HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוועדה בחנה כמה קבוצות, בהן המדיטציה הטרנסנדנטלית והסיינטלוגיה, ועל פי דוח הוועדה היא ראת ה בקבוצות אלה כתות 44.
הוועדה הבין -משרדית עסקה גם בנזקים האפשריים הטמונים בחשיפה של מתבגרים למדיטציה טרנסנדנטלית.
היא הדגישה ש"יש מקום לחשוש כי מעורבות עמוקה.
עלולה, כשמדובר במקרי גבול, להטות את הכף לכיוון משבר פסיכוטי.
היא עלולה גם לפגוע באנשים צעירים או כאלה שלא 'התבגרו' וש'גבולות האני' שלהם אינם מגובשים או רופפים"; הסכנה נשקפת בגין החלת טכניקה זו על כל אדם, יהיה אשר יהיה הרקע האישי שלו או המבנה הנפשי שלו; הדבר יכול לזרז הופעה של מחלת נפש סמויה או להחמיר את מצבה של מחלה קיימת; עוד נכתב בדוח כי המנחים של ט כניקה זו אינם אנשי מקצוע, ואינם יכולים לדעת למי מהעומדים מולם מתאימה הטכניקה ובאיזו מידה.
עמותה ב' מפעילה תכנית אשר במסגרתה משתמשים בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית.
יו"ר עמותה ב' והמנהל הארצי שלה השיבו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי המדיטציה הטרנסנדנטליתאינה כת, וכי תרגול הטכניקה אינו כרוך בהצטרפות לכת.
לנוכח קביעותיה של הוועדה הבין-משרדית לגבי הסיכונים הנשקפים למשתמשים בטכניקה זו - בלי לקבוע אם המדיטציה הטרנסנדנטלית היא כת, ואף כי מסקנות הוועדה פורסמו זמן רב לפני מועד סיום הביקורת - מוטל על המשרד לבדוק לעומק כל הצעה לחשוף אליה תלמידים, ולנהוג משנה זהירות בעת ששוקלים את הכנסתה למערכת החינוך, בייחוד משמדובר בנערים בגיל שבו הם נוחים להשפעה.
בביקורת נמצא כי תכנית חיצונית אשר במסגרתה נעשה שימוש בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית הופעלה בשנת הלימודים התשס"ט בבית ספר על -יסודי במחוז צפון (להלן - בית ספר ב').
44 דו"ח הועדה הבינמשרדית לבדיקת נושא ה"כתות" (קבוצות חדשות) בישראל (ינואר 1987 ).
כיו"ר הוועדה שימשה גב' מרים גלזר-תעסה, אשר כיהנה גם כסגנית שר החינוך והתרבות.
על פי הוראות מנכ"ל המשרד, לשכת המדען הראשי במשרד היא בעלת הסמכות הבלעדית להנפקת היתרים למחקר, אשר לצרכיו מתוכננת הפעלה של תכנית התערבות בקרב הנבדקים.
לפיכך ביצוע מחקר אקדמי בבית ספר בהשתתפות תלמידים טעון אישור מלשכת המדען הראשי.
בפברואר 2009 שלח המנהל לשעבר של בית ספר ב' לגורמים שונים במשרד בקשה לאשר את הפעלת התכנית שבה נעשה שימוש בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית בבית הספר.
לבקשתו צירף המנהל בקשה של חוקר ממכללה אקדמית להתיר ביצוע מחקר על הפעלת התכנית.
עם קבלת הבקשה ביקשה לשכת המדען הראשי ממנהלת אגף שפ"י שבמינהל הפדגוגי לקבל חוות דעת בנוגע להפעלת התכנית.
מנהלת האגף השיבה: "אנו מוצאים כי אין מניעה מבחינתנו להתיר את התכנית ואת עריכת המחקר".
כך אישר אגף שפ"י את קיום התכנית הלכה למעשה, על הטכניקה האמורה שנכללה בה, בבית ספר ב'; לשכת המדען הראשי אישרה לקיים בו את המחקר על התכנית.
לקראת סיום שנת הלימודים התשס"ט הופסק המחקר ואף הופסקה הפעלת התכנית.
יוצא אפוא כי בבית ספר ב' הופעלה תכנית חיצונית זו שתכניה נדונו בעבר בדוח הוועדה הבין -משרדית, ואשר על פי ממצאיה הם כרוכים בסיכונים בנוגע למצבם הנפשי של התלמידים המשתתפים בה.
אישור הפעלתה של תכנית כזאת מחייב בדיקה של כלל היבטיה האמורים, קודם להפעלתה, ולו בבית ספר אחד לצורכי מחקר.
בפועל אושרה התכנית לביצוע בבית ספר זה בלי שנעשתה בדיקה כזו.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי האישור המקצועי להפעלת המחקר אינו אישור להפעלת התכנית במערכת החינוך אלא אישור לבחינתה על ידי הפעלתה ובחינתה במחקר מבוקר כדי לבחון את השפעתה על האקלים הבית - ספרי.
המנהל לשעבר של בית ספר ב' השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי עוד בשנת 2007 העלה בית הספר את האפשרות להפעיל במסגרתו את התכנית, וזו נכללה בתכנית העבודה של בית הספר לשנת הלימודים התשס"ט, אשר הוגשה למחוז צפון.
מנהל בית הספר לא קיבל הערות מהמחוז בנוגע לתכנית זו; בינואר 2009 פנה מנהל בית הספר בכתב למנהלת המחוז בבקשה לאשר את הפעלת התכנית בבית הספר; במרץ 2009 ביקרו בבית הספר מנהלת המחוז והמפקחים עליו - בביקור השתתפו גם נציגי עמותה ב' אשר הציגו למשתתפים את התכנית על פרטיה ומטרותיה.
באוגוסט 2009 ביקשה מנהלת בית ספר על-יסודי (להלן - בית ספר ג') אשר בפיקוח המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער במשרד (להלן - המינהל לחינוך התיישבותי)45 את הסכמתם של מפקחים במינהל האחראים לבית הספר להפעיל בו תכנית חיצונית משנת הלימודים התש"ע ( 2009 -2010 ), שבה ילמדו תלמידים ומורים מדיטציה טרנסנדנטלית ויתרגלו אותה.
מבקשתה של המנהלת עולה .
45 המינהל לחינוך התיי שבותי הוא יחידת סמך של משרד החינוך; הוא משמש כמחוז ארצי המפקח על בתי הספר של המועצות האזוריות, בתי הספר האזוריים - התיישבותיים ובתי הספר בכפרי נוער והמספק שירותי חינוך והדרכה לבתי ספר אלה.
שמתכונת הפעולה הייתה דומה לזו שבבית ספר ב': הפעלת תכנית שבה מתרגלים מדיטציה טרנסנדנטלית, אשר חוקר מן המכללה האקדמית מבצע מחקר על תוצאותיה; המחקר מותנה בהפעלת התכנית.
בסוף אותו חודש ביקש החוקר מנציג לשכת המדען הראשי לקבל אישור למחקר בבית ספר ג' בנוגע להשפעותיה של מדיטציה טרנסנדנטלית, בדומה לזה שנעשה בבית ספר ב'.
(א) בספטמבר 2009 , ביקשה לשכת המדען הראשי משפ"י חוות דעת על בקשתה של מנהלת בית ספר ג'.
מנהלת אגף פסיכולוגיה בשפ"י השיבה כי משהחליט בית הספר זה מכבר לאמץ את התכנית החיצונית האמורה, הרי שחוות דעתה נוגעת למחקר על התכנית בלבד ולא לתכנית עצמה; וכי מן הבחינה העקרונית אין מניעה לבצע את המחקר.
בפברואר 2010 אישרה לשכת המדען הראשי את ביצוע המחקר.
במסמך להורי התלמידים שכתב החוקר הוא ציין שהמחקר אושר בין השאר על סמך חוות דעתו של אגף שפ"י.
בהסתמך על אישור זה אפשרו בית הספר והמפקחים עליו את הפעלת המחקר והתכנית החיצונית החל במאי 2010.
,'כפי שעולה מן הממצאים, אגף שפ"י התיר לבצע מחקר בבית ספר ג בידעו שהדבר כרוך בהפעלת תכנית שמבוססת על הטכניקה האמורה, על הסיכונים שיוחסו לה.
כל זאת, ללא אישור של אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש ובלי שבדק את מהות התכנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לוודא כי בכל הנוגע לתכניות הנוגעות לתחום הנפשי-רגשי של תלמידים, ייבדקו התכניות רק בידי אנשי מקצוע מתחום זה, והם שיחליטו אם לאשרה.
(ב) ממסמכי לשכת המדען הראשי עולה כי לשם אימון במדיטציה טרנסנדנטלית הכרוך בתכנית האמורה, יש לכל תלמיד מנט רה אישית - מילה חסרת משמעות שעיקרה הוא הצליל; התלמיד נדרש לשמור על סודיות המנטרה ולא לגלותה לאיש.
באפריל 2009 אסרה לשכת המדען הראשי להחתים את התלמיד על התחייבות לשמור על המנטרה בסוד, כפי שתוכנן במקור.
באוקטובר 2010 קיבלו שר החינוך, מר גדעון סער, ומנכ"ל המשרד מכתב תלונה על הפעלת התכנית האמורה בבית ספר ג', שבמסגרתה הודרכו תלמידים בני 12- 14 ,להשתמש בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית.
לפי הנטען בתלונה התלמידים הוחתמו על התחייבות לשמור על סודיות ולא לספר על המתרחש בחדר אף לא לחבריהם.
על פי דוגמת הטופס שהועבר, כנטען ב תלונה, לתלמידי בית ספר ג' שנרשמו ללימודי התכנית, התבקש כל תלמיד להתחייב שהוא "מסכים/ה שלא למסור או לגלות באופן ישיר או בלתי ישיר לאף אדם את המנטרה שאני מקבל/ת ו/או את השימוש בה .
אני מסכים/ה לא לגלות, לא לפרסם ולא לנסות בדרך כל שהיא להדריך או למסור את הטכניקה של המדיטציה הטרנסנדנטלית עד הזמן שבו אקבל באופן אישי.
את ההכשרה הנחוצה כדי להיות מורה מוסמך/ת למדיטציה הטרנסנדנטלית".
מיד לאחר קבלת התלונה השיב מנכ"ל המשרד למתלוננת כי "חל איסור מוחלט במערכת החינוך על פעילות של כתות מכל סוג שהוא".
התכנית והמחקר על יה הופסקו זמן קצר לאחר תחילת הפעלתם, לאחר שניים - שלושה מפגשים, בעקבות סערה ציבורית שהתחוללה בגינם.
יוצא אפוא כי המשרד קיבל מידע ולפיו תלמידים מוחתמים על התחייבות שאינה מתיישבת עם עמדתה האמורה של לשכת המדען הראשי, ולפיה אמנם אפשר לבקש מהתלמיד שלא לגלות את ה מנטרה, אך לא ניתן להחתים אותו על התחייבות לכך.
יצוין כי בדצמבר 2010 החליט מנכ"ל המשרד כי אגף שפ"י יבחן מחדש את התכנית.
בעקבות זאת התכנסה ועדה לבחינת התכנית המבוססת על טכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית, ובין חבריה היו מנהלת אגף שפ"י ונציגים של גורמים חיצוניים ל משרד.
ביולי 2011 הביעו כל חברי הוועדה את התנגדותם לאישור הפעלת התכנית האמורה בבתי הספר.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי הוועדה האמורה קבעה שככלל, אין התנגדות לשימוש בכלים של הרפיה ומדיטציה בבתי ספר, המסייעים בהפחתת מתחים ובהקניית כלים אי שיים להרגעה ולריכוז; עם זאת קבעה הוועדה שאין היא מאשרת את הפעלת התכנית האמורה בשל היעדר פיקוח מלא עליה, בשל הטקסיות המלווה ללימוד השיטה ובשל יצירת חוזה אישי עם התלמידים המחייב סודיות שלא מאפשרת מעורבות של הורים.
בתקנות הגנת הצרכן נקבע כי לא יעשה אדם פרסומת ולא ינקוט דרכי שיווק שיש בהן, במישרין או בעקיפין, שימוש בפרטים אישיים של קטין - ובכלל זה שם הקטין - אלא בהסכמת הורה או אפוטרופוס.
משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו כי לאחר שהופסקה התכנית החיצונית האמורה בשני בתי הספר ביולי 2011 , פורסמו באתר האינטרנט של עמו תה ב' עדויות - שעל פי הנטען בו הן עדויות של תלמידים - על השימוש בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית, כפי הנראה מתוך כוונה לשווקה למוסדות אחרים.
באתר הוצגו תמונות התלמידים וצוינו שמותיהם, לחלקן גם צורף סרטון וידאו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להבהיר לע ובדיה במחוזות ולמנהלי בתי ספר את האיסורים הנובעים מתקנות הגנת הצרכן כדי למנוע חשיפת פרטים אישיים על תלמידים בידי גורמים חיצוניים הפועלים בבתי הספר, למעט במקרים שבהם הסכימו לכך ההורים במפורש.
 משרד החינוך, על פי קביעת המנכ"ל, אוסר על פעילות של כתות במוסדות חינוך.
אף על פי כן נמצא כי תכנית של גורם חיצוני, שהוגדר בעבר ככת, הופעלה בשני בתי ספר על -יסודיים ובמסגרתה השתמשו תלמידים בטכניקת המדיטציה הטרנסנדנטלית, ללא בדיקה מעמיקה של המשרד בנושא.
על הנהלת המשרד לוודא שכל הצעה להפעיל תכנית חיצונית, אשר עולה ממנה חש ש להשפעה על מצבם הנפשי -רגשי של תלמידים, תיבדק בידי אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש של המשרד.
על משרד החינוך לקבוע קווים ועקרונות מנחים אשר יסייעו לגורמים המקצועיים בבואם לבחון תכניות כגון אלו שפורטו בפרק זה, בקבלת ההחלטות באשר למותר ולאסור בנוגע לפעילויות כאלה וזאת הן במישור של תוכן הפעילות, והן במישור של דרך הפעלתה.
לנוכח ריבוי הגורמים אשר טיפלו כמתואר לעיל בבקשות להפעיל תכנית חיצונית, וכן לנוכח ממצאי הביקורת בנוגע לגורם המוסמך לאשר תכנית, מוטל על הנהלת המשרד להביא לידיעתם של מנהלי מוסדות החינוך מיהו הגורם א שר מוסמך לאשר הפעלת תכנית חיצונית במוסד.
בדוח הוועדה הבין-משרדית משנת 1987 שהוזכר לעיל נסקרה גם הסיינטולוגיה כאחת הכתות הפועלות במדינת ישראל.
הדוח תיאר ניסיונות ראשוניים ללמד קורסים ברוח הסיינטולוגיה במערכת החינוך.
משנמשכו ניסיונות אלה במרוצת השנים, הורה מנכ"ל המשרד בשנת הלימודים התשס"ד ( 2003 -2004 ), ולאחר מכן בספטמבר 2008 ,, לאסור על שימוש בחוברת מסוימת אשר צוינה בחוזר בשמה שכתב אבי תורת הסיינטולוגיה והופצה בידי עמותה ג'; וכן נאסר השימוש בחומרים הנלווים אליה ובתכנית הלימודים שפותחה על פיה.
עיון בנתונים שאסף המינהל במסגרת מיפוי התכניות החיצוניות במרץ 2011 מעלה כי המנהל לשעבר של בית ספר יסודי במחוז צפון (להלן - בית ספר ד') דיווח על הפעלת תכנית של עמותה ג' בשנת הלימודים התשע"א.
באוקטובר 2011 מסר מנהל בית הספר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הוא ניהל את בית הספר בשנת התשע"א בלבד, ועוד קודם לכן כבר פעלה התכנית במוסד.
מתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה עולה כי רק בשנת הלימודים התשע"ב (אשר החלה בספטמבר 2011 .
') הופסקה התכנית האמורה בבית ספר ד יוצא אפוא כי עד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , עדיין לא השתמש מטה המשרד במידע שהעביר לו מנהל בית ספר ד' ולפיו הופעלה בבית ספר יסודי תכנית של גורם חיצוני שהמשרד אסר להפעיל תכנית שלו.
בשנים האחרונות מסתמנת מגמה של התרחבות בהיקף פעילותם של ארגוני המגזר השלישי והמגזר העסקי המפעילים תכניות חיצוניות במערכת החי נוך, ואלה נעשו לגורם רב השפעה בפעילות החינוכית.
כאשר המשרד מאפשר לגורמים חיצוניים לפעול במוסדות חינוך תוך העברה של פעילות ומשאבים ציבוריים לידיהם, עלולים להתרחש תהליכי הפרטה בלתי מבוקרים.
הפרטה בדרך של מתן אפשרות לגורמים חיצוניים לפעול במוסדות חינוך חייבת להיות פרי מדיניות מכוונת משרד החינוך 665 .
ומתוכננת, ויש להתנותה בכך שהממשלה תותיר בידיה את קביעת המדיניות וכן את הפיקוח והבקרה על יישומה.
במערכת החינוך בישראל מופעלות אלפי תכניות חיצוניות בשנה.
תכניות שונות שולבו במרוצת השנים בבתי ספר, פעמים רבות בלי שבוצעו הליכי בקשה, בחי נה ואישור מוסדרים בעניינן.
בהיעדר מדיניות ברורה בנוגע לסוגיית הפעלתן של תכניות אלה בידי גורמים שונים מהמגזר השלישי והמגזר העסקי, הכתיבה המציאות במשך שנים את הנעשה במוסדות החינוך בתחום זה.
הדבר משקף מגמה של הפרטה סמויה של רכיבים במערכת החינוך ומלמד על חולשה של ממש בניהול נושא זה.
ממצאיו של דוח זה מחייבים טיפול יסודי ומקיף של הנהלת המשרד בסוגיית התכניות החיצוניות.
על המשרד לפעול לקידום כמה נושאים מרכזיים: השלמת גיבושה של מדיניות המשרד; קביעת הנחיה ברורה בנוגע לגורם המופקד על בחינת התכניות ועל אישורן; גיבוש ת שתית פורמלית ומעשית סדורה לבחינת תכניות; הקפדה על כך שאנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש של המשרד יבדקו כל הצעה להפעיל תכנית חיצונית שיש חשש כי היא משפיעה על מצבם הנפשי-רגשי של תלמידים; בדיקת כוח האדם הפועל בבתי הספר במסגרת התכניות החיצוניות ובכלל זה בדיקה אם הוא הוכשר כנדרש ואם הוא עומד בתנאים הקבועים בחוק למניעת העסקה של עברייני מין.
כמו כן על המשרד לקבוע אמות מידה בנוגע לאופן הפעלת תכניות לתגבור ההכנה לבחינות בגרות מטעם יחידות שונות במשרד.
ככלל, נודעת חשיבות לשמירה על קווי המדיניות הפדגוגיים שקבע המשרד, קל וחו מר במקרים שבהם מדובר בתכניות שתכליתן לגשר על פערים, המיועדות בעיקר לתלמידים מתקשים או לתלמידים מיישובים שאינם מבוססים ומאוכלוסיות מוחלשות.
על הנהלת המשרד לקבוע מדיניות ברורה בנוגע להפעלת תכניות אשר עלולות לעודד צריכה בבתי ספר, בייחוד תכניות מטעם חברות בעל ות אינטרס מסחרי, ולכרוך אישור תכניות כאלה בהקניית חשיבה ביקורתית לתלמידים.
החינוך הממלכתי ניתן לפי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 (להלן- החוק) מאת המדינה.
לפי סעיף 2 לחוק, מטרות החינוך הממלכתי הן, בין היתר, לימוד תולדות העם היהודי והזיקה למדינת ישראל, טיפוח סקרנות אינטלקטואלית, מחשבה עצמאית ויזמה, פיתוח מודעות וערנות לתמורות ולחידושים; ביסוס ידיעותיהם של הילד והילדה בתחומי הדעת והמדע השונים, ביצירה האנושית לסוגיה ולדורותיה ובמיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם כבני אדם בוגרים בחברה חופשית, וכן עידוד פעילות גופנית ותרבות פנאי.
האחריות להשגת מטרות החוק מוטלת על משרד החינוך (להלן - המשרד), ושר החינוך (להלן - השר) מופקד על ביצוע הוראותיו.
בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956 (להלן- תקנות החינוך או התקנות), נקבע כי ההדרכה הפדגוגית והפיקוח הפדגוגי על כל מוסדות החינוך יבוצעו באמצעות מנכ"ל המשרד.
המנכ"ל מוסמך לתת הוראות בעניינים אלה למזכירות הפדגוגית (להלן - המזה"פ) שהוקמה ופועלת מכוח התקנות.
המזה"פ היא הסמכות המקצועית העליונה בכל הנושאים הפדגוגיים של מערכת החינוך, ומשמשת כזרוע להתוויית המדיניות הפדגוגי ת של המשרד, בכפיפות לשר ולמנכ"ל.
בראש המזה"פ מכהן יושב הראש (להלן - יו"ר המזה"פ).
'במערכת החינוך שלוש שכבות גיל עיקריות: בתי ספר יסודיים (כיתות א-ו'), חטיבת ביניים (כיתות ז'-ט'; להלן - חט"ב) וחטיבה עליונה (כיתות י'-י"ב; להלן - חט"ע).
המשרד מקיים שלושה סוגי פיקוח: ממלכתי, ממלכתי -דתי ומוכר שאינו רשמי (להלן - מוכש"ר).
במערכת החינוך ארבעה מגזרים: יהודי, ערבי, דרוזי ובדואי.
בכל מוסדות החינוך מלמדים מקצועות רבים מתחומי דעת שונים, ובהם מתמטיקה ומדעים, שפות, מקצועות הומאניסטיים ומקצועות טכנולוגיים.
במהלך הלימוד ים בחט"ע ובסיומם נבחנים התלמידים בבחינות ממשלתיות - בחינות הבגרות, שהן האמצעי המרכזי של מערכת החינוך לקביעת זכאותו של התלמיד לתעודת בגרות.
זכאות של תלמיד לתעודת בגרות מותנית בכך שייבחן ויעמוד בהצלחה בבחינות בגרות בהיקף של 21 יחידות לימוד (להלן - יח"ל) לפחות1 , כאשר16 ,מהן הן במקצועות חובה (ליבה) (מתמטיקה, אנגלית, שפת אם היסטוריה, ספרות, תנ"ך, אזרחות) ו -5 יח"ל במקצוע בחירה מתוך מגוון של מקצועות בחירה שהמשרד מציע.
מפעם לפעם עולה הסוגיה של היצע מקצועות הלימוד שהמשרד מציע במערכת החינוך בכלל ומגוון מקצועות הבחירה לבגרות בפרט.
יש הגורסים שיש צורך לצמצם את היצע מקצועות הבחירה, ומנגד יש הטוענים כי יש לשמור על מגוון אפשרויות הבחירה ואף להרחיבו.
אלה הגורסים שיש לצמצם את היצע מקצועות הבחירה טוענים שניתן יהיה להפנות את המשאבים שייחסכו עקב צמצום מספר המקצועות לתגבור ה לימודים במקצועות הליבה ועל ידי כך ניתן יהיה לשמור על רמת ההישגים ואף לשפרה.
1 תיאור זה נכון למגזר היהודי בפיקוח הממלכתי.
יש13 פרופילים של תעודת בגרות לפי המגזר וסוג הפיקוח.
תמהיל המקצועות בתעודה משתנה לפי המגזר וסוג הפיקוח.
הם טוענים שעל ידי כך תיווצר אחידות במקצועות הבגרות, דבר שיאפשר בסיס להשוואה בין תעודות הבגרות.
המצדדים בשמירת מגוון רחב של מקצועות בחירה סבורים שהדבר מותיר בידי התלמיד מרחב של בחירה והעדפה, ומגוון מקצועות הבחירה יקל עליו למצוא את מקומו במערכת החינוך ויאפשר לו לתת ביטוי אישי ליכולותיו.
לשיטתם, מגוון מקצועות יש בו כדי לסייע במניעת נשירה של תלמידים ממערכת החינוך, מאפשר לתלמידים המעוניינים בכך להרחיב את אופקיהם ואף לקבל הערכה רשמית על כך באמצעות בחינות הבגרות.
על פי הצעת התקציב של המשרד לשנים 2010- 20092 , אחד היעדים המרכזיים של המשרד הוא צמצום מקצועות הבחירה הקיימים בחט"ע ב -25% .
באוגוסט 2009 הציג השר לפני הממשלה והכנסת את התכנית "ממשלת ישראל מאמינה בחינוך"3 (להלן- תכנית המשרד), שבה שב והדגיש, בין היתר, את היעד של צמצום מספר מקצועות הבחירה.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה את נושא מקצועות הלימוד במערכת החינוך.
בביקורת נבחנו ההיבטים האלה: רשימת מקצועות הלימוד המאושרים במערכת החינוך; נוהל להוספה או לגריעה של מקצוע לימוד במערכת החינוך; מעורבות המזה"פ בהחלטה בדבר הוספה או גריעה של מקצוע לימוד; ופעולות המשרד לצמצום היצע מקצועות הבחירה לבגרות.
הבדיקה נעשתה ביחידות המשרד ובהן המזה"פ, המינהל הפדגוגי, מינהל תקשוב ומערכות מידע ומינהל הכשרה ופיתוח מקצועי של עובדי הוראה.
רשימת מקצועות הלימוד המאושרים במערכת החינוך .
רשימה מלאה ומעודכנת של כל מקצועות הלימוד המאושרים במערכת החינוך היא בסיס לקיום הליכי בחינה, החלטה והערכה נאותים לגבי נושא זה ולניהול סדור ומקצועי של הנושא.
הצורך בניהול שוטף של רשימה כזאת (או רש ימות על פי חלוקה עניינית כגון חטיבות הלימוד) מקורו בכמה טעמים, ובהם: מתן תמונת מצב מהימנה ומידע עדכני ומלא על הנלמד במערכת החינוך, שבאמצעותה יכולה הנהלת המשרד לקיים הליכי הערכה לצורך גיבוש מדיניות וקבלת החלטות.
רישום מלא ומעודכן של כלל המקצועות אף מאפשר לאתר, לבחון ולמנוע מקרים שבהם תחומי ידע זהים נלמדים תחת שמות שונים או שבהם נושאים נלמדים במסגרת כמה מקצועות.
רשימה או רשימות כאלו הן כלי לקיום הערכה כוללת בהיבטים מערכתיים ותפעוליים של מערכת החינוך כגון פיתוח תכניות לימודים וחומרי למידה, העסקת מורים ומפקחים, צורכי הכשרת מורים והדרכה והקצאת תקציבים ללימוד המקצוע.
משרד מבקר המדינה פנה ליחידות המקצועיות השונות במשרד על מנת לברר אם יש בידיהן רשימה מלאה ומעודכנת של כל מקצועות הלימוד לכל המגזרים, בכל .
2 הצעת תקציב לשנותהכספים 2009 ו- 2010 ודברי הסבר המוגשים לכנסת השמונה עשרה, משרד החינוך ( 2009 '), עמ 27-28.
3 ""ממשלת ישראל מאמינה בחינוך , מצגת שהציג השר גדעון סער לפני הממשלה והכנסת באוגוסט 2009.
שכבות הגיל בבתי הספר בפיקוח ממלכתי וממלכתי -דתי.
הפנייה נעשתה, בין היתר, ליחידות אלה: המזה"פ, המינהל הפדגוגי, מינהל תקשוב ומערכות מידע ומינהל להכשרה ופיתוח מקצועי של עובדי הוראה.
נמצא כי במשרד לא היו, בעת עריכת הביקורת, רשימות מלאות ומעודכנות של כל מקצועות הלימוד הנלמדים בחינוך היסודי, בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה.
במצב זה חסרה למשרד תשתית מידע מסודרת ועדכנית האמורה לשמש בסיס לטיפול, למעקב ולקבלת החלטות בנושא זה.
בתשובת המשרד למבקר המדינה מדצמבר 2011 נכתב, בין היתר, כי קיימות רשימות של מקצועות הליבה בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים; יחד עם זאת אישר המשרד בתשובתו כי "לגבי מקצועות שונים שאין בהם חובת למידה במערכת או אינם חלק מהמקצועות עליהם נבחנים בבחינות בגרות, אכן הדבר נכון, אין רשימות אחידות".
בתשובותיו של המשרד מדצמבר 2011 ומינואר ומפברואר 2012 התייחס המשרד לשני חוזרי מנכ"ל הכוללים לדבריו פירוט של מקצועות לימוד הנלמ דים בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים4 .
סגנית יו"ר המזה"פ הבהירה בפברואר 2012 כי רשימת המקצועות שבחינוך היסודי ובחטיבת הביניים, כפי שמופיעות בחוזרי המנכ"ל, מלאות ושלמות לגבי מקצועות החובה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד, כי בשני חוזרי המנכ"ל האמורים לא מפורטים כל מקצועות הלימוד הנלמדים שכן הרשימות כוללות את מקצועות הליבה לחינוך היסודי ולחטיבת הביניים והן אינן כוללות מקצועות בחירה שונים, כגון: לימודי מחשב לסוגיהם (מחשבים ומערכות מידע), שפות זרות (להוציא עברית, אנגלית וערבית), כלכלת בית, תזונה, חקלאות, חינוך לזהירות ולבטיחות בדרכים, מורשת לפי מגזרים, מידענות - מדעי המידע, עבודת שורשים, מלאכה, ציור, תקשורת, תורת הבריאות וריתמיקה.
כאמור, גם בתשובת המשרד מדצמבר 2011 נכתב כי חוזרי המנכ"ל מציגים את מקצועות הליבה.
כמו כן נכתב כי לגבי מקצועות שאין בהם חובת למידה אין רשימות אחידות.
בנוסף נמצא כי מקצועות ליבה אחדים לא נכללו בחוזרי המנכ"ל.
מדובר במקצוע תורה שבעל פה (תושב"ע) לחינוך הממלכתי והממלכתי דתי; ובמקצוע מורשת ותרבות ישראל בחינוך הממלכתי.
יצוין בהקשר זה שחוזר מנכ"ל של מקצועות ליבה לחינוך היסודי פורסם בספטמבר 2003 ונקבע בו שהוא בתוקף לחמש שנים, דהיינו עד ספטמבר 2008 ; בחוזר נכתב כי בתום חמש השנים תיבדק תכנית הליבה "ותעודכן בהתאם להתפתחויות במערכת החינוך".
יוצא אפוא שחוזר זה אינו בתוקף.
4 ( :שני חוזרי המנכ"ל הם1 /) חוזר מנכ"ל תשס"ד 1 )(א- "תכנית יסוד (ליבה) לחינוך היסודי במדינת ישראל"; ( 2 /) חוזר מנכ"ל תשס"ט 8 )(א- "תכנית היסוד (ליבה) לחטיבת הביניים בחינוך העל -יסודי".
אשר לרשימת מקצועות הלימוד בחטיבה העליונה הועלה כלהלן: עם כניסתו לתפקיד בינואר 2010 הכין יו"ר המזה"פ דאז, ד"ר צבי צמרת (להלן - יו"ר המזה"פ דאז) רשימה של 151 מקצועות לימוד לבגרות (להלן - רשימת יו"ר המזה"פ).
הרשימה מונה מקצועות חובה ובחירה שבהם נבחנים התלמידים בבחינות הבגרות.
במינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד מצא משרד מבקר המדינה "טבלת מקצועות הבגרות" הכוללת 358 .
מקצועות בתשובת המשרד נאמר כי "מינהל תקשוב ומערכות מידע הכין עבור היחידות הרלבנטיות טבלת מקצועות בגרות אשר מכילה 358 מקצועות שונים, מהם157 מקצועות תקפים והיתר הינם מקצועות אשר אינם תקפים אולם בשל צרכים מנהליים ובשל הצורך בשמירת תיעוד והיסטוריה, מקצועות אלה מופיעים בטבלת מקצועות הבגרות".
לתשובתו צירף המשרד רשימה של אגף הבחינות, הכוללת את 157 מקצועות הלימוד לבגרות, שלדבריו היא הבסיס לכל ציוני הבגרות (להלן - רשימת אגף הבחינות).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רשימת אגף הבחינות, הכוללת את 157 מקצועות הלימוד לבגרות, שהעביר המ שרד איננה מעודכנת.
למשל, נמצא שרשימה זו כוללת 14 שפות שכבר בשנת 2004 ביטל המשרד את בחינות הבגרות בהן; גם המקצוע "הוראה והדרכה" שהמשרד ביטל בעבר מופיע ברשימה; המקצועות "תכנון הנדסי של מבנים" ו"אדריכלות" שהמשרד איחד למקצוע אחד מופיעים כשני מקצועות; המקצוע "ס ינית" שהחל משנת הלימודים התשע"א ניתן להיבחן בו לבגרות אינו נכלל ברשימה.
 על משרד החינוך לגבש רשימת מקצועות לימוד מלאה, מעודכנת ומאושרת לגבי כל אחת מחטיבות הגיל בבתי הספר.
יש להקפיד ולעדכן רשימה זו באורח שוטף.
נוהל להוספה או לגריעה של מקצוע לימוד במערכת החינוך .
מהחוק עולה כי סמכויות קביעת המדיניות של המשרד והביצוע נתונות בידי שר החינוך.
החלטות השר אמורות להתקבל בעקבות תהליך מינהלי סדור, הכולל, בין היתר, היוועצות עם הדרג המקצועי במשרד, בחינת חלופות, שקילת שיקולי מדיניות והערכת היבטים תפעוליים.
הוספת מקצוע חדש במערכת החינוך הוא מהלך מורכב המחייב קיום מכלול פעולות הנמצאות בתחום האחריות של יחידות שונות במשרד.
למשל, יש צורך משרד החינוך 777 .
,להקים ועדות לתפעול המקצוע, לכתוב תכנית לימודים עבורו, להקצות מפקחים להכשיר מורים, ולהקצות את שעות הלימוד הנדרשות.
העיסוק במכלול ההיבטים האמורים נוגע הן לשלב הבחינה והאישור של המקצוע והן לשלב יישום ההחלטה בנושא.
במישור הפדגוגי יש מקום לקיים בדיקות שונות לפני קבלת החלטה בדבר הוספת מקצוע לתכנית הלימודים.
למשל הערכת הערך המוסף של אותו מקצוע; בדיקת הנושא מבחינת החסכים בתחומי ידע מסוימים בקרב התלמידים; תמהיל מקצועות הלימוד הקיים; ועמידה ביעדים שהמשרד הציב לעצמו.
גם תהליך גריעת מקצוע במערכת החינוך מחייב בדיקה מדוקדקת של אנשי מקצוע ותהליך סדור של קבלת החלטות.
נמצא כי אין בידי המשרד הוראות וכללים לקיום הליך הבדיקה, האישור והטיפול להוספת מקצוע לימוד למערכת החינוך ולגריעת מקצוע.
בתשובתו מדצמבר 2011 מסר המשרד כי "בתקופה זו מתקיים תהליך של רה ארגון משמעותי במזכירות הפדגוגית.
התהליך כולל בנייה מחדש של מבנה המזה"פ על פי אשכולות לתחומי דעת ואגף לפיתוח פדגוגי.
במסגרת זו נבנים נהלים ברורים לדרכי קבלת החלטות ולגזירת מדיניות של כל מקצוע .
ובכלל זה הוספת מקצוע חדש".
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד גם לגבש נוהל לגבי גריעת מקצוע.
מעורבות המזה"פ בהחלטה בדבר הוספה או גריעה של מקצוע לימוד .
המזה"פ, הכפופה לשר ולמנכ"ל המשרד, היא הסמכות המקצועית העליונה לגבי הנושאים הפדגוגיים של מערכת החינוך (למעט הסמכויות הייחודיות של החינוך הממלכתי-דתי), והזרוע להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד.
תקנות החינוך מגדירות את סמכויותיה של המזה"פ ולפיהן היא עוסקת בתכנון פדגוגי, בגיבוש מדיניות להוראת המקצועות ודרכי ההערכה וכן בעידוד ובהפעל ה של ניסויים ויזמות כתשומה לגיבוש מדיניות כללית.
המזה"פ אחראית לתפעולו של כל מקצוע: כתיבת תכנית לימודים למקצוע 5 והפיקוח על הוראתו 6 .
פעילותה של המזה"פ מתפרסת על פני כלל מוסדות החינוך - גני ילדים, בתי ספר יסודיים, בתי ספר על-יסודיים והמוסדות להכשרת כוח אדם ל הוראה.
על פי התקנות המזה"פ תהא מורכבת מן היושב ראש, מנהל אגף החינוך הדתי ועוד חברים שימנה השר.
עוד קובעות התקנות כי המזה"פ רשאית למנות ועדות מבין חבריה ושלא מבין חבריה ולאצול לוועדה סמכויות מסמכויותיה, דרך כלל או לעניין מסוים, ובלבד שהרכבה של ועדה שיש בה מי שאינם חבריה של המזה"פ .
5 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), "הכנת תכניות לימודים", עמ829.
6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), "הפיקוח על הוראת תחומי דעת", עמ 773.
אושר בידי המנהל הכללי; ועדה כאמור בתקנות משנה זו יכול שתהה מורכבת מחבר אחד.
המזה"פ רשאית להקים מועצה מייעצת מבין חבריה או שלא מבין חבריה, או משני הסוגים גם יחד ובלבד שהמנהל הכללי אישר את ההרכב.
באוקטובר 2010 ,, הגיש יו"ר המזה"פ דאז לשר ולמנכ"ל רשימה של מועמדים שיהיו חברים בוועדת קבע למזה"פ.
כמו כן הוא גיבש הצעה לכינון מועצה מייעצת שתשמש פורום מורחב שיתכנס פעם ברבעון וישמש גורם מכוון ומייעץ לוועדת הקבע.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , טרם הוקמו הגופים המייעצים האמורים.
יצוין כי בתקופות יוני 2009 עד ינואר 2010 , ואוקטובר 2011 עד מועד סיכום דוח זה, בפברואר 2012 .
, תפקיד יו"ר המזה"פ לא היה מאויש לדעת משרד מבקר המדינה לאיושם ולהפעלתם של הגופים המייעצים האמורים עשויה להיות תרומה ממשית לחיזוק הפעילות המקצועית שמקיים המשרד בתחום הפדגוגי בכלל, ולהליכים המתקיימים בקשר להוספה ולגריעה של מקצועות לימוד בפרט.
בפברואר 2012 השיב שר החינוך מר גדעון סער למבקר המדינה, בין היתר, כי תקופה קצרה לאחר פנייתו של יו"ר המזה"פ דאז הוא ערך פגישה בנושא עמו ועם מנכ"ל המשרד דאז שבה ביקש מהמנכ"ל דאז לקדם את נושא מינוי ועדת הקבע.
הנושא קודם וגובשה רשימה כזאת.
עוד השיב השר כי נוכח הסיכום בין מנכ"ל המשרד דאז לבין יו"ר המזה"פ דאז על סיום תפקידו של יו"ר המזה"פ דאז, לא היה מקום למנות את ועדת הקבע בשלב זה.
השר הבהיר כי מינוי ועדת הקבע יֵצֵא אל הפועל לאחר מינוי יו"ר חדש למזכירות הפדגוגית.
ניתן לעמוד על שני שלבים עיקריים בהליך הבחינה, ההחלטה והיישום לעניין הוספת מקצוע לימודים חדש למערכת החינוך.
האחד, הליך קבלת ההחלטה בנוגע לעצם הוספת מקצוע מסוים למערכת החינוך; בהליך זה אמור להיות מעורב באופן ממשי ומהותי המזה"פ.