו החלטותיה ומה היו הנימוקים לקבלתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מטעם זה לא ניתן לדעת אם ההתקשרויות הללו מקיימות את תנאי התקנות המסדירות מתן פטור ממכרז להתקשרות בין תאגיד ממשלתי לחברה ממשלתית וסדרי מינהל תקין.
עוד התברר כי הרל"י לא חתמה עם פמ"י על הסכם המחייב את הצדדים.
בנסיבות אלה העבודות נמסרו לפמ"י בלי שפורטו עניינים מהותיים כגון עבודות התכנון הנדרשות ותנאי התשלום.
נוסף על כך, הרל"י לא התנתה את התקשרויותיה של פמ"י עם צדדים אחרים בציות לתקנות חובת המכרזים.
בתשובתה של הרל"י למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 נאמר כי היא מקבלת את הביקורת בעניין היעדר פירוט בפרוטוקול של ועדת המכרזים שלה, והיא תפעל לתיקון הליקוי.
העסקת יועצים הרל"י התוותה את מדיניות יישום התכניות לשיקום בית העלמין, לפיתוחו ולאבטחתו.
היא גם קיימה את שלב התכנון המוקדם בסיוע יועצים ומתכננים.
התכנון המפורט ויישום התכניות בבית העלמין הוטל על פמ"י, וגם היא נעזרה לצורך כך ביועצים ובמתכננים, שאת חלקם שיתפה כבר בשלב התכנון המוקדם.
התקשרויות של חברות ממשלתיות לרכישת שירותים מבעל מקצוע מומחה מוסדרות בתקנות חובת המכרזים.
התקנות 30 מאפשרות מתן פטור ממכרז לרכישת שירותים אם ההתקשרות לביצוע העבודה "דורשת ידע ומומחיות מיוחדים במקצועות התכנון, העיצוב, הגרפיקה, ההנדסה.
יחסי אמון מיוחדים, לרבות.
ייעוץ או ביצוע מחקר".
אולם על פי התקנות31 , התקשרות כזאת המבוצעת שלא באמצעות מכרז, תהיה רק לאחר שייבדקו כמה הצעות באופן הוגן המעניק את מרב היתרונות לגוף המתקשר.
עוד נקבע 32 , כאמור, כי כל החלטה בדבר התקשרות ללא מכרז תידון בישיבת ועדת המכרזים ותחויב באישורה.
ביוני 2006 אישר דירקטוריון פמ"י נוהל למסירת עבודות תכנון וייעוץ (להלן- נוהל למסירת עבודות) וכן נוהל להפעלת יועצים.
מטרתו של הנוהל למסירת עבודות היא לקבוע תהליך לשכירת שירותיהם של יועצים חיצוניים, ואם יתאפשר הדבר, על בסיס של תחרות.
בנוהל נקבע כי לפני פנייה "ליועץ אחד בלבד" תקבל הוועדה החלטה מקדימה ובה מפורטים הנימוקים לכך.
על פי הנוהל להפעלת יועצים, יועץ ייבחר למשימות מוגדרות בהתאם להוראות הנוהל למסירת עבודות, ובמקרים .
)(א 31 בהתאם להוראות תקנה33 ותקנה5.
)(ג 32 בהתאם להוראות תקנה33 ותקנה9 .
שבהם מזמין הפרויקט הוא שבחר את היועץ - תחתים פמ"י את היועץ על חוזה עבודה בהתאם לתנאים שנקבעו בעת בחירתו של היועץ על ידי המזמין.
פמ"י התקשרה עם חברה לניהול ולפיק וח (להלן - היועץ לניהול ולפיקוח) בכמה חוזים לתכנון, לניהול ולפיקוח בבית העלמין בהר הזיתים, ובין היתר, בדצמבר 2006 חתמה על חוזה לתכנון העבודות לשיקום הר הזיתים, לניהולן ולפיקוח עליהן בסכום כולל של כ-213 אלפי ש"ח ועל חוזה לתכנון עבודות הביטחון בהר הזיתים, לניהולן ולפיקוח עליהן בסכום כולל של כ -223 .
אלפי ש"ח חוק חובת המכרזים והתקנות שהותקנו על פיו וסדרי מינהל תקין מחייבים לתעד את הליך בחירת היועצים באופן שישקף את ההחלטות שהתקבלו.
ועדת המכרזים של פמ"י לא ניהלה פרוטוקולים שיכולים להעיד על תהליך קבלת ההחלטות בנוגע להתקשרויות עם היועץ לניהול ולפיקוח.
לכן אי - אפשר לדעת אם ההתקשרויות ללא מכרז אושרו בהתאם לתקנות חובת המכרזים בעניין בעל מקצוע מומחה שפורטו לעיל, ואם לפני ההתקשרויות עם היועצים בכל אחד מהתחומים בדקה פמ"י כמה הצעות כדי להבטיח שהשיגה את ההצעה הטובה ביותר.
בהיעדר מסמכים כאמור גם לא ניתן לדעת אם פמ"י פעלה לפי הנהלים למסירת עבודות ולהפעלת יועצים שקבע הדירקטוריון שלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציינה פמ"י כי את ההחלטה בדבר מתן פטור ממכרז קיבל פורום ועדת מכרזים "הגם שלא בזימון דיון עם פרוטוקול".
כמו כן הודיעה כי היא מקבלת את עמדת משרד מבקר המדינה "וכעת כל תהליכי קבלת ההחלטות בנוגע להתקשרויות עם יועצים מועלים על הכתב (לרבות פרוטוקולים)".
פמ"י הוסיפה כי היא "תקפיד להבא על שקיפות ועל תיעוד של תהליכי ההתקשרות בינה לבין צדדים שלישיים".
על פמ"י להקפיד על שקיפו ת בתהליכי קבלת ההחלטות שלה ולהקפיד לרשום פרוטוקולים מפורטים בישיבותיה, כנדרש לפי סדרי מינהל תקין.
בתשובתו של משרד רה"מ למשרד מבקר המדינה צוין כי הוא או ועדת המנכ"לים "אינם אמורים, ואין בידם האפשרות לפקח על אופן ההתנהלות של ספקים, יועצים ונותני שירותים המוע".
עם ]כמו פמ"י[ סקים על ידי גורמים צד ג' לביצוע ההחלטה זאת הוסיף משרד רה"מ כי לנוכח הערות המבקר תבקש ועדת המנכ"לים מהרל"י להביא לאישורה נוהל מחייב המסדיר את אופן ההתקשרות עם ספקים, ובכפוף לכל דין, לטובת התנהלות תקינה ויעילה.
הכנת תכנית הביטחון להר הזיתים ולבית העלמין 33 (להלן- תכנית הביטחון) החלה בשנת 2006 .